open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bedforda

**Bedforda** () ir pilsēta Anglijas dienvidaustrumos, Bedfordšīras grāfistē, Bedfordas unitārās pašvaldības administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta, kā arī tradicionālā Bedfordšīras ceremoniālās grāfistes galvenā pilsēta, lai arī lorda leitnanta un augstā šerifa ofisi atrodas Čiksendsā. Atrodas grāfistes ziemeļdaļā Greitūzas upes krastos  no valsts galvaspilsētas Londonas centra.

## Vēsture
Sena apdzīvota vieta, kas zināma vismaz kopš 571. gada Bedkanfordas kaujas starp britiem un sakšiem. 796. gadā Bedfordā apglabāts sakšu karalis Ofa. 919. gadā sakšu karalis Edvards Vecākais abos Greitūzas krastos pie Bedfordas uzbūvēja nocietinātas apmetnes; tās vēlāk nopostīja vikingi. 1166. gadā karalis Henrijs II piešķīra Bedfordai boro hartiju. Kopš 16. gadsimta Bedforda, tāpat kā lielākā daļa Bedfordšīras, kļuva par vienu no galvenajiem Anglijas mežģīņu aušanas centriem; mežģīnes bija nozīmīga nozare pilsētā līdz pat 20. gadsimta sākumam. 19. gadsimtā Bedforda kļuva par nozīmīgu inženierijas centru. 1846. gadā pilsētu pievienoja dzelzceļa tīklam, bet 1849. gadā uzbūvēta labības birža.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pļusu ciema padome

**Pļusu ciema padome** ir viena no Baltkrievijas Vitebskas apgabala Braslavas rajona administratīvā iedalījuma vienībām, kas robežojas ar sava rajona Drujas, Mjažanu un Slabodkas ciema padomi, kā arī Latvijas Augšdaugavas novada Salienas un Krāslavas novada Kaplavas pagastu.

## Vēsture
 izveidoja Braslavas rajona Pļusu ciema padomi.  tai pievienoja likvidēto Sprindu ciema padomi un  arī Barunu un Bistramavcu ciema padomi.

2009. gada tautskaite Pavjaces ciema padomē uzrādīja  iedzīvotājus, no tiem 67,9% — baltkrievi, 16,3% — krievi, 12,7% — poļi, 1,1% — latvieši. 2019. gada tautskaite Pļusu ciema padomē uzrādīja 961 iedzīvotāju.

## Apdzīvotās vietas

## Atsauces
Amsterdamas Universitāte

thumb|Amsterdamas Universitātes Akadēmiskais klubs
**Amsterdamas Universitāte** () ir viena no vadošajām Nīderlandes un Eiropas universitātēm, kas atrodas Amsterdamā. Tā ir viena no vecākajām un lielākajām Nīderlandes universitātēm.

Universitāte dibināta 1632. gadā ar nosaukumu *Athenaeum Illustre*. Sākotnēji tā darbojās kā augstākās izglītības iestāde, kas piedāvāja filozofijas un teoloģijas kursus. 1877. gadā tā ieguva universitātes statusu un tika pārdēvēta par Amsterdamas Universitāti.

## Struktūra
Universitāte sastāv no vairākām pilsētiņām, kas atrodas dažādās Amsterdamas daļās. Galvenā pilsētiņa atrodas pilsētas centrā, rajonā, ko sauc par *Grachtengordel* (Kanālu gredzens).

Amsterdamas Universitātē ir septiņas fakultātes:

* Humanitāro zinātņu fakultāte
* Sociālo un uzvedības zinātņu fakultāte
* Dabaszinātņu fakultāte
* Ekonomikas un uzņēmējdarbības fakultāte
* Juridiskā fakultāte
* Medicīnas fakultāte (ieskaitot Medicīnas centru)
* Zobārstniecības fakultāte

## Absolventi

* Luicens Egberts Jans Brauers (1881—1966) — nīderlandiešu matemātiķis un filozofs;
* Agnese Lāce (1987) — Latvijas pētniece, sabiedrisko organizāciju darbiniece un politiķe;
* Agnese Logina (1990) — Latvijas kultūras pētniece, kino kuratore un kritiķe, kultūras politikas eksperte un politiķe.

## Ārējās saites

*
Ivans Mistris

**Ivans Mistris** (1899—1974) bija latviešu izcelsmes padomju militāri politiskais darbinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Inčukalna pagastā kalpu (bezzemnieku) ģimenē, strādāja rūpnīcās Rīgā.

Kopš 1919. gada dienēja Sarkanajā armijā. Pēc Pilsoņu kara bija komisārs zenītartilērijas vienībās. 1935. gadā pabeidza Kara politisko akadēmiju Maskavā. Latvijas PSR strādāja Latvijas Komunistiskās partijas (LKP) Centrālkomitejā un Tautas komisāru padomē.

Pēc Vācijas—PSRS kara sākuma bija pulka komisārs, Politiskās nodaļas priekšnieks 201. latviešu strēlnieku divīzijā. 1944. gada februārī bija gvardes apakšpulkvedis, 12. gvardes strēlnieku korpusa Politiskās nodaļas priekšnieka vietnieks, 1944. gada oktobrī — 130. latviešu strēlnieku korpusa Politiskās nodaļas priekšnieks.

No 1946. līdz 1952. gadam bija strēlnieku divīziju politisko nodaļu priekšnieka vietnieks, priekšnieks. 1952.—1953. gadā — Rīgas rajona kara komisārs, 1953.—1956. gadā — LPSR Kara komisariāta Politiskās nodaļas priekšnieks, 1957.—1962. gadā — LPSR tirdzniecības ministra vietnieks. LPSR Augstākas Padomes deputāts no 1951. līdz 1955. gadam, LKP 10.—14. kongresu delegāts. Pensijā kopš 1963. gada.

Miris .

## Apbalvojumi
* Ļeņina ordenis
* divi Sarkanā Karoga ordeņi
* divi Sarkanās Zvaigznes ordeņi
* 1. un 2. pakāpes Tēvijas Kara ordeņi

## Atsauces
Mjažanu ciema padome

**Mjažanu ciema padome** (, ) ir viena no Baltkrievijas Vitebskas apgabala Braslavas rajona administratīvā iedalījuma vienībām, kas robežojas ar sava rajona Ahremavcu, Opsas, Pļusu, Slabodkas, Vidzu ciema padomi un Braslavas pilsētu, Latvijas Augšdaugavas novada Demenes, Salienas un Skrudalienas pagastu un Lietuvas Zarasu rajona Turmantu seņūniju.

## Vēsture
 izveidoja Braslavas rajona Mjažanu ciema padomi.  tai pievienoja likvidēto Karasinas ciema padomi.  tai no Drisvjatu ciema padomes pievienoja Pašaviču ciemu.  ciema padomē atradās 44 apdzīvotas vietas.  Mjažanu ciema padomei pievienoja 43 apdzīvotas vietas no likvidētās Zaračas ciema padomes.

2009. gada tautskaite Mjažanu ciema padomē uzrādīja  iedzīvotājus, no tiem 65,3% — baltkrievi, 19,0% — krievi, 13,9% — poļi, 0,8% — ukraiņi. 2019. gada tautskaite Mjažanu ciema padomē uzrādīja  iedzīvotājus.

## Apdzīvotās vietas

## Atsauces
Miss Kittin

**Karoline Ervē** (; dzimusi ), profesionāli zināma kā ***Miss Kittin***, ir franču elektroniskās mūzikas producente, DJ, dziedātāja un dziesmu autore.

Plašāku atpazīstamību ieguva 1998. gadā, pēc savu singlu *1982* un *Frank Sinatra* izdošanas (sadarbībā ar *[[The Hacker]]*). Sadarbojusies ar tādiem mūziķiem kā *[[Chicks on Speed]]*, *[[Felix da Housecat]]* un *Golden Boy*. 2004. gadā viņa izdeva savu debijas solo albumu *I Com*, otro albumu *BatBox* 2008. gadā un 2013. gadā trešo — *Calling from the Stars*. Starptautisku popularitāti viņa ieguva ar singliem *Rippin Kittin* un *Silver Screen Shower Scene*.

