open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Siāmas līcis

**Siāmas līcis** vai **Taizemes līcis** ( — *Ao Thai*,  — *Boeung Tonle Siem*, , ) ir Dienvidķīnas jūras dienvidaustrumu daļa. Izvietojies starp Malakas pussalu austrumos un Indoķīnas pussalu ziemeļos. Rietumu robeža tiek vilkta no Kamau raga līdz Kelantanas upes grīvai. Līča krastos izvietojušās Taizeme, Kambodža, Vjetnama un Malaizija.

Līcis izveidojies pēc pēdējā ledus laikmeta, applūstot Čavphrajas upes ielejai. Krastos vairāki izteikti līči (Bangkokas līcis ziemeļos, Bāndona līcis rietumos, Kamponsāomas un Žaķzas līči austrumu piekrastē). Līcī vairākas salas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Apači

**Apači** ir kopīgs nosaukums vairākām kulturāli saistītām Amerikas pamatiedzīvotāju ciltīm, kas apdzīvo teritorijas Amerikas Savienoto Valstu dienvidrietumos (Arizonā, Ņūmeksikā un Oklahomā). Agrāk apaču ciltis dzīvoja arī mūsdienu Teksasā un Meksikas ziemeļaustrumos. Šīs indiāņu ciltis runā dažādās dienvidu atapasku valodās, kas lingvistiski ir saistītas ar citām atapasku valodām, kurās runā Amerikas pamatiedzīvotāji Aļaskā un Kanādas rietumos. Runā arī angļu valodā.

Lielākās apaču ciltis ir rietumu apači, čirikavi, meskeleri, jikarili, lipani un līdzenumu apači. Agrāk pie apačiem pieskaitīja arī navahu ciltis, bet mūsdienās tās tomēr tiek izdalītas atsevišķi.

Apaču ciltis bija kareivīgas un spēcīgas, kas gadsimtiem ilgi pretojās eiropiešiem. Galvenokārt karoja ar spāņiem, bet vēlāk ar meksikāņiem un amerikāņiem. Viens no apaču slavenākajiem karavadoņiem ir Džeronimo.

## Atsauces

## Ārējās saites
Levočas apriņķis

**Levočas apriņķis** () ir Slovākijas Prešovas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Prešovas apgabala Popradas, Kežmarokas, Sabinovas un Prešovas apriņķiem, kā arī Košices apgabala Spišska Nova Vesas apriņķi.

Levočas apriņķa Spišski Štvrtokas ciemā dzimis politiķis Mikulāšs Dzurinda (*Mikuláš Dzurinda*, 1955). 

## Ārējās saites
*
Levoča

**Levoča** () ir pilsēta Slovākijas austrumos, Prešovas apgabala Levočas apriņķī tradicionālajā Spišas novadā. Levočas vecpilsētā labi saglabājusies renesanses stila apbūve un pilsētas aizsardzības mūri. Levočas Sv. Jēkaba baznīcā atrodas 16. gadsimtā radītais Meistara Pāvela no Levočas (*Majster Pavol z Levoče*) koka altāris - augstākais Eiropā (18,62 metrus augsts). 2009. gadā Levoča tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1249. gadā. Tāpat kā visa Slovākija, gadsimtiem bijusi Ungārijas sastāvā. Viduslaikos bija Spišas vāciešu (t.s. cipseru) galvenais centrs. 15. gadsimtā kļuva par ievērojamu tirdzniecības un kultūras centru. Kopā ar četrām citām svarīgām karaļa brīvpilsētam (Bardejovu, Košici, Prešovu un Sabinovu) ietilpa t.s. Pentapolisā. 1624. gadā Levočā tika izveidota tipogrāfija. 16. gadsimtā bija Slovākijas reformācijas centrs. Kopš 17. gadsimta pilsētas nozīme pamazām samazinājās. No 16. gadsimta līdz 1922. gadam Levoča bija Spišas administratīvais centrs. 1843. gada decembrī Bratislavā (toreiz Presburgā) no ģimnāzijas skolotāja amata tika atbrīvots Ļudovīts Štūrs. Protestējot pret to, vairāki skolnieki pārcēlās uz luterāņu skolu Levočā. Šajos notikumos skolnieks Janko Matūška radīja dzejoli, kas pirmajā redakcijā saucās "Presburgas slovāki, nākamie levocieši" (*Prešporskí Slováci, budúci Levočania*). Mūsdienās šis dzejolis ar nosaukumu "Zibens virs Tatriem" (*Nad Tatrou sa blýska*) ir Slovākijas valsts himna.

## Cilvēki
Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (87,07%), čigāni (11,20%). Pēc reliģiskās piederības — katoļi (79,54%), nereliģiozi (9,01%), grieķu katoļi (3,87%).

Levoča ir hokejista Libora Hudāčeka (*Libor Hudáček*, 1990) dzimtā pilsēta.

1910. gadā Levočā armijā dienēja Austrijas prezidents Teodors Kerners (*Theodor Körner*, 1873-1957).

## Attēlu galerija

Levoca11Slovakia85.JPG|Kauna būris, soda vieta pie vecā rātsnama
Stspirittower.jpg|Svētā Gara baznīcas tornis
Kosicegate.jpg|Košices vārti
Levoca main square 03.JPG|Galvenais laukums


## Atsauces

## Ārējās saites
Stefans III Lielais

**Stefans III**, saukts **Lielais** (); dzimis 1433. gadā, miris ), bija Moldāvijas gospodars no 1457. gada 12. aprīļa līdz savai nāvei 1504. gadā. Tiek uzskatīts par vienu no visietekmīgākajiem Moldāvijas valdniekiem, kura laikā Moldāvijas kņaziste palielināja savu ietekmi reģionā. Daudzu baznīcu un klosteru būves iniciators.

## Dzīvesgājums

Dzimis Moldāvijas gospodara Bogdana II ģimenē, kurš par valdnieku bija no 1449. līdz 1451. gadam, kad to nogalināja viņa pusbrālis Petru III. Moldāvijā sakās pilsoņu karš, kas ilga līdz 1457. gadam, kad par valdnieku kļuva Stefans III. Kara laikā Stefans III ar Jānoša Huņadi atbalstu patvērās Transilvānijā, bet vēlāk Valahijas valdnieka Vlada III Drakula galmā. 1457. gadā iebruka Moldāvijā un padzina no tās Petru III.

Gandrīz viss Steafana III valdīšanas laiks pagāja cīņās pret iebrucējiem Moldāvijā. 1462. gadā, aplencot Kiļiju, Stefanu III ievainoja kājā un viņš visu mūžu cieta no ievainojuma komplikācijām. 1467. gada 15. decembrī Stefans Bajas kaujā sakāva Ungārijas karaļa Māķāša Huņadi karaspēku, vēlāk sakāva arī Zelta Ordas karaspēku. Uz laiku apturēja Osmaņu impērijas ofensīvu Balkānos, sakaujot tos Vaslui kaujā 1475. gada 10. janvārī. Kaut arī Mehmeds II sakāva Stefanu III 1476. gada 26. jūlijā Valea Albas kaujā, viņš vēlreiz apturēja osmaņu iebrukumu. Vairākkārt iesaistījās Valahijas iekšpolitikā. 1497. gada 26. oktobrī sakāva Polijas karali Janu I Olbrahtu Kozminas meža kaujā. 1503. gada 20. augustā Stefans III noslēdza līgumu ar sultānu Bajezidu II par Moldāvijas neatkarību apmaiņā pret ikgadēju nodevu.

Miris 1504. gadā. Rumānijas pareizticīgā baznīca Stefanu III ir kanonizējusi. 2006. gadā Rumānijas televīzijas aptaujā Stefans atzīts par visu laiku ievērojamāko rumāni.

