open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fricis Adamovičs

**Fricis Adamovičs**, arī **Frīdrihs Adamovičs** (1863—1933), bija latviešu skolotājs, tulkotājs un dzejnieks. Latvijas Ģeogrāfijas biedrības priekšsēdis (1927—1928).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1863. gada 18. janvārī Dundagas pagasta "Rīgzemēs" zemnieku ģimenē. Viņa tēvabrālis bija Dundagas pagasta vecākais Fricis Adamovičs, Krišjāņa Barona māsas Līzes vīrs.
Mācījās Dundagas draudzes skolā un tad Baltijas skolotāju seminārā Rīgā, mācību laikā 1880. gadā ar pseidonīmu *Donaitis* publicēja dzejoli "Dziesmu leja" laikrakstā "Balss", turpat 1881. gadā iespieda viņa tulkoto Ivana Krilova fabulu "Muižnieks".
Vēlāk studēja Pēterburgas skolotāju institūtā (1883—1886), darbojās literārajā pulciņā, viņa nolasīto referātu par Ausekli publicēja laikraksts "Dienas Lapa" (1887).

Strādāja par skolotāju Bauskas pilsētas skolā (1886—1899), šajā laikā publicēja daudz tulkojumu un atdzejojumu žurnālā "Austrums", rediģēja "Paidagoģisko kalendāru skolotājiem un vecākiem" (1897—1900). Pēc konflikta ar tautskolu inspektoru Šatalovu atstāja   Latviju un strādāja Pabjaņices komercskolā Polijā (1899—1906).
Pēc atgriešanās dzimtenē strādāja V. Olava komercskolā Rīgā (1906—1918), bija skolotājs, vēlāk inspektors, darbojās Rīgas Latviešu biedrībā, 1912. gadā bija žurnāla "Druva" redaktors, publicēja virkni atdzejojumu. 

Pēc Pirmā pasaules kara strādāja dažādās Rīgas skolās, dažus gadus bija Latvijas Universitātes ģeogrāfijas metodikas docētājs, uzrakstīja vairākas mācību grāmatas ģeogrāfijā un dabaszinātnēs. 

Miris 1933. gada 19. februārī Rīgā, apbedīts Sesavas Jačūnu kapos.

## Darbi
* tulkojumi: M. Ļermontova "Dziesma par Jāni, Bargo caru", A. Puškina "Mocarts un Saljēri" (abi 1887), "Skopais bruņinieks" (1899), I. Krilova fabulas (grāmatā 1893), V. Šekspīra "Jūlijs Cēzars" (1897), "Makbets" (1898), "Rihards III" (1902); manuskriptā palikuši tulkojumi "Vētra" (teātrī 1926), "Ričards II", "Henrijs IV", "Koriolāns", "Cimbelīns", "Venēcijas tirgotājs".
* Dundagas izloksnes apraksts "Filologu biedrības rakstos" (1923, 3).
* dzejas krājums "Rudens ziedi" (1933), kurā sakopoti Adamoviča oriģināldzejoļi un atdzejojumi, arī vairāki V. Šekspīra soneti. Mākslinieciski spilgtāki ir tie dzejoļi, kuros episki izvērsti atainoti ar dzimto novadu saistīti kultūrvēsturiskie notikumi ("Dinsberģis trimdā", "Krišjāņa Barona dzīve", "Valdemārs Ēdolē").

## Literatūra
* Fridrihs Adamovičs. Druva, 1913, 2
* Adamovičs F. [Autobiogrāfija]. Atziņas. Cēsis, 1923. 1. d. 
* Virza E. Zem karoga. Rīga: 1935, 436-440 lpp.
* Zanders O. "Ļāvos nesties dzejas dzidrajos augstumos". Karogs, 1983,1 
* Metuzala-Zuzena E. Fridrihs (Fricis) Adamovičs. Atmiņu gaismā. Kalamazū, 1990.
 
## Atsauces
Oksana Herheļa

**Oksana Herheļa** (; dzimusi ) ir ukraiņu brīvā stila cīkstone, 2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībniece, pasaules čempione.

## Biogrāfija
Dzimusi 1994. gada 20. jūnijā Ivaniči ciematā, Volīnijas apgabalā, Ukrainā. Kopš deviņu gadu vecuma viņa nodarbojas ar brīvo cīņu. Viņa bija Ivaničevskas Bērnu un jaunatnes sporta skolas audzēkne. 2011. gadā viņa absolvēja Ļvivas Valsts Fiziskās kultūras koledžu, bet 2016. gadā Ļvivas Valsts Fiziskās kultūras universitāti. Sākotnēji viņa trenējās pie Ivana Palija, pēc tam — pie Andreja Pistuna. Kopš 2011. gada viņa pārstāvēja sporta biedrību "Dinamo".

2016. gada aprīlī Oksana Herheļa olimpiskajā kvalifikācijas turnīrā ieguva otro vietu un līdz ar to licenci dalībai 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro. Tomēr dopinga pārbaudē, kas viņai tika veikta kvalifikācijas turnīra ietvaros, sportistes organismā tika reģistrēta neliela aizliegto zāļu meldonija koncentrācija: viņai tika atņemta olimpiskā licence. Vēlāk izrādījās, ka aizliegto zāļu koncentrācija nepārsniedz pieļaujamo normu, Oksanai tika atgriezta olimpiskā licence un viņa piedalījās 2016. gada olimpiskajās spēlēs, kur ieņēma 13. vietu.

## Sporta sasniegumi
*2010. gada Eiropas kadetu čempionāts cīņas sportā — 2. vieta.
*2011. gada Eiropas kadetu čempionāts cīņas sportā — 1. vieta.
*2012. gada Pasaules junioru čempionāts cīņas sportā — 3. vieta.
*2012. gada Eiropas junioru čempionāts cīņas sportā — 3. vieta.
*2015. gada Eiropas jaunatnes čempionāts cīņas sportā — 3. vieta.
*2015. gada Pasaules kauss cīņas sportā — 1. vieta.
*2015. gada pasaules čempionāts cīņas sportā — 1. vieta.
*2016. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā — 2. vieta.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Starptautiskā klases sporta meistare

## Atsauces

## Ārējās saites
Heralda sala

**Heralda sala** () ir Krievijai piederoša neapdzīvota sala Čukču jūrā. Administratīvi ietilpst Čukotkas autonomā apvidus Iultinas rajonā.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Čukču jūras rietumu daļā 65 km uz austrumiem no Vrangeļa salas. Izveidojusies kā granīta paliksnis no kādreiz lielāka zemes masīva. Izstiepta 9,5 km garumā ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā. Krasti klinšaini, stāvi. Ainavā dominē tundras augājs. Salu 1849. gadā atklāja britu jūrasbraucējs Henrijs Kelets un nodēvēja par godu savam kuģim *Herald*.

Salu kopā ar apkārtējiem ūdeņiem 1976. gadā iekļāva Vrangeļa salas dabas rezervātā. Salā aizliegta praktiski jebkāda cilvēka darbība, izņemot zinātniskos pētījumus. 2004. gadā rezervāts iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces
2021. gada Jūrmalas domes vēlēšanas

**2021. gada [[Jūrmalas dome]]s vēlēšanas** notika 5. jūnijā. Atbilstoši likumam Jūrmalas domes vēlēšanas tika plānotas ne vēlāk kā 2021. gada 5. jūnijā Latvijas pašvaldību vēlēšanu laikā.

## Balsošanas sistēma
Latvijas Pašvaldības domes vēlēšanu likums nosaka, ka pašvaldības ievēl vienlīdzīgās, tiešās, aizklātās, brīvās un proporcionālās vēlēšanās, piešķirot vietas partijām, kuras iegūst vismaz 5% balsu pēc Vebstera—Senlagē metodes.

Vēlēšanas parasti notiek reizi četros gados, jūnija pirmajā sestdienā, bet Saeimai ir tiesības pieprasīt ārkārtas vēlēšanas. Ja notiek ārkārtas vēlēšanas un līdz iepriekšējās domes termiņa beigām ir vairāk par diviem mēnešiem, bet mazāk par diviem gadiem, tad domi ievēl uz pagarinātu laiku — līdz aiznākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām, savukārt ja ir vairāk par diviem gadiem, tad uz saīsinātu laiku — līdz nākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām.

