open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eva Perona

**Marija Eva Duarte de Perona** () bija Argentīnas prezidenta Huana Perona otrā sieva, valsts pirmā lēdija laika posmā no 1946. līdz 1952. gadam. Viņa bieži tiek saukta par **Evitu** (spāņu valodā tas tiek lietots kā deminutīvs).

Jaunības gados viņa Buenosairesā strādāja par skatuves, radio un kinoaktrisi. Savu nākamo vīru Huanu Peronu viņa satika  Buenosairesā labdarībai veltītā pasākumā. Viņi apprecējās nākamajā gadā. Jau 1946. gadā H. Perons tika ievēlēts par valsts prezidentu, tādējādi E. Perona kļuva par Argentīnas pirmo lēdiju. Nākamajos sešos gados viņa sevi apliecināja kā spēcīgu politiskās dzīves dalībnieci, galvenokārt runājot par darba tiesībām. Viņa dibināja un vadīja pirmo augstākā līmeņa sieviešu politisko partiju valstī (sieviešu peronistu partija).

Viņas tēls ir ticis izmantots vairākos populārās kultūras darbos, tai skaitā 1979. gada mūziklā "Evita" un 1996. gada filmā "Evita".

## Ārējās saites

* ''Eva Perón Historical Foundation''
Love Story

"**Love Story**" ir amerikāņu dziedātājas Teiloras Sviftas singls no viņas studijas albuma *[[Fearless]]*. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Big Machine Records, tas tika izdots kā *Fearless* albuma vadošais singls. Dziesmas vārdu dēļ tā tika salīdzināta ar angļu dramaturga Viljama Šekspīra 1597. gada lugu "Romeo un Džuljeta".

Dziesma saņēma pozitīvus kritiķu vērtējumus, viņi novērtēja autores labo dziesmu rakstīšanas prasmi un dziesmas sižetisko līniju. Dziesma sasniedza labus komerciālos panākumus. "Love Story" singls tika pārdots vairāk nekā 6,5 miljonos kopiju, kas to padara par vienu no visu laiku vislabāk pādrotākajiem singliem. Pēc RIAA sistēmas dziesma tika sertificēta ar pieckāršo platīna disku.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Teiloras Sviftas oficiālā mājaslapa 
* Mūzikas videoklips
Dikļi

**Dikļi** ir apdzīvota vieta Valmieras novada Dikļu pagastā, pagasta centrs. Izvietojušies pagasta centrā pie Zundas ietekas Mazbriedē 23 km no novada centra Valmieras un 122 km no Rīgas.

Dikļos atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, pasts, kultūras nams, bibliotēka, doktorāts, kā arī Dikļu luterāņu baznīca.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Vēsture
Dikļi vēstures avotos pirmoreiz minēti 1436. gadā. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Dikļu muižas (*Dickeln*) centru. 1864. gadā te notika latviešu dziesmu diena. 1932. gadā Dikļiem piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu.

## Cilvēki
Juris Neikens (1826-1868), Dikļu ev.-lut. draudzes mācītājs no 1857. līdz 1867.gadam, rakstnieks, Dikļu dziesmu dienas organizētājs.

## Atsauces
Dickeln

***Dickeln*** var būt:
* Dikļu vāciskais nosaukums;
* Dikļu pagasta vāciskais nosaukums;
* Dikļu muižas vāciskais nosaukums.
Bergamo

**Bergamo** (, ) ir pilsēta Lombardijā, Itālijas ziemeļos. Bergamo atrodas Alpu dienvidu piekājē starp Brembo un Sērio upēm, aptuveni 50 km uz ziemeļaustrumiem no Milānas. Bergamo nocietinātā vecpilsēta 2017. gadā tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā kā viena no sešām vietām objektā "Venēciešu 16. un 17. gadsimta aizsardzības būves : "Stato da Terra" – rietumu "Stato da Mar"".

Aizvēsturē mūsdienu pilsētas atrašanās vietā dzīvoja viena no ķeltu ciltīm — orobi. 196. gadā p.m.ē. šeit romieši dibināja *Bergomum* pilsētu. 5. gadsimtā pilsētu nopostīja huņņu valdnieka Atilas karaspēks, bet tā tika uzcelta no jauna. Vēlāk tā īslaicīgi kļuva par Lombardijas hercogistes galvaspilsētu, bet 12. gadsimtā kļuva par neatkarīgu komūnu. 1329. gadā pilsētā sāka valdīt Viskonti dzimta (*Visconti*) no Milānas, bet no 1428. līdz 1797. gadam Bergamo bija daļa no Venēcijas republikas. To 1797. gadā iekaroja franči un Napoleons Bonaparts iekļāva to Cizalpinas republikā (*Repubblica Cisalpina*). 1815. gadā Bergamo pakļāva Austrijas impērija, bet 1859. gadā — Itālijas Karaliste.

## Sports
Bergamo ir futbola kluba "Atalanta" mājvieta. Pilsētā tradicionāli notiek šosejas riteņbraukšanas sacensību *[[Giro di Lombardia]]* finišs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maltas Trūpi

**Maltas Trūpi** ir apdzīvota vieta Preiļu novada Galēnu pagastā.

## Iedzīvotāji
1897. gadā katoļu ciemā bija 44 sētas.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Ievērojamas personības
* Stanislavs Belkovskis, literatūrkritiķis.
* Jezups Broks, skolotājs.

## Atsauces
Drusti

**Drusti** ir apdzīvota vieta Smiltenes novada Drustu pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pie autoceļa P29 Brengūža un Krogus ezera krastā 26 km no novada centra Smiltenes un 120 km no Rīgas.

Drustu nosaukums rakstītos avotos pirmoreiz minēts 1262. gadā, kad tagadējā pagasta teritorija iekļauta Rīgas arhibīskapijas Raunas novadā. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Vecdrustu muižas (*Alt-Drostenhof*) centru. 1932. gadā Drustiem piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss. Drustos atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bibliotēka, novadpētniecības muzejs, pasts, luterāņu baznīca.

## Apskates vietas
* 1837. gada Drustu luterāņu baznīca

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Ievērojamas personības
* Heinrihs Hāgemeisters (1784-1845), vācbaltiešu jurists un politiķis. Iestājās par latviešu tautskolu un Vidzemes skolotāju semināra dibināšanu.
* Ludvigs fon Hāgemeisters (1780-1833), vācbaltiešu jūrnieks, Aļaskas gubernators


Bm05057am.jpg|Hāgemeistera izveidotais Ruso (1712—1778) piemineklis uz ezera saliņas (Broce, 1791)


## Atsauces
Sojuz TMA-21

**Sojuz TMA-21** () bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tā kā 2011. gada 12. aprīlī tika atzīmēts pirmā kosmonauta lidojums, šim kosmosa kuģim piešķirts Jurija Gagarina vārds. *Sojuz TMA-21* tika palaists 

## Apkalpes
Kuģa *Sojuz TMA-21* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Rezerves apkalpe:
* Antons Škapļerovs (*Антон Николаевич Шкаплеров*), komandieris 
* Anatolijs Ivaņišins, (*Анатолий Алексеевич Иванишин*), lidojuma inženieris, 
* Denjels Bērbenks (*Daniel Christopher Burbank*), lidojuma inženieris, NASA, 

## Pirmsstarta sagatavošana
Sakarā ar kosmosa kuģa Sojuz TMA-20 transportēšanas laikā gūtajiem bojājumiem tā nolaižamais aparāts tika nomainīts pret *Sojuz TMA-21* kapsulu, kas tajā laikā bija gatava rūpnīcā. To steidzami ar lidmašīnu nogādāja Baikonuras kosmodromā. Ar šo pašu lidmašīnu atpakaļceļā tika aizvesta bojātā kapsula.

*Sojuz TMA-21* starts tika plānots . Veicot pirmsstarta pārbaudes 13. martā, atklājās kļūme sakaru sistēmas *Kvant-V* blokā. Lai bojājumu novērstu un veiktu nepieciešamās pārbaudes, starts tika pārcelts un nenoteiktu datumu. 17. martā tika apstiprināts starta datums 4. aprīlī (5. aprīlī pēc Maskavas laika).

