open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viduki

**Viduki** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 30 km no novada centra Preiļiem, 10 km no pagasta centra Aglonas un 240 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Apdzīvotā vieta izvietojusies Pakaļņa ezera krastā pie Tartaka ietekas.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā viensētā bija 15 cilvēki.
## Atsauces
Reizeni

**Reizeni** (agrāk — **Lāčplēša mežniecība**) ir ciems Bauskas novada Valles pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā pie autoceļa P87  no pagasta centra Valles,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Reizenu *(Reisen)* mežmuižas, vēlāk — Lāčplēša mežniecības.

## Atsauces
Tenteni

**Tenteni** ir ciems Bauskas novada Valles pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā Iecavas labajā krastā pie autoceļa V935  no pagasta centra Valles,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie kādreizējā Tentenu kroga *(Tenten)* netālu no Taurkalnes mežmuižas.

## Atsauces
Parīzes Politikas zinātnes institūts

thumb|250px|Ieeja ''Sciences Po'' galvenajā ēkā
**Parīzes Politikas zinātnes institūts** (), jeb **Sciences Po**, ir Francijas universitāte, viena no prestižākajām augstskolām Eiropā un pasaulē savā nozarē, kas tika dibināta 1872. gadā. *Sciences Po* ir vairākas universitātes pilsētiņas, kas atrodas Parīzē, Dižonā, Havrā, Mantonā, Nansī, Puatjē un Reimsā.

Institūts ir pazīstams ar savu grādu politikas zinātnē, ekonomikā, pārvaldē, ģeopolitisko, sociālo un humanitāro zinātņu jomā.

2020. un 2021. gada QS reitingā *Sciences Po* ieņēma 2. vietu pasaulē politikas zinātnes un starptautisko attiecību nozarē (aiz Hārvarda Universitātes).

## Slaveni absolventi
* Emanuels Makrons, pašreizējais Francijas prezidents
* Fransuā Olands, bijušais Francijas prezidents
* Žaks Širaks, bijušais Francijas prezidents
* Fransuā Miterāns, bijušais Francijas prezidents
* Žoržs Pompidū, bijušais Francijas prezidents
* Renjē III, bijušais Monako princis
* Salome Zurabišvili, Gruzijas prezidente
* Pjērs Trido, Kanādas premjerministrs
* Pjērs Verners, bijušais Luksemburgas premjerministrs
* Hosē Sokrats, bijušais Portugāles premjerministrs
* Ostins Čemberlens, bijušais Apvienotās Karalistes ārlietu ministrs un 1925. gada Nobela miera prēmijas laureāts
* Butross Butross-Gali, bijušais Apvienoto Nāciju organizācijas ģenerālsekretārs
* Simona Veila, bijusi Eiropas Parlamenta prezidente
* Dominiks Stross-Kāns, bijušais Starptautiskā Valūtas fonda izpilddirektors
* Sanita Pavļuta-Deslandes, Latvijas diplomāte
* Pols Morāns, franču rakstnieks un politiskais darbinieks

## Slaveni mācībspēki
* Bruno Latūrs, franču sociologs un antropologs
* Dominiks de Vilpēns, bijušais Francijas premjerministrs
* Enriko Leta, bijušais Itālijas premjerministrs
* Žans-Luī Žorželēns, ģenerālis, bijušais Francijas bruņoto spēku komandieris
* Paskals Lamī, bijušais Pasaules Tirdzniecības organizācijas ģenerāldirektors
* Džozefs Stiglics, amerikāņu ekonomists, Nobela prēmijas ekonomikā laureāts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Intelsat 15

***Intelsat 15*** (***IS-15***) ir Luksemburgā bāzēta uzņēmuma *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2009. gada novembrī. Pavadonis paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Eiropā, Āzijā un Āfrikā.

Pavadoni izgatavojis ASV uzņēmums *[[Orbital Sciences Corporation]]* uz platformas *[[Star-2.4]]* bāzes. Tam ir 22 Ku joslas raidītāji.
Pieci raidītāji ar nosaukumu ***JCSat 85*** iznomāti Japānas operatoram *[[JSAT]]*. 

*Intelsat 15* tika palaists  21:00 UTC ar nesējraķeti *[[Zenit-2SB]]* no Baikonuras kosmodroma 45. starta laukuma.

*Intelsat 15* novietots ģeostacionārajā orbītā punktā 85° austrumu garuma, kur tas nomainīja *[[Intelsat 709]]*.

## Ārējās saites
* Intelsat: Intelsat 15 at 85º E
* Orbital Sciences: Intelsat 15  
* Gunter's Space Page: Intelsat 15
Penderi

**Penderi**, agrāk arī **Pendersādža**, ir ciems Bauskas novada Valles pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā Iecavas labajā krastā pie autoceļa P73 4,3 km no pagasta centra Valles, 42,5 km no novada centra Bauskas un 73 km no Rīgas.

## Atsauces
Mežmuiža (Valles pagasts)

**Mežmuiža**, agrāk arī **Taurkalnes muiža**, ir ciems Bauskas novada Valles pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos Iecavas labajā krastā pie autoceļa V936,  no pagasta centra Valles,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Taurkalnes *(Tauerkaln)* pusmuižas centru.

## Atsauces
Erchercogs Kārlis Ludvigs

Erchercogs **Kārlis Ludvigs Jozefs Maria** (; dzimis , miris ) bija Austrijas imperatora Franča Jozefa I jaunākais brālis, troņmantinieka Franča Ferdinanda, kura slepkavība Sarajevā iesāka Pirmo pasaules karu, tēvs, kā arī pēdējā Austrijas imperatora Kārļa I vectēvs. Trīsreiz precējies ar ārvalstu princesēm. Miris no vēdertīfa, kad atgriezās no svētceļojuma uz Palestīnu, kur bija dzēris ūdeni no Jordānas upes.

## Ārējās saites
Lielie Garanči

**Lielie Garanči** (arī **Lelie Garanči**) ir ciems Rēzeknes novada Ozolmuižas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā  no pagasta centra Ozolmuižas,  no novada centra Rēzeknes un  km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies Rēzeknes rietumu pievārtē, netālu no vietējā autoceļa V580 (Rēzekne—Ciskādi—Ružina).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Rēzeknes rajonā.

1897. gadā vecticībnieku ciemā ar apmetnes bija 26 sētas ar 108 cilvēkiem. 
## Atsauces
Anna Eižvertiņa

**Anna Eižvertiņa** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu teātra režisore un pedagoģe, teātra "Skatuve" direktore un mākslinieciskā vadītāja, Latvijas Kultūras akadēmijas asociētā profesore, Triju Zvaigžņu ordeņa kavaliere.

Dzimusi Cēsīs. Mācījusies Rīgas Kultūras un izglītības darbinieku tehnikumā (mūsdienās Latvijas Kultūras koledža), 1975. gadā beigusi Maskavas Valsts teatrālās mākslas institūtu (GITIS), kur no 1977. līdz 1980. gadam mācījās aspirantūrā.

