open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karbamīds

**Karbamīds** (urīnviela, (NH2)2CO) ir ogļskābes amīds. Tā ir pirmā organiskā viela, kas sintezēta no neorganiskām izejvielām. Tā ir balta, ūdenī šķīstoša viela. Lielāko daļu saražotā karbamīda lieto kā minerālmēslojumu.

Karbamīdu ražo no amonjaka un oglekļa dioksīda, tas ir divu stadiju process:

1. 2NH3 + CO2 → H2N−COONH4

2. H2N-COONH4 → (NH2)2CO + H2O

Ražojot amonjaka sintēzei nepieciešamo ūdeņradi, rodas liels daudzums oglekļa dioksīda, kuru var lietot par karbamīda izejvielu. Karbamīds veidojas arī abinieku un zīdītāju organismā, kā olbaltumvielu sadalīšanās galaprodukts un no organisma izdalās ar urīnu. Putniem un rāpuļiem olbaltumvielu sadalīšanās produkts ir urīnskābe.

Vairāk nekā 90% pasaulē saražotā karbamīda lieto kā minerālmēslojumu, jo tam ir vislielākais slāpekļa īpatsvars. Karbamīdam reaģējot ar formaldehīdu, veidojas karbamīdformaldehīda sveķi, kurus dažreiz lieto plastmasām.

Karbamīdi ir organisko savienojumu klase, kur karbamīda molekulas aminogrupās viens vai vairāki ūdeņraža atomi ir aizvietoti ar organisku radikāli. Tos iegūst, fosgēnam reaģējot ar attiecīgajiem amīniem.

COCl2 + NH2R → (RNH)2CO + 2HCl

Karbamīda šķīdums ūdenī (32,5%) tiek izmantots dīzeļdzinēju izplūdes gāzēs esošo slāpekļa oksīdu neitralizēšanai. Šo šķīdumu sauc arī par DEF (*Diesel Exhaust Fluid*), un tas ir pazīstams kā Vācijas Automobiļu Industrijas asociācijas (VDA) reģistrēts zīmols *[[AdBlue]]*, kuru šobrīd iespējams iegādāties noteiktās degvielas uzpildes stacijās.
Vēnas

**Vēnas** ir asinsvadi, pa kuriem asinis plūst uz sirdi. Vēnas veidojas, saplūstot vēnulām, kas savukārt veidojas, saplūstot kapilāriem. Asiņu spiediens vēnās nav liels, tāpēc vēnu sieniņas ir daudz plānākas un mīkstākas par artēriju sieniņām. Rezultātā vēnu sieniņas var paplašināties, tajās uzkrājas asinis. 
Asins plūsmu vēnās veicina muskuļu darbs: muskuļi saraujoties spiež uz vēnu elastīgo sienu un dzen asinis sirds virzienā. Muskuļiem atslābstot, asinis nevar noplūst lejup - to kavē vēnu sienās esošie kabatveida vārstuļi, kuru brīvās malas vērstas virzienā uz sirdi. Tie gādā, lai asinis plūstu tikai augšupejošā virzienā. Ja vēnu vārstulis nefunkcionē, augšupejošās asinis sāk plūst uz leju, krājas un stiepj vēnu sieniņas.

## Uzbūve
Vēnas atrodas visā ķermenī kā caurules, kas asinis atgriež sirdī. Vēnas tiek klasificētas vairākos veidos, ieskaitot virspusēju *un *dziļu, plaušu *un *sistēmisku, lielu *un *mazu.

* **Virspusējās vēnas** ir tās, kas atrodas tuvāk ķermeņa virsmai, un tām nav atbilstošu artēriju.
* **Dziļās vēnas** atrodas dziļāk ķermenī, un tām ir atbilstošas ​​artērijas.
* **Perforatora vēnas** aizplūst no virspusējām uz dziļajām vēnām. Parasti tās atrodas apakšējās ekstremitātēs un pēdās.
* **Saziņas vēnas** ir vēnas, kas virspusējas vēnas tieši savieno ar dziļajām vēnām.
* **Plaušu vēnas** ir vēnu kopums, kas skābekli saturošas asinis no plaušām piegādā sirdij.
* **Sistēmiskās vēnas** iztukšo ķermeņa audus un piegādā sirdij skābekli nesaturošas asinis.

Lielākā daļa vēnu ir aprīkotas ar vienvirziena vārstiem, kas ir līdzīgi medicīnā izmantotajam Dakbila vārstam (Duckbill), lai novērstu asiņu plūsmu pretējā virzienā.

[thumb|200px|Vēnu vārstuļi novērš [asinis|asiņu plūšanu atpakaļ|none]]

Vēnas ir caurspīdīgas, tāpēc vēnas krāsu, kas parādās no organisma ārpuses, lielā mērā nosaka vēnu asiņu krāsa, kas zemā skābekļa satura dēļ parasti ir tumši sarkana. Vēnas šķiet zilas, jo zemādas audi absorbē zemfrekvences gaismu, ļaujot tikai ļoti enerģiskajiem zilajiem viļņu garumiem iekļūt tumšajā vēnā un atstaroties atpakaļ novērotājam. Vēnu krāsu var ietekmēt cilvēka ādas īpašības, un tas, cik daudz skābekļa tiek pārvadāts asinīs un cik lieli un dziļi ir asinsvadi. Kad vēna tiek iztukšota no asinīm un izņemta no organisma, tā parādās pelēki-balta.

## Vēnu veidi

* Vārtu vēnas
* Dziļas vēnas
* Virspusējās vēnas
* Plaušu vēnas
* Sistēmiskās vēnas

### Plaušu vēnas
Pa plaušu vēnām, atšķirībā no citām vēnām, plūst arteriālās asinis, kuras atgriežas no plaušām uz kreiso sirds priekškambari.

### Sistēmiskās vēnas
Pa sistēmiskajām vēnām plūst venozās asinis, kuras atgriežas galvenokārt no ķermeņa un ieplūst labajā sirds priekškambarī.	

Lielas sistēmiskās vēnas ir **augšējā dobā vēna**, kurā plūst ar oglekļa dioksīdu bagātas asinis, šī vēna ievada asinis labajā sirds priekškambarī un **apakšējā dobā vēna**, kura savāc skābekli mazsaturošas asinis no ķermeņa lejasdaļas.

## Nozīmīgākās vēnas
* Jūga vēnas
* Plaušu vēnas
* Vārtu vēna
* Augšējā dobā vēna
* Apakšējā dobā vēna
## Atsauces

## Ārējās saites
Oksisviestskābe

**Oksisviestskābe** (hidroksisviestskābe, oksibutānskābe, GHB, C3H6(OH)COOH) ir dabiski sastopams neiromediators un depresants. Atsevišķos smadzeņu apgabalos tas piedalās GABA, glutamāta un glicīna sintēzē. 

Nelielos daudzumos rodas fermentācijas rezultātā pārtikas produktos, kā arī atrodama mazos citrusaugļos.

Medicīnā izmanto kā vispārēju anestēzijas līdzekli, kā arī katapleksijas, narkolepsijas un alkoholisma ārstēšanā. Nelegāli lieto izklaidei, snieguma uzlabošanai sportā un cilvēku sazāļošanai.

Lielākajā daļā pasaules valstu iekļauta kontrolējamo narkotisko vielu sarakstā, tai skaitā Latvijā.

Sukcīnskābes semialdehīda dehidrogenāzes deficīts ir slimība, kad oksisviestskābe pastiprināti uzkrājas organismā.

## Ķīmiskās īpašības
Oksisviestskābe pieder pie hidroksikarbonskābēm. To iegūst, hidratējot γ-butirolaktonu.

Oksisviestskābei ir 3 struktūrizomēri, kas atšķiras ar hidroksilgrupas novietojumu molekulā:
* α-oksisviestskābe CH3CH2CHOHCOOH,
* β-oksisviestskābe CH3CHOHCH2COOH
* γ-oksisviestskābe CH2OHCH2CH2COOH.
*Alfa*- un *bēta*- izomēriem turklāt piemīt optiskā aktivitāte. Vislielākā nozīme ir *gamma*-oksisviestskābei un, runājot par oksisviestskābi un tās sāļiem (**oksibutirātiem**), parasti saprot tieši to.
*Gamma*-oksisviestskābe tīrā veidā ir nestabila šķidra viela. Nātrija oksibutirāts ir balta vai iedzeltena kristāliska viela ar vāju, specifisku smaržu. Viegli šķīst ūdenī, higroskopisks.

*Gamma*-oksisviestskābe, tāpat kā visas γ-hidroksiskābes, ļoti viegli zaudē ūdeni un veido ciklisku anhidrīdu. Šādus hidroksiskābju anhidrīdus sauc par laktoniem, bet γ-oksisviestskābes laktonu — par butirolaktonu.

## Atrašanās cilvēka organismā
γ-Oksisviestskābe organismā veidojas no dzintarskābes semialdehīda HOOC-CH2-CH2-CHO, tā novērš skābekļa badu šūnās, tai ir arī neiroprotektīva ietekme. No γ-oksisviestskābes var veidoties γ-aminosviestskābe — svarīgs neiromediators, kas regulē organisma fizisko aktivitāti.

(−)-β-oksisviestskābe dažkārt sastopama urīnā, it sevišķi cukurslimnieku urīnā (kopā ar acetonu un acetoetiķskābi CH3COCH2COOH, kurai reducējoties, arī veidojas). β-Oksisviestskābes polimērus veido dažas baktērijas.

## Izmantošana
Nātrija oksibutirātu plaši izmanto medicīnā. Uzņemts orgsnismā, tas šķērso asins-smadzeņu barjeru un iedarbojas kā miega līdzeklis, pastiprina nomierinošu preparātu iedarbību, to var lietot kā maztoksisku neinhalācijas narkozes līdzekli. Nātrija oksibutirātu lieto arī alkohola abstinences ārstēšanā. Psihiatrijā un neiroloģijā nātrija oksibutirātu lieto, ārstējot pacientus ar neirozēm un nervu sistēmas traumatiskiem bojājumiem. Lieto arī oftalmoloģijā glaukomas ārstēšanā.

Jau nelielās devās (1—2 g) nātrija oksibutirātam piemīt eiforiskas īpašības un tas spēj izraisīt atkarību. Latvijā nātrija oksibutirāts iekļauts kontrolējamo narkotisko vielu sarakstā.

## Ārējās saites
* Nātrija oksibutirāta apraksts

## Atsauces
Džeksonvila

**Džeksonvila** () ir pilsēta ASV Floridas štata ziemeļaustrumos pie Sentdžonsas upes ietekas Atlantijas okeānā. Pēc iedzīvotāju skaita lielākā štata pilsēta. Otra lielākā ASV austrumkrasta osta. Pilsēta nosaukta Floridas militārā gubernatora, vēlākā ASV prezidenta Endrū Džeksona vārdā.

Pirms eiropiešu ierašanās pilsētas teritoriju apdzīvoja tumukoa (*timucua*) indiāņi. 1564. gadā franči šeit nodibināja fortu, ko nosauca par *Fort Caroline*, tomēr 1565. gadā spāņi ieņēma fortu, pārsaukdami to par *Fort San Mateo*. 1821. gadā apmetne līdz ar Floridu iekļāvās ASV sastāvā. 1832. gadā tai tika piešķirtas pilsētas tiesības. ASV Pilsoņu kara laikā Džeksonvila bija viena no svarīgākajām konfederātu ostām. Pēc pilsoņu kara pilsēta kļuva par pazīstamu kūrortpilsētu, tomēr vēlāk, attīstoties dzelzceļa satiksmei, populārāki kļuva citi Floridas kūrorti. XX gadsimta pirmajā pusē Džeksonvila bija svarīgs mēmā kino ražošanas centrs, tomēr vēlāk to izkonkurēja Holivuda. XX gadsimtā Džeksonvila kļuva par ievērojamu finanšu un apdrošināšanas biznesa centru. Pilsētā tika izbūvētas vairākas ASV Jūras kara flotes bāzes.

Džeksonvila ir kontaktlēcu ražotāja Vistakon galvenās mītnes vieta.

Pilsēta pazīstama kā amerikāņu futbola NFL līgas komandas Džeksonvilas "Jaguars" mājvieta.

Pilsētā radušās populārās mūzikas grupas *[[Lynyrd Skynyrd]]*, *[[Limp Bizkit]]* un *[[Yellowcard]]*.

## Cilvēki

Džeksonvilā dzimuši:

* Aklais Bleiks (*Blind Blake*, ap 1896—ap 1933) — ģitārists;
* Pets Būns (*Pat Boone*, 1934) — dziedātājs;
* Rons Desantiss (*Ron DeSantis*, 1978) — politiķis, Floridas gubernators;
* Freds Dērsts (*Fred Durst*, 1970) — mūziķis;
* Deivids Divāls (*David Duval*, 1971) — golferis;
* Bobs Hajess (*Bob Hayes*, 1942—2002) — vieglatlēts;
* Merians Kūpers (*Merian C. Cooper*, 1893—1973) — aviators un kinorežisors;
* *[[Ma$e]]* (1978) — reperis;
* Džons Arčibalds Vīlers (*John Archibald Wheeler*, 1911 — fiziķis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tartronskābe

**Tartronskābe** (2-hidroksipropāndiskābe, hidroksimalonskābe, HOOC−CHOH−COOH) pieder pie divvērtīgajām hidroksikarbonskābēm un ir vienkāršākais to pārstāvis. Tartronskābe ir bezkrāsaina cieta viela (prizmatiski kristāli no ētera; no ūdens kristalizējas ar 1 molekulu ūdens). Viegli šķīst ūdenī. Tartronskābes atvasinājumu — 2-metiltartronskābi — sauc par izoābolskābi.

## Vēsture
Tartronskābi atklājis Desenjē (*Dessaignes*), sadalot nitrovīnskābi ūdens šķīdumā, karsējot kopā ar spirtu. No vīnskābes atvasināts arī tartronskābes nosaukums.

## Iegūšana
Grūti iegūstama viela. Nelielos daudzumos veidojas, oksidējot glicerīnu ar kālija permanganātu; debromējot monobrommalonesteri ar sudraba oksīdu; reducējot mezoksālsskābi.

## Ārējās saites
Ābolskābe

**Ābolskābe** (hidroksidzintarskābe, 2-hidroksibutāndiskābe, НООС−СН(ОН)−СН2−СООН) pieder pie divvērtīgajām hidroksikarbonskābēm. Ābolskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Ābolskābes sāļus sauc par **malātiem** (no  — 'ābols').

## Izomēri
Ābolskābei ir spoguļizomēri, jo tā satur asimetrisko oglekļa atomu. Dabā sastopama L-ābolskābe, kas gaismas polarizācijas plakni griež pa kreisi. Interesanti, ka, palielinoties L-ābolskābes šķīduma koncentrācijai, gaismas griešanas spēja samazinās, 34% ābolskābe vispār nav optiski aktīva, bet vēl koncentrētāki šķīdumi polarizācijas plakni sāk griezt pa labi.
[thumb|250px|[Pauls Valdens|Paula Valdena piemiņas zīme Rīgā, Kronvalda bulvārī, kas attēlo ābolskābes stereoizomērus]]

Ābolskābei ir arī struktūrizomērs — izoābolskābe jeb 2-metiltartronskābe.

## Vēsture
Ābolskābi pirmo reizi tīrā veidā izdalījis zviedru ķīmiķis Šēle 1785. gadā no negataviem āboliem.

## Atrašanās dabā
Ābolskābe ir daudzu augļu un ogu, sevišķi pīlādžu un bārbeļu ogu sastāvā, no kurām to arī iegūst. Tā atrodama rabarberu stublājos, vīnā. Ābolskābe piešķir raksturīgo skābo garšu negataviem āboliem.

Ābolskābei ir liela nozīme bioķīmijā, jo malāta jons ir svarīga trikarbonskābju cikla sastāvdaļa.

