open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sanmarīno bruņotie spēki

thumb|250x250px|Sanmarīno bruņoto spēku parāde
**Sanmarīno Republikas bruņotie spēki** () ir Sanmarīno nacionālie bruņotie spēki, kas ir vieni no mazākajiem pasaulē. To funkcijās ietilpst ceremoniālo pienākumu veikšana, robežpatruļa, goda sardze pie valdības ēkām, policijas atbalstīšana smagu kriminālnoziegumu izmeklēšanā. Bruņoto spēku sastāvā ietilpst arī žandarmērija.

Sanmarīno nav obligātā militārā dienesta, tomēr visi pilsoņi vecumā no 16 līdz 55 gadiem var tikt rekrutēti.

Sanmarīno aizsardzība pret ārējiem agresoriem ir nodota Itālijas atbildībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sanmarīno bruņotās vienības (*en*)
* Sanmarīno militāro vienību adreses, simboli un formas (*en*)
* Sanmarīno militārā gvarde  (*en*)
* Sanmarīno bruņoto spēku orķestris  (*it*)
Anastasijs

**Anastasijs** var būt:

* Anastasijs I – Romas pāvests no 399. līdz 401. gadam;
* Anastasijs II – Romas pāvests no 496. līdz 498. gadam;
* Anastasijs III – Romas pāvests no 911. līdz 913. gadam;
* Anastasijs IV – Romas pāvests no 1153. līdz 1154. gadam;
* Anastasijs I – Bizantijas imperators.

## Skatīt arī
* Anastasija
Nimfa (nozīmju atdalīšana)

Grieķu mitoloģijā **[[nimfa]]** ir dabas dievība.

**Nimfa** var būt arī:
*Kukaiņu nimfa — kukaiņu individuālās attīstības stadija pirms tas kļūst par pieaugušu īpatni (imago).
Fjodors Davidenko

**Fjodors Davidenko** (; dzimis ) ir krievu, pirms tam padomju, šaha problēmists.

1974. gadā beidzis Harkivas Aviācijas institūtu, specialitātē — inženieris elektromehāniķis.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1967. gada publicējis vairāk nekā 300 šaha kompozīcijas, galvenokārt trīsvilčus un daudzvilčus ar pareiziem matiem. No 1986. gada PSRS sporta meistars, bet no 1993. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā. Ieguvis godalgotas vietas PSRS un Krievijas čempionātos.

Davidenko ir bronzas medaļas ieguvējs 6. pasaules čempionātā (WCCI 2013—2015) daudzvilču grupā.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. Th6 h4 2. Zxc5+ Rxc5 3. Lxf5+ Kxf5 4. Dg6#
: 1. ... Zg3 2. Zg5+ Dxg5 3. Dxe5+ Kxe5 4. Te6#
: 1. ... Lc8 2. Dxd5+ Kxd5 3. Zc7+ Zxc7 4. Lc6#
: 1. ... Dxe6 2. Dxe6 Zg3 3. Dxe5+ Kxe5 4. Te6#

Skaisti  figūru upuri, visi varianti beidzas ar pareizu matu.

## Atsauces

## Papildu literatūra
* 

## Ārējās saites
* F. Davidenko šaha kompozīcijas vietnē PDB
Džēreds Padaleckis

**Džēreds Tristans Padaleckis** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Vislabāk Padaleckis ir zināms ar Sema Vinčestera lomu televīzijas seriālā *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]*, kā arī ar Dīna Forestera lomu seriālā *[[Gilmore Girls]]* un seriālā *[[Walker (seriāls)|Walker]]*. Filmējies arī tādās filmās kā "Ņujorkas mirkļi" (*New York Minute*, 2004), "Fēniksa lidojums" (*Flight of the Phoenix*, 2004),  "Vaska figūru muzejs" (*House of Wax*, 2005), "Piektdiena, 13." (*Friday the 13th*, 2009).

Kopš 2010. gada viņš ir precējies ar amerikāņu aktrisi Dženevīvi Padalecku, un viņu ģimenē ir 3 bērni.

## Ārējās saites
Lapu kāposti

**Lapu kāposti** ir vairākās dārza kāpostu šķirnes. Lapu kāpostam ir zaļas vai purpursarkanas krāsas lapas, bet atšķirībā no galviņkāpostiem, centrālās lapas neveido galvu. Lapu kāposti tiek uzskatīti par radnieciski tuvākiem savvaļas kāpostiem nekā lielākā daļa citu šķirņu.

## Vēsture
Lapu kāposts bija viens no visbiežāk izplatītajiem zaļajiem dārzeņiem Eiropā līdz pat viduslaiku beigām. Gludu, kā arī krokotu lapu kāpostu šķirnes eksistēja senajā Grieķijā jau ceturtajā gadsimtā pirms mūsu ēras. To izmantoja arī kā ārstniecības augu. Ārsts Dioskorīds aprakstīja to kā zāles pret zarnu slimībām. Par modernā lapu kāposta priekšteci tiek uzskatīta šķirne, ko senie romieši dēvēja par sabellu lapu kāpostiem.

Lapu kāpostu Amerikā ieviesa kolonisti 16. gadsimtā. Vēlāk, 19. gadsimtā krievu tirgotāji ieveda Kanādā krievu lapu kāpostu.
Otrā pasaules kara laikā Lielbritānijā cilvēki tika mudināti produktu normēšanas laikā audzēt lapu kāpostus, lai kompensētu uzturā iztrūkstošās barības vielas.

## Ārējās saites

## Skatīt arī
* Lapu kāposts
Sojuz MS-05

***Sojuz MS-05*** () bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Orbītā palaists 2017. gada jūlijā. Uz zemes atgriezās decembrī.
 
## Apkalpe
Kuģa *Sojuz MS-05* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Aleksandrs Misurkins, komandieris, *[[Roskosmos]]* 
* Marks Vande Hei, lidojuma inženieris, NASA, 
* Norišige Kanai, lidojuma inženieris, *[[JAXA]]*, 

## Lidojuma gaita
*Sojuz MS-05* tika palaists  18:41:12 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG]]* no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas.

Saslēgšanās ar staciju notika 28. jūlijā 21:54 UTC pie *[[Rassvet (SKS)|Rassvet]]* moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās notika automātiskā režīmā.

No stacijas *Sojuz MS-05* atvienojās  05:14:30 UTC. Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 08:38 UTC, 147 km uz dienvidaustrumiem no Žezkazghanas, Kazahstānā. Lidojuma ilgums — 138 dienas 7 stundas 20 minūtes.

## Ārējās saites
* ''Sojuz MS-05'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Anastasijs I (pāvests)

**Anastasijs I** (, miris ) bija Romas bīskaps no  līdz nāvei 401. gadā un līdz ar to katoļticībā tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem.

## Ārējās saites

*
Aleksandrs Baharevs

**Aleksandrs Baharevs** (; dzimis ) ir krievu, pirms tam padomju, šaha problēmists. Dzīvo Novosibirskā (no 1993. līdz 1999. gadam dzīvojis Iževskā).

## Šaha kompozīcija
Sastāda galvenokārt tiešā mata uzdevumus. Sekmīgi piedalījies Krievijas šaha kompozīcijas čempionātos. trīsvilču žanrā ieguvis zelta medaļu 2004.-2006. gadā  un sudraba medaļu 2001.-2003. gadā. 

Baharevs ir bronzas medaļas ieguvējs 3. pasaules čempionātā (WCCI 2004—2006) trīsvilču grupā. No 2005. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.

Par saviem skolotājiem viņš uzskata M. Vukčeviču un L. Zagoruiko.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. Lc5! (draud 2. Lc4 ~ 3. Te8/Zg5#) 
: 1. ... c2 2. Zd2+ Kd5 3. Lc4# 
: 1. ... Txf3 2. Te8+ Kd5 3. Te5# 
: 1. ... Kd5 2. Zf4+ Ke4 3. Te8# 
: 1. ... bxc5 2. Zg5+ Kd4/d5 3. Td8#

Visi varianti noslēdzas ar pareizu matu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* A. Bahareva šaha kompozīcijas vietnē PDB
Serbijas cariste

[thumb|right|Serbijas caristes teritorija un mūsdienu [Serbija (raustītā līnija)]]
thumb|right|Balkānu un Mazāzijas valstis, 1355
**Serbijas cariste** arī **Serbijas impērija**, vēsturnieku izmantots nosaukums viduslaiku Serbijas karalistes varenības augstākā punkta apzīmēšanai laikā no 1346. līdz 1371. gadam, kad serbi kontrolēja daļu mūsdienu Bosnijas un Hercegovinas, Melnkalnes, Kosovas, Ziemeļmaķedonijas, Albānijas un Grieķijas, kā arī piespieda Otro Bulgārijas caristi kļūt par vasaļvalsti.

Serbijas varenības pieaugums sākās jau 13. gadsimtā, kad karaļa Uroša (1243.-1276.) valdīšanas laikā attīstījās derīgo izrakteņu ieguve un tirdzniecība, kas ļāva uzturēt lielāku armiju. Karaļa Miļutina (1282.-1321.) valdīšanas laikā serbi gūst vairākas uzvaras pret bizantiešiem.

Imperiālais posms aizsākas 1346. gada Ziemasvētkos, kad pēc veiksmīgu karagājienu sērijas, 1331. gadā tēva troni sagrābušais Serbijas karalis Stefans Dušans kronējas par serbu un grieķu imperatoru. Serbu iekarojumiem palīdz Bizantijā notiekošais troņa pretendentu pilsoņu karš. Dušans parasti iekaroja pilsētas tās aplencot, un nevadīja nevienu kauju pret pretinieka armiju. Ambiciozais Dušans cerēja, ka viņa valstij izdosies pilnībā sagraut un aizvietot ietekmi zaudējušo Bizantijas impēriju. Dušans arī paaugstināja Serbijas pareizticīgās baznīcas vadītāju no arhibīskapa par patriarhu, tā nostādot to vienādā līmenī ar Konstantinopoles patriarhu. Laikā no 1549. līdz 1354. gadam Dušans izdeva likumu kodeksu, kurā apvienoja serbu baznīcas un Bizantijas impērijas likumu tradīcijas. 1355. gadā ar 80 000 kareivju lielu armiju Stefans Dušans devās iekarot Konstantinopoli, taču negaidīti mira, un armija atkāpās.

Troni mantoja viņa dēls Stefans Urošs, kura laikā valsti sāka apdraudēt jauns ienaidnieks - Osmaņu sultanāts. Turkus uz Eiropu pārcelties aicināja Bizantijas imperators Joanns VI Kantakūzens (1347.-54.), kas viņus vēlējās izmantot kā sabiedrotos pret serbiem. 1371. gada 26. septembrī Bulgārijas teritorijā turki smagi sakāva serbu armiju. Serbija zaudēja lielāko daļu iekaroto teritoriju un sadalījās feodālās teritorijās, kas tikai formāli atzina cara varu. Stefans Urošs mira neatstājot mantinieku 1371. gadā un viduslaiku serbu valsts varenības noriets turpinājās. 1389. gada 28. jūnija Kosovas kauja serbu vēsturē iegājusi kā Serbijas varenības sagrāves simbols. Līdz 1459. gadam turki bija ieņēmuši visu Serbijas teritoriju.

## Atsauces
Fēlikss

**Fēlikss** vai **Felikss** ( — "laimīgais") var būt:

* Fēlikss (personvārds) 

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Fēlikss Mendelszons
* Felikss Dzeržinskis
* Felikss Ingaunis
* Fēlikss Cielēns
* Fēlikss Lūkins
* Fēlikss Ķiģelis
* Felikss Deičs

### Romas pāvesti
* Fēlikss I — Romas pāvests no 269. līdz 274. gadam;
* Fēlikss III — Romas pāvests no 483. līdz 492. gadam;
* Fēlikss IV — Romas pāvests no 526. līdz 530. gadam.
Vasiļs Križanivskis

**Vasiļs Križanivskis** (; dzimis ) ir ukraiņu šaha problēmists.

Strādā par šaha treneri.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1987. gada publicējis vairāk nekā 260 dažādu žanru šaha kompozīcijas. Daudzas no tām saņēmušas atzinības uzdevumu sastādīšanas konkursos. 2016. gadā ieguvis FIDE meistara un 2017. gadā starptautiskā meistara nosaukumu šaha kompozīcijā.

6. pasaules čempionātā (WCCI 2013—2015) ieguvis sudraba medaļu palīgmatu žanrā. Kopš 2020. gada starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: a) 1. b6 Zxb6 2. Td7+ Zd5 3. Td6 Zxf4#
: b) 1. c3+ Zxc3 2. Ld5 Ze4 3. Le5 Zc5# 

## Atsauces

## Ārējās saites
* V. Križanivska šaha kompozīcijas vietnē PDB
Sabelli

**Sabelli** ir etnonīms, kas apzīmē seno itāļu ciltis, kas apdzīvoja centrālo un Dienviditāliju Senās Romas veidošanās laikā.
Lubānas draudzes novads

thumb|250px|Lubānas draudzes novads (1798. gada karte).
thumb|250px|Lubānas draudzes novada muižas 1903. gadā (no ''Wegekarte des Wendenschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1904).
thumb|250px|Lubānas luterāņu baznīca (2017)
**Lubānas draudzes novads** () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.

## Vēsture
Līdz Livonijas karam atradies Rīgas arhibīskapijas Lubānas pilsnovada sastāvā.  
Zviedru Vidzemes laikā apvienots ar Ļaudonas draudzes novadu. 1648. gadā Lubānā uzcelta koka baznīca, kas nodedzināta Lielā Ziemeļu kara laikā. 1710. gada mēra epidēmijā Lubānas un Ļaudonas draudzes novadā no 2213 iedzīvotājiem nomira 914 (41,3%), no tiem Lubānas muižā 107 (17% no visiem).

1789. gadā uzcelta jauna koka baznīca, 1872. gadā tagadējā Lubānas evaņģēliski luteriskās baznīcas ēka.

## Muižas
Lubānas draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:

*Lubānas mācītājmuiža (*Lubahn Pastorat*)
*Lubānas muiža (*Lubahn*)


Lubānas muižas kopskats pirms 1916.jpg|Lubānas muižas kopskats
Lubānas muižas kungu māja 1927. gadā.jpg|Lubānas muižas kungu māja (1927)


## Ārējās saites
*
*
*
*

## Atsauces
Sentenario stadions

**Sentenario stadions** () ir futbola stadions Montevideo, Urugvajā.

Uzcelts no 1929. līdz 1930. gadam pirmajam FIFA Pasaules kausam, kā arī lai atzīmētu 100 gadus kopš Urugvajas pirmās konstitūcijas pieņemšanas. Urugvajas futbola izlases nacionālais stadions. 1983. gada 18. jūlijā FIFA to atzina par "Pasaules kausa vēstures pieminekli" (vienīgais pasaulē).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Stadiona profils ''stadiumguide.com''
* Stadiona profils ''stadiumdb.com''
*
7K-OK № 1

***7K-OK № 1*** bija PSRS *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* sērijas *[[Sojuz (7K-OK)|7K-OK]]* bezpilota kosmosa kuģis. Tam  starta laukumā neplānoti iedarbojās avārijas glābšanas sistēma (AGS), izraisot nesējraķetes aizdegšanos un eksploziju.

Pēc sākotnējā plāna pasīvajam *7K-OK № 1* bija paredzēts būt par saslēgšanās mērķi aktīvajam kuģim *7K-OK № 2* (*[[Kosmos-133]]*). *7K-OK № 2* tika palaists 1966. gada 28. novembrī, bet konstrukcijas kļūmes dēļ tam ātri iztērējās tuvošanās un orientācijas sistēmas raķešdegviela. Aptuveni pēc diennakts bija jāstartē *7K-OK № 1*, bet tā palaišana tika atcelta.

Vēlāk tika nolemts *7K-OK № 1* palaist 14. decembrī, lai notestētu sistēmas, bez saslēgšanās ar citu kuģi. Starts bija paredzēts 16:00 pēc vietējā laika. Pēc galvenās pakāpes iedarbināšanas viens sānu pakāpes dzinējs neaizdegās, un automātiskā vadības sistēma izslēdza visus dzinējus. Pēc 27 minūtēm negaidīti iedarbojās avārijas glābšanas sistēma. Nolaižamais aparāts ar izpletni veiksmīgi nosēdās 300 m attālumā no starta laukuma. AGS pulvera lādiņa darbības rezultātā sākās ugunsgrēks otrajā pakāpē, un uguns ātri pārsviedās uz citām pakāpēm. Pēc dažām minūtēm notika raķetes sprādziens. Eksplozija iznīcināja starta kompleksu 31. Bojā gāja starta apkalpošanas virsnieks.

Sākotnēji tika secināts, ka avārijas glābšanas sistēmas aktivizēšana notikusi tāpēc, ka raķete bijusi sašķiebusies. Sistēmas automātika bija ieprogrammēta tā, ka, raķetei sasveroties vairāk par 7 grādiem, iedarbojas AGS. Raķetes sašķiebšanos varēja izraisīt apkalpošanas fermas pacelšana pēc atceltā starta. Vēlāk izrādījās, ka AGS var nostrādāt arī pēc sprieguma zuduma uz sistēmas kontaktiem, kas notiek starta atcelšanas gadījumā. Žiroskopi pēc kādu laika ieņem galējo stāvokli un automātiski dod komandu startēt avārijas glābšanas sistēmai.

Iemesls, kāpēc avārijas glābšanas sistēmas darbības rezultātā aizdegās nesējraķete, bija tas, ka, atdalot nolaižamo aparātu no dzinēju un iekārtu nodalījuma, notika noplūde no dzesēšanas caurulēm, kurās bija viegli uzliesmojošs šķidrums.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Каманин Николай Петрович. СКРЫТЫЙ КОСМОС. КНИГА 2-я. 1964—1966 ГГ. 
* Глава 5. Рождение «Союзов»  Черток Борис Евсеевич. Ракеты и люди
Vorens Bītijs

**Henrijs Vorens Bītijs** (; dzimis ) ir amerikāņu kinoaktieris un režisors.

14 reizes ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai — četras kā labākais aktieris, četras par labāko filmu, divas kā labākajam režisoram, trīs par labāko oriģinālscenāriju un vienu par labāko adaptēto scenāriju. Saņēmis Akadēmijas balvu par filmas "Sarkanie" (1981) režiju. Bītijs ir pirmais un vienīgais cilvēks, kas divas reizes nominēts gan par aktiera, gan režisora, gan producenta, gan scenārista lomu vienā filmā (*[[Heaven Can Wait]]* (1978) un "Sarkanie"). 1999. gadā saņēmis Īrvinga Tālberga memoriālo balvu. Vēl Bītijs 18 reizes nominēts Zelta globusa balvai, saņēmis sešas balvas.

Precējies ar aktrisi Aneti Beningu, ir četri bērni. Viņa māsa Šērlija Makleina arī ir aktrise.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Lazdonas draudzes novads

thumb|250px|Bērzaunes (''Bersohn''), Lazdonas (''Lasdohn'') un Ļaudonas (''Laudohn'') draudzes novadi (1798).
thumb|250px|Lazdonas draudzes novada muižas 1903. gadā (no ''Wegekarte des Wendenschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1904).
thumb|250px|Lazdonas luterāņu baznīca (2000).
thumb|250px|Lazdonas pareizticīgo baznīca (2008).
**Lazdonas draudzes novads** () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.

## Vēsture
Draudzes pirmsākumi ir meklējami Zviedru Vidzemes laikā 1668. gadā, kad pie baznīcas vizitācijas Lazdonas muižas īpašniekam Otto Gerhardam fon Klēbekam, lielā attāluma no Ļaudonas baznīcas dēļ, uzdeva savas muižas teritorijā uzcelt lūgšanu namu un algot Ļaudonas mācītāja palīgu, kurš apkalpotu šo baznīcu. 1699. gadā pēc zviedru Vidzemes ģenerālgubernatora Ērika Dālberga projekta Lazdonā uzcēla krustveida luterāņu baznīcu.
1710. gada mēra epidēmijā Lazdonas draudzes novadā no 1372 iedzīvotājiem nomira 500 (36,4%).
Patstāvīgu Lazdonas draudzes novadu izveidoja 1731. gadā, nodalot tā teritoriju no Ļaudonas draudzes novada. Tas aptvēra Lazdonas, Praulienas, Sarkaņu, Patkules, Madonas, Kujas muižas un to zemnieku sētas un daļu no Aizkujas muižas zemnieku sētām.
Tagadējā Lazdonas luterāņu baznīca celta no 1802. līdz 1805. gadam, iesvētīta 1806. gadā. Pēc tam, kad pareizticībā pārgājušais brāļu draudzes priesteris Dāvis Balodis Ļaudonā nodibināja pirmo latviešu pareizticīgo draudzi, 1863.-1866. gadā uzcēla arī Lazdonas Sv. Trijādības pareizticīgo baznīcu.

## Muižas
Lazdonas draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:

* Lazdonas mācītājmuiža (*Lasdohn Pastorat*)
* Veclazdonas muiža (*Alt-Lasdohn*)
* Jaunlazdonas muiža (*Neu-Lasdohn*)
* Kujas muiža (*Kujen*)
* Madonas muiža (*Modohn*) jeb Biržu muiža
* Praulienas muiža (*Praulen*) 
* Sarkaņu muiža (*Heydenfeld*)
* Patkules muiža (*Hilsen, Gilsen*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*
*
*
*
Bērzaunes draudzes novads

thumb|250px|Bērzaunes (''Bersohn'') draudzes novads (1798).
thumb|250px|Bērzaunes draudzes novada muižas 1903. gadā (no ''Wegekarte des Wendenschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1904).
**Bērzaunes draudzes novads** () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.

## Vēsture
1229. gadā Rīgas arhibīskaps tagadējo Bērzaunes pilsnovadu izlēņoja savam vasalim Bartolomejam no Tīzenhauzas. Pie Bērzaunes novada tolaik piederēja arī Tirzas, Kalsnavas, Vējavas un Adulienas muižas. 1456. gadā Bērzaunes draudze atdalījās no Cesvaines draudzes, 15. jūnijā arhibīskaps Silvestrs paaugstināja to par pastāvīgu baznīcu ar savu baznīckungu un Bērzaune kļuva par atsevišķu draudzes novadu.
Livonijas kara laikā 1577. gadā pili ieņēma un izlaupīja Krievijas cara Ivana IV karaspēks. Pēc kara beigām 1582. gadā kā Bērzaunes draudzes novada kungs ir minēts Heinrihs fon Tīzenhauzens. 1633. gadā pils bija iekļauta Zviedru Vidzemes piļu sarakstā. 
1710. gada mēra epidēmijā Bērzaunes draudzes novadā no 2808 iedzīvotājiem nomira 1538 (54,8%).

Bērzaunes luterāņu baznīca celta 1349. gadā, 1594. baznīcas grīdā iemūrēts Bērzaunes muižas īpašnieka Johana fon Tīzenhauzena un viņa sievas Annas Kurselas kapakmens. 1694. gadā baznīca pārbūvēta, sagrauta Sarkanās armijas uzbrukuma laikā Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā. 2001. gadā atjaunoja Bērzaunes draudzi, kas 2009. gadā atjaunoja baznīcu. Kad 19. gadsimta vidū daudzi novada zemnieki pārgāja pareizticībā, tika uzcelta Bērzaunes pareizticīgo baznīca.

## Muižas
Bērzaunes draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:
*Bērzaunes mācītājmuiža (*Bersohn Pastorat*)
*Bērzaunes muiža (*Bersohn*)
*Zelgauskas muiža (*Selgofsky, Salgavsky, Selgowsky*)
*Grostonas muiža (*Grosdohn*)  
*Mārcienas muiža (*Mahrzen, Marzenhof, Marßen*) arī Mārsnenes muiža.
thumb|250px|Bērzaunes luterāņu baznīca (2014).
thumb|250px|Bērzaunes pareizticīgo baznīca (2003).

Zelgauskas muiža 2001-08-09.jpg|Zelgauskas muižas kungu māja
Mārcienas muižas kungu māja.jpg|Mārcienas muižas kungu māja



## Ārējās saites
*
*
*
*

## Atsauces
Karambola

**Karambola** (*Averrhoa carambola*) ir mūžzaļš zaķskābeņu dzimtas krūms vai koks. Par karambolu sauc arī šī koka augli, to sauc arī par zvaigznes augli. Karambolas dabiskais izplatības areāls ir Dienvidaustrumāzija un Indostāna. Koki ir 5–12 metru augsti, ziedi ir sarkanīgi violeti. Karambolas augļus izmanto kulinārijā.

## Ārējās saites
Ļaudonas draudzes novads

thumb|250px|Bērzaunes (''Bersohn''), Lazdonas (''Lasdohn'') un Ļaudonas (''Laudohn'') draudzes novadi (1798).
thumb|250px|Ļaudonas draudzes novada muižas 1903. gadā (no ''Wegekarte des Wendenschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1904).
thumb|250px|Ļaudonas luterāņu baznīca.
thumb|250px|Ļaudonas pareizticīgo baznīca (2001).
**Ļaudonas draudzes novads** () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.

## Vēsture
Līdz Livonijas karam atradies Rīgas arhibīskapijas Ļaudonas pilsnovada sastāvā, 1457. gadā Ļaudonas pils  minēta to piļu sarakstā, kam bija savs pilsnovads un draudze.
Zviedru Vidzemes laikā apvienots ar Lubānas draudzes novadu. 1696. gadā Ļaudonā tika uzcelta krustveida luterāņu baznīca, pie tās dibināta draudzes skola zemnieku bērniem. 
Lielā Ziemeļu kara laikā 1703. gadā krievu karaspēks nopostīja Ļaudonas luterāņu baznīcu un muižu. 1710. gada mēra epidēmijā Lubānas un Ļaudonas draudzes novadā no 2213 iedzīvotājiem nomira 914 (41,3%).

1818.—1820. gadā tika uzcelta jauna luterāņu baznīca. 1846. gadā krievu pareizticībā pārgājušais brāļu draudzes priesteris Dāvis Balodis Ļaudonā nodibināja pirmo latviešu pareizticīgo draudzi, 1863. gadā tika iesvētīta jauna mūra pareizticīgo baznīca, kas saglabājusies līdz mūsdienām.

## Muižas
Ļaudonas draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:

*Ļaudonas mācītājmuiža (*Laudohn Pastorat*)
*Ļaudonas muiža (*Laudohn*)
*Sāvienas muiža (*Sawensee*)
*Toces muiža (*Tooßen, Tootzen*)
*Odzienas muiža (*Ohßern, Odsen*)
*Aburta muiža (*Lüggen, Lugemois, Eberhardshof*)


Sāvienas muižas pils 2001-08-25.jpg|Sāvienas muižas kungu māja (2001)


## Ārējās saites
*
*
*
*

## Atsauces
Estadio Azteca

***Estadio Azteca*** ir futbola stadions Mehiko, Meksikā. Tajā ir sēdvietas 87 tūkstošiem cilvēku, tas ir lielākais futbola stadions Meksikā un Latīņamerikā, kā arī 8. lielākais futbola stadions pasaulē.

Atvērts 1966. gadā. Futbola kluba *[[Club América]]* un Meksikas futbola izlases mājas spēļu stadions. Tiek uzskatīts par vienu no pasaulē slavenākajiem un ikoniskākajiem futbola stadioniem. Tas ir pirmais stadions, kurā divas reizes noticis FIFA Pasaules kausa fināls (1970, 1986). 1986. gadā stadionā tika aizvadīta spēle starp Argentīnu un Angliju, kurā Djego Maradona guva gan "Dieva rokas vārtus", gan "gadsimta vārtus". 1970. gada turnīrā stadionā tika aizvadīta "gadsimta spēle" starp Itāliju un Vāciju. *Estadio Azteca* bija  galvenais futbola stadions.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Pansionāts (Rudbāržu pagasts)

**Valtaiķi** (arī **Valtaiķu pansionāts**, agrāk — **Grenču krogs**) ir pansionāts Kuldīgas novada Rudbāržu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumos 10,9 km no pagasta centra Rudbāržiem (caur Kandeļiem), 12,5 km no Skrundas un 162,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P117 (Skrunda—Aizpute).

## Atsauces
Jēkabpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] pašvaldības vadītāji**. Jēkabpils novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Ābeļu, Dignājas, Dunavas, Kalna, Leimaņu, Rubenes, Zasas pagasti. 2021. gada 1. jūlijā Jēkabpils pilsētu un novadu apvienoja ar Aknīstes, Krustpils, Salas un Viesītes novadiem.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Jēkabpils novads 

## Atsauces
Esenberģu Jānis

**Esenberģu Jānis**, arī **Jānis Esenberģis-Hess** (1862—1890), bija latviešu aktieris, dzejnieks un lugu tulkotājs. Romantisma lirisko ideju paudējs. Darbojās Rīgas Latviešu teātrī un Ā. Alunāna ceļojošajā teātra trupā.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Lielsvētes pagasta Upes Priekuru Daiļos amatnieka Dāvja Esenberga ģimenē. 
Mācījās Lielsvētes pagastskolā (1869—1872), 1873. gadā kopā ar vecākiem pārcēlās uz Rīgu un turpināja mācības Torņakalna zēnu elementārskolā (1872—1877).

Pēc skolas beigšanas strādāja Pilhaua kokzāģētavā, no 1880. gada Ādolfa Alunāna vadītajā Rīgas Latviešu teātrī kā aktieris un suflieris. 1883. gadā žurnālā "Mājas Viesis" publicēja dzejoli "Bērnības draudzenei". 
Teātra iestudējumiem pārtulkoja ap 20 lugu, ieskaitot V. Šekspīra "Venēcijas tirgotājs" (kopā ar R. Jansonu), "Sapnis vasaras naktī", B. Bjernsona "Redaktors", R. Planketa operetes "Korneviļas zvani" tekstu. Atdzejoja A. Puškina, Š. Petēfi dzeju.
1885. gadā kopā ar Ā. Alunānu aizgāja no Rīgas Latviešu teātra kopā ar viņa trupu apceļoja Kurzemes guberņas pilsētas un miestus.

1887. gadā saslima ar diloni un atsāka strādāt Rīgas teātrī par suflieri, bet veselības dēļ nevarēja vairs ilgi darboties. No 1888. gada dzīvoja Vecsaules pagastā.
Miris 1890. gada 20. novembrī Rīgā, apbedīts Torņakalna kapos.

## Darbi
* Kopoti raksti 3 sējumos (1924) Plūdoņa kopojumā un kārtojumā
* izlase "Baltā roze" (1990)

## Literatūra
* Fr. Kārkluvalka. Latviešu dzejnieks E. J. Austrums 1892, 12. burtnīca 
* Esenberģu Jānis,  25 gadu jubilejai par piemiņu. Baltijas Vēstnesis, 1893. - nr. 81-84
* V. Plūdons. Mīlestības dziesminieks Esenberģu Jānis (1924, priekšvārds Kopotiem rakstiem)
* T. Zeiferts. Latviešu rakstniecības vēsture. Rīga: A. Gulbis, 1. daļa 1922., 2. daļa 1930.
* O. Zanders. Esenberģu Jānis un latviešu teātris. Karogs, 1982. - nr. 4
* G. Bībers. Aizstāvības vārdi latviešu dziesminiekam Esenberģu Jānim (1990, priekšvārds grāmatai Esenberģis J. Baltā roze)

## Atsauces
Brahmaņi

thumbnail|200px|Brahmaņu grupa 1913. gadā
**Brahmaņi**, arī **bramini**, (, *brāhmaṇa*) hinduismā ir varna, pie kuras pieder priesteri, mūsdienās arī skolotāji un zinātnieki. Teorētiski tā ir augstākā no visām varnām. Brahmaņi tradicionāli ir atbildīgi par visiem rituāliem, kas notiek tempļos. Viņi ir starpnieki starp dievībām un ticīgajiem. Brahmaņi ir no 2 līdz 5% no visiem Indijas iedzīvotājiem.
Hurgada

**Hurgada** vai **Gurdaka** (; *al Ghurdaqa*, ) ir kūrortpilsēta Ēģiptē, Sarkanās jūras muhāfazas administratīvais centrs. Izvietojusies valsts austrumos, stiepjas ap 40 km garumā gar Sarkanās jūras krastu. Dibināta 1905. gadā kā zvejnieku ciems. 1913. gadā apkārtnē atklātas naftas iegulas, kuru izstrāde sākta 1921. gadā. Arābu—izraēliešu kara laikā apkārtnē notika vairākas kaujas par stratēģiskām piekrastes salām. Kopš 1980. gada pilsētā ar eiropiešu, amerikāņu un arābu investoru atbalstu strauji attīstās tūrisma infrastruktūra. Tūrisms orientēts uz ūdenssportu un to saistīto aktīvo atpūtu — niršanu, snorkelēšanu, vindsērfingu, kaitsērfingu u.c. Pie pilsētas darbojas starptautiska lidosta, ar Nīlas ieleju un galvaspilsētu savienota ar šosejām.
Marks (nozīmju atdalīšana)

**Marks** var būt:

* evaņģēlists Marks — viens no četriem evaņģēlistiem;
* Marks (pāvests) (*Marcus*; ?—336) — Romas pāvests 336. gadā;
* Francis Marks (*Franz Marc*; 1880—1916) — vācu ekspresionisma gleznotājs un grafiķis;
* Luijs Marks (*Louis Marc*; 1880—?) — franču peldētājs un ūdenspolo spēlētājs, olimpiskais medaļnieks;
* Robērs Marks (*Robert Marc*) — franču paukotājs.

## Skatīt arī
* *[[Mark]]* — laikā no 1916. līdz 1919. gadam Lielbritānijā ražoto tanku sērija.
* Markss
Marks (pāvests)

**Marks** (, miris ) bija Romas bīskaps no  līdz nāvei un līdz ar to katoļticībā tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem. Viņš tika ievēlēts par pēcteci Silvestram I. Tiek pieļauts, ka viņš ir aizsācis Svētā Marka baznīcas celtniecību Romā.

## Ārējās saites

*
Valmieras pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Valmieras valstspilsētas ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Valmiera]]s pašvaldības vadītāji** jeb **Valmieras domes vadītāji vai Valmieras mēri**. Atsevišķos periodos amata nosaukumam ir bijušas dažādas variācijas.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Valmiera

## Atsauces
Liezēres draudzes novads

thumb|250px|Liezēres (''Löser'') draudzes novads (1798).
thumb|250px|Liezēres draudzes novada muižas 1903. gadā (no ''Wegekarte des Wendenschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1904).
thumb|250px|Liezēres luterāņu baznīca (20. gs. sākumā).
thumb|250px|No jauna uzbūvētā Liezēres luterāņu baznīca (2016).
**Liezēres draudzes novads** () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.

## Vēsture
Līdz Poļu—zviedru karam (1600—1629) Liezēres draudze bija patstāvīga, bet Zviedru Vidzemes laikā līdz 1668. gadam karā izpostītais novads bija apvienots ar Cesvaines draudzes novadu. 1676. gadā Vidzemes ģenerālkonsistorija nolēma celt jaunu Liezēres baznīcu un nodibināja draudzes skolu. Lielā Ziemeļu kara un tam sekojošā mēra laikā 1707. – 1719. gadā Liezēres novadu atkal pievienoja Cesvaines novadam.  Pēc 1671. gada uzceltā baznīca 1727. gadā bija sagruvusi, to atkal atjaunota 1737. gadā. Pirmo mūra baznīcu iesvētīja 1797. gada 15. augustā, draudzes locekļu skaits krasi samazinājās pēc pēc vairāk nekā 1000 zemnieku pāriešana pareizticībā 1845.-1847. gadā. Baznīcu izdemolēja Latvijas SPR laikā 1919. gadā.

Sarkanās armijas uzbrukuma laikā Otrā pasaules karā 1944. gada septembrī baznīcu uzspridzināja.  1993. gadā baznīcas drupas nojauca un 1999. gadā sāka jaunas baznīcas celtniecību, ko pabeidza 2012. gadā.

## Muižas
Liezeres draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:
*Liezeres mācītājmuiža (*Löser Pastorat*)
*Liezeres muiža (*Loesern, Lösern, Löser*)
*Ozolu muiža ar Olu muižu (*Ekau, Eckhof mit Ohlenhof*) 
*Mēdzūlas muiža (*Meselau*)
*Lubejas muiža (*Lubei, Lubey*)

## Ārējās saites
*
*
*
*

## Atsauces
Torstens Linss

**Torstens Linss** (; dzimis ) ir vācu matemātiķis, Hāgenes tālmācības universitātes profesors un šaha problēmists.

1998. gadā Īrijas Nacionālā universitātē Korkā aizstāvējis disertāciju filozofijas doktora grāda iegūšanai. T. Linss ir daudzu zinātnisku darbu autors.
## Šaha kompozīcija
Kopš 1983. gada sastādījis vairāk nekā 1200 dažādu žanru šaha kompozīcijas. Pēdējos gados pievērsies garu pašmata daudzvilču sastādīšanai. No 2004. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā. 5. pasaules čempionātā (WCCI 2010—2012) ieguvis sudraba medaļu pašmatu žanrā.

1987. gadā Torstens Linss nodibinājis šaha kompozīcijas žurnālu *harmonie-aktiv* un bijis tā pirmais redaktors. No 1996. līdz 2012. gadam žurnāla redaktora amatu ieņēmis Franks Rihters, bet 2013. gadā atkal šai amatā atgriezies T. Linss.
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. Tcc3? b6!
: 1. Tac3? b5!
: **1. La2! b5 2. Tcc3 b4 3. Tcb3 bxa3 4. Ka1 Kc2 5. Dd3+ Kc1 6. Tb2 axb2#**
: **1. ... b6 2. Tac3 b5 3. Td1+ Kxc3 4. Df4 b4 5. Kc1 b3 6. Lb1 b2#** 

## Atsauces

## Ārējās saites
* T. Linsa šaha kompozīcijas vietnē PDB
Stepermaņu Krustiņš

**Stepermaņu Krustiņš** jeb **Kristaps Krustiņš Stepermanis** (1860-1941) bija latviešu izdevējs un rakstnieks. Romantisma lirisko ideju paudējs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1860. gada 10. februārī (29. janvārī) Kroņa Vircavas pagasta Stepēnos zemnieku ģimenē. Mācījās Jelgavas reālskolā (1872-1877). Strādāja par rakstvedi pie Vircavas mežziņa, publicēja pirmos dzejoļus laikrakstā "Latviešu Avīzes" (1878). Iestājās karadienestā (1881-1883), pēc tam nodevās traģēdijas rakstīšanai, kurā attēloja Mežotnes cīņas ar vācu iebrucējiem 13. gadsimtā. 1884. gadā strādāja Rīgas pilsētas policijas avīzē, vēlāk par rakstvedi mežniecībā. 1887. gadā tika izdota viņa luga "Zemgalieši".

1888. gadā nodibināja Saldus Sadraudzīgo biedrību un atvēra grāmatu veikalu ar bibliotēku, 1894. gadā to pārcēla uz Bausku, kur nodibināja Bauskas Lauksaimnieku biedrību un bija tās ilggadējs priekšnieks. Turpināja vēsturisku lugu rakstīšanu, izdeva sabiedrisko rakstu krājumu "Pa vaļas brīžiem" (1-2, 1897-1898), sadarbībā ar F. Ādamoviču "Paidagoģisku kalendāru" (1897-1900) ar pielikumiem "Paidagoģisks rakstu krājums". Šajā laikā Ausekļa teātris iestudēja viņa lugas "Mācītāja meita" (1896) un "Ūdens meita" (1905), kas panākumus neguva.
Pēc 1905. gada revolūcijas neilgu laiku pavadīja apcietinājumā, pēc tam Krievijā (1906-1907). Pirmā pasaules kara laikā dienēja armijas apgādē Kislovodskā. 

Pēc atgriešanās dzimtenē darbojās Rīgas Jūrmalas Domē (1921-1941), bija pilsētas galvas biedrs (1922-1928), finanšu nodaļas vadītājs, pilsētas bankas direktors (1931-1939).
Miris 1941. gada 25. maijā Rīgā, apbedīts Rīgā Meža kapos.

## Darbi
* dzejoļu krājums "Neaizmirstules" (1888)
* luga "Zemgalieši" (1. daļa 1883, izdota 1887)
* luga "Ūdens meita" (1884, izdota 1893)
* lugas "Altranstetas asins zieds", "Mācītāja meita", "Sodība" (visas 1893), 
* lugas "Ganu meita", "Goda dēļ", "Plītnieks" (visas 1895), 
* luga "Tumšas ēnas" (1897)
* dzejoļu krājums "Ideāls" (1902)
* luga "Revolūcija" (1924)
* luga "Zemgalieši" (2. daļa, 1925)

## Literatūra
* Karulis K. Rakstnieks un grāmatnieks Stepermaņu Krustiņš. Grāmata, 1990. - Nr. 5 

## Atsauces
Jūrmalas pašvaldības vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Jūrmala]]s pašvaldības vadītāji** jeb **Jūrmalas domes vadītāji vai Jūrmalas mēri** no 1920. gada. Atsevišķos periodos amata nosaukumam ir bijušas dažādas variācijas.

Par Jūrmalas pilsētas pirmsākumiem var uzskatīt 1920. gada 2. martu, kad Latvijas valdība no esošajiem peldu miestiem izveidoja **[[Rīgas Jūrmala]]s** pilsētu. 1946. gada sākumā Latvijas PSR valdība Rīgas Jūrmalu iekļāva Rīgas sastāvā kā atsevišķu rajonu, kuram 1949. gadā pievienoja Priedaini. Visbeidzot  Latvijas PSR AP Prezidijs pieņēma lēmumu par Jūrmalas pilsētas izveidošanu, apvienojot Rīgas pilsētas Rīgas Jūrmalas rajonu, Sloku un Ķemerus.

## Uzskaitījums

### [[Rīgas Jūrmala]] (1920—1946)

### [[Rīgas pilsētas Jūrmalas rajons]] (1946—1959)

### [[Attēls:Flag of Jurmala.svg|30px]] [[Jūrmala]] (1959 — mūsdienas) [[Attēls:Coat of Arms of Jūrmala.svg|23x23px]]

## Ārējās saites
* Jūrmala

## Atsauces
Cesvaines draudzes novads

thumb|250px|Cesvaines (''Seswegen'') draudzes novads (1798).
thumb|250px|Cesvaines draudzes novada muižas 1903. gadā (no ''Wegekarte des Wendenschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1904).
**Cesvaines draudzes novads** () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.

## Vēsture
Rīgas arhibīskaps pirms 1420. gada Cesvaines novadā pie tur esošās pilsētiņas uzcēla savu mūra Cesvaines pili. 1456. gadā arhibīskaps Silvestrs no Cesvaines atdalīja Bērzaunes draudzes novadu.
Livonijas kara sākumā Cesvaini, ko krievi dēvēja par *Чествин*, ieņēma Krievijas karaspēks un atdeva Livonijas karalim Magnusam. 1577. gadā krievi nopostīja Cesvaines pili, jo tās aizstāvji esot atteikušies padoties. 16. gadsimta beigās Cesvainē bija 80 nami, Zviedru Vidzemes piļu revīzijā minēts, ka 1633. gadā Cesvaines pils vēl bijusi labs cietoksnis. 1656. gadā Otrā Ziemeļu kara laikā krievu karaspēks pilsētiņu un pili pilnīgi nopostīja.

1710. gada mēra epidēmijā Cesvaines draudzes novadā no 4734 iedzīvotājiem nomira 1891 (39,9%).

Senākā Cesvaines luterāņu baznīca celta 1649. gadā, mūra baznīca 1765. gadā, bet tagadējā baznīca iesvētīta 1879. gadā. 1964. gadā draudze pārtrauca darbību, atjaunota 1989. gadā.
Pēc tam, kad pareizticībā pārgājušais brāļu draudzes priesteris Dāvis Balodis Ļaudonā nodibināja pirmo latviešu pareizticīgo draudzi, arī aptuveni 2000 Cesvaines draudzes locekļu 1845.–1847. gadā pārgāja pareizticībā un nodibināja  Bučauskas un Līdēres pareizticīgo draudzes.

## Muižas
Cesvaines draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:
*Cesvaines mācītājmuiža (*Sesswegen Pastorat*)
*Cesvaines pilsmuiža (*Sesswegen Schloß, Sesswegen*)
*Dzelzavas muiža (*Selsau*)
*Bučauskas muiža (*Butzkowsky*)
*Kārzdabas muiža (*Kerstenbehm*), kroņa muiža
*Biksēres muiža (*Libbien, Libien*) 
*Kusas muiža (*Kussen*) 
*Līderes muiža (*Lüdern, Lüder, Lubei*), kroņa muiža
*Lodes muiža (*Thielen, Lodenhof*)
*Aizkujas muiža (*Aiskuje*)
*Kraukļu muiža (*Grawendahl, Grafenthal*), arī Grāvenderi, Grāvendāle, 
*Kroņamuiža (*Cronenhof, Kronenhof*) 
*Grašu muiža (*Alt-Geistershof*) 
*Kārklu muiža (*Neu-Geistershof*) 
*Apeltienas muiža (*Appeltheen, Appelthen*) 
*Englārtes muiža (Cesvaines pagasts) (*Engelhardtshof, Urdau, Urtau*), Kurānu pusmuiža, Kāpostiņu muiža 
thumb|250px|Cesvaines luterāņu baznīca (2000).
thumb|250px|Bučauskas pareizticīgo baznīca (2008).

Cesvaines pilsdrupas 1661.jpg|Cesvaines pilsdrupas (pēc 1661)
Dzelzava mõis 2013.JPG|Dzelzavas muiža (2013)
Biksēres_muiža.JPG|Biksēres muiža (2007)
Grašu muižas pils 2000-05-27.jpg|Grašu muiža (2000)
Lodes muiža Aronas pagastā 2001-08-25.jpg|Lodes muiža Aronas pagastā (2001)


## Ārējās saites
*
*
*
*

## Atsauces
Jānuss (pavadonis)

**Jānuss** () ir Saturna iekšējais pavadonis. Nosaukts seno romiešu mitoloģiska personāža Jānusa vārdā. Vēl pavadonis tiek apzīmēts kā **Saturns X**.

## Atklāšana
1966. gada 15. decembrī franču astronoms Odvens Dolfuss (*Audouin Dollfus*) novēroja Saturna pavadoni, kuru sākotnēji nosauca par ***S/1966 S 2***. Pirms tam 1966. gada 29. oktobrī Žans Teksero (*Jean Texereau*) fotografēja Jānusu, taču to neapzinājās. Tai pašā mēnesī trīs dienas vēlāk (1966. gada 18. decembrī) Ričards Valkers (*Richard L. Walker*) arī novēroja objektu tajā pat orbītā. Tobrīd šķita, ka tas ir viens un tas pats pavadonis, bet divpadsmit gadus vēlāk 1978. gada oktobrī Stīvens Larsons un Džons Faunteins (*John W. Fountain*) atklāja, ka patiesībā tie ir divi atšķirīgi objekti (Jānuss un Epimētejs), kas kustas pa ļoti tuvām orbītām. Rezultātā R. Valkeram tiek piedēvēta Epimēteja atklāšana. To apstiprināja 1980. gadā kosmiskās zondes "Voyager-1" atsūtītie dati.

## Orbitālie parametri
left|thumb|Jānusa un Epimēteja orbitālās mijiedarbības shēma
Attālums starp abu pavadoņu orbītām ir tikai 50 km, kas ir būtiski mazāk par to izmēriem. 1997. gadā astrofiziķi Lora Betta un Pols Devrīzs no Maiami Universitātes izskaitļoja Saturna unikālā pavadoņu pāra kustības trajektorijas. Epimētejs un Jānuss kustas pa savām orbītām neatkarīgi viens no otra līdz brīdim, kamēr iekšējais pavadonis panāk ārējo. Tad gravitācijas spēka ietekmē Epimētejs tiek izstumts uz augstāku orbītu, bet Jānuss pāriet uz orbītu tuvāk Saturnam, t.i. pavadoņi apmainās vietām. Šāda pārvietošanās notiek reizi četros gados. Pēc visa spriežot, abi pavadoņi senāk veidoja vienu kopīgu ķermeni, bet Saturna sistēmas veidošanās agrīnajā stadijā sadalījās divos objektos. Spriežot pēc zemā blīvuma (mazāks par ūdens blīvumu, ap 0,64 gr./cm³), Jānuss ir porains ķermenis, kas galvenokārt sastāv no ledus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marģers Stepermanis

**Marģers Stepermanis** (1898—1968) bija latviešu vēsturnieks, vēstures zinātņu doktors (1960), Latvijas Universitātes profesors (1961).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1898. gada 15. augustā Bauskā rakstnieka Stepermaņu Krustiņa ģimenē.
Mācījās Jelgavas elementārskolā, tad Jelgavas reālskolā.

Piedalījās Latvijas brīvības cīņās (1919—1920). Studēja Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultātes vēstures nodaļā (1923-1927) pie profesora Roberta Vipera. 1931. gadā viņš saņēma Latvijas Universitātes stipendiju divu gadu studijām Parīzes Universitātē. Pēc atgriešanās Rīgā 1933. gadā viņš aizstāvēja doktora disertāciju "Aizkraukles K. F. Šulcs un viņa sabiedriskā darbība"  un 1936. gadā tika ievēlēts par Jauno laiku katedras privātdocentu, vēlāk par docentu. 1936. gadā M. Stepermani iecēla par Latvijas Vēstures institūta direktora vietnieku zinātniskajā darbā.

Pēc Otrā pasaules kara Marģers Stepermanis strādāja Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Vēstures un materiālās kultūras institūtā par direktora vietnieku zinātniskajā darbā (1946—1949), vēlākajos gados par sektora vadītāju, paralēli pildot docenta pienākumus LU Vēstures fakultātē. 1960. gadā viņš aizstāvēja vēstures zinātņu doktora disertāciju "Zemnieku nemieri Vidzemē 1750—1784", 1961. gadā tika ievēlēts par LVU Vēstures un filoloģijas fakultātes vispārējās vēstures katedras vadītāju un profesoru.

Miris 1968. gada 21. decembrī Rīgā, apbedīts Raiņa kapos.

## Darbi
* Pirmās cīņas par dzimtbūšanas atcelšanu Vidzemē 1750—1764. "Izglītības Ministrijas Mēnešraksts" 1931. - 10. un 11. numurs 
* Latviešu stāvoklis XVII un XVIII gs. un apgaismotāju kustība Latvijā. "Literatūra", 1935 
* Uzbrukums latviešu tautībai zemnieku brīvlaišanas laikmetā. "Senatne un Māksla", 1936. gada 4. numurs 
* Latviešu apgaismotāji XVIII gadsimtenī. krājums "Vēstures atziņas un tēlojumi", 1937.
* "Piezīmes" Garlība Merķeļa grāmatas "Latvieši..." jaunajam izdevumam (1953)
* Latviešu tautas dzīves veids un kultūra vēlā feodālisma periodā (XVII—XVIII gs.). "Latvijas PSR vēstures" pirmā sējuma XV nodaļa (1953)
* monogrāfija "Zemnieku nemieri Vidzemē 1750—1784" (1956)

## Atsauces
Telesto (pavadonis)

**Telesto** () (sākotnēji **S/1980 S13**) ir mazais Saturna pavadonis. Nosaukums ņemts no kādas okeanīdas, sengrieķu mitologiskā tēla vārda. Pavadoni 1980. gadā atklāja Harolds Reitzema, Bredfords Šmits, Stīvens Larsons un Džons Faunteins. Telesto kopā ar vēl vienu pavadoni Kalipso ir Tētijas Trojas pavadoņi. Telesto atrodas Lagranža punktā L4, apsteidzot Tētiju, bet Kalipso punktā L5 par 60° atpaliek no tās. Pavadonim ir pati augstākā atstarošanas spēja (albedo) Saules sistēmā, apsteidzot pat svaigi izkrituša sniega atstarošanas spēju.

## Fiziskie parametri
Pavadonim ir ļoti spilgta virsma (spilgtākā pašlaik zināmā virsma Saules sistēmā) ar albedo 0,994, t.i. tā atstaro 99,4% krītošās Saules gaismas. Uz virsmas ir skaidri redzami daži meteorītu krāteri, bet visumā Telesto virsma ir samērā gluda, kas norāda uz to, ka tā ir klāta ar biezu sīkdispersa ledus materiāla kārtu, nogludinot pavadoņa reljefa formu kontūras. Šis biezais ledus regolīta slānis, domājams, ir veidojies Saturna E-gredzena mikrodaļiņu bombardēšanas rezultātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Monastīra

**Monastīra** (, *Monastīr*) ir pilsēta Tunisijā, ievērojams tūrisma centrs, transporta mezgls un Monastīras vilajeta administratīvais centrs. Izvietojusies valsts austrumos Vidusjūras piekrastē. Viena no senākajām arābu pilsētām Ifrīkijas reģionā; uzbūvēta senās pūniešu—romiešu Ruspinas pilsētas vietā. Nosaukums cēlies no sengrieķu valodas *μοναστήριον* — ‘klosteris’. Pilsētā atrodas universitāte, kā arī pirmā valsts prezidenta Habība Būrgības vārdā nosauktā starptautiskā lidosta, kas apkalpo tūristu plūsmu uz valsts austrumu piekrastes kūrortiem.

## Ārējās saites
Kalipso (pavadonis)

**Kalipso** () (sākotnēji **S/1980 S25**) ir mazais Saturna pavadonis. Nosaukums ņemts no kādas nimfas, sengrieķu mitoloģiskā tēla vārda. Pavadoni 1980. gadā atklāja Dans Paskjū, Kennets Zeidelmans, Viljams Baums un Daglass Karijs. Kalipso kopā ar vēl vienu pavadoni Telesto ir Tētijas Trojas pavadoņi. Kalipso atrodas Lagranža punktā L5, atpaliekot no Tētijas, bet Telesto punktā L4 par 60° apsteidz to.

## Fiziskie parametri
Kā daudziem citiem mazajiem Saturna pavadoņiem Kalipso ir nepareiza izstiepta forma 30 km garumā un 14 km augstumā. Pavadonim ir ļoti spilgta virsma (viena no spilgtākajām Saules sistēmā) ar ģeometrisko albedo 1.34. Uz virsmas ir skaidri redzami daži meteorītu krāteri, bet visumā Kalipso virsma ir samērā gluda, kas norāda uz to, ka tā ir klāta ar biezu sīkdispersa ledus materiāla kārtu, nogludinot pavadoņa reljefa formu kontūras. Šis biezais ledus regolīta slānis, domājams, ir veidojies Saturna E-gredzena mikrodaļiņu bombardēšanas rezultātā. 
Nelielā izmēra E-gredzens sastāv no sīkām ūdens ledus daļiņām, kuras uzkrājas Encelada dienvidu puslodes geizeru darbības rezultātā.
[thumb|left|130px|''[Voyager 2'' attēls 1981. gada augustā]]

## Atsauces

## Ārējās saites
Pāvils I (pāvests)

**Pāvils I** (; dzimis 700. gadā, miris ) bija Romas pāvests no  līdz nāvei. Viņš tika ievēlēts par pēcteci savam brālim Stefanam II. Viņa sadarbība ar frankiem nostiprināja tikko izveidojušos Pāvesta valsti.

Pāvests Zaharijs viņu iesvētīja par diakonu. Sava brāļa Stefana II pontifikāta laikā Pāvils I kļuva par nozīmīgu figūru Romas  kūrijā. Sava pontifikāta laikā Pāvils I nodrošināja atbalstu no franku karaļa Pipina Īsā pret Lombardijas karali Dezidēriju un Austrumromas imperatoru Konstantīnu V.

## Ārējās saites

*
Alfonss

**Alfonss** (*Alphonsus*) ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē. Atrodas tuvu redzamās puses centram, Mākoņu jūras ziemeļaustrumu malā. Nodēvēts 13. gadsimtā dzīvojoša Kastīlijas un Leonas karaļa un astronoma Alfonso X Gudrā vārdā. Vārdu pirmoreiz lietoja Džovanni Batista Ričoli uz 1651. gadā izdotas Mēness kartes. Ričioli gan krāteri bija nodēvējis par *Alphonsus Rex*, bet laikam ejot, vārds *Rex* tika atmests. Vārdu *Alphonsus* krāterim 1935. gadā apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība.

Alfonsa krāteris ziemeļos un ziemeļaustrumos robežojas ar Ptolemaju (Ø 154 km). Uz dienvidrietumiem atrodas Alpetragijs (Ø 40 km), uz dienvidaustrumiem – Arzahels (Ø 97 km), bet uz ziemeļaustrumiem – Albategnijs (Ø 129 km). 

Alfonss ir vecs krāteris, daļēji erodējis, izveidojies pirms apmēram 3,92 līdz 3,85 miljardiem gadu Nektāra periodā. Krātera valnis ir relatīvi zems, erodējis. Krātera dibenu šķērso zemu pakalnu grēda. Krātera centrā atrodas apmēram 1,5&nbsp;km augsta piramīdveida virsotne. Krātera dibenā atrodas vairāki nelieli krāterīši, ap kuriem redzama tumšāka apkārtējā virsma. Šādas virsmas krāsas atšķirības radušās, uz apkārtējā regolīta nosēžoties tumšākajam krāterīšu izmešu materiālam. Austrumdaļā krātera pamatni šķērso 87 km gara plaisu sistēma *Rimae Alphonsus*.

## Pārejošās Mēness parādības

Alfonsa krāterī vairākkārt novērotas dažādas pārejošas Mēness parādības, kas izpaudušās kā pamatnes tumšo plankumu izskata maiņa, centrālās virsotnes krāsas un spilgtuma izmaiņas, pamatnes plaisu satumšana, u.c.

 padomju astronoms Nikolajs Kozirevs Pulkovas observatorijā novēroja apmēram pusstundu ilgu gāzu “izvirdumu” no Alfonsa krātera centrālās smailes.

Agrāk tika uzskatīts, ka pārejošās Mēness parādības Alfonsa krāterī izraisa tur notiekošā vulkāniskā aktivitāte, tomēr novērojumi ar kosmiskajiem aparātiem to nav apstiprinājuši. Pašreiz tiek uzskatīts, ka parādības izraisa tektoniskās svārstības, kuras rada gravitācijas spēki Zemei iedarbojoties uz Mēnesi.

## Iekšējie krāteri
left|240px
1976. gadā Starptautiskā Astronomijas savienība piešķīra nosaukumus vairākiem nelieliem Alfonsa pamatnes ziemeļaustrumu daļā esošiem krāteriem:

## Krātera izpēte

1965. gada 24. martā Alfonsa krātera ziemeļdaļā () ietriecās ASV kosmiskais aparāts Ranger 9. Aparāts bija paredzēts Mēness virsmas augstas izšķirtspējas attēlu iegūšanai, brīdi pirms sadursmes ar to.

Alfonsa krāteris tika izvērtēts kā viena no iespējamajām nosēšanās vietām Apollo 16 un Apollo 17 misijām.

Apgabals netālu no Ravi krātera Alfonsa iekšpusē bija viena no interesējošajām vietām Constellation programmas ietvaros

## Pavadoņkrāteri

Uz Mēness kartēm šie krāteri tiek apzīmēti ar burtu uz krātera malas, kas ir tuvāk Alfonsa krāterim. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalsnavas—Vietalvas draudzes novads

thumb|250px|Kalsnavas—Vietalvas draudzes novads (1798).
thumb|250px|Kalsnavas draudzes novada muižas 1903. gadā (no ''Wegekarte des Wendenschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1904).
thumb|250px|Vietalvas draudzes novada muižas 1903. gadā (no ''Wegekarte des Wendenschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1904).

**Kalsnavas—Vietalvas draudzes novads** () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.

## Vēsture
Kalsnavas pilsnovads 1455. gadā piederēja Rīgas arhibīskapa vasalim Jēkabam Tīzenhauzenam. Livonijas kara laikā pili  1577. gadā nopostīja Krievijas caristes karaspēks.

Zināms, ka senākā Kalsnavas luterāņu baznīca nodegusi Zviedru Vidzemes laikā 1643. gadā. Tās vietā 1774. gadā sāka celt mūra baznīcu, ko pabeidza 1835. gadā. Sagrauta Otrā pasaules kara Sarkanās armijas uzbrukuma laikā 1944. gada augustā, nav atjaunota.
Vietalvas draudzes novada luterāņu baznīca celta 1671. gadā, mūra baznīca uzcelta 1814.-1817. gadā. Sagrauta Sarkanās armijas uzbrukuma laikā 1944. gada augustā, daļēji atjaunota. Kad 19. gadsimta vidū daudzi novada zemnieki pārgāja pareizticībā, tika uzcelta pareizticīgo baznīca Jāņukalnā.

## Muižas
Kalsnavas—Vietalvas draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:
*Kalsnavas mācītājmuiža (*Kalzenau Pastorat*)
*Kalsnavas muiža (*Alt-Kalzenau*)
*Kalnamuiža (*Bergenhof*)
*Jaunkalsnavas muiža (*Neu-Kalzenau*)
*Vietalvas muiža (*Fehteln*)  
*Odzienas muiža (*Odensee*)
*Sausnējas muiža (*Saussen*)  
*Ozolkalna muiža (*Sophien-Eichen*)


Baznica 1930.g.jpg|Veckalsnavas luterāņu baznīca (1930)
Vietalvas luterāņu baznīca 1934.jpg|Vietalvas luterāņu baznīca (1934)
Sausnējas muiža 1928.jpg|Sausnējas muižas kungu māja (1928)
Odzienas pils.jpg|Odzienas muižas pils pirms 1905. gada
Odziena manor (1).jpg|Odzienas muižas pils (2010)
Veckalsnavas baznīcas drupas.jpg|Veckalsnavas baznīcas drupas (2012)
Vietalvas baznīca - panoramio.jpg|Vietalvas luterāņu baznīca (2010)
Kalsnavas pareizticīgo baznīca Jāņukalnā 2003-04-18.jpg|Kalsnavas pareizticīgo baznīca (2003)


## Ārējās saites
*
*
*
*

## Atsauces
Jupiters LIV

**Jupiters LIV** ir Jupitera pavadonis. To  atklāja Havaju Universitātes zinātnieku komanda, kuru vadīja Skots Šepards (Scott S. Sheppard). Pēc atklāšanas pavadonim tika piešķirts pagaidu apzīmējums **S/2016 J1**. 2017. gada  9. jūnijā Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim piešķīra patstāvīgo nosaukumu Jupiters LIV.

Jupiters LIV ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir tikai apmēram 1 km. Pavadonis ir piederīgs Pāsifajas grupai.

## Atsauces