No 1975. līdz 1977. gadam strādāja par režisori Liepājas teātrī. No 1980. līdz 1988. gadam strādāja Latvijas PSR Kultūras ministrijā. 1991. gadā nodibināja teātri "Skatuve", kuru vadīja līdz tā slēgšanai 2020. gadā.

Jau no 1975. gada — pedagoģiskā darbā. No 1983. līdz 1986. gadam — pedagogs Tautas kinoaktieru studijā, no 1988. līdz 1993. gadam — Latvijas Mūzikas akadēmijā, bet no 1993. gada — Latvijas Kultūras akadēmijā.

A. Eižvertiņa bija Triju Zvaigžņu ordeņa kavaliere, apbalvota ar Polijas Republikas kultūras ministra Bronzas medaļu *Zasłużony Kulturze Gloria Artis un* Latvijas Republikas Izglītības ministrijas un Kultūras ministrijas Goda rakstiem*.*

2020. gadā A. Eižvertiņa saņēma arī Teātra dienas izcilības balvu ­– Jēkaba Dubura balvu par jauno aktieru audzināšanu un ieguldījumu teātra pedagoģijā. Pedagoģiskajā darbā nostrādājusi teju 50 gadu.

2021. gadā izdevusi grāmatu "Ceļvedis darbības teātrī: profesionālās aktieru un režijas mākslas teorija".

Mirusi 2024. gada 20. novembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Anna Eižvertiņa Latvijas kultūras akadēmijas mājaslapā
Kirsi (stacija)

**Kirsi** () ir pieturas punkts Tartu—Koidulas dzelzceļa līnijā Igaunijā, Tartu pilsētas Ropkas administratīvajā daļā un atrodas 1,9 km attālumā no Tartu stacijas, 82,1 km attālumā no Koidulas un 192 km attālumā no Tallinas. Kirsi pietur Koidulas (vasaras sezonā (maijs-septembris) līdz Piusai) un Tartu (Tallinas) virzienā kursējošie pasažieru dīzeļvilcieni.

Kirsi pieturas punkts atrodas dzelzceļa līniju mezgla punktā, uz ziemeļiem no Kirsi saslēdzas Tartu--Valgas un Tartu--Koidulas dzelzceļu līnijas. Kirsi pieturas punkta tuvumā atrodas Pauluzes kapsēta.

## Atsauces
Hercberga (Elstere)

**Hercberga (Elstere)** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Elbas-Elsteres apriņķa centrs pie Švarce Elsteres upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1239. gadā. Pēc Otrā pasaules kara tā atradās VDR sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kruki (Silmalas pagasts)

**Kruki** (; agrāk **Kruķi**) ir ciems Rēzeknes novada Silmalas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā  no pagasta centra Gornicas,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies vietējo autoceļu V553 (Tiskādi—Kruki—Riebiņi) un V582 (Silmala—Kruki) krustojumā, Maltas upes labajā krastā.

Ciemā darbojas kultūras nams, bibliotēka. 2020. gadā slēgta Kruķu sākumskola.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 36 sētas.

## Iedzīvotāju skaits

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Portugāles Impērija

thumbnail|300px|right|Portugāļu jūras atklājumi
thumbnail|300px|right|Portugāļu kontrolēto teritoriju un jūras ceļu maksimālais apjoms
**Portugāles Impērija** () bija pirmā globālā impērija, kas apvienoja Portugāles aizjūras īpašumus vairākos kontinentos, 60 mūsdienu valstu teritorijās. Tā pastāvēja no 1415. gada, kad portugāļi iekaroja Seutu Ziemeļāfrikā līdz 1999. gadam, kad Makao atgriezās Ķīnas sastāvā. 

Impērijas veidošanās aizsāka Lielo ģeogrāfisko atklājumu laikmetu. Prinča Enrikes organizētajās ekspedīcijās 15. gadsimta sākumā portugāļu kontrolē nonāca Atlantijas okeāna Madeiras (1420) un Azoru salu (1427) arhipelāgi, kā arī nelieli atbalsta punkti Āfrikas piekrastē. 1488. gadā Bartolomeu Diašs mēģinot sasniegt Indiju atklāj Labās Cerības ragu. Indiju 1498. gadā sasniedz Vasko da Gama. 1500. gadā Pedru Alvarišs Kabrals atklāj Brazīliju, kas laika gaitā kļūst par Portugāles lielāko koloniju. 1513. gadā portugāļi sasniedz Ķīnu, bet 1570. gadā izveido tirdzniecības apmetni Nagasaki. Laikā no 1580-1640 Portugāle atrodas Spānijas impērijas pakļautībā un tās kolonijas militāri sāk apdraudēt Spānijas ienaidnieki – Holandes republika, Anglijas Karaliste un Francijas Karaliste. 1822. gadā Brazīlijas Impērija pasludina neatkarību no Portugāles. 19. gadsimtā Portugāles enerģija tiek veltīta koloniālo valdījumu paplašināšanai Angolā un Mozambikā. Portugāļu plānus apvienot abu koloniju teritorijas 1890. gadā bloķē Britu impērija, kas pati vēlas iegūt šo teritoriju. 

20. gadsimta vidū savās vēl palikušajās kolonijās Portugāle cenšas apspiest nacionālās atbrīvošanās kustības, 1961. gadā tiek zaudētas kolonijas Indijā. Āfrikā sākas Portugāles koloniālais karš. Pēc 1974. gada Neļķu revolūcijas jaunā valdība ātri sniedz neatkarību visām palikušajām kolonijām izņemot Makao. Dažas no Portugāles bijušajām kolonijām, kurās valdošā joprojām ir portugāļu valoda, ir apvienojušās Portugāļu valodas valstu sadraudzībā.

## Ārējās saites
Krīči

**Krīči** ir ciems Bauskas novada Valles pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos autoceļu P87 un V937 krustojumā  no pagasta centra Valles,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas.

Ciems izvietojies uz reljefa paaugstinājuma. Netālu no Krīčiem atrodas divu upju: Misas un Vārniņas iztekas.

## Atsauces
Misāni

**Misāni** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 30 km no novada centra Preiļiem, 4 km no pagasta centra Aglonas un 236 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies Ilza ezera krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 32 cilvēkiem.
## Atsauces
Latvijas Arheologu biedrība

**Latvijas Arheologu biedrība** ir sabiedriska organizācija, kas savās rindās apvieno vairāk kā 60 profesionālus arheologus, ar arheoloģiju saistītus speciālistus, studentus un šis nozares interesentus, pārstāvot visas institūcijas, kurās Latvijā strādā arheologi.

Biedrība tika izveidota 1994. gada 21. janvārī. Toreiz tās pirmais priekšsēdētājs Jānis Graudonis atzīmēja, ka "*biedrībai draudzīgā saimē jāapvieno visi šie savdabīgo, ar tautas izdzīvošanu cieši saistītās zinātņu nozares interesenti, tie, kas ar lielu pašatdevi un milzīgu pacietību strādā latviešu tautas kultūras un tālās pagātnes likteņu izpētē. Visi — bez titulu, zinātnisko grādu, amatu un darba vietu izšķirības*."

Viens no lielākajiem biedrības veikumiem 1990. gados bija 1996. gadā veiksmīgi organizētais otrais Eiropas Arheologu asociācijas (EAA) kongress Rīgā.

