open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kriminālās ekselences fonds

**"Kriminālās ekselences fonds"** ir 2018. gada Latvijas kriminālkomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Oskars Rupenheits. Lomas filmā atveido neprofesionāli aktieri.

Filma saņēma lielu skatītāju atsaucību, jau pirmajās trīs nedēļās to noskatījās vairāk nekā  skatītāju.

Filma saņēma Lielā Kristapa balvas nominācijās "Labākais scenārists" (Oskars Rupenheits) un "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Andris Daugaviņš).

## Filmas veidošana
Līdzekļus filmas uzņemšanai vāca pūļa finansējuma kampaņā, atšķirībā no citām tā laika kinofilmām, tā tapusi bez valsts finansiāla atbalsta. Līdzekļu vākšanas kampaņā ieguldītājiem bija iespēja tikt pie epizodiskām lomām filmā, tā pie lomas tika arī politiķis, tolaik Rīgas domes deputāts Māris Mičerevskis.

## Lomās
* Lauris Kļaviņš — *Imants Veide*
* Andris Daugaviņš — *Harijs Kuharjonoks*
* Māris Mičerevskis — *Duļķis*
* Armands Brakmanis — *Aļģe*
* Juris Riekstiņš — *Vintāžs*
* Jana Rubīna — *kaimiņiene*
* Jānis Plaudis — *Inkognito*
* Rūdolfs Putāns — *TV producents*
* Sintija Andersone — *praktikante*
* Raimonds Platacis — *TV režisors*
* Jānis Asaris — *TV šefs*
* Miks Kalējs — *TV projektu vadītājs*
* Didzis Kalējs — *TV māksla*
* Andris Bekmanis — *TV jurists*
* Māris Brokāns — *Inkognito labā roka*
* Ivars Krauklis — *bārmenis*
* Aivars Šterns — *apsargs*
* Edmonds Labanovskis — *Zutis*
* Harijs Sils — *ķirurgs*
* Santa Leiškalne — *iedomu meitene*
* Ojārs Daugavietis — *iedomu čalis*
* Oskars Zvejs — *kaimiņš maniaks*
* Edmunds Aizkalns — *izmeklētājs I*
* Jānis Ielejs — *pasta jaunākais darbinieks*
* Rūdis un Ozijs — *Pupsiks*

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
* Filmai veltīts tematisks interneta radio
1992. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

250px|thumb|1992. gada ziemas olimpisko spēļu logo

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[1992. gada ziemas olimpiskās spēles|1992. gada ziemas olimpisko spēļu]] medaļnieki**. Šīs bija XVI ziemas olimpiskās spēles, kas notika Francijas Savojas reģiona pilsētā Albērvilā no 1992. gada 8. februāra līdz 23. februārim. Albērvilas olimpiskajās spēlēs piedalījās 64 valstis, kuras pārstāvēja 1801 sportists. Kopumā tika sadalīti 57 medaļu komplekti 12 sporta veidos. Šīs bija pēdējās ziemas olimpiskās spēles, kas notika vienā gadā ar vasaras olimpiskajām spēlēm. Tāpat 1992. gadā pirmoreiz vienā pilsētā norisinājās ziemas paraolimpiskās spēles un ziemas olimpiskās spēles.

Salīdzinot ar iepriekšējām ziemas olimpiskajām spēlēm 1988. gadā olimpisko spēļu programma tika papildināta ar jauniem sporta veidiem — frīstaila slēpošanu un šorttreku, kā arī jau esošajos sporta veidos ieviestas jaunas disciplīnas.

Visvairāk medaļu šajās olimpiskajās spēlēs ieguva Vācijas sportisti — 26 medaļas, Apvienotās komandas, kura sastāvēja no bijušās Padomju Savienības sportistiem, pārstāvji ieguva 23 medaļas, un trešajā vietā neoficiālajā medaļu kopvērtējumā bija Norvēģijas sportisti ar 20 medaļām.

Šajās olimpiskajās spēlēs olimpiskajā kustībā atgriezās Latvijas sportisti, taču medaļas tie neizcīnīja.

## [[Attēls:Speed skating pictogram.svg|30px]] Ātrslidošana

## [[Attēls:Biathlon pictogram.svg|30px]] Biatlons

## [[Attēls:Bobsleigh pictogram.svg|30px]] Bobslejs

## [[Attēls:Figure skating pictogram.svg|30px]] Daiļslidošana

## [[Attēls:Cross country skiing pictogram.svg|30px]] Distanču slēpošana

## [[Attēls:Freestyle skiing pictogram.svg|30px]] Frīstaila slēpošana

## [[Attēls:Ice hockey pictogram.svg|30px]] Hokejs

## [[Attēls:Alpine skiing pictogram.svg|30px]] Kalnu slēpošana

## [[Attēls:Luge pictogram.svg|30px]] Kamaniņu braukšana

## [[Attēls:Short track speed skating pictogram.svg|30px]] Šorttreks

## [[Attēls:Ski jumping pictogram.svg|30px]] Tramplīnlēkšana

## [[Attēls:Nordic combined pictogram.svg|30px]] Ziemeļu divcīņa

## Skatīt arī
* 1992. gada ziemas olimpiskās spēles
* 1992. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

## Atsauces
;Vispārīgās
*Rezultāti un medaļnieki *Olympic.org.* International Olympic Committee.

;Specifiskās
Pēterburgas guberņa

**Pēterburgas guberņa** (), no 1914. gada **Petrogradas guberņa**, no 1924. gada **Ļeņingradas guberņa** bija Krievijas Impērijas (1710–1917), vēlāk Krievijas PSFR guberņa (1917–1927).
Tās teritorija aptvēra mūsdienu Krievijas Ļeņingradas apgabala lielāko daļu. Guberņas centrs bija Pēterburga. Pēc tautas skaitīšanas datiem 1897. gadā guberņā līdztekus 1729 tūkstošiem krievu (81,9%) dzīvoja arī 130 tūkstoši somu (6,2%), 64 tūkstoši igauņu (3%), 63 tūkstoši vāciešu (3%) un 13 tūkstoši Ingrijas pamatiedzīvotāju ižoriešu.

## Izveide
thumb|270px|Pēterburgas guberņa 1796. gadā.
Lielā Ziemeļu kara laikā iekarotajā Zviedru Ingrijā 1708. gadā Pēteris I nodibināja Ingermanlandes guberņu, kurā iekļāva Pleskavas provinci. Ņevas deltā nodibinātā Sanktpēterburga 1712. gadā kļuva par Krievijas caristes jauno galvaspilsētu. Ingermanlandes guberņu 1710. gadā pārdēvēja par Pēterburgas guberņu un 1727. gadā no tās tika izdalīta Novgorodas guberņa. 
1781. gadā Gdovas un Lugas apriņķus atdalīja no Pleskavas guberņas un pievienoja Pēterburgas guberņai. 1802. gadā tai pievienoja Narvas pilsētu.

## Likvidācija
1918. gada janvārī Narva un tās apkaime tika pievienota Igaunijas guberņai. 1924. gadā Petrogradas guberņa tika pārdēvēta Ļeņingradas guberņu un likvidēta 1927. gadā, izveidojot Ļeņingradas apgabalu.

## Robežas
Igaunijas guberņa rietumos, Pleskavas guberņa un Novgorodas guberņa dienvidos, Oloņecas guberņa austrumos, Somijas lielhercogistes Viborgas guberņa ziemeļos.

## Etniskais sastāvs (1897)
Pēc 1897. gada tautas skaitīšanas datiem Pēterburgas guberņas apriņķos bija šāds etniskais sastāvs::

## Atsauces

## Ārējās saites
Padomju Savienība 1956. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Padomju Savienība]] (PSRS) [[1956. gada ziemas olimpiskās spēles|1956. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** piedalījās ar 53 sportistiem. Tās notika Itālijas pilsētā Kortīnā d'Ampeco no 1956. gada 26. janvāra līdz 5. februārim. Šī bija pirmā reize, kad PSRS piedalījās ziemas olimpiskajās spēlēs. Kopumā Padomju Savienība izcīnīja 16 olimpiskās medaļas (pirmā vieta medaļu kopvērtējumā).

## Sportisti

## Medaļnieki

[200px|thumb|Ātrslidotājs [Jevgeņijs Grišins izcīnīja divas zelta medaļas]]

## Medaļu sadalījums pa sporta veidiem

## Skatīt arī
* 1956. gada ziemas olimpiskās spēles
* 1956. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula
* 1956. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces
Sērtrendelāga

**Sērtrendelāga** (, ) bija viena no Norvēģijas filkēm. Pašreizējās Trendelāgas filkes dienvidu daļa. Tā robežojas ar otru Trendelāgas daļu, kādreizējo Nūrtrendelāgu, kā arī ar Mēres un Rumsdāles, Oplannes un Hēdmarkas filkēm. Rietumos filki apskalo Norvēģu jūra, bet austrumos ir robeža ar Zviedriju. Filkes ziemeļu daļu no dienvidu daļas atdala Tronheimsas fjords. Mazliet vairāk kā puse iedzīvotāju dzīvo Tronheimā un tās piepilsētās.

## Atsauces
1994. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

250px|thumb|1994. gada ziemas olimpisko spēļu logo

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[1994. gada ziemas olimpiskās spēles|1994. gada ziemas olimpisko spēļu]] medaļnieki**. Šīs bija XVII ziemas olimpiskās spēles, kas notika Norvēģijas pilsētā Lillehammerē no 1994. gada 12. februāra līdz 27. februārim. 1994. gada ziemas olimpiskās spēles bija pirmās, kas nenotika vienā gadā ar vasaras olimpiskajām spēlēm, tāpat šī bija vienīgā reize ziemas olimpisko spēļu vēsturē, kad starp divām olimpiskajām spēlēm bija 2 gadu atstatums. Lillehammeres olimpiskajās spēlēs piedalījās 67 valstis, kuras pārstāvēja 1737 sportisti. Kopumā tika sadalīts 61 medaļu komplekts 12 sporta veidos.

Olimpisko spēļu programma, salīdzinot ar 1992. gada Albērvilas ziemas olimpiskajām spēlēm, tika papildināta ar jaunām disciplīnām jau esošajos sporta veidos.

Visvairāk medaļu ieguva Krievijas sportisti (23 medaļas), otrajā vietā medaļu kopvērtējumā bija Norvēģijas sportisti (26 medaļas, bet viņiem bija par vienu zeltu mazāk medaļu kopsummā) un trešajā — Vācija — 24 medaļas. Latvijas sportisti šajās olimpiskajās spēlēs medaļas neguva.

## [[Attēls:Speed skating pictogram.svg|30px]] Ātrslidošana

## [[Attēls:Biathlon pictogram.svg|30px]] Biatlons

## [[Attēls:Bobsleigh pictogram.svg|30px]] Bobslejs

## [[Attēls:Figure skating pictogram.svg|30px]] Daiļslidošana

## [[Attēls:Cross country skiing pictogram.svg|30px]] Distanču slēpošana

## [[Attēls:Freestyle skiing pictogram.svg|30px]] Frīstaila slēpošana

## [[Attēls:Ice hockey pictogram.svg|30px]] Hokejs

## [[Attēls:Alpine skiing pictogram.svg|30px]] Kalnu slēpošana

## [[Attēls:Luge pictogram.svg|30px]] Kamaniņu braukšana

## [[Attēls:Short track speed skating pictogram.svg|30px]] Šorttreks

## [[Attēls:Ski jumping pictogram.svg|30px]] Tramplīnlēkšana

## [[Attēls:Nordic combined pictogram.svg|30px]] Ziemeļu divcīņa

## Medaļu līderi

## Skatīt arī
* 1994. gada ziemas olimpiskās spēles
* 1994. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

## Atsauces
;Vispārīgās
*Rezultāti un medaļnieki *Olympic.org.* International Olympic Committee.

;Specifiskās
Marjans Vrubels

**Marjans Vrubels** (; dzimis , miris ) bija poļu šahists un šaha problēmists.

Pēc izglītības — filologs.

## Šaha kompozīcija
Vrobels dzimis Ļvivā 1905. gada 1. janvārī. Spēlēt šahu viņš iemācījās  5 gadu vecumā. Vēlāk sāka interesēties par šaha kompozīciju. Savu pirmo uzdevumu publicēja 1922. gadā. Galvenokārt viņš sastādīja divvilčus un trīsvilčus. Pavisam viņš publicēja  vairāk nekā 1000 šaha uzdevumus, no tiem 430 ieguva atzinības konkursos, tai skaitā 161 godalgu, no tām 88 pirmās godalgas. No 1956. gada starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā. FIDE albumos publicēti 44 viņa uzdevumi. Par šo sniegumu pēc Polijas pieprasījuma 2015. gadā  Pasaules šaha kompozīcijas federācija nolēma Vrubelam piešķirt starptautiskā meistara titulu šaha kompozīcijā.

1931. gadā Vrubels bija Polijas problēmistu savienības organizators. Nodarbojās ar šaha žurnālistiku, no 1926. gada vairāku šaha kompozīcijas nodaļu redaktors dažādos laikrakstos un žurnālos. Viņš ir arī vairāku šaha kompozīcijas grāmatu autors.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. ♕c4! (gājiena spaids)
: 1. ... a3 2. ♘a1 ~ 3. ♘b3# 
: 1. ... d3 2. ♘a3 ~ 3. ♕b5# (2. ... a6 3. ♕c3#) 
: 1. ... e4 2. ♘×d4 ~ 3. ♕b5# (2. ... a6 3. ♕c3#) 
: 1. ... d6 2. ♘b4 ~ 3. ♘c6#  (2. ... d×c5 3.♕×c5#)  

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Marjana Vrubela šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* https://www.revolvy.com/main/index.php?s=Marian%20Wr%C3%B3bel
Džeisons Pančons

**Džeisons Pančons** (dzimis ) ir Anglijas futbola treneris un bijušais futbolists, pussargs. Kopš 2024. gada Pančons ir Kipras Otrās divīzijas kluba *[[Akritas Chlorakas]]* galvenais treneris.

## Ārējās saites
Raiens Šokross

**Raiens Šokross** (; dzimis ) ir Anglijas futbola treneris un bijušais futbolists, aizsargs, aizvadījis vienu spēli Anglijas futbola izlasē.

No 2008. līdz 2021. gadam spēlējis Anglijas komandas ''Stoke City'' rindās, kur bijis arī komandas kapteinis.

## Sasniegumi
**Individuālie sasniegumi**

* ''Stoke City'' gada labākais spēlētājs: 2013—14

## Ārējās saites
Džemals Lasēls

**Džemals Lasēls** (dzimis ) ir Anglijas futbolists, aizsargs. Kopš 2026. gada spēlē Anglijas čempionāta komandā *[[Leicester City F.C.|Leicester City]]*.

## Sasniegumi
**Newcastle United**

* Anglijas čempionāts: 2016—17
*Anglijas Līgas kauss: 2024–25
## Atsauces

## Ārējās saites
Japāna 1956. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Japāna]] [[1956. gada ziemas olimpiskās spēles|1956. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** piedalījās ar 10 sportistiem, kas pārstāvēja 5 sporta veidus. Šajās spēlēs tika izcīnīta arī pirmā olimpiskā medaļa Japānai ziemas olimpiskajās spēlēs. To paveica japāņu kalnu slēpotājs Čikaru Igaja. Kopumā Japāna izcīnīja 1 olimpisko medaļu (11. vieta medaļu kopvērtējumā).

## Medaļnieki

## Sportisti

[200px|thumb|[Čikaru Igaja bija pirmais Japānas sportists, kas izcīnīja medaļu ziemas olimpiskajās spēlēs]]

## Skatīt arī
* 1956. gada ziemas olimpiskās spēles
* 1956. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula
* 1956. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

*Official Olympic Reports
*International Olympic Committee results database
* Olympic Winter Games 1956, full results by sports-reference.com
Rostovas arēna

**Rostovas arēna** () ir futbola stadions Rostovā, Krievijā. Stadionā var ietilpt 45 000 skatītāji. Šeit savas mājas spēles aizvada Krievijas futbola Premjerlīgas klubs *[[FK Rostov]]*.

