open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dziļezers

**Dziļezers** var būt:
* Dziļezers — ezers Auru pagastā
* Dziļezers — ezers Istras pagastā
* Dziļezers — ezers Limbažu pagastā
* Dziļezers — ezers Sēmes pagastā
Dziļais ezers

**Dziļais ezers** var būt:

*Dziļais ezers - ezers Ilūkstes novada Bebrenes pagastā
*Dziļais ezers - ezers Ilūkstes novada Šēderes pagastā
*Dziļais ezers - ezers Krāslavas novada Kalniešu pagastā
*Dziļais ezers - ezers Ludzas novada Istras pagastā
*Dziļais ezers - ezers Valkas novada Valkas pagastā
*Daugavpils novada Līksnas pagasta Klusā ezera cits nosaukums
Brīvības statuja

**Brīvības statuja** (, ), formālais nosaukums **"Brīvība apgaismo pasauli"** (*Liberty Enlightening the World*), ir monumentāla neoklasicisma stila alegoriska skulptūra Brīvības salā, Ņujorkas ostā, Amerikas Savienotajās Valstīs, un viens no atpazīstamākajiem pieminekļiem pasaulē. Statuja attēlo sievietes alegorisku tēlu — Brīvību — ar paceltu lāpu labajā rokā un likuma plāksni kreisajā, uz kuras romiešu ciparos iegravēts Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības deklarācijas datums —  (JULY IV MDCCLXXVI). Šī ikonogrāfija simbolizē apgaismību, tiesiskumu, brīvību un demokrātijas ideālus. Skulptūras autors ir franču tēlnieks Frederiks Ogists Bartoldi, bet metāla karkasa konstrukciju izstrādāja inženieris Gistavs Eifelis. Statuja veidota no vara apšuvuma uz metāla balsta un ir ievērojams publiskās mākslas un 19. gadsimta inženiertehniskās domas apvienojums. Tā tika izgatavota Francijā, 1885. gadā pārvesta uz Amerikas Savienotajām Valstīm un atklāta . Brīvības statuja bija Francijas dāvana ASV, iecerēta Amerikas Neatkarības deklarācijas simtgades (1876) piemiņai un kā draudzības apliecinājums, kas iemieso kopīgus brīvības ideālus. Mazāka statujas kopija atrodas Parīzē pie Sēnas upes.

Kopējais statujas augstums no zemes līdz lāpas augšgalam sasniedz 93 metrus, savukārt pašas skulptūras augstums ir 33 metri. Amerikas Savienoto Valstu nacionālajā simbolikā Brīvības statuja iemieso brīvības, demokrātijas un cilvēktiesību ideālus. Kopš 19. gadsimta beigām tā kļuvusi arī par cerības un jauna sākuma simbolu miljoniem imigrantu, kuri ieradās ASV pa jūru caur Ņujorkas ostu, tādēļ starptautiskajā telpā bieži interpretēta kā simbolisks “sveiciens” ieceļotājiem un kā politiskā patvēruma idejas zīme. Administratīvi Brīvības sala atrodas Ņujorkas štata teritorijā, taču pats piemineklis ir federālais īpašums. Mūsdienās Brīvības statuja ir galvenais objekts Brīvības statujas nacionālajā piemineklī (*Statue of Liberty National Monument*). 1984. gadā Brīvības statuja tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā kā kultūras objekts ar izcilu universālu vērtību, apliecinot tās nozīmi pasaules kultūras un vēstures kontekstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vaidavas ezers (Vaidavas pagasts)

**Vaidavas ezers** ir subglaciālas izcelsmes caurteces ezers Valmieras novada Vaidavas pagastā Gaujas nacionālā parka dabas lieguma un neitrālajā zonā. Izvietojies Burtnieka līdzenuma dienvidu daļā. Krasti zemi, lēzeni (rietumu) un stāvi (austrumu), dibens dūņains. Ietek Danka, Brīnumupīte (Žalga), cauri tek Strīķupe. Makrofīti: niedres, meldri, grīšļi, lēpes, peldošās glīvenes. Mīt līdaka, asaris, rauda, plaudis, karūsa, līnis, zandarts, plicis, vēži.

Ziemeļu krastā Vaidavas pilskalns, Veselības avots, Vaidavas muižas komplekss. Dienvidaustrumu krastā dižkoks Zviedru priede.

Krastā vairākas atpūtas bāzes un viesu nami. Peldvietas. Licencēta makšķerēšana un vēžošana.

## Atsauces
Vaidavas ezers

**Vaidavas ezers** var būt:
* Vaidavas ezers - ezers Vaidavas pagastā
* Vaidavas ezers - ezers Ziemeru pagastā

## Skatīt arī
* Vaidavas dzirnavezers
Deniss Rakels

thumb|Deniss Rakels

**Deniss Rakels** (dzimis  Jēkabpilī) ir Latvijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2025. gada pārstāv Polijas komandu Zagłębie Sosnowiec.

Rakels ir spēlējis FK Liepājas Metalurgs sastāvā, vairākos Polijas klubos, Anglijas klubā *[[Reading FC|Reading]]* un Virslīgas klubā *[[Riga FC]]*.

## Klubu karjera
Savā pirmajā sezonā virslīgas klubā viņš 14 spēlēs guva 9 vārtus, divās spēlēs gūstot hettriku. Uz pirmo komandu viņu izsauca galvenais treneris Rīdigers Abramčiks, kad klubu pēc pussezonas pameta vadošais uzbrucējs Ģirts Karlsons. Arī 2010. gada sezonu Rakels uzsāka kā komandas sākumsastāva uzbrucējs un šajā sezonā, ar 18 gūtiem vārtiem kļuva par virslīgas rezultatīvāko spēlētāju.

2009. gada decembrī viņš pavadīja nedēļu Itālijas kluba Dženovas "Sampdoria" treniņnometnē, savukārt 2010. gada aprīlī Rakels devās atrādīties Šveices klubam FC Basel.

2011. gada sākumā Rakels izskatīja vairāku klubu piedāvājumus, beigās izvēloties Polijas Lubinas "Zagłębie" un noraidot Krievijas Premjerlīgas kluba Kazaņas "Rubin" piedāvājumu. Kluba pamatsastāvā viņam neidzevās nostiprināties, tāpēc 2011. gada augustā Rakels tika izīrēts Polijas 1. līgas klubam Katovices "GKS". 2014. gadā Rakels pievienojās Ekstraklases klubam Krakovas "Cracovia". 2014/2015. gada sezonā viņš kļuva par kluba labāko vārtu guvēju un ieņēma dalītu 10. vietu visā Ekstraklasē. 2015/2016. gadā sezonā līdz ziemas pārtraukumam Rakels bija kļuvis par Ekstraklases otru labāko vārtu guvēju. 2016. gada janvārī Rakels pievienojās Anglijas futbola klubam Reading FC. 

2017. gada jūnijā tika izīrēts Polijas klubam Poznaņas "Lech". 2018. gada janvārī Rakels atgriezās Krakovas "Cracovia", atkal uz īres līguma pamata. 2018. gada jūlijā Rakels parakstīja līgumu ar Kipras klubu *[[Pafos FC]]*, bet uzreiz devās uz īri Latvijas Virslīgas klubā *[[Riga FC]]*. Tajā nospēlēja līdz sezonas beigām un kļuva par Latvijas čempionu. 2019. gada jūlijā Kipras klubs vēlreiz izīrēja Rakelu *Riga FC* un futbolists atkārtoti izcīnīja Latvijas čempiontitulu. Pēc sezonas beigām Rakels atgriezās *Pafos FC* sastāvā.

## Karjera izlasē
2010. gada jūnijā pirms Baltijas kausa izcīņas Rakelu 17 gadu vecumā pirmoreiz uzaicināja uz Latvijas izlasi.  Rakels debitēja Latvijas izlasē, uznākot uz maiņu spēlē pret Lietuvas izlasi, savukārt nākamajā dienā spēlē pret Igauniju viņš pirmoreiz devās laukumā izlases sākumsastāvā.

## Statistika Latvijas Virslīgā

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 3 (2009, 2018, 2019)
* Latvijas kausa ieguvējs- 1 (2018)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Profils 90minut.pl
Sporta Avīze

**"Sporta Avīze"** ir Latvijā izdots sporta preses izdevums. Žurnāls sastāv no trīs lieliem tematiskajiem blokiem: komentāri un sporta notikumu analīze; intervijas ar sportistiem un stāsti no viņu profesionālās ikdienas aizkulisēm; praktisko sporta padomu sadaļa gan iesācējiem, gan amatieriem.

16 lappuses biezu melnbaltu nedēļas preses izdevumu 1995. gada rudenī sāka izdot Armands Puče kopā ar domubiedru grupu. Pēc dažiem gadiem izdevumu sāka iespiest krāsainu un 2000. gadā to pārveidoja par iknedēļas žurnālu. Kopš 2014. gada sākuma tiek izdota vienu reizi mēnesī. 2019. gada rudenī uzņēmums "Dienas mediji" iegādājās izdevuma zīmolu un dizaina paraugus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sporta Avīze
Tīklu bagātība

**"Tīklu bagātība: kā sociāla ražošana maina tirgus un brīvību"** () ir grāmata, ko sarakstījis Hārvarda Universitātes profesors Johais Benklers. 2006. gadā autors izlaida grāmatas tiešsaites versiju.

Grāmatā autors izklāsta savu sociālo teoriju par tīklotas informācijas ekonomiku un to, kā privātu un kopēju vērtību politiskā ekonomika ietekmē individuālo un politisko brīvību. Savā sociālajā teorijā par tīklotās informācijas ekonomiku Benklers apraksta izmaiņas informācijas tirgu modeļos jaunā sociālās ražošanas medija interneta iespaidā. Sociālā ražošana grāmatā tiek iezīmēta kā mūsdienu pārejas uz tīklotību perioda fenomens, kas pārveido sabiedrības ekonomisko dzīvi un centrē to uz informāciju. Benklera sociālā teorija interneta kontekstā cieši saista informācijas ekonomiku ar informatīvajā apritē pastāvošo zināšanu un kultūras veidošanos un to pieejamību ar interneta vidē ieviestajiem ierobežojumiem vai brīvības veicinājumiem cilvēku savstarpējā saziņā, sava paštēla veidošanā un tā izpausmēs.

Interneta vidē ieīstināmā inovatīvā komunikācija, tās ražošana, pārveido individuālo un grupās apvienoto indivīdu brīvību, atšķirīgā izvērtējumus starpkulturālās attiecībās un gan privāto, gan kopējo vērtību kopumu orientācijas. Individuālo un iespēju ierobežošanas vai neierobežotības politiku nosaka vērtīborientācijas, kas tiek ražotas tīklotajā informācijas apritē pēc tīklu īpašnieku un viņiem piederošo tīklu lietotāju ieskatiem. Kulturālo atšķirību izvērtējumā plašā informācijas aprite veicina dažādības atzīšanu par sabiedriski noderīgu. Politiski ekonomiskie diskursi Interneta vidē bagātinās ar inovatīvām pieejām un risinājumiem, tomēr iepriekšējā gadsimta informācijas ekonomikas traktējumi turpina pastāvēt un kavē tīklotības vērienīgumu.
Vitolds Gombrovičs

**Vitolds Marians Gombrovičs** (; dzimis , miris ) bija poļu rakstnieks un dramaturgs. Kļuva slavens tikai savas dzīves beigu posmā, tomēr mūsdienās tiek uzskatīts par vienu no ietekmīgākajiem autoriem poļu literaturā.

Dzimis 1904. gadā Opatovas apkaimē turīgu augstmaņu ģimenē. 1911. gadā ģimene pārcēlās uz Varšavu. No 1922. līdz 1927. gadam Gombrovičs studēja jurisprudenci Varšavas universitātē. Dzīvojot Varšavā, Gombrovičs iekļāvās vietējo intelektuāļu aprindās. 1937. gadā tika publicēts romāns "Ferdidurke", kurš ieguva atzinību poļu literārajās aprindās.

Otrā pasaules kara sākumu Gombrovičs sagaidīja uz kuģa klāja, kurš ceļoja uz Argentīnu. Gombrovičs nolēma kara gadus pavadīt Argentīnā, tomēr šeit viņš nodzīvoja līdz 1963. gadam, kad, kļūdams starptautiski slavens, pārcēlās uz dzīvi Francijā.

## Romāni
* "Ferdidurke" (*Ferdydurke*, 1937)
* "Transatlantika" (*Trans-Atlantyk*, 1953)
* "Pornogrāfija" (*Pornografia*, 1960)
* "Kosmoss" (*Kosmos*, 1965)

## Lugas
* "Ivonna, Burgundijas princese" (*Iwona, księżniczka Burgunda*, 1938; latviešu teātrī kopš 2007. gada)
* "Kāzas" (*Ślub*, 1946)
* "Operete" (*Operetka*, 1966)

## Ārējās saites

* gombrowicz.net  , , , 
* Piknik gombrowiczowski 
* Par Gombroviču portālā CULTURE.PL , , , 
* Par Gombroviču Dailes teātra mājaslapā 
* Institut national de l'audiovisuel (INA)
Krinki

**Krinki** (, ) ir pilsēta Polijas galējos ziemeļaustrumos, Podlases vojevodistē, apmēram 24 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Sokulkas, pie pašas Baltkrievijas robežas. Pilsētā saglabājusies senā apbūve. Daļa iedzīvotāju — baltkrievi.

## Ārējās saites
Vertukšnes ezers

**Vertukšnes ezers** (arī **Viertiukšņa ezers**, **Vertukšņas ezers**, **Vertušanka ezers**, **Vertukšņa ezers**, **Vertūkšņa ezers**, **Vērtūksnes ezers**, **Vērtūkšņas ezers**) ir caurteces ezers Rēzeknes novada Lūznavas pagastā. Krasti slīpi, vietām stāvi, dibens dūņains (dūņu slānis līdz 1,3 m), smilšains. Cauri tek Vertukšnes upe uz Maltu, ietek 5 nelieli strauti. Makrofīti: šaurlapu vilkvālītes, niedres, meldri, kalmes, lēpes, ūdensrozes, peldošās glīvenes, spožās un skaujošās glīvenes, raglapes. Niedru un šaurlapu vilkvālīšu joslas 5–10 m platas, lēpju josla 3–5 m plata. Mīt rauda, asaris, karūsa, līdaka, vīķe, plaudis, līnis.

Ezera ziemeļu krastā Vertukšnes ciems. Daudz peldvietu.

## Atsauces
Pušas ezers

**Pušas ezers** ir caurteces ezers Rēzeknes novada Pušas pagastā. Izvietojies garenā ielejveida ezerdobē. Krasti lēzeni, slīpi, dibens dūņains, smilšains, oļains. Ietek vairāki grāvji, iztek Pušica (uz Rušonu) un grāvis uz Baldu. Austrumu krastā Pušas ciems. Ziemeļu krastā atpūtas bāze "Leiči". Vairākas peldvietas.  Makrofīti: niedres, kosas, pameldri, meldri, vilkvālītes, bultenes, glīvenes, hāras.

## Zivis

## Atsauces
Big Mac

[thumb|200px|[Horvātija|Horvātijā iegādāts 495 kaloriju *Big Mac* burgers]]
***Big Mac*** ir starptautiskās ātrās ēdināšanas restorānu ķēdes *[[McDonald's]]* pārdots hamburgers, kas ir viens no pazīstamākajiem kompānijas produktiem pasaulē. Pirmo reizi burgers tika izlaists 1967. gada 22. aprīlī, ASV pilsētas Pitsburgas restorānos. Lielās popularitātes dēļ kopš 1968. gada tas bija pieejams arī visos pārējos *McDonalds's* restorānos. Burgera izveidotājs ir Džims Deligatti.

Big Mac ir pazīstams visā pasaulē un bieži vien tiek izmantots kā Amerikas kapitālisma simbols. Kopš 1986. gada angļu žurnāls *[[The Economist]]* izdod *Big Mac Index*, kas salīdzina Big Mac burgera izmaksas dažādās pasaules valstīs. Salīdzinot Big Mac izmaksas dažādās pasaules valstīs ir iespējams salīdzināt pirktspējas paritāti, lai redzētu dažādu valūtu vērtību attiecībā pret ASV dolāru.

2007. gada 22. augustā, svinot Big Mac 40. gadadienu, ASV Pensilvānijas štatā tika atvērts Big Mac muzejs. 2018. gadā McDonalds, svinot Big Mac 50. gadadienu, vairāk kā 50 pasaules valstīs, tostarp Latvijā, izlaida MacCoin valūtu, kur vienu McCoinu monētu bija iespējams apmainīt pret bezmaksas Big Mac burgeru.

## Produkta apraksts
*Big Mac* sastāv no divām 45,4 gramus smagām liellopu gaļas šķēlēm, īpašās *Mac* mērces (Tūkstoš salu mērces variācija), ledus salātiem, Amerikāņu siera šķēlēm, marinēta gurķa šķēlītēm, sīpoliem un trīsdaļīgas bulciņas ar sezama sēklām. Produkta enerģētiskā uzturvērtība ir 503 kcal.

## Ārējās saites

* Oficiālā informācija par produktu  
* ''Big Mac'' muzejs 
* ''Big Mac''  

## Atsauces
Kazlu Rūda

**Kazlu Rūda** () ir pilsēta un pašvaldības centrs Lietuvas dienvidrietumos, 27 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Marijampoles. Pilsētu ieskauj meži. Viļņas – Karaļauču dzelzceļa līnija sadala pilsētu divās līdzīgās daļās. Apdzīvotā vieta rakstos pirmoreiz minēta 1744. gadā, un iesākumā attīstījusies kā darvas ieguves centrs. Uz ziemeļiem no pilsētas atrodas bijusī PSRS kara aviācijas bāze.

## Sports
* FK Šilas — futbola klubs.
* Kazlu Rūdas centrālais stadions.

## Sadraudzības pilsētas
*  Oni, Gruzija
*  Fromborka, Polija
*  Guseva, Krievija
*  Korjukivka, Ukraina
*  Lvuveka, Polija
*  Zonderhauzene, Vācija

## Atsauces

## Ārējās saites
Slēgtais kods

Izmantojot **slēgtā koda** pieeju, programmatūras kods nav pieejams sabiedrībai. Slēgtā koda programmatūra kā produkts tiek radīts un uzturēts ar tās izstrādātāju komandas iesaisti kāda uzņēmuma vai organizācijas iekšienē, tirgū šis produkts nonāk sakompilētā stāvoklī (tā ir gatava darbam, bet lietotājs nevar ieskatīties programmatūras “iekšienē”). Pazīstamākie slēgtā koda programmatūras piemēri ir Microsoft Windows, Microsoft Office, Adobe Creative Suite, Mac OS X. 

Slēgtā koda programmatūra, kas ir pieejama bez maksas, tiek saukta par bezmaksas programmatūru.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Atveries.lv
* Latvijas atvērto tehnoloģiju asociācija
Erlangers

**Erlangers** (*Erlanger*) ir triecienkrāteris uz Mēness. Tas atrodas tuvu Mēness ziemeļpolam. Krāteris nodēvēts par godu amerikāņu fiziologam Džozefam Erlangeram, kurš 1944. gadā ieguva Nobela prēmiju. Krāteris ir īpašs ar to, ka tā iekšpuse atrodas gandrīz patstāvīgā tumsā, tajā reti iespīd Saule. Noēnojuma dēļ, krātera iekšpusē ir ļoti zema temperatūra. Tādēļ šeit, iespējams, atrodas gaistošas vielas, kuras uz Mēness virsmu nonākušas, nokrītot komētām. 
 Erlangera krātera iekšpusi pētīja vienlaikus divi kosmiskie aparāti — LRO un Chandrayaan-1. Chandrayaan-1 raidīja radara signālus, kurus pēc to atstarošanās no Mēness virsmas uztvēra gan LRO, gan Chandrayaan-1. Eksperiments ilga 4 minūtes, iegūtie dati tiek analizēti. 

## Atsauces
Stratovulkāns

[thumb|Stratovulkāns Arisaro sālslaukā [Argentīnas Andos]]
[thumb|[Fudzi, aktīvs stratovulkāns Japānā, kas pēdējo reizi izvirda 1707. gadā]]
**Stratovulkāns** (no  — 'slānis') ir augsts konusveida vulkāns ar daudziem sacietējušiem lavas un vulkānisko pelnu slāņiem. Stratovulkāni ir stāvi ar periodiskiem, sprādzienveida izvirdumiem. No stratovulkāniem plūstošā lava mēdz būt viskoza; tā sacietē, neaizplūstot īpaši tālu. Šī lava veidojas no magmas, kurai parasti ir augsts vai vidējs silīcija dioksīda saturs. Biežākie šādu lavu tipi ir riolīts, dacīts, andezīts.

Stratovulkāni ir vieni no izplatītākajiem vulkānu veidiem.
Aleksandrs Aļehins

**Aleksandrs Aļehins** (, ; dzimis  Maskavā, miris  Eštorilā) bija Krievijas / Francijas šahists — ceturtais pasaules čempions šahā (1927—1935; 1937—1946).

## Dzīvesgājums
Dzimis Maskavā muižnieku ģimenē. Šahu iemācījies spēlēt septiņu gadu vecumā. Starptautiskos turnīros spēlēja kopš 1910. gada. Pirmā pasaules kara laikā kā brīvprātīgais devās uz fronti, kur dienēja Sarkanā Krusta vienībā. Apbalvots ar svētā Staņislava ordeni, bet pēc otrās kontūzijas atgriezās Maskavā. 1921. gadā emigrēja uz Franciju, kuras pilsonību ieguva 1925. gadā.

1927. gadā Buenosairesā mačā uzvarēja Hosē Raulu Kapablanku, tādējādi kļūstot par ceturto pasaules čempionu šahā. 1929. un 1934. gadā aizstāvēja titulu divos mačos ar Jefimu Bogoļubovu. 1935. gadā zaudēja titulu mačā ar Maksu Eivi, tomēr to atguva pēc uzvaras revanša mačā 1937. gadā.

Sākoties Otrajam pasaules karam, brīvprātīgi pieteicās dienēt Francijas armijā, kur pildīja tulka pienākumus. Pēc Francijas sagrāves līdz 1943. gada oktobrim piedalījās sacensībās un sniedza simultānspēles seansus Vācijas okupētajās Eiropas valstīs. Tad izceļoja uz Spāniju, vēlāk — Portugāli.

 mira no sirdslēkmes Portugāles pilsētā Eštorilā. 1956. gadā pārapbedīts Parīzē.

## Ārējās saites
Sološu ezers

**Sološu ezers** var būt:
* Sološu ezers - ezers Lauderu pagastā
* Sološu ezers - ezers Lendžu pagastā

## Skatīt arī
* Sološnieku ezers
Sološu ezers (Lauderu pagasts)

**Sološu ezers** (arī **Salošu ezers**) ir caurteces ezers Ludzas novada Lauderu pagastā. Ezerā divas salas ar kopējo platību 12 ha. Krasti stāvi vai slīpi, dibens dūņains, smilšains ar sēkļiem. Ietek upīte ezera ziemeļu galā, iztek strauts uz Istru. Eitrofs, vidēji aizaudzis. Ir peldvieta.

## Atsauces
Kvāpānu dīķi

**Kvāpānu dīķi** ir zivjaudzēšanas vajadzībām izveidota mākslīgu ūdenstilpju sistēma Rēzeknes novada Gaigalavas pagastā. Sastāv no sešiem dīķiem, ko norobežo dambji. Dambis, pa kuru iet autoceļš Lubāna-Gaigalava, atdala no Rēzeknes upes un Lubāna. Izbūvēti laika posmā no 1965. līdz 1980. gadam.

Ietilpa 1999. gadā izveidotajā Īdeņas un Kvāpānu dīķu dabas liegumā, kas 2009. gadā tika iekļauts vienā no lielākajām īpaši aizsargājamajām dabas teritorijām Latvijā Lubāna mitrāja dabas liegumā. Tādējādi Kvāpānu dīķi ir Natura 2000 vieta, teritorija ietilpst Rāmsaras konvencijas vietu sarakstā un tai ir putniem nozīmīgās vietas statuss.

Kopā ar līdzās esošajiem Īdeņas dīķiem nozīmīga ūdensputnu ligzdošanas vieta, viena no nedaudzajām ligzdošanas vietām Latvijā reti sastopamām putnu sugām, piemēram, mazajam dumpim un baltspārnu zīriņam. Dīķi ir piemēroti putnu vērošanai, šeit izveidota atbilstoša infrastruktūra - 2 putnu vērošanas torņi.

Līdz 1998. gadam dīķus apsaimniekoja zivsaimniecība "Nagļi". Audzē karpas, sudrabkarūsas. Iegūst niedres eksportam.

ZS "Birzes", Kvāpānu dīķu vidū, atrodas tūrisma informācijas centrs. Viesu nams piedāvā naktsmītnes, makšķerēšanu, putnu vērošanu un ūdensputnu medības.

## Atsauces
Vikinomika: Kā masu sadarbība maina visu

**"Vikinomika: Kā masu sadarbība maina visu"** () ir Dona Tapskota un Entonija D. Viljamsa grāmata, kas publicēta 2006. gadā.

## Saturs

Tehnoloģiskās pārmaiņas lielā mērā ietekmē pasauli. Pastāv vairāku veidu revolūcijas: tehniskā revolūcija, demogrāfiskā revolūcija, ekonomiskā revolūcija un sociālā revolūcija.

Tehniskā revolūcija ir attiecināma uz tehnoloģiskajām pārmaiņām 20. gadsimtā. Mainoties tehnoloģijām, mainās lietotāju un ražotāju attiecības. Nepieciešamas inovācijas, lai padarītu produktu noderīgu dažādām auditorijām.

Demogrāfiskā revolūcija raksturo dažādu paaudžu atšķirības no tehnoloģiju attīstības aspekta. 21. gadsimta Interneta lietotāji tiek uzskatīti par digitālo paaudzi. 

Ekonomiskā revolūcija ir saistīta ar tehnoloģiju attīstības un lietotāju sadarbības ietekmi uz ekonomiku. Šī revolūcija ietekmē kompāniju un korporāciju inovatīvos procesus un sadarbību ar pārējo pasauli. Ir nepieciešams sadarboties, dalīties ar idejām, konsultēties un būt atvērtam. Kā galvenie argumenti kompāniju attīstībā ir atvērtība jaunām idejām un caurspīdība.
  
Sociālā revolūcija ir devusi iespēju veidoties internacionālām kopienām. Tās ietekmē ir palielinājusies sociālo tīklu nozīme. Bez lietotāju līdzdalības nav iespējams radīt konkurētspējīgu produktu. Patērētājs kļūst par radītāju. Nozīmīgs faktors tehnoloģiju un politikas attīstībā ir pilsoniskā līdzdalība.

## Atsauces
Putniem nozīmīgā vieta

[thumb|Putniem nozīmīga vieta — [Engures ezers pie Dzedriem]]

**Putniem nozīmīgā vieta** ir putnu aizsardzībai starptautiski nozīmīga vieta. To izveidošanai izmanto standartizētus kritērijus, kurus ir izstrādājusi un programmu īsteno starptautiskā putnu aizsardzības organizāciju savienība *[[BirdLife International]]*. Statusu piešķir teritorijām, kur putni (īpaši reti sastopamu un aizsargājamu sugu putni) nozīmīgā skaitā ligzdo, ziemo vai uzturas migrāciju laikā.

Latvijā *BirdLife International* pārstāvis un putniem nozīmīgo vietu tīkla izveidotājs ir Latvijas Ornitoloģijas biedrība, kas starptautiskajā programmā piedalās kopš 1994. gada. Šajā laikā ir izveidota un apstiprināta 71 putniem nozīmīgā vieta — 64 iekšzemē un 7 Baltijas jūrā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Putniem nozīmīgās vietas Latvijā
IBA

**Iba** vai **IBA** var būt:
* Iba (*Ibb*) — pilsēta Jemenā
* Iba (*Iba*) — pilsēta Filipīnās
* Putniem nozīmīgā vieta (*Important Bird and Biodiversity Area*)
Pakalnu ezers

**Pakalnu ezers** (arī **Pakaļnes ezers**) ir beznoteces ezers Ludzas novada Rundēnu pagastā ap 1 km uz ziemeļaustrumiem no Bižas ezera. Krastos galvenokārt lauksaimnieciskās zemes, divas apdzīvotās vietas — Pešļeva un Pakaļne.

## Atsauces
Motivācija

**Motivācija** (no  — 'iekustināts') ir iekšējas intereses, dziņas, vēlmes, nostājas, kas izraisa cilvēka darbību un virza viņu rīcību. Motivēšanu modelēt kā vajadzības, mērķa nospraušana, darbība, mērķa sasniegšana. Būtiskā motivācija — faktori, kas liek darbiniekam izturēties ar īpašu attieksmi pret darbu. Šie faktori ietver atbildību, sajūtu, ka viņa darītais darbs ir svarīgs, darbības brīvību, iespēju izmantot un uzlabot prasmes un iemaņas, interesants darbs un izaugsmes iespējas. Nebūtiskā motivācija — kas ir darīts darbinieku labā, lai viņus motivētu. Te tiek ietverti tādi atlīdzības veidi kā algas pielikums, prēmijas vai paaugstinājums darbā un sodi — disciplinārie sodi, kritika un algas ieturējumi vai samazināšana.

## Motivācijas veidi
thumb|Iekšējo motivāciju rada iekšēji faktori, piemēram, prieks par darbību. Ārējās motivācijas pamatā ir ārēji faktori, piemēram, atlīdzība, kas iegūta, veicot darbību
**Ārējā motivācija** — motivācija, kas nav saistīta ar konkrētas darbības saturu, bet ir atkarīga no apstākļiem ārpus subjekta.

**Iekšējā motivācija** — motivācija, kas nav saistīta ar ārējiem apstākļiem, bet gan ar pašas darbības saturu.

**Pozitīvā un negatīvā motivācija**. Motivāciju, kuras pamatā ir pozitīvi stimuli, sauc par pozitīvu motivāciju. Motivāciju, kuras pamatā ir negatīvi stimuli, sauc par negatīvu.

Piemērs*: Konstrukts "ja es sakopšu galdu, es saņemšu konfekti" vai "ja es neko nesakopsim, es saņemšu konfekti" ir pozitīva motivācija.* *Konstrukts "ja es nesakopšu galdu, mani sodīs" vai "ja es sabojāšu, mani sodīs" ir negatīva motivācija.*

**Noturīga un nenoturīga motivācija**. Noturīga motivācija ir motivācija, kas balstās uz cilvēka vajadzībām, jo tai nav nepieciešams papildu pastiprinājums.

## Skatīt arī
* Maslova vajadzību hierarhija

## Ārējās saites
Hidroakumulācijas elektrostacija

[thumb|250 px|Hidroakumulācijas elektrostacija [Velsas ziemeļos]]
**Hidroakumulācijas elektrostacija** ir hidroelektrostacija, kurā ūdeni pārsūknē un uzkrāj augstākā līmenī, lai slodzes maksimuma laikā to izmantotu elektroenerģijas ražošanai. Ar šī paņēmiena palīdzību enerģija tiek uzkrāta ūdens formā, tam tiekot sūknētam no apakšējā rezervuāra uz augšējo. 
Hidroakumulācija patiesībā nav domāta, lai ražotu enerģiju, bet gan, lai uzkrātu to tā, lai to varētu ātri atbrīvot brīžos, kad ir nepieciešams papildus enerģijas daudzums. Tādējādi nekavējoties var iegūt enerģiju un apgādāt patērētājus, līdz pārējās elektrostacijas var uzsākt šo darbu. Lai gan sūknēšanas procesā tiek patērēta enerģija un rodas zaudējumi, sistēma palielina ienākumus, pārdodot vairāk elektrības kulminācijas punktā, kad elektrības cenas ir visaugstākās. 
thumb|300px|Hidroakumulācijas stacijas shēma

Baltijas valstīs šāda veida elektrostacija ir Krones hidroakumulācijas elektrostacija Lietuvā, kas tika uzcelta 1992.gadā.

## Darbības princips
Ūdens tiek sūknēts uz augšējo rezervuāru nakts laikā, kad pieprasījums pēc elektrības ir visniecīgākais. Kad pēkšņi ir nepieciešams lielāks elektrības daudzums, nosprostojumi tiek atvērti un ūdens traucas lejā pa tuneli, lai iedarbinātu turbīnas, kuras savukārt iedarbina ģeneratoru. Ūdens sakrājas apakšējā rezervuārā, būdams gatavībā atkal tikt uzsūknēts atpakaļ augšējā.

## Priekšrocības un trūkumi
**Priekšrocības**:
* uzkrāj enerģiju ātrai tās atbrīvošanai;
* nerada piesārņojumu;			
* maz ietekmē ainavu.

**Trūkumi**:
* augstas izmaksas būvniecībai;
* nevar tikt izmantots līdz brīdim, kamēr ūdens netiek atsūknēts atpakaļ, taču šo problēmu var novērst, paredzot laiku, kad būs nepieciešams pastiprināts enerģijas daudzums.

## Skatīt arī
* Hidroelektrostacija

## Ārējās saites
Karols Šimanovskis

**Karols Macejs Šimanovskis** (; dzimis , miris ) bija poļu komponists un pianists, kā arī rakstnieks.

Dzimis mūsdienu Ukrainas teritorijā muižnieku ģimenē. No 1892. gada mācījās mūzikas skolā Jeļizavetgradā. No 1901. gada mācījās Varšavas konservatorijā. No 1926. līdz 1930. gadam bija Varšavas konservatorijas direktors. Daudz ceļoja. Muzikāli ietekmējies no Vāgnera, Štrausa, Rēgera, Skrjabina, Debisī un Ravēla.

## Ārējās saites

* par Šimanovski ''Polish Music Center''
Pūderovas ezers

**Puderovas ezers** (arī **Pūderovas ezers**, **Puderu ezers**) ir stipri aizaudzis beznoteces ezers Rēzeknes novada Audriņu pagastā. Izvietojies Burzavas pauguraines ziemeļrietumu daļā starp Lielo Puderovu (ziemeļu krastā) un Mazo Puderovu pie autoceļa P36.

## Atsauces
Staņķu ezers

**Staņķu ezers** (arī **Staņķu dzirnavu ezers**, **Staņķa dzirnavezers**, **Staņķu dzirnavezers**) ir mākslīga ūdenskrātuve uz Zvirgzdes pietekas Rūsiņupītes Bauskas novada Vecumnieku pagastā. Izveidots pie bijušajām Staņķu (Staņķa) dzirnavām. Smilšu uzbēruma dambis 63 m garš, 8–9 m plats, vecās gultnes vietā betonēts. Dambja rietumu galā caurteka 2x130 cm, 8 m gara, ar aizvariem. Krasti lielākoties slīpi vai pastāvi, augšpusē slīkšņaini, dibens dūņains. Ūdenskrātuve stipri aizaugusi (~80%). No kreisā krasta ietek Tārpu grāvis, kā arī vairāki avoti. Mīt asaris, rauda, līdaka, karūsa, līnis. Ierīkotas mākslīgas pīļu ligzdošanas vietas. Ir peldvieta.

## Atsauces
Briāna-Keloga pakts

**Briāna-Keloga pakts** bija starpvalstu līgums, kas tika noslēgts 1928. gadā. Tas paredzēja atteikties no kara kā nacionālās politikas līdzekļa un visus konfliktus atrisināt vienīgi mierīgā ceļā. Pakts nosaukts tā iniciatoru ASV valsts sekretāra Frenka Keloga un Francijas ārlietu ministra Aristida Briāna vārdā. Tam pievienojās 63 pasaules valstis.

## Vēsturiskais konteksts
Briāna-Keloga pakts tika izstrādāts pēc Pirmā pasaules kara šausmām, laikā, kad bija spēcīga starptautiska vēlme novērst turpmākus lielus militārus konfliktus. Pirmā iniciatīva nāca no Aristida Briāna, kurš 1927. gadā ierosināja divpusēju neuzbrukšanas paktu starp Franciju un ASV. Tomēr Frenks Kelogs šo ideju paplašināja, piedāvājot atvērt līgumu arī citām valstīm.

## Parakstīšana un dalībnieki
Pakts tika parakstīts 1928. gada 27. augustā Parīzē. Sākotnēji to parakstīja 15 valstis, tostarp ASV, Francija, Lielbritānija, Vācija, Itālija un Japāna. Vēlāk līgumam pievienojās daudzas citas valstis, kopumā sasniedzot 63 dalībnieces, kas pārstāvēja lielāko daļu tolaik atzīto suverēno valstu.

## Līguma saturs
Līgums sastāvēja no īsa preambulas un trim pantiem. Galvenais princips bija:

* Pirmais pants: dalībvalstis oficiāli atsakās izmantot karu kā līdzekli starptautisku konfliktu risināšanai.
* Otrais pants: visas domstarpības risināmas tikai mierīgā ceļā.
* Trešais pants: līgums stājās spēkā starp parakstītājām pēc ratifikācijas.

## Sekas un nozīme
Lai arī pakts bija nozīmīgs morāls solis uz priekšu, tam nebija noteiktu mehānismu sankciju piemērošanai vai izpildei. Līdz ar to tā efektivitāte tika apšaubīta, īpaši pēc tam, kad 1930. gados vairākas valstis (piemēram, Japāna, Itālija un Vācija) sāka agresīvu ekspansiju, pārkāpjot pakta principus.

Neskatoties uz ierobežoto praktisko ietekmi, Briāna-Keloga pakts kļuva par pamatu starptautisko tiesību attīstībai. Pēc Otrā pasaules kara tā principi tika iekļauti ANO Statūtos un kļuva par pamatu Nirnbergas tribunāla tiesvedībai pret nacistiskajiem līderiem.

## Ārējās saites
Ādams Lamberts

**Ādams Mičels Lamberts** (; dzimis , Indianapolisā, ASV) ir amerikāņu dziedātājs, komponists, dzejnieks un aktieris. 2009. gada maijā viņš ieguva 2. vietu televīzijas šovā "Amerikāņu elks". 2009. gada 23. novembrī iznāca viņa debijas albums *For Your Entertainment*. 2010. gadā viņš devās savā pirmajā pasaules koncertturnejā *Glam Nation Tour*. 2011. gada vasarā Ādams plānoja izdot savu otro albumu.
 

## Diskogrāfija
### Studijas albumi

### Extended plays

### Citi albumi

### Singli

### Digitālie singli

### Mūzikas klipi

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
* 
* 
* ''American Idol'' profils
Lokarno līgumi

[thumb|[Gustavs Štrēzemanis, Ostins Čemberlens un Aristids Briāns konferences laikā, Lokarno]]
**Lokarno konference** bija starptautiska konference no 1925. gada 5. oktobra līdz 16. oktobrim, kas notika Šveicē, Lokarno pilsētā, lai apspriestu drošības problēmas Eiropā. Šī konference noslēdzās ar septiņu līgumu parakstīšanu, no kuriem nozīmīgākais bija Reinas garantiju pakts, kas ietvēra vācu-franču un vācu-beļģu robežu neaizskaramības nodrošināšanas speciālos principus — robežas tika atzītas par galīgām, to apņēmās garantēt Itālija un Lielbritānija. Līgumi tika parakstīti 1. decembrī Londonā. Tie stājās spēkā 1926. gada 10. septembrī, kad Vācija kļuva par Tautu Savienības dalībvalsti.

## Atsauces
Turaida (Sigulda)

[thumb|222 px|[Turaidas pils no ziemeļu puses]]
**Turaida** (, ) ir Siguldas pilsētas daļa Gaujas labajā krastā. Tās slavenākā vieta ir gotiskās arhitektūras stilā celtā Turaidas pils.

## Atsauces


## Skatīt arī
* Turaidas baznīca
* Turaidas Roze
Ivars Tontegode

**Ivars Tontegode** (dzimis  Rīgā) ir latviešu teātra un kinorežisors. Ivars Tontegode ir uzņēmis īsfilmu "Apsēstība", par kuru saņēmis Lielo Kristapu.

## Biogrāfija
Ivars Tontegode dzimis 1983. gada 1. jūlijā Rīgā kā senas kuršu ķoniņu Tontegodu dzimtas pārstāvis.
Īsu brīdi studējis LU Vēstures un filozofijas fakultātē, bet studijas turpinājis Latvijas Mākslas akadēmijas Grafikas nodaļā, kuru absolvējis 2007. gadā. Vēlāk uzsācis studijas Latvijas Kultūras akadēmijā, kur absolvējis režijas katedru.

2008. gadā uzņēmis īsfilmu *Kastings*, kas ir ironisks skatījums uz cilvēka vājību — būt pamanītam par jebkuru cenu. 
2009. gadā uzņēmis īsfilmu — provocējošu ironisku komēdiju "Apsēstība", par kuru tajā pašā gadā saņēmis arī Lielo Kristapu. 2010. gadā sācis darbu pie pilnmetrāžas filmas "Sēņotāji", kuras pirmizrāde notika 2013. gada 8. martā. Tā ir ironiska melnā komēdija par vīriešu un sieviešu attiecībām mūsdienu sabiedrībā. Paralēli kino darbam debitējis arī dramaturģijā un 2011. gadā kopā ar Normundu Zālamanu Rīgas Tabakas fabrikā uzvedis izrādi *Mesija*, kas ir abu autoru kopīga oriģināldrāma. Lugas pamatā tiek risināts jautājums — cik tālu latvietis ir latvietis?
2014. gadā uzsācis darbu pie dokumentālas filmas par Knutu Skujenieku.

2025. gada janvārī pēc publikācijas nozares portālā "Kino Raksti" izraisījās diskusijas par profesionālās darba ētikas pārkāpumiem filmas "Anna LOL" uzņemšanas laikā. To dēļ filmu izslēdza no "Lielā Kristapa" nominācijām.

## Filmogrāfija

## Atsauces
1928. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 1928. gada sezona** bija 2. Virslīgas sezona, kurā piedalījās 5 komandas, izspēlējot divu riņķu turnīru. Virslīgas jaunpienācējs bija iepriekšējās sezonas A klases čempions LNJS no Liepājas, kas A klases finālā pārspēja Valkas SB (2-0). Arī šajā sezonā savu čempionu titulu nosargāja Liepājas "Olimpija", bet LNJS palika pēdējie un tiem nācās virslīgu atstāt.

## Turnīra tabula

## Rezultātu tabula

## Čempioni - FK Olimpija Liepāja 1928
* Vārtsargi: Harijs Lazdiņš, Kārlis Minsterjāns
* Laukuma spēlētāji: Roberts Blūmentāls, Žanis Būmeisters, Fricis Dambrēvics, Ludvigs Dudaņecs, Edvīns Hollmans, Oskars Īlens, Rūdolfs Kronlaks, Fricis Laumanis, Jānis Matušonoks, Harijs Pīkols, Jānis Skinčs, Aleksandrs Stankus, Kārlis Tīls, Arnolds Zeics, Voldemārs Žins

## Atsauces

## Ārējās saites
* RSSSF statistika
1942. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 1942. gada sezona** bija 15. Virslīgas sezona, kurā piedalījās 6 komandas, izspēlējot viena riņķa turnīru. Par čempioniem kļuva Rīgas ASK.

## Turnīra tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Ārējās saites
* RSSSF statistika
Šūmeikers (krāteris)

**Šūmeikers** (*Shoemaker*) ir triecienkrāteris uz Mēness. Tas atrodas tuvu Mēness dienvidpolam, blakus Šekltona krāterim. Krātera apmale un iekšpuse ir klāta ar mazākiem krāteriem.

Pirms Starptautiskā Astronomijas savienība krāterim bija piešķīrusi tā pašreizējo vārdu, neoficiāli to dēvēja par Mosona krāteri (par godu Antarktikas pētniekam Daglasam Mosonam. Šūmeikera vārds krāterim tika piešķirts, godinot amerikāņu ģeologu Jūdžinu Šūmeikeru. Neliels daudzums viņa mirstīgo atlieku atradās kosmiskajā aparātā *[[Lunar Prospector]]*, kurš tika ietriekts krāterī, cerībā atrast tajā ūdeni.

Pētnieku uzmanību krāteris piesaistīja pēc tam, kad *Lunar Prospector* bija atklājis paaugstinātu ūdeņraža klātbūtni šajā un blakus esošajos krāteros. Krātera pamatne pastāvīgi ir noēnota. Saule to tieši neapspīd, tāpēc temperatūra šeit ir zemāka par 100° K. Esošie apstākļi bija labvēlīgi, lai krātera iekšpusē varētu atrasties ūdens ledus veidā.  *Lunar Prospector* tika ietriekts krāterī, lai trieciena rezultātā radītajā putekļu mākonī meklētu ūdens pēdas. Eksperiments bija nesekmīgs, ūdens tā arī netika atrasts.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Krātera atrašanās vieta
Latvijas Florbola savienība

**Latvijas Florbola savienība** (**LFS**) ir galvenā par florbolu atbildīgā organizācija Latvijā. LFS tika dibināta , bet  tā iestājās Starptautiskajā florbola federācijā. Tā organizē Latvijas čempionātu florbolā (gan Virslīgas, gan 1. līgas, gan arī zemāko līgu turnīrus), kā arī to pārstāv Latvijas florbola izlase.

## Prezidenti
* Jānis Kivkulis (1993. - 2003. gads)
* Alfrēds Kundziņš (2003. - 2008. gads)
* Ilvis Pētersons (kopš 2008. gada)

## Ārējās saites
thumb|120px|Virslīgas logo
* Oficiālā mājaslapa
1597. gads

**1597**. () bija parastais gads, kas sākās trešdien.

## Notikumi
* 17. maijs — Tiek dibināta Lazdiji pilsēta.
* Rungu karš
* Jans Brēgels Vecākais apmetas Antverpenē.
* Viljams Hārvijs iegūst bakalaura grādu Kembridžas Universitātē.
* Vicebskai tiek piešķirtas pilsētas tiesības.
* Pēc sultāna Murada III sievas Safijes sultānes rīkojuma tika sākta Jaunās mošejas celtniecība.

## Dzimuši
* Martins Opics - vācu dzejnieks.

## Miruši
2010. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona

**Latvijas futbola 1. līgas 2010. gada sezona** bija 19. Pirmās līgas sezona, kas sākās , bet noslēdzās . Tajā piedalījās 12 komandas, kuras aizvadīja divu riņķu turnīru. Par 1. līgas čempioniem kļuva FB Gulbene 2005. Bet par rezultatīvāko spēlētāju ar 17 gūtajiem vārtiem kļuva Dāvis Ikaunieks.

## Turnīra tabula

## Rezultātu tabula

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Tatjana Troina

**Tatjana Troina** (dzimusi  Minskā, Baltkrievijā) ir baltkrievu basketboliste, uzbrucēja, Baltkrievijas sieviešu basketbola valstsvienības dalībniece, pašlaik (2010) pārstāv Izraēlas klubu Electra Ramat-Hasharon.

## Klubi
*  RUOR Minsk
*  Independence Community College
*  South Carolina
*  Marcopol Gedania
*  Lotos Gdynia
*  Raanana/Herzliya
*  Hapoel Haifa
*  Lotos Gdynia
*  Maccabi Ramat Hen
*  Electra Ramat-Hasharon
*  TTT Rīga
*  Electra Ramat-Hasharon

## Ārējās saites

* FIBA Europe.com profils
Jekaterinburgas UGMK

**Jekaterinburgas UGMK** (starptautiskais nosaukums: UMMC) ir Krievijas sieviešu basketbola klubs, kas ir bāzēts Jekaterinburgā, Krievijā. Klubs ir dibināts 1938. gadā. Klubs spēlē Krievijas Superlīgā un iepriekš spēlēja spēcīgākajā Eiropas klubu turnīrā Eirolīgā.

## Panākumi
* **[[FIBA Eirolīga sievietēm|Eirolīga]]** (6): 2003, 2013, 2016, 2018, 2019, 2021
* **[[Krievijas Superlīga basketbolā sievietēm|Krievijas Superlīga]]** (17): 2002, 2003, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020, 2021, 2023, 2024
* **Krievijas kauss** (9): 2005, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2017, 2019

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba oficiālā mājaslapa
* FIBA Europe.com profils
Samaras CSKA

**Samaras CSKA** (pazīstams arī kā **Samaras "Volgaburmaš"**) ir Krievijas sieviešu basketbola klubs, kas ir bāzēts Samarā, Krievijā. Klubs ir dibināts 2002. gadā. Klubs startē nacionālajā līgā.

## Panākumi
* Eirolīga: 2005
** Eirolīgas finālisti: 2006, 2007
* Pasaules čempionāts klubiem: 2003, 2004, 2005
* **[[Krievijas Superlīga basketbolā sievietēm|Krievijas Superlīga]]** (3): 2004, 2005, 2006
* Krievijas kauss (2): 2007

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa
Maskavas CSKA (sieviešu basketbola klubs)

**Maskavas CSKA** ir Krievijas sieviešu basketbola klubs, kas ir bāzēts Maskavā, Krievijā. Klubs ir dibināts 1924. gadā. Klubs startēja PSRS čempionātā un Krievijas Superlīgā, taču 2001. gadā pārtrauca savu darbību. 2006. gadā klubs atjaunoja savu darbību pārņemot Samaras CSKA darbību.

## Panākumi
### Līdz 2001. gadam

* PSRS čempionāts — 1985, 1989
* PSRS kausa ieguvēji — 1978
* Krievijas Superlīga — 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997
* 2. vieta Krievijas Superlīgā — 1998
* Ronketi kauss — 1985, 1989, 1997
* Eirolīgas finālisti — 1990

### 2006-pašlaik
* Krievijas Superlīga — 2004, 2005, 2006
* Krievijas kauss — 2004, 2006, 2007, 2008
* 2. vieta Krievijas Superlīgā — 2002, 2003, 2007, 2008
* 3. vieta Krievijas Superlīgā — 2009
* Eirolīga — 2005
* Pasaules kauss — 2003
* Pasaules līga — 2004, 2005, 2007
Fīniksas "Mercury"

**Fīniksas "Mercury"** ir ASV sieviešu basketbola klubs, kas ir bāzēts Fīniksā, ASV. Klubs ir dibināts 1997. gadā, startē WNBA. 3 reizes ir uzvarējis WNBA, un 5 reizes klubs ir uzvarējis savā konferencē.

2025. gada februārī ar klubu līgumu uz vienu sezonu parakstīja latviešu basketboliste Kitija Laksa.

## Panākumi
* **[[Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija|WNBA]]** (3) – 2007, 2009, 2014
## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Pols Kagame

**Pols Kagame** (; dzimis ) ir pašreizējais Ruandas prezidents, Ruandas Patriotiskās frontes dibinātājs, ģenerālis. Amatā stājies 2000. gadā. Viņam bija izšķiroša nozīme Ruandas genocīda izbeigšanā. 

Austrumāfrikas Savienības dalībvalstis pēc Kagame iniciatīvas parakstīja Kopējā tirgus līgumu.

Kagame pārvēlēšanai 2017. gadā bija nepieciešamas likumdošanas izmaiņas, kas tika pieņemtas 2015. gada referendumā. Referenduma rezultāti ļāva pašreizējam prezidentam kandidēt vēlēšanās. Prezidenta pilnvaru termiņš tika saīsināts no 7 līdz 5 gadiem, taču šīs izmaiņas sāk piemērot tikai no nākamā prezidenta pilnvaru termiņa (no 2024. gada), un Kagame var tikt ievēlēts vēl uz diviem termiņiem, t. i., līdz 2034. gadam.

## Ārējās saites
FIBA Pasaules kauss basketbolā sievietēm

**FIBA Pasaules kauss basketbolā sievietēm** () ir basketbola turnīrs sieviešu basketbola izlasēm. Pasaules kauss notiek kopš 1953. gada un tiek organizēts ik pēc četriem gadiem. Turnīru organizē Starptautiskā basketbola federācija. Visvairāk turnīrā ir uzvarējusi ASV izlase. Pašreizējā pasaules čempione ir ASV izlase. Līdz 2014. gada čempionātam (ieskaitot) turnīrs bija pazīstams kā **Pasaules čempionāts basketbolā sievietēm** ().  Pēdējais čempionāts notika 2022. gadā Austrālijā.

## Rezultāti

## Medaļu tabula

## Skatīt arī
* Pasaules čempionāts basketbolā

## Ārējās saites
* FIBA oficiālā mājaslapa 

## Atsauces
Amaja Valdemoro

**Amaja Valdemoro** (, dzimusi  Madridē, Spānijā) ir spāņu basketboliste, spēlē vieglās uzbrucējas pozīcijā, Spānijas sieviešu basketbola valstsvienības dalībniece, 2009./2010. gada sezonā spēlē spāņu klubā Valensijas "Ros Casares".

1998. gadā Amaja Valdemoro tika draftēta WNBA draftā ar 30. kopējo numuru, Valdemoro draftēja Hjūstonas "Comets". WNBA līgā viņa spēlēja no 1998. līdz 2000. gada sezonai, visās trīs sezonās uzvarot.

Kopā ar Spānijas izlasi ir spēlējusi gan 2004. gada, gan 2008. gada Olimpiādē. 2007. gada Eiropas čempionātā viņa tika atzīta par turnīra vērtīgāko spēlētāju.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa  
* FIBA Europe.com profils
Starptautiskā Florbola federācija

thumb|200px|IFF locekļu karte.
**Starptautiskā Florbola federācija** () vai **IFF** ir pasaules florbola vadošā organizācija. Tā tika dibināta Huskvarnā, Zviedrijā 1986. gadā ar Somijas, Zviedrijas un Šveices florbola asociāciju palīdzību. Šobrīd IFF ir iestājušas 49 valstis.
## Sacensības
* Pasaules čempionāts florbolā
* Pasaules čempionāts florbolā sievietēm
* Pasaules čempionāts florbolā jaunākiem par 19 gadiem
* Eiropas čempionāts florbolā
* Āzijas un Okeānijas kauss florbolā
* Āzijas Klusā okeāna florbola čempionāts
* Dienvidaustrumu Āzijas čempionāts florbolā
## IFF prezidenti
*  Andrāšs Čitroms (no 1986. līdz 1992. gadam)
*  Peka Mukala (no 1992. līdz 1996. gadam)
*  Tomass Eriksons (kopš 1996. gada)

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
2003. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm

**[[2003. gads|2003]]. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm]]** (EuroBasket Women 2003) bija 29. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Grieķijā no 2003. gada  līdz . Čempionāts tika rīkots vienlaicīgi trijās Grieķijas pilsētās. Čempionātu organizēja FIBA Europe. Čempionātā uzvarēja Krievijas izlase, kura finālā uzvarēja Čehijas izlasi. Mazajā finālā Spānijas izlase uzvarēja Polijas izlasi.

Eiropas čempionātā piedalījās 12 Eiropas sieviešu basketbola valstsvienības.

## Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* FIBA Europe profils 
* ''Todor66'' profils
Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija

**Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija** (), saīsināti **WNBA**, ir viena no vadošajām sieviešu basketbola līgām pasaulē (līdztekus Eirolīga). To izveidoja , bet pirmā sezona bija 1997. gadā. Šobrīd WNBA ir 12 komandas: 6 Austrumu un 6 Rietumu konferencē, kaut gan sākumā līgā spēlēja tikai 8 komandas, bet līgas vēsturē kopā tādas ir bijušas 18. Veiksmīgākās komandas WNBA pastāvēšanas vēsturē ir Hjūstonas "Comets", Minesotas "Lynx" un Sietlas "Storm", kas četras reizes ir izcīnījušas čempiones titulu.

WNBA regulārā sezona norit no maija līdz augustam, tās laikā katra komanda nospēlē 34 spēles. Katras konferences 4 labākās komandas iekļūst *play-off* turnīrā, kas sākas septembrī. Izslēgšanas spēļu sērijas tiek izspēlētas līdz vienas komandas divām uzvarām, bet WNBA finālsērija līdz trim uzvarām. Gados, kad notiek vasaras olimpiskās spēles, WNBA ir mēneša pārtraukums, lai spēlētājas varētu pārstāvēt nacionālās izlases olimpiādē.

Pēc līdzības ar vīriešu NBA turnīru notiek arī citi ikgadējie WNBA pasākumi — WNBA Visu Zvaigžņu spēle (jūlijā) un WNBA drafts.

WNBA ir spēlējušas trīs Latvijas basketbolistes: Zane Tamane — Vašingtonas "Mystics" 2006. gadā un Fīniksas "Mercury" 2012. gadā un Anete Jēkabsone-Žogota — Konektikutas "Sun" 2009. un 2010. gadā un Fīniksas "Mercury" 2014. gadā ("Mercury" sastāvā kļuva par WNBA čempioni), kā arī Kitija Laksa 2025. gadā, kas arī pārstāvēja "Mercury", sasniedzot WNBA finālsēriju.

WNBA draftā ir izvēlētas četras latviešu spēlētājas. 2004. gadā ar 31. numuru Indiānas "Fever" izraudzījās Ievu Kubliņu, 2006. gadā Detroitas "Shock" ar 35. numuru draftēja Zani Teilāni, bet 2011. gadā Losandželosas "Sparks" ar 29. numuru draftēja Elīnu Babkinu. 2020. gada WNBA draftā par visu laiku visaugstāk draftēto latviešu spēlētāju kļuva Kitija Laksa, kuru Sietlas "Storm" izraudzījās ar kopējo 11. numuru pirmajā kārtā.

## Komandas

## Atsauces

## Skatīt arī
* Nacionālā basketbola asociācija

## Ārējās saites
* WNBA oficiālā mājaslapa
2005. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm

**[[2005. gads|2005]]. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm]]** (EuroBasket Women 2005) bija kontinenta 30. čempionāts, kas norisinājās Turcijā no 2005. gada  līdz . Čempionāts tika rīkots vienlaicīgi trijās Turcijas pilsētās - Ankarā, Izmirā un Bursā. Čempionātu organizē FIBA Europe. Čempionātā uzvarēja Čehijas izlase, kura finālā uzvarēja Krievijas izlasi. Mazajā finālā Spānijas izlase uzvarēja Lietuvas izlasi. Krievijas izlases līdere Marija Stepanova tika atzīta par visa turnīra vērtīgāko spēlētāju.

Eiropas čempionātā piedalījās 12 Eiropas sieviešu basketbola valstsvienības.

## Vietu sadalījums

|-
|||align=left|||8||8||0||576||437||+139||**16**
|-
|||align=left|||8||5||3||618||557||+61||**13**
|-
|||align=left|||8||6||2||615||511||+104||**14**
|-
|4||align=left|||8||5||3||584||551||+33||**13**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|5||align=left|||8||6||2||559||485||+74||**14**
|-
|6||align=left|||8||4||4||516||551||–35||**12**
|-
|7||align=left|||8||3||5||508||538||–30||**11**
|-
|8||align=left|||8||2||6||583||633||–50||**10**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|9||align=left|||7||4||3||482||482||0||**11**
|-
|10||align=left|||7||2||5||404||468||–64||**9**
|-
|11||align=left|||7||1||6||437||501||–64||**8**
|-
|12||align=left|||7||0||7||408||576||–168||**7**
|}

## Simboliskā izlase
*  Marija Stepanova (Krievija)
*  Tatjana Ščegoļeva (Krievija)
*  Amaja Valdemoro (Spānija)
*  Hanna Mačova (Čehija)
*  Eva Vitečkova (Čehija)

## Skatīt arī
* 2005. gada Eiropas čempionāts basketbolā

## Ārējās saites
* FIBA Europe profils 
* ''Todor66'' profils
2011. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm

**[[2011. gads|2011]]. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm]]** (*EuroBasket Women 2011*) bija 33. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Polijā 2011. gadā no 18. jūnija līdz 3. jūlijam. Čempionāts tiek rīkots vienlaicīgi trijās Polijas pilsētās: Bidgoščā, Katovicē un Lodzā. Polija čempionātu rīkoja jau ceturto reizi (iepriekš 1958., 1978. un 1999. gadā).

Eiropas čempionātā uzvarēja Krievijas izlase, kas uzvarēja Turcijas valstsvienību. Bronzas medaļas izcīnīja Francija. Par turnīra vērtīgāko spēlētāju tika atzīta Krievijas izlases basketboliste Jeļena Daņiločkina.

Eiropas čempionātā piedalījās 16 Eiropas sieviešu basketbola valstsvienības, tai skaitā Latvijas izlase, kas izcīnīja 8. vietu.

## Kvalificējušās izlases

## Finālturnīra izloze

## Priekšsacīkstes
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

## Otrā kārta
### E grupa

### F grupa

## Izslēgšanas spēles

;Spēles par 5.—8. vietu

### Ceturtdaļfināli

### Pusfināli par 5.—8. vietu

### Pusfināli

### Spēle par 7. vietu

### Spēle par 5. vietu

### Spēle par 3. vietu

### Fināls

## Vietu sadalījums

## Skatīt arī
* 2011. gada Eiropas čempionāta basketbolā sievietēm kvalifikācijas turnīrs
* Latvijas sieviešu basketbola izlase 2011. gada Eiropas čempionātā
* 2011. gada Eiropas čempionāts basketbolā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Turnīra oficiālā mājaslapa 
* ''Todor66'' profils
1999. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm

**[[1999]]. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm]]** (EuroBasket Women 1999) bija 27. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Polijā no 1999. gada  līdz . Čempionātu organizēja FIBA Europe. Čempionātā uzvarēja Polijas izlase, kura finālā uzvarēja Francijas izlasi. Mazajā finālā Krievijas izlase uzvarēja Slovākijas izlasi.

Eiropas čempionātā piedalījās 12 Eiropas sieviešu basketbola valstsvienības.

## Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* FIBA Europe profils 
* ''Todor66'' profils