open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dzērbene

**Dzērbene** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Dzērbenes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Gaujas pietekas Dzērbes (Šķesterupītes) labajā krastā netālu no autoceļa P30, 34 km no novada centra Cēsīm un 110 km no Rīgas.

Rakstu avotos Dzērbene pirmo reizi minēta 1357. gadā, kad šajā vietā Rīgas arhibīskaps pavēlējis uzbūvēt Dzērbenes pili un novadu izīrējis vasalim Sīmanim Serbenam (Zerbenam), no kura uzvārda arī cēlies Dzērbenes nosaukums *Serben*. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Dzērbenes muižas pili. 1931. gadā Dzērbenei piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss.

Dzērbenē atrodas Dzērbenes muižas pils ar parku, pagasta pārvalde, kultūras nams, pamatskola, mūzikas skola, bibliotēka, jauniešu centrs, veikali.

## Pieminekļi
* Dzērbenes luterāņu baznīca
* Augstais kalns — pilskalns

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Ievērojamas personības
* Frīdrihs Dāvids Lencs (1745—1809), Tartu Universitātes igauņu un somu valodas pasniedzējs
* Voldemārs Zāmuēls (1872—1948), Latviešu pagaidu nacionālās padomes priekšsēdētājs (1917-1918), Latvijas Ministru prezidents (1924)

## Atsauces

## Ārējās saites
Ajax

**Ajax** var būt:

* Amsterdamas "Ajax" — futbola klubs Nīderlandē;
* AJAX — programmēšanas valoda.
Petrs Svoboda (vieglatlēts)

**Petrs Svoboda** (; dzimis  Trebičā, Čehoslovākijā) ir profesionāls čehu vieglatlēts, startē barjerskriešanas sprintā. Viņam pašlaik pieder Čehijas rekordi 110 m/b (13,27 s) un 60 m/b (7,44). Tāpat viņš ir pašreizējais Eiropas čempions telpās, 2011. gadā Parīzē viņš uzvarēja ar rezultātu 7,49 s. Vēl ir izcīnījis bronzas medaļu 2009. gada Eiropas čempionātā telpās Turīnā. 2010. gada Eiropas čempionātā viņš bija viens no sacensību favorītiem, taču finālā spēja izcīnīt vienīgi 6. vietu. Vēl startēja 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Pekinā.

## Ārējās saites
2008. gada Monako Grand Prix

**2008. gada [[Monako Grand Prix|Monako ''Grand Prix'']]** bija Formula 1 *[[F1 Grand Prix saraksts|Grand Prix]]* izcīņa, kura norisinājās  Monako trasē. Tā bija sestā 2008. gada F-1 sezonas sacīkste. Sacīkstē uzvarēja McLaren pilots Luiss Hamiltons. Otrais finišēja BMW Sauber pārstāvošais polis Roberts Kubica, kā trešais finišēja brazīlietis Felipe Masa (Ferrari). Šī bija L. Hamiltona otrā uzvara sezonā. Pēc sacīkstes L. Hamiltons kļuva arī par čempionāta kopvērtējuma līderi, atņemot šo titulu Kimi Reikenenam.

## Rezultāti
### Kvalifikācija

### Sacīkste

thumb|1100px|Starta kārtība 2008. gada Monako GP

## Kopvērtējums pēc sacīkstes

;Pilotu čempionāta kopvērtējums

;Konstruktoru kausa kopvērtējums

* **Piezīme**: Abās tabulās parādīti tikai pirmie pieci piloti/komandas.

## Ārējās saites

* Sacīkstes profils F-1 mājaslapā
2008. gada Ungārijas Grand Prix

**2008. gada [[Ungārijas Grand Prix|Ungārijas ''Grand Prix'']]** bija Formula 1 *[[F1 Grand Prix saraksts|Grand Prix]]* izcīņa, kura norisinājās  Hungaroringas sacīkšu trasē. Tā bija 11. 2008. gada F-1 sezonas sacīkste. Tā bija 11. 2008. gada F-1 sezonas sacīkste. Sacīkstē uzvarēja McLaren pilots Heiki Kovalainens. Otrais finišēja Toyota pārstāvošais vācietis Timo Gloks, kā trešais finišēja soms Kimi Reikenens (Ferrari).

## Rezultāti
### Kvalifikācija

### Sacīkste

## Kopvērtējums pēc sacīkstes

;Pilotu čempionāta kopvērtējums

;Konstruktoru kausa kopvērtējums

* **Piezīme**: Abās tabulās parādīti tikai pirmie pieci piloti/komandas.

## Ārējās saites

* Sacīkstes profils F-1 mājaslapā
Jelgava (nozīmju atdalīšana)

**Jelgava** var būt:
* Jelgava — pilsēta Zemgalē.
* Jelgava — viesnīca Jelgavas pilsētā

* Dzelzceļa stacijas:
** Jelgava
** Jelgava II

## Sportā
* FK Jelgava — futbola klubs.

## Skatīt arī
* Jelgavas iela
* Jelgavas pamiers
* Jelgavas pils

* Administratīvā iedalījuma vienības:
** Jelgavas pilsēta
** Jelgavas novads
** Jelgavas rajons
** Jelgavas apriņķis
** Jelgavas komtureja
Divi (filma)

**"Divi"** ir 1965. gada Latvijas PSR uzņemta īsfilma. Filma ir režisora Mihaila Bogina diplomdarbs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Sergejs, topošais mūziķis, nejauši satiek kurlmēmu meiteni Natašu un iemīlas viņā. Viņam ir stipri jāizmainās, lai sagatavotos jaunām attiecībām ar savādākiem un ļoti ievainojamiem ļaudīm. Nataša ir kā ārzemniece vai citplanētiete, ar kuru Sergejam jāmeklē pilnīgi jauna sarunvaloda. Nataša centīgi mēģina izprast viņa mūzikas pasauli. Problēma ir tajā, ka Nataša dzirdi zaudēja kara laikā, un skaņas viņai saistās ar bailēm un sāpēm. Pat simfoniskās mūzikas koncerts viņai ir kā mocības.

## Lomās
* Viktorija Fjodorova — *Nataša*
* Valentīns Smirņitskis — *Sergejs*
* Rūdolfs Dambrāns — *teātra direktors*
* Voldemārs Akurāters
* Marta Grahova
* Vjačeslavs Zaharovs
* Haims Kogans

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Mihails Bogins
* Scenārija autori: Jurijs Čuļukins, Mihails Bogins
* Operatori: Rihards Pīks, Henrihs Pilipsons
* Mākslinieks: Tamāra Antonova
* Komponists: Romualds Grīnblats

## Apbalvojumi
* 1965 - Starptautiskās kinopreses federācijas prēmija un Zelta balva īsfilmu kategorijā 4. Maskavas starptautiskajā kinofestivālā.
* 1965 - Speciālais diploms Kannu starptautiskajā jaunatnes filmu kinofestivālā.
* 1966 - Galvenā prēmija starptautiskajā īsfilmu kinofestivālā Oberhauzenē.
* 1966 - Galvenā balva īsmetrāžas filmu festivālā Ankarā.

## Ārējās saites

* Kino-teatr.ru

## Video
*
Divdaivu ginks

**Divdaivu ginks** (*Ginkgo biloba*) ir vienīgais mūsdienu reliktais ginku klases augu pārstāvis.

Pēc atrastajām fosilijām var spriest, ka ginki ir auguši jau paleozoja ērā apmēram pirms 250 miljoniem gadu. Divdaivu ginks ir vienīgā suga, kas saglabājusies līdz mūsdienām un maz mainījusies. To plaši kultivē Ķīnā, Japānā u.c. Arī Latvijā ginki aug vairākās vietās — Jūrmalā, Mežotnē, Višķos, Rīgā u.c. Ginki ir vasarzaļi koki ar īpatnējām, vēdekļveidīgām lapām. Augstumā tie var sasniegt pat 40 metrus. Stumbrs ļoti sazarots. Sakņu sistēma ir spēcīgi attīstīta, tāpēc koki izturīgi pret vējgāzēm. Ginki ir vienīgie Latvijā sastopamie kailsēkļi, kas nepieder skujkoku klasei.
Jergs Millers

**Jergs Millers** (; dzimis , Kerkradē, Nīderlandē) ir nīderlandiešu izcelsmes, vācu autosportists.

## Sacīkšu karjera
1989. gadā uzvarēja Vācijas Formula Opel Lotus Challange un Eiropas Formula Ford 1600. 1993. gadā uzvarēja prestižajā Makao Grand Prix sacīkstē. No 1997. līdz 1998. gadam Millers bija F1 testpilots Arrows un Sauber-Petronas komandās, bet no 1999. gada līdz 2001. gadam iesaistījās BMW-WilliamsF1 projektā, kur veica BMW dzinēju un Michelin riepu testus. Tomēr neskatoties uz lielo testu pieredzi, nav piedalījies nevienā F1 sacīkstē. Paralēli darbam ar F1 komandām Millers piedalījās dažādās salonautomobiļu sacensībās, pārstāvot Nissan. No 2006. gada piedalās WTCC. Savā debijas sezonā tika izcīnīta 2. vieta kopvērtējumā. 2010. gadā finansiālu apsvērumu dēļ viņš pameta šīs sacensības.

## Ģimene
Jergs Millers ir bijušā Eiropas čempiona kartingā, Ēvalda Millera dēls.
Millers pašlaik dzīvo Monako. Viņam ir jaunāks brālis Rainers un vecāka māsa Mariona.
Eduārs Manē

**Eduārs Manē** (; dzimis , miris ) bija 19. gadsimta franču gleznotājs, viens no impresionisma mākslas virziena radītājiem. Gleznojis galvenokārt portretus, aktus, ainavas, pilsētainavas un kluso dabu.
Dzimis turīgā un ietekmīgā parīziešu ģimenē. Viņa māte bija Zviedrijas kroņprinča un nākamā karaļa Kārļa XIV krustmeita, bet tēvs ietekmīgs franču tiesnesis. Manē tēvocis atbalstīja viņa interesi pār mākslu, bet tēvs vēlējās, lai dēls studē jurisprudenci. Pēc tēva vēlmes Eduārs 1848. gadā mācību kuģa komandas sastāvā devās uz Riodežaneiro. Vēlāk divas reizes nesekmīgi mēģināja iestāties Francijas kara flotē. Pēc tam tēvs samierinājās ar dēla vēlmi kļūt par gleznotāju. Mācījies pie vairākiem ievērojamiem māksliniekiem. Jau 1856. gadā Manē atvēra savu glezniecības studiju.

Vairākas Manē gleznas, tai skaitā "Brokastis zaļumos", "Olimpija", "Balkonā", radīja plašus skandālus Parīzes mākslas aprindās 19. gadsimta 60. gados. Mūsdienās Manē darbi tiek uzskatīti par modernisma aizsākumiem glezniecībā.

## Ievērojamākie darbi

MANET - Música en las Tullerías (National Gallery, Londres, 1862).jpg|Koncerts Tilerī parkā. (1862)
Edouard Manet - Luncheon on the Grass - Google Art Project.jpg|Brokastis zaļumos. (1863)
Edouard Manet - Olympia - Google Art Project 3.jpg|Olimpija (1863)
Un bar aux Folies-Bergère d'E. Manet (Fondation Vuitton, Paris) (33539037428).jpg|Bārs Foliberžērā (1881-82)
Édouard Manet - L'exécution de Maximilien (Copenhagen).jpg|Imperatora Maksimiliāna sodīšana (1867)
Nana Manet 1877.jpg|Nana (1877)


* "Koncerts Tilerī parkā" (*La Musique aux Tuileries*; 1861)
* "Brokastis zaļumos" (*Le Déjeuner sur l'herbe*; 1863)
* "Olimpija" (*Olympia*; 1863)
* "Balkonā" (*Le Balcon*; 1868—1869)
* "Bārs Foliberžērā" (*Un bar aux Folies Bergère*; 1881—1882)
* "Nana" (*Nana*; 1877)
* "Fifers" (*Le Joueur de fifre*; 1866)
* "Pašportrets ar paleti (*Autoportrait à la palette*; 1878—1879)
* "Dzelzceļš" (*Le Chemin de fer*; 1872—1873)

## Ārējās saites

* Manē gleznu attēli
Manē

**Manē** () ir franču cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Eduārs Manē (*Édouard Manet*; 1832—1883) — franču gleznotājs;
* ‎Sadio Manē (*Sadio Mané*; 1992) — Senegālas futbolists.

## Atsauces
Gaujiena

**Gaujiena** ir apdzīvota vieta Smiltenes novada Gaujienas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Gaujas labajā krastā pie autoceļa P23 40 km no novada centra Smiltenes, 25 km no tuvākās pilsētas Apes un 159 km no Rīgas.

Gaujienā atrodas pagasta administrācija, pamatskola, mūzikas un mākslas skola, bērnudārzs, pasts, Jāzepa Vītola memoriālais muzejs „Anniņas“. Vēstures un dabas pieminekļi ir Gaujienas viduslaiku pils drupas, muižas pils ar parku un Alkšņupes sausgultne un karsta kritenes.

## Vēsture
Gaujiena ir sens latgaļu Atzeles (Adzeles) novada centrs, vēstures avotos pirmo reizi minēta 1111. gada Novgorodas Laika grāmatā. 1238. gadā Atzeles pilskalnā uzcēla Livonijas ordeņa mūra pili (*Adsel*), kas kļuva par pilsnovada centru. 1932. gadā piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Ievērojamas personības
* Heinrihs Leonhards Adolfi (vācu: Heinrich Leonhard Adolphi, 1852–1918), vācbaltiešu izcelsmes Gaujienas luterāņu draudzes mācītājs, žurnālists, rakstnieks un šaha entuziasts
* Eižens Spalviņš (1872–1933), latviešu japānologs,
* Ojārs Vācietis (1933-1983), latviešu dzejnieks

## Klimats
Gaujienā fiksēta Latvijas zemākā diennakts vidējā gaisa temperatūra novērojumu vēsturē — –37,2°C (1978. gada 31. decembrī).

## Ārējās saites
* Adzeles (Gaujienas) viduslaiku pils plāns no Zviedrijas Valsts arhīva 

## Atsauces
Ketija Melua

**Ketija Melua** (, ; dzimusi  Kutaisi, Gruzijas PSR, PSRS) ir gruzīnu-britu dziedātāja, dziesmu autore un mūziķe. Viņa pārvācās uz dzīvi Ziemeļīrijā 8 gadu vecumā, taču jau 14 gadu vecumā pārvācās uz Angliju. Mūziķes karjeru uzsāka 2003. gadā, 2006. gadā K. Melua bija Apvienotās Karalistes vislabāk savus ierakstus pārdodamākā sieviešu māksliniece, kā arī Eiropas vislabāk savus ierakstus pārdodamākā sieviešu māksliniece no Eiropas.

2003. gada novembrī viņa izdeva debijas studijas albumu *Call off the Search*, ar ko iekļuva Apvienotās Karalistes topa pirmajā desmitniekā un kas tika pārdots 1,8 miljonos kopiju pirmajos piecos mēnešos. Nepilnus divus gadus vēlāk izdotais otrais studijas albums *Piece by Piece* tika sertificēts ar četrkāršo platīnu. K. Melua savu trešo studijas albumu *Pictures* izdeva 2007. gada oktobrī. 2010. gadā tika izdots jau ceturtais studijas albums ar nosaukumu *The House*.

Saskaņā ar *Sunday Times Rich List 2008* datiem, K. Melua ir nopelnījusi 18 miljonus sterliņu mārciņas, kas viņu padara par 17. bagātāko britu mūziķi, kas nav sasnieguši 30 gadu vecumu. Taču 2009. gadā tika ziņots, ka gandrīz pusi no nopelnītā viņa ir zaudējusi globālās ekonomikas lejupslīdes rezultātā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
1. FC Köln

***1. FC Köln*** ir profesionāls Vācijas futbola klubs no Ķelnes Ziemeļreinā-Vestfālenē. Tas dibināts 1948. gadā, apvienojoties klubiem *Kölner Ballspiel-Club 1901* un *SpVgg Sülz 07*.