Biedrība pēc vairāku gadu darbības pārtraukuma tika atjaunota 2009. gada 10. maijā.

Biedrības logo ir pūcessakta — viens no spilgtākajiem Latvijas arheoloģisko senlietu veidiem.

Latvijas Arheologu biedrība organizē dažādas lekcijas un priekšlasījumus.

Latvijas Arheologu biedrības paspārnē organizēti vairāki Latvijas arheoloģijai nozīmīgi projekti. Tajā skaitā biedrība organizē apkopojoša rakstu krājuma "Arheologu pētījumi Latvijā" izdošanu, turpinot kopš 1959. gada iedibināto tradīciju ik pa diviem gadiem publicēt referatīvu informāciju par notikušajiem arheoloģiskajiem lauka pētījumiem Latvijā. 2014. gadā ar biedrības atbalstu tika izdots jau trešais šāds rakstu krājums, bet 2016. gadā — ceturtais.

Tās pirmais priekšsēdētājs kopš biedrības atjaunošanas bija dr. Juris Urtāns, no 2015. līdz 2021. gadam — Jānis Asaris. Kopš 2021. gada biedrības valdes priekšsēdētājs ir arheologs Mārcis Kalniņš.

## Gada arheoloģiskais piemineklis

Kopš 2014. gada biedrība izsludina gada arheoloģisko pieminekli:
* 2014 — Veckuldīgas pilskalns;
* 2015 — Riņņukalna apmetne;
* 2016 — Grobiņas arheoloģisko senvietu komplekss;
* 2017 — Mežotnes pilskalns ar senpilsētu.
* 2018 — Raunas Tanīskalns — pilskalns
* 2019 — Atašienes pilskalns
* 2020 — Āraišu ezerpils
* 2021 — Aizkraukles pilskalns
* 2022 — Cēsu senpilsēta
* 2023 — Svētupes lībiešu upurala
* 2024 — Aboras I apmetne
* 2025 — Lagzdīnes pilskalns

## Ārējās saites
*
Rogoviki (Silmalas pagasts)

**Rogoviki** ir ciems Rēzeknes novada Silmalas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 11,2 km no pagasta centra Gornicas, 34,4 km no novada centra Rēzeknes un 227,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V584 (Silmala—Štikāni—Saveļi).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Rēzeknes rajonā.

Vecticībnieku ciemats, 1897. gadā bija 18 sētas ar 82 cilvēkiem.
## Atsauces
Liepkalni

**Liepkalni** var būt:
* Liepkalni — apdzīvota vieta Nīcgales pagastā
* Liepkalni — apdzīvota vieta Tumes pagastā
* Liepkalni — apdzīvota vieta Valles pagastā
Liepkalni (Valles pagasts)

**Liepkalni** ir ciems Bauskas novada Valles pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa P87  no pagasta centra Valles, 37,5 km no novada centra Bauskas un 70 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušo Valles pastorātu.

## Atsauces
Upes-Grīva

**Upes-Grīva**, arī **Upesgrīva**, ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Aglonas un 236 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V762, netālu no Tartaka ietekas Ciriša ezerā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

## Atsauces
Eiropas Riteņbraukšanas savienība

**Eiropas Riteņbraukšanas savienība** (, **UEC**) ir Eiropas riteņbraukšanas organizāciju savienība.

## Eiropas čempionāti riteņbraukšanā
Federācija organizē visus Eiropas riteņbraukšanas čempionātus (tādus kā Eiropas čempionāts šosejas riteņbraukšanā un Eiropas čempionāts treka riteņbraukšanā) visās riteņbraukšanas disciplīnās, ieskaitot šosejas, treka, velokrosa, BMX, kalnu un riteņbraukšanu telpās, kā arī piešķir čempiona kreklu Eiropas čempioniem.

## Ārējās saites
*
Matisāni

**Matisāni** var būt:
* Matisāni — apdzīvota vieta Preiļu novada Aglonas pagastā;
* Matisāni — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Višķu pagastā.
Matisāni (Aglonas pagasts)

**Matisāni** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 28 km no novada centra Preiļiem, 10 km no pagasta un novada centra Aglonas un 233 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 16 sētas ar 106 cilvēkiem.
## Atsauces
Ostrova (Aglonas pagasts)

**Ostrova** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 32 km no novada centra Preiļiem, 12 km no pagasta centra Aglonas un 234 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem Ciriša ezera krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā katoļu viensētā bija 8 cilvēki.
## Atsauces
Ilenurme (stacija)

**Ilenurme** () ir pieturas punkts Tartu—Koidulas dzelzceļa līnijā Igaunijā, Tartu apriņķa Kambjas pagasta Ilenurmes ciemā un atrodas 7,2 km attālumā no Tartu stacijas, 76,8 km attālumā no Koidulas un 197,3 km attālumā no Tallinas. Ilenurmē pietur Koidulas (vasaras sezonā (maijs-septembris) līdz Piusai) un Tartu (Tallinas) virzienā kursējošie pasažieru dīzeļvilcieni.

## Vēsture
1931. gadā atklātajā dzelzceļa līnijā Tartu - Petseri  pirmā pietura skaitot no Tartu dzelzceļa stacijas tika ierīkota pie Ilenurmes muižas. Divstāvu ķieģeļu mūra stacijas ēka tika uzbūvēta 1936. gadā.

Lai uzlabotu transporta infrastruktūru un pasažieru apgrozījumu, Ilenurmes pieturas punkts pārcelts 1300 metru Koidulas virzienā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Ilenurmes bijusī stacijas ēka
Aleksandrs fon Cemlinskis

**Aleksandrs fon Cemlinskis** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes austriešu komponists. diriģents un mūzikas pedagogs.

No 1884. līdz 1892. gadam mācījās Vīnes konservatorijā, kur skolotāju vidū bija Antons Brukners. Deviņdesmitajos gados cieši sadraudzejās ar Arnoldu Šēnbergu, kurš kādu brīdi bija Cemlinska skolnieks, bet vēlāk apprecējās ar Cemlinska māsu Matildi. 1899. gadā Cemlinskis kļuva par Vīnes Kārļa teātra kapelmeistaru. 1900. gadā Cemlinskis bildināja savu skolnieci Almu Šindleri, tomēr saņēma atteikumu. No 1906. gada - Vīnes Tautas operas kapelmeistars, no 1911. līdz 1927. gadam diriģēja Prāgas operā. 1920. gadā kļuva par Prāgas Vācu mūzikas akadēmijas (*Deutsche Akademie für Musik und darstellende Kunst in Prag*) pirmo rektoru. Vēlāk pārcēlās uz Berlīni, kur Oto Klemperera vadībā bija Krolla operas diriģents. Pēc nacistu nākšanas pie varas pārcēlās uz dzimto Vīni, bet 1938. gadā - uz ASV, kur miris.

## Ārējās saites

*Cemlinska notis IMSLP
Štikāni

**Štikāni** (arī **Štikoni** un **Stikāni**) ir ciems Rēzeknes novada Silmalas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 10,2 km no pagasta centra Gornicas, 31,8 km no novada centra Rēzeknes un 228,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V584 (Silmala—Štikāni—Saveļi), Liskas upes krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Rēzeknes rajonā. 

Ciemā darbojas bibliotēka, klubs, vecticībnieku kopienas lūgšanu nams. No 1865. līdz 2009. gadam Štikānos darbojās Daugaviešu pamatskola.

Vecticībnieku ciematā Otrie Čulki 1897 gadā bija 10 sētas ar 67 cilvēkiem.

1897. gadā Štikānos bija 35 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Euarhonti

**Euarhonti** (*Euarchonta*) ir zīdītāju klases (*Mammalia*) lielkārta, kas apvieno 4 kārtas un kas kopīgi ar grauzējveidīgajiem (*Glires*) veido pirmprimātu placentāļu virskārtu (*Euarchontoglires*). 

## Evolūcija
Zinātniskais nosaukums *Euarchonta* latviski nozīmē "īstie priekšteči", un pirmo reizi šis vārds tika izmantots zinātniskajā literātūrā 1999. gadā. Molekulārie pētījumi liecina, ka euarhonti radušies pirms apmēram 88 miljoniem gadu, krīta perioda laikā, bet sadalījušies vairākās grupās pirms apmēram 86,2 miljoniem gadu. Iesākumā izveidojās 3 grupas: izmirusī *[[Plesiadapiformes]]* grupa, tupajas un primātveidīgie (*Primatomorpha*), kas pirms 79,6 miljoniem gadu sadalījās primātos un ādlidoņos. Tomēr vecākās zināmās fosilijas ir apmēram 65 miljonus gadu vecas un saglabājušās no paleocēna.

## Sistemātika
***Euarhontu lielkārta** (*Euarchonta*)
**mirkārta: Primātveidīgie (*Primatomorpha*)
*** kārta: 
*** kārta: 
** kārta: 
** †kārta: *[[Plesiadapiformes]]*

## Atsauces
Grauzējveidīgie

**Grauzējveidīgie** (*Glires*) ir zīdītāju klases (*Mammalia*) lielkārta, kas apvieno 2 kārtas un kas kopīgi ar euarhontiem (*Euarchonta*) veido pirmprimātu placentāļu virskārtu (*Euarchontoglires*). Grauzējveidīgo dzīvnieku kopēja pazīme ir līdzīga priekšzobu uzbūve — priekšzobi nepārtraukti un aktīvi aug visu mūžu.

Ilgstoši starp zinātniekiem risinājušās diskusijas par to, vai grauzējveidīgo grupa ir vai nav monotfilētiska. Tomēr pēdējo gadu morfoloģiskie pētījumi un fosiliju atradumi liecina, ka grauzējiem un zaķveidīgajiem ir bijis kopīgs priekštecis. Grauzēji un zaķveidīgie viens no otra atdalījās pires apmēram 70 miljoniem gadu. 

## Sistemātika
***Grauzējveidīgo lielkārta** (*Glires*)
** kārta 
** kārta 
** †kārta *[[Anagaloidea]]*
** †kārta *[[Arctostylopida]]*

## Atsauces
Osteoklasts

**Osteoklasts** ir daudzkodolaina šūna, kas atrodas kaulaudos. Osteoklasti izdala aktīvus enzīmus un rada skābu vidi, kas noārda kaulaudus, tādējādi paaugstinot brīvā kalcija līmeni asinīs. Osteoklastu darbību netieši ietekmē epitēlijķermenīšu izdalītais parathormons — jo augstāks līmenis, jo aktīvāk darbojas osteoklasti un noārda kaulaudus. Osteoklasti veidojas analogi kā makrofāgi — no kaula smadzeņu cilmes šūnām. Asinīs cirkulējošie monocīti iekļūst kaulā un saplūst kopā, parasti viens osteoklasts veidojas no 6-12 monocītiem un dzīvo aptuveni 2 nedēļas.

## Atsauces
Team Qhubeka NextHash

***Team Qhubeka NextHash*** (*UCI komandas kods*: **TQA**) ir profesionāla Dienvidāfrikas šosejas riteņbraukšanas komanda.

## Vēsture
Komanda dibināta 2007. gadā un 2008. gadā kļuva par UCI kontinentālo komandu. Šajā statusā tā palika līdz pat 2012. gada sezonas beigām, kad tā pieteicās UCI profesionālajai kontinentālajai licencei nākamajai sezonai. 2012. gada novembrī pieteikums tika apstiprināts un komanda kļuva par pirmo Āfrikas komandu ar šādu statusu.

Komanda guva savu pirmo lielo panākumu 2013. gadā, kad Geralds Cjoleks uzvarēja Milāna—Sanremo sacensībās, vienās no piecām nozīmīgākajām riteņbraukšanas klasikām. Savu pirmo ielūgumu uz kādu no lielajām tūrēm komanda saņēma 2014. gadā, kad to uzaicināja piedalīties ''Vuelta a España''.

2015. gada jūlijā MTN paziņoja, ka pārtrauks sponsorēt komandu. Pēc diviem mēnešiem par komandas galveno sponsoru kļuva informācijas tehnoloģiju uzņēmums *[[Dimension Data]]*.

Pirms 2020. gada sezonas līdz ar sponsora nosaukuma maiņu arī komanda mainīja nosaukumu uz *Team NTT* (*Team Nippon Telegraph and Telephone*). 2020. gada 8. janvārī komanda paziņoja, ka daļu komandas iegādājies un par tās menedžeri kļūs 1996. gada ''Tour de France'' uzvarētājs Bjarne Rīss. Rīss iepriekš ilgstoši vadīja ** komandu. Septembra beigās komandas sponsors NTT paziņoja, ka pārtrauks saistības līdz ar sezonas beigām un komandai jāmeklē jaunu ģenerālsponsoru. Novembrī komanda paziņoja, ka līdz ar gada beigām pārtrauks sadarbību ar Bjarni Rīsu. Novembra beigās tika paziņots, ka komandai atrasts jauns sponsors un nākamajā sezonā to sauks *Team Qhubeka ASSOS*. Pirms 2021. gada ''Tour de France'' komanda paziņoja par jauna sponsora — NextHash Group — piesaisti ar piecu gadu līgumu par sponsora vārdu nosaukumā, kļūstot par *Team Qhubeka NextHash,* tomēr jau pēc diviem mēnešiem parādījās ziņas par finansiālām problēmām un neizmaksātām algām.

2021. gada sezonas beigās komanda paziņoja, ka sponsoru trūkuma dēļ nākamajā sezonā vairs nestartēs UCI Pasaules tūres sacensībās, komandu saglabājot kontinentālās komandas statusā.