## Ārējās saites
Ingress

thumb|Oficiālais ''Ingress'' logo
***Ingress*** ir papildinātās realitātes daudzspēlētāju tiešsaites videospēle, kuru radījusi kompānija *[[Niantic, Inc.|Niantic]]*, kas sākotnēji bija daļa no *[[Google]]*. Sākotnēji tā bija pieejama tikai *[[Android OS|Android]]* iekārtām, bet kopš 2014. gada 14. jūlija arī *[[Apple, Inc.|Apple]]* iOS.

Spēlētāji spēlē pieder vienai no divām frakcijām, *Enlightened* ("Apgaismotie", attēloti zaļā krāsā) un *Resistance* ("Dumpinieki", zilā krāsā). Spēles gaitā spēlētājiem ir iespējams norobežot Zemes virsmas reģionus ar virtuālām saitēm starp virtuāliem portāliem, kuri ir redzami spēles programmatūrā. Galējais spēles mērķis ir kādai no frakcijām kontrolēt lielu skaitu ar "saprāta vienībām" (*Mind Units*), aptuveno skaitu ar cilvēkiem frakcijas kontrolētajās teritorijās.

## Izlaišana
*Ingress* oficiāli tika publicēta 2012. gada 16. novembrī, papildinot ar tiešsaistes vīrusu mārketinga kampaņu. Vēlāk tika pamanīts, ka jau 8. novembrī un arī agrāk spēle bija pieminēta dažādos pasākumos, kā, piemēram, *[[San Diego Comic-Con International|Comic Con]]* konferencē Sandjego 12. jūlijā. *Google* darbinieki šo spēli jau bija lietojuši vismaz 6 mēnešus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Oficiālā atbalsta lapa
Jānis Zeltiņš

**Jānis Zeltiņš** (dzimis ) ir bijušais latviešu basketbolists un basketbola treneris.

Laikā no 1961. līdz 1966. gadam Zeltiņš pārstāvēja Rīgas VEF komandu, 1966. gadā tika izcīnīta bronzas medaļa PSRS čempionātā. Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri, laikā no 1967. līdz 1971. gadam bijis treneris VEF sporta skolā. Laikā no 1971. līdz 1988. gadam darbojās Rīgas ASK treneru korpusā, no 1971. līdz 1974. gadam un no 1987. līdz 1988. gadam Zeltiņš bija komandas galvenais treneris. Pēc tam kļuva par Rīgas TTT treneri, no 1992. līdz 1994. gadam bija TTT galvenais treneris, 1994. gadā četrās spēlēs - Latvijas sieviešu izlases treneris. Gandrīz visu turpmāko karjeru strādāja vīriešu komandās: BK Brocēni, BK Roja, Gulbenes "Buki", Barons/LU. Pec tam bija SK Cēsis sieviešu kluba treneris, karjeru noslēdza 2024. gadā 87 gadu vecumā Lēdurgas klubā. 17 spēlēs vadījis arī Latvijas vīriešu izlasi (11 uzvaras).

Kā treneris īpaši akcentējis aizsardzību un cīņu par atlēkušajām bumbām.

1996. gadā atzīts par labāko gada treneri Latvijā.

2017. gada 18. novembrī apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeņa 4. šķiru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Plazes

***Plazes AG*** bija Šveicē reģistrēts uzņēmums, kas uzturēja ģeosociālo tīklu *Plazes*. Dibināts 2005. gadā. Galvenais birojs atradās Cīrihē, izstrādes nodaļa bija Berlīnē.
Kopš 2008. gada *[[Nokia]]* sastāvā.

*Plazes* sistēma ļāva lietotājam norādīt plānoto atrašanās vietu un laiku, šo informācijai esot pieejamai citām šī lietotāja norādītām personām. Pakalpojums pieejams tīmekļa pārlūkprogrammā, mobilajās ierīcēs vai ar īsziņu palīdzību. *Plazes* bija radara funkcija, kas ļāva atrast citus *Plazes* lietotājus noteiktā vietā.

## Vēsture
Uzņēmums *Plazes AG* dibināts 2005. gadā Cīrihē Šveicē.

2008. gada 23. jūnijā Somijas mobilo telefonu ražotājs *[[Nokia]]* paziņoja, ka iegādāsies *Plazes*. Darījums tika pabeigts 15. jūlijā. *Plazes* pakalpojums tika iekļauts *Nokia Services* biznesa nodaļā un vēlāk integrēts *[[Ovi (Nokia)|Ovi]]* pakalpojumā (tagad *[[HERE (Nokia)|HERE]]*). 2012. gada 4. maijā *Plazes* tika slēgts.

## Atsauces
Basters Kītons

**Džozefs Frenks "Basters" Kītons** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris, režisors, producents un rakstnieks.

Bijis pazīstams ar lomām mēmajā kino. Žurnāls *[[Entertainment Weekly]]* viņu ierindoja 7. vietā visu laiku izcilāko režisoru sarakstā. 1999. gadā viņš iekļuva Amerikas Kinoinstitūta saraksta "Visu laiku izcilākā vīriešu kārtas zvaigzne" 21. vietā. 2002. gadā *[[Sight & Sound]]* veiktajā vispasaules aptaujā Kītona režisēto filmu "Ģenerālis" (1926) ierindoja 15. vietā. Orsons Velss ir izteicies, ka "šī ir visu laiku labākā komēdija, labākā pilsoņu kara filma un, iespējams, visu laiku labākā filma". 1960. gadā saņēmis Kinoakadēmijas goda balvu. 1960. gadā Kītonam piešķīra divas zvaigznes Holivudas Slavas alejā. Miris 1966. gadā 70 gadu vecumā.

Režisējis arī filmas "Šerloks jaunākais" (1924), *[[Steamboat Bill, Jr.]]* (1928) un *[[The Cameraman]]* (1928).

## Atsauces

## Ārējās saites
Medzilaborces apriņķis

**Medzilaborces apriņķis** () ir Slovākijas Prešovas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Prešovas apgabala Humennes un Stropkovas apriņķiem, kā arī Poliju.

Atšķirībā no pārējās Slovākijas, vairums rajona iedzīvotāju ir grieķu katoļi un šeit dzīvo ievērojama rusīnu/ukraiņu minoritāte.

## Ārējās saites
*
Medzilaborce

**Medzilaborce** () ir pilsēta Slovākijas austrumos, Prešovas apgabala Medzilaborces apriņķa centrs tradicionālajā Zemplīnas novadā pie Laborecas upes.

Pilsētā atrodas Endija Vorhola mākslas muzejs (*Múzeum Andyho Warhola Medzilaborce*), jo Vorhola ģimene ir cēlusies no šī reģiona.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1543. gadā. Tāpat kā visa Slovākija, gadsimtiem bijusi Ungārijas sastāvā. Kalpojusi kā tirdzniecības pilsēta ceļā caur Lupkovas pāreju uz Poliju.

## Cilvēki
Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (56,42 %), rusīni (34,16 %), ukraiņi (6,13 %). Pēc reliģiskās piederības - grieķu katoļi (41,15 %), pareizticīgie (40,07 %), katoļi (10,15 %), bez reliģiskās piederības (4,94 %).

## Ārējās saites

*Endija Vorhola muzejs Medzilaborcē
Josefs Suks

**Josefs Suks** (; dzimis , miris ) bija čehu komponists un vijolnieks. Studējis Prāgas konservatorijā. Antonīna Dvoržāka skolnieks un znots.

## Ārējās saites

* Josefa Suka profils ''AllMusic'' 
* Josefa Suka notis ''IMSLP''
Popradas apriņķis

**Popradas apriņķis** () ir Slovākijas Prešovas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Prešovas apgabala Kežmarokas un Levočas apriņķiem, Košices apgabala Spišska Nova Vesas un Rožņavas apriņķiem, Banskas Bistricas apgabala Brezno apriņķi, Žilinas apgabala Liptovski Mikulāšas apriņķi, kā arī Poliju.

Rajonā atrodas daļa no Augstajiem Tatriem - viens no galvenajiem Slovākijas tūrisma centriem.

