open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aivars Zahārovs

**Aivars Zahārovs** (dzimis 1978. gada 25. novembrī Rīgā) ir latviešu sporta žurnālists un televīzijas komentētājs. Pārsvarā komentē hokeju, futbolu, boksu. Strādājis Latvijas Televīzijā, TV3, TV6, *[[Viasat Sport Baltic]]*.

## Biogrāfija
Aivars Zahārovs mācījies Rīgas 85. vidusskolā, absolvējis Latvijas Policijas akadēmiju (LPA), studējis žurnālistiku un sabiedriskās attiecības Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultātē. Skolas laikā ne bez panākumiem trenējies galda tenisā (Latvijas PSR Spartakiādes uzvarētājs, Latvijas čempionātu medaļnieks vairākās vecuma grupās) un futbolā ("Daugava-Juniors").

## Televīzija
Pēc vidusskolas absolvēšanas 1996. gadā Zahārovs studēja LPA un uzsāka darbu Valsts policijā, kur nostrādāja līdz 2003. gadam. Vēloties darboties sporta žurnālistikā, Zahārovs sāka strādāt nacionālajā ziņu aģentūrā LETA Sporta un Ārzemju ziņu nodaļā. Sekoja moderatora darbs jaunizveidotajā TV24 ziņu kanālā un pārcelšanās uz TV3, kur Zahārovs bija sporta ziņu redaktors un moderators. Pēc sporta ziņu bloka slēgšanas TV3 Zahārovs neilgu brīdi darbojās TV3 ziņu dienestā kā korespondents, kā arī radio *[[StarFm]]*.

No nozīmīgākajiem sporta pasākumiem Zahārovs komentējis vairākas olimpiskās spēles, desmit pasaules čempionātus hokejā (no 2008. gada līdz 2017. gadam), Pasaules Kausu un Eiropas čempionātu futbolā.
Kopš 2009. gada Zahārovs ir pastāvīgs komentētājs specializētajā sporta kanālā Viasat Sport Baltic (VSB), kur komentē hokeja, futbola, biljarda, boksa un citas sacensības.

## Atsauces
Latvija Eirovīzijas korī

**[[Latvija]] [[Eirovīzijas koris|Eirovīzijas korī]]** ir piedalījusies 2 reizes, debitējot 2017. gada konkursā, kad Latviju pārstāvēja koris Spīgo, iegūstot trešo vietu. Nacionālās atlases formāts bija Latvija Dzied.

## Latvijas pārstāvji konkursā
:  *Uzvarētāji*
:  *Otrā vieta*
:  *Trešā vieta*

## Komentētāji

## Konkursi Latvijā

## Skatīt arī
* Eirovīzijas koris

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eirovīzijas gada kora oficiālā mājaslapa
Agnese Rudzīte

thumb|8. Starptautiskajā restaurācijas darbnīcā, SERDE, Aizpute
thumb|Alsungā.
thumb|Agnese Rudzīte mākslas performancē "Vertikāle IV"
thumb|Linmeijerā, Aizputē. 11.11.2022.
**Agnese Rudzīte** (dzimusi 1979. gada 31. oktobrī Liepājā kā **Matisone**) ir latviešu māksliniece, kas veido grafiskus darbus – punktojumus, taktilās gleznas (taustāmi darbi, kas paredzēti neredzīgiem cilvēkiem), tekstildarbus – panno, zārdi, leļļuki, kā arī krāsojamās darba lapas.

Agnese Rudzīte ir mākslas maģistre, Higašikavas pilsētas Japānā Goda pilsone, titula ”Gada liepājnieks 2015”, ”Liepājas Kultūras balva 2015” ieguvēja un Starptautiskās Mākslas asociācijas IAA/AIAP UNESCO pārstāve (2018). Starpnozaru mākslas grupas SERDE rezidente.

Māte: Vaira Matisone, dzīvesbiedrs: pedagogs, mākslinieks Jānis Rudzītis, meita: māksliniece, skolniece Terēze Marija Miltiņa.

IAA/AIAP UNESCO Latvijas Nacionālās Komitejas vadītājs, mākslinieks Jānis Spalviņš teicis : 

"Mākslinieces Agneses Rudzītes trīsdimensiju taktilie darbi ir spilgts apliecinājums ne tikai lieliskiem mākslinieciskiem meklējumiem, bet arī cilvēciskumam un humānismam. Izstāde *“Plaisa”* Liepājas muzejā ir pirmais gadījums Latvijas mākslā, kad kāds radošais mākslinieks ir pievērsies šim virzienam - iespējai integrēt cilvēkus ar redzes traucējumiem."

Amerikas Latviešu mākslinieku apvienības (*ALMA*) prezidente Linda Treija rakstīja: ”Pēdējais mākslinieces projekts ir savas dzimtas izpēte, kas vainagojusies nopietnā, dziļā izstādē – vizuālajā stāstā ”Stiprā Made. Latvija”. Agnese spēj saskaņoties ar laiku, ienirt savas dzimtas vēsturē un šī ceļojuma emocionālo pārdzīvojumu nodot tālāk skatītājiem. Latvijas simtgadē ir būtiski savienot atmiņas, paaudzes un emocijas, tāpēc viņas redzējums par savas dzimtas likteni ir sevišķi nozīmīgs”. ("Jaunā Gaita", 2018, rudens)

Agnese Rudzīte sadarbībā ar Liepājas pilsētas pašvaldību izveidojusi 3 krāsojamos albumus *"Izkrāso Liepāju!",* sadarbojas ar rakstnieka H.Dorbes muzeju Ventspilī, Ventspils Amatu māju.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Māksliniece Agnese Rudzīte par COVID-19 krīzi: “Cilvēkam vajag cilvēku.”
* Maģijas fabrika **(ķīniešu)**
Brīnumsieviete (filma)

**"Brīnumsieviete"** () ir 2017. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisore ir Petija Dženkinsa. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. Šī filma ir *[[DC Extended Universe]]* ceturtā daļa.

Filmā galvenās lomas attēlo Gala Gadota, Kriss Pains, Deivids Tjūliss, Robina Raita un Konija Nīlsena. Filmas pirmizrāde notika  Šanhajā.

Amazoņu princese Daiena dodas novērst Pirmo pasaules karu pēc tam, kad pilots Stīvs Trevors avarē Temiskirā, Amazoņu dzīvesvietā, un pastāsta par to Daienai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džonijs Anglis

**"Džonijs Anglis"** () ir 2003. gada asa sižeta kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Pīters Hovits. Galvenās lomas atveido Rovans Atkinsons, Natālija Imbruglija, Bens Millers un Džons Malkovičs. Filmas pirmizrāde notika  Apvienotajā Karalistē. Filmai iznākuši divi turpinājumi: 2011. gada filma "Džonijs Anglis atgriežas" un "Džonijs Anglis 3".

Pēc tam, kad notiek uzbrukums MI5, Džonijs Anglis, Apvienotās Karalistes pašpārliecinātākais spiegs ar ne pārāk augstu inteliģenci, kļūst par britu vienīgo spiegu, kurš spējīgs pabeigt MI5 aģenta Viens misiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brīvdabas iela

**Brīvdabas iela** ir Rīgas iela Vidzemes priekšpilsētā, Berģu apkaimē. Brīvdabas iela sākas krustojumā ar Brīvības gatvi un beidzas strupceļā pie Latvijas Etnogrāfiskā brīvdabas muzeja. Kopējais ielas garums ir 289 metri.

## Ielu savienojumi
Brīvdabas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības gatve
* Laimas iela (savienojums tikai gājējiem)

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Berģi
* Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs
Austrumfranku valsts

thumb|right|Austrumfranku valsts (zaļā) un tās vasaļteritorijas, 843
**Austrumfranku valsts** () pastāvēja no 843. līdz 962. gadam. Izveidojās 843. gada Verdenas līguma rezultātā, kad Kārļa Lielā mazdēli vienojās par mantoto Karolingu dinastijas zemju sadalīšanu. Pēc tam, kad Karolingi 911. gadā zaudēja varu, franku vietā valstī sāka valdīt vācu izcelsmes valdnieki, kas aizsāka Svētās Romas impērijas un atšķirīgas Vācijas identitātes veidošanos.

843. gada līgums paredzēja, ka imperatora Luija Dievbījigā jaunākais dēls Luijs II Vācietis saņēma franku valsts zemes uz austrumiem no Reinas upes — Saksijas hercogisti, daļu Austrazijas, Alemāniju, Tīringenes hercogisti, Bavārijas hercogisti un Karintijas marku. Tikai Austrazijas daļa bija franku zeme, pārējās teritorijas franki bija iekarojuši iepriekšējo gadsimtu laikā, un šeit joprojām dominēja ģermāņu cilšu augstmaņi. Ziemeļos dzīvoja dāņi, bet austrumu un dienvidu pierobežā slāvi. 870. gadā, kārtējo reizi dalot mantojumu, Austrumfranku valsts ieguva daļu Lotaringas.

Karolingu dinastiskie strīdi noveda pie karaļa varas novājināšanās, un hercogu varas nostiprināšanās. No ieceltiem augstmaņiem, hercogu tituls un zemes kļuva par mantojamām. Karaļiem aizvien biežāk bija jāapspiež ambiciozu hercogu dumpji. 911. gadā, mirstot pēdējam Austrumfranku Karolingu valdniekam, Saksijas, Frankonijas, Bavārijas un Švābijas augstmaņi Rietumfranku Karolingu pārstāvja vietā par karali ievēlēja Karolingu radinieku, franku Frankonijas hercogu Konrādu I. Līdz 915. gadam viņa varu neatzina spēcīgais Saksijas hercogs Heinrihs. Karā pret dumpīgo Bavārijas hercogu Arnulfu 918. gada beigās Konrāds I guva nāvīgu ievainojumu, un par savu mantinieku nosauca Saksijas Heinrihu, kuru par karali ievēlēja tikai Saksijas un Frankonijas augstmaņi. Tādējādi vara pārgāja no frankiem uz sakšiem. Heinriham nācās ilgstoši karot ar pārējiem hercogiem, lai nostiprinātu savu karaļa varu. Līdz nāvei 936. gadā Heinriham bija izdevies nostiprināt savu varu un nepieļaut valsts feodālo sabrukumu, kā tas notika Rietumfranku valstī. Viņa mantinieks Otons I veiksmīgi karoja Centrālajā Eiropā un Itālijā, 962. gadā saņemot Romas imperatora kroni, un aizsākot Svētās Romas impērijas pastāvēšanu.

## Karaļi
*Luijs II Vācietis (843—876)
*Luijs III Jaunākais (876—882)
*Kārlis III Resnais (882—887)
*Karintijas Arnulfs (887—899)
*Luijs IV Bērns (900—911)
*Konrāds I (911—918)
*Heinrihs I Putnuķērājs (919—936)
*Otons I (936—973)

## Ārējās saites
G-Eazy

**Džeralds Ērls Gilums** (*Gerald Earl Gillum*, dzimis 1989. gada 24. maijā), profesionāli pazīstams kā ***[[G-Eazy]]***, ir amerikāņu hiphopa ierakstu mākslinieks. Viņa pirmais albums *These Things Happen* iznāca 2014. gada jūnijā. Viņa albums *Billboard 200* topā ieguva trešo vietu. Viņa otrais albums *When It's Dark Out* iznāca 2015. gada decembrī. Viena no albuma dziesmām *Me, Myself & I* iekļuva top 10 *Billboard Hot 100*. Viņa jaunākais albums *The Beautiful & Damned* iznāca 2017. gada decembrī.  

## Diskogrāfija
**Studijas albumi**
* *The Epidemic LP* (2009)
* *Must Be Nice* (2012)
* *These Things Happen* (2014)
* *When It's Dark Out* (2015)
* *The Beautiful & Damned* (2017)
Soļošana

thumb|Soļošana 2005. gada pasaules čempiontātā vieglatlētikā
**Soļošana** ir garas distances vieglatlētikas disciplīna. Soļošana atšķiras no skriešanas ar to, ka soļojot nepieciešams veikt soļu secību tā, lai ar cilvēka aci nebūtu saskatāma kontakta zaudēšana ar zemi (vismaz vienai kājai vienmēr jābūt kontaktā ar zemi). Uz priekšu izvirzītajai kājai jābūt iztaisnotai (t.i. nesaliektai ceļgalos), sākot ar pirmo pieskārienu zemei. Noteikumu izpildi uzrauga sacensību tiesneši, kas sportistus, kuri noteikumus neievēro, brīdina un diskvalificē. Soļošana notiek ārpus stadiona, tomēr finišs parasti vieglatlētikas stadionā.

Vasaras olimpiskajās spēlēs ir divas soļošanas distances: 20 kilometru soļošana (vīriešiem un sievietēm) un 50 kilometru soļošana (tikai vīriešiem). Savukārt, Pasaules čempionātā vieglatlētikā gan 20, gan 50 kilometru soļošanas distanci veic gan vīrieši, gan sievietes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Berengars I

**Berengars I** (dzimis ap 845. gadu, miris 924. gada 7. aprīlī), bija Itālijas karalis no 887. gada, Svētās Romas impērijas imperators no 915. gada. Sākotnēji ietekmīgs augstmanis Karolingu imperatora Kārļa III vienotajā franku impērijā. Pēc Kārļa III gāšanas no troņa 887. gada novembrī ievēlēts par Itālijas karali. Pēc Berengara I nāves imperatora kronis netika piešķirts nevienam no nestabilajiem reģiona valdniekiem, līdz 962. gadā pāvests Jānis XII Romā kronēja Otonu I.

Cēlies no ietekmīgas franku augstmaņu ģimenes, kas pēc franku iekarojumiem Itālijā valdīja Friuli markā. Viņa māte bija imperatora Luija Dievbijīgā meita un tādējādi piederēja Karolingu dinastijas augstākajam slānim. Berengars apprecēja ietekmīgā Spoleto hercoga meitu Bertilu, kas vēlāk kļuva viņa līdzvaldniece. Pēc vecākā brāļa nāves 874. gadā kļuva par Friuli markas valdnieku, aizsargājot šo robežu no slāviem. Līdz 887. gadam iesaistījās franku augstmaņu savstarpējās cīņās par varu un ietekmi. Pēc 887. gada kļuva par vienu no Itālijas troņa pretendentiem. Berengars kļuva par Austrumfranku valsts karaļa Karintijas Arnulfa vasali, taču nespēja iegūt varu Itālijā, uz kuru pretendēja arī spēcīgais Spoleto hercogs Gvido III. 893. gadā Arnulfs palīgā Berengaram nosūtīja savu ārlaulības dēlu Cventiboldu, un nākamajos gados personīgi vadīja karu Itālijā. Berengara un Arnulfa starpā drīz izcēlās konflikts, Arnulfam varu Itālijā uzticot savam dēlam Ratoldam, kurš gan drīz Itāliju pameta. Berengars beidzot panāca vienošanos ar Gvido III mantinieku Lambertu par Itālijas sadalīšanu. Karš drīz atsākās, taču pēc Lamberta nāves 898. gada beigās, Berengars beidzot nostiprināja savu varu. 899. gadā Itālijā pirmo reizi iebruka maģāri un sakāva Berengara armiju. Redzot Berengara vājumu, Itālijā iebruka Provansas karalis Luijs III, kuru izdevās sakaut 905. gadā. Berengars pavēlēja Luijam III izdurt acis un nosūtīja atpakaļ uz Provansu, kur tas valdīja vēl vairāk nekā 20 gadus.

Beidzot būdams drošs par savu varu, Berengars par savu galvaspilsētu izvēlējās Veronu. Romas pāvests Jānis X 915. gada janvārī aicināja Berengaru aizstāvēt Itālijas dienvidus no regulārajiem musulmaņu iebrukumiem. Pēc uzvaras pār musulmaņiem pāvests decembrī kronēja Berengaru par Romas imperatoru. 921. gadā pret Berengaru sacēlās itāļu augstmaņi, tai skaitā viņa mazdēls. Ar Burgundijas karaļa Rūdolfa II palīdzību 923. gada aprīlī Berengaru sakāva, gāza no troņa un drīz nogalināja. Par Itālijas karali uz dažiem gadiem kļuva Rūdolfs II.

## Ārējās saites
Lūzeri

**"Lūzeri"** () ir 2010. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Silveins Vaits. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksiem.

Filmā galvenās lomas attēlo Džefrijs Dīns Morgans, Kriss Evanss, Kolumbuss Šorts, Zoja Saldana un Idriss Elba. Filmas pirmizrāde notika .

Kādu CIP specvienību nodod viņu priekšnieki, tā rezultātā liekot viņiem cīnīties pret CIP.

## Atsauces

## Ārējās saites
Berengars II

**Berengars II** (dzimis ap 900. gadu, miris 966. gada 4. augustā), bija Itālijas karalis no 950. gada līdz gāšanai no troņa 961. gadā, Itālijas karaļa un Svētās Romas impērijas imperatora Berengara I mazdēls.

Cēlies no Franku impērijas augstmaņu dzimtas, kurai bija cieša saistība ar Karolingiem. Pēc tēva nāves ap 923. gadu kļuva par Ivrejas markgrāfu un no 940. gada vadīja opozīciju saviem radiniekiem, karaļiem Hugo (924—947) un Lotāram II (948—950). Pēc sākotnējās neveiksmes Berengars bēga uz Austrumfranku valsti pie Otona I, bet atgriezās 945. gadā un atguva varu valstī. Kad 950. gadā Berengars beidzot kļuva par Itālijas karali, viņš kronēja savu dēlu Adalbertu par līdzvaldnieku. Lai nostiprinātu savu varu, Berengars mēģināja piespiest Lotāra II jauno atraitni Adelaidi apprecēt Adalbertu. Adelaide bija pēdējo trīs Itālijas karaļu meita, vedekla un atraitne. Adelaide atsacījās, tika ieslodzīta, bēga un lūdza Otona I palīdzību. Atraitņos palikušais Otons I 951. gadā iebruka Itālijā, apprecēja Adelaidi, kronējās par Lombardijas karali un atgriezās Vācijā. 952. gadā Berengars un Adalberts kļuva par Otona I vasaļiem. 960. gadā Berengars iebruka pāvesta valstī. Palīgā pāvestam Jānim XII ieradās Otons I, Berengara armija dezertēja un 962. gadā pāvests Otonu I kronēja par Svētās Romas impērijas imperatoru. Kad pāvests Jānis XII uzsāka slepenas sarunas ar Adalbertu, Otons I gāza pāvestu un iecēla jaunu pāvestu Leo VIII. 964. gadā Berengars padevās Otona spēkiem un atlikušos dzīves divus gadus pavadīja ieslodzījumā Bambergā.
Vidusfranku valsts

**Vidusfranku valsts** () bija franku valsts, kas pastāvēja no 843. līdz 855. gadam. Izveidojās 843. gada Verdenas līguma rezultātā, kad Kārļa Lielā mazdēli vienojās par mantoto Karolingu dinastijas zemju sadalīšanu. Imperatora Luija Dievbijīgā vecākais dēls Lotārs I ieguva ziemeļu teritorijas ar imperiālo galvaspilsētu Āheni, kā arī prestižo Ziemeļitāliju ar Pāviju un Romu. 

Franku valdnieki valsti uzskatīja tikai par vienu no zemes īpašuma formām, tāpēc imperatoru Lotāru I neuztrauca valsts dīvainās robežas un etniskā sastāva dažādība. 855. gadā, tuvojoties nāvei, Lotārs I Vidusfranku valsti ar Prūmas līgumu sadalīja mantojumā saviem trim dēliem. Vecākais, Luijs II (Ludvigs II) saņēma imperatora titulu un Itālijas karalisti. Lotārs II saņēma frīzu un Austrazijas zemes. Šī karaliste kļuva zināma kā Lotaringa. Jaunākais dēls, Kārlis saņēma Provansas un Burgundijas zemes. Kārlis mira 863. gadā un Lotārs II 869. gadā, kas noveda pie jaunas Karolingu mantinieku vienošanās par zemju sadalīšanu 870. gadā, ar kuru bijušās Vidusfranku valsts zemes sadalīja Itālijas karalistes, Rietumfranku valsts un Austrumfranku valsts starpā.

Teilung Lotharingiens.png|Zemju sadalīšana 855. gadā
Empire carolingien 870.svg|Zemju sadalīšana 870. gadā
Lotaringa

thumb|right|Sākotnējā Lotaringas teritorija (purpurā), 855.
thumb|right|Sadalītā Lotaringa
Lotaringa () bija franku valsts, kas izveidojās Kārļa Lielā franku valsts atkārtotu dalīšanu rezultātā. Izveidojās 855. gadā, pēc Vidusfranku valsts sadalīšanas Lotāra I dēlu starpā, kad šo zemi saņēma Lotārs II. Valstij nebija formāla nosaukuma, tāpēc to dēvēja valdnieka vārdā. Lotaringa pastāvēja līdz 959. gadam. Tās nosaukums saglabājies mūsdienu Lotringas nosaukumā. 

Lotārs II valdīja no Āhenes un mira 869. gadā, neatstājot leģitīmu mantinieku. Tas izraisīja viņa brāļu vienošanos par Lotaringas sadalīšanu 870. gadā Austrumfranku un Rietumfranku valsts starpā. Par spīti līgumam, 876. gadā par Lotaringas kontroli izcēlās karš abu brāļu starpā, kurā uzvarēja Austrumfranku valsts. Karolingu dinastijas mantinieku konflikti par mantojuma zemēm turpinājās līdz 880. gadam, kad noslēdza Ribmonas līgumu. 887. gadā austrumfranku augstmaņi Karintijas Arnulfa vadībā nolēma gāzt imperatoru Kārli III, kurš bija ieguvis varu visās franku zemēs. Lotaringas augstmaņi izlēma pieslieties austrumfrankiem un ievēlēja Arnulfu par savu karali. Viņš 895. gadā par Lotaringas karali iecēla savu ārlaulības dēlu Cventiboldu, kuru 900. gada 13. augustā gāza un nogalināja augstmaņu sazvērestībā. Kopš tā laika Lotaringa zaudēja karalistes statusu un kļuva par hercogisti. 

903. gadā Austrumfranku karalis iecēla Gebhardu par Lotaringas hercogu. Gebhards krita 910. gadā karojot pret maģāriem. Kad 911. gadā par Austrumfranku karali ievēlēja Konrādu I, kurš nebija franku Karolingu dinastijas pārstāvis, Lotaringas augstmaņi hercoga Regināra vadībā nobalsoja par pievienošanos Rietumfranku valstij, kurā joprojām valdīja Karolingi. 922. gadā rietumfranku augstmaņi no troņa gāza karali Kārli, kurš bēga uz Lotaringu, no kurienes neveiksmīgi mēģināja atgūt varu. Izmantojot šo iespēju, Austrumfranku karalis Heinrihs I Putnuķērājs 923. gadā iebruka Lotaringā, un 925. gadā augstmaņi viņu ievēlēja par Lotaringas karali. Pēc Heinriha I nāves 936. gadā Lotaringas hercogs sadumpojās, un mēģināja atkal pievienoties Rietumfranku valstij. 939. gadā Heinriha I dēls Otons I dumpi apspieda. Turpmāk Otons I par hercogiem iecēla sev uzticīgus augstmaņus, regulāri tos mainot. Lotaringa kļuva par vienu no vācu cilts hercogistēm. 944. gadā Rietumfranku valsts atkal iebruka Lotaringā, taču cieta sakāvi. 959. gadā Lotaringas hercogs Konrāds sadumpojās. Dumpi apspieda Otona I brālis Bruno Lielais, kurš 959. gadā nemierīgo teritoriju sadalīja divās daļās.
Fantomass (filma)

**"Fantomass"** () ir 1964. gada Francijas piedzīvojumu kinokomēdija, pirmā filma no triloģijas par kriminālnoziedznieka Fantomasa un viņa vajātāja policijas komisāra Živa piedzīvojumiem. Filmas režisors ir Andrē Junabels. Scenārijs veidots kā parodija par Pjēra Suvestra un Marsela Alēna 1911. gadā sarakstīto grāmatu tēlu Fantomasu. Īpašus panākumus filma guva Eiropā, Padomju Savienībā un Japānā. Padomju Savienībā filmu dublēja kinostudijā *[[Sojuzmuļtfiļm]]* un iznāca uz ekrāniem 1967. gadā.

Galvenās lomas filmā atveido Žans Marē (Fantomass, žurnālists Fandors, lords Šeltons) un Luijs de Finess (komisārs Živs). Citas lomas atveido Milēna Demonžo (Elēna), Žaks Dināms (inspektors Mišels Bertrāns), Robērs Dalbāns (laikraksta redaktors), Marī Elēna Arno (lēdija Beltama).

## Sižets
[left|thumb|150x150px|Fantomasa kostīms, kas valkāts [Belfora|Belfortas karnevālā 2013. gadā]]
Fantomass ir nenotverams noziedznieks. Viņa īsto seju neviens nav redzējis, jo viņš slēpj to zem zilganas maskas. Lai realizētu savus noziedzīgos plānus, viņš prasmīgi atveido citus cilvēkus, izmantojot dažādas sarežģītas maskas un kostīmus. Šis laupītājs un zaglis, kas terorizē visu Franciju, var atveidot praktiski ikvienu, radot apjukumu policijas rindās.

Laikraksta redaktors uzdod žurnālistam Fandoram uzrakstīt rakstu par Fantomasu. Fandors kopā ar savu līgavu Elēnu izdomā un publicē viltus interviju ar Fantomasu, kurš par to sadusmojas un liek viņam viltus interviju atsaukt. Fandoru nolaupa, viņam draud ar izrēķināšanos, taču vispirms Fantomass grib paveikt ko vēl nekaunīgāku — pazudināt Fandora reputāciju, izdarot sensacionālu noziegumu tā, lai visi turētu aizdomās pašu Fandoru. Fantomasa vajātājs policijas komisārs Živs tur aizdomās Fandoru par sadarbību ar Fantomasu un žurnālistu arestē. Živs sarīko Fantomasam slazdus — dārglietu izstādi, kuru Fantomass noteikti gribēs aplaupīt. Tomēr Fantomass ir veiklāks, nolaupa dārglietas un aizbēg ar helikopteru.

Vēlāk, uzlicis Živa masku, Fantomass aplaupa kazino. Tagad arestēts tiek pats Živs. Vēlāk Fantomasu vajā gan Živs, gan Fandors un Elēna, tomēr Fantomass aizbēg ar zemūdeni. Abus slīkstošos — komisāru un žurnālistu jūras vidū izglābj daiļā fotogrāfe Elēna, kura viņus panākusi ar mazu gumijas airu laivu.

## Skatīt arī
* "Fantomass trako"
* "Fantomass pret Skotlendjardu"

## Atsauces

## Ārējās saites
Supermeitene (filma)

***"Supergirl"*** ir 1984. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Žano Švarcs. Filma ir balstīta uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu.

Filmā galvenās lomas attēlo Helēna Sleitere, Pīters O'Tūls, Feja Danaveja, Brenda Vakaro un Mija Ferova. Filmas pirmizrāde notika .

Supermena māsīca Kara nonāk uz Zemes, kur viņai jāatrod pazaudēta spēcīga orba, kā arī jāstājas pretī ļaunai raganai.

## Atsauces

## Ārējās saites
The Return of Swamp Thing

***"The Return of Swamp Thing"*** ir 1989. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Džims Vainorskis. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. Filma ir turpinājums 1982. gada filmai *[[Swamp Thing]]*.

Filmā galvenās lomas attēlo Luiss Džourdans, Hetere Loklīra, Sāra Daglasa, Diks Duroks un Eiss Masks. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā Purva radība izglābj Abigeilu Arkeinu no viņas audžutēva Doktora Arkeina, kurš Abigeilu cenšas izmantot ģenētiskos eksperimentos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Swamp Thing (filma)

***"Swamp Thing"*** ir 1982. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Džims Vainorskis. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. Filmai 1989. gadā iznāca turpinājums *[[The Return of Swamp Thing]]*.

Filmā galvenās lomas attēlo Luiss Džourdans, Adriene Barbo, Rejs Vaizs, Deivids Hese, Nikolass Vorts un Dons Naits. Filmas pirmizrāde notika .

Kāda eksperimenta rezultātā zinātnieks Aleks Holands tiek pārvērsts Purva Radībā. Kopā ar Alisi Keiblu viņš dodas atriebties doktoram Arkeinam, kurš bija atbildīgs par šo eksperimentu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vardarbības pēctecība

**"Vardarbības pēctecība"** () ir 2005. gada ASV trillera filma, kuras režisors ir Deivids Kronenbergs. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksu.

Filmā galvenās lomas attēlo Vigo Mortensens, Marija Bello, Viljams Hērts, Eštons Holmss un Eds Heriss. Filmas pirmizrāde notika  Kannu festivālā.

Kāds vīrietis pēc vardarbības akta kļūst par vietējo varoni. Tajā pašā laikā šī akta sekas draud izpostīt viņa ģimeni.

2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Vardarbības pēctecība" ierindojās 59. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Beliza olimpiskajās spēlēs

**[[Beliza]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** piedalās kopš 1968. gada. Kopš šā laika Beliza ir piedalījusies visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1980. gada vasaras olimpiskās spēles Maskavā, kad pēc ASV iniciatīvas šīs spēles boikotēja. Beliza līdz šim nav piedalījusies nevienās ziemas olimpiskajās spēlēs. No 1968. līdz 1972. gadam tā olimpiskajās spēlēs piedalījās ar nosaukumu **[[Britu Hondurasa]] (HBR)**.

Līdz šim vēl neviens Belizas sportists olimpiskajās spēlēs nav izcīnījis kādu no medaļām.
## Dalības

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpisko spēļu sporta veidiem

## Medaļu tabulas
*Skatīt arī: [[olimpisko medaļu skaits pēc valsts]]*

### Vasaras olimpiskajās spēles

## Karognesēji

## Ārējās saites
* 
*
Noķert vilni

**"Noķert vilni"** () ir 2007. gada ASV animācijas filma, ko producējusi studija *[[Sony Pictures Animation]]* un izdevusi studija *[[Columbia Pictures]]*. Oriģinālvalodā lomas ieskaņojuši Šia Lebafs, Džefs Bridžess, Zoja Dešanela, Džons Hiders, Džeimss Vudss, Didrihs Baders, Mario Kantone un Kelijs Sleiters. 2017. gadā izdots filmas turpinājums "Noķert vilni 2". Filmu nominēja 80. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma".

Filma stāsta par kādu 18 gadus vecu cekulaino pingvīnu, kurš pamet vecāku mājas un dodas uz sērfinga čempionātu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Monteagila

**Monteagila** () ir pilsētā Čīlē, Biobio reģionā. Pilsētā dzīvo ap 6 tūkstošiem iedzīvotāju. Atrodas 6 km uz dienvidrietumiem no mazliet lielākas pilsētas Kabrero. Gar pilsētu iet dzelzceļa līnija, kas Kabrero savieno ar Lahas pilsētu.



File:Inauguracion Nueva Plaza de Monte Aguila 2017 (12).jpg|

File:Bomberos monte aguila.jpg|

File:Img-estadio.jpg|

File:Entrada x yumbel.jpg|

File:Premiacion O.V.V. 2017 (4).jpg|

File:Inauguracion Nueva Plaza de Monte Aguila 2017 (103).jpg|

File:Inauguracion Nueva Plaza de Monte Aguila 2017 (63).jpg|

File:Inauguracion Nueva Plaza de Monte Aguila 2017 (14).jpg|

File:Carros abandonados mte aguila.jpg|


## Atsauces

## Ārējās saites
Vladislavs Urtāns

**Vladislavs Urtāns** (dzimis , miris ) bija latviešu vēsturnieks, arheologs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1921. gada 4. janvārī Ludzā Antona un Veronikas Urtānu ģimenē. Agri zaudēja tēvu un kopā ar māti, māsu un brāli pārcēlās uz Rīgu, kur mācījās Rīgas pilsētas 1. ģimnāzijā. Pēc ģimnāzijas absolvēšanas 1939. gadā uzsāka vēstures un klasiskās filoloģijas studijas Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātē un kļuva par studentu korporācijas Lacuania biedru. Jau studiju laikā piedalījās vairākos Elvīras Šnores vadītajos arheoloģiskajos izrakumos Vecrīgā, kā arī Ludzas Nukšu kapulaukā.

1941. gada 14. jūnija deportāciju laikā Vladislavu Urtānu izsūtīja uz Sibīrijas Gulaga nometni. 1946. gadā, piesakoties pavadīt vagonu ar 112 latviešu bāreņiem, viņam izdevās puslegāli atgriezties Latvijā.

1947. gadā Urtāns sāka strādāt Centrālā valsts vēstures muzeja Arheoloģijas nodaļā. Atsāka arī izsūtījuma dēļ pārtrauktās vēstures studijas, kuras pabeidza ar izcilību 1949. gadā. 1950. gadā draudēja jaunas represijas, un viņš, no tām izvairoties, devās uz Madonu, kur līdz 1958. gadam strādāja par zinātnisko līdzstrādnieku Madonas novadpētniecības muzejā. Madonā arī iepazinās un apprecējās ar Stefāniju Nadricku un abu ģimenē piedzima dēli Juris un Andris. 1958. gadā atgriezās Centrālajā valsts vēstures muzejā kā vecākais zinātniskais līdzstrādnieks. 1971. gadā aizstāvēja vēstures zinātņu kandidāta disertāciju.

1986. gadā sāka rakstīt atmiņas par izsūtījuma gadiem, kuras vēlāk sakārtoja dēls Juris un 2017. gadā izdeva grāmatā "Par ko?".
Miris Rīgā 1989. gada 26. jūlijā. Apbedīts Rīgas Meža kapos un uz viņa kapa uzstādīts Laimoņa Blumberga veidots piemineklis.

## Zinātniskā darbība
Vladislava Urtāna intereses un darbība bija plaša. Strādājot Madonas novadpētniecības muzejā, sarakstījis publikācijas par 1905. gada revolūciju, kā arī novada kultūras pieminekļiem. Izstrādājis arī jaunu ekspozīcijas plānu un vairākus tūrisma maršrutus.

Strādājot Centrālajā valsts vēstures muzejā, vadījis daudzus arheoloģiskos izrakumus. Piemēram, Aizkraukles, Daugmales un Madalānu pilskalnos. 1961. gadā kopā ar Jāni Graudoni sarakstīta populārzinātniskā grāmata "Senatnes pēdās". Bija vēstures un arheoloģijas redaktors Latvijas Padomju enciklopēdijas redakcijā arī vairāku rakstu autors un konsultants.

Aktīvi iesaistījies pedagoga darbā. Kopā ar sievu vairāk kā 20 gadus vadījis arheoloģijas pulciņu Rīgas pionieru pilī, vēlāk Republikāniskajā jauno tūristu stacijā. Vadījis arī arheoloģiskās prakses mākslas vēstures studentiem.
Kopumā sarakstījis ap 70 zinātnisku rakstu, kā arī 1977. gadā monogrāfiju "Senākie depozīti Latvijā".

## Atsauces
Gars (filma)

**"Gars"** () ir 2008. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Frenks Millers. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksu.

Filmā galvenās lomas attēlo Eva Mendesa, Sāra Polsone, Skārleta Džohansone, Semjuels Džeksons un Gabriels Mahts. Filmas pirmizrāde notika .

Jauns policists Denijs Kolts atgriežas no viņpasaules kā Gars, lai cīnītos ar ļaundariem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zvaigžņu putekļi

**"Zvaigžņu putekļi"** () ir 2007. gada ASV romantiskā piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Metjū Vons. Filmas sižets balstīts uz Nīla Geimana tāda paša nosaukuma romānu.

Filmā galvenās lomas attēlo Klēra Deinsa, Čārlijs Kokss, Sjenna Millere, Džeisons Flemings, Marks Strongs un Ruperts Everets. Filmas pirmizrāde notika .

Jauns vīrietis Tristans apsola savai mīļotajai Viktorijai atnest kritušu zvaigzni no burvju karaļvalsts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adžantas alas

**Adžantas alas** () ir aptuveni 30 klintī izkaltas alas Aurangābādas apgabalā, Mahārāštras štatā, Indijā. Alās ir dažādi sienu gleznojumi un izkaltas skulptūras. Alu budisma svētnīcās esošie gleznojumi tiek uzskatīti par vieniem no Indijas senākajiem un labākajiem budisma glezniecības paraugiem, kas vēlāk arī ietekmēja Indijas mākslu. Alu gleznojumi un kalumi tiek datēti ar laikposmu starp 2. gadsimtu p.m.ē. un aptuveni m.ē. 480. gadu. Alas tika izkaltas divos posmos: hīnajāna (2.—1. gadsimts p.m.ē.) un mahājāna perioda alas (5. gadsimts). Alas tika pamestas pēc Elloras alu izkalšanas, 1819. gadā tīģeru medību laikā tās "atklāja" kāds britu virsnieks.

Kopā ar Elloras alām šis ir nozīmīgs tūrisma objekts. 1983. gadā Adžantas alas tika iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Artūrs Visockis-Rubenis

**Artūrs Visockis-Rubenis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu basketbola treneris. 20256. gadā vada Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) komandu BK Liepāja un ir Latvijas basketbola izlases galvenā trenera Sito Alonso asistents. Bijis Latvijas U-18 izlases galvenais treneris.

A. Visocka-Rubeņa brālis Ēriks Visockis ir fiziskās sagatavotības treneris un fizioterapeits, strādā ar sportistiem, tostarp Latvijas hokeja izlasi. Dēls Adrians Visosckis-Rubenis ir basketbolists, trenējies un spēlējis BK Liepāja sistēmā.

## Trenera karjera
Trenera karjeru sācis agri, kā bērnu un jauniešu treneris. No 2011. līdz 2016. gadam trenēja Latvijas Universitātes komandu. Pēc tam trenējis BK Ogre, ar ko 2019. gadā izcīnīja bronzas medaļas LBL čempionātā. 2019. gada vasarā apstiprināts par viena no Latvijas vadošajiem basketbola klubiem — BK Ventspils — galveno treneri.

2020. gada vasarā A. Visockis-Rubenis mainīja kluba piederību, pārejot uz citu Kurzemes klubu BK Liepāja, un komanda kā savu galveno misiju izvirzīja jauno spēlētāju attīstīšanu. Kopš tā laika komandā nav ārvalstu spēlētāju un ir pārsvarā gados jauni basketbolisti.

2022.—2023. gada sezona kļuva par labāko BK Liepāja vēsturē. Komanda sasniedza uzvaru rekordskaitu Latvijas—Igaunijas Basketbola līgā (lai gan arī šoreiz nespēja kvalificēties izslēgšanas spēlēm), sasniedza finālu Latvijas basketbola Užavas kausa izcīņā, bet sezonas noslēgumā ieguva bronzas medaļas Latvijas Basketbola līgā, izcīnot pirmās medaļas Liepājai pēc vairāk nekā 10 gadu pārtraukuma. Pēc sezonas noslēguma Latvijas Basketbola savienība atzina A. Visocki-Rubeni par sezonas labāko treneri.

### Latvijas izlase
2015. gadā apstiprināts par Latvijas U16 komandas galveno treneri un vadīja komandu Eiropas U16 čempionātā, izcīnot 11. vietu.

Kopš 2015. gada A. Visockis-Rubenis bija arī Latvijas sieviešu basketbola izlases trenera asistents. 2017. gadā tika apstiprināts arī par vīriešu izlases galvenā trenera Ainara Bagatska asistentu (kopā ar Arni Vecvagaru). No 2017. līdz 2019. gadam viņš bija izlases galvenā trenera Arņa Vecvagara asistents (kopā ar Jevgēņiju Kosuškinu). Kopš 2021. gada A. Visockis-Rubenis ir Latvijas basketbola izlases galvenā trenera Lukas Banki asistents (kopā ar Jāni Gailīti). 2024. gada novembrī L. Banki prombūtnē vadīja Latvijas izlasi kā galvenais treneris uzvarētā spēlē pret Beļģiju.

2026. gada rudenī, kad L. Banki Latvijas izlases vadībā nomainīja Sito Alonso, A. Visockis-Rubenis saglabāja galvenā trenera asistenta amatu.

2018. gadā kļuva par Latvijas U18 izlases galveno treneri un vadīja komandu Eiropas U-18 čempionātā, komandai izcīnot sudraba medaļas un kvalificējoties 2019. gada Pasaules U-19 čempionātam. Tā paša gada rudenī A. Visockis-Rubenis tika apstiprināts arī par U-19 izlases galveno treneri startam pasaules čempionātā un 2019. gada vasarā vadīja komandu turnīrā Grieķijā.

### Apbalvojumi
2018. gada 26. novembrī Artūrs Visockis-Rubenis tika nosaukts par Latvijas Gada labāko basketbola treneri.

## Atsauces

## Ārējas saites
Belizas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Beliza]]s sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Beliza līdz šim ir piedalījusies tikai vasaras olimpiskajās spēlēs. Tā vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1968. gada.

## Vasaras olimpiskajās spēles

## Skatīt arī
* Beliza olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Teofanu

[thumb|Ķeizars [Oto II Otons|Oto II un viņa sieva Teofanu (labajā pusē).]]
**Teofanu** (, ; dzimusi ap 955. gadu, mirusi 990. gada 15. jūnijā) bija Svētās Romas impērijas ķeizara Oto II sieva un līdzvaldniece no 872. gada. Impērijas reģente no 983. līdz savai nāvei. Bizantijas imperatora Joana I Cimiska brāļameita. Viņas vecāku identitāte nav īsti skaidra, un prestižu alkstošās Otonu dinastijas valdniekam pēc ilgām sarunām viņu izprecināja kā Bizantijas princesi. Kāzas notika 872. gada aprīlī Romā. Teofanu gandrīz vienmēr pavadīja vīru, un viņa ir minēta daudzos oficiālajos dokumentos, tā norādot uz viņas prestižu un ietekmi. Teofanu esot pārsteigusi galmu, ēdot ar dakšiņu, nevis rokām, tā iepazīstinot rietumeiropiešus ar jaunu virtuves priekšmetu. Daudzi viņu uztvēra par izlutinātu, jo viņa mīlēja greznus tērpus, rotaslietas un regulāri mazgājās.

Kad Oto II 983. gada 7. decembrī negaidīti mira no malārijas 28 gadu vecumā, troņmantinieks Oto III bija tikai trīs gadus vecs. Teofanu kļuva par reģenti. Pēc viņas nāves par reģenti līdz Oto III pilngadībai kļuva viņa vecāmāte, Otona I sieva, Itālijas Adelaide.

## Ārējās saites
Bermuda olimpiskajās spēlēs

**[[Bermuda]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** pirmo reizi piedalījās 1936. gadā, kad tās notika Nacistiskās Vācijas galvaspilsētā Berlīnē. Kopš tā laika ir piedalījusies visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1980. gada vasaras olimpiskās spēles, kad pēc ASV iniciatīvas tās nolēma boikotēt. Bermuda kopš 1992. gada piedalās arī ziemas olimpiskajās spēlēs.

Pirmais Bermudas sportists, kurš olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis kādu no olimpiskajām medaļām, ir Klārenss Hills. Viņš 1976. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Monreālā boksa sacensībās izcīnīja bronzas medaļu. Tādējādi olimpisko spēļu vēsturē Bermuda tobrīd kļuva par vismazāko valsti pēc iedzīvotāju skaita, kas ir izcīnījusi kādu medaļu vasaras olimpiskajās spēlēs (1976. gadā — 53 500 iedzīvotāji). Pirmo zelta medaļu Bermudai 2020. gada Tokijas spēlēs izcīnīja triatloniste Flora Dafija.

## Dalības

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpisko spēļu sporta veidiem

## Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas
*Skatīt arī: [[olimpisko medaļu skaits pēc valsts]]*

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

### Medaļas pa sporta veidiem

### Medaļas pa dzimumiem

## Medaļām bagātākie sportisti

## Karognesēji

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
*  
*
Ceļš uz pekli

**"Ceļš uz pekli"** () ir 2002. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir Sems Mendess. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksu.

Filmā galvenās lomas attēlo Toms Henkss, Pols Ņūmens, Džūds Lo un Denjels Kreigs. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā kāds vīrietis un viņa dēls cenšas atriebties gangsterim par viņu ģimenes nogalināšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vilberts Krasnais

**Vilberts Krasnais** (1908—1942) bija latviešu rakstnieks un Latgales sabiedriskais darbinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1908. gada 12. janvārī Rugāju pagasta "Vēžos" zemnieka Andreja Krasnā un viņa sievas Alvīnes ģimenē. Mācījās Jaungulbenes un Galgauskas pamatskolā un Balvu komercskolā. Studēja tautsaimniecību, vēlāk vēsturi Latvijas Universitātē, iestājās studentu korporācijā Ventonia.
Bija Latvju Nacionālās jaunatnes savienības centrālās valdes ģenerālsekretārs, rediģēja tās izdevumu "Jaunatnes gaitas".
Darbojās Latviešu zemnieku savienībā un Jaunlatgales apriņķa aizsargu pulkā.

1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā kopā ar ģimeni apcietināts un izsūtīts uz Sevurallagu. Nošauts 1942. gada 3. augustā Sverdlovskā.

## Darbi
* Ziemeļlatgales atmoda (1935)
* Latviskā Jaunlatgale: apgabala vēsturiskie likteņi  (1937)
* Abrenes dziesmas (1937)
* Latviešu kolōnijas (1938)
* Baltkrievi kā latviešu tautas zars (1938)

## Ārējās saites
* elektronisko grāmatu apgāds 
* Latviešu kolōnijas  1938.

## Atsauces
Steel

***Steel*** ir 1997. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Kenets Džosons. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu.

Filmā galvenās lomas attēlo Šakils O'Nīls, Anabeta Giša, Ričards Roundtrijs un Džads Nelsons. Filmas pirmizrāde notika .

Pēc negadījuma darbavietā, kura rezultātā Sūzana Spārksa kļūst par invalīdi, Džons Henrijs Aironss pamet savu darbu. Nataniels Burkē sāk masveidā ražot ieročus un pārdot tos noziedzniekiem. Lai viņu apturētu, Spārksa un Aironss izveido kostīmu, kas Aironsam palīdz kļūt par supervaroni.

## Atsauces

## Ārējās saites
2018. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

**2018. gada [[Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā]]** notika Insbrukā, Austrijā, no 22. līdz 30. septembrim. Tas bija 91. Pasaules čempionāts un trešā reize, kad tas noticis Austrijā.

Čempionāts sastāvēja no 12 sacensībām: grupas un individuālā brauciena vīriešiem, sievietēm, vīriešiem līdz 23 gadu vecumam, jauniešiem un jaunietēm, kā arī komandu brauciena vīriešu un sieviešu profesionālajām komandām.

Sacensību organizēšanu veica daudzdienu sacensību *[[Tour de Suisse]]* rīkotāji. Sacensību distances bija ārkārtīgi prasīgas: 265 kilometrus garajā elites vīriešu sacensībā tika pieveikti ap 5000 augstuma metri. Daudz kāpumu dēļ daļa sprinteru izvēlējās nepiedalīties, jo neredzēja iespēju cīnīties par rezultātu.

## Sacensību grafiks

Visi laiki norādīti pēc vietējā, Centrāleiropas vasaras laika (UTC+2).

## Sacensību kopsavilkums

### Elites grupu sacensības

### U-23 sacensības

### Junioru sacensības

## Medaļu tabula

## Atsauces

## Ārējās saites

*
2018. gada Sansevastjanas klasika

**2018. gada Sansevastjanas klasika** bija šosejas riteņbraukšanas viendienas sacensības, kas notika 4. augustā. Tā bija 38. reize, kad notika Sansevastjanas klasika sacensības un tās bija 27. sacensības 2018. gada UCI Pasaules tūres kalendārā.

Sacensībās uzvarēja Žiljēns Alafilips, kurš sprinta finišā pārspēja Bauki Mollemu. Latviešu braucējs, Mollemas komandas biedrs, Toms Skujiņš sacensībās izcīnīja 13. vietu.

## Komandas
Tā kā Sansevastjanas klasika bija UCI Pasaules tūres sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas četras UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 22 komandu pelotonu ar 154. braucēju.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
2019. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

**2019. gada [[Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā]]** notika Harogeitā, Apvienotajā Karalistē, no 22. līdz 29. septembrim. Tas bija 92. Pasaules čempionāts un ceturtā reize, kad tas notika Apvienotajā Karalistē.

Čempionāts sastāvēja no 11 sacensībām: grupas un individuālā brauciena vīriešiem, sievietēm, vīriešiem līdz 23 gadu vecumam, jauniešiem un jaunietēm, kā arī jauktās komandu stafetes vīriešu un sieviešu nacionālajām izlasēm.

## Distances
Harogeitas pilsētā tika izveidoti divi apļi, ko dalībnieki veiks vairākas reizes. Sacensības sākās dažādās Jorkšīras grāfistes vietās, ieskaitot Norhallertonu, Riponu, Jorku, Beverliju, Donkasteru un Līdsu.

## Sacensību grafiks
Visi laiki norādīti pēc vietējā, Britu vasaras laika jeb UTC+01:00.

## Sacensību kopsavilkums

### Elites grupu sacensības

### U-23 sacensības

### Junioru sacensības

## Latvijas sportistu dalība
Latvijas Riteņbraukšanas federācija startam čempionātā pieteica 7 braucējus:

Norvēģijas sastāvā startēja arī latviete Vita Heine, kas individuālajā braucienā sievietēm ieņēma 21. vietu, bet grupas braucienā 51. vietu.

## Medaļu kopvērtējums

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
Tifānija Hediša

**Tifānija Saraka Hediša** (; dzimusi ) ir amerikāņu komiķe un aktrise. 2018. gadā Hediša iekļauta žurnāla *[[Time]]* pasaules 100 ietekmīgāko cilvēku sarakstā, un *[[The Hollywood Reporter]]* 2018. un 2019. gadā viņu ierindoja starp 100 visietekmīgākajiem izklaides industrijas ļaudīm.

Pēc vairākām nelielām lomām dažādos seriālos Hediša ieguva plašāku atpazīstamību ar Džekijas lomu OWN kanāla televīzijas seriāla *[[If Loving You Is Wrong]]* pirmajā sezonā no 2014. līdz 2015. gadam. No 2015. gada līdz 2017. gadam viņa atveidoja Nikeišas Viljamsas lomu NBC kanāla situāciju komēdijseriālā *[[The Carmichael Show]]*. Pēc dalības 2016. gada komēdijā *[[Keanu]]* Hediša guva panākumus, atveidojot Dinu 2017. gada filmā *[[Girls Trip]]*, par ko viņa saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. 2017. gadā viņa publicēja savus memuārus *The Last Black Unicorn*.

Hediša piedalās kanāla TBS seriālā *[[The Last O.G.]]* (2018—pašlaik), kā arī ieskaņo Tuku *[[Netflix]]* animācijas seriālā *[[Tuca & Bertie]]* (2019—pašlaik). 2021. gadā Hediša ieguva ''Grammy'' balvu kategorijā "Labākais komēdijas albums" par viņas komēdijas albumu *Black Mitzvah*, kļūstot par otro afroamerikāņu sievieti, kas ieguvusi šo balvu pēc Vūpijas Goldbergas 1986. gadā. 2022. gadā attēlojusi lomu asa sižeta komēdijā "Spoža talanta nepanesamais smagums".

## Atsauces

## Ārējās saites
Skolas iela (Viesīte)

**Skolas iela** ir viena no Viesītes vēsturiskā centra ielām pilsētas rietumu daļā. Tā ir neliela šķērsiela ar grants segumu, kas sākas no Brīvības ielas un beidzas līdz ar Vaļņu ielu. Tieši pretī ielas sākumam atrodas Viesītes vidusskola un ielas pirmajā numurā ierīkots stāvlaukums skolas vajadzībām. Šobrīd ielā ir tikai viena adrese, lai gan sākotnēji bijušas divas. Mājā Brīvības ielā 23 (senāk Skolas iela 2), tās izskata dēļ saukta par "Melno skoliņu", izvietotas pamatskolas (tagad Viesītes visdussskola) mazāko klašu mācību telpas.

## Ielu savienojumi
Skolas iela ir savienota ar šādām ielām:

* Brīvības iela (T-veida krustojums)
* Vaļņu iela (T-veida krustojums)

## Skatīt arī
* Viesīte
* Viesītes ielu uzskaitījums

## Atsauces
Lielisko džentlmeņu līga

**"Lielisko džentlmeņu līga"** () ir 2003. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Frenks Millers. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksu.

Filmā galvenās lomas attēlo Šons Konerijs, Šeins Vests, Stjuarts Taunsends, Džeisons Flemings un Peta Vilsone. Filmas pirmizrāde notika .

Viktorijas laikmetā dažādi fantāzijas, zinātniskās fantastikas un piedzīvojumu varoņi apvienojas, lai dodos slepenā misijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Konstantīns (filma)

**"Konstantīns"** () ir 2008. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Frensiss Lorenss. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* komiksu *Hellblazer*.

Filmā galvenās lomas attēlo Kiānu Rīvss, Šia Lebafs, Reičela Vaisa un Tilda Svintone. Filmas pirmizrāde notika  Vācijā.

Pārdabisko spēku detektīvs Džons Konstantīns palīdz policistei pierādīt, ka viņa māsas nāve nebija pašnāvība.

## Atsauces

## Ārējās saites
2018. gada RideLondon–Surrey Classic

**2018. gada ''RideLondon–Surrey Classic*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 29. jūlijā. Tā bija 7. reize, kad notika *RideLondon–Surrey Classic* sacensības un tās bija 26. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Sacensībās sprinta finišā uzvarēja Vācijas sportists [[Paskāls Akermanis]] (**).

== Komandas ==
Tā kā šīs sacensības [[UCI Pasaules tūre]]s kalendāram tika pievienotas tikai 2017. gadā, tad tika ielūgtas visas *UCI WorldTeam* komandas, bet dalība nebija obligāta. Piedalījās sešpadsmit no astoņpadsmit *WorldTeam'' komandām — par trim vairāk kā iepriekšējā gadā. Papildus tika uzaicinātas četras UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 20 komandu pelotonu.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Bermudas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Bermudas]] sportisti, kuri [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] ir ieguvuši olimpiskās medaļas**. 

Līdz šim tikai divi Bermudu sportisti olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši medaļu. Tie bija Klārenss Hills, kas 1976. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Monreālā izcīnīja bronzas medaļu boksā. Un Flora Dafija izcīnīja zelta medaļu sieviešu triatlonā 2021. gadā. Bermudu salas ir mazākā valsts pasaulē pēc iedzīvotāju skaita, kas ir izcīnījusi zelta medaļu vasaras olimpiskajās spēlēs. Bermudas vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1936. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1992. gada.

## Sportistu uzskaitījums
*Iekļauti tie sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas  pārstāvot Bermudas.*

## Skatīt arī
* Bermuda olimpiskajās spēlēs
* Bermudas karognesēji olimpiskajās spēlēs
## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
*  
*
Machine Gun Kelly

**Kolsons Beikers** (*Colson Baker*, dzimis 1990. gada 22. aprīlī), profesionāli pazīstams kā ***Machine Gun Kelly***, ir amerikāņu hiphopa ierakstu mākslinieks. 2006. gadā izdeva pirmo miksteipu, tādējādi uzsākot savu karjeru. Mūziķis sadarbojies ar tādiem māksliniekiem kā Bibī Reksa, Bone Thugs-n-Harmony, DMX un Linkin Park.

Repera skatuves vārds "Machine Gun Kelly" ir atvasināts no sausā likuma laikmeta gangstera Džordža Kelija Bārnsa iesaukas.

## Diskogrāfija
**Studijas albumi**
* *Lace Up* (2012)
* *General Admission* (2015)
* *Bloom* (2017)
* *Hotel Diablo* (2019)
* *Tickets to My Downfall* (2020) 
* *[[Mainstream Sellout]]* (2022)
* *[[Lost Americana]]* (2025)
## Atsauces

## Ārējās saites

*
Superman and the Mole Men

***"Superman and the Mole Men"*** ir 1951. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Lī Šolems. Filma ir balstīta uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu.

Filmā galvenās lomas attēlo Džordžs Rīvss, Filisa Koutsa, Džefs Korijs, Dž. Farels Makdonalds un Stenlijs Endrūss. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā Supermenam ir jāaptur pazemes būtnes, kuras ir nokļuvušas uz Zemes no naftas urbuma.

## Ārējās saites
Supermens (seriāls)

**"Supermens"** () ir 1948. gadā 15 sērijās izdots ASV supervaroņu seriāls, kuras režisori ir Spensers Gordons Benets un Tomas Karrs. Seriāla sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu.

Filmā galvenās lomas attēlo Kērks Elins, Noela Nilla, Kerola Formane, Tomijs Bonds un Forests Teilors. Seriāla pirmizrāde notika .

Planētas Kriptona bojāejas rezultātā Supermens tiek nosūtīts uz Zemi, kur viņš nokļūst kādā fermā un tiek uzaudzināts kā Klārks Kents. Šajā vietā atklājas, ka Klārkam ir superspējas, kuras viņš izmanto, lai palīdzētu tiem, kuriem tas nepieciešams.

## Ārējās saites
Bermudas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Bermuda]]s sportisti, kas [[vasaras olimpiskās spēles|vasaras]] un [[ziemas olimpiskās spēles|ziemas]] olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu**.

Bermuda vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1936. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1992. gada. 

## Vasaras olimpiskajās spēles

## Ziemas olimpiskajās spēles

## Skatīt arī
* Bermuda olimpiskajās spēlēs
* Bermudas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
2018. gada Tour de Pologne

**2018. gada ''Tour de Pologne*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 4. līdz 10. augustam. Tā bija 75. reize, kad notika *Tour de Pologne* sacensības un tās bija 28. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Sacensību kopvērtējumā uzvarēja [[Polija]]s sportists [[Mihals Kvjatkovskis]] (*).*

== Komandas ==
Tā kā *Tour de Romandie* bija [[2018. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam'' komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicināta Polijas nacionālā izlase un trīs UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 22 komandu pelotonu.

## Maršruts
Sestais posms sākotnēji bija ieplānots starp Zakopani un Popradu Slovākijā 180 km garumā, bet finansiālu apstākļu dēļ divus mēnešus pirms starta tas tika nomainīts uz Bukovinu Tatšaņsku un distance saīsināta līdz 130 km.

## Posmi
### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

### 6. posms

### 7. posms

## Rezultāti
### Kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*