## 2021. gada sezona
### Komandas sastāvs

### Uzvaras

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Ruskulišķi

**Ruskulišķi**, arī **Ruskuliškas**, ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā 38 km no novada centra Preiļiem, 10 km no pagasta centra Aglonas un 242 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V762.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 66 cilvēkiem.
## Atsauces
Kostičs

**Kostičs** (; sieviešu dzimtē Kostiča) ir serbu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* ‎Bora Kostičs (*Бора Костић*; 1887—1963) — Dienvidslāvijas un Serbijas šahists;
* Filips Kostičs (*Филип Костић*; 1992) — Serbijas futbolists.
Ruskuļi

**Ruskuļi** var būt:
* Ruskuļi — apdzīvota vieta Preiļu novada Aglonas pagastā;
* Ruskuļi — apdzīvota vieta Jēkabpils novada Dunavas pagastā;
* Ruskuļi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Gaigalavas pagastā.

## Skatīt arī
* Kapiņu Ruskuļi
Oļģerts Grāvītis

**Oļģerts Grāvītis** (dzimis , miris ) bija latviešu muzikologs un komponists, Latvijas Mūzikas akadēmijas profesors, Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieks.

Dzimis Alūksnē. Mācījies Cēsu mūzikas skolā, vēlāk mūzikas vidusskolā Rīgā. Kā muzikologs 1952. gadā pabeidza Latvijas PSR Konservatoriju, kur studēja Jēkaba Vītoliņa klasē, pēc tam studēja aspirantūrā Ļeņingradas konservatorijā. Atgriežoties Rīgā, pabeidza Latvijas konservatoriju, iegūstot komponista kvalifikāciju, mācoties pie Jāņa Ivanova.

No 1961. gada — pasniedzējs Latvijas PSR konservatorijā, no 1984. gada — profesors, Mūzikas vēstures katedras vadītājs.

## Darbi

* 3 uzvestas operas, apmēram 50 solo dziesmu, ap 100 *[[a capella]]* kora darbi, dažas kantātes u.c.
* sarakstījis, sastādījis, komentējis daudzas grāmatas, brošūras, nošu krājumus, to skaitā monogrāfijas par latviešu komponistiem.
* apmēram 1300 publikācijas periodikā.

## Ārējās saites
* Par Oļģertu Grāvīti
Kapiņi (Aglonas pagasts)

**Kapiņi** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 35 km no novada centra Preiļiem, 8 km no pagasta centra Aglonas un 241 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P60, Bieržgaļa ezera krastā. Kapiņos atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis Kapiņu senkapi.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

No Kapiņiem nāk dziesminieks Valdis Atāls.

## Iedzīvotāji
1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.

## Atsauces
Rutulišķi

**Rutulišķi** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā 22 km no novada centra Preiļiem, 7 km no pagasta centra Aglonas un 228 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P62, netālu no Ciriša ezera.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

## Atsauces
Mazie Joksti

**Mazie Joksti** var būt:
* Mazie Joksti — apdzīvota vieta Preiļu novada Rušonas pagastā;
* Mazie Joksti — bijusī apdzīvotā vieta Preiļu novada Aglonas pagastā.
Mazie Joksti (Aglonas pagasts)

**Mazie Joksti** bija apdzīvota vieta Preiļu novada Aglonas pagastā, atradās pagasta centrālajā daļā 2,5 km no pagasta centra Aglonas un 236 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta bija izvietojusies pie autoceļa V762, blakus Ciriša ezeram.

## Atsauces
Mīlberga/Elbe

**Mīlberga/Elbe** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Elbas-Elsteres apriņķī, Elbas upes labajā krastā, 60 kilometrus uz austrumiem no Leipcigas.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1230. gadā. Pilsētas pievārtē 1547. gada 24. aprīlī imperatora Kārļa V karaspēks sakāva Šmalkaldenes līgas karaspēku. Otrā pasaules kara laikā pie pilsētas atradās viena no lielākajām karagūstekņu nometnēm Vācijā – *Stalag IV-B*, kas pēc kara beigām tika pārveidota par NKVD speciālo nometni Nr.1. Pēc Otrā pasaules kara Mīlberga atradās VDR sastāvā.

## Cilvēki
Pie Mīlbergas atrodas Marienšternas klosteris, kurā apglabāts Kurzemes hercogs Saksijas Kārlis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jaunviļāni

**Jaunviļāni** ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā uz ziemeļiem no Viļānu pilsētas, 2,4 km no pagasta centra Viļāniem un 215,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies autoceļu A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)), P58 (Viļāni—Preiļi—Špoģi), V561 (Gaigalava—Viļāni) un V596 (Viļāni—Pilskalns—Nagļi) krustojumā, Maltas upes krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Rēzeknes rajonā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Rudžēro Leonkavallo

**Rudžēro Leonkavallo** (, dzimis , miris ) bija itāliešu komponists un libretists. Mūsdienās pazīstamākais darbs ir 1892. gadā pirmizrādi piedzīvojušā opera "Pajaci".

Dzimis Neapolē tiesneša ģimenē. Jaunību pavadīja Montalto Ufugo, Kalabrijā. Studēja Neapoles konservatorijā un literatūru Boloņas Universitātē. No 1879. līdz 1882. gadam strādāja par klavierskolotāju Ēģiptē hedīva galmā, vēlāk pārceļoties uz Parīzi, kur darbojās kā pianists un komponists. 1886. gadā pārcēlās uz Milānu, kur strādāja kā operu komponists un libretists. 1892. gadā Milānā tika atskaņota opera "Pajaci", kas uzreiz guva panākumus. Lai arī vēlākajos gados Leonkavallo radīja vēl vairākas operas un operetes, neviena no tām nespēja atkārtot "Pajaci" panākumus, un mūsdienās tās tiek atskaņotas reti. Kā libretists Leonkavallo pazīstams arī kā Džakomo Pučīni operas "Manona Lesko" libreta autors.

## Ārējās saites

* Leonkavallo notis IMSLP
Kristceļi

**Kristceļi** var būt:

*Kristceļi - skrajciems Rēzeknes novada Kantinieku pagastā
*Kristceļi - skrajciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā
Kristceļi (Viļānu pagasts)

**Kristceļi** ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 5,8 km no pagasta centra Viļāniem un 210,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)), Līpupītes krastos.

Vecticībnieku ciemats ar Kristceļu lūgšanu namu.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Rēzeknes rajonā.

1897. gadā ciemā bija 24 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Kārlis Grigaitis

**Kārlis Grigaitis** (dzimis , miris ) bija latviešu izcelsmes zemūdens jūrnieks. Piedalījās Pirmajā pasaules un Krievijas pilsoņu karā. 1937. gadā bija PSRS Kara flotes kuģubūves zinātnieciski-pētnieciskā institūta priekšnieks (*Научно-исследовательский институт кораблестроения и вооружения ВМФ*). Pirmais padomju zemūdens jūrnieks, kurš ieguvis Ļeņina ordeni par aktīvu rīcību 1934. gadā zemūdenes "L-2 Staļiņec" glābšanā avārijas apstākļos. 1938. gadā atlaists no darba flotē kā "latvietis, kura vecāki dzīvo Brazīlijā", 1940. gadā atjaunots dienestā.

## Ārējās saites
*Par Grigaiti
Rosica (Stoļerovas pagasts)

**Rosica** ir ciems Rēzeknes novada Stoļerovas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3,8 km no pagasta centra Stoļerovas, 22,6 km no novada centra Rēzeknes un 266,7 km no Rīgas.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Rēzeknes rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 16 sētas un 5 sētas Rosicās muižā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Somu partija (vecā)

**Somu partija** (, ), saukta arī par **veco somu partiju** (*vanhasuomalaiset*), bija konservatīva politiskā partija Somijā. Tā veidojusies 19. gadsimta otrajā pusē un darbojās līdz 1918. gadam.

Partiju 1860. gados veidoja fenomānu intelektuāļi, bet tā vairākus desmitus gadu nebija formāli organizēta. Sākotnēji partijas mērķi bija somu valodas statusa, īpaši izglītībā, uzlabošana Somijas lielhercogistē, kas bija iekļauta Krievijas Impērijā, bet joprojām plaši tika izmantota zviedru valoda. 1877. un 1878. gada Somijas landtāga sasaukumos somu partija kļuva par garīdzniecības un zemniecības vadošo spēku.

1880. gados partijā radās frakcija, kas kritizēja Krievijas varas darbību Somijā; 1894. gadā šī frakcija atdalījās, dibinot jauno somu partiju. Somu partija savukārt meklēja likumīgas attiecības ar Krievijas valdību un aicināja sadarboties ar Krieviju, lai sev tīkamā virzienā mainītu valodas politiku. Neformāli somu partiju sāka saukt par "veco somu" partiju.
Kad 1899. gadā sākas pārkrievošana un Somijas autonomijas ierobežošana, jaunie somi uzsāka pasīvu pretošanos, bet vecā somu partija atbalstīja nomierināšanas pasākumus. Lai gan partija atbalstīja viedokli, ka Somijas likumīgās tiesības ir pārkāptas, tā uzsvēra, ka svarīgāk ir paturēt somu rokās oficiālos amatus, un bažījās, ka pretošanās var izraisīt tālāku autonomijas zaudēšanu.

Partija arī veicināja konservatīvās vērtības un atbalstīja daudzas sociālās reformas, īpaši tās ideoloģiskā līdera Danielsonona-Kalmari laikā pēc Irjes-Koskinena nāves 1903. gadā.
Pēc 1906. gadā pieņemtās partijas programmas no ekonomikas statu punkta partija tika ierindota politiskajā centrā, starp kreiso sociāldemokrātisko partiju un labējo jauno somu partiju.
Pēc 1906. gada parlamenta reformas, no 1907. līdz 1917. gadam somu partijai bija otra lielākā pārstāvniecība Eduskuntā (aiz sociāldemokrātiem).

Pēc tam, kad 1917. gada decembrī Somija ieguva neatkarību un 1918. gada sākumā notika pilsoņu karš, somu valodas jautājums vairs nebija aktuāls. Galvenie partiju jautājumi kļuva ekonomiskie un konstitucionālie. Daļa somu partijas biedru atbalstīja republikas pārvaldes formu, bet daļa — monarhiju. 1918. gada 8. decembrī mazākums noskaņoto somu partijas biedru, kuri bija noskaņoti liberāli un atbalstīja republiku, un vairākums jauno somu partijas biedru dibināja jaunu partiju Nacionālā progresīvā partija (*Kansallinen Edistyspuolue*). Nākamajā dienā vairākums monarhistiski un konservatīvi noskaņoto somu partijas atbalstītāju un daļa jauno somu partijas biedru dibināja partiju Nacionālā koalīcija (*Kansallinen Kokoomus*).

## Pazīstamākie partijas biedri
* Juho Kusti Pāsikivi
Šlībene

**Šlībene** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Elbas-Elsteres apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 973. gadā. Otrā pasaules kara laikā pie pilsētas atradās nometne, kuras ieslodzītie firmas *HASAG Werk Schlieben* rūpnīcā ražoja ieročus frontei. Pēc Otrā pasaules kara Šlībene atradās VDR sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Astašova

**Astašova** ir ciems Krāslavas novada Andrupenes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 10,4 km no pagasta centra Andrupenes, 11,4 km no Dagdas un 257,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P60 (Dagda—Aglona), Dzeguzes upes krastā, ziemeļos no Astašovas purva.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā ciemā bija 22 sētas un muižā vēl 6 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Suslovs

**Suslovs** ir krievu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Mihails Suslovs (*Михаил Суслов*; 1902—1982), PSRS valsts un partijas vadītājs;
* Tomāšs Suslovs (*Tomáš Suslov*; dzimis 2002. gadā), Slovākijas futbolists.
Jānis Grīziņš

**Jānis Grīziņš** (dzimis , miris, iespējams, ), īstajā vārdā **Jānis Voldemars Griķis**, bija latviešu rakstnieks un publicists.

Ar zelta medaļu 1918. gadā beidzis Aleksandra ģimnāziju. 1919. gadā iestājies Maskavas Ceļu inženieru institūtā. Dienējis Sarkanajā armijā. Pēc atgriešanās Latvijā no Turkestānas frontes iestājies Latvijas Universitātē, kuru absolvējis 1926. gadā. Bijis arī atslēdznieka māceklis. Pēc Latvijas Universitātes absolvēšanas devies uz Sorbonnu Francijā. No pārslodzes un līdzekļu trūkuma Grīziņam saasinājās nervu slimība. 1929. gadā viņu ievietoja psihiatriskajā slimnīcā Parīzē, pēc diviem gadiem pārveda uz Sarkankalna psihiatrisko slimnīcu Rīgā, kur arī miris.

Ievērojamākais Grīziņa darbs ir "Vārnu ielas republika", kas ticis uzvests teātrī un ekranizēts.

## Atsauces
Intelsat 17

***Intelsat 17*** (***IS-17***) ir Luksemburgā bāzēta uzņēmuma *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada novembrī. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Āzijā, Āfrikā un Vidējos Austrumos.

Kosmisko aparātu izgatavojis ASV uzņēmums *[[Space Systems/Loral]]* uz platformas *[[LS-1300]]* bāzes. Tam ir 46 Ku-joslas un 28 C-joslas raidītāji.

*Intelsat 17* tika palaists  18:39 ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* no Gviānas kosmiskā centra kopā ar Apvienotās Karalistes pavadoni *[[HYLAS 1]]*.

Ģeostacionāro orbītu *Intelsat 17* tika izvietots punktā 66° austrumu garuma. Tur nomainīja resursus iztērējušo pavadoni *[[Intelsat 702]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Intelsat 17 at 66º E Intelsat
* Intelsat 17 Space Systems/Loral 
* Intelsat 17 Gunter's Space Page,
Vilhelms Bērs

**Vilhelms Volfs Bērs** (, dzimis , miris ) bija vācu baņķieris un astronoms. Komponista Džakomo Meijerbēra pusbrālis. Berlīnes Tīrgartenē nodibināja privātu observatoriju. Kopā ar Johanu Heinrihu fon Medleru no 1834. līdz 1836. gadam publicēja pirmo precīzo Mēness karti. Bēra vārdā nosaukts krāteris uz Mēness un Marsa, kā arī asteroīds.