Valstspilsētas pašvaldības domē ievēl 15 deputātus, ja iedzīvotāju skaits pilsētā pārsniedz 50 000.

Tiesības piedalīties Jūrmalas domes vēlēšanās ir Latvijas un citu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem, sākot no 18 gadu vecuma, kuriem ir reģistrēta dzīvesvieta Jūrmalas administratīvajā teritorijā 90 dienas pirms vēlēšanu dienas, vai kuriem Jūrmalas administratīvajā teritorijā pieder nekustamais īpašums.

## Kandidātu saraksti

No 2021. gada 17. marta līdz 6. aprīlim konkrētos datumos notika kandidātu sarakstu iesniegšana 5. jūnija Jūrmalas domes vēlēšanām.

Deputātu kandidātu sarakstus Jūrmalas domes vēlēšanām varēja iesniegt reģistrētas politiskās partijas, reģistrētu politisko partiju reģistrētas apvienības, kā arī divas vai vairākas reģistrētas politiskās partijas, kuras nav apvienojušās reģistrētā politisko partiju apvienībā.

Tiesības piedalīties pašvaldību vēlēšanās kā deputātu kandidātiem bija Latvijas vai citu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem, kuri vēlēšanu dienā bija sasnieguši vismaz 18 gadu vecumu un bija reģistrēti Latvijas vēlētāju reģistrā un uz kuriem neattiecās likumā noteiktie kandidēšanas ierobežojumi.

Lai kandidētu Jūrmalas domes vēlēšanās, kandidātu saraksta iesniegšanas dienā deputāta kandidātam bija jāatbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem: Jūrmalā ir jābūt reģistrētai dzīvesvietai bez pārtraukuma pēdējos 10 mēnešus, Jūrmalā ir jābūt nostrādājušam kā darba ņēmējam vai pašnodarbinātai personai vismaz pēdējos četrus mēnešus vai Jūrmalā ir jāpieder nekustamajam īpašumam.

### Kandidātu saraksti

## Vēlēšanu rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* Jūrmalas dome
* CVK mājaslapa
Sleataratindurs

**Sleataratindurs** () ir Fēru Salu augstākais kalns. 880 metrus augstā virsotne atrodas Eisturojas salas ziemeļos. Tulkojumā kalna nosaukums nozīmē "Plakanā virsotne". Uzkāpšana kalnā prasa 4 stundas bez speciālas sagatavotības alpīnismā. Uz ziemeļaustrumiem no Sleataratindura atrodas otrs augstākais Fēru salu kalns — Groafelli.

## Ārējās saites
Groafelli

**Groafelli** () ir otra augstākā Fēru Salu virsotne. Tā ir 856 metrus augsta un atrodas  Eisturojas salas ziemeļos. Uz dienvidrietumiem no Groafelli atrodas augstākais kalns Fēru salās - Sleataratindurs. 

## Ārējās saites
Glugarnirs

**Glugarnirs** () ir augstākā virsotne Fēru Salu Sūrojas salā. Tā ir 610 metrus augsta. 

## Ārējās saites
Ievedne (upe)

**Ievedne**, arī **Īvedne** un **Javane**, ir Pededzes labā krasta pieteka Alūksnes novada Jaunalūksnes, Malienas un Jaunannas pagastos.

Sākas kā Douņenīka ezera noteka Jaunalūksnes pagastā robežas 3 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Alūksnes pilsētas. Tek sākotnēji uz austrumiem, drīz pagriežoties uz dienvidiem, tālāk vidustecē pagriežoties uz dienvidrietumiem un lejtecē atkal uz dienvidiem. Pie ietekas Pededzē krastos ciemats Jaunanna, citas apdzīvotās vietas krastos ir nelielas. Jaunannā to šķērso autoceļi P43 (Litene—Alūksne) un V398 (Ķūderi—Jaunanna), vidustecē vēlreiz P43 un V396 (Vētraine—Maliena—Kalncempji—Sprīvuļi). 

Bagarējot un meliorējot, upes līmenis 20. gadsimtā pazemināts apmēram par metru un sausās vasarās tā gandrīz pilnīgi izsīkst. Baseinā lauksaimniecības un mežu zemes sadalītas apmēram līdzīgās daļās, ūdens ķīmiskā tīrība upē laba, dibens galvenokārt smilšains. Upes gultnes dziļums bieži mainīgs.

## Lielākās pietekas
* Svarīte (kreisā, garums 12 km)
* Ogļupīte (kreisā, 4 km)
* Vilkupīte (labā, 8 km)
* Šķiņķu upīte (labā, 5 km)
* Siseņu upīte (kreisā, 5 km)

## Lielākās apdzīvotās vietas krastos
* Jaunalūksnes pagasts
** Garasimi
** Lejasšķiņķi
* Malienas pagasts
** Kopmaņi
** Kraukļi
* Jaunannas pagasts
** Ievedne
** Jaunanna

## Atsauces
Toms Kotons

**Tomass Braients Kotons** (*Thomas Bryant Cotton*, dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu politiķis, pārstāv Republikānisko partiju. Kopš 2015. gada ir ASV senators, pārstāvot Ārkanzasas štatu. Pirms kļūšanas par ASV senatoru Kotons bija ASV pārstāvju palātas deputāts, no 2013. līdz 2015. gadam pārstāvot Ārkanzasas 4. kongresa apgabalu.

Pēc Hārvarda Universitātes absolvēšanas 2002. gadā Kotons vienu gadu strādāja par juriskonsultantu Vašingtonā, juridiskajā firmā. 2005. gada janvārī Kotons iestājās ASV Armijā. 2006. gada maijā Kotons tika norīkots piedalīties Irākas brīvības operācijā, kuras gaitā viņš tika nosūtīts uz Bagdādi.

2006. gada decembrī Kotons tika paaugstināts par pirmo leitnantu divīzījā. 2012. gadā viņš pameta armiju, lai kandidētu uz ASV pārstāvju palātu. 2012. gada novembrī viņš uzvarēja Ārkanzasas 4. kongresa apgabala vēlēšanās, un 2013. gada janvārī kļuva par ASV pārstāvju palātas deputātu.

2014. gadā Kotons kandidēja uz ASV Senātu. 2014. gada ASV Senāta vēlēšanās Ārkanzasā viņš uzvarēja pār Demokrātiskās partijas oponentu Marku Praioru, saņemot 56.5% balsu.
## Atsauces

## Ārējās saites

*Senator Tom Cotton oficiālā ASV Senāta mājaslapa  (angliski)
Kruki

**Kruki** var būt:

## Apdzīvotas vietas
### Latvija
**Kruki**, **Kruķi** ():
* Kruki — ciems Silmalas pagastā;
* Kruķi — skrajciems Ilzeskalna pagastā;
* Kruki — bijušā ciema vieta Griškānu pagastā.

### Baltkrievija
**Kruki** ():
* Kruki — ciems Gomeļas apgabala Braslavas rajona Mjažanu ciema padomē;
* Kruki — ciems Mogiļevas apgabala Svjetlahorskas rajona Krasnaukas ciema padomē;
* Kruki — ciems Vitebskas apgabala Bjaliņiču rajona Višovu ciema padomē;
* Kruki — bijušais ciems Gomeļas apgabala Brahinas rajona Kamarinas ciema padomē;
* Kruki — bijušais ciems Vitebskas apgabala Dokšicu rajona Kripulu ciema padomē.

### Lietuva
**Kruki**, **Krūki** (, *Kriūkai*):
* Kruki — miests Jonišķu rajona pašvaldības Kruku seņūnijā, seņūnijas centrs;
* Krūki — miests Šaķu rajona pašvaldības Krūku seņūnijā, seņūnijas centrs;
* Kruki — ciems Jonišķu rajona pašvaldības Kruku seņūnijā.

### Polija
**Kruki** ():
* Kruki — ciems Lodzas vojevodistes Kutno apriņķa Žihlinas gminā;
* Kruki — ciems Mazovijas vojevodistes Miņskas apriņķa Mrozu gminā;
* Kruki — ciems Mazovijas vojevodistes Ostrolenkas apriņķa Žihlinas gminā;
* Kruki — ciems Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Goldapas apriņķa Baņe Mazurske gminā.

