Deniņu kauls

**Deniņu kauls** (*Os temporale*) ir pāra, gaisu saturošs, cilvēka galvaskausa smadzeņu daļas kauls. Deniņu kauli ir novietoti galvaskausa apakšējā - sānu daļā un to uzbūve ir ļoti sarežģīta. Deniņu kaulā ir ārējā auss ejas atvere (*porus acusticus externus*), kas ved uz ārējo auss eju (*meatus acusticus externus*).

Deniņu kaulam ir četras daļas:
* Akmens daļa (*pars petrosa*)
* Aizauss daļa (*pars mastoidea*)
* Bungdobuma daļa (*pars tympanica*)
* Zvīņas daļa (*pars squamosa*)

## Akmens daļa
Akmens daļai jeb piramīdai (*pars petrosa (pyramis)*) ir trīsstūra piramīdas forma, tā ir novietota horizontālā plaknē ar virsotni uz priekšu un mediāli, bet pamatne vērsta uz mugurpusi un laterāli un pāriet aizauss daļā (*pars mastoidea*). Piramīdai ir trīs virsmas: priekšējā (*facies anterior*), mugurējā (*facies posterior*) un apakšējā virsma (*facies inferior*), kā arī trīs malas: priekšējā mala (*margo anterior*), augšējā mala (*margo superior*) un mugurējā mala (*margo posterior*). Piramīdas galotnē (*apex partis petrosae*) ir miega artērijas kanāla iekšējā atvere (*canalis caroticus*).

Deniņu kaula akmens daļā atrodas bungdobums - tas ir ~1 cm3 liels, ar gaisu pildīts dobums, kas pieder pie vidusauss (*auris media*). Šajā dobumā atrodas dzirdes kauliņi. Šajā daļā atrodas arī deniņu kaula kanāli un iekšējās auss (*auris interna*) visas daļas - gliemezis, priekštelpa un pusloka kanāli.

### Akmens daļas priekšējā virsma
Uz akmens daļas priekšējās virsmas (*facies anterior*) atrodas gluds laukums - bungdobuma jumts (*tegmen tympani*). Uz priekšpusi no bungdobuma jumta ir lokveida pacēlums (*eminentia arquata*), no kura mediāli un uz priekšu atrodas lielā akmens nerva kanāla atvere (*hiatus canalis nervi petrosa majoris*), kas tuvāk augšējai malai savienojas ar sejas nerva kanālu (*canalis facialais*), kā arī mazā akmens nerva kanāla atvere jeb bungdobuma kanāliņa augšējā atvere (*hiatus canalis nervi petrosa minoris s. apertura superior canaliculi tympanici*). No abu kanālu atverēm atiet rieviņas, kurās ieguļ attiecīgie nervi. Pie piramīdas virsotnes ir trijzaru nerva iespiedums (*impressio trigemini*).

### Akmens daļas mugurējā virsma
right|thumb|250px|Piramīdas apakšējā virsma
Akmens daļas mugurējā virsmā (*facies posterior*) redzama iekšējā auss ejas atvere (*porus acusticus internus*), kas ved iekšējā auss ejā (*meatus acusticus internus*).

### Akmens daļas apakšējā virsma
Akmens daļas apakšējās virsmas laterālajā daļā ir īlenveida izaugums (*processus styloideus*), kā priekša ir īlenveida izauguma un aizauss paugura atvere (*foramen stylomastoideum*). Mediāli no īlenveida izauguma atrodas jūga bedre (*fossa jugularis*), bet uz šķautnes starp jūga bedri un miega artērijas kanāla ārējo atveri - akmens bedrīte (*fossula petrosa*), kuras dziļumā atveras bungdobuma kanāliņa (*canaliculus tympanicus*) apakšējā atvere. Uz priekšu no jūga bedres atrodas miega artērijas kanāla (canalis caroticus) apakšējā atvere.

### Akmens daļas malas
Akmens daļai ir trīs malas: priekšējā, mugurējā un augšējā. Uz augšējās malas atrodas augšējā akmens sinusa rieva (*sulcus sinus petrosi superioris*), bet uz mugurējās malas - apakšējā akmens sinusa rieva (*sulcus sinus petrosi inferioris*). Uz mugurējās malas ir arī jūga ierobs (*incisura jugularis*), kas piedalās jūga atveres veidošanā (*foramen jugulare*), kā arī gliemeža kanāliņa ārējā atvere (*apertura externa canaliculi cochleae*).

## Aizauss daļa
Aizauss daļa (*pars mastoidea*) ir akmens daļas turpinājums laterālā virzienā. Aizauss daļā ir masīvs izaugums uz leju - aizauss paugurs (*processus mastoideus*), kas veidojas pēc dzimšanas. Aizauss paugura iekšienē ir aizauss paugura šūnas (*cellualae mastoideae*) un aizauss paugura dobums (*antrum mastoideum*), kas ir pildīti ar gaisu. Aizauss paugura mediālajā pusē ir aizauss paugura ierobs (*incisura mastoidea*), kam paralēli iet sekla pakauša artērijas rieva (*sulcus arteriae occipitalis*). Virs ieroba ir neliela aizauss paugura atvere (*foramen mastoideum*), kas atveras kaula iekšējā virsmā S veida sinusa rievā.

## Bungdobuma daļa
Bungdobuma daļai (*pars tympanica*) ir izliektas plātnītes forma un tā veido ārējās auss ejas sienas. Bungdobuma daļā atrodas arī bungdobuma un akmens daļas sprauga (*fissura petrotympanica*), kas savienojas ar bungdobumu.

## Zvīņas daļa
Zvīņas daļa (*pars squamosa*) atrodas uz augšu un uz priekšu no bungdobuma daļas un veido cilvēka galvaskausa smadzeņu daļas laterālo sienu. Zvīņas daļai ir divas virsmas: deniņu virsma (*facies temporalis*) un smadzeņu virsma (*facies cerebralis*). Deniņu virsmas (ārējās virsmas) apakšējā malā ir vaiga izaugums (*processus zygomaticus*), kas iet uz priekšu un, savienojoties ar vaiga kaula deniņu izaugumu, veido vaiga loku (*arcus zygomaticus*). Zem vaiga izauguma ir dziļa apakšžokļa bedre, kuras priekšā ir cilindrisks pacēlums - locītavas pauguriņš (*tuberculum articulare*). Locītavas bedre un pauguriņš piedalās apakšžokļa locītavas veidošanā. Iekšējā virsmā (smadzeņu virsmā) ir asinsvadu rievas (*sulci arteriosi et venosi*), smadzeņu kroku un rievu iespiedumi bedrīšu un pacēlumu veidā (*impressiones digitatae et juga cerebralia*).

## Deniņu kaula kanāli
Deniņu kaulā ir vairāki kanāli:
* Miega artērijas kanāls (*canalis caroticus*)
* Sejas nerva kanāls (*canalis facialis*)
* Bungdobuma stīgas kanāliņš (*canaliculus chordae tympani*)
* Bungdobuma kanāliņš (*canaliculus tympanicus*)
* Muskuļa un dzirdes caurules kanāls (*canalis musculatubarius*)
* Gliemeža kanāliņš (*canaliculus cochleae*)
* Priekštelpas ūdensvads (*aquaeductus vestibuli*)

## Papildus attēli

Image:Gray139.png|Deniņu kaula griezums. Skats no aizmugures.
Image:Gray140.png|Labās iekšējās auss ejas dibens.
Image:Gray142.png
Image:Gray143.png
Image:Gray144.png
Image:Gray907.png|Ārējā un iekšējā auss, atvērta no priekšas. Labā puse.
Image:Gray189.png|Deniņu kauls - sarkans.
Image:Gray188.png
Image:Gray194.png
Image:Gray193.png


## Ārējās saites