Mākslīgais pavadonis

[thumb|upright=1.2|Divi ''[CubeSat* mākslīgie pavadoņi orbītā ap Zemi]]
*'Mākslīgais pavadonis** jeb **satelīts*' ir cilvēka radīts [[kosmiskais aparāts]], kas palaists [[orbīta|orbītā]] ap kādu [[astronomisks objekts|debess ķermeni]], piemēram, [[Zeme|Zemi]], [[Mēness|Mēnesi]], [[Marss (planēta)|Marsu]] vai citu planētu. Mākslīgos pavadoņus izmanto [[zinātne|zinātniskos]], [[tehnoloģija|tehnoloģiskos]] un [[militārisms|militāros]] nolūkos, un tiem ir nozīmīga loma [[kosmosa izpēte|kosmosa izpētē]]. Pavadoņi tiek palaisti orbītā ar [[raķete|raķetēm]] vai citiem transportlīdzekļiem.

[[Zemes mākslīgais pavadonis|Zemes mākslīgie pavadoņi]] (ZMP) ir nozīmīga tehnoloģiskās [[infrastruktūra]]s daļa, nodrošinot [[sakaru sistēma]]s, [[navigācija|navigāciju]], [[klimats|klimata]] un [[Zemes virsma]]s novērošanu. Tie nodrošina vispasaules [[telesakari|telesakaru]] tīklu un precīzu vietas noteikšanu, izmantojot [[Globālā pozicionēšanas sistēma|Globālo pozicionēšanas sistēmu]] (GPS) un citas [[pavadoņu navigācijas sistēma]]s. Vienlaikus pavadoņi, kas riņķo ap citiem debess ķermeņiem, sniedz zinātniskus datus par šīm planētām un to pavadoņiem, ļaujot izpētīt to atmosfēru, virsmu un ģeoloģiju. Šie pavadoņi palīdz sagatavoties nākotnes misijām uz Mēnesi, Marsu un citiem tālākiem objektiem Saules sistēmā. Lielākais mākslīgais pavadonis pašlaik ir [[Starptautiskā kosmosa stacija]]. Daži pavadoņi ir beiguši savu aktīvo darbību un tiek uzskatīti par [[kosmiskie atkritumi|kosmiskajiem atkritumiem]].

== Mākslīgo pavadoņu veidi ==
Mākslīgie pavadoņi tiek klasificēti pēc debess ķermeņa ap kuru riņķo, pēc veicamā uzdevuma un to orbītas. Tie var riņķot gan ap Zemi, gan citiem Saules sistēmas objektiem, piemēram, planētām, planētu pavadoņiem, asteroīdiem un komētām. Šeit ir apskatīti galvenie mākslīgo pavadoņu veidi.

=== Zemes mākslīgais pavadonis ===

[[Attēls:ERS 2.jpg|thumb|upright=1.0|Zemes novērošanas mākslīgais pavadonis [[ERS 2]]]]
Zemes mākslīgie pavadoņi (ZMP) tiek izvietoti dažādās orbītās atkarībā no to uzdevumiem un funkcijām. Tos var iedalīt vairākās kategorijās:

* [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārie]] pavadoņi, kas atrodas aptuveni  augstumā virs ekvatora un riņķo tādā pašā [[leņķiskais ātrums|leņķiskajā ātrumā]] kā notiek Zemes rotācija, kas ļauj tiem "stāvēt" virs viena Zemes punkta, un to bieži izmanto komunikācijai, piemēram, telekomunikāciju un televīzijas signālu pārraidei;
* [[zemā Zemes orbīta|zemās Zemes orbītas]] pavadoņi (LEO), kas atrodas aptuveni  augstumā virs Zemes, un tos izmanto klimata novērošanai, Zemes kartēšanai, spiegošanai, kā arī Starptautiskās kosmosa stacijas darbībai;
* [[vidējā Zemes orbīta|vidējās Zemes orbītas]] pavadoņi (MEO), kas atrodas aptuveni  augstumā un galvenokārt tiek izmantoti navigācijai, piemēram, GPS sistēmās;
* [[eliptiskā orbīta|eliptiskās orbītas]] pavadoņi, kuriem ir elipsveida orbītas, kas ļauj tiem tuvoties un attālināties no Zemes noteiktos ciklos, un tos bieži izmanto, lai novērotu polāro reģionu apstākļus.

=== Citu debess ķermeņu mākslīgie pavadoņi ===
Mākslīgie pavadoņi tiek izvietoti arī ap citiem debess ķermeņiem, lai izpētītu to īpašības un sagatavotu pamatu starpplanētu misijām. Šos pavadoņus sauc arī par [[starpplanētu zonde|starpplanētu zondēm]].

Ap [[Mēness|Mēnesi]] ir palaists *Lunar Reconnaissance Orbiter* (LRO), kura mērķis ir izpētīt Mēness virsmu ar augstu izšķirtspēju, lai palīdzētu noteikt nākotnes astronautu nolaišanās vietas, kā arī analizēt Mēness klimatu un ģeoloģiju.

Ap [[Marss (planēta)|Marsu]] riņķo divi pavadoņi — *Mars Odyssey*, kura misija uzsākta 2001. gadā, un tas nodrošina informāciju par Marsa klimatu un ģeoloģiju, kā arī kalpo kā saziņas bāze starp Zemi un uz Marsa virsmas esošajām misijām, un *Mars Express*, kura mērķis ir izpētīt Marsa atmosfēru un ģeoloģiju, kā arī meklēt ūdens pēdas un iespējamo dzīvību.

*Akatsuki* ir [[Venera (planēta)|Veneras]] pavadonis, kas analizē Veneras atmosfēru, lai labāk izprastu tās klimata un vētru sistēmas, savukārt *MESSENGER* ir [[Merkurs (planēta)|Merkura]] pavadonis, kas pētīja planētas virsmu, magnētisko lauku un ķīmisko sastāvu, atklājot daudz informācijas par šo maz izpētīto planētu.

Uz [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]] nosūtītā pavadoņa *Galileo* misija bija sniegt plašu informāciju par Jupiteru un tā pavadoņiem, īpaši par [[Eiropa (pavadonis)|Eiropu]], kur, iespējams, ir zemledus okeāns. Savukārt *Cassini* tika izmantots, lai izpētītu [[Saturns (planēta)|Saturnu]] un tā pavadoņus, īpaši [[Titāns (pavadonis)|Titānu]], kā arī analizētu planētas gredzenus un magnētisko lauku.

Ir organizētas misijas arī uz komētām. *Rosetta* misijas laikā pētīja [[Čurjumova—Gerasimenko komēta|Čurjumova—Gerasimenko komētu]]. Tā sniedza detalizētu informāciju par komētas ķīmisko sastāvu un tās uzvedību, tuvojoties Saulei. 
Mākslīgie pavadoņi ir izvietoti arī ap mazākiem objektiem, piemēram, asteroīdiem, lai izpētītu to sastāvu un dinamiku. Šādas misijas, piemēram, *Hayabusa* un *OSIRIS-APEX'', pēta asteroīdu virsmas un iegūst paraugus, lai labāk izprastu Saules sistēmas izcelsmi un attīstību.

## Atsauces

## Ārējās saites