open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kamielis (ritmiskā ainavā ar kokiem)

***Kamielis (ritmiskā ainavā ar kokiem)*** () ir šveiciešu gleznotāja Paula Klē 1920. gada glezna. Tā ir eļļas krāsas glezna uz 48 × 42 cm liela audekla un pašlaik atrodas *[[Kunstsammlung Nordrhein-Westfalen]]* muzejā Diseldorfā, Vācijā.

Glezna bija viena no pirmajām Klē eļļas gleznām un ir tipiska mākslinieka interesei krāsu teorijā, rotaļībā un muzikalitātē. Tā ir viena no daudzām Rietumu mākslas gleznām, kurās parādās kamieļi.

Gleznas kompozīcija balstās uz horizontālām joslām, kuras papildina apļveida formas.

## Tematika
Kamieļi iepriekš parādījušies manuskriptos, mozaīkās, skulptūrās un gleznās. Piemēram, kamieļi un zirgi parādījušies 14. gadsimta Džona Mandevila ceļojumu memuāros kā ilustrācijas. Tie parādās arī orientālistu deviņpadsmitā gadsimta gleznās, to skaitā Karla Hāga ("Briesmas tuksnesī", 1867) un Žana Leona Žeroma ("Ielas aina, Ēgipte"). darbos Londonā, Viktorijas krastmalas dārzos atrodas skulptūra, kas veltīta Impērijas armijas kamieļu korpusam.

Iepriekšējā gadā Klē bija radījis vēl vienu gleznu, kurā iekļāva kamieļus, ar nosaukumu "Divi kamieļi un ēzelis" (1919).

"Kamielis (ritmiskā ainavā ar kokiem)" ir daļa no darbu sērijas, kas iekļauj "Ritmisko koku ainavu". Līdzīgas ainavas, tādas kā "Maza ritmiska ainava" arī tapušas šajā laikā.

## Konteksts un teorija

Šis ir periods, kad mākslinieks strādāja un mācīja *[[Bauhaus]]* Veimārā, Valtera Gropiusa vadībā. Pasniedzēja pienākumi pamudināja Klē meditēt par mākslas problēmām un tā rezultātā viņš radīja to, ko Herberts Rīds nosauca par "dziļāko un izgaismojošāko formulējumu par mūsdienu mākslas kustības estētisko pamatu, ko jebkad radījis praktizējošs mākslinieks".

## Atsauces

## Bibliogrāfija
* Kudielka, Robert (2002) *Paul Klee: the nature of creation, works 1914-1940,* London: Hayward Gallery; Aldershot, Hants; Burlington, VT: Lund Humphries 
* Schmalenbach, Werner (1986) *Paul Klee: the Düsseldorf Collection* [translated from the German by Michael Foster] Munich: Prestel-Verlag; New York, N.Y. 

## Ārējās saites

*
Aleksandrs Hanss Bernevics

**Aleksandrs Hanss Bernevics** (, 1863—1935) bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs un Kurzemes guberņas skolu padomnieks, Kurzemes ģenerālsuperintendents (1908—1918), Kurzemes Zemes padomes loceklis (1917—1918).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1863. gada 31. martā Jaunpils luterāņu mācītāja Aleksandra Bernevica un viņa sievas Johannas, dzimušas Panteniusas, ģimenē.
Mācījās Kuldīgas ģimnāzijā (1877—1881) un studēja teoloģiju Tērbatas Universitātē (1883—1887), aizstāvēja *cand. theol.* grādu (1888).

Stādāja par Stendes draudzes mācītāja palīgu (1888—1890), Valles draudzes mācītāju (1890—1894) un Jaunpils draudzes mācītāju (1894—1908). Līdztekus darbojās Latviešu literārajā biedrībā, bija tās Kurzemes nodaļas vadītājs (1895—1901), bija Kurzemes guberņas skolu padomnieks (1896—1915).
Kurzemes konsistorijas piesēdētājs (1903—1908), ģenerālsuperintendents un konsistorijas viceprezidents (1908—1918). Leipcigas Universitātes goda doktors (*Dr. theol. h. c.*, 1916).

Pirmā pasaules kara laikā darbojās Kurzemes Zemes padomē (1917—1918). Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, bija luterāņu mācītājs Silēzijā (1919—1923).
1923. gadā viņu ievēlēja par Braunšveigas zemes luterāņu bīskapu Volfenbītelē (*Wolfenbüttel*), 1933. gadā atcēla no amata pēc Hitlera nākšanas pie varas.
Mūža nogali pavadīja Blankenburgā Harca kalnos.
Miris 1935. gada 30. oktobrī Halberštatē, apglabāts Blankenburgā.

## Literatūra
* Dietrich Kuessner. Landesbischof D. Alexander Bernewitz 1863-1935. Vom Baltikum nach Braunschweig. 1985. — 208 lpp.

## Atsauces
Albino tēma

**Albino tēma** jeb **Albino** (no  — balts) ir tēma šaha kompozīcijā, kurā balto bandinieks, kas atrodas otrajā horizontālē, izdara četrus dažādus gājienus, palīdzot matot melno karali. Šī tēma uzdevumā parasti ir apvienota ar citām šaha kompozīcijas idejām. 

## Piemēri

**1. uzdevuma risinājums:**
: **1. Kg7!** (gājiena spaids)
: **1. ... Te3 2. fxe3#**
: **1. ... Tf4(h3) 2. f3#**
: **1. ... Txf5 2. f4#**
: **1. ... Tg3+ 2. fxg3#**
: 1. ... Txd3 2. Db4#; 1. ... Txf2 2. Lxf2#

**2. uzdevuma risinājums:**
: **1. Dc8!** (draud 2. Dxd7 exd2 3. Dd4#)
: **1. ... dxe6 2. dxe3 ~ 3. Dxe6#**
: **1. ... dxc6 2. dxc3** (draud 3. cxb4#/3. c4#) **2. ... bxc3 3. Lxc3#; 2. ... b3 3. c4#**
: **1. ... d6 2. d3 ~/d5 3. Zg~#/Ze4#**
: **1. ... d5 2. d4+ Kd6 3. Dd8/d7#**
Albino un pikenini tēmu apvienojums vienā uzdevumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Pawns Albinos and Pickaninnies'' vietnē ''chess-problems-gr'' 
* Albino kolekcija vietnē ''PDB''
Oto Panks

**Oto Kārlis Johans Panks** (, 1833–1914) bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs. Latviešu literārās biedrības Kurzemes nodaļas vadītājs (1880-1888), Kurzemes ģenerālsuperintendents (1898-1907).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1833. gadā 4. decembrī Krūtes luterāņu mācītāja Oto Vilhelma Panka un viņa sievas Henriettes, dzimušas Runcleres, ģimenē. 
Mācījās Liepājas apriņķa skolā. Studēja teoloģiju Tērbatas universitātē (1852-1855).

Līdz 1860. gadam strādāja par mājskolotāju Purmsātu muižā, pēc tam par Baldones draudzes mācītāju (1861-1875) un Mežotnes draudzes mācītāju (1875-1899), līdztekus bija Kurzemes guberņas skolu ģenerālreferents (1869-1874) un skolu stundu plāna izstrādes komisijas loceklis.
Latviešu literārās biedrības Kurzemes nodaļas vadītājs (1880-1888), Pēterburgas ģenerālkonsistorijas loceklis (1881-1884).

Kurzemes konsistorijas asistents (1888-1898), Bauskas diecēzes prāvests (1895-1898). 
Kurzemes ģenerālsuperintendents (1898-1907). Pēc emeritēšanas 1907. gadā dzīvoja Jelgavā.

Miris 1914. gada 11. jūlijā Jelgavā.

## Atsauces
Linda Krūmiņa (šahiste)

**Linda Krūmiņa** (dzimusi  Tukumā) ir Latvijas FIDE meistare šahā (2017). Latvijas čempione šahā (2017).

## Biogrāfija
Trenera Jāņa Vilerta audzēkne. 1990. gadu beigās un 2000. gadu sākumā bijusi viena no vadošajām Latvijas jaunajām šahistēm. 1999. gadā uzvarējusi Latvijas meiteņu šaha čempionātā. Vairākkārt piedalījusies Pasaules (1995. gadā U12 vecuma grupā; 1997. gadā un 1998. gadā U14 vecuma grupā) un Eiropas (2001. gadā U20 vecuma grupā; 2002. gadā U18 vecuma grupā) junioru čempionātos. Šajos gados bijusi arī regulāra Latvijas sieviešu šaha čempionātu finālu dalībniece.

No 2005. līdz 2015. gadam šaha turnīros piedalījusies reti. Kopš 2016. gada atkal aktīvi iekļāvusies šaha turnīru apritē. 2016. gada Latvijas sieviešu šaha čempionātā divas kārtas pirms finiša dalījusi pirmo vietu, taču abās beidzamajās partijās piedzīvojusi zaudējumus pret Lauru Roguli un Līgu Unguri, un palikusi piektā vietā. 2017. gadā aprīlī Rīgā piedalījusies Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm. 2017. gada jūlija beigās un augusta sākumā Erfurtes starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā izpildījusi FIDE meistares normu (WFM). 2017. gada oktobrī uzvarējusi Latvijas sieviešu šaha čempionātā, apsteidzot lielmeistares Ilzi Bērziņu un Ingūnu Ernesti. 2018. gadā pārstāvējusi Latviju 43. šahā olimpiādē (+5, =1, -3). 2019. gada maijā izcīnījusi sudraba medaļu Latvijas sieviešu šaha čempionātā. 2020. gada augustā atkārtoti izcīnījusi sudraba medaļu Latvijas sieviešu šaha čempionātā.

2022. gada februārī uzvarējusi Kannu šaha festivāla "B" (amatieru) turnīrā. 2024. gada septembrī Budapeštā pārstāvējusi Latvijas sieviešu izlasi 45. šaha olimpiādē  pie 4. galdiņa (+3, =1, -4).

## Vietas Latvijas šaha čempionātā
* 2000. gads — 6.—7. vieta.
* 2001. gads — 4. vieta.
* 2002. gads — 6.—7. vieta.
* 2003. gads — 5.—6. vieta.
* 2004. gads — 6. vieta.
* 2016. gads — 5. vieta.
* 2017. gads — 1. vieta.
* 2018. gads — 4. vieta.
* 2019. gads — 2. vieta.
* 2020. gads — 2. vieta.
* 2024. gads — 4. vieta.

## Atsauces

## Literatūra
* Encyclopedia of Latvian chessplayers : 1900-2000 / compiled by Val Zemitis ; editors, J. Vitomskis ... [et al. ]. [ASV : b. n.], 2009 2 sēj. : il., portr. ; 29 cm.

## Ārējās saites
Teodors Emīls Lambergs

**Teodors Emīls Lambergs** (, 1815–1895) bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs. Dobeles vācu draudzes mācītājs (1851-1867) un Kurzemes ģenerālsuperintendents (1862-1887), Latviešu literārās biedrības goda loceklis (1874).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1815. gadā 2. janvārī Jēkabpilss apriņķa skolotāja Franča Lamberga un viņa sievas Marijas, dzimušas Zērvaldes, ģimenē. 
Mācījās pie sava radinieka Krāslavas ārsta E. Eihlera, tad Jēkabpils apriņķa skolā (1825-1829) un Vidzemes guberņas ģimnāzijā Rīgā (1829-1835). Studēja teoloģiju Tērbatas universitātē (1836-1840).

Strādāja par Kaldabruņas luterāņu baznīcas mācītāju (1842-1850), vēlāk par Dobeles vācu draudzes mācītāju (1851-1867), līdztekus bija Kurzemes konsistorijas asistents (1860), ģenerālsuperintendents un konsistorijas viceprezidents (1862-1887). Pēc atvaļināšanās dzīvoja Jelgavā, pēc tam Birzgalē.

Miris 1895. gada 1. februārī Birzgalē.

## Atsauces
Terijs Prečets

**Terenss Deivids Džons Prečets** (), plašāk zināms kā **Terijs Prečets** (, dzimis , miris ), bija fantāzijas literatūras rakstnieks. Viņš vislabāk zināms kā fantāzijas romānu sērijas *[[Discworld]]* autors. Savas dzīves laikā ir sarakstījis vairāk nekā 70 grāmatu.

Latviešu valodā ir publicētas tādas Prečeta grāmatas kā "Brīnumainā Morisa dēkas", "Labas zīmes" , "Mazie brīvie ķipari" un "Mazā brīvā cilts".

Prečets nomira 2015. gadā. Viņš ilgstoši bija slimojis ar Alcheimera slimību.

## Ārējās saites
Kursorsvira

thumb|Planiera kokpits ar kursorsviru
**Kursorsvira** jeb **džoistiks** (no ) ir svirveida ievadierīce, ar ko nosūta vadības komandas dažādām iekārtām. To izmanto aviācijā, rūpniecībā, kā arī datoros simulācijās un videospēlēs.
VALL-E

**"VALL-E"** (stilizēti **VALL·E**, saīsinājums no **Visuma Atkritumu Laukā Lādētājs — Efektīvais**, , tulkojumā — ‘Zemes klases atkritumu vācējs un krāvējs’, ***WALL-E***) ir 2008. gada ASV datoranimācijas zinātniskās fantastikas filma. Filmas režisors ir Endrū Stentons. Filma 2008. gadā ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā animācijas filma". Arī Endrū Stentona iepriekšējā animācijas filma "Meklējot Nemo" ir saņēmusi balvu šajā kategorijā.

Filmas darbība notiek 2805. gadā. Robots VALL-E ir ieprogrammēts vākt atkritumus, kurus atstājuši cilvēki uz Zemes, pirms pameta to. Uz Zemes ierodas robots IEVA, kuram VALL-E seko līdzi un dodas Visumā. Tur viņš beidzot atrod savu īsto aicinājumu.

2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "VALL-E" ierindojās 29. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Verners Apiņš

**Verners Apiņš** (dzimis ) ir Latvijas bijušais futbolists, uzbrucējs. Pārstāvējis Latvijas futbola Virslīgas komandas Daugava Rīga, Riga FC, FK Jelgava, FK Liepāja un Valmiera FC.

## Ārējās saites
Andrejs Kiriļins

**Andrejs Kiriļins** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, pussargs. Kopš 2025. gada spēlē Latvijas Nākotnes līgas klubā Mārupes SC.

## Ārējās saites
Panamas futbola izlase

**Panamas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Panamu starptautiskās futbola sacensībās. Izlasi pārvalda Panamas Futbola federācija, kas ir CONCACAF konfederācijas locekle.

Pirmo reizi FIFA Pasaules kausa finālturnīrā iekļuva, kvalificējoties 2018. gada turnīram Krievijā. Panamas izlase ir trīs reizes spēlējusi CONCACAF Zelta kausa finālā — 2005., 2013. un 2023. gadā. Panama piedalās arī Centrālamerikas kausa izcīņā, kur tā ir uzvarējusi vienreiz  — 2009. gadā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### [[FIFA Pasaules kauss]]
* 1930—1974 — *nepiedalījās*
* 1978—2014 — *nekvalificējās*
* 2018 — Grupu turnīrs
* 2022 — *nekvalificējās*

### CONCACAF čempionāts un Zelta kauss
**CONCACAF čempionāts**
* 1963 — grupu turnīrs
* 1965 — *nepiedalījās*
* 1967—1969 — *nekvalificējās*
* 1971—1973 — *nepiedalījās*
* 1977—1989 — *nekvalificējās*

**[[CONCACAF Zelta kauss|Zelta kauss]]**
* 1991 — *nekvalificējās*
* 1993 — grupu turnīrs
* 1996 — *nekvalificējās*
* 1998 — *nekvalificējās*
* 2000 — *nepiedalījās*
* 2002 — *nekvalificējās*
* 2003 — *nekvalificējās*
* 2005 — 2. vieta
* 2007 — ceturtdaļfināls
* 2009 — ceturtdaļfināls
* 2011 — pusfināls
* 2013 — 2. vieta
* 2015 — 3. vieta
* 2017 — ceturtdaļfināls
* 2019 — ceturtdaļfināls
* 2021 — grupu turnīrs
* 2023 — 2. vieta

## Sastāvs
Šāds sastāvs tika izsaukts Pārbaudes spēlēm pret Irānu un Velsu, 9 un 14 novembrī 2017.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Panamas Futbola federācija 
* Panamas profils FIFA vietnē
Dāvis Ošs

**Dāvis Ošs** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, vārtsargs. Kopš 2025. gada spēlē FK Liepāja sastāvā.

Viņa vecākais brālis Mārcis Ošs arī ir futbolists — aizsargs.

## Ārējās saites
Toledo ainava

***Toledo ainava*** () ir viena no divām saglabājušāmies El Greko gleznotajām ainavām. Otrs darbs "Toledo ainava un plāns" atrodas El Greko muzejā Toledo, Spānijā.

"Toledo ainava" tiek uzskatīta par vienu no labākajiem debesu attēlojumiem Rietumu mākslā, kopā ar Vinsenta van Goga "Zvaigžņoto nakti" un Džozefa Melorda Viljama Tērnera un Kloda Monē ainavām. Īpaši izceļams ir krāsu kontrasts starp tumšajām un drūmajām debesīm augšpusē un spoži zaļajiem kalniem zemāk. Lai arī viņš ietekmējās no manieristu stila, El Greko izteiksmīgajai krāsu un formu apstrādai mākslas vēsturē nav līdzīgu. Šajā gleznā viņš brīvi interpretē Toledo patieso izkārtojumu, vairākas ēkas pārvietojot citviet. Tomēr pa labi redzamā Sanservando pils attēlota precīzi. Apakšējā kreisajā stūrī redzams El Greko paraksts.

## Stils
Ainavas renesanses un baroka periodā Spānijas glezniecībā bija retums. Trentas padomes ainavu gleznošanas aizliegums pastiprina ideju, ka šis darbs varētu izrādīties pirmā šī perioda Spānijas ainavu glezna. Tiek uzskatīts, ka šīs gleznas noslēpumainais simbolisms varētu būt saistīts ar misticismu, kas šajā laika periodā valdīja pilsētā. Angļu mākslas vēsturnieks Deivids Deiviss apgalvo, ka platonisma un senā neoplatonisma filozofijas, Plotīna un Pseidodionīsija Areopagīta darbi, Baznīcas tēvu teksti un liturģija piedāvā atslēgas izpratnei par El Greko stilu. Apkopojot sekojošās zinātniskās debates par šo jautājumu, Hosē Alvaress Lopera, Madrides Prado muzeja kurators, secina, ka El Greko nobriedušajos darbos ir acīmredzama bizantiešu atmiņu klātbūtne, lai gan joprojām ir daži neskaidri jautājumi saistībā ar viņa bizantiešu izcelsmi, kam nepieciešama papildu izpēte.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Metropoles mākslas muzejs – Toledo ainava
* Eseja par šo gleznu grāmatā ''Beauty and Terror'', autors Braiens Ords
Giorgi Eristavi

**Giorgi Eristavi** (dzimis ) ir Gruzijas futbolists, uzbrucējs.

## Sasniegumi
**Liepāja**

* Latvijas kauss: 2017

## Ārējās saites
Leonels Strumija

**Leonels Strumija** (; dzimis ) ir Argentīnas futbolists, pussargs. Kopš 2025. gada Strumija spēlē Kipras Pirmās divīzijas kluba *[[AEL Limassol]]* sastāvā.
Seidina Keita

**Seidina Keita** (dzimis ) ir Senegālas futbolists, aizsargs. Kopš 2026. gada spēlē *[[Gabala FK]]* sastāvā.

## Karjera
Bijis Norvēģijas futbola līgas komandas Molde FK sastāvā, tomēr nevienu spēli tur neaizvadīja. No 2017. līdz 2022. gadam spēlējis Latvijas komandā FK Liepāja.

2024–25. gadā spēlēja Kuveitas komandas *[[Al Tadhamon SC|Al Tadhamon]]* sastāvā.

2025. gada sezonas sākumā viņš spēlēja "Panevėžys" sastāvā Lietuvas A līgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dario Tomičs

**Dario Tomičs** (*Dario Tomić*; dzimis ) ir Bosnijas un Hercegovinas futbolists, aizsargs. Kopš 2019. gada spēlē Vācijas kluba *[[SC Oberweikertshofen]]* sastāvā. No 2016. gada līdz 2017. gadam spēlējis *[[FK Liepāja]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Simons Pauļus

**Simons Pauļus** (; dzimis ) ir Lietuvas futbolists, pussargs. Kopš 2020. gada spēlē FK Kauno Žalgiris sastāvā.

## Ārējās saites
Tosins Aijeguns

**Tosins Aijeguns** (; dzimis ) ir Nigērijā dzimis futbolists, pussargs, Beninas izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Aijeguns spēlē Francijas 2. līgas komandā *[[FC Lorient|Lorient]]*. Spēlējis Latvijas Virslīgā, pārstāvot FK Ventspils. 2018. gadā kļuva par Ventspils komandas labāko vārtu guvēju.

2022. gadā ar *[[FC Zürich|Zürich]]* komandu uzvarējis Šveices Superlīgā.

## Sasniegumi
**Zürich**

* Šveices Superlīga: 2021—22

## Ārējās saites
Henrijs Betmans

**Henrijs Betmans** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Henrijs Betmans bija mediķis, pazīstams iekšējo slimību ārsts. Viņš bija medicīnas profesors un Sinsinati Universitātes Medicīnas koledžas fakultātes loceklis, vairākos rakstos publicējis savus medicīniskās izpētes rezultātus. Vecākiem, kas bija ebreji, viņš bija jaunākais dēls un otrais jaunākais no septiņiem brāļiem un māsām.

## Šaha kompozīcija
Henrija Betmana brālis Edgara Betmans (1866–1945) un brālēns Jēkaba Betmans (1865–1935) arī bija šaha problēmisti. Viņa visbiežāk pārpublicētā šaha kompozīcija ir Babsona tasks pašmata trīsvilcī. Vairāk nekā 150 viņa kompozīciju publicētas laikrakstos, žurnālos un specializētās grāmatās.

### Piemērs

**1. uzdevuma risinājums:**
: 1. Da8! (draud 2. Dd5#)
: 1...e6 2. e5#
: 1...Le6 2. Dh8#
: 1...Lc6 2. Da7#
: 1...c6 2. Da4#
: Divi pāri variantu ar savstarpējo laidņa un bandinieka aizsegšanos uz viena lauciņa.
**2. uzdevuma risinājums:**
: 1. **a8L** draud 2. Txf2,Lxf2 Txa6#
: **1. ... fxg1D 2. f8D Dxc5+ 3. b5+ Dxb5#**
: **1. ... fxg1T 2. f8T Txf1 3. Txf1 Txa6#**
: **1. ... fxg1L 2. f8L Lxc5 3. Lxc5 Txa6#**
: **1. ... fxg1Z 2. f8Z Zxh3 3. Txh3 Txa6#**
Babsona tasks. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Henrija Betmana šaha kompozīcijas vietnē PDB
* Betmana ģimenes kapu vieta.
2017. gada Presidential Tour of Turkey

**2017. gada ''Presidential Tour of Turkey*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kuras notika no 10. līdz 15. oktobrim. Tā bija 53. reize, kad notika *Presidential Tour of Turkey* sacensības, tās bija 36. sacensības [[2017. gada UCI WorldTour|2017. gada *UCI World Tour'']] kalendārā.

Sacensības sākotnēji bija plānotas 18.–23. aprīlī, bet februārī tika paziņots par to pārcelšanu. Marta beigās tika apstiprināts, ka tās notiks 10.–15. oktobrī.

## Komandas

## Maršruts

## Posmi
### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

### 6. posms

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Johans Georgs Lēberehts Rihters

**Johans Georgs Lēberehts Rihters** (, 1763–1840) bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs. Bībeles biedrības Kurzemes nodaļas direktors (1813), Tērbatas universitātes teoloģijas doktors (*Dr. theol.*, 1815), Kurzemes literatūras un mākslas biedrības loceklis (1821). 
Kurzemes superintendents, vēlāk ģenerālsuperintendents (1824-1840), Latviešu literārās biedrības goda loceklis (1829).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1763. gada 6. aprīlī Desavas vilnas vērpēja Johana Kristiāna Rihtera ģimenē. Studēja teoloģiju un filozofiju Halles universitātē (1781-1785), vienlaikus turienes skolās strādājot par seno valodu pedagogu. 
1786. gadā pārcēlās uz dzīvi Kurzemes un Zemgales hercogistē, bija  mājskolotājs Kandavas un Cēres muižnieku ģimenēs (1786-1796). 1794. gadā aizstāvēja filozofijas doktora grādu (*Dr. phil.*) Halles universitātē. 

No 1796. gada bija Lestenes draudzes mācītājs (1796-1803), Dobeles un Bērzmuižas latviešu draudzes mācītājs (1803-1825), 
1824. gadā ievēlēts par Kurzemes superinrintendentu, 1833. gadā par ģenerālsuperintendentu. Līdztekus bija Jelgavas vācu draudzes mācītājs (1825-1836) un Kurzemes konsistorijas viceprezidents (1833-1840). Konsistorijas uzdevumā Jelgavā cenzēja reliģiska satura izdevumus latviešu valodā (1827-1839).
 
Miris 1840. gada 18. septembrī Dobelē.

## Darbi
* Informatīvi materiāli latviešu valodā par Bībeles biedrības darbu 
* izplatīja “Jaunu un pilnīgu latviešu dziesmugrāmatu” (1806)   

## Atsauces
Egons Dombrovskis

**Egons Dombrovskis** (dzimis 1972. gada 2. martā Rīgā) ir latviešu aktieris.

Mācījies Liepājas teātra 4. studijā (1990—1993). Piedalījies Jaunā Rīgas teātra un Dailes teātra izrādēs. No 2004. gada līdz 2023. gadam bijis Liepājas teātra aktieris. Kopš 2023. gada Latvijas Nacionālā teātra aktieris.

Nozīmīgākās lomas Liepājas teātrī: Voiņickis (A. Čehova "CV. Tēvocis Vaņa", 2007), Vilcēns (G. Landau "Sniegbaltītes skola", 2007), Jans (D. Kinga "Killlera dienasgrāmata", 2007), Zilovs (A. Vampilova "Pīļu medības", 2009), Jurčiks (G. Grekova "Hanana", 2010), Didzis (K. Lāča, J. Elsberga, E. Mamajas "Pūt, vējiņi!", 2011), Vīrs (K. Šēnhera "Ragana", 2011), Gubeta (V. Igo "Lukrēcija Bordžija", 2013), Pudiķis (Raiņa "Indulis un Ārija", 2014), Vinstons Smits (Dž. Orvela "1984", 2014), Džons Meriks (B. Pomeransa “Ziloņcilvēks”, 2016).

Ieguvis "Spēlmaņu nakts" balvu kategorijā "Gada aktieris" (2007, 2016). Apbalvots ar Harija Liepiņa balvu (2015), kā arī Liepājas Kultūras balvu (2014). Vadījis kinofestivāla Lielais Kristaps ceremonijas.

Attēlojis lomas tādās filmās, kā "Kroņa numurs" (1986), "Gaismas zīmes" (2010), "Nameja gredzens" (2018), "Kino un mēs" (2020).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Egons Dombrovskis filmas.lv
* Egons Dombrovskis izrades.lv
*
Frankija

thumb|300px|Frankijas reģionam pieskaitāmie apriņķi mūsdienu Vācijas kartē.

**Frankija** () jeb **Frankonija** () ir vēsturisks reģions Vācijas vidienē. Nosaukums cēlies no senajiem frankiem, kuru valodas paliekas saglabājušās austrumfranku dialektos. Šaurākā nozīmē reģionam tiek pieskaitīta mūsdienu Bavārijas brīvvalsts ziemeļdaļa.

## Vēsture
Pēc Karolingu dinastijas izbeigšanās franku hercogu Konrādu I 911. gadā ievēlēja par Vācijas karalistes valdnieku, bet par franku hercogu kļuva viņa brālis Eberhards. No Frankijas hercogiem radās Saliešu dinastija, kuras četri pārstāvji no 1024. līdz 1125. gadam bija Vācijas karaļi un Svētās Romas impērijas ķeizari. Heinrihs V Salietis atjaunoja Frankijas hercogisti savā pakļautībā.
13. gadsimtā Frankijas hercogiste sadalījās daudzās sīkākās valstīs. Napoleona karu laikā to pievienoja 1806. gadā nodibinātajai Bavārijas karalistei. 
## Atsauces
Aigars Vilims

**Aigars Vilims** (dzimis  Jelgavā, miris ) bija latviešu aktieris.

1973. gadā absolvējis Jelgavas 4. vidusskolu. Mācījies Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultātē, kur 1978. gadā absolvējis aktieru un režisoru kursu, kas tika veidots speciāli Valmieras teātrim. Sācis spēlēt Valmieras teātrī vēl studiju laikos, visu mūžu bija teātra štata aktieris.

Nozīmīgākās lomas: Jānis (L. Stumbres "Jānis", 1984), Makmerfijs (D. Vosermana "Kur dzeguze ligzdu vij", 1984), Uldis (Raiņa "Pūt, vējiņi!", 1985), Edgars (R. Blaumaņa "Ugunī", 1987, Latvijas teātru skates balva), Merkucio (V. Šekspīra "Romeo un Džuljeta", 1989), Roplainis (R. Blaumaņa "Pazudušais dēls", 2002), Alfs (I.Ābeles "Tumšie brieži", 2001, par abām pēdējām lomām saņēmis 2001./2002. gada sezonas Spēlmaņu nakts balvu kategorijā "Labākais aktieris"), Astrovs (A. Čehova "Tēvocis Vaņa", 2003), Veršiņins (A. Čehova "Trīs māsas. Versija", 2007), Simeonovs-Piščiks (A. Čehovs "Ķiršu dārzs", 2009), Jākobs Engstranns (H. Ibsens "Alvinga kundze", 2020, nominēts 2019./2020. gada sezonas Spēlmaņu nakts balvai "Gada aktieris otrā plāna lomā"), Mikus tēvs (R. Blaumanis "Pazudušais dēls", 2024).

Vilims attēlojis lomas arī filmās, tai skaitā "Agrā rūsa" (1979), "Bailes" (1986), "Sema ceļojumi" (2021), "Bedre"(2021).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Aigars Vilims izrades.lv

* Aigars Vilims filmas.lv
Ivo Martinsons

**Ivo Martinsons** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

1999. gadā pabeidzis Priekuļu vidusskolu. 2003. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas Ekrāna un teātra mākslas nodaļu; bijis Valmieras teātra aktierkursā. Ir Valmieras teātra aktieris kopš 2006. gada; pims tam 2 gadus nospēlējis teātrī "United Intimacy". Spēlēja Kristapa lomu seriālos Neprāta cenaUgunsGrēksĒnu spēles.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ivo Martinsons izrades.lv
Jana Herbsta

**Jana Herbsta** (dzimusi  Cēsīs) ir latviešu aktrise.

2010. gadā beigusi Draudzīgā aicinājuma Cēsu Valsts ģimnāziju. 2014. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmijas Rīgas Krievu teātra kursu pie Igora Koņajeva. Tajā pašā gadā kļuvusi par Rīgas Krievu teātra aktrisi.

Filmējusies seriālos "UgunsGrēks" un "Ēnu spēles", kā arī vairākās studentu filmās. Atveidoja galveno lomu Jāņa Ābeles režisētajā 2018. gada spēlfilmā "7 miljardi gadu pirms pasaules gala".

## Atsauces
Jānis Āmanis

**Jānis Āmanis** (dzimis  Ogrē) ir latviešu aktieris.

Mācījies Ogres 1. vidusskolā un Ķeguma vidusskolā, kur mācījies komercnovirzienā. Ķeguma vidusskolā spēlējis arī dramatiskajā pulciņā. 2006. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju un kļuvis par Latvijas Nacionālā teātra aktieri. 2023.gadā paziņojis par aiziešanu no teātra.

2014. gadā ieguvis "Lielā Kristapa" balvu nominācijā "Labākais aktieris" par savu darbu filmā "Sapņu komanda 1935". Attēlojis lomu filmā "Nameja gredzens" (2018). Filmējies seriālos "Tikai nesaki man Bizu", "UgunsGrēks" un "Nemīlētie".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jānis Āmanis filmas.lv

* Jānis Āmanis izrades.lv
Mārtiņš Brūveris

**Mārtiņš Brūveris** (dzimis  Mazsalacā) ir latviešu aktieris.

2000. gadā beidzis Mazsalacas vidusskolu. 2005. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas Teātra fakultāti. Lai arī beidzis Leļļu teātra kursu, kopš 2005. gada ir Latvijas Nacionālā teātra aktieris. 2007. gadā par savu lomu izrādē "Ķipars Pipars" ieguvis "Spēlmaņu nakts" balvu nominācijā "Gada jaunais skatuves mākslinieks".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mārtiņš Brūveris izrades.lv
Kristaps Rasims

**Kristaps Rasims** (dzimis  Kārsavā) ir latviešu aktieris un mūziķis.

Ir pabeidzis Dailes teātra 9. studiju; bijis Indras Rogas un Mihaila Gruzdova kursā. 2003. gadā kopa ar savu brāli Gunti izveidoja grupu Bez PVN. 2015. gadā piedalījās TV3 veidotajā televīzijas šovā "Izklausies redzēts", kurā kļuva par uzvarētāju. Ir pazīstams ar Jezupa lomu seriālā "UgunsGrēks".

Precējies ar aktrisi Baibu Rasimu, ar kuru savulaik mācījies vienā kursā; abiem ir 2 bērni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kristaps Rasims izrades.lv
Giorgijs Diakvnišvili

**Giorgijs Diakvnišvili** (dzimis ) ir Gruzijas futbolists, pussargs. Kopš 2016. gada spēlē FK RFS sastāvā.
Milans Savičs

**Milans Savičs** (dzimis ) ir Serbijas futbolists, pussargs. Kopš 2021. gada spēlē Serbijas Superlīgas komandā *[[FK Radnički Niš|Radnički Niš]]*.

## Ārējās saites
Mārtiņš Liepa

**Mārtiņš Liepa** (dzimis  Saldū) ir latviešu aktieris.

1995. gadā beidzis Brocēnu basketbola skolu. 2003. gadā beidzis Latvijas Kultūras akadēmijas Ekrāna un teātra mākslas nodaļu, kur mācījies Valmieras teātra aktierkursā; tajā pašā gadā sācis strādāt Valmieras teātrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mārtiņš Liepa izrades.lv
Arnolds Osis

**Arnolds Osis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris.

1974. gadā Rīgas elektromehāniskajā tehnikumā ieguvis vidējo speciālo radioaparātu būves tehniķa-tehnologa izglītību un uzsācis darbu Valmieras drāmas teātrī kā skaņu operators. 1983. gadā absolvējis Valsts teātra mākslas institūtu Maskavā. 1977. gadā kļuvis par Valmieras teātra štata aktieri. Kopš 1997. gada ir arī teātra galvenais administrators.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Arnolds Osis izrades.lv
Ivars Kļavinskis

**Ivars Kļavinskis** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

16 gadu vecumā sāka mācīties Annas Eižvertiņas studijā.  Kopš 2007. gada ir Latvijas Nacionālā teātra aktieris.

Lai gan visplašāk ir pazīstams ar Viestura lomu seriālā "UgunsGrēks", pirmo atpazīstamību guvis ar Viktora lomu izglītojošajā filmā "Lai dzīvo bērni". Filmējies arī tādos seriālos kā "Tikai nesaki man Bizu", "Mīli mani mūžam", "Zentas brīvdienas", "Viņas melo labāk" un "Nemīlētie".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ivars Kļavinskis izrades.lv
Laša Šergelašvili

**Laša Šergelašvili** (dzimis ) ir Gruzijas futbolists, aizsargs. No 2017. gada līdz 2019. gadam spēlējis Latvijas komandā *[[FK RFS]]*. Kopš 2025. gada Šergelašvili spēlē Gruzijas Erovnuli līgas komandā *[[FC Samgurali Tskaltubo|Samgurali Tskaltubo]]*.

## Ārējās saites
Adeleke Akinjemi

**Adeleke Akinola Akinjemi** (; dzimis ) ir Nigērijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2024. gada spēlē Somijas *[[Veikkausliiga]]* līgas komandā Tamperes "Ilves"

 futbolists pazuda bez vēsts. Tā brīža futbolista īpašnieki, FK Ventspils, uzskatīja, ka spēlētājs ir nolaupīts un klubs tiek šantažēts. Savukārt spēlētāja aģents Adebajo Adiguns ziņoja, ka uz spēlētāju tika izdarīts spiediens parakstīt jaunu līgumu ar Latvijas klubu, tāpēc futbolists nobijās un noslēpās. Līdz pazušanas brīdim Akinjemi bija rezultatīvākais 2018. gada Virslīgas spēlētājs. Viņš ar sešiem vārtiem veiksmīgi aizvadīja arī Eirokausu spēles pret Albānijas un Francijas klubiem.

 publiskajā telpā nonāca informācija, ka Akinjemi pievienojies Norvēģijas futbola klubam *[[IK Start]]*. Pēc neoficiālām ziņām pārejas summa no FK Ventspils uz norvēģu klubu bija aptuveni 700 tūkstoši eiro, kas ir lielākā pārejas summa FK Ventspils vēsturē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karina Lučiņina

**Karina Lučiņina** (dzimusi  Liepājā) ir latviešu aktrise.

Mācījusies Liepājas vidusskolā. 1995. gadā klavieru specialitātē beigusi E. Melngaiļa Liepājas mūzikas skolu. 2003. gadā beigusi Daugavpils Universitāti, iegūstot bakalaura grādu aktiera un kultūras darbu organizatora specialitātē. No 2000. līdz 2013. gadam bijusi Daugavpils teātra aktrise; tāpat spēlējusi Liepājas teātrī, teātrī "Abažur" un teātrī "3 māsas".

Filmējusies vairākos latviešu seriālos, tai skaitā "Svešā dzīve", "Cerību iela 21", "Viņas melo labāk" un "Likteņa līdumnieki".

## Lomas seriālos
* "Likteņa līdumnieki"(2005/2008) - Serafima
* "Svešā dzīve"(2007/2008) - Ilona
* "Cerību iela 21"(2008/2009) - Ilona
* "Mīli mani mūžam"(2009) - Žanete
* "Viņas melo labāk"(2013/2014) - Tamāra/Lelde
* "Ugunsgrēks"(2017) - Megija Lasmane
*"Divi vienā"(2019) - Svetlana

## Atsauces
Kevins Kaubers

**Kevins Kaubers** (; dzimis ) ir Igaunijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2022. gada spēlē Igaunijas Meistarlīgas kluba Vaprus sastāvā.

## Sasniegumi
**Jelgava**

* Latvijas kauss: 2015—16
Evalds Razulis

**Evalds Razulis** (; dzimis ) ir Lietuvas futbolists, uzbrucējs. 2017. gadā spēlēja FK Jelgava sastāvā.

## Ārējās saites
Kerbela

**Kerbela** (, *Karbalā’*) ir pilsēta Irākas centrālajā daļā, Kerbelas muhāfazas administratīvais centrs. 2014. gadā pilsētā dzīvoja 690 tūkstoši iedzīvotāju. Kerbela atrodas aptuveni 100 km uz dienvidrietumiem no Irākas galvaspilsētas Bagdādes, netālu no Razāzas ezera.

Kerbela ir viena no šiītu svētajām pilsētām, jo šeit 680. gadā notika Kerbelas kauja, kurā krita Muhameda mazdēls Huseins ibn Alī cīņā pret Umajādu kalifātu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anta Aizupe

**Anta Aizupe** (dzimusi  Alūksnē) ir latviešu aktrise.

Mācījusies Alūksnes Mūzikas skolā, kuru beigusi 2002. gadā. 2007. gadā beigusi Ernsta Glika Alūksnes Valsts ģimnāziju. Tajā pašā gadā iestājusies Latvijas Kultūras akadēmijā, kur studējusi Dramatiskā teātra aktiera programmā. Studijas beigusi 2011. gadā. Valmieras teātrī kopš 2012. gada. Spēlējusi arī Dirty Deal Teatro.

Filmējusies seriālos "UgunsGrēks", "Viss pa jaunam!", "Nemīlētie" un filmās "Blakus" un "Mamma vēl smaida". Kopā ar Madaru Botmani un Mārtiņu Meieru vadīja Eirovīzijas Latvijas atlases konkursu Dziesma 2013.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Anta Aizupe izrades.lv
Juris Frinbergs

**Juris Frinbergs** (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris.

Tēvs operdziedātājs un aktieris Artūrs Frinbergs, māte operdziedātāja Regīna Frinberga. Mācījies Rīgas 3. vidusskolā un Tautas kinoaktieru studijā. 1982. gadā absolvējis Dailes teātra 7. studiju, tai pašā laikā iegūstot bakalaura grādu Jāzepa Vītola Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultātes specialitātē „Profesionālā teātra un kino aktieris". Dailes teātra aktieris kopš 1982. gada, lai gan teātra izrādēs piedalās jau kopš 1979. gada.

FIlmējies seriālos "UgunsGrēks", "Cerību iela 21" un "Viņas melo labāk".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Juris Frinbergs izrades.lv
Abdullahi Alfa

**Abdullahi Alfa** (dzimis ) ir Nigērijas futbolists, pussargs. Kopš 2021. gada spēlē Igaunijas Meistarlīgas komandu Tallinas "''Kalev''".

## Ārējās saites
Gundars Silakaktiņš

**Gundars Silakaktiņš** (dzimis  Liepājā) ir latviešu aktieris un režisors.

Mācījies Liepājas 5.vidusskolā. Em. Melngaiļa Liepājas mūzikas koledžā apguvis kordiriģenta profesiju. 2002. gadā Dailes teātra 8. studijā pabeidzis Kārļa Auškāpa vadīto kursu. 2009. gadā pabeidzis Māras Ķimeles vadīto kursu un ieguvis maģistra grādu dramatiskā teātra režijas mākslā. Ir arī Dailes teātra aktieru ansambļa „ILGA" vadītājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gundars Silakaktiņš izrades.lv
* Dailesteatris.lv aktiera biogrāfija
Mārtiņš Upenieks

**Mārtiņš Upenieks** (dzimis  Limbažos) ir latviešu aktieris un mūziķis.

Beidzis Jelgavas Valsts ģimnāziju. Mācījies Latvijas Kultūras akadēmijā dramatiskā teātra aktiera specialitātē, 2013. gadā beidzis Mihaila Gruzdova un Indras Rogas kursu. Dailes teātra aktieris kopš 2015. gada.

Bijis nominēts Latvijas teātra gada balvai "Spēlmaņu nakts" kategorijā "Gada debija vai jaunais skatuves mākslinieks" (2017/2018) par Harolda lomu izrādē “Harolds un Moda” Dailes teātrī, Poula lomu izrādē “Svinības”, Dailes teātrī un Džonija Dova lomu izrādē “Būt Kejai Gondai” Dailes teātrī.

Filmējies Eināra lomā seriālā "Svešā seja", Markusa lomā seriālā "Viņas melo labāk", Jēča lomā seriālā "Saplēstā krūze", Jurjāna lomā seriālā "Sarkanais mežs" un Vilhelma Muntera lomā miniseriālā "Emīlija. Latvijas preses karaliene".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mārtiņš Upenieks izrades.lv
Skaidrīte Putniņa

**Skaidrīte Putniņa** (dzimusi  Cīravas pagastā) ir latviešu aktrise.
1968. gadā absolvējusi Baltijas flotes teātra studiju Liepājā, tajā pašā gadā kļuvusi par Valmieras teātra aktrisi.

2006. gadā ieguvusi Spēlmaņu nakts balvu kā labākā aktrise otrā plāna lomā par ģenerālienes Jepančinas lomu Valmieras Drāmas teātra izrādē "Idiots".

Attēlojusi lomas filmās "Valsis mūža garumā" (1990), "Cukura nams" (1997), "Leģenda par Jāni Tīdemani" (1998), "Mazie laupītāji" (2009), kā arī TV seriālos "Saldā indes garša", "Neprāta cena", "Ēnu spēles", "Eņģeļu māja", "Saplēstā krūze".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Skaidrīte Putniņa filmas.lv

* Skaidrīte Putniņa izrades.lv
Kaspars Gods

**Kaspars Gods** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

1999. gadā beidzis Liepājas Pedagoģiskās akadēmijas Aktiermākslas nodaļu. Liepājas teātra aktieris kopš 1996. gada. Atveidojis Rijkura lomu seriālā "Saplēstā krūze". 2019. gadā tēlojis lomu TV seriālā "Sarkanais mežs".

2011.gadā Liepājā dibinājis neatkarīgo teātri "Goda teātris", kurā arī pats ir viens no vadošajiem aktieriem un teātra mākslinieciskais vadītājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kaspars Gods izrades.lv
FBK Kaunas

***FBK Kaunas*** bija Lietuvas futbola klubs, kurš spēlēja Lietuvas A līgā. Klubs beidza pastāvēt 2012. gadā. 

## Sasniegumi
* **[[Lietuvas futbola čempionāta A līga|Lietuvas A līga]]**
** Čempioni (8): 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2006, 2007
** Vicečempioni (2}: 2005, 2008

* **Lietuvas kauss**
** Kausa ieguvēji (4): 2002, 2004, 2005, 2008
** Finālisti (2): 1998, 1999

* **Lietuvas superkauss**
** Kausa ieguvēji (4): 2002, 2004, 2007, 2008

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Statistics & Info /
Aija Dzērve

**Aija Dzērve** (dzimusi  Gulbenē) ir latviešu aktrise.

Mācījusies Gulbenes pamatskolā un Valmieras ģimnāzijā. Aktiermeistarību apguvusi Valmieras Drāmas teātra studijā un Dailes teātra 8. studijā, kuru beigusi 2002. gadā. Ir strādājusi Valmieras teātrī. Kādreiz strādājusi par - Dailes teātra aktrisi, kur strādāja kopš 1999. gada. Tagad strādā teātrī "Austrumu robeža".

Attiecībās ar Dailes teātra aktieri Ģirtu Ķesteri dzimusi meita.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aija Dzērve izrades.lv
Mārtiņš Počs

**Mārtiņš Počs** (dzimis  Tukumā) ir latviešu aktieris.

Mācījies Tukuma Raiņa ģimnāzijā. Darbojies Tukuma Kultūras nama bērnu un jauniešu teātrī „Knifiņš". 2009. gadā absolvējis Dailes teātra 9. studiju. Dailes teātra aktieris kopš 2010. gada; izrādēs piedalās jau kopš 2007. gada. Šobrīd ir arī teātra "Knifiņš" režisora asistents. Atveidojis Visvaldi Melderi 2012. gada filmā "Sapņu komanda 1935".

## Atsauces
FK Riteriai

***FK Riteriai*** ir Lietuvas futbola klubs no Viļņas. Dibināts 2005. gadā. Līdz 2018. gadam kluba nosaukums bija *[[FK Trakai]]*, tas pārstāvēja Traķus. Pašlaik spēlē TOPLYGA. 

Klubs divreiz (2015. un 2016. gadā) ir izcīnījis 2. vietu Lietuvas čempionātā. Mājas spēles aizvada LFF stadionā Viļņā, kurā arī spēlē Lietuvas futbola izlase. 

## Sezonas
; FK Trakai (*Futbolo klubas Trakai*)

; FK Riteriai (*Futbolo klubas Riteriai*)

## Sasniegumi
* **[[Lietuvas futbola čempionāta A līga|Lietuvas A līga]]**
** Vicečempioni (2): 2015, 2016

* **[[Lietuvas kauss]]**
** Finālisti (1): 2016

## Krāsas
thumb|right|150px|Kluba logo, kad tas saucās ''FK Trakai''
Dzeltenā un tumši zila.

## Apģērbu izmaiņas

## Sastāvs
: *Atjaunots .* 

|-----
! colspan="9" style="background-color:#B0D3FB" |
|----- style="background-color:#DFEDFD"

 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* ''Facebook'' profils  
* Profils ''alyga.lt'' 
* FK Riteriai: Soccerway
* Globalsportsarchive
Sigita Pļaviņa

**Sigita Pļaviņa** (dzimusi **Sigita Jevgļevska** ) ir latviešu aktrise.

1993. gadā beigusi Liepājas teātra IV studiju; tajā pašā gadā sākusi strādāt Liepājas teātrī. Ir filmējusies seriālos "Likteņa līdumnieki", "Sieva uz pilnu slodzi" un "Viņas melo labāk". Tāpat redzama filmās "Rīgas sargi", "Kurpe", "Drēbniecīte Ruta" un "Circenīša Ziemassvētki".

2021. gadā pēc 29 gadu darba tika atlaista no Liepājas teātra, jo atteicās vakcinēties pret COVID-19 un tādēļ viņai Ministru kabineta noteikumu dēļ tika liegts piedalīties izrādēs, bet piedāvāto citu teātra darbu pildīt viņa atteikusies. 

Jau pēdējos gados pirms atlaišanas no teātra aktrise sākusi nodarboties ar melno keramiku, piedalās koncertos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sigita Pļaviņa izrades.lv
Apskāviens

thumb|200px|Brāļi apskaujas
**Apskāviens** ir vispārizplatīta cilvēku sabiedrībām raksturīga fiziskās tuvības izpausme, liekot rokas kādam apkārt, apņemot, aptverot muguru, kaklu vai vidukli, lai paustu maigumu, sirsnību, mīlestību. Ja apskāvienā ir iesaistīti vairāk kā divi cilvēki, to neformāli mēdz dēvēt par grupas jeb grupveida apskāvienu.

## Skatīt arī
*Skūpsts

## Atsauces
Terēze Lasmane

**Terēze Lasmane** (dzimusi ) ir latviešu aktrise.

Dzimusi divu aktieru - Edgara Sukura un Astras Baumanes - ģimenē. Mācījusies Valmieras 5.vidusskolā. 1988. gadā absolvējusi Valmieras Viestura vidusskolu. No 1993. līdz 1995. gadam dejojusi Valsts deju ansamblī "Daile".

Izrādēs piedalās jau kopš 1991. gada. Valmieras teātra pastāvīga aktrise kopš 1995. gada.

## Atsauces
Kaspars Zāle

**Kaspars Zāle** (dzimis  Rīgā) ir latviešu teātra un kino aktieris, modelis, skolotājs. Darbojies funkcionālajā dizainā un mēbeļu restaurācijā.

Dzimis Rīgā un bērnību pavadījis Sarkandaugavā. Mācījies Rīgas 2.vidusskolā, kā arī Rīgas Amatniecības vidusskolā. 2008. gadā absolvējis Rīgas Tehniskās universitātes Funkcionālā dizaina fakultāti. 2013. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas Dramatiskā teātra aktiermeistarības fakultāti; bijis Mihaila Gruzdova un Indras Rogas vadītajā kursā. Dailes teātra štata aktieris kopš 2014. gada.

Kritiķu atzinību guvis par 2013./2014. gada sezonā Valmieras drāmas teātrī izrādē "Doktors Živago" atveidoto Jurija Živago lomu. "Kaspara Zāles hiperjūtīgi spēlētais Živago vispirms ir dzejnieks, nevis zinātnieks. Živago skatuviskajā tēlā panākts teju neiespējamais – katrs vārds, ko aktieris izrunā, skan kā dzeja, tādējādi protagonists tiek pilnībā abstrahēts no “dzīves prozas”, kas skan visapkārt (...)" raksta teātra kritiķe Ieva Rodiņa.

Filmējies latviešu seriālos "Būt mīlētai", "Eņģeļu iela", "Sarkanais mežs", "Viņas melo labāk" un "Nemīlētie".  Filmējies režisora Aika Karapetjana 2017. gada filmā "Pirmdzimtais" un par tēlojumu nominēts Nacionālajai kino balvai  "Lielais Kristaps" kā Labākais otrā plāna aktieris. Filmējies 2018. gada režisora Aigara Graubas filmā "Nameja Gredzens". Galvenās lomas atveidotājs režisora Kārļa Lesiņa 2019. gada filmā "Izmisums". Zāle piedalījies arī dažādos mūzikas videoklipos - grupas "The Bad Tones" dziesmas "Hot Headed Woman" video, grupas "Cradle of Filth" dziesmas "Heartbreak and Seance" video. Kā modelis piedalījies mākslinieka Artūra Bērziņa darbos un filmējies Bērziņa īsfilmā "Strupceļš". 2021. gadā atveidojis Jāni Ziemeļnieku miniseriālā "Emīlija. Latvijas preses karaliene".

No 2025. gada strādā par skolotāju Rīgas Ziepniekkalna vidusskolā kā teātra mākslas skolotājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Filmas «Izmisums» aktieris Kaspars Zāle: Cilvēks ar savu saprātu patiesībā sevi iznīcina
* Reāli labais puisis. Saruna ar Dailes teātra aktieri Kasparu Zāli
* Filmas «Pirmdzimtais» recenzija: Baiļu anatomija
* «Pirmdzimtais» zvaigzne Zāle atklāj skarbo patiesību par kailskatu filmēšanu
* Re TV raidījums "Jautā - Jums." viesos Kaspars Zāle
* Maija Doveika, Kaspars Znotiņš un Kaspars Zāle par filmu «Pirmdzimtais»
* Kaspars Zāle izrades.lv
Niklāvs Kurpnieks

**Niklāvs Kurpnieks** (dzimis  Jelgavā) ir latviešu aktieris.

Mācījies Jelgavas 3. pamatskolā, Jelgavas Spīdolas ģimnāzijā un Jelgavas 1. ģimnāzijā. Jelgavas Mūzikas skolā mācījies sitaminstrumentu klasē. 2017. gadā beidzis Latvijas Kultūras akadēmijas dramatiskā aktiera specialitātē; bijis Māras Ķimeles un Elmāra Seņkova kursā.

2017. gadā kļuvis par Dailes teātra štata aktieri, lai gan izrādēs piedalās jau kopš 2014. gada. Ir filmējies televīzijas seriālā "Svešā seja" (2017—2018), kurā atveidoja Bruno tēlu. Piedalījies arī seriālā "Ēnu spēlēs" un filmā "Wild East. Kur vedīs ceļš" (2021). Tēlo Pāvelu Markinu tet Studio seriālā "Bezvēsts pazudušās" (2020—2022). Atveido Oskaru Tirsu daudzsēriju filmā "Nelūgtie viesi" (2023—2025).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Niklāvs Kurpnieks filmas.lv
* Niklāvs Kurpnieks izrades.lv
Kārlis Freimanis (aktieris)

**Kārlis Freimanis** (dzimis  Siguldā) ir latviešu aktieris.

2002. gadā beidzis Siguldas mūzikas skolu, iegūstot tenora un trombonista specialitāti. 2003. gadā beidzis Siguldas 2. vidusskolu, bet 2009. gadā - Rīgas Purvciema amatu skolu. 2009. gadā absolvējis Dailes teātra 9. studiju; tajā pašā gadā sācis strādāt Dailes teātrī. Trīs gadus vēlāk pārgājis uz Valmieras teātri, kur strādā arī šobrīd.

Filmējies vairākos latviešu seriālos, kā arī 2012. gada filmā "Sapņu komanda 1935".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kārlis Freimanis izrades.lv
Regnārs Vaivars

**Regnārs Vaivars-Vāgentrocs** (dzimis  Jūrmalā) ir latviešu aktieris un režisors.

Mācījies Rīgas 77. vidusskolā. Pēc vidusskolas beigšanas iestājies Latvijas Kultūras akadēmijā, kuru beidzis 1997. gadā un ieguvis diplomu aktiera un režisora specialitātē.

Iestudējis izrādes vairākos Latvijas teātros — Nacionālajā, Dailes, Liepājas, Valmieras, Jaunajā Rīgas teātrī.

Tēlojis lomas filmās:
* "Tristans un Izolde. Trīs stāsti par..." (īsfilma, 1999)
* "Slikta vieta" (īsfilma, 2001)
* "Labās rokas" (2001)
* "Čižiks. 7 lidojumi" (īsfilma, 2002)
* "Es mīlu jūsu meitu!" (2004)
* "Golfa straume zem ledus kalna" (2012)
* "TUR" (2019)
* "Dieva suns" (2025)
Par lomu filmā "Golfa straume zem ledus kalna" nominēts Lielā Kristapa balvai "Labākais aktieris otrā plāna lomā".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Regnārs Vaivars filmas.lv

* Regnārs Vaivars izrades.lv
Lidija Pupure

**Lidija Pupure** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu aktrise un skatuves runas pedagoģe.

Mācījusies Rīgas 7. speciālajā arodskolā. 1962. gadā absolvējusi Dailes teātra 3. studiju un sākusi apmeklēt Rūdolfa Krūmiņa lekciju ciklu vispārējā, personības un mākslas tēla psiholoģijā. 1965. gadā absolvējusi Rīgas Vakara Universitātes Estētikas un ētikas fakultāti.

Dailes teātra aktrise kopš 1960. gada.

Apmeklējusi vairākas Ježi Grotovska meistarklases: 1998. gadā apmeklēta saskarsmes psiholoģija, bet 2000. gadā — psihodrāmas metodes kurss.

2024. gada "Spēlmaņu naktī" viņai pasniedza apbalvojumu par mūža ieguldījumu.

## Filmogrāfija

## Privātā dzīve
Padomju laikā bijusi Kirova rajona deputāte. 12 gadus bijusi precējusies ar aktieri Andri Mekšu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lidija Pupure filmas.lv

* Lidija Pupure izrades.lv
Liena Šmukste

**Liena Šmukste** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu aktrise un teātra režisore.

1995. gadā beigusi Līvānu 1. vidusskolu un iestājusies Latvijas Kultūras skolā, lai mācītos par amatierteātra režisori un kultūras darba organizatori. 2003. gadā pabeigta Liepājas Pedagoģijas akadēmija un iegūta vizuāli plastiskās mākslas skolotājas ar ievirzi menedžmentā specialitāte. 2008. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmijas Teātra fakultāti dramatiskā teātra režisores specialitātē. 2019. gadā ieguvusi maggistra grādu teātra režijā  - Latvijas Kultūras akadēmijā.

Strādājusi Jaunajā Rīgas teātrī laika posmā no 2004. līdz 2017. gadam. Par savu darbu filmā "Ausma" 2016. gadā ieguvusi "Lielais Kristaps" balvu nominācijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Liena Šmukste izrades.lv
Karakitaju haniste

thumb|right|Karakitaju haniste (zaļā), 1142
thumb|right|Karakitaju kampaņa pret seldžukiem, 1141.
**Karakitaju haniste** (ķīniešu hronikās **Rietumu Liao**) pastāvēja no 1124. līdz 1218. gadam. Izveidojās pēc kitanu Liao dinastijas sabrukuma, bēgļiem un daļai armijas bēgot Centrālāzijas virzienā. Pletās teritorijā no Altaja kalniem austrumos, līdz Arāla jūrai rietumos, aizņemot daļu mūsdienu Ķīnas, Mongolijas, Uzbekistānas, Tadžikistānas, Kirgizstānas un Kazahstānas. Galvaspilsēta Balasaguna atradās mūsdienu Kirgizstānā. Valdnieks pieņēma gjurhana titulu un turpināja saukties par Ķīnas imperatoru. 

Valsti izveidoja Jelu Daši, kitanu augstmanis un ģenerālis, kas ar daudziem tūkstošiem kitanu 1124. gadā bēga uz brūkošās valsts rietumiem. Kitanu bēgļi sākotnēji virzījās cauri uiguru zemēm Tarimas ieplakā, sasniedzot Kašgaru, kas izrādīja pretestību, tad virzījās gar Tjanšana kalniem, beigās sasniedzot Isikula ezera apkārtni. 1131. gadā Jelu Daši pasludināja sevi par imperatoru. 1134. gadā kitani iekaroja turku Karahanu valsts zemes. 1137. iekaroja Hudžandu un pakļāva auglīgo Fergānas ieleju. Jelu Daši izmantoja iespēju iekarot Centrālāzijas pilsētas Buhāru un Samarkandu, 1141. gadā sakaujot seldžuku impērijas armiju.

Sava nelielā skaita dēļ, kitani pilnībā kontrolēja tikai galvaspilsētas apkaimi, tālākā teritorijās atstājot vietējo administrāciju. Dinastija saglabāja ķīniešu imperiālās varas tradīcijas paralēli savām senajām nomadu tradīcijām. Kitanu vairākumā dominēja budisms un senās animistu paražas, kamēr iekaroto iedzīvotāju vairākums bija musulmaņi. Valsts pārvaldē izmantoja arī persiešu un uiguru valodas.

Jelu Daši mira 1143. gadā un troņmantinieka nepilngadības dēļ par reģenti kļuva viņa sieva. Jelu Daši dēls valdīja no 1150. līdz 1163. gadam, pēc tam līdz 1177. gadam valdīja viņa māsa, kuru ģimenes strīdā nogalināja vīratēvs, kurš tronī iecēla vienu no saviem dēliem, kurš valdīja līdz 1211. gadam. 

1208. pie karakitajiem pārbēga mongoļu valdnieka Čingishana sakautās naimanu cilts princis Kučlugs, kuram par sievu izdeva valdnieka meitu. 1211. gadā Kučlugs sadumpojās, ieslodzīja valdnieku un sagrāba varu. 1216. gadā Čingishans nosūtīja armiju sagūstīt Kučlugu, kuru izdevās notvert un sodīt ar nāvi 1218. gadā. Daļa karakitaju jau iepriekš bija pievienojusies mongoļiem karā pret Kučlugu. 

Kitani runāja mongoļu valodai radniecīgā valodā, un 1211. gadā mongoļiem iebrūkot Dzjiņu dinastijas valstī, pārgāja mongoļu pusē.