open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ēriks Toms Gavars

**Ēriks Toms Gavars** (dzimis  Dobelē) ir bijušais Latvijas šosejas riteņbraucējs.

Treniņus sācis Dobeles sporta skolā, riteņbraukšanas klubā RSK Tandēms, pēc tam mācījies Murjāņu sporta ģimnāzijā. 2016. gadā pievienojies *[[Rietumu-Delfin]]* komandai.

2016. gadā ieguvis otro vietu Latvijas čempionātā šosejas riteņbraukšanā individuālajā braucienā U-23 vecuma grupā. 2015. gadā uzvarējis Latvijas čempionātā šosejas riteņbraukšanā individuālajā braucienā junioriem.

Pārstāvējis Latviju starptautiskās sacensībās, 2015. gadā ieguvis 11. vietu Pasaules čempionātā individuālajā braucienā junioriem, kā arī 10. vietu Eiropas čempionātā individuālajā braucienā junioriem. 2015. gadā saņēmis Latvijas Riteņbraukšanas federācijas apbalvojumu kā gada labākais jaunais riteņbraucējs. 

2016. gada Pasaules čempionātā 19 gadu vecumā startējis U23 grupā, kur grupas braucienā finišēja 142. vietā, bet individuālajā braucienā 52.

2018. un 2019. gadā uzvarēja Latvijas čempionātā šosejas riteņbraukšanā individuālajā braucienā U-23 vecuma grupā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vilhelms Vindelbands

**Vilhelms Vindelbands** (; dzimis , miris ) bija neokantisma Bādenes skolas vācu filozofs. Strādājis Leipcigā, Cīrihē, Freiburgā, Strasbūrā, Heidelbergā. Publicējis vairākus darbus filozofijas vēsturē.

## Ārējās saites
Zabolova

**Zabolova**, agrāk **Zabolotje**, ir ciems Alūksnes novada Pededzes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 6 km no pagasta centra Pededzes, 34 km no novada centra Alūksnes un 236 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P42, Šepicas upes krastā, pie pašas Latvijas—Krievijas robežas.

## Atsauces
Fakts (ierakstu producents)

**Fakts** (īstajā vārdā **Jānis Šmēdiņš**) ir Latvijas hiphopa mūzikas izpildītājs (reperis) un producents no Jelgavas.   
Dzimis 1989. gada 31. decembrī. 

## Radošā darbība
Savas radošās karjeras laikā sadarbojies, producējis un miksējis dziesmas tādiem mūziķiem un mūziķu projektiem kā Gacho, MESA, Reiks, Agnese Rakovska, Triana Park, Pēteris Upelnieks, Dvīnes, Singapūras Satīns u.c. 

## Stils un liriskā tematika

## Diskogrāfija
* „Vainīgs Tu” (2017) | "PrimeTime Records"

### Miksteipi
* „Gaiss un Zeme” (2018)
* „Vilki” (2018)
* „Kārtis Atklātas” (2015) 
* „Paslēpes” (2013) 
* „Turies” (2012)

## Mūzikas video
* Vainīgs Tu
* Naktī
* No Jauna

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* Facebook lapa
* Instagram profils
* Twitter profils 

## Atsauces
Lašupīte (Abavas pieteka)

**Lašupīte** ir Abavas labā krasta pieteka Talsu novadā.

Izveidojas, satekot Alkšstrautam no labās un Ošstrautam no kreisās puses. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Abavā pie Rumbciema. Lašupīti šķērso valsts autoceļš P130 (Līgas—Kandava—Veģi), tā krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Dobrušas rajons

**Dobrušas rajons** (, ) ir Baltkrievijas administratīvais rajons Gomeļas apgabala austrumos. Tas robežojas ar Gomeļas apgabala Gomeļas rajonu rietumos un Vjetkas rajonu ziemeļos, kā arī Krieviju austrumos un Ukrainu dienvidos.
Sergejs Dolmatovs

**Sergejs Dolmatovs** (; dzimis  Kiseļovskā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (1982).

## Biogrāfija
Trenera Marka Dvorecka audzēknis. Divas reizes izcīnījis sudraba medaļu Eiropas junioru šaha čempionātos (1977, 1978). 1978. gadā Grācā uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātā. 1980. gados uzvarējis vairākos starptautiskos šaha turnīros, tajā skaitā Amsterdamā (1979), Bukarestē (1981), Frunzē (1983), Barselonā (1983), Paula Keresa memoriālā Tallinā (1985), Sočos (1988), Maskavā (1989), Reikjavikā (1990) un Hastingsā (Anglija, 1990). No 1979. līdz 1989. gadam sešas reizes piedalījies PSRS šaha čempionātu finālos, kuros lielāko panākumu guvis 1989. gadā, kad dalījis 2.-5. vietu.

1990. gadā Manilā Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā izcīnījis tiesības piedalīties pretendentu mačos, kuros 1. kārtā zaudējis Arturam Jusupovam ar 5½:6½. Piedalījies arī Pasaules šaha čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas, kuros 1999. gadā piekāpies 2. kārtā Viktoram Korčnojam, bet 2004. gadā zaudējis jau 1. kārtā.

Pārstāvējis Krievijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 1992. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 1993. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1978. gadā Dolmatovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1982. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pazīstams arī kā šaha treneris. 1987. gadā bijis Garija Kasparova sekundants mačā par Pasaules šaha čempiona nosaukumu pret Anatoliju Karpovu.

1980. gadā beidzis Maskavas Valsts universitātes Ekonomikas fakultāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksejs Vižmanavins

**Aleksejs Vižmanavins** (;  Maskava —  Maskava) bija Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (1989).

## Biogrāfija
Divas reizes uzvarējis Maskavas pilsētas šaha čempionātos (1984, 1986). 1986. gadā Nalenčovā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā. 1989. gadā Sočos uzvarējis Mihaila Čigorina memoriālā. 1990. gadā Sanktpēterburgā kopā ar Aleksandru Beļavski, Leonīdu Judasinu un Jevgeņiju Barejevu dalījis 1.-4. vietu PSRS šaha čempionātā finālā.
Par panākumiem turnīros FIDE 1987. gadā Vižmanavinam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1989. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 1993. gadā Groningenā piedalījies Profesionālā šaha asociācijas (PŠA) rīkotajā Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas starpzonu turnīrā, kurā dalījis 22. vietu.

Pārstāvējis Krievijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 1992. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 1992. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

Kopš 1997. gada šaha turnīros piedalījies reti. Mūža pēdējos gados pārdzīvojis savas ģimenes izjukšanu, dzīvojis viens un cietis no alkoholisma. Vižmanavina pāragrās nāves oficiālais iemesls bija sirdstrieka.

## Atsauces

## Ārējās saites
Milzava

**Milzava** (arī **Milzara**) ir Valgales kreisā krasta pieteka Talsu novadā.

Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Valgalē pie Bandinieku mājām. Milzavu nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas. Pie Milzavas ietekas Valgalē atrodas Valgales pilskalns un kulta vieta Baznīckalns.

## Atsauces
Valērijs Loginovs

**Valērijs Loginovs** (; dzimis  Sizraņā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (1991), kas no 1992. līdz 1995. gadam pārstāvēja Uzbekistānu.

