open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tiburona

**Tiburona** (,  — ‘haizivs’) var būt:

* Tiburona (sala) — liela sala Meksikā, Kalifornijas līcī;
* Tiburona (pilsēta) — maza pilsētiņa ASV, Kalifornijā.
Žans Filips Kraso

**Žans Filips Kraso** (, dzimis ) ir Kotdivuāra futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un pārstāv Kotdivuāras futbola izlasi. Kopš 2024. gada Kraso spēlē Francijas 1. līgas komandā *[[Paris FC]]*.

Iepriekš spēlējis Francijas komandās *[[SC Schiltigheim|Schiltigheim]]*, *[[SAS Épinal|Épinal]]*, *[[AS Saint-Étienne|Saint-Étienne]]*, *[[Le Mans FC|Le Mans]]* un *[[AC Ajaccio|Ajaccio]]*, kā arī Serbijas komandā Belgradas "Crvena Zvezda".

Kotdivuāras futbola izlases rindās debitējis 2022. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2023. gada Āfrikas Nāciju kausā.

## Sasniegumi
**Red Star Belgrade**

* Serbijas Superlīga: 2023—24
* Serbijas kauss: 2023—24

**Kotdivuāra**

* Āfrikas Nāciju kauss: 2023

## Ārējās saites
Delmenhorsta

**Delmenhorsta** (, ) ir administratīvi neatkarīga pilsēta (*kreisfreie Stadt*) Vācijas ziemeļrietumos, Lejassaksijas federālajā zemē. Tā atrodas pie Delmes upes tieši uz rietumiem no Brēmenes un ietilpst Brēmenes–Oldenburgas metropoles reģionā (*[[Metropolregion Nordwest]]*), funkcionāli veidojot daļu no plašākas Brēmenes aglomerācijas. 2024. gadā Delmenhorstā dzīvoja 81,4 tūkstoši iedzīvotāju. Kā neatkarīga pilsēta tā nepieder nevienam apriņķim un pilda gan pašvaldības, gan apriņķa līmeņa funkcijas.

Reģionālajā plānošanā Delmenhorsta ir noteikta kā vidējais centrs ar augstāka līmeņa daļējām funkcijām (*Mittelzentrum mit oberzentralen Teilfunktionen*), kas nozīmē nozīmīgu lomu apkārtējās teritorijas apkalpošanā, tostarp infrastruktūras, izglītības un pakalpojumu nodrošināšanā. Pilsēta apvieno dzīvojamo funkciju ar vietējo rūpniecību, loģistiku un pakalpojumu sektoru, nodrošinot ciešu saimniecības un mobilitātes saikni starp Brēmeni un Lejassaksijas rietumu daļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adolfo Farsari

**Adolfo Farsari** (; dzimis ; miris ) bija itāļu fotogrāfs kurš darbojās Jokohamā, Japānā. Viņa studija, pēdējā ievērojamā ārzemnieku īpašumā esošā studija Japānā, bija viena no lielākajām un ražīgākajām komerciālajām fotogrāfijas firmām valstī. Lielā mērā pateicoties Farsari augstajiem tehniskajiem standartiem un viņa uzņēmējdarbības spējām, tai bija būtiska ietekme uz fotogrāfijas attīstību Japānā.

Pēc īsas militārās karjeras, tostarp dienesta Amerikas pilsoņu karā, viņš kļuva par veiksmīgu uzņēmēju un komerciālo fotogrāfu. Viņa foto darbi tika augstu novērtēti, īpaši viņa ar roku krāsotie portreti un ainavas, ko viņš galvenokārt pārdeva ārvalstu iedzīvotājiem un valsts apmeklētājiem.

Farsari attēli tika plaši izplatīti, prezentēti vai pieminēti grāmatās un periodiskajos izdevumos, un dažreiz mākslinieki tos atjaunoja citos medijos; tie veidoja ārzemnieku uztveri par Japānas iedzīvotājiem un vietām un zināmā mērā ietekmēja to, kā japāņi redzēja sevi un savu valsti.
## Biogrāfija
Farsari ir dzimis Vičencā, kas tolaik bija Austrijas daļa, viņš 1859. gadā emigrēja uz ASV, kur dienēja Savienības kavalērijā. Viņš apprecējās ASV, bet drīz vien izšķīrās. 1873. gadā viņš pameta sievu ar diviem bērniem un pārcēlās uz Japānu, kur līdzdibināja uzņēmumu *Sargent, Farsari & Co.*, kas ražoja plakātus, kartes, veidoja grāmatu un žurnālu dizainu un citus darbus. Farsari darbi pašlaik atrodas privātkolekcijās un dažādos muzejos. 2004. gadā Bostonas Tēlotājmākslas muzejā notika viņa darbu izstāde.
## Darbi

Three yuujo on veranda by Adolfo Farsari 1885.jpg|Trīs kurtizānes, ap. 1885. Fotogrāfija, izkrāsota ar roku.
Woman Playing a Moon Zither.jpg|Sieviete kas spēlē jeciņu, ap. 1886. Fotogrāfija, izkrāsota ar roku.
Farsari rickshaw.jpg|*Jinriki*, 1886. fotogrāfija, izkrāsota ar roku.
Farsari sumo.jpg|*Cīkstoņi*, ap.&nbsp;1886. Fotogrāfija, izkrāsota ar roku.
Farsari house interior.jpg|*Istabas*, 1886. Fotogrāfija, izkrāsota ar roku.
Farsari Shitennō-ji.jpg|*Tennonji, Osaka*, 1885-1890. gadi Fotogrāfija, izkrāsota ar roku.
Farsari Shiba.jpg| *Shiba Chokugaku Mon (aizmugurē)*, 1885-1890. gadi Fotogrāfija izkrāsota ar roku.
Farsari photomontage.jpg|*Japāna*, starp 1885-1890. gadiem
Farsari title page.jpg|*А. Farsari un Ко.*, ap.&nbsp;1890.


## Atsauces

## Ārējās saites

* Keeling's Guide to Japan
Deri anglikāņu katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2558810"
}


**Svētā Kolumba katedrāle** () ir Īrijas Baznīcas (anglikāņu) katedrāle, kas atrodas Ziemeļīrijas ziemeļos, Deri pilsētā. Viena no divām Deri un Rafo diecēzes katedrālēm (Rafo katedrāle mūsdienās atrodas Īrijā).

Katedrāle veltīta Īrijas, Skotijas un Ziemeļanglijas evanģēlistam Svētajam Kolumbam (*Columba*, 521 – 597), kurš darbojās reģionā. 1633. gadā iesvētītais dievnams ir senākā katedrāle, kas celta pēc reformācijas uzvaras Britānijā un senākā tieši protestantu celtā katedrāle Rietumeiropā.

## Attēlu galerija

St_Columb's_Cathedral2_by_Paride.jpg
Derry_St_Columb's_Cathedral_Ceiling_2013_09_17.jpg
Derry_St_Columb's_Cathedral_Chancel_2013_09_17.jpg
Derry_St_Columb's_Cathedral_North_Aisle_2013_09_17.jpg


## Ārējās saites
*
Svētais Patriks

**Svētais Patriks** (; dzīvojis ap 4.–5. gadsimta miju, tradicionāli no 385. līdz 461. gadam) ir agrīnās kristietības misionārs un bīskaps, kuru tradīcija uzskata par galveno kristietības izplatītāju Īrijā un tās aizbildni. Viņa darbība norisinājās 5. gadsimtā, laikā, kad Britu salās pēc Romas impērijas varas mazināšanās veidojās jaunas politiskās un reliģiskās struktūras, un kristietība izplatījās ārpus bijušo romiešu provinču robežām. Drošākā informācija par Patrika dzīvi balstās nelielā avotu kopumā, galvenokārt viņam pašam piedēvētajos tekstos *[[Confessio]]* un “Vēstule Korotikam”. Tajos aprakstīts, ka jaunībā viņš Britānijā ticis nolaupīts un aizvests verdzībā uz Īriju, vēlāk izbēdzis un, pēc garīgas sagatavošanās, atgriezies kā misionārs. Viņa darbība bija vērsta uz kristīgās ticības organizētu nostiprināšanu, kopienu kristīšanu un baznīcas struktūru veidošanu. Lai gan kristietība Īrijā, iespējams, pastāvēja jau pirms viņa, Patriks kļuva par centrālu un simbolisku figūru šī procesa institucionalizācijā, tradīcijā saistītu arī ar Armagas nozīmi kā baznīcas centru.

