Amariļļu dzimta

**Amariļļu dzimta** (*Amaryllidaceae*) ir asparāgu rindas dzimta, kas apvieno krāšņākos un neparastākā izskata tropu un subtropu apgabalu lilijveidīgos. Daļa sugu sastopamas mērenās joslas siltajā daļā.

Latvijā savvaļā nav sastopamas. Dārzos audzē narcises, pienpulkstenītes un baltās sniegpulkstenītes. Sniegpulkstenīte vietām sastopama kā dārzbēgle.

## Apraksts un izplatība
[thumb|left|''[Nerine sarniensis* zīmējums.]]
[[Attēls:Amaryllis belladonna sfbg 2.jpg|thumb|*Amaryllis belladonna*.]]
[[Attēls:Cyrtanthus elatus flowers.jpg|thumb|[[Ugunsamariļļi|Ugunsamarillis]] (*Cyrtanthus elatus*).]]
[[Attēls:Amancay en Parque de las Leyendas.jpg|thumb|*Ismene amancaes*.]]
[[Attēls:Gardenology.org-IMG 5050 hunt0904.jpg|thumb|*Hippeastrum papilio*.]]
Daudzgadīgi [[lakstaugi]], arī [[sukulenti]] ar sīpoliem, bumbuļsīpoliem, dažām ģintīm kā *Agapanthus*, *Clivia* un *Scadoxus* — ložņājošiem sakneņiem.

[[Lapas]] vienkāršas veselas, lancetiskas, lineāras, eliptiskas, to mala gluda. [[Vainaglapa]]s 6, spilgtas, brīvas vai saaugušas. Arī [[putekšņlapa]]s 6, augļlapas 3. [[Auglis]] pogaļa vai [[oga]].

Lielākie daudzveidības centri ir [[Dienvidamerika]] un [[Dienvidāfrikas Republika|Dienvidāfrika]]. Daudzas [[Āfrika|Āfrikā]] sastopamās sugas aug sezonāli sausajos apgabalos [[savanna|savannās]] un dzeloņkrūmu veidā. [[Namakvalenda|Namakvalendā]] un [[Kāpzeme|Kāpzemē]] 111 sugas jeb apmēram 77% šeit sastopamo amariļļveidīgo ir [[endēms|endēmas]]. Pazīstamākā Dienvidāfrikas suga ir [[skaistais amarillis]] (*Amaryllis belladonna*), kam raksturīgs liels [[bumbieres|bumbierveida]] sīpols un līdz 80 [[centimetrs|cm]] garš ziednesis ar 4—9 ziediem. Šī plaši kultivētā suga pārgājusi savvaļā [[Korsika|Korsikā]], [[Portugāle|Portugālē]], [[Kanāriju salas|Kanāriju salās]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], [[Čīle|Čīlē]], [[Meksika|Meksikā]], [[Kuba|Kubā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]] un citviet.

[[Mīnija klīvija]] (*Clivia miniata*) no [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] piekrastes mežiem Dienvidāfrikā ir ne vien dekoratīva, bet to arī bieži ievāc [[ārstniecības augi|ārstniecības]] un dažādu rituālu vajadzībām. Tā, šo augu izmanto maģiskās ceremonijās, lai atvairītu zibens spērienus.
Tāpēc šīs sugas augšanas vietās biežāk var redzēt norautas lapas un bedrītes.

Dienvidaustrumu [[Āzija|Āzijā]] plaši izplatītā [[Āzijas krīnija]] (*Crinium asiaticum*) ir viena no lielākajām sīpolpuķu sugām, kas ir līdz 2 [[metrs|m]] augsta. Vairākas Āfrikas krīnijas aug sezonālo peļķveida [[dīķis|dīķu]] (*vleis*) ieplakās. Tās maveidā uzzied tikai pēc lietavām, bet sauso sezonu sīpols pavada miera stāvoklī izžuvušajā smilšaini dūņainajā gultnē.

Plašā [[ugunsamariļļi|ugunsamariļļu]] (*Cyrtanthus*) ģints sastopama Āfrikas dienvidu daļas savannās, [[finboss|finbosos]], [[tuksnesis|tuksnešos]], krūmājos, kā arī tropiskajos [[kserofīti|kserofītu]] mežos. Daļa ugunsamariļļu uzzied uzreiz pēc degumiem, daļa sugu zied tikai pēc ugunsgrēka. Līdzīgs augšanas cikls ir Dienvidāfrikas finbosā augošajiem [[asinsamariļļi]]em (*Haemanthus*) ar sarkaniem ziediem — *H. canaliculatus* un *H. coccineus*. Ģints sarkanos ziedus apputeksnē [[taureņi|taurenis]] *Aeropetes tulbaghia*, sugas ar sārtiem ziediem — [[bites]].

[[Raiblapu klinanta|Raiblapu klinantu]] (*Clinanthus variegatus*), ģinšu *Ismene* un *Pyrolirion* atveidi atrodami seno [[inki|inku]] mākslas darbos, zīmējumos, ilustrētos pierakstos un ceremoniālos traukos. Agrāk *Ismene amancaes* bija tik daudzskaitlīgi, ka ziedēšanas laikā pauguri ap [[Lima|Limu]] [[Peru]] kļuva dzeltenīgi. Koloniālajos laikos šo notikumu atzīmēja kā *Fiesta de Amancaes*. Gadsimtu laikā ziedu, sīpolu, [[stublājs|stublāju]] ievākšanas, dzīvesvietu iznīcināšanas rezultātā saglabājušās vienīgi nedaudzas dzīvotspējīgas populācijas.

Audzēšanā iecienītākie Dienvidamerikas amariļļveidīgie ir [[hipeastri]] (*Hippeastrum*), kas sastopami no [[Centrālamerika]]s un [[Karību jūra|Karību]] reģiona līdz [[Argentīna]]i. Lielākā daļa ģints pārstāvji ir prāvi augi ar lieliem ziediem. Tie aug tropu mežos, krūmājos, zālainēs, tuksnešos; vislielākā dažādība ir kalnainos reģionos augstumjoslā ap 0,8—1,5 m [[v.j.l.]] Daudzu sugu pastāvēšanu apdraud [[dabiskā vide|dabiskās vides]] iznīcināšana, turklāt vairāku sugu areāli ir ļoti nelieli.

*Lycoris* ir viena no nedaudzām amariļļu dzimtas ģintīm, kas izplatīta austrumu un dienvidaustrumu Āzijā. Tulkojumā no [[mandarīnu valoda]]s ģints nozīmē "zeme pēkšņi smaida".

Mērenā klimata apgabalos [[Eiropa|Eiropā]] sniegpulkstenītes (*Galanthus*), [[narcises]] un pienpulkstenītes (*Leucojum*) ir pirmie [[pavasaris|pavasara]] vēstneši dažviet jau [[februāris|februāra]] vidū. Sniegpulkstenītes, kas sastopamas [[Eirāzija|Eirāzijā]] no [[Pireneji]]em līdz [[Irāna]]i, pārsvarā zied ļoti agri, tomēr dažas no aptuveni 20 sniegpulkstenīšu sugām uzzied tikai [[vasara]]s beigās.

[[Sīpoli (ģints)|Sīpolu]] ģintij pieder aptuveni 900 sugas, kuru liela daļa izplatīta dažādās [[Ziemeļu puslode]]s [[bioma|biomās]]. [[Dārza sīpols|Dārza sīpolam]], [[ķiploks|
ķiplokam]] un citām ēdamām ģints sugām jau kopš seniem laikiem ir liela ekonomiskā nozīme. Dekoratīvie sīpoli kļuva īsteni iecienīti dārzaugi tikai 20. gadsimtā. Daudzām sugām ir ierobežots izplatības areāls, un tās ir mazpazīstamas dārzkopju starpā. Tā, *Allium munzii* nelielās populācijas sastopamas tikai mitrā zālainē [[Riversaidas apgabals|Riversaidas apgabalā]] Kalifornijā, un sugu apdraud lauksaimniecība, [[derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] iegūšana un automašīnas.

== Sistemātika ==
Dzimtas nosaukums atvasināts no [[ģints tips|ģints tipa]] *Amaryllis*, kuru 1753. gadā savā darbā *Species Platarum* aprakstīja [[Kārlis Linnejs]].

[[Kronkvista sistēma]] (1981) amariļļus pieskaitīja [[liliju rinda]]s (*Liliales*) [[liliju dzimta]]i (*Liliaceae*).

[[APG sistēma]] (1998) (segsēkļu klasifikācijas taksonomiskā sistēma) izdalīja atsevišķu amariļļu dzimtu kā vienu no asparāgu rindas dzimtām. Šādu iedalījumu saglabā arī [[APG IV sistēma]] (2016).

=== Apakšdzimtas ===
Amariļļu dzimtu veido 3 apakšdzimtas:
* *'Amariļļu dzimta*' (*Amaryllidaceae*)
** apakšdzimta *Agapanthoideae*
** apakšdzimta *Allioideae*
** apakšdzimta *Amaryllidoideae*

=== Ģintis ===
Saskaņā ar *Angiosperm Phylogeny Website*, amariļļu dzimtai pieder 73 ģintis un 1605 sugas., savukārt *The Plant List'' (2013) norāda 80 ģintis un 2258 sugas.

## Atsauces

## Literatūra
* Augu ģeogrāfija un daudzveidība. Normunds Priedītis. Apgāds Zvaigzne ABC, 2009. 
* Растения. Самая большая энциклопедия. Луиза Эббот, Анна-Лиза Эванс. 2004 Dorling Kindsley Limited; A Penguin Company. "Издательства Астрель", перев. с англ. 2006.