## Biogrāfija
Pēc Ļeņingradas celulozes un papīra rūpniecības Tehnoloģiskā institūta beigšanas daudzus gadus strādājis Uzbekistānā. Trīs reizes uzvarējis Uzbekistānas šaha čempionātos (1976, 1982, 1984). 1991. gadā pēdējā PSRS komandu šaha čempionātā Uzbekistānas izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu. Vairākkārt uzvarējis Budapeštas starptautiskajos šaha turnīros (1990, 1991), kā arī Budapeštas šaha turnīru sērijās *First Saturday* (1993, 1994) un *Spring Open* (1994). Tāpat uzvarējis starptautiskajos šaha turnīros Ļubļanā (1995), Grācā (1998), Sanktpēterburgā (1999). Pēc pārcelšanās uz Krieviju trīs reizes uzvarējis Sanktpēterburgas pilsētas šaha čempionātos (2000, 2004, 2005). Par panākumiem turnīros FIDE 1989. gadā Loginovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1991. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis Uzbekistānas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 2 reizes (1992-1994). 1992. gadā komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Loginovs

**Loginovs** (, sieviešu dzimtē Loginova *(Логинова)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Loginovs (*Александр Викторович Логинов*, dzimis 1992) — Krievijas biatlonists;
* Leonīds Loginovs (dzimis 1954) — Latvijas uzņēmējs;
* Valērijs Loginovs (*Валерий Логинов*, dzimis 1955) — Krievijas šahists.
Eibija Linkolna

**Anna Marija Vūldridža** (, dzimusi ; mirusi ), plašāk pazīstama ar skatuves vārdu **Eibija Linkolna**, bija amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore un aktrise, kura sarakstīja un pati izpildīja savas kompozīcijas. Viņa bija cilvēktiesību aktīviste 20. gadsimta 60. gados. Linkolna nomira Manhatanā 8 dienas pēc savas 80. dzimšanas dienas, viņas patiesais nāves iemesls publiski netika atklāts. Pēc nāves dziedātāja tika kremēta.

## Diskogrāfija
Kopsummā dziedātāja laika posmā no 1956. līdz 2007. gadam izdevusi 24 studijas albumus. 3 no albumiem bija kopdarbs ar viņas vīru bundzinieku Maksu Roaču, 1 albums bija kopdarbs ar Kedaru Valtonu.
* 1956: *Abbey Lincoln's Affair: A Story of a Girl in Love*
* 1957: *That's Him!*
* 1958: *It’s Magic*
* 1959: *Abbey Is Blue*
* 1961: *Straight Ahead*
* 1973: *People in Me*
* 1980: *Painted Lady*
* 1983: *Talking to the Sun*
* 1987: *Abbey Sings Billie, Vol. 1 & 2*
* 1990: *The World Is Falling Down*
* 1991: *You Gotta Pay the Band*
* 1992: *Devil’s Got Your Tongue*
* 1992: *When There Is Love*
* 1993: *The Music Is the Magic*
* 1994: *A Turtle’s Dream*
* 1996: *Who Used to Dance*
* 1998: *Wholly Earth*
* 2000: *Over the Years*
* 2002: *It's Me*
* 2007: *Abbey Sings Abbey*

### Kopā ar Maksu Roaču
* 1959: *Moon Faced and Starry Eyed*
* 1960: *We Insist!*
* 1961: *It's Time*

### Kopā ar Kedaru Valtonu
* 1981: *The Maestro*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija
*  Diskogrāfija ''www.JazzDiscography.com''
* NPR Music
* Eibija Linkolna
* Remembering Jazz Singer And Activist Abbey Lincoln
Džins (dzēriens)

right|thumb|250px|Džina klāsts alkohola veikalā
**Džins** ir no kadiķogu un graudu spirta maisījuma (Anglijā, Skotijā, ASV) vai kadiķogu un iesala spirta maisījuma (Nīderlandē) iegūts stiprais spirtotais dzēriens, ko, atkarībā no džina šķirnes, papildina ar dažādu garšvielu (piemēram, apelsīnu mizu vai lielās zirdzenes sakņu) uzlējumiem. Pēc pārtvaices džinu atšķaida līdz pieņemamajam dzeršanas stiprumam, kas parasti ir 38—45 etilspirta tilpumprocenti.

## Atsauces
Ošstrauts

**Ošstrauts** ir Lašupītes kreisā satekupe Talsu novadā.

Izteka no Ratniekpura. Tek rietumu virzienā. Izveido Lašupīti, satekot ar Alkšstrautu. Ošstrautu nešķērso valsts autoceļi, tā krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Rekle

**Rekle** ir Rīteļas kreisā krasta pieteka Talsu un Kuldīgas novados.

Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Rīteļā augšpus Rīteļas ietekas Īvandē. Rekli šķērso valsts autoceļš V1261 (Renda–Matkule), tās krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Mundaga

**Mundaga** (augštecē **Višļupīte**) ir Valgales labā krasta pieteka Kuldīgas un Talsu novados.

Tek ziemeļu virzienā. Ietek Valgalē pie Celmu mājām. Mundagu šķērso valsts autoceļi V1300 (Kabile–Sabile) un V1261 (Renda–Matkule), tās krastos atrodas Višļi.

## Atsauces
Juls Briners

**Juls Briners** (, īstajā vārdā **Jūlijs Briners** (); dzimis , miris ) bija Vladivostokā (tolaik Tālo Austrumu Republikā) dzimis krievu/šveiciešu/burjatu izcelsmes ASV kino un teātra aktieris. 1956. gada Oskara kā labākais aktieris galvenajā lomā ieguvējs par lomu Valtera Langa muzikālajā filmā "Karalis un es" (*The King and I*).

Citas pazīstamākas lomas bija filmās "Desmit baušļi" (1956), *[[Anastasia]]* (1956), "Lieliskais septiņnieks" (1960), *[[Return of the Seven]]* (1966), *[[Westworld]]* (1973) un *[[Futureworld]]* (1976).

## Ārējās saites
Eduārs Lalo

**Eduārs Viktuārs Antuāns Lalo** (); dzimis , miris ) bija franču komponists. Mūsdienās viņa populārākais darbs ir "Spāņu simfonija" (*Symphonie espagnole*) vijolei un orķestrim.

Mācījies Parīzes Konservatorijā pie Fransuā Abeneka un Pjēra Bajo. Lielāko daļu no mūža pavadījis Parīzē.

## Ārējās saites

* 
* Lalo profils ''AllMusic'' 
* Lalo notis ''IMSLP''
Stadiona iela

**Stadiona iela** var būt:

* Stadiona iela — iela Rīgā;
* Stadiona iela — iela Daugavpilī;
* Stadiona iela — iela Jēkabpilī;
* Stadiona iela — iela Jelgavā;
* Stadiona iela — iela Rēzeknē;
* Stadiona iela — iela Aizkrauklē;
* Stadiona iela — iela Baldonē;
* Stadiona iela — iela Ikšķilē;
* Stadiona iela — iela Ilūkstē;
* Stadiona iela — iela Līvānos;
* Stadiona iela — iela Olainē;
* Stadiona iela — iela Pāvilostā;
* Stadiona iela — iela Rūjienā;
* Stadiona iela — iela Talsos;
* Stadiona iela — iela Tukumā;
* Stadiona iela — iela Valdemārpilī;
* Stadiona iela — iela Valmierā;
* Stadiona iela — iela Kalnciema pagasta Kalnciemā;
* Stadiona iela — iela Lapmežciema pagasta Lapmežciemā;
* Stadiona iela — iela Ozolnieku pagasta Ozolniekos;
* Stadiona iela — iela Ropažu pagasta Ropažos;
* Stadiona iela — iela Stoļerovas pagasta Stoļerovā.
320153 Eglītis

**320153 Eglītis** ir neliels asteroīdu joslas asteroīds, kuru 2007. gadā Molētu observatorijā atklāja Viļņas Universitātes Teorētiskās Fizikas un Astronomijas institūta darbinieks Kazimirs Černis. 

 asteroīdam piešķirts Latvijas Universitātes Astronomijas institūta direktora un Baldones observatorijas vadītāja Ilgmāra Eglīša vārds.

## Atsauces
Jese Puljujervi

**Jese Puljujervi** (; dzimis ) ir somu hokejists, labās malas uzbrucējs. Pašlaik (2022) Puljujervi spēlē NHL klubā Karolīnas "Hurricanes".

Jese Puljujervi ir dzimis Zviedrijā dzīvojošu somu ģimenē. Trenējies arī bendijā.

## Spēlētāja karjera
Karjeru Puljujervi sāka Somijas komandas Oulu "Kärpät" sistēmā. Profesionāļa karjeru uzbrucējs sāka 2014.—15. gada sezonā, kuras gaitā "Kärpät" rindās debitēja SM līgā. 21 spēlē Puljujervi atzīmējas ar 11 rezultativitātes punktiem un 2015.—16 gada sezonu jau pilnībā aizvadīja "Kärpät" rindās.

2016. gada NHL draftā somu uzbrucēju ar kopējo 4. numuru izvēlējās Edmontonas "Oilers", kuras sastāvā spēlēja jau nākamajā sezonā. NHL debitēja 12. oktobrī, savā pirmajā spēlē gūstot arī vārtus. Nākamajā sezonā, pēc 28 "Oilers" aizvadītām spēlēm, Puljujervi tika nosūtīts uz AHL. 2017.—18. gada sezonā uzbrucējs "Oilers" rindās aizvadīja jau 65 spēles, taču sezonas gaitā atkārtoti tika nosūtīts uz AHL.

2019. gada vasarā uzbrucējs pieprasīja "Oilers", lai tā viņu aizmaina uz citu NHL vienību. Maiņas darījumam nenotiekot, 2019. gada augustā hokejists pievienojās SM līgas vienībai Oulu "Kärpät".

## Ārējās saites

## Atsauces
Sociālistiska valsts

**Sociālistiska valsts** ir valsts, kurā pastāvošā valsts iekārta, valdošā partija vai konstitūcija pretendē uz sekošanu sociālisma vai marksisma ideoloģijai. Lielākā daļa valstu, kuras pretendēja uz šo statusu, pastāvēja laikā starp 1945. un 1992. gadu.

Marksisma-ļeņinisma ideoloģijā sociālistiska valsts ir tāda, kuru pārvalda viena valdošā partija.

Vairāku ideoloģiju, kā anarhisma un libertārā sociālisma piekritēji noliedz sociālistiskas valsts jēdzienu, jo uzskata, ka valsts mūsdienu izpratnē nevar būt savietojama ar sociālisma būtību un sabiedrībai būtu jāorganizējas pašai, bez hierarhiskām organizācijām.

## Eiropā
* Albānijas Tautas Republika, 1944-92
* Bulgārijas Tautas Republika, 1945-90
* Čehoslovākijas Sociālistiskā Republika, 1948-89
* Vācijas Demokrātiskā Republika, 1949-90
* Ungārijas Tautas Republika, 1945-89
* Polijas Tautas Republika, 1945-89
* Rumānijas Sociālistiskā Republika, 1947-89
* PSRS, 1917-1991
* Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika, 1945-91

## Āzijā
* Afganistānas Demokrātiskā Republika, 1978-92
* Birmas Savienības Sociālistiskā Republika, 1962-88
* Ķīnas Tautas Republika, 1949-
* Demokrātiskā Kampučija, 1975-79
* Kampučijas Tautas Republika, 1979-91
* Korejas Tautas Demokrātiskā Republika, 1945-
* Laosas Tautas Demokrātiskā Republika, 1975-
* Lībija, 1969-2011
* Mongolijas Tautas Republika, 1924-1992
* Sīrijas Arābu Republika, 1963-2024
* Irāka, 1968-2003
* Vjetnamas Sociālistiskā Republika, 1945-
* Tannu Tuva, 1921-1944
* Jemenas Tautas Demokrātiskā Republika,1967-90

## Āfrikā
* Alžīrija, 1963-89
* Angolas Tautas Republika, 1975-92
* Beninas Tautas Republika, 1974-90
* Burkinafaso, 1983-1991
* Kaboverde, 1975-90
* Kongo Tautas Republika, 1964-92
* Etiopijas Tautas Demokrātiskā Republika, 1974-91
* Gana, 1957-66
* Gvinejas Tautas Revolucionārā Republika, 1958-84
* Gvineja-Bisava, 1974-91
* Madagaskaras Demokrātiskā Republika, 1975-92
* Mozambikas Tautas Republika, 1975-90
* Santome un Prinsipi Demokrātiskā Republika, 1975-91
* Seišelas, 1977-92
* Somālijas Demokrātiskā Republika, 1969-1991
* Tanzānijas Apvienotā Republika, 1964-92
* Zimbabve, 1980-

## Amerikā
* Kuba, 1959-
* Grenāda, 1979-83
* Gajānas Kooperatīvā Republika, 1968-92
* Nikaragva, 1979-90

## Konstitucionālas atsauces uz sociālismu
Vairāku citu valstu konstitūcijās ir atsauces uz sociālismu, kā valsts attīstības mērķi.
* Bangladešas Tautas Republika
* Indija
* Portugāle
* Šrilankas Demokrātiskā Sociālistiskā Republika
Kārlis Liepiņš (hokejists)

**Kārlis Liepiņš** (dzimis ) ir bijušais latviešu hokejists, aizsargs. Karjeras lielāko daļu aizvadījis Liepājā, kļūstot par četrkārtēju Latvijas čempionu. Pēc karjeras beigšanas kļuva par bērnu hokeja treneri.

## Spēlētāja karjera
Karjeru Liepiņš sāka HK Liepājas Metalurgs jauniešu sistēmā, 2007.—08. gada sezonā aizvadot arī pirmās divas spēles Latvijas čempionātā. 2008.—09. gada sezonu jau pilnībā aizvadīja Latvijas čempionātā un kopā ar komandu izcīnīja Latvijas čempiona titulu. No 2009. līdz 2012. gadam spēlēja Metalurga pirmajā sastāvā Baltkrievijas Ekstralīgā, kopā ar komandu izcīnot vēl divus Latvijas čempiona titulus.

No 2012. līdz 2014. gadam spēlēja Somijas 4. līgas komandā *[[Lämärit]]*, taču tad pievienojās HK Liepāja rindām. 2015.—16. gada sezonā kopā ar komandu kļuva par Latvijas čempionu. Nākamajā sezonā uzsāka pildīt komandas kapteiņa funkcijas, taču pēc sezonas beigām noslēdza spēlētāja karjeru.

## Ārējās saites
Fransiss Pikabia

**Fransiss Pikabia** (; dzimis , miris ) bija franču avangarda gleznotajs, grafiķis un publicists. Ar savu daiļradi atstājis pēdas kubisma, dadaisma un sirreālisma attīstībā. Bez dzimtās Parīzes dažādos laikos darbojās Ņujorkā, Barselonā un Cīrihē.

## Ārējās saites

*
Deutsche Schachzeitung

***Deutsche Schachzeitung*** bija pirmais pilnībā tikai šaham veltīts vācu preses izdevums (žurnāls). Ar nelieliem pārtraukumiem tas iznāca Berlīnē no 1846. gada līdz 1988. gadam.

## Žurnāla apraksts
### Izdošanas vēsture
Tika izdots no 1846. gada jūlija, vispirms kā Berlīnes Šaha biedrības izdevums ar nosaukumu *Schachzeitung*, bet no 1872. gada ar nosaukumu *Deutsche Schachzeitung*. 1944. gadā žurnāla izdošana tika pārtraukta, tā atjaunojās 1950. gada oktobrī Rietumberlīnē un turpinājās līdz 1988. gadam. 1989. gadā, finansiālu problēmu dēļ, tas tika apvienots ar žurnālu *Schach-Report*, kas savukārt, 1996. gadā tika pievienots žurnālam *Schach*.

1985. gadā Šveices izdevniecība *Edition Olms* izdeva laikā no 1846.—1944. gadam iznākušo žurnālu krājumus. Šaha vēstures gadsimts ievietojās 29 sējumos uz 39175 lappusēm. 
 
### Žurnāla redaktori
:

### Žurnāla saturs
Žurnāls plaši atspoguļoja Vācijas, Francijas, Lielbritānijas, Itālijas un citu valstu šaha dzīvi. Līdz ar šaha partijām un uzdevumiem žurnāls publicēja teorētiskus rakstus, bibliogrāfiskus un vēsturiskus materiālus.

