open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
M šūna

**M šūnas** ir šūnas, kuras atrodas zarnu Peijera plāksnītēs, kā arī ar bronhiem saistītajos limfoīdajos audos (*bronchus-associated lymphoid tissue* — BALT). To galvenā funkcija ir mikroorganismu un daļiņu transports cauri epitēlija barjerai līdz imūnajām šūnām, tādējādi stimulējot gļotādas imunitāti. Atsevišķos gadījumos M šūnas var būt kā ieejas vārti dažādām baktērijām, piemēram, *Shigella flexneri*, *Salmonella typhimurium*, un *Yersinia pseudotuberculosis.*

## Struktūra un funkcijas
M šūnas atšķiras no enterocītiem, jo tām virsmas mikrobārkstiņu vietā ir mikrokrokas (no tā arī nosaukums). Gļotādā šīs šūnas ir mazāk sastopamas. Tās nepiedalās sekrēcijā un to glikokalikss ir plānāks, lai atvieglotu caur to antigēnu transportēšanu. Tās ir unikālas, jo satver antigēnus no zarnu dobuma puses ar endocitozes vai fagocitozes palīdzību un ar transcitozes palīdzību aizgādā līdz dendrītiskajām (antigēnprezentējošas šūnas) un limfocītiem. Šīs imūnās šūnas tālāk migrē uz limfmezgliem, kur var tālāk tikt veidota imūnā atbilde.

## Atsauces
Subtropu josla

thumbnail|Subtropu klimatiskās joslas atrašanās uz sauszemes
**Subtropi** jeb **subtropu klimatiskā josla** ir klimatiskā josla Ziemeļu un Dienvidu puslodēs, atrodas starp tropu un mērenā klimata joslu, starp 30° un 40° ziemeļu un dienvidu platumu. Šajā klimatiskajā joslā ir novērojama ne tikai tropu vasara, bet arī ziema (kas nav raksturīgi tropu klimatam). Vasarā subtropu joslā sastopamas tropu, ziemā — mērenā klimata gaisa masas. Ievērojamas atšķirības starp gadalaikiem temperatūras un nokrišņu ziņā. Ziemās iespējami pat puteņi. Klimats tiek uzskatīts par subtropu klimatu, ja gada vidējā temperatūra ir lielāka par 14 °C.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vācu aitu suns

**Vācu aitu suns** (senāk arī **Elzasas vilku suns**) ir suņu šķirne, kas jau kopš seniem laikiem tika izmantota kā aitu gans, vēl šīs šķirnes suņus izmanto dažādu lietu meklēšanai — narkotiku, sprāgstvielu u.c. Šīs šķirnes suņus ieguva, sakrustojot dažādas suņu šķirnes no Vācijas centrālajiem un austrumu reģioniem. Mūsdienās vācu aitu suņi piedalās izstādēs, apsargā cilvēkus vai ir ģimenes mīluļi. Vācu aitu suns nemainīgi ir starp pašām populārākajām suņu šķirnēm pasaulē.
Applause

***Applause*** ir amerikāņu dziedātājas ''Lady Gaga'' singls no viņas trešā studijas albuma *[[Artpop]]*. Tas tika izdots 2013. gada 12. augustā. Sākotnēji to bija iecerēts izdot 19. augustā, bet tas tika izdots ātrāk kā paredzēts, jo 2013. gada 10. augustā internetā tika nopludinātas divas daļas no dziesmas. Dziesma tika sarakstīta mūziķes *[[Born This Way Ball]]* koncerttūres laikā. Singla video tika uzņemts ASV pilsētā Losandželosā. Video režisori bija Ineza fon Lamsvērde un Vinūds Matadins, kas arī izveidoja singla titulbildi.

## Singla izdevumi
***Ciparu lejupielāde**
#"Applause" – 3:32

***CD <small>0602537542352</small>**
#"Applause" – 3:32
#"Applause" (Instrumentālais pavadījums) – 3:32

***Digitālie remiksi**
#"Applause" (Empire of the Sun Remix) – 4:08
#"Applause" (Viceroy Remix) – 4:27
#"Applause" (Purity Ring Remix) – 3:04
#"Applause" (Bent Collective Club Mix) – 7:26
#"Applause" (DJ White Shadow Electrotech Remix) – 5:49
#"Applause" (Fareoh Remix) – 4:52
#"Applause" (DJ White Shadow Trap Remix) – 4:09
#"Applause" (Goldhouse Remix) – 4:34

## Atsauces
Kazimirs Skrinda

**Kazimirs Skrinda** (*Kazimirs Skrynda*, 1875—1919) bija katoļu priesteris, teoloģijas maģistrs, pedagogs un publicists. Pēterburgas katoļu garīgā semināra profesors un inspektors (1904—1910). Laikrakstu *Ticeiba un Dzeive* (1908), *[[Drywa]]* (1908—1917) un *Jauno Drywa* (1918) redaktors.
Viens no brāļiem Skrindām, Latgales Atmodas kustības darbiniekiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1875. gada 2. augustā Līksnas pagasta Liepas Mukānu  (tagad Vaboles pagastā) saimnieka Donata Skrindas un viņa sievas Apolonijas ģimenē. Mācījās Līksnas pagastskolā, Pēterburgas sv. Katrīnas draudzes proģimnāzijā (1889—1893), Pēterburgas katoļu garīgajā seminārā (1893—1897), Pēterburgas katoļu garīgajā akadēmijā (1897—1901), 1901. gadā ordinēts par priesteri.

Bija vikārs un kapelāns Pēterburgas Sv. Staņislava baznīcas draudzē (1901—1902), Minskas skolu kapelāns (1902—1904), Gatčinas draudzes prāvests (1910-1913), Pēterburgas (Petrogradas) sv. Katrīnas draudzes prāvesta v.i. (1913—1917). Līdztekus bija Pēterburgas garīgā semināra profesors un inspektors (1904—1910), semināra latgaliešu valodas pasniedzējs (1905) un latgaliešu pedagoģisko kursu kurators (1915—1916). Pēterburgas latgaliešu laikrakstu *Ticeiba un Dzeive* (1908) un *Drywa* (1908-1917) redaktors. Kopš 1905. gada sarakstīja un apgādāja vairākas katoļu pirmmācības un kulta grāmatas.

Pēc Oktobra revolūcijas 1917. gadā Kazimirs Skrinda atteicās no draudzes mācītāja amata Petrogradā, kādu laiku dzīvoja Kalupē (1917—1918), Rēzeknē iegādājās tipogrāfiju „Darbs un Zinība” un pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas pārbrauca uz Rēzekni, kur iekārtoja redakciju divās telpās pie baznīcas. Bija Rēzeknes laikraksta *Jauno Drywa* (1918) redaktors. Kopā ar Valēriju Seili 1918. gadā Rēzeknē organizēja skolotāju kursus. 
Sakarā ar Sarkanās armijas iebrukumu Latvijā bēga uz Lietuvu, kur bija Babtu draudzes prāvesta palīgs (1918—1919).

Miris no izsituma tīfa 1919. gada 25. maijā Babtos Lietuvā. 1921. gadā viņa mirstīgās atliekas pārapbedītas Miera ielas kapos Rēzeknē.

## Literatūra
* Skrinda, B. “Atmiņas par bazneickungu Kazimeru Skrindu.” Grām.: Tāvu zemes kalendars 2011. Kulturvēsturiska un literara godagrōmota. 72.goda gōjums. Latgolas kulturas centra izd., Rēzekne, 2010. 84.-93.lpp.
* Sūdnīks, L. “Baznīckunga Kazimira Skryndas pādejais vokors.” Zīdūnis, 1938. Nr.3.

## Darbi
* Elementara katōļu ticeibas izskaidrōšana (1905)
* Dzeivais Rūžu krūnis (1907)
* Par Kungam Jezum pakaļdareišonu (1914)
* Jauns lykums par pogostu zemsti (1917)

## Atsauces
Antons Skrinda

**Antons Skrinda** (, 1881—1918) bija latviešu kara ārsts un rakstnieks. Viens no brāļiem Skrindām, Latgales Atmodas kustības darbiniekiem. Dzejoļu krājuma "Kūkle" apkopotājs (1914).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1881. gada 14. oktobrī Līksnas pagasta Liepas Mukānu (tagad Vaboles pagastā) saimnieka Donata Skrindas un viņa sievas Apolonijas ģimenē. Mācījās Līksnas pagastskolā (1888—1891), Pēterburgas Sv. Katrīnas draudzes proģimnāzijā (1891—1896), 8. Pēterburgas valsts ģimnāzijā (1896—1902). Studēja Pēterburgas Kara medicīnas akadēmijā (1902—1905, 1906—1909), pēc piedalīšanās 1905. gada revolūcijā bija spiests bēgt uz Šveici, kur turpināja medicīnas studijas Bernes Universitātē. Studiju gados darbojās Pēterburgas latviešu muzikālajā biedrībā, bija latviešu valodas skolotājs Sv. Katrīnas draudzes proģimnāzijā, ar pseidonīmu I. Leidumnīks publicējās sava brāļa K. Skrindas izdotajā laikrakstā "Drywa". 1908. gadā izdeva mācību grāmatu “Latvīšu volūdas gramatika”. 1910. gadā ieguva ārsta grādu, bija 32. Sibīrijas strēlnieku pulka ārsts Kanskā (1910—1912), pēc tam ārsts Ņižņeudinskā (1912—1913). 1913. gada atgriezās dzimtenē, bija ārsts Rēzeknē (1913—1914). Izdeva savus un citu Latgales dzejnieku darbus krājumā "Kūkle" (1914).

Pirmā pasaules kara laikā kā frontes vecākais ārsts piedalījās kaujās Krievijas—Vācijas un Krievijas—Austroungārijas frontēs (1914—1917). 1917. gada kampaņas laikā Ukrainas rietumos krita gūstā. Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas pārbrauca Latvijā, taču 1918. gada 31. martā mira no ceļā iegūtas rozes infekcijas. Apglabāts Rēzeknes Katoļu kapos.

## Literatūra
* Valeinis, V. Latgaliešu lirikas vēsture. Rīga: Jumava, 1998. — 51.lpp.
* Latviešu rakstniecība biogrāfijās. Rīga: Latvijas enciklopēdija, 1992. — 51. lpp.
* Es viņu pazīstu: latviešu biogrāfiskā vārdnīca. red. Žanis Unāms. Grandheivena: *Raven Printing*, 1975. — 444. lpp.

## Darbi
[thumb|200px|Latviešu valodas ([Latgaliešu valoda|latgaliešu izloksnes) gramatikas titullapa (1908).]]
* Eisa katōļu ticeibas izskaidrōšona (1907)
* Pādejī divi rubli (1907)
* Latvīšu volūdas gramatika (1908)
* Zemnīka ceļš uz montu (1910)

## Atsauces
Kenterberijas katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q29265"
}

**Kenterberijas katedrāle** () ir Anglijas Baznīcas katedrāle Kenterberijā, Kentā, Anglijā. Viena no vecākajām un ievērojamākajām kristiešu struktūrām Anglijā. Anglijas Baznīcas augstākā vadītāja Kenterberijas arhibīskapa katedrāle.

597. gadā katedrāli dibināja Augustīns no Kenterberijas, kas ir arī pirmais baznīcas arhibīskaps. No 1070. līdz 1077. gadam baznīca tika pilnībā pārbūvēta. 12. gadsimta sākumā tika palielināts austrumu gals, pēc 1174. gada ugunsgrēka tas tika pārbūvēts gotiskās arhitektūras stilā.

Kopā ar Svētā Martina baznīcu un Svētā Augustīna abatiju veido UNESCO Pasaules mantojuma objektu.

## Ārējās saites

*
Vjetnamas fazāns

**Vjetnamas fazāns** (*Lophura edwardsi hatinhensis*) ir fazānu dzimtas vistveidīgais putns, kas pieder vistfazānu ģintij. Sākotnēji klasificēta kā atsevišķa suga *Lophura hatinhensis*, tā šobrīd tiek uzskatīta par Edvardsa fazāna (*Lophura edwardsi*) pasugu. 

Tā ir apdraudēta suga, kuru skaits savvaļā ir aptuveni 2500 īpatņu. Nebrīvē tiek turēti ap 115 putnu.

## Izplatība un dzīvesveids
Vjetnamas fazāns tika atklāts 1965. gadā un ir endēms Vjetnamas centrālajai daļai. Lielākā populācijas daļa koncentrēta Kẻ Gỗ dabas rezervātā, kas bija izveidots, lai aizsargātu Vjetnamas fazānu. Visbiežāk sastopams biezi aizaugušās mežu audzēs netālu no tekošiem ūdeņiem, arī areālos, kur dominē jauni kociņi vai sporādiskas nelielas palmas. 

## Izskats
Ķermeņa garums 58—65 cm, svars 0,8—1 kg. Vjetnamas fazānam raksturīgs dzimumu dimorfisms — tēviņi ir nedaudz lielāki un krāsaināki nekā mātītes. Tēviņa apspalvojums mirdzoši melns ar zilganu nokrāsu, metāliski ziliem spārniem ar zaļganu maliņu. Astes spalvas baltas, cekuls — īss, pinkaini balts. Ap acīm spalvas neaug, un ir redzama sarkana āda. Kājas sarkanas.Vjetnamas fazāna tēviņu no Edvardsa fazāna tēviņa atšķir dažādais balto astes spalvu skaits.

Mātītes apspalvojums neuzkrītošs, pelēcīgi brūns ar melnīgsnēji brūnām astes spalvām, kā tēviņam sarkanām kājām un sarkanu ādu ap acīm. Ārēji tās neatšķiras no Edvardsa fazāna mātītēm.

## Barība
Vjetnamas fazānu bioloģija savvaļā ir maz pētīta. Tomēr zināms, ka tas pārtiek no graudiem, sēklām, augiem un kukaiņiem.  

## Apdraudējums
Liela daļa Vjetnamas fazāna areāla ir izcirsti, lai izveidotu rīsa plantācijas. Draudus rada arī nelegālās medības.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Durrell Wildlife Park, Vietnamese pheasant
Do What U Want

***Do What U Want*** ir amerikāņu dziedātāju *[[Lady Gaga]]* un *[[R. Kelly]]* kopdziesma. Tā tika izdota 2013. gada 21. oktobrī kā otrais singls no mūziķes 2013. gada albuma *[[Artpop]]*. Tā tika sarakstīta kopā ar *DJ White Shadow*. Daļa dziesmas pirmo reizi parādījās *[[Beats Electronics]]* reklāmā 2013. gada 17. oktobrī. *Do What U Want* ir ritmblūza un sintpopa stilā producēts skaņdarbs, kurā dzirdamas arī 1980. gadu deju mūzikas iezīmes.
Pīters Selerss

**Pīters Selerss** (; dzimis **Ričards Henrijs Selerss** (*Richard Henry Sellers*) , miris ) bija angļu aktieris, komiķis un dziedātājs.

Pēc Otrā pasaules kara piedalījies dažādos *[[BBC]] Radio* šovos, tai skaitā *[[The Goon Show]]*. 20. gadsimta 50. gados sācis filmēties kino. Bieži parodējis varas pārstāvjus (militāristus, policistus). Pazīstams ar lomām tādās filmās kā "Nāvi večiņai!" (1955), *[[I'm All Right Jack]]* (1959), "Lolita" (1962), "Doktors Streindžlavs" (1964), "Kas jauns, kaķīt?" (1965), *[[Casino Royale (1967)|Casino Royale]]* (1967), *[[The Party]]* (1968), *[[Murder by Death]]* (1976), *[[Being There]]* (1979), Ir tēlojis inspektoru Kluzo piecās filmās no "Rozā pantera" filmu sērijas. Dažreiz filmās Selerss attēlojis vairākus tēlus. Stenlija Kubrika filmā "Doktors Streindžlavs" Selerss atveidojis trīs lomas.

Selerss trīs reizes ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai, divas reizes saņēmis BAFTA kino balvu, kā arī vienu reizi — Zelta globusa balvu. Televīzijas tīkls *[[Turner Classic Movies]]* Selersu nosaucis par vienu no visvairāk paveikušiem komiķiem 20. gadsimta nogalē.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Doktors Streindžlavs

**"Doktors Streindžlavs"** (), pilnais nosaukums: **"Doktors Strendžlavs jeb Kā es iemācījos neuztraukties un iemīlēju atombumbu"** (*Dr. Strangelove or: How I Learned to Stop Worrying and Love the Bomb*), ir 1964. gada Apvienotās Karalistes un ASV politiskās satīras melnā komēdija, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir Stenlijs Kubriks.

Filma ir satīra par iespējamo PSRS un ASV kodolkonfliktu. ASV Gaisa spēku ģenerālis dod komandu uzsākt kodoluzbrukumu PSRS. ASV prezidents kopā ar saviem padomniekiem cenšas novērst šo uzbrukumu un cilvēces iznīcību. Filmā galvenās lomas attēlo Pīters Selerss, Džordžs Skots, Stērlings Heidens, Kīnans Vinns, Slaims Pikenss, Treisija Rīda. Selerss filmā attēlojis trīs tēlus.

Filma guva labus komerciālos panākumus, kā arī kritiķu atzinību. Rodžers Īberts to ir ierindojis savā labāko filmu sarakstā, nosaucot šo par "iespējams, 20. gadsimta labāko politisko satīru". *Sight & Sound's* 2002. gada režisoru aptaujā tā ierindojās 5. vietā. *Empire* žurnāla 500 izcilāko filmu sarakstā tā tika ierindota 26. vietā. Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par 3. visu laiku izcilāko komēdiju. Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai četrās nominācijās, tā saņēma BAFTA kino balvu vairākās nominācijās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kenterberija

**Kenterberija** vai **Kenterberi** () ir vēsturiska pilsēta Kentā, Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Atrodas ap 90 km uz dienvidaustrumiem no Londonas.

Pilsētas teritorija apdzīvota kopš paleolīta laikiem. Ievērojama ar tajā esošo katedrāli, šī ir Kenterberijas bīskapa rezidence. Vēl pilsētā populāra ir Svētā Martina baznīca un Svētā Augustīna abatija. Katedrāle, abatija un baznīca kopā veido UNESCO Pasaules mantojuma objektu.

Kenterberija ir populārs tūrisma objekts, šī ir viena no apmeklētākajām pilsētām Apvienotajā Karalistē.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Valodas ekspresīvā leksika

**Valodas ekspresīvā leksika** ir vārdi, kam piemīt nozīmes ar mīlinājumu, humoru, cildinājumu, nievājumu, nicinājumu un citādu emocionāli ekspresīvu nokrāsu. Šīs leksikas pamatā ir vienas un tās pašas skaņas, vieni un tie paši vārdu darināšanas līdzekļi un paņēmieni, kas tiek izmantoti visu leksisko vienību, arī terminu, veidošanā.

Ekspresivitātes kategorija var aptvert visas nozīmīgās valodas vienības (teikumus, vārdus, frazeoloģismus, vārddarinātājas morfēmas) un jebkuru valodas sistēmas elementu, izmantojot formālai izpausmei visdažādākos valodas līdzekļus un paņēmienus
No ekspresivitātes viedokļa vārdu krājumu var dalīt divās daļās.
* Neekspresīvā jeb vispārlietojamā leksika;
* Ekspresīvā jeb stilistiskā vai emocionālās nokrāsas leksika.

Stilistiski ekspresīvā leksika apvieno vārdus ar tādu nozīmes papildkomponentu, kad rāda, ka vārda lietojums ir ierobežots, proti, tas raksturīgs kādam noteiktam valodas funkcionālajam stilam un citā to nemēdz lietot vai ar tā lietojums citā stilā ir neiederīgs. Un otrādi — sarunvalodas stilā parasti netiek lietoti zinātniskās valodas vai lietišķo rakstu valodas stila vārdi, piemēram, segmentācija, empīriskie fakti u.tml.
Emocionāli ekspresīvā leksika vienlaikus ar vārda jēdzienisko saturu pauž arī runātāja attieksmi pret izteikumu, viņa emocionālo vērtējumu, kas ietverts vārda nozīmēs.

## Stilistiski pazemināta leksika
Stilistiski pazeminātā leksika ir vērojama galvenokārt neformālajā saziņā — komentāros, tērzētāvās, privātā vai daļēji privātā sarakstē u. c. stilistiski pazeminātās leksikas galvenā funkcija ir ekspresīvā funkcija — vēlme demonstrēt attiecīgas emocijas. Stilistiski pazeminātā leksika ir paredzēta, lai palīdzētu paust negatīvās emocijas, tomēr dažkārt ir vērojams gluži pretējs process — stilistiski pazemināta leksika palīdz demonstrēt pozitīvu attieksmi pret komunikācijas partneri.

Lai piešķirtu vārdam emocionālo vai stilistiko ekspresivitāti mūsdienu valodas lietotāji nereti izmanto atvasinājumus, piemēram, no neitrālās leksikas vārda "čakls" darinot vārdu "čaklonis" (pārspīlēti strādīgs), tanks — uztankoties (uzpildīt mašīnai degvielu), suns — suņinieks (suņa īpašnieks).

## Atsauces
Tiesību avoti

**Tiesību avoti** ir kontinentālās Eiropas tiesību lokā atzīti likumi, vispārējie tiesību principi, paražu tiesības, tiesu judikatūru un tiesību doktrīnas. Tiesību avoti tiek iedalīti, vadoties no to normativitātes kritērija, jo viena daļa tiesību avotu satur vispārsaistošas tiesību normas, bet cita daļa nē. Kontinentālās Eiropas tiesību lokā tikai vispārsaistošas normas saturošie tiesību avoti var kalpot par galveno juridisko pamatu lietu izlemšanā. Pie šiem tiesību avotiem pieder ārējie normatīvie akti, kuri satur vispārsaistošas tiesību normas, kā arī nerakstītie tiesību avoti kā vispārīgie tiesību principi un tiesību paražas. Savukārt otru grupu veido tiesību palīgavoti, kuriem ir sekundāra, pakārtota loma.

Latvijā patstāvīgie tiesību avoti tiesiskajā sistēmā ir:
* Normatīvie tiesību akti;  
* ieradumu tiesības;  
* vispārējie tiesību principi;
savukārt palīgtiesību avoti ir;
* tiesu prakse (judikatūra);
* tiesību doktrīna;
* normatīvo tiesību aktu izstrādes procesa materiāli.

Tiesību avotu klasifikācija iespējama pēc dažādiem kritērijiem. Būtiskākais no tiem — valsts līdzdalība avotu funkcionēšanā. Tiesību normu piemērotājs nevar ignorēt ar likumu atzītu tiesību avotu vai, gluži otrādi, savu lēmumu nevar pamatot ar atsauci uz tādu tiesību avotu, kurš attiecīgajā tiesību nozarē oficiāli neeksistē. Pēc šī kritērija tiesību avotus iedala legālos un fakultatīvos avotos.
Legālie tiesību avoti ir fiksēti likumā un, izlemjot jautājumu, izmantojami tādā secībā, kādā to paredzējis likumdevējs.

## Atsauces
Nacionālo kontu sistēma

**Nacionālie rēķini** jeb **konti** ir secīgu tabulu komplekss, kurā attēlo preču un pakalpojumu izlietojumu un to resursus. Izdevumu un ieņēmumu salīdzināšanā identiskus lielumus plaši lieto makroekonomiskos aprēķinos un statistiskajā uzskaitē. Šie nacionālie rēķini izdevumu pusē akumulē visus pievienotās vērtības elementus kā IKP pamatu. Būtiski, ka IKP nesatur materiālās izmaksas — starpproduktu. Vienlaikus tiek loģiski pēc reālā satura sakārtoti trīs makroekonomiskie pamatrādītāji:
*iekšzemes kopprodukts (IKP);
* tīrais iekšzemes produkts (TIP), kas atšķirībā no IKP ir "tīrs" no amortizācijas atskaitījumiem;
*nacionālais ienākums (NI), kas nesatur uzņēmējdarbības netiešos nodokļus.

Ieņēmumu pusi pārstāv sabiedriskais kopprodukts un tā sastāvdaļas. Šāda saimniekošanas rezultātu uztvere pēc izdevumiem ieņēmumiem valsts mērogā noteiktā laika periodā tiek raksturota kā nacionālie rēķini jeb konti. Šī metode ir uzņemta ANO visnozīmīgāko statistisko ieroču arsenālā. To izveidoja 1993. gadā Apvienoto Nāciju Organizācija.

## Atsauces
Tīrais iekšzemes produkts

**Tīrais iekšzemes produkts** (**TIP**) ir iekšzemes kopprodukta un pamatkapitāla nolietojuma jeb amortizācijas starpība. Dziļākai analīzei bilanču sastādīšanai dažkārt nepieciešams "tīrs" lielums bez amortizācijas radītā "svešķermeņa". Atskaitot no IKP amortizācijas atskaitījumus, iegūst tīro iekšzemes produktu. "Tīro" rādītāju joprojām kropļo uzņēmējdarbības netiešie nodokļi. Netiešie nodokļi ir tiešs pielikums cenām. Praktiski runa ir par pievienotās vērtības nodokli, akcīzes nodokli, muitas nodokli.

## Atsauces
Roberts Bētiņš

**Roberts Bētiņš** (dzimis  Bērzmuižas pagastā, miris  Našuā, Ņūhempšīras štats, ASV) bija latviešu finansists un šahists.

## Dzīves gaitas
Dzimis Bērzmuižas pagasta "Bētiņos" daudzbērnu ģimenē. Šahu iemācījies spēlēt no saviem vecākajiem brāļiem. 1899. gadā uzvarot 1. Baltijas Šaha savienības kongresā, ieguvis Baltijas meistara titulu, zelta žetonu un 1. prēmiju. No tā laika lielos klātienes šaha turnīros vairs nav piedalījies, bet bijis sava brāļa Kārļa Bētiņa vadītās Rīgas Šaha biedrības korespondencšaha spēles komitejas dalībnieks un spēlējis Rīgas mačos ar Maskavu un Berlīni.

Strādājis par Latvijas bankas galveno direktoru, pēc tam par Rīgas pilsētas Diskonto bankas direktoru. 1932. gada 16. novembrī apbalvots ar 3. šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. Sasniedzis pensijas vecumu, 20. gs. 30. gadu vidū sācis nodarboties ar augļkopību Tukuma apriņķa Tumes pagasta "Dimzās". 1944. gadā emigrējis uz Vāciju, pēc tam uz ASV, kur 1961. gadā miris.

## Nozīmīgākās sacensības
* 1. Baltijas Šaha savienības kongress, Rīga, 1899. gads, 1. vieta .

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Triju Zvaigžņu ordeņa 3. šķira.
* LLK 1. šķiras diploms. 

## Literatūra
* Ģedimins Salmiņš, "Liepājas šaha dzīves lappuses (1894-1944)", Liepāja, 2003, . 20.-21. lpp.
* "Der erste baltische Schachcongress, abgehalten in Riga vom 11. bis 18. April 1899" — "Baltische Schchblätter", Heft 7, Berlin, 1900, 379.-393. llp.
* Шахматы: Энциклопедический словарь. Гл. ред. А.Е. Карпов, 1990, 37.lpp., 621 lpp. 

## Atsauces
Gazprom kosmičeskie sistemy

***OAO Gazprom kosmičeskie sistemy*** (, starptautiski pazīstams kā ***Gazprom Space Systems***; līdz 2008. gadam — ***Gazkom***) ir Krievijas uzņēmums, kas uztur sakaru pavadoņus *[[Jamal (pavadoņu sērija)|Jamal]]* un zemes infrastruktūru, nodrošinot telesakaru pakalpojumus Krievijas teritorijā un ārvalstīs. Galvenais birojs atrodas Koroļovā, Maskavas apgabalā.

*Gazprom kosmičeskie sistemy* ir atvērta akciju sabiedrība. Tās akcionāri ir enerģētikas uzņemumē *[[Gazprom]]* (79,80 %), kosmosa nozares uzņēmums *[[PKK Ènergija]]* (16,16 %) un banka *[[Gazprombank]]*.

## Vēsture
Krievijas attālos ziemeļu rajonos, kur notika dabasgāzes ieguve un transportēšana, bija vajadzīgi sakari, un tos *Gazprom* nolēma nodrošināt ar sakaru pavadoņiem. 1992. gada 2. novembrī dibināts uzņēmums *Gazkom*. Dibinātāji bija *Gazprom* meitas uzņēmumi *Jamburggazdobyča* (*Ямбурггаздобыча*), *Tjumenburgaz* (*Тюменбургаз*), *Urengojgazprom* (*Уренгойгазпром*), *Nadymgazprom* (*Надымгазпром*), *Tjumentransgaz* (*Тюментрансгаз*), kā arī kosmosa nozares uzņēmums *[[PKK Ènergija|NPO Ènergija]]*. Pirmais ģenerāldirektors bija Nikolajs Sevastjanovs. Sākotnēji tika nomāti pavadoņu *Gorizont* resursi. Izveidotas pirmās zemes stacijas.

Pirmais pašu pavadonis *[[Jamal-102]]* palaists 1999. gadā. Nākamie divi orbītā nogādāti 2003. gadā.
2005. gadā par ģenerāldirektoru kļuva Dmitrijs Sevastjanovs.

2008. gada 1. decembrī *OAO Gazkom* pārdēvēts par *OAO Gazprom kosmičeskie sistemy*.

## Zemes mākslīgie pavadoņi

*Gazprom kosmičeskie sistemy* pieder tiesības izmantot ģeostacionārās orbītas pozīcijas: 49° austrumu garuma, 55° A, 81,75° A, 90° A un 163,5° A.

Uzņēmumam ir aktīvi pavadoņi:
* *[[Jamal-202]]*
* *[[Jamal-300K]]*
* *[[Jamal-401]]*
* *[[Jamal-402]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
* GAZPROM SPACE SYSTEMS
Dmitrijevka

**Dmitrijevka** var but:
* Dmitrijevka — apdzīvota vieta Balvu novada Lazdulejas pagastā;
* Makijivkas Ukrainā kādreizējais nosaukums;
* Talasas Kirgizstānā kādreizējais nosaukums.
Talasa (Kirgizstāna)

**Talasa** () ir apgabala pakļautības pilsēta Kirgizstānā, Talasas apgabala un Talasas rajona administratīvais centrs (rajonā neietilpst). Izvietojusies apgabala vidusdaļā Talasas upes krastos 360 km uz rietumiem no valsts galvaspilsētas Biškekas. Lielākā daļa iedzīvotāju ir kirgīzi (88,9%) krievi (6,6%) un uzbeki (1,3%).

## Vēsture
Apdzīvoto vietu 1877. gadā Talasas ielejā upes kreisajā krastā dibināja ieceļotāji no Krievijas un sākotnēji to sauca par **Dmitrijevku** (). Pilsētas statuss kopš 1944. gada, kad pirmoreiz nodibināts Talasas apgabals.

## Atsauces

## Ārējās saites
Leonīds Jeršovs

**Leonīds Jeršovs** ( — 1938. gads) bija Latvijas krievu izcelsmes politiķis. Bijis 3. un 4. Saeimas deputāts, Latvijas Komunistiskās partijas biedrs.

## Biogrāfija
Leonīds Jeršovs piedzima  (pēc vecā stila — ) Daugavpilī. Strādājis par galdnieku. Bijis Daugavpils domes deputāts.

1928. gadā ievēlēts 3. Saeimā no Strādnieku un zemnieku partijas (Latvijas Komunistiskās partijas) saraksta. 1931. gadā ievēlēts 4. Saeimā. Abos šajos sasaukumos bijis jaunākais no deputātiem. 4. Saeimas pirmajā sēdē ticis virzīts Saeimas priekšsēdētāja amatam, saņēma 8 balsis. Viņa oponents — Pauls Kalniņš — saņēma 87.

1932. gadā pirms tiesas prāvas par pretvalstisku aģitāciju nelegāli emigrējis uz PSRS. 1933. gadā viņam, nepiedaloties tiesas sēdē, tika piespriesti 4 gadi cietumā. Jeršovs Padomju Savienībā ticis arestēts par partijas naudas piesavināšanos un saslimis ar tuberkulozi.

1938. gadā gājis bojā.

## Atsauces
Valašske Klobouki

**Valašske Klobouki** () ir pilsēta Čehijā, Zlīnas apgabala Zlīnas apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1341. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.
Biķeru luterāņu baznīca

**Biķeru Svētās Katrīnas evaņģēliski luteriskā baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams Vecajā Biķernieku ielā 59, Rīgā, Latvijā. Baznīca celta vēlā baroka stilā no laukakmeņiem, ķieģeļiem un apmesta. Blakus baznīcai atrodas sena kapsēta.

## Vēsture
Biķeru draudzes novads kopš 17. gadsimta vidus bija viens no četriem Rīgas patrimoniālā apgabala draudzes novadiem. Zviedru Vidzemes laikā 1690. gadā uzcēla pirmo koka baznīcu — kapelu. Ziemeļu kara laikā, 1701. un 1702. gadā, to vairākas reizes izlaupīja un izpostīja. 1703. gadā uzcēla jaunu krustveidīgu kapelu, ko 1710. gadā pilnībā sagrāva Rīgas aplenkuma laikā. Lielākā daļa draudzes locekļu izmira Lielajā mēra epidēmijā vai krita karā.

1718. gadā draudzi atjaunoja un 1764. gadā tika pieņemts lēmums par jaunas baznīcas celtniecību. Tajā pašā gadā topošajai baznīcai uzdāvināja divus lielus zvanus. Pamatakmens likšana notika 1765. gada 2. maijā. Būvdarbus vadīja Ernests Heidefogels, mūrniekmeistars J. N. Bergs un namdaris Albrehts.  baznīca tika iesvētīta par godu Krievijas Impērijas ķeizarienei Katrīnai II.

thumb|left|190px|Piemiņas akmens represētajiem Biķeru draudzes locekļiem
19. gadsimtā tās austrumu daļā tika uzcelta sakristeja, 1891. gadā baznīcā ierīkoja apkuri. 1896. gadā draudzes mācītājs nolēma celt filiālbaznīcu, 1901. gadā par baznīcas celtniecību nolēma draudzes konvents. Uzceltā baznīca tika 1908. gadā iesvētīta par Krusta baznīcu.
Šī ir viena no retajām baznīcām Rīgā, kurai līdz mūsdienām bez izmaiņām ir saglabājies būvapjoms. Lieli remontdarbi baznīcā notika 1926. gadā, 1934. gadā ievilka elektrību. 1939. gadā tajā tika uzcelta kapliča funkcionālisma stilā no mūra.

Latvijas PSR laikā 1967. gadā baznīcu atsavināja draudzei, ēkā iekārtoja jahtu darbnīcu un stikla vitrāžu darbnīcu. Lielākā daļa baznīcas iekārtas priekšmetu tika iznīcināta. 1989. gadā baznīcā tika atsākta dievkalpojumu noturēšana.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas Svētās Katrīnas baznīca

**Rīgas Svētās Katrīnas baznīca** var būt:
* Biķeru Svētās Katrīnas Evaņģēliski luteriskā baznīca;
* Rīgas Svētās Katrīnas Romas katoļu baznīca.
Garezers

**Garezers** var būt:
* Garezers — bijušais ciems Carnikavas pagastā;
* Garezers — ASV latviešu īpašums;
* Garā ezera Ances pagastā cits nosaukums;
* Dienvidu Garezers — ezers Carnikavas pagastā;
* Vidējais Garezers — ezers Carnikavas pagastā;
* Ziemeļu Garezers — ezers Carnikavas pagastā.

## Skatīt arī
* Garais ezers
Dienvidu Garezers

**Dienvidu Garezers** (arī **I Garezers**, **Garezers**) ir šaurs un garš starpkāpu ezers Ādažu novada Carnikavas pagastā. Izvietojies Garezeru virknes dienvidrietumos Piejūras dabas parkā. Krasti zemi, lēzeni, ziemeļrietumos — stāvi, dibens — smilšains, dūņains. Ar caurteku savienots ar Vidējo Garezeru, notece pa grāvi dienvidrietumu galā uz Gauju. Mīt līdaka, asaris, rauda. Krastā peldvieta.

## Atsauces
Kursors.lv

**kursors.lv** ir Latvijā populārs tehnoloģiju jaunumu portāls. To 2014. gada februārī izveidoja Kristaps Skutelis, apvienojot savus iepriekš radītos tehnoloģiju jaunumu projektus androids.lv, AboluBlogs.lv un WindowsPhone.lv un savu personīgo blogu krizdabz.lv, kā arī piesaistot jaunus autorus. Informācija portālā ir pieejama tikai latviešu valodā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Autoceļš V1442

|}
|}

**V1442** autoceļš **Tukums-Lazdas** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno Tukumu ar Lazdām. Autoceļš ir  garš, klāts ar asfalta segumu un šķērso Tukuma pilsētu, Tumes pagastu, Sēmes pagastu.

## Vēsture
2015. gada 24. februārī tika izsludināts konkurss par autoceļa V1442 seguma periodiskās uzturēšanas darbiem pilnā garumā.

## Atsauces
Ziemeļu Garezers

**Ziemeļu Garezers** (arī **III Garezers**, **Lilastes Garezers**) ir šaurs un garš starpkāpu ezers Ādažu novada Carnikavas pagastā. Izvietojis Garezeru virknes ziemeļaustrumos Piejūras dabas parkā. Krasti zemi, lēzeni, grūti pieejami, dibens — kūdrains, vietām — smilšains, dūņains. Notece uz Vidējo Garezeru. Austrumu krastā Lilastes ciema Putnu ielas apbūve.

## Atsauces
Vidējais Garezers

**Vidējais Garezers** (arī **II Garezers**, **Garezers**) ir šaurs un garš starpkāpu ezers Ādažu novada Carnikavas pagastā. Izvietojies Garezeru virknes vidusdaļā Piejūras dabas parkā. Krasti zemi, lēzeni, ziemeļrietumos — slīpi, dibens — smilšains, dūņains. Ezerā viena 1,4 ha liela sala. Ietek grāvis no Ziemeļu Garezera, notece pa grāvi uz Dienvidu Garezeru. Mīt līdaka, asaris, rauda, karūsa. Krastā atpūtas vieta, peldvieta.

## Atsauces
Oskars Jankus

**Oskars Eduards Jankus** ( — ) bija Latvijas politiķis. Bijis 3. un 4. Saeimas deputāts, Latvijas Komunistiskās partijas biedrs.

## Biogrāfija
Oskars Jankus piedzima  Liepājā. Nav ieguvis augstāko izglītību.

1928. gadā ievēlēts 3. Saeimā no Strādnieku un zemnieku partijas (Latvijas Komunistiskās partijas) saraksta. Liepājas apgabaltiesa viņam piesprieda 4 gadus cietumā par šķiru naida sludināšanu, taču Jankus sodu tā arī neizcieta. 1931. gadā ievēlēts 4. Saeimā. Ilgu laiku neapmeklēja sēdes, jo bija slims ar tuberkulozi. 1932. gada oktobrī no mandāta atteicies. Devies uz PSRS.

 arestēts par dalību "pretpadomiskā trockiskā teroristu organizācijā".  viņam piespriests un izpildīts nāvessods nošaujot. Apglabāts masu kapā Maskavas Donas kapsētā.  ar PSRS Augstākās Padomes Kara kolēģijas lēmumu reabilitēts.

## Atsauces
Rīgas Svētās Katrīnas Romas katoļu baznīca

**Rīgas Svētās Katrīnas Romas katoļu baznīca** bija baznīca Rīgā, Latvijā. Atradusies Šķūņu ielā 9/11.

Baznīcas vēsture saistīts ar franciskāņu klosteri. Vīriešu klosteris Rīgā tika nodibināts 1258. gadā, tas tika nosaukts par godu Svētajai Katrīnai. Klosteris atradies starp pašreizējo Laipu, Šķūņu, Amatu un Meistaru ielu.

thumb|left|180px|Zīme pie bijušās Svētās Katrīnas baznīcas
Iespējams, baznīca celta 13. gadsimta otrajā pusē  un šajā vietā atradusies jau 1279. gadā, bet tam ir vienīgi netieši pierādījumi. Katrīnas baznīca oficiālajos dokumentos minēta 1312. gadā. 1392. gadā ir pieminētas baznīcas ērģeles un Svētajam Bartolomejam par godu darināts altāris. Tomēr pastāv arī cits uzskats, ka dievnams celts 15. gadsimtā. Baznīca bijusi iegarena. Pastāv uzskats, ka viduslaikos Rīgas franciskāņu orderis ar Svētās Katrīnas baznīcu bijis lielākais Livonijas un, iespējams, Prūsijas apgabalā. Pati baznīca bijusi mazākā viduslaiku Rīgā — tās platība sasniedza 16,8×8 metrus.

14.—15. gadsimtā tikusi pārbūvēta un paplašināta kora (apsīdas) daļa. Pēc reformācijas baznīca tikusi slēgta un daļēji nojaukta. 1526. gadā baznīcai noņemti zvani, lai tiktu pārlieti lielgabalos. 1803. gadā baznīcai tika piebūvēta noliktava, 1818. gadā — tāda pati ēka pie kora. 1855. gadā īpašumam pievienoja ēku Laipu ielā 8. 20. gadsimtā tika atsegti vairāki senie elementi.

## Atsauces
Garezeri

**Garezeri** ir ezeru virkne Carnikavas pagastā, kas ietver:
* Ziemeļu Garezeru,
* Vidējo Garezeru,
* Dienvidu Garezeru.
Radikāli kreiso koalīcija

**Radikāli kreiso koalīcija** jeb **SYRIZA** (, *Synaspismós Rizospastikís Aristerás*) ir Grieķijas kreisā spārna politiskā partija, kas dibināta 2004. gadā kā koalīcija no kreisā spārna un radikālajām kreisajām partijām. Tā ir lielākā partija Grieķijas parlamentā un tās vadītājs ir šībrīža Grieķijas premjerministrs Aleksis Ciprs.

Koalīcija sastāv no plašas neatkarīgu politiķu grupu kopas, kopā trīspadsmit politiskajiem spēkiem, ieskaitot sociāldemokrātiem, demokrātiskajiem sociālistiem, kreisajiem patriotiem, feministiem un zaļajiem kreisajiem, kā arī maoistiem, trockistiem, eirokomunistiem un arī eiroskeptiķiem. Partijas ideoloģija ir sekulāra, tās daudzie biedri kas ir kristieši un ateisti iebilst pret valsts uzturētās Grieķijas ortodoksālās baznīcas privilēģijām. Kopš 2013. gada koalīcija ir apvienota vienā partijā, lai arī tās nosaukums ir saglabājies.

SYRIZA tiek raksturota kā destabilizējoša partija, kuras panākumi ir "šokējuši ES". Lai arī tā ir atmetusi veco identitāti kā galēji kreisa protesta balss, kļūstot vairāk par populistisku partiju un uzsverot, ka tā nepametīs Eirozonu, tās vadītājs Aleksis Ciprs ir izteicies "eiro nav mans fetišs". Eiropas Parlamenta viceprezidents un SYRIZA EP deputāts Dimitris Papadimulis uzsvēris, ka Grieķijai jābūt "cienījamai Eiropas Savienības un Eirozonas dalībniecei" un, ka "netiek apsvērta izstāšanās no Eirozonas". Lai arī Ciprs ir skaidrojis, ka SYRIZA "neatbalsta nekāda veida eiroskeptismu", partija tiek uzskatīta par mēreni eiroskeptisku organizāciju.

## Vēlēšanu rezultāti

### Grieķijas parlamentā

### Eiropas Parlaments

## Skatīt arī
* Koalīcija

## Atsauces
Kausveida mukocīts

thumbnail|220px|Kausveida mukocīts

**Kausveida mukocīts** ir sekretējoša cilindriska epitēlija šūna, kuras galvenā funkcija ir olbaltumvielu — mucīnu — sekrēcija. Mucīni ir galvenais gļotu komponents. Kausveida mukocīti ir sastopami dažādos orgānu epitēlijos, piemēram, elpvadā, bronhos, zarnās. Retos gadījumos no kausveida mukocītiem var veidoties kausveida mukocītu karcinoīds.

## Uzbūve
Kausveida šūnas ir pielāgojušās vielu sekrēcijai. Tās galotnē ir izvietotas mucīna granulas, kas atrodas blakus Goldži kompleksam. Atkarībā no tā, kur izvietoti mukocīti, atšķiras arī mucīnu veids, piemēram MUC2 ir sastopams zarnās, bet MUC5AC, MUC5B — elpceļos. Histoloģiskajos krāsojumos ar hemotoksilīnu un eozīnu šūnas izskatās gaišas, jo granulu vielas tiek izskalotas ārā preparātu pagatavošanas laikā. Toties tās krāsojas rozā PAS krāsojumā.

## Atsauces
Eiropas Savienības bruņotie spēki

[thumb|400px|[Eiropas Savienības un NATO dalībvalstis (2015):

]]

**Eiropas Savienības bruņotie spēki** jeb **Eiropas armija** ir kopš Eiropas Savienības pirmsākumiem apspriesta kopīga militāra struktūra, kas pakļauta kopīgai ES aizsardzības virspavēlniecībai.

## Vēsture
120px|thumb|left|ES BS štāba emblēma
Aukstā kara periodā Francijas premjerministrs Renē Plevēns (*René Pleven*) 1950. gada oktobrī iesniedza plānu kopīgas Eiropas armijas veidošanai, kas būtu kopīgas Eiropas Aizsardzības ministrijas pakļautībā. 1951. — 1954. gadā notika Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dalībvalstu sarunas par Eiropas Aizsardzības kopienas izveidi, ko tomēr noraidīja Francijas parlaments.

2003. gada aprīlī atsākās sarunas par Kopīgas Drošības un Aizsardzības Politikas veidošanu, kā rezultātā izveidoja Eirokorpusu, kas piedalījās Kosovas krīzes militārajās akcijās.
Donbasa kara iespaidā atsākās ES dalībvalstu konsultācijas par kopēju bruņoto spēku izveidi. 2015. gada 8. martā Eiropas Komisijas prezidents Žans Klods Junkers paziņoja par savu atbalstu kopīgas Eiropas armijas izveidošanai.

## Atsauces
Jānis Dzelzīte

**Jānis Dzelzīte** (dzimis , miršanas datums nav zināms) bija Latvijas politiķis. Bijis Latvijas Komunistiskās partijas biedrs, īslaicīgi — 4. Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
Jānis Dzelzīte piedzima  Urgas muižas "Kanteros" (tagadējā Alojas pagastā) kalpa Teņa Dzelzīša un Edes dzimušas Blūmas ģimenē.. Pēc profesijas bija galdnieks.

1931. gadā ievēlēts 4. Saeimā no Strādnieku un zemnieku partijas (Latvijas Komunistiskās partijas) saraksta. Dzelzītes ievēlēšana bija pārsteigums, jo tādējādi pirmais no neievēlētajiem deputātiem bija 3. Saeimas deputāts Ernests Miezis. 25. oktobrī, pirms Saeimas pirmās sēdes, Dzelzīte no mandāta atteicās, taču 29. oktobrī savu atteikumu atsauca. Saeimas otrajā sēdē 10. novembrī saņēmis mandātu, taču tajā pašā dienā to nolicis, lai par deputātu kļūtu Miezis.

## Atsauces
Dzelzīte

**Dzelzīte** (arī **Cēzīte**, **Lielsvinču grāvis**)  ir Viesītes kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā.

Tek cauri meža masīviem ziemeļu virzienā. Ietek Viesītē lejpus Sunītes ietekas. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Radžu akmens

**Radžu akmens** jeb **Brodu karjera akmens** ir vislielākais dižakmens Augšzemē un Zemgalē, kā arī otrs lielākais Latvijā. Tā apkārtmērs ir 19 m, garums — 6,1 m, platums — 6 m, augstums — 4,6 m (virs ūdens redzamā daļa 3,1 m), tilpums — virs 100 m3 (pēc A. Opmaņa datiem). Akmens svars novērtēts uz 220 tonnām. Tas atrodas Jēkabpilī, Brodu karjera ūdenskrātuvē, ap 40-70 metrus no krasta, blakus Jēkabpils Mežaparkam. Akmens tika atklāts 1970. gadu otrajā pusē, dolomīta karjerā, norokot virsējo morēnas slāni. Ap akmeni tika izveidota neliela dolomīta saliņa. Pēc karjera appludināšanas saliņa vēl bija redzama ap 1990. gadu. Pašlaik akmens apakšējā daļa atrodas zem ūdens. Tā kā starp dolomīta pamatni un akmeni atrodas mālaina starpkārta, tad pastāv risks, ka akmens var noripot no saliņas zem ūdens. Pirmos akmens mērījumus 1995. gadā veica Dabas retumu krātuves pētnieki, kas konstatēja, ka šis ir otrais lielākais akmens Latvijā. 1997. gadā par Radžu akmeni tika uzrakstīta pirmā publikācija.

## Atsauces
Kārlis Oliņš

**Kārlis Oliņš** bija Latvijas politiķis. Bijis Latvijas Komunistiskās partijas biedrs, īslaicīgi — 4. Saeimas deputāts.

Ar Latvijas Komunistisko partiju bija saistīts kopš 1928. gada, par savu darbību partijā vairākkārt ir ticis kratīts un arestēts. 1931. gadā piedalījies 4. Saeimas vēlēšanās no Strādnieku un zemnieku partijas (Komunistiskās partijas) saraksta, nav ievēlēts. 1934. gadā, pēc tam, kad deputāts Rūdolfs Lapiņš nolika mandātu un Jānis Šmits no mandāta atteicās, Oliņam tika piedāvāts pieņemt mandātu. Viņš kļuva par Saeimas deputātu . Tās pašas dienas vakarā notika valsts apvērsums, kura rezultātā Saeima tika atlaista.

1936. gada augustā Rīgas apgabaltiesa viņam piesprieda 6 mēnešu cietumsodu par pretvalstisku darbību.

## Atsauces
Ilzas ezers (Mākoņkalna pagasts)

**Ilzas ezers** (arī Ilzas II ezers, Ilzes ezers) ir subglaciālas izcelsmes caurteces ezers Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos meža masīvā starp Ilzas un Rabovas sādžām. Krasti zemi, vietām stāvi, slīpi, dibens — dūņains, siekstains, dūņu slānis ap 2—4 m. Ietek 2 grāvji un strauts no Soročkas ezera, iztek grāvis uz Baldu. Mīt asaris, rauda, līdaka, līnis, karūsa, plicis.

## Atsauces
Kaugurs

**Kaugurs** (arī Kauguris, Kaugaru ezers, Kauguru ezers) ir ezers Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos pie Stepiņu ciema, izstiepts austrumu—rietumu virzienā. Krasti zemi, lēzeni, slīpi, dibens — dūņains, dūņu slānis ap 2—3 m. Ietek 12 grāvji un strauti, tai skaitā grāvis no Piertnieku ezera austrumos; iztek strauts uz Soročkas ezeru. Mīt asaris, rauda, līnis, karūsa, līdaka. Krastā atpūtas vieta.

## Atsauces
Oliņš

**Oliņš** (sieviešu dzimtē Oliņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Edgars Oliņš (1901—?) — Latvijas Bruņoto spēku virsnieks, Valmieras puča rīkotājs;
* Kārlis Oliņš — politiķis;
* Pēteris Oliņš (1890—1962) — diplomāts.
Austris Bērziņš

**Austris Bērziņš** (dzimis , miršanas datums nav zināms) bija Latvijas politiķis. Bijis 4. Saeimas deputāts, Latvijas Komunistiskās partijas biedrs.

## Biogrāfija
Austris Bērziņš piedzima  Cēsīs. Ieguvis pamatskolas izglītību, strādājis par krāsotāju.

1931. gadā ievēlēts Cēsu pilsētas domē no Kreiso arodnieku saraksta. Kandidējis 4. Saeimas vēlēšanās no Strādnieku un zemnieku partijas (Latvijas Komunistiskās partijas) saraksta, bet nav ticis ievēlēts. Amatā stājies 1932. gada jūlijā, pēc tam, kad no mandāta atteicies viņa partijas biedrs Ernests Miezis. Decembrī nolicis mandātu, viņu Saeimā nomainīja Augusts Matisons.

, viņam klāt neesot, Austrim Bērziņam tika piespriesta brīvības atņemšana. Viņš tika izsludināts meklēšanā.

## Atsauces
Voldemārs Zenbergs

**Voldemārs Zenbergs** (dzimis 1938. gadā, miršanas datums nav zināms, 2009. gadā ar tiesas spriedumu atzīts par mirušu) bija latviešu teātra un kino aktieris.

## Biogrāfija
V. Zenbergs beidzis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti (1963), viņa kursabiedri bija Ģirts Jakovļevs, Ints Burāns, Ausma Kantāne, Rasma Garne, Imants Skrastiņš. No 1962. līdz 1968. gadam viņš bija aktieris Drāmas teātrī, tur atveidojis Āpo lomu A. Kivi romāna "Septiņi brāļi" (1963) dramatizējumā un titullomu V. Lāča lugā "Juris Indrups" ("Senču aicinājums", 1964). 70. un 80. gados Liepājas teātra aktieris, atveidojis titullomu V. Šekspīra traģēdijās "Makbets" (1977) un "Karalis Līrs" (1987). Jaunajā Rīgas teātrī spēlējis pana Ignata lomu Aleksandra Čaka "Matīss — kausu bajārs" (1993).

Rīgas kinostudijā atveidojis Andrieva lomu filmā "Mērnieku laiki" (1968) un Dormuižas kunga lomā "Vilkatis Toms" (1983). 1970. gadā izdotajā Raimonda Paula skaņuplatē "Tik dzintars vien" viņš iedziedājis gotisko "Balādi manam vectēvam". Ir ziņas, ka Leo Kokle gleznojis viņa portretu.

## Literatūra
Tišheizere, Edīte. Balāde kādam aktierim. *Liepājas Vēstules*, 2012, oktobris, 22.-23. lpp.

## Atsauces
Sentlūsijas amazone

**Sentlūsijas amazone** (*Amazona versicolor*) ir papagaiļu dzimtas putns, kas pieder amazoņu ģintij. Suga endēma Sentlūsijai un ir šīs nelielās salu valsts nacionālais putns.

Sugas latīniskais nosaukums *versicolor* ("daudzās krāsas") precīzi raksturo Sentlūsijas amazones krāsām bagāto un raibo apspalvojumu.

## Izplatība un dzīvesvieta
Putns sastopams Sentlūsijas dienvidu centrālajos kalnu rajonos, galvenokārt 500—900 m augstumā. Apdzīvotības platība aptuveni 140 km². Dod priekšroku pirmatnējiem mežiem, bet meklē barību arī mežos, kurus skārusi cilvēku darbība. Ligzdo koku dobumos.

## Izskats
[thumb|left|200px|Autors -  [Nīderlande|nīderlandiešu gleznotājs Džozefs Smits, 1875. gads]] 
Spilgts un drukns putns. Ķermeņa garums 43&nbsp;cm. Meža krēslā Sentlūsijas amazone saplūst ar zaļo lapotni, bet saules staros tās sarkanās, zaļās un zilās spalvas sāk krāšņi vizuļot un laistīties.

Kā pārējām amazonēm, apspalvojumā dominē zaļā krāsa — zaļas spārnu ārējās lidspalvas un pakausis, iekšējās spārnu lidspalvas tumši zilas ar sarkanu josliņu gar lidspalvu malu. Galvas priekšpuse un piere spilgti zili, kas pāriet bālākos toņos. Krūšu augšdaļa sarkana, vēdera virzienā kļūst sarkanbrūna un raiba un gaiši zaļgana; dažiem īpatņiem sarkanās krūtis ir izteikts plankums, bet citiem — tikai neliela josliņa. Gaiši zaļās astes spalvas pie pamatnes sarkanzilas, to gali zaļgandzelteni.

Knābis un kājas pelēkas, acs varavīksnene oranža.

## Barība
Pārtiek no augļiem un sēklām koku galotnēs. Barības meklējumos dodas agri no rītiem un vakaros.

## Aizsardzība
Sentlūsijas amazones īpatņu skaitu samazināja mežu izciršana un dabiskās vides izzušana, orkāni, medības un tirgošanās. Darela savvaļas dzīvnieku aizsardzības tresta organizētā sabiedrības izglītošana un aizsardzības pasākumi paglāba sugu no izzušanas, kā arī pamudināja to pasludināt par vienu no nacionālajiem simboliem. 1975. gadā tika sākta sekmīga programma, lai putnus pavairotu nebrīvē. Savvaļas populācija iekļauj aptuveni 350—500 īpatņus.

Sentlūsijas amazoņu skaits palielinās, taču nelielās populācijas un ierobežotā salas areāla dēļ Sarkanajā grāmatā tā ierindota starp sugām ar augstu apdraudējuma risku.

## Atsauces

## Literatūra
* Šķirsta jubileja. Džeralds Darels. Nordik. 2003. , 109—114. lpp.
Eriks Kandels

**Eriks Rihards Kandels** (, dzimis ) ir Austrijas ebreju izcelsmes amerikāņu neiropsihiatrs, 2000. gada Nobela prēmijas fizioloģijā vai medicīnā laureāts par pētījumiem atmiņas fizioloģijā.

## Dzīvesgājums

Dzimis Vīnē, ebreju ģimenē. Pēc Austrijas anšlusa ģimene emigrēja, un 1939. gada 11. maijā Kandels apmetās Bruklinā. No 1944. gada studēja Hārvarda Universitātē vēsturi un literatūru, vēlāk ieintesējās par psihoanalīzi. 1952. gadā iestājās Ņujorkas Universitātes Medicīnas skolā, kur ieinteresējās par atmiņas procesu bioloģisko pamatu. 1955. gadā stažējās Kolumbijas Universitātē. No 1957. līdz 1960. gadam strādāja Psihiskās veselības Nacionālajā institūtā, kur izvēlējās jūras bezmugurkaulniekus — aplīzijas, par savu pētījumu objektu, jo tie ir vieni no vienkāršākajiem organismiem, kuriem piemīt atmiņa. 1965. gadā publicēja pirmos pētījumus. Strādājis Ņujorkas Universitātes Medicīnas skolā, vēlāk — Kolumbijas Universitātes Ārstu un ķirurgu koledžā.

## Ārējās saites

* Nobela prēmijas profils
Malvu dzimta

**Malvu dzimta** (*Malvaceae*) ir malvu rindas (*Malvales*) dzimta. Malvu dzimta sīkāk dalās deviņās apakšdzimtās, kurās ietilpst 244 ģintis un vairāk nekā 4225 sugas. Lielākās ģintis pēc sugu skaita ir hibiski (*Hibiscus*), grēvijas (*Grewia*), *[[Dombeya]]* un *[[Sida]]*. Starp zināmākajiem malvu dzimtas pārstāvjiem noteikti minami kokvilnas augi (*Gossypium*), liepas (*Tilia*) un kakaoaugi (*Theobroma*). Agrāk malvu dzimtā ietilpa tikai malvu apakšdzimta, un pārējās apakšdzimtas tika klasificētas kā atsevišķas malvu kārtas dzimtas.

## Sistemātika
Malvu dzimta sīkāk dalās 9 apakšdzimtās, no kurām 8 pēc tradicionālā (agrākā) iedalījuma ir atsevišķas malvu rindas dzimtas.

* Malvu dzimta (*Malvaceae*)
** *[[Byttnerioideae]]*
** grēviju apakšdzimta (*Grewioideae*)
** kakaoaugu apakšdzimta (*Sterculioideae*)
** liepu apakšdzimta (*Tilioideae*)
** *[[Dombeyoideae]]*
** *[[Brownlowioideae]]*
** *[[Helicteroideae]]*
** kapoku apakšdzimta (*Bombacoideae*)
** malvu apakšdzimta (*Malvoideae*)

## Ārējās saites

## Atsauces
Ābols (uzvārds)

**Ābols**  (sieviešu dzimtē Ābola) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Artis Ābols (1973) — latviešu hokejists un treneris;
* Ojārs Ābols (1922—1983) — latviešu gleznotājs un mākslas teorētiķis;
* Rodrigo Ābols (1996) — latviešu hokejists.
Žirmūnu seņūnija

**Žirmūnu seņūnija‎ ** () ir Viļņas seņūnija. Tā ir apdzīvotākā no Viļņas seņūnijām un iekļauj šajā pašā nosaukumā sauktu 1960. gados uzbūvētu mikrorajonu.

Pirmās vēstures liecības par Žirmūniem atrodamas kopš 14. gadsimta beigām, kad iepretim Viļņas vecpilsētai Neres otrā krastā atradās zvejnieku ciemats. Žirmūnos atrodas vairākas starptautiski nozīmīgas vēsturiskas vieta, kā, piemēram, lielākā Lietuvas ebreju kapsēta, Napoleona Lielās armijas kareivju masu kapi, kā arī piemiņas vieta un masu kapi PSRS varas iestāžu upuriem pēc Otrā pasaules kara. Tāpat šeit atrodas 1825. gadā uzbūvētā Tuskulēnu muiža un to iekļaujošais Miera parks.

Apkaimei Žirmūnu nosaukums tika piešķirts 1960. gadu sākumā, kad tā kļuva par celtniecības projektu. Tas bija pirmais pilsētas rajons Lietuvas PSR, kas tika būvēts, pielietojot tobrīd PSRS izstrādātos pilsētplānošanas principus. Ievērojamākā PSRS laika sabiedriskā ēka ir masīvā Koncertu un Sporta pils.

21. gadsimtā Žirmūnos veikti ievērojami renovēšanas un attīstības darbi. *Šiaurės miestelis* ir Žirmūnu daļa, kas kļuvusi par vienu no pilsētas nozīmīgākajiem uzņēmējdarbības un dzīvojamiem rajoniem. Iepriekš šeit atradās vairāku režīmu militārie garnizoni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Viļņas Reģionālais Statistikas birojs: Žirmūnu un citu Viļņas seņūniju statistika
*  Viļņas pilsētas pašvaldība: Žirmūnu seņūnijas karte (1:12 000), 2004
* Viļņas pilsētas pašvaldība: Žirmūnu seņūnijas kontaktinformācija
Isikula apgabals

**Isikula apgabals** () ir viena no Kirgizstānas pirmās pakāpes administratīvajām vienībām. Izvietojusies valsts ziemeļaustrumos ap Isikula ezeru. Ziemeļos robežojas ar Kazahstānas Almati apgabalu, austrumos — Ķīnas Siņdzjanas Uiguru autonomo reģionu, dienvidos — Narinas apgabalu, rietumos — Čujas apgabalu. Apgabala centrs ir Karakola; citas lielākās pilsētas ir Balikči un Čolponata. Iedzīvotāju lielākā daļa ir kirgīzi (86,2%; 2009) un krievi (8,0%), kā arī kazahi (1,5%) u.c.

Ģeogrāfiski apgabals aizņem starpgrēdu Isikula ieplaku, kurā izvietojies Isikula ezers, kā arī Tjanšana ziemeļu nogāzi un tā atzarus. Apgabala austrumu galā uz robežas ar Ķīnu paceļas 7439 m augstā Dženiša smaile (bijusī Uzvaras smaile).

Apgabals pirmoreiz izveidots 1938. gadā kā Isikula apvidus *(Иссык-Кульский округ)*, 1939. gadā pārdēvēts par apgabalu. Likvidēts 1959. gadā, teritoriju reorganizējot par republikas pakļautības rajoniem. Apgabals atjaunots 1970. gadā; no 1988. līdz 1990. gadam tam bija pievienota lielākā daļa likvidētā Narinas apgabala.

## Atsauces

## Ārējās saites