open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1686. gads Latvijā

thumb|315px|Sadalītā Latvija.
thumb|315px|Sadalītā Latvija (1629–1795).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1686]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
## Valdnieki
* Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Jans III Sobeskis.
* Kurzemes un Zemgales hercogistē valdīja hercogs Frīdrihs Kazimirs Ketlers.
* Zviedru Vidzemē valdīja Zviedrijas karalis Kārlis XI.
## Notikumi

## Kultūra
* 

## Zinātne
* 31. janvāris — Kurzemē Embūtes draudzes novadā pie Raudas (mūsdienās Rauži) no debesīm nokrita melnas masas loksnes, vēlāk sauktas par meteorpapīru, kurš ilgu laiku bija daudzu zinātnieku pētījumu objekts.

## Dzimuši
* 

## Miruši
* 

## Attēlu galerija
1700. gads Latvijā

thumb|315px|Sadalītā Latvija.
thumb|315px|Sadalītā Latvija (1629–1795).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1700]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Sākās Lielais Ziemeļu karš.

## Valdnieki
* Inflantiju un okupēto Sēlijas daļu pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs, Saksijas kūrfirsts Augusts II Stiprais.
* Kurzemes un Zemgales hercogistē mazgadīgā hercoga Frīdriha Vilhelma vietā valsti pārvaldīja viņa māte Elizabete Sofija (līdz 1703) un tēvabrālis Ferdinands Ketlers (līdz 1709).
* Zviedru Vidzemē valdīja Zviedrijas karalis Kārlis XII.

## Notikumi
1700. gada 11. februārī Saksijas kūrfirstistes karaspēks 12 tūkstošu kājnieku un 600 dragūnu sastāvā bez kara pieteikuma šķērsoja Misas upi pie Olaines, kas bija Kurzemes un Zemgales hercogistes robeža ar Zviedru Vidzemi, un ieņēma Pārdaugavā esošo Kobrona skansti. Sakši šķērsoja Daugavu pie Jumpravas muižas, ielauzās Vidzemē un sāka ilgstošu Rīgas aplenkumu. Pēc ziedru uzvaras kaujā pie Narvas 1700. gada 30. novembrī Saksijas karaspēks atkāpās no Rīgas, ieņēma Kokneses cietoksni un apmetās ziemas nometnē.
1701. gads Latvijā

thumb|315px|Sadalītā Latvija.
thumb|315px|Sadalītā Latvija (1629–1795).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1701]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Zviedru okupētais Piltenes apgabals bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.

Latvijas teritorijā turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

## Valdnieki
* Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs, Saksijas kūrfirsts Augusts II Stiprais.
* Kurzemes un Zemgales hercogistē mazgadīgā hercoga Frīdriha Vilhelma vietā valsti pārvaldīja viņa māte Elizabete Sofija (līdz 1703) un tēvabrālis Ferdinands Ketlers (līdz 1709).
* Zviedru Vidzemē un okupētajā Kurzemes un Zemgales daļā valdīja Zviedrijas karalis Kārlis XII.

## Notikumi
1701. gada 19. jūlijā Pārdaugavā notika Daugavas kauja. Apvienotais Saksijas, Kurzemes un Krievijas karaspēks Oto Arnolda fon Paikula un hercoga Frīdriha Vilhelma vadībās izvietojās Daugavas kreisajā krastā no Spilves pļavām līdz Katlakalnam. Zviedru kājnieki dūmu aizsegā pārcēlās pāri Daugavai un spējā triecienā sakāva sakšus un krievus, kas bija spiesti atkāpties. Karalis Kārlis XII viegli ieņēma Kurzemes un Zemgales hercogistes galvaspilsētu Jelgavu, hercogs Frīdrihs Vilhelms kopā ar ģimeni aizbēga uz Prūsiju. 1701. gada oktobrī zviedri izveidoja karaspēka ziemas nometni Virgā pie Liepājas.
1697. gads Latvijā

thumb|315px|Sadalītā Latvija.
thumb|315px|Sadalītā Latvija (1629–1795).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1697]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.

## Valdnieki
* Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs, Saksijas kūrfirsts Augusts II Stiprais.
* Kurzemes un Zemgales hercogistē valdīja hercogs Frīdrihs Kazimirs Ketlers.
* Zviedru Vidzemē sāka valdīt jaunais Zviedrijas karalis Kārlis XII.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Pavasarī Kurzemes un Zemgales hercogs Frīdrihs Kazimirs Jelgavā uzņēma Krievijas Lielo sūtniecību ceļā uz Rietumeiropu, kurā bija arī jaunais cars Pēteris, uz kuru Jelgavas galma spožums esot atstājis lielu iespaidu. Jelgavas pilī notika diplomātiskas sarunas par abu valstu sadarbību pret zviedriem.

## Attēlu galerija
Kudimkara

**Kudimkara** (krievu un ) ir pilsēta Krievijā, Permas novadā, Komi-Permiešu apvidus administratīvais centrs. Izvietojusies novada ziemeļrietumos Iņvas upes krastos  no novada centra Permas.

## Vēsture
Tagadējā pilsētas teritorija apdzīvota kopš 7. gadsimta, kad šeit bijis Lielās Permas laika pilskalns. Rakstu avotos Kudimkara pirmoreiz minēta 1579. gadā, bet 17. gadsimtā tā izveidojās par novada saimniecisko un administratīvo centru. 1925. gadā izveidoja Komi-permiešu nacionālo apvidu, un Kudimkara kļuva par tā centru. 1931. gadā Kudimkarai piešķīra pilsētciemata, bet 1938. gadā — pilsētas statusu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Realitātes deja

**"Realitātes deja"** () ir 2013. gada Čīles un Francijas fantāzijas un drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Alehandro Hodorovskis. Filmā galvenās lomas atveido Brontiss Hodorovskis, Pamela Floresa un Heremaiss Erskovitss. "Realitātes deja" ir pirmā Hodorovska filma pēc 23 gadu pārtraukuma radošajā darbībā.

Filma ir Hodorovska daļēji autobiogrāfisks stāsts par savu bērnību 30. gadu Čīlē.

"Realitātes deja" pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, atzīmējot tās līdzību ar Hodorovska iepriekšējām, kā arī Federiko Fellīni filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lāslo Beleni

**Lāslo Beleni** (, dzimis ) ir Rumānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Rumānijas futbola izlases dalībnieks. Beleni tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem rumāņu futbolistiem.

Kopš 2022. gada ir Francijas Ligue 1 līgas kluba FC Metz galvenais treneris.

Savu karjeru sācis savas dzimtās pilsētas komandā *[[ASA Târgu Mureș]]*, kur spēlējis 14 sezonas. 1984. gadā pievienojies ''Steaua București'' komandai, kur palīdzēja kādai no Rumānijas komandām pirmo reizi iegūt Eiropas kausa trofeju. Divreiz ticis atzīts par Rumānijas gada futbolistu. Kopumā piedalījies 484 Rumānijas A divīzijas spēlēs.

Rumānijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1975. līdz 1988. gadam. Kopumā nospēlējis 102 mačus un guvis 23 vārtus. Piedalījies 1984. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Trenējis klubus Francijā, Portugālē, AAE, Beļģijā, Grieķijā, Katarā un Saūda Arābijā. No 2000. līdz 2001. gadam vadījis Rumānijas futbola izlasi. Lielākos panākumus kā treneris guvis ar *[[Sporting CP]]* un *[[Standard Liege]]* komandām.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Steaua București**

* Rumānijas A divīzija: 1984—85, 1985—86, 1986—87
* Rumānijas kauss: 1984—85, 1986—87
* Eiropas kauss: 1985—86
* Eiropas Superkauss: 1986

**Individuālie sasniegumi**

* Rumānijas gada futbolists: 1977, 1983

### Trenera karjera
**Nancy-Lorraine**

* Francijas 2. līga: 1997—98

**Sporting CP**

* Portugāles Premjerlīga: 2001—02
* Portugāles kauss: 2001—02
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2002

**Standard Liège**

* Beļģijas Pirmā divīzija: 2008—09
* Beļģijas Superkauss: 2008, 2009

**Individuālie sasniegumi**

* Beļģijas gada treneris: 2009

## Ārējās saites
Luiss Arkonada

**Luiss Migels Arkonada Ečarri** (, dzimis ) ir bijušais Spānijas futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Spānijas futbola izlases dalībnieks.

Visu savu profesionālo karjeru pavadījis Spānijas komandā *[[Real Sociedad]]*, kur palīdzējis izcīnīt komandai divus *[[La Liga]]* čempionu titulus. Trīs reizes kļuvis par līgas labāko vārtsargu.

Spānijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1977. līdz 1985. gadam, kopumā piedaloties 68 mačos. Piedalījies 1978. un 1982. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1980. un 1984. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Real Sociedad**

* La Liga: 1980–81, 1981–82
* Spānijas Karaļa kauss: 1986–87
* Spānijas Superkauss: 1982

**Individuālie sasniegumi**

* Rikardo Samoras trofeja: 1979–80, 1980–81, 1981–82

## Ārējās saites
Materiāla nogurums

thumb|185x185px|Noguruma dēļ salūzusi detaļa
**Nogurums** ir materiāla mehānisko īpašību pasliktināšanās, mainīgas (visbiežāk — cikliskas) slodzes rezultātā materiālā uzkrājoties plaisām. Sasniedzot konkrētajam izstrādājumam raksturīgu noguruma pakāpi, notiek materiāla sabrukšana, kas tiek saukta par noguruma sabrukšanu.
Uli Štīlike

**Ulrihs "Uli" Štīlike** (, dzimis ) ir Vācijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga vai aizsarga pozīcijā, bijis Rietumvācijas futbola izlases dalībnieks.

Savu spēlētāja karjeru sācis Vācijas komandā *[[Borussia Mönchengladbach]]*, kur izcīnījis trīs Vācijas Bundeslīgas titulus, kā arī UEFA kausu. 1977. gadā pievienojies Spānijas komandai ''Real Madrid'', ar ko astoņu gadu laikā izcīnījis trīs *[[La Liga]]* titulus, divus Spānijas Karaļa kausus un vienu UEFA kausu. Savas karjeras izskaņā spēlējis Šveices komandā ''Neuchâtel Xamax''.

Rietumvācijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1975. līdz 1984. gadam, kopumā piedaloties 42 mačos. Ar izlasi uzvarējis 1980. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1982. gada FIFA Pasaules kausā un 1984. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām strādājis kā treneris Vācijā, Spānijā, Šveicē, Katarā un Ķīnā. Vadījis arī Šveices, Kotdivuāras un Dienvidkorejas futbola izlases.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Borussia Mönchengladbach**

* Vācijas Bundeslīga: 1974–75, 1975–76, 1976–77
* Vācijas kauss: 1972–73
* UEFA kauss: 1974–75

**Real Madrid**

* La Liga: 1977–78, 1978–79, 1979–80
* Spānijas Karaļa kauss: 1979–80, 1981–82
* Spānijas Līgas kauss: 1985
* UEFA kauss: 1984–85

**Neuchâtel Xamax**

* Šveices Superlīga: 1986–87, 1987–88

**Rietumvācija**

* Eiropas čempionāts: 1980

### Trenera karjera
**Al-Sailiya**

* Kataras Otrā divīzija: 2011–12

## Ārējās saites
1980. gada Eiropas čempionāta futbolā dalībvalstu sastāvi

Šajā lapā uzskaitīti '''1980. gada Eiropas čempionāta futbolā''' **oficiāli apstiprinātie izlašu sastāvi.**

## 1. grupa

### 
Treneris:  Jozefs Venglošs

### 
Treneris:  Alkets Panagulis

### 
Treneris:  Jans Zvartkreiss

### 
Treneris:  Jups Dervals

## 2. grupa

### 
Treneris:  Rons Grīnvuds

### 
Treneris:  Gajs TIss

### 
Treneris:  Enco Bearcots

### 
Treneris:  Lāslo Kubala
1703. gads Latvijā

thumb|315px|Sadalītā Latvija.
thumb|315px|Sadalītā Latvija (1629–1795).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1703]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā.  Zviedru okupētais Piltenes apgabals bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

## Valdnieki
* Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs, Saksijas kūrfirsts Augusts II Stiprais.
* Kurzemes un Zemgales hercogistē mazgadīgā hercoga Frīdriha Vilhelma vietā valsti pārvaldīja viņa tēvabrālis Ferdinands Ketlers (līdz 1709). 
* Zviedru Vidzemē un okupētajā Kurzemes un Zemgales daļā valdīja Zviedrijas karalis Kārlis XII.

## Notikumi
̈* Kurzemes hercoga atraitne Elizabete Sofija 1703. gada 30. martā Potsdamas pilī otrreiz salaulājās ar Baireitas markgrāfu Kristiānu Ernstu  (*Christian Ernst von Brandenburg-Bayreuth*, 1644–1712) un pārcēlās uz viņai atdāvināto Erlangenes pili. Viņas dēls hercogs Frīdrihs Vilhelms mācījās Erlangenas Bruņinieku akadēmijā.

## Kultūra
* 

## Zinātne
* 

## Dzimuši
* 

## Miruši
* 16. janvāris - Ēriks Dālbergs (*Erik Jonsson Dahlberg*), feldmaršals, Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators, arhitekts (dzimis 1625)

## Attēlu galerija
Brīvības laukums (Tukums)

[thumb|Brīvības laukums [Tukums|Tukumā]]
**Brīvības laukums** ir laukums Tukumā, viena no centrālajām pilsētas vietām. Cauri gadsimtiem bijusi viena no tirgošanās, satikšanās un svētku vietām pilsētā.

