open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Andrea Pizāno

**Andrea Pizāno** (; dzimis , miris  ) bija itāļu tēlnieks un arhitekts vēlīnajos viduslaikos.

Sākumā Pizāno apguva zeltkaļa amatu. Vēlāk viņš bija Džovanni Pizāno skolnieks un palīdzēja skolotājam veidot skulptūras Santa Marija della Spina baznīcai Pizā. Pēc tam Pizāno strādāja Florencē. Viņa darbos jūtama Džoto di Bondone ietekme. Starp Pizāno darbiem ir gan bronzas kalumi, gan marmora skulptūras.

1340. gadā Pizāno kļuva par darbu vadītāju Florences katedrālē. 1347. gadā viņš tika norīkots par darbu vadītāju Orvjeto katedrālē (Umbrijā).

Pizāno bija divi dēli (Nino un Tomasso), kas arī kļuva par tēlniekiem. Pazīstamākie no Pizāno skolniekiem ir Andrea Orkanja un Džovanni Baldučo.

## Atsauces

## Ārējās saites

* https://web.archive.org/web/20130511042015/http://www.artrenewal.org/pages/artist.php?artistid=3032
* http://www.thais.it/scultura/pisaandr.htm
Gotlobs Dāvids Hartmanis

thumb|250px|G.D. Hartmaņa profils uz viņa rakstu krājuma titullapas (1779).
**Gotlobs Dāvids Hartmanis** (*Gottlob David Hartmann*, 1752-1775) bija vācu literāts un filozofijas profesors Jelgavas *[[Academia Petrina]]* (1775).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1752. gada 2. septembrī Rosvagā tagadējā Bādenes-Virtembergas zemē skolotāja Izraēla Hartmaņa ģimenē. Mācījās Blauboirenes un Bebenhauzenes klostera skolās (1767-1771) un Tībingenes Universitātē (1771-1773). Šajā laikā sacerēja savas bardu dziesmas (*Bardengesänge*) un atdzejoja Horāciju. 1773. gadā aizstāvēja *Dr. phil.* grādu Erfurtes Universitātē (*Sophion oder die Bestimmung des Jünglings*).

1774. gadā viņu uzaicināja kļūt par Jelgavas akadēmiskās ģimnāzijas filozofijas profesoru. Īsu brīdi bija akadēmijas prorektors (1775). Jelgavā Hartmanis nelaimīgi iemīlējās Elīzā fon der Rekē un, līdzīgi kā Gētes "Jaunā Vertera ciešanu" varonis, 1775. gada 5. novembrī Jelgavā izdarīja pašnāvību. Apglabāts Svētās Trīsvienības baznīcā.

## Darbi
* C. J. Wagenseil. Hartmanns Professors zu Mietau, hinterlassene Schriften, gesammelt und mit einer Nachricht von seinem Leben. Gotha: Carl Wilhelm Ettinger, 1779

## Literatūra
* Otto Harnack. Werther in Kurland. Baltische Monatsschrift 35 (1888), 515-21 
* Wilhelm Lang. Gottlob David Hartmann. Ein Lebensbild aus der Sturm- und Drangzeit. In: Von und aus Schwaben. Geschichte, Biographie, Literatur. Heft 7. Stuttgart: Kohlhammer (1891) S.90—91
* E. Jenisch. Gottlob David Hartmann und die Mitauer Akademie. Baltische Monatsschrift 58 (1927), 71-99.

## Atsauces
Mangaraharas cihlīda

**Mangaraharas cihlīda**, zināma arī pēc tās latīniskā nosaukuma ***Ptychochromis insolitus***, ir cihlīdu dzimtas suga, kas endēmiska ziemeļu Madagaskaras upēm Amboaboai un Mangaraharai. Suga atradās uz izmiršanas robežas, un pastāvēja bažas, ka tā savvaļā ir izmirusi. Tomēr 2013. gadā pusizžuvušā Mangaraharas pietekā tika atrasta neliela saglabājusies populācija. Cihlīda sasniedz 5,5 cm garumu.

## Zooloģisko dārzu kolekcija
2013. gadā bija zināmas Mangaraharas cihlīdas — divi tēviņi Londonas zooloģiskajā dārzā un viena mātīte Berlīnes akvāriumā, kas nomira šī paša gada maijā. Londonas zoo vērsās ar lūgumu pie visiem speciālistiem un akvāriju zivju cienītājiem, lai atrastu mātīti pēdējiem zināmajiem šīs sugas tēviņiem. 

## Jaunatklāšana
Atbilde atnāca no zivtiņu dzimtenes Madagaskaras. Kāds vietējais biznesmenis pavēstīja, ka viņš redzējis vienu šādu cihlīdu gandrīz pilnīgi iznīcinātā tās dabiskajā vidē. Steidzīgi zoodārza organizētā ekspedīcija vienā no pusizsīkušām Mangaraharas upes pietekām atklāja nelielu saglabājušos populāciju, kurā bija arī mātītes. 18 tur mītošās cihlīdas tika izķertas un pārvietotas uz salas privāto zivju saimniecību. Londonas zooloģiskais dārzs patlaban izstrādā programmu, lai atjaunotu cihlīdu skaitu.     

## Atsauces
Amerikāņu afēra

**"Amerikāņu afēra"** () ir 2013. gada amerikāņu kriminālkomēdija, kuras režisors ir Deivids Rasels. Filmas sižets daļēji veidots pēc FIB ABSCAM operācijām 1970. gadu beigās un 1980. gadu sākumā.

Filma ir stāsts par diviem krāpniekiem, kurus FIB aģents piespiež sadarboties, lai atklātu citus krāpniekus, tai skaitā Ņūdžersijas pilsētas Kamdenas mēru. Filmā galvenās lomas attēlo Kristians Beils, Bredlijs Kūpers, Eimija Adamsa, Džeremijs Renners un Dženifere Lorensa.

"Amerikāņu afēra" pirmizrāde notika  Austrālijā. Filma tikusi atzinīgi novērtēta, Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par vienu no desmit gada labākajām filmām, tāpat tā tikusi nominēta dažādiem apbalvojumiem dažādās kategorijās. "Amerikāņu afēra" saņēma Zelta globusa balvu kā gada labākā muzikālā filma vai komēdija. Filma tika nominēta desmit Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tomēr nesaņēma nevienu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Gravitācija (2013. gada filma)

**"Gravitācija"** (, lietots arī nepareizs nosaukums **"Gravitāte"**) ir 2013. gada zinātniskās fantastikas trilleris un kosmosa drāma, kuras režisors ir Alfonso Kuarons.

Filma ir stāsts par diviem astronautiem, kuru *[[Space Shuttle]]* kosmosa kuģis tiek iznīcināts katastrofas rezultātā, un viņu cenšanos atgriezties uz Zemes. Filmā galvenās lomas attēlo Sandra Buloka un Džordžs Klūnijs.

Filmas "Gravitācija" pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā. Filma tikusi atzinīgi novērtēta, Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par vienu no desmit gada labākajām filmām, tāpat tā tikusi nominēta dažādiem apbalvojumiem dažādās kategorijās. Filma tika nominēta desmit Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām ieguva septiņas, tai skaitā Kuarons saņēma labākā režisora balvu.

Filma ir tikusi atzinīgi novērtēta arī par reālistisko atspoguļojumu, ko atzīmējuši vairāki ar NASA saistīti cilvēki, lai arī filmā ir bijušas vairākas neprecizitātes.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ronalds Fišers

Sers **Rolands Ailmers Fišers** (; dzimis , miris ) bija angļu statistiķis, evolūcijas biologs, ģenētiķis un eigēniķis.

Fišers bija viens no evolucionārās sintēzes (*modern evolutionary synthesis*) teorijas autoriem, kā arī viens no mūsdienu statistikas klasiķiem. Ričards Dokinss viņu nosaucis par "ievērojamāko biologu kopš Čārlza Darvina laikiem".

Kopš bērnības vājredzīgajam Fišeram studējot bija grūtības matemātiski pierādīt teorēmas, tomēr viņš izkopa izcilu prasmi izjust un saprast matemātiskos rezultātus, kad pēc Kembridžas Universitātes beigšanas sāka strādāt augkopības eksperimentālajā stacijā. 1925. gadā tika izdots ietekmīgais darbs statistikā *Statistical Methods for Research Workers*, bet 1930. gadā evolūcijas teorijā — *The Genetical Theory of Natural Selection*.

Jau studēdams Kembridžā kopā ar Džonu Meinardu Keinsu un Čārlza Darvina dēlu Horāciju Darvinu, nodibināja eigēnikas biedrību. Pēc Otrā pasaules kara, kad eigēnika lielā mērā bija kompromitēta, Fišers tomēr iebilda 1950. gada UNESCO deklarācijai rasu jautājumā.

## Ārējās saites
* Statistical Methods for Research Workers
12 gadi verdzībā

**"12 gadi verdzībā"** () ir 2013. gada britu/amerikāņu episka vēsturiskā drāma, kuras režisors ir Stīvs Makvīns. Filmas sižets veidots pēc Solomona Nortupa tāda paša nosaukuma 1853. gada autobiogrāfijas.

Solomons Nortups bija Ņujorkas štatā dzimis brīvs afroamerikānis, kas 1841. gadā Vašingtonā tika nolaupīts un pārdots verdzībai. Viņš 12 gadus strādāja dažādās Luiziānas plantācijās, līdz tika atbrīvots. Filmā galvenās lomas attēlo Čūetels Edžiofors, Maikls Fasbenders, Benedikts Kamberbačs, Pols Deino, Pols Džamati, Lupita Ņono, Sāra Polsone, Breds Pits un Alfre Vudarda.

"12 gadi verdzībā" pirmizrāde notika *Telluride* kinofestivālā , kinoteātros pirmizrāde notika . Filma tikusi atzinīgi novērtēta, Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par vienu no desmit gada labākajām filmām, tāpat tā ierindojās vairāku gada filmu topu desmitniekā. "12 gadi verdzībā" saņēma Zelta globusa balvu kā gada labākā drāma un BAFTA kino balvu kā labākā filma. Filma tikusi nominēta deviņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tai skaitā labākās filmas, labākā režisora, labākā aktiera, labākā otrā plāna aktiera un labākās otrā plāna aktrises kategorijā, no kurām tika saņemtas trīs (labākā filma, labākā otrā plāna aktrise, labākais adaptētais scenārijs).

2023. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma". 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "12 gadi verdzībā" ierindojās 46. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Frūtveilas stacija

**"Frūtveilas stacija"** () ir 2013. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Raiens Kūglers, kas ir viņa debija pilnmetrāžas režijā. Filmas sižets veidots pēc patiesiem notikumiem.

Filma ir par Oskaru Grāntu, kuru metro stacijā nošāva policijas virsnieks Johaness Mezērle. Filmā galvenās lomas attēlo Maikls B. Džordans, Melonija Diasa, Kevins Djūrands un Oktāvija Spensere.

Filmas "Frūtveilas stacija" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Filma ir atzinīgi novērtēta, Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par vienu no desmit gada labākajām filmām, tāpat to nominēja dažādiem apbalvojumiem dažādās kategorijās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 

* Filmas Fruitvale station apraksts
Kapteinis Filipss: Somālijas pirātu gūstā

**"Kapteinis Filipss: Somālijas pirātu gūstā"** () ir 2013. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Pols Grīngrass. Filmas sižets veidots pēc Ričarda Filipsa 2010. gada grāmatas *A Captain's Duty*.

Filma ir par 2009. gada notikumiem 440 km no Somālijas krastiem, kad somāliešu pirāti Abduvali Muses vadībā sagrāba kuģi *MV Maersk Alabama*, kā ķīlnieku paturot kuģa kapteini Ričardu Filipsu. Filmā galvenās lomas attēlo Toms Henkss un Berkhads Abdi.

"Kapteinis Filipss: Somālijas pirātu gūstā" pirmizrāde notika . Filmu atzinīgi novērtēta, Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par vienu no desmit gada labākajām filmām, tāpat tā nominēta apbalvojumiem dažādās kategorijās.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Volstrītas vilks

**"Volstrītas vilks"** () ir 2013. gada ASV biogrāfiskā melnā kinokomēdija, kuras režisors ir Mārtins Skorsēze. Filmas sižets veidots pēc Džordana Belforta memuāriem *The Wolf of Wall Street* un *Catching the Wolf of Wall Street*.

Filma ir par Ņujorkas biržas mākleri, kurš vada uzņēmumu, kas iesaistīts vērtspapīru krāpšanā un korupcijā. Filmā galvenās lomas attēlo Leonardo Di Kaprio, kā arī Džona Hills, Margo Robija un Metjū Makonahijs. Šī ir piektā Skorsēzes un Di Kaprio sadarbības filma.

"Volstrītas vilks" pirmizrāde notika  Ņujorkā. Filmu atzinīgi novērtēja, Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par vienu no desmit gada labākajām filmām, tāpat to nominēja dažādiem apbalvojumiem vairākās kategorijās. 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Volstrītas vilks" ierindojās 78. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Par Mēriju Popinsu un Benksa kungu

**"Par Mēriju Popinsu un Benksa kungu"** () ir 2013. gada ASV, Apvienotās Karalistes un Austrālijas kopražojuma vēsturiskā komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Džons Lī Henkoks.

Filma ir par *[[The Walt Disney Company|The Walt Disney Studios]]* 1964. gada filmas "Mērija Popinsa" projekta attīstību. Filmā galvenās lomas attēlo Emma Tompsone (Mērijas Popinsas tēla radītāja P. L. Traversa), Toms Henkss (Volts Disnejs), Pols Džamati, Džeisons Švarcmans, Bredlijs Vitfords un Kolins Ferels.

"Par Mēriju Popinsu un Benksa kungu" pirmizrāde notika  Londonas kinofestivālā. Filma tikusi atzinīgi novērtēta, Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par vienu no desmit gada labākajām filmām, tāpat to nominēja dažādiem apbalvojumiem dažādās kategorijās.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Stāsts par Levinu Deivisu

**"Stāsts par Levinu Deivisu"** () ir 2013. gada ASV komēdijdrāma, kuras režisori ir Džoels un Ītans Koeni. Filma ir stāsts par vienu nedēļu folkmūziķa un dziesmu autora dzīvē. Lai arī galvenais tēls Levins Deiviss ir izdomāts, sižets daļēji ir balstīts uz folkdziedātāja Deiva Van Ronka autobiogrāfiju. Filmā galvenās lomas attēlo Oskars Aizeks, Kerija Maligana, Džons Gudmens, Gerets Hedlunds un Džastins Timberleiks.

Filmas pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā, kur tā ieguva otru prestižāko apbalvojumu pēc Zelta palmas zara — *[[Grand Prix (Kannu kinofestivāls)|Grand Prix]]* balvu. Filma tikusi atzinīgi novērtēta, Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par vienu no desmit gada labākajām filmām, tāpat tā tikusi nominēta dažādiem apbalvojumiem dažādās kategorijās. 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Stāsts par Levinu Deivisu" ierindojās 11. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Dalasas pircēju klubs

**"Dalasas pircēju klubs"** () ir 2013. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors ir Žans Marks Valē.

Filma balstīta uz Rona Vudrūfa (1950—1992) biogrāfijas faktiem. Rons ir filmas galvenais varonis. Viņam 20. gadsimta 80. gados konstatēja saslimšanu ar AIDS. Izmēģinot vairākas zāles, viņš atklāja, kuras no tām pozitīvi ietekmē viņa simptomus. Taču šīs zāles nebija reģistrētas ASV Pārtikas un zāļu administrācijā. Tā kā zāles nebija legāli pieejamas, Rons sāka ievest tās Teksasā kontrabandas ceļā, organizējot "Dalasas pircēju klubu" un izplatot zāles starp kluba biedriem — tādiem pašiem ar AIDS slimiem cilvēkiem kā viņš pats.

Filmā galvenās lomas attēlo Metjū Makonahijs, Dženifere Gārnere un Džēreds Leto. Metjū Makonahijs tēlo Ronu Vudrūfu. Dženifere Gārnere un Džēreds Leto attēlo izdomātus personāžus.

"Dalasas pircēju klubs" pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā. Filma tikusi atzinīgi novērtēta, tāpat tā tikusi nominēta dažādiem apbalvojumiem dažādās kategorijās, tai skaitā sešām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām tika iegūtas trīs. Metjū Makonahijs ieguva balvu kā labākais aktieris galvenajā lomā, bet Džēreds Leto — kā labākais aktieris otrā plāna lomā. Katrs no viņiem ieguva arī Zelta globusa balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Viņa (2013. gada filma)

**"Viņa"** () ir 2013. gada ASV zinātniskās fantastikas romantiskā komēdijdrāma, kuras režisors ir Spaiks Džonzs, viņš ir arī filmas scenārija autors un viens no producentiem.

Filma ir par kādu vīrieti, kam veidojas attiecības ar inteliģentas datoroperātājsistēmas ģenerētu sieviešu balsi. Filmā galvenās lomas attēlo Vakīns Fīnikss, Eimija Adamsa, Rūnija Mara, Olīvija Vailda un Skārleta Džohansone.

"Viņa" pirmizrāde notika  Ņujorkas kinofestivālā. Filma tikusi atzinīgi novērtēta, Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par vienu no desmit gada labākajām filmām, tāpat tā tikusi nominēta dažādiem apbalvojumiem dažādās kategorijās. 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Viņa" ierindojās 84. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Spencer

***Spencer*** (arī ***Spenser***) ir uzvārds, kas apzīmē tiesas titulu izsniedzēju (*dispenser*) vai pārvaldnieku (*steward*). Agrākais piemērs ir Roberts d'Abeto, kurš 1086. gada Pastardienas grāmatā minēts kā Roberts le Dispensers ("pārvaldnieks"), vairāku apgabalu galvenais īrnieks. Sākotnēji uzvārdu parasti rakstīja kā *le Despenser*, *Dispenser* vai *Despencer* — īpaši tādos darbos kā Pastardienas grāmata un Skotijas Ragmana ruļļos 1291. un 1296. gadā, taču pamazām tika atmests gan *le*, gan neuzsvērtā pirmā zilbe, izveidojoties par *Spencer*.

Kā amata uzvārds *Despenser*/*Spencer* ģimenēm varēja būt radies dažādās jurisdikcijās, un vienādais uzvārds neliecina par ģenealoģisku radniecību. Uzvārds *Spencer* laika gaitā kļuvis biežāk sastopams. 19. gadsimtā tas kļuva populārs arī kā vārds, jo īpaši Amerikas Savienoto Valstu vairāk anglizētajos apgabalos.

*Spencer* var būt:

* Spensere — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Spensers — uzvārds vīriešu dzimtē.
Veķis

thumb|''Veķis cīņā ar deviņiem krieviem'', K. Krauzes ilustrācija.
**Veķis** (latīņu: *Veko*) bija Tālavas latgaļu karotājs 13. gadsimta sākumā. Viņa brālis bija Roboams, kas Indriķa Livonijas hronikā nosaukts "*par vienu no drosmīgākajiem letiem*".

1208. gadā Roboams aizstāvēja Beverīnas pili pret igauņiem un, iespējams, abu brāļu dzimtais novads bija Trikāta, kur atradās Tālavas valsts centrs.

* 1217. gada 21. septembrī Svētā Matīsa dienas kaujā ar Sakalas igauņiem Veķis nogalināja igauņu karavadoni Lembitu: "*Un Veko, Roboama brālis, pazina Lembitu, metās viņam pakaļ un nogalināja viņu*". 
* krita 1218. gada augustā kaujā pie Puides pret Novgorodas krieviem: "*Lets Veko, atspiedies pret koku, ļoti ilgi cīnījās viens pret deviņiem krieviem, beigās, ievainots no mugurpuses, krita un nomira"*.

Šajā kaujā ap 16 000 vīru lielais krievu karaspēks, kuru "*Novgorodas lielkņazs divu gadu laikā bija vācis kopā pa visu Krievzemi, ar labākajiem ieročiem, kādi vien bija Krievzemē"*, pret 3000 vāciešiem, līviem un latgaļiem cieta neveiksmi un, zaudējis ap 50 kritušo, atkāpās. Livoniešu pusē bez Veķa krita vēl viens vācu bruņinieks.

Zemnieku uzvārdus *Weeck, Weke, Wäcke* sastop 1638. gada zviedru arklu revīzijā no Cēsīm, Rankas un Liezeres (LVA IV, 460, 1248, 1307), kas atradušās agrākajā Tālavā. Drabešu pagastā atrodas Vēķu ezers.

## Atsauces
TKSAT-1

***TKSAT-1*** jeb ***Túpac Katari*** ir Bolīvijas pirmais pavadonis; palaists 2013. gada decembrī. Tas ir sakaru pavadonis, kas nodrošina sakaru un interneta, kā arī televīzijas un radio retranslācijas pakalpojumus Bolīvijā un apkārtējās valstīs. 

Pavadonis nosaukts Tupaka Katari vārdā, kurš bija indiāņu neatkarības kustības vadītājs 18. gadsimta beigās Bolīvijā.

*TKSAT-1* izgatavojusi Ķīnas Kosmosa tehnoloģiju akadēmija uz platformas *[[DHF 4]]* bāzes. Starta masa ir 5200 kg un izmēri 2360 × 210 × 3600 mm. Pavadonis apgādāts ar 26 Ku joslas, 2 C joslas un 2 Ka joslas raidītajiem.

Līgums par pavadoņa izgatavošanu un palaišanu tika noslēgts 2010. gada decembrī. Projekta izmaksas bija aptuveni 300 miljoni USD, no kuriem 251 miljons bija Ķīnas attīstības bankas aizdevums Bolīvijas valdībai.

## Lidojuma gaita
*TKSAT-1* tika palaists  16:42 UTC ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 3B/G2]]* no Sičanas kosmodroma.
Pēc izmēģinājumu un testēšanas fāzes, 1. aprīlī pavadonis tika nodots pasūtītājam oficiālā ceremonijā, kurā piedalījās Bolīvijas prezidents Evo Moraless.
*Túpac Katari* izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 87,2° rietumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  Satélite Túpac Katari (TKSAT-1) Agencia Boliviana Espacial
* Túpac Katari 1 (TKSat 1) Gunter Dirk Krebs
Herberts Spensers

**Herberts Spencers** (; dzimis , miris ) bija britu filozofs, biologs, antropologs, sociologs un politikas teorētiķis. Parasti tiek asociēts ar sociāldarvinisma uzskatiem, jo centās izskaidrot sabiedrības attīstību, pamatojoties uz darvinismu. 19. gadsimta beigās bija ļoti populārs filozofs angliski runājošajās valstīs, tomēr, sākoties 20. gadsimtam, interese par Spensera darbiem zuda.

## Ārējās saites

*The Internet Encyclopedia of Philosophy
Jakobs van't Hofs

**Jakobs Henriks van 't Hofs** (; dzimis , miris ) bija nīderlandiešu ķīmiķis, darbojās fizikālās ķīmijas un organiskās ķīmijas jomā. 1901. gadā viņš kļuva par pirmās Nobela prēmijas ķīmijā laureātu, to saņēma par "ķīmiskās dinamikas likumsakarību un osmotiskā spiediena šķīduma atklāšanu". Viņa atklājumi ir palīdzējuši aizsākt fizikālās ķīmijas disciplīnu kāda tā ir mūsdienās.

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Nebraska (filma)

**"Nebraska"** () ir 2013. gada ASV komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Aleksandrs Peins.

Filma ir par tēva simrgalvja un laika gaitā atsvešinājušā dēla atkalredzēšanos. Tajā galvenās lomas attēlo Brūss Derns, Vills Forte, Džūna Skviba, Steisijs Kīčs un Bobs Odenkērks.

"Nebraska" pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā, filma pretendēja uz Zelta palmas zara balvu. Filma tikusi atzinīgi novērtēta, Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par vienu no desmit gada labākajām filmām, tāpat tā tikusi nominēta dažādiem apbalvojumiem dažādās kategorijās.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Jāps de Hops Shefers

**Jāps de Hops Shefers** (; dzimis ) ir bijušais nīderlandiešu politiķis. Laikā no 2004. gada janvāra līdz 2009. gada augustam ieņēmis NATO ģenerālsekretāra amatu.

Izglītību ieguvis Leidenes universitātē. Bijis Nīderlandes Pārstāvju palātas loceklis (1986—2002), no 1997. līdz 2001. gadam bija Nīderlandes Kristīgo demokrātu partijas (*Christen-Democratisch Appèl*) līderis. 2002. gada jūlijā kļuva par ārlietu ministru Jana Petera Balkenendes vadītajā kabinetā. No amata atkāpās 2003. gada decembrī, kad kļuva par NATO ģenerālsekretāru. Viņa NATO vadības laikā organizācijai pievienojās arī Latvija. 2004. gada novembrī ticis apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni. Pēc NATO ģenerālsekretāra amata pamešanas 2009. gadā kļuva par profesoru Leidenes universitātē.

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Tucker Sno-Cat

[thumb|250px|''Tucker Cno-Cat'' [Roteras polārstacijā Antarktīdā]]
***Tucker Sno-Cat*** ir ar kāpurķēdēm aprīkots visurgājējs transportlīdzeklis, kas paredzēts ekspluatācijai sniega apstākļos šķēršļotā apvidū. Ražo Amerikas Savienoto Valstu kompānija *Tucker Sno-Cat Corporation* Medfordā, Oregonas pavalstī. No citiem līdzīga tipa sniega visurgājējiem atšķiras ar četrām neatkarīgām kāpurķēžu moduļu piekarēm. Tiek izmantoti transportam, sniega blietēšanai, sniega novākšanai, slēpošanas trašu ierīkošanai, glābšanas darbos u.c. Plaši izmantoti izpētes darbos Arktikā un Antarktikā.

*Sno-Cat* visurgājēju izstrādāja amerikāņu izgudrotājs Emits Takers *(Emmit Tucker)* laika posmā no 1938. līdz 1941. gadam, kā inovāciju izmantojot pontona tipa moduļus kā nesošo konstrukciju, ap kuru tiek montētas kāpurķēdes. Ražošanā visurgājējs ieviests pēc 2. pasaules kara.

## Galerija

Attēls:1949-Tucker-Sno-Cat.jpg|1949. gada *Sno-Cat* modelis ar divām kāpurķēdēm un divām slēpēm
Attēls:Allan's-Tucker-323.jpg|Agrīns divu kāpurķēžu *Tucker 323 Sno-Cat*
Attēls:Tucker SNO-CAT.JPG|Britu Sadraudzības Transantarktiskajā ekspedīcijā izmantotais *743 Sno-Cat* muzejā Londonā
Attēls:Tractor Expedición Polar Argentina 1965, Flag Day 2006, Rosario, Argentina.jpg|Argentīnas 1965. gada Dienvidpola ekspedīcijā izmantotais *743 Sno-Cat* Karoga dienas parādē Rosario 2006. gadā
Attēls:Terra-Track.jpg|Mūsdienu *Terra-Track* modelis
Attēls:Antarctica WAIS Divide Field Camp 20.jpg|Antarktīdas traversam ar sniega lāpstu un plaisu detektoru aprīkots *Sno-Cat*


## Atsauces

## Ārējās saites

* Tucker Sno-Cat Corporation mājaslapa
* The Oregon Encyclopedia. Tucker Sno-Cat
* Classic Sno-Cat homepage
Džordžs Herberts Mīds

**Džordžs Herberts Mīds** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu filozofs, sociologs un psihologs. Saistīts ar Čikāgas Universitāti un pragmatisma tradīciju. Viens no sociālās psiholoģijas un amerikāņu socioloģijas kā tādas pamatlicējiem.

No 1887. gada neilgu laiku mācījies Hārvarda Universitātē, 1888. gadā devās uz Leipcigu, kur papildinājies pie Vilhelma Vunta. No 1891. līdz 1894. gadam strādāja Mičiganas Universitātē, bet pēc tam līdz pat nāvei 1931. gadā — Čikāgas Universitātē. Dzīves laikā nepublicēja nevienu grāmatu, vēlāk tika izdoti Mīda darbu apkopojumi, pamatojoties uz rakstiem, lekcijām un pierakstiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Torsteins Veblens

**Torsteins Bunde Veblens** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu ekonomists un sociologs, institucionālisma ekonomiskās skolas redzams pārstāvis. Pazīstamākais Veblena darbs ir 1899. gadā publicētā grāmata "Bezdarbīgās šķiras teorija" (*The Theory of the Leisure Class*). Redzams nemarksistisks kapitālisma kritiķis.

1884. gadā ieguva doktora grādu Jeila Universitātē ar diplomdarbu *Ethical Grounds of a Doctrine of Retribution*. 1900. gadā ieguva profesora palīga vietu Čikāgas Universitātē. 1899. gadā publicēja grāmatu "Bezdarbīgās šķiras teorija" (*The Theory of the Leisure Class*), bet 1904. gadā — *The Theory of Business Enterprise*, kas padarīja viņu pazīstamu. 1906. gadā pārgāja uz Stenforda Universitāti, bet drīz to pameta. No 1911. līdz 1918. gadam darbojās Misūri Universitātē. Pēc Pirmā pasaules kara bija viens no augstskolas t.s. Jaunās skolas (*The New School*) Ņujorkā dibinātājiem.

## Ārējās saites
Gravity Falls

***Gravity Falls*** ir ASV animācijas seriāls, ko producēja *[[Disney Television Animation]]* un pirmoreiz to pārraidīja kanālā *[[Disney Channel]]*, bet no  līdz  kanālā *[[Disney XD]]*. Seriāls stāsta par brāļa Dipera un māsas Meibelas piedzīvojumiem vasaras brīvlaikā. Viņi devušies pie tēvoča Stena uz nelielu pilsētiņu Gravitifolsu, lai palīdzētu tam veikala darbos. Pilsēta ir apsēsta ar dīvainiem notikumiem un lietām, kas aprakstītas slepenā grāmatā. Animācijas seriāla oficiālā pirmizrāde notika  Amerikas Savienotajās Valstīs kanālā *Disney Channel*.

Animācijas seriāla veidotājs Alekss Hiršs vispirms izveidoja 11 minūtes garu studenta filmu Kalifornijas mākslas institūtā. Šo ideju viņš piedāvāja *Disney Channel* kanālam. Pēc līguma noslēgšanas seriālu sāka pārraidīt 2012. gada vasarā.

 tika pasūtīta animācijas seriāla otrā sezona, seriāla veidotājs par to paziņoja savā *[[Twitter]]* profilā, bet *Disney* to oficiāli neatklāja līdz , tikai četras dienas pirms pirmās sezonas noslēguma sērijas.  paziņoja, ka sērijas pārraidīs gan kanālā *Disney Channel*, gan kanālā *Disney XD*.  paziņoja, ka otrās sezonas pirmizrāde notiks  kanālā *Disney Channel* un  kanālā *Disney XD*, tomēr lielāko daļu otrās sezonas sēriju vispirms rādīja kanālā *Disney XD* un seriāls pamazām pārgāja pilnībā uz šo televīzijas kanālu.

 paziņoja, ka Dž. K. Simmons ierunās Stena dvīņu brāli, kas parādīsies kā jauns tēls otrajā animācijas seriāla sezonā.

 seriāla veidotājs paziņoja, ka otrā sezona būs animācijas seriāla noslēdzošā. Šo lēmumu viņš pieņēma neatkarīgi no *Disney*, lai saglabātu seriāla kvalitāti. Animācijas seriāls noslēdzās ar vienu stundu garu īpašo sēriju, kuras pirmizrāde bija . Pirms pēdējās sērijas pirmizrādes  *Disney XD* pārraidīja 68 stundu garu maratonu ar visām seriāla sērijām, kurā seriāla 39 sērijas kanāls atkārtoti pārraidīja četras reizes.  kanāls pārraidīja stundu ilgu īpašo sēriju, kas ļāva ieskatīties animācijas seriāla veidošanas procesā.

Sēriju veidotājs Alekss Hiršs paziņoja, ka sērijas, iespējams, atgriezīsies kā komikss vai kā īpašās sērijas.

## Stāsts
Stāsts ir par brāli Diperu un māsu Meibelu, kas dodas vasaras brīvlaikā pie tēvoča Stena uz nelielu pilsētu Gravitifolsu, kas atrodas Oregonas štatā, ASV. Viņi palīdz tēvoča *Mistery Shack* veikala darbos. Dipers atrod grāmatu par dīvainiem notikumiem un lietām, kas mīt pilsētā.

## Sērijas

## Atsauces

## Ārējās saites
Blaumaņa piemineklis

**Blaumaņa piemineklis** (**Latviešu rakstnieka Rūdolfa Blaumaņa piemineklis**) ir piemineklis latviešu rakstniekam Rūdolfam Blaumanim. Pieminekļa autors ir tēlnieks Teodors Zaļkalns.

Blaumaņa piemineklis ticis atklāts  Rīgas Kanālmalas apstādījumos. Šis ir pirmais sabiedriskais piemineklis, ko kāds latviešu mākslinieks veidojis latviešu kultūras darbiniekam. 1939. gadā tas ticis pārvietots uz skvēru Krišjāņa Barona un Blaumaņa ielas krustojumā uz 2,55 metrus augsta postamenta. 1947. gada februārī tas atkal tika pārvietots, šoreiz uz sākotnējo tā atrašanās vietu, savukārt 2001. gada oktobrī pieminekli pārvietoja nedaudz tuvāk kanāla tiltam. Tas ir Valsts nozīmes mākslas piemineklis un Valsts nozīmes vēstures piemineklis.

Piemineklis ir 3,2 metrus augsts, 1,65 metrus plats un 2,1 metru garš.

Uzraksts uz pieminekļa:

## Atsauces
Veru (tautība)

**Veru** (, ) ir Verumā vēsturiskā apriņķa iedzīvotāji. 

Pēc pētījumu datiem, pasaulē dzīvo apmēram 70 000 veru un gandrīz visi no tiem pastāvīgi dzīvo Igaunijā. Par veru sevi sauc ne tikai Veru apriņķa iedzīvotāji, bet arī daudzi Tallinas, Tartu un citu Igaunijas pilsētu iedzīvotāji. 

Vēsturiski veru runā veru valodā. Valodnieku viedoklis par veru valodu ir atšķirīgs – vieni uzskata veru valodu par atsevišķu valodu, citi – par igauņu valodas dialektu. Veru valodai ir sava literārā valoda. Mūsdienās veru valodas popularitāte starp veru tautības pārstāvjiem aug. Galvenokārt tas notiek pateicoties Igaunijas valdībai un Veru institūtam, kas tika izveidots, lai uzturētu un attīstītu veru valodu, kā arī veru tautības kultūru.

## Ārējās saites

* Informācija par Veru vietnē ''Eurominority''
* Veru institūta mājaslapa
* http://www.rahvakultuur.ee
*
Lielais Getsbijs (filma)

**"Lielais Getsbijs"** () ir 2013. gada ASV un Austrālijas kopražojuma drāmas filma, kuras režisors ir Bazs Lurmens. Filmas sižets veidots pēc Frānsisa Skota Ficdžeralda 1925. gada tāda paša nosaukuma romāna. "Lielais Getsbijs" ir veltījums Ficdžeralda 116. dzimšanas dienai.

Filma ir par miljonāru Džeju Getsbiju un viņa kaimiņu Niku, kas raksta stāstu par tikšanos ar Getsbiju. Tajā galvenās lomas attēlo Leonardo Di Kaprio, Tobijs Magvairs, Kerija Maligana, Džoels Edžertons, Aila Fišere un Džeisons Klārks.

"Lielais Getsbijs" pirmizrāde notika  Austrālijā. Filma saņēma dažādus kritiķu vērtējumus, tomēr guva finansiālus panākumus, tās ieņēmumi pārsniedz 350 miljonus. Filma "Lielais Getsbijs" nominēta vairākām balvām dažādās nominācijās.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dž. P. Morgans

**Džons Pīrponts "Dž P." Morgans** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu finansists, baņķieris, filantrops un mākslas kolekcionārs. Viens no redzamākajiem ASV finansistiem 19. gadsimta beigās—20. gadsimta sākumā.

Dzimis velsiešu izcelsmes amerikāņu finansista ģimenē. Apguvis izglītību Eiropā. Pēc tēva nāves 1890. gadā pārņēma tēva biznesu. 1892. gadā veica vairāku uzņēmumu konsolidāciju, izveidojot kompāniju *[[General Electric]]*. 1901. gadā konsolidācijas rezultātā izveidoja *[[U.S. Steel]]*. 1907. gada oktobrī ASV sākās biržas panika. Krīzei padziļinoties, Dž. P. Morganam, ieguldot personīgos līdzekļus un pārliecinot citus finansistus darīt to pašu, izdevās pārvarēt šo krīzi. Lielā mērā reaģējot uz šo krīzi 1913. gadā ASV tika izveidota Federālo rezervju sistēma. 1913. gadā Morgans atstāja biznesu dēlam Dž. P. Morganam jaunākajam.

Morgans dibinājis kopš 1924. gada publisko Morgana bibliotēku un muzeju (*Morgan Library & Museum*) Ņujorkā.

## Ārējās saites
Johans Benjamins Kope

**Johans Benjamins Kope** (*Johann Benjamin Koppe*, 1750-1791) bija vācu teologs, Jelgavas *[[Academia Petrina]]* sengrieķu valodas profesors (1775).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1750. gada 19. augustā Dancigā. Mācījās Dancigas ģimnāzijā, studēja Leipcigas universitātē (1769–1772). Strādāja Getingenes universitātes filoloģijas seminārā un teoloģijas fakultātē. 1774. gadā Kopi uzaicināja kļūt par Pētera akadēmijas grieķu valodas profesoru Jelgavā, bet jau 1775. gadā viņš atgriezās Getingenes teoloģijas fakultātē un 1777. gadā ieņēma profesora vietu.   
Pazīstams ar savu 1778. gadā iespiesto četru sējumu darbu par Jauno Derību (*Novum Testamentum Graece: Perpetua Annotatione Illustratum Vol. I–IV*). 1784. gadā Kope devās uz Gotu Tīringenē, kur strādāja par Saksijas-Gotas-Altenburgas hercogistes luterāņu virsmācītāju, konsistorijas padomnieku un ģenerālsuperintendentu. No 1788. gada bija Hoijas grāfistes galma mācītājs, konsistorijas padomnieks un ģenerālsuperintendents tagadējās Lejassaksijas teritorijā, izveidoja Hannoveres zemes katķismu.    
Miris 1791. gada 12. februārī Hannoverē.

## Darbi
* *Genauere Bestimmung des Erbaulichen im Predigen: zur Ankündigung des von Sr. Königl. Majestät auf der Georg Augustus Universität gnädigst gestifteten Prediger Seminariums.* Göttingen: Verlag Johann Christian Dieterich, 1778
* *Verzeichnis einer Sammlung von theologischen, historischen, philosophischen, philologischen und juristischen Büchern des Consistorialrath Koppe.* 1791
* *Predigten: Nach seinem Tode herausgegeben. : 2. Sammlung.* Göttingen: Verlag Johann Christian Dieterich, 1793
Heinrihs Frīdrihs Jēgers

**Heinrihs Frīdrihs Jēgers** (*Heinrich Friedrich Jäger*, 1747-1811) bija vācu jurists, Jelgavas *[[Academia Petrina]]* vēstures profesors (1775—1789). Akadēmijas prorektors (1779—1780, 1787—1788).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1747. gada 14. martā Nirtingenes (*Nürtingen*) (tagad Bādene-Virtemberga) pilsētas ārsta Georga Frīdriha Jēgera ģimenē. Studēja tieslietas Tībingenes Universitātē.

Strādāja Virtembergas hercogistes zemes tiesā Štutgartē par advokātu. 1774. gadā H. F. Jēgeru uzaicināja kļūt par Pētera akadēmijas vēstures profesoru Jelgavā. Apprecējās ar mācītāja Paca atraitni Annu Elizabeti, dzimušu Vinteri.

1789. gadā viņš devās atpakaļ uz savu dzimteni, kur bija Hiršavas klostera (*Kloster Hirschau*) priekšnieks tagadējā Tībingenes pilsētā.

Miris 1811. gadā.

## Atsauces
Varenais no Oza zemes

**"Varenais no Oza zemes"** () ir 2013. gada ASV fantāzijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Sems Reimi. Filmas sižets veidots pēc Laimena Frenka Bauma grāmatām par Oza zemi. Tās darbība notiek 20 gadus pirms grāmatas "Brīnumainais burvis no Oza zemes" notikumiem.

Filma ir par iluzionistu Oskaru Digsu, kas nokļūst Oza zemē, kur sastop trīs raganas: Teodoru, Evanoru un Glindu. Digsam jācenšas glābt Oza zemi. Filmā galvenās lomas attēlo Džeimss Franko, Mila Kūnisa, Reičela Vaisa, Mišela Viljamsa, Zeks Brefs, Bills Kobss, Džoija Kinga un Tonijs Kokss.

"Varenais no Oza zemes" pirmizrāde notika  Holivudā. Filma nominēta dažādām balvām dažādās nominācijās.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Johans Gabriels Švemšuhs

**Johans Gabriels Švemšuhs** (*Johann Gabriel Schwemschuch*, 1733—1803) bija Kurzemes un Zemgales hercogistes luterāņu mācītājs, teoloģijas profesors Jelgavas akadēmiskajā ģimnāzijā (1775—1798).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1733. gada 19. decembrī Bārtenšteinā aptiekāra Gabriela Švemšuha un viņa sievas Marijas ģimenē. Mācījās skolā Bārtenšteinā, studēja filoloģiju un teoloģiju Kēnigsbergas Universitātē (1750—1755). 1755. gadā sāka strādāt par mājskolotāju Kurzemes un Zemgales hercogistē, 1762. gadā par Mazirbes (*Irben*) draudzes mācītāju. 1769. gadā apprecējās ar atraitni Zuzannu Elizabeti Šēleri.

1770. gadā viņš pārcēlās uz dzīvi Jelgavā, kur bija latviešu Sv. Annas baznīcas draudzes diakons (1770—1785), 1774. gadā viņu uzaicināja kļūt par Jelgavas akadēmiskās ģimnāzijas teoloģijas profesoru. Bija akadēmijas prorektors (1781—1782 un 1788—1789).

Miris 1803. gada 15. martā Jelgavā.

## Atsauces
Vitālijs Ļevčenkovs

**Vitālijs Ļevčenkovs** (; dzimis , miris ) bija Latvijas krievu izcelsmes šahists, PSRS sporta meistars (1976), FIDE meistars (1995).

## Šahista karjera
Šahu iemācījies spēlēt 11 gadu vecumā. 1965. gadā izpildījis meistarkandidāta normu un izvirzījies labāko Latvijas jauno šahistu skaitā. 1969. gadā PSRS komandu kausā Groznijā pārstāvējis Latvijas izlasi pie jauniešu galdiņa. Rīgas čempions šahā 1970., 1971. un 1975. gadā. 1971. gadā pirmo reizi uzvarējis sporta biedrības «Daugava» šaha čempionātā. 1976. gadā dalījis 2.-3. vietu atklātajā Latvijas šaha kluba čempionātā un izpildījis PSRS sporta meistara normu. 
1977. gadā tikai par puspunktu atpaliekot no uzvarētāja Vladimira Kirpičņikova dalījis 2.-3. vietu Latvijas meistaru turnīrā, kas bija atlases sacensības Jūrmalas starptautiskajam šaha turnīram 1978. gadā. 1970. gadu beigās un 1980. gadu sākumā bijis viens no spēcīgākajiem Latvijas šaha meistariem. 1981. gadā atkārtoti uzvarējis «Daugavas» šaha čempionātā sīvā cīņā apsteidzot toreizējo Latvijas šaha čempionu  Aleksandru Voitkēviču.
Pēc šī panākuma kvalificējies PSRS šaha čempionāta pusfinālam Mikolajivā, kur spēcīgā konkurencē palicis 14. vietā.
Daudzkārtējais Latvijas šaha čempionāta finālturnīru dalībnieks. Labākie rezultāti - dalīta 5.—6. vieta 1980. gadā un dalīta 4.—5. vieta 1981. gadā. Latvijas komandas «Daugava» sastāvā piedalījies PSRS komandu kausos 1971., 1976. un 1980. gados. 2012. gadā izcīnījis 6. vietu Eiropas senioru ātrā šaha čempionātā.

Beidzis Rīgas Politehnisko institūtu (tagad Rīgas Tehnisko universitāti). Pēc profesijas inženieris.

Miris pēc ilgstošas slimības.

## Vietas Latvijas šaha čempionātos
* 1970. gads - 10. vieta.
* 1971. gads - 10.-11. vieta.
* 1976. gads - 8.-10. vieta.
* 1980. gads - 5.-6. vieta.
* 1981. gads - 4.-5. vieta.
* 1986. gads - 7. vieta.
* 1987. gads - 11.-13. vieta.
* 1988. gads - 12. vieta.
* 2001. gads - 26. vieta.
* 2004. gads - 43. vieta.
* 2014. gads - 21. vieta.
* 2018. gads - 23. vieta.
* 2019. gads - 10. vieta.
* 2020. gads - 20. vieta.
* 2021. gads - 18. vieta.
* 2022. gads - 19. vieta.
* 2023. gads - 34. vieta.

## Atsauces

## Literatūra
* Žuravļevs, N.; Dulbergs, I.; Kuzmičovs, G. (1980), Latvijas šahistu jaunrade, Rīga, Avots., 53. - 54. lpp.

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas klubu komandu šaha čempionāti)
2014. gada ziemas olimpisko spēļu vīriešu hokeja turnīra sastāvi

Šie ir 2014. gada ziemas olimpisko spēļu vīriešu hokeja turnīra izlašu sastāvi. Katra komanda spēlēm tiesīga pieteikt 3 vārtsargus un 22 laukuma spēlētājus.

## A grupa

### 

### 

### 

### 

## B grupa

### 

### 

### 

### 

## C grupa

### 

### 

### 

### 

## Traumētie spēlētāji
Šis ir to spēlētāju uzskaitījums, kas bija iekļauti komandu sastāvos, taču īsi pirms olimpiskajām spēlēm guva savainojumus, kā rezultātā no izlašu rindām tika svītroti.

## Ārējās saites
* 2014. gada ziemas olimpisko spēļu oficiālā mājaslapa
Biatlons 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Biatlons|Biatlonā]] ** tika sadalīti 11 medaļu komplekti — 5 vīriešiem, 5 sievietēm un 1 komplekts ir jauktajām sacensībām. Sacensības notika no 8. līdz . Šī bija pirmā reize Olimpisko spēļu vēsturē, kad sacensības notiek arī jauktajā stafetē.

## Disciplīnas

## Medaļu ieguvēji
=== Vīrieši ===

### Sievietes

### Jaukti


### Medaļu pārdale
2017. gada 27. novembrī Olgu Viluhinu un Janu Romanovu (abas no Krievijas) diskvalificēja par dopinga pārkāpumiem. 2017. gada 1. decembrī diskvalificēja arī viņu komandas biedri Olgu Zaicevu. 2020. gada 24. septembrī Sporta arbitrāžas tiesa atcēla sankcijas Viluhinai un Romanovai, bet atstāja spēkā Olgai Zaicevai. Līdz ar to sieviešu stafetes komandu diskvalificēja. Medaļas Starptautiskā Olimpiskā komiteja pārdalīja 2022. gada 19. maijā. Čehijas komandai, kas līdz ar to ieguva bronzu, medaļas pasniedza  Pasaules kausa posma laikā Nove Mesto.

Sākotnēji zelta medaļu vīriešu stafetē bija izcīnījusi Krievijas komanda. 2020. gada februārī Starptautiskā Biatlona savienība paziņoja, ka dopinga pārkāpuma dēļ Jevgeņijs Ustjugovs un līdz ar to arī Krievijas vīriešu stafetes komanda ir diskvalificēti no 2014. gada olimpiskajām spēlēm. Sportista pārstāvji iesniedza apelāciju, bet 2024. gada septembrī Sporta arbitrāžas tiesa to noraidīja. Tika izskatīti arī agrākie J. Ustjugova antidopinga pārkāpumi, ieskaitot 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs izcīnītās medaļas. Ustjugovs lēmumus pārsūdzēja Šveices Federālajā tribunālā, bet 2025. gada maijā tas noraidīja Ustjugova apelāciju. 2025. gada septembrī Starptautiskās Olimpiskās komitejas valde apstiprināja medaļu pārdali.

## Medaļu kopvērtējums

## Latvija

Soču olimpisko spēļu biatlona sacensībās startēja divi Latvijas pārstāvji.

;Vīrieši

;Sievietes

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Bobslejs 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Bobslejs|Bobslejā]] ** tika sadalīti 3 medaļu komplekti — 2 vīriešiem un 1 sievietēm. Sacensības notika no 16. līdz .

## Medaļu ieguvēji
=== Vīrieši ===

### Sievietes


## Medaļu kopvērtējums

## Latvija

Soču olimpisko spēļu bobsleja sacensībās startēja deviņi Latvijas pārstāvji (no kuriem viens bija rezervists).

Kā rezervists bija Intars Dambis.

## Ārējās saites
*
Daiļslidošana 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Daiļslidošana|Daiļslidošanā]] ** tika sadalīti 5 medaļu komplekti. Sacensības notika no 6. līdz . Šī bija pirmā reize Olimpisko spēļu vēsturē, kad notika komandu sacensības, līdz ar ko tika izmainīta spēļu programma, komandu sacensības tika uzsāktas dienu agrāk nekā spēļu atklāšanas ceremonija. Šī bija pirmā reize ziemas olimpisko spēļu vēsturē, kad kādas sacensības notiek pirms atklāšanas ceremonijas.

## Medaļu ieguvēji

: *Sportisti, kas piedalījās vienīgi īsajā programmā/dejā
: **Sportisti, kas piedalījās vienīgi garajā programmā/dejā

## Medaļu kopvērtējums

## Ārējās saites
*
Distanču slēpošana 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Distanču slēpošana|Distanču slēpošanā]] ** tika sadalīti 12 medaļu komplekti — 6 vīriešiem un 6 sievietēm. Sacensības notika no 8. līdz .

## Disciplīnas

## Medaļu ieguvēji
=== Vīrieši ===

### Sievietes


## Medaļu kopvērtējums

## Latvija

Soču olimpisko spēļu distanču slēpošanas sacensībās startēs trīs Latvijas pārstāvji.

;Distance

;Sprints

## Dopinga lietošanas izmeklēšana
Sakarā ar dopinga lietošanas aizlieguma pārkāpumiem Starptautiskā Olimpiskā komiteja (SOK) 2017. gada novembrī Starptautiskā olimpiskā komiteja (SOK) atņēma zelta medaļu Krievijas sportistam Aleksandram Ļegkovam 50 km slēpošanā, 4x10 km vīriešu stafetes komandai un divas Maksima Vilegžaņina gūtas sudraba medaļas 50 km un komandu sprinta distancēs.

## Ārējās saites

*  

## Atsauces
Kalnu slēpošana 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Kalnu slēpošana|Kalnu slēpošanā]] ** tika sadalīti 10 medaļu komplekti — 5 vīriešiem un 5 sievietēm. Sacensības notika no 9. līdz .

## Medaļu ieguvēji
=== Vīrieši ===

### Sievietes


## Medaļu kopvērtējums

## Latvija

Soču olimpisko spēļu kalnu slēpošanas sacensībās startēja pieci Latvijas pārstāvji.

;Vīrieši

;Sievietes

## Ārējās saites
*
Kamaniņu braukšana 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Kamaniņu braukšana|Kamaniņu braukšanā]] ** tika sadalīti 4 medaļu komplekti. Sacensības notika no 8. līdz . Pirmoreiz Olimpisko spēļu vēsturē sacensības notika arī komandu stafetē.

## Medaļu ieguvēji
=== Vīrieši ===

### Sievietes

### Jaukti


## Medaļu kopvērtējums

## Latvija

Soču olimpisko spēļu kamaniņu braukšanas sacensībās startē deviņi Latvijas pārstāvji.

;Vīrieši

;Sievietes

;Stafete

## Ārējās saites
*  
* Sacensību rezultāti
Ātrslidošana 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Ātrslidošana|Ātrslidošanā]] ** tika sadalīti 12 medaļu komplekti — 6 vīriešiem un 6 sievietēm. Sacensības notika no 8. līdz .

Sacensībās astoņus zeltus no 12 iespējamajiem izcīnīja Nīderlandes sportisti, tāpat viņi izcīnīja 23 no 36 iespējamajām medaļām. Tāpat sacensību laikā tika laboti pieci Olimpiskie rekordi.

## Disciplīnas

## Medaļu ieguvēji
=== Vīrieši ===

### Sievietes


## Medaļu kopvērtējums

## Dopinga lietošanas izmeklēšana
Sakarā ar dopinga lietošanas aizlieguma pārkāpumiem Starptautiskā Olimpiskā komiteja (SOK) 2017. gada novembrī Starptautiskā olimpiskā komiteja (SOK) Krievijas ātrslidotājai Olgai Fatkuļinai atņēma viņas izcīnīto sudraba medaļu 500 metru distancē.

## Latvija

Soču olimpisko spēļu ātrslidošanas sacensībās startēja viens Latvijas pārstāvis.

## Ārējās saites
*  

## Atsauces
Kērlings 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Kērlings|Kērlingā]] ** tika sadalīti 2 medaļu komplekti. Sacensības notika no 10. līdz . Gan vīriešu, gan sieviešu turnīrā startēja desmit komandas.

## Medaļu ieguvēji


## Medaļu kopvērtējums

## Ārējās saites
*
Skeletons 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Skeletons|Skeletonā]] ** tika sadalīti 2 medaļu komplekti. Sacensības notika no 13. līdz .

## Medaļu ieguvēji


## Medaļu kopvērtējums
Sakarā ar pamatotām aizdomām par dopinga provju viltošanu 2017. gada novembrī Starptautiskā Olimpiskā komiteja (SOK) pieņēma lēmumu atņemt 2014. gada Soču olimpiskajās spēlēs izcīnītās medaļas vairākiem Krievijas Federācijas sportistiem, līdz ar to zemāk esošais medaļu sadalījums var mainīties: 

## Latvija

Soču olimpisko spēļu skeletona sacensībās startē trīs Latvijas pārstāvji.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  
* Skeletona rezultāti
Šorttreks 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Šorttreks|Šorttrekā]] ** tiek sadalīti 8 medaļu komplekti — 4 vīriešiem un 4 sievietēm. Sacensības notiek no 10. līdz .

## Disciplīnas

## Medaļu ieguvēji
=== Vīrieši ===

### Sievietes


## Medaļu kopvērtējums

## Latvija

Soču olimpisko spēļu šorttreka sacensībās startēs viens Latvijas pārstāvis.

## Ārējās saites
*
Ziemeļu divcīņa 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Ziemeļu divcīņa|Ziemeļu divcīņā]] ** tika sadalīti 3 medaļu komplekti. Sacensības notika no 12. līdz .

## Disciplīnas

## Medaļu ieguvēji


## Medaļu kopvērtējums

## Ārējās saites
*
Tramplīnlēkšana 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Tramplīnlēkšana|Tramplīnlēkšanā]] ** tika sadalīti 4 medaļu komplekti — 3 vīriešiem un 1 sievietēm. Sacensības notika no 8. līdz . Šīs bija pirmās Olimpiskās spēles, kurās tramplīnlēkšanā sacenšas arī sievietes.

## Medaļu ieguvēji
=== Vīrieši ===

### Sievietes


## Medaļu kopvērtējums

## Ārējās saites
*
Sofija Kopola

**Sofija Karmīna Kopola** (; dzimusi ) ir amerikāņu scenāriste, režisore, producente un aktrise. Viņa ir kinorežisora Frānsisa Forda Kopolas meita.

Sāka filmēties jau bērnībā sava tēva Frānsisa Forda Kopolas filmās. Tomēr aktrises karjera apsīka pēc negatīvās kritikas un Zelta avenes balvas antibalvas par otrā plāna lomu tēva filmā "Krusttēvs 3" (1990). Tomēr kā režisore un scenāriste viņa guva atzinību. 2003. gadā saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu par labāko oriģinālscenāriju par filmu "Pazudis tulkojumā" (2003), tāpat viņa kļuva par trešo sievieti un pirmo amerikānieti, kas tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas labākās režisores balvai. 2010. gadā ar filmu "Kaut kur" (*Somewhere*) Kopola kļuva par pirmo amerikānieti un ceturto amerikāņu filmu veidotāju vispār (starp vīriešiem un sievietēm), kas saņem Venēcijas kinofestivāla galveno balvu Zelta lauvu. Par filmu "Pieviltie" (2017) ieguva Kannu kinofestivāla balvu "Labākais režisors", kļūstot par otro sievieti, kas ieguvusi šo balvu.

## Filmogrāfija
Kopolas uzņemtās filmas:
* "Jaunavu pašnāvības" (*The Virgin Suicides*; 1999)
* "Pazudis tulkojumā" (*Lost in Translation*; 2003)
* "Marija Antuanete" (*Marie Antoinette*; 2006)
* "Kaut kur" (*Somewhere*; 2010)
* "Izredzētie" (*The Bling Ring*; 2013)
* *[[A Very Murray Christmas]]* (TV filma, 2015)
* "Pieviltie" (*The Beguiled*, 2017)
* *[[On the Rocks]]* (2020)
* "Priscilla" (*Priscilla*, 2023)

## Atsauces

## Ārējās saites
Džūdija Denča

**Lēdija Džūdita Olīvija "Džūdija" Denča** (; dzimusi ) ir angļu aktrise, dziedātāja un autore.

Lielāko daļu karjeras spēlējusi teātrī, darbojusies Karaliskajā Nacionālajā teātrī, *Royal Shakespeare Company*, tāpat spēlējusi televīzijā un kino. Septiņas reizes nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai, no kurām vienu reizi balvu saņēmusi — par lomu filmā "Iemīlējies Šekspīrs" (1998) kā labākā otrā plāna aktrise. Pārējās nominācijas par lomām filmās "Misis Brauna" (*Mrs Brown*, 1997), "Šokolāde" (2000), "Airisa" (*Iris*, 2001), "Piedāvā Hendersones kundze" (*Mrs Henderson Presents*, 2005), "Piezīmes par kādu skandālu" (2006), "Filomena" (*Philomena*, 2013). Denča saņēmusi 11 BAFTA kino balvas, septiņas Lorensa Olivjē balvas, divas Zelta globusa balvas. 1988. gadā Denča saņēma Britu Impērijas ordeni, iegūstot lēdijas titulu (Britu impērijas Goda dāmas titulu). 2008. gadā Denča saņēma Eiropas Kino balvu par mūža ieguldījumu.

Denča filmējusies vairākās Džeimsa Bonda filmās, attēlojot Britu Slepenā izlūkošanas dienesta vadītājas M lomu. Pirmo reizi M lomā Denča parādījās filmā "Zeltacs" (1995). Pēc tam sekoja filmas "Rītdiena nemirst" (*Tomorrow Never Dies*, 1997), "Ar pasauli nepietiek" (*The World Is Not Enough*, 1999), "Mirsti citu dienu" (2002), "Kazino Royale" (2006), "Mierinājuma kvants" (2008) un "Operācija "Skyfall"" (2012).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites

* Džūdija Denča (TCM Tērnera Klasiskās filmas) 
* Džūdija Denča (''AllMovie'') 
* Judi Dench — Biography