Stadionā tika aizvadītas 2018. gada FIFA Pasaules kausa spēles.

## Ārējās saites

*
Stīvens Deiviss

**Stīvens Deiviss** (dzimis ) ir bijušais Ziemeļīrijas futbolists, pussargs, Ziemeļīrijas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Rangers**

* Skotijas Premjerlīga: 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2020–21
* Skotijas kauss: 2007–08, 2008–09
* Skotijas Līgas kauss: 2007–08, 2009–10, 2010–11
* UEFA Eiropas līga finālists:2021-22

## Ārējās saites

## Atsauces
Ņižņijnovgorodas stadions

**Ņižņijnovgorodas stadions** () ir futbola stadions Ņižņijnovgorodā, Krievijā. Tā ietilpība ir 44 899 skatītāji. 

Stadionā tika aizvadītas 2018. gada FIFA Pasaules kausa spēles.

## Atsauces

## Ārējās saites
Keksholmas lēne

thumb|250px|Keksholmas lēnes karte 17. gadsimtā.
thumb|200px|Vēsturiskais Keksholmas lēnes ģerbonis
**Keksholmas lēne** (*Kexholms län*) bija viena no Zviedrijas lielvalsts aizjūras provincēm no 1617. līdz 1743. gadam, kuras robežas sakrita ar senās Karēlijas zemes robežām. Lēnes centrs bija Keksholma (mūsdienās Priozerska) pie Lādogas ezera. 

## Vēsture
Korelas cietoksnis (, ) pirmoreiz minēts 1143. gadā. No 1323. līdz 1479. gadam to pārvaldīja Novgorodas zeme, bet līdz 1581. gadam Maskavija. No 1581. līdz 1595. gadam un no 1611. gada līdz Lielajam Ziemeļu karam (1710. gadam) Keksholma atradās Zviedrijas sastāvā. No 1743. gada arī lēnes rietumu daļa tika iekļauta Krievijas impērijas sastāvā.

Pēc 1811. gada, kad Krievijas impērijai pievienoja Somiju, Keksholma tika iekļauta Somijas lielhercogistē. Otrā pasaules kara laikā, PSRS uzbrūkot Somijai (Ziemas karš), ieņemtā Keksholma tika iekļauta Karēļu-somu PSR.
1944. gada 24. novembrī Keksholmas rajonu pievienoja Krievijas PFSR Ļeņingradas apgabalam. 1948. gada 1. oktobrī Keksholmu pārdēvēja par Priozersku (*Приозёрск*).

## Keksholmas lēnes pārvaldnieki (1634-1690)

* Henriks Monsons (*Månsson*, 1634–1636)
* Magnuss Nīrots (*Nieroth*, 1636–1641)
* Henriks Pipers (1641–1642)
* Reinholds Mettstake (1642–1652)
* Jakobs Ternšelds (*Törnsköld*, 1652–1656)
* Kārlis von Šeidings (*Scheiding*, 1657–1660)
* Patriks Ogilvjē (*Ogilwie*, 1660–1674
* Berends Mellins (1674–1690)
Henriks Kristofešens

**Henriks Kristofešens** (; dzimis ) ir Norvēģijas kalnu slēpotājs, kas specializējas slalomā un milzu slalomā.

Ziemas olimpiskajās spēlēs izcīnījis trīs medaļas.  ieguva bronzas medaļu slalomā, 2018. gada spēlēs sudrabu milzu slalomā un . gadā bronzu slalomā. Viņš ir divkārtējs pasaules čempions.

Augstākais sasniegums Pasaules kausa kopvērtējumā ir otrā vieta, ko izcīnījis trīs reizes (2016., 2018. un 2025. gadā). Četras reizes uzvarējis Pasaules kausa slaloma ieskaitē (2016, 2020, 2022, 2025) un vienu reizi milzu slalomā (2020).

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kauss

## Ārējās saites
Džino Bartali

**Džino Bartali** (; —) bija panākumiem bagātākais Itālijas riteņbraucējs pirms Otrā pasaules kara, divreiz uzvarējis *[[Giro d'Italia]]* (1936, 1937) un vienu reizi *[[Tour de France]]* (1938). Pēc kara viņš guva vēl pa vienai uzvarai katrās no sacensībām: *Giro d'Italia* 1946. gadā un *Tour de France* 1948. gadā. Viņa otrā uzvara tūre bija rekords gadu starpībai starp kāda braucēja uzvarām tūres kopvērtējumā.

2013. gada septembrī, 13 gadus pēc viņa nāves, viņam piešķīra holokausta piemiņas memoriāla un institūta *[[Jad Vašem]]* apbalvojumu "Taisnīgais starp tautām" par viņa ieguldījumu ebreju glābšanā Otrā pasaules kara laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Īlona Maska Tesla Roadster

**Īlona Maska ''Tesla Roadster*** ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmējam [[Īlons Masks|Īlonam Maskam]] piederošs sporta elektromobilis *Tesla Roadster*, kas kā [[derīgā krava]] tika izmantots [[nesējraķete]]s *Falcon Heavy* pirmajā izmēģinājuma lidojumā. Gan automašīna, gan raķete bija izgatavota Maskam piederošajos uzņēmumos: *Roadster* ražots *Tesla Motors* (tagad *Tesla, Inc.*), *Falcon Heavy* — uzņēmumā *SpaceX*.

[[Attēls:20100715-elon-musk-tesla-roadster-tsla-10.jpg|thumb|right|200px|Īlonam Maskam piederošais *Tesla Roadster* 2010. gadā]]
*Tesla Roadster* kosmosā tika palaists  20:45 [[UTC]] ar nesējraķeti *Falcon Heavy* no [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija]]s starta laukuma *LC-39A*. 

Raķetes pirmās pakāpes trīs blokiem bija paredzēts atgriezties uz zemes. Divi sānu bloki tika veiksmīgi nosēdināti uz laukuma *Landing Zone 1* un *2*. Vidējam blokam bija jānosēžas uz peldošās platformas Atlantijas okeānā. Tas atdalījās no otrās pakāpes lielākā ātrumā nekā agrākos *Falcon 9* lidojumos. Vidējam blokam neizdevās iedarbināt divus no trīs dzinējiem, lai veiktu bremzēšanas manevru, un tas iegāzās okeānā 90 metru attālumā no *Of Course I Still Love You* peldošās platformas.

Sešas stundas pēc starta otrā pakāpe atkārtoti iedarbināja dzinējus, un *Tesla Roadster* tika ievadīts heliocentriskā orbītā.
Pēc aprēķiniem 2020. gada 7. oktobrī 06:25 *UTC* *Tesla Roadster* palidoja 7,41 miljona kilometru attālumā no Marsa.

2025. gadā kāds amatieris astronoms, kas analizēja *Catalina Sky Survey* arhīva datus, kļūdaini analizēja objektu kā jaunu asteroīdu, un Mazo planētu centrs tam piešķīra apzīmējumu *2018 CN41*. Pēc astoņpadsmit stundām objekts tika pareizi identificēts kā *Tesla Roadster* un dzēsts no Mazo planētu centra arhīva.

== Fotogalerija ==
<gallery class="center">
File:Falcon-heavy-crop.jpg| *Falcon Heavy'' starta laukumā
File:Falcon Heavy Blastoff this afternoon (40090425722).jpg|Raķetes starts
File:Falcon Heavy clearing the tower 02.jpg| 
File:Falcon Heavy side boosters landing at KSC 06.jpg| Raķetes sānu bloku nolaišanās uz zemes
File:Falcon Heavy Side Boosters landing on LZ1 and LZ2 - 2018 (25254688767).jpg|
File:Falcon Heavy first flight press conference 03.jpg|Īlons Masks pirmajā preses konferencē pēc starta


## Atsauces

## Ārējās saites

* Tesla Roadster Gunter Dirk Krebs
Austrālija 1956. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Austrālija]] [[1956. gada ziemas olimpiskās spēles|1956. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** piedalījās ar 8 sportistiem, kuri startēja 3 sporta veidos. Tās notika Itālijas pilsētā Kortīnā d'Ampeco no 1956. gada 26. janvāra līdz 5. februārim. Šajās ziemas olimpiskajās spēlēs Austrālija neieguva nevienu olimpisko medaļu.

## Dalībnieki

## Skatīt arī
* 1956. gada ziemas olimpiskās spēles
* 1956. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula
* 1956. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
*Australia NOC
*Olympic Winter Institute of Australia
Voldemārs Komisārs

**Voldemārs Komisārs** (dzimis 1899. gada 28. martā, miris 1931. gada 22. oktobrī) bija latviešu baletdejotājs, baletmeistars, karavīrs.

Latvijas Nacionālās operas (LNO) baleta trupas organizētājs un pirmais baletmeistars (1919—1922). Par varonību Brīvības cīņās (no 1919. gada 24. maija) apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni, vēlāk piešķirta jaunsaimniecība Jaunsvirlaukas pagasta "Kalna Līči".

## Dzīves gājums
Klasisko baletu Komisārs apguva Maskavā, kur bija evakuējies Pirmā pasaules kara gados, pie slavenākajiem krievu pedagogiem L. Novikova, M. Mordkina, T. Bekas. Atgriežoties Rīgā, profesors Jāzeps Vītols Komisārā saskatīja īsto kandidātu topošās operas baletmeistaram. Voldemārs Komisārs tobrīd bija viens no Latvijas pirmajiem baletdejotājiem kopā ar pirmajām septiņām Latvijas baleta pionierēm.

1919. gada 24. maijā Komisārs kā brīvprātīgais pieteicās Latvijas armijā. Dienēja 1. kavalērijas diviziona 4. ložmetēju eskadronā. Tā sastāvā piedalījies kaujās pret lieliniekiem Latgalē. Sākoties Bermonta uzbrukumam, iestājies Studentu bataljonā un tā sastāvā piedalījies vāciešu aizdzīšanā pāri Lietuvas robežai.

1920. gadā Komisāru apbalvoja ar Lāčplēša Kara ordeni.

Pēc atvaļināšanas viņš turpināja baletmeistara darbu Latvijas Nacionālajā operā. 1921. gadā operā uzstājās slavenā balerīna Olga Spesivceva, kas aicināja Komisāru sev līdzi uz Londonu, solot angažementu Djagiļeva Krievu baleta antreprīzē un iespēju mācīties pie deju skolotāja Enriko Čeketi. Pēc gada, atgriežoties mājās, Komisārs savukārt atveda uz Rīgu bijušo Sanktpēterburgas Marijas teātra baleta režisoru Nikolaju Sergejevu. Viņš iestudēja jaunajai baleta trupai pirmo pilnmetrāžas izrādi  "Veltīgo uzmanību".

Lielbritānijā Komisāram saasinājās tuberkuloze. LNO viņš strādāja par nākamo baletmeistaru Sergejeva un Aleksandras Fjodorovas palīgu, arī spēlējot Abderahmanu "Raimondā", Pjero "Arlekinādē", doktoru Kopeliusu "Kopēlijā" un citos uzvedumos.

Šajā laika posmā tapa poētiski baletu libreti — "Saules meita", "Sapņu princis". 1935. gada 9. maijā LNO pirmizrādi piedzīvoja pirmais latviešu nacionālais balets — Jāņa Mediņa "Mīlas uzvara", kura libreta autors ir Komisārs.

Pēdējos mūža gadus Komisārs pavadīja Jaunsvirlaukas "Kalna Līčos". Apbedīts Rīgā Matīsa kapos.

## Atsauces
Avenirs Popandopulo

**Avenirs Popandopulo** (; dzimis , miris ) bija padomju šaha problēmists.

Pēc profesijas — metalurgs, tehnisko zinātņu doktors, PSRS Goda izgudrotājs, Ļeņingradas Politehniskā instituta profesors.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1937. gada publicējis apmēram 280 šaha uzdevumus, galvenokārt daudzvilčus. Vienpadsmit PSRS individuālo čempionātu finālu dalībnieks (1955—1987). Labākie rezultāti: PSRS čempions daudzvilču grupā (5. čempionāts, 1959), bronzas medaļa (7. čempināts, 1965). KPFSR čempionāta uzvarētājs 1967. gadā un seškārtīgs Ļeņingradas čempions. Šaha kompozīciju sastādīšanas konkursos ieguvis 160 atzinības, tai skaita 80 godalgas (28 pirmās).

No 1965. gada bija starptautiskais tiesnesis un no 1984. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.

### Uzdevuma piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: Mēģinājumi forsēt spēli ar 1. Zb1(d1,a4,d5)+? nedod rezultātu, jo visus "kritiskos" lauciņus d2, f2, c5 un f6, no kuriem baltie varētu matot melno karali uz e4, melnie sargā divkārši.
: Tāpēc vispirms: 
: 1. Lb3! (draud 2. bxa6 ~ 3. Zb5+ Ke4 4. Zac3#)
: 1. ... Tf7 (novājina lauciņa d2 aizsardzību) 2. Zb1+! Ke4 3. Zd2+ exd2 4. Zc3+ Kd4 5. Zb1+ Ke4 6. Zxd2#
: 1. ... c5 (novājina lauciņa f2 aizsardzību) 2. Zd1+! Ke4 3. Zf2+ exf2 4. Zc3+ Kd4 5. Zd1+ Ke4 6. Zxf2#
: 1. ... Zxb4 (novājina lauciņa c5 aizsardzību) 2. Za4+! Ke4 3. Zc5+ Lxc5 4. Zc3+ Kd4 5. Za4+ Ke4 6. Zxc5#
: 1. ... Txh3 (novājina lauciņa f6 aizsardzību) 2. Zd5+! Ke4 3. Zf6+ gxf6 4. Zc3+ Kd4 5. Zd5+ Ke4 6. Zxf6#

## Atsauces

## Literatūra
* Избранные композиции: А. Попандопуло, А. Домбровскис, Р. Кофман, Ал. Кузнецов, А. Грин. М., 1985.

## Ārējās saites
* Avenira Popandopulo šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Avenira Popandopulo profils mājaslapā ''Chess Composers''
Indulis Bikše

**Indulis Bikše** (dzimis  Madonā) ir latviešu distanču slēpotājs.

2017. gada janvārī Bikše kļuva par pirmo *[[Tour de Ski]]* startējušo un finišējušo Latvijas sportistu. Pārstāvēja Latviju 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksejs Kopņins

**Aleksejs Kopņins** (; dzimis , miris ) bija padomju šaha problēmists.

Pēc profesijas — preču pārzinis.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1946. gada publicējis 300  dažādu žanru šaha kompozīcijas. Vairāku PSRS individuālo čempionātu finālu (1948—1985) dalībnieks. Labākie rezultāti: trešās vietas 2. čempionātā (1948) divvilčos un 11. čempionātā (1973) trīsvilčos. Daudzu šaha uzdevumu sastādīšanas konkursu dalībnieks, kuros izpelnījies 240 atzinības, tai skaitā 112 godalgas, 50 no tām pirmās.

FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgā komisija (PCCC) piešķīra viņam 1959. gadā titulu starptautiskais tiesnesis un 1975. gadā starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.

Divvilčos izstrādājis tēmu, kas ieguva Urālu tēmas nosaukumu.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. Dh4! (draud 2. Tc4 ~ 3. Dg3#)
: 1... Lc6 2. Te8+ Kf4/Kd4 3. Ld6#/Dxf6#
: 1... Tc6 2. De1+ Kf4/Kd4 3. Zd5#/Zxf3#

## Atsauces

## Ārējās saites
* Alekseja Kopņina šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Alekseja Kopņina profils mājaslapā ''Chess Composers'' 
*
Hesuss Molina

**Hesuss Antonio Molina Granadoss** (; dzimis ) ir Meksikas bijušais futbolists, pussargs, Meksikas futbola izlases dalībnieks.

## Ārējās saites
Eliass Ernandess

**Eliass Ernandess** (dzimis ) ir Meksikas futbolists, pussargs, Meksikas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Meksikas komandas *[[Atlético La Paz]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Valmiera Glass VIA (nozīmju atdalīšana)

**Valmiera Glass VIA** var būt:

* Basketbola komanda;
* Valmiera FC futbola komandas nosaukums no 2016. līdz 2019. gadam;
* Telpu futbola komanda.

## Skatīt arī
* Valmiera Glass
Valmiera Glass VIA (telpu futbola komanda)

**Valmiera Glass VIA** ir telpu futbola komanda, kura kopš 2017./2018. gada sezonas spēlē LTFA Optibet virslīgā.

## Vēsture
* 2017. gada sezonā VALMIERA GLASS VIA komanda, Komanda.lv 1.līgas čempionātā izcīnīja 1.vietu un ceļazīmi uz Synotip Virslīgu.
Tālivaldis Macijevskis

**Tālivaldis Macijevskis** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

Bijis Jaunatnes teātra aktieris. 1958. gadā nosaukts par Latvijas PSR Nopelniem bagāto skatuves mākslinieku.

Filmējies "Ilgais ceļš kāpās", "Nakts bez putniem", "Dāvanas pa telefonu", "Un rasas lāses rītausmā", "Zem apgāztā mēness", "Uzbrukums slepenpolicijai", "Šahs briljantu karalienei", "Uzbērums", "Akmens un šķembas" un "Klāvs — Mārtiņa dēls".

## Atsauces
Rihards Zandersons

**Rihards Zandersons** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

Beidzis dramatiskos kursus Latvijā. Bijis Nacionālā teātra aktieris. No 1962. līdz 1972. gadam bija Latvijas Televīzijas priekšsēdētājs un  Latvijas PSR Komitejas kultūras sakariem ar tautiešiem ārzemēs valdes loceklis. Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks.

Filmējās 1939. gada filmā "Zvejnieka dēls" un padomju "Mājup ar uzvaru".

## Atsauces
Ludmila Špīlberga

**Ludmila Špīlberga** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise.

1913. gadā Rīgā beigusi dramatiskos kursus. 1916. gadā iestājusies Rīgas teātra trupā "Komēdija". 1919. gadā kļuvusi par Nacionālā teātra aktrisi. Savas karjeras laikā iemantojusi popularitāti kā komēdiju aktrise. 1947. gadā piešķirts Latvijas PSR Tautas skatuves māksliniekces goda nosaukums.

Piedalijusies filmās "Es karā aiziedams" (1920), "Laiku viesulī" (1921) un "Mājup ar uzvaru" (1947).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ludmila Špīlberga filmas.lv
Džordžs Stīls

**Džordžs Ronnijs Stīls** (arī **Steele**; , dzimis ) ir afroamerikāņu izcelsmes Latvijas aktieris, angļu valodas pasniedzējs, mūziķis, biedrības „AfroLat” dibinātājs un cilvēktiesību aizstāvis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1959. gadā Klīvlendā ASV, mācījās Klīvlendas Centrālajā katoļu skolā (1978).

1993. gadā, strādājot Klīvlendas veco ļaužu pansionāta apsardzē, iepazinās ar latvieti Ullu Zumenti, kas tur ieradās starptautiskas programmas ietvaros. 1994. gadā pārcēlās uz Latviju, kur kopš 1998. gada dzied RTU vīru korī "Gaudeamus".

2004. gadā dibināja afrikāņu-latviešu asociāciju „AfroLat”, kuras mērķis ir veicināt afrikāņu izcelsmes iedzīvotājiem iekļaušanos Latvijas sabiedrībā, izskaust neiecietību un rasu diskrimināciju, kā arī iepazīstināt latviešus ar afrikāņu kultūru un vērtībām un veicināt sadarbību kultūras jomā starp Latviju un Āfriku.

2017. gada sākumā Džordžs Stīls naturalizācijas ceļā ieguva Latvijas pilsonību, kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Attīstībai/Par!" saraksta, bet netika ievēlēts.

## Atsauces
Visvaldis Silenieks

**Visvaldis Silenieks** (dzimis  Liepājā, miris  Rīgā) bija latviešu aktieris.

Mācījies Liepājas pilsētas skolā. Bijis korists Liepājas Latviešu teātrī. Savu aktiera meistarību pilnveidojis dramatiskajos kursos Petrogradā. Ir piedalījies Latvijas Brīvības cīņās. Bijis korespondents laikrakstā "Liepājas Atbalss".

1918. līdz 1940. gadam strādājis Liepājas teātrī. No 1936. līdz 1940. gadam bijis teātra mākslinieciskais vadītājs un galvenais režisors. Profesionāli pilnveidojies Berlīnē, Vīnē, Minhenē, Drēzdenē, Prāgā un Budapeštā. 1940./1941. gada sezonā pārcelts uz Jelgavas teātri. 1944. gadā kļuvis par Nacionālā teātra aktieri.

Ir apbalvots ar Atzinības krustu. 1954. gadā ticis nosaukts par Latvijas PSR Nopelniem bagāto skatuves mākslinieku. Savulaik ticis ietverts laikraksta "Kurzemes Vārds" atlasē “20. gadsimta izcilākie Liepājas skatuves mākslinieki".

## Atsauces
Tesa Virtjē

**Tesa Virtjē** (franču un , dzimusi ) ir Kanādas daiļslidotāja.

Viņa kopā ar savu deju partneri Skotu Moiru bija Kanādas delegācijas karognesēja  atklāšanas ceremonijā. Olimpiskajās spēlēs pāris kļuva par čempioniem gan dejās uz ledus, gan komandu sacensībās.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

## Ārējās saites
Angosat-1

***Angosat-1*** bija sakaru pavadonis, ko Angolas vajadzībām izgatavoja Krievija. Tas orbītā tika palaists 2017. gada 26. decembrī, bet drīz kontrole pār to tika zaudēta. *Angosat-1* bija paredzēts televīzijas, radio, interneta un citu sakaru pakalpojumu nodrošināšanai Angolā, kā arī pārējā Āfrikā un daļā Eiropas.

2009. gadā starp *[[Roskosmos]]* un Angolas valdību ar *[[Rosoboroneksport]]* starpniecību tika noslēgts līgums par sakaru pavadoņa piegādi Angolai. 
Krievijas bankas Angolai deva kredītu ar 13 gadu termiņu par summu 278,4 miljoniem ASV dolāru. Darbs pie kosmiskā aparāta sākās 2012. gadā.

Kosmisko aparātu izgatavoja Krievijas uzņēmums *[[RKK Ènergija]]* pēc Angolas Telesakaru un informācijas tehnoloģiju ministrijas pasūtījuma. *Angosat-1* pamatā ir platformas *UKP*. Sakaru aparatūru izgatavoja Eiropas uzņēmuma *[[Airbus]]* nodaļa *Defence and Space*. *Angosat-1* ir 16 C joslas un 6 Ku joslas retranslatori. Pavadonis paredzēts 15 gadu darbam.

Sākotnēji *Angosat-1* kopā ar pavadoni *[[Energija-100]]* bija paredzēts orbītā ievadīt ar Ukrainas nesējraķeti *[[Zenit-3SL]]* 2016. gadā no peldošās platformas *[[Sea Launch]]*. Ukrainas krīzes rezultātā *Sea Launch* projekts tika iesaldēts, un palaišana ar *Zenit* kļuva neskaidra. Alternatīva tai tika izskatīta raķete *[[Angara-A5]]* ar augšējo pakāpi *[[Blok-DM-03]]*. Tā kā *Angara* ražošana aizkavējās, *RKK Energija* atgriezās atpakaļ pie *Zenit* raķetes. Baikonuras kosmodromā glabājās *[[Zenit-3F]]*, ar kuru sākotnēji bija plānots palaist astrofizikas pavadoni *[[Spektr-RG]]*. Savukārt 2016. gadā *Spektr-RG* izgatavošana aizkavējās, un tā palaišanai plānoja izmantot raķeti *[[Proton-M]]*. *Zenit-3F* jau bija pagājis garantētais glabāšanas laiks, un to nolēma izmantot *Angosat-1* palaišanai.

*Angosat-1* tika palaists  19:00 UTC ar nesējraķeti Baikonuras kosmodroma ar nesējraķeti *[[Zenit-3F]]*. Pavadoni  ģeostacionārajā orbītā nogādāja raķešbloks *[[Fregat-SB]]*. Pēc atdalīšanās no *Fregat* ar pavadoni tika nodibināti sakari, bet pēc tam tie pārtrūka. 28. decembrī sakari tika atjaunoti un saņemti telemetrijas dati. Divu mēnešu laikā kosmiskais aparāts būtu jāpārvieto uz tam paredzēto punktu ģeostacionārajā orbītā.

2018. gada 15. janvārī parādījās ziņa, ka *Ènergija* speciālistiem nav izdevies pilnībā atjaunot *Angosat-1* darbību, un tas darbojas energotaupības režīmā. No telemetrijas datiem secināts, ka problēma esot energoapgādes sistēmā. Turpinot dreifēt rietumu virzienā, tas atstāja zemes staciju radioredzamības zonu. Tika ziņots, ka 2018. gada aprīlī pavadonis nonāktu vadības centra redzamības zonā, un tad speciālisti censtos atjaunot tā darbību. Diemžēl aprīlī neizdevās nodibināt sakarus ar kosmisko aparātu.

Aprīļa otrajā pusē Krievijas delegācija devās uz Angolu. Tad arī tika oficiāli paziņots, ka *Angosat-1* ir atzīts par zaudētu. *Energija* piedāvāja 30 mēnešu laikā izgatavot *[[Angosat-2]]*, kas būtu *Angosat-1* modernizēta versija. Šajā periodā Krievija Angolai nodrošinātu sakaru jaudas ar savu pavadoņu starpniecību.

## Atsauces

## Ārējās saites
* AngoSat 1 Gunter Dirk Krebs
* Angosat 1 satbeams.com
* The Angosat-1 communications satellite Anatoly Zak
Stefans Krafts

**Stefans Krafts** (, dzimis ) ir Austrijas tramplīnlēcējs. Viņš ir 2017., 2020. un 2024. gada uzvarētājs Pasaules kausa kopvērtējumā. 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Pekinā S. Krafts kļuva par uzvarētāju komandu sacensībās no lielā tramplīna. Viņš ir arī trīs zelta medaļu ieguvējs pasaules čempionātos, 2015. gada Četru tramplīnu turnejas uzvarētājs.

2023. gadā S. Krafts uzvarēja Pasaules kausa lidojumos ar slēpēm kopvērtējumā, kļūdams par trešo tramplīnlēcēju pēc Gregora Šlīrencauera un Petera Prevca, kas to ir paveicis. Lidojumos ar slēpēm kopvērtējumā uzvarējis arī 2017. un 2020. gadā. 2024. gada Pasaules čempionātā lidojumos ar slēpēm uzvarēja individuālajās sacensībās.

Kopš 2017. gadā S. Kraftam pieder pasaules rekords lidojumos ar slēpēm — 253,5 metri, kas uzstādīts Vīkešunnā.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Publiskās atslēgas kriptogrāfija

**Publiskās atslēgas kriptogrāfija** () jeb **asimetriska kriptogrāfija** (), arī **publiskā atslēgšifrēšana**, **asimetriskā šifrēšana**, **asimetrisko atslēgu algoritms**, ir kriptogrāfijas sistēma, kur tiek izmantots divu atslēgu pāris — publiskā atslēga, kas var tikt izplatīta plaši, un privātā atslēga, kas ir zināma tikai tās īpašniekam. Tas nodrošina divas funkcijas — autentificēšanu, kur ziņojuma saņēmējs, ja tā rīcībā ir attiecīgā publiskā atslēga, var pārbaudīt, ka sūtītājs kontrolē atbilstošo privāto atslēgu, un šifrēšanu, kur tikai privātās atslēgas īpašnieks var atšifrēt datus, kas nošifrēti ar atbilstošo publisko atslēgu.

Publiskās atslēgas kriptogrāfijas sistēmā jebkura persona var nošifrēt ziņojumu izmantojot saņēmēja publisko atslēgu. Šo nošifrēto ziņojumu var atšifrēt tikai ar saņēmēja privāto atslēgu. Lai sistēma būtu praktiska, publiskās un privātās atslēgas ģenerācijai jābūt ekonomiskai pret nepieciešamajām skaitļošanas jaudām. Publiskās atslēgas kriptogrāfijas sistēmas stiprums ir atkarīgs no nepieciešamās skaitļošanas jaudas (darba faktors), lai no publiskās atslēgas varētu iegūt attiecīgo privāto atslēgu. Tādā gadījumā drošībai ir tikai jānodrošina privātās atslēgas nenonākšanu citu personu rokās, bet publisko atslēgu var brīvi izplatīt publiski, no tā neciešot drošībai.

Publiskās kriptogrāfijas sistēmas bieži balstās uz kriptogrāfiskiem algoritmiem, kuri balstīti uz matemātiskām problēmām, kam šobrīd nav efektīva risinājuma. Publiskās atslēgas kriptogrāfijas algoritmiem, atšķirībā no simetriskās atslēgšifrēšanas, nav nepieciešams drošs kanāls sākotnējai vienas vai vairāku slepenu šifrēšanas atslēgu apmaiņai starp iesaistītajām pusēm.

Dēļ asimetriskas šifrēšanas skaitļošanas sarežģītības, to parasti lieto tikai nelieliem datu blokiem, visbiežāk lai apmainītos ar simetriskās atslēgšifrēšanas atslēgu (sesijas atslēgu) un tālāk jau pārējos datus var šifrēt ar simetrisko atslēgšifrēšanu, kas balstīta uz vienkāršākiem algoritmiem un līdz ar to ir ātrāka.

Publiskās atslēgas kriptogrāfiju arī izmanto elektroniskā paraksta sistēmās, kur ziņojuma (dokumenta) autors var to kombinējot ar savu privāto atslēgu izveidot īsu ciparparakstu, kuru pievienojot dokumentam, pēc tam jebkurš, kura rīcībā ir publiskā atslēga, var pārliecināties par tā autentiskumu, pie nosacījuma, ka privātās atslēgas tiek glabātas drošībā un nav noplūdušas. Jebkādā veidā izmainot sākotnējo ziņojumu (dokumentu), tam pievienotais paraksts kļūs nederīgs un tas atklāsies to pārbaudot pret publisko atslēgu.

## Piemēri
* Ciparparaksta standarts (DSS), kas ietver ciparparaksta algoritmu (DSA)
* Difija-Helmana atslēgu apmaiņa
* Eliptiskās līknes kriptogrāfija
* RSA šifrēšanas algoritms

### Protokoli, kas to izmanto
* *[[Bitcoin]]*
* Interneta atslēgu apmaiņa (IKE)
* *[[Nostr]]*
* S/MIME
* SSH
* Šifrēšanas tehnika PGP
* Transporta slāņa drošība (TLS), agrāk pazīstams kā SSL standarts

## Atsauces
Putra (nozīmju atdalīšana)

**Putra** var būt:
*Putra — šķidrs vai daļēji šķidrs ēdiens;
*Putra — mūsdienu tautas mūzikas grupas Laiksnes 2010. gada albums;
*Edgars Putra (1983) — latviešu uzņēmējs un politiķis.
Artūrs Dārznieks

**Artūrs Dārznieks** (dzimis  Jēkabpilī) ir latviešu kamaniņu braucējs.

## Karjera
Ar kamaniņu sportu nodarbojas kopš 2005. gada. Pirmā trenere bija Ingrīda Amantova. Karjeras sākumā piedalījās arī divnieku sacensībās.

Pasaules kausa sacensībās piedalās kopš 2011. gada, pirmo reizi pamatsacensībām kvalificējās 2014. gada janvārī Altenbergas trasē. Pirmo medaļu PK sacensībās izcīnīja  Īglsā, komandas stafetē iegūstot 2. vietu.

2016. gada Eiropas čempionātā Altenbergā izcīnīja sudraba medaļu komandas stafetē kopā ar Elīzu Cauci un Andri un Juri Šiciem. 2017. gada Eiropas čempionātā Kēnigszē tādā pašā sastāvā stafetē tika izcīnīta bronzas medaļa.

Startēja Latvijas komandas sastāvā 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā. Vīriešu vieninieku sacensībās ieņēma 24. vietu.

2021. gada Eiropas čempionātā, kas risinājās Siguldas trasē, izcīnīja sudraba medaļu stafetē. 2021. gada Pasaules čempionātā Kēnigszē stafetē kopā ar Kendiju Aparjodi un brāļiem Šiciem ieguva bronzas godalgu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOV profils
Centrālais stadions (Jekaterinburga)

**Centrālais stadions** () ir futbola stadions Jekaterinburgā, Krievijā. Stadionā var ietilpt 35 061 skatītāji. Šeit savas mājas spēles aizvada Jekaterinburgas "Ural".

Stadionā tiks aizvadītas 2018. gada FIFA Pasaules kausa spēles.

## Ārējās saites
Ziemas ainava ar putnu slazdu

**"Ziemas ainava ar putnu slazdu"** ir 16. gadsimta flāmu gleznotāja Pītera Brēgela Vecākā 1565. gadā radīta glezna. Gleznā attēlots aizsalis kanāls, uz kura zemnieki spēlē kaut ko līdzīgu kērlingam. 

## Apraksts
Maiga, sniega mīkstināta gaisma apspīd kāda Ziemeļbrabantes ciema aizsalušo kanālu, uz kura zemnieki ļaujas ziemas priekiem. Uz ledus tiek spēlēta kāda spēle, kas atgādina kērlingu, ziemas sporta veidu, kas tagad iekļauts ziemas olimpiskajās spēlēs. Tālumā redzama miglas daļēji apslēpta pilsēta.

Iespējams, glezna norāda uz 1564./65. gada ziemu, kas bijusi īpaši skarba. Gleznai piemīt simbolisms, kas saistīts ar 16. gadsimtā izplatīto cilvēka eksistences alegorisku interpretāciju. Slidošanas ainas mākslā bieži ataino eksistences nenoteikto (slideno) dabu, savukārt putni tradicionāli simbolizē dvēseli, bet putnu slazds, kas redzams labajā pusē priekšplānā, var simbolizēt kārdinājumus, ko velns paredzējis zaudētajām dvēselēm. Gan slidotāji, gan putni ir neaizsargāti pret draudošām briesmām.

Glezna veidota ziloņkaula toņu krāsās, tā ir gandrīz monohroma. 

Pītera Brēgela dēls Pīters ir veidojis daudzu sava tēva darbu kopijas un pielāgojumus, dažkārt pat vairāk nekā pēc 60 gadiem kopš oriģinālo darbu rašanās. Visbiežāk kopētie darbi ne vienmēr bijuši tie, kas ir slavenākie mūsdienās, taču gleznai "Ziemas ainava ar putnu slazdu" ir veidotas 127 kopijas, līdz ar to šis darbs ierindojas pirmajā vietā pēc kopiju skaita. Šīs gleznas kopijās krāsas ir paspilgtinātas.

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites

* The symbolism of "Winter Landscape with Skaters and Bird Trap"
Volgogradas arēna

**Volgogradas arēna** () ir futbola stadions Volgogradā, Krievijā. Stadions uzbūvēts nojauktā Volgogradas centrālā stadiona vietā. Tā ietilpība ir 45 568 skatītāji. Šeit savas mājas spēles aizvada Volgogradas "Rotor". 

Stadionā tika aizvadītas 2018. gada FIFA Pasaules kausa spēles.

## Ārējās saites
Kendija Aparjode

**Kendija Aparjode** (dzimusi  Siguldā) ir latviešu kamaniņu braucēja.

## Karjera
Ar kamaniņu sportu nodarbojas kopš 2010. gada. Viņas māte ir bijusī kamaniņu braucēja Aiva Aparjode, kas ir arī sportistes pirmā trenere. Arī brālis Kristers nodarbojas ar kamaniņu braukšanu.

Pasaules kausa sacensībās piedalās kopš 2012.—2013. gada sezonas. Pirmie lielākie panākumi gūti 2018. gada janvārī Pasaules kausa posmā Siguldā. Sprinta kausā izcīnīta bronzas godalga, bet individuālajās sacensībās, kas bija vienlaikus arī Eiropas čempionāts, iegūta 5. vieta. Komandu stafetē kopā ar Ināru Kivlenieku un Andri un Juri Šiciem izcīnīta 3. vieta gan Eiropas čempionāta, gan pasaules kausa posma ieskaitē.

Pārstāvēja Latvijas komandu 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā.

2020. gada pasaules čempionātā Sočos K. Aparjode ieguva augsto 4. vietu individuālajā distancē sievietēm, kā arī kopā ar Latvijas komandu sudraba medaļas komandu stafetē.

2020. gada 13. decembrī Pasaules kausa 3. posma sacensībās Oberhofā K. Aparjode pirmoreiz izcīnīja godalgoto vietu šāda līmeņa individuālajās sacensības, iegūstot bronzas medaļu. 2021. gada Pasaules kausa 2. posmā Soču trasē viņa finišēja ar otro labāko rezultātu, sasniedzot augstāko vietu līdzšinējā karjerā.

2021. gada Pasaules čempionātā kopā ar Artūru Dārznieku un Andri un Juri Šiciem izcīnīja bronzas medaļu stafetē.  Pekinā sieviešu vieninieku sacensībās ieņēma 11. vietu. 2023. gada Pasaules čempionātā Oberhofā ieņēma septīto vietu sprintā un astoto vietu vieninieku pamatsacensībās, kas bija labākais rezultāts starp Latvijas sportistēm, bet komandu stafetē kopā ar brāli Kristeru un divnieku ekipāžu, kurā brauca Mārtiņš Bots un Roberts Plūme, izcīnīja bronzas medaļu.

No kamaniņu sporta brīvajā laikā nodarbojas arī ar orientēšanās sportu, kas bija pirmais sporta veids, kurā Kendija trenējusies.

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOV profils
* ''kamanas.lv'' profils
Inga Paškovska

**Inga Paškovska** (dzimusi ) ir latviešu distanču slēpotāja un biatloniste.

## Karjera
IBU kausā biatlonā debitējusi 2011.—2012 gada sezonā Estešundā ar 62. vietu sprintā. Piedalījusies 2012. gada Pasaules čempionātā biatlonā Rūpoldingā, kur sprintā ierindojusies 106. vietā, bet individuālajā distancē — 102. vietā. Kopā ar Žannu Juškāni, Aneti Brici un Baibu Bendiku startējusi arī stafetē, iegūstot 26. vietu. Pēc gada pasaules čempionātā Nove Mesto sprintā ieguvusi 107. vietu.

2013. gada novembrī startējusi pasaules kausa posmā Estešundā, kur jauktajā stafetē ieguvusi 24. vietu. 2015. gada Eiropas atklātajā čempionātā biatlonā ieguvusi 61. vietu sprintā un 62. vietu individuālajā distancē. 

Piedalījusies 2017. gada Pasaules čempionātā slēpošanā, kur ieguvisi 62. vietu sprintā.

Piedalījās Latvijas komandas sastāvā kā distanču slēpotāja 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Buļļuciema bāka

**Buļļuciema bāka** ir bāka, kas atrodas Jūrmalas pilsētā Lielupes apkaimē, starp 22. un 23. līniju, pie Rīgas līča. Bāka uzbūvēta 1956. gadā.

Bāka ir režģots tornis ar sarkanu un baltu dēļu apšuvumu. Bākas augstums ir 28 metri, uguns augstums 36 metri, bet redzamība 16 jūras jūdzes. Zibšņu uguns ir balta, kas iedegas ik pēc 3,5 sekundēm uz 1,5 sekundēm.

## Atsauces
Ragaciema bāka

**Ragaciema bāka** ir bāka, kas atrodas Lapmežciema pagasta Ragaciema ragā pie Rīgas līča. Bāka uzbūvēta 1960. gadā.

Bāka ir sarkans taisnstūris uz režģota torņa. Bākas augstums ir 30 metri, uguns augstums 37 metri, bet redzamība 16 jūras jūdzes. Zibšņu uguns ir balta, kas iedegas ik pēc 1 sekundes uz 1 sekundi.

2018. gada 19. oktobrī Latvijas Pasts izdeva pastmarku un pirmās dienas aploksni ar Ragaciema bākas attēlu.

## Attēli

Ragaciema bāka - Ragaciema Lighthouse (1).jpg|Abas bākas 2013. gadā
Ragaciema bāka.jpg|Krastmala
The old Ragciems lighthouse.jpg|Vecā bāka 2011. gadā


## Atsauces
Otomārs Kūns

**Otomārs Kūns** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

Piedalījies filmās "Svešiniece ciemā", "Līvsalas zēni", "Vella kalpi", "Vella kalpi Vella dzirnavās" un 1968. gada filmā "Mērnieku laiki".

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Engures bāka

**Engures bāka** ir bāka, kas atrodas Engurē pie Engures upes ietekas Rīgas līcī. Bāka uzbūvēta 1954. gadā.

Bāka ir režģots tornis ar sarkanu un baltu dēļu apšuvumu. Bākas augstums ir 19 metri, uguns augstums 26 metri, bet redzamība 15 jūras jūdzes. Zibšņu uguns ir 2 balti zibšņi, kas iedegas ik pēc 6 sekundēm.

## Atsauces
Mīkaels Lustigs

**Mīkaels Lustigs** (; dzimis ) ir Zviedrijas bijušais futbolists, aizsargs, Zviedrijas futbola izlases dalībnieks.

Lielu daļu karjeras pavadījis Skotijas klubā Glāzgovas "Celtic", astoņas reizes kļuvis par Skotijas čempionu. Spēlējis arī Norvēģijas klubā *[[Rosenborg BK|Rosenborg]]*, divreiz uzvarot Norvēģijas līgā, *[[KAA Gent]]* komandā Beļģijā, kā arī Zviedrijas klubos. Karjeru noslēdza ''Allsvenskan'' kluba *[[AIK Fotboll|AIK]]* sastāvā.

Zviedrijas izlases sastāvā aizvadījis 94 spēles un guvis sešus vārtus. Piedalījies 2018. gada FIFA Pasaules kausā un trīs Eiropas čempionāta finālturnīros (, , ).

## Sasniegumi
**Rosenborg**

* Tippeligaen: 2009, 2010
* Superfinalen: 2010

**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19
* Skotijas kauss: 2012–13, 2016–17, 2017–18, 2018–19
* Skotijas Līgas kauss: 2014–15, 2016–17, 2017–18, 2018–19

## Ārējās saites
Sīkragciema bāka

thumb|200px|right
**Sīkragciema bāka** ir bāka, kas atrodas Sīkraga ciema rietumu malā Kolkas pagastā pie Baltijas jūras Irbes šauruma. Bāka uzbūvēta 1956. gadā.

Bāka ir balts taisnstūris uz režģota torņa. Bākas augstums ir 27 metri, uguns augstums 33 metri, bet redzamība 15 jūras jūdzes. Zibšņu uguns ir balta, kas iedegas ik pēc 3 sekundēm.

## Atsauces
Oskars Vents

**Oskars Vents** (; dzimis ) ir Zviedrijas bijušais futbolists, aizsargs, Zviedrijas futbola izlases dalībnieks. Karjeras laikā spēlējis arī Dānijas klubā *[[FC København]]*, četras reizes kļūstot par Dānijas čempionu, kā arī Vācijas Bundeslīgas klubā Menhengladbahas "Borussia".

## Sasniegumi
**København**

* Dānijas Superlīga: 2006—07, 2008—09, 2009—10, 2010—11
* Dānijas kauss: 2008—09

## Ārējās saites
Džimijs Durmass

**Džimijs Durmass** (; dzimis ) ir Zviedrijas bijušais futbolists, pussargs, Zviedrijas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Malmö FF**

* Allsvenskan: 2010

**Olympiacos**

* Grieķijas Superlīga: 2014—15, 2015—16
* Grieķijas kauss: 2014—15

**Galatasaray**

* Turcijas Superkauss: 2019

## Ārējās saites
Latvijas Universitātes Latvijas Vēstures institūts

**Latvijas Universitātes Latvijas Vēstures institūts** ir Latvijas Universitātes zinātniska institūcija, kas pēta dažādas Latvijas vēstures jomas.

## Galvenie pētniecības virzieni
Latvijas Vēstures institūta galvenie pētniecības virzieni ir:
* Latvijas senvēsture; 
* Latvijas iedzīvotāju etniskā un kultūras vēsture aizvēsturē un viduslaikos; 
* Baltijas valstu etniskā vēsture; 
* 20. gadsimta Latvijas vēsture; 
* Latvijas iedzīvotāju tradicionālais dzīvesveids, nodarbošanās un ieražas; 
* kultūrvēsturiskie pētījumi par Rīgu; 
* bioarheoloģija; 
* paleodemogrāfija; 
* dendrohronoloģija.

## Vēsture
Latvijas vēstures institūts dibināts ar Latvijas Republikas Ministru kabineta 1936. gada 14. janvāra likumu. No 1936. līdz 1940. gadam tas atradās Latvijas Republikas Izglītības ministrijas pakļautībā. Pēc Latvijas padomju okupācijas 1940. gadā pārdēvēts par Latvijas PSR Vēstures institūtu, Latvijas vācu okupācijas laikā 1941. gadā institūtu slēdza un 1942. gadā pārveidoja par Vēstures krātuvi. 
Pēc Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas izveides 1946. gadā to pārveidoja par Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Vēstures institūtu. 1960. gadu beigās tas pārcēlās no ēkas Smilšu ielā 1 uz LZA augstceltni.
 
1991. gada decembrī iznāca atjaunotā Latvijas Vēstures Institūta Žurnāla pirmais numurs.
1998. gadā institūts tika integrēts Latvijas Universitātē kā patstāvīga juridiska persona, 2006. gada 1. aprīlī to pārveidoja par Latvijas Universitātes aģentūru.
2015. gadā institūts pārcēlās no LZA augstceltnes Akadēmijas laukumā 1 uz bijušo Kerkoviusa namu Kalpaka bulvārī 4.

## Struktūra
* Viduslaiku, jauno un jaunāko laiku pētniecības nodaļa (Mārīte Jakovļeva, Muntis Auns, Margarita Barzdeviča, Anita Čerpinska)  
* Padomju un nacistiskā režīma pētniecības nodaļa (Aiga Bērziņa, Daina Bleiere, Dzintra Cēbere, Elita Egle, Dzintars Ērglis, Edvīns Evarts, Inna Gīle, Ēriks Jēkabsons, Uldis Krēsliņš, Līga Lapa, Ainārs Lerhis, Ineta Lipša, Kārlis Kangeris, Juris Pavlovičs, Jānis Stradiņš, Zigmārs Turčinskis, Klāvs Zariņš, Arturs Žvinklis) 
* Arheoloģijas nodaļa (Dita Auziņa, Viktorija Bebre, Valdis Bērziņš, Rūdolfs Brūzis, Viktors Dāboliņš, Elīna Guščika, Normunds Jērums, Ieva Ose, Inga Doniņa - Kalniņa, Eduards Plankājs, Roberts Spirģis, Andrejs Vasks, Antonija Vilcāne, Ilga Zagorska, Guntis Zemītis)
* Etnoloģijas nodaļa (Aija Jansone, Ilze Boldāne-Zeļenkova, Anete Karlsone, Ieva Pīgozne)  
* Bioarheoloģijas nodaļa (Guntis Gerhards)
* Dendrohronoloģijas laboratorija (Māris Zunde)
* Arheoloģisko materiālu krātuve Rūpniecības ielā 10 (Silvija Tilko, Enija Zaķe) 
* Etnogrāfisko materiālu krātuve Rūpniecības ielā 10 (Lilita Vanaga, Ilze Ulmane)
* Bioarheoloģisko materiālu krātuve Kalpaka bulvārī 4 un Lielvārdes iela 24 (Gunita Zariņa, Anna Batraga)

## Atsauces