Koraļļi

**Koraļļi** ir jūrā dzīvojoši bezmugurkaulnieki, kas pieder pie dzēlējzarndobumaiņu (*Cnidaria*) koraļļpolipu klases (*Anthozoa*). Tie ir mīksti dzīvnieki - polipi, kuru ķermeņus ietver pārkaļķojusies čaula. Koraļļi augot veido dažādas formas - vēdekļus, bumbas, kolonnas vai kokus. Tie parasti aug blīvās kolonijās, kas sastāv no daudziem ģenētiski identiskiem polipiem. Dažas no koraļļu koloniju sugām veido koraļļu rifus, kas savukārt dod patvērumu daudziem silto jūru iemītniekiem. 

Lai arī daži koraļļi spēj noķert nelielas zivis un planktonu, izmantojot dzelošos tausteklīšus, līdzīgus anemonēm un medūzām, lielākā daļa koraļļu enerģiju un barības vielas iegūst fotosintēzes ceļā, kā starpniekus šajā simbiozes procesā izmantojot vienšūnu dinoflagelātu aļģes - zooksantellas, kas mājo uz koraļļu audiem. Šādām koraļļu kolonijām ir nepieciešama saules gaisma, tīrs un sekls jūras ūdens, ne dziļāks par 60 metriem. Ne visas koraļļu koloniju sugas sadzīvo ar aļģēm. Šādi koraļļi dzīvo dziļākos un vēsākos ūdeņos. Piemēram, dziļūdens korallis (*Lophelia pertusa*) spēj augt 3000 metru dziļumā. Lai arī lielākā sugu dažādība mājo siltajos okeāna un jūru ūdens masīvos, koraļļi sastopami ne tikai tropu jūrās. Tie aug arī, piemēram, pie Aļaskas tuvumā esošajām Aleutu salām. 

## Sistemātika
[thumb|left|240px|[Ragainais korallis (*Acropora cervicornis*)]]
[thumb|left|240px|Melnais korallis ''[Antipathes dichotoma*]]
Koraļļu sugas atkarībā no to taustekļu skaita, simetrijas līnijām vai [[nematocista|nematocistu]] tipa, kā arī ģenētiskajām analīzēm tiek iedalītas divās [[koraļļpolipi|koraļļpolipu]] apakšklasēs: [[astoņstarainie koraļļi|astoņstarainajos koraļļos]] (*Octocorallia*) un [[Sešstarainie koraļļi|sešstarainajos koraļļos]] (*Hexacorallia*). Toties vispārīgās dažādo koraļļu grupu īpašības tikai daļēji atspoguļo to klasifikācijas iedalījumu.

=== Hermatipiskie koraļļi ===
Hermatipiskie jeb cietie koraļļi ir koraļļu rifus veidojošie koraļļi. Šī koraļļu grupa pieder pie [[Sešstarainie koraļļi|sešstarainajiem koraļļiem]]. Lielāko daļu enerģijas un barības vielas tie iegūst simbiozes procesā, apmainoties fotosintetātiem un metabolisma produktiem, stimulējot lipīdu un olbaltumu sintēzi. Simbiozes procesā koraļļi ražo [[kalcija karbonāts|kalcija karbonātu]], veidojot cietu [[skelets|skeletu]]. Šiem koraļļiem ir sešas vai mazāk ķermeņa simetrijas līnijas. Pazīstamākie šīs grupas koraļļi ir [[smadzeņkorallis]], kurš aug 1,8 metrus plats, [[pīlārkorallis]], kas aug 3 metru augstumā, un [[ragainais korallis]], kurš aug ātri un ļoti liels un ir viens no galvenajiem koraļļu rifus veidojošajiem koraļļiem.

=== Ahermatipiskie koraļļi ===
Ahermatipiskie jeb mīkstie koraļļi ir plastiski koraļļi, kas viļņojas līdzi zemūdens straumēm. Lielākā daļa šīs koraļļu grupas sugu pieder pie [[astoņstarainie koraļļi|astoņstarainajiem koraļļiem]], bet dažas sugas pieder pie [[Sešstarainie koraļļi|sešstarainajiem koraļļiem]], piemēram, [[melnie koraļļi]]. Uz to ķermeņiem nedzīvo aļģes un līdz ar to neveidojas spēcīgie kaļķa skeleti. To skeleti ir bagātāki ar [[olbaltumviela|olbaltumvielām]], nekā ar kalciju.  Šīm sugām ir raksturīgas sarežģītas mežģīņu formas. Kopumā mīkstajiem koraļļiem ir mazāka sugu dažādība kā cietajiem koraļļiem. 

=== Caurumotie koraļļi ===
Koraļļi var būt caurumoti vai necaurumoti. Caurumotajiem koraļļiem ir porains skelets, kas to polipiem ļauj savienoties caur skeletu, bet necaurumotajiem koraļļiem skelets ir blīvs un stingrs.

== Anatomija ==
[[Attēls:Coral polyp.jpg|thumb|200px|Polipa uzbūve: ap muti centrā aug taustekļi, uz kuriem atrodas nematocistas, mute savienota ar vēdera dobumu]]
[[Attēls:Montastrea cavernosa.jpg|thumb|200px|[[Lielais zvaigžņu korallis|Lielā zvaigžņu koraļļa]] (*Montastraea cavernosa*) polipi tuvplānā]]
[[Attēls:Nematocyst discharge.png|thumb|200px|Nematocistas kapsulas darbība]]
Lai arī [[10. gadsimts|10. gadsimta]] persiešu zinātnieks [[Abū Raihāns Bīrūnī]] [[sūkļi|sūkļus]] un koraļļus bija klasificējis kā [[dzīvnieki|dzīvniekus]], kas reaģē uz pieskārieniem, līdz [[18. gadsimts|18. gadsimtam]] [[cilvēks|cilvēki]] uzskatīja, ka koraļļi ir [[augi]]. Tikai gadsimta beigās zinātnieks [[Viljams Heršels]] mikroskopā atklāja, ka koraļļiem, lai arī ļoti plāna, bet ir [[dzīvnieki]]em raksturīga šūnu membrāna. 

Koraļļu kolonijās katrs polips ir savienots viens ar otru ar sarežģītiem un labi attīstītiem gastrovaskulāriem kanāliem. Piemēram, mīkstajiem koraļļiem kanālu diamters ir 50 - 500 mikrometri.

=== Polipi ===
Tas, ko cilvēks vizuāli uztver kā koralli, patiesībā ir daudzu indivīdu kopums ģenētiski vienādiem daudzšūnu organismiem - [[polips|polipiem]]. Katra polipa diametrs ir daži [[milimetrs|milimetri]]. Tam ir ārējā [[epitēlijaudi|epitēlijaudu]] mebrāna - epiderma un iekšējie želejveida audi, kurus sauc par mezogleju. Polipi ir radiāli simetriski, taustekļiem ieskaujot muti centrā. Tas ir vienīgais atvērums, kas savienots ar polipa vēdera dobumu un caur kuru tiek uzņemta barība un izvadītas atlikumvielas. Kā visiem [[dzēlējzarndobumaiņi]]em arī polipiem uz taustekļiem atrodas [[nematocista]]s ar dzelošām [[inde]]s šūnām. Pieskaroties citiem organismiem nematocistas izšauj dzeloni un izdala indi. Taustekļiem ir arī savelkošu epitēlijaudu josla - farinkss.

=== Eksoskelets ===
Polipa vēdera dobuma pamatne ir noslēgta, kur pēdas [[epitēlijs]] ražo eksoskeletu (ārējo apvalku) jeb polipa pamatni - kaliksu. Tas veidojas, sabiezējot kaļķa gredzeniem. Šī struktūra aug vertikāli un atrodas polipa pamatnē. Ja polipam pieskaras, tā taustekļi ieraujas kaliksā un ārpusē virs eksoskeleta tas vairs nav redzams. Tādējādi korallis sevi aizsargā no ienaidniekiem.

Polips aug, izplešoties vertikāli augošajam kaliksam, ik pa laikam tas veido jaunu bāzes pamatni. Vairāku paaudžu garumā kalikss sazarojas un izplešas, veidojot lielas, sarežģītas koraļļu struktūras un visbeidzot koraļļu rifus. Eksoskeleta veidošanai tiek izmantots [[aragonīts]], kuru polipi iegūst, uzņemot no jūras ūdens [[Kalcijs|kalciju]] un karbonāta jonus. Aragaonīta sekretizēšanas intensitāte ir atkarīga no koraļļu sugas un vides apstākļiem, bet var sasniegt vienā dienā 10 g/m². Viens no svarīgākajiem elementiem ir [[gaisma]], nakts laikā sekretizēšanas process samazinās par 90%.

