open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Čiekurkalns (stacija)

**Čiekurkalns** ir dzelzceļa stacija Rīgas Vidzemes priekšpilsētā. Čiekurkalna stacijā pietur vairums dīzeļvilcienu, kas kursē līnijā Rīga—Lugaži, maršrutos Rīga—Sigulda, Rīga—Valmiera, Rīga—Valga. Oficiāli Čiekurkalns ir Zemitānu stacijas līnijas parks. Čiekurkalna stacijai pieslēdzas dzelzceļa līnijas uz Zemitāniem, Rīgu un Brasas posteni. Stacijas ēka tiek izmantota kā dzīvojamā māja, tajā nav biļešu kases.

## Vēsture
Stacija izveidota 1889. gadā pēc dzelzceļa līnijas Rīga—Pleskava uzbūvēšanas no Igaunijas puses pienākošo kravu šķirošanai ( – "Šķirotava"). Pasažieru vilcieni stacijā nepieturēja. 
Kad 1893. gadā dzelzceļa līniju pievienoja Baltijas dzelzceļam (*Балтийская железная дорога*), to pārdēvēja par "Rīgas–Baltijas staciju" ().

Pēc Mežaparka izveides 1911. gadā stacija ieguva nosaukumu "Ķeizarmežs" (, ). 1919. gadā tā ieguva nosaukumu "Krūzes muiža", bet 1929. gadā "Čiekurkalns". Šis nosaukums ir sestais kopš stacijas atklāšanas.

## Attēlu galerija

Attēls:Čiekurkalna stacija.JPG|Dzelzceļa stacija 2009. gadā
Attēls:Čiekurkalna stacija 3.JPG|Dzelzceļa stacija 2012. gadā
File:Sliežu ceļi Čiekurkalnā 3.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Čiekurkalnā 4.jpg|Sliežu ceļi Siguldas virzienā
File:DR1A-210 Čiekurkalnā.jpg|Dīzeļvilciens DR1A-210 pienāk Čiekurkalna stacijā


## Atsauces

## Ārējās saites
* Čiekurkalna stacija portālā Cita Rīga
Odekolons

200px|thumbnail|Trīskāršais odekolons
**Odekolons** (;  — 'Ķelnes ūdens') ir smaržīgu ēterisko eļļu un citu smaržvielu šķīdums spirtā, kuru izmanto ādas dezinficēšanai un aromatizēšanai.

Pirmo reizi kā parfimērijas izstrādājums odekolons parādījās 1725. gadā. Pirmā odekolona pamatā bija citrusaugu eļļa. Odekolona ražošanai vispirms izveido noteiktu ēterisko eļļu, smaržvielu un citu vielu maisījumu (kompozīciju), kuram pievieno ūdeni un etilspirtu (70—90%). Šis maisījums ir jānostāvina un pēc tam jāfiltrē. Pēc tam to iepilda slēgtos flakonos. Atšķirībā no smaržām odekolonā ir mazāk smaržvielu (2—8%).

## Atsauces
Haiti (sala)

**Haiti** jeb **Espanjola** (, ) ir otra lielākā sala Karību reģionā, Lielo Antiļu salu grupā. Politiski tā ir sadalīta starp divām valstīm: Haiti rietumos un Dominikānu austrumos. Salas platība ir 76&nbsp;192 km². Salas garums rietumu-austrumu virzienā sasniedz aptuveni 650 km, bet platums ziemeļu-dienvidu virzienā aptuveni 240 km.

## Vēsture
1492. gadā Kristofors Kolumbs atklāja šo salu un nosauca par  **Espanjolu** (*La Isla Española*).  Spāņu kolonizācijas laikā tā bija pazīstama arī kā **Santodomingo** (*Santo Domingo*).

## Ārējās saites
Omega (nozīmju atdalīšana)

Vārdam Omega iespējamas vairākas nozīmes:

* Omega, grieķu alfabēta 24. burts;
* Omega hiperons, barions, kas sastāv no 3 s kvarkiem;
* Omega, Latvijas Valsts policijas pretterorisma vienība.
* akciju sabiedrība Omega, bijušais Latvijas metālapstrādes uzņēmums
Hiphopa dejas

**Hiphopa dejas** ir ielu deju stils, kas galvenokārt tiek izpildīts hiphopa mūzikas pavadījumā vai ir attīstījies kā daļa no hiphopa kultūras.

Ar hiphopu saistās breikošana, dīdžejošana, grafiti un arī repošana. Šis mūzikas un kustības stils aizsākās Ņujorkā, precīzāk Bronksā. Tas radās 1969. gadā. Ar to pirmie sāka aizrauties melnādainie cilvēki, viņi mācījās gan breikot, gan repot, gan zīmēt grafiti uz māju sienām un citām vietām. Hiphopa sacensības toreiz notika uz ielām, un hiphops tika iesaukts par "ielu dejošanu". Hiphopa kustības tiek balstītas uz mūzikas ritmu, ko apgūst pakāpeniski un ilgstoši. Hiphopa mūzikai ir ļoti daudz žanru, un pie katra žanra kustības atšķiras gan fiziskā, gan vizuālā ziņā. Hiphopa kultūra ir viena no visizplatītākajām pasaulē. Šai kultūrai pat ir savs ģērbšanās stils.
Expo 2010

thumb|right|200px|Expo 2010 logo
**Expo 2010** (oficiālais nosaukums *2010 Expo*; ; ) bija pasaules izstāde, kas notika Šanhajā no 2010. gada 1. maija līdz 31. oktobrim. Šīs *Expo* izstādes ekspozīciju tēma un devīze bija "Labāka pilsēta - Labāka dzīve". Tajā piedalījās 190 valstis un vairāk nekā 50 dažādas organizācijas.

Uz *Expo 2010* logo attēlota ķīnzīme 世 (, ar nozīmi "pasaule", kā arī "laikmets"). Šī *Expo* izstāde bija visdārgākā izstāde vēsturē. *Expo 2010* platība Huanpu upes abos krastos bija 5,28 kvadrātkilometru.

## Talismans
Šanhajas “Expo 2010” talismans ir Haibao (, ( ar nozīmi "jūras bagātība"). Tās pamatā ir ķīniešu cilvēka vai personas rakstzīme "人" ().

## Paviljoni
### Paviljonu tēmas
Paviljoniem bija piecas galvenās tēmas, kas parādīja dažādus pilsētas attīstības aspektus. Šīs tēmas bija Pilsētas pēdas, Pilsētas planēta, Pilsētas iedzīvotāji, Pilsētu tirdzniecība un Pilsētu sapņi.

### Valstu paviljoni
Šādām valstīm bija savi paviljoni izstādē *Expo 2010*: Apvienotie Arābu Emirāti, Alžīrija, Angola, Argentīna, ASV, Austrālija, Austrija, Bangladeša, Baltkrievija, Beļģija, Bosnija un Hercegovina, Brazīlija, Bruneja, Čehija, Čīle, Dānija, Dienvidāfrika, Dienvidkoreja, Ēģipte, Filipīnas, Francija, Grieķija, Honkonga, Horvātija, Igaunija, Indija, Indonēzija, Irāna, Īrija, Itālija, Izraēla, Īslande, Japāna, Jaunzēlande, Kanāda, Kambodža, Kazahstāna, Kolumbija, Kostarika, Krievija, Kuba, Ķīna, Latvija, Lielbritānija, Libāna, Lībija, Lietuva, Luksemburga, Makao, Malaizija, Malta, Maroka, Meksika, Mjanma, Monako, Nepāla, Nīderlande, Nigērija, Norvēģija, Omāna, Pakistāna, Peru, Polija, Portugāle, Rumānija, Saūda Arābija, Serbija, Singapūra, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Šrilanka, Šveice, Taivāna, Taizeme, Tunisija, Turcija, Turkmenistāna, Ungārija, Ukraina, Uzbekistāna, Vācija, Venecuēla, Vjetnama, Ziemeļkoreja un Zviedrija.

### Korporatīvie paviljoni
Šādiem kooporatīvajiem uzņēmumie bija savi paviljoni izstādē *Expo 2010*: Coca-Cola paviljons, Informācijas un komunikācijas paviljons, Japānas rūpniecības paviljons, Korejas Republikas biznesa paviljons, Kosmosa paviljons, Ķīnas dzelzceļa paviljons, Ķīnas kuģu būves paviljons, Naftas paviljons un SAIC-GM paviljons.

