Kruasāns

**Kruasāns** (no  — 'pusmēness') ir neliela pusmēness formas smalkmaizīte. Tiek pasniegts brokastīs kopā ar kafiju vai kakao. Lai gan kruasāns ir populārs Francijas produkts, tas radies Austrijā.

## Izcelsme un vēsture
Pusmēness formas konditorejas izstrādājumi Austrijā tiek cepti vismaz kopš 13. gadsimta. Par pašreizējās kruasānu popularitātes sākumu var uzskatīt 1839. gadu, kad austriešu artilērijas virsnieks Augusts Cangs (*August Zang*) Vīnē atvēra maiznīcu, kur cepa šīs maizītes.

Leģenda vēsta, ka 1683. gadā Vīnes maiznieks Pīters Vendlers (*Peter Wendler*) pirmo reizi pagatavojis smalkmaizīti par godu turku veiktajam neveiksmīgajam Vīnes aplenkumam un Osmaņu armijas sakāvei kaujā par Vīni. Maiznieki, kas strādāja naktīs un līdz rītam gatavoja pilsētniekiem svaigas smalkmaizītes, esot dzirdējuši kapļu un cirtņu troksni un sapratuši, ka turki zem pilsētas mūriem rok tuneli. Savlaicīgi par to brīdinot karavīrus, viņi izjaukuši ienaidnieka plānu. Tiek uzskatīts, ka kopš tā laika šīs neparastās maizītes ir kļuvušas ļoti populāras pircēju vidū.

Francijā kruasāns pirmo reizi parādījās 1770. gadā. Tas notika tad, kad Francijā no Vīnes ieradās Marija Antuanete un kopā ar viņu Parīzē parādījās Vīnes konditorejas izstrādājumi (). Taču Vīnes un franču kruasāni joprojām ir divi dažādi produkti. Galu galā no Vīnes nāk tikai produkta forma, un tieši franču šefpavāri bija tie, kas to pirmo reizi pagatavoja no kārtainās mīklas ar sviestu, tas notika 20. gadsimta sākumā. Drīz vien parādījās vesela "ģimene" līdzīgu rauga un kārtaino konditorejas izstrādājumu.

2013. gadā Sīrijas pilsoņu kara laikā nemiernieki aizliedza kruasānus savā kontrolētajā teritorijā Alepo, atsaucoties uz iepriekš minēto Austrijas leģendu kā aizlieguma iemeslu.

## Gatavošanas process
Pirmais kruasānu ražošanas solis ir mīklas veidošana, sajaucot miltus, ūdeni, margarīnu vai sviestu, raugu, sāli un cukuru. Parasti kruasānu mīklu sajauc salīdzinoši vēsā vidē, ilgāk nekā citiem konditorejas izstrādājumiem. Ideālajai mīklas temperatūrai jābūt aptuveni 19 °C, lai sastāvdaļas vislabāk tiktu mitrinātas.

Pēc tam mīkla tiek izrulēta un salocīta kārtās. Tieši šī procesa rezultātā iegūst kruasānam raksturīgo kraukškīgo, daudzslāņaino tekstūru. Parasti ir divas metodes, kā sajaukt margarīnu mīklā: angļu un franču. Pēc salocīšanas mīkla iegūst labi zināmo pusmēness formu. Vispirms mīklu sagriež vajadzīgās formas trīsstūros. Pēc tam trīsstūrus izrullē, un visbeidzot mīklas galus ieloka uz iekšu, veidojot pusmēnesi.

Nākamais posms ir raudzēšanas process. Kruasāni no citiem kārtainās mīklas izstrādājumiem atšķiras ar to, ka tajos ir raugs, kas rūgšanas laikā palielina mīklas apjomu. Ideālā gadījumā optimāla kruasāna kvalitāte tiek sasniegta ar 7,5% rauga līmeni, nogatavināšanas laiks 60 minūtes 31 °C. Raudzēšanu beidz, kad mīkla ir palielinājusies līdz divarpus reizēm salīdzinājumā ar sākotnējo tilpumu.

Ceturtais posms ir cepšanas process. Atkarībā no izmantotās cepeškrāsns veida un konkrētajiem kruasāna izmēriem cepšanas laiks var svārstīties no 10 līdz 20 minūtēm, un cepeškrāsns temperatūrai jābūt no 165 °C līdz 205 °C.

Pēdējie soļi ir kruasāna atdzesēšana un uzglabāšana. Kruasāniem parasti ir īss glabāšanas laiks, un tos parasti patērē drīz pēc cepšanas.

Kruasāni vai tiem līdzīgi konditorejas izstrādājumi ir populāri daudzās valstīs, piemēram, Turcijā, Spānijā, ASV, Vācijā, Šveicē, Itālijā, Polijā, Portugālē, Argentīnā, Urugvajā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* История возникновения круассанов
* Технология производства круассанов