Kluba iesauka ir *Die Geißböcke* ("āži"), kas ir atsauce uz kluba talismanu, kas ir āzis vārdā *Henness* par godu bijušajam spēlētājam un vēlāk galvenajam trenerim Hennesam Veisveileram. Pirmo *Hennesu* klubam dāvināja cirka uzņēmējs kā Ķelnes karnevāla joku. Kopš 2008. gada 24. jūlija kā talismans darbojas jau astotais āzis *Henness*. Lokāli tiek izmantota vēl viena iesauka — *FC*, kas ir biežs apzīmējums Vācijas futbola klubiem. Vietējā dialektā tas izrunājas kā "EF-tsai", kontrastā ierastajam uzsvaram uz "C".

Kā daudzi citi Vācijas profesionālie futbola klubi, *1. FC Köln* ir daļa no lielāka sporta kluba, kurā ir arī citu sporta veidu nodaļas. Ķelnes klubā ir arī handbola, galda tenisa un vingrošanas nodaļas. Kluba galveni konkurenti ir citi Reinas reģiona klubi — *[[Menhengladbahas "Borussia"|Borussia Mönchengladbach]]*, *[[Leverkūzenes "Bayer"|Bayer 04 Leverkusen]]* un *[[Fortuna Düsseldorf]]*.

No 2016. līdz 2017. gadam komandu pārstāvēja Latvijas izlases uzbrucējs Artjoms Rudņevs.

## Komandas sastāvs
*.*

## Sasniegumi
* **[[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas čempionāts / Bundeslīga]]**
** Čempioni (3) : 1962, 1963–64, 1977–78
** Vicečempioni (7): 1960, 1963, 1964–65, 1972–73, 1981–82, 1988–89, 1989–90
* **[[Vācijas kauss futbolā|Vācijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (4) : 1967–68, 1976–77, 1977–78, 1982–83
** Finālisti (6): 1953–54, 1969–70, 1970–71, 1972–73, 1979–80, 1990–91
* **[[Vācijas futbola 2. Bundeslīga|2. Bundeslīga]]**
** Čempioni (4) : 1999–2000, 2004–05, 2013–14, 2018–19
** Vicečempioni (1): 2002-03
* **[[UEFA kauss]]**
** Finālisti (1): 1985-86

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Jēkabpils 2. vidusskola

**Jēkabpils 2. vidusskola** ir viena no vidējās izglītības mācību iestādēm pilsētā. Atrodas Jēkabpilī (Daugavas kreisajā krastā) Jaunā ielā 44 (pasta indekss LV—5201). Skola ir Jēkabpils novada domes pakļautībā. Pašreizējā skolas direktore ir Ilona Salmiņa.

## Darbība
Skola īsteno šādas izglītības programmas: piecgadīgo un sešgadīgo bērnu obligātās pirmsskolas izglītības programmu; pamatizglītības programmu; vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programmu; vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programmu. 2010. /2011. mācību gadā skolā mācījās 688 skolēni, strādāja 64 skolotāji. Skolā ir speciālās izglītības klase, kas pielāgota skolēniem ar kustību traucējumiem.

### Ārpusstundu nodarbības
Skolā darbojas dažādi interešu izglītības pulciņi, orķestris "Intervāls". Skolēni izdod savu avīzi "Šokolāde", kā arī darbojas skolas muzejā, kurš tika izveidots 2005. gadā.

### Tradīcijas
Skolā ir izveidojušās tradīcijas: Zinību diena, Vidusskolēnu iesvētīšanas diena, Vidusskolēnu jaunatnes forums, Skolotāju diena, Ziemassvētku pasākumi, 12. klašu skolēnu teātra izrādes, Absolventu vakars, kā arī Sporta diena.

## Vēsture
Skola izveidojās uz 1920. gadā dibinātās Jēkabpils krievu pamatskolas (ēka Pormaļa ielā 18) bāzes. Pirmie vidusskolas absolventi skolu beidza 1949. gadā. 1950. gados strauji palielinājās skolēnu skaits, mācībām izmantoja arī ēkas Brīvības ielā 120 un 157, tāpēc toreizējais skolas direktors Andrejs Šalda virzīja jautājumu par jaunas skolas ēkas celtniecību.

1963. gadā atklāja jauno skolas ēku Jaunajā ielā 44. 1960. un 1970. gados pieauga skolēnu un skolotāju skaits. 
1983. gadā skolai uzcēla jaunu mācību korpusu. 1986. gada skolu sāka vadīt Aleksandrs Deinis.
2010. gadā skola atzīmēja 90 jubileju.
2018. gadā par Jēkabpils 2. vidusskolas direktori iecēla Ilonu Salmiņu.
Latvijas skolu reformas gaitā skola pārgāja uz mācībām latviešu valodā.

Attēls:Jēkabpils krievu pamatskola.jpg|Bijusī pirmā skolas celtne
Attēls:Jēkabpils 2. vidusskola jaunais korpuss.jpg|Jaunais korpuss
Attēls:Jēkabpils 2. vidusskola sporta zāle.jpg|Skolas sporta zāle


## Ārējās saites
* Skolai 90 gadu jubileja
* Skolā atjauno ābeļdārzu
* Skolai 85 gadu jubileja

### Video
* Skolas 90 gadu jubileja
* Skolotāju dienas svinības

## Atsauces
Džordžs Mikans

**Džordžs Lorenss Mikans** (;  — ) bija profesionāls amerikāņu basketbolists, spēlēja centra pozīcijā. Profesionāļa karjeras laikā spēlēja Nacionālās basketbola līgas (NBL) kluba Čikāgas "American Gears", kā arī NBL, Amerikas basketbola asociācijas (BAA) un Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) kluba Mineapolisas "Lakers" sastāvā. Dž. Mikans tiek uzskatīts par vienu no basketbola pionieriem.

Dž. MIkans aizvadīja veiksmīgu karjeru. Kopumā izcīnīja 7 NBL, BAA un NBA čempionu titulus, vienreiz tika atzīts par Visu zvaigžņu spēles vērtīgako spēlētāju, trīs sezonas bija līgas rezultatīvākais spēlētājs. Viņš bija pirmo četru NBA Visu zvaigžņu spēļu dalībnieks, kā arī tika iekļauts pirmo sešu BAA-NBA sezonu simoliskajās pirmajās izlasēs. Viņa dominance bija vairāku NBA noteikumu mainīšanas iemesls, piemēram, uzbrukuma laika ieviešana. Vienu sezonu bija Mineapolisas "Lakers" kluba galvenais treneris.

Pēc basketbolista karjeras beigām viņš bija viens no Amerikas basketbola asociācijas dibinātājiem, kā arī bija pirmais līgas komisārs līdz 1969. gadam. Dž. Mikans mira 2005. gadā pēc ilgas cīņas ar diabētu.

1959. gadā Dž. Mikans tika uzņemts basketbola slavas zālē. 1996. gadā viņš tika nosaukts par vienu no 50 izcilākajiem NBA spēlētājiem.

## Ārējās saites
Anna Karina Sideka

**Anna Karina Helena Sesīlija Olofsone-Sideka** (; dzimusi **Anna Karina Helena Sesīlija Olofsone** ()  Svegā, Zviedrijā) ir zviedru biatloniste un bijusī distanču slēpotāja. Pasaules kausa posmos biatlonā startē kopš 2002. gada. Uzvarējusi 12 Pasaules kausa posmos, kopā Pasaules kausa posmos bijusi 30 reizes uz goda pjedestāla. Izcīnījusi vairākas medaļas Pasaules čempionātā.

Karjeru uzsāka kā distanču slēpotāja, tieši šajā sporta veidā startēja 2002. gada Olimpiskajās spēlēs Soltleiksitijā. Tajās tikai vienā no trim disciplīnām iekļuva pirmajā trīsdesmitniekā (15 km brīvā stila slēpojumā) un pēc tām pārgāja uz biatlonu, kur arī guvusi lielākos panākumus.

2008. gada maijā apprecējās ar Kanādas biatlona izlases servisa darbinieku Tomu Sideku.

## Karjeras rezultāti biatlonā
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Tedijs Tamgo

**Tedijs Tamgo** (; dzimis  Parīzē, Francijā) ir bijušais Francijas vieglatlēts, startēja lekšanas disciplīnās (galvenokārt trīssoļlēkšanā). Viņam piederēja pasaules rekords trīssoļlēkšanā telpās (17,92 m). Trīssoļlēkšanā stadionā ir veicis visu laiku trešo tālāko lēcienu (17,98 m). Pēc sportista karjeras beigām kļuvis par treneri, viņa audzēknis ir Igs Fabriss Zango.

2008. gadā T. Tamgo svinēja uzvaru Pasaules čempionātā junioriem, nākamajā gadā jau startēja Pasaules čempionātā pieaugušajiem, kur sasniedza finālu. 2010. gada Pasaules čempionātā telpās viņš uzvarēja ar jaunu pasaules rekordu (17,90 m), ko pats uzlaboja 2011. gada Eiropas čempionātā telpās savā dzimtajā Parīzē (17,92 m). 2010. gadā viņš izcīnīja bronzas medaļu Eiropas čempionātā, kā arī bija Dimanta līgas kopvērtējuma uzvarētājs savā disciplīnā. 2013. gadā izcīnīja zeltu trīssoļlēkšanā Pasaules čempionātā Maskavā.

2014. gada jūnijā T. Tamgo tika diskvalificēts uz vienu gadu, jo nebija pieejams dopinga kontrolei trīs reizes pēc kārtas. 2015. gada martā viņš atgriezās, bet jau maijā guva traumu, kas veicināja karjeras noslēgšanu.

## Ārējās saites
Karote

thumbnail|235px|Zupas karote.
thumbnail|235px|Deserta karote.
**Karote** ir galda piederums, kuru veido kāts un paplašināts, nedaudz ieliekts, apaļš vai ovāls gals, lai varētu ar to pasmelt, paņemt vai izmaisīt ēdienu. Karoti visbiežāk izmanto, ja ēd šķidru ēdienu, piemēram, zupu vai jogurtu, bet tikpat labi var ēst arī citus ēdienus, kas nav šķidri. Karotes cilvēki izmanto kopš paleolīta laikmeta.

## Karošu veidi
Pastāv dažāda veida karotes. Šeit ir uzskaitīti daži karošu veidi:
* ēdamkarote jeb zupas karote
* deserta karote
* tējkarote
* smeļamā karote
* koka karote

## Skatīt arī
* Dakšiņa

## Ārējās saites
Ēna (nozīmju atdalīšana)

**Ēna** var būt:

* ēna — gaismas parādība;
* Ēna (Odefransa) (*Aisne*) — Francijas departaments Pikardijā;
* Ēna (Rona-Alpi) (*Ain*) — Francijas departaments Ronā-Alpos;
* Ēna (*Ain*) — Ronas pieteka Francijā;
* Ēna (*Aisne*) — Uāzas pieteka Francijā.
Windows Server 2003

***Windows Server 2003*** ir servera operētājsistēma, ko Microsoft ieviesa 2003. gada 24.aprīlī. Atjauninātā versija, Windows Server 2003 R2, tika izlaista ražošanai 2005 gada 6.decembrī. Tās pēctecis, Windows Server 2008, tika izlaists 2008. gada 4.februārī.

Saskaņā ar Microsoft, Windows Server 2003 ir vairāk pielāgojumu un nodrošina labāku darbību nekā tā priekšgājējs Windows 2000.
Ēna (Odefransa)

**Ēna** (, izrunā: ) ir Francijas departaments. Tas ir viens no Pikardijas trim departamentiem, kā arī viens no sākotnējiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti Franču revolūcijas laikā . Departamenta platība ir 7369 km², bet iedzīvotāju skaits 2021. gada janvārī bija 527 468 tūkstoši. Ēnas administratīvais centrs ir Lāna (aptuveni 24 tūkstoši iedzīvotāju), lai gan lielākā pilsēta ir Senkantēna (aptuveni 54 tūkstoši iedzīvotāju). Ēna sīkāk iedalās 5 apgabalos (*arrondissements*):
* Lānas apgabals (*Arrondissement de Laon*);
* Senkantēnas apgabals (*Arrondissement de Saint-Quentin*);
* Suasonas apgabals (*Arrondissement de Soissons*);
* Šatotjerī apgabals (*Arrondissement de Château-Thierry*);
* Vervēnas apgabals (*Arrondissement de Vervins*).

## Ārējās saites
Degas

**Degas** ir neizmantots dzelzceļa pieturas punkts dzelzceļa līnijā Pļaviņas—Gulbene starp pieturām Dzelzava un Jaungulbene. Apmēram 1 km attālumā no pieturas atrodas pamesta viensēta ar nosaukumu «Degas».

Pieturas punkts tika atvērts 1931. gadā. Līdz  šeit apstājās dīzeļvilciens Rīga—Gulbene—Rīga. Kopš  pieturas punkts ir neizmantots.
Pieturā nav saglabājušās nekādas būves, izņemot peronu kreisajā pusē, braucot Pļaviņu virzienā.

## Ārējās saites
* Degu pieturas fotogrāfijas

## Atsauces
Vladimīrs Vūjteks

**Vladimīrs Vūjteks** (; dzimis 1947. gada 17. maijā Klimkovicē) ir bijušais čehu hokejists, centra uzbrucējs, tagad treneris.

Savas spēlētāja karjera laikā, pārstāvot HK Vitkovice un Jihlavas "Dukla" vienības, astoņas reizes kļuvis par Čehoslovākijas čempionu hokejā.

## Trenera karjera
Savu trenera karjeru Vūjteks uzsāka 1982. gadā, stājoties pie stūres Čehoslovākijas 2. līgas klubam SK Karvina. No 1985. līdz 1994. gadam Vladimirs bija HK Vitkovices treneris. Čehijas Ekstralīgas klubus Vūjteks trenēja līdz pat 2001. gadam, kad uzsāka darbu ar Jaroslavļas "Lokomotiv" vienību. 2003.—04. sezonā Vladimirs trenēja Kazaņas "Ak Bars" vienību, taču no 2004. līdz 2007. gadam atgriezās pie HK Vitkovices stūres. No 2007. līdz 2009. gadam Vladimirs trenēja Maskavas "Dinamo" vienību.

No 2011. līdz 2016. gadam bija Slovākijas hokeja izlases galvenais treneris.

1994. un 1995. gadā Vūjteks bija arī Čehijas U20 junioru izlases galvenais treneris.

## Ārējās saites
* Vladimīrs Vūjteks - eliteprospects.com trenera profils
Laukirbes

**Laukirbes**, **laukirbju ģints** (*Perdix*) ir viena no fazānu dzimtas (*Phasianidae*) ģintīm, kas apvieno trīs sugas. Laukirbes ir tradicionāli medību putni. 

Laukirbes vēsturiski mājo Eiropas un Āzijas mērenā klimata joslā, bet viena suga laukirbe (*Perdix perdix*) ir introducēta arī Ziemeļamerikā (ASV un Kanādā). Laukirbju ģintas sugas ir tipiskas nometnieces. Latvijā ir sastopama viena laukirbju ģints suga — laukirbe. Tā lauksaimniecības teritorijās sastopama visu gadu.

