open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aist-2D

***Aist-2D*** (*Аист-2Д*) bija Krievijas eksperimentāls Zemes tālizpētes pavadonis. To Samaras valsts aerokosmiskās universitātes vajadzībām orbītā palaida 2016. gada aprīlī pirmajā startā no Krievijas jaunā kosmodroma *[[Vostočnij (kosmodroms)|Vostočnij]]*. Pavadonis darbu beidza 2024. gada aprīlī.

2013. gadā tika palaisti Samaras universitātes pavadoņi *[[AIST № 1]]* un *[[AIST № 2]]*. Savukārt *Aist-2D* bija nākamās paaudzes demonstrācijas pavadonis (tam nosaukumā ir burts "D" — "demonstrators").
Kosmiskā aparāta primārais uzdevums bija pārbaudīt jaunu *[[CSKB-Progress]]* pavadoņu platformu, kuru nākotnē varētu izmantot par bāzi dažādas aparatūras uzstādīšanai.

## Derīgā krava
Galvenais *Aist-2D* instruments bija optoelektroniskā attēlu uzņemšanas sistēma *Avrora*, ko izgatavoja Krasnogorskas mehāniskajā rūpnīcā *KMZ*. To izstrādāja uz sistēmas *Geoton-L1* bāzes, ko izmantoja pavadoņos *[[Resurs-P]]*. *Avrora* masa bija 65 kg; izšķirtspēja — 1,54 m panhromatiskā režīmā un 4,6 m multispektrālā režīmā.
P joslas sintezētās apertūras radars nodrošināja zemes virsmas novērošanu apstākļos, kad to klāja veģetācija. Pavadonī bija uzstādīti arī inovatīvi infrasarkanie sensori ar izšķirtspēju 127 m, kuriem nav vajadzīga atdzesēšana, un tos izmantoja, lai atklātu nelielus ugunsgrēkus.

Cita zinātnisko eksperimentu aparatūra:
* *DMS-01*, masas spektrālais sensors, pētīja paša kosmiskā aparāta ārējo atmosfēru;
* *DČ-01*, pētīja kosmiskās vides ietekmi uz materiāliem un pārklājumiem, kā arī uz optiskajiem elementiem un mikroshēmām;
* Magnētiskā stabilizācijas sistēma, paredzēta žiroskopu kinētiskā momenta atbrīvošanai;
* *KMU-1*, mikropaātrinājumu kompensators, izmantoja elektromagnētus pavadoņa orientācijas kontrolei;
* *Meteor-M*, pētīja mikrometeorīdus un kosmisko atkritumu daļiņas;
* *Kontakt-MKA*, mobilo pavadoņsakaru sistēmas *[[Globalstar]]* ierīce, lai varētu "zvanīt" uz pavadoni un pārsūtīt telemetrijas datus.

## Lidojuma gaita
*Aist-2D* startēja  02:01 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *Sojuz-2.1a/Volga* no kosmodroma *Vostočnij*. Kopā ar to palaisti pavadoņi *[[Mihailo Lomonosov]]* un *[[SamSat-218]]*.

2017. gada 20. aprīlī *Aist-2D* tika nodots ekspluatācijā.

2024. gada 17. aprīlī *[[Roskosmos]]* paziņoja, ka *Aist-2D* orbītā ir pārtraucis darbu. Pavadoņa darbības ilgums bija paredzēts trīs gadiem, bet tas nostrādāja 8 gadus, uzņemot kopumā vairāk nekā 93 miljonus kvadrātkilometru platību.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Аист-2Д Новости Самарский университет
* Aist-2D satellite Anatoly Zak
* Aist 2D Gunter Dirk Krebs
* Спутник ДЗЗ. АИСТ-2Д  Ecoruspace.ME
Abavmala

**Abavmala** ir valsts adresu reģistrā neesošs ciems Ventspils novada Zlēku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 6,3 km no pagasta centra Zlēkām, 47,1 km no novada centra Ventspils un 177,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Abavas upes labajā krastā, netālu no tās ietekas Ventā.

## Atsauces
Gdaņskas rātsnams

**Gdaņskas rātsnams** () ir vēsturiska rātsnama ēka, kas atrodas Gdaņskā, Polijā. Rātsnams atrodas Gdaņskas vecpilsētā uz *Karaļu ceļa*. Blakus rātsnamam atrodas Neptūna strūklaka, kas ir viena no pazīstamākajiem pilsētas simboliem. Mūsdienās ēka vairs netiek izmantota rātsnama vajadzībām un tajā atrodas Gdaņskas vēstures muzejs. Rātsnama celtniecība tika uzsākta 1346. gadā, bet pēdējās pārbūves beidzās ap 15. gadsimtu.

Rātsnama augstākais punkts atrodas 83,45 metru augstumā. Tā ir vecpilsētas otrā augstākā ēka aiz Svētās Marijas baznīcas.
Kāžezers

**Kāžezers** (arī **Kaža ezers**, **Kažezers**, **Kažu ezers**, **Kāžu ezers**, **Laidzes ezers**) ir caurteces ezers Ventspils novada Zlēku pagasta ziemeļos.

Dibens - smilšains, vietām dūņains. Krasti - slīpi. Ietek - Kāžupe. Iztek - Kāžupe (pēc citām ziņām Pūņupe) uz Zlēku dzirnavezeru.

Makrofīti - niedres, grīšļi, meldri, lēpes, glīvenes, ūdensrozes, elodejas, daudzlapes. Ezerā dzīvo asari, līdakas un raudas.

## Atsauces
Kāžupe

**Kāžupe** (arī **Kaža**, **Kažas strauts**, **Kažupe**, **Kažupīte**, **Pūņupe**, **Ragana**, vidustecē - **Pūnes upe**, **Pūņa**, vidustecē un lejtecē - **Zeļļupe**) ir Zlēku dzirnavezerā ietekoša upe Ventspils novadā.

Izteka - Ugāles pagasta mežos pie Lamiķiem. Augštecē tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Caurtekot Kāžezeru, pagriežas uz dienvidiem-dienvidaustrumiem. Ietek Zlēku dzirnavezerā no ziemeļiem. No Zlēku dzirnavezera uz Ventu iztek Dzirnavupe.

Upi šķērso valsts autoceļi V1326 (Ugāle–Cirkale–Zlēkas) un P123 (Zlēkas—Ugāle). Tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Laidzesciems

**Laidzesciems** ir ciems Ventspils novada Zlēku pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 7,2 km no pagasta centra Zlēkām, 47,5 km no novada centra Ventspils un 169,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P123 (Zlēkas—Ugāle). Laidzesciemā atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Jaunbērzu apmetne.

## Atsauces
Dzirnavupe (Ventas pieteka)

**Dzirnavupe** (arī **Dzirnavupīte**, **Sudmaļupe**) ir Ventas labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - no Zlēku dzirnavezera. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Ventā augšpus autoceļa P123 (Zlēkas—Ugāle) tilta.

Upi nešķērso valsts autoceļi. Tās krastos atrodas Dzirnavas, netālu no upes - Zlēkas.

## Atsauces
Naglu valks

**Naglu valks** (arī **Nagļu valks**) ir Abavas labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - uz austrumiem no Nagļu tīreļa. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Abavā augšpus Abavmalas.

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Tukte

**Tukte** (arī **Tuhtes upe**, **Tukta**, **Tuktes valks**) ir Abavas labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - pie Mūrnieku kapiem. Tek dienvidu virzienā. Ietek Abavā mazapdzīvotā apvidū. 

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Veļupīte

**Veļupīte** ir Ventas kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - pie Pasilciema. Tek ziemeļu virzienā, paralēli Ventai. Ietek Ventā pie Jāņa kapiem.

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos atrodas Pasilciems.

## Atsauces
Tīsezers

**Tīsezers** (arī **Kīsi**, **Ķīšezers**, **Ķīšu ezers**, **Tīsa ezers**, **Tīsu ezers**, **Tīšezers**) ir ezers Ventspils novada Zlēku pagasta centrālajā daļā.

Notece uz Kāžupi. Ezers atrodas dabas lieguma "Tīšezers" teritorijā.

## Atsauces
Ķīšezers (nozīmju atdalīšana)

**Ķīšezers** var būt:

*Ķīšezers - ezers Rīgā
*Ķīšezers - ezers Kurmenes pagastā
*Ķīšu ezera cits nosaukums
*Tīsezera cits nosaukums
Zlēku dzirnavezers

**Zlēku dzirnavezers** (arī **Dzirnavezers**, **Zlēku dzirnavu dīķis**, **Zlēku dzirnavu ezers**) ir mākslīgs ezers Ventspils novada Zlēku pagasta centrālajā daļā.

Dibens - dūņains. Krasti - slīpi. Ietek - Kāžupe no Kāžezera. Iztek - Dzirnavupe uz Ventu. 

1970. gadā pāri ezeram tā šaurākajā vietā uzbūvēts dzelzsbetona tilts (ceļš V1326 (Ugāle–Cirkale–Zlēkas)).

## Atsauces
Upesciems (nozīmju atdalīšana)

**Upesciems** var būt:

*Upesciems - ciems Garkalnes pagastā, Ropažu novadā
*Upesciems - ciems Zlēku pagastā
Pasilciems

**Pasilciems** ir ciems Ventspils novada Zlēku pagastā. Izvietojies pagasta rietumos, atšķirībā no pagasta lielākās daļas tas atrodas Ventas kreisajā krastā, 8,8 km no pagasta centra Zlēkām, 35,2 km no novada centra Ventspils un 182,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no Ventas upes, Veļupītes krastos.

## Atsauces
Upesciems (Zlēku pagasts)

**Upesciems** ir ciems Ventspils novada Zlēku pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 3,9 km no pagasta centra Zlēkām, 39,9 km no novada centra Ventspils un 177,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts  autoceļiem, Ventas upes labajā krastā.

## Atsauces
Vāverciems

**Vāverciems** (arī **Dzīkļi**) ir ciems Ventspils novada Zlēku pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 5,5 km no pagasta centra Zlēkām, 34,6 km no novada centra Ventspils un 179,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1309 (Piltene–Zlēkas), Ventas upes labajā krastā.

## Atsauces
AIST № 2

***AIST № 2*** (*АИСТ № 2*) ir Krievijas eksperimentāls pavadonis. Tas Samaras valsts aerokosmiskās universitātes vajadzībām orbītā palaists 2013. gada aprīlī. Paredzēts izglītojošiem, zinātniski tehniskiem un eksperimentāliem mērķiem.

Pavadoņa galvenais uzdevums bija izmēģināt jaunas konstrukcijas mikropavadoņu nehermētisku platformu, kura izstrādāta *[[CSKB-Progress]]*. Pavadoņa masa ir 39 kg, izmēri: 50 × 30 × 40 cm. Tam saules baterijas izgatavotas no gallija arsenīda.

Speciāli izstrādāta iekārta (14 kg) mikropavadoņa nogādāšanai kosmosā ar citu kosmisko aparātu. Tā pavadoni spēj atdalīt no nesēja bez trieciena.

*AIST № 2* eksperimentu iekārtas:
* *MAGKOM*, mēra Zemes magnētisko lauku un veic pavadoņa mikropaātrinājumu kompensāciju;
* *METEOR*, pēta mikrometeorīdus un kosmisko atkritumu daļiņas.

## Lidojuma gaita
*AIST № 2* tika palaists  10:00 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a]]* no Baikonuras kosmodroma Kazahstanā. Sākotnēji tas, kopā ar citiem mazajiem pavadoņiem (*[[OSSI-1]]*, *[[BeeSat-2]]*, *[[BeeSat-3]]*, *[[SOMP]]*, *[[Dove 2]]*) bija piestiprināts pie pavadoņa *[[Bion-M № 1]]* korpusa. Papildkravas pavadoņi no *Bion* tika atdalīti periodā starp 4. un 35. Zemes apriņķojumu. *AIST № 2* atdalījās 21. aprīlī

## Atsauces

## Ārējās saites
* Малый космический аппарат «АИСТ» Самарский университет
* Малый космический аппарат «АИСТ» РКЦ ПРОГРЕСС
* Aist satellite Anatoly Zak
* Aist-1 1, 2 (147KS) Gunter Dirk Krebs
* Спутник технологический. AIST 1A Ecoruspace.ME
Hulio Bolbočans

**Hulio Bolbočans** (; , Buenosairesa — , Karakasa) bija Argentīnas starptautiskais lielmeistars šahā (1977).

## Biogrāfija
1938. gadā dalījis pirmo vietu Dienvidamerikas šaha čempionātā. Divas reizes kļuvis par Argentīnas šaha čempionāta uzvarētāju (1946, 1948), bet 1960. gadā ieņēmis šajā turnīrā otro vietu.

1960. gadā Sanpaulu uzvarējis Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla Dienvidamerikas zonas turnīrā un iekļuvis starpzonu turnīrā Stokholmā, kur ieņēmis 13. vietu. Vēl divas reizes izcīnījis tiesības spēlēt starpzonu turnīros: 1951. gadā zonas turnīrā dalījis pirmo vietu ar Ērihu Eliskazesu, un 1966. gadā dalījis otro vietu ar Oskaru Panno (uzvarēja Enrike Mekings), bet veselības problēmu dēļ Bolbočans abas reizes nav piedalījies starpzonu turnīros.

Septiņas reizes (1950-1956, 1962, 1966, 1970) pārstāvējis Argentīnas komandu Pasaules šaha olimpiādēs. Komandu vērtējumā izcīnījis 3 sudraba (1950, 1952, 1954) un bronzas (1962) medaļu, bet individuālajā vērtējumā zelta (1950) un sudraba (1954) medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Bolbočanam kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1977. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) goda nosaukumu. Bijis pazīstams arī kā šaha treneris.

Viņa vecākais brālis Hakobo Bolbočans (1904—1984) arī bija šaha meistars.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bolbočans

**Bolbočans** var būt:
* Hakobo Bolbočans (*Jacobo Bolbochán*; 1906—1984) — Argentīnas šahists;
* Hulio Bolbočans (*Julio Bolbochán*; 1920—1996) — Argentīnas šahists.
Saksijas-Hildburghauzenes Terēze

**Saksijas-Hildburghauzenes Terēze Šarlote Luīze Frīderika Amālija** (, dzimusi , mirusi ) bija Saksijas-Hildburhauzenes hercoga meita un Bavārijas karaļa Ludviga I sieva, Bavārijas karaliene konsorte no 1825. līdz 1848. gadam, kad revolūcijas rezultātā un privātā skandala dēļ Ludvigs I atteicās no troņa.

Kāzas ar troņmantinieku Ludvigu notika 1810. gadā, kāzu svinības lika pamatus mūsdienu *[[Oktoberfest]]* svētkiem. Bija populāra karaliene. Neakceptēja, kaut arī piecieta, vīra daudzos romānus ar citām sievietēm.

## Ārējās saites
Dzirnavas (Zlēku pagasts)

**Dzirnavas** ir ciems Ventspils novada Zlēku pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Zlēkām, 44,8 km no novada centra Ventspils un 172,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1326 (Ugāle–Cirkale–Zlēkas), Zlēku dzirnavezera krastos.
## Atsauces
Ektors Roseto

**Ektors Roseto** (; , Baijablanka — , Buenosairesa) bija Argentīnas starptautiskais starptautiskais lielmeistars šahā (1960).

## Biogrāfija
Pieckārtējs Argentīnas šaha čempionāta uzvarētājs (1942, 1944, 1947, 1962, 1972). Sekmīgi piedalījies starptautiskos šaha turnīros. 1962. gadā uzvarējis Mara del Platas šaha turnīrā.

Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīros: 1958. gadā Dienvidslāvijā ieņēmis 18. vietu, bet 1964. gadā Amsterdamā - 17. vietu.

Sešas reizes (1950-1954, 1962, 1968, 1972) pārstāvējis Argentīnas komandu Pasaules šaha olimpiādēs. Komandu vērtējumā izcīnījis 3 sudraba (1950, 1952, 1954) un bronzas (1962) medaļu, bet individuālajā vērtējumā - zelta (1952) un bronzas (1950) medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Roseto kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1960. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

1978. gadā Buenosairesā Roseto bijis Pasaules šaha olimpiādes direktors.

## Atsauces

## Ārējās saites
Poli Genova

**Poli Genova** (; dzimusi ) ir Bulgārijas dziedātāja.

Dziedātājas karjeru sākusi bērnu vokālajā ansamblī. Piedalījusies dažādos mūzikas festivālos. Pārstāvējusi savu valsti . gada Eirovīzijā ar dziesmu *Na inat*, kas konkursa pusfinālā ieņēma 12. vietu un finālam nekvalificējās. Dziedātāja Eirovīzijā piedalījās arī . gadā, šoreiz ar dziesmu *If Love Was a Crime* finālā ieņēma 4. vietu. Genova ir vēl vairākas reizes piedalījusies nacionālajā atlasē Eirovīzijai. 2015. gadā vadījusi Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkursu.

## Ārējās saites

*
Nikijs Bairns

**Nikolass Bernards Džeimss Ādams Bairns** (; dzimis ) ir īru dziedātājs, dziesmu autors, dejotājs, bijušais futbolists.

Pirms mūziķa karjeras spēlējis futbolu, pārstāvējis vairākas Īrijas jaunatnes izlases. Pēc tam bijis īru grupas *[[Westlife]]* dalībnieks. Kopā ar grupu tika ierakstīti vairāki veiksmīgi albumi, singli, grupas ieraksti tika pārdoti 45 miljonos kopiju. Grupa beidza pastāvēt 2012. gadā. 2016. gada maijā izdevis debijas soloalbumu *Sunlight*.

Bairns pārstāvēja Īriju  ar dziesmu *Sunlight*, taču nekvalificējās finālam.

## Ārējās saites

*
Alberto Fogelmans

**Alberto Fogelmans** (; , Buenosairesa — , Buenosairesa) bija Argentīnas starptautiskais meistars šahā (1963).

## Biogrāfija
No 1953. līdz 1976. gadam vairākkārt piedalījies Argentīnas šaha čempionātu finālos, kuros divas reizes ieguvis sudraba medaļas (1959, 1962). 1963. gadā Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla Dienvidamerikas zonas turnīrā Fortalezā ieņēmis 2. vietu aiz Hektora Rossetto un ieguvis tiesības piedalīties starpzonu turnīrā Amsterdamā, kurā ieņēmis 18. vietu. 1962. gadā dalījis trešo vietu Mara del Platas starptautiskajā šaha turnīrā. 1963. gadā Havanā dalījis trešo vietu Panamerikas šaha čempionātā. 1966. gadā kopā ar Enrike Mekingu, Hulio Bolbočanu un Oskaru Panno dalījis pirmo vietu Dienvidamerikas zonas turnīrā.

Divas reizes (1960-1962) pārstāvējis Argentīnas komandu Pasaules šaha olimpiādēs un komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1962) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1963. gadā Fogelmanam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Alberto Fogelmana šaha kompozīcijas vietnē PDB-Server
Vecslocene

**Vecslocene** ir upe Latvijā, senais Slocenes upes posms no Kaņiera ezera līdz tās ietekai Lielupē. Tagad par Vecsloceni dēvētā upīte savieno Siliņupi un Slokas ezeru, un pie Slokas ietek Lielupē.

## Vēsture
Vēl Kurzemes hercogistes laikā tā bija kuģojama upe un tika izmantota kā ūdens satiksmes ceļš. Dažādās vietās un laikos pie tās ir bijušas dzirnavas, cepļi. 
Poļu-zviedru kara laikā zviedru karaspēks pie upes 1605.-1608. gadā uzcēla skansti.
Pēc 1660. gada Olivas miera līguma hercogs Jēkabs pavēlēja izbūvēt kanālu, kas pa Slocenes upi savienotu Slokas ostu pie Lielupes caur Slokas ezeru līdz Lapmežciemam, tādējādi nodrošinot kuģu ceļu no Jelgavas līdz jūrai.
Kad 1825. gadā mežsargs Feihtners Ķemeros no ozolkoka dēļiem uzbūvēja sērūdens baseinus, pirmie peldviesi ieradās ar laivām pa Slocenes upi cauri Slokas ezeram. 1840. gadā cauri purvam no Ķemeriem pāri Slocenes upei uzbūvēja ceļu uz Bigauņciemu (tagad Vecais Ķemeru ceļš).
 
20. gadsimta sākumā tika izrakts savienojums starp Kaņiera ezeru un Rīgas līci (Starpiņupīte) un Slocenes upes ietece no tā brīža ir Kaņiera ezers.

## Atsauces
Kaliopi

**Kaliopi Bukle** (; dzimusi ) ir Ziemeļmaķedonijas dziedātāja un dziesmu autore.

Pārstāvējusi savu valsti . gada Eirovīzijā ar dziesmu *Crno i belo*, kas konkursa finālā ieņēma 13. vietu. Kaliopi Eirovīzijā piedalījās arī . gadā, šoreiz ar dziesmu *Dona*.

Karjeru sākusi *Kaliopi* grupas sastāvā, kas Dienvidslāvijas laikā izdeva divus studijas albumus. Grupa beidza pastāvēšanu pēc Dienvidslāvijas izjukšanas. Pēc tam uzsākusi solodziedātājas karjeru. Vairākas reizes piedalījusies *Скопје Фест*, kas daļu pastāvēšanas laika bijusi Maķedonijas atlase Eirovīzijai. Dziedātāja saņēmusi dažādus apbalvojumus.

## Ārējās saites

*
Kalnarāciņi

**Kalnarāciņi** ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Aknīstes un 156 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V779.

## Atsauces
Zāmuels Švēbers

**Zāmuels Švēbers** (; , Buenosairesa — , Buenosairesa) bija Argentīnas starptautiskais meistars šahā (1961).

## Biogrāfija
Argentīnas šaha čempionātu finālos divas reizes dalījis pirmo vietu, taču pēc papildu sacensībām abas reizes ieguvis sudraba medaļas (1963, 1968). 1960. gadā Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla Dienvidamerikas zonas turnīrā Sanpaulu ieņēmis 2. vietu aiz Hulio Bolbočana un ieguvis tiesības 1962. gadā piedalīties starpzonu turnīrā Stokholmā, kurā ieņēmis 20. vietu. Daudzu Amerikas kontinenta starptautisko šaha turnīru dalībnieks. Par panākumiem turnīros FIDE 1961. gadā Švēberam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pārstāvējis Argentīnas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (1960, 1964-1966, 1980, 1984). Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1960) medaļu;
* Panamerikas komandu šaha čempionātos piedalījies 1971. gadā. Komandu un individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Molekulārfizika

**Molekulārfizika** ir mācība par vielu, kas pēta ķermeņu īpašības atkarībā no to uzbūves, molekulu mijiedarbības spēka un molekulu kustības rakstura. Molekulu sīkākās sastāvdaļas, kas ir atomi un atoma kodoli, molekulārfizika nepēta. Ar atomu un to kodolu izpēti nodarbojas atomfizikā un kodolfizikā.

Molekulārfizikas likumsakarības nereducējas uz mehānikas likumiem, un molekulārfizikas uzdevumu risināšanai jāizmanto īpašas metodes, kā termodinamiskā metode un statistiskā metode. Termodinamikā molekulārās sistēmas raksturo ar dažiem makroskopiskiem parametriem (spiediens, tilpums, temperatūra, vielas daudzums), kuri tiek noteikti empīriski (pieredzes ceļā). Tādēļ termodinamiskā metode neatklāj pētāmo parādību iekšējos cēloņus. Savukārt statistiskā mehānika pievēršas sistēmas mikrostruktūrai un caur to sakidro makroskopiskās norises. No statistiskās mehānikas apvienojumā ar termodinamiku veidota statistiskā termodinamika un statistiskā fizika.
Rivergī grāfiste

**Rivergī grāfiste** () ir viena no Libērijas piecpadsmit grāfistēm, kas atrodas valsts dienvidaustrumos. Grāfiste robežojas ar Grandgedes grāfisti ziemeļos, ar Grandkru un Merilendas grāfisti dienvidos un ar Sinoe grāfisti rietumos un ar kaimiņvalsti Kotdivuāru austrumos. Rivergī grāfistes administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Fištauna.

Grāfistes kopējā platība ir 5113 km², pēc 2008. gada datiem tajā dzīvo 66 789 iedzīvotāji. Pēc platības tā ir Libērijas sestā mazākā grāfiste, bet pēc iedzīvotāju skaita otrā mazākā Libērijas grāfiste aiz Grandkru un Riversesas grāfistes.

Administratīvi Rivergī grāfiste sīkāk dalās desmit distriktos: Čedepo, Gbeapo, Glaro, Karforhas, Nanī, Njenaulikenas, Njenebo, Potupo, Sarbo un Tuobo distriktā.
Kārlis Heincs Brunners

thumb
**Kārlis Heincs Brunners** (; dzimis 1953. gada 14. martā Minhenē) ir politiķis (SPD) un kopš 2013. gada Vācijas Bundestāga deputāts.

## Dzīve

Pēc vidusskolas beigšanas Brunners studēja ekonomiku, tiesvedību und vadības zinības Reitlingenē, Minhenē, Štarnbergā un Bratislavā. Kopš 2005. gada viņš ir privātais juriskonsults un priekšsēdētājs firmā *Illertisser Sonnenschein*. Viņš ir arī redaktors politiskajam žurnālam "Berliner Republik". Brunners ir priekšsēdētājs biedrībai "Illertissen — Elbogen/ Loket n. O". Viņš brīvprātīgi darbojas Bavārijas sarkanajā krustā, kurā viņš ir biedrs kopš 1970. gada. Arī Strādnieku Labklājības biedrībā Brunners darbojas brīvprātīgi . Brunners ir precējies un ģimenē ir divi bērni. Doktora grādu filozofijā Brunners ieguva Bratislavas universitātē. Kopš 2011. gada viņš pasniedz Biberahas augstskolā par tēmu — publiskā un privātā partnerība.

## Politiskā aktivitāte

Kopš 1982. gada Brunners ir Sociālās Demokrātu Partijas (SPD) biedrs. Ar 1985. gadu viņš ir iesaistījies vietējā politikā. No 1990. līdz 2002. gadam viņš bija pirmais pašvaldības priekšsēdētājs Illertisenē. Kopš 1996. gada viņš ir novada priekšsēdētājs Neiulmas novadā.
2003. gadā viņam izdevās SPD partijas saraksta rindās kļūt par Bundestāga deputātu. Brunners ir Aizsardzības komitejas, Juridiskās un patērētāju aizsardzības komitejas, kā arī Ārlietu komitejas biedrs ieroču atbruņošanas, neizplatīšanas un kontroles jautājumos.
Viņš ir Aizsardzības komitejas ziņotājs gaisa spēku jautājumos, Juridiskajā komitejā atbildīgs par korporatīvo maksātnespējas likumu, kā arī par seksuālo minoritāšu tiesību vienlīdzību.

Turklāt viņš ir Sociālās Demokrātu Partijas Bavārijas reģiona pārstāvis aizsardzības politikas jautājumos Bundestāgā un Vācijas-Austrijas parlamentāriešu grupas priekšsēdētāja vietnieks.
Brunners ir Austrijas Sociāldemokrātiskās Partijas un Čehu Sociāldemokrātiskās Valsts Partijas biedrs.

## EDSO — Vēlēšanu novērošanas misija Ukrainā 2014

2014. gada Ukrainas krīzes laikā Brunners piedalījās EDSO novērotāju misijā kā NATO Parlamentārās asamblejas loceklis Ukrainas prezidenta vēlēšanās. Turklāt viņš tikās ar vietējām seksuālo minoritāšu organizācijām.

## Atsauces
Ābelīte

**Ābelīte** var būt:
* Ābelīte — uzvārds;
* Ābelīte — ciems Sējas pagastā;
* Ābelītes ciems — 1954. gadā Lielplatones pagastam pievienots ciems;
Ābola

**Ābola** (vīriešu dzimtē Ābols) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Alīda Ābola (dzimusi 1954) — orientieriste;
* Ilze Ābola (dzimusi 1978) — kalnu slēpotāja;
* Mirdza Ābola (dzimusi 1923) — literatūrzinātniece un valodniece;
* Natālija Ābola (dzimusi 1953) — televīzijas raidījumu vadītāja, producente, žurnāliste, uzņēmēja un politiķe.
Ādolfs

**Ādolfs** var būt:

* Ādolfs (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Ādolfs Alunāns
* Ādolfs Hitlers
* Ādolfs Skulte
* Ādolfs Gerhards fon Vulfs
* Gustavs II Ādolfs
* Gustavs IV Ādolfs
* Nasavas Ādolfs

## Skatīt arī
* Adolfi
Vladimīrs Pahmans

**Vladimīrs Pahmans** (, dzimis , miris ) bija čehu šaha problēmists, lielmeistars (1975) un starptautiskais tiesnesis (1956) šaha kompozīcijā.

Pēc profesijas Pahmans bija pedagogs un šaha žurnālists. No 1952. līdz 1953. un no 1958. līdz 1965. gadam Pahmans bija šaha žurnāla *Československý Šach* šaha kompozīcijas nodaļas redaktors. Bijis arī vairāku šaha grāmatu un rakstu par šaha kompozīciju autors.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1934. gada publicējis vairāk nekā 1000 dažādu žanru šaha kompozīcijas, galvenokārt, čehu skolas trīsvilčus un daudzvilčus, loģiskās skolas uzdevumus, etīdes un palīgmatus. Šaha kompozīciju sastādīšanas konkursos izcīnījis 175 godalgas, tai skaitā  vairāk nekā 70 pirmās. Bijis Čehoslovākijas čempions šaha kompozīcijā vairākos žanros (8 reizes): trīsvilčos, daudzvilčos un etīdēs.

## Uzdevuma piemērs

Uzdevuma risinājums:
: **1.♘f3! ~ 2.♘d2+! ♗×d2 3.f3+ ♔e3 4.♕×d2#**  
: **1. ... ♘b1 2.♖b4+! ♗×b4 3.♕×b4+ ♔d3 4.♘e1#**  
: **1. ... ♘c4 2.♖e2+! ♘×e2 3.♕d3+ ♔×d3 4.♗f5#**  

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* V. Pahmana šaha kompozīcijas saitā PDB
Kristiāns Dāvids Lencs

**Kristiāns Dāvids Lencs** (; dzimis , miris ) bija Vidzemes mācītājs, piētists, Vidzemes superintendents no 1779. līdz 1798. gadam, luterāņu grāmatu izdošanas organizētājs latviešu valodā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1720. gadā Keslīnē varkaļa Jākoba Lenca un viņa sievas Marijas ģimenē. No 1737. līdz 1740. gadam studēja teoloģiju Hallē. 1740. gadā ieradās Livonijā (Vidzemē). Strādāja par aumeistaru (mājskolotāju) Taurenē. No 1742. līdz 1749. gadam — mācītājs Dzērbenē un Drustos, no 1749. līdz 1758. gadam — Cesvainē. 1744. gadā apprecās ar mācītāja Mihaela Neoknapa meitu Doroteju. No 1759. līdz 1779. gadam bija Tērbatas Johana baznīcas vācu draudzes virsmācītājs un skolu uzraugs. 1778. gadā pēc sievas nāves apprecējās ar Kristīni Margareti Eihleri. No 1779. gada bija Vidzemes superintendents. 1783. gadā sākās publiski strīdi ar Augustu Vilhelmu Hūpeli, kurš kritizēja superintendenta darbus aizrobežu literatūrā, kas pārauga tiesas prāvā augstākās konsistorijas līmenī.

Latviski sarakstīja "Spreddiku-Grahmata" (1764—67). Pārstrādāja pie Vidzemes dziesmu grāmatas pievienoto "Latvisku Dieva lūgšanu grāmatu" (1784).

Astoņu bērnu un trīs audžubērnu tēvs. Dēls Jākobs Mihaels Reinholds Lencs kļuva par ievērojamu "Vētru un dziņu" laikmeta rakstnieku.

## Ārējās saites
* "Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam" 
* LATVIEŠU FOLKLORAS KRĀTUVES DIGITĀLAIS ARHĪVS 
* 
* Deutsche Biographie
Aleksandrovna

**Aleksandrovna** var būt:

* Marija Aleksandrovna (*Мария Александровна*; 1853―1920) ― Krievijas imperatora Aleksandra II Romanova meita;
* Olga Aleksandrovna (*Ольга Александровна*; 1882―1960) — Krievijas Impērijas ķeizara Aleksandra III Romanova jaunākā meita un pēdējā Krievijas Impērijas ķeizara Nikolaja II Romanova māsa.
Anžū

**Anžū** var būt:

* Anžū dinastija,
* tās valdnieki:
** Kārols I Anžū,
** Kārlis II Anžū,
** Marija I Anžū,
** Šarls I Anžū.
* Anžū (grāfiste) — grāfiste Francijā
* Anžū Kārlis Martels — Ungārijas karalis
* Anžū salas — Krievijai piederošas salas Ziemeļu Ledus okeānā
* Anžū (šāvējs) — franču sportists
Auziņa

**Auziņa** (vīriešu dzimtē Auziņš) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „auzas” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Anna Auziņa (1975) — latviešu dzejniece un gleznotāja;
* Ieva Auziņa-Sentivanī (1937—2024) — latviešu arhitekte, pedagoģe, latvju dainu pētniece un tulkotāja;
* Kitija Auziņa (1996) — latviešu distanču slēpotāja;
* Žanete Auziņa (1965) — latviešu modes māksliniece.
Baginskis

**Baginskis** (, sieviešu dzimtē **Baginska** (*Bagińska*)) ir poļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Baginskis (1898—1919) — Atsevišķās (Studentu) rotas leitnants un Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris;
* Fridrihs Baginskis (dzimis kā Fricis Baginskis; 1863—1928) — latviešu literāts, publicists un tulkotājs.
Baušķenieks

**Baušķenieks** (sieviešu dzimtē Baušķeniece) ir latviešu cilmes uzvārds, kas varētu būt cēlies no vārda „baušķenieki” ar nozīmi „Bauskas pilsētas iedzīvotāji”. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Auseklis Baušķenieks (1910—2007) — latviešu gleznotājs;
* Ingus Baušķenieks (1956) — latviešu mūziķis.

## Atsauces
Brūss

**Brūss** var būt:

* Roberts Brūss (*Robert the Bruce*; 1274―1329) ― Skotijas Karalistes valdnieks (1306 ― 1329);
* Stenlijs Brūss (*Stanley Bruce*; 1883—1967) — Austrālijas politiķis un valstsvīrs;
* Stīvs Brūss (*Stephen Bruce*; 1960) ― angļu futbolists un futbola treneris;
* Viljams Brūss (*William Bruce*; 1867―1921) ― skotu dabaszinātnieks, polārpētnieks un okeanogrāfs.
Budbergs

**Budbergs** var būt:

* Andrejs Eberhards Budbergs (*Andreas Eberhard von Budberg*; 1750―1812) ― Krievijas impērijas armijas virsnieks, diplomāts un ārlietu ministrs;
* Kārlis Voldemārs fon Budbergs (*Karl Woldemar von Budberg*; 1777―1842) ― muižnieks, iestāžu darbinieks, mākslinieks, gleznotājs, literāts, cenzors
Bukovskis

**Bukovskis** (; sieviešu dzimtē Bukovska (*Bukowska*)) ir poļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Čārlzs Bukovskis (*Charles Bukowski*; 1920—1994) — amerikāņu dzejnieks un rakstnieks;
* Ļevs Bukovskis (1910—1984) — Latvijas tēlnieks;
* Vladimirs Bukovskis (1867—1937) — krievu izcelsmes Latvijas jurists;
* Vladimirs Bukovskis (1942—2019) — krievu rakstnieks un disidents.

## Skatīt arī
* Bukovska
Būrs

**Būrs** var būt:

* Franks de Būrs (*Frank de Boer*; 1970) ― nīderlandiešu futbolists un futbola treneris;
* Ronalds de Būrs (*Ronald de Boer*; 1970) ― nīderlandiešu futbolists.
Glīsons

**Glīsons** ir īru uzvārds. Tas ir angliskots īru vārds *Ó Glasáin* vai *Ó Gliasáin*. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Brendans Glīsons (*Brendan Gleeson*; 1955) — īru aktieris;
* Dounels Glīsons (*Domhnall Gleeson*; 1983) — īru aktieris;
* Tims Glīsons (*Tim Gleason*; 1983) — amerikāņu hokejists.
Brencēns

**Brencēns** (sieviešu dzimtē Brencēna) ir latgaliešu cilmes uzvārds, kas radies no vietvārda Brencēni. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Eduards Brencēns (1885—1929) — latviešu gleznotājs, grafiķis, dekorators un grāmatu ilustrators;
* Kārlis Brencēns (1879—1951) — latviešu gleznotājs, akvarelists, stājglezniecības pārstāvis.
Brigenejs

**Brigenejs** var būt:

* Hermans fon Brigenejs (*Hermann von Brüggenei*) ― Livonijas ordeņa mestrs (1535 ― 1549); 
* Rutgers fon Brigenejs (*Rutger von Brüggenei*; ?― ap 1404) ― Kurzemes bīskaps (1399–1404?);
* Vennemars fon Brigenejs (*Wennemar von Bruggenei*) ― Livonijas ordeņa mestrs (1389 ― 1401).
Goļicins

**Goļicins** var būt:

* Ivans Goļicins — Krievijas caristes kņazs (miris 1582. vai 1583. gadā);
* Nikolajs Goļicins (*Николай Голицын*), Krievijas valstsvīrs (1850—1925);
* Pēteris Goļicins — Krievijas caristes sūtnis Svētās Romas impērijas ķeizara galmā Vīnē (1660—1722);
* Sergejs Goļicins — Katrīnas II laika Krievijas infantērijas ģenerālis (1749—1810);
* Vasilijs Goļicins — Krievijas caristes kņazs (miris 1584. gadā).

## Skatīt arī
* Goļicini
Herberts

**Herberts** var būt:

* Džonijs Herberts (*Johnny Herbert*; 1964) — Apvienotās Karalistes sacīkšu pilots;
* Džordžs Herberts (*George Herbert*; 1593—1633) — Velsā dzimis angļu dzejnieks un garīdznieks;
* Frenks Herberts (*Frank Herbert*; 1920—1986) — amerikāņu zinātniskās fantastikas autors.
Hortons

**Hortons** var būt:

* Denjels Hortons (*Daniel Horton*; 1879—1954) — amerikāņu vieglatlēts, 1900. gada olimpisko spēļu dalībnieks;
* Neitans Hortons (*Nathan Horton*; dzimis 1985) — kanādiešu hokejists, labās malas uzbrucējs;
* Tims Hortons (*Tim Horton*; 1930—1974) — kanādiešu hokejists, aizsargs, četrkārtējs Stenlija kausa ieguvējs.
Hovs

**Hovs** () var būt:

* Edijs Hovs (*Eddie Howe*; dzimis 1977) ― Anglijas futbolists un treneris;
* Endrū Hovs (dzimis 1985) ― Itālijas vieglatlēts;
* Gordijs Hovs (1926―2016) — Kanādas hokejists.
Indriķis

**Indriķis** var būt:

* Indriķis (personvārds)

## Cilvēks ar šādu vārdu
* Latviešu Indriķis,
* Neredzīgais Indriķis,
* Indriķis Alunāns,
* Indriķis Muižnieks,
* Indriķis Šterns.

## Skatīt arī
* Heinrihs
Inoue

**Inoue** (井上) ir japāņu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Denjels Inoue (井上 建, *Daniel Inouye*; 1924—2012), japāņu izcelsmes ASV politiķis;
* Šumpei Inoue (井上 俊平), japāņu futbolists;
* Takeši Inoue (井上 健; dzimis 1928—1992), japāņu futbolists;
* Taki Inoue (井上 隆智穂; dzimis 1963. gadā), Japānas autosportists.
Hodžsons

**Hodžsons** (*Hodgson*) var būt:

* Braiens Hotons Hodžsons — britu dabaszinātnieks,
* Džulians Hodžsons — britu šahists,
* Kodijs Hodžsons — kanādiešu hokejists,
* Rojs Hodžsons — angļu futbolists.
Jalonens

**Jalonens** (; sieviešu dzimtē Jalonena) ir somu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Juka Jalonens (*Jukka Jalonen*: 1962) — bijušais somu hokejists;
* Kari Jalonens (*Kari Jalonen*: 1960) — bijušais somu hokejists un hokeja treneris.
Jirgens

**Jirgens** (; sieviešu dzimtē Jirgena) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aigars Jirgens (1960—2005) — latviešu žurnālists, politiķis un dzejnieks;
* Jānis Jirgens (1871—1948) — latviešu pedagogs, filologs un politiķis
* Rūdolfs Jirgens (1869—1944) — latviešu pedagogs un psihologs;
* Udo Jirgens (*Udo Jürgens*; 1934—2014) — Austrijas un Šveices komponists un dziedātājs.
Kārlsons

**Kārlsons** ( — 'Kārla dēls', no personvārda Kārls (*Karl*); sieviešu dzimtē Kārlsone) ir trešais izplatītākais zviedru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ēriks Kārlsons (*Erik Karlsson*; 1990) — zviedru hokejists;
* Henriks Kārlsons (*Henrik Karlsson*; 1983) — zviedru hokejists;
* Leo Kārlsons (*Leo Carlsson*; 2004) — zviedru hokejists;
* Viljams Kārlsons (*William Karlsson*; 1993) — zviedru hokejists

## Skatīt arī
*Karlsons

## Atsauces
Larsens

**Larsens** (dāņu un  — 'Larsa dēls', no personvārda Larss (*Lars*)); sieviešu dzimtē Larsena) ir dāņu/norvēģu cilmes uzvārds, kam zviedru valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Lāšons (*Larsson*) Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Bents Larsens (*Jørgen Bent Larsen*; 1935—2010) — dāņu šahists;
* Filips Larsens (*Philip Elzer Gade Larsen*; 1989) — dāņu hokejists;
* Jakobs Brūns Larsens (*Jacob Bruun Larsen*; 1998) — dāņu futbolists;
* Jenss Strigers Larsens (*Jens Stryger Larsen*; 1991) — dāņu futbolists;
* Jergens Strands Larsens (*Jørgen Strand Larsen*; 2000) — norvēģu futbolists;
* Karls Antons Larsens (*Carl Anton Larsen*; 1860—1924) — norvēģu polārpētnieks;
* Karls Larsens (*Karl Adolf Koefoed Larsen*; 1896—1963) — dāņu šaha problēmists;
* Larss Larsens (*Lars Aksglæde Larsen*; 1919—2017) — dāņu šaha problēmists.

## Skatīt arī
* Lāšons
Legzdiņš

**Legzdiņš** (sieviešu dzimtē Legzdiņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no apvidvārda „legzda” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Alberts Legzdiņš (1933—2017) — ASV latviešu ģitārists, komponists un dziedātājs;
* Ādams Legzdiņš (*Adam Legzdins*; 1986) — Anglijas futbola vārtsargs;
* Hugo Legzdiņš (1903—2004) — latviešu virsnieks un pedagogs;
* Jēkabs Legzdiņš (1893—1954) — latviešu jūrasbraucējs.

## Skatīt arī
*Lagzdiņš
*Lazdiņš
Lehtonens

**Lehtonens** () ir somu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Kari Lehtonens (*Kari Lehtonen*; 1983) — somu hokejists;
* Miko Lehtonens:
** Miko Lehtonens (1978) (*Mikko Lehtonen*; 1978) — somu hokejists;
** Miko Lehtonens (1987) (*Mikko Lehtonen*; 1987) — somu hokejists;
** Miko Lehtonens (1994) (*Mikko Lehtonen*; 1994) — somu hokejists.
Lēvenvolde

**Lēvenvolde** var būt:

* Frīdrihs Kazimirs fon Lēvenvolde,
* Gerhards Johans fon Lēvenvolde,
* Gustavs Reinholds fon Lēvenvolde,
* Kārlis Gustavs fon Lēvenvolde.
Kosta

**Kosta** (itāļu, katalāņu, galisiešu, spāņu, katalāņu un  — 'nogāze, krasts', no  — 'sānkauls') ir romāņu cilmes uzvārds, kam portugāļu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Košta ().

Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Djegu Kosta (*Diego Costa*; dzimis 1988. gadā) — Spānijas futbolists;
* Duglašs Kosta (*Douglas Costa*; dzimis 1990. gadā) — Brazīlijas futbolists;
* Oronco Gabriele Kosta (*Oronzo Gabriele Costa*; 1787—1867) — Itālijas zoologs, paleontologs, entomologs un meteorologs;
* Stefāns Da Kosta (*Stéphane Da Costa*; dzimis 1989. gadā) — Francijas hokejists.

## Skatīt arī
* *[[Costa]]*
* Košta
Kovāržs

**Kovāržs** ( — ‘kalējs’) ir čehu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jakubs Kovāržs (*Jakub Kovář*; 1988) — čehu hokeja vārtsargs;
* Jans Kovāržs (*Jan Kovář*; 1990) — čehu hokejists;
* Matejs Kovāržs (*Matěj Kovář*; 2000) — čehu futbolists.
Menārs

**Menārs** var būt:

* Frīdrihs fon Lēviss of Menārs,
* Kārlis fon Lēviss of Menārs,
* Oskars fon Lēviss of Menārs,
* Pēteris fon Lēviss of Menārs.
Mocarte

**Mocarte** (; vīriešu dzimtē Mocarts) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Anna Marija Mocarte (*Anna Maria Mozart*; 1720—1778) — Volfganga Amadeja Mocarta un Marijas Annas Mocartes māte.
* Konstance Mocarte (*Constanze Mozart*; 1762—1842) — soprāna dziedātāja, Volfganga Amadeja Mocarta sieva;
* Marija Anna Mocarte (*Maria Anna Mozart*; 1751—1829) — mūziķe, Volfganga Amadeja Mocarta māsa
Morics

**Morics** var būt:

* Morics (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Morics Blumbergs (pseidonīms Mariss Vētra)
* Orānijas Morics
* Morics Porgess
* Saksijas Morics
* Morics Šliks
* Morics Eduards Zilbers (pseidonīms Sudrabu Edžus) 

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* ‎Johans Kristiāns Frīdrihs Morics
* Ernests Morics
* Frīdrihs Morics

## Skatīt arī
* Moriss (personvārds)
* Mariss (personvārds)
* Makss un Morics (grāmata)
* Moricsala
Neretnieks

**Neretnieks** (sieviešu dzimtē Neretniece) ir latviešu cilmes uzvārds, kas cēlies no vārda „neretnieki” ar nozīmi „Neretas iedzīvotāji”.  Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Kārlis Neretnieks  (1949) — latviešu izcelsmes Zviedrijas militārpersona;
* Kristaps Neretnieks (1989) — jātnieks.
Luksemburgs

**Luksemburgs** var būt:

* Heinrihs VII Luksemburgs,
* Jans Luksemburgs,
* Kārlis IV Luksemburgs,
* Sigismunds Luksemburgs,
* Vāclavs IV Luksemburgs.
Nikolajevna

**Nikolajevna** var būt:

* Anastasija Nikolajevna,
* Marija Nikolajevna,
* Olga Nikolajevna,
* Tatjana Nikolajevna.
Nilsens

**Nilsens** jeb **Nīlsens** (dāņu un  — 'Nila dēls', no personvārda Nils(s); sieviešu dzimtē Nilsena) ir dāņu un norvēģu cilmes uzvārds, kam zviedru valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Nilsons (),

* Anderss Peters Nīlsens (*Anders Peter Nielsen*; 1867—1950) — dāņu sporta šāvējs, vairāku olimpisko medaļu ieguvējs;
* Bjerns Nilsens (*Bjørn Nielsen*; 1907—1949) — dāņu šahists;
* Franss Nīlsens (*Frans Nielsen*; 1984) — dāņu hokejists;
* Holgers Nīlsens (*Holger Nielsen*; 1866 — 1955) — dāņu paukotājs, sporta šāvējs un vieglatlēts, vairāku olimpisko medaļu ieguvējs;
* Karls Nilsens (*Carl Nielsen*; 1865—1931) — dāņu komponists;
* Konija Nīlsena (*Connie Nielsen*; 1965) — dāņu aktrise;
* Kristofers Nilsens (*Christopher Nilsen*; 1998) —  amerikāņu vieglatlēts, kārtslēcējs;
* Leslijs Nīlsens (*Leslie Nielsen*; 1926—2010) — Kanādas un ASV aktieris;
* Palle Nilsens (*Palle Møller Nielsen*; 1929—1987) — dāņu šahists;
* Peters Heine Nilsens (*Peter Heine Nielsen*'; 1973) — dāņu šaha lielmeistars;
* Rihards Mellers Nilsens (*Richard Møller Nielsen*; 1937—2014) — dāņu futbolists un treneris;
* Torčils Nilsens (*Torkil Nielsen*; 1964) — Fēru Salu futbolists.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Nelsens
* Nilsons
O'Railijs

**O'Railijs** var būt:

* Kels O'Railijs (*Cal O'Reilly*; 1986) — kanādiešu hokejists,
* Raiens O'Railijs (*Ryan O'Reilly*; 1991) — kanādiešu hokejists.

## Skatīt arī
* *[[O'Reilly]]*
* Railijs
* *[[Reilly]]*
Pšemisls

**Pšemisls** var būt:

* Otokārs I Pšemisls,
* Otokārs II Pšemisls,
* Vāclavs I Pšemisls,
* Vāclavs II Pšemisls.
Pēšons

**Pēšons** (, no personvārda Pērs (*Pers*); sieviešu dzimtē Pēšone) ir izplatīts zviedru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jērans Pēšons (*Hans Göran Persson*; 1949) — Zviedrijas politiķis;
* Niklass Pēšons (*Niklas Persson*; 1979) — Zviedrijas hokejists;
* Tigers Hilarps Pēšons (*Tiger Hillarp Persson*; 1970) — Zviedrijas šaha lielmeistars.

## Atsauces
Pfalcs-Cveibrikens

**Pfalcs-Cveibrikens** var būt:

* Kārlis X Gustavs Pfalcs-Cveibrikens,
* Kārlis XII Pfalcs-Cveibrikens.
Salmiņš

**Salmiņš** (sieviešu dzimtē Salmiņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ģedimins Salmiņš (1933—2012) — pedagogs, vēsturnieks un ICCF starptautiskais meistars (1998) šahā;
* Kalvis Salmiņš (1962) — latviešu astronoms;
* Krišjānis Salmiņš (1971) — latviešu aktieris;
* Raimonds Salmiņš (1961—1991) — Barikāžu laika upuris.
Saūds

**Saūds** var būt:

* Abdulla Saūds,
* Ibn Saūds,
* Selmāns Āl Saūds.

## Skatīt arī
* Saūdu dinastija
Sāmuelsons

**Sāmuelsons** ( — 'Sāmuela dēls', no personvārda Sāmuels (*Samuel*); sieviešu dzimtē **Sāmuelsona**) ir zviedru cilmes uzvārds, kam citās ģermāņu valodās sastopami līdzīgi uzvārdi ar tādu pašu cilmi — Semjuelsons () un Sāmuelsens (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Mīkaels Sāmuelsons (*Mikael Samuelsson*; 1976) — zviedru hokejists;
* Sebastians Sāmuelsons (*Sebastian Samuelsson*; 1997) — zviedru biatlonists;
* Ulfs Sāmuelsons (*Ulf Samuelsson*; 1964) — zviedru hokejists un treneris.

## Skatīt arī
*Semjuelsons
*Sāmuelsens

## Atsauces
Sniķers

**Sniķers**, arī **Sniķeris** (vaclatviešu valodā:  galdnieks, kokgriezējs, apvidvārds: šņukuris) var būt:

* Otto Sniķers (1885—1906), revolucionārs; 
* Pēteris Sniķers, ārsts;
* Reinholds Sniķers, ārsts;
* Uldis Sniķers, aktieris.

## Skatīt arī
* Sniķere
* Sniķeris
## Atsauces
Solo

**Solo** (no  — "viens pats")  var būt:

* Solo (mūzika), viena mūziķa izpildīts skaņdarbs vai tā tā daļa. 

## Citas nozīmes
* Hans Solo, "Zvaigžņu karu" tēls
* Houpa Solo (*Hope Amelia Solo*), ASV futboliste (dzimusi 1981. gadā)
* Ksenija Solo (*Ksenia Solo*), krievu izcelsmes Kanādas aktrise (dzimusi 1987. gadā)
* *[[Solar Orbiter|SolO]]* (*Solar Orbiter*), Saules izpētes kosmiskais aparāts
Suta

**Suta** var būt:

* Džesika Suta (Jessica Sutta; 1982) — amerikāņu dejotāja, dziedātāja un aktrise, *[[Pussycat Dolls]]* dalībniece;
* Romans Suta (1896―1944) — latviešu mākslinieks;
* Tatjana Suta (1923—2004) — latviešu mākslas zinātniece.
Stīvenss

**Stīvenss** (*Stevens*) ir angļu cilmes uzvārds, kas parādījās Anglijā pēc normāņu iekarošanas un nozīmē "Stīvena dēls". Stīvenss var būt:

* Breds Stīvenss (*Brad Stevens*; 1976) — amerikāņu basketbola treneris;
* Dens Stīvenss (*Daniel Stevens*; 1982) — angļu aktieris;
* Fišers Stīvenss (*Fisher Stevens*; 1963) — amerikāņu aktieris, režisors un producents;
* Kristofers Stīvenss (*Christopher Stevens*; 1960—2012) — ASV diplomāts un advokāts;
* Skots Stīvenss (*Scott Stevens*; 1964) — kanādiešu hokejists.

## Skatīt arī
* Stīvensa
Straubergs

**Straubergs** var būt:

* Dagnis Straubergs (dzimis 1969. gadā) — Latvijas politiķis, Limbažu novada domes priekšsēdētājs;
* Jānis Straubergs (1886—1952) — latviešu matemātikas skolotājs un kultūrvēsturnieks;
* Kārlis Straubergs (1890—1962) — latviešu folklorists, klasiskais filologs, literāts.
Teodors

**Teodors** var būt:

* Teodors (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Teodors Celms
* Teodors Eniņš
* Teodors Grothuss
* Teodors Momzens
* Teodors Kačinskis
* Teodors Reiters
* Teodors Rūzvelts
* Teodors Zaļkalns
* Teodors Zeiferts

## Cilvēki ar šādu uzvārdu

* Kārlis Teodors
* Šī Teodors
* Žozē Teodors
Ungerns-Šternbergs

**Ungerns-Šternbergs** var būt:

* Gustavs Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs,
* Johans Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs,
* Kārlis Fabiāns fon Ungerns-Šternbergs,
* Romāns fon Ungerns-Šternbergs,
* Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs,
* Voldemārs Johans fon Ungerns-Šternbergs.

## Skatīt arī
* Ungerni-Šternbergi
Valentīns

**Valentīns** var būt:

*Valentīns (personvārds), vīriešu personvārds

## Cilvēki ar šādu vārdu
*Svētais Valentīns (*Valentinus*, miris ap 269. gadu), kristiešu svētais
*Valentīns (pāvests) (800–827), Romas pāvests
*Aklais Valentīns (miris 1664), Kurzemes hercogistes latviešu partizānu vadonis Otrā Ziemeļu kara laikā
*Johans Valentīns Mēders (1649-1719), komponists, ērģelnieks un dziedātājs
*Valentīns Kiparskis (1838-1878), kara ārsts
*Valentīns Bērzkalns (1914-1975), mūzikas vēsturnieks
*Valentīns Būmeisters (1914-1987), ārsts
*Valentīns Skulme (1922-1989), aktieris
*Valentīns Pikulis (1928-1990), rakstnieks

## Skatīt arī
* Valentīna
*Valentīna diena
Vangčuks

**Vangčuks** var būt:

* Džigme Khesars Namgjels Vangčuks (འཇིགས་མེད་གེ་སར་རྣམ་རྒྱལ་དབང་ཕྱུག་; 1980) — piektais Butānas karalis;
* Džigme Singje Vangčuks (འཇིགས་མེད་སེང་གེ་དབང་ཕྱུག་; 1955) — ceturtais Butānas karalis.
Vindzors

**Vindzors** var būt:

* Vindzoras dinastijas vīriešu kārtas valdnieki:
** Džordžs V (*George V*; 1865—1936);
** Džordžs VI (*George VI*; 1895—1952);
** Eduards VII (*Edward VII*, 1841—1910);
** Eduards VIII (*Edward VIII*; 1894—1972);
** Čārlzs III (*Charles III*; 1948).

