open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Otrais termodinamikas likums

**Otrais termodinamikas likums** ir termodinamikas princips, kas nosaka ierobežojumus siltuma pārejai no viena ķermeņa uz citu. Otrais termodinamikas likums papildina pirmo termodinamikas likumu, tā kā pirmajā termodinamikas likumā no visiem torētiski iespējamajiem procesiem nav pilnībā nošķirti procesi, kas saskan ar enerģijas nezūdamības likumu.  Otro termodinamikas likumu sauc par otro termodinamikas sākumu, tāpat kā pirmo termodinamikas likumu sauc par pirmo termodinamikas sākumu, jo termodinamika balstās tieši uz šiem diviem likumiem.  

Otrais termodinamikas likums ļauj izveidot temperatūras skalu, kuru neietekmē neatbilstības, izvēloties temperatūras mērvienības un mērierīces, noteikt lietderības koeficientu, noformulēt termodinamiskā līdzsvara kritērijus.

Pastāv vairāki šī likuma formulējumi, kas visi ir līdzvērtīgi. Precīzi to 1850. gadā formulēja vācu zinātnieks Rūdolfs Klauziuss. Viņa formulējums ir:

## Otrā termodinamikas likuma dažādi formulējumi
Pastāv vairāki otrā termodinamikas likuma formulējumi, starp kuriem daži ir: "Nav iespējams process, kura vienīgais rezultāts būtu siltuma pārvēršana darbā", "Nav iespējams pārvērst siltumu darbā bez kompensācijas", "Otrā veida mūžīgais dzinējs nav iespējams", "Entropija ir viennozīmīga stāvokļa funkcija", "Siltummašīnas lietderības koeficients nav atkarīgs no darba ķermeņa īpašībām, bet gan no galējām temperatūrām, starp kurām siltummašīna strādā".

Pirmā termodinamikas likuma aprakstīšanai pietiek ar diviem ķermeņiem: viens ķermenis zaudē enerģiju, otrs enerģiju iegūst. Otrā termodinamikas likuma aprakstīšanai nepieciešami vismaz trīs ķermeņi  — viens, kurš nodod otram enerģiju siltuma veidā, un trešais, kurš no otrā saņem enerģiju darba veidā —, taču, ja vajadzīgs, lai procesa beigās otrais jeb darba ķermenis atgūtu savu sākotnējo stāvokli, nepieciešams vēl arī ceturtais ķermenis jeb dzesētājs. 

Vienā no otrā termodinamikas likuma formulējumiem sastopams kompensācijas jēdziens. Termodinamikā kompensācija ir darba ķermeņa (pirmā veida kompensācija) vai citu procesā iekļauto ķermeņu (otrā veida kompensācija) termodinamiskā stāvokļa izmaiņa, pārvēršot siltumu darbā. Pirmā veida kompensācijas piemērs ir ideālas gāzes izotermiska izplešanās — gāze maina savu tilpumu, pārvēršot siltumu darbā. Otrā veida kompensācijas piemērs ir siltumdzinējs — darba ķermenis izplešas un periodiski nokļūst sākumstāvoklī, mainoties dzesētāja stāvoklim. 

## Lietderības koeficients
Lietderības koeficients \eta jebkuram atgriezeniskam procesam tiek aprēķināts pēc formulas

\eta=\frac{Q-Q_0}{Q}=\frac{T-T_0}{T} , kur Q ir no siltumavota saņemtā siltuma daudzums, Q_0 ir dzesētājam atdotā siltuma daudzums, T ir siltumavota absolūtā temperatūra, T_0 ir dzesētāja absolūtā temperatūra. 

## Atsauces

## Skatīt arī
* Termodinamika
* Pirmais termodinamikas likums
*Karno siltummašīna
*Karno cikls

## Ārējās saites
Omānas sultāni

**Omānas Sultanāta sultāns** ir Omānas monarhs un valsts vadītājs. Tā ir galvenā vara valstī. Omānas sultāni ir no Al Bu Saīdi dinastijas, kas ir Omānas valdošā ģimene kopš 18. gadsimta vidus.

Kopš 2020. gada 11. janvāra Omānas sultāns ir Haitams ibn Tariks al Saīds.



 Sultāns 
 Valdīšanas laiks


Tuveini bin Saīds *(Thuwaini bin Said)* 1856.gada 19.oktobris — 1866.gada 11.februāris


Salims ibn Tuveini *(Salim bin Thuwaini)* 1866.gada 11.februāris — 1868.gada oktobris


Azans ibn Kaīss *(Azzan bin Qais)* 1868.gada oktobris — 1871.gada 30.janvāris


Turki ibn Saīds *(Turki bin Said)* 1871.gada 30.janvāris — 1888.gada 4.jūnijs


Feisals ibn Turki *(Faisal bin Turki)* 1888.gada 4.jūnijs — 1913.gada 15.oktobris


Teimurs ibn Feisals *(Taimur bin Faisal)* 1913.gada 15.oktobris — 1932.gada 10.februāris


Saīds ibn Teimurs *(Said Bin Taimur)* 1932.gada 10.februāris — 1970.gada 23.jūlijs


Kābūss ibn Saīds *(Qaboos Bin Said)* 1970.gada 23.jūlijs — 2020. gada 10. janvāris


Haitams ibn Tariks al Saīds (*Haitham bin Tariq Al Said*) 2020. gada 10. janvāris — pašlaik



## Atsauces

## Ārējās saites
* Oman *The Royal Ark*
Omānieši

**Omānieši** jeb **Omānas arābi** ir arābu tauta, Omānas pamatiedzīvotāji. Aptuveni 2,5 miljoni omāniešu dzīvo Omānā, kā arī aptuveni 100 tūkstoši Kuveitā.

## Izcelsme
Pirmajā tūkstošgadē pirms mūsu ēras mūsdienu Omānas teritoriju bija iekarojušas arābu Azdas ciltis no Jemenas un ziemeļarābu Nizāra ciltis. Viņi arī izveidoja omāniešu etnogrāfisko slāni: starp vairāk nekā simts omāniešu ciltīm ir saglabājusies dalīšanās jemeniešos ("tīrasiņu") un nizāros ("jaukteņos"). Gadsimta vidū omānieši kontrolēja Indijas okeāna tirdzniecības ceļus, daļēji pārcēlās uz Austrumāfriku, pārsvarā uz Zanzibāru un Pembu, kur ietekmēja svahili valodas formēšanos.

## Reliģija
Lielākā daļa omāniešu ir musulmaņi ibādisti (vairāk kā 70%), mazāka daļa ir sunnīti, tostarp arī vahabīti. Sakarā ar to, ka liela daļa iedzīvotāju ir cittautieši, valstī ir arī daudzu citu reliģiju sekotāji, ticības brīvība ir atļauta ar likumu.

## Valoda
Omānieši runā arābu valodas dialektos. Omānas dienvidrietumos runā īpašās vietējās valodās (t.s. dienvidarābu valodas, pieder īpašai semītu valodas apakšgrupai): mahri, šahri, bothari, harsusi; šajās valodās runājošie netiek uzskatīti par omāniešiem. Šinuhu cilts (Musandāmas pussala) dialektam ir persiešu valodas iezīmes.
Angļu valoda ir izplatīta Maskatas pilsētā un citās centrālā reģiona pilsētās.

## Ārējās saites
Kečvu valoda

**Kečvu valodas** (*qhichwa simi* vai *runasimi*) ir valodu saime, kas izplatīta Dienvidamerikas rietumos (Andu kalnu centrālajā daļā). Pastāv dažādi uzskati par to, vai tā ir viena no Amerikas pamatiedzīvotāju valodām ar vairākiem dialektiem, vai tomēr valodu saime ar vairākām atsevišķām valodām. Kečvu valodu saimes ISO 639-5 kods ir qwe. Kečvu valodās runā aptuveni 7,8 miljoni cilvēku, galvenokārt kečvu. Līdzās spāņu valodai tā ir Peru un Bolīvijas valsts valoda.

## Kečvu valodu klasifikācija
Kečvu valodas tiek klasificētas divās lielās grupās — kečvu I valodās un kečvu II valodās.

### Kečvu I valodas
* centrālās kečvu valodas
** Ankašas kečvu valodas
*** Vamalijas-Dos de Majo Vanuko kečvu valoda (qvh)
*** Korongo Ankašas kečvu valoda (qwa)
*** Vajlasas Ankašas kečvu valoda (qwh)
*** Sivasas Ankašas kečvu valoda (qws)
*** Ziemeļkončukosas Ankašas kečvu valoda (qxn)
*** Dienvidkončukosas Ankašas kečvu valoda (qxo)
** Vanuko kečvu valodas
*** Valjagas kečvu valoda (qub)
*** Kahatambo Ziemeļlimas kečvu valoda (qvl)
*** Margosas-Jarovilkas-Laurikočas kečvu valoda (qvm)
*** Čikianas Ankašas kečvu valoda (qxa)
*** Panao Vanuko kečvu valoda (qxh)
** Vankas kečvu valodas
*** Vajljas Vankas kečvu valoda (qvw)
*** Hauhas Vankas kečvu valoda (qxw)
** Jaujosas-Činčas kečvu valodas
*** Jaujosas kečvu valoda (qux)
*** Činčas kečvu valoda (qxc)
** Jaru kečvu valodas
*** Čaupivarangas kečvu valoda (qur)
*** Ambopasko kečvu valoda (qva)
*** Ziemeļhuninas kečvu valoda (qvn)
*** Santaanas de Tusi Pasko kečvu valoda (qxt)
* citas kečvu I valodas
** Pakaraosas kečvu valoda (qvp)

### Kečvu II valodas
* Ziemeļperu kečvu valodas
** Kahamarkas-Kanjarisas kečvu valoda
*** Lambajekes kečvu valoda (quf)
*** Kahamarkas kečvu valoda (qvc)
* ziemeļkečvu valodas
** Čačapojasas kečvu valoda (quk)
** Kičvas valodas
*** Kalderonas augstienes kečvu valoda (qud)
*** Čimboraso augstienes kečvu valoda (qug)
*** Dienvidpastasas kečvu valoda (qup)
*** Tenas zemienes kečvu valoda (quw)
*** Imbaburas augstienes kečvu valoda (qvi)
*** Lohas augstienes kečvu valoda (qvj)
*** Napo zemienes kečvu valoda (qvo)
*** Ziemeļpastasas kečvu valoda (qvz)
*** Salasakas kečvu valoda (qxl)
*** Kanjaras augstienes kečvu valoda (qxr)
** Sanmartinas kečvu valoda (qvs)
* dienvidkečvu valodas
** klasiskā kečvu valoda (qwc)
** Ajakučo kečvu valodas
*** Ajakučo kečvu valoda (quy)
*** Arekipas-La Unjonas kečvu valoda (qxu)
** Kusko kečvu valodas
*** Kusko kečvu valoda (quz)
*** Austrumapurimakas kečvu valoda (qve)
** Ziemeļbolīvijas kečvu valoda (qul)
** Puno kečvu valoda (qxp)
** Santjago del Estero kečvu valoda (qus)
** Dienvidbolīvijas kečvu valoda (quh)
** Čīles kečvu valoda (cqu)

## Atsauces

## Ārējās saites
Kečvi

[thumb|300px|Kečvu mūsdienu apdzīvotības areāls un kādreizējā [Inku impērija (svītrojums)]]
**Kečvi** (pašnosaukums: *Qhichwa runa*) ir Dienvidamerikas rietumu daļas pamatiedzīvotāju tauta, runā kečvu valodā. Lielākā daļa dzīvo Peru (ap 6,6 miljoni, 20% no iedzīvotāju kopskaita), kā arī Bolīvijā un Ekvadorā. Vēsturiski kečvi veidojuši senās Inku impērijas kodolu, kā arī vairāku tās sāncenšu valstis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aimari

thumb|Aimaru apdzīvotības areāls|300px
**Aimari** ir Dienvidamerikas tauta, kas dzīvo galvenokārt Bolīvijā, Peru un Čīlē. Runā aimaru valodā (ap 1,7 mlj) un spāņu valodā. Viena no visaugstāk kalnos dzīvojošām tautām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aimaru valoda

**Aimaru valoda** (*Aymar aru*) ir dzimtā valoda aimariem, un viena no nedaudzajām Amerikas pamatiedzīvotāju valodām, ko prot vairāk nekā 1 miljons cilvēku. Valsts valoda Bolīvijā un Peru. Sastopama Andos ap Titikakas ezeru Peru, Bolīvijas un Čīles robežapgabalos.

## Dialekti

Koljavaja, hakaračauki, lupaka (literārās valodas pamatā), ubina.

## Vēsture

Valoda un arī paši aimari saglabājušies no pirmsinku Tiavanako kultūras. Valodnieku vidū nav vienprātības par aimaru un kečvu valodas attiecībām. Daži uzskata, ka tās ir radniecīgas, bet daži, ka valodas kļuvušas līdzīgas ilgās ģeogrāfiskās līdzāspastāvēšanas dēļ. Neraksturīgi citām Amerikas pamatiedzīvotāju valodām aimaru valoda kopā ar kečvu un gvaranu valodām izrādījusi apbrīnojamu dzīvotspēju gadsimtu izaicinājumiem.
Seišelu prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Seišelu salas|Seišelu salu]] prezidenti**, kopš 1976. gada, kad tā ieguva neatkarību no Apvienotās Karalistes.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Seychelles.svg|30px]] [[Seišelu Republika]] ([[1976]] — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Seychelles.svg|30px]]
Tonis

**Tonis** jeb **lielā sekunda** ir viens no trim izplatītākajiem mūzikas intervāliem, kas atdala divas diatoniskā diapazona iedaļas (pārējie ir mazā sekunda un palielinātā sekunda). Tas sastāv no diviem pustoņiem

Divu toņu frekvenču attiecība ir 1:\sqrt[6]{2}.
Malgašu valoda

**Malgašu valoda** jeb **malagasu valoda** ir Madagaskaras valsts valoda. Tajā runā ap 17 miljonu cilvēku.

Valodas lietotāji dzīvo arī tuvējās Reinjonas, Komoru, Seišelu salās u. c., kā arī Francijā, bijušajā koloniālajā metropolē.

## Vēsture
Malgašu  valoda nav radniecīga ar kaimiņos esošajām Āfrikas valodām. Tā ir vistālāk uz rietumiem esošā malajiešu-polinēziešu valoda, kas pieder austronēziešu valodām. Šis fakts tika konstatēts 18. gadsimtā. Malgašu  valoda ir radniecīga Indonēzijas, Malaizijas un Filipīnu valodām. Tai vistuvākās ir valodas, kurās runā Kalimantānas salā. Malgašu valodas vārdu krājums 90 % gadījumu ir tāds pats kā maanjanu valodai Barito upes reģionā Kalimantānas dienvidos, kas nozīmē, ka Madagaskaru apdzīvoja cilvēki no turienes. Nav precīzi zināms, kādu iemeslu dēļ šī migrācija notika. Vēlāk indonēziešu kolonisti sajaucās ar austrumāfrikāņiem un arābiem.

Malgašu  valodā ir aizguvumi no bantu, svahili un arābu valodas, kā arī no franču un angļu valodas (18. gadsimtā to lietoja pirāti, kuru bāzes atradās uz salas).

Kopš 15. gadsimta šai valodai ir rakstīta literatūra un bagātīga mutvārdu dzejas un leģendu tradīcija.

## Rakstība
Kopš 1823. gada valodas rakstībai izmanto latīņu alfabētu.

Alfabēts sastāv no 21 burta: a, b, d, e, f, g, h, i, j, k, k, l, m, m, n, o, p, r, s, t, v, y, z.

## Atsauces
Madagaskaras prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopti **[[Madagaskara]]s ([[Malagasu Republika]] (1958—1975)) prezidenti**, kopš 1959. gada, kad tā ieguva neatkarību no Francijas.

## Uzskaitījums

### [[Attēls:Flag of Madagascar.svg|30px]] [[Malagasu Republika]] (1958—1975) [[Attēls:Emblem of the Malagasy Republic.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Madagascar.svg|30px]] [[Madagaskaras Demokrātiskā Republika]] (1975—1992) [[Attēls:Emblem of the Democratic Republic of Madagascar.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Madagascar.svg|30px]] [[Trešā Madagaskaras Republika]] (1992—2010) [[Attēls:Seal of Madagascar (1993-1998).svg|30px]] [[Attēls:Seal of Madagascar.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Madagascar.svg|30px]] [[Madagaskara|Ceturtā Madagaskaras Republika]] (2014 — pašlaik) [[Attēls:Seal of Madagascar.svg|30px]]
Malgaši

**Malgaši** () ir tauta, kas galvenokārt apdzīvo Madagaskaras teritoriju. Runā austronēziešu saimei piederošajā malgašu valodā. Cēlušies, no Dienvidaustrumāzijas Borneo ieceļojušajiem austronēziešiem sajaucoties ar no Āfrikas ieceļojušajām bantu tautām. Tradicionāli izšķir divas lielas etniskās grupas: kalnu malgaši (merini un bacileo), kas apdzīvo galvenokārt salas kalnaino iekšzemi un kuru izcelsmē dominē austronēziskie elementi, un piekrastes malgaši (sakalava, bara, vezo, becimisaraka, mahafali), kas apdzīvo piekrastes zemienes un kuru izcelsmē dominē bantu elementi.

## Atsauces
 

## Ārējās saites
ISO 639

**ISO 639** ir Starptautiskās standartu organizācijas (ISO) ieviests standarts valodas apzīmēšanai. **ISO 639** standarts sastāv no vairākām daļām, no kurām divas ir publicētas, bet vairākas ir izstrādes stadijā:

* ISO 639-1:2002 Valodu nosaukumu kodi -- 1.daļa: *Alpha-2* kodi (divburtu kodi)
* ISO 639-2:1998 Valodu nosaukumu kodi -- 2.daļa: *Alpha-3* kodi (trīsburtu kodi)
* ISO 639-3:2006 
* ISO 639-4:2007? - izstrādē
* ISO 639-5:2006? - izstrādē

Vikipēdijas adresēs parasti ir izmantoti ISO 639-1:2002 kodi, lai apzīmētu attiecīgās valodas Vikipēdiju. Piemēram, latviešu valodas Vikipēdijas adrese ir **lv**.wikipedia.org.
Kūra (upe)

**Kūra** (, , ) ir lielākā upe Aizkaukāzā. Ietek Kaspijas jūrā, tek cauri Turcijai, Gruzijai un Azerbaidžānai. Kūra ir lielākā upe Gruzijā un Azerbaidžānā. Daļa Kūras baseina (precīzāk, tās lielākās pietekas — Araksas) atrodas Irānas teritorijā.

## Pietekas
Kūras lielākās pietekas ir Lielā Liahvi, Ksani, Araksa, Hrami, Alazani un Aragvi.

## Galerija


|Miera tilts pāri Kūrai Gruzijas galvaspilsētā,Tbilisi
Attēls:Kur Azerbaijan Salian.jpg|Kūras kanāls Azerbaidžānā
Attēls:Kura River in the central part of Tbilisi, 2007-09-28.jpg|Kūras panorāma Tbilisi
Attēls:Tiflis, Michael Bridge and Madatofski Island (A).jpg|Kūra Tbilisi (19. gadsimta beigas)
Attēls:Mtkvari da aragvi.jpg|Kūras un Aragvi sateka
Attēls:Rainbowtbilisi.jpg|Varavīksne pār Kūru



## Atsauces

## Ārējās saites
Kiņaruanda

**Kiņaruanda**́ (*Ikinyarwanda*) ir bantu valoda, valsts valoda Ruandā. Kiņaruanda lieto latīņu rakstu.

Kiņaruanda ir savstarpēji saprotama ar kaimiņvalsts Burundijas kirundi valodu, un reizēm tās uzskata par vienas valodas dialektiem. Pašas kiņaruandas dialekti pastāv galvenokārt kaimiņvalstīs (Kongo DR, Ugandā, Tanzānijā)  pie robežas ar Ruandu.

2010. gadā tika izveidota Ruandas Valodas un kultūras akadēmija (RALC), lai palīdzētu popularizēt un uzturēt valodu. Organizācija 2014. gadā mēģināja veikt ortogrāfisko reformu, taču tā sastapa stipru pretestību, jo tika uztverta kā no augšas uzspiesta un politiski motivēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Muhanga

**Muhanga** (pirms 2006. gada — **Gitarama**) ir otra lielākā pilsēta Ruandā.  pilsētā dzīvoja 87 613 iedzīvotāji.

## Ārējās saites
Karalis

[thumb|230px|Franku karalis (''Karolus Magnus'') [Kārlis Lielais.]]
[thumb|230px|Polijas karalis [Staņislavs Poņatovskis ]]
**Karalis** (no Kārļa Lielā vārda latinizētās versijas *Carolus*) ir karalistē (valsts) valdoša monarha tituls. Sieviešu dzimtē — **karaliene**. Karaļa tituls mūsdienās ir mantojams, bet agrāk karalis varēja būt arī vēlēts (piemēram, Polijas karaļa tituls līdz 1795. gadam).

Līdz 20. gadsimtam latviešu valodā šī titula apzīmēšanai lietoja vārdu ķēniņš, kas atbilst karaļa nosaukumam ģermāņu valodās — angļu un zviedru *kung*, dāņu un norvēģu *konge*, nīderlandiešu *Koning*, vācu *König —,* arī somugru valodās: igauņu un somu *kuningas*.

Mūsdienās karaļa tituls ir saglabājies tikai nedaudzās monarhijās.

## Varianti citās valodās
Karaļa vārds baltu valodās, tāpat kā daudzās slāvu, tjurku un dažās citās valodās radies no Kārļa Lielā (latīņu: Carolus) vārda:
* Karalius (lietuviešu)
* Крал (bulgāru)
* Краљ (serbu)
* Король (krievu, ukraiņu)
* Кароль (baltkrievu)
* Král (čehu, slovāku)
* Krůl (silēziešu)
* Król (poļu)
* Kralj (slovēņu, horvātu)
* Kral (turku, azeru)
* Qirol (uzbeku)
* Király (ungāru)
* Key (kurdu)

## Pašreiz valdošie karaļi un karalienes
Šajā sarakstā ir tikai tie monarhi, kuru oficiālais tituls ir "karalis" vai "karaliene".

### Eiropā
* Filips — Beļģijas karalis
* Vilems Aleksandrs — Nīderlandes karalis
* Čārlzs III — Apvienotās Karalistes karalis
* Haralds V — Norvēģijas karalis
* Felipe VI — Spānijas karalis
* Kārlis XVI Gustavs — Zviedrijas karalis
* Frederiks X — Dānijas karalis

### Āzijā
* Abdulla II — Jordānijas karalis
* Selmāns Āl Saūds — Saūda Arābijas karalis
* Džigme Hesars Namgjals Vangčuks — Butānas karalis
* Hamads bin Isa al Halifa — Bahreinas karalis
* Norodoms Seihamonī — Kambodžas karalis
* Rama IX — Taizemes karalis

### Āfrikā
* Lecijs III — Lesoto karalis
* Msvati III — Svatini karalis
* Mohameds VI — Marokas karalis

### Ziemeļamerikā
* Čārlzs III — Antigvas un Barbudas, Bahamu, Barbadosas, Belizas, Grenadas, Kanādas, Jamaikas, Sentkitsas un Nevisas, Sentlūsijas, Sentvinsentas un Grenadīnu karalis

### Dienvidamerikā
* Čārlzs III — Folklenda salu karalis

### Austrālijā un Okeānijā
* Tupou VI — Tongas karalis
* Čārlzs III — Austrālijas, Jaunzēlandes, Papua-Jaungvinejas, Tuvalu un Zālamana Salu karalis

## Ārējās saites
Dižciltīgo tituls

Šajā sarakstā ir uzskaitīti dažādi **augstmaņu tituli** pēc pasaules daļām.

## Eiropā
* Bajārs
* Basilejs
* Bans
* Barons
* Baronets
* Cars
* Grāfs
* Princis
* Hercogs
* Imperators
* Infants
* Jārls
* Karalis
* Kņazs
* Vidams
* Vikonts

## Āzijā
* Baturs
* Bejs
* Bo
* Dzji
* Emīrs
* Guns
* Hans
* Hou
* Huandi
* Kagans
* Kalifs
* Naņs
* Padišahs
* Sultāns
* Šahs (monarhs)
* Tarhans
* Vans

## Āfrikā
* Faraons
Butare

**Butare** (), līdz 1962. gadam **Astrida** (*Astrida*), no 2006. gada oficiāli saucas **Huje** (*Huye*), ir pilsēta Ruandas Dienvidu provincē, Huje apgabala galvaspilsēta. Septītā lielākā valsts pilsēta pēc iedzīvotāju daudzuma ar  iedzīvotājiem (2022).

## Vēsture
Beļģijas koloniālie valdnieki pilsētu izveidoja 20. gadsimta 20. gados un nosauca to par Astridu par godu beļģu karalienei Astrīdai. Ruandas valdība nomainīja pilsētas nosaukumu, kad 1962. gadā valsts ieguva neatkarību.

## Klimats

## Atsauces

## Ārējās saites
Kritiskā domāšana

Par **kritisko domāšanu** parasti sauc disciplinētu prāta procesu, kura laikā tiek analizēta un vērtēta informācija. Attiecīgā informācija var būt iegūta no pieredzes, refleksijas, novērojumiem, komunikācijas utt. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, domāšanas skaidrība, ticamība, precizitāte, akurātums, pamatotība, nozīmīgums, pilnīgums, godīgums u.c.

Mūsdienu valodas lietojumā vārds "kritisks" ir ieguvis negatīvu konotāciju jeb blakus nozīmi, taču kritiskajai domāšanai nav saistības ar negatīvismu, piemēram, centieniem kādu pazemot.

## Pārskats
Kritiskā domāšana ir mērķtiecīgs reflektīvas spriešanas veids. Ar tās palīdzību refleksijas ceļā tiek pieņemti lēmumi, piemēram, kuram uzskatam piekrist vai kā rīkoties. Tiek aplūkoti argumenti, sprieduma konteksts, būtiskie kritēriji veiksmīgai sprieduma izdarīšanai, sprieduma veidošanas metodes un konkrētā jautājuma izprašanai nepieciešamie teorētiskie konstrukti. Šie elementi atbilst arī akadēmisko disciplīnu un profesionālo jomu raksturojumam, tāpēc kritiskā domāšana var parādīties dažādās jomās un starp tām (ņemot vērā konkrēto jomu specifiskos kritērijus, argumentācijas avotus utt.) - gadījumos, kad nepieciešams vienoties, izlemt, atrisināt problēmas u.tml.

Zinātniskā skepticisma kontekstā kritiskā domāšana ietver informācijas apgūšanu un tā rezultātā nonākšanu līdz pamatotam slēdzienam vai risinājumam. Kritiskā domāšana daļēji ietver neformālo loģiku, tomēr liela daļa apsvērumu sniedzas tālāk, piemēram, novērtējot uzskatus, identificējot aizspriedumus, propagandu, pašapmānu, informācijas sagrozīšanu vai maldināšanu utt. Balstoties kognitīvās psiholoģijas pētījumos, daļa pedagogu uzskata, ka skolās vajadzētu vairāk apgūt kritisko domāšanu un attīstīt intelektuālās prasmes (piemēram, intelektuālu pazemību, iejūtību, godīgumu un godprātību) nekā koncentrēties uz faktu atcerēšanos.

Kritiskā domāšana ir nozīmīga domāšanas analīzei, izskaidrošanai, novērtēšanai un strukturēšanai, tā ļauj samazināt maldīšanās risku rīcībā un domāšanā. Tomēr, arī lietojot kritiskās domāšanas prasmes, var rasties kļūdas, piemēram, domātāja egocentrisma, nekorektas savu uzskatu universalizēšanas vai faktu nezināšanas dēļ. Turklāt vienmēr pastāv iespēja kļūdīties neuzmanības dēļ.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Kritika
* Literatūras kritika
* Argumentācijas kļūda
* Domāšana
* Skepticisms
* Zinātniskā metode

## Ārējās saites
* "Kas ir kritiskā domāšana?". Izglītības attīstības centrs.
* "Kritiskā domāšana: izglītība, medijpratība, spriestspēja". LU Filozofijas un socioloģijas institūts.
Tēlainā domāšana

**Tēlainā domāšana** jeb **vizuālā domāšana** ir domāšanas fenomens, kas attiecīgo procesu nodrošina caur vizuāliem priekšstatiem. Tā ir nelineāra un bieži tai piemīt datorsimulācijas daba, kad liela datu kopa tiek apstrādāta gūstot iespaidu par kompleksu sistēmu, kas savādāk nebūtu iespējams ar valodas palīdzību.

Tēlainā domāšana var tikt nosaukta par ne-lingvistisko domāšanu, un cilvēki, kuri veic šādu informācijas apstrādi, tiek saukti par tēlaini domājošiem. Lai gan lingvistiski domājošie uzskata, ka tēlainās domāšanas pārstāvji pārāk koncentrējas uz detaļām, tiek uzskatīts, ka tas ir viņu ekstrēmās atmiņas dēļ.

Psiholoģijā tēlainās domāšanas pārstāvjiem bieži tiek piedēvēta disleksija, un tā ir patiesība, ka cilvēkiem, kas *domā bildēs*, ir problēmas iemācīties lasīt.

## Tēlainās domāšanas pazīmes
Pazīmes, kas liecina par šī tipa domātāju ir:
* grūtības atcerēties abstraktu burtu virkni, piemēram, vārdus
* grūtības izklāstīt viņu ieviestā koncepciju
* raksta grūti saprotamā stilā
* piemīt spēja ātri lasīt, bet pēc lūguma izlasīto nolasīt skaļi, lasot tiek izmantoti vārdi, kas dotajā tekstā nav atrodami
* spēja intuitīvi nonākt līdz secinājumiem, ko pēc lineārās metodes ļoti grūti panākt
Nauruiešu valoda

**Nauruiešu valoda** (**) ir austronēziešu saimes mikronēziešu atzara valoda, kurā runā ap 6000 cilvēku galvenokārt Nauru, kur tā ir valsts valoda.

## Ārējās saites

* ''Ethnologue'' par nauruiešu valodu
Mongolijas Tautas partija

**Mongolijas Tautas partija** **(MPP)** (mongoļu: *Монгол Ардын Нам*), iepriekš **Mongolijas Tautas Revolucionārā partija** (MTRP), ir politiskā partija Mongolijā. Komunistiska, bet mūsdienās deklarē sevi par sociāldemokrātisku, iestājās Socinternā.

Dibināta 1921.gada 1. martā stiprā VK(b)P ietekmē. Pirmā politiskā partija Mongolijā modernā nozīmē. Valdošā partija Mongolijā no 1921.gada līdz 1996.gadam. Līdz 1990.gadam valdīja vienpartijas sistēmā. Partijā lielā mērā atkārtojās tie paši procesi, kas PSKP.thumb|150px|Dogsomins Bodo, viens no partijas dibinātājiem|left1930. gados partiju vadīja Horlogijns Čoibalsans — izteikts staļinists. Pēc Čoibalsana nāves varu ieguva Jumžāgijns Cedenbals, kura režīms bija mazliet liberālāks.

Pēc pārbūves sākšanās PSRS, arī Mongolijā tika nodibināta daudzpartiju sistēma, tomēr vēl līdz 1996. gadam MTPR palika valdošā partija. Arī pašlaik jaunā līdera Nambarijna Enkbajara vadībā partija aizņem apmēram pusi deputātu vietu Lielajā Hurālā, bet prezidents un premjers ir MPP biedri.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Disleksija

**Disleksija** ir sindroms, kad tā īpašniekam lasīšanas un/vai rakstīšanas spējas ir zemākā līmenī nekā varētu gaidīt pēc viņa intelektuālā līmeņa. Disleksiju piedēvē cilvēkiem, kuru lasītproblēmas nevar izskaidrot ar inteliģences trūkumu, sensorajām problēmām vai nepilnīgu apmācību.

Tā kā lasīšana ir komplekss prāta process, tad disleksijas rašanās iemesli var būt ļoti dažādi.

Kopumā cilvēki ar disleksijas problēmām ļoti bieži uzrāda augstāku inteliģences līmenī par vidēji sabiedrībā pieņemto. No disleksijas cietuši Alberts Einšteins, Tomass Edisons, Aleksandrs Greiems Bells, Maikls Faradejs, Ričards Brensons u.c.

Šo sindromu ārstē ar intensīvu fonoloģijas kursu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* The Dyslexia Guide - A to Z and FAQ Knowledgebase  - angliski
Sinonīms

**Sinonīms** (, *synōnymos* — ‘ar vienādu nosaukumu, ar vienādu vārdu’) ir vārds vai arī cita valodas vienība, kas pilnīgi (vai arī daļēji) sakrīt ar kādu citu vārdu vai citu valodas vienību nozīmes ziņā. Sinonīmi ir, piemēram, vārdi *māja* un *nams*.

Vienas rindas sinonīmi var atšķirties ar jēdzieniskām niansēm, piemēram, *sens* un *vecs* vai stilistisku nokrāsu, piemēram, *runāt* un *muldēt*. Pastāv arī absolūtie sinonīmi, kas ir bez atšķirībām nozīmē, piemēram, *telefons* un *tālrunis*, *sacīt* un *teikt*. Par sinonīmiskām var arī tikt uzskatītas morfoloģiskas formas, piemēram, *celieties!* un *celties!* un sintaktiskas konstrukcijas, piemēram, *darbs jādara* un *darbs darāms*.

## Skatīt arī
* Antonīms
* Homonīms

## Atsauces

## Ārējās saites
* AILab informācija
Serbu valoda

**Serbu valoda** (*српски језик*) ir standartizēta serbhorvātu valoda, kurā galvenokārt runā serbi, kas dzīvo Serbijā, Bosnijā un Hercegovinā, Kosovā, Melnkalnē, Horvātijā un Ziemeļmaķedonijā. Tā ir Serbijas valsts valoda un viena no Bosnijas un Hercegovinas valsts valodām. Serbu valoda ir ļoti tuva un pat savstarpēji saprotama ar horvātu, bosniešu un melnkalniešu valodām.

## Vēsture

No 11. gadsimta serbu valoda tika pierakstīta glagolicas alfabētā. Vēlāk rakstība tika nomainīta pret kirilicu. Pašlaik izmantoto kirilicas rakstību 1812. gadā izveidoja serbu valodnieks Vuks Karadžičs. Serbu valoda galvenokārt tiek pierakstīta, izmantojot tieši kirilicu, lai gan nereti izmanto arī latīņu alfabētu. Serbu valodā atrodami daudzi aizguvumi no grieķu un turku valodām, kā arī mūsdienās ienāk daudzi vārdi no citām pasaules valodām.

Līdz 19. gadsimta vidum nebija standartizēta serbu valodas rakstības forma, lai gan tai bija plaša literatūra. 1850. gadā grupa serbu un horvātu rakstnieku un valodnieku nolēma izveidot standartizētu rakstības formu, kas balstījās uz plaši izmantotā štokaviešu dialekta.

## Serbu valodā izmantotie alfabēti
Serbu valodas pierakstīšanai izmanto gan kirilicu, gan latīņu alfabētu.

## Skatīt arī

* Vikipēdija serbu valodā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Serbu valodas un kultūras kursi Serbijā (lapa septiņās valodās)
Reparācijas

**Reparācijas** (no  — 'atjaunošana') ir karā zaudējušās valsts maksājumi naudā vai precē valstij (-īm), kas uzvarējusi karā, pamatojoties uz noslēgto miera līgumu. Tiek formulēts kā agresorvalsts kompensācija par karā nodarītajiem zaudējumiem citām valstīm. Reparācijas tiek plaši kritizētas, tomēr vēl aizvien izmantotas arī mūsdienās (piemēram, 1. Līča karā). Tiek uzskatīts, ka Vācijas reparācijas pēc Pirmā pasaules kara ir viens no Otrā pasaules kara cēloņiem. Tipisks reparāciju gadījums ir arī nacistiskās Vācijas reparācijas uzvarētājvalstīm, kas izpaudās gan naudas veidā, gan smagās rūpniecības iekārtu izvešanā uz ārzemēm.

## Atsauces
Ugo Čavess

**Ugo Čavess** (; dzimis , miris ) bija Venecuēlas prezidents.

Bijušais izpletņlēcēju pulkvežleitnants, kas vadīja neveiksmīgu valsts apvērsumu 1992. gada februārī, tika ievēlēts par prezidentu . Viņa prezidentūras laikā Venecuēlā tika pieņemta jauna konstitūcija un īstenota konfrontējoša ārpolitika attiecībā pret ASV.

Savā "Bolivara revolūcijā" Čavess atsaucās uz Latīņamerikas atbrīvošanas cīņu varoņa Simona Bolivara idejām. Čavess centās īstenot demokrātiskā sociālisma valsts pārvaldes modeli. Venecuēlā tika izvērstas plašas kampaņas slimību, analfabētisma, izsalkuma, nabadzības un citu sociālo problēmu apkarošanai. Viņš bija pazīstams kā ciešākas Latīņamerikas integrācijas aizstāvis, kurš vienlaikus asi kritizēja neoliberālismu, globalizāciju un ASV ārpolitiku.

Čavess mūža pēdējos gadus slimoja ar onkoloģisku slimību. Viņam veica trīs operācijas, no kurām trešā radīja komplikācijas — smagu elpceļu infekciju. Čavess nomira 2013. gada 5. martā.

## Atsauces

## Ārējās saistes
Portugāļu valoda

**Portugāļu valoda** (*língua portuguesa*, ; *português*) ir indoeiropiešu valodu saimes romāņu valodu grupas valoda, kas ir dzimtā valoda vairāk nekā 200 miljoniem cilvēku galvenokārt Portugālē, Brazīlijā un Angolā. Tā ir radniecīga galisiešu valodai, kā arī relatīvi tuva spāņu valodai.

Portugāļu valodu prot aptuveni 240 miljoni cilvēku. Dzimtā valoda tā ir 210–215 miljoniem cilvēku. Lielākā daļa no tiem dzīvo Brazīlijā (aptuveni 186 miljoni). Pēc valodas pratēju skaita tā ir septītā lielākā valoda pasaulē. Pēc citiem datiem tā ierindojas sestajā vietā (bengāļu valodas pratēju skaits ir ļoti līdzīgs). No eiropiešu valodām tā ir trešā izplatītākā aiz angļu un spāņu valodas.

## Valstis ar oficiālo portugāļu valodu
Portugāļu valoda ir vienīgā valsts valoda septiņās valstīs: Portugālē, Brazīlijā, Mozambikā, Angolā, Kaboverdē, Gvinejā-Bisavā un Santomē un Prinsipi. Austrumtimorā un Ekvatoriālajā Gvinejā (kopš 2011. gada). Ķīnas speciālajā administratīvajā vienībā Makao tā ir viena no vairākām valsts valodām.

## Portugāļu valodas dialekti
Izšķir divus galvenos portugāļu valodas dialektus. Viens no tiem ir Eiropas portugāļu valoda (*português padrão*), kuru attiecina ne tikai uz Portugāles iedzīvotājiem, bet arī uz Āfrikas valstīs (Angolā, Mozambikā, Gvinejā-Bisavā, Kaboverdē), Austrumtimorā un Makao dzīvojošajiem, kas runā portugāļu valodā. Dialekta nosaukumā vārds ‘Eiropa’ ir ieviests, lai to pretstatītu otram portugāļu valodas dialektam. Otrs dialekts ir Brazīlijas portugāļu valoda (*português neutro*), kas no Eiropas portugāļu valodas galvenokārt atšķiras pēc fonoloģijas. Brazīlijā portugāļu valoda iedalās vēl 16 valodas paveidos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* A.Placinska. Portugāļu īpašvārdu atveide latviešu valodā
Vjetnamiešu valoda

**Vjetnamiešu valoda** (*tiếng Việt*, ) ir austroaziātu saimes valoda. Tā ir Vjetnamas valsts valoda. Tā ir dzimtā valoda daudziem vjetnamiešiem, kā arī dzimtā vai otrā valoda daudzām Vjetnamā dzīvojošajām minoritātēm. Vjetnamiešu emigrācijas rezultātā to lieto arī citās pasaules daļās dzīvojošie vjetnamieši.

## Ģeogrāfiskā izplatība
Vjetnamiešu valodā galvenokārt izplatīta Vjetnamā, kur to galvenokārt lieto tur dzīvojošie vjetnamieši. Tā ir arī  dzimtā vai otrā valoda daudzām Vjetnamā dzīvojošajām minoritātēm. Tā plaši izplatīta ir arī Guansji Džuanu autonomajā reģionā (Ķīnā). Nozīmīgs vjetnamiešu valodas pratēju skaits dzīvo arī Kambodžā un Laosā.

Vjetnamiešu emigrācijas rezultātā to lieto arī citās pasaules daļās dzīvojošie vjetnamieši. Amerikas Savienotajās Valstīs tā sestā lielākā valoda pēc runātāju skaita. Tiek lēsts, ka šajā valstī dzīvo ap 1,5 miljoniem vjetnamiešu valodas pratēju. Austrālijā vjetnamiešu valoda ir septītā lielākā valoda, bet Francijā — astotā lielākā valoda pēc runātāju skaita. Čehijā vjetnamiešu valoda oficiāli atzīta kā viena no 14 minoritātes valodām.

## Valodnieciskā klasifikācija
Aptuveni pirms 150 gadiem vjetnamiešu valoda tika identificēta kā austroaziātu valodu saimes monu-khmeru atzara valoda. Vēlāk tika konstatēts, ka tā radnieciski ir daudz tuvāka mjonu valodai (*thiểng Mường*) nekā citām monu-khmeru valodām, tāpēc tika izveidots vjetu-mjonu atzars, kurā iekļāva vēl dažas valodas, kas bija tuvākās šīm valodām. Termins ‘vjetu valodas’ (*vietic*) parādījās 1992. gadā, kad to ieviesa valodnieks Heiss (*La Vaughn H. Hayes*).

## Fonoloģija
### Patskaņi
Līdzīgi kā citās Dienvidaustrumāzijas valodām arī vjetnamiešu valodā daudz izmanto patskaņus.

:

Priekšējās un vidējās rindas patskaņi, kā arī zemi vidēja mēles pacēluma patskaņi (*i, ê, e, ư, â, ơ, ă, a*) ir nenoapaļoti, bet pakaļējās rindas patskaņi (*u, ô, o*) ir noapaļoti. Patskaņus â [ə] un ă [a] izrunā ļoti īsi, daudz īsāk nekā pārējos patskaņus.

### Divskaņi
Vjetnamiešu valodā plaši izmanto arī divskaņus un trijskaņus. Divskaņus veido viens pamata patskanis un viens puspatskanis.

:

### Līdzskaņi

:

## Atsauces
Jaungrieķu valoda

**Jaungrieķu valoda** ir indoeiropiešu valodu saimes valoda un tās lietošana sākās ap 11. gadsimtu, Bizantijas periodā. Tā ir oficiālā valoda Grieķijā un Kiprā. Mūsdienās, pēc 2007. gada datiem tajā runā ap 12 miljoni cilvēku Grieķijā, Kiprā, Albānijā un Itālijā.

## Īpašības
Jaungrieķu valoda ir grieķu valodas patstāvīgais atzars. Visas mūsdienu (jaungrieķu) formas un vietējie grieķu valodas dialekti, izņemot cakonu valodu, ir koinēs pecteces, kas tika lietota vēlā antīkajā laikmetā.

## Ārējās saites
Antons Deņikins

**Antons Deņikins** (; dzimis , miris ) bija Krievijas armijas ģenerālis Pirmā pasaules kara laikā un viens no baltās kustības vadītājiem Krievijas pilsoņu kara laikā.

## Dzīves gājums
Dzimis Vloclavekā mūsdienu Polijā atvaļināta krievu virsnieka un polietes ģimenē. No 1890. gada Deņikins mācījās Kijivas junkeru skolā, bet 1895. gadā mēģināja iestāties Krievijas ģenerālštāba akadēmijā, tomēr netika uzņemts. Vēlāk Deņikins tomēr tika uzņemts, bet, mainoties apmācības sistēmai, Ģenerālštāba akadēmiju nebeidza.

1905. gadā piedalījās Krievu-japāņu karā. Īsi pirms Pirmā pasaules kara ieguva ģenerāļa pakāpi. Sākoties karam, Deņikins bija Kijivas kara apgabala štāba priekšnieks. Brusilova pārrāvuma laikā komandēja armijas VIII korpusu, kas iebruka Rumānijā. Pēc Februāra revolūcijas bija ģenerāļa Lavra Korņilova štāba priekšnieks un piedalījās Korņilova dumpī.

Pēc Oktobra revolūcijas kopā ar domubiedriem bēga uz Novočerkasku, kur izveidoja Brīvprātīgo armiju cīņai pret boļševikiem. Kaujās pie Jekaterinogradas krita Korņilovs, un Deņikins kļuva par armijas komandieri. Apvienojoties ar Donas kazaku spēkiem, Deņikinam izdevās pārņemt iniciatīvu un doties triecienā pret Maskavu. 1919. gada oktobrī tika ieņemta Orla. Tomēr, sakoncentrējot spēkus un vienojoties par sadarbību ar Nestora Mahno armiju, boļševikiem Orlas-Kromu operācijas laikā izdevās atsist uzbrukumu un sākt pretuzbrukumu. Lielu ieguldījumu boļševiku uzvarā deva Sarkano latviešu strēlnieku spēki. Līdz 1920. gada martam Balto spēki bija atkāpušies līdz Krimai. 1920. gada aprīlī Deņikins nodeva komandēšanu Pjotram Vrangelim, bet pats caur Stambulu emigrēja uz Lielbritāniju.

Kopš 1926. gada Deņikins dzīvoja Francijā, kur nenodarbojās ar politiku, rakstīja memuārus un apceres, kā arī sadraudzējās ar krievu emigrācijas rakstniekiem Ivanu Buņinu un Aleksandru Kuprinu. Pēc Francijas okupācijas un Vācijas iebrukuma PSRS Deņikins atteicās sadarboties ar vācu varas iestādēm. Pēc kara aicināja Rietumu Sabiedrotos neizdot krievu karagūstekņus PSRS, tomēr netika uzklausīts. No 1945. gada dzīvoja ASV, kur 1947. gadā mira un tika apglabāts krievu kapsētā Džeksonā Ņūdžersijā. 2005. gada 3. oktobrī pēc Deņikina meitas lūguma un ar Krievijas prezidenta Vladimira Putina atbalstu pārapbedīts Maskavā.

## Ārējās saites
Laika josla

thumb|400px|Laika joslu karte
**Laika josla** jeb **laika zona** ir Zemes apgabals, kurā tiek lietots vienots standartizēts laiks. Sākumā cilvēce lietoja lokālo Saules laiku, kas katrai pilsētai bija atšķirīgs. Attīstoties telesakariem un dzelzceļam, tas kļuva neērti. Problēma tika atrisināta ar laika joslām, noteiktiem reģioniem lietojot vienotu Saules laiku. Laika joslas galvenokārt tiek balstītas uz meridiāniem, kuru garums ir reizinājums ar 15° (±7,5° no šīs meridiānas), tādējādi veidojot vienas stundas starpību starp blakus laika joslām. Tomēr, vienas stundas atdalījums nav universāls, un parasti laika joslu robežas ir novilktas pa valstu, pavalstu un citu administratīvo vienību robežām. Pavisam ir 24 laika joslas, bet kopējais laika nobīžu skaits ir 51, no kurām mūsdienās izmanto tikai 42. Pārējās 9 laika nobīdes mūsdienās vairs netiek izmantotas.

## Vēsture
1878. gadā Sendfords Flemings (*Sandford Fleming*) attīstīja laika joslu sistēmu visai pasaulei, kas tiek izmantota vēl arī mūsdienās. Fleminga izveidoto sistēmu Amerikas Savienoto Valstu dzelzceļa kompānijas sāka izmantot , bet starptautiski akceptēja 1884. gada koferencē Vašingtonā.

Līdz Otrajam pasaules karam Eiropā bija trīs laika joslasː 
* Rietumeiropas (Grīničas) laiksː Lielbritānija, Nīderlande, Beļģija, Luksemburga, Francija, Spānija, Portugāle;
* Viduseiropas laiksː Norvēģija, Zviedrija, Dānija, Lietuva, Vācija, Polija, Čehoslovākija, Ungārija, Šveice, Dienvidslāvija, Albānija, Itālija;
* Autrumeiropas laiksː Somija, Igaunija, Latvija, Rumānija, Bulgārija, Turcija, Grieķija un PSRS Eiropas daļa.
   
## Laika joslas
Laika joslu tabulā uzskaitītas attiecīgo laika joslu valstis un teritorijas.

## Atsauces
Mongoļu valoda

**Mongoļu valoda** (kirilicā: *монгол хэл*, *mongol hel*; mongoļu: , *mongɣul kele*) ir zināmākā no mongoļu valodu saimes valodām. Uz halhu dialekta pamata veidotā literārā valoda ir valsts valoda Mongolijā. 

Ķīnā ir aptuveni trīs miljoni cilvēku, kuri runā mongoļu valodā un dzīvo galvenokārt Iekšējā Mongolijā. Ķīnas mongoļi runā galvenokārt čaharu, oiratu un bargaburjatu dialektos.

## Nozīme vēsturē
Mongoļu valodas izplatība ir cieši saistīta ar Mongoļu impērijas izveidošanos un tās ekspansiju 13. un 14. gadsimtā. Mongoļu valoda sākotnēji bija administrācijas un elites saziņas valoda visā Mongoļu impērijā. Tā tika lietota militārajā vadībā, tiesu sistēmā un oficiālajos dokumentos. Lai gan dažādi hanāti un reģionālās valstis impērijas laikā izmantoja arī citas valodas, mongoļu valoda kalpoja kā kopīgā valoda starp mongoļu valdniekiem un viņu padotajiem. 

Mongoļu impērija pielāgoja un izmantoja vairākas rakstības sistēmas, lai piemērotu savas valodas izplatīšanai. Sākotnēji mongoļi izmantoja uiguru alfabētu, kuru Čingishana valdīšanas laikā ieviesa kā oficiālo rakstības sistēmu. Vēlāk mongoļu valoda tika izmantota, piemēram, Ķīnā, kur tā bija viens no oficiālajiem dokumentu valodām Juaņu dinastijā, ko vadīja Čingishana pēctecis Hubilajs.

Lai gan mongoļu valoda nebija plaši izplatīta vietējo tautu vidū lielā daļā impērijas, tai bija ilgtermiņa leksiska ietekme uz vairākām valodām, īpaši tjurku valodām un citām valodām Centrālajā Āzijā un Krievijas stepju reģionos. Tjurku valodas sāka izmantot daudz mongoļu terminoloģijas, īpaši attiecībā uz administrāciju un militārām lietām.

Krievijā un bijušajās Zelta Ordas teritorijās mongoļu valoda atstāja ietekmi uz krievu valodu, ieviešot noteiktus vārdus, īpaši saistītus ar administrāciju un sociālām struktūrām (piemēram, "ям" — pasta sistēma).

## Tradicionālais mongoļu alfabēts
Tradicionālais mongoļu alfabēts ir vertikāla rakstība, kurā raksta no augšas uz leju un no kreisās uz labo. Tas ir balstīts uz veco Uiguru rakstību, kas savukārt ir balstīta uz sīriešu rakstību.
Šis alfabēts ietver šādas galvenās rakstzīmes (dažiem burtiem ir dažādas formas atkarībā no to pozīcijas vārdā — sākumā, vidū, beigās):

# ᠠ (a)
# ᠡ (e)
# ᠢ (i)
# ᠣ (o)
# ᠤ (u)
# ᠥ (ö)
# ᠦ (ü)
# ᠨ (n)
# ᠩ (ng)
# ᠪ (b)
# ᠭ (g)
# ᠬ (k)
# ᠮ (m)
# ᠯ (l)
# ᠰ (s)
# ᠱ (š)
# ᠲ (t)
# ᠳ (d)
# ᠶ (y)
# ᠷ (r)
# ᠺ (kh)
# ᠼ (ts)
# ᠽ (dz)
# ᠾ (ch)
# ᠿ (j)
# ᡀ (h)

## Ārējās saites

* Brīvie mongoļu valodas kursi 
* Ethnologue par halhiem
* Monumenta Altaica. Mongoļu un citu altajisko valodu gramatika, teksti, vārdnīcas, bibliogrāfija
* Webster's mongoļu-angļu vārdnīca
* Ganhujaga mongoļu-angļu vārdnīca
* Mongoļu-angļu-krievu-vācu vārdnīca
* Andrasa Rajki "Mongoļu vārdnīca ar etimoloģiju"
* Lingua Mongolia  Informācija par klasisko mongoļu valodu ar tiešsaistes vārdnīcu
* Omniglot - mongoļu alfabēti
* GB18030 Support Package for Windows 2000/XP, including Chinese, Tibetan, Yi, classical Mongolian and Thai font by Microsoft
* Mongoļu divvalodu vārdnīcas
Santaana

**Santaana** (*Santa Ana*) var būt:

* Santaana (ASV) — pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, Kalifornijā;
* Santaana (Salvadora) — pilsēta Salvadorā.
Sanmigela

**Sanmigela** (*San Miguel*, *São Miguel*) var būt:

* Sanmigela — pilsēta Salvadorā;
* Sanmigela — viena no Azoru salām;
* Sanmigela — liela sala ASV, Kalifornijā;
* Itonomasas upes cits nosaukums.
Laosiešu valoda

**Laosiešu valoda** jeb **lao valoda** (ພາສາລາວ) ir Laosas valsts valoda. Pieder pie taju valodu saimes. Laosiešu valoda ir ļoti līdzīga taju un šanu valodām.

## Ārējās saites
Jūlija Timošenko

**Jūlija Timošenko** (; dzimusi **Jūlija Hrihjana** ;  Dņipropetrovskā) ir Ukrainas politiķe. Politiskās partijas Visukrainas apvienība "Tēvzeme" līdere. 2006. gada Augstākās Radas vēlēšanās vadīja Jūlijas Timošenko vēlēšanu bloku.

## Izcelsme
Jūlijas Timošenko tēva māte bija 1909. gadā dzimusī latviete Marija Grigjāne (*Марія Йосипівна Грігян*), bet tēva mātes Marijas tēvs bija 1884. gadā Rīgā dzimušais Jāzeps Grigjānis (*Йосип Йосипович Гріган*), kurš Pirmā pasaules kara laikā kopā ar meitu devās bēgļu gaitās uz Ukrainu un, visticamāk, otrreiz apprecējās ar ukrainieti Olenu (*Олена Титівна*), NKVD "Latviešu operācijas" laikā 1938.—1948. gadā Jāzeps Grigjānis bija ieslodzīts Gulaga nometnē. Savukārt tēva tēvs bija 1914. gadā dzimušais Ukrainas ebrejs Ābrams Kapiteļmans (*Абрам Кельманович Капітельман*), kurš gāja bojā Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā. Viņas biogrāfi sākotnēji rakstīja, ka viņas tēvs Volodimirs esot it kā bijis Armēnijas ebrejs, tomēr vēlāk pati Timošenko apgalvoja ka viņas tēvs ir bijis latvietis.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1960. gadā Dņipropetrovskā Vladimira Hrihjana (*Володимир Абрамович Грігян*) un Ludmilas Telehinas, dzimušas Nelepovas (*Людмила Миколаївна Нєлєпова*) ģimenē. Vecāki šķīrās, kad Jūlijai bija trīs gadi. Pēc vidusskolas beigšanas studēja ekonomiku Dņipropetrovskas Valsts universitātē, studiju laikā 1979. gadā apprecējās ar Oleksandru Timošenko. Strādāja par inženieri Dņipropetrovskas mašīnbūves uzņēmumā. Pārkārtošanās laikā viņa 1988. gadā kopā ar vīru nodibināja kooperatīvu, no 1989. gada vadīja jauniešu centru. 1991. gadā nodibināja kompāniju "Ukrainas benzīns". Pēc Ukrainas neatkarības atjaunošanas Timošenko bija Ukrainas Apvienotās Energosistēmas vadītāja (1995—1997), darbojās dabasgāzes sektorā un bija viena no Ukrainas bagātākajiem cilvēkiem.

Oranžās revolūcijas laikā Timošenko bija Viktora Juščenko sabiedrotā un 2005. gada janvārī kļuva par Ukrainas premjerministri, tomēr tā paša gada septembrī savstarpējo domstarpību dēļ Juščenko atcēla viņu no amata. Arī pēc uzvaras 2006. gada vēlēšanās pretrunas starp Juščenko un Timošenko ilgāku laiku neļāva sastādīt funkcionējošu valdību. Timošenko atguva premjerministres amatu .

Pēc 2010. gada Augstākās Radas vēlēšanām Timošenko savu premjerministres posteni zaudēja.

 tiesa Jūlijai Timošenko piesprieda brīvības atņemšanu uz septiņiem gadiem par savu pilnvaru pārsniegšanu, 2009. gadā noslēdzot Ukrainai neizdevīgu līgumu ar Krieviju par dabasgāzes piegādi.

Eiromaidana protesta kustības dēļ 2014. gada 22. februārī Augstākā Rada nobalsoja par Timošenko tūlītēju atbrīvošanu no cietuma. Tās pašas dienas pēcpusdienā Timošenko atbrīvoja no apsardzes Harkivas slimnīcā un aizveda uz Kijivas Neatkarības laukumu, kur viņa uzrunāja sapulcējušos ļaudis, uzsverot, ka Ukrainā ir sākusies brīvu cilvēku, brīvas valsts un eiropeiskas valsts ēra.

Politiskās karjeras turpinājumā viņa turpināja vadīt "Tēvzemi" un palika Radas deputāte.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Jūlijas Timošenko mājaslapa , ,
Sansalvadora

**Sansalvadora** () ir Salvadoras galvaspilsēta. Tā ir valsts politiskais, ekonomiskais un kultūras centrs. Sansalvadoras aglomerācijā, kurā ietilpst galvaspilsēta un 13 citas pašvaldības, dzīvo aptuveni 2,4 miljoni iedzīvotāju.

Sansalvadora ir ievērojams Centrālamerikas finanšu centrs. Pilsētā atrodas valsts augstākā tiesa, prezidenta mītne un daudzas citas valsts institūcijas. Pilsēta ir zināma arī ar savu reliģisko dažādību. Tā ir ne tikai Romas katoļu baznīcas arhibīskapijas centrs, bet arī mājvieta daudziem protestantisma novirzieniem, piemēram: evaņģēliskie luterāņi, baptisti, pēdējo dienu svēto baznīca u.c. Tāpat arī pilsētā ir atrodama Centrālamerikā otra lielākā ebreju kopiena.

Ģeogrāfiski Sansalvadora izvietota Salvadoras augstienē, vairāku vulkānu tuvumā. Tāpēc pilsēta ir pakļauta zemestrīču riskam.

## Vēsture
Pirms spāņu konkistadoru iekarojumiem mūsdienu pilsētas tuvumā pastāvēja vietējo indiāņu pilsēta Kuskutlana. Tā tika pamesta īsi pirms spāņu ierašanās. Pēc konkistadora Pedro de Alvarado rīkojuma tukšajā pilsētā apmetās divi viņa līdzgaitnieki: Gonzalo de Alvarado un Djego de Holgins un sākās eiropiešu pilsētas veidošana. 1525. gada 1. aprīlī Djego de Holgins tika ievēlēts par pilsētas 1. mēru un šis datums arī tiek uzskatīts par pilsētas dibināšanas gadu. 16. gs. laikā pilsēta divas reizes mainīja savu atrāšanās vietu līdz kamēr tā nostabilizējās pašreizējā vietā, pateicoties lielākai platībai un auglīgākai zemei. Tomēr līdz pat 20. gs. pilsētas iedzīvotāju skaits bija salīdzinoši  niecīgs.

Ievērojama pilsētas attīstība sākās 19. gs. beigās un to veicināja vairāki vietējie uzņēmēji, kas sāka aktīvu sabiedrisko celtņu būvniecību. 1902. gadā tika uzbūvēta jauna pilsētas slimnīca, 1905. gadā par kafijas eksporta ienākumiem tika sākta Nacionālās pils (valdības un prezidenta mītnes) būvniecība un 1911. gadā tika atklāts Nacionālais teātris.

## Atsauces

## Ārējās saites
Novi Sada

**Novi Sada** () vai **Ūjvidēka** () ir pilsēta Serbijas ziemeļos pie Donavas upes. Vojvodinas galvaspilsēta.

Senākās serbu kultūras biedrības *[[Matica Srpska]]* (*Матица српска*) (dibināta 1826. gadā Budapeštā), kā arī vecākā serbu teātra — Serbijas Nacionālā teātra (*Српско народно позориште*) mītnes vieta.

Novi Sadā tradicionāli notiek viens no lielākajiem rokmūzikas festivāliem Balkānos - *[[EXIT]]*.

Pilsētā ir enerģētikas uzņēmuma *[[Naftna Industrija Srbije]]* (*NIS*) galvenais birojs un naftas pārstrādes rūpnīca.

2022. gadā Novi Sada, kopā ar Ešu pie Alzetes Luksemburgā un Kauņu Lietuvā, bija Eiropas kultūras galvaspilsēta.

## Vēsture
Kaut arī jau no akmens laikmeta Donavas labajā krastā bija apmetne, no kuras vēlāk izveidojās Petrovaradinas pilsēta, pati Novi Sada radās 1694. gadā kā pareizticīgo serbu apmetne ārpus Petrovaradinas, jo serbiem bija aizliegts mitināties pilsētā.

1748. gadā pilsēta kļuva par "ķeizarisko brīvpilsētu". 18. un 19. gadsimtā Novi Sada bija lielākā pilsēta ar etnisko serbu pārsvaru pasaulē un galvenais serbu kultūras centrs. Pēc 1867. gada Novi Sada tika iekļauta Austroungārijas ungāru daļā un izvērsās stingra maģārizācijas politika.

1918. gada 9. novembrī Novi Sadu ieņēma Serbijas karaspēks un no 1918. gada 1. decembra Novi Sada, tāpat kā visa Vojvodina, kļuva par Serbu, horvātu un slovēņu karalistes daļu, bet Novi Sada — par Donavas Banovinas provinces centru.

Otrā Pasaules kara laikā Novi Sadu bija okupējušas ungāru daļas, bet 1944. gada 23. oktobrī pilsētu ieņēma Tito partizāni. Pēc kara Novi Sada ir Vojvodinas Autonomā apgabala galvaspilsēta.

Novi Sada smagi cieta NATO Dienvidslāvijas bombardēšanas laikā. Tika sagrauti visi tilti pār Donavu. Vairākkārt tika bombardēti dzīvojamie rajoni, kā arī naftas pārstrādes rūpnīca, izraisot smagas sekas apkārtnes ekoloģijai.

2024. gada 1. novembrī sabruka Novisadas galvenās dzelzceļa stacijas nojume, nogalinot sešpadsmit cilvēkus. Incidents izraisīja virkni masu protestu pret valdības korupciju.

## Cilvēki
Novisadā dzimuši:

* Josips Jelačičs — karavadonis, politiķis;
* Josefs Lapids — Izraēlas politiķis;
* Monika Seleša — tenisiste.
## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kvadrātkilometrs

**Kvadrātkilometrs** ir viena no SI atvasinātajām laukuma mērvienībām.

1&nbsp;km² ir vienāds ar: 
* Laukumu kvadrātam, kuram katra mala ir 1 kilometru gara;
* 1 000 000 m²
* 100 hektāru
* 0,386 102 kvadrātjūdžu (statute)
* 247,105 381 akru

Attiecīgi:

* 1 m² = 0,000 001&nbsp;km²
* 1 hektārs = 0,01&nbsp;km²
* 1 kvadrātjūdze = 2,589 988&nbsp;km²
* 1 akrs = 0,004 047&nbsp;km²

## Ārējās saites
Angilja

**Angilja** () ir Britu aizjūras teritorija Karību reģionā. Valsts teritorijā ietilpst Angiljas sala, kā arī vairākas tuvumā esošās sīkās saliņas un koraļļu rifi bez pastāvīgas apdzīvotības.

Pirmie Lielbritānijas kolonisti Angiljā ieradās 1650. gadā, mūsdienās salas iedzīvotāji ir galvenokārt afrikāņu un eiropiešu pēcteči. Sala lielākos ienākumus gūst no omāru zvejas, sāls ieguves un tūrisma. Sauss un saulains klimats.

## Atsauces

## Ārējās saites