open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kingsvuda

**Kingsvuda** () ir pilsēta un pagasts Glosteršīrā, Anglijas dienvidrietumos, Dienvidglosteršīras unitārās pašvaldības lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojusies grāfistes dienvidos, faktiski Bristoles piepilsēta  no unitārās pašvaldības centra Jeitas,  no grāfistes centra Glosteras un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. Sens kalnrūpniecības centrs.

## Vēsture
Kopš sakšu laikiem Bristoles apkārtnē bija plaši karaļa medību īpašumi *King's Wood* — ‘Karaļa mežs’. Pilsēta attīstījusies kā Bristoles kalnrūpniecības piepilsēta, kur dzīvoja akmeņogļu raktuvju strādnieki. 1894. gadā tika izveidots Kingsvudas urbānais distrikts. 1974. gadā to reorganizēja par nemetropoles distriktu un iekļāva jaundibinātajā Eivonas grāfistē. 1996. gadā Kingsvudu apvienoja ar Ziemeļeivonas distriktu, izveidojot Dienvidglosteršīras unitāro pašvaldību Glosteršīras ceremoniālās grāfistes sastāvā. 2023. gada 1. aprīlī Kingsvuda tika atjaunota kā patstāvīga pašvaldība; līdz tam tā bija ārpuspagastu teritorija (*unparished area*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Meldru iela

**Meldru iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Meldru iela — iela Rīgā;
** Meldru iela — iela Jūrmalā;
** Meldru iela — iela Liepājā;
** Meldru iela — iela Ventspilī;
** Meldru iela — iela Bauskā;
** Meldru iela — iela Cēsīs;
** Meldru iela — iela Grobiņā;
** Meldru iela — iela Jēkabpilī;
** Meldru iela — iela Limbažos;
** Meldru iela — iela Ludzā;
** Meldru iela — iela Ogrē;
** Meldru iela — iela Salacgrīvā;
** Meldru iela — iela Salaspilī;
** Meldru iela — iela Siguldā;
** Meldru iela — iela Valmierā;

* Citās apdzīvotās vietās:
** Meldru iela — iela Ādažu pagasta Birzniekos;
** Meldru iela — iela Carnikavas pagasta Gaujā;
** Meldru iela — iela Siguldas pagasta Jūdažos;
** Meldru iela — iela Garkalnes pagasta Langstiņos;
** Meldru iela — iela Liepas pagasta Sarkaņos;
** Meldru iela — iela Varakļānu pagasta Stirnienē;
** Meldru iela — iela Liepupes pagasta Tūjā;
** Meldru iela — iela Ķekavas pagasta Vimbukrogā;
** Meldru iela — iela Zantes pagasta Zantē;
** Meldru iela — iela Skultes pagasta Ziemeļblāzmā.
** Meldru iela — iela Kūku pagasta Zīlānos.

## Skatīt arī
* Mazā Meldru iela
Raimonds Jonītis

**Raimonds Jonītis** (dzimis 1965. gada 5. maijā Rīgā) ir latviešu inženieris, ekonomists un politiķis. Bijis 5. Saeimas deputāts, pārstāvot partiju "Latvijas Ceļš" frakcijas, kā arī Ekonomikas ministrijas parlamentārais sekretārs un Rūpniecības, īpašuma un privatizācijas valsts ministrs.

## Dzīvesgājums
Absolvējis Latvijas Universitāti 1990. gadā specialitātē ekonomiskās informācijas mehanizētās apstrādes organizācija.

R. Jonītis ir sava konsultāciju uzņēmuma "RJ Konsultācijas" valdes loceklis. Bijis Latvijas Filatēlistu savienības prezidents.

### Politiskā darbība
1993. gadā R. Jonīti ievēlēja 5. Saeimā no partijas "Latvijas Ceļš" saraksta. 1994. gadā viņš kļuva par Rūpniecības politikas un privatizācijas valsts ministru Māra Gaiļa valdībā. 1995. gadā nesekmīgi kandidēja 6. Saeimas vēlēšanās.

2001. gadā R. Jonītis kļuva par Sabiedrisko pakalpojumu tarifu padomes locekli un priekšsēdētāja vietnieku. Šajā pašā gadā nesekmīgi kandidēja Rīgas domes vēlēšanās.

2007. gadā viņu apstiprināja par Ekonomikas ministrijas valsts sekretāra vietnieku. Šajā pašā gadā R. Jonītis izstājās no partijas "Latvijas Ceļš" un iestājās partijā "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK". No šīs partijas saraksta nesekmīgi kandidēja 2009. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās.

2025. gada Rīgas domes vēlēšanās kandidēja no Nacionālās apvienības, bet netika ievēlēts.

## Atsauces
Melleņu iela

**Melleņu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Melleņu iela — iela Rīgā;
** Melleņu iela — iela Daugavpilī;
** Melleņu iela — iela Jelgavā;
** Melleņu iela — iela Jūrmalā;
** Melleņu iela — iela Bauskā;
** Melleņu iela — iela Ikšķilē;
** Melleņu iela — iela Kuldīgā;
** Melleņu iela — iela Ogrē;
** Melleņu iela — iela Salaspilī.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Melleņu iela — iela Ropažu pagasta Bajāros;
** Melleņu iela — iela Carnikavas pagasta Gaujā;
** Melleņu iela — iela Olaines pagasta Jāņupē;
** Melleņu iela — iela Ādažu pagasta Kadagā;
** Melleņu iela — iela Garkalnes pagasta Maksteniekos;
** Melleņu iela — iela Ķekavas pagasta Mellupos;
** Melleņu iela — iela Saulkrastu pagasta Mežvidos;
** Melleņu iela — iela Glūdas pagasta Viesturciemā.
Mazā Šķērsiela

**Mazā Šķērsiela** var būt:

* Mazā Šķērsiela — iela Daugavpilī;
* Mazā Šķērsiela — iela Rīgā;
* Mazā šķērsiela — šķērsiela Skultes pagasta Vārzās.
Melnezera iela

**Melnezera iela** var būt:

* Melnezera iela — iela Jūrmalā;
* Melnezera iela — iela Tukumā;
* Melnezera iela — iela Ķekavas pagasta Katlakalnā.
Mēmeles iela

**Mēmeles iela** var būt:

* Mēmeles iela — iela Jūrmalā;
* Mēmeles iela — iela Rīgā;
* Mēmeles iela — iela Bauskā;
* Mēmeles iela — iela Mārupē;
* Mēmeles iela — iela Vecsaules pagasta Likvertenos;
* Mēmeles iela — iela Ropažu pagasta Silakrogā;
* Mēmeles iela — iela Skaistkalnes pagasta Skaistkalnē.
Mencu iela

**Mencu iela** var būt:

* Mencu iela — iela Jūrmalā;
* Mencu iela — iela Rīgā;
* Mencu iela — iela Carnikavas pagasta Garupē.
Ģirts Lūkins

**Ģirts Lūkins** (dzimis , miris ) bija latviešu uzņēmējs un Latvijas Zemnieku savienības politiķis, Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs no 1993. gada 3. augusta līdz 1994. gada 19. septembrim. 

## Atsauces
Juris Iesalnieks

**Juris Iesalnieks** (dzimis ) ir latviešu ierēdnis, bijušais Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs no 1994. gada 19. septembra līdz 1995. gada 21. decembrim.

## Biogrāfija
Padomju okupācijas laikā bijis komunistiskās partijas biedrs, Ventspils Komjaunatnes pirmais sekretārs.

Bija VAS "Lauku attīstības fonds" padomes priekšsēdētājs, vēlāk Latvijas Valsts dzelzceļa administrācijas direktors.

## Personīgā dzīve
J. Iesalnieka dēls Jānis Iesalnieks darbojies politikā, bijis 13. Saeimas deputāts un Tieslietu ministrijas parlamentārais sekretārs.

## Atsauces
WarGames

***WarGames*** ir 1983. gada ASV zinātniskās fantastikas trillera filma, kuras režisors ir Džons Bedems. Filmā galvenās lomas atveido Metjū Broderiks, Debnijs Kolmens, Džons Vuds un Elija Šīdija.

Filma stāsta par jaunu hakeri (Broderiks), kurš neapzināti piekļūst ASV militārajam superdatoram, kas ieprogrammēts, lai simulētu, prognozētu un īstenotu kodolkaru ar Padomju Savienību, izraisot viltus trauksmi, kas draud pārvērsties Trešajā pasaules karā.

Filmas *WarGames* pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un finansiālus panākumus, nopelnot gandrīz 125 miljonus ASV dolāru. Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai trīs kategorijās, tai skaitā kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs". Filma saņēma BAFTA kino balvu kategorijā "Labākā skaņa".

Filma *WarGames* plašākai ASV sabiedrībai popularizēja datoru hakeru, informācijas tehnoloģiju un datordrošības koncepcijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kritušais elks

**"Kritušais elks"** () ir 1948. gada Apvienotās Karalistes trillera filma, kuras režisors un producents ir Kerols Rīds. Filmā galvenās lomas atveido Ralfs Ričardsons, Bobijs Henrijs, Mišela Morgana, Deniss O'Dī un Džeks Hokingss. Filma balstīta uz Greiema Grīna 1936. gada īso stāstu *The Fallen Idol*. Grīns ir arī viens no filmas scenārija autoriem.

Filma stāsta par kāda diplomāta dēlu Londonā, kuram rodas aizdomas, ka viņa ģimenes sulainis ir izdarījis slepkavību.

Filmas "Kritušais elks" pirmizrāde notika . Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijās "Labākais režisors" un "Labākais adaptētais scenārijs". Tā saņēma BAFTA kino balvu kategorijā "Labākā britu filma". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 100% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Go

**Go** var būt:

* Go — sena stratēģiska galda spēle;
* *[[Go (programmēšanas valoda)|Go]]* — statiski tipizēta, kompilējama programmēšanas valoda;
* GO — gēnu ontoloģija;
* *[[Go (filma)|Go]]* — 1999. gada ASV kriminālkomēdijas filma.
Radio Nemiers

**"Radio Nemiers"** ir interneta radiostacija, kas atrodas Rīgā. To izveidoja *rock* bārs "Nemiers" un roka un metāla *DJ 130 db* — Aigars Sukurs. Radio stacija sāka raidīt .

"Radio Nemiers" spēlē mūsdienu alternatīvo roku un metālu, īpašu uzsvaru liekot uz mūziku, kas radīta pēdējās desmitgades laikā. Radio muzikālais koncepts — spēlēt ne tikai roku un metālu, bet arī dziesmas, kas skan kā roks vai metāls.

Pēc bāra "Nemiers" slēgšanas  radio tika nodots tā mūzikas redaktoram Aigaram Sukuram.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Mētru iela

**Mētru iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Mētru iela — iela Jelgavā;
** Mētru iela — iela Jūrmalā;
** Mētru iela — iela Ventspilī;
** Mētru iela — iela Cēsīs;
** Mētru iela — iela Grobiņā;
** Mētru iela — iela Ikšķilē;
** Mētru iela — iela Ķegumā;
** Mētru iela — iela Ogrē;
** Mētru iela — iela Salaspilī;
** Mētru iela — iela Saulkrastos;
** Mētru iela — iela Tukumā.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Mētru iela — iela Svētes pagasta Atpūtā;
** Mētru iela — iela Garkalnes pagasta Baltezerā;
** Mētru iela — iela Allažu pagasta Egļupē;
** Mētru iela — iela Inčukalna pagasta Krustiņos;
** Mētru iela — iela Mērsraga pagasta Mērsragā;
** Mētru iela — iela Mētrienas pagasta Mētrienā;
** Mētru iela — iela Ķekavas pagasta Odukalnā;
** Mētru iela — iela Babītes pagasta Piņķos;
** Mētru iela — iela Liepas pagasta Sarkaņos.

## Skatīt arī
* Mētras iela
* Mazā Mētru iela
Robēns Lenormāns

**Robēns Emē Robērs Lenormāns** (, dzimis ) ir Francijā dzimis Spānijas futbolists, kurš spēlē centra aizsarga pozīcijā un pārstāv Spānijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Lenormāns spēlē Spānijas La Liga komandā Madrides "Atletico".

Savu karjeru sācis Francijas komandā *[[Stade Brestois 29|Brest]]*, bet 2016. gadā pievienojies *[[Real Sociedad]]*. 2023. gadā Lenormāns, pēc septiņu gadu dzīvošanas Spānijā, ieguva Spānijas pilsonību.

Spānijas futbola izlases rindās debitējis 2023. gadā. Uzvarējis 2022.—2023. gada UEFA Nāciju līgas turnīrā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā, kurā palīdzējis izlasei izcīnīt čempionu titulu.

## Sasniegumi
**Real Sociedad**

* Spānijas Karaļa kauss: 2019—20

**Spānija**

* UEFA Nāciju līga: 2022—23, finālists: 2024—25
* UEFA Eiropas čempionāts futbolā: 2024

## Atsauces

## Ārējās saites
Pedro Porro

**Pedro Antonio Porro Sauseda** (, dzimis ) ir spāņu futbolists, kurš spēlē labās malas aizsarga pozīcijā un pārstāv Spānijas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Porro spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]]*.

Iepriekš pārstāvējis Spānijas komandas *[[CF Peralada|Peralada]]*, *[[Girona FC|Girona]]* un *[[Real Valladolid|Valladolid]]*, Anglijas komandu *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]* un Portugāles komandu *[[Sporting CP]]*.

Spānijas futbola izlases rindās debitējis 2021. gadā.

## Sasniegumi
**Sporting CP**

* Portugāles Premjerlīga: 2020—21
* Taça da Liga: 2020—21, 2021—22

**Tottenham Hotspur F.C.**
* UEFA kauss: 2024–25

**Spānija**

* UEFA Nāciju līga finālists: 2024—25

## Atsauces

## Ārējās saites
Martins Subimendi

**Martins Subimendi Ibanjess** (, dzimis ) ir spāņu futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Spānijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Subimendi spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Arsenal FC|Arsenal]]*.

2019. gadā debitējis Sansevastjanas "Real Sociedad". Ar *Real Sociedad* komandu izcīnījis Spānijas Karaļa kausu.

Spānijas futbola izlases rindās debitējis 2021. gadā. Pārstāvējis izlasi 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur izcīnījis sudraba medaļu. Pārstāvējis izlasi arī 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Real Sociedad**

* Spānijas Karaļa kauss: 2019—20

**Spānija**

* Vasaras olimpiskās spēles sudraba medaļa: 2020
* UEFA Nāciju līga: 2022—23, finālists: 2024—25
* UEFA Eiropas čempionāts futbolā: 2024

## Atsauces

## Ārējās saites
Luka Ivanušecs

**Luka Ivanušecs** (, dzimis ) ir horvātu futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Horvātijas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Ivanušecs spēlē *[[Eredivisie]]* komandā Roterdamas "Feyenoord".

Iepriekš pārstāvējis Horvātijas komandas *[[NK Lokomotiva|Lokomotiva]]* un *[[GNK Dinamo Zagreb|Dinamo Zagreb]]*.

Horvātijas futbola izlases rindās debitējis 2017. gadā. Pārstāvējis izlasi 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas līga: 2019—20, 2020—21, 2021—22, 2022—23
* Horvātijas kauss: 2020—21
* Horvātijas Superkauss: 2022, 2023

**Feyenoord**

* Nīderlandes kauss: 2023—24
* Johan Cruijff Schaal: 2024

## Ārējās saites
Forestofdīna

**Forestofdīnas distrikts** () ir nemetropoles distrikts Glosteršīras grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes rietumos starp Vajas un Sevērnas upēm, nodēvēts pēc viena no nedaudzajiem Anglijas senajiem mežu masīviem — kroņa īpašumā esošā Dīnas meža. Robežojas rietumos ar Velsu, ziemeļrietumos — ar Herefordšīru, ziemeļaustrumos — ar Vusteršīru, austrumos — ar Tjūksberi un Straudu. Dienvidaustrumos krastus apskalo Sevērnas estuārs. Distrikta administratīvais centrs ir Kolforda.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Īstdīnas, Lidni, Ņūentas, Vestdīnas lauku distriktus un 2 pagastus no Glosteras lauku distrikta. Administratīvi ietilpst piecas pilsētas — Lidni (8779), Sinderforda (8494), Kolforda (8359), Ņūenta (5207), Mičeldīna (2783), un 36 pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mežaparka iela

**Mežaparka iela** var būt:

* Mežaparka iela — iela Baložos;
* Mežaparka iela — iela Jēkabpilī;
* Mežaparka iela — iela Garkalnes pagasta Berģos;
* Mežaparka iela — iela Babītes pagasta Piņķos.

## Skatīt arī
* Jaunā Mežaparka iela
* Mežaparka prospekts
Vaja

**Vaja** () vai **Guja** () ir  gara upe Velsā un Anglijā, ceturtā garākā upe Apvienotās Karalistes teritorijā.

Sākas Velsā pie Pimlimona kalna Kembrianu kalnos netālu no Sevērnas iztekas. Plūst dienvidaustrumu virzienā un lielā daļā sava tecējuma veido robežu starp Angliju un Velsu. Ietek Sevērnas estuārā pie Čepstovas. Vejas ieleja lejteces daļā  garumā  platībā atzīta par Izcila dabas skaistuma zonu. Lielākās pilsētas upes krastos ir Hereforda, Biltvelsa un Čepstova. Upe lejtecē kuģojama līdz paisuma robežai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džanluka Mančīni

**Džanluka Mančīni** (, dzimis ) ir itāļu futbolists, kurš spēlē centra aizsarga pozīcijā un pārstāv Itālijas futbola izlasi. Kopš 2020. gada Mančīni spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[AS Roma|Roma]]*.

Iepriekš pārstāvējis Itālijas komandas *[[AC Perugia Calcio|Perugia]]* un *[[Atalanta]]*.

Itālijas futbola izlases rindās debitējis 2019. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Roma**

* UEFA Eiropas konferences līga: 2021—22

## Ārējās saites
Kolforda

**Kolforda** () ir pilsēta un pagasts Glosteršīrā, Anglijas dienvidrietumos, Forestofdīnas distrikta administratīvais centrs. Izvietojusies grāfistes rietumos  no grāfistes centra Glosteras un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1349. gadā kā ciems ar astoņām mājām. 1489. gadā minēta baznīca. 1661. gadā Kolfordai piešķirtas tirgus tiesības. Kopš viduslaikiem Kolfordā darbojušies dzelzs cepļi, bet no 16. gadsimta ziemeļos un austrumos no pilsētas attīstījās akmeņogļu ieguve. 18. gadsimta beigās pilsētā sāka attīstīties metalurģija, bet zemās ogļu kvalitātes dēļ pārtraukta 1810. gados. 1950. gados pārtraukta ogļu ieguve. Mūsdienās pilsētā attīstīta mašīnbūve (sūkņu ražošana) un tūrisms.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mežrozīšu iela

**Mežrozīšu iela** var būt:

* Mežrozīšu iela — iela Jūrmalā;
* Mežrozīšu iela — iela Rīgā;
* Mežrozīšu iela — iela Ādažu pagasta Baltezerā;
* Mežrozīšu iela — iela Mārupes pagasta Jaunmārupē;
* Mežrozīšu iela — iela Stopiņu pagasta Ulbrokā.
Mežsargu iela

**Mežsargu iela** var būt:

* Mežsargu iela — iela Jūrmalā;
* Mežsargu iela — iela Lapmežciema pagasta Antiņciemā.
Miežu iela

**Miežu iela** var būt:

* Miežu iela — iela Jūrmalā;
* Miežu iela — iela Liepājā;
* Miežu iela — iela Baložos;
* Miežu iela — iela Saulkrastos;
* Miežu iela — iela Ķekavas pagasta Rāmavā.
Jānis Platais

**Jānis Platais** (dzimis  Rīgā) ir latviešu ekonomists.

Bijis sociālās nodrošināšanas ministra vietnieks (1990—1991), labklājības ministra pirmais vietnieks (1991—1992), finanšu ministra pirmais vietnieks (1992), kā arī budžeta valsts ministrs no 1993. gada 3. augusta līdz 1994. gada 19. septembrim Valda Birkava valdībā.

1996. gadā bijis Ministru prezidenta Andra Šķēles padomnieks, bet pēc tam darbojies kā valdības finanšu konsultants Starptautiskā Valūtas fonda un Pasaules Bankas valsts finanšu pārvaldības un valdības finanšu statistikas projektiem. Kā Starptautiskā Valūtas fonda konsultants strādājis Mongolijā (2002) un Afganistānā (2004). Bija Latvijas Fiskālās disciplīnas padomes loceklis un priekšsēdētājs no tās izveidošanas 2014. gada 1. janvārī līdz 2019. gadam.

## Atsauces
Panspermija

[thumb|Panspermijas hipotēze ierosina, ka tādi organismi kā [baktērijas varētu tikt transportēti caur kosmosu uz planētām, tostarp Zemi, ar dažādu kosmisko ķermeņu palīdzību]]
**Panspermija** (no grieķu πᾶν *(pan)* "viss" un σπέρμα *(sperma)* "sēkla") ir hipotēze, kas apgalvo, ka dzīvība nav radusies uz Zemes, bet gan citur Visumā, un ir nonākusi uz Zemes ar kosmisko putekļu, meteoroīdu, asteroīdu vai komētu, vai arī citu kosmisko ķermeņu palīdzību. 

Šīs hipotēzes pamatā ir pieņēmums, ka citviet Visumā ir apdzīvotas planētas, no kurām pēc sadursmēm ar citiem kosmiskiem ķermeņiem ir atdalījušās atlūzas, uz kurām ir mikroorganismi, kas spēj izdzīvot kosmosā (piemēram, konkrēta veida baktērijas vai augu sporas). Šīs dzīvības formas saturošās atlūzas starp Saules sistēmas ķermeņiem vai pat pa starpzvaigžņu telpu Galaktikā transportē meteoroīdi. Līdz ar to panspermijas pētījumi fokusējas nevis uz to, kā radās dzīvība, bet gan uz metodēm, kā dzīvība var izplatīties Visumā.

Lai gan šo hipotēzi vēsturiski ir atbalstījuši vairāki zinātnieki, tostarp Svante Arrēniuss un Frānsiss Kriks, tā ir plaši kritizēta, jo tā nepiedāvā izskaidrojumu tam, kā radās dzīvība, kā arī tā nav zinātniski notestējama. Taču, pateicoties tās ilgajai vēsturei un tās tematam, daudzi hipotēzi atbalsta arī mūsdienās, un tiek izstrādāti dažādi matemātiskie izskaidrojumi tam, kā dzīvība varētu dabiski migrēt visā Visumā.

## Atsauces
Mežmalas iela

**Mežmalas iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Mežmalas iela — iela Rīgā;
** Mežmalas iela — iela Jelgavā;
** Mežmalas iela — iela Jūrmalā;
** Mežmalas iela — iela Liepājā;
** Mežmalas iela — iela Baldonē;
** Mežmalas iela — iela Baložos;
** Mežmalas iela — iela Ogrē;
** Mežmalas iela — iela Salaspilī;
** Mežmalas iela — iela Tukumā.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Mežmalas iela — iela Ādažu pagasta Alderi;
** Mežmalas iela — iela Svētes pagasta Atpūtā;
** Mežmalas iela — iela Priekuļu pagasta Dukuros;
** Mežmalas iela — iela Engures pagasta Engurē;
** Mežmalas iela — iela Carnikavas pagasta Gaujā;
** Mežmalas iela — iela Dunikas pagasta Ječos;
** Mežmalas iela — iela Ķekavas pagasta Krustkalnos;
** Mežmalas iela — iela Garkalnes pagasta Langstiņos;
** Mežmalas iela — iela Vecsaules pagasta Likvertenos;
** Mežmalas iela — iela Pušmucovas pagasta Pušmucovā;
** Mežmalas iela — iela Medņevas pagasta Semenovā;
** Mežmalas iela — iela Svitenes pagasta Svitenē;
** Mežmalas iela — iela Līvbērzes pagasta Tušķos;
** Mežmalas iela — iela Stopiņu pagasta Ulbrokā;
** Mežmalas iela — iela Mārupes novada Varkaļos;
** Mežmalas iela — iela Skultes pagasta Vārzās.

## Skatīt arī
* Mazā Mežmalas iela
Mežotnes iela

**Mežotnes iela** var būt:

* Mežotnes iela — iela Bauskā;
* Mežotnes iela — iela Jūrmalā;
* Mežotnes iela — iela Rīgā.
Andris Krēsliņš

**Andris Krēsliņš** (dzimis 1938. gada 25. martā Rīgā) ir latviešu būvinženieris, habilitētais inženierzinātņu doktors (*Dr. hab. sc. ing.*), Enerģētikas valsts ministrs no 1993. gada 3. augusta līdz 1994. gada 19. septembrim.

RTU Būvniecības inženierzinātņu fakultātes Siltuma, gāzes un ūdens tehnoloģijas institūta Siltuma inženierijas un tehnoloģijas katedras vadošais pētnieks, Būvniecības speciālistu Sertificēšanas centra Padomes priekšsēdētājs.
2019. gadā saņēma būvindustrijas lielo balvu "Pamatakmens".

## Atsauces
Dainis Tunsts

**Dainis Tunsts** (dzimis 1956. gada 4. aprīlī) ir latviešu jurists, bijušais Latvijas Republikas Valsts īpašuma valsts ministrs no 1994. gada 19. septembra līdz 1995. gada 21. decembrim. 

1990. gadu beigās D. Tunsta vadītā auditorfirma "Invest – Rīga" veica "Banka Baltija" likvidatora pienākumus, viņš bija "BDO Invest Rīga" valdes priekšsēdētājs. Vēlāk darbojās *Grant Thornton Baltic*.

## Atsauces
Reišulis

**Reišulis** var būt:

* Jānis Mārtiņš Reišulis (dzimis 2008. gadā), latviešu motokrosists;
* Kārlis Alberts Reišulis (dzimis 2005. gadā), latviešu motokrosists.
Mirdzas Ķempes iela

**Mirdzas Ķempes iela** var būt:

* Mirdzas Ķempes iela — iela Liepājā;
* Mirdzas Ķempes iela — iela Rīgā.

## Skatīt arī
* Mirdzas iela
* Mirdza Ķempe
Noras iela

**Noras iela** var būt:

* Noras iela — iela Rīgā;
* Noras iela — iela Daugavpilī;
* Noras iela — iela Jūrmalā;
* Noras iela — iela Ventspilī;
* Noras iela — iela Cēsīs;
* Noras iela — iela Ikšķilē;
* Noras iela — iela Ķekavā;
* Noras iela — iela Tukumā.

## Skatīt arī
* Zaļās Noras iela
Ralfs Ričardsons

**Sers Ralfs Deivids Ričardsons** (, dzimis , miris ) bija angļu skatuves un kino aktieris. Kopā ar Lorensu Olivjē un Džonu Gilgudu viņš ir viens no zināmākajiem 20. gadsimta angļu teātra aktieriem.

Ričardsonu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā" par filmām "Mantiniece" (*The Heiress*, 1949) un ** (1984), kas bija arī viņa pēdējā filma. Par lomu Deivida Līna filmā *[[The Sound Barrier]]* (1952) saņēmis BAFTA kino balvu kategorijā "Labākais britu aktieris".

Atveidojis lomas arī tādās filmās kā *[[Things to Come]]* (1936), *[[Anna Karenina (1948. gada filma)|Anna Karenina]]* (1948), "Kritušais elks" (1948), *[[Richard III (filma)|Richard III]]* (1955), *[[Our Man in Havana (filma)|Our Man in Havana]]* (1959), *[[Exodus (filma)|Exodus]]* (1960), *[[Long Day's Journey into Night]]* (1962), "Doktors Živago" (1965), *[[Battle of Britain (filma)|Battle of Britain]]* (1969), *[[Whoever Slew Auntie Roo?]]* (1971), *[[Tales from the Crypt]]* (1972), "Ak, laimīgais!" (1973), *[[Rollerball]]* (1975), *[[Dragonslayer]]* (1981) un "Laika bandīti" (1981).

## Ārējās saites
Federiko Dimarko

**Federiko Dimarko** (, dzimis ) ir itāļu futbolists, kurš spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā un pārstāv Itālijas futbola izlasi. Kopš 2018. gada Dimarko spēlē Itālijas A sērijas komandā Milānas "Internazionale".

Iepriekš pārstāvējis Itālijas komandas *[[Ascoli Calcio 1898 FC|Ascoli]]*, *[[Empoli FC|Empoli]]*, *[[Parma Calcio 1913|Parma]]* un *[[Hellas Verona F.C.|Hellas Verona]]*, kā arī Šveices komandu *[[FC Sion|Sion]]*.

Itālijas futbola izlases rindās debitējis 2022. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Inter Milan**

* Itālijas A sērija: 2023—24
* Itālijas kauss: 2021—22, 2022—23
* Supercoppa Italiana: 2021, 2022, 2023
* UEFA Čempionu līga finālists:2022–23, 2024–25
## Atsauces

## Ārējās saites
Guljelmo Vikārio

**Guljelmo Vikārio** (, dzimis ) ir itāļu futbolists, kurš spēlē vārtsarga pozīcijā un pārstāv Itālijas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Vikārio spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]]*.

Iepriekš pārstāvējis Itālijas klubus *[[Udinese Calcio|Udinese]]*, *[[ASD Comunale Fontanafredda|Fontanafredda]]*, *[[Venezia F.C.|Venezia]]*, *[[Cagliari Calcio|Cagliari]]*, *[[AC Perugia Calcio|Perugia]]* un *[[Empoli FC|Empoli]]*.

Itālijas futbola izlases rindās debitējis 2024. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Venezia FC**

* Itālijas C sērija: 2016—17
* Coppa Italia Lega Pro: 2016—17

**Tottenham Hotspur F.C.**
* UEFA kauss: 2024–25
## Atsauces

## Ārējās saites
Davide Fratēzi

**Davide Fratēzi** (, dzimis ) ir itāļu futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Itālijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Fratēzi spēlē Itālijas A sērijas komandā Milānas "Internazionale".

Pārstāvējis arī Itālijas klubus Sassuolo, *[[Ascoli Calcio 1898 FC|Ascoli]]*, *[[Empoli FC|Empoli]]* un *[[AC Monza|Monza]]*. Ar Milānas "Internazionale" komandu uzvarējis 2023.—2024. gada Itālijas A sērijas sezonā.

Itālijas futbola izlases rindās debitējis 2022. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Inter Milan**

* Itālijas A sērija: 2023—24
* Supercoppa Italiana: 2023
* UEFA Čempionu līga finālists: 2024–25
## Atsauces

## Ārējās saites
Odu iela

**Odu iela** var būt:

* Odu iela — iela Daugavpilī;
* Odu iela — iela Baldonē;
* Odu iela — iela Baložos;
* Odu iela — iela Ludzā.

## Skatīt arī
* Odu ceļš
Marašs Kumbulla

**Marašs Nikolins Kumbulla** (, dzimis ) ir albāņu futbolists, kurš spēlē centra aizsarga pozīcijā un pārstāv Albānijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Kumbulla spēlē Spānijas *[[La Liga]]* komandā *[[RCD Mallorca|Mallorca]]*, kas viņu īrē no *[[AS Roma|Roma]]*.

Iepriekš spēlējis arī Itālijas komandās *[[Hellas Verona F.C.|Hellas Verona]]* un *[[US Sassuolo Calcio|Sassuolo]]*.

Albānijas futbola izlases rindās debitējis 2019. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Roma**

* UEFA Eiropas konferences līga: 2021—22

## Ārējās saites
Juris Ozoliņš

**Juris Ozoliņš** (dzimis 1942. gada 14. janvārī) ir latviešu enerģētikas eksperts, bijušais Latvijas Republikas enerģētikas valsts ministrs 1994. un 1995. gadā. 1995. gadā bija "Latvenergo" pagaidu pārvaldītājs.

No 1994. gada 19. septembra līdz 1995. gada 21. decembrim J. Ozoliņš bija enerģētikas valsts ministrs Māra Gaiļa valdībā. No 1997. gada viņš bija Ministru prezidenta Guntara Krasta padomnieks, bet no 2004. gada — Eiropas Savienības enerģētikas komisāra Andra Piebalga padomnieks.

No 2016. gada 29. aprīļa līdz 2018. gada 6. februārim Juris Ozoliņš vadīja Enerģētikas drošības komisiju.

## Atsauces
Kristjans Aslani

**Kristjans Aslani** (, dzimis ) ir albāņu futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Albānijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Aslani spēlē Turcijas Superlīgas komandā Stambulas "Beşiktaş", kas viņu īrē no Milānas "Internazionale".

Iepriekš spēlējis Itālijas komandās *[[Empoli FC|Empoli]]* un *[[Torino FC|Torino]]*.

Albānijas futbola izlases rindās debitējis 2022. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Empoli**

* Itālijas B sērija: 2020—21

**Inter Milan**

* Itālijas A sērija: 2023—24
* Itālijas kauss: 2022—23
* Supercoppa Italiana: 2022, 2023
* UEFA Čempionu līga finālists: 2024—25
## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Ārvaldis Tupesis

**Jānis Ārvaldis Miķelis Tupesis**, arī **Tupešu Jānis** (dzimis 1937. gada 26. decembrī Liepājā, miris 2017. gada 20. februārī Kembridžā, Viskonsinas štatā, ASV) bija latviešu skolotājs, kā arī dievturu kustības aktīvists un politiķis.

Kopā ar ģimeni devies bēgļu gaitās un pametis Latvijas teritoriju 1944. gadā, dodoties uz bēgļu nometnēm Vācijā. Bijis matemātikas skolotājs Viskonsinas štatā, aktīvi darbojies Amerikas Latviešu apvienībā, Garezera vasaras vidusskolā un latvju dievturu sadraudzē.

1993. gadā ievēlēts 5. Saeimā no Latvijas Zemnieku savienības (LZS). Bija Latvijas Republikas Cilvēktiesību valsts ministrs Māra Gaiļa valdībā no 1994. gada 19. septembra līdz 1995. gada 31. jūlijam. 1994. gadā viņš tika izslēgts no LZS par atbalstu M. Gaiļa valdībai. Iestājies partijā "Latvijas Ceļš".

1998. gadā viņš apgāja kājām apkārt Latvijai pa sauszemes un jūras robežu.

## Ārējās saites
* Tupēšu Jānis. VĒLREIZ PAR LATVJU DIEVESTĪBU Jaunā Gaita nr. 116, 1977

## Atsauces
Strauda (distrikts)

**Straudas distrikts** () ir nemetropoles distrikts Glosteršīras grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes vidusdaļā Sevērnas upes kreisajā krastā. Robežojas rietumos pa Sevērnu ar Forestofdīnu, ziemeļos — ar Tjūksberi un Glosteru, austrumos — ar Kotsvoldu, bet dienvidos — ar Dienvidglosteršīras unitāro pašvaldību. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Strauda. Ievērojamu daļu distrikta teritorijas aizņem Kotsvoldsas nacionālais ainavapgabals.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Neilsvortas un Straudas urbānos distriktus, Dārsli un Straudas lauku distriktus un daļas no Glosteras, Sodberi un Tornberi lauku distriktiem. Administratīvi ietilpst septiņas pilsētas — Strauda (13 259 iedzīvotāji), Stonhausa (7725), Dārsli (6697), Neilsvorta (5794), Votonanderēdža (5627), Bārkli (2034), Kingsvuda (1395), un 37 pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Strauda

**Strauda** () ir pilsēta un pagasts Glosteršīrā, Anglijas dienvidrietumos, Straudas distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojusies grāfistes vidusdaļā Frūmas upes krastos  no grāfistes centra Glosteras un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. Pilsētas apbūvi ieskauj Kotsvoldsas nacionālā ainavapvidus teritorija.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1221. gadā kā *La Strode*; nosaukums cēlies no senangļu valodas *strōd* — ‘purvains krūmājs’. 1279. gadā uzcelta baznīca un 1304. gadā tai piešķirtas draudzes tiesības, kas tiek uzskatīts par pilsētas dibināšanas gadu. Pilsēta izauga rūpnieciskās revolūcijas laikā, kad šeit attīstījās vilnas pārstrāde un austuves — Strauda kļuva plaši pazīstama ar tā saukto «Straudas drēbi» — vilnas audumu, ko plaši izmantoja arī militāro uniformu šūšanai. 19. gadsimtā transporta attīstību sekmēja dzelzceļš un Temzas-Sevērnas kanāls. Mūsdienās tekstilindustrija attīstīta nelielā apmērā — ražo audumus snukera galdiem un tenisa bumbiņu apvalkiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Labākais dokumentālās filmas režisors (Lielais Kristaps)

**Labākais dokumentālās filmas režisors** ir nominācija Latvijas Nacionālajā kino balvas festivālā "Lielais Kristaps" Šo nomināciju pirmo reizi piešķīra 1986. gadā.

## Atsauces
Mateo Politāno

**Mateo Politāno** (, dzimis ) ir itāļu futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un pārstāv Itālijas futbola izlasi. Kopš 2021. gada Politāno spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[SSC Napoli|Napoli]]*.

Iepriekš pārstāvējis Itālijas komandas *[[AS Roma|Roma]]*, *[[AC Perugia Calcio|Perugia]]*, *[[Delfino Pescara 1936|Pescara]]*, *[[U.S. Sassuolo Calcio|Sassuolo]]* un *[[Inter Milan]]*. Ar *Napoli* komandu uzvarējis 2022.—2023. gada Itālijas A sērijas sezonā.

Itālijas futbola izlases rindās debitējis 2018. gadā.

## Sasniegumi
**Napoli**

* Itālijas A sērija: 2022—23
* Itālijas kauss: 2019—20

## Ārējās saites
Juris Kaksītis

**Juris Kaksītis** (dzimis 1943. gada 27. aprīlī Stāmerienas pagastā) ir latviešu jurists un politiķis. Bijis 6. Saeimas deputāts no Demokrātiskās partijas "Saimnieks" un Ministru prezidenta biedrs 1997. un 1998. gadā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1943. gada 27. aprīlī Stāmerienas pagastā. Studēja tieslietas Latvijas Valsts Universitātes Juridiskajā fakultātē. No 1969. gada strādāja Latvijas PSR prokuratūrā, no 1977. gada rajona tiesā, no 1985. līdz 1993. gadam Augstākajā tiesā. 1986. gada 25. septembrī Juris Kaksītis bija Latvijas PSR Augstākās Tiesas Krimināllietu tiesas kolēģijas priekšsēdētājs, kurš Atmodas kustības sākumā piesprieda disidentam Rolandam Silaraupam brīvības atņemšanu uz pieciem gadiem un ar nometinājumu uz diviem gadiem.

1989. gadā izstājies no PSKP.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas J. Kaksītis darbojās politikā un valsts pārvaldē. No 1993. gada viņš bija Latvijas tieslietu ministra Viktora Skudras vietnieks, bet pēc viņa demisijas — ministra vietas izpildītājs. Pēc tam — Tieslietu ministrijas valsts sekretāra vietnieks.

Kopš 1995. gada J. Kaksītis bija zvērināts advokāts.

1995. gadā Saeimas vēlēšanās viņu ievēlēja par 6. Saeimas deputātu no Demokrātiskās partijas "Saimnieks" saraksta, viņš bija Saeimas Juridiskās komisijas priekšsēdētājs. 1996. gadā kļuva par "Saeimnieka" Saeimas frakcijas priekšsēdētāju.

Pēc Daiņa Turlā demisijas 1997. gadā J. Kaksītis kļuva par iekšlietu ministra vietas izpildītāju Andra Šķēles valdībā un no 1997. gada 13. februāra līdz 7. augustam ieņēma Ministru prezidenta Andra Šķēles biedrs. Ministru prezidenta biedra amatu saglabāja arī A. Šķēles otrajā valdībā un tai sekojošajā Guntara Krasta valdībā.

1998. gadā atkāpies no Ministru prezidenta biedra amata un nesekmīgi kandidēja 7. Saeimas vēlēšanās.

## Atsauces
Sāncenši

**"Sāncenši"** () ir 2024. gada ASV romantiskā sporta drāmas filma, kuras režisors ir Luka Gvadanjīno. Filmā galvenās lomas atveido Zendaja, Džošs O'Konors un Maiks Faists.

Filma stāsta par zaudējumu sēriju māktu bijušo tenisa čempionu Ārtu Donaldsonu (Faists), kurš plāno atgriešanos ar savas sievas un treneres Taši Dankanas (Zendaja) palīdzību. Lai tas notiktu, viņam ir jāpieveic Patriku Cveigu (O'Konors), savu bijušo labāko draugu un bijušo Taši draugu.

Filmas pirmizrāde sākotnēji tika paredzēta 2023. gada septembrī kā 80. Venēcijas kinofestivāla atklāšanas filma. Tomēr pirmizrādi atlika aktieru un scenāristu streika dēļ. Filmas "Sāncenši" pirmizrāde notika  Sidnejā. Latvijā filmas pirmizrāde notika . ASV filmu izplatīja *[[Amazon MGM Studios]]*, bet starptautiski — *[[Warner Bros. Pictures]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un nopelnīja vairāk nekā 96 miljonus ASV dolāru. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 88% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kotsvolda

**Kotsvoldas distrikts** () ir nemetropoles distrikts Glosteršīras grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes austrumos. Robežojas ziemeļrietumos ar Vusteršīru, ziemeļaustrumos — ar Vorikšīru, austrumos — ar Oksfordšīru, dienvidos — ar Viltšīru, dienvidrietumos — ar Dienvidglosteršīras unitāro pašvaldību, bet rietumos — ar Straudu, Tjūksberi un Čeltnemu. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Sairensestera. 80% distrikta teritorijas aizņem Kotsvoldsas nacionālais ainavapvidus.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Sairensesteras urbāno distriktu un Sairensesteras, Ziemeļkotsvoldas, Nortlīčas un Tetberi lauku distriktus. Administratīvi ietilpst astoņas pilsētas — Sairensestera (19 076 iedzīvotāji), Tetberi (5472), Mortoninmārša (3493), Feirforda (3236), Lečleida (2850), Čipingkempdena (2288), Stouontevolda (2042), Nortlīča (1854), un 108 pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oļu iela

**Oļu iela** var būt:

* Oļu iela — iela Rīgā;
* Oļu iela — iela Jelgavā;
* Oļu iela — iela Jūrmalā;
* Oļu iela — iela Baložos;
* Oļu iela — iela Jēkabpilī;
* Oļu iela — iela Pāvilostā;
* Oļu iela — iela Saulkrastos;
* Oļu iela — iela Garkalnes pagasta Garkalnē;
* Oļu iela — iela Grobiņas pagasta Jaundubeņos.

## Skatīt arī
* Olu iela — iela Daugavpilī.
Johans Eduards Erdmanis

**Johans Eduards Erdmanis** (; dzimis , miris ) bija Valmierā dzimis vācu filozofs, Georga Vilhelma Frīdriha Hēgeļa skolnieks, vechēgelietis, Halles Universitātes ilggadīgs profesors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1805. gadā Valmierā mācītāja ģimenē. Mācījās Valmieras apriņķa skolā, studēja teoloģiju Tērbatas universitātē, vēlāk Berlīnes universitātē. 1823. gadā iestājās studentu korporācijā *[[Livonia]]*. 1834. gadā Berlīnē ieguva doktora grādu. No 1836. gada līdz savai nāvei — Halles Universitātes pasniedzējs. Pazīstamāko darbu vidū ir filozofijas ideju vēsture *Grundriss der Geschichte der Philosophie* vairākos sējumos. Kūno Fišera (*Kuno Fischer*) un Albrehta Ričla (*Albrecht Ritschl*) skolotājs. Uzskatīja, ka teoloģijai un filozofijai ir viens mērķis — augstākā patiesība. Pirmais lietoja jēdzienu psiholoģisms (*Psychologismus*).

## Bibliogrāfija
* *Versuch einer wissenschaftlichen Darstellung der Geschichte der neuern Philosophie*, Leipzig 1834—1853. Reprint in 7 Bänden hrsg. und mit einer Einleitung versehen (Bd. 1) von Hermann Glockner, Frommann-Holzboog, Stuttgart-Bad Cannstatt 1977—82, ISBN 978-3-7728-0590-5
* *Leib und Seele nach ihrem Begriff und ihrem Verhältniß zu einander.* Halle 1837
* *Vorlesungen über Glauben und Wissen als Einleitung in die Dogmatik und Religionsphilosophie*, Berlin 1837
* Leibniz, Gottfried Wilhelm, *God. Guil. Leibnitii Opera Philosophica quae exstant Latina Gallica Germanica Omnia*, bearbeitet von Erdmann, Johann Eduard. Berlin: Eichler, 1839
* *Grundriss der Psychologie.* Leipzig 1840
* *Natur oder Schöpfung? Eine Frage an die Naturphilosophie und Religionsphilosophie*, Leipzig 1840
* *Grundriss der Logik und Metaphysik.* Halle 1841
* *Vermischte Aufsätze*, Leipzig 1846
* *Psychologische Briefe.* Leipzig 1851
* *Über Collision von Pflichten*, Berlin 1853
* *Über das Heidnische im Christentum*, Berlin 1854
* *Ernste Spiele. Vorträge, theils neu, theils längst vergessen*, Berlin 1854
* *Über Schelling, namentlich seine negative Philosophie*, Halle 1857
* *Über Gewohnheiten und Angewohnheiten*, Berlin 1858
* *Vorlesungen über akademisches Leben und Studium*, Leipzig 1858
* *Grundriss der Geschichte der Philosophie.* 2 Bde., Berlin 1866
* *Vom Vergessen*, Berlin 1869
* *Die deutsche Philosophie seit Hegels Tod*, Berlin 1896. Reprint eingeleitet von Hermann Lübbe, Frommann-Holzboog, Stuttgart-Bad Cannstatt 1964, ISBN 978-3-7728-0118-1

## Ārējās saites

* Baltiešu biogrāfiskais leksikons digitāli
Orhideju iela

**Orhideju iela** var būt:

* Orhideju iela — iela Jūrmalā;
* Orhideju iela — iela Limbažos;
* Orhideju iela — iela Mārupē;
* Orhideju iela — iela Ķekavas pagasta Krogsilā.
Oškalna iela

**Oškalna iela** var būt:

* Oškalna iela — iela Daugavpilī;
* Oškalna iela — iela Jūrmalā;
* Oškalna iela — iela Apē;
* Oškalna iela — iela Birzgales pagasta Birzgalē;
* Oškalna iela — iela Ērgļu pagasta Ērgļos;
* Oškalna iela — iela Ošupes pagasta Ošupē;
* Oškalna iela — Zemitāna ielas Rīgā kādreizējais nosaukums.
Krievu-poļu karš (1792)

thumb|1792. gada poļu-krievu karš
**1792. gada poļu-krievu karš** jeb **Karš Konstitūcijas aizsardzībai** bija karš starp Krievijas Impēriju un Polijas-Lietuvas kopvalsti, kas izcēlās Polijas pirmās dalīšanas un Krievijas nepiekrišanas dēļ Polijas-Lietuvas kopvalsts ieviestajai 3. maija konstitūcijai. 
[thumb|[Staņislavs Poņatovskis|Staņislavs Augusts Poņatovskis armijas ģenerāļa formā]]
Konstitūcija, kas 1791. gada 3. maijā tika pasludināta Varšavas Seimā, izraisīja lielu neapmierinātību Polijas magnātu vidū, jo tā izšķiroši nostiprināja centrālo varu valstī. Krievijas ķeizariene Katrīna II paziņoja, ka viņa ne par ko nepiekritīs "šim jaunajam lietu stāvoklim". Neapmierinātie magnāti ar Krievijas atbalstu izsludināja Targovicas konfederāciju, lai cīnītos pret Polijas karali Staņislavu Augustu. Polijas karalis tos pasludināja par nemierniekiem.  

Neskatoties uz to, ka Polijas armija varēja veiksmīgi pretoties agresoriem, Polijas karalis Staņislavs Augusts zaudēja vēlmi cīnīties un nostājās Torgovicas konfederācijas pusē. Staņislavs Augusts bija spiests pakļauties konfederātu prasībām un noslēgt pamieru ar krieviem. Grodņā tika sasaukts seims, kas pasludināja iepriekšējās konstitūcijas atjaunošanu. Varšavu un vairākas citas pilsētas okupēja krievu garnizoni. Polijas armija tika reformēta pēc krievu parauga, un daudzas tās vienības tika izformētas.

Tas paātrināja Polijas otro sadalīšanu (1793. gada 21. janvārī), pēc kuras Polijas-Lietuvas kopvalsts teritorija un iedzīvotāju skaits samazinājās līdz vienai trešdaļai no tās teritorijas un iedzīvotāju skaita pirms pirmās sadalīšanas 1772. gadā. Turklāt tās neatkarība tika ievērojami ierobežota.  

Šī kara rezultātā labā krasta Ukraina, izņemot Volīnijas rietumu daļu, kļuva par Krievijas Impērijas sastāvdaļu.

## Ārējās saites
Otas iela

**Otas iela** var būt:

* Otas iela — iela Jūrmalā;
* Otas iela — iela Ķekavas pagasta Katlakalnā.
Gints Kaktiņš

**Gints Kaktiņš** (dzimis 1964. gada 5. augustā) ir latviešu mežsaimnieks un politiķis. Bijušais Latvijas Republikas Mežu valsts ministrs Zemkopības ministrijā (1999).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1964. gada 5. augustā Aucē. Mācījās Dobeles 1. vidusskolā (1971—1974) un Jelgavas 1. vidusskolā (1974—1982), nodarbojās ar akadēmisko airēšanu.

Studēja Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Meža fakultātē (1985—1990), ieguva mežsaimniecības inženiera specialitāti. 1990. gadā sāka strādāt par meža meistaru Liepājas mežrūpsaimniecības Apriķu mežizstrādes iecirknī, tad līdz 1995. gadam bija mežsargs Valsts Meža dienesta (VMD) Aizputes virsmežniecības Apriķu mežniecības Alokstes apgaitā, līdz 1997. gadam mežzinis Apriķu mežniecībā, līdz 1999. gadam virsmežzinis Kuldīgas, tad Aizputes virsmežniecībās.

No 1999. gada 20. maija līdz 16. jūlijam bija Latvijas Republikas Mežu valsts ministrs Zemkopības ministrijā, darbojoties Viļa Krištopana valdībā. Pēc tam atsāka strādāt par virsmežzini Aizputes virsmežniecībā, 2000. gadā kļuva par AS "Latvijas valsts meži" Dienvidkurzemes mežsaimniecības Apriķu meža iecirkņa vadītāju.
Vadīja Aizputes mednieku kluba apvienību, 2017. gadā saņēma Gada balvu medniecībā par nozīmīgu ieguldījumu Dienvidkurzemes reģionā.

## Atsauces
Kārlis Banis

**Kārlis Banis** (dzimis 1941. gada 13. maijā Bauskā, miris 2008. gada 27. decembrī Jaunsvirlaukas pagastā) bija latviešu mežsaimnieks. Organizēja Ložmetējkalna apkārtnes un Tērvetes ainavu parka labiekārtošanu, bija Latvijā konstruētā šķeldas vedēja — autovilciena līdzautors. Pirmais Latvijas Republikas Mežu valsts ministrs Zemkopības ministrijā (1990—1991).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1941. gada 13. maijā Bauskā. 1968. gadā absolvēja studijas Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Mežsaimniecības un mežtehnikas fakultātē, ieguva mežsaimniecības inženiera specialitāti. Bija Jelgavas Mežrūpniecības saimniecības direktors (1983—1990).

Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā no 1990. gada 3. augusta līdz 1991. gada 13. novembrim bija Mežu valsts ministrs Zemkopības ministrijā, darbojoties Ivara Godmaņa valdībā.

Vēlāk bija Latvijas Lauksaimniecības universitātes Mācību un pētījumu mežsaimniecības direktors (1992—2000). Mežu pētīšanas stacijas Jelgavas informācijas centra sektora vadītājs (2001—2008). Latvijas Lauksaimniecības universitātes Meža fakultātes Mežkopības katedras vieslektors (2004—2008).

Miris 2008. gada 27. decembrī Jaunsvirlaukas pagastā.

## Atsauces
Viduskrievija

thumb|Tipiskā Viduskrievijas ainava
**Viduskrievija** () ir apzīmējums Krievijas Eiropas centrālajai daļai, kurai raksturīgs mēreni kontinentāls klimats (mēreno platuma grādu kontinentālais klimats).

Parasti pie tās pieskaita šādus Krievijas Eiropas daļas apgabalus:

* Maskavas apgabals
* Smoļenskas apgabals
* Tveras apgabals
* Jaroslavļas apgabals
* Vladimiras apgabals
* Rjazaņas apgabals
* Tulas apgabals
* Kalugas apgabals
* Orlas apgabals
* Brjanskas apgabals
* Kostromas apgabals
* Ivanovas apgabals
* Ņižņijnovgorodas apgabals

## Ārējās saites
GPT-4

***GPT-4*** ir *[[OpenAI]]* izstrādāts multimodāls lielais valodas modelis — ceturtā *OpenAI* izstrādāto *GPT* modeļu versija. *GPT-4* tika izdots 2023. gada 14. martā un ir pieejams *[[ChatGPT]]* maksas versijā, abonementa pakalpojumā "*ChatGPT Plus*".

*GPT-4* ir uzticamāka, radošāka un spēj apstrādāt daudz sarežģītākas instrukcijas nekā *[[GPT-3.5]]*. Tā spēj nolasīt, analizēt vai ģenerēt līdz pat 25 000 vārdu tekstu, kas ir ievērojams uzlabojums salīdzinājumā ar iepriekšējām tehnoloģijas versijām. *GPT-4* uzrādīja iespaidīgus precizitātes uzlabojumus salīdzinājumā ar *GPT-3.5*, ieguva spēju apkopot un komentēt attēlus, spēja apkopot sarežģītu tekstu, nokārtot advokāta eksāmenu un vairākus standartizētus testus.

2024. gada 13. maijā *OpenAI i*eviesa jaunu modeļa versiju — *GPT-4o*. Burts "O" apzīmē vārdu "omni"— visaptverošs. Iespēju ziņā sistēma atbilst *GPT-4 Turbo*, taču labāk strādā ar attēliem un audio.

## Atsauces

## Ārējās saites
VFS Films

[thumb|232x232px|''VFS Films'' [Lapu iela (Rīga)|Lapu ielā 17, Rīgā]]
***VFS Films*** (agrāk — **Vides Filmu Studija**) ir 1997. gadā dibināta filmu studija Latvijā. Tā bija pirmā studija Baltijas valstīs, kas specializējās dabas filmu un raidījumu veidošanā, bet veidojusi arī spēlfilmas, animācijas filmas un stāstus par cilvēkiem.

Dažas no studijas veidotajām vai līdzproducētajām filmām ir "Upurga", "Laika tilti", *[[Ukrainian Sheriffs]]*, "Dokumentālists", "Klucis. Nepareizais latvietis" un "Jumta likums", raidījumiem — "Vides Fakti", "Te!", "Atslēgas", "Literatūre".

Studija sadarbojas ar vairākām starptautiskām telesabiedrībām, kā *Arte* (Francija/Vācija), ARD (Vācija), BBC (Apvienotā Karaliste), YLE (Somija), SVT (Zviedrija), DR (Dānija), RTBF (Beļģija), ORF (Austrija), *SBS Australia*, SABC (Dienvidāfrika), LRT (Lietuva) un ETV (Igaunija).

## Vēsture
"Vides Filmu Studija" kā draugu kopa pastāvēja jau pirms dibināšanas. *[[VFS Films]]* vadītājs Uldis Cekulis, strādājot Vides ministrijā kā sabiedrisko attiecību speciālists, kopā ar draugiem veidoja raidījumu "Vides vīzijas". Radās "Vides video projekts", kura komanda sastāvēja no draugiem: režisora Daiņa Kļavas, operatora Andra Priedīša un mūzikas no Ingus Baušķenieka un Māra Maskalāna. Ministrijas Eiropas projekta ietvaros 1997. gada decembrī tika saņemta pirmā tehnika, ar kuru tika uzsākta darbība, tādēļ šo dienu arī iekšēji uzskata par studijas dzimšanas dienu. Draudzība un ģimenes sajūta joprojām ir viena no svarīgākajām studijas vērtībām.

2012. gadā "Vides Filmu Studija" nomainīja nosaukumu uz *[[VFS Films]]*. Tas tika darīts, lai potenciālie klienti, sadarbības partneri un auditorija nedomātu, ka studija veido filmas tikai par dabu. Lai gan videi joprojām ir liela loma studijas darbā, tā ir iesaistījusi arī citas tēmas un žanrus savā repertuārā, tomēr vēl šobrīd studija cenšas atmest veco nosaukumu.

## Studijas veidotās filmas un apbalvojumi

## ''Nomad.lv''
*Nomad.lv* bija piedzīvojumu, makšķerēšanas un medību videoportāls, kurā bija iespējams noskatīties *[[VFS Films]]* veidotās piedzīvojumu filmas un raidījumus. Kopš 2023. gada beigām portāls tiek pārveidots, un tajā iespējams apskatīt tikai jaunākās piedzīvojumu un medību raidījumu (piemēram, "Uz Meža Takas") epizodes un filmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* nomad.lv
Aivars Prūsis

**Aivars Prūsis** (dzimis 1938. gada 19. decembrī, miris 2002. gada 25. jūlijā) bija latviešu inženieris, politiķis un uzņēmējs. Latvijas Republikas arhitektūras un celtniecības ministrs (1990—1993) Ivara Godmaņa Ministru padomē.

Arhitektūras un celtniecības ministrijas vadībā Barikāžu laikā Rīgā cēla barikādes un aizsardzības nolūkā novietoja smago tehniku.

## Atsauces
Poļu—krievu karš (1609—1618)

**1609.—1618. gada krievu-poļu karš** jeb **Polijas-Lietuvas intervence**, bija bruņots konflikts starp Krievijas caristi un Polijas—Lietuvas ūniju, kura laikā Polijas-Lietuvas karaspēks no 1610. līdz 1612. gadam okupēja Maskavu. 

Karš beidzās ar Deulinas pamiera parakstīšanu, kas bija Polijas-Lietuvas kopvalsts lielākais panākums konfrontācijā ar Maskaviju. Polijas-Lietuvas kopvalsts ieguva Baltkrievijas un Ukrainas zemes, kas iepriekš atradās Maskavas pakļautībā, tostarp  Smoļensku, Čerņihivu un Novhorodu-Siversku, kopā 29 pilsētas. Polijas karalis oficiāli saglabāja tiesības pretendēt uz Maskavas troni. No otras puses, šis pamiers iezīmēja nepārtrauktu karu perioda beigas Krievijas caristē, kas ilga 15 gadus.
## Atsauces

## Ārējās saites
Pēteris Videnieks

**Pēteris Videnieks** (dzimis 1940. gada 5. janvārī) ir latviešu inženieris, VEF zinātniski pētnieciskās nodaļas vadītājs, radiouztvērēju VEF 202/206 un Spīdola 209/208 galvenais konstruktors. Latvijas Republikas sakaru ministrs (1990—1991). LZA korespondētājloceklis (1987).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1940. gada 5. janvārī Rīgā. 1962. gadā absolvēja studijas Rīgas Politehniskajā institūtā, bija VEF zinātniski pētnieciskās nodaļas vadītājs (1974—1980), VEF tehniskā direktora vietnieks (1980—1984) un VEF Zinātniski pētnieciskā institūta direktors (1984—1990). 1983. gadā aizstāvēja zinātņu doktora disertāciju, izstrādāja vairāku telefona aparātu ražošanas tehnoloģiju.

1990. gadā kļuva par Latvijas Republikas sakaru ministru Ivara Godmaņa Ministru padomē.

Pēc ministra pilnvaru beigām 1992. gadā nozīmēts par valsts uzņēmuma "Lattelekom" ģenerāldirektoru, 1994. gadā — par SIA "Lattelekom" prezidentu.

## Apgalvojumi
* PSRS Valsts prēmija (1973)
* Latvijas PSR Valsts prēmija (1977)
* Jāņa Lintera prēmija (1992)

## Atsauces