open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fauna

[frame|right|Vienkārša [salas faunas shēma - visas tās dzīvnieku sugas uzsvērtas kastē.]]
**Fauna** ir dzīvnieku valsts, kādā konkrētā reģionā vai laikā. Atbilstošais termins augiem ir ***[[flora]]***. 
Zoologi un paleontologi terminu *fauna* izmanto, kad specifiskā laikā vai vietā atrod tai atbilstošas dzīvnieku sugas, piemēram, "Sonoras tuksneša fauna".
Paleontologi dažbrīd piemin faunas stāvu dabisko secību, ko nosaka pēc klinšu stāviem, viens faunas stāvs sastāv no līdzīgām klinšu fosilijām.

## Vārda izcelsme un pielietojums
Vārds cēlies no vārdiem - *Fauna* (romiešu bagātības un zemes dieviete), *Faunus* (romiešu dievs) un *Fauns* (meža gariņi). Visiem trim vārdiem ir kopēja izcelsme ar Grieķu dieva *Pana* vārdu un tāpēc *panis* ir Grieķu pretvērtība faunai.
Fauna var būt arī grāmatas nosaukums, kurā dzīvnieki ir sakārtoti pa nodaļām pēc to faunas. Šis termins pirmoreiz tika izmantots Linneja darba virsrakstā "Faunas iznīcība" 1747.gadā.

## Faunas apakšiedalījumi
[thumb|right|''[Arheopterikss*, visagrāk zināmais [[putns]].]]
=== Iekšējā fauna ===
*Iekšējā fauna* ir [[ūdensdzīvnieki]], kuri mīt ūdeņu apakšējā slānī, nekā virs tā. [[Baktērijas]] un [[mikroaļģes]] var dzīvot arī pamata nogulšņu spraugās. Vidēji, iekšējās faunas dzīvnieki kļūst pakāpeniski retāki līdz ar pieaugošo ūdens dziļumu un attālumu no krasta, turpretī baktērijas rodas pārpārēm, stāvošajā [[jūra]]s ūdenī radot attiecību viens miljards [[šūna|šūnu]] uz [[milimetrs|milimetru]].(Iekšējā fauna ir arī [[bentoss]], kas mīt zemūdens dubļos.)

=== Makrofauna ===
*Makrofaunā* ietilpst vismaz vienu milimetru gari organismi, kas dzīvo bentosā (jūras dibena flora un fauna) vai augsnē.

=== Megafauna ===
*Megafaunā* ietilpst lielie dzīvnieki, kas dzīvo jebkurā specifiskā reģionā vai laikā. Piemēram, [[Austrālijas megafauna]].

=== Meiofauna ===
*Meiofaunā* ietilpst mazie dziļūdens [[bezmugurkaulnieki]], kuri dzīvo gan [[sālsūdens|sālsūdenī]], gan [[saldūdens|saldūdenī]], gan svaiga ūdens apkārtnē. Termins Meiofauna definē organismu grupu pēc to izmēriem (lielāki kā mikrofaunā, bet mazāki kā makrofaunā) labāk kā taksonomiskajā grupēšanā. Praktiski tie ir organismi, kuri var izlīst cauri 1 mm lielai cilpai, bet tiks noķerti ar 45 μm lielu cilpu, bet precīzie izmēri variē no pētnieka uz pētnieku. Tas, vai organisms izies cauri 1 mm lielai cilpai ir arī atkarīgs no tā vai tas ir dzīvs vai miris šķirošanas brīdī. 

=== Mezofauna ===
*Mezofaunā* ietilpst makroskopisku [[augsne|augšņu]] bezmugurkaulnieki (0.2 – 10 mm), piemēram, [[posmkāji]], [[slieka]]s un [[nematodes]].

=== Mikrofauna ===
*Mikrofaunā* ietilpst mikroskopiski un ļoti mazi dzīvnieki (<0.2 mm) kā, piemēram, protozoji jeb vienšūņi.

=== Citi ===
Citi termini iekļauj sevī *putnu faunu* un *zivju faunu*.

== Faunas traktāti ==
=== Klasiskās faunas ===
* [[Kārlis Linnejs]]. *Faunas iznīcība''. 1746.

## Skatīt arī
* Dzīvnieki
* Bioloģija
* Ekoloģija
* Ekosistēma
* Augsne
* Daba
Šiva

**Šiva** ( — 'žēlīgais') ir viena no svarīgākajām hinduisma dievībām, kas iznīcina un pārvērš visu esošo jaunās formās. Veido trimūrti (trīsvienību) ar diviem citiem dieviem — Brahmu, kas simbolizē radīšanas spēku, un Višnu, kas simbolizē uzturēšanas spēku. Šivaisma novirziena sekotājiem Šiva ir Augstākās Būtnes visnozīmīgākā izpausme. Šivu bieži attēlo kopā ar viņa sievu Pārvatī un dēlu Ganēšu.

## Citi apzīmējumi
Šiva ir pazīstams ar ļoti daudziem vārdiem, piemēram, purānās (svētajos rakstos) minēti 1008 dažādi Šivas apzīmējumi, kas katrs simbolizē kādu tā īpašību. Visbiežāk lietoti vārdi *Mahadeva* (“Lieldievs”), *Nataradža* (“Dejotāju ķēniņš”), *Bairava* (“Briesmīgais”), *Maheša* (“Augstākais kungs”), *Nilakanta* (“Zilkakls”), *Pašupati* (“Visu būtņu kungs”), *Rudra* (“Sirdīgais”), *Šankara* (“Svētīgais”) un *Višvanat* (“Visuma valdnieks”).

## Izcelsme
Šivas tēls veidojies no vēdiskā laikmeta dieva Rudras, ko dēvējuši arī par "Žēlīgo" ().

## Simboliskie attēli
thumbnail|left|upright=0.8|Šiva kā ''Nataradža'' (“Dejotāju ķēniņš”) dejotāja pozā uz nezināšanas dēmona ''Apasmara'' tēla (11. gadsimta figūra)
Šivu parasti mēdz attēlot kā askētu ar baltu vai pelnu pelēku ādas krāsu, trim acīm un četrām rokām, kas tur trejžuburi, šaujamo loku, virvi, bungas. Šivas mistiskais simbols ir vīriešu dzimumloceklis *lingam*.

Šivas mitoloģiskais dzīvnieks ir vērsis *Nandi*, uz kura viņš pārvietojas.

Bieži viņš tiek attēlots kā *Nataradža* ("Dejotāju ķēniņš") dejotāja pozā uz nezināšanas dēmona *[[Apasmara]]* tēla. Tādējādi tiek parādīts, ka Šiva dejojot sagrauj nezināšanas un ignorances principu un rada Visumu no jauna. Reizēm dejotāja daudzējādos spēkus simbolizē astoņas vai vēl vairākas rokas. Viena roka ir sargātāja pozā *[[mudra]]*, otra žēlastības pozā, bet citas rokas var turēt bungas vai uguni kā iznīcināšanas simbolu.

## Sievišķā izpausme
thumbnail|upright=1.0|Šivas godināšana (''Linga-puja'') hinduistu templī
Šivas vara *[[šakti]]* izpaužas arī caur sievišķo dievību Pārvatī vai Durgu, kas ir dzīvības radītāja un iznīcinātāja, apvienojot sevī daudzas senākas mātišķās dievības jeb mātes. Dievietes Kālī kults ir bijis asiņains un saistīts ar orģijām, kuru laikā ziedoti arī cilvēki.

## Literatūra
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
Mols (nozīmju atdalīšana)

**Mols** var būt:

* mols, vielas daudzuma SI mērvienība;
* mols, hidrotehniska būve, kas ierobežo un aizsargā kādu akvatoriju, piemēram, ostu;
* Mols, tirdzniecības centrs Rīgā.

## Skatīt arī
* Mol
* Moli
Ņūtons (nozīmju atdalīšana)

**Ņūtons** () var būt:

* Ņūtons — SI sistēmas spēka mērvienība.

**Ņūtona** () var būt:

* **[[Ņūtona (Masačūsetsa)|Ņūtona]]** — pilsēta Masačūsetsā;
* **[[Ņūtona (Ziemeļkarolīna)|Ņūtona]]** — pilsēta Ziemeļkarolīnā.