### Ukraina
* Kruki () — ciems Rivnes apgabala Radiviļivas rajona Pidzamčes lauku padomē.

## Skatīt arī
* Kruku ezers
* Mazais Kruku ezers
* Kruķu ciems
Ennibergas rags

**Ennibergas rags** () ir Fēru Salu tālākais ziemeļu punkts. Atrodas Vijojas salā. 754 metrus augstā klints ir viena no augstākajām klintīm pasaulē.

## Ārējās saites
Beinisvera

**Beinisvera** () ir 469 metrus augsta klints Fēru Salu dienvidos, Sūrojas salas dienvidrietumu piekrastē. Klints ir ievērojama putnu ligzdošanas vieta. Vietējā ciema iedzīvotāji senatnē putnu olas pārtikai ieguva, karājoties virs jūras virvē, ko turēja līdzbiedri. Klintis ir apdziedājuši fēriešu dzejnieki.

## Ārējās saites
Servosvatns

**Servosvatns** () ir pēc platības lielākais ezers Fēru salās. Atrodas Voaras salas dienvidos uz austrumiem no Voaras lidostas. Kaut arī ezers atrodas tuvu okeāna krastam, tā ūdenslīmenis ir apmēram 30 metrus virs okeāna līmeņa. Ezera ūdeni okeānā novada 30 metrus augstais Besdalafosura ūdenskritums.

## Ārējās saites
Irina Hariva

**Irina Hariva** (; dzimusi ) ir ukraiņu brīvā stila cīkstone, pasaules un Eiropas čempionātu medaļniece, daudzkārtēja Ukrainas čempione.

## Biogrāfija
Irina Hariva dzimusi 1989. gadā Kalušā. Sākusi apmeklēt brīvās cīņas sekciju 10 gadu vecumā, trenējoties galvenokārt ar zēniem. Viņas pirmais treneris bija Kalušas Bērnu un jaunatnes sporta skolas treneris Igors Barna, strādāja arī ar Ukrainas izlases treneriem Ruslanu Savlohovu un Vladimiru Evonovu. Būdama Kalušas sporta skolas audzēkne, viņa izcīnīja medaļas kadetu (2006, sudrabs) un jauniešu (2007 - bronza, 2008 - sudrabs) Eiropas čempionātos.

2009. gadā viņa izcīnīja sudraba medaļu Eiropas čempionātā svara kategorijā līdz 59 kg. Nākamajā gadā viņa kļuva par pasaules studentu čempionāta sudraba medaļnieci (svara kategorijā līdz 55 kg), bet 2014. gadā - par pasaules čempionāta bronzas medaļnieci tajā pašā svara kategorijā. Daudzkārtēja Ukrainas čempione kopš 2010. gada. Turklāt viņa ieguva godalgotas vietas Pasaules kausa izcīņā (2010), Zelta Grand Prix izcīņā (2011), uzvarēja turnīros par Aleksandra Medveda (Baltkrievija, 2011), *«Московские огни»* (2012), Jasara Dogu (Turcija), Kijivas starptautiskā turnīra balvām (2019).

2014. gada viņa apprecējās ar Dāvidu Čihradzi.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Ukrainas sporta meistare

## Atsauces

## Ārējās saites
Svētais Maurīcijs

[thumb|[Svētais Maurīcijs Magdeburgas katedrālē.]]
**Svētais Maurīcijs** saskaņā ar leģendu bija Ēģiptē ap 250. gadu dzimis romiešu kristiešu leģiona komandieris, kuram nocirta galvu par atteikšanos piedalīties daudzdievju ceremonijās un uzbrukt kristiešiem Gallijā (leģendai ir arī citi, ne pārāk atšķirīgi varianti). Kopā ar viņu par to pašu tika sodīts viss leģions. Kopš 4. gs. Romas katoļu baznīca viņu godā kā svēto, viņa galvenā godināšanas vieta ir bojāejas apkaimē esošā Agonas Sv. Maurīcija abatija Šveicē, Valē kantonā. Tiek uzskatīts par kalēju un karavīru aizstāvi, reizēm arī audēju un smaržu ražotāju aizstāvi. 

Bieži tiek attēlots kā moris, lai gan par viņa ādas krāsu leģendā nekas nav teikts un tā var būt tikai pārpratums no viņa vārda. 
Taču visvecākais pieejamais Svētā Maurīcija attēlojums, kurš parāda Svēto Maurīciju kā melnādainu vīrieti bruņās, tika speciāli veidots 13. gadsimta vidū Magdeburgas katedrālei.
Maurīcija galvas attēls ir Melngalvju brālības simbols. 
Vēsturnieki un teologi nav vienisprātis par to, vai šāds cilvēks un viss leģions vispār bijis jeb vai ir tikai literārs izdomājums, un par viņa likteni.

1913. gadā viņam par godu nosaukts tumšs asteroīds *745 Mauritia*.

## Atsauces
Mātras elektrostacija

**Mātras elektrostacija** () ir Ungārijas brūnogļu termoelektrostacija. Tā atrodas Mātras kalnu ielejā, Visontā, Hevešas meģē. Tās projektētā jauda ir 950 MW ar palielināšanas iespējām. Spēkstacija ir otra lielākā Ungārijā (aiz Pakšas atomelektrostacijas), nodrošinot aptuveni 15% no valsts elektroenerģijas. Tā tiek uzskatīta par nozīmīgu balstu valsts enerģētikas nozarei, jo enerģijas ražošana nav atkarīga no importētas degvielas, bet gan pilnībā nodrošināta ar vietējiem resursiem. 2012. gadā Mātrā saražoja aptuveni 8,4 miljonus tonnu brūnogļu.

Elektrostacijas 203 metrus augstais skurstenis ir astotā augstākā būve Ungārijā.

Mātras elektrostaciju pārvalda uzņēmums *Mátrai Erőmű Zrt.*, kas pieder Ungārijas valsts uzņēmumam *[[MVM Magyar Villamos Művek]]* (*MVM* grupa).

## Vēsture
left|thumb|Brūnogļu iegūšana Visontas raktuvēs 
Spēkstacija darbojas jau vairāk nekā 40 gadus. Brūnogles iegūst Visontas un *Bükkábrány* atklātajās raktuvēs. Sākotnējais būvniecības projekts tika uzsākts 1965. gadā, kad netālu no Ģeņģešas tika atklāts brūnogļu lauks.

Laikā no 1986. līdz 1992. gadam rūpnīca pirmo reizi tika modernizēta. Pēc tam uzņēmums tika privatizēts, un Vācijas enerģētikas uzņēmums *[[RWE]]* 1995. gadā iegādājās kontrolpaketi. Visai spēkstacijai bija nepieciešama atjaunošanas un modernizēšanas programma. Tā kā tās dūmgāzes vidē izdala daudz sēra, elektrostacija tika aprīkota ar desulfurizācijas (sēra atdalīšanas) iekārtām, lai novērstu kaitīgo sēra savienojumu izdalīšanos vidē un atbilstu ES noteiktajiem emisiju standartiem. Ieviestās iekārtas bija pirmās šāda veida iekārtas reģionā, padarot staciju par vienu no videi draudzīgākajām ogļu spēkstacijām Eiropā.

Laikā no 2005. līdz 2007. gadam divi no 200 MW agregātiem tika aprīkoti ar divām papildgāzes turbīnām (TBT), katrai no tām maksimālā jauda - 33 MW, kas uzlaboja efektivitāti. Akmeņogļu bloka veiktspēja palielinājās par aptuveni 10%, kas veido kopējo jaudas pieaugumu par aptuveni 100 MW. Bija plānots arī uzbūvēt papildu bloku, taču 2010. gada beigās projekts tika atcelts.

