open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karakalpakstāna

**Karakalpakstānas Republika** (, ) ir autonoma republika Uzbekistānas teritorijā. Tās galvaspilsēta ir Nukusa. 

Karakalpakstāna atrodas Turānas zemienē. Dienvidos no tās ir Karakuma tuksnesis, bet lielu autonomās republikas daļu tās ziemeļaustrumos aizņem Kizilkuma tuksnesis. Ziemeļrietumos Ustjurta plato. Karakalpakstānas teritorijā ietilpst kādreizējā Arāla jūras dienvidu daļas gultne, kas mūsdienās ir tuksnesis (Arālkums) izsīkušā ezera vietā. Lielākā upe — Amudarja.

2013. gadā Karakalpakstānā dzīvoja 1,7 miljoni iedzīvotāju. No tiem gandrīz trešdaļa ir karakalpaki, otra trešdaļa — uzbeki, bet trešā trešdaļa — kazahi. Lielākās pilsētas ir republikas galvaspilsēta Nukusa, kā arī Hedžaili, Tahiatoša, Čimboja, Kenghirota un Meinoka. Meinoka kādreiz bija nozīmīga ostas pilsēta pie Arāla jūras, bet mūsdienās, kad jūra ir izsīkusi, tā atrodas tuksnešainā apvidū. Karakalpakstāna ir nabadzīgākais Uzbekistānas reģions.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oņegas rajons

**Oņegas rajons** () ir Krievijas Arhangeļskas apgabala administratīvais rajons apgabala ziemeļrietumu daļā. Rajons robežojas ar Arhangeļskas apgabala Piejūras rajonu ziemeļaustrumos un Pļeseckas rajonu dienvidos un dienvidaustrumos, kā arī ar Karēlijas Republikas Pudožas un  Medvežjegorskas rajoniem dienvidrietumos un ar Segežas un Belomorskas rajoniem rietumos. No ziemeļrietumiem rajonu apskalo Baltās jūras Oņegas līcis.
Oņega

**Oņega** () ir pilsēta Krievijas Eiropas daļas ziemeļos, Arhangeļskas apgabala ziemeļrietumos, 7 kilometrus no Oņegas upes ietekas Baltajā jūrā. Pilsētas ekonomika balstās uz kokrūpniecību.

## Vēsture
Droši rakstos no 1556. gada. 1780. gadā ieguva pilsētas tiesības. Oņegas osta Otrā pasaules kara laikā bija viens no punktiem, kurā piegādāja preces lendlīzes sistēmas ietvaros.

## Cilvēki
1911. gadā uz Oņegu tika izsūtīts boļševiks Nikolajs Buharins (*Николай Иванович Бухарин*, 1888 – 1938).

## Atsauces

## Ārējās saites
Vēžukrogs

**Vēžukrogs** ir neizmantots pieturas punkts dzelzceļa līnijā Jelgava—Meitene. Pieturas punkts atrodas Platones pagastā, netālu no Poķu vidējciema. Pie pieturas ir Zīlēnu ceļa, kas savieno Poķu ciemu ar A8 šoseju, pārbrauktuve. Pieturā nav saglabājušās nekādas būves, tās perons ir nojaukts.

## Vēsture

Vēžukroga pietura atklāta 1931. gadā, bet pēc kara nav vairs izmantota. 1966. gadā sākta izmantot no jauna. Kopš 1995. gada, kad tika slēgts vietējais maršruts Rīga—Jelgava—Meitene, pasažieru vilcieni Vēžukrogā nepietur. 

## Ārējās saites
* Vēžukroga pietura PSRS ģenerālštāba kartē 

## Atsauces
Kalnmuiža (Irlavas pagasts)

**Kalnmuiža** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Irlavas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2,8 km no pagasta centra Irlavas, 18,8 km no novada centra Tukuma un 84,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, pie Skrimbu strauta.

## Atsauces
Pētertāle

**Pētertāle** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Irlavas pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 8,5 km no pagasta centra Irlavas, 20,1 km no novada centra Tukuma un 85,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P104 (Tukums—Auce—Lietuvas robeža (Vītiņi)), pie Šķiltu strauta, uz rietumiem no Vasku dīķiem. Veidojusies ap vēsturisko Pētertāles muižu (*Gut Petertal*).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Kazustrauts

**Kazustrauts** ir ūdenstilpe Tukuma novada Irlavas pagasta dienvidos, uz ziemeļrietumiem no Struteles. 

## Atsauces
Prūsene

**Prūsene** (arī **Prūšenupīte**) ir Viesatas kreisā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Tek austrumu-dienvidaustrumu virzienā. Ietek Viesatā pie Vamboļu mājām. Lielākā pieteka - Isvintenu strauts. Upi šķērso valsts autoceļš V1153 (Doktorāts–Viesāti–Irlava), tās krastos atrodas Pluģi.

## Atsauces
Miegaiņu grāvis

**Miegaiņu grāvis** ir Skrimbu strauta kreisā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Izteka pie Kandavas un Tukuma novada robežas. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Skrimbu strautā lejpus Kalnmuižas. Grāvi nešķērso valsts autoceļi, tā krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Nahčivana

**Nahčivana** (, *Нахчыван*, ) ir pilsēta Azerbaidžānā, Nahčivanas Autonomajā Republikā. Tā ir šīs autonomās republikas galvaspilsēta. 2022. gadā Nahčivanā dzīvoja 95,6 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Nahčivanas upes krastos, vietā, kur tā ietek Araksas upē.

Pēc armēņu tradīcijām, pilsētu esot dibinājis Noass.

## Atsauces

## Ārējās saites
UNESCO dalībvalstu uzskaitījums

thumb|right|334px|
Šajā uzskaitījumā apkopotas **[[UNESCO]] (Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija) dalībvalstis**. 2016. gadā UNESCO bija **195 pilntiesīgas dalībvalstis** un **10 asociētās locekles**. Atsevišķām atkarīgajām teritorijām ir sava atsevišķa NOK no pamatvalsts NOK. Asociētās locekles lielākoties ir teritorijas, kuras nav neatkarīgas.

Trīs UNESCO dalībvalstis nav ANO dalībvalstis: Kuka Salas, Niue un Palestīnas Valsts 
(Palestīna ir 3. novērotājvalsts ANO Ģenerālajā asamblejā kopš 2012. gada 29. novembra), un viena no ANO dalībvalstīm — Lihtenšteina — nav UNESCO dalībvalsts. Kosova savu dalību UNESCO apstiprināja 2015. gadā, bet tās priekšlikums neguva 2/3 nepieciešamo pārējo dalībvalstu atbalstu.

1946. gada 4. novembrī UNESCO dibināja ASV, Austrālija, Brazīlija, Čehija, Dānija, Dienvidāfrikas Republika, Dominikāna, Ēģipte, Francija, Grieķija, Indija, Kanāda, Ķīna, Libāna, Lielbritānija, Meksika, Nīderlande, Norvēģija, Saūda Arābija, Slovākija un Turcija. Jaunākās dalībvalstis, kas UNESCO pievienojās 2011. gadā bija Dienvidsudāna, Kirasao, Palestīniešu pašpārvalde un Sintmārtena.

## Dalībvalstis

## Asociētās locekles

## Novērotāji
UNESCO ir 2 pastāvīgie novērotāji un 10 starpvaldību organizācijas ar pastāvīgās novērošanas misijām.

**Ne-dalībvalsts**
*  (Eiropa un Ziemeļamerika)

**Organizācijas**
* 25px Neatkarīgais Maltas Bruņinieku ordenis

**Starptautiskās organizācijas**
* Amerikas Attīstības banka
* 25px Arābu valstu līga
* Arābu līgas izglītības, kultūras un zinātnes organizācija
* Āfrikas Savienība
* Eiropas Padome
* 25px Eiropas Savienība 
* Ibero-Amerikas valstu organizācija
* Islāma izglītības, zinātnes un kultūras organizācija
* Latīņamerikas Sociālo zinātņu institūts
* Latīņu savienība

Turklāt pastāv UNESCO koordinācijas birojs Apvienoto Nāciju Universitātē.

## Piezīmes

## Atsauces
Rāmakrišna

thumbnail|200px|Viens no slavenākajiem Rāmakrišnas attēliem. Fotogrāfija uzņemta 1885. gadā
**Rāmakrišna** (dzimis , miris ), īstajā vārdā **Godadhors Čotopadhaje**, bija indiešu mistiķis, garīgais skolotājs, guru un jogas meistars 19. gadsimtā, Vivekānandas skolotājs.

Viņš atzina, ka Indijas un visas cilvēces atdzimšanai nepieciešama vispārcilvēciska reliģija. Rāmakrišna sludināja visu reliģiju savstarpējo saistību. Viņa mācība ietekmē Indijas nacionālās kustības ideoloģiju.

## Ārējās saites
*
Viktors II

**Pāvests Viktors II** (), īstajā vārdā **grāfs Gebhards fon Dollnšteins-Hiršbergs** (; dzimis ap 1018. gadu, miris ) bija Romas pāvests no 1055. gada līdz nāvei 1057. gadā.

Atbalstīja baznīcas reformas. 24 gadu vecumā tika iecelts par Eihštetes bīskapu. Kļuva par vienu no Heinriha III tuvākajiem līdzgaitniekiem. Pēc Leona IX nāves izveidojās opozīcija pret Savonas Hildbrandu (nākamo pāvestu Gregoru VII), tāpēc par pāvestu ievēlēja Viktoru II, tomēr Viktors turpināja iesāktās baznīcas reformas. Miris no malārijas, apglabāts Ravennā.

## Ārējās saites
Vadodara

**Vadodara** (, *Vaḍodarā*) ir pilsēta Indijas ziemeļrietumos, Gudžarātas štatā. Pirms 1971. gada pilsēta bija zināma kā **Baroda**. 2011. gadā pilsētā dzīvoja 2,07 miljoni iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir 18. lielākā Indijas pilsēta un trešā lielākā Gudžarātā. Tas ir Vadodaras apgabala administratīvais centrs.

## Ārējās saites
Augusts Gailits

**Augusts Georgs Gailits** (, dzimis , miris ), arī **Gailīts, Gailītis**, bija igauņu un latviešu izcelsmes Igaunijas rakstnieks, latviešu literatūras tulkotājs un propagandētājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1891. gadā Sangastes muižas amatnieka ģimenē. Viņa tēvs bija latvietis, bet māte igauniete, mājās sarunājušies latviski. Bērnībā dzīvoja Lātres muižā. 1899. gadā sāka mācīties Valkas draudzes un pilsētas skolā, tad Tērbatas pilsētas skolā (1905—1907). Līdz 1911. gadam apmeklēja Tērbatas Universitātes lekcijas medicīnā, sāka interesēties par žurnālistiku. 1911. gadā pārcēlās uz Rīgā, kur jau dzīvoja viņa vecākie brāļi. Līdz 1916. gadam laikrakstā "Dzimtenes Vēstnesis" rakstīja par dažādu ārzemju tautu mākslu un literatūru, dažādus rakstus par latviešu literatūru un kultūru sūtīja igauņu laikrakstam *[[Postimees]]*.

Pirmajā pasaules kara laikā pārcēlās uz Tallinu, kur strādāja laikrakstu *Tallinna Teataja* un *Postimees* redakcijās, bija viens no igauņu rakstnieku organizācijas *Siuru* dibinātājiem (1917). Igaunijas brīvības cīņu laikā bija kara korespondents. No 1920. līdz 1922. gadam dzīvoja Rīgā, bija Igaunijas vēstniecības preses atašejs. Pēc tam strādāja Igaunijas vēstniecībās vairākās citās valstīs, tad par *Vanemuine* teātra direktoru Tartu (1932–1934), turpināja nodarboties ar rakstniecību. 

Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā bēgļu laivā pārcēlās uz Zviedriju, dzīvoja Erebrū, kur miris 1960. gadā.

## Darbi
Rakstnieka ievērojamākais darbs ir 1928. gadā izdotais romāns "Toms Nipernādijs" (*Toomas Nipernaadi*), kas latviski pirmoreiz izdots 1942. gadā. Romāna dramatizētā versija vairākkārt uzvesta teātrī. Darbs tulkots arī vairākās citās valodās. Gailits arī tulkoja latviešu autoru darbus igauniski.

### Tulkojumi latviešu valodā
* "Toms Nipernādijs". Rīga: Grāmatu draugs, 1942. - 395 lpp., atkārtots izdevums Ņujorkā, 1953;
* "Senču zeme". Rīga, 1943, atkārtots izdevums Ņujorkā, 1954; 
* "Skarbā jūra". Rīga, 1943, atkārtots izdevums 1952;
* "Liesmojošā sirds". Eslingena, 1947;
* "Pāri bangainiem ūdeņiem". Eslingena, 1951;
* "Vai atceries, mana mīļā?". New York, 1952;
* "Levijas kundzes grēksūdze". New York, 1956
* "Dienās senajās". New York, 1959;
* "Pēdējais romantiķis". New York, 1954.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valsts apvērsuma mēģinājums Turcijā 2016. gadā

**[[Valsts apvērsums|Valsts apvērsuma]] mēģinājums Turcijā** notika . To organizēja daļa Turcijas bruņoto spēku, kas paši sevi sauc par "Padomi mieram dzimtenē". Viņi mēģināja iegūt kontroli pār vairākām nozīmīgām vietām Ankarā, Stambulā un citās pilsētās, tomēr nesekmīgi — valdībai lojālie spēki sakāva apvērsuma rīkotājus. Apvērsuma rīkotāji savu rīcību pamatoja ar "nodrošinātu un atjaunotu konstitucionālās kārtības, demokrātijas, cilvēktiesību un brīvības nodrošināšanu un atjaunošanu, kā arī lai ļautu valstī valdīt likuma varai, lai atjaunotu izjaukto kārtību".

Apvērsuma mēģinājuma laikā vairāk nekā 300 cilvēku tika nogalināti, vairāk nekā 2100 tika ievainoti. Tika bojātas daudzas valdības ēkas, arī Turcijas parlamenta ēka un valsts prezidenta pils. Pēc apvērsuma mēģinājuma tika arestēti vismaz 6000 cilvēki, tai skaitā 2839 karavīri un neskaidru iemeslu dēļ arī 2745 tiesneši.

Pēc apvērsuma mēģinājuma sākās masveida "tīrīšana". Turcijas prezidents Redžeps Tajips Erdogans paziņoja saviem pretiniekiem, ka "viņi dārgi samaksās par apvērsuma mēģinājumu". Vairāki rietumu pasaules plašsaziņas līdzekļi aprakstīja "tīrīšanu" kā "apvērsuma pretuzbrukumu". Līdz 20. jūlijam tajā tika iesaistīti 45 tūkstoši militārpersonu, policistu, tiesnešu, ierēdņu, gubernatoru.

## Atsauces
Indaura

**Indaura** (dēvanāgarī: इंदौर) ir pilsēta Indijā, Madhjas Pradēšas štata lielākā pilsēta.

Dibināta 16. gadsimtā kā tirdzniecības mezgls starp Deli un Dekānas plato. *Economic Times* laikraksts šo pilsētu nosaucis par štata komerciālo centru. Pilsēta tiek uzskatīta arī par štata izglītības centru — te atrodas Indijas Tehnoloģiju institūts un Indijas Vadībzinātņu institūts. Ar 2,17 miljoniem iedzīvotāju Indaura ir devītā lielākā pilsēta valstī un 76. lielākā pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valsts apvērsuma mēģinājums Turcijā

**Valsts apvērsuma mēģinājums Turcijā** var būt:

* Valsts apvērsuma mēģinājums Turcijā 1962. gadā;
* Valsts apvērsuma mēģinājums Turcijā 1963. gadā;
* Valsts apvērsuma mēģinājums Turcijā 1969. gadā;
* Valsts apvērsuma mēģinājums Turcijā 1971. gadā;
* Valsts apvērsuma mēģinājums Turcijā 2016. gadā.
Ūlavs Lunnaness

**Ūlavs Lunnaness** (; dzimis ) ir norvēģu orientierists, izcīnījis piecas zelta medaļas pasaules čempionātā orientēšanās sportā. Pārstāv Norvēģijas izlasi un klubu *Halden SK*.

Pirmās nozīmīgās starptautiskās medaļas Ū. Lunnaness izcīnījis 2005., 2006. un 2007. gada pasaules junioru čempionātos. Pieaugušo pasaules čempionātā orientēšanās sportā ir izcīnījis piecas zelta medaļas (pirmā garajā distancē 2010. gadā, kad čempionāts notika Norvēģijā). Izcīnot divas zelta un vienu sudraba medaļu 2016. gada pasaules čempionātā orientēšanās sportā, Ū. Lunnaness kļuva par čempionāta medaļām bagātāko sportistu.

Pasaulas kausa kopvērtējumā augstāko — otro — vietu ieguvis 2012. gadā. Šajā pašā gadā Ū. Lunnaness izcīnījis savas divas vienīgās Eiropas čempionāta zelta medaļas. 2010. un 2011. gadā kluba *Halden SK* sastāvā uzvarēja prestižākajās stafešu sacensībās *[[Jukola]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ūlavs Lunnaness *World of O Runners*
Rāvensbrikas nometne

thumb|right|Rāvensbrikas nometnes barakas
**Rāvensbrikas nometne** () bija Trešā reiha sieviešu koncentrācijas nometne, kas atradās Vācijas ziemeļaustrumos, aptuveni 90 km attālumā no Berlīnes. Pastāvēja no 1935. gada maija līdz 1945. gada aprīlim. Nometne tika definēta kā "apsargājama ieslodzījuma nometne sievietēm". Šajā nometnē tika ieslodzītas vismaz 23 tautību sievietes un bērni.

Koncentrācijas nometnes būvniecību 1938. gada decembrī uzsāka Heinrihs Himlers. Pirmās nometnes ēkas uzbūvēja Zaksenhauzenes nometnes ieslodzītie.

## Atsauces

## Ārējās saites
Piejūras rajons

**Piejūras rajons** () ir Krievijas Arhangeļskas apgabala administratīvais rajons apgabala ziemeļrietumu daļā. Rajons robežojas ar Arhangeļskas apgabala Mezeņas rajonu ziemeļaustrumos, Piņegas rajonu austrumos, Holmogoru rajonu dienvidaustrumos, Pļeseckas rajonu dienvidos un Oņegas rajonu dienvidrietumos. Ziemeļrietumos rajonu apskalo Baltā jūra. Rajons robežojas arī ar Arhangeļskas, Novodvinskas un Severodvinskas pilsētām. Bez kontinentālās daļas rajona teritorijā ietilpst arī Solovku salas Baltajā jūrā, kā arī Franča Jozefa Zemes arhipelāgs un Viktorijas sala.

Rajona Baikalovas ciemā dzimis bijušais Krievijas vēstnieks Latvijā Aleksandrs Vešņakovs (*Александр Альбертович Вешняков*, 1952).

## Atsauces

## Ārējās saites
Godāvari

**Godāvari** (, ) ir otra garākā upe Indijā aiz Gangas. Upes garums ir 1465 km. Tās izteka atrodas Brahmagiri kalnā, aptuveni 80 km no Arābijas jūras, tomēr tā plūst pretējā virzienā, tas ir, no rietumiem uz austrumiem gandrīz pāri visai Indijai, sadalot valsti uz pusēm. Godāvari ietek Bengālijas līcī. Lielākās pilsētas Godāvari krastos ir Rādžamandri, Mančerāla, Rāmagundama, Nāndada un Nāšika.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maikls Resendess

**Maikls Resendess** () ir amerikāņu žurnālists. Saņēmis Pulicera balvu par izmeklēšanas rakstu sēriju laikrakstam *[[The Boston Globe]]*. Kopš uzsāka darbu *Globe* viņš ir rakstījis par prezidentu, štata un vietējiem politiķiem, kā arī bijis iknedēļas esejists, nacionālais korespondents un nacionālo ziņu redaktora vietnieks.

Jau vairāk kā desmit gadus, Resendess ir arī *Globe* komandas *Spotlight* biedrs, kas saņēma 2003. gadā Pulicera balvu par izmeklēšanas rakstu sēriju, lai atmaskotu ar Romas Katoļu baznīcu saistītos seksa vardarbības gadījumus. Par šo izmeklēšanas rakstu sēriju viņš ir saņēmis vēl vairākus nozīmīgus publicistikas apbalvojumus.

Resendesa reportāža atklāja, ka Katoļu baznīcas amatpersonas slēpa Džona Geigena, Bostonas priestera, seksuāla rakstura vardarbības gadījumus — Geigens trīsdesmit gadu laikā bija uzmācies vairāk kā 100 bērniem sešos dažādos štata reģionos. Papildu Resendess atklāja līdzīgus baznīcu amatpersonu pārkāpumus arī Ņujorkā un Tūsonā, Arizonā.

Resendess un *Spotlight* komanda ieguva Pulicera balvu un citus publicitātes apbalvojumus arī par izmeklēšanas rakstu sēriju, kurā atklāja pārkāpumus parādu piedziņas nozarē.

Kā *Spotlight* komandas loceklim Resendesam ir bijusi nozīmīga loma vairākās svarīgās *Globe* izmeklēšanās, tajā skaitā arī 11. septembra uzbrukumiem Pasaules tirdzniecības centram un Pentagonam, korupciju valsts labdarības organizācijās un garīgi slimo ieslodzīto nožēlojamo stāvokli valsts cietumos. Viņš bija arī reportieru komandā, kas ieguva pirmās vietas balvu no Izglītības rakstnieku biedrības par skolu desegregācijas sadaļu izveidošanu.

No 2008. līdz 2009. gadam viņš saņēma Džona Naita žurnālistikas stipendiju Stenforda Universitātē.

Pirms darba laikrakstā *[[The Boston Globe]]* Resendess bija *[[The Washington Post]]* ierindas rakstu autors, *[[San Jose Mercury News]]* un *[[The Phoenix|Boston Phoenix]]* politiskais reportieris. Vēl viņš bija viesredaktors žurnālā *[[Boston magazine|Boston]]* un redaktors laikrakstam *East Boston Community News*. Viņš ir līdzautors grāmatai *Betrayal: The Crisis in the Catholic Church* un pieaicinātais autors grāmatai *Against the Innocents: Sexual Abuse by Priests and the Role of the Catholic Church*.

Resendess Bostonas Universitātē ir ieguvis bakalaura grādu angļu valodā.

2015. gada filmā "Uzmanības centrā", kas ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijās "Labākā filma" un "Labākais oriģinālscenārijs", kā arī pozitīvas kritiķu atsauksmes, Resendesu atveidoja Marks Rafalo. Par šo lomu Rafalo tika nominēts Ekrāna aktieru ģildes balvai un Amerikas Kinoakadēmijas balvai.

## Atsauces
Zizifs

**Parastais zizifs** (*Ziziphus jujuba*), zināms arī kā **jujuba** un **Ķīnas datele**, ir pabērzu dzimtas koks vai krūms, kas sasniedz 5–12 metru augstumu. Tā augļus cilvēki izmanto uzturā. Šo krūmu audzēšana ir izplatīta Vidusjūras reģionā un Tuvajos Austrumos. Zizifa augļus un sēklas izmanto arī medīcīnā dažādu medikamentu sastāvā.

## Atsauces
Piņegas rajons

**Piņegas rajons** () ir Krievijas Arhangeļskas apgabala administratīvais rajons apgabala centrālajā daļā. Rajons robežojas ar Arhangeļskas apgabala Verhņaja Toimas rajonu dienvidos, Vinogradova rajonu dienvidrietumos, Holmogoru rajonu rietumos, Piejūras rajonu ziemeļrietumos, Mezeņas rajonu ziemeļos un Ļešukonskas rajonu ziemeļaustrumos, kā arī Komi Republikas Udoras rajonu austrumos. 

Rajona Verkolas ciemā dzimis krievu rakstnieks Fjodors Abramovs (*Фёдор Александрович Абрамов*, 1920 — 1983), bet Suras ciemā - garīdznieks Kronštates Joans (*Иоанн Кронштадтский*, 1829 — 1908).
Pļeseckas rajons

**Pļeseckas rajons** () ir Krievijas Arhangeļskas apgabala administratīvais rajons apgabala rietumu daļā. Rajons robežojas ar Arhangeļskas apgabala Oņegas rajonu ziemeļrietumos, Piejūras rajonu ziemeļos, Holmogoru rajonu ziemeļaustrumos, Vinogradova rajonu austrumos, Šenkurskas rajonu dienvidaustrumos, Ņandomas rajonu dienvidos un Kargopoles rajonu dienvidrietumos, Mirnijas pilsētu austrumos, kā arī Karēlijas Republikas Pudožas rajonu rietumos. 

## Skatīt arī
*Pļeseckas kosmodroms
*Mirnija
Šenkurskas rajons

**Šenkurskas rajons** () ir Krievijas Arhangeļskas apgabala administratīvais rajons apgabala dienvidu daļā. Rajons robežojas ar Arhangeļskas apgabala Vinogradova rajonu ziemeļaustrumos, Verhņaja Toimas rajonu austrumos, Ustjas rajonu dienvidaustrumos, Veļskas rajonu dienvidos, Ņandomas rajonu rietumos un Pļeseckas rajonu ziemeļrietumos.
Šenkurska

**Šenkurska** () ir pilsēta Krievijas Eiropas daļas ziemeļos, Arhangeļskas apgabala dienvidu daļā pie Vagas upes.

## Vēsture
Rakstos no 1137. gada. 1586. gadā Šenkurska (tolaik tā saucās **Vaga**) kļuva par Borisa Godunova īpašumu. 1780. gadā ieguva pilsētas tiesības. 19. un 20. gadsimtā Šenkurska bija politisko darbinieku trimdas vieta. Krievijas pilsoņu kara laikā no 1918. gada 20. augusta līdz 1919. gada 25. janvārim pilsētu bija ieņēmis ASV un Lielbritānijas karaspēks, Šenkurskas kaujas rezultātā tas atkāpās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valenti Marins

**Valenti Marins** (;  Barselona —  Barselona) bija Spānijas šahists.

## Biogrāfija
Pēc profesijas advokāts. Bijis viens no vadošajiem Katalonijas šahistiem 20. gadsimta sākumā. Pārstāvējis Spānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 4 reizes (1927-1931);
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1924. gadā.

Pazīstams arī kā šaha kompozīciju sastādītājs. No 1893. gada līdz sava mūža beigām publicējis aptuveni 260 dažādu žanru šaha uzdevumus. Šaha kompozīciju konkursos izcīnījis 150 godalgas, tajā skaitā 42 pirmās balvas. Savos daudzvilčos bijis tā sauktās *[[Vecvācu skola]]s* sekotājs, kurā radījis savu stilu: figūru spēle no slēpņa, līniju atvēršana galvenajos variantos, atrisinājumi ar figūru upuriem, bet fināla pozīcijās — obligātie pareizie mati.

## Uzdevums

**1. Dd5!** — gājiena spaids,
**1. … Zf7 2. Dh1!!** un **3. Tg3# hg 4. h4#**, 
**1. … b5 2. Tс3!** (~ 3. Zе4 +), 
**1. … с4 2. Tb3!** un **1. … d3 2. Txd3 h3 3. Dxf5+! Kxf5 4. Txс5** (**Tb5**, **Td5**) # 
Veiksmīgs divu klasisko Semjuela Loida un austriešu problēmista M. Feigla (1871—1930) trīsvilču savietojums.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Ramons Rejs Ardids

**Ramons Rejs Ardids** (;  Saragosa —  Saragosa) bija Spānijas šahists un psihiatrs.

## Biogrāfija
Pēc izglītības bijis psihiatrs. Kopš 1945. gada bijis Saragosas psihiatriskās slimnīcas direktors, bet no 1966. gada Medicīnas fakultātes profesors Saragosas universitātē. Viens no pirmajiem tulkojis Zigmunda Freida darbus spāņu valodā.

20. gadsimta pirmajā pusē bijis viens no vadošajiem Spānijas šahistiem. Pārstāvējis Spāniju 1924. gada neoficiālajā šaha olimpiādē. No 1929. līdz 1942. gadam bijis Spānijas šaha čempions. Titulu ieguvis 1929. gadā turnīrā Barselonā, pēc tam to aizstāvējis mačos pret dažādiem pretendentiem (1929, 1933, 1935, 1942), bet 1943. gadā zaudējis mačā par Spānijas šaha čempiona nosaukumu. Starptautiskajos šaha turnīros bijis otrais 1934. gadā Barselonā (aiz Andora Lilientāla) un dalījis 1. vietu tradicionālajā Hastingsas jaungada šaha festivāla blakusturnīrā 1936. gadā. 1944. gadā zaudējis treniņmaču toreizējam Pasaules šaha čempionam Aleksandram Aļehinam ar 1½:2½ (+0, =3, –1). 1946. gadā uzvarējis šaha turnīrā Madridē. Vēlākajos gados dēļ lielās aizņemtības pamatdarbā šaha turnīros piedalījies reti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jans Šulcs

**Jans Šulcs** (;  — 1953. gada maijā) bija Čehoslovākijas šahists.

## Biogrāfija
No 1910. gadu vidus līdz 1920. gadu beigām bijis viens no Čehoslovākijas vadošajiem šahistiem. 1916. gadā Belunā šaha turnīrā ieņēmis otro vietu aiz Karela Opočenska. 1920. gadā uzvarējis šaha turnīrā Prāgā. 1921. gadā šaha turnīros Prāgā dalījis 6.-8. vietu (uzvarējis Karels Hromādka) un Brno dalījis 5.-7. vietu (uzvarējuši Hromādka un Ladislavs Prokešs). 1924. gadā uzvarējis šaha turnīrā Prāgā. 1925. gadā Bratislavas šaha turnīrā dalījis 3.-5. vietu (uzvarējis Rihards Reti). 1926. gadā bijis 6. vietā Bardejovas šaha turnīrā (uzvarējuši Hermanis Matisons un Savelijs Tartakovers) un 5. vietā Trenčanske Teplices šaha turnīrā (uzvarējuši Kārlis Gilgs un Bora Kostičs), kā arī dalījis 1.-3. vietu Prāgas šaha turnīrā ar Karelu Skaličku un Ladislavu Prokešu. 1927. gadā Prāgas šaha turnīrā dalījis 5.-8. vietu (uzvarējis Karels Hromādka). 1929. gadā Brno šaha turnīrā bijis 2. vietā aiz Karela Opočenska.

Pārstāvējis Čehoslovākijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1928. gadā;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1924. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārols Šterks

**Kārols Šterks** (;  Čākvāra —  Budapešta) bija Ungārijas šahists.

## Biogrāfija
Pirms Pirmā pasaules kara bijis viens no vadošajiem Ungārijas šahistiem. 1911. gadā Budapeštā dalījis 3.-5. vietu 3. Ungārijas šaha čempionātā. 1913. gadā Debrecenā Ungārijas šaha čempionātā dalījis 2.-3. vietu ar Rihardu Reti. 1917. gada Budapeštas šaha turnīrā dalījis 2.-3. vietu (uzvarējis Ģula Brejers). 1907. un 1917. gadā zaudējis divus mačus Gēza Maroci ar vienādu rezultātu 2½:3½ (+1 –2 =3).

Pēc Pirmā pasaules kara pārsvarā piedalījies Budapeštas šaha turnīros, kuros uzvarējis vai dalījis pirmo vietu 1925., 1926., 1930. gadā. 1926. gadā bijis 9. vietā Bardejovas šaha turnīrā (uzvarējuši Hermanis Matisons un Savelijs Tartakovers). Nozīmīgu panākumu sasniedzis 1931. gada Ungārijas šaha čempionātā, kad izcīnījis 2. vietu aiz Lajoša Šteinera. Pēdējo reizi Ungārijas šaha čempionātā piedalījies 1935. gadā un dalījis 11.-16. vietu (uzvarējis Lāslo Sabo).

Pārstāvējis Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1931. gadā;
* neoficiālajās Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (1924, 1926). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1926) un sudraba (1924) medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mežarija (Liepnas pagasts)

**Mežarija**, izloksnē **Mežareja**, ir ciems Alūksnes novada Liepnas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Liepnas, 34 km no novada centra Alūksnes un 236 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P42, Slimnīcas strauta krastā.

1897. gadā viensētā bija 12 cilvēki.

## Atsauces
Ervīns Velmi

**Ervīns Velmi** (;  Bernes kantons —  Bāzele) bija Šveices šahists un matemātiķis.

## Biogrāfija
1916. gadā Bāzelē aizstāvējis doktora disertāciju par elektronu teoriju. Vēlāk strādājis par matemātikas skolotāju Bāzelē. Bijis viens no Šveices matemātikas skolotāju asociācijas dibinātājiem.

No 1910. gadiem līdz 1930. gadu beigām bijis arī viens no vadošajiem Šveices šahistiem. Trīs reizes uzvarējis Šveices šaha čempionātos (1911, 1920, 1922). Vairāk kā 40 gadus bijis laikraksta *Basler Nachrichten* šaha nodaļas redaktors, kā arī Šveices šaha mēnešraksta *Swiss Chess Magazine* galvenais redaktors. Vairāku matemātikas un šaha grāmatu autors.

Pārstāvējis Šveices komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1928. gadā;
* neoficiālajās Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (1924, 1936). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1924) medaļu.

Par nopelniem šaha attīstībā 1949. gadā kļuvis par Starptautiskās šaha federācijas (FIDE) goda locekli.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ervīna Velmi šaha kompozīcijas mājaslapā PDB
Oto Cimmermanis

**Oto Cimmermanis** (;  Cīrihe — ) bija Šveices šahists.

## Biogrāfija
1920. gados bijis viens no vadošajiem Šveices šahistiem. 1924. gadā uzvarējis Šveices šaha čempionātā. Sekmīgi piedalījies Šveicē notiekošajos šaha turnīros: 1922. gadā dalījis 2.—3. vietu Neišatelē, 1923. gadā bijis 3. vietā Bernē, 1926. gadā bijis otrais Ženēvā.

Pārstāvējis Šveices komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (1927, 1931, 1954);
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1924. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu.

Pēc Otrā pasaules kara piedalījies Šveices komandas mačos ar Franciju (1946), Argentīnu (1950), Beļģiju (1950) un Rietumvāciju (1952). 1962. gadā dalījis 3. vietu Cīrihes senioru šaha turnīrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vilkpedes seņūnija

**Vilkpedes seņūnija** () ir Viļņas seņūnija. Tā atrodas uz rietumiem no pilsētas centra. Seņūnijas platība ir 10,8&nbsp;km², saskaņā ar 2011. gada datiem tajā dzīvoja 21 346 iedzīvotāji.

Vēsturiski Vilkpede bijusi rūpniecisks pilsētas rajons. Tajā atrodas termoelektrostacija, kā arī dažādas noliktavas, vairumtirdzniecības bāzes, biznesa parki un ražotnes. Vilkpedē atrodas arī 1911. gadā uzcelta un 2004. gada decembrī pēc rekonstrukcijas atvērta slimnīca.

## Atsauces
Kristians Damians Torress

**Kristians Damians Torress** (; dzimis  Visentelopesā, Argentīnā) ir bijušais argentīniešu futbolists, kas pārstāvējis Latviju un spēlējis Latvijas futbola izlasē. Spēlēja pussarga pozīcijā. 

2016. gada 2. jūnijā Torresam tika piešķirta Latvijas pilsonība par īpašiem nopelniem valsts labā.

Latvijas izlasē Torress debitēja 2016. gada 2. septembrī pārbaudes spēlē pret Luksemburgu, iznākot uz maiņu 54. minūtē. Dažas dienas vēlāk aizvadīja arī pirmo spēli oficiālā turnīrā, iznākot uz maiņu uzvarētajā spēlē pār Andoras izlasi.

## Ārējās saites
Joners

**Joners** var būt:
* Hanss Joners (*Hans Johner*) — Šveices šahists (1889—1975);
* Pauls Joners (*Paul Johner*) — Šveices šahists (1887—1938).
Jihlavas "Vysočina"

**Jihlavas "Vysočina"**  () ir Čehijas futbola klubs no Jihlavas. Klubs ir dibināts 1948. gadā kā *PAL Jihlava*. Laika gaitā vairākkārt mainījis nosaukumu, pašreizējais nosaukums ir kopš 2000. gada. Pašlaik spēlē Čehijas futbola otrajā līmenī — Nacionālajā futbola līgā. Mājas spēles aizvada Jirāskovas ielas stadionā, kura ietiplība ir 4500 vietu.
Lielāko daļu savas vēstures klubs pavadījis zemākajās līgās, pirmo reizi Čehijas 1. līgā iekļuva 2005. gadā. Augstākais sasniegums — 8. vieta 2013.–2014. gada sezonā.

No 2016. līdz 2018. gadam komandu pārstāvēja Latvijas izlases futbolists Dāvis Ikaunieks, kas sākumā tika īrēts no Virslīgas kluba FK Liepāja, vēlāk spēlēja uz pastāvīga līguma pamata.

## Sasniegumi
* **Čehijas 2. līga**
** Vicečempioni (2): 2004–05, 2011–12

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba oficiālā vietne
Siens

thumb|Rulonos sapresēts siens
thumb|Siena talka 1903. gadā
**Siens** ir rupja lopbarība, ko veido nopļauti, pēc tam izžāvēti zālaugu stublāji. Ūdens daudzums sienā ir mazāks par 20%. Lopbarībā sienu pārsvarā izmanto ziemas sezonā, kad zaļbarība nav pieejama. Siens tiek pļauts tad, kad pļavas zālaugi ir izauguši līdz vēlamajam garumam, un laika apstākļi ir piemēroti siena novākšanai. Pēc nopļaušanas tam parasti ļauj pilnībā izžūt, pēc tam siens tiek presēts rulonos vai ķīpās, bet tradicionāli ticis krauts un žāvēts siena zārdos.

Lopbarībā izmanto arī skābsienu, to gatavojot zālaugi netiek žāvēti, bet gan iekonservēti hermētiski noslēgtā vidē pienskābajai rūgšanai.
Petrova (Liepnas pagasts)

**Petrova** ir ciems Alūksnes novada Liepnas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Liepnas, 37 km no novada centra Alūksnes un 238 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V455.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 42 cilvēkiem.
## Atsauces
Hanss Joners

**Hanss Joners** (;  Bāzele —  Cīrihes kantons) bija Šveices starptautiskais meistars šahā (1950).

## Biogrāfija
20. gadsimta pirmajā pusē bijis viens no vadošajiem Šveices šahistiem. Divpadsmit reizes uzvarējis Šveices šaha čempionātos (1908, 1923, 1928, 1929, 1931, 1932, 1934, 1935, 1937, 1938, 1947, 1950), kļūstot par vistitulētāko Šveices šaha čempionāta dalībnieku. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā 1906. gadā bijis otrais Ostendē (Beļģija), bet 1930. gadā uzvarējis Lepontā (Francija). 1919. gadā simultānspēles seansā uzvarējis toreizējo Pasaules čempionu šahā Emanuelu Laskeru. Šaha turnīros piedalījies līdz 1960. gadiem. 1961. gadā Amsterdamā bijis 8. vietā pirmajā kompānijas *[[IBM]]* rīkotajā šaha festivālā, bet 1962. gadā ieņēmis 6. vietu senioru turnīrā Cīrihē. No 1914. līdz 1971. gadam vadījis šaha nodaļu Cīrihes laikrakstā *Neuen Zürcher Zeitung*.

Pārstāvējis Šveices komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (1927, 1931, 1956);
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1924. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 4 reizes (1955-1957, 1961). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1955) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Joneram kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pēc profesijas bijis mūziķis — vijolnieks. Jaunībā spēlējis simfoniskajā orķestrī, vēlāk bijis profesors Cīrihes konservatorijā. Arī viņa vecākais brālis Pauls Joners ir bijis vijolnieks un šaha meistars.

## Šaha kompozīcija
Bijis pazīstams arī kā šaha problēmists. Publicējis vairāk nekā 300 šaha uzdevumus. Lielākā daļa no tiem apkopoti 1964. gadā izdotajā krājumā *Šaha uzdevumu dārgumi* ().

**Atrisinājums:**
**1. Td4!** (draud Dd3 ar matu)
un tagad **1. ...Txd4 2. Zf1** ar matu
vai **1. ...f5 2. Dh3** ar matu
vai **1. ...Zf5 2. Lg5** ar matu
vai **1. ...Lf5 2. Dh6** ar matu
vai **1. ...Tf5 2. Zg4** ar matu


## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
2015. gada Āfrikas Nāciju kauss

**2015. gada Āfrikas Nāciju kauss** bija 30. Āfrikas Nāciju kausa izcīņa jeb Āfrikas futbola izlašu čempionāts. Turnīru rīkoja Āfrikas Futbola konfederācija (CAF), un tas notika Ekvatoriālajā Gvinejā no 2015. gada 17. janvāra līdz 8. februārim. Turnīrs sākotnēji bija plānots Marokā, bet sakarā ar Ebolas vīrusslimības uzliesmojumu Rietumāfrikā Maroka atteicās to rīkot paredzētajā termiņā, lūdzot pārcelt uz vēlāku laiku. 
CAF tam nepiekrita, turnīru pārcēla uz Ekvatoriālo Gvineju, bet Marokas izlasi diskvalificēja. Par čempioniem kļuva Kotdivuāra, kas finālā pēcspēles 11 metru sitienu sērijā ar 9–8 pieveica Ganas izlasi.

## Kvalifikācija
Turnīram pieteicās 51 izlase, ieskaitot sākotnējos mājiniekus Maroku. Tā bija debija Dienvidsudānas futbola izlasei. Džibutija un Somālija atteicās piedalīties. Ekvatoriālā Gvineja izstājās jau kvalifikācijas pirmajā kārtā, jo tika diskvalificēta par neatļauta spēlētāja izmantošanu, bet vēlāk tika iekļauta finālturnīra dalībnieku vidū kā rīkotājvalsts.  2013. gada Āfrikas Nāciju kausa ieguvēji Nigērija turnīram nekvalificējās.

## Komandas
thumbnail|Āfrikas karte, kas parāda kvalificējušās nācijas pēc posma, kuru tās sasniedza

## Stadioni

## Grupu turnīrs
Kritēriji vietu noteikšanai grupā vienāda punktu skaita gadījumā:
:1) punktu skaits savstarpējās spēlēs;
:2) vārtu starpība savstarpējās spēlēs;
:3) gūto vārtu skaits savstarpējās spēlēs;
:4) ja pēc punktu 1-3 pielietošanas ir palikušas divas vai trīs komandas ar vienādiem rādītājiem, šos punktus pielieto vēlreiz attiecībā uz šo komandu spēlēm; ja pēc procedūras atkārtošanas joprojām ir vienādi rādītāji, pielieto punktus 5-7;
:5) vārtu starpība visās grupas spēlēs;
:6) gūto vārtu skaits visās grupas spēlēs;
:7) izloze.

*Visi laiki pēc vietējā laika ([[UTC+1]])*

### A grupa

----

----

----

----

----

### B grupa

----

----

----

----

----

### C grupa

----

----

----

----

----

### D grupa

----

----

----

----

----

## Izslēgšanas turnīrs

### Ceturtdaļfināli

----

----

----

### Pusfināli

----

### Spēle par 3. vietu

### Fināls

## Uzvarētāji

## Atsauces

## Ārējās saites

Oficiālā mājaslapa
Hidroenerģija

[thumbnail|[Triju aizu aizsprosts, kas ir lielākā hidroelektrostacija pasaulē]]
**Hidroenerģija** ( ‎(*húdōr*) — 'ūdens') vai **ūdens enerģija** ir enerģija, kuru iegūst no ūdens kustības, un to pārvērš cita veida enerģijā. Visbiežāk tiek izmantota ūdens potenciālā enerģija. Lai šo enerģiju varētu iegūt, tiek celtas hidroelektrostacijas (HES), veidojot aizsprostus uz upēm. Agrāk ūdens enerģija tika plaši izmantota ūdens dzirnavās, bet mūsdienās šīs ūdens enerģijas izmantošanas veids ir gājis zudumā.

## Ārējās saites
Snapji

**Snapji** ir apdzīvotā vieta Tukuma novada Irlavas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3,3 km no pagasta centra Irlavas, 20,5 km no novada centra Tukuma un 85,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1460 (Tāmas–Irlava). Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Snapju muižu (*Gut Friedrichsberg*).

## Atsauces
Radagars

**Radagars** bija 2016. gadā biedrības „Druvienas cilts” Druvienas pagasta „Silmačos” rīkoti mūsdienu tautas mūzikas svētki. Tajā trīs dienu gaitā uzstājās mūsdienu tautas mūzikas grupas Dārdi un Daba San, folkroka grupa *[[Young & The Oak People]]*, igauņu akordeonists, komponists un tautas mūziķis Kulno Malva, folkhiphopa mūziķis Misters, elektroniskais mūziķis *Noitro*, ambientais mūziķis Raimonds Tiguls, kā arī Leila Alijeva un Lauris Valters. Līdztekus mūziķu priekšnesumiem, svētkos darbojās arī muzikālas — koklēšanas, ģitārspēles un sitaminstrumentu spēles — darbnīcas, kā arī izglītojošās un amatnieku darbnīcas maizes cepšanai, ādas pastalu, koka karošu, kokļu, celmu bungu un citu mūzikas instrumentu izgatavošanai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Radagara oficiālā mājaslapa 
* Mūsdienu tautas mūzikas svētki RADAGARS 2016, Druviena . 2016. gada 13. oktobris.
Putnukroga strauts

**Putnukroga strauts**  ir Abavas labā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Tek rietumu virzienā. Ietek Abavā pie Vasku dīķiem. Strautu šķērso valsts autoceļš V1456 (Irlava–Mazbites), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Roja (Abavas pieteka)

**Roja** (arī **Bunkupe**, **Rojas strauts**, **Rojupe**, **Rojupīte**) ir Abavas kreisā krasta pieteka Tukuma novadā.

Iztek no Spuru dīķa. Augštecē tek ziemeļaustrumu, vidustecē — ziemeļu, bet lejtecē — austrumu virzienā pa lauksaimnieciski apgūto Spārnenes viļņoto līdzenumu. Gultne sekla, 1960. gados regulēta. Ietek Abavā pie Vecsātiem. Lielākās pietekas — Kannenieku strauts un Tojārtu grāvis. Upi šķērso valsts autoceļi P121 (Tukums—Kuldīga) un V1452 (Džūkste—Irlava—Jaunsāti). Tās krastos atrodas Grenči, Lapsas un Vecsāti. Upē aug glīvenes un niedres, sastopamas sīkās zivis.

## Atsauces
Skrimbu strauts

**Skrimbu strauts** ir Žīdu strauta labā krasta pieteka Tukuma novadā.

Izteka no grāvju sistēmas pie Mazventuļu mājām. Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Žīdu strautā augšpus Sātiem. Lielākās pietekas - Brutenieku grāvis un Miegaiņu grāvis. Strautu nešķērso valsts autoceļi. Tā krastos atrodas Kalnmuiža.

## Atsauces
Šķiltu strauts

**Šķiltu strauts** ir Viesatas labā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Tek rietumu virzienā. Ietek Viesatā pie Zemgaļu mājām. Strautu šķērso valsts autoceļš P104 (Tukums—Auce—Lietuvas robeža (Vītiņi)), tās krastos atrodas Pētertāle.

## Atsauces
Mihājs Kāroji

Grāfs **Mihājs Ādāms Ģerģs Miklošs Kāroji de Naģkāroji** (; dzimis , miris ) bija ungāru politiķis. Pirmais Ungārijas premjerministrs pēc Austroungārijas sabrukuma no 1918. gada oktobra līdz 1919. gada janvāra, vālāk līdz 1919. gada martam — pirmais Ungārijas prezidents.

Dzimis vienā no ietekmīgākajām ģimenēm Ungārijā. 1914. gadā apprecējās ar Katinku Andrāši — arī senas un ietekmīgas dzimtas pārstāvi. Pirmā pasaules kara laikā izvirzījās par pretkara partijas līderi Ungārijas parlamentā. Sabrūkot Austroungārijai, Mihājs Kāroji kļuva par jaunās republikas pirmo vadītāju. Pēc tam, kad uzvarējušie sabiedrotie pieprasīja Ungārijai akceptēt jaunās valsts robežas, Mihājs Kāroji demisionēja, bet apvienotie sociāldemokrāti un komunisti nodibināja Ungārijas Padomju Republiku.

Kāroji ar ģimeni pēc 1919. gada dzīvoja Francijā, bet Otrā pasaules kara laikā — Lielbritānijā. 1923. gadā Ungārijā tika tiesāts par valsts nodevību, bet īpašumi — konfiscēti. Pēc Otrā pasaules kara tika iecelts par Ungārijas sūtni Francijā. Pameta amatu, protestējot pret Lāslo Rajka prāvu. Miris Francijā. 1962. gadā, Jānoša Kādāra laikā, Kāroji pīšļi tika pārapbedīti Ungārijā.

## Ārējās saites
I-V-vi-IV akordu progresija

**I-V-vi-IV akordu progresija** ir vairāku žanru mūzikā bieži izmantota akordu progresija. Progresija ietver I, V, vi, un IV akordus, piemēram, do mažora tonalitātē progresijā būtu do mažora, sol mažora, la minora un fa mažora akordi (C–G–Am–F). Šo progresiju var uzsākt uz jebkura no četriem akordiem, izmantojot to pašu secību. Populārākās variācijas ir šīs:
* I-V-vi-IV
* V-vi-IV-I
* vi-IV-I-V
* IV-I-V-vi

## Variācijas

Viena no populārākajām progresijas variācijām ir "vi–IV–I–V", kas do mažorā būtu Am–F–C–G. Šo variāciju nereti sauc par "poppanka progresiju" tās biežā izmantojuma šāda žanra dziesmās dēļ.

Vi–IV–I–V progresija bieži tiek izmantota filmu varoņa mūzikā vairākās Holivudas filmās un filmu treileros, it īpaši filmām, kas izlaistas pēc 2000. gada.

IV–I–V–vi tiek pielietota kantrīmūzikas dziesmās. 2015. gada sākumā *[[YouTube]]* tika publicēts video, kurā tika rediģētas kopā sešas starp 2011. un 2013. gadu izdotas kantrīmūzikas dziesmas, kas sekoja šai progresijai.

2009. gadā humora grupa *[[The Axis of Awesome]]* izlaida dziesmu ar nosaukumu *Four Chords*, kurā tika parodēts, ka "visas populārās dziesmas izklausās vienādi, jo visas izmanto vienus un tos pašus četrus akordus". Viņi veidotajā dziesmā tika iekļauti fragmenti no vairāk nekā 30 populārām dziesmām, kuras dažādās tonalitātēs ir izmantojušas šos akordus. Grupa dziesmu izpildīja re mažorā, progresijā izmantojot re mažora, la mažora, si minora un sol mažora akordus. Video vēlāk tika publicēts vietnē *Youtube*, kur populārākā video versija sasniedza vairāk nekā 40 miljonus skatījumu.

## Piemēri
[thumb|300px|Grupa "Bītli", kuru dziesma ''[Let It Be (dziesma)|Let it Be* ir viens no populārākajiem progresijas piemēriem]]
Šīs dziesmas dažādās variācijās izmanto I-V-vi-IV akordu progresiju:
* [[Adele (dziedātāja)|Adele]] — *Someone like You* (piedziedājums)
* Adele — *Hello*
* [[A-ha]] — *Take on Me* (ar nelielām akordu izmaiņām)
* [[Alanisa Morisete]] — *Head Over Feet*
* [[Avicii]] — *Hey Brother*
* *The Beatles* — *Let It Be*
* *Bob Marley & The Wailers* — *No Woman No Cry* (panti) (piedziedājums arī, bet kopā ar I–IV–I–V)
* *Eminem* — *Not Afraid*
* *A Great Big World* — *Say Something*
* *Green Day* — *When I Come Around*
* [[Idina Menzela]] — *Let It Go* (piedziedājums)
* [[Džeimss Blants]] — *You're Beautiful*
* *Journey* — *Don't Stop Believing*
* *Lady Gaga* — *The Edge of Glory*
* *Lady Gaga* — *Poker Face*
* *Mika* — *Happy Ending*
* *P!nk* — *Perfect*
* *The Rolling Stones* — *Beast of Burden''

## Ārējās saites
* 

## Atsauces
Veļskas rajons

**Veļskas rajons** () ir Krievijas Arhangeļskas apgabala administratīvais rajons apgabala dienvidos. Rajons robežojas ar Arhangeļskas apgabala Konošas rajonu rietumos, Ņandomas rajonu ziemeļrietumos, Šenkurskas rajonu ziemeļaustrumos un Ustjas rajonu austrumos, kā arī Vologdas apgabala Verhovažjes rajonu dienvidos.
Veļska

**Veļska** () ir pilsēta Krievijas Eiropas daļas ziemeļos, Arhangeļskas apgabala dienvidu daļā pie Veļas upes ietekas Vagas upē. Kokrūpniecības centrs.

## Vēsture
Rakstos no 1137. gada kā Novgorodas Republikas nodevu ievākšanas punkts. No 1462. gada - Maskavas lielkņazistes sastāvā. 1780. gadā ieguva pilsētas tiesības. No 19. gadsimta otrās puses Veļska bija politisko darbinieku trimdas vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
International Docking Adapter

thumb|''IDA-1''
thumb|''IDA-2''
***International Docking Adapter*** (***IDA***) ir kosmosa kuģu saslēgšanās sistēmas adapters. Tas veidots kā pāreja starp *[[APAS-95]]* sistēmu un *[[NASA Docking System]]* (*NDS*) / *[[International Docking System Standard]]* (*IDSS*). Trīs *IDA* ir uzstādīti Starptautiskajā kosmosa stacijā.

2010. gadā tika formulēts saslēgšanās sistēmas standarts *International Docking System Standard*. ASV pēc šī standarta izstrādāja sistēmu *NASA Docking System*, ko izmantotu kosmosa kuģi *[[CST-100 Starliner]]* un *[[Dragon 2]]*. Starptautiskajā kosmosa stacijā izmantotie saslēgšanās mezgli pie *[[Pressurized Mating Adapter]]* (kalpoja kā kosmoplānu *[[Space Shuttle]]* saslēgšanās mezgli) neatbilda šim standartam, tāpēc bija nepieciešami adapteri.

## Uzbūve
*IDA* ir gredzena formas struktūra 110 cm augstumā un 240 cm ārējā diametrā ar masu 526 kg. Tam vienā galā ir *APAS-95* sistēmas saslēgšanās mezgls, bet otrā galā — *NASA Docking System* mezgls. *IDA* paredzēts pievienot stacijā esošajiem *[[Pressurized Mating Adapter]]* (*PMA-2* un *PMA-3*), kuriem ir *APAS-95* sistēma.

Adapteri SKS tika nogādāti kravas kuģu *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* nehermētiskajā kravas nodalījumā.

## ''IDA-1''
*IDA-1* tika palaists 2015. gada 28. jūnijā ar kravas kuģi *Dragon* *[[SpaceX CRS-7]]*. Nesējraķete cieta avāriju, un *IDA-1* tika zaudēts.

## ''IDA-2''
*IDA-2* kosmosā tika palaists  ar kravas kuģi *Dragon* *[[SpaceX CRS-9]]*. Kravas kuģis SKS sasniedza 20. jūlijā. 17. augustā aptuveni 23:15 UTC ar manipulatora *[[Canadarm2]]* galā esošo *[[Special Purpose Dexterous Manipulator|Dextre]]* satvēra nehermētiskā kravas sekcijā atrodošos *IDA-2*. 18. augustā 01:20 UTC tas tika atvienots no *Dragon* un 06:45 adapters bija pārvietots 1 metra attālumā no *PMA-2*, kas agrāk kalpoja kā kosmoplānu *[[Space Shuttle]]* saslēgšanās mezgls.
19. augustā 10:16 UTC *IDA-2* tika pārvietots, līdz saskārās ar *PMA-2*. Savienošanas darbus veica SKS 48. ekspedīcijas dalībnieki Džefrijs Viljamss un Ketlīna Rubinsa iziešanas kosmosā laikā, kas sākās 19. augustā 12:04. Viņi adapterim pievienoja kabeļus un to pie *PMA-2* pievienoja necieši. 13:16 UTC *Dextre* atlaida *IDA-2*, un 14:40 *IDA-2* bija saslēgts cieši. Tad kosmonauti noņēma pārklāju un pabeidza kabeļu savienošanu.

## ''IDA-3''
*IDA-3* tika izgatavots, lai aizstātu zaudēto *IDA-1*. To stacijā sākotnēji bija plānots nogādāt 2018. gadā ar kravas kuģi *[[SpaceX CRS-14]]*. Vēlāk tā palaišana tika pārcelta uz 2019. gadu.

*IDA-3* kosmosā tika palaists  ar kravas kuģi *Dragon* *[[SpaceX CRS-18]]*. Kravas kuģis SKS sasniedza 27. jūlijā.
Tas 21. augustā tika pievienots pie *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* moduļa piestiprinātā adaptera *[[Pressurized Mating Adapter|PMA-3]]*, kur sākotnēji bija paredzēts izvietot *IDA-1*.

## Galerija

Attēls:IDA attached to PMA.png|*IDA* attēlojums ar savienojumu pie *PMA*
Attēls:IDA former planned locations on ISS.png|Adapteru izvietojuma plāns pirms *IDA-1* zaudēšanas
Attēls:IDA planned locations on ISS.png|Adapteru izvietojuma plāns pēc *IDA-1* zaudēšanas
Ustjas rajons

**Ustjas rajons** () ir Krievijas Arhangeļskas apgabala administratīvais rajons apgabala dienvidos. Rajons robežojas ar Arhangeļskas apgabala Veļskas rajonu rietumos, Šenkurskas rajonu ziemeļrietumos, Verhņaja Toimas rajonu ziemeļaustrumos, Krasnoborskas rajonu un Kotlasas rajonu austrumos, kā arī Vologdas apgabala  Veļikijustjugas rajonu dienvidaustrumos, Ņukseņicas rajonu un Tarnovskijgorodokas rajonu dienvidos un Verhovažjes rajonu dienvidrietumos. 

Rajona Jedjmas ciemā dzimusi Otrā pasaules kara snaipere Roza Šaņina (*Роза Егоровна Шанина*, 1924 — 1945).

## Ārējās saites
Vasku dīķi

**Vasku dīķi** (agrāk **Tukuma dīķsaimniecības komplekss**, daļa - **Vasaras dīķi**, daļa - **Ziemas dīķi**) ir pie Viesatas upes ietekas Abavā izveidota dīķu sistēma Tukuma novada Irlavas pagasta dienvidos. Uz ziemeļiem no dīķu sistēmas atrodas Vaski, bet uz rietumiem Pētertāle. 

## Atsauces
Vecupe (nozīmju atdalīšana)

**Vecupe** var būt:

* Vecupe — ezera veids;
* Vecupe — Abavas atteka;
* Vecupe — Vecvagaru grāvja pieteka;
* Dūņupītes cits nosaukums;
* Ģipkas Vecupes cits nosaukums;
* Silupes nosaukums lejtecē;
* Velkumupes cits nosaukums.
Vecupe (Abavas pieteka)

**Vecupe** (arī **Abavas vecupe**) ir Abavas labā krasta atteka Tukuma novadā. 

Attek no Abavas lejpus Vaskiem. Tek paralēli Abavai ziemeļu virzienā. Ietek Abavā pie Irlavas. Lielākā pieteka - Dārtsmuižas strauts. Vecupi šķērso valsts autoceļš V1452 (Džūkste–Irlava–Jaunsāti).

## Atsauces
Viņķu grāvis

**Viņķu grāvis** ir Abavas kreisā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Tek austrumu virzienā. Ietek Abavā augšpus Irlavas. Lielākā pieteka - Dārtsmuižas strauts. Viņķu grāvi šķērso valsts autoceļš V1460 (Tāmas–Irlava).

## Atsauces
Žīdu strauts

**Žīdu strauts** ir Abavas kreisā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Tek austrumu virzienā. Ietek Abavā lejpus Sātiem. Lielākā pieteka - Skrimbu strauts. Žīdu strautu trīsreiz šķērso valsts autoceļš P121 (Tukums—Kuldīga), kā arī V1452 (Džūkste–Irlava–Jaunsāti).

## Atsauces
Oskars Negeli

**Oskars Negeli** (;  Turgavas kantons —  Fribūra) bija Šveices šahists.

## Biogrāfija
20. gadsimta pirmajā pusē bijis viens no vadošajiem Šveices šahistiem. Divas reizes uzvarējis Šveices šaha čempionātos (1910, 1936). 1932. gadā Bernē piedalījies starptautiskā šaha turnīrā, kurā uzvarējis toreizējais Pasaules čempions šahā Aleksandrs Aļehins, ar kuru Negeli savu partiju beidzis neizšķirti.

Pārstāvējis Šveices komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 4 reizes (1927-1928, 1931, 1935);
* neoficiālajās Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (1924, 1936). 1924. gadā komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu.

Pēc profesijas bijis ārsts — dermatologs. Mācījies Ženēvas, Cīrihes, Minhenes un Heidelbergas universitātēs. 1909. gadā aizstāvējis medicīnas doktora grādu Cīrihes universitātē. No 1917. gada bijis docents un galvenais dermatoloģijas ārsts Bernes universitātes slimnīcā. 1927. gadā aprakstījis mantotu ādas slimības sindromu, kurš vēlāk nosaukts viņa vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites