Bauskas novads

**Bauskas novads** ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienoti Bauskas novads, Iecavas novads, Rundāles novads un Vecumnieku novads. Robežojas rietumos ar Jelgavas novadu, ziemeļos ar Ķekavas un Olaines novadiem, ziemeļaustrumos ar Ogres novadu, austrumos ar Aizkraukles novadu un dienvidos ar Lietuvas Panevēžas apriņķa Biržu rajona un Pasvales rajona pašvaldībām, kā arī Šauļu apriņķa Pakrojas rajona pašvaldību. Novada centrs atrodas Bauskas pilsētā.

## Teritoriālais iedalījums
Bauskas novadā kopumā ietilpst divas pilsētas (Bauska un Iecava) un 18 pagasti, kuru pārvalde deleģēta 4 apvienībām:

Bauskas novada teritorija sakrīt ar agrākā Bauskas rajona teritoriju, kāda tā bija 2009. gadā, izņemot no kādreizējā Aizkraukles rajona pievienotos Kurmenes un Valles pagastus.

## Daba
Bauskas novads atrodas Zemgales līdzenuma austrumu daļā, ziemeļaustrumu nomale ir Viduslatvijas nolaidenuma dienvidrietumu mala. Teritorija galvenokārt līdzena, Skaistkalnes un Taurkalnes apkaimē — pauguraina. Augsnes — galvenokārt auglīgas velēnu karbonātu augsnes uz bezakmeņu māla pamatnēm, arī velēnu podzolētās, novada ziemeļaustrumu daļā biežāk smilšainas un smilšmāla podzolētās augsnes. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Mežotne, Gulbji), ģipsis (Skaistkalne), māls (Mežotne), saldūdens kaļķieži (Pellaju purvs), kūdra (lielākie kūdras purvi — Briģu, Lādzēnu, Ērgļu).

Vidējā temperatūra janvārī -5 °C, jūlijā 17 — 17,5 °C. Nokrišņi 500—650 mm gadā. Klimats nedaudz siltāks un sausāks par vidējo Latvijā. Meži 1981. gadā aizņēma 30% toreizējā Bauskas rajona teritorijas, vairums mežu atrodas novada austrumos un ziemeļaustrumos (Taurkalnes un Misas skujkoku masīvi).

### Upes
Gandrīz visa novada teritorija atrodas Lielupes baseinā. Lielākās upes: Lielupe, tās satekupes Mēmele un Mūsa, pietekas Iecava, Misa, Īslīce, Svitene.

### Ūdenstilpes
Ezeru novadā maz, lielākie — Taurkalnes Aklais ezers (0,24 km²) un Zāļezers (0,3 km²). Mākslīgās ūdenskrātuves — Lādzēnu dīķi (kopplatība 2,6 km²), Arves ezers kopā ar Beibežu dīķi (1 km²), Ozolaines dīķis (0,7 km²), Staņķu dzirnavu ezers (0,23 km²).

## Vēsture
Teritorijas apdzīvotība konstatēta kopš 5. gadu tūkstoša p.m.ē. Mūsu ērā to šķērsoja tirdzniecības ceļi pa Lielupi un Klaipēdas-Pleskavas ceļš.

13. gadsimtā novadā notika daudzas kaujas starp krustnešiem, zemgaļiem un lietuviešiem, pēc zemgaļu atkāpšanās uz Lietuvu sadursmes turpinājās starp Livonijas Konfederāciju un Lietuvas lielkņazisti. 1562. gadā Livonijas ordenis tika likvidēts, un Bauskas teritorija nonāca Kurzemes-Zemgales hercogistes sastāvā. Hercogs Jēkabs Ketlers (1610-—1682) veicināja Bauskas ekonomisko attīstību.

17. gadsimtā tika pabeigta Bauskas pils būvniecība, tā kalpoja kā militārais cietoksnis un administratīvais centrs. 17. gadsimta beigās un 18. gadsimta sākumā Bauska tika iesaistīta Polijas un Zviedrijas karos. 1701. gadā Bausku ieņēma zviedri, bet vēlāk tā atgriezās poļu kontrolē.

1795. gadā Kurzemes hercogiste tika inkorporēta Krievijas Impērijā, Bauska kļuva par daļu no Krievijas Impērijas Kurzemes guberņas.

Pirmais pasaules karš smagi skāra novada teritoriju, un tā tika daļēji izpostīta. Pēc kara Bauska iekļāvās jaunizveidotajā Latvijas Republikā.

1940. gada jūnijā saskaņā ar Molotova—Ribentropa paktu Latviju okupēja Padomju Savienība. Bauskas novada teritorija kļuva par daļu no Latvijas Padomju Sociālistiskās Republikas (Latvijas PSR).

Otrā pasaules kara laikā Bauska atkal tika stipri izpostīta. 1944. gadā Sarkanā armija uzsāka ofensīvu Baltijas republikās. Bauskas pilsētas aizsardzībai no padomju karaspēka tika izveidots brīvprātīgo pulks, kurā bija aptuveni 300 vīru. Sešas nedēļas šai nelielajai vienībai izdevās noturēt ievērojami pārāka ienaidnieka spēku ofensīvu, līdz ar to padomju karaspēkam izdevās ieņemt Bausku tikai pēc vairākiem bombardēšanas uzlidojumiem, kas iznīcināja vairāk nekā trešdaļu pilsētas.

Pēc Otrā pasaules kara Bauskas novada teritorija atkal kļuva par daļu no Latvijas PSR.

1991. gadā, pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas, Bauskas novads kļuva par daļu no neatkarīgās Latvijas.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

#### Lielākās apdzīvotās vietas

### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

Galvenā novada pašvaldības likumdošanas institūcija ir Bauskas novada dome. Tā sastāv no 15 vēlētiem deputātiem un to vada Bauskas novada domes priekšsēdētājs.

## Saimniecība

### Transports
Bauskas novadu šķērso viens galvenais autoceļš —  (Rīga—Bauska—Lietuvas robeža (Grenctāle)), kas šķērso arī abas novada pilsētas Bausku un Iecavu. Tāpat, novadu šķērso arī vairāki reģionālās nozīmes autoceļi:  (Vecumnieki—Nereta—Subate),  (Bauska—Aizkraukle),  (Bauska—Linde),  (Ķekava—Skaistkalne),  (Iecava—Stelpe),  (Jelgava—Iecava),  (Jelgava—Staļģene—Code) un  (Dobele—Bauska). Plānots, ka caur Bauskas novadu ies arī dzelzceļa līnija *[[Rail Baltica]]*, uz kuras arī atradīsies divas stacijas Bauskas novadā — Iecava un Bauska.

## Izglītība

Bauskas novadā atrodas kopā 32 izglītības iestādes:
* 19 vispārējās izglītības iestādes;
* 7 pirmsskolas izglītības iestādes;
* 6 profesionālās ievirzes izglītības iestādes.

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
* Jānis Čakste (1859—1927), pirmais Latvijas Valsts prezidents
* Anatols Līvens (1872—1937), lībiešu cilmes Baltijas augstmanis
* Pēteris Kūla (1874—1945), skolotājs
* Roberts Krimbergs (1874—1941), fiziologs un bioķīmiķis, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes dekāns
* Jānis Lazdiņš (1875—1953), mūziķis, diplomāts
* Alfreds Amtmanis-Briedītis (1885—1966), aktieris, režisors, skatuves mākslas pedagogs
* Arnolds Spekke (1887—1972), filologs, vēsturnieks, diplomāts
* Verners Tepfers (1893—1958), ģenerālis, Latvijas Centrālās Padomes priekšsēdētājs
* Jānis Tepfers (1898—1994), diplomāts
* Jānis Rūdolfs Akermanis (1897—1972), zinātnieks, inženieris, aviokonstruktors
* Arnolds Ozoliņš (1898—1984), ārsts
* Indulis Folkmanis (1939), tēlnieks
* Imants Lancmanis (1941), gleznotājs, mākslas zinātnieks
* Uldis Dumpis (1943), aktieris
* Esmeralda Ermale (1956), aktrise
* Česlavs Mikšto (1964), katoļu priesteris
* Ingmārs Līdaka (1966), zoologs, politiķis
* Andrejs Mediņš (1969), katoļu priesteris

## Ievērojamas vietas

### Apskates objekti
Rundāles pils, Bauskas pils, Kaucmindes muiža, Skaistkalnes katoļu baznīca, Bauskas vecpilsēta, novadpētniecības muzejs un motormuzejs, Trušu pilsētiņa Bauskā, brīvdabas muzejs “Ausekļa dzirnavas”, Mežotnes pils un pilskalns, Jumpravmuižas parks, orientēšanās poligons Vecumniekos.

### Aizsargājami dabas objekti
Bārbeles sērūdeņraža avots, Skaistkalnes karsta kritenes, Zaļezera purvs, Paņemūnes meži, Vāveres ezers, Seržu tīrelis, Kalēju tīrelis, Iecavas un Mežotnes parki, Stelpes dendroloģiskie stādījumi u. c.

## Sadraudzības pašvaldības
Bauskas novadm ir 18 sadraudzības pašvaldības:
*  Hašuri;
*  Sačhere;
*  Hedemora;
*  Tereboda;
*  Nāhoda;
*  Pakroja;
*  Radvilišķi;
*  Pasvale;
*  Birži;
*  Ripina;
*  Soroka;
*  Billerbeka;
*  Pehja-Pernumā;
*  Udžate-Trevano.

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī