Bengāļu inteliģences slaktiņš

**Bengāļu inteliģences slaktiņš** bija 1971. gadā Bangladešas neatkarības kara laikā veiktā bengāļu inteliģences iznīcināšana ar apzinātu mērķi sagraut topošās valsts nākotni.

## Vēsture
1971. gada 25. martā Pakistānas armija un tās vietējie kolaboranti, jo īpaši radikālo islāmistu kaujinieku grupa "Al-Badr", uzsāka bengāļu intelektuāļu genocīdu, ar to pašu izraisot pilsoņu karu Austrumpakistānā, nākamajā Bangladešā. Bengāļu intelektuāļi, tāpat kā simtiem tūkstošu citu civiliedzīvotāju, tika nolaupīti, spīdzināti un nogalināti visa kara laikā Bangladešas genocīda ietvaros. Tomēr lielākais sistemātisko slepkavību skaits notika 25. martā un 14. decembrī — divos datumos, kas iezīmēja konflikta sākumu un beigas, jo 16. decembrī Pakistānas armija padevās nemierniekiem.

## 25. marts
1971. gada 25. marta naktī Pakistānas armija uzsāka iznīcināšanas kampaņu ar kodēto nosaukumu "Operācija "Prožektors" pret bengāļiem Pakistānas austrumos. Pakistānas karavīri un viņu vietējie līdzstrādnieki no mājām nolaupīja daudzus profesorus, ārstus un žurnālistus, un šīs operācijas laikā un pēc tās viņi tika nogalināti.

## 14. decembra slepkavības
Karam tuvojoties beigām un Pakistānas kapitulācijai kļūstot acīmredzamai, Pakistānas armija veica pēdējo mēģinājumu iznīcināt jaunās Bangladešas nācijas inteliģenci. 1971. gada 14. decembrī "Al-Badr" kaujinieki un Pakistānas armija no mājām Dakā nolaupīja vairāk nekā 200 bengāļu intelektuāļu, tostarp profesorus, žurnālistus, ārstus, māksliniekus, inženierus un rakstniekus. Upuru vidū bija arī rakstnieks Šahidullahs Kaizers un dramaturgs Munjers Čoudhuri. Viņi ar aizsietām acīm tika aizvesti uz spīdzināšanas kamerām Mirpurā, Mohammadpurā, Nakhalparā, Radžarbagā un citās vietās. Vēlāk viņi tika nogalināti*,* jo īpaši daudz Rajerbazarā un Mirpurā. Pieminot mocekļus intelektuāļus, 14. decembris Bangladešā tiek atzīmēts kā Nomocīto intelektuāļu diena.

Pēc Bangladešas neatkarības iegūšanas gubernatora namā atstātajā Pakistānas ģenerālmajora Rao Farmana Ali dienasgrāmatas lappusē tika atklāts bengāļu intelektuāļu saraksts. Šāda saraksta esamību apstiprināja pats Ali, lai gan viņš noliedza genocīda motīvu. To pašu apstiprināja arī bijušais Pakistānas ierēdnis Altafs Gauhars . Viņš pieminēja incidentu, kurā Gauhars lūdza Ali izņemt sava drauga vārdu no saraksta, un Ali to izdarīja viņa klātbūtnē.

## Spriedums par slepkavību
2013. gada 3. novembrī Dakas Īpašā tiesa piesprieda nāvessodu diviem bijušajiem "Al-Badr" slepkavību vienības vadītājiem par 1971. gada decembrī pastrādātiem kara noziegumiem. Londonā dzīvojošais Čaudurijs Muīns-Udins un ASV dzīvojošais Ašrafūzs Zamans Hans tika notiesāti aizmuguriski pēc tam, kad tiesa atzina viņus par iesaistītiem nolaupīšanā un slepkavībās 1971. gada decembrī. Prokurori apgalvoja, ka slepkavības tika pastrādātas laikā no 10. līdz 15. decembrim, kad Pakistāna zaudēja karu Bangladešā (tolaik Austrumpakistānā), un bija daļa no kampaņas, kuras mērķis bija atņemt jaundzimušajai nācijai tās intelektuāļus.

2014. gada 2. novembrī Bangladešā Starptautiskais noziegumu tribunāls piesprieda Miram Kasemam Ali nāvessodu par kara noziegumiem, tostarp intelektuāļu slepkavībām. Tribunālā tika pierādīts, ka viņš bija viens no galvenajiem "Al-Badr" organizatoriem, kas plānoja un īstenoja intelektuāļu slepkavību 1971. gada 14. decembrī.

## Statistika
Bangladešā nogalināto intelektuāļu skaits tiek lēsts šādi:

* Universitāšu pasniedzēji — 991
* Ārsti — 49
* Juristi — 42
* Žurnālisti — 13
* Citi (literatori, mākslinieki un inženieri) — 16

## Piemiņa
thumb|Daļa no Nomocīto intelektuāļu memoriāla
Katru gadu tiek atzīmēta Mocekļu intelektuāļu diena, lai pieminētu upurus. Dakā simtiem tūkstošu cilvēku dodas uz Mirpuru, lai noliktu ziedus pie Mocekļu intelektuāļu memoriāla. Bangladešas prezidents un premjerministrs, kā arī visu trīs Bangladešas bruņoto spēku spārnu vadītāji atdod godu pie memoriāla.

## Atsauces

## Ārējās saites