## Latvijas paviljons
thumb|AERODIUM vertikālais vēja tunelis "Expo 2010" Šanhajā

Latvijas paviljonu "Expo 2010" veidoja vēja tuneļu tehnoloģija firma Aerodium. Izstādes laikā firmas pārstāvji un Latvijas Investīciju un attīstības aģentūras vadītājs Andris Ozols apmainījās sasvstarpējiem apvainojumiem krāpšanā un kukuļdošanā. Latvijas paviljons kopā izmaksāja aptuveni 1,8 miljonus latu. Daļu no izmaksām valsts atguva, 2011. gada janvārī par 625 600 latiem izsolē pārdodot paviljona vēja tuneli. Par paviljona vizuālās identitātes izstrādāšanu reklāmas aģentūra "Asketic" saņēma ADwards 2011 Grafiskā dizaina sadaļas augstākās šķiras apbalvojumu.

## Atsauces
Kombuļu pagasts

**Kombuļu pagasts** ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Izvaltas, Ūdrīšu, Krāslavas, Skaistas, Aulejas un Grāveru pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Dubna, Staņupeite.

**Ezeri:** Ašars, Ārdavs, Drīdzis, Dubiņs, Gribuļu ezers, Guļbiņa ezers, Ildzs, Joda ezers, Kombuļa ezers, Korkliņs, Lejs, Nameņš, Ots, Saules ezers, Sauleskalna ezers, Seklis, Solnas ezers, Zubru ezers.

## Vēsture
1920. gada zemes reformas gaitā Kambuļu muižu sadalīja 168 vienībās 2269 ha kopplatībā. 
1945. gadā Daugavpils apriņķa Krāslavas pagastā izveidoja Kombuļu ciema padomi. Krāslavas rajona **Kombuļu ciemam** 1959. gadā pievienoja likvidēto Ludzīšu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Kombuļu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Krāslavas novadā.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Kombuļi]]** (pagasta centrs), Soleimi.

### Ievērojamas personības
* Konstantīns Budkēvičs (1867—1923), katoļu priesteris, nogalināts PSRS represiju laikā.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Trešais karagājiens uz Jersiku (1215)

**Trešais karagājiens uz Jersiku** notika 1215. gadā pēc Lielā gavēņa. Kokneses bruņnieki vēlreiz devās karagājienā pret Jersikas valdnieku Visvaldi, bet šoreiz viņš aicināja palīgā savus sabiedrotos lietuviešus, kas sapulcējās Daugavas kreisajā krastā un it kā piedāvāja sākt miera sarunas. Lietuvieši pārcēlās pāri Daugavai, bet sarunu vietā uzbruka bēgošajiem krustnešiem un viņu letu karavīriem. Kaujā tika nogalināti Kokneses bruņnieki Meinards, Johanness un Jordans, vienīgi nedaudzi izglābās ar kuģiem un sasniedza Koknesi.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Sabiedriskais transports

**Sabiedriskais transports** (bieži dēvē par pilsētas transportu) ir pakalpojumu kopums, kas nodrošina pasažieru pārvadāšanu pilsētās vai starp tām par noteiktu samaksu. Pilsētām parasti ir savas integrētas transporta sistēmas, nereti pilsētas sabiedriskais transports tiek nodrošināts arī piepilsētas apkaimē.

Parasti pilsētās kā sabiedriskais transports tiek izmantoti tramvaji, trolejbusi, autobusi, metro, piepilsētas vilcieni. Bet sabiedrisko transportu ārpus pilsētām nodrošina autobusi un vilcieni. Dažreiz arī pilsētās kā sabiedriskais transports tiek izmantoti prāmji, parasti to sauc par ūdens transportu.

## Bezmaksas sabiedriskais transports
Tallinā bezmaksas sabiedriskais transports darbojas kopš 2012. gada. Luksemburga 2020. gada 29. februārī kļuva par pirmo valsti pasaulē, kurā sabiedriskais transports (autobusi, tramvaji un vilcieni) ir pilnīgi bezmaksas.

## Sabiedriskais transports dažādās valstīs

Attēls:Skoda 14Tr02 6.jpg|Trolejbuss Rīgā
Attēls:Trolleybus Riga IMG 2544 C.JPG|Trolejbuss Rīgā
Attēls:Tatra T3A.jpg|Tramvajs Rīgā
Attēls:JPG 1761.jpg|Tramvajs Rīgā
Attēls:MB Citaro O530.jpg|Autobuss Rīgā
Attēls:Elektrovilciens ER2 Aizkraukles stacijā.jpg|Vilciens Latvijā
Attēls:Solingen MAN SL 172 HO.jpg|Trolejbuss Zolingenē, Vācijā
Attēls:BOGESTRABetriebshof.jpg|Tramvaji Bohumā, Vācijā
Attēls:MVG 015 Schloss Broich.jpg|Autobuss Vācijā
Attēls:Prague 07-2016 Metro img2 LineC Vltavska.jpg|Metro Prāgā
Attēls:1996 stock at St JohnsWood 2.jpg|Metro Londonā
Attēls:ICE 3 Fahlenbach.jpg|Ātrvilciens Vācijā
Attēls:The most famous loving public transport of Mozambique 2020.jpg|Autobuss Mozambikā
Attēls:BD Surma 19.jpg|Prāmis Bangladešā
Attēls:Hakata-general-train-base.JPG|Vilcienu depo Japānā
Attēls:DSCI2986 Public transport Maubisse.jpg|Autobuss Austrumtimorā
Wellington horse tram, circa 1900 (4839950932).jpg|Zirgu tramvajs Jaunzēlandē ap 1900. gadu
Attēls:Bangkok canals Khlongs in the Thon Buri district - panoramio (1).jpg|Upju tramvajs Taizemē


## Skatīt arī
* Sabiedriskais transports Rīgā
Memfisa (ASV)

**Memfisa** () ir pilsēta ASV, Tenesī štatā. Misisipi kreisajā krastā. Viens no lielākajiem valsts dienvidaustrumu reģiona ekonomiskajiem centriem. Ar vairāk nekā 600 000 iedzīvotāju Memfisa ir lielākā pilsēta štatā un lielākā pilsēta Misisipi krastos.
## Tūrisms
### Ievērojamas vietas
* Bīla iela – nozīmīga vieta pilsētas vēsturē, kā arī blūza vēsturē. Ielu izpildītāji spēlē dzīvo mūziku, un bāri un klubi piedāvā dzīvās izklaides.
* Greislenda – Elvisa Preslija privātā rezidence.
* Memfisas zooloģiskais dārzs - piedāvā zīdītāju, putnu, zivju un abinieku eksponātus.
* Peabody viesnīca — pazīstama ar "Peabody Ducks" uz viesnīcas jumta.
* Sun Studio – ierakstu studija, kas atvērta 1950. gadā; tagad tajā atrodas arī muzejs.
* Orpheum Theatre — piedāvā Brodvejas izrādes, Memfisas baletu un Memfisas operu.
* The New Daisy Theatre – koncertu norises vieta, kas atrodas Bīla ielā.
* Mud Island Amphitheater – koncertu norises vieta.
* Memfisas piramīda – atrodas pasaulē lielākie *Bass Pro* veikali, skatu laukums, restorāni, boulinga zāle, akvārijs un viesnīca.
Citas Memfisas apskates vietas ir *Liberty Bowl* memoriālais stadions, *FedExForum* un Misisipi upes laivu dienas kruīzi.

## Ievērojamas personības
Memfisā ir dzimuši vai dzīvojuši:
* Morgans Frīmens — amerikāņu kinoaktieris, režisors, aviators un teicējs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Meghālaja

**Meghālaja** (, , burtiskā tulkojumā "Mākoņu mājas") ir viens no Indijas štatiem. Meghālaja robežojas ar Bangladešu un ar vienu Indijas štatu Asamu. Meghālajas administratīvais centrs ir Šilonga. Meghālajas štatā galvenokārt dzīvo khasi, kalnu tauta, kuri runā vienā no austroaziātu saimes valodām. 19. gadsimtā Meghālaja nonāca britu pakļautībā. Sākotnēji tā tika iekļauta Asamas štatā, bet 1972. gadā kļuva par atsevišķu Indijas štatu. Lai gan štatā ir plaši derīgo izrakteņu resursi, tās tautsaimniecība centrējas ap lauksaimniecību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Plauksta

thumb|250px|Cilvēka plaukstas abas puses
**Plauksta** () ir daļa no augšējās brīvās ekstremitātes. To nereti dēvē arī par roku, lai gan roku veido ne tikai plauksta, bet arī augšdelms un apakšdelms. Plauksta nodrošina ķermeņu satveršanas funkciju. Plauksta ir ne tikai cilvēkiem, bet arī pērtiķiem. Plaukstu veido plaukstas locītava, plaukstas pamatne, delna un pirksti, savukārt tie sastāv no plaukstas locītavas (*articulatio radiocarpea*), plaukstas pamatnes kauliem (*carpus*), delnas kauliem (*metacarpus*) un falangām (*phalanges*).
Roka (nozīmju atdalīšana)

**Roka** var būt:

* roka - augšējā brīvā ekstremitāte
* plauksta - daļa no rokas, augšējās brīvās ekstremitātes
Bengts Oke Lundvalls

**Bengts Oke Lundvalls** (; dzimis 1941) — biznesa studiju programmas profesors Olborgas Universitātē (Dānijā) un Sociālo zinātņu studiju Programmā Parīzē (Francijā) savus pētījumus veic par inovāciju kā sociālu fenomenu, īpašu nozīmi pievēršot nacionālās inovācijas sistēmas jautājumiem.

Lundvalls cieši sadarbojās ar Kristoferu Frīdmanu, kad definēja ka inovācija ir interaktīvs process, kurā sadarbojoties vairākām iesaistītajām pusēm tiek radītas jaunas zināšanas. Laikā no 1988. — 1992.gadam profesors izvirzīja vairākas tēzes, kas definēja jaunu ekonomikas paradigmu — mācīšanās ekonomiku.

## Publikācijas

Grāmatas

* Lorenz, E. and Lundvall, B.-Å. (eds.) (2006), How Europe’s economies learn, Oxford, Oxford University Press.
* Lundvall, B.-Å., Interakummerd, P. and Lauridsen J.V. (eds.) (2006), Asia’s innovation systems in transition, London, Elgar.
* Christensen, J. L. and Lundvall, B.-Å. (eds.) (2004), Product Innovation, Interactive Learning and Economic Performance, Amsterdam, Elsevier. .
* Gammeltoft, P. Lundvall, B.-Å., Muchie, M. Putting Africa First, Edward Elgar, 2003, .
* Lundvall, B.-Å., Conceição, P. & Heitor, M.V. Innovation, Competence Building and Social Cohesion in Europe, Cheltenham: Edward Elgar, 2003, .
* Lundvall, B.-Å. Growth, Innovation and Social Cohesion: The Danish model, Cheltenham: Elgar Publisher, 2002. .
* Archibugi, D. & Lundvall, B.-Å., The Globalizing Learning Economy, New York: Oxford University Press, 2001. .
* Lundvall, B.-Å., Det danske innovationssystem: Et forskningsbaseret debatoplæg om innovationspolitiske udfordringer og handlemuligheder, København, Erhvervsudviklingsrådet, 1999.
* Lundvall, B.-Å. & Borras, S., The Globalising Learning Economy: Implications for Innovation Policy, Brussels, DG XII, 1999.
* Lundvall, B.-Å., (ed.), National Systems of Innovation: Towards a Theory of Innovation and Interactive Learning, London: Pinter Publishers, 1992.
* Næs Gjerding, A., et al., Den forsvundne produktivitet (Productivity lost — Danish industrial development in the middle of the eighties, 2 volumes), Copenhagen: DJØF Forlag, 1990.
* Freeman, C. and Lundvall, B.-Å. (eds.), Small Nations Facing the Technological Revolution, London: Pinter Publishers, 1988.
* Lundvall, B.-Å., Product Innovation and User-Producer Interaction, Aalborg: Aalborg University Press, 1985.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
* Aalborg University link to his profile
Zemitāni (stacija)

**Zemitāni** ir dzelzceļa stacija Rīgā, Grīziņkalna apkaimē, pie Teikas un Purvciema robežām. Zemitānu stacijā pietur dīzeļvilcieni, kas kursē līnijā Rīga—Lugaži maršrutos Rīga—Sigulda, Rīga—Cēsis, Rīga—Valmiera un Rīga—Valga, kā arī  elektrovilcieni  līnijā Zemitāni—Skulte. Kopš 2025. gada 10. februāra kursē starptautiskais vilciens Viļņa—Rīga—Valga un kopš 2026. gada 12. janvāra kursē Rīga—Tallina. Šajās līnijās kursē arī kravas vilcieni, bez tam intensīva kravas vilcienu kustība ir līnijā Zemitāni—Jāņavārti—Šķirotava, kura gan ir elektrificēta, taču pasažieru vilcieni tajā nekursē. Stacijā ir vairāki atzarojumi uz tuvējām rūpnīcām un noliktavām. Stacijā darbojas biļešu kase.

Zemitānu stacijas sliežu ceļus šķērso Jorģa Zemitāna tilts, kā arī atsevišķs gājēju tiltiņš.

## Vēsture
Stacija atvērta 1889. gadā ar nosaukumu **Aleksandra Vārti** kā jaunuzbūvētā Rīgas—Pleskavas dzelzceļa galastacija, jo šajā vietā Pleskavas dzelzceļa līnija savienojās ar Mīlgrāvja dzelzceļu. 1902. gadā uzbūvēja savienojošo līniju Šķirotavas virzienā (toreiz Šķirotavas vēl nebija; līnija savienojās ar līniju Rīga—Daugavpils tās 4. verstī, starp tagadējiem Jāņavārtiem un Vagonu parku). Par Zemitāniem staciju pārdēvēja 1928. gadā par godu Ziemeļlatvijas brigādes komandierim Jorģim Zemitānam.

Latvijas okupācijas laikā no 1942. līdz 1945. gadam stacija saucās **Rīga-Gaisa tilts** (), pēc Otrā pasaules kara tā atguva Zemitānu nosaukumu, bet 1948. gadā par godu sarkanajam partizānam Otomāram Oškalnam to pārdēvēja par **Oškalniem**.
1995. gadā stacija atkal atguva Zemitānu nosaukumu.

## Attēlu galerija

Attēls:Zemitānu stacija 2.jpg|Zemitānu stacijas pasažieru ēka skatoties no Zemitāna tilta
File:Sliežu ceļi Zemitānos 4.jpg|Sliežu ceļi Skultes un Siguldas virzienā
File:Sliežu ceļi Zemitānos 3.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
Attēls:Zemitānu stacija 10.JPG|Zemitānu stacijas pasažieru ēka (2012)
Attēls:Zemitānu stacija.JPG|Zemitānu stacijas pasažieru ēka (2010)
Attēls:Zemitānu stacija 03.JPG|Uzgaidāmās telpas
Attēls:Zemitānu stacija 04.JPG|Pasažieru nojume
Attēls:Zemitānu stacija 11.JPG|Sliežu ceļu izvērsums Siguldas virzienā
Attēls:Zemitānu stacija 13.JPG|Stacijas sliežu ceļi
Attēls:Zemitānu stacija 16.JPG|Hopervagoni Zemitānu stacijā
Attēls:Raudteejaam Zemitāni (Aleksandri Värav) Riias - Zemitāni (Alexander Gate) train station in Riga (12810063443).jpg|Stacija **Aleksandra Vārti** 1889. gadā


## Atsauces

## Ārējās saites

* Zemitānu stacija portālā Cita Rīga
* Zemitānu stacija 1920. gados
Zemitāni

**Zemitāni** var būt:
* Zemitāni - apdzīvota vieta Bārbeles pagastā
* Zemitāni - dzelzceļa stacija Rīgā
Torntons

**Torntons** var būt:
* Billijs Bobs Torntons (*Billy Bob Thornton*; dzimis kā **Viljams Roberts Torntons** (*William Robert Thornton*); 1944) — amerikāņu aktieris, kinorežisors un scenārists;
* Džo Torntons (*Joe Thornton*; 1979) — kanādiešu hokejists;
* Ēriks Torntons (*Eric Thornton*; 1883—1945) — angļu izcelsmes beļģu futbolists;
* Markuss Torntons (*Marcus Thornton*; 1987) — amerikāņu basketbolists
Rādžastāna

**Rādžastāna** (, *Rājasthān*; izrunā: ; ; burtiskā tulkojumā "rādžas (valdnieka) zeme") ir viens no Indijas štatiem. Robežojas ar Pakistānu un vēl pieciem citiem Indijas štatiem: Pedžābu, Harjānu, Utarpradēšu, Madhju Pradēšu un Gudžarātu. Rādžastānas platība ir 342 269 km². Administratīvais centrs ir Džajpura, lielākās pilsētas — Džajpura (3 073 349 iedzīvotāji), Džodhpura (1 138 300), Kota (1 001 365), Bīkānera (647 804) un Adžmera (551 101). Arheoloģiskie atradumi liecina, ka cilvēki ir dzīvojuši šajā teritorijā jau pirms 100 tūkstošiem gadu. Rādžastāna ir viens no Indijas vadošajiem štatiem pēc vilnas ieguves daudzuma.

## Vēsture

Līdz 1947. gadam britu protektorātā pastāvēja Rādžputānas aģentūra, kuras sastāvā bija 19 nelielas vasaļvalstis: Džajpura (3,026 miljoni iedzīvotāju), Marvara (2,454 milj.), Mevara (1,852 milj.), Bikanera (1,076 milj.), Alvara (0,861 milj.), Kota (0,788 milj.), Bharatpura (0,559 milj.), Tonka (0,365 milj.), Dholpura (0,292 milj.), Dungarpura (0,261 milj.), Bansvara (0,259 milj.), Sirohi (0,254 milj.), Bundi (0,240 milj.), Karauli (0,161 milj.), Džalavara (0,123 milj.), Kišangarha (0,1 milj.), Džaisalmera (0,08 milj.), Pratapgarha (0,08 milj.) un Šahpura (0,055 milj.), kas pēc Britu Indijas sabrukuma 1947. gada 15. augustā kļuva neatkarīgas.

1948. gada 17. martā Rādžputānas austrumu daļas Alvara, Bharatpura, Dholpura un Kaurauli valstis izveidoja Matsajas savienotos štatus (*Matsya Sangha*) ar galvaspilsētu Alvaru Indijas Domīnijas sastāvā.
Savukārt rādžputu pārvaldītās Bansvara, Kušalgarha, Bundi, Kota, Tonka, Džalavara, Partabgarha, Šahpura, Kišangarha un Dungarpura izveidoja Rādžastānas savienību (*Rajasthan Sangh*), ko pēc Mevaras pievienošanās aprīlī pārdēvēja par Rādžastānas Apvienoto valsti (*Sanyukta Rajasthan Sangha*), bet pēc Džajpuras, Marvaras, Bikaneras un Džaisalmeras pievienošanās 1949. gada martā pārdēvēja par Lielo Rādžastānu.
1949. gada 7. aprīlī Lielā Rādžastāna pievienojās Indijas Domīnijai un 1949. gada 15. maijā tika apvienota ar Matsaju Apvienotajā Rādžastānas štatā, ko 1950. gada 26. janvārī pārdēvēja par Rādžastānas štatu. 1956. gada 1. novembrī tam pievienoja Adžmeras štatu.

Attēls:Rajputana 1909.jpg|Rādžputānas aģentūras valstu karte ar tiešā britu pakļautībā esošo Adžmeras-Mervaras provinci (sārtā krāsā, 1909). 


## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem lielākās Rādžastānas pilsētas pēc iedzīvotāju skaita ir:

### Reliģijas
Izplatītākās reliģijas ir hinduisms (88,5%) un islāms (9,1%).

## Ārējās saites
Banda Četyrëh

**Banda Četyrëh** () ir Krievijas pankgrupa, ko 1995. gadā dibināja Santims.

## Grupas dalībnieki

* Santims — vokāls
* Aleksandrs Aronovs — basģitāra
* Sergejs Ameļko — sitaminstrumenti
* Mišins — ģitāra

## Diskogrāfija
* 1996. gads — *Арт-Клиника*
* 1997. gads — *Безобразное время* 
* 1998. gads — *Анархия не катит* 
* 1998. gads — *Любовь это власть* 
* 1999. gads — *Время уходить в Гуляй-Поле* 
* 2000. gads — *Акустика 04.10.2000* 
* 2001. gads — *Акустика 08.01.2001* 
* 2002. gads — *Анархия не катит (переиздание)* 
* 2003. gads — *К звёздам!* 
* 2005. gads — *НеБесПочвенное-3*
* 2007. gads — *Музыка НЕсогласных* 

## Ārējās saites
* Banda Četyrëh - grupas oficiālā mājaslapa
* Banda Četyrëh
Baltezers (stacija)

**Baltezers** ir neizmantots pieturas punkts līnijā Rīga—Lugaži. Tas atrodas Ropažu novada Garkalnes pagastā. Pieturas punkts atrodas netālu no Vidzemes šosejas posma Rīga—Sigulda.

No 2019. gada decembra Baltezera pieturā vilcieni vairs neapstājas. Pieturas punkta ēka tiek izmantota kā dzīvojamā māja, tajā nav biļešu kases.
## Vēsture
Vilcieni Baltezera stacijā pietur kopš 1904. gada. Pirmā pasaules kara laikā šo staciju sauca par *Weissensee*, *Eisenburg* un arī par *Neuermühlen*. 1919. gadā stacija ieguva nosaukumu *Baltezers*. Latvijas PSR laikos tas kļuva par pieturas punktu.

## Ārējās saites
* Baltezers. Pasažieri vilciena pieturā, 1926
* Stacijas lapa ''Railwayz.info''

## Atsauces
Alatri

**Alatri** (, izrunā: ) ir pilsēta Itālijas centrālajā daļā, Lacio reģiona Frozinones provincē. Pilsētiņa atrodas Kosas (*Cosa*) upes ielejā, aptuveni 502 metrus virs jūras līmeņa, mazliet uz ziemeļiem no Frozinones pilsētas. Tiek uzskatīts, ka Alatri ir dibināta 1830. gadā p.m.ē. ar latīņu nosaukumu *Aletrium* (šis fakts ir pieminēts sengrieķu ģeogrāfa Strabona darbos). Visticamāk pilsētiņu dibināja herniki (*Hernici*), viena no ciltīm, kas dzīvoja Apenīnu pussalā. 306. gadā p.m.ē. Alatri tika iekļauta Senās Romas teritorijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Leopolda un Astridas krasts

**Leopolda un Astridas krasts** (; ) ir Austrumantarktīdas piekrastes daļa gar Rietumu šelfa ledāju krastiem Princeses Elizabetes Zemē. Stiepjas no Penka raga austrumos (66°43′S 87°55′E) līdz šelfa ledāja rietumu malai pie Berjera līča. Kopējais piekrastes garums ap . Austrumos robežojas ar Vilhelma II krastu, rietumos — ar Ingridas Kristensenas krastu. Krastā noplūst vairāki nelieli šļūdoņi, kas baro šelfa ledāju.

Krastu 1934. gada 17. janvārī atklāja norvēģu izpētes ekspedīcija Lāša Kristensena vadībā ar kuģi *Thorshavn* un nosauca to par godu tā laika Beļģijas karaļpārim.

## Atsauces
Hivinkē

**Hivinkē** () ir pilsēta un pašvaldība Somijas dienvidos, Ūsimā reģionā (agrāk Dienvidsomijas lēnē). Tā atrodas aptuveni 50 km uz ziemeļiem no galvaspilsētas Helsinkiem pie 3. galvenā autoceļa Helsinki-Tampere. Pilsētas tiesības ieguvusi 1960. gadā. Šobrīd Hivinkē dzīvo vairāk nekā 45 000 iedzīvotāju, un tā ir 23. lielākā pilsēta Somijā.

Hivinkē ir mājvieta vienam no desmit lielākajiem celtņu ražotājiem pasaulē uzņēmumam *[[Konecranes]]*. Pašvaldībā izvietota ceturtā lielākā liftu un eskalatoru ražotāja pasaulē *[[Kone]]* rūpnīca un pētniecības centrs.

## Vēsture
Pilsēta pirmo reizi rakstos minēta 16. gadsimtā, kad te atradās krogs un dažas mājas. 19. gadsimtā pilsēta galvenokārt auga  dzelzceļa būvniecības dēļ.

Somijas pilsoņu kara laikā Hivinkē atradās Sarkano somu kontrolē. Pilsētu 21. aprīlī atbrīvoja vācu Baltijas jūras divīzija.

Īsu laiku pēc Otrā pasaules kara Hivinkē lidosta bija galvenā lidosta Somijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Medicīniskā diagnostika

[thumb|[Radioloģija ir svarīgs līdzeklis medicīniskajā diagnostikā]]**Diagnostika** ir dažādu metožu izmantošana, lai identificētu veselības problēmas. 

## Kompjuterizētā diagnostika
Pateicoties straujajai tehnoloģiju attīstībai, šobrīd medicīnā ir pieejamas ļoti plašas kompjuterizētās diagnostikas iespējas. Komjuterizētās diagnostikas mērķis ir padarīt izmeklēšanu pēc iespējas ērtāku, ātrāku un nesāpīgāku. 

### Datortomogrāfija
Datortomogrāfs Zemgales veselības centrā|thumb|200px
Datortomogrāfija ir (kompjūtertomogrāfija) /grieķu — „attēls šķērsgriezumā”/ ir sarežģīta iekārta, kas apvieno progresīvākās elektroniskās, mehāniskās un datortehnoloģijas, ar kuru palīdzību var iegūt slāņainu izmeklējamā orgāna struktūras attēlojumu. Atšķirībā no klasiskā rentgenattēla, kur tiek iegūta orgānu ēna, caur kuriem izgājuši rentgena stari, datortomogrāfija parāda izmeklējamā orgāna struktūru telpiskā, 3 dimensiju skatījumā. To panāk, iegūstot vairākus ķermeņa vai izmeklējamā orgāna šķērsgriezuma attēlus ik pēc kāda konkrēta attāluma (piemēram pēc 1&nbsp;mm), un tas ļauj perfekti izvērtēt izmeklējamā orgāna topogrāfiju: izvietojumu, lielumu, patoloģisko vietu raksturu, saistību ar apkārtējiem orgāniem.

### Doplerogrāfija
Doplerogrāfs Zemgales veselības centrā|thumb|200px
Doplerogrāfijas ultrasonogrāfija ir asinsvadu izmeklēšana, un to veic ar speciālas iekārtas — doplerogrāfa palīdzību. Aparatūra reģistrē asins plūsmas virzienu un ātrumu asinsvados, ļauj spriest par slimībām, ko izraisījušas pārmaiņas un funkcionālais stāvoklis asinsvados. Ar doplerogrāfiju iespējams izmeklēt galvas, sirds, plaušu asinsvadu, kā arī roku un kāju asinsvadus. Doplerogrāfijas izmeklējumus bieži pielieto papildus ehokardiogrāfijas (sirds ultraskaņas) izmeklējumiem, kurus veic uz šīs pašas iekārtas.

## Ārējās saites
Garkalne (stacija)

**Garkalne** (līdz 2011. gadam **Ropaži**) ir dzelzceļa stacija Ropažu novada Garkalnes pagasta, Garkalnē. Garkalnes stacijā pietur dīzeļvilcieni, kas kursē līnijā Rīga—Lugaži. Stacijā biļešu kase ir slēgta.

Garkalnes stacija ir vienīgā militārās tehnikas pārkraušanai speciāli paredzētā stacija Latvijā, jo tā atrodas netālu no Ādažu poligona.

## Vēsture
Staciju ierīkoja līdz ar dzelzceļa izbūvi 1889. gadā, neapdzīvotā mežainā apvidū kā izmaiņas punktu, lai varētu samainīties vilcieni garajā posmā starp Juglas un Inčukalna stacijām. Stacija tika nosaukta par *Rodenpois* pēc tuvākās lielākās apdzīvotās vietas Rodenpoisas (tagad Ropaži).

Pirmā pasaules kara laikā kokmateriālu izvešanai no šīs stacijas bija izbūvēti vairāki šaursliežu dzelzceļi. Ap 1916. gadu izbūvēja dzelzceļa līniju 750 mm platumā ar pieturas punktiem Bāliņi – Podkājas – Endzeliņkrogs – Nikolajs – Endzeliņmuiža (tagad Endzeliņi), bet vācu okupācijas laikā arī 600 mm platumā Gaujasmuižas (Ādažu) virzienā. Šaursliežu dzelzceļu ritošā sastāva apkalpošanai stacijā ierīkoja depo. 1919. gadā staciju pārdēvēja par Ropažu staciju.

1980. gadu beigās Valkas virziena līniju bija plānots elektrificēt līdz Siguldai. un kontakttīkls tika uzbūvēts līdz Ropažu stacijai 90. gados posmā Jugla—Ropaži vadi tika demontēti.

Ar satiksmes ministra 2011. gada 24. janvāra rīkojumu Nr. 01-03/31 no 2011. gada 29. maija dzelzceļa stacija „Ropaži” pārdēvēta par dzelzceļa **staciju „Garkalne”**.

2016. gadā Latvijas valdība atbalstīja Aizsardzības ministrijas lūgumu atļaut ASV armijai izmantot Garkalnes staciju. 2018. gadā tika pabeigts Garkalnes stacijas modernizācijas projekts — izbūvētas jaunas, militārās tehnikas pārkraušanai piemērotākas rampas un jauns dzelzceļa posms.

No 2025. gada 10. februāra līdz 13. decembrim Garkalnē pieturēja vilciens Valga–Rīga–Viļņa.

## Attēlu galerija
### Vēsturiski attēli


Attēls:Ropažu stacija Brīvības cīņu laikā 1919.jpg|Ropažu stacija Brīvības cīņu laikā. Redzams vilciens ar 1919. gada Cēsu kaujā sakautā landesvēra bruņojumu
Attēls:Latvijas dzelzceļu shematiskās kartes fragments 1925.jpg|Ropažu stacija ar 750 mm (dzeltenā krāsā) un 600 mm (zaļā krāsā) sliežu platuma dzelzceļiem (1925)


### Mūsdienu attēli

Attēls:Sliežu ceļi Garkalnē 3.jpg|Sliežu ceļi Siguldas virzienā
Attēls:Sliežu ceļi Garkalnē 4.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
Attēls:Piemineklis Garkalnes stacijā 2.jpg|Piemineklis Garkalnes stacijā 2021. gadā
Attēls:Garkalne, piemineklis represētajiem Ropažu stacijā 2000-07-02.jpg|Piemineklis Garkalnes (tobrīd Ropažu) stacijā 2000. gadā


## Atsauces
Lāšs Kristensens

**Lāšs Kristensens** () bija norvēģu vaļu medību flotes īpašnieks, ģeogrāfs, polārpētnieks. Dzimis bagātā ģimenē un vaļu medību floti mantojis no tēva. 1906. gadā kļuvis par kuģu īpašnieku, 1909. gadā - sācis darboties vaļu medību industrijā. Izrādījis dziļu interesi par arktisko un antarktisko apgabalu pētīšanu. Finansējis un pats piedalījies vairākās ekspedīcijās uz Antarktīdu.

1927. gadā izkāpa krastā Buvē salā un pasludināja to par Norvēģijas īpašumu. Laika posmā no 1927. līdz 1937. gadam organizējis un finansējis deviņas ekspedīcijas Austrumantarktīdas piekrastes izpētei. Bija pirmais, kas izlūkošanai Antarktikā izmantoja aviāciju un veica aerofotografēšanu.

Lāša Kristensena vārdā nosaukti:
* Lāša Kristensena smaile Pētera I salā
* Lāša Kristensena krasts

## Ārējās saites
* Kristensena biogrāfija 
* Kristensena ekspedīciju karte
Lars Christensen

**Lars Christensen** var attiekties uz:
* Larss Kristensens - norvēģu uzņēmējs un ceļotājs
* Larsa Kristensena krasts
Kristensens

**Kristensens** (dāņu un /*Kristensen* — 'Kristena dēls', no personvārda Kristens *(Christen/Kristen)*; sieviešu dzimtē Kristensena) ir dāņu un norvēģu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aksels Kristensens (*Axel Kristensen*; 1873—1952) — dāņu sporta šāvējs;
* Alfreds Kristensens (*Alfred Christensen*; 1905—1974) — dāņu šahists;
* Andreass Kristensens (*Andreas Christensen*; dzimis 1996) — dāņu futbolists;
* Kristiāns Kristensens (*Christian Christensen*; 1876—1956) — dāņu vieglatlēts;
* Lāšs Kristensens (*Lars Christensen*; 1884—1965) — norvēģu polārpētnieks;
* Pēters Vigo Kristensens (*Peter Viggo Christensen*, 1892—?) — dāņu virsnieks;
* Rasmuss Kristensens (*Rasmus Kristensen*; 1997) ― dāņu futbolists.

## Skatīt arī
* Ingridas Kristensenas krasts (*Ingrid Christensen Kyst*) — Antarktīdas piekrastes daļa Princeses Elizabetes Zemē. 
* Larsa Kristensena krasts (*Lars Christensen Kyst*) — Antarktīdas piekrastes daļa Princeses Elizabetes Zemē.
Krāslavas pagasts

**Krāslavas pagasts** ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām tā vidienē, Daugavas labajā krastā. Robežojas ar sava novada Krāslavas pilsētu un Ūdrīšu, Kombuļu, Skaistas, Kalniešu pagastiem un pa Daugavu ar Kaplavas pagastu. Pagasta centrs atrodas Ezerkalnā. 

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Skaista, Soļanka

**Ezeri:** Bolts, Dolgoje, Dūneklis, Krugloje, Mandeļa ezers, Olksns, Osvas ezers, Skaists, Skujiņu ezers, Skumbiņu ezers, Zirga ezers.

## Vēsture
1920. gada zemes reformas laikā Krāslavas muižu sadalīja 352 vienībās 3021 ha kopplatībā, Kambuļu muižu 168 vienībās 2269 ha kopplatībā, Ludviampoles muižu 97 vienībās 2600 ha kopplatībā, Kazanovas muižu 151 vienībā 1635 ha kopplatībā.

1935. gadā Daugavpils apriņķa Krāslavas pagasta platība bija 220,7 km² un tajā dzīvoja 7943 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Borovkas, Kombuļu, Krāslavas, Ludzīšu, Ūdrīšu un Veiguļu ciema padomes, un 1947. gadā izveidoja Krāslavas apriņķi, bet pagastu un apriņķus 1949. gadā likvidēja. Krāslavas rajona **Krāslavas ciema** kolhoza «Daugava» teritoriju 1954. gadā pievienoja Kalniešu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par Krāslavas rajona pagastu. 2001. gadā Krāslavas pagasts apvienojās ar Krāslavas pilsētu, izveidojot Krāslavas rajona Krāslavas novadu. 2009. gadā Krāslavas novads tika izveidots no jauna, kurā Krāslavas pagasts kļuva par vienu no administratīvajām teritorijām.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Ezerkalns (Krāslavas pagasts)|Ezerkalns]]** (pagasta centrs), Lielie Kusiņi, Mazie Kusiņi.
### Ievērojamas personības
* Pēteris Cimoška (1914-1940) bija latviešu karavīrs robežsargs. Viens no Masļenku robežincidentā nogalinātajiem Latvijas robežsargiem.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Stopiņi (nozīmju atdalīšana)

**Stopiņi** var būt:
* Stopiņi - apdzīvota vieta Salaspils novada Salaspils pagastā.
* Salaspils dzelzceļa stacijas nosaukums no 1919. līdz 1925. gadam.

## Skatīt arī
* Stopiņu pagasts
Gurķis

**Sējas gurķis** (*Cucumis sativus*), arī **lauka gurķis**, ir ložņājošs viengadīgs ķirbju dzimtas kultūraugs. Gurķis tiek plaši kultivēts to augļu dēļ, kurus cilvēki lieto uzturā. Iespējams, ka gurķu izcelsmes vieta ir Indijas ziemeļi, bet visvairāk to audzē Ķīnā. Pasaules daļās, kur klimats ir vēsāks, gurķi tiek audzēti siltumnīcās. Siltākos apvidos tos audzē zem klajas debess. Tas ir trausls viengadīgs augs ar raupju, sukulentu un vīteņojošu stublāju.

Uzturā tiek izmantoti gurķu augļi (botāniski neīstās ogas). Gurķus pievieno salātiem, liek uz sviestmaizēm un tamlīdzīgi.

## Apraksts
Gurķi labi aug auglīgā, irdenā augsnē, kuras temperatūra ir vismaz 17–18 °C. Gurķiem augsnes optimālais pH līmenis ir 7,5. Gurķis ir ložņājošs lakstaugs, kura stublāja garums var būt no 1 līdz 2 metriem. Tiem ir vienkāršas, staraini daivainas lapas. Ziedi ir dzeltenā krāsā. No zieda veidojas neīstā oga (auglis), kura izmērs un izskats ir atkarīgs no gurķu šķirnes. Lai gurķi labi augtu, tiem ir vajadzīgs siltums un saules gaisma.

## Raža

2022. gadā visā pasaulē tika novākta 94,7 miljonu tonnu liela gurķu raža. 81,6% no visas pasaules gurķu ražas novāca Ķīnā. Nākamās lielākās gurķu audzētājvalstis bija Turcija, Krievija, Meksika, Uzbekistāna, Ukraina, Spānija un Amerikas Savienotās Valstis.

## Izmantošana
Gurķu augļus ikdienā uzskata par dārzeņiem. Tos lieto svaigā veidā, piemēram, salātos, uzkodās un sulā, vai arī kā piedevu citiem ēdieniem. Ļoti populāri no tiem ir gatavot marinētus gurķus. Skābēšanas procesā mēdz gatavot arī skābētus gurķus. Gurķus kā sastāvdaļu mēdz izmantot arī dažādās mērcēs, ko pasniedz kopā, piemēram, ar gaļas ēdieniem un zivs ēdieniem.

Gurķus izmanto arī kosmētikā, ādas kopšanas līdzekļu gatavošanā, jo tam piemīt atsvaidzinošas un mitrinošas īpašības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Princeses Elizabetes Zeme

**Princeses Elizabetes Zeme** () ir dabas apgabals Austrumantarktīdā, Indijas okeāna krastā. Formāli daļa no Austrālijas Antarktiskās teritorijas. Austrumos robežojas ar Vilhelma II Zemi, rietumos — ar Eimerija šelfa ledāju. Piekraste nosacīti dalās sekojošos sektoros:
* Leopolda un Astridas krasts: 87°43'E līdz 81°24'E
* Ingridas Kristensenas krasts: 81°24'E līdz 73°35'E

Iekšzemē lielu daļu teritorijas aizņem Amerikāņu augstiene ar vairākām kalnu grēdām un nunatakiem.

Princeses Elizabetes zemi 1931. gada 9. februārī atklāja *[[BANZARE]]* ekspedīcija Daglasa Mosona vadībā un nosauca par godu tā laika Apvienotās Karalistes kroņprincesei, vēlāk karalienei Elizabetei II.

Princeses Elizabetes zemē atrodas vairākas polārstacijas, lielākās no kurām ir vissezonas Deivisa (Austrālija) un Džunšaņa (Ķīna).

## Atsauces

## Skatīt arī
* Karalienes Elizabetes Zeme
Vangaži (stacija)

**Vangaži** ir dzelzceļa stacija Siguldas novada Inčukalna pagastā. Tā atrodas netālu no Vangažiem, bet tā ir daudz tuvāk apdzīvotai vietai ar nosaukumu Meža Miers. Tajā pietur dīzeļvilcieni, kas kursē līnijā Rīga—Lugaži. Vangaži ir B biļešu zonas gala stacija.

## Vēsture
Jau Pirmā pasaules kara kartēs un dzelzceļa līnijas Rīga—Pleskava vilcienu sarakstos ir atrodama stacija *Stoke*. 1919. gadā tās nosaukums bija *Stoķi*, bet 1927. gadā tā tika pārsaukta par Vangažiem. Stacijā nav biļešu kases.

## Attēlu galerija

Vangažu stacija.JPG|Vangažu stacijas ēka 2011. gadā
File:Sliežu ceļi Vangažos.jpg|Sliežu ceļi Siguldas virzienā
File:Sliežu ceļi Vangažos 2.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā


## Atsauces un piezīmes
Krievupe (stacija)

**Krievupe** ir dzelzceļa stacija Ropažu novada Garkalnes pagastā. Tā atrodas netālu no Vidzemes šosejas posma Rīga—Sigulda. Krievupes stacijā pietur dīzeļvilcieni, kas kursē maršrutā Rīga—Sigulda, kā arī daži maršrutu Rīga—Cēsis un Rīga—Valmiera vilcieni, bet nepietur vilcieni, kas kursē maršrutos Rīga—Valga un Viļņa—Rīga—Valga. Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Krievupes izmaiņas punkts uzbūvēts Otrā pasaules kara laikā. 1959. gadā uz toreizējo Dzelzsbetona konstrukciju rūpnīcu Vangažos (Garkalnē) uzbūvēts dzelzceļa atzars 3 kilometru garumā. Atzars daļēji nojaukts 2013. gadā, pilnībā demontēts 2017. gadā.

## Attēlu galerija

Krievupes stacija.JPG|Krievupes stacijas ēka 2009. gadā
File:Sliežu ceļi Krievupē.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Krievupē 2.jpg|Sliežu ceļi Siguldas virzienā
File:Krievupes stacija 2021.jpg|Stacijas papildus ēka 2021. gadā
Attēls:Sliežu ceļi Krievupes stacijā.JPG|Sliežu ceļi un preču vagoni Krievupes stacijā.
Attēls:Sliežu ceļi Krievupes stacijā2.JPG|Krievupes stacijas sliežu ceļu izvērsums Vangažu virzienā.
Attēls:Sliežu ceļi Krievupes stacijā3.JPG|Pa kreisi - rūpnīcas dzelzceļa atzars.
Attēls:DR1A Krievupes stacijā.JPG|Dīzeļvilciens DR1A Krievupes stacijā
Attēls:Krievupes stacija, 2020.08.jpg|Krievupes stacija 2020. gada vasarā
Attēls:2020.04.10 Krievupes stacija.jpg|Stacijas ēkas 2020. gada vasarā.


## Literatūra
* T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 77. lpp. 
## Atsauces
Silciems (stacija)

**Silciems** ir neizmantots pieturas punkts līnijā Rīga—Lugaži. Tas atradās Siguldas novada Inčukalna pagastā, pie Allažu pagasta un Siguldas pagasta robežas. Pieturas punkts atradās netālu no Vidzemes šosejas posma Rīga—Sigulda, iepretim šosejas 47. kilometrā esošajam "Aerodium". Pieturas punkta nosaukuma izcelsme nav skaidri zināma, iespējams, tā saistāma ar tuvumā esošo Silciema karjeru.
 
2018. gadā Silciema pieturā darbadienās pieturēja 9 dīzeļvilcienu pāri, bet brīvdienās — 8 pāri. Biļešu kases pieturā nebija.

No 2019. gada decembra Silciema pieturā vilcieni vairs neapstājas.
2022. gadā pieturas nojume bija izdemolēta.

## Vēsture
Pieturas punkts atklāts 1926. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pieturas attēli Railwayz.info
1924. gada vasaras olimpiskās spēles

thumb|250px|1924. gada vasaras olimpisko spēļu atklāšana.
**1924. gada vasaras olimpiskās spēles** bija astotās vasaras olimpiskās spēles. Tās no  līdz  notika Francijas galvaspilsētā Parīzē. Oficiāli spēles atklāja Francijas prezidents Gastons Dumerks.

Parīzes olimpiskajās spēlēs piedalījās 44 valstis, kuras pārstāvēja 3089 sportisti. Kopumā tika sadalīti 126 medaļu komplekti 17 sporta veidos.

Mūsdienu olimpisko spēļu izveidotāja Pjēra de Kubertēna dzimtā pilsēta Parīze sacensībā par olimpisko spēļu rīkošanu apsteidza Amsterdamu, Losandželosu, Riodežaneiro un Romu.

## Medaļu kopvērtējums

## Skatīt arī
* Olimpiskās spēles
* Vasaras olimpiskās spēles
* Starptautiskās Olimpiskās komitejas valstu un teritoriju kodi
* Latvija 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
* Francijā notikušās olimpiskās spēles
** 1900. gada vasaras olimpiskās spēles — Parīze
** **1924. gada vasaras olimpiskās spēles** — Parīze
** 2024. gada vasaras olimpiskās spēles — Parīze
** 1924. gada ziemas olimpiskās spēles — Šamonī
** 1968. gada ziemas olimpiskās spēles — Grenoble
** 1992. gada ziemas olimpiskās spēles — Albērvila

## Ārējās saites

* SOK jumtalapa par Parīzes olimpiskajām spēlēm 
* Sports-Reference profils
1928. gada vasaras olimpiskās spēles

270px|thumb|Spēļu svinīgā atklāšana Amsterdamas Olimpiskajā stadionā.
**1928. gada vasaras olimpiskās spēles** bija devītās vasaras olimpiskās spēles. Tās no  līdz  notika Nīderlandes galvaspilsētā Amsterdamā. Oficiāli spēles atklāja Nīderlandes princis Hendriks. Šīs bija pirmās olimpiskās spēles, kurās atklāšanas ceremonijā pirmā iesoļoja olimpisko spēļu izveidotājvalsts Grieķijas delegācija un pēdējie iesoļoja mājinieki. Šī tradīcija pastāv arī mūsdienās.

Amsterdamas olimpiskajās spēlēs piedalījās 46 valstis, kuras pārstāvēja 2883 sportisti. Kopumā tika sadalīti 109 medaļu komplekti 15 sporta veidos.

Amsterdama par olimpisko spēļu rīkošanu apsteidza vienīgo konkurenti Losandželosu.

## Medaļu kopvērtējums

## Skatīt arī
* Olimpiskās spēles
* Vasaras olimpiskās spēles
* Starptautiskās Olimpiskās komitejas valstu un teritoriju kodi
* Latvija 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites

* SOK jumtalapa par Amsterdamas olimpiskajām spēlēm 
* Sports-Reference profils
2006. gads sportā

Šajā lapā apkopoti **[[2006. gads|2006]]. gada notikumi sportā**.

## Notikumi
### Janvāris
* 24. janvāris — Mario Lemjē paziņo, ka aiziet no Nacionālās Hokeja Līgas.

### Februāris
* 10.—26. februāris — Turīnā, Itālijā notiek 2006. gada ziemas olimpiskās spēles.
* 12. februāris — Latvijas kamaniņu braucējs Mārtiņš Rubenis izcīnīja bronzas medaļu 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.
* 18. februāris — ar Raimonda Paula dziedāšanas svētkiem tika atklāta daudzfunkcionālā halle Arēna Rīga.
* 26. februāris — ziemas olimpisko spēļu noslēgumā piedalījās Latvijas kluba Aerodium LV pārstāvji, viņu priekšnesums - akrobātiski triki lidojumā bez spārniem - pārsteidza miljoniem skatītāju visā pasaulē.

### Marts
* 12. marts:
** ar Bahreinas Grand Prix posmu sākās 2006. gada F1 sezona.
** notika vēsturisks kriketa mačs starp Austrālijas un DĀR izlasēm.
* 15.—26. marts — Austrālijā, Melburnā notika 2006. gada republikas spēles.

### Aprīlis

### Maijs
* 5.—21. maijs — Rīgā notika Pasaules čempionāts hokejā.
* 5. maijs — Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga oficiāli pasludināja 70. Pasaules hokeja čempionātu Rīgā par atklātu. Latvijas hokeja izlase pirmo reizi atņēma punktu pasaules čempioniem - Čehijas hekejisitiem (1:1).

### Jūnijs
* 9. jūnijs — Vācijā sākas 2006. gada FIFA Pasaules kausa izcīņa.

### Jūlijs
* 9. jūlijs — ar Itālijas izlases triumfu finālā noslēdzas 2006. gada FIFA Pasaules kausa izcīņa.

### Augusts
* 7.—13. augusts — Gēteborgā norisinājās 2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā. Vienīgo medaļu Latvijas sportistie šajā čempionātā izdevās izcīnīt tikai barjerskrējējs Staņislavs Olijars.

### Septembris

### Oktobris
* 22. oktobris — ar Brazīlijas Grand Prix posmu beidzās 2006. gada F1 sezona, par F-1 čempionu kļuva Renault F-1 spāņu pilots Fernando Alonso.

### Novembris

### Decembris
* 1.—15. decembris — Dohā, Katarā norisinās 15 Āzijas Spēles.
* 9. decembris — sākās Latvijas hokeja līgas 2006.—2007. gada sezona.
* 10. decembris — Chivas sakāva Toluva Meksikas futbola līgas finālā.
* 21. decembris — Austrāliešu kriketists Šīns Varns paziņoja par viņa aiziešanu pensijā no aktīvā sporta.

## Dzimuši
* 2. februāris — Lūkass Berjvalls (*Lucas Bergvall*), zviedru futbolists
* 7. marts — Jorels Hato (*Jorrel Hato*), nīderlandiešu futbolists
* 8. marts — Varens Zaīrs-Emrī (*Warren Zaïre-Emery*), franču futbolists
* 21. jūlijs — Endriks (*Endrick*), brazīliešu futbolists

## Miruši
[thumb|120px|[Ferencs Puškāšs]]
* 2. februāris — Ēriks Koņeckis, latviešu hokejists (dzimis 1920.)
* 28. oktobris — Reds Auerbahs (*Red Auerbach*), ASV basketbola treneris (dzimis 1917.)
* 17. novembris — Ferencs Puškāšs (*Ferenc Puskás*), ungāru futbolists, treneris (dzimis 1930.)
A Day to Remember

***A Day to Remember*** ir amerikāņu rokgrupa no Okalas, Floridas štata, ASV. Grupu 2003. gadā dibināja tās vokālists Džeremijs Makkinnons un ģitārists Neils Vestfoalls. Grupa ir izdevusi četrus studijas albumus, piecpadsmit singlus un ierakstījusi vienpadsmit mūzikas video. Grupa ir ievērojama ar metālkora un poppanka stilu apvienošanu vienā.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* 2005: *[[And Their Name Was Treason]]*
* 2007: *[[For Those Who Have Heart]]*
* 2009: *[[Homesick]]*
* 2010: *[[What Separates Me from You]]*
* 2013: *[[Common Courtesy]]*
* 2016: Bad Vibrations

### Mūzikas videoklipi
* 2006: *A Second Glance*
* 2007: *The Plot to Bomb the Panhandle*
* 2007: *The Danger in Starting a Fire*
* 2008: *Since U Been Gone* (Kelly Clarkson cover)
* 2009: *The Downfall of Us All*
* 2009: *Right Where You Want Me to Be*
* 2010: *I'm Made of Wax, Larry, What Are You Made Of?*
* 2010: *Have Fight In Me*
* 2011: *All I Want*
* 2011: *All Sings Point To Lauderdale*
* 2012: *2nd Sucks*
* 2013: *Right Back At It Again*
* 2014: *End Of Me*

## Dalībnieki
### Pašreizējie dalībnieki
* Džeremijs Makkinnons — vokāls (no 2003. gada)
* Neils Vestfalls — ritma ģitāra, bekvokāls (no 2003. gada)
* Džošua Vodards — basģitāra (no 2003. gada)
* Alekss Šelnuts — bungas (no 2006. gada)
* Kevins Skaffs — galvenā ģitāra, bekvokāls (no 2009. gada)

Attēls:W0765-Hellfest2013 ADayToRemember JeremyMcKinnon 69318.JPG|Jeremy McKinnon
Attēls:W0766-Hellfest2013 ADayToRemember JoshuaWoodward 69342.JPG|Joshua Woodard
Attēls:W0762-Hellfest2013 ADayToRemember NeilWestfall 69322.JPG|Neil Westfall
Attēls:W0764-Hellfest2013 ADayToRemember AlexShelnutt JoshuaWoodward 69331.JPG|Alex Shelnutt & Joshua
Attēls:W0767-Hellfest2013 ADayToRemember KevinSkaff 69351.JPG|Kevin Skaff


### Bijušie dalībnieki
* Toms Dennijs — galvenā ģitāra, bekvokāls (2003-2009)
* Bobijs Šrugss — bungas (2003-2006)
* Brendons Robertss — bungas (2003)

## Ārējās saites
* 
*
Viktors Afanasjevs

**Viktors Afanasjevs** (, dzimis ) ir PSRS un Krievijas kosmonauts, pulkvedis. 

Afanasjevs veicis trīs ilglaicīgus kosmiskos lidojumus uz orbitālo staciju Mir.

2001. gadā kā kosmosa kuģa Sojuz TM-33 komandieris veica deviņu dienu lidojumu uz Starptautisko kosmosa staciju. Uz zemes atgriezās ar Sojuz TM-32.

 Viktors Afanasjevs iekļuva autoavārijā un ar smagām traumām tika nogādāts reanimācijā.

## Ārējās saites

* Afanasjeva biogrāfija Padomju Savienības Varoņu mājaslapā 
* Biogrāfiskie dati astronaut.ru lapā
Aļona Bondarenko

**Aļona Bondarenko** (; dzimusi  Krivijrihā, Ukrainas PSR, PSRS) ir bijusī ukraiņu tenisiste, spēlē ar labo roku. Viņas jaunākā māsa Katerīna Bondarenko arī ir profesionāla tenisiste. Viņas augstākais sasniegums WTA tūres rangā ir ieņemtā 19. vieta, kas tika sasniegta . Kopumā vienspēlēs ir izcīnījusi 4 WTA un 8 ITF titulus. A. Bondarenko lielākais panākums ir uzvara 2008. gada Austrālijas atklātā čempionāta dubultspēļu turnīrā kopā ar savu māsu Katerīnu. Startējusi 2008. gada Pekinas Olimpiādē, kur vienspēļu turnīrā nokļuva līdz otrajai kārtai.

## Statistika
### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

|}

## Ārējās saites

*
Inčukalns (stacija)

**Inčukalns** ir dzelzceļa stacija Siguldas novada Inčukala pagasta Inčukalnā. Tajā pietur visi dīzeļvilcieni, kas kursē līnijā Rīga—Lugaži, izņemot no rīta ekspresi Valmiera—Rīga un starptautiskie vilcieni Rīga—Tallina. Apstājas arī starptautiskie vilcieni Viļņa—Rīga—Valga.

## Vēsture
Būvējot Rīgas—Valkas dzelzceļa līniju, 19. gadsimta 80. gados pagastā ierīkota dzelzceļa stacija Hincenberga (*Hincenberg*), kas sekmēja straujāku Inčukalna attīstību.
Latvijas brīvības cīņu sākumā (1918. gada 31. decembrī — 1919. gada 1. janvārī) pie Inčukalna stacijas notika Inčukalna kauja.

1919. gadā staciju pārdēvēja par Inčukalnu. 1932.—1933. gados kokmateriālu transportēšanai, no Inčukalna stacijas izbūvēja šaursliežu dzelzceļa līniju Allažu virzienā. Stacijas ēka uzbūvēta 1932. gadā. Greznā ēka nav saglabājusies, mūsdienās te ir vienkārša baltu silikātķieģeļu būve, būvēta 1961. gadā.

Mūsdienās stacijā atrodas biļešu kase un uzgaidāmās telpas. Biļešu kase slēgta 2020. gada 26. martā.

Staciju izmantoja Inčukalna gāzes krātuves celtniecībā, transportējot celtniecības materiālus. Stacijā ir aizsargstrupceļi.

## Vēsturiski attēli

Attēls:Inčukalns 1930.jpg|Inčukalna stacijas ēka 1930. gados


## Attēlu galerija

Inčukalna stacija.JPG|Inčukalna stacijas ēka 2011. gadā
File:Sliežu ceļi Inčukalnā.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Inčukalnā 2.jpg|Sliežu ceļi Siguldas virzienā


## Atsauces un piezīmes