open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Citrons

**Īstais citronkoks** (*Citrus limon*) ir neliels mūžzaļš rūtu dzimtas citrusaugs, kura sākotnējā dzimtene ir Dienvidaustrumāzija vai, iespējams, Indijas ziemeļi. Par **citronu** sauc šī koka augli, kas ir iegareni, ovāli un parasti dzeltenā krāsā.

Citronkoki izaugi līdz 4,5-6 metru augstumam, ja netiek atzaroti. Lapu garums ir aptuveni 10 cm. Ziedi ir baltā krāsā. Augļa izmēri ir no 7,5 līdz 12,5 cm gari. Pēc iesēšanas citronkokam pirmais auglis izveidojas pēc 10—11 gadiem.

## Audzēšana
Citroni tiek audzēti gandrīz visās tropu un subtropu zemēs. Visvairāk citroni 2009. gadā tika ievākti Indijā, Meksikā, Ķīnā, Argentīnā un Brazīlijā. No Eiropas valstīm visvairāk citronus iegūst Spānijā, Itālijā un Grieķijā. Vidusjūras zemēs citronus sāka audzēt 11. gadsimtā, kad tos ieveda krustneši no Tuvajiem Austrumiem.

## Šķirnes
Citronus audzē gandrīz visā pasaulē, un biologi nevar vairs saskaitīt, cik pavisam kopā ir citronu šķirnes. Būtiskākā atšķirība starp šķirnēm ir tikai to ārējais izskats, bet pārējās pazīmes — uzturvērtība un saimnieciskā nozīme — tikpat kā ir nemainīgas. Atšķirībām starp dažādu citronu šķirņu garšām nav liela nozīme, jo tos salīdzinoši reti lieto uzturā svaigā veidā.

## Izmantošana
Citronus visā pasaulē izmanto galvenokārt kulinārijā, bet tikpat labi var izmantot arī skaistumkopšanā un rūpniecībā, piemēram, ziepju ražošanā kā smaržvielu. No augļa iegūst sulu, bet arī tā mīkstā daļa un miza tiek izmantoti ēdienu pagatavošanā. Citronsulā ir aptuveni 5% citronskābes, kura piešķir citronam skābenu garšu un pH skaitli palielina no 2 uz 3. Citronsulu kā skābi bieži vien izmanto arī zinātniskos eksperimentos izglītības nolūkā, jo tā ir arī salīdzinoši lēti iegūstama. Citronos C vitamīns ir 51 mg uz 100 g, kas ir aptuveni tikpat, cik apelsīnos un citos citrusaugļos.

## Skatīt arī
* Laims
* Citronskābe

## Atsauces

## Ārējās saites
Maksims Surajevs

**Maksims Surajevs** (*Максим Викторович Сураев*, dzimis ) ir Krievijas kosmonauts, politiķis. 

Surajeva pirmais kosmiskais lidojums SKS 21. ekspedīcijas sastāvā kā lidojuma inženierim notika no  līdz , startējot un nolaižoties ar kosmosa kuģi *[[Sojuz TMA-16]]* (viņš arī *Sojuz* komandieris).
thumb|left|Surajevs veic radioamatieru sakaru seansu SKS 2010. gada 16. janvārī

Atšķirībā no visiem citiem agrākiem PSRS un Krievijas kosmonautiem, Surajevam Aizsardzības ministrija vairs nepiešķīra Krievijas Federācijas Varoņa goda nosaukumu, lai gan Roskosmos vadība to vairākkārt pieprasīja. 30. novembrī, pēc plašās rezonanses presē, tomēr tika piešķirts Krievijas Federācijas Varoņa nosaukums un medaļa Zelta Zvaigzne.

2012. gadā Surajevs  atvaļinājās no militārā dienesta pulkveža pakāpē.

Otro reizi kosmosā Maksims Surajevs devās 2014. gada maijā kosmosa kuģī *[[Sojuz TMA-13M]]* uz SKS 40. ekspedīcijas sastāvā. Viņš bija 41. ekspedīcijas komandieris. Uz zemes atgriezās 2014. gada novembrī.

Maksims Surajevs 2016. gada 18. septembrī ievēlēts Krievijas Valsts Domē, pārstāvot partiju Vienotā Krievija. 23. septembrī viņš atstāja Kosmonautu sagatavošanas centru un kosmonautu vienību.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfiskie dati astronaut.ru lapā 
* Biogrāfiskie dati Krievijas Varoņu lapā
Valjadolida

**Valjadolida** (, ) ir pilsēta Spānijas centrālās daļas ziemeļrietumos, Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā, faktiskais apgabala administratīvais centrs, kā arī Valjadolidas provinces administratīvais centrs. Valjadolida atrodas Pisvergas upes krastos netālu no Esgevas ieteces šajā upē un netālu no Pisvergas ieteces Dvero upē. 2021. gadā pilsētā dzīvoja 299 tūkstoši iedzīvotāju.

## Vēsture
Rakstiskajos avotos Valjadolida pirmo reizi pieminēta 1072. gadā, kad Kastīlijas karalis Alfonso VI nodeva šo zemi pārvaldībā augstmanim Pedro Ansuresam. Ansuresa laikā Valjadolida strauji izauga par nozīmīgu pilsētu. 12. gadsimtā, Alfonso VII valdīšanas laikā, Valjadolida kļuva par vienu no Kastīlijas Karalistes valdnieka galma uzturešanās vietām (būtībā tā bija karalistes galvaspilsēta). Līdz pat 16. gadsimtam, kad valdīja Felipe II, tajā uzturējās gan Kastīlijas, gan Spānijas karaļa galmi. Īsu brīdi, no 1600. līdz 1606. gadam, Valjadolidā uzturējās arī Felipes III galms. 1469. gadā Valjadolidā apprecējās Kastīlijas Izabella un Aragonas Ferdinands II, kas lika pamatus vēlākās Spānijas izveidei.

Valjadolida ir ievērojama arī ar to, ka šajā pilsētā miris Kristofors Kolumbs.
## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
Valjadolidā dzimuši vai dzīvojuši:
* Felipe II, arī Filips II (spāņu: Felipe II; portugāļu: Filipe I; katalāņu: Felip I; 1527-1598) bija Spānijas karalis (1556 — 1598), Portugāles karalis (1581 — 1598) un Neapoles karalis (1554 — 1598)

## Atsauces

## Ārējās saites
Brunejas futbola izlase

**Brunejas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Bruneju starptautiskās futbola sacensībās. Brunejas futbola izlasi pārvalda Brunejas Futbola asociācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1971. gadā pret Malaiziju. Izlase nav ne reizi kvalificējusies ne FIFA Pasaules kausam, ne Āzijas kausam.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1982 - *Nepiedalījās*
* 1986 - *Nekvalificējās*
* 1990-1998 - *Nepiedalījās*
* 2002 - *Nekvalificējās*
* 2006-2014 - *Nepiedalījās*
* 2018 - *Nekvalificējās*
* 2022 - ''Nekvalificējās''
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*

## Āzijas kausā
* 1956-1968 - *Nepiedalījās*
* 1972 - *Nekvalificējās*
* 1976 - *Nekvalificējās*
* 1980-1996 - *Nepiedalījās*
* 2004 - *Nekvalificējās*
* 2007 - *Nepiedalījās*
* 2011 - *Nekvalificējās*
* 2015 - *Izstājās*
* 2019 - *Nekvalificējās*
* 2023 - *Nekvalificējās*
* 2027 - *Nekvalificējās*
## Ārējās saites
Rīgas Kurzemes rajona ielu uzskaitījums

Šis ir **Rīgas [[Kurzemes rajons|Kurzemes rajona]] ielu uzskaitījums**. Rīgas ielu sadalījums atbilstoši priekšpilsētu (rajonu) izpilddirekciju administratīvajām teritorijām tika izveidots, lai atvieglotu tiesas piekritības noteikšanu.

## Ielu uzskaitījums

## Skatīt arī
* Rīga
* Kurzemes rajons
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Tipveida dzīvojamā apbūve Rīgā
* Rīgas klimats

## Piezīmes un atsauces
Down in It

**"Down in It"** (zināms arī kā ***Halo 1***) ir pirmais Nine Inch Nails singls no albuma *[[Pretty Hate Machine]]*.

## Izdevumi
* TVT Records TVT 2611 — 12" Vinyl
* TVT Records TVT 2611-2 — CD

## Dziesmu saraksts
# "Down in It (skin)" — 3:48
# "Down in It (shred)" — 6:56
# "Down in It (singe)" — 7:03

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa
* ["Down In It"](http://www.ninwiki.com/Down_In_It_(halo)) NinWiki informācija
Head Like a Hole

**"Head Like a Hole"** ir otrais Nine Inch Nails singls no albuma *[[Pretty Hate Machine]]*.

## Izdevumi
* TVT Records TVT 2614 — ASV 12" vinila plate
* TVT Records TVT 2615-2 — ASV kompaktdisks
* Island Records 12 IS 484 878 893-1 — Apvienotās Karalistes 12" vinila plate
* Island Records CID 482 878 893-2 — Apvienotās Karalistes kompaktdisks

## Dziesmu saraksts
### ASV versija
# "Head Like a Hole (Slate)" — 4:13
# "Head Like a Hole (Clay)" — 4:30
# "Terrible Lie (Sympathetic Mix)" — 4:26
# "Head Like a Hole (Copper)" — 6:26
# "You Know Who You Are" — 5:40
# "Head Like a Hole (Soil)" — 6:38
# "Terrible Lie (Empathetic Mix)" — 6:11
# "Down in It (Shred)" — 6:51
# "Down in It (Singe)" — 7:21
# "Down in It (Demo)" — 3:55

### Apvienotās Karalistes versija
# "Head Like a Hole (Clay)" — 4:30
# "Head Like a Hole (Copper)" — 6:26
# "Head Like a Hole (Opal)" — 5:18

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa
* ["Head Like a Hole"](http://www.ninwiki.com/Head_Like_A_Hole_(halo)) NinWiki informācija
Denvera

**Denvera** (, ) ir pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, Kolorādo štata administratīvais centrs. Tā ir arī štata visapdzīvotākā pilsēta. Pilsētā dzīvo aptuveni 715 tūkstoši iedzīvotāju, bet tās aglomerācijā iedzīvotāju skaits sasniedz gandrīz 2,7 miljonus.

Denverā atrodas Savienoto Valstu bronhiālās astmas nacionālais centrs. Pilsētā ir arī divas universitātes.

## Vēsture
Denvera ir dibināta 1858. gada novembrī Kanzasas teritorijas rietumos. Tā bija kalnrūpniecības pilsētiņa, kurā ieguva zeltu. Denveras teritoriju pirms kolonizācijas apdzīvoja apaču un komanču ciltis. Pilsētiņa tika nosaukta Kanzasas teritorijas gubernatora Džeimsa Viljama Denvera vārdā.

 tika dibināta Kolorādo teritorija. 1867. gadā Denvera kļuva par teritorijas administratīvo centru. 1876. gadā tika izveidots Kolorādo štats, ko pievienoja Amerikas Savienotajām Valstīm.

Līdz 1890. gadam iedzīvotāju skaits pilsētā bija pieaudzis līdz 106 tūkstošiem. 20. gadsimta sākumā Denverā sāka ražot *[[Brass Era]]* automašīnas. 1970. gadā Denvera pieteicās rīkot 1976. gada ziemas olimpiskās spēles un tā arī ieguva rīkotājpilsētas statusu, bet tās gala rezultātā pagaidām vienīgo reizi vēsturē tika pārceltas uz citu pilsētu — uz Insbruku.

## Ģeogrāfija
Denvera atrodas starp Klinšu kalniem un Lielajiem līdzenumiem. Denveras centrs atrodas Sautplatas upes austrumu krastā. Pilsētas kopējā platība ir 401,3 km², no kuriem 4,1 km² jeb 1,03% ir ūdeņi. Denveras pilsēta un apgabals robežojas ar trim citiem apgabaliem: ar Adamsa apgabalu ziemeļos un austrumos, ar Arapaho apgabalu dienvidos un austrumos un ar Džefersona apgabalu rietumos.

Pilsētas augstums virs jūras līmeņa ir no 1540 līdz 1700 metriem.

## Sports
Nacionālajā basketbola asociācijā Denveru pārstāv Denveras "Nuggets", Nacionālajā hokeja līgā to pārstāv Kolorādo "Avalanche", bet Nacionālajā futbola līgā — Denveras "Broncos". Augstākajā beisbola līgā spēlē Kolorādo "Rockies".

## Sadraudzības pilsētas
Denverai ir šādas sadraudzības pilsētas (iekavās norādīts gads, kad dibinātas šīs saistības):
*  (1948);
*  (1960);
*  (1975);
*  (1977);
*  (1983);
*  (1983);
*  (1984);
*  (1985);
*  (1995);
*  (2001).

## Atsauces

## Ārējās saites
Gijs Lalibertē

**Gijs Lalibertē** (, dzimis ) ir Kanādas uzņēmējs, miljardieris un pokera spēlētājs. Starptautiski pazīstamā "Saules cirka" () dibinātājs un vadītājs. 2009. gadā kļuva par kosmonautu—tūristu. Pēc 2022. gada 30. janvāra datiem Lalibertē bagātība ir 1,2 miljardi dolāru.

## Biogrāfija
Gijs Lalibertē piedzima 1959. gadā Kvebekā. Jau bērnībā viņam radās interese par šovbiznesu, kad vecāki aizveda viņu skatīties cirka izrādi, un viņš izlasīja cirka īpašnieka Finiasa Teilora Bārnuma biogrāfiju. Gijs Lalibertē mākslinieka darbību sāka 14 gadu vecumā, uzstājoties pilsētas laukumos un ielās. 18 gados viņš aizbrauca uz Eiropu, kur viņš uzstājās kā ielu mākslinieks. Viņš apmeklēja dažādas cirka skolas un tikās ar slaveniem māksliniekiem. 20 gadu vecumā Gijs kopā ar skolasbiedru jau organizēja tūres. 1983. gadā Kvebekas valdība izsludināja 1,5 miljonu dolāru finansējumu kā daļu no franču pētnieka Žaka Kartjē Kanādas atklāšanas 450 gadadienas svinībām. To ieguva Lalibertē ar draugu. Savu uzņēmumu viņi reģistrēja 1984. gadā, nosaucot to "Saules cirka lielais ceļojums" (). "Saules cirks" guvis lielus panākumus, tas darbojas piecos kontinentos, izrādēs nodarbināti aptuveni 4000 cilvēku no vairāk nekā 40 valstīm, un tiek lēsts, ka gada ieņēmumi pārsniedz 810 miljonus ASV dolāru.

[thumb|left|200px|G. Lalibertē ir aizrautīgs [pokers|pokera spēlētājs]]
### Pokera spēlēšana
Lalibertē nodarbojas arī par pokeru. Ap 2006. gadu viņš sāka spēlēt īpaši augstu likmju tiešsaistes naudas spēles, kā arī piedalīties klātienes  turnīrus. 2007. gada Pasaules pokera tūres čempionātā ieguva ceturto vietu un 696 220 dolāru naudas balvu. 2011. gadā Lalibertē organizēja turnīru *Big One*, 1 miljona dolāru dalības turnīru, kas tika iekļauts 2012. gada Pasaules pokera sērijās. Daļa naudas balvas tika ziedota Lalibertē filantropiskajai organizācijai *One Drop Foundation*, kuras galvenais mērķis ir nodrošināt tīru dzeramo ūdeni un higiēnas preces visā pasaulē.

### Lidojums kosmosā
Gijs Lalibertē, samaksājot par kosmisko lidojumu vairāk nekā 20 miljonu dolāru, ir kļuvis par kosmisko tūristu. Viņa lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju sākās , startējot kosmosa kuģī Sojuz TMA-16. Uz zemi Lalibertē atgriezās ar Sojuz TMA-14 , kosmosā pavadot 10 dienas 21 stundu 17 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Cirque du Soleil's oficiālā mājaslapa 
* One Drop Foundation 
* Lalibertē biogrāfija Spacefacts.de
Geräusch

***Geräusch*** () ir Vācijas pankroka grupas *[[Die Ärzte]]* 10. studijas albums, tas tiek izdots sadarbībā ar *[[Hot Action Records]]*. Eiropā tas tiek laists klajā . Albums sastāv no 2 diskiem.

## Dziesmu saraksts

### CD1 (Schwarzes Geräusch)

### CD2 (Rotes Geräusch)

## Personāls

* Fārins Ūrlaubs — ģitāra, vokāls
* Bela Felzenheimera — bungas, vokāls
* Rodrigo Gonsaless — basģitāra, vokāls
* Selīna Bostiča — fona vokāls (CD2 4. dziesma)
* Ginters Gabriels — fona vokāls (CD2 9. dziesma)
* Martins Klempnovs — fona vokāls (CD2 10. dziesma)

## Vieta topos

### Singlu vietas topos

## Ārējās saites

* Grupas oficiālā mājaslapa
Harijs Hess

**Harijs Hess** (; dzimis  Ošavā, Kanādā) ir kanādiešu ģitārists, producents un komponists, labāk pazīstams kā kanādiešu melodiskā roka grupu *[[Harem Scarem]]* un *[[Blind Vengeance]]* dalībnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Vineta Muižniece

**Vineta Muižniece** (dzimusi ) ir Latvijas juriste un politiķe, bijusī Tautas partijas biedre. Bijusi Latvijas tieslietu ministre, triju Saeimu deputāte, 8. un 9. Saeimas priekšsēdētāja biedre. Pēc politiskās karjeras beigām bija Satversmes tiesas tiesnese, šobrīd atstādināta uz laiku dēļ tiesvedības par iespējamu dokumentu viltošanu laikā, kad V. Muižniece bija Saeimas Juridiskās komisijas vadītāja.

## Izglītība
1975. gadā absolvējusi Rīgas 39. vidusskolu. 1984. gadā beigusi Latvijas Valsts universitātes Juridisko fakultāti, 2000. gadā ieguvusi sociālo zinātņu maģistra grādu sabiedrības vadībā Latvijas Universitātes Ekonomikas un vadības fakultātē.

## Politiskā darbība
Politisko darbību sākusi kā Valsts prezidenta Gunta Ulmaņa padomniece. Bijusi arī 6. Saeimas deputāta Jāņa Kalviņa palīdze.

1998. gadā piedalījusies Tautas partijas dibināšanā, no tās ievēlēta 7. Saeimā, 8. Saeimā un 9. Saeimā. 2004. gadā bija tieslietu ministre Induļa Emša valdībā. No 2005. līdz 2009. gadam — Saeimas priekšsēdētāja biedre 8. Saeimā un 9. Saeimā. 2009. gadā V. Muižniece nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās. No  Tautas partijas Saeimas frakcijas priekšsēdētāja.

 V. Muižniece tika ievēlēta par Satversmes tiesas tiesnesi un atkāpās no Tautas partijas Saeimas frakcijas priekšsēdētājas amata, bet  zaudēja Saeimas deputāta mandātu. 2011. gadā tika uzsākts kriminālprocess par iespējamu dokumentu viltošanu, ko V. Muižniece veikusi 2009. gadā, kad bija Saeimas Juridiskās komisijas vadītāja. Uz izmeklēšanas laiku Satversmes tiesa apturēja viņas tiesneša pilnvaras. 2012. un 2013. gadā pirmo divu instanču tiesas atzina V. Muižnieci par vainīgu dokumentu viltošanā un 2014. gadā spriedums stājās spēkā.

## Atsauces
Sin (dziesma)

**"Sin"** (zināms arī kā ***Halo 4***) ir trešais Nine Inch Nails singls no albuma *[[Pretty Hate Machine]]*.

## Dziesmu saraksts
### ASV versija
# "Sin (long)" - 5:51
# "Sin (dub)" - 5:00
# "Get Down, Make Love" - 4:19
# "Sin (short)" - 4:19

### Apvienotās Karalistes versija
# "Sin (short)" - 4:19
# "Sin (long)" - 5:51
# "Get Down, Make Love" - 4:19
# "Sin (dub)" - 5:00

## Ārējās saites
* [NinWiki informācija](http://www.ninwiki.com/Sin_(halo)) 
* ''Halo 4'' versijas
Gaisa masas mērītājs

250px|thumb
**Gaisa masas mērītājs** ir sensors, ko izmanto, lai noteiktu gaisa masas plūsmas ātrumu, kas nonāk iekšdedzes dzinējā degvielas iesmidzināšanas brīdī.

Informācija par masas plūsmas ātrumu ir nepieciešama, lai dzinēja vadības bloks (ECU) līdzsvarotu un piegādātu dzinējam pareizo degvielas maisījumu. Gaisa blīvums mainās atkarībā no apkārtējās vides temperatūras, spiediena un piespiedu gaisa padeves izmantošanas, kas nozīmē, ka masas plūsmas sensori ir piemērotāki nekā tilpuma plūsmas sensori, lai noteiktu ieplūdes gaisa daudzumu katrā cilindrā.

Automobiļu dzinējos tiek izmantoti divi izplatīti gaisa masas mērītāju veidi. Tie ir lāpstiņu mērītājs un devējs ar karsto vadu. Neviena konstrukcija neizmanto tehnoloģiju, kas tieši mēra gaisa masu. Tomēr ar papildu sensoriem ECU var noteikt ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrumu.

Abas konstrukcijas tiek izmantotas gandrīz tikai elektroniski vadāmas degvielas iesmidzināšanas dzinējos. Abi sensoru modeļi izdod 0,0—5,0 voltu vai impulsu platuma modulācijas signālu, kas ir proporcionāls gaisa masas plūsmas ātrumam, un abiem sensoriem ir iebūvēts ieplūdes gaisa temperatūras sensors. Transportlīdzekļiem pirms 1996. gada varēja būt gaisa masas mērītājs bez ieplūdes gaisa temperatūras sensora.

Ja gaisa masas mērītāju izmanto kopā ar skābekļa sensoru (lambdas zondi), dzinēja gaisa/degvielas attiecību var kontrolēt ļoti precīzi. Gaisa masas mērītājs nodrošina atvērtā cikla kontroliera paredzēto gaisa plūsmas informāciju (izmērīto gaisa plūsmu) uz ECU, un skābekļa sensors nodrošina slēgta cikla atgriezenisko saiti, lai veiktu nelielas korekcijas prognozētajā gaisa masā. Aptuveni no 2012. gada daži gaisa masas mērītāji ir aprīkoti ar mitruma sensoru.

## Atsauces
Jaunā partija

**Jaunā partija** bija politiska partija Latvijā. Sākta veidot 1997. gadā, dibināta 1998. gada aprīlī. 2001. gadā partija nomainīja nosaukumu uz **Jaunā Kristīgā partija**, bet 2002. gadā uz tās pamata tika izveidota Latvijas Pirmā partija.

Tā ir bijusi Krištopana un Bērziņa valdību sastāvā. 1999. gada prezidenta vēlēšanās partija amatam virzīja Raimondu Paulu un, pēc Paula kandidatūras atsaukšanas, Ingrīdu Ūdri.

## Priekšsēdētāji
* 1997—2000: Raimonds Pauls
* 2000: Ainārs Šlesers
* 2000—2002: Guntis Dišlers

## Rezultāti vēlēšanās
.pt

**.pt** ir Portugāles Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD). To pārvalda e Fundação para a Computação Científica Nacional (FCCN). Domēnam .pt pieejami šādi trešā līmeņa domēni:

* **.com.pt** — nav ierobežojumu, pieejama tiešsaistes reģistrēšana;
* **.edu.pt** — mācību iestādēm;
* **.gov.pt** — valsts pārvaldes struktūrām;
* **.int.pt** — starptautiskām organizācijām vai diplomātiskām misijām Portugālē;
* **.org.pt** — bezpeļņas organizācijām;
* **.nome.pt** — privātpersonām (**nome** ir **[[vārds]]** portugāļu valodā);
* **.net.pt** — interneta pakalpojumu sniedzējiem;
* **.publ.pt** — publicējumiem (piemēram, laikrakstiem).

Otrā līmeņa domēna reģistrēšana ir pieejama ar šādiem ierobežojumiem:
* .pt: Privātpersonas, uzņēmumi vai publiskas personas un personas, kurām pieder preču zīme. Domēnam jāsakrīt ar īpašnieka vārdu, preču zīmi vai uzņēmuma nosaukumu.
Domēnam *.com.pt nav ierobežojumu, to ir visvieglāk reģistrēt, šī domēna reģistrēšanai nav nepieciešama klātbūtne.

