Kaulzivis

**Kaulzivis** (*Osteichthyes*) ir mugurkaulnieku (*Vertebrata*) megaklase, pie kuras pieder 2 virsklases, 4 klases, vairāk nekā 40 zivju kārtas, 435 dzimtas un 28 000 sugu. Šajā grupā ietilpst apmēram 96% no visām pasaules zivju sugām. Tā ir ne tikai lielākā zivju taksonomiskā vienība, bet arī lielākā mugurkaulnieku grupa.

Nozīmīgākās kārtas ir siļķveidīgās zivis (Atlantijas siļķe, sardīne un brētliņa), lašveidīgās zivis (keta, kuprlasis un lasis), mencveidīgās zivis (menca, navaga un pikša), plekstveidīgās zivis (plekste un paltuss) u.c.

## Morfoloģija
[thumb|left|220px|Vissenākā zināmā kaulzivs — ''[Guiyu oneiros* — dzīvoja pirms 419 miljoniem gadu]]
Kaulzivīm [[skelets]] var būt vai nu [[kauls|kaula]] vai [[skrimslis|skrimšļa]], turklāt skrimšļa skeletam vienmēr ir attīstīti [[segkauli]]. [[Galvaskauss]] var būt hiostilisks, amfistilisks vai autostilisks. [[Aste]] — heterocerkāla, homocerkāla vai dificerkāla. [[Muguras stiegra|Horda]] attīstīta tikai dīgļiem. Pieaugušām kaulzivīm starp [[skriemelis|mugurkaula skriemeļiem]] ir hordas atliekas.

Visām kaulzivīm ir [[žaunas]]. Daudzām sugām tās ir vienīgais vai galvenais elpošanas orgāns. Dažām sugām ir arī [[plaušas]], kas veidojas kā barības vada priekšējā nodalījuma ventrālās sienas izaugums. Ir sugas, kuras elpo caur [[āda|ādu]] un/vai [[gremošanas sistēma|gremošanas sistēmu]] — zarnām vai [[kuņģis|kuņģi]]. Žaunām ir pieci pāri spraugu. Žaunu starpsienas ir [[Rudiments|rudimentāras]]. Žaunu spraugas pārsedz kopīgs žaunu vāks, kurā vienmēr ir ādas kauli. Tas nodrošina efektīvāku žaunu darbību. [[Āda]] klāta ar ganoīdām, kosmoīdām vai kaula [[zvīņas|zvīņām]], bet nekad nav sastopamas plakoīdās zvīņas. [[Peldpūslis]] veidojas kā [[barības vads|barības vada]] sākumdaļas mugurējās sienas izaugums. Atsevišķām sugām peldpūslis ir reducējies.

[[Apaugļošanās]] lielākajai daļai ir ārējā. Gadījumos, kad ir iekšējā apaugļošanās, par [[dzimumorgāns|kopulācijas orgānu]] kalpo pārveidota anālās spuras daļa, bet ne [[vēders|vēdera]] spura, kā [[skrimšļzivis|skrimšļzivīm]]. Olām ([[ikri]]em) nav blīvas ragvielas kapsulas.

===Lielākās un mazākās kaulzivis===
[[Attēls:Sunfish2.jpg|thumb|220px|[[Mēnesszivs]] (*Mola mola*) ir lielākā kaulzivs]]
[[Attēls:Paedocypris progenetica 001.jpg|thumb|220px|[[Sumatras kūdras purvu zivtiņa]]s (*Paedocypris progenetica*) ir mazākās kaulzivis]]
Vislielākā no visām kaulzivīm pasaulē ir [[mēnesszivs]] (*Mola mola*), kuras garums var būt nedaudz vairāk nekā 3 metri, bet svars 2,5 [[tonna]]s. Toties garākā kaulzivs ir [[siļķu karalis]] (*Regalecus glesne*), kuras vidējais garums ir 8 m, bet pēc neapstiprinātiem datiem ir bijis arī 17 m garš siļķu karalis. Vismazākā kaulzivs ir [[Sumatras kūdras purvu zivtiņa]] (*Paedocypris progenetica*). Tās ķermeņa garums mazākajiem pieaugušajiem īpatņiem var būt tikai 7,9 [[milimetrs|mm]]. [[Saldūdens]] lielākā kaulzivs ir [[Amazone|Amazonē]] dzīvojošā [[arapaima]] (*Arapaima gigas*), kuras ķermeņa garums sasniedz 2,5 m un svars 200 kg.

Tomēr visu laiku lielākā kaulzivs, kas pārspēj ikvienu mūsdienās dzīvojošo kaulzivi, ir aizvēsturiskā *Leedsichthys problematicus*. Tās ķermeņa garums ir bijis 9—10 metri.

==Sistemātika==
*'Kaulzivju megaklase*' (*Osteichthyes*)
* virsklase: 
** klase: [[Celakantveidīgās]] (*Coelacanthimorpha*)
** klase: [[Ripidistijas]] (*Rhipidistia*)
*** apakšklase: [[Plaušzivjveidīgās]] (*Dipnomorpha*)
*** apakšklase: [[Četrkājveidīgie]] (*Tetrapodomorpha*)
* virsklase: 
** klase: [[Kladistijas]] (*Cladistia*)
** klase: [[Starspures]] (*Actinopteri*)
*** apakšklase: [[Modernās kaulzivis]] (*Neopterygii*)
*** apakšklase: [[Skrimšļa ganoīdzivis]] (*Chondrostei'')

## Atsauces

## Ārējās saites
*National Geographic: Jaws, Teeth of Earliest Bony Fish Discovered
*The oldest articulated osteichthyan reveals mosaic gnathostome characters
*Critical transitions in fish evolution lack fossil documentation
*Zivju ekoloģija un ihtioloģija