2018. gada pavasarī 72,66 % *Mátrai Erőmű* akciju  *RWE* pārdeva Ungārijas investīciju uzņēmumam *Opus Global*.
2019. gada decembrī *Opus Global* vienojās par 72,66 % *Mátrai Erőmű* akciju pārdošanu Ungārijas valsts uzņēmumam *[[MVM Magyar Villamos Művek]]*, kam jau piederēja 26,15 % kapitāldaļu. Darījums tika pabeigts 2020. gada 26. martā, tādējādi *MVM* iegūstot 98,81 % *Mátrai Erőmű* kapitāldaļu. 2020. gada jūlijā *MVM* izsludināja pārējo *Mátrai Erőmű Zrt.* akciju atpirkšanas obligāto piedāvājumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Website
* Matra power station at *SourceWatch*
Kruķi (Ilzeskalna pagasts)

**Kruķi** () ir apdzīvota vieta Rēzeknes novada Ilzeskalna pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidu daļā  attālumā no pagasta centra Ilzeskalna,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas.

Pēc Valsts zemes dienesta datiem Kruķos atrodas tikai viena viensēta, un visa satiksme ar apdzīvoto vietu iet cauri blakus esošajiem Lupikiem.

1897. gadā luteraņu viensētā bija 7 cilvēki. 
## Atsauces
2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona

**[[2022. gada FIFA Pasaules kauss|2022. gada FIFA Pasaules kausa]] UEFA zonas [[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija|kvalifikācija]]** bija atlases sacensības UEFA ietilpstošajām izlasēm FIFA Pasaules kausa finālturnīram, kas 2022. gadā notiks Katarā. 

Kvalifikācija notika no  līdz . Tajā tika noskaidrotas 13 izlases, kas kvalificējās finālturnīram.

55 izlases tika sadalītas desmit grupās. Finālturnīram pa tiešo kvalificējās visu 10 grupu uzvarētājas. Otro vietu ieguvējas kopā ar divām labākajām izlasēm, kas uzvarēja 2020.—2021. gada UEFA Nāciju līgas grupās, bet neiekļuva grupas divu labāko skaitā šajā kvalifikācijā, kvalificējās otrajam posmam jeb izslēgšanas spēlēm (*play-off*), kur tika noskaidrotas vēl trīs izlases, kas iekļuva finālturnīrā.

## Kalendārs

## Pirmais posms
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

### I grupa

### J grupa

## Otrais posms
Otrajā posmā notiks izslēgšanas spēles (*play-off*), kurā kvalifikācijas grupu otro vietu ieguvēji un divas labākās komandas, kas uzvarēja 2020.—2021. gada UEFA Nāciju līgas grupās, bet neiekļuva divu lābāko vidū savā grupā kvalifikācijas pirmajā posmā, noskaidros atlikušās trīs ceļazīmes uz PK finālturnīru. Komandas tiks salozētas trīs kvalifikācijas "zaros" pa četrām komandām katrā, aizvadot pusfinālus un finālu, katra "zara" uzvarētāji kvalificēsies finālturnīram. Pirms izlozes komandas ir sadalītas izsētajās un neizsētajās. Par izsētajām kļuva sešas komandas, kas kvalifikācijas pirmajā posmā sasniedza labāko rezultātu, neskaitot spēles pret 6. vietas ieguvējiem. Pārējās četras komandas, kā arī abas izlases, kas iekļuva pēc Nāciju līgas rezultātiem, ir neizsēto statusā. Izsētās komandas pusfināla spēli aizvadīs savā laukumā, bet finālu mājiniekus noteiks izloze. Otrā posma izloze notika . Pusfināla spēles tiks aizvadītas , bet fināli notiks .

### Otro vietu rangs

### UEFA Nāciju līgas grupu uzvarētāji

**Apzīmējumi**
* Komanda kvalificējās pa tiešo, uzvarot kvalifikācijas grupā
* Komanda iekļuva otrajā posmā kā otrās vietas ieguvēja
* Komanda iekļuva otrajā posmā pēc Nāciju līgas rezultātiem

### Komandu sadalījums pa groziem

### A zars

|-
| colspan="3" style="text-align:center; background:whitesmoke;" | **Pusfināli**

|-
| colspan="3" style="text-align:center; background:whitesmoke;" | **Fināls**

### B zars

|-
| colspan="3" style="text-align:center; background:whitesmoke;" | **Pusfināli**

|-
| colspan="3" style="text-align:center; background:whitesmoke;" | **Fināls**

### C zars

|-
| colspan="3" style="text-align:center; background:whitesmoke;" | **Pusfināli**

|-
| colspan="3" style="text-align:center; background:whitesmoke;" | **Fināls**

## Kvalificējušās komandas

## Atsauces

## Ārējās saites
* FIFA PK kvalifikācija — Eiropa , *FIFA.com* 
* Eiropas kvalifikācija, *UEFA.com*
Ankaras krokuss

**Ankaras krokuss** vai **Ankaras safrāns** () ir daudzgadīgs īrisu dzimtas sīpolaugs, endēms Turcijas centrālajai un ziemeļdaļai. Tā augstums sasniedz 10—12 cm. Nosaukumu *ancyrensis* ieguvis no Ankaras (*Ancyra*), kur tas pirmo reizi tika atklāts.

Parasti aug pie klintīm, krūmiem un priedēm 1000—1600 m augstumā, zied no februāra līdz marta beigām. Tā bumbuļsīpols, kas bagāts ar cukuru un cieti, ir ēdams, tas plaši lietots kā pārtikas produkts Anatolijā.

## Izplatība
Savvaļā tas aug Turcijas ziemeļaustrumos un Centrālajā Anatolijā. Plaši izplatīts Amasjas, Ankaras, Bolu, Čorumas, Kastamonu, Kiršehiras, Kajseri, Kahramanmarašas, Samsunas, Sivasas un Jozgatas ilos. Tas aug 1000-1600 metru augstumā, akmeņainā augsnē, sausos alpīnos mežos un pļavās, krūmājos un skujkoku mežos. Izturīgs pret salu, nepatīk siltums, patīk ūdens.

To plaši audzē Eiropā kā dārza sakņaugu, kur tas pazīstams ar nosaukumu "Golden Bunch" (zelta pušķis).

## Botāniskais apraksts
Ankaras krokuss jeb Ankaras safrāns ir daudzgadīgs īrisu dzimtas sīpolaugs. 19. gadsimtā to atrada un atklāja zinātnieki Viljams Herberts un Dž. Mavs, kuri pēc pētījumu veikšanas Kjū Karaliskajā Botāniskajā dārzā 1881. gadā atzina to par neatkarīgu sugu.

Lapas ir šauras, 0,5-1 mm platas, pēc ziedēšanas pagarinās. Spilgti oranždzeltenas krāsas zieds neliela "biķerīša" formā uz gaiša kāta, ziedēšanas laikā plaši atveras. No viena sīpola izaug daudzi ziedi, radot ilūziju par pušķi. Zied pēc sniega kušanas, ziedēšanas periods februāris-marts. Ziedēšanas periods ilgst līdz 20 dienām. Lielā cietes un cukura satura dēļ šī auga sīpoli iepriekš tika ēsti (neapstrādāti vai termiski apstrādāti), tomēr, ņemot vērā to ārējo līdzību ar parasto krokusu (*Colchicum)*, kas ir indīgs, krokusa bumbuļsīpolu izmantošana ir pārtraukta.

## Literatūra
* The Gardeners' chronicle: a weekly illustrated journal of horticulture and allied subjects. Volume n.s. v.16, 1881: 528

## Galerija

Crocus ancyrensis001.jpg
Crocus ancyrensis002.jpg
Crocus ancyrensis003.jpg
Crocus ancyrensis 2.JPG
Crocus ancyrensis 3.JPG


## Atsauces
Iugulova

**Iugulova** () var būt:
* Iugulova — apdzīvota vieta Vērēmu pagastā;
* Iugulova — apdzīvota vieta Ilzeskalna pagastā.

## Skatīt arī
* Iugulovas ezers
Fjallavatns

**Fjallavatns** () ir pēc platības otrs lielākais ezers Fēru salās. Atrodas Voaras salas ziemeļos un tā platība ir 1 km2.
Sandsvatns

**Sandsvatns** () ir pēc platības lielākais ezers Fēru salu Sandojas salā un trešais lielākais Fēru salās. Relatīvi seklajā ezerā (dziļums līdz 5 metriem) dzīvo foreles, laši un palijas.

## Ārējās saites
Skolfjords

**Skolfjords** () ir Fēru salu arhipelāga lielākais fjords. Stiepjas no Eisturojas salas dienvidu krasta 14,5 kilometru garumā. Lielākais dziļums - 70 metri. Zem fjorda izrakts 2020. gadā atklātais Eisturojas tunelis.

## Ārējās saites
Tinganesa

**Tinganesa** () ir pussala Fēru Salu galvaspilsētas Touršhavnas centrā. Pussala vismaz kopš 9. gadsimta ir Fēru Salu politiskās varas centrs. 

Ir zināms, ka vismaz no 825. gada pussalā notika vikingu tingi. Legtings, kas viduslaikos bija tiesas orgāns, tika likvidēts 1812. gadā. To atjaunoja 1852. gadā kā parlamentu un mūsdienās Fēru Salu parlamenta ēka atrodas Touršhavnas centrālajā daļā. Tinganesa, kurā vairākas ēkas celtas 16. un 17. gadsimtā, mūsdienās ir Fēru Salu premjerministra rezidence.

## Ārējās saites
Kahula

**Kahula** () ir pilsēta Moldovas dienvidos, Kahulas rajona administratīvais centrs. 2014. gadā pilsētā dzīvoja 30 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas aptuveni 5 km no Prutas upes, kas tek pa Moldovas un Rumānijas robežu. Rakstiskajos avotos pirmo reizi minēta 16. gadsimta vidū ar nosaukumu Škeja. 18. gadsimtā nosaukums tika mainīts uz Frumoza.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ilzeskalna ielu uzskaitījums

**Ilzeskalna ciema ielu uzskaitījums** iekļauj sevī 7 ielas, kuras atrodas Rēzeknes novada Ilzeskalna pagasta Ilzeskalnā.

## Ielu uzskaitījums
* Centra iela
* Ilzes iela
* Jaunatnes iela
* Kalna iela
* Liepu iela
* Parka iela
* Skolas iela

## Skatīt arī
* Ilzeskalns

## Atsauces
Ļubomirs Moravčiks

**Ļubomirs Moravčiks** (, dzimis ) ir futbola treneris un bijušais Slovākijas futbolists, pārstāvēja Čehoslovākijas futbola izlasi, pēcāk Slovākijas futbola izlasi. Viņš Čehoslovākijas futbola izlases sastāvā piedalījās 1990. gada FIFA Pasaules kausā. 1992. gadā Moravčiks tika atzīts par Čehoslovākijas gada futbolistu, bet 2001. gadā par Slovākijas gada futbolistu.

## Ārējās saites
Zamira Rahmanova

**Zamira Rahmanova** (; dzimusi ) ir bijusī krievu brīvā stila cīkstone, 2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībniece, Pasaules un Eiropas čempione, trīskārtējā Krievijas čempione (2007, 2008, 2010).

## Biogrāfija
Zamira Rahmanova dzimusi 1985. gadā Dagestānas pilsētā Kaspijskā. Viņa auga sportiskā ģimenē. Kad viņai bija desmit gadi, nodarboties ar cīņas sportu viņu pierunāja vecākās māsas klases biedrene Elvīra Mursalova, kas vēlāk arī kļuva ar ievērojamu cīkstoni. Zamira beidza Mahačkalas "Dinamo" Specializēto olimpisko rezervju bērnu un jauniešu sporta skolu. Savās pirmajās starptautiskās sacensībās — 2003. gada pasaules junioru čempionātā Stambulā Zamira Rahmanova pārstāvēja Kirgizstānu.

Ap 2006. gadu viņa pievienojās Krievijas izlasei un sāka startēt prestižajos čempionātos. 2007. gadā Zamira piedalījās Eiropas čempionātā un ieguva pirmo vietu. Tajā pašā gadā Rahmanova startēja Krievijas čempionātā, kā arī izcīnīja pirmo vietu un zelta medaļu — brīvajā cīņā svara kategorijā līdz 51 kilogramam.

2008. gadā talantīgā sportiste saņēma olimpisko licenci un Krievijas olimpiskās komandas sastāvā devās uz Pekinu — uz olimpiskajām spēlēm. Šoreiz Zamira Rahmanova sacentās svara kategorijā līdz 48 kilogramiem. Šis svars sportistei bija jauns, arī pretinieces, ar kurām Zamirai bija jātiekas uz paklāja olimpiskajā turnīrā, bija svešas. Astotdaļfinālā viņa sīvā cīņā zaudēja francūzietei Vanesai Bubriemai un ieņēma 11. vietu. Pēc tam olimpiete pastāstīja, kā viņai izdevās nomest trīs liekos kilogramus — viņa ierobežoja pārtikas un šķidrumu lietošanu un vienlaikus pastiprināja treniņus — grūts, bet efektīvs veids.

2010. gadā Rahmanova piedalījās pasaules čempionātā Maskavā. Tas bija viņas otrais starts pasaules pieaugušo čempionātos. Astotdaļfinālā viņa uzvarēja šveicieti Nadiru Tokaru, bet ceturtdaļfinālā zaudēja nākamajai čempionei ukrainietei Oleksandrai Kohutai. Pirmajā gandarījuma cīņā viņa pieveica Mariju Ivanovu no Baltkrievijas un cīņā par bronzu arī Kazahstānas komandas dalībnieci Tatjanu Bakatjuku. Gadu vēlāk 2011. gada pasaules čempionātā Rahmanova pārliecinoši pieveica visas savas pretinieces un ieguva zelta medaļu un pasaules čempiones titulu.

2017. gada jūnijā paziņoja par sportistes karjeras beigšanu.

## Privātā dzīve
2012. gada oktobrī Zamira apprecējās ar bijušo cīkstoni Maskavas Automobiļu un ceļu Valsts tehniskās universitātes (*Московский автомобильно-дорожный государственный технический университет*) Mahačkalas filiāles studentu Bagaudinu Magomedeminovu. 2014. gadā Zamirai piedzima dēls Jusufs.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Starptautiskās klases sporta meistare

## Atsauces

## Ārējās saites
Servoavūrfjords

**Servoavūrfjords** () ir fjords Fēru salu arhipelāga Voaras salas rietumos. Stiepjas 3,5 kilometru garumā no Tindhoulmuras salas līdz Servoavūras ciemam.

## Ārējās saites
Elīna Bojarkina

**Elīna Bojarkina** ir latviešu aktrise.

Absolvējusi Liepājas Valsts 1. ģimnāziju, kā arī Latvijas Kultūras akadēmiju, ieguvusi humanitāro zinātņu bakalauru mākslās. Latvijas Leļļu teātra un Willa teātra aktrise. Filmējusies TV3 seriālā "Nemīlētie" un "Nemīlētie: Svešie", kur atveido Ievas Vanagas tēlu, kā arī *Helio* seriālā "Lielie Muļķi", kur atveido Keitiju. 2023. gada filmā "Vietām gaidāms stiprs lietus" attēlo galveno varoni Sabīni.

## Atsauces
Jurta

[thumb|upright=1.2|Jurta vienā no [Samarkandas muzejiem]]
**Jurta** (tjurku valodās nozīmē ‘mājas’) ir pārvietojams mājoklis Centrālāzijas tautām, kuru veido koka karkass un filca pārklājums. Tā parasti tiek izbūvēta apļa veidā kā telts. Jurta ir aprīkota ar pavardu, krēsliem, galdiem un apgaismojumu.

## Ārējās saites
Rišards Šurkovskis

thumb|260px|Šurkovska olimpiskās medaļas kopija un autogrāfs
**Rišards Jans Šurkovskis** (; —) bija Polijas šosejas riteņbraucējs, vēlāk treneris, leģendāra personība Polijas sportā.

## Karjera
Velosportam pievērsās 10 gadu vecumā, iespaidojoties no sava tautieša Stanislava Krulaka uzvaras Miera velobraucienā 1956. gadā.

Sākotnēji trenējies patstāvīgi, no 1966. gada armijas komandā Radomā, no 1968. gada Vroclavas komandā *Dolmel* pie nacionālās izlases trenera Henrika Lasaka. Savās pirmajās lielākajās sacensībās — 1968. gada Polijas čempionātā Prudņikā izcīnīja 1. vietu apļu braucienā (viena no čempionāta kategorijām).

Šurkovskis izcīnīja pa sudraba medaļai komandu braucienā 1972. un 1976. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kā arī ieguva trīs zelta un vienu sudraba medaļu Pasaules čempionātā amatieriem. 1973. gadā viņš ieguva divas zelta medaļas, bet 1975. gadā zeltu komandu braucienā un sudrabu grupas braucienā. Šurkovskis četras reizes uzvarēja Miera velobraucienā (1970, 1971, 1973 un 1975). Divas reizes uzvarēja arī *[[Dookoła Mazowsza]]* (1977 un 1978).

Sportista karjeru noslēdza 1980. gadā. 1984. gadā pabeidza Fiziskās kultūras akadēmiju Vroclavā. 1984.—1988. gadā bija Polijas šosejas riteņbraukšanas izlases treneris. Olimpiskajās spēlēs Seulā viņa trenētā komanda ieguva sudraba medaļu 100 km komandu braucienā. 1988.—1989. gadā vadīja pirmo Polijas profesionālo riteņbraukšanas komandu *Exbud*, 1991. gadā Varšavā izveidoja sporta klubu *Szurkowski*.

## Politiķa karjera
1985.—1989. gadā Šurkovskis bija Polijas Tautas Republikas Sejma deputāts. 2005. gadā kandidēja Polijas Sejma vēlēšanās, bet netika ievēlēts.

## Privātā dzīve
Viņs dēls Norberts gāja bojā 2001. gada 11. septembra uzbrukumos ASV.

2018. gadā Šurkovskis velosacensību laikā Vācijā krita, guva smagus savainojumus, to skaitā traumējot muguras smadzenes. Pēc šīm traumām viņš neatguvās un kļuva paralizēts. Pēc piecu mēnešu terapijas viņš bija atguvis jutību pirkstos.

Viņš mira 2021. gada 1. februārī, divdesmit dienas pēc savas 75. dzimšanas dienas.

## Atzinība
1971. un 1973. gadā laikraksta *Przegląd Sportowy* aptaujā atzīts par Polijas Gada sportistu, bet 1985. gadā par Gada treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sūzana Koldvela

**Sūzana Linda Koldvela** (; dzimusi ) ir Lielbritānijas šahiste.

## Biogrāfija
1970. gadu otrajā pusē bijusi viena no vadošajām Anglijas šahistēm. Daudzkārtēja Lielbritānijas sieviešu šaha čempionāta dalībniece:
* 1973. gadā dalījusi 5.–6. vietu;
* 1974. gadā dalījusi 2.–3. vietu;
* 1975. gadā dalījusi 4.–5. vietu;
* 1976. gadā dalījusi 5.–6. vietu;
* 1977. gadā izcīnījusi 3. vietu;
* 1978. gadā dalījusi 1.–2. vietu, taču zaudējusi papildu mačā par čempiones nosaukumu Šīlai Džeksonei ar 0:2.

1978. gadā ieņēmusi 7. vietu Eiropas junioru šaha čempionātā meitenēm (turnīrā uzvarējusi Nana Joseliani). 1981. gadā Benidormā (Spānija) kopā ar Šīlu Džeksoni dalījusi 4.-5. vietu Pasaules čempionātā šahā sievietēm Rietumeiropas zonas turnīrā (turnīrā uzvarējusi Njevesa Garsija).

Pārstāvējusi Anglijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 3 reizes (1976-1980). Komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (1976) medaļu.
* 1975. gadā piedalījusies Glāzgovas 800. gadadienai veltītā Lielbritānijas komandu turnīrā un uzvarējusi visās trijās savās partijās.

Sūzana Koldvela ir bijusi izdevniecību *Hallas Foundation Ltd.* un *Larkham Printers and Publishers Ltd* direktore. Viņa ir arī šaha mācību grāmatu autore: "The Usborne Guide to Playing Chess" (ISBN: 0746001355) un "Playing Chess (A Beginner's Guide)" (ISBN: 0860204073).

## Atsauces

## Ārējās saites
EHR Superhits

***Radio Superhits*** (arī EHR Superhits) ir komercradiostacija Latvijā. Radio darbu uzsāka 2016. gada 20. jūlijā plkst. 12:00 (*[[Super FM]]* vietā), un tajā skan dziesmas no 2000. gada līdz mūsdienām, un 2022. gadā pēc *Retro FM* nopirkšanas, radiostacija *SuperHits* izveidoja īpašu radio internetā: **SuperHits Gold** ar "Rietumu Bankas" atbalstu, kur skan 90. gadu mūzika, kopš tā laika arī radiostacijai pievienojās 1990. gadu hiti. Raidstacijas sauklis: "Dziesmas, kas liek justies labāk!"

## Programma

### Hitu nonstops
Nepārtraukta mūzikas plūsma — labākais fons darbam, mācībām vai izklaidei. Nekādu lieku runu — tikai populārakā mūzika no 90-tajiem līdz mūsdienām! Atceries, ka pozitīvs un enerģisks mūzikas fons dubulto darba ražīgumu!

### Rīta programma
Raidījums tiem, kuri vēlas pozitīvi uzsākt savu rītu un saņemt enerģijas lādiņu visai dienai! Programmā pārsvarā tiek atskaņota aktīva, moža un līksma mūzika. Turklāt, pēc katras dziesmas skan paziņojums par precīzu laiku, kas palīdzēs Tev savlaicīgi uzsākt savas ikdienas gaitas. Rīta programma ir labākais raidījums, lai pamostos un sagatavotos ražīgai darba dienai!

### Superhits Gold Superstars Top 5
Raidījums par popzvaigznēm un to lielākajiem hitiem. Katru sestdienu Superhits Gold Superstars Top5 uzzini kāda leģendāra mākslinieka vai grupas piecas šobrīd atzītakās dziesmas!

Ēterā, sestdienās no plkst. 11:00.

### Atskats pagātnē
Populārākie 1990-to, 2000-šo un 2010-to gadu hīti šajā nedēļā.

Ēterā, darba dienās plkst. 9:00.

### 3 #1 hīti
Trīs numur viens hīti vienos no 90-tajiem līdz mūsdienām. Dziesmas, kas liek justies labāk!

Ēterā, darba dienās plkst. 13:00.

### Manas Dzīves Superhits
Radio Superhits piedāvā raidījumu MANAS DZĪVES SUPERHITS ar Valdi Čirkstu! Tevi sagaida atklātas un izklaidējošas sarunas par mūziku, dzīvi un likteņa pavērsieniem. Katru nedēļu mūsu viesi studijā atcerēsies dziesmas, kas liek justies labāk, ar tām saistītos notikumus un piedzīvojumus viņu dzīvēs. Tie būs viņu dzīves SUPERHITI!

Ēterā, svētdienās plkst. 19:00.

### Klubu Klasika
Radio Super Hits Klubu Klasika — klasiskie klubu hīti piektdienās kopā ar [Ex] da Bass, sestdienās DJ Gustavito.

Ēterā, piektdienās un sestdienās no plkst. 20:00.

### Super Chill-Out
Programma, kurā skan nomierinoši un liriski hīti. Ideāls fons pārdomām vai romantiskām attiecībām.

Ēterā, no svētdienas līdz ceturtdienai plkst. 22:00.

### Super Party
Ballīšu hīti un klubu himnas.

Ēterā, piektdienās un sestdienās no plkst. 23:00.
Verska

**Verska** (, ) ir lielciems Igaunijas dienvidaustrumu daļā, Veru apriņķa Setomā pagastā pie robežas ar Krieviju. Atrodas Mustojas upītes labajā krastā pirms tās ietekas Pleskavas ezerā. Mustoja ciema robežās un tālāk lejtecē ir dabas aizsardzības objekts.

2011. gadā ciemā bija 443 iedzīvotāji, no tiem 424 (95,7%) igauņi (seti netika izdalīti atsevišķi). Ciemā ir setu lauksaimniecības muzejs, sanatorija un *AB* *Värska Vesi* minerālūdens ražotne. Verskā reizi trīs gados notiek setu dziesmu festivāls () un regulāri notiek citi setu kultūras pasākumi.

## Vēsture

Ciema pastāvēšana pirmoreiz pieminēta 1585. gadā, lai gan arheologi senāko apmetni datē pirms 7000 gadiem. Ir arī dati par pieminējumu 1563. gadā. Ilgstoši ciema teritorija bijusi tikai atpūtas vieta laiviniekiem, kas devās no un uz Pleskavu caur Pleskavas ezeru, krieviski saukdamās Verhoustje (). 1759. gadā Pečoru klosteris šeit uzbūvēja koka baznīciņu, kuru nojauca 1907. gadā, aizvietojot ar akmens ēku. 1 kilometru uz dienvidiem no Verskas līdz 1941. gadam atradās Ersavas () armijas nometne, kuru likvidēja pēc PSRS iebrukuma.

Ciema vēlāko attīstību noteica minerālūdeņu atklāšana 1967. gada urbumā, un 1973. gadā šeit sovhozā tika uzbūvēta dzeramo minerālūdeņu rūpnīca. Tos izmanto arī Verskas minerālūdeņu kūrorts.

Līdz 2017. gada administratīvajai reformai Verska bija Verskas pagasta centrs un piederēja pie Pelvas apriņķa.

## Attēli

Värska sadam 1930.jpg|Verskas ostā 1930. gadā
Värska sadam, Vanemuine vaheldumisi Lermontoviga 1972.jpg|Verskas ostā 1972. gadā
Автобусная остановка в Вярска.jpg|Autobusu pietura 
Банк, почта в Вярска.jpg|Pasts un banka
Вярска.jpg|Verska
Seto Museum in Värska, Estonia Seto Talumuuseum.jpg|Setu viensēta — lauksaimniecības muzejs 
Värska Vesi AS.jpg|AB *Värska Vesi* 
House Varska Värska.jpg|Veca ēka 


## Transports

Līdz Verskai ved Igaunijas autoceļš #45 Tartu—Verska.

## Ievērojami cilvēki

* Pauls Hāvaokss (1924–1983), dzejnieks

## Atsauces

## Ārējās saites
Mjerkadalura

**Mjerkadalura** () ir ieleja Fēru Salu Streimojas salas Sornfelli plakankalnē. Līdz 2007. gadam šeit darbojās Dānijas un NATO radaru sistēma. Pēc militārās radaru sistēmas darbības izbeigšanas 2011. gadā šeit ierīkoja vienīgo Fēru Salu īslaicīgās aizturēšanas izolatoru ar 12  vietām. Fēru salās nav citu cietumu, personas, kurām piespriests cietumsods, soda izciešanai tiek pārvestas uz Dāniju.
Sumbianstainura

**Sumbianstainura** () jeb **Munkurina** () ir klinšu grupa apmēram 5-6 kilometrus uz dienvidiem no Sūrojas salas. Klinšu grupa ir Fēru Salu tālākais dienvidu punkts. Piecas klintis paceļas virs ūdens līmeņa no 4 līdz 11 metriem. Vēl 19. gadsimtā viena no klintīm bija 21 metru augsta un atgādināja mūka figūru (*Munkurin* fēru valodā nozīmē "mūks"). Okeānā starp klintīm un Sūroju raksturīgas spēcīgas straumes.

## Ārējās saites
Fēru Salu Universitāte

**Fēru Salu Universitāte** () ir 1965. gadā dibināta valsts universitāte, kas atrodas Fēru Salu galvaspilsētas Touršhavnas centrā. Tā ir vienīgā universitāte pasaulē, kurā mācības notiek fēru valodā. Mācības organizētas divās fakultātēs. Universitātei ir cieša sadarbība ar Kopenhāgenas Universitāti un Islandes Universitāti.

## Ārējās saites

*
Touršhavnas katedrāle

**Touršhavnas katedrāle** () ir luterāņu katedrāle Fēru Salu galvaspilsētā Touršhavnā, pie Tinganesas pussalas. 

Viduslaikos Touršhavnā baznīca kā celtne nepastāvēja, iespējams bija tikai lūgšanu nams. Pirmā koka baznīca tika uzcelta 1609. gadā. 1788. gadā tika uzbūvēta pašreizējā baznīca, kas gan pārbūvēta 1865., 1935. un 1968. gadā. 1990. gadā baznīca kļuva par katedrāli.

## Ārējās saites
Magnusa katedrāle

**Magnusa katedrāle** () ir 14. gadsimta baznīcas drupas Fēru Salu Streimojas salā. Baznīcas drupas ir lielākā viduslaiku celtne arhipelāgā.

Baznīcu sāka celt ap 1300. gadu. Nav skaidrs, vai tā kādreiz pabeigta. Līdz ar luterisma ieviešanu Dānijā 1537. gadā tika likvidēta Fēru diecēze un baznīca tika pamesta. Magnusa katedrāle ir vienīgā vieta, kur glabājas Sv. Torlaka relikvijas. Kopš 21. gadsimta sākuma notiek baznīcas mūru konservācijas darbi.

Netālu no katedrāles drupām atrodas Kirkjubeūras Sv. Olafa baznīca. Kirkjubeūras ciemā, kurā atrodas abas baznīcas, vēsturiski atradās Fēru bīskapa rezidence. 12. gadsimtā šeit bērnību pavadīja Norvēģijas karalis Sverre Sigurdsons (1151—1202). Ciema vēsturiskās sētas — Kirkjubeargardura sastāvā ir dzīvojamā ēka, kas tiek uzskatīta par pasaulē senāko koka ēku, kas vēl tiek apdzīvota. Pēc luterisma ieviešanas Kirkjubeargardura tika piešķirta Patursonu dzimtai, kuras pārstāvji kā politiķi, mākslinieki un sabiedriskie darbinieki ietekmējuši Fēru Salu attīstību. Celtne arī mūsdienās ir Patursonu ģimenes lietošanā.

## Ārējās saites
Valsts akciju sabiedrība

**Valsts akciju sabiedrība** (**VAS**) Latvijā ir komercsabiedrība, kura sniedz pakalpojumus sabiedrībai un ar komercdarbību nodarbojas patstāvīgi. Sabiedrības dibināšanas procesā civiltiesiskās darbības valsts izpildījusi juridiskās personās vārdā.

Valsts akciju sabiedrības ir valsts kapitālsabiedrības, kuras parasti atrodas kādas ministrijas padotībā, un kurās valsts ir kapitāla daļu turētāja. VAS atbilst Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumam.

Valsts kapitāla daļu turētājs kapitālsabiedrībā ir ministrija vai cita valsts pārvaldes iestāde, kuru par valsts kapitāla daļu turētāju iecēlis Ministru kabinets, vai institūcija, kura saskaņā ar "Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības" likumu vai "Par valsts un pašvaldību īpašuma objektu privatizāciju" likumu, atsavina vai privatizē valsts kapitāla daļas.

## Valsts akciju sabiedrības Latvijā
Finanšu ministrija:

* Valsts akciju sabiedrība "Latvijas Loto"
* Valsts akciju sabiedrība "Valsts nekustamie īpašumi"

Satiksmes ministrija:

* VAS "Latvijas dzelzceļš"
* VAS "Latvijas Pasts"
* VAS "Latvijas autoceļu uzturētājs"
* VAS "Starptautiskā lidosta "Rīga"
* VAS "Ceļu satiksmes drošības direkcija" (CSDD)
* VAS "Latvijas gaisa satiksme"
* VAS "Latvijas Valsts radio un televīzijas centrs" (LVRTC)
* VAS "Latvijas Valsts ceļi"
* VAS "Latvijas autoceļu uzturētājs" (LAU)
* VAS "Latvijas Jūras administrācija"

Tieslietu ministrija:

* VAS "Tiesu namu aģentūra"

Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija:

* VAS "Elektroniskie sakari" (VASES)

Zemkopības ministrija:

* AS "Latvijas Valsts meži" (LVM)

## Skatīt arī

* Valsts pārvaldes iestādes Latvijā
* Valsts kapitālsabiedrības
* Kapitālsabiedrība
* Latvijas Republikas Komerclikums

## Atsauces
Džanana Manolova

**Džanana Manolova** (; dzimusi ) ir bulgāru brīvā stila cīkstone, Pasaules un Eiropas čempionātu medaļniece.

## Biogrāfija
Ar brīvo cīņu Džanana Manolova sāka nodarboties 2009. gadā. Viņa pārstāv Dimitrovgradas sporta klubu. Treneris ir viņas tēvs Filips Manolovs.

Trīs reizes — 2011., 2012. un 2013. gadā viņa kļuva par Eiropas junioru čempionāta bronzas medaļnieci. 2013. gadā viņa izcīnīja arī sudraba medaļu pasaules junioru čempionātā. 2011. gadā viņā pirmoreiz piedalījās pasaules pieaugušo čempionātā, kur ieguva 13. vietu. Gadu vēlāk, 2012. gadā viņā Eiropas čempionātā pusfinālā zaudēja zviedrietei Hennai Jūhansonei, bet cīņā par bronzas medaļu pārspēja Latvijas cīkstoni Kristīni Odriņu-Urbovu. 2014. gada Eiropas čempionātā šo panākumu izdevās atkārtot. Šoreiz viņa pusfinālā zaudēja baltkrievietei Marijai Mamašukai, taču gandarījuma cīņā pieveica zviedrieti Hennu Jūhansoni un izcīnīja savu otro bronzas medaļu Eiropas čempionātos.

2015. gada pasaules čempionātā Lasvegasā Manolova pusfinālā zaudēja mongolietei Suhegijnai Cerenčimedai, taču cīņā par bronzu pieveica ķīnieti Jadžeņu Suņu.

## Privātā dzīve
Džanana ir precējusies ar Danielu Aleksandrovu. 2019. gada 19. decembrī ģimeni papildināja meita Adele.

Arī Džananas jaunākā māsa Elisa Manolova ir cīkstone. Kopš 2015. gada viņa pārstāv Azerbaidžānu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Igaunijas folkloras arhīvs

thumb
**Igaunijas folkloras arhīvs** tika nodibināts 1927. gadā kā nodaļa Igaunijas Nacionālajā muzejā. Šobrīd tas ir daļa no Igaunijas Literārā muzeja.

## Vēsture

Arhīva oriģinālo kolekciju veido igauņu folklorista Jakoba Hurta (1839-1907) apkopotie materiāli par igauņu folkloru. Jakoba Hurta darba rezultāts ir 114 696 lappušu liela manuskriptu kolekcija, kurā apkopotas dziesmas, mīklas, sakāmvārdi, leģendas un stāsti no dažādiem Igaunijas reģioniem. Materiāls ir sistemātiski apkopots sējumos pēc formāta un izcelsmes vietas. Pēc Hurta nāves kolekcija tika glabāta Somijas Literatūras biedrībā Helsinkos. 1927. gada 24. septembrī tika nodibināts Igaunijas folkloras arhīvs kā neatkarīga Igaunijas Nacionālā muzeja apakšnodaļa Oskara Looritsa vadībā. Arhīvā tika apstrādāti jau ievāktie materiāli, padarot tos pieejamus izpētei, un uzsākta folkloras materiālu vākšana un publikācija

Padomju okupācijas laikā Igaunijas folkloras arhīvs kļuva par Valsts literārā muzeja Folkloras nodaļu. Šajā laikā folkloras pētniecība tika atbalstīta, bet tikai valdošajam režīmam izdevīgos veidos. Uzmanība tika pievērsta strādnieku šķirai un zemākajiem sabiedrības slāņiem, bet tādi temati kā reliģija tika izlaisti. Staļina valdīšanas laikā tika izcelta padomju folklora. Tā vietā, lai aprakstītu ģermāņu, baltu, skandināvu vai somu ietekmi uz folkloru, tika uzsvērta krievu tradīciju ietekme. Arhīva kolekcija tika cenzēta no 1945. līdz 1952. gadam. No manuskriptiem tika izplēstas lapas, fragmenti - izgriezti vai aizkrāsoti. Cenzūru veica paši folkloristi un tā bija nozīmīga daļa no Folkloras arhīva darba plāna. Cenzētais materiāls sastāvēja no dziesmām un jokiem, kuru žanrs vistiešāk atainoja tā laika sabiedrību un bija naidīgs vai ironisks pret Padomju ideāliem. Līdzīgi tika cenzēts arī viss nerātnais materiāls. Nevēlamās tēmas tika izņemtas no indeksa, padarot tās ļoti grūti atrodamas. Hruščova "atkušņa" laikā, sešdesmitajos gados, izņemtās lappuses un dokumenti tika atgriezti Folkloras departamentam. Tā kā VDK joprojām uzmanīgi kontrolēja kolekcijas saturu, atgrieztais materiāls tika glabāts atsevišķi, lai izvairītos no sarežģījumiem.

Pēc Igaunijas neatkarības atgūšanas notika Folkloras arhīva reorganizācija. 1995 gadā Igaunijas folkloras arhīvā tika iekļauts Tartu Universitātes Valodas un literatūras departaments un Igaunijas zinātņu akadēmijas Tallinas Valodas un Literatūras institūts.

## Atsauces
Rejs Liota

**Reimonds Allens Liota** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris un kinoproducents. Viņš vislabāk bija pazīstams ar Henrija Hila lomu Mārtina Skorsēzes filmā "Labie puiši" (1990). Piedalījies arī filmā *[[Something Wild]]* (1986), par kuru viņu nominēja Zelta globusa balvai. Piedalījies arī tādās filmās kā "Brīnumu lauks" (*Field of Dreams*, 1989), *[[Unlawful Entry]]* (1992), "Policisti" (1997), "Hanibāls" (*Hannibal*, 2001), "Kokaīns" (*Blow*, 2001), "Džons Kū" (*John Q.*, 2002), "Identitāte" (2003), "Novērot un ziņot" (*Observe and Report*, 2009), "Čārlijs Sentklauds" (2010), "Kazino aplaupīšana" (*Killing Them Softly*, 2012), *[[The Iceman]]* (2012), "Ņujorkas ēnā" (2012), *[[Marriage Story]]* (2019), "Bez pēkšņām kustībām" (2021) un "Kokaīna lācis" (2023).

2005. gadā par lomu NBC seriālā "Ātrā palīdzība" (ER), Liota saņēma ''Emmy'' balvu.

## Ārējās saites
Madss Mikelsens

**Madss Ditmans Mikelsens** (, ; dzimis ) ir dāņu aktieris.

Jaunībā Mikelsens nodarbojies ar vingrošanu un dejošanu. Savas aktiera karjeras sākumā piedalījies vairākās dāņu filmās, debitējot Nikolasa Vindinga Refna 1996. gada krimināltrillerī *[[Pusher]]*. Piedalījies arī Refna filmās *[[Bleeder]]* (1999), *[[Pusher II]]* (2004) un "Valhallas stāsts" (*Valhalla Rising*, 2009).  Mikelsens sev pievērsa pasaules uzmanību ar lomu divdesmit pirmajā Džeimsa Bonda filmā "Kazino Royale" (2006). Piedalījies arī tādās filmās kā "Karaliskā dēka" (2012), "Medības" (2012), "Doktors Streindžs" (2016), "Rogue One: Zvaigžņu karu stāsts" (2016), "Pazuduši ledājos" (2018), "Vēl pa mēriņam" (2020), "Indiana Džonss un Likteņa rats" (2023), "Apsolītā zeme" (2023). Tēlojis arī vairākās Andersa Tomasa Jensena filmās kā *[[Blinkende Lygter]]* (2000), *[[De grønne slagtere]]* (2003), *[[Adams Æbler]]* (2005), *[[Mænd og Høns]]* (2015), "Taisnās tiesas jātnieki" (2020) un "Pēdējais vikings" (2025).

Par dalību dāņu filmā "Medības" saņēmis Kannu kinofestivāla balvu kā labākais aktieris. Divas reizes saņēmis Eiropas Kino balvu kā labākais aktieris — par lomām filmās "Vēl pa mēriņam" un "Apsolītā zeme".

Piedalījies arī seriālā "Hanibāls" (2013—2015), par ko 2013. gadā saņēmis Saturna balvu kā labākais televīzijas aktieris.

Madsa Mikelsena brālis Lāšs arī ir pazīstams dāņu aktieris.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites