open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1953. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1953 gads|1953. gada]] notikumi [[Latvija]]s** teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

## Notikumi
[thumb|200px|[Latvijas PSR karogs.]]

* Rīgas piena kombinātā sāka ražot saldējuma tortes.
* Grīvas pilsēta tiek pievienota Daugavpilij.
### Janvāris
* 17. janvāris — ar īpašu dekrētu tika apstiprināts jaunais Latvijas PSR karogs.

### Februāris
* Kā visā PSRS, tā arī Latvijā notika plaši ebreju kultūras darbinieku un ārstu aresti. Viņus apsūdzēja ebreju nacionālistisko organizāciju veidošanā un piederībā tā saucamajiem "ārstiem indētājiem".

### Marts
* 5. marts — mira PSRS vadītājs Josifs Staļins; pēc viņa nāves sākās pārmaiņas PSRS un arī Latvijā.

## Dzimuši
* 8. aprīlis — Viktors Čestnovs, aktieris (miris 2003. gadā)
* 6. maijs — Jānis Klaužs, mežsaimnieks, politiķis
* 8. septembris — Estere Sāns-Takeuči (*Esther Sans Takeuchi*), latviešu izcelsmes ASV ķīmiķe un materiālzinātniece
* 20. septembris — Vaira Dundure, horeogrāfe (mirusi 2013. gadā)
* 26. septembris — Aivars Lembergs, politiķis
* 10. oktobris — Viktors Krasovickis, uzņēmējs
* 5. novembris — Boriss Teterevs, ārsts, uzņēmējs un mecenāts (miris 2019. gadā)
* 12. decembris — Mihails Gruzdovs, teātra režisors

## Miruši
* 8. marts — Berta Rūmniece, aktrise (dzimusi 1865. gadā)
* 23. marts — Andrejs Auzāns, latviešu ģenerālis (dzimis 1871. gadā)
* 21. augusts — Vilhelms Roberts fon Bulmerinks, sabiedriskais darbinieks, Rīgas domes deputāts un Rīgas pilsētas mērs (dzimis 1862. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aldis Bergmanis. Politiskās pārmaiņas Latvijā un dramatiskais 1953.gads
Live aus Berlin

***Live aus Berlin*** ir vācu grupas "Rammstein" koncertieraksts.

Daudzus strīdus izraisīja dziesma "*Bück dich*", kur ar dildo palīdzību tika attēlots anālais sekss. Dēļ tā Eiropā šim DVD tika piešķirts "Ierobežojums bērniem līdz 18 gadiem" statuss. 1998. gadā dēļ šī priekšnesuma, solists Tils Lindemans un taustiņinstrumentālists Kristians Lorencs tika arestēti "*[[Family Values Tour]]*" laikā ASV.

## Versijas
* "Live aus Berlin" (CD)
* "Live aus Berlin" - Limited Edition (CD)
* "Live aus Berlin" - Censored (VHS)
* "Live aus Berlin" - Uncensored (VHS)
* "Live aus Berlin" (DVD)

## Dziesmu saraksts
;"*Live aus Berlin*" (CD)

;*Limited Edition* (CD)
* **CD1**

* **CD2**

;VHS un DVD

## Pie albuma strādājuši
* Tils Lindemans (*Till Lindemann*) — balss
* Rihards Kruspe (*Richard Z. "Fuchs" Kruspe*) — ģitāra, akustiskā ģitāra ("*Wilder wein*"), taustiņinstrumenti ("*Bück dich*"), bekvokāls
* Kristians Lorencs (*Christian "Flake" Lorenz*) — taustiņinstrumenti
* Pauls Landerss (*Paul Landers*) — ģitāra, akustiskā ģitāra ("*Wilder wein*"), bekvokāls
* Olivers Rīdels (*Oliver "Lars" Riedel*) — basģitāra,akustiskā ģitāra ("*Wilder wein*"), bekvokāls ("*Bück dich*" un "*Sehnsucht*")
* Kristofs Šneiders (*Christoph "Doom" Schneider*) — sitaminstrumenti, taustiņinstrumenti ("*Wilder wein*")
Iekšzemes impērija

**"Iekšzemes impērija"** () ir 2006. gada Deivida Linča sirreālistisks, psiholoģisks trilleris. Tā bija Linča pirmā pilnmetrāžas filma kopš 2001. gada filmas "Malholandas ceļš", ar kuru tā dala ļoti daudzas kopīgas īpašības. "Iekšzemes impērija" pirmizrāde notika 2006. gada 6. septembrī Venēcijas kinofestivālā. Pilmmetrāžas filma tika veidota divarpus gadus, to filmēja ar standarta izšķirtspējas digitālo videokameru.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Akustika

right|thumb|Skaņas avots skaņu slāpējošā telpā.
**Akustika** ir fizikas nozare, kas pēta elastīgo svārstību un viļņu izplatīšanos, to mijiedarbību ar vidi, kurā šīs svārstības izplatās. Šo svārstību frekvence atrodas intervālā 0...1013 Hz.

Akustiku iedala:
* *vispārīgajā akustikā*, kas eksperimentāli un teorētiski pēta ar elastīgo un svārstību viļņu izplatīšanos, uztveršanu saistītas parādības;
* *lietišķajā akustikā*, kas pēta elastīgo svārstību izmantošanu mūzikā, radiosakaros, svārstību izplatīšanās īpatnības atmosfērā, ūdenī, celtnēs; tā pēta arī trokšņus, vibrācijas un izstrādā metodes to samazināšanai.

## Skatīt arī

* Viļņu vienādojums
.gr

**.gr** ir Grieķijas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).
Reģistrēšana tiek pieņemta caur akreditētiem reģistratoriem. Ir iespējams reģistrēt domēna vārdus ar Grieķu alfabēta burtiem.
Ieteicamais domēna reģistrēšanas līmenis ir otrais. Tomēr ir iespējams reģistrēt arī trešā līmeņa domēnus ar šādiem otrā līmeņa domēniem:

* **.com.gr** — komerciālām struktūrām;
* **.edu.gr** — mācību iestādēm;
* **.gov.gr** — valsts pārvaldes struktūrām ;
* **.org.gr** — bezpeļņas organizācijām;
* **.mil.gr** — valsts aizsardzības iestādēm;
* **.net.gr** — interneta pakalpojumu sniedzējiem.

## Ārējās saites
* IANA .gr whois informācija 
* Domēna vārdu reģistrators
* Akreditēto reģistratoru saraksts
Bursa

**Bursa** (; vēsturiskais nosaukums *Prusa*, , vēlāk *Brusa*) ir ceturtā lielākā Turcijas pilsēta valsts ziemeļrietumos. Bursas ila administratīvais centrs un viens no nozīmīgākajiem valsts industriālajiem un kultūras centriem.

Bursa izvietojusies pie Uludaga kalna ziemeļrietumu nogāzes 15 km no Marmora jūras krasta. Pilsētu dažkārt dēvē par „Zaļo Bursu” (), jo tajā atrodas daudz parku un dārzu, kā arī pilsētu ieskauj meži un Uludaga kalnā esošais populārais slēpošanas kūrorts. Bursā atrodas vairāki agrāko Osmaņu impērijas sultānu mauzoleji.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Bursas avīze "Haber"
* Bursas avīze "Haber16"
Tvertne

**Tvertne** jeb **tilpne** ir dobs priekšmets kaut kā glabāšanai vai kravas pārvadājumam. Tvertnes var būt dažādas formas un veidoti no dažādiem materiāliem. Uz kuģiem tiek lietotas tā saucamās universālās tvertnes. Tvertnēm ir standartizēti izmēri, kas atvieglo to pārvadāšanu ar dažādiem transporta līdzekļiem.
Standartizētie tvertņu izmēri ir divdesmit pēdu garums, 8 pēdu un 6 collu augstums un 8 pēdu platums, šie izmēri starptautiski pieņemti kā viens TEU *(Twenty-foot Equivalent Unit)*. Tehnoloģijām attīstoties, liela daļa pasaulē izmantoto tvertņu tagad ir četrdesmit pēdu garas, ko apzīmē ar FEU *(Forty-foot Equivalent Unit)* vai arī ar 2 TEU.

Tvertņu veidi:

* Standarta - ir slēgta tipa un paredzēts gandrīz visu kravu pārvadājumiem pa jūru, dzelzceļu un autoceļiem. 20' konteinerā iespējams iekraut 11 eiropaletes ar kravu un 40' iespējams iekraut 25 eiropaletes ar kravu;
* *High Cube* (HC) — palielināta augstuma  45' konteinerā iespējams iekraut 33 eiropaletes jeb 92 cbm, kas atbilst  standarta tenta piekabes izmēram un 40' konteinerā iespējams ievietot 30 paletes un palielināt iekraujamās kravas apjomu līdz 78.6 cbm..
* Refrižerators - paredzēts kravu pārvadājumiem, kam ir noteikta pārvadāšanas temperatūra. Iespējamais temperatūras režīms ir no +25 grādiem līdz -25 grādiem pēc Celsija skalas. nepieciešams patstāvīgs pieslēgums elektrotīklam;
**Open Side -* Konteineri ar atveramu sānu malu. Nestandarta kravu iekraušanai ar autoiekrāvēju. Šie konteineri ir aprīkoti ar pārbīdāmo sānu režģi, to augšpusē ir sliedes un jumta loki;
* Ventilējami - ir paredzēts kravu transportēšanai un uzglabāšanai, kurām ir nepieciešama gaisa apmaiņa ar ārējo vidi : graudaugu kultūru, kafijas, kakao u.tml. Pieejami tikai 20' izmēra;
* *Open Top* — Strukturāli no standarta konteinera atšķiras ar iespēju noņemt jumtu un durvju balstus, kas ļauj iekraut smagu vai lielizmēra kravu no augšas vai priekšas;
* *Flat rack* — nestandarta kravu pārvadājumiem paredzēts konteiners ar gala sienām, ko izmanto kravas nostiprināšanai, un dēļu grīdu, kas nesabojās lielizmēra vai negabarīta kravu. 
* Tank konteinera - Paredzēts pārvadāt gan sulas, eļļas, gan arī dažādas ķīmiskās vielas. Šie konteineri ir neaizvietojami, ja izlejamo šķidrumu pārvadāšanai nepieciešams izmantot vairākus transporta veidus.
* Beramkravu tvertne -  ir trīs iebēršanas atveres uz jumta un izlādēšanai paredzēta rampa durvju vietā. Parasti izmanto sēklu, garšvielu un graudu transportēšanai.
*Platforma - izceļas ar ļoti lielu iespējamā svara pārvadāšanu. Tās ir bez sāniem, kas ļauj uzkraut smagas kravas uz mazas virsmas.

Kaut gan pirmās nestandarta tvertnes sāka izmantot 1920. gadā, tvertņu revolūcijas pats sākums bija, kad Amerikas Savienoto Valstu pārvadātāja līnija „Sea Land” uzsāka patstāvīgus pārvadājumus no Puertoriko ostas uz Baltimoras ostu.

Tvertņu izmantošana ir būtiski veicinājusi transporta nozares attīstību, samazinot kravu apstrādes laiku, darbaspēka un iepakojuma izmaksas. Tvertņu izmantošana ļauj ievērojami uzlabot transporta efektivitāti.
Adana

**Adana** ir pilsēta Turcijas dienvidos un tiek uzskatīta par valsts lauksaimniecības centru. Pilsēta izveidojusies pie Sejhanas upes krastiem, 30 km no tās ietekas Vidusjūrā, Anatolijas centrālajā dienvidu daļā. Pilsēta ir Adanas ila centrs un tajā dzīvo vairāk kā 1,5 miljoni iedzīvotāju. Pilsēta pēc iedzīvotāju skaita ir piektā lielākā pilsēta valstī.

Adanas-Mersinas aglomerācijā kopā dzīvo 2,75 miljoni iedzīvotāju un tā aptver 100 km lielu teritoriju no rietumiem uz austrumiem, bet no ziemeļiem uz dienvidiem — 25 km. Pilsētas aglomerācijā ietilpst Adana, Mersina, Tarsusa un Džejhana.

Adana atrodas vēsturiskajā Kilikijas zemē, mūsdienās dēvētā par Čurkovas novadu, kas aptver Mersinas, Adanas, Osmanijes un Hatajas ilus. Tā kā šis novads ir nošķirts no pārējās valsts ar kalnu grēdu, tam ir sava kultūras vēsture. Pēc savas iekārtas šis novads ir ekonomiski autonoms un tajā ir divas lielas ostas, vairākas rūpnīcas un tās plašā auglīgā zeme materiāli nodrošina visus tur dzīvojošos 5,5 miljonus iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Adanas ila vadība
* Adanas attēlu galerija
Konja

**Konja** (, agrāk latīņu: *Iconium*; grieķu: *Ἰκόνιον*, *Ikónion*) ir pilsēta Turcijas vidienē. Pilsēta ir Konjas ila galvaspilsēta un ar tās 980 tūkstošiem iedzīvotāju (2008) ir septītā lielākā pilsēta valstī pēc iedzīvotāju skaita.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Emporis: Konjas augstceltņu datubāze
* Mevlevī ordeņa attēlu galerija 
* Pilsētas attēlu galerija
Ugāles līdzenums

**Ugāles līdzenums** ir dabas apvidus Kursas zemienes ziemeļos. Aizņem Ventspils novada austrumu un dienvidaustrumu daļu, Talsu novada rietumu malu un nelielu Kuldīgas novada teritoriju tā ziemeļaustrumos. Platība ap  (2,5% Latvijas teritorijas. Līdzenumam neregulāra ziemeļu-dienvidu virzienā izstiepta daudzstūra forma. Ziemeļu-dienvidu virzienā tas ir  plats, rietumu-austrumu virzienā — . Dienvidos tā robeža ar Pieventas līdzenumu iet pa Abavas ielejas dienvidu malu, robeža ar Rietumkursas augstienes Kurmāles pauguraini — gar Valdemārpils fāzes ledāja reljefa frontālo vaļņu pakāji, rietumos un ziemeļos robeža ar Piejūras zemienes Ventavas līdzenumu — pa Baltijas ledus ezera abrāzijas kāpli un krasta akumulācijas formām. Austrumos robeža ar Ziemeļkursas augstienes Dundagas pacēlumu ir uz rietumiem no Nevejas, Sabdagām, Ģibzdes un tālāk pa Raķupi un gar Lielsalas un Zvaguļu purvu austrumu malu līdz Valdgalei, ar Vanemas pauguraini robeža iet austrumos no Pastendes un Stendes un pa Lašupīti.

## Reljefs
Līdzenuma reljefs pārsvarā ir lēzeni viļņots, vietām vidēji viļņots un plakans, kas radies galvenokārt Ventas ledus mēles, Ventas pieledāja sprostezera un Baltijas ledus ezera un hidrogrāfiskā tīkla attīstības rezultātā. Reljefa saposmojums parasti ir 2 līdz 10 metru. Ziemeļu daļā ir  augsti pacēlumi, kas veidojušies ledus ezera salu vietās (Ugāles, Popes, Puzes un Ameles pacēlumi) virs abrāzijas un akumulācijas lidzenumiem. Līdzenuma ziemeļu daļā virsas absolūtais augstums ir 30—40 m, pazeminājumos un upju ielejās — , bijušajās ledus salās — , Spāres paugurainē — . Visizteiktākais reljefa saposmojums ir gar Mordangas subglaciālo iegultni. Augstākā virsotne ir Ploču kalns ( vjl).

## Hidrogrāfija
Upes pieder pie Ventas un Irbes lielbaseiniem, ūdensšķirtne starp kuriem iet pa Ugāles pacēlumu un gar Usmas ezera dienvidu krastu. Lielākās upes ir Rinda, Stende, Raķupe, Pāce, Engure. Dienvidu un rietumu malas atūdeņo Abava un Venta.

Ugāles līdzenumā samērā daudz ezeru, kas koncentrējušies galvenokārt tā centrālajā daļā. Lielākais ir Usmas ezers (), dziļākais — Puzes ezers ().

## Atsauces
Dace Akmentiņa

**Dace Akmentiņa**, īstajā vārdā **Doroteja Šteinberga** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise, viena no pirmajām latviešu teātra zvaigznēm.

## Biogrāfija
Dzimusi 1858. gadā Grienvaldes muižas (*Grünwald*) pagastā mūrnieka ģimenē. Mācījās pagasta skolā, 1875. gadā pārcēlās uz Rīgu, kur strādāja par šuvēju un dziedāja korī. 1886. gadā uzstājās Vaņas lomā Rīgas Latviešu teātra iestudētajā lugā pēc Mihaila Gļinkas operas "Dzīvība priekš cara" motīviem. Pēc pirmajiem panākumiem tika angažēta pastāvīgam darbam teātrī.
Rodes Ebelīna vadībā viņa izauga par teicamu tēlotāju ar lielisku raksturojumu, dziļām psiholoģiskām niansēm, dzidru, liriski plūstošu valodu.

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1914. gada tēloja reti, savu pēdējo lomu nospēlēja 1922. gadā. Hroniskas slimības dēļ pēdējos dzīves gadus pavadīja gultā.

Mirusi 1936. gadā.

### Ievērojamākās lomas
Kārlēns Blaumaņa lugā "Skroderdienas Silmačos", Kristīne Blaumaņa lugā "Ugunī", Mirdza Aspazijas lugā "Vaidelote", Grietiņa Gētes lugā "Fausts", Ofēlija Šekspīra lugā "Hamlets", Dezdemona Šekspīra lugā "Otello".

## Atsauces
Ludza (stacija)

**Ludza** ir viena no līnijas Rēzekne II—Zilupe dzelzceļa stacijām, atrodas Ludzā. Atklāta 1901. gadā kā dzelzceļa līnijas Ventspils—Maskava stacija un sākumā saukusies Ļucina, 1919. gadā Ludze, bet vēl pēc 2 gadiem pārdēvēta mūsdienu nosaukumā. Pēc Otrā pasaules kara vecās koka ēkas vietā šeit uzbūvēta liela mūra ēka, kas tiek izmantota arī mūsdienās.

No 2025. gada 14. decembra ikdienas ekspreša dīzeļvilciena maršruts Rīga—Rēzekne II tika pagarināts līdz Ludzai.

## Pasažieru pārvadājumi

## Ārējās saites
* Ludzas stacijas foto 2007. gadā

## Atsauces
Ludza (nozīmju atdalīšana)

**Ludza ** var būt:
* Ludza — pilsēta Latgalē, Ludzas novada centrs.
* Ludza — upe, Rītupes pieteka.
* Ludza — dzelzceļa stacija līnijā Rēzekne II—Zilupe.

## Skatīt arī
* Ludzas pils
* Lielais Ludzas ezers
* Mazais Ludzas ezers
* Ludzas rajons
* Ludzas novads
* Ludzas apriņķis
Kajseri

**Kajseri** (; agrāk osmaņu turku: قیصریه;  latīņu: *Caesarea Mazaca*; zazaiešu: *Qeyseriye*), antīkajos laikos saukta par Mazaku, Eisebiju, Kapadoķijas Cēzareju un Ķeizareju, ir pilsēta Turcijas vidienē. Pilsētas iedzīvotāju skaits no 690 tūkstošiem 2000. gadā pieaudzis līdz 895 tūkstošiem mūsdienās un pēc iedzīvotāju skaita Kajseri ir devītā lielākā pilsēta valstī. Kajseri ir lielpilsēta, kas iedalīta piecās mahallēs (rajonos). Centrālās mahalles ir Kodžasinana un Melikgazi, kurām 2004. gadā pievienojās Hadžilara, Indžesu un Talasa.

Kajseri panorāmā raksturīga iezīme ir Erdžijes kalns, kas atrodas pilsētas dienvidos. Pilsētas kultūrai raksturīgs turīgums, mūsdienīgums un provinciālisks konservatīvisms. Pilsēta tiek uzskatīta par vienu no attīstītākajām "Anatolijas tīģeru" pilsētām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Abū Dabī

**Abū Dabī** (, *Abū Ẓabī*, burtiskā tulkojumā "gazeles tēvs") ir Apvienoto Arābu Emirātu (AAE) otra lielākā pilsēta un valsts galvaspilsēta, atrodas Abū Dabī emirātā, pie Persijas līča uz T-veida formas pussalas. Pilsētā dzīvo ap 921 000 iedzīvotāju.

Abū Dabī ir galvenais politikas, kultūras, izglītības un tirdzniecības centrs valstī. 2012. gadā pilsēta tika atzīta par 67. dārgāko pilsētu pasaulē. 2007. gadā *[[CNN]]* pasludināja Abū Dabī par bagātāko pilsētu pasaulē.

## Vēsture
Abū Dabī ir atrasti arheoloģiski pierādījumi, kas norāda uz apdzīvotību no trešās tūkstošgades pirms mūsu ēras.

Agrāk pilsētā nodarbojās ar pērļu tirgošanu un apstrādāšanu. Pērles tika iegūtas Persijas līcī.

1930. gados, kad pērļu tirdzniecība samazinājās, pieauga interese par naftas atradnēm reģionā. 1962. gadā atklāja naftas krājumus.

## Skatīt arī
* Abū Dabī ''Grand Prix''

## Atsauces

## Ārējās saites
Gaziantepa

**Gaziantepa** (, osmaņu turku; *Ayintap*; agrāk oficiāli un mūsdienās neoficiāli: *Antep*), ir pilsēta Turcijas dienvidaustrumos un Gaziantepas ila galvaspilsēta. Pilsēta ir iekļauta pasaulē ilgāk apdzīvoto pilsētu sarakstā. Lielpilsēta sastāv no divām mahallēm (rajoniem): Šahinbeja un Šeitkamila. Gaziantepas iedzīvotāju skaits 2008. gadā sasniedza 1 252 329 un pēc iedzīvotāju skaita tā ir sestā lielākā pilsēta valstī.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Gaziantepas pilsētas ceļvedis
* Gaziantepas pilsētas ceļvedis
* Pilsētas pašvaldības vietne
* Gaziantepas Universitāte
* Dokumentāla filma par Gaziantepu Youtube vietnē
* Informatīva vietne par Gaziantepu
* Gaziantepas fotogrāfijas 
* Gaziantepas vietējais laikraksts
.dk

**.dk** ir Dānijas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD). 
Domēna vārda .dk registrāciju pārvalda DK Hostmaster. Reģistrācijas tiek pieņemas caur akreditētiem reģistratoriem. Domēna vārda īpašnieks var palūgt reģistratoram pārvaldīt viņa domēna vārdu vai darīt to pats ar DK Hostmaster sistēmā. Ir iespējams reģistrēt domēna vārdu ar šādiem simboliem: æ, ø, å, ö, ä, ü, é

## Vecākie .dk domēni
Vecākie DK Hostmaster datubāzē reģistrētie .dk domēni ir dkuug.dk, diku.dk , bk.dk, ibt.dk, ifad.dk, lego.dk, mainz.dk and nordita.dk, kuri tika reģistrēti 1987. gadā, kad tika izveidots .dk domēns.

## Ārējās saites
* IANA .dk whois informācija 
* DK Hostmaster A/S - domēna vārdu reģistrators
* Apstiprināto .dk reģistratoru saraksts
Cesvaines pils

thumb|250px|Cesvaines pils (2015)

**Cesvaines pils** () ir historisma stilā celta muižas pils Cesvainē, kas atrodas blakus Cesvaines viduslaiku pils drupām. Pils ir izcils eklektisma paraugs, kurā sajaukušies gotikas, renesanses, romānikas un jūgendstila elementi. Pils būvēta no neapmestiem laukakmeņiem.

Pilij ir U veida plānojums, pagrabstāvs un divi virszemes stāvi, kopā — trīs korpusi un apaļš donžona tipa tornis.

Pašlaik šeit darbojas muzejs, muižas kompleksa ēkā apmeklētājiem pieejams vietējais tūrisma centrs. Pilī atrodas arī restorāns.

## Vēsture
Ēka būvēta no 1890. līdz 1897. gadam pēc Cesvaines muižas īpašnieka Ādolfa Gerharda fon Vulfa pasūtījuma un pēc vācu arhitekta Hansa Grīzebaha projekta. Pēc Ādolfa Vulfa nāves pili uzraudzīja pārvaldnieki.

1919. gadā Ādolfa Vulfa dēls Vilhelms atļāva pilī ierīkot skolu. Izveido Cesvaines reālskolu un Cesvaines sieviešu ģimnāziju. 1920. gadā skolu pārņēma Izglītības ministrija un pārdēvēja to par Cesvaines Valsts vidusskolu. No 1921. gada skola apsaimniekoja gan pili, gan arī staļļus, parku un dārzniecību. Vācu okupācijas laikā no 1941. līdz 1944. gadam pilī atradās Vērmahta štābs.
Latvijas PSR laikā pilī turpināja darboties skola, tā pilī turpināja darboties arī pēc neatkarības atgūšanas.

2002. gada 5. decembrī nepareizi izmantotas krāsns dēļ pilī izcēlās ugunsgrēks, un tā daļēji nodega.

## Atjaunošana
Pils atjaunošana turpinājās līdz 2022. gada februārim. Ar Eiropas Savienības līdzfinansējumu par gandrīz 1,9 miljonu eiro atjaunoja pils dakstiņu jumtu.

Īstenojot pārrobežu sadarbības projektu "Kultūras un vēsturiskā mantojuma saglabāšana un veicināšana Latvijā un Krievijā" ar 1 711 930 eiro finansējumu, Lielā torņa Medību telpā atjaunoja kamīnu ar glazētiem podiņiem, kam ir vēstures pieminekļa nozīmes statuss. Veica arī balles zāles griestu plafona mākslinieciskās apdares konservāciju, ēkas otrajā stāvā izbūvēja vestibilu ar konferenču zāli un telpu darbiniekiem, bet labā spārna pagrabā atjaunoja un pielāgoja telpas ēdināšanas pakalpojumiem.

## Attēlu galerija

Cesvaine loss 01.JPG
Cesvaine loss 19.JPG
Cesvaine loss 05.JPG
Cesvaine loss 11.JPG
Cesvaine loss 18.JPG
Cesvaines pils griestu rotājumi.jpg|Cesvaines pils griestu rotājumi


## Skatīt arī
* Cesvaines viduslaiku pils

## Atsauces

## Ārējās saites
* Cesvaines pils Pilis.lv
Āboltiņš

**Āboltiņš** (sieviešu dzimtē Āboltiņa) ir latviešu cilmes uzvārda Āboliņš variācija. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Eduards Āboltiņš (1896—1969), lauksaimnieks;
* Eduards Āboltiņš (1937—2006), fiziķis un sabiedriskais darbinieks;
* Jānis Āboltiņš (1943—2006), ekonomists un politiķis;
* Ojārs Āboltiņš (1936—2023), ģeologs, ģeogrāfs un pasniedzējs.
Āboltiņa

**Āboltiņa** (vīriešu dzimtē Āboltiņš) ir latviešu cilmes uzvārda „Āboliņa” variācija. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Agnese Āboltiņa (1996) — kalnu slēpotāja;
* Solvita Āboltiņa (1963) — juriste, politiķe un diplomāte, bijusī Saeimas priekšsēdētāja.
Mersina

**Mersina** () ir pilsēta Vidusjūras krastā Turcijas dienvidos un tā ir Mersinas ila galvaspilsēta. Pilsēta ir Adanas—Mersinas metropoles sastāvdaļa un tā atrodas Čukurovas ekonomiskā un kulturālā reģiona rietumos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tūrisma un kultūras ministrijas lapa par Mersinu
* Princetonas klasisko vietu enciklopēdija
* 
* Mersinas tirdzniecības un rūpniecības kamera
* Mersinas ceļvedis
*Mersinas vietējā avīze
Bangi

**Bangi** (, , ) ir Centrālāfrikas Republikas lielākā pilsēta, valsts galvaspilsēta, kā arī viena no valsts prefektūrām. 2021. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 812 tūkstoši iedzīvotāju. Bangi dibināta 1889. gadā kā franču priekšpostenis Ubangi upes labajā krastā, no kuras radies pilsētas nosaukums. Aptuveni ceturtā daļa no Centrālāfrikas Republikas iedzīvotājiem dzīvo Bangi un tās apkārtnē.

Bangi vienlaicīgi ir arī Centrālāfrikas Republikas prefektūra, kas ir valsts pirmā līmeņa administratīvā vienība. Tai ir autonomas komūnas (*commune autonome*) statuss. Tā robežojas ar Ombelas-Mpoko prefektūru, bet otrpus Ubangi upei atrodas Kongo DR valsts. Bangi platība ir 67 km2, līdz ar to tā ir mazākā pirmā līmeņa administratīvā vienība valstī, toties tajā dzīvo visvairāk iedzīvotāju. Bangi administratīvi sīkāk dalās 8 pilsētas apgabalos (*arrondissements*).

## Ģeogrāfija
Bangi atrodas Centrālāfrikas Republikas dienvidrietumos, Ubangi upes labajā krastā, ziemeļu krastā. Bangi vienlaicīgi ir gan atsevišķa Centrālāfrikas Republikas pirmā, gan otrā līmeņa administratīvā vienība, veidojot Bangi prefektūru un Bangi subprefektūru. Tā robežojas ar Ombelas-Mpoko prefektūru, bet otrpus upei atrodas jau citas valsts, Kongo Demokrātiskās Republikas, pilsēta Zongo, kas ietilpst Dienvidubangi provincē. Bangi prefektūras platība ir 67,34 km², līdz ar to tā ir mazākā prefektūra valstī. Pilsēta atrodas salīdzinoši līdzenā reljefā, to ieskauj pakalni.

Bangi ir gandrīz uz ekvatora, bet tā atrodas subekvatoriālajā joslā, nevis ekvatoriālajā joslā. Pēc Kepena klimata klasifikācijas Bangi valda savannas klimats (Aw), tas ir, visu gadu ir silts, bet nokrišņu sadalījums gada laikā ir nevienmērīgs. Gaisa temperatūra vidēji visu gadu ir no 25 līdz 27 °C, bet nokrišņu daudzums decembrī, janvārī un februārī ir ļoti mazs, bet no marta līdz oktobrim ir novērojami regulāri un intensīvi nokrišņi. Lietus sezonas laikā Bangi regulāri skar arī plūdi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Doha

**Doha** (, *ad-Dawḥa* vai *ad-Dōḥa*) ir Kataras lielākā pilsēta un valsts galvaspilsēta. Tā atrodas pie Persijas līča. Pilsētā galvenokārt nodarbojas ar naftas ieguvi un zvejniecību.

2006. gadā Dohā notika Āzijas spēles.

Pilsētā atrodas Kataras Universitāte, kā arī HEC Paris biznesa skolas pilsētiņa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dikļu pagasts

thumb|260px|Dikļu pils
**Dikļu pagasts** ir viena no Valmieras novada administratīvajām teritorijām tā rietumos. Robežojas ar sava novada Bērzaines, Zilākalna, Matīšu un Kocēnu pagastiem, Cēsu novada Stalbes pagastu, Limbažu novada Umurgas, Katvaru un Brīvzemnieku pagastiem. 

## Vēsture
1920. gada zemes reformas laikā Dikļu muižu sadalīja 123 vienībās 2175,5 ha kopplatībā, tās centru piešķīra Valmieras apriņķa valdei, pilī iekārtoja bērnu patversmi. Budenbroka muižu sadalīja 33 vienībās 1000 ha kopplatībā, centru piešķirot Mežu departamentam, pilī iekārtoja virsmežniecību. Dikļu mācītājmuižu sadalīja 7 vienībās 88 ha kopplatībā.

1935. gadā Dikļu pagasta platība bija 110 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Dikļu un Jaundikļu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1951. gadā Dikļu ciemam pievienoja Jaundikļu ciemu, 1961. gadā - daļu Dauguļu ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kocēnu novadā. 2021. gadā Kocēnu novadu iekļāva Valmieras novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
*Pagasta centrs atrodas **[[Dikļi|Dikļos]]**.
*Pagasta ciemi: Budenbroka, Dauguļi, Ķelderi, Mazbrenguļi

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Spāres pauguraine

[thumb|300px|[Spāres ezers pauguraines ziemeļos.]]
**Spāres pauguraine** ir ainavapvidus Kursas zemienes Ugāles līdzenuma austrumu malā. Izvietojies galvenokārt Talsu novada Ģibuļu pagastā, neliela daļa Kuldīgas novada Rendas pagastā. Platība 120 km².

Pamatiežus veido irdeni augšdevona Gaujas svītas smilšakmeņi, ko pārklāj 20-40 m biezs kvartāro nogulumu slānis, ko veido galvenokārt pēdējā apledojuma nogulumi un pieledāja sprostbaseina aleirīti un smiltis.

Pauguraines reljefam raksturīga neregulāru, iegarenu izlocītu pauguru un daļēji noslēgtu, nesimetrisku ieleju mija. Ieplakās purvi un ezeri. Paugurainē ziemeļu - dienvidu virzienā 15 km garumā stiepjas ielejveida iegrauzums pamatiežos - Mordangas subglaciālā iegultne. Tajā ir vairāki 100-400 m plati un 1-1,8 km gari ezeri: Dzilonis, Gulbis, Mordangas-Kāņu ezers, Diņģezers, Kalvenes ezers, Mežmuižas ezers, Segliņu ezers, Rūmiķis, Egļu ezers, Asariņš, Dubekšļa, Raibīts, Vienīts, Sūdu ezers u.c.

Ziemeļu daļā izplatīti ziemeļu-ziemeļrietumu — dienvidu-dienvidaustrumu virzienā orientēti morēnuvāli, starp kuriem atrodas garenas ieplakas. Dziļākajās ieplakās atrodas Gulbju un Spāres ezeri.

Iekšzemes kāpu grēdu relatīvais augstums ir 20-25 m. Virsotnes sasniedz 70-78 m absolūto augstumu (Ratakalni pie Vēžu ezera).

## Avoti
*
Doningtonas parks

**Doningtonas parks** ir autosacīkšu trase, kas atrodas netālu no Kestldoningtonas pilsētas Apvienotajā Karalistē.

Tajā vienreiz ir norisinājusies Formula 1  izcīņa un bija plānots, ka sākot ar . gadu ik gadu tiks rīkota , tomēr nepietiekamā finansējuma dēļ līgums tika lauzts pirms sacīkstes. Tajā norisinās arī vairākas citas sacīkstes, tostarp, BTCC, MotoGP un *[[Pasaules Superbike čempionāts|Superbike]]*.
Avicenna

**Abū Alī Sīnā** () vai **Ibn Sīnā** (), eiropiešiem zināms kā **Avicenna** (dzimis augustā ap 980. gadu, miris 1037. gada jūnijā), bija persiešu ārsts un filozofs. Viņš bija arī fiziķis, astronoms, ķīmiķis, matemātiķis, dzejnieks, psihologs, šeihs, karavīrs, valstsvīrs un teologs.

## Dzīvesgājums
Dzimis Afšānas ciemā netālu no Samanīdu dinastijas galvaspilsētas Buhāras nodokļu ievācēja ģimenē, kurš piederēja slepenai gudrības meklētāju brālībai. Līdz desmit gadu vecumam viņš iegaumējis visu Korāna tekstu. Vēlāk viņš apguva matemātiku, tieslietas un filozofiju. 16 gadu vecumā Avicenna sāka mācīties un praktizēt medicīnu. 21 gada vecumā Avicenna uzrakstīja savu pirmo traktātu un līdz 1012. gadam dzīvoja Horezmas valstī, vēlāk Gorgānas pilsētā.

No 1015. līdz 1022. gadam Avicenna strādāja pie Hamadānas valdnieka, bet pēc viņa nāves Avicennu ieslodzīja cietumā. Pēc četriem mēnešiem Hamadānu iekaroja Isfahānas valdnieks, kurš viņu atbrīvoja.  Kad 1030. gadā Isfahānai uzbruka Gaznevīdu impērija, daudzus Avicennas darbus iznīcināja vai nozaga. Avicenna devās atpakaļ uz Hamadānu, kur viņš nomira.

## Darbi
Avicenna ir uzrakstījis aptuveni 450 traktātus par plašu tematiku, no tiem aptuveni 240 ir saglabājušies līdz mūsdienām. No šiem 240 darbiem 150 ir par filozofiju, savukārt aptuveni 40 ir uzrakstīti saistībā ar medicīnu.

Ievērojamākie Avicennas darbi ir "Ārstniecības grāmata" (, *Kitab Al-Shifaʾ*) un "Medicīnas kanons" (, *al-Qānūn fī al-Ṭibb*).

## Piemiņa
2006. gada 3. novembrī pie Gaiļezera slimnīcas Avicennam tika atklāts piemineklis.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Cenu pagasts

**Cenu pagasts** ir viena no Jelgavas novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Valgundes, Jaunsvirlaukas, Ozolnieku un Salgales pagastiem, Jelgavas pilsētu, Olaines novada Olaines pagastu un Bauskas novada Iecavas pagastu. Pagastā nav savas pārvaldes, ir pakalpojumu centri Brankās un Ānē un kopīga vadība ar Ozolnieku pagastu.

## Daba

### Hidrogrāfija
#### Ūdensteces
Baložu kanāls, Biržiņa, Cena, Ežupe, Iecava, Lielupe, Medaine, Misa, Spulle, Vecā Jāņupe, Zaigu grāvis.

#### Ūdenstilpes
Ānes dīķis, Griķu dīķis, Jāņu dīķis, Jelgavas mežniecības dīķis, Liegu dīķis, Lieģu dīķis, Mežakrastu dīķis, Senču dīķis, Valaku dīķis, Viesturu dīķis.

#### Purvi
Branku purvs, Briežu purvs, Čauku purvs, Danču purvs, Ķempju purvs, Lāču purvs, Mazais Lāču purvs, Pēternieku purvs, Vīlantu purvs.

### Dabas aizsardzība
Pagastā atrodas daļa no dabas lieguma "Lielupes palienes pļavas".

## Vēsture
thumb|left|Cenas muižas kungu māja
Vēsturiski pagasta teritorijā atradās Ānes muiža (*Aahof*, mūsdienās Āne), Cenas muiža (*Zehnhof*), Tetelmindes muiža (*Tettelmünde*, Tetele).

Cenas muižu pie Misas un Iecavas satekas 1652. gadā nopirka Bartolds fon Pletenbergs, vēlāk tā piederēja hercogam Frīdriham Kazimiram. Līdz 1800. gadam tā piederēja Frīdriham Reinholdam fon Mirbaham. Muižas ēka celta 1823. gadā klasicisma stilā ar sešu kolonnu portiku muižnieka Račinska vadībā. Savrupmājas jumtu atbilstoši tā laika modei rotāja belveders. 1906. gadā māja nodega un netika atjaunota. 

Latvijas brīvības cīņu laikā tagadējā Cenu pagasta teritorijā 1919. gada 15. - 21. novembrī notika Jelgavas atbrīvošanas kaujas.

Par Cenu pagasta pirmsākumu uzskatāms Cenu ciems, ko 1945. gadā izveidoja Ozolnieku pagastā. 1954. gadā Cenas ciemam pievienoja Teteles un Annas ciemus, 1962. gadā - Dalbes ciema kolhoza "Mičurinietis" teritoriju. 1974. gadā daļa kolhoza "Druva" teritorija pievienota Sidrabenes ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2003. gadā kopā ar Ozolnieku pagastu apvienots Ozolnieku novadā. 2021. gadā Ozolnieku novadu iekļāva Jelgavas novadā.

### Kultūras pieminekļi
*Bluķu skansts
*Dalbes luterāņu baznīca
*Piemineklis 6. Rīgas kājnieku pulka karavīriem
*Mazsilgraužu senkapi
*Silgraužu skansts
*Teteles muižas tornis

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Kopā ar Ozolniekiem.

### Apdzīvotās vietas
Pagasta lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Brankas]]**, Āne, Tetele.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Dikļu ciems

**Dikļu ciems** var būt:
* Tagadējā Dikļu pagasta nosaukums līdz 1990. gadam
* Dikļu ciems - Cēsu rajona Veselavas pagastā izveidota ciema padome (1945-1954)

## Skatīt arī
* Dikļi - apdzīvota vieta
1948. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1948. gads|1948. gada]] notikumi [[Latvija]]s** teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

## Notikumi
### Jūlijs
* 19.—22. jūlijs — notika X Vispārējie latviešu Dziesmu svētki. Vienlaicīgi "Dinamo" stadionā notika I Deju svētki.

### Decembris
* 8. decembris — Biskajas līcī nogrima pēdējais pirmās brīvvalsts tvaikonis "Ķegums" ar sarkanbaltsarkano karogu mastā, kas uz ilgāku laiku palika kā neatkarīgās valsts simbols.

## Kultūra
* "Mājup ar uzvaru" (režisors Aleksandrs Ivanovs)

## Dzimuši
* 14. janvāris — Benita Vēja, šahiste
* 16. janvāris — Anatolijs Solovjovs (*Анатолий Соловьев*), Latvijas krievu izcelsmes kosmonauts
* 24. februāris — Ludmila Leite-Plaude, scenogrāfe un māksliniece (mirusi 2023. gadā)
* 10. aprīlis — Uldis Osis, politiķis un ekonomists
* 28. aprīlis — Egons Maisaks, aktieris (miris 1994. gadā)
* 1. maijs — Mihails Vasiļonoks, hokejists (miris 2023. gadā)
* 3. jūlijs — Uldis Sterģis, tēlnieks un akmeņkalis
* 4. jūlijs — Vladimirs Kirpičņikovs, šahists
* 23. jūlijs — Miervaldis Polis, mākslinieks (miris 2026. gadā)
* 24. jūlijs — Jānis Dinevičs, politiķis
* 1. augusts — Ivars Kalniņš, aktieris
* 13. augusts — Raits Černajs, Valsts kontrolieris (miris 2018. gadā)
* 15. augusts — Romans Vitkovskis, karikatūrists un matemātiķis
* 19. augusts — Juris Karlsons, komponists
* 20. augusts — Rūta Kazāka, botāniķe un māksliniece
* 27. augusts — Aleksandrs Kiršteins, politiķis
* 5. decembris — Aleksandrs Šostaks, matemātiķis (miris 2024. gadā)

## Miruši
* 16. janvāris — Voldemārs Zāmuēls, politiķis, Ministru prezidents (dzimis 1872. gadā)
* 11. februāris — Sergejs Eizenšteins (*Сергей Михайлович Эйзенштейн*), Rīgā dzimis krievu kinorežisors (dzimis 1898. gadā)
* 24. aprīlis — Jāzeps Vītols, komponists (dzimis 1863. gadā)
* 26. jūlijs — Alfrēds Bīlmanis, diplomāts (dzimis 1887. gadā)
* 4. augusts — Voldemārs Salnais, politiķis un diplomāts (dzimis 1886. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats
Charged Aerosol Release Experiment

**Charged Aerosol Release Experiment** jeb **CARE** (no  "Lādēta aerosola izlaišanas eksperiments") bija ASV Jūras flotes Pētniecības laboratorijas eksperiments, ar raķeti izlaižot putekļus atmosfēras augšējos slāņos, radītu makslīgus sudrabainos mākoņus.

 23:46 UTC no NASA Vollopsa lidojumu vietas (*Wallops Flight Facility*) Virdžīnijā tika palaista NASA četru pakāpju zondējošā raķete Black Brant XI (lidojuma uzdevums *39.009DR*) suborbitālā lidojumā. 283 km augstumā no pēdējās pakāpes dzinēja tika izlaistas alumīnija oksīda daļiņas.

Izmantojot instrumentus uz zemes un *STP/NRL* *STPSat-1* pavadonī, zinātniekiem ir iespēja pētīt mākslīgu sudrabaino mākoņu veidošanos, to attīstību un īpašības.

Daļiņu izlaišanas laikā ASV ziemeļu daļā iedzīvotāji bija novērojuši dīvainas gaismas, kuras tie noturēja par NLO.

## Skatīt arī
* Sudrabainie mākoņi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Night Time Artificial Cloud Study Using NASA Sounding Rocket , NASA 
* An Update on theCharged Aerosol Release ExperimentCARE
CARE

**CARE** var būt:
* *[[Charged Aerosol Release Experiment]]*, ASV eksperiments, izlaižot putekļus atmosfēras augšējos slāņos
* *[[Crew Module Atmospheric Re-entry Experiment]]*, Indijas eksperimentāls kosmosa kuģa nolaižamais aparāts
And All That Could Have Been

***And All That Could Have Been*** (zināmas arī kā ***Halo 17***) ir 2002. gada Nine Inch Nails koncertalbums / DVD. Koncertalbums satur mūziku, kas ir ierakstīta koncertturnejas *[[Fragility|Fragility 2.0]]* laikā 2000. gadā; ierobežotā izdevumā koncerterakstam klāt tika pievienots disks ***Still***, kas satur citas versijas iepriekš izdotām NIN dziesmām, to skaitā bija arī pavisam jauns mūzikas materiāls. DVD ieraksts tika pārdots atsevišķi, tas satur dziesmas, kas tika iekļautas koncerterakstā, tai skaitā vēl papildu dziesmas un citus video materiālus no *Fragility 2.0* turnejas.

## Skaņdarbu saraksts

**CD versija**

**DVD/VHS versija**

## Skatīt arī

* Fragility
* The Fragile

## Ārējās saites
* [Papildinformācija](http://www.ninwiki.com/And_All_That_Could_Have_Been_(halo)) 
* ''Halo 17'' versijas 
*
Malabo

**Malabo** (, ) ir Ekvatoriālās Gvinejas lielākā pilsēta. Līdz 2026. gada 2. janvārim pilsēta bija valsts galvaspilsēta. Pilsēta atrodas Bioko salas ziemeļu daļā, Atlantijas okeāna krastā.

Pēc 2012. gada datiem pilsētā dzīvo 187 302 iedzīvotāji. Pēdējo desmit gadu laikā pilsētas iedzīvotāju skaits ir strauji pieaudzis. Tūristi visbiežāk šajā pilsēta apskata Malabo katedrāli un Malabo tiesas ēku. Pilsētā atrodas Malabo starptautiskā lidosta. Tai ir arī regulāra prāmju satiksme ar Batu un Kamerūnas pilsētu Dualu.

## Atsauces

## Ārējās saites
1955. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1955. gads|1955. gada]] notikumi [[Latvija]]s** teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

## Notikumi
### Janvāris
* Rīgas TEC-1 sāka ražot elektroenerģiju.

### Jūnijs
* 16. jūnijs — Rīgā viesojās kompartijas un padomju līderis Ņikita Hruščovs. Pirmo reizi vēsturē augstākā padomju amatpersona apmeklēja Latviju.

### Jūlijs
* 18.—22. jūlijs — notika XII Vispārējie latviešu Dziesmu svētki.

### Oktobris
* Sāka iznākt laikraksts "Sports".

### Novembris
* 7. novembris — no Gorkijas Automobiļu rūpnīcas Rīgā ieradās pirmā automašīnu Volga (GAZ-21) partija.

### Nezināms datums
* Tika atjaunots Dzelzceļa tilts pār Daugavu Rīgā. Darbus veica ar karaspēka, gūstekņu un civiliedzīvotāju palīdzību  pēc Ļeņingradas Tiltu projektēšanas institūta inženiera A. Starceva projekta.
* Rīgā, Ļeņina ielā 38 tika atvērts "Aptieku izziņu dienests", kurā varēja iegūt informāciju par medikamentu pieejamību aptiekās.

## Kultūra
### Teātris
* 20. jūnijs — Latvijas Nacionālajā operā tika iestudēta opera "Uz jauno krastu" pēc Viļa Lāča romāna motīviem. Libreta autors bija Fricis Rokpelnis, bet mūzikas autors bija Marģeris Zariņš.

### Mākslas filmas
* "Salna pavasarī" (režisori Leonīds Leimanis un Pāvels Armands) 
* "Uz jauno krastu" (režisors Leonīds Lukovs) 

## Dzimuši
* 3. janvāris — Andris Rāviņš, politiķis
* 5. janvāris — Māris Grīnblats, politiķis (miris 2021. gadā)
* 15. februāris — Zbigņevs Stankevičs, garīdznieks, Romas Katoļu baznīcas arhibīskaps
* 3. marts — Jurijs Petropavlovskis, politiķis (miris 2020. gadā)
* 7. marts — Aivars Hermanis, mūziķis, komponists, producents
* 9. jūnijs — Vitauts Staņa, politiķis (miris 2025. gadā)
* 26. jūnijs — Jānis Krūmiņš, sociologs, fotogrāfs, žurnālists, diplomāts un politiķis (miris 2021. gadā)
* 3. jūlijs — Ita Kozakeviča, žurnāliste, sabiedriska darbiniece (mirusi 1990. gadā)
* 26. jūlijs — Aleksandrs Starkovs, krievu izcelsmes Latvijas futbolists un futbola treneris
* 13. augusts — Baiba Rozentāle, mediķe, politiķe
* 16. augusts — Imants Bekešs, policists, politiķis
* 24. augusts — Pēteris Šogolovs, aktieris (miris 2020. gadā)
* 28. augusts — Arturs Vaiders, sporta žurnālists (miris 2016. gadā)
* 25. septembris — Dainis Īvāns, politiķis
* 28. septembris — Viktors Freibergs, kinozinātnieks un rakstnieks (miris 2022. gadā)
* 19. novembris — Romualds Ražuks (*Romualdas Ražukas*), politiķis
* 26. novembris — Andris Bērziņš, politiķis
* 9. decembris — Elita Veidemane, žurnāliste

## Miruši
* 7. aprīlis — Elīna Zālīte, rakstniece un tulkotāja (dzimusi 1898. gadā)
* 19. jūlijs — Jūlijs Madernieks, mākslinieks (dzimis 1870. gadā)
* 17. decembris — Arvīds Jurgens, futbolists, hokejists, basketbolists un bendija spēlētājs (dzimis 1905. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces
Vali (amats)

[thumb|right|Ismails [pašā (1830-1895), Osmaņu impērijas vali Ēģiptē]]
**Vali**, arī **vāli** (, arābu: والٍ *vālin*) Turcijā ir ila (turku: *il*) valsts iecelts pārvaldnieks jeb gubernators. Termins tiek lietots arī citās musulmaņu valstīs. Osmaņu impērijā vali bija vilājeta (osmaņu turku: *vilayet*) gubernators.

## Skatīt arī
* Osmaņu impērijas administratīvais iedalījums
Antikrists (filma)

**"Antikrists"** () ir 2009. gada šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Larss fon Trīrs. Filmā piedalās tikai divi aktieri: Šarlote Gensbūra un Vilems Defo. Lai arī pamatā producēta Dānijā, filmas sadarbības producentu kompānijas nāk no vēl piecām valstīm.

Kopš pirmizrādes 2009. gada Kannu kinofestivālā, kur Gensbūra ieguva balvu kā labākā aktrise, filma tika kritizēta dēļ šķietamās mizogīnijas, kā arī dēļ atklātā seksuālās vardarbības satura. Tajā pašā laikā filma tika slavēta vizuālās un nopietnās pieejas dēļ.

## Lomas
* Vilems Defo — Viņš
* Šarlote Gensbūra — Viņa

## Atsauces

## Ārējās saites
*   /
Antikrists

[thumb|[Sātans dod padomus Antikristam. No Lūkas Sinjorelli 16. gadsimta freskas.]]
**Antikrists**, arī **Antikristus**, ir kristiešu jēdziens par labā cīņu ar ļauno par valdīšanu pasaulē. Antikrists būs īpaši ļaunprātīgs un varens cilvēks, kurš panāks masveida atkrišanu no Kristus mācības pirms viņa otrreizējās atnākšanas uz Zemes.

Jēdzienu radījusi divu sengrieķu vārdu kombinācija *ἀντί + Χριστός* (anti + Kristus). Grieķu valodā *Χριστός* nozīmē "svaidītais", un vārds Kristus cēlies no tā. "*Ἀντί*" grieķiski nozīmē ne tikai "pret" un "pretēji", bet arī "vietā".

Kristīgajā eshatoloģijā par Antikristu vai antikristiem sauc cilvēku vai cilvēkus, par kuriem Bībele ir pravietojusi, ka tie nostāsies pret Jēzu Kristu un aizstās to pirms Kristus otrās atnākšanas. Termins "Antikrists" (ieskaitot vienu daudzskaitļa formu) Jaunajā Derībā ir atrodams četras reizes, tikai Jāņa pirmajā un otrajā vēstulē. Antikrists tur tiek nosaukts kā tas, “kas noliedz Tēvu un Dēlu”. Analoģiska koncepcija ir arī islāmā, kur pirms pasaules gala ieradīsies vienacains "apmānītājs" (arābiski Dadžals). Korānā šī persona nav minēta, bet vairākkārt atrodama pravieša Muhameda hadītos.

Plašākā nozīmē šis termins kristiešu izpratnē attiecas uz ikvienu, kas iebilst pret Kristu un evaņģēliju (Lūkas 11:23) vai nepatiesi apgalvo, ka ir pats Kristus, Viņa pārstāvis (Marka 13:5) vai pravietis (Mateja 7:21-23). Evaņģēlists Jānis vēstulēs rakstīja, ka antikristu kļuvis daudz. Vienlaikus viņš nodala tos no īstā un vienīgā Antikrista, kas nāks vēlāk. Vēlākos laikos par antikristiem dēvētas daudzas ievērojamas tolaiku personas.

Reizēm tiek apgalvots, ka Antikrista lomu izpildīs cilvēkā iemiesojies Sātans, taču šādam viedoklim nav atrodams pamatojums Bībelē.

Antikrista koncepcijas pamatošanai tiek meklēti pamatojumi Vecajā Derībā, tomēr tie ir neskaidri un, piemēram, jūdu rabīns Abarbanels norāda, ka šādam Antikristam atbilst jūdu Mesija, kuram vēl jānāk un jāpārvar citas ticības, ieskaitot kristietību (jo jūdu ticība Kristu par šādu Mesiju neatzīst).

Līdzīgs termins, "pseidokristus" jeb "viltus Kristus" ir sastopams arī evaņģēlijos. Mateja evaņģēlijā (24. nodaļa) un Marka evaņģēlijā (13. nodaļa) Jēzus brīdina savus mācekļus, lai viltus pravieši viņus nemaldina, kuri uzdos sevi par Kristu, darot "lielas zīmes un brīnumus". Līdzīga "antidieva" koncepcija sastopama jau Homēram.

Antikrists ir populārs masu kultūrā, tai skaitā filmās ("Omen", "Antikrists", "Atstātie" u.c.)

## Atsauces

## Ārējās saites
Noir Désir

***Noir Désir*** ir franču rokgrupa no Bordo, kas tika izveidota 1983. gadā. Tā bija visveiksmīgā franču rokgrupa 1990. gados un 2000. gadu sākumā, pārdodot divus albumus, kuri Francijā tika sertficēti kā "dubultais platīns" un trīs albumus, kuri ieguva "zeltu". 2003. gadā grupai nācās uz laiku pārtraukt savu darbību, kad tās vokālists Bertrāns Kantā tika notiesāts par slepkavību, bet pirmstermiņā 2009. gadā tika atbrīvots, turpinot uz laiku grupas darbību. Tā tika pārtraukta 2010. gadā.

## Diskogrāfija

* *[[Où veux tu qu'je r'garde?]]* (1987) 
* *[[Veuillez rendre l'âme (à qui elle appartient)]]* (1989)
* *[[Du ciment sous les plaines]]* (1991)
* *[[Tostaky]]* (1992)
* *[[666.667 Club]]* (1996)
* *[[des Visages des Figures]]* (2001)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa 
* Fanu mājaslapa
Y34RZ3R0R3M1X3D

**Y34RZ3R0R3M1X3D** (zināms arī kā ***Year Zero Remixed*** vai ***Halo 25***) ir Nine Inch Nails remiksu albums, izdots . Albums sastāv no Year Zero skaņdarbu remiksiem, kurus veidojuši dažādi ierakstu producenti un izpildītāji. Šis bija pēdējais Nine Inch Nails albums, kas tika izlaists Interscope Records ierakstu kompānijā; tas izbeidza saistības ar šo ierakstu kompāniju, un Trents Reznors kļuva par "pilnīgi brīvu aģentu, brīvu no jebkāda kontrakta ar jebkādu ierakstu kompāniju".

## Skaņdarbu saraksts
### CD/DVD un ciparu lejupielāde

### Vinila plate
Piezīme. Viena no platēm bija vienpusēja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā ''Year Zero'' mājaslapa
* NinWiki informācija
* Discogs.com informācija
Kaleši

**Kaleši** ir mazciems Talsu novada Ģibuļu pagasta dienviddaļā pie Kalešupes. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušo Kalešu (Kališu; *Kalitzen*) muižas centru. Kalešu apvidu mestrs Pletenbergs 1495. gadā izlēņoja Dursupes Johanam Oldenbokumam, kam muiža piederēja līdz 1669. gadam, kad to nopirka Georgs Hāns. Hānu dzimtai tā piederēja līdz pat 1920. gadam un ietilpa Pastendes pagastā. Zemes reformas gaitā muižas 87 ha sadalīja 12 vienībās, izveidojot jaunsaimniecības. No 1945. līdz 1954. gadam bija atsevišķa Kalešu ciema un kolhoza «Centība» centrs.

## Atsauces
Rīgas Svētā Jura baznīca

thumb|300px|Svētā Jura baznīca, skats no Skārņu ielas

**Svētā Jura baznīca** ir ēka Vecrīgā, Skārņu ielā 10/16. Mūsdienās ēka ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis un tajā atrodas Dekoratīvās mākslas un dizaina muzejs.

## Vēsture
Šobrīd pastāvošā ēka ir celta 13. gadsimta sākumā un ir viena no vecākajām mūra ēkām Rīgā. Tā bija celta kā Zobenbrāļu ordeņa mestru, vēlāk Livonijas ordeņa mestru un Rīgas komturu rezidence Rīgā, ko rīdzinieki sagrāva 1297. gadā, cīnoties pret ordeni. Salīdzinoši neskarta palika pils dienvidu daļa, kurā atradās Svētā Jura baznīca (no 1208. gada Sv. Jura kapela, kopš 1225. gada baznīca), pēc 1330. gada — Svētā Gara hospitāļa baznīca. Šī vecās pils daļa arī ir saglabājusies līdz mūsdienām.

Ēka sastāvēja no trim atsevišķām daļām: altāra telpas, kuru noslēdza pusapaļa apsīda, draudzes locekļiem domātās divjomu zāles, kas kādreiz bija pārsegta velvēm un priekštelpas, virs kuras pacēlās tornis. Mazie logi bija izvietoti no ārpuses grūti pieejamā augstumā. 15. gadsimta beigās priekštelpā ierīkoja nespējnieku patversmi. Kopš 16. gadsimta vidus, reformācijas notikumu ietekmē, celtni sāka izmantot kā noliktavu. Parādījās arī atbilstošs nosaukums — Svētā Gara noliktava. Pēc kārtējā ugunsgrēka ailas, kas draudzes telpu savienoja ar altāra daļu un ar priekštelpu, 17. gadsimtā aizmūrēja, ar koka pārsegumiem izveidoja piecus stāvus, izraka dziļu pagrabu, aizmūrēja logus un tā radīja vairākas noliktavas. 18. gadsimta sākumā noliktavu sienās iemūrēja skulptora M. Merkli veidotus akmens vainagus ar krāsainu baložu attēliem — noliktavu emblēmām. Līdz mūsdienām saglabājies tikai viens, pārējie laika gaitā pārveidoti. Pēc baložu krāsām noliktavas sauktas par Baltā, Brūnā un Zilā baloža noliktavām.

Ēka izmantota kā noliktava līdz 1981.-1988. gadu restaurācijai un apvienošanai ar kaimiņu ēkām, pēc kuras šeit 1989. gadā ierīkoja Dekoratīvās mākslas un dizaina muzeju.

## Arhitektūra
thumb|250px|Svētā Jura baznīcas logs (romānikas stils)

Romāņu stila celtnes kopgarums ir ap 48 metri. Ēkas iekšējā telpa sadalīta vairākos stāvos, kas pārsegti liela izmēra koka sijām. Bēniņu stāvos ierīkotas vinčas preču pacelšanai. Sienas mūrētas no kaļķakmens, daļēji no laukakmeņiem, bet detaļas veidotas no ķieģeļiem. Jumta segums saglabājis vecā tipa kārniņus.

## Atsauces
Monrovija

**Monrovija** ir Libērijas lielākā pilsēta un valsts galvaspilsēta. Tā atrodas Montserrado grāfistē. Pilsēta dibināta 1822. gadā un tā ir nosaukta par godu ASV prezidentam Džeimsam Monro. Pēc 2022. gada datiem tajā dzīvo ap 1,7 miljoniem cilvēku – 33,5% no valsts iedzīvotājiem.

## Cilvēki
Monrovijā dzimuši:
* Džordžs Veā (*George Weah*) (1966-) - futbolists un politiķis

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
Moljērs

**Moljērs** (), īstajā vārdā **Žans Batists Poklēns** (*Jean-Baptiste Poquelin*, dzimis , miris ), bija franču teātra aktieris, režisors un dramaturgs, viens no ievērojamākajiem klasicisma laika autoriem. Moljērs ir uzrakstījis vairākas vēsturiski nozīmīgas komēdijas. Moljērs savās komēdijās satīras formā kritizēja sabiedrību un apspēlēja cilvēka trūkumus — greizsirdību, skopumu, liekulību, bailes no nāves un tamlīdzīgi. Viena no nozīmīgākajām Moljēra lugām ir “Tartifs”. Moljērs izveidoja neilgi pastāvošo teātra trupu *Illustre Théâtre*, bet vēlāk arī Moljēra trupu. No laikabiedriem ieguva gan slavu, gan pretestību. Moljērs aizstāvēja teātra brīvību un mākslas neatkarību.

## Biogrāfija
Moljērs, īstajā vārdā Žans Batists Poklēns, ir dzimis  Parīzē, viņa tēvam piederēja paklāju veikals. Jau jaunībā Moljērs nolēma dzīvot mākslinieka dzīvi. Kad viņam bija 21 gads, viņš nodibināja teātri, bet tas bankrotēja. No 1645. līdz 1658. gadam viņš ar draugiem apceļoja Franciju. Vēlāk karalis Luijs XIV iecēla Moljēru kā atbildīgo par izklaidēm Versaļas galmā netālu no Parīzes. Moljērs bija pagodināts kalpot karalim, it īpaši tāpēc, ka viņam bija ienaidnieki no Romas Katoļu baznīcas.  Moljērs savās komēdijās apspēlēja cilvēka trūkumus — greizsirdību, skopumu, liekulību, bailes no nāves un tamlīdzīgi. Viņš vēlējās izklaidēt un izglītot auditoriju, ieliekot radītos tēlus neveiklās situācijās. Dažas no nozīmīgākajām Moljēra lugām ir “Tartifs” (1664), “Dons Žuans” (1665), “Mizantrops” (1666) un “Skopulis” (1668).

1643. gadā Moljērs izveidoja teātra trupu *Illustre Théâtre*, kas divus gadus vēlāk beidza pastāvēt, bet 1648. gadā izveidoja tā saukto Moljēra trupu. No laikabiedriem ieguva gan slavu, gan pretestību. Moljērs aizstāvēja teātra brīvību un mākslas neatkarību.

[thumbnail|thumbnail=1.0|Moljēra kaps [Perlašēza kapsēta|Perlašēza kapsētā]]
Moljērs nomira , 51 gada vecumā. Apbedīts Perlašēza kapsētā Parīzē.

## Atsauces

## Ārējās saites