Bukareste

**Bukareste** (, ) ir pilsēta Rumānijas dienvidos pie Dimbovicas upes. Rumānijas galvaspilsēta un galvenais politiskais, ekonomiskais un kultūras centrs. Viens no galvenajiem Austrumeiropas industriālajām un tranzīta centriem. Bukareste atrodas Rumānijas dienvidaustrumu daļā. Bukarestes administratīvajās robežās dzīvo vairāk nekā 1,88 miljoni iedzīvotāju, bet tās aglomerācijā dzīvo vairāk kā 2,27 miljoni iedzīvotāju. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir septītā lielākā Eiropas Savienības pilsēta.

Bukarestes arhitektūra sastāv no jaukta tipa arhitektūras stiliem, kā neoklasicisms, Bauhaus, *[[Art Deco]]* un komunisma laika arhitektūras. Starpkaru periodā Bukareste bieži tika dēvēta par *Micul Paris* jeb Mazo Parīzi. 1977. gadā pilsēta cieta no 7,4 ballu stipras zemestrīces, kurā gāja bojā vairāk kā 1500 cilvēku un stipri cieta vēsturiskās celtnes.

## Ģeogrāfija
Bukareste atrodas no 55 līdz 96,3 metriem virs jūras līmeņa, gandrīz Valahijas līdzenuma centrā, 68 km uz ziemeļiem no Donavas, 280 km uz rietumiem no Melnās jūras. Caur pilsētai plūst Dimbovicas upe, kuras pieteka Kolentina Bukarestes ziemeļos veido deviņu dabisku ezeru ķēdi.

## Vēsture
Pirmoreiz rakstiskos avotos minēta 1456. gadā Vlada III Drakula laikā, kad tā kļuvusi par Valahijas prinču vasaras rezidenci. 1476. gadā pilsētu izlaupīja Moldāvijas princis Stefans III Lielais, bet 1595. gadā — turki.

1698. gadā Valahijas princis Konstatīns Brenkovjanu izvēlējās to par Valahijas galvaspilsētu. No 18. līdz 19. gadsimtam Valahija bija Turcijas, Krievijas un Austrijas savstarpējo politisko un militāro cīņu arēna. Bukareste vairākkārtīgi tika okupēta. 1847. gada 23. martā izcēlās liels ugunsgrēks, kurā nodega trešdaļa pilsētas. No 1859. gada Bukareste kļuva par apvienotās Valahijas un Moldāvijas galvaspilsētu (to 1861. gadā pārdēvēja par Rumāniju).

Pirmā pasaules kara laikā 1916. gada 16. oktobrī pilsētu ieņēma vācu karaspēks, bet Rumānijas galvaspilsēta tika pārcelta uz Jašiem. 1918. gadā tā atkal kļuva par Rumānijas galvaspilsētu.

Otrā pasaules kara laikā pilsētu bombardēja Amerikas Savienoto Valstu un Apvienotās Karalistes aviācija.

1977. gadā pilsēta piedzīvoja 7,4 balles (pēc Rihtera skalas) stipru zemestrīci, kurā gāja bojā vairāk kā 1500 cilvēku un tika sagrautas daudzas vēsturiskās celtnes.

Nikolajes Čaušesku valdīšanas laikā daudzi vēsturiskie kvartāli tika nojaukti, to vietā uzbūvējot standarta dzīvojamās mājas un gigantisku Republikas pili centrā (tagad Parlamenta pils). 1989. gadā Timišoarā sākās masu protesti, kuri turpinājās Bukarestē un noveda pie Čaušesku režīma gāšanas.

1990. gadā sākās masu studentu kustība, saukta par Goleniādi, kuru vardarbīgi pārtrauca varas iestāžu organizētā ogļraču masu kustība (saukta par Minerādi).

## Ievērojamākās vietas
* Cišmigiu dārzi (*Grădina Cişmigiu*) — parks pilsētas centrā 
* Parlamenta pils (*Palatul Parlamentului*) — lielākā ēka Eiropā
* Rumāņu Ateneums (*Ateneu Român*) — koncertzāle un filharmonijas ēka

## Cilvēki

Bukarestē dzimuši:

* Tudors Argezi (*Tudor Arghezi*) (1880-1967) — dzejnieks
* Nikolae Belčesku (*Nicolae Bălcescu*) (1819-1852) — dzejnieks un revolucionārs
* Jons Duka (*Ion Duca*) (1879-1933) — politiķis
* Mirča Eliade (*Mircea Eliade*) (1907-1986) — rakstnieks un mitoloģijas pētnieks
* Klāra Haskila (*Clara Haskil*) (1895-1960) — pianiste
* Henrijs Koande (*Henri Coandă*) (1886—1972) — inženieris
* Maikls Kretū (*Michael Cretu, Curly M.C.*) (1957-) — mūziķis
* Aleksandra Marija Lara (*Alexandra Maria Lara*) (1978-) — aktrise
* Dinu Lipati (*Dinu Lipatti*) (1917—1950) — pianists
* Gerasims Luka (*Gherasim Luca*) (1913-1994) — dzejnieks
* George Marinesku (*Gheorghe Marinescu*) (1863-1938) —- neirologs
* Jakobs Moreno (*Jacob L. Moreno*) (1889-1974) — psihoterapeits
* Adrians Nestase (*Adrian Năstase*) (1950-) — politiķis
* Ilie Nestase (*Ilie Năstase*) (1946-) — tenisists
* Nikolae Paulesku (*Nicolae Paulescu*) (1869-1931) — fiziologs, insulīna atklājējs
* Edvards Robinsons (*Edward G. Robinson*) (1893—1973) — aktieris

## Atsauces

## Ārējās saites