open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Konjugācija

**Konjugācija** ( — ‘saistīšana, savienošana’) lingvistikā ir darbības vārdu grupa, kam ir kopīgas gramatiskās formas. Darbības vārdu locīšanu sauc par **konjugēšanu**.

Latviešu valodā darbības vārdam pastāv trīs konjugācijas, kas tiek nodalītas pēc tagadnes celma veidošanas pazīmēm. Šo principu ir izstrādājusi Emīlija Soida. Pastāv arī darbības vārdi, kas neietilpst nevienā konjugācijā supletīvu celma formu dēļ, kā arī (lai gan tikai daļēji) arhaisku personas formu dēļ. Šie darbības vārdi ir *iet, dot, būt*, kā arī no šiem vārdiem atvasinātie darbības vārdi, piemēram, *paiet, aizdot, nebūt* (izņemot *dabūt*). Šos darbības vārdus sauc par nekārtniem jeb neregulāriem darbības vārdiem.

Konjugācijas noteikšanā netiek ņemts vērā priedēklis un atgriezeniskā galotne, jo tas neietekmē tagadnes celma veidošanu, tādējādi pie vienas konjugācijas pieder darbības vārdi *dziedāt* un *uz-dziedāt*, *raut* un *raut-ies*.

## Pirmā konjugācija
Pie pirmās konjugācijas pieder darbības vārdi bez piedēkļa nenoteiksmes celmā. Tālāk pirmās konjugācijas darbības vārdi tiek iedalīti trijās grupās (pēc tagadnes celma veidošanas īpatnībām).

Pirmajā grupā ir darbības vārdi, kam tagadnes celms ir tāds pats, kā nepārveidots nenoteiksmes celms. Otrajā grupā ir darbības vārdi, kam tagadnes celma veidošanā tiek izmantota skaņu mija. Trešajā grupā ir darbības vārdi, kam tagadnes celmā tiek izmantots piedēklis *j*.

## Otrā konjugācija
Pie otrās konjugācijas pieder darbības vārdi, kam nenoteiksmē var būt kāds no šiem piedēkļiem — *ā*, *ē*, *ī*, *o* — un nenoteiksmes celmam tiek pievienots tagadnes piedēklis *j* tagadnes celma veidošanā. Tāpat pie otrās konjugācijas pieder izņēmums *dabūt*.

Otrās konjugācijas darbības vārdiem vienskaitļa pirmā persona tagadnē sakrīt ar pirmo personu pagātnē.

## Trešā konjugācija
Pie trešās konjugācijas pieder darbības vārdi, kam nenoteiksmē var būt kāds no šiem piedēkļiem — *ī*, *inā*, *ā*, *ē* — un tiek saīsināts nenoteiksmes celms tagadnes celma veidošanā. Šīs konjugācijas darbības vārdiem tagadnē ir par vienu zilbi mazāk nekā pagātnē.

Šīs konjugācijas darbības vārdi tiek tālāk iedalīti pēc nenoteiksmes piedēkļiem un personas dalotņu paradigmas tagadnē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Darbības vārdu konjugācijas
Kārlis Barons (ārsts)

**Kārlis Barons** (1865—1944) bija latviešu ārsts, *Dr. med. h. c.* (1931), Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes profesors (1931), LU Zobārstniecības institūta vadītājs (1920—1943). Latvijas Sarkanā Krusta priekšnieks (1930—1940).
Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Dzīves gājums
Dzimis 1865. gada 12. oktobrī Pēterburgā Krišjāņa Barona un viņa sievas Dārtas, dzimušas Rudzītes, ģimenē.
1891. gadā beidza Maskavas Universitāti, strādāja par privātārstu Rīgā (1892—1900), vēlāk bija Rīgas—Orlas dzelzceļa ārsts (1895—1914). 1908. gadā piedalījās Latviešu zobārstu biedrības dibināšanā, bija biedrības valdes loceklis. Pirmā pasaules kara laikā bija Grodņas cietokšņa lazaretes galvenā ārsta palīgs (1914—1915), latviešu strēlnieku apvienotās lazaretes vecākais ārsts (1917—1918). Latvijas brīvības cīņu laikā bija Latvijas dzelzceļa ārsts (1919—1920), kaujās pret lieliniekiem krita viņa dēls leitnants Kārlis Barons (1919).

Pēc kara beigām bija Latvijas veselības departamenta direktors (1920—1922), Latvijas dzelzceļa galvenais ārsts (1922—1926). Ārstu biedrības priekšnieks (1919—23), Līdztekus no 1920. gada LU Medicīnas fakultātes Zobārstniecības nodaļas dibinātājs un vadītājs. No 1923. gada Latvijas Universitātes docents, vēlāk profesors (1931). Vadīja LU Zobārstniecības institūtu, kas atradās Stabu ielā 9 Rīgā. Bija Latvijas Sarkanā Krusta priekšnieks (1930—1940). 

Vācu okupācijas laikā pensionējās. Traģiski gāja bojā Otrā pasaules kara beigās 1944. gada 20. oktobrī Turaidā, kad, ar divriteni dodoties pie pacienta, pakļuva zem Sarkanās armijas tanka.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis — 3. šķira Nr.309 (1928) 
* Atzinības krusts - 2. šķira Nr. 18 (1939)
* Latvijas Sarkanā Krusta Goda krusts (1925).
* Beļģijas I šķiras Sarkanā Krusta krusts.
* Igaunijas Sarkanā Krusta I šķiras Sarkanā Krusta zvaigzne.
* Somijas Sarkanā Krusta krusts.
* Vācijas I šķiras Sarkanā Krusta krusts.

## Atsauces
Darbības vārda izteiksme

**Darbības vārda izteiksme** ir viena no darbības vārda gramatiskajām kategorijām. Darbības vārdi konkrētā izteiksmē izsaka darbības attieksmi pret īstenību. Ar izteiksmes palīdzību tiek izteikta modalitāte, kā arī teksta autora attieksme pret izteikuma saturu un darbības realitāti.

Izteiksmes var iedalīt pēc izteikuma satura atbilstības reālai situācijai. Tādējādi latviešu valodā var tikt izdalīta īstenības izteiksme kā reālas darbības izteicēju un tā sauktās neīstenības izteiksmes, pie kurām pieder atstāstījuma, vēlējuma, vajadzības un pavēles izteiksme, kā ireālas darbības izteicējas.

## Laiku un personu esamība
### Darāmā kārta

### Ciešamā kārta

## Atsauces
Atstāstījuma izteiksme

**Atstāstījuma izteiksme** jeb **relatīvais mods**, **relatīvs** ( — ‘attiecināts, attiecīgs’) latviešu valodā ir viena no piecām darbības vārda izteiksmēm un viena no četrām neīstenības izteiksmēm. Darbības vārds atstāstījuma izteiksmē izsaka darbību, tiek izmantots gadījumā, ja tiek atstāstīts citas personas teiktais bez pārliecības par teiktā patiesumu. Atstāstījuma izteiksmi lieto arī tad, ja atstāsta no citiem dzirdēto, nevis paša pieredzēto, piemēram, *Es dzirdēju, ka rīt vēstures stundā mēs <u>skatīšoties</u> filmu un ka tu <u>esot ieradies</u> pēc desmitiem*.

Atstāstījuma izteiksmē ir četri gramatiskie laiki: vienkāršā tagadne, saliktā tagadne, vienkāršā nākotne un saliktā nākotne. Darbības vārds atstāstījuma izteiksmē pastāv visos laikos gan darāmajā, gan ciešamajā kārtā, izņemot visas četras pagātnes formas, kas ir vienādas visām personām abos skaitļos un var noteikt tikai tekstā.

## Veidošana
Atstāstījuma izteiksmē vienkāršajos laikos veido no darbības vārda tagadnes vai nākotnes celma, tam pievienojot piedēkli *-ot* (tiešie darbības vārdi) vai izskaņu *-oties* (atgriezeniskie darbības vārdi).

Salikto laiku formas veido no palīgdarbības vārda *esot* (saliktā tagadne) vai *būšot* (saliktā nākotne) un lokāmā darāmās kārtas pagātnes divdabja, kas vienskaitlī beidzas ar *-is*, *-usi*, *-ies*, *-usies* vai daudzskaitlī *-uši*, *-ušas*, *-ušies*, *-ušās*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Atstāstījuma izteiksme
Īstenības izteiksme

**Īstenības izteiksme** jeb **indikatīvs** () latviešu valodā ir viena no piecām darbības vārda izteiksmēm. Šī izteiksme ir reālas darbības izteicēja, tādējādi ir kā pretstats pārējām četrām izteiksmēm. Īstenības izteiksmei ir seši gramatiskie laiki: vienkāršā tagadne, vienkāršā pagātne, vienkāršā nākotne un saliktā tagadne, saliktā pagātne, saliktā nākotne.

Darbības vārds īstenības izteiksmē pastāv visos laikos gan darāmajā, gan ciešamajā kārtā. Ar darbības vārdu īstenības izteiksmē tiek izteikta darbība, kas patiešām notiek, notika vai arī notiks. Īstenības izteiksmes formas ir darbības vārda laika formas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Īstenības izteiksme
Vēlējuma izteiksme

**Vēlējuma izteiksme** jeb **kondicionālis** ( — ‘nosacīts’) latviešu valodā ir viena no piecām darbības vārda izteiksmēm un viena no četrām neīstenības izteiksmēm. Darbības vārds vēlējuma izteiksmē izsaka vēlēšanos, lai darbība notiktu; tiek lietots, ja tiek norādīts uz vēlamu darbību, kas noteiktos apstākļos var būt iespējama vai neiespējama.

Vēlējuma izteiksmē ir divi gramatiskie laiki: vienkāršā tagadne un saliktā tagadne. Darbības vārds vēlējuma izteiksmē gan darāmajā, gan ciešamajā kārtā pastāv vienkāršajā tagadnē un saliktajā tagadnē.

## Veidošana
Darbības vārdu vēlējuma izteiksmes vienkāršajā tagadnē veido no darbības vārda nenoteiksmes celma, kam beigās pievienots *-tu* (tiešie darbības vārdi) vai *-tos* (atgriezeniskie darbības vārdi).

Saliktās tagadnes formu veido palīgdarbības vārds *būtu* un lokāmais darāmās kārtas pagātnes divdabis, kas vienskaitlī beidzas ar *-is*, *-usi*, *-ies*, *-usies* vai daudzskaitlī *-uši*, *-ušas*, *-ušies*, *-ušās*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vēlējuma izteiksme
Vajadzības izteiksme

**Vajadzības izteiksme** jeb **debitīvs** (, cēlies no ) latviešu valodā ir viena no piecām darbības vārda izteiksmēm un viena no četrām neīstenības izteiksmēm. Darbības vārds vajadzības izteiksmē izsaka vajadzību, nepieciešamību; tiek lietots, ja tiek norādīts uz nepieciešamu darbību, kas obligāti jāīsteno, piemēram, *Uzdevumu nosacījumi <u>jāizlasa</u> uzmanīgi. Šis uzdevums <u>bija jāveic</u> piecās minūtēs. Pēc tam <u>būs jāuzraksta</u> recenzija*. Šī ir vienīgā izteiksme latviešu valodā, kam ir paveidi: atstāstījuma un vēlējuma paveids.

Vajadzības izteiksmē ir trīs vienkāršie gramatiskie laiki: vienkāršā tagadne, vienkāršā pagātne un vienkāršā nākotne. Vajadzības izteiksmē vienkāršajos laikos darbības vārdu formās ir divi vārdi. Darbības vārds vajadzības izteiksmē pastāv gan vienkāršajos, gan saliktajos laikos darāmajā kārtā, ciešamajā kārtā tas nepastāv.

## Veidošana
Darbības vārds vajadzības izteiksmē tiek veidots no darbības vārda tagadnes trešās personas formas, kam pievienots priedēklis *jā-*, un palīgdarbības vārda *būt* attiecīgajā trešās personas laika formā. Tomēr ir izņēmums *būt*, kam vajadzības izteiksmē priedēklis *jā-* tiek pievienots nenoteiksmes formai.

## Paveidi
Darbības vārdam vajadzības izteiksmē ir divi paveidi - atstāstījuma un vēlējuma paveids.

### Atstāstījuma paveids
Ar vajadzības izteiksmes atstāstījuma paveidu tiek atstāstīta vajadzība. Atstāstījuma paveida forma tiek veidota no vajadzības izteiksmes formas, kam pievienots palīgdarbības vārds atstāstījuma izteiksmē. Vajadzības izteiksmes atstāstījuma paveida vienkāršo tagadni un vienkāršo nākotni lieto, izsakot vajadzību atstāstījuma veidā.

### Vēlējuma paveids
Ar vajadzības izteiksmes vēlējuma paveidu tiek izteikta vajadzība vēlējuma formā. Vēlējuma paveida forma tiek veidota no vajadzības izteiksmes formas, kam pievienots palīgdarbības vārds vēlējuma izteiksmē. Vajadzības izteiksmes vēlējuma paveidi vienkāršo tagadni un salikto tagadni lieto, izsakot vēlēšanos, lai kaut kas nepieciešams īstenotos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Atstāstījuma izteiksme
Pavēles izteiksme

**Pavēles izteiksme** jeb **imperatīvs** (, cēlies no *imperare* — ‘pavēlēt’) latviešu valodā ir viena no piecām darbības vārda izteiksmēm un viena no četrām neīstenības izteiksmēm.Darbības vārds pavēles izteiksmē izsaka pavēli, lūgumu, aicinājumu, pamudinājumu, aizliegumu veikt kādu darbību.

Pavēles izteiksmei nav gramatisko laiku formu, darbības vārds mainās tikai skaitlī un tiek iedalīti pēc personas kategorijas.

## Veidošana
Darbības vārds pavēles izteiksmē sakrīt ar īstenības izteiksmes tagadnes un nākotnes formām. Izņēmums ir daudzskaitļa otrās personas forma, kas tiek veidota no īstenības izteiksmes vienkāršās tagadnes otrās personas celma, kam pievienota galotne *-iet*, *-ieties* (piemēram,  → sē**d**iet, nevis sē**ž**iet).

Jāievēro, ka otrās konjugācijas darbības vārdiem tiek izmantots nesaīsināts tagadnes celms pavēles izteiksmes daudzskaitļa otrās personas formas veidošanā. Tāpat jāievēro, ka daudzskaitļa otrās personas galotnes priekšā esošais līdzskanis sakrīt ar līdzskani, kas ir vienskaitļa otrās personas saknes beigās. Parasti trešajā personā tiek lietota partikula *lai* pirms pavēles izteiksmes darbības vārda.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pavēles izteiksme
Kārlis Gulbis

**Kārlis Gulbis** (dzimis , miris ) bija latviešu pedagogs un politiķis, Latvijas sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) biedrs. 1905. gada revolūcijas laikā bija kaujinieks Liepājā, arestēts 1906. gada janvārī. Rīgas kara tiesa piesprieda viņam 15 gadus katorgā. Pēc Latvijas brīvības cīņu noslēguma bija Latvijas-Igaunijas robežas komisijas loceklis, Valkas pilsētas galva. 1. un 2. Saeimas deputāts no LSDSP (1922–1928). Dažādu sabiedrisko organizāciju priekšsēdis. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem. Arestēts 1952. gada 17. martā Rīgā, savā dzīvesvietā. Apsūdzēts par padomju varas diskrditēšanu, pretpadomju aģitāciju. Miris Rīgas Centrālcietumā 1952. gada 3. jūlijā.
 
## Atsauces
Darbības vārda laiks

**Laiks** ir darbības vārda gramatiskā kategorija ar trim dalījumiem: tagadne, pagātne un nākotne. Ar to tiek izteikta darbības attieksme pret runas brīdi vai arī kādas citas darbības laiku.

Latviešu valodā ir triju laiku (tagadne, pagātne, nākotne) sistēma. Katrā laikā ir vienkāršā un saliktā laika forma, tādējādi latviešu valodā ir seši laiki: vienkāršā tagadne, vienkāršā nākotne, vienkāršā pagātne, saliktā tagadne, saliktā nākotne un saliktā pagātne. Seši laiki pastāv gan darāmajā, gan ciešamajā kārtā.

Ar darbības vārdu tagadnē tiek apzīmēta darbība, kas notiek runas momentā, pašlaik. Ar darbības vārdu pagātnē tiek apzīmēta darbība, kas ir notikusi pirms runas momenta. Ar darbības vārdu nākotnē tiek apzīmēta darbība, kas notiks pēc runas momenta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Darbības vārda laiks
Juvelierizstrādājums

[180px|thumb|right|[Dzintars|Dzintara dārglietas]]
**Juvelierizstrādājums** jeb **dārglieta** ir mazs, dekoratīvs priekšmets, ko izmanto sevis izgreznošanai. Pie juvelierizstrādājumiem pieder dažādas piespraudes, gredzeni, kaklarotas, auskari, rokassprādzes u. c. Juvelierizstrādājumu var piestiprināt pie ķermeņa vai drēbēm.

Daudzus gadsimtus dažādi juvelierizstrādājumi tikuši izgatavoti no dārgmetāliem (bieži kopā ar dārgakmeņiem), tomēr izmantoti arī citi materiāli, piemēram, gliemežvāku čaulas un augu materiāli. Juvelierizstrādājumi ir vieni no pasaulē vecākajiem arheoloģiskajiem artefaktiem — vecākie zināmie juvelierizstrādājumi ir datējami kā 100 000 gadus veci.
Leopolds Nahbins

**Leopolds Nahbins** (, ; dzimis , miris ) bija brazīliešu matemātiķis. Darbi galvenokārt topoloģijā un matemātiskajā analīzē.

## Publicētas grāmatas un raksti
* Haar Integral, Van Nostrand 1965
* Topology and Order, Krieger 1976
* Elements of approximation theory, Van Nostrand 1967, Krieger 1976
* Introduction to functional analysis, Banach spaces, and differential calculus, Dekker 1981
* Topology of spaces of holomorphic mappings, Springer Verlag 1969
* Holomorphic functions, domains of holomorphy and local properties, North Holland 1970
* A theorem of the Hahn-Banach type for linear transformations, Transactions American Mathematical Society, Band 68, 1950, S. 28

## Atsauces

## Norādes
* J. Horváth. The life and works of Leopoldo Nachbin.
* Nachman Falbel. Jacob Nachbin.
* Maurice D. Weir. Hewitt-Nachbin spaces.

## Ārējās saites
* Ralph A. Raimi — Leopoldo Nachbin, 1922-1993. 
* Candido Lima da Silva Dias, Chaim Samuel Hönig, Luis Adauto da Justa Medeiros — Leopoldo Nachbin.
Hudzona

**Hudzona** () ir upe ASV. Tek no ziemeļiem uz dienvidiem, galvenokārt Ņujorkas štata austrumos. Hudzona sākas Adirondaka masīvā, tā ietek Ņujorkas Aperbejā. Tā izveido robežu starp Ņujorku un Ņūdžersijas štatu. Hudzona ir 507&nbsp;km gara, tās baseins ir vairāk nekā 36,2 tūkstoši km2. Upe nosaukta Henrija Hudzona vārdā, kurš pirmais izpētīja šo upi 1609. gadā. Hudzonai ir pieteka Mohoka. Upes krastos atrodas vairākas pilsētas, tai skaitā Olbani un Ņujorka.

## Ārējās saites
Melitopole

**Melitopole** () ir pilsēta Ukrainas dienvidaustrumos, Zaporižjas apgabalā. Izvietojusies apgabala dienvidrietumu daļā Moločnas upes krastos 126 km no apgabala centra Zaporižjas. Melitopoles rajona administratīvais centrs.

## Vēsture
1784. gadā Taurijas guberņā tika izveidots Melitopoles apriņķis, par kura centru vajadzēja kļūt jaunai Melitopoles pilsētai. Pilsētas un apriņķa nosaukums tika veidots no grieķu valodas vārdiem  — ‘medus’ un  — ‘pilsēta’ par piemiņu it kā Moločnas limāna krastā kādreiz bijušai grieķu kolonijai Melitai. Dažādu iemeslu dēļ pilsēta ilgi netika uzbūvēta un apriņķa centrs bija Tokmaka (1796—1797) un Orihiva (1801—1842).

Tagadējās Melitopoles vietā jau 17. gadsimta beigās pastāvēja nogaju auls **Kiziljara** (*Кизил-Яр*,  — ‘Sarkanais Krasts’), kura vietā 1814. gadā tika nodibināta kazaku sloboda **Novoaleksandrovka** (*Новоалександровка*). 1842. gadā Novoaleksandrovkai piešķīra pilsētas tiesības, pārveidoja par apriņķa centru un pārdēvēja par Melitopoli. 19. gadsimta beigās pilsētā strauji attīstījās rūpniecība, tostarp mašīnbūve (lauksaimniecības tehnika, naftas dzinēji), uzbūvēja dzelzceļa depo, elektrostaciju. Krievijas pilsoņu kara laikā pilsētā vienpadsmit reizes mainījās valdība; pie valdīšanas, dažādos laika posmos vairākkārt vienai otru nomainot, bija Krievijas pagaidu valdība, padomju vara, Brīvprātīgo armija, Skoropadska hetmanāts, Mahno, Vrangeļa armija. Mūsdienās ievērojams mašīnbūves un pārtikas rūpniecības centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Darbības vārda persona

**Persona** ir darbības vārda gramatiskā kategorija, kas atspoguļo runātāja attieksmi pret darbības veicēju. Tā izsaka teksta autora, teksta adresāta un darbības subjekta attieksmes. Darbības vārdam gan vienskaitlī, gan daudzskaitlī ir trīs personu formas.

Darbības vārds ir pirmajā personā, ja darbības subjekts ir teksta autors. Darbības vārds ir otrajā personā, ja darbības subjekts ir teksta adresāts. Darbības vārds ir trešajā personā, ja darbības subjekts nepiedalās sarunā.

## Atsauces
Tokmaka

**Tokmaka** () ir pilsēta Ukrainas dienvidaustrumos, Zaporižjas apgabala Polohu rajonā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Tokmakas upes krastos  no apgabala centra Zaporižjas. Līdz 2020. gadam rajona centrs. 

## Vēsture
1784. gadā Tokmakas upes (tjurku: *täkmäk* — ‘liet’) krastā izveidojās **Velikijtokmakas** *(Великий Токмак)* kazaku sloboda. 1791.—1792. gadā pēc krievu—turku kara beigām sākās zemnieku pārcelšanās no Poltavas apvidus. Dažādos laikos Velikijtokmaka bija Melitopoles un Berdjanskas apriņķu centrs. 1861. gadā Velikijtokmakai piešķīra miesta statusu, 1923. gadā — pilsētciemata statusu un tā kļuva par rajona centru. 

1938. gadā tā ieguva pilsētas tiesības. Tagadējais nosaukums kopš 1962. gada. Mūsdienās mašīnbūves (lauksaimniecības tehnika) un metālapstrādes centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pāvila 1. vēstule tesaloniķiešiem

**Pāvila 1. vēstule tesaloniķiešiem** ir viena no Jaunās Derības vēstulēm, par kuras autoru tradicionāli uzskata apustuli Pāvilu. Pirmā vēstule tesaloniķiešiem, iespējams, bija pirmā no Pāvila sarakstītajām vēstulēm, tāpat tiek uzskatīts, ka vēstule tikusi sarakstīta mūsu ēras 52. gada beigās, tādējādi šī ir pirmā sarakstītā Jaunās Derības grāmata.

## Ārējās saites
* 
* Vēstules teksts
Risordžimento

**Risordžimento** ( — ‘atdzimšana’) bija politiska un sociāla kustība, kas apvienoja dažādās valstis Itālijas pussalā vienotā Itālijas Karalistē 19. gadsimtā.

Vēsturnieku vidū nav vienprātības attiecībā uz precīzu kustības sākuma un beigu datumu, tomēr daudzi uzskata, ka Risordžimento sākās 1815. gadā ar Vīnes kongresu un Napoleona varas beigām un beidzās 1871. gadā, kad Roma kļuva par Itālijas Karalistes galvaspilsētu. Dažas no *terre irredente* tomēr nepievienojās karalistei līdz pat Pirmā pasaules kara beigām ar Senžermēnas līguma parakstīšanu. Daži nacionālisti uzskata, ka  notikušais Gusti villas pamiers ir Risordžimento beigu datums.

## Vēsture
1831. gadā Džuzepe Madzīni emigrācijā dibināja kustību *Jaunā Itālija*. 1848. gadā Ziemeļitālijā sākās sacelšanās pret Austriju, kuras valdījumos bija Lombardija un Veneto, un vairākas Apenīnu pussalas valstis pieteica Austrijai karu, kurā gan cieta sakāvi. 1859. gadā Sardīnijas Karaliste un Francija atkal pieteica karu Austrijai, kurā šoreiz Sardīnija guva uzvaru un ieguva Lombardiju. 1860. gadā Sicīlija anektēja Parmas, Modenas un Toskānas hercogistes un Pāvesta valsti. 1860. gada maijā Sardīnijas atbalstītā itāļu brīvprātīgo armija Džuzepes Garibaldi vadībā izcēlās Sicīlijā, līdz oktobrim ieņēma Abu Sicīliju karalisti, un pēc tautas nobalsošanas tā pievienojās Sardīnijas Karalistei. 1861. gada 17. martā par apvienotās Itālijas karali tika kronēts Sardīnijas karalis Viktors Emanuels II.

## Ārējās saites
Erna Eltermane-Miķelsone

**Erna Eltermane-Miķelsone** (dzimusi , mirusi  vai pēc citiem avotiem ) bija latviešu vieglatlēte un basketboliste.

Ar sportu sākusi nodarboties Rīgas 4. vidusskolā. Vairākas reizes kļuvusi par Latvijas čempioni vieglatlētikā dažādās disciplīnās. Trīs reizes labojusi Latvijas rekordu tāllēkšanā (pēdējais rekords 1935. gadā — 5,475 m).

Sešas reizes kļuvusi par Latvijas čempioni basketbolā (1934—1940), pārstāvot "Universitātes sports" komandu. 1933. gadā tika izcīnīta uzvara Pasaules čempionātā studentiem, 1935. un 1937. gadā tika izcīnīta 2. vieta. Viņa ir pirmā starptautiskas klases basketboliste Latvijā.

Vairākas reizes kļuvusi par Latvijas čempioni volejbolā (1931, 1935, 1937) un tenisā (1932, 1933). Bijusi latviešu studenšu korporācijas Gundega biedre.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Šizofāzija

**Šizofāzija** ir tāds runāšanas veids, starp kura sastāvdaļām nav noteikta sakara, noteiktas secības. Teikuma struktūra paliek pareiza, bet saturs neko neizsaka. Tam klāt var būt lietoti neoloģismi, paraloģismi, eholālija. Šo terminu pirmais sāka pielietot vācu psihiatrs Emīls Krēpelins (*Emil Kraepelin*) 1913. gadā. Šizofāzija ir garīgo traucējumu simptoms, tam blakus var izpausties arī nespēja normāli rakstīt — paragrāfija, disgrāfija. Tā ir raksturīga vairākām garīgām slimībām un atspoguļo domāšanas procesa patoloģiju.

## Atsauces
Pančo Vilja

**Hosē Doroteo Arango Arambula** (), biežāk pazīstams kā **Pančo Vilja** (; dzimis , miris ), bija meksikāņu revolucionārs.

Meksikas revolūcijas laikā izvirzījās kā t.s. Ziemeļu divīzijas (*División del Norte*) komandieris Čivavas štatā. Viljas ietekme Meksikas ziemeļos samazinājās pēc 1915. gada sakāvēm Selajas kaujā pret Alvaro Ovregona spēkiem un Akvaprjeta kaujā pret Plutarko Kaljesu. 1916. gada 9. martā iebruka ASV Ņūmeksikas štata Kolumbusas pilsētā. Reaģejot uz to, ASV iesūtīja Meksikā karaspēku Džona Peršinga vadībā Viljas notveršanai vai iznīcināšanai. ASV iesaistoties Pirmajā pasaules karā, karaspēks no Meksikas tika atsaukts.

1920. gadā Viljam tika piešķirts liels īpašums, kur viņš nodibināja savu piekritēju militāro koloniju. 1923. gadā tika nogalināts.

## Ārējās saites
Jānis Lūsis

**Jānis Lūsis** var būt:

* Jānis Lūsis (1871—1922), mikrobiologs
* Jānis Lūsis (1897—1979), zoologs
* Jānis Lūsis (1932), dramaturgs, kinoscenārists
* Jānis Lūsis (1939—2020), vieglatlēts
* Jānis Lūsis (1945), ķīmiķis un diplomāts
Ostā

**"Ostā"** () ir 1954. gada ASV krimināldrāmas filma, kuras režisors ir Elija Kazans. Filmas sižets balstīts uz Malkolma Džonsona rakstu sēriju *Crime on the Waterfront* laikrakstā *[[New York Sun]]* (iegūta 1949. gada Pulicera balva).

Filma ir par bijušo bokseri, kas tagad strādā ostas dokos, un arodbiedrības vadītāju, kas ir saistīts ar mafiju. Tajā galvenās lomas attēlo Marlons Brando, Lī Dž. Kobss, Eva Marija Seinta, Rods Steigers. "Ostā" nominēta 12 Amerikas Kinoakadēmijas balvām un saņēma 8, tai skaitā kā "Labākā filma".

## Ārējās saites
Rūdolfs Lapiņš

**Rūdolfs Lapiņš** ( — ) bija Latvijas politiķis. Bijis 4. Saeimas un nedemokrātiski ievēlētās Tautas Saeimas deputāts, Latvijas Komunistiskās partijas biedrs no 1928. gada.

## Biogrāfija
Rūdolfs Indriķis Lapiņš piedzima  (pēc vecā stila — ) Inciema "Pandu" mājās (tag. Lēdurgas pagastā), skrodera Otto Lapiņa un Minnas dzimušas Āboliņas ģimenē.. Ieguva pamatskolas izglītību un strādāja par kurpnieku. Karojis 6. Tukuma latviešu strēlnieku pulka sastāvā, ietilpa Smoļnija apsardzē, Pilsoņu karā Omskā kā pagrīdnieks cīnījās pret Kolčaka režīmu, Latvijā atgriezies 1921. gadā.

Pēc atgriešanās darbojās likumīgajās arodbiedrībās. 1928. gadā kļuva par Latvijas Komunistiskās partijas biedru. 1931. gadā no Strādnieku un zemnieku partijas saraksta kandidējis 4. Saeimas vēlēšanās. Sākotnēji nav ticis ievēlēts, bet pēc vairāku partijas biedru demisijas ieguva mandātu.

1933. gada novembrī apcietināts un notiesāts uz astoņiem gadiem spaidu darbos.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā kļuva par nedemokrātiski ievēlētās Tautas Saeimas deputātu. Strādāja par Latvijas Arodbiedrību centrālās padomes priekšsēdētāju un laikraksta «Darbs» atbildīgo redaktoru. Bija Latvijas Komunistiskās partijas IX kongresa deleqāts.

2. pasaules kara laikā bija LKP CKun LPSR TKP pilnvarotais Baškīrijas APSR un Čkalovas apgabalā, pēckara qados — Cēsu apriņķa izpildkomitejas priekšsēdētājs. No 1946. gada strādāja par Latvijas KP CK Partijas vēstures institūta direktora palīgu saimnieciskajā darbā.

Miris . Apglabāts Rīgas I Meža kapos.

## Atsauces
1269. gads

**1269. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.
## Notikumi
* Karalis Luijs IX izdeva rīkojumu visus ebrejus, kuri pieķerti sabiedrībā bez identificējošās dzeltenās piespraudes, sodīt ar desmit sudraba livrām.
## Dzimuši
* 

## Miruši
*
Sunrise: A Song of Two Humans

***Sunrise: A Song of Two Humans***, sastopams arī īsāks nosaukums ***Sunrise***, ir 1927. gada ASV mēmā filma. Filmas režisors ir F. V. Murnavs. Filmas scenārija autors Kārlis Maiers filmu balstīja uz Hermaņa Zūdermaņa stāstu *Die Reise nach Tilsit* ("Ceļojums uz Tilzīti").

*Sunrise* ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Unikālais mākslinieciskais izpildījums" pirmajā Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremonijā 1929. gadā un pēc sešdesmit gadiem filmu iekļāva Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturālu, vēsturisku vai estētiski ievērojamu". Amerikas Kinoinstitūta Desmitgades apkopojumā 2007. gadā filma ierindojās 82. vietā, kamēr Britu Kinoinstitūta 2012. gada aptaujā filma tika atzīta par piekto labāko mākslas filmu vēsturē pēc kritiķu vērtējuma un 22. pēc režisoru vērtējuma.

Murnavs izvēlējās jauno *[[Movietone skaņu sistēma|Fox Movietone]]* skaņas optisko ierakstīšanas sistēmu, tādēļ šī ir viena no pirmajām filmām ar muzikālo skaņu celiņu un skaņu efektiem. Sadarībā ar Šarlu Guno tika izveidota kompozīcija *[[Funeral March of a Marionette]]*, kas vēlāk tika izmantota kā galvenā muzikālā tēma televīzijas seriālam *[[Alfred Hitchcock Presents]]* (1955-65).

Filmas oriģināls tika iznīcināts 1937. gada ugunsgrēkā, jaunu negatīvu izveidoja no kopijas.

Galvenās lomas atveidotāja Dženeta Geinore ieguva Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā aktrise galvenajā lomā" par lomu šajā filmā un filmās *[[7th Heaven]]* un *[[Street Angel]]*. Nominācijā "Labākais operatora darbs" balvas ieguva filmas operatori Čārlzs Rošers un Karls Strass. Ročusu Glīzu izvirzīja nominācijā "Labākais mākslinieka darbs", bet balvu viņš neieguva.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sumi

**Sumi** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos, Sumu apgabala centrs. Izvietojusies apgabala dienvidaustrumos Pselas un tās pietekas Sumkas krastos  no valsts galvaspilsētas Kijivas. Sumu rajona centrs. Sumi iedalās divos administratīvajos rajonos, pilsētas padomei pakļauta Piščanes ciema padome (kopā  iedzīvotāji (2025)).

## Vēsture
Par pilsētas dibināšanas gadu tradicionāli tiek uzskatīts 1652. gads, kad kazaki pulkveža Gerasima Kondratjeva vadībā nodibināja slobodu un cietoksni pie Sumas un Sumkas upītēm, no kurām arī cēlies pilsētas nosaukums. 1658. gadā Sumi kļuva par Slobodas kazaku pulka centru. Ziemeļu kara laikā Sumi kādu laiku bija Pētera I rezidence. 1780. gadā ieguva pilsētas tiesības. Vēlākos gados pilsēta bijusi dažādu administratīvo veidojumu centrs, bet kopš 1939. gada — Sumu apgabala centrs. Mūsdienās mašīnbūves, ķīmiskās un pārtikas rūpniecības centrs, vairākas universitātes un citas augstākās izglītības iestādes.

## Cilvēki
Sumi dzimuši:

* Dmitro Kuleba (*Дмитро Кулеба*, 1981) — politiķis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hluhiva

**Hluhiva** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos, Sumu apgabala Šostkas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļu daļā  no apgabala centra Sumiem. Līdz 2020. gadam Hluhivas rajona centrs. Hluhivas pilsētas padomei pakļauts Sļiporodas ciems.

## Vēsture
Hluhiva ir viena no Kijivas Krievzemes senākajām pilsētām. Rakstu avotos kā Čerņihivas kņazistes cietoksnis minēta 1152. gadā, bet netieši avoti (baznīcas literatūra) min to kā pilsētu jau 992. gadā. Pēc Čerņigovas krišanas 1239. gadā uz Hluhivu pārcēlās Čerņihivas bīskaps, 13. gadsimta vidū tā kļūst par no Zelta ordas atkarīgās Hluhivas kņazistes centru. 1352. gadā kņazisti postīja mēris un saskaņā ar hronikām Hluhivā nepalika neviena izdzīvojušā. Uz ilgiem gadiem Hluhiva zaudē savu nozīmi un pilsētas tiesības atgūst tikai 1644. gadā. 1708. gadā, kad Ziemeļu kara laikā zviedru pusē pārgāja hetmanis Ivans Mazepa, Pēteris I pavēlēja iznīcināt Baturinas pilsētu un hetmaņa galvaspilsētu pārcelt uz Hluhivu, kur tika izvēlēts jauns kazaku hetmanis. Līdz 1764. gadam Hluhiva bija kazaku Hetmanščinas galvaspilsēta un ukraiņu hetmaņu rezidence. Pēc hetmaņu valsts likvidēšanas 1765. gadā Dņepras kreisajā krastā tika izveidota Mazkrievijas guberņa ar centru Hluhivā. 1781. gadā guberņu likvidēja un Hluhiva kļuva par apriņķa pilsētu. Mūsdienās pilsētā vairāki pārtikas rūpniecības un mašīnbūves uzņēmumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Konotopa

**Konotopa** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos, Sumu apgabalā. Izvietojusies apgabala rietumos  no apgabala centra Sumiem. Konotopas rajona centrs. Pilsētas padomei pakļauta Pidlipnes ciema padome (kopā  iedzīvotāji).

## Vēsture
Rakstu avotos pirmoreiz minēta 1634. gadā. 1642. gadā pēc poļu šļahtiča Podkovas rīkojuma uzbūvēts cietoksnis Jezučas un Konotopkas upīšu satecē. Leģenda vēsta, ka šajā vietā, tatāru jātnieku karaspēkam šķērsojot upīti, staignajā apvidū daudzi zirgi gājuši bojā, tādēļ vieta ieguvusi šādu nosaukumu: *конотоп* no *кінь* — ‘zirgs’ un *топнути* — ‘slīkt’.

1648. gadā Konotopai piešķirtas pilsētas tiesības, 1802. gadā tā kļuva par apriņķa pilsētu. Mūsdienās mašīnbūves, metālapstrādes un vieglās rūpniecības centrs, dzelzceļa mezgls.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pāvila vēstule Filemonam

**Pāvila vēstule Filemonam** ir viena no Jaunās Derības vēstulēm. Par šīs vēstules autoru uzskata apustuli Pāvilu un svēto Timotiju. Vēstule tika rakstīta Kolosas draudzes loceklim Filemonam, tajā ir aprakstīta piedošana un samierināšanās. Pāvila vēstule Filemonam ir viena no tā sauktajām cietuma vēstulēm. Tiek uzskatīts, ka vēstule ir sarakstīta kaut kad laikposmā no 56. līdz 63. gadam. Šī ir īsākā no Pāvila vēstulēm (tai ir viena nodaļa un 25 panti).

