open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fudzjaņa

**Fudzjaņas province** (, ) ir viena no Ķīnas 22 provincēm. Province atrodas Ķīnas dienvidaustrumos un robežojas ar trijām citām provincēm — Guandunu, Dzjansji un Džedzjanu. Provinci no Taivānas salas atdala Taivānas šaurums. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Fudžou. 2010. gadā Fudzjaņas provincē dzīvoja 36,9 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 98% bija haņi, bet 1% — še.

## Vēsture
Fudzjaņas teritorija bija apdzīvota jau neolīta laikmetā, reģions bija nozīmīgs kultūru un tirdzniecības krustpunkts. Cjiņu dinastijas laikā (221–206 p.m.ē.) tas tika iekļauts impērijas sastāvā, taču reljefa un kalnu dēļ tas ilgi saglabāja salīdzinošu izolāciju no centrālās Ķīnas. Tanu dinastijas periodā (618–907) un vēlākā Sunu dinastijas laikā (960–1279) Fudzjaņa kļuva par svarīgu jūras tirdzniecības centru, kas veicināja reģiona ekonomisko uzplaukumu.

Minu dinastijas (1368–1644) laikā province turpināja attīstīties kā tirdzniecības un kuģniecības centrs. Šajā periodā no Fudzjaņas izceļoja daudzi ķīnieši, veidojot spēcīgas imigrantu kopienas Dienvidaustrumāzijā.

Cjinu dinastijas (1644–1912) valdīšanas laikā reģions piedzīvoja lielas pārmaiņas, tostarp cīņas Taivānas šaurumā un sadursmes ar ārvalstu spēkiem. Ķīniešu kara vadonis Džengs Čenguns (pazīstams arī kā Koksinga) izmantoja Fudzjaņu kā bāzi cīņai pret Cjinu dinastiju. Viņa flote uzsāka karu pret Cjinu spēkiem, vienlaikus mēģinot atgūt Taivānu, kas atradās holandiešu kontrolē. 1662. gadā Koksinga veiksmīgi izdzina holandiešus no Taivānas, padarot salu par savas varas centru. Opija karu laikā (1839–1842 un 1856–1860) Fudzjaņa kļuva par daļu no Ķīnas piekrastes reģioniem, kur notika militāri konflikti starp Ķīnu un Lielbritāniju. Fudzjaņas osta Fudžou kļuva par svarīgu stratēģisko punktu.

Japānas militārais uzplaukums 19. gadsimta beigās radīja draudus Fudzjaņai, jo province atradās stratēģiskā tuvumā konflikta zonai. Lai gan pats karš lielākoties norisinājās Korejas pussalā un Ziemeļķīnā, Japānas flote apdraudēja arī Fudzjaņas piekrasti. Otrā pasaules kara laikā Fudzjaņa tika pakļauta Japānas militārajai agresijai. Lai gan Japānas armija pilnībā neokupēja Fudzjaņu, reģions piedzīvoja smagas cīņas un ekonomisku izsīkumu. Japānas flote izmantoja savu pārākumu, lai kontrolētu Fudzjaņas piekrasti un ierobežotu Ķīnas piekļuvi jūrai.

Pēc Ķīnas pilsoņu kara beigām 1949. gadā, kad Taivānas sala nonāca Ķīnas nacionālistu (*Kuomintang*) kontrolē, Fudzjaņas province kļuva par frontes līniju starp Ķīnas Tautas Republiku un Taivānu. Tuvumā esošās Kinmenas salas kļuva par cīņu laukiem 1955. gadā. Šis konflikts draudēja izvērsties plašākā karā, iesaistot ASV kā Taivānas sabiedroto. 1958. gadā Ķīna uzsāka intensīvu bombardēšanu pret Kinmenu un citām salām, kas izraisīja smagas cīņas un diplomātiskus saspīlējumus ar ASV.

## Ārējās saites
Meistars (filma)

**"Meistars"** ir 1976. gada Latvijas PSR televīzijas mākslas filma. Filmas režisors ir Jānis Streičs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Pēc dienesta armijā Artūrs atgriežas savā darba vietā rūpnīcā. Disciplinēto un darbu mīlošo jaunieti vecajā darba vietā silti sagaida un norīko par montāžas nodaļas meistaru. Drīz Artūrs saprot, ka ceha priekšnieks aizver acis uz maziem pārkāpumiem, bet pieprasa, lai darbinieki strādā virsstundas priekšlaicīgai darba plāna izpildei. Tāda kārtība ir izdevīga nelielai darbinieku grupai, kuri sevi dēvē par "aktīvu", bet traucē normālam brigādes darbam.

Artūrs ar biedru atbalstu iesaistās nopietnā konfliktā ar priekšniecību. Viņš panāk darba disciplīnas pastiprināšanu un atsakās no dubultās morāles. Jaunais meistars pieprasa kvalitatīvu darbu tam atvēlētajā laika posmā un kategoriski atsakās no virsstundu darbiem.

## Lomās
* Pēteris Gaudiņš — *Artūrs*
* Katrīna Pasternaka — *Valentīna*
* Vija Artmane — *Aina*
* Ļubova Sokolova — *Dusjas tante*
* Lidija Freimane — *Lidas tante*
* Pauls Butkēvičs — *Vaclavs*
* Gaļina Maculeviča — *Marina*
* Dzidra Ritenberga — *Lidas tantes kliente*
* Olga Dreģe — *Antona sieva*
* Boļeslavs Ružs — *Antons*
* Māra Zvaigzne — *Biruta*
* Ēvalds Valters — *vecais Rancāns*
* Ludmila Seļezņova — *Olga*
* Eduards Pāvuls — *mākslinieks*
* Esmeralda Ermale — *māksliniece*
* Nikolajs Gubanovs — *Kostja*

**Epizodēs:**
Voldemārs Lobiņš, Ludmila Golubeva, H. Krūmiņš, Aleksejs Mihailovs, Bērtulis Pizičs, Malvīne Linde, Valentīna Staržinska, Aivars Bogdanovičs, Helmuts Kalniņš, Zinta Gaumiga, Maruta Feldmane, Rolanda Valeskalne, Herberts Zommers, M. Bunga.

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Jānis Streičs
* Scenārija autori: Vladimirs Zima un Jānis Streičs
* Operators: Harijs Kukels
* Mākslinieks: Viktors Šildknehts
* Komponists: Georgijs Movsesjans

## Interesanti fakti
* Filmēts Rīgā, rūpnīcā "VEF".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filmas profils portālā Kino Muzejs

## Video
*
1331. gads

**1331. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās otrdienā.

## Notikumi
* 8. septembris — Stefans Dušans pasludināja sevi par Serbijas karali.
* 27. septembris — notika Plovces kauja starp Vācu ordeni un Polijas Karalisti, kas beidzās neizšķirti.

### Nezināms datums
* Japānā sākās Genko karš.
* Nizamudins Ahmeds pašā kļuva par Osmaņu impērijas lielvezīru.
* Luters no Braunšveigas kļuva par Prūsijas valdnieku.

## Dzimuši
* 16. februāris — Kolučo Salutati, Florences politiskais līderis (miris 1406.)

## Miruši
* 14. janvāris — Odoriko, itāļu ceļotājs (dzimis ap 1286.)
* 11. novembris — Stefans Dečanskis, Serbijas karalis (dzimis ap 1285.)
1387. gads

**1387. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās otrdienā.

## Notikumi
* 5. janvāris — Huans I Barselons kļuva par Aragonas karali.

### Nezināms datums
* Mongoļu iekarotājs Tamerlans iekaroja Muzafarīdu impērija, kas atradās mūsdienu Irānas teritorijā. Gandrīz pilnībā tika izpostīta Isfahāna.

