open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2021. gada Varakļānu novada domes vēlēšanas

**[[2021. gads|2021]]. gada [[Varakļānu novads|Varakļānu novada]] domes vēlēšanas** notika  2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Varakļānu novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 4 kandidātu saraksti, kas kopā sastāvēja no 64 kandidātiem.

Varakļānu novadā, tāpat arī Rēzeknes novadā, notika ārkārtas vēlēšanas, vēlāk nekā citur Latvijā, saistībā ar Varakļānu novada izveidi.

## Vēlēšanu norise
Varakļānu novadā atradās 3 vēlēšanu iecirkņi. Murmastienes pagastā varēja nobalsot Murmastienes kultūras centrā, Varakļānu pagastā varēja nobalsot Stirnienes tautas namā un Varakļānu pilsētā varēja nobalsot Varakļānu kultūras namā.

### Balsošanas sistēma
Latvijas Pašvaldības domes vēlēšanu likums nosaka, ka pašvaldības tiek ievēlētas vienlīdzīgās, tiešās, aizklātās, brīvās un proporcionālās vēlēšanās, piešķirot vietas partijām, kuras iegūst vismaz 5% balsu pēc Vebstera—Senlagē metodes. Vēlēšanas parasti notiek reizi četros gados, jūnija pirmajā sestdienā, bet Saeimai ir tiesības pieprasīt ārkārtas vēlēšanas. Ja notiek ārkārtas vēlēšanas un līdz iepriekšējās domes termiņa beigām ir vairāk par diviem mēnešiem, bet mazāk par diviem gadiem, tad domi ievēl uz pagarinātu laiku — līdz aiznākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām, savukārt ja ir vairāk par diviem gadiem, tad uz saīsinātu laiku — līdz nākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām.

Novada domē tiek ievēlēti 15 deputāti, ja iedzīvotāju skaits administratīvajā teritorijā ir līdz 30 000.

Tiesības piedalīties Varakļānu novada domes vēlēšanās bija Latvijas un citu Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu pilsoņiem, sākot no 18 gadu vecuma, kuriem bija reģistrēta dzīvesvieta Varakļānu novada administratīvajā teritorijā 90 dienas pirms vēlēšanu dienas, vai kuriem Varakļānu novada administratīvajā teritorijā piederēja nekustamais īpašums. Lai apliecinātu vēlētāja identitāti bija jāuzrāda derīga ES pilsoņa pase vai personas apliecība (eID karte).

## Kandidātu saraksti
 tika izlozēti sarakstu kārtas numuri.

## Ievēlētie deputāti
Vēlēšanu rezultāti tika uzzināti pēc visu vēlētāju balsu saskaitīšanas, un ievēlēto deputātu saraksts bija pieejams pēc vēlēšanu rezultātu apstiprināšanas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlētāju aktivitāte
* Vēlēšanu rezultāti
* Ievēlēto deputātu saraksts
Microsoft Teams

***Microsoft Teams*** ir patentēta biznesa saziņas platforma, ko *[[Microsoft]]* izstrādājusi kā *Microsoft 365* produktu grupas sastāvdaļu. *Teams* galvenokārt konkurē ar līdzīgu pakalpojumu *[[Slack]]*, piedāvājot darbvietas tērzēšanu un videokonferences, failu glabāšanu un lietojumprogrammu integrāciju. *Teams* aizstāj citas *Microsoft* pārvaldītas biznesa ziņojumapmaiņas un sadarbības platformas, tostarp *[[Skype]]* (*Skype for Business*) un *Microsoft Classroom*. Covid-19 pandēmijas laikā *Teams* un cita līdzīga programmatūra, piemēram, *[[Zoom]]* un *[[Google Meet]]*, guva lielu interesi, jo daudzas sanāksmes pārcēlās uz virtuālu vidi. Kopš 2021. gada *Teams* ir aptuveni 145 miljoni lietotāju.

## Vēsture
*Microsoft* iepazīstināja ar *Teams* pasākumā Ņujorkā un 2017. gada 14. martā publicēja šo pakalpojumu visā pasaulē. Tas tika izveidots hakatona laikā uzņēmuma galvenajā mītnē, un šobrīd to vada *Microsoft* korporatīvais viceprezidents Braiens Makdonalds. *Microsoft Teams* ir darbvirsmas lietotne, kas izstrādāta *[[GitHub]] Electron* ietvarā, kas apvieno *Chromium* renderēšanas dzinēju un *[[Node.js]] JavaScript* platformu.

2007. gada 29. augustā *Microsoft* iegādājās *Parlano* un tā pastāvīgo grupas tērzēšanas produktu *MindAlign*. 2016. gada 4. martā *Microsoft* apsvēra iespēju piedāvāt 8 miljardus dolāru par *Slack*, taču Bils Geitss bija pret pirkumu, norādot, ka firmai tā vietā jākoncentrējas uz *[[Skype]]* uzlabošanu. *Qi Lu*, lietojumprogrammu un pakalpojumu direktors, bija lielākais *Slack* iegādes aizstāvis. Pēc Lu aiziešanas tajā pašā gadā *Microsoft* 2016. gada 2. novembrī paziņoja par *Teams* kā *Slack* tiešo konkurentu.

*Slack* laikrakstā *The New York Times* rādīja reklāmu, atzīstot konkurējošo pakalpojumu. Lai gan *Slack* izmanto 28 no 100 veiskmigākajiem uzņēmumiem, *The Verge* rakstīja, ka vadītāji apšaubīs samaksu par pakalpojumu, ja *Teams* bez līdzīgām izmaksām nodrošina līdzīgu funkciju sava esošajā *Office 365* abonementā. *ZDNet* ziņoja, ka uzņēmumi konkurēja par citām auditorijām, jo tajā laikā *Teams* neļāva dalībniekiem, kas nav abonenti, pievienoties platformai, līdz ar to mazie uzņēmumi un pašnodarbināti darbinieki visticamāk nemainīsies. Kopš tā laika *Microsoft* ir pievienojis šo funkcionalitāti. Atbildot uz *Teams* paziņojumu, *Slack* padziļināja produktu integrāciju ar *Google* pakalpojumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gerhards fon Tīzenhauzens

**Gerhards fon Tīzenhauzens** (, 1878—1917) bija vācbaltiešu arhitekts, viens no Mežaparka apbūves projekta autoriem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1878. gada 26. martā (14. aprīlī) Tērbatā ģenerālmajora Karla Jakoba Reinholda fon Tīzenhauzena (1816-1902) un viņa sievas Dorotejas Luīzes Augustes, dzimušas Zellheimas (1841-1929), ģimenē. Studēja arhitektūru Rīgas Politehniskajā institūtā, 1906. gadā beidza studijas un 1907. gadā saņēma diplomu ar tiesībām "vadīt visāda veida būvdarbus un projektēt visāda veida celtnes un ēkas", kā arī ieņemt 10. kategorijas ierēdņa posteni ar augstajai vietai atbilstošu atalgojumu. Vācbaltu studentu korporācijas Fraternitas Baltica biedrs.

1907. gadā Gerhards fon Tīzenhauzens vadīja Novorosijskas luterāņu baznīcas būvi, bija arhitekts Pēterburgā.
1909. gada aprīlī viņš atgriezās dzimtenē, līdz 1910. gadam strādāja Trompovska arhitektu birojā. Pēc viņa projektiem no 1911. līdz 1913. gadam Mežaparkā uzcēla 44 ēkas, lielākā to daļa atrodas kvartālā starp Gdaņskas, Stokholmas un Stendera ielu un Visbijas prospektu. Viņš projektēja arī Barklaja de Tolli ģimenes vasarnīcu Ogrē, Aleksandra un Karolīnas māju Brīvības ielā, kas sagrauta Otrā pasaules kara laikā.

Pirmā pasaules kara laikā Tīzenhauzenu iesauca Krievijas impērijas armijā, 1916. gadā viņu iecēla par militāro arhitektu Tiraspoles kazarmu būvē. 
Miris pēc smaga savainojuma negadījumā Tiraspolē 1917. gada 26. oktobrī.

## Ģimene
Precējies 1912. gadā. Viņam bija trīs Rīgā dzimuši dēli: Hanss Dīdrihs, Hanss Albrehts un Hanss Heinrihs.

## Piemiņa
Mežaparka Attīstības biedrība 2003. gadā pie Gerharda fon Tīzenhauzena 1912. gadā uzceltās ģimenes mājas Ščecinas ielā 5 atklāja piemiņas zīmi. 

## Projektētās ēkas

Visbijas prospekts 28.JPG|Savrupmāja Visbijas prospektā 28, Rīgā. (1911)
Visbijas prospekts 22 (2).JPG|Savrupmāja Visbijas prospektā 22, Rīgā. (1911)
Visbijas prospekts 12.JPG|Savrupmāja Visbijas prospektā 12, Rīgā. (1911)
Ščecinas iela 5.jpg|G. Tīzenhauzena ģimenes savrupmāja Ščecinas ielā 5, Rīgā (1912).


## Literatūra
* Jānis Krastiņš. Rīgas arhitektūras meistari 1850—1940, Jumava, 2002
* Jānis Lejnieks. Rīgas arhitektūra. Avots, 1989. 253 lpp.

## Ārējās saites
* jugendstils.riga.lv

## Atsauces
Volstrīta (filma)

**Volstrīta** () ir 1987. gada drāma, kuras režisors ir Olivers Stouns. Galvenās lomas filmā atveido Maikls Daglass, Čārlijs Šīns, Derila Hanna un Mārtins Šīns.

Par Gordona Geko lomas atveidošanu Maikls Daglass saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā Labākais aktieris galvenajā lomā.

2010. gadā iznāca filmas turpinājums "Volstrīta: Nauda nekad neguļ".

## Ārējās saites
2020. gada vasaras paraolimpiskās spēles

**2020. gada vasaras [[paraolimpiskās spēles]]** bija 16. vasaras paraolimpiskās spēles. Tās no 2021. gada  līdz  notika Japānas galvaspilsētā Tokijā. Paraolimpiskajās spēlēs startēja aptuveni 4500 sportisti, kas pārstāvēja 163 nacionālās paraolimpiskās komitejas. Paraolimpiskajās spēlēs startēja arī Latvijas komanda, kuras sportisti izcīnīja piecas medaļas — Diāna Dadzīte izcīnīja sudraba medaļu diska mešanā un bronzas medaļu šķēpa mešanā vieglatlētikā, Rihards Snikus izcīnīja divas sudraba medaļas jāšanā, ieņemot 2. vietu gan individuālajās iejādes sacensībās, gan brīvā stila disciplīnā, bet Aigars Apinis pēc konkurenta diskvalifikācijas saņēma bronzas medaļu diska mešanā.

Tokija ir pirmā pilsēta pasaulē, kas divas reizes organizēja paraolimpiskās spēles.

## Skatīt arī
* 2020. gada vasaras olimpiskās spēles

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Toletums

**Toletums** () ir sena romiešu pilsēta Spānijā, valsts centrālajā daļā, kas Romas impērijas laikā atradās Tarrakonas Spānijas provincē. Pēc Diakletiāna reformas tā pārgāja Kartagēnikas () provincē. Mūsdienās šī pilsēta saucas Toledo.

## Vēsture
Toletumu piemin romiešu vēsturnieks Līvijs kā "*urbs parva, sed loco munita*" (neliela, bet nocietināta pilsēta). Romiešu karavadonis Marks Fulvijs Nobiliors 193. gadā pr.Kr. piedalījās kaujā netālu no pilsētas ar ķeltu cilšu konfederāciju, kas apvienoja vakejus, vetonus un ķeltibērus, un, tos uzvarot, saņēma gūstā ķēniņu Hilermusu. Tajā laikā Toletums bija karpentāņu cilts pilsēta un Karpentānijas reģiona daļa. Pēc teritorijas iekarošanas pilsēta tika iekļauta Romas impērijas sastāvā kā *civitas stipendiaria*, t.i. pakļauta nepilsoņu pilsēta, bet Flāviju laikā tā ieguva municipalitātes statusu. Ar šo statusu pilsētas pārvaldītāji (arī karpentāņi) ieguva romiešu pilsonību, lai varētu turpināt valsts dienestu, un baudīt romiešu tiesības. Apmēram šajā laikā Toletumā tika uzbūvēti romiešu cirks, pilsētas aizsargmūris, publiskās pirtis (termas) un pilsētas ūdensapgādes sistēma ar cisternām.

Toletuma romiešu cirks bija viens no lielākajiem Spānijā. Sacensības ar divričiem tika rīkotas tikai romiešu svētku laikā, kā arī pēc privātpersonu pasūtījuma, lai nosvinētu savas karjeras sasniegumus. Uz akmens fragmenta uzraksta bija pierakstītas cirka sacensības, kuras apmaksājis kāds pilsonis, lai atzīmētu savu iekļūšanu sevirātā (sava veida priesterība), kas dod augstu sabiedrisko statusu. Arheologi atrada arī īpašu vietu, sauktu kurulis, kuru pilsētas elite izmantoja cirka sacensību apmeklēšanai. Cirks iekļāva 15 000 skatītāju vietu.

Romas impērijas laikā Toletums nekad nebija ne provinces galvaspilsēta, ne arī juridiskais konvents, taču pilsētas nozīme pieauga vēlajā antīkajā laikā. Ir liecības, ka lielas privātmājas (*domus*) pilsētas mūru iekšpusē tika paplašinātas, bet vairākas lielas villas 3. un 4. gadsimtā tika uzceltas uz ziemeļiem no pilsētas. Cirka sacensības tika rīkotas līdz 4. gadsimta beigām un 5. gadsimta sākumam. Arī tas liecina par aktīvu pilsētas dzīvi un pastāvīgu mecenātismu no bagātās elites puses.

400. gadā Toletumā tika sasaukts baznīcas koncils, lai pārrunātu konfliktu ar priscilliānismu, kuru vēlāk pasludināja par herēzi.

Pēc pirmajiem ģermāņu iebrukumiem vecie mūri aizsardzības nolūkos tika pārbūvēti. Neskatoties uz to 411. gadā, pateicoties savām militārajām prasmēm un kavalērijai, pilsētu ieņēma alāni, kurus, savukārt, 418. gadā uzveica vestgoti. Vēlāk tie Toletumu pasludināja par Vestgotu Karalistes galvaspilsētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Gailis (arhitekts)

**Jānis Gailis** (1882—1957) bija latviešu arhitekts, pēc viņa projektiem stateniskajā jūgendstilā celtas vairāk nekā 15 daudzstāvu ēkas Rīgā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1882. gada 28. jūnijā Rīgā. Studēja arhitektūru Rīgas Politehniskajā institūtā (1903—1911).
Darbojās savā arhitektu birojā un līdztekus bija nekustamo īpašumu taksators Rīgā.
Pēc 1920. gada strādāja kā būvinspektors un projektēja dažas savrupmājas funkcionālisma stilā.

Miris 1957. gadā Rīgā.

## Projektētās ēkas
Pēc arhitekta Jāņa Gaiļa projekta 1911. gadā celti īres nami Tallinas ielā 77, 1912. gadā Miera ielā 76, Skolas ielā 12, 1913. gadā Nometņu ielā 36 un Stabu ielā 46/48, 50, bet 1914. gadā Blaumaņa ielā 16/18.

Mežaparkā viņš projektēja trīs ēkas — Kokneses prospektā 30 (1921), Visbijas prospektā 47 (1930) un Velmes ielā 3 (1939).
1926. gadā pēc viņa projektiem arī paplašināja skolas Gaujas ielā 23, Raņķa dambī 1 un Krimuldas ielā 2a.

## Literatūra
* Jānis Krastiņš. Rīgas arhitektūras meistari 1850—1940, Jumava, 2002

## Atsauces
Eduards Kupfers

**Eduards Kupfers** (; 1873–1919) bija vācbaltiešu arhitekts, Rīgas Politehniskā institūta docents.

## Dzīvesgājums
thumb|200px|Strādnieku dzīvojamā māja (1907).
Dzimis 1873. gada 4. jūlijā Stavčanos pie Hotinas (Besarābijā) ārsta Jūlija Kupfera (1837-1915) un viņa sievas Mollijas, dzimušas Štammas, ģimenē. Viņa vecākais brālis bija Kārlis Reinholds Kupfers. 1879. gadā kopā ar vecākiem pārcēlās uz Sēliju Kurzemes guberņā. 
Mācījās Grīvas proģimnāzijā (tagad — Raiņa Daugavpils 6. vidusskola) un Liepājas Nikolaja ģimnāzijā. 
Studēja arhitektūru Rīgas Politehnikumā.  Studiju gados viņš daudz ceļoja, līdz ar to labi iepazina pilsētbūvniecības principus daudzās valstīs.
 
Strādāja par docentu Rīgas Politehniskajā institūtā. 1905. gadā vadīja Gārsenes evaņģēliski luteriskā baznīcas būvi (arhitekts Rūdolfs fon Engelharts).
1907. gadā E. Kupfers aktīvi piedalījās izstādes “Strādnieku dzīvojamā māja” organizēšanā un saņēma godalgas gan par divdzīvokļu mājas plāniem, gan par mēbeļu projektiem.
1915. gadā RPI evakuācijas laikā pārcēlās uz Maskavu, kur 1918. gada sākumā izdeva grāmatu "Dzīvojamā māja" (*Жилой дом*).

Pēc atgriešanās Latvijā 1918. gadā viņš bija Baltijas Tehniskās augstskolas pilsētbūvniecības profesors.
Miris 1919. gada 12. oktobrī.

## Mežaparka savrupmāju projekti
[thumb|left|200px|Dvīņuēka ''Villa Bulmerincq'' Ezermalas ielā 49, [Mežaparks (Rīga)|Mežaparkā (attēls pēc 1907. gada).]]
Pēc Eduarda Kupfera projektiem no 1904. līdz 1913. gadam Mežaparkā uzcēla 10 ēkas:
* Annas Sakses iela 10/12, I. Gersdorfas savrupmāja (1904)
* Annas Sakses iela 22, N. Panderes savrupmāja (1904)
* Hamburgas iela 5, Divu dzīvokļu ēka, Rīgas namu būves akciju sabiedrība (1905)
* Hamburgas iela 7, Divu dzīvokļu ēka, Rīgas namu būves akciju sabiedrība (1905)
* Ezermalas iela 49,  V.R. Bulmerinka, I. Rozevska dvīņuēka (1907) 
* Sčecinas iela 6, A. Felzera savrupmāja (1908)
* Gdaņskas iela 3/5, V. Grota savrupmāja (1909)
* Ščecinas iela 3, K. Pačkes savrupmāja (1911) 
* Visbijas prospekts 3, L. Pribošita savrupmāja (1913)
* Visbijas prospekts 21, H. Dzeņa savrupmāja (1913)

## Darbi
* Strādnieku dzīvojamā māja (1907)
* Das Arbeiter-Wohnhaus auf der "Ausstellung für Arbeiter-Wohnungen u. Volksernährung," Riga: 1907. Zusammengestellt im Auftrage des Ausstellungs-Komité 
* Die Bedeutung von Freiflächen in Großstädten: Vortrag, gehalten am 5. März 1914 in der Gesellschaft für Kommunale Sozialpolitik in Riga (ziņojums)
* Купфер Эдуард. Жилой дом. Москва (1918)

## Atsauces
Bio—Savāra—Laplasa likums

**Bio—Savāra—Laplasa likums** (arī **Bio—Savāra likums**) ir fizikas likums, pēc kura aprēķina līdzstrāvas radītā magnētiskā lauka indukciju.

Tas ir svarīgākais magnetostatikas likums, tāpat kā Kulona likums ir svarīgākais elektrostatikas likums. Nosaukts par godu tā eksperimentālajiem atklājējiem Žanam Batistam Bio un Fēliksam Savāram un noformulētājam Pjēram Simonam Laplasam.

Vakuumā taisna strāvas vada magnētiskā indukcija B ir tieši proporcionāla strāvas stiprumam I un apgriezti proporcionāla attālumam r līdz vadam:

B=k_M \frac {I}{r}, kur koeficients k_M=\frac{\mu_0}{2\pi}, kur \pi ir pī, \mu_0 ir magnētiskā konstante (4\pi⋅10−7 H/m). 

## Atsauces

## Ārējās saites
Saldus pamatskola

**Saldus pamatskola** ir Saldus izglītības iestāde, kas īsteno mācības no 1. līdz 9. klasei pamatizglītības programmā. Saldus pamatskola sāka darboties 1904. gadā.

## Vēsture
thumb|270px|Saldus Pilsētas pamatskola (pirms 1940).
Saldus Trīsgadīgā pilsētas zēnu skola tika iesvētīta 1904. gada 5. oktobrī un sāka darboties īrētā Šnēbaha namā Lielā ielā 20.
Tagadējo skolas ēku Lielā ielā 31/35 pēc arhitekta Mihailova projekta uzbūvēja 1907. gadā.
1909. gadā to pārdēvēja par Saldus četrklasīgo skolu zēniem, bet 1913./1914. mācību gadā par Saldus augstāko sākumskolu.

Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā skolu evakuēja uz Tveras guberņu Krievijā, bet skolas telpās 1915.-1918. gadā iekārtoja vācu armijas lauksaimniecības produktu noliktavu. No 1918. gada rudens citās telpās sāka darboties Saldus sešklasīgā pamatskola, 1919. gadā bermontieši gribēja skolas ēku sagraut. Skolas namu atjaunoja 1921. gadā. Tajā laikā skolā jau mācījās 391 skolēns un strādāja 10 skolotāji.

Otrā pasaules kara laikā 1941./1942. m. g. skolas nosaukums bija Saldus pilsētas sešklasīgā pamatskola, bet 1942./1943. m. g. — Saldus pilsētas tautskola ar 7 gadu mācību laiku.
1944./1945. m. g. mācības nenotika, jo Saldus atradās Kurzemes cietokšņa kauju zonā.
Pēc kara skolā mācījās tikai 44-45 skolēni un mācības norisinājās 2 maiņas. Visus pēckara gadus sākumskolas klašu skolēni mācījās “mazajā skolā” — Dārza ielā 13.

1957. gadā uzcēla nelielu māju skolas pagalmā, kurā atradās zēnu mājturības kabinets, bibliotēka un logopēda kabinets.
1950.-1960. gados izveidoja skolas dārzu, 1970. gados skolai uzbūvēja piebūvi, ēku ar klašu telpām un plašiem gaiteņiem, sporta zāli, garderobi un ēdnīcu. 2008. gadā to renovēja.
2015. gadā sākās vecā korpusa renovācija un 2016./2017. m.g rudenī tā tika atklāta. 2019. gadā nojauca ēku skolas pagalmā un tās vietā būvēja skolas zinātņu korpusu.

## Direktori

* Pēteris Dievkociņš (1904—1906)
* Jānis Graudiņš (1907—1908)
* Pjotrs Babaks (1908—1913)
* Aleksandrs Burmistrovs (1913—1915)
* Alberts Valdmanis (1918—1919)
* Jēkabs Salnis (1919—1940)
* Matīss Raiskums (1940—1941)
* Eduards Strautmanis (1941—1944)
* Jēkabs Salnis (1945—1946)
* Veidols Odmanis (1946—1949)
* Ernests Brutāns (1949—1952)
* Miķelis Herings (1952—1969)
* Ģirts Cābulis (1969—1973)
* Zenons Bērziņš (1973—1982)
* Klāra Rateniece (1982—1993)
* Andris Rudovics (1993—2010)
* Dace Balandīna (no 2010)

## Atsauces
DNS replikācija

thumb|Viena DNS dubultspirāle sadalās divos pavedienos un katrs pavediens ir kā paraugs jaunas molekulas sintēzei
Molekulārajā bioloģijā **DNS replikācija** ir bioloģisks process, kura rezultātā no vienas oriģinālās DNS molekulas rodas divas identiskas kopijas. DNS replikācija sastopama visos dzīvajos organismos, būdama svarīga bioloģiskās iedzimtības daļa. Replikācija norit šūnas cikla interfāzes S periodā (sintēzes periodā).

DNS molekula tipiski ir dubultspirāle, kas sastāv no komplementāriem nukleotīdu pāriem. Katrs nukleotīds sastāv no slāpekļa bāzes, dezoksiribozes un fosfātgrupas.  Adenīns (A) veido pāri ar timīnu (T) ar divām ūdeņraža saitēm, bet citozīns (C) veido pāri ar guanīnu (G) ar trim ūdeņraža saitēm. DNS replikācijas procesā dubultspirāle atvijas. Katrs pavediens no oriģinālās DNS molekulas kalpo kā paraugs tai komplementārās molekulas veidošanā, procesā, kuru sauc par puskonservatīvo replikāciju. Puskonservatīvas replikācijas rezultātā viens jaunās dubultspirāles pavediens būs nācis no iepriekšējās DNS molekulas, bet otrs – sintezēts *de novo*. 

DNS replikācija sastāv no trīs posmiem – iniciācijas, elongācijas un terminācijas. Iniciācijas solī enzīms helikāze atvij DNS dubultspirāli un izveidojas tā sauktā  – Y formas struktūra, kurā norit replikācija. Pie katra pavediena piesaistās īpaši proteīni, kas novērš dubultspirāles sakļaušanos un bāzu pāru sasaistīšanos, bet enzīms topoizomerāze novērš superspiralizāciju. 

Elongācijas solī pavedienam tiek piesaistīts RNS praimeris, un enzīms DNS polimerāze veic elongāciju, pavedienam pievienojot nukleotīdus, ievērojot komplementaritātes principu.

Terminācijas solī DNS polimerāze atbrīvojas no RNS praimeriem un to vietā sintezē DNS fragmentus. Šajā solī tiek veikta arī kļūdu pārbaude, nodrošinot, ka replikācija norit ar augstu precizitāti.

Par ribonukleīnskābes un dezoksiribonukleīnskābes bioloģiskās sintēzes mehānismu atklāšanu Artūram Kornbergam un Severo Očoa 1959. gadā tika pasniegta Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Serveru šifrēšana

**Serveru** **šifrēšana** ir saziņas sistēma, kurā ziņojumus var lasīt tikai saņēmējs un sūtītājs. Tas neļauj potenciālajiem noklausītājiem — tostarp telekomunikāciju pakalpojumu sniedzējiem, interneta pakalpojumu sniedzējiem un pat sakaru pakalpojuma sniedzējam — piekļūt sarunas atšifrēšanai nepieciešamajām kriptogrāfiskajām atslēgām.

Servera šifrēšana ir paredzēta, lai novērstu datu lasīšanu vai slepenu pārveidošanu, izņemot sūtītāju un saņēmēju (-us). Sūtītājs ziņojumus šifrē, bet cilvēkiem, kuri noklausās, nav iespēju tos atšifrēt un tie tiek glabāti šifrēti. Saņēmēji iegūst šifrētos datus un paši tos atšifrē.

Tā kā neviens kurš noklausās nevar atšifrēt paziņoto vai uzglabāto informāciju, piemēram, uzņēmumi, kas nodrošina servera šifrēšanu, nevar nodot iestādēm savu klientu ziņojumu tekstus.

## Mūsdienu pielietojums
Kopš 2016. gada ikdienas serveru sakaru sistēmās nav iekļauta serveru šifrēšana. Šīs sistēmas var garantēt tikai komunikāciju aizsardzību starp klientiem un serveriem kas nozīmē, ka lietotājiem ir jāuzticas trešajai personai, kura vada serverus ar sensitīvu saturu. Serveru šifrēšana tiek uzskatīta par drošāku jo tā samazina to pušu skaitu, kuras varētu traucēt vai pārtraukt šifrēšanu. Ziņojumapmaiņas gadījumā lietotāji var pielietot programmatūru, lai ieviestu pilnīgu šifrēšanas shēmu, izmantojot citādi ne E2EE protokolu.

Dažas sistēmas, kas nav E2EE, piemēram, *Lavabit* un *Hushmail*, ir aprakstījušas sevi kā tādas, kas arī piedāvā servera šifrēšanu. Citas sistēmas, piemēram, Telegram un Google Allo, ir kritizētas par to, ka pēc noklusējuma nav iespējota to piedāvātā servera šifrēšana. Telegram pēc noklusējuma neieslēdza šifrēšanu Balss pāri internetam zvanos, kamēr lietotāji izmantoja darbvirsmas programmatūras versiju, taču šī problēma tika ātri atrisināta. Tomēr kopš 2020. gada Telegram joprojām pēc noklusējuma nav servera šifrēšanas; grupu tērzēšanas šifrēšana nav pabeigta, un stacionāro datoru klientiem nav pieejama servera šifrēšana.

Daži šifrēti dublēšanas un failu koplietošanas pakalpojumi nodrošina klienta puses šifrēšanu . Viņu piedāvātā šifrēšana šeit netiek saukta par servera šifrēšanu, jo pakalpojumi nav paredzēti ziņojumu kopīgošanai starp lietotājiem. Tomēr termins "servera šifrēšana" dažreiz tiek nepareizi lietots, lai aprakstītu klienta puses šifrēšanu.

## Atsauces
Elektriskā konstante

**Elektriskā konstante** ir fizikāla konstante un skalārs lielums, kas tiek izmantots elektromagnētisma likumu izteiksmēs.

Tā tiek apzīmēta ar \varepsilon_0, un tās vērtība ir 8,854 187 817... ·10−12 F/m.

## Elektriskā konstante dažādu lielumu aprēķināšanā

### Konstante un dielektriskā caurlaidība
Relatīvā dielektriskā caurlaidība \varepsilon_r ir katram dielektriķim raksturīgs bezdimensionāls lielums (skaitlis bez mērvienības, kas rāda, cik reizes dielektriķī samazinās elektriskā lauka intensitāte).

Absolūtā dielektriskā caurlaidība \varepsilon=\varepsilon_0 \varepsilon_r . 

### Konstante un Kulona likums
Kulona spēku F  aprēķina šādi: F=\frac {1}{4\pi \varepsilon_0 \varepsilon_r}\frac {q_1q_2}{r^2} , kur \pi  ir pī, q_1  un q_2  ir punktveida lādiņi, r  ir attālums starp lādiņiem. 

### Konstante un elektriskā lauka intensitāte
Izmantojot Kulona likumu, nosaka punktveida lādiņa elektriskā lauka intensitāti E=\frac {1}{4\pi \varepsilon_0 \varepsilon_r}\frac {q}{r^2} , kur q  ir elektriskā lauka avota lādiņš.

Elektriskā konstante Gausa teorēmā: N=\frac {q}{\varepsilon_0} , kur  N  ir elektriskā lauks intensitātes plūsma, q  ir elektriskā lauka avota lādiņš.

Bezgalīgas, pa virsmu vienmērīgi uzlādētas plaknes elektriskā lauka intensitāte E=\frac {\sigma}{2 \varepsilon_0 \varepsilon_r} , kur \sigma  ir virsmas lādiņa blīvums. 

### Konstante un lādiņa potenciālā enerģija
Lādiņa potenciālā enerģija W=\frac{qq_0}{4\pi \varepsilon_0 \varepsilon r}, kur q  ir elektriskā lauka avota lādiņš, q_0 ir lādiņš, kas atrodas laukā. 

### Konstante un lauka potenciāls
Lauka potenciāls \varphi=\frac {1}{4\pi \varepsilon_0 \varepsilon_r}\frac {q}{r} . 

### Konstante un kapacitāte
Plakņu kondensatora kapacitāte C=\frac {\varepsilon_0\varepsilon_rS}{d} , kur S  ir kondensatora klājuma laukums, d  ir attālums starp kondensatora klājumiem.

Sfēriska kondensatora kapacitāte C=\frac{\varepsilon r_1r_2}{r_2-r_1}, kur r_1 un r_2 ir divu kondensatoru veidojošo sfēru rādiusi.

Cilindriska kondensatora kapacitāte C=\frac{\varepsilon l}{2\ln \frac{r_2}{r_1}}, kur r_1 un r_2 ir divu kondensatoru veidojošo cilindru rādiusi, l  ir cilindru augstums. 

### Elektriskā konstante un magnētiskā konstante
Elektrisko konstanti un magnētisko konstanti \mu_0  saista šāda sakarība: c=\frac{1}{\sqrt{\varepsilon_0\mu_0}} , kur c  ir gaismas ātrums. 

## Atsauces
Benisio del Toro

**Benisio Monserrate Rafaels del Toro Sančess** (; dzimis ) ir Puertoriko aktieris un producents.

Par lomu Stīvena Soderberga filmā "Satiksme" (2000), del Toro saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā labākais aktieris otrā plāna lomā, BAFTA kino balvu, Zelta globusa balvu un Ekrāna aktieru ģildes balvu. Del Toro sniegums Alehandro Gonsalesa Injaritu filmā "21 grams" (*21 Grams*, 2003) nopelnīja viņam vēl vienu Kinoakadēmijas balvas nomināciju.

Viņa pirmā lielā loma bija filmā "Parastie aizdomās turamie" (1995), par ko viņš nopelnīja savu pirmo Neatkarīgā gara balvu. Savu otro balvu del Toro ieguva nākamajā gadā par filmu *[[Basquiat]]* (1996). Vēlāk piedalījies filmās "Bailes un naids Lasvegasā" (1998), "Ķēriens" (2000), "Grēku pilsēta" (2005), "Če" (*Che*, 2008), par ko viņš ieguva labākā aktiera balvu Kannu kinofestivālā, "Eskobars. Zudusī paradīze" (*Escobar: Paradise Lost*, 2014), "" (2015) un "Zvaigžņu kari: Pēdējie džedi" (2017).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Bills Pulmans

**Viljams Pulmans** (; dzimis ) ir ASV aktieris.

Pulmans kino debitēja 1986. gadā ar filmu *[[Ruthless People]]*. Vēlāk viņš ir piedalījies tādās filmās kā "Kosmiskās olas" (*Spaceballs*, 1987), *[[The Accidental Tourist]]* (1988), "Bezmiegs Sietlā" (1993), "Somersbijs" (1993), "Kamēr tu gulēji" (1995), "Kaspers" (1995), "Neatkarības diena" (1996), "Ceļš uz nekurieni" (1997), "Leikplesida" (*Lake Placid*, 1999) un "Igbijs iet uz leju" (2002). Piedalījies arī seriālos, kā *[[1600 Penn]]* (2012—2013) un *[[The Sinner]]* (2017—2021).

## Ārējās saites
Gajs Pīrss

**Gajs Edvards Pīrss** (; dzimis ) ir Anglijā dzimis austrāliešu aktieris, dziedātājs un mūziķis.

Savu aktiera karjeru Pīrss sāka austrāliešu seriālā "Kaimiņi". Pirmā lielā Pīrsa loma bija filmā *[[The Adventures of Priscilla, Queen of the Desert]]* (1994), kā arī pēcāk veiksmīgi piedalījies tādās filmās kā "Losandželosa konfidenciāli" (1997), "Memento" (2000) un "Laika mašīna" (*The Time Machine*, 2002). Vēlāk Pīrss piedalījās Ketrinas Bigelovas filmā "Sapieris" (2008), filmā "Ceļš" (*The Road*, 2009), Toma Hūpera filmā "Karaļa runa" (2010), Ridlija Skota filmās "Prometejs" (2012) un "Svešais: Covenant" (2017), *[[Marvel Studios|Marvel]]* filmā "Dzelzs vīrs 3" (2013) un vēsturiskajā filmā "Marija — Skotijas karaliene" (2018). Par lomu Breidija Korbeta filmā "Brutālists" (2024) nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai, Zelta globusa balvai un BAFTA kino balvai.

2011. gadā Pīrss piedalījās HBO seriālā "Mildreda Pīrsa" (*Mildred Pierce*, 2011), par ko viņš saņēma Emmy balvu, kā arī tika nominēts Zelta globusa balvai un Ekrāna aktieru ģildes balvai.

## Ārējās saites
Dzimuši slepkavas

**"Dzimuši slepkavas"** () ir 1994. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir Olivers Stouns. Filmā galvenās lomas attēlo Vudijs Harelsons, Džuljeta Lūisa, Roberts Daunijs jaunākais, Tomijs Lī Džonss un Toms Saizmors. Filma ir balstīta uz Kventina Tarantīno scenāriju.

Filma ir stāsts par diviem cilvēkiem ar traumatiskām bērnībām — Mikiju (Harelsons) un Meloriju (Lūisa). Abi kļūst par mīlniekiem un masu slepkavām, bet masu mediji viņus bezatbildīgi slavina.

Filma tika izdota . Tā tika izrādīta Venēcijas kinofestivālā. Filma bija finansiāli veiksmīga, nopelnot vairāk nekā 50 miljonus ASV dolāru, savukārt kritiķu viedokļi bija dažādi. Daži kritiķi slavēja scenāriju, aktierspēli un humoru, kamēr citi uzskatīja filmu par pārāk vardarbīgu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kenedija slepkavām pa pēdām

**"Kenedija slepkavām pa pēdām"** () ir 1991. gada vēsturiskā politiskā trillera filma, kura režisors ir Olivers Stouns. Filmā galvenās lomas atveido Kevins Kostners, Kevins Beikons, Tomijs Lī Džonss, Lorija Metkalfa, Gērijs Oldmens, Maikls Rukers, Džerijs Sanderss, Sisija Speiseka un Donalds Saterlends.

Filma ir balstīta uz Džima Gerisona grāmatu *[[On the Trail of the Assassins]]* (1988) un Džima Marsa grāmatu ** (1989).

Filma ir par Ņūorleānas apgabala prokuroru Džimu Gerisonu (Kevins Kostners), kurš saviem spēkiem izmeklēja atentātu pret Džonu Kenediju 1963. gadā un īsto vainīgo piesegšanu. Viņš iesniedz apsūdzību pret uzņēmēju Kleju Šovu (Tomijs Lī Džonss) par viņa iespējamo līdzdalību sazvērestībā.

Filma izdošanas brīdī saņēma daudz kritikas no amerikāņu laikrakstiem, kas apsūdzēja Stounu vēsturisko faktu sagrozīšanā, tai skaitā, ka pats Kenedija viceprezidents un vēlāk prezidents Lindons Džonsons, bija daļa no valsts apvērsuma nogalināt Kenediju. Neskatoties uz to, filma saņēma augstu kritiķu vērtējumu, īpaši izceļot Stouna režiju, aktieru spēli, mūziku, montāžu un kinematogrāfiju. "Kenedija slepkavām pa pēdām" kopumā nopelnīja vairāk nekā 205 miljonus ASV dolāru, kas to padara par 6. ienesīgāko filmu 1991. gadā.

"Kenedija slepkavām pa pēdām" nopelnīja astoņas Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijas, tostarp "Labākā filma", "Labākais režisors" un "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Džonss), bet ieguva divas — "Labākais operatora darbs" un "Labākā montāža". Šī ir pirmā no trīs Stouna filmām par kādu no ASV prezidentiem. Tai sekoja filma "Niksons" (*Nixon*, 1995) ar Entoniju Hopkinsu galvenajā lomā un "W." (*W.*, 2008) ar Džošu Brolinu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kriss Kolumbuss

**Kriss Kolumbuss** (, dzimis  Spanglerā, Pensilvānijā, ASV) ir amerikāņu režisors un producents. Režisora debija ir 1987. gada filma *[[Adventures in Babysitting]]*. 

Plašāku atpazīstamību Kolumbuss ieguva pēc filmām "Viens pats mājās" (1990) un tās turpinājuma "Viens pats mājās 2" (1992). Bijis režisors arī tādām filmām kā "Harijs Poters un Filozofu akmens" (2001), "Harijs Poters un Noslēpumu kambaris" (2002), "Pērsijs Džeksons un Olimpieši: Zibens nolaupītājs" (2010), "Pikseļi" (2015).

Kā viens no filmas "Kalpone" (2011) producentiem nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā filma".

## Ārējās saites
Saldus tehnikums

**Saldus tehnikums** ir profesionālās vidējās izglītības mācību iestāde, kas atrodas vēsturiskajā Kalnmuižas ēkā Kalnsētas ielā 24, Saldū.

Tehnikuma vadītāja ir Iveta Bērziņa.

## Profesijas

* Ugunsdrošība un ugunsdzēsība, kvalifikācija VUGD ugunsdzēsējs glābejs.
* Būvniecība, kvalifikācija ēku būvtehniķis.
* Būvniecība, kvalifikācija transportbūvju būvtehniķis.
* Būvniecība, kvalifikācija hidrobūvju būvtehniķis.
* Viesnīcu pakalpojumi, kvalifikācija viesmīlības pakalpojumu speciālists.
* Datorsistēmas, datu bāzes un datortīkli, kvalifikācija datorsistēmu tehniķis.
* Programmēšana, kvalifikācija programmēšanas tehniķis.
* Civilā aizsardzība un drošība, kvalifikācija kiberdrošibas tehniķis.
* Metālapstrāde, kvalifikācija mašīnbūves tehniķis.
* Ēdināšanas pakalpojumi, kvalifikācija pavārs.
* Frizieru pakalpojumi, kvalifikācija frizieris — stilists.

## Vēsture
Saldus tehnikums atrodas 1874. gadā celtā Kalnmuižas (*Berghof-Brotzen*) ēkā, kas līdz 1920. gada zemes reformai piederēja fon der Rekes dzimtai. No 1920. līdz 1945. gadam ēkā atradās lauksaimniecības skola un ģimnāzija. Pēc Otrā Pasaules kara 20. gadsimta 40. līdz 50. gados ēka pārbūvēta. No 1945. līdz 1991. gadam ēkā atradās Saldus lauksaimniecības tehnikums. Kopš 1991. gada Profesionālā vidusskola.

## Atsauces
Endijs Garsija

**Andress Arturo Garsija Menendess** (, dzimis ) ir Kubā dzimis ASV aktieris un režisors. Pirmā Garsijas nozīmīgā loma bija Braiena De Palmas filmā "Neaizskaramie" (1987), kopā ar Kevinu Kostneru, Šonu Koneriju un Robertu De Niro. Vēlāk viņš piedalījās tādās filmās kā *[[Stand and Deliver]]* (1988) un *[[Internal Affairs]]* (1990). Garsijam bija galvenā loma Frānsisa Forda Kopolas filmā "Krusttēvs 3" (1990), kur viņš attēloja Vinsenu Mančīni. Par savu sniegumu viņš tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris otrā plāna lomā. Viņš turpināja piedalīties Holivudas filmās, kā "Varonis" (*Hero*, 1992), "Kad vīrietis mīl sievieti" (*When a Man Loves a Woman*, 1994), *[[Things to Do in Denver When You're Dead]]* (1995) un *[[Desperate Measures]]* (1998).

2000. gadā viņš producēja, kā arī pats piedalījās HBO televīzijas filmā *[[For Love or Country: The Arturo Sandoval Story]]* (2000), par ko viņš saņēma Emmy balvas un Zelta globusa balvas nominācijas. Garsija piedalījās Stīvena Soderberga filmā "Oušena banda" (2001), kā arī tās turpinājumos — "Oušena ducis" (2004) un "Oušena velna ducis" (2007). 2005. gadā Garsija režisēja filmu *[[The Lost City (2005. gada filma)|The Lost City]]* (2005), kurā piedalījās viņš pats, Dastins Hofmans un Bills Marijs. Vēlāk piedalījies filmās "Ņujorka, es tevi mīlu" (*New York, I Love You*, 2008), *[[City Island (filma)|City Island]]* (2009), *[[At Middleton]]* (2013), "Nogalināt ziņnesi" (*Kill the Messenger*, 2014), "Supervētra" (2017), "Mamma Mia! Mēs atkal esam klāt (2018), "Grāmatu klubiņš" (*Book Club*, 2018) un "Narkokurjers" (2018).

## Ārējās saites
Grīvas vācu skola

thumb|270px|Grīvas vācu skola (pēc 1875)
[thumb|270px|Grīvas skola un [Laucesa (upe)|Laucesas tilts (ap 1900)]]
**Grīvas vācu skola** (), no 1877. gada **Kurzemes guberņas skola Grīvā** (*Kurlaendische Landes–Schule zu Griwe–Semgallen*),  bija privāta Kurzemes bruņniecības uzturēta četrgadīga 2. pakāpes skola () jeb proģimnāzija, kas atradās Grīvas miestā.

Skolā mācīja reliģiju, zīmēšanu, vācu un krievu valodu, kaligrāfiju, dziedāšanu un vingrošanu. Mācības līdz Baltijas pārkrievošanas laikam notika vācu valodā. 
Ar to tiek saistīti J. Raiņa Daugavpils 6. vidusskolas pirmsākumi.

## Skolas audzēkņi
* Jānis Pliekšāns (1875-1879)
* Rihards Zariņš

## Atsauces
Nasdaq-100

***Nasdaq-100*** ir ASV fondu indekss, kas ietver 100 uzņēmumus ar vislielāko kapitalizāciju, kuru akcijas tiek tirgotas *[[Nasdaq]]* biržā. Indekss neietver finanšu sektora uzņēmumus.
 
Uzņēmumi, kas vairs neatbilst Nasdaq 100 kritērijiem, tiek aizvietoti ar jaunām firmām vienu reizi gadā decembra trešajā nedēļā.
 
## Vēsture
 
Indeksa vēsture sākās 1985. gadā, kad tika vienlaicīgi ieviesti 2 jauni indeksi: *NASDAQ-100* un *NASDAQ Financial-100*. Pirmajā indeksā tika iekļauti augsti tehnoloģiski rūpniecības uzņēmumi, bet otrajā — finanšu uzņēmumi. Indeksa bāze sākotnēji sastāvēja no 250 punktiem.
 
1998. gadā tika atļauta ārvalstu uzņēmumu iekļaušana indeksā. Sākotnēji prasības šādiem uzņēmumiem bija visai stingras, taču 2002. gadā tās tika mīkstinātas.
 
Indekss sasniedza vēsturisko maksimumu (vairāk par 4700 punktiem) 2000. gadā “dotkomu burbuļa” laikā.
 
2021. gadā 57% *NASDAQ 100* uzņēmumu ir tehnoloģiju uzņēmumi. Tiem seko pakalpojumu sektora uzņēmumi, kuru īpatsvars ir 21,99%. 7,08% no NASDAQ 100 uzņēmumiem ir veselības aprūpes uzņēmumi, 6,14% — patēriņa preču ražošanas uzņēmumi un 5,92% — rūpniecības uzņēmumi.
 
## Tirgojamie instrumenti, kas ir bāzēti NASDAQ-100
 
Biržā *NASDAQ* ar biržas kodu QQQ tiek tirgots fonds, kura struktūra ir analoģiska indeksam *NASDAQ-100* un kurš ar augstu precizitātes pakāpi atkārto tā dinamiku.

## Atšķirība no indeksa ''NASDAQ Composite''
 
Indekss *Nasdaq Composite* ietver visu biržā *NASDAQ* kotēto uzņēmumu akcijas (kopumā vairāk nekā 3000).

## Izmaiņas 2021. gadā
 
21. jūnijā *Honeywell* nomainīja *Alexion Pharmaceuticals* pēc tam, kad to iegādājās *[[AstraZeneca]]*. 26. augustā *Crowdstrike* nomainīs *Maxim Integrated Products*, kuru iegādāsies uzņēmums *Analog Devices*.

## Atsauces
Labākās dziesmas (Aijas Kukules albums)

**Labākās dziesmas** ir Aijas Kukules labāko dziesmu izlase, kas izdota 2005. gadā.

## Vēsture
A. Kukules dziesmu izlasē apkopotas Raimonda Paula un citu komponistu dziesmas no viņas 70. un 80. gadu repertuāra.

## Dziesmu saraksts
# Jāņtārpiņš (R. Pauls, A. Skujiņa) - 3:16 No izlases "Raimonds Pauls. Dāvāja Māriņa: zelta dziesmas" (1995)
# Ar balsi vien (R. Pauls, J. Peters) - 4:28 No albuma "Raimonda Paula dziesmas" (1985)
# Dāvāja Māriņa meitiņai mūžiņu (R. Pauls, L. Briedis) Piedalās Līga Kreicberga - 4:56 No izlases "Mikrofons '81 - 1" (1982)
# Dzīvotgriba (R. Pauls, H. Paukšs) - 3:21 No albuma "Raimonda Paula dziesmas" (1985)
# Upei pāri (R. Pauls, O. Vācietis) - 3:55 No minialbuma "Dzied Aija Kukule" (1980)
# Kā caur pelniem (R. Pauls, Ā. Elksne) - 4:19 No albuma "Naktsputni" (1978)
# Uguntiņa (R. Pauls, L. Briedis) - 4:25 No albuma "Raimonda Paula dziesmas" (1985)
# Kā svece deg (R. Pauls, I. Ziedonis) - 3:12 No albuma "Naktsputni" (1978)
# Šķiršanās dziesma (R. Pauls, A. Skujiņa) - 3:12
# Bij' manā somiņā (R. Pauls, V. Plūdons) - 1:57 No koncertfilmas "Vītola stabules dziesmas" (1987)
# Neļaujiet nosirmot mātēm (R. Pauls, L. Briedis) - 3:15 No izlases "Raimonds Pauls. Dāvāja Māriņa: zelta dziesmas" (1995)
# Ai, māte Latgale (E. Rozenštrauhs, I. Kalnāre) - 3:10 No albuma "Eduards Rozenštrauhs" (1988)
# Atgriešanās (R. Pauls, L. Briedis) - 3:51 No izlases "Mikrofons '81 - 2" (1982) 
# Vīrietis labākos gados (R. Pauls, J. Peters) - 2:51 No albuma "Naktsputni" (1978)
# Tu un cits (R. Pauls, J. Peters) - 3:00 No minialbuma "Dzied Aija Kukule" (1980)
# Tavās rokās (U. Savickis, Ā. Elksne) - 2:44
# Skolnieku dziesma (R. Pauls, H. Paukšs) - 3:07
# Svešās drēbes (R. Pauls, I. Ziedonis) - 5:22
# Robots (R. Pauls, J. Peters) - 3:42
# Pieņem mani kāda esmu (R. Pauls, L. Briedis) - 4:08
# Paldies jums (R. Pauls, L. Briedis) - 3:22 No albuma "Raimonda Paula dziesmas" (1985)
Cēres iela (Rīga)

**Cēres iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Bieriņu apkaimē, pilsētas daļā Mārupē. Cēres iela sākas krustojumā ar Graudu ielu un Dzelzceļa ielu pie pārbrauktuves pāri Rīgas—Jelgavas dzelzceļa līnijai un beidzas krustojumā ar Dauguļu ielu. Ielas kopējais garums ir 1860 metri, tā klāta ar asfaltbetona segumu. Cēres ielā ir tikai savrupmāju apbūve.

Iela nosaukta Cēres — Tukuma novada Cēres pagasta centra — vārdā.

## Ielu savienojumi
Cēres iela ir savienota ar šādām ielām:
* Graudu iela
* Dzelzceļa iela
* Kabiles iela
* Kurmales iela;
* Tēriņu iela;.
* Kalvenes iela
* Kursīšu iela
* Velēnu iela (T veida krustojums)
* Pampāļu iela (T veida krustojums);.
* Kurmenes iela (T veida krustojums)
* Brūkleņu iela
* Dauguļu iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Pa Cēres ielu kursē 56. maršruta autobusi.

## Skatīt arī
* Bieriņi

## Atsauces
Sisija Speiseka

**Mērija Elizabete "Sisija" Speiseka** (, dzimusi ) ir ASV aktrise un dziedātāja. Viņa ir saņēmusi vairākas balvas, tai skaitā Amerikas Kinoakadēmijas balvu, trīs Zelta globusa balvas un Ekrāna aktieru ģildes balvu, kā arī tikusi nominēta četrām BAFTA kino balvām, trīs Emmy balvām un Grammy balvai. 2011. gadā Speisekai piešķīra zvaigzni Holivudas Slavas alejā.

1968. gadā, 18 gadu vecumā, Speiseka ierakstīja savu pirmo singlu "*John, You Went Too Far This Time*". Pēc tam, kad viņas mūzikas pārdošanas apjomi kritās, beidzās sadarbība ar ierakstu kompāniju, kas Speisekai ļāva pievērsties aktrises karjerai. 1971. gadā viņa piedzīvoja savu kino debiju filmā *[[Women in Revolt]]* (1971).

Speisekas pirmā lielā loma bija Terensa Malika kriminālfilmā *[[Badlands]]* (1973). 1976. gadā Speiseka saņēma savu pirmo Amerikas Kinoakadēmijas balvas nomināciju kā labākā aktrise par filmu "Kerija" (1976). 1980. gadā Speiseka saņēma Oskara balvu kā labākā aktrise par filmu "Ogļrača meita" (*Coal Miner's Daughter*, 1980). Speiseka vēlāk saņēma vēl četras Akadēmijas balvas nominācijas par filmām ''Missing'' (1982), "Upe" (*The River*, 1984), *[[Crimes of the Heart]]* (1986) un *[[In the Bedroom]]* (2001). Speiseka ir piedalījusies arī tādās filmās kā *[[3 Women]]* (1977), *[[Raggedy Man]]* (1981), "Kenedija slepkavām pa pēdām" (1991), *[[Affliction]]* (1997), "Streita stāsts" (1999), *[[Tuck Everlasting]]* (2002), "Deviņas dzīvības" (*Nine Lives*, 2005), "Četri Ziemassvētki: visur labāk nekā mājās" (*Four Christmases*, 2008), *[[Get Low]]* (2010), "Kalpone" (2011) un "Vecais vīrs un šaujamais" (2018).

Speiseka tikusi nominēta Emmy balvām par sniegumu televīzijas filmās *[[The Good Old Boys]]* (1995), *[[Last Call]]* (2002) un HBO seriālā "Lielā mīla" (*Big Love*, 2011). Piedalījusies arī seriālos *[[Bloodline]]* (2015—2017), *[[Castle Rock]]* (2018) un *[[Homecoming (2018. gada filma)|Homecoming]]* (2018).

## Atsauces

## Ārējās saites
Tukuma pareizticīgo baznīca

**Svētā Nikolaja Tukuma pareizticīgo baznīca** ir pareizticīgo draudzes dievnams Tukumā. Tā nosaukta par godu Svētajam Nikolajam un atrodas Rīgas un visas Latvijas metropolīta aizgādībā. Baznīca atrodas Tukumā, Pils ielā 13.

Pareizticīgo draudze Tukumā tika izveidota 1850. gadā. Sākotnēji dievkalpojumi notika īrētās telpās.  tika iesvētīta Svētā Nikolaja pareizticīgo baznīca, kurā turpmāk norisinās pareizticīgo draudzes dievkalpojumi.

## Ārējās saites
Streita stāsts

**"Streita stāsts"** () ir 1999. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors ir Deivids Linčs. Filmā galvenās lomas atveido Ričards Fērnsvorts, Sisija Speiseka un Harijs Dīns Stentons. Filma ir balstīta uz patiesu stāstu par Alvinu Streitu, kurš 1994. gadā veica ceļojumu no Aiovas uz Viskonsinu, izmantojot zāles pļāvēju.

Alvins (Fērnsvorts), Otrā pasaules kara veterāns, dzīvo kopā ar savu meitu Rouzu (Speiseka). Kad viņš uzzin, ka viņa brālis Lails (Stentons) piedzīvo insultu, Alvins nolemj vēl pēdējo reizi apciemot savu brāli pirms viņš nomirst. Tā kā Alvina situācijas dēļ, viņam nav iespējam dabūt vadītāja apliecību, viņš nopērk 30 gadus vecu *[[John Deere]]*, lai veiktu 240 jūdžu (390&nbsp;km) garu ceļojumu no Aiovas līdz Viskonsinai.

Lai gan "Streita stāsts" ieguva augstu kritiķu atzinību, filmas kopējie ienākumi bija zemāki nekā gaidīti. Filma tika nominēta Zelta palmas zaram 1999. gada Kannu kinofestivālā. Ričards Fērnsvorts saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvas nomināciju kā labākais aktieris galvenajā lomā. 22 gadus Fērnsvortam piederēja rekords, kā visvecākais aktieris (79 gadi), kurš ir ticis nominēts labākā aktiera balvai, līdz 2021. gadā Entonijs Hopkinss tika nominēts 83 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ademirs

**Ademirs Markess de Menezess** (, dzimis , miris ) bija Brazīlijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijušais Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Ademirs tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem Brazīlijas centra uzbrucējiem. Viņš bija 1950. gada FIFA Pasaules kausa labākais vārtu guvējs.

Savas karjeras laikā Ademirs pārstāvēja ''Sport Recife'', ''Vasco da Gama'' un ''Fluminense'' komandas.

## Ārējās saites
Oldentornas pils

thumb|250px|Oldentornas pils plāns (''Eduard Philipp Körber'').
[thumb|250px|Oldentornas pilsdrupu apraksts (''Eduard Philipp Körber'', no [Broces kolekcijas, 1801).]]
**Oldentornas bīskapa pils** (, ) bija Tērbatas bīskapijas mūra pils Emajegi krastā pie senā Tērbatas-Pleskavas lielceļa. Tagad tās vietā Vana-Kastres ciemā Tartu apriņķī Igaunijā atrodamas vienīgi nelielas drupas. 

## Vēsture
Oldentornas pils pirmo reizi pieminēta 1343. gadā kā nocietinājums un muitas postenis, ko aizsargāja ar ūdeni piepildīts grāvis.

Nopostīta Livonijas kara sākumā 1558. gadā. Jamas Zapoļskas miera līgumā minēta kā viena no maskaviešu iekarotajām pilīm, kas jāatdod karalim Stefanam Batorijam. Galīgi sagrauta Otrajā Ziemeļu karā 1656. gadā, pēc tam nav atjaunota.

## Atsauces
Varbekas pils

thumb|250px|Uz Varbekas pils pamatiem celtā ēka.
[thumb|250px|Varbekas pils vietas apraksts (no [Broces kolekcijas, 1800).]]
**Varbekas bīskapa pils** (, ) bija Tērbatas bīskapijas mūra pils Emajegi lejtecē pie senā Tērbatas-Peipusa ūdensceļa. Tagad tās vietā *Emajõgi-Suursoo* dabas centrā Tartu apriņķī Igaunijā uzcelta mūra māja.

## Vēsture
Varbekas pils pirmo reizi pieminēta 1392. gadā kā nocietinājums un muitas postenis, ko aizsargāja ar ūdeni piepildīts grāvis.

Nopostīta Livonijas kara sākumā 1558. gadā, Jamas Zapoļskas miera līgumā kā viena no maskaviešu iekarotajām pilīm, kas jāatdod karalim Stefanam Batorijam (). Sagrauta Otrajā Ziemeļu karā 1656. gadā un Lielajā Ziemeļu karā, pēc tam nav atjaunota.

## Atsauces
Šāvēji 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **sportisti, sporta šāvēji, kuri startēja [[Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|šaušanas sacensībās]] [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās sacensībās]]** Parīzē. Sacensības tika aizvadītas no 1900. gada 15. jūlija līdz 5. augustam un tajās startēja kopā startēja 72 sportisti no 8 pārstāvētajām valstīm (visi vīrieši), Sportisti varēja startēt 8 olimpiskajās disciplīnās.

Lielākā daļa no sportistiem, 37 sportisti, pārstāvēja Franciju. Pirmoreiz šaušanas sacensībās olimpiskajās spēlēs bija pārstāvēta Beļģija, Nīderlande, Norvēģija un Rumānija. No visiem sportistiem tikai divi sportisti ― dānis Vigo Jensens un britu sportists Sidnijs Merlins ― bija startējuši iepriekšējās 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Savukārt Francijas sportists Leons Moro startēja visās 8 "oficiālajās" šaušanas disciplīnās.

## Sportistu uzskaitījums

### Citi sportisti "neolimpiskajās disciplīnās"

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Pārstāvētās valstis un sportistu skaits

## Atsauces

## Ārējās saites
* Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'') 
* Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympics'') 
*   Retrieved 2 March 2006.
*
Problēmu pārvaldīšana (informācijas tehnoloģijas)

**Problēmu pārvaldīšana** jeb **menedžēšana** ir process, kas ir atbildīgs par visu informācijas tehnoloģiju tūlītējo un iespējamo problēmu risināšanu. Problēmu menedžēšanas galvenie mērķi ir novērst problēmas un to izraisītās sekas, un izvairīties no atkārtotu problēmu rašanās. ITIL definē problēmu kā viena vai vairāku problēmu cēloni.

## Darbības joma
Problēmu menedžēšana ietver darbības, kuras nepieciešamas, lai noteiktu identificēto problēmas galveno cēloni un noteiktu šīs problēmas risinājumu. Tā ir arī atbildīga par to, lai atrisinājums tiktu īstenots, izmantojot atbilstošas rīcības, uzsverot izmaiņu pārvaldību un izlaišanas pārvaldību.

Problēmu pārvaldība arī saglabās arhīvā informāciju par problēmām, tostarp risinājumus, lai organizācija nākotnē varētu samazināt šo problēmu atkārtotu ietekmi. Šajā ziņā problēmu pārvaldībai ir spēcīga saskarne ar informācijas pārvaldību, un abiem tiks izmantoti tādi rīki, kā zināmo kļūdu datu bāze. Lai gan incidentu pārvaldība un problēmu pārvaldība ir atsevišķi procesi, tie ir cieši saistīti un ikdienā izmanto tos pašus rīkus, un var izmantot līdzīgas kategorizācijas un prioritāšu sistēmas. Tas nodrošinās efektīvu saziņu, risinot problēmas.

## Atsauces
Savvaļas ugundrošības pārvaldība

thumb|Zaca Liesma aktīvās liesmas priekšpuse, kas ir vēsturē otrs lielākais ugunsgrēks Kalifornijā
Meža ugunsgrēki ir ugunsgrēki brīvā dabā, kas rodas mežos vai citās savvaļas vietās. Šādi ugunsgrēki var notikt jebkurā vietā uz planētas, izņemot Antarktīdu. Tie apdraud cilvēkus un savvaļas dzīvniekus. Starp visiem brīvdabas negadījumiem, ugunsgrēki var būt īpaši postoši. Ņemot vērā to spēju iznīcināt lielu daļu ekosistēmu, ir jābūt spēkā esošam ārkārtas rīcības plānam, kas būtu pēc iespējas sagatavots ugunsgrēka gadījumā un būtu arī spējīgs tikt galā ar tā sekām.

Ārkārtas situāciju vadībai ir četras atsevišķas stadijas, kas veido vadības procesu. Šīs fāzes ir izvairīšanās, sagatavošanās, reaģēšana un atkopšanās. Lai gan katrai fāzei ir īpaša loma ārkārtas situāciju pārvaldības procesā, katrā no tām ir aspekti, kas ir savstarpēji saistīti. Pārvaldības procesu bez viena no četrām fāzēm varētu uzskatīt par nepabeigtu un neadekvātu. Izvairīšanās ir definēta kā profilakse. Sagatavošanās ir uzvedības vai procesu maiņa, lai samazinātu katastrofas ietekmi uz iedzīvotājiem. Reaģēšana ir ārkārtas dienesta vienību pulcēšana katastrofas vietā un ugunsgrēka dzēšana. Visbeidzot, atgūšanās mērķis ir atjaunot katastrofas skarto teritoriju tādā stāvoklī, kāds tas bija pirms katastrofas.

## Atsauces