open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Harasaveja

**Harasaveja** () ir dabasgāzes ieguves kompānijas Gazprom piederošs strādnieku rotācijas ciemats Krievijas ziemeļos, Jamalas Ņencu autonomā apvidus Jamalas rajona starpciemu teritorijā. Izvietojies Jamalas pussalas rietumu krastā uz ziemeļiem no Harasvejahas ietekas jūrā. Ciemats izveidots Harasavejas dabasgāzes kondensāta atradnes rūpnieciskās apguves nodrošināšanai.

## Vēsture
Ciemats sākotnēji radies 1976. gadā kā ģeologu apmetne līdzās Harasavejas polārstacijai. 1970. gadā tika atklāta Harasavejas gāzes kondensāta atradne, kuras kopējie krājumi tiek lēsti 2 triljoniem m³, bet projektētā ieguve — 32 miljardi m³ gadā. 1986. gadā apmetnes vietā sāka veidoties Karas dziļurbšanas ekspedīcijas strādnieku ciemats ar attīstītu infrastruktūru. 1990. gadu otrajā pusē ciematā bija elektrostacija, pirts, klubs, sporta zāle, veikals, kopmītnes un tajā dzīvoja ap 2000 cilvēku. 1990. gadu beigās ģeoloģiskie darbi tika pārtraukti un ciemats pamests.

Ciematu sāka atjaunot 2019. gadā sakarā ar plānoto Harasavejas atradnes rūpniecisko apgūšanu. Līdzās vecajam ciematam izbūvēts jauns ciemats ar mūsdienīgu infrastruktūru. Pie ciemata izbūvēts helikopteru lidlauks, 10 km uz dienvidiem pie Harasavejahas ietekas — osta. Plānots līdz Harasavejai no Bovaņenkovas pagarināt dzelzceļa līniju.

## Atsauces
Ģeosinklināles

thumb|270px|Ģeosinklināles attīstības stadijas. 1) šaura jūra pie platformas, 2) sedimentācijas etaps, 3) oroģenētiskais etaps
**Ģeosinklināles** ir dziļas garenas ieplakas starp kontinentālajām platformām, un to garums daudzkārt pārsniedz platumu. Tās var būt pat vairākas kopā un izveidot ģeosinklināļu joslas. Tektoniskie procesi ģeosinklinālēs noris ar lielu amplitūdu un ātrumu. Gandrīz visas kalnu sistēmas ar to spēcīgo krokojumu un dziļajām lūzuma zonām atrodas senajās ģeosinklinālēs. Ģeosinklināļu nogulumi veidojas divu vai vairāku plātņu horizontālas kustības rezultātā. Tajos parasti ir atrodami seklu jūru organismi, jūras viļņu rievas un žūšanas plaisas. Bieži vien nogulumi tiek sanesti arī dziļās jūras piekrastes iedobēs, kuras piepildās līdz pat jūras virsmai. Tāpēc lielo kroku slāņos dažviet ir sastopami arī dziļjūras nogulumi ar attiecīgas faunas piejaukumu.

## Ģeosinklināļu attīstības stadijas
Pēc agrākās koncepcijas pieņemts, ka sākuma stadijā ir jūras ģeosinklināles ar 1000 km garumu un 200-300 km platumu, un tajās nogulsnējas vairākus kilometrus biezi nogulumi, galvenokārt hemogēnie ieži — kaļķakmens, krama nogulumi un no tuvākām apkaimēm sanestais drupu materiāls, kā arī vulkānisko lavu materiāls. Šādi nogulumi var veidoties miljoniem gadu. Nākamajā stadijā oroģenētiskā etapā noris jau ģeosinklināļu sistēmu celšanās. To platības samazinās, jūras atkāpjas, bet ģeosinklināļu nogulumi tiek lēni deformēti. Tie saspiežas, izveidojot krokas un lūzumus. Šie procesi rada reģionālo metamorfismu ar batolīta intrūzijām. Pieņemts, ka ģeosinklināļu tālākajā veidošanās procesā bez horizontālajām kustībām ir arī vertikālas kustības, kuras rodas no plātņu lēnajām kustībām. Ja viena plātne nogrimst (subdukcijas zona) zem otras, tad noris spēcīgas zemestrīces un vulkānisms. Tur, kur saduras kontinentālās litosfēras plātnes, ģeosinklināļu platības samazinās — viena daļa iegrimst mantijā, bet otra virzās uz tuvāko plātni un veidojas milzīgas kalnu grēdas (Andi, Kaukāzs u.c.). Pēc tam seko erozijas process, kas parasti kompensē izostāzisko pacelšanos. Beidzot ir tik daudz erodēto iežu materiāla, ka nenoris reģionālā pacelšanās, un kalnu masīvs ir stipri noerodēts. Uzvirzošā plātne vai okeāna ūdeņu pacelšanās seno kroku kalnu masīvu var reducēt līdz tik zemam hipsometriskam līmenim, ka jūra var uzplūst un uzgulsnēt jaunus nogulumus.

Mūsdienās kalnu veidošanos skaidro plātņu tektonikas teorija.

## Atsauces
Džumandži (filmu cikls)

**"Džumandži"** () ir pilnmetrāžas filmu cikls. Filmu izplatītājs ir kinokompānija *[[Sony Pictures]]*.

## Filmas
* "Džumandži"
* "Zatura. Piedzīvojumi kosmosā"
* "Džumandži: Laipni lūgti džungļos"
* "Džumandži: Nākamais līmenis"

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Mazais Stjuarts

**"Mazais Stjuarts"** () ir 1999. gada ASV komēdijas animācijas spēlfilma, kuras režisors ir Robs Minkovs. Galvenās lomas filmā atveido Džīna Deivisa, Hjū Lorijs un Džonatans Lipnickis.

2002. gadā izdots filmas turpinājums "Mazais Stjuarts 2".

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Mazais Stjuarts 2

**"Mazais Stjuarts 2"** () ir amerikāņu režisora Robs Minkofs 2000. gadā uzņemta filma. Galveno lomu filmā tēlo Džīna Deivisa, Hjū Lorijs un Džonatans Lipnickis.

2005. gadā tapusi jauna filma sērijā "Mazais Stjuarts 3". 

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mazais Stjuarts 3

**"Mazais Stjuarts 3"** () ir amerikāņu režisora Audu Padena 2005. gadā uzņemta filma. Galvenās lomas filmā tēlo Maikls Dž. Fokss, Džīna Deivisa, Hjū Lorijs, Korijs Padnoss, Veins Bredijs, Kevins Šons, Virdžīnija Madsena un Tara Stronga.

1999. gadā tapusi sērijas pirmā filma "Mazais Stjuarts".

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mazais Stjuarts (filmu cikls)

thumb|150px
**"Mazais Stjuarts"** () ir pilnmetrāžas filmu cikls. bet izplatītājs ir *[[Sony Pictures]]*.

## Filmas
* "Mazais Stjuarts"
* "Mazais Stjuarts 2"
* "Mazais Stjuarts 3"

## Ārējās saites
*
Aknu sūnas

**Aknu sūnas** (*Hepaticophyta*) ir sūnaugu nodalījums (atsevišķos avotos klase) ar vāji attīstītu protonēmu. Aknu sūnas ir izplatītas pa visu pasauli, īpaši tropos. Kopā apmēram 10 000 sugu, Latvijā sastopamas 130 sugas.

## Raksturojums
Aknu sūnu mēdz būt lapoņveida, pārejas formas uz lapainām formām un lapainas formas.
Lapoņveida formām protonēma parasti ir īsa, pavedienveidīga, bet lapainajām formām — daudzšūnu, ļoti daudzveidīgas. Vairumam aknu sūnu ķermeņa krājšūnas satur eļļas ķermenīšus, kas sastāv no viena vai vairākiem ēterisko eļļu pilieniem, kurus apņem membrāna.
thumb|left|Maršancija
Sporu vācelītē sporu mātšūnām, nevienādi daloties, attīstās sporas un elatēras — gari izstieptas, sterilas, higroskopiskas šūnas, kuru funkcija ir sporu izsvaidīšana.

Veģetatīvi aknu sūnas vairojas ar lapoņa daļām, vairķermeņiem, vairpumpuriem un vairzariņiem, kas atdalās no mātes auga. Tām ir liela veģetatīvās vairošanās un reģenerācijas spēja. Tādēļ tās plaši izplatās un aug lielās grupās vai audzēs.

thumb|Nardia scalaris

## Ekoloģija
Aknu sūnas izplatītas visās klimatiskajās joslās, arī augstu kalnos. Apdzīvo galvenokārt mitras, ēnainas vietas. Nedaudzas sugas ir kserofītiskas un aug uz koku stumbriem, akmeņiem u.c. Ar īpašām šūnām tās var uzkrāt ūdeni vai arī uz laiku izžūt līdz gaissausam stāvoklim. Tropu mežos ir epifilas sugas, kas aug uz mūžzaļu koku lapām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Červonkas upīte

**Červonkas upīte** (arī **Černovkas strauts, Černovkas upīte, Červonka, Červonkas strauts**)  ir Ičas labā krasta pieteka Rēzeknes un Ludzas novados.

Izteka no Micānu purva. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Ičā augšpus Kubulovas. Upi šķērso valsts autoceļš A13 (Krievijas robeža (Grebņeva) — Rēzekne — Daugavpils — Lietuvas robeža (Medumi)) un dzelzceļa līnija Kārsava—Rēzekne I. Upes krastos atrodas Červonka, Voveri, Augstīkolni, Rejeņi, Seiļi, Pustapole, Masti.

## Atsauces
Mamma Mia! (filmu cikls)

thumb|250px
**"Mamma Mia!"** ir pilnmetrāžas filmu cikls, kuru izplatīta *[[Universal Pictures]]*.

## Filmas
* "Mamma Mia!"
* "Mamma Mia! Mēs atkal esam klāt"

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Vasilenko

**Vasilenko** (, no personvārda Vasils (*Василь*)) ir ukraiņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Boriss Vasilenko (*Борис Василенко*; 1935—2019) — Ukrainas inženieris, elektroniķis;
* Hanna Vasilenko  (*Ганна Василенко*; 1986) — ukraiņu cīkstone.
Dasas upīte

**Dasas upīte** (arī **Dasas strauts**, **Desas strauts**)  ir Ičas labā krasta pieteka Rēzeknes un Ludzas novados.

Izteka uz ziemeļiem no Bērzgales, pie Meirāniem. Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Ičā augšpus Jaundzemļiem. Upi šķērso valsts autoceļš A13 (Krievijas robeža (Grebņeva) — Rēzekne — Daugavpils — Lietuvas robeža (Medumi)) un dzelzceļa līnija Kārsava—Rēzekne I. Upes krastos atrodas Kaspari, Kaki, Mežmala.

## Atsauces
Enzo Frančeskoli

**Enzo Frančeskoli Urjarte** (, dzimis ) ir bijušais Urugvajas futbolists, spēlēja uzbrūkošā pussarga pozīcijā. Urugvajas futbola izlases sastāvā Frančeskoli ir spēlējis divos FIFA Pasaules kausos 1986. un 1990. gadā, kā arī trīs reizes uzvarējis *[[Copa América]]*. 2004. gadā Frančeskoli tika iekļāuts FIFA 100 sarakstā.

## Sasniegumi
**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1985–86, 1994, 1996, 1997
* Copa Libertadores: 1996

**Marseille**

* Francijas 1. divīzija: 1989–90

**Urugvaja**

* Copa América: 1983, 1987, 1995

**Individuālie apbalvojumi**

* Copa América turnīra labākais spēlētājs: 1983, 1995
* Dienvidamerikas gada labākais futbolists: 1984, 1995

## Ārējās saites
Eliass Figeroa

**Eliass Rikardo Figueroa Branders** (, dzimis ) ir bijušais Čīles futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Čīles futbola izlases sastāvā Figueroa ir spēlējis 1966., 1974. un 1982. gada FIFA Pasaules kausā. 2004. gadā Figueroa tika iekļauts FIFA 100 sarakstā.

## Sasniegumi
**Peñarol**

* Urugvajas pirmā divīzija: 1967, 1968

**Internacional**

* Brazīlijas A sērija: 1975, 1976

**Palestino**

* Čīles pirmā divīzija: 1978

## Ārējās saites
Hulio Sesars Romero

**Hulio Sesars Romero** (, dzimis ), zināms arī kā **Romerito** (*Romerito*), ir bijušais Paragvajas futbolists, spēlēja uzbrūkošā pussarga pozīcijā. 2004. gadā Romeritu tika iekļauts FIFA 100 sarakstā.

Paragvajas futbola izlases sastāvā Romerito ir spēlējis 1986. gada FIFA Pasaules kausā.

## Ārējās saites
Hons Mjonbo

**Hons Mjonbo** (, dzimis ) ir Dienvidkorejas futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlēja aizsarga pozīcijā. Dienvidkorejas futbola izlases sastāvā Mjonbo ir spēlējis četros FIFA Pasaules kausos. Mjonbo ir viens no diviem Āzijas spēlētājiem, kas 2004. gadā tika iekļauti FIFA 100 sarakstā.

## Ārējās saites
Anduļēni

**Anduļēni** ir ciems Madonas novada Ērgļu pagastā. Atrodas pagasta  centrālajā daļā .

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P4, Piparupītes upes krastā.

## Atsauces
Leidaceite

**Leidaceite** (arī **Līdaces strauts**, **Līdacīte**)  ir Rītupes labā krasta pieteka Rēzeknes novada Bērzgales pagastā.

Izteka no Leidaceiša ezera ziemeļiem. Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Rītupē iepretim Līču mājām. Upi šķērso valsts autoceļš V550 (Bērzgale – Sarkaņi – Greiškāni). Upes krastos atrodas Mediņmuiža, Uļinova.

## Atsauces
Vornaišu upīte

**Vornaišu upīte** (latgaliešu: **Vuornaišu upeite**)  ir Micānu ezera pieteka Rēzeknes novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Kozlovas. Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietece Micānu ezera dienvidrietumu krastā. Upi šķērso valsts autoceļš A13 (Krievijas robeža (Grebņeva) — Rēzekne — Daugavpils — Lietuvas robeža (Medumi)). Upes krastos atrodas Kozlova (Bērzgales pagastā), Kozlova (Lendžu pagastā), Vornaiši, Stapuļi.

## Atsauces
Moržovaja

**Polārā stacija «Moržovaja»** () ir slēgta Krievijas vissezonas hidrometeoroloģiskā polārstacija Arktikā. Izvietojusies Jamalas pussalas rietumu krastā pie Tiutejahas upes ietekas Karas jūrā. Administratīvi ietilpst Jamalas Ņencu autonomā apvidus Jamalas rajonā.

## Vēsture
Stacija izveidota 1990. gadu sākumā kā aizvietotāja 1987. gadā slēgtajai Harasavejas polārstacijai un darbojusies 4 gadus. Likvidēta finanšu trūkuma dēļ. Līdzās polārstacijai atrodas arheoloģijas piemineklis — Tiutejsaļes apmetne, kas apdzīvota 5.—7. un 12.—14. gadsimtā.

## Atsauces
VSAC "Zemgale" filiāle "Ķīši"

**VSAC "Zemgale" filiāle "Ķīši"** ir Valsts sociālās aprūpes centra (VSAC) "Zemgale" filiāle, kas atrodas Tukuma novada Jaunsātu pagastā. Tajā dzīvo personas ar garīga rakstura traucējumiem. Klientiem nodrošina sociālo aprūpi, ēdināšanu, sociālo rehabilitāciju un medicīnisko aprūpi. Sociālās aprūpes centram ir sava bibliotēka.

## Vēsture
Dibināta pēc Otrā pasaules kara, 1975. gadā pansionātam uzbūvēja jaunu korpusu. 2004. gadā iestādi pārdēvēja par Sociālās aprūpes centru "Ķīši".
2010. gadā to iekļāva Labklājības ministrijas pakļautībā esošajā Valsts sociālās aprūpes centrā „Zemgale”, kurā ietilpst arī sociālās aprūpes centrs (SAC) "Iecava", SAC "Īle" Lielbērzē, SAC "Jelgava" un SAC "Ziedkalne" Mūrmuižā.

## Atsauces
Bērzgales muiža

**Bērzgales muiža** () jeb **Biržgaļa muiža** (, latgaliski Bēržgaļs) bija Latgales muiža, kas atradās mūsdienu Rēzeknes novada Bērzgales pagasta Bērzgalē. Muižas kungu māja ir vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
Dokumentos Bērzgale minēta 1468. gadā kā Rēzeknes pils (*Rositten*) filiāle, kas dēvēta par Kirku. No 1546. līdz 1830. gadam muiža bija Manteifeļu dzimtas īpašums. 1832. gadā muižas pili nojauca, kad muiža laulību rezultātā pārgāja Antonija Veitko valdījumā, kurš nojauktās kungu mājas vietā 1878. gadā uzcēla muižas jauno ēku, kas saglabājusies līdz mūsdienām. Veitko dzimtai muiža piederēja līdz Latvijas agrārreformai.

No 1920. gadiem muižas pils ēkā darbojās Bērzgales vidusskola, līdz 1990. gadā to pārcēla uz skolas jauno ēku. Kopš 2013. gada, kad no tās izvācās Latgales Amatniecības meistaru skolas dienesta viesnīca, ēka oficiāli stāv tukša, taču 2022. gada jūlijā Mājas kafejnīcu dienu ietvaros pašvaldība un vietējie uzņēmumi pils ēkā organizēja mājas kafejnīcu. Muižas komplekss ir pieejams apskatei.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bērzgales muiža
Mišela Eikersa

**Mišela Anna Eikersa** (, dzimusi ) ir bijusī ASV futboliste, spēlē pussardzes pozīcijā. ASV sieviešu futbola izlases sastāvā spēlējusi trīs FIFA Pasaules kausos, divos no tiem, 1991. un 1999. gadā, izcīnot pirmo vietu. 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja pirmo vietu. 2002. gadā Eikersa tika atzīta par FIFA gadsimta labāko futbolisti. 2004. gadā Eikersa un Mija Hemma bija vienīgās sievietes, kas tika iekļautas FIFA 100 sarakstā.

## Ārējās saites
Franko Barēzi

**Franko Barēzi** (, dzimis ) ir bijušais Itālijas futbolists un futbola treneris. Spēlēja aizsarga pozīcijā. Visu savu karjeru Barēzi pavadīja *[[AC Milan]]* komandā, 15 gadus esot arī komandas kapteinis. Kopā ar Milānas komandu Barēzi ieguva sešus *[[Itālijas futbola čempionāta A sērija|Serie A]]* titulus, trīs UEFA Čempionu līgas titulus un divus UEFA Superkausus.

Itālijas futbola izlases sastāvā Barēzi ir spēlējis 1980. un 1988. gada Eiropas čempionātā, kā arī trīs FIFA Pasaules kausos, 1982. gadā izcīnot čempionu titulu.

Franko vecākais brālis Džuzepe Barēzi arī bija futbolists.

## Sasniegumi
**Milan**

* Itālijas Serie A: 1978–79, 1987–88, 1991–92, 1993–94, 1995–96
* Itālijas Serie B: 1980–81, 1982–83
* Supercoppa Italiana: 1988, 1992, 1993, 1994
* UEFA Čempionu līga: 1988–89, 1989–90, 1993–94
* Eiropas Superkauss: 1990, 1994
* Starpkontinentālais kauss: 1989, 1990

**Individuālie sasniegumi**

* *[[AC Milan]]* gadsimta labākais spēlētājs: 1999
* Itālijas Serie A gadsimta labākais spēlētājs: 2000
* FIFA 100

## Ārējās saites
Emilio Butragenjo

**Emilio Butragenjo** (; dzimis ) ir bijušais Spānijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā. Karjeras veiksmīgāko posmu Butragenjo aizvadīja Madrides "''Real''" komandā, kur izcīnīja sešus *[[La Liga]]* titulus.

Spānijas futbola izlases sastāvā Butragenjo ir spēlējis 1986. un 1990. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1984. un 1988. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Real Madrid**

* La Liga: 1985—86, 1986—87, 1987—88, 1988—89, 1989—90, 1994—95
* Copa del Rey: 1988—89, 1992—93
* Spānijas Superkauss: 1988, 1989, 1990, 1993
* UEFA kauss: 1984—85, 1985—86

## Ārējās saites
Džuzepe Bergomi

**Džuzepe Bergomi** (, dzimis ) ir bijušais Itālijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Visu savu karjeru Bergomi pavadīja *[[Itālijas futbola čempionāta A sērija|Serie A]]* komandā Milānas "''Internazionale''". Ilgus gadus arī bijis komandas kapteinis. 2004. gadā Bergomi tika iekļauts FIFA 100 sarakstā.

Itālijas futbola izlases sastāvā Bergomi ir spēlējis četros FIFA Pasaules kausos, kā arī 1988. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Internazionale**

* Serie A: 1988–89
* Coppa Italia: 1981–82
* UEFA kauss: 1990–91, 1993–94, 1997–98

**Itālija**

* FIFA Pasaules kauss: 1982

## Ārējās saites
Aktica

**Aktica** (arī **Lodzovku upe**, **Lozovka**, , )  ir Asūnīcas kreisā krasta pieteka Krāslavas novadā un Baltkrievijā.

Izteka pie Bērziņu pagasta Zjazuļovas ciema. Tek dienvidu virzienā. Lielākā pieteka - Lukšova. Vidustecē un lejtecē upe veido Latvijas - Baltkrievijas robežu. Ietece Asūnīcā lejpus Vorzovas. Upi šķērso valsts autoceļi V619 (Dagda – Pauļukalns), V621 (Asūne – L.Grizāni – Porečje). Upes krastos atrodas Grizāni.

## Atsauces
Džampjēro Boniperti

**Džampjēro Boniperti** (, dzimis , miris ) bija Itālijas futbolists, kas spēlēja uzbrucēja pozīcijā. No 1946. līdz 1961. gadam Boniperti pārstāvēja Turīnas "''Juventus''" komandu, iegūstot piecus Itālijas ''Serie A'' titulus un divus *[[Itālijas kauss futbolā|Coppa Italia]]* titulus. Pēc karjeras beigām Boniperti bija *Juventus* kluba prezidents. No 1994. gada līdz 1999. gadam Boniperti bija Eiropas Parlamenta deputāts.

Itālijas futbola izlases sastāvā Boniperti ir spēlējis 1950. un 1954. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Juventus**

* *[[Itālijas futbola čempionāta A sērija|Serie A]]*: 1949—50, 1951—52, 1957—58, 1959—60, 1960—61
* *[[Itālijas kauss futbolā|Coppa Italia]]*: 1958—59, 1959—60

## Ārējās saites
Marsels Desajī

**Marsels Desajī** (, dzimis ) ir bijušais Francijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā.

Savu karjeru Desajī sāka *[[Ligue 1]]* komandā *[[FC Nantes]]*. 1992. gadā pievienojās Marseļas "''Olympique''", kuras sastāvā izcīnīja UEFA Čempionu līgas titulu. Nākamajā sezonā Desajī kopā ar *[[AC Milan]]* izcīnīja savu otro Čempionu līgas titulu divu gadu laikā. Vēlāk Desajī spēlēja Anglijas Premjerlīgas komandā ''Chelsea'', kur bija arī komandas kapteinis. Savu karjeru noslēdza Katarā.

Francijas futbola izlases sastāvā Desajī uzvarēja 1998. gada FIFA Pasaules kausā un 2000. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Marseille**

* UEFA Čempionu līga: 1992—93

**Milan**

* Serie A: 1993—94, 1995—96
* UEFA Čempionu līga: 1993—94
* UEFA Superkauss: 1994

**Chelsea**

* FA kauss: 1999—00
* Anglijas superkauss: 2000
* UEFA Superkauss: 1998

**Al-Gharafa**

* Qatar Stars League: 2004—05

**Francija**

* FIFA Pasaules kauss: 1998
* Eiropas čempionāts futbolā: 2000
* FIFA Konfederāciju kauss: 2001, 2003

## Ārējās saites
Džačinto Faketi

**Džačinto Faketi** (, —) bija Itālijas futbolists, spēlēja kreisās malas aizsarga pozīcijā. Visu savu karjeru pavadīja Milānas "Internazionale" komandā. 2004. gadā Faketi tika iekļauts FIFA 100 sarakstā.