Jau agrīnajos viduslaikos izveidojās plašs Svētā Patrika kults, ko vēlāk bagātināja hagiogrāfiskās tradīcijas. Viņa piemiņas diena — 17. marts — tiek svinēta kā Svētā Patrika diena, kas apvieno reliģisku piemiņu ar Īrijas kultūras un nacionālās identitātes simboliku. Patrika tēls, bieži saistīts ar trīslapu āboliņu kā Trīsvienības skaidrojuma simbolu, ir kļuvis par nozīmīgu Īrijas vēsturiskās pašapziņas un diasporas kultūras elementu.

## Ārējās saites
Utair

***Utair*** (), aɡrāk ***UTair***, ir Hantimansijskā bāzēta Krievijas Federācijas aviosabiedrība. Dibinātāta 1991. ɡadā ar nosaukumu *Tjumeņaviatrans* (Тюменьавиатранс),  2003. ɡadā to pārdēvēja par *UTair*. Lielākā tās bāzes lidosta ir Vnukovas starptautiskā lidosta.
No 2010. līdz 2022. ɡadam *Utair* veica lidojumus no Rīgas uz Maskavas Vnukovas lidostu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mejers Deičs

**Mejers (Mihails) Deičs** (dzimis , miris ) bija Latvijas ebreju izcelsmes komjaunietis, Sarkanās armijas karavīrs, Latvijas PSR saimnieciskais darbinieks un Latvijas uzņēmējs.

Dzimis Daugavpilī nabadzīgā piecu bērnu ebreju ģimenē. Trīs gadu vecumā zaudēja tēvu. 1933. gadā, mācoties skolā, iestājās nelegālajā komjaunatnes organizācijā. PSRS okupējot Latviju, Mejers Deičs darbojās par skolas pionieru vadītāju. 1941. gadā ģimenei izdevās evakuēties uz PSRS. 1941. gada jūlijā Mejers Deičs brīvprātīgi iestājās 201. latviešu strēlnieku divīzijā (vēlāk zināma kā 43. gvardes latviešu strēlnieku divīzija). Karoja frontē līdz kara beigām Kurzemes ielenkumā.

1947. gadā demobilizēts un iestājās darbā par strādnieku apavu ražošanas uzņēmumā. Augot pa karjeras kāpnēm, 1970. gadā kļuva par uzņēmuma "Rīgas apavi" vadītāju. Mejers Deičs bija viens no apavu ateljē "Elegants" izveidošanas iniciatoriem. Par "Rīgas apavu" vadītāju Mejers Deičs strādāja līdz 1987. gadam. Latvijā attīstoties tirgus ekonomikai, Mejers Deičs nodibināja kooperatīvu, kas vēlāk attīstījās par uzņēmumu grupu RD. 

## Ārējās saites
Rādi

**Rādi** () ir mazpilsēta (*alev*) Igaunijas dienvidaustrumos, Tartu apriņķī. Tā ietilpst Tartu pagasta sastāvā un robežojas ar Tartu pilsētu, faktiski tās priekšpilsēta.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta vēsturiski veidojusies ap Rādi muižu (*Ratshof*), kas piederēja fon Liphartu dzimtai un bija viena no greznākajām muižām Igaunijā. Pēc Igaunijas brīvvalsts izveides muižas ēkā tika izvietots Igaunijas Nacionālais muzejs.

Padomju okupācijas laikā Rādi apkārtnē tika izveidots militārais lidlauks, kas kļuva par vienu no lielākajām padomju gaisa spēku bāzēm Baltijā. Lidostas klātbūtnes dēļ teritorija gadu desmitiem bija slēgta un nepieejama civiliedzīvotājiem.

Mazpilsētas statusu Rādi ieguva 2022. gadā, apvienojot Vahi lielciemu un Tilas ciemu, reaģējot uz straujo iedzīvotāju skaita pieaugumu un jaunu dzīvojamo rajonu būvniecību.

## Kultūra un apskates objekti
Rādi ir nozīmīgs Igaunijas kultūras centrs — šeit atrodas Igaunijas Nacionālais muzejs (*Eesti Rahva Muuseum*); 2016. gadā šeit tika atvērta jaunā muzeja ēka, kas uzcelta uz bijušā lidlauka skrejceļa.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tartu pagasta oficiālā vietne (igauniski)
* Igaunijas Nacionālā muzeja mājaslapa (igauniski) (angliski)
Albāno Laciāle

**Albāno Laciāle** (, ) ir pilsēta un pašvaldība Itālijas centrālajā daļā, Lacio reģionā, Romas Galvaspilsētas metropolē. Tā atrodas apmēram 25 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Romas, Albāni paugurainē (*Colli Albani*). 2025. gadā Albano Laciālē dzīvoja 39,6 tūkstoši iedzīvotāju. Albāno Laciāle ir viens no nozīmīgākajiem centriem *[[Castelli Romani]]* kultūrvēsturiskajā reģionā — Romas dienvidaustrumu piepilsētu joslā, kas vēsturiski saistīta ar Albāni pauguraines apdzīvotību un attīstību. Mūsdienās pilsēta pilda administratīva un pakalpojumu centra funkcijas Romas metropoles ietekmes zonā, vienlaikus saglabājot ievērojamu vēsturisko un kultūras mantojumu, kā arī nozīmi reģionālajā tūrismā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kvintens Timbers

**Kvintens Raiens Krispito Timbers** (, dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Nīderlandes futbola izlasi. Kopš 2026. gada Timbers spēlē Francijas 1. līgas komandā Marseļas "Olympique". Viņa dvīņu brālis Juriens Timbers arī ir futbolists.

Iepriekš spēlējis Nīderlandes komandās *[[FC Utrecht|Utrecht]]* un Roterdamas "Feyenoord".

Nīderlandes futbola izlase rindās debitējis 2024. gadā.

## Sasniegumi
**Feyenoord**

* Eredivisie: 2022—23
* Nīderlandes kauss: 2023—24
* Johan Cruijff Schaal: 2024

## Ārējās saites
Hābnēme

**Hābnēme** () ir lielciems Igaunijas ziemeļrietumos, Harju apriņķī. Tas ir lielākā Vīmsi pagasta apdzīvotā vieta un ir pēc iedzīvotāju skaita lielākais ciems valstī. Atrodas Tallinas līča krastā, aptuveni 9 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Tallinas centra. Pateicoties atrašanās vietai tiešā galvaspilsētas tuvumā un attīstītajai infrastruktūrai, tas ir kļuvis par prestižu dzīvojamo rajonu.

## Vēsture
Vēsturiski Hābnēme bija zvejnieku ciemats. Rakstiskos avotos tā pirmo reizi minēta 1271. gadā kā *Avenami*. Viduslaikos šeit dzīvoja galvenokārt Igaunijas zviedri.

Padomju laikā Hābnēme piedzīvoja strauju izaugsmi, jo šeit atradās slavenā zvejnieku kolhoza *S. Kirovi nimeline näidiskalurikolhoos* centrs. Kolhoza veiksmīgā darbība nodrošināja ciematam modernu apbūvi, kultūras namu, slimnīcu un sporta objektus, kas kalpoja par paraugu visā Padomju Savienībā.

## Infrastruktūra un kultūra
Hābnēmē atrodas lielākā daļa Vīmsi pagasta svarīgāko iestāžu:
* Vīmsi vidusskola: viena no modernākajām un lielākajām skolām Igaunijā.
* Vīmsi slimnīca un poliklīnika.
* Pagasta pārvaldes ēka.
* Tirdzniecības centri, ūdens atrakciju parks *Viimsi Spa* un kinoteātris.

Lielciemā atrodas arī Hābnēmes pludmale, kas ir iecienīta atpūtas vieta gan vietējiem iedzīvotājiem, gan talliniešiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vīmsi pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Lāgri

**Lāgri** () ir lielciems Igaunijas ziemeļrietumos, Harju apriņķa Saues pagastā. Lāgri atrodas pie Tallinas dienvidrietumu robežas, un to no pilsētas atdala Pēskilas upe.

Pateicoties attīstītajai infrastruktūrai un ērtajai satiksmei ar galvaspilsētu, Lāgri ir viena no pieprasītākajām un visstraujāk augošajām apdzīvotajām vietām Tallinas apkārtnē.

## Vēsture
Lāgri nosaukums (latviski — ‘nometne’) cēlies no Pirmā pasaules kara laika, kad šeit atradās Pētera Lielā jūras cietokšņa aizmugures pozīciju karavīru nometnes un barakas. Pirms tam apkaime bija pazīstama kā Pēskilas muižas zemes, kas vēstures avotos minēta 1241. gadā.

20. gadsimta otrajā pusē Lāgri attīstījās kā dārzkopības un lauksaimniecības centrs. Mūsdienās lielākā daļa vēsturisko lauksaimniecības platību ir apbūvētas ar modernām privātmājām un rindu mājām.

## Infrastruktūra un izglītība
Lāgri ir labi attīstīts pakalpojumu tīkls, kas apkalpo gan lielciema, gan apkārtējo ciemu iedzīvotājus:
* Lāgri skola — viena no lielākajām un modernākajām skolām Saues pagastā.
* Sporta komplekss ar peldbaseinu un futbola stadionu.
* Kultūras centrs un bibliotēka.

## Transports
Lāgri ir nozīmīgs transporta mezgls:
* Dzelzceļš: Lāgri stacija atrodas uz Tallinas—Keilas dzelzceļa līnijas, nodrošinot regulāru elektrisko vilcienu satiksmi ar Tallinas centru (Baltijas staciju).
* Autoceļi: lielciemu šķērso galvenais autoceļš E67 (Tallina—Pērnava—Rīga).
* Sabiedriskais transports: Tallinas pilsētas autobusu maršruti savieno Lāgri ar dažādiem galvaspilsētas rajoniem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Saues pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Saku

**Saku** () ir lielciems Igaunijas ziemeļrietumu daļā, Harju apriņķī, Saku pagasta administratīvais centrs. Atrodas Vēnas upes krastos, aptuveni 16 kilometrus uz dienvidiem no Tallinas centra.

Saku ir viens no iedzīvotāju skaita ziņā lielākajiem lielciemiem Igaunijā. Pateicoties sakārtotajai videi un muižas parkam, tā tiek uzskatīta par vienu no zaļākajām un prestižākajām Tallinas piepilsētām. Saku ir Kandavas un Tukuma sadraudzības pilsēta.

## Vēsture
Saku vēsture ir cieši saistīta ar Saku muižu (*Sack*), kas rakstiskos avotos pirmo reizi minēta 1463. gadā. Pašreizējā muižas pils celta 1820. gados klasicisma stilā un ir viena no spilgtākajām muižu arhitektūras pērlēm Igaunijā.

1820. gadā muižas īpašnieks Kārlis Frīdrihs fon Rehbinderis šeit nodibināja alus darītavu, kas laika gaitā izauga par modernu rūpniecības uzņēmumu. Padomju laikā Saku attīstījās kā zinātnes un pētniecības centrs, kur darbojās Igaunijas Lauksaimniecības inženierzinātņu institūts.

## Saimniecība
Saku ir starptautiski atpazīstama kā Igaunijas alus rūpniecības centrs:
* *[[Saku Õlletehas]]* — vecākā un viena no lielākajām alus darītavām Igaunijā.
* Alus muzejs — izvietots vēsturiskajā rūpnīcas ēkā, kur var iepazīties ar alus brūvēšanas tehnoloģiju un vēsturi.

## Kultūra un izglītība
* Saku muiža — mūsdienās darbojas kā konferenču, pasākumu un kultūras centrs.
* Saku ģimnāzija — galvenā izglītības iestāde pagastā.
* Saku sporta halle un peldbaseins.

## Transports
Lielciemam ir ļoti laba transporta saikne ar Tallinu:
* Dzelzceļš: Saku stacija atrodas uz Tallinas—Vīlandes dzelzceļa līnijas.
* Autoceļi: Saku atrodas pie Tallinas apvedceļa un netālu no Tallinas—Pērnavas šosejas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Saku pagasta oficiālā vietne (igauniski)
* Saku muižas mājaslapa (igauniski)
Sabrī Lamušī

**Sabrī Lamušī** (, dzimis ) ir franču futbola treneris un bijušais futbolists, kurš spēlēja pussarga pozīcijā un pārstāvēja Francijas futbola izlasi. Kopš 2026. gada Lamušī ir Tunisijas futbola izlases galvenais treneris.

Savas spēlētāja karjeras laikā spēlējis komandās Francijā, Itālijā un Katarā. Ar *[[AJ Auxerre|Auxerre]]* komandu 1996. gadā un ar *[[AS Monaco|Monaco]]* komandu 2000. gadā kļuvis par Francijas čempionu. Ar *Auxerre* izcīnījis arī Francijas kausu. 2002. gadā ar *[[Parma Calcio 1913|Parma]]* komandu izcīnījis Itālijas kausu.

Francijas futbola izlases rindās no 1996. līdz 2001. gadam aizvadījis 12 mačus un guvis 1 vārtus. Pārstāvējis izlasi 1996. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām vadījis komandas Katarā, Francijā, Saūda Arābijā un Anglijā. Bijis Kotdivuāras futbola izlases treneris 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Auxerre**

* Francijas 1. līga: 1995—96
* Francijas kauss: 1995—96

**Monaco**

* Francijas 1. līga: 1999—2000

**Parma**

* Itālijas kauss: 2001—02

**Marseille**

* UEFA Intertoto kauss: 2005

## Ārējās saites
Tabasalu

**Tabasalu** () ir lielciems Igaunijas ziemeļrietumos, Harju apriņķī, Harku pagasta administratīvais centrs. Atrodas Tallinas līča krastā 13 km uz rietumiem no Tallinas centra.

Tabasalu ir viena no iecienītākajām Tallinas piepilsētas dzīvesvietām, pateicoties tās atrašanās vietai pie jūras un attīstītajai infrastruktūrai.

## Vēsture
Vēsturiskajos dokumentos Tabasalu pirmo reizi minēta 1327. gadā kā *Tappeselle*. Apdzīvotā vieta sāka strauji attīstīties 20. gadsimta otrajā pusē, kad šeit tika izveidota Harku paraugsaimniecība un uzbūvēti pirmie daudzdzīvokļu nami.