## Ārējās saites

* Vēstules teksts
Ziemeļģermāņu valodas

**Ziemeļģermāņu valodas** ir indoeiropiešu valodu saimes ģermāņu valodu grupas apakšgrupa, pie kuras pieder dāņu, fēriešu, islandiešu, norvēģu un zviedru valoda.

Skandināvijā tiek lietots termins **skandināvu valodas**, ar ko apzīmē valodas, kurās sazinās šajās trijās valstīs, neiekļaujot islandiešu un fēriešu valodu. Ziemeļvalstīs apmēram 20 miljoniem cilvēku kāda no skandināvu valodām ir dzimtā valoda.

## Ārējās saites
Hermafrodīts

**Hermafrodīts** () ir organisms, kam ir gan vīriešu, gan sieviešu dzimuma dzimumorgāni.

Vairumam augstāko augu (tiem, kuriem nav dalījuma dzimumos, t.i., kuri nav divmāju augi) hermafrodītisms ir normāla parādība. Šādiem augiem vienam un tam pašam īpatnim ir gan vīrišķie, gan sievišķie ziedi (vienmājas augiem), vai arī to ziediem vienlaicīgi ir gan auglenīca, gan putekšņlapas.

Normāla parādība hermafrodītisms ir arī vairākiem zemākajiem dzīvniekiem, piemēram, gliemežiem. Vairumam augstāko dzīvnieku, kā arī cilvēkiem hermafrodītisms ir anomālija. Tiek izšķirts divu veidu hermafrodītisms: īstais un neīstais jeb pseidohermafrodītisms. Cilvēkam ar īsto hermafrodītismu ir gan sēklinieki, gan olnīcas. Cilvēkam ar neīsto hermafrodītismu ir tikai viena dzimuma dzimumorgāni (vai nu sēklinieki, vai arī olnīcas), tomēr pastāv neatbilstība starp dzimumdziedzeriem, iekšējiem un ārējiem dzimumorgāniem un sekundārajām dzimumpazīmēm.

Termins "hermafrodīts" cēlies no Afrodītes un Hermeja dēla Hermafrodīta (dievi viņu bija savienojuši vienā ķermenī ar nimfu Salmakīdu) vārda.

## Atsauces
Evaņģēlists Lūka

**Svētais evaņģēlists Lūka** (, *Loukás*) ir viens no četriem evaņģēlistiem. Tradicionāli tiek uzskatīts par Lūkas evaņģēlija un Apustuļu darbu autoru.

Bija dzimis Antiohā, bija ārsts, Pāvila līdzstrādnieks. Miris apmēram 84. gadā pie Beotijas, Grieķijas.
No Muhjons

**No Muhjons** (; dzimis , miris ) bija Dienvidkorejas politiķis un jurists, valsts prezidents no 2003. līdz 2008. gadam.

Kļuvis par tiesnesi (tomēr nekad nebija apmeklējis koledžu), vēlāk kļuva par respektētu cilvēktiesību juristu, aizstāvējis protestantus studentus, kas tika apsūdzēti par prokomunismu. 1980. gadu beigās iesaistījās politikā, iekļuva Dienvidkorejas parlamentā. 2003. gadā tika ievēlēts par Dienvidkorejas prezidentu. 2004. gadā bija spiests uz laiku atkāpties no amata impīčmenta dēļ (finanšu skandāla dēļ). Viņa prezidenta amata termiņš beidzās 2008. gadā. 2009. gadā izdarījis pašnāvību.

## Ārējās saites

* Obituary: Roh Moo-hyun
Lebedina

**Lebedina** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos, Sumu apgabala Sumu rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidos  no apgabala centra Sumiem. Līdz 2020. gadam Lebedinas rajona centrs. Pilsētas padomei pakļauti trīs ciemi (kopā  iedzīvotāji (2001)).

## Vēsture
Rakstu avotos pirmoreiz minēta 1654. gadā kā kazaku dibināta sloboda. Nosaukums cēlies vai nu no netālā Lebedinas ezera, vai arī no ciemiem Kijivas vai Čerkasu apkaimē, no kurienes nākuši pārceļotāji. 1658. gadā ciems paplašinājās un tika nozīmēts par kazaku Sumu pulka sotņas miestu. 1708. gadā Lebedinā tika spīdzināti un nonāvēti ap 900 hetmaņa Ivana Mazepas atbalstītāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alī Hāmenejī

**Alī Hoseinī Hāmenejī** (, , *Seyyid Əli Xamneyi*; dzimis , miris ) bija irāņu šiītu garīdznieks un politiķis. Irānas Augstākais līderis līdz savai nāvei Irānas kara laikā .

## Dzīvesɡājums
Dzimis 1939. gadā Mešhedā ājatollas Sejeda Džavada Hoseina Hāmenejī astoņu bērnu ģimenē. Viņa vectēvs ājatolla Sejeds Hoseins bija garīdznieks Irānas Azerbaidžānas daļā. Mācījās Mešhedas, 1957. gadā Nedžefas, tad līdz 1964. gadam Kumas šiītu teoloģijas semināros, kur iepazinās ar ājatollu Homeinī. Kad 1964. gadā Homeinī izraidīja no Irānas, Alī Hāmenejī arestēja, taču drīz vien atbrīvoja un lika atgriezties Mešhedā. 
1979. gada Islāma revolūcijas laikā Alī Hāmenejī bija Homeinī tuvs līdzgaitnieks, kurš pēc revolūcijas pievienojās valsts Revolucionārajai padomei. 
Laikā no 1981. līdz 1989. gadam bija Irānas prezidents, pēc tam nomainīja mirušo ājatollu Homeinī Irānas Augstākā vadītāja amatā. 

2012. gadā žurnāls *[[Forbes]]* viņu ierindoja 21. vietā pasaules varenāko personu sarakstā. Nogalināts  ASV un Izraēlas veiktajos gaisa uzbrukumos. Pēc viņa nāves par Irānas Augstāko līderi kļuva viņa dēls Modžtaba Hāmenejī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* BBC profile: Ayatollah Ali Khamenei
Frederiks Daglass

**Frederiks Daglass** (; dzimis **Frederiks Augusts Vašingtons Beilijs** (*Frederick Augustus Washington Bailey*) apmēram 1818. gada februārī, miris ) bija afroamerikāņu rakstnieks, redaktors un orators. Viens no ievērojamākajiem cīnītājiem par afroamerikāņu tiesībām.

Pēc izbēgšanas no verdzības kļuva par abolicionisma kustības līderi. Ir sarakstījis vairākas autobiogrāfijas. Daglass kļuva par pirmo afroamerikāni, kas ticis nominēts viceprezidenta amatam (1872. gada vēlēšanas), tāpat bija pirmais afroamerikānis, kas ieņēmis augstu amatu ASV valdībā.

## Ārējās saites
Ledus sirds

**"Ledus sirds"** () ir 2013. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir Kriss Baks un Dženifere Lī. Filmas sižeta pamatā ir Hansa Kristiana Andersena pasaka "Sniega karaliene". Tā ir stāsts par meiteni, kas dodas ceļā kopā ar kalnieti meklēt savu māsu Sniega karalieni.

Filmā galvenās lomas ieskaņojuši Kristena Bella, Idina Menzela, Džonatans Grofs, Džošs Gads, Santino Fontana, savukārt latviski — Beāte Zviedre, Jolanta Strikaite, Uldis Siliņš, Dons, Juris Jope, Pēteris Liepiņš. "Ledus sirds" pirmizrāde notika . Filma saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā animācijas filma. Šī ir 17. visu laiku ienesīgākā filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ohtirka

**Ohtirka** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos, Sumu apgabalā. Izvietojusies apgabala dienvidaustrumos Vorsklas upes krastā  no apgabala centra Sumiem. Ohtirkas rajona centrs. Pilsētas padomei pakļauti četri ciemi (kopā  iedzīvotāji (2001)). 2022. gadā Ohtirkai piešķirts Ukrainas varoņpilsētas statuss.

## Vēsture
Rakstu avotos pirmoreiz minēta 1641. gadā kā kazaku dibinātu cietoksni, kam blakus izveidojās sloboda. Nosaukums cēlies no nelielās Ohtirkas upītes, kuras nosaukums tjurku valodā nozīmē ‘Slinkā upe’. Līdz 1765. gadam Ohtirka bija kazaku pulka pilsēta. 1718. gadā Ohtirkā tika atvērta Krievijā pirmā tabakas manufaktūra.

## Atsauces

## Ārējās saites
Romni

**Romni** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos, Sumu apgabalā. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos pie Romenas upītes ietekas Sulā  no apgabala centra Sumiem. Romnu rajona centrs. Pilsētas padomei pakļauti divi ciemi (kopā  iedzīvotāji (2001)).

## Vēsture
Pilsēta dibināta ap 902. gadu kā **Romenas** cietoksnis, bet vēstures avotos pirmoreiz minēta 1096. gadā Vladimira Monomaha «Novēlējumos». 1239. gadā pilsētu ieņēma mongoļu karaspēks un to nopostīja. Ziemeļu kara laikā Romnos atradās Zviedrijas karaļa Kārļa XII rezidence, kas bija par iemeslu vēlākajai soda ekspedīcijai pilsētā. Vēlākais pilsētas uzplaukums saistāms ar tirdzniecību. Četras reizes gadā Romnos tika rīkoti gadatirgi, kas sapulcināja līdz par  cilvēku. Svarīga loma bija arī no 1872. līdz 1901. gadam uzbūvētajam Liepājas—Romnu dzelzceļam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Islāma pieci pīlāri

**Islāma pieci pīlāri** (, *arkān al-Islām*) ir pieci pamatlikumi islāmā, kurus uzskata par obligāti pildāmiem ikviena musulmaņa dzīvē.

Islāma pieci pīlāri ir šādi:
# šahāda — ticības apliecinājums, ka Dievs ir vienīgais un, ka Muhameds ir pēdējais pravietis;
# salāhs — vismaz piecas reizes dienā ir jāskaita lūgšanas;
# saums — gavēnis ramadāna mēneša laikā;
# zakā — labdarības nodeva, kad tiek veikts īpašs ikgadējs neaiztikto uzkrājumu 2,5% daļas ziedojums labdarības mērķiem;
# hadžs — ikgadējs svētceļojums uz svēto pilsētu Meku, Saūda Arābijā.
Pulveris

**Pulveris** (no ) var būt:
* smalki sasmalcināta cieta viela;
* cepamais pulveris;
* šaujampulveris;
** dūmu pulveris jeb melnais pulveris;
** bezdūmu pulveris;
* veļas pulveris.
Šostka

**Šostka** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos, Sumu apgabalā. Izvietojusies apgabala ziemeļos Šostkas upītes krastos  no apgabala centra Sumiem. Šostkas rajona centrs.

## Vēsture
Šostka vēstures avotos pirmoreiz minēta 1739. gadā, kad pēc Senāta rīkojuma Šostkas upītes kreisajā krastā tika uzcelta pulvera rūpnīca, pie kuras izveidojās ciemats. Rūpnīca vairākkārt paplašinājās un 19. gadsimta vidū Šostkas iedzīvotāju skaits pārsnieda 4000. 1848. gadā atvēra kapseļu rūpnīcu, bet 1931. gadā — kinofilmu rūpnīcu *Svema*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Timofejs Pavlovskis

**Timofejs Pavlovskis** (; dzimis , miris 1964. gadā) bija Latvijas krievu izcelsmes politiķis, 4. Saeimas deputāts un sekretāra biedrs.

## Biogrāfija
Timofejs Pavlovskis piedzima bagātā vecticībnieku Jefima Pavlovska un Jefrozinijas dzimušas Slotņikovs ģimenē Vārkavas pagastā . Piedalījies Pirmajā pasaules karā.

1922. gadā kļuvis par Vārkavas pagasta domes priekšsēdētāju, šajā amatā bija ilgus gadus. 1931. gadā ievēlēts 4. Saeimā. Pārstāvējis Krievu zemnieku partiju. Bijis Saeimas sekretāra biedrs. Amatu zaudējis 1934. gadā līdz ar Ulmaņa apvērsumu.

1944. gadā devies trimdā. Miris 1954. gada 18. jūnijā Austrālijā. Apbedīts Rukvudas kapsētā, Sidnejā.

## Atsauces
Oskars Osala

**Oskars Osala** (; dzimis ) ir somu hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2014) Osala spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Magņitogorskas "Metallurg" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Karjeru Osala sāka Vāsas "Sport" sistēmā, 2003.—04. gada sezonā aizvadot piecas spēles arī "Sport" Mestis līgas klubā. Pēc 2004.—05. gada sezonas Osala pārcēlās uz Ziemeļameriku, kur nākamās divas sezonas aizvadīja OHL klubā Misisogas "IceDogs". 2007.—08. gada sezonu aizvadīja SM līgas vienībā Espo "Blues", taču tad atgriezās Ziemeļamerikā.

2008.—09. gada sezonā aizvadīja divas spēles arī NHL vienības Vašingtonas "Capitals" rindās, kā arī kopā ar Hēršijas "Bears" izcīnīja Kaldera kausu. Nākamajā sezonā tika aizmainīts uz Karolīnas "Hurricanes", tās rindās laukumā izejot vienā spēlē, kā arī kopā ar Olbani "River Rats" otro sezonu pēc kārtas izcīnīja Kaldera kausu. Arī 2010.—11. gada sezonu Osala aizvadīja AHL.

2011. gada maijā noslēdza līgumu ar KHL vienību Ņižņekamskas "Ņeftehimik". "Neftekhimik" sastāvā uzbrucējs aizvadīja nākamās divarpus sezonas, līdz 2013.—14. gada sezonas vidū tika aizmainīts uz Magņitogorskas "Metallurg". Kopā ar "Metallurg" Osala izcīnīja Gagarina kausu.

Somijas hokeja izlases rindās spēlējis 2010. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
2013.—2014. gada Anglijas futbola Premjerlīgas sezona

**2013.—2014. gada Anglijas futbola Premjerlīgas sezona** bija 22. Premjerlīgas sezona. Tā sākās  un noslēdzās .

Par 22. Premjerlīgas sezonas čempioniem kļuva *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]* futbolisti, kas Premjerlīgas čempionu titulu izcīnīja otro reizi kluba vēsturē. Šī bija pirmā Anglijas futbola Premjerlīgas sezona bez Aleksa Fergusona *[[Manchester United FC]]* kluba galvenā trenera amatā.

## Turnīra tabula

## Līgas rezultatīvākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Starobiļska

**Starobiļska** () ir  pilsēta Ukrainas austrumos Luhanskas apgabalā, Starobiļskas rajona centrs. Izvietojusies apgabala ziemeļdaļā Aidaras upes krastos  no apgabala centra Luhanskas.

Apdzīvotā vieta dibināta 1686. gadā kā kazaku nocietinātā militārā pilsētiņa **Biļska**. No 1709. gada to dēvēja par **Stara Bilas** slobodu, bet 1797. gadā pārdēvēta par Starobiļsku un nozīmēta par apriņķa pilsētu. Otrā pasaules kara laikā Starobiļska dažas dienas bija Ukrainas PSR pagaidu galvaspilsēta, kā arī bija pirmā no Vācijas karaspēka atbrīvotā Ukrainas pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Radko Gudass

**Radko Gudass** (; dzimis ) ir čehu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2026) Gudass spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Anahaimas "Ducks" rindās, kur pilda arī komandas kapteiņa funkcijas.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Gudass sāka 2007.—08. gada sezonas izskaņā, kad Čehijas Ekstralīgas izslēgšanas kārtā aizvadīja vienu spēli HC Kladno sastāvā. Nākamajā sezonā komandas rindās jaunais aizsargs aizvadīja septiņas spēles. 2009.—10. gada sezonu Gudass aizvadīja Rietumu hokeja līgas klubā Everetas "Silvertips".

2010. gadā sāka spēlēt AHL vienībā Norfolkas "Admirals". Kopā ar "Admirals" 2012. gadā izcīnīja Kaldera kausu. 2012.—13. gada sezonā aizvadīja 22 spēles NHL klubā Tampabejas "Lightning". 2013.—14. gada sezonā aizsargs "Lightning" rindās jau bija nostiprinājies. "Lightning" hokejists spēlēja līdz 2015. gada martam, kad tika aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers". 2019.—20. gada sezonu aizvadīja Vašingtonas "Capitals" sastāvā, taču tad noslēdza trīs gadu līgumu ar Floridas "Panthers".

2023. gada 1. jūlijā Gudass kā brīvais aģents parakstīja trīs gadu līgumu par 12 miljoniem ASV dolāru ar Anahaimas "Ducks".

Čehijas hokeja izlases rindās spēlējis 2014. gada olimpisko spēļu turnīrā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Valdemārs Lambergs

[thumb|280px|Latvijas Nacionālās padomes prezidija locekļi Eslingenē. No kreisās: [Velta Vintera, Vilis Janums, Valdemārs Lambergs, Jēkabs Ķulītis, Pēteris Dardzāns, Roberts Liepiņš, Jānis Celms (prezidija priekšsēdis), Jānis Vinters, ?? daļēji redzams, Jānis Lavenieks, Roberts Osis, Arnolds Endziņš un Vilis Hāzners]]
**Valdemārs Lambergs**, arī **Voldemārs Lambergs** (1905-1973), bija latviešu jurists un žurnālists. Viens no Amerikas Latviešu apvienības (ALA) dibinātājiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1905. gada 13. martā Naudītes pagastā kā Apguldes muižas pārvaldnieka Jēkaba Lamberga divpadsmitais bērns. 1924. gadā sāka strādāt Jelgavas laikrakstos. 1932. gadā beidza tieslietu studijas Latvijas Universitātē un sāka strādāt par zvērināta advokāta palīgu, bet no 1938. gada — par zvērinātu advokātu Jelgavā. Piedalījās Jelgavas Filharmonijas orķestra dibināšanā.

Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā V. Lambergs devās trimdā uz Vāciju, kur bija Latviešu nacionālās padomes loceklis (1948) un laikraksta "Latvija" galvenais redaktors (1949-1950). 1950. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV, kur bija viens no Amerikas Latviešu apvienības (ALA) dibinātājiem un vicepriekšsēžiem Bostonā, no 1951. gada laikrakstu "Laiks" un "Latvija Amerikā" līdzstrādnieks. Baltijas tautu sadarbības biroja un politiskās organizācijas "Nacionālais centrs" dibinātājs. Miris 1973. gada 19. oktobrī Bostonā.

Dēls Aristids Lambergs (1934—2010) bija uzņēmējs un latviešu trimdas sabiedriskais darbinieks, pēc atgriešanās dzimtenē kļuva par politiķi, bijis 5. un 6. Saeimas deputāts un partijas LNNK vadītājs (1993—1995).

## Atsauces
Žodzina

**Žodzina** () jeb **Žodina** () ir apgabala nozīmes pilsēta Baltkrievijā, Minskas apgabalā.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1643. gadā. Atradās Lietuvas lielkņazistes sastāvā. Apdzīvotā vieta pievienota Krievijai pēc Polijas Otrās dalīšanas 1793. gadā. Pilsēta sāka strauji attīstīties, ka šeit 1948. gadā tika likti pamati autobūves uzņēmuma "BelAZ" attīstībai.

## Ekonomika
Pilsētā atrodas viens no nozīmīgākajiem uzņēmumiem Baltkrievijā - autobūves uzņēmums "BelAZ".

## Cilvēki
Pēc nacionālā sastāva pilsētas iedzīvotāji ir baltkrievi (87,73 %) un krievi (8,05 %). Žodzina ir svarcēlājas Nastasjas Novikavas (*Настасся Новікава*, 1981) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Žodzina vietnē "Baltkrievijas globuss" 
* Autorūpnīca "BELAZ"
Bjerazino rajons

**Bjerazino rajons** (, ) ir Minskas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Minskas apgabala Červjeņas, Barisavas un Krupku rajoniem, kā arī Mogiļevas apgabala Bjaliņiču, Kļičavas un Asipoviču rajoniem.

## Ārējās saites
Dziedot lietū

**"Dziedot lietū"**, arī **"Dziesmiņa lietū"** (), ir 1952. gada amerikāņu muzikālā kinokomēdija, kuras režisori ir Džīns Kellijs un Stenlijs Donens. Filma ir par Holivudas aktieriem 1920. gadu beigās, kad notika pāreja no mēmā kino uz skaņas kino.

Filmā galvenās lomas attēlo Džīns Kellijs, Donalds O'Konors, Debija Renoldsa, Džīna Heigena un Milards Mičels. Filma sākotnēji neguva lielus panākumus, tomēr vēlāk tā iekļuva dažādos labāko filmu sarakstos. Amerikas Kinoinstitūts to ir atzinis par visu laiku labāko muzikālo filmu, atjauninātajā 100 izcilāko filmu sarakstā to ierindoja 5. vietā (oriģinālajā sarakstā — 10. vieta), *Singin' in the Rain* dziesma 100 izcilāko dziesmu sarakstā tika ierindota 3. vietā (sarakstā vēl iekļuva *Make 'em Laugh* un *Good Morning*).

1989. gadā "Dziedot lietū" bija starp pirmajām 25 filmām, kas iekļautas ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Bjerazino

**Bjerazino** () jeb **Berezina** () ir pilsēta Baltkrievijā, Minskas apgabala Bjerazino rajona centrs pie Bjarezinas upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1501. gadā. Atradās Lietuvas lielkņazistes sastāvā. Apdzīvotā vieta pievienota Krievijai pēc Polijas Otrās dalīšanas 1793. gadā. 19. gadsimta beigās kļuva par ievērojamu ebreju centru — vairums miesta iedzīvotāju tolaik bija ebreji. 1920. gadā Bjarezino iekļāvās Baltkrievijas PSR sastāvā. Otrā pasaules kara laikā pilsēta atradās vācu okupācijā, gandrīz visi pilsētas ebreju iedzīvotāji tika iznīcināti holokaustā. 1944. gada 3. jūlijā Bjarezinu ieņēma Sarkanā armija. Kopš 1991. gada — neatkarīgās Baltkrievijas sastāvā.

## Cilvēki
Bjerazino ir revolucionāra Aleksandra Parvusa (*Александр Львович Парвус*, 1867—1924) dzimtā pilsēta.

## Ārējās saites

* Bjerazino vietnē "Baltkrievijas globuss"
Barisavas rajons

**Barisavas rajons** (, ) ir Minskas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Minskas apgabala Krupku, Bjerazino, Červjeņas, Smaļaviču un Lahojskas rajoniem, kā arī Vitebskas apgabala Dokšicu, Ļepjeļas un Čašņiku rajoniem.
Bokss (nozīmju atdalīšana)

**Bokss** var būt:

* bokss — sporta veids;
* sadales kaste — kārba, caur kuru uz sadales skapi iet telefona vads;
* telpa, kur novieto transportlīdzekļus vai zirgus;
* telpa slimnīcā, kur izolē slimniekus.