## Cilvēki
; Vīrieši:
* Artūrs Lī Ņūtons (*Arthur Lee Newton*; 1883—1950) — amerikāņu vieglatlēts;
* Čārlzs Ņūtons Robinsons (*Charles Newton Robinson*; 1853—1913) — britu advokāts, rakstnieks, gemologs, paukotājs un jahtu braucējs;
* Īzaks Ņūtons (*Isaac Newton*; 1643—1727) — angļu zinātnieks.
; Sievietes:
* Ketrīna Ņūtona (*Kathryn Newton*; 1997) — amerikāņu aktrise.
In Rainbows

**"''In Rainbows''"** ir angļu alternatīvā roka grupas *[[Radiohead]]* septītais albums. Tas tika izdots  un iezīmējās ar to, ka to varēja iegādāties digitāli, pircējam pašam nosakot cenu. Tiesa, lielākā daļa pircēju izvēlējās nemaksāt neko. Diska formātā albums tika oficiāli izlaists 2007. gada 31. decembrī.

## Dziesmu saraksts
Visas dziesmas sarakstījuši Radiohead.
# "15 Step" — 3:57
# "Bodysnatchers" — 4:02
# "Nude" — 4:15
# "Weird Fishes/Arpeggi" — 5:18
# "All I Need" — 3:48
# "Faust Arp" — 2:09
# "Reckoner" — 4:50
# "House of Cards" — 5:28
# "Jigsaw Falling into Place" — 4:08
# "Videotape" — 4:39

## Atsauces un piezīmes
Žozefs Prusts

**Žozefs Luijs Prusts** (; dzimis , miris ) bija franču ķīmiķis. Pētījis dažādu oksīdu, sulfīdu un citu vielu sastāvu un atklājis vielu sastāva nemainības likumu. 

Prusts dzimis Francijas pilsētā Anžē aptiekāra ģimenē, aptiekā viņš guvis savas pirmās ķīmiskās un farmaceitiskās zināšanas. Studējis Parīzē, vadījis Salamankas un Madrides universitāšu ķīmijas katedras. 

Žozefs Prusts nodarbojies galvenokārt ar analītisko ķīmiju - dažādu metālu sāļu kvantitatīvo analīzi, pētījis ogļhidrātus, zilskābes atvasinājumus, dažādus dzīvnieku izcelsmes produktus, urīnvielu, fermentus, lipekli. Izstrādājis metālu nogulsnēšanas metodi ar sērūdeņradi. Nodarbojies ar šaujampulvera un degļu tehnoloģijas izstrādi. Galvenais Prusta zinātniskais sasniegums ir vielu sastāva nemainības likuma atklāšana.

## Ārējās saites
Sarkanā cefalantēra

**Sarkanā cefalantēra** (*Cephalanthera rubra* (L.) Rich) ir orhideju dzimtas suga. Latvijā tā ir ļoti reta, ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

## Apraksts
thumb|left|Zieds
Daudzgadīgs, 20-70 cm augsts lakstaugs. Gums nav izveidots. Saknenis zarains. Stublājs stāvs, zaļgans, apmatots. Lapas uz stublāja sēdošas, pamīšus, lancetiskas ar nosmailotu galu. Virspusē tumšzaļas, apakšpusē pelēcīgi zaļas. Pieziedlapas zaļas, sēklotnes garumā vai īsākas. Parasti ne vairāk 10 ziedu skrajā ziedkopā. Ziedi diezgan lieli. Apziednis purpursarkans, lūpa iesārta, bez pieša. Auglis - iegarena pogaļa, vertikāli piekļauta pie stublāja. Zied jūnija beigās un jūlijā. 

## Izplatība
Aug dažviet Eiropā, retāk Ziemeļāfrikā un Āzijā. Latvijā tikai Kurzemē.

## Biotopi
Suga sastopama sausos lapkoku vai skujkoku mežos, akmeņainās un kaļķainās vietās. Latvijā tikai piejūras kāpās un skrajos priežu mežos.

## Atsauces

## Avoti
* Werner Rothmaler: *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. München 2005. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .

## Ārējās saites

* Latvijasdaba.lv
Narva (upe)

**Narva** (, ) ir Igaunijas un Krievijas robežupe visā tās garumā. Iztek no Peipusa ezera un ietek Somu līča Narvas līcī. Upes krastā atrodas Igaunijas pilsētas Narva un Narva-Jēsū un Krievijas pilsēta Ivangoroda. Uz upes atrodas Narvas ūdenskrātuve, kurā ietek arī lielākā Narvas pieteka Pļusa.

## Ārējās saites
Artura sēta Štrālzundē

thumb|300px|Karaļa Artura galms Strālzundē.
**Karaļa Artura sēta Štrālzundē** () ir viens no senākajiem sanāksmju un svinību namiem Hanzas savienības pilsētas Štrālzundes vecpilsētā pie Vecā tirgus (*Alte Markt*). Arī Rīgā esošais Melngalvju nams sākotnēji tika celts kā „Artura sēta”.

## Vēsture
Kā daudzās Hanzas pilsētās, arī Štrālzundē 1316. gadā iekārtoja viesu namu, ko dēvēja par *Artushof* jeb „Artura sētu”. Tas bija paredzēts svarīgu pilsētas viesu uzņemšanai un svinībām. 1541. gadā tas pieminēts kā *Khonig Arendshoff*. Namā 1630. gadā apmeties Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs. 1680. gadā nams pilnībā nodedzis un atjaunots tikai 1702. gadā. Pēc tam to izmantojuši dažādu valstu karaspēku vajadzībām, bet pēc 1912. gada ēkā iekārtota viesnīca.

## „Artura sētas” Hanzas pilsētās
Par godu romantiskajām karaļa Artura galma leģendām arī citās Hanzas savienības pilsētās 14. gadsimtā tika izveidotas „Artura sētas”.
Dženeta Džeksone

**Dženeta Dameta Džo Džeksone** (, dzimusi ) ir ASV dziedātāja, dziesmu autore, producente, dejotāja, aktrise un popkultūras ikona. Viņa ir ieguvusi piecas *[[Grammy balva|Grammy]]* balvas un kopumā ir pārdoti 100 miljoni viņas albumi.

Dženeta Džeksone ir dzimusi Gerijā (*Gary*), Indiānas štatā, bet uzaugusi Losandželosā, Kalifornijas štatā. Dženeta ir jaunākā no Džeksonu ģimenes mūziķiem.

2019.gadā uzņemta Rokenrola slavas zālē.

## Diskogrāfija
* *[[Janet Jackson (albums)|Janet Jackson]]* (1982)
* *[[Dream Street]]* (1984)
* *[[Control]]* (1986)
* *[[Janet Jackson's Rhythm Nation 1814]]* (1989)
* *[[janet.]]* (1993)
* *[[The Velvet Rope]]* (1997)
* *[[All for You]]* (2001)
* *[[Damita Jo]]* (2004)
* *[[20 Y.O.]]* (2006)
* *[[Discipline (Janet Jackson album)|Discipline]]* (2008)
**Unbreakable* (2015)

## Atsauces
Džeksone

**Džeksone** ( — 'Džeka dēls') ir izplatīts angļu un skotu cilmes uzvārds (vīr. dz. Džeksons). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Čeisa Džeksone (*Chase Jackson*), ASV vieglatlēte (dzimusi 1994);
* Dženeta Džeksone (*Janet Jackson*), ASV dziedātāja (dzimusi 1966);
* Glenda Džeksone (*Glenda Jackson*), angļu aktrise un politiķe (1936—2023);
* Lorēna Džeksone (*Lauren Jackson*), Austrālijas basketboliste (dzimusi 1981);
* Šerika Džeksone (*Shericka Jackson*), Jamaikas vieglatlēte (dzimusi 1994);
* Šīla Džeksone (*Sheila Jackson*), Lielbritānijas šahiste (dzimusi 1957).
Artura sēta Dancigā

thumb|"Karaļa Artura sētas" ēkas fasāde Gdaņskas vecpilsētā. 
**Karaļa Artura sēta** (, ) ir viens no Gdaņskas greznākajiem namiem pie Garā tirgus (*Langer Markt*) vecpilsētā. Tas, tāpat kā Melngalvju nams Rīgā, kopš 14. gadsimta kalpojis par bagāto tirgotāju sanāksmju un svinību vietu.

## Vēsture
Nams tika uzbūvēts 1342. gadā un senākā atsauce uz *curia regis Artusi* ir saglabājusies no 1350. gada. Zināms, ka 1380. gadā uzmūrēta akmens celtne, kuru kā savu saietu vietu izmantojušas septiņas tirgotāju un amatnieku brālības. 1476. gadā nams nodega un 1478.—1481. gadā tika pilnīgi pārbūvēts vēlīnās gotikas stilā. 1552. gadā tā fasāde tika pārbūvēta renesanses stilā, bet 1616.—1617. gadā — manierisma stilā (arhitekts Abrahams van den Blocke). Fasādi izgreznoja ar antīko valstsvīru Scipiona Āfrikāņa, Temistokla, Marka Fūrija Kamilla (*Marcus Furius Camillus*) un Jūdas Makabeja skulptūrām, kas simbolizēja pilsētas pilsoņu tikumus tāpat kā Taisnīguma un Veiksmes alegoriskās statujas nišās.

## Svētku zāle
350 kvadrātmetru lielo svētku zāli ar gotiskajām griestu velvēm balsta četras granīta kolonnas. uzmanību piesaista arī 12 metrus augstā podiņu krāsns no 1545.—1546. gada. Saglabājusies arī tirgotāju un karavīru patrona Svētā Jura koka skulptūra.
Mušu dzimta

**Mušu dzimta** (*Muscidae*) ir viena no divspārņu kārtas (*Diptera*) dzimtām, kas pieder mušu virsdzimtai (*Muscoidea*). 
Mušu dzimtā ietilpst vairāk kā 4000 sugas, kas dalās vairāk kā 100 ģintīs, kuras savukārt iedalītas 7 apakšdzimtās. Vispazīstamākā muša ir istabas muša (*Musca domestica*). Šī muša var pārnēsāt daudzu infekcijas slimību (vēdertīfa, paratīfa, dizentērijas, holeras, tuberkulozes, liesas sērgas) ierosinātājus. Latvijā mušu dzimta ir maz pētīta, bet to sugu skaits varētu būt apmēram 450.

Mušas pēc saviem ieradumiem var būt ļoti dažādas; gan plēsīgas, gan asinssūcējas, gan maitēdājas vai tās barojas no augu sulām vai dzīvnieku mēsliem. Mušām var būt dažādi apetītes uzbudinātāji, kā, piemēram, cukurs, sviedri vai asinis. Mušu kāpuri var attīstīties ļoti dažādās vietās atkarībā no sugas. Tās var būt dažādi augi, pūstoši augi un atkritumi, mitra vai sausa zeme, dažādu putnu vai kukaiņu ligzdas, tīrs ūdens, ekskrementi vai maita.

## Mušu dzimtas pazīmes
Mušas ķermenis sastāv no 3 posmiem: galvas, krūtīm un vēdera. Uz galvas atrodas galvenie maņu orgāni — acis un viens pāris taustekļu, kas sastāv no vairākiem posmiem. Mušām ir trīs galveno tipu mutes orgāni: grauzējtipa, dūrējsūcējtipa un laizītājsūcējtipa mutes orgāni. Dūrējsūcējtipa mutes orgāni ir piemēroti augu sulas vai dzīvnieku asiņu sūkšanai. Mātītēm tas ir īpaši masīvs. Augšžoklis un apakšžoklis pārveidots četros dzēlējsaros, bet apakšlūpa — posmotā makstī. Krūtis mušām vienmēr sastāv no trim posmiem: priekškrūts, viduskrūts un pakaļkrūts. Pie katra krūšu posma ir viens pāris kāju, bet pie viduskrūts pa vienam pārim spārnu.

## Klasifikācija
* **Mušu dzimta** (*Muscidae*)
** apakšdzimta: *[[Azeliinae]]*
** apakšdzimta: *[[Coenosiinae]]*
** apakšdzimta: *[[Cyrtoneurininae]]*
** apakšdzimta: *[[Muscinae]]*
** apakšdzimta: *[[Mydaeinae]]*
** apakšdzimta: *[[Phaoniinae]]*

## Atsauces

## Ārējās saites

* mušas| Medicīnas termins 
* http://www.apollo.lv/portal/life/66/articles/111440
* https://web.archive.org/web/20081206061206/http://valoda.ailab.lv/folklora/pasakas/241/0121701.htm
Elektroģenerators

**Elektroģenerators** ir ierīce, kas mehānisko enerģiju pārveido elektroenerģijā. Ģeneratori konstruktīvi ir līdzīgi elektrodzinējiem tikai tie ir optimizēti elektrības iegūšanai.

Lielākā daļa ģeneratoru ir elektromagnētiskie rotācijas ģeneratori, bet ir sastopami arī elektromagnētiskie lineārie ģeneratori (dažos kabatas lukturīšos) un pjezoelektriskie ģeneratori (šķiltavās).

Tāpat kā dzinējiem, ir iespējami līdzstrāvas ģeneratori, sinhronie maiņstrāvas ģeneratori un asinhronie maiņstrāvas ģeneratori.

## Līdzstrāvas ģenerators
Līdzstrāvas ģenerators sastāv no rotora ar tinumiem, kolektora un statora ar elektromagnētiem. Mazjaudīgiem ģeneratoriem iespējams arī stators ar pastāvīgajiem magnētiem. Statora tinumus parasti slēdz vai nu paralēli rotoram, vai arī lieto neatkarīgo ierosmi. Ģeneratora spriegumu regulē, mainot ierosmes strāvu. Ģenerētā strāva inducējas rotorā.

Šāda veida līdzstrāvas ģeneratorus mūsdienās cenšas aizstāt ar sinhronajiem maiņstrāvas ģeneratoriem, jo tie pie tās pašas jaudas ir mazāki un izturīgāki, jo tiem nav vajadzīgs kolektors. Līdzstrāvu no tiem iegūst ar taisngriezi.

## Sinhronais maiņstrāvas ģenerators
170px|right|thumb|Mazs vienfāzes sinhronais maiņstrāvas ģenerators ar pastāvīgo magnētu
Sinhronais ģenerators sastāv no rotora, kurā atrodas elektromagnēti, un statora, kurā atrodas tinumi. Ierosmes strāvu rotoram pievada ar kontaktgredzeniem. Sinhronais ģenerators pēc uzbūves ir līdzīgs sinhronajam dzinējam. Sinhronais ģenerators pēc darbības principa ir līdzīgs arī līdzstrāvas ģeneratoram, te tikai rotora un statora tinumi ir samainīti vietām un nav kolektora, kas iztaisnotu ģenerēto maiņstrāvu.

Ģeneratora spriegums ir atkarīgs no rotācijas ātruma un ierosmes strāvas. Frekvence ir atkarīga tikai no rotācijas ātruma. Šī iemesla dēļ lielo ģeneratoru rotācijas ātrumu lielajās elektrostacijās uztur pēc iespējas konstantu, jo no tā ir atkarīga tīkla sprieguma frekvence.

Maziem sinhronajiem ģeneratoriem rotorā ir tikai magnēts. Tie ir visvienkāršākie ģeneratori, taču nav iespējams regulēt to spriegumu un tiem ir ierobežota maksimālā jauda.

## Asinhronais maiņstrāvas ģenerators
Asinhronais ģenerators tāpat kā asinhronais dzinējs sastāv no īsslēgta rotora un statora ar tinumiem. Atšķirībā no sinhronā ģeneratora un līdzstrāvas ģeneratora, lai šis varētu darboties, tam vajag maiņstrāvu un darbības laikā tas patērē reaktīvo jaudu no tīkla. Lai asinhronais ģenerators varētu ražot strāvu, to ir jāgriež ar ātrumu, kas ir lielāks par pievadītās maiņstrāvas frekvencei atbilstošo sinhrono ātrumu (sinhronais un līdzstrāvas ģenerators ražo strāvu pie jebkura ātruma (pie maziem ātrumiem gan daudzumi ir nenozīmīgi)).

Asinhronos ģeneratorus nelieto neatkarīgās elektrosistēmās. Asinhronos ģeneratorus parasti lieto nelielās elektrostacijās, kas saražoto elektrību laiž lielā elektrotīklā. Asinhronā ģeneratora maiņstrāvas frekvence nav atkarīga no rotācijas ātruma (atkarīga tikai no ārēji pievadītās maiņstrāvas frekvences), tāpēc te nav nepieciešams precīzi uzturēt ģeneratora rotācijas ātrumu.

## Ārējās saites
1846. gads

**1846**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Marts
* 17. marts — Venēcijā notika Džuzepes Verdi operas "Atila" pirmizrāde.

### Maijs
* Maijs — izveidota ASV ziņu aģentūra *[[Associated Press]]*.
* 13. maijs — Meksikas-Amerikas karš: ASV pieteica karu Meksikai.

### Jūnijs
* 14. jūnijs — Meksikas provinces Kalifornijas pilsētā Sonomā angļu kolonisti dibināja Kalifornijas Republiku.

### Septembris
* 23. septembris — Urbēns Leverjē un Džons Adamss atklāja Neptūnu, Johans Galle to apstiprināja.

### Oktobris
* 10. oktobris — Viljams Lasels atklāja Neptūna pavadoni Tritonu.

### Novembris
* 19. novembris — Lisabonā izveidota Portugāles Banka.

### Nezināms
* Dibināta DĀR pilsēta Blumfonteina.

## Dzimuši
* 26. februāris — Bizonu Bills (*Buffalo Bill*), amerikāņu mednieks un šovmenis (miris 1917. gadā)
* 27. februāris — Francis Mērings (*Franz Mehring*), vācu vēsturnieks un politiķis (miris 1919. gadā)
* 5. maijs — Henriks Senkevičs (*Henryk Sienkiewicz*), poļu rakstnieks (miris 1916. gadā)
* 27. jūnijs — Luīze Rādeke (*Louise Radecke*), vācu operdziedātāja (mirusi 1916. gadā)
* 3. augusts — Fransuā Vilamitjana (*François Vilamitjana*), franču burātājs (miris 1928. gadā)
* 25. septembris — Vladimirs Kepens (*Wladimir Köppen*), vācu dabas zinātnieks (miris 1940. gadā)
* 1. novembris — (j.s., pēv v.s. 20. oktobrī) — Fricis Brīvzemnieks (Fricis Treilands), latviešu folklorists, publicists, dzejnieks, tulkotājs (miris 1907. gadā)

## Miruši
* 17. marts — Frīdrihs Beselis (*Friedrich Bessel*), vācu matemātiķis (dzimis 1784.)
* 1. jūnijs — Gregorijs XVI (*Gregorius XVI*), Romas pāvests (dzimis 1765.)
* 25. jūlijs — Luijs Bonaparte (*Louis Bonaparte*), Holandes karalis (dzimis 1778.)
* 12. augusts — Ādams Johans fon Krūzenšterns (*Иван Фёдорович Крузенштерн*), krievu admirālis (dzimis 1770.)
1845. gads

**1845**. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi

### Marts
* 3. marts — Florida kļuva par 27. ASV štatu.

## Dzimuši
* 7. janvāris — Ludvigs III (*Ludwig III.*), Bavārijas karalis (miris 1921.)
* 3. marts (j. s., pēc v. s. ) — Georgs Kantors (*Georg Cantor*), vācu matemātiķis (miris 1918.)
* 10. marts (j. s., pēc v. s. ) — Aleksandrs III (*Александр III*), Krievijas impērijas ķeizars (miris 1894.)
* 27. marts — Vilhelms Rentgens (*Wilhelm Röntgen*), vācu fiziķis (miris 1923.)
* 4. maijs — Viljams Kingdons Klifords (*William Kingdon Clifford*), angļu matemātiķis (miris 1879.)
* 12. maijs — Gabriels Forē (*Gabriel Fauré*), franču komponists (miris 1924.)
* 30. maijs — Amadeo I, Spānijas karalis (miris 1890.)
* 25. augusts — Ludvigs II (*Ludwig II.*), Bavārijas karalis (miris 1886.)
* 24. decembris — Georgs I (*Γεώργιος A*'), Grieķijas karalis (miris 1913.)

## Miruši
* 8. jūnijs — Endrū Džeksons (*Andrew Jackson*), 7. ASV prezidents (dzimis 1767.)
1844. gads

**1844. gads** () bija garais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 27. februāris — Dominikāna ieguva neatkarību no Haiti. 
* 8. marts — Oskars I kļuva par Zviedrijas-Norvēģijas karali.

## Dzimuši
* 7. janvāris — Bernadete Subirū (*Bernadette Soubirous*), Romas katoļu svētā (mirusi 1879) 
* 1. februāris — G. Stenlijs Hols (*G. Stanley Hall*), amerikāņu psihologs (miris 1924) 
* 10. marts — Pablo de Sarasate (*Pablo de Sarasate*), spāņu vijolnieks (miris 1908) 
* 14. marts — Umberto I (*Umberto I di Savoia*), Itālijas karalis (miris 1900) 
* 18. marts (j.s, pēc v.s. ) — Nikolajs Rimskis-Korsakovs (*Николай Андреевич Римский-Корсаков*), krievu komponists (miris 1908)
* 16. aprīlis — Anatols Franss (*Anatole France*), franču rakstnieks (miris 1924)
* 21. maijs — Anrī Ruso (*Henri Rousseau*), franču mākslinieks (miris 1910)
* 1. jūnijs — Vasilijs Poļenovs (*Васи́лий Дми́триевич Поле́нов*), krievu gleznotājs (miris 1927)
* 10. jūlijs — Amālija Materna (*Amalie Materna*), austriešu operdziedātāja, soprāns (mirusi 1918)
* 23. septembris — Leons Sisē (*Léon Susse*), franču burātājs (miris 1910. gadā)
* 15. oktobris — Frīdrihs Nīče (*Friedrich Nietsche*), Vācijas filozofs (miris 1900) 
* 22. oktobris:
** Sāra Bernāra (*Sarah Bernhardt*), franču aktrise (mirusi 1923)
** Luijs Rīels (*Louis Riel*), Kanādas politiķis (miris 1885)
* 2. novembris — Mehmeds V (*Mehmed V*), Osmaņu impērijas sultāns (miris 1918)
* 25. novembris — Karls Bencs (*Karl Friedrich Michael Benz*), vācu inženieris, autobūves pionieris (miris 1929)
* 21. decembris — Alfrēds Pikārs (*Alfred Picard*), franču ierēdnis, inženieris un politiķis (miris 1913. gadā)

## Miruši
* 27. jūnijs — Džozefs Smits (*Joseph Smith*), Pēdējo dienu Svētās Jēzus Kristus baznīcas dibinātājs (dzimis 1805.)
* 27. jūlijs — Džons Daltons, angļu ķīmiķis, fiziķis un meteorologs (dzimis 1766.)
* 28. jūlijs — Žozefs I Napoleons (*Joseph-Napoléon Bonaparte*), Spānijas karalis (dzimis 1768.) 
* 29. jūlijs — Francis Ksavers Volfgangs Mocarts (*Franz Xaver Wolfgang Mozart*), austriešu mūziķis (dzimis 1791.)
* 21. novembris — Ivans Krilovs (*Иван Андреевич Крылов*), krievu rakstnieks (dzimis 1769.)
Alekšupīte

**Alekšupīte**, augštecē saukta arī **Čūtene**, **Dzirnavupīte**, **Pelčupīte**, vidustecē **Sūre**, **Sūrupīte**, lejtecē arī **Alekša upīte**, ir Ventas kreisā pieteka Kuldīgas pilsētas teritorijā. Upes izteka Pelču pagastā Kurmāles paugurainē netālu no Upenieku dīķiem augšpus Sūrniekiem. Ietek Ventā  lejpus vecā tilta. Pirms ietekas Ventā izveidots dzirnavu dīķis, lejpus kura atrodas dabīgs 4,15 m augsts un 8 m plats ūdenskritums, kas ir augstākais ūdenskritums Latvijā. 17. gadsimtā tas ticis apbūvēts un  nostiprināts, lai to varētu izmantot dzirnavu darbināšanai.

