Saljut-3

***Saljut-3*** () jeb ***OPS-2*** bija PSRS militārās *[[Almaz (orbitālā stacija)|Almaz]]* sērijas orbitālā stacija. Tā Aizsardzības ministrijas uzdevumā orbītā tika palaista 1974. gada 25. jūnijā. Staciju apmeklēja kosmosa kuģa *[[Sojuz-14]]* apkalpe, bet nākamajam kuģim *[[Sojuz-15]]* neizdevās saslēgties ar to. *Saljut-3* novadīja no orbītas 1975. gada 24. janvārī.

## Lidojuma gaita

### Stacijas palaišana
*OPS-2* tika palaista  04:15 *UTC* ar nesējraķeti *[[Proton-K]]* no Baikonuras kosmodroma starta laukuma 81 / 23.
Tā kā PSRS nevēlējās izpaust divu orbitālo staciju projektu pastāvēšanu, un jo īpaši, lai slēptu militārās *Almaz* attīstību, *OPS-2* pēc orbītas sasniegšanas tika nodēvēta par *Saljut-3*.

Neraugoties uz slepenību, rietumu novērotāji ātri vien pamanīja stacijas militāro raksturu. Līdzīgi kā *[[Saljut-2]]*, arī *Saljut-3* raidīja signālus 19,944 MHz frekvencē, kas bija ierasta padomju izlūkošanas pavadoņiem.

### ''Sojuz 14''
1974. gada 4. jūlijā stacijā ieradās kosmosa kuģis *[[Sojuz-14]]* ar apkalpi: komandieris Pāvels Popovičs un lidojuma inženieris Jurijs Artjuhins. Pēc saslēgšanās tika konstatēta neliela gaisa noplūde saslēgšanās mehānisma perifērijas zonās, tomēr lidojuma vadība to uzskatīja par nelielu problēmu un ļāva apkalpei ieiet stacijā.

Apkalpe *Saljut-3* pavadīja 15 dienas. Saskaņā ar oficiālajiem avotiem 9. jūlijā tika aktivizētas Zemes novērošanas kameras, un pēc tam vairākas dienas tika fotografēta "Zemes virsma". Starp oficiāli atklātajiem stacijas kameru mērķiem bija arī Vidusāzija. Rietumu avoti apgalvo, ka tika fotografēts arī netālu no Tjuratamas izlikts mērķu komplekts, lai pārbaudītu novērošanas aparatūras iespējas.

Vairākas reizes apkalpi pamodināja borta trauksmes sistēma, tomēr tā izrādījās maldinoša.
Kosmonauti arī pārlādēja stacijā uzstādītās kameras un ievietoja eksponētās filmas *KSI* (*Kapsula spuska informacii*) kapsulā.

19. jūlijā *Sojuz 14* atvienojās no stacijas un nolaidās.

### ''Sojuz 15''
1974. gada 26. augustā tika palaists kosmosa kuģis *[[Sojuz-15]]* ar apkalpi: komandieris Genādijs Sarafanovs un lidojuma inženieris Ļevs Djomins. 27. augustā, tuvojoties stacijai, radās problēmas ar kuģa *Sojuz* tuvošanās un saslēgšanās sistēmu *Igla*. Apkalpe tuvošanās manevru mēģināja trīs reizes, bet nesekmīgi. Tad lidojuma vadība deva komandu deaktivizēt *Igla*, bet apkalpei pietika degvielas tikai nolaišanai atpakaļ uz Zemes.

28. augustā Sojuz-15 nolaidās, un tas pirmoreiz kosmonautikas vēsturē notika nakts apstākļos. Raksturīgi, ka oficiālie avoti ziņoja tikai par to, ka *Sojuz-15* apkalpe "lidojuma laikā izmēģināja dažādus tuvošanās režīmus".

### ''Saljut-3'' turpmākais lidojums
*Sojuz-15* problēmu dēļ kosmosa kuģim tika veiktas ilgstošas modifikācijas, tāpēc tuvākajā laikā ekspedīcijas uz *Saljut-3* nevarēja notikt. 1974. gada 23. septembrī no stacijas tika izmesta neliela filmu kapsula *KSI*, kas nolaidās uz zemes. 1975. gada 24. janvārī staciju novadīja no orbītas, un nesadegušas daļas iekrita Klusajā okeānā.

Saskaņā ar oficiāliem padomju avotiem *Saljut-3* septiņu mēnešu lidojums vairāk nekā divas reizes pārsniedza sākotnēji plānoto lidojuma ilgumu. Padomju publikācijas arī atklāja, ka *Saljut-3* bija pirmā kosmosa stacija, kas uzturēja nemainīgu orientāciju attiecībā pret Zemes virsmu. Lai to panāktu, orientācijas kontroles dzinēji tika iedarbināti aptuveni  reižu. Arī šis fakts rietumu novērotājiem lika domāt, ka stacija, iespējams, ir veikusi izlūkošanas misiju.

Pēc vairākiem gadiem atklājās, ka neilgi pirms *Saljut-3* novadīšanas no orbītas zemes vadība deva komandu stacijas ārpusē uzmontētajam 23 mm aviācijas lielgabalam *[[NR-23]]*. Šaušanu veica pretējā virzienā stacijas ātruma vektoram, lai saīsinātu lielgabala šāviņu "orbitālo mūžu". Kopumā veica trīs šāvienus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Salyut-3 (Almaz OPS-2) space station  zarya.info
* Salyut 2, 3, 5 / OPS 1, 2, 3 Krebs, Gunter D

''