open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kazdangas pagasts

**Kazdangas pagasts** ir viena no Dienvidkurzemes novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Aizputes pilsētu un Lažas, Aizputes un Kalvenes pagastiem un Kuldīgas novada Turlavas, Laidu un Rudbāržu pagastiem. Pagasta centrs atrodas Kazdangā.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Akmeņvalks, Alokste, Bērzu valks, Piņķupīte, Pūņupīte, Skalda, Vaipa.

#### Ezeri
Lempis

## Vēsture
Mūsdienu Kazdangas pagasta teritorijā vēsturiski atradās Bojas muiža (*Gut Bojen*, Bojas), Cildu muiža (*Gut Zilden*, Cildi), Kazdangas muiža (*Gut Katzdangen*), Kureles muiža (*Gut Korallen*), Pūņu muiža (Gut Puhnen), Rokaižu muiža (*Gut Rokaischen*, Rokaiži).

1935. gadā pagasta platība bija 100,4 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Kazdangas, Alokstes un Cildu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1951. gadā Kazdangas ciemam pievienoja Alokstes ciemu, 1954. gadā - Bojas ciemu. 1958. gadā Kazdangas ciema kolhoza "Tebra" teritorija pievienota Kalvenes ciemam. 1962. gadā ciemam pievienota Klosteres ciema kolhoza "Līdums" teritorija. 1975. gadā pievienota daļa Lažas ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Aizputes novadā. 2021. gadā Aizputes novadu iekļāva Dienvidkurzemes novadā.

### Pieminekļi

* Kazdangas muižas apbūve
* Vītoliņu pilskalns
* Kazdangas (Valatas) pilskalns
* Roņu senkapi (Radziņkalns)
* Rinku (Boju) pilskalns
* Baznīcas kalns - pilskalns

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
**[[Kazdanga]]**, Bojas, Rokaiži, Tebras.

### Ievērojamas personības
* Fricis Brīvzemnieks (1846—1907) — dzejnieks un folklorists.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kazdangas pilskalns
Roku likumi

**Labās rokas** (jeb **labās [[Skrūve|skrūves]]**, **labā [[Svārpsts|svārpsta]]**) **likums,** **kreisās rokas likums,** **triju pirkstu likums** ir vairākas iegaumēšanas pieejas, kuras noteiktā gadījumā palīdz noteikt vai nu trīsdimensiju Dekarta koordinātu sistēmas asu savstarpējo novietojumu, vai vektoriālu lielumu savstarpējo virzienu, vai vektoriāla reizinājuma virzienu.

## Labās rokas likums
Iedomāts satvēriens ar labās rokas četriem pirkstiem, atstājot īkšķi atliektu, pēc pirkstu virziena ļauj noteikt meklējamo vektoriāla lieluma virzienu, zinot kāda cita vektoriāla lieluma virzienu (skatīt attēlus). Līdzīgi var izmantot labās vītnes skrūves vai svārpsta griešanas un taisnvirziena pārvietošanās virzienus. Šis atcerēšanās paņēmiens tiek izmantots, piemēram, elektrodinamikā.
Attēls:Manoderecha.svg|Magnētiskās indukcijas *B* virziena noteikšana, zinot elektriskās strāvas *I* virzienu taisnā vadā
Attēls:Coil right-hand rule.svg|Magnētiskās indukcijas *B* virziena noteikšana, zinot elektriskās strāvas *I* virzienu spolē


## Kreisās rokas likums
Lai noteiktu Ampēra spēka vai Lorenca spēka virzienu, kreisās rokas plaukstu iedomāti pavērš tā, lai magnētiskās indukcijas līnijas perpendikulāri ieietu tās virsmā, četri pirksti vērsti elektriskās strāvas virzienā — tad atliekts īkšķis norāda spēka virzienu.

## Triju pirkstu likums
Izmantojot triju pirkstu likumu, var noteikt vektoriāla reizinājuma virzienu. Tā kā Ampēra spēks vai Lorenca spēks ir vektoriāli reizinājumi, tad to virziena atrašanai var izmantot arī trīs rokas pirkstus (parādīts attēlos ar kreiso roku).
Attēls:ManoLaplace.svg|Ampēra spēka *F* virziena noteikšana, zinot elektriskās strāvas *I* un magnētiskās indukcijas *B* virzienu
Attēls:Mano.svg|Lorenca spēka *F* virziena noteikšana, zinot elektriskā lādiņa kustības virzienu (ātruma *v* vektora virziens) un magnētiskās indukcijas *B* virzienu
Pilskalnes pagasts

**Pilskalnes pagasts** var būt:
* Pilskalnes pagasts Aizkraukles novadā;
* Pilskalnes pagasts Augšdaugavas novadā.
Iliņi

**Iliņi** ir mazciems Talsu novada Ģibuļu pagastā pie Stendes upes. Apdzīvotā vieta izveidojusies Stendes pagasta Kārgadu (*Gut Kargadden*) muižas teritorijā. Uz Stendes upes bijušas ūdensdzirnavas (tagad dzīvojamā ēka). 20. gadsimta 80.-90. gados Iliņos darbojās kolhoza "Draudzība" zāles miltu un lopbarības ražotne.

## Atsauces
Amerikas Ierakstu industrijas asociācija

**Amerikas Ierakstu Industrijas Asociācija** ( jeb *RIAA*) ir grupa, kura atbalsta ierakstu industrijas izplatītājus ASV. Tā tika nodibināta 1952. gadā.
Amerikas Ierakstu Industrijas Asociācijas galvenie mērķi ir:
# aizsargāt intelektuālā īpašuma tiesības pasaules mērogā un Pirmā labojuma izpildītāju tiesības;
# veikt pētījumus par mūzikas industriju;
# pārbaudīt un izskatīt tam saistītos likumus, reglamentus un politiku.

## Ārējās saites
* RIAA oficiālā tīmekļa vietne
The Village Voice

***The Village Voice*** ir bezmaksas nedēļas laikraksts Ņujorkā, ASV, kas publicē izmeklētus rakstus, pašreizējo notikumu un kultūras analīzi, mākslas apskatus un Ņujorkā notiekošos pasākumus. Tas arī tiek izplatīts ārpus ASV, tikai par maksu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mutter (singls)

***Mutter*** ir vācu grupas "Rammstein" ceturtais singls no, tāda paša nosaukuma, trešā studijas albuma "Mutter". Singls izdots .

## Singla saturs
Singlā iekļauta kompozīcija "*5/4*", kura tika atskaņota pirms katra koncerta "Mutter" koncerttūres laikā.

## Dziesmu saraksts

## Pie singla strādājuši
* Tils Lindemans (*Till Lindemann*) — balss
* Rihards Kruspe (*Richard Z. "Fuchs" Kruspe*) — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs (*Christian "Flake" Lorenz*) — taustiņinstrumenti
* Pauls Landerss (*Paul Landers*) — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels (*Oliver "Lars" Riedel*) — basģitāra
* Kristofs Šneiders (*Christoph "Doom" Schneider*) — sitaminstrumenti

## Skatīt arī
* Rammstein

## Ārējās saites
* Dziesmas "''Mutter''" teksts
Feuer frei!

***Feuer frei!*** ir vācu grupas *[[Rammstein]]* piektais singls no trešā studijas albuma *[[Mutter (albums)|Mutter]]*. Singls izdots .

## Videoklips
Videoklipā ir parādīta grupas uzstāšanās dzīvajā kopā ar kadriem no filmas "xXx".

## Dziesmu saraksts

**Vācijas izdevums** *(Balti vāciņi)*

**UK CDS Part 1** *(Dzelteni vāciņi)*

**UK CDS Part 2** *(Zaļi vāciņi)*

**UK CDS Part 3 (DVD)** *(Oranži vāciņi)*

## Pie singla strādājuši
* Tils Lindemans — balss
* Rihards Kruspe — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs — taustiņinstrumenti
* Pauls Landerss — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels — basģitāra
* Kristofs Šneiders — sitaminstrumenti

## Dziesma ''Feuer frei!''
* Dziesma *Feuer frei!* ir iekļauta filmas "xXx" skaņu celiņā, kā arī grupa filmējusies šīs filmas sākumā, kur tiek rādīts grupas koncerts Čehijā.
* Dziesma dzirdama seriāla "CSI Lasvegasa" sērijā *Slaves of Las Vegas*.

## Skatīt arī
* *[[Rammstein]]*
Mein Teil

***Mein Teil*** ir vācu grupas "Rammstein" pirmais singls no ceturtā studijas albuma "Reise, Reise". Singls izdots . Singla pārstāvētā dziesma tika nominēta 2006. gada ''Grammy'' balvai par labāko smagā metāla izpildījumu.

## Videoklips
Videoklipa pamatā ir stāsts par Arvīnu Maivesu — cilvēkēdāju, kurš savus upurus meklēja internetā.

Klipa filmēšana norisinājās 2. un 3. jūnijā Berlīnē. Pirmajā dienā filmēja paviljonos, kur katrs grupas dalībnieks darīja kameras priekšā, to ko uzskatīja par visatbilstošāko šai dziesmai. Otrajā dienā filmēšana notika pilsētā, kur filmēja kā bundzinieks ved pie siksniņas pārējos grupas dalībniekus. Klipa režisors ir Zorans Bihačs (*Zoran Bihac*), kurš ir arī klipa "Links 2 3 4" režisors.

Ir divas videoklipa versijas — ar cenzūru un bez. Cenzētajā versijā nav iekļauts skats ar eņģeļa minetu.

## Nominācijas
Dziesma, 2005. gadā, tika nominēta Grammy balvai kategorijā "Labākais smagā metāla izpildījums".

## Dziesmu saraksts
**CD Maxi**

**CD Single**

**2 x 12" vinyl** (ierobežotais izdevums - 1000 kopijas)

## Pie singla strādājuši
* Tils Lindemans (*Till Lindemann*) — balss
* Rihards Kruspe (*Richard Z. "Fuchs" Kruspe*) — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs (*Christian "Flake" Lorenz*) — taustiņinstrumenti
* Pauls Landerss (*Paul Landers*) — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels (*Oliver "Lars" Riedel*) — basģitāra
* Kristofs Šneiders (*Christoph "Doom" Schneider*) — sitaminstrumenti

## Skatīt arī
* Rammstein

## Atsauces
Spin

***Spin*** ir ik mēnesi iznākošs mūzikas žurnāls. Tā pirmais numurs iznāca 1985. gada maijā, un tas konkurē savā nozarē ar spēcīgo *[[Rolling Stone]]* žurnālu. Madonna bija tā izpildītāja, kas tika attēlota uz šī žurnāla pirmā numura vāka.

## Ārējās saites
* Spin.com — Oficiālā mājas lapa
* digital.Spin.com — Digitālais izdevums
Vidrižu pagasts

**Vidrižu pagasts** ir viena no Limbažu novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar sava novada Skultes un Limbažu pagastiem, Siguldas novada Lēdurgas un Krimuldas pagastiem un Saulkrastu novada Sējas pagastu. Pagasta pārvalde atrodas Gravās.

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Igate.

**Ezeri:** Bīriņu ezers, Višezers.

## Vēsture
Pagasts (*Vidsell, Widdrisch, Widrickshof*) pirmoreiz minēts 1582. gada zemes revīzijas dokumentos. 1935. gadā Rīgas apriņķa Vidrižu pagasta platība bija 108,2 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Vidrižu un Gravas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja, sadalot ciemu padomēs un iekļaujot jaunizveidotajā Saulkrastu rajonā. 1954. gadā Vidrižu ciemam pievienoja Gravas ciemu. 1956. gadā Saulkrastu rajonu likvidēja un Vidrižu ciemu iekļāva Siguldas rajonā. 1962. gadā pagasta teritoriju iekļāva Valmieras rajonā, bet no 1967. gada - Limbažu rajonā. 1962. gadā pievienoja Bīriņu ciemu, bet p/s "Skulte" teritoriju pievienoja 1971. gadā pievienoja Skultes ciemam. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā Limbažu rajona Vidrižu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Limbažu novadā.

### Ģerbonis
Četras zvaigznes, ausekļi, apzīmē četrus Vidrižu pagasta apdzīvotos centrus — Bīriņus, Igati, Vidrižus un Gravas. Smaile simbolizē tiekšanos uz attīstību. Sarkanā krāsa ir saikne ar Vidzemes ģerboni. Sudraba jeb pelēkā krāsa simbolizē zemi, augsni, jo galvenā nodarbošanās Vidrižu pagastā ir lauksaimniecība.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Gravas (Vidrižu pagasts)|Gravas]]**, Bīriņi, Vidriži, Igate.

### Ievērojamas personības
* Pēteris Ozoliņš (1864—1938), aktieris un Rīgas Latviešu biedrības teātra direktors 
* Leons Paegle (1890—1926), skolotājs, rakstnieks un sabiedriskais darbinieks.
* Hugo Legzdiņš (1903—2004), Latvijas Jūras spēku virsnieks, Latvijas pirmās zemūdenes "Ronis" komandieris (1940—1941), vēlāk — pedagogs jūrnieku mācību iestādēs.
* Mārtiņš Nukša (1878‑1942), latviešu politiķis un diplomāts. Latvijas vēstnieks Varšavā (1921—1930), Stokholmā (1930—1933) un Prāgā (1933—1938).
* Austra Skujiņa (1909 - 1932), latviešu dzejniece.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
Lomu spēle

[thumb|[Geimeris|Geimeri spēlē lomu spēli Burg-Con 2009. gada sanāksmē. Berlīnē.]]

**Lomu spēle** ( vai saīsinājumā **RPG**) ir spēle, kuras dalībnieki pieņem izdomāta tēla lomu. Dalībnieki nosaka savu personāžu darbību atkarībā no tā personalizācijas, un tas izdodas vai nesanāk atkarībā no spēles sistēmas un veiksmes. Noteikumu ietvarā, spēlētāji var improvizēt; viņu izvēles ietekmē spēles virzienu un iznākumu.

## Atsauces
Amerika (singls)

***Amerika*** ir vācu grupas *[[Rammstein]]* otrais singls no ceturtā studijas albuma *[[Reise, Reise (albums)|Reise, Reise]]*. Singls izdots .

## Videoklips
Videoklipā tiek parodēta amerikāņu astronautu izsēšanās uz mēness, kā arī tiek rādīta Amerikas ietekme uz visu pasauli.

## Dziesmu saraksts
**Vācijas izdevums**

***UK Maxi-Single***

***UK Vinyl-Single***

***UK DVD-Single***

## Skatīt arī
* *[[Rammstein]]*

## Ārējās saites
* Dziesmas ''Amerika'' teksts vācu un angļu valodā
Boforta skala

**Boforta skala** ir vēja stipruma skaitlisko vērtību sistēma, kuru Pasaules Meteoroloģijas organizācija pieņēmusi, lai tuvināti novērtētu vēja stiprumu jūrā vai uz sauszemes. Vēja ātrums parasti tiek mērīts 10 metru augstumā virs atklātas virsmas un tad izteikts vērtībās, kas ir no 0 līdz 12 ballēm.

Skalu 1806. gadā izveidoja angļu admirālis Frānsiss Boforts (*Francis Beaufort*). No 1874. gada tā ir pieņemta starptautiskā izmantošanā. Sākotnēji šajā skalā nebija norādīts vēju ātrums atbilstošajai vērtībai. To pievienoja 1926. gadā.

## Skala

## Ārējās saites
Vecpils ciems

**Vecpils ciems** var būt:
* Naujenes pagasta nosaukums līdz 1990. gadam
* Vecpils pagasta nosaukums līdz 1990. gadam
Keine Lust

***Keine Lust*** vācu grupas "Rammstein" ceturtais singls no ceturtā studijas albuma "Reise, Reise". Singls izdots .

Dziesmas liriskais varonis - mironis, kurš cīnās starp vēlmi un nespēju veikt dažādas darbības, kā arī visu laiku salst.

## Videoklips
Videoklipā novecojuši, aptaukojušies un ar dzīves apnikumu nomocīti grupas dalībnieki, izņemot Flaki, kurš ir slimīgi tievs, ar saviem limuzīniem atbrauc uz noteiktu vietu, lai uzspēlētu kopā dziesmu "*Keine Lust*".

## Dziesmu saraksts
**Vācijas izdevums**

**UK CDS Part 1**

**UK CDS Part 2(DVD)**

**UK 7" Vinyl**

## Nominācijas
Videoklips tika nominēts MTV Eiropas Mūzikas Balvai (), 2005. gada novembrī.

## Pie singla strādājuši
* Tils Lindemans (*Till Lindemann*) — balss
* Rihards Kruspe (*Richard Z. "Fuchs" Kruspe*) — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs (*Christian "Flake" Lorenz*) — taustiņinstrumenti
* Pauls Landerss (*Paul Landers*) — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels (*Oliver "Lars" Riedel*) — basģitāra
* Kristofs Šneiders (*Christoph "Doom" Schneider*) — sitaminstrumenti

## Skatīt arī
* Rammstein
Ohne dich

***Ohne dich*** ir vācu grupas "Rammstein" trešais singls no ceturtā studijas albuma "Reise, Reise". Singls izdots .

## Videoklips
Videoklips tika filmēts, no 23. līdz 25. oktobrim, Kauna ielejā un uz Pitcas ielejas ledāja Tirolē, Austrija.

Grupas dalībnieki kāpj kalnā. Tils kāpjot pa klints sienu nenoturas un nokrīt zemē. Viņa draugi piespiedu kārtā amputē viņam apsaldēto kāju, bet pēc tam mirstošo Tilu nes uz kalna virsotni. Pirms nāves Tils no virsotnes aplūko ieleju.

## Dziesmu saraksts

## Pie singla strādājuši
* Tils Lindemans (*Till Lindemann*) — balss
* Rihards Kruspe (*Richard Z. "Fuchs" Kruspe*) — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs (*Christian "Flake" Lorenz*) — taustiņinstrumenti
* Pauls Landerss (*Paul Landers*) — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels (*Oliver "Lars" Riedel*) — basģitāra
* Kristofs Šneiders (*Christoph "Doom" Schneider*) — sitaminstrumenti

## Skatīt arī
* Rammstein

## Ārējās saites
* Dziesmas teksts
Rēzekne I

**Rēzekne I** vai **Rēzekne 1** ir viena no divām Rēzeknes dzelzceļa stacijām. Stacijā ir tikai kravas satiksme, jo starptautiskie vilcieni kopš 2015. gada šeit nekursē.

## Vēsture
Stacija atklāta 1860. gadā kā dzelzceļa līnijas Pēterburga—Varšava stacija. Tajā bija arī lokomotīvju depo un citas struktūras dzelzceļa apkalpošanai. Par Rēzekni I stacija sākta dēvēt 1901. gadā, lai to varētu atšķirt no dzelzceļa līnijas Ventspils—Maskava stacijas Rēzekne II. 1934. gadā stacija kļuva par gala staciju arī Sitas—Rēzeknes līnijas vilcieniem. Sākotnējā stacijas ēka Otrā pasaules kara laikā iznīcināta, tagadējā ēka uzbūvēta 1950. gadā.

Kopš 2015. gada jūnija caur Rēzekni I vairs nekursē vilciens Viļņa—Sanktpēterburga, bet kopš 2015. gada oktobra sakarā ar novirzīšanu caur Novosokoļņikiem šeit nekursē arī vilciens Rīga—Sanktpēterburga.

## Attēlu galerija

Attēls:Rezekne I dzelzcela stacija 1906-09.jpg|Rēzekne I 20. gs. sākumā.
Attēls:Rēzekne I dzelzcea stacija (atklātne).jpg|Dzelzceļa stacija atklātnē.
|Stacija no Ezera ielas puses. 
Attēls:Ст. Резекне-1 (6) - panoramio.jpg|Stacijas sliežu ceļi un peroni. 


## Atsauces
Ticība

**Ticība** ir pārliecība vai uzticēšanās cilvēkam, priekšmetam vai jēdzienam. Reliģijā ticība ir pārliecība par dieva esamību. Jēdzienu ‘ticība’ nereti lieto kā reliģijas sinonīmu, piemēram, kristīgā ticība. Tomēr šo terminu lieto arī citu racionāli nepamatotu cerību vai uzskatu apzīmēšanai, piemēram, vēlēšanās nobalsojot par visvairāk apsolījušo partiju vai uzticēšanos kara propagandai. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazspāre

**Mazspāre** ir mazciems Talsu novada Ģibuļu pagastā Spāres ezera dienvidaustrumu krastā 15 km no pagasta centra Pastendes. No 1945. līdz 1951. gadam bija Mazspāres ciema centrs.

## Atsauces
Venecuēlas futbola izlase

**Venecuēlas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Venecuēlu starptautiskās futbola sacensībās. Venecuēlas futbola izlasi pārvalda Venecuēlas Futbola federācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1938. gadā, cīnoties pret Panamas futbola izlasi. Venecuēlas izlase nav piedalījusies FIFA Pasaules kausa finālturnīros. *[[Copa América]]* Venecuēlas izlase ir piedalījusies 19 reizes, labāko rezultātu sasniedzot 2011. gadā (4. vieta).

## Pasaules čempionātos
* 1930 - *Nepiedalījās*
* 1934 - *Nepiedalījās*
* 1938 - *Nepiedalījās*
* 1950 - *Nepiedalījās*
* 1954 - *Nepiedalījās*
* 1958 - *Nepiedalījās*
* 1962 - *Nepiedalījās*
* 1966 - *Nekvalificējās*
* 1970 - *Nekvalificējās*
* 1974 - *Nepiedalījās*
* 1978 - *Nekvalificējās*
* 1982 - *Nekvalificējās*
* 1986 - *Nekvalificējās*
* 1990 - *Nekvalificējās*
* 1994 - *Nekvalificējās*
* 1998 - *Nekvalificējās*
* 2002 - *Nekvalificējās*
* 2006 - *Nekvalificējās*
* 2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONMEBOL zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - *[[2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONMEBOL zona|Nekvalificējās]]*
* 2022 - *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONMEBOL zona|Nekvalificējās]]*

## ''Copa América''

## Atsauces

## Ārējās saites

* Venecuēlas Futbola federācija 
* Venecuēlas profils FIFA vietnē
Benzin

***Benzin*** ir vācu grupas *[[Rammstein]]* pirmais singls no piektā studijas albuma *[[Rosenrot (albums)|Rosenrot]]*. Singls izdots . Lielāko daļu dziesmas teksta var saprast pat cilvēks, kurš neprot vācu valodu, jo lielākā daļa vārdu ir internacionāli.

## Videoklips
Videoklipa sākumā skan trauksmes signāls un grupa (ugunsdzēsēju) traucās uz nelaimes atgadījuma vietu, ar savu lielo kravas automašīnu graujot un iznīcinot savā ceļā tiltus, automašīnas un vilcienus. Ierodoties notikuma vietā, grupa konstatē, ka ugunsgrēka nemaz nav, bet uz debesskrāpja jumta stāv vīrietis un gatavojas lēkt lejā. Grupa nostiepj tentu. Vīrietis lec. Tents pārplīst.

## Dziesmu saraksts

## Pie singla strādājuši
* Tils Lindemans — balss
* Rihards Kruspe — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs — taustiņinstrumenti
* Pauls Landerss — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels — basģitāra
* Kristofs Šneiders — sitaminstrumenti

## Skatīt arī
* *[[Rammstein]]*
Oļģerts Ābelīte

**Oļģerts Ābelīte** (dzimis , miris ) bija latviešu grafiķis. Sevišķi pazīstamas ir Ābelītes grāmatu grafikas. Ilustrējis Ezeriņa, Leimanes, Servantesa, Raiņa, Kostēra un citu autoru darbus, kopā vairāk nekā četrdesmit grāmatu. Darbiem raksturīgi spēcīgi gaismēnas laukumu kontrasti un pacilājošs tēlojums.

Dzimis Rīgā. Tēvs strādāja par dekorāciju gleznotāju Rīgas Vācu teātrī. 1917. gadā sāka iet skolā. Izstājās no vidusskolas priekšpēdējās klases un sāka strādāt O. Meijera reklāmu darbnīcā. Vēlāk strādāja Rīgas ostā gadījumdarbus un vakaros mācījās Ugas Skulmes privātstudijā. Pēc tam strādāja Romana Sutas porcelāna apgleznošanas darbnīcā "Baltars" un iestājās Rīgas Tautas augstskolas zīmēšanas un gleznošanas studijā pie Romana Sutas un Sigismunda Vidberga. 1930. gadā iestājās mākslinieku apvienībā "Zaļā vārna". 1939. gadā pievērsās grāmatu grafikai. 1940. gada beigās pārcēlās uz dzīvi Ikšķilē, kur arī nodzīvoja līdz mūža beigām 1972. gadā. Mākslinieks apbedīts Ikšķiles kapsētas zvanu torņa kalniņā.
Rosenrot (singls)

***Rosenrot*** ir vācu grupas "Rammstein" otrais singls no piektā studijas albuma "Rosenrot". Izdots 2005. gada 16. decembrī.

## Videoklips
Videoklipā grupas dalībnieki parādīti ka dažādu konfesiju ceļojošie mūki. Kādā no ciemiem Tils Lindemans iemīlas vietējā meitenē. Pēc viņas lūguma viņš ieiet viņas mājā un nogalina meitenes vecākus, par ko ciema iedzīvotāji mūku smagi piekauj.

## Dziesmu saraksts

## Pie singla strādājuši
* Tils Lindemans (*Till Lindemann*) — balss
* Rihards Kruspe (*Richard Z. "Fuchs" Kruspe*) — ģitāra, bekvokāls
* Kristians Lorencs (*Christian "Flake" Lorenz*) — taustiņinstrumenti
* Pauls Landerss (*Paul Landers*) — ģitāra, bekvokāls
* Olivers Rīdels (*Oliver "Lars" Riedel*) — basģitāra
* Kristofs Šneiders (*Christoph "Doom" Schneider*) — sitaminstrumenti

## Ārējās saites
* Dziesmas "''Rosenrot''" teksts 

## Skatīt arī
* Rammstein
Latvijas pagastu ģerboņi

**Latvijas [[Pagasts|pagastu]] [[Ģerbonis|ģerboņi]]** sāka ieviesties apritē pēc 1990. gada administratīvās reformas. Vairākiem pagastiem, papildus ģerbonim, ir apstiprināts arī pagasta karogs.

## Ģerboņu uzskaitījums

## Atceltie pagastu ģerboņi

## Skatīt arī

* Ģerbonis
* Latvijas ģerbonis
* Latvijas pagastu uzskaitījums
* Latvijas pagastu karogi
* Latvijas pilsētu ģerboņi
* Latvijas novadu ģerboņi

## Atsauces
Latvijas pilsētu ģerboņi

**Latvijas pilsētu ģerboņi** ir pilsētas tiesības ieguvušu apdzīvoto vietu oficiāli simboli. Ģerboņus Latvijas pilsētām sāka piešķirt pēc vācu iebrukuma 13. gadsimtā un apmetņu dibināšanas. Ģerbonis parasti pilsētai parasti tika piešķirts vienlaicīgi ar pilsētas statusu. Tos piešķīra tās zemes pārvaldītājs, kurā pilsēta ietilpa. Vecākais zināmais Latvijas pilsētas ģerbonis varētu būt ar 1225. gadu datētais Rīgas pilsētas zīmogs. Laika gaitā lielākā daļa piešķirto ģerboņu ir mainījuši savu izskatu un aprakstu.

## Ģerboņu uzskaitījums

### Valstspilsētas

### Novadu pilsētas

### Bijušās pilsētas

## Skatīt arī
 
* Ģerbonis
* Latvijas ģerbonis
* Latvijas pilsētu uzskaitījums
* Latvijas pilsētu karogi
* Latvijas pagastu ģerboņi
* Latvijas novadu ģerboņi

## Atsauces
Latvijas pagastu karogi

**Latvijas pagastu karogi** ir Latvijas otrā līmeņa administratīvo vienību (pagastu) pieņemtie karogi. Tie, kopā ar pagastu ģerboņiem, ir galvenā pagastu simbolika.

## Karogu uzskaitījums

## Skatīt arī

* Karogs
* Latvijas karogs
* Latvijas pagastu ģerboņi
* Latvijas pagastu uzskaitījums
* Latvijas novadu karogi
* Latvijas pilsētu karogi

## Atsauces
Latvijas pilsētu karogi

**Latvijas pilsētu karogi** kopā ar ģerboņiem, himnām un logo ir Latvijas pilsētu simboli. Atšķirībā no ģerboņiem, ko pilsētai piešķīra tās sizerēns, karogi veidojās pēc citiem principiem. Vēsturiski karogi ir viens no jūrniecības identitātes simboliem un tie pārsvarā bija raksturīgi ostu pilsētām ar savu floti. Senākais zināmais Latvijas pilsētu karogs ir 14. gadsimta Rīgas karogs, kurā uz melna audekla attēlots balts krusts.

## Karogu uzskaitījums
**treknrakstā** — valstspilsētas ar savu pašvaldību (kopš 2021. gada).

### Pilsētas bez apstiprināta karoga
Ādaži, Ape, Auce, Ilūkste, Jaunjelgava, Kārsava, Ķegums, Krāslava, Lielvārde, Līgatne, Ludza, Mazsalaca, Salaspils, Seda, Strenči, Subate, Varakļāni, Zilupe.

### Bijušās pilsētas

## Skatīt arī

* Karogs
* Latvijas karogs
* Latvijas pilsētas
* Latvijas pilsētu ģerboņi
* Latvijas novadu karogi
* Latvijas pagastu karogi

## Atsauces
Latvijas novadu ģerboņi

**Latvijas novadu ģerboņi** pirmoreiz tika izstrādāti jaunajiem novadiem pēc 2009. gadā pabeigtās administratīvi teritoriālās reformas. Tāpat kā šo novadu karogi, pēc 2021. gada reformas tie zaudēja oficiālu spēku un jaunajiem novadiem ir jāizstrādā jauni ģerboņi, ja novada robežas ir mainījušās. 

Lai skice kļūtu par oficiālo novada ģerboni, to ir jāapstiprina novada domes sēdē un Valsts heraldikas komisijā (VHK). Iepriekšējie ģerboņi saglabās ierakstu Kultūras ministrijas Ģerboņu katalogā.

Kā pirmais savu jauno ģerboni pēc 2021. gada reformas apstiprināja Ādažu novads 2022. gada 27. janvārī.

## Ģerboņu uzskaitījums

## Atceltie novadu ģerboņi

## Bijušo novadu ģerboņi

## Skatīt arī

* Ģerbonis
* Latvijas ģerbonis
* Latvijas novadu karogi
* Latvijas administratīvais iedalījums
* Latvijas pilsētu ģerboņi
* Latvijas pilsētu karogi
* Latvijas pagastu ģerboņi
* Latvijas pagastu karogi

## Atsauces
Bužumbura

**Bužumbura** (, , ) ir Burundi lielākā pilsēta un bijusī valsts galvaspilsēta (līdz 2018. gada 24. decembrim). Pilsēta atrodas Tangaņikas ezera ziemeļrietumu krastā. Bužumbura ir ne tikai administratīvais, bet arī ekonomiskais Burundi centrs. Bužumburā (2023) dzīvo aptuveni 374 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta ir slavena ar tekstilizstrādājumu un ziepju ražošanu. Šī pilsēta ir arī nozīmīgākā Burundi osta. Caur šo ostu eksportē galvenokārt kafiju, kā arī kokvilnu, kažokādas un alvas rūdu.
## Sports
Bužumburā atrodas Intwari stadions, kurā notiek dažādu sporta veidu sacensības. Tas galvenokārt tiek izmantots futbola spēlēm, un tas ir valsts lielākais stadions ar 22 000 sēdvietām.

Pilsētā atrodas arī vairāki basketbola laukumi un tenisa korti, kā arī daudzi iekštelpu un āra peldbaseini.
## Sadraudzības pilsētas
Bužumburas sadraudzības pilsētas ir:
* Ubona Račatčani, Taizeme
* Koriljano Kalabro, Itālija
## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas novadu karogi

**Latvijas novadu karogi** tika izstrādāti jaunajiem novadiem pēc 2009. gadā pabeigtās administratīvi teritoriālās reformas. Tāpat kā novadu ģerboņi, pēc 2021. gada reformas jaunajiem novadiem ir jāizstrādā jauni karogi, ja novada robežas ir mainījušās. 

## Karogu uzskaitījums

## Bijušo novadu karogi

## Skatīt arī
* Karogs
* Latvijas karogs
* Latvijas novadu ģerboņi
* Latvijas novadi
* Latvijas pilsētu karogi
* Latvijas pagastu karogi

## Atsauces

###### Piezīmes


###### Atsauces
Ķiploks

**Ķiploks** (*Allium sativum*) ir daudzgadīgs sīpolu dzimtas augs (kultivētie ķiploki parasti ir viengadīgi vai divgadīgi). Ķiploki tiek audzēti gan kā garšaugi, gan kā ārstniecības augi. Tas ir radniecīgs sīpoliem, šalotēm, puraviem un maurlokiem. Ķiplokiem ir raksturīga asa, pikanta garša. Visbiežāk no ķiplokiem izmanto to daļu, kas aug zem zemes, ķiploka sīpolu, kurš sastāv no vairākām daiviņām. Ķiploku izcelsmes vieta ir Centrālāzija, bet cilvēks apzināti tos sāka audzēt Ķīnā. Latvijā ķiplokus sāka audzēt 12.—15. gadsimtā, un tie "ienāca" no Krievijas dienvidiem.

Ķiploki izaug no 20 līdz 100 cm augsti. Zem zemes atrodas ķiploka sīpols, kuru veido vairākas daiviņas. Saknes izaug vidēji līdz 20—30 cm garas. Pēc sīpola izaugšanas saknes atmirst. Vienam augam ir no 8 īdz 12 lapām, kas ir lineāras un plakanas, pie pamatnes — stobrveida.

Ķiploki tiek uzskatīti par vērtīgiem ārstniecības augiem. Tie pazemina asinsspiedienu, novērš vēdera uzpūšanos, aizsargā pret cērmēm, samazina holesterīna līmeni un tiem piemīt daudzas citas ārstnieciskas īpašības. Mitoloģijā ķiploki aizsargā arī no vampīriem.

## Ķiploku raža
Vislielākā ķiploku raža vairākus gadus pēc kārtas ir ievākta Ķīnā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sondori (nozīmju atdalīšana)

**Sondori** var būt:
* Sondori — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Dekšāres pagastā.
* Sondori — apdzīvota vieta Rēzeknes novadā, Vērēmu pagasta centrs.
* Sondori — apdzīvota vieta Līvānu novada Sutru pagastā.
* Sondori — apdzīvota vieta Ludzas novada Pureņu pagastā.
* Sondori — apdzīvota vieta Preiļu novada Preiļu pagastā.
* Sondori — apdzīvota vieta Preiļu novada Galēnu pagastā.
* Sondori — apdzīvota vieta Preiļu novada Sīļukalna pagastā.

## Skatīt arī
* Sondoru pūrs
Planck (orbitālā observatorija)

***Planck*** bija Eiropas Kosmosa aģentūras orbitālā observatorija, kas paredzēta reliktstarojuma anizotropijas novērošanai.
Tā tika palaista 2009. gadā (reizē ar *[[Herschel Space Observatory]]*), un atradās Lagranža punktā L2. Sākotnēji projekta nosaukums bija *COBRAS/SAMBA* (*Cosmic Background Radiation Anisotropy Satellite / Satellite for Measurement of Background Anisotropies*), bet vēlāk tika nosaukts par godu vācu zinātniekam Maksam Plankam (*Max Planck*), kurš 1918. gadā ieguva Nobela prēmiju fizikā.

*Planck* turpināja NASA zondes *[[Wilkinson Microwave Anisotropy Probe]]* darbu, bet instrumenti bija ar lielāku jūtību un izšķirtspēju. Tas mērīja reliktstarojuma temperatūru visā debessjumā, meklējot nedaudz siltākus vai aukstākus reģionus par vidējo.
Dati no šīs misijas tika izmantoti kosmoloģijas un astrofizikas pētījumos, piemēram, pārbaudot agrā Visuma un kosmisko struktūru rašanās teorijas.

## Uzbūve
### Zinātniskie instrumenti
* ***Low Frequency Instrument*** ("zemas frekvences instruments")
* ***High Frequency Instrument*** ("augstas frekvences instruments")

### Servisa modulis
Observatorijām *Herschel* un *Planck* Itālijā bāzētais uzņēmums *[[Thales Alenia Space]]* izstrādāja strukturāli līdzīgu servisa moduli. Tam bija oktagonāla forma.

*Planck* orientācija bija tikai pēc vertikālās ass. Tas rotēja vienu apgriezienu minūtē.

### Elektroenerģētiskā sistēma
Elektroenerģētiskā sistēma sastāvēja no saules baterijām, akumulatoru baterijas un enerģijas vadības iekārtas. Saules baterijām bija 30 sekcijas, nodrošinot 28 V spriegumu. Saules bateriju panelis izvietots servisa moduļa apakšā, kur tas vienmēr bija vērsts pret Sauli.

## Lidojuma gaita
*Planck* tika palaists  13:12:02 UTC no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* kopā ar *[[Herschel Space Observatory]]*. Sākotnēji tas tika ievadīts ļoti eliptiskā orbītā (perigejs 270 km, apogejs 1 120 000 km).

2009. gada 3. jūlijā *Planck* veica manevru un iegāja Lisažū orbītā ar 400 000 km rādiusu ap Zemes — Saules Otro Lagranža punktu (L2). *High Frequency Instrument* sasniedza desmito daļu grāda zem absolūtās nulles (0,1 K) 3. jūlijā, tādējādi observatorija kļuva pilnībā funkcionāla.

13. augustā sākās pirmie novērojumi, kas ilga līdz 27. augustam.

 kā plānots, izbeidzās dzesēšanas viela abiem instrumentiem, līdz ar to beidzot augstas frekvences instrumenta darbu. Līdz tam laikam debessjuma novērojumu pilns cikls bija veikts piecas reizes. Līdz  tika izmantots tikai zemas frekvences instruments, kas spējīgs darboties augstākās temperatūrās, bet tā jūtība bija mazāka. 19. oktobrī izslēgta zinātniskā aparatūra. 21. oktobrī *Planck* iedarbināja dzinēju, lai izlietotu visu degvielu un ieietu heliocentriskā orbītā. 23. oktobrī 12:10 *UTC* kosmiskais aparāts tika pilnībā izslēgts.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Reliktstarojums
* Wilkinson Microwave Anisotropy Probe
* Makss Planks
* Herschel Space Observatory

## Ārējās saites
* Planck Science Team official website 
* ESA Planck operations page 
* Jettison of encapsulated Planck as seen from Herschel 
* ESA Planck video
Planck

**Planck** var būt:
* Makss Planks (*Max Planck*), vācu fiziķis (1858. — 1947.)
* Planck (orbitālā observatorija) — ESA orbitālā observatorija (palaista 2009. gadā)
Manāma

**Manāma** (, *al-Manāma*) ir Bahreinas lielākā pilsēta un valsts galvaspilsēta, kas ietilpst Galvaspilsētas muhāfazā. Manāmā dzīvo aptuveni 155 tūkstoši iedzīvotāju. Manāma ir pieminēta islāma tekstos jau 1300. gados. No 1521. līdz 1602. gadam tā bija Portugāles pakļautībā, bet no 1602. līdz 1783. gadam Persijas pakļautībā. Par Bahreinas galvaspilsētu Manāma kļuva 1971. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nikotīns

**Nikotīns** ir piridīna grupas alkaloīds — bezkrāsains, eļļains šķidrums, kam ir raksturīga tabakas smaka. Tas ir galvenais tabakas alkaloīds. Nikotīna molekula satur piridīna un pirolidīna heterociklus.

## Vēsture
Tīrā veidā pirmo reizi izdalīts 1828. gadā. Nikotīna ķīmiskā uzbūve noskaidrota 1893. gadā un 1904. gadā tas ķīmiski sintezēts (A. Piktē).

Nikotīna nosaukums radies no tabakas ģints latīņu nosaukuma *Nicotiana* (kura savukārt nosaukta Francijas sūtņa Žana Niko (*Jean Nicot*) vārdā — viņš 1560. gadā atsūtīja tabakas sēklas no Brazīlijas uz Parīzi un rekomendēja izmantot augu kā medikamentu).

## Atrašanās dabā
Nikotīnu satur nakteņu dzimtas (*Solanaceae*) augi, galvenokārt tabaka. Nedaudz nikotīna ir arī tomātos, kartupeļos, baklažānos. Sausa tabaka var saturēt līdz 5% nikotīna. Nikotīna biosintēze notiek tabakas saknēs, bet uzkrāšanās — lapās.

## Īpašības
Nikotīns ir iedarbīgs neirotoksīns ar narkotiskām īpašībām. Mazās koncentrācijās izraisa atkarību un ir viens no galvenajiem atkarības no smēķēšanas veidotājiem. Smēķētājiem, kas pieraduši pie nikotīna mikrodozām, tas izraisa atslābināšanos, nomierina, rada vieglu eiforiju un paaugstina modrību. Nikotīns viegli uzsūcas caur ādu, tādēļ nikotīna plāksterus izmanto smēķēšanas atmešanai.

Nikotīns ir vāja bāze un spēj veidot cietus, ūdenī šķīstošus sāļus ar skābēm.

Nikotīna tvaiki uzliesmo pie 95 °C, tādēļ smēķējot lielākā daļa nikotīna sadeg (cigarete satur vidēji 1 mg nikotīna), tomēr atlikums nodrošina vēlamo smēķēšanas efektu.

Nikotīns viegli oksidējas līdz nikotīnskābei, kas ir svarīgs vitamīns. Tomēr cilvēka organismā nav fermentu, kas nodrošinātu šādu nikotīna oksidēšanos, tādēļ smēķētāji var vienlaikus ciest no nikotīnskābes (PP vitamīna) trūkuma.

Nelielas devas izraisa centrālās nervu sistēmas uzbudinājumu un asinsspiediena paaugstināšanos. Lielākas devas rada nervu sistēmas paralīzi. Smēķējot tabaku, nikotīna pārdozēšana gan nav iespējama, tomēr tā ir iespējama, ja vienā laikā lieto nikotīna plāksterus, košļājamās gumijas un cigaretes. Nikotīns var izraisīt organisma saindēšanos vai pat nāvi arī pēc augstas koncentrācijas nikotīna uztecināšanas uz ādas tādēļ, ka tas spēj iesūkties organismā caur ādu.

## Iegūšana
Lai arī nikotīnu var sintezēt ķīmiski, praksē to iegūst no tabakas ražošanas atkritumiem.

## Izmantošana
Agrāk pielietoja kā stipras iedarbības insekticīdu, jo nikotīns ir sevišķi toksisks kukaiņiem; mūsdienās vairāk izmanto nikotīna atvasinājumus, piemēram, imidaklorpīdu.

## Interesanti fakti
Lai arī PSRS laiku teiciens "piliens nikotīna nogalina zirgu" ir kļuvis par sakāmvārdu un, pēc tālaika mīta, tas var nogalināt pat trīs nelielus zirgus ap 200 kg svarā, praksē pieauguša, 500 kg smaga zirga nogalināšanai vajadzīgi gandrīz 100 pilieni nikotīna — ap 4,5 grami. Cilvēkam pietiekami ar daudz mazāku devu — daži pilieni.

No ASV ražotajām cigaretēm Kolumbijā katru gadu nomirst vairāk cilvēku nekā ASV no Kolumbijā ražotā kokaīna.

## Atsauces
Pilsētplānošana

[thumbnail|235px|Viens no pilsētbūvniecības uzdevumiem ir nodrošināt pilsētu apbūvi. Attēlā redzama [Markhemas pilsēta Kanādā no putna lidojuma]]
**Pilsētplānošana**, arī **pilsētbūvniecība**, ir apdzīvoto vietu plānojuma un apbūves teorija un prakse. Pilsētplānošana ir dizaina un noteikumu kopums, kas nosaka vietas fizisko formu, pilsētas ekonomiskās un sociālās funkcijas, un konkrētas vietas šīm aktivitātēm. Tā ir starpdisciplināra nozare, kas balstās uz inženierzinātņu un arhitektūras zināšanām, kā arī uz sociālajām un politiskajām interesēm. Pilsētplānošana nodarbojas gan ar neapbūvētu teritoriju plānošanu, gan arī jau esošo pilsētas daļu revitalizāciju, tā sevī iekļauj mērķu nostādīšanu, datu vākšanu un analīzi, tendenču prognozēšanu, dizanu, stratēģisku domāšanu un publisku apspriešanu. Pilsētplānošanas kā atsevišķas nozares pirmsākumi ir meklējami 20. gadsimta sākumā, un ir atbilde uz tā laika sanitārajiem, sociālajiem un ekonomiskajiem apstākļiem strauji augošās industriālās pilsētās.

## Ārējās saites

* 

## Atsauces
Svētais Pāvils

**Apustulis Pāvils** (, *Paulos*;  vai *Paullus*), īstajā vārdā **Sauls no Tarsas** (, *Saoul*, , *Saulos*; , *Šaʾul HaTarsi*; dzimis ap 5. gadu, miris ap 67. gadu) ir kristiešu rakstnieks un skolotājs. Viņš Jaunajā Derībā ir uzrakstījis Pāvila vēstules. Tiek uzskatīts, ka viņš ir uzrakstījis trīspadsmit Bībeles grāmatas, kuras visas ir vēstules baznīcām un kristiešiem. Šajās vēstulēs Pāvils mēģina iedrošināt viņus, palīdzot izprast kristīgo mācību un dzīvot kristiešu dzīvi.

## Biogrāfija
Sauls bija ebrejs no Benjamina cilts, kurš uzauga apgūstot jūdu likumus un sengrieķu filozofiju. Saskaņā ar Jaunajā Derībā aprakstīto pēc Jēzus Kristus nāves Sauls kā farizejs bija pret kristiešu kustību. Viņš strādāja romiešu valdībā un vadīja kristiešu vajāšanas (arestēja un nogalināja) mūsdienu Izraēlas teritorijā un tās apkārtnē.

Saskaņā ar Apustuļu darbos aprakstīto dodoties uz Damasku vajāt kristiešus, Sauls redzēja vīziju, kurā viņu uzrunāja Jēzus Kristus ar vārdiem: "Saul, Saul, kāpēc tu Mani vajā?", kā arī sakot viņam, ka kristiešu vajāšana ir Jēzus vajāšana. Pēc šīs vīzijas Sauls kļuva akls, tomēr sekojot Jēzus norādījumam, devās uz Damasku. Damaskā viņš tikās ar Jēzus mācekli Damaskas Ananiju un atguva redzi.

Sauls tika kristīts par kristieti. Nākamos trīs gadus viņš pavadīja pētot ebreju tekstus, lai rastu izskaidrojumu kristiešu mācībai. Pēc savas pieredzes viņš pilnībā mainīja savu viedokli par kristiešiem. Viņš mainīja vārdu no Saula par Pāvilu un pilnībā veltīja savu turpmāko dzīvi evaņģēlija sludināšanai. Pāvils devās trīs misijas ceļojumos. Pirmajā ceļojumā Pāvils devās kopā ar Barnabu no Antiohijas uz Kipru. 49. gada nogalē Pāvils no Jeruzalemes devās otrajā ceļojumā uz Anatoliju un Grieķiju. Arī trešajā ceļojumā viņš apmeklēja Anatoliju un Grieķiju.
57. gadā Pāvils pēdējoreiz apmeklēja Jeruzalemi, kur tika apcietināts un aizsūtīts uz Romu. Pāvils miris Romā ap 67. gadu, iespējams mocekļa nāvē.

## Pāvila vēstules
Tiek uzskatīts, ka Pāvils rakstījis vēstules paša dibinātajām draudzēm. Ir saglabājušās trīspadsmit vēstules, kas atrodamas Jaunajā Derībā. Tās ir uzrakstītas laikā starp 50. un 60. gadu. Zemāk norādītajā uzskaitījumā viņa vēstules ir uzskatītas pēc to secības Jaunajā Derībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Horezmī

**Muhammads ibn Mūsā al-Horezmī** (, *Muḥammad ibn Mūsā al-Khwārizmī*; dzimis ap 780. gadu, miris 850. gadā) bija 9. gadsimta persiešu izcelsmes matemātiķis, astronoms un ģeogrāfs, viens no nozīmīgākajiem zinātniekiem islāma zelta laikmetā. Viņš darbojās Abāsīdu kalifāta laikā un bija saistīts ar Bagdādi, tostarp ar Gudrības namu (*Bayt al-Ḥikma*), kas kalifa Mamūna valdīšanas laikā kalpoja kā nozīmīgs tulkošanas un zinātniskās darbības centrs, kur tika apkopotas un attīstītas sengrieķu, indiešu un persiešu zināšanas. Horezmī matemātikas vēsturē īpaši nozīmīgs ar darbu par algebru — *al-kitāb al-mukhtaṣar fī ḥisāb al-ǧabr wa’l-muqābala*, kurā sistemātiski izklāstītas lineāro un kvadrātvienādojumu risināšanas metodes un algebra izveidota kā patstāvīga aprēķinu disciplīna praktisku uzdevumu risināšanai, piemēram, mantojuma, tirdzniecības un mērniecības aprēķinos. No termina *al-ǧabr* Eiropas tradīcijā atvasināts vārds “algebra”.

Līdztekus tam Horezmī būtiski ietekmēja aritmētikas attīstību, popularizējot indiešu ciparu sistēmas lietojumu islāma pasaulē. Viņa darbu latinizētā forma (*Algorismi*, *Algorismus*) vēlāk Eiropā kļuva par pamatu terminam “algoritms”. Arī viņa ieguldījums astronomijā un ģeogrāfijā apliecina starpdisciplināru pieeju, kas raksturīga 9. gadsimta Bagdādes zinātniskajai videi, un nodrošināja viņam noturīgu vietu pasaules zinātnes vēsturē.

## Darbi
Ap 825. gadu sacerētais Al-Horezmī traktāts *Īsa pamācība rēķināšanā, izmantojot pabeigšanu un līdzsvarošanu* bija pirmais, kurā mācītas tādas algebras pamatmetodes kā saskaitāmo pārnešana vienādības otrā pusē un pilnā kvadrāta atdalīšana. Šī grāmata saīsināti tiek dēvēta par *al-džabr* (pabeigšana — piemēram, pilnā kvadrāta veidošana) no kā arī ieviesies termins "algebra".

Traktāta latīniskais tulkojums tapa četrus gadsimtus vēlāk ar nosaukumu *.*


Attēls:Image-Al-Kitāb al-muḫtaṣar fī ḥisāb al-ğabr wa-l-muqābala.jpg|Al-Horezmī traktāts *Īsa pamācība rēķināšanā, izmantojot pabeigšanu un līdzsvarošanu* (ap 825)
Dixit algorizmi.png|Grāmatas tulkojums latīniski
The Algebra of Mohammed ben Musa (Arabic).png|Algebras grāmatas lapa arābiski
The Algebra of Mohammed ben Musa (English).png|Algebras grāmatas lapa angliski (*The Algebra of Al-Khwarizmi* by Fredrick Rosen, 1831)


## Atsauces

## Ārējās saites
KIKU-7

***KIKU-7*** jeb ***ETS-VII*** (***Engineering Test Satellite VII*** — no  "Inženierizmēģinājumu pavadonis 7") bija Japānas Nacionālās kosmosa attīstības aģentūras (*NASDA*; tagad Japānas Aerokosmisko pētījumu aģentūra, *JAXA*) pavadonis. Tas tika palaists 1997. gada novembrī. *KIKU-7* sastāvēja no diviem kosmiskajiem aparātiem. Ar tiem tika izmēģinātas tuvošanās un saslēgšanās operācijas orbītā. Lai gan *KIKU-7* darbības ilgums sākotnēji bija plānots 1,5 gadam, tas funkcionēja piecus gadus.

## Uzbūve
*ETS-VII* sastāveja no diviem kosmiskajiem aparātiem: Ķērāja pavadoņa un mērķa pavadoņa. Ķērājs ar nosaukumu *Hikoboshi* (彦星, "Vīra zvaigzne" jeb Altairs) bija galvenais, masa 2540 kg. Mazākais mērķa pavadonis nosaukts par *Orihime* (おりひめ, Vega), masa 410 kg. *KIKU-7* bija trīs saules bateriju paneļi, no kuriem divi bija uzstādīti uz *Hikoboshi*, bet viens uz *Orihime*. Pavadoņu savstarpējā stāvokļa noteikšanai tika izmantota relatīvā globālā pozicionēšanas sistēma. Uz *Hikoboshi* bija uzstādīts manipulators 2 m garumā, kuram manevrēšanas spēja bija ar sešām brīvības pakāpēm. Abu aparātu stabilizācija bija uz trīs asīm.

## Lidojuma gaita
Pavadoņi tika palaisti  21:27 UTC ar nesējraķeti H-II no Tanegasimas kosmosa centra. Kopā ar tiem palaists klimata pētniecības pavadonis *[[Tropical Rainfall Measuring Mission]]* (*TRMM*). 30. novembrī *KIKU-7* radās stāvokļa stabilizācijas problēma, bet tā tika atrisināta.

## Ārējās saites
* KIKU-7(ETS-VII) JAXA mājaslapā  
* ETS-VII (Engineering Test Satellite VII) / Kiku-7 eoportal.org
Pāvils

**Pāvils** var būt:

* Pāvils — vīriešu personvārds;
* Svētais Pāvils — kristiešu rakstnieks un skolotājs;
* Pāvils I:
** Pāvils I Romanovs — Krievijas imperators no 1796. līdz 1801. gadam;
** Pāvils I (pāvests) — Romas pāvests no 757. līdz 767. gadam;
* Pāvils II — Romas pāvests no 1464. līdz 1471. gadam;
* Pāvils III — Romas pāvests no 1534. līdz 1549. gadam;
* Pāvils IV — Romas pāvests no 1555. līdz 1559. gadam;
* Pāvils V — Romas pāvests no 1605. līdz 1621. gadam;
* Pāvils VI — Romas pāvests no 1963. līdz 1978. gadam.

## Skatīt arī
* Jānis Pāvils I
* Jānis Pāvils II
Vīnogas

thumbnail|235px|Zaļās galda vīnogas
**Vīnogas** ir augļi, kurus iegūst no daudzgadīgu vīnkoku (*Vitis*) ģints sugām. Pēc morfoloģiskās klasifikācijas vīnogas ir ogas. Visplašāk ogu iegūšanai tiek kultivēts īstais vīnkoks (*Vitis vinifera*). Vīnogas var gan lietot uzturā svaigā veidā, gan arī tās apstrādāt, iegūstot vīnu, rozīnes, sulu, etiķi, ievārījumu un vīnogu sēklu eļļu. Vīnogas bieži vien izmanto arī dažādu konditorejas izstrādājumu veidošanā. Vīnogas iedala galda vīnogās (ogas, kuras lieto svaigā veidā) un vīna vīnogās (lieto vīna gatavošanā).

Vīnogu kultivēšana aizsākās aptuveni pirms 6000 līdz 8000 gadiem Tuvajos Austrumos. Savukārt Latvijas teritorijā pirmais zināmais vīna dārzs ierīkots 1640. gadā Rendā, un ar laiku izveidoti vīnkoku hibrīdi, kas spēj izturēt pat 40 °C salu.

## Apraksts
thumbnail|175px|Vīnogu ķekars
Vīnogas parasti aug ķekaros, kuros ogu skaits ir no 15 līdz 300. Ogu krāsa atkarībā no sugas un šķirnes var būt dažāda — tumšsarkana, melna, tumši zila, dzeltena, zaļa, oranža vai sārta.

Lielāko daļu no vīnogām iegūst no īstā vīnkoka (*Vitis vinifera*). Vīnogas, salīdzinoši ar pārējām sugām, diezgan daudz iegūst arī no Amerikas vīnkoka (*Vitis labrusca*), krastu vīnkoka (*Vitis riparia*), apaļlapu vīnkoka (*Vitis rotundifolia*) un Amūras vīnkoka (*Vitis amurensis*).

## Vīnogu raža
Vislielākā vīnogu raža gada laikā tiek iegūta Ķīnā. 2012. gadā šajā valstī ieguva 9,6 miljonus tonnu vīnogu. Aptuveni 71% no vīnogu ražas izmanto vīna ražošanā.

## Vīnogu indīgums suņiem
Suņiem nav ieteicams ēst vīnogas, jo tās var izraisīt dažādas veselības problēmas. Visbiežāk suņiem ir novērojama nieru mazspēja, lai gan iemesls, kāpēc tā notiek, nav noskaidrots. 

## Atsauces

## Ārējās saites
.bd

**.bd** ir Bangladešas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD). Šo domēnu administrē Bangladešas Pasta un Telesakaru ministrija. Reģistrēšana ir pieejama šādiem otrā līmeņa domēniem:
* **.com.bd** — komerciālām struktūrām;
* **.edu.bd** — mācību iestādēm;
* **.org.bd** — bezpeļņas organizācijām;
* **.net.bd** — interneta pakalpojumu sniedzējiem;
* **.ac.bd** — augstākās izglītības iestādēm.

Otrā līmeņa domēnus **gov.bd** un **mil.bd** var reģistrēt tikai valsts iestādes.

## Ārējās saites
* IANA .bd whois informācija 
* .bd Domēna vārdu reģistrators
Ulysses (kosmiskā zonde)

**Ulysses** bija ESA un NASA kopīga kosmiskā zonde Saules un heliosfēras izpētei. Tā tika palaista  ar kosmoplānu Discovery (STS-41). Svarīgākais misijas uzdevums bija novērot Saules polu apgabalus, kurus no Zemes nevar redzēt. Citi pētījumu virzieni ietvēra Saules vēja sastāva un izturēšanās noteikšanu, Saules un starpplanētu izcelsmes enerģētisko daļiņu pētījumus, Saules un heliosfēras magnētiskā lauka mērījumus, galaktisko kosmisko staru pētījumus, heliosfēras un starpzvaigžņu vides mijiedarbības izpēti, ka arī piedalīšanos programmā, lai identificētu gamma staru uzliesmojumus.  tika beigta *Ulysses* misija, dodot komandu izslēgt zondes sistēmas.

*Ulysses* ir Odisejas nosaukums latīņu valodā.

## Hronoloģija
*  11:47:16 UTC — *Ulysses* starts
*  — 1. Jupitera pārlidojums, lai iegūtu papildu paātrinājumu
*  —  — 1. Saules dienvidpola pārlidojums
*  — sasniegts maksimālais Saules dienvidu platums (-80,2°)
*  — 1. Saules ekliptikas plaknes šķērsošana
*  —  — 1. Saules ziemeļpola pārlidojums
*  — sasniegts maksimālais Saules ziemeļu platums (+80,2°)
*  — primārās misijas beigas
*  — 2. Saules ekliptikas plaknes šķērsošana
*  —  — 2. Saules dienvidpola pārlidojums
*  — sasniegts maksimālais Saules dienvidu platums (-80,2°)
*  — 3. Saules ekliptikas plaknes šķērsošana
*  —  — 2. Saules ziemeļpola pārlidojums
*  — sasniegts maksimālais Saules ziemeļu platums (+80,2°)
*  — 2. Jupitera pārlidojums
*  — 4. Saules ekliptikas plaknes šķērsošana
*  — oficiālas misijas beigas
*  — kosmiskā aparāta aparatūras izslēgšana

## Ārējās saites
Zilupe (stacija)

**Zilupe** ir pēdējā dzelzceļa stacija līnijā Rēzekne II—Zilupe. Zilupes dzelzceļa stacija atrodas 4 km attālumā no Latvijas—Krievijas robežas. Stacijas izveide strauji veicināja Zilupes pilsētas attīstību.

thumb|left|250px|Zilupes dzelzceļa stacija pirms Otrā pasaules kara 
Stacija sāka darboties 1901. gadā līdz ar kustības uzsākšanu dzelzceļa līnijas Ventspils—Maskava iecirknī Krustpils—Maskava. 1906. gadā tai piebūvēja bufeti. Sākotnējais nosaukums stacijai bija "Rozenovskaja" (), jo tā izbūvēta uz zemes, kas kādreiz piederējusi baronam Rozenam. Otrā pasaules kara laikā stacijas ēka gājusi bojā un vēlāk uzcelta jauna.

1954. gadā arheoloģes Elvīras Šnores vadībā Zilupes stacijas apvidū notika arheoloģiskie izrakumi, kur kapulaukā tika atsegti četri 10.—12. gs. uzkalniņkapi.

## Pasažieru pārvadājumi

## Atsauces
Kerrang!

thumb|200px| numurs
***Kerrang!*** ir nedēļas mūzikas žurnāls, ko publicē Bauer Consumer Media. Vārds attiecas uz skaņu, kāda rodas sasitot elektrisko ģitāru. *Kerrang!* žurnālu izveidoja Ross Halfins un pirmais tā numurs iznāca .

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
Alternative Press

***Alternative Press*** (dažkārt saīsinājumā **AP**) ir amerikāņu mūzikas žurnāls no Klīvlendas. *Alternative Press* galvenokārt koncentrējas uz tādiem mūzikas žanriem kā poppanku, *[[post-hardcore]]*, indī roku, ska, *[[Hārdkors (rokmūzikas žanrs)|hardcore]]*, alternatīvo roku un to apakšžanriem, piedāvājot žurnāla lasītājiem intervijas ar mūzikas izpildītājiem, fotogrāfijas, informāciju par jaunākajiem izdevumiem un mūzikas topus. Žurnālu 1985. gadā izveidoja Maiks Šī, kurš ir arī tā pašreizējas prezidents.

## Ārējās saites

* Alternative Press Oficiālā tīmekļa vietne
KMFDM

**KMFDM** ir vācu industriālā roka grupa, kuru dibināja tās pašreizējais solists Saša Konečko. Grupa savus ierakstus ir pārdevusi vairāk nekā 2 miljonos kopiju. Grupa ir dibināta  Parīzē, Francijā.

Grupa ir izdevusi 16 studijas albumus, 3 remiksu albumus un 24 singlus.

## Diskogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites

* KMFDM DØTKØM Oficiālā KMFDM mājaslapa
Atbildība (partiju apvienība)

thumb|Apvienības reklāmas uzraksts uz ietves pirms 10. Saeimas vēlēšanās
**ATBILDĪBA — sociāldemokrātiska politisko partiju apvienība** (līdz 2009. gada 24. martam "**Vienotība un Taisnīgums**", pēc tam līdz 2010. gada 10. jūnijam "**Libertas.lv**") bija kreisa Latvijas politisko partiju apvienība, kas tika dibināta 2007. gadā. Apvienībā ietilpa Sociālā taisnīguma partija, partija "Latvijas Atmoda" (līdz 2009. gada 2. aprīlim Pensionāru un senioru partija) un partija "Mūsu zeme".  

2009. gada Eiroparlamenta vēlēšanās "Libertas.lv" saraksts ar Guntaru Krastu priekšgalā ieguva 4,3% balsu, Rīgas domes vēlēšanās — 0,95%. Apvienība ietilpa ES līmeņa koalīcijā "Libertas". 2010. gada jūnijā apvienībai, kas tika pārdēvēta par "Atbildību", pievienojās LSDSP.  

Pēc neveiksmīgā starta Saeimas vēlēšanās 2010. gada beigās apvienība pārtrauca savu aktīvo darbību. 2020. gada oktobrī uzsākts apvienības likvidācijas process. 

## Dalība Saeimas vēlēšanās

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20101130121011/http://atbildiba.lv/
* Kreisi centrisko politisko partiju apvienība sauksies «ATBILDĪBA»