## Ārējās saites
Mariampole

**Mariampole** var būt:

*Mariampole — vidējciems Krāslavas novada Andrupenes pagastā
*Mariampole — daļēji izzudis skrajciems Preiļu novada Rušonas pagastā

## Skatīt arī
* Marijampole
Mariampole (Andrupenes pagasts)

**Mariampole** ir ciems Krāslavas novada Andrupenes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2,8 km no pagasta centra Andrupenes, 12,9 km no Dagdas un 259,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu P57 (Malta—Sloboda) un V610 (Mariampole—Jaunokra—Grāveri) krustojuma, uz dienvidaustrumiem no Bižas ezera.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā katoļu muižā bija 3 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Teodors fon Rīdigers

**Fridrihs fon Rīdigers** (, , dzimis 1783. gada decembrī, miris ) bija Jelgavā dzimis vācbaltiešu izcelsmes Krievijas kavalērijas ģenerālis, ģenerālis-adjutants un Krievijas Valsts padomes loceklis.

Krievijas armijas dienestā no 1799. gada. Piedalījies daudzos Krievijas karos un militārajās kampaņās - Ceturtās koalīcijas karā pret Franciju, Somijas karā pret Zviedriju, 1812. gada karā, Sestās koalīcijas karā, Krievu—turku karā, Novembra sacelšanās apspiešanā Polijā, 1848. gada revolūcijas apspiešanā Ungārijā. 1812. gada karā pēc Jakova Kuļņeva nāves pārņēma Grodņas huzāru pulka komandēšanu.

1850. gadā Rīdigers tika iecelts par Krievijas augstākā padomdevēja orgāna - Krievijas Valsts padomes locekli. Krimas kara laikā no 1853. līdz 1855. gadam veica Polijas Karalistes vietvalža pienākumus.

## Ārējās saites
*Par Fridrihu fon Rīdigeru 
*Par Rīdigeru - Baltische Biographische Lexikon 
*Par Rīdigeru - Erik-Amburger-Datenbank
Račeva

**Račeva** var būt:

*Račeva - skrajciems Rēzeknes novada Ozolmuižas pagastā
*Račeva - skrajciems Rēzeknes novada Griškānu pagastā
*Račeva - vidējciems Krāslavas novada Asūnes pagastā
Račeva (Asūnes pagasts)

**Račeva** (arī **Račova**) ir ciems Krāslavas novada Asūnes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 5,5 km no pagasta centra Asūnes, 12,1 km no Dagdas un 300 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz dienvidiem no Jolzas ezera.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 22 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Martirosjans

**Martirosjans** (, no personvārda Martirs *(Մարտիրոս)*; sieviešu dzimtē **Martirosjana**) ir armēņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Aiks Martirosjans (*Հայկ Մարտիրոսյան*; 2000) — Armēnijas šaha lielmeistars;
* Gariks Martirosjans (*Գարիկ Մարտիրոսյան*; 1974) — armēņu aktieris un producents.
Aleksejs Apīnis

**Aleksejs Apīnis** (dzimis , miris ) bija latviešu grāmatniecības vēsturnieks, bibliotēku darbinieks, literatūrvēsturnieks. No 1992. gada — Latvijas Zinātņu akadēmijas filoloģijas goda doktors. Andris Vilks nosaucis Apīni par visu laiku izcilāko Latvijas Nacionālās bibliotēkas darbinieku.

## Biogrāfija
Dzimis ierēdņa un ārstes ģimenē. 1945. gadā beidzis mācības Rīgas 1. pilsētas ģimnāzijā, pēc tam iestājies Latvijas Valsts universitātes Filoloģijas fakultātē, 1949. gadā absolvējis tās Klasiskās filoloģijas nodaļu.

1950. gadā sācis strādāt Valsts bibliotēkā (vēlākā Nacionālā bibliotēka), no 1951. līdz 1986. gadam vadījis Reto grāmatu un rokrakstu nodaļu, šajā nodaļā arī strādājis par bibliogrāfu. No 1960. līdz 1988. gadam docējis grāmatniecības vēsturi Latvijas Valsts universitātes Filoloģijas fakultātē.

Pētījis grāmatniecības un latviešu literatūras sākuma posmu. Viens no ievērojamākajiem darbiem ir 1977. gadā izdotā monogrāfija "Latviešu grāmatniecība".

1969. gadā saņēmis Latvijas PSR Nopelniem bagātā kultūras darbinieka goda nosaukumu. 1996. gadā apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces
Much Apu About Something

***Much Apu About Something*** ir amerikāņu animētā seriāla "Simpsoni" 27. sezonas 12. sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]* televīzijas kanālā .

Sērijā pēc *Kwik-E-Mart* veikala sagraušanas Apū brāļadēls Džamšeds (Džejs) atver veikalu *Quick & Fresh*.

Sērijas ainā, kur Apū veikalā piedāvā superintendantam Čālmersam bezmaksas NBA kluba Filadelfijas "76ers" cepuri, sākotnēji bija paredzēta Ņujorkas "Knicks" cepure. Tika nolemts mainīt klubu "Knicks" un latvieša Kristapa Porziņģa veiksmīgās spēles dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Intelsat 16

***Intelsat 16*** ir Luksemburgā bāzēta uzņēmuma *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada februārī. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Latīņamerikā.

Kosmisko aparātu izgatavojusi ASV kompānija *[[Orbital Sciences Corporation]]* uz platformas *[[Star-2.4]]* bāzes. Tam ir 24 Ku joslas raidītāji. 
2006. gada sākumā sakaru operators *[[PanAmSat]]* pasūtīja pavadoņa ***PAS-11R*** izgatavošanu. 2007. gada jūnijā *PanAmSat* apvienojās ar *Intelsat*, un pavadonis pārdēvēts par *Intelsat 16*.

*Intelsat 16* tika palaists  00:39:40 UTC ar nesējraķeti *[[Proton-M/Briz-M]]* no Baikonuras kosmodroma.

*Intelsat 16* novietots ģeostacionārajā orbītā punktā 58° rietumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Orbital Sciences: Intelsat 16 
* Gunter's Space Page: Intelsat 16
Šēnevalde

**Šēnevalde** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Elbas-Elsteres apriņķī, 40 kilometrus uz austrumiem no Vitenbergas.

## Vēsture
Dibināta ap 1200. gadu kā vācu un flāmu apmetne. 1474. gadā ieguvusi pilsētas tiesības. Pēc Otrā pasaules kara Šēnevalde atradās VDR sastāvā.

## Infrastruktūra
Uz rietumiem no Šēnevaldes atrodas Vācijas kara aviācijas bāze (*Fliegerhorst Holzdorf*), kā arī NATO gaisa kontroles centrs (*Einsatzführungsbereich 3*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Miega vārpsta

[thumb|300px|Miega vārpsta un [K-komplekss elektroencefalogrammā]]
**Miega vārpsta** ir neironu svārstību izvirdumi, kas redzami EEG un notiek NREM 2 miega posma laikā. Tā sastāv no 12 līdz 14 Hz frekvences viļņiem, kas ilgst vismaz 0.5 sekundes. Miega vārpstas tiek ģenerētas talāma retikulārajā kodolā.

## Funkcija
Miega vārpstas (dēvē arī par "sigma joslām" vai "sigma viļņiem") ir periods, kad smadzenes aiztur procesus, kas saglabā gulētāju mierīgā stāvoklī. Kopā ar K-kompleksiem tās raksturo NREM 2 miega posmu un norāda uz tā sākumu. Tās bieži ir smailas abos galos un novērojamas frontālajos un centrālajos smadzeņu apvidos. Tās var vai nevar būt sinhronas, taču tām vajadzētu būt simetriskām un abpusējām.

Miega vārpstas novērojamas smadzenēs kā aktivitātes izvirdums, kam uzreiz seko muskuļu raustīšanās. Pētnieki domā, ka smadzenes, it īpaši jauniešiem, mācās, kuri nervi kontrolē attiecīgos muskuļus miega laikā.

Pierādīts, ka miega vārpstas, kas rodas talāmā, palīdz saglabāt miegu traucējošu skaņu klātbūtnē. Atrasta korelācija starp smadzeņu viļņu aktivitātes apjomu talāma apvidū un gulētāja spēju saglabāt mieru. Mijiedarbība starp talāma un garozas neironiem izraisa miega vārpstas.

Bez tam tika konstatēts, ka miega vārpstu aktivitāte ir saistīta ar jaunas informācijas integrāciju esošajās zināšanās, kā arī ar motivēto atcerēšanos un aizmiršanu (vārpstas ātrā miega laikā).

## Traucējumi
Cilvēkiem ar psihes slimībās ir novēroti miega vārpstu traucējumi un pat iztrūkums. Šizofrēnijas slimniekiem NREM miega posmā lēno un ātro miega vārpstu struktūra ir mainīta. Miega vārpstu iztrūkums ir arī iezīme retas iedzimtas, ģimenes letālā bezmiega, slimības gadījumos.

## Atsauces
Albrehts Lācis

**Albrehts Lācis** (; dzimis ap 1100. gadu, miris ) bija vācu augstmanis, grāfs Brandenburgas markgrāfistes dibinātājs un pirmais markgrāfs no 1157. gada līdz savai nāvei. Deva būtisku ieguldīju vāciešu austrumu teritoriju kolonizācijā. Albrehta laikā Brandenburgas marka iekļāvās Svētajā Romas impērijā. Nesekmīgi centās iekļaut savos īpašumos Saksiju.

## Ārējās saites
Augusts fon Bulmerinks

**Augusts fon Bulmerinks** (, dzimis , miris ) bija Rīgā dzimis vācbaltiešu izcelsmes jurists, starptautisko tiesību speciālists.

Dzimis Rīgā, tirgotāja ģimenē. No 1841. līdz 1845. gadam studēja tiesības Tartu Universitātē, vēlāk vairāk nekā 20 gadus šeit pasniedza starptautiskās un valsts tiesības. 1863. gada rediģēja *Baltische Wochenschrift für Landwirthschaft, Gewerbfleiss und Handel Liv.-Est.- und Curlands*. Piedalījās Starptautisko tiesību institūta Ģentē (*Institut de Droit International*) darbā.

## Ārējās saites

*Bulmerinks Baltische Biographische Lexikon 
*Bulmerinks Deutsche Biographie
Novinki

**Novinki** var būt:
* Novinki — apdzīvota vieta Preiļu novada Aglonas pagastā;
* Novinki — apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas  pagastā;
* Novinki — apdzīvota vieta Krāslavas novada Andzeļu pagastā.
Novinki (Aglonas pagasts)

**Novinki** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 34 km no novada centra Preiļiem, 9 km no pagasta centra Aglonas un 243 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

## Atsauces
Repši

**Repši** var būt:

## Zivs nosaukums
thumb|Repsis.
* Lašu dzimtas sīgu apakšdzimtas sugas *Coregonus albula* zivis

## Apdzīvota vieta
* Repši — apdzīvota vieta Preiļu novada Aglonas pagastā;
* Repši — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Sokolku pagastā.

## Naudas iesauka
1992. un 1993. gadā par repšiem tautā mēdza saukt Latvijas rubļus.

## Skatīt arī
* Repše
Repši (Aglonas pagasts)

**Repši**, arī **Riepšas**, ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 34 km no novada centra Preiļiem, 5 km no pagasta centra Aglonas un 238 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P62 un Ciriša ūdenskrātuves.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 34 cilvēkiem.
## Atsauces
Leitāni (Aglonas pagasts)

**Leitāni** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 31 km no novada centra Preiļiem, 3 km no pagasta centra Aglonas un 236 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies abpus autoceļam V636 pie Ciriša ūdenskrātuves. Leitānos atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis Leitānu senkapi.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 19 sētas ar 113 cilvēkiem.
## Atsauces
Līga Velvere

**Līga Velvere** (dzimusi ) ir latviešu vieglatlēte, startē 400 m barjerskrējiena un 800 m distancē.

## Karjera
Pārstāvēja Latviju 2014. gada Eiropas čempionātā. 2016. gada februārī laboja Latvijas rekordu 800 m skrējienā telpās, kas kopš 1985. gada piederēja Marikai Ārentei, sasniedzot 2:03,08. 2016. gada 12. jūnijā Portlendā uzstādīja savu personisko rekordu 800 m skrējienā stadionā: 2:02,71.

2016. gada Eiropas čempionātā Amsterdamā, izstājoties pusfinālā, L. Velvere ieņēma 17. vietu 400 m barjerskrējienā.

2017. gada februārī L. Velvere laboja sev piederošo Latvijas rekordu 800 m skrējienā telpās, sasniedzot 2:02,18. Šo rekordu viņai izdevās pārspēt aptuveni gadu vēlāk, uzvarot IAAF Pasaules tūres telpās sacensību seriāla posmā Skotijas pilsētā Glāzgovā, kur L. Velvere finišēja pēc 2 minūtēm un 02,01 sekundes. 2018. gada Pasaules čempionātā telpās 800 m skrējienā ar rezultātu 2:02,98 L. Velvere izcīnīja 10. vietu.

2018. gada jūlijā, uzvarot sacensībās Beļģijas pilsētā Kortreikā, L. Velvere uzstādīja jaunu personisko rekordu — 2:01,21, kas ir trešais visu laiku ātrākais skrējiens Latvijas vieglatlētikas vēsturē. 25. jūlijā Zviedrijas pilsētā Kārlstadē viņai izdevās vēlreiz labot personisko rekordu, sasniedzot 2:00,85, bet augustā Itālijas pilsētā Rovereto — uzlabot to līdz 2:00,75.

2019. gada 12. februārī, uzvarot sacensībās Francijā, uzstādīja jaunu Latvijas rekordu 800 m skrējienā telpās: 2:01.10.

L. Velvere piedalījās 2019. gada Pasaules čempionātā Dohā, kur iekļuva pusfinālā, sasniedzot 23. vietu kopvērtējumā.

Pirms 2020. gada vasaras olimpiskajām spēlēm, kas notika Tokijā 2021. gadā L. Velvere guva traumu un, lai gan sportiste izgāja uz starta savā 800 m disciplīnas priekšskrējienā, viņai neizdevās pabeigt distanci, un savās pirmajās olimpiskajās spēlēs viņa palika bez rezultāta.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites