open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Planēta

**Planēta** (, *planētes asteres* — "klejojošā zvaigzne", arī *πλανῆται*, "klejotāji") pēc Starptautiskās Astronomijas savienības (IAU) definīcijas ir debess ķermenis, kurš atrodas orbītā ap zvaigzni vai zvaigžņu miglāju, tajā nenotiek kodolreakcijas, kā arī planētas masas izraisītās gravitācijas dēļ tā ir ieguvusi lodveida (gandrīz apaļu) hidrostatiski līdzsvarotu formu un tās orbītas tuvumā nav citu planētām līdzīgu debess ķermeņu.

Termins *planēta* jau izsenis ir bijis saistīts ar vēsturi, zinātni, mītiem un reliģiju. Sākotnēji planētas daudzās agrīnajās kultūras tika uzskatītas par dievībām vai vismaz par dievību iemiesojumiem. Pat mūsdienās daudzi cilvēki tic astroloģijai, kurā tiek stāstīts par planētu ietekmi uz cilvēku dzīvi, lai gan zinātnieku aprindās tiek noraidīta šāda saistība. Attīstoties zinātnei, cilvēku uztvere par planētām laika gaitā mainījās, ieskaitot vairākas būtiski atšķirīgas lietas. Pat vēl mūsdienās bieži vien tiek diskutēts, kāda tad īsti ir planētas definīcija. 2006. gadā IAU oficiāli pieņēma rezolūciju, kura noteica planētas definīciju Saules sistēmā. Šī definīcija ir gan slavēta, gan kritizēta, un joprojām daļa zinātnieku diskutē par to.

Saules sistēmā ir astoņas planētas: Merkurs, Venera, Zeme, Marss, Jupiters, Saturns, Urāns un Neptūns. Saules sistēmas planētas pēc fizikālajām īpašībām iedala Zemes grupas planētās un milzu planētās.

Kopš 1992. gada ir atklātas arī vairākas citplanētas. Līdz 2010. gada augustam "Citplanētu enciklopēdijā" (*Extrasolar Planets Encyclopaedia*) bija uzskaitītas 473 citplanētas.

## Skatīt arī
* Saules sistēmas planētas
* Planētu apdzīvojamība
* Pundurplanēta
* Citplanēta
* Ūdens planēta

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

*  Planets National Geographic — Science and Space
Lāna (upe)

**Lāna** () ir upe Vācijā, Ziemeļreinā-Vestfālenē un Hesenē. Reinas labā krasta pieteka. Sākas Zauerlandē (*Sauerland*) 602 m v.j.l. Augštecē līkumo dziļā ielejā.

## Lielākās pilsētas Lānas krastos
* Marburga (Marburg)
* Gīsene (Gießen)
* Veclāra (Wetzlar)

## Atsauces

## Ārējās saites
Leha (upe)

**Leha** () ir upe Austrijā un Vācijā, Bavārijā. Donavas labā krasta pieteka. Sākas Forarlbergā, Austrijā 1865 m v.j.l. Augštecē tek pa dziļu Alpu ieleju.

## Liela pilsēta Lehas krastos
* Augsburga (*Augsburg*)

## Ārējās saites
Austrumeiropa

[thumb|200px|Eiropas [Reģions|reģioni pēc ANO definīcijas.http://unstats.un.org/unsd/methods/m49/m49regin.htm (ANO Austrumeiropas definīcija iekrāsota laškrāsā):
<span style="color:blue">Ziemeļeiropa</span>
<span style="color:skyblue">Rietumeiropa</span>
Austrumeiropa
<span style="color:lightgreen">Dienvideiropa</span>]]

[thumb|200px|Austrumu bloks pirms 1989. gada, Krievija (tumši oranžā krāsa), citas PSRS republikas (vidēji oranžā krāsā), [Varšavas pakts|Varšavas pakta valstis (gaiši oranžā krāsā), citi komunistiskie režīmi (visgaišāk oranžā krāsā)]]

**Austrumeiropa** ir ģeopolitisks un kultūras reģions, kā arī Eiropas daļa, kurā pēc Eiropas Savienības (ES) ieteiktās definīcijas ietilpst Albānija, Baltkrievija, Bosnija un Hercegovina, Bulgārija, Čehija, Horvātija, Kosova, Krievija, Ziemeļmaķedonija, Melnkalne, Moldova, Polija, Rumānija, Serbija, Slovākija, Slovēnija, Ungārija un Ukraina, kā arī Kaukāza valstis Armēnija, Azerbaidžāna un Gruzija.

Austrumeiropas ģeopolitiskā un vēsturiskā nozīme ir cieši saistīta ar Aukstā kara laika dalījumiem starp Austrumiem un Rietumiem. Reizēm Austrumeiropu saista ar bijušo Austrumu militāro bloku, kas beidza pastāvēt 1989. gadā, iekļaujot arī Baltijas valstis, kas ir pretrunā ar ANO un ES klasifikāciju, kurās Baltijas valstis ir Ziemeļeiropas valstis.

Šo valstu kopējās iezīmes ietver vēsturiski kopīgu pieredzi saistībā ar sociālistisko sistēmu, bet mūsdienās tās atšķiras gan ekonomiskā, gan politiskā ziņā. Daļa no valstīm ir ES un NATO dalībvalstis, bet citas ir neitrālas vai ciešāk saistītas ar Krieviju vai citām reģionālajām organizācijām (piemēram, Neatkarīgo Valstu Sadraudzību).

## Teritorija

Pēc ANO definīcijas Austrumeiropā ietilpst:
* ;
* ;
* ;
*  (Eiropas daļa);
* ;
* ;
* ;
* ;
* ;
* .

## Skatīt arī
* Centrālā un Austrumeiropa

## Atsauces

## Ārējās saites
Karēlija (nozīmju atdalīšana)

**Karēlija** var būt:

* Karēlija — novads Ziemeļeiropā, mūsdienās sadalīts starp Somiju un Krieviju;
* Karēlijas Republika — Krievijas federācijas subjekts.
Izāra

**Izāra** () ir upe Austrijā un Vācijā (Bavārijā), Donavas labā krasta pieteka. Sākas Austrijas Alpos (1788 m v.j.l.), netālu no Vācijas robežas. Pieteka - Loizaha. Lielākās pilsētas Izāras krastos ir Minhene un Landshūte.

## Atsauces

## Ārējās saites
Inna

**Inna** (, ) ir upe Šveicē, Austrijā un Vācijā. Donavas labā krasta pieteka. Sākas Šveicē, Graubindenes kantonā 2480 m v.j.l. Tek uz austrumiem cauri Austrijai, arī caur Tiroles galvaspilsētu Insbruku. Pēdējos tecējuma 70 km veido robežu starp Austriju un Vāciju. Daudzas HES. Ietek Donavā pie Pasavas.

Innas lejteces posms 1955 ha platībā no Zalcahas ietekas līdz Neihausai pie Innas 1976. gadā tika iekļauta Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā.

## Lielākā pieteka

* Zalcaha (*Salzach*) — labais krasts

## Lielākās pilsētas Innas krastos

* Insbruka (*Innsbruck*) - Austrija
* Rozenhaima (*Rosenheim*) - Vācija
* Pasava (*Passau*) - Vācija

## Ārējās saites
Zoroastrisms

[thumb|235px|Zoroastrisma simbols — [Faravahars]]
**Zoroastrisms** ir sena duālistiska persiešu reliģija un filozofija, kas balstīta uz mācību, ko piedēvē pravietim Zaratustram jeb Zoroastram. Tā ir mācība par divu spēku – labā un ļaunā – cīņu un uguns pielūgšana. Reliģijas svēto rakstu krājums ir Avesta. Zoroastrismā dominējošā dievība ir Ahura Mazda, kuru Zaratustra nosauca par visa radītāju. Ahuras Mazdas gudrību iemieso uguns. Tā tempļos nedrīkst nodzist, par ko rūpējas priesteri. Zoroastrisms ir viena no vecākajām joprojām eksistējošajām reliģijām pasaulē. Tā bija dominējošā reliģija Senajā Persijā līdz 7. gadsimtam, kad islāms kļuva par dominējošo reliģiju. Mūsdienās zoroastrisms ir neliela reliģija, kuru pārsvarā praktizē Indijā.

Zoroastrismu mēdz dēvēt arī citos vārdos, tas ir, par mazdaismu (atbilstoši galvenajam dievam Ahura Mazdam), avestismu (pēc svēto rakstu nosaukuma), zaratustrismu (pēc reliģijas izveidotāja vārda), uguns pielūdzējiem (atbilstoši raksturīgajiem rituāliem), parsismu (parsu kopiena mīt Indijā un ir mūsdienu zoroastrieši).

## Skatīt arī
* Avesta

## Atsauces

## Literatūra
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Ārējās saites

*
Maina

**Maina** () ir upe Vācijā (Bavārijā, Bādenē-Virtembergā un Hesenē). Lielākā Reinas labā krasta pieteka. Veidojas, satekot **Rotermainai** (*Roter Main*) Franku Albā un **Veisermainai** (*Weißer Main*) Fihtela kalnos. Daļa no Reinas — Mainas — Donavas ūdensceļa.

## Lielas pilsētas Mainas krastos
* Baireita (*Bayreuth*) (pie Rotermainas)
* Bamberga (*Bamberg*)
* Šveinfurte (*Schweinfurt*)
* Vircburga (*Würzburg*)
* Ašafenburga (*Aschaffenburg*)
* Hānava (*Hanau*)
* Ofenbaha (*Offenbach am Main*)
* Frankfurte pie Mainas (*Frankfurt am Main*)
* Rīselsheima (*Rüsselsheim*)

## Ārējās saites
Epistāze

**Epistāze** ir dominēšanai līdzīga parādība, ko dažkārt novēro starp dažādu gēnu alēlēm. Gēnu izpausmi var nomākt gan cits dominantais gēns, gan cits recesīvais gēns.

Piemēram, iespējams krustojums, kurā recesīvais gēns homozigotā neļauj izpausties otra gēna alēļu darbībai. Pelēm albīnismu - pigmenta trūkumu apmatojumā u.c. - nosaka recesīvais gēns *c*. Homozigotā tas nomāc pigmenta uzkrāšanos. Krustojot melnās peles ar baltajām, pirmās paaudzes īpatņiem ir savvaļas tipa krāsa "aguti", bet otrajā paaudzē notiek skaldīšanās: 9/16 ir aguti, 3/16 melnas un 4/16 baltas. Tādu skaldīšanos nosaka divi gēni - C-c un A-a. Gēna C-c recesīvā alēle homozigotā stāvoklī (cc) nomāc jebkura pigmenta attīstību, t.i., nosaka albīnismu. Gēna A-a dominantā alēle A nosaka "aguti" krāsu - katrs mats ir melns gandrīz visā garumā, tikai netālu no mata gala ir neliela dzeltena josla. Recesīvā alēle homozigotā stāvoklī (aa) nosaka vienmērīgi melnu matu pigmentāciju.
Mozele

**Mozele** (, , ) ir upe Francijā (Lotringā), Luksemburgā un Vācijā (Reinzemē-Pfalcā). Lielākā Reinas kreisā krasta pieteka. 

## Ģeogrāfija un ekonomika

Sākas Vogēzos Francijā. Mozeles augštecē Francijā (Lotringā) posmā starp Mecu un Tionvilu (*Thionville*) upes ieleja ir nozīmīgs ogļu ieguves un tēraudrūpniecības rajons. Upe ir kuģojama gan lielām baržām, gan pasažieru kuģiem.

Tālākā posmā, 39 km garumā, Mozele veido robežu starp Luksemburgu un Vāciju. Šajā posmā abās upes pusēs, kā arī nākamajā, Vācijas posmā, ir attīstīts tūrisms un vīnkopība (*Riesling*, *Elbling*, *Mueller-Thurgau* un *Kerner* vīni). Upes krastos atrodas daudz vēsturisku apskates objektu, pilis. Mozele ietek Reinā pie Koblencas.

## Galvenās pietekas
* Kreisā krasta pietekas: *Madon*, *Orne*, Zauere, *Elzbach*
* Labā krasta pietekas: *Meurthe*, *Seille*, Zāra *(Saar)*

## Pilsētas un ciemi Mozeles krastos
* Francijā: *Épinal*, Tūla (*Toul*), Potamuso (*Pont-à-Mousson*), Meca (*Metz*), Tionvila (*Thionville*)
* Luksemburgā: Šengena (*Schengen*), Remiha (*Remich*), Grēvenmahere (*Grevenmacher*), Vaserbilliga (*Wasserbillig*)
* Vācijā: Trīre (*Trier*), Bernkastele-Kuesa (*Bernkastel-Kues*), Kohema (*Cochem*), Koblenca (*Koblenz*)

## Atsauces

## Ārējās saites
Alēles

**Alēles** (no  (*állos*) — 'cits') ir dažādas viena gēna alternatīvas formas, kas nosaka pazīmju fenotipisko dažādību. Dažādas alēles mutaģenēzes ceļā var pārveidoties cita citā. Homoloģiskajās hromosomās viena gēna dažādās alēles izvietotas identiskos lokusos, un katrā hromosomā ir tikai viena attiecīgā gēna alēle.
Zigota

**Zigota** (no grieķu *ζυγωτόν*) ir diploidāla šūna, kas izveidojusies, saplūstot divām gametām. Tā ir pamats jauna organisma attīstībai. Zigota satur tēva un mātes hromosomu komplektus un līdz ar to - organisma attīstībai nepieciešamo informāciju.
Lipe

**Lipe** () ir upe Vācijā, Ziemeļreinā-Vestfālenē. Reinas labā krasta pieteka. Sākas Teitoburgas meža dienvidrietumos, netālu no Pāderbornas.

## Lielas pilsētas Lipes krastos

* Pāderborna 
* Lipštate 
* Ālena 
* Hamma 
* Bergkāmene 
* Līnene 
* Marla 
* Dorstene 
* Vēzele

## Atsauces

## Ārējās saites
Leine

**Leine** () ir upe Vācijā (Tīringenē un Lejassaksijā). Alleres kreisā krasta pieteka. Sākas Eihfeldes augstienē Tīringenē. Tek caur Harca rietumu daļu pa dziļu ieleju. Līdz Hannoverei kuģojama.

## Lielas pilsētas Leines krastos

* Getingene (Göttingen)
* Hannovere (Hannover)

## Atsauces

## Ārējās saites
Mutagēns

**Mutagēni** (no  — 'izmaiņa' un  (*gennáō*) — 'radu') ir eksogēni un endogēni fizikāli, ķīmiski un bioloģiski faktori, kas izraisa mutācijas. Mutagēni izmaina organisma ģenētisko informāciju (parasti DNS) un tā palielina mutāciju daudzumu virs dabiskā līmeņa.

Mutagēni parasti ir ķīmiski savienojumi vai radiācija.

## Ārējās saites
Iedzimtība

**Iedzimtība** ir organisma un šūnu pazīmju un īpašību pēctecība paaudžu maiņā, pazīmju un īpašību ģenētiskā determinācija. Tā nosaka, kāpēc pēcnācēji bieži līdzinās saviem vecākiem gan izskatā, gan uzvedībā, gan organisma darbības īpašībās, piemēram, vielmaiņas vai imūnsistēmas darbībā. Iedzimtība ir viens no ģenētikas pamatjēdzieniem, un tās pamatā ir ģenētiskā informācija, kas kodēta DNS molekulās – gēnos. Šie gēni satur instrukcijas, kas nosaka šūnu darbību un organisma attīstību, tostarp arī olbaltumvielu sintēzi. Iedzimtības mehānismu izpratne ļauj skaidrot ne tikai organisma īpašību veidošanos un variācijas, bet arī iedzimtas slimības, evolūcijas procesus un pielāgošanās spējas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* iedzimtiba | Medicīnas termins
Kodominance

**Kodominance** ir viena gēna dažādu alēļu vienlaicīga izpausme heterozigotā, neviens no fenotipiem nav dominējošs. Dažkārt pirmajā paaudzē pēc krustošanas indivīdam ir vienādi izteiktas abu vecāku pazīmes. Piemēram, ja vienam no vecākiem ir A asinsgrupa, bet otram vecākam B asinsgrupa, bērnam var būt AB asinsgrupa.
Nekāra

**Nekāra** () ir upe Vācijā, Reinas labā krasta pieteka Bādenē-Virtembergā un Hesenē. Sākas Švarcvaldē pie Filingenes-Šveningenes. Tek dziļā ielejā. Kuģojama  garumā.

## Lielas pilsētas Nekāras krastos

* Filingene-Šveningene (Villingen-Schwenningen)
* Tībingene (Tübingen)
* Eslingene (Esslingen)
* **[[Štutgarte]]** (Stuttgart)
* Ludvigsburga (Ludwigsburg)
* Heilbronna (Heilbronn)
* Heidelberga (Heidelberg)
* Manheima (Mannheim)

## Ārējās saites
Sektu sintoisms

**Sektu sintoisms** ir viens no sintoisma pamatveidiem. Tam pieder 13 grupas, kas izveidojās XIX gs. 

Sektu sintoisma sektas ir iedalāmas piecās grupās:
* tīrais sintoisms (tajā ir uzsvērta padevība valdniekiem un senču godināšana),
* konfūciešu sektas (konfūcisma un sintoisma apvienojums),
* kalnu sektas (kalnu pielūgsme),
* šķīstības sekas (tajās uzsvars tika likts uz fizisko un rituālo tīrību),
* ticības un dziedināšanas sektas (tām pieder Bundžiro un Maekava Miki dibinātie virzieni, no kuriem pirmais māca ticību vienam dievam un vispārēju mieru un brālību visiem, savukārt otrais māca par slimību un ļaunuma garīgo dabu, iesakot ārstēšanu ar šķīstīšanās rituāliem; kopējais šo grupu piekritēju skaits ir aptuveni 7 miljoni cilvēku).
Plejotropija

**Plejotropija** (no grieķu val. *pleio* 'daudzas' *tropo* 'izmaiņas') ir viena gēna spēja izpausties dažādos efektos, viena gēna spēja kontrolēt vairākas fenotipiskās pazīmes. Gēns, kas ietekmē vairākas organisma pazīmes, ir plejotrops gēns. Plejotropa gēna radītais produkts var iesaistīties dažādos bioķīmiskos ciklos vai tikt nogādāts dažādās šūnās. Viens no plejotropijas piemēriem ir fenilketonūrija — iedzimta slimība, kas ietekmē fenilalanīna daudzumu organismā.  

## Ārējās saites
Hromosoma

[thumbnail|250px|Vīrieša hromosomas ([kariotips: 2n = 46 XY)]]
**Hromosoma** (, *chrōma* — ‘krāsa’; , *sōma* — ‘ķermenis’) ir šūnas kodola pašreproducējoša pavedienveida struktūra, kurā ieslēgta šūnas galvenā ģenētiskā informācija. Hromosomas ir visu eikariotu šūnu kodolos. Šūnas dalīšanās laikā hromosomas likumsakarīgi sadalās pa meitšūnām. Hromosomas sastāv no dezoksiribonukleīnskābes (DNS), kas ieslēgta galvenokārt histonu tipa olbaltumvielu apvalkā.

Homoloģiskās hromosomas ir sugas strukturāli un morfoloģiski identiskās hromosomas ar vienādu gēnu izvietojumu. Mejozē starp homoloģiskajām hromosomām notiek konjugācija. Katrai sugai ir noteikts kariotips, tai raksturīgais hromosomu komplekts.

Hromosomas ir ļoti tievi un gari pavedieni, kas katrs atsevišķi saskatāmi tikai elektronmikroskopā (gaismas mikroskopā tās visas kopā redz kā blīvas kodola vielas piciņas — hromatīnu). Kodola dalīšanās laikā hromosomas savijas spirālē, kļūst īsas, resnas un krāsotās hromosomas ir saskatāmas gaismas mikroskopā.

Dzimumhromosomas ir dažāda dzimuma pārstāvju atšķirīgās hromosomas. X hromosoma nosaka dzimuma atšķirības. Sievietēm ir divas X hromosomas, vīriešiem — viena X un viena Y hromosoma. Ja vienā no sievietes X hromosomu gēniem ir kāds defekts, to kompensē tā paša gēna normālā versija otrajā hromosomā. Pastāv pavisam niecīga varbūtība, ka abās hromosomās būs gēni ar defektiem. Savukārt vīriešiem šādu rezervju nav, jo X hromosoma satur 1098 gēnus, kamēr Y hromosoma — tikai 78 gēnus, turklāt tikai daļai no tiem ir kopijas X hromosomā. Tādējādi sievietēm ir vismaz par 1000 gēniem vairāk nekā vīriešiem, kas padara viņas izturīgākas pret slimībām.

Hromosoma veidota no spiralizēta hromatīna pavediena, kas sastāv aptuveni no 40% DNS un 60% olbaltumvielu. Šīs olbaltumvielas iedala histonu un nehistonu olbaltumvielās. H2A, H2B, H3 un H4 olbaltumvielas veido nukleosomas, bet H1 noslēdz ienākošo un izejošo DNS pavedienu. Histoni ir pozitīvi lādēti, bet DNS — negatīvi.

## Hromosomu kartes
Hromosomā esošo gēnu izvietojumu grafiskā attēlojumā sauc par hromosomas karti. Klasiskajās hromosomu kartēs gēnu atrašanās vietas tiek atzīmētas noteiktā mērogā, tiek norādīts gēnu saīsinātais nosaukums un attālums no nosacītās kartes sākumpunkta. Citoģenētikā sastāda citoģenētiskās hromosomu kartes, bet uz DNS sekvencēšanas datiem tiek fiksēta nukleotīdu secība hromosomās vai atsevišķos DNS fragmentos. Gēnu secība ir vienāda, bet to savstarpējie relatīvie attālumi var atšķirties.

## Hromosomu pārveides
Hromosomu pārveides rodas, ja hromosoma pārtrūkst un radušies fragmenti savienojas citādā secībā. Notiek hromosomu struktūras pārmaiņas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Rivaldu

**Rivaldu Vitors Borba Fereira** (*Rivaldo Vítor Borba Ferreira* dzimis 1972. gada 19. aprīlī Resifi, Pernambuku štatā, Brazīlijā), labāk pazīstams kā Rivaldu, ir bijušais brazīliešu futbolists.

Rivaldu 2002. gadā tika atzīts par vienu no labākajiem un "bīstamākajiem" pasaules futbolistiem. 2004. gadā Pelē viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

## Balvas
* *[[Ballon d'or européen]]* : 1999 (*FC Barcelone*)
* Pasaules kauss : 2002 (Brazīlija).
* Copa America : 1999 (Brazīlija).
* Eiropas kausu ieguvēju kauss : 1997 (*FC Barcelone*), 2003 (*Milan AC*).
* Brazīlijas čempions : 1994 (*SC Corinthians*).
* Spānijas čempions : 1998, 1999 (*FC Barcelone*).
* Grieķijas čempions : 2005 (*Olympiakos*).
* Spānijas kauss : 1998 (*FC Barcelone*).
* Itālijas kauss : 2003 (*Milan AC*).
* Grieķijas kauss : 2005 (*Olympiakos*).

## Ārējās saites
Sintoisms

thumbnail|upright=1.0|Sintoisma piktogramma
**Sintoisms** (, *shintō* — ‘garu ceļš’) ir japāņu tradicionālā tautas reliģija, kuras pamatā ir kami (svēto garu) pielūgšana. Kami iemiesojas dažādās dabas parādībās, piemēram, vējā, lietū, kalnā, kokā, upē un citur. Sintoismam nav raksturīgi reliģiski teksti; izpratne par sintoismu nākamajām paaudzēm tiek nodota mutvārdu ceļā. “Kodžiki” un “Ņihonšoki” ir vēsturiski un mitoloģiski krājumi, lai gan atsevišķi sintoisma novirzieni, it īpaši pēdējo laiku vēsturē, tos uzskata par svētajiem rakstiem.

Ir grūti noteikt sintoisma reliģijas izveidošanās laiku. Tai nav kāds konkrēts radītājs, tā ir tautas reliģija. Par sintoisma rašanās laiku uzskata laika posmu no 8. līdz 12. gadsimtam, bet atsevišķi pētnieki uzskata, ka sintoisms radies jau 5. gadsimtā. No 1868. līdz 1945. gadam sintoisms bija Japānas Impērijas valsts reliģija. Mūsdienās sintoisms ir sajaucies ar budismu un ir arvien grūtāk atšķirt šīs divas reliģijas vienu no otras.

## Vispārējs raksturojums
Šai reliģijai nav radītāja vai svēto rakstu. Sintoisms ir dziļi iesakņojies japāņos un viņu tradīcijās un kultūrā. Šai reliģijai nav raksturīga propaganda vai sprediķošana.

Sintoisms sastāv no ticēšanas svētajiem gariem, garu pasaulei jeb kami, kas ir dievības, kuras iemiesojas dzīvei svarīgās lietās, vietās, stihijās, piemēram, vējā, lietū, kalnā, kokā, upē un citur. Pēc nāves cilvēki tiek cienīti kā ģimenes senie kami. Saules dieviete Amaterasu ir pieņemta kā galvenā sintoisma dievība. Saskaņā ar sintoisma mitoloģiju, kami laikmets sākās ar kosmosa izveidošanos no haosa. Cilvēces laikmets sākās tad, kad Saules kami mazdēls Ņiņigi nonāca zemākajos pasaules apvidos un viņa mazdēls Džimmu kļuva par pirmo apvienotās Japānas imperatoru. Garu mājas ir tempļi, kuros tie tiek godāti un pielūgti.

Atšķirībā no citām ticībām, sintoismā nav absolūtisma. Nav pilnīga jā vai nē, pareizi vai nepareizi, neviens nav ideāls. Tā ir optimistiska ticība, jo būtībā cilvēks ir dievs un ļaunumu rada ļaunie gari. Kopumā sintoisma rituāli ir vērsti uz ļauno garu izdzīšanu, garu pielabināšanu, cienīšanu un pielūgšanu.

Sintoistiem nav savu apkopotu svēto rakstu. Viņi izmanto mitoloģijas pierakstus divās grāmatās “Kodžiki” un “Ņihonšoki”, kas sarakstītas astotā gadsimta sākumā, un rituālo lūgšanu apkopojumu “Engišiki”, kas sarakstīta 927. gadā.

### ''Torii''
[thumbnail|upright=1.0|[Icukušimas vārti — viens no atpazītamākajiem *torii* pasaulē]]
Nozīmīgs sintoisma simbols ir *[[torii]]* (, *torii*) — tradicionāli japāņu vārti, kas parasti izbūvēti pie sintoisma svētnīcu ieejām vai to iekšpusē un kalpo kā robeža starp fiziskajām un garīgajām pasaulēm.

## Novirzieni
Sintoismam ir vairāki novirzieni. Viens no izteiktākajiem novirzieniem ir sektu sintoisms, kas izveidojās 19. gadsimtā. Arī tam ir vairākas apakšgrupas, kā tīrais sintoisms, konfūciešu sektas, kalnu pielūgsme.

Vēl kā atsevišķi novirzieni ir tempļu sintoisms, kurā fokuss tiek likts uz dievību pielūgšanu publiskos tempļos, svētnīcās, un tautas sintoisms, kas ir viens no japāņu tautas ticības aspektiem.

Visi trīs novirzieni ir cieši sasaistīti cits ar citu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Daoisms

thumbnail|upright=0.8|Ķīniešu hieroglifs "dao"
**Daoisms** jeb **taoisms** ir ķīniešu reliģiski filozofiska uzskatu sistēma, kuras pamatā ir mācība, kā sasniegt pilnību pašattīstības ceļā. Šī mācība veidojusies 4.—3. gadsimtā p.m.ē., un tās pamatā ir Laodzi darbs *[[Daodedzjin]]*, kā arī Džuandzi teksts "Džuandzi". Nozīmīgs daoisma teksts ir arī "Jidzjin" ("Pārmaiņu kanons"), ko izmanto zīlēšanai. Uzskata, ka daoisms izveidojās 4.—3. gadsimtā p.m.ē. Daoisms līdzās konfūcismam ir viena no divām lielajām Ķīnas tautas filozofiskajām tradīcijām, un tas būtiski ietekmējis Ķīnas kultūru, veidojot filozofiskos un reliģiskos pamatus, kā arī atstājis ievērojamu iespaidu uz filozofiju pasaules mērogā, īpaši citās Austrumāzijas valstīs.

## Vēsturiskā attīstība
Daoisma rituāli sāka veidoties apmēram 2. gadsimtā, ap 3. gadsimtu daoisti sāka arī pielūgt dievus. Līdz ar 4. gadsimta sākumu Ķīnā saasinājās konflikts starp daoisma un mahājānas piekritējiem, lai arī viņu uzskati būtībā bija visai līdzīgi — šo abu grupu pārstāvji pat viens otru vajāja, taču ar laiku daļēji apvienojās.

Daoismam izplatoties Ķīnā, tas sajaucās ar senākiem uzskatiem — ticībai pieciem elementiem, senču gariem, alķīmijai, burvestībām. Daoisms pats ietekmēja dzenbudismu. Pēc kāda laika atsevišķas daoisma, budisma un konfūciānisma daļas sajaucās, izveidojot neokonfūciānismu.

Austrumu Haņu dinastijas laikā izveidojās organizēts daoisms ar baznīcām, kam bija noteiktas "dievības", kā Laodzi, "Dzeltenais imperators" Huandi, "Smaragda imperators" un tā tālāk.

## Galvenās idejas un filozofija
Daoisma pamatjēdziens ir "dao", ko bieži tulko kā "ceļš", lai arī šis jēdziens principā ir nedefinējams un netulkojams. Daoismā dao ir kosmiskās kārtības avots un princips, dzīvības spēka plūdums.

Daoisms pievēršas dabai un pašam cilvēkam, viņa iekšējai pasaulei, pareizas attieksmes veidošanai pret visu apkārtējo.

Patiesajam cilvēkam jāprot ar izpratni dzirdēt, viņam ir jābūt piemīlīgam (siltam), godīgam, atklātam, nopietnam. Šaubu gadījumā jāprasa padoms citiem, vienmēr jādomā par taisnīgumu. Šāds cilvēks godā debesu gribu, ievērojamas personas un gudro izteikumus. Viņš pats sevi attīsta, lai dotu visiem cilvēkiem mieru, drošību, kārtību. Naidu tāds atmaksā ar taisnīgumu un netikumību ar tikumību. Svarīga ir darba mīlestība, rakstura noteiktība un jūtīga sirdsapziņa. Jāprot labas manieres un pieklājīga izturēšanās.

## Pamatjēdzieni
[thumbnail|upright=0.8|[Jiņ un jan]]
* Dao — augstākā realitāte; Visuma kārtību noteicošais princips, veids, kā dzīvot harmonijā ar Visumu;
* De — uztur būtnes;
* Vuvei — darbība bez ārējas darbības; daoisma morālo mācību pamatā ir dabas nepiespiestība, vieglums, tas jāatdarina arī cilvēkiem;
* Valdīšana neiejaucoties — politiskajā jomā lietota darbība bez ārišķības;
* Jiņ un jan — senie aktivitātes un pasivitātes principi; *jan* apzīmē aktīvo un vīrišķo enerģiju, bet *iņ* — pasīvo un sievišķo; debesis ir aktīvas, zeme — pasīva.

## Ietekme un izplatība
Ķīniešu medicīnas saknes ir daoistiskajā domāšanā, tāpat arī ķīniešu cīņas māksla (piemēram, jiņ un jan princips).

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūra

**Rūra** () ir upe Vācijā, Ziemeļreinas-Vestfālenes federālajā zemē. Reinas labā krasta pieteka. Izteka Zauerlandē. No Dortmundes tek caur Rūras apgabalu — lielāko Vācijas rūpniecības rajonu, kuram tā ir galvenais ūdenstransporta ceļš. Kanāls savieno Rūru ar Emsu.

## Lielas pilsētas Rūras krastos

* Arnsberga *(Arnsberg)*
* Mendene *(Menden)*
* Eslingene *(Esslingen)*
* Īzerlona *(Iserlohn)*
* Šverte *(Schwerte)*
* **[[Dortmunde]]** *(Dortmund)*
* Hāgene *(Hagen)*
* Vitene *(Witten)*
* Bohuma *(Bochum)*
* Hatingene *(Hattingen)*
* **[[Esene]]** *(Essen)*
* Mīlheima *(Mülheim)*
* Oberhauzene *(Oberhausen)*
* **[[Dīsburga]]** *(Duisburg)*

## Atsauces

## Ārējās saites
Šprē

**Šprē** (, , ) ir upe Vācijā (Saksijā, Brandenburgā un Berlīnē). Hāfeles kreisā krasta pieteka. Izteka Lauzicas kalnos netālu no Čehijas robežas. Tek caur Šprēvaldi — daļēji sorbu apdzīvotu apvidu. Tek cauri Berlīnes centram un tās rietumos ietek Hāfelē. Upes nosaukums, iespējams, radies no slāvu cilts sprevjānu vārda, kuri šeit dzīvoja 8. gadsimtā.

## Lielākās pilsētas Šprē krastos

* Kotbusa (*Cottbus*)
* Berlīne (*Berlin*)

## Atsauces

## Ārējās saites
Čārlzs Pīrss

**Čārlzs Senderss Pīrss** (*Charles Sanders Peirce*; dzimis , miris ) bija amerikāņu matemātiķis, filozofs, semiotiķis un loģiķis. Lai arī pēc izglītības Pīrss bija ķīmiķis un 30 gadus darbojās kā zinātnieks, patlaban viņu uzskata par filozofu. Ļoti nozīmīgs ir Pīrsa ieguldījums semiotikas attīstībā, tāpat arī pētniecības metodoloģijā, zinātnes filozofijā, epistemoloģijā un metafizikā. Pīrsu uzskata par modernās semiotikas iedibinātāju. Vācu filozofs Kārlis Oto Apels Pīrsu nosaucis par "amerikāņu filozofijas Kantu".

Pīrsa uzvārdu oriģinālvalodā izrunā "Pērss", taču latviešu valodā viņš tradicionāli tiek dēvēts par Pīrsu.

## Ārējās saites
Antidaļiņa

Katram daļiņu tipam eksistē **antidaļiņa** ar pretējām īpašībām, tādām kā elektriskā lādiņa zīme (piemēram, elektronam ir negatīvs elektriskais lādiņš un antielektronam jeb pozitronam ir pozitīvs lādiņš) un citas īpašības, kā barionu skaitlis vai leptonu skaitlis. Antidaļiņu masa un spins ir tādi paši, kā attiecīgajām daļiņām.

Dažām daļiņām nav antidaļiņu, jeb, precīzāk, to antidaļiņas pilnīgi sakrīt ar pašām daļiņām. Tādas daļiņas ir fotoni, gravitoni, neitrālie pioni, eta un ro mezons, kvarkoniji, Higsa bozons, Z-bozons. Šādas daļiņas sauc par patiesi neitrālām daļiņām.

Elektriski neitrālas daļiņas var arī nesakrist ar savām antidaļiņām (piemēram, neitronam, neitrīno, neitrālajam kaonam ir savas antidaļiņas).

Antidaļiņas un daļiņas savā starpā iedarbojas, rodoties citām daļiņām (sk. anihilācija).
Gluons

**Gluons** (no  — 'līme') ir nesējdaļiņa, kura pārnes stipro spēku no viena kvarka uz otru un liek atomu kodolos kvarkiem turēties kopā protonos un neitronos. Gluoni mijiedarbojas savā starpā.

## Ārējās saites
Gravitons

**Gravitons** ir nesējdaļiņa, kas pārnes gravitācijas spēku starp visām Visuma daļiņām, arī starp pašiem gravitoniem. Gravitons eksperimentāli vēl nav novērots.

## Ārējās saites
Superstīgu teorija

**Superstīgu teorija** fundamentālus Visuma objektus apraksta nevis kā punktus, bet gan kā sīkas stīgas vai stīgu cilpas. Superstīgu teorija ir stīgu teorijas supersimetrisks vispārinājums.
Imaginārs skaitlis

**Imaginārs skaitlis** (no  — 'attēlu, iedomu') ir komplekss skaitlis, kas sastāv no reāla skaitļa un imaginārās vienības *i* reizinājuma. Imagināro skaitli apzīmē ar **b''i**''. Imaginārā skaitļa kvadrāts ir negatīvs skaitlis.

## Skatīt arī
* Imaginārā vienība
* Komplekss skaitlis
Stiprā mijiedarbība

thumb|270px|Stiprās mijiedarbības animācija atomu kodolā.
**Stiprā** jeb **hadronu mijiedarbība** ir stiprākais no četriem fundamentālajiem spēkiem dabā. Tas satur kopā kvarkus protonos un neitronos, bet atoma kodolā satur protonus un neitronus. Stiprā spēka nesējdaļiņa (bozons) ir gluons.

## Ārējās saites
Tārpeja

**Tārpeja** ir hipotētisks tunelis vai caurums laiktelpā, kurš var beigties citā Visumā vai citā mūsu Visuma telpas punktā vai laikā. Tārpejas daudzkārt aprakstītas zinātniski fantastiskajā literatūrā, kur tās dod iespēju ceļot starp zvaigznēm un galaktikām (vai pat uz citiem Visumiem) cilvēkam pieņemamā laikā.
[thumb|250px|Tārpejas mehānisma piemērs. Zaļā bulta rāda īsāko ceļu cauri tārpejai un sarkanā bulta rāda garāko ceļu cauri normālam [Visums|Visumam]]

## Vēsture
Līdz divdesmitā gadsimta sākumam cilvēki ticēja absolūtam laikam. Tas ir, ticēja, ka ikvienu notikumu var unikāli apzīmēt ar skaitli, ko dēvē par "laiku", un visi precīzi pulksteņi vienādi rādīs intervālu starp diviem notikumiem. Taču atklājums, ka gaismas ātrums ir vienāds katram vērotājam neatkarīgi no tā kustības, noveda pie relativitātes teorijas — un arī pie atteikšanās no domas, ka pastāv unikāls absolūts laiks.

1935. gadā Alberts Einšteins un Nātans Rozens uzrakstīja rakstu, kurā norādīja, ka vispārīgā relativitātes teorija pieļauj tārpejas, ko viņi nosauca par tiltiem.

## Tārpejas mehānisms
Tārpejas sastāv no divām lodveida "mutēm" un "kakla", kas tās savieno. Daži vispārējās relativitātes teorijas risinājumi pieļauj tādu tārpeju eksistenci, kur mutes vietā ir sastopams melnais caurums. Tomēr dabisks melnais caurums pats no sevis neveido tārpeju. Tārpejas spēj ne tikai savienot divus dažādus visuma reģionus, bet arī divus dažādus visumus. Daži zinātnieki ir izteikuši varbūtību par iespējamību ceļot laikā, ko apstiprina angļu zinātnieks Stīvens Hokings.

Tārpejas mehānismu ir viegli iztēloties. Par piemēru ņemot plakanu papīra lapu, abās lapas malās iezīmē punktus. Labākais veids, kā savienot punktus, ir ielocīt lapu, tādā veidā telpiski savienojot punktus. Normālajā gadījumā distance starp abiem punktiem tiek veikta pa lapas virsmu, bet, punktus telpiski savienojot, veidojas īsceļš — tārpeja.

## Godela idejas par ceļošanu laikā
Pirmā norāde, ka fizikas likumi tiešām varētu pieļaut iespēju cilvēkiem ceļot atpakaļ laikā, parādījās 1949. gadā, kad Kurts Godels atklāja jaunu risinājumu Einšteina vienādojumiem, tas ir, jaunu laiktelpu, ko pieļauj vispārīgā relativitātes teorija.

Godels bija matemātiķis, kurš kļuva slavens, pierādot, ka nav iespējams pierādīt visus patiesos apgalvojumus, pat aprobežojoties ar mēģinājumu pierādīt visus patiesos apgalvojumus. Godels iepazinās ar vispārīgās relativitātes teoriju, kad viņš kopā ar Einšteinu strādāja Prinstonas Padziļināto pētījumu institūtā.

## Ceļošana laikā
Tārpeju nevar izmantot teleportācijai. Teleportācijas pamata ideja ir, ka objektu vai lietu vienā galā izjauc, bet otrā galā atkal saliek atpakaļ. Toties tārpeja ir tikai īsceļš, kuru izmantojot, ir iespējams ceļot laikā.

## Atsauces

## Skatīt arī
Melnais caurums
Veise Elstere

**Veise Elstere** (, ) ir upe Čehijā un Vācijā (Saksijā, Tīringenē un Saksijā-Anhaltē). Zāles labā krasta pieteka. Izteka Čehijas galējos rietumos, pēc dažiem kilometriem upe ietek Vācijas teritorijā. Augštecē kūrorti. Ietek Zālē augšpus Halles.

## Lielākās pilsētas Vaise Elsteres krastos

* Plauene *(Plauen)*
* Gēra *(Gera)*
* Leipciga *(Leipzig)*
* Halle *(Halle)*

## Ārējās saites
Tetrahlorogleklis

**Tetrahlorogleklis** (tetrahlormetāns, CCl4) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar hloroformam līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais halogēnogļūdeņradis. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

## Iegūšana
Tetrahloroglekli var iegūt dažādās hlorēšanas reakcijās, tai skaitā, hlorējot metānu.

:CH4 + 4Cl2 → CCl4 + 4HCl

Lielāko daļu tetrahloroglekļa rūpnieciski iegūst, hlorējot sēroglekli.

:CS2 + 3Cl2 → CCl4 + S2Cl2

## Īpašības
Tetrahloroglekli var uzskatīt par neeksistējošās ortoogļskābes C(OH)4 tetrahloranhidrīdu, jo, iedarbojoties uz to ar nātrija alkoholātiem, var iegūt ortoogļskābes esterus:

:CCl4 + 4NaOC2H5 → C(OC2H5)4 + 4NaCl

## Izmantošana
Izmanto tauku, eļļu un sveķu šķīdināšanai kā ugunsdrošu šķīdinātāju. Izejviela freonu sintēzē. Lieto degošu šķidrumu dzēšanai. Tīru tetrahloroglekli dažreiz lieto kodolmagnētiskās rezonanses spektrometrijā par šķīdinātāju, jo tas nesatur ūdeņradi.
Bodisatva

thumb|250px|Stāvošs bodisatva
[thumb|left|upright|[Avalokitešvara Bodisatva Koka skulptūra Ķīna, 907-1122]]
Budismā **bodisatva** ( (*bodhisattva*) — 'viedā būtne', ) ir būtne, kas palīdz citiem sasniegt nirvānu. Bodisatva pats sasniedzis nirvānas nekļūst par budu, lai šo stāvokli palīdzētu sasniegt arī citiem. Bodisatvas statusā nonākuši visi Dalailamas.

Teravādaā bodisatva cenšas sasniegt apskaidrību, lai pēc tam varētu palīdzēt citiem ar iegūtajām zināšanām. Arī Gautama Buda pirms apskaidrības sasniegšanas bija bodisatva.

Mahājānā bodisatvam piemīt bodicita (iecietīga apņemšanās palīdzēt citiem sasniegt augstāko attīstības stāvokli — pilnīgu apskaidrību). Paliekot sansāras pasaulē, bodisatva apņēmies pēc iespējas ātrāk sasniegt apskaidrību un tādējādi varētu mācītu darmu, līdz to sasniegušas visas būtnes.

Dažādās budisma tradīcijās ir dažādi uzskati par to, kuri tieši bijuši bodisatvas. Avalokitešvara bodisatva ir plaši cienīts mahājānā kā visu Budu līdzcietības iemiesojums un pieminēts vairākās sūtrās.

## Atsauces
Sikhisms

thumb|200px|Khanda simbols parāda daudzus sikhu ticējumus. Khanda jeb abpusīgs zobens simbolizē ticību patiesības spēkam. Aplis - mūžība un vienotība. Izliektie zobeni simbolizē karotāja garu
**Sikhisms** (, *sikkhī*) ir piektā lielākā organizēta reliģija pasaulē. To 15. gadsimtā Pendžābas reģionā Indijā izveidoja guru Nānaks Dēvs un deviņi viņa sekotāji — sikhu guru. Viņš mācīja, ka visām reliģijām piemīt viena būtiskā patiesība un visās reliģijās ir atrodams svētums. Vārds "sikhs" burtiskā tulkojumā nozīmē "skolnieks".

Sikhismā nav priesteru. Dievkalpojumos svētos rakstus no svētās grāmatas *[[Gurmukhi]]* var lasīt ikviens sikhs, arī sievietes. Sikhismā nav nepieciešamas ārišķīgas lietas, kā tas ir daudzās citās reliģijās, lai notiktu pestīšana. Pestīšanai ir vajadzīgs guru, kas ir Dieva balss, un tikai meditējot var notikt pestīšana.
Sikhisms ir monoteiska ticība, tas ir, sikhi tic tikai vienam Dievam, kā arī karmai un reinkarnācijai pēc nāves, sikhismā Dievs vienmēr ir mīlošs, viņā nav naida, viņš ir visa radītājs.

Sikhu galvassega ir turbāns. Citu indiešu reliģiju pārstāvji tādus nenēsā, bet lielākajai daļai eiropiešu vienalga indieši asociējas ar šīm galvassegām. Sikhi parasti valkā oranžsarkanu tērpu, jau pieminēto turbānu un lūgšanu krelles.

## Atsauces
Vājā mijiedarbība

**Vājā mijiedarbība** ir viena no četrām fundamentālajām mijiedarbībām dabā. Vājā spēka nesējdaļiņas, kas pieder pie bozoniem, apzīmē ar W+, W−, Z0 — tie ir tā saucamie W un Z bozoni. Vājā mijiedarbība izraisa dažus radioaktivitātes veidus, piemēram, bēta sabrukšanu atoma kodolos.

Vājo mijiedarbību tā dēvē tādēļ, ka tās izraisītie spēki ir daudz vājāki par stiprās un elektromagnētiskās mijiedarbības izraisītajiem spēkiem (tomēr daudz stiprāki par ceturto fundamentālo spēku — gravitāciju). Vājā mijiedarbība izpaužas tikai ārkārtīgi mazos attālumos — mazākos par atoma kodola izmēru. Tā nosaka daudzu elementārdaļiņu savstarpējās pārvērtības, piemēram, brīvā neitrona sabrukšanu. 

Vājajā mijiedarbībā piedalās gandrīz visas zināmās elementārdaļiņas, izņēmums ir fotons.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vera (upe)

**Vera** () ir upe Vācijā (galvenokārt Tīringenē) Vācijā. Sākas Tīringenes meža dienvidos. Satekot ar Fuldu, veido Vēzeri. Dziļa ieleja ar smilšakmens un kaļakmens atsegumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vēzere

**Vēzere** () ir upe Vācijā. Sākas, satekot Fuldai un Verai, ietek Ziemeļjūrā pie Brēmenes. Augštecē tek caur kalnainu apvidu, sauktu Vēzerberglandi (*Weserbergland*), kur tek pa dziļu ieleju. Lejtecē iztaisnota. Grīvā veido estuāru.

## Galvenās pietekas

* Allere (Aller) (labais krasts) 
* Fulda (Fulda) (satekupe) 
* Vera (Werra) (satekupe)

## Lielākās pilsētas Vēzeres krastos

* Hāmelne (*Hameln*)
* Mindene (*Minden*)
* **[[Brēmene]]** (*Bremen*)
* Brēmerhāfene (*Bremerhaven*)

## Atsauces

## Ārējās saites
Marsels Dišāns

**Anrī Robērs Marsels Dišāns** (, dzimis , miris ) bija franču/amerikāņu mākslinieks, kura darbi sevišķi ietekmējuši dadaisma mākslas attīstību.

1915. gadā Dišāns radīja terminu redīmeids (*ready-made*), ar kuru viņš apzīmēja ikdienišķu priekšmetu, kam mākslinieks piešķir mākslas darba statusu. Dišāns uzsvēra, ka svarīgi ir izvēlēties priekšmetu, kurš cilvēkus absolūti neinteresē, uz kuru nav nedz patīkami, nedz nepatīkami skatīties. Pirmais Dišāna *ready-made* bija solam piestiprināts velosipēda ritenis ("Velosipēda ritenis", 1913). Slavenākais *ready-made* darbs ir "Strūklaka" (1917) — keramikas pisuārs, kas apgriezts ačgārni un parakstīts ar pseidonīmu *R. Mutt*.

Dišāns eksperimentējis arī ar svešiem mākslas darbiem, piemēram, piezīmējot "Monas Lizas" reprodukcijai ūsas un ķīļbārdiņu.

## Šahs
Dišāns bija arī labs šahists un periodā no 1928. līdz 1933. gadam daudz laika veltījis šaham. Piedalījies vairākos Francijas čempionātos un izpildījis meistara normu. Bijis Francijas komandas dalībnieks 1924. gada neoficiālajā šaha olimpiādē Parīzē un četrās oficiālās olimpiādēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Daodedzjin

[thumb|200px|Ar [tinte|tinti uz zīdu ap 2. gadsimtu p.m.ē. rakstīts "Daodedzjin" rokraksts]]
**"Daodedzjin"** jeb **"Daodedzin"** ( (*Dào dé jīng*) — 'Dao un de kanons') ir senās Ķīnas Dao De rokraksts. Par tā autoru uzskata Laodzi. Pašreizējais teksta variants ir no mūsu ēras 3. gadsimta. Tiek uzskatīts, ka teksta oriģināls ticis uzrakstīts apmēram 600. g. p.m.ē.

"Daodedzjin" ir viens no būtiskākajiem darbiem ķīniešu filozofijā un reliģijā, īpaši daoismā un dzenbudismā. Vēlāk līdz ar daoisma un budisma daļēju saplūšanu izveidojās Ķīnas budisms.

Šis darbs bija uzrakstīts senajā ķīniešu valodā. Attiecīgā laika lasītpratēji pārzināja klasiskus literārus darbus, no kuriem daudzi gājuši bojā. Klasiskajā ķīniešu valodā nav pieturzīmju, tāpēc šodienas tulkotājiem nav vienkārši noteikt, kur teikums sākas un kur beidzas.

"Daodedzjin" ir visvairāk tulkotais darbs pēc Bībeles. Rokraksta tulkojumi ir atšķirīgi līdz pat to pretstatam un vietām jēdzieni tajā konfliktē ar darba citā vietā apliecināto, tāpēc teksts ir lasāms vairāk intuitīvi.

Darbs sastāv no 81 paragrāfa. Pirmajā 37 paragrāfu daļā aprakstītas pasaules vispārīgās sakarības. Parādīta lietu un parādību iekšējā mijiedarbe un savstarpējās attiecības. Otrās daļas 44 paragrāfos minētas atziņas par cilvēku, tā dabu un cilvēku kopuma — sabiedrības — likumsakarībām.

## Atsauces

## Literatūra
* Laodzi. Sacerējums par Dao un De (Daodedzin).- Rīga: Zvaigzne ABC.
* M. Kūle, R. Kūlis. Filosofija.- Zvaigzne ABC,1998. 656. lpp.

## Ārējās saites
* Viļņa Zariņa tulkojums latviešu valodā no vācu valodas, izmantojot arī tulkojumus franču, krievu un angļu valodās
* Ralfa Berzinska tulkojums latviešu valodā no angļu valodas
* Viens no "Daodedzjin" tulkojumiem angļu valodā
* "Daodedzjin" tulkojums daudzās valodās; navigācija angliski vai vāciski
Kurts Šviterss

**Kurts Hermanis Eduards Kārlis Jūliuss Šviterss** (; dzimis , miris ) bija vācu dzejnieks un plaša profila mākslinieks, dadaisma pārstāvis.

Vislabāk Šviterss pazīstams ar t.s. "merciem" (*Merz*) - kolāžām vai skulptūrām, kas izveidotas no dažādiem nejauši izvēlētiem vai atrastiem priekšmetiem. Šajā ziņā Švitersa mākslinieciskā darbība tuva arī konstruktīvismam. Viens no Švitersa merciem - t.s. "Mercbūve" (*Merzbau*) - viņa mājā Hanoverē aizņēmis veselu istabu, taču ticis iznīcināts pilsētas bombardēšanas laikā Otrajā pasaules karā 1942. gadā. Tas restaurācija aplūkojama Šprengela muzejā Hanoverē.

Kā dzejnieks Šviterss jaunībā ietekmējies no ekspresionisma. 1919. gadā tika publicēts viņa slavenais dzejolis "Annai Blūmai" (*An Anna Blume*; veltīts fiktīvai personai). Šviterss arī izdeva žurnālu "Merz" (1923-1932).

## Ārējās saites
Upanišadas

[thumb|[Višnu sēžam uz lotosa lapas]]
**Upanišadas** (dēvanāgarī उपनिषद, izrunā [ˈʊpɐnɪʂɐd̪]) ir hinduisma raksti, kuros pamatā aplūkota meditācija un filozofija, taču atrodami arī garīgu debašu un strīdu pieraksti, kā arī mantras, rituālu norādījumi, pamācības priesteriem, jogas un meditācijas komentāri, pārdomas par Vienu un tā izpausmēm. Lielākā daļa hinduisma skolu tās uzskata par reliģiskām instrukcijām. Upanišadas ir vēdu interpretācijas, un tās sauc arī par vedāntu ("vēdu beigām"). Vairums speciālistu uzskata, ka agrīnās upanišadas tika pierakstītas pirms Budas laika (ap 700. gadu p.m.ē.), bet vēlākās ap 200. gadu m.ē.

## Saturs
Upanišadas ir 123 grāmatas, no kurām hinduismā par primārām uzskata 12. "Upanišada" — sanskritā "upa" ("pie"), "ni" ("lejā"), "šad" ("sēdēt") — nozīmē "piesēsties tuvu" Skolotājam, no kura mācies.

Upanišadās atrodama informācija par hinduisma pamatprincipiem, ieskaitot ticību pasaules dvēselei Brahmanam un individuālajai dvēselei Ātmanam. Brahmans — visu ātmanu apvienojums.

Upanišadas izskaidro "om" jeb "aum" kā dievišķo vārdu, kosmisko vibrāciju, kas ir visa pastāvošā pamatā.

Upanišadu izšķirīgās atziņas un pamatjēdzieni:
* Brahmans un Ātmans būtībā ir viens;
* karma, sansāra (“plūst kopā”) un atdzimšana;
* mūžīgais pasaules likums jeb darma.

Pasaule upanišadās aprakstīta kā ciešanu pilna un pārejoša, pastāv vēlēšanās pēc pestīšanas jeb mokšas. Pareizais ceļš ir askēze.

## Citāts

*Celies! Mosties! Meklē apgaismota <br />
*Skolotāja palīdzību un īsteno Sevi. 
*Ass kā asmens ir ceļš <br />
*Un, saka gudrie, grūti pārvarams.'' 
(Nāve runā ar Načiketu Vārda upanišadā)

## Ārējās saites
Latvijas hokeja izlases spēlētāju uzskaitījums

Šis ir visu to Latvijas hokejistu uzskaitījums, kas ir aizvadījuši kaut vienu spēli Latvijas hokeja izlases sastāvā.

## Līderi
*Atjaunots 2021. gada 2. jūnijā.*
### Visvairāk spēles izlases sastāvā aizvadījušie spēlētāji

### Visvairāk punktus izlases sastāvā guvušie spēlētāji

## Uzskaitījums
### 27.02.1932 — 10.03.1940

### Sākot ar 07.11.1992

*Atjaunots 2021. gada 2. jūnijā.*

Ar  zaļu  iekrāsoti tie hokejisti, kas izlases sastāvā spēlējuši pēdējo trīs gadu laikā.
Džuandzi (daoisma darbs)

Daoisma grāmatas **"Džuandzi"** autors ir Džuandzi. Tā ir dažādu avotu rakstu apkopojums. Tiek uzskatīts, ka pats Džuandzi uzrakstīja pirmās septiņas nodaļas ("iekšējās" nodaļas), savukārt viņa mācekļi un domubiedri - pārējās. 

Džuandzi raksta, ka mūsu dzīve un zināšanas ir ierobežotas un ir muļķīgi lietot ierobežoto, lai iepazītu neierobežoto. Piemēram, mūsu valodu ierobežo viena perspektīva, tāpēc nevajadzētu secināt, ka mūsu pašu secinājumi der visām lietām. Džuandzi filozofisko pozīciju uzskata par multikulturālisma un plurālisma vērtību sistēmu priekšteci. 

Džuandzi filozofijai raksturīgs arī subjektīvisms un relatīvisms (viņš izvairās spriest par to, vai nāve ir laba vai slikta, par to, kas ir skaists u.tml.), kā arī viegls holisms. Viņa filozofijai bijusi liela ietekme arī dzenbudisma attīstībā. 

## Darba fragments ("Kas patīk zivīm")

*Džuandzi un Huidzi pastaigājās gar Hao ūdenskrituma dambi, kad Džuandzi teica: "Skat, kā mailītes peldas un lēkā, kur vien tām tīk! Tas zivīm patiesi patīk!"

*Huidzi sacīja: "Tu neesi zivs - kā tu vari zināt, kas zivīm patīk?"

*Džuandzi teica: "Tu neesi es, tad kā tu zini, ka es nezinu, kas zivīm patīk?"

*Huidzi teica: "Es neesmu tu, tāpēc nudien nezinu, ko tu zini. No otras puses, tu noteikti neesi zivs - un tas joprojām pierāda, ka tu nezini, kas patīk zivīm!"

*Džuandzi teica: "Atgriezīsimies pie sākotnējā jautājuma, lūdzu. Tu man jautāji, kā es zinu, kas patīk zivīm - tātad tu jau zināju, ka es to zinu, kad uzdevi šo jautājumu. Es to zinu, stāvot šeit Hao krastā."*

## Ārējās saites
* http://ctext.org/zhuangzi ķīniešu teksts ar angļu valodas tulkojumu
Kopne (datorsistēma)

[right|250px|thumb|4 [PCI Express kopnes sloti (no augšas uz leju: x4, x16, x1 un x16). Apakšā 32 bitu PCI kopne.]]

**Kopne**, saukta arī par **maģistrāli**, ir elektrisko signālu vadītāju (vadu) komplekts, pa kuru notiek informācijas apmaiņa starp dažādiem datora funkcionālajiem blokiem (procesoriem, atmiņu, pieslēgvietām, ārējo iekārtu vadības ierīcēm u.c.). Personālajos datoros parasti izmanto standartizētās kopnes, ko veido trīs dažādu kopņu apvienojums. Pa tām tiek pārsūtīti dati (datu kopne, darbojas abos virzienos, no un uz procesoru), informācija par datu atrašanās vietu (adrešu kopne) un vadības informācija, kas nosaka, vai dati tiek nolasīti vai ierakstīti (vadības kopne). Kopnes galvenokārt raksturo ar bitu skaitu, ko vienlaicīgi var pārsūtīt pa kopni (izšķir 8, 16, 32 utt. bitu kopnes), un ar maksimālo datu ātrumu, ko norāda MHz.

## Iedalījums
Pēc datu vienlaicīgas pārraides veida kopnes tiek iedalītas:
* virknes (seriālā) — vienā laika vienībā vienā virzienā var pārraidīt vienu datu vienību; kopnē datu pārraidei atvēlēts viens vads; elektrobarošanai, taktēšanai un citām funkcijām var būt vairāki vadi;
* paralēlā — vienā laika vienībā vienā virzienā var pārraidīt vairākas datu vienības, katru pa savu vadu.

Pēc datu sūtīšanas virziena iespējām kopne var būt:
* pilndupleksa — datu apmaiņa var notikt abos virzienos vienlaicīgi;
* pusdupleksa — datu apmaiņu var veikt tikai pārmaiņus abos virzienos, vienā laika vienība var sūtīt datus tikai vienā virzienā;
* simpleksa — datu apmaiņa var notikt tikai vienā virzienā.

Pēc sinhronizācijas veida kopne var būt:
* asinhrona — dati tiek sūtīti bez sinhronizācijas taktētāja;
* sinhrona — dati tiek sūtīti ar sinhronizācijas taktētāju.

Pēc spējas datus pārraidīt vienlaicīgi vairākiem mezgliem:
* punkta-punkta (*point-to-point*) kopnei ir vienlīdzīgs savienojums starp divām ierīcēm; kopnē nav vedēja un sekotāja; punkta-punkta savienojums visbiežāk ir asinhrons;
* *[[Multidrop kopne|multi-drop]]* kopnei ir vairāki uztvērēji un viens raidītājs; simpleksa metode;
* daudzpunktu (*multi-point*) kopnei ir vairāk nekā divi vienlīdzīgi raiduztvērēji; atšķirība no *multi-drop* ir tāda, ka kopnē iespējama divpusēja datu pārraide.

Pēc vedējsekotājsistēmas veida kopne var būt:
* vedējsekotājkopne (*master/slave*) — kopne ar vienu kopnes vedēju un vienu vai vairākiem kopnes sekotājiem; vedējs iniciē datu pārraidi; kopne parasti ir sinhrona, vedējam nodrošinot taktētāja funkcijas datu sūtīšanai abos virzienos;
* vairāku vedēju kopne (*multi-master*) ir vedējsekotājkopne paveids, kurai var būt vairāki vedēji; jābūt kopnes arbitrāžai, kas atrisina konfliktus, kad vairāki vedēji vienlaicīgi cenšas iegūt kontroli pār kopni.

## Atsauces
Zalcaha

**Zalcaha** () ir upe Austrijā un Vācijā (Bavārijā). Innas labā krasta pieteka. Sākas Kicbīelas Alpos (*Kitzbüheler Alpen*). Līdz pat 19. gadsimta upe bija sāls transporta artērija no kā arī tās nosaukums (*Salz* — 'sāls'). Aiz Zalcburgas veido robežu starp Austriju un Vāciju. Ietek Innā netālu no Braunavas pie Innas. Zalcahas krastos atrodas Zalcburga, Freilasinga, Laufene, Titmoninga, Burghauzene. Lielākā pieteka - Zālaha.

## Ārējās saites
Zāle

**Zāle** var būt:

* zālaugi — lakstaugi;
** zāliens — ar zālaugiem iekopta zemes teritorija;
* zāle — liela telpa ēkā;
** sporta zāle;
* Zāle — upe Vācijā;
* Zāle — mūzikas grupa;
* marihuānas nosaukums vienkāršrunā.

## Personas
* Kārlis Zāle (1888—1942) — latviešu tēlnieks;
* Kaspars Zāle (1984) — latviešu aktieris.

## Skatīt arī
* zāles (medikamenti);
* Zālīte;
* Zālītis.
Monetārā politika

**Monetārā politika** ir pasākumu kopums, kuru mērķis ir ietekmēt naudas piedāvājumu un nodrošināt līdzsvaru naudas tirgū. Tās galvenais uzdevums ir veicināt labvēlīgus makroekonomiskos apstākļus tautsaimniecības ilgtermiņa attīstībai (bieži ar to saprot zemas inflācijas nodrošināšanu). Monetārās politikas ietvaros nauda ir kontroles līdzeklis, ko lieto, lai nodrošinātu ekonomisko stabilitāti. Valsts monetāro politiku realizē valsts centrālā banka (Latvijā tā ir Latvijas Banka).

Monetārā politika var būt aktivizējoša vai ierobežojoša. Aktivizējošas monetārās politikas rezultātā palielinās pieprasījums, jo samazinās procentu likmes, paaugstinās naudas piedāvājums vai ir atviegloti kredītnoteikumi, savukārt ierobežojošas monetārās politikas rezultātā pieprasījums samazinās, jo pieaug procentu likmes, pazeminās naudas piedāvājums vai ir stingrāki kredītnoteikumi.
## Ārējā saite
http://www.ecb.int/home/html/index.en.html Eiropas centrālā banka 

http://europa.eu/about-eu/institutions-bodies/ecb/index_lv.htm Eiropas centrālā banka
Zāle (upe)

**Zāle** () ir upe Vācijā. Elbas kreisā krasta pieteka. Sākas Fihtela kalnos. No Halles kanalizēta (vairākas slūžas).

## Lielākās pietekas

* Veise Elstere (labais krasts)

## Lielākās pilsētas Zāles krastos

* Halle (Halle)
* Jēna (Jena)

## Ārējās saites
Zāra (upe)

**Zāra** (, ) ir upe Francijā un Vācijā. Mozeles labā krasta pieteka. Sākas Vogēzu pakājē pie Ermelanžas, satekot Sarkanajai Zārai (26,8 km gara) un Baltajai Zārai (26,6 km gara).

## Lielākās pilsētas Zāras krastos

* Zārbrikene (*Saarbrücken*)

## Ārējās saites
Zāra

**Zāra** var būt:

* Zāra (*Saarland*) — Vācijas federālā zeme;
* Zāra (*Saar*) — upe Francijā un Vācijā;
* Zāra — sievietes vārds;
* Sāra — Vecās Derības (Bībeles) personāžs.

## Skatīt arī
* Zara