Baltastes tropu jūrasputns

**Baltastes tropu jūrasputns**, arī **baltastes faetonputns** (*Phaethon lepturus*) ir tropu jūrasputnu dzimtas (*Phaethontidae*) suga, kas dzīvo okeānu tropu un subtropu joslā gandrīz visā pasaulē. Ligzdo kolonijās tropu salās.

## Izplatība
Baltastes tropu jūrasputns ligzdo ļoti plašā areālā Atlantijas, Klusā un Indijas okeānu tropos, kā arī dažviet Karību jūras salās.

## Izskats
[thumb|left|Baltastes faetonputns [Seišelas|Seišelās]]
Baltastes faetonputns ir vismazākais kārtas pārstāvis. Garums 35 — 45 cm. Ārēji līdzinās zīriņiem. Apspalvojums balts ar melniem plankumiem uz spārniem un ap acīm; divas izteikti garas, baltas astes spalvas. Tēviņu apspalvojumam dažos reģionos ir sārta nokrāsa. Knābis no oranži dzeltena līdz oranži sarkanam. Kājas īsas, atrodas ķermeņa pakaļdaļā, tādēļ pa sauszemi tas pārvietojas ar grūtībām.

## Dzīvesveids
Lielāko daļu mūža pavada, lidojot virs atklātas jūras. Barības meklējumos veic simtiem kilometru un nereti nokļūst reģionos, kur ir ļoti maz zivju, — no šādām vietām parasti izvairās lielākā daļa jūrasputnu. Taču nelielie tropu putnu pat tādā vietā atrod sev barību. Bieži vien pietuvojas kuģiem un, strauji vēzējot spārnus, lidinās virs klāja.

Baltastes tropu jūrasputnam, gluži kā citiem jūrasputniem, pietiek ar vienu ilgāku sauszemes apmeklējumu pārošanās laikā. Pārējā gada laikā viņu lokveida lidojums, kas atgādina tauriņa lidojumu, ieraugāms tālu atklātā jūrā, kad tie pārmaiņus vēzē spārnus un brīvi planē gaisā. Viegli peld ūdenī, airējoties ar kājām, kas atrodas ķermeņa aizmugurē, savukārt garās astes spalvas ir saceltas gaisā.

## Barība
Pārtiek no mazām vai vidēja lieluma zivīm, kalmāriem un astoņkājiem. Pateicoties veiklajam lidojumam, ķer arī lidojošas zivis. Ieraudzījis atbilstošu lomu, viņš plivinās uz vietas apmēram desmit metru augstumā un, nogaidījis īsto brīdi, strauji metas ūdenī. Ienirst līdz pat 15 — 20 metru dziļumā.

Spēcīgo triecienu pret ūdens virsmu samazina gaisa "spilveni", kas baltastes tropu jūrasputnam atrodas zem ādas uz krūtīm. Šie "spilveni" arī ļauj putnam iznirt ar noķerto lomu knābī. Knābis ir nedaudz saliekts, un abām tā malām ir asas malas, tādēļ no knābja neizslīd arī slidens medījums.

## Vairošanās
[thumb|[Reinjona|Reinjonā]]
[thumb|[Gabriela sala|Gabriela salā]]
Nav pastāvīga pārošanās perioda. Ola tiek dēta ik pēc deviņiem mēnešiem. Ja pāris zaudē olu vai putnēnu, nākamo olu mātīte var izdēt jau pēc pieciem mēnešiem. Vecāki dodas uz salu, kurā atrodas ligzda, jau divas līdz sešas nedēļas pirms olas izdēšanas. Atbilstošu vietu nav daudz, tādēļ putni veido ligzdošanas kolonijas.

Riesta laikā redzamas desmitiem tropu putnu grupas — putni skaļi ķērc un klaigā, riņķodami virs klinšu nokarēm, kas būtu atbilstošas ligzdošanai. Viens no putniem vienmēr uzlido līkumainā lidojumā virs otra un saliec spārnus partnera virzienā, kurš paceļ savus spārnus.

Vienīgo olu perē abi putna vecāki. Izšķīlušos putnēnu klāj pelēkbaltas zīdainas pūkas. Sākumā vecāki viņu cītīgi baro, taču pēc tam atlido ar barību ne biežāk kā vienu reizi dienā. Putnēns var pacelties spārnos tikai pēc diviem mēnešiem. Dzimumgatavību sasniedz viena gada vecumā.

## Pasugas
Zināmas sešas pasugas
* *Ph. lepturus lepturus* (Daudin, 1802 ) — Indijas okeāns
* *Ph. lepturus ascensionis* (Mathews, 1915 ) — Debesbraukšanas sala
* *Ph. lepturus catesbyi* (Brandt, 1839 ) — Bermuda un Karību jūra
* *Ph. lepturus dorotheae* (Mathews, 1913 ) — Klusais okeāns
* *Ph. lepturus europae* (Le Corre & Jouventin, 1999 ) — Eiropas sala Mozambikas šaurumā.
* *Ph. lepturus fulvus* (Brandt, 1839 ) — Ziemsvētku Sala

## Aizsardzība
Sarkanajā grāmatā ierindota sugu sarakstā, kuras šobrīd nav apdraudētas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* White-tailed Tropicbird or Bermuda Longtail (''Phaethon lepturus catsbyii'')