Purva bruņurupuču dzimta

**Purva bruņurupuču dzimta** (*Emydidae*) ir viena no bruņurupuču kārtas (*Testudines*) slēptkakla bruņurupuču dzimtām. Lielākā daļa sugu mājo saldūdenī ar lēnu straumi, bet tās visas ir veiklas arī uz sauszemes. Šajā dzimtā ir 10 mūsdienās dzīvojošas ģintis ar 35 sugām. Nesenā pagātnē šajā dzimtā tika klasificētas arī dažas Āzijā dzīvojošās sugas, kuras mūsdienās izdalītas atsevišķā dzimtā. Līdz ar to gandrīz visas purva bruņurupuču dzimtas ģintis, izņemot divas, savvaļā sastopamas tikai Ziemeļamerikā. Izņēmumu ģintis ir , kuru sugas dzīvo arī Eiropā, Āzijā un Āfrikā, un , kuru sugas mājo arī Dienvidamerikā.

Latvijā sastopama viena purvu bruņurupuču dzimtas suga - purva bruņurupucis (*Emys orbicularis*), kas ir vienīgā Latvijas bruņurupuču suga un ir iekļauta Latvijas Sarkanajā grāmatā.

## Izskats un īpašības
[thumb|left|220px|[Sarkanausu bruņurupucis (*Trachemys scripta*) ir lielākais purva bruņurupuču dzimtā]]
[left|thumb|220px|Daudzas purva bruņurupuču sugas ir košas un krāsainas, attēlā [rakstainais bruņurupucis (*Chrysemys picta*)]]
Kā lielāko daļu bruņurupuču purva bruņurupuču dzimtas sugas pret ienaidniekiem aizsargā kaula čaula, kuras virsējo kārtu veido ragvielas vairodziņi. Lielākajai daļai augšējais vairogs - karapakss ir zems, vāji izliekts, lai gan dažām sugām tas ir augstu velvēts. Karapaksu un plastronu (apakšējo vairogu) parasti savieno spēcīgs tilts. Purva bruņurupuču sugām ir raksturīgs liels plastrons, turklāt dažām sugām ir kustīga locītava jeb eņģe, kas savieno krūšu un vēdera segmentus. Galvaskauss šīs dzimtas sugām ir mazs. Kājas piemērotas peldēšanai, atkarībā no sugas pēdām ir attīstītas lielākas vai mazākas peldplēves. Pirksti paslēpti pēdā, bet katra pirksta galā ir ass nags. Galvas āda parasti ir gluda, tikai dažām sugām uz pakauša ir nelieli ragveida izaugumi. Daudzām sugām ir košs, krāsains ārējais izskats - gan krāsaina āda, gan dažām sugām krāsainas bruņas.

Purva bruņurupuču dzimtas sugas var būt dažāda lieluma. Mazākās ir meža bruņurupuču (*Glyptemys*) ģints sugas. Vismazākais ir Mīlenberga bruņurupucis (*Glyptemys muhlenbergii*), kura mazāko indivīdu bruņu garums ir apmēram 8 cm. Lielākais ir sarkanausu bruņurupucis (*Trachemys scripta*), kura bruņu garums var pārsniegt 60&nbsp;cm garumu.

## Uzvedība un barība
Lielākā daļa sugu mājo lēni tekošās saldūdens tilpnēs. Visas sugas ir veiklas gan ūdenī, gan uz sauszemes. Tomēr dažas sugas pamatā uzturas uz sauszemes, piemēram, kārbbruņrupuči (*Terrapene*). Atkarībā no sugas purva bruņurupuči var būt gan zālēdāji, gan gaļēdāji. Plēsīgās sugas barojas ar posmtārpiem, vēžveidīgajiem un zivīm. Ir sugas, kas ir plēsīgas, kamēr pieaug, bet kļūst par zālēdājiem, sasniedzot briedumu. Informācija par purva bruņurupuču dzimtas sugām ir ļoti neviendabīga. Dažas sugas ir ļoti detalizēti pētītas, bet par dažām tikpat kā nav informācijas. Dējumi var būt vairākas reizes gadā un atkarībā no sugas dējumā ir 2 - 30 olas.

### Ienaidnieki
Galvenie purva bruņurupuču dzimtas sugu ienaidnieki ir jenoti, kas galvenokārt barojas ar bruņurupuču olām, bet ar olām un mazuļiem barojas visi plēsīgie zīdītāji un rāpuļi.

## Sistemātika
[thumb|220px|[Mīlenberga bruņurupucis (*Glyptemys muhlenbergii*) ir mazākais purva bruņurupuču dzimtā]]
**Purva bruņurupuču dzimta** (*Emydidae*)
*Garkakla bruņurupuču apakšdzimta (*Deirochelyinae*)
**ģints Dimantmuguras bruņurupuči (*Malaclemys*)
**ģints Garkakla bruņurupuči (*Deirochelys*)
**ģints Rakstainie bruņurupuči (*Chrysemys*)
**ģints Saldūdens bruņurupuči (*Trachemys*)
**ģints Upju bruņurupuči (*Pseudemys*)
**ģints Zāģmuguras bruņurupuči (*Graptemys*)
*Purva bruņurupuču apakšdzimta (*Emydinae*)
**ģints Kārbbruņrupuči (*Terrapene*)
**ģints Meža bruņurupuči (*Glyptemys*)
**ģints Punktotie bruņurupuči (*Clemmys*)
**ģints Purva bruņurupuči (*Emys*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Bruņurupču noteicējs latviešu valodā
*Purva bruņurupucis 
*Latgales Zoodārzs: Purva bruņurupucis
*Emydidae
*Emys Home 
*The reptail database: Emydidae