## Izskats un īpašības
Laukirbes ir vidēji lieli irbju apakšdzimtas (*Perdicinae*) putni. Tām ir raksturīgas proporcionāli mazas galvas un noapaļotas, kompaktas ķermeņa formas. Apspalvojums ir pelēkbrūni raibumains, kājas un knābis pelēki. Laukirbēm atšķirībā no citiem fazānu dzimtas putniem abi dzimumi ir samērā līdzīgi. Mātītes, salīdzinot ar tēviņiem, ir mazākas un to apspalvojums pelēkāks. Ārēji laukirbe un Daurijas laukirbe ir ļoti līdzīgas, kā arī tās ir tuvu radniecīgas. Tibetas laukirbei ir kontrastains melnbalts sejas apspalvojums, un astē tai ir 16 spalvas, nevis 18, kā tas ir pārējām divām sugām. Laukirbes pamatā barojas ar dažādām sēklām, bet nelielos apjomos arī ar kukaiņiem.

Laukirbei (*Perdix perdix*) ir ļoti liels olu skaits dējumā — 10 līdz 20 olas. Iespējams, tas ir viens no lielākajiem no visiem putniem pasaulē.

## Klasifikācija
* **Laukirbju ģints** (*Perdix*)
** Daurijas laukirbe (*Perdix dauurica*)
** Laukirbe (*Perdix perdix*)
** Tibetas laukirbe (*Perdix hodgsoniae*)

## Atsauces
Jēkabpils vakara vidusskola

**Jēkabpils vakara vidusskola** bija viena no vidējās izglītības mācību iestādēm pilsētā. Mācības skolā notika latviešu valodā un krievu valodā. Atradās Jēkabpilī (Daugavas labajā krastā) Palejas ielā 32 (pasta indekss LV—5202). Skola bija Jēkabpils pilsētas domes pakļautībā. 

## Darbība
Skola īstenoja sekojošas izglītības programmas: vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programmu; vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena mazākumtautību programmu; vispārējās pamatizglītības pedagoģiskās korekcijas (izlīdzinošā izglītības programma 9 klasei) programmu; vispārējās pamatizglītības pedagoģiskās korekcijas izglītības programmu; pamatizglītības pedagoģiskās korekcijas mazākumtautību izglītības programmu. Mācību valoda skolā bija latviešu valoda un krievu valoda. 2011./2012. mācību gadā skolā mācijās 289 skolnieki, no kuriem 81 skolēns mācijās 7. — 9. klasēs un 208 skolēni mācijās 10. — 12. klasēs. Izglītības iestādē strādāja 24 skolotāji, no kuriem 13 pedagogiem bija maģistra grāds.

### Tradīcijas
Skolā bija izveidojušās tradīcijas ik gadu organizēt sekojošus pasākumus: Zinību diena, Klašu iepazīšanas pasākums, Skolotāju diena, Pilsonības nedēļa, Ziemassvētku koncerts, Mācību priekšmetu nedēļas, skolas apkārtnes un pilsētas sakopšanas talkas, Pēdējā zvana diena, Absolventu tikšanās un Žetonu vakars.

## Vēsture
1946. gadā blakus Tautas izglītības nodaļai Brīvības ielā 157 atvēra pirmo vakarskolu Jēkabpilī, kas 1956. gadā tika pārdēvēta par Jēkabpils vakarskolu. 1952. gadā tika atvērta Krustpils vakarskola Krustpils pilsētā, skola tika izvietota Krustpils Valsts nepilnās vidusskolas telpās Rīgas ielā 198. 1971. gadā tika izveidota un atklāta Jēkabpils rajona neklātienes vidusskola. 1976. gadā tika visas trīs iepriekšizveidotās skolas tika apvienotas, izveidojot Jēkabpils rajona vakara (maiņu) un neklātienes vidusskolu, kas atradās ēkā Rīgas ielā 198. No 1970.— 1987. gadam skolai bija vairāki konsultpunkti (kopskaitā 14), kas atradās Jēkabpils rajona pamatskolās un vidusskolās, kā arī Jēkabpils cietumā, kur mācības notiek joprojām. 2002. gadā vakara vidusskolu pārceļ uz ēku Meža ielā 9 (Daugavas kreisajā krastā), bet uz ēku Palejas ielā 32 (Daugavas labajā krastā), kur skola atradās no 2009. gada 1. jūlija. 2019. gadā skola tika pievienota Jēkabpils 2. vidusskolai.

## Skolas direktori
Skolā strādājuši sekojoši direktori: Veronika Nagle, Olga Tuča, Juzefa Grigule, Nikolajs Lavrentjevs, Rita Plikša, Dace Bērziņa, Aelita Bērziņa.

## Ārējās saites
* Skolas mājas lapa
* www.jekabpils.lv
* Audzēkņu dzejoļi izdoti grāmatā
### Video
* www.youtube.com Skola darbu uzsāks jaunās telpās

## Atsauces
Jēkabpils Poļu pamatskola

**Jēkabpils Poļu pamatskola** bija viena no pamatizglītības iestādēm Jēkabpilī. 2011. gadā tā tika pievienota Jēkabpils pamatskolai, tās vietā izveidojot Jēkabpils pamatskolas filiāli ar nosaukumu Jēkabpils Poļu pamatskola.

## Darbība
Skola īsteno vispārējo pamatizglītības programmu ar poļu valodas, vēstures un kultūras apguvi. Mācību valoda skolā ir latviešu valoda un poļu valoda. 2010. /2011. mācību gadā skolā mācās 104 skolēni, strādā 20 skolotāji un 5 tehniskie darbinieki.

### Tradīcijas
Skolā ir izveidojušās tradīcijas ik gadu organizēt pasākumus, kuru vidū ir minami: Ziemassvētku vigīlija, Vecāku nedēļas, Vecmāmiņu pēcpusdiena, Sporta diena (kopā ar vecākiem). Skolas audzēkņi dodas ekskursijās uz Poliju, kā arī apgūst valodu un piedalās vasaras nometnēs šajā valstī.

## Vēsture
1994. gada 10. augustā tika dibināta Jēkabpils poļu sākumskola un šajā mācību gadā mācības uzsāka pirmie 13 skolēni. 2001. gada 18. aprīlī skola tika pārdēvēta par Jēkabpils Poļu amatskolu. 2003. gadā bija pirmais izlaidums, no šī gada skolu ir absolvējuši 55 skolēni. Sākotnēji skola atradās Jaunā ielā 43, no 2009. mācību gada atradās Jēkabpils 2. vidusskolas telpās, bet no 2010. mācību gada atrodas Jēkabpils Valsts ģimnāzijas telpās Blaumaņa ielā 27.
2011. gada 3. martā Jēkabpils domes sēdē nolēma likvidēt skolu ar nākamo mācību gadu, tās vietā izveidojot Jēkabpils pamatskolas filiāli ar nosaukumu Jēkabpils Poļu pamatskola.

## Ārējās saites
* Jēkabpils Poļu pamatskolas mājaslapa
* Skolas rekonstrukcija
* Skola 2. vidusskolas telpās
* Likvidēs Jēkabpils Poļu pamatskolu 
* www.izglitiba-kultura.lv 

## Atsauces
Teodosijs I

**Flāvijs Teodosijs** (, dzimis , miris ) bija Romas imperators no Teodosija dinastijas. Pēdējais imperators, kurš valdīja pār visu impēriju. Pēc viņa nāves impērija tika sadalīta starp viņa dēliem, rietumu un austrumu daļā.

## Dzīvesgājums

Teodosijs dzimis Spānijā, augsta armijas virsnieka ģimenē. Kopā ar tēvu piedalījās cīņās ar dumpiniekiem Britānijā. 374. gadā kļuva par Romas provinces Mēzijas pārvaldnieku. Tomēr drīz vien pēc tēva sodīšanas ar nāvi atgriezās Spānijā.

Pēc romiešu sakāves Adrianapoles kaujā un imperatora Valenta nāves 378. gadā, Teodosijs bija Romas karaspēka virspavēlnieks Balkānos, kopā ar Graciānu kļūstot par impērijas austrumu daļas līdzvaldnieku. 383. gadā, pēc Graciāna nāves, Teodosijs kļuva par impērijas austrumu daļas imperatoru un iecēla savu vecāko dēlu Arkādiju par līdzvaldnieku.
Pēc imperatora Valentiniāna II nāves 392. gadā Teodosijs kļuva par pilntiesīgu visas impērijas valdnieku.

Viņa valdīšanas laikā ar vairāku likumu palīdzību kristietība kļuva par oficiālo valsts reliģiju. Illīrijas provinces teritorijā apmetās goti, kas turpmāk kalpoja kā impērijas sabiedrotie (federāti). Visu savu valdīšanas laiku Teodosijam arī nācās piedalīties vairākos pilsoņu karos un cīnīties ar vairākiem troņa pretendentiem.
Teodosija valdīšana iezīmēja pēdējo Romas impērijas vienotības un salīdzinošas iekšējas stabilitātes periodu, tāpēc Teodosijs reizēm ir izpelnījies pavārdu *Lielais*.

Teodosijs mira 395. gada 17. janvārī Milānā. Apbedīts tā paša gada novembrī Konstantinopolē. Pēc viņa nāves viņa dēli Arkādijs un Honorijs sadalīja impēriju, kļūstot attiecīgi par Austrumromas un Rietumromas imperatoriem.

## Ārējās saites
Edgars Degā

**Edgars Degā** (, dzimis kā **Ilērs Žermēns Edgars de Gā** () , miris ) bija 19. gadsimta franču gleznotājs, grafiķis un tēlnieks. Viņu bieži uzskata par vienu no impresionisma aizsācējiem, lai gan viņš pats sevi dēvēja par reālisma mākslinieku. Degā īpaši saistīja deja, lielākajā daļā viņa darbu ir attēloti dejotāji. Degā ir īpaši slavēts par viņa prasmi attēlot kustību un ķermeņus kustībā.

## Ievērojamākie darbi
### Gleznas
* "Bilelli ģimene" (*La Famille Bellelli*; 1859-60)
* "Jaunie spartieši trenējas" (*Jeunes filles spartiates mettant au défi les garçons*; 1860)
* "Operas orķestris" (*L'Orchestre de l'Opéra*; 1868)
* "Zirgu skriešanas sacīkstes" (Le Champ de courses; 1872)
* "Deju klase" (*Classe de danse*; 1874)
* "Konkordijas laukums" (*Place de la Concorde*; 1875)
* "Absints" (*L'Absinthe*; 1876)
* "Lolas jaunkundze Fernando cirkā" (*Mlle Lala au Cirque Fernando*; 1879)
* "Vanna" (*Le Tub*; 1886)

## Atsauces

## Literatūra
* *Capriati, Elio*, "I Segreti di Degas", Milano: Mjm Editore, 2009. 
* *Guérin, Marcel, Degas, Edgar*, "Lettres de Degas, recueillies et annotées par Marcel Guérin et précédées d'un préface de Daniel Halévy", Bernard Grasset, Paris, 1931.
* *Minervino, Fiorella*, "Tout l'œuvre peint de Degas", Flammarion, coll. « Les Classiques de L'Art », Paris, 2008. 
* *Robbiani, Marina*, "Degas", CELIV, Paris, 1988. 
* *Valery, Paul*; "Degas, Manet, Morisot", Princeton University Press, 1989.

## Ārējās saites

* Degā gleznu attēli ''museumsyndicate.com'' 
* Degā ''artcyclopedia''
Valērijs Ļeontjevs

**Valērijs Ļeontjevs** (; dzimis ) ir mansu tautības Krievijas popdziedātājs, kurš lielāko popularitāti ir guvis 1980. gados. 1996. gadā viņam tika piešķirts Krievijas Tautas skatuves mākslinieka tituls. Ļeontjevs ir saņēmis vairākus mūzikas apbalvojumus. V. Ļeontjevs tiek uzskatīts par vienu no pazīstamākajiem Krievijas estrādes māksliniekiem. 2016. gadā viņš nosaukts par vienu no 10 slavenākajiem Krievijas roka un popmūzikas dziedātājiem. Savā vairākas dekādes ilgajā mūziķa karjerā viņš ir izdevis vairāk nekā 20 studijas albumus, kas tikuši pārdoti vairākos miljonos kopiju.

Savā 70 gadu jubilejā 2019. gadā viņš pēdējo reizi uzstājās publiski, bet vēl pēc pieciem gadiem apstiprināja, ka ir beidzis dziedātāja karjeru.

## Biogrāfija
Ļeontjevs piedzima Komi APSR Ustjusas ciemā veterināru-briežu audzētāju ģimenē. 1961. gadā ģimene pārcēlās uz Jurjevecu Ivanovas apgabalā, kur Ļeontjevs pabeidza skolu. Viņš vēlējās mācīties okeanogrāfiju, taču līdzekļu trūkuma dēļ nevarēja doties studēt. Vēlāk pievērsās dziedātāja karjerai. Pirmo solokoncertu viņš sniedza 1972. gadā. 1987. gadā absolvēja Kultūras institūtu. Ļeontjevs savos priekšnesumos apvieno dziedāšanu ar dejošanu un skatuves mākslas elementiem. Atveidojis arī vairākas lomas kinofilmās. Ļeontjevs ir ieguvis vairākas starptautiskās mūzikas balvas un nominācijas. 1991. gadā Ļeontjevs saņēma starptautisku mūzikas balvu *The World Music Awards* kā labākais izpildītājs un PSRS pārdoto ierakstu līderis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
*
Indra

**Indra** ir ciems Krāslavas novada Indras pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Šņokovas ezera krastā pie Daugavpils—Indras dzelzceļa. Indra atrodas Latvijas galējos dienvidaustrumos, tikai nepilnu 6 km attālumā no Baltkrievijas robežas. Attālums līdz novada centram Krāslavai 32 km, līdz Rīgai — 299 km.

Apdzīvotā vieta izveidojusies uz Baļbinovas muižas zemes pēc dzelzceļa līnijas izbūves, kas veicināja **Baļbinovas** (vēlāk Indras) veidošanos par tirdzniecības un satiksmes centru. 1925. gadā apdzīvotajai vietai piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss.

Indrā ir pagasta administrācija, pamatskola, mūzikas un mākslas skola, tautas nams, bibliotēka, pasts, ātrās neatliekamās palīdzības punkts, dzelzceļa robežkontroles punkts, Balbinovas katoļu baznīca un Indras luterāņu baznīca.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Mihails Stefanovičs

**Mihails Stefanovičs** (, ; dzimis 1989. gada 27. novembrī Minskā) ir baltkrievu hokejists, labās malas uzbrucējs. Kopš 2023. gada pārstāv Baltkrievijas Ekstralīgas komandu Žlobinas "Metallurg".

## Spēlētāja karjera
Savu spēlētāja karjeru Stefanovičs uzsāka Baltkrievijā, 2004. gadā pievienojoties Minskas "Dinamo" otrajam sastāvam. Tās pašas sezonas gaitā Mihails pārcēlās uz HK Gomeļu, kur turpināja spēlēt Baltkrievijas Augstākajā līgā, bet 2006.—07. sezonā debitēja arī Baltkrievijas Ekstralīgā. 2007. gada vasarā Stefanovičs pārcēlās uz Ziemeļameriku, pievienojoties Kvebekas junioru hokeja līgas klubam Kvebekas "Remparts". Tā rindās Mihails spēlēja līdz pat 2010. gada vasarai. 2010.—11. sezonā Stefanovičs nespēja nostiprināties "Maple Leafs" AHL fārmklubā Toronto "Marlies", kā rezultātā tika izīrēts Minskas "Dinamo" vienībai.

Arī 2011.—12. gada sezonu Stefanovičs uzsāka Minskas "Dinamo" rindās, taču drīz tika izīrēts Baltkrievijas Ekstralīgas klubam HK Gomeļa. Tā rindās hokejists aizvadīja arī 2012.—13. gada sezonu. 2013.—14. gada sezonu uzsāka Krievijas Augstākās līgas kluba Ņeftekamskas "Toros" rindās, taču sezonas vidū pārcēlās uz Toljati "Lada". 2014.—15. gada sezonu aizvadīja Penzas "Dizel" rindās, taču tad atgriezās Ziemeļamerikā, 2015.—16. gada sezonu aizvadot ECHL vienībā *[[Rapid City Rush]]*.

2016. gadā Stefanovičs atgriezās Baltkrievijā, nākamās divas sezonas aizvadot Baltkrievijas Ekstralīgas komandā Grodņas "Neman", tās rindās izcīnot divus Baltkrievijas čempiona titulus. 2018.—19. gada sezonā Minskas "Yunost" rindās uzbrucējam izdevās trešo sezonu pēc kārtas kļūt par līgas čempionu. Stefanovičs bija līgas rezultatīvākais spēlētājs un labākais vārtu guvējs. Lielāko daļu 2019.—20. gada sezonas aizvadīja KHL spēlējošās Minskas "Dinamo" sastāvā.

Baltkrievijas izlases rindās spēlējis 2009., 2010., 2013. un 2017. gada Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
2004. gada Pasaules sērija

**2004. gada [[Pasaules sērija]]** () bija 2004. gada MLB sezonas čempionu noskaidrošanas sērija. 2004. gadā Pasaules sērija tika aizvadīta 100. reizi. Amerikāņu līgas čempioni Bostonas "Red Sox" tikās ar Nacionālā līgas čempioniem Sentluisas "Cardinals". Pēc četru spēļu sērijas beigām "Red Sox" beisbolisti kļuva par 2004. gada sezonas čempioniem, sērijā viņi triumfēja ar 4—0. Sērija tika aizvadīta *Fenway Park* un *Busch Memorial Stadium* laukumos laika posmā no 2004. gada 23. līdz 27. oktobrim. Katru spēli skatījās vidēji 25,5 miljoni skatītāju. Par sērijas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts čempionus pārstāvošais Menijs Ramiress.

## Spēles

## Atsauces

## Ārējās saites

* MLB profils
Dārsijs Vero

**Dārsijs Vero** (*Darcy Verot*; dzimis  Redvilā) ir bijušais kanādiešu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 37 spēles Nacionālās hokeja līgas klubā Vašingtonas "Capitals", kā arī četras sezonas Kontinentālajā hokeja līgā.

Vero plašāk pazīstams ar savu netīro spēles stilu, kā arī kaušanās prasmēm, kas reizēm liek maldīgi uzskatīt, ka Vero pilda policista funkcijas. Viņš ir 2009.—10. un 2010.—11. KHL sezonu visvairāk soda minūšu saņēmušais spēlētājs.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālo karjeru Vero uzsāka 1997. gadā, spēlējot Rietumu profesionālajā hokeja līgā. 2000. gadā līgumu ar viņu noslēdza Nacionālās hokeja līgas klubs Pitsburgas "Penguins", vēlāk Dārsijs pievienojās arī Kalgari "Flames" sistēmai, taču līdz spēlēšanai NHL netika, tā vietā cīnoties klubu Amerikas hokeja līgas komandās. Visbeidzot, 2003.—04. sezonā Vero aizvadīja 37 spēles Vašingtonas "Capitals" rindās, tajās nopelnot 135 soda minūtes. 2005. gada nogalē Vero noslēdza līgumu ar Kolumbusas "Blue Jackets", taču nākamo divu sezonu laikā tās rindās arī neuzspēlēja.

2007. gada vasarā Vero pārcēlās uz Eiropu, pievienojoties Krievijas Superlīgas klubam Čehovas "Vitjaz". Tā rindās viņš kļuva par 2007.—08., kā arī, pēc KHL izveides, 2009.—10. un 2010.—11. sezonas līgas nedisciplinētāko spēlētāju. Vero aktīvi piedalījās 2010. gada 9. janvāra bēdīgi slavenājā kautiņā starp "Vitjaz" un "Avangard" komandām, kura rezultātā spēle tās ceturtajā minūtē tika apturēta, jo komandas noraidīto spēlētāju dēļ nespēja noformēt kaut vienu maiņu virknējumu. 2010. gada decembrī pēc līdzīga atgadījuma, kad "Vitjaz" spēlētāji kautiņu uzsāka jau mača sestajā sekundē, Vero saņēma 12 spēļu diskvalifikāciju.

2011.—12. gada sezonā spēlēja Maskavas CSKA rindās, taču tad sezonu aizvadīja Krievijas Augstākās līgas komandā Tjumeņas "Rubin". 2013.—14. gada sezonā vairākas spēles aizvadīja Ziemeļamerikā, taču tad noslēdza spēlētāja karjeru.

## Ārējās saites
Pjērs Ogists Renuārs

**Pjērs Ogists Renuārs** (; dzimis , miris ) bija franču gleznotājs, grafiķis, tēlnieks, viens no ievērojamākajiem impresionisma gleznotājiem. Gleznojis galvenokārt portretus, ainavas, marīnas, aktus un kluso dabu. Vēlākajos gados, ietekmējoties no Rafaēla, pievērsies glezniecībai vairāk renesanses un klasicisma stilā.

Dzimis Limožā nabadzīgā ģimenē. Viņa tēvs bija skroderis un ģimene 1844. gadā pārcēlās uz Parīzi plašāku darba iespēju dēļ. Ģimenes dzīvesvieta atradās netālu no Luvras, kuru jaunais Renuārs bieži apmeklēja. Renuāram bijis iedzimts talants gan uz zīmēšanu, gan dziedāšanu. Dziedājis baznīcas korī. 13 gadu vecumā bija spiests pamest gan skolu, gan mūzikas stundas un sāka strādāt par mācekli porcelāna fabrikā. Fabrikas īpašnieks ievēroja Renuāra zīmēšanas talantu un viņa iedrošināts Renuārs sāka nopietni gatavoties, lai iestātos Nacionālajā mākslas akadēmijā.
1858. gadā sakarā ar fabrikas mehanizāciju Renuārs zaudēja darbu un bija spiests meklēt citus iztikas līdzekļus. Savu mākslas izglītību turpināja individuāli un ap 1862. gada iepazinās ar vairākiem impresionistu gleznotājiem, tostarp arī Klodu Monē.

Renuāram atšķirībā no citiem impresionisma māksliniekiem bija svarīga arī gleznoto objektu forma, viņš impresionismam neraksturīgi dažkārt gleznās saglabāja skaidri izteiktu līniju. Visvairāk Renuārs gleznoja sieviešu portretus un aktus.

Sešdesmit gadu laikā Renuārs bija radījis ap 6000 gleznu, kas līdz tam brīdim tika uzskatīts par savdabīgu rekordu, ko vēlāk pārspēja Pablo Pikaso.

## Ievērojamākie darbi
* "Bazils pie sava molberta" (*Frédéric Bazille peignant à son chevalet*; 1867)
* "Ložā" (*La Loge*; 1874)
* "Dejas Moulin de la Galette kafejnīcā" (*Bal du moulin de la Galette*; 1876)
* "Laivinieku brokastis" (*Le Déjeuner des canotiers*; 1881)
* "Rozā un zilais" (*Alice and Elisabeth Cahen d’Anvers*; 1892)
* "Uz terases" (*Sur la terrasse*; 1881)
* "Liedagā" (*Femme assise au bord de la mer*; 1883)
* "Dižās peldētājas" (*Les Grandes Baigneuses*; 1887) 
* "Meitenes pie klavierēm" (*Jeunes filles au piano*; 1892)


Renoir - The Two Sisters, On the Terrace.jpg|Divas māsas (Uz terases). 1881.g.
Auguste Renoir - Young Girls at the Piano - Google Art Project.jpg|Meitenes pie klavierēm. 1892.g.
Pierre-Auguste Renoir 085.jpg| Pēc peldes. 1888.g.
Pierre-Auguste Renoir, Le Moulin de la Galette.jpg|"Dejas Moulin de la Galette kafejnīcā" 1876.g.


## Atsauces

## Ārējās saites

* Renuāra gleznu attēli 
* Papildinformācija angļu valodā 
* Papildinformācija latviešu valodā (*liis.lv*)
Sūklis Bobs Kvadrātbiksis

**Sūklis Bobs Kvadrātbiksis** () ir ASV bērnu animācijas seriāls, kura veidotājs ir Stīvens Hilenburgs. Animācijas seriāls tiek pārraidīts kanālā *[[Nickelodeon]]*. Animācijas seriālu uzsāka rādīt . Kopā ir izveidotas 268 sērijas, 13 sezonās.

Šis ir viens no populārākajiem animācijas seriāliem, un otrs no televīzijas kanāla *Nickelodeon* ilgāk rādītajiem animācijas seriāliem pēc *[[Rugrats]]*. Seriāls dažādos aksesuāros un piederumos ar animācijas tēliem, kanālam *Nickelodeon* ir ienesis vairāk kā  ASV dolāru.

Animācijas seriāla darbība norisinās Klusā okeāna dibenā — izdomātajā Bikini dzelmē, galvenie varoņi ir okeāna iemītnieki. Seriāla idejas autors un veidotājs Stīvens Hilenburgs pirms kļūšanas par animatoru strādāja par pasniedzēju un nodarbojās ar jūras bioloģijas izpēti Danapointas okeanogrāfijas institūtā, Kalifornijas štatā.

Iznākušas trīs pilnmetrāžas kinofilmas: "Sūklis Bobs", "Sūklis Bobs Kvadrātbiksis", "Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3" un "Sūklis Bobs: Meklējot Kvadrātbiksi".

Latvijā šo seriālu translēja televīzijas kanāli TV5, TV3, 3 Plus un *[[Nickelodeon]]*.

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Jēkabpils pamatskola

thumb|250px|Jēkabpils pamatskolas ēka Rīgas ielā 192 2010. gadā

**Jēkabpils pamatskola** ir viena no pamatizglītības iestādēm Jēkabpilī. Atrodas Jēkabpilī Rīgas ielā 200 (pasta indekss LV—5202), kā arī Blaumaņa ielā 27 (Jēkabpils Valsts ģimnāzijas telpās). Skolas direktore ir Silvija Dreimane.

## Darbība
Skola īsteno skojošas izglītības programmas: pamatizglītība pirmā posma (1. — 6. klase) izglītības programma, pamatizglītība pirmā posma (1. — 6. klase) izglītības programma mūzikas īstenošanai, pamatizglītība pirmā posma (1. — 6. klase) pedagoģiskās korekcijas izglītības programma. Mācību valoda skolā ir latviešu valoda. 2010. /2011. mācību gadā skolā mācās 600 skolnieki, strādā 59 skolotāji, no kuriem 9 ir maģistra grāds.

### Tradīcijas
Skolā ir izveidojušās tradīcijas ik gadu organizēt pasākumus, kuru vidū ir minami: Ziemassvētku koncerts, Drošības pasākumu cikls 1. klasēm, Ābeču svētki (100 skolas dienā), Tautas tradīciju atzīmēšana, Skolotāju diena, Atvērto durvju dienas vecākiem, Sporta diena, Mātes — ģimeņu diena, "Vai esi gudrāks par pirmklasnieku?", Sumināšanas svētki, "Pamatskolnieks", 18. novembra svētki.

## Ārējās saites
* Jēkabpils pamatskolas mājaslapa 

### Video
* www.youtube.com Skolēni apgūst ceļu satiksmes drošības noteikumus

## Atsauces
.mv

**.mv** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Maldīviju. Domēns izveidots 1996. gadā. Domēna sponsors ir *Dhiraagu Pvt. Ltd. (DHIVEHINET)*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Domēns netiek plaši izmantots. To galvenokārt izmanto saistībā ar Maldīvijas valdību. Ierobežojumi nepastāv, ja vēlas reģistrēties zem .com.mv vai .org.mv, bet citiem otrā līmeņa domēniem ir dažādi reģistrēšanās ierobežojumi. Otrā līmeņa domēni ir šādi: .aero.mv, .biz.mv, .com.mv, .coop.mv, .edu.mv, .gov.mv, .info.mv, .int.mv, .mil.mv, .museum.mv, name.mv, .net.mv, .org.mv un .pro.mv.

## Ārējās saites

*  IANA .mv whois information
Sīnāja pussala

**Sīnāja pussala** (, *Shibh Jazīrat Sīnāʾ*) ir pussala Ēģiptes ziemeļaustrumos. Pussala atrodas Sarkanās jūras ziemeļos; rietumos to apskalo Suecas līcis, bet austrumos — Akabas līcis. Sīnāja pussalas aptuvenā platība ir 60 000 km². Pussalas dienvidu reģioni ir kalnaini, un tur atrodas arī Sīnāja kalns, kura vārdā nosaukta pussala. Savukārt pussalas ziemeļu reģionos aptuveni divas trešdaļas no teritorijas ir tuksneši.

Gadsimtiem ilgi caur pussalas ziemeļiem ir gājis tirdzniecības ceļš no Ēģiptes uz Palestīnu un atpakaļ. No 2. gadsimta p.m.ē. līdz 7. gadsimtam Sīnāja pussala bija Senās Romas un Bizantijas pakļautībā. Līdz 16. gadsimtam pussalu ir pārvaldījušās dažādas musulmaņu dinastijas, bet pēc tam tā bija daļa no Osmaņu impērijas. 1918. gadā pussala kļuva par ēģiptiešu kontrolētu teritoriju. Kopš 1948. gada Sīnāja ir bijusi stratēģisks kaujaslauks arābu un izraēliešu konfliktiem: 1956. gadā šeit norisinājās Suecas krīze, 1967. gadā — Sešu dienu karš, bet 1973. gadā — Salīdzināšanas dienas karš. No 1967. līdz 1982. gadam Sīnāja pussalu kontrolēja Izraēla, bet pēc tam to atkal atguva Ēģipte.

Gandrīz pussalas pašos dienvidos atrodas Šarm eš Šeihas pilsēta, kas ir viena no slavenākajām Ēģiptes kūrortpilsētām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maksims Maksimovs

**Maksims Maksimovs** (; dzimis  Iževskā, Krievijas PFSR, PSRS) ir bijušais krievu biatlonists.

Pasaules kausa posmos startēt sāka 2001. gadā. Uzrādījis atzīstamus rezultātus Pasaules čempionātā junioriem. 1999. gadā Pokļukā viņš izcīnīja 22. vietu izdividuālajā 20 km klasiskajā biatlona distancē. Karjeras sākumā startējis IBU kausā. Izcīnījis divas medaļas Eiropas čempionātā: 2008. gadā Novamesto pilsētā kļuva par čempionu stafetes komandas sastāvā, kā arī izcīnīja bronzu iedzīšanā. Pasaules čempionātos ir izcīnījis divas medaļas: 2008. gadā Estešundā ierindojās 3. vietā un 2011. gadā Hantimansijskā ierindojās 2. vietā 20 km distancē. 2011. gada Pasaules čempionātā sākotnēji bija ieguvis sudrabu arī 4 x 7,5 km stafetē, bet komandas biedra Jevgeņija Ustjugova dopinga pārkāpumu dēļ sekoja diskvalifikācija.

## Karjeras rezultāti
### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites
* IBU profils
Maksimovs

**Maksimovs** ir krievu uzvārds, kas cēlies no personvārda Maksims. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Maksims Maksimovs (*Максим Максимов*; dzimis 1979. gadā), krievu biatlonists;
* Sergejs Maksimovs (dzimis 1973. gadā), Latvijas pašvaldības politiķis.

## Skatīt arī
* Maksimova
Renuārs

**Renuārs** () ir franču cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Pjērs Ogists Renuārs (*Pierre-Auguste Renoir*; 1841—1919) — franču gleznotājs, grafiķis un tēlnieks;
* Žans Renuārs (*Jean Renoir*; 1894—1979) — franču kinorežisors, scenārists, aktieris, producents un autors.

## Atsauces