## Diskogrāfija

* *[[Or]]* (kopā ar *Golden Boy*) (2001)
* *[[First Album]]* (kopā ar *[[The Hacker]]*) (2001)
* *[[I Com]]* (2004)
* *[[BatBox]]* (2008)
* *[[Two]]* (kopā ar *The Hacker*) (2009)
* *[[Calling from the Stars]]* (2013)
* *Cosmos* (2018)
* *[[Third]]* (kopā ar *The Hacker*) (2022)

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
* Miss Kittin interview @ Mute/Control
2021. gada Jelgavas domes vēlēšanas

**2021. gada [[Jelgavas dome]]s vēlēšanas** notika  2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanu laikā. Atbilstoši likumam Jelgavas domes vēlēšanas tika plānotas ne vēlāk kā 2021. gada 5. jūnijā Latvijas pašvaldību vēlēšanu laikā.

## Balsošanas sistēma
Latvijas Republikas pilsētas domes un novada domes vēlēšanu likums nosaka, ka pašvaldības ievēl vienlīdzīgās, tiešās, aizklātās, brīvās un proporcionālās vēlēšanās, piešķirot vietas partijām, kuras iegūst vismaz 5% balsu pēc Vebstera—Senlagē metodes.

Vēlēšanas parasti notiek reizi četros gados, jūnija pirmajā sestdienā, bet Saeimai ir tiesības pieprasīt ārkārtas vēlēšanas. Ja notiek ārkārtas vēlēšanas un līdz iepriekšējās domes termiņa beigām ir vairāk par diviem mēnešiem, bet mazāk par diviem gadiem, tad domi ievēl uz pagarinātu laiku — līdz aiznākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām, savukārt ja ir vairāk par diviem gadiem tad uz saīsinātu laiku — līdz nākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām.

Valstspilsētas pašvaldības domē ievēl 15 deputātus, ja iedzīvotāju skaits pilsētā ir vairāk nekā .

Tiesības piedalīties Jelgavas domes vēlēšanās bija Latvijas un citu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem, sākot no 18 gadu vecuma, kuriem bija reģistrēta dzīvesvieta Jelgavas administratīvajā teritorijā 90 dienas pirms vēlēšanu dienas, vai kuriem Jelgavas administratīvajā teritorijā piederēja nekustamais īpašums.

## Kandidātu saraksti
No 2021. gada 17. marta līdz 6. aprīlim konkrētos datumos notika kandidātu sarakstu iesniegšana 5. jūnija Jelgavas domes vēlēšanām.

Deputātu kandidātu sarakstus Jelgavas domes vēlēšanām varēja iesniegt reģistrētas politiskās partijas, reģistrētu politisko partiju reģistrētas apvienības, kā arī divas vai vairākas reģistrētas politiskās partijas, kuras nebija apvienojušās reģistrētā politisko partiju apvienībā.

Tiesības piedalīties pašvaldību vēlēšanās kā deputātu kandidātiem bija Latvijas vai citu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem, kuri vēlēšanu dienā bija sasnieguši vismaz 18 gadu vecumu un bija reģistrēti Latvijas vēlētāju reģistrā un uz kuriem neattiecās likumā noteiktie kandidēšanas ierobežojumi.

Lai kandidētu Jelgavas domes vēlēšanās, kandidātu saraksta iesniegšanas dienā deputāta kandidātam bija jāatbilst vismaz vienam no šiem nosacījumiem, — Jelgavā ir jābūt reģistrētai dzīvesvietai bez pārtraukuma pēdējos 10 mēnešus, Jelgavā ir jābūt nostrādājušam kā darba ņēmējam vai pašnodarbinātai personai vismaz pēdējos četrus mēnešus vai Jelgavā ir jāpieder nekustamajam īpašumam.

### Kandidātu saraksti

## Vēlēšanu rezultāti

## Ārējās saites
* CVK mājaslapa
Eriks Janža

**Eriks Janža** (; dzimis ) ir slovēņu futbolists, spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā, Slovēnijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada pārstāv Polijas *[[Ekstraklasa]]* klubu Zabžes "Gornik".

## Karjera
Karjeru sāka klubā *[[ND Mura 05|Mura 05]]*. Vēlāk pārstāvēja Slovēnijas klubus *[[NK Domžale]]* un *[[NK Maribor]]*. 2015. gadā *Maribor* rindās kļuva par Slovēnijas čempionu, bet 2016. gadā izcīnīja Slovēnijas kausu. 2017. gada janvārī pārgāja uz Čehijas klubu Plzeņas "Viktoria", bet drīz tika izīrēts Kipras vienībai *[[Pafos FC]]*. 2018.—2019. gada sezonā pārstāvēja Horvātijas klubu *[[NK Osijek]]*. 2019. gada vasarā pievienojās Polijas *[[Ekstraklasa]]* klubam Zabžes "Gornik". Pirms 2022.—2023. gada sezonas kļuva par komandas kapteini. 2024. gada jūnijā pagarināja līgumu ar klubu līdz 2026. gadam.

Pārstāvējis dažādu vecumu Slovēnijas jauniešu izlases. Slovēnijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Kolumbiju. Pirmos vārtus izlases labā guva  Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Somiju. Izlases sastāvā piedalījās 2024. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Grupu turnīra spēlē pret Dāniju guva vārtus.

## Sasniegumi
;*Maribor*
* Slovēnijas Pirmā līga: 2014—15
* Slovēnijas kauss: 2015—16

## Atsauces

## Ārējās saites
Žans Karničniks

**Žans Karničniks** (; dzimis  Sloveņgradecā) ir Slovēnijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Slovēnijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik pārstāv Slovēnijas Pirmās līgas klubu *[[NK Celje]]*.

## Karjera
Spēlējis kluba *[[NK Dravograd|Dravograd]]* jauniešu komandā, pieaugušo līmenī karjeru sāka Slovēnijas reģionālās līgas komandā *Radlje ob Dravi*. 2015. gadā parakstīja līgumu ar Slovēnijas Pirmās līgas līgas klubu *[[NK Maribor]]*, pārsvarā spēlēja kluba dublieru komandā. 2017. gadā pievienojās klubam *[[NŠ Mura]]*, kad tas spēlēja Slovēnijas Otrajā līgā. Karničniks palīdzēja komandai uzvarēt līgā un iegūt ceļazīmi uz Pirmo līgu, bet 2021. gadā *NŠ Mura* rindās kļuva par Slovēnijas čempionu. 2022. gada janvārī pievienojās Bulgārijas klubam Razgradas "Ludogorets" un sezonu noslēdza ar Bulgārijas čempiona titulu. 2023. gadā atgriezās Slovēnijā *[[NK Celje]]* rindās.

Slovēnijas izlasē debitēja  FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Maltu. Pirmos vārtus izlases labā guva  Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Sanmarīno. Izlases sastāvā piedalījās 2024. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Grupu turnīra spēlē pret Serbiju guva vārtus.

## Sasniegumi
;*Maribor*
* Slovēnijas Pirmā līga: 2016—17

;*Mura*
* Slovēnijas Pirmā līga: 2020—21
* Slovēnijas Otrā līga: 2017—18
* Slovēnijas kauss: 2019—20

;*Ludogorets Razgrad*
* Bulgārijas Pirmā līga: 2021—22

;*Celje*
* Slovēnijas Pirmā līga: 2023—24

## Atsauces

## Ārējās saites
Šons Beikers

**Šons Beikers** (; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors un scenārists.

Pazīstams kā režisors neatkarīgajām filmām, kas visbiežāk ir par sociāli atstumtiem cilvēkiem, īpaši imigrantu un seksa darbinieku, dzīvi. Viņa pazīstamākās filmas ir *[[Starlet]]* (2012), *[[Tangerine (filma)|Tangerine]]* (2015), "Floridas projekts" (2017), *[[Red Rocket]]* (2021) un "Anora" (2024).