## Daba un tūrisms
Lielciems atrodas pie Tabasalu klinšu kraujas (*Tabasalu pank*), kas ir daļa no Baltijas klints. Tā ir viena no iespaidīgākajām piekrastes kraujām Harju apriņķī.
* Tabasalu dabas taka: populārs maršruts gājējiem un velosipēdistiem, kas ved gar klinšu malu un piedāvā skatu uz Tallinas līci un Kakumē pussalu.
* Rannamīzas dabas liegums: aizsargājama teritorija, kas ietver klintis un piekrastes mežus.

## Infrastruktūra un izglītība
Tabasalu atrodas svarīgākās Harku pagasta iestādes:
* Tabasalu ģimnāzija un Tabasalu pamatskola.
* Harku pagasta pārvalde.
* Tabasalu sporta centrs ar peldbaseinu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Harku pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Senne Lammenss

**Senne Lammenss** (, dzimis ) ir Beļģijas futbolists, kurš spēlē vārtsarga pozīcijā un pārstāv Beļģijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Lammenss spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Manchester United FC|Manchester United]]*.

Iepriekš spēlējis Beļģijas komandās *[[Club Brugge KV|Club Brugge]]* un *[[Royal Antwerp FC|Royal Antwerp]]*.

Beļģijas futbola izlases rindās debitējis 2025. gadā.

## Sasniegumi
**Club Brugge**

* Beļģijas Superkauss: 2021

**Royal Antwerp**

* Beļģijas Superkauss: 2023

## Ārējās saites
Vendra

**Vendra** () ir mazpilsēta (*alev*) Igaunijas dienvidrietumos, Pērnavas apriņķī. Tā ir nozīmīgs reģionālais centrs Pehja-Pernumā pagastā. Atrodas Pernu pietekas Vendras krastos 105 km no valsts galvaspilsētas Tallinas un 50 km no apriņķa centra Pērnavas.

## Vēsture
Vendra rakstiskos avotos pirmo reizi minēta 1515. gadā. Tā vēsturiski attīstījusies kā viens no Igaunijas nacionālās atmodas centriem. 19. gadsimtā šeit tika nodibināta Igaunijā pirmā nedzirdīgo skola un darbojās vairākas nozīmīgas kultūras biedrības.

1945. gadā Vendrai tika piešķirts pilsētciemata statuss (tagad mazpilsēta). Līdz 2017. gadam Vendra bija atsevišķa pašvaldība — Vendras mazpilsētas pagasts, ko iekļāva apkārtējais Vendras pagastu.

## Kultūra un izglītība
Vendra ir pazīstama kā vairāku ievērojamu igauņu personību dzimtā vieta. Šeit dzimusi dzejniece Lidija Koidula un žurnālists Johans Voldemārs Jansens. 

Mazpilsētā atrodas:
* Vendras ģimnāzija: viena no senākajām un tradīcijām bagātākajām skolām reģionā.
* Vendras Svētā Mārtiņa baznīca: luterāņu baznīca, kas celta 19. gadsimta sākumā.
* Kultūras nams un bibliotēka.

## Saimniecība
Vendrā ir attīstīta kokapstrāde un tekstilrūpniecība. Viens no zināmākajiem uzņēmumiem ir *Wendre*, kas specializējas gultas piederumu ražošanā un ir viens no lielākajiem šīs nozares eksportētājiem Igaunijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pehja-Pernumā pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Totsi

**Totsi** () ir mazpilsēta (*alev*) Igaunijas dienvidrietumos, Pērnavas apriņķī. Tā atrodas Pehja-Pernumā pagasta teritorijā un vēsturiski ir veidojusies kā kūdras ieguves ciemats.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta sāka veidoties 1930. gadu beigās, kad šeit tika uzbūvēta tolaik modernākā kūdras brikešu fabrika Igaunijā. Fabrika darbu uzsāka 1939. gadā. Ap rūpniecisko zonu tika izbūvēts labiekārtots strādnieku ciemats ar savdabīgu, tam laikam raksturīgu arhitektūru.

1949. gadā Totsi ieguva strādnieku ciemata (vēlāk mazpilsētas) statusu. Līdz 2017. gada administratīvajai reformai Totsi veidoja atsevišķu pašvaldību — Totsi pagastu (kā mazpilsētas tipa pagasts).

## Saimniecība
Gadu desmitiem Totsi bija galvenais kūdras brikešu ražošanas centrs Igaunijā. Tomēr 2011. gadā brikešu ražošana tika pārtraukta ekonomisku un vides apsvērumu dēļ. Mūsdienās mazpilsētas saimniecība tiek diversificēta, un bijušajās ražošanas teritorijās tiek attīstīti citi uzņēmējdarbības veidi, tostarp vēja enerģētikas projekti.

## Transports
Mazpilsētu šķērso dzelzceļa līnija Tallina—Pērnava (pašlaik pasažieru satiksme šajā posmā ir apturēta līdz *[[Rail Baltica]]* izbūvei). Totsi stacija vēsturiski kalpoja gan pasažieru pārvadājumiem, gan kūdras produkcijas izvešanai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pehja-Pernumā pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Rajans Mendešs

**Rajans Īsaks Mendešs da Grasa** (, dzimis ) ir Kaboverdes futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un pārstāv Kaboverdes futbola izlasi. Kopš 2025. gada Mendešs spēlē Turcijas komandā *[[Iğdır F.K.|Iğdır]]*.

Savas karjeras laikā spēlējis Francijas komandās *[[Le Havre AC|Le Havre]]* un *[[Lille OSC|Lille]]*, AAE Pro līgas komandās *[[Sharjah FC|Sharjah]]* un *[[Al-Nasr SC|Al-Nasr]]*, Anglijas čempionāta komandā *[[Nottingham Forest]]*, kā arī Turcijas Superlīgas komandās *[[Kayserispor]]* un *[[Fatih Karagümrük S.K.|Fatih Karagümrük]]*.

Kaboverdes futbola izlases rindās debitējis 2010. gadā. Viņš spēlēm bagātākais un visu laiku rezultatīvākais Kaboverdes izlases futbolists. Pārstāvējis izlasi 2013., 2015., 2021. un 2023. gada Āfrikas Nāciju kausā.

## Sasniegumi
**Sharjah**

* AAE Pro līga: 2018—19

**Kocaelispor**

* Turcijas Pirmā līga: 2024—25

## Ārējās saites
Maness Akliušs

**Maness Akliušs** (, dzimis ) ir franču futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un pārstāv Francijas futbola izlasi. Kopš 2021. gada Akliušs spēlē Francijas 1. līgas komandā *[[AS Monaco|Monaco]]*.

Francijas futbola izlases rindās debitējis 2025. gadā. Ar izlasi izcīnījis sudraba medaļu 2024. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Francija**

* Vasaras olimpisko spēļu sudraba medaļa: 2024

## Ārējās saites
Maksimo Perrone

**Maksimo Perrone** (, dzimis ) ir argentīniešu futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Argentīnas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Perrone spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[Como 1907|Como]]*.

Iepriekš spēlējis Argentīnas komandā Buenosairesas "Velez Sarsfield", Anglijas komandā *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]* un Spānijas komandā *[[UD Las Palmas|Las Palmas]]*.

Argentīnas futbola izlases rindās debitējis 2025. gadā.

## Sasniegumi
**Manchester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2022—23
* FA kauss: 2022—23
* UEFA Čempionu līga: 2022—23
* UEFA Superkauss: 2023

## Ārējās saites
Natenjels Bedfords Forests

**Natenjels Bedfords Forests** (, dzimis ; miris ) bija Konfederācijas ģenerālis Amerikas pilsoņu kara laikā, pazīstams ar savu agresīvo kavalērijas taktiku un straujo kāpšanu no ierindnieka līdz ģenerālim, un vēlāk īsu brīdi kalpoja par pirmo Lielo Burvi Rekonstrukcijas laikmeta kukluksklanā.

