Polijas—Bulgārijas attiecības

thumb|Polija un Bulgārija kartē
**Polijas—Bulgārijas attiecības** ir divpusējās diplomātiskās, politiskās, ekonomiskās un kultūras attiecības starp Poliju un Bulgāriju. Abas valstis ir Eiropas Savienība un NATO dalībvalstis, un to attiecības raksturo cieša sadarbība reģionālās drošības, ekonomikas un starptautiskās politikas jomās.

## Vēsture
### Attiecības pirms Otrā pasaules kara
Diplomātiskās attiecības starp Poliju un Bulgāriju tika nodibinātas pēc Pirmā pasaules kara, kad abas valstis nostiprināja savu valstiskumu. Starpkaru periodā attiecības bija stabilas, bet ierobežotas, galvenokārt koncentrējoties uz diplomātisko pārstāvniecību un ekonomisko kontaktu attīstību.

### Aukstā kara periods
Pēc Otrā pasaules kara gan Polija, gan Bulgārija nonāca Padomju Savienība ietekmes zonā un kļuva par sociālistiskajām valstīm. Abas valstis bija Varšavas līguma un SEPP (COMECON) dalībnieces, kas veicināja ciešu ekonomisko un politisko sadarbību.

### Attiecību attīstība pēc 1989. gada
Pēc komunistisko režīmu sabrukuma 1989.–1990. gadā Polija un Bulgārija uzsāka demokrātiskas reformas un integrāciju Rietumu institūcijās. Diplomātiskās attiecības tika padziļinātas, īpaši saistībā ar abu valstu pievienošanos NATO (Polija — 1999. gadā, Bulgārija — 2004. gadā) un Eiropas Savienībai (Polija — 2004. gadā, Bulgārija — 2007. gadā).

## Politiskās attiecības
Polijas un Bulgārijas politiskās attiecības raksturo stabils un pragmatisks dialogs, kas īpaši pastiprinājās pēc abu valstu pievienošanās NATO un Eiropas Savienībai. Regulāri kontakti starp augstākajām amatpersonām, tostarp prezidentiem, premjerministriem un ārlietu ministriem, veido pamatu ciešai sadarbībai starptautiskajos formātos.

Nozīmīgs posms attiecību attīstībā bija 2018. gada 14.–15. jūnijs, kad Bulgārijas prezidents Rumens Radevs oficiālajā vizītē apmeklēja Varšavu un tikās ar Polijas prezidentu Andžeju Dudu. Tikšanās laikā tika apspriesta NATO austrumu flanga stiprināšana, enerģētiskā drošība un ES kohēzijas politikas nākotne. 2019. gada 4. jūnijā Polijas premjerministrs Mateušs Moraveckis tikās ar Bulgārijas premjerministru Boiko Borisovu ES samita ietvaros Briselē, uzsverot nepieciešamību pēc ciešākas sadarbības infrastruktūras un transporta koridoru attīstībā starp Centrāleiropu un Balkāniem.

2020. gada 6. oktobrī Polijas ārlietu ministrs Zbigņevs Rau un Bulgārijas ārlietu ministre Jekaterina Zaharieva noturēja divpusējas konsultācijas Varšavā, kur tika apspriesti ES daudzgadu budžeta jautājumi, kā arī kopēja nostāja attiecībā uz Krievijas politiku Austrumeiropā. 2021. gada 8. jūlijā Sofijā notika tikšanās starp Polijas parlamenta delegāciju un Bulgārijas Nacionālās asamblejas pārstāvjiem, kur galvenā uzmanība tika pievērsta reģionālajai drošībai un Rietumbalkānu integrācijai ES.

Pēc Krievijas iebrukums Ukrainā 2022. gada 24. februārī Polijas un Bulgārijas politiskā koordinācija ievērojami pastiprinājās. 2022. gada 19. aprīlī Polija un Bulgārija kopīgi reaģēja uz Krievijas lēmumu pārtraukt gāzes piegādes, un Polijas valdība, kuru vadīja Mateušs Moraveckis, publiski pauda solidaritāti ar Bulgāriju. 2022. gada 30. jūnijā NATO samitā Madridē abu valstu līderi atbalstīja alianses militārās klātbūtnes palielināšanu Austrumeiropā.

2023. gada 2. februārī Polijas prezidents Andžejs Duda tikās ar Bulgārijas prezidentu Rumenu Radevu NATO konsultāciju ietvaros Briselē, kur tika apspriesta ilgtermiņa militārā palīdzība Ukrainai un Melnās jūras reģiona drošība. Tāpat 2023. gada 15. oktobrī Polijas un Bulgārijas ārlietu ministriju politiskās konsultācijas notika Varšavā, koncentrējoties uz ES paplašināšanos un enerģētikas politiku.

Polija konsekventi atbalsta Bulgārijas integrāciju Šengenas zonā. 2023.–2024. gadā Polijas valdības pārstāvji vairākkārt uzsvēra šo pozīciju ES Padomes diskusijās, īpaši 2023. gada decembra sanāksmēs Briselē. Vienlaikus abas valstis sadarbojas ES kohēzijas politikas, enerģētiskās drošības un transporta infrastruktūras attīstības jomā, tostarp projektos, kas savieno Baltijas un Balkānu reģionus.

Kopumā 2020. gados Polijas un Bulgārijas politiskās attiecības raksturo cieša koordinācija NATO un ES ietvaros, regulāras augsta līmeņa tikšanās un kopēja nostāja galvenajos drošības un ārpolitikas jautājumos, īpaši attiecībā uz Krievijas politiku un reģionālo stabilitāti Eiropā.

## Ekonomiskās attiecības
Polijas un Bulgārijas ekonomiskās attiecības balstās uz savstarpējo tirdzniecību, investīcijām un transporta savienojamību, un tās būtiski attīstījās pēc abu valstu pievienošanās Eiropas Savienībai (Polija 2004. gadā, Bulgārija 2007. gadā). Ekonomiskā sadarbība notiek ES vienotā tirgus ietvaros, kas nodrošina brīvu preču, kapitāla un pakalpojumu apriti. Saskaņā ar 2022.–2024. gada datiem divpusējais tirdzniecības apjoms svārstās ap 3–3,5 miljardiem eiro gadā, un Polija ir viens no nozīmīgākajiem Bulgārijas tirdzniecības partneriem Centrāleiropā. Polijas eksports uz Bulgāriju galvenokārt ietver pārtikas produktus, īpaši gaļas un piena izstrādājumus, kā arī ķīmijas rūpniecības preces, plastmasu, mašīnbūves produkciju, industriālās iekārtas un sadzīves tehniku. Savukārt Bulgārija eksportē uz Poliju metālus, metālapstrādes produkciju, tekstilu, lauksaimniecības produktus, tostarp graudus un eļļas kultūras, kā arī farmācijas preces.

Investīciju jomā sadarbība attīstās kopš 2010. gadiem, kad Polijas uzņēmumi paplašināja darbību Bulgārijas tirgū, īpaši būvniecības, enerģētikas un mazumtirdzniecības sektoros, savukārt Bulgārijas uzņēmumi izmanto Poliju kā piekļuves punktu Centrāleiropas tirgum. Enerģētikas sadarbība kļuva īpaši nozīmīga pēc 2022. gada 24. februāra, kad sākās Krievijas iebrukums Ukrainā un Eiropas valstis sāka samazināt atkarību no Krievijas energoresursiem; 2022. gada aprīlī pēc Krievijas gāzes piegāžu pārtraukšanas Bulgārijai Polija pauda politisku atbalstu un gatavību stiprināt reģionālo enerģētisko sadarbību, tostarp izmantojot sašķidrinātās dabasgāzes infrastruktūru un starpsavienojumus.

Transporta un loģistikas jomā abas valstis sadarbojas Eiropas transporta koridoru attīstībā, īpaši Ziemeļu–Dienvidu savienojuma ietvaros, kas savieno Baltijas jūru ar Melnās jūras reģionu, un šī sadarbība tika aktīvi apspriesta arī 2019. gada 4. jūnija tikšanās laikā starp Polijas premjerministru Mateušu Moravecki un Bulgārijas premjerministru Boiko Borisovu Briselē. Papildus nozīmīga loma ir Eiropas Savienības fondu finansējumam 2014.–2020. un 2021.–2027. gada plānošanas periodos, kas tiek izmantots infrastruktūras modernizācijai un ekonomiskās attīstības veicināšanai.

## Kultūras un sabiedriskās attiecības
Polijas un Bulgārijas kultūras un sabiedriskās attiecības raksturo aktīva sadarbība izglītības, kultūras un sabiedrisko kontaktu jomā, kas īpaši attīstījās pēc abu valstu pievienošanās Eiropas Savienībai. Nozīmīga loma ir studentu un akadēmiskajai mobilitātei, kas tiek īstenota, izmantojot programmu *Erasmus+*. 2014.–2020. un 2021.–2027. gada periodos simtiem studentu no Polijas un Bulgārijas piedalījās apmaiņas programmās, īpaši tādās augstskolās kā Varšavas Universitāte un Sofijas Sv. Klimenta Ohridska universitāte.

Kultūras sadarbība ietver regulārus pasākumus, izstādes, koncertus un festivālus, kurus organizē abu valstu kultūras institūti un vēstniecības. Polijas institūts Sofijā un Bulgārijas kultūras institūts Varšavā aktīvi rīko literatūras vakarus, kino festivālus un mākslas izstādes, popularizējot abu valstu kultūras mantojumu. Piemēram, 2019. gadā Sofijā notika Polijas kultūras dienas, savukārt 2022. gadā Varšavā tika organizēta Bulgārijas kultūras nedēļa.

Svarīga nozīme ir arī sadarbībai starp nevalstiskajām organizācijām un diasporas kopienām. Polijā dzīvo neliela bulgāru kopiena, bet Bulgārijā — poļu diaspora, kas piedalās kultūras un izglītības iniciatīvās. Abās valstīs darbojas svētdienas skolas, kultūras biedrības un valodu kursi, kas palīdz saglabāt nacionālo identitāti un veicina savstarpēju izpratni.

Pēc 2020. gada, īpaši COVID-19 pandēmijas laikā, daļa kultūras sadarbības pārcēlās uz digitālo vidi, tomēr jau 2021.–2023. gadā tika atjaunoti klātienes pasākumi un paplašināta sadarbība kultūras diplomātijas jomā.

## Militārie un drošības aspekti
Polija un Bulgārija ir NATO dalībvalstis un piedalās kolektīvās aizsardzības iniciatīvās. Abas valstis:
* piedalās kopīgās militārās mācībās;
* sadarbojas kiberdrošības jomā;
* atbalsta NATO klātbūtnes stiprināšanu Austrumeiropā.

Pēc Krievijas iebrukums Ukrainā 2022. gadā sadarbība drošības jomā ir pastiprinājusies.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Polijas valdības portāls  
* Bulgārijas valdības portāls