Par filmu "Anora" saņēmis Zelta palmas zaru 2024. gada Kannu kinofestivālā un kopā ar sievu Samantu Kvanu saņēmis BAFTA kino balvu kategorijā "Labākā aktieru atlase". Viņš ir pirmais cilvēks, kas par vienu filmu saņēmis četras Amerikas Kinoakadēmijas balvas ("Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākais oriģinālscenārijs" un "Labākā montāža").

## Ārējās saites
Greitūza

**Greitūza** vai **Lielā Ūza** () ir  gara upe Anglijā, piektā garākā upe Apvienotās Karalistes teritorijā. Garākā no vairākām Anglijas upēm ar nosaukumu «Ūza», kas cēlies no ķeltu *Udso-s* — ‘ūdens’ vai ‘lēni plūstoša upe’.

Sākas Northemptonšīrā pie Sairšemas ciema, plūst ziemeļaustrumu virzienā pa Bakingemšīras, Bedfordšīras, Kembridžšīras un Norfolkas grāfistēm. Plūst lielākoties pa līdzenumu apvidu, vēsturiski nozīmīga kuģošanai. Ietek Ziemeļjūras seklajā Voša līcī pie Kingslinnas. Lielākās pilsētas krastos ir Miltonkīnza, Bedforda, Hantingdona un Kingslinna. Daļa gultnes kanalizēta un vietām izrakti apvadkanāli, mūsdienās kuģojama līdz Bedfordai. Ar kanālu savienota ar Temzas baseinu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tangerine (filma)

***Tangerine*** ir 2015. gada ASV komēdijdrāmas filma, kuras režisors, kā arī viens no scenāristiem, producentiem un operatoriem ir Šons Beikers. Filmā galvenās lomas atveido Kitana Kiki Rodrigesa un Maja Teilore.

Filma stāsta par transpersonu prostitūtu, kura atklāj, ka viņas draugs un suteners viņu krāpj. Filma uzņemta ar trim *[[iPhone 5S]]* viedtālruņiem.

Filmas *Tangerine* pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* tai ir 96% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Polijas Republikas Senāts

thumb|Polijas Republikas Senāta emblēma
**Polijas Republikas Senāts** () ir Polijas parlamenta augšpalāta. Tā sastāv no 100 senatoriem, kas tiek ievēlēti uz četriem gadiem tiešās vēlēšanās. Senāta galvenais uzdevums ir izskatīt likumprojektus, kas tiek apstiprināti Seimā, parlamenta apakšpalātā, un ierosināt grozījumus. Senāts var arī izveidot parlamentārās izmeklēšanas komisijas un piedalīties svarīgu amatpersonu iecelšanā. Senāta loma ir līdzīga augšpalātām citās divpalātu parlamentu sistēmās, sniedzot papildu pārbaudi un līdzsvaru likumdošanas procesā.

## Vēsture
Senāta vēsture aizsākās Polijas-Lietuvas ūnijas laikos. Tomēr mūsdienu Senāts tika izveidots pēc Polijas neatkarības atjaunošanas 1918. gadā. Pēc Otrā pasaules kara Senāts tika likvidēts, taču tas tika atjaunots 1989. gadā pēc komunisma krišanas Polijā.

## Ārējās saites
Lemki (tauta)

thumb|Lemku karogs
**Lemki** (, ) ir Austrumkarpatu kalnu rajonā dzīvojoša ukraiņu etniskā grupa. Lemki tradicionāli apdzīvoja teritoriju, ko sauc par Lemkiju, kas atrodas mūsdienu Ukrainas, Polijas un Slovākijas pierobežā.

Lemku valoda ir karpatorusīnu valodas dialekts, kas ir tuvāks ukraiņu valodai, bet ar daudzām poļu un slovāku valodas ietekmēm. Tā ir raksturīga ar savām unikālajām gramatikas un leksikas iezīmēm. Mūsdienās daudzi lemki runā arī poļu un ukraiņu valodās.

Vēsturiski lemki bija grieķu katoļi, bet daļa no viņiem pēc Otrā pasaules kara pievērsās pareizticībai. Reliģija joprojām spēlē svarīgu lomu lemku kultūras identitātē.

## Deportācija
Pēc Otrā pasaules kara lemki piedzīvoja lielas izmaiņas. 1947. gadā Polijas valdība īstenoja akciju "Visla", kuras ietvaros tūkstošiem lemku tika piespiedu kārtā pārvietoti no savām vēsturiskajām zemēm uz Polijas ziemeļrietumu reģioniem. Šī piespiedu pārvietošana radīja lielas sociālas un kultūras izmaiņas, un daudzi lemki zaudēja saikni ar savām saknēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
2019. gada Ukrainas parlamenta vēlēšanas

thumb|Rezultāti valsts mēroga daudzmandātu vēlēšanu apgabalā
**2019. gada Ukrainas parlamenta vēlēšanas** notika 21. jūlijā 2019. gadā. Šīs vēlēšanas bija ārkārtas un tika izsludinātas pēc tam, kad jaunievēlētais prezidents Volodimirs Zelenskis 2019. gada maijā izsludināja Ukrainas Augstākās Radas atlaišanu.

Šīs vēlēšanas bija nozīmīgas, jo tās radīja būtiskas izmaiņas Ukrainas politiskajā ainavā. Volodimirs Zelenskis un viņa partija Tautas kalps solīja veikt plašas reformas un cīnīties pret korupciju.

## Vēlēšanu sistēma
Ukrainas parlamenta vēlēšanas notiek pēc jaukta vēlēšanu sistēmas modeļa. Puse (225) no 450 deputātiem tiek ievēlēti proporcionālās vēlēšanās no partiju sarakstiem, bet otra puse (225) — mazākuma vēlēšanās vienmandāta apgabalos. Vēlēšanās piedalījās daudzas partijas, tostarp Tautas kalps, Opozīcijas platforma — Par dzīvi, Eiropas Solidaritāte, Batkivščina, Oleha Ļaško Radikālā partija un Holos.

## Rezultāti
* Tautas kalps: 43.16% balsu (254 vietas)
* Opozīcijas platforma — Par dzīvi: 13.05% balsu (43 vietas)
* Eiropas Solidaritāte: 8.10% balsu (25 vietas)
* Batkivščina: 8.18% balsu (26 vietas)
* Holos: 5.82% balsu (20 vietas)
* Oleha Ļaško Radikālā partija 4.01 % balsu (0 vietas)
Partija Tautas kalps uzvarēja vēlēšanās, iegūstot vairākumu vietu parlamentā. Šī uzvara ļāva partijai izveidot vienpartijas valdību, kas bija pirmais šāds gadījums Ukrainas vēsturē pēc neatkarības iegūšanas.

## Ārējās saites
Autodoc

***Autodoc*** (stilizēti ar lielajiem burtiem ***AUTODOC***) ir Vācijas e-komercijas uzņēmums, kas pārdod auto rezerves daļas un saistītos produktus 27 Eiropas valstīs, kā arī sniedz informāciju par automobiļu rezerves daļām un transportlīdzekļu apkopi. Tās galvenie klienti ir privātpersonas un nelielas darbnīcas.

## Vēsture
Uzņēmumu 2008. gadā kā *E&S Pkwteile GmbH* dibināja Aleksejs Erdle, Makss Vegners un Vitālijs Kungels. Pirmajos gados uzņēmums atradās Berlīnes rajonā Vaisenzē. Kopš 2010. gada tās biroju un loģistikas telpas atrodas Berlīnē, Lihtenbergā. Paplašināšanās Austrijas un Šveices virzienā sākās 2011. gadā, kam sekoja ienākšana Apvienotajā Karalistē, Francijā, Itālijā un Spānijā 2012. gadā.

2015. gadā kompāniju pārdēvēja par *Autodoc GmbH*. Līdz 2016. gadam tās gada ieņēmumi pārsniedza 100 miljonus eiro, bet 2017. gadā pārsniedza 250 miljonus eiro. 2018. gadā *Autodoc* paplašināja savu produktu klāstu, iekļaujot rezerves daļas kravas automobiļiem un citam komerctransportam. 2021. gadā kompānijas gada ieņēmumi pārsniedza 1 miljardu eiro.

2018. gadā *[[Financial Times]]* kompāniju atzina par vienu no visstraujāk augošajiem uzņēmumiem Eiropā, pamatojoties uz ieņēmumiem. 2021. gada septembrī *Autodoc* mainīja savu juridisko formu uz publisku sabiedrību ar ierobežotu atbildību. Kopš 2022. gada novembra uzņēmums darbojas kā *Autodoc SE* (*Societas Europaea*). 2023. gadā *Autodoc* ieņēmumi pieauga līdz 1,3 miljardiem eiro. 2024. gadā *Autodoc* apgrozījums sasniedza aptuveni 1,6 miljardus eiro.

## Pārskats
Uzņēmuma preču klāstā ir aptuveni 6,7 miljoni dzinēju, šasiju, apgaismojuma, elektrosistēmu, ventilācijas un riepu sektora rezerves daļu vieglajiem autompbiļiem, kravas automobiļiem un motocikliem — vairāk nekā  transportlīdzekļu modeļu (176 vieglo automobiļu, 23 kravas automašīnu un 154 motociklu markām no  zīmolu ražotājiem). *Autodoc* darbojas 27 Eiropas valstīs un nodarbina aptuveni  cilvēku 13 uzņēmuma atrašanās vietās.

2018. gadā *Autodoc* bija oficiālais *ADAC Rally Masters* partneris. 2019. gadā *Autodoc* bija FIA pasaules rallija čempionāta (WRC) oficiālais partneris un visu Eiropas posmu sponsors. Tajā pašā gadā *Autodoc* atklāja tiešsaistes platformu *Autodoc Club* un 2020. gadā izlaida lietotni iOS un *[[Android]]* un *Autodoc Plus* programmu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Apaļgalvas ežziede

**Apaļgalvas ežziede** (*Echinops sphaerocephalus*) ir daudzgadīgs kurvjziežu dzimtas lakstaugs, kas var augt 15—20 gadus. Savvaļā suga sastopama Dienvideiropā un Rietumāzijā, plaši tiek kultivēta ārpus pamatareāla.

## Apraksts
thumb|180 px|<center>Apaļgalvas ežziede var sasniegt 2—2,5 m augstumu</center>
thumb|180 px|<center>Apaļgalvas ežziedes ilustrācija</center>
Augam ir 60—200 cm garš, stāvs, rievains stublājs, kas augšdaļā zarojas. Tas ir klāts ar tūbainiem matiņiem. Pie pamata lapu rozete, tālāk uz stublāja lapas sakārtotas pamīšus, apakšējās — ar kātiem, bet augšējās — sēdošas un skaujošas. Lapu plātnes apveids ir lancetisks (ga 7—25 cm, pl 3—10 cm), tās ir plūksnaini dalītas vai šķeltas. Lapu virspuse ir zaļa, vāji apmatota, bet apakšpuse — blāva, tūbaina. Vāji zarota mietsakne trešajā dzīves gadā sasniedz 1,5—2 m dziļumu, kas augam nodrošina labu sausumizturību un ziemcietību.

Zaru galos ziedu kurvīši sakārtoti galviņveida ziedkopā, tās diametrs 3—5 cm (retāk līdz 10 cm). Katrā kurvītī atrodas tikai viens zieds, bet visā galviņveida ziedkopā ziedu skaits var būt no 150 līdz 390. Stobrziedu vainags zilganpelēks vai gaiši zils, putekšnīcas tumši zilas, zieda kauss plēkšņveida. Nektāriju šūnas izkārtotas ap auglenīcu. Kurvīšu iekšējās vīkala lapas galā smailas, ārpuse klāta ar dziedzermatiņiem, bet ārējās vīkala lapas ir dzeltenpelēkas, sarveidīgas. Ziedkopa sāk ziedēt no augšas, un ziedi pakāpeniski spirālveidā atveras līdz galviņas pamatam. Arī visas galviņas neuzzied vienlaikus, tāpēc viens augs kopumā zied vidēji 30—40 dienas. Zied jūlijā un augustā. Auglis — pelēks, ribains sēklenis (ga 0,6—0,8 cm), klāts ar gariem matiņiem. Sēklas nogatavojas septembrī un oktobrī. Tā kā sākumā zied augšējās galviņas, bet vēlāk pazarēs, arī sēklu ienākšanās nav vienlaicīga.

## Ekoloģija
Ežziedes visu dienu izdala daudz nektāra, pat lietainā laikā. Tās apputeksnē bites, lapsenes un tauriņi (entomofilija).

Labi aug ar barības vielām bagātās, neitrālās vai kaļķainās augsnēs, gaišās, siltās vietās. Nav piemērotas smagas māla vai purvainas augsnes.

## Izplatība
Apaļgalvas ežziedes pamatareāls ir Dienvideiropā, rietumu un centrālajā Āzijā, Ziemeļkaukāza reģionā, Rietumsibīrijā un Siņdzjanā. Suga ir introducēta vairākās Centrāleiropas, Ziemeļeiropas un Austrumeiropas valstīs, Austrālijā un Ziemeļamerikā. Centrāleiropā to audzē kā dekoratīvo un nektāraugu, un dažkārt suga sastopama savvaļā kā dārzbēglis (tai skaitā arī Latvijā).

## Izmantošana
* Lopbarības augs — zaļbarībai un skābbarībai izmanto lapu rozetes auga pirmajā dzīves gadā. Pēc nopļaušanas labi ataug un gadā var iegūt 2—3 pļāvumus.
* Eļļas augs — sēklas satur ap 40% eļļas, kas atgādina magoņu vai mandeļu eļļu.
* Nektāraugs — pie vidēja gaisa mitruma un 25—30 °C temperatūrā viens zieds izdala 2—6 mg nektāra (sausumā tā izdalīšanās samazinās). Nektārs bezkrāsains, ar patīkamu smaržu. Medus dzintara krāsā, kristalizējoties kļūst balts, aromātisks. To var izmantot arī bišu ziemas barībai.

## Atsauces
Viskonsinas-Medisonas Universitāte

thumb|Viskonsinas-Medisonas Universitāte
**Viskonsinas-Medisonas Universitāte** jeb **Viskonsinas Universitāte** () ir nozīmīga augstākās izglītības iestāde Amerikas Savienotajās Valstīs, Viskonsinas štata galvaspilsētā Medisonā. Viena no lielākajām un prestižākajām universitātēm štatā un tiek augstu vērtēta gan nacionāli, gan starptautiski.

Universitāti dibināja 1848. gadā un tā pazīstama ar savu plašo akadēmisko programmu klāstu, pētniecības iespējām un ievērojamiem absolventiem. Tā piedāvā bakalaura, maģistra un doktora studiju programmas dažādās jomās, ieskaitot humanitārās zinātnes, dabaszinātnes, inženierzinātnes un uzņēmējdarbību.

## Absolventi

* Džons Bardīns (1908—1991) — amerikāņu fiziķis, kurš līdz šim ir vienīgais, kas divas reizes ir ieguvis Nobela prēmiju fizikā
* Temija Boldvina (1962) — Amerikas Savienoto Valstu politiķe, pārstāv Demokrātisko partiju
* Edvīns Vedējs (1941—2017) — latviešu izcelsmes ASV ķīmiķis, profesors
* Jānis Peniķis (1933—2020) — latviešu politologs, valsts un sabiedriskais darbinieks
* Džeimss Lovels (1928) — ASV atvaļināts Jūras kara flotes lidotājs, kapteinis, NASA 
astronauts
* Rolfs Ekmanis (1929—2017) — latviešu literatūrzinātnieks
* Sulamīte Goldhābere (1929—2017) — austriešu, ebreju un amerikāņu fiziķe

## Ārējās saites

*
Kumulatīvā sadalījuma funkcija

[300px|thumb|Sadalījuma funkcijas piemērs nepārtrauktam sadalījumam ([normālais sadalījums)]]
[300px|thumb|Sadalījuma funkcijas piemērs diskrētam sadalījumam ([binomiālais sadalījums)]]
**Kumulatīvā sadalījuma funkcija** arī saukta par **gadījuma lieluma sadalījuma funkciju**, ir funkcija, kas attēlo varbūtību, ka gadījuma lielums X pieņem vērtību mazāku vai vienādu par x. To parasti apzīmē ar lielo burtu F, nepieciešamības gadījumā norādot arī gadījuma lielumu.

F_X(x) = \operatorname{P}(X\leq x)

Sadalījuma funkcija pilnīgi definē gadījuma lielumu. Tā ir definēta gan nepārtrauktiem, gan diskrētiem gadījuma lielumiem.

Izmantojot sadalījuma funkciju iespējams noteikt varbūtību gadījuma lielumam pieņemt vērtības pusslēgtā intervālā (a,b]:
\operatorname{P}(a 

Ja gadījuma lielums ir nepārtraukts, tad ir iespējams noteikt tā varbūtību blīvuma funkciju, atvasinot sadalījuma funkciju:

f(x) = \frac{dF(x)}{dx}

Analoģiski nepārtraukta gadījuma lieluma sadalījuma funkciju var izteikt, integrējot tā blīvuma funkciju:

F_X(x) = \int_{-\infty}^x f_X(t) \, dt.

Diskrētiem gadījuma lielumiem, kuri pieņem vērtības x_1,x_2,\ldots ar varbūtībām p_i = p(x_i), sadalījuma funkciju var izteikt kā šo varbūtību summu:

F_X(x) = \operatorname{P}(X\leq x) = \sum_{x_i \leq x} \operatorname{P}(X = x_i) = \sum_{x_i \leq x} p(x_i).

## Īpašības
Jebkurai sadalījuma funkcijai izpildās šādas īpašības:

* funkcija ir ierobežota un pieņem vērtības no 0 līdz 1:  0 \leq F_X(x) \leq 1 ;
* funkcija ir nedilstoša;
* \lim_{x \to -\infty} F_X(x) = 0;
* \lim_{x \to +\infty} F_X(x) = 1;
* funkcija ir nepārtraukta no labās puses: \lim\limits_{\varepsilon \to 0+} F_X(x+\varepsilon) = F_X(x).

## Skatīt arī

* Puasona sadalījums

## Ārējās saites

* ''Encyclopedia of Mathematics'' ieraksts
Dārziņu iela

**Dārziņu iela** var būt:

* Dārziņu iela — iela Rīgā;
* Dārziņu iela — iela Jēkabpilī;
* Dārziņu iela — iela Ludzā;
* Dārziņu iela — iela Jumpravas pagasta Jumpravā;
* Dārziņu iela — iela Lapmežciema pagasta Lapmežciemā;
* Dārziņu iela — iela Saulkrastu pagasta Mežvidos;
* Dārziņu iela — iela Nītaures pagasta Nītaurē;
* Dārziņu iela — iela Lielplatones pagasta Sidrabē;
* Dārziņu iela — iela Glūdas pagasta Zemgalē.

## Skatīt arī
* Dārziņu līnijas
* Dārzu iela
* Dārza iela
Pils laukums

**Pils laukums** var būt:

* Pils laukums — laukums Rīgā;
* Pils laukums — laukums Cēsīs.

## Skatīt arī
* Pilsētas laukums
* Pilskalna laukums
Centrālā Bedfordšīra

**Centrālā Bedfordšīra** () ir unitārā pašvaldība Anglijas dienvidaustrumos Bedfordšīras ceremoniālajā grāfistē. Aizņem grāfistes centrālo un dienvidrietumu daļu, robežojas rietumos ar Bakingemšīru, ziemeļos — ar Bedfordu, ziemeļaustrumos — ar Kembridžšīru, bet austrumos un dienvidos — ar Hārtfordšīru un Lūtonu. Distrikta administratīvās iestādes, kā arī ceremoniālās grāfistes lorda leitnanta un augstā šerifa ofisi atrodas Čiksendsā, bet lielākā apdzīvotā vieta ir Leitonbazarda.

## Vēsture
Unitārā pašvaldība tagadējās robežās izveidota 2009. gada 1. aprīlī, apvienojot Vidusbedfordšīras un Dienvidbedfordšīras distriktus.

Administratīvi unitāro pašvaldību veido 11 pilsētas (Leitonbazarda (), Danstabla (), Biglzveida (), Hautonrīdžisa (), Flitika (), Sendi (), Stotfolda (), Emthila (), Šeforda (), Ārzli (), Potona ()), kā arī 68 pagasti.

## Ārējās saites

*
Čiksendsa

**Čiksendsa** () ir ciems Anglijas dienvidaustrumos, Bedfordšīras grāfistē, Centrālās Bedfordšīras unitārās pašvaldības administratīvais centrs. Atrodas grāfistes vidusdaļā Flitas upes krastos  no grāfistes centra Bedfordas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra.

## Vēsture
Pastardienas grāmatā 1086. gadā minēta kā *Chichesana*. 1150. gadā uzcelta Čiksendas priorija. Lielāko ciema daļu kopš 1936. gada aizņem militārā bāze. Otrā pasaules kara laikā bāzē atradās Karalisko Gaisa spēku radioelektroniskās izlūkošanas stacija. No 1950. līdz 1995. gadam staciju izmantoja ASV Gaisa spēki. 1997. gadā Čiksendsas bāzi pārņēma Izlūkošanas korpuss, kas apkalpo Karalisko Kara floti, Karaliskos Gaisa spēkus un Britu armiju.

2006. gadā bijušajā bāzes sporta laukumā tika uzbūvēts Vidusbedfordšīras distrikta administrācijas ofiss; kopš 2009. gada to aizņem Centrālās Bedfordšīras unitārās pašvaldības administrācija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Apvienotās Laplatas provinces

thumb|Apvienotās Laplatas provinces 1816. gadā. Teritorijas, kas atrodas efektīvā kontrolē, attēlotas tumši zaļā krāsā; teritorijas, kas atrodas rojālistu vai pamatiedzīvotāju pārvaldībā, attēlotas gaiši zaļā krāsā
**Apvienotās Laplatas provinces** () bija Dienvidamerikas valstu konfederācija, kas pastāvēja 19. gadsimta sākumā. Tā ietvēra mūsdienu Argentīnu, Urugvaju, Bolīviju un Paragvaju. Šīs provinces cīnījās par neatkarību no Spānijas, kas bija svarīgs solis Latīņamerikas valstu veidošanās procesā.

Apvienoto provinču ekonomikas pamatā lielā mērā bija tirdzniecība ar Lielbritāniju. Pēc neatkarības iegūšanas provinces cīnījās par ekonomisko kontroli. Buenosairesa vēlējās ekonomisku pārākumu, bet iekšējās provinces vēlējās ekonomisko brīvību, jo vienīgā muitas iestāde valstī bija Buenosairesas muitas iestāde.

## Ārējās saites
Jelgavas dome

**Jelgavas dome** ir Jelgavas pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 15 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Lielajā ielā 11, Jelgavā.

2025. gada Jelgavas domes vēlēšanās uzvarēja partiju apvienības Zaļo un Zemnieku savienība saraksts ar 18,97% balsu, iegūstot 3 vietas pilsētas domē, bet zaudēja pašvaldības vadītāja vietu, kurā vairāk nekā 20 gadus atradās tās pārstāvis Andris Rāviņš.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Jelgavas domes vēlēšanām Jelgavas domē iekļuva deputāti no astoņiem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Zaļo un Zemnieku savienības saraksts.

## Priekšsēdētāji

Pašvaldības vadītāji kopš 1990. gada:
* Jānis Bunkšs (1990—1993);
* Uldis Ivans (1993—2001);
* Andris Rāviņš (2001—2025);
* Mārtiņš Daģis (2025—pašlaik).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jelgavas pilsētas pašvaldība
Kurmandži

**Kurmandži** (kurdu: *Kurmancî*) ir visplašāk izplatītais kurdu valodas dialekts, kurā galvenokārt runā Turcijas, Sīrijas, Irākas un Irānas kurdi. Kurmandži ir kurdu valodas ziemeļu dialekts, un tā runātāju skaits tiek lēsts apmēram 20—25 miljoni. Šis dialekts ir nozīmīga kurdu kultūras un identitātes sastāvdaļa un tiek izmantots literatūrā, mūzikā un plašsaziņas līdzekļos.