Pirms Pilsoņu kara Forests uzkrāja ievērojamu bagātību kā zirgu un liellopu tirgotājs, nekustamo īpašumu mākleris un kokvilnas plantāciju īpašnieks, kā arī bija tieši iesaistīts starpštatu vergu tirdzniecībā, tostarp vadīja vergu cietumu Memfisā. 1861. gada jūnijā, neilgi pēc Pilsoņu kara sākuma, kad Amerikas Savienotās Valstis sadalījās Savienībā un Konfederācijā, Forests iestājās Konfederācijas armijā. Forests kļuva par vienu no nedaudzajiem karavīriem kara laikā, kas iestājās armijā kā ierindnieks un tika paaugstināts par ģenerāli bez iepriekšējas militārās apmācības. Kā pieredzējis kavalērijas vadītājs Forests saņēma kavalērijas korpusa vadību un noteica jaunas doktrīnas mobilajiem spēkiem, iegūstot iesauku "Seglu burvis". Viņš izmantoja savus kavalērijas karaspēkus kā kavalērijas strēlniekus un bieži vien izvietoja artilēriju armijas priekšgalā sākoties kaujai, tādējādi palīdzot "revolucionizēt kavalērijas taktiku".

1864. gada aprīlī Fortpilovas kaujas laikā Foresta pakļautībā esošie Konfederācijas spēki pēc tam, kad forts bija faktiski pārtraucis pretestību, nogalināja lielu skaitu Savienības karavīru, no kuriem lielākā daļa bija melnādainie karavīri. Tā laika ziemeļu štatu laikraksti un kongresa izmeklēšana atzina Forestu par atbildīgu kara noziegumos, savukārt vēlākiem vēsturniekiem ir atšķirīgi viedokļi par to, vai slepkavības notika skaidru pavēlju, kontroles zaudēšanas uzbrukuma laikā vai rasistiskas kaujas lauka prakses dēļ Konfederācijas armijā.

Forests pievienojās Kukluksklanam 1866. gada rudenī, un 1867. gada pavasarī tika ievēlēts par tā pirmo Lielo Burvi. Kustībai bija slepens midzeņu tīkls visos pēckara ASV dienvidos, kur politiski aktīvi melnādainie cilvēki un viņu sabiedrotie tika apdraudēti, tiem tika uzbrukts un tika arī nogalināti. Foresta laikā, kad viņš bija Lielais burvis, klana organizācijas visā dienvidu teritorijā izmantoja vardarbību un iebiedēšanu, lai apspiestu melnādaino politisko līdzdalību 1868. gada vēlēšanās, lai gan vēsturnieki nepiekrīt Foresta tiešas kontroles apjomam pār vietējo pilsoņu darbībām. 1869. gadā Forests pauda vilšanos par to, ko vēsturnieki raksturo kā Klana rasu terora kampaņu un tās centralizētās disciplīnas trūkumu, un izdeva vēstuli, kurā pavēlēja likvidēt grupējumu, kā arī iznīcināt tā kostīmus; pēc tam viņš arī izstājās no organizācijas. Vēlāk Forests noliedza, ka būtu bijis klana biedrs, un 1870. gados divreiz sniedza paziņojumus, atbalstot rasu harmoniju un cieņu pret melnādainajiem. Pēdējos dzīves gados viņš strādāja dzelzceļa valdē un apstrādāja Prezidenta salu Memfisas dienvidrietumos, izmantojot notiesāto darbu. Forests nomira no slimības 1877. gadā 56 gadu vecumā.
## Atsauces

## Literatūra
* 
* 
* 
* 
## Ārējās saites

* Animated History of The Campaigns of Nathan Bedford Forrest  at civilwaranimated.com
* General Nathan Bedford Forrest Historical Society
Ilenurme

**Ilenurme** () ir lielciems Igaunijas dienvidaustrumos, Tartu apriņķa Kambjas pagasta administratīvais centrs. Robežojas ziemeļos ar Tartu pilsētu, ietilpst Tartu aglomerācijā.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta vēsturiski veidojusies ap Ilenurmes muižu (*Uellenorm*), kas dibināta 17. gadsimta sākumā. Pašreizējā muižas kungu māja celta 19. gadsimta vidū klasicisma stilā.

Līdz 2017. gada administratīvajai reformai Ilenurme bija Ilenurmes pagasta administratīvais centrs. Pēc reformas pagasts tika apvienots ar Kambjas pagastu, un jaunizveidotā pagasta pārvalde saglabājās Ilenurmē.

## Izglītība un kultūra
Ilenurme ir svarīgs izglītības un kultūras punkts Tartu apkārtnē:
* Igaunijas Lauksaimniecības muzejs (*Eesti Põllumajandusmuuseum*) vēsturiskajā muižas kompleksā. Muzejs iepazīstina ar lauksaimniecības tehnikas un lauku dzīvesveida attīstību Igaunijā.
* Ilenurmes ģimnāzija ir viena no lielākajām reģiona skolām.
* Ilenurmes mūzikas skola.

## Transports
Lielciemam ir ļoti laba transporta infrastruktūra. Ilenurmes stacija atrodas uz Tartu—Koidulas (Petseru) dzelzceļa līnija. Rietumos no ciema atrodas Tartu lidosta. Ciemu šķērso Tallinas—Tartu—Veru—Luhamaa šoseja (E263).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kambjas pagasta oficiālā vietne (igauniski)
* Igaunijas Lauksaimniecības muzeja mājaslapa (igauniski)
Lo (ciems)

**Lo** () ir lielciems Igaunijas ziemeļrietumos, Harju apriņķī, ietilpst Jēlehtmes pagastā. Ciems atrodas Piritas upes labajā krastā, tiešā Tallinas austrumu robežas tuvumā.

Lo ir lielākā apdzīvotā vieta Jēlehtmes pagastā, un tā pēdējos gados ir attīstījusies gan kā rūpniecības zona, gan kā populārs piepilsētas dzīvojamais rajons.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta sāka veidoties 20. gadsimta otrajā pusē ap bijušo Lo muižu (*Saha-Loo*), taču tās straujākā izaugsme saistīta ar putnu fabrikas un pārtikas uzņēmumu izveidi 1970. un 1980. gados. Padomju laikā šeit tika uzbūvēts moderns strādnieku ciemats ar attīstītu infrastruktūru. Mūsdienās Lo turpina augt, pateicoties jaunu privātmāju rajonu būvniecībai un loģistikas parku attīstībai pie Tallinas robežas.

## Saimniecība
Lielciems ir nozīmīgs pārtikas rūpniecības centrs Igaunijā. Šeit atrodas viens no Igaunijas lielākajiem mājputnu gaļas ražošanas uzņēmumiem *[[Tallegg]]*. Lo industriālajā zonā izvietoti vairāki loģistikas centri, metālapstrādes un būvmateriālu ražošanas uzņēmumi, izmantojot atrašanās vietu pie Tallinas—Narvas šosejas.

## Transports
Lo atrodas stratēģiski izdevīgā vietā starp autoceļu E20 (Tallina—Narva) un Piritas upi. Ciemu ar galvaspilsētu savieno regulāra sabiedriskā transporta satiksme (autobusi), kā arī tas atrodas tuvu dzelzceļa līnijai (Lagedi stacija atrodas dažu kilometru attālumā).

## Atsauces

## Ārējās laites

* Jēlehtmes pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Kadrina

**Kadrina** () ir lielciems Igaunijas ziemeļu daļā, Rietumviru apriņķī, Kadrinas pagasta administratīvais centrs. Atrodas aptuveni Lobu upes krastā pie Tallinas—Narvas dzelzceļa 89 km no galvaspilsētas Tallinas.

Apdzīvotā vieta ir veidojusies kā svarīgs ceļu krustpunkts un vēsturiskās Kadrinas draudzes centrs. Mūsdienās tas ir viens no lielākajiem lielciemiem apriņķī.

## Vēsture
Vēsturiski apdzīvotā vieta bija pazīstama kā Tepiku (*Tõpiku*), bet savu pašreizējo nosaukumu ieguva no Svētās Katrīnas baznīcas (igauņu: *Katariina* -> *Kadrina*). Kadrinas draudze rakstiskos avotos pirmo reizi minēta 1596. gadā.

Straujāka Kadrinas attīstība sākās 1870. gadā līdz ar Rēveles—Pēterburgas dzelzceļa līnijas izbūvi. Pie dzelzceļa stacijas izveidojās tirdzniecības un amatniecības centrs, kas laika gaitā izauga lielākā apdzīvotā vietā.

## Kultūra un izglītība
Kadrina ir pazīstama ar savām izglītības tradīcijām:
* Kadrinas vidusskola — viena no lielākajām lauku vidusskolām Igaunijā, kas dibināta jau 1902. gadā.
* Mātes valodas piemineklis (*Emakeele sammas*) — 1994. gadā pie skolas uzstādīts piemineklis par godu igauņu valodai.
* Kadrinas baznīca — celta 15. gadsimtā, tajā saglabājušies vērtīgi mākslas pieminekļi un senas ērģeles.

## Saimniecība
Lielciemā darbojas vairāki ražošanas uzņēmumi, no kuriem lielākie specializējas kokapstrādē un metālapstrādē. Šeit atrodas arī Kadrinas pagasta pārvalde, bibliotēka un sporta centrs ar peldbaseinu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kadrinas pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Jiri

**Jiri** () ir lielciems Igaunijas ziemeļrietumos, Harju apriņķī, Raes pagasta administratīvais centrs. Atrodas aptuveni 12 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Tallinas pie Tallinas apvedceļa.

Jiri ir nozīmīgs rūpniecības un loģistikas centrs, kas pēdējās desmitgadēs piedzīvojis strauju izaugsmi, pateicoties galveno automaģistrāļu tuvumam.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta vēsturiski veidojusies ap Jiri baznīcu (veltīta Svētajam Jurim), kas rakstiskos avotos pirmo reizi minēta 1223. gadā. Viduslaikos šeit atradās draudzes centrs, kas apkalpoja plašu apkārtni.

Padomju laikā Jiri attīstījās kā paraugsaimniecības *Sommerling* centrs. Mūsdienu Jiri apbūvi veido gan vēsturiskas celtnes, gan padomju perioda daudzdzīvokļu nami, gan pēdējos gados uzceltie modernie loģistikas parki un privātmāju rajoni.

## Saimniecība
Jiri ir viens no lielākajiem loģistikas un vieglās rūpniecības mezgliem Igaunijā — daudzi starptautiski uzņēmumi šeit ir izveidojuši savas noliktavas un ražotnes, pateicoties tiešajai piekļuvei Tallinas—Tartu šosejai (E263) un Tallinas apvedceļam.

## Kultūra un apskates objekti
* Jiri baznīca: vēsturiska akmens baznīca, kas vairākkārt pārbūvēta.
* Lielciema centrs: šeit atrodas Raes pagasta pārvalde, bibliotēka un kultūras centrs.
* Jiri sporta centrs: moderns komplekss ar peldbaseinu un stadionu, kurā trenējas gan vietējie iedzīvotāji, gan profesionāli sportisti.
* Jiri rietumu malā atradās Lehmjas muiža (*Rosenhagen*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Raes pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Vīmsi

**Vīmsi** () ir lielciems Igaunijas ziemeļrietumos, Harju apriņķa Vīmsi pagasta administratīvais centrs. Atrodas Vīmsi pussalas dienvidrietumu daļā, robežojoties dienvidos ar Tallinas pilsētas Piritas rajonu un ziemeļos ar Hābnēmi.

Vīmsi ir vēsturiski nozīmīga apdzīvota vieta, kas mūsdienās faktiski ir saplūdusi ar kaimiņos esošo pagasta administratīvo centru Hābnēmi, veidojot vienotu pilsētvidi.

## Vēsture
Vīmsi muiža (*Wiems*) rakstiskos avotos pirmo reizi minēta 1471. gadā. Tā piederēja Svētās Brigitas klosterim Piritā, bet vēlāk nonāca dažādu muižnieku dzimtu īpašumā. Pēc Igaunijas neatkarības iegūšanas muiža tika piešķirta ģenerālim Johanam Laidoneram, kurš bija Igaunijas armijas virspavēlnieks Neatkarības kara laikā.

Padomju okupācijas periodā muižas ēkās atradās militārās iestādes, bet kopš 2001. gada šeit darbojas Igaunijas Kara muzejs.

## Kultūra un apskates objekti
Vīmsi ir nozīmīgs kultūrvēsturiskais punkts:
* Igaunijas Kara muzejs — ģenerāļa Laidonera muzejs: atrodas Vīmsi muižas kungu mājā un iepazīstina ar Igaunijas militāro vēsturi.
* Vīmsi muižas parks: labiekārtota teritorija ar dīķiem un vēsturiskām palīgēkām.
* Svētā Jēkaba baznīca: veltīta jūrā bojāgājušajiem, celta 2007. gadā tieši pie krasta līnijas (atrodas netālu Pringi ciemā, bet cieši saistīta ar Vīmsi kopienu).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Igaunijas Kara muzeja mājaslapa (igauniski) (angliski)
Tervandi

**Tervandi** () ir lielciems Igaunijas dienvidaustrumos, Tartu apriņķī, Kambjas pagasta otra lielākā apdzīvotā vieta. Robežojas ziemeļos ar Tartu pilsētu, ietilpst tās aglomerācijā.

Pēdējo desmitgažu laikā Tervandi ir kļuvis par nozīmīgu Tartu aglomerācijas dzīvojamo un biznesa rajonu, pateicoties tā atrašanās vietai pie galvenajiem autoceļiem.

## Vēsture
Tervandi pirmo reizi minēta 1426. gadā kā *Tarwen*, kad Tervandi muiža tika piešķirta Klausam Valmesam. Vēlāk tā kļuva par Tarkveres muižas mācītājmuižu. Mūsdienās tās centrs atrodas kaimiņu Soinastes ciemā. Mācītājmuižas vāciskais nosaukums bija *Törwant*.

Mūsdienu apdzīvotā vieta sāka veidoties 20. gadsimta otrajā pusē kā padomju saimniecības *Tartu* centrs. Sākotnēji šeit dominēja lauksaimniecības un meliorācijas uzņēmumi, taču pēc Igaunijas neatkarības atjaunošanas Tervandi ir piedzīvojis transformāciju par modernu piepilsētas ciemu ar jaunu privātmāju un rindu māju apbūvi.

## Saimniecība un infrastruktūra
Tervandi atrodas vairāki nozīmīgi uzņēmumi un servisa objekti:
* Industriālā zona: šeit izvietoti loģistikas centri, kā arī metālapstrādes un būvniecības tehnikas uzņēmumi.
* Izglītība: lielciemā atrodas Tervandi bērnudārzs, un 2024. gadā tika atklāta jauna, moderna skolas ēka.
* Tervandi bibliotēka un sporta komplekss.

## Transports
Tervandi atrodas stratēģiski izdevīgā vietā starp autoceļu E263 (Tallina—Tartu—Veru—Luhamaa) un Jihvi—Tartu—Valgas šoseju. Dienvidos no ciema atrodas Tartu lidosta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kambjas pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Neo (ciems)

**Neo** () ir lielciems Igaunijas dienvidaustrumu daļā, Tartu apriņķī, Neo pagasta administratīvais centrs. Atrodas aptuveni 15 km uz dienvidrietumiem no Tartu.

Neo ir plaši pazīstams kā viens no Igaunijas svarīgākajiem izglītības centriem ārpus lielajām pilsētām, īpaši pateicoties tās spēcīgajām tradīcijām eksaktajās zinātnēs.

## Vēsture
Neo vēsturiski veidojusies ap Neo luterāņu baznīcu, kas rakstiskos avotos pirmo reizi minēta 1319. gadā. Neo muiža (*Nüggen*) savulaik piederēja Tērbatas bīskapijai.

Lielāka apdzīvotās vietas attīstība sākās 19. gadsimta otrajā pusē pēc Tartu—Valkas dzelzceļa izbūves. 1960. gados Neo ieguva lielu atpazīstamību, kad vietējā vidusskola kļuva par vienu no pirmajām Igaunijā, kas specializējās padziļinātā matemātikas un fizikas apguvē.

## Izglītība un zinātne
Neo Valsts ģimnāzija (*Nõo Reaalgümnaasium*) ir viena no prestižākajām Igaunijas skolām, kas piesaista talantīgus skolēnus no visas valsts. Tā bija pirmā skola Igaunijā, kas 1965. gadā ieguva savu skaitļošanas tehniku (datoru). Ciemā ir arī pamatskola un mūzikas skola.

## Kultūra un apskates objekti
* Neo Svētā Laurentija baznīca: viena no vecākajām un vislabāk saglabātajām ķieģeļu baznīcām Dienvidigaunijā. Tā celta 13. un 14. gadsimta mijā un izceļas ar savu arhitektonisko vienkāršību.
* Neo pareizticīgo baznīca: celta 19. gadsimta beigās.
* Neo observatorija: neliela observatorija, kas tiek izmantota skolēnu apmācībai.

## Saimniecība
Lielciemā darbojas vairāki pārtikas rūpniecības uzņēmumi, no kuriem pazīstamākais ir gaļas pārstrādes uzņēmums *Nõo Lihatööstus*, kura produkcija ir populāra Igaunijā un kaimiņvalstīs.

## Transports
Neo atrodas stratēģiski izdevīgā vietā. Neo stacija atrodas uz dzelzceļa līnijas Tartu—Valga, nodrošinot regulāru satiksmi ar Tartu un tālāk ar Rīgu (caur Valgu). Ziemeļos no ciema atrodas Jehvi—Tartu—Valgas šoseja (E264).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Neo pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Veikemārja

**Veikemārjas** () ir lielciems Igaunijas ziemeļos, Rietumviru apriņķī Veikemārjas pagasta administratīvais centrs. Atrodas Pandiveres augstienē, kur krustojas vairāki nozīmīgi reģionālie autoceļi 117 km no galvaspilsētas Tallinas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko draudzes baznīcu, kas rakstiskos avotos minēta 14. gadsimtā. Sākotnēji apkaime bija pazīstama kā Pudivere, bet pašreizējo nosaukumu (Mazā Marija) tā ieguva no baznīcas nosaukuma, lai to atšķirtu no Mērjamā (Lielās Marijas) Igaunijas rietumos.

19. gadsimta otrajā pusē Veikemārja kļuva par nozīmīgu Igaunijas nacionālās atmodas centru. Šeit darbojās literāti un dzejnieki, tostarp Jakobs Tamms, Jakobs Līvs un Antons Hansens Tammsāre, kurš šeit ieguva pamatizglītību.

## Izglītība un kultūra
Veikemārja joprojām ir nozīmīgs reģionālais izglītības centrs, šeit darbojas Veikemārjas ģimnāzija, kas ir viena no senākajām skolām apkaimē, Glābšanas koledžas skola (*Sisekaitseakadeemia päästekool*) — Igaunijas valsts mēroga mācību iestāde ugunsdzēsēju un glābēju apmācībai. Veikemārjas muzejs iepazīstina ar Pandiveres reģiona vēsturi un ievērojamiem cilvēkiem.

## Apskates objekti
* Veikemārjas baznīca: viena no masīvākajām nocietinātā tipa baznīcām Ziemeļigaunijā ar iespaidīgu zvanu torni.
* Ebaveres kalns: netālu esošais paugurs, kas vēsturiski bijis igauņu senču svētvieta.
* Piemiņas vietas par godu igauņu nacionālajiem darbiniekiem un skolotājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Veikemārjas pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Audru

**Audru** () ir lielciems Igaunijas dienvidrietumu daļā, Pērnavas apriņķī. Tas atrodas Audru upes krastos, aptuveni 12 kilometrus uz rietumiem no Pērnavas centra. Kopš 2017. gada administratīvās reformas tas ietilpst Pērnavas pilsētas pašvaldības sastāvā (iepriekš bija Audru pagasta centrs).

## Vēsture
Audru vēsture ir cieši saistīta ar Audru muižu (*Audern*), kas pirmo reizi minēta 1449. gadā kā Sāmsalas-Vīkas bīskapijas īpašums. Vēlāk muiža piederēja fon Pīlu dzimtai. Muižas ansamblis, kura apbūve galvenokārt veidota 18. un 19. gadsimtā, ir viens no vērtīgākajiem Pērnavas apkārtnē.

Padomju laikā Audru bija tāda paša nosaukuma kažokzvēru audzēšanas saimniecības centrs, kas specializējās lapsu un ūdeļu audzēšanā.

## Kultūras un apskates objekti
* Audru luterāņu baznīca — celta no 1677. līdz 1680. gadam pēc Zviedrijas karaļa Kārļa XI rīkojuma. Tā ir viena no retajām Igaunijas lauku baznīcām, kas saglabājusi savu 17. gadsimta veidolu.
* Audru muižas komplekss — saglabājušās vairākas saimniecības ēkas un parks, kas ir valsts aizsardzībā.
* Audru muzejs — atrodas bijušajā muižas pārvaldnieka mājā un iepazīstina ar vietējo vēsturi.
* *Audru Ring* — netālu no lielciema atrodas Igaunijā vienīgā pastāvīgā autošosejas sacīkšu trase (pazīstama arī kā *Porsche Ring*).

## Saimniecība un izglītība
Lielciemā atrodas Audru skola (dibināta 1919. gadā), bērnudārzs un kultūras centrs. Mūsdienās Audru funkcionē kā Pērnavas pilsētas piepilsētas rajons ar attīstītu pakalpojumu sektoru un nelieliem ražošanas uzņēmumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Audru apskates vietas Pērnavas tūrisma vietnē (igauniski) (angliski)
Rāziku

**Rāziku** () ir lielciems Igaunijas ziemeļrietumu daļā, Harju apriņķa Rāziku pagasta otra lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas Jēlehtmes upes krastos, aptuveni 30 km uz austrumiem no Tallinas.

Rāziku ir vēsturiski pazīstama kā viena no svarīgākajām dzelzceļa stacijām uz Tallinas—Narvas līnijas, kas veicināja apdzīvotās vietas strauju izaugsmi 19. gadsimta beigās.

## Vēsture
Rāziku muiža (*Rasseke*) rakstiskos avotos pirmo reizi minēta 1497. gadā. Tā piederēja Svētās Brigitas klosterim Piritā, bet vēlāk mainīja vairākus īpašniekus, tostarp fon Līvenu un fon Štakelbergu dzimtas. Pašreizējā muižas pils ir gājusi bojā, taču saglabājušās vairākas saimniecības ēkas un parks.

Lielciema attīstība ir cieši saistīta ar 1870. gadā atklāto dzelzceļa līniju. Stacijas tuvumā izveidojās rūpniecības uzņēmumi, no kuriem pazīstamākais bija vilnas fabrika.

## Kultūra un apskates objekti
Galvenais kultūras objekts ir Rāziku Harju-Jāni luterāņu baznīca, kas celta 19. gadsimta vidū (pabeigta 1863. gadā) un nosaukta par godu Jānim Kristītājam. Tā atrodas nedaudz ārpus lielciema centra. Ciemā ir Rāziku tautas nams, kā arī vēsturiskā dzelzceļa stacijas ēka un ūdenstornis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rāziku pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Luige

**Luige** () ir lielciems Igaunijas ziemeļrietumos, Harju apriņķa Kīli pagastā. Atrodas stratēģiski izdevīgā vietā Tallinas apvedceļa un Tallinas—Raplas—Tiri šosejas krustojumā, aptuveni 11 kilometrus uz dienvidiem no Tallinas centra.

Līdzīgi kā Aespa, arī Luige vēsturiski veidojusies kā vasarnīcu un dārzkopības kooperatīvu zona, kas pēdējos gados pārtapusi par modernu pastāvīgo iedzīvotāju ciemu.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta sāka strauji augt 20. gadsimta 60. un 70. gados, kad Tallinas iedzīvotājiem šeit tika piešķirti zemes gabali vasarnīcu būvniecībai.  2008. gadā Luige ieguva lielciema statusu, pateicoties straujajam iedzīvotāju skaita pieaugumam un infrastruktūras attīstībai. Mūsdienās Luigi raksturo blīva privātmāju apbūve, un tā ir viena no pieprasītākajām dzīvesvietām Tallinas tiešā tuvumā.

## Pasākumi un saimniecība
Luige ir visā Igaunijā pazīstama kā liela mēroga izstāžu norises vieta. Šeit norisinās Luiges gadatirgus (*Luige laat*) — tradicionāls lauksaimniecības un dārzkopības gadatirgus, kas katru pavasari pulcē tūkstošiem apmeklētāju un tirgotāju no visas valsts, un darbojas Izstāžu centrs, kur regulāri notiek arī šķirnes suņu izstādes un citi brīvdabas pasākumi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kiili pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Aleksandrs Drīzulis

**Aleksandrs Drīzulis** (1920—2006) bija latviešu vēsturnieks, Padomju Savienības Komunistiskās partijas un nomenklatūras darbinieks. Latvijas PSR AP priekšsēdētājs (1985—1989).

## Dzīvesɡājums
Dzimis 1920. gada 29. jūnijā Pleskavā lielinieku partijas darbinieka Arvīda Drīzuļa (1890—1939) ģimenē. Tēvs NKVD "Latviešu operācijas" laikā nošauts.

1942. gadā Aleksandrs Drīzulis absolvēja studijas Maskavas Vēstures un arhīva institūtā. 1946. gadā kļuva par Zinātņu akadēmijas Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Vēstures institūta zinātnisko sekretāru, 1949. gadā par tā direktora vietnieku, 1950. gadā par PSKP biedru. 1963. gadā viņu ievēlēja par Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas locekli, Sociālo zinātņu nodaļas vadītāju.

1970. gadā kļuva par LKP CK biroja locekli un sekretāru, bija Latvijas PSR Augstākās padomes priekšsēdētāja vietnieks (1967—1970, 1975—1985), tad priekšsēdētājs (1985—1989).

Miris 2006. gada 17. jūlijā, apɡlabāts Jaunciema kapos.

## Darbi
* Apcerējumi par Latvijas PSR vēsturi, 18.—20., 23., 24. sēj., Rīga, 1948.—1952.;
* Latvijas PSR vēsture, 2.—3. sēj., Rīga, 1955.—1959. (līdzautors);
* *Лат­вия под игом фа­шиз­ма*. Ри­га, 1960;
* *Очерки истории рабочего движения в Латвии (1920—1940 гг.)*, Maskava, 1959.;
* *Борьба за Советскую власть в Прибалтике*, Maskava, 1967. (līdzautors);
* *Ленин и революционное движение в Латвии*. Рига, 1969.

## Atsauces
Augusts Pess

**Augusts Pess**, segvārds **Mikus**, vēlāk **Augusts Skuja** (, ; dzimis , miris ) bija Latvijas igauņu izcelsmes boļševiks, vēlāk specdienestu darbinieks, Sarkanā Karoga ordeņa kavalieris (1928. gads).

Dzimis kalēja ģimenē. 1911. gadā pārcēlās uz Rīgu, kur strādāja fabrikā "Unions". 1913. gadā iestājās Latvijas Sociāldemokrātijā (LSD). 1915. gadā tika arestēts un notiesāts uz 4 gadiem katorgā, atbrīvots pēc Februāra revolūcijas. No 1917. līdz 1918. gadā bija LSD Rīgas komitejas loceklis, divreiz arestēts. Stučkas valdības laikā — Revolucionārā tribunāla Izmeklēšanas komitejas priekšsēdētājs, atbildot par represijām Rīgā. Kad Stučkas valdība tika padzīta no Rīgas, karoja 15. armijas sastāvā kā ložmetējnieks, tad brigādes, vēlāk divīzijas komisārs. Sarkanās armijas sastāvā piedalījās kaujās pie Rīgas, Rēzeknes, Daugavpils. No 1921. gada — Galvenās izlūkošanas pārvaldes (GRU) darbinieks. Spiegošanas darbā Igaunijā, Austrijā, Somijā. Miris 1933. gadā Maskavā.

## Ārējās saites
Damians Klara

**Damians Klara** (; dzimis ) ir itāļu hokejists, vārtsargs Zviedrijas hokeja līgas (SHL) komandā *[[Brynäs IF]]*, vienlaikus viņam ir līgums ar Nacionālās hokeja līgas (NHL) komandu Anahaimas "Ducks". Anaheimas klubs viņu izvēlējās ar 60. numuru 2023. gada NHL draftā otrajā kārtā. Viņš ir pirmais itāļu spēlētājs, kurš izvēlēts NHL draftā.

## Spēlētāja karjera
Klara sāka spēlēt hokeju Pustertāles kluba hokeja akadēmijā, Bruniko, kur viņš ir dzimis. 2016. gadā viņš pievienojās Zalcburgas "Red Bull" junioru komandai. 2021./22. gada sezonā viņš debitēja "Red Bull" pieaugušo komandā Alpu hokeja līgā.

2022. gadā viņš parakstīja līgumu ar Zviedrijas klubu *[[Färjestad BK]]*. Pēc tam viņš tika izīrēts citam zviedru klubam Brynäs IF uz 2023./24. gada sezonu.

2024. gada 3. jūnijā viņš parakstīja trīs gadu jaunā spēlētāja līmeņa līgumu ar NHL komandu Anahaimas "Ducks", bet atgriezās "Färjestad" klubā uz īres tiesībām. Pēc tam viņš spēlēja Somijas komandā Oulu "Kärpät" un AHL komandā Sandjego "Gulls", kur 2024./25. gada sezonā aizvadīja divas spēles.

Kopš 2021. gada viņš regulāri tiek izsaukts uz Itālijas izlasi dalībai dažādos turnīros.

2025. gada 16. jūnijā viņš tika izvēlēts starp pirmajiem sešiem spēlētājiem, kas spēlēs izlases sastāvā 2026. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Itālijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NHL profils
* Eliteprospects.com profils
* Eurohockey.com profils