## Vēsture
14. gadsimta vidū izveidojies kā Tirgus laukums līdzās Livonijas ordeņa pilij.

1935. gadā to nosauca par Brīvības laukumu, bet padomju laikos pārdēvēja par Sarkano laukumu. 1955. gadā tajā uzstādīja Ļeņina pieminekli. Savu nosaukumu tas atguva 1989. gada beigās un 1990. gada pavasarī kļuva par pirmo vietu Latvijā, kur novāca Ļeņina pieminekli.

1995. gadā laukumu pārbūvēja un mūsdienās tā ir iecienīta atpūtas vieta.

## Atsauces
Gurija

**Gurija** () ir viena no Gruzijas mharēm. Izvietojusies valsts valsts dienvidrietumos pie Melnās jūras. Dienvidos robežojas ar Adžāriju, dienvidaustrumos — ar Samchi-Džavahetiju, ziemeļos — ar Imeretiju un Megreliju-Augšsvanetiju. Lielākās pilsētas ir Ozurgeti (administratīvais centrs) un Lančhuti.

## Geogrāfija
Gurija aizņem lielāko daļu no vēsturiskā Gurijas kņazistes. Dienvidu daļa atrodas Mazā Kaukāza priekškalnēs — uz robežas ar Adžāriju stiepjas Meshetijas grēda. Mhares ziemeļrietumu daļa atrodas Kolhīdas zemienē, kur izveidots Kolhidas nacionālais parks. Galvenās upes ir Supsa un Natanebi. Gandrīz pusi teritorijas aizņem meži (aug dižskābardis, alksnis, egle, skābardis u.c.). Daudz minerālūdens un termālo ūdeņu avotu, no kuriem zināmākais ir Nabeghlavi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ozurgeti

**Ozurgeti** () ir pilsēta Gruzijā, Gurijas mhares administratīvais centrs. Izvietojusies valsts dienvidrietumu daļā Meshetijas grēdas pakājē Natanebi upes krastos  no valsts galvaspilsētas Tbilisi. Valda subtropu klimats, nozīmīgs tējas rūpniecības centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1578. gadā kā nozīmīgs tirdzniecības centrs un Gurijas kņazu rezidence. No 1846. gada apriņķa pilsēta Gruzijas-Imeretijas guberņas sastāvā. 1934. gadā pilsēta pārdēvēta par **Maharadzi** (მახარაძე) par godu šajā apvidū dzimušajam gruzīnu padomju darbiniekam, Gruzijas PSR vadītājam Filipam Maharadzem. 1989. gadā pilsētai atgriezts vēsturiskais nosaukums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lančhuti

**Lančhuti** () ir pilsēta Gruzijā, Gurijas mharē, Lančhuti municipalitātes administratīvais centrs. Izvietojusies valsts dienvidrietumu daļā Kolhīdas zemienes dienvidos  no valsts galvaspilsētas Tbilisi. Valda mitrs subtropu klimats.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 17. gadsimtā. 1873. gadā ciemā ierīkoja pirmo skolu. 1930. gadā Lančhuti ciems kļuva par rajona centru, bet 1961. gadā tam piešķīra pilsētas statusu.

## Sports
Lančhuti atrodas futbola kluba «Gurija» bāze. Klubs dibināts 1925. gadā. Spēlējis lielākoties PSRS Futbola čempionāta pirmajā un otrajā līgā, bet 1987. gadā vienu sezonu spēlējis augstākajā līgā un bijis klubs no mazākās jebkad līgā pārstāvētās PSRS pilsētas. Gruzijas čempionātā divreiz izcīnījis otro vietu (1990, 1991).

## Atsauces

## Ārējās saites
1709. gads Latvijā

thumb|315px|Sadalītā Latvija.
thumb|315px|Sadalītā Latvija (1629–1795).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1709]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Zviedru okupētais Piltenes apgabals bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

## Valdnieki
* Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs, Saksijas kūrfirsts Augusts II Stiprais.
* Kurzemes un Zemgales hercogistes padome 1709. gadā atzina hercogu Frīdrihu Vilhelmu par pilngadīgu.
* Zviedru Vidzemē un okupētajā Kurzemes un Zemgales daļā valdīja Zviedrijas karalis Kārlis XII.

## Notikumi
thumb|315px|Rīgas aplenkums un priekšpilsētu šturmēšana (1710)
* Krievu karaspēks 1709. gada rudenī iebruka Latvijā un 3. novembrī uzsāka vienlaicīgu Rīgas un Daugavgrīvas cietokšņu aplenkumu. Bolderājā un Mangaļsalā krievi uzcēla skanstis, ar to pilnībā pārtraucot Daugavgrīvas cietokšņa apgādi. Aplenkuma sākumā pirmos lielgabala šāviņus uz Vecrīgu esot izšāvis Krievijas cars Pēteris I.
* Krievu feldmaršals Boriss Šeremetjevs Dreiliņmuižā iekārtoja savu kara nometni.

## Attēlu galerija
1710. gads Latvijā

thumb|315px|Sadalītā Latvija.
thumb|315px|Sadalītā Latvija (1629–1795).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1710]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

## Valdnieki
* Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs, Saksijas kūrfirsts Augusts II Stiprais.
* Kurzemes un Zemgales hercogistes valdnieks bija hercogs Frīdrihs Vilhelms Ketlers, kurš 1710. gada 13. maijā caur Liepājas ostu no Vācijas atgriezās dzimtenē.
* neokupētajā Zviedru Vidzemes daļā valdīja Zviedrijas karalis Kārlis XII.

## Notikumi
[thumb|315px|[Rīgas rātes un pilsoņu zvēresta pieņemšana sabombardētajā Rātslaukumā 1710. gada jūlijā.]]
Līdz 1710. gada 3. jūlijam turpinājās Rīgas aplenkums. Tās aizstāvji padevās tikai pēc tam, kad pilsētā sākās bads un mēra epidēmija, kā laikā gāja bojā ap 50% no Rīgas iedzīvotājiem. Rīgas aplenkuma laikā stipri cieta Vecrīgas apbūve, arī Doma baznīcas jumts.
Dreiliņmuižā krievu feldmaršals Boriss Šeremetjevs parakstīja Vidzemes bruņniecības kapitulāciju Krievijas caram, pretī saņemot 1561. gada Viļņas ūnijas līgumā paredzētās privilēģijas.

1710. gada 19. augustā mēra un bada novājinātajam zviedru garnizonam tika dotas tiesības ņemt līdzi šautenes un mūzikas pavadībā, ar attītiem karogiem iziet no cietokšņa un doties uz Pērnavu. Zviedrija zaudēja savu galveno ostu Baltijas jūras austrumu krastā un vienu no stiprākajiem cietokšņiem.

Pēc krievu karaspēka ierašanās Vidzemē un pēc tam arī Kurzemē sākās lielākā mēra epidēmija Latvijas vēsturē (Lielais mēris), kuras laikā izmira liela daļa iedzīvotāju un izzuda lībiešu valoda Vidzemē.

1710. gada 11. novembrī (31. oktobrī pēc vecā stila) jaunceļamajā galvaspilsētā Pēterburgā notika varenas kāzas starp Kurzemes hercogu Frīdrihu Vilhelmu Ketleru un Krievijas cara brāļameitu Annu Ivanovnu, kam bija jāapliecina topošās Krievijas impērijas galma spožums.
1712. gads Latvijā

thumb|315px|Sadalītā Latvija
thumb|315px|Sadalītā Latvija (1629–1795)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1712]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**. Šajā laikā Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Krievijas caristes okupētā Vidzemes vēsturiskā zeme tiesiski vēl arvien bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme — Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.

Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

## Valdnieki
* Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs, Saksijas kūrfirsts Augusts II Stiprais.
* Kurzemes un Zemgales hercogistes valdniece bija hercoga atraitne Anna I.
* Krievu okupētajā Vidzemē valdīja Krievijas cars Pēteris I.

## Notikumi
thumb|150px|Kurzemes un Zemgales hercoga atraitne Anna
1712. gada vasarā Jelgavā ieradās Kurzemes un Zemgales hercoga atraitne Anna I un viņas hofmeistars Pēteris Bestuževs-Rjumins.
1721. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1721]]. gada notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturisko zemi pēc Nīštates miera līguma noslēšanas inkorporēja Krievijas caristes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Inflantijas vaivadija atradās Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā.

1721. gadā beidzās Lielais Ziemeļu karš.

## Valdnieki
* Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs, Saksijas kūrfirsts Augusts II Stiprais.
* Kurzemes un Zemgales hercogistes valdniece bija hercoga atraitne Anna I.
* Krievu okupētajā Vidzemē valdīja Krievijas cars Pēteris I.

## Notikumi
1721. gada 10. septembrī Zviedrijas karalis Frederiks I parakstīja Nīštates miera līgumu, kurā Krievijas caram Pēterim I cedēja īpašuma tiesības uz Lielajā Ziemeļu karā ar ieročiem no Zviedrijas kroņa iekarotajām Livonijas, Igaunijas, Ingrijas provincēm (*Provintzien Lieffland, Ehstland, Ingermanland*) un daļu no Karēlijas ar Vīborgas lēnes novadu ar to Rīgas, Daugavgrīvas, Pērnavas, Rēveles, Tērbatas, Narvas, Vīborgas, Keksholmas un visām citām minētajam provincēm piederīgajām pilsētām, cietokšņiem, ostām, vietām, novadiem, krastiem, līdztekus tām Sāmsala, Dagdas sala, Mona sala, arī visas citas no Kurzemes robežas līdz Livonijas, Igaunijas un Ingrijas krastiem un uz austrumiem un dienvidiem no Rēveles—Vīborgas kuģu ceļā esošās salas kopā ar uz šīm salām un augstākminētajās provincēs, pilsētās un apdzīvotajās vietās mītošajiem cilvēkiem, to mājokļiem un vispār ar visiem īpašumiem, senjorātiem, tiesībām un lietojumiem, neko neizņemot, kā tie tika no Zviedrijas kroņa lietoti.
1725. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1725]]. gada notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme atradās Krievijas Impērijas Rīgas guberņas sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme kā Inflantijas vaivadija atradās Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā.
## Valdnieki
* Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs, Saksijas kūrfirsts Augusts II Stiprais.
* Kurzemes un Zemgales hercogistes reģente bija hercoga atraitne Anna I.
* Vidzemē valdīja Krievijas impērijas ķeizars Pēteris I un Katrīna I.

## Notikumi

## Kultūra
*

## Zinātne
*

## Dzimuši
*

## Miruši

## Attēlu galerija
1731. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1731]]. gada notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme atradās Krievijas Impērijas Rīgas guberņas Rīgas un Cēsu provinču sastāvā. Latgales vēsturiskā zeme kā Inflantijas vaivadija atradās Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā.

## Notikumi
[thumb|270px|Kurzemes un Livonijas hercogistu karte ar krieviskajiem vietvārdiem (1745). Sadalītā Latvija parādīta kā [Kurzemes un Zemgales hercogiste, Livonijas hercogiste (Rīgas guberņa ar Rīgas un Cēsu provincēm) un Inflantija (ap punktētu robežlīniju iezīmēta Polockas vaivadijas sastāvā).]]

## Kultūra
*

## Zinātne
*

## Dzimuši
*

## Miruši

## Attēlu galerija
Megrelija-Augšsvanetija

**Megrelija-Augšsvanetija** () ir viena no Gruzijas mharēm. Izvietojusies valsts valsts ziemeļrietumos starp Melno jūru un Lielā Kaukāza grēdu. Rietumos robežojas ar Abhāziju, ziemeļos — ar Krieviju, austrumos — ar Imeretiju un Raču-Lačhumi un Lejassvanetiju, dienvidos — ar Guriju. Lielākās pilsētas ir Zugdidi (administratīvais centrs) un Poti. Lielākā daļa mhares iedzīvotāju pieder pie gruzīnu subetniskajām grupām megreļiem (90%) un svaniem (10%).

## Geogrāfija
Mhare ietver vēsturiskos Gruzijas novadus Megreliju un Svanetijas rietumu daļu. Mhares dienvidu daļa atrodas Kolhīdas zemienē, bet centrālā un ziemeļu daļa iestiepjas Lielā Kaukāza grēdās dienvidu nogāzēs. Galvenās kalnu grēdas mharē un uz tās robežām ir Svanetijas grēda ziemeļos, Egrisas grēda austrumos un Kodori grēda ziemeļrietumos. 96% mhares teritorijas atrodas  augstumā vjl, bet 66% teritorijas — augstāk par 2000 metriem. Galvenās mhares upes ir Inguri, Rioni, Chenisckali, Hobi un Tehuri. 41% no mhares teritorijas aizņem meži.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zugdidi

**Zugdidi** () ir pilsēta Gruzijā, Megrelijas-Augšsvanetijas mhares administratīvais centrs. Izvietojusies valsts ziemeļrietumu daļā Kolhīdas zemienē  no valsts galvaspilsētas Tbilisi.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 17. gadsimta sākumā kā Megrelijas kņazistes politiskais, administritatīvais un kultūras centrs. Nozīmīgs gruzīnu literatūras centrs, šeit Dadiani kņazu aizbildniecībā strādājuši vairāki ievērojami gruzīnu literāti. 19. gadsimta otrajā pusē pilsētas apkārtnē attīstījās zīda ražošana. 20. gadsimta sākumā pilsētā strauji attīstījās rūpniecība (mūsdienās panīkusi). Kopš 1930. gada rajona centrs. Reģionāls izglītības centrs — pilsētā divas universitātes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūds Krols

**Rūdolfs "Rūds" Jozefs Krols** (, dzimis ) ir Nīderlandes futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Nīderlandes futbola izlases dalībnieks.

Savu lielāko daļu spēlētāja karjeras pavadījis savas dzimtās pilsētas komandā Amsterdamas "''Ajax''". Ar *Ajax* komandu Krols sešas reizes uzvarēja *[[Eredivisie]]* čempionātā, kā arī trīs reizes ieguva Eiropas kausa trofeju. Vēlāk spēlējis arī Kanādā, Itālijā un Francijā.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā spēlējis no 1969. līdz 1983. gadam. Piedalījies 1974. un 1978. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1976. un 1980. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Strādājis Beļģijā, Šveicē, Ēģiptē, Apvienotajos Arābu Emirātos, Francijā, Dienvidāfrikā, Tunisijā, Lībijā, Marokā un Kuveitā. Vadījis arī Ēģiptes un Tunisijas futbola izlasei.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karera
**Ajax**

* Eredivisie: 1969–70, 1971–72, 1972–73, 1976–77, 1978–79, 1979–80
* Nīderlandes kauss: 1969–70, 1970–71, 1971–72, 1978–79
* Eiropas kauss: 1970–71, 1971–72, 1972–73
* UEFA Superkauss: 1972, 1973
* Starpkontinentālais kauss: 1972

### Trenera karjera
**Zamalek**

* Ēģiptes kauss: 2008

**Orlando Pirates**

* Premier Soccer League: 2011
* Nedbank Cup: 2011
* Telkom charity cup: 2010, 2011
* MTN 8: 2010

**CS Sfaxien**

* Tunisijas 1. līga: 2013
* CAF Konfederāciju kauss: 2013

**Esperance**

* Tunisijas 1. līga: 2015

**Kuwait SC**

* Kuveitas Premjerlīga: 2019–20

## Ārējās saites
Rainers Bonhofs

**Rainers Bonhofs** (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists un futbola treneris, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Rietumvācijas futbola izlases dalībnieks.

Savu spēlētāja karjeru iesācis *[[Borussia Mönchengladbach]]*, kuras rindās viņš četras reizes kļuva par Vācijas čempionu. Vēlāk ar Spānijas komandu ''Valencia'' uzvarējis UEFA Kausu ieguvēju kausā. Spēlējis arī *[[1. FC Köln]]* un *[[Hertha BSC]]*.

Rietumvācijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1972. līdz 1981. gadam. Ar izlasi uzvarējis 1974. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1972. un 1980. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1976. gada Eiropas čempionātā un 1978. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc karjeras beigām kļuvis par treneri. No 1990. līdz 1998. gadam bijis Vācijas futbola izlases trenera asistents.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Borussia Mönchengladbach**

* Vācijas Bundeslīga: 1970–71, 1974–75, 1975–76, 1976–77
* Vācijas kauss: 1972–73
* UEFA kauss: 1974–75

**Valencia**

* Spānijas Karaļa kauss: 1978–79
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1979–80

**1. FC Köln**

* Vācijas kauss: 1982–83

**Rietumvācija**

* FIFA Pasaules kauss: 1974
* Eiropas čempionāts: 1972, 1980

## Ārējās saites
1789. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1789]]. gada notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme atradās Krievijas Impērijas Rīgas vietniecības Rīgas, Cēsu, Valmieras un Valkas apriņķu sastāvā. Latgales vēsturiskā zeme atradās Polockas vietniecības Daugavpils, Ludzas un Rēzeknes apriņķu sastāvā.

## Notikumi
thumb|270px|Rīgas vietniecības karte ar apriņķiem (1796).

### Nezināms datums
* Par Rīgas galveno arhitektu kļūst vācbaltu arhitekts Kristofs Hāberlands.

## Kultūra
*

## Zinātne
*

## Dzimuši
*

## Miruši

## Attēlu galerija
Ārijs Hāns

**Ārends "Ārijs" Hāns** (, dzimis ) ir Nīderlandes futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Nīderlandes futbola izlases dalībnieks.

Savu lielāko daļu spēlētāja karjeras pavadījis Nīderlandes komandā ''Ajax'' un Beļģijas komandā ''Anderlecht''. Ar *Ajax* komandu izcīnījis trīs *[[Eredivisie]]* titulus un trīs Eiropas kausus, savukārt ar *Anderlecht* komandu kļuvis par Beļģijas Pirmās divīzijas čempionu, kā arī izcīnījis divus Eiropas Kausu ieguvēju kausus. Divas reizes par Beļģijas čempionu kļuvis arī ar *[[Standard Liège]]*.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā spēlējis no 1972. līdz 1980. gadam. Piedalījies 1974. un 1978. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1980. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Strādājis Beļģijā, Vācijā, Grieķijā, Nīderlandē, Kiprā, Austrijā, Irānā un Ķīnā. Bijis arī Ķīnas un Albānijas futbola izlasi.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Ajax**

* Eredivisie: 1969–70, 1971–72, 1972–73
* Nīderlandes kauss: 1969–70, 1970–71, 1971–72
* Eiropas kauss: 1970–71, 1971–72, 1972–73
* Eiropas Superkauss: 1972, 1973
* Starpkontinentālais kauss: 1972

**Anderlecht**

* Beļģijas Pirmā divīzija: 1980–81
* Beļģijas kauss: 1975–76
* Eiropas Kausu ieguvēju kauss: 1975–76, 1977–78
* Eiropas Superkauss: 1976, 1978

**Standard Liège**

* Beļģijas Pirmā divīzija: 1981–82, 1982–83

**Seiko**

* Honkongas Pirmā divīzija: 1984–85
* Viceroy Cup: 1984–85

### Trenera karjera
**Anderlecht**

* Beļģijas Pirmā divīzija: 1985–86

**Standard Liège**

* Beļģijas kauss: 1992–93

**Tianjin Teda**

* Ķīnas FA kauss: 2011

## Ārējās saites
Manfrēds Kalcs

**Manfrēds Kalcs** (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Rietumvācijas futbola izlases dalībnieks.

1971. gadā debitējis Vācijas komandas *[[Hamburger SV]]* rindās, kur aizvadījis gandrīz visu savu profesionālo karjeru. Kopumā *Hamburger SV* rindās aizvadījis 581 maču, kuru laikā izcīnījis trīs Vācijas Bundeslīgas titulus un vienu Eiropas kausu.

Rietumvācijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1975. līdz 1983. gadam. Ar izlasi uzvarējis 1980. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1976. gada Eiropas čempionātā, kā arī 1978. un 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Hamburger SV**

* Vācijas Bundeslīga: 1978–79, 1981–82, 1982–83
* Vācijas kauss: 1975–76, 1986–87
* Vācijas Līgas kauss: 1972–73
* Eiropas kauss: 1982–83
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1976–77

**Rietumvācija**

* Eiropas čempionāts: 1980

## Ārējās saites
Pītersens

**Pītersens** var būt:

* Kals Pītersens (*Cal Petersen*; dzimis 1994. gadā), ASV hokejists;
* Viljams Pītersens (*William Petersen*; dzimis 1953. gadā), amerikāņu aktieris.

## Skatīt arī
* Petersens
* Petersons
* Petešons
1795. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1795]]. gada notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes pēc Kurzemes un Zemgales un Piltenes apgabala aneksijas nonāca Krievijas Impērijas pakļautībā, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme atradās Krievijas Impērijas Rīgas vietniecības Rīgas, Cēsu, Valmieras un Valkas apriņķu sastāvā. Latgales vēsturiskā zeme atradās Polockas vietniecības Daugavpils, Ludzas un Rēzeknes apriņķu sastāvā.

## Notikumi
thumb|270px|Rīgas vietniecības karte ar apriņķiem (1796).
thumb|270px|Kurzemes guberņas (Jelgavas vietniecības) karte (1796).
* 7. (18.) martā Kurzemes landtāgs pēc debatēm pieņēma manifestu par Kurzemes bruņniecības atteikšanos no saitēm ar Poliju un aktu par pakļaušanos ķeizarienei Katrīnai II.
* 1795. gada 28. martā arī Piltenes landtāgs nolēma lauzt personālūniju ar Poliju-Lietuvu, un Piltenes bruņniecības pārstāvis Heikings Pēterburgā iesniedza ķeizarienei Katrīnai II aktu par Piltenes apgabala valdības pakļaušanos Krievijas Impērijas ķeizarienei.
1802. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1802]]. gada notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Krievijas Impērijas Kurzemes guberņas sastāvā, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme atradās Krievijas Impērijas Vidzemes guberņas Rīgas, Cēsu, Valmieras un Valkas apriņķu sastāvā. Latgales vēsturiskā zeme atradās Vitebskas guberņas Daugavpils, Ludzas un Rēzeknes apriņķu sastāvā.

Attēls:Governorate of Livonia 1820.jpg|Vidzemes guberņas karte (1820)
Attēls:Courland governorate 1820.jpg|Kurzemes guberņas karte (1820)
Attēls:Latgales karte 1820.jpg|Vitebskas guberņas latviešu apriņķu karte (1820)

## Notikumi

* Aleksandrs I Romanovs 1802. gadā lika Baltkrievijas guberņu sadalīt Vitebskas un Mogiļevas guberņās, kas ietilpa Baltkrievijas ģenerālgubernatūrā.

## Kultūra
*

## Zinātne
*

## Dzimuši
*

## Miruši

## Attēlu galerija
Latvijas futbola izlase 2022.—2023. gada UEFA Nāciju līgā

**[[Latvijas futbola izlase]] [[2022.—2023. gada UEFA Nāciju līga]]s** sezonā spēlēja D līgā. Tā bija trešā UEFA Nāciju līgas sezona. Latvijas izlase tika ielozēta D līgas 1. grupā ar Lihtenšteinu, Andoru un komandu, kas izkrita no C līgas, — Moldovu. Spēles notika no 2022. gada jūnija līdz septembrim. Latvijas izlases galvenais treneris šajās spēlēs bija Dainis Kazakevičs. Latvijas futbolisti uzvarēja četrās spēlēs, vienreiz nospēlēja neizšķirti un piedzīvoja vienu zaudējumu — savā laukumā pret Moldovu. Ar iegūtiem 13 punktiem tika izcīnīta pirmā vieta grupā. Līdz ar to Latvijas izlase iekļuva C līgā.

## Turnīra tabula

## Latvijas izlases spēles

----

----

----

----

----

## Ārējās saites
* Latvijas izlase LFF mājaslapā 
* Latvijas izlase UEFA Nāciju līgā, *uefa.com*
Rača-Lečhumi un Lejassvanetija

**Rača-Lečhumi un Lejassvanetija** () ir viena no Gruzijas mharēm. Izvietojusies valsts valsts ziemeļos Lielā Kaukāza grēdas dienvidu priekškalnēs. Rietumos robežojas ar Megreliju-Augšsvanetiju, ziemeļos — ar Krieviju, dienvidos — ar Imeretiju. Austrumos robežojas ar Iekšējo Kartliju, kuras ziemeļu daļu kontrolē Krievijas atbalstītā separātiskā Dienvidosetija. Tāpat Dienvidosetijas faktiskā kontrolē ir neliela daļa Račas-Lačhumi un Lejassvanetijas teritorijas ar Kvaisi pilsētu. Lielākās pilsētas mharē ir Oni, Ambrolauri (administratīvais centrs) un Cageri. Lielākā daļa mhares iedzīvotāju pieder pie gruzīnu subetniskajām grupām račiem, lečhumiem un svaniem. 

## Geogrāfija
Mhare ietver vēsturiskos Gruzijas novadus Raču austrumos, Lečhumi rietumos un Svanetijas austrumu daļu ziemeļos. Apvidus kalnains, galvenās grēdas Lielā Kaukāza dienvidu nogāzē ir Račas grēda dienvidos un Svanetijas grēda rietumos, starp kurām plūst Rioni upe. Saimnieciskā darbība norisinās pārsvarā upju ielejās, attīstīta lauksaimniecība, galvenokārt dārzkopība un vīnkopība, kā arī lopkopība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rejs Klemenss

**Reimonds Nīls Klemenss** (, dzimis , miris ) bija Anglijas futbolists un futbola treneris. Spēlējis vārtsarga pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks. Klemenss, spēlējot gan klubos, gan izlasē, kopumā ir aizvadījis vairāk nekā 1000 mačus. Klemensam pieder rekords par visvairāk sausajām spēlēm futbola vēsturē (537).

Bijis ''Liverpool'' komandas pamatvārtsargs, kad tā 70. gados izcīnīja piecus Anglijas Pirmās divīzijas čempionu titulus, kā arī trīs Eiropas kausa trofejas. Savu karjeru noslēdzis ''Tottenham Hotspur''.

Anglijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1972. līdz 1983. gadam, kopumā piedaloties 61 mačā. Piedalījies 1980. gada Eiropas čempionātā un 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Liverpool**

* Anglijas Pirmā divīzija: 1972–73, 1975–76, 1976–77, 1978–79, 1979–80
* FA kauss: 1973–74
* Anglijas Līgas kauss: 1980–81
* FA Charity Shield: 1974, 1976, 1977 (dalīts), 1979, 1980
* Eiropas kauss: 1976–77, 1977–78, 1980–81
* UEFA kauss: 1972–73, 1975–76
* Eiropas Superkauss: 1977

**Tottenham Hotspur**

* FA kauss: 1981–82
* FA Charity Shield: 1981 (dalīts)
* UEFA Cup: 1983–84

## Atsauces

## Ārējās saites
Fils Nīls

**Filips Džordžs Nīls** (, dzimis ) ir bijušais Anglijas futbolists un futbola treneris, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks.

Nīls ir viens no veiksmīgākajiem Anglijas spēlētājiem, savas karjeras laikā ar ''Liverpool'' komandu astoņas reizes kļūstot par Anglijas čempionu. Četras reizes ieguvis arī Anglijas Līgas kausu, četras reizes Eiropas kausu un vienu reizi gan UEFA kausu, gan UEFA Superkausu. 1985. gadā kļuvis par ''Bolton Wanderers'' spēlējošo treneri. Vadījis arī ''Coventry City'', ''Cardiff City'' un ''Manchester City''.

Anglijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1976. līdz 1983. gadam, kopumā nospēlējot 50 mačus. Piedalījies 1980. gada Eiropas čempionātā un 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Liverpool**

* Anglijas Pirmā divīzija: 1975–76, 1976–77, 1978–79, 1979–80, 1981–82, 1982–83, 1983–84, 1985–86
* Anglijas Līgas kauss: 1980–81, 1981–82, 1982–83, 1983–84
* FA Charity Shield: 1976, 1977 (dalīts), 1979, 1980, 1982
* Eiropas kauss: 1976–77, 1977–78, 1980–81, 1983–84
* UEFA kauss: 1975–76
* UEFA Superkauss: 1977

### Trenera karjera
**Bolton Wanderers**

* EFL Trophy: 1988–89

## Ārējās saites
Oni

**Oni** () ir pilsēta Gruzijā, Račas-Lečhumi un Lejassvanetijas mhares lielākā pilsēta, municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts ziemeļu daļā Račas novadā Rioni upes kreisajā krastā  no valsts galvaspilsētas Tbilisi.

## Vēsture
Vēstures avotos Oni pirmoreiz minēta 15. gadsimtā kā Račas kņazistes centrs. Pēc Gruzijas pievienošanas Krievijai 1846. gadā Oni kļuva par Račas apriņķa centru. Caur pilsētu iet vēsturiskais Osetijas kara ceļš pāri Lielā Kaukāza grēdai no Kutaisi uz Vladikaukāzu. 1991. gadā pilsēta stipri cieta Račas zemestrīcē (7,0 balles pēc Rihtera skalas). Pilsētā vēsturiski mitusi nozīmīga Gruzijas ebreju minoritāte. Pēc PSRS sabrukuma lielākā daļa emigrējusi uz Izraēlu, paliekot tikai nelielam skaitam. Viena no Oni sadraudzības pilsētām ir Beerševa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žaks Perēns

**Žaks Perēns** (; īstajā vārdā **Žaks Andrē Simonē** (), dzimis  , miris ) bija franču aktieris un producents. Dažreiz filmu titros norādīts kā **Žaks Simonē** ().

## Karjera
Jaunā aktiera talantu pamanīja itāļu režisors Valerio Zurlīni. Zurlīni uzreiz viņam piedāvājā galveno lomu 1960. gada romantiskajā drāmā *[[La Ragazza con la valigia]]*, kurā viņa partnere bija Klaudija Kardināle. Perēns kļuva par vienu no Zurlīni iemīļotajiem aktieriem un atveidoja Marčello Mastrojanni brāli filmā *[[Cronaca Familiare]]* (1962).

Filmējies filmās  "Patiesība" (1960), *[[La corruzione]]* (1963), *[[La 317e Section]]* (1965), *[[Le Crabe-tambour]]* (1977), *[[L'Honneur d'un capitaine]]* (1982). Kopā ar Katrinu Denevu filmējies mūziklos "Rošforas meitenes" (*Les Demoiselles de Rochefort*, 1967) un "Ēzeļa āda" (*Peau d'Âne*, 1970). 27 gadu vecumā Perēns izveidoja kinoproducentu kompāniju, kas producēja filmu "Z". Filmu režisēja Kosts Gavrs, Perēns attēloja vienu no galvenajām lomām. 1969. gadā filma saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma svešvalodā". 1966. gada Venēcijas kinofestivālā ieguva divas labākā aktiera balvas par lomu Itālijas filmā *[[Un uomo a metà]]* un Spānijas filmā *[[La busca]]*. Divas reizes saņēmis Cēzara balvu kā dokumentālo filmu producents.

Apbalvots ar Goda Leģiona ordeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trevors Brukings

**Sers Trevors Deivids Brukings** (, dzimis ) ir Anglijas bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks.

Gandrīz visu savu karjeru pavadījis ''West Ham United'' komandā, kopumā ar klubu aizvadot 647 mačus. Divas reizes ieguvis FA kausu. 2003. gadā bijis arī komandas pagaidu treneris.

Anglijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1974. līdz 1982. gadam. Piedalījies 1980. gada Eiropas čempionātā un 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**West Ham United**

* FA kauss: 1975, 1980
* Anglijas Otrā divīzija: 1980—81

## Ārējās saites
Ambrolauri

**Ambrolauri** () ir pilsēta Gruzijā, Račas-Lečhumi un Lejassvanetijas mhares administratīvais centrs. Izvietojusies valsts ziemeļu daļā Račas novadā Rioni upes krastos  no valsts galvaspilsētas Tbilisi.

## Vēsture
Vēstures avotos **Ambrolauri** ciems pirmoreiz minēts 17. gadsimtā kā viena no Imeretijas karaļa rezidencēm.

1930. gadā Ambrolauri ciems kļuva par rajona centru. 1934. gadā to pārdēvēja par **Enukidzi** (ენუქიძე) par godu Račas apriņķī dzimušajam padomju darbiniekam Avelam Enukidzem un piešķīra pilsētas statusu. Pēc tam, kad Avelu Enukidzi represēja un nošāva, 1937. gadā pilsētu pārdēvēja iepriekšējā nosaukumā.

1991. gadā pilsēta cieta zemestrīcē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Runcis zābakos: Pēdējā vēlēšanās

**"Runcis zābakos: Pēdējā vēlēšanās"** () ir 2022. gada ASV datoranimācijas piedzīvojumu kinokomēdija, ko producēja *[[DreamWorks Animation]]* un izplata *[[Universal Pictures]]*. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "Runcis zābakos" un ir sestā filma "Šreks" franšīzē. Filmas režisors ir Džoels Krofords. Antonio Banderass un Salma Hajeka tāpat kā iepriekšējā filmā ierunājis Runci zābakos un Kitiju Maigķepu, pārējās lomas ierunājuši Olīvija Kolmane, Hārvijs Gijēns, Samsons Kajo, Vāgners Moura, Entonijs Mendess, Džons Maleinijs, Florensa Pjū, Davaina Džoja Rendolfa un Rejs Vinstouns.

Filmas pirmizrāde ASV un Latvijas kinoteātros notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, kas izcēla animāciju, stāstu, cīņas skatus, vizuālo stilu, balss aktieru sniegumu un humoru, daudzi uzskata, ka tā pārspēj iepriekšējo filmu. Filmas pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru. To nominēja 95. Kinoakadēmijas balvai un 80. Zelta globusa balvai kategorijā "Labākā animācijas filma".

## Ārējās saites
*
Saab 9-5

**Saab 9-5** bija Zviedrijas autobūves uzņēmuma Saab ražotais automašīnas modelis. Tas tika ražots 2 paaudzēs, no 1997. līdz 2012. gadam.
Cageri

**Cageri** () ir pilsēta Gruzijā, Račas-Lečhumi un Lejassvanetijas mharē, municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts ziemeļu daļā Lačhumi novadā Rioni pietekas Chenisckali krastos  no valsts galvaspilsētas Tbilisi. Pilsētā atrodas Cageri un Lentehi bīskapa rezidence.

## Vēsture
Sens Lačhumi novada centrs. Krievijas impērijas laikā bija Lečhumi apriņķa centrs. Pilsētas statuss kopš 1968. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sirano

**"Sirano"** () ir 2021. gada ASV muzikāli romantiskā drāmas filma, kuras režisors ir Džo Raits, scenārija autore Ērika Šmita. Sižets balstīts uz Šmitas 2018. gada skatuves mūziklu ar tādu pašu nosaukumu, kas savukārt veidots pēc Edmonda Rostāna 1897. gada lugas "Sirano de Beržeraks" motīviem. Galvenās lomas atveidojuši Pīters Dinklidžs, Heilija Beneta, Kelvins Harisons jaunākais, Bens Mendelsons.

Filmas "Sirano" pasaules pirmizrāde notika  48. Teluraidas kinofestivālā, un sākot ar  filmu vienu nedēļu demonstrēja Losandželosas kinoteātros. Pārējos ASV un Apvienotās Karalistes kinoteātros filmu demonstrēja tikai no . Tai ir slikti kases ieņēmumi, jo tā ir nopelnījusi tikai  ASV dolāru pie  budžeta. Tomēr filma saņēmusi lielākoties pozitīvas kritiķu atsauksmes, kur kritiķi slavē Dinklidža un Benetas aktierspēli, kā arī filmas skaņu celiņu. Filma nominēta vairākām balvām, tostarp 79. Zelta globusa balvai kategorijās "Labākais mūzikls vai kinokomēdija" un "Labākais aktieris mūziklā vai kinokomēdijā" (Dinklidžs), četras nominācijas 75. BAFTA kino balvai un nominācija 94. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākie kostīmi".

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Delufen

thumb|Delufen iepakojums un pudelīte
***Delufen*** ir Austrijā ražotas bezrecepšu homeopātiskas zāles, kas ir deguna aerosols pret rinītu, iesnām, siena drudzi, faringīta un Eistahija kanāla (kanāls, kurš savieno vidusausi ar rīkles galu) iekaisuma ārstēšanai.

## Sastāvs
*Delufen* aktīvās vielas uz 100 ml ir Sinapis nigra D2 1 ml, Euphorbium D6 10 ml, Pulsatilla D6 10 ml, Luffa D12 10 ml, Mercurius bijodatus D12 10 ml.

Citas *Delufen* sastāvdaļas uz 100 ml ir izotonisks NaCl šķīdums 59 ml, benzalkonija hlorīds 0,01 ml.

## Lietošana
Ieteicams degunā pūst 2 reizes katrā nāsī 4 reizes dienā. Bērniem zem 12 gadu vecumam ieteicams pūst 1 reizi katrā nāsī 4 reizes dienā. Lai izvairītos no blaknēm, ieteicams nepārsniegt ieteicamo dienas devu, taču aktīvās vielas ir lielā mērā atšķaidītas, tāpēc pārdozēšanas gadījumā nevajadzētu sagaidīt toksisku iedarbību vai kādus traucējumus.

## Atsauces
Ātrā palīdzība (2022. gada filma)

**"Ātrā palīdzība"** () ir 2022. gada ASV asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Maikls Bejs. Filma veidota pēc 2005. gada tāda paša nosaukuma Dānijas filmas motīviem. Galvenās lomas atveidojuši Džeiks Jillenhols, Jahja Abduls-Matīns II, Eisa Gonsalesa. Sižets vēstī par diviem banku laupītājiem, kas nolaupa ātrās palīdzības automašīnu un sagūsta divus neatliekamās palīdzības sniedzējus par ķīlniekiem.

Par filmas veidošanu paziņoja 2015. gadā, bet pēc vairākām izmaiņām veidošanas procesā, pagāja vairāki gadi līdz filmēšanas sākumam. 2020. gadā COVID-19 pandēmijas ierobežojumi aizkavēja Beja plānus citas filmas režisēšanai un viņš piekrita režisēt šo filmu. Filmēšana norisinājās pandēmijas uzliesmojuma vidū Losandželosas centrā.

Filmas pirmizrāde Latvijā notika , bet ASV kinoteātros to demonstrēja tikai no . Filmas izplatītājs ir *[[Universal Pictures]]*. Filmai ir slikti pasaules kases ieņēmumi, tā ir nopelnījusi vairāk nekā  ASV dolāru pie  budžeta, un saņēmusi dažādas kritiķu atsauksmes. Kamēr tiek kritizēts filmas sižets, slavēta tiek Beja režija, īpaši izceļot spraigā sižeta ainas, par kurām vairāki kritiķi izteikušies, ka Bejs atguvis savu veco formu.

## Atsauces

## Ārējās saites
2022. gada UEFA Čempionu līgas fināls

**2022. gada UEFA Čempionu līgas fināls** bija 2021.—2022. gada UEFA Čempionu līgas sezonas finālspēle. Tā notika sestdienā, , *[[Stade de France]]* stadionā Sendenī, Francijā. Finālā tikās Anglijas klubs *[[Liverpool FC]]* un Spānijas klubs Madrides "Real".

Sākotnēji bija paredzēts finālu aizvadīt Sanktpēterburgas stadionā, Krievijā, bet sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā UEFA nolēma atņemt Krievijai fināla rīkošanas tiesības un pārcelt to uz Franciju.

Madrides "Real" uzvarēja ar rezultātu 1:0 un Eiropas spēcīgākā futbola kluba trofeju izcīnīja 14. reizi. Vienīgos vārtus spēles 59. minūtē guva Vinisiuss Žuniors. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Madrides "Real" vārtsargs Tibo Kurtuā.

Uzvarētāji kvalificējās 2022. gada UEFA Superkausam, kur spēlēs ar 2021.—2022. gada UEFA Eiropas līgas uzvarētājiem Frankfurtes "Eintracht".

## Ceļš uz finālu

**Piezīmes:**

M — mājās; V — viesos

## Spēle

## Atsauces

## Ārējās saites
*UEFA Čempionu līga (oficiālā mājaslapa)
Roberts Morss

**Roberts Morss** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Morss piedalījies 1961 gada Brodvejas mūzikla *[[How to Succeed in Business Without Really Trying (mūzikls)|How to Succeed in Business Without Really Trying]]* iestudējumā, par ko ieguva ''Tony'' balvu, kā arī mūzikla 1967. gada kino adaptācijā. Filmējies televīzijas kanāla AMC seriālā *[[Mad Men]]* (2007—2015). Savu otro *Tony* balvu Morss ieguva par Trūmena Kapotes atveidošanu 1989. gada monoizrādē *Tru*. 1992. gadā šo lugu demonstrēja TV seriālā *[[American Playhouse]]* un Morss par tēlojumu ieguva ''Primetime Emmy'' balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites