open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tara

**Tara** var būt:
* Tara — iepakojums

**Ģeogrāfija**

* Tara — pilsēta Krievijā, Omskas apgabalā
* Tara — pilsēta Japānā, Sagas prefektūrā
* Tara tuksnesis — tuksnesis Indostānas pussalā
* Tara — sāls tuksnesis Čīlē
* Tara — viena no Drinas satekupēm Melnkalnē
* Tara — paugurs Īrijā, leģendāra seno karaļu apmešanās vieta
* Tara — kalnu masīvs un nacionālais parks Serbijā.

**Personvārds**

* Tara Rīda — ASV aktrise
* Tara Linna Foksa — ASV aktrises pseidonīms
* Tara Lī Patrika jeb Karmena Elektra — ASV aktrise un dziedātāja
* Tara (indiešu aktrise) — Indijas aktrise
* Tara (Anuradha) — Indijas aktrise un politiķe

**Reliģija**

* Tara (dieviete) — tantriska hindu dievība

**Kultūra**

* Tara — plantācija romānā "Vējiem līdzi"
* Tara — planēta seriālā "Doktors Kas"

## Skatīt arī

* Tāra — igauņu dievība
* Tāra (budisms) — budisma bodisatva
* Lielā Taras osta (*Te Whanganui-a-Tara*) — viens no Velingtonas nosaukumiem maoru valodā
* Taro
* Tarupe
Daudzpunktu režģis

thumb|250px|Daudzstūru režģis kurā attēlots delfīns|alt=
Trīsdimensionālajā datorgrafikā un telpiskajā modelēšanā, daudzstūru režģis ir punktu, malu un skaldņu kolekcijas, kuras nodefinē daudzstūra objektu. Skaldnes parasti ir trijstūri, četrstūri vai citi izliekti daudzstūri, jo tas atvieglo renderēšanu. Var būt arī situācijas kurās skaldnes ir ieliekti daudzstūri vai pat daudzstūri ar caurumiem.

Daudzstūru režģa izpēte ir liela datorgrafikas un ģeometriskās modelēšanas zinātnes apakšnozare. Dažāda veida daudzstūru režģi ir izmantoti dažādiem pielietojumiem un mērķiem. Uz daudzstūru režģiem var izmantot daudz dažādas operācijas: Būla operācijas, izlīdzināšanu, vienkāršošanu un citas operācijas. Daudzstūru režģiem eksistē arī algoritmi staru izsekošanai, kolīziju konstatēšanai, un cieto ķermeņu dinamikai. Ja skaldņu vietā renderē režģa malas, modelis kļūst par karkasa kontūru modeli.

Tilpuma režģi atšķiras no daudzstūru režģiem ar to, ka tie reprezentē gan virsmu, gan tilpumu objektam, kamēr daudzstūru režģis tikai attēlo objekta virsmu (tilpums ir netieši izteikts).

## Elementi
Daudzpunktu režģa elementi

Objektiem, kurus izveido, izmantojot daudzstūru režģus, ir jāsatur vairāki elementu tipi. Šie tipi ir punkti, malas, skaldnes, daudzstūri un virsmas. Daudzos pielietojumu gadījumos tiek saglabāti tikai punkti, malas un skaldnes vai daudzstūri. Rederētājs var atbalstīt tikai skaldnes ar trīs stūriem, šajos gadījumos daudzstūri ir jāizveido izmantojot daudz šādas skaldnes, kā redzams attēlā. Bieži daudzi renderētāji vai nu atbalsta skaldnes ar četriem un vairāk stūriem, vai ir spējīgas pārveidot daudzstūrus par trijstūriem reāllaikā. Šo funkciju dēļ nav vajadzība saglabāt režģi, izmantojot tikai trijstūrus.
Geocell

***Geocell*** () ir Gruzijas mobilo sakaru operators. Tas kā uzņēmums tika dibināts 1996. gadā, bet kopš 2018. gada ir zīmols telesakaru uzņēmumā *[[Silknet]]*, kas savukārt pieder investīciju grupai *[[Silk Road Group]]*.

*Geocell* mobilo sakaru tīklā ir aptuveni 2 miljoni abonentu.

## Vēsture
*Geocell* 1996. gadā dibināja Gruzijas un Turcijas investori, un uzņēmumu kontrolēja Gruzijas valstij piederošais telesakaru uzņēmums *Egrisi*. 1997. gada 15. martā tika veikts pirmais zvans *[[GSM]]* tīklā (900 MHz frekvence).

2000. gadā *Egrisi* bija spiests atteikties no līdzdalības *Geocell*, kad Augstākā tiesa atzina, ka tā līdzdalība *Geocell*, raidorganizācija *Iberia TV* un divi vietējie telefonijas operatori rada interešu konfliktu.

2001. gada 27. martā *Geocell* iegādājās Gruzijas trešo *GSM* operatoru *GT Mobile*, kas darbojās 1800 MHz frekvencē. Tika ieviesta priekšapmaksas sistēma *Lai-Lai*.
2003. gadā *Geocell* kontrolpaketi iegādājās Zviedrijas un Somijas uzņēmums *TeliaSonera* (tagad *[[Telia Company]]*) ar *Fintur Holdings B.V.* (kopuzņēmums ar Turcijas *[[Turkcell]]*) starpniecību.
2006. gada maijā *Geocell* ieguva *[[UMTS]]* licenci (2100 MHz).
2008. gadā *Geocell* bija 1,4 miljoni abonentu (46,8 % mobilo sakaru tirgus).
2008. gada janvārī *Fintur* par 33 miljoniem ASV dolāru iegādājās papildus 14,3 % *Geocell* kapitāldaļu, palielinot īpašumtiesības līdz 97,5 %.
2009. gada 9. februārī *Fintur Holdings B.V.* ieguva 100 % *Geocell* akciju.

2018. gada 26. janvārī *Fintur Holdings B.V.* par 153 miljoniem *USD* pārdeva tam piederošās *Geocell* kapitāldaļas Gruzijas telesakaru uzņēmumam *[[Silknet]]*, kas piederēja investīciju grupai *[[Silk Road Group]]*.
1. novembrī sabiedrība ar ierobežotu atbildību *Geocell* tika pievienota akciju sabiedrībai *Silknet* un kā neatkarīga biznesa vienība pārstāja eksistēt. Turpmāk *Silknet* nodrošināja klientiem mobilo sakaru pakalpojumus, izmantojot *Geocell* zīmolu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Geocell'' vietne
Zalina Sidakova

-->
 |            mir_viet = 
 |             tautība = osetīniete
 |         dzīvesvieta = Mogiļeva
 |              garums = 
 |               svars = 
 |            spēlē ar = 
 |            karj ieņ = 
 |             iesauka = 
 |           mājaslapa = 

 |          vidusskola = 
 |             koledža = 
 |          augstskola = 
 |        universitāte = 
 |          izgl iest1 = 
 |      izgl iest1_nos = 
 |          izgl iest2 = 
 |      izgl iest2_nos = 

 |   pārstāvētā valsts = 
 |        sporta veids = Cīņas sports
 |               klubs = Dinamo (Mogiļeva)
 |          disciplīna = Brīvā cīņa
 |                 poz = 
 |            tvēriens = 
 |             kar_sāk = 
 |            kar_beig = 
 |        kar_sāk_amat = 2009
 |       kar_beig_amat = 
 |            treneris = Arturs Zaicevs
 |         bij_treneri = 
 |               trenē = 
 |           partneris = 
 |        klubs_sadaļa = 
 |         karj spēles = 
 |          karj cīņas = 

 |           os_dalība = 
 |          os_medaļas = 
 |         os_lab sasn = 

 |            PČ_saite = 
 |           pč_dalība =  
 |          pč_medaļas = 
 |         pč_lab sasn = 

 |              tituli = 
 |         augst rangs = 
 |              aģenti = 
 |          sasniegumi = 
 |               slavz = 
 |             dzimums = S
 |           atjaunots = 

 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor = 
 |       medaļu tabula = 

}}
**Zalina Sidakova** (, ;  dzimusi ) ir osetīnu izcelsmes Baltkrievijas brīvā stila cīkstone, pasaules čempionātu medaļniece.

## Biogrāfija
Zalina Sidakova dzimusi 1992. gadā Ziemeļosetijā sportiskā ģimenē. Viņas tēvs bijis cīkstonis, māte — mākslas vingrotāja. 2002. gadā viņa ar ģimeni pārcēlās uz Baltkrieviju. Zalina ar cīņas sportu sāka nodarboties tikai pēc pārcelšanās. Viņa bija Babruiskas 3. specializētās bērnu un jaunatnes olimpisko rezervju sporta skolas audzēkne. Viņas pirmais treneris bija J. Lukomskis. Pašlaik viņa dzīvo Mogiļevā un trenējas Apgabala augstākās sporta meistarības skolā. Treneris ir Artūrs Zaicevs.

### Galveno sacensību rezultāti
#### Pasaules čempionāti

#### Eiropas čempionāti

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ščecinas Universitāte

**Ščecinas Universitāte** (**USZ**; ) ir Polijas akadēmiskās augstākās izglītības un zinātnes institūcija, kurā ir apvienots un tiek attīstīts studiju un zinātniskās pētniecības potenciāls dabas, tehnisko, humanitāro un sociālo zinātņu jomā. USZ uzdevums ir nodrošināt iespēju iegūt akadēmisko augstāko izglītību, veikt fundamentālus un lietišķus pētījumus humanitārajās, dabas un sociālajās zinātnēs. Tās galvenā ēka atrodas Ščecinā, Pāvesta Jāņa Pāvila II avēnijā 22a. Studiju valodas USZ ir poļu valoda un angļu valoda. Universitātē 2018. gadā bija 11 565 studentu.

## Fakultātes
USZ sastāvā ir 7 fakultātes:

* Ekonomikas, finanšu un vadības fakultāte
* Humanitāro zinātņu fakultāte
* Fiziskās kultūras un veselības fakultāte
* Sociālo zinātņu fakultāte
* Zinātņu un dabaszinātņu fakultāte
* Juridiskā un administrācijas fakultāte
* Teoloģijas fakultāte

## Universitātes rektori
* 1985–1989: Kazimiežs Jaskots
* 1989–1993: Tadeušs Vežbickis
* 1993–1999: Huberts Bronks
* 1999–2005: Zdzislavs Hmelevskis
* 2005–2012: Valdemars Tarčinskis
* 2012–: Edvards Vlodarčiks

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Ināra Eglīte

**Ināra Eglīte** (arī **Ināra Kaija Eglīte**, dzimusi 1948. gada 26. oktobrī Rīgā, mirusi 2020. gada 2. maijā Jūrmalā) bija latviešu dzejniece.

## Biogrāfija
I. Eglīte uzaugusi Rīgā, beigusi Rīgas 50. vidusskolu. Studējusi filoloģiju Latvijas Valsts Universitātē. Beigusi Latvijas Kristīgo akadēmiju.

Dzejas publikācijas no 1967. gada. Guvusi ievērību ar dzejoli "Debesis bez tukšuma" (1967, žurnālā "Liesma", Nr. 12). Piedalījusies Jauno autoru seminārā. No 1967. līdz 1975. gadam publicējusi dzejoļus izdevumos "Literatūra un Māksla", "Liesma", "Padomju Students" un citos. Nozīmīgākā tā laika publikācija ir dzejoļu kopa jauno dzejnieku kopkrājumā "Acis" (1973). Šajā laikā iesaistījusies jauno mākslinieku un rakstnieku bohēmā, kuras centrs bija tā sauktā kafejnīca "Kaza" Vecrīgā. 70.-80. gados piedalījusies mākslinieka Andra Grīnberga veidotajās akcijās un performancēs, kas dokumentētas fotogrāfiju ciklos (akcijas "Jēzus Kristus kāzas", 1972; "Sarkanais tuksnesis – veltījums Antonioni", 1974). I. Eglītes dzeja skan A. Grīnberga filmās "Pašportrets" (1972) un "Pašportrets. Testaments" (2003). 

90. gados periodiski rakstījusi preses izdevumiem, pievērsusies tulkošanai: Barbaras Kārtlendas "Skaistule grāfa skavās" (1997), Agatas Kristi "Nāves suns" (1998), Airisas Mērdokas "Melnais princis" (2000), Džoannas Harisas "Šokolāde" (2002), Loida Aleksandera "Triju sirdis: Praidenas hronikas" (2004), Megijas O’Farelas "Mana mīlnieka mīļotā" (2006), Maikla Skota "Alķīmiķis" un "Mags" (2009), Ričarda Rora "Lūgšanas spēks" (2016) u.c.

2017. gadā fonda "Mākslai vajag telpu" Vasaras mājā Rīgā notika I. Eglītes daiļradei veltīta izstāde "Debesis bez tukšuma", tai seko dzejas apkopojums krājumā "Kliedziens starp āboliem" (2018), kurā apkopoti I. Eglītes jaunības dzejoļi, kā arī nedaudzi 2000. gadu sākumā tapušie teksti. Krājums nominēts Literatūras gada balvai 2019 kā viena no gada labākajām debijas grāmatām. I. Eglītes atmiņas par dzejnieku Aivaru Neibartu publicētas grāmatā "Zum, zum, dzejniek!" (2019).

## Atsauces
Uliha iela

**Uliha iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Uliha iela sākas krustojumā ar Muitas un Roņu ielu, bet beidzas krustojumā ar Klaipēdas ielu. Ielas garums ir  un to pilnībā klāj asfaltbetons. Kustība pa Uliha ielu norit abos virzienos un caur to kursē 1.a, 2s., 6. 6.a, 25. autobusu maršruti. Ielas apbūve sastāv galvenokārt no pirmskara mūra un koka mājām, kā arī savrupmājām.

Uliha ielā 5 atrodas Liepājas Jūrniecības koledža, bet Uliha ielā 33 atrodas Liepājas Centra sākumskola.

1880. gadā iela tika nodēvēta par godu Liepājas pilsētas galvas Kārļa Gotlība Uliha vārdā, 1940. gadā tā tika pārdēvēta par **Viestura ielu**, bet 1942. gadā atkal par Uliha ielu. 1945. gadā iela ieguva **Uzvaras ielas** nosaukumu. Mūsdienās to atkal sauc par Uliha ielu.
thumb|250px|Uliha iela Pirmā pasaules kara laikā (1917)

## Ielu savienojumi
Uliha iela ir savienota ar šādām ielām:
* Muitas iela
* Roņu iela
* Kalna iela ("T" veida krustojums)
* Cietokšņa iela ("T" veida krustojums)
* Laivinieku iela ("T" veida krustojums)
* Saules iela
* Sporta iela
* Kūrmājas prospekts
* Elkoņu iela ("T" veida krustojums)
* Vītolu iela
* Ēvalda Rimbenieka iela
* Republikas iela ("T" veida krustojums)
* Indriķa iela ("T" veida krustojums)
* Peldu iela
* Krišjāņa Barona iela
* Rožu iela
* Leona Paegles iela
* Jēkaba Janševska iela
* Virsnieku iela
* Jūrmalas iela
* Antas Klints iela
* Dārtas iela
* Arnolda iela
* Robežu iela
* Kalēju iela
* Sūnu iela
* Pērkones iela
* Palangas iela
* Klaipēdas iela

## Atsauces
Kaļļu avoti

**Kaļļu avoti** ir aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis, avotu grupa, kas atrodas Cēsu novada Amatas pagasta ziemeļdaļā, uz dienvidaustrumiem no Zāģeriem. 

Viens no jaudīgākajiem avotiem Latvijā. Kaļļu avoti ir kāpjošu avotu grupa ar salīdzinoši lielu ūdensdevi, kas izveidojusies paugura nogāzes augšdaļā, krāterveida padziļinājumā. Avoti veido ap 8x10 metrus lielu ezeriņu, kura gultnē daudzas dažāda izmēra un dziļuma atveres. Avota ūdeņi pa strautu aiztek uz Nedienes upīti. Strautā 50-100 m lejpus avotiem izgulsnējas dzelzs savienojumi, nedaudz arī saldūdens kaļķi pārslu veidā. Avotu debits ir 2 - 3 litri sekundē. Ūdens temperatūra ap 6,5 grādi. Ūdens sastāvā daudz dzelzs. Mineralizācija - 0,4 g/l. Avoti izveidojušies 20. gadsimta piecdesmitajos gados, meliorācijas darbu rezultātā.

## Ārējās saites
* Kaļļu avoti Dabas aizsardzības pārvaldes mājaslapā
Skuju upurakmens

**Skuju upurakmens** ir dižakmens, kas atrodas Cēsu novada Amatas pagasta ziemeļu daļā. Akmens atrodas pie Skujas upes, apmēram pusceļā starp Aparniekiem un Skujas upes ieteci Amatā.

Iespaidīgā izmēra akmens ir apaļīgas formas sarkanā rapakivi granīta veidojums. Tas atrodas grūti pieejamā vietā. Nosaukums un nostāsti, ka šeit kristīti bērni, varētu liecināt par piederību seno kulta objektu kategorijai. Vietējie iedzīvotāji akmeni saukuši vienkārši par Akmeni. Nostāsti arī vēsta, ka pavasari Jurģu diena rītā ļaudis esot gājuši uz Akmeni Ūsiņam mielastu aiznest, lai tas cauru gadu gādātu par zirgiem un bitēm.
left|thumb|Skuju upurakmens atrodas Skujas upes ielejā, kas pilna sakritušiem kokiem.

## Ārējās saites
* Skuju upurakmens portālā Zudusī Latvija
* Skuju upurakmens portālā senvietas.lv
Klaipēdas iela (Liepāja)

**Klaipēdas iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē un Dienvidrietumu rajonā. Iela sākas krustojumā ar Jūrmalas ielu, Kuršu ielu un Ezera ielu, bet beidzas pie Liepājas dienvidu robežas. Ielas garums ir ap  un to pilnībā klāj asfaltbetons. No ielas sākuma līdz Uliha ielai kustība norit vienā virzienā, bet tālāk kustība norit divos virzienos. Caur to kursē 1. tramvajs, kā arī 6. 6.a, 1.a, 2.s, 11.a un 11. autobusa maršruti. Ielas apbūve sastāv no savrupmājām un daudzdzīvokļu mājām.

Klaipēdas ielā 83 atrodas Liepājas Centrālie kapi, bet Klaipēdas ielā 150 atrodas Liepājas Dienvidu kapsēta.

## Ielu savienojumi
Klaipēdas iela ir savienota ar šādām ielām: 
* Jūrmalas iela
* Kuršu iela
* Ezera iela
* Vidusceļa iela (T veida krustojums)
* Sudrabu Edžus iela (apļveida krustojums)
* Cenkones iela (apļveida krustojums)
* Kalēju iela (T veida krustojums)
* Sūnu iela (T veida krustojums)
* Lauku iela (T veida krustojums)
* Pērkones iela (T veida krustojums)
* Palangas iela (T veida krustojums)
* Uliha iela (T veida krustojums)
* Dzintaru iela (T veida krustojums)
* Liedaga iela
* Kandavas iela
* Ventas iela
* Tukuma iela (T veida krustojums)
* Vaiņodes iela
* Vētru iela (T veida krustojums)
* Debess iela (T veida krustojums)
* Ganību iela (T veida krustojums)
* Rasas iela (T veida krustojums)
Tukuma iela (Liepāja)

**Tukuma iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Dienvidrietumu rajonā un Vecliepājas apkaimē. Tukuma iela sākas krustojumā ar Klaipēdas ielu, bet beidzas krustojumā ar Ganību ielu. Ielas garums ir ap 675 m un to pilnībā klāj asfaltbetons. Kustība pa Tukuma ielu norit abos virzienos un caur to kursē 1. tramvajs. Ielas apbūve sastāv no savrupmājām.

## Ielu savienojumi
Tukuma iela ir savienota ar šādām ielām:
* Klaipēdas iela
* Ventas iela
* Pļavu iela
* Papes iela ("T" veida krustojums)
* Ganību iela
Vaiņodes iela (Liepāja)

**Vaiņodes iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Dienvidrietumu rajonā, Ezerkrasta un Vecliepājas apkaimēs. Vaiņodes iela sākas izejā pie pludmales, bet beidzas krustojumā ar Daugavas ielu un Reiņu meža ielu. Ielas garums ir ap  un to pilnībā klāj asfaltbetons. Kustība pa Vaiņodes ielu notiek abos virzienos un caur to kursē 6. autobusa maršruts. Ielas apbūve sastāv no daudzdzīvokļu ēkām un savrupmājām.

## Ielu savienojumi
Vaiņodes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Rietumkrasta iela ("T" veida krustojums)
* Klaipēdas iela
* Ventas iela
* Virgas iela ("T" veida krustojums)
* Pļavu iela ("T" veida krustojums)
* Ganību iela
* Rojas iela
* Cieceres iela ("T" veida krustojums)
* Daugavas iela ("T" veida krustojums)
* Reiņu meža iela
Nāndors Dāni

**Nāndors Dāni** (; dzimis , miris ) bija ungāru vieglatlēts, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks un olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās Nāndors Dāni startēja 800 metru skrējienā. Pirmajā priekšskrējienā viņa rezultāts bija 2 minūtes un 10,2 sekundes un viņš ierindojās otrajā vietā savā priekšskrējienā, kvalificējoties finālam. Fināla skrējienā viņš ar rezultātu 2 minūtes 11,8 sekundes finišēja otrajā vietā, iegūstot sudraba medaļu, par 0,8 sekundēm piekāpjoties zelta medaļas ieguvējam, Austrālijas sportistam Edvīnam Flekam.

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nāndors Dāni (SOK profils)
Ganību iela (Liepāja)

**Ganību iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas un Ezerkrasta apkaimēs. Ganību iela sākas uzreiz aiz Jaunā tilta, bet beidzas krustojumā ar Klaipēdas ielu. Ielas garums ir ap 4180 m un to pilnībā klāj asfaltbetons. Iela ir daļa no autoceļa A11. No krustojuma ar Ādu ielu līdz krustojumam ar Zirņu ielu kustība notiek vienā virzienā, bet tālāk turpinās abos virzienos. Caur Ganību ielu kursē 3., 4., 6., 9. un 10. autobusa maršruti. Ielas apbūve sastāv no savrupmājām, kā arī pirmskara mūra un koka mājām.

Ganību ielā 63/67 atrodas Liepājas ugunsdzēsēju depo, Ganību ielā 106 atrodas Liepājas Raiņa vidusskola, bet Ganību ielā 120 atrodas Liepājas Svētā Meinarda Romas katoļu baznīca.

## Ielu savienojumi
Ganību iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ādu iela
* Jaunā iela
* Kaļķu iela ("T" veida krustojums)
* Baznīcas iela ("T" veida krustojums)
* Ķieģeļu iela ("T" veida krustojums)
* Mālu iela ("T" veida krustojums)
* Dārza iela
* Kungu iela
* Priežu iela
* Pupu iela ("T" veida krustojums)
* Zāļu iela
* Eduarda Veidenbauma iela
* Otaņķu iela ("T" veida krustojums)
* Klāva Ukstiņa iela
* Ezera iela
* Strautu iela ("T" veida krustojums)
* Vidusceļa iela ("T" veida krustojums)
* Salmu iela
* Lauku iela
* Miera iela
* Rucavas iela
* Nīcas iela
* Saldus iela ("T" veida krustojums)
* Kalvenes iela
* Priekules iela
* Tukuma iela
* Eduarda Tisē iela
* Zirņu iela ("T" veida krustojums)
* Ezerlīču iela ("T" veida krustojums)
* Vaiņodes iela
* Ventas iela
* Mirdzas Ķempes iela
* Gaujas prospekts ("T" veida krustojums)
* Svētes iela ("T" veida krustojums)
* Dunikas iela ("T" veida krustojums)
* Klaipēdas iela ("T" veida krustojums)
Mirdzas Ķempes iela (Liepāja)

**Mirdzas Ķempes iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Ezerkrasta apkaimē. Mirdzas Ķempes iela sākas krustojumā ar Ganību ielu un Ventas ielu, bet beidzas krustojumā ar Slapjo ielu. Ielas garums ir 1000 metri un to pilnībā klāj asfaltbetons. Kustība ielā norit abos virzienos. Caur Mirdzas Ķempes ielu kursē 3., 4., 6., 6a., 9., 9a. un 10. autobusa maršruti, kā arī 1. tramvajs. Ielas apbūve sastāv no daudzdzīvokļu mājām. Ielas galā atrodas autobusa un tramvaja galapunkts.

Ielas nosaukums veltīts Liepājā dzimušajai dzejniecei Mirdzai Ķempei.

## Ielu savienojumi
Mirdzas Ķempes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ventas iela
* Ganību iela
* Gaujas prospekts ("T" veida krustojums)
* Rojas iela
* Ugāles iela
* Cieceres iela
* Daugavas iela
* Reiņu meža iela
* Dunikas iela ("T" veida krustojums)
* Slapjā iela ("T" veida krustojums)
Ventas iela (Liepāja)

**Ventas iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Ventas iela sākas krustojumā ar Liedaga ielu, Klaipēdas ielu un Kandavas ielu, bet beidzas krustojumā ar Ganību ielu un Mirdzas Ķempes ielu. Ielas garums ir 1000 metri un to pilnībā sedz asfaltbetons. Kustība ielā norit abos virzienos, un caur to kursē 1. tramvajs. Ielas apbūve sastāv no daudzdzīvokļu ēkām un savrupmājām.

Agrāk ielu sauca par Dienvidu gatvi.

## Ielu savienojumi
Ventas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Liedaga iela
* Klaipēdas iela
* Kandavas iela
* Cenkones iela (T veida krustojums)
* Priekules iela (T veida krustojums)
* Tukuma iela
* Vaiņodes iela
* Svētes iela (T veida krustojums)
* Ganību iela
* Mirdzas Ķempes iela

## Atsauces
Zirņu iela (Liepāja)

**Zirņu iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Zirņu iela sākas uzreiz aiz Jaunā tilta, bet beidzas krustojumā ar Ganību ielu. Ielas garums ir 2900 metri un to pilnībā sedz asfaltbetons. Zirņu ielā kustība norit tikai vienā virzienā un pa to var braukt tikai Jaunā tilta virzienā. Caur Zirņu ielu kursē 3., 4., 9. un 10. autobusa maršruti. Ielas apbūve sastāv no pirmskara koka mājām un savrupmājām.

## Ielu savienojumi
Zirņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ādu iela ("T" veida krustojums)
* Jaunā iela
* Kaļķu iela
* Ķieģeļu iela
* Mālu iela
* Dārza iela
* Vēju iela ("T" veida krustojums)
* Kungu iela
* Priežu iela
* Zāļu iela
* Dunalkas iela ("T" veida krustojums)
* Eduarda Veidenbauma iela
* Tebras iela
* Dorupes iela ("T" veida krustojums)
* Otaņķu iela
* Klāva Ukstiņa iela
* Ezera iela
* Salmu iela
* Ulmales iela ("T" veida krustojums)
* Lauku iela
* Miera iela
* Rucavas iela
* Nīcas iela
* Kalvenes iela
* Eduarda Tisē iela
* Ganību iela ("T" veida krustojums)
Klāva Ukstiņa iela

**Klāva Ukstiņa iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Iela sākas krustojumā ar Siena ielu un Kuršu ielu, bet beidzas krustojumā ar Amatas ielu. Ielas garums ir 1015 metri. Posmā līdz Zirņu ielai ielu klāj asfaltbetons, bet posmā līdz Amatas ielai to sedz grants. Kustība no Amatas ielas līdz Zirņu ielai notiek abos virzienos, bet tālāk var braukt tikai Siena un Kuršu ielas virzienā. Caur Klāva Ukstiņa ielu kursē 3., 4., 9. un 10. autobusa maršruti. Ielas apbūve sastāv no pirmskara koka un ķieģeļu mājām un savrupmājām.

Klāva Ukstiņa ielā 7/9 atrodas Liepājas muzeja filiāle "Liepāja okupāciju režīmos".

## Vēsture
Senākajās kartēs beznosaukuma ielas trase iezīmē pilsētas apbūves dienvidu robežu. Ielā vēsturiski atradies Ginteru koncertdārzs, kā arī tvaika pirts un ģildes patversme.  Iela savas pastāvēšanas laikā vairākkārt pagarināta: sākotnēji tā sniegusies aptuveni līdz Pļavu ielai, 19. gadsimta gaitā pagarināta līdz Zirņu ielai, visbeidzot - līdz Amatas ielai.

Sākotnēji iela saukta par **Gintera ielu** (*Günterstraße*, *Гюнтеровская улица*), 1940. gadā iela nosaukta par godu izdevējam un sabiedriskajam darbiniekam Klāvam Ukstiņam, kurš 1876. gadā Liepājā Siena ielā atvēra izdevniecību un grāmatu tirgotavu. Sākotnēji šo nosaukumu bija paredzēts dot Todes, mūsdienu Stūrmaņu ielai. 1948. gadā iela nosaukta par **[[Deklarācija par valsts varu|21. jūlija]] ielu**, bet 1990. gadā atguva savu iepriekšējo nosaukumu, kas vairs nav ticis mainīts.

## Ielu savienojumi
Klāva Ukstiņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kuršu iela
* Siena iela
* Bārtas iela ("T" veida krustojums)
* Bernātu iela ("T" veida krustojums)
* Pļavu iela
* Apšu iela ("T" veida krustojums)
* Bērzu iela ("T" veida krustojums)
* Ganību iela
* Ozolu iela ("T" veida krustojums)
* Riekstu iela ("T" veida krustojums)
* Zirņu iela
* Amatas iela

## Atsauces
Kungu iela (Liepāja)

**Kungu iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Iela sākas krustojumā ar Lielo ielu un Ludviķa ielu, bet beidzas krustojumā ar Amatas ielu. Ielas garums ir 1410 metri un to pilnībā sedz asfalts. Krustojumā no Malkas ielas līdz Lielajai ielai kustība norit vienā virzienā, bet no Malkas ielas līdz Amatas ielai kustība norit abos virzienos. Caur Kungu ielu kursē 3., 4., 7., 9., 10. un 11. autobusa maršruti, kā arī 22. un 23. mikroautobusa maršruti. Ielas apbūvi veido pirmskara mūra un koka mājas, kā arī privātmājas.

## Vēsture
Otrā pasaules kara laikā pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 20. augustā Kungu ielu pārdēvēja par Kārļa Marksa ielu, vēlāk par Imanta Sudmaļa ielu.

Kungu ielā 24 atrodas Pētera I namiņš.

## Ielu savienojumi
Kungu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lielā iela
* Ludviķa iela
* Zivju iela
* Stendera iela ("T" veida krustojums)
* Malkas iela ("T" veida krustojums)
* Bāriņu iela
* Apšu iela
* Ganību iela
* Dorupes iela
* Baidzeles iela ("T" veida krustojums)
* Zirņu iela
* Ālandes iela
* Ķoniņu iela ("T" veida krustojums)
* Rudbāržu iela ("T" veida krustojums)
* Amatas iela

## Atsauces
Melnais kalns

**Melnais kalns** jeb  **Pilskolns** ir pilskalns, kas atrodas Augšdaugavas novada Ambeļu pagasta ziemeļrietumu daļā, Šekšineita ezera ziemeļaustrumu krastā, uz dienvidrietumiem no Kalna Škapariem.

## Foto galerija

Attēls:Melnais kalns pie Ambeliem ortofoto.jpg|alt=|Melnā kalna 3D modelis
Attēls:Melnais kalns pie Ambeliem.jpg|alt=|Melnā kalna 3D modelis
Attēls:Melnais kalns pie Ambeliem5.jpg|alt=|Melnā kalna 3D modelis


## Ārējās saites
* Melnais kalns
*
Nikosijas "Omonia"

**Nikosijas "Omonia"** () ir Kipras sporta klubs no Nikosijas, plašāk pazīstams ar tā profesionālo futbola komandu, kas pašlaik spēlē Kipras futbola augstākajā līgā — Pirmajā divīzijā. Tas ir dibināts 1948. gadā. Komanda mājas spēles aizvada GSP stadionā. *Omonia* futbolisti ir 20 reizes izcīnījuši Kipras čempiontitulu, 14 reizes uzvarējuši Kipras kausa izcīņā un 16 reizes ieguvuši Kipras superkausu. Klubā ir arī basketbola, volejbola, riteņbraukšanas un telpu futbola nodaļas. Kluba krāsas ir zaļa un balta.

## Sasniegumi
* **[[Kipras futbola Pirmā divīzija|Kipras Pirmā divīzija]]**
** Čempioni (21): 1960–61, 1965–66, 1971–72, 1973–74, 1974–75, 1975–76, 1976–77, 1977–78, 1978–79, 1980–81, 1981–82, 1982–83, 1983–84, 1984–85, 1986–87, 1988–89, 1992–93, 2000–01, 2002–03, 2009–10, 2020–21
** Vicečempioni (16): 1959–60, 1961–62, 1967–68, 1968–69, 1979–80, 1985–86, 1989–90, 1994–95, 1997–98, 1998–99, 1999–2000, 2003–04, 2005–06, 2006–07, 2008–09, 2010–11
* **Kipras kauss**
** Kausa ieguvēji (16): 1964–65, 1971–72, 1973–74, 1979–80, 1980–81, 1981–82, 1982–83, 1987–88, 1990–91, 1993–94, 1999–2000, 2004–05, 2010–11, 2011–12, 2021/22, 2022/23
** Finālisti (7): 1968–69, 1970–71, 1989–90, 1991–92, 1996–97, 2006–07, 2015–16
* **Kipras superkauss**
** Kausa ieguvēji (16): 1966, 1979, 1980, 1981, 1982, 1983, 1987, 1988, 1989, 1991, 1994, 2001, 2003, 2005, 2010, 2012
** Finālisti (5): 1984, 1985, 1993, 2000, 2011

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils 
* Kluba profils UEFA vietnē
Andričgrada

**Andričgrada** (, kas nozīmē "Andriča pilsēta") ir kinorežisora Emira Kusturicas veidota būvprojekta nosaukums Višegradā, Serbu Republikā, Bosnijā un Hercegovinā. Filmu pilsēta veltīta dienvidslāvu romānistam un Nobela prēmijas laureātam Ivo Andričam.

Andričgradas, kas sākotnēji saucās Kamengrada (*Каменград*, "Akmeņpils"), būvniecība tika sākta 2011. gada 28. jūnijā, un oficiāli tā tika atklāta 2014. gada 28. jūnijā. Faktiskā atklāšana notika 2012. gada 5. jūlijā. Andričgrada atrodas vairākus kilometrus no Kusturicas pirmās kinopilsētas Drvengradas ("Kokupils") Serbijā.

## Pārskats
left|thumb|250x250px| Andričgradas galvenā ieeja
Andričgrada atrodas netālu no Mehmeda pašā Sokoloviča tilta, kurš ir UNESCO pasaules mantojuma sarakstā, un stiepjas no tilta līdz Rzavas upei. Pilsētā ir ap 50 akmens ēku, tai skaitā pilsētas teātris, moderns kinoteātris, pilsētas administrācija, Tēlotājmākslas akadēmija, Andriča vidusskolas ēka, upes jahtu piestātne un osta, viesnīcas, laukumi, baznīca, "sens" krodziņš, veikali un Ivo Andriča piemiņas māja. 2016. gadā šeit tika dibināta Starptautiskā Mākslas akadēmija aktieru, režisoru un saistīto profesiju izglītošanai.

2014. gada 28. jūnijā Serbijas patriarhs Irinejs iesvētīja Vissvētajam caram Lazaram un Kosovas mocekļiem veltītu baznīcu.

Andričgrada plānota kā vieta Kusturicas jaunajai filmai *Na Drini ćuprija*, kuras pamatā ir Andriča romāns ar to pašu nosaukumu “Tilts pār Drinu”. Romāns tika sarakstīts Otrā pasaules kara laikā un aprakstīja pilsētas notikumus gadsimtos no tilta uzbūvēšanas līdz Pirmajam pasaules karam.

## Andričgradas goda pilsoņi

Goda pilsoņi ir cilvēki, kuriem ir piešķirta pilsētas atslēga. Tie ir:

* Milorads Dodiks, Serbu Republikas prezidents 
* Vuks Jeremičs, ANO Ģenerālās asamblejas 67. sesijas prezidents 
* Matija Bečkoviča, rakstniece 
* Novaks Džokovičs, tenisists

## Galerija

Attēls:Andricgrad.jpg| Andričgradas galvenais laukums. 
Attēls:Andricgrad during opening ceremony.jpg| Andričgradas atklāšanas ceremonijas laikā 2014. gada 28. jūnijā. 
Attēls:Andricgrad street.JPG| Galvenā iela Andričgradā. 
Andricgrad main square.jpg| Laukums Andričgradā. 
Attēls:Vizantija - Andrićgrad.jpg| Viduslaiku serbu arhitektūra 
Attēls:Turski trg - Andrićgrad.jpg| Austrumu arhitektūra 
Andricgrad at night.jpg| Andričgrada naktī. 
Spomenik Petru II Petroviću Njegosu, Andricgrad.JPG| Piemineklis Petaram II Petrovičam-Ņegošam
Crkva svetog kneza Lazara.jpg| Tūristu laiva 
Editing Wikipedia Workshop in Visegrad - 14.JPG| Sienas 
CRKVA POSVEĆENA SVETOM LAZARU.jpg| Petara II Petroviča-Ņegoša laukumā 
Crkva Sv. cara Lazara, Andrićgrad 01 007.jpg|Svētā cara Lazara baznīcā


## Atsauces

## Skatīt arī

* Cinevilla

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne 
* : Andričgrada
Elifa Žale Ješilirmaka

**Jūlija Rekvava** (; dzimusi ), no 2011. gada **Elifa Žale Ješilirmaka** () ir  Krievijas un Turcijas brīvā stila cīkstone, Eiropas čempione, Pasaules un Eiropas čempionātu medaļniece.

## Biogrāfija
Jūlija Rekvava dzimusi 1986. gadā Smoļenskā (Krievija). 2009. gadā viņa izcīnīja Eiropas čempionāta bronzas medaļu.

2011. gadā viņa emigrēja uz Turciju un, pārgājusi islāmā, mainīja vārdu uz Elifa Žale Ješilirmaka. 2012. gadā viņa kļuva par Eiropas čempionāta bronzas medaļnieci, un Londonas olimpiskajās spēlēs, kļūstot par pirmo Turcijas cīņas sporta pārstāvi olimpisko spēļu vēsturē, viņa ieņēma 16. vietu. 2014. gadā viņa izcīnīja Pasaules čempionāta bronzas medaļu. 2015. gadā viņa kļuva par Eiropas spēļu bronzas medaļnieci. 2018. gadā viņa uzvarēja Eiropas čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Cīkstones profils vietnē ''Sports-Reference.com''
Limasolas AEL

**Limasolas AEL** (; *Αθλητική Ένωση Λεμεσού*, tulkojumā — Limasolas sporta apvienība) ir Kipras sporta klubs no Limasolas, plašāk pazīstams ar tā profesionālo futbola komandu, kas pašlaik spēlē Kipras futbola augstākajā līgā — Pirmajā divīzijā. Klubs ir dibināts 1930. gadā. Komanda mājas spēles aizvada Cira stadionā. Limasolas AEL futbolisti ir sešas reizes izcīnījuši Kipras čempiontitulu, septiņas reizes uzvarējuši Kipras kausa izcīņā un četras reizes ieguvuši Kipras superkausu. 2012.—2013. gada sezonā pirmo reizi iekļuva UEFA Eiropas līgas grupu turnīrā. 

## Sasniegumi
* **[[Kipras futbola Pirmā divīzija|Kipras Pirmā divīzija]]**
** Čempioni (6): 1940–41, 1952–53, 1954–55, 1955–56, 1967–68, 2011–12
** Vicečempioni (2): 1947–48, 2013–14
* **Kipras kauss**
** Kausa ieguvēji (7): 1938–39, 1939–40, 1947–48, 1984–85, 1986–87, 1988–89, 2018–19
** Finālisti (11): 1937–38, 1940–41, 1958–59, 1978–79, 1987–88, 2002–03, 2003–04, 2008–09, 2011–12, 2012–13, 2014–15
* **Kipras superkauss**
** Kausa ieguvēji (4): 1953, 1968, 1985, 2015
** Finālisti (5): 1955, 1987, 1989, 2012, 2019
* **Kipras Otrā divīzija**
** Uzvarētāji (1): 1996–97

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils 
* Kluba profils UEFA vietnē
Ahnas "Ethnikos"

**Ahnas "Ethnikos"** () ir profesionāls Kipras futbola klubs no Ahnas. Tas ir dibināts 1968. gadā. Pašlaik spēlē Kipras futbola augstākajā līgā — Pirmajā divīzijā. Komanda mājas spēles aizvada Dasaki stadionā. *Ethnikos* futbolisti 2002. gadā spēleja Kipras kausa izcīņas finālā. 2006. gadā bija vieni no UEFA Intertoto kausa uzvarētājiem.

## Sasniegumi
* **Kipras kauss**
** Finālisti (1): 2001–02
* **Kipras Otrā divīzija**
** Uzvarētāji (3): 1985–86, 1991–92, 2018–19
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 2006

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils 
* Kluba profils UEFA vietnē
Limasolas "Apollon"

**Limasolas "Apollon"** () ir Kipras sporta klubs no Limasolas, plašāk pazīstams ar tā profesionālo futbola komandu, kas pašlaik spēlē Kipras futbola augstākajā līgā — Pirmajā divīzijā. Tas ir dibināts 1954. gadā. Komanda mājas spēles aizvada Cira stadionā. *Apollon* futbolisti ir trīs reizes izcīnījuši Kipras čempiontitulu, deviņas reizes uzvarējuši Kipras kausa izcīņā un trīs reizes ieguvuši Kipras superkausu. Klubs ir vairākas reizes iekļuvis UEFA Eiropas līgas grupu turnīrā. Klubā ir arī basketbola un volejbola nodaļas.

## Sasniegumi
* **[[Kipras futbola Pirmā divīzija|Kipras Pirmā divīzija]]**
** Čempioni (4): 1990–91, 1993–94, 2005–06, 2021/22
** Vicečempioni (5): 1983–84, 1988–89, 1992–93, 1996–97, 2017–18
* **Kipras kauss**
** Kausa ieguvēji (9): 1965–66, 1966–67, 1985–86, 1991–92, 2000–01, 2009–10, 2012–13, 2015–16, 2016–17
** Finālisti (8): 1964–65, 1981–82, 1986–87, 1992–93, 1994–95, 1997–98, 2010–11, 2017–18
* **Kipras superkauss**
** Kausa ieguvēji (3): 2006, 2016, 2017
** Finālisti (11): 1966, 1967, 1982, 1986, 1991, 1992, 1994, 1998, 2001, 2010, 2013
* **Kipras Otrā divīzija**
** Uzvarētāji (1): 1956–57

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils 
* Kluba profils UEFA vietnē
Nikosijas "Olympiakos"

**Nikosijas "Olympiakos"** () ir profesionāls Kipras futbola klubs no Nikosijas, pašlaik spēlē Kipras futbola augstākajā līgā — Pirmajā divīzijā. Tas ir dibināts 1931. gadā. Komanda mājas spēles aizvada Makarija stadionā. Kluba futbolisti ir trīs reizes izcīnījuši Kipras čempiontitulu, vienreiz uzvarējuši Kipras kausa izcīņā un vienreiz ieguvuši Kipras superkausu. Kluba krāsas ir melna un zaļa.

2011. gadā klubu pārstāvēja Latvijas futbola vārtsargs Andrejs Pavlovs.

## Sasniegumi
* **[[Kipras futbola Pirmā divīzija|Kipras Pirmā divīzija]]**
** Čempioni (3): 1966–67, 1968–69, 1970–71
** Vicečempioni (4): 1964–65, 1965–66, 1972–73, 2000–01
* **Kipras kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1976–77
** Finālisti (3): 1961–62, 1977–78, 1990–91
* **Kipras superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1967
* **Kipras Otrā divīzija**
** Uzvarētāji (2): 1983–84, 1997–98

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Tramlink

***Tramlink*** ir vieglā dzelzceļa tramvaja sistēma Londonas dienvidos, lielākoties Kroidonas rajonā. Tā tika atklāta 2000. gadā un ir pirmā tramvaju sistēma Londonā pēc pēdējās tramvaja līnijas slēgšanas Londonā 1952. gadā. *Tramlink* izveidošanu veicināja metro neesamība Kroidonas rajonā. Tramvaja sistēmā ietilpst sliežu ceļi 28 kilometru garumā. Darbojas 4 tramvaja līnijas.

Tramvaja sistēma pieder uzņēmuma *[[Transport for London]]* struktūrvienībai *London Trams*, bet sistēmas operators ir *[[FirstGroup]]* meitasuzņēmums *Tram Operations Ltd*.

## Ārējās norādes

*
Ģula Kakašs

**Ģula Kakašs** (; dzimis , miris ) bija ungāru sporta vingrotājs, 1896. gada, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu un 1906. gada neoficiālo olimpisko spēļu dalībnieks.
 
## Olimpiskās spēles
Kakašs kopā ir startējis divās vasaras olimpiskajās spēlēs — 1896. gada Atēnu un 1900. gada Parīzes vasaras olimpiskajās un 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs Atēnās. Visās šajās olimpiskajās spēlēs viņš startēja dažādās sporta vingrošanas disciplīnās.
 
1896. gada Atēnu vasaras olimpiskajās spēlēs viņš startēja četrās vingrošanas disciplīnās — atbalsta lēcienā, līdztekās, vingrošanas stienī un vingrošana uz zirga. Diemžēl nevienā no šīm disciplīnām viņa iegūtais punktu skaits un vieta nav zināmi.
 
1900. gada Parīzes vasaras olimpiskajās spēlēs viņš startēja vienīgajā vingrošanas disciplīnā — daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš kopā ieguva 211 punktus, izcīnot dalīto 88./92 vietu.

Pēc 6 gadiem viņš startēja 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs, trijās sporta vingrošanas disciplīnās. Daudzcīņā ar 5 disciplīnām viņš ieguva 74 punktus, izcīnot 31. vietu; Daudzcīņā ar 6 disciplīnām viņš ieguva 91 punktu, izcīnot 23. vietu; bet komandu daudzcīņā viņš bija viens no Ungārijas komandas pārstāvjiem. Ungārijas komanda izcīnīja pēdējo 6. vietu, iegūstot 14.45 punktus.

## Olimpisko spēļu rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ģula Kakašs (SOK profils)
Wargaming

***Wargaming*** ir 1998. gadā Baltkrievijā dibināts datorspēļu izstrādes uzņēmums, kura galvenā mītne atrodas Kipras galvaspilsētā Nikosijā. Uzņēmumam ir biroji un izstrādes centri 20 vietās pasaulē, tomēr vislielākais izstrādes centrs atrodas Baltkrievijas galvaspilsētā Minskā. Pazīstamākie uzņēmuma produkti ir MMORPG *[[World of Tanks]]*, *[[World of Warplanes]]* un *[[World of Warships]]*.

## Ārējās saites

*
Aidara

**Aidara** (, ) ir 264 kilometrus gara Severskijdoņecas kreisā krasta pieteka, kuras augštece atrodas Krievijas Belgorodas apgabalā, bet lielākā daļa  - Ukrainas Luhanskas apgabalā.

Izteka Belgorodas apgabala dienvidaustrumos. Tek dienvidu virzienā. Ietek Severskijdoņecā netālu no Ščastjas. Upes krastos atrodas Starobiļska.

## Ārējās saites
2005. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**2005. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā]]** notika  no 26. septembra līdz 2. oktobrim Ungārijas galvaspilsētā Budapeštā.

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Komandu vērtējums
Katrā svara kategorijā cīkstonis par izcīnīto 1. vietu komandai deva 10 punktus, 2. vietu — 9 punktus, 3.—4. vietu — 8 punktus, 5.—6. vietu — 6 punktus, 7. vietu — 4 punktus, 8. vietu — 3 punktus, 9. vietu — 2 punktus un 10. vietu — 1 punktus.

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

## Latvijas cīkstoņu rezultāti

## Atsauces
* [[UWW] Database]
Greitas kalns

**Greitas kalns** jeb **Skromaņu Greitas kalns** ir pilskalns, kas atrodas Augšdaugavas novada Ambeļu pagasta centrālajā daļā, Dubnas upes kreisajā krastā, Skromonu ciemā. Apmēram 30 metrus augsto kalnu no trim pusēm ietver Dubnas upe (Škīvišku HES ūdenskrātuves ūdeņi), bet no dienvidrietumu puses izveidots 80 metrus garš valnis. Pilskalnu aprakstījis Ernests Brastiņš. Pēc viņa versijas, atradumi pilskalnā liecina par apdzīvotību akmens laikmetā, tomēr ievērojamie zemes darbi nav raksturīgi šim laikmetam.

## Foto galerija

Attēls:Greitas pilskalns.jpg|alt=
Attēls:Greitas pilskalna valnis.jpg|alt=
Attēls:Greitas pilskalna valnis (2).jpg|alt=
Attēls:Greitas kalns ortofoto.jpg|alt=|Greitas kalna 3D modelis
Attēls:Greitas kalns.jpg|alt=|Greitas kalna 3D modelis
Attēls:Greitas kalns5.jpg|alt=|Greitas kalna 3D modelis


## Ārējās saites
* Greitas kalns
*
Baranaukas pilskalns

**Baranaukas pilskalns** jeb **Lielās Baranaukas pilskalns** ir pilskalns, kas atrodas Augšdaugavas novada Ambeļu pagasta rietumu daļā, Dubnas upes (Galvānu HES ūdenskrātuves) labajā krastā, Lielās Baranovskas ciemā. Pilskalnu aprakstījis Ernests Brastiņš, tolaik pilskalns ticis saukts "Gorodoks". Tas ir savrups pakalns ar 7—10 metrus augstām malām. Kalns savulaik arts, tāpēc kultūrslānis izpostīts. Brastiņš liecinājis, ka pilskalnā atrastās trauku lauskas ir "rupjas un darinātas bez virpošanas". Plakuma garums ap 50 metriem, bet platums — 25 metri.

## Foto galerija

Attēls:Baranaukas pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Baranaukas pilskalna 3D modelis
Attēls:Baranaukas pilskalns.jpg|alt=|Baranaukas pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites
* Baranaukas pilskalns
*
Vetluga

**Vetluga** (, ) ir 889 kilometrus gara Volgas kreisā krasta pieteka Krievijas Eiropas daļas centrā, Kirovas, Kostromas un Ņižņijnovgorodas apgabalos, kā arī Marijelā.

Izteka Kirovas apgabala rietumos. Tek dienvidu virzienā. Upes kreisais krasts - lēzens, labais - stāvs. Tecējums lēns, daudz vecupju. Ietek Volgā (faktiski Čeboksāru ūdenskrātuvā) pie Kozmodemjanskas. Lielākās pietekas Vohma, Neja, Boļšaja Kakša, Usta, Ļunda. Vetlugas krastos atrodas Šarja Kostromas apgabalā un Vetluga Ņižņijnovgorodas apgabalā.

## Ārējās saites
AW Latvia

SIA ***AW Latvia*** ir uzņēmums, kas dibināts 2012. gadā un tā pamatdarbība ir kokapstrāde. Uzņēmums kā izmejmateriālu izmanto kokmateriālu, kas tiek iegūts demontējot vecas koka ēkas. Savas darbības laikā *AW Latvia* ir izveidojusi divus preču zīmolus *Antique wood* (produkti no otrreiz pārstrādātas koksnes — mēbeles, sienu apdares materiāls, trīsslāņu plātnes un interjera dizaina priekšmeti) un *Wooden Wall Design* (sienu apdares paneļi, durvis no antīka un jauna koka). Uzņēmums nodarbojas ar abu šo zīmolu produktu ražošanu un pārdošanu. Ražošana notiek uzņēmumam piederošā rūpnīcā, kas atrodas Smiltenē, Limbažu ielā 2. *AW Latvia* 2018. gadā tika iekļauta LIAA top 5 uzņēmumu sarakstā, kas eksportē vairāk nekā 70% no saražotās produkcijas uz vairāk kā 30 valstīm.

## Uzņēmuma zīmoli

### ''Wooden Wall Design''
*Wooden Wall Design* ir uzņēmuma *AW Latvia* preču zīme, kas reģistrēta 2020. gadā. Ar preču zīmi *Wooden Wall Design* tirgū tiek piedāvāti sienu apdares paneļi, apdares dēļi un durvis.

### ''Antique Wood''
*Antique Wood* ir uzņēmuma *AW Latvia* preču zīme, kas reģistrēta 2012. gadā. Ar preču zīmi *Antique Wood* tirgū tiek piedāvātas mēbeles, trīsslāņu plātnes, interjera dizaina priekšmeti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* preču zīmes ''Wooden Wall Design'' vietne
* preču zīmes ''Antique wood'' vietne
Leperu pilskalns

**Leperu pilskalns** jeb  **Lauka Ļāperu pilskalns**, arī **Ļāperu pilskalns** ir pilskalns, kas atrodas Augšdaugavas novada Ambeļu pagasta austrumu daļā, Dubnas upes kreisajā krastā, Lauku Ļāperu ciemā. Pilskalnu aprakstījis Ernests Brastiņš. Tas ir savrups pakalns, kas paceļas 25 metrus virs Dubnas upes līmeņa. Kalns savulaik arts, tāpēc kultūrslānis postīts. Pilskalna plakums apmēram 35 metru diametrā. Kalnam ir divas terases.

## Foto galerija

Attēls:Leperu pilskalns5.jpg|alt=|Leperu pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites
* Leperu pilskalns
*
6829. autobusu maršruts

**6829. autobusu maršruts** ir reģionālais autobusu maršruts, kurš nodrošina pasažieru pārvadājumus no Rīgas (galapunkts atrodas Riepnieku ielā) līdz Ropažu ciemam Ropažu novadā. Maršrutu apkalpo AS "Nordeka", pirms tam SIA "Galss Buss".

Cena par braucienu no Rīgas līdz Ropažiem ir 2,50 eiro.

## Maršruts
**[[Rīga]] — [[Ropaži]]** kursē pa šādām ielām: Riepnieku ielā, Emīlijas Benjamiņas iela, Marijas iela, A. Čaka iela, Pērnavas iela, Augusta Deglava iela, Autoceļš P4, Ceļš uz Silakrogu, Autoceļš V68 un Autoceļš P10.

**Ropaži — Rīga** kursē pa šādām ielām: Autoceļš P10, Autoceļš V68, Ceļš uz Silakrogu, Autoceļš P4, Augusta Deglava iela, Pērnavas iela, A. Čaka iela, Marijas iela, Emīlijas Benjamiņas iela un Riepnieku ielā.

### Pieturas
Oficiāli maršrutam ir 72 pieturas (35 virzienā no Rīgas uz Ropažiem un 37 virzienā no Ropažiem uz Rīgu). Uz pieprasījuma vadītājs var apstāties arī neoficiālajā pieturā, piemēram, pieturā  "Kaivas iela" Rīgas teritorijā.

## Atsauces
Ricas ezers

**Ricas ezers** (, ), arī **Rica ezers** un **Lielais Ricas ezers** ir ezers Kaukāza kalnos, Gruzijas teritorijā, Abhāzijas ziemeļrietumu daļā. Ezers izveidojies apmēram pirms 250 gadiem, kad kalna nogruvuma dēļ tika aizsprostota Lašipses upes gultne. Vienīgais ceļš turp no Melnās jūras piekrastes gar ezera dienvidu krastu tika uzbūvēts 1936. gadā, šī paša ceļa turpinājums vēlāk izbūvēts līdz Avadharas kūrortam uz ziemeļiem no ezera. Ezers padomju laikā bija nozīmīgs tūrisma objekts. To joprojām apmeklē Krievijas tūristi, tomēr likumīgi to apmeklēt ir problemātiski politiska un reizēm arī militāra konflikta dēļ starp Gruziju un pašpasludināto Abhāzijas valsti. 

1930. gadā tika izveidots Ricas dabas rezervāts (162,89 km2), lai aizsargātu ezera un apkārtējās teritorijas dabisko stāvokli. 

## Ģeogrāfija
Ricas ezers ir dziļākais ezers Abhāzijā (131 m), tas ir bagāts ar forelēm, aklimatizētas sīgas un sapali. Tajā ietek sešas upes, iztek viena — Jupšara. Austrumu piekrastes līcī izveidota peldvieta ar oļu pludmali. Ezera ūdens ir auksts un dzidrs. Ūdens krāsa ir mainīga fitoplanktona un ietekošo upīšu iespaidā. Pavasarī un vasarā ezera ūdeņi ir dzeltenīgi zaļgani, pārējā laikā — zilgani. 

### Klimats
Gada vidējā gaisa temperatūra apvidū ir +7,8 grādi pēc Celsija (janvāris –1,1°C, augusts +17,8°C). Vidējais nokrišņu daudzums gadā ir apm. 2000—2200 mm. Ziemas dažreiz ir sniegotas. 

### Apkaime
Ezeru ieskauj subalpīnās pļavas un jauktu koku mežiem klāti kalni ar augstumu no 2200 līdz 3500 m vjl. Reģions ap Ricas ezeru ir daļa no Eiksīnas-Kolhiskā lapu koku mežu ekoreģiona, kurā ir diezgan liela mūžzaļo samšita (*Buxus*) biržu koncentrācija. Ap ezeru aug Kaukāza baltegles, kuru augstums pārsniedz 70 metrus. Netālu atrodas Mazais Ricas ezers (0,2 km2). 

## Ievērojamas personas
Padomju līderim Josifam Staļinam pie ezera bija viena no vasarnīcām. Tai blakus atrodas Ņikitas Hruščova vasarnīca. Mūsdienās tās pieder neatzītajai Abhāzijas valdībai un pa tām vada ekskursijas. 

## Ricas leģendas un stāsti
Par ezeru ir daudz leģendu un pasaku. 

### Izcelsme
Senatnē mūsdienu ezera vietā bijusi ieleja un upe. Tur dzīvoja meitene, vārdā Rica, kopā ar brāļiem. Reiz meiteni nolaupīja un viņa noslīka glābšanas operācijas laikā nejauši izveidotajā ezerā. Neveiksmīgie glābēji — meitenes brāļi pārvērtušies kalnos ap ezeru.       

### Ardievu, dzimtene!
30. gados, būvējot Staļina vasarnīcu, karavīri veda celtniecības materiālus pa bīstamu serpentīna ceļu. Reiz visbīstamākajā vietā viena kravas automašīna nokrita no serpentīna. Kritiena laikā šoferis esot saucis: "Ardievu, dzimtene!" ("*Прощай, Родина*!" ). Kopš tā laika šī vieta autovadītāju vidū tiek dēvēta "Ardievu, dzimtene!" 

## Attēlu galerija

Attēls:Road to Ritza.jpg| Ceļš uz Ricas ezeru 
Attēls:Greater Ritsa Lake.jpg|Ezers 2013. gadā 
Attēls:Пляж на Рицце - panoramio.jpg|Ricas pludmale 2007. gadā
Attēls:Lake Ritsa (3).jpg|Skats uz ezeru no pludmales puses
Attēls:Гостиница на озере.jpg|Viesnīca pie ezera
Attēls:2014 Reliktowy Park Narodowy Rica, Widok na jezioro Rica od strony południowo-zachodniej (01).jpg|Skats uz ezeru no dienvidrietumiem


## Atsauces

## Ārējās saites
Rindas luterāņu baznīca

**Rindas evaņģēliski luteriskā baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīcas baznīca, kas atrodas Ventspils novada Ances pagasta Rindā. 1744. gada baznīcas altāris, durvju komplekts un kancele ar gleznojumiem ir valsts nozīmes mākslas pieminekļi.

## Vēsture
Tagadējā baznīcas ēka celta no 1833. līdz 1835. gadam pēc Kārļa Otto fon Bēra rīkojuma. Tā ir plēsto laukakmeņu celtne, bet stūru apdarei izmantoti sarkanie ķieģeļi. 1841. gadā baznīca ieguva zvanu, kuru darināja Ulrihs Johans Kleinšmits. 1854. gadā Kārlis Bitners izgatavoja baznīcas ērģeles. 1877. gadā baznīcu paplašināja, bet 1904. gadā tai piebūvēja torni.  Sākoties Pirmajam pasaules karam, baznīcas zvanu evakuēja uz Krieviju, kur tas pazuda. 
2005. gadā Ugāles meistars Jānis Kalniņš restaurēja ērģeles.

## Ārējās saites
*
* Draudzes lapa Facebook
Dezideriuss Veins

**Dezideriuss (Dezē) Veins** (; dzimis , miris ) bija ungāru sporta vingrotājs un ārsts, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
1896. gada Atēnu vasaras olimpiskajās spēlēs Veins startēja četrās vingrošanas disciplīnās — atbalsta lēcienā, līdztekās, vingrošanas stienī un vingrošana uz zirga. Diemžēl nevienā no šīm disciplīnām viņa iegūtais punktu skaits un vieta nav zināms.

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dezideriuss Veins (SOK profils)
Katerina Burmistrova

**Katerina Burmistrova** (; dzimusi ) ir bijusī ukraiņu brīvā stila cīkstone, 2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībniece, Pasaules un Eiropas čempione, Pasaules un Eiropas čempionātu medaļniece, Ukrainas Nopelniem bagātā sporta meistare.

## Biogrāfija
Katerina Burmistrova dzimusi 1979. gadā Sumos. 1997. gadā pēc vidusskolas beigšanas, viņa iestājās A. S. Makarenka vārdā nosauktajā Sumu Valsts pedagoģiskajā universitātē, kuru absolvēja 2002. gadā un ieguva specialitāti: vidusskolas fiziskās kultūras skolotājs, sporta sekciju vadītājs, tūristu darba organizators.
No 2012. līdz 2014. gadam mācījās Sumu Valsts universitātē un to beidzot ieguva maģistra grādu specialitātē "Mediji-komunikācija".

### Sporta karjera
1998. gadā viņa debitēja brīvās cīņas sacensībās. Pirmais treneris bija Anatolijs Kačurs. Treneri - Ukrainas Nopelniem bagātie treneri S. Lazarenko un J. Golubs. Sacensībās piedalās no Sumu sporta kluba "Dinamo".

### Galveno sacensību rezultāti
#### Olimpiskās spēles

#### Pasaules čempionāti

#### Eiropas čempionāti

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Ukrainas Nopelniem bagātā sporta meistare (2005).

## Atsauces

## Ārējās saites