## Lidojuma gaita
Starts notika  22:18:20 UTC ar nesējraķeti Sojuz-FG no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas.

Ar SKS kosmosa kuģis saslēdzās 6. aprīlī 23:09:17 UTC pie Pirs moduļa, deviņas minūtes agrāk par plānoto. Tuvošanās un saslēgšanās operācijas notika automātiskā režīmā. Lūkas starp kosmosa kuģi un staciju tika atvērtas 7. aprīlī 2:13 UTC.

Sākotnēji *Sojuz TMA-21* atgriešanās uz zemi bija paredzēta 8. septembrī, bet 24. augusta Progress M-12M avārijas dēļ kosmonautu uzturēšanās stacijā tika pagarināta par nedēļu.
No stacijas *Sojuz TMA-21* atvienojās  03:59:39 UTC. 03:05:25 UTC tika iedarbināts kosmosa kuģa dzinējs bremzēšanas manevram. Nolaižamais aparāts piezemējās 03:59:39 UTC Kazahstānā, 149 km no Žezkazganas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Sojuz TMA-21'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Nemirstība

[thumb|300px|[Džulio Romano (1492—1546). Nemirstība alegorija. Apmēram 1500. gads.]]
**Nemirstība** ir dzīve fiziskā vai dvēseles formā, kas ilgst nenoteikti ilgu laiku.

Nemirstību fiziskā formā var izdalīt divos veidos:
* nosacīti bioloģiska nemirstība (individuālu mirstības trūkums pēdējās ontoģenēzes stadijā - dalīšanās (vairošanās)) vienšūnas organismos;
* hipotētiski bioloģiska nemirstība sarežģīti organizētās daudzšūnu dzīvajās būtnēs, tajā skaitā - un pirmkārt - cilvēka.

## Atsauces
Eiropas Savienības Publikāciju birojs

**Eiropas Savienības Publikāciju birojs** ir starpiestāžu birojs, kura uzdevums ir izdot Eiropas Kopienas un Eiropas Savienības iestāžu publikācijas.

Publikāciju birojs ik dienas izdod Eiropas Savienības Oficiālo Vēstnesi 22 valodās (vai 23 valodās, ja ir pieprasīts attiecīgo numuru izdot arī īru valodā). Tas ir pasaulē vienīgais laikraksts, kuru izdod tik daudzās valodās.

Publikāciju biroja darbinieki arī patstāvīgi vai sadarbībā ar citām iestādēm sagatavo publikācijas par ES pasākumiem un politiku, kā arī piedāvā dažādus pakalpojumus, dodot brīvu piekļuvi informācijai par ES tiesību aktiem (*EUR-Lex*), ES publikācijām (*EU Bookshop*), ES publisko iepirkumu (TED) un ES pētniecību un attīstību (CORDIS).

## Saistītās tīmekļa vietnes
* Eiropas Savienības Publikāciju birojs 
* EU-Bookshop ES publikācijas
* EUR-Lex - Piekļuve ES tiesību aktiem
* CORDIS - ES Pētniecības un attīstības informācijas dienests
* Ted - "Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša pielikuma" tiešsaistes versija, kas paredzēta Eiropas valsts iepirkumiem.
Permanent Multipurpose Module

[thumbnail|250px|PMM tiek pievienots [Starptautiskā kosmosa stacija|SKS, 2011. gada 1. marts]]
right|thumb|PMM ''Leonardo'' Kosmosa stacijas sagatavošanas cehā
**Permanent Multipurpose Module** (no ) jeb **PMM**, saukts arī **Leonardo**, ir Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) modulis. To stacijā nogādāja Space Shuttle misijā STS-133, kas startēja . PMM paredzēts kā noliktava, kur uzglabāt krājumus, rezerves daļas un citas lietas, kā arī atkritumus. Tas tika izveidots, modificējot Daudzuzdevumu loģistikas moduli (*Multi-Purpose Logistics Module MPLM*) *Leonardo*, kurš bija veicis septiņus kosmiskos lidojumus stacijas apgādes misijās.

Paildzinoties SKS būves termiņiem un pieņemot lēmumu par *Space Shuttle* lidojumu pārtraukšanu ar 2010. gadu, bija nepieciešams stacijā atrast vietu, kur uzglabāt materiālus un rezerves daļas. ESA piedāvāja projektu *Raffaello*: pārbūvēt vienu no Daudzuzdevumu loģistikas moduļiem, lai tas stacijā varētu palikt pastāvīgi. Šis projekts *Permanent Logistics Module* (PLM, "Pastāvīgais loģistikas modulis") tika apspriests 2007. gada decembrī dalībvalstu aģentūru sanāksmē. 2008. gada aprīlī NASA sākotnēji to noraidīja, jo moduļa pārbūvei bija nepieciešami 22 miljoni EUR.
Arī United Launch Alliance piedāvāja risinājumus, kā ar EELV raķetēm stacijā nogādāt moduļus pēc *Space Shuttle* lidojumu pārtraukšanas

2009. gada 5. augustā tika paziņots, ka misijā STS-133 tiks nogādāts viens no modificētiem MPLM moduļiem un pastāvīgi atstāts pievienots stacijai. 2010. gada 26. februārī tika paziņots, ka pārbūvēs MPLM moduli *Leonardo* un tam dots nosaukums *Permanent Multipurpose Module* (PMM).

Pēc STS-131 misijas *Leonardo* MPLM tika nogādāts Kenedija kosmosa centra Kosmosa stacijas sagatavošanas cehā (*Space Station Processing Facility*) Floridā. Tur modulim tika uzstādīti papildu mikrometeorīdu vairogi. Iekšienē tika nomainītas kravu struktūras, lai apkalpe varētu viegli piekļūt nepieciešamajām lietām. Visas sistēmas un aprīkojums tika sertificēts ilgākam orbitālas ekspluatācijas laikam.

## SKS sastāvā
PMM tika palaists  ar *Space Shuttle* misijā STS-133. 26. februārī *Discovery* saslēdzās ar Starptautisko kosmosa staciju.
 notika kravas moduļa pārvietošanas operācija. Ar stacijas manipulatoru, kuru vadīja N. Stota un M. Berets, 13:26 UTC tika satverts modulis. 13:46 *Leonardo* sāka izcelt no *Discovery* kravas telpas un tas tika pārvietots uz Unity moduļa apakšējo pieslēgvietu. 15:05 *Leonardo* bija pievienots. Pēr hermētiskuma pārbaudēm jaunā moduļa lūka tika atvērta 23:17 un pirmais tajā iegāja stacijas komandieris Skots Kellijs. Nākamajās dienās *STS-133* apkalpe veica *Leonardo* moduļa izkraušanu un iekārtošanu.

2015. gada 27. maijā ar stacijas manipulatoru *[[Canadarm2]]*, kuru vadīja no zemes, *PMA* tika pārvietots no *Unity* moduļa uz *[[Tranquility (SKS)|Tranquility]]* moduļa priekšējo pieslēgvietu. Tas tika darīts, lai atbrīvotu vietu, kur nākotnē varēs piekabināt ASV komerciālos kosmosa kuģus.

## Atsauces
Eleagnu dzimta

**Eleagnu dzimta** (*Elaeagnaceae*) ir vasarzaļu koku un krūmu dzimta.

Vienmājnieki vai divmājnieki, retāk ziedi divdzimumu. Parasti zari un stumbrs klāti ar plēkšņmatiņiem. Lapas veselas, pamīšus vai pretējas. Pielapju nav. Apziedni veido saaugušas, krāsainas kauslapas. Vainaglapu nav. Apziednis no divdaļīga līdz sešdaļīgam. Putekšņlapas pārskaita (4, 6 vai 8), atrodas pamīšus apziedņa lapām. Auglis - riekstiņš ar miltainu vai sulīgu augļsedzi. Galvenokārt ziemeļu puslodes mērenā un subtropu klimata joslā sastopamu sugu dzimta. 

Savvaļā eleagnas sastopamas mērenajā joslā, galvenokārt Rietumeiropā, Anatolijā, Centrālāzijā, Dienviaustrumāzijā, Tālajos Austrumos, ļoti reti tās var sastapt subtropu un tropu joslās. Dažas sugas sastopamas Austrālijas austrumdaļā un Zonda salās.

Latvijā savvaļā nav sastopamas. Audzē apstādījumos. Vienīgā vietumis savvaļā pārgājusī suga ir pabērzu smiltsērkšķis (*Hippophae rhamnoides*).

Ir zināmas 52-55 sugas, apvienotas trijās ģintīs:
* *[[Shepherdia]]* Nutt. — šeferdijas;
* *[[Hippophaë]]* L. — smiltsērkšķi;
* *[[Elaeagnus]]* L. (typus) — eleagni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eiforbiju dzimta

**Eiforbiju dzimta** (*Euphorbiaceae*) ir lakstaugu, sukulentu, koku un krūmu dzimta. Apmēram 450 eiforbiju sugas ir sukulenti, daži no tām ir grūti atšķiramas no krūmiem.

Parasti vienmājnieki. Stublājs un lapas bieži satur piensulu. Lapas vienkāršas, nereti reducētas. Raksturīga sarežģītas uzbūves ziedkopa - ciātijs, kurā vīrišķie ziedi katrs ar vienu putekšņlapu atrodas ap ciātija asi, kā galā ir viens nolīcis sievišķais zieds. Pie ziedkopas pamata ir vīkals. Bez tam starp vīrišķajiem ziediem ir zvīņveidīgas augšlapas, bet ap katru ciātiju pie pamata - pieziedlapu vīkaliņš. Auglis - riekstiņu skaldauglis vai pogaļa. Dažādu klimatisko joslu augi, taču pārsvarā tropos un subtropos.

Latvijā sastopamas deviņas sugas. Nezālieņu, pārmitru vietu un mežu sugas: no biežām līdz ļoti retām, ievazātām sugām. Dažās Eiropas valstu florās visus Latvijā sastopamos dievkrēsliņus nodala nevis ģintī *Euphorbia*, bet gan ģintī *Tithymalus*.

Zināmas ap 7050 sugas no 300 ģintīm (aplūkojot dzimtu taksonomiski plašā izpratnē, sugu skaits var pieaugt līdz 8950). 

Dažu sugu sula satur kaučuku. Viena no tādām sugām ir Brazīlijas heveja (*Hevea brasiliensis*) no Brazīlijas mežiem. Vairāk par 90% no visas iegūstamā dabiskā kaučuka masas dod tieši Brazīlijas heveja.

## Atsauces
Pabērzu smiltsērkšķis

**Pabērzu smiltsērkšķis** (*Hippophaë rhamnoides* L.) ir eleagnu dzimtas divmāju krūmu vai koku augu suga. Šī suga ir sastopama Eirāzijas mērenajā joslā. Tas ir vērtīgs ārstniecības un krāšņumaugs. Pabērzu smiltsērkšķis bija minēts arī seno grieķu zinātnieku un rakstnieku darbos.

Savvaļā pabērzu smiltsērkšķi var sastapt visā Eiropas teritorijā, Kaukāzā, Rietumāzijā, Vidusāzijā, Mongolijā, Ķīnā un līdz Pakistānas un Indijas tropu rajoniem.

## Atsauces
Kaprifoliju dzimta

**Kaprifoliju dzimta** (*Caprifoliaceae*) ir krūmu, koku, liānu vai, retāk, lakstaugu dzimta. Ir zināmas 450 sugas no 40 ģintīm. Latvijā 8 sugas, diezgan parastas vietējās mežu un krūmāju sugas vai savvaļā pārgājuši kultūrbēgļi. Sastopamas Ziemeļu puslodes mērenā joslā, dienvidos ir reti, tropu rajonos sastopamas tikai kalnos.

## Klasifikācija
Mūsdienu taksanomiskās sistēmas, piemēram, segsēkļu klasifikācijas taksonomiskā sistēma (APG) kaprifoliju dzimtā klasificē daudzus taksonus, kass iepriekš tika iekļauti citās dzimtās, tostarp, iekļauj ģintis, kas iepriekš bija baldriānu dzimtā.

Saskaņā ar APG III sistēmu (segsēkļu klasifikācijas taksonomiskā sistēma) kaprifoliju dzimtā ir šādas ģintis:

* Baldriāni (*Valeriana*) L.
* Baldriņi (*Valerianella*) Mill.
* Dipsaki (*Dipsacus*) L.
* Linnejas (*Linnaea*) Gronov. ex L.
* Sausserži (*Lonicera*) L.
* Sniegogas (*Symphoricarpos*) Duhamel
* *Abelia* R.Br.
* *Bassecoia* B.L.Burtt
* *Cephalaria* Schrad.
* *Diabelia* Landrein
* *Diervilla* Tourn. ex Mill.
* *Dipelta* Maxim.
* *Heptacodium* Rehder
* *Knautia* L.
* *Kolkwitzia* Graebn.
* *Leycesteria* Wall.
* *Lomelosia* Raf.
* *Morina* L.
* *Nardostachys* DC.
* *Patrinia* Juss.
* *Pseudoscabiosa* Devesa
* *Pterocephalidium* G.López
* *Pterocephalus* Vaill. ex Adans.
* *Pterothamnus* V.Mayer & Ehrend.
* *Pycnocomon* Hoffmanns. & Link
* *Scabiosa* L.
* *Succisa* Haller
* *Succisella* Beck
* *× Succisoknautia* Baksay
* *Triosteum* L.
* *Triplostegia* Wall. ex DC.
* *Vesalea* M.Martens & Galeotti
* *Weigela* Thunb.
* *Zabelia* (Rehder) Makino

## Galerija

Attēls:Cephalaria radiata kz04.jpg|*Cephalaria radiata* 
Attēls:Diervilla lonicera 5492641 3x2.jpg|*Diervilla lonicera*
Attēls:Fedia cornucopiae kz03.jpg|*Fedia cornucopiae*
Attēls:Lonicera sempervirens - Coral honeysuckle 02.jpg|*Lonicera sempervirens*
Attēls:Plectritis congesta 5702.JPG|*Plectritis congesta*
Attēls:Triosteum himalayanum 2009-07-20 04.jpg|*Triosteum himalayanum*
Attēls:Weigela japonica.jpg|*Weigela japonica*


## Atsauces
Plieņciems

**Plieņciems** ir ciems Tukuma novada Engures pagastā, pie Plieņupes ietekas Rīgas līča piekrastē. Tas atrodas starp Ķesterciemu ziemeļrietumos un Apšuciemu dienvidaustrumos 11,5 km no pagasta centra Engures, 18 km no novada centra Tukuma un 59 km no Rīgas. No citiem ciemiem Plieņciemu atšķir tas, ka no jūras vējiem to pasargā augstās kāpas.

## Vēsture
thumb|left|200px|Krievijas ķeizara sievas Elizabetes portrets (Mosnjē, 1807).
Plieņciems izveidojās uz Plieņu () muižas zemes. Jau 1738. gadā tas pieminēts kā Kurzemes muižnieku peldvieta. Rīgas tirgotājs Kleins 1808. gadā peldu viesiem ierīkoja viesnīcu ar 10 istabām un lielu zāli.
1810. gadā Plieņciemā vasaru pavadīja Krievijas impērijas ķeizara Aleksandra I sieva Elizabete (1779—1826), kas pēc bērna nāves un domstarpībām ar vīru cieta no dziļas depresijas. Napoleona karu dēļ nokļūšana lielajos Eiropas kūrortos nebija iespējama, tādēļ ķeizarienei vajadzēja samierināties ar šo Kurzemes muižnieku peldvietu. 
Lai ķeizariene varētu liedagu sasniegt braukšus, Plieņciema jūrmalā pārraka lielo kāpu. Ķeizarienes un viņas pavadoņu apgādei tika izveidots plats lielceļš no Tukuma līdz Plieņu muižai, norakti divi augstākie pakalni, lejas norobežotas ar margām, no jauna uzcelti visi tilti. Krievijas ķeizarienes Elizabetes peldu māja Plieņciemā ir kultūrvēsturisks piemineklis.

1980. gadu beigās vienu no ciema mājām vairākus gadus pēc kārtas īrēja padomju rokgrupas "Kino" dziedātājs Viktors Cojs, kurš gāja bojā autokatastrofā uz Slokas—Talsu (P128) šosejas 1990. gada 15. augustā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Dabas liegums
Valsts nozīmes dabas liegums "Plieņciema kāpa" ir dibināts 1987. gadā. Liegums izveidots izteikta, vienlaidus piekrastes kāpu vaļņa aizsardzībai. Kāpu valnis klāts ar vecu priežu mežu, raksturīgas sausieņu un smiltāju augu sabiedrības, teritorijai ir arī kultūrvēsturiska nozīme. Liegumā vērojamas izteiktas dinamiskam jūras krastam raksturīgās reljefa formas, savdabīga augu un dzīvnieku valsts un ekosistēmas.
2005. gadā tas ir iekļauts Eiropas īpaši aizsargājamo dabas teritoriju tīklā NATURA 2000.

## Atsauces
Prezma

**Prezma** ( ) ir vidējciems Rēzeknes novada Silmalas pagastā. Prezmas muiža kopš 18. gadsimta piederēja Soltānu dzimtai, 1913. gadā šeit dzimis Polijas arhitekts Ježijs Soltāns.

Prezma ir slavena ar Svēto apustuļu Sīmaņa un Jūdas Romas katoļu baznīcu, kas ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, kā arī ar Prezmas muižas parku (radīts 19. gadsimta otrajā pusē) _  vietējās nozīmes arhitektūras pieminekli. 

Savulaik Prezma varēja lepoties ar kultūrvēstures pieminekli _ vecām ūdensdzirnavām (celtas 19. gadsimtā), taču 2011.gadā šis objekts no valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksta izslēgts, jo ilgstošā sliktā tehniskā stāvokļa dēļ gājis bojā - sabrucis un nav atjaunots. Netiek uzturēts arī mākslīgi uzstādinātais Prezmas dzirnavezers. Prezmas ūdensdzirnavas savā promocijas darbā  "Ūdensdzirnavu un mazo HES ainavas Latvijā" ir pētījusi arhitekte Lilita Zeltiņa.

Ciemā ir viens veikals, kas atrodas pie baznīcas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Dumpji

**Dumpji**, **dumpju ģints** (*Botaurus*) ir viena no gārņu dzimtas (*Ardeidae*) ģintīm, kas pieder dumpju apakšdzimtai (*Botaurinae*). Dumpju ģintī ir 4 mūsdienās dzīvojošas sugas.

Dumpju ģints putnu izplatības areāls aptver Ziemeļamerikas, Dienvidamerikas, Eirāzijas un Austrālāzijas teritorijas. Turklāt katrā reģionā mājo pa vienai sugai. Abas ziemeļu sugas ir daļēji migrējošas. Ziemas periodā tās lido uz siltākiem reģioniem dienvidu virzienā. Latvijā sastopama viena dumpju ģints suga — lielais dumpis (*Botaurus stellaris*), kas Latvijas teritorijā ir parasts ligzdotājs.

## Izskats un īpašības
Visas četras dumpju sugas ir liela auguma, ar masīvu ķermeņa būvi. Lielākais no visiem ir lielais dumpis, kura ķermeņa garums ir apmērm 75 cm. Tiem ir apspalvojums ar lielisku kamuflāžas efektu. Neskatoties uz to samērā lielo augumu, dabā tos ir grūti novērot, tā kā tiem piemīt slēpts dzīves veids niedrājos. Tāpat kā citi gārņu dzimtas putni tie barojas ar zivīm, vardēm, moluskiem un citiem nelieliem ūdens dzīvniekiem.

## Klasifikācija
* **Dumpju ģints** (*Botaurus*)
** Amerikas dumpis (*Botaurus lentiginosus*)
** Austrālijas dumpis (*Botaurus poiciloptilus*)
** Dienvidamerikas dumpis (*Botaurus pinnatus*)
** Lielais dumpis (*Botaurus stellaris*)

## Atsauces

## Ārējās saites
Lineārs vienādojums

200px|thumb|Lineāru vienādojumu grafiki
**Lineārs vienādojums** ir vienādojums, kura abas puses var būt izteiktas ar pirmās pakāpes polinomiem (no nezināmajiem). Vienādojuma vispārīgais veids ir ax+b=0, kur a un b ir koeficienti un x ir nezināmais.

## Veidi
* Lineārs homogēns vienādojums

## Skatīt arī
* Kvadrātvienādojums

## Ārējās saites
* Lineārs vienādojums
* Lineāru vienādojumu sistēmas (mācību video)
Mazie dumpji

**Mazie dumpji**, **mazo dumpju ģints** (*Ixobrychus*) ir viena no gārņu dzimtas (*Ardeidae*) ģintīm, kas pieder dumpju apakšdzimtai (*Botaurinae*). Mazo dumpju ģintī ir 9 mūsdienās dzīvojošas sugas.

Mazo dumpju sugas dzīvo visos kontinentos, izņemot Antarktīdu. Tropos dzīvojošās sugas ir nometnieces, bet ziemeļu puslodes ziemeļos ligzdojošās abas sugas (mazais dumpis un Amerikas mazais dumpis) ir daļēji migrējošas. Ziemas periodā tās lido uz dienvidiem. Latvijā sastopama tikai viena mazo dumpju suga - mazais dumpis (*Ixobrychus minutus*), kas Latvijas teritorijā ir rets ligzdotājs.

## Izskats un īpašības
Mazo dumpju ģints putni ir mazāki augumā nekā dumpju ģints (*Botaurus*) putni. Mazākais dumpis mazo dumpju ģintī ir mazais dumpis, kurš ir arī mazākais visā gārņu dzimtā. Tā ķermeņa augstums ir 27—36 cm, spārnu plētums 40—58 cm, svars 60—150 g. Tie ligzdo un barojas niedrājos. Mazo dumpju sugas ir grūti novērot, ņemot vērā to slēpto dzīves veidu. Tāpat kā citi gārņu dzimtas putni tie barojas ar zivīm, vardēm un citiem nelieliem ūdens dzīvniekiem.

## Klasifikācija
* ģints **Mazie dumpji** (*Ixobrychus*)
** Amerikas mazais dumpis (*Ixobrychus exilis*)
** Austrālijas mazais dumpis (*Ixobrychus dubius*)
** Brūnais dumpis (*Ixobrychus cinnamomeus*)
** Dzeltenais dumpis (*Ixobrychus sinensis*)
** †Jaunzēlandes mazais dumpis (*Ixobrychus novaezelandiae*)
** Mazais dumpis (*Ixobrychus minutus*)
** Melnais dumpis (*Ixobrychus flavicollis*)
** Pundurdumpis (*Ixobrychus sturmii*)
** Svītrainais dumpis (*Ixobrychus involucris*)
** Šrenka dumpis (*Ixobrychus eurhythmus*)

## Atsauces
Noktirne (filma)

**"Noktirne"** ir 1966. gada Latvijas PSR aktierfilma. Filmas režisors ir Rostislavs Gorjajevs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc tāda paša nosaukuma Žaņa Grīvas noveles motīviem.

## Sižets
Spānijas pilsoņu kara beigas. Republikāņi atkāpjas pāri Pirenejiem uz Franciju. Nejauši sastopas kādas rotas kareivis, latvietis Žoržs un francūziete, medmāsa Iveta. Viņi iemīl viens otru, bet kara radītajā jūklī viņu ceļi šķiras. Žoržs nokļūst koncentrācijas nometnē.

Pēc vairākiem gadiem Višī Francijā, nelielā Marseļas restorānā no nometnes izbēgušais Žoržs satiek savu mīļoto. Abi piebiedrojas partizāniem vienā no slepenajām kalnu bāzēm. Kad lielākā daļa partizānu dodas uzdevumā, bāzei uzbrūk ienaidnieks. Nežēlīgā cīņā, gandrīz sagaidot biedru atgriešanos, iet bojā Iveta.

## Lomās
* Pola Raksa — *Iveta*
* Gunārs Cilinskis — *Žoržs*
* Juris Pļaviņš — *Leingrēns*
* Kārlis Teihmanis
* Jānis Zenne
* Aleksandrs Lembergs

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Rostislavs Gorjajevs
* Režisora asistents: Varis Brasla
* Scenārija autors: Antons Stankevičs
* Operators: Gvido Skulte
* Komponists: Romualds Grīnblats
* Montāža: Ērika Meškovska

## Interesanti fakti
* Pola Raksa ir viena no pirmajām ārzemju aktrisēm, kas filmējusies Latvijā.
* Filmēšana norisinājās Rīgas ielās, Rīgas Kinostudijas paviljonos un Armēnijā (kur filmēja "Spānijas" skatus). Koncentrācijas nometnes skatus filmēja vecā Kalnciema ķieģeļu ceplī, bet kalnaino Franciju atveidoja Tjanšans.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino Muzejs
## Video
*
Dunava

**Dunava** ir apdzīvota vieta Jēkabpils novada Dunavas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Daugavas kreisajā krastā pie Eglonas ietekas 43 km no novada centra Jēkabpils un 187 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Podunajas muižas *(Podunai)* centra. 1. pasaules kara laikā nopostīta, vēlāk atjaunota. 1933. gadā Dunavai tika piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss. 1935. gadā Dunavā bija 105 iedzīvotāji. Kopš 1949. gada Dunavas ciema (vēlāk pagasta) centrs. Dunavā atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, pasts, katoļu baznīca. Līdz 2023. gadam Dunavā darbojās pārceltuve pār Daugavu.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Pope

**Pope** () ir ciems Ventspils novada Popes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies uz Popes pacēluma pie autoceļa A10 22 km no novada centra Ventspils un 167 km no Rīgas.
Popē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, kultūras nams, bibliotēka, muzejs, pasta nodaļa, feldšeru punkts, viesu nams, luterāņu baznīca, kapsētas, bijušā šaursliežu dzelzceļa Popes stacija.

Popes muižas komplekss ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, kas iekļauts Eiropas kultūras mantojumā.

## Vēsture

Pope vēstures avotos pirmoreiz minēta 1231. gadā Alnas Balduīna līgumā ar kuršiem kā kiligunda. 
16. gadsimtā Popes muiža (*Popen*) nonāca Bēru dzimtas īpašumā, kungu māja celta 17. gadsimta sākumā, vēlāk pamatīgi pārbūvēta.
Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Popes muižas centra, kurā 19. gadsimta pirmajā pusē darbojās papīrfabrika.

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Džons Daltons

**Džons Daltons** (, izrunā , dzimis , miris ) bija angļu ķīmiķis, fiziķis un meteorologs, kā arī tiek uzskatīts par mūsdienu atomu teorijas "tēvu". Viņš definēja atomu kā vielas mazāko daļiņu, kas iesaistās ķīmiskās reakcijās, un apgalvoja, ka ķīmiskos elementus veido atomi. Viņš norādīja, ka elementi molekulās apvienojas noteiktās proporcijās un dažādu elementu atomiem ir atšķirīga masa. 1803. gadā Daltons ieviesa atommasas jēdzienu.

Papildus pētījumiem ķīmijā un fizikā, 1794. gadā Daltons aprakstīja redzes defektu, kuru viņš pats pārcieta. Šis defekts vēlāk kļuva pazīstams kā daltonisms.

## Ārējās saites
Cēsu apriņķa muižu nosaukumi

thumb|280px|Cēsu apriņķa karte ar vāciskajiem vietvārdiem (1929).
[thumb|280px|Raiskuma (''Raiskum'') muižas kungu māja [20. gadsimts|20. gs. sākumā.]]
**Cēsu apriņķa muižu nosaukumi** ir svarīgs avots Cēsu apriņķa un Latvijas vēstures izziņai. Tikai daļa no tiem ir īsti vāciski, bet pārējie ir letgaliskas (*Andrekaln* - Andrukalna muiža, *Autzem* - Auciema muiža, *Druven* - Druvienas muiža, *Klawekaln* - Kļavkalna muiža) vai līviskas cilmes. 

Muižas pastāvēja līdz 1920. gada agrārajai reformai, kad tās tika likvidētas un bijušajiem īpašniekiem reizumis tika atstāti vienīgi muižu centri. Kopā Latvijā pēc 1921. gada bija 61 liels muižas centrs (ar platību 150-300 ha) un 134 mazi muižu centri (ar platību 50-100 ha), no tiem tā laika Cēsu apriņķa robežās bija 3 lieli muižas centri Cesvainē, Priekuļos un Rankā, kā arī 9 mazie muižas centri Bērzainē, Ērgļos, Lubānā, Liepā, Mārcienā, Nēķinā, Raiskumā, Vecpiebalgā un Vestienā. 

1925. gada administratīvo pārkārtojumu rezultātā daļu Valkas apriņķa iekļāva jaunizveidotajā Madonas apriņķī. Vietvārdu nosaukumos muižas vārds tika izskausts ar 1936. gada likumu par lauku nekustamo īpašumu pārdēvēšanu.

## Bijušās muižas Cēsu apriņķa teritorijā (1925)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas piļu un muižu asociācijas mājas lapa

## Muižu attēli


Attēls:Jumurdas muiža 1866.jpg|Jumurdas muižas (*Jummerdehn*) kungu māja (1866)
Attēls:Dzērbenes muižas pils 2000-05-27.jpg|Dzērbenes pilsmuižas (*Schloß-Serben*) kungu māja
Attēls:Raiskuma muižas pils 2000-08-19.jpg|Raiskuma muižas (*Raiskum*) kungu māja
Skangals huvudbyggnad.jpg|Skangaļu muižas kungu māja (2007)
Vecdrustu muiža pirms 1940.jpg|Vecdrustu muiža (pirms 1940)
Gatartas muižas pils.jpg|Gatartas muižas pils
Stalbes muiža.jpg|Stalbes muižas kungu māja
Nagoja

**Nagoja** (, *Nagoya-shi*) ir pilsēta Čjūbu reģionā, Japānā. Tā atrodas Honsju salas centrālajā daļā pie Ises līča. Nagoja ir viena no vadošajām Japānas rūpniecības pilsētām.

## Vēsture
Nagojas vēsture aizsākās ar 1610. gadu, kad Ovari atzars no spēcīgā Tokugavas šogunāta uzcēla lielu cietoksni. Pēc Meidži restaurācijas 1868. gadā, kas iezīmēja šogunātu beigas, Nagoja joprojām palika par nozīmīgu tirdzniecības centru. Nagojas ostas attīstība, īpaši pēc Otrā pasaules kara, pilsētas atrašanās valsts centrālajā daļā un vairāku hidroelektrostaciju izbūve stimulēja smagās rūpniecības izaugsmi. Sākotnēji pilsētā tika ražoti pulksteņi, velosipēdi un šujmašīnas, bet pēc tam uzplauka tērauda apstrāde, ķimikāliju ražošana, naftas pārstrāde, kā arī automašīnu, lidmašīnu un kuģu ražošana.

## Transports
Caur pilsētu ir izbūvētas vairākas dzelzceļa līnijas, starp tām arī ātrgaitas dzelzceļa līnija *Tōkaidō Shinkansen*, kas savieno Osaku un Tokiju. Pilsētas ziemeļu daļā atrodas arī starptautiskā lidosta *Chūbu Kokusai Kūkō* (NGO).

## Atsauces

## Ārējās saites
Džūkste

**Džūkste** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Džūkstes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pie Kundziņu strauta ietekas Džūkstē 29 km no novada centra Tukuma un 66 km no Rīgas.
thumb|left|200px|Džūkstes skola

Apdzīvotā vieta izveidojusies netālu no Džūkstes muižas (*Siuxt*) centra, kur pēc Kurzemes hercoga Gotharda pavēles uzbūvēja Džūkstes luterāņu baznīcu un vēlāk arī krogu un 1860. gadā pagastnamu. 1931. gadā Džūkstei piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. Džūkstē atrodas apvienotā Slampes un Džūkstes pagastu pārvalde, pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, pasts.

Ciems atrodas autoceļu V1450 (Lancenieki–Džūkste–Lestene), V1451 (Irbes–Džūkste), V1452 (Džūkste–Irlava–Jaunsāti) un V1453 (Praviņas–Džūkste) krustojumā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Ievērojamas personības
* Kārlis Ludvigs Vilperts (1786–1861), Kurzemes ģenerālsuperintendents (1841–1861).
* Jēkabs Klaviers (1865-1937), Latvijas Bruņoto spēku virsseržants, otrs vecākais Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

## Atsauces
Vulva

thumbnail|235px|Vulvas izskats dažādām sievietēm var būt nedaudz atšķirīgs.
**Vulva** () ir sievietes ārējā jeb redzamā dzimumorgānu daļa. Šo terminu attiecina ne tikai uz sieviešu dzimumorgāniem, bet vispārēji arī uz citu zīdītāju mātīšu dzimumorgāniem. Vulvu veido kaunuma lūpas (*labia*) un klitors. Cilvēku anatomijā, nevis dzīvnieku anatomijā, pie vulvas pieskaita arī maksts priekštelpu (*vestibulum vaginae*). Urīnizvadkanāls no urīnpūšļa noslēdzas vulvā, arī maksts savieno vulvu ar dzemdi. Vulva ir dzimumorgāna zinātniskais nosaukums; bieži vien tā tiek saukta citādos vārdos, kas ir nepieklājīgi, rupji vai erotiski.
Džūkste (nozīmju atdalīšana)

**Džūkste** var būt:
* Džūkste — apdzīvota vieta Džūkstes pagastā
* Džūkste — upe, Kauguru kanāla pieteka
* Džūkste — stacija dzelzceļa līnijā Jelgava — Tukums

## Skatīt arī
* Džūkstes pagasts
Mazie gārņi

**Mazie gārņi**, **mazo gārņu ģints** (*Egretta*) ir viena no gārņu dzimtas (*Ardeidae*) ģintīm, kas pieder gārņu apakšdzimtai (*Ardeinae*). Mazo gārņu ģintī ir 12 mūsdienās dzīvojošas sugas. Nesenā pagātnē mazo gārņu ģintī tika sistematizēts arī lielais baltais gārnis (*Ardea alba*), kas mūsdienās ir iedalīts gārņu ģintī (*Ardea*).

Mazie gārņi ir sastopami visos kontinentos, izņemot Antarktīdu. Tiem patīk siltums, un ziemeļu reģionos ieklīst kā reti viesi. Latvijā ļoti reti var novērot vienu no mazo gārņu sugām - zīda gārni (*Egretta garzetta*).

## Izskats un īpašības
Mazie gārņi ir vidēji lieli putni, kuriem raksturīgi gari kakli, garas kājas un gari knābji. Vairākām mazo gārņu sugām ir balts apspalvojums vai, ja sugai ir raksturīgs krāsains apspalvojums, tai var būt indivīdi ar baltām spalvām. Piemēram, rudajam mazajam gārnim (*Egretta rufescens*) ir sastopami arī pilnīgi balti indivīdi, vai mazajam zilajam gārnim (*Egretta caerulea*) jaunie putni ir balti. Mazie gārņi ligzdo kolonijās, bieži kopā ar citām gārņu sugām. Ligzda tiek vīta kokā vai krūmos. Tāpat kā citi gārņu dzimtas putni tie barojas ar zivīm, vardēm, kukaiņiem un citiem ūdens dzīvniekiem.

## Klasifikācija
***Mazo gārņu ģints** (*Egretta*)
** Austrumu mazais gārnis (*Egretta sacra*) 
** Maskarēnu gārnis (*Egretta dimorpha*)
** Baltsejas gārnis (*Egretta novaehollandiae*) 
** Ķīnas gārnis (*Egretta eulophotes*)
** Luiziānas gārnis (*Egretta tricolor*)
** Mazais baltais gārnis (*Egretta garzetta*) 
** Mazais zilais gārnis (*Egretta caerulea*)
** Melnais gārnis (*Egretta ardesiaca*)
** Rifu gārnis (*Egretta gularis*)
** Rudais mazais gārnis (*Egretta rufescens*)
** Rudrīkles gārnis (*Egretta vinaceigula*)
** Sniegotais gārnis (*Egretta thula*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Gārņu dzimtas sugas latviešu valodā
Nakts gārņi

**Nakts gārņi**, **nakts gārņu ģints** (*Nycticorax*) ir viena no gārņu dzimtas (*Ardeidae*) ģintīm, kas pieder gārņu apakšdzimtai (*Ardeinae*). Nakts gārņu ģintī ir 2 mūsdienās dzīvojošas sugas.

Nakts gārņu zinātniskais nosaukums *Nycticorax* grieķu valodā nozīmē nakts krauklis. Ar kraukli tas tiek salīdzināts tādēļ, ka ģints pazīstamākajai sugai nakts gārnim sauciens atgādina kraukļa ķērcienu, un nakts gārnis ir aktīvs naktī. Ziemeļos dzīvojošās populācijas ir daļēji migrējošas. Nakts gārnim ir ļoti plašs izplatības areāls, tas sastopams visos kontinentos, izņemot Antarktīdu. Otra ģints suga rudais nakts gārnis sastopama Dienvidaustrumāzijā un Austrālijā.

Latvijā nakts gārņi (*Nycticorax nycticorax*) novēroti tikai 3 reizes — 1862., 1901. un 2015. gadā

## Izskats un īpašības
Nakts gārņi ir vidēji lieli putni, ar relatīvi īsām kājām un kaklu. To ķermenis ir kompakti veidots. Abām mūsdienu sugām ir melni cekuli, gaišas pavēderes, bet spārni, krūtis, kakls ir pelēki vai rudi. Nakts gārņi ligzdo kolonijās kokos vai niedrājos uz zemes aizsargātās vietās, piemēram, salās. Kā visi gārņu dzimtas putni tie barojas ar zivīm, vēžveidīgajiem, vardēm, kukaiņiem un nelieliem zīdītājiem. Dienas laikā tie atpūšas kokos, bet medīt dodas nakts laikā.

## Klasifikācija
* ģints **Nakts gārņi** (*Nycticorax*)
** †Debesbraukšanas salas nakts gārnis (*Nycticorax olsoni*)
** †Maurīcijas nakts gārnis (*Nycticorax mauritianus*)
** Nakts gārnis (*Nycticorax nycticorax*)
** †Reinjonas nakts gārnis (*Nycticorax duboisi*)
** †Rodrigesas nakts gārnis (*Nycticorax megacephalus*)
** Rudais nakts gārnis (*Nycticorax caledonicus*)

## Atsauces
Baltijas brīvības diena

**Baltijas brīvības diena** ir ASV atzīmēti svētki saistībā ar Padomju okupāciju Baltijas valstīs. Šo dienu atzīmē 14. jūnijā — dienā, kad sākās Padomju masu deportācijas no Baltijas valstīm. Termins "Baltijas Brīvības Diena" pirmo reizi tika pieminēts Ronalda Reigana 4948. paziņojumā 1982. gada 14. jūnijā.
In the End

"**In the End**" ir amerikāņu rokmūzikas grupas Linkin Park dziesma. Šī dziesma tika izdota kā ceturtā grupas debijas albumā *[[Hybrid Theory]]*.

"In the End" ir viena no vispopulārākajām un visveiksmīgākajām Linkin Park dziesmām sasniedzot daudzu topu virsotnes, pat vairākas reizes.

## Videoklips
Videoklips šai dziesmai tika filmēts vairākās reizēs piestājot ceļā 2001. gada Ozzfest tūrē.
Šis video producents bija Neitans Kokss (Nathan "Karma" Cox) un grupas dīdžejs Džo Hāns.

## Kaverversijas
"In the End" ticis ierakstīts neskaitāmas reizes dažādu mākslinieku izpildījumā.

## Sastāvs
;Linkin Park
* Chester Bennington - vokālists
* Rob Bourdon - Bundzinieks, perkūsijs
* Brad Delson - ģitāras, basģitāra 
* Joseph Hahn - DJ, Salikšana
* Mike Shinoda - Reps, vokālists, ritmi, lirikas piano
* Producents: Dons Gilmors (Don Gilmore)
* Galvenais producents: Džefs Blū (Jeff Blue)
* Miksēts Soundtrack, Ņujorkā

## Atsauksmes
Noemi

**Veronika Skopeliti** (; dzimusi  Romā, Itālijā), kas labāk pazīstama pēc sava skatuves vārda **Noemi**, ir itāliešu dziedātāja, populāra popmūzikas izpildītāja.

## Diskogrāfija
### Albumi
* 2009: *Sulla mia pelle* (#3 Itālija - #44 Eiropa)
* 2010: *Sulla mia pelle (Deluxe Edition)* (#3 Itālija - #42 Eiropa)
* 2011: *RossoNoemi* (#6 Itālija)

### EP
* 2009: *Noemi* (#8 Itālija - #97 Eiropa)

### Singli
300px|right|thumb|Noemi un Fiorella Mannoia
* 2009: *Briciole* (#2 Itālija - #51 Eiropa)
* 2009: *L'amore si odia* (duets ar Fiorella Mannoia) (#1 Itālija - #34 Eiropa)
* 2010: *Per tutta la vita* (#1 Itālija - #42 Eiropa)
* 2010: *Vertigini*
* 2011: *Vuoto a perdere* (#6 Itālija - #47 Eiropa)
* 2011: *Odio tutti i cantanti*
* 2011: *Poi inventi il modo*

## Sadarbības
* 2009 - *L'amore si odia* ar Fiorella Mannoia
* 2009 - *Quanto ti voglio* ar Claudio Baglioni un Gianluca Grignani
* 2010 - *Il mio canto libero* ar Amiche per l'Abruzzo
* 2010 - *L'amore si odia (version acùstica)* ar Fiorella Mannoia
* 2010 - *Come si cambia* ar Neri per Caso
* 2011 - *La promessa* ar Stadio

## Sanremo mūzikas festivālā
* 2010 – 60° Sanremo mūzikas festivālā ar *Per tutta la vita*

## Apbalvojumi
### 2009
* *Noemi*: Zelts (Pārdoti: 50.000+)
* Wind Music Awards: labākais dziedātāja
* *Briciole*: Zelts (Pārdoti: 15.000+)

### 2010
* *Per tutta la vita*: Platīns (Pārdoti: 30.000+)
* Wind Music Awards par *L'amore si odia*
* Wind Music Awards par *Per tutta la vita*
* Wind Music Awards par *Sulla mia pelle*

### 2011
* *Sulla mia pelle*: 2x Platīns (Pārdoti: 140.000+)
* *RossoNoemi*: 2x Platīns (Pārdoti: 120.000+)
* Wind Music Awards par *Sulla mia pelle*
* Wind Music Awards par *RossoNoemi*
* Nastro d'argento par *Vuoto a perdere*
* *Vuoto a perdere*: Platīns (Pārdoti: 30.000+)
* *Vuoto a perdere*: Premio Lunezia*
* *L'amore si odia*: 2x Platīns (Pārdoti: 60.000+)

== Koncerttūres ==
* [[2009. gads|2009]] - *Noemi tour*: 
* [[2009. gads|2009]]/[[2010. gads|2010]] - *Sulla mia pelle tour I*: 
* [[2010. gads|2010]] - *Sulla mia pelle tour II*: , 
* [[2011. gads|2011]] - *RossoNoemi tour'': 

## Ārējās saites

* Noemiofficial.it
* Oficial Youtube 
* Arcadinoemi.it
* Arca di Noemi Youtube
* Facebook noemiofficial
* Facebook arcadinoemi
Valmieras apriņķa muižu nosaukumi

thumb|400px|Valmieras apriņķa karte ar vāciskajiem vietvārdiem (1929).

**Valmieras apriņķa muižu nosaukumi** ir svarīgs avots Valmieras apriņķa un Latvijas vēstures izziņai. Tikai daļa no tiem ir īsti vāciski, bet pārējie ir līviskas un letgaliskas cilmes. Reizēm senie līvu vietvārdi bija saglabājušies tikai vācu, bet ne latviešu valodā. 

Muižas pastāvēja līdz 1920. gada agrārajai reformai, kad tās tika likvidētas un bijušajiem īpašniekiem reizumis tika atstāti vienīgi muižu centri. Kopā Latvijā pēc 1921. gada bija 61 liels muižas centrs (ar platību 150—300 ha) un 134 mazi muižu centri (ar platību 50—100 ha), no tiem Valmieras apriņķī bija 4 lieli muižas centri Burtniekos, Košķelē, Pērniģelē un Valmierā, kā arī 11 mazie muižas centri Bauņos, Eriņos, Ķipēnos, Lielstraupē, Mazstraupē, Naukšēnos, Ozolos, Rencēnos, Sveiciemā, Vecsalacā un Virķēnos.

Vietvārdu nosaukumos muižas vārds tika izskausts ar 1936. gada likumu par lauku nekustamo īpašumu pārdēvēšanu.

## Muižas līdz 1920. gadam

## Atsauces

## Seni muižu attēli
[thumb|330px|[Burtnieku muiža (*Burtneck*) 20. gadsimta sākumā.]]

Attēls:arakstes muiza.jpg|Arakstes muižas (*Arras*) kungu māja
Attēls:Baunu muiza.jpg|Bauņu muižas (*Bauenhof*) kungu māja
Attēls:Dures muiza.jpg|Dūres muižas (*Duhrenhof*) kungu māja
Attēls:Endzeles muiza.jpg|Endzeles muižas (*Henselshof*) kungu māja
Attēls:Erinu muiza.jpg|Eriņu muižas (*Häringshof*) kungu māja
Attēls:Jaunvāles muiža.jpg|Jaunvāles muižas (*Neu-Sackenhof*) dzīvojamā ēka
Lāņu muiža 1939.jpg|Lāņu muižas kungu māja (1939)
Attēls:Murmuiza.jpg|Mūrmuižas (*Muhremois*) kungu māja (ap 1927)
Attēls:Nabes muiža.jpg|Nabes muižas kungu māja
Attēls:Naukšēnu muiža2.jpg|Naukšēnu muižas (*Naukschen*) kungu māja (ap 1927)
Attēls:Oleru muiza.jpg|Oleru muižas (*Ohlershof*) kungu māja
Attēls:Ozolu muiža (Lappier).jpg|Ozolu muižas (*Lappier*) kungu māja (1904)
Attēls:Puikules muižas kungu māja.jpg|Puikules muižas kungu māja
Attēls:Rencēnu muiza.jpg|Rencēnu muižas (*Ranzen*) kungu māja
Attēls:Valtenberģu muiža.jpg|Valtenberģu muižas (*Schloß-Salishof*) kungu māja


## Ārējās saites
* Pilis, muižas un pilsdrupas A-L
* Pilis, muižas un pilsdrupas M-Z
* Latvijas piļu un muižu asociācijas mājas lapa
You Belong with Me

"**You Belong with Me**" ir amerikāņu kantridziedātājas Teiloras Sviftas singls no viņas otrā studijas albuma *[[Fearless]]*. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Big Machine Records. Dziesmā ir sastopami vairāki popmūzikas elementi. T. Svifta iedvesmojās dziesmas sarakstīšanai no kāda viņas drauga strīda pa telefonu ar viņa draudzeni, pēc tam turpinot dziesmas sižetisko līniju.

Dziesma saņēma galvenokārt pozitīvus kritiķu vērtējumus. 52. Grammy balvu pasniegšanā dziesma tika nominēta balvai vairākās kategorijās, tai skaitā, par gada ierakstu un gada dziesmu. "You Belong with Me" sasniedza arī atzīstamus panākumus dažādu valstu topos. Dziesma ierindojās Austrālijas, Kanādas, Jaunzēlandes un ASV valstu topu pirmajā desmitniekā. Pēc RIAA sistēmas dziesma tika sertificēta ar divkāršo platīna disku.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Teiloras Sviftas oficiālā mājaslapa 
* Mūzikas videoklips  
*
Džeimss Bonds

**Džeimss Bonds** () ir izdomāts britu slepenā dienesta aģents, ko 1953. gadā izveidoja rakstnieks Ians Flemings. Viņš Bondu iekļāva 12 romānos un divos īso stāstu krājumos. Pēc Fleminga nāves romānus ar Džeimsa Bonda piedalīšanos sarakstījuši Kingslijs Emiss, Kristofers Vūds, Džons Gārdners, Reimonds Bensons, Sebastians Folkss, Džefrijs Dīvers, Viljams Boids un Entonijs Horovics. Pēdējais sarakstītais romāns ir 2015. gada septembrī izdotais Entonija Horovica romāns *Trigger Mortis*. Papildus tam Čārlijs Higsons ir sarakstījis stāstu sēriju par jauno Džeimsu Bondu un Keita Vestbrūka ir sarakstījusi trīs romānus un divus īsos stāstus par citu romāna tēlu — Manīpenijas jaunkundzi.

Tāpat viņa tēls ir ticis izmantots ilgstošākajā un otrajā visu laiku finansiāli veiksmīgākajā veidotajā filmu franšīzē, sākot ar 1962. gada filmu "Doktors No". Par Džeimsu Bondu ir uzņemtas 25 filmas, no kurām visjaunākā ir 2020. gadā iznākusī "Nav laiks mirt". Pēdējās piecās filmās Džeimsa Bonda lomu atveidoja angļu aktieris Denjels Kreigs, taču pazīstamākie šī tēla atveidotāji ir Šons Konerijs, Rodžers Mūrs un Pīrss Brosnans. Džeimsa Bonda tēls tiek izmantots arī radiolugās, komiksos un datorspēlēs.

## Filmas

### Citas filmas
* "Kazino Royale" (1967)
* "Nekad nesaki nekad" (1983)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ilze Viņķele

**Ilze Viņķele** (dzimusi **Ilze Vidiņa**  Rēzeknē) ir latviešu politiķe. Bijusi 10., 11. un 12. Saeimas deputāte, Latvijas Republikas labklājības ministre, Latvijas Republikas veselības ministre. Pārstāv partiju "Kustība Par!" un apvienību "Attīstībai/Par!".

## Biogrāfija
I. Viņķele dzimusi Rēzeknē nacionāli un patriotiski noskaņotā latviešu ģimenē. Viņas vectēvs Juris Vidiņš bija izsūtījumā Sibīrijā, tēvs ārsts Juris Galerijs Vidiņš bija disidents, darbojās organizācijā "Helsinki-86", pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas aktīvi iesaistījās valsts politikā un bija divu Saeimu deputāts.

1989. gadā I. Viņķele beidza Rēzeknes 5. vidusskolu, pēc tam studēja augstskolā "Attīstība", iegūstot sociālā darbinieka izglītību, studijas turpināja Rīgas Stradiņa universitātē, iegūstot maģistra grādu sabiedrības veselībā. Kopš 2009. gada studē doktorantūrā politikas zinātni.

Bijusi precējusies ar ārstu un politiķi Juri Viņķeli (bijis arī veselības ministrs un Rīgas domes deputāts). Ģimenē audzināti trīs dēli. 2017. gadā laulība šķirta, pēc tam I. Viņķelei bijušas attiecības ar politiķi Robertu Ķīli.

## Politiskā darbība
2000. gadā Ilze Viņķele kļuva par Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Vladimira Makarova padomnieci un preses sekretāri. Iesaistījās partijā "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK", no kuras saraksta 2001. gadā nesekmīgi kandidēja Rīgas domes vēlēšanās. 2003. gadā kļuva par Eiropas Parlamenta deputāta Roberta Zīles palīdzi.

2006. gadā kandidēja 9. Saeimas vēlēšanās, netika ievēlēta, bet kļuva par īpašu uzdevumu ministra Eiropas Savienības līdzekļu apguves lietās parlamentāro sekretāri. 2008. gadā izstājās no "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK", bija "Pilsoniskās savienības" veidotāju skaitā un darbojās kā partijas Saeimas frakcijas konsultante.

10. Saeimas vēlēšanās 2010. gada rudenī ievēlēta Saeimā no apvienības "Vienotība" saraksta, kļuva par Finanšu ministrijas parlamentāro sekretāri. 2011. gada Saeimas ārkārtas vēlēšanās ievēlēta arī 11. Saeimā. 2011. gada 25. oktobrī viņa kļuva par labklājības ministri Valda Dombrovska valdībā.

12. Saeimas vēlēšanās 2014. gada rudenī ievēlēta Saeimā. 2017. gada jūlijā izstājās no partijas "Vienotība" un kopā ar bijušajiem "Vienotības" biedriem Lolitu Čigāni, Andreju Judinu, Alekseju Loskutovu un Intu Dālderi 2017. gada 26. augustā nodibināja partiju "Kustība Par!". Septembrī nolika Saeimas deputātes mandātu, lai papildinātos Arizonas Universitātes Makeina institūtā ASV.

2018. gada rudenī kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Attīstībai/Par!" saraksta, taču netika ievēlēta Saeimā. 2019. gada janvārī viņa kļuva par Latvijas Republikas veselības ministri Krišjāņa Kariņa valdībā, būdama šajā amatā lielu daļu no Covid-19 pandēmijas laika. 2021. gada 5. janvārī premjerministrs K. Kariņš izteica I. Viņķelei neuzticību, informējot, ka demisijas pieprasījums tiks parakstīts 7. janvārī. Par jauno veselības ministru tika apstiprināts I. VIņķeles partijas biedrs Daniels Pavļuts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ilze Viņķele — Vienotības kandidāte darbam Saeimā
* CV Ministru kabineta mājaslapā
Feimaņi

**Feimaņi** ir apdzīvota vieta Rēzeknes novada Feimaņu pagastā, pagasta centrs. Ciems izvietojies Feimaņu ezera austrumu krastā pie Varšavas—Sanktpēterburgas dzelzceļa (stacija Krāce) 33 km no novada centra Rēzeknes un 229 km no Rīgas.

Feimaņi (Vīmani) vēstures avotos pirmo reizi minēti 1752. gadā draudzes dokumentos. 1933. gadā apdzīvotajai vietai tika piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss. 1935. gadā Feimaņos bija 212 iedzīvotāji. Kopš 1949. gada Feimaņu ciema padomes (vēlāk pagasta) centrs. Feimaņos atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, feldšeru punkts, pasts, katoļu baznīca.

Ciema teritorijā atrodas vairāki valsts un vietējās nozīmes kultūras pieminekļi. 

Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis ir Feimaņu katoļu baznīca, bet baznīcas altāris ar gleznām, sānu altāri un ēŗģeļu prospekts ir valsts nozīmes mākslas pieminekļi, savukārt  Feimaņu katoļu baznīcas zvanu tornis ir vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis. 

Citi vietējās nozīmes kultūras pieminekļi ciema teritorijā: obelisks "Krusta nesējs", krucifiksa nojume, kapela, Feimaņu muižas parks, Feimaņu viduslaiku kapsēta.

1897. gadā katoļu muižā un ciemā bija 4 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces