open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
18 Melpomene

**Melpomene**, arī **18 Melpomene** ir asteroīds ar diametru apmēram 141 km, atrodas asteroīdu joslā, pieder S tipa asteroīdu grupai.

Asteroīdu atklāja  angļu astronoms Džons Hainds Bišopa observatorijā Londonā. Haindam tas bija piektais atklātais asteroīds (kopā 10). Asteroīds nodēvēts mūzas Melpomenes vārdā, vārdu izvēlējās sers Džordžs Eirijs (*George Airy*). Melpomene grieķu mitoloģijā ir Zeva un Mnēmosines meita, traģēdijas mūza. 

Melpomene ir akmens tipa asteroīds, satur silikātu minerālus un metālus. 

1978. gada 11. decembrī tika novērots, kā Melpomene aizklāj zvaigzni SAO 114159. Novērojuma laikā asteroīdam tika atklāts pavadonis ar diametru ap 37 km. Tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/1978 (18) 1. 1985.-1987. gadā Maunakea observatorija, izmantojot 2,2 m teleskopu, pētīja apgabalu ap asteroīdu, nolūkā atklāt pavadoni vai putekļu gredzenu, taču nekas netika atrasts. 1993. gadā Melpomeni pētīja ar Habla kosmisko teleskopu, tika atklāts, ka asteroīdam ir izstiepta forma, bet pavadonis netika konstatēts.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Melpomenes orbīta
Kipra olimpiskajās spēlēs

**[[Kipra]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** piedalās kopš 1980. gada, kad tā startēja Leikplesidas olimpiskajās spēlēs. Tajā pašā gadā Kipra pirmo reizi startēja arī vasaras olimpiskajās spēlēs, kas notika Maskavā. Kopš tā laika Kipra ir startējusi gan visās vasaras, gan visās ziemas olimpiskajās spēlēs.

Kipra olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 2 olimpiskās medaļas (sudraba medaļu). Šīs medaļas 2008. gada Pekinas olimpiskajās spēlēs un 2024. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs izcīnīja burātājs Pavloss Kontidis. Pirmais Kipras pārstāvis mūsdienu olimpiskajās spēlēs bija Anastasijs Andreu, kurš 1896. gada Atēnu spēlēs pārstāvēja Grieķiju. Kaut gan tobrīd Kipra bija Apvienotās Karalistes kolonija.

Tā kā Ziemeļkipras Turku Republiku neatzīst neviena ievērojama organizācija, ieskaitot Starptautiskā Olimpiskā komiteja, tai nav savas Olimpiskās komitejas. Ziemeļkipras sportisti var startēt Kipras komandā, taču viņiem nevar izmantot savas valsts, Ziemeļkipras, un karogu un nosaukumu. Tie kuri sportisti izvēlas nestartēt Kipras komandā, var startēt Turcijas komandā, vai arī kādas citas komandas sastāvā, kā arī viņi var atteikties no dalības vispār olimpiskajās spēlēs.

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
;Paskaidrojumi

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs
;Paskaidrojumi

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas

### Medaļas Vasaras spēlēs

### Medaļas Ziemas spēlēs

### Medaļas pa vasaras sporta veidiem

## Medaļām bagātākie sportisti

*Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc [[SOK|Starptautiskās olimpiskās komitejas]] datiem pārstāvot Kipru izcīnījuši olimpiskās medaļas.*

## Karognesēji

*Kipras sportisti, kas nesuši valsts karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.*

### Vasaras olimpiskās spēles

*  2016 Riodežaneiro — 23px Pavloss Kontidis
*  2012 Londona — 23px Marks Bagdatis
*  2008 Pekina — 23px Georgijs Ahilejs
*  2004 Atēnas — 23px Georgijs Ahilejs
*  2000 Sidneja — 23px Antonakis Andreu
*  1996 Atlanta — 23px Annins Markulidis
*  1992 Barselona — 23px Marioss Hadžiandreu
*  1988 Seula — 23px Mihalakis Timbioss
*  1984 Losandželosa — 23px Marioss Kasianidis 
*  1980 Maskava — 23px Kosts Papakostas

### Ziemas olimpiskās spēles

*  2018 Phjončhana — 23px Dins Lefkaritis
*  2014 Soči — 23px Konstantīns Papamihaels
*  2010 Vankūvera — 23px Kristofers Papamihalopuls
*  2006 Turīna — 23px Teodors Kristodulu
*  2002 Soltleiksitija — 23px Teodors Kristodulu
*  1998 Nagano — 23px Andreass Vasili
*  1994 Lillehammere — 23px Karolīna Fotiadu
*  1992 Albērvila — 23px Sokratis Aristodimu
*  1988 Kalgari — 23px Karolīna Fotiadu
*  1984 Sarajeva — 23px Aleksis Fotiadis
*  1980 Leikplesida — 23px Andreass Pilavakis

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
*
2015. gada Nepālas zemestrīce

**2015. gada Nepālas zemestrīce** bija  plkst. 11.56 pēc vietējā laika notikusi zemestrīce ar magnitūdu 7,8—8,1.

Zemestrīces epicentrs atradās ap 34 km uz dienvidaustrumiem no Lamdžungas Nepālā, hipocentrs atradās apmēram 15 km dziļumā. Šī bija spēcīgākā zemestrīce Nepālā kopš 1934. gada zemestrīces. Tiek uzskatīts, ka zemestrīcē gāja bojā aptuveni 9000 cilvēku. Tika skarta Nepāla, Tibeta, Bangladeša, Butāna un daļa Indijas. Tika iznīcinātas vairākas Katmandu ielejā esošās UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļautās ēkas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grobiņas luterāņu baznīca

**Grobiņas Evaņģēliski luteriskā baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams Lielajā ielā 21, Grobiņā. Bijusī Grobiņas prāvesta iecirkņa galvenā baznīca. Baznīcas ēka izdegusi Otrā pasaules kara laikā, atjaunota līdz 300 gadu jubilejai 1964. gadā.

## Vēsture
Grobiņas luterāņu baznīca pie Grobiņas pils pirmo reizi minēta 1560. gadā, atjaunota 1596. gadā, kad Grobiņas fogteja atradās Prūsijas hercogistes pārvaldījumā (1530-1650). Otrā Ziemeļu kara laikā 1659. gadā zviedri nodedzināja Grobiņas pilsētu un baznīcu. Pēc kara beigām pēc atgriešanās no zviedru gūsta Narvā 1660. gadā Grobiņas pilī uz laiku apmetās hercogs Jēkabs kopā ar ģimeni, pēc viņa ierosinājuma 1664. gadā uzcēla tagadējo baznīcas ēku. Tā bija Grobiņas prāvesta iecirkņa galvenā baznīca, kopš 1791. gada vairākās paaudzēs šeit kalpoja Launicu dzimtas mācītāji, tajā atradās Napoleona karu laikā 1813. gada kaujā pie Leipcigas kritušā prāvesta dēla Georga fon der Launica bronzas cilnis ar mirstoša jātnieka attēlu, ko bija izgatavojis viņa jaunākais brālis Eduards Šmits fon der Launics. No 1833. gada tajā bija J. L. Eginka altārglezna.

Baznīcas ēka vairākkārt atjaunota 1892., 1931. un 1939. gadā. 1920.-1928. gadā atjaunoja Latvijas brīvības cīņu laikā nodegušo mācītājmuižu. Līdz 1939. gadam Grobiņas baznīcā darbojās gan latviešu, gan vācbaltiešu draudze. Neilgi pirms Latvijas okupācijas laikraksts "Kurzemes Vārds" 1940. gada 25. maijā rakstīja, ka: "....prezidents Kārlis Ulmanis ir ziedojis 1000 Ls Grobiņas baznīcas remonta vajadzībām". 1941. gada 24. jūnijā baznīcu sagrāva Sarkanās armijas artilērija. 1942. gadā sākās baznīcas jumta atjaunošana. Laikraksts "Kurzemes Vārds" 11. augusta numurā rakstīja, ka: "Dievkalpojums notika baznīcas pagalmā, dievvārdus teica Grobiņas draudzes mācītājs Roberts Āboliņš." Dievkalpojumi baznīcā atsākās tikai pēc kara beigām 1947. gadā, bet atjaunošanas darbi turpinājās līdz baznīcas 300. gadu jubilejai 1964. gadā.
Pēc 2000. gada, izmantojot draudzes līdzekļus, atjaunoja ēkas iekšpusi, ierīkoja apkuri, ielika jaunus logus, atjaunoja sienas, grīdu un interjeru.

## Zināmie mācītāji
* Enohs Remblings un viņa dēli (16. gadsimts)
* Kristofs Rihters (hercoga Jēkaba galma mācītājs un biktstēvs pēc 1660. gada)
* Veinmans (Lielā mēra laikā 1711. gadā)
* Kupfers (18. gadsimta pirmajā pusē)
* Fon Launicu dzimtas mācītāji
* Jānis Kundziņš (1923-1929)
* Kristaps Valters (1931-1941)
* Roberts Āboliņš (1941-1944)
* Kārlis Aumalis (arī Priekules draudzes mācītājs)
* Kalks, J. Dreiblats, N. Kamergrauzis, J. Simakins
* Mārtiņš Urdze (1998)
* Varis Bitenieks
* Gints Kronbergs (mācītāja vietas izpildītājs 1994-1996, mācītājs no 2006-2017)
*Atis Freipičs, mācītājs no 2017

## Atsauces
Kapteinis (dienesta pakāpe)

[thumbnail|Latvijas NBS Sauszemes spēku kapteiņa [Latvijas Nacionālo bruņoto spēku pakāpes un zīmotnes|apkakles zīmotne parādes formas tērpam]]
[160px|thumb|Latvijas armijas kapteinis [Jūlijs Ķīlītis (1939).]]
**Kapteinis** (, vēlā perioda  — 'karavadonis', no *caput* — 'galva', NATO kods — **OF-2**) ir jaunāko virsnieku dienesta pakāpe bruņotajos spēkos un militarizēta tipa dienestos. Šī pakāpe ir augstāka par virsleitnanta un zemāka par majora, kas jau ietilpst vecākajos virsniekos, dienesta pakāpi. Bruņotajos spēkos kapteinis lielākoties komandē rotu.

## Lietošana Latvijā

Arī Latvijas Nacionālajos bruņotajos spēkos tiek lietota šī dienesta pakāpe, tāpat arī Valsts policijā un robežsardzē.

## Skatīt arī
* Krievijas armijas dienesta pakāpes

## Ārējās saites
Viktors Orehovs

**Viktors Orehovs** (1909. gada 20. maijs — 1998. gada 6. februāris) bija botāniķis, liliju un gladiolu selekcionārs.

Dzimis dārznieka ģimenē. Skolas gaitas sācis Salas pamatskolā, pēc kuras turpinājis mācības Vecbebru dārzkopības skolā, kuru pabeidzis 1929. gadā. Priekulē, Rūjienā un Rēzeknē strādājis par dārznieku.

Pēc dienesta Latvijas armijā pieņēmis darbu robežsardzē, kur strādājis par daiļdārznieku. Pēc robežsardzes likvidēšanas 1941. gadā pārcēlies Jēkabpilī, kur apmeties uz dzīvi un izveidojis dārzkopību.

Kā selekcionārs izveidojis ap 450 gladiolu un 300 liliju šķirņu, starptautiskajā liliju sarakstā ir reģistrētas vairāk nekā 130 Orehova jaunšķirnes. Tāpat selekcionējis gladiolas, no kurām pazīstamākās šķirnes ir ‘Rita’, ‘Brīvība’, ‘Līgo vakars’, ‘Sniega māte’, ‘Jēkabpiliete’, ‘Teiku valsts’ un lilijas ‘Nakts tango’, ‘Saule’. Vienlaikus publicējies žurnālos ar rakstiem par dārzkopību un puķkopību, kā arī sarakstījis četras grāmatas par lilijām.

Padomju laikos ieguvis Nopelniem bagātā agronoma goda nosaukumu. 1989. gadā Orehovam tika piešķirts Jēkabpils goda pilsoņa tituls, savukārt 1995. gadā Triju Zvaigžņu ordenis.
Ganimēds (mitoloģija)

thumb|Ganimēda nolaupīšanas attēlojums 17. gadsimta gleznā
**Ganimēds** (, *Ganymēdēs*) sengrieķu mitoloģijā ir varonis un skaists jauneklis no Trojas. Viņa vecāki bija trojiešu valdnieks Trojs un nimfa Kailiroja. Homērs Ganimēdu aprakstījis kā skaistāko no mirstīgajiem. Vienā mīta versijā Zevs, pārvērties par ērgli vai sūtījis ērgli šim darbam, nolaupa Ganimēdu skaistuma dēļ un aizved viņu Olimpa kalnā, kur Ganimēds kļūst par nektāra pildītāju kausos dievu dzīrēs.

Viens no populārākajiem personāžiem antīkajā tēlotājmākslā. Bieži mākslas darbos attēlots Ganimēda nolaupīšanas mīts. Mīts kļuva par modeli attiecībām starp vīrieti un jaunieti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cjui Juaņs

**Cjui Juaņs** (; dzimis 340. gadā p.m.ē., miris 278. gadā p.m.ē.) bija ķīniešu dzejnieks un valsts darbinieks. Pirmais zināmais ķīniešu dzejnieks, tiek uzskatīts par vienu no izcilākajiem senās Ķīnas dzejniekiem. Ir čuci, viena no klasiskajiem ķīniešu dzejas pamatžanriem, autors.

Dzimis aristokrātu ģimenē. Trimdā, kurā izsūtīts pēc nepatiesas apvainošanas, izdarījis pašnāvību. Leģenda par viņa līķa meklēšanu Miluo upē tiek uzskatīta par avotu pūķu laivu festivālam.

Literārajā mantojumā — 25 darbi, tai skaitā poēma "Izraidītā skumjas".

## Atsauces

## Ārējās saites
Diokletiāna pils

**Diokletiāna pils** () ir sena pils Splitā, Horvātijā, kas uzcelta pēc Romas impērijas imperatora Diokletiāna rīkojuma 4. gadsimta sākumā. Mūsdienās veido Splitas centru.

Šī ir ne tikai pils, bet arī nocietināta militāra struktūra ar augstām sienām. Kādu laiku tajā uzturējās vairāk nekā 9000 cilvēku. Kad romieši pameta pili, tā bija tukša vairākus gadsimtus. Pēc viduslaikiem pils nebija pazīstama Rietumos, skotu arhitekts Roberts Ādams apsekoja drupas un vēlāk izdeva *Ruins of the Palace of the Emperor Diocletian at Spalatro in Dalmatia*.

Attēlota uz 500 kunu banknotes. 1979. gadā kopā ar Splitas vēsturisko centru iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Tiek uzskatīta par vislabāk saglabājušos Romas impērijas laika pili.

Pilī filmēta seriāla "Troņu spēle" ceturtā sezona.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Brands

**Brands** () ir norvēģu dramaturga Henrika Ibsena luga, kas sarakstīta kā traģēdija, pirmizdevums — 1866. gadā.

1864. gadā Ibsens izceļoja uz Itāliju, īsu brīdi uzkavējoties Dānijā un Vācijā. Berlīnē viņš piedzīvoja vāciešu demonstrācijas pēc uzvaras Prūšu—dāņu karā, kurā pārējās Skandināvijas valstis atteicās palīdzēt dāņiem. Solidaritātes trūkums Ibsenā izsauca sarūgtinājumu. 1864. gada vasarā darbs tika iesākts kā poēma, tomēr jau 1865. gadā, kad darbs tika pabeigts, notika žanra maiņa, izvēloties rakstīt lugu.

