Turkmenistānas ģeogrāfija

thumb|Turkmenistāna satelīta attēlā
**Turkmenistānas ģeogrāfija** raksturo Turkmenistānas dabas apstākļus, reljefu, klimatu, ūdeņus, augsnes un dabas resursus. Valsts atrodas Vidusāzijas dienvidrietumos, un tai ir nozīmīga ģeogrāfiskā pozīcija starp Kaspijas jūru un Amudarjas upi.

## Ģeogrāfiskā atrašanās vieta
Turkmenistāna robežojas ar Kazahstānu ziemeļos, Uzbekistānu ziemeļos un austrumos, Afganistānu dienvidaustrumos, Irānu dienvidos un Kaspijas jūru rietumos. Valsts kopējā platība ir aptuveni 491 200 km², kas to padara par ceturto lielāko valsti Vidusāzijā.

Turkmenistānai ir piekļuve Kaspijas jūrai, kas sniedz valstij nozīmīgu ģeopolitisku un ekonomisku priekšrocību, tostarp iespēju attīstīt energoresursu transportu un tirdzniecības ceļus starp Āziju un Eiropu. Pie Kaspijas jūras atrodas svarīgas pilsētas, piemēram, Turkmenbaši un Avazas kūrorta zona, kas tiek attīstīta kā tūrisma centrs.

## Reljefs
Lielāko daļu teritorijas aizņem Karakuma tuksnesis, kas klāj ap 70 % valsts. Šis tuksnesis ir viens no lielākajiem tuksnešiem pasaulē. Turkmenistānas ziemeļrietumos atrodas Ustjurtas plato, bet dienvidos paceļas Kopetdaga kalni, kas veido dabisku robežu ar Irānu. Augstākais punkts valstī ir Airas kalns (2942 m virs jūras līmeņa).

## Klimats
[thumb|Turkmenistānas karte ar [Kepena klimata klasifikācija|Kepena klimata klasifikācijas zonām]]
Turkmenistānai raksturīgs kontinentālais klimats ar ļoti karstām vasarām un aukstām ziemām. Vasaras temperatūra bieži pārsniedz +40 °C, bet ziemā dažos reģionos tā var pazemināties līdz –10 °C. Nokrišņu daudzums ir neliels — vidēji 80–300 mm gadā, lielākoties ziemas un pavasara mēnešos.

## Iekšējie ūdeņi
[thumb|[Garabogazkels Turkmēnistānas rietumos (attēls no kosmosa)]]
Galvenā valsts upe ir Amudarja, kas plūst gar Turkmenistānas ziemeļaustrumu robežu un ir galvenais ūdens avots lauksaimniecībai. Lai apūdeņotu tuksneša teritorijas, 20. gadsimta vidū tika izveidots Karakumu kanāls, viens no garākajiem kanāliem pasaulē. Valsts dienvidrietumos atrodas vairāki sāls ezeri, tostarp Sarigamišs un Garabogazkels, kas savienots ar Kaspijas jūru.

## Augsne un veģetācija
Turkmenistānā dominē tuksneša un pus­tuksneša augsnes — smilšainas un mālainas, ar nelielu auglību. Tās tiek izmantotas lauksaimniecībā galvenokārt ar apūdeņošanu. Dabiskā veģetācija sastāv no sāļaugiem, tuksneša krūmiem un stepes augiem. Kalnu reģionos sastopami arī nelieli meži un augstkalnu pļavas.

## Dabas resursi
Turkmenistāna ir viena no bagātākajām valstīm Centrālajā Āzijā pēc dabas resursu krājumiem. Valstī atrodas ievērojami dabasgāzes un naftas krājumi, kas veido valsts ekonomikas pamatu un galveno eksporta avotu. Lielākās dabasgāzes atradnes atrodas Galkiniša laukā, kas ir viens no lielākajiem gāzes atradņu kompleksiem pasaulē. Citas nozīmīgas gāzes ieguves teritorijas atrodas Dašoguzas, Balkana un Mari reģionos.

Naftas ieguve koncentrēta galvenokārt pie Kaspijas jūras krastiem, īpaši Čeļikenes naftas laukā un Koturdepes naftas laukā. Turkmenistāna ir izveidojusi vairākus cauruļvadus, tostarp Centrālāzijas–Ķīnas gāzesvadu un Turkmenistānas–Irānas gāzesvadu, kas nodrošina eksportu uz kaimiņvalstīm un tālākiem tirgiem.

Papildus energoresursiem valstī iegūst arī citas derīgās izrakteņvielas, piemēram, sēru, sāli, marmoru, jodu, bromu un dažus metālus. Šie resursi tiek izmantoti gan vietējā rūpniecībā, gan eksportēti. Īpaši pazīstams ir Turkmenistānas baltais marmors, kas plaši izmantots valsts galvaspilsētas Ašgabata arhitektūrā.

Energoresursu ieguve un eksports nosaka Turkmenistānas stratēģisko nozīmi reģionā, padarot to par svarīgu enerģijas piegādātāju Āzijas, Tuvo Austrumu un Eiropas valstīm.

## Vides aizsardzība
Intensīva lauksaimniecība un apūdeņošanas sistēmas ir izraisījušas augsnes degradāciju un sāļošanu. Tiek īstenotas programmas, lai atjaunotu tuksneša ekosistēmas un uzlabotu ūdens resursu pārvaldību. Valstī darbojas vairākas dabas aizsargājamās teritorijas, tostarp Repeteka biosfēras rezervāts un Kugitangas nacionālais parks.

## Ģeogrāfiskais iedalījums
Administratīvi Turkmenistāna iedalās piecos vilajetos (apgabalos):

* Ahala vilajets
* Balkana vilajets
* Dašoguzas vilajets
* Lebapa vilajets
* Mari vilajets

Katrs vilajets ietver gan tuksneša, gan kalnu teritorijas, un lielākās pilsētas atrodas apūdeņotos apvidos.

## Atsauces

## Ārējās saites