open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Angolas ģerbonis

**Angolas Republikas ģerbonis** ir viens no Angolas simboliem. Ģerbonis veidots neheraldiskā stilā pēc sociālistisko valstu valsts simbolu parauga.

Ģerboņa centrā zilā laukā sarkana saule, virs kuras izvietotas sakrustotas mačete un kaplis, kas simbolizē lauksaimniecību un atbrīvošanās cīņas. Austošā saule simbolizē jauno valsti, kas neatkarību no Portugāles ieguva 1975. gadā. Virs mačetes un kapļa novietotā zelta piecstaru zvaigzne simbolizē starptautisko solidaritāti un progresu. Ģerboni apjož no vienas puses puse zobrata, kas simbolizē rūpniecību, un no otras kukurūzas, kafijas un kokvilnas kūlis — galvenās lauksaimniecības kultūras. Pie ģerboņa pamatnes novietota atvērta grāmata, kas simbolizē izglītību un kultūru. No apakšas ģerboni apvij zelta lente ar valsts nosaukumu *"República de Angola"*.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Angolas karogs
Aglomerācija

right|thumb|250px|Tokija
**Aglomerācija** jeb **pilsētkopa** ir kompakts apdzīvoto vietu izvietojums, parasti tās ir viena liela un vairākas mazākas pilsētas, kuras atrodas visās pusēs lielās pilsētas tuvumā. Latvijā vienīgā lielā aglomerācija ir Rīgas aglomerācija, kur ap Rīgu ir izvietojušās vairākas pilsētas (Jūrmala, Jelgava, Olaine, Ogre, Salaspils, Ikšķile, Saulkrasti, Mārupe, Ādaži, Baloži, Ķekava un daudzi ciemati).

Izšķir monocentriskās (viena liela un vairākas mazas pilsētas, piemēram, Rīgas, Maskavas aglomerācijas) un policentriskās aglomerācijas (vairākas lielas vai vidēji lielas pilsētas atrodas ļoti tuvu viena otrai un visas ir aptuveni vienādi lielas, piemēram, Reina — Rūra Vācijā).

thumb|right|250px|Sandjego — Tihuanas aglomerācija 
Aglomerāciju veidošanās iemesli:

* Masu darba, mācību, sadzīves, kultūras un atpūtas braucieni (svārstmigrācija), 
* 1,5-stundu pieejamība pa transporta koridoriem, autoceļiem, upēm,
* Regulāra elektrovilcienu, autobusu un kuģu satiksme, 
* Tuvumā ir vismaz dažas pilsētas un tās atrodas netālu viena no otras.

## Pasaules 10 lielākās pilsētu aglomerācijas

## Skatīt arī
* Pilsēta
* Urbanizācija

## Atsauces

## Ārējās saites
Benedikts Mikulis

**Benedikts Mikulis** (, dzimis 1920. gadā, miris 2000. gadā) bija lietuviešu partizāns, kas slēpās 27 gadus; sākumā no nacistiem Otrā pasaules kara laikā un vēlāk no komunistiem Aukstā kara laikā. Redzams Somijas dokumentālajā filmā par lietuviešu brīvības cīnītājiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1920. gadā Prazarišķos, Kaišadores rajonā. Lietuvā. Nacistu un padomju okupāciju laikā slēpās savas mājas pagrabā zem kartupeļu kaudzes. Platība bija tik maza, ka tas bieži tika saukts par viņa kapu. Slēpjoties žurkas viņam nograuza dažu pirkstu nagus. Naktī Mikulis izlavījās un strādāja dažādus darbus, lai palīdzētu savai slimajai mātei. Vairākus gadu desmitus viņu uzskatīja par mirušu. 1971. gadā Mikulis beidza slēpties. 1980. gados Mikuli, iespējams, kaimiņa nodotu, atrada padomju milicija un viņš pāris gadus pavadīja cietumā. Miris 2000. gadā. Apglabāts Mančūnu kapos.

## Atsauces
* Hronoloģija
Maikls Gūds

**Maikls Gūds** (*Michael Timothy Good*, dzimis ) ir NASA kosmonauts.

Gūda pirmais kosmiskais lidojums notika 2009. gada maijā Habla teleskopa remonta misijā STS-125.

Otrais Gūda lidojums notika 2010. gada maijā misijā STS-132.

## Ārējās saites
Parlaments

**Parlaments** ( — ‘pārrunas’) ir pilnīgi vai daļēji ievēlējama augstākā valsts pārstāvniecības institūcija ar parasti konstitūcijā noteiktām (piemēram, likumdošanas varas) funkcijām. Dažādās valstīs parlamentu sauc dažādi, piemēram, Latvijā tā ir Saeima, Lietuvā — Seims, Igaunijā — Rīgikogu, Krievijā — Valsts Dome. Likumu pieņemšanas sapulci par parlamentu pirmo reizi nosauca Anglijā. Par vecāko parlamentu uzskata altingu (Islandes parlamentu), kas sanāk kopā kopš 930. gada.[thumb|250px|[Grieķijas parlaments|Grieķijas parlamenta ēka Atēnās]]Veidus, kā tiek organizēta parlamenta locekļu izraudzīšana, sauc par balsošanas sistēmām (vēlēšanu sistēmām). Ir mažoritārā (izvēlas parlamenta locekļus no vēlēšanu apgabaliem), proporcionālā un jauktā balsošanas sistēma.

Parlamentāri demokrātiskās valstīs parlaments pilda vienu no trim galvenajām varas funkcijām, visbiežāk likumdevējvaras funkciju. Parlamenta uzdevumi ir likumu pieņemšana un likumprojektu virzīšana izpildvaras orgānam, kas visbiežāk ir valdība. Parlaments sastāv no parlamenta galvas (spīkera vai prezidenta) un parlamentāriešiem. Daudzās valstīs parlamenti ir spējīgi arī izteikt neuzticību valdībai un ierosināt prezidenta impīčmentu.

Mūsdienu politikā, kā arī vēsturē līdzīgas funkcijas kā parlaments dažās valstīs pilda un pildīja senāts, sinods un kongress.

## Vienpalātas un divpalātu parlamenti
350px|thumb|right|
Dažādās valstīs ir atšķirīgas parlamentu sistēmas, tas ir, ir divpalātu parlamenti, vienpalātas parlamenti un vienpalātas parlamenti ar likumapspriedes institūciju. Divpalātu parlamenti dalās augšpalātā un apakšpalātā. Augšpalāta parasti tiek veidota mazāk demokrātiski nekā apakšpalāta. Apakšpalātu ievēl tauta. Likumi, kurus apstiprina apakšpalāta, parasti tiek vēlreiz caurskatīti augšpalātā. Savukārt vienpalātas parlamentu vienmēr ievēl iedzīvotāji. Vēlēšanas notiek regulāri, parasti reizi 4 vai 5 gados.

Parlamentos parasti darbojas arī komitejas un komisijas noteiktos jautājumos, piemēram, ārlietās un saimniecībā. Tās arī iesaistītas parlamentu lēmumu sagatavošanā. Tāpat parlamentos tiek veidotas frakcijas, visbiežāk pēc politisko partiju principa.

Vēsturiski ir bijuši arī trīs palātu parlamenti, piemēram, Dienvidāfrikā aparteīda laikā vai Simona Bolivara valdīšanas laikā Lielkolumbijā.

## Starptautiskie parlamenti
Eksistē vairākas starptautiskas organizācijas, kuras pakļaujas parlamenta definīcijai, piemēram, Eiropas Parlaments vai Latīņamerikas parlaments.

## Saeima

Latvijā Saeimas 100 deputātus vēlē reizi 4 gados vispārīgās, vienlīdzīgās, tiešās, aizklātās un proporcionālās vēlēšanās. Saeimas darbību regulē Satversme un Saeimas Kārtības rullis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gūds

**Gūds** var būt:

* Maikls Gūds (*Michael Good*; 1962) — NASA kosmonauts;
* Metjū Gūds (*Matthew Goode*; 1978) — angļu aktieris.
Aboras apmetne

**Aboras apmetnes I un II** bija Auklas keramikas kultūrai piederīgu vēlā akmens laikmeta un agrā bronzas laikmeta (3. gadu tūkstotis p. m. ē.—2. gadu tūkstoša 1. ceturksnis p. m. ē.) iedzīvotāju apdzīvotas vietas Lubānas līdzenumā. Apmetnes atrodas Madonas novadā, Indrānu pagastā, pie Aboras upes ietekas Abainē. Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis. 
2024. gadā Aboras I apmetne atzīta par Gada arheoloģisko pieminekli Latvijā.

## Arheoloģiskie izrakumi
Arheoloģiskā izpēte veikta 1964.—1965. un 1970.—1971. gadā Ilzes Lozes vadībā. Atklāts 61 apbedījums un apbūves paliekas. Atrasts ap 1220 dzintara rotaslietu, raga un kaula skulptūriņas, skalu murdi, medību un darbarīki, sadzīves priekšmeti. Tas liecina par attīstītu amatniecību, lauksaimniecību, zvejniecību un medniecību.

## Atsauces
2009. gada Cesvaines novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Cesvaines novads|Cesvaines novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Cesvaines novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 2 kandidātu saraksti, kas veidoti no 17 kandidātiem. Cesvaines novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Cesvaines novadā vēlēšanas notika 2 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts "Savam novadam" (82,51%), bet novada domē iekļuva arī otrs saraksts "Mēs Cesvainei". Cesvaines novada domes vēlēšanās piedalījās 1 038 vēlētāji jeb 42,3% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 1 035, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 962 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Cesvaines novada kandidātu saraksti 
* Vēlēšanu rezultāti 
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Cēsu novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Cēsu novads (2009—2021)|Cēsu novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Cēsu novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 8 kandidātu saraksti, kas veidoti no 105 kandidātiem. Cēsu novads tika izveidots administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Cēsu novadā vēlēšanas notika 5 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Tautas partija (58,45%), bet kopā novada domē iekļuva 5 no 8 sarakstiem. Cēsu novada domes vēlēšanās piedalījās 7595 vēlētāji jeb 50,34% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 7554, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 7420 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti 
* Vēlēšanu rezultāti 
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Ērgļu novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Ērgļu novads|Ērgļu novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Ērgļu novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 3 kandidātu saraksti, kas veidoti no 42 kandidātiem. Ērgļu novadā vēlēšanas notika 3 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts "Mēs Ērgļu novadam" (57,47%), bet novada domē iekļuva arī pārējie divi saraksti. Ērgļu novada domes vēlēšanās piedalījās 1 581 vēlētājs jeb 55,71% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 1 580, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 573 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Garkalnes novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Garkalnes novads|Garkalnes novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Garkalnes novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 10 kandidātu saraksti, kas veidoti no 128 kandidātiem. Garkalnes novadā vēlēšanas notika 1 iecirknī.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Saskaņas centrs (27,37%), bet kopā novada domē iekļuva 6 no 10 sarakstiem. Garkalnes novada domes vēlēšanās piedalījās 2633 vēlētāji jeb 58,96% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 2616, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2579 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti 
* Vēlēšanu rezultāti 
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Gulbenes novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Gulbenes novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 115 kandidātiem. Gulbenes novads tika izveidots administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Gulbenes novadā vēlēšanas notika 17 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Zaļo un Zemnieku savienība (28,85%), bet kopā novada domē iekļuva 5 no 7 sarakstiem. Gulbenes novada domes vēlēšanās piedalījās 8618 vēlētāji jeb 44,4% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 8582, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 8424 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti 
* Vēlēšanu rezultāti 
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Jaunpiebalgas novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Jaunpiebalgas novads|Jaunpiebalgas novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Jaunpiebalgas novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 4 kandidātu saraksti, kas veidoti no 59 kandidātiem. Jaunpiebalgas novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Jaunpiebalgas novadā vēlēšanas notika 2 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts "Mūsu novads - mūsu mājas - mūsu atbildība" (56,58%), bet novada domē iekļuva arī pārējie trīs saraksti. Jaunpiebalgas novada domes vēlēšanās piedalījās 1 075 vēlētāji jeb 50,66% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 1 071, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 060 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti 
* Vēlēšanu rezultāti 
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Inčukalna novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Inčukalna novads|Inčukalna novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Inčukalna novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 68 kandidātiem. Inčukalna novadā vēlēšanas notika 2 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Jaunais laiks (43,49%), bet kopā novada domē iekļuva 5 no 7 sarakstiem. Inčukalna novada domes vēlēšanās piedalījās 2 852 vēlētāji jeb 54,7% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīga bija 2 851, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2 799 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Ikšķiles novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Ikšķiles novads|Ikšķiles novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Ikšķiles novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 10 kandidātu saraksti, kas veidoti no 139 kandidātiem. Ikšķiles novadā vēlēšanas notika 2 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Latvijas Zemnieku savienība (28,25%), bet kopā novada domē iekļuva 5 no 10 sarakstiem. Ikšķiles novada domes vēlēšanās piedalījās 3 983 vēlētāji jeb 63,69% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 3 972, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 3 912 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ikšķiles novada kandidātu saraksti
* Vēlēšanu rezultāti
* Balsotāju aktivitāte
2009. gada Krimuldas novada domes vēlēšanas

**[[2009. gads|2009]]. gada [[Krimuldas novads|Krimuldas novada]] domes vēlēšanas** notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Krimuldas novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 6 kandidātu saraksti, kas veidoti no 84 kandidātiem. Krimuldas novads tika izveidots administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Krimuldas novadā vēlēšanas notika 3 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Rīgas apriņķa novadu apvienība (53,13%), bet novada domē iekļuva arī pārējie pieci saraksti. Krimuldas novada domes vēlēšanās piedalījās 2419 vēlētāji jeb 53,66% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 2413, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2377 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti 
* Vēlēšanu rezultāti 
* Balsotāju aktivitāte
Jekaterinburgas "Avtomobilist"

**Jekaterinburgas "Avtomobilist"** () ir hokeja komanda, kas bāzēta Jekaterinburgā, Krievijā un spēle Kontinentālajā hokeja līgā. Līdz pat 2009. gadam klubs spēlēja Krievijas Augstākajā līgā.

Sākotnēji tika paredzēts, ka "Avtomobilist" KHL spēlēs jau 2008-09 sezonā, bet vēlāk klubs paziņoja, ka tam ir finansiālas problēmas un ka tas no dalības KHL atsakās. Tika izlemts, ka tā vietā spēlēs Voskresenskas "Himik".