## Iegūšana
L-ābolskābi iegūst no dabiskām izejvielām.

D-ābolskābi var iegūt, reducējot D-vīnskābi ar jodūdeņradi, vai arī no L-ābolskābes, izmantojot Valdena apgriezenības reakciju (L-ābolskābi hlorējot ar PCl<sub>5</sub>, iegūst D-hlordzintarskābi, kurai reaģējot ar AgOH, rodas D-ābolskābe).

Pievienojot ūdeni maleīnskābei vai fumārskābei, rodas racēmiskā D,L-ābolskābe. Ābolskābes racemāts rodas arī, reducējot D,L-vīnskābi (vīnogskābi). Šīs sintēzes pierāda ābolskābes uzbūvi.

## Īpašības
Reducējot ābolskābi, rodas dzintarskābe.

Karsējot ābolskābe pārvēršas par maleīnskābes anhidrīdu.

Uzmanīgi oksidējot, no ābolskābes var iegūt skābeņetiķskābi:

НООС−СН(ОН)−СН2−СООН → НООС−С(ОН)=СН−СООН

## Izmantošana
Pārtikas rūpniecībā ābolskābi izmanto kā skābuma regulētāju (**E296**).
Dili

**Dili** (, ) ir Austrumtimoras galvaspilsēta un lielākā pilsēta, kas atrodas Timoras salas ziemeļu piekrastē pie Ombai šauruma. 2015. gadā pilsētā dzīvoja 222 tūkstoši iedzīvotāju. Tā ir Austrumtimoras politiskais, saimniecības un kultūras centrs, kā arī nozīmīgs tranzīta punkts starptautiskajām un iekšzemes transporta plūsmām. Dili ir valsts administratīvais centrs, kur izvietotas valdības iestādes, diplomātiskās vēstniecības un starptautiskās organizācijas. Pilsēta ir pazīstama ar savu daudzveidīgo kultūras mantojumu, kas apvieno Portugāles koloniālo vēsturi ar Timoras vietējo iedzīvotāju tradīcijām.

## Vēsture
Dili dibināja portugāļu kolonisti 1520. gadā, un 1769. gadā tā kļuva par Portugāļu Timoras galvaspilsētu. Pilsētas statusu Dili ieguva 1864. gadā.

Otrā pasaules kara laikā Portugāle palika neitrāla, bet sabiedrotie redzēja Timoru kā vienu no Japānas Impērijas iebrukuma mērķiem, un uz īsu laiku, 1941. gadā, okupēja salu, ieskaitot Dili pilsētu. 1942. gada 19. februārī, pilsētu sagrāba Japānas armija un to okupēja līdz 1945. gada 26. septembrim.

Austrumtimora 1975. gada 28. novembrī pasludināja neatkarību no Portugāles, bet jau 9 dienas vēlāk jaundibinātajā valstī iebruka Indonēzija   un to okupēja. No 1975. līdz 1999. gadam notika partizānu karš pret okupējošo armiju. 1999. gadā teritorija tika nodota ANO pārraudzībā. 2002. gadā Austrumtimora atguva savu neatkarību, un Dili atkal kļuva par tās galvaspilsētu.

## Ģeogrāfija
Dili atrodas Austrumtimoras ziemeļu piekrastē, pie Ombai šauruma, kas savieno Savu jūru ar Bandas jūru. Tā ir izvietota kalnainā apvidū, kur  pilsētu iekļauj 
pakalni un kalni. Dili ģeoloģiskais raksturojums ietver gan smilšainas piekrastes zonas, gan metamorfo iežu kalnus, kas ir daļa no Ramelau kalniem.

Pilsētai raksturīgs tropiskais savannu klimats (Aw) ar izteiktu sauso un lietus sezonu. Vidējā temperatūra visu gadu ir aptuveni 26,8 °C, bet gada nokrišņu daudzums ir 910 mm, kas lielākoties nokrīt lietus sezonā no decembra līdz aprīlim. Dabas apstākļi Dili un tās apkārtnē ietver piekrastes mitros tropu mežus, mangrovju audzes un koraļļu rifu sistēmas, kas sniedz dzīvotni daudzām unikālām dzīvnieku un augu sugām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dūņieris

**Dūņieris** (arī **Dūņu ezers, Dūņiers**) ir lagūnas tipa ezers Tukuma novada Lapmežciema pagastā, Ķemeru nacionālajā parkā.

Ezerā dzīvo raudas, ruduļi, līņi, karūsas, asari un līdakas.

## Vēsture
Līdz 1905. gadam, kad izraka Kaņiera kanālu, cauri Dūņierim tecēja Slocene (no Kaņiera uz Slokas ezeru), kuras vecā gultne beidzas Dūņiera ziemeļu līcī. Agrākā Slocenes lejtece tagad tiek saukta par Siliņupi un Vecsloceni.

## Ārējās saites
* Ezera foto portālā ezeri.lv
Skābeņetiķskābe

**Skābeņetiķskābe** (ketodzintarskābe, oksobutāndiskābe, НООС–С(ОН)=СН–СООН jeb НООС–С(О)−СН2–СООН) pieder pie divvērtīgajām ketokarbonskābēm, bet tās enolforma - pie divvērtīgajām nepiesātinātajām hidroksikarbonskābēm. Labi šķīst ūdenī. Skābeņetiķskābes sāļus sauc par **oksālacetātiem**.

## Izomēri
Skābeņetiķskābe var eksistēt kā ketoformā, tā arī enolformā. Parasti vielu enolformas (savienojumi, kuros hidroksilgrupa atrodas tieši pie dubultsaites) ir nestabilas, taču skābeņetiķskābes enolforma ir pavisam stabila un tai pat var atdalīt *cis-trans*- izomērus. Šos izomērus var uzskatīt par hidroksimaleīnskābi un hidroksifumārskābi.

## Atrašanās dabā
Skābeņetiķskābe ir vielmaiņas produkts ar lielu nozīmi, jo oksālacetāta jons ir svarīga trikarbonskābju cikla sastāvdaļa. Tā veidojas, oksidējoties malāta jonam.

## Iegūšana
Skābeņetiķskābes esteri iegūst, kondensējoties skābeņskābes un etiķskābes esteriem (no tā cēlies vielas nosaukums):

C2H5OOC−COOC2H5 + CH3−COOC2H5 → 
C2H5OOC−CO−CH2−COOC2H5 + C2H5OH

## Īpašības
Skābeņetiķskābei kā ketoskābei piemīt kā α, tā β ketoskābju īpašības.

## Izmantošana
Skābeņetiķskābes etilesteri lieto organiskajā sintēzē.
Osmaņu jaunā iekārta

**Jaunā iekārta** (osmaņu turku valodā: *Nizam-ı Cedid*) bija reformu kopums Osmaņu impērijā, ko 18. gadsimta beigās ieviesa sultāns Selims III un to nolūks bija panākt rietumu valstis gan militārā, gan politiskā jomā. Vēlāk šis termins tika lietots, lai apzīmētu reformu rezultātā izveidoto jauno pastāvīgo karaspēku.

## Apraksts
Laikā no 1829. līdz 1855. gadam militāro padomnieku uzraudzībā pastāvīgi uzlaboja karaspēku un *Nizam-ı Cedid* daļās ieviesa eiropiešu parauga formas tērpus un mācīja eiropiešu militāro stratēģiju. Sultāns uzskatīja, ka tagad, atkārtojot 1829. gada militāro operāciju, iznākums būs pavisam cits.

1895. gadā kāds karaspēka vizitators uzslavēja dienestu un kareivji saņēma labu atalgojumu. Viņš ziņoja, ka ikdienas uzturs sastāv no gaļas, maizes, rīsiem un augļiem. Hospitāļi esot bijuši tīrības paraugs labākajiem pasaules karaspēkiem un medicīniskās aprūpes personāls bijis labi sagatavots, jo daži no viņiem bija mācījušies Eiropas universitātēs, bet daži — jaunizveidotajā Konstantinopoles medicīnas koledžā. Ierindnieku veselības stāvoklis bijis ļoti labs, jo hospitālī bijuši tikai 50 no 3'450 karavīriem. Formas tērps esot bijis izcils: izturīgs un silts.

Turku karavīri izmaiņas esot ieviesuši ļoti ātri, īpaši kavalērijā un artilērijā, kur bijuši izcili zirgi. Tomēr arī šeit ir bijusi iespēja vēl uzlabot atsevišķas lietas, īpaši karaspēka nosvērtību. Bukarestē, kur vienlaicīgi atradās gan turku, gan krievu okupācijas spēku štābi, abus karaspēkus regulāri inspicēja. Pārbaudēs konstatēja, ka krievi ir daudz lēnāki un viņu kājnieku apmācība ir tālu atpalikusi no turkiem. Tomēr, kad karaspēkam bija jādodas gājienā līnijā vai kolonnās, krievi esot bijuši daudz pacietīgāki un bailīgāki no komandieriem un uzturējuši ierindu labāk par turkiem. Abu armiju veselības stāvokļa salīdzinājumam aprakstīts gadījums, kad karaspēki pavadījuši trīs dienas laukā, 160 krievu nomiruši, bet turki nebija zaudējuši nevienu karavīru.

## Atsauces
* Raksts balstīts uz publikāciju laikrakstā *THE INTERNATIONAL MAGAZINE*, 1855. g.
Nātrija superoksīds

**Nātrija superoksīds** (NaO2) ir oranždzeltena kristāliska viela, kas satur superoksīda jeb peroksiperoksīda anjonu O2−. Veidojas kā starpprodukts, oksidējoties nātrijam.

## Iegūšana
Nātrija superoksīds NaO2 veidojas, iedarbojoties ar skābekli uz nātrija peroksīdu paaugstinātā temperatūrā un spiedienā:

:Na2O2 + O2 → 2 NaO2

Var iegūt arī, uzmanīgi oksidējot nātrija šķīdumu amonjakā:

:Na + O2 → NaO2

## Īpašības
Nātrija superoksīds ir nestabilāks par kālija superoksīdu. Kā visi superoksīdi, tas ir paramagnētiska viela (to pievelk magnēts) - to, tāpat kā krāsainību, nosaka superoksīda anjona nesapārotais elektrons. Nātrija superoksīds ir ļoti spēcīgs oksidētājs.
 
Nātrija superoksīdam reaģējot ar ūdeni, veidojas nātrija hidroksīds un skābeklis.
Portmorsbi

**Portmorsbi** (, ) ir Papua-Jaungvinejas galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Tā atrodas Papua līča krastos, Jaungvinejas salas dienvidaustrumu piekrastē. Pilsētas vārds dots par godu pilsētas dibinātāja kapteiņa Džona Morsbija tēvam admirālim Seram Feirfaksam Morsbijam.

Pilsēta izveidojusies kā tirdzniecības centrs 19. gadsimta otrajā pusē. Otrā pasaules kara laikā Portmorsbi bija Japānas Impērijas sastāvā.

Pilsētā ir viens no augstākajiem noziedzības līmeņiem pasaulē.

## Sadraudzības pilsētas
Portmorsbi sadraudzības pilsētas ir:
*  Dzjinaņa, Ķīna
*  Suva, Fidži
*  Taunsvila, Austrālija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vulverhemptona

**Vulverhemptona** (; ) ir lielpilsēta un metropoles boro Anglijā, Rietummmidlendas grāfistē. Atrodas grāfistes ziemeļrietumos  no grāfistes centra Birmingemas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Distrikts robežojas rietumos un ziemeļos ar Stefordšīru, pie kuras pilsēta vēsturiski piederējusi, austrumos — ar Volsolu, dienvidaustrumos — ar Sendvelu, bet dienvidos — ar Dadli.

## Vēsture
Pilsētu 985. gadā nodibināja lēdija Vulfruna un tās nosaukums ir atvasināts no lēdijas vārda. Viduslaikos pazīstams vilnas tirdzniecības centrs. No 16. gadsimta šeit attīstījās metāla ieguve un apstrāde. Līdz ar rūpniecisko revolūciju Vulverhemptona kļuva par lielu ogļu un dzelzs ieguves un ražošanas centru. Ietilpa tā sauktajā Melnajā Zemē (*Black Country*), kura nosaukta vai nu tāpēc, ka šeit gandrīz zemes virspusē atradās ogļu atradnes, vai nu rūpnieciskā piesārņojuma dēļ.

Pilsētā radušās rokgrupas *[[Slade]]* un *[[The Mighty Lemon Drops]]*.

## Administrācija
Administratīvi visa Vulverhemptonas boro teritorija ir vienota ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko pārvalda boro padome, bet dažkārt tajā izšķir mazpilsētas, kas dažādos laikos administratīvi iekļautas Vulverhemptonā — Bilstona ( iedzīvotāji) un Vensfīlda ().

## Cilvēki
Vulverhemptonā dzimuši:

* Deivs Hollands (*Dave Holland*, 1946) — džeza mūziķis
* Džonatans Vailds (*Jonathan Wild*, 1683 — 1725) — noziedznieks
* Liams Peins (*Liam Payne*, 1993) — popdziedātājs

Miris Aleksandrs Mežciems (1891—1960), ķirurgs, latviešu strēlnieku, vēlāk Latvijas armijas virsnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Master Blaster

**Master Blaster** ir deju mūzikas grupa no Vācijas, kas izveidojās 2002. gadā. Tajā pat gadā iznāca pirmais Master Blaster singls "Hypnotic Tango" - itāļu italo-disko stila mūzikas grupas My Mine hita kaverversija, kam 2003. gadā sekoja albums ar nosaukumu "We love italo disco". 2007. gadā tika publicēts grupas otrais albums "Put your hands up", kura singls "Walking in Memphis/Can delight" vairākas nedēļas noturējās klubu deju mūzikas topu augšgalā. Vērā ņemami ir arī panākumi ārpus Vācijas, kur kopā ir tikuši pārdoti vairāki simti tūkstoši grupas skaņdarbu.

## Diskogrāfija
### Albumi
* "We Love Italo Disco" (2003)
* "Put Your Hands Up" (2007)

### Singli
* "Hypnotic Tango" (2002)
* "Ballet Dancer" (2003)
* "How Old R U" (2003)
* "Dial My Number" (2004)
* "Since You've Been Gone" (2006)
* "Walking In Memphis / Can Delight" (2007)
* "Now You're Gone" (& Norda) (2018)
Apgriezieni minūtē

**Apgriezieni minūtē** (apzīmējumi **apgr/min**, **apgr./min**, **1/min**, **min<sup>−1</sup>**) ir rotācijas ātruma jeb rotācijas frekvences mērvienība. Šīs mērvienības vērtība apraksta, cik reižu vienas minūtes laikā rotējošais objekts apgriežas par 360°. Tā kā viens apgrieziens atbilst 360° jeb 2π radiāniem, mērvienība ir saistīta ar SI leņķiskā ātruma mērvienību radiāniem sekundē (rad/s), taču tehnikā plašāk lieto apgriezienus minūtē.

1 apgr/min = 2π/60 rad/s

Angļu valodā šo apzīmē ar *revolutions per minute*, ko parasti saīsina par **rpm** vai RPM.

Ierīces rotācijas ātruma mērīšanai sauc par tahometriem, tās mēdz būt graduētas apgriezienos minūtē vai apgriezienos sekundē.
Velingtona

**Velingtona** () ir Jaunzēlandes galvaspilsēta un apdzīvotākā galvaspilsēta visā Okeānijā.

## Nosaukums
Velingtona savu vārdu guvusi par godu Arturam Velzlijam, pirmajam Velingtonas (Anglija, Somersetas grāfiste) hercogam un Vaterlo kaujas uzvarētajam.

Maoru valodā Velingtonai ir 3 nosaukumi - **Te Whanganui-a-Tara** ("diženā Taras osta"), **Pōneke** (*Port Nicholson* transliterācija) un **Te Upoko-o-te-Ika-a-Māui** ("Māui zivs galva").

## Nozīmīgums
Velingtona ir Jaunzēlandes politiskais centrs, tajā atrodas parlamenta ēka, ministrijas un ārzemju vēstniecības.

Pēc konsultāciju kompānijas Mercer pētījuma datiem, Velingtona ir 12. labākā pilsēta, vērtējot pēc dzīves kvalitātes.

## Vēsture
Kā vēsta leģendas, aptuveni 10. gadsimtā Velingtonu atklāja un izpētīja maoru mītiskais tēls Kupe.

Pirmie eiropieši Velingtonā ieradās 1839. gada 20. septembrī ar kuģi *Tory*. Nākamie 150 ieceļotāji ieradās ar kuģi *Aurora* 1840. gada 22. janvārī.

1865. gadā Velingtona kļuva par Jaunzēlandes galvaspilsētu, nomainot Oklendu.

## Ģeogrāfija
Velingtona atrodas Ziemeļsalas galējā dienvidu daļā, Kuka šaurumā, starp Ziemeļu un Dienvidu salām.

Velingtona ir vistālāk dienvidos esošā galvaspilsēta pasaulē.

## Sadraudzības pilsētas
Velingtonas sadraudzības pilsētas ir:
*  Sidneja, Austrālija (1983)
*  Sjameņa, Ķīna (1987)
*  Sakai, Japāna (1994)
*  Pekina, Ķīna (2006)
*  Kanbera, Austrālija (2016)

## Atsauces

## Ārējās saites
Kapilāri

**Kapilāri** ir vissīkākie asinsvadi, kuros notiek vielu apmaiņa starp asinīm un audiem. To sieniņas ir ļoti plānas un sastāv tikai no vienas šūnu rindas. Arteriālās asinis, plūstot caur kapilāriem, atbrīvo skābekli un piesaista oglekļa dioksīdu, tādējādi pārvēršoties par venozajām asinīm. Organismā ir apmēram 150 miljardi kapilāru. Katrā orgānā ir biezs kapilāru tīkls. No kapilāriem asinis saplūst vismazākajās vēnās - vēnulās.

## Atsauces
Brauna kustība

**Brauna kustība** ir ar aci vai mikroskopu novērojama šķidrumā (vai gāzē) iejauktu nelielu daļiņu siltumkustība. Šīs daļiņas kustas haotiski. Brauna kustība arī izskaidro tādu fizikālu parādību kā difūziju.

## Brauna kustības novērošana
right|300px|thumb|Brauna kustības shēma. Ar punktiem atzīmētie daļiņas stāvokļi noteikti pēc vienādiem laika intervāliem. Šie punkti savienoti ar taisnām līnijām. Patiesībā daļiņu trajektorijas ir daudz sarežģītākas. Angļu botāniķis Roberts Brauns šo parādību pirmoreiz novēroja 1827. gadā, aplūkojot mikroskopā ūdenī iejauktas staipekņu sporas. Tagad parasti izmanto gumiguta krāsas daļiņas, kuras ūdenī nešķīst. Šīs daļiņas kustas haotiski, un kustība nekad neapsīkst. Paaugstinot temperatūru, kustības intensitāte pieaug.

thumb|right|300px|Vielas daļiņu haotiska siltumkustība

Brauna kustību var novērot gāzē. Gaisā esošo puteklīšu vai dūmu kustība arī ir Brauna kustība.

Mūsdienās Brauna kustības jēdzienu izmanto daudz plašākā nozīmē. Tā, piemēram, Brauna kustība ir jutīgu mēraparātu rādītāju drebēšana. Tās cēlonis ir aparātu un apkārtējās vides atomu siltumkustība.

## Brauna kustības izskaidrojums
Brauna kustību var izskaidrot, pamatojoties uz molekulāri kinētisko teoriju. Brauna kustības cēlonis ir tas, ka molekulu triecieni pret daļiņu nekompensē cits citu. Molekulām haotiski kustoties, impulsi, ko saņem daļiņa, piemēram, no kreisās un labās puses nav vienādi. Tāpēc rezultējošais spiediena spēks nav nulle un tas arī rada Brauna kustību.

Kā gāzē, tā arī šķidrumā spiedienam ir kaut kāda vidējā vērtība. Taču vienmēr pastāv nelielas gadījuma atšķirības no vidējās vērtības. Jo mazāks ir ķermeņa laukums, jo ievērojamākas ir tā spiediena spēka ralatīvās izmaiņas, kuras darbojas uz doto laukumu. Tā, piemēram, ja laukuma izmēri ir dažu molekulu diametru lielumā, tad uz to darbojošais spēks mainās lēcienveidā no nulles līdz kādai vērtībai brīdī, kad šajā laukumā trāpa molekula.

Brauna kustības molekulāri kinētisko teoriju izveidoja Alberts Einšteins 1905. gadā. Franču fiziķis Žans Perrēns pilnīgi pabeidza izveidot molekulāri kinētisko teoriju, izstrādādams Brauna kustības teoriju un to eksperimentāli apstiprinādams. Tika pierādīts, ka Brauna daļiņas piedalās šķidrumu un gāzu molekulu haotiskajā kustībā.

## Ārējās saites
Asinsvadi

right|thumb|300px|Cilvēka svarīgākie asinsvadi

**Asinsvadi** ir cauruļveida asinsrites orgānu sistēmas daļa, kas transportē asinis pa visu ķermeni. Svarīgākie asinsvadi — vēnas un artērijas — pārnes asinis uz un no sirds.

## Asinsvadu veidi

Ir vairāku veidu asinsvadi:

* artērijas
* vēnas
* kapilāri

## Asiņu plūsma asinsvados

Asins plūsmu asinsvados nodrošina sirdsdarbības radītais asinsspiediens. Asinsrites loku sākumā asinsspiediens ir vislielākais, bet asinsrites loku beigās tas ir viszemākais. Asinis plūst zemākā asinsspiediena virzienā — no artērijām uz kapilāriem un vēnām.

## Asinsvadu bojājumi

Pa cilvēka asinsvadiem cirkulē apmēram 5 litri asiņu. Asinsvadu bojājums izraisa asiņošanu. 2 - 2,5 litru asiņu zaudēšana cilvēkam beidzas ar nāvi. Atkarībā no tā, kādi asinsvadi bojāti, izšķir arteriālo, venozo un kapilāro asiņošanu.

**Kapilāro asiņošanu** var radīt jebkurš, pat visniecīgākais ievainojums. Tā kā asinis no kapilāriem plūst lēni un tajos ir mazs spiediens, tādu asiņošanu var viegli apturēt. Kapilārās asiņošanas gadījumā asinis no audiem sūcas vienmērīgi nelielā strūklā.

**Venozā asiņošanana** rodas, ja tiek ievainotas ķermeņa virsējās vēnas. Venozās asiņošanas gadījumā asiņu sarecēšana ne vienmēr var pasargāt organismu no lieliem asins zaudējumiem, jo vēnās asiņu plūsmas ātrums ir lielāks nekā kapilāros. Venozajai asiņošanai raksturīga tumši sarkana vienmērīga, ne tik spēcīga strūkla kā arteriālajai asiņošanai, jo vēnās asinspiediens ir zems.

**Arteriālā asiņošana** gadās retāk nekā venozā asiņošana, jo tikai dažas lielas artērijas atrodas tuvu ķermeņa virsmai. Arteriālā asiņošana ir sevišķi bīstama dzīvībai. Arteriālajai asiņošanai raksturīga spēcīga, pulsējoša, gaiši sārta asins strūkla, jo asinis plūst zem liela spiediena.

## Ārējās saites
* asinsvadi | Medicīnas termins
Trumse

**Trumse** (, , ) ir pilsēta Norvēģijas ziemeļos, Trumses un Finnmarkas filkes un Trumses komūnas administratīvais centrs. 2017. gadā pilsētā dzīvoja 39,0 tūkstoši iedzīvotāju un tā ir devītā lielākā pilsēta Norvēģijā pēc iedzīvotāju skaita. Tā ir lielākā pilsēta pēc teritorijas un iedzīvotāju skaita Ziemeļnorvēģijā. Lielākā daļa pilsētas, tostarp pilsētas centrs, atrodas uz mazas salas. Garām plūstošās Golfa straumes ietekmē pilsētā ir siltāk nekā citur reģionā. Lai gan tā atrodas aiz Polārā loka, jūra tur nekad neaizsalst. Pēdējos gadus pilsēta piedzīvo ziemas tūrisma bumu - tūristus pamatā piesaista ziemeļblāzma.

Trumsē ir visvairāk koka māju Ziemeļnorvēģijā, vecākā māja pilsētā ir celta 1789. gadā. Daudzi pazīstami Norvēģijas mūziķi nāk no Trumses. Šeit viņi ir uzauguši un sākuši savu karjeru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sensation

***Sensation*** ir Nīderlandē radies iekštelpu deju mūzikas pasākums, kas ik gadu notiek *[[Amsterdam ArenA]]* stadionā. Pēc katra aizvadītā pasākuma tiek izdoti CD/DVD dubultdiski kas to atspoguļo un singls, ko sauc par Himnu.

## Vēsture
thumb|230px|left|Apmeklētāji ģērbušies baltā
 Amsterdam ArenA laukumā notika pirmais pasākums ar nosaukumu "Sensation", kas pulcēja 20 000 cilvēku. Tolaik nebija ne galvenās skatuves arēnas pašā vidū, ne arī noteikta apģērba. Tāpat nebija arī iedalījumu uz "mainstage" un "clubstage" iedalījuma, tā vietā visa arēna tika sadalīta trijos deju laukumos.  notika otrais "Sensation" festivāls. Tas bija pirmais "Sensation White" un tajā visiem bija jāģērbjas baltās drēbēs. 2002. gadā notika pirmais "Sensation Black". Tajā visiem bija jāģērbjas melnās drēbēs.

2005. gadā "Sensation White" pirmoreiz notika ārpus Nīderlandes — Sportpaleis laukumā Antverpenē, Beļģijā un Veltins Arena stadionā Gelzenkirhenē, Vācijā. Neskatoties uz plašo kritiku, ka "Sensation" līdz ar izplatīšanos ir zaudējis savu unikālo tēlu un šarmu, ID&T neatteicās no plāniem padarīt "Sensation" par globālu deju mūzikas pasākumu.

2006. gadā "Sensation White" pasākuma ietvaros notika *[[Tiësto|DJ Tiёsto]]* īpašais priekšnesums, kas veltīts tam, lai cilvēki pieverš uzmanību narkomānijas un AIDS problēmām. Šajā gadā ID&T izveidoja "Sensation International", kas sāka rīkot "Sensation White" pasaules turnejas šovus, kas līdzīgi Amsterdamas pasākumiem. 2007. gadā tika atcelti daudzi "Sensation White" festivāli, tostarp plānotais pasākums Estadio Algarve Faro stadionā Portugālē, kas būtu visu laiku lielākais "Sensation White" pasākums.

## Pasākumi
### ''Sensation White''
*Sensation White* pasākumā visiem ir jāģērbjas baltā. Vienīgi apavi drīkst būt citā krāsā. Kopš pasākuma pirmsākumiem 2001. gadā festivāla moto ir "*Be a part of the night — dress in white!*" (Esi daļa no nakts — ģērbies baltā!) Katru gadu pasākums Amsterdamā pulcē ap 40 000 cilvēku un parasti notiek pirmajā jūlija sestdienā.

*Sensation White* ir piedalījušies tādi dīdžeji kā ATB, Armins van Bīrens, Derens Emersons, Dāvids Geta, Ēriks E, Ēriks Morillo, Ferijs Korstens, Marko V, Pols van Daiks, Johans Gīlens, Zanders Klainenbergs, Stīvs Andželo, *[[DJ Tiësto]]*, Fedde Le Grand, *[[Mason (mūziķis)|Mason]]*, Fēliks Da Housekats, *[[Laidback Luke]]* un *[[Tocadisco]]*.

### ''Sensation Black''
*Sensation Black* pasākumā visiem ir jābūt ģērbtiem melnā. Pasākums vienmēr notiek jūlija otrās nedēļas nogalē. Tajā tiek spēlēta "smagāka" mūzika nekā *Sensation White*.

Ievērojami dīdžeji, kas spēlējuši *Sensation Black* pasākumos ir *[[Angerfist]]*, Kriss Lībings, *[[Deepack]]*, *[[DJ Darkraver]]*, *[[DJ Lady Dana]]*, *[[DJ Luna]]*, *[[DJ Marcel Woods]]*, *[[DJ Outblast]]*, *[[DJ Pavo]]*, *[[DJ Zany]]*, *[[DJ Promo]]*, *[[DJ The Prophet]]*, *[[DJ Tom Harding]]*, *[[Yoji Biomehanika]]*, *[[DJ Yves De Ruyter]]*, Mauro Pikoto and Maikls de Hejs.

thumb|250px|Sensation pasākums 2007 gadā

## Saites
* Oficiālā mājaslapa  
* I like Sensation (neoficiāla mājas lapa, kurā apkopota informācija par ''Sensation'' vakariem)
Kazulīši

**Kazulīši** ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Višķu pagastā. Atrodas pie Daugavpils — Rēzeknes šosejas. 

Kazulīšos ir krusts, kas veltīs Dievmātei. Vietējie ļaudis uzskata, ka krustam ir vismaz simts gadus veca vēsture.

1897. gadā katoļu ciemā bija 20 sētas ar 108 cilvēkiem.
## Atsauces
Špoģi

**Špoģi** () ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Višķu pagastā, pagasta centrs. Izvietojušies Dubnas krastos autoceļu A13 un P64 krustojumā 29 km no novada centra Daugavpils un 225 km no Rīgas.

Špoģos atrodas pagasta pārvalde, Špoģu vidusskola, mūzikas un mākslas skola, doktorāts, pasta nodaļa, tirdzniecības centrs, viesnīca, viesu nams.

Возле техникума.jpg|Špoģu vidusskolas ēka

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta sāka veidoties 19. gadsimta beigās, kad Višķu muižas īpašnieks Mols pārdevis divas dārza vietas netālu no Višķu stacijas. 1897. gadā katoļu pusmuižā bija 43 cilvēki. 1933. gadā Špoģiem (Spoģiem) piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. 1975. gada Špoģi kļuva par Višķu ciema (vēlāk pagasta) centru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Višķu pagasta pārvaldes mājaslapa
* Daugavpils novada mājaslapa
Turku lira

[thumb|[Osmaņu impērijas vienas liras banknotes averss (1915)]]
**Turku lira** (turku: *Türk lirası*) līdz 2005. gadam bija naudas vienība Osmaņu impērijā, bet vēlāk — Turcijā. To nomainīja tagadējā Turcijas oficiālā naudas vienība Jaunā Turcijas lira.

Lira (turku: *lira*, osmaņu turku: ليرا) tika ieviesta 1844. gadā, kad agrākā naudas vienība kurušs (turku: *kuruş*, osmaņu turku: غروش) tika pakārtots lirai kā tās viena simtdaļa. Līdztekus lirām un kurušiem tika lietotas arī paras (turku: *para*, osmaņu turku: پاره) un viens kurušs bija 40 paras. Līdz 1930. gadiem turku naudas zīmēs tika lietota arābu rakstība. Rietumos kurušus sauca par piastriem, bet liras par *livre* (no franču val.).

## Saites
* Akče
* Kurušs
* Para (nauda)
* Jaunā Turcijas lira
Eiropas čempionāts basketbolā

**Eiropas čempionāts basketbolā** () ir galvenais vīriešu basketbola izlašu turnīrs Eiropā, kurā tiek noteikta kontinenta spēcīgākā valstsvienība. Turnīru organizē *[[FIBA Europe]]*. Katrs čempionāts ir arī kā kvalifikācijas turnīrs olimpiskajām spēlēm vai Pasaules čempionātam basketbolā. Eiropas čempionāts notiek reizi četros gados (no 2017. gada tika izlemts ka Eiropas čempionāts basketbolā notiks reizi četros gados, līdz tam tas notika ik pēc diviem gadiem).

Pirmais Eiropas čempionāts notika 1935. gadā Šveicē, kurā uzvarēja Latvijas izlase. Kopš tā laika basketbola čempionāti notiek katru otro gadu, izņemot pārtraukumu Otrā pasaules kara laikā. Visvairāk reižu (14) par Eiropas čempioniem ir kļuvusi PSRS izlase. 1937. gada Eiropas čempionāts un 2015. gada Eiropas čempionāta grupu turnīra spēlēs notika Latvijā. Latvija ir ieguvusi tiesības sarīkot 2025. gada Eiropas čempionāta grupas spēles un finālturnīru.

## Rezultāti

### Medaļu kopvērtējums

## Statistika

### Valstu dalība

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* ''FIBA Europe'' mājaslapa 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
Alfrēds Redklifs-Brauns

Sers **Alfrēds Redžinalds Redklifs-Brauns** (*Alfred Reginald Radcliffe-Brown*; dzimis , miris ) bija britu sociālantropologs. Strukturālā funkcionālisma pamatlicējs. Līdz ar Broņislavu Malinovski tiek uzskatīts par mūsdienu sociālās antropoloģijas nodibinātāju.

Studējis Kembridžā. Apmeklējis Andamanu salas un Rietumaustrāliju. Strādājis Tongā un Dienvidāfrikā. Vēlāk strādāja par profesoru Sidnejā, Čikāgā un Oksfordā. Ietekmējies no Emīla Dirkema.

## Publicētie darbi
* *The Andaman Islanders* (1922) 
* *Social Organization of Australian Tribes* (1931) 
* *Taboo* (1939)
* *Structure and Function in Primitive Society* (1952 [1924-49])
* *A Natural Science of Society* (1957 [1935])
Makijivka

**Makijivka** () jeb **Makejevka** () ir rūpniecības pilsēta Ukrainas austrumos, Doneckas apgabalā. Izvietojusies ziemeļaustrumos no Doneckas, ar ko faktiski saplūdusi. Makijivkas municipalitātei pakļauti 17 ciemati un viena ciema padome. Kaut arī pilsētā gandrīz puse no iedzīvotājiem ir ukraiņi (nacionālais sastāvs 2002. gadā: krievi — 51%, ukraiņi — 45%), to dzimtā valoda vairumā ir krievu valoda (2002. gadā krievu valoda bija dzimtā 86% no visiem iedzīvotājiem), tāpēc pilsētas iekšējā dzīvē dominē krievu valoda.

Pilsētas saimniecība balstās uz smago rūpniecību. Pilsētā un tās apkārtnē ir daudzas akmeņogļu šahtas. Pilsētas centrā atrodas liels metalurģiskais kombināts.

Ilgus gadus par pilsētas dibināšanas gadu uzskatīja 1777. gadu, tomēr pēdējie pētījumi liecina, ka rakstos tā pieminēta jau 1696. gadā kā kazaku apmetne Jasinovka. 1787. gadā izveidojās Makejevkas sloboda. 1875. gadā tika atvērta pirmā šahta, bet 1899. gadā netālu no Makejevkas tika uzcelts liels metalurģiskais kombināts. Ap kombinātu izveidojusies pilsēta tika saukta par **Dmitrijevsku**. 1923. gadā Makejevkas sloboda un Dmitrijevskas pilsēta tika apvienotas, izveidojot Makijivkas rajonu ar centru Dmitrijevskā (kopš 1929. gada Dmitrijevskā-Staļinskā), bet 1931. gadā pilsēta tika pārdēvēta par Makijivku. 2014. gadā pilsētu ieņēma prokrieviskie Doneckas tautas republikas spēki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grammy balva

**''Grammy'' balva** () ir balva par izciliem sasniegumiem mūzikas ierakstu industrijā, kas tiek pasniegta kopš 1959. gada. *Grammy* balvas pasniedz ASV Nacionālā Ierakstu mākslas un Zinātnes Akadēmija (*National Academy of Recording Arts and Sciences*).

## Saistība ar Latviju
* 2002. gada februārī Gidons Krēmers un Kremerata Baltica saņēma Grammy balvu “Labākais izpildījums” mazo ansambļu kategorijā par ierakstu After Mozart (Nonesuch).
*2005. gadā Mariss Jansons saņēma Grammy balvu kategorijā “Labākā orķestra uzstāšanās” par Dmitrija Šostakoviča 13. simfonijas ierakstu Bavārijas Radio simfoniskā orķestra un kora izpildījumā.
*2014. gadā *Grammy* balva nominācijā "Labākais kora sniegums" piešķirta igauņu diriģentam Tenu Kaljustem par Arvo Perta opusa *Adam's Lament* izpildījumu, kurā piedalījās arī Latvijas Radio koris un Valsts kamerorķestris *[[Sinfonietta Rīga]]*.
* 2016. gadā *Grammy* balva nominācijā *Labākais orķestra sniegums* piešķirta latviešu diriģentam Andrim Nelsonam par «Deutsche Grammophon» izdoto Dmitrija Šostakoviča 10. simfonijas un Pasakaljas (no operas "Mcenskas apriņķa lēdija Makbeta") ierakstu.
*2017. gadā Andris Nelsons Grammy balvu saņēma par Dmitrija Šostakoviča 5., 8. un 9.simfonijas ierakstiem, kas tapuši sadarbībā ar Bostonas simfonisko orķestri. 

“Grammy” nominantu vidū ir pabijuši gan Pēteris Vasks ar sava darba ierakstu “Kronos” kvarteta versijā, gan Uģis Prauliņš ar jaundarbu, gan operdīvas Elīna Garanča un Kristīne Opolais. 

## Skatīt arī
* Grammy balva par labāko smagā roka izpildījumu
* Grammy balva par labāko metāla izpildījumu

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa (angliski)
Nacionālā ģeogrāfijas biedrība

**Nacionālā ģeogrāfijas biedrība** () ir ASV ģeogrāfu organizācija - viena no pasaulē lielākajām nekomerciālajām zinātniskajām un izglītojošām organizācijām. Dibināta  Vašingtonā. Tā atbalsta ģeogrāfiju un citas dabas zinātnes, rūpējas par pasaules kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanu un vides aizsardzību.

Kopš 1888. gada oktobra biedrība izdod žurnālu National Geographic.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs fon Humbolts

**Aleksandrs fon Humbolts** (*Friedrich Wilhelm Heinrich Alexander Freiherr von Humboldt*; dzimis , miris ) bija vācu dabas pētnieks, ceļotājs, ģeogrāfijas kā mūsdienīgas zinātnes pamatlicējs.

## Biogrāfija

Dzimis Berlīnē, Prūsijas Karalistē, aristokrātu ģimenē (viņa krusttēvs bija nākamais karalis Frīdrihs Vilhelms II). Pamatizglītību guvis mājās. 1787. gadā uzsāka ekonomikas un finanšu studijas Viadrinas Universitātē Frankfurtē pie Oderas, bet jau 1789. gada pavasarī nomainīja augstskolu, uzsākot studijas Getingenes Universitātē, un apguva dažādas zināšanas medicīnā, matemātikā, fizikā, ķīmijā u.c. Vēlāk Humbolts studēja arī valodas un ekonomiku Hamburgā, kā arī Freibergas un Jēnas universitātēs. 1790. gadā veica savu pirmo ceļojumu, apceļojot vācu zemes, Angliju un Franciju. 1796. gadā pēc mātes nāves saņēmis mantojumu, nolēma pievērsties nezināmo zemju apceļošanai un izpētei.

Ar savu 1799. gada jūlijā uzsāktu ceļojumu uz Spānijas kolonijām Dienvidamerikā, kura laikā Humbolts veica vairākus nozīmīgus ģeogrāfiskus un botāniskus atklājumus, viņš ieguva pasaules slavu. Pierādījums viņa popularitātei, bija vizīte pie ASV prezidenta Tomasa Džefersona, kas notika trīs nedēļas pēc ceļojuma. Atgriezies Eiropā viņš tika iecelts par Berlīnes Zinātņu Akadēmijas locekli, kā arī par Prūsijas karaļa Frīdriha Vilhelma III kambarkungu. Caurbraucot uz Krieviju Aleksandrs fon Humbolts ir uzturējies arī Latvijas teritorijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kas ir Aleksandrs fon Humbolts? — Džordžs Mēlers . *TED-Ed* (2013. gada 2. aprīlis).
Šahāda

[thumb|right|200px|[Saūda Arābijas valsts karogs.]]
**Šahāda** ( **'; vārds ir cēlies no arābu valodas vārda apliecināt, ''šahida'' ()) ir ticības apliecinājums islāmā. Šahāda ir [[musulmaņi|musulmaņu]] ticības apliecinājums tam, ka Dievs ir vienīgais un, ka [[Muhameds]] ir pēdējais [[Islāma pravieši|pravietis]]. Šahādas skaitīšana ir viens no [[Islāma pieci pīlāri|pieciem islāma pīlāriem]] un musulmaņi to skaita katru dienu.

Šahāda ir pirmā no sešām [[Kalima|kalimām]] (ticības apliecinājuma paveidi).

== Varianti ==
* [[Arābu valoda|Arābu valodā]]:
:* أشهد أن] لا إله إلاَّ الله و [أشهد أن ] محمد رسول الله ]
* Transliterācija:
:* [`aʃhadu `an] la: ila:ha illa:lla:h, wa [`aʃhadu `anna] muḥammadan rasu:lulla:h
* Latviešu valodā:
:* [Es apliecinu, ka] nav cita dieva kā Dievs un [es apliecinu, ka] Muhameds ir Dieva ziņnesis.

Saskaņā ar islāmā vispārpieņemto tradīciju, pietiek ar godprātīgu šahādas noskaitīšanu vienu reizi, lai kļūtu par musulmani. Arābu valodā iespraustos ''ašhadu an'' (es apliecinu, ka) parasti nelieto.

Atsevišķos [[šiīti|šiītu]] novirzienos musulmaņi papildina šahadu ar teicienu „Ali ir Dieva draugs” (arābu valodā: علي ولي الله), lai uzsvērtu to, ka arī Ali ir ticīgo vadonis, kopā ar Dievu un Muhamedu, saskaņā ar [[Korāns|Korānā]] teikto (5:55). Lielākā daļa šiītu, izņemot Nizari Ismaila sekotāji, šo papildinājumu uzskata tikai par vēlamu, nevis obligātu.

== Vēsture ==
Vecākais šahādas tulkojums ir [[grieķu valoda|grieķu valodā]]: ''Οὐκ ἔστι[ν θεὸς εἰ μὴ ὁ θεὸς μόνος•] Μααμὲ[τ ἀπόστολος θεοῦ]'' [Ouk esti[n theos ei mē ho theos monos;] Maame[[t apostolos theou]], „Nav cita dieva izņemot Vienīgo Dievu; Muhameds ir Dieva apustulis”, kur vārds ''Allah'' tiek tulkots kā „Vienīgais Dievs”.

== Priekšnosacījumi šahādas skaitīšanai ==

Šahādas skaitīšanai noteikti septiņi priekšnosacījumi, bez kuriem to uzskata par nepatiesu:

* **Al-`ilm**: izpratne par šahādas jēgu, tās noliegumu un apstiprinājumu;
* **Al-jakīn**: noteiktība — pilnībā apzināties to, ka nedrīkst būt nekādu aizdomu vai šaubu;
* **Al-ihlās**: patiesa ticība, pretstatā daudzdievībai;
* **Al-sidk**: patiesums, kas izslēdz melus vai divkosību;
* **Al-mahabah**: prieks par šahādu un tās ziņu, kā arī tās mīlēšana;
* **Al-inkiad**: padevība tās pamatotajām prasībām, tai skaitā pienākumi, kas pildāmi aiz cieņas pret Dievu, pelnot Viņa labvēlību;
* **Al-kubūl''': pieņemšana, kas nepieļauj atteikšanos no šahādas.

## Karogi ar šahādu

Šahādu raksta uz vairāku valstu karogiem:

* Saūda Arābijas karogā uz zaļa fona;
* starptautiski neatzītās Somalilendas valsts karogā;
* Afganistānas Islāma Valsts karogā (1990—1992);
* Afganistānas Islāma Emirāta karogā (1997—2001; 2021—pašlaik);
* Afganistānas 2004. gada konstitūcijas projektā uz sarkana fona ar baltiem burtiem.

Kopš 2004. gada šahādu lieto arī grupējums Al-Qaida https://web.archive.org/web/20070927012348/http://www.allstates-flag.com/fotw/flags/qt-i.html.

## Ārējās saites
* Sešas kalimas Sešas kalimas arābu valodā ar tulkojumiem angļu valodā un transliterāciju..
* LivingHalal.com Islāma audio rādītājs
* AbdurRahman.org
* Audio
** Pamata veids
** Pagarinātais veids
Citronskābe

**Citronskābe** (2-hidroksipropān-1,2,3-trikarbonskābe, НООС–СН2–C(COOH)(OH)–СН2–СООН) pieder pie trīsvērtīgajām hidroksikarbonskābēm. Citronskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Citronskābes sāļus sauc par **[[citrāti]]em**.

## Vēsture
Citronskābe atklāta negatavu citronu sulā (Karls Vilhelms Šēle 1784. gadā), no tā cēlies vielas nosaukums.

## Atrašanās dabā
left|thumb|150px|Citroni
Citronskābe ir viena no dabā visbiežāk sastopamajām organiskajām skābēm. Tā atrodama ne tikai citronos, bet arī daudzos citos augļos un ogās (jāņogās, brūklenēs, pīlādžogās, upenēs), biešu sulā, vīnā, skujās un citur. Sastopama arī dzīvnieku un cilvēka organismā.

Citronskābei ir liela nozīme bioķīmijā, jo citrāta jons ir ļoti svarīgs trikarbonskābju cikla starpprodukts (šo ciklu sauc arī par citronskābes ciklu; pateicoties šim procesam, organismā notiek enerģijas iegūšana no glikozes jeb šūnu elpošana).

## Iegūšana
Citronskābi rūpnieciski iegūst bioķīmiskā ceļā (daži pelējuma sēnīšu veidi — citromicētes — spēj pārstrādāt ogļhidrātus citronskābē). To var iegūt no negataviem citroniem, kuros atrodas lielā daudzumā (iegūšanā pamatojas uz citronskābes kalcija sāls slikto šķīdību).

Ķīmiski sintezēt citronskābi var no acetona, tā hloratvasinājumam reaģējot ar KCN un iegūto produktu pārziepojot.

## Īpašības
Citronskābe var eksistēt kā bezūdens formā, tā arī kristālhidrāta veidā ar 1 molekulu ūdens. Kristālhidrāts kūst jau 100 °C temperatūrā.

Citronskābi karsējot, rodas citrakonskābe un itakonskābe, uzmanīgi karsējot, var iegūt starpproduktu — akonītskābi. Akonītskābi, citrakonskābi, itakonskābi un mezakonskābi dažkārt dēvē par pirocitronskābēm (no  (*pûr*) — 'uguns').

Koncentrētas sērskābes klātienē citronskābe atšķeļ ūdeni un CO (jeb skudrskābi) un rodas acetondikarbonskābe.

## Izmantošana
Citronskābi lieto kā pārtikas piedevu (**E330**) limonādēm, sulām, saldumiem, sausajiem putojošajiem dzērienu koncentrātiem; to pievieno arī medikamentiem (piemēram, citramonam), izmanto kosmētikā. Citronskābi pievieno krāsvielu šķīdumiem krāsainajā audumu apdrukā.

## Interesanti fakti
Pastāv maldīgs uzskats, ka citronskābe izraisa vēzi. Pārpratums cēlies no Krebsa cikla nosaukuma, kā atklājēja Hansa Ādolfa Krebsa vārdā mēdz saukt bioķīmisko citronskābes ciklu ( — 'vēzis'). Patiesībā citronskābei nav nekādu kancerogēnu īpašību.