Kurmandži rakstībai izmanto latīņu rakstu, ko ieviesa 1932. gadā pēc tam, kad kurdiem atļāva lietot savu valodu rakstos. Pirms tam izmantoja arābu alfabētu. Šīs pārmaiņas padarīja rakstību pieejamāku un veicināja lasītprasmes izplatību starp kurdu kopienām. Kurmandži ir arī mācību valoda daudzās kurdu skolās un universitātēs, īpaši Turcijā un Sīrijā. Kurmandži dialekta lingvistiskās iezīmes ietver vairākas specifiskas gramatiskas formas un izrunas, kas atšķiras no citiem kurdu valodas dialektiem. Piemēram, kurmandži saglabā vairākas arhaiskas īpašības, kas izzudušas citos dialektos, un tam ir plašāka locījumu sistēma.

Fonētika un gramatika atšķiras no citiem kurdu valodas dialektiem, piemēram, sorani un dienvidkurdu valodas. Kurmandži ir bagāta ar literatūru un mutvārdu tradīcijām, kas ietver eposus, dzejoļus un tautasdziesmas.

Lai gan kurmandži ir izplatīts dažādās valstīs, tā statusu un lietojumu dažādās valstīs regulē dažādi politiski un sociāli faktori. Piemēram, Turcijā līdz 1991. gadam kurdu valodas lietošana publiski bija aizliegta, bet mūsdienās tās lietošana ir ievērojami palielinājusies, pateicoties kurdu kultūras un izglītības attīstībai. Sīrijā un Irānā kurdu valodas lietošana skolās un oficiālajā saziņā joprojām ir ierobežota.

## Atsauces

## Ārējās saites
Argentīnieši

thumb|Argentīnieši pasaulē
**Argentīnieši** () ir latīņamerikāņu tauta un Argentīnas iedzīvotāji. Argentīna ir otra lielākā valsts Dienvidamerikā un ir pazīstama ar savu bagāto kultūras mantojumu, kas ietver gan Eiropas, gan pirmiedzīvotāju tradīcijas. Argentīna ir daudznacionāla valsts, kurā dzīvo dažādi etniskās, rasu un reliģiskās izcelsmes cilvēki, no kuriem lielāko daļu veido iebraucēji no Vecās pasaules un viņu pēcnācēji. Izņemot pirmiedzīvotājus, gandrīz visi argentīnieši vai viņu senči Argentīnā ir ieradušies pēdējo piecu gadsimtu laikā.

Lielākā daļa ticīgo ir katoļi. Valoda ir spāņu valodas Argentīnas paveids, kas pieder indoeiropiešu valodu grupas romāņu valodai.

## Ārējās saites
Atdalīšanās

**Atdalīšanās** jeb **secesija** (no  — 'aiziešana') ir teritorijas atšķelšanās no valsts, lai izveidotu jaunu neatkarīgu valsti vai pievienotos kādai citai valstij. Atdalīšanās var notikt miermīlīgi — referenduma vai sarunu ceļā (piemēram, Skotija neatkarības referendumā) — vai vardarbīgi — bruņotā konfliktā vai karā.

## Atdalīšanās piemēri vēsturē
* Dienvidu štatu atdalīšanās no Amerikas Savienotajām Valstīm, lai izveidotu Amerikas Valstu Konfederāciju, kas aizsāka Amerikas pilsoņu karu (1861—1865).
* Pakistānas atdalīšanās (1947). Britu Indijas teritorija tika sadalīta, izveidojot divas neatkarīgas valstis — Indiju un Pakistānu. Šī atdalīšanās izraisīja masveida pārvietošanos un vardarbību starp hinduistu un musulmaņu kopienām.
* Bangladešas atdalīšanās no Pakistānas (1971). Bangladeša (agrāk Austrumpakistāna) pēc ilgstošiem politiskiem konfliktiem un militāra konflikta izcīnīja neatkarību no Pakistānas.

## Ārējās saites
Austrumbaltu valodas

thumb|Baltu valodu izplatība mūsdienu Eiropā
**Austrumbaltu valodas** ir baltu valodu apakšgrupa, kas pieder indoeiropiešu valodu saimei. Šajā apakšgrupā ietilpst divas šobrīd dzīvās valodas — lietuviešu valoda (dažkārt par atsevišķu valodu tiek uzskatīts arī tās žemaišu dialekts) un latviešu valoda (ar latgaliešu valodu kā latviešu valodas dialektu), kā arī izzudušas valodas — sēļu, zemgaļu, Dņepras baltu, austrumgalindu. Lietuviešu valoda ir visvairāk lietotā austrumbaltu valoda, kurā runā vairāk nekā 3 miljoni cilvēku visā pasaulē, tai seko latviešu valoda ar aptuveni 1,5 miljoniem dzimtās valodas runātāju.

Lietuviešu valoda tiek uzskatīta par vienu no arhaiskākajām indoeiropiešu valodām, kas saglabājusi daudzas senas gramatikas un fonētikas iezīmes. Tai ir sarežģīta morfoloģija ar septiņiem pārejas un dažādiem darbības vārdu locījumiem. Arī latviešu valoda ir saglabājusi daudzas senas iezīmes, taču tā ir piedzīvojusi daudz būtiskākas pārmaiņas nekā lietuviešu valoda.
Dņepras baltu valoda

thumb|300px|Baltu kultūru izplatība Austrumeiropā starp slāvu (brūnā krāsā) un somugru kultūrām (zaļā krāsā) no 3. gadsimta beigām līdz 4. gadsimta sākumam
**Dņepras baltu valoda** ir mirusi baltu valoda vai valodas, ko lietoja Dņepras vidustecē, mūsdienu Baltkrievijas, Ukrainas ziemeļu un rietumu daļās, kā arī daļēji Krievijas rietumos dzīvojošie Dņepras balti. To 7. un 8. gadsimtā sāka aizstāt senaustrumslāvu valoda, un pēdējā zināmā Dņepras baltu valoda — austrumgalindu valoda — izmira ap 12. gadsimtu.

Dņepras baltu valoda ir rekonstruēta, balstoties uz vietvārdiem, hidronīmiem, kā arī arheoloģiskajiem datiem un baltismiem baltkrievu, ukraiņu un krievu valodas dialektos.

## Atsauces
Danstabla

**Danstabla** (; ) ir pilsēta un pagasts Anglijas dienvidaustrumos, Bedfordšīras grāfistē, Centrālās Bedfordšīras unitārās pašvaldības otra lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes dienvidos  no grāfistes centra Bedfordas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra, faktiski ietilpst Lūtonas aglomerācijā.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta zināma kopš Romas impērijas laikiem kā *Durocobrivis* — pasta stacija ceļu krustojumā. Mūsdienu pilsēta dibināta 6.—8. gadsimtā un tās mūsdienu nosaukums cēlies no senangļu valodas un nozīmē ‘tirgus pie pakalniem’. 1131. gadā karalis Henrijs I dibināja Danstablas prioriju; šeit 16. gadsimtā tika anulēta Henrija VIII un Aragonas Katrīnas laulība, kas vēlāk noveda pie patstāvīgas Anglijas Baznīcas dibināšanas. 1848. gadā pilsēta tika savienota ar dzelzceļu, bet tās izaugsme sabremzējās sakarā ar kaimiņos esošās Lūtonas straujo attīstību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Daugavmalas iela

**Daugavmalas iela** var būt:

* Daugavmalas iela — iela Rīgā;
* Daugavmalas iela — iela Ogrē;
* Daugavmalas iela — iela Salaspils pagasta Saulkalnē.
TriStar Pictures

***TriStar Pictures Industries, Inc.*** ir filmu ražošanas un izplatīšanas uzņēmums, kas dibināts 1982. gadā kā ***Nova Pictures***, pašreizējo nosaukumu ieguvis 1983. gadā. Uzņēmums pieder vienam no lielākajiem mediju konglomerātiem *[[Sony]]*.

## Ārējās saites

*
Pundurmangusts

**Pundurmangusts** () ir mangustu dzimtas suga, kuras dzimtene ir Angola, Namībijas ziemeļi, Dienvidāfrikas Kvazulu-Natāla, Zambija un Austrumāfrika. Kopā ar Etiopijas pundurmangustu ietilpst pundurmangustu ģintī.

## Izskats un īpatnības
Dzīvnieka ķermeņa garums no 16 līdz 23 cm, astes garums no 14 līdz 19 cm, svars no 210 līdz 420 g. Dzimumdimorfisms nav izteikts, tēviņi un mātītes ir vienāda izmēra un vienādas krāsas. Īsās, mīkstās kažokādas krāsa variē no dzeltenīgas līdz tumši brūnai, ir arī pilnīgi melni dzīvnieki. Dažiem īpatņiem kakls un krūtis ir sarkanīgi. Priekšējo ķepu nagi ir līdz 10 mm gari, pakaļējo ķepu nagi ir līdz 8 mm gari. Ausis ir mazas un apaļas.

## Izplatības areāls
Suga ir plaši izplatīta Āfrikas dienvidaustrumos un dienvidos. Parasti sastopams aptuveni 2000 m augstumā virs jūras līmeņa. Tiek ziņots, ka tas ir visizplatītākais mazais plēsējs atklātu mežu vai mežainu savannu apvidos, īpaši tur, kur ir termītu pūžņi, atklātas klintis ar plaisām vai dobi baļķi, ko var izmantot slēpnim. Nav sastopams ļoti sausās vietās. Gandrīz pilnībā kukaiņēdājs, lai gan tas var medīt arī mazus mugurkaulniekus.

## Dzīvesveids
Dzīvnieki dzīvo grupās un ir aktīvi gaišajā dienas laikā. Naktīs viņi guļ alās pazemē, klinšu plaisās vai termītu pūžņos. Grupā ir no 9 līdz 12 īpatņiem, dažreiz līdz 30. Tēviņu un mātīšu skaits ir aptuveni vienāds. Grupas priekšgalā ir vecākā mātīte. Otrajā vietā hierarhijā esošais tēviņš grupā ir vecākās mātītes partneris. Bieži vien grupā vairojas tikai šie divi dzīvnieki.

Tie ir teritoriāli dzīvnieki ar teritoriju no no 0,30 līdz 1 km². Barošanas maršruta garums ap 1 km. Dzīvnieki pārtiek galvenokārt no vabolēm un termītiem, bet ēdienkartē var būt arī vieta simtkājiem, zirnekļiem un maziem mugurkaulniekiem, piemēram, maziem zīdītājiem, gekoniem, čūskām, putniem un to olām.
[thumb|Dzīvnieciņš [Serengeti nacionālais parks|Serengeti nacionālajā parkā]]
Paredzamais dzīves ilgums ir 10 gadi tēviņiem un 14 gadi mātītēm.

Sugai nopietnu ārēju apdraudējumu nav. Atrodas vairākās aizsargājamās teritorijās.

## Atsauces

## Literatūra
* J. S. Gilchrist, A. P. Jennings, G. Veron und P. Cavallini: Family Herpestidae (Mongooses). In: Don E. Wilson , Russell A. Mittermeier (Hrsg.): Handbook of the Mammals of the World. Volume 1: Carnivores. Lynx Edicions, 2009, ISBN 978-84-96553-49-1, S. 262-329.
* Ronald M. Nowak: Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, 1999, ISBN 0-8018-5789-9.
Politiskais režīms

**Politiskais režīms** ir valsts politiskās varas organizācijas forma, kas nosaka valsts pārvaldes un politiskās dzīves kārtību. Tas ietekmē valsts iestāžu darbību, pilsoņu tiesības un brīvības, kā arī politisko partiju un citu sabiedrisko organizāciju iespējas iesaistīties politiskajās norisēs. Politiskais režīms var būt demokrātisks, autoritārs vai totalitārs.

Politiskajam režīmam bieži ir cieša saikne ar saimniecisko iekārtu. Demokrātiskie režīmi parasti atbalsta tirgus ekonomiku un privātīpašumu, savukārt autoritārie un totalitārie režīmi var tiekties uz valsts kontrolētu ekonomiku vai jauktu ekonomikas modeli.

Politiskajam režīmam ir būtiska ietekme arī uz valsts ārpolitiku un starptautiskajām attiecībām. Demokrātiskās valstis bieži veido savienības ar citām demokrātijām, savukārt autoritārie režīmi var meklēt sadarbību ar līdzīgi domājošām valstīm vai mēģināt ietekmēt citas valstis ar ekonomiskiem un politiskiem līdzekļiem.

## Ārējās saites
Demokrātiskā miera teorija

**Demokrātiskā miera teorija** jeb **liberāli demokrātiskā teorija**, ir starptautisko attiecību koncepcija, kas apgalvo, ka demokrātiskas valstis reti karo savā starpā. Šī teorija, kuru attīstījuši vairāki akadēmiķi un politologi, balstās uz empīriskiem novērojumiem un vēsturiskām liecībām, kas liecina, ka demokrātiskas valstis mēdz atrisināt konfliktus miermīlīgākos veidos nekā nedemokrātiskas valstis.

Eiropas filozofijā pirmo reizi vispārīgas idejas par valstu miermīlīgas līdzāspastāvēšanas iespējām atspoguļoja vācu domātājs un liberāli-ideālistiskās starptautisko attiecību paradigmas pamatlicējs Imanuels Kants savā traktātā "Ceļā uz mūžīgo mieru". Tomēr īpaša zinātniska interese par teoriju radās tikai 20. gadsimta beigās.

Eiropas Savienība ir viena no labākajām demokrātiskā miera teorijas piemēriem. Kopš tās izveides dalībvalstis, kuras lielākoties ir demokrātijas, nav bijušas savstarpējos karos. ES ir izveidojusi kopējas institūcijas, ekonomiskas un politiskas integrācijas mehānismus, kas veicina mieru un sadarbību. Tomēr, pastāvēja arī konflikti starp valstīm, kuras ir demokrātijas vai pārejas posmā uz demokrātiju. Piemēram, Grieķijas un Turcijas konflikts Kiprā 1974. gadā.

## Ārējās saites
Leitonbazarda

**Leitonbazarda** (; ) ir pilsēta un pagasts Anglijas dienvidaustrumos, Bedfordšīras grāfistē, Centrālās Bedfordšīras unitārās pašvaldības lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes dienvidrietumos Ūzelas upes un Grandjūniona kanāla krastos  no grāfistes centra Bedfordas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra.

## Vēsture
Kā apdzīvota zināma kopš 571. gada. Pilsētas nosaukums cēlies no senangļu valodas *Lēah-tūn* — ‘ferma izcirtumā’, tas vēlākos laikos papildināts ar vietējā prebendāra Teobalda de Busāra (*Theobald de Busar*) uzvārdu. Pastardienas grāmatā 1086. gadā Leitona kopā ar upes pretējā krastā esošo Linsleidu minētas kā *Leestone*. Leitonbazarda attīstījusies kā turīga tirgus pilsētiņa, kas savienota ar kuģojamu kanālu un dzelzceļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krievijas Āzijas daļa

thumb|Krievijas Federācijas Āzijas daļas karte
**Krievijas Federācijas Āzijas daļa** jeb **Āzijas Krievija** ir Krievijas Federācijas teritorija Āzijā, kas dienvidos robežojas ar Vidusāzijas un Austrumāzijas valstīm.

2023. gada 1. janvārī Urālu, Sibīrijas un Tālo Austrumu federālajos apgabalos dzīvoja  cilvēki jeb aptuveni 25,13% no kopējā Krievijas Federācijas iedzīvotāju skaita.

Makroreģiona platība ir aptuveni 13,1 miljons km², kas ir aptuveni 77 % no mūsdienu Krievijas Federācijas teritorijas, un tā ir lielāka par Kanādu (otro lielāko valsti pasaulē), visu Eiropu un tikai nedaudz mazāka par Antarktīdu. Vidējais iedzīvotāju blīvums šeit ir ievērojami zemāks nekā valsts Eiropas daļā un ir viens no zemākajiem pasaulē — 1,9 iedzīvotāji uz 1 km² (Krievijas Federācijas vidējais rādītājs ir 8,3).

Lielākās pilsētas (ar vairāk nekā  iedzīvotāju): Novosibirska, Jekaterinburga, Čeļabinska, Omska, Krasnojarska, Tjumeņa, Barnaula, Irkutska, Habarovska, Vladivostoka, Tomska, Kemerova, Novokuzņecka.

## Skatīt arī

* Krievijas Eiropas daļa
* Sibīrija
Kenets Volcs

**Kenets Nīls Volcs** (; 1924—2013) bija amerikāņu politikas zinātnieks, viens no ievērojamākajiem teorētiķiem starptautisko attiecību jomā, neoreālisma teorijas pārstāvis.

## Neoreālisms
Volcs pievērsās anarhijai starptautiskajā sistēmā, kur augstākās varas vai centrālās pārvaldības trūkuma dēļ valstīm pašām jāaizstāv savas intereses un jānodrošina sava drošība. Šī pašaizsardzība un izdzīvošanas vēlme ir galvenie motīvi valstu rīcībai. Volcs noraidīja ideju, ka starptautiskās attiecības var balstīties tikai uz morāles vai ētikas principiem. Viņš apgalvo, ka valstis rīkojas racionāli un īsteno savas intereses, pamatojoties uz starptautiskās sistēmas draudu un iespēju uztveri.

## Neoreālisma kritika
No 1979. gada līdz pat Aukstā kara beigām neoreālisms bija dominējošā starptautisko attiecību teorija. Tā nespēja izskaidrot pēkšņo un miermīlīgo Padomju Savienības sabrukumu, kas apšaubīja Volca apgalvojumu, ka bipolārām sistēmām vajadzētu būt stabilākām nekā daudzpolārām sistēmām. Volcs apgalvoja, ka stabilitāte tiek sajaukta ar ilgumu, kas nenozīmē mieru, un ka bipolārā sistēma patiešām ir stabilāka pēdējā nozīmē.

Vēl viens nozīmīgs neoreālisma (un klasiskā reālisma vispār) kritikas temats ir tā nespēja izskaidrot kopš Otrā pasaules kara ieilgušo lielvaru mieru un pieaugošo valstu sadarbību. Alternatīvi skaidrojumi, kas koncentrējas uz institūciju, normu un iekšzemes režīmu lomu, joprojām piedāvā alternatīvu reālistiskajai pieejai, lai gan reālisma teorijām joprojām ir liela ietekme uz pašreizējo darbu un teoriju.

## Ārējās saites
Pīterboro (unitārā pašvaldība)

**Pīterboro lielpilsēta** () ir unitārā pašvaldība ar lielpilsētas statusu Anglijas dienvidaustrumos Kembridžšīras ceremoniālajā grāfistē. Atrodas grāfistes ziemeļrietumos, robežojas rietumos ar Northemptonšīru, ziemeļos — ar Linkolnšīru, austrumos — ar Fenlendu, bet dienvidos — ar Hantingdonšīru. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Pīterboro.

## Vēsture
Vēsturiski Pīterboro unitārās pašvaldības teritorija piederējusi Northemptonšīras grāfistei, bet jau kopš anglosakšu laikiem tai bijusi ievērojama patstāvība visās jomās, izņemot zemessardzi. No 1889. līdz 1965. gadam tā veidoja no grāfistes administrācijas patstāvīgu vienību **Pīterboro soka** (*Soke of Peterborough*). No 1965. līdz līdz 1974. gadam tā bija iekļauta Hantingdonas un Piterboro grāfistē. 1974. gadā administratīvajā reformā Hantingdonas un Piterboro grāfiste tika izformēta un tika izveidots Pīterboro distrikts Kembridžšīras nemetropoles grāfistes sastāvā, apvienojot Pīterboro municipālo boro ar Oldfletonas urbāno distriktu un Pīterboro, Bernakas, Torni un Normankrosas (daļu) lauku distriktus. 1998. gadā Pīterboro distriktu reorganizēja par no Kembridžšīras nemetropoles grāfistes neatkarīgu unitāro pašvaldību, kas mantoja Pīterboro 1541. gadā piešķirto lielpilsētas statusu. 

Administratīvi unitāro pašvaldību veido Pīterboro pilsēta ar  iedzīvotāju, ko veido ārpuspagastu teritorija un 4 urbānie pagasti, kā arī 25 lauku pagasti.

## Ārējās saites

*
ASV Augstākās tiesas priekšsēdētājs

**ASV Augstākās tiesas priekšsēdētājs** () ir vissvarīgākā tiesu amatpersona ASV tiesu sistēmā. Priekšsēdētājs vada ASV Augstāko tiesu un ir atbildīgs par tiesas darbību, kā arī par tiesu sistēmas pārvaldību kopumā. Šobrīd šo amatu ieņem Džons Robertss, kurš kļuva par priekšsēdētāju 2005. gadā.

Priekšsēdētāja uzdevumi ietver ne tikai tiesvedības vadīšanu un tiesu administrēšanu, bet arī nozīmīgu lomu valsts ceremonijās un tiesiskajā politikā. Priekšsēdētājs ir arī Konstitucionālo pārskatu komitejas vadītājs, kurā viņš pārrauga federālo tiesnešu apmācību un ētikas kodeksu.

ASV Augstākās tiesas priekšsēdētāju ieceļ ASV prezidents, un viņa iecelšanu apstiprina Senāts. Priekšsēdētāja amata termiņš ir mūža garumā, līdz viņš izvēlas doties pensijā vai līdz nāvei.

Papildus tam, ka Džons Robertss ir priekšsēdētājs, viņš ir arī viens no deviņiem Augstākās tiesas tiesnešiem, kuriem ir tiesības pieņemt lēmumus par konstitucionāliem jautājumiem un federālajiem likumiem. Viņa lēmumi un vadība ir būtiski ietekmējuši ASV tiesu sistēmu un tiesu praksi.
## Augstākās tiesas priekšsēdētāju saraksts

## Ārējās saites
Veselības aprūpe

thumb|Veselības aprūpes resursu koncentrācija pasaulē, ko atspoguļo ārstu skaits uz  iedzīvotājiem, pa valstīm (2010)
**Veselības aprūpe** ir sistēma un darbību kopums, kas nodrošina indivīdiem medicīnisko palīdzību, ārstēšanu un profilaksi, lai uzlabotu veselību un dzīves kvalitāti. Veselības aprūpe ietver plašu pakalpojumu klāstu, sākot no profilaktiskās aprūpes un pirmās palīdzības līdz sarežģītām ķirurģiskām procedūrām un ilgtermiņa ārstēšanai.

## Veselības aprūpes sistēmas
Veselības aprūpes sistēmas var atšķirties atkarībā no valsts un tās politikas, resursiem un iedzīvotāju vajadzībām. Visbiežākās sistēmas ir:

* Valsts finansētās veselības aprūpes sistēmas: Veselības aprūpes pakalpojumus nodrošina un finansē valdība, parasti izmantojot nodokļus. Piemēri ir Lielbritānijas Nacionālais veselības dienests un Kanādas veselības aprūpes sistēma.
* Privātās veselības aprūpes sistēmas: Veselības aprūpes pakalpojumus nodrošina privātās iestādes un apmaksā pacienti paši vai ar privātās apdrošināšanas palīdzību. Piemēri ir ASV veselības aprūpes sistēma.
* Jaukta tipa sistēmas: Kombinācija no valsts un privātās veselības aprūpes sistēmām, kur valsts nodrošina bāzes pakalpojumus, bet privātās iestādes papildina ar papildu pakalpojumiem. Piemēri ir Francijas un Vācijas veselības aprūpes sistēmas.

## Ārējās saites