## Dzimuši
* 16. septembris — Henrijs V Lankasters, Anglijas karalis (miris 1422.)

## Miruši
* 5. janvāris — Pedro IV Barselons, Aragonas karalis (dzimis 1319.)
* 23. augusts — Olafs II Bjelbo, Norvēģijas un Dānijas karalis (dzimis 1370.)
Spēle notiks tik un tā

**"Spēle notiks tik un tā"** ir 1985. gada Latvijas PSR divsēriju televīzijas spēlfilma, detektīvfilma. Filmas režisors Rolands Kalniņš. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc čehu rakstnieka Vaclava Folprehta detektīvstāsta "Nāve soda laukumā" motīviem.

## Sižets
Uz atbildes spēli Prāgā ierodas futbola klubs no Rietumvācijas. Treniņu laikā komandas spēlētājs Francs Pihlers zaudē samaņu un mirst ceļā uz slimnīcu. Ekspertīzē noskaidrojas, ka nāves iemesls ir noindēšana. Inde futbolistam injicēta ar saindētu piespraudi, kas piestiprināta pie sportista futbola apaviem. Komandas treneris uzstāda ultimātu, ka ja līdz atbildes spēles datumam netiks atrasts vainīgais, viņi būs spiesti atteikties no spēles.

## Lomās
* Aļģis Matuļonis — *Irži Patočka*
* Jānis Kubilis — *pulkvedis Gomola*
* Hermanis Paukšs — *Elers*
* Guntis Skrastiņš — *Francs Pihlers*
* Ināra Slucka — *Helēna*
* Uldis Dumpis — *Frīdrihs Kurcs*
* Juris Lisners — *Gans Everds*
* Līga Liepiņa — *Iržina Golikova*
* Leonīds Grabovskis — *Golikovas brālis*

**Epizodēs:**
Andrejs Žagars, Juris Kaminskis, Sergejs Judins, Boriss Ahanovs, Aivars Bogdanovičs, Uldis Vazdiks, Mārtiņš Vērdiņš, Andis Kvēps, Juris Strenga, Guntis Skrastiņš, Edīte Sagatauskaite, Oļģerts Šalkonis, Vaironis Jakāns, Gunārs Binde, Āris Rozentāls, A. Libans, N. Prošuņina.

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Rolands Kalniņš
* Scenārija autors: Valērijs Starodubcevs
* Operators: Gvido Skulte
* Komponists: Juris Karlsons
* Mākslinieks: Gunārs Balodis
* Redaktors: Vladlens Dozorcevs

## Interesanti fakti
* Lomas arī dramaturgam un Leļļu teātra režisoram Hermanim Paukšam un fotomāksliniekam Gunāram Bindem.

## Ārējās saites

* Filmas profils portālā Filmas.lv
## Video
*
*
Rosa ronis

**Rosa ronis** (*Ommatophoca rossii*) ir krabjēdājroņu cilts (*Lobodontini*) suga, kas pieder īsto roņu dzimtai (*Phocidae*). Tā ir vienīgā suga **Rosa roņu ģintī** (*Ommatophoca*).

Rosa ronis ir sastopams uz ledus jūrās ap Antarktīdas kontinentu. Tas gandrīz nekad nepamet okeānu, ļoti reti izkāpjot krastā uz kādas salas Antarktīdas tuvumā. Parasti uzturas pa vienam vai nelielās grupās. Rosa ronis pirmo reizi tika aprakstīts britu kapteiņa Džeimsa Klārka Rosa ekspedīcijas laikā 1839. - 1843. gados. Tas ir vismazākais, visretāk sastopamais un vismazāk izpētītais ronis no visām krabjēdājroņu cilts sugām. Zinātnieki uzskata, ka Rosa roņu populācijā ir apmēram 130 000 dzīvnieku, bet precīzu datu par populācijas lielumu trūkst. 

Rosa ronim ir izteikti lielas acis. Šī īpašība ir izcelta arī tā zinātniskajā nosaukumā. Vārds *Ommato* latviski nozīmē *acs*, bet *phoca* — *ronis*.

## Izskats un īpašības
Rosa ronis ir mazākais krabjēdājroņu ciltī. Tā ķermeņa garums ir 1,68—2,09 m, svars 129—216 kg. Mātītes ir nedaudz lielākas nekā tēviņi. Ķermeņa garums tām ir 1,96—2,5 m. Mazuļi piedzimstot ir apmēram 1 metru gari un sver 16 kg. Kopumā Rosa ronis izskatās masīvs, ar īsu kaklu, tā galva ir īsa un plata, ar īsu purna daļu. Rosa roņa kažoks ir tumši brūns ar sudrabaini baltu pavēderi. Ziemas periodā kažoks pamazām kļūst gaišāks, līdz tas ir gaiši brūns. Tuvumā roni var viegli atpazīt pēc tā lielajām acīm. Acs diametrs ir līdz 7 cm. Tam ir arī proporcionāli garas priekšējās airkājas ar pagarinātiem pirmajiem pirkstiem.

Rosa ronim ir samērā izkopta vokalizācija, kas ietver arī čivināšanai vai sirēnai līdzīgas skaņas. Sirēnas skaņu ronis visbiežāk izmanto zem ūdens, kur to var dzirdēt ļoti lielā attālumā. Sirēnas skaņa tiek veidota no divām harmoniski nesaderīgām skaņām, kuras ritmiski atkārtojas. Gan atrodoties uz ledus, gan zem ūdens, skaņas tiek veidotas ar aizvērtu muti, nelietojot gaisu. Dabas pētnieki nav izpratuši šo skaņu nozīmi roņu komunikācijā.

## Dzīves veids
Rosa ronis pamatā pārtiek no kalmāriem, bet tas barojas arī ar zivīm un kriliem. Medījot tas nirst vairākus simtus metru. Rosa ronim kā visām krabjēdājroņu cilts sugām piemīt īpaša zobu forma ar izcilņiem un asām šķautnēm, kas piemērota ūdens filtrācijai, uzķerot mazākus jūras dzīvniekus, piemēram, krilus. Tiek pieņemts, ka Rosa roni medī zobenvaļi un jūras leopardi, ar kuriem ronim ir kopīga izplatības teritorija, tomēr novērojumu šim pieņēmumam trūkst.

Mazuļi dzimst uz ledus novembra mēnesī. Māte tos zīda ar pienu 4 nedēļas. Uzskata, ka drīz pēc tam, kad māte beigusi zīdīt mazuli, tā atkal sapārojas, tomēr Rosa roņu pārošanās nekad nav novērota. Dzimumbriedums tiek sasniegts apmēram 3 gadu vecumā, un tiek pieņemts, ka tie dzīvo līdz 20 gadiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* The international wildlife encyclopedia: oss seal
* ADW: Ommatophoca rossii
1381. gads

**1381. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās otrdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Ķēstutis kļuva par Lietuvas dižkunigaiti, gāžot no troņa Jagaili.

## Dzimuši
* *iespējams*
** Pomerānijas Ēriks, Norvēģijas, Dānijas un Zviedrijas karalis (miris 1459.)

## Miruši
1373. gads

**1373. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās sestdienā.

## Notikumi
* 24. marts — beidzās karš starp Portugāli un Kastīliju.
* 10. oktobris — Atbalstot Rīgas arhibīskapa Zigfrīda lūgumu, pāvests Gregors XI izdeva tā saukto apģērbu bullu, kura noteica, ka turpmāk Rīgas arhibīskapam un domkapitula locekļiem jātērpjas melnās drēbēs.
### Nezināms datums
* Tika dibināta Pnompeņa, mūsdienu Kambodžas galvaspilsēta.
* Pirmoreiz rakstos minēta Čehijas pilsēta Klimkovice.

## Dzimuši
* 23. jūnijs — Joanna II, Neapoles karaliene (mirusi 1435.)
* *iespējams*
** Jadviga, Polijas karaliene (mirusi 1399.)

## Miruši
* 23. jūlijs — Svētā Brigita, zviedru svētā (dzimusi 1310.)
1369. gads

**1369. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās pirmdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Tamerlans pasludināja Samarkandu par savas impērijas galvaspilsētu.
* Osmaņu impērija iebruka Bulgārijā.

## Dzimuši
* janvāris/februāris — Martins V (*Martinus V*), Romas pāvests (miris 1435.)
* *iespējams*
** Jans Huss, čehu reformators (miris 1415.)

## Miruši
* 23. marts — Pedro Burgundietis, Kastīlijas karalis (dzimis 1334.)
* 28. decembris — Fromholds fon Fifhūzens, Rīgas arhibīskaps
* *iespējams*
** Ibn Batūta, berberu ceļotājs (dzimis 1304.)
Pilskalnes muiža

thumb|250px|Pilskalnes (Šlosbergas) muižas kungu māja 20. gadsimta sākumā.

**Pilskalnes muižas** jeb **Šlosbergas muižas** () kungu māja atradās Augšdaugavas novada Pilskalnes pagasta Pilskalnē pie Ilūkstes—Subates ceļa, apmēram  no Ilūkstes. Līdz 1920. gada agrārajai reformai muiža piederēja Plāteru-Zībergu dzimtai. Mūsdienās saglabājies vienīgi muižas parks ar ieejas vārtu un muižas ēku pamatu atliekām.

## Vēsture
1697. gadā Pilskalnes muižas īpašnieks Zībergs lika uzcelt mūra kapelu ar altāri. Muižas kungu māja celta 19. gadsimta vidū, pārbūvēta 1870. gados itāļu renesanses villu stilā. Tajā saimniekoja grāfs Kazimirs Plāters-Zībergs (1808-1876), vēlāk grāfs Fēlikss Konstantīns Plāters-Zībergs (1847-1928). Pirmā pasaules kara laikā muižas ēkas iznīcināja Krievijas Impērijas armijas artilērijas apšaudēs. Pārpalikušās drupas laika gaitā nojauca, saglabājušies vienīgi vārtu stabi.


Fēlikss Konstantīns Plāters-Zībergs ar Lauraine-Dietrich auto 1910.jpg|Grāfs Fēlikss Konstantīns Plāters-Zībergs ar viņam piederošo auto *Lauraine-Dietrich* (ap 1910)
Pilskalnes muižas vārti.JPG|Pilskalnes muižas vārti (1927)


## Piemineklis sunim
Blakus meža ainavu parkam (arī dabas liegumam) „Pilskalnes Siguldiņa” bijušajā muižas pils dārzā atrodas piemineklis ar uzrakstu franču valodā "Mīļajai sunītei, vārdā Folija, 1892 - 1898".

## Atsauces
Bičevskis

**Bičevskis** (; sieviešu dzimtē **Bičevska** *(Biczewska)*) ir poļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Māris Bičevskis (1991) — latviešu hokejists;
* Mārtiņš Bičevskis (1975) — Latvijas jurists, bijušais politiķis un valsts pārvaldes darbinieks;
* Jānis Bičevskis (1886—1928) — latviešu virsnieks.
Skinny Puppy

***Skinny Puppy*** ir Kanādas postindustriālās mūzikas grupa, izveidota 1982. gadā. Tās pašreizējie dalībnieki ir *[[cEvin Key]]*, *[[Nivek Ogre]]* un Marks Volks.

## Mūzikas raksturojums
*Skinny Puppy* mūzikai raksturīga eksperimentēšana ar analogajām un digitālajām ierakstu tehnoloģijām. 1980. gados grupa plaši eksperimentēja ar kompaktkasešu tehnoloģiju, mūzikas komponēšanā, lietojot kasešu lentu cilpas. Grupas agrīnajai un arī pašreizējai mūzikai pārsvarā ir tumšs, vairākslāņu skanējums, kas panākts, lietojot un apvienojot sintezatorus, bungu mašīnas, akustiskos sitaminstrumentus, semplerus un nemuzikālus priekšmetus. Skaņdarbus veido arī fragmenti no filmām un radio pārraidēm, vokāls ir distorsēts vai savādāk pārveidots.

Dziesmu vārdi ir par dažādiem tematiem: dzīvnieku tiesībām, politiku, reliģiju, psihotropo vielu lietošanu, slimībām un vides iznīcināšanu.

1980. gadu beigās un 1990. gadu sākumā grupa kļuva pazīstama ar saviem teatrālajiem un skandalozajiem koncertiem, kas tika veidoti, lai pievērstu uzmanību ķīmiskajiem kariem un protestētu pret eksperimentiem ar dzīvniekiem.

## Diskogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Oficiālā ''Facebook'' lapa
USA-218

**USA-218** jeb **RAX-1** (no  — "Radio polārblāzmas pētnieks") bija ASV studentu būvēts pavadonis, kas paredzēts jonosfēras pētījumiem. Kosmiskais aparāts palaists 2010. gada novembrī un bija paredzēts viena gada darbam, bet priekšlaicīgi beidzis darbību.

Kosmisko aparātu izgatavoja Mičiganas Universitāte sadarbībā ar *SRI International*. Projektu sponsorēja Nacionālais zinātnes fonds. Eksperimentā izmanto Aļaskā izvietotu radaru, kas raida radiosignālus jonosfērā. Kad *RAX* atrodas virs radara, tas uztver izklīdinātos signālus, kuri tiek apstrādāti borta datorā un raidīti uz zemes stacijām zinātnieku analīzei. Misijas mērķis ir jonosfēras plazmas nestabilitāšu izprašana, lai varētu izveidot neliela termiņa prognožu modeļus. Tas ļautu kosmisko aparātu operatoriem labāk plānot to misiju darbības ar paredzamiem sakaru traucējumu periodiem.

*RAX* ir trīskāršs CubeSat 3U standarta pavadonis ar izmēriem 10 cm × 10 cm × 34 cm. Tā masa ir 2,8 kg. Elektroenerģiju nodrošina saules baterijas, kas izvietotas uz sānu malām. Konstrukcijā izmantoti daudzi komerciāli plaši pieejami komponenti.

*RAX* palaišanu veica ASV Gaisa spēki Aizsardzības departamenta programmas *STP-S26* ietvaros. Pavadonis tika palaists  01:25 UTC ar nesējraķeti Minotaur IV no Kodiakas starta kompleksa. 

Saules bateriju paneļos bija radusies degradācija, un pēc vairākiem mēnešiem *RAX-1* palika bez elektroenerģijas avota. Par to tika paziņots 2011. gada 10. maijā.

Lai paveiktu ieplānoto misiju, komanda atrisināja *RAX-1* nepilnības jaunā modelī, un RAX-2 tika palaists 2011. gada oktobrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* RAX mājaslapa
Mirāža (filma)

**"Mirāža"** ir 1983. gadā Latvijas PSR uzņemta trīs sēriju televīzijas detektīvfilma. Filmas režisors ir Aloizs Brenčs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Džeimsa Hedlija Čeiza romāna "Visa pasaule kabatā" motīviem.

## Sižets
ASV, Nevadas štats, 20. gadsimta 70. gadi. Džinnija izplānojusi nolaupīt bankas bruņumašīnu, kas ved 3 miljonus dolāru, un šo ideju uztic gangsterim Morganam, kurš pieaicina Vjetnamas kara veterānu Bleku, seifu mehāniķi, itālieti Džipo un bijušo profesionālo bokseri Kitsonu. Nolaupīšana izdodas, tomēr seifu atvērt nav tik viegli, un policija tiek uz nolaupītāju pēdām.

## Lomās
* Mārtiņš Vilsons — Els Kitsons
* Mirdza Martinsone — Džinnija Gordone
* Reģimants Adomaitis — Frenks Morgans
* Ints Burāns — Bleks
* Boriss Ivanovs — Džipo

;Epizodēs:
* Arnis Līcītis — Delanī
* Uldis Vazdiks — Hetvilds
* Ārijs Geikins — treneris
* Vilnis Beķeris — šerifs Kūpers
* Romualds Ancāns — policists
* Pauls Butkēvičs — Bredfords
* Andris Bērziņš
* Mārtiņš Vērdiņš
* Kārlis Zušmanis
* Uldis Norenbergs
* Voldemārs Šoriņš
* Lāsma Kugrēna
* Aivars Siliņš
* Maija Eglīte

## Interesanti fakti
* automobilis, ko izmanto galvenie varoņi, ir 1972. gada *[[Pontiac Grand Ville]]*.
* filmas māksliniekiem palīdzēja ASV vēstniecības darbinieks, kurš konsultēja par Nevadas policistu formas tērpu izskatu.
* filmas kalnu skati filmēti Krimā — Jaltā un Bilohirskā.
* Mārtiņa Vilsona kino debija.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filmas profils vietnē *filmas.lv*
Inese Lībiņa-Egnere

**Inese Lībiņa-Egnere** (dzimusi **Inese Lībiņa**  Rīgā) ir latviešu juriste un politiķe, pārstāv partiju "Vienotība". 14. Saeimas deputāte un Latvijas tieslietu ministre. Bijusi ievēlēta arī vairākos iepriekšējos Saeimas sasaukumos, bijusi Saeimas priekšsēdētāja biedra amatā.

## Dzīvesɡājums
Dzimusi 1977. ɡadā Rīgā. 1996. gadā pabeidza mācības Liepājas 5. vidusskolā, tad studēja tieslietas Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē un Freiburgas Alberta Ludviga Universitātes Juridiskajā fakultātē Vācijā. 2007. gadā Latvijas Universitātē ieguvusi tiesību zinātņu doktora grādu.

I. Lībiņa-Egnere bija zvērināta advokāte birojā "Liepa, Skopiņa/BORENIUS". Kopš 2004. gada ir augstskolas pasniedzēja — docente Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes Civiltiesisko zinātņu katedrā. Laikā no 2007. līdz 2011. gadam viņa bija Latvijas Valsts prezidenta Valda Zatlera juridiskā padomniece.

## Politiskā darbība
2011. gadā pievienojās Zatlera Reformu partijai. No šīs partijas saraksta kandidēja 11. Saeimas ārkārtas vēlēšanās, kur ievēlēta no Kurzemes apgabala. Darbojas Juridiskajā komisijā, kopš 2011. gada 20. oktobra ir Juridiskās komisijas priekšsēdētājas biedre. Deputāte darbojās arī Eiropas lietu komisijā, Juridiskās komisijas Tiesu politikas apakškomisijā, kā arī līdz 2013. gada 1. jūnijam bijusi Juridiskās komisijas Pilsonības likuma grozījumu apakškomisijas sekretāre. I. Lībiņa-Egnere ir Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Latvijas delegācijas vadītāja.
thumb|left|225px|Inese Lībiņa-Egnere Saeimas sēdē 2014. gadā

 I. Lībiņa-Egnere tika ievēlēta par Saeimas priekšsēdētājas Solvitas Āboltiņas biedri, pēc tam, kad ģimenes apstākļu dēļ no šī amata atkāpās viņas partijas biedre Inga Bite.

2014. gada maijā I. Lībiņa-Egnere kopā ar grupu Reformu partijas deputātu un ministru pievienojās partijai "Vienotība", no kuras saraksta ievēlēta 12. Saeimā. Saglabāja Saeimas priekšsēdētājas biedres amatu. 2018. gada 17. janvārī ievēlēta par Saeimas Nacionālās drošības komisijas vadītāju. Rudenī ievēlēta 13. Saeimā no apvienības "Jaunā Vienotība". Arī 13. Saeimā saglabāja Saeimas priekšsēdētājas biedres amatu.

2020. gada nogalē I. Lībiņa-Egnere pretendēja uz Satversmes tiesas tiesneša amatu, taču netika ievēlēta.

2022. gada rudenī ievēlēta 14. Saeimā no apvienības "Jaunā Vienotība". Decembrī apstiprināta par tieslietu ministri Krišjāņa Kariņa valdībā.

2023. gada 15. septembrī atkārtoti ievēlēta par tieslietu ministri Evikas Siliņas Ministru kabinetā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* Saeimas profils
Kārlis Jansons (tēlnieks)

**Kārlis Jansons** (dzimis  Nītaures pagastā, miris  Cēsīs) bija latviešu tēlnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis Nītaurē, taču no četru gadu vecuma dzīvoja Siļķu mājās pie Cēsīm. Mācījās Millera reālskolā Cēsīs. Pirmā pasaules kara laikā Kārlis Jansons devās bēgļu gaitās uz Krieviju, turpināja mācības Kazaņas un Pleskavas komercskolās. 1917. gadā viņš sāka arhitektūras studijas Rīgas Politehniskajā institūtā, kas tobrīd atradās Maskavā. Sākumā Kārlis Jansons nodarbojās ar glezniecību, bet 1918. gadā pievērsās tēlniecībai. 

No 1921. līdz 1925. gadam viņš mācījās Latvijas Mākslas akadēmijā un beidza profesora Konstantīna Rončevska tēlniecības meistardarbnīcu. Kopš 1927. gada Jansons piedalījās Latvijas mākslas izstādēs Rīgā un ārzemēs, viņam ir bijušas personālizstādes Cēsīs. No 1937. līdz pat 1972. gadam Jansons strādāja Mākslas akadēmijā par tēlniecības pasniedzēju.

Kārlis Jansons veidojis pieminekli Jelgavas atbrīvotājiem (1932), Latgales Māras pieminekli Rēzeknē (1939) un Latgales partizānu pulka pieminekli Balvos (1938), kurus padomju laikā iznīcināja. Viņš darināja arī daudz kapa pieminekļu, arī Valsts prezidenta Jāņa Čakstes pieminekli Rīgas Meža kapos.

Miris 1986. gada 16. jūnijā, apbedīts Cēsīs, Meža kapos.

## Piemiņa
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas viņa dēls Andrejs Jansons atjaunoja okupācijas iestāžu iznīcinātos Kārļa Jansona veidotos pieminekļus.

Apgāds “Neputns” izdevis mākslas zinātnieka Aivara Leiša grāmatu par tēlnieku Kārli Jansonu.

Izdevniecība Drukātava izdevusi A II Pozitīvs grāmatu par tēlnieka Kārļa Jansona dzimtu "Jansonu nerrīgie stāsti".

## Atsauces
Hantele

thumb|right|Pielāgojamo hanteļu pāris ar 2 kg smagiem diskiem
**Hantele** ir sporta rīks, ko izmanto spēka vingrinājumos, lai attīstītu muskuļus un locītavas. Hanteli izmanto vienu vai arī pārī ar citu hanteli (abām rokām reizē).

Hanteles iedala **pielāgojamajās hantelēs** (ar maināmu svaru) un **fiksēta svara hantelēs** (ar nemaināmu svaru).

## Ārējās saites
*
Progresīvā apvienība

**Progresīvā apvienība**, arī **Progresīvā jaunsaimnieku apvienība**, bija politiskā partija Latvijā. Tā tika dibināta 1929. gadā un likvidēta 1934. gadā, līdz ar valsts apvērsumu, pēc kura tika likvidētas visas Latvijas politiskās partijas. Partijas vienīgais vadītājs bija Marģers Skujenieks. Partija vairākkārt bija valdošajā koalīcijā, tās līderis Skujenieks vadīja Ministru kabinetu no 1931. līdz 1933. gadam.

Partiju izveidoja likvidētās Mazinieku partijas vadība, tai skaitā Saeimas deputāti Skujenieks un Jānis Šterns. Bez šiem diviem deputātiem, kuri iepriekš strādāja kopā, 4. Saeimā darbojās arī Kristaps Bahmanis (iepriekš — Latvijas Jaunzemnieku savienība). Frakcija izveidoja parlamentāro bloku ar Latvijas Jaunsaimnieku un sīkgruntnieku partijas frakciju. 1934. gadā "Progresīvās apvienības" pārstāvja, ārlietu ministra Voldemāra Salnā demisija izraisīja valdības krīzi, kuras dēļ krita Bļodnieka Ministru kabinets un par premjerministru kļuva Kārlis Ulmanis, kurš divus mēnešus vēlāk sarīkoja valsts apvērsumu.

## Dalība Saeimas vēlēšanās

## Atsauces
Jākobs Bēme

**Jākobs Bēme** (; dzimis , miris ) bija vācu kristiešu mistiķis, filozofs, vizionārs, teozofs. Autodidakts. Pēc izglītības kurpnieks.

Dzimis netālu no Gerlicas. 14 gadu vecumā devās uz Zeidenbergu, kur apguva kurpnieka arodu. Vēlāk pārcēlās uz Gerlicu. 1600. gadā piedzīvoja mistisku atklāsmi. 1613. gadā pameta kurpnieka darbu un kļuva par cimdu tirgotāju, vairākkārt apmeklēja Prāgu. 1612. gadā Jākobs Bēme sāka rakstīt savu pirmo, tā arī nepabeigto sacerējumu *Morgenröte im Aufgang*, sauktu arī *Aurora*. Iesākumā darbs tika rakstīts paša Bēmes vajadzībām, tomēr ieguva popularitāti. Darbs nokļuva arī pie vietējā mācītāja Gregora Rihtera, kurš to pasludināja par ķecerīgu un piedraudēja padzīt Bēmi no pilsētas, ja tas nepārtrauks rakstīt.

Vairākus gadus Bēme neko nerakstīja, tomēr, draugu iedrošināts, 1618. gadā atsāka rakstīt. 1624. gadā tika publicēts pirmais Bēmes iespiestais darbs — *Weg zu Christo*. Tas izraisīja skandālu, un Bēme bija spiests pamest Gerlicu. Viņš devās uz Drēzdeni, kur tika labi uzņemts augstmaņu un profesoru aprindās. Vēlāk Bēme atgriezās Gerlicā, kur tajā pašā 1624. gadā mira. Kaut arī Bēmes rakstīšanas periods ir īss, viņš atstājis ievērojamu daudzumu darbu.

## Bibliogrāfija (nepilna)
* *Aurora (Die Morgenröte im Aufgang)*, 1612
* *De tribus principiis*, 1619
* *De triplici vita hominis*, 1620
* *Psychologica vera*, 1620
* *Christosophia (der Weg zu Christo)*, 1621
* *De signatura rerum*, 1622
* *Mysterium Magnum*, 1623
* *Quaestiones theosophicae*, 1624
* *Epistolae theosophicae*, 1618–1624

## Ārējās saites

* Starptautiskais Jākoba Bēmes institūts , , 
* Bēma "Aurora" 
* Bēmes darbi on-line
Bēme

**Bēme** ( vai *Boehme*) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Francis Bēme (*Franz Böhme*, 1885—1947) — vācu ģenerālis;
* Jākobs Bēme (*Jakob Böhme*, 1575—1624) — vācu mistiķis.
Bertolts Fliks

**Bertolts Martins Fliks** (, dzimis ) ir Vācijas un Latvijas uzņēmējs, bijušais Latvijas nacionālās aviokompānijas "airBaltic" līdzīpašnieks un ilggadējs vadītājs.

B. Fliks ir ieguvis jurista izglītību Heidelbergas Universitātē Vācijā. 1995. gadā viņš kļuva par "airBaltic" padomes locekli, bet 1999. gadā tika ievēlēts par valdes priekšsēdētāju. Kopš 2002. gada viņš bija kompānijas prezidents un vienīgais valdes loceklis. 2009. gada 30. janvārī B. Flikam piederošs uzņēmums "Baltijas Aviācijas sistēmas" (BAS) iegādājās 47,2% "airBaltic" akciju no to iepriekšējā īpašnieka "Scandinavian Airlines" (SAS). 2011. gada 4. oktobrī viņš tika atbrīvots no šī amata, šis nosacījums ietilpa galvenā akcionāra (Latvijas valsts) un privātā akcionāra (BAS) sadarbības nosacījumos par finanšu grūtībās nonākušās aviokompānijas tālāko darbību. Vēlāk noskaidrojās, ka B. Fliks nav patiesais labuma guvējs kompānijā BAS.

2012. gada sākumā B. Fliks kļuva par Frankfurtē bāzētās Vācijas aviācijas čarterkompānijas "XL Airways" vadītāju.

## Atsauces
Fliks

**Fliks** () var būt:
* Bertolts Fliks (*Bertolt Flick*; 1964) — Vācijas un Latvijas uzņēmējs;
* Hanss Dīters Fliks (*Hans-Dieter Flick*; 1965) — Vācijas futbolists un treneris.
Pistole

[thumb|250px|[9x19mm Parabellum|9x19mm Walther P99, vācu pusautomātiskā pistole]]
**Pistole** ir viegls īsstobra šaujamierocis, ko šaušanas laikā var turēt vienā rokā. Tas pistoli atšķir no garstobra šaujamieročiem, piemēram, šautenēm un bisēm, kas ir izstrādāti turēšanai ar abām rokām ar atbalstu pie pleca.

Pārsvarā pistoles munīcijas trieciena spēks ir vājāks nekā garstobra šaujamieročiem. Tā tiek izmantota, lai šautu objektiem, kas atrodas nelielā attālumā (ne tālāk par 25—50 metriem).

## Nosaukums
Franču vārda *pistolet* izcelsme ir neskaidra. Tas var būt radies no Itālijas pilsētas Pistoijas, kur renesanses laikmetā 1540. gados sāka  ražot īsstobra šaujamieročus.

Pēc cita uzskata rokas ieroči esot izmantoti Husītu karos 1420. gados Čehijas teritorijā. Čehu vārds *píšťala* („flauta”) ticis pārņemts vācu valodā kā *pitschale*, *pitschole*, *petsole* un citos variantos.

## Skatīt arī
* Revolveris
* Pusautomātiskā pistole
* Mašīnpistole

## Ārējās saites
*
Lašu muiža

[thumb|200px|Vecās Lašu muižas (Tīzenhauzenu) kungu māja pilskalnā ([Štafenhāgens, 1866)]]
thumb|200px|Muižas kungu māja pirms Pirmā pasaules kara
**Lašu muižas** () vai **Veclašu** jeb **Tīzenhauzenu muižas** kungu māja atradās Augšdaugavas novada Eglaines pagasta Lašos. Līdz 1920. gada agrārajai reformai muiža piederēja grāfu Pšesdecku dzimtai (*Przeździecki*). Līdz mūsdienām saglabājusies no sarkanajiem ķieģeļiem celtā saimniecības ēka, divu vārtu fragmenti, pils pamati un parks.

## Vēsture
Veclašu muiža dibināta Livonijas ordeņvalsts laikā senajā sēļu Lašu pilskalnā ordeņa Dinaburgas komturejas lauksaimniecības vajadzībām (). Pēc ordeņa likvidēšanas hercogs Gothards 1562. gadā muižu piešķīra bruņiniekam Oto Taubem. No 1610. līdz 1728. gadam muižā saimniekoja Fītinghofu dzimta.

19. gadsimta pirmajā pusē muiža piederēja bijušajam Napoleona armijas pulkvedim Konstantīnam Tīzenhauzenam (*Konstanty Tyzenhauz*, 1786—1853), kurš aizrāvās ar ornitoloģiju. No šiem laikiem saglabājies muižas robežstabs, uz kura redzams uzraksts *1855. Alt-Lassen Granyc. Tyzenhauz.* 

Viņa meita Marija (1827—1890) 1842. gadā apprecējās ar grāfu Aleksanderu Narcisu Pšezdzecki (1814—1871) un 1853. gadā muiža pārgāja Pšesdecku dzimtas īpašumā.
Viņu dēls Konstantijs Pšezdzeckis (1846—1897) apprecējās ar Elizabeti Plāteri-Zībergu (1844–1907) 19. gadsimta pēdējā ceturksnī lika uzcelt grandiozu muižas kungu māju neogotikas stilā. 
Muižas pēdējais īpašnieks bija poļu vēsturnieks un diplomāts Rajnolds Pšezdzeckis (*Rajnold Przezdziecki*, 1884—1955).
Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā pili uzspridzināja Krievijas karaspēks.

Lašu muižas pils 1916.jpg|Lašu muižas pils (1916)
Lašu muižas pils pēc dedzināšanas 1916.jpg|Pils pēc dedzināšanas (1916)
Attēls:Lasu muiza.jpg|Muižas kungu māja 


## Atsauces

## Ārējās saites
* Pšeždecku dzimtas ģenealoģija
Jānis Upenieks (politiķis)

**Jānis Upenieks** (dzimis  Valmierā) ir latviešu ekonomists un politiķis. Bijis 12. Saeimas deputāts, pārstāvot partiju "Vienotība", kā arī 11. Saeimas deputāts. Šobrīd ievēlēts Valmieras novada domē.

## Biogrāfija
Vidējo izglītību ieguvis Valmieras Viestura vidusskolā, ko pabeidza 2007. gadā. Pēc tam studējis Rīgas Ekonomikas augstskolā, ko savukārt absolvējis 2010. gadā, vēl pusgadu studējis ārzemēs Kazahstānā. J. Upenieks strādājis dažādos uzņēmumos kā finanšu analītiķis, piemēram, *GE Money Bank*, *Oriflame* un "Stendera Ziepju fabrika", kā arī uzņēmumā *Creative Media services* kā sociālo mediju administrators.

Spēlējis Latvijas beisbola izlasē.

2021. gada oktobrī J. Upenieks kļuva par mežsaimniecības uzņēmuma "Dižozols" valdes locekli, savukārt mēnesi vēlāk par ar to saistītā uzņēmuma "BONO" valdes locekli.

## Politiskā darbība
2011. gadā pievienojies Zatlera Reformu partijai (ZRP). No šīs partijas saraksta kandidēja 11. Saeimas ārkārtas vēlēšanās, kur arī tika ievēlēts no Vidzemes apgabala.  kopā ar pieciem citiem ZRP biedriem pameta partiju, tādējādi protestējot pret nedemokrātisko lēmumu pieņemšanu ZRP iekšienē. Vēlāk tika iekļauts Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas un Pilsonības likuma izpildes komisijas sastāvos. Ievēlēts 22 gadu vecumā, viņš bija jaunākais 11. Saeimā ievēlētais deputāts, kā arī viens no jaunākajiem vispār kopš Latvijas neatkarības atjaunošanas (jaunākais ir Jānis Dombrava, ko 10. Saeimā ievēlēja par dažiem mēnešiem jaunāku).

2012. gadā J. Upenieks bija organizācijas "Brīvie demokrāti" dibinātāju skaitā. 2014. gadā iestājies partijā "Vienotība" un no tās saraksta ar spēcīgas individuālās kampaņas palīdzību Vidzemes vēlēšanu apgabalā ievēlēts 12. Saeimā, kurā atkal bija jaunākais deputāts. 2017. gadā apstipirnāts par Ekonomikas ministrijas parlamentāro sekretāru. No apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēts. Pēc Krišjāņa Kariņa valdības apstiprināšanas 2019. gada sākumā J. Upenieks kļuva par Ministru Prezidenta padomnieku.

2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās J. Upenieks tika ievēlēts Valmieras novada domē no apvienības “Jaunā Vienotība” saraksta. 2025. gadā J. Upenieks kļuva par Finanšu ministrijas parlamentāro sekretāru, stājoties Karinas Plokas vietā, kura kļuva par Ministru prezidentes parlamentāro sekretāri. Valmieras novada domē ievēlēts arī 2025. gada pašvaldību vēlēšanās no partijas "Valmierai un Vidzemei", kurā iesaistījās arī "Vienotības" pārstāvji.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils
* Saeimas profils
Upenieks

**Upenieks** (sieviešu dzimtē Upeniece) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Arno Upenieks (1933—2018) — aktieris;
* Ēriks Upenieks (1979) — mūziķis;
* Gunārs Upenieks (1964) — lauksaimnieks un politiķis;
* Gundars Upenieks (1971) — biatlonists;
* Jānis Upenieks (1888—1974) — mūziķis;
* Jānis Upenieks (1988) — ekonomists un politiķis;
* Mārtiņš Upenieks (1989) — aktieris.
Klučborkas apriņķis

**Klučborkas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Opoles vojevodistē. Robežojas ar Opoles vojevodistes Olesno, Opoles un Namislovas apriņķiem, Lielpolijas vojevodistes Kempno apriņķi, kā arī Lodzas vojevodistes Verušovas apriņķi.
Bičina

**Bičina** (), vēsturiski arī **Pičene** (), ir pilsēta Polijas dienvidos, Opoles vojevodistē. Ap pilsētu saglabājušies viduslaiku aizsardzības mūri.

Vēsturiski Silēzijas robežpilsēta. 1588. gada 24. janvārī pie Bičinas Polijas mantojuma kara laikā notika izšķirošā Bičinas kauja, kurā Jana Zamojska vadībā uzvarēja Sigismunda III karaspēks. 18. gadsimtā Austrijas mantojuma kara rezultātā pilsēta iekļāvās Prūsijā. Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, tā tika piešķirta Polijai.

Vācu matemātiķa Martīna Vilhelma Kutas (*Martin Wilhelm Kutta*, 1867 – 1944) dzimtā pilsēta.
Gebhards Līberehts fon Blihers

**Gebhards Līberehts fon Blihers, Vālštates firsts** (; dzimis , miris ) bija prūšu ģenerālfeldmaršals Napoleona karu laikā. Komandēja prūšu spēkus Leipcigas kaujā 1813. gada 16. - 19. oktobrī un Vaterlo kaujā 1815. gada 18. jūnijā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1742. gadā Rostokā. Sešpadsmit gadu vecumā iestājies Zviedrijas armijas dienestā kā huzārs. Septiņgadu kara laikā nokļuva Prūsijas gūstā, un pieņēma piedāvājumu iestāties tās armijā. 1773. gadā domstarpību dēļ demobilizējās no Prūsijas armijas. Atgriezās armijā 1786. gadā, pēc Frīdriha Lielā nāves. 1801. gadā kļuva par ģenerālleitnantu.

1805. - 1806. gadā Prūsijā bija viens no kara partijas līderiem. Prūsijai katastrofālajā Ceturtās koalīcijas karā - kavalērijas ģenerālis. Piedalījās Jēnas-Auerštetas kaujā un komandēja prūšu spēkus Lībekas kaujā. Tika saņemts franču gūstā. Apmainīts pret franču ģenerāli Perēnu.

Sestās koalīcijas kara laikā bija viens no galvenajiem Prūsijas karavadoņiem. 1813. gada 26. augustā sakāva frančus Žaka Makdonalda vadībā Kacbahas kaujā. Leipcigas kaujās komandēja prūšu spēkus. Turpmākajā kampaņas gaitā komandēja armiju Briennas kaujā (1814. gada 29. janvāris), Larotjēres kaujā (1814. gada 1. februāris), Vošānas kaujā (1814. gada 14. februāris) un Laonas kaujā (1814. gada 9. - 10. martā). T.s Simts dienu laikā fon Blihers zaudēja Napoleonam Liņjī kaujā, tomēr Vaterlo kaujā deva izšķirošu ieguldījumu Napoleona sagrāvē.

Pēc Napoleona kariem demobilizējās un dzīvoja savā īpašumā Silēzijā. Miris 1819. gadā.

## Ārējās saites
1226. gads

**1226. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 21. jūnijs - Boļeslavs V Kautrīgais (*Bolesław V Wstydliwy*), Polijas karalis (miris 1279.)

## Miruši
* 3. oktobris - Asīzes Francisks (*Franciscus Assisiensis*), katoļu svētais (dzimis 1181.)
Deisms

[thumb|Deisma [simbols|simboli saskatīti uz ASV naudas zīmes]]
**Deisms** ir reliģiska filozofija, kurā Dievu skata tikai kā pasaules pirmscēloni, kas ir nošķirts, nav līdzdalīgs un atbildīgs par pasaules turpmākām norisēm un procesiem. Deisti uzskata, ka, piemēram, mūsdienu pasaule ir tās pašas likumu varā, ne Dieva pakļautībā. Līdz ar to deisti noliedz arī visu pārdabisko, pareģojumus un brīnumus.

Deisma idejas sāka izplatīties apgaismības periodā (17.—18. gadsimtā). Deisma koncepciju ieviesa Čerberijas Herberts savā darbā *[[De Veritate]]* (1624).

Tiek izšķirtas divas deisma formas: **klasiskais deisms** un **modernais deisms**.

## Klasiskais deisms
Klasiskais deisms attīstījās 17.–18. gadsimta apgaismības laikmetā (īpaši Anglijā un Francijā), un to ietekmēja jauno dabaszinātņu atklājumi (piemēram, Ņūtona mehānika) un racionalisma filozofija. Šī deisma forma uzsver:

* Dieva kā pirmā kustinātāja jeb sākotnējā radītāja lomu;
* Dabas likumu autonomiju – pēc radīšanas pasaule darbojas pati pēc sev piemītošajiem mehāniskiem principiem;
* Atklāsmes noraidījumu – Bībele un citi reliģiskie teksti tiek uztverti kā cilvēku darbi, nevis dievišķi iedvesmoti;
* Reliģijas racionalizāciju – ticību aizstāj ar racionālu ētiku un morāli, ko cilvēks var izprast ar saprātu.

Klasiskā deisma pārstāvji: Voltērs, Žans Žaks Ruso, Tomass Peins, Džons Tolands un citi.

## Modernais deisms
Modernais deisms ir mūsdienu interpretācija, kas saglabā dažus klasiskā deisma principus, bet tos adaptē 21. gadsimta filozofiskajam un zinātniskajam kontekstam. Šī pieeja ir daudzveidīgāka un ietver vairākas tendences:

* Dieva konceptualizācija kā kosmoloģiska principa vai metafiziska intelekta;
* Toleranti uzskati par reliģisko pluralismu – nav vienas patiesas atklāsmes, bet dažādi simboliski ceļi;
* Pozitīva attieksme pret zinātni – īpaši kosmoloģiju un evolūciju kā iespējamu “dievišķā dizaina” norādēm;
* Iekšējā morālā likuma uzsvēršana – cilvēks kā morāli autonoms būtne, kas spēj atšķirt labo no ļaunā bez dogmatiskām autoritātēm.

Modernais deisms nereti robežojas ar panteismu, panenteismu vai agnosticismu, un tas ir biežāk sastopams starp intelektuāļiem, kas noraida tradicionālo teismu, bet neizslēdz dievišķā esamības iespējamību.

## Atsauces
1236. gads

**1236. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās otrdienā.

## Notikumi
* 29. jūnijs - Kastīlijas Karalistes karaspēks ieņem Kordovu - vienu no nozīmīgākajām arābu pilsētām Pireneju pussalā.
* 22. septembris — notika Saules kauja, kurā žemaišu un zemgaļu karaspēks iznīcināja Zobenbrāļu ordeņa karaspēku.

### Nezināms datums
* Mongoļi hana Batu vadībā iekaroja Volgas Bulgāriju.
* Aleksandrs Ņevskis kļuva par Novgorodas kņazu.
* Noslēdzās Zobenbrāļu ordeņa karagājiens uz Nalseni.
* Mindaugs kļuva par Lietuvas dižkunigaiti.
* Pēc Saules kaujas 22. septembrī sāka veidoties Livonijas ordenis, kas pilnībā tika izveidots 1237. gadā.
* Romas pāvesta legāts Balduīns no Alnas atteicās no Zemgales bīskapa amata.
* Jaroslavs II Vsevolodovičs kļuva par Kijivas lielkņazu.

## Dzimuši

## Miruši
* 22. septembris — Folkvins, Zobenbrāļu ordeņa mestrs
1206. gads

**1206. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* Zobenbrāļu ordenis iekaro lībiešu zemes Salaspili un Turaidu.
* Dānijas karalis Valdemārs II sarīko pirmo krusta karagājienu uz Sāmsalu, jo pēc vienošanās ar bīskapu Albertu Sāmsala, tāpat kā Ziemeļigaunija un Kurzeme, ietilpst dāņiem atvēlētajā kristāmajā teritorijā. Dāņi Sāmsalā uzceļ koka pili, tomēr nevēlās tajā palikt, pili nodedzina un salu pamet.
## Dzimuši
* 29. novembris — Bēla IV (*IV. Béla*), Ungārijas karalis (miris 1270.)

## Miruši
1237. gads

**1237. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Maijs
* Maijs — par Livonijas Ordeņa mestru kļuva Hermans Balke. 

### Decembris
* 21. decembris — mongoļi iebrūk Krievzemē un izlaupa Rjazaņu.

### Nezinams datums
* Zobenbrāļu ordenis pievienojas Vācu ordenim, izveidojot tā vietējo atzaru - Livonijas ordeni.

## Dzimuši

## Miruši
Nikolajs Zikovs

**Nikolajs Zikovs** (dzimis 1983. gadā) ir Latvijas jurists, notiesāts par slepkavību. Ievērību un plašsaziņas līdzekļu uzmanību guva pēc 2011. gada 19. februārī izdarītās slepkavības *Forum Cinemas* kinoteātrī "Citadele", filmas "Melnais gulbis" seansa noslēgumā. Zikovs slepkavībai izmantoja pusautomātisko pistoli *[[Glock 19]]*.

Par slepkavības motīvu tiek uzskatīta pārāk skaļa popkorna ēšana, ko Zikovam aizrādīja viņa upuris. Vēlāk izcēlās konflikts, un Zikovs trīs reizes sašāva aizrādījuma izteicēju, kurš turpat notikuma vietā mira.

Zikovs tika notiesāts ar brīvības atņemšanu uz 17 gadiem.

## Atsauces
Atlantīda

thumb|17. gadsimta Atlantīdas karte.
**Atlantīda** () ir leģendāra nogrimusi sala, kas pirmoreiz pieminēta sengrieķu filozofa Platona dialogos *Tīmajs* un *Kritijs*, kuri sarakstīti ap 360. gadu p.m.ē.

Pirmais, kas savos darbos ir minējis Atlantīdu, ir atēnietis Solons. Viņa darbi nav saglabājušies līdz mūsdienām, taču apstiprinājumu tam var gūt Platona darbos, kur viņš atsaucas uz Solonu. Tiek uzskatīts, ka Atlantīda atradusies Atlantijas okeānā netālu no Gibraltāra. 

Saskaņā ar leģendu, Atlantīda gājusi bojā zemestrīces vai citas grandiozas dabas katastrofas rezultātā. Daži zinātnieki šo leģendu saista ar Mīnojiešu civilizāciju Krētas salā Egejas jūrā, kura gāja bojā pēc vulkāna izvirduma Tēras (mūsdienu Santorines) salā ap 1500. gadu p.m.ē.

## Ārējās saites
* Atlantīda - aizvēstures civilizācijas bojāeja
* Zudusī Atlantīda: Mīti par īstenību:
** Pirmā daļa
** Otrā daļa
Aigars Nerips

**Aigars Nerips** (dzimis  Ainažos) ir latviešu basketbola treneris. 2025. gadā viņš ir LSBL kluba Rīgas TTT galvenais treneris.

Pirmoreiz par Rīgas TTT galveno treneri viņš kļuva 2006. gadā, taču pēc tam strādājis par trenera palīgu šajā klubā. 2009. gadā otrreiz tika apstiprināts par TTT galveno treneri. Ir bijis Latvijas sieviešu basketbola izlases trenera palīgs, kā arī bijis vairāku jaunatnes izlašu galvenais treneris. 2011. gada 15. decembrī tika apstiprināts par Latvijas sieviešu basketbola izlases galveno treneri, viņa vadībā Latvijas izlase ierindojās 13. vietā 2013. gada Eiropas čempionātā. Pirms tam no 2006. līdz 2008. un no 2010. līdz 2011. gadam bija izlases galvenā trenera palīgs. 2025. gada vasarā A. Nerips atgriezās TTT galvenā trenera amatā.

## Atsauces

## Ārējās saites
The Undertaker

**Marks Viljams Kelavejs** (; dzimis ), pazīstams kā ***The Undertaker***, ir amerikāņu profesionāls cīkstonis.

Pašlaik ir parakstījis līgumu ar WWE, ir *SmackDown* dalībnieks. WWE darbojas vairāk nekā 20 gadus. Cīkstoņa karjeru viņš uzsāka 1984. gadā *World Class Championship Wrestling*. 1989. gadā kā "Mean" Marks Kalluss pievienojās *World Championship Wrestling*, taču pēc gada pievienojās *World Wrestling Federation* (vēlāk tā pārtapa par *World Wrestling Entertainment* un WWE). *The Undertaker* pieder rokords ar 21-1 uzvaru sēriju WWE lielākajā PPV šovā*WrestleMania* kura ir garākā uzvaru sērija "Wreslemania" vēsturē. Uzvaru sēriju pārtrauca bijušais UFC smagsvara čempions Broks Lezners "Wreslemania 30" . Tāpat viņš ir astoņkārtējs pasaules čempions.

## Atsauces

## Ārējās saites
Monteermoso

**Monteermoso** () ir municipalitāte Sasaresas provincē, Estremaduras autonomajā apgabalā, Spānijā. 2010. gadā tajā dzīvoja 5830 iedzīvotāji.
Sārta krāsa

**Sārta krāsa** jeb **sārts** ir krāsa, kuras toņi ietilpst diapazonā no sarkanās līdz baltajai krāsai. Pārsvarā sārtā krāsa tiek izmantota Valentīna dienā un Lieldienās, taču nereti tā tiek saukta arī par mīlestības krāsu. RGB sistēmā sārto krāsu pieraksta šādi: #FFC0CB.

Gaiši sārto krāsu dēvē arī par rozā krāsu. Pirmās liecības par mūsdienās ar vārdu "rozā" saprotamo krāsu ir datētas ar 17. gadsimta beigām.

## Atsauces
Rudus

***Rudus Oy*** ir Somijas uzņēmums, kura galvenā produkcija ir celtniecības materiāli. Tas piedāvā šķembas, drupināšanas un pārstrādes pakalpojumus, betona javu, betona izstrādājumus: pāļus, caurules u.c. 
Uzņēmums pieder Īrijas koncernam CRH plc. Galvenais birojs atrodas Helsinkos. Ir meitas uzņēmumi Igaunijā (*AS Rudus*), Latvijā (*SIA Rudus*) un Krievijā (*ZAO Betomix LO*).

## Vēsture
1931. gadā tika dibināts uzņēmums *Rudus Oy Ab*, kas piegādāja šķembas Helsinkiem. 1939. gadā kaļķa ražošanas uzņēmums Lohjan Kalkkitehdas Oy ieguva vairākumu *Rudus*.

1958. *Rudus* pirmais Somijā palaida betona javas rūpnīcu. 1960. gados uzņēmums sāka ražot gatavos betona izstrādājumus.

1961. gadā *Rudus* apvienojās ar *Lohjan Kalkkitehdas Oy*, turpinot darboties *Lohja* otrajā grupā. 1970. gadu sākumā *Rudus* rīcībā bija 9 betona ražotnes.

1990. gadā *Lohja* apvienojās ar Oy Wärtsilä Ab, jauno kompāniju nosaucot par *Metra Oy Ab*. Pēc apvienošanās *Metra* pamazām atteicās no visām bijušās *Lohja* nozarēm. 1993. gadā daļa betona nozares nonāca uzņēmuma ***Rudus Lohja Oy Ab*** pārziņā. 1994. gadā, pēc tam, kad daļu bijušās *Lohja* biznesa nodeva Partek rīcībā, tika izveidots uzņēmums *Lohja Abetoni Oy*, kas 2002. gadā mainīju nosaukumu uz *Abetoni Oy*. 2003. gadā *Lohja Rudus* ieguva visu *Abetoni* kapitālu.

2008. gadā *Rudus Lohja Oy Ab* tika pārsaukts par *Rudus Oy*; *Abetoni Oy* tika pārsaukts par *Rudus Betonituote Oy*

## Ārējās saites
* ''Rudus'' mājaslapa
WWE

**WWE** ir amerikāņu izklaides kompānija, kas pārsvarā darbojas profesionālā restlinga jomā. WWE pašreiz atrodas TKO pārziņā zem kura zīmola ir arī pasaulē slavenais jaukto cīņu šovs UFC.

Kompānija tika dibināta 1953. gadā kā ***Capitol Wrestling Corporation***, vēlāk nosaukumus mainījusi uz ***World Wide Wrestling Federation***, ***World Wrestling Federation***, ***World Wrestling Federation Entertainment***, 2002. gadā tā kļuva par ***World Wrestling Entertainment***, ko savukārt 2011. gadā saīsināja līdz **WWE**.

2023. gada sākumā, pēc tam, kad kompānija iekļuva skaļos seksa skandālos, tās vadītājs Vinss Makmahons meklēja iespējas kompāniju pārdot. Tā paša gada septembrī WWE tika pārdota TKO un par jauno WWE priekšēdātāju kļuva Āri Emanuel. 2024. gada sākumā WWE ilgadējais vadītājs Vinss Makmahons pilnībā aizgāja no WWE. Kopš tā laika par satura veidošanu atbild bijušais WWE cīkstonis Pols Leveks jeb kā viņu plašāk pazīst HHH.

Pašlaik WWE ir lielākā profesionālā restlinga kompānija pasaulē, tās abus galvenos raidījumus (RAW un SmackDown) un attīstības raidījumu (NXT) vēro miljoniem cilvēku ASV un visā pasaulē, tās raidījumi tiek pārraidīti 30 valodās vairāk nekā 180 valstīs. ASV vien katru nedēļu WWE pārraides skatās aptuveni 11 miljoni cilvēku. 2024. gada janvārī WWE noslēdza pārraides līgumu ar pasaulē populārāko straumēšanas platformu Netflix.

Kompānijas vadība atrodas Stemfordā, Konektikutas štatā, taču tās biroji atrodami arī Ņujorkā, Losandželosā, Londonā, Šanhajā, Tokijā, Singapūrā, Mumbajā, Mehiko, Dubaijā un Minhenē.

Pēc Vinsa Makmahona aiziešanas no kompānijas WWE atvēra jaunas durvis. 2024. gada janvārī WWE noslēdza visai iespaidīgu 500 miljonu dolāru vērtu pārraides līgumu ar pasaulē populārāko straumēšanas platformu Netflix. 2024. gadā WWE sāka sadarboties ar mazākām restlinga kompānijām, kas deva iespēju sevi pierādīt arī citu kompāniju talantiem. 2025. gada sākumā WWE un restlinga kompānija TNA (Total Nonstop Action) noslēdza vairāku gadu sadarbību, kuras laikā TNA cīkstoņiem būs iespēja doties uz WWE attīstības šovu NXT un pierādīt savu varējumu. Tikmēr mazāk izmantotie NXT cīkstoņi varēs doties uz TNA kur mēģināt sevi pierādīt.

## Čempioni un sasniegumi

Gadu gaitā WWE ir izveidojuši vairākus čempiontitulus un sasniegumus. Pašreiz WWE galvenajam sastāvam ir 10 čempiontituli (katram no galvenajiem raidījumiem pa 5), attīstības sastāvam 6 čempiontituli, bet 3 čempiontituli ir tā saucamiem atklātie čempiontituli.

### Esošie čempioni
(dati uz 2025. gada 1. martu)

#### Galvenais sastāvs
**Raw**

**SmackDown**

**Atklātie**

Šos titulus var izcīnīt visu trīs šovu (RAW, SmackDown un NXT) atlēti.

### Attīstības šovs
;;NXT

## Atsauces

## Ārējās saites
*