== Ekoloģija ==
=== Barošanās ===
Koraļļi barojas ar dažādiem nelieliem organismiem, sākot ar mikroskopisko [[demersāls|demersālo]] [[planktons|planktonu]], izšķīdušās organiskās [[molekula]]s ieskaitot, un beidzot ar nelielām [[zivis|zivīm]]. Polipa taustekļos esošās nematocistas paralizē vai nogalina saķerto upuri, tad taustekļi saraujas, lai ievadītu barību [[mute|mutē]]. Pēc tam barība nokļūst vēdera dobumā, kur tā tiek sagremota, atkritumvielas atkal caur muti tiek izvadītas laukā un polips ir gatavs turpināt barošanos. 

=== Simbioze ar dinofītaļģēm ===
Daudzām koraļļu sugām ir raksturīgs [[simbioze]]s process ar [[zooksantellas|zooksantellām]]. Katrs polips satur vienas sugas [[aļģes]], kas fotosintēzes ceļā polipu nodrošina ar enerģiju un stimulē eksoskeleta pārkaļķošanos. Apmēram 30% no polipa masas aizņem aļģes.

Aļģes šajā simbiozē iegūst drošu un aizsargātu dzīves telpu un dzīvības nodrošināšanai tām ir nepieciešams polipa izdalītais [[oglekļa dioksīds]] (ogļskābā gāze) un [[slāpeklis]]. Ja aļģes savairojas pārāk daudz, tās sāk nomākt polipu un polips tās izgrūž laukā. Masveida aļģu izvadīšana ir zināma kā koraļļa izbalināšanās process, jo aļģes koralli krāso brūnā [[krāsa|krāsā]]. Aļģu izvadīšana dod iespēju polipam atjaunoties, bet, ja aļģes ir savairojušās pārāk daudz un joprojām turpina nomākt polipu, tas mirst.

== Reprodukcija ==
[[Attēls:Stony coral spawning 2.jpg|thumb|left|240px|Tēvišķais [[lielais zvaigžņu korallis]] (*Montastraea cavernosa*) ūdenī izlaiž spermu]]
Koraļļi spēj vairoties divējādi - [[gonohorisms|gonohoriski]] (viendzimuma) un [[Hermafrodīts|hermafrodītiski]] (divdzimuma); abos gadījumos vairošanās var būt gan bezdzimuma, gan dzimumvairošanās. Apmēram 25% no koraļļu kolonijām veido gonohoriskas kolonijas, bet pārējās ir hermafrodītiskas.   

=== Dzimumvairošanās ===
Vairošanās galvenokārt notiek dzimumceļā, kuras gadījumā koraļļi spēj ceļot un ieņemt jaunas dzīves vietas.

==== Nārstošana ====
Apmēram 75% hermafrodītisko koloniju vairojas nārstojot, izlaižot ūdenī gan [[gameta]]s (olas), gan [[sperma|spermu]]. Kad gameta tiek apaugļota, izveidojas mikroskopisks kāpurs, kuru sauc par [[planula|planulu]]. Tā parasti ir elipses formā un gaiši sārta. Viena koraļļu kolonija nārsta laikā pasaulē palaiž vairākus tūkstošus planulu, no kurām kāda daļa, neskatoties uz dažādiem nelabvēlīgiem apstākļiem, ūdens straumju rezultātā nonāk jaunās vietās.

Koraļļu rifam ir raksturīgs sinhronais nārsts. Ļoti bieži rifā, kurā aug dažādu sugu koraļļi, tie nārsto vienlaicīgi, vienā un tajā pašā naktī. Sinhronitāte nodrošina lielāku iespējamību, ka sievišķās dzimumšūnas satiks vīrišķās. Koraļļu veiksmīga vairošanās ir ļoti atkarīga no vides apstākļiem. Tā ir gan atbilstoša ūdens [[temperatūra]], [[mēness]] cikls, dienas garums un iespējams vēl citi bioķīmiski elementi. Nārsts visbiežāk sākas saulrietā, kad koraļļu koloniju pēkšņi nosedz gametu mākonis. Sinhronais nārsts, iespējams, rada arī starpsugu [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīdus]].

==== Perēšana ====
Perēšana ir raksturīga galvenokārt ahermatipiskajiem koraļļiem (koraļļiem, kas neveido koraļļu rifus), lai gan apmēram viena trešdaļa hermatipisko koraļļu (veido koraļļu rifus) arī vairojās šādā veidā. Tie parasti aug vietās ar spēcīgām straumēm un bangainiem viļņiem. Šīm sugām ir raksturīgi, ka ūdenī tiek izlaista tikai sperma. Tā ir smagāka par ūdeni un ar laiku nogrimst lejā uz gultnes. Sperma peld līdz sasniedz sievišķo koraļļu koloniju ar neapaugļotām olšūnām. Apaugļošana notiek kolonijas iekšienē. Kad olšūna tiek apaugļota, izveidojas planula, kura caur muti nokļūst okeānā. Apaugļotā planula ceļo nelielu attālumu un drīz vien apmetas netālu no mātes kolonijas. Arī šīm koraļļu sugām reizēm var novērot sinhrono nārstu.

==== Planulas ====
Planulas ceļo augšup pretī gaismai līdz ūdens virsmai. Tur tās peld ūdens straumju nestas un aug lielākas līdz sasniedz cietu virsmu. Planula piestiprinās pie virsmas un uzsākas jaunas koraļļu kolonijas augšana. Tām piemīt arī spēja izvēlēties virzienu, balstoties uz okeāna [[skaņa|skaņu]]: tās kustās pretī koraļļu rifiem un izvairās no atklāta okeāna. Lai arī ūdenī nonāk miljoniem gametu, izveidojas tikai dažas jaunas koraļļu kolonijas. No nārsta līdz brīdim, kad planula pieķeras pie cietas virsmas parasti paiet 2 - 3 dienas, bet tas var sasniegt arī 2 mēnešus. No kāpura izaug polips, kuram bezdzimuma ceļā vairojoties, izveidojas kolonija.

=== Bezdzimuma vairošanās ===
[[Attēls:Coral Sol - Arraial do Cabo (278151588).jpg|thumb|260px|Pie polipa pamatnes veidojas pumpurs, no kura izaug jauns polips, attēlā [[saules koraļļi|saules korallis]] (*Tubastraea sp.*)]]
Viena koraļļa kolonijā polipi vairojas bezdzimuma ceļā, reproducējoties ģenētiski identiskiem polipiem. Tas notiek vai nu polipiem pumpurojoties, vai daloties.

==== Pumpurošanās ====
Pumpurošanās ir bezdzimuma vairošanās veids un notiek, kad polips sasniedz noteiktu lielumu. Uz pieauguša polipa izaug pumpurs - mazāks polips, kas izveidojas par jaunu pieaugušu polipu. Šis process notiek visa koraļļa mūža laikā un visi polipi, kas rodas pumpurošanās veidā, ir ģenētiski viens ar otru identiski. 

==== Dalīšanās ====
Daloties veidojas divi polipi, kas ir vienādi lieli ar bijušo oriģinālu. Garenvirziena dalīšanās notiek, kad polips kļūst platāks un tad sadalās vertikāli divos vienādos polipos visā ķermeņa garumā. Arī mute sadalās un katrai mutei izaug jauni trūkstošie taustekļi. Katrs jaunais polips izaudzē tam iztrūkstošās daļas un eksoskeletu. Šķērsvirziena dalīšanās notiek, kad polips sadalās horizontāli. Tas nozīmē, ka vienam jaunajam polipam tiek pamatne, bet otram mutes daļa. Katrs jaunais polips atkal ģenerē tam iztrūkstošās daļas. Arī visa kolonija var sadalīties divās vai vairāk daļās.

==== Fragmentācija ====
Vētras laikā straumes vai garāmbraucošs kuģis no kolonijas var atdalīt kādu fragmentu, kas var aizķerties aiz piemērotas virsmas, tai pieķerties un sākt veidot jaunu koloniju. Jaunā kolonija ir ģenētiski vienāda ar mātes koloniju. Spēcīgās straumēs atdalītajam fragmentam ir grūtības nostiprināties un atsākt augšanu.

== Galerija ==
<gallery>
Attēls:Muchroom coral.JPG|[[Sēņveida koraļļi|Sēņveida korallis]] (*Fungia sp*)
Attēls:Zoanthus-dragon-eye.jpg|[[Aktīnijas|Aktīnija]] (*Zoanthus sp.*)
Attēls:Lobophyton (soft coral) with extended polyps.jpg|*Lobophyton sp.''
Attēls:Coral Outcrop Flynn Reef.jpg|Dažādu koraļļu sugu kolonijas
Attēls:Brain coral spawning.jpg|Smadzeņkoraļļa nārsts


## Atsauces




## Ārējās saites

* Koraļļi
* Masveidā sākuši izmirt koraļļi
* Koraļļi - būtnes ar maģiskām spējām
* What is a Coral? 
* About Coral Reefs
* Red Sea and Indo-Pacific coral reef guide