Pie dzirnavu dīķa aizsprosta atrodas vecās dzirnavas. Dzirnavas minētas visvecākajos dokumentos par Kuldīgu. Uzskata, ka tās celtas kopā ar pili. Hercoga laikos pils dzirnavās gatavots šaujampulveris. Dzirnavas atjaunoja 1807. gadā un no 1820. līdz 1838. gadam te darbojās papīrdzirnavas. Padomju laikā dzirnavās bija iekārtotas sadzīves pakalpojumu kombināta mehāniskās darbnīcas.

Populārs sabiedriskais pasākums, kas saistīts ar Alekšupīti, ir Alekšupītes karnevāls un Alekšupītes skrējiens.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Alekšupītes skrējiens

## Skatīt arī
* Latvijas lielākie ūdenskritumi
Dzirnavupīte

**Dzirnavupīte** var būt:

* Dzirnavupīte — Baltiņupes pieteka
* Dzirnavupīte — Lielā Subates ezera notece uz Kreunu
* Dzirnavupīte — Lāčupītes pieteka
* Dzirnavupīte — Līgupes pieteka
* Dzirnavupīte — Sustalas pieteka
* Alekšupītes cits nosaukums
* Dzirnavupes cits nosaukums
* Laurupītes cits nosaukums augštecē
* Lētīžas nosaukums augštecē
* Orisāres cits nosaukums
* Sienapurva upītes nosaukums lejtecē
* Šķesterupītes posms
1843. gads

**1843**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
* 15. marts — Izveidota Monreālas policija.

## Dzimuši
* 29. janvāris — Viljams Makinlijs (*William McKinley*), 25. ASV prezidents (miris 1901.)
* 15. aprīlis — Henrijs Džeimss (*Henry James*), ASV rakstnieks un literatūrkritiķis (miris 1916.)
* 9. maijs — Antons fon Verners (*Anton von Werner*), vācu mākslinieks (miris 1915.) 
* 9. jūnijs — Berta fon Zutnere (*Bertha von Suttner*), austriešu pacifiste (mirusi 1914.)
* 15. jūnijs — Edvards Grīgs (*Edvard Hagerup Grieg*), norvēģu komponists un pianists (miris 1907.)
* 2. jūlijs — Antonio Labriola (*Antonio Labriola*), itāļu filozofs (miris 1904.)
* 29. septembris — Mihails Skobeļevs (*Михаил Дмитриевич Скобелев*), krievu ģenerālis (miris 1882.)
* 11. decembris — Roberts Kohs (*Robert Koch*), vācu mikrobiologs (miris 1910.)

## Miruši
* 7. jūnijs — Frīdrihs Helderlīns (*Friedrich Hölderlin*), vācu dzejnieks (dzimis 1770.)
* 2. jūlijs — Zāmuels Hānemanis (*Samuel Hahnemann*), vācu ārsts, homeopātijas pamatlicējs (dzimis 1755.)
* 12. decembris — Villems I (*Willem I*), Nīderlandes karalis (dzimis 1772.)
Hey Jude

thumb|upright=1.0|''The Beatles'' singla ''Hey Jude'' ieraksta vāks

***Hey Jude*** ir angļu rokmūzikas grupas *[[The Beatles]]* dziesma, kas ierakstīta  un izdota . *Hey Jude* tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām dziesmām un nereti arī par *The Beatles* labāko dziesmu. Dziesmas sākotnējais nosaukums bija *Hey Jules*, jo tā tika veltīta Džona Lenona dēlam Džulianam laikā, kad viņa vecāki šķīrās, bet darba procesā dziesmas autors Pols Makartnijs nomainīja *Jules* pret *Jude*, jo Makartnijs uzskatīja, ka *Jude* ir vieglāk izdziedāt. Dziesmas garums ir septiņas minūtes un piecas sekundes.

*Hey Jude* bija pirmais singls, kuru *The Beatles* ierakstīja paši savā ierakstu kompānijā *[[Apple Records]]*.

## Ārējās saites
Asūnīca

**Asūnīca** (, ), arī **Asūne**, ir Sarjas labā krasta pieteka Latvijā un Baltkrievijā. Posmā no Pīzāniem līdz Akticai tā ir Latvijas un Baltkrievijas robežupe. Latvijā šķērso Dagdas, Asūnes, Robežnieku un Ķepovas pagastus. Iztek no Dagdas ezera Ustjes līča. Posmā no Dagdas ezera līdz Lielajam Asūnes ezeram upi sauc arī **Dagda**. Lielākā apdzīvotā vieta krastā ir Asūne. Lielākās pietekas: Ormjanka, Akmineica, Aktica, Pupaļņa, Borisovkas upe. Ietek Sarjā Baltkrievijas teritorijā.

## Atsauces
Dagda (nozīmju atdalīšana)

**Dagda** var būt:
* Dagda - pilsēta Krāslavas rajonā
* Asūnīcas upes nosaukums posmā no Dagdas ezera līdz Lielajam Asūnes ezeram
* Dagdas sala - Hījumā salas senais nosaukums latviešu valodā
* Dagda - Raiņa pseidonīms (sk. Dagdas piecu skiču burtnīcas)
 
## Skatīt arī
* Dagdas ezers
* Dagdas pagasts
* Dagdas muiža
* Dagdas Sloboda
Kvadricikls

thumb|300px|''KTM Quad 990 ATV'' kvadricikls
**Kvadricikls** jeb **četrriteņu motocikls** — neliels transportlīdzeklis, kurš ir līdzīgs motociklam, bet tam ir vairāk nekā 2 riepas. Pēc ANSI standarta kvadriciklam jāpiemīt šādām īpašībām:
* riepas ir paredzētas tikai nelielam spiedienam;
* vadītājs uz sēdekļa sēž vertikāli;
* stūre ir līdzīga velosipēda stūrei;
* tas ir vienvietīgs vai divvietīgs.

Lielākajai daļai kvadriciklu ir 4 riepas, tieši tos tad arī sauc par kvadricikliem jeb arī par četrriteņiem. Bet dažiem ir 3 riepas, tie ir tricikli, bet citiem ir pat 6 un 8 riepas.

Visi kvadricikli iedalās utilitārajos un sporta. Pirmie domāti izklaidei vai lauksaimniecībai, bet otrie — sportam.

## Atsauces

## Ārējās saites
1841. gads

**1841. gads** () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 26. janvāris — Apvienotā Karaliste formāli okupēja Honkongu.

### Marts
* 16. marts — Izveidota Jukatanas Republika.

### Aprīlis
* 13. aprīlis — Drēzdenē atklāta Zempera Opera.

### Septembris
* 8. septembris — sākas latviešu zemnieku Kartupeļu dumpis.

### Nezināms datums
* franču ķīmiķis Eižens-Melhiors Peligo pirmais ieguva urānu tīrā veidā.

## Dzimuši
* 30. janvāris — Felikss Fors (*Félix Faure*), Francijas prezidents (miris 1899.)
* 25. februāris — Pjērs Ogists Renuārs (*Pierre-Auguste Renoir*), franču gleznotājs (miris 1919.)
* 31. marts — Ahmeds Urābi (أحمد عرابى), ēģiptiešu politiķis (miris 1911.)
* 2. aprīlis — Klemāns Adērs (*Clément Ader*), franču aviokonstruktors (miris 1925.)
* 19. maijs (j.s., pēc v.s. ) — Indriķis Zīle, latviešu diriģents, ērģelnieks, komponists (miris 1919.)
* 13. jūlijs — Oto Vāgners (*Otto Wagner*), austriešu arhitekts (miris 1918.)
* 29. jūlijs — Gerhards Armauers Hansens (*Gerhard Armauer Hansen*), norvēģu ārsts (miris 1912.)
* 8. septembris — Antonīns Dvoržāks (*Antonín Dvořák*), čehu komponists (miris 1904.)
* 22. septembris — Andrejs Pumpurs, latviešu dzejnieks (miris 1902.)
* 28. septembris — Žoržs Klemanso (*Georges Clemenceau*), franču politiķis (miris 1929.)
* 6. novembris — Armāns Faljērs (*Armand Fallières*), franču politiķis (miris 1931.)
* 9. novembris — Eduards VII, Apvienotās Karalistes karalis (miris 1910.)
* 28. novembris — Kretjēns Veideliks (*Chrétien Waydelich*), franču kroketa spēlētājs, vairāko olimpisko medaļu ieguvējs (miris 1917.)
* 10. decembris — Ferdinands Bisons (*Ferdinand Buisson*), franču politiķis, izglītības darbinieks (miris 1932.)

## Miruši
* 4. aprīlis — Viljams Herisons (*William Harrison*), 9. ASV prezidents (dzimis 1773.)
* 1. jūnijs — Nikolā Apērs (*Nicolas Appert*), franču šefpavārs, izgudrotājs (dzimis 1749.)
* 27. jūlijs (j.s., pēc v.s. 15. jūlijā) — Mihails Ļermontovs (*Михаил Юрьевич Лермонтов*), krievu rakstnieks (dzimis 1814.) 
* 11. augusts — Johans Frīdrihs Herbarts (*Johann Friedrich Herbart*), vācu filozofs un psihologs (dzimis 1776.)
* 9. oktobris — Kārlis Frīdrihs Šinkels (*Karl Friedrich Schinkel*), prūšu arhitekts (dzimis 1781.)
* 13. novembris — Bādenes Karolīne (*Karoline von Baden*), Bavārijas karaliene (dzimusi 1776.)
Auce (nozīmju atdalīšana)

**Auce** var būt:
* Auce — pilsēta Dobeles rajonā
* Auce — upe, Svētes pieteka
* Auce (stacija)
* Auce — sievietes vārds (arī tēls Blaumaņa lugā "Skroderdienas Silmačos")
1842. gads

**1842**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 2. janvāris — netālu no Filadelfijas atklāja pirmo vanšu tiltu Amerikā.

### Nezināms datums
* Franču Polinēzija kļuva par Francijas protektorātu.

## Dzimuši
* 11. janvāris — Viljams Džeimss (*William James*), amerikāņu psihologs un filozofs (miris 1910.)
* 24. februāris — Arrigo Boito (*Arrigo Boito*), itāļu dzejnieks un komponists (miris 1918.)  
* 26. februāris — Kamills Flammarions (*Camille Flammarion*), franču astronoms (miris 1925.) 
* 18. marts — Stefans Malarmē (*Stéphane Mallarmé*), franču dzejnieks (miris 1898.) 
* 12. maijs — Žils Masnē (*Jules Massenet*), franču komponists (miris 1912.) 
* 13. maijs — Arturs Salivens (*Arthur Seymour Sullivan*), angļu komponists (miris 1900.) 
* 26. jūlijs — Alfrēds Māršals (*Alfred Marshall*), britu ekonomists (miris 1924.) 
* 14. augusts — Žans Gastons Darbū (*Jean Gaston Darboux*), franču matemātiķis (miris 1917.) 
* 21. septembris — Abdulhamīds II (عبد الحميد ثانی), Osmaņu impērijas sultāns (miris 1918.)
* 7. oktobris — Nikola I Petrovičs (*Никола I Петровић*), Melnkalnes karalis (miris 1921.)
* 26. oktobris — Vasilijs Vereščagins (*Василий Васильевич Верещагин*), krievu mākslinieks (miris 1904.)
* 9. decembris — Pjotrs Kropotkins (*Пётр Алексеевич Кропоткин*), krievu anarhists (miris 1921.)

## Miruši
* 6. marts — Konstance Mocarte (*Constanze Mozart*), vācu dziedātāja, Volfganga Amadeja Mocarta sieva (mirusi 1762.) 
* 15. marts — Luidži Kerubīni (*Luigi Cherubini*), franču komponists (dzimis 1760.)
* 23. marts — Stendāls (*Stendhal*), franču rakstnieks (dzimis 1783.)
* 8. maijs — Žils Dimons d'Irvils (*Jules Dumont d'Urville*), franču flotes virsnieks, jūrasbraucējs, okeanogrāfs (dzimis 1790.)
Pols Osters

**Pols Bendžamins Osters** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu rakstnieks, pazīstams kā kriminālromānu ar absurda drāmas elementiem autors.

Dzimis Ņuarkā, Ņūdžersijā Polijas ebreju izcelsmes ģimenē. Pēc Kolumbijas Universitātes absolvēšanas 1970. gadā, kādu laiku dzīvoja Parīzē. 1974. gadā, pēc atgriešanās ASV, nodarbojās ar rakstniecību, kā arī tulkoja franču literatūras darbus angliski, piemēram, Stefana Malarmē un Žozefa Žibēra darbus.

1982. gadā izdots Ostera debijas romāns — "Vientulības izgudrojums" (*The Invention of Solitude*).

Latviski izdoti Pola Ostera darbi:

* "Ilūziju grāmata" (*The Book of Illusions*), AGB, Rīga, 2006, 280 lpp., tuk. Ingūna Beķere, 
* "Orākulu nakts" (*Oracle Night*), AGB, Rīga, 2006, 224 lpp., tuk. Diāna Smilga, 

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Par Polu Osteru portālā 1/4 satori
Bārta (upe)

**Bārta** ir upe Latvijā un Lietuvā (). Sākas Žemaitijas augstienē Pluņģes rajonā. Ietek Liepājas ezera dienvidu galā. Upes lejtece iztaisnota un ieslēgta dambjos.

## Lielākās pietekas
* Vārtāja, 
* Apše, 
* Loba, 
* Erla,
* Tosele - agrākā Bārtas kreisā krasta pieteka.

## Lielākās apdzīvotās vietas krastos
* Nīca (Latvijā), 
* Skoda (Lietuvā), 
* Mosēde (Lietuvā),
* Bārta (Latvijā).

## Atsauces
Garlapu cefalantēra

**Garlapu cefalantēra** (*Cephalanthera longifolia* (L.) Fritsch) ir orhideju dzimtas suga. Latvijā tā konstatēta tikai 19. gadsimtā Ilūkstes apkaimē. Tagad ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 0. kategorijā (izzudusi suga).

## Apraksts
thumb|left|Ziedi
Daudzgadīgs, 20-60 cm augsts lakstaugs. Gums nav izveidots. Saknenis zarains. Stublājs stāvs, kails, zaļgans. Lapas blīvi uz stublāja sēdošas, pamīšus, šauri lancetiskas. Parasti ne vairāk 15 baltu ziedu skrajā ziedkopā. Lūpa balta, priekšējā daļā dzelteni plankumaina, bez pieša. Auglis - iegarena pogaļa, vertikāli piekļauta pie stublāja. Zied maijā un jūnijā. 

## Izplatība
Aug dažviet Eiropā, retāk Ziemeļāfrikā un Āzijā. Tuvākās atradnes ir Lietuvā, Igaunijā un Baltkrievijā.

## Biotopi
Suga sastopama sausos lapkoku vai skujkoku mežos, akmeņainās un kaļķainās vietās.

## Atsauces

## Avoti
* Werner Rothmaler: *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. München 2005. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .

## Ārējās saites

* Latvijasdaba.lv
Bredlijs Džozefs

**Bredlijs Džozefs** (*Bradley Joseph*, dzimis ) ir amerikāņu komponists, pianists un aranžētājs. Viņš strādā plašā mūzikas žanru spektrā: sākot ar rokmūziku un popmūziku un beidzot ar orķestra mūziku. Džozefs sadarbojies ar daudziem māksliniekiem, kuri savus ierakstus veic ierakstu kompānijās RCA, Epic, Warner Brothers un Polygram Records.

## Ārējās saites
* 
*
Joseph

***Joseph*** ir angļu un franču cilmes uzvārds. Uzvārds cēlies no tieši tāda paša vīriešu dzimtes personvārda. Latviešu valodas personvārda versija ir Jāzeps. *Joseph* var būt:

* Džozefa — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Džozefs — uzvārds vīriešu dzimtē.
Žoskēns de Prē

thumb|175px|1611. gada kokgriezums, kurā attēlots Žoskēns Deprē.

**Žoskēns de Prē** (*Josquin des Prés*; dzimis starp 1450. un 1455. gadiem, miris ) bija renesanses mūzikas laikmeta frankoflāmu komponists. Viņš tiek saukts arī vienkārši par **Žoskēnu**, kā arī viņa vārds latviski tiek atveidots kā **Žoskēns Deprē** vai arī **Žoskēns Desprē**. Žoskēns ir uzrakstījis 20 mesas, aptuveni simts motetess, psalmus un himnas, kā arī 52 saviesīgus darbus franču valodā un trīs itāļu valodā.
Buļļupe

**Buļļupe** ir upe Latvijā, Rīgas un Jūrmalas pilsētu teritorijā. Upe ir Lielupes lejteces labais atzarojums un savieno Lielupi ar Daugavu, atdalot Daugavgrīvas salu no Rīgas.

Buļļupe bija Lielupes agrākā lejtece līdz ietekai Daugavā. Vēl 18. gadsimta kartēs par Buļļupi (*Bullen Aa*) reizēm dēvēja visu Lielupi.

## Raksturojums
[thumb|left|200px|[Bolderājas jaunais tilts]]

Buļļupes garums ir 9,5 kilometri, platums aptuveni 200 metru. Vidējais dziļums 3-5 metri. Buļļupe Daugavā ietek pa diviem atzariem 2,2 un 4,5 kilometrus no tās grīvas. Starp šiem atzariem atrodas Mīlestības saliņa un viens no atzariem, kas pieguļ Bolderājai, tiek saukts par Loču kanālu vai Ločupi. 
Buļļupei ir arī neliels līcis Ziemeļupe, kas atrodas starp Daugavgrīvu un ūdens attīrīšanas staciju “Daugavgrīva”. Šis līcis vairākkārtīgi izveidojās par Lielupes ieteku Rīgas līcī. Pēc 1755. gada, kad plūdos Lielupei izveidojās tagadējā ieteka jūrā, līcis aizsērēja.

Ūdenslīmeņa svārstības Buļļupē ir no 1,3 līdz 2,2 metriem virs jūras līmeņa, un tās galvenokārt ir saistītas ar vējuzplūdu un vējatplūdu līmeņa Rīgas līcī. Straumes ātrums upē ir neliels. Gar Buļļupes labo krastu stiepjas Bolderājas—Priedaines kāpu grēda. Buļļupes krastos atrodas Rīgas pilsētas daļas -  Bolderāja, Daugavgrīva, Rītabuļļi un Kleisti un Jūrmalas pilsētas daļa - Vārnukrogs.

Pāri Buļļupei no Bolderājas uz Daugavgrīvu ir divi tilti - dzelzceļa tilts, kurš līdz 2002. gadam bija arī vienīgais satiksmes tilts uz Daugavgrīvas salu, un Bolderājas jaunais tilts, kurš tika atklāts 2002. gada 18. novembrī.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Bolderāja
* Daugavgrīva
* Rītabuļļi
* Daugavgrīvas sala
* Vārnukrogs

## Ārējās saites
* Buļļupe  portālā kodarit.lv
1839. gads

**1839**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
* 1. februāris — par 1. Ekvadoras prezidentu kļuva Huans Hosē Floress.
* 2. jūlijs — Abdulmedžids I kļuva par 31. Osmaņu impērijas sultānu pēc sava tēva Mahmuda II nāves. 
* 23. augusts — Apvienotā Karaliste ieņēma Honkongu, gatavojoties karam pret Ķīnu. 
* 5. septembris — Ķīnā sākās pirmais Opija karš.

## Dzimuši
* 19. janvāris — Pols Sezans (*Paul Cézanne*), franču gleznotājs (miris 1906. gadā)
* 11. februāris — Džosija Villards Gibss (*Josiah Willard Gibbs*), amerikāņu fizikālķīmiķis (miris 1903. gadā)
* 2. marts (j.s., pēc v.s. ) — Johans Klapje de Kolongs (*Johann Clappier de Colongue*), vācbaltiešu inženieris un izgudrotājs (miris 1901. gadā) 
* 21. marts (j.s., pēc v.s. ) — Modests Musorgskis (*Модест Мусоргский*), krievu komponists (miris 1881. gadā)
* 25. marts — Marianna Hainiša (*Marianne Hainisch*), Austrijas sieviešu kustības dibinātāja un vadītāja (mirusi 1936. gadā)
* 8. jūlijs — Džons Rokfellers (*John Rockefeller*), amerikāņu uzņēmējs (miris 1937. gadā) 
* 18. augusts — Francis Jozefs I (*Franz Joseph, Ferenc József*), Austroungārijas imperators (miris 1916. gadā)
* 10. septembris — Čārlzs Pīrss (*Charles Peirce*), amerikāņu filozofs (miris 1914. gadā)
* 5. decembris — Džordžs Ārmstrongs Kasters (*George Armstrong Custer*), amerikāņu ģenerālis (miris 1876. gadā)

## Miruši
* 1. jūlijs - Mahmuds II, Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1785.)
1838. gads

**1838**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
### Aprīlis
* 30. aprīlis - Nikaragva deklarēja neatkarību no Centrālamerikas Federācijas.

### Maijs
* 31. maijs - Beidza pastāvēt Centrālamerikas Federācija.

## Dzimuši
* 6. janvāris — Maksis Bruhs (*Max Bruch*), vācu mūziķis (miris 1920.)
* 18. februāris — Ernsts Mahs (*Ernst Mach*), austriešu fiziķis un filozofs (miris 1916.)
* 9. marts — Ludvigs Gumplovičs (*Ludwik Gumplowicz*), poļu izcelsmes austriešu sociologs (miris 1909.)
* 2. aprīlis — Leons Gambeta (*Léon Gambetta*), franču politiķis (miris 1882.)
* 10. maijs — Džons Vilkss Būts (*John Wilkes Booth*), ASV prezidenta Abrahama Linkolna slepkava (miris 1865.)
* 24. jūnijs — Jans Matejko (*Jan Matejko*); poļu gleznotājs (miris 1893.)
* 8. jūlijs — Ferdinands fon Cepelīns (*Ferdinand von Zeppelin*); vācu izgudrotājs un uzņēmējs (miris 1917.)
* 12. septembris — Arturs Auverss (*Arthur Auwers*); vācu astronoms (miris 1915.)
* 25. oktobris — Žoržs Bizē (*Georges Bizet*); franču komponists (miris 1875.)
* 31. oktobris — Luišs I (*Luís I*); Portugāles karalis (miris 1889.)
* 26. decembris — Klemenss Vinklers (*Clemens Winkler*); vācu ķīmiķis (miris 1904.)
* 31. decembris — Emils Lubē (*Émile Loubet*); Francijas prezidents (miris 1929.)

## Miruši
* 17. jūnijs — Taleirāns (*Talleyrand*), Francijas politiķis (dzimis 1754.) 
* 29. septembris — Frīdrihs Moss (*Friedrich Mohs*), vācu/austriešu mineralogs (dzimis 1773.)
1837. gads

**1837**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 26. janvāris — Mičigana kļuva par 26. ASV štatu.

### Jūnijs
* 20. jūnijs:
** par Hannoveres karali kļuva Ernsts Augusts I.
** par Apvienotās Karalistes karalieni kļuva Viktorija.

## Dzimuši
* 1. marts — Jons Krjange (*Ion Creangă*), rumāņu rakstnieks (miris 1889.) 
* 18. marts — Grovers Klīvlends (*Grover Cleveland*), 22. ASV prezidents (miris 1908.) 
* 5. aprīlis — Aldžernons Čārlzs Svinbērns (*Algernon Charles Swinburne*), angļu dzejnieks (miris 1909.) 
* 15. aprīlis — Atis Kronvalds, latviešu publicists, valodnieks, pedagogs (miris 1875.)
* 17. aprīlis — Dž. P. Morgans (*J. P. Morgan*), amerikāņu finansists (miris 1913.)
* 29. aprīlis — Žoržs Bulanžē (*Georges Boulanger*), franču ģenerālis un politiķis (miris 1891.)
* 11. augusts — Marī Fransuā Sadī Karno (*Marie François Sadi Carnot*), Francijas prezidents (miris 1894.)
* 16. septembris — Pedru V (*Pedro V*), Portugāles karalis (miris 1861.)
* 23. novembris — Johaness Dideriks van der Vālss (*Johannes Diderik van der Waals*), nīderlandiešu fiziķis (miris 1923.)
* 24. decembris — Sisī, Austrijas imperatore (mirusi 1898.)

## Miruši
* 7. februāris — Gustavs IV Ādolfs (*Gustav IV Adolf*), Zviedrijas karalis (dzimis 1778.)
* 10. februāris (j.s., pēc v.s. ) — Aleksandrs Puškins (*Александр Сергеевич Пушкин*), krievu dzejnieks (dzimis 1799.)
* 14. jūnijs — Džakomo Leopardi (*Giacomo Leopardi*), itāļu dzejnieks (dzimis 1798.)
* 20. jūnijs — Viljams IV (*William IV*), Apvienotās karalistes karalis (dzimis 1765.) 
* 17. oktobris — Johans Nepomuks Hummels (*Johann Nepomuk Hummel*), austriešu komponists (dzimis 1778.)
Austrumāfrika

**Austrumāfrika** ir reģions Āfrikas austrumos. Pie reģiona pieskaitāmas 18 valstis. 

Burundi un Ugandu mēdz arī pieskaitīt pie Centrālās Āfrikas. Džibutija, Somālija, Eritreja un Etiopija atrodas uz Somālijas pussalas. Komoras, Maurīciju un Seišelu salas kopā ar Francijas aizjūras teritorijām, Reinjonu un Majotu, arī tiek pieskaitītas pie Austrumāfrikas, jo tās atrodas Āfrikas austrumu pusē. Mozambiku un Madagaskaru mēdz iekļaut gan Austrumāfrikā, gan Dienvidāfrikā, jo tās atrodas Āfrikas dienvidaustrumos. Malāviju, Zambiju un Zimbabvi arī mēdz iekļaut gan Austrumāfrikā, gan Dienvidu Āfrikā. Sudānu un Dienvidsudānu mēdz iedalīt gan Ziemeļāfrikā, gan Austrumāfrikā, jo tās atrodas ziemeļaustrumāfrikā. right|thumb|350px|

Burundi, Kenija, Ruanda, Dienvidsudāna, Tanzānija un Uganda ietilpst Austrumāfrikas savienībā, kuras galvenā mītnē atrodas Arušā.  Āfrikas Savienības galvenā mītne atrodas Etiopijas galvaspilsētā Adisabebā.

## Ģeogrāfija
Austrumāfrikā atrodas vislielākā un otra lielākā virsotne Āfrikā — Kilimandžāro (5895 m)  un Kenijas kalns (5199 m). Tie abi ir stratovulkāni. Kilimandžāro atrodas Tanzānijā netālu no tās robežas ar Keniju. Kenijas kalns atrodas Kenijas centrālajā daļā.

Šajā reģionā atrodas arī Viktorijas ezers, kas ir lielākais ezers Āfrikā un otrs lielākais saldūdens ezers pasaulē, un Tangaņikas ezers, kurš ir otrs dziļākais ezers pasaulē. Viktorijas ezers atrodas Kenijas, Ugandas un Tanzānijas valstu teritorijās. No tā iztek Baltā Nīla, kura pie Sudānas galvaspilsētas Hartūmas, saplūstot kopā ar Zilo Nīlu, veido Nīlu. Tangaņikas ezers ir sadalīts starp 4 valstīm — Burundi, Kongo Demokrātisko Republiku, Tanzāniju un Zambiju.

Pie Austrumāfrikas reģiona pieder arī Somālilenda un Puntlenda. Puntlenda ir autonoma valsts Somālijas ziemeļu daļā, kas negrib iegūt neatkarību, bet grib palikt kā daļa no federālas Somālijas. Somālilenda ir pašpasludināta valsts, kura grib kļūt par suverēnu valsti, taču starptautiski netiek atzīta. To pašlaik atzīst par autonomu reģionu Somālijas ziemeļrietumos.

Mozambikā, Tanzānijā, Kenijā, Ugandā, Etiopijas ziemeļos un Dienvidsudānas rietumu daļā ir sastopamas cece mušas, kuras parasti pārnēsā Āfrikas tripanosomiāzi.

## Konflikti
*Etiopijas pilsoņu karš (1974—1991)
*Eritrejas neatkarības karš (1961—1991)
*Eritrejas-Etiopijas karš (1998—2000)
*Ogadenas karš (1977—1978)
*Pirmais Sudānas pilsoņu karš (1955—1972)
*Otrais Sudānas pilsoņu karš (1983—2005)
*Burundi pilsoņu karš (1993—2005)
*Ugandas-Tanzānijas karš (1978—1979)
*"Ugandas krūmu karš" (1981—1986)
*Ruandas pilsoņu karš (1990—1994)

### Pašreizējie konflikti
*Somālijas pilsoņu karš (1991—pašlaik)
*Dienvidsudānas pilsoņu karš (2013—pašlaik)
*karš pret "Tā Kunga pretošanās armiju" Ugandā, Dienvidsudānā un Kongo Demokrātiskajā Republikā (1987—pašlaik)

## Ārējās saites
Arnolds Burovs

**Arnolds Burovs** (dzimis , miris ) bija animācijas filmu režisors, Latvijas leļļu animācijas pamatlicējs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1915. gadā Grīziņkalnā, bērnībā dzīvoja Āgenskalnā un Hospitāļu ielā. Mācījās Rīgas 2. ģimnāzijā, Rīgas daiļamatniecības skolā, Rīgas Tautas konservatorijas čella klasē un Latvijas konservatorijas kontrabasa klasē.
Dienēja Latvijas armijas 5. kājnieku pulkā (1937—1938). Otrā pasaules kara laikā 1941. gadā beidza Bulduru dārzkopības skolu, strādāja par dekorāciju apgleznotāju Rīgas Tautas teātrī (1941—1944) un Rīgas veikalu skatlogu dekoratoru un muzikantu džeza ansamblī.

1944. gadā sāka strādāt par jaundibinātā Latvijas PSR Valsts Leļļu teātra scenogrāfu un galveno mākslinieku. Studēja Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultātes režijas nodaļā (1948—1953), līdztekus 1950. gadā iestudēja savas pirmās izrādes Leļļu teātrī un 1951. gadā tika iecelts par Leļļu teātra galveno režisoru, 1954. gadā par Valsts Muzikālās komēdijas teātra režisoru, 1958. gadā atsāka strādāt par Leļļu teātra režisoru.

1966. gadā Arnolds Burovs Rīgas Kinostudijā izveidoja pirmo leļļu filmu studiju un uzņēma pirmo Latvijas animācijas filmu "Ki-ke-ri-gū". Turpmākajos gadu desmitos viņš uzņēmis ap 40 leļļu filmu — "Kozete", "Bimini", Čārlijam Čaplinam veltīto filmu triloģiju "Sapnis", "Princese un puma", "Pēdējā lapa", kā arī "Si-si-dra", "Tīģeris Ņau-ņau", "Papiņš" u.c.

Miris 2006. gadā 91. dzīves gadā.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
Trīs Burova veidotās animācijas filmas ieguvušas Lielā Kristapa balvu nominācijā "Labākā animācijas filma" — "Bimini", "Sapnis", "Triloģija Sapnis, Pēdējā lapa, Princese un puma". 2000. gadā Burovs saņēma "Lielo Kristapu" par mūža ieguldījumu Latvijas kino.

* Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks (1964)
* Latvijas PSR Valsts prēmija (1987)
* Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks (1988)
* Triju Zvaigžņu ordenis (1995)

## Atsauces

## Literatūra
*Augstkalna M.* Arnolds Burovs un viņa lelles. R.: Liesma, 1986

## Ārējās saites

* *[https://www.filmas.lv/person/59/ Filmas.lv]* profils
Matiass Hepfners

**Matiass Hepfners** (; dzimis , Erfurtē, Vācijā) ir vācu bobslejists - pilots, kurš piedalījies 2006. gada Olimpiskajās spēlēs. Viņš sāka nodarboties ar bobsleju 1995. gadā, bet valsts izlasē pirmoreiz viņu iekļāva 1999. gadā.

Hepfnera karjeras augstākais sasniegums ir bronzas medaļa 2008. gada FIBT pasaules čempionāta "četrinieku" sacensībās. Hepfners ir vairākkārtējs ceturtās vietas ieguvējs bobsleja Pasaules kausos abās disciplīnās.
Warsaw

**Warsaw** ir:

* Polijas galvaspilsētas Varšavas nosaukums angļu valodā
* rokgrupas *[[Joy Division]]* sākotnējais nosaukums