Itālijas futbola izlases sastāvā piedalījās trijos FIFA Pasaules kausos. Kopā ar Itāliju Faketi uzvarēja 1968. gada Eiropas čempionātā, kur viņš bija arī komandas kapteinis.

## Ārējās saites
Jans Kēlemanss

**Jans Kēlemanss** (, dzimis ) ir Beļģijas futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlēja uzbrūkošā pussarga pozīcijā. 2004. gadā Kēlemanss tika iekļauts FIFA 100 sarakstā.

Beļģijas futbola izlases sastāvā Kēlemanss ir spēlējis divos Eiropas čempionātos un trijos FIFA Pasaules kausos. Labākais sasniegums ir sasniegts fināls 1980. gada Eiropas čempionātā un ceturtā vieta 1986. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Club Brugge**

* Beļģijas Pirmā divīzija: 1979–80, 1987–88, 1989–90
* Beļģijas kauss: 1985–86, 1990–91

## Ārējās saites
Brians Laudrups

**Brians Laudrups** (, dzimis ) ir bijušais Dānijas futbolists, spēlēja uzbrucēja un pussarga pozīcijā. Pašlaik Laudrups strādā par futbola komentētāju. 2004. gadā Laudrups tika iekļauts FIFA 100 sarakstā.

Savas karjeras laikā Laudrups ir pārstāvējis dažādus Eiropas klubus. Savu karjeru sāka Dānijas Superlīgas komandā *[[Brøndby IF]]*, iegūstot arī divus Dānijas čempionu titulus. Vēlāk spēlējis Minhenes "''Bayern''", kā arī Itālijas ''Serie A'' komandas *[[ACF Fiorentina]]* un *[[AC Milan]]*. Ar Milānas komandu izcīnīja Itālijas čempionu titulu. Vēlāk Laudrups spēlēja Skotijas komandā Glāzgovas "''Rangers''", četrās sezonās iegūstot trīs reizes paliekot pirmajā vietā. Vēlāk spēlēja gan ''Chelsea'', gan ''København'', bet savu karjeru noslēdza Amsterdamas "''Ajax''".

Laudrups spēlēja nozīmīgu lomu, kad Dānijas futbola izlase uzvarēja 1992. gada Eiropas čempionātā.

2004. gadā Brians un viņa vecākais brālis Mikāls tika iekļauti FIFA 100 sarakstā.

## Sasniegumi
**Brøndby**

* Dānijas 1. divīzija: 1987, 1988

**Bayern Munich**

* DFL-Superkauss: 1990

**Milan**

* Serie A: 1993—94

**Rangers**

* Skotijas Premjerlīga: 1994—95, 1995—96, 1996—97
* Skotijas kauss: 1995—96

**Chelsea**

* UEFA Superkauss: 1998

**Dānija**

* Eiropas čempionāts futbolā: 1992
* FIFA Konfederāciju kauss: 1995

**Individuālie apbalvojumi**

* Dānijas gada labākais futbolists: 1989, 1992, 1995, 1997
* UEFA turnīra simboliskā izlase: 1992
* FIFA Pasaules kausa All-Star komanda: 1998

## Ārējās saites
Lukšova (upe)

**Lukšova** (arī **Dinkinišku upe**)  ir Akticas labā krasta pieteka Krāslavas novadā.

Izteka no Kriškinovas ezera Bērziņu pagastā. Tek dienvidaustrumu virzienā. Lielākā pieteka - Ūšupe. Ietek Akticā pie valsts robežas apmēram kilometru augšup Akticas ieteces Asūnīcā. Upi šķērso valsts autoceļi V619 (Dagda – Pauļukalns), V621 (Asūne – L.Grizāni – Porečje), V622 (Dinaborčiki – Lukšova – Pļesņeva). Upes krastos atrodas Madalāni, Ķepova, Lukšova.

## Atsauces
Malcenka

**Malcenka** (arī **Malceņa**, **Malciņa**, **Malciņas strauts**)  ir Sarjas labā krasta pieteka Krāslavas novadā.

Izteka no Malcānu ezera Bērziņu pagastā. Tek dienvidaustrumu virzienā. Lielākā pieteka - Oļšanīks. Ietek Sarjā pie valsts robežas lejpus Leimaņiem. Upi šķērso valsts autoceļš V618 (Ezernieki – Svariņi – Šķaune). Tās krastos atrodas Malcāni, Porečje.

## Atsauces
Žans Marī Pfafs

**Žans Marī Pfafs** (, dzimis ) ir bijušais Beļģijas futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā. Lielāko daļu karjeras Pfafs pavadīja Beļģijas komandā ''Beveren'' un Vācijas Bundeslīgas komandā Minhenes "''Bayern''". Beļģijas futbola izlases sastāvā Pfafs piedalījās 1982. un 1986. gada FIFA Pasaules kausā. 2004. gadā Pfafs tika iekļauts FIFA 100 sarakstā.

## Sasniegumi
**Beveren**

* Beļģijas 1. divīzija: 1978–79
* Beļģijas kauss: 1977–78

**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 1984–85, 1985–86, 1986–87
* Vācijas kauss: 1983–84, 1985–86

## Ārējās saites
Kims Kidoks

**Kims Kidoks** (; dzimis , miris ) bija Dienvidkorejas kinorežisors.

Kima režisētās filmas saņēma vairākas balvas pasaules lielākajos kinofestivālos — tostarp, Venēcijas kinofestivāla Zelta lauvas balvu par filmu *[[Pietà (filma)|Pietà]]* (2012), Venēcijas kinofestivāla Sudraba lauvas balvu par labāko režiju filmai *[[3-Iron]]* (2004), Berlīnes kinofestivāla Sudraba lāci par labāko režiju filmā *[[Samaritan Girl]]* (2004), un Kannu kinofestivāla *Un Certain Regard* balva par filmu *[[Arirang (filma)|Arirang]]* (2011).

Kims nomira naktī uz 2020. gada 11. decembri slimnīcā Rīgā no COVID-19 radītajām komplikācijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mariuss Trezors

**Mariuss Trezors** (, dzimis ) ir bijušais Francijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Visu savu karjeru Trezors pavadīja Francijas komandās. 2004. gadā Trezors tika iekļauts FIFA 100 sarakstā.

Francijas futbola izlases sastāvā Trezors ir spēlējis 1978. un 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegums
**Olympique de Marseille**

* Francijas kauss: 1975–76

**Bordeaux**

* Francijas 1. divīzija: 1983–84

**Individuālie apbalvojumi**

* Francijas gada labākais futbolists: 1972

## Ārējās saites
Renē van de Kerhofs

**Renē van de Kerhofs** (, dzimis ) ir bijušais Nīderlandes futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā. Vislabāk zināms par savu spēli *[[FC Twente]]* un *[[PSV Eindhoven]]* komandās. 2004. gadā van de Kerhofs tika iekļauts FIFA 100 sarakstā.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā, kopā ar savu dvīņu brāli Villiju, van de Kerhofs spēlēja 1974. un 1978. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**PSV Eindhoven**

* Eredivisie: 1974—75, 1975—76, 1977—78
* Nīderlandes kauss: 1973—74, 1975—76

## Ārējās saites
Čaušica

**Čaušica** (arī **Čauča**, **Čauša**, **Čaušanka**, **Čuča**, lejtecē arī **Toūša**, **Tovša**, , )  ir Sarjas labā krasta pieteka Krāslavas novadā un Baltkrievijā.

Izteka no Čausu ezera Svariņu pagastā. Tek dienvidaustrumu virzienā. Lielākā pieteka - Tovša. Lejtecē upe veido Latvijas - Baltkrievijas robežu. Ietece Sarjā vietā, kur Sarja pamet Latvijas teritoriju. Upi šķērso valsts autoceļi V620 (Asūne – Panova), V621 (Asūne – L.Grizāni – Porečje). Upes krastos atrodas Reiniki, Kacari, Loci, Neikšāni, Moroziki. Upes labajā krastā - Fridrihovas pilskalns.

## Atsauces
Quetzal-1

***Quetzal-1*** jeb ***Guatesat-1*** ir Gvatemalas pirmais Zemes mākslīgais pavadonis. To izstrādāja augstskolas *[[Universidad del Valle de Guatemala]]* komanda. Kosmiskais aparāts orbītā tika palaists  ar kravas kuģi *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* lidojumā *[[SpaceX CRS-20]]* uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). 28. aprīlī to no stacijas palaida brīvā lidojumā.

Pavadonis veidots *[[CubeSat]]* 1U standartā ar izmēriem 10 * 10 * 10 cm un masu aptuveni 1 kg.
Pavadonim ir vienkrāsaina kamera ar rotējošu mehānismu, kas notur un maina četrus optiskos filtrus. Pavadoņa stabilizācijai tiek izmantota pasīvā stāvokļa noteikšanas un kontroles sistēma. Elektroenerģiju nodrošina vienpadsmit saules bateriju elementi un divi litija jonu akumulatori.

Gvatemalas *CubeSat* pavadoņa projekts tika realizēts ar *KiboCUBE* programmas atbalstu. *KiboCUBE* ir Apvienoto Nāciju Ārējā kosmosa lietu biroja (*UNOOSA*) un Japānas Aerokosmiskās aģentūras *[[JAXA]]* sadarbības programma, kas piedāvā palaist *[[CubeSat]]* pavadoņus no SKS *[[Kibo (SKS)|Kibo]]* moduļa.

## Lidojuma gaita
*Quetzal-1* tika palaists  04:50:31 *UTC* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Full Thrust]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*. Tas atradās kravas kuģa *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* *[[SpaceX CRS-20]]* hermētiskajā kravas telpā. Kravas kuģis Starptautisko kosmosa staciju sasniedza 9. martā.

28. aprīlī 15:20 *UTC* *Quetzal-1* tika palaists brīvā lidojumā no *[[Kibo (SKS)|Kibo]]* moduļa.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Quetzal-1  Universidad del Valle de Guatemala
* Quetzal 1 (Guatesat 1) Gunter Dirk Krebs
* QUETZAL-1  AMSAT-UK Radio Amateur Satellites
* QUETZAL-1 N2YO (pavadoņu orbītas parametri)
Sjojaha

**Sjojaha** () ir ciems Krievijas ziemeļos, Jamalas Ņencu autonomā apvidus Jamalas rajonā, kur veido atsevišķu municipālo ciemu. Izvietojies Jamalas pussalas austrumu krastā Obas līča piekrastē pie Sjojahas upes ietekas līcī. Iedzīvotāji lielākoties (83 %) ņenci.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta veidojusies 1920. gados. 1927. gadā pie Sjojahas upes ietekas nodibināja iezemiešu padomi, ko 1933. gadā pārveidoja par Neito ciema padomi ar centru Sjojahas apmetnē. 1929. gadā Sjojahā nodibināja pastāvīgu faktoriju. 1935. gadā apmetnē atvērta sākumskola 40 bērniem (mūsdienās — internātvidusskola). 1936. gadā ciemā ierīkoja Sejahas polārstaciju. 1960. gadu sākumā pēc vairāku kolhozu apvienošanas Sjojaha kļuva par sovhoza centrālo ciematu. 1969. gadā atvērta bibliotēka un klubs, 1970. gadā — slimnīca. Kopš 1968. gada ciemā bāzējas Aizpolārās ģeoloģiskās izpētes ekspedīcija. Sjojahā bāzējas sanitārās aviācijas teritoriālā nodaļa, ir bērnudārzs, pirts, kultūras centrs, energostacija, viesnīca, kā arī briežu gaļas pārstrādes uzņēmums.

## Atsauces
Melnais grāvis (Moļneicas pieteka)

**Melnais grāvis** ()  ir Moļneicas labā krasta pieteka Krāslavas novadā.

Tek dienvidaustrumu virzienā pa dziļu gravu. Ietek Moļneicā pie valsts robežas. Upi šķērso valsts autoceļš V618 (Ezernieki – Svariņi – Šķaune).

## Atsauces
Tovša (Čaušicas pieteka)

**Tovša** (arī **Touša**, , )  ir Čaušicas labā krasta pieteka Krāslavas novadā un Baltkrievijā.

Izteka no Lisičanskaje ezera Baltkrievijas teritorijā. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Lejtecē veido Latvijas - Baltkrievijas valsts robežu. Ietek Čaušicā pie valsts robežas augšpus Pihteļovas.

## Atsauces
Andžānu pilskalns

**Andžānu pilskalns** ir pilskalns, kas atrodas Krāslavas novada Bērziņu pagastā, starp Andžāniem un Keiļevu.

Pilskalnu 1925. gadā aprakstījis Ernests Brastiņš. Pilskalns aptuveni 2 metrus augstāks par apkārtni. Pilskalna plakums 45 metrus garš un 25—35 metrus plats. Kultūrslānis diezgan neievērojams.

## Foto galerija

Attēls:Andžānu pilskalns 01.jpg|alt=
Attēls:Andžānu pilskalns 02.jpg|alt=
Attēls:Andžānu pilskalns 03.jpg|alt=
Attēls:Andžānu pilskalns 04.jpg|alt=
Attēls:Andzanu pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Andžānu pilskalna 3D modelis
Attēls:Andzanu pilskalns.jpg|alt=|Andžānu pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites
* Andžānu pilskalns portālā latvijas-pilskalni.lv
Fridrihovas pilskalns

**Fridrihovas pilskalns** ir pilskalns, kas atrodas Krāslavas novada Bērziņu pagastā, Čaušicas upes labajā krastā. Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis.

Pirmās ziņas par pilskalnu publicētas 1903. gadā. 1926. gadā to apsekoja un uzmērīja Boļeslavs Brežgo, bet 1941. gadā to plašāk aprakstīja Arvīds Gusars. Pašlaik upe vietām atkāpusies no pilskalna, šajās vietās izveidojušās mitras palienes. Kādreiz upe varētu būt tecējusi gar pašu pilskalna pakāji.

Pilskalns ierīkots austrumu-rietumu virzienā. Plakums ir apmēram 45 metrus garš un 20 metrus plats. Dienvidu, austrumu un ziemeļu malas pilskalnam ir stāvas, 8—9 metrus augstas, bet no rietumiem to atdala lēzena ieleja, kas savulaik arta. Pilskalna plakumā atrodas izteikti melns kultūrslānis, kurā atrastas bezripas švīkāto trauku lauskas. Kalns daļēji apaudzis kokiem.

Fridrihovas pilskalnu var datēt ar 1. gadu tūkstoti p.m.ē. līdz mūsu ēras pirmajiem gadsimtiem.

## Foto galerija

Attēls:Fridrihovas pilskalns.jpg|alt=
Attēls:Fridrihovas pilskalna plakums.jpg|alt=
Attēls:Fridrihovas pilskalnā.jpg|alt=
Attēls:Skats no Fridrihovas pilskalna.jpg|alt=
Attēls:Skats no Fridrihovas pilskalna 02.jpg|alt=
Attēls:Fridrihovas pilskalns4.jpg|alt=|Fridrihovas pilskalna 3D modelis
Attēls:Fridrihovas pilskalns5.jpg|alt=|Fridrihovas pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites
* Fridrihovas pilskalns portālā latvijas-pilskalni.lv
Lielais Vella akmens

**Lielais Vella akmens** (arī **Brūklāju akmens**, **Ķīļu akmens**, **Ploskines akmens**, **Ploskīnes Lielais Vella akmens**) ir dižakmens, kas atrodas Balvu novada Bērzkalnes pagasta dienvidos, dumbrainā egļu mežā, Kārnītes upes labajā krastā. Tas ir pelēcīgi sārts ragmāņa granīts.

Vietējiem iedzīvotājiem akmens pazīstams jau sen, tomēr oficiāli tas apzināts un izmērīts tikai 1996. gada decembrī. Akmenī iekalts gadskaitlis, kas izdzisis. Velna vārds akmenim varētu nozīmēt, ka tā ir sena kulta vieta. Par šo akmeni pierakstītas teikas.

## Ārējās saites
* Lielais Vella akmens

## Atsauces
Stompaku purvi

**Stompaku purvi** ir 1977. gadā dibināts dabas liegums Balvu novadā, uz dienvidiem no Stompaku ciema. Natura 2000 teritorija. Starptautiskā putniem nozīmīgā vieta.

Dabas lieguma teritorijā ietilpst trīs purvi - Klēģera purvs, Lielais purvs un Stompaku purvs. Tā ir nozīmīga teritorija augsto purvu aizsardzībai - austrumu tipa augstie purvi ar ārkausa kasandru. Purvus ietver purvains priežu mežs, kā arī lapukoku un jauktu koku meži. Dabas lieguma teritorijā dzīvo melnie stārķi, ķīķi, klinšu ērgļi, rubeņi, medņi, mežirbes, purva piekūni un citi saudzējami putni.

## Stompaku kauja

Latvijas Nacionālo partizānu apvienības karotāji Pētera Supes vadībā 1945. gada janvārī uz vairākām Stompaku purva saliņām izveidoja vienu no lielākajām nacionālo partizānu nometnēm Baltijā. 1945. gada 2. martā notika Stompaku kauja – vērienīgākā kauja nacionālās bruņotās pretošanās kustības vēsturē, kurā PSRS Iekšlietu Tautas komisariāta karaspēks centās aplenkt nometni, taču partizāniem nākamajā rītā izdevās no aplenkuma izlauzties.

## Piemiņa
Uz nometnes vietu ved taka marķēta koka taka, nometnes vietā uzstādīts piemiņas akmens un krusts. Piemiņas akmens 28 kritušajiem nacionālajiem partizāniem uzstādīts arī Balvu—Viļakas šosejas malā pie Stompaku ciema.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dabas aizsardzības pārvalde
* Stompaku purvi, BirdLife International
Dobupe

**Dobupe** (arī **Dūbupe**) ir Kārnītes labā krasta pieteka Balvu novada Bērzkalnes pagastā.

Izteka no Lielā purva. Augštecē tek pa dabas lieguma Stompaku purvi teritoriju. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Kārnītē pie Kārnītes ciema. Upi šķērso valsts autoceļš P46 (Dubļeva — Cērpene). Tās krastos atrodas Brūklāji.

## Atsauces
Oļšanīks

**Oļšanīks**  ir Malcenkas kreisā krasta pieteka Krāslavas novada Šķaunes pagastā. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Malcenkā pie Malcāniem. 

## Atsauces
Moļneica

**Moļneica** (arī **Molnīca**, **Muoļneica**, )  ir Sarjas kreisā krasta pieteka Krāslavas novadā un Baltkrievijā.

Izteka no Zeiļovas ezera Šķaunes pagastā. Tek dienvidu virzienā. Lielākās pietekas - Grova, Melnais grāvis. Lejtecē veido Latvijas - Baltkrievijas robežu. Ietek Sarjā pie Ceplišiem. Upi šķērso valsts autoceļi P52 (Zilupe — Šķaune — Ezernieki) un V618 (Ezernieki – Svariņi – Šķaune). Tās krastos atrodas Zamšoviki.

## Atsauces
Dūgupe

**Dūgupe**  ir Bolupes labā krasta pieteka Balvu novadā pie Egļukalna.

Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Bolupē augšpus Bolupes ietekas Pērkonu ezerā. Upi šķērso valsts autoceļš V490 (Balvi – Kuprava). 

## Atsauces
Trauksme mežā 2

**"Trauksme mežā 2"** () ir 2008. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir Metjū O'Kalahans un Tods Vaildermens. Galvenās lomas ierunājuši Džoels Makheils, Maiks Eps, Kodijs Kemerons, Džeina Krakovski, Billijs Konolijs, Krispins Glovers. Filmas pirmizrāde notika  Dienvidāfrikā, un  ASV. Filma ir otrā daļa "Trauksme mežā" filmu ciklā.

## Ārējās saites
Trauksme mežā (filmu cikls)

thumb|250px
**"Trauksme mežā"** () ir pilnmetrāžas animācijas filmu cikls. Animācijas filmu ideja pieder *[[Sony Pictures Animation]]* studijai, bet izplatītājs ir *[[Columbia Pictures]]*.

## Filmas
* "Trauksme mežā"
* "Trauksme mežā 2"
* "Trauksme mežā 3"
* "Trauksme mežā 4"

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Noķert vilni 2

**"Noķert vilni 2"** () ir 2017. gada ASV animācijas filma, kuras režisors ir Henrijs Ju. Galvenās lomas ierunājuši Džons Sina, Džeremijs Šeida, Melisa Šturma, Džons Hiders, Dīdrihs Bāders, Sareija Bevisa, *[[The Undertaker]]*, Vinss Makmens, Maikls Kols un *[[Triple H]]*. Filmas pirmizrāde ASV notika . Šis ir 2007. gada filmas "Noķert vilni" sīkvels.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adobe Illustrator

***Adobe Illustrator*** ir profesionāla vektorgrafikas, dizaina un zīmēšanas programma. Tā ir viena no *[[Adobe Inc]]* izstrādātajām programmatūrām. Šo programmu lieto dažādu nozaru pārstāvji, lai veidotu logo, ikonas, burtveidolus, ilustrācijas un citas vizualizācijas.

Sākotnēji programmatūra *Illustrator CC* tika izveidota *[[Apple Macintosh]]* lietotājiem 1985. gadā. Šobrīd jaunākā versija *Illustrator CC 2021* tika izlaista 2020. gada 20. oktobrī, un tas ir 25. programmatūras atjauninājums.

## Rīki
*Adobe Illustrator* rīkjoslas ir izvietotas apkārt galvenajam strādāšanas laukumam — *[[Artboard]]*. Ekrāna kreisajā pusē ir izvietota rīkujosla — *[[Toolbar]]*. Ekrāna labajā pusē ir izvietots panelis papildus funkcijām — *Collapsed Panels*. Ekrāna augšpusē ir izvietotas sadaļas — *Application Bar, Menu Bar, Control Panel* un *Workspace Switcher*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krasnogorodska

**Krasnogorodska** () ir pilsētciemats Pleskavas apgabalā Krievijā, Krasnogorodskas rajona centrs 20 km uz austrumiem no Krievijas—Latvijas robežas. Tas atrodas Zilupes upes krastā, 110 km uz dienvidiem no Pleskavas.

## Vēsture
Kad Livonijas ordenis 1399. gadā uzcēla Ludzas pili, Pleskavas kņaziste 1463. gadā uzcēla "Skaisto cietoksni" (*Красный Городец*) jeb **Krasnijgorodoku**, kuru nocietināja Livonijas—Maskavijas kara laikā 1481. gadā. 1501. gadā Livonijas mestrs Valters fon Pletenbergs pēc uzvaras Sericas kaujā ieņēma **Krasnovas** cietoksni, bet pēc Pleskavas aneksijas 1510. gadā cietoksni pakļāva Maskavija. Livonijas kara laikā to ieņēma Stefana Batorija karaspēks, bet pēc Jamas Zapoļskas miera līguma cietoksni atdeva Krievijas caristei. No 1634. līdz 1667. gadam Krasnijgorodoka atkal bija Polijas-Lietuvas kopvalsts pakļautībā.

Pēc Lielā Ziemeļu kara Krasnijas cietoksnis zaudēja savu nozīmi. Līdz 19. gadsimta beigām miestā dzīvoja Krāsnas igauņi (). 19. un 20. gadsimta mijā ekspedīciju pie Krāsnas igauņiem veica pētnieks Oskars Kallass (*Oskar Kallas*), kas uzrakstīja grāmatu *Kraasna maarahvas*.

Otrā pasaules kara laikā no 1941. gada 6. jūlija līdz 1944. gada 21. jūlijam Krasnogorodska atradās Vācijas okupācijā, tās apkaimē cīnījās latviešu leģiona 15. divīzija. 


Городище Красногородск 02.jpg|Krasnijas pilskalns
Карта к статье «Красной». Военная энциклопедия Сытина (Санкт-Петербург, 1911-1915).jpg|Krasnijas pilskalna karte (no 20. gadsimta sākuma enciklopēdijas)


## Ārējās saites

*
Berzīnes pilskalns

**Berzīnes pilskalns** ir pilskalns, kas atrodas Balvu novada Bērzpils pagasta centrālajā daļā, uz dienvidiem no pagasta centra Bērzpils, Paukles upes labajā krastā. Valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis.

Pilskalnu 1916. gadā aprakstījis un uzmērījis Ernests Brastiņš, tomēr to pieminējis jau Augusts Bīlenšteins un Pāvels Rikovs. Tas ir 15 metrus augsts ar 75 x 25 metru plakumu. Abos galos tas norobežots ar 3 metrus augstiem uzbedumiem.

Pierakstīti nostāsti par kalnu, ka tur bijusi baznīca, cietoksnis, glabājas nauda. Pilskalnā ierīkoti Bēržu kapi. Bēržu kapu kapliča ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Foto galerija

Attēls:Berzines pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Berzīnes pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites
* Berzīnes pilskalns portālā latvijas-pilskalni.lv
Meža ugunsgrēks

[thumbnail|upright=1.2|Meža ugunsgrēks 2013. gadā [Josemitu nacionālais parks|Josemitu nacionālajā parkā]]
**Meža ugunsgrēks** ir nekontrolēts un nevēlams ugunsgrēks mežā. Meža ugunsgrēkus var izraisīt gan dabas parādības kā zibens, kūdras pašaizdegšanās, gan cilvēka darbība kā neuzmanīga rīkošanās ar uguni, tīša aizdedzināšana. Ik gadu uz Zemes izdeg no 10 līdz 15 miljoniem hektāru meža. Ir vairāki meža ugunsgrēku veidi, tas ir, situācijas, kad deg viss mežs, kad deg tikai meža zemsega un pamežs (tiek saukta arī par skrejuguni), kā arī zemdega, kad deg tikai zem zemes esošā daļa (raksturīga purvainām vietām, ar kūdru).

## Atsauces

## Ārējās saites
Trauksme mežā 3

**"Trauksme mežā 3"** () ir 2010. gada ASV animācijas filma, kuras režisors ir Kodijs Kemerons. Galvenās lomas ierunājuši Metjū Dž. Mans, Medija Teilore, Melisa Stērma, Kārlijs Skots Kolinss, Siera Bravo, Harisons Fāns un Dana Snaiders. Filmas pirmizrāde notika  Krievijā, un  ASV. Šī ir "Trauksme mežā" filmu cikla trešā daļa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trauksme mežā 4

**"Trauksme mežā 4"** () ir 2015. gada ASV animācijas filma, kuras režisors ir Deivids Feiss. Galvenās lomas ierunājuši Donijs Lūkass, Vills Taunsends, Melisa Stērma, Trevors Devals, Gērijs Čalks un Ketlīna Barra. Filmas pirmizrāde notika  Turcijā, un  ASV. Šī ir "Trauksme mežā" filmu cikla ceturtā daļa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kolnupe

**Kolnupe** (arī **Kalnupe**) ir Ičas kreisā krasta pieteka Balvu novada Bērzpils pagasta rietumos, Vērdes salā uz ziemeļiem no Lubāna. Savieno Aivieksti ar Iču, veidojot vairākus meandrus.

## Atsauces
CBERS-4A

***CBERS-4A*** jeb ***Ziyuan 1-04A*** ir Ķīnas un Brazīlijas kopējās Zemes tālizpētes programmas *[[CBERS]]* pavadonis. Tas tika ievadīts solārsinhronā orbītā 2019. gada decembrī.

Kosmisko aparātu izgatavoja Ķīnas Kosmosa tehnoloģiju akadēmija sadarbībā ar Brazīliju.
Līgums par *CBERS-4A* tika noslēgts 2015. gadā.

Tas ir līdzīgs *[[CBERS-3]]* un *[[CBERS-4]]* pavadoņiem, bet ar uzlabotiem Ķīnas instrumentiem.

Kosmiskajā aparātā bija uzstādīti četri instrumenti:
* *MUX*, multispektrālā kamera ar (Brazīlija)
* *WPM*, plaša diapazona daudzspektrāla un panhromatiska (Ķīna)
* *SEM*, kosmosa vides monitors (Ķīna)
* *WFI*, plaša lauka kamera (Brazīlija)

## Lidojuma gaita
*CBERS-4A* tika palaists  03:22 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 4B]]* no Taijuaņas pavadoņu palaišanas centra Ķīnas vidienē. Kopā ar to tika palaisti pavadoņi *[[ETRSS-1]]* (Etiopijas pirmais pavadonis), *[[FloripaSat 1]]*, *[[Tianqin 1]]* (*CAS 6*), *[[Yuheng]]*, *[[Shuntian]]*, *[[Tianyan 01]]*, *[[Tianyan 02]]*, *[[Weilai 1R]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* CBERS 04A  INPE
* CBERS-4A (China-Brazil Earth Resources Satellite-4A) ESA
* CBERS 3, 4, 4A / ZY-1 03, 04, 04A Gunter Dirk Kreb
Malnais grāvis (Ičas pieteka)

**Malnais grāvis** ir Ičas kreisā krasta pieteka Rēzeknes novada Gaigalavas pagasta ziemeļos.

Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Ičā augšpus valsts autoceļa P36 (Rēzekne — Gulbene) tiltam.

## Atsauces
Paukle

**Paukle** (arī **Paukļa**, **Paukše**, **Poukle**, **Poukule**, augštecē - **Pauklīte**) ir Ičas labā krasta pieteka Balvu novadā.

Izteka pie Lazdukalna pagasta Drudžiem. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Ičā pie Bonifacovas. Upi šķērso valsts autoceļi V489 (Tilža – Bērzpils) un P36 (Rēzekne — Gulbene). Tās krastos atrodas Dundenieki, Patmaļnīki, Beļauski, Gribkova, Mūramuiža. Upes labajā krastā - Berzīnes pilskalns.

## Atsauces
Dziļaune

**Dziļaune** (arī **Dzilaune**, **Dziļauksts**, **Dziļaute**) ir Ičas labā krasta pieteka Balvu novadā.

Izteka uz austrumiem no Liepariem. Tek dienvidrietumu virzienā. Sasniedzot Bierzpiļs pūru, tek gar tā austrumu robežu. Ietek Ičā iepretim Ičas apmetnei, Lubāna mitrāju kompleksa teritorijā. Upi šķērso valsts autoceļš P36 (Rēzekne — Gulbene). Upes krastos atrodas Mastarīga, Pāliņi, Augstari. Lejtecē atrodas Dziļaunes senā gultne - Vecā Dziļaune.

## Atsauces
Kali Linux

***Kali Linux*** ir uz *[[Debian]]* bāzes radīta ''Linux'' distribūcija, kas paredzēta darbam ar datortīkliem — to izpēti un drošības pārbaudi. To uztur un sponsorē kompānija *Offensive Security*. *Kali Linux* distribūcijā ietilpst vairāk kā 600 dažādu rīku tīkla drošības pārbaudēm. Dažas no tām ir: *Armitage* (kiberuzbrukuma rīks ar grafisko vidi), *Nmap* (tīkla un portu skeneris), *Wireshark* (tīkla pakešu analizētājs), *John the Ripper* (paroļu uzlaušana), *Aircrack-ng* (rīku apkopojums bezvadu tīklu izturības un drošības pārbaudēm), *Burp suite* un *OWASP ZAP* tīmekļa aplikāciju drošības skeneri.

*Kali Linux* izstrādāja Mati Aharoni un Devons Kīrns no kompānijas *Offensive Security*, pārrakstot abu iepriekš izveidoto *Linux* distribūciju *[[BackTrack]]*, kas arī bija paredzēta IT sistēmu testēšanai un bija bāzēta uz *[[Knoppix]].*

*Kali Linux* popularitāte pieauga tad, kad šī distribūcija parādījās vairākās televīzijas seriāla *[[Mr. Robot]]* sērijās. Konkrēti seriālā tika atspoguļoti tādi rīki kā *Bluesniff*, *[[Bluetooth]]* skeneris (*btscanner*), *John the Ripper*, *Metasploit* platforma, *Nmap*, *Shellshock* un *Wget*.

Sākot ar versiju 2019.4, ko izlaida 2019. gada novembrī, standartā grafiskās saskarnes risinājumam ir izvēlēts *[[Xfce]]* nomainot iepriekš izmantoto *[[GNOME]]*, taču *GNOME* vēl ir pieejams.
Vecā Iča

**Vecā Iča**  ir Keibas kreisā krasta pieteka Rēzeknes un Balvu novados. Tā ir Ičas vecā gultne, pirms tā tika iztaisnota pa pašreizējo upes gultni.

Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Keibā iepretim Sprodzeniekiem. 

## Atsauces
Vejupeite

**Vejupeite** ir Ičas kreisā krasta pieteka Rēzeknes un Balvu novados.

Izteka no Guļbeiša ezera Salas purva ziemeļos. Augštecē tek uz rietumiem, vēlāk pagriežas uz ziemeļiem. Ietek Ičā pie Vēju ezera.

## Atsauces
Skujatne

**Skujatne** (arī **Skujaine**) ir Keibas labā krasta pieteka Balvu novada Bērzpils pagastā.

Izteka pie Kononiem. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Keibā augšpus Sprodzeniekiem. Upi šķērso valsts autoceļi V489 (Tilža – Bērzpils) un V493 (Ruskulova – Bērzpils). Tās krastos atrodas Apšenieki, Lāčaunieki, Pelerijas, Javenieki.

## Atsauces
Vecā Dziļaune

**Vecā Dziļaune**  ir Ičas labā krasta pieteka Balvu novada Bērzpils pagastā. Tā ir Dziļaunes vecā gultne pirms pie Domopoles tā tika novadīta pa pašreizējo upes gultni.

Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Ičā pie Bonifacovas. Tās krastos atrodas Domopole, Bērzie. 

## Atsauces
Vērde

**Vērde**  ir Ičas kreisā krasta pieteka Balvu un Madonas novados. 

Tek starp Baltajiem klāniem un Bierzpiļs pūru ziemeļaustrumu virzienā, veidojot meandrus. Ietek Ičā netālu no tās ietekas Aiviekstē. Faktiski Vērde ir Aiviekstes vecā gultne līdz Vērdes kanāla (tagad daļa no Aiviekstes) izbūvei, kas iztaisnoja Aiviekstes tecējumu.

## Atsauces
ETRSS-1

***ETRSS-1*** ir Etiopijas pirmais Zemes mākslīgais pavadonis. Zemes tālizpētes pavadonis solārsinhronā orbītā tika palaists 2019. gada 20. decembrī.

Kosmisko aparātu Etiopijas Kosmiskās zinātnes un tehnoloģiju institūtam izgatavoja Ķīnas Kosmosa tehnoloģiju akadēmija. Projekts, ieskaitot zemes stacijas aprīkojumu, izmaksāja 8 miljonus ASV dolāru, ko sedza Etiopijas un Ķīnas valdība. Ķīna finansēja Etiopijas inženieru apmācību un mikropavadoņa izmaksas, savukārt Etiopijas valdība finansēja zemes stacijas iekārtu būvniecību.

65 kg masas pavadonim ir multispektrālā kamera. 

## Lidojuma gaita
*ETRSS-1* tika palaists  03:22 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 4B]]* no Taijuaņas pavadoņu palaišanas centra Ķīnas vidienē. Tas bija sekundārā krava Zemes tālizpētes pavadonim *[[CBERS-4A]]*. Kopā ar to tika palaisti arī pavadoņi *[[FloripaSat 1]]*, *[[Tianqin 1]]* (*CAS 6*), *[[Yuheng]]*, *[[Shuntian]]*, *[[Tianyan 01]]*, *[[Tianyan 02]]*, *[[Weilai 1R]]*.

Pirmais attēls tika iegūts 2020. gada 6. janvārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ethiopian Space Science and Technology Institute 
* Ethiopian Remote Sensing Satellite (ETRSS-1): Mission information and overview Ethiopian Space Science and Technology Institute (ESSTI) collaboration
* ETRSS 1 Gunter Dirk Kreb
Klerki

**"Klerki"** () ir 1994. gada ASV neatkarīgā melnbaltā kinokomēdija, kuras režisors, scenārists, viens no producentiem un aktieriem ir Kevins Smits, kuram šī ir kinorežijas debija. Citas lomas atveido Braiens O'Helorans, Džefs Andersons, Merilina Gilioti, Džeisons Mjūzs un Laisa Spūnauera. Filmas pirmizrāde notika 1994. gada 10. oktobrī.

Filmas stāsts ir par veikala darbinieku Danti Hiksu, kuram jāstrādā savā brīvdienā. "Klerki" kļuva par pirmo filmu Kevina Smita izveidotajā *View Askewniverse* visumā. Šajā filmā pirmoreiz parādīti tādi tēli kā Džejs un Klusais Bobs, kuri vēlāk parādījās filmās "Lielveikala dīkdieņi" (1995), "Valdzinot Emiju" (1997), "Dogma" (1999), "Džejs un Klusais Bobs" (2001), "Klerki 2" (2006), *[[Jay and Silent Bob Reboot]]* (2019) un "Klerki 3" (2022).

Filma pie 27 tūkstošu dolāru budžeta nopelnīja 3 miljonus dolāru, uzsākot Smita karjeru. Filmēšana notika veikalā, kurā strādāja Smits. 2019. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Ilgvars Pauls

**Ilgvars Pauls** (1957) ir latviešu alpīnists. Pirmais latvietis, kurš uzkāpis visu kontinentu augstākajās vietās (7 virsotņu programmā).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1957. gada 24. septembrī Jelgavā, kopš 13 gadu vecuma dzīvoja Cēsīs. Mācījās Priekuļu lauksaimniecības tehnikuma automehāniķu nodaļā. Studēja celtniecību Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā. 1978. un 1979. gadā piedalījās studentu ekspedīcijās Hibīnos un Rietumkaukāzā.

Strādāja par būvdarbu vadīju apvienībā "Agroķīmija", 1988. gadā uzkāpa Ļeņina smailē.
Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas strādāja SIA "Cēsu būvnieks". No 1993. gada piedalījās Himalaju ekspedīcijās,  viņš kopā ar Teodoru Ķirsi un Imantu Zaulu uzkāpa 8167 metrus augstajā Dhaulāgiri virsotnē, kā arī Čooju (8201 m), Everestā (8848 m), Lodzē (8516 m), Šišabanmā (8012 m), Gašerbrumā (8035 m).

Strādāja grāmatu izdevniecībā "AGB" par redaktoru. Sadarbībā ar Kalnu fondu vadījis ceļojumus uz Nepālu, Vidusāfriku, Islandi, Venecuēlu.

## Augstāko virsotņu programma
Secība, kādā I. Pauls ar Kalnu fonda atbalstu uzkāpa visu kontinentu/pasaules daļu augstākajās virsotnēs:
* 1995. gada 20. janvārī: Akonkagva (6962 m, Dienvidamerika);
* 1996. gada 29. maijā: Makkinlija kalns (6194 m, Ziemeļamerika);
* 1997. gada 27. maijā: Everests (8848 m, Āzija);
* 1997. gada 28. jūlijā: Elbruss (5642 m, Eiropa);
* 1998. gada 6. decembrI: Kilimandžāro (5895 m, Āfrika);
* 1999. gada 14. jūlijā: Džaja/Karstensa kalns (4884 m, Okeānija);
* 1999. gada 6. decembrī: Vinsons (4897 m, Antarktīda);
* 1999. gada 18. decembrī: Koscjuško kalns (2228 m, Austrālija).

## Atsauces