open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Betila Džemre Jildiza

**Betila Džemre Jildiza** (; dzimusi  Adapazari) ir Turcijas starptautiskā lielmeistare šahā (2012).

## Biogrāfija
Šahu iemācījusies spēlēt deviņu gadu vecumā. Vairākkārt pārstāvējusi Turciju Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos, kuros izcīnījusi divas bronzas medaļas - 2007. gada Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā un 2009. gada Pasaules junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. Daudzkārtējā Turcijas sieviešu šaha čempionātu laureāte, kuros izcīnījusi 8 zelta (2001-2006, 2010, 2011, 2013), 2 sudraba (2008, 2012) un bronzas (2007) medaļas.

Pārstāvējusi Turcijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 8 reizes (2000-2004, 2008-2016). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi bronzas (2012) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 7 reizes (2001-2007, 2011-2015);
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījusies 2 reizes (2011-2013);
* Pasaules jauniešu komandu šaha čempionātos U16 vecuma grupā piedalījusies 2 reizes (2003-2004);
* Eiropas meiteņu komandu šaha čempionātā U18 vecuma grupā piedalījusies 2002. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2004. gadā Jildizai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2012. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

Tālmācībā ir apguvusi tiesību zinātni Izmiras universitātē un ekonomiku Eskišehiras universitātē. Strādā par advokāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Olga Babija

**Olga Babija** (; dzimusi kā **Kaļiņina** ()  Ternopiļā) ir Ukrainas starptautiskā lielmeistare šahā (2013).

## Biogrāfija
2009. gadā uzvarējusi Ukrainas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. Tajā pašā gadā Eipatorijā izcīnījusi bronzas medaļu Ukrainas sieviešu šaha čempionātā. 2011. gadā Šeņdžeņā Vasaras Universiādē Ukrainas studentu izlases sastāvā bijusi otrā šaha komandu turnīrā. 2015. gadā Ļvivā izcīnījusi sudraba medaļu Ukrainas sieviešu šaha čempionātā. 2020. gada decembrī Hersonā izcīnījusi sudraba medaļu Ukrainas sieviešu šaha čempionātā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2008. gadā Babijai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2013. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jelena Luminica Kosma

**Jelena Luminica Kosma** (; dzimusi kā **Radu** () ) ir Rumānijas starptautiskā lielmeistare šahā (1994).

## Biogrāfija
Sekmīgi piedalījusies Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos. 1988. gadā bijusi otrā Pasaules junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 1989. gadā atkārtojusi šo panākumu Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā. 1990. gadā uzvarējusi Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā. 1992. gadā bijusi otrā Pasaules junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. 1995. gadā Kišiņevā piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kuru beigusi 44. vietā.

Daudzkārtēja Rumānijas sieviešu šaha čempionātu laureāte, kuros izcīnījusi 3 zelta (1992, 2010, 2025), 3 sudraba (1991, 1994, 2012) un 2 bronzas (2000, 2014) medaļas. 

Daudzu starptautisko šaha turnīru dalībniece. Trīs reizes uzvarējusi Bukarestes starptautiskajos sieviešu šaha turnīros: 1991. gadā kopā ar Andu Šafransku, 1993. gadā, 1994. gadā kopā ar Tatjanu Šumjakinu. 2006. gadā kopā ar Annu Zatonskihu un Kristinu-Adeli Foišoru dalījusi pirmo vietu Marseļas starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā.

Pārstāvējusi Rumānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 11 reizes (1990-2000, 2008-2016). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba (1998) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 8 reizes (1992-2001, 2009-2015). Komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (1997) un bronzas (1999) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījusi 2 zelta (abas 1999) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījusies 2013. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1994. gadā Kosmai piešķīra starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mihaela Sandu

**Mihaela Sandu** (; dzimusi  Ploješti) ir Rumānijas starptautiskā lielmeistare šahā (2008).

## Biogrāfija
1991. gadā Mamajā (Rumānija) izcīnījusi sudraba medaļu Eiropas junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā. 1993. gadā pārstāvējusi Rumāniju Pasaules junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 2003. gadā uzvarējusi Bukarestes starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā *Roses Cup Women*. 2013. gadā Rumānijas sieviešu šaha čempionātā izcīnījusi bronzas medaļu, bet pēc gada šajā turnīrā bijusi otrā.

2023. gada novembrī Daglasā ierindojusies 46. vietā "FIDE Women's Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

Pārstāvējusi Rumānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījusies 2012. gadā;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 2 reizes (2009, 2015).

Par panākumiem turnīros FIDE 2007. gadā Sandu piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2008. gadā — starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pelnanču upīte

**Pelnanču upīte** ir Nigras labā krasta pieteka Smiltenes novadā.

Izteka pēc "Jāņa Sētas" kartes datiem atrodas Smiltenes rietumu pievārtē, pēc LĢIA kartes - Ilgu austrumu pievārtē. Tek ziemeļu - ziemeļrietumu virzienā. Ietek Nigrā pie Kaibera. Pelnanču upīti šķērso valsts autoceļi V323 (Liepa–Smiltene), P18 (Valmiera – Smiltene) un V243 (Blome–Birzuļi–Palsmane), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Tosmare (dabas liegums)

**Tosmare** ir dabas liegums Liepājas pilsētā un Dienvidkurzemes novada Medzes pagastā. Iekļauj Tosmares ezeru un tā apkārtni. Izveidots 1999. gadā, lai aizsargātu lagūnas tipa piejūras ezeru — eitrofu ezeru ar iegrimušo ūdensaugu un peldaugu augāju. Izcila Eiropas Savienības aizsargājamu biotopu «Mitri zālāji periodiski izžūstošās augsnēs» un «Kaļķainu zāļu purvu ar dižo aslapi» aizsardzības teritorija.

## Atsauces
Liepājas ezers (dabas liegums)

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q29424089"
}

**Liepājas ezers** ir dabas liegums Liepājas pilsētā un Dienvidkurzemes novadā. Iekļauj Liepājas ezeru un tā piekrasti. 82% no dabas lieguma ir ezers, bet pārējā daļa ir meži, pļavas un pārmitras ezera piekrastes daļas. Teritorija iekļauta starptautiskajā putniem nozīmīgo vietu sarakstā. Kopš 2004. gada *[[Natura 2000]]* teritorija.

Izveidots 1977. gadā, lai aizsargātu Liepājas ezeru, kas ir viens no lielākajiem un nozīmīgākajiem mezotrofajiem ezeriem ar iesāļiem ūdeņiem raksturīgām augu sugām. Sākotnēji teritorija tika veidota kā ornitoloģiskais liegums ligzdojošo un caurceļojošo putnu aizsardzībai; šeit ligzdo 27, ziemo 10 un migrācijas laikā barojas 50 īpaši aizsargājamas putnu sugas. Ezerā ligzdo vairāk nekā 100 putnu sugu. Konstatēti divi Eiropas Savienības aizsargājamie biotopi — «Ezeri ar mietturaļģu augāju» un «Eitrofi ezeri ar iegrimušo ūdensaugu un peldaugu augāju», kā arī ap 40 retas un aizsargājamas augu sugas. Ezera austrumu krastā ir vērtīgi pļavu biotopi, no kuriem lielākā nozīme ir molīniju pļavām un jūrmalas pļavu fragmentiem ar iesāļiem jūrmalas biotopiem raksturīgām augu sugām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Liepājas ezers, BirdLife International
Tosmare

**Tosmare** var būt:
* Tosmare — Liepājas pilsētas daļa
* Tosmare — dabas liegums Liepājā un Dienvidkurzemes novadā

## Skatīt arī
* Tosmares ezers
Monika Kalseta Ruisa

**Monika Kalseta Ruisa** (; dzimusi  Ženēvā) ir Spānijas starptautiskā lielmeistare šahā (2003).

## Biogrāfija
Daudzkārtējā Spānijas sieviešu šaha čempionātu dalībniece, kuros izcīnījusi septiņas zelta (1997, 2000, 2002, 2004, 2005, 2007, 2009) un trīs sudraba (1996, 1999, 2013) medaļas. 

1992. gadā Antverpenē ieņēmusi 4. vietu Pasaules studenšu čempionātā. 1995. gadā Kišiņevā piedalījusies Pasaules šaha čempiones nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kurā ierindojusies 39. vietā. 2000. gadā Ņūdelī piedalījusies Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 1. kārtā zaudējusi Korinai Peptanai. 2008. gadā ieņēmusi 4. vietu Francijas starptautiskajā šaha turnīrā *Chambery Masters* un izpildījusi vīriešu starptautiskā meistara (IM) normu.

Pārstāvējusi Spānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 11 reizes (1992-1996, 2000-2012, 2016);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 9 reizes (1997-2011, 2015).

Par panākumiem turnīros FIDE 1995. gadā Ruisai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2003. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
2017. gada Tour de Romandie

**2017. gada ''Tour de Romandie*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kuras notika no 25. līdz 30. aprīlim. Tā bija 71. reize, kad notika *Tour de Romandie* sacensības un tās bija deviņpadsmitās sacensības [[2017. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Sacensībās uzvarēja Austrālijas sportists [[Ričijs Ports]] (**), kurš pēdējā posmā 17,88 km individuālajā braucienā atguva britu sportista [[Saimons Jeitss|Saimona Jeitsa]] 19 sekunžu pārsvaru, sacensībās uzvarot pirmo reizi. Jeitss, kurš pārstāvēja ** komandu, kopvērtējumā finišēja otrais, spējot nosargāt pārsvaru pār ** braucēju [[Primožs Rogličs|Primožu Rogliču]] no Slovēnijas, kurš uzvarēja pēdējā posma individuālajā braucienā un kopvērtējumā no Jeitsa atpalika tikai piecas sekundes. Kalnu braucēju klasifikācijā otro gadu pēc kārtas uzvarēja Beļģijas sportists [[Sanders Armē]] (**). Šveices sportists [[Stefans Kings]] (**) uzvarēja punktu klasifikācijā, bet 14. vieta kopvērtējumā bija pietiekama [[Pjērs Latūrs|Pjēram Latūram]] (**), lai uzvarētu jauno braucēju klasifikācijā. Komandu klasifikācijā uzvarēja **.

== Komandas ==
Tā kā *Tour de Romandie* bija [[2017. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicināta viena UCI profesionālā kontinentālā komanda — *'', veidojot 19 komandu pelotonu. Tā kā katrā komandā bija astoņi braucēji, tad pirmo posmu uzsāka 151 dalībnieks.

## Maršruts
Sacensību maršruts tika izziņots 2016. gada 10. decembrī. Otrais posms sākotnēji bija paredzēts 160,7 km garumā ar startu Šamperī, bet sniega dēļ tika saīsināts.

## Posmi
### Prologs

### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

## Rezultāti

## Atsauces

### Avoti

* 

## Ārējās saites

* 
*
Marina Brunello

**Marina Brunello** (; dzimusi  Bergamo provincē) ir Itālijas starptautiskā lielmeistare šahā (2016).

## Biogrāfija
2008. gadā uzvarējusi Itālijas sieviešu šaha čempionātā. 14 gadu, 2 mēnešu un 15 dienu vecumā kļuvusi par visu laiku jaunāko Itālijas sieviešu šaha čempionātu uzvarētāju. 2011. gadā bijusi trešā Redžo Emīlijas starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā *Torneo di Capodanno* (uzvarējusi Sopiko Guramišvili). 2024. gada martā izcīnījusi 5. vietu Evas Mozeres piemiņas turnīrā Gracā. 2024. gada decembrī Turīnā uzvarējusi Itālijas sieviešu šaha čempionātā.

Pārstāvējusi Itālijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 7 reizes (2006-2018). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (2018) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 4 reizes (2009-2015). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi bronzas (2015) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2010. gadā Brunello piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2016. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2014. gadā saņēmusi FIDE meistara nosaukumu vīriešiem (FM), bet 2019. gadā - starptautiskā vīriešu meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nino Homeriki

**Nino Homeriki** (; dzimusi  Tbilisi) ir Gruzijas starptautiskā lielmeistare šahā (2019).

## Biogrāfija
2012. gadā dalījusi 1.-2. vietu Pasaules junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā, bet pēc papildu mača palikusi 2. vietā.
Par šo panākumu FIDE Homeriki piešķīra FIDE sieviešu meistares (WFM) nosaukumu. 2015. gadā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā. Par šo panākumu FIDE Homeriki piešķīra starptautiskās sieviešu meistares (WIM) nosaukumu. 2016. gadā atkārtoti uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā. 2020. gada augustā ierindojusies 8. vietā Gruzijas sieviešu šaha čempionātā.

Pārstāvējusi Gruzijas komandu Pasaules jauniešu komandu šaha čempionātos U16 vecuma grupā, kuros piedalījusies 3 reizes (2011-2012, 2014).

Par panākumiem turnīros FIDE 2019. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pape (dabas parks)

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1971217"
}

**Pape** ir dabas parks Kurzemes dienvidrietumos. Izvietojies Piejūras zemienes Bārtavas līdzenumā un ietver Papes ezeru un tā apkārtni; administratīvi ietilpst Dienvidkurzemes novada Nīcas pagastā un Rucavas pagastā. Aizsargājamā teritorija izveidota 2003. gadā, lai aizsargātu ligzdojošos un caurceļojošos putnus. Papes ezers ir lagūnas tipa sekls ezers — nozīmīga ES Biotopu direktīvas biotopa «Mezotrofas ūdenstilpes ar bentisku mieturaļģu augāju» aizsardzības vieta. Teritorijā sastopami arī tādi aizsargājami biotopi kā pelēkās kāpas ar zemu lakstaugu veģetāciju, kaļķaini zāļu purvi ar dižo aslapi, sugām bagātas vilkakūlas pļavas smilšainās augsnēs, molīnijas pļavas uz kaļķainām vai mālainām augsnēm, jūras piekrastes smilts sēkļi, embrionālās kāpas, neskarti augstie purvi, pārejas purvi un slīkšņas, boreālie meži. *[[Natura 2000]]* teritorija.

1977. gadā, lai aizsargātu gājputnu atpūtas un barošanās vietas Papes ezerā, tika izveidots ornitoloģiskais liegums. Nidas purvs ir vienīgais purvs Latvijā, kurš atrodas tik tuvu Baltijas jūrai. Tajā sastopami visi trīs Latvijā zināmie purva tipi — augstie, zemie un pārejas purvi ar daudzveidīgām augu sabiedrībām, tostarp retām un aizsargājām augu sugām. 1999. gadā Nidas purvam un Papes ezeram tika noteikts valsts nozīmes dabas liegumu statuss. Nidas purva ekosistēma un Papes ezers ir Starptautiskas nozīmes mitrājs (Ramsāres vieta). Dabas parkā atrodas teritorija, kas iekļauta starptautiskas nozīmes putniem nozīmīgo vietu sarakstā: Pape, bet jūras piekrastē - Nida-Pērkone.

## Attēlu galerija

Attēls:20140718-01(Papes kāpas).jpg
Attēls:20140719-09(Papes jūrmala).jpg
Attēls:20140718-02(Papes kāpas).jpg
Attēls:20140627-04(Papes pludmale).jpg
Attēls:20140719-05(Papes ezers).jpg


## Atsauces

## Ārējās saites

* Pape, BirdLife International
* Nida-Pērkone, BirdLife International
Neiviņi

**Neiviņi** bija apdzīvota vieta Baltinavas pagastā. Atradās pagasta ziemeļaustrumu daļā 7 no pagasta centra Baltinavas un 257 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās pie autoceļa V479, aptuveni 1,5 kilometrus no Latvijas—Krievijas robežas.

## Atsauces
Filica Osmanodja

**Filica Osmanodja** (; dzimusi  Drēzdenē) ir Vācijas starptautiskā lielmeistare šahā (2019).

## Biogrāfija
Daudzkārtējā Vācijas junioru šaha čempionātu laureāte. 2004., 2005. un 2006. gadā uzvarējusi U10 vecuma grupā, bet 2008. gadā bijusi pirmā U12 vecuma grupā.

2008. gadā bijusi otrā Eiropas junioru šaha čempionātā U12 vecuma grupā, bet 2009. gadā atkārtojusi šo panākumu Eiropas junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā. 2008. gadā bijusi otrā Pasaules junioru šaha čempionātā U12 vecuma grupā (uzvarējusi Džai Mo). 2014. gadā bijusi otrā Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā (uzvarējusi Dinara Saduakasova).

Pārstāvējusi Vācijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījusies 2008. gadā;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījusies 2015. gadā;
* Eiropas meiteņu komandu šaha čempionātā U18 vecuma grupā piedalījusies 3 reizes (2008-2010). Komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (2009) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (2009) un bronzas (2010) medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 2013. gadā Osmanodjai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu, bet 2019. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mīkstā vide

**Mīkstā vide** ir kondensētās vides apakšnozare, kas sastāv no dažādām fizikālajām sistēmām, kuras var tikt deformētas vai strukturāli izmainītas ar iedarbību, kas ir termisko fluktuāciju lielumā.

## Mīkstās vides piemēri
*Bioloģiskās membrānas
*Geli
*Koloīdi
*Polimēri
*Putas
* Virsmaktīvas vielas

## Skatīt arī
*Molekulārie motori
*Pašsakārtošanās
2017. gada Sansevastjanas klasika

**2017. gada Sansevastjanas klasika** bija šosejas riteņbraukšanas viendienas sacensības, kuras notika 29. jūlijā. Tā bija 37. reize, kad notika Sansevastjanas klasikas sacensības un tās bija 26. sacensības 2017. gada ''UCI World Tour'' kalendārā.

Sacensībās uzvarēja **' sportists [[Mihals Kvjatkovskis]], kurš bija ātrākais piecu dalībnieku grupas sprintā. Otrajā un trešajā vietā palika sacensību iepriekšējo gadu uzvarētāji [[Tonijs Galopēns]] (**') un Bauke Mollema (**').

== Komandas ==
Tā kā Sansevastjanas klasika bija ''[[2017 UCI World Tour|UCI World Tour]]'' sacensības, visas 18 UCI ''WorldTeam'' komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas divas UCI profesionālās kontinentālās komandas (**' un **), veidojot 20 komandu pelotonu.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Vilma Rimšaite

**Vilma Rimšaite** (; dzimusi  Šauļos) ir Lietuvas BMX riteņbraucēja.

2009. un 2010. gada Pasaules čempionātā ieguvusi bronzas medaļu krūzeru klasē. Lietuvas komandas sastāvā piedalījusies 2012. gada vasaras olimpiskajās spēles Londonā, kur izstājās pusfinālā.

2011. gadā Rimšaite tika iekļauta pirmajā UCI sportistu komisijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
LGBT kultūra Rīgā

**[[Lesbiete|Lesbiešu]], [[Gejs|geju]], [[Biseksualitāte|biseksuāļu]] un [[Transseksuālisms|transpersonu]] (LGBT) kultūra Rīgā**, Latvijai atgūstot neatkarību no Padomju Savienības, pamazām kļuvusi redzamāka apkārtējai sabiedrībai - notiek iznākšana ārā no pagrīdes, taču līdz Rietumeiropas un Ziemeļamerikas LGBT kopienas attīstības līmenim vēl ir samērā tāls ceļš ejams. Galvenā problēma - Latvijas sabiedrības sašķeltā attieksme homoseksualitātes un transseksualitātes jautājumu uzlūkošanā, lielākā daļa sabiedrības joprojām nebūtu gatava atzīt viendzimuma pāru laulības vai atļaut viendzimuma pāriem adoptēt bērnus, arī skolu programmās par LGBT saistītām tēmām ir ļoti maz informācijas.

## Naktsdzīve
Rīgā ir atvērts viens LGBT kopienai veltīts naktsklubs - *TOP* Alfrēda Kalniņa ielā 4. Laikā no 2005. līdz 2019. gadam darbojās klubs-bārs *Golden* Ģertrūdes ielā 33/35. Kādreizējais diskobārs XXL Alfrēda Kalniņa ielā 4 tika slēgts 2017.gadā. Ilggadējais Golden klubs tika slēgts 2019. gadā. 2023. gadā tika atklāts naktsklubs "Skapis".

## Nevalstiskās organizācijas
Rīgā atrodas LGBT un viņu draugu apvienību *[[Mozaīka (organizācija)|Mozaīka]]* birojs Stabu ielā 19, kuras paspārnē darbojas *Testpunkts*, jauniešu grupa *Skapis.eu* un Baltijā lielākā LGBT+ tēmām veltītā bibliotēka. Rīgā ir bāzēta jauniešu organizācija Active Rainbow, kas organizē Erasmus+ jauniešu apmaiņas projektus LGBT kopienai. 2019. gada nogalē tika dibināts Latvijas Drag King Kolektīvs (Laura Šterna, Mētra Saberova), taču 2021. gadā tika izveidota jauna apvienība - Baltijas Drag King kolektīvs (Mētra Saberova), kas organizē drag performances šovus Rīgā un piedalās Drag šovos citās Baltijas pilsētās.

## Praids
Reizi trijos gados Rīgā notiek Baltijas praids, kas katru gadu rotē starp Rīgu, Viļņu un Tallinu. 2015. gadā Rīgā norisinājās EuroPride.  2021. gada Baltijas Praida nedēļa Rīgā norisinājās bez ierastā gājiena. 2022. gada vasarā (13.-19. jūnijs) norisināsies pirmais patstāvīgais Rīgas Praids.

## Atsauces

## Skatīt arī
* LGBT tiesības Latvijā
* Mozaīka (organizācija)
Piejūra

**Piejūra** ir īpaši aizsargājama dabas teritorija (dabas parks) Pierīgā. Izvietojusies gar Rīgas līča krastu Rīgas ziemeļos, Ādažu novadā un Saulkrastu novadā. Aizsargājamā teritorija izveidota 1962. gadā. Uz austrumiem no Daugavas grīvas parka teritorijā ietilpst starptautiskā putniem nozīmīgā vieta "Piejūra". 

Piejūras dabas parkā sastopami reti piejūras biotopi (embrionālās kāpas, priekškāpas, mežainās jūrmalas kāpas un veci boreālie meži), mezotrofi ezeri ar oligotrofu līdz mezotrofu augu sabiedrībām minerālvielām nabadzīgās ūdenstilpēs un to krastmalās. Vakarbuļļos sastopami piejūras zālāji ar zemeņu āboliņu, jūrmalas pienzāli, purva pieneni, jūrmalas armēriju u.c.

Ģeomorfoloģiski parka teritorija veidojusies pēdējos 12 tūkstošos gados Baltijas jūras stadiju uzplūdos un atplūdos (transgresijā un regresijā) un vēja ietekmē.

## Vēsture
Augu valsts pētījumi Buļļos uzsākti jau 18. gadsimta beigās. 1894. gadā botāniķis Kupfers dokumentēja jūrmalas armērijas atradni Buļļu salā. Buļļugala piekrastes teritorija bija un ir nozīmīga caurceļojošo bridējputnu un ūdensputnu atpūtas vieta.

Lai saglabātu kāpu mežus, priekškāpas un pludmali, 1962. gadā no Vecāķiem līdz Gaujas grīvai izveidoja dabas parku "Piejūra". 1993. gadā izveidoja Daugavgrīvas un Vakarbuļļu liegumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dabas parka "Piejūra" individuālie aizsardzības un izmantošanas noteikumi (2006)
* Piejūra, BirdLife International
Sojuz MS-04

***Sojuz MS-04*** () bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Orbītā palaists 2017. gada aprīlī; uz zemes atgriezās septembrī.

Lai arī sākotnēji *Sojuz MS-04* bija paredzēta 3 cilvēku apkalpe, 2016. gada novembrī Krievijas puse nolēma samazināt savu kosmonautu skaitu Starptautiskajā kosmosa stacijā, tādēļ ar kosmosa kuģi divu Krievijas pārstāvju vietā devās viens.
 
## Apkalpe
Kuģa *Sojuz MS-04* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Sergejs Rjazanskis, komandieris, *[[Roskosmos]]* 
* Rendolfs Bresniks, lidojuma inženieris, NASA, 

## Lidojuma gaita
*Sojuz MS-04* tika palaists  07:13:44 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG]]* no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas.

Saslēgšanās ar staciju notika 20. aprīlī 13:18 UTC pie *[[Poisk (SKS)|Poisk]]* moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās notika automātiskā režīmā.

No stacijas *Sojuz MS-04* atvienojās 2. septembrī 21:58 UTC. Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 3. septembrī 01:21 UTC, 147 km uz dienvidaustrumiem no Žezkazghanas, Kazahstānā. Lidojuma ilgums — 135 dienas 18 stundas 8 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Sojuz MS-04'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Līvija Akuratere

thumb|Līvija Akuratere 2010. gadā
**Līvija Akuratere** (dzimusi **Pečaka**  Rīgā, mirusi ) bija latviešu teātra kritiķe un teātra zinātniece.

## Biogrāfija
Līvija Akuratere studējusi Latvijas Valsts universitātes Filoloģijas fakultātes mākslas zinātņu nodaļā (1945—1948). 1950. gadā beigusi Teātra institūtu. No 1951. līdz 1953. gadam Dailes teātra literārās daļas vadītāja. No 1953. līdz 1957. gadam un no 1958. līdz 1961. gadam strādājusi LPSR Kultūras ministrijas teātra daļā, pēc tam laikrakstā "Rīgas Balss". No 1964. līdz 1965. gadam bijusi Jaunatnes teātra literārās daļas vadītāja, Rakstnieku savienības dramaturģijas konsultante, no 1965. līdz 1967. gadam vadījusi Rīgas Kinostudijas Tautas kinoaktieru studiju.

No 1952. gada Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultātes pasniedzēja. No 1968. līdz 1993. gadam strādājusi Latvijas Zinātņu akadēmijas Valodas un literatūras institūta Teātra, mūzikas un kinomākslas nodaļā. Līdzautore grāmatām par latviešu teātra vēsturi "Latviešu padomju teātra vēsture" (1973—1974), kā arī pētījumam par Rīgas Krievu drāmas teātri (1983). Vairāku monogrāfiju autore. Atsevišķi raksti ir veltīti arī senākam profesionālā teātra posmam — vācu teātrim Rīgā.
Kopā ar V. Lapacinsku sarakstījusi grāmatu par scenogrāfu Rūdolfu Pīlādzi (1985). Sagatavojusi publicēšanai Luija Šmita atmiņu grāmatu "Un notika tas tā" (2007). Par monogrāfiju "Aktiermāksla latviešu teātrī" saņēmusi Latvijas Zinātņu akadēmijas Jāņa Sudrabkalna prēmiju.

No 1993. līdz 1999. gadam Latvijas Kultūras akadēmijas profesore. 1999. gadā apbalvota ar Triju Zvaigžņu ordeni. 2008. gadā par ieguldījumu latviešu teātra kritikas un zinātnes attīstībā saņēmusi Spēlmaņu nakts balvu par mūža ieguldījumu.

Akurateres vīrs bija aktieris Voldemārs Akurāters (1921—1976). Viņu meita ir dziedātāja Ieva Akuratere (dzimusi 1958. gadā).

## Bibliogrāfija
* *Anta Klints*. Rīga: LVI, 1962.
* *Artūrs Filipsons*. Rīga: Liesma, 1970.
* *Emīlija Viesture*. Rīga: Liesma, 1976.
* *Gunārs Cilinskis*. Rīga: Liesma, 1978.
* *Aktiermāksla latviešu teātrī*. Rīga: Zinātne, 1983.
* *Neparastā aktrise* [par Emīliju Bērziņu]. Rīga: Liesma, 1985.
* *Dzīves izturīgie* [par Nikolaju Mūrnieku un Irmgardi Mitrēvicu]. Rīga: Liesma, 1988.

## Atsauces
Metodisms

**Metodisms** ir viens no protestantisma novirzieniem. Tas radās, apvienojoties vairākām konfesijām, kuru idejas balstījās Džona Veslija dzīvē un mācībā. Metodismu nozīmīgi ietekmēja arī Džordžs Vaitfīlds un Džona brālis Čārlzs Veslijs.

Metodisms radās 18. gadsimtā, līdzās anglikāniskajai ietekmei, tam ir arī hernhūtisma un arminānisma iespaidi. Metodisti Svētos rakstus atzīst kā vienīgo savas mācības pamatu. Atpestīšanā galvenā nozīme tiek piešķirta ticībai.

Agrīnie metodisti aktīvi devās misionāru darbā uz citām pasaules vietām, tāpēc metodisms ir izplatījies arī ārpus Anglijas citur Eiropā un ASV, kopumā pasaulē veidojot 80 miljonu sekotāju lielu kopienu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas Apvienotā Metodistu baznīca 
* Evaņģēliskās metodistu baznīcas izcelšanās un vēsture, e-Baznīca.
BulgariaSat-1

***BulgariaSat-1*** ir Bulgārijas sakaru operatora *[[BulgariaSat]]* sakaru pavadonis. Tas ģeostacionārajā orbītā palaists 2017. gada jūnijā. Pavadonis  nodrošinās *[[Direct-to-Home]]* televīzijas un sakaru pakalpojumus Eiropā.

Pavadoni izgatavoja ASV uzņēmums *[[SSL (uzņēmums)|SSL]]* uz platformas *[[SSL-1300]]* bāzes. 
Kosmiskā aparāta masa startā ir aptuveni 4000 kg. Tas ir apgādāts ar 30 Ku joslas *BSS* raiduztvērējiem un 2 Ku joslas *BSS* raiduztvērējiem. Tā plānotais ekspluatācijas laiks ir 15 gadi, bet degvielas krājumi ir 20 gadiem.

Līgumi par *BulgariaSat-1* izgatavošanu ar *Space Systems/Loral* (*SSL*) un par nogādāšanu orbītā ar *[[SpaceX]]* tika noslēgti 2014. gada septembrī.

*BulgariaSat-1* tika palaists  19:10 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 v1.2]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-39A*. Šī bija otrā reize, kad atkārtoti izmantota *Falcon 9* raķetes pirmā pakāpe.
34 minūtes pēc starta pavadonis tika ievadīts ģeostacionārajā pārejas orbītā.

Pēc *Falcon 9* otrās pakāpes atdalīšanās pirmā pakāpe veica veiksmīgu nosēšanos uz okeāna platformas.

Pavadonis tiks pozicionēts ģeostacionārajā orbītā punktā 2° austrumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* BulgariaSat-1 BulgariaSat 
* ''BulgariaSat 1'' Gunter Dirk Krebs vietnē
Anna Varakomska

**Anna Varakomska** (; dzimusi  Suvalkos) ir Polijas lielmeistare šahā (2020).

## Biogrāfija
Sekmīgi piedalījusies Polijas junioru šaha čempionātos: 2002. gadā bijusi otrā U10 vecuma grupā, 2004. gadā atkārtojusi šo panākumu U12 vecuma grupā, 2006. gadā ieņēmusi 3. vietu U14 vecuma grupā, 2008. gadā ieņēmusi 3. vietu U16 vecuma grupā, 2009. gadā uzvarējusi U18 vecuma grupā, bet 2010. gadā bijusi otrā U18 vecuma grupā. Trīs reizes bijusi godalgotajās vietās Polijas junioru čempionātos ātrajā šahā: 2004. gadā 2. vieta U12 vecuma grupā, 2005. gadā 3. vieta U14 vecuma grupā un 2006. gadā uzvarējusi U14 vecuma grupā. 2006. gadā Melnkalnē ieņēmusi 4. vietu Eiropas junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā. 2008. gadā Krakovā izcīnījusi bronzas medaļu Polijas sieviešu šaha čempionātā. 2014. gadā Bidgoščā izcīnījusi bronzas medaļu Polijas sieviešu čempionātā šaha ātrspēlē. 2018. gada maijā Varšavā dalījusi pirmo vietu Polijas sieviešu šaha čempionātā, taču papildu mačā par čempiones titulu piekāpusies Jolantai Zavadzkai.

Par panākumiem turnīros FIDE 2015. gadā Varakomskai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu, bet 2020. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Serbu krusts

thumb|Serbu vairogs ar Serbu krustu vidū.

**Serbu krusts** ir Serbijas nacionālais simbols, kā arī valsts ģerboņa, karoga sastāvdaļa. Tāpat Serbu krusts, kas attēlots uz serbu trīs krāsu karoga, tiek izmantots Serbu pareizticīgās baznīcas karogā.

Krusts sastāv no Bizantiešu impērijas Paleologu dinastijas krusta simbola, tikai atšķirībā no tā serbu krusts parasti tiek attēlots balts, nevis zelta, uz sarkana fona (dažreiz sastopami arī krusti ar nelielu zelta krāsas atblāzmu). Krustu papildina četri stilizēti kiriliskā rakstībā atveidoti burti *S* (kirilicā — *C*) katrā no krusta stūriem.

Serbu tradīcijas šo simbolu saista ar Svēto Savu, 12. gadsimta serbu arhibīskapu un Žičas metropolītu, kurš radīja no šiem četriem *S* burtiem populāro saukli, "Tikai vienība glābs serbus" (). Patiesā izcelsme ir no Paleologu saukļa "Karaļu karalis, valda pār karaļiem" (), un krusta stūros ir attēloti betas (β) burtu simboli.

Divgalvainais ērglis un krusts ir galvenie Serbijas heraldiskie simboli, kas jau daudzus gadsimtus norāda uz serbu nacionālo identitāti.

## Izcelsme
 thumb|right|180px|Paleologu dinastijas krusts no 13. gadsimta vidus
Krustus ar šķiļamdzelzi kā simbolus izmanto jau kopš romiešu laikiem, bet nekad ģerboņos vai emblēmās. Daži vēsturnieki saskata līdzības ar labarumu, Konstantīna I impērijas karogu. 6. gadsimtā krustu ar četriem laukiem tā stūros, kuros bija dažādi simboli vai heraldiskās zīmes, sāka attēlot uz Bizantijas monētām. Simbolu izmantoja jau  Pirmajā krusta karā. Mihails VIII Paleologs (1261–1282) pārņēma šo simbolu atjaunojot Bizantijas impēriju, papildinot to ar Paleologu dinastijas impērijas saukļa pirmajiem burtiem (β): "Karaļu karalis, valda pār karaļiem" (). Tas tika izmantots gan uz karogiem, gan uz monētām.

## Atsauces

## Literatūra
*  
* 
* 
* 
* 
* 
*
Laura Unuka

**Laura Unuka** (; dzimusi ) ir Slovēnijas starptautiskā lielmeistare šahā (2019).

## Biogrāfija
Daudzkārtējā Slovēnijas junioru šaha čempionātu uzvarētāja: 2009. gadā U10 vecuma kategorijā, 2011. gadā U12 vecuma kategorijā, 2012. gadā U12 vecuma kategorijā, 2013. gadā U14 vecuma kategorijā. 2013. gada augustā Ļubļanā uzvarējusi Slovēnijas sieviešu šaha čempionātā. 2014. gadā Durbanā uzvarējusi Pasaules junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā, apsteidzot Stavrulu Colakidu. Par šo panākumu FIDE Unukai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. 2017. gadā Montevideo uzvarējusi Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā.

Pārstāvējusi Slovēnijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 2 reizes (2014-2016);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 2 reizes (2013-2015);
* Pasaules jauniešu komandu šaha čempionātos U16 vecuma grupā piedalījusies 2 reizes (2013-2014);
* Eiropas meiteņu komandu šaha čempionātos U18 vecuma grupā piedalījusies 5 reizes (2012-2016). Komandu vērtējumā izcīnījusi zelta (2014) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (2014) un sudraba (2013) medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 2019. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maija Narva

**Maija Narva** (; dzimusi  Tallinā) ir Igaunijas starptautiskā lielmeistare šahā (2021).

## Biogrāfija
Igaunijas šaha meistaru Borisa Ritova (1937–1987) un Merikes Ritovas (1936) mazmeita. Maijas tēvs ir FIDE šaha meistars Jāns Narva (1958), bet māte ir FIDE šaha meistare Regīna Narva (1970). Arī vecākā māsa Trīna Narva (1994) ir šaha meistare.

Četras reizes uzvarējusi Igaunijas sieviešu šaha čempionātā - 2014., 2016. (pēc papildu turnīra), 2017. un 2020. gadā. 2013. gadā Igaunijas sieviešu šaha čempionātā bijusi otrā, bet 2015. gada Igaunijas atklātajā sieviešu šaha čempionātā dalījusi otro vietu. 2014. gadā Batumi uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 2015. gadā Karpačā bijusi Igaunijas meiteņu komandas sastāvā, kura uzvarējusi Eiropas meiteņu komandu čempionātā šahā U18 vecuma grupā. 2023. gadā izcīnījusi sudraba medaļu Igaunijas sieviešu šaha čempionātā.

2023. gada augustā Baku piedalījusies FIDE Pasaules kausa izcīņā sievietēm, kurā 1. kārtā uzvarējusi Šāhendu Vafu, 2. kārtā uzvarējusi Irinu Bulmagu, bet 3. kārtā piekāpusies Taņai Džunji.

2023. gada novembrī Daglasā ierindojusies 11. vietā "FIDE Women's Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

2024. gada decembrī izcīnījusi sudraba medaļu Igaunijas vīriešu šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas.

2025. gada aprīlī Rodā izcīnījusi 3. vietu Eiropas individuālajā sieviešu šaha čempionātā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojusies 11. vietā "FIDE Women's Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

2026. gada janvārī Monako izcīnījusi 4. vietu Eiropas ātrā šaha čempionātā sievietēm.

Pārstāvējusi Igaunijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 5 reizes (2014-2024). Interesanti, ka 2014. un 2016. gadā Pasaules šaha olimpiādēs spēlējusi kopā ar māti Regīnu un māsu Trīnu.

2025. gadā Batumi Igaunijas izlases sastāvā Eiropas sieviešu komandu šaha čempionātā parādījusi labāko individuālo rezultātu pie 1. galdiņa.

Par panākumiem turnīros FIDE 2015. gadā Narvai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu, bet 2021. gadā starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2022. gadā kļuvusi par pirmo Igaunijas šahisti, kas ieguvusi vīriešu starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

2022. gadā beigusi Mērilendas universitāti Baltimoras grāfistē () ar psiholoģijas bakalaura grādu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karina Ambarcumova

**Karina Ambarcumova** (; dzimusi ) ir Krievijas starptautiskā lielmeistare šahā (2011).

## Biogrāfija
Sekmīgi piedalījusies junioru šaha turnīros. 2002. gadā Spānijā izcīnījusi 3. vietu Eiropas junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā. 2003. gadā Melnkalnē dalījusi 3.-5. vietu Eiropas junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 2005. gadā Sočos dalījusi 2.-5. vietu Krievijas junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā. 2010. gadā Maskavā uzvarējusi Krievijas studenšu šaha čempionātā. 2011. gadā Šeņdžeņā pārstāvējusi Krieviju Vasaras universiādē. 

2008. gadā uzvarējusi Maskavas sieviešu šaha čempionātā ātrajā šahā. 2012. gadā bijusi pirmā Maskavas sieviešu šaha ātrspēles čempionātā. 2014. gadā izcīnījusi 3. vietu Maskavas sieviešu šaha čempionātā. 2014. gadā Dānijā uzvarējusi starptautiskajā šaha turnīrā *Lady Chess*. Divas reizes izcīnījusi sudraba medaļas Vācijas šaha bundeslīgā komandas *SK Schwäbisch Hall* sastāvā. 2015. gadā Sanktpēterburgā uzvarējusi Krievijas sieviešu čempionātā ātrajā šahā. 2016. gadā piedalījusies Eiropas šaha klubu kausā sievietēm.

Par panākumiem turnīros FIDE 2008. gadā Ambarcumovai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2011. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

2011. gadā Maskavā beigusi Krievijas Valsts sociālo universitāti. Pēc specialitātes ir sociālais pedagogs. Strādā par šaha treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Svetlana Petrenko

**Svetlana Petrenko** (; dzimusi ) ir Moldovas starptautiskā lielmeistare šahā (2001).

## Biogrāfija
1992. gadā piedalījusies Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā, bet 1993. gadā piedalījusies Eiropas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. 1995. gadā Kišiņevā piedalījusies Pasaules čempiones šahā nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kurā ierindojusies 45. vietā.  1999. gadā dalījusi pirmo vietu starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā Bukarestē. 2004. gadā uzvarējusi šaha turnīrā Ļvivā. 2005. gadā uzvarējusi starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā Sanktpēterburgā un dalījusi pirmo vietu Belgradas starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā. 2006. un 2007. gadā divas reizes pēc kārtas uzvarējusi Belgradas starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā.

Daudzkārtējā Moldovas sieviešu šaha čempionāta uzvarētāja (1993, 1998, 1999, 2000, 2001, 2012, 2013, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2021). 2005. gadā uzvarējusi arī Moldovas vīriešu šaha čempionātā.

Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:
* 2001. gadā Maskavā pēc uzvaras 1. kārtā pār Tatjanu Konoņenko zaudējusi 2. kārtā Džu Čeņai;
* 2004. gadā Elistā 1. kārtā zaudējusi Natālijai Žukovai.

Pārstāvējusi Moldovas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 9 reizes (1998, 2002–2016);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 2 reizes (2001–2003). Komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (2001) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1996. gadā Petrenko piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2001. gadā — starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2004. gadā saņēmusi starptautiskā meistara nosaukumu vīriešiem (IM).

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas Republikas enerģētikas ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **Latvijas Republikas enerģētikas ministri**, kas bija  Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Šāds amats pastāvēja no 1990. līdz 1995. gadam. Līdz 1991. gadam amata nosaukums bija **enerģētikas ministrs**. 1991. gada 19. novembrī tika apvienoti enerģētikas ministra amats un rūpniecības ministra amats — **[[Latvijas Republikas rūpniecības ministru uzskaitījums|Rūpniecības un enerģētikas ministrs]]** —, šis apvienotais amats pastāvēja līdz 1993. gadam, kad savukārt tika  izveidots  **enerģētikas valsts ministra** amats.

Pēc 1995. gadam enerģētikas valsts ministra amats tika likvidēts un tā darba pienākumi un uzdevumi tika uzticēti ekonomikas ministram.

## Uzskaitījums
Regīna Narva

**Regīna Narva** (; dzimusi kā **Ritova** ()  Tallinā) ir Igaunijas FIDE meistare šahā (2007).

## Biogrāfija
Piedzimusi Igaunijas šaha meistaru Borisa Ritova (1937—1987) un Merikes Ritovas (1936) ģimenē. Regīnas vecākais brālis Igors Ritovs (1963) jaunībā ir nodarbojies ar šahu. Apprecējusies ar FIDE šaha meistaru Jānu Narvu (1958), viņu meitas Trīna Narva (1994) un Maija Narva (1999), turpinot ģimenes tradīcijas, arī ir šahistes.

Sekmīgi piedalījusies Igaunijas sieviešu šaha čempionātos, kuros izcīnījusi zelta (2011), sudraba (1989) un 6 bronzas (1987, 2007, 2010, 2013, 2014, 2025) medaļas. 2013. gadā uzvarējusi Igaunijas sieviešu čempionātā ātrajā šahā.

Pārstāvējusi Igaunijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 3 reizes (2012—2016);
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījusies 2007. gadā.

2014. un 2016. gadā Pasaules šaha olimpiādēs spēlējusi kopā ar meitām Maiju un Trīni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anna Vagenere

**Anna Vagenere** (; dzimusi kā **Anna Šustermane** ()  Belcos) ir Moldovas starptautiskā lielmeistare šahā (1996), kas kopš 2006. gada pārstāv Luksemburgu.

## Biogrāfija
Moldovas šaha trenera Lazara Šustermana meita. Vairākkārt pārstāvējusi Moldovu Eiropas un Pasaules šaha čempionātos junioriem, kuros lielāko panākumu guvusi 1992. gadā Rimavska Sobotā, kad izcīnījusi sudraba medaļu Eiropas junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 1994. gadā uzvarējusi starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā Bukarestē. Trīskārtējā Moldovas sieviešu šaha čempionāta uzvarētāja (1995, 2000, 2004). Par panākumiem turnīros FIDE 1996. gadā Vagenere piešķīra starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

Beigusi Belcu universitātes svešvalodu fakultāti. Pēc laulībām pārcēlusies uz Luksemburgu. 2009. gadā piedalījusies Luksemburgas vīriešu šaha čempionātā, kurā dalījusi 5. vietu.

Pārstāvējusi Moldovas un Luksemburgas komandas Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 6 reizes (1994-2000, 2004, 2008).

## Atsauces

## Ārējās saites
Vasile Senduljaks

**Vasile Senduljaks** (; dzimis  Belcos) ir Moldovas starptautiskais lielmeistars šahā (2006).

## Biogrāfija
Moldovas šaha trenera Lazara Šustermana audzēknis. Daudzkārtējais Moldovas šaha čempionātu uzvarētājs (1998, 2001, 2003, 2007, 2008). Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis 2004. gada turnīrā *December 1989 Revolution* (Rumānija). 2006. gadā bijis otrais Bukarestes turnīrā *Winter Cup* un *Open Galati* turnīrā (Rumānija). 2010. gadā uzvarējis Rumānijas starptautiskajā šaha turnīrā *Grand Prix Balcani*. 

Pārstāvējis Moldovas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 8 reizes (1998-2010, 2014).

Par panākumiem turnīros FIDE 1997. gadā Senduljakam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2006. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 2014. gadā kļuvis par FIDE treneri, bet 2015. gadā saņēmis FIDE starptautiskā arbitra nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trīna Narva

**Trīna Narva** (; dzimusi  Tallinā) ir Igaunijas FIDE meistare šahā (2016).

## Biogrāfija
Igaunijas šaha meistaru Borisa Ritova (1937–1987) un Merikes Ritovas (1936) mazmeita. Trīnas tēvs ir FIDE šaha meistars Jāns Narva (1958), bet māte ir FIDE šaha meistare Regīna Narva (1970). Arī jaunākā māsa Maija Narva (1999) ir šaha meistare.

No 2004. līdz 2011. gadam divpadsmit reizes uzvarējusi Igaunijas junioru šaha čempionātos dažādās vecuma kategorijās (U10, U12, U14, U16, U18). No 2003. līdz 2012. gadam piedalījusies Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos. Labāko rezultātu sasniegusi 2012. gadā, kad ieņēmusi 3. vietu Eiropas junioru šaha ātrspēles čempionātā U18 vecuma grupā. Igaunijas sieviešu šaha čempionātos izcīnījusi 3 sudraba (2010, 2011, 2012) un 3 bronzas (2009, 2014, 2020) medaļas. 2010. gadā uzvarējusi Igaunijas sieviešu šaha ātrspēles un ātrā šaha čempionātos. 2023. gadā izcīnījusi bronzas medaļu Igaunijas sieviešu šaha čempionātā.

Pārstāvējusi Igaunijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 7 reizes (2010-2024). Interesanti, ka 2014. un 2016. gadā Pasaules šaha olimpiādēs spēlējusi kopā ar māti Regīnu un māsu Maiju.

2013. gadā ar zelta medaļu beigusi Tallinas Gustava Ādolfa ģimnāziju.

## Atsauces

## Ārējās saites
2016.—2017. gada Pasaules kauss biatlonā — 4. posms

**[[2016.—2017. gada Pasaules kauss biatlonā|2016.—2017. gada Pasaules kausa biatlonā]] 4. posms** notika Oberhofā, Vācijā, laika posmā no 2017. gada 5. janvāra līdz 8. janvārim.

## Sacensību laiki

## Medaļu ieguvēji
### Vīrieši

### Sievietes

## Ārējās saites
IBU mājaslapa
Latvijas Republikas mežu ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s mežu ministri**, kas bija Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Šāds amats pastāvēja no 1990. gada līdz 1999. gadam, līdz 1993. gadam amata nosaukums bija **mežu ministrs**, savukārt no 1993. gada — **mežu valsts ministrs**. Pēc 1999. gada šis amats tika likvidēts un tā darba pienākumi un uzdevumi tika uzticēti zemkopības ministram.

## Uzskaitījums
Stari Gradas līdzenums

**Stari Gradas līdzenums** () ir lauksaimniecības kultūrainava Horvātijā, kuru 4. gadsimtā pirms mūsu ēras izveidoja seno grieķu kolonizatori. Kultūrainava aizņem lielāko daļu Hvaras salas, kas atrodas Horvātijas dienvidos, Adrijas jūrā. Līdzenums tiek izmantots lauksaimniecībai arī mūsdienās, tas būtiski nav mainījies kopš seno grieķu laikiem. Kultūrainava ir labi saglabājusies, jo šo gadsimtu laikā tajā esošās akmens sienas un pajumtes, kā arī ūdens savākšanas sistēma tika labi uzturēta. Līdzenumā vēl joprojām tiek audzētas vīnogas un olīvas. Kultūrainava ir vērtīgs piemērs seno grieķu lauksaimniecības sistēmai, tā ir dabas rezervāts.

Zeme līdzenumā ir sadalīta ar sausām akmens sienām norobežotos ģeometriskos zemes gabalos. Apkārtnē ir ūdens savākšanas sistēma, kas sastāv no notekcaurulēm un uzglabāšanas tvertnēm. Norobežojošās sienas veiksmīgi turpināja uzturēt arī katra nākamā saimniekotāju paaudze. Lauksaimniecības aktivitātes līdzenumā ilgst jau 24 gadsimtus, mūsdienās notiekošā saimniekošana Stari Gradas līdzenumā ir turpinājums sengrieķu kolonizatoru iesāktajam darbam.

Kultūrainava ir septītais objekts Horvātijā, kuru aizsargā Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija jeb UNESCO. 2008. gada 8. jūlijā Stari Gradas līdzenums tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma objektu sarakstā pēc ii, iii, v kritērija. Kopš iekļaušanas aizsargājamo objektu sarakstā līdzenumu pārvalda Stari Gradas līdzenuma aģentūra.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Objekta apraksts UNESCO mājaslapā
Ragakāpa (dabas parks)

**Ragakāpa** ir īpaši aizsargājama dabas teritorija (dabas parks) Jūrmalā. Izvietojusies gar Rīgas līča krastu Buļļuciemā. Aizsargājamā teritorija izveidota 1962. gadā.

Ragakāpas dabas parkā sastopami septiņi Eiropas Savienībā aizsargājami biotopi, to skaitā embrionālās kāpas, baltās kāpas, mežainās jūrmalas kāpas un dabiski attīstījušies veci skujkoku meži. Mežainās jūrmalas kāpas ir Latvijā īpaši aizsargājams biotops. Parkā sastopama 21 Latvijā īpaši aizsargājama suga: astoņas augu, viena sēņu, astoņas kukaiņu un četras putnu sugas. Parkā aug Eiropas Savienībā aizsargājamā smiltāja neļķe, ligzdo meža balodis, melnā dzilna, sila cīrulis un stepes čipste. Ņemot vērā šīs Ragakāpas dabas parka vērtības, tas iekļauts Eiropas Savienības aizsargājamo teritoriju tīklā NATURA 2000.

## Vēsture
20. gadsimta sākumā apmežoja kādreiz klejojošās baltās smilšu kāpas. 1962. gadā 17 metru augsto Ragakāpu iekļāva valsts aizsardzībā esošo dabas objektu sarakstā. 1970. gadā  pie Ragakāpas nodibināts zvejniecības muzejs, kas savas durvis apmeklētājiem vēra 1979. gadā. 2003. gadā Jūrmalas brīvdabas muzejs kļuva par Jūrmalas pilsētas muzeja filiāli, kas popularizē un pēta Jūrmalas iedzīvotāju senākā nodarbošanās veida attīstību.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ragakāpas dabas parks
Oglekļa suboksīds

**Oglekļa suboksīds** (malonskābes anhidrīds, C3O2) ir bezkrāsaina indīga gāze vai eļļains šķidrums ar ļoti asu smaku. Viegli polimerizējas (it sevišķi, mēģinot sašķidrināt), veidojot ūdenī nešķīstošu produktu dzeltenā, sarkanā un citās krāsās, līdz pat melnai. Šie polimēri satur alfa pirona struktūras fragmentus. 

Oglekļa suboksīds pieder pie "eksotiskajiem" oglekļa oksīdiem.

## Vēsture
Šo savienojumu atklāja angļu ķīmiķis Bendžamins Brodī (*Benjamin Collins Brodie*) 1873. gadā, iedarbojoties ar elektrisko strāvu uz oglekļa monoksīdu. 1891. gadā franču ķīmiķis Marselēns Bertlo karsēja oglekļa monoksīdu līdz 550 °C un atklāja, ka ir nelielā daudzumā radies oglekļa dioksīds, bet nav nekādu brīva oglekļa pazīmju. No tā viņš secināja, ka vienlaicīgi ir radies arī kāds ar oglekli bagātāks oksīds, un nosauca to par oglekļa suboksīdu.

## Iegūšana
Oglekļa suboksīdu iegūst, dehidratējot malonskābi vai tās esterus ar fosfora pentoksīdu:
: HOOC−CH2−COOH + P2O5 → H4P2O7 + C3O2

Var iegūt arī, pirolizējot diacetilvīnskābes anhidrīdu.

## Molekulas uzbūve
Oglekļa suboksīda molekula ir lineāra, tajā ietilpstošie oglekļa atomi ir *sp* hibridizācijas stāvoklī un veido kumulētās dubultsaites. Oglekļa suboksīdu var uzskatīt par ketēnu analogu. Saskaņā ar dažiem pētījumiem, gāzes fāzē oglekļa suboksīda molekula ir nedaudz izliekta, par to liecina infrasarkanais spektrs un elektronu difrakcija.

## Ķīmiskās īpašības
Ar ūdeni pilnīgi izreaģē apmēram stundas laikā, veidojot malonskābi:
: O=C=C=C=O + 2H2O → HOOC−CH2−COOH

Līdzīgi ketēniem, iedarbojas ar nukleofiliem reaģentiem, veidojot malonskābes atvasinājumus. Nukleofilā pievienošanās notiek pie karbonilgrupas, kā starpprodukti veidojas enoli.

## Bioķīmiskā nozīme
[thumb|300px|right|Organismā konstatētie makrocikliskie oglekļa suboksīda polimēri, kas kalpo kā endogēnie [digoksīns|digoksīnam līdzīgie savienojumi, dažu fermentu inhibitori, antioksidanti un asinsspiedienu samazinošas vielas]]
Oglekļa suboksīds nelielos daudzumos veidojas organismā kā dažu bioķīmisku reakciju blakusprodukts. Tas var veidoties no malonskābes, kā arī, oksidējoties hēmam fermenta hemoksigenāzes klātienē. Pēc dažu autoru uzskatiem, oglekļa suboksīda polimēri organismā novērš oksidatīvo stresu, brīvo radikāļu veidošanos un samazina ļaundabīgo audzēju veidošanās risku, piemēram, acs tīklenē.

## Interesanti fakti
Agrāk pastāvēja hipotēze, ka oglekļa suboksīda polimēri ir atbildīgi par Marsa virsmas sarkano krāsu.

## Atsauces
Seredja

**Seredja** () ir pilsēta Slovākijā, Trnavas apgabala Galantas apriņķī pie Vāhas upes. 

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1313. gadā. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas, Seredja līdz 1918. gadam atradās Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir **Sereda** (*Szered*). Attīstījās kā tirdzniecības centrs svarīgajā Budas—Prāgas ceļā. Bija slavena ar saviem gadatirgiem. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Otrā pasaules kara laikā, ka Seredja bija Slovāku valsts sastāvā, pie pilsētas atradās vairākas koncentrācijas nometnes ebrejiem. Sociālistiskās Čehoslovākijas laikā pilsētā atradās niķeļa ražotne. No 1993. gada — neatkarīgās Slovākijas pilsēta. Mūsdienās Seredja ir pārtikas rūpniecības (saldumu, dzirkstošo vīnu ražošanas) centrs. 

## Cilvēki
2001. gadā absolūtais vairākums (96,16 %) pilsētas iedzīvotāju bija slovāki. Pēc reliģiskās pārliecības — katoļi (72,52 %), nereliģiozi (20,77 %).

## Ārējās saites
*