## Ārējās saites
*
Fodža

**Fodža** (, ) ir pilsēta Itālijā, Apūlijas reģionā. Tā ir Fodžas provinces administratīvais centrs. 2012. gadā pilsētā dzīvoja 147 tūkstoši iedzīvotāju. Fodža atrodas Apūlijas līdzenuma centrālajā daļā. Ir saglabājušās daudzas lauksaimniecības tradīcijas. Neskatoties uz to, ka pilsēta 18. gadsimtā ir cietusi zemestrīcē un to stipri nopostīja arī Otrajā pasaules karā, tai ir nozīmīgs mākslas un arhitektūras mantojums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stendāls

**Marī Anrī Beils** (; dzimis , miris ), pazīstams kā **Stendāls** (*Stendhal*), bija franču 19. gadsimta reālisma un romantisma rakstnieks. Tiek uzskatīts par vienu no reālisma aizsācējiem literatūrā. Galvenokārt pazīstams ar fantastikas darbiem. Viņa ievērojamākie darbi bija romāni *[[Le Rouge et le Noir]]* (1830), *[[Lucien Leuwen]]* (1834; nepabeigts), *[[La Chartreuse de Parme]]* (1839).

## Ārējās saites
Haidparks

**Haidparks** () ir viens no lielākajiem parkiem centrālajā Londonā, Apvienotajā Karalistē. Tas ir viens no Londonas karaliskajiem parkiem, ievērojams ar tajā esošo oratoru stūri.

Parks tika atvērts 1637. gadā. 1851. gadā Haidparks bija pasaules lielās izstādes norises vieta, tās vajadzībām arī tika uzcelta *[[The Crystal Palace]]* celtne. Tas ir kļuvis par tradicionālu masu demonstrāciju norises vietu, parkā protestus ir rīkojuši čartisti, Reformu līga, sufražistes u.c. Haidparkā ir notikuši vairāki koncerti,  laikā te notika triatlona un 10 km maratonpeldējuma sacensības. Parku divās daļās sadala Serpentīnes ezers. Tam blakus atrodas Kensingtonas dārzi; lai arī bieži vien dārzi tiek pieskaitīti Haidparkam, kopš 1728. gada tie abi ir atdalīti. Haidparks ir 142 ha liels, Kensingtonas dārzi — 111 ha lieli, tādējādi kopējā platība sasniedz 253 ha, kas ir vairāk nekā Monako platība (196 ha), tomēr tas ir mazāks nekā Ņujorkas Centrālparks (341 ha).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Reinholds fon Bergmanis

**Reinholds Rihards Georgs fon Bergmanis** (; 1850-1913) bija vācbaltiešu skolotājs un meteorologs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1850. gada 6. janvārī Rūjienā luterāņu mācītāja Riharda fon Bergmaņa (1805-1878) un viņa sievas Bertas Krīgeres (1816-1877) ģimenē. Vecākais brālis Ernests fon Bergmanis (1836-1907). Studēja matemātiku Tērbatas universitātē  (1870-1875), strādāja par virsskolotāja vietnieku Vīlandes ģimnāzijā (1875-1876). No 1877. gada mājskolotājs, dzīvības apdrošināšanas iestādes ierēdnis Pēterburgā. No 1879. gada strādāja par fiziķi Pēterburgas Fizikālajā observatorijā. 

Izdeva Aleksandra Bunges vadītās 1885.-1886. gada ekspedīcijas uz Austrumsibīrijas ziemeļiem meteoroloģiskos pierakstus. 
1893. gadā izdeva barona E. fon Tolla un J. Šileiko vadītās ekspedīcijas uz Jaunsibīrijas salām un tālāk gar Ziemeļu Ledus okeāna krastu meteoroloģiskos pierakstus.

Miris 1913. gada 8. februārī Pēterburgā.

## Darbi
* Meterologische Beobachtungen im Jana-Lande und auf den Neusibirischen Inseln, angestellt von Baron Eduard von Toll. Nach den Originalnotizen bearbeitet von R. Bergmann, Physiker am physikalischen Central-Observatorium. 1887 (vāciski) 

* Рейнхольд вон Бергманн. *Метеорологическия наблуюдения произведенныя Бароном Е. В. Толем и Е. И. Шилейко в 1893 году во время експедиции на Ново-Сибирские Острова и вдол берегов Ледовитаго океана*. No grāmatas *Записки Императорской Академии Наук по Физико-Математическому Отдѣлению*, Императорская Академия Наук Отделение Физико-Математических Наук (Санкт-Петербург). Гласуноф, Эггерс, 1895. - 71 lpp. (krieviski)

## Atsauces
Fransuā Rablē

**Fransuā Rablē** (; dzimis aptuveni 1494. gadā, miris ) bija franču renesanses laika rakstnieks, ārsts, humānists.

Rablē ir pazīstams kā fantāzijas darbu, satīru, grotesku, piedauzīgu joku un dziesmu rakstnieks. Viņš tiek uzskatīts par vienu izcilākajiem rakstniekiem pasaules literatūrā. Rakstnieka ievērojamākais darbs ir romānu sērija "Gargantija un Pantagriels" (*La vie de Gargantua et de Pantagruel*), kas tika izdota laikā no 1532. līdz 1564. gadam. Darbs pamatā parodē bruņinieku romānus, ironija līdzās parodijai un satīrai šajā romānā būtībā kļūst par vienu no daiļrades pamatmetodēm. Izglītību ieguvis Puatjē universitātē un Monpeljē universitātē.

## Ārējās saites

*
Saite (anatomija)

**Saite** () ir blīvs saistaudu veidojums, kas savieno skeleta daļas vai iekšējos orgānus. Saites satur daudz kolagēna šķiedru. Skeleta saites parasti saista divus kaulus un piestiprina tos locītavām, norobežojot to kustību. Saites spēj izturēt lielas slodzes.

## Atsauces
Marjano Rahojs

**Marjano Rahojs Brejs** (, ; dzimis ) ir spāņu politiķis, Spānijas premjerministrs no 2011. gada 21. decembra līdz 2018. gada 1. jūnijam.

Laikā no 1999. līdz 2003. gadam Hosē Marijas Asnara vadītajā valdībā bijis dažādu nozaru ministrs. Kopš 2004. gada marta ir Tautas partijas līderis, kuras biedrs ir kopš 1989. gada. Rahojs bijis arī parlamenta mazākuma līderis laikā no 2004. gada aprīļa līdz 2011. gada decembrim, kad kļuva par Spānijas premjerministru.

## Ārējās saites
* 
* Biogrāfija
Veģetatīvā nervu sistēma

thumb|Veģetatīvās nervu sistēmas attēlojums
**Veģetatīvā nervu sistēma** () jeb **autonomā nervu sistēma** ir perifērās nervu sistēmas daļa, kas regulē visu iekšējo orgānu funkcijas, nodrošinot organisma vielmaiņu, augšanu un vairošanos. Tajā ietilpst asinsrite, elpošana, gremošana, vielmaiņa, izdalīšana, kā arī endokrīno dziedzeru darbība. Veģetatīvā nervu sistēma uztur organisma homeostāzi.
[thumb|Veģetatīvā nervu sistēma, kuras vidū redzami iekšējo orgānu nervi, un [klejotājnervs kā "X" zilā krāsā. Sirds un orgāni zemāk esošajā sarakstā tiek uzskatīti par iekšējiem orgāniem]]
Veģetatīvā nervu sistēma nav pakļauta cilvēka gribas kontrolei. Tā iedalās simpātiskajā nervu sistēmā un parasimpātiskajā nervu sistēmā.

## Skatīt arī

* Nervu sistēma
* Perifērā nervu sistēma
* Veģetatīvā distonija

## Atsauces
Sigurnija Vīvere

**Sigurnija Vīvere** (; dzimusi **Sūzana Aleksandra Vīvere** (*Susan Alexandra Weaver*) ) ir amerikāņu aktrise.

Pazīstama ar Elenas Riplijas lomu "Svešo" filmu ciklā, Danas Baretas lomu filmās "Spoku mednieki" un tā turpinājumā "Spoku mednieki 2", kā arī filmās "Gorillas miglā" (*Gorillas in the Mist: The Story of Dian Fossey*), *[[Working Girl]]*, "Ledus vētra", "Galaktikas meklējumos", *[[Prayers for Bobby]]*, Greisas Augustīnes un Kirī lomas filmu ciklā "Avatars".

