open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Holmogoru rajons

**Holmogoru rajons** () ir Krievijas Arhangeļskas apgabala administratīvais rajons apgabala centrālajā daļā. Rajons robežojas ar Arhangeļskas apgabala Piņegas rajonu austrumos, Vinogradova rajonu dienvidaustrumos, Mirnijas pilsētas rajonu dienvidrietumos, Pļeseckas rajonu rietumos un Piejūras rajonu ziemeļrietumos.

Rajona centrs - Holmogori līdz 17. gadsimtam bija reģiona vēsturiskais centrs, līdz to izkonkurēja Arhangeļska. 1711. gadā Mišaņiskas ciemā dzimis Mihails Lomonosovs. 1746. gadā Holmogoros mira Krievijas reģente Anna Leopoldovna. Verhņije Matigori ciemā bērnību pavadījis popmūziķis Valērijs Ļeontjevs.
Kargopoles rajons

**Kargopoles rajons** () ir Krievijas Arhangeļskas apgabala administratīvais rajons apgabala dienvidrietumu daļā. Rajons robežojas ar Arhangeļskas apgabala Pļeseckas rajonu ziemeļos, Ņandomas rajonu austrumos un Konošas rajonu dienvidaustrumos, Vologdas apgabala Kirillovas rajonu dienvidos un Vitegras rajonu dienvidrietumos, kā arī Karēlijas Republikas Pudožas rajonu rietumos.

Kargopoles pilsētā dzimis Krievijas valsts darbinieks Aleksandrs Baranovs (*Александр Андреевич Баранов*, 1746 — 1819).
Broņislavs Kudeiko

**Broņislavs Kudeiko** (1911—1941) bija Tautas Saeimas deputāts (1940) un Latvijas PSR Augstākās Padomes deputāts no Latgales vēlēšanu apgabala (1940—1941). Nacistiskās Vācijas represiju upuris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1911. gada 19. jūnijā. Kalupes pagastā zemnieka ģimenē. Mācījās Stūrīšu un Kalupes pamatskolās, tad Malnavas lauksaimniecības vidusskolā, kuru beidza 1933. gadā un kā eksterns nolika reālģimnāzijas pārbaudījumus pie Latvijas Republikas Izglītības ministrijas. Studēja Latvijas Universitātē lauksaimniecību, no 1936. gada tautsaimniecību. Strādāja Finanšu ministrijas Valsts saimniecības departamentā par ierēdni.

Pēc Latvijas okupācijas ievēlēts par Tautas Saeimas deputātu (1940). Viņa priekšvēlēšanu aicinājumā bija ierakstīts, ka "Kudeiko tic, ka jaunajā demokrātiskajā Latvijā jaunatnei būs brīvs ceļš uz vidējo un augstāko izglītību, viņš tic, ka jaunie mūsu zemes likteņu kārtotāji nesīs mums gaišākus un laimīgākus laikus".
Apcietināts un sodīts ar nāvessodu vācu okupācijas sākumā 1941. gadā.

## Atsauces
Štīrijas arsenāls

**Štīrijas arsenāls** () atrodas Austrijas pilsētā Grācā. Šis arsenāls ir pasaulē lielākais vēsturiskais arsenāls, tas piesaista tūristus no visas pasaules. Arsenāla kolekcijā ir vairāk nekā 32 000 ieroču, instrumentu, kaujas un parādes bruņu eksemplāru.

No 15. līdz 18. gadsimtam Štīrija gandrīz nepārtraukti bija "frontes līnija" Austrijas karos ar Osmaņu impēriju un ungāru nemierniekiem. Lai aizstāvētu sevi, bija vajadzīgs karaspēks un tam nepieciešamais aprīkojums. Štīrijas arsenāls tika celts sakarā ar nepieciešamību uzglabāt lielu daudzumu ieroču un bruņu. Arsenāla ēku cēla no 1642. līdz 1645. gadam Tiroles arhitekts Antonio Solars.

Pēc arsenāla apmēram 100 gadu pastāvēšanas Marija Terēzija (Austrijas erchercogiene, Bohēmijas, Ungārijas un Horvātijas karaliene) gribēja slēgt šo arsenālu, kas bija daļa no viņas plāna Austrijas centralizētai aizstāvībai. Taču Štīrija iesniedza lūgumu arsenālu tomēr neslēgt. Lūgumraksts tika apstiprināts un arsenāls palika neskarts, taču daļu ēkas nojauca.

Otrā pasaules kara laikā arsenāla saturs tika pārvietots drošībā uz trim pilīm Štīrijas nomalēs, nekādi zaudējumi sakarā ar pārvietošanu netika reģistrēti. Savukārt pēc kara beigām arsenāla objekti tika pārvietoti atpakaļ uz oriģinālo ēku.
Attēls:Grazer zeughaus.jpg|Bruņas
Attēls:Offizierswaffen.JPG|Izrotātas šautenes


## Atsauces

## Ārējās saites

* Unofficial site with a few flaws
* Armoury official site in english
Jānis Niedre

**Jānis Niedra**, vēlāk **Jānis Niedre**, (dzimis , miris ) bija latviešu žurnālists, rakstnieks, literatūrzinātnieks. Nelegālās Latvijas Komunistiskās partijas biedrs, Tautas Saeimas (1940) un Latvijas PSR Augstākās Padomes deputāts (1940—1941).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1909. gada 24. maijā Tihvinā, Novgorodas guberņā (dažos avotos kā dzimšanas vieta minēts Jēkabpils rajons) dzelzceļa strādnieka ģimenē. Bērnību un jaunību pavadījis Latgalē. Mācījās Štikānu un Līvānu pagasta pamatskolās un Jēkabpils vidusskolā. Pēc tās beigšanas 1927. gadā pārcēlās uz Rīgu un strādāja Latvijas Valsts Vēsturiskajā muzejā par bibliotekāru. Darbojās Strādnieku jaunatnes biedrībā "Darba jaunatne" (1928), Latvijas Sociāldemokrātiskajā Strādnieku partijā (1929). Publicēja grāmatu "Ķeceris Latgalē" (1932) un vairākas citas grāmatas, ieguva K. Barona prēmiju par zinātnisku darbu etnogrāfijā (1933).

Pēc Ulmaņa apvērsuma iestājās nelegālajā Latvijas Komunistiskajā partijā, 1934. gada 19. augustā apcietināts par pretvalstisku darbību, nosēdējis cietumā līdz 1937. gada 7. jūnijam.

Pēc atbrīvošanas bija privātbibliotēkas bibliotekārs, privātsekretārs, no 1939. gada darbojās Veselības veicināšanas biedrībā.  

Pēc Latvijas okupācijas iecelts par Sabiedrisko lietu ministrijas Preses un biedrību departamenta direktoru un ievēlēts par LR Tautas Saeimas (1940) un LPSR Augstākās Padomes deputātu (1940—1941) no Latgales vēlēšanu apgabala.

Pēc departamenta likvidēšanas no 1940. gada 9. augusta līdz 1. septembrim vadīja Latvijas PSR Tautas komisāru padomes Galveno literatūras pārvaldi, kuras uzdevums bija preses cenzūras ieviešana. 26. augustā parakstīja rīkojumu par "literatūras izņemšanu". Pēc tam viņš tika iecelts Valsts apgādniecību un poligrāfisko uzņēmumu pārvaldes priekšnieka, kā arī LPSR Rakstnieku savienības Orgkomitejas priekšsēdētāja amatā.

Pēc Vācijas karaspēka iebrukuma devās bēgļu gaitās uz Krievijas PFSR. Pēc Otrā pasaules kara beigām aizstāvēja filoloģijas zinātņu kandidāta grādu (1948) un nodevās rakstniecībai. Miris .

## Darbi
Rakstījis galvenokārt biogrāfiskos un vēsturiskos romānus.
* Latviešu pasakas. izlase J. Niedres sakārtojumā un apdarinājumā. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība, 1946.
* Jānis Niedre; Jānis Ozols. Latviešu sakāmvārdi un parunas. Rīga: Latvijas valsts izdevniecība, 1955.
* Jānis Niedre stāstu krājums "Pamošanās", Latvijas valsts izdevniecība, Rīga, 1963. g. Stāstos kritizējis Latgales katoļu mācītājus par viņu divkosīgo morāli un manipulāciju ar ticīgajiem cilvēkiem, kā arī kolhozu slavinājums.
* Diena dienu māca; no atmiņu grāmatas. Rīga: Liesma, 1965.
* Tai rītā mazā gaismiņā
* Un vēji triec nodegu pelnus... 
* Saliņa bangojošā okeānā. Rīga: Izdevniecība "Liesma", 1970.
* Я вернусь. Maskava: Советский писатель, 1974.
* Viņš izgāja rītausmā. Rīga: "Liesma", 1986.

## Apbalvojumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks (1959)
* Latvijas PSR Valsts prēmija (1972)
## Atsauces
1936. gada neoficiālā šaha olimpiāde

thumb|300px|Vācu muzeja "Satiksmes centrs" bija sacensību vieta
**1936. gada neoficiālā [[šaha olimpiāde]]** no 1936. gada 17. augusta līdz 23. septembrim Minhenē.

## Vispārīgs apskats
1933. gadā, pēc Hitlera nākšanas pie varas, šaha dzīves vadību Vācijas Šaha savienības vietā pārņēma Lielvācijas Šaha savienība. Tās pieņemtie antisemītiskie likumi nonāca pretrunā ar Starptautiskās Šaha federācijas (FIDE) statūtiem un tā no FIDE izstājās.

Izstāšanās fakts kļuva par formālo iemeslu, lai 1935. gada FIDE kongress noraidītu Lielvācijas Šaha savienības lūgumu  tās 1936. gadā, tūlīt pēc Berlīnes olimpiskām spēlēm, ieplānoto šaha turnīru atzīt par oficiālu šaha olimpiādi. Bet tā kā Lielvācijas Šaha savienība bija mīkstinājusi savu nostāju pret ebreju šahistiem, atļaujot tiem dalību šai turnīrā, FIDE atļāva lēmumu par dalību turnīrā izlemt pašām tās nacionālajām  federācijām.

Minhenē neieradās  ASV (1931., 1933. un 1935. gada olimpiāžu uzvarētāja) un Anglija, kas savus spēlētājus sūtīja uz spēcīgo Notingemas starptautisko turnīru.

Atšķirībā no FIDE šaha olimpiādēm, Minhenē katrā komandā bija 10 dalībnieki un spēle starp komandām notika pie 8 galdiņiem. Turnīrā piedalījās 21 komanda, rekordliels tam laikam komandu skaits.

## Noslēguma tabula
:

## Individuālās medaļas
:

## Latvijas komandas dalībnieku rezultāti

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
* Unofficial Chess Olympiad: Munich 1936 (olimpbase.org) 
*  Edward Winter: «The 1936 Munich Chess Olympiad»
Stepans Morozovs

**Stepans Morozovs** (1902—1956) bija Grīvas (tagad Daugavpils daļa) strādnieks, nelegālās Latvijas Komunistiskās partijas biedrs (1926), LKP Daugavpils rajona un pilsētas komitejas loceklis. 
Kreiso strādnieku arodbiedrību "Spēks" un "Āmurs" un Grīvas būvstrādnieku arodbiedrību aktīvists. Grīvas pilsētas domes strādnieku frakcijas domnieks. Nesekmīgi kandidēja 4. Saeimas vēlēšanās 1931. gadā no Strādnieku un zemnieku partijas. Par pretvalstisku darbību arestēts un notiesāts uz četriem gadiem pārmācības namā.  

Pēc Latvijas okupācijas iecelts par Latvijas Komunistiskās partijas Ilūkstes apriņķa komitejas pirmo
sekretāru un ievēlēts par Tautas Saeimas (1940) un Latvijas PSR Augstākās Padomes deputātu (1940—1941) no Latgales vēlēšanu apgabala.

## Atsauces
Jezups Deglis

**Jezups Deglis** (1910—1941) bija latviešu žurnālists.

Pēc Ludzas vidusskolas beigšanas (1928) strādāja Mērdzenes pagasta valdē par kancelejas darbinieku, iestājās nelegālajā Latvijas Komunistiskajā partijā (1931), par pretvalstisku darbību 1933. gadā arestēts un atlaists no darba. Līdz Ulmaņa apvērsumam darbojās latgaliešu presē un "Dienas Lapā", no 1934. līdz 1940. gadam studēja Latvijas Universitātes Inženieru fakultātē.

Pēc Latvijas okupācijas iecelts par laikraksta "Jaunais Vōrds" atbildīgo redaktoru un ievēlēts par Tautas Saeimas (1940) un Latvijas PSR Augstākās Padomes deputātu (1940-1941) no Latgales vēlēšanu apgabala.

Kritis Otrā pasaules kara sākumā, atkāpjoties ar Sarkano armiju pie Ļeņingradas 1941. gadā.

## Atsauces
Ņūels

***Ņūels*** var būt:
* Alens Ņūels (*Allen Newell*; 1927—1992) — datorzinātnieks;
* Geibs Ņūels (*Gabe Newell*; 1962) — *Valve Corporation* līdzdibinātājs un izpilddirektos;
* Maiks Ņūels (*Mike Newell*; 1942) — angļu kinorežisors un producents.
Tālbergs

**Tālbergs** var būt:

* Jānis Tālbergs — latviešu fotogrāfs;
* Jānis Tālbergs — latviešu oftalmologs;
* Raens Tālbergs (dzimis 2000) — latviešu futbolists.
Broņislava Juhno

**Broņislava Juhno** (1911—?) bija Sarkanās palīdzības dienesta darbiniece. Darbojās nelegālajā Latvijas Komunistiskajā partijā. 1935. gadā arestēta un sodīta ar ievietošanu pārmācības namā uz 3 gadiem. 

Pēc Latvijas okupācijas ievēlēta par Tautas Saeimas deputāti (1940).  

## Atsauces
Ezras grāmata

[thumbnail|200px|[Gistavs Dorē|Gistava Dorē zīmējums, kurā attēlots, kā persiešu valdnieks Kīrs Lielais ļāva jūdiem atgriezties viņu zemē]]
**Ezras grāmata** (, *séfer ezrā*) ir viena no grāmatām Tanahā un Vecājā Derībā. Sākotnēji kopā ar Nehemija grāmatu tā veidoja vienu kopīgu grāmatu. Tās viena no otras tika atdalītas mūsu ēras pirmajos gadsimtos. Grāmatu veido desmit nodaļas. Ezras grāmatā ir stāstīts par to, kā jūdi atgriezās no Babilonijas trimdas un atjaunoja Jeruzalemes templi, mūrus un arī savu reliģiju. Pēc tam, kad persiešu valdnieks Kīrs Lielais iekaroja Babiloniju, viņš ļāva jūdiem atgriezties Jūdu zemē. Par grāmatas autoru tradicionāli uzskata jūdu pravieti Ezru.

## Ārējās saites

*
Kargopole

**Kargopole** () ir pilsēta Krievijas Eiropas daļas ziemeļos, Arhangeļskas apgabala dienvidrietumos pie Oņegas upes, 3 kilometrus no tās iztekas no Lačas ezera. Senākā Arhangeļskas apgabala pilsēta. Tradicionāls tautas daiļamatu centrs (Kargopoles rotaļlietas).

## Vēsture
Rakstos Kargopole zināma no 1146. gada, no 14. gadsimta minēta kā pilsēta. No 14. līdz 15. gadsimtam — Novgorodas Republikas sastāvā, 15. gadsimta beigās iekļāvās Maskavas lielkņazistē. No 15. līdz 17. gadsimtam Kargopole bija ievērojama tirdzniecības pilsēta, kas savienoja Krievijas centrālo daļu ar tolaik vienīgo Krievijas ostu — Arhangeļsku. 18. gadsimtā, līdz ar Sanktpēterburgas nodibināšanu, Kargopoles nozīme samazinājās. No 19. gadsimta otrās puses Kargopoles apkaime kļuva slavena kā vieta, kur labi saglabājušās folkloras tradīcijas.

## Cilvēki
Kargopole ir Krievu Aļaskas pirmā pārvaldnieka Aleksandra Baranova (*Александр Андреевич Баранов*, 1746—1819) dzimtā pilsēta. 1608. gadā Kargopolē ar nāvi tika sodīts sacelšanās vadītājs Ivans Bolotņikovs. 1938. gadā Kargopolē izsūtījumā mira Latvijā dzimušais šahists Mihails Platovs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nacionālās atbrīvošanas armija (Kolumbija)

**Nacionālās atbrīvošanas armija** (, **ELN**) ir kreisa partizānu organizācija Kolumbijā, kas kopš  iesaistīta Kolumbijas bruņotajā konfliktā. Tā kā tā nodarbojas ar civiliedzīvotāju nolaupīšanu, Kolumbija, Kanāda, Peru, ASV un ES to uzskata par teroristisku organizāciju.

## Skatīt arī

* Kolumbijas bruņotais konflikts
* Kolumbijas Revolucionārie bruņotie spēki

## Atsauces
2016. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā

**2016. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā** bija 33. Pasaules čempionāts orientēšanās sportā, kas notika Zviedrijā no  līdz .

Par čempionāta medaļām bagātāko sportistu kļuva Norvēģijas orientierists Ūlavs Lunnaness, kas izcīnīja divas zelta un vienu sudraba medaļu.

Pasaules čempionātā piedalījās arī Latvijas orientieristi. Augstākos rezultātus sasniedza stafešu komandas. Vīriešu komanda (Andris Jubelis, Edgars Bertuks, Mārtiņš Sirmais) ieņēma 7. vietu, savukārt sieviešu komanda (Inga Dambe, Laura Vīķe, Sandra Grosberga) — 8. vietu. Individuāli augstāko vietu sasniedza I. Dambe vidējā distancē, paliekot 19. vietā.

## Rezultāti
### Vīrieši
#### Garā distance
#Ūlavs Lunnaness  1.33:27
#Tjerī Žoržu  1.35:13
#Daniels Hubmanis  1.35:32

#### Vidējā distance
#Matiass Kiburžs  37:09
#Ūlavs Lunnaness  37:23
#Daniels Hubmanis  37:32

#### Sprints
# Jerkers Lisels  14:28,6
# Matiass Kiburžs  14:31,4
# Daniels Hubmanis  15:37,2

#### Stafete
# (Karls Godagers Kāss, Ūlavs Lunnaness, Magne Deli) 1.47:44
# (Fabians Hertners, Daniels Hubmanis, Matiass Kiburžs) 1.49:38
# (Fredriks Bakmans, Gustavs Bergmans, Viljams Linds) 1.49:41

### Sievietes
#### Garā distance
#Tove Aleksandersone  1.26:24
#Natālija Gemperle  1.26:50
#Anne Margrēte Hauskena Nordberga  1.28:25

#### Vidējā distance
#Tove Aleksandersone  33:57
#Heidi Bagstevolda  34:32
#Natālija Gemperle  34:35

#### Sprints
# Maja Alma  14:27,9
# Judīte Vīdere  14:53,6
# Anastasija Dzjanisava  15:10,6

#### Stafete
# (Anastasija Rudņaja, Svetlana Mironova, Natālija Gemperle) 1.48:21
# (Signe Klintinga, Ida Bobaha, Maja Alma) 1.48:53
# (Sari Antonena, Marika Teini, Merja Rantanena) 1.49:41

### Sprinta stafete
# (Cecilija Friberga Klisnere, Tue Lasens, Sērens Bobahs, Maja Alma) 52:35
# (Rahela Frīdriha, Florians Hovalds, Martins Hubmanis, Judīte Vīdere) 52:52
# (Līna Stranda, Gustavs Bergmans, Jonass Leandersons, Helēna Jansone) 53:56

## Medaļu tabula

## Atsauces

## Ārējās saites

* Čempionāta oficiālā mājaslapa
Filipīniešu valoda

**Filipīniešu valoda** (*Pilipino*, , vai *Wikang Filipino*) ir tagalu valodas literārā valoda. Tā ir viena no divām Filipīnu oficiālajām valodām.

1937. gada 12. novembrī pirmā Filipīnu Nacionālā asambleja pieņēma likumu, ar kuru tika izveidots Valsts valodas institūts, lai izpētītu un pārskatītu visus vietējos dialektus un izvēlētos vienu, kas kalpotu par pamatu Filipīnu valsts valodai. Institūts drīz vien ieteica par valsts valodas pamatu ievēlēt tagalu valodu. Jau 1937. gada 31. decembrī prezidents Manuels Kezons pasludināja, ka par Filipīnu valsts valodu tika izvēlēta valoda tagalu valodas pamatā. 

Neraugoties uz likumdošanā noteikto filipīniešu valodas attīstību, kuras pamatā ir visas Filipīnas valodas, Filipīnu valsts valodas pamatā joprojām galvenokārt ir tagalu valoda ar dažiem aizņēmumiem no svešvalodām (angļu un spāņu valodas).

## Ārējās saites
Lancenieku dzirnavu ezers

**Lancenieku dzirnavu ezers** (arī **Lanciņu dzirnavezers**, **Pienavas dzirnavezers**)  ir uz Džūkstes upes uzstādināta mākslīga ūdenstilpe Tukuma novada Džūkstes pagasta centrālajā daļā. 

Dibens - dūņains. Krasti - slīpi, rietumos - stāvi. Ezeru caurtek Džūkste uz Kauguru kanālu. Ūdens krāsa - brūnūdens. Makrofīti - niedres, meldri, kalmes, kosas, velna rutki, lēpes, abinieku sūrenes, peldošās, krokainās un spožās glīvenes, raglapes, ūdensgundegas, avotsūnas. Ezerā dzīvo līdakas, līņi, karūsas, asari un raudas. Pie ezera atrodas Lancenieki.

## Atsauces
Kundziņu ezers

**Kundziņu ezers** (arī **Rūdolfa ezers**) ir ezers Tukuma novada Džūkstes pagasta dienvidaustrumu daļā. Grāvis savieno ezeru ar Jāņukroga grāvi.

## Atsauces
Jāņukroga grāvis

**Jāņukroga grāvis** (arī **Jāņukrogus grāvis**) ir Abavas labā krasta pieteka Dobeles un Tukuma novados.

Izteka - uz ziemeļiem no Aizstrautniekiem. Tek ziemeļrietumu virzienā, vidustecē pagriežoties uz rietumiem. Ietek Abavā augšpus Lestenes purva. Upi šķērso valsts autoceļi A9 (Rīga (Skulte)—Liepāja), V1101 (Dobele–Lestene–Tukums), V1484 (Jaunpils–Mazbites). Tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Kauguru strauts

**Kauguru strauts** ir Kauguru kanāla kreisā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Iztek no Lielā Ķemeru tīreļa. Tek dienvidu virzienā. Ietek Kauguru kanālā. Lielākā pieteka - Vilku strauts. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas apdzīvotas vietas.

## Atsauces
Kazuļu strauts

**Kazuļu strauts** (arī **Grauzdes strauts**) ir Džūkstes labā krasta pieteka Tukuma un Dobeles novados. 

Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Džūkstē pie Lanceniekiem. Lielākā pieteka — Zirņu strauts. Upi šķērso valsts autoceļš P98 (Jelgava (Tušķi)—Tukums), tās krastos atrodas Grauzde un Lancenieki.

## Atsauces
Klabju strauts

**Klabju strauts** ir Džūkstes kreisā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Džūkstē augšpus Tukums II—Jelgavas dzelceļa līnijai. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Ķunduri

**Ķunduri** (arī **Zaļie**) ir apdzīvota vieta Tukuma novada Džūkstes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 10,1 km no pagasta centra Džūkstes, 24,6 km no novada centra Tukuma un 64,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, uz rietumiem no Lanceniekiem, pie Džūkstes upes.

## Atsauces
Grauzde

**Grauzde** ir ciems Tukuma novada Džūkstes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6,9 km no pagasta centra Džūkstes, 26,0 km no novada centra Tukuma un 65,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Kazuļu strauta krastos. Ciems izvietojies ap vēsturisko Grauzdes muižu (*Grausden*).

## Atsauces
Kundziņu strauts

**Kundziņu strauts** ir Džūkstes labā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Džūkstē pie Džūkstes ciema. Upi šķērso valsts autoceļi V1450 (Lancenieki–Džūkste–Lestene) un V1452 (Džūkste–Irlava–Jaunsāti), tās krastos atrodas Džūkste.

## Atsauces
Nasavas-Zīgenes Johans Morics

**Nasavas-Zīgenes firsts Johans Morics** (, ); dzimis , miris ) bija vācu firsts nīderlandiešu valsts dienestā, feldmaršals.

Nīderlandes dienestā no 1621. gada, kur darbojās radinieka Frīdriha Henriha vadībā. 1636. gadā Nīderlandes Vestindijas kompānija iecēla Johanu Moricu par gubernatoru Nīderlandes īpašumiem Brazīlijā ar centru mūsdienu Resifi pilsētā. Viņam izdevās paplašināt kolonijas teritoriju un pārveidot Resifi pilsētu, kā arī uzaicināt uz koloniju māksliniekus un zinātniekus. Tomēr 1644. gadā Johans Morics tika atsaukts no Brazīlijas.

Atgriezies Eiropā, kādu laiku darbojās Brandenburgas dienestā, Otrā angļu-nīderlandiešu kara laikā karoja Nīderlandes pusē. Johana Morica Hāgas rezidence, kas nosaukta viņa vārdā par *[[Mauritshuis]]*, mūsdienās ir ievērojams mākslas muzejs.

## Ārējās saites
Diližana

**Diližana** () ir pilsēta Armēnijā, Tavušas marzē. Diližana ir kūrortpilsēta ar gleznainu apkārtni, tādēļ poētiski tiek dēvēta arī par Armēnijas Šveici jeb Mazo Šveici. Pilsēta atrodas Diližanas Nacionālajā parkā. Pilsētas centrālā Šarambejana iela tiek dēvēta par "vecpilsētu", šeit atrodas veikaliņi, viesnīcas, muzejs. Pilsēta ir populārs tūrisma centrs, tās apkārtni izvēlas galvenokārt dabas tūrisma un aktīvās atpūtas cienītāji. Saskaņā ar 2011. gada datiem pilsētā dzīvo 17 712 iedzīvotāji, iedzīvotāju skaits ir samazinājies, salīdzinot ar 20. gadsimta 80. gadu beigām, tomēr mūsdienās Diližanu uzskata par ātrāk augošo pilsētu Armēnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bode

**Bode** var būt:

* veikals, tirdzniecības vieta.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Ādolfs Frīdrihs Bode (*Adolph Friedrich Bode*, А*дольф Фридрих Боде*; 1806—1861) — vācu izcelsmes Krievijas mežkopis;
* Aleksandrs Bode (1875—1955) ― Latvijas telegrāfa un telefona sakaru speciālists;
* Nikolajs Bode (1909—?) ― latviešu arhitekts.
Džeisons Momoa

**Džozefs Džeisons Namakaeha Momoa** (; dzimis  Honolulu, ASV), labāk pazīstams kā **Džeisons Momoa**, ir amerikāņu aktieris, modelis, režisors, rakstnieks un producents. Plašāk pazīstams ar Ronona Deksa lomu zinātniskās fantastikas televīzijas seriālā *[[Zvaigžņu Vārti: Atlantīda|Stargate Atlantis]]*, kā arī Khala Drogo lomas atveidošanu HBO fantastikas televīzijas seriālā *[[Troņu spēle (seriāls)|Troņu spēle]]*.

## Ārējās saites
Absolūtais augstums

[thumbnail|Ar [altimetrs|altimetru nosaka lidmašīnas lidojuma augstumu (altitūdu)]]
**Absolūtais augstums** ir pa vertikāli novilkts attālums no jūras līmeņa līdz kādam noteiktam Zemes punktam. Šo lielumu bieži izmanto, lai noteiktu gaisa kuģu atrašanās vietu virs Zemes virsmas. Ja apskata Zemes virsmas punktu, tad to sauc par augstumu virs jūras līmeņa.

## Skatīt arī
* Kalnu slimība

## Atsauces
Džo Rogans

**Džozefs Džeimss Rogans** (; dzimis 1967. gada 11. augustā) ir amerikāņu *[[stand-up]]* komiķis, aktieris, sporta komentētājs, televīzijas raidījumu un raidieraksta vadītājs. Rogans, būdams pusaudzis, apguvis cīņas mākslas, nopelnot melno jostu tekvondo (kļuva arī par ASV čempionu). Būdams humora fans, 1988. gadā sāka savu *stand-up* komiķa karjeru Bostonā, un kopš tā laika ierakstījis vairākus albumus.

## Dzīvesgājums

Deviņdesmitajos gados Rogans pārcēlās uz Losandželosu, un līdz 1998. gadam tika izvirzīts par televīzijas aktieri seriālos *Hardball* un *NewsRadio*. 1997. gadā viņš sāka sadarboties ar *[[Ultimate Fighting Championship]]* (UFC) un kopš tā laika kļuvis par UFC komentētāju.
Rogans ir vadījis realitātes šovus "Baiļu faktors" un "Džo Rogans apšauba visu"

2009. gada decembrī Rogans ar savu draugu komiķi Braienu Redbenu sāka raidierakstu *The Joe Rogan Experience*, kurā sarunājas ar dažādiem viesiem un pārspriež viņiem interesējošas tēmas. Tā sērijas tika ievietotas *[[YouTube]]*, un laika gaitā raidieraksts ieguva 8,44 miljonus sekotāju. 2020. gadā par 100 miljoniem ASV dolāru īpašas tiesības raidieraksta jaunākās sērijas ievietot tikai un vienīgi savā platformā iegādājās *[[Spotify]]*.

2022. gada janvārī 270 zinātnieki, mediķi un inženieri nosūtīja *Spotify* atklātu vēstuli, kurā pauda bažas par *The Joe Rogan Experience* raidierakstā vairākkārt izteiktiem maldinošiem apgalvojumiem par COVID-19, īpaši izceļot 1757. sēriju ar ārstu un virusologu Robertu Malonu, kurš kritizēts par vairāku nepierādītu sazvērestības teoriju izplatīšanu par SARS-CoV-2, COVID-19 vakcīnu un politiķiem, kas hipnotizējot sabiedrību, kā arī COVID-19 pandēmijas ierobežojumu pielīdzināšanu holokaustam.

Nīls Jangs pieprasīja, lai no *Spotify* tiktu izņemta visa viņa mūzika, jo nevēlās, lai tā atrastos vienā platformā ar Rogana raidierakstu, uz ko *Spotify* reaģēja no platformas izņemot Janga mūziku. Atbalstot Jangu, savu mūziku no *Spotify* izņēma arī dziedātāja Džonija Mičela un ģitārists Nils Lofgrens, bet izdod jaunas raidierakstu sērijas platformā uz nenoteiktu laiku pārtrauca pētniece Brenē Brauna.

Rogans *Spotify* par notikušo atvainojās, bet apsūdzības apzinātā dezinformācijas izplatīšanā noraidīja. Viņš uzsvēra, ka nav ārsts, un uz raidierakstu vēlas aicināt cilvēkus ar dažādiem viedokļiem, bet solīja darīt visu iespējamo, lai pretrunīgākos viedokļus labāk līdzsvarotu ar citādi domājošiem viesiem. Februārī *Spotify* izņēma vismaz 70 *Joe Rogan Experience* sērijas, tostarp ar Eimiju Šūmeri, Marku Maronu, Billu Bēru, rokgrupas *[[Tool (grupa)|Tool]]* vokālistu Meinardu Kīnanu un Alaizu Šlesingeri.

## Atsauces
Tabūns (nozīmju atdalīšana)

**Tabūns** var būt:

* tabūns — indīga kaujas viela;
* Pēteris Tabūns — latviešu sporta skolotājs, žurnālists un politiķis.
Huhhota

**Huhhota** (, , mongoļu: ), agrāk zināma kā **Guisui** (归绥, *Guīsuí*), ir pilsēta Ķīnā, Iekšējās Mongolijas administratīvais centrs. 2012. gadā Huhhotā dzīvoja 2,87 miljoni iedzīvotāju. Vairāk iedzīvotāju Iekšējā Mongolijā dzīvo tikai Baotou. Pilsētas nosaukums tulkojumā no mongoļu valodas nozīmē "Zilā pilsēta".

## Ārējās saites
Gerijs Šendlings

**Gerijs Emanuels Šendlings** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Plašākai sabiedrībai ir zināms kā producents un aktieris tādās filmās kā *[[What Planet Are You From?]]* (2000) un *[[The Larry Sanders Show]]* (1992). Viņš ir ierunājis bruņurupuci Vernu animācijas filmā "Otrpus žogam" (2006). Filmējies otrā plāna lomā *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmās "Dzelzs vīrs 2" un "Kapteinis Amerika: Ziemas kareivis". Šendlinga pēdējā loma bija Ikki tēla ieskaņošana filmā "Džungļu grāmata", filma veltīta viņa piemiņai. Vēl filmējies tādās filmās kā "Mīlas romāns" (*Love Affair*, 1994), *[[Mixed Nuts]]* (1994), "Doktors Dūlitls" (*Dr. Dolittle*, 1998), "Paraugtēviņš" (2001), "Uzticies vīrietim" (2005) un "Diktators" (2012).

Savā četras desmitgades ilgajā karjerā, Šendlings starp daudzām balvām un nominācijām bija 19 reizes nominēts ''Primetime Emmy'' balvai un divām Zelta globusa balvām. Viņš četras reizes ir vadījis ''Grammy'' balvu pasniegšanas ceremoniju un divas reizes ''Emmy'' balvas pasniegšanas ceremoniju.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Centrisms

**Centrisms** jeb **centriska politika** ir politiska nostāja, ko raksturo piekrišana līdzsvaram starp sociālo vienlīdzību un sociālo hierarhiju, kā arī pretošanās izteikti kreisai un izteikti labējai politikai. Savukārt centriski kreisa politika un centriski labēja politika apvieno centrismu ar attiecīgi kreisu vai labēju politiku.

## Vēsture
Centrismu kā politisku ideju var izsekot līdz Apgaismības laikmetam (17.—18. gs.), kad sāka veidoties modernās demokrātijas pamati. Šajā laikā sāka izkristalizēties idejas par individuālajām brīvībām, līdzsvaru starp monarhiju un tautas pārstāvniecību, kā arī kompromisu kā līdzekli politisko strīdu risināšanā. 

Pēc Pirmā un Otrā pasaules kara centrismam bija izšķiroša loma Eiropas un Amerikas Savienoto Valstu politikā. Piemēram, Rietumeiropā pēc Otrā pasaules kara centriskās partijas bieži vadīja atjaunošanas procesus, pieņemot gan labējās (brīvais tirgus), gan kreisās (sociālā labklājība) idejas.

Sociāldemokrātiskās partijas pārstāvēja mērenu kreiso centrismu, veidojot labklājības valstu pamatus, bet kristīgie demokrāti Eiropā bieži ieņēma centristu lomu, apvienojot sociālās rūpes ar ekonomisko liberalizāciju.

## Skatīt arī

* Labēja politika
* Kreisa politika
* Politiskais spektrs
Konošas rajons

**Konošas rajons** () ir Krievijas Arhangeļskas apgabala administratīvais rajons apgabala dienvidrietumu daļā. Rajons robežojas ar Arhangeļskas apgabala Kargopoles rajonu rietumos, Ņandomas rajonu ziemeļos un Veļskas rajonu austrumos, kā arī Vologdas apgabala Verhovažjes rajonu dienvidaustrumos, Vožegas rajonu dienvidos un Kirillovas rajonu dienvidrietumos.

No 1964. gada marta līdz 1965. gada oktobrim Konošas rajona Norenskas ciemā kā "liekēdis" tika nometināts dzejnieks Josifs Brodskis.
Karš par Spānijas mantojumu

**Karš par Spānijas mantojumu** bija konflikts starp vairākām Eiropas valstīm, kas ilga no 1701. līdz 1714. gadam.

Karu izraisīja ilgstošā Francijas un Hābsburgu cīņa par hegemoniju Eiropā. Tā kā Spānijas karalim, pēdējam Hābsburgu dinastijas pārstāvim Karlosam II nebija mantinieku, jautājums par varas pārņemšanu kļuva aktuāls vairākās Eiropas valstīs. Mēģinājums sadalīt impēriju starp troņa pretendentiem (Francijas Burboniem, Austrijas Hābsburgiem un Bavārijas Vitelsbahiem) bija neveiksmīgs.

Pēc Karlosa II nāves Spānijas troni ieguva Francijas karaļa Luija XIV mazdēls Anžū Filips. Tā kā šāds risinājums apdraudētu Eiropas līdzsvaru, Lielbritānija, Nīderlande, Svētās Romas impērijas imperators Leopolds, Prūsija, Hannovere, citas vācu valstiņas un Portugāle noslēdza savienību pret Franciju. Alianse guva panākumus, izņemot Spāniju, kur Filips veiksmīgi noturēja savas pozīcijas.

1713. gadā notika Utrehtas miera kongress, ar kuru karš beidzās. 1714. gadā tika noslēgts Raštates miera līgums starp Franciju un Austriju un Bādenes miera līgums starp Franciju un Svēto Romas impēriju.

## Literatūra
* 
* 
* 

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
Ņecečas "Bruk-Bet Termalica"

**Ņecečas "Bruk-Bet Termalica"** () ir Polijas futbola klubs no Ņecečas. Klubs dibināts 1922. gadā, pašlaik spēlē Polijas futbola otrajā līmenī — 1. līgā. Mājas spēles aizvada Ņecečas stadionā. 2015. gadā, izcīnot otro vietu Polijas 1. līgā, klubs pirmoreiz savā vēsturē iekļuva *[[Ekstraklasa]]*. Debijas sezonā (2015.–2016.) tika izcīnīta 13. vieta.

No 2016. gada februāra līdz 2020. gadam komandu pārstāvēja Latvijas futbolists Vladislavs Gutkovskis.

## Sasniegumi
* **Polijas 1. līga**
** Vicečempioni (2): 2014–15, 2024–25
* **Polijas 2. līga**
** Uzvarētāji (1): 2009–10

## Galvenais treneris
* Česlavs Mihņevičs (2016-17)
* Marcin Węglewski (2017)
* Mariušs Rumaks (2017-?)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba oficiālā vietne 
* Kluba profils vietnē ''90minut.pl''
Gdiņas "Arka"

**Gdiņas "Arka"** (, ) ir Polijas futbola klubs no Gdiņas. Klubs dibināts 1929. gadā, pašlaik spēlē Polijas 1. līgā. Mājas spēles aizvada GOSiR jeb Gdiņas pilsētas stadionā, kura ietilpība ir 15&nbsp;139 vietas.  
Klubs ir divreiz (1979. un 2017. gadā) izcīnījis Polijas kausu. Augstākais sasniegums Polijas čempionātā (*[[Ekstraklasa]]*) ir 7. vieta 1977.—1978. gada sezonā.

No 2016. līdz 2020. gadam komandu pārstāvēja Latvijas vārtsargs Pāvels Šteinbors.

## Sasniegumi
* **[[Polijas kauss futbolā|Polijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 1978–79, 2016–17
** Finālisti (2): 2017–18, 2020–21
* **[[Polijas superkauss]]:**
** Uzvarētāji (2): 2017, 2018
* **Polijas 1. līga**
** Čempioni (2): 2015–16, 2024–25

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne 
* Fanu kluba mājaslapa 
*  Kluba profils vietnē ''90minut.pl''
Kelces "Korona"

**Kelces "Korona"** (, ) ir Polijas futbola klubs no Kelces. Klubs dibināts 1973. gadā, pašlaik spēlē Polijas *[[Ekstraklasa]]*. Mājas spēles aizvada *[[Exbud arēna]]* stadionā, kura ietilpība ir 15&nbsp;500 vietu.  
2007. gadā komanda spēlēja Polijas kausa finālā. Augstākais sasniegums *Ekstraklasa*&nbsp;— divreiz izcīnīta 5. vieta (2006. un 2012. gadā).  

Komandā ir spēlējuši Latvijas izlases spēlētāji Aleksandrs Fertovs un Vladislavs Gabovs.

## Sasniegumi
* **[[Polijas kauss futbolā|Polijas kauss]]**
** Finālisti (1): 2006–07

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne 
*  Fanu kluba mājaslapa 
* Kluba profils vietnē ''90minut.pl''
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Islandē

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Islande|Islandē]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Islandes ir iekļautas **2 vietas** (1 kultūras objekts un 1 dabas objekts), savukārt 7 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Islande Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1995. gada 19. decembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Edīte Holoveja

**Edīte Marta Holoveja** (; dzimusi kā **Kraitendena** (); 1868. gads — ) bija Lielbritānijas šahiste.

## Biogrāfija
Angļu tēlnieka Džona Dentona Kraitendena () (1834–1877) meita. Pēc Pirmā pasaules kara 1919. gadā uzvarējusi Lielbritānijas sieviešu šaha čempionātā. 1936. gadā 68 gadu vecumā vēlreiz atkārtojusi šo panākumu.

1924. gada neoficiālajā šaha olimpiādē bijusi Lielbritānijas komandas sastāvā un kļuvusi par pirmo sievieti, kas piedalījusies Pasaules šaha olimpiādēs. Tajā pašā gadā Itālijā dalījusi pirmo vietu neoficiālajā Eiropas sieviešu šaha čempionātā.

1927. gadā Londonā piedalījusies 1. Pasaules sieviešu šaha čempionātā un dalījusi 4.-5. vietu. 1935. gadā Varšavā 5. Pasaules sieviešu šaha čempionātā dalījusi 6.-7. vietu, bet 1937. gadā Stokholmā 6. Pasaules sieviešu šaha čempionātā dalījusi 10.-16. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Soļvičegodska

**Soļvičegodska** () ir pilsēta Krievijas Eiropas daļas ziemeļos, Arhangeļskas apgabala dienvidaustrumos pie Vičegdas upes. 

Sens sāls ieguves centrs. Mūsdienās kūrorts, kas izmanto vietējos minerālūdens avotus. No 17. gadsimta beigām pilsētā attīstās tradicionālais tautas mākslas veids - Usoļskas emalja. Notiek Kozjmas Prutkova humora festivāls, kurš pēc leģendas dzimis Soļvičegodskā. 

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1492. gadā un iesākumā tās nosaukums bija **Usoļska** (*Усольск*). 15. gadsimta beigās pilsēta izplauka kā sāls ieguves centrs. Šeit attīstījās un pirmo kapitālu ar sāls tirdzniecību ieguva Krievijas impērijā vēlāk ietekmīgā Stroganovu dzimta. 1613. gada 22. janvārī Soļvičegodsku nopostīja poļu-lietuviešu neregulārais karaspēks t.s. ļisovčici (*lisowczycy*).

Soļvičegodska bija tradicionāla politisko darbinieku izsūtīšanas vieta - 20. gadsimta sākumā pilsētā dzīvoja ap 450 izsūtīto.

## Cilvēki
No 1909. līdz 1911. gadam izsūtījumā Soļvičegodskā dzīvoja Josifs Staļins.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Sanatorija "Soļvičegodska"
Edgards Kolle

**Edgards Kolle** (;  Gente —  Gente) bija Beļģijas šahists.

## Biogrāfija
1920. gados bijis labākais Beļģijas šahists. Sešas reizes uzvarējis Beļģijas šaha čempionātos (1922, 1924, 1925, 1926, 1928, 1929). Savas aptuveni 10 gadus ilgās šahista karjeras laikā piedalījies vairāk nekā 40 starptautiskajos šaha turnīros. 1924. gada neoficiālā šaha olimpiādē pārstāvējis Beļģijas komandu un galvenajā turnīrā, kas reizē bijis arī Pasaules amatieru čempionāts, izcīnījis 3. vietu aiz Hermaņa Matisona un Friča Apšenieka. 1926. gada neoficiālās šaha olimpiādes individuālajā turnīrā dalījis 7.-8. vietu ar Rihardu Reti. Tajā pašā 1926. gadā uzvarējis šaha turnīros Amsterdamā un Merano (Itālija). 1929. gadā dalījis 1. vietu tradicionālajā jaungada šaha turnīrā Hastingsā (Anglija), bet 1930. gadā uzvarējis Skarboro (Anglija) šaha turnīrā. Lielākus panākumus šahā liegusi sasniegt vājā veselība. Pārdzīvojis trīs smagas kuņģa čūlas operācijas, taču pāragri miris ceturtās operācijas rezultātā.

Atstājis nozīmīgu ieguldījumu šaha atklātņu teorijā. Izstrādājis oriģinālu balto figūru attīstības sistēmu dāmas bandinieka atklātnē (d2-d4, Zg1-f3, e2-e3, c2-c3, Zb1-d2, Lf1-d3 ar turpmāko e3-e4), kuru vēlāk papildinājis cits beļģu šahists Džordžs Koltanovskis, tāpēc šaha literatūrā tā nereti tiek dēvēta arī par Kolles—Koltanovska sistēmu.  Arī mūsdienās šī attīstības sistēma nav zaudējusi savu popularitāti, jo ļauj baltajiem izvairīties no sarežģītiem atklātņu variantiem un ir iespējama uz visiem melno figūru izvietojumiem. No mūsdienu šaha lielmeistariem to bieži ir lietojuši Pīa Kramlinga un Arturs Jusupovs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mācītājmuiža (Džūkstes pagasts)

**Mācītājmuiža** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Džūkstes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1,6 km uz austrumiem no pagasta centra Džūkstes, 31,1 km no novada centra Tukuma un 69,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1450 (Lancenieki–Džūkste–Lestene).

## Atsauces
Pēteri (Džūkstes pagasts)

**Pēteri** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Džūkstes pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā 9,4 km no pagasta centra Džūkstes, 34,6 km no novada centra Tukuma un 67,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, pie Pienavas upes. Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko muižu (*Peterhof*).

## Atsauces
Kotlasas rajons

**Kotlasas rajons** () ir Krievijas Arhangeļskas apgabala administratīvais rajons apgabala dienvidaustrumu daļā. Rajons robežojas ar Arhangeļskas apgabala Ustjas rajonu rietumos, Krasnoborskas rajonu ziemeļos, Ļenas rajonu ziemeļaustrumos un Viļedas rajonu austrumos, Kirovas apgabala Luzas rajonu dienvidaustrumos, kā arī Vologdas apgabala Veļikijustjugas rajonu dienvidos. Rajons robežojas arī ar diviem pilsētas municipālajiem viedojumiem: Korjažmu un Kotlasu.

Kotlasas rajona Svjaticas ciemā dzimis ceļotājs Jerofejs Habarovs (*Ерофей Павлович Хабаров-Святитский*, 1603—1671), bet Medvetku ciemā — PSRS admirālis Nikolajs Kuzņecovs (*Николай Герасимович Кузнецов*, 1904—1974).
Mauntinvjū

**Mauntinvjū** () ir pilsēta Silīcija ielejā, Kalifornijā, ASV.

Dibināta 1852. gadā kā diližansu stacija, 20. gadsimta pirmajā desmitgadē tā kļuva par augļu un graudu kuģniecības punktu, reliģisku grāmatu izdošanas vietu. 1940. gadā netālu no pilsētas tika izveidota pašreizējais NASA Eimsa izpētes centrs. Tas un vairākas citas iestādes veicināja elektronikas un kosmiskās aviācijas nozaru attīstību pilsētā. Mūsdienās Mauntinvjū atrodas vairāku augsto tehnoloģiju uzņēmumu, tai skaitā *[[Google]]*, *[[Mozilla Foundation]]*, *[[Symantec]]* un *[[Intuit]]*, vadība.
## Atsauces

## Ārējās saites
*
Oglenis

**Oglenis** (arī **Baložu ezers**) ir ezers Tukuma novada Džūkstes pagasta dienvidrietumu daļā. Ezeru caurtek Jāņukroga grāvis.

## Atsauces
Lāču strauts

**Lāču strauts** var būt:

*Lāču strauts - Pārupju grāvja pieteka
*Lāču strauts - Zirdzenes upītes pieteka
Lāču strauts (Pārupju grāvja pieteka)

**Lāču strauts** ir Pārupju grāvja kreisā satekupe Jelgavas un Tukuma novados. 

Iztek no Lielā Ķemeru tīreļa. Tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Pārupju grāvī. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Lestenes upe

**Lestenes upe,** arī **Lestene**, ir Džūkstes labā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Iztek no Džūksteņa purva. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Džūkstē augšpus Džūkstes ciema. Upi šķērso valsts autoceļi V1450 (Lancenieki–Džūkste–Lestene) un V1452 (Džūkste–Irlava–Jaunsāti), tās krastos atrodas Lestene un Mariņmuiža.

## Atsauces
Lēpju strauts

**Lēpju strauts** ir Pienavas labā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Pienavā lejpus Pēteriem. Vidustecē šķērso Balto purvu. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Džordžs Koltanovskis

**Džordžs Koltanovskis** (;  Antverpene —  Sanfrancisko) bija Beļģijas un ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1988).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt 14 gadu vecumā. Laika posmā no Pirmā pasaules kara beigām līdz Otrā pasaules kara sākumam bijis viens no labākajiem Beļģijas šahistiem. Četras reizes uzvarējis Beļģijas šaha čempionātos (1923, 1927, 1930, 1936). 1932. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Antverpenē, apsteidzot Salo Floru. 1934. gadā starptautiskajā šaha turnīrā Barselonā dalījis pirmo vietu ar Saveliju Tartakoveru un Andoru Lilientālu, bet gadu vēlāk turpat dalījis pirmo vietu ar Salo Floru.

Kļuvis pazīstams ar saviem "aklajiem" simultānspēles seansiem. 1930. gadā Antverpenē uzstādījis tā laika pasaules rekordu, kad spēlējis, neskatoties uz galdiņu, ar 30 dalībniekiem (+20, =10). 1937. gadā Edinburgā pārspējis šo savu rekordu, spēlējot, neskatoties uz galdiņu, ar 34 dalībniekiem (+24, =10).

Sākoties Otrajam pasaules karam, bijis spiests doties emigrācijā. Nonācis Sanfrancisko, kur apmeties uz dzīvi un kļuvis par laikraksta *San Francisco Chronicle* šaha nodaļas vadītāju. Savas šaha žurnālista karjeras 52 gados publicējis vairāk nekā 19 tūkstošus rakstu, kā arī daudzas grāmatas par šahu, no kurām populārākā ir bijusi šaha atklātnei veltītais pētījums — "Kolles sistēma" (). Sastādījis arī vairākas šaha kompozīcijas, kurās izmantojis savu praktiskās spēles pieredzi.

Pārstāvējis Beļģijas un ASV komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (1927-1928, 1952). Komandu un individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1972) medaļas;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1924. gadā.

Par sasniegtajiem rezultātiem turnīros pirms Otrā pasaules kara FIDE 1950. gadā Koltanovskim kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1988. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) goda nosaukumu. 1960. gadā kļuvis par FIDE starptautisko arbitru. Bijis ASV šaha federācijas prezidents (1975—1978).

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Gerards Oskams

**Gerards Oskams** (;  Hāga — ) bija Nīderlandes šahists.

## Biogrāfija
No 1900. gadu sākuma līdz 1920. gadu vidum bijis viens no vadošajiem Nīderlandes šahistiem. 1900. gadā Groningenā uzvarējis neoficiālajā Nīderlandes šaha čempionātā. 1904. gadā Leuvardenas šaha turnīrā bijis otrais. 1907. gadā Hāgas šaha turnīrā izcīnījis otro vietu, bet Utrehtas šaha turnīrā ieņēmis trešo vietu.

Pirmā pasaules kara laikā neitrālajā Nīderlandē uzvarējis šaha turnīros Hāgā (1917), Sheveningenā (1917), Roterdamā (1918) un Hertogenbosā (1918).

Pēc Pirmā pasaules kara dalījis 1.-4. vietu šaha turnīrā Busumā (1921) un uzvarējis šaha turnīrā Groningenā (1925). Kopā ar nākamo Pasaules šaha čempionu Maksu Eivi un nākamo FIDE prezidentu Aleksandru Rību pārstāvējis Nīderlandi 1924. gada neoficiālajā šaha olimpiādē.

1906. gadā kā tieslietu maģistrs beidzis Amsterdamas Universitāti un vēlākajos gados Roterdamā strādājis par advokātu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džīns Vailders

**Džeroms Silbermans** (; dzimis , miris ), pazīstams kā **Džīns Vailders** (*Gene Wilder*), bija amerikāņu aktieris, scenārists, kinorežisors un rakstnieks.

20. gadsimta 60. gadu sākumā debitējis Brodvejā. Pēc pāris gadiem debitējis kino ar mazu lomu filmā "Bonija un Klaids" (*Bonnie and Clyde*). Filmējies vairākās Mela Bruksa filmās, tai skaitā filmā "Producenti" (1967), par lomu šajā filmā Vailderu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Vailders tēlojis arī vairākās paša režisētajās filmās. Aktiera karjeru beidzis 2003. gadā, pēc tam pievērsies grāmatu rakstīšanai.

## Ārējās saites
Rīkles dobums

235px|thumbnail|Rīkles dobuma diagramma
**Rīkles dobums** () ir kakla priekšējā daļa, kas atrodas pirms kakla skriemeļiem. To veido rīkle un balsene. Vēl nozīmīga rīkles dobuma daļa ir uzbalsenis (uzgāmurs, *epiglottis*), kas barības rīšanas brīdī noliecas uz leju, lai barība nonāktu barības vadā, bet pārējā laikā tas ir pacelts uz augšu, nodrošinot gaisa plūsmu caur balseni.

## Ārējās saites
Edmonds Lancels

**Edmonds Emils Lancels** (;  — ) bija Beļģijas šahists.

## Biogrāfija
Pēc izglītības bijis ķīmijas inženieris. Strādājis Beļģijas žurnālā *La Nation belge* par šaha žurnālistu. Pārstāvējis Beļģiju 1924. gada neoficiālajā šaha olimpiādē. 1925. gada februārī nodibinājis šaha žurnālu *L’ Echiquier*, kurā publicējušies Aleksandrs Aļehins, Savelijs Tartakovers un citi tā laika ievērojamākie šahisti. Žurnāls pastāvējis līdz 1930. gadu beigām.

Bijis pazīstams kā šaha turnīru organizētājs un tiesnesis. 1952. gadā kļuvis par FIDE starptautisko arbitru. Piedalījies arī korespondencšaha turnīros. Pārstāvējis Beļģiju 1. Pasaules korespondencšaha olimpiādē (1946—1949).

## Atsauces

## Ārējās saites
Olivers Nāsens

**Olivers Nāsens** (; dzimis ) ir Beļģijas šosejas riteņbraucējs.

2015. gada novembrī tika paziņots par Nāsena pievienošanos **' komandai nākamajā sezonā. Viņš tika iekļauts komandas pieteikumā [[2016. gada Tour de France]]. **' komandai paziņojot par likvidēšanos, Nāsens uz nākamo sezonu parakstīja līgumu ar Francijas komandu **. 2016. gada augustā uzvarēja *[[Bretagne Classic]]* sacensībās.

2017. gadā uzvarējis Beļģijas čempionātā grupas braucienā.

2018. gadā atkārtoti uzvarēja ''Bretagne Classic'' sacensībās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Purpura alveja

**Purpura alveja** (*Aloe purpurea*) ir alveju ģints suga, kas endēma Maurīcijai.

Maurīcijā pazīstama arī ar nosaukumu ***mazambron marron*** vai ***mazambron***. Atšķirībā no pārējo alveju sēklām, Indijas okeāna rietumu daļas salās alvejām ogu sēklas ir bez lidspārniņiem, un tās ir izdalītas atsevišķā grupā *[[Lomatophyllum]]*.

## Apraksts
[thumb|left|Purpura alveja (kreisajā pusē) un ''[Aloe tormentorii''.]]
Daudzgadīgs sukulentu augs. Ziedi aug uz taisna stumbra, kas var sasniegt līdz pat 3 m augstumu. Tas sugu atšķir no tuvi radniecīgās Ganerskveinas alvejas, kura stumbrs ir ložņājošs. Vienam un tam pašam augam var būt gan dzelteni, gan sārti ziedi.

Stumbra augšdaļā blīva garu un šauru, vairāk nekā 20 lapu rozete. Salīdzinājumā ar Ganerskveinas sugu, lapas plānākas un mazāk gaļīgas, vairāk ieliektas un sarkanīgākas, to malu klāj sarkani dzeloņi.

## Izplatība
Sastopama sausos mežos, sausās klinšainās nogāzēs, augstkalnu plato. Pirms kolonizācijas bija visā Maurīcijā izplatīta suga.

## Atsauces

## Literatūra
* The Native Plants and Animals of Mauritius. The Mauritian Wildlife Foundation. 
* Augu ģeogrāfija un daudzveidība. Normunds Priedītis. Apgāds Zvaigzne ABC, 2009.
Burjatu valoda

**Burjatu valoda** (pašnosaukums — *буряад хэлэн, ᠪᠣᠷᠢᠶᠠᠳ ᠬᠡᠯᠡ* ) ir mongoļu valodu saimes valoda, kurā galvenokārt runā burjati. Tā tiek klasificēta arī kā mongoļu valodas dialekts. 

Burjatu valoda ir izplatīta Baikāla ezera apkārtnē pie Krievijas—Mongolijas robežas — teritorijā, kur galvenokārt dzīvo burjati. Tā ir Burjatijas, Krievijas federālās republikas, oficiālā valoda. Neliela daļa no cilvēkiem, kas runā burjatu valodā, dzīvo arī Mongolijā un Ķīnā. Krievijas burjatu valoda ir kļuvusi par burjatu valodas literāro valodu, kas tiek pierakstīta kirilicā. Vēl tiek izdalītas Mongolijas burjatu valoda un Ķīnas burjatu valoda.

Kopējais burjatu valodā runājošo skaits ir aptuveni 300 000. Saskaņā ar 2010. gada Krievijas tautas skaitīšanas datiem Burjatijas Republikas teritorijā tikai 13,7% iedzīvotāju runā burjatu valodā (2002. gadā — 23,6%). Arī pašu burjatu vidū Krievijā saskaņā ar statistikas datiem pēdējo desmitgažu laikā ir ievērojami samazinājies dzimtās valodas lietotāju īpatsvars — no 81,4 % līdz 43,6 %.

## Vikipēdija burjatu valodā
Vikipēdijā ir burjatu valodas sadaļa, kas pirmo reizi tika rediģēta 2010. gadā. 2023. gada 18. jūnijā šajā sadaļā bija 2773 raksti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Apustulis Tadejs

**Tadejs**, saukts arī par **Jūdu**, bija viens no divpadsmit Jēzus Kristus apustuļiem.

Daļa kristiešu uzskata, ka viņš un Jēzus brālis Jūda ir viena un tā pati persona un ka Jūda bija Jēzus brālēns, nevis brālis. Jāņa evaņģēlijā 14:22 viņš tiek nosaukts par "Jūdu (ne Iskariotu)", lai nošķirtu no Jēzus nodevēja Jūdas Iskariota.

Zinātniskā pieeja identificēšanu sarežģī, jo dažādos Jaunās Derības tekstos tiek izmantoti atšķirīgi vārdi un formas – piemēram, Lūkas evaņģēlijs un Apustuļu darbi min apustuli ar vārdu "Tadejs", kamēr Mateja evaņģēlijs lieto formu "Lebbejs ar iesauku Tadejs". Eksegēti uzskata, ka šī neskaidrība varētu būt radušās no vēlīnākas tradīcijas mēģinājuma atšķirt dažādas personas ar līdzīgiem vārdiem vai arī viņi bija viena un tā pati persona ar vairākiem vārdiem, kā tas bija izplatīts jūdu kultūrā 1. gadsimtā.

Daži teologi un baznīcas vēsturnieki arī norāda, ka identificēšana ar Jēzus brāli Jūdu balstās agrīnās kristīgās tradīcijās, īpaši Austrumu baznīcās, taču Rietumu baznīca parasti uztur šīs personas atsevišķas. Apokrifiskā literatūra, piemēram, Tadeja evaņģēlijs, vēl vairāk sarežģī šo identitāti, piedāvājot alternatīvas versijas par viņa dzīvi un misiju.

Saskaņā ar tradīciju, apustuļa Tadeja mirstīgās atliekas tika apbedītas Irānas teritorijā, kur vēlāk tika uzcelts Svētā Tadeja klosteris (*Qareh Kliseh*), viens no vecākajiem kristiešu klosteriem pasaulē, kas atrodas Rietumazerbaidžānā pie Armēnijas robežas. Klosteris ir nozīmīga svētvieta armēņiem un kopš 2008. gada iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Armēnijā
Tadejs tiek uzskatīts par vienu no pirmajiem Armēnijas kristianizētājiem. Pēc armēņu tradīcijas viņš kopā ar apustuli Bartolomeju sludināja un mira mocekļa nāvē šajā reģionā. Viņš tiek uzskatīts par vienu no Armēnijas apustuliskās baznīcas pamatlicējiem.

## Atsauces

## Ārējās saites