## Skatīt arī
* Vindzora
Vladimirovičs

**Vladimirovičs** var būt:

* Izjaslavs Vladimirovičs,
* Jaroslavs Vladimirovičs,
* Mstislavs I Vladimirovičs,
* Sudislavs Vladimirovičs.
Volters

**Volters** var būt:

* Johans Kristofs Volters (*Johann Christoph Wolter*; 1773—1858) — vācbaltiešu luterāņu mācītājs;
* Eduards Volters (*Eduard Wolte*; 1856—1941) — vācbaltiešu baltu tautu etnogrāfs, seno rakstu bibliogrāfs un arheologs.

## Skatīt arī
* Valters
* Voltērs
Ziediņš

**Ziediņš** var būt:

* Jānis Ziediņš,
* Kārlis Ziediņš,
* Māris Ziediņš,
* Māris Ziediņš.
Ziemelis

**Ziemelis** (sieviešu dzimtē Ziemele) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* ‎Aleksandrs Ziemelis (1890—1970) — latviešu izcelsmes džungļu mednieks un publicists;
* Edmunds Ziemelis (1880—1970) — celtniecības inženieris un sabiedriski politiskais darbinieks;
* Gunārs Ziemelis (1931—1978) — Rīgas pilsētas darbaļaužu deputātu padomes izpildkomitejas priekšsēdētājs;
* Juris Ziemelis (1941—1988) — latviešu nacionālās pretošanās kustības dalībnieks;
* Sigurds Ziemelis (1927—1981) — latviešu vēsturnieks.
Ludeks Pahmans

**Ludeks Pahmans** (; dzimis , miris ) bija čehu un vācu šahists, lielmeistars (1954), šaha problēmista Vladimīra Pahmana brālis.

## Sasniegumi šahā
Pahmana starptautiskā debija bija  1943. gada turnīrs Prāgā, kurā uzvarēja pasaules čempions Aļehinu. Laika posmā no 1946. līdz 1966. gadam viņš septiņas reizes uzvarēja Čehoslovākijas šaha čempionātos, bet 1978. gadā Rietumvācijas čempionātā. Viņš spēlējis sešos starpzonu turnīros, astoņas reizes pārstāvējis Čehoslovākiju (1952—1966) un vienu reizi Rietumvāciju (1976) šaha olimpiādēs. Uzvarējis 15 starptautiskos turnīros. Pahmans ir publicējis ap 80 grāmatas par šaha teoriju piecās valodās.

No 1959. līdz 1967. gadam bijis žurnāla *Československý sport* redaktors un FIDE oficioza žurnāla FIDE galvenais redaktors (1955—1965).

## Politiskā darbība
1945. gadā iestājies Čehoslovākijas Komunistiskajā partijā, bijis esošā režīma piekritējs.

Pēc Prāgas pavasara sākšanās kļuvis par tā piekritēju, un pēc Varšavas līguma valstu karaspēka ievešanas, par režīma nesamierināmu pretinieku. Divreiz arestēts, pusotra gada pavadījis ieslodzījumā, četrreiz pieteicis badastreiku. Kļuvis par katoļticīgo.

1972. gadā emigrējis uz Rietumvāciju, apmeties uz dzīvi Bavārijas pilsētā Pasavā. 1976. gadā viņam atņemta Čehoslovākijas pilsonība. Iestājies Vācijas Kristīgi sociālā apvienībā, aktīvi uzstājies pret komunistisko sistēmu.

Pēc Samta revolūcijas un komunistiskā režīma krišanas atgriezies Čehoslovākijā un vairākus gadus aktīvi piedalījies politiskā dzīvē. 1998. gadā atgriezies Vācijā.

## Bibliogrāfija
*
*
*
*
*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pahmana autobiogrāfisks stāsts
Bukas

**Bukas** var būt:

* Bukas — ciems Liezēres pagastā, Madonas novadā,
* Bukas — ciems Mālpils pagastā, Siguldas novadā.
Eniki

**Eniki** var būt:

* Eniki — ciems Pureņu pagastā, Ludzas novadā,
* Eniki — ciems Ņukšu pagastā, Ludzas novadā.
Kaži

**Kaži** var būt:

* Kaži — ciems Rušonas pagastā, Preiļu novadā;
* Kaži — ciems Sutru pagastā, Līvānu novadā.
Boķi

**Boķi** var būt:

* Boķi — ciems Salas pagastā, Jēkabpils novadā;
* Boķi — ciems Cesvaines pagastā, Madonas novadā.
Žolio-Kirī

**Žolio-Kirī** var būt:

* Frederiks Žolio-Kirī (*Frédéric Joliot-Curie*; 1900—1958) — franču fiziķis,
* Irēna Žolio-Kirī (*Irène Joliot-Curie*; 1897—1956) — franču ķīmiķe.
Zubovs

**Zubovs** (, no *зу́б* — 'zobs'; sieviešu dzimtē Zubova (*Зу́бова*)) ir krievu uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Nikolajs Zubovs (1904—1938) — Latvijas krievu aktieris;
* Platons Zubovs (*Платон Зубов*; 1767—1822) — pēdējais Krievijas ķeizarienes Katrīnas II favorīts;
* Sergejs Zubovs (*Сергей Зубов*; 1970) — bijušais krievu hokejists;
* Valeriāns Zubovs (*Валериа́н Зу́бов*, 1771—1804) — Krievijas impērijas armijas ģenerālleitnants, grāfs.
Jaujas

**Jaujas** var būt:

* Jaujas — ciems Tilžas pagastā, Balvu novadā;
* Jaujas — ciems Rožupes pagastā, Līvānu novadā.
Aronija

**Aronija** var būt:

* aroniju ģints augs;
* Aronija — ciems Saldus pagastā, Saldus novadā;
* Aronija — ciems Zirņu pagastā, Saldus novadā.
Gravāni

**Gravāni** var būt:

* Gravāni — ciems Jēkabpils novada Kūku pagastā;
* Gravāni — ciems Jēkabpils novada Salas pagastā.
Ilza

**Ilza** var būt:

* Ilza — Donavas pieteka;
* Ilza — ciems Mākoņkalna pagastā, Rēzeknes novadā;
* Ilza — ciems Istras pagastā, Ludzas novadā;
* Ilzupītes cits nosaukums
Loci

**Loci** var būt:

* Loci — ciems Svariņu pagastā, Dagdas novadā;
* Loci — ciems Pušas pagastā, Rēzeknes novadā.
Līves

**Līves** var būt:

* Līves — ciems Daukstu pagastā, Gulbenes novadā;
* Līves — ciems Virešu pagastā, Smiltenes novadā.
Kiseļi

**Kiseļi** var būt:

* Kiseļi — ciems Isnaudas pagastā, Ludzas novadā;
* Kiseļi — ciems Istras pagastā, Ludzas novadā.
Ķunci

**Ķunci** var būt:

* Ķunci — ciems Kūku pagastā, Jēkabpils novadā;
* Ķunci — ciems Ļaudonas pagastā, Madonas novadā.
Butleri

**Butleri** var būt:

* Butleri — ciems Pelēču pagastā, Preiļu novadā;
* Butleri — ciems Pušas pagastā, Rēzeknes novadā.
Jurāni

**Jurāni** var būt:

* Jurāni — ciems Ūdrīšu pagastā, Krāslavas novadā;
* Jurāni — ciems Ciblas pagastā, Ciblas novadā.