Aktrise tikusi nominēta trim Amerikas Kinoakadēmijas balvām, trim BAFTA balvām (viena uzvara), divām ''Emmy'' balvām, sešām Saturna balvām (divas uzvaras) un septiņām Zelta globusa balvām. 1988. gadā saņēma divas Zelta globusa balvas par lomām filmās "Gorillas miglā" un *Working Girl*, tādējādi kļūstot par pirmo personu, kas vienā gadā saņēmusi divas Zelta globusa balvas par tēlošanu.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Orgānu sistēma

**Orgānu sistēma** () ir orgānu un citu veidojumu kopums, kuriem ir kopēja izcelsme, uzbūves kopējais plāns un kuri veic vienotu funkciju organismā. Izšķir kaulu, muskuļu, gremošanas, elpošanas orgānu, urīnorgānu, dzimumorgānu, asinsvadu, limfātisko, kopējo ķermeņa segumu un nervu sistēmas.

## Atsauces
Dzimumdimorfisms

[thumb|right|250px|[Fazāni|Fazānu tēviņš un mātīte]]
**Dzimumdimorfisms** (dimorfisms no  — 'divi', 'divreiz', un *morphe* — 'forma') ir pazīmju atšķirība starp vienas sugas mātītēm un tēviņiem. Šāda atšķirība pastāv arī cilvēkiem.

## Cilvēka dzimumdimorfisms
Cilvēkiem, kā arī citiem dzīvniekiem, dzimumdimorfisms saistīts ar vairošanās īpatnībām  un divu tipu gametu (dzimumšūnu) veidošanos. Turklāt atšķirības starp sievieti un vīrieti balstās arī uz konstitūciju (ķermeņa uzbūvi) un dažu orgānu (sekundāro dzimumpazīmju) attīstīšanās līmeni.

## Sk. arī
* Polimorfisms

## Atsauces

## Ārējās saites
Vīvere

**Vīvere** var būt:
* Džeki Vīvere — austrāliešu aktrise;
* Sigurnija Vīvere — amerikāņu aktrise.
Elita Mīlgrāve

**Elita Mīlgrāve** (dzimusi  Madonā) ir latviešu uzņēmēja, mūzikas menedžere.

1984. gadā sākusi strādāt Latvijas Radio, veidojusi raidījumus "Mikrofons" un "Mikrofona aptauja". 1996. gadā Rīgā kopā ar mūzikas producentu Guntaru Raču dibinājusi mūzikas ierakstu kompāniju "Mikrofona Ieraksti". Pašlaik Mīlgrāve ir uzņēmuma valdes priekšsēdētāja, tāpat šo amatu pilda Latvijas Mūzikas producentu apvienībā. Vēl viņa ir Mārtiņa Freimaņa fonda un Latvijas izpildītāju un producentu apvienības (LaIPA) valdes locekle. Ir tautas deju ansambļa "Līgo" dalībniece. Tāpat viņa ir vairāku Latvijas mūziķu menedžere.

## Atsauces
Ādolfs fon Bergmanis

[thumb|300px|Profesora [Rūdolfs Virhovs|Rūdolfa Virhova viesošanās Rīgas leprozorijā 1896. gada 3. augustā. Aiz viņa stāv Dr. med Ādolfs fon Bergmanis, kreisajā pusē Rīgas Praktizējošo ārstu biedrības sekretārs Dr. med. Pauls Klemms.]]
**Kārlis Ādolfs fon Bergmanis** (, 1855-1922) bija vācbaltiešu ķirurgs, Rīgas pilsētas slimnīcas ķirurģijas nodaļas virsārsts (1883), Rīgas domnieks (1890-1893 un 1901-1917). Rīgas goda pilsonis (1920). Veicis pirmo radikālo kuņģa vēža operāciju Latvijā.

Starptautiski pazīstams ar lepras pētījumiem, pierādīja, ka tā ir lipīga slimība (1891). Nodibināja un vadīja Rīgas leprozoriju (mūsdienās - Latvijas Infektoloģijas centrs).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1855. gada 23. maijā Petrozavodskas lielgabalu lietuves ārsta Ādolfa fon Bergmaņa un viņa sievas Evas, dzimušas Štrauhas, ģimenē. Mācījās Vīlandes skolā, beidza Vidzemes guberņas ģimnāziju (1873). Studēja Tērbatas universitātes medicīnas fakultātē (1873-1880), līdztekus bija universitātes Acu klīnikas asistenta vietnieks, asistents (1878-1881), aizstāvēja *Dr.med.* disertāciju (1881). Papildinājās Vircburgas, Halles, Štrāsburgas, Parīzes un Vīnes klīnikās (1881-1882).    

Pēc atgriešanās Rīgā nodibināja savu ārsta un ķirurga privātpraksi (1882). 1883. gadā kļuva par Rīgas pilsētas slimnīcas II. ķirurģijas nodaļas, bet 1890. gadā par I. ķirurģijas nodaļas virsārstu. Viņa vadībā Rīgas pilsētas slimnīca ar augstām aseptikas prasībām kļuva par modernu Eiropas klīniku, kurā izglītoja vairāk kā 20 ārstus speciālistus. 
1890. gadā viņu ievēlēja Rīgas pilsētas domē. 
Pēc Bergmaņa ierosinājuma 1890. gada 17. decembrī Rīgas pilsētas dome pieņēma lēmumu Dreiliņu muižas mežā celt Rīgas leprozoriju (*Lepra-Asyl*), kuru atklāja 1891. gada 15. oktobrī (arhitekts Reinholds Šmēlings). Bija Starptautiskā lepras kongresa goda sekretārs Berlīnē (1897).
1899. gadā viņš kopā ar Eduardu Švarcu izveidoja savu privātklīniku. 1901. gada vēlēšanās viņu no jauna ievēlēja par Rīgas pilsētas domnieku.

Miris 1922. gada 24. maijā Rīgā.

## Biedrības
* Rīgas Praktizējošo ārstu biedrība - sekretārs (1886-1887), prezidents (1907-1908), goda loceklis (1920)
* Ātrās medicīniskās palīdzības apvienība (*Verein schnelle ärztliche Hilfe*) - dibinātājs (1907)
* Vidzemes ārstu biedrība - prezidents (1907)

## Publikācijas un grāmatas
* Zur Kontagiosität der Lepra. Breitkopf und Härtel, 1891. - 22 lappuses 
* Die Lepra. In: *Deutsche Chirurgie*, 10. sējums, 2. daļa. Adolf von Bergmann, Theodor Billroth, A. Luecke, E. Bergmann, P. Bruns. Enke, 1897. - 112 lappuses
* Das Rettungs- und Krankentransportwesen. Vortrag, gehalten am 29. Oktober 1909 in der Gesellschaft für Kommunale Sozialpolitik in Riga. Häcker, 1909. - 17 lappuses
* Festschrift für Herrn Dr. Med. Adolf von Bergmann zur Feier seines 30 jährigen Dienstjubiläums. Riga: 1913

## Atsauces
Sway (reperis)

**Dereks Endrū Safo** (; dzimis ), labāk zināms ar skatuves vārdiem ***Sway DaSafo*** vai ***Sway***, ir akanu izcelsmes angļu mūziķis. Viņš ir izdevis 2 albumus — *[[This Is My Demo]]* un *[[The Signature LP]]* —, kas neieguva ļoti lielu popularitāti. *Sway* populārākais singls ir *[[Level Up]]*, kas Lielbritānijas singlu topā sasniedza 8. vietu.
Teodors Kerners

**Teodors Kerners, edlers fon Zīgringens** (; dzimis , miris ) bija sociāldemokrātisks austriešu politiķis, piektais Austrijas prezidents no 1951. līdz 1957. gadam.

Dzimis Austroungārijas militārpersonas ģimenē. Mācījās militārajā skolā Hranicē, vēlāk militārajā akadēmijā, kur ieguva leitnanta pakāpi. Dienējis Zagrebā, Mostarā un Levočā. Pirmā pasaules kara laikā viens no štāba virsniekiem Izonco kaujās Itālijas frontē. Demobilizējies 1924. gadā ģenerāļa dienesta pakāpē.

Pievienojies sociāldemokrātiem, 1924. gadā tika ievēlēts Austrijas parlamentā. No 1933. gada decembra līdz 1934. gada februārim bija Bundesrātes prezidents. Pēc 1934. gada februāra Austrijas pilsoņu kara un austrofašisma režīma nodibināšanas, īsu brīdi arestēts.

Otrā pasaules kara beigās 1945. gada aprīlī ar PSRS okupācijas varas atļauju Kerners tika iecelts par Vīnes mēru. 1951. gadā tika ievēlēts par Austrijas prezidentu un bija Austrijas vēsturē pirmais prezidents, kurš ievēlēts tiešās vēlēšanās. Miris amatā esot.

## Ārējās saites
Kerners

**Kerners** var būt:

* Jūliuss Kerners (*Julius Körner*; 1870—1954) — vācu airētājs, olimpiskais čempions;
* Teodors Kerners (*Theodor Körner*; 1873—1957) — austriešu politiķis, Austrijas prezidents (1951 — 1957).
Benjamins fon Bergmanis

**Benjamins Firhtegots Baltazārs fon Bergmanis** jeb **Benjamiņš Bergmanis** (, 1772–1856) bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs, etnogrāfs, vēsturnieks un valodnieks. Profesora Ernesta fon Bergmaņa (1836-1907) vectēvs.

## Dzīvesgājums
Bergmanis dzimis 1772. gada 28. (17.) novembrī Āraišu draudzes luterāņu mācītāja Gustava fon Bergmaņa un viņa sievas Beātas Elizabetes, dzim. Mederes  ģimenē.
Studēja filozofiju un teoloģiju Leipcigas un Jēnas universitātēs (1791—1795). No 1798. gada strādāja par mājskolotāju Maskavā, pētīja kalmiku valodu un paražas Kalmikijā (1802-1803). 

Pēc atgriešanās dzimtenē 1803. gadā kļuva par Rūjienas luterāņu draudzes mācītāju, tad par Ērgļu draudzes mācītāju (1806-1814), tad atkal atgriezās Rūjienā, kur nokalpoja līdz 1842. gadam. Vecumdienas pavadīja Blusu muižā pie Cēsīm, kur nodarbojās ar valodniecību.      

Miris 1856. gada 28. (16.) augustā Blusu muižā (*Blussen*).

## Bērni
Mācītājs Benjamins fon Bergmanis bija precējies ar Eleonoru Vilhelmīni, dzim. Polhovu (1780-1846). Viņiem bija 6 bērni:
# Rihards fon Bergmanis (1805-1878) 
# Eleonora Elizabete (1807-1867) 
# Karolīne Amālija (1808-1872) 
# Paulīne Šarlote (1813-?) 
# Minna Auguste (1813-1840) 
# Kārlis Gustavs (1816-1836)

## Darbi
* Die Kalenderunruhen in Riga in den Jahren 1585 bis 1590. Leipzig: Hartknoch, 1806. — S. 286-87.
* *Johann Reinhold von Patkul.* In: Livona. Ein historisch-poetisches Taschenbuch für die deutsch-russischen Ostsee-Provinzen. Jg. 2. Hrsg. von Gotthard Tielemann. Riga-Dorpat: Friedrich Meinshausen, 1815, S. 121-135
* *Bulawin's Aufruhr und Mazeppa's Uebergang zu den Schweden*. In: Livona. Ein historisch-poetisches Taschenbuch für die deutsch-russischen Ostsee-Provinzen. Jg. 2. Hrsg. von Gotthard Tielemann. Riga-Dorpat: Friedrich Meinshausen, 1815, S. 273-318 
* *Ursprung des Lamismus aus Indien*. Inländisches Museum. Hrsg. von C. E. Raupach. Bd. 2. H. 5. Dorpat: J. C. Schünmann, 1821, S. 29-40

## Literatūra
* *Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland*. Hrsg. von Johann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky. Bd. 1. Mitau : Steffenhagen und Sohn 1827, S. 129–132 ; Napiersky, C.[arl] E.[duard], Beise, Theodor. Nachträge und Fortsetzung, Bd. 1. Mitau : Steffenhagen und Sohn 1859, S. 51-52. 
* Redlich, May. Lexikon deutschbaltischer Literatur. Eine Bibliographie. Hrsg. von der Georg-Dehio-Gesellschaft. Verlag Wissenschaft und Politik, Berend von Nottbeck : Köln, 1989, S. 43. 
* *Deutschbaltisches Biographisches Lexikon 1710–1960*. Hrsg. von Wilhelm Lenz. Wedemark: Verlag Harro von Hirschheydt, 1998, S. 55
* *Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918*. Hrsg. von Martin Ottow und Wilhelm Lenz. Köln-Wien: Böhlau Verlag, S. 170
* Gottzmann, Carola L.; Hörner, Petra. *Lexikon der deutschsprachigen Literatur des Baltikums und St. Petersburgs vom Mittelalter bis zur Gegenwart*. Bd. 1: A-G. Berlin-New York: Walter de Gruyter, 2007, S. 211-212

## Atsauces
Sapphire (pavadonis)

**Sapphire** (Safīrs) ir Kanādas kosmiskās izlūkošanas pavadonis. Tas palaists 2013. gada februārī Nacionālās Aizsardzības departamenta vajadzībām. Tas ir Kanādas pirmais militārais pavadonis un paredzēts kosmisko atkritumu un pavadoņu novērošanai orbītās no 6000 līdz 40 000 km augstumā. Datus no *Sapphire* izmantos arī ASV dienests Space Surveillance Network.

Pavadoni izgatavoja MacDonald, Dettwiler and Associates (*MDA*) uz Surrey Satellite Technology (*SSTL*) piegādātas platformas SSTL-150 bāzes.
*Sapphire* galvenais instruments ir *Three Mirror Anastigmat* (trīs spoguļu anastigmats), līdzīgs tam, kuru 1996. gadā izmēģināja ASV pavadonī MSX.

*Sapphire* tika palaists  12:31 UTC ar nesējraķeti PSLV-CA no Satiša Dhavana kosmosa centra. Tas bija sekundārā kravas Indijas/Francijas Zemes tālizpētes pavadonim SARAL. Kopā ar to palaisti pavadoņi NEOSSat, UniBRITE, TUGSAT-1, AAUSAT3, STRaND-1.

Plānots, ka 2013. gada jūlijā, pēc testēšanas fāzes, *Sapphire* tiks nodots ekspluatācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* SAPPHIRE MDA 
* Sapphire SSTL 
* Sapphire Gunter's Space Page
Svita

**Svita** () ir pilsēta Slovākijā, Prešovas apgabala Popradas apriņķī.

## Vēsture
Viena no jaunākajām pilsētām Slovākijā. Radusies ap 1936. gadā atklāto kompānijas *[[Bata]]* apavu rūpnīcu. Nosaukums radies no saīsinājuma *S-lovenské VI-zkózové T-ovárne* (Slovākijas Viskozes rūpnīca).

## Cilvēki
Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (96,44 %). Pēc reliģiskās piederības - katoļi (62,53 %), bez reliģiskās piederības (20,67 %), luterāņi (8,62 %), grieķu katoļi (4,00 %), .

## Ārējās saites
*
Ambrozijs Bergmanis

**Ambrozijs Bergmanis** (, 1740–1784) bija vācbaltiešu ārsts, Rīgas brīvmūrnieku ložas "Zum Schwerdt" brālis.

## Dzīvesgājums
Bergmanis dzimis 1740. gada 27. septembrī Bukultu (*Neuermühlen*) mācītāja Baltazara Bergmaņa un viņa sievas Annas Elizabetes, dzim. Depkinas, ģimenē. Viņa brāļi bija Baltazars (1736-1789), Gustavs (1749-1814) un Liborijs fon Bergmanis (1754-1823).

Mācījās Veimāras ģimnāzijā, studēja medicīnu Štrasburgas un Leipcigas universitātēs. Apguva dzemdniecību pie Dr. Levrē (*Levret*) Parīzē. 1762. gadā ieguva *Dr. med.* grādu Leipcigas universitātē par doktora darbu *de stata sano et morboso incolarum Livoniae* ("par Vidzemes iedzīvotāju veselības un slimības stāvokli").

Strādāja par privātārstu Rīgā. Kā Krievijas Impērijas armijas kara ārsts piedalījās Krievu—turku karā (1768—1774), uzdienējās par divīzijas ārstu. Precējies ar Katrīnu Beātu fon Reimersenu (1778).

Miris 1784. gada 19. martā Kijivā.

## Atsauces
Visoke Tatri

**Visoke Tatri** () ir pilsēta Slovākijā, Prešovas apgabala Popradas apriņķī Augsto Tatru piekalnē. Tūrisma, atpūtas un ārstniecības centrs.

Apdzīvotai vietai īsti nav pilsētas raksturs, jo tā sastāv no atsevišķām daļām, kas apvienotas 1990. gadā. Līdz 1999. gadam tās nosaukums bija Stari Smokoveca, pilsētas lielākās daļas vārdā. Iedalās Višne Hāgos (*Vyšné Hágy*), Stari Smokovecā (*Starý Smokovec*) un Tatranska Lomnicā (*Tatranská Lomnica*), kas iedalās vēl sīkākās daļās.

## Cilvēki
Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (92,95 %). Pēc reliģiskās piederības — katoļi (61,96 %), bez reliģiskās piederības (18,96 %), luterāņi (7,64 %), grieķu katoļi (3,62 %).

## Ārējās saites
*
Baltazars Bergmanis (mācītājs)

**Baltazars Bergmanis** (, 1703–1768) bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs.

## Dzīvesgājums
Baltazars Bergmanis dzimis 1703. gada 2. decembrī Rīgas tirgotāja Palma Bergmaņa (1672-1751) un viņa sievas Kristīnes, dzim. Jēnigas, ģimenē.  

Studēja medicīnu Jēnas un Vitenbergas Universitātēs, kur 1725. gadā ieguva filozofijas doktora grādu, bet pēc tam Leipcigas Universitātē studēja teoloģiju un ieguva teoloģijas maģistra grādu. Ap 1726. gadu viņš atgriezās dzimtenē un tika iecelts par Skujenes luterāņu draudzes mācītāju. Skujenē uzrakstīja katehismu latviešu valodā.

1734. gada 1. oktobrī  viņš ieguva luterāņu mācītāja vietu Bukultu jeb Ādažu (*Neuermühlen*) draudzē, kur kalpoja līdz savai nāvei 1768. gada 31. martā.

## Bērni
Mācītājs Baltazars Bergmanis bija precējies ar Rīgas tirgotāja meitu Annu Elizabeti Depkinu (1712-1784). Viņiem bija 13 bērni:
# Baltazars fon Bergmanis (1736-1789) 
# Ģertrūde Elizabete (1737-1825) 
# Anna Kristīne (1739-1740) 
# Bartolomejs (1738-1738) 
# Ambrozijs Bergmanis (1740-1784) 
# Sofija Katrīna (1741-1809) 
# Doroteja Margarēta (1742-1821) 
# Anna Hedviga (1744-1825) 
# Kristīne Sabīne (1745-1827) 
# Johans (1746-1746) 
# Marija Šarlote (1747-1748) 
# Gustavs fon Bergmanis (1749-1814) 
# Liborijs fon Bergmanis (1754-1823)

## Atsauces
Prešovas apriņķis

**Prešovas apriņķis** () ir Slovākijas Prešovas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Prešovas apgabala Levočas, Sabinovas, Bardejovas, Svidnīkas un Vranovas pie Topļas apriņķiem, kā arī Košices apgabala Spišska Nova Vesas, Gelnicas un Košices apkārtnes apriņķiem.

Prešovas apriņķa Ļubovecas ciemā dzimis bīskaps Pavels Peters Gojdičs (*Pavel Peter Gojdič*, 1888—1960), bet Demētes ciemā — futbolists Staņislavs Šestāks (*Stanislav Šesták*, 1982).

## Ārējās saites
*
Veļki Šariša

**Veļki Šariša** () ir pilsēta Slovākijas austrumos, Prešovas apgabala Prešovas apriņķī tradicionālajā Šarišas novadā pie Torisas upes.

Alus ražošanas centrs. Pilsētā atrodas kompānijai "SABMiller" piederoša alus ražotne "Šariš".

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1217. gadā kā apmetne pie Šarišas pils ar karaļa brīvpilsētas tiesībām. Tāpat kā visa Slovākija, gadsimtiem bijusi Ungārijas sastāvā. Iesākumā bijusi Šarišas novada centrs, līdz par to izvirzījās netālu esošā Prešova. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. 1967. gadā pilsētā tika uzcelta liela alus rūpnīca, kas darbojas arī mūsdienās. No 1993. gada - Slovākijas sastāvā.

## Cilvēki
Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (91,69 %), čigāni (6,07 %). Pēc reliģiskās piederības - katoļi (84,59 %), bez reliģiskās piederības (4,55 %), grieķu katoļi (4,31 %).

## Ārējās saites
* 
* "Šariš" alus darītava
Sabinovas apriņķis

**Sabinovas apriņķis** () ir Slovākijas Prešovas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Prešovas apgabala Bardejovas, Prešovas, Levočas, Kežmarokas un Stara Ļubovņas apriņķiem.

## Ārējās saites
*
Lipani

**Lipani** () ir pilsēta Slovākijas austrumos, Prešovas apgabala Sabinovas apriņķī tradicionālajā Šarišas novadā pie Torisas upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1312. gadā kā apdzīvota vieta tirdzniecības ceļā uz Poliju. Tāpat kā visa Slovākija, gadsimtiem bijusi Ungārijas sastāvā. 16. gadsimtā bija viena no Šarišas novada lielākajām pilsētām, tomēr 17./18. gadsimtā panīkusi. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. No 1993. gada - Slovākijas sastāvā.

## Cilvēki
Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (91,17 %), čigāni (7,37 %). Pēc reliģiskās piederības - katoļi (89,61 %), grieķu katoļi (5,99 %).

Lipani ir futbolista Staņislava Vargas (*Stanislav Varga*, 1972) dzimtā pilsēta.

## Ārējās saites
*
Sabinova

**Sabinova** () ir pilsēta Slovākijas austrumos, Prešovas apgabala Sabinovas apriņķa centrs tradicionālajā Šarišas novadā pie Torisas upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1248. gadā kā apdzīvota vieta tirdzniecības ceļā uz Poliju. Tāpat kā visa Slovākija, gadsimtiem bijusi Ungārijas sastāvā, pilsētas ungāriskais nosaukums ir Kišsebena (). 1405. gadā pasludināta par karaļa brīvpilsētu. 15. gadsimtā kopā ar Bardejovu, Košici, Levoču un Prešovu ietilpa t.s. Pentapolisā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. 1964. gadā Sabinovā tika uzņemta filma "Veikals pie laukuma" (*Obchod na korze*), kas 1965. gadā ieguva Kinoakadēmijas balvu kā labākā filma svešvalodā. No 1993. gada — Slovākijas sastāvā.

## Cilvēki
Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (90,62 %), čigāni (6,40 %). Pēc reliģiskās piederības - katoļi (70,48 %), grieķu katoļi (10,53 %), nereliģiozi (5,14 %), luterāņi (4,16 %).

Sabinova ir ungāru gleznotāja Tividara Kostkas Čontvāri (*Csontváry Kosztka Tivadar*, 1853-1919) dzimtā pilsēta.

## Ārējās saites
*
Dainu skapis

[thumb|Dainu skapja oriģināls [Latvijas Nacionālā bibliotēka|Latvijas Nacionālajā bibliotēkā]]
**Dainu skapis** ir skapis, kurā glabājas latviešu folklorista Krišjāņa Barona apkopotās latviešu tautasdziesmas. Tas ir  augsts,  plats un  dziļš. Skapis ticis izgatavots 1880. gadā Maskavā pēc paša Barona veidotā zīmējuma.

Dainu skapim ir divas daļas. Abām daļām ir 35 atvilktnes, katrā no tām ir 20 nodalījumi, katrā no kuriem var tikt saliktas 150—200 papīra lapiņas, kas bija  lielas. Skapja apakšdaļā esošajās trīs lielajās atvilktnēs tiek glabāti arhīva materiāli. Dainu skapī atrodas 268 815 lapiņas ar četrām līdz astoņām tautasdziesmas rindām uz katras no tām, tāpat tikuši pierakstīti arī citi teksti, piemēram, mīklas un sakāmvārdi.

Pēc autora nāves skapis glabājās Rīgā pie viņa radiniekiem, 1941. gadā tas tika pārvietots uz latviešu folkloras krātuvi, 1946. gadā — Latvijas Zinātņu akadēmijas Literatūras, folkloras un mākslas institūtu, 1998. gadā — Latvijas Universitātes Literatūras, folkloras un mākslas institūtu, 2014. gadā — Latvijas Nacionālās bibliotēkas galveno ēku. Pašam Dainu skapim ir divas kopijas: Barona muzejā Latvijā un bijušajā Stankeviču muižā, Krievijā, kur viņš arī sāka darbu pie tautasdziesmu kārtošanas. 1997. gadā tika sākts darbs pie skapja satura digitalizācijas, kopš 2002. gada tā saturs pilnībā ir pieejams internetā.

2001. gadā Dainu skapis tika iekļauts UNESCO programmas "Pasaules atmiņa" reģistrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Dainu Skapis - Cabinet of Folksongs unesco.org
Sninas apriņķis

**Sninas apriņķis** () ir Slovākijas Prešovas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Prešovas apgabala Humennes apriņķi, Košices apgabala Sobrances apriņķi, kā arī Poliju un Ukrainu.

Sninas apriņķa Topoļas ciemā dzimis mācītājs, rusīnu kultūras darbinieks Aleksandrs Duhnovičs (*Александер Духновіч*, 1803-1865), bet Belas pie Cirohas ciemā - futbolists Jans Muha (*Ján Mucha*, 1982).

## Ārējās saites
*
Snina

**Snina** () ir pilsēta Slovākijas austrumos, Prešovas apgabala Sninas apriņķa centrs tradicionālajā Zemplīnas novadā pie Cirohas upes.

No kultūrvēsturiskajiem objektiem

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1317. gadā. Tāpat kā visa Slovākija, gadsimtiem bijusi Ungārijas sastāvā, pilsētas ungāriskais nosaukums ir Sinna (). Viduslaikos piederējusi Drugetu dzimtai. 19. gadsimtā pilsētā attīstījās metalurģiskā rūpniecība. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. No 1993. gada — Slovākijas sastāvā.

## Cilvēki
Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (86,78 %), rusīni (5,84 %). Pēc reliģiskās piederības lielākā daļa pilsētas iedzīvotāju pieder kādai no tradicionālajām kristiešu konfesijām. Visvairāk — 56,03 % ir Romas katoļi, 19,21% — grieķu katoļi un 13,59% pareizticīgie. 5,9% no visiem iedzīvotājiem nav reliģiozi.

Sabinova ir ungāru gleznotāja Tividara Kostkas Čontvāri (*Csontváry Kosztka Tivadar*, 1853—1919) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas Institūts

**Latvijas Institūts** bija valsts tiešās pārvaldes iestāde, kas nodarbojās ar Latvijas tēla popularizēšanu. To  dibināja Latvijas Republikas Ministru kabinets, līdz 2004. gadam tā bija sabiedrība ar ierobežotu atbildību (SIA), līdz 2012. gadam — Ārlietu ministrijas pārraudzībā esoša valsts aģentūra. 2021. gada 1. jūnijā tika likvidēts, to pievienojot pie Latvijas Investīciju un attīstības aģentūras.

Institūts darbojās Latvijas Ārlietu ministra pārraudzībā. Tas sadarbojās ar ministrijām, kā arī citām iestādēm. Institūts organizēja Latvijas popularizēšanas pasākumus gan Latvijā, gan ārvalstīs, tāpat izplatīja informāciju par Latviju un izstrādā valsts starptautiskās atpazīstamības veicināšanas pasākumus. Latvijas Institūts ir izdevis vairāk nekā desmit brošūru par Latviju  un grupas "Prāta Vētra" dziesmu "Welcome To My Country" ("Tu izvēlējies palikt" anglisko versiju) Latvijas valsts reklamēšanai (2001).

2012. gadā Latvijas Institūts Efektīvas pārvaldības gada balvas 2011 ietvaros saņēma atzinības rakstu “Par labas pārvaldības principu ieviešanu valsts pārvaldes institūcijā, īstenojot efektīvu partnerību”.

## Vadītāji
* 1998—1999: Vaira Vīķe-Freiberga
* 1999—2010: Ojārs Ēriks Kalniņš
* 2011—2015: Kārina Pētersone
* 2016—2018: Aiva Rozenberga
* 2019—2020: Vita Timermane-Moora

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Augusts Raubens

**Augusts "Ansis" Raubens** (dzimis , miris  Rīgā) bija latviešu basketbolists un basketbola treneris.

Spēlētāja karjeras laikā spēlēja JKS (1928—1934), "V. Ķuze" (1934—1938), JKB (1939—1940), "Dinamo" (1940—1941; 1944), RFK (1941—1944) komandās. Latvijas PSR izlasē aizvadījis vienu spēli.

Trenera karjeras laikā bijis "V. Ķuze" (1934—1938), "Dinamo" (1944—1951), "Daugava" (1951—1964), TTP sport skolas (1964—1979) treneris. Tāpat 33 spēles bijis Latvijas PSR vīriešu izlases treneris, 2 — sieviešu izlases treneris. 1952. gadā "Dinamo" viņa vadībā uzvarēja PSRS kausa izcīņā. Ilgus gadus bijis Latvijas jaunatnes izlašu treneris. Laikā no 1945. līdz 1946. gadam bijis Latvijas Basketbola savienības vadītājs. 1959. gadā Raubens kļuva par PSRS Nopelniem bagāto treneri. Ir grāmatas "Zem basketbola groziem" autors.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rihards fon Bergmanis

**Rihards fon Bergmanis** (, 1805–1878) bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs. Profesora Ernesta fon Bergmaņa (1836-1907) tēvs un profesora Gustava fon Bergmaņa (1878-1955) vectēvs. Latviešu literārās biedrības biedrs (no 1837). 

## Dzīvesgājums
Rihards fon Bergmanis dzimis Rīgā 1805. gada 2. jūlijā Rūjienas luterāņu draudzes mācītāja Benjamiņa fon Bergmaņa un viņa sievas Eleonoras Vilhelmīnes, dzim. Polhovas (1780-1846) ģimenē.
Studēja Tērbatas universitātes teoloģijas fakultātē (1824—1829), līdz 1831. gadam papildinājās Berlīnē. Pēc atgriešanās dzimtenē strādāja par mājskolotāju Saukas mežziņa Kades ģimenē un Mazsalacas mācītājmuižā (1831-1833). 

1834. gadā kļuva par sava tēva Rūjienas luterāņu draudzes mācītāja Benjamiņa fon Bergmaņa palīgu, tad par draudzes mācītāju (1842-1878).      

Miris no vēža 1878. gada 13. janvārī Tērbatā sava dēla ķirurga Ernesta fon Bergmaņa mājā.

## Bērni
Mācītājs Rihards fon Bergmanis bija 1836. gadā precējies ar Bertu Karolīni, dzim. Krīgeri (1816-1877). Viņiem bija 8 bērni:
# Ernests Gustavs Benjamins fon Bergmanis (1836-1907) - ķirurgs, profesors
# Vilhelmīne Karolīne (dzim. 1838) 
# Gustavs Liboriuss Baltazārs (dzim. 1840) 
# Frīdrihs Vilhelms (dzim. 1843) 
# Berta Eleonora Paulīne (1846-1848) 
# Johanna Helēna Juliāna (1848-1851) 
# Reinholds Rihards Georgs fon Bergmanis (1850-1913) - fiziķis, meteorologs   
# Eduards Liboriuss Firhtegots fon Bergmanis (1852-1900) - Rūjienas luterāņu mācītājs

## Atsauces
Terminators 3: Mašīnu sacelšanās

**"Terminators 3: Mašīnu sacelšanās"** () ir 2003. gada ASV zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors ir Džonatans Mostovs. Filmā pēc *Skynet* neveiksmes Sāras Konoras nogalināšanā pirms ir dzimis viņas dēls un paša Džona nogalināšanā bērnībā no nākotnes atsūtītā terminatore T-X cenšas nogalināt pēc iespējas vairāk pretošanās kustības locekļus, kā arī pašu Džonu. Filmā galvenās lomas atveido Arnolds Švarcenegers, Niks Stols, Klēra Deinsa un Kristanna Lokena. Šī ir pēdējā Švarcenegera loma kino pirms kļūšanas par Kalifornijas gubernatoru.

Šī ir trešā daļa "Terminatora" filmu ciklā un turpinājums 1991. gada filmai "Terminators 2: Pastarā diena".

## Atsauces

## Ārējās saites
Terminators: Glābšana

**"Terminators: Glābšana"** () ir 2009. gada ASV zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors ir *[[McG]]*. Atšķirībā no filmu cikla pirmajām trim daļām, šajā daļā nenotiek ceļošana laikā, un darbība risinās 2018. gadā, kad notiek karš starp cilvēci un *Skynet*. Filmā galvenās lomas atveido Kristians Beils un Sems Vortingtons.

Šī ir ceturtā daļa "Terminatora" filmu ciklā un turpinājums 2003. gada filmai "Terminators 3: Mašīnu sacelšanās".

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Eduards fon Bergmanis

**Eduards Liboriuss Firhtegots fon Bergmanis** (, 1852–1900) bija vācbaltiešu izcelsmes Rūjienas luterāņu mācītājs. 

## Dzīvesgājums
Eduards fon Bergmanis dzimis 1852. gada 31. janvārī Rūjienā vietējā luterāņu draudzes mācītāja Riharda fon Bergmaņa (1805-1878) un viņa sievas Bertas Krīgeres (1816-1877) ģimenē kā astotais bērns. Vecākie brāļi Ernests Gustavs Benjamins fon Bergmanis (1836-1907) un Reinholds fon Bergmanis (1850-1913).
Studēja filozofiju un teoloģiju Tērbatas universitātē. Studentu korporācijas *Livonia* loceklis (1872-1875). 

Kopš 1876. gada bija  palīgmācītājs nāves sava tēva draudzē, bet pēc viņa nāves 1878. gadā kļuva par Rūjienas luterāņu draudzes mācītāju (1878-1889). Draudzei pieaugot, to sadalīja Ziemeļu un Dienvidu Rūjienas draudzē. E. Bergmanis bija Dienvidu draudzes mācītājs, bet latviešu izcelsmes mācītājs Mārtiņš Grosbergs par Ziemeļu  draudzes mācītāju. Šajā laikā viņš daudz laika veltīja Bergmaņu dzimtas vēstures apkopošanai, ko izdeva 1886. gadā. 

Pēc konflikta ar draudzi viņš 1889. gadā atstāja Rūjienu un par mācītāju Rūjienas Dienvidu draudzē iecēla Kārli Bēru. Pārcēlās uz dzīvi Baku.

Miris 1900. gada 13. septembrī Turcijas pilsētā Dijarbakirā (*Diyarbakır*).

## Darbi
* Eduard von Bergmann. Des Palm Bergmann Nachkommen 1672-1886. Riga: 1886

## Atsauces
Podolīneca

**Podolīneca** () ir pilsēta Slovākijas austrumos, Prešovas apgabala Stara Ļubovņas apriņķī tradicionālajā Spišas novadā pie Popradas upes.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1235. gadā. Atšķirībā no citām Slovākijas pilsētām, kas gadsimtiem ietilpa Ungārijā, Podolīneca no 1412. līdz 1772. gadam, kad notika Polijas dalīšanas, ietilpa Polijā. Svētās Romas imperators 1412. gadā Sigismunds to iznomāja Polijai. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. No 1993. gada - Slovākijas sastāvā.

## Cilvēki
Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (94,71 %), čigāni (4,00 %). Pēc reliģiskās piederības - katoļi (90,89 %).

No 1715. gada vietējā piāristu klosterī mācījās Staņislavs Konarskis (*Stanisław Konarski*, 1700-1773).

## Ārējās saites
*
Stropkovas apriņķis

**Stropkovas apriņķis** () ir Slovākijas Prešovas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Prešovas apgabala Medzilaborces, Humennes, Vranovas pie Topļas un Svidnīkas apriņķi, kā arī Poliju.

## Ārējās saites
*
Spišske Podhradje

**Spišske Podhradje** () ir pilsēta Slovākijas austrumos, Prešovas apgabala Levočas apriņķī tradicionālajā Spišas novadā. Pilsēta vēsturiski veidojusies pie Spišas pils - vienas no lielākajām pilīm Eiropā. Pilsēta kopā ar pili un apkārtējām apmetnēm ir iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Mūsdienās tūrisma centrs.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1249. gadā. Tāpat kā visa Slovākija, gadsimtiem bijusi Ungārijas sastāvā, tomēr kādu laiku tikusi ieķīlāta Polija kronim. Viduslaikos bija Spišas vāciešu (t.s. cipseru) centrs. Spišas pils nodega 1780. gadā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. No 1993. gada - Slovākijas sastāvā.

## Cilvēki
Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (92,33 %), čigāni (6,83 %). Pēc reliģiskās piederības — katoļi (89,23 %), nereliģiozi (4,66 %).

Spišas pilī ir dzimis Ungārijas karalis Jānošs I Sapojai (*Szapolyai János*, 1487-1540).

## Atsauces

## Ārējās saites
Princese Anna

**Karaliskā princese Anna** (; īstajā vārdā **Anna Elizabete Alise Luīze** (*Anne Elizabeth Alice Louise*); dzimusi ) ir Apvienotās Karalistes karalienes Elizabetes II un viņas vīra Edinburgas hercoga prinča Filipa vienīgā meita.

Dzimšanas brīdī viņa bija trešā persona Lielbritānijas monarhijas mantošanas līnijā pēc mātes un vecākā brāļa Čārlza III, pēc mātes kļūšanas par karalieni pat bija otrā persona, taču pašlaik Anna ir 18. persona līnijā.

Anna ir bijusī jātniece, 1971. gadā izcīnījusi zelta medaļu un 1975. gadā izcīnījusi divas sudraba medaļas Eiropas čempionātā. 1971. gadā tika atzīta par BBC gada sporta personību. Viņa ir pirmā no britu karaliskās ģimenes, kas piedalījusies olimpiskajās spēlēs.  individuālajā trīscīņā ierindojās 24. vietā, komandu trīscīņā nefinišēja. Laikā no 1986. līdz 1994. gadam bijusi Starptautiskās jāšanas sporta federācijas prezidente. 1987. gadā princese Anna kļuva par pirmo britu karaliskās ģimenes pārstāvi, kas piedalījusies televīzijas viktorīnas šovā.

Arī viņas meita Zāra Filipsa ir veiksmīga jātniece —  izcīnījusi sudraba medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Karaliskā princese Anna