Lugas galvenais varonis ir ideālistisks mācītājs Brands, kurš dzīvo pēc principa "visu vai neko". Lugā pausts nosodījums sīkpilsoniskajai sabiedrībai, kas nav gatava solidarizēties un patiesi sekot augstākiem ideāliem, aizsedzot nevarību ar liekulību un piezemētību. Brands pauž nicinājumu pret kristietību, kas atteikusies no Vecās Derības Dieva, kas ir bargs un sodošs. Tomēr galvenā varoņa nespēja pārkāpt saviem principiem noved viņu pie iznīcības — viņš zaudē sev tuvos un lugas nobeigumā aiziet bojā.
Lielais 6

**"Lielais 6"** () ir 2014. gada ASV datoranimācijas supervaroņu spraiga sižeta kinokomēdija. Filmu producēja *[[Walt Disney Animation Studios]]* un izplatīja *[[Walt Disney Pictures]]*. Šī ir 54. *Walt Disney Animated Classics* sērijas filma, un tā aizgūta no *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma supervaroņu komandas nosaukuma. Filmas režisori ir Dons Hols un Kriss Viljamss. Filmā vēstīts par apdāvinātu zēnu, robotikas ģēniju Hiro Hamadu, kas izveido supervaroņu komandu, lai cīnītos ar ļaundari maskā. Tēlus ieskaņojuši Raiens Poters, Skots Edsits, Denjels Hinijs, T. Dž. Millers, Džeimija Čona, Deimons Veijans, Genesiss Rodrigess, Alans Tudiks, Džeimss Kromvels un Maija Rūdolfa.

"Lielais 6" ir pirmā Disneja animētā filma, kas balstīta uz *[[Marvel Comics]]* varoņiem (*Marvel Entertainment* 2009. gadā iegādājās *[[The Walt Disney Company]]*). *Walt Disney Animation Studios* izveidoja jaunu programmatūru, lai panāktu nepieciešamo animāciju.

Filmas "Lielais 6" pirmizrāde notika 27. Tokijas starptautiskajā kinofestivālā  un 3D formātā Abu Dabī kinofestivālā 31. oktobrī. ASV pirmizrāde notika , bet Latvijā — . Filma ieguva labas kritiķu atsauces un labus finansiālos panākumus, kopējie pasaules ienākumi bija vairāk kā 652 miljonus ASV dolāru. Šī bija 2014. gada ienesīgākā animācijas filma. Filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā animācijas filma" un ''Nickelodeon Kids' Choice'' balvu, vēl filmu nominēja Ennijas balvai, Zelta globusa balvai un BAFTA kino balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Vecā pasaule

[thumbnail|upright=1.2|[Ptolemajs|Ptolemaja pasaules karte]]
thumbnail|upright=1.2|Vecās pasaules atrašanās vieta
**Vecā pasaule** ir apzīmējums tai pasaulei — Eiropas, Āzijas un Āfrikas daļai —, kas eiropiešiem bija pazīstama līdz 15. gadsimta beigām, kad aizsākās Lielo ģeogrāfisko atklājumu laikmets, atklājot Amerikas un citus līdz tam nezināmus kontinentus, ko pretstatā Vecajai pasaulei sāka saukt par Jauno pasauli.

## Ārējās saites
Mēness redzamā puse

400px|thumb|right|Mēness redzamā puse
**Mēness redzamā puse** ir Mēness daļa, kas redzama no Zemes.

Mēness rotācijas periods sakrīt ar Mēness apriņķojuma periodu, tāpēc no  Zemes ir redzama tikai viena Mēness puse. Šāda Mēness orbītas īpatnība tiek skaidrota ar paisuma spēku iedarbību Mēness dzīlēs un Mēness masas nevienmērīgu sadalījumu.
## Virsma
Aplūkojot Mēnesi pat ar neapbruņotu aci, uz tā virsmas var redzēt tumšākas un gaišākas vietas. Agrīnie astronomi domāja, ka lielie tumšie apgabali uz Mēness ir jūras (*Mare*), bet gaišie laukumi – sauszeme (*terra*). 17. gs. itāļu astronoms Džovanni Batista Ričoli (*Giovanni Battista Riccioli*) kopā ar jezuītu priesteri Frančesko Maria Grimaldi (*Francesco Maria Grimaldi*), izmantojot agrākos Johannesa Hevēlija un Mihaela van Langrēna darbus, sastādīja Mēness karti, piešķirot nosaukumus daudziem objektiem, liekot pamatu Mēness nomenklatūrai. Mēness jūrām Ričoli izvēlējās ar laikapstākļiem saistītus vārdus, piemēram Vētru okeāns, Mitruma jūra, Tvaiku jūra. Krāterus viņš nosauca nozīmīgu astronomu vārdos, piemēram Agripa, Hiparhs, Ptolemajs, u.c.    
150px|thumb|left|Mēness librācija

## Librācija
Vienkārši paskatoties uz Mēnesi, redzam 50 % tā virsmas, tomēr to ilgstoši novērojot, kopumā iespējams apskatīt apmēram 59 % Mēness virsmas. Šāda iespēja rodas Mēness librāciju dēļ. Mēness orbīta ir nedaudz eliptiska (ekscentricitāte e = 0,0549), tāpēc tā leņķiskais ātrums pa orbītu nav vienāds. Tuvāk perigejam ātrums palielinās, tuvāk apogejam - samazinās. Rotācijas ātrums paliek nemainīgs. Rezultātā iespējams redzēt nelielu daļu no Mēness neredzamās puses austrumu un rietumu malas. Mēness rotācijas ass nav perpendikulāra tā orbītas plaknei, bet atrodas 5,145° slīpumā. Tāpēc reizi mēnesī no Zemes var redzēt nelielu daļu no Mēness neredzamās puses ziemeļdaļas un vēl pēc 2 nedēļām, daļu no neredzamās puses dienviddaļas. 

## Orientācija
Agrākās Mēness kartes tika zīmētas tā, kā tās varēja redzēt teleskopā (apgrieztas otrādi). Šajās kartēs dienvidi bija augšā, ziemeļi apakšā, austrumi - pa labi, rietumi - pa kreisi. Tomēr, attīstoties tehnikai un sākoties pastiprinātai Mēness izpētei, šāda otrādi apvērsta sistēma nebija ērta. 1961. gadā Starptautiskā Astronomijas savienība pieņēma lēmumu turpmāk Mēness debespuses apzīmēt tā, kā tās redzētu novērotājs, kas atrodas uz Mēness virsmas (līdzīgi, kā uz visām Zemes kartēm), ziemeļi augšā, rietumi – pa kreisi.

Mēness orientācija debesīs mainās, atkarībā no novērotāja atrašanās vietas uz Zemes:
*Ziemeļpolā Mēness ir redzams zemu pie horizonta, Mēness ziemeļi augšup vērsti;
*Vidējos ziemeļu platuma grādos (Eiropa, Ziemeļamerika) Mēness aust austrumos ar Mēness ziemeļaustrumu pusi augšup, augstākajā punktā tā ziemeļi ir augšā, bet rietot augšup vērsta ir tā ziemeļrietumu daļa;
*Uz ekvatora  Mēness aust ar augšupvērstu austrumpusi, riet ar augšupvērstu rietumpusi;
*Vidējos dienvidu platuma grādos Mēness aust ar augšupvērstu dienvidaustrumu pusi, riet ar augšupvērstu dienvidrietumu pusi;
*Dienvidpolā Mēness redzams ar Mēness dienvidiem augšā. 
  
## Skatīt arī
*Mēness neredzamā puse

## Atsauces
Mikrofona aptauja 1992

**"Mikrofona aptauja 1992"** bija ikgadējā radio raidījuma "Mikrofons" aptauja par gada populārāko dziesmu. Togad tā notika ekonomiskās krīzes laikā, kad daudzas populāras grupas ("Zodiaks", "Jumprava", "Pērkons") bija izbeigušas aktīvu darbību, tādēļ vairāki mūziķi startēja solomākslinieku statusā vai arī dažādos citos sastāvos. Arī uzvarētāja dziesma, Aigara Grāvera "Klusumā" radusies pēc "Jumpravas" darbības pārtraukšanas.
 
Debitanti "Prāta Vētra" ieguva 9. vietu ar lirisko dziesmu "Jo tu nāc". Jau vēlāk, pēc daudziem gadiem, grupas dalībnieki atzinās, ka toreiz, domājot, ka par šādu jaunu un nezināmu grupu neviens nebalsos, viņi paši noorganizēja lielu skaitu balsu, taču "pārcentās" un šo pašu noorganizēto balsu skaits pārsniedza pat uzvarējušās dziesmas balsu skaitu, un tas aptaujas organizētājiem bija iemesls izsaukt grupu uz pārrunām, kuru rezultātā aptaujas rezultātos parādījās 9. vieta.

