open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sentdžona pagasts (Antigva un Barbuda)

**Sentdžona pagasts** () ir viens no sešiem Antigvas un Barbudas pagastiem valsts ziemeļrietumu daļā. Pagasts robežojas ar Sentmerī pagastu dienvidrietumos, ar Sentpola pagastu dienvidaustrumos, ar Sentdžordža pagastu un ar Sentpītera pagastu austrumos. Pagastu rietumos un ziemeļos apskalo Karību jūra.

Pagasta administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Sentdžonsa, kas ir arī Antigvas un Barbudas galvaspilsēta. Pagasta kopējā platība ir 66,96 km², pēc 2011. gada datiem pagastā dzīvo 49 225 iedzīvotāji. Tas ir vislielākais Antigvas un Barbudas pagasts pēc platības un vislielākais Antigvas un Barbudas pagasts pēc iedzīvotāju skaita.
Sentlūsijas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Sentlūsijas novietojums]]
**[[Sentlūsija]]s administratīvo iedalījumu** veido **11 rajoni**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Rajoni

## Atsauces
Sentmerī pagasts (Antigva un Barbuda)

**Sentmerī pagasts** () ir viens no sešiem Antigvas un Barbudas pagastiem valsts ziemeļrietumu daļā. Pagasts robežojas ar Sentdžona pagastu ziemeļos un ar Sentpola pagastu austrumos. Pagastu rietumos un dienvidos apskalo Karību jūra.

Pagasta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Bolensa. Pagasta kopējā platība ir 63,55 km², pēc 2018. gada datiem pagastā dzīvo 8141 iedzīvotāji. Tas ir otrais lielākais Antigvas un Barbudas pagasts pēc platības un ceturtais lielākais Antigvas un Barbudas pagasts pēc iedzīvotāju skaita.
Ainažu bāka

**Ainažu bāka** ir bāka, kas atrodas Ainažos Baltijas jūras Rīgas līča krastā. Bāka uzbūvēta 1930. gadā, iesākumā netālās Ainažu ostas vajadzībām. Otrā pasaules kara laikā ostu sabombardēja nacistiskās Vācijas bumbvedēji, iznīcinot arī zivju pārstrādes rūpnīcu un zvejas ostas infrastruktūru, padarot bāku maznozīmīgu. PSRS laikā pilsēta un osta tika atjaunoti un arī bāka tika uzturēta darba kārtībā. 1990. gados bāka tika rekonstruēta un atjaunota. Šobrīd tā ir pieejama publikai un ir ievērojams apkārtnes apskates objekts.

Bākas augstums ir 18 metri, uguns augstums 22 metri, bet redzamība 12 jūras jūdzes (22 km).

2014. gada 12. septembrī Latvijas Pasts izdeva pastmarku un pirmās dienas aploksni ar Ainažu bākas attēlu.

## Atsauces
Sentpola pagasts (Antigva un Barbuda)

**Sentpola pagasts** () ir viens no sešiem Antigvas un Barbudas pagastiem valsts ziemeļu daļā. Pagasts robežojas ar Sentmerī pagastu rietumos, ar Sentdžona pagastu ziemeļrietumos, ar Sentpītera pagastu ziemeļos un ar Sentfilipa pagastu ziemeļaustrumos. Pagastu austrumos un dienvidos apskalo Karību jūra.

Pagasta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Falmuta. Pagasta kopējā platība ir 45,27 km², pēc 2011. gada datiem pagastā dzīvo 7979 iedzīvotāji. Tas ir trešais lielākais Antigvas un Barbudas pagasts pēc platības un otrais lielākais pagasts pēc iedzīvotāju skaita.
Juļus Juzeļūns

**Juļus Juzeļūns** (, dzimis , miris ) bija Latvijā dzimis lietuviešu komponists un mūzikas pedagogs. Mācījās ģimnāzijā Šauļos. No 1944. līdz 1948. gadam studēja Kauņas konservatorijā. Joza Groda skolnieks. No 1952. gada pasniedza Lietuvas konservatorijā. 1966. gadā ieguva Lietuvas PSR Tautas mākslinieka nosaukumu. 1988. gadā bija viens no kustības *[[Sajūdis]]* dibinātājiem.

## Ārējās saites
*Par Juzeļūnu ''Music Information Centre Lithuania''
Trinidādas un Tobāgo administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Trinidāda un Tobāgo|Trinidādas un Tobāgo novietojums]]
**[[Trinidāda un Tobāgo|Trinidādas un Tobāgo]] administratīvo iedalījumu** veido **5 pilsētas**, **9 reģionālās pašvaldības** un **1 autonomā pašvaldība**. Pēc platības lielākā administratīvā teritorijas vienība Trinidādā un Tobāgo ir Sangrigrandi (898,94 km²), bet mazākā — Arimas pilsēta (11,15 km²). Pēc iedzīvotāju skaita visapdzīvotākā administratīvi teritorijas vienība ir Tunapuna/Piarko (203 975 iedzīvotāji), bet vismazāk — Pointfortinas pilsētā (19 056 iedzīvotāji). 

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Autonomā pašvaldība

### Pilsētas

### Reģionālās pašvaldības

## Atsauces
SV Darmstadt 98

***SV Darmstadt 98*** (oficiālais kluba nosaukums ***Sportverein Darmstadt 1898 e.V.***), pazīstams arī kā ***Darmstadt 98***, ir Vācijas futbola klubs no  Darmštates, Hesenē. Klubs ir dibināts 1898. gadā ar nosaukumu *FC Olympia Darmstadt*. Pašlaik spēlē Vācijas 2. Bundeslīgā. Savas pastāvēšanas laikā pārsvarā spēlējis Vācijas zemākajās futbola līgās, Bundeslīgā aizvadot tikai 4 sezonas. Savu labāko rezultātu klubs ir sasniedzis 2015.—2016. gada sezonā, kad, pēc 33 gadu pārtraukuma atgriežoties Bundeslīgā, tika izcīnīta 14. vieta. 2016.—2017. gada sezonā komanda ierindojās pēdējā vietā un bija spiesta Bundeslīgu atstāt.

Darmštates sporta klubā ietilpst arī vieglatlētikas, basketbola, karsējmeiteņu, pārgājienu tūrisma, džudo, un galda tenisa sekcijas, kopā apvienojot vairāk nekā 5 500 biedru.

## Sasniegumi

* **[[Vācijas futbola 2. Bundeslīga|2. Bundeslīga]]** (II) 
** Čempioni (2): 1977–781, 1980–811
** Vicečempioni (1): 2014–15, 2022–23
* **Dienvidu Reģionālā līga** (II)/(IV)2
** Čempioni (2): 1973, 2011
* **Hesenes līga (līdz 2008. gadam - Hesenes Oberlīga)**
** Čempioni (7): 1950, 1962, 1964, 1971, 1999, 2004, 2008
* **Hesenes kauss** 
** Kausa ieguvēji (7): 19663, 1999, 2001, 2006, 2007, 2008, 2013
** Finālisti (3): 1971, 2009, 2014

:1 1978. un 1981. gadā uzvarēja 2. Bundeslīgas Dienvidu zonā.
:2 1973. gadā Dienvidu Reģionālā līga bija Vācijas futbola II līmenis, 2011. gadā - IV.
:2 Kausu ieguva dublieru komanda.

## Vietas Vācijas futbola čempionātā (kopš 2000. gada)
Avots: 

* 2008. gadā Vācijas futbolā tika veikta līgu reforma, ieviešot 3. līgu. Līdz ar to visas zemākās līgas tika pazeminātas par vienu līmeni.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Kuciņi

**Kuciņi** () jeb **Kucines** ir skrajciems Rēzeknes novada Audriņu pagastā Rēzeknes upes labajā pusē, apdzīvots kopš 12. gadsimta, daļēji saplūdis ar blakusesošām Mežārēm. Ciemu šķērso pievedceļš Nacionālo bruņoto spēku lidostai "Rēzekne" (V575), tajos atrodas arī Kūciņu kapi 1 ha platībā un valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis ar aizsardzības numuru 1961 Kūciņu senkapi, saukti arī Kara kapi jeb Zviedru kapi. 

## Nosaukums
Apdzīvotā vieta dažādos avotos saukta arī **Kūciņi**, **Kociņi** vai latgaliski **Kucynis**. Kūciņi (*Kucyni, Kucinie*) ir viens no senākajiem Rēzeknes apkārtnes villu (aulu) nosaukumiem, 1760. gadā viens no populārākajiem Rēzeknes draudzes vietvārdiem līdzās Sakstagalam, Makašēniem, Sarkaņiem, Taudejāņiem, Ozolmuižai, Vipingai, Dukstīgalam, Ciskādiem.

## Vēsture
Latgaļu Kūciņu senkapos izrakumus veica 1983. gadā Latvijas PSR Vēstures muzeja Arheoloģijas nodaļa, atrodot 12. gadsimta, kā arī 13-14. gadsimtu mijas apbedījumus, kuru inventārā bija bronzas apkalumi, bronzas zvārgulīši, krams, dzelzs platasmens cirvji, dzelzs uzmavas šķēpi, bronzas aproces ar zvērgalvu galiem un bronzas spirālgredzeni.

1774. gadā *Kucinie villa* rezidēja Rēzeknes vikārs Matejs Ivanovskis (*Rdus Domini Matteus Ivanovskis vicarus Rosittensis*), 1775. gadā *Kucynu villa* rezidēja Rēzeknes vikārs Pēteris Skorupskis. 1797. gada Rēzeknes draudzes grāmatās atzīmēta *de Kucini*. 1915. gada Krievijas Impērijas Vitebskas guberņas kartē Kūciņi atzīmēti kā *Kucinowa*, kas robežojās ar Kļoviem (*Klewina*), Mežareju (*Mesheri*), Pīgožņiem (*Pigoshni*), Lounīkiem (*Lownika*) un Strankaļiem (*Strinkuli*). 

Pirms okupācijas Kūciņi atradās Rēzeknes apriņķa Makašēnu pagastā. Mežāreju ciemu ar Kūciņiem pievienoja Audriņu ciemam (līdz 1962. gada 5. jūnijam Pūderu ciems jeb *Puderova*) 1975. gada 14. martā. 

Kūciņu ciemā 2003. gadā uzbūvēja ASV kompānija «Lockheed Martin» sagatavoto vairāk nekā 10 miljonus latu vērto NATO Kūciņu radaru «TPS-117», kura darbība iesniedzas 300 km Krievijas Federācijā 30 km augstumā. Kūciņu radaru atklāja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga.

## Māju nosaukumi
Kuciņos atrodas Apiņu mājas, Austriņi, Avoti, Dmitrijevi, Gražuļi, Fiļipenko, Jarinovski, Jānīši, Krastiņš 1, Kuciņas, Melderi, Olimpija, Priedulājs, Purvzeme, Saulceri, Tadeušs, Tiroļu mājas un Vuguļu mājas.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
Askaridoze

thumb|250px|Cilvēka cērme
**Askaridoze** ir slimība, ko izraisa parazītiska cērme *[[Ascaris lumbricoides]]*. Vairāk nekā 85% infekcijas gadījumu simptomu nav, jo īpaši, ja tārpu skaits ir mazs. Simptomu izpausme pieaug kopā ar tārpu daudzumu un slimības sākuma stadijā tie var ietvert elpas trūkumu un drudzi. Tiem var sekot vēdera uzpūšanās, vēdera sāpju un caurejas simptomi. Infekcija visbiežāk skar bērnus, un šajā vecumu grupā tā var arī būt iemesls nepietiekamam svara pieaugumam, malnutrīcijai un mācīšanās grūtībām.

## Etioloģija
Infekcija notiek, uzņemot tādu ēdienu vai dzērienu, kas piesārņots ar *Ascaris* olām no cilvēka fekālijām. No olām zarnās izšķiļas kāpuri, kas ieurbjas zarnu sienās un ar asinīm tiek aiznesti uz plaušām. Tur tie nonāk alveolās un pēc tam trahejā, no kurienes tie tiek izklepoti un norīti. Kāpuri tad otro reizi iziet caur kuņģi zarnās, kur tie kļūst par pieaugušiem tārpiem.

## Profilakse un ārstēšana
Profilaksē ietilpst uzlaboti sanitārie apstākļi, tostarp uzlabota pieeja  tualetēm un pareiza fekāliju likvidēšana. Roku mazgāšana ar ziepēm ir profilakses pasākums. Rajonos, kuros ir skarti vairāk nekā 20% iedzīvotāju, ieteikts visus iedzīvotājus regulāri ārstēt. Bieži notiek atkārtota inficēšanās. Atbilstošas vakcīnas nav. Pasaules Veselības organizācijas ieteiktie ārstēšanas līdzekļi ir medikamenti albendazols, mebendazols, levamizols vai *[[pirantela pamoate]]*. Citi efektīvi līdzekļi ir tribendimidīns un nitazoksanīds.

## Epidemioloģija
Pasaulē 0,8 līdz 1,2 miljardi cilvēku slimo ar askaridozi, vissmagāk skarti ir iedzīvotāji Sahāras subtropiskajā daļā Āfrikā, Latīņamerikā un Āzijā. Līdz ar to askaridoze ir visvairāk izplatītais ar augsni pārnesto helmintožu veids. Tā 2010. gadā bija cēlonis apmēram 2700 nāves gadījumu, toties 1990. gadā vēl bija 3400 tādu gadījumu. Cits *[[Ascaris]]* veids skar cūkas.

## Atsauces
Matkule

**Matkule** ir ciems Tukuma novada Matkules pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos Imulas krastā autoceļu V1261 un V1402 krustojumā  no novada centra Tukuma un  no Rīgas. Matkulē atrodas pagasta pārvalde, kultūras nams, bibliotēka, veikals. Ziemeļos no ciema atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis Buses pilskalns.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Matkules muižas *(Matkuln)* centru, izaugusi pēckara gados kā ciema padomes un kolhoza ciemats. Matkules muižas apbūve (pils, kalpu māja, dārzs, klēts) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi. 

Matkules muižas kungu māja 1925.jpg|Matkules muižas kungu māja (1925)


## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Zante

**Zante** ir ciems Tukuma novada Zantes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienviddaļā Strautnieku strauta krastā pie autoceļa P109  no novada centra Tukuma un  no Rīgas. Zantē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, feldšeru un vecmāšu punkts, aptieka, pasta nodaļa, veikali. 

Zantē ierīkots Kurzemes cietokšņa muzejs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lielzantes muižas *(Groß-Santen)* centru, izaugusi pēckara gados kā ciema padomes un padomju saimniecības «Zante» ciemats. Zantes vējdzirnavas ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis, bet muižas apbūve — pils (mūsdienās — skola), klēts (kultūras nams), kalpu māja, parks un pienotava ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

Zantes muiža.JPG|Zantes muiža 20. gadsimta sākumā
Zantes muiža pēc 1920.jpg|Kungu māja pēc 1920. gada


## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Mazzante

**Mazzante** ir ciems Tukuma novada Zantes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos pie autoceļa V1459  no pagasta centra Zantes,  no novada centra Tukuma un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Zantes (Mazzantes) pusmuižas *(Klein-Santen)* centru. Muižas apbūve (pils, kalpu māja, stallis) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

## Atsauces
139. gads

**139**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
### Nezināms datums
* Romā tiek pabeigtas Adriāna kapenes, imperators Antonijs Pijs kremē Adriāna ķermeni un novieto tā pelnus mauzolejā blakus Adriāna sievas Vibijas Sabīnas un viņa adoptētā dēla *[[Lucius Aelius]]* pelniem. 
* Marks Aurēlijs tiek nosaukts par Cēzaru. Viņš apprec Faustīnu Jaunāko, Antonija Pija meitu.
* Antonijs Augusts Pijs un *[[Caius Bruttius Praesens]]* kļūst par Romas konsuliem.
## Miruši
Džans Hens
Sentfilipa pagasts (Antigva un Barbuda)

**Sentfilipa pagasts** () ir viens no sešiem Antigvas un Barbudas pagastiem valsts austrumu daļā. Pagasts robežojas ar Sentpītera pagastu ziemeļrietumos un ar Sentpola pagastu dienvidrietumos. Pagastu ziemeļos, austrumos un dienvidos apskalo Karību jūra.

Pagasta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Karlisle. Pagasta kopējā platība ir 40,67 km², pēc 2011. gada datiem pagastā dzīvo 3125 iedzīvotāji. Tas ir ceturtais lielākais Antigvas un Barbudas pagasts pēc platības un vismazākais pagasts pēc iedzīvotāju skaita.

## Ārējās saites
Sentpītera pagasts (Antigva un Barbuda)

**Sentpītera pagasts** () ir viens no sešiem Antigvas un Barbudas pagastiem valsts ziemeļu daļā. Pagasts robežojas ar Sentfilipa pagastu austrumos, ar Sentpola pagastu dienvidos, ar Sentdžona pagastu rietumos un ar Sentdžordža pagastu ziemeļrietumos. Pagastu ziemeļos apskalo Karību jūra.

Pagasta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Perema. Pagasta kopējā platība ir 32,37 km², pēc 2011. gada datiem pagastā dzīvo 5269 iedzīvotāji. Tas ir piektais lielākais Antigvas un Barbudas pagasts pēc platības un piektais lielākais pagasts pēc iedzīvotāju skaita.
Buruli čūla

[thumb|250px|Buruli čūla [Ganas iedzīvotāja kreisajā potītē]]
**Buruli čūla** (pazīstama arī kā **Bērnsdeila čūla**, **Sērla čūla**, vai **Deintrija čūla**) ir infekcijas slimība, ko izraisa *[[Mycobacterium ulcerans]]*. Infekcijas agrīno stadiju raksturo nesāpīgs mezglveida izaugums vai pietūkusi vieta. Šis mezglveida izaugums var kļūt par čūlu. Čūla var būt lielāka iekšpusē nekā ādas virsmā, visapkārt var būt pietūkums. Slimībai pasliktinoties, var tikt inficēti kauli. Buruli čūlas visbiežāk skar rokas vai kājas, parasti nav drudža.

## Etioloģija
*M. ulcerans* izdala toksīnu, pazīstamu kā mikolaktons (*mycolactone*), kas traucē imūnsistēmas darbību un izraisa audu nāvi. Baktērijas no tās pašas dzimtas arī izraisa tuberkulozi un lepru (attiecīgi *[[Tuberkulozes mikobaktērija|M. tuberculosis]]* un *[[Mycobacterium leprae|M. leprae]]*). Nav zināms, kā slimība izplatās. Ūdens avoti varētu būt saistīti ar tās izplatīšanos. Līdz 2013. gadam nav atrasta efektīva vakcīna.

## Ārstēšana
Ja ārstēšanās sākta laikus, 80% gadījumu ir efektīvs astoņu nedēļu ilgs antibiotiku kurss. Ārstēšanā bieži lieto zāles rifampicīnu un streptomicīnu. Dažreiz lieto klaritromicīnu vai moksifloksacīnu streptomicīna vietā. Cita ārstēšanas metode ir  čūlas izgriešana. Pēc infekcijas izārstēšanas čūlas vietā parasti paliek rēta.

## Epidemioloģija
Buruli čūlas visbiežāk sastopamas lauku apvidos Subsahāras Āfrikā, jo īpaši Kotdivuārā, bet var arī izpausties Āzijā, Klusā okeāna rietumu daļā un Amerikas kontinentos. Gadījumi ir konstatēti vairāk nekā 32 valstīs. Katru gadu notiek apmēram pieci līdz seši tūkstoši inficēšanās gadījumu. Ar Buruli čūlu var slimot arī vairākas dzīvnieku sugas. Alberts Raskins Kuks 1897. gadā bija pirmais, kas aprakstīja Buruli čūlas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Carpi FC 1909

***Carpi Football Club 1909***, biežāk saukts vienkārši par **"Carpi"**, ir Itālijas futbola klubs no Karpi, Modēnas provincē, Emīlijas-Romanjas  reģionā. Klubs ir dibināts 1909. gadā, tā krāsas ir balts un sarkans. 2014.—2015. gada sezonā komanda uzvarēja Itālijas futbola čempionāta B sērijā, izcīnot tiesības spēlēt A sērijā, kur ierindojās tikai 18. vietā un atgriezās B sērijā. Mājas spēles aizvada Sandro Kabasi stadionā. 2015.—2016. gada sezonā, spēlējot A sērijā, klubs savas mājas spēles aizvadīja *Alberto Braglia* stadionā Modēnā. 

## Vēsture

### ''A.C. Carpi'' (1909.–2000.)
Klubu 1909. gada vasarā nodibināja vietējais students Adolfo Fankoni, nosaucot to "Jucunditas" (latīņu valodā "jautrība"). Dažus gadus vēlāk nosaukums tika nomainīts uz "Associazione Calcio Carpi". Trīs sezonas (no 1919. līdz 1922. gadam) "Carpi" spēlēja Itālijas futbola čempionāta Pirmajā divīzijā (augstākais līmenis pirms A sērijas kā apļa turnīra izveides), Emīlijas-Romanjas reģionālajā grupā. Sākot no 30. gadiem klubs pārsvarā spēlēja Itālijas čempionāta C un D sērijās. Savu labāko rezultātu komanda sasniedza 1997. gadā, ierindojotries 3. vietā C1 sērijas apakšgrupā, kas ļāva piedalīties pārspēlēs par iekļūšanu B sērijā. 2000. gadā klubs bankrotēja un tika dibināts atkārtoti. 

### ''Carpi FC 1909'' (pēc 2000. gada)
Jaunā kluba nosaukums sākotnēji bija "Calcio Carpi". Pašreizējo nosaukumu klubs ieguva 2002. gadā pēc tam, kad izcīnīja ceļazīmi uz Itālijas čempionāta D sēriju un apvienojās ar otru pilsētas komandu "Dorando Pietri Carpi". Pēc 8 pavadītām sezonām D sērijā 2010. gadā klubs tika paaugstināts uz "Lega Pro" Otro divīziju, jo vairāki citi klubi finansiālu sarežģījumu dēļ nespēja iegūt licenci. Jau pirmajā sezonā (2010-11) līmeni augstāk klubs uzvarēja savā grupā un ieguva ceļazīmi uz "Lega Pro" Pirmo divīziju. Dažus gadus vēlāk, uzvarot pārejas "play-off" sērijā, tika izcīnīts paaugstinājums uz B sēriju. Savā pirmajā sezonā (2013-14) B sērijā komanda ierindojās 12. vietā, bet jau gadu vēlāk pieredzējušā trenera Fabricio Kastori vadībā ieguva 1. vietu un paaugstinājumu uz A sēriju.

## Sasniegumi
* **[[Itālijas futbola čempionāta B sērija|B sērija]]**
** Čempioni: 2014–15
* **Otrā divīzija**
** Grupas uzvarētāji: 1922–23
* **"Lega Pro" Otrā divīzija**
** Čempioni: 2010–11
* **C sērija**
** Grupas uzvarētāji: 1945-46
* **D sērija**
** Grupas uzvarētāji: 1963–64, 1973–74, 1977–78
* **Itālijas "Lega Pro" kauss**
** Finālisti: 2010–11

## Slaveni bijušie spēlētāji

* Salvatore Banji
* Marko Materaci
* Salvatore Lanna
* Simone Indzagi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā kluba vietne
* Kluba profils vietnē "Twitter"
Rjazaņas brīnums

**Rjazaņas brīnums** ir ekonomikas afēra, kas 1959. gadā notika pārtikas trūkuma nomāktajā PSRS. To īstenoja Rjazaņas apgabala kompartijas vadītājs, lai sasniegtu Hruščova pasludināto mērķi gaļas ražošanas apjomu trīskāršošanai trīs gadu laikā.

1957. gada 22. maijā PSRS vadītājs Hruščovs, uzstājoties reģionālo lauksaimniecības vadītāju sapulcē, pasludināja lozungu „Sasniegt un apsteigt Ameriku!”, kā arī uzcelt komunismu līdz 1980. gadam. Šajā runā Hruščovs arī izvirzīja aicinājumu trīskāršot gaļas ražošanu tuvāko trīs gadu laikā. Kolektivizētā padomju lauksaimniecība nebija spējīga uz tādiem apjoma pieaugumiem, tāpēc 1958. gada beigās rajona partiju komitejas atkārtoti brīdināja aktīvi pievērsties gaļas ražošanas palielināšanai 1959. gadā.

Rjazaņas apgabala partijas sekretārs Larionovs publiski paziņoja, ka apgabalā gaļas ražošana tiks trīskāršota viena gada laikā. Šo nereālo paziņojumu 1959. gada 9. janvārī publicēja Pravda. Jau 1959. gada februārī Rjazaņas apgabals saņēma Ļeņina ordeni, bet Larionovs decembrī kļuva par Sociālistiskā darba varoni.

Lai sasniegtu izvirzīto gaļas sagādes mērķi, Rjazaņas apgabalā izkāva visus lopus, tai skaitā teļus, piena govis un kolhoznieku privātajā īpašumā esošos lopus. Taču arī tas neļāva sasniegt plānu, tāpēc trūkstošo gaļas daudzumu iepirka citos apgabalos. 1959. gada 16. decembrī apgabala vadība svinīgi paziņoja, ka ir sasniegts plāns — valstij pārdoti 150 000 tonnu gaļas. Rjazaņas apgabals apņēmās 1960. gadā saražot vēl vairāk — 180 000 tonnu gaļas. Taču, tā kā apgabalā bija izkauti gandrīz visi lopi, tad ražošanas apjomi strauji kritās, sasniedzot vienīgi 65% no 1958. gada rādītājiem. Kolhoznieki, kam bija atņemti lopi, atteicās apstrādāt kolhozu laukus un arī graudu ražošana kritās par 50%. Rjazaņas brīnuma patieso būtību vairs nebija iespējams noslēpt un 1960. gada 22. septembrī Larionovs nošāvās.

## Atsauces
Demokrātiskā Centra partija

**Demokrātiskā Centra partija** bija neliela centriska politiskā partija Latvijā, kas tika dibināta 1992. gada septembrī. Tā piedalījās 5. Saeimas vēlēšanās, iegūstot 5 vietas parlamentā, kā arī 1994. gada pašvaldību vēlēšanās, iegūstot deputātu vietas Rīgā, Jelgavā un Jūrmalā. Tās līderi bija Ints Cālītis, Aivars Kreituss, Juris Celmiņš, Māris Pūķis. Partijas ārlietas vadīja Normunds Grostiņš. 1993. gadā tā mainīja nosaukumu uz "Latvijas Demokrātiskā partija". 1995. gada aprīlī apvienojās ar partiju "Saimnieks", izveidojot Demokrātisko partiju "Saimnieks".

Partija sevi uzskatīja par starpkaru perioda partijas "Demokrātiskais Centrs" turpinājumu.

## Dalība Saeimas vēlēšanās

## Atsauces
PSRS Pārtikas programma

**PSRS Pārtikas programma** tika pieņemta PSKP Centrālkomitejas 1982. gada maija plēnumā, lai pārvarētu pārtikas preču trūkumu valstī. To pieņēma laika posmam līdz 1990. gadam, un tā paredzēja intensificēt lauksaimniecības produktu ražošanu.

Pārtikas produktu trūkums pastāvēja gandrīz visu PSRS pastāvēšanas laiku. Pēdējais lielais bads bija 1947. gadā. PSRS vadītāji neatlaidīgi uzskatīja, ka pārtikas problēmu atrisinās aizvien lielākas investīcijas neefektīvajā kolhozu sistēmā. Valsts arī subsidēja pārtikas produktu cenas veikalos, uzturot tās zemākas par iepirkuma cenām. Piemēram, gaļas cena veikalā bija 2-3 reizes zemāka par tās ražošanas izmaksām. Vēl viens iemesls preču trūkumam bija apgrozībā esošās naudas apjoma pieaugums. Augot iedzīvotāju ienākumiem, preču cenas desmitgadēm palika nemainīgas, tādējādi veicinot jau tā trūkstošo pārtikas produktu ātrāku izpirkšanu. Taču PSRS vadība nebija gatava nekādiem cenu paaugstinājumiem, lai neizraisītu iedzīvotāju protestus. Lai arī PSRS gandrīz 30% no budžeta tērēja lauksaimniecības izdevumiem, tā joprojām nespēja nodrošināt valsti ar pārtiku. Pieauga kviešu imports no Rietumiem. 1970. gadu sākumā PSRS importēja ap 7 miljoniem tonnu kviešu, bet 1982. gadā jau 45 miljonus tonnu. 1981. gadā PSRS kļuva par lielāko gaļas importētāju pasaulē – tā ieveda 1 miljonu tonnu gaļas. Vienlaikus, mākslīgi zemu uzturētā maizes cena bija zemāka par lopbarības cenu un zemnieki cūkas bieži baroja ar maizi.

Pārtikas programmas pieņemšana bija atzīšanās tajā, ka valstī pastāv akūtas problēmas ar pārtiku. Par programmas autoru uzskatīja Mihailu Gorbačovu, kurš tajā laikā Politbirojā bija atbildīgs par lauksaimniecības nozari.

Programma paredzēja palielināt pārtikas preču ražošanu 2,5 reizes laikā līdz 1990. gadam. Tā paredzēja lielākas investīcijas tehnikā un mēslojumā, kolhoznieku motivācijā, kā arī lielāku agrorūpniecisko kompleksu veidošana. Paredzētie uzlabojumi nerisināja padomju lauksaimniecības patieso problēmu – neefektīvos kolhozus – bet paredzēja tiem dot vēl vairāk naudas. Programmas izvirzītos pārtikas produktu patēriņu mērķus vēl 2011. gadā Krievijas Federācijai nebija izdevies sasniegt.

## Atsauces
Ernsts Hladni

**Ernsts Florenss Frīdrihs Hladni** (; dzimis , miris ) bija vācu fiziķis un muzikants. Viens no akustikas pamatlicējiem. Pētīja smilšu graudiņu izvietojumu uz vibrējošām plāksnēm, kas rada t. s. Hladni figūras. Mērīja skaņas ātrumu dažādās gāzēs. Rīgā Hartknoha izdevniecībā publicētajā darbā (*Chladni E. Über den Ursprung der von Pallas gefundenen und anderer ihr ehnlichen Eisenmassen und über einige damit in Verbindung stehende Naturerscheinungen. Riga; Leipzig, 1794*) izvirzīja tolaik revolucionāru tēzi par meteorītu kosmisku izcelsmi.

## Ārējās saites
Strāžnice

**Strāžnice** () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Hodonīnas apriņķī pie Morāvas upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 14. gadsimta sākumā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Līdz Otrajam pasaules karam pilsētā dzīvoja ebreju kopiena. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Ekonomika
Pilsētas apkaimē - vīna ražošana.

## Tūrisms
Strāžnices pilī atrodas Tautas kultūras institūts. Pilsētā tradicoionāli notiek folkloras festivāls. Pie pilsētas saglabājušās aizsardzības celtņu atliekas.

## Cilvēki
17. gadsimta sākumā pilsētā dzīvoja Jans Komenskis.

## Ārējās saites
*Tautas kultūras institūts
Zūras

**Zūras** ir ciems Kurzemē, Ventspils novada Vārves pagastā Ventas kreisajā krastā pie autoceļa V1328 un netālu no autoceļa P108 (Ventspils — Kuldīga — Saldus). Zūrās atrodas sporta un kultūras centrs "Zūras", bibliotēka un pasta nodaļa.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Zūru muižu (*Gut Suhrs*).

Līdz 1949. gadam ciems bija Zūru pagasta centrs. Zūru astoņgadīgo skolu beidzis politiķis Ģirts Valdis Kristovskis.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Cjindao

**Cjindao** (, ) ir ostas pilsēta Ķīnā, Šaņdunas provincē.

Sākumā bija neliels zvejnieku ciemats, izaugsmi piedzīvoja Cjinu dinastijas laikā, kad pilsētā izveidoja muitas staciju. Kad Ķīnas valdība saprata Cjindao stratēģisko nozīmi, te tika izbūvēti nocietinājumi un maza flotes stacija. Pilsētu 1891. gadā ieņēma vācieši, 1914. gadā — japāņi, 1922. gadā Cjindao atkal nokļuva Ķīnas sastāvā.

Mūsdienās te atrodas vairākas augstākās izglītības mācību iestādes. Populārs tūristu galamērķis skaisto pludmaļu un pilsētas būvniecības unikālā stila dēļ.  Cjindao notika burāšanas sacensības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marakaibo

**Marakaibo** () ir pilsēta Venecuēlā. Otra lielākā pilsēta valstī pēc Karakasas un viena no lielākajām ostas pilsētām valstī. Atrodas rietumu krastā kanālam, kas savieno Marakaibo ezeru un Venecuēlas līci.

Līdz naftas atradnes atklāšanai 1917. gadā tā bija maza ostas pilsēta. Desmit gadu laikā Marakaibo kļuva par Venecuēlas un Dienvidamerikas naftas metropoli. 1946. gadā pilsētā dibināta Sulijas Universitāte.

## Ārējās saites
Alfrēds Frišmanis

**Žano Hugo Alfrēds Frišmanis** (dzimis , miršanas datums nav zināms) bija Latvijas politiķis. Bijis 4. Saeimas deputāts, Jaunās zemnieku apvienības biedrs.

## Biogrāfija
Žano Hugo Alfrēds Frišmanis piedzima  (pēc vecā stila — ) Jelgavā, Romana namā, strādnieka Jāņa un Līzes Frišmaņu ģimenē.. Frišmanis nodarbojās ar žurnālistiku, viņam bija nepabeigta augstākā izglītība.

1931. gadā tika ievēlēts 4. Saeimā no Jaunās zemnieku apvienības saraksta. Parlamentā darbojās līdz Ulmaņa apvērsumam 1934. gada maijā. Tālākais liktenis nav zināms.

## Atsauces
Zemīte

**Zemīte** ir ciems Tukuma novada Zemītes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos Vēdzeles krastā autoceļu P109 un P121 krustojumā  no novada centra Tukuma un  no Rīgas. Zemītē atrodas pagasta pārvalde, bērnudārzs, tautas nams, bibliotēka, feldšeru un vecmāšu punkts, pasta nodaļa, veikals, luterāņu baznīca, Birzītes dabas taka.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Zemītes muižas (*Samiten*) centru, izaugusi pēckara gados kā ciema padomes un kolhoza «Zemīte» ciemats. Zemītes luterāņu baznīca (16. gadsimts) ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, bet baznīcas altāris (17. gadsimts) — mākslas piemineklis. Zemītes muižas apbūve — pils (mūsdienās — skola), 6 kalpu mājas, klēts (tautas nams), ūdensdzirnavas un parks (9,2 ha; dižgoba 5,2 m apkārtmērā) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Daba
Caur Zemīti plūst upe Vēdzele, kura Zemītes centrā veido ezeru. Pēc ezera tā izveido nelielu, paugurainu senleju. Zemītē atrodas arī dižkoki, kuri aug pie mācītājmājas — Zemītes Elku Liepa un Upurozols. Liepa sastāv no 11 atsevišķiem lieliem stumbriem. Agrāk esot bijuši pat 14 stumbri, tie veido aplocei līdzīgu formu, ar atvērumu pret mācītājmuižu. Savukārt Upurozola apkārtmērs ir aptuveni 4—5 metri, un tas turpina zaļot. Domā, ka, ja arī kokam bijusi sakrāla funkcija, tai nav īpaši sena vēsture. Zemītes augstākais punkts, jeb paugurs ir Pavārkalns, kas atrodas Pavārkalna kapos. Tā augstums ir 106 m.v.j.l.

### Augstākie pauguri

# Pavārkalns, 106 m.v.j.l.
# Jaunzemju kalns, 100 m.v.j.l.
# Ziemeļu kalns, 100 m.v.j.l.
# Mākoņkalns, 99.9 m.v.j.l.
# Lauciņu Elka kalns, 99 m.v.j.l.
# Baznīcas kalns, 98 m.v.j.l.

Zemītē atrodas Birzītes dabas taka — 700 metrus no Zemītes centra un 200 metrus no luterāņu baznīcas. Takas garums ir 1,2 km un tā ved cauri paugurainam mežam, ko sauc Birzīte. Tuvumā atrodas Mākoņkalns un Ziemeļu kalns. Taku iesaka apmeklēt pavasara beigās vai vasaras sākumā.

## Attēli

Attēls:Zemītes baznīca 2002-11-24.jpg|Zemītes baznīca, 2002
Attēls:Zemītes dzirnavas - mill - panoramio.jpg|Zemītes dzirnavas, 2017
Attēls:Zemītes dzirnavas - mill - panoramio (1).jpg|Zemītes dzirnavu dīķis, 2017
Attēls:Zemīte - panoramio (1).jpg|Zemītes dzirnavu dīķis un tautas nams, 2017
Attēls:Skats uz Lauciņu elka kalnu no Mākoņkalna.jpg|Skats uz Lauciņu Elka kalnu no Mākoņkalna, 2024
Attēls:P121 autoceļš Zemītē.jpg|Atjaunotais P121 autoceļš Zemītē, 2024
Attēls:Zemītes Pils, 2024.jpg|Zemītes pils, 2024
Attēls:Zemītes Tobago un Kurmene.jpg|Zīmes Zemītes centrā, 2024
Attēls:Zemīte no putnu lidojuma, 2024.jpg|Zemīte no gaisa 2024. gada rudenī
Attēls:Jaunzemju kalns, 2024.jpg|Jaunzemju kalns 2024. gada rudenī
Attēls:Zemītes Luterāņu Baznīca un apkārtējie lauki.jpg|Zemītes luterāņu baznīca un tās apkārtne no gaisa, 2024. gada rudens


## Atsauces

## Ārējās saites
Grenči

**Grenči** ir ciems Tukuma novada Zemītes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos Rojas upes krastā pie autoceļa P121  no pagasta centra Zemītes,  no Kandavas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Grenču muižas (*Grenzhof, Grendsen*) centru. Grenču muižas apbūve (pils un parks), kā arī Grenču vējdzirnavas ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Abibo Šišinašvili

**Abibo Šišinašvili** (, , dzimis , miris ) bija gruzīnu izcelsmes Sarkanās armijas vecākais leitnants, rotas komandieris. Iesaukts armijā 1939. gadā. Kara laikā vairākkārt ievainots. 

1944. gada 14. septembrī kritis kaujā uz dienvidiem no Bauskas. Apglabāts Bauskas padomju karavīru brāļu kapos. Par varonību kaujās 1945. gada 24. martā Šišinašvili pēc nāves piešķirts Padomju Savienības Varoņa nosaukums.

## Ārējās saites
*Par Abibo Šišinašvili
Valdeķi

**Valdeķi** ir ciems Tukuma novada Kandavas pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Teņņu strauta krastā pie autoceļa P109  no pagasta centra Kandavas,  no novada centra Tukuma un  no Rīgas. Valdeķos atrodas kultūras nams, veikals, bijusī Aizdzires skola.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Valdeķu muižas (*Waldeck*) centru. 1882. gadā uzceltā muižas pils ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis. Muižu 1845. gadā, atdalot no Aizdzires muižas, izveidoja tās īpašnieks Nikolauss fon Koskuls un uzdāvināja savai sievai Luīzei (dzimušai Hānei). 
1931. gadā to stipri nolaistu iegādājās izdevējs Antons Benjamiņš, kas to īsā laikā izveidoja par lauku paraugsaimniecību. 1941. gadā nacionalizēta, mūsdienās — Benjamiņu dzimtas īpašums. Ciems ap muižu izaudzis pēckara gados.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Veseli pie Morāvas

**Veseli pie Morāvas** () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Hodonīnas apriņķī pie Morāvas upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 12. gadsimtā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Cilvēki
* Freds Sersens (1890—1962) — ASV filmu specefektu mākslinieks un gleznotājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ziras

**Ziras** ir ciems Kurzemē, Ventspils novada Ziru pagasta centrs. Atrodas pie autoceļu V1269 (Alsunga — Tērande — Ziras) un V1350 (Ziras — Vēkas) krustojuma. Zirās atrodas pagasta pārvalde un 1989. gadā celts tautas nams. Ziru pamatskola slēgta 2009. gadā. Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Ziru muižu (*Gut Sirgen*).

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Mustene

**Mustene**, agrāk arī **Lejasmuiža**, **Muižnieki**, ir ciems Tukuma novada Kandavas pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā pie Teņņu strauta ietekas Abavā  no pagasta centra Kandavas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Mustenes pusmuižas (Lejasmuižas; *Musten*) centru. Pusmuižas apbūve (dzīvojamā māja un klēts) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis. Padomju laikā Mustenē izbūvēti divi lopkopības kompleksi.

## Atsauces
Aizdzire

**Aizdzire** ir ciems Tukuma novada Kandavas pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā pie autoceļa V1471  no pagasta centra Kandavas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Aizdzires muižas *(Adsirn, Adsern)* centru. Muižas pils (18. gadsimta beigas — 19. gadsimts) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis, mūsdienās — pamesta.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Muižnieki

**Muižnieki** var būt:
* Muižnieki — apdzīvota vieta Bērzaunes pagastā
* Muižnieki — apdzīvota vieta Šķaunes pagastā
* Muižnieki — apdzīvota vieta Tārgales pagastā
* Mustenes agrākais nosaukums
Hihonas "Sporting"

***Real Sporting de Gijón, S.A.D.***, biežāk zināms kā **Hihonas "Sporting"**, ir Spānijas futbola klubs no Hihonas Astūrijā. Klubs ir dibināts 1905. gada 1. jūlijā, pašlaik spēlē Spānijas futbola čempionāta Otrajā divīzijā. Savas mājas spēles komanda aizvada *[[El Molinón]]* stadionā, kas ir vecākais futbola stadions Spānijā.

## Vēsture

Klubs tika dibināts 1905. gadā ar nosaukumu "Sporting Gijonés". Par kluba pirmo prezidentu kļuva Anselmo Lopess. 1912. gadā Spānijas karalis Alfonso XIII apstiprināja Kroņa patronāžu pār klubu, iekļaujot nosaukumā vārdu "Real" (Karaliskais). Līdz ar to pilns kluba nosaukums bija "Real Sporting Club Gijonés". Arī kluba emblēmā parādījās kronis. 1916. gadā kluba nosaukums tika mainīts uz pašreizējo "Real Sporting de Gijón".  No 1941. līdz 1970. gadam Spānijā likums aizliedza lietot svešvalodu vārdus futbola klubu nosaukumos, tajā laikā kluba oficiālais nosaukums bija "Real Gijón".

1944. gadā klubs uzvarēja Spānijas futbola čempionāta Otrajā divīzijā un pirmoreiz tā vēsturē ieguva tiesības spēlēt Pirmajā divīzijā. Lielāko panākumu komada izcīnīja 1978.-1979. gada sezonā, kad kļuva par Spānijas vicečempioniem. 80. gados klubs divas reizes kvalificējās Spānijas Karaļa kausa finālam, taču abas reizes finālā piekāpās.  Savas pastāvēšanas laikā "Sporting" ir 6 reizes kvalificējies UEFA kausam, pēdējo reizi 1991.-1992. gada sezonā.

## Sasniegumi
* **[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|Spānijas čempionāta Pirmā divīzija (''La Liga'')]]**
** Vicečempioni (1): 1978–79
* **[[Spānijas futbola čempionāta Otrā divīzija|Otrā divīzija]]**
** Čempioni (5): 1943–44, 1950–51, 1956–57, 1969–70, 1976–77
** Vicečempioni (4): 1929–30, 1963–64 (I grupā), 1966–67 (I grupā), 2014–15
* **[[Spānijas Karaļa kauss]]**
** Finālisti (2): 1980–81, 1981–82

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Frosinone Calcio

***Frosinone Calcio*** ir Itālijas futbola klubs no Frozinones Lacio reģionā. 2014.—2015. gada sezonā klubs izcīnīja 2. vietu Itālijas futbola čempionāta B sērijā un pirmo reizi vēsturē kvalificējās A sērijai, kur ierindojās tikai 19. vietā un atgriezās B sērijā. Savas mājas spēles komanda aizvada *[[Stadio Benito Stirpe]]*, kur ir 16 227 skatītāju vietas.

## Sasniegumi
* **[[Itālijas futbola čempionāta B sērija|B sērija]]**
** Čempioni: 2022–23
** Vicečempioni: 2014–15
* **C2 sērija**
** Grupas uzvarētāji: 1986–87, 2003–04
* **D sērija**
** Grupas uzvarētāji: 1965–66, 1970–71

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
* Kluba profils vietnē "Twitter"
Bucks Fizz

***Bucks Fizz*** ir britu popgrupa, kas guva panākumus 20. gadsimta 80. gados, uzvarot 1981. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu *[[Making Your Mind Up]]*. Tā tika izveidota 1981. gada janvārī, speciāli Eirovīzijas dziesmu konkursam, grupa ietvēra 4 vokālistus: Bobiju G., Šerilu Beikeri, Maiku Nolanu un Džeju Eštoni. Uzvarēt Eirovīzijā grupai Bucks Fizz izdevās, izmantojot atraktīvas deju kustības.

Tas bija tikai karjeras sākums. Popgrupai ir divi sastāvi — oriģinālais sastāvs, kas sastāv no pirmajiem grupas dalībniekiem, un jaunais sastāvs, kurā ir tikai viens no "vecajiem" grupas dalībniekiem.

Grupa izjuka 1985. gadā, kad no grupas aizgāja Džeja Eštone, kura tika aizstāta ar Šelliju Prestoni.

## Grupas biedru hronoloģija
Šajā grupā kopā ir bijuši 16 dalībnieki. No 1990. gada līdz 1993. gadam *Bucks Fizz* uzstājās kā trio.

* Bobijs G. 1981—pašlaik
* Maiks Nolans 1981—1996
* Šerila Bakere 1981—1993
* Džeja Eštone 1981—1985
* Šellija Preštone 1985—1990
* Heidija Mantone 1994—pašlaik
* Amanda Švarca 1994—1996
* Dāvida Van Daja 1996—1997
* Kārena Logana 1996
* Luiza Hārta 1996—2002
* Grahams Crisps 1997—2002
* Nikkijs Vinters 2003
* Veins Chinerijs 2003—2006
* Tammija Choata 2004—pašlaik
* Pauls Fordhams 2006—2012
* Pauls Jeits 2012—pašlaik

## Ārējās saites
Romāns Vanags

**Romāns Vanags** (dzimis  Rīgā, Latvijā) ir latviešu kordiriģents, No 2005. līdz 2012. gadam Latvijas mūzikas akadēmijas Kora diriģēšanas katedras vadītājs.

## Biogrāfija
Absolvējis Emīla Dārziņa speciālo mūzikas skolu un Jāzepa Vītola Latvijas valsts konservatorijas Kora un orķestra diriģēšanas nodaļu, iegūstot diplomus kora diriģēšanā un mūzikas pedagoģijā. Apguvis arī simfoniskā orķestra diriģēšanu. 2003. gadā ieguvis profesionālā maģistra grādu mūzikā. Romāna Vanaga profesionālā darbība saistīta ar diriģēšanu un pedagoģiju. No 1984. līdz 2004. gadam viņš bijis skolotāju kora ‘Vanema’ galvenais diriģents; kopš 1990. gada ir Latvijas Universitātes sieviešu kora "Minjona" mākslinieciskais vadītājs. No 1987. gada ir Jāzepa Mediņa Mūzikas skolas zēnu kora galvenais diriģents un mākslinieciskais vadītājs un no 1990. līdz 1993. gadam vadījis Jāzepa Mediņa Rīgas Mūzikas vidusskolas simfonisko orķestri. No 1987. gada profesors Romāns Vanags pasniedz kora diriģēšanu un vada kori Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijā. No 2014. gada Romāns Vanags ir Vācijas kultūras organizācijas *Interkultur* mākslinieciskais vadītājs. 

Romāns Vanags organizējis vairākus meistarkursus diriģēšanā dažādās pasaules valstīs, kā arī darbojies daudzu koru konkursu žūrijā. Viņš bijis Latviešu Dziesmu svētku virsdiriģents (1993, 1998, 2001, 2003, 2008, 2013, XXVI Vispārējie latviešu Dziesmu un deju svētki[2018]].) un Jauniešu Dziesmu svētku virsdiriģents (1995, 2000, 2005, 2010, 2015.). No 2004. gada līdz 2007.gadam Romāns Vanags ir UNESCO Latvijas Nacionālās komisijas priekšsēdētājs jautājumos par Latviešu Dziesmu un Deju svētkiem.

Romāna Vanaga diriģētie kori guvuši balvas starptautiskos konkursos (Areco, Debrecenā, Tūrā, Varnā u.c.) un uzstājušies daudzās pasaules valstīs. 2008. gadā Romāns Vanags saņēmis augstāko Latvijas valsts apbalvojumu — Triju Zvaigžņu ordeni, kā arī 2014. gada saņēmis titulu “Gada rīdzinieks”, 2018. gadā apbalvots ar Latvijas Ministru kabineta Atzinības rakstu un 2019. gadā saņēmis Tukuma novada Goda pilsoņa nosaukumu.

## Atsauces
Ādams Jeitss

**Ādams Jeitss** (; dzimis ) ir profesionāls Lielbritānijas šosejas un treka riteņbraucējs, kurš pārstāv UCI *ProTeam* komandu **'.

== Karjera ==

=== ''Orica—GreenEDGE/Mitchelton—Scott'' (2014—2020) ===
2015. gadā viņš izcīnīja uzvaru [[Sansevastjanas klasika|Sansevastjanas klasikā]] pēc tam, kad tābrīža līderi [[Gregs Van Avermāts|Gregu Van Avermātu]] notrieca organizatoru motorollers.

2016. gadā Jeitss uzvarēja [[Jauno braucēju ieskaite Tour de France|''Tour de France'' jauno braucēju ieskaitē]], bet kopvērtējumā ierindojās ceturtajā vietā.

=== ''Ineos Grenadiers'' (2021—2022) ===
2020. gada augustā Jeitss parakstīja divu gadu līgumu ar **', sākot ar 2021. gada sezonu.

### ''UAE Team Emirates'' (2023—)
2022. gada sezonas beigās Jeitss paziņoja par pievienošanos **' komandai.

== Privātā dzīve ==
Viņa dvīņubrālis [[Saimons Jeitss|Saimons]] arī ir profesionāls riteņbraucējs, abi vairākas sezonas pārstāvēja **' komandu.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

Piezīme: IZST — izstājās

## Atsauces

## Ārējās saites
Sirpjveida šūnu anēmija

**Sirpjveida šūnu anēmija** ir iedzimta slimība, ko raksturo defekts hemoglobīna molekulā. Normālas hemoglobīnu saturošas sarkanās asins šūnas ir gludas, apaļas un elastīgas ( “O” forma), tāpēc tās var viegli pārvietoties caur asinsvadiem. Sirpjveida šūnu anēmijas skartie eritrocīti ir trauslāki, pēc formas izskatās kā sirpis (“C” veida forma), kad tie zaudējuši skābekli. Šīm izmainītajām šūnām ir tendence salipt kopā un tās vairs nevar tik viegli izkļūt caur mazajiem asinsvadiem. Šis šūnu sakopojums bloķē normālu skābekļa pārnesi, izraisot nogurumu, pie tam blokāde rada asas sāpes. Šīs sāpes sauc arī par vazookluzīvu krīzi, tās rodas visbiežāk krūtīs, rokās, kājās, novērojams arī sāpīgs pietūkums roku un kāju pirkstos.

Sirpjveida šūnu anēmijas gadījumā eritrocīti dzīvo 10 –20 dienas, turpretī normālas eritrocītu šūnas var izdzīvot līdz pat 120 dienām. Šīs šūnas lielā daudzumā tiek destruētas liesā viņu formas un stīvuma dēļ. Liesas funkcija līdz ar to ir traucēta, tāpēc pacientiem ir lielāks infekciju risks. Kaut arī sirpjveida šūnu anēmija saistīta ar lielu mirstību, ekonomiski attīstās valstīs līdz pat 90% slimnieku izdzīvo līdz pieauguša cilvēka vecumam. Pacienti slimības dēļ saņem terapiju — eritrocītu masas pārliešanu, hidroksiurīnvielu, sekundārās hemohromatozes dēļ arī dzelzi izvadošu terapiju.

## Atsauces
Latvijas telpu futbola asociācija

**Latvijas telpu futbola asociācija** (LTFA) bija organizācija, kas apvienoja Latvijas telpu futbola klubus un organizācijas, kuri piedalījās telpu futbola čempionātos un citās telpu futbola aktivitātēs. Organizācija tika dibināta 2014. gada 19. septembrī un tās sastāvā ietilpa 27 biedri. Visiem Latvijas telpu futbola čempionāta klubiem bija jābūt LTFA biedriem vai biedru kandidātiem, kurus bija atzinusi LFF, UEFA un FIFA jurisdikcija. 

Saskaņā ar noslēgto vienošanos ar LFF, LTFA rīkoja Latvijas telpu futbola Virslīgas, 1.Līgas, Superkausa, Latvijas Kausa, Latvijas skolu čempionāta izcīņas, kā arī citas telpu futbola aktivitātes.
LTFA risināja visus jautājumus, kas ir saistīti ar telpu futbola juridiskām komisijām (Disciplinārlietu komisija, Spēlētāju statusa un pārejas komisija un Apelāciju komisija), tiesnešu un treneru apmācībām, biedru uzņemšanu, spēlētāju licencēšanu.

2021. gada 21. septembrī, LTFA biedri kongresā balsoja par organizācijas likvidēšanu. Sākotnēji LTFA kongresā bija jānotiek organizācijas prezidenta un valdes locekļu vēlēšanām, taču kongresa ievadā biedri nobalsoja par to, lai dienas kārtībā iekļauj punktu par organizācijas likvidēšanu, kas padarītu ieplānotās vēlēšanas neaktuālas.

2020./2021.gada sezonā tiesības organizēt virslīgas, pirmās līgas, Latvijas kausa un jaunatnes turnīrus telpu futbolā atguva LFF, kas šodien nodarbojas ar sporta veida attīstību un popularizēšanu valstī.

Pēc dažiem avotiem, LTFA patiesais likvidācijas iemesls bija nespēja atrast ģenerālsponsoru, kā arī tā brīža esošā prezidenta Vadima Ļašenko vēlēšanās turpmāk vadīt LFF. 
## Ārējās saites
* [Oficiālā mājaslapa](http://www.ltfa.lv/(Oficiālā)

## Atsauces
Džesika Lenga

**Džesika Filisa Lenga** (; dzimusi ) ir amerikāņu kino, teātra un televīzijas aktrise. Tiek uzskatīta par vienu no savas paaudzes labākajiem aktieriem.

Pirmā loma kino — 1976. gada filmā *[[King Kong]]*, debijas loma tika izsmieta. Pēc vairākām mazākām lomām ievērību guvusi ar lomu 1981. gada filmā "Pastnieks vienmēr zvana divreiz" (*The Postman Always Rings Twice*). 1982. gadā uzņēmās divās filmās: *[[Frances]]* un "Sirdspuķīte". Pēc emocionāli iztukšojošās lomas filmā *Frances* aktrise bija tuvu sabrukumam. Lenga tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai par lomām abās filmās (par lomu "Sirdspuķīte" kā labākā otrā plāna aktrise, par *Frances* kā labākā aktrise galvenajā lomā), viņa arī saņēma balvu kā labākā otrā plāna aktrise. Otrreiz Amerikas Kinoakadēmijas balvu saņēma par lomu 1994. gada filmā *[[Blue Sky]]* — šoreiz kā labākā aktrise galvenajā lomā. Vēl ir filmējusies tādās filmās kā "Viss šis džezs" (*All That Jazz*, 1979), *[[Crimes of the Heart]]* (1986), *[[Men Don't Leave]]* (1990), "Baiļu rags" (1991), "Robs Rojs" (*Rob Roy*, 1995), *[[A Thousand Acres]]* (1997), *[[Cousin Bette]]* (1998), *[[Titus (filma)|Titus]]* (1999), "Lielā zivs" (2003), *[[Don't Come Knocking]]* (2005), *[[Bonneville (filma)|Bonneville]]* (2006), "Zvērests" (2012), *[[In Secret]]* (2013), *[[The Gambler]]* (2014) un *[[Wild Oats]]* (2015).

Papildu divas reizes saņemtajai Amerikas Kinoakadēmijas balvai Lenga ir trīs reizes saņēmusi ''Emmy'' balvu, piecas reizes — Zelta globusa balvu, vienu reizi — SAG balvu, trīs reizes — Doriana balvu.

## Ārējās saites
Hellas Verona FC

***Hellas Verona Football Club***, biežāk saukts vienkārši par **"Verona"**, ir Itālijas futbola klubs, kas ir bāzēts Veronā, Veneto regionā. Klubs ir dibināts 1903. gadā, pašlaik spēlē Itālijas futbola čempionāta A sērijā. Vienīgo reizi par A sērijas čempioniem komanda ir kļuvusi 1984.—1985. gada sezonā. Savas mājas spēles klubs aizvada Markantonio Bentegodi stadionā, kur ir 38 402 skatītāju vietas. Stadions tiek dalīts ar otru pilsētas klubu "Chievo".

## Komandas sastāvs
*Sastāvs atjaunināts .*

## Nosaukumu vēsture
Avots:
* 1903—1919 — Hellas
* 1919—1928 — Hellas Verona
* 1928—1959 — Associazione Calcio Verona
* 1959—1991 — Associazione Calcio Hellas Verona
* 1991—1995 — Verona Football Club
* 1995—... — Hellas Verona Football Club

## Sasniegumi

* **A sērija**
** Čempioni (1): 1984–85
* **B sērija**
** Čempioni (3): 1956–57, 1981–82, 1998–99
* **C sērija**
** Grupas uzvarētāji (1): 1942-43
* **Itālijas kauss (''Coppa Italia'')**
** Finālisti (3): 1975-76, 1982-83, 1983-84

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Mejoze

**Mejoze** ir īpašs šūnu dalīšanās veids, kas samazina hromosomu daudzumu uz pusi. Šis process sastopams visiem eikariotiem (piemēram, sēnēm, augiem, dzīvniekiem), kam raksturīga ir dzimumvairošanās. Mejotiski daloties, veidojas dzīvnieku dzimumšūnas (gametas) un augu sporas. Mejozes laikā diploīdais hromosomu komplekts (2n) samazinās uz pusi un veidojas haploīdais hromosomu komplekts (n). Dzimumvairošanās gadījumā saplūst 2 haploīdas gametas (olšūna un spermatozoīds) un veidojas 1 diploīda apaugļota olšūna, no kuras attīstās jaunais organisms (n+n=2n). Mejozes bioloģiskā jēga ir nodrošināt nemainīgu sugai raksturīgā hromosomu komplekta saglabāšanos dzimumvairošanās gadījumā (nemainīga hromosomu komplekta saglabāšanos no paaudzes uz paaudzi).

## Atsauces

## Ārējās saites
Vladimirs Mečars

**Vladimirs Mečars** (; dzimis ) ir slovāku politiķis, trīskārtējs Slovākijas premjerministrs, divreiz pildīja pagaidu valsts prezidenta pienākumus, bija viens no ietekmīgākajiem Slovākijas politiķiem 20. gadsimta deviņdesmitajos gados. No Slovākijas puses realizēja Čehoslovākijas valsts sadalīšanos Čehijā un Slovākijā. No politiskās opozīcijas un rietumu organizāciju puses tika kritizēts par autoritatīvo vadības stilu un apsūdzēts sakaros ar organizētās noziedzības aprindām.

## Ārējās saites
Hohenberg

**Hohenberg** var būt šādu bijušo muižu vai apdzīvoto vietu vāciskais nosaukums:
* Kalnmuiža Kandavas pagastā
* Veļķumuiža Vecpiebalgas pagastā
Rūmene

**Rūmene** ir ciems Tukuma novada Kandavas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā pie autoceļa V1433  no pagasta centra Kandavas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Rūmenes muižas (*Ruhmen*) centru. Muižas apbūve (1876-1892; pils, stallis, pienotava, parks) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

## Atsauces
Bebrupe

**Bebrupe** var būt:
* Babraunīcas cits nosaukums
* Bebrupe — ūdenstece, Abavas pieteka
* Bebrupe — ūdenstece, Kaičupes pieteka
* Bebrupe — ūdenstece, Lobes ezera pieteka
* Bebrupe — ūdenstece, Pededzes pieteka
* Bebrupe — ūdenstece, Rudupes pieteka
* Bebrupītes, Melnupes pietekas cits nosaukums
* Kandavas stacijas cits nosaukums