open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stīvs Klārks

**Stīvens Klārks** (; dzimis ) ir skotu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis aizsarga pozīcijā, pārstāvējis klubus *[[Saint Mirren FC|St Mirren]]* un *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]*, aizvadījis sešas spēles Skotijas izlasē. Kopš 2019. gada maija ir Skotijas izlases galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Profesionāla futbolista karjeru sāka Skotijas klubā *[[Saint Mirren FC|St Mirren]]*. 1987. gadā pārgāja uz Anglijas klubu *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]*. 1997. gadā kļuva par FA kausa ieguvēju, 1998. gadā ar komandu uzvarēja Anglijas Līgas kausa izcīņā un kļuva par UEFA Kausu ieguvēju kausa uzvarētāju.

Skotijas izlasē pirmo spēli aizvadīja  pret Ungāriju. Kopumā izlasē nospēlēja sešas spēles, pēdējā spēle izlases rindās bija  pret Nīderlandi.

## Trenera karjera
Trenera karjeru sāka 1998. gadā kā *[[Newcastle United F.C.|Newcastle United]]* galvenā trenera Rūda Gullita asistents. Pēc Gullita atkāpšanās uz vienu spēli bija galvenā trenera pienākumu izpildītājs. Vēlāk strādāja par jauniešu treneri klubā *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]*. 2004. gadā kļuva par kluba galvenā trenera Žuzē Mouriņu asistentu. Karjeras turpinājumā pildījis trenera asistenta pienākumus arī klubos *[[West Ham United F.C.|West Ham United]]* un *[[Liverpool FC|Liverpool]]*.

2012. gada jūnijā tika apstiprināts par *[[West Bromwich Albion F.C.|West Bromwich Albion]]* galveno treneri. 2012.—2013. gada Anglijas Premjerlīgas sezonā komanda ieguva 8. vietu. Tomēr nākamās sezonas sākums bija nesekmīgs un 2013. gada decembrī Klārks amatu atstāja. 2014. gada decembrī kļuva par *[[Reading F.C.|Reading]]* galveno treneri. 2015. gadā aizveda komandu līdz FA kausa pusfinālam. 2015. gada decembrī amatu atstāja. 2016. gada jūnijā sāka strādāt par trenera asistentu *[[Aston Villa F.C.|Aston Villa]]*, tā paša gada oktobrī neilgu laiku bija galvenā trenera pienākumu izpildītājs.

2017. gada oktobrī tika iecelts par Skotijas Premjerlīgas kluba *[[Kilmarnock FC|Kilmarnock]]* galveno treneri. 2018.—2019. gada sezonā aizveda komandu līdz 3. vietai. 2019. gada maijā tika atzīts par Skotijas gada labāko treneri.  tika apstiprināts par Skotijas izlases galveno treneri, parakstot trīs gadu līgumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Iga Švjonteka

**Iga Natalija Švjonteka** (; dzimusi  Varšavā, Polijā) ir profesionāla poļu tenisiste, pirmā *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* titula ieguvēja no Polijas.  Bijusi WTA ranga līdere no 2022. gada 4. aprīļa līdz  un no  līdz . Kopā izcīnījusi sešus *Grand Slam* titulus.

Viņas lielāko sasniegumu vidū ir četras uzvaras Francijas atklātajā čempionātā tenisā. 2020. gadā uzvara tika izcīnīta, nezaudējot ne seta, ceļā uz to uzvarot gan ar pirmo numuru izsēto Simonu Halepu, gan finālā vēl vienu *Grand Slam* ieguvēju amerikānieti Sofiju Keninu. Otrā uzvara tika gūta 2022. gadā, uzvarot amerikānieti Koko Gofu. 2022. gada septembrī viņa uzvarēja arī ASV atklātajā čempionātā, pārspēdama tunisieti Onsu Žabēru. 2023. gadā izcīnīja trešo *French Open* titulu, finālā uzvarot čehieti Karolīnu Muhovu. 2024. gada *French Open* finalā pieveica Itālijas tenisisti Džasminu Paolīni.

2022. gada pirmajā pusē (no februāra līdz jūlijam) Švjonteka izcīnīja 37 uzvaras pēc kārtas, kas ir labākais sasniegums sieviešu tenisā 21. gadsimtā (kopš 1997. gada).

2023. gadā pirmo reizi uzvarēja sezonas noslēguma turnīrā *[[WTA Finals]]*, finālā pieveicot Džesiku Pegulu. Panākums ļāva atgriezties pasaules ranga līderes godā.

2024. gada vasaras olimpiskajās spēlēs I. Švjonteka pieveica Irinu Kameliju Begu, Diānu Pāriju, Vanu Siju un Danieli Kolinsu. Pusfinālā viņa zaudēja Dženai Cjiņveņai divos setos. Tas bija Švjontekas pirmais zaudējums *[[Roland Garros]]* laukumos Parīzē pēc 1149 dienu ilgas bezzaudējumu sērijas. Bronzas medaļas mačā viņa pārspēja slovāku tenisisti Annu Karolīnu Šmedlovu divos setos, kļūstot par pirmo Polijas tenisisti, kas tenisā izcīnījusi olimpisko medaļu.

## Statistika
### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

|}

### Grand Slam fināli

#### Uzvaras

## Atsauces

## Ārējās saites
Jirgens Ungerns-Šternbergs

**Jirgens Ungerns-Šternbergs** (, 1940-2025) ir vācbaltiešu vēsturnieks, kas pētījis antīko vēsturi, Baltijas vēsturi un vēsturnieku ietekmi uz Pirmā pasaules kara propagandu. Latvijas Universitātes goda doktors (2002), Baltijas Vēstures komisijas (*Baltische Historische Kommission*) loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1940. gada 21. aprīlī Pilā () no Baltijas izceļojušā vācbaltiešu mācītāja Rolfa Ungerna-Šternberga (1911—1992) un viņa sievas Gerdas (1906—1993), dzimušas Holanderes, ģimenē. Viņa vectēvs bija vēsturnieks Bernhards Holanders (*Bernhardt Albert von Hollander*, 1856-1937).

Pēc Otrā pasaules kara beigām dzīvoja Rietumvācijā. Mācījās Minhenes ģimnāzijā, studēja latīņu valodu un vēsturi Minhenes un Freiburgas universitātēs (1960—1966), 1968. gadā aizstāvēja promocijas darbu par Romas Republikas vēsturi. Strādāja Berlīnes un Erlangenas-Nirnbergas Universitātēs, kur 1974. gadā habilitējās un ieguva profesūru Esenes Universitātē (1977—1978), tad Bāzeles Universitātē (1978—2007).
Kopš 1987. gada daudzas reizes apmeklēja Rīgu, 1998. gadā LU nolasot tematisko lekciju kursu „Vēlēšanu cīņa republikāniskajā Romā”.

## LU stipendija
1999. gadā Jirgens fon Ungerns—Šternbergs ziedoja Latvijas Universitātei 50 000 Šveices franku. Kopš 2003. gada LU Vēstures un filozofijas fakultāte piešķir Bernharda Holandera / Jirgena fon Ungerna—Šternberga stipendijas.

## Darbi
* *Untersuchungen zum spätrepublikanischen Notstandsrecht. Senatusconsultum ultimum und hostis-Erklärung* (= Vestigia. Bd. 11). München: Beck, 1970, ISBN 3-406-03094-7 (disertācija, 1968).
* *Capua im Zweiten Punischen Krieg. Untersuchungen zur römischen Annalistik* (= Vestigia. Bd. 23). München: Beck, 1975, ISBN 3-406-04793-9 (habilitācijas raksts, 1974).
* *Der Aufruf «An die Kulturwelt!» Das Manifest der 93 und die Anfänge der Kriegspropaganda im Ersten Weltkrieg* (= Historische Mitteilungen. Beiheft 18). Stuttgart: Steiner, 1996; 2., erweiterte Auflage Frankfurt am Main: Lang, 2013, ISBN 978-3-631-64167-5
* *Die baltischen Staaten im Schnittpunkt der Entwicklungen. Vergangenheit und Gegenwart* (= Arbeitsstelle für Kulturwissenschaftliche Forschungen. Texte und Studien. Bd. 4). Schwabe, Basel 2003, ISBN 3-7965-1937-7 (mit Carsten Goehrke)
* *Römische Studien. Geschichtsbewusstsein — Zeitalter der Gracchen — Krise der Republik* (= Beiträge zur Altertumskunde. Bd. 232). München: Saur, 2006, ISBN 3-598-77844-9.
* *Griechische Studien* (= Beiträge zur Altertumskunde. Bd. 266). Berlin: De Gruyter, 2009, ISBN 978-3-11-020916-7.
* *Les chers ennemis. Deutsche und französische Altertumswissenschaftler in Rivalität und Zusammenarbeit* (= Collegium Beatus Rhenanus. Bd. 7). Stuttgart: Steiner, 2017, ISBN 978-3-515-11612-1.

## Atsauces

## Ārējās saites
* JIRGENS FON UNGERNS-ŠTERNBERGS: PIETUVINĀŠANĀS RĪGAI
Marko Rosi (futbolists, 1964)

**Marko Rosi** (; dzimis ) ir Itālijas futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis aizsarga pozīcijā. Kopš 2018. gada jūnija ir Ungārijas izlases galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Futbolista karjeru sāka klubā *[[Torino F.C.|Torino]]*. Vēlāk spēlēja Itālijas zemāko līgu komandās. 1988. gadā pievienojās *[[Brescia Calcio|Brescia]]*, kas tolaik spēlēja B sērijā. 1991.—1992. gada sezonā kļuva par B sērijas uzvarētāju, palīdzot komandai izcīnīt ceļazīmi uz A sēriju. No 1993. līdz 1995. gadam pārstāvēja A sērijas klubu Sampdoria, 1994. gadā kļūstot par Itālijas kausa ieguvēju.

Karjeras turpinājumā spēlēja Meksikā *[[Club América]]* rindās. 1996.—1997. gada sezonā pārstāvēja Frankfurtes "Eintracht" Vācijas 2. Bundeslīgā. Pēc tam atgriezās Itālijā, pievienojoties klubam *[[Piacenza Calcio 1919|Piacenza]]*. Karjeru noslēdza *[[A.C. Salò|AC Salò]]* komandā 2000. gadā.

## Trenera karjera
Trenera karjeras sākumā strādāja kā jauniešu treneris. Pirmā komanda galvenā trenera amatā bija *[[AC Lumezzane]]* C1 sērijā. Strādājis arī citos Itālijas zemāko līgu klubos. 2012. gadā kļuva par Ungārijas kluba Budapeštas "Honvéd" galveno treneri. 2012.—2013. gada sezonā izcīnīja 3. vietu Ungārijas augstākajā līgā *[[Nemzeti Bajnokság I]]*. 2014. gada aprīlī amatu atstāja, bet pēc nepilna gada tajā atgriezās. 2016.—2017. gada sezonā aizveda klubu līdz valsts čempiontitulam. 

Pēc sezonas beigām atstāja *Honvéd*, kļūstot par Slovākijas kluba *[[DAC 1904 Dunajská Streda|Dunajská Streda]]* galveno treneri. Tajā nostrādāja vienu sezonu, izcīnot 3. vietu Slovākijas Superlīgā.  tika apstiprināts par Ungārijas izlases galveno treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marko Rosi

**Marko Rosi** var būt:

* Marko Rosi (*Marco Rossi*; 1964) — itāļu futbolists un treneris;
* Marko Rosi (*Marco Rossi*; 1978) — itāļu futbolists;
* Marko Rosi (*Marco Rossi*; 1987) — itāļu futbolists;
* Marko Rosi (*Marco Rossi*; 2001) — austriešu hokejists.

## Skatīt arī
* Rosi
Braņislavs Samoilavs

**Braņislavs Samoilavs** (; dzimis ) ir Baltkrievijas šosejas riteņbraucējs, pārstāv UCI kontinentālo komandu **'.

== Karjera ==
Dzimis [[Vitebska|Vitebskā]], par profesionāli kļuva 2007. gadā **' komandā, ko pārstāvēja divas sezonas. Pēc tam 2009. gadā neilgi pārstāvēja **', līdz pievienojās **' komandai augstākajā līmenī, pārstāvot to 2009. un 2010. gada sezonā. No 2011. līdz 2012. gada sezonas beigām pārstāvēja **', bet pēc tam no 2014. līdz 2017. gadam **'.

2007. gadā Samoilavs uzvarēja Baltkrievijas čempionātā grupas braucienā, bet viņa spēcīgākā disciplīna bija individuālais brauciens. Baltkrievijas čempionātā individuālajā braucienā uzvarējis trīsreiz: 2009., 2010. un 2012. gadā.

2012. gadā pārstāvēja Baltkrieviju olimpiskajās spēlēs, grupas braucienā finišējot 78. vietā.

2013. gadā Samoilavs nebrauca profesionālā līmenī, bet 2014. gadā pievienojās **.

Karjeras laikā startējis sešos *[[Giro d'Italia]]* un vienā *[[Vuelta a España]]* daudzdienu velobraucienā.

2015. gada *[[Tour of Austria]]* laikā Samoilavu komanda sodīja mēnešalgas apmērā par rasistisku izteicienu melnādainā Eritrejas braucēja Natnaela Berāna virzienā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Patriks Līhijs

**Patriks Džozefs "Pets" Līhijs** (; dzimis , miris ) bija īru vieglatlēts, divu olimpisko medaļu ieguvējs, pārstāvot Lielbritāniju vieglatlētikā 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

## Biogrāfija
Līhijs ir dzimis Kreganā, Hakmisas pagastā, Limerikas grāfistē, netālu no Limerikas grāfistes un Korkas grāfistes robežas. Viņš bija viens no septiņiem brāļiem, kuri visi bija sportisti.Viņa brālis Kons Līhijs izcīnīja medaļas 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs un 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Arī cits brālis, Timotijs Līhijs, bija spēcīgs lēkšanas disciplīnās.

Patriks 1898. gadā Dublinā pārspēja Lielbritānijas augstlēkšanas rekordu, viņa jaunais uzstādītais rezultāts bija 1,93 metri. 1898. un 1899. gadā viņš ieguva Britu amatieru vieglatlētu asociācijas augstlēkšanas čempiona titulu, kā arī 1899. gadā tāllēkšanā ierindojās trešajā vietā. Līhijs starptautiski sacentās arī tāllēkšanā un trīssoļlēkšanā.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Līhijs startēja trijās vieglatlētikas lēkšanas disciplīnās. No šīm disciplīnām viņš divās izcīnīja olimpiskās medaļas. Sudraba medaļu viņš ieguva augstlēkšanā, ar rezultātu 1.78 metri. Šajā disciplīnā viņš piekāpās tikai ASV sportistam Ērvingam Baksteram. Bronzas medaļu, ar fināla rezultātu  6.950 metri, viņš izcīnīja tāllēkšanā, kur piekāpās amerikāņiem Maieram Prinšteinam un Alvinam Krencleinam. Savukārt trīssoļlēkšanā viņš ieguva 4. vietu.

Pēc 8 gadiem viņš atgriezās olimpiskajās spēlēs, kas šoreiz notika Londonā. Šajās olimpiskajās spēlēs viņš startēja augstlēkšanā, kur ar rezultātu 1.78 metri, iegūstot 8. vietu.

1909. gadā Patriks emigrēja uz ASV. Viņš nomira 1927. gada 29. decembrī, 50 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Patriks Līhijs (SOK profils) 
* Patriks Līhijs (''Olympedia'' profils) 
* Patriks Līhijs (''Sports Reference'' profils)
Tadeuss Makkleins

**Tadeuss Brevs Makkleins** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Makkleins startēja četrās vieglatlētikas. disciplīnās. Labāko rezultātu viņš ieguva tāllēkšanā, kur ar rezultātu 6.435 metri ieņēma 7. vietu. Viņš startēja arī 100 metru skriešanas disciplīnā, kur startēja gan kvalifikācijas skrējienā, gan pusfinālā, taču, veicot atkārtoto skrējienu, nespēja uzrādīt augstvērtīgu rezultātu un fināla skrējienam nekvalificējās. 200 metru barjerskrējienā viņa rezultāts kvalifikācijas kārtā bija 27.2 sekundes, iegūstot trešo vietu otrā kvalifikācijas skrējiena kopvērtējumā. Ar šo rezultātu viņš nekvalificējās fināla skrējienam. Savukārt 4000 metru šķēršļu skrējienā viņš nefinišēja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tadeuss Makkleins (SOK profils) 
* Tadeuss Makkleins (''Olympedia'' profils) 
* Tadeuss Makkleins (''Sports Reference'' profils)
Igors Angelovskis

**Igors Angelovskis-Mrme** (; dzimis ) ir Ziemeļmaķedonijas futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis pussarga pozīcijā. No 2015. līdz 2021. gadam bija Ziemeļmaķedonijas futbola izlases galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Angelovskis ir pārstāvējis Maķedonijas klubus *[[FK Cementarnica 55|Cementarnica]]*, *[[FK Pobeda|Pobeda]]* un *[[FK Skopje]]*. Spēlējis arī Slovēnijas klubā *[[NK Celje|Publikum Celje]]*, aizvadot 19 spēles Slovēnijas Pirmajā līgā. Karjeras noslēgumā pārstāvēja Serbijas klubu *[[FK Srem]]*.

## Trenera karjera
No 2013. līdz 2015. gadam bija kluba *[[FK Rabotnički|Rabotnički]]* galvenais treneris. Pirms tam strādāja klubā par sporta direktoru. 2013.—2014. gada sezonā aizveda komandu līdz valsts čempiontitulam, uzvarot Maķedonijas Pirmajā līgā. Divas reizes uzvarēja Maķedonijas kausa izcīņā (2014. un 2015. gadā). 2015. gada maijā kļuva par Maķedonijas izlases (tagad Ziemeļmaķedonija) trenera asistentu, bet tā paša gada oktobrī tika apstiprināts par galveno treneri. Angelovska vadībā izlase uzvarēja 2018.—2019. gada UEFA Nāciju līgas D līmeņa grupā. Izlase uzvarēja 2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas *play-off* spēlēs un pirmo reizi vēsturē kvalificējās Eiropas čempionāta finālturnīram. Pēc čempionāta, kurā izlase nespēja izcīnīt nevienu punktu, galvenā trenera amatu atstāja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dinamo (elektrotehnika)

[thumb|[tvaika dzinējs|Tvaika dzinēji darbina dinamomašīnas]]
thumb|Ipolita Piksi dinamomašīna. Komutators novietots zem magnēta
thumb|Velosipēda dinamo
**Dinamo** jeb **dinamomašīna** ir novecojis apzīmējums līdzstrāvas ģeneratoram, kurš pārveido ārēji pievadīto mehānisko enerģiju elektriskajā. Mūsdienās to bieži neprecīzi lieto arī kā maiņstrāvas ģeneratora apzīmējumu (velosipēda dinamo).

Dinamo bija pirmie elektriskie ģeneratori, kurus izmantoja rūpniecībā. Vēlāk tos pamatā nomainīja maiņstrāvas ģeneratori, jo maiņstrāva ir piemērota transformācijai.

Mūsdienu tehnikā terminu galvenokārt lieto, lai apzīmētu mazu velosipēdu vai tūristu līdzstrāvas vai maiņstrāvas ģeneratoru, kas darbina velosipēdu un citus lukturus, kā arī nelielu ģeneratoru, kas iebūvēts elektriskajos lukturīšos — tā sauktos elektrodinamiskajos vai pašuzlādējošajos lukturīšos, kas var darboties autonomi bez baterijām vai akumulatoriem un nav jāuzlādē no stacionāra barošanas avota.

Dinamo reizēm izmanto arī dažu veidu izgaismošanā un žiroskopiskajos roku trenažieros.

## Apraksts

Dinamo sastāv no induktivitātes spoles, kas griežas nekustīga statora radītā pastāvīgā magnētiskā laukā, iespējama arī pretēja konstrukcija — ar nekustīgu spoli un griezošos statoru. Griešanās enerģija saskaņā ar Faradeja likumu pārveidojas maiņstrāvā, kuru 19. gadsimtā bija grūti praktiski izmantot un tādēļ to ar mehānisku strāvas pārveidotāju — komutatoru pārveidoja pulsējošā līdzstrāvā, kas sarežģīja iekārtas konstrukciju.

## Vēsture
Pirmo dinamo izgudroja Aņjošs Jedliks Rābā Ungārijā 1827. gadā, taču nepaziņoja par savu atklājumu. 1831.—1832. gadā Maikls Faradejs izstrādāja dinamo teoriju un 1832. gadā franču tehniķis Ipolits Piksi izgatavoja pirmo dinamomašīnu, kura kļuva par šīs mašīnu klases attīstības pamatmodeli; apmēram vienlaikus ar viņu savus modeļus izstrādāja arī vairāki citi tehniķi un inženieri. Pirmo praktiski lietojamo elektromotoru izgatavoja Morics Jakobi Kēnigsbergā, Prūsijā. 1866. gadā tika atklāts, ka dinamo speciāla ārēja enerģijas avota vietā var lietot pats savu strāvu, lai uzturētu savu magnētisko lauku, kas ievērojami paaugstināja iekārtas efektivitāti.

### Nosaukums
Vārds dinamo nācis no grieķu valodas vārda *dinamis* (), kas nozīmē spēku vai jaudu. Šo terminu 1831. gadā izdomāja Maikls Faradejs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bangora (Meina)

**Bangora** () ir pilsēta ASV, Meinas štatā. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 33 039 iedzīvotāji. Bangora ir trešā lielākā pilsēta Meinas štatā. Pilsētā dzīvo rakstnieks Stīvens Kings.

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
2021. gads kino

Šajā lapā apkopota informācija par **[[2021. gads|2021. gadā]]** plānotajiem starptautiskajiem un vietējiem kino pasākumiem, ienesīgākajām gada filmām, kino nozares darbinieku nāvēm, kā arī 2021. gadā iznākušajām Latvijas filmām.

## Ienesīgākās filmas
Šis ir 2021. gadā izdoto desmit pasaules ienesīgāko filmu saraksts:

: 

### 2021. gada kases ieņēmumu rekordi
* Trīs ķīniešu filmu, *[[The Battle at Lake Changjin]]*, *[[Hi, Mom]]* un *[[Detective Chinatown 3]]*, pasaules kases ienākumi pārsniedz  ASV dolāru, padarot tās par vienām no visu laiku ienesīgākajām filmām, kas nav angļu valodā.
** *[[The Battle at Lake Changjin]]* otra visu laiku ienesīgākā filma, kas nav angļu valodā, un pirmā Ķīnas filma, kas ierindojusies pirmajā vietā starp gada ienesīgākajām filmām.
** *[[Hi, Mom]]* ir ienesīgākā sievietes režisores uzņemtā filma, kas pārspējusi 2017. gada filmu "Brīnumsieviete".
** *[[Detective Chinatown 3]]* ir vislielākie pirmizrādes nedēļas nogales ieņēmumi vienas valsts teritorijā, pārspējot 2019. gada rekordu, kas bija filmai "Atriebēji: Noslēgums".
* Pēc atkārtotas demonstrēšanas Ķīnā filma "Avatars" atkal kļuva par visu laiku ienesīgāko filmu, apsteidzot filmu "Atriebēji: Noslēgums".
* Japāņu anime filma *[[Demon Slayer: Mugen Train]]* (2020), kam Ziemeļamerikas pirmizrāde bija 2021. gada aprīlī, un kas pirmizrādes nedēļas nogalē nopelnīja  ASV dolāru, ir pirmizrādes nedēļas nogalē visvairāk nopelnījusi filma svešvalodā Ziemeļamerikā.
* "Space Jam: Jauna leģenda" uzstādīja rekordu kā ienesīgākā spēlfilmas/animācijas filmas pirmizrāde pasaulē nopelnot  ASV dolāru. Tāpat šī ir visu laiku ienesīgākā pirmizrāde filmai par basketbolu.
* "Luka" uzstādīja rekordu kā ienesīgākā filmas par triatlonu, pirmizrādē nopelnot  ASV dolāru, un vēlāk kļūstot par visu laiku ienesīgāko triatlona tēmas filmu.
* Pēc filmu "Melnā atraitne", "Šanči un leģenda par desmit gredzeniem" un "Zirnekļcilvēks: Mājupceļa nav" iznākšanas *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmu franšīzes kopējie ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru.
* Filma "Zirnekļcilvēks: Mājupceļa nav" kļuva par 48. filmu, kas visā pasaulē nopelnījusi vairāk nekā 1 miljardu ASV dolāru, un pirmo filmu, kas to sasniegusi kopš COVID-19 pandēmijas sākuma (iepriekšējā filma "Zvaigžņu kari: Skaivokera atdzimšana"), kļūstot arī par *Sony* ienesīgāko filmu, pārspējot iepriekšējo visu laiku ienesīgāko studijas filmu "Zirnekļcilvēks: Tālu no mājām".

## Notikumi

### Balvu pasniegšanas ceremonijas

### Kino festivāli

## Latvijas kino

## Miruši

## Atsauces
Vustera (Masačūsetsa)

**Vustera** () ir pilsēta ASV, Masačūsetsas štatā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 206 518  iedzīvotāji. Vustera ir otra lielākā pilsēta štatā un Jaunanglijā aiz Bostonas.
## Vēsture
1770. gados Vustera kļuva par Amerikas revolucionārās cīņas centru. Vusteras sacelšanās 1774. gada 6. septembrī bija agrīns veiksmīgs mēģinājums nomest Lielbritānijas varu. Britu ģenerālis Tomass Geidžs saņēma informāciju par patriotu munīcijas krājumiem, kas tika uzkrāti Vusterā 1775. gadā. Tajā pašā gadā avīzes *Massachusetts Spy* izdevējs Jesaja Tomass pārcēla savu radikālo laikrakstu no Lielbritānijas okupētās Bostonas uz Vusteru. Tomass nepārtraukti turpināja izdot savu laikrakstu visā Amerikas revolucionāra kara laikā. 1776. gada 14. jūlijā Tomass Masačūsetsā veica pirmo publisko Neatkarības deklarācijas lasījumu no Senās Dienvidu baznīcas  lieveņa, kur šodien atrodas 19. gadsimta Vusteras rātsnams. Vēlāk viņš 1812. gadā Vusterā izveidoja Amerikas Antikvāru biedrību .

## Izglītība
Vusterā atrodas Klārka Universitāte, privāta pētniecības universitāte.

## Sadraudzības pilsētas
Vusteras sadraudzības pilsētas ir:
*  Vustera, Lielbritānija (1998)
*  Afula, Izraēla 
*  Pireja, Grieķija (2005)
*  Puškina, Krievija (1987)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Nacionālā basketbola līga

**Nacionālā basketbola līga** (zināma arī kā ***[[Ramirent]]'' Nacionālā basketbola līga''') ir otrs spēcīgākais vīriešu [[basketbols|basketbola]] klubu turnīrs [[Latvija|Latvijā]]. Tas tika izveidots 2020. gadā uz [[Latvijas Basketbola līga]]s 2. divīzijas ('''LBL2''') bāzes. Turnīrā piedalās 22 komandas, kas pēc reģionālā principa sadalītas Austrumu un Rietumu grupās. Čempioni var saņemt iespēju spēlēt [[Latvijas—Igaunijas Basketbola līga|Latvijas—Igaunijas Basketbola līgā]] un [[Latvijas Basketbola līga|LBL augstākajā divīzijā]].

== Vēsture ==

=== LBL2 ===
'''Latvijas Basketbola līgas 2. divīzija''' (LBL2) tika izveidota 1992. gadā. Regulārās sezonas uzvarētājs kļuva par līgas čempionu līdz 2013. gadam, kad tika ieviesti divi posmi - pirmajā notika regulārais sezonas čempionāts, bet otrajā komandas iedalīja divās grupās. Pirmā spēlēja par 1.–10. vietu, bet otrā - par 11.–19. vietu.

Pirms 2019.—2020. gada sezonas divīzija ieguva nosaukumu ***Ramirent* LBL2*', kā ģenerālsponsoru piesaistot celtniecības tehnikas īres uzņēmumu *Ramirent*. Turnīram pieteica 22 komandas. TIka mainīta izspēles sistēma - divlīmeņu regulārās sezonas un izslēgšanas spēļu vietā komandas sadalīja pa Rietumu un Austrumu grupām. Grupu astoņas labākās komandas kvalificējas izslēgšanas turnīram. Šajā sezonā par čempioniem kļuva "Gulbenes Buki".

### NBL
2020. gadā LBL2 tika pārdēvēta par Nacionālo basketbola līgu. Pirmā NBL sezona 2020.—2021. gada sezona netika pabeigta COVID-19 pandēmijas dēļ.

2021.—2022. gada sezonā finālā tikās BK Jēkabpils un BK Jelgava komandas. Sērijā ar 3—0 uzvarēja BK Jelgava, bet par finālsērijas MVP atzina Jelgavas komandas saspēles vadītāju Kristapu Pļavnieku. Pēc šīs sezonas BK Jēkabpils komanda beidza pastāvēt.

2022.—2023. gada sezonas regulārajā čempionātā Gulbenes "Buki" uzvarēja Austrumu grupā, kļūstot par pirmo komandu līgas vēsturē, kas visu regulāro sezonu aizvadījusi bez zaudējumiem, savukārt Rietumu grupā uzvarēja "Kandava/Anzāģe", kas sezonas noslēgumā kļuva par NBL čempioniem. 2024. un 2025. gadā atkal pie čempiontitula tika BK Jelgava, 2024.—2025. gada sezonas finālā uzveicot "Mārupe/LU" piecu spēļu finālsērijā, kur čempions tika noskaidrots tikai ar pēdējo metienu (68-67).

## Medaļas

## Atsauces


## Ārējās saites

* Mājaslapa
Koordinācijas padome (Baltkrievija)

**Koordinācijas padome varas nodošanai** (; ) ir nevalstiska organizācija Baltkrievijā, ko izveidoja prezidenta amata kandidāte Svjatlana Cihanouska, lai veicinātu demokrātisku varas nodošanu. Padome tika izveidota līdz ar 2020. gada Baltkrievijas iedzīvotāju protestiem pret apstrīdētajām prezidenta vēlēšanām. Tajā ir 600 biedru, kurus pārstāv septiņu dalībnieku prezidijs. Pirmā padomes tikšanās notika 18. augustā. Šobrīd visi Koordinācijas padomes prezidija locekļi atrodas apcietinājumā vai ārpus Baltkrievijas.

## Prezidijs
[right|thumb|Pieci prezidija locekļi: Aleksandrs Mironovs, [Marija Koļesņikova, Olga Kovalkova, Sergejs Diļevskis un vēl viens]]
19. augustā padome ievēlēja septiņu dalībieku prezidiju. Prezidija locekļi:

* Svetlana Aļeksijeviča, Nobela prēmijas literatūrā laureāte
* Sergejs Diļevskis, Minskas traktoru rūpnīcas streika komitejas līderis
* Marija Koļesņikova, vēlēšanām nepielaistā prezidenta kandidāta Viktora Babariko vēlēšanu štāba vadītāja
* Olga Kovalkova, Baltkrievijas Kristīgo demokrātu partijas līdzpriekšsēdētāja
* Pavels Latuško, bijušais Kultūras ministrs
* Lilija Vlasova, mediatore un juriste
* Maksims Znaks, jurists

## Aizturēšana un atrašanās vieta

## Atsauces
Vjačaslavs Makaranka

**Vjačaslavs Makaranka** (; dzimis ) ir bijušais baltkrievu grieķu-romiešu stila cīkstonis, 2004. gada vasaras olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvējs, 2000. gada Eiropas čempions. Tagad cīņas sporta treneris.

## Biogrāfija
Vjačaslavs Makaranka dzimis 1975. gadā Gomeļā. Ar cīņas sportu sāka nodarboties 1985. gadā. Baltkrievijas sacensībās viņš pārstāvēja sporta klubu "Dinamo" (Gomeļa). 1995. gadā, uzvarot pasaules čempionātā junioru vidū, viņš izpildīja starptautiskās klases sporta meistara normu. 1996. gada pasaules čempions studentu vidū. 1997. gadā Šauļos viņš piedalījās 2. Baltijas jūras spēļu grieķu-romiešu cīņas sacensībās un uzvarēja svara kategorijā līdz 85 kg.

2000. gadā Makaranka uzvarēja Eiropas čempionātā un kvalificējās Sidnejas olimpiskajām spēlēm. Tajās, piedaloties svara kategorijā līdz 76 kg, viņš savā apakšgrupā palika otrais aiz Ukrainas pārstāvja Davida Manukjana un cīņām par medaļām nekvalificējās, iegūstot 7. vietu.

Četrus gadus vēlāk, Atēnu olimpiskajās spēlēs Makaranka uzvarēja savā apakšgrupā un ceturtdaļfinālā. Pusfināla cīņā viņš zaudēja Krievijas cīkstonim Aleksejam Mišinam, tomēr bija pārāks par zaudētāju otrā pusfinālā un ieguva bronzas medaļu. Par šo panākumu viņš ieguva Baltkrievijas Republikas Nopelniem bagātā sporta meistara titulu.

Kopš 1995. gada viņš ir Baltkrievijas Republikas Sporta un tūrisma ministrijas sportists-instruktors. 1998. gadā absolvējis Gomeļas Valsts Universitāti.

## Galveno sacensību rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāti

### Eiropas čempionāti

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Baltkrievijas Republikas Nopelniem bagātais sporta meistars (2004).
* Baltkrievijas Cīņas sporta federācijas slavas zāles loceklis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ļapis Trubeckoj

***Ļapis Trubeckoj*** (, ) ir baltkrievu rokgrupa. 

Dibināta 1989. gada septembrī, tās nosaukums cēlies no Iļjas Ilfa un Jevgeņija Petrova romāna "Divpadsmit krēsli" tēla Ņikifora Ļapisa-Trubeckoja vārda. Visu pastāvēšanas laiku grupas līderis bija Sjarhejs Mihaloks. Ieguva *RAMP*, *Рок-коронация*, *Чартова дюжина*, *Степной волк*, *ZD Awards*, *Ultra-Music Awards* balvas. 2014. gada 17. martā grupas līderis Sjarhejs Mihaloks paziņoja, ka grupa tiks izformēta. 2014. gada 31. augustā tā beidza pastāvēt. 2022. gadā, sākoties Krievijas iebrukumam Ukrainā, grupa atjaunoja savu darbību un nospēlēja labdarības koncertus vairākās Eiropas valstīs.

## Dalībnieki
### Pašreizējais sastāvs
* Sjarhejs Mihaloks – vokāls, ģitāra, akordeons, sitamie instrumenti (1990—2014; 2022)
* Deniss Šelepovs — basģitāra, taustiņinstrumenti, bekvokāls (2022)
* Arns Gačins — ģitāra (2022)
* Jurijs Novikovs — sitaminstrumenti (2022)
* Valērijs Česnokovs — trompete, bekvokāls (2022)

### Bijušie dalībnieki
* Ruslans Vladiko – ģitāra, taustiņinstrumenti, bekvokāls (1990—2014)
* Dmitrijs Sviridovičs — basģitāra (1990—1994, 1997—2001, 2003—2004, 2006)
* Oļegs Lado — basģitāra (1990—1992, 1995—1996)
* Aleksejs Ļubavins — sitamie (1990—2001)
* Aleksandrs Rolovs — vokāls, ģitāra (1994—1997)
* Jurijs Zadirans — ģitāra (1994—1995)
* Oļegs Ustinovičs — basģitāra (1994—1995)
* Grigorijs Drindins — taure (1995—2004)
* Vitālijs Drozdovs — vijole (1995—1997)
* Valērijs Baškovs — basģitāra (1996—1997)
* Deniss Sturčenko – basģitāra (2006—2014)
* Pāvels Kozjukovičs – mežrags (1996—2004), trompete (2004—2010)
* Pāvels Bulatņikovs – vokāls, sitaminstrumenti (1997—2014)
* Ivans Galuško – trompete, bekvokāls (2000—2014)
* Aleksejs Zaicevs — basģitāra (2001—2003)
* Deniss Šurovs – sitaminstrumenti (2011—2014)
* Aleksandrs Storožuks — sitamie (2001—2011)
* Vladimirs Jolkins — basģitāra (2004—2006)
* Andrejs Barilo — saksofons (2022)

## Studijas albumi
* 1996 — *Ранетое сердце*
* 1998 — *Ты кинула*
* 1999 — *Красота*
* 2000 — *Тяжкий*
* 2001 — *Юность*
* 2004 — *Золотые яйцы*
* 2006 — *Мужчины не плачут*
* 2007 — *Капитал*
* 2008 — *Manifest*
* 2009 — *Культпросвет*
* 2011 — *Весёлые картинки*
* 2012 — *Рабкор*
* 2014 — *Матрёшка*

## Atsauces

## Ārējās saites
Grandrepidsa

**Grandrepidsa** () ir pilsēta ASV, Mičiganas štatā. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 205 289 iedzīvotāji. Grandrepidsa ir otra lielākā pilsēta Mičiganas štatā, atpaliekot tikai no Detroitas. Pilsētā bāzējas hokeja komanda Grandrepidsas "Griffins", kas spēlē AHL.

**Pilsētas vēsture**

Grendrepidsa dibināta 1826. gadā, par pilsētas dibinātāju uzskatāms Luiss Kampau (*Louis Campau*), kurš apmetās apkaimē, lai nodarbotos ar kažokādu tirdzniecību. 1837. gadā Grendrepidsā dzīvojuši jau 1200 cilvēki.

1841. gadā Grendrapidsas tuvumā sākās ģipša ieguve. 1850. gadā, iedzīvotāju skaitam turpinot augt, tā ieguvusi pilsētas statusu. 19. gadsimta beigās tajā attīstijās kokapstrāde, pilsētai kļūstot par galveno mēbeļu ražošanas centru ASV. 

Pēc Otrā pasaules kara, pilsētā, līdzīgi citām ASV pilsētām norisinājās vērienīgi suburbanizācijas procesi, un attiecīgi iedzīvotāju skaita pieaugums kļuva ļoti lēns.

**Klimats**

Pilsētā ir mitri kontinentāls klimats, un tās sniega nokrišņu daudzums ir viens no augstākajiem ASV. Pilsētas klimatu pamatīgi ietekmē Mičiganas ezera tuvums. 

## Cilvēki
Grandrepidsā dzimuši:

* Džūdija Gārlenda(1922–1969) – aktrise

* Entonijs Kīdiss (1962) – mūziķis

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Hendersona (Nevada)

**Hendersona** () ir pilsēta ASV, Nevadas štatā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 317 610 iedzīvotāji. Hendersona atrodas Lasvegasas aglomerācijā. Tā ir otra lielākā pilsēta Nevadas štatā. Pilsētā atrodas nozīmīgas magnija ieguves vietas.
## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Mančestra (Ņūhempšīra)

**Mančestra** () ir pilsēta ASV, Ņūhempšīras štatā. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 109 565 iedzīvotāji. Mančestra ir Ņūhempšīras štata lielākā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Patersona

**Patersona** () ir pilsēta ASV, Ņūdžersijas štatā. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 146 199 iedzīvotāji. Patersona ir trešā lielākā štata pilsēta aiz Ņuarkas un Džērsisitijas. Tā ir arī trešā lielākā pilsēta ASV pēc iedzīvotāju blīvuma. Patersonā ir otrs lielākais procentuālais musulmaņu skaits ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa 
*City of Paterson, New Jersey (official site)
*centercitypaterson.com 
*''Paterson, New Jersey: America's Silk City,'' a National Park Service Teaching with Historic Places (TwHP) lesson plan
*''Working in Paterson: Occupational Heritage in an Urban Setting'' An ethnographic study from the Library of Congress. Oral history interviews and photographs from a study of working life in Paterson conducted in 1994. Accessed August 28, 2009.
Rozvela

**Rozvela** () ir pilsēta ASV, Ņūmeksikas štatā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 48 422 iedzīvotājs. Rozvela ir piektā lielākā pilsēta štatā. 1947. gadā netālu no pilsētas notika Rozvelas incidents, kas ir saistīts ar iespējamu NLO avāriju. Rozvelā atrodas NLO muzejs.

[thumb|200px|[Starptautiskais NLO Muzejs]]

## Iedzīvotāji

### Ievērojamas personības
Rozvelā ir dzimuši vai dzīvojuši:
* Pats Garets (*Pat Garrett*; 1850—1908), šerifs, nogalināja Mazuli Billiju
* Demija Mora (*Demi Moore*; 1962), aktrise
* Priscilla Preslija (*Priscilla Presley*; 1945), aktrise un uzņēmēja

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Mājaslapa
Jonkersa

**Jonkersa** () ir pilsēta ASV, Ņujorkas štatā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 211 569 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas netālu no Ņujorkas un robežojas ar Bronksas rajonu.

## Cilvēki
Jonkersā dzimuši:

* Džons Voits (1938) — aktieris
* Stīvens Tailers (1948) — dziedātājs
* Karloss Alasraki (1962) — komiķis
* Entonijs Blinkens (1962) — amerikāņu politiķis un diplomāts

## Sadraudzības pilsētas
Jonkersas sadraudzības pilsētas ir:
*  Ternopiļa, Ukraina (1991)
*  Kamza, Albānija (2011))
## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Mājaslapa
Darema (Ziemeļkarolīna)

**Darema** () ir pilsēta ASV, Ziemeļkarolīnas štatā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 283 506 iedzīvotāji. Darema ir ceturtā lielākā pilsēta štatā un atrodas netālu no Roli. Daremā atrodas Djūka Universitāte.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

*
Sojuz MS-17

***Sojuz MS-17*** (*Союз МС-17*) bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā tika palaists 2020. gada 14. oktobrī, uz zemes atgriezās 2021. gada 17. aprīlī.

## Apkalpe
Kuģa *Sojuz MS-17* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Oļegs Novickis, komandieris, *[[Roskosmos]]* 
* Pjotrs Dubrovs, lidojuma inženieris, *[[Roskosmos]]* 
* Marks Vande Hei, lidojuma inženieris, NASA, 

Rezerves apkalpe:
* Antons Škapļerovs, komandieris, *[[Roskosmos]]* 
* Andrejs Babkins, lidojuma inženieris, *[[Roskosmos]]* 

COVID-19 pandēmijas dēļ šoreiz tika saformēta arī rezerves apkalpe gadījumam, ja saslimst pamatapkalpes un dublieru apkalpes locekļi.

## Lidojuma gaita
*Sojuz MS-17* tika palaists  05:45:04 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a]]* no Baikonuras kosmodroma 31. starta laukuma 6. palaišanas iekārtas.

Kosmosa kuģis ar staciju saslēdzās 14. oktobrī 08:48:47 *UTC* (aptuveni trīs stundas pēc starta) pie *[[Rassvet (SKS)|Rassvet]]* moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās notika automātiskā režīmā.

Lai atbrīvotu vietu nākamajam kuģim pie moduļa *Rassvet*, 2021. gada 19. martā *Sojuz MS-17* veica pārkabināšanos uz *[[Poisk (SKS)|Poisk]]* moduli. Vairākas stundas pirms manevriem kuģa apkalpe Sergejs Rižikovs, Sergejs Kuds-Sverčkovs un Ketlīna Rubinsa ieņēma savas vietas kuģī. 16:38:31 *UTC* *Sojuz* atvienojās un attālinājās 40 metrus. Tad tas aplidoja staciju, un 17:12:33 *UTC* pieslēdzās pie *Poisk* moduļa. Kuģi vadīja komandieris Rižikovs ar manuālo vadības sistēmu. Pēc *Sojuz MS-17* atgriešanās uz zemes *Poisk* varēs izmantot iziešanai kosmosā, lai moduli sagatavotu *[[Nauka (SKS)|Nauka]]* laboratorijas moduļa pieņemšanai.

No stacijas *Sojuz MS-06* atvienojās  01:34 *UTC*. Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 04:55:12 *UTC*, 147 km uz dienvidaustrumiem no Žezkazghanas, Kazahstānā. Lidojuma ilgums — 184 dienas 23 stundas 10 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Хроника подготовки и полёта корабля «Союз МС-17» № 747 astronaut.ru
Minskas dzelzceļa stacija

**Minskas pasažieru stacija** (,   ) ir galvenā pasažieru dzelzceļa stacija Minskā, Baltkrievijā. Tā atrodas Minskas centrā. Dažkārt to sauc par **Minskas Ļeņina laukuma staciju** (blakus ir metro stacija) vai vienkārši par **Minsku**.

## Vēsture
Stacija tika uzcelta 1872. gadā kā *[[Viļņa|Viļņas]] stacija* (; ). Tā bija daļa no jaunatklātās dzelzceļa līnijas Liepāja—Romni.

Sākotnējā koka ēka tika nojaukta 1890. gadā un uzbūvēta vēlreiz kā mūra ēka. Otrā pasaules kara laikā Minskas dzelzceļa stacija tika pilnībā iznīcināta. 1945.–1946. gadā tā tika no jauna uzbūvēta un kalpoja līdz 1991. gadam. Jaunā dzelzceļa stacijas ēka tika celta no 1991. līdz 2002. gadam. Tās būvniecība aizkavējās finansiālu grūtību dēļ. Tomēr tagad Minska lepojas ar vienu no mūsdienīgākajām NVS valstu dzelzceļa stacijām.

## Satiksme

### Valsts dzelzceļš
Minskas centrālā stacija ir nacionālā pasažieru transporta centrs. To izmanto arī vairāki starptautiski vilciena maršruti uz dažādām Eiropas valstīm, galvenokārt uz Krievijas un Ukrainas galamērķiem. Daži no starptautiskajiem maršrutiem ir Parīzes—Maskavas ekspresis, ātrvilciens Berlīne—Maskava,  Minskas—Novosibirskas ekspresis un Varšava—Maskava.

Stacija kopā ar netālo Kultūras institūta staciju ir arī piepilsētas dzelzceļa centrs, savienojot Minsku ar vairākām piepilsētām un ārpilsētas apkaimēm.

### Pilsētas transports
Staciju apkalpo Minskas metro stacija "*[[Vladimirs Ļeņins|Ļeņina]] laukums*", kas ir daļa no Maskavas līnijas. Staciju apkalpo arī tramvajs un trolejbuss .

## Atsauces

## Ārējās saites
* Minskas dzelzceļa termināļa attēli
* Ēkas attēli no iekšpuses
* Fototūre: Minskas dzelzceļa stacija naktī
Alentauna

**Alentauna** () ir pilsēta ASV, Pensilvānijas štatā. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 118 032 iedzīvotāji. Alentauna ir Pensilvānijas štata trešā lielākā pilsēta. Pilsētā bāzējas hokeja komanda Lehaiveli "Phantoms", kas spēlē AHL.

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Skrantona

**Skrantona** () ir pilsēta ASV, Pensilvānijas štatā. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 76 089 iedzīvotāji. Nozīmīga akmeņogļu ieguves vieta.

## Cilvēki
Skrantonā dzimuši:

* Džo Baidens (1942) — 46. ASV prezidents

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Mājaslapa
Čatanūga

**Čatanūga** () ir pilsēta ASV, Tenesī štatā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 181 099 iedzīvotāji. Čatanūga atrodas Tenesī štata dienvidos pie pašas štata robežas ar Džordžiju.
## Transports
Pilsēta atrodas pie Tenesī upes, kuru šķērso vairāki tilti :
* Vilksa Trešera tilts (1955)
* Tenbridžas dzelzceļa tilts (1917)
* Ronbinsona tilts (1981)
* Veterānu tilts (1984)
* tilts Volnatstrītā (1890)
* tilts Mārketstrītā (1917)
* tilts Olddžiati (1959)

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Laboka

**Laboka** () ir pilsēta ASV, Teksasas štatā. 2023. gadā pilsētā dzīvoja 266 878 iedzīvotāji. Laboka ir 84. lielākā pilsēta ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Lieluikas un Mazuikas ezers

**Lieluikas un Mazuikas ezers** ir 1999. gadā dibināts dabas liegums Ādažu novadā, uz ziemeļiem no Kadagas. Atrodas aizsargājamo ainavu apvidus Ādaži un Ādažu poligona teritorijā. Dabas liegumā atrodas Lieluikas un Mazuikas ezeri un teritorija ap tiem.

Abi ezeri ir ļoti nozīmīgi reto oligotrofo augu sugu un biotopa "Ezeri ar oligotrofām līdz mezotrofām augu sabiedrībām" saglabāšanā. Šeit sastopamas īpaši aizsargājamas un retas augu sugas – gludsporu ezerene, Dortmaņa lobēlija, vienzieda krastene, sīpoliņu donis, Skandināvijas grīslis un palu staipeknītis. Mazuikas ezers nav pieejams atpūtai un saskaņā ar teritorijas dabas aizsardzības plānu ir iežogots, atrašanās pie Lieluikas ezera atļauta tikai saskaņojot ar Nacionālo bruņoto spēku Ādažu poligona dežurantu.

## Ārējās saites
* Dabas aizsardzības pārvalde
Lielā Baltezera salas

**Lielā Baltezera salas** ir 1977. gadā dibināts dabas liegums, kurā iekļautas piecas no sešām Lielā Baltezera salām: Auzu sala, Liepu sala, Mazā sala, Priežu sala un Ropažu sala.

Liegumā nelielā un izolētā teritorijā atrodams relatīvi liels vaskulāro augu sugu skaits. Salas ir nozīmīga lapkoku praulgrauža aizsardzības vieta. Salas klāj priežu un liepu meži, piekrastē melnalkšņi.

## Ārējās saites

* Dabas aizsardzības pārvalde
Amarilo

**Amarilo** () ir pilsēta ASV, Teksasas štatā. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 190 695 iedzīvotāji. Amarilo ir 14. lielākā pilsēta štatā. Pilsētā atrodas ASV lielākā hēlija glabātuves.
## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Provo

**Provo** () ir pilsēta ASV, Jūtas štatā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 115 162 iedzīvotāji. Provo ir trešā lielākā pilsēta Jūtā. Pilsēta atrodas pie Jūtas ezera, netālu no Soltleiksitijas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Rīgas ūdensapgādes muzejs

**Rīgas ūdensapgādes muzejs** jeb **Baltezera sūkņu stacija** ir industriālā mantojuma objekts, kas atrodas Ādažu pagasta dienvidos, Mazā Baltezera dienvidu krastā.

Šeit saglabājusies no 1905. līdz 1950. gada darbinātā Rīgas ūdensapgādes sūkņu stacija. Var apskatīt "Compound" tipa tvaika mašīnas, čuguna sifonvadus un spiedvadus, kas izgatavoti mašīnbūves uzņēmumā Felzers un Ko Rīgā, kā arī tvaika katlus, kas izgatavoti R. Poles mašīnbūves rūpnīcā Rīgā.

Jau 1883. gadā tika atklāts, ka apkārtējā teritorijā atrodas lieli labas kvalitātes gruntsūdens krājumi. Tika uzsākta gruntsūdens iegūšanas sistēmu būvniecība Bukultu muižas teritorijā, sūkņu stacijas kompleksu būvniecība pie Mazā Baltezera, kā arī cauruļvadu izbūve ūdens piegādāšanai uz Rīgu. Kad 1904. gadā sūkņu stacija sāka darbu, tā bija Eiropā otrā lielākā ūdens padeves stacija. 1988. gadā sūkņu stacijā tika ierīkots muzejs.

## Ārējās saites

*Rīgas ūdensapgādes muzejs
*Rīgas ūdensapgādes muzejs
Baltezera Komunistiskā masu terora upuru piemiņas vieta un kapi

**Baltezera Komunistiskā masu terora upuru piemiņas vieta un kapi** ir valsts nozīmes vēsturiska notikuma vieta, kas atrodas Ādažu novada Baltezera kapos, pie valsts autoceļa A1 (Rīga - Ainaži). 

2009. gadā šeit tika atklāts piemineklis "Ciešanu vārti", kas atrodas 1941. gadā Baltezera vasarnīcā NKVD noslepkavoto Latvijas iedzīvotāju apbedīšanas vietā. Tēlnieces Vijas Dzintares un arhitektes Irēnas Rubauskas viedotā pieminekļa postamentā iekalti Kārļa Skalbes vārdi "Aiz manis zeme, pilna sāpju", bet pakājē novietota plāksne ar vairāk nekā simts Baltezerā noslepkavoto komunistiskā terora upuru vārdiem.

## Ārējās saites
*Baltezera Komunistiskā masu terora upuru piemiņas vieta un kapi portālā latvijaspieminekli.lv
Ņūportņūsa

**Ņūportņūsa** () ir pilsēta ASV, Virdžīnijas štatā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 186 247 iedzīvotāji. Ņūportņūsa ir Virdžīnijas piektā lielākā pilsēta; tā atrodas Virdžīnijas pussalā, Džeimsa upes krastos.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Spokena

**Spokena** () ir pilsēta ASV, Vašingtonas štatā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 228 989 iedzīvotāji. Spokena ir otra lielākā Vašingtonas pilsēta aiz Sietlas, kā arī 100. lielākā pilsēta ASV. Tā atrodas 30 kilometrus no štata robežas ar Aidaho.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Takoma

**Takoma** (, ) ir pilsēta Amerikas Savienoto Valstu rietumos, Vašingtonas štatā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 219 346 tūkstoši iedzīvotāju. Takoma atrodas 51 km no štata lielākās pilsētas Sietlas un 50 km no štata administratīvā centra Olimpijas. Pilsēta atrodas Sališu jūras krastos. Takomā atrodas Vašingtonas lielākā osta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Oficiālā mājaslapa
Grīnbeja

**Grīnbeja** () ir pilsēta ASV, Viskonsinas štatā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 107 395 iedzīvotāji. Grīnbeja atrodas Mičiganas ezera krastos. Grīnbeja ir štata trešā lielākā pilsēta. Pilsētā bāzējas futbola komanda Grīnbejas "Packers", kas spēlē Nacionālālajā futbola līgā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Leona (Meksika)

**Leona de los Aldama** () ir pilsēta Meksikā, Gvanahvato štata lielākā pilsēta. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 1 454 793 iedzīvotāji. Leona ir ādas rūpniecības centrs. Leona tiek uzskatīta par vienu no videi draudzīgākajām pilsētām Meksikā.

## Sports
Pilsētā bāzējas futbola klubs ''Club León''.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Nesavalkojotla

**Nesavalkojotla** () ir pilsēta Meksikā, Mehiko štatā. 2010. gadā pilsēta dzīvoja 1 110 565 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas netālu no Meksikas galvaspilsētas Mehiko. Kopā ar apkārtnes pilsētām veido vienu no pasaulē lielākajiem graustu rajoniem. Lielākā daļa iedzīvotāju dzīvo nabadzībā, ļoti augsts noziedzības līmenis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Laugardalsvöllur stadions

**Laugardalsvöllur stadiona** ir futbola stadions Reikjavikā, Islandē. Tajā savas mājas spēles aizvada Islandes futbola izlase. Stadionā notiek arī koncerti. Tā ietilpība ir 9 500 vietas.

Stadions tika atklāts 1959. gadā. 2004. gadā tika uzstādīts apmeklējuma rekords, kad pārbaudes spēli starp Islandi un Itāliju vēroja 20 204 skatītāji.

## Ārējās saites

*
Windsor Park

***Windsor Park*** ir futbola stadions, Belfāstā, Ziemeļīrijā, Apvienotajā Karalistē. Tajā savas mājas spēles aizvada Ziemeļīrijas futbola izlase un *[[Linfield F.C.]]* Stadionā tiek rīkoti arī koncerti. Tā ietilpība ir 18 500 vietas.

## Ārējās saites
Ullevaal stadions

**Ullevaal stadions** ir futbola stadions Oslo, Norvēģijā. Tajā savas mājas spēles kopš 1927. gada aizvada Norvēģijas futbola izlase. Iepriekš te ir spēlējuši arī *[[Lyn Fotball]]* un *[[Vålerenga Fotball]]*. Kopš 1948. gada šeit notiek Norvēģijas kausa futbolā fināls. *Ullevaal* ir lielākais stadions Norvēģijā. Stadiona īpašnieks ir Norvēģijas Futbola asociācija. Stadiona ietilpība ir 28 000 vietas.

Stadiona celtniecība tika pabeigta 1926. gadā. Stadions ir uzņēmis Eiropas čempionāts futbolā sievietēm finālus 1987. un 1997. gadā.

## Ārējās saites
*
2054. gads

**2054. gads** () būs parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies ceturtdienā.

## Gaidāmie notikumi

* 7. novembris - beidzas starptautiskās spīdveja korporācijas nomas līgums ar Deitonas pludmales sacīkšu un atpūtas objektu rajonu.
* Beigsies Havksbilkrīkas beznodokļu statusa līguma termiņš.

## Atsauces
Monreālas olimpiskais stadions

**Monreālas Olimpiskais stadions** ir stadions Monreālā, Kanādā. Tajā savas mājas spēles aizvada MLS komanda *[[CF Montréal]]* (agrāk Monreālas "Impact"). 1976. gadā šeit notika vasaras olimpiskās spēles. Tajā ir 61 004 skatītāju vietas.

## Ārējās saites

*
Čivava (pilsēta)

**Čivava** () ir pilsēta Meksikā, Čivavas štata administratīvais centrs. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 925 762 iedzīvotāji. Čivava ir viena no attīstītākajām pilsētām Meksikā.

## Ievērojamas personības
Čivavā dzimuši vai dzīvojuši:
* Entonijs Kvinns (1915–2001), amerikāņu—meksikāņu aktieris

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Luijs Monjē

**Luijs Monjē** () bija franču vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks vieglatlētikā.

Olimpiskajās spēlēs 1900. gadā Parīzē viņš startēja augstlēkšanas disciplīnā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 7. vietu ar rezultātu 1.60 metri. 

No 1900. līdz 1904. gadam Monnjē bija Francijas čempions augstlēkšanā. 1903. un 1904. gadā viņam piederēja Francijas rekords. 1904. gada rekords bija 1.77 metri.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Luijs Monjē (SOK profils) 
* Luijs Monjē (Olympedia.org) 
* Luijs Monjē (Sports Reference profils)
Augusts Nilsons

**Augusts Nilsons** (; dzimis , miris ) bija zviedru vieglatlēts un virves vilkšanas speciālists. 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja zelta medaļu virves vilkšanā.

Nilsons 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja gan vieglatlētikā, gan virves vilkšanā. Virves vilkšanā, būdams Jauktās komandas pārstāvis, izcīnīja zelta medaļu. Jaukto komandu virves vilkšanā veidoja Zviedrijas un Dānijas sportisti. Savukārt vieglatlētikā viņš startēja kārtslēkšanā un lodes grūšanā. Kārtslēkšanā viņš ar rezultātu 2,60 metri ieguva pēdējo 8. vietu, bet lodes grūšanā viņa rezultāts bija 10,86 metri, iegūstot 9. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Augusts Nilsons (SOK profils) 
* Augusts Nilsons (Olympedia.org) 
* Augusts Nilsons (Sports Reference profils)
Ņina Melbārde

**Ņina Melbārde** (1912—2008) bija latviešu aktrise, pazīstama kā Anitas lomas atveidotāja pirmajā latviešu lielformāta mākslas filmā "Zvejnieka dēls".

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1912. gada 18. decembrī Mazzalves pagastā. 
Mācījās E. Feldmaņa teātra kursos, 1931. gadā pēc otrā mācību gada viņa debitēja uz Nacionālā teātra skatuves pusaudzes Gigitas lomā komēdijā "Irēnes mīlestība".
Vēlāk atveidoja Mirdzu Aspazijas "Vaidelotē" (1937), titullomas Sil-Vara "Karalienes Viktorijas jaunībā" (1938) un S. Moema "Penelopē" (1939), Elizabeti Valuā un Luīzi F. Šillera "Donā Karlosā" (1941) un "Mīlā un viltū" (1944), Helgu B. Fredgrēna "Purvenieka meitā" (1942), V. Šekspīra komēdijas "Jums pa prātam (Divpadsmitā nakts)" varoni Violu (1942).

Otrā pasaules kara laikā 1944. gada 1. oktobrī ar ģimeni viņa devās bēgļu gaitās uz Vāciju. 1950. gadā izceļoja uz ASV, kur spēlēja Osvalda Uršteina vadītajā Amerikas latviešu teātra Ņujorkas ansamblī. Nodarbojās arī ar režiju un teātra pedagoģiju.

Mirusi 2008. gada 13. decembrī deviņdesmit sestajā mūža gadā.
## Atsauces