Krājumos publicēti gandrīz 20000 šaha uzdevumi, vairāk nekā 2200 etīdes, to skaitā daudzas Horvica un Klinga, Kubbela, brāļu Platovu, Rinka, brāļu Bētiņu, Matisona un citi slavenu problēmistu kompozīcijas, vairāk nekā 9000 spēļu pozīcijas un vairāk nekā 13 500 šaha partijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Deutsche Schachzeitung vietnē chessgames.com
Gerards van Honthorsts

**Gerards van Honthorsts** (; dzimis , miris ) bija Nīderlandes Zelta laikmeta gleznotājs, Utrehtas skolas pārstāvis. Gleznotāja karjeras sākumā apmeklēja Romu, kur spēcīgi ietekmējās no Karavadžo darbiem. Īpaši meistarīgi gleznojis darbus, kuros cilvēki attēloti mākslīgajā apgaismojumā.

## Galerija

Gerard_van_Honthorst_-_The_procuress_-_Google_Art_Project.jpg|*Savedēja* (1625)
The Concert A22894.jpg|*Koncerts* (1623)
Gerard van Honthorst - Sater en nimf - SK-C-1759 - Rijksmuseum.jpg|*Satīrs un Nimfa* (1623)
Gerard van Honthorst - Der liederliche Student - 391 - Bavarian State Painting Collections.jpg|*Jautrā kompānija* (1623)
Gerrit van Honthorst - Childhood of Christ - WGA11656.jpg|*Kristus bērnība* (ap 1620)


## Ārējās saites
428694 Saule

**428694 Saule ** ir neliels apollona tipa asteroīds, kuru 2008. gadā LU Astronomijas institūta Astrofizikas observatorijā ar Šmita teleskopu atklāja šīs observatorijas vadītājs Ilgmārs Eglītis sadarbībā ar Viļņas Universitātes Teorētiskās Fizikas un Astronomijas institūta darbinieku Kazimiru Černi. 

 asteroīdam piešķirts latviešu un lietuviešu mitoloģijas tēla – Saules vārds.

## Atsauces
Garsilaso de la Vega

**Garsilaso de la Vega** (; dzimis ap , miris ) bija spāņu dzejnieks un karavīrs. Viens no pirmajiem, kurš ieviesa spāņu literatūrā renesanses principus. Pirmais no Spānijas Zelta laikmeta dzejniekiem. Saglabājis savu popularitāti līdz pat mūsdienām. Kā karavīrs Kārļa V karaspēkā karojis Itālijā, Vācijā, Tunisijā, Francijā. Miris no kaujas ievainojumiem.

## Ārējās saites
Deju mūzika

**Deju mūzika** ir mūzika, kura ir speciāli radīta, kā dejas pavadījums. Tā var būt atsevišķa muzikāla darba formā vai arī, kā daļa no muzikālas aranžijas. Deju mūziku sīkāk iedala divos veidos: "dzīvā mūzika" un "ierakstītā mūzika"; galvenā šo veidu atšķirība ir tāda, ka "dzīvo mūziku" uz vietas izpilda kāda noteikta izpildītāju grupa: solists, duets, trio u.t.t. 20. gadsimta 70. gados parādījās "Disko" deju mūzikas žanrs, kurš šādi tika nodēvēts, jo "Disko" mūzika tika izpildīta vai atskaņota diskotēkās. 20. gadsimta 80. gados sāka attīstīties elektroniskā deju mūzika.  Aptuveni 20. gadsimta 90. gados no deju mūzikas atdalījās "tehno" mūzika.

## Atsauces
Dobruša

**Dobruša** (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Gomeļas apgabala austrumos, Dobrušas rajona centrs pie Ipucas upes. Papīra ražošanas centrs.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1560. gadā kā Lietuvas lielkņazistes apdzīvotā vieta. Apdzīvotā vieta pievienota Krievijas Impērijai pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. 1870. gadā Dobrušā tika nodibināta papīrfabrika. No 1935. gada - pilsēta. No 1941. gada augusta līdz 1943. gada 10. oktobrim atradās vācu okupācijā. 1986. gada 26. aprīlī notika Čornobiļas AES katastrofa un 60 % no Dobrušas rajona tika saindēti ar radioaktīvajām vielām.

## Cilvēki
Dobruša ir futbolista Jurija Žavnova (*Юры Жаўноў*, 1981) dzimtā pilsēta.

## Ārējās saites
* Dobruša vietnē "Baltkrievijas globuss" 
*Dobrušas papīrfabrika "Geroj Truda"
ESRB

thumb|ESRB logo
**ESRB**, arī ***Entertainment Software Rating Board***, ir organizācija, kas novērtē datorspēles un videospēles un cita veida izklaides elementus, veidojot to atbilstības reitingu lietotāju vecumam ASV un Kanādā. To 1994. gadā izveidoja *Interactive Digital Software Association* (mūsdienās *[[Entertainment Software Association]]*). 2003. gada sākumā ESRB reitingu bija ieguvuši vairāk nekā 8000 produkti no 350 izdevējiem.

## Ārējās saites
*
Lietuvas diplomātisko misiju uzskaitījums

right|thumb|450x450px|Valstis, kurās Lietuvai ir diplomātiskās misijas
right|thumb|Lietuvas vēstniecība Kijivā
right|thumb|Lietuvas vēstniecība Londonā
thumb|Lietuvas vēstniecība Maskavā
thumb|Ģenerālkonsulāts Sovetskā
thumb|Lietuvas ģenerālkonsulāts Sanktpēterburgā
right|thumb|Lietuvas vēstniecība Parīzē
thumb|Lietuvas vēstniecība Prāgā
thumb|Lietuvas vēstniecība Varšavā
thumb|Lietuvas vēstniecība Vašingtonā
Šis ir **[[Lietuva]]s diplomātisko misiju uzskaitījums**. Lietuvai ir neliels vēstniecību un konsulātu tīkls visā pasaulē.

## Āfrika
*
** Pretorija (vēstniecība)
*
** Kaira (vēstniecība)

## Amerika
*
** Vašingtona (vēstniecība)
** Čikāga (ģenerālkonsulāts)
** Losandželosa (ģenerālkonsulāts)
** Ņujorka (ģenerālkonsulāts)
*
** Sanpaulu (ģenerālkonsulāts)
*
** Otava (vēstniecība)

## Āzija
*
** Erevāna (vēstniecība)
*
** Baku (vēstniecība)
*
** Tbilisi (vēstniecība)
*
**Ņūdeli (vēstniecība)
*
** Telaviva (vēstniecība)
*
** Tokija (vēstniecība)
*
** Astana (vēstniecība)
*
** Pekina (vēstniecība)
*
** Ankara (vēstniecība)

## Eiropa
*
** Londona (vēstniecība)
*
** Vīne (vēstniecība)
*
** Minska (vēstniecība)
*
** Brisele (vēstniecība)
*
** Prāga (vēstniecība)
*
** Kopenhāgena (vēstniecība)
*
** Parīze (vēstniecība)
*
** Atēnas (vēstniecība)
*
** Zagreba (vēstniecības birojs)
*
** Tallina (vēstniecība)
*
** Roma (vēstniecība)
*
** Dublina (vēstniecība)
*
** Maskava (vēstniecība)
** Karaļauči (ģenerālkonsulāts)
** Sanktpēterburga (ģenerālkonsulāts)
** Sovetska (konsulāts)
*
** Rīga (vēstniecība)
*
** Kišiņeva (vēstniecība)
*
** Oslo (vēstniecība)
*
** Hāga (vēstniecība)
*
** Varšava (vēstniecība)
** Sejni (konsulāts)
*
** Lisabona (vēstniecība)
*
** Bukareste (vēstniecība)
*
** Helsinki (vēstniecība)
*
** Madride (vēstniecība)
** Valensija (konsulāts)
* Svētais Krēsls
** Vatikāns (vēstniecība)
*
** Berne (vēstniecība)
*
** Kijiva (vēstniecība)
*
** Budapešta (vēstniecība)
*
** Berlīne (vēstniecība)
*
** Stokholma (vēstniecība)

## Starptautiskās organizācijas
* Brisele (pastāvīgā misija Eiropas Savienībā un NATO)
* Ņujorka (pastāvīgā misija Apvienoto Nāciju organizācijā)
* Parīze (pastāvīgā misija UNESCO)
* Strasbūra (pastāvīgā misija Eiropas Padomē)
* Vīne (pastāvīgā misija Apvienoto Nāciju organizācijā, Starptautiskajā Atomenerģijas aģentūrā un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā)
* Ženēva (pastāvīgā misija Apvienoto Nāciju organizācijā un citās starptautiskās organizācijās)

## Ārējās saites
* Lietuvas Ārlietu ministrijas mājaslapa
Zābakstrauts

**Zābakstrauts** ir Kāroņstrauta labā krasta pieteka Talsu novadā.

Tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Kāroņstrautā netālu no tā ieteces Virbupē. Zābakstrautu nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Zārvalks

**Zārvalks** ir Abavas kreisā krasta pieteka Talsu novadā.

Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Abavā netālu no Veģiem. Zārvalku nešķērso valsts autoceļi, upes krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Žuburstrauts

**Žuburstrauts** (arī **Līvenstrauts**, **Žuburupīte**) ir Virbupes kreisā krasta pieteka Talsu novadā.

Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Virbupē pie autoceļa V1402 (Stende–Sabile–Pūces). Žuburstrautu šķērso valsts autoceļi V1369 (Greiļukalns–Ezergaļi) un V1399 (Smildziņi–Sabiles stacija–Sknābe), tā krastos atrodas Lielvirbi.

## Atsauces
Spriedums

**Spriedums** ir doma, atzinums, ko izsaka teikumā, apgalvojuma vai nolieguma formā. Spriedums var būt arī tas, ko tiesa nospriedusi, nolēmusi. Spriedumā var kaut ko apgalvot vai noliegt, paust pārliecību, nodomus, paredzējumus, neizpratni, cildinājumu, nopēlumu, interesi, satraukumu, sajūsmu.

## Skatīt arī
* Pārspriedums

## Atsauces
Citāts

**Citāts** ir burtisks izraksts no kāda teksta vai precīzi atkārtoti kādas personas vārdi. Vārdu pa vārda atkārtots teksts vai teksta daļa; citējums. Rakstot citātus, vienmēr liek pēdiņas (**" " vai « »**). Tos var iedalīt divējādi:

## Atsauces
Pārspriedums

**Pārspriedums** ir domraksts, kurā autors cenšas risināt kādu problēmu, izteikt savus argumentus, vērtējumu, attieksmi un secinājumus. Pārspriedumā ir trīs daļas: ievads, iztirzājums, nobeigums. Pārsprieduma domrakstā parasti tiek risināta kāda problēma, par kuru sakopoti fakti un argumentācija, tiek pausta sava attieksme pret problēmu un tās vērtējums. Pārsprieduma vēstījumā un aprakstā visiem secinājumiem un vērtējumiem ir palīgnozīme, bet pārspriedumā pati galvenā prasme ir pierādot secināt un novērtēt. Pārsprieduma kodolu veido autora spriedumi un to argumentācija.

Pārsprieduma galvenajai daļai raksturīga noteikta secība: spriedums, tā pierādījums, secinājumi. Pārsprieduma autors var analizēt un vērtēt:
* sev nozīmīgu problēmu;
* mākslas darbu, tēlu vai tēlu grupu;
* sabiedrisku parādību.

## Ievads, iztirzājums, nobeigums
Pārspriedumā ir trīs daļas:
* ievads,
* iztirzājums,
* nobeigums.
**Ievads** ir temata pielikums. Tajā īsi pastāsta, par kādu tematā ietverto problēmu autors izvēlējās rakstīt. Rakstītājam ir ieteicams rosināt lasītāja interesi par domraksta ideju jeb domraksta pamatdomu.

**Iztirzājums** ir spriedumu plānveidīgs izklāsts un pamatojums. Svarīgi ievērot vienotību — lai visas iztirzājuma daļas būtu vienotas ar domraksta priekšmetu un savstarpēji saistītas. Iztirzājums ir katra domraksta galvenā daļa.

**Nobeigums** ir temata kopsavilkums, kur īsi var uzrakstīt savus secinājumus un ieteikumus par iztirzājuma daļā minētajām domām. Pēdējais teikums ir vissvarīgākais — tā ir galvenā atziņa, kas gūta, domājot, vērtējot, analizējot doto tematu. Domraksta autoram jāpaveic grūtākais — apvienot loģiku un jūtas (vispārinājumu un savas emocijas).

## Skatīt arī
* Spriedums

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīteļa

**Rīteļa** ir Īvandes kreisā krasta pieteka Talsu un Kuldīgas novados.

Tek rietumu virzienā. Ietek Īvandē pie Rīteļiem. Rīteļu šķērso valsts autoceļš V1261 (Renda–Matkule), tās krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Dienvidosetijas diplomātisko misiju uzskaitījums

thumb|450x450px|Dienvidosetijas diplomātisko misiju karte
Šis ir **[[Dienvidosetija]]s diplomātisko misiju uzskaitījums**. Dienvidosetija ir starptautiski neatzīta valsts Kaukāza reģiona ziemeļos.
Līdz 2008. gada Krievijas—Gruzijas karam to nebija atzinusi neviena ANO dalībvalsts, bet pašlaik to ir atzinusi Nauru, Tuvalu, Nikaragva, Krievija un Venecuēla, kā arī Abhāzija, 2023. gadā likvidētā Arcahas Republika un Piedņestras Moldāvu Republika, kas nav Apvienoto Nāciju organizācijas dalībvalstis. Šobrīd Dienvidosetijai ir trīs vēstniecības un trīs pārstāvniecības ārvalstīs.

## Saraksts
[thumb|250px|Dienvidosetijas vēstniecība [Maskava|Maskavā, Krievijā]]
* 
** Suhumi (vēstniecība)
* 
** Donecka (pārstāvniecība)
* 
** Roma (pārstāvniecība)
* 
** Maskava (vēstniecība)
*  un 
** Chinvala (vēstniecība; atrodas Dienvidosetijā)
*  Piedņestras Moldāvu Republika
** Tiraspole (pārstāvniecība)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dienvidosetijas Ārlietu ministrija
Villems III

**Villems Aleksandrs Pauls Frederiks Lodeveiks** (; dzimis , miris ) bija Nīderlandes karalis un Luksemburgas lielhercogs no 1849. līdz 1890. gadam.

Bija precējies ar savu māsīcu Virtembergas Sofiju, no kuras bija 3 bērni. Pēc viņas nāves apprecējās ar Valdekas un Pīrmontas Emmu un viņu meita kļuva par Nīderlandes karalieni Vilhelmīni. Līdz 1868. gadam tieši ietekmēja valdības darbu.

## Ārējās saites
Aphis (Bursaphis)

***Bursaphis*** ir *Aphis* ģints īsto lapušu apakšģints. Apakšģints tipiskā suga ir *[[Aphis solitaria]]*. Sugas šajā grupā apvieno kopīgas raksturīpašības un saimniekaugi. Šis laputis attīstās uz naktssveču dzimtas un jāņogu ģints augiem. Visas sugas ir sastopamas Ziemeļamerikā.

## Atsauces
Jozefs Halumbireks

**Jozefs Halumbireks** (; dzimis , miris ) bija Austrijas šaha problēmists un šaha žurnālists.

Pēc profesijas Halumbireks bijis matemātikas profesors, no 1945. līdz 1956. gadam ģimnāzijas direktors.

## Šaha kompozīcija
No 1932. līdz 1943. gadam bijis žurnāla *[[Deutsche Schachzeitung]]* redaktors. No 1957. gada starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā un FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgās komisijas viceprezidents (1957-68).

Pēc sākotnējiem mēģinājumiem čehu skolas virzienā, vēlāk, pievienojies loģiskai jeb jaunvācu skolai un kļuvis par tās teorētiķi. Viņš bija specializējies daudzvilču minimālu (uzdevumi ar tikai divām balto figūrām) sastādīšanā. Publicējis apmēram 500 šaha uzdevumus.

Pamatojoties uz dzīves laikā sasniegtiem rezultātiem, 2016. gadā WFCC viņam piešķīra starptautiskā meistara titulu.

## Šaha uzdevuma piemērs

**Atrisinājums**
: **1. ♔f5!** (draud 2. ♕d8+ ♕d7 3. ♕×d7#) 
: **1. ... ♕d3+ 2. ♔g4** (draud 3. ♕d7#) **2. ... ♕b5 3. ♖e5+ ♔×d4 4. ♕c3+ ♔×c3 5. ♖e3#** 

## Atsauces

## Ārējās saites
* J. Halumbireka šaha kompozīcijas PDB vietnē.
*  J. Halumbireka minimāli PDB vietnē
Anthracosiphon

***Anthracosiphon*** ir īsto laputu dzimtas ģints. Ir aprakstītas divas sugas. Ģints tipiskā suga ir *Anthracosiphon hertae*. 

Bezspārņu īpatņiem mugurdaļa ir tumšu sklerotizāciju, izņemot muguras caurulīšu () pamatnes priekšdaļu. Spārnainiem īpatņiem ir liels traips vai pusriņķis uz sklerītiem.

## Atsauces
Benedikts XII

**Benedikts XII** (; dzimis ap ; pilsoniskais vārds — **Žaks Furnjē** (*Jacques Fournier*), miris ) bija Romas pāvests no 1334. gada 30. decembra līdz savai nāvei 1342. gada 25. aprīlī. Pēc kārtas trešais Aviņonas pāvests.

Pirms ievēlēšanas bija Pamjē bīskaps un aktīvi vajāja katarus. Līdz mūsdienām saglabājušies Žaka Furnjē izmeklēšanas protokoli, kas ir vērtīgs avots tālaika sadzīves pētniekiem. Būdams amatā, sāka rekonstruēt Aviņonas pāvesta pili. Pirmais no pāvestiem, kurš pāvesta tiāru izgreznoja ar trijām diadēmām (pirms tam tās bija divas).

## Ārējās saites
Bajārkrogs

**Bajārkrogs** ir ciems Ropažu novada Ropažu pagastā pie autoceļa P4 (Rīga—Ērgļi), Lielās Juglas kreisajā krastā. Attālums līdz pagasta centram Ropažiem ir 7 km, līdz novada centram Ulbrokai — 18 km, bet līdz Rīgai — 30 km.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.

## Atsauces
Illinoia

***Illinoia*** ir īsto laputu dzimtas ģints. Tajā ietilpst vairāk nekā 40 sugas, kas ir iedalītas 4 apakšģintīs. Izplatītas visā pasaulē, vairāk sugu koncentrējas Nearktikas apgabalā. Dažas sugas ir introducētas Eiropā.

Laputu saimniekaugi pieder pie dažādām dzimtām. Vairākas sugas nemigrē no viena saimniekauga uz citu, bet var palikt uz vienas augu sugas visu sezonu, būdamas monofāgas vai oligofāgas. Šis laputis nesadzīvo kopā ar skudrām. Pēc ārējā izskata ir līdzīgas *[[Magrosiphum]]* ģints pārstāvjiem, bet muguras caurulītes () *Illinoia* sugām ir nedaudz uzpūstas.

Klasifikācija:
* ģints: *Illinoia* Wilson, 1910
:* apakšģints: *Amphorinophora* MacGillivray, 1958
::* suga: *[[Illinoia crystleae]]* (Smith & Knowlton, 1939)
:* apakšģints: *Illinoia* Wilson, 1910
::* suga: *[[Illinoia alni]]* (Mason, 1925)
::* suga: *[[Illinoia andromedae]]* (MacGillivray, 1958)
::* suga: *[[Illinoia azaleae]]* (Mason, 1925)
::* suga: *[[Illinoia borealis]]* (Mason, 1925)
::* suga: *[[Illinoia brevitarsis]]* (Gillette & Palmer, 1933)
::* suga: *[[Illinoia canadensis]]* (MacGillivray, 1958)
::* suga: *[[Illinoia ceanothi]]* (Bartholomew, 1932)
::* suga: *[[Illinoia corylina]]* (Davidson, 1914)
::* suga: *[[Illinoia dzhibladzeae]]* (Shaposhnikov, 1964)
::* suga: *[[Illinoia finni]]* (MacGillivray, 1958)
::* suga: *[[Illinoia goldmaryae]]* (Knowlton, 1938)
::* suga: *[[Illinoia gracilicornis]]* (MacGillivray, 1958)
::* suga: *[[Illinoia grindeliae]]* (Williams, 1911)
::* suga: *[[Illinoia liriodendri]]* (Monell, 1879)
::* suga: *[[Illinoia macgillivrayae]]* (Hille Ris Lambers, 1966)
::* suga: *[[Illinoia masoni]]* (Knowlton, 1928)
::* suga: *[[Illinoia morrisoni]]* (Swain, 1918)
::* suga: *[[Illinoia pallida]]* (Mason, 1925)
::* suga: *[[Illinoia patriciae]]* (Robinson, 1969)
::* suga: *[[Illinoia pepperi]]* (MacGillivray, 1958)
::* suga: *[[Illinoia phacelia]]* (Essig, 1942)
::* suga: *[[Illinoia reticulata]]* (Mason, 1925)
::* suga: *[[Illinoia richardsi]]* (MacGillivray, 1958)
::* suga: *[[Illinoia simpsoni]]* (MacGillivray, 1958)
::* suga: *[[Illinoia spiraeae]]* (MacGillivray, 1958)
::* suga: *[[Illinoia spiraecola]]* (Patch, 1914)
::* suga: *[[Illinoia subviride]]* (MacDougall, 1926)
::* suga: *[[Illinoia thalictri]]* (MacGillivray, 1958)
::* suga: *[[Illinoia wahnaga]]* (Hottes, 1952)
:* apakšģints: *Masonaphis* Hille Ris Lambers, 1939
::* suga: *[[Illinoia lambersi]]* (MacGillivray, 1960)
::* suga: *[[Illinoia magna]]* (Hille Ris Lambers, 1974)
::* suga: *[[Illinoia menziesiae]]* (Robinson, 1969)
::* suga: *[[Illinoia paqueti]]* (MacGillivray, 1958)
::* suga: *[[Illinoia pinawae]]* (Robinson, 1973)
::* suga: *[[Illinoia rhododendri]]* (Wilson, 1918)
::* suga: *[[Illinoia rhokalaza]]* (Tissot & Pepper, 1944)
::* suga: *[[Illinoia wilhelminae]]* (Hille Ris Lambers, 1962)
:* apakšģints: *Oestlundia* Hille Ris Lambers, 1949
::* suga: *[[Illinoia davidsoni]]* (Mason, 1925)
::* suga: *[[Illinoia maxima]]* (Mason, 1925)
::* suga: *[[Illinoia rubicola]]* (Oestlund, 1886)

## Atsauces
Frančesko Kavalli

**Frančesko Kavalli** (), īstajā vārdā **Pjtro Frančesko Kaleti-Bruni** (*Pietro Francesco Caletti-Bruni*); dzimis , miris ) bija agrā baroka itāļu komponists, viens no redzamākajiem itāļu operu komponistiem 17. gadsimta vidū. 

Klaudio Monteverdi skolnieks, savukārt Kavalli skolniece bija Barbara Stroci. 1616. gadā kļuva par Venēcijas Svētā Marka katedrāles solistu, bet 1639. gadā - par katedrāles ērģelnieku. No 1660. līdz 1662. gadam strādāja Parīzē. 41 operas autors. 

## Ārējās saites
* 
* Kavalli profils ''AllMusic'' 
* Kavalli notis ''IMSLP''
Delphiniobium

***Delphiniobium*** ir īsto laputu dzimtas ģints. Tajā ietilpst 11 sugas. 

Šīs ģints pārstāvji ir raksturīgi ar šādām kopīgām īpašībām:
* laterāli frontālās caurulītes ir labi attīstītas;
* torakālo stigmu poras ir apaļas un lielas, lielākas nekā lielās abdominālās poras;
* ūsas ir lielākas par ķermeņa garumu, ar ļoti lielu terminālo izaugumu ();
* spārnainiem un bezspārnu īpatņiem III priekšējais segments () ar rināriju ();
* pirmais tarsālais segments ar spalviņām 3-3-3;
* mugurējās caurulītes () vidēja izmēra, nedaudz uzpūstas, distālā daļa ar retikulāciju;
* kauda () pagarināta.

## Atsauces
Bo Horvats

**Bo Horvats** (; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Kopš (2023) Horvats spēlē Nacionālās hokeja līgas vienībā Ņujorkas "Islanders".

## Spēlētāja karjera
2011. gadā Horvats pievienojās Ontārio hokeja līgas komandai Londonas "Knights". Tās rindās uzbrucējs aizvadīja trīs sezonas. 2013. gadā kļuva par OHL čempionu, iegūstot arī līgas izslēgšanas kārtas vērtīgāka spēlētāja balvu. 2013. gada NHL draftā Horvatu ar kopēju 9. numuru izvēlējās Vankūveras "Canucks". Horvats izcīnīja vietu komandas sastāvā vasaras treniņnometnē, taču īsi pirms sezonas sākuma "Canucks" veica vairākas maiņas, kuru rezultātā Horvats vietu sastāvā zaudēja un vēl sezonu aizvadīja "Knights".

NHL Horvats debitēja 2014. gada 4. novembrī. Septītajā "Canucks" rindās aizvadītajā spēlē jaunais hokejists guva arī savus pirmos vārtus NHL. Pirmajā sezonā viņš "Canucks" rindās atzīmējās ar 25 rezultativitātes punktiem, taču otrajā sezonā — jau ar 40 punktiem. 2015.—16. gada sezonā viņš bija komandas trešais rezultatīvākais spēlētājs aiz brāļiem Sedīniem. 2019. gada oktobrī Horvats tika apstiprināts par "Canucks" komandas kapteini.

2023. gada 30. janvārī Horvats tika aizmainīts uz Ņujorkas "Islanders", beidzoties viņa deviņu sezonu spēlēšanas laikam Canucks vienībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Loks (matemātika)

thumb|Attēlā redzami divi loki: ∪ ''DL''. Mazākā riņķa līnijas daļa ir ∪ ''DGL'' = ∪ ''DnL''.
**Loks** ir riņķa līnijas daļa starp diviem tās punktiem. Loka apzīmēšanai izmanto zīmi **∪**. Loku pieraksta ar diviem lielajiem latīņu burtiem vai diviem lielajiem un ar vienu mazo burtu starp tiem, vai trijiem lielajiem burtiem.

## Atsauces
Fjodors Ušakovs

**Fjodors Ušakovs** (; dzimis , miris ) bija pazīstamākais 18. gadsimta Krievijas admirālis.

Pēc Krimas aneksijas 1783. gadā personīgi parraudzīja Sevastopoles ostas celtniecību. Izcēlās Krievu—turku kara laikā 18. gadsimta beigās, kad Ušakova komandētās eskadras sakāva turkus Kerčas šauruma kaujā 1790. gada 19. jūlijā, Tendras kaujā 1790. gada 8./9. septembrī un Kaliakras kaujā 1791. gada 11. augustā. Otrās koalīcijas kara laikā pret frančiem kopā ar turku floti 1799. gada 3. martā ieņēma franču okupēto Kerkīru.

Otrā pasaules kara laikā 1944. gada 3. martā PSRS nodibināja Ušakova ordeni. 2001. gadā Krievu pareizticīgā baznīca Ušakovu kanonizēja.

## Ārējās saites
Džordžs Herberts

**Džordžs Herberts** (; dzimis , miris ) bija Velsā dzimis angļu 17. gadsimta sākuma dzejnieks un anglikāņu baznīcas garīdznieks.

Mācījies Kembridžas Universitātē un no 1620. līdz 1628. gadam bija universitātes sabiedriskais orators. 1624. gadā bija parlamenta deputāts. Pēc atbalstītāja karaļa Džeimsa I nāves, 1630. gadā kļuva par mācītāju nelielā draudzē Solsberijas pievārtē. Miris no tuberkulozes 1633. gadā. Anglikāņu baznīcas svētais.

## Ārējās saites
Pterocomma

***Pterocomma*** ir īsto laputu dzimtas ģints. Ir aprakstītas vairāk nekā 40 sugas. Nominatīvā ģints suga ir *Pterocomma pilosa*.

Tās ir brūnas, pelēkas vai tumši zaļās ar baltām, dzeltenām vai sarkanām muguras caurulītēm (). Vaska pūderis daļēji klāj segmentu malas. Ķermenis ir izliekts ar taisnu apakšējo plakni.

Dzīvo kolonijās uz vītola vai apses zaru mizas. Sadzīvo ar skudrām.

## Atsauces
Plocamaphis

***Plocamaphis*** ir īsto laputu dzimtas ģints. Ir aprakstītas 6 sugas. Ģints nominatīvā suga ir *Plocamaphis flocculosa*. Laputu ķermenis ir mazāk spalvains nekā *Pterocomma* pārstāvjiem. Dzīvām laputīm uz ķermeņa ir vaska pārslas. Barojas uz vītoliem. Nesadzīvo ar skudrām.

## Atsauces
Neopterocomma

***Neopterocomma*** ir īsto laputu dzimtas ģints. Ir aprakstītas 3 sugas. Ģints nominatīvā suga ir *Neopterocomma asiphum*. Sastopamas Eiropā. Barojas uz vītoliem un apsēm. Sadzīvo ar skudrām.

## Atsauces
Zivju eļļa

thumb|250px|right|Zivju eļļas kapsulas

**Zivju eļļa** ir eļļa, kas iegūta no zivju audiem. Tā satur tādas omega-3 taukskābes kā eikosapenskābi un cervonskābi, kā arī eikosanoīdu prekursorus, kas mazina iekaisumu.

Visvairāk zivju eļļas ir plēsīgajās zivīs, piemēram, haizivīs un zobenzivīs, bet, lai izvairītos no toksiskām vielām, cilvēku uzturā visbiežāk izmanto lašu, makreļu, anšovu un sardīņu eļļu.

Sabiedrībā omega-3 taukskābēm zivju eļļā piedēvē ārstnieciskas īpašības pret dažādām slimībām, tomēr zinātniski pētījumi tādas nav pierādījuši. Zivju eļļa ir svarīga hipertrigliceridēmijas ārstēšanā, bet nav iegūti pierādījumi, ka tā mazinātu sirdstriekas un insulta risku. Zivju eļļa un omega-3 taukskābes ir daudz pētītas klīniskās depresijas, stresa, vēža un acs mākulas deģenerācijas ietvaros, bet veselības uzlabojumi no zivju eļļas nav novēroti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Miera jūra

**Miera jūra** jeb ***Mare Tranquillitatis*** ir Mēness jūra Mēness redzamajā pusē. Atrodas starp Skaidrības jūras dienvidaustrumu malu un Pārpilnības jūras ziemeļrietumu malu. 

thumb|left|200px|Miera jūra parādīta ar apli
Miera jūra izveidojusies laikposmā pirms apmēram 4 līdz 3,5 miljardiem gadu. Jūras diametrs ir apmēram 876 km, tā aizņem ap  km2 lielu teritoriju. Pamatu klāj bazalta ieži, jūras forma neregulāra, tai nav izteiktu gredzenveida lūzumu struktūru ap malu. Atšķirībā no citām Mēness jūrām (Skaidrības jūra, Lietus jūra), Miera jūras centrā nav maskona, jeb masas koncentrācijas. 

Nosaukumu “Miera jūra” izdomāja itāļu astronoms Džovanni Batista Ričoli (*Giovanni Battista Riccioli*), pirmoreiz to publicējot 1651. gadā darbā *Almagestum Novum*. 1935. gadā to apstiprināja Starptautiskā Astronomijas savienība.

## Nosēšanās
1965. gada februārī Miera jūrā speciāli tika ietriekts kosmiskais aparāts Ranger 8, kurš savas misijas pēdējās 23 minūtēs sekmīgi pārraidīja 7137 tuvas distances Mēness virsmas attēlus.

 Miera jūrā nosēdās kosmiskais aparāts Surveyor 5.

 20:18 UTC šeit nosēdās Apollo 11 Mēness modulis ar astronautiem Nīlu Ārmstrongu un Bazu Oldrinu tajā. Nosēšanās vieta tika nodēvēta par *Statio Tranquillitatis*, bet trīs nelieli krāteri uz ziemeļiem no tās nodēvēti astronautu vārdos: Oldrins, Kolinss un Ārmstrongs. 

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Aphidini

***Aphidini*** ir *Aphidinae* apakšdzimtas cilts no īsto laputu dzimtas.

Šīs cilts bezspārnu dzīvdzemdējošiem pārstāvjiem ir raksturīgas šādas kopīgas raksturīpašības:
* distance starp stigmālām porām uz I un II abdomināliem (vēdera) segmentiem ir aptuveni 3 diametri no stigmālās poras vai garāka, retāk īsāka neka puse no distances starp stigmālām porām uz II un III abdominālā segmenta;
* sāna caurulītes (jeb marginālas tuberkulas) uz I un VII abdomināliem segmentiem nav mazākas par tādām uz II—V abdomināliem segmentiem, kas var arī nebūt, vai marginālās tuberkulas nav uz visiem abdomināliem segmentiem;
* ūsas ir īsākas par ķermeņa garumu;
* muguras caurulītes () bez retikulācijas.

Klasifikācija:
* cilts: *Aphidini* Latreille, 1802
:* apakšcilts: *Aphidina* Latreille, 1802
::* ģints: *[[Aleurosiphon]]* Takahashi, 1966
::* ģints: *[[Andinaphis]]* Mier Durante, Ortego & Nieto Nafría, 1997
::* ģints: *[[Anthemidaphis]]* Tashev, 1967
::* ģints: *[[Aphis]]* Linnaeus, 1758
::* ģints: *[[Brachyunguis]]* Das, 1918
::* ģints: *[[Braggia]]* Gillette & Palmer, 1929
::* ģints: *[[Casimira]]* Eastop, 1966
::* ģints: *[[Chomaphis]]* Mordvilko, 1928
::* ģints: *[[Eastopiella]]* Kadyrbekov, 2001
::* ģints: *[[Ephedraphis]]* Hille Ris Lambers, 1959
::* ģints: *[[Misturaphis]]* Robinson, 1967
::* ģints: *[[Nevadaphis]]* Drews, 1941
::* ģints: *[[Paradoxaphis]]* Sunde, 1988
::* ģints: *[[Pehuenchaphis]]* Mier Durante, Nieto Nafría & Ortego, 2003
::* ģints: *[[Protaphis]]* Börner, 1952
::* ģints: *[[Ryoichitakahashia]]* Hille Ris Lambers, 1965
::* ģints: *[[Sanbornia]]* Baker, 1920
::* ģints: *[[Seneciobium]]* Remaudière, 1954
::* ģints: *[[Siphonatrophia]]* Swain, 1918
::* ģints: *[[Szelegiewicziella]]* Holman, 1974
::* ģints: *[[Toxopterina]]* Börner, 1940
::* ģints: *[[Xerobion]]* Nevsky, 1928
:* apakšcilts: *Rhopalosiphina* Mordvilko, 1914
::* ģints: *[[Asiphonaphis]]* Wilson & Davis, 1919
::* ģints: *[[Hallaphis]]* Doncaster, 1956
::* ģints: *[[Hyalopterus]]* Koch, 1854
::* ģints: *[[Hysteroneura]]* Davis, 1919
::* ģints: *[[Melanaphis]]* van der Goot, 1917
::* ģints: *[[Mordvilkoiella]]* Shaposhnikov, 1964
::* ģints: *[[Pseudasiphonaphis]]* Robinson, 1965
::* ģints: *[[Pseudotoxoptera]]* Zhang & Qiao, 1999
::* ģints: *[[Rhopalosiphum]]* Koch, 1854
::* ģints: *[[Schizaphis]]* Börner, 1931
::* ģints: *[[Swirskiaphis]]* Hille Ris Lambers, 1966

## Atsauces
Aphidina

***Aphidina*** ir *Aphidini* cilts apakšcilts no īsto laputu dzimtas. 

Šīs apakšcilts bezspārnu un spārnainām dzīvdzemdējošām mātītēm ir raksturīgas šādas raksturīpašības:
* malas caurulīte () uz VII abdominālā segmenta ir zem stigmālās poras līmeņa vai malas caurulītes nav;
* ja malas caurulītes nav, tad gala izaugums () ir īsāks par pēdējā priekšējā segmenta divām bazālām daļām.

## Atsauces
Gomeļas rajons

**Gomeļas rajons** (, ) ir Baltkrievijas administratīvais rajons Gomeļas apgabala austrumos. Tas robežojas ar Gomeļas apgabala Lojevas rajonu dienvidrietumos, Rečicas rajonu rietumos, Budas-Kašaļovas rajonu ziemeļos, Vjetkas rajonu ziemeļaustrumos un Dobrušas rajonu austrumos, kā arī Ukrainu dienvidos.
Latvijas podniecība

250px|thumb|Latvijas keramikas šķīvis ar gradientu zemes toņos
**Latvijas podniecība** jeb **keramika** ir viena no valstī senākajām mākslas formām, radusies jau neolīta periodā. Latvijas austrumos izplatītā Latgales podniecība ir vislabāk pazīstamākā Latvijas podniecības apakšnozare. Latvijas podniecībai nav raksturīgi dažādu tēlu vai rakstu zīmējumi, parasti podniecības izstrādājumu rotāšanai izmanto glazējumus, tīrtoņa krāsas un gradientus zemes toņos (zaļos, brūnos un citos). Latvijas podniecība ir ietekmējusies no neolīta laika Narvas kultūras, kas tajā laikā aptvēra visu mūsdienu Latvijas un Igaunijas teritoriju, kā arī daļu Lietuvas un Krievijas. Tiek uzskatīts, ka Narvas kultūra ir pārejas forma no Baltijas pirmiedzīvotāju mezolīta kultūras uz Ķemmes-bedrīšu keramikas kultūru, kurai vēlajā neolītā piejaucās klāt arī Auklas keramikas kultūras elementi.

## Latgales podniecība

Latgales podniecība ir visvairāk izplatīta Latgales austrumos. Lielākā daļa Latgales podniecības izstrādājumu tiek dēvēti pēc to izmantojuma sadzīvē: vāraunieks (pods vārīšanai), medaunieks (pods medus uzglabāšanai), sloinīks (augļu konservu uzglabāšanai), ķērne (skābā krējuma uzglabāšanai), ļaks (trauks eļļas uzglabāšanai), piena pods, kazelnieks (pods kazas piena uzglabāšanai), pārosis (trauks pārtikas pārnēsāšanai), bļoda un krūze. Daži Latgales podniecības izstrādājumi nav saistīti ar pārtiku, piemēram, svilpaunieks, svečturis un dekoratīvie šķīvji, un arī citi priekšmeti mūsdienu izmantojumam, piemēram, pelnu trauki.

### Galerija

Attēls:Vāraunieks.jpg|Vāraunieka metālisks atveidojums
Attēls:Medaunieks.jpg|Medaunieks
Attēls:Sloinīki.jpg|Sloinīki
Attēls:Ķērne.jpg|Ķērne
Attēls:Ļaks.jpg|Ļaks
Attēls:Piena pods.jpg|Piena pods
Attēls:Kazelnieki.jpg|Kazelnieki
Attēls:Pārosis.jpg|Pārosis ar bērzu tāsi
Attēls:Bļoda1.jpg|Bļoda
Attēls:Bļoda2.jpg|Bļoda
Attēls:Krūze.jpg|Liela krūze
Attēls:Krūze 1.jpg|Liela krūze
Attēls:Krūze2.jpg|Krūze


## Atsauces