Kopš  ir iespējams reģistrēt internacionālus domēna vārdus (IDN). Pašlaik ir iespējams reģistrēt domēnus ar šādiem simboliem.*[[à]]*, *[[á]]*, *[[â]]*, *[[ã]]*, *[[Cedilla|ç]]*, *[[Acute accent|é]]*, *[[ê]]*, *[[í]]*, *[[ó]]*, *[[ô]]*, *[[õ]]*, *[[ú]]*. Tikai šie burti tiek lietoti portugāļu valodā.

Otrā līmeņa domēni, izņemot .gov.pt, tiek maz izmantoti, jo liela daļa lietotāju bija reģistrējuši .pt domēnus, kad tie tika ieviesti.
Daudzi vēl joprojām izvēlas reģistrēt .pt domēnus, jo tos ir grūtāk reģistrēt, tātad būs mazāka iespēja, ka ir reģistrēts līdzīgs domēns, kā arī tos ir vieglāk atcerēties.
Domēnu reģistrs aktīvi reklamēja .com.pt domēnu, kā rezultātā pašlaik ir daudz mājas lapu ar šādu domēnu, tomēr citi otrā līmeņa domēni, tādi kā .nome.pt, tiek izmantoti maz.

Domēna pastāvēšanas sākumposmā reģistrators mēģināja kontrolēt domēna reģistrāciju ar stingriem noteikumiem, kuri daudzas reizes tika mainīti. 
Sakarā ar noteikumu maiņu tika eksistēja domēni, kurus nebūtu iespējams reģistrēt ar pastāvošajiem noteikumiem. Šī iemesla dēļ advokāti pieprasīja iespēju reģistrēt jebkuru domēnu balstoties uz vienlīdzības principiem.
Kad situāciju vairs nebija iespējams kontrolēt, reģistrators mēģināja sekmēt otrā līmeņa domēnu izmantošanu. Neskatoties uz to, lietotāji izvēlas reģistrēt domēnus zem .pt domēna.
Tiek lēsts, ka .pt domēns tiek izmantots mazliet zem 10% no visām portugāļu valodas lapām 
.pt domēns ir trešais populārākais starp mājas lapām portugāļu valodā, uzreiz pēc .br un .com apsteidzot .net, .org un .info.

## Atsauces

## Ārējās saites
* IANA .pt whois informācija 
* DNS.PT Domēna vārdu reģistrators
Muižniece

**Muižniece** var būt:
* muižniecības, Eiropas viduslaiku un jauno laiku valdošās kārtas, pārstāve.

## Uzvārds
Latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ance Muižniece (1989) — aktrise;
* Anete Muižniece-Brice (1962) — basketboliste;
* Anita Muižniece (1987) — pedagoģe un politiķe;
* Lalita Muižniece (1935) — rakstniece un valodniece;
* Māra Muižniece (1950—2006) — keramiķe;
* Vineta Muižniece (1956) — juriste un politiķe.

## Skatīt arī
* Muižnieks
2009.—2010. gada LSBL sezona

**2009.—2010. LSBL sezona** bija 15. **[[Latvijas sieviešu basketbola līga]]s** sezona. Sezona sākās  un noslēdzās . Tajā piedalījās 7 komandas. Par Latvijas čempionēm kļuva Rīgas TTT, finālspēļu sērijā uzvarot SK Cēsis. Tāpat kā iepriekšējās sezonās, izslēgšanas spēlēs pusfināli notika līdz divām uzvarām, taču fināli līdz trim. Sezonas sākumā tika paredzēts, ka sezona tiks sadalīta divos posmos: pirmajā posmā, kas risinās no  līdz , 7 komandas savā strapā izspēlē 2 apļus, otrajā posmā - divas labākās vienības piedalās Sieviešu Baltijas basketbola līgas sacensībās un pārējās piecas komandas savā starpā izspēlē vēl četrus apļus. Izslēgšanas turnīrā piedalās četras labākās komandas - divas Baltijas līgā spēlējošās un divas labākās no pilnu regulāro sezonu spēlējošajām. Taču sakarā ar SBBL neizveidošananos, sezonas vidū tika mainīts nolikums, kas paredzēja, ka visas komandas aivada kopumā četrus apļus.

## Komandas

## Regulārā sezona
### Kopvērtējums

### Rezultāti

## Izslēgšanas spēles

### Pusfināli
#### TTT—Liepāja

#### Cēsis—RTU/Merks

### Fināli
#### Par 1. vietu
Finālā tikās TTT Rīga un SK Cēsis basketbolistes. Par Latvijas čempionēm 5 spēļu sērijā kļuva TTT Rīga basketbolistes. Par izslēgšanas spēļu vērtīgāko spēlētāju tika atzīta TTT spēlētāja Latanja Vaita. Pēc finālsērijas trešās spēles no SK Cēsis galvenā trenera amata tika atbrīvots Ainars Zvirgzdiņš. Atlikušās divas spēles komandu vadīja Varis Krūmiņš.

----

----

----

----

#### Par 3. vietu

## Sezonas apbalvojumi
### Mēneša vērtīgākie spēlētāji

## Atsauces

## Literatūra
* LSBL sezonas pirmās puses apskats
* Niedola labākā vairākos rādītājos (statistika)

## Ārējās saites
* LSBL mājaslapa
* ''Eurobasket'' profils 
* Turnīra kalendārs (izslēgšanas spēles)
* Turnīra nolikums
Gērijs Ņūmens

**Gērijs Ņūmens** (; dzimis **Gērijs Entonijs Džeimss Vebs** (*Gary Anthony James Webb*) ) ir angļu dziedātājs, komponists un mūziķis. Viņš tiek uzskatīts par vienu no modernās elektroniskās mūzikas aizsācējiem un tiek dēvēts par "sintpopa karali". Ņūmens plaši pazīstams ar saviem 1979. gada hitiem *[[Are 'Friends' Electric?]]* (ar *[[Tubeway Army]]*) un *[[Cars (dziesma)|Cars]]*.

## Diskogrāfija
* *[[Tubeway Army (albums)|Tubeway Army]]* (1978) (ar *Tubeway Army*)
* *[[Replicas]]* (1979) (ar *Tubeway Army*)
* *[[The Pleasure Principle]]* (1979)
* *[[Telekon]]* (1980)
* *[[Dance (albums)|Dance]]* (1981)
* *[[I, Assassin]]* (1982)
* *[[Warriors (albums)|Warriors]]* (1983)
* *[[Berserker]]* (1984)
* *[[The Fury]]* (1985)
* *[[Strange Charm]]* (1986)
* *[[Metal Rhythm]]* (1988) (ASV izdots kā *New Anger*)
* *[[Outland (albums)|Outland]]* (1991)
* *[[Machine + Soul]]* (1992)
* *[[Sacrifice (albums)|Sacrifice]]* (1994) (ASV izdots kā *Dawn*)
* *[[Exile]]* (1997)
* *[[Pure (albums)|Pure]]* (2000)
* *[[Jagged]]* (2006)
* *[[Dead Son Rising]]* (2011)
* **' (2013)
* **' (2017)
* *[[Intruder]]* (2021)

## Atsauces

## Ārējās saites

* 

* Oficiālais MySpace profils
Portishead

**Portishead** ir angļu elektroniskās mūzikas grupa no Bristoles. Grupa savu nosaukumu ir ieguvusi no Bristolei 13 kilometru attālas pilsētas Portishedas. Grupas sastāvā ietilpst Džefs Barovs, Beta Gibonsa un Edriens Atlijs.

## Diskogrāfija
* *[[Dummy (albums)|Dummy]]* (1994)
* *[[Portishead (albums)|Portishead]]* (1997)
* *[[Roseland NYC (koncertieraksts)|Roseland NYC]]* (1998)
* *[[Third (albums)|Third]]* (2008)

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājas lapa 
* Neoficiālā mājas lapa 
* Discogs informācija 
* Allmusic profils 
* Last.fm profils
Rīgas Vidzemes priekšpilsētas ielu uzskaitījums

Šis ir **Rīgas [[Vidzemes priekšpilsēta]]s ielu uzskaitījums**. Rīgas ielu sadalījums atbilstoši priekšpilsētu (rajonu) izpilddirekciju administratīvajām teritorijām tika izveidots, lai atvieglotu tiesas piekritības noteikšanu.

## Ielu uzskaitījums

## Skatīt arī
* Rīga
* Vidzemes priekšpilsēta
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Tipveida dzīvojamā apbūve Rīgā
* Rīgas klimats

## Piezīmes un atsauces
Lilija Allena

**Lilija Rouza Beatrise Allena** (; dzimusi ), pazīstama ar skatuves vārdu **Lilija Allena** () ir angļu popmūzikas dziedātāja un dziesmu autore. Viņa ir vislabāk pazīstama ar savām dziesmām *[[Smile (dziesma)|Smile]]*, *[[LDN]]*, *[[The Fear]]*, *[[Fuck You]]* un *[[Not Fair]]*.

## Diskogrāfija
* 2006: *[[Alright, Still]]*
* 2009: *[[It's Not Me, It's You]]*

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
*
Lilongve

**Lilongve** () ir Malāvijas valsts galvaspilsēta. Pilsēta atrodas valsts dienvidrietumos, Lilongves upes krastā, netālu no Mozambikas un Zambijas robežām. Lai arī Lilongve ir galvaspilsēta, tā ir tikai otrā lielākā pilsēta valstī pēc iedzīvotāju skaita.  
2008. gadā tajā dzīvoja 866 tūkstoši iedzīvotāju.

## Demogrāfija

## Daba
Pilsēta atrodas 1110 metrus virs jūras līmeņa, pie Lilongves upes, kura laika periodā no maija līdz oktobrim, kad pārsvarā pūš dienvidaustrumu vēji un gandrīz nav nokrišņu, ir izžuvusi. Klimats — ekvatoriālais musonu. Vidējā gaisa temperatūra pašā karstākajā gada mēnesī, novembrī — +25 grādi, jūlijā — +15 grādi pēc Celsija. Vidējais nokrišņu daudzums — aptuveni 1200 mm. Pilsētas teritorijā pārsvarā aug mūžzaļie meži. Pilsētā 370  akrus aizņem dabas rezervāts, kur var ieraudzīt daudzas tropu putnu sugas un dažas zīdītāju sugas, piemēram, leopardus un hiēnas, bet caur rezervātu tekošajā Ligandzi upē — krokodilus.

## Apdzīvotība, valoda, ticība
Lilongvē dzīvo apmēram 866 tūkstoši iedzīvotāju. Lielākā daļa iedzīvotāju ir vietējās izcelsmes āfrikāņi: čevas, ņadžas, jao, tombuko, lomves, senas, tongas, ngondes, ngoni. Galvaspilsētā dzīvo arī eiropieši un aziāti. Gandrīz puse iedzīvotāju ir jaunāki par 15 gadiem, kas tiek skaidrots ar ātru iedzīvotāju pieaugumu un lielu dzimstību. Oficiālā valsts valoda ir angļu, kuru izmanto valsts iestādēs un izglītības jomās. Iedzīvotāji runā čiņjadža un čutumbuka valodās. Pilsētā izplatīta ir kristietība, pārsvarā katoļticība un prezbiteriānisms, mazāk anglikāņu baznīca. Daļa galvaspilsētas iedzīvotāju ir vietējo afrikāņu dabas dievu pielūdzēji (pagāni). Mazliet izplatīts ir islāms.

## Vēsture
Lilongve — salīdzinoši jauna pilsēta, to 1902. gadā dibināja briti. 1975. gadā tā kļuva par Malāvijas galvaspilsētu (iepriekšējā — Zomba). Mūsdienās pilsētā pastiprināti notiek komunālo dzīvokļu būvniecība un attīstās izglītības joma.

## Kultūra
Galvaspilsētas vidējā vecuma iedzīvotāji, apmēram 44 %, dažādu iemeslu dēļ joprojām ir neizglītoti. Medicīniskajai aprūpei ir ļoti zema kvalitāte, jo trūkst kvalificētu darbinieku. Lilongve apbūvēta ar vienveidīgām mūsdienīgām ēkām. Jaunās pilsētas centrā atrodas dažādas adminstratīva rakstura ēkas: ministrijas, biroji, vēstniecības, tūrisma aģentūras. Tā sauktajā Vecpilsētā vairāk ir ainaviskas vietas, piemēram tirgus, kurā var iegādāties visdažādākās preces: ar rokām krāsotus audumus, vudū amuletus, koka maskas un rotas.
## Sadraudzības pilsētas
Lilongves sadraudzības pilsētas ir:
*  Taibei, Taivāna (kopš 1984)
*  Lusaka, Zambija (kopš 2004)
## Atsauces

## Ārējās saites
Šalom

***Şalom*** ( — ‘miers’) ir reizi nedēļā iznākoša Turcijas ebreju avīze. To  nodibināja Turcijas ebreju žurnālists Avrams Lejons *(Avram Leyon)*. Laikrakstu iespiež Stambulā. To publicē turku valodā un (vienu lapu) ladino valodā. Izdevējs ir Ivo Molinass *(İvo Molinas)*, galvenais redaktors — Jakups Barokass *(Yakup Barokas)*. Nedēļā avīzes metiens ir 5 000 eksemplāru.

## Ārējās saites
* ''Şalom'' mājas lapa 
* ''Şalom'' mājas lapa (ladino)
Rozes

**Rozes** (*Rosa*) ir rožu dzimtas ziedaugu ģints. Ģintī ir vairāk nekā 400 sugas, pēc citu zinātnieku domām sugu skaits ģintī ir mazāks, jo sugas savā starpā viegli veido hibrīdus. Šķirņu skaits ir lielāks par 25 tūkstošiem. Rožu dabiskais izplatības areāls ir Eirāzija un Ziemeļamerika. Rozes bieži tiek izmantotas kā mīlestības simbols, pasniedzot tās mīļotajam cilvēkam. Rožu eļļa ir pieprasīta parfimērijas rūpniecībā.

## Apraksts
Rozes ir daudzgadīgi krūmi vai puskrūmi. Rožu ziedi parasti ir sarkanā, baltā vai rozā krāsā, bet var būt ar dzeltenā, oranžā un citās krāsās. Ziedi ir kārtni ar stipri attīstītu ziedgultni. Rožu zieda formula ir Ca5Co5A∞G∞. Rozēm uz kāta parasti ir ērkšķi.

## Sistemātika
Ģintī ir vairāk nekā 400 sugas, pēc citu zinātnieku domām sugu skaits ģintī ir mazāks, jo sugas savā starpā viegli veido hibrīdus. Ģints sīkāk dalās 4 apakšģintīs: *Hulthemia* (agrāk *Simplicifoliae*), *Hesperrhodos*, *Platyrhodon* un *Rosa*.

Rožu apakšgints sīkāk dalās vēl 11 sekcijās:

* *Banksianae*,
* *Bracteatae*,
* *Caninae*,
* *Carolinae*,
* *Chinensis*,
* *Gallicanae*,
* *Gymnocarpae*,
* *Laevigatae*,
* *Pimpinellifoliae*,
* *Rosa* (arī *Cinnamomeae*),
* *Synstylae*.

## Rozes Latvijā
Latvijā savvaļā ir sastopamas 17 sugas. Sešas no šīm sugām ir dārzbēgļi. Visizplatītākās sugas ir maija roze (*Rosa majalis*), potcelmu roze (*Rosa subcanina*) un Vogēzu roze (*Rosa vosagiaca*).

[thumbnail|200px|[Suņu roze (*Rosa canina*)]]
[thumbnail|200px|[Krokainā roze (*Rosa rugosa*)]]

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Rožu audzēšana un kopšana
Rosa

**Rosa** var būt:

* Rosa (upe) — upe dienvidos no Kijivas;
* rožu zinātniskais nosaukums.

## Cilvēki
* Ketrīna Rosa (*Katharine Ross*; 1940) — amerikāņu aktrise;
* Daiena Rosa (*Diana Ross*; 1944) — amerikāņu  dziedātāja, aktrise un ierakstu producente.

## Skatīt arī
* Rosa šelfa ledājs
The Pleasure Principle

**The Pleasure Principle** ir elektroniskās mūzikas pioniera Gerija Ņūmena trešais studijas albums, izdots 1979. gadā. To faktiski var uzskatīt par Ņūmena debijas albumu, jo iepriekšējie divi albumi tikai ierakstīti viņam esot Tubeway Army sastāvā.

## Dziesmu saraksts
Visas dziesmas sarakstījis Gerijs Ņūmens.

# "Airlane" - 3:18
# "Metal" - 3:32
# "Complex" - 3:12
# "Films" - 4:09
# "M.E." - 5:37
# "Tracks" - 2:51
# "Observer" - 2:53
# "Conversation" - 7:36
# "Cars" - 3:58
# "Engineers" - 4:01

## Ārējās saites
* Discogs.org informācija
March of the Pigs

"**March of the Pigs**" ir amerikāņu industriālā roka projekta Nine Inch Nails dziesma. Tā tika izdota 1994. gadā kā pirmais singls no NIN otrā albuma *[[The Downward Spiral]]*.

## Izdevumi
## ASV kompaktdisks
* Nothing Records / TVT Records / Interscope Records / Atlantic Records 95938-2 
* TVT Records / Interscope Records INTDM-95938 (pārizdevums)
### Dziesmu saraksts
# "March of the Pigs" — 2:54
# "Reptilian" — 8:39
# "All the Pigs, All Lined Up" — 7:25
# "A Violet Fluid" — 1:05
# "Underneath the Skin" — 7:13

## Apvienotās Karalistes kompaktdisks (pirmais disks)
* Island Records CID 592 854 001-2 
### Dziesmu saraksts
# "March of the Pigs (clean version)" — 2:54
# "All the Pigs, All Lined Up" — 7:25
# "A Violet Fluid" — 1:03
# "Big Man With a Gun" — 1:36

## Apvienotās Karalistes kompaktdisks (otrais disks)
* Island Records CIDX 592 854 003-2 
### Dziesmu saraksts
# "March of the Pigs (LP version)" — 2:54
# "Underneath the Skin" — 7:14
# "Reptilian" — 8:39

## Ārējās saites

* [NinWiki informācija](http://www.ninwiki.com/March_Of_The_Pigs_(halo)) 
* ''Halo 7'' versijas
Alternatīvais metāls

**Alternatīvais metāls** ir smagā metāla apakšžanrs, kas ieguva savu popularitāti 1990. gadu sākumā.

Pazīstamākās alternatīvā metāla grupas: *[[System of a Down]]*, *[[Deftones]]*, *[[Disturbed]]*, *[[Faith No More]]*, *[[Godsmack]]*, *[[Tool]]*, *[[Rage Against the Machine]]*, *[[Staind]]*.

## Skatīt arī
* Industriālais metāls
* Fankmetāls
* Grandžmūzika
* Ņūmetāls
Els Gors

**Alberts Ārnolds "Els" Gors jaunākais** (*Albert Arnold "Al" Gore, Jr.*, dzimis ) ir amerikāņu politiķis, advokāts un filantrops. Gors bijis 45. ASV viceprezidents (1993—2001) Billa Klintona administrācijā. 2007. gadā kopā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomi saņēmis Nobela miera prēmiju.

Els Gors politisko karjeru uzsāka 1976. gadā, 28 gadu vecumā, kad viņš tika ievēlēts ASV Kongresā. 1984. gadā Gors kā Tenesī štata pārstāvis tika ievēlēts ASV Senātā. Šajā amatā agrāk bija bijis arī viņa tēvs Els Gors vecākais. 1988. gada ASV prezidenta vēlēšanu kampaņā Gors bija viens no pretendentiem izvirzīšanai par prezidenta amata kandidātu no ASV Demokrātiskās partijas, bet tomēr nekļuva par partijas nominēto kandidātu. 1992. gada prezidenta vēlēšanās Gors atteicās piedalīties, galvenokārt ģimenes apstākļu dēļ. 1989. gadā ar viņa sešgadīgo dēlu bija noticis nelaimes gadījums, pēc kura Gors par galveno vērtību uzskatīja ģimeni un tāpēc negribēja pavadīt visu savu laiku, piedaloties vēlēšanu kampaņā. Par prezidentu 1992. gada vēlēšanās tika ievēlēts Bills Klintons, kurš Goru uzaicināja viceprezidenta amatā. Pēc Klintona divu prezidenta termiņu beigām Gors kļuva par ASV Demokrātiskās partijas izvirzīto kandidātu 2000. gada ASV prezidenta vēlēšanās, bet zaudēja ASV Republikāniskās partijas kandidātam Džordžam Bušam.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Ela Gora biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
SKS 17. Krievijas viesekspedīcija

**SKS 17. Krievijas viesekspedīcija** ( jeb *ЭП-17*) bija Krievijas rīkota īslaicīga kosmonauta ekspedīcija uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS).

Viesekspedīcija startēja  ar kosmosa kuģi Sojuz TMA-16, un tās apkalpe bija kosmiskais tūrists Gijs Lalibertē, Kanādas *Cirque du Soleil* ("Saules cirka") dibinātājs un vadītājs.
Kopā ar viņu ar Sojuz TMA-16 uz staciju tika nogādāti arī SKS 21. ekspedīcijas apkalpes locekļi Maksims Surajevs un Džefrijs Viljamss.

Gijs Lalibertē veica biotehnoloģiskus eksperimentus, fotografēja un filmēja. Tā kā Lalibertē ir cirka mākslinieks, viņš arī izklaidēja apkalpi, kā arī veica simbolisku sabiedrības informēšanu ūdens pieejamības problēmai visā pasaulē (Gijs Lalibertē ir fonda *One Drop Foundation* dibinātājs).

Uz zemi kosmonauts atgriezās  kosmosa kuģa Sojuz TMA-14 nolaižamajā aparātā kopā ar SKS 20. ekspedīcijas apkalpes locekļiem Genādiju Padalku un Maiklu Beretu.

## Apkalpe
### Pamatapkalpe
* Gijs Lalibertē (*Guy Laliberté*) — lidojuma dalībnieks, 

### Rezerves apkalpe
* Barbara Bereta (*Barbara Barrett*) — lidojuma dalībniece, 

## Ārējās saites
* 17. viesekspedīcijas apraksts
SKS 21. ekspedīcija

**SKS 21. ekspedīcija** (;  jeb *ISS-21*) bija Krievijas, ASV, ESA, Japānas un Kanādas kosmonautu ekspedīcija uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS).

Šī bija pirmā SKS pamatapkalpe, kuras komandieris bija Eiropas pārstāvis (Franks de Vinne). 21. ekspedīcija sākās, kad Sojuz TMA-16 ieradās stacijā . 20. ekspedīcijas apkalpe kļuva par 21. pamatu. Nikole Stota bija pēdējā SKS ilglaicīgās ekspedīcijas dalībniece, kas uz staciju lidoja ar Space Shuttle.

## Apkalpe

## Rezerves apkalpe
* Kriss Hedfīlds (*Chris Hadfield*), lidojuma inženieris (Tirska aizvietošanai) , CSA
* Dmitrijs Kondratjevs (*Дмитрий Юрьевич Кондратьев*), lidojuma inženieris (Romaņenko) 
* Andrejs Keiperss (*André Kuipers*), lidojuma inženieris (de Vinnem) ESA, 
* Šenona Vokere (*Shannon Walker*), lidojuma inženieris (Viljamsam) 
* Aleksandrs Skvorcovs (*Aлександр Aлександрович Скворцов*), lidojuma inženieris (Surajevam) 
* Ketrina Kolmena (*Catherine Coleman*), lidojuma inženieris (Stotai) 

## Lidojuma gaita
 07:14 UTC no Baikonuras kosmodroma ar nesējraķeti Sojuz-FG startēja kosmosa kuģis Sojuz TMA-16. Tas ar SKS saslēdzās 2. oktobrī 08:35:07 UTC. Pirmoreiz Starptautiskās kosmosa stacijas vēsturē vienlaicīgi piekabināti trīs Krievijas kuģi *Sojuz* (Sojuz TMA-14, Sojuz TMA-15 un Sojuz TMA-16).

 vakarā notika oficiāla maiņas pieņemšana. 20. ekspedīcijas komandieris G. Padalka nodeva stacijas vadību F. de Vinnem.

 notika oficiāla maiņas nodošana. 21. ekspedīcijas komandieris F. de Vinne nodeva stacijas vadību Dž. Viljamsam.

## Plānotie notikumi
* 15. oktobris — kravas kuģa Progress M-03M ierašanās
* 10. novembris — moduļa MIM-2 ierašanās.
* 12. novembris — misijas STS-129 ierašanās
* Novembra otrā puse — kosmosa kuģa Sojuz TMA-15 aizlidošana

## Ārējās saites
* 21. ekspedīcija NASA mājas lapā  
* 21./22. ekspedīcija Eņergija mājas lapā
Gors

**Gors** var būt:
* Els Gors (*Al Gore*; 1948) — ASV politiķis;
* Mārtins Gors (*Martin Gore*; 1961) — angļu mūziķis;
* Latgales vēstniecība "Gors".
Gore

**Gore** var būt:
* Gore — pilsēta Etiopijā
* Els Gors (*Albert Arnold "Al" Gore*) — amerikāņu politiķis
Pfalca

**Pfalca** () ir vēsturisks reģions un firstiste Vācijas dienvidrietumos, aptuveni 80 km garš un 7 km plats apgabals, izvietots paralēli Reinas upei, taču nekur tai nepieskaras. Vēsturiskā galvaspilsēta Heidelberga. Otrs lielākais Vācijas vīnkopības apgabals pēc Reinhesenes (*Rheinhessen*), caur kuru iet pazīstamākais vīna ceļš, Vācijas *Weinstraße*. Kopš 1946. gada ietilpst Reinzeme-Pfalcas federālajā zemē.

## Ģeogrāfiskie apstākļi

Sastopamas gan lesa, krāsaina smilšakmens, kaļķakmens, granīta un māla augsnes ar slānekļa iegulām. Dienvidu daļā dominē māla un lesa augsnes.

## Vīnkopība

Vasaras ir sausas un karstas, savukārt ziemas aukstas - vīnogas nogatavojas mēreni un lēni un pārsvarā tiek novāktas no septembra līdz oktobra vidum. Mērenais klimats ir ļoti piemērots baltvīna audzēšanai. Lielākais vīnkopības uzplaukums attiecas uz XVI gadsimtu, kad Romas katoļu Baznīcas vajadzībām tika iekoptas plašas vīnogulāju teritorijas. Mūsdienās lielākoties Pfalcā tiek audzētas *Riesling* šķirnes vīnogas. Dienvidpfalcā dominē *Grauburgunder* (*Pinot gris*) un *Weissburgunder* (*Pinot blanc*), vietumis audzē arī *Chardonney*. Sarkanvīnu veido no tīras šķirnes *Spätburgunder* (*Pinot Noir*) un *Dornfelder* šķirņu vīnogulājiem. Kopējā vīnogulāju audzēšanas platība satāda 23 000 hektārus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vācijas vīna reģioni
* Das Portal für die Pfalz
Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm

**[[Starptautiskā basketbola federācija|FIBA]] Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm** () ir galvenais sieviešu basketbola izlašu turnīrs Eiropā, kurā tiek noteikta kontinenta spēcīgākā valstsvienība. Turnīru organizē FIBA Europe. Katrs čempionāts ir arī kā kvalifikācijas turnīrs olimpiskajām spēlēm vai Pasaules čempionātam. Eiropas čempionāts kopš 1950. gada notiek reizi divos gados, laikposmā no 1950. gada līdz 1980. gada — pāra gados, taču kopš 1981. gada čempionāts tiek rīkots nepāra gados.

Pirmais Eiropas čempionāts notika 1938. gadā Itālijā, kurā uzvarēja mājinieces — Itālijas izlases spēlētājas. Kopš tā laika ir notikuši 38 čempionāti. Pašreizējās Eiropas čempiones ir Serbijas izlases spēlētājas. Visvairāk reizes (21) par Eiropas čempionēm ir kļuvusi PSRS izlase.

## Kvalifikācija
Pašreizējais turnīra formāts nosaka, ka čempionāta finālturnīrā piedalās 16 valstsvienības. Automātiski turnīram kvalificējas turnīra mājinieki un iepriekšējā čempionāta pirmo 5 vietu ieguvēji. Ja starp pirmajām 5 valstsvienībām ir nākamā čempionāta organizētājvalsts, tad turnīram kvalificējas 6. vietas ieguvēji. Pārējās valstsvienības sacenšas kvalifikācijas turnīrā par iespēju startēt finālturnīrā. Kvalifikācijas turnīrs parasti notiek gadu pirms čempionāta. Izlases tiek sadalītas 4 grupās, kur tās aizvada divu apļu grupu turnīru (viena spēle mājās, otra — izbraukumā). Tad turnīram kvalificējas katras grupas uzvarētāja un 5 labākās izlases, kas nav kvalificējušās turnīram kā grupu uzvarētājas.

Īsi pirms finālturnīra tiek izspēlēta pēdējā ceļazīme uz čempionātu, ko grupu turnīra ceļā izspēlē atlikušās kvalifikācijas turnīra dalībnieces.

## Izspēles kārtība
Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm ticis spēlēts pēc dažādām izspēles sistēmām, sākot ar grupu turnīru čempionāta pirmsākumos līdz pat vairāku kārtu turnīram mūsdienās.

Pašreizējais turnīra formāts nosaka, ka čempionāts sākas ar priekšsacīkstēm. Turnīra pirmajā posmā — pirmajā kārtā — visas 16 izlases sadalītas četrās grupās pa četrām izlasēm katrā. Pirmajā kārtā tiek aizvadīts viena apļa turnīrs, pēc kura ceturtdaļfinālam kvalificējas katras grupas uzvarētāja, astotdaļfinālam — katras grupas 2. un 3. vietas ieguvējas, savukārt pēdējo vietu ieņēmušās izlases beidz dalību turnīrā.

Izslēgšanas spēlēs ir četras kārtas: astotdaļfināli, ceturtdaļfināli, pusfināli un fināli. Ceturtdaļfinālu zaudētāji savā starpā noskaidro 5.—8. vietas sadalījumu, savukārt ceturtdaļfinālu uzvarētāji turpina cīņu par čempiontitulu.

## Rezultāti

## Medaļu tabula

## Vērtīgākās spēlētājas

## Skatīt arī
* FIBA Europe
* FIBA
* Eiropas čempionāts basketbolā

## Ārējās saites
* FIBA Europe.com oficiālā mājaslapa 
* Eiropas čempionāta basketbolā sievietēm vēsture
Maskavas apgabala "SpartaK"

**Maskavas apgabala "SpartaK"** (bijušie kluba nosaukumi — **Maskavas apgabala "Spartak"**, **"Vidnoje"**, ) ir Krievijas sieviešu basketbola klubs, kas ir bāzēts Vidnojē, Maskavas apgabalā, Krievijā.

Klubs ir dibināts 1949. gadā Noginskā. 1963. gadā klubs debitēja PSRS čempionātā, pēc 4 gadiem 1967. gadā klubs izcīnīja savu pirmo čempionu titulu, uzvarēdami PSRS Tautu spartakiādē. Nākamo 16 gadu laikā klubs izcīnīja dažādu čempionātu dažāda kaluma medaļas. 3 reizes klubs ir uzvarējis Ronketi kausa izcīņā. Pašlaik klubs ir viens no Krievijas un Eiropas slavenākajiem sieviešu basketbola klubiem, spēlē prestižākajā Eiropas sieviešu basketbola turnīrā FIBA Eirolīgā. Klubam pēdējos gados ir izdevies izcīnīt daudzas nozīmīgas uzvaras, tai skaitā FIBA Eirolīgā klubs uzvarējis 2006./2007., 2007./2008., 2008./2009., 2009./2010. gada sezonās. Maskavas apgabala "SpartaK" ir vienīgais klubs, kas ir spējis uzvarēt Eirolīgā 4 reizes pēc kārtas pēc turnīra pārsaukšanas no "Eiropas čempionvienību kausa izcīņa" uz "FIBA Eirolīga", kas notika 1991. gadā. 2009./2010. gada sezonā klubā spēlēja latviešu basketboliste Anete Jēkabsone-Žogota. 2009. gada decembrī klubs nomainīja nosaukumu no Maskavas apgabala "Spartak" uz Vidnojes "Vidnoje".

## Vēsture
Klubs ir dibināts 1949. gadā, par kluba pirmo treneri kļuva Dāvids Berlins. Savu pirmo čempiontitulu klubs izcīnīja 1967. gadā, kad uzvarēja PSRS Tautu spartakiādē.

## Rezultāti

* **[[PSRS čempionāts basketbolā sievietēm|PSRS čempioni]]**: 1978
* **PSRS čempionāta sudrabs**: 1968, 1969, 1976, 1979, 1980, 1981, 1982
* **PSRS čempionāta bronza**: 1970, 1975, 1977
* **[[Ronketi kauss|Liliānas Ronketi kausa ieguvēji]]** (3): 1977, 1981, 1982
* **[[FIBA Eirolīga sievietēm|Eirolīgas čempioni]]** (4): 2007, 2008, 2009, 2010
* **[[FIBA Superkauss sievietēm|FIBA Superkauss]]** (1): 2009
* **[[FIBA Eiropas kauss sievietēm|FIBA kausa ieguvēji]]**: 2006
* **[[Krievijas Superlīga basketbolā sievietēm|Krievijas Superlīgas]] čempioni** (2): 2007, 2008
* **Krievijas Superlīgas sudrabs**: 2009
* **Krievijas Superlīgas bronza**: 1993

## Sastāvs

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Kluba oficiālā mājaslapa /
* FIBA Europe.com profils 
* Basket.ru profils
Alma mater

[200px|right|thumb|''Alma mater'' statuja pie [Kolumbijas Universitātes bibliotēkas]]
**''Alma mate''r** (no latīņu valodas — 'māte barotāja') ir sens mācību iestāžu (universitāšu) apzīmējums latīņu valodā, ar kuru tiek uzsvērts, ka šīs organizācijas baro cilvēku garīgi.

Senajā Romā ar šo vārdu salikumu saprata lielo pirmmāti. Rietumeiropā viduslaikos ar *alma mater* tika saprasta arī Jaunava Marija. Mūsdienās *alma mater* lielākoties apzīmē augstākās izglītības iestādi, kurā cilvēks studē vai ir jau pabeidzis.
Zušupīte (Bērzes pieteka)

**Zušupīte** ir Zebrus ezera noteka uz Bērzes upi. Iztek no ezera rietumu gala. Upes gultne visā garumā regulēta, uz tās atrodas neliels dambis ar brīvslūžām. Šķērso autoceļš P104. Krastos divas viensētas.

## Atsauces
Edisona vītne

[thumb|150px|230 [Volts|V maiņsprieguma kvēlspuldze ar E27 (27 mm) vītni]]

**Edisona vītne** ir vītnes sistēma spuldzes piestiprināšanai, kuru 1909. gadā izveidoja Tomass Edisons savai izgudrotajai kvēlspuldzei. Apzīmējums E*xx* rāda cokola diametru milimetros. Piemēram, E27 atbilst 27&nbsp;mm.

Valstīs, kur elektrotīkla spriegums ir 220—240 V, galvenokārt izmanto E27 un E14 tipa spuldzes, lai gan tiek izmantots arī bajonetes savienojums.

thumb|left|150px|Spuldzes ar E27 un E14 vītni
ASV spuldžu izmērs pamatā ir E26. E12 parasti izmanto kandelabriem. E17 lieto retāk, galvenokārt galda lampām.

Lielākus izmērus (E39, E40) izmanto augstāka sprieguma spuldzēm, pamatā lampām virs 250 W.

Mūsdienās Edisona vītne ir ne tikai kvēlspuldzēm, kuras vairākās valstīs tiek izņemtas no lietošanas, bet arī ekonomiskākām spuldzēm, piemēram, luminiscentām lampām, gaismas diožu lampām.

Edisona vītni elektrotehnikā dažreiz izmanto arī citu ierīču pieslēgšanai.

thumb|150px|E26 spuldzes ietvere
[thumb|[Gaismas diožu lampa ar E27 vītni]]

## Edisona vītnes standarti

[thumb|left|350px|Rentgena [kenotrons КР-110 ar Edisona vītnēm]]

## Ārējās saites
* Latvijā pieņemtie standarti apgaismes ierīcēm
Kaspars Tīmanis

**Kaspars Tīmanis** (dzimis 1972. gada 26. maijā Jūrmalā) ir latviešu mūziķis. Pazīstams kā grupas "Labvēlīgais Tips" trombonists un ar dalību muzikālajā apvienībā "Bonaparti.lv", kuras sastāvā pārstāvēja Latviju Eirovīzijas dziesmu konkursā.

## Dzīvesgājums
Dziedāt sāka 3 gadu vecumā bērnu ansamblī "Knīpas un Knauķi". Jūrmalas Mūzikas skolā (1979—1987) apguva klavierspēli un trombona spēli. Sekoja mācības Jāzepa Mediņa Mūzikas vidusskolā (1987—1991) un Latvijas Mūzikas Akadēmijā (1991—1997), kur viņš ieguva mākslas maģistra grādu trombona specialitātē. Līdztekus 1992. gadā viņš sāka muzicēt grupā Labvēlīgais Tips, bet, sākot ar 1996. gadu, kopā ar Normundu Jakušonoku spēlēt un dziedāt duetā "Karakums", kopš 1998. gada ir mūzikas festivāla Dziesma manai paaudzei skatuves menedžeris un dalībnieku koordinators. 2000. gadā kopā ar "Labvēlīgais Tipu" spēlēja Dailes teātra izrādē "Šveika jaunās dēkas". 2001. gadā grupas "Labvēlīgais Tips" sastāvā piedalījās Eirovīzijas dziesmu konkursa nacionālās atlases finālā.
2007. gadā kopā ar muzikālo apvienību "Bonaparti.lv" uzvarēja Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālajā atlasē un pārstāvēja Latviju Eirovīzijas dziesmu konkursā Somijā.

Kā trombonists ir sadarbojies ar tādām grupām un māksliniekiem kā Prāta Vētra, Autobuss Debesīs, Līvi, *[[Republic]]*, Dakota, Linga, Roja, Los Amigos, *[[Two old babys]]*, Viktors Lapčenoks, Ēriks Loks, Žoržs Siksna, Ufo, Ingus Pētersons, Raimonds Pauls, Daiga Petkeviča, Arnis Mednis, Gunārs Rozenbergs, Roberts Gobziņš un citiem.
TV raidījumu "Dziesmu duelis" un "Brīnumzemes šovs" muzikāli pavadošo grupu dalībnieks.

Kaspars Tīmanis kandidēja 2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās no partiju apvienības "Tev Jūrmalai" un JKP.
Aizkraukles kauja (1229)

[250px|thumb|[Livonijas konfederācijas karte XIII. gs. vidū. Zemgaļu karaspēka atriebības karagājiens bija vērsts pret Zobenbrāļu ordeņa Aizkraukles pili (kartē - *Ascheraden*).]]

**1229. gada Aizkraukles kauja** bija zemgaļu atbildes karagājiens pēc Zobenbrāļu ordeņa karaspēka iebrukuma Zemgales teritorijā iepriekšējā gadā. 

Zemgaļu ķēniņš Viestards izlēma doties cauri Upmales un Medenes zemēm un pāri Daugavai iebruka Zobenbrāļu ordenim pakļautajā Aizkraukles zemē. Aizkraukles komturs Markvarts mobilizēja sev padotos līvu un letu karavīrus, lai zemgaļiem atņemtu karagūstekņus. Uzbrukumā zemgaļu apmetnei tika nogalināti ap 500 karavīru, Viestards divkaujā ar Markvartu tam ar liesmojošu vāli izsita zobus un atkāpās uz pili. Šī bija pēdējā kauja, kurā tika pieminēts valdnieka Viestarda vārds. 

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
* Zemgales bīskapija

## Atsauces
Markvarts

**Markvarts** jeb **Markvards no Burbahas** () bija Zobenbrāļu ordeņa bruņinieks (no 1210) un Aizkraukles pils komturs (1211—1231), kas no līvu pils pārvaldīja Aizkraukles novadu. 1229. gadā atvairīja zemgaļu iebrukumu un divkaujā ar zemgaļu valdnieku Viestardu tika ievainots. Vēlāk piedalījās kā liecinieks līgumu slēgšanā ar kuršiem 1230.—1231.gadā. Pēdējo reizi pieminēts 1234. gadā, tiek uzskatīts, ka viņš kopā ar daudziem citiem ordeņa karavadoņiem kritis Saules kaujā 1236.gadā (Benninghoven, 1965; Fenske, Militzer, 1993.

## Izcelsme
Markvards cēlies no dižciltīgo dzimtas Burbahā, kas atrodas dažus kilometrus uz austrumiem no Marburgas Vācijas rietumos.