## Rokaptaujas populārākās dziesmas

# "Klusumā" (A. Grāvers) - Aigars Grāvers
# "Spēle" - "Linga"
# "Mana mīļā meitene" (G. Račs) - "Bet Bet"
# "Kad mēness jūrā krīt" - "Jauns Mēness"
# "Maziņā neziņā" (M. Ozoliņš) - "Juku jukām"
# "Tevi mīlu" (E. Vestmanis) - Edmunds Vestmanis
# "Ziemeļvējš" (R. Macats, J. Baltauss) - Olga Rajecka un "Tango"* 
# "Saullēkts" (R. Macats, J. Baltauss) - Olga Rajecka un "Tango"
# "Jo tu nāc" ("Prāta Vētra", E. Treimanis-Zvārgulis) - "Prāta Vētra"
# "Ja es būtu" (J. Lūsēns, V. Plūdons) - Maija Lūsēna
# "Šeit" ("Linga") - "Linga"*
# "Diena aizgājusi" - "Bruģis"
# "Ceļš" - "Nejautā"*
# "Zem diviem karogiem" - "Jumprava"*
# "Atkal brīvs" - Aigars Grāvers un "4-atā"
# "Iedzer, brāli!" (J. Kulakovs, E. Veidenbaums) - "Pērkons"
# "Everything Is Coming Down" - "Nejautā"
# "Rīga-Radio" - "Fans"
# "Dzīvo uz nebēdu" - "Austrumeiropa"
# "Lai būtu tā" (I. Akuratere) - Ieva Akuratere un "Simulācija"
# "Diena" (G. Račs) - Guntars Račs*
# "Piekūns skrien debesīs" - "Jauns mēness"*
# "Hei, mazā!" - "Austrumeiropa"*
# "Es tevi nemīlu" - "Bet bet"*
# "Coma House" - "D-13"
# "Manas mīļākās puķes" - "Zodiaks"*
# "Pusnakts stundā" - "Vaidava"*
# "Ticot, mīlot un gaidot" (H. Stengrēvics, J. Baltauss) - Zigfrīds Muktupāvels*
# "Paliec, lūdzu, tu" - "Spogulis"
# "Draudzība" - Aldis Drēģeris un "Dzīvsvars"

* Ar zvaigznīti apzīmētas iepriekšējo gadu dziesmas, par kurām klausītāji varēja balsot arī 1992. gadā.

## Atsauces
Mākoņu jūra

**Mākoņu jūra** jeb ***Mare Nubium*** ir Mēness jūra Mēness redzamajā pusē. Atrodas uz dienvidaustrumiem no Vētru okeāna.

thumb|left|200px|Mākoņu jūra parādīta ar apli
Tiek uzskatīts, ka Mākoņu jūra izveidojusies pirms apmēram 3,9 miljardiem gadu, apkārtējais materiāls ir nedaudz jaunāks. Jūras diametrs ir apmēram 715&nbsp;km. Jūras rietumos atrodas Bulialda krāteris, dienvidos – Pitats. Tiho krātera stari šķērso jūru virzienā no dienvidiem uz ziemeļrietumiem. Jūras dienviddaļā starp Birta un Tebita krāteriem stiepjas 120&nbsp;km gara un 240 m augsta Taisnā pakāpe (*Rupes Recta*).

Nosaukumu “Mākoņu jūra” izdomāja itāļu astronoms Džovanni Batista Ričoli (*Giovanni Battista Riccioli*), pirmoreiz to publicējot 1651. gadā. 1935. gadā to apstiprināja Starptautiskā Astronomijas savienība.

2013. gada 11. septembrī spāņu astronomi novēroja apmēram 0,6 – 1,4 m liela objekta ietriekšanos Mākoņu jūrā. Sadursmes rezultātā radās krāteris ap 40 m diametrā. Uzliesmojums bija tik spilgts, ka jebkurš, kurš tobrīd būtu paskatījies uz Mēnesi, to redzētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Stīvens Ročs

**Stīvens Ročs** (; dzimis ) ir bijušais profesionālais Īrijas šosejas riteņbraucējs. Savā 13 gadus ilgajā profesionāļa karjerā viņš labākos panākumus guva 1987. gadā, kļūdams tikai par otro riteņbraucēju, kurš sezonas laikā izcīnījis uzvaras trijās nozīmīgās sacensībās — *[[Tour de France]]* un *[[Giro d'Italia]]* daudzdienu sacensībās, kā arī Pasaules čempionāta grupas braucienā. Roča karjera sakrita ar cita viņa tautieša Šona Kellija panākumu gadiem.

Lai arī Ročs bija viens no savas paaudzes labākajiem braucējiem un viņam piemita īpaši izkopts pedalēšanas stils, viņš cieta no ceļgala savainojumiem un pēc 1987. gada vairs nepiedalījās cīņā kopvērtējuma uzvaru Lielajās tūrēs. Karjeras laikā viņš izcīnīja 58 uzvaras profesionālās sacensībās. Visas no tām joprojām ir spēkā, lai arī Ročam ir izvirzītas apsūdzības EPO lietošanā viņa karjeras beigu daļā.

## Personīgā dzīve
Ročs dzīvo Antibā Azūra krastā. Viņš joprojām ir iesaistīts sportā, organizējot riteņbraukšanas nometnes Maļorkā, organizējot sacensības un strādājot par riteņbraukšanas komentētāju *[[Eurosport]]*.

Ročam ir četri bērni no bijušās sievas Lidijas; abi izšķīrās 2004. gadā. Viens no dēliem, Nikolass Ročs, šobrīd ir profesionāls riteņbraucējs un uzvarēja 2009. gada Īrijas čempionātā grupas braucienā.

Stīvena brālis Lorenss Ročs arī bija profesionāls riteņbraucējs, kurš 1991. gadā vienīgo reizi piedalījās *Tour de France*. Viņi abi bija komandas biedri *Ton Ton Tapis* komandā.

Roča brāļadēls Denjels Mārtins arī ir profesionāls riteņbraucējs, 2008. gada Īrijas čempionātā grupas braucienā.

2008. gadā Ročs noskrēja Ņujorkas maratonu ar rezultātu 4:21:09.

2022. gadā viņš tika atzīts par vainīgu apsūdzībās par sava Spānijā reģistrētā uzņēmuma līdzekļu lietošanu personīgiem mērķiem 730 000€ apjomā.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

Piezīme: IZST — izstājās

## Atsauces

## Ārējās saites

*Oficiālie ''Tour de France'' rezultāti
*Stīvena Roča velonometne Maļorkā 
*Stīvena Roča labdarības velobrauciens
Meriks

**Meriks** (, ) ir kalns Skotijas dienvidos, Dienvidskotijas augstienes augstākā virsotne. Izvietojies augstienes rietumdaļā Ofulhendas grēdā Damfrīsas un Gelovejas pašvaldībā Gelovejas mežu parka teritorijā. Populārs aktīvā tūrisma un klinšu kāpšanas galamērķis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Černostes ezers

**Černostes ezers** (arī Černastes ezers, Černostas ezers, Černostjes ezers) ir publiska ūdenstilpe Rēzeknes novada Maltas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos pie robežas ar Feimaņu pagastu. Krasti slīpi, zemi, vietām — stāvi, dibens — smilšains, akmeņains, dūņains. Ezerā viena 1,0 ha liela sala. Ietek vairāki grāvji, iztek strauts uz Pušicu. Mīt karpa, karūsa, plaudis, rauda, līdaka, asaris, zandarts, ķīsis. Austrumu un ziemeļu krastā atpūtas vietas, peldvietas.

Austrumu un ziemeļu krastā Maltas pagasta Černostes ciems, rietumu krastā — Feimaņu pagasta Černostes ciems, dienvidu krastā — Lapatišku ciems. Dienvidrietumu krastā Jāņsalu senkapi.

## Atsauces
Lazdiņu ezers

**Lazdiņu ezers** (arī **Lielais Lazdiņš**) ir ezers Cēsu novadā. Atrodas Gaujas nacionālā parka ainavu aizsardzības zonā. Šis ir viens no Āraišu ezeru grupas ezeriem, un no tā iztek šīs ezeru grupas upe Rakšupe. Lazdiņu ezers ir vidēji 6,2 m dziļš, bet maksimālais dziļums ir 14 m. Lazdiņu ezerā mīt rudulis, līnis, asaris, līdaka, rauda, plaudis un plicis. Ezera krastā atrodas viens no senākajiem agrā dzelzs laikmeta kenotafiem — Lazdiņu uzkalniņš.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ezeri.lv datubāze
19 Fortūna

**Fortūna**, arī **19 Fortūna** ir asteroīds ar diametru apmēram 200 km, atrodas asteroīdu joslā, pieder G tipa asteroīdu grupai.

Asteroīdu atklāja  angļu astronoms Džons Hainds Bišopa observatorijā Londonā. Haindam tas bija sestais atklātais asteroīds (kopā 10). Asteroīds nodēvēts veiksmes dievietes Fortūnas vārdā, vārdu izvēlējās Dž. Hainds pēc Džordža Bišopa pilnvarojuma. Fortūna grieķu mitoloģijā ir laimes, gadījuma un veiksmes dieviete.
 
Fortūna ir viens no lielākajiem asteroīdu joslas objektiem. Tā virsma ir stipri izrobota, klāta ar tumšiem, vienkāršiem organiskajiem savienojumiem, t.sk. tolīniem. Asteroīdam ir neparasti zems albedo. 1993. gadā Fortūnu pētīja Habla kosmiskais teleskops, tika atklāts, ka objektam ir gandrīz sfēriska forma, pavadoņi netika konstatēti.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Fortūnas orbīta
OKTA

***OKTA AD Skopje*** (darbojas ar zīmolu ***OKTA***) ir Ziemeļmaķedonijas uzņēmums, kas nodarbojas ar naftas produktu pārstrādi, izplatīšanu un pārdošanu. Ietilpst Grieķijas naftas uzņēmumu grupā *[[Hellenic Petroleum]]* (*HELPE*). Galvenais birojs atrodas Skopjē.
 
*OKTA* ir viens no lielākajiem uzņēmumiem Ziemeļmaķedonijā. Tas ir lielākais naftas pārstrādes uzņēmums Balkānu reģionā.

Uzņēmums veic jēlnaftas pārstrādi ar jaudu 2,5 miljoni kubikmetru gadā.
Ar zīmolu *OKTA* darbojas 29 degvielas uzpildes stacijas.

*OKTA AD Skopje* akcijas tik kotētas Maķedonijas biržā.
Pēc 2014. gada 31. decembra datiem, lielākie uzņēmuma akcionāri ir: *EL.P.ET. BALKANIKI S.A.* (*[[Hellenic Petroleum]]* meitasuzņēmums, 81,51 %), *Pucko Petrol* (10,87 %). 7,62 % kapitāldaļu pieder uzņēmuma darbiniekiem.

## Vēsture
1970. gadu otrajā pusē netālu no Skopjes sākta celt valstij piederoša naftas pārstrādes rūpnīca. Tā pabeigta 1983. gadā. 1985. gadā uzņēmums reģistrēts ar nosaukumu "Darba organizācija naftas rafinērija SKOPJE".

1990. gadā uzņēmums pārveidots par akciju sabiedrību.
1995. gadā uzņēmuma nosaukums mainīts uz *OKTA rafinerija na nafta a.d.p.o.*.
1999. gadā *[[Hellenic Petroleum]]* meitas uzņēmums *EL.P.ET. BALKANIKI S.A.* kļuva par *OKTA* stratēģisko investoru.

2002. gadā atklāts naftas cauruļvads Saloniki—Skopje.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Nacionālā zemnieku savienība

**Nacionālā zemnieku savienība** bija politiskā partija Latvijā. Tā tika dibināta 1925. gadā un likvidēta 1928. gadā. Tās vadītājs bija Kārlis Kvelbergs.

Partija tika dibināta 1925. gadā uz Latviešu zemturu padomes bāzes. Partijai nebija savas ideoloģijas, tā vienīgi atbalstīja sabiedrotos no Kristīgās nacionālās savienības. Nacionālā zemnieku savienība nepiedalījās 3. Saeimas vēlēšanās.

## Dalība Saeimas vēlēšanās

## Atsauces
Bezkameras riepa

**Bezkameras riepa** ir pneimatiskā riepa, kam nav nepieciešama atsevišķa kamera.

Atšķirībā no tradicionālajām pneimatiskajām riepām, kam tiek izmantotas atsevišķas kameras, bezkameras riepām bortā ir iestrādāti nepārtraukti izciļņi, kurus riepas gaisa spiediens spiež pret metāla aploces rievu, noslēdzot gaisa noplūdes ceļu.

## Vēsture
Saistībā ar bezkameras riepām iesniegti daudzi patenti. *Killen Tire* 1928. gadā Lielbritānijā iesniedza patentu un tas tika apstiprināts 1930. gadā. 1944. gadā Dienvidāfrikā patentu saņēma *Wingfoot Corporation*, kas bija *[[Goodyear Tire]]* meitas uzņēmums. Tehnisku problēmu dēļ tie tika saražoti nelielā apjomā vai netika realizēti.

1946. gadā ASV patentu iesniedza *[[BF Goodrich]]* darbinieks Frenks Herzegs un 1952. gadā to arī saņēma. Līdz 1955. gadam bezkameras riepas bija kļuvušas par jaunu auto standartaprīkojumu. *BF Goodrich* vairākas reizes savs patents bija jāaizstāv tiesā, saistībā ar līdzībām ar iepriekšējiem patentiem. Galvenā atšķirība starp *BF Goodrich* dizainu un priekšteču piedāvāto bija butilkaučuka izmantošana, no kura izgatavotās riepas bija daudz noturīgākas pret gaisa noplūdi, salīdzinot ar gumiju no dabiskā kaučuka, ko izmantoja citos dizainos.

## Aizlāpošie šķidrumi
Riepās var tikt iepildīti aizlāpošie šķidrumi, kas palīdz novērst nelielus caurumus. Tomēr tie var traucēt automašīnu riepu spiediena uzraudzības sistēmu (TPMS) darbību, ja to sensori ir izvietoti riepas iekšpusē. Daļa šo šķidrumu ražotāju apgalvo, ka viņu produkti ir savietojami ar sensoriem, bet citi brīdina, ka tie var traucēt sensoru darbību. Šādus novērojumus publicējuši arī šādu produktu apskatnieki. Šķidrumu izmantošana var izbeigt sensoru garantiju.

## Velosipēdu riepas
Bezkameru velosipēda riepu sistēmai nepieciešama savietojama riepa, atbilstoša gaisu necaurlaidīga aploce, kas ir noslēgta pie ventiļa un spieķu caurumiem, ar rievu riepas bortam. Galvenais ieguvums no bezkameru riepām ir iespēja izmantot zemāku gaisa spiedienu labākai saķerei, neriskējot pārsist kameru, iespiežot to starp riepas bortu un aploci.

### UST un ''Tubeless Ready''

*UST* jeb *Universal System Tubeless* ir patentēta riteņa aploce, ko izstrādājis uzņēmums *[[Mavic]]*. Tai ir īpaša rieva, kuru noslēdz ar tam īpaši izstrādātu riepu bortiem. Vairāki uzņēmumi, kā *[[Michelin]]* un *[[Hutchinson SNC|Hutchinson]]*, ražo riepas, kas ir savietojamas ar UST aplocēm. UST bja pirmā no sistēmā, kas tika izstrādāta velosipēdu riepām. Citiem uzņēmumiem kā *[[Bontrager]]*, *[[DT Swiss]]* un *[[Wilderness Trail Bikes|WTB]]* ir sava līdzīga sistēma, kas tiek saukta par *Tubeless Ready*.

### Šosejas bezkameru sistēmas

2006. gadā *[[Shimano]]* un *Hutchinson* ieviesa bezkameru sistēmu šosejas velosipēdiem. Tomēr bezkameru riepas nav ieguvušas lielu piekrišanu sponsoru trūkuma un tubulāro riepu lietošanas tradīciju dēļ. Pat bez kameras kopējais bezkameru aploču un riepu svars ir lielāks kā tubulārajām riepām un to aplocēm. Šosejas bezkameru riepas popularitāti gūst amatieru braucēju vidū, kam ir svarīgāki ieguvumi no tām.

## Atsauces
Vilis Tode

**Vilis Tode** ( — ) bija Latvijas politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, pārstāvēja Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju.

## Biogrāfija
Vilis Tode piedzima . No 1904. gada darbojies strādnieku organizācijās. Bija Liepājas pilsētas valdes ierēdnis.

1920. gadā Liepājā ievēlēts Latvijas Satversmes sapulcē no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas saraksta. Miris  plkst. 15.30 Rīgas slimnīcā. Apglabāts  Liepājā.

## Atsauces
Hellenic Petroleum

***Hellenic Petroleum S.A.*** (; saīsināti ***HELPE***) ir Grieķijas enerģētikas holdinga uzņēmums. Galvenais birojs atrodas Atēnu priekšpilsētā Marousi. 
*Hellenic Petroleum* ir viens no lielākajiem uzņēmumiem Grieķijā, lielākais enerģētikas uzņēmums Grieķijā.

*Hellenic Petroleum S.A.* akcijas tiek kotētas Atēnu biržā (kods *ELPE*) un biržā *[[London Stock Exchange]]* (kods *HLPD/98LQ*).
Lielākie uzņēmuma akcionāri ir: *Paneuropean Oil and Industrial Holdings S.A.* (42,6 %) un Grieķijas Republikas Aktīvu attīstības fonds (35,5 %).

## Vēsture
1958. gadā Atēnu priekšpilsētā Aspropirgosā tika atklāta naftas pārstrādes rūpnīca.
1966. gadā Grieķijas ASV kopuzņēmums *Tom Pappas* Salonikos atvēra naftas pārstrādes rūpnīcu *ESSO PAPPAS*.

1975. gadā Grieķijas valdība dibināja uzņēmumu *Public Petroleum Corporation* (*DEP*), kura pārņēma naftas izpēti, iegūšanu un pārstrādi Grieķijas teritorijā. Tajā laikā valdība pārņēma arī Aspropirgosas rūpnīcu, kuru pārdēvēja par *Hellenic Aspropygos Refinereies* (*ELDA*).

1984. gadā valdība no *[[Exxon]]* nopirka tā Grieķijas biznesu un to pārdēvēja par *EKO*.
1980. gados valdība izveidoja uzņēmumu *DEP-EKY*, kas nodarbojās ar ogļūdeņražu izpēti un iegūšanu. izveidots gāzes ieguves uzņēmums *DEPA*.

1990. gados Grieķija veica naftas tirgus liberalizāciju. *DEP* pārņēma naftas pārstrādes un apgādes operācijas, pievienojot *ELDA* un *EKO* rūpnīcas.
1998. gada aprīlī *DEP* tika pārdēvēts par *Hellenic Petroleum S.A.*. Tā akcijas sāktas kotēt Atēnu un Londonas biržā. Nākamajos gados iegādāti vairāki uzņēmumi kaimiņvalstīs. 1999. gadā *Hellenic Petroleum* meitas uzņēmums *EL.P.ET. BALKANIKI S.A.* kļuva par Ziemeļmaķedonijas uzņēmuma *[[OKTA]]* stratēģisko investoru.

2002. gadā atklāts naftas cauruļvads Saloniki—Skopje.

## Darbības jomas
*Hellenic Petroleum* grupas uzņēmumi nodarbojas ar:
* naftas produktu piegādi, pārstrādi un tirdzniecību gan Grieķijā, gan ārpus tās;
* degvielas tirdzniecību gan Grieķijā, gan ārpus tās;
* naftas ķīmijas un citu ķīmijas produktu ražošanu un tirdzniecību ;
* naftas un gāzes atradņu izpēti un iegūšanu;
* enerģijas ražošanu un tirdzniecību;
* dabasgāzes tirdzniecību;
* enerģijas iegūšanu no atjaunojamajiem enerģijas avotiem;
* ogļūdeņražu projektu konsultēšana un inženiertehnisko pakalpojumu sniegšana;
* dalība jēlnaftas un no produktu transportēšanā (pa cauruļvadiem un jūru).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
Dināru kalniene

**Dināru kalniene** (, , ) vai **Dināru Alpi** () ir kalniene Balkānu pussalas ziemeļrietumos. Stiepjas vairāk kā 660 km garumā Slovēnijas, Horvātijas, Bosnijas un Hercegovinas, Melnkalnes, Serbijas, Albānijas un Kosovas teritorijā paralēli Adrijas jūras krastam no Jūlija Alpiem ziemeļos līdz Drinas upes ielejai dienvidos.

Dināru kalniene ir jauni kroku kalni, kas veidojušies mezozojā, paleogēnā un neogēnā pirms 50—100 miljoniem gadu. Augstāko rietumu daļu veido kaļķakmeņu plakankalnes un grēdas (Velebits, Dināra), kurām raksturīgas karsta reljefa formas ar grūti pārvaramu kalnu barjeru ar krauju uz Adrijas jūru. Austrumu daļā vidēji augstas no slānekļiem, smilšakmeņiem, metamorfajiem un izvirdumiežiem veidotas plakankalnes un kalnienes, ko saposmo ielejas un ielejas un tektoniskās ieplakas. Dienvidu daļā Durmitors un Ziemeļalbānijas Alpi ar kalnienes augstāko virsotni Jezercu (2694 m).

Kalnienes rietumu daļā dēļ karstiem nav virszemes noteces; plaši kailkarsta lauki, klintis bez veģetācijas. Austrumu daļā blīvs upju tīkls, nogāzēs meži, virs tiem subalpīnās pļavas.

Bosnijas un Hercegovinas teritorijā, kalnienes centrā atrodas Blidiņes dabas parks, un Horvātijas daļā atrodas Dināras dabas parks.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Dinaric Arc parks 
* Environment for People in the Dinaric Arc Project
* Via Dinarica
Ziemeļkāpa

**Ziemeļkāpa** (, , , ) ir viena no Dienvidāfrikas deviņām provincēm valsts rietumu daļā. Province robežojas ar Rietumkāpu dienvidos, ar Austrumkāpu dienvidaustrumos, ar Frīsteitu austrumos, ar Ziemeļrietumu provinci ziemeļaustrumos, kā arī ar Namībiju un ar Botsvānu ziemeļos. Provinci rietumos apskalo Atlantijas okeāns.

Ziemeļkāpas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Kimberlija. Provinces kopējā platība ir 372 889 km², pēc 2022. gada datiem provincē dzīvo 1 355 629 iedzīvotāji. Tā ir vislielākā Dienvidāfrikas province pēc platības un vismazākā province pēc iedzīvotāju skaita. Province ir sīkāk sadalīta piecos apgabalos.
## Ārējās saites
*Northern Cape Tourism 
*NC Provincial Government
If It Wasn't for the Nights

***If It Wasn't for the Nights*** ir Zviedrijas popmūzikas grupas ABBA dziesma. Dziesmas autori ir Bjērns Ulveuss, Benni Andešons, bet vokālo sniegumu veido Angnētas Feltskūgas un Anni Fridas Lingstades balsis. Dziesmas sākotnējās versijas ar nosaukumu ***Pandemonium*** ierakstīšana aizsākās 1978. gada 25. oktobrī, bet oficiālās dziesmas versijas ierakstīšana notika 1978. gada 8. novembrī. Sākotnēji bija plānots, ka dziesma tiks izdota kā otrais singls no albuma *[[Voulez-Vous]]*, bet kad dziesma *[[Chiquitita]]* tika pabeigta, *If It Wasn't for the Nights* izdošanas plāni tika mainīti un tā netika izdota kā singls, lai gan jau tika sagatvots promo singls iespējamai *If It Wasn't for the Nights* izdošanai ASV. Šajā promo singlā bija pieejamas divas dziesmas versijas — pilnā garuma versija, kā arī saīsinātā versija, kas tika izmantota dziesmas izpildīšanas laikā.

## Dziesmas dažādās versijas
Šī ir vienīgā grupas dziesma, kas ABBA darbības laikā tika remiksēta, rediģēta un atkal ierakstīta kopumā četras reizes — remiksēta izpildījumiem televīzijas pārraidēs *ABBA in Japan* un *Mike Yarwood Christmas Special*, kā arī tā tika saīsināta šīm pārraidēm, kas dziesmas ilgumu saīsināja no 5:11 uz 3:42/3:49. Dziesmas alternatīvo instrumentālo versiju ierakstīja 1979. gada 1. februārī Maiami, ASV. Tomēr, arī dziesmas demo versija tika publicēta dokumentālajā filmā *ABBA: The Winner Takes it All*, kurā dzirdams kā Bjērns dungo līdzi dziesmas instrumentālai versijai. Šī versija vēlāk tika nosūtīta grupas ierakstu aranžētājam, kurš izvēlējās ar kādu instrumentu spēlējumu papildināt dziesmas skanējumu. Vēl dziesma tika izpildīta grupas koncenttūrē 1979. un 1980. gadā, kā arī šī dziesmas versija tika izdota 2014. gadā albuma *[[Live at Wembley Arena]]* sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas neoficiālais video klips
* Dziesmas vārdi metrolyrics.com 
* Dziesmas raksturojums theguardian.com
Stabu iela

**Stabu iela** var būt:

* Stabu iela — iela Rīgā;
* Stabu iela — iela Daugavpilī;
* Stabu iela — iela Jūrmalā;
* Stabu iela — iela Ventspilī;
* Stabu iela — iela Talsos;
* Stabu iela — iela Engures pagasta Engurē;
* Stabu iela — iela Vānes pagasta Vānē.
Frīsteita

**Frīsteita** (, ; līdz 1995. gadam **Oranžas Brīvvalsts** (*Oranje-Vrystaat, Orange Free State*)) ir viena no Dienvidāfrikas deviņām provincēm valsts centrālajā daļā. Province robežojas ar Ziemeļrietumu provinci ziemeļos, ar Hautenu un ar Mpumalanu ziemeļaustrumos, ar Kvazulu-Natālu austrumos, ar Austrumkāpu dienvidos, ar Ziemeļkāpu rietumos, kā arī ar Lesoto dienvidaustrumos.

Frīsteitas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Blumfonteina. Provinces kopējā platība ir 129 825 km², pēc 2014. gada datiem provincē dzīvo 2 786 800 iedzīvotāji. Tā ir trešā lielākā Dienvidāfrikas province pēc platības un astotā lielākā province pēc iedzīvotāju skaita. Province ir sīkāk sadalīta piecos apgabalos.
Dienvidāfrikas provinces

**Dienvidāfrikas provinces** (, ) ir Dienvidāfrikas pirmā līmeņa politiskais iedalījums, kas ir izveidots saskaņā ar Dienvidāfrikas konstitūciju. Dienvidāfrika ir sadalīta deviņās provincēs. Līdz 1994. gadam Dienvidāfrikā pastāvēja četras provinces, bet vēlāk tās tika sadalītas sīkākās daļās.

## Provinces
Ruvins Cvi

**Ruvins Cvi** ( — ) bija ebreju izcelsmes Latvijas politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, pārstāvēja Ebreju nacionāldemokrātu partiju.

## Biogrāfija
Ruvins Cvi piedzima . Strādāja par privātadvokātu.

1920. gadā ievēlēts Latvijas Satversmes sapulcē no Ebreju nacionāldemokrātu partijas saraksta. 1921. gadā nolika mandātu. Bija arī Daugavpils domes deputāts. Miris  Daugavpilī.

## Atsauces
Hanja

**Hanja** var būt:
* Hanja — pilsēta Grieķijā
* Handža (한자; *Hanja*) — viena no korejiešu valodas rakstu sistēmām
Šķērsiela

**Šķērsiela** var būt:

* Šķērsiela — iela Balvos;
* Šķērsiela — iela Rīgā;
* Šķērsiela — iela Kuldīgā;
* Šķērsiela — iela Salaspilī;
* Šķērsiela — iela Ķeipenes pagasta Ķeipenē;
* Šķērsiela — iela Ķekavas pagasta Odukalnā;
* Šķērsiela — iela Jaunsvirlaukas pagasta Staļģenē;
* Šķērsiela — iela Šķilbēnu pagasta Šķilbanos.

## Skatīt arī
* Šķērsiela — dokumentālā filma
* Mazā Šķērsiela
* Šķērsu iela
Platons (krāteris)

**Platons** (*Plato*) ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē. Atrodas Mēness ziemeļdaļā, uz dienvidiem no Aukstuma jūras. Nodēvēts sengrieķu filozofa Platona vārdā. Vārdu pirmoreiz lietoja Džovanni Batista Ričoli uz 1651. gadā izdotas Mēness kartes, 1935. gadā vārdu apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība.

190px|thumb|left|Platona krātera atrašanās vieta
Platona krāteris atrodas Lietus jūras ziemeļaustrumu malā, Alpu kalnu ziemeļrietumu daļā. Uz dienvidiem no krātera atrodas Tenerifes kalni, uz austrumiem atrodas vairākas plaisas – Platona plaisas (*Rimae Plato*).

Krāteris ir izveidojies pirms apmēram 3,84 miljardiem gadu. Platona krātera dibenu pilnībā  aizpildījusi lava, tas atrodas apmēram 500 m augstāk nekā Lietus jūras virsma un ir daudz tumšāks par apkārtējo virsmu. Poļu astronoms Johanness Hevēlijs to dēvēja par Lielo Melno ezeru (*Lacus Niger Major*). Krātera valnis nav vienmērīgs pēc augstuma, tam ir vairākas izteiktas virsotnes, vaļņa rietumdaļā augstākā ir Zēta (ζ) virsotne (2900 m no krātera dibena), austrumdaļā augstākās ir Gamma (γ) – 3200 m, Delta (δ) – 2600 m un Epsilons (ε) – 1900 m. Platons pēc formas ir apaļš krāteris, lai gan no Zemes izskatās eliptisks.

Platona krāterī ir fiksētas 40 pārejošas Mēness parādības, tas pēc skaita ir otrs lielākais rādītājs. Šeit ir novērota gaišu plankumu parādīšanās, krātera dibena apgaismotā sektora spilgtuma maiņa u.c. parādības, kurām tieša izskaidrojuma nav vai arī tās tiek skaidrotas ar novērošanas apstākļu īpatnībām.

## Pavadoņkrāteri
Uz Mēness kartēm šie krāteri tiek apzīmēti ar burtu uz krātera malas, kas ir tuvāk Platona krāterim. 

Krāteris Platons A 2000. gadā tika pārdēvēts par Bliss.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Suhorukovas ezers

**Suhorukovas ezers** (arī Lielais Suhorukovas ezers) ir ūdenstilpe Krāslavas novada Robežnieku pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā pie autoceļa V628 uz robežas ar Asūnes pagastu. Cauri tek Ormjanka uz Mazo Suhorukovas ezeru un tālāk uz Asūnes ezeriem.

## Atsauces
20 Masālija

**Masālija**, arī **20 Masālija** ir asteroīds ar diametru apmēram 146&nbsp;km, atrodas asteroīdu joslā, pieder S tipa asteroīdu grupai.

Asteroīdu atklāja  itāļu astronoms Annibale de Gaspariss (*Annibale de Gasparis*) Kapodimontes observatorijā Neapolē. Gasparisam tas bija sestais atklātais asteroīds (kopā 9). Nākamajā naktī to neatkarīgi no Gasparisa atklāja arī franču astronoms Žans Šakornaks (*Jean Chacornac*) Marseļas observatorijā. Asteroīds nodēvēts Masālijas vārdā, tā senie grieķi sauca Marseļu. Vārdu izvēlējās Marseļas observatorijas direktors Benžamēns Valcs (*Benjamin Valz*). De Gaspariss akceptēja šo vārdu, lai gan pats bija vēlējies asteroīdu nosaukt par Temīdu. Masālija ir pirmais asteroīds, kura vārds nav saistīts ar mitoloģiju.
 
Masālijas blīvums ir nedaudz augstāks, nekā vidēji S tipa asteroīdiem. Tas liecina par to, ka asteroīds ir viendabīgs un nav bijis sašķēlies senatnē.
 
Masālijas vārdā ir nosaukta grupa asteroīdu (Masālijas tipa asteroīdi) ar līdzīgām orbītām un fiziskajiem parametriem. Grupa izveidojusies pirms apmēram 200 miljoniem gadu sadursmes rezultātā. Pati Masālija ir grupas lielākais objekts.
 
1985.-1987. gadā Maunakea observatorija, izmantojot 2,2 m teleskopu, pētīja apgabalu ap asteroīdu, nolūkā atklāt kādu pavadoni vai putekļu gredzenu, taču nekas netika atrasts.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Masālijas orbīta
Naujoji Viļņas seņūnija

**Naujoji Viļņas seņūnija** () ir apkaime un seņūnija Viļņas austrumu daļā. Tā atrodas Viļņas upes krastos. Saskaņā ar 2011. gada tautas skaitīšanas datiem tajā dzīvo 31 933 iedzīvotāju.

## Vēsture
Naujoji Viļņa radās kā atsevišķa pilsēta 19. gadsimta otrajā pusē, kad tika uzbūvēta dzelzceļa līnija Varšava—Sanktpēterburga. Tā attīstījās kā šaura josla gar dzelzceļa sliedēm. Vēlāk tika uzbūvēta arī dzelzceļa līnija Liepāja—Romni, kas savienoja Viļņu ar Minsku. 1911. gadā uzbūvēta Svētā Kazimira baznīca. Pirms Viļņa 1920. gadā pārgāja Polijas pārvaldībā, tajā atradās daudzas nelielas ražotnes, kas ražoja koka izstrādājumus, raugu, izkaptis, nažus, papīru un aužamās stelles.

1941. gada jūnija deportāciju laikā caur Naujoji Viļņas dzelzceļa staciju tika pārvietoti ap 30 000 deportējamo. Pēc Otrā pasaules kara bijušās ražotnes nacionalizēja un pārveidoja par lielām rūpnīcām, kas ražoja mašīnapstrādes instrumentus, lauksaimniecības tehniku un citu produkciju. 1957. gadā tā tika iekļauta Viļņas pilsētas teritorijā.

1991. gada maijā vietējie poļu kopienas līderi Viļņas reģionā ārpus pašas pilsētas proklamēja Poļu Nacionāli teritoriālo reģionu ar savu karogu, himnu un nacionālo banku. Par savu administratīvo centru viņi izvēlējās Naujoji Viļņu. Tā paša gada augustā Lietuvas spēki likvidēja šo nodibinājumu, pamatojot to ar poļu līderu atbalstu neveiksmīgajam Augusta pučam Maskavā.

## Atsauces
Mašēnu ezers

**Mašēnu ezers** (arī Mašenu ezers) ir aizaugošs atteku ezers Ropažu novada Garkalnes pagastā. Izvietojies novada dienvidos uz robežas ar Rīgas pilsētu austrumos no Juglas ezera un ziemeļos no Lielās Juglas un Mazās Juglas satekupes Juglas. Izveidojies bijušajā lagūnas ieplakā kā atdalīts Lielās un Mazās Juglas sanešu deltas veidojums. Krasti zemi, nav pieejami, dibens — dūņains. Ar caurteci savienots ar Juglu. Mīt līnis, līdaka, karpa, karūsa, zutis, asaris, plicis, rauda, rudulis, plaudis. Mājo ūdensputni (pīles, ķīri, gulbji).

Rietumu krastā Rīgas apkaimes Berģu apbūve, ziemeļu — Upesciems. Rietumu krastā Kaltiņu ozols.

## Atsauces
Erekcija

**Erekcija**  ir fizioloģisks fenomens, kad dzimumloceklis kļūst stingrs, piebriest un palielinās. Erekcija ir sarežģītu psiholoģisko, nervu, asinsvadu un endokrīno faktoru rezultāts. Tā ir bieži saistīta ar seksuālu uzbudinājumu, lai gan erekcijas var būt pēkšņas. Ereģēta dzimumlocekļa forma, leņķis un virziens cilvēkiem ir savstarpēji ļoti atšķirīgi.

## Fizioloģija
Erekcijas laikā parasimpātiskās nervu sistēmas (S2 — S4 līmenī) ietekmē atslābst asinsvadu gludie miocīti, paplašinās un iztaisnojas vītņu artērijas un asinis ar lielu spiedienu ieplūst kavernozajos sinusos. Arteriovenozās anastomozes slēdzas, nefunkcionē arī kapilāri. Rezultātā kavernozie ķermeņi palielinās un kļūst cieti, *tunica albuginea* ir izstiepta, bet aizejošās vēnas saspiestas. Erekciju veicina slāpekļa oksīds (NO), kas paplašina asinsvadus. Turpretī spongiozajā ķermenī arī atslābušajā dzimumloceklī asinis plūst pa kavernoziem sinusiem, bet erekcijas laikā vēnu atplūde nav bloķēta, jo spongiozā ķermeņa *tunica albuginea *ir ļoti elastīga. Dzimumloceklim atgriežoties normālā stāvoklī, tā artērijas sašaurinās un veido līkumus, bet trabekulu gludie miocīti kontrahējas.

### Psiholoģiskā erekcija
Psiholoģisko erekciju izsauc galvas smadzenēs saņemtie kairinājumi kā:  dzirde, garša, tauste, iztēle, redze, oža.  
Nonākot uzbudinājuma stāvoklī, tie nosūta signālu pa muguras smadzenēm uz kaunuma nerviem.

### Reflektorā erekcija
Mehāniska stimula (pieskāriena) gadījumā erekciju izsauc dzimumloceklī radušies kairinājumi, kuri nonāk muguras smadzenēs un dod signālu izraisīt erekciju, nesaskaņojot to ar centrālo nervu sistēmu.

### Nakts erekcija
Erekcija var rasties arī bez apziņas piedalīšanās, piemēram, miegā.
Džeimss Speiders

**Džeimss Tods Speiders** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Pazīstams ar ekscentrisku tēlu attēlošanu tādās filmās kā "Zvaigžņu vārti" (*Stargate*, 1994), "Sadursme" (1996), *[[Secretary (2002)|Secretary]]* (2002). Tēlojis arī televīzijā, tai skaitā seriālos "Ofiss", *[[The Practice]]*, tā atvasinātajā seriālā *[[Boston Legal]]*, "Melnais saraksts".

Par Alana Šora attēlošanu *The Practice* un *Boston Legal* trīs reizes saņēmis ''Primetime Emmy'' balvu. Divas reizes nominēts Zelta globusa balvai — par lomu *Boston Legal* un par lomu "Melnajā sarakstā".

## Ārējās saites
Jezerca

**Jezerca** ( — ‘Ezeru kore’) ir Dināru kalnienes augstākā virsotne. Izvietojusies Prokletijes grēdā Albānijas ziemeļos netālu no Melnkalnes robežas. Jezerca ir masīvs kaļķakmens dolomīta kalns, uz kura gandrīz nav veģetācijas. Kalna nogāzes ietilpst Tetas un Valbonas ielejas nacionālajos parkos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nacionālā galerija (Apvienotā Karaliste)

**Nacionālā galerija** () ir mākslas muzejs Trafalgaras laukumā, Londonā, Apvienotajā Karalistē. Ceturtais apmeklētākais mākslas muzejs pasaulē pēc Luvras, Britu muzeja un Metropoles mākslas muzeja.

Dibināts 1824. gadā, kad britu valdība no tirgotāja Džona Džūljusa Angeršteina iegādājās 38 gleznas, 1838. gadā gleznas pirmoreiz bija pieejamas sabiedrības apskatei pašreizējās muzeja telpās. Neoklasicismā celto muzeja ēku projektējis Viljams Vilkinss. Ēka vairākkārt paplašināta, tikai fasāde pret Trafalgaras laukumu lielākoties palikusi nemainīga.

Muzeja kolekcijā ir ap 2000 gleznu, kas tapušas no 13. gadsimta vidus līdz 1900. gadam. Te atrodama plašākā itāļu renesanses gleznu izstāde ārpus Itālijas.

## Atsauces

## Ārējās saites