Vulkānu un Rjūkjū salu operācija

**Vulkānu un Rjūkjū salu operācija** bija virkne kauju un sadursmju starp Sabiedroto spēkiem un Japānas impērijas spēkiem Otrā pasaules kara un Klusā okeāna kara laikā no 1945. gada janvāra līdz jūnijam.

Kampaņa norisinājās Vulkānu un Rjūkjū salu grupās. Divas galvenās sauszemes kaujas operācijas laikā bija Ivodzimas kauja (no 1945. gada 16. februāra līdz 26. martam) un Okinavas kauja (no 1945. gada 1. aprīļa līdz 21. jūnijam). Notika arī viena liela jūras kauja, ko nosauca par operāciju "Ten-Go" (1945. gada 7. aprīlī) pēc tai japāņu piešķirtā operatīvā nosaukuma.

Šī operācija bija daļa no lielākas Sabiedroto Japānas kampaņas, kuras mērķis bija nodrošināt atbalsta punktus plānotajam Japānas iebrukumam, kā arī atbalstīt gaisa bombardēšanu un Japānas cietzemes jūras blokādi. Tomēr atomieroču nomešana divās Japānas pilsētās un padomju iebrukums Japānas Mandžūrijā lika Japānas valdībai parakstīt kapitulāciju bez nepieciešamības veikt bruņotu sabiedroto iebrukumu.

## Nozīmīgākās kaujas
### Ivodzimas kauja

Ivodzimas stratēģiskā nozīme bija diskutabla. Sabiedrotie uzskatīja salu par svarīgu turpmāko iebrukuma spēku sagatavošanas punktu, tomēr pēc tam, kad sabiedrotie ieņēma Ivodzimu, viņu uzmanība no salas izmantošanas kā sagatavošanas punkta pārcēlās uz salas izmantošanu kā iznīcinātāju lidmašīnu eskorta bāzi un B-29 Superfortress bumbvedēju remonta bāzi. Japāniem salā bija radara stacija un lidlauki, lai palaistu iznīcinātājus, kas cīnītos ar B-29 lidmašīnām, kas uzbruka Japānas salām. Ja amerikāņi to ieņemtu, tā varētu nodrošināt viņiem bāzes iznīcinātāju eskortam, kas palīdzētu B-29 lidmašīnām uzbrukt Japānas salām, kā arī kalpotu par avārijas nosēšanās lidlauku bojātajiem B-29 lidmašīnām, kas nevarētu atgriezties Marianas salās.

Operācija Ivodzimas ieņemšanai tika apstiprināta 1944. gada oktobrī. 1945. gada 19. februārī tika uzsākta kauja par Ivodzimas salu. Un sala bija ieņemta jau līdz 26. martam. Sagūstīti tika tikai daži japāņi, jo pārējie tika nogalināti vai izdarīja pašnāvību, lai noņemtu negodu par sakāvi. Tomēr amerikāņi sākotnējā desanta laikā cieta lielus zaudējumus, atšķirībā no galvenajām kaujām. ASV Iznīcinātāji sāka operācijas no salas 11. martā, kad lidlauki bija ieņemti un droši, un arī pirmie amerikāņu bumbvedēji varēja veikt uzlidojumus Japānas arhipelāga salām.
### Okinavas kauja

Okinava atradās tieši pie Japānas sliekšņa, nodrošinot sabiedrotajiem atspēriena punktu iebrukumam Japānas kontinentālajā daļā. Tikmēr Okinavā 131 000 japāņu karavīru izraka pozīcijas prom no izsēšanās pludmalēm salas dienvidu pusē, nevis mēģināja apturēt pretinieku izsēšanos pludmalēs iepriekšējās kaujās. Ģenerālis Mitsuru Ušidžima pārliecinājās, ka amerikāņi pat netuvosies pludmalēm, izmantojot kamikadzes admirāļa Soemu Tojodas vadībā, lai apturētu amerikāņu invāziju. Pašnāvnieku spridzinātāju uzbrukumi izrādījās efektīvi, nogremdējot 34 amerikāņu kuģus un bojājot simtiem citu,  taču viņiem tomēr neizdevās apturēt amerikāņu spēku pastiprinājumu ierašanos salā. 7. aprīlī milzīgais japāņu kaujas kuģis "Jamato" (*大和號戰艦*) tika nosūtīts, lai izmantotu kamikadzes metodi operācijā ar kodēto nosaukumu "Ten-Go", taču tas tika nogremdēts, pirms tas varēja uzbrukt amerikāņu un britu iebrukuma flotei. Viceadmirālis Seiči Ito un kaujas kuģa komandieris Kosaku Aruga gāja bojā šajā japāņiem liktenīgajā misijā. Sauszemes kampaņā, kuras mērķis bija nodrošināt salu, tika nogalināti, ievainoti vai pazuduši bez vēsts 48 193 japāņu karavīri. Kaujas beigās trīs ceturtdaļas japāņu virsnieku bija nogalināti vai izdarījuši pašnāvību. Tikai nedaudzi virsnieki izdzīvoja kaujā, lai gan vairāk zemāko pakāpju karavīru padevās. Vulkāna un Rjūkjū salu kontrole palīdzēja ASV armijas gaisa spēkiem veikt misijas pret mērķiem Honsju un Kjusju salās, un pirmais reids notika arī pret mērķiem Tokijā no 9. līdz 10. martam.

## Atsauces

## Literatūra
* 
* Edward J. Drea, In the Service of the Emperor : Essays on the Imperial Japanese Army, Nebraska, University of Nebraska Press, 1998 (ISBN 0-8032-1708-0), « An Allied Interpretation of the Pacific War »