## Spēlētāji
### Pašreizējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2020. gada 20. oktobrī.*

#### Vārtsargi
* 1  Vladimirs Galkins
* 21  Jakubs Kovāržs
* 32  Vladislavs Gross
* 80  Leonīds Fomins

#### Aizsargi
* 2  Sergejs Zborovskis
* 5  Maksims Berezins
* 23  Mihails Mamkins
* 33  Deniss Bodrovs (Kapteiņa palīgs)
* 55  Čejs Genovejs
* 57  Aleksandrs Sevostjanovs
* 88  Ņikita Trjamkins (Kapteiņa palīgs)
* 90  Jurijs Salovs
* 92  Zahars Arzamascevs
* 93  Aleksejs Vasiļevskis

#### Uzbrucēji
* 11  Dens Sekstons
* 13  Pāvels Dacjuks (Kapteinis)
* 15  Anatolijs Goliševs
* 16  Džefs Plats
* 17  Brūkss Maceks
* 18  Georgija Belusovs
* 22  Pīters Olāns
* 27  Ņikita Setdikovs
* 31  Stepans Hripunovs
* 47  Pāvels Kuļikovs
* 51  Vjačeslavs Ļitovčenko
* 56  Iļja Ovčiņņikovs
* 58  Andrejs Obidins
* 64  Mihails Nazarovs
* 71  Staņislavs Bočarovs
* 74  Aleksandrs Protapovičs
* 86  Iļja Zaharovs
* 91  Aleksejs Makejevs

## Visu KHL sezonu rezultāti

## Līderi
### Komandas KHL rezultatīvākie spēlētāji

### Kluba spēlētāju rekordi
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Naidžels Doss, 28 (2018.—19.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Naidžels Doss, 41 (2018.—19.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Naidžels Doss, 69 (2018.—19.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Ņikita Trjamkins, 109 (2017.—18.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Ivans Višņevskis, 27 (2018.—19.)

## Komandas iepriekšējie logo

Attēls:Avto1.png|Kluba logo no 1960. gadu beigām līdz 1970. gadu sākumam
Attēls:Avto2.png|Kluba logo 1970. gadu sākumā
Attēls:Avto3.png|Kluba logo 1980. gadu sākumā
Attēls:Avto4.png|Kluba logo no 1992. līdz 1997. gadam


## Atsauces

## Ārējās saites
*Kluba oficiālā mājaslapa
Lejasbitēnu apmetne

**Lejasbitēnu apmetne** ar **Lejasbitēnu kapulauku** sākotnēji bija auklas keramikas kultūrai piederīga vēlā akmens laikmeta un agrā bronzas laikmeta (3. g.tk. p.m.ē. - 2. g.tk. 1.cet. p.m.ē.) iedzīvotāju apdzīvota vieta un senkapi. Tās atradās Daugavas labā krasta terasē uz austrumiem no Pļaviņu HES, tagadējā Aizkraukles pagasta teritorijā. Dzelzs laikmetā šeit izsekojama secīga līvu, sēļu un latgaļu kultūru klātbūtne.

## Arheoloģiskie izrakumi
Arheoloģiskā izpēte sākta 1931. gadā (vadīja H. Riekstiņš), turpināta 1961.-1964. gadā (vadīja V. Urtāns). Kapulaukā atsegti 459 apbedījumi ar 2797 senlietām no dažādām aizvēsturiskām kultūrām, ieskaitot bronzas vainagus, kaklarotas, saktas, rotadatas, gredzenus, kauri gliemežvākus, dzelzs cirvjus, dzeramragu un Damaskas tērauda zobenu. Pirmie apbedījumi veikti uzkalniņos, vēlāk ap tiem. Vēlākos laikos šeit konstatējami arī līviem raksturīgie ugunskapi.

## Literatūra
* Zinātniskās atskaites sesijas referātu tēzes par 1962. gada arheoloģiskām un etnogrāfiskām ekspedīcijām (1963)
Kreiču apmetne

**Kreiču apmetne** ar **Kreiču kapulauku** bija Ķemmes–bedrīšu keramikas kultūrai, vēlāk Auklas keramikas kultūrai piederīga akmens laikmeta un agrā bronzas laikmeta (3. g.tk. vidus p.m.ē. – 2. g.tk. vidus p.m.ē.) iedzīvotāju apdzīvota vieta pie Lielā Ludzas ezera Latgales austrumu daļā tagadējā Isnaudas ciemā Ludzas novada teritorijā. 

## Arheoloģiskie izrakumi
Arheoloģiskā izpēte veikta 1956.–1957. gadā (vadīja Lūcija Vankina), turpināta 1958.–1959. gadā (vadīja Francis Zagorskis). Atklātas celtņu paliekas, pavardi, kaula, raga, akmens senlietas, keramika ar ķemmes–bedrīšu ornamentu un ar svītru un tekstilo ornamentu. Kapulaukā atsegti 22 apbedījumi, daļa apbedīto apbērti ar sarkano okeru, kas liecina par to piederību vēl agrākām kultūrām. Atrasts daudz senlietu – krama un kaula bultu gali, dzintara, kaula, dzīvnieku zobu piekariņi.
Lagažas apmetne

**Lagažas apmetne** bija Auklas keramikas kultūrai piederīga vēlā akmens laikmeta un agrā bronzas laikmeta (2. g.tk. 2.cet. p. m. ē.) iedzīvotāju apdzīvota vieta Lubāna līdzenumā tagadējā Balvu novada (Lazdukalna pagasts) teritorijā. Atrodas Posma un Lagažas satekā, ap 4 km lejpus Piestiņas apmetnes, 3 km uz austrumiem — dienvidaustrumiem no Aiviekstes un Pededzes satekas, 150 m no Lagažas ietekas Aiviekstē. Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis.

## Arheoloģiskie izrakumi
Arheoloģiskā izpēte veikta 1965.-1966. un 1968. gadā (vadīja I.Loze). Atklātas taisnstūra celtņu paliekas, ornamentētas raga plāksnītes, kaula skulptūras, medību rīki un darbarīki, Lubānas tipa keramika, seni bronzas kausējamie tīģeļi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lagažas apmetne
Konvencija pret diskrimināciju izglītībā

**Konvencija pret diskrimināciju izglītībā** ir 1960. g. pieņemtā un 1962. g. spēkā stājusies UNESCO konvencija. 1962. g. tika pieņemts protokols par samierināšanas un labo pakalpojumu komisijas dibināšanu strīdu starp šīs konvencijas dalībvalstīm risināšanai, kas stājās spēkā 1968. gadā. Uz 2018. gada septembri konvencijai ir 105 dalībvalstis (arī Latvija — 2009. g. 16. jūnijā deponēja pieņemšanas dokumentu; Ķīnas saistības ir ierobežotas ar Makao teritoriju), 37 valstis ir Protokola dalībvalstis (ieskaitot Vjetnamu, kura pēc apvienošanās neziņoja, vai turpina pirmsapvienošanās dalību protokolā).

## Ārējās saites

* Konvencijas teksts 
* LR Ārlietu ministrijas vēstule par Latvijas pievienošanos Konvencijai
* Protokola teksts  
* Konvencijas un protokola dalībvalstu saraksts
* Komentāri konvencijai
* Konvencijas un SPESKT 13. un 14. panta salīdzinošā analīze
Balss

thumb|200px|Balss saišu spektogramma
**Balss** ir skaņa, ko rada cilvēks runājot, kliedzot, raudot, dziedot, u.tml. Balsi rada plaušas, balss saites un artikulatori. Plaušām ir jārada gana liels gaisa spiediens, lai balss saites sāktu vibrēt (tieši šis gaisa spiediens rada balsi). Balss saites šīs vibrācijas pārveido par dzirdamām skaņām. To muskuļi spēj balss saites izstiept un saspiest, kā arī padarīt stingrākas, lai mainītu toni un skaļumu. Artikulatori jeb viss virs balss saitēm (vaigi, mēle, lūpas, utt.) artikulē skaņu un var arī to mazliet mainīt. Dziedātāji izmanto balsi kā mūzikas instrumentu.
Taustiņinstrumenti

thumb|200px|Klavieres, izplatīts taustiņinstruments
**Taustiņinstrumenti** ir mūzikas instrumentu grupa, kurā apvienoti instrumenti, ko spēlē ar klaviatūru. Visizplatītākais taustiņinstruments ir klavieres. Citi bieži lietoti taustiņinstrumenti ir ērģeles, kā arī citi mehāniski, elektromehāniski vai elektriski instrumenti. Par taustiņinstrumentiem mēdz saukt dažādus sintezatorus.

Par senāko taustiņinstrumentu uzskata ērģeles, par kurām pirmās liecības atrastas 3. gadsimtā pirms mūsu ēras, tomēr tā laika ērģelēm (hidrauliskās ērģeles) nebija taustiņu. 14. gadsimtā tika izgudrots klavesīns un klavikords. Līdz klavieru izgudrošanai 18. gadsimtā tie bija populāri mūzikas instrumenti, tomēr klavieres tos izkonkurēja. Klavieru pilnais itāliskais nosaukums ir "gravicèmbalo con piano e forte", kas nozīmē "klavesīns ar kluso un skaļo".
Alfrēds Porietis

**Alfrēds Porietis** ( — ) bija pēdējais dzīvais Latvijas armijas virsnieks, kurš beidzis Augstāko karaskolu. Otrā pasaules karā cīnījies Latviešu leģionā. Viestura ordeņa virsnieks.

## Biogrāfija
Dzimis Daugavpilī Krievijas Impērijas armijas virsnieka ģimenē. Sākoties Pirmajam pasaules karam ģimene pārcēlās uz Kijivu. Vēlāk, pēc Oktobra revolūcijas, viņi pārcēlās uz Veļižu, kura atradās Daugavas krastā Krievijas PFSR. Tur viņa tēvs strādāja par prāmja vadītāju. Nedaudz vēlāk viņi atgriezās Latvijā braucot ar laivu pa Daugavu. Ģimene apmetās vecajā dzīvesvietā Daugavpilī. Tēvs Mārtiņš nomira 1923. gadā.

1927. gadā Alfrēds Porietis pabeidza Daugavpils ģimnāziju ar zelta medaļu. Pēc tam sākās viņa karavīra gaitas. Pēc ģimnāzijas viņš iestājās Latvijas armijas Karaskolā. 1929. gadā to pabeidzis viņš ieguva leitnanta pakāpi. Viņš tika nozīmēts uz Latgales artilērijas pulku, kurš bija dislocēts Krustpilī. 1932. gadā viņu paaugstināja par virsleitnantu. Viņš aktīvi nodarbojās ar sportu un vairākās disciplīnās guva uzvaras. Vienu gadu viņš izgāja apmācību jātnieku pulkā Daugavpilī. Pirms Latvijas okupācijas viņš pēdējos trīs gadus mācījās Augstākajā Karaskolā, kuru nepaspēja pabeigt. Tika nosūtīts uz Liteni, bet laimīgi izglābās no represijām nozūdot. Pēc tam strādājis Autosatiksmes pārvaldē

1942. gadā viņu mobilizēja Policijas rezerves bataljonā, kurš atradās Rīgā. Tur viņš bija apgādes priekšnieks. Kopš 1943. gada Latviešu leģiona virsnieks. Viņš visu karu dienēja 19. divīzijā, kur komandēja zenītdivīziona 2. bateriju. Pēc apmācībām Vācijā sākotnēji atradās Liepājā, bet no 1944. gada frontē. Par vairāku uzdevumu sekmīgu veikšanu apbalvots ar II un I šķiras Dzelzs krustu. Kara beigas sagaidījis Kurzemes cietoksnī. Pēc tam sekoja ieslodzījums gulagā Intā (Komi). 1956. gadā atbrīvots. Pēc tam strādājis ceļubūvē, bet vēlāk kolhozā, kur bijis mežkopis.

1991. gadā reabilitēts. Tika uzņemts Latvijas Virsnieku Apvienībā, Represēto klubā, Nacionālajos Daugavas Vanagos, Latvijas Brīvības Cīnītāju Fondā, un Dzelzs krusta Kavalieru Apvienībā. 1993. gadā paaugstināts par majoru. 1999. gadā apbalvots ar Goda medaļu. Aktīvi darbojies jaunatnes patriotiskajā audzināšanā. 2009. gadā apbalvots ar Viestura ordeni. Miris 2009. gada 18. maijā Krustpilī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mūžībā aizgājis vecākais Latvijas armijas virsnieks Alfrēds Porietis
* ALFRĒDS PORIETIS, Latvijas Brīvvalsts Armijas Virsnieks, leģionārs, atvaļināts majors
* Tēvzemes gadsimta liecinieks Alfrēds Porietis
* Notiek atceres pasākumi majora Alfrēda Porieša piemiņai
Akbars Lielais

**Dželāledīns Muhammeds Akbars** (, *Jalāl ud-Dīn Muhammad Akbar*, dzimis , miris ), pazīstams arī kā **Akbars Lielais** vai **Akbars Varenais**, bija trešais Mogulu impērijas valdnieks. Viņš bija iepriekšējā mogulu imperatora Humājūna dēls un pirmā mogulu imperatora Bābura mazdēls. Pārstāvēja Timurīdu dzimtu, kuru dibināja Timurs. Akbars par mogulu imperatoru kļuva 1556. gadā. Valdīšanas sākumā pirmos piecus gadus viņam palīdzēja viņa skolotājs Bairams Khans, jo pašam bija tikai 13 gadi. Akbars centās apvienot hinduistu un musulmaņu ticības. 1582. gadā šajā jautājumā viņš izdeva sinkrētisku reliģisku doktrīnu *[[Dīn-i Ilāhī]]*. Tomēr apvienot šīs ticības Akbaram neizdevās. 1605. gadā, kad viņš nomira, Mogulu impērija mūsdienu Indijas ziemeļu un centrālajā daļā bija ļoti ietekmīga, tāpēc Akbars tiek uzskatīts par varenāko mogulu imperatoru.

## Bērnība (1542–1556)
Akbars ir dzimis  (radžaba ceturtajā dienā, 949. gadā pēc islāma kalendāra) mūsdienu Pakistānas provincē Sindā, Umarkotas pilsētā. Pirmos dzīves gadus aizvadīja mazā ciematā netālu no Rīvas, mūsdienu Madhja Pradēšas štatā. Vēlāk pārcēlās dzīvot pie sava tēvoča Sefevīdu impērijas austrumu daļā (mūsdienu Afganistānā). Tajā laikā moguliem regulāri Šeršāha Sūrī vadībā uzbruka puštuni. Viņi pat iekaroja Deli, bet 1555. gadā Akbara tēvs un mogulu imperators Humājūns to atkaroja. Dažus mēnešus vēlāk tēvs nomira, un Akbaram vajadzēja kļūt par jauno mogulu imperatoru.

## Valdīšanas gadi (1556–1605)
Akbars par mogulu imperatoru kļuva 1556. gada februārī, kad viņam bija tikai 13 gadi. Tajā pašā gadā Šeršāha Sūrī vadībā puštuni vērsās pret mogulu kundzību un centās pilnībā pakļaut Ziemeļindiju, bet kaujā pie Pānīpatas tomēr uzvarēja moguli. Pēc šīs kaujas moguli pilnībā ieguva kontroli pār Ziemeļindiju. Valdīšanas sākumā pirmos piecus gadus viņam palīdzēja viņa skolotājs Bairams Khans. Akbars tālredzīgi hinduistus iecēla augstos amatos, kas iepriekš bija tikai musulmaņiem. 1566. gadā pret viņu tika vērsts atentāts. Slepkava viņam ar bultu iešāva plecā. Šis notikums mainīja Akbara turpmākās valdīšanas metodes. Akbars centās apvienot hinduistu un musulmaņu ticības. 1582. gadā šajā jautājumā viņš izdeva sinkrētisku reliģisku doktrīnu *[[Dīn-i Ilāhī]]*. Tomēr apvienot šīs ticības Akbaram neizdevās. 1605. gadā, kad viņš nomira, Mogulu impērija mūsdienu Indijas ziemeļu un centrālajā daļā bija ļoti ietekmīga, tāpēc Akbars tiek uzskatīts par varenāko mogulu imperatoru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Akbars

**Akbars** var būt:

* Akbars Lielais — valdnieks mūsdienu Indijas teritorijā no 1556. līdz 1605. gadam
* Kazaņas "Ak Bars" — Krievijas hokeja klubs
Brānu kosmoloģija

Elementārdaļiņu fizikā un kosmoloģijā par **brānu kosmoloģiju** jeb **brānu teoriju** (vārds "brāna" ir darināts no vārda "membrāna") sauc teoriju kopumu, kas galvenokārt ir iegūtas no superstīgu teorijas un M-teorijas.

Šī teorija radās no vēlmes gravitāciju izskaidrot kvantu līmenī.

No četrām Visuma fundamentālajām mijiedarbībām (elektromagnētiskā mijiedarbība, gravitācijas mijiedarbība, stiprā mijiedarbība, vājā mijiedarbība) gravitācija ir visvājākā. Šis fakts mudināja dažus zinātniekus uzdot jautājumu: "Vai gravitācija patiešām ir tik vāja vai arī tikai šķiet tāda, jo darbojas attālumos, kādus mēs nespējam aptvert?"

Ja pieņem, ka membrāna ir divdimensiju virsma, kas atdala divas trīsdimensiju telpas, tad saskaņā ar brānu teoriju četras zināmās dimensijas (trīs dimensijas telpai un viena - laikam) patiesībā var būt membrānas analogs — brāna —  starp telpām kosmosā, kam piemīt vēl papildu dimensijas. Šīs telpas augstākās dimensijas mums ir nesasniedzamas tāpēc, ka gan mēs, gan zināmās fundamentālās mijiedarbības (izņemot gravitāciju) ir saistītas ar brānu.

Šīs teorija potenciāli izskaidrotu to, kāpēc gravitācija izrādās tik vāja mijiedarbība. Šī teorija apgalvo, ka telpai varētu būt 11 dimensijas - četras līdz šim zināmās, un vēl citas septiņas, kuras tiek uzskatītas par eksistējošām.

## Papildu literatūra

* .
* .

## Skatīt arī

* Lielais hadronu pretkūļu paātrinātājs
* M-teorija
* Stīgu teorija
* Superstīgu teorija
Peidžs

**Peidžs** ( — "pāžs") ir angļu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Džimijs Peidžs (*Jimmy Page*; 1944) — angļu mūziķis;
* Eliots Peidžs (*Elliot Page*; 1987) — kanādiešu aktieris;
* Ērls Peidžs (*Earle Page*; 1880—1961) — Austrālijas politiķis un ārsts;
* Kens Peidžs (*Ken Page*; 1954—2024) — amerikāņu aktieris un kabarē dziedātājs;
* Lerijs Peidžs (*Larry Page*; 1973) — amerikāņu datorzinātnieks un viens no *Google* izveidotājiem;
* Regejs Žans Peidžs (*Regé-Jean Page*; 1988) — britu aktieris;
* Robs Peidžs (*Rob Page*; 1974) — velsiešu futbolists un treneris.

## Skatīt arī
* *[[Page]]*
* Peidža
Page

***Page*** ir angļu uzvārds.

*Page* var būt:

* Peidža — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Peidžs — uzvārds vīriešu dzimtē.
Džimijs Peidžs

**Džeimss Patriks "Džimijs" Peidžs** (; dzimis , Hestonā, Lielbritānijā) ir angļu mūziķis. Viņš ir pazīstams pateicoties dalībai grupās "The Yardbirds", "Led Zeppelin" un "The Firm". 2003. gadā žurnāls *Rolling Stone* atzina Peidžu par 9. visu laiku labāko ģitāristu.

Peidžs sāka spēlēt ģitāru 13 gadu vecumā. Viņš atrada ģitāru, kad pārvācās uz māju Feltemā. Lai gan viņš mācījās pie skolotāja netālajā Kingstonā, lielākoties Peidžs apguva ģitāru pašmācības ceļā. 1957. gadā viņš uzstājās kādā BBC talantu šovā. Sākotnēji Peidžam bija grūti atrast mūziķus, kas būtu gatavi ar viņu sadarboties. Kad Peidžam bija 15 gadi, Nīls Kristians ielūdza viņu savā grupā "The Crusaders". Viņi sadarbojās divus gadus. Būdams grupas dalībnieks, Peidžs smagi saslima un nebija spējīgs koncertēt. Tādēļ viņš nolēma pievērsties gleznošanai.

1965. gadā Peidžam tika piedāvāts pievienoties The Yardbirds, aizvietojot grupu pametušo Ēriku Kleptonu. Peidžs atteicās un ieteica Džefu Beku. 1966. gadā, pēc tam, kad grupu pameta Pols Semvels Smits, Peidžs kļuva par grupas basistu. Vēlāk, kad Dreja iemācījās spēlēt basģitāru, Peidžs kļuva par otro vadošo ģitāristu, kopā ar Beku. Beks vēlāk pameta grupu, bet 1968. gadā Peidžs kļuva par vienīgo grupas dalībnieku. Viņam tika ļauts izmantot grupas nosaukumu un izvēlēties jaunus grupas biedrus gaidāmajai Skandināvijas turnejai. Peidža jaunā grupa kļuva par Led Zeppelin. Grupas sastāvs visu tās darbības laiku bija nemainīgs. Koncertos Peidžs mēdza spēlēt ģitāru ar vijoles lociņu. Grupa izjuka 1980. gadā pēc bundzinieka Džona Bonema nāves.

Kopš tā laika Peidžs ir darbojies grupās The Firm un Page and Plant.

## Atsauces
Artroskopija

**Artroskopija** jeb **ķirurģiskā artroskopija** ir locītavu ķirurģiska operācija.

Artroskopijas laikā locītavā pa sīku (apmēram 5 mm) griezienu ievada speciālu mikroskopu (artroskopu), ar kuru locītavu var apskatīt no iekšpuses. Pa otru tikpat sīku griezienu tiek ievadīti speciāli instrumenti, ar kuriem veic ķirurģiskas manipulācijas. Šādas operācijas ilgst apmēram no 10 līdz 40 minūtēm. Pacients pēc artroskopijas parasti mājās var doties jau nākamajā dienā, savukārt pēcoperācijas apskati un šuvju noņemšanu ārsts veic pēc 5 līdz 7 dienām.

## Ārējās saites

* Diagnostiskā artroskopija - Dr. Engusa Strovera pamācība 
* Ceļa 3D apskats
Menisks (anatomija)

thumb|300px|Menisks ar saišu pievienošanās vietām
**Menisks** (no grieķu μηνίσκος — 'pusmēness') ir divi pusmēness formas skrimšļi starp lielo liela kaulu un augšstilba kaulu ceļa locītavā. Meniska funkcija ir ceļa locītavā izlīdzināt ķermeņa svaru. Ja nebūtu meniska, tad ķermeņa svars uz kāju kauliem gultos nevienmērīgi un veidotu pārlieku liela spēka ietekmi uz noteiktām kaulu vietām. Tas veicinātu agrīnu ceļa locītavas artrīta veidošanos. 

Meniska plīsums, kas izpaužas kā asas sāpes celī, ceļa pietūkums, ierobežota ceļa locītavas kustība un klikšķoša skaņa celī, ir biežākais ceļa locītavas sāpju cēlonis. Visbiežāk meniska plīsuma iemesls ir dažādas traumas, tomēr meniska plīsumu var izraisīt arī slimības vai deģeneratīvie procesi, kas raksturīgi vecākiem cilvēkiem.

Meniska plīsumu ārstē ar operāciju, kuras laikā traucēklis no ceļa tiek izņemts. Reizēs, kad meniska plīsums ir neliels, var izlīdzēties ar ārstnieciskām procedūrām bez ķirurģiskas iejaukšanās. Tomēr, ja nākotnē fiziskās slodzes laikā sāpes un uztūkums rodas no jauna, traucēklis no ceļa jāizņem.
Artrīts

thumb|300px|Reimatiskā artrīta skartas rokas
**Artrīts** (no  — ‘locītava’, *-itis* — ‘iekaisums’) ir vienas vai vairāku locītavu iekaisums.

Artrīts rodas gadījumos, kad iekaisuma rezultātā baktērijas nokļūst citās ķermeņa daļās un tur rada iekaisumu. Šāda situācija rodas, ja pastāv kāds iekaisuma avots, piemēram, bojāti zobi. Artrīta neārstēšana var novest pie locītavu deformācijas — artrozes. Artrītam raksturīgs pietūkums locītavās, stīvums, kas saglabājas vairākas dienas. Iespējami kustību traucējumi un sāpes locītavās. Artrītu ārstē, likvidējot iekaisuma avotu.
Artrīts ir locītavas iekaisums, ko var izraisīt trauma. Iekaisusī locītava pietūkst, kļūst sāpīga, nereti arī siltāka. Kustības iekaisušajā locītavā ierobežojas. Locītavas dobumā pēc ievainojuma var izplūst asinis; tām sastrutojot, var izveidoties strutains iekaisums. Tādā gadījumā bieži palielinās temperatūra, palielinās leikocītu daudzums asinīs. Visbiežāk vērojams vairāku locītavu iekaisums — poliartrīts. Ārstē gan ķirurģiski, gan ar medikamentiem un dažādām fizioterapijas metodēm.

## Ārējās saites
Krusteniskās saites

**Krusteniskās saites** nostiprina ceļa locītavu tās iekšienē un notur celi savā vietā kustību laikā. Šīs saites ir labi apasiņotas un to pārrāvums vai ievainojums rada lielu asinsizplūdumu ceļa locītavā. Krusteniskās saites visbiežāk savaino un pārrauj kalnu slēpošanā, futbolā un basketbolā. Pēc krustenisko saišu traumēšanas ceļa locītava parasti stipri pietūkst, jo piepildās ar asinīm. Jāņem vērā, ka traumas iespējamās sekas precīzi nav iespējams noteikt uzreiz, bet pēc aptuveni 3-6 nedēļām, kad, izvērtējot pacienta fiziskās slodzes līmeni un ceļa locītavas stabilitāti, speciālists var noteikt, vai nepieciešama saišu atjaunošana ķirurģiskā ceļā.
Dvietes apmetne

**Dvietes apmetne** bija akmens laikmeta un agrā bronzas laikmeta iedzīvotāju apdzīvota vieta Daugavas kreisajā krastā tagadējā Augšdaugavas novada (Dvietes pagasts) teritorijā.

## Dvietes senleja
Dvietes apmetne atrodas Dvietes upes senlejā, kur ir atklātas aptuveni 15 senas apmetnes, kas tika apdzīvotas no akmens laikmeta līdz pat viduslaikiem. Dvietes, Munču, Dzenīšu, Berezovkas, Grīvas, Slobodas, Putnu salas un Vecaines apmetnē ir atrastas senlietas, kas attiecas uz akmens laikmetu.

## Arheoloģiskie izrakumi

### Pirmie izrakumi 1937.-1938. gadā
Arheoloģiskie atradumi Dvietes senlejā sākti 1937. gadā, kad Valsts Vēsturiskā muzeja Jelgavas nodaļas vadītājs Eduards Šturms Dvietes labajā krastā pie iztekas no Dvietes ezera atklāja divas akmens laikmeta zvejnieku-mednieku apmetnes. Lielākā senlietu daļa (krama, raga, kaula rīki) attiecas uz mezolītu un neolītu, bet tika atrastas arī Auklas keramikas kultūrai raksturīgas bronzas laikmeta senlietas (akmens cirvji, švīkātās keramikas lauskas u. c. priekšmeti) un dzelzs laikmeta keramika. Ievērības cienīga ir šeit atrastā vēlā paleolīta harpūna, kas, iespējams, darināta no ziemeļbrieža raga. Dvietes Munču apmetne tika atklāta Dvietes kreisajā krastā pie ietekas Daugavā blakus Dvietes pagasta Munčiem. 1938. gadā šeit tika veikti izrakumi, kuros atrasta neolīta, bronzas laikmeta un dzelzs laikmeta keramika.

### Izrakumi 1960.-2002. gadā
Dvietes senlejas izpēte tika turpināta 1960. gados, kad Dvietes krastos tika atklātas vēl dažas iespējamās akmens laikmeta apmetņu vietas (Dzenīšu un Berezovkas apmetnes).
1981. un 1984. gadā arheoloģiskie izrakumi veikti Ilzes Lozes vadībā.
Putnu salas apmetne tika atklāta 1990. gados Dvietes senlejas labajā krastā, Bebrenes pagasta Putnu salā, kur atrastas dzelzs laikmetam un viduslaikiem raksturīgu māla trauku lauskas, krama kasīkļi, no māla izgatavotas tīklu gremdes, slānekļa galodas, dzirnakmeņi un dzelzs laikmetam raksturīga bronzas vainaga fragments. Iespējams, ka Putnu salas apmetne ir bijusi apdzīvota arī agrāk. To pierāda īpatnējas formas krama nazis, kas atrasts Putnu salā un attiecas uz vēlo mezolītu, kā arī šeit atrastās švīkātās keramikas lauskas, kas attiecas uz bronzas laikmeta beigām vai agro dzelzs laikmetu.
2000. gadā vidējā neolīta trauku lauskas un krama rīki tika atrasti Skuķu ezera rietumu krastā, ko vecākās paaudzes vietējie iedzīvotāji sauc par Vecaini. Latvijas Vēstures muzeja Arheoloģijas nodaļa 2002. gada pavasarī Egitas Ziediņas vadībā Dvietes senlejā pie Skuķu ezera atklāja divas jaunas neolīta apmetnes ar neizpostītu kultūrslāni.

## Atsauces
Šimkenta

**Šimkenta** () ir pilsēta Kazahstānas dienvidos, netālu no robežas ar Uzbekistānu. Tā ir viena no trim republikas nozīmes pilsētām (šādu statusu ieguvusi 2018. gadā) un trešā apdzīvotākā pilsēta Kazahstānā aiz Almati un galvaspilsētas Astanas ar vairāk nekā 1 miljonu iedzīvotāju. Šimkenta ir svarīgs dzelzceļa mezgls Turkestānas-Sibīrijas dzelzceļa līnijā, nozīmīgs kultūras centrs, kā arī tajā atrodas Šimkentas Starptautiskā lidosta. Pilsēta atrodas 690 kilometrus uz rietumiem no Almati un 120 kilometrus uz ziemeļiem no Uzbekistānas galvaspilsētas Taškentas.

Pēc etniskās piederības 64,8% pilsētas iedzīvotāju ir kazahi, 14,5% — krievi, 13,7% — uzbeki, citas lielākās kopienas: tatāri, korejieši, ukraiņi.

## Vēsture
Pirmo reizi kā Čimkenta () pieminēta Timura iekarojumu laikā, 17. gadsimtā tai uzbruka oirati un Džungārijas haniste, vēlāk Buhāras emirāts. 1810. gadā kļuva par Kokandas hanistes daļu un tās galveno cietoksni. 1864. gada jūlijā pilsētu ieņēma Krievijas Impērijas karaspēks un iekļāva Turkestānas ģenerālgubernatūras sastāvā.

1921. gadā Čimkentu iekaroja Sarkanā armija un iekļāva Turkestānas APSR, 1925. gadā — Kazahu APSR, bet 1936. gadā — Kazahijas PSR sastāvā. Šimkenta bija Tirkistanas apgabala (arī Čimkentas apgabals) administratīvais centrs.

Šimkentas iedzīvotāju skaits strauji pieauga pēc PSRS sabrukuma. 2001. gadā tas sasniedza 500 000, bet 2018. gadā pārsniedza 1 miljonu iedzīvotāju, 2019. gadā sasniedzot 1 022 291.

## Atsauces

## Ārējās saites

* https://web.archive.org/web/20190806065735/https://shymkent.gov.kz/en
* http://www.shymkent.ru 
* http://www.chimkent.kz
Endoprotezēšana

**Endoprotezēšanu** veic deformējošās artrozes gadījumos, kuras ietekmē locītavās rodas stipras sāpes, slimnieka kustības tiek ierobežotas un ar laiku locītava sāk deformēties, izraisot kājas saīsinājumu. Slēdzienu par operācijas nepieciešamību sniedz ortopēds, pamatojoties uz novērotajiem simptomiem un rentgenoloģisku izmeklēšanu.

Pēc operācijas, kuras laikā gūžas vai ceļa locītava tiek aizstāta ar mākslīgu locītavu, izzūd sāpes un, pateicoties mākslīgai locītavai, atjaunojas kustīgums.
Traumatoloģija

**Traumatoloģija** ir medicīnas nozare, kas saistīta ar dažādu traumu un savainojumu ārstēšanu, tai skaitā ķirurģisku iejaukšanos.

## Skatīt arī
* Ortopēdija

## Ārējās saites
Indijas Okeāna Britu teritorijas ģerbonis

**Indijas Okeāna Britu teritorijas ģerbonis** ir viens no Apvienotajai Karalistei piederošajai pamatā neapdzīvotās Indijas Okeāna Britu teritorijas simboliem. Ģerbonis piešķirts 1990. gadā sakarā ar teritorijas 25 gadu pastāvēšanas gadadienu.

Ģerboņa centrā ir vairogs, kura augšdaļā ir Apvienotās Karalistes karogs. Pārējā daļā zilā laukā ar trim baltām viļņveida līnijām, kas simbolizē okeānu, novietota palma ar Svētā Edvarda kroni. Vairoga turētāji ir knābjainais jūrasbruņurupucis (bissa) un zaļais bruņurupucis, kas simbolizē vietējo faunu. Virs vairoga novietots sarkans cietokšņa tornis ar teritorijas karogu. Ģerboņa devīzē ir latīņu frāze *In tutela nostra Limuria* (Lemurija ir mūsu atbildība).
Džons Pols Džonss

**Džons Ričards Boldvins** (; dzimis ), zināms kā **Džons Pols Džonss** () ir angļu mūziķis. Viņš ir pazīstams pateicoties dalībai grupā *[[Led Zeppelin]]*, kurā spēlēja basģitāru un taustiņinstrumentus.

14 gadu vecumā Džonss iegādājās savu pirmo basģitāru. Gadu vēlāk viņš nopirka *[[Fender Jazz Bass]]*, ko lietoja līdz 1975. gadā. 15 gadu vecumā viņš pievienojās grupai *The Deltas*. No 1962. līdz 1964. gadam viņš bija *[[The Shadows]]* dalībnieks. Kopš tā laika viņš bija *[[Decca Records]]* darbinieks un sadarbojās ar vairākiem pazīstamiem mūziķiem. Šajā laikā viņš arī izvēlējās pseidonīmu Džons Pols Džonss.

1968. gadā mūziķis iesaistījās grupā *Led Zeppelin*, kuras dibinātājs bija viņa paziņa Džimijs Peidžs. Džonss pieteicās vietai grupā pēc savas sievas ieteikuma. Džonss ir sacerējis basģitāras ritmus vairākās dziesmās, ieskaitot *[[What Is and What Should Never Be]]*. Kā taustiņinstrumentālists, Džonss izmantoja dažādus instrumentus, tostarp, melotronu *[[The Rain Song]]* un klavineti *[[Trampled Under Foot]]*. Grupa izjuka 1980. gadā pēc bundzinieka Džona Bonema nāves.

Kopš tā laika Džonss sadarbojies ar daudziem mūziķiem un grupām, tostarp, *[[Foo Fighters]]*, ar kuriem viņš ir ierakstījis divas dziesmas.

## Ārējās saites
Starptautiskā konvencija par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu

**Starptautiskā konvencija par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu** ir ANO konvencija, kas tika pieņemta 1965. gadā un stājās spēkā 1969. gadā. Uz 2016. gadu konvencijai ir 177 dalībvalstis. Konvencijas izpildi uzrauga Komiteja rasu diskriminācijas likvidēšanai 18 ekspertu sastāvā — tā izvērtē dalībvalstu ziņojumus, kā arī izskata sūdzības pret tām 53 dalībvalstīm, kas piekrita šādai iespējai.

## Konvencijas struktūra un saturs

* Preambula
* I nodaļa (1.—7. pants) — dalībvalstu pienākumi;
** 1. pants — rasu diskriminācijas definīcija.
** 2. pants — vispārīgās saistības.
** 3. pants — īpašs rasu segregācijas un aparteīda nosodījums.
** 4. pants — rasu naida un diskriminācijas propagandēšanas aizliegums.
** 5. pants — tiesību, kas jāīsteno bez rasu diskriminācijas, neizsmeļošs uzskaitījums.
** 6. pants — saistības sniegt aizsardzību pret rasu diskrimināciju.
** 7. pants — saistības veikt informatīvus pasākumus.
* II nodaļa (8.—16. pants) — Komitejas rasu diskriminācijas likvidēšanai darbības noteikumi.
* III nodaļa (17.—25. pants) — konvencijas ratifikācijas, denonsēšanas, spēkā stāšanās un strīdu risināšanas kārtība.

## Ārējās saites
* Konvencijas teksts
* Dati par Konvencijas ratifikāciju
* Komiteja rasu diskriminācijas likvidēšanai
** Komitejas rasu diskriminācijas likvidēšanai vispārējās rekomendācijas
Traumatologs ortopēds

**Traumatologs ortopēds** ir praktizējošs traumatoloģijas ortopēdijas speciālists, kas sniedz medicīnisku palīdzību, tai skaitā veic ķirurģisku iejaukšanos dažādu skeleta un muskuļu sistēmas traumu un bojājumu ārstēšanā.
Dzirnavsalas apmetne

**Dzirnavsalas apmetne** bija akmens laikmeta iedzīvotāju apdzīvota vieta Lubāna līdzenumā tagadējā Balvu novada teritorijā. Atrodas Rugāju pagasta Mieriņos ap 1,5 km no Sietnieku mājām Pededzes upes kreisajā krastā.

## Arheoloģiskie izrakumi
1964. un 1967. gadā arheoloģiskie izrakumi šeit veikti Ilzes Lozes vadībā. 
Atrastas dažādas senlietas gan upes gultnē, gan arī pretējā krastā. Tagad tā ir Pededzes vecupe, jo jaunizraktais Pededzes kanāls atvirzīts daudz tālāk. Pededzes labajā krastā atrastas trauku lauskas, kauli, ogles un šie atradumi pēc Ilzes Lozes domām attiecināmi uz jaunākiem laikiem, bet atrasta arī ķemmes-bedrīšu keramikas kultūras un porainās masas keramikas paliekas.

## Arheoloģijas piemineklis
Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis. 

## Avots
* Balvu rajona kultūrvēstures datu bāze.
Piestiņas apmetne

**Piestiņas apmetne** bija akmens laikmeta apdzīvota vieta Lubāna līdzenumā tagadējā Balvu novada (Lazdukalna pagasts) teritorijā. Atrodas Piestiņas vecupes kreisajā krastā, 2,5 km lejpus Ūsas ciema. Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis.

## Arheoloģiskie izrakumi
20. gadsimta 60. gados, padziļinot un iztaisnojot Piestiņas upi, tika atklāta apmetne netālu no upes ietekas Aiviekstē. 1963. un 1964. gadā veikti arheoloģiskie izrakumi, kas nodrošināja arheologus ar vidējā neolīta laikmeta atradumiem. Pie šiem darbiem strādāja arheologs Francis Zagorskis un šajā sakarībā publicēja divus zinātniskus rakstus Latvijas Zinātņu akadēmijas Vēstīs un uz šī materiāla bāzes izstrādāja un aizstāvēja vēstures zinātņu kandidāta disertāciju.

## Avots
* Balvu rajona kultūrvēstures datu bāze.

## Ārējās saites

* Piestiņas apmetne
Pandas

**Pandas** (*Ailuropoda*) jeb **bambuslācis**, ir viena no lāču dzimtas (*Ursidae*) ģintīm. Ģintī ir 5 sugas, no kurām tikai viena dzīvo mūsdienās - lielā panda (*Ailuropoda melanoleuca*). Pārējās sugas ir izmirušas jau pleistocēnā. Lai arī pandas pieder pie plēsēju kārtas (*Carnivora*), tās pamatā ir veģetārietes un pārtiek no bambusiem. Pandu ģints attīstījās no *[[Ailurarctos]]*, kas dzīvoja vēlajā miocēnā pirms 8 miljoniem gadu.

## Sistemātika
* **Pandas** (*Ailuropoda*)
** Lielā panda (*Ailuropoda melanoleuca*)
*** pasuga Cjiņlinas lielā panda (*Ailuropoda melanoleuca qinlingensis*)
*** pasuga Parastā lielā panda (*Ailuropoda melanoleuca melanoleuca*)
** †Pigmejpanda (*Ailuropoda microta* jeb *Ailuropoda minor*) 
** †*[[Ailuropoda baconi]]*
** †*[[Ailuropoda fovealis]]*
** †*[[Ailuropoda wulingshanensis]]*

## Atsauces
SI-SI-DRA

**"SI-SI-DRA"** ir krāsaina Rīgas Kinostudijas leļļu animācijas filma, ko režisors Arnolds Burovs uzņēmis 1977. gadā pēc Arnolda Burova un Jāņa Petera scenārija. Operators Pēteris Trups, mūzikas autors Ivars Vīgners, skaņu režisors Igors Jakovļevs.

## Sižets
Animācijas filmas darbība norisinās kāda daudzdzīvokļu nama kāpņu telpā. Kāds puika Pēcis (lomu ierunājusi Velta Skurstene) dodas ciemos pie Maijas uz dzimšanas dienu Ceriņu ielā Nr. 3, dz. 50, bet kāpņu telpā skaļi ālējas, atstāj zemē nomestu ielūgumu un ziedu ietinamo papīru, kas negaidot pārvēršas par sivēnu Si Si Dra ("**sivēns sivēna draugs**", kas arī rakstīts sivēnam uz vieniem sāniem, uz otriem — tas pats krieviski: По По Дру - "поросенок поросенку друг"; lomu ierunājusi Vera Singajevska). Pēcis sivēnu atpazīst un cenšas padzīt, bet tas tikai pasmejas, tomēr sola nestaigāt visur viņam līdzi, ja Pēcis uzklausīs viņa noteikumus. Turpinājumā sivēns turpat kāpņu telpā Pēcim ar projektoru demonstrē Gunāra Bērziņa zīmētas bildes, dziesmas veidā stāstot dažādus padomus, kā jāuzvedas viesībās pie galda, u.tml.

Beigās Pēcis acīmredzot ir guvis mācību ("Paldies, draudziņ, es visu sapratu!"), un kārtīgi dodas ciemos pie Maijas, pēc brīža iznesdams sivēnam tortes gabaliņu un kafiju.

## Citāti
* "Liekam jaunu bildi iekšā!"
* "Ja tu uzvedīsies tā, mūžam būsi Si-Si-Dra!"
* "Pats tāds īss un prātiņš īsiņš"

## Atsauces

## Ārējās saites
* SI-SI-DRA portālā Kino Muzeja
* SI-SI-DRA portālā YouTube
Upesgala apmetne

**Upesgala apmetne** bija vidējā neolīta Ķemmes-bedrīšu keramikas kultūrai (3. g.t. p.m.ē.) piederīgu iedzīvotāju apdzīvota vieta Lubāna līdzenumā tagadējā Balvu novada (Bērzpils pagasts) teritorijā. Apmetne atrodas pagastā Ičas vecupes labajā krastā. Upesgala līča apmetne kopā ar Kvāpānu I un II, kā arī Zvejsalu apmetni Lubāna ezera ieplakā veido apmetņu grupu. 

Apmetnes intensīvi apdzīvotās teritorijas lielums bijis ap 68 000 m2. Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis. 

## Arheoloģiskie izrakumi
Arheoloģiskā izpēte atkārtoti veikta 1964. un 1990. gadā (vadīja Ilze Loze). Atklātas kleķa krāsns paliekas ar septiņu smalkgraudainu šķembu paliekām. Astoņas stabu un mietu vietas liek domāt, ka atsegta fragmentāra celtnes vieta ar maksimālo platumu 6 m pusapļa atvēruma pusē. 

1 metru attālumā uz ziemeļiem no celtniecības kompleksa paliekam tika atsegtas cilvēka apbedījuma paliekas. Mirušais guldīts izstieptā stāvoklī ar galvu dienvidaustrumiem bez kapa inventāra. 

Iegūtas pavisam 116 senlietas, kas izgatavotas no krama, kaula, slānekļa, māla, smilšakmens, dzintara (pogveida krelle) u.c. 
Savāktās lauskas pieder Ķemmes-bedrīšu keramikas kultūrai raksturīgiem traukiem ar zvirgzdu piejaukumu. Nelielā skatā pārstāvēta vidējā neolīta porainās masas keramika. Ir atrastas arī atsevišķas apmestās un kniebtās keramikas lauskas. Pēdējās norāda uz īslaicīgu apdzīvotību dzelzs laikmetā.

## Avots
* Balvu rajona kultūrvēstures datu bāze.