open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Difterijas toksīns

**Difterijas toksīns** (**DT**) ir polipeptīds, kas sastāv no 535 aminoskābēm ar molekulāro masu aptuveni 62000 Da. Sastāv no diviem fragmentiem (domēniem): A (DT-A domēns) un B (DT-B domēns). To producē *[[Corynebacterium diphtheriae]]*.

## Darbības mehānisms
A domēnam piemīt fermentu aktivitāte, bet B domēns savienojas ar šūnu receptoriem: HB-EGF (heparīna saistīšanas epidermālais augšanas faktors) prekursors kopā ar DRAP27/CD9 membrānas proteīnu. DT-A un DT-B ir saistīti ar disulfāta saitēm. DT-A ir ar fermenta aktivitāti, bet DT-B nav toksisks, taču ir nepieciešams, lai DT-A varētu nokļūt šūnu citoplazmā. Difterijas toksīna letālās devas zemākais minimums (LDLo) sastāda 50—100 ng/kg ķermeņa masas. Viena DT-A molekula, kad ir nokļuvusi tieši citoplazmā, ir spējīga nogalināt eikariotisku šūnu. Difterijas toksīns inhibē proteīnu sintēzi un inducē DNS intranukleosomālu sabrukšanu (piemīt apoptozei stimulējošā aktivitāte), ko stimulē DT-A. Intranukleosomālā sabrukšana nosaka citolīzi (šūnas sabrukšanu), bet ne proteīnu inhibēšanu.

## Atsauces
Maltoze

thumb|250px|Maltozes struktūrformula
**Maltoze**, arī **maltobioze** vai **iesala cukurs**, ir disaharīds, kas sastāv no divām glikozes vienībām, kas ir saistītas ar α(1→4) saiti, veidojas kondensācijas reakcijā. Tās izomērs izomaltoze, kas sastāv no divām glikozes molekulām, savienotām kopā ar α(1→6) saiti. Maltoze veidojas, kad amilāze sašķeļ cieti. Maltoze atrodama graudos, piemēram, miežos. Vēl maltoze veidojas, karamelizējot glikozi.

## Atsauces
Hialuronidāze

**Hialuronidāzes** ir fermenti, kas sašķeļ hialuronskābi. 1971. gadā Karls Meijers sadalījis tos trijās grupās, pamatojoties uz fermentu reakcijas produktiem. Divas no šīm grupām ir sastopamas eikariotu šūnās un viena prokariotos. Cilvēka šūnās ir seši gēni, kas kodē hialuronidāzes, tai skaitā HYAL1, HYAL2, HYAL3 un PH-20/SPAM1.

## Atsauces
Noradrenalīns

**Noradrenalīns** (**NA**) jeb **norepinefrīns** (**NE**) ir organiska viela no kateholamīnu grupas, kas darbojas cilvēka smadzenēs un ķermenī kā hormons un neiromediators. Vārds "noradrenalīns" ir cēlies no latīņu valodas: *nor* *ad renal*, kas nozīmē "virs/pie nierēm". "Norepinefrīns" ir arī Starptautiskais nepatentētais nosaukums. Vārdu "noradrenalīns" vairāk lieto Apvienotajā Karalistē, vārdu "norepinefrīns" — Amerikas Savienotajās Valstīs. Neatkarīgi no tā, kurš nosaukums tiek izmantots pašai vielai, tās ķermeņa daļas, kas to ražo, vai ko tas ietekmē, tiek sauktas par noradrenalģiskām. 'Norepinefrīns' ir arī starptautiskais nepatentētais nosaukums medikamentiem. Norepinefrīna vispārējā funkcija ir mobilizēt smadzenes un ķermeni darbībai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Orindžas apgabals

**Orindžas apgabals** () ir apgabals Kalifornijā, ASV, kas atrodas Kalifornijas dienvidu daļā pie Klusā okeāna. Orindžas apgabala administratīvais centrs ir Santaana, bet apgabala lielākā pilsēta ir Anahaima.

Apgabals robežojas ar Losandželosas apgabalu ziemeļos, ar Sanbernardino apgabalu un ar Riversaidas apgabalu ziemeļaustrumos, kā arī ar Sandjego apgabalu dienvidaustrumos, bet dienvidrietumos to apskalo Klusais okeāns.

Apgabala kopējā platība ir 2 460 km². No kopējās platības 2 050 km² aizņem sauszeme, bet 410 km² jeb 16,6 % aizņem saldūdens. Pēc aptuvenajiem 2020. gada datiem apgabalā dzīvo 3 186 989 iedzīvotāji. Tas ir trešais lielākais Kalifornijas apgabals pēc iedzīvotāju skaita un sestais lielākais apgabals ASV pēc iedzīvotāju skaita. Pēc platības tas ir vismazākais apgabals Kalifornijas dienvidu daļā un 46. lielākais Kalifornijas apgabals pēc platības.

Apgabals ir pazīstams kā populārs tūrisma galamērķis. Tūrisms veido lielu daļu no apgabala ienākumiem. Pats populārākais tūrisma objekts apgabalā ir Disnejlenda, kas ir otrais apmeklētākais atrakciju parks pasaulē. Orindžas apgabals ir pazīstams arī ar savām pludmalēm, kuru kopējais garums ir 64 km. Viena no pazīstamākajām ir Ņūportas pludmale.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
*Orange County's Changing Politics – slideshow by *[[The New York Times]]*
*Orange County, California on National Association Of Counties
*Filming Locations in Orange County
Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks

thumb|240x240px|LPSR Nopelniem bagātā skatuves mākslinieka krūšu nozīme, priekšpuse
**Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks** bija goda nosaukums, ko piešķīra Latvijas PSR Augstākās Padomes prezidijs no  līdz Latvijas neatkarības atgūšanai.

Goda nosaukums tika piešķirts izciliem Latvijas PSR mākslas darbiniekiem, kas bija snieguši īpašu ieguldījumu teātra, mūzikas, kino, cirka attīstībā, režisoriem, komponistiem, diriģentiem, koncertmeistariem, kolektīvu mākslinieciskajiem vadītājiem, mūziķiem. Nākamais goda nosaukums bija Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks, bet augstākais goda tituls bija PSRS Tautas skatuves mākslinieks.

Pirmais goda nosaukumu Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks 1942. gadā saņēma latviešu kamerdziedātājs un režisors Rūdolfs Bērziņš. Pēdējo reizi šo titulu piešķīra 1989. gadā aktrisei Akvelīnai Līvmanei.

## Atsauces
Neiraminidāze

**Neiraminidāzes** ir glikozīdu hidrolāzes fermenti, kas sašķeļ glikozīdu savienojumus neiramīnskābē. Neiraminidāzes ir liela fermentu dzimta, kas ir sastopama dažādos organismos. Labāk pazīstamā neiraminidāze ir vīrusu neiraminidāze, kas ir pret vīrusu medikamentu mērķis, lai novērst gripa vīrusa izplatīšanos. Vīrusu neiraminidāzes ir bieži izmantojamas, ka antigēnu determinants, kas atrodas uz gripa vīrusa virsmas. Daži gripa neiraminidāzu tipi padara gripu vairāk virulentu, nekā citi. Citi neiraminidāzes homologi atrodas zīdītāju šūnās, kam piemīt dažādas funkcijas. Ir aprakstīti 4 zīdītāju sialidāzu homologi cilvēku genomā (tās ir NEU1, NEU2, NEU3 un NEU4).

Ir divas lielas neraminidāžu klases, kas sašķeļ ekso vai endo polisiālskābi:
* terminālas siālskābes α-(2→3)-, α-(2→6)-,  α-(2→8)-glikozīdu saišu ekso hidrolīze;
* oligo- vai polisiālskēbju (2→8)-α-sialosīlu savienojumu endo hidrolīze.

*[[Swiss-Prot]]* (2006. gadā) sarakstā ir 137 neiraminidāžu tipi, kurus producē vairākas baktēriju, vīrusu un zīdītāju sugas.

## Atsauces
Ureāze

**Ureāze** funkcionāli pieder pie amilohidrolāzu un fosfotriesterāzu virsdzimtas. Ureāze ir ferments, kas katalizē urīnvielas hidrolīzi līdz oglekļa dioksīdam un amonjakam saskaņā ar reakciju:
: (NH2)2CO + H2O → CO2 + 2NH3

Precīzāk, ureāze katalizē urīnvielas hidrolīzi ar amonjaka un uretānu veidošanos. Izveidotais uretāns degradējas ar spontānu hidrolīzi līdz amonjakam un oglekļa dioksīdam. Ureāzes aktivitāte palielina apkārtējas vides pH līmeni, pateicoties amonjakam, kas ir sārmaina viela. Ureāze atrodas vairākās baktērijās, sēnēs, aļģēs, augos un dažos bezmugurkaulniekos, kā arī augsnē kā augsnes ferments. Ureāzes ir niķeli saturoši metālfermenti ar lielu molekulu masu.

## Atsauces
Ieva Lazdāne

**Ieva Lazdāne** (dzimusi ) ir latviešu skolotāja, diriģente un ērģelniece.

## Biogrāfija
Dzimusi  Preiļu rajona Rožkalnu pagasta Dubencas sādžā.

Mācījusies Vārkavas vidusskolā un Daugavpils mūzikas vidusskolā. Studējusi Latvijas Valsts konservatorijā, kur apguva ērģeļspēli.

Pēc studijām strādājusi Daugavpilī un Pļaviņās. Tā kā pēc ērģeļspēles apgūšanas konservatorijā nebija kur spēlēt, 1990. gadā aizgāja uz katoļu baznīcas ērģelnieku kursiem. Drīz pēc kursiem (1992. gadā) pārcēlās uz Aglonu, kur sāka strādāt par ērģelnieci Aglonas bazilikā.

1992. gadā nodibinājusi Aglonas bazilikas Kora skolu (vienīgā tāda veida skola Latvijā). 2015. gadā Kora skolā mācījās 55 bērni. Ieva Lazdāne ar bērniem runā latgaliski (arī skolā).

Popularizējusi Aglonas novada un Latvijas vārdu pasaulē, ar Aglonas bazilikas kori un Aglonas bazilikas Kora skolu piedaloties festivālos un koncertos Polijā, Austrijā, Vācijā, Spānijā, Francijā, Itālijā. Attīstījusi kultūras dzīvi Aglonas novadā.

## Apbalvojumi
* 2011. gadā — kandidāte apbalvojumam "Sieviete Latvijai 2011" kategorijā "Sievietei par nesavtīgu darbu sabiedrības labā"
* 2012. gadā — IV šķiras Atzinības krusts
* 2012. gadā — Latvijas Valsts Aizsardzības fonda „Lāčplēsis” Goda zīme
* 2013. gadā — apbalvojums "Sieviete Latvijai 2013" kategorijā "Es negāju noskumusi nevienā(i) vietiņā"
* 2014. gadā — Aglonas novada apbalvojums nominācijā "Kultūra"
* 2015. gadā — goda tituls *[[Latvijas Lepnums]]* nominācijā "Skolotāja"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latgales dati > Ieva Lazdāne
* Latvijas ļaudis > Ieva Lazdāne
Džonatans Mestels

**Džonatans Mestels** (; dzimis , Kembridžā) ir Lielbritānijas starptautiskais lielmeistars šahā (1982) un starptautiskais lielmeistars šaha kompozīciju risināšanā (1997), kā arī fiziķis un matemātiķis.

## Biogrāfija
Angļu astronoma Leona Mestela (dzimis 1927. gadā) dēls. 1974. gadā uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā. Drīzumā kļuva par vienu no Anglijas labākajiem šahistiem un trīs reizes (1976, 1983, 1988) izcīnīja Lielbritānijas šaha čempiona titulu. FIDE Mestelam 1977. gadā piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 1982. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 
1982. gadā vienīgo reizi savā šahista karjerā piedalījās Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā Laspalmasā, kur ierindojies 9. vietā.

Anglijas izlases sastāvā sekmīgi piedalījies šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1976-1984, 1988). Komandu kopvērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1984, 1988) un 1 bronzas (1976) medaļu, bet individuālā vērtējumā 1 zelta (1984) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 1 reizi (1985). Komandu un individuālajā kopvērtējumā izcīnījis 2 bronzas medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1977-1983). Komandu kopvērtējumā izcīnījis 1 bronzas (1980) medaļu, bet individuālā vērtējumā zelta (1983) un sudraba (1980) medaļas;
* Pasaules studentu komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1974, 1977) un izcīnījis bronzu (1977) komandu kopvērtējumā.

1997. gadā kļuvis par pirmo šahistu pasaulē, kuram vienlaicīgi piešķirts gan FIDE starptautiskā lielmeistara, gan starptautiskā lielmeistara šaha kompozīciju risināšanā nosaukums. Tajā pašā gadā Pulā uzvarējis Pasaules čempionātā šaha kompozīciju risināšanā individuālajā vērtējumā.

Pēc profesijas ir matemātiķis un fiziķis. Strādā par lietišķās matemātikas profesoru Londonas Impērijas koledžā, nodarbojas ar magnetohidrodinamikas un bioloģisko šķidruma dinamikas pētniecību. Ir ieguvis fizikas doktora grādu Kembridžas Universitātē par darbu "Magnētiskā levitācija šķidrajiem metāliem".

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules studentu komandu šaha čempionāti)
Mišels Kelo

**Mišels Kelo** (; dzimis ) ir Francijas starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā (1993) un šaha kompozīciju risināšanā (2002).

## Biogrāfija
1993. gadā kļuvis par FIDE lielmeistaru šaha kompozīcijā un bijis jaunākais šāda veida lielmeistars šaha vēsturē. Sastādījis vairāk nekā 500 šaha kompozīcijas, kuras pārsvarā veltījis retrogrādai analīzei.

Divas reizes uzvarējis Pasaules čempionātā šaha kompozīciju risināšanā individuālajā vērtējumā: 1987. gadā Grācā un 2000. gadā Pulā. Par šiem panākumiem 2002. gadā saņēmis starptautiskā lielmeistara šaha kompozīciju risināšanā nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chess-db.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Anna Ābele

**Anna Alīde Ābele** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu valodniece. Latviešu eksperimentālās fonētikas pamatlicēja.

## Biogrāfija
Anna Alīde Ābele dzimusi 1881. gada 1. maijā (19. aprīlī pēc vecā stila) Valmiermuižas "Mazķēdiņos" (tagad Burtnieku pagastā) saimnieku Pētera Ābeles un Annas ģimenē.
1915. gadā beigusi Petrogradas Augstāko sieviešu kursu Slāvistikas nodaļu. Pie Jāņa Endzelīna studējusi baltu valodas Latvijas augstskolā.

No 1917. līdz 1918. gadam strādājusi Petrogradas Universitātes Salīdzināmās valodniecības katedrā par asistenti. Pasniegusi baltu valodas Prāgas Universitātē no 1922. līdz 1924. gadam. Pēc tam sākusi pasniegt Latvijas Universitātē (līdz 1944. gadam), no 1939. gada — profesore. 1944. gadā emigrējusi uz Vāciju, 1949. gadā pārcēlusies uz dzīvi ASV.

Nodarbojusies ar latviešu valodas zilbju un intonācijas pētīšanu. Ābele izveidoja Latvijā pirmo eksperimentālās fonētikas kabinetu.

1979. gadā ASV tika nodibināts Ābeles piemiņas fonds, kas piešķir balvas par zinātniskajiem pētījumiem valodniecībā.

## Atsauces
Marija Andžāne

**Marija Andžāne** (dzimusi , mirusi ), precējusies **Strode**, bija latviešu rakstniece. Rakstījusi latviešu un latgaliešu valodā.

## Dzīvesgājums
Dzimusi Landskoronas (Šķaunes) pagasta "Mačos" zemnieku ģimenē. Mācījās Landskoronas pagasta skolā, tad līdz 1931. gadam — Rēzeknes skolotāju institūtā. Strādāja par skolotāju dažādās vietās Latvijā. 1931. gadā sāka publicēt literārus darbus. 

Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, dzīvoja Grēvenes un Langerfeldes bēgļu nometnēs. Kopā ar vīru izveidoja skolu Oberkaseles latviešu bēgļu nometnē, kurā strādāja par skolotāju. 1951. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV — dzīvoja Ņujorkas štata Horshedā.

## Darbi
Marija Andžāne rakstīja dzeju, bērnības atmiņu tēlojumus, prozu. Dzejoļu krājums "Dzeiveibai" 1944. gadā godalgots latgaliešu literārajā konkursā.

### Dzeja
* "Reits" (1933)
* "Dzeiveibai" (1944, godalgots latgaliešu literāro darbu konkursā Daugavpilī, rokrakstā)
* "Namīra vortūs" (1951) (krājuma pamatā neizdotā krājuma "Dzeiveibai" manuskripts, klāt nākusi kara laikā un trimdā tapusī dzeja)
* "Caur dvēseles prizmu" (1977, A. Jūrdža fonda godalga 1978)
* "Dimensiju kvadrātsaknes" (1999)

### Proza
* "Jaunī zōboki" (1945)
* "Izejas punkts" (1982) (A. Jūrdža fonda godalga; bērnības atmiņu tēlojumi, kas sniedz reljefu 20. gadsimta sākuma Latgales lauku dzīves ainu.)
* "Puisāns ar kozu" (1996) (pārsvarā agrāk periodikā publicētā īsproza, Ilonas Salcevičas sakārtojumā)

### Romāni
* "Nosta" (nepabeigts romāns ar autobiogrāfiskām iezīmēm publicēts žurnālā "Dzeive" 1948-52, 1-9).

## Piemiņa
1990. gadā Mačos pie dzejnieces dzimtajām mājām uzstādīts M. Andžānei veltīts piemiņas akmens, kas vēlāk pārvietots pie Maču kapiem (). 2018. gadā akmens un piemiņas plāksne atjaunota, bet akmens apkārtne labiekārtota. 1999. gadā atklāta dzejniecei veltīta ekspozīcija (piemiņas istaba) Šķaunes bibliotēkā, kas renovēta 2018. gadā.

M. Andžānes dzīvesstāsts pirmajā personā un darbistaba atainoti 2017. gada Latvijas izglītojošajā datorspēlē “Īsapazeisim”.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Anna Bērzkalne

**Anna Bērzkalne** (dzimusi , mirusi ), pseidonīms — A. Vītole, bija latviešu folkloriste, pedagoģe. Latviešu folkloras krātuves dibinātāja. Dr. filoz. (1942).

Dzimusi zemnieka ģimenē. No 1903. līdz 1908. gadam mācījusies Ata Ķeniņa privātģimnāzijā. 1917. gadā absolvējusi Kazaņas Augstāko sieviešu kursu Vēstures un filoloģijas fakultātes Krievu filoloģijas nodaļu. 1925. gadā papildinājusi zināšanas Tartu Universitātē, Igaunijā, 1927. gadā — Dānijā.

No 1920. līdz 1944. gadam strādājusi par skolotāju Rīgas 2. vidusskolā. 1924. gadā nodibinājusi Latviešu folkloras krātuvi, arī tās pirmā vadītāja (līdz 1929. gadam). No 1945. līdz 1950. gadam bijusi zinātniskā līdzstrādniece Latvijas Zinātņu akadēmijas Etnogrāfijas un folkloras institūtā.

Vairāki pētījumi par folkloru. Saņēmusi Krišjāņa Barona prēmiju par 1931. gadā sastādīto "Latvju dainu" garāko dziesmu tipu rādītāju.

Mirusi 1956. gadā. Apglabāta Poruka kalniņā, Rīgas Meža kapos.

## Atsauces
Ella Buceniece

**Ella Buceniece** (dzimusi ) ir latviešu filozofe. Dr. filoz. (1980).

1972. gadā absolvējusi Latvijas Valsts universitātes Vēstures un filozofijas fakultāti. 1993. gadā stažējusies Oslo Universitātes Sieviešu studiju centrā.

No 1972. līdz 1981. gadam bijusi zinātniskā līdzstrādniece Latvijas Zinātņu akadēmijas Vēstures institūtā, pēc tam līdz 1991. gadam — akadēmijas Filozofijas un socioloģijas institūtā. 1991. gadā kļuvusi par Latvijas Universitātes Filozofijas un socioloģijas institūta vadošo pētnieci. Pasniedz Latvijas Universitātē un Rīgas Tehniskajā universitātē.

Vairāk nekā 70 rakstu autore. 1995. gadā izdota viņas sastādītā grāmata "Ideju vēsture Latvijā". Kopš 1988. gada ir Starptautiskās fenomenoloģijas asociācijas biedre. 2009. gadā saņēmusi Teodora Celma balvu filozofijā.

## Atsauces
Anna Irbe

**Anna Irbe** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu luterāņu misionāre Indijā, piedalījās tamilu Evaņģēliski luteriskās baznīcas izveidošanā.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1890. gada 19. septembrī Dzērbenē luterāņu mācītāja, vēlākā bīskapa Kārļa Irbes un viņa sievas Lūcijas ģimenē. 1912. gadā viņa Ženēvā beidza Žēlsirdīgo māsu skolu. Pirmā pasaules kara laikā kopā ar vecākiem devās bēgļu gaitās uz Krieviju, kur viņa apprecējās ar krievu muižnieku Kaļitajevu. Krievijas pilsoņu kara laikā viņas vīrs un vecākais dēls nomira no tīfa, bet Anna Irbe kopā ar jaunāko dēlu Kirilu atgriezās dzimtenē.

1924. gadā Vecajā Sv. Ģertrūdes baznīcā LELB bīskaps Kārlis Irbe savu meitu Annu iesvētīja par misionāri. Pēc misijas skolas beigšanas Anglijā viņa 1925. gadā ieradās Koimbatorā un sāka darbu Zviedrijas luterāņu baznīcas misijā Madrasas prezidentūrā. 
Ar sava tēva palīdzību 1931. gadā viņa ieguva Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas atbalstu misijas darbam Britu Indijā. 1933. gadā viņa mežā starp Koimbatoras un Polači (*Pollachi*) pilsētām ieraka krustu kā pamatakmeni vēlākajam Karunagarapuri ("Kunga žēlastības") ciemam, pati dzīvoja būdiņā tikpat vienkārši kā vietējie bezkastas ļaudis (*pana, [[ādivāsī]]*). Ciemā bez evaņģēlistu mājām uzcēla atraitņu namu, bērnu-atradeņu māju, skolu un aptieku. Viņas palīgs bija indiešu teologs G. Stīvens (*Stephen*).

Anna Irbe bija iecienīta kā garīgā māte, kuras padomi un dzīves uzskati derēja kā atsvaidzinājums pārējiem misionāriem, bez tamilu un latviešu valodas Anna Irbe prata tekoši runāt arī angļu, franču, krievu un zviedru valodās.
1937. gadā Annu Irbi apmeklēja LELB ārmisijas sekretārs mācītājs Roberts Feldmanis. Pēc Latvijas okupācijas Karunagarapuri misija pārgāja Zviedrijas luterāņu baznīcas aprūpē, kura uzskatīja šo ciemu par paraugmisijas staciju. 1951. gadā Anna Irbe izbeidza darbu Karunagarapuri ciemā.

Pēdējos divus gadus viņa nodzīvoja Nilgiri kalnos mācītāja Stīvena vecākā dēla — ceļu inženiera ģimenē. Viņš bija dzimis Karunagarapuri ciemā, un Anna Irbe viņu uzskatīja par savu audžu dēlu. 
Mirusi 1973. gada 13. februārī Tirupaturā (*Tiruppathur*). Viņas dēls Kirils Irbe bija lidojošo ārstu vienības (*flying doctor*) galvenais inženieris Zambijā.
Mūsdienās LELB Misija Indijā nosaukta par Annas Irbes Latvijas evaņģēliski luterisko Baznīcu Indijā (AILELBI).

## Ārējās saites
"Ārmisija" 

"Tas laiks" filma par Annu Irbi 

## Atsauces
Kārlis Irbe

**Kārlis Irbe** var būt:
* Kārlis Irbe (1861—1934), latviešu luterāņu mācītājs, pirmais LELB bīskaps;
* Kārlis Irbe (1885—1966), latviešu luterāņu mācītājs, Satversmes sapulces un 1. Saeimas deputāts.
Volutīna granulas

**Volutīna granulas** ir kompleksēto neorganisko polifosfātu intracitoplazmatiskas (šūnu citoplazmas iekšienē esošas) uzkrāšanās forma. Volutīna granulu klātbūtne tiek izmantota kā identifikācijas kritērijs, kad mēģina izolēt *[[Corynebacterium diphtheriae]]* Leflera vidē (speciālā substancē, ko izmanto difterijas baciļu audzēšanai). Polifosfāta granulas sauc arī par metahromām granulām, jo tām piemīt metahromatiskais efekts (tās kļūst sarkanas, krāsojot ar metilēnzilo). Volutīna granulas intensīvāk uztver anilīna krāsas, nekā šūnu citoplazma.

## Atsauces
Pelēču pamatskola

**Pelēču pamatskola** bija pirmsskolas izglītības un pamata izglītības skola Pelēčos, Pelēču pagastā, Preiļu novadā. 

Skolā tika realizētas šādas mācību programmas:
* Vispārējās pamatizglītības programma (kods — 21011111)
* Pirmsskolas izglītība programma (kods — 01011111)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (kods — 21015611)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgas attīstības traucējumiem (kods — 21015811)

## Vēsture
Skola dibināta 1914. gadā.

1961. gadā skola tika pārveidota par astoņgadīgo skolu, bet 
1989. gadā skola pārgāja uz 9 apmācības gadiem.

Skola renovēta 2008. gadā, bet 2012. gadā renovēta skolas sporta zāle.

2015./2016. mācību gadā: skolā strādāja 16 pedagogi, mācījās 59 skolēni, pirmsskolas grupu apmeklēja 19 audzēkņi.

Pēc skolas beigšanas mācības var turpināt vidējās izglītības mācību iestādē vai profesionālās vidējās izglītības mācību iestādē. 2015./2016. mācību gadā Preiļu novada dome atļāva atvērt klašu komplektus ar samazinātu skolēnu skaitu. 2024. gadā skola likvidēta.

### Nosaukumu maiņa
* 1914 — 1935 Nīdermuižas pamatskola
* 1935 — 1989 Niedru pamatskola
* 1989 — 1991 Niedru deviņgadīgā skola
* 1991 — 2024 Pelēču pamatskola

### Atrašanās vietu maiņa
* 1914 — 1921 Pelēči
* 1921 — 1924 Bramaņi
* 1925 — 1951 Livmaņi
* 1951 — 1968 Strodi
* Kopš  — Pelēči

## Piezīmes

## Atsauces
Kurzeme (nozīmju atdalīšana)

**Kurzeme** var būt:
* kultūrvēsturisks novads Latvijas rietumu daļā;
* Būtnāru agrākais nosaukums;
* Raimonda Paula estrādes dziesmu albums;
* vēsturiska viesnīca Jelgavā.
PSRS Tautas skatuves mākslinieks

thumb|262x262px|Apbalvojuma zīme "PSRS Tautas skatuves mākslinieks"
**PSRS Tautas skatuves mākslinieks** bija goda nosaukums, ko piešķīra izciliem Padomju Savienības mākslas darbiniekiem, kas bija guvuši plašu atzinību par ieguldījumu teātra, mūzikas vai kino attīstībā. Goda nosaukums dibināts  saskaņā ar PSRS Centrālās izpildkomitejas rīkojumu. Šis tituls aizstāja 1919. gadā dibināto goda nosaukumu "Republikas Tautas mākslinieks", ko bija saņēmuši tādi mākslinieki kā komponists Aleksandrs Glazunovs, operdziedādājs Fjodors Šaļapins.  

Pirmo reizi goda nosaukums "PSRS Tautas skatuves mākslinieks" tika piešķirts  13 padomju māksliniekiem. To skaitā bija Konstantīns Staņislavskis, Vladimirs Ņemirovičs-Dančenko, Vasilijs Kačalovs, Ivans Moskvins, Antoņina Ņeždanova. Pēdējo reizi šo nosaukumu piešķīra 1991. gada decembrī 11 māksliniekiem, tai skaitā estrādes dziedātājai Allai Pugačovai un aktierim Oļegam Jankovskim. Pavisam kopā šis goda nosaukums piešķirts 1006 māksliniekiem.

## Laureāti no Latvijas
PSRS Tautas skatuves mākslinieka nosaukumu ieguvuši arī Latvijas PSR skatuves mākslinieki.

## Atsauces
Santaana (ASV)

**Santaana** () ir pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, kas atrodas Kalifornijas štata dienvidrietumos, Orindžas apgabala ziemeļrietumos. Pilsēta atrodas pie Santaanas upes un apmēram 16 km attālumā no Klusā okeāna krasta. Pilsētas kopējā platība ir 71,27 km², pēc aptuvenajiem 2020. gada datiem pilsētā dzīvoja 310 227 iedzīvotāji. Tā ir Orindžas apgabala administratīvais centrs un otrā lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. Tā ir arī 57. lielākā ASV pilsēta un 11. lielākā Kalifornijas pilsēta pēc iedzīvotāju skaita.

Santaana ir dibināta 1869. gadā. Pilsēta ir daļa no Losandželosas-Longbīčas-Santaanas metropoles, kas pēc 2010. gada datiem ar vairāk kā 18 miljoniem iedzīvotāju ir otrā lielākā metropole ASV. 2011. gadā žurnāls *[[Forbes]]* pilsētu nosauca par ceturto drošāko ASV pilsētu ar iedzīvotāju skaitu virs 250 000 iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Māris Ceirulis

**Māris Ceirulis** (dzimis  Aizputē) ir latviešu politiķis, vides pieejamības konsultants, lektors un invalīdu tiesību aktīvists. Apbalvots ar goda titulu *[[Latvijas Lepnums]]*.

## Biogrāfija
Māris Ceirulis dzimis  Aizputē.

Mācījies Otaņķu pamatskolā, Brjanskas vakara skolā.

Ciešot autokatastrofā Liepājā (1996. gadā, 25 gadu vecumā) zaudēja redzi vienaj acij, bet ar otru aci kļuva vājredzīgs. Katastrofas brīdī ģimenē tika gaidīts otrais bērns — meita Agija.
Neskatoties uz fiziskām grūtībām mācīties (bija nepieciešams lietot lupu), studēja Liepājas Pedagoģijas akadēmijā (2005).

Darbojas "Neredzīgo biedrībā" (kopš 1997. gada). Turpmākajos darbības gados kļuvis par Liepājas Neredzīgo biedrības valdes priekšsēdētāju un Latvijas Neredzīgo biedrības valdes locekli.

Pēc acs operācijas (1999. gadā) redze daļēji atjaunojās.

Strādājis Liepājas pilsētas domē par Sociālo lietu komisijas locekli, Invaliditātes sabiedrisko ekspertu. Vada lekcijas un sniedz konsultācijas vides pieejamības jomā. 

Ievēlēts Liepājas domes vēlēšanās (2013. gadā) no Liepājas partijas saraksta. Iesaistījies politikā, lai palīdzētu cilvēkiem.

Laulībā ar Andu Ceiruli dzimušas 4 meitas. Ar ģimeni labprāt pavada laiku pie jūras, peldot.

## Apbalvojumi
* 2006. gadā — goda tituls *[[Latvijas Lepnums]]* kategorijā "Atbalsts līdzcilvēkiem"
* 2007. gadā — tituls "Gada liepājnieks" par aktīvu un mērķtiecīgu darbību cilvēku ar īpašām vajadzībām integrācijai sabiedrībā 
* 2014. gadā — balva konkursa "Cilvēka izaugsmei" kategorijā "Par sociālo atbildību"

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
* ir Liepāja > Māris Ceirulis
Georgijs Jevsejevs

**Georgijs Jevsejevs** (; dzimis , Maskavā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šaha kompozīciju risināšanā (1991).

## Biogrāfija
Četras reizes uzvarējis PSRS čempionātos šaha kompozīciju risināšanā (1982, 1984, 1986, 1989). Bijis pirmais šahists, kas trīs reizes pēc kārtas uzvarējis Pasaules čempionātā šaha kompozīciju risināšanā individuālajā vērtējumā: 1989., 1990. un 1991. gadā. Par šiem panākumiem 1991. gadā saņēmis starptautiskā lielmeistara šaha kompozīciju risināšanā nosaukumu. 1998. gadā ceturto reizi kļuvis par Pasaules čempionu šaha kompozīciju risināšanā. Vairākkārt bijis laureāts Maskavas, Krievijas un Eiropas sacensībās šaha kompozīciju risināšanā. 2014. gadā pārliecinoši uzvarējis Krievijas čempionātā šaha kompozīciju risināšanā. 2015. gadā Rumānijā bijis labākais Eiropas individuālajā čempionātā šaha kompozīciju risināšanā. Uz 2016. gada 1. janvāri bijis Pasaules šaha kompozīciju risināšanas reitinga līderis. Pazīstams arī kā šaha kompozīciju sastādītājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chess-db.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Jānis Ezeriņš

**Jānis Ezeriņš** var būt:
* Jānis Ezeriņš, latviešu rakstnieks (1891—1924);
* Jānis Ezeriņš, Latvijas Bruņoto spēku ģenerālis (1894—1944).
Juris Naķelis

**Juris Naķelis** ( — ) bija latviešu politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Latviešu zemnieku savienības biedrs.

## Biogrāfija
Juris Naķelis piedzima  Seces pagastā. Mācījies draudzes skolā.

1920. gadā ievēlēts Latvijas Satversmes sapulcē, pārstāvēja Latviešu zemnieku savienību. Amatā bija līdz 1922. gadam. Agrārajā reformā ieguva zemi Codes pagastā. Vēlāk pievienojās Latvijas Jaunzemnieku savienībai, kuras sastāvā kandidēja 1928. gada Bauskas apriņķa vēlēšanās.

Miris .

## Atsauces
Arodkameras (Igaunija)

**Arodkameras** () Igaunijā tika veidotas starpkaru periodā, sākotnēji kā nozaru pārstāvniecības organizācijas parlamentārajā republikā, bet pēc 1934. gada valsts apvērsuma, Petsa diktatūras laikā, tās veidoja kā alternatīvu vēlētam parlamentam.

Valsts modelis, kurā pilsoņus pārstāv nevis uz politiskajiem principiem vai šķiru interesēm balstītas partijas, bet nozaru asociācijas, nāca no fašistiskās Itālijas un Portugāles diktatora Salazara radītās korporatīvās valsts pārvaldes sistēmas. Līdzīgu kameru sistēmu organizēja arī Latvijā Kārļa Ulmaņa diktatūras laikā.

1924. gadā tika izveidota Rūpniecības un tirdzniecības kamera, 1931. gadā — Zemkopības kamera.

Laikā no 1934. līdz 1936. gadam tika izveidotas 15 jaunas arodkameras un to stāvoklis tika nostiprināts 1937. gada Igaunijas konstitūcijā, kas paredzēja, ka arodkameru pārstāvjiem tiek atvēlētas 16 no 40 vietām Igaunijas parlamenta augšpalātā.

Arodkameru darbība tika izbeigta 1940. gada jūlijā, valsts sovjetizācijas periodā pirms Igaunijas iekļaušanas PSRS.

## Arodkameru saraksts
* Lauksaimniecības strādnieku un sīkzemnieku kamera. Izveidota 1936. gadā. Tās padomē bija 36 vēlēti un 4 Zemkopības ministra iecelti biedri.
* Lauksaimniecības kamera.
* Agronomu kamera. Izveidota 1935. gadā. Tās padomē bija 25 vēlēti biedri.
* Rūpniecības un tirdzniecības kamera.
* Kooperācijas kamera. Izveidota 1935. gadā. Tās padomē bija 60 vēlēti biedri.
* Piensaimnieku kamera. Izveidota 1936. gadā. Tās padomē bija 25 vēlēti biedri.
* Inženierijas kamera.
* Zvejniecības kamera. Izveidota 1936. gadā. Tās padomē bija 35 vēlēti un 5 Zemkopības ministra iecelti biedri.
* Rokdarbu kamera. Izveidota 1936. gadā. Tās padomē bija 77 vēlēti biedri.
* Namīpašnieku kamera.
* Mājsaimniecības kamera. Izveidota 1936. gadā. Tās padomē bija 50 vēlēti biedri.
* Farmācijas kamera. Tās padomē bija 20 vēlēti biedri.
* Ārstu kamera. Izveidota 1935. gadā. Tās padomē bija 30 vēlēti biedri.
* Privāti nodarbināto kamera. Izveidota 1937. gadā. Tās padomē bija 48 vēlēti biedri.
* Skolotāju kamera.
* Veterinārārstu kamera. Izveidota 1935. gadā. Tās padomē bija 25 vēlēti biedri.
* Strādnieku kamera. Izveidota 1936. gadā. Tās padomē bija 30 vēlēti biedri.
Paula Jēgere-Freimane

**Paula Jēgere-Freimane** (dzimusi **Jēgere** , mirusi ) bija latviešu teātra un literatūras kritiķe.

Dzimusi kalpa ģimenē. 1900. gadā beigusi Torņakalna palīdzības biedrības elementārskolu, 1906. gadā - Maldoņa ģimnāziju, 1912. gadā — Latvju dramatiskos kursus. Vēl mācījusies Vācijā. 1924. gadā absolvējusi Latvijas Universitāti. 20. gadsimta sākumā strādājusi par skolotāju. 1944. gadā emigrējusi uz Vāciju, 1950. gada decembrī pārcēlusies uz dzīvi ASV.

Publikācijas no 1913. gada. Par 1963. gadā izdoto autobiogrāfisko grāmatu "Cilvēks domā — Dievs dara" 1964. gadā saņēmusi Krišjāņa Barona prēmiju. 1938. gadā apbalvota ar ceturtās šķiras Atzinības krustu.

## Atsauces
Edīte Hauzenberga-Šturma

**Edīte Hauzenberga-Šturma** (dzimusi **Hauzenberga** , mirusi ) bija latviešu valodniece.

## Dzīves gājums
Dzimusi 1901. gadā Svētciemā grāmatveža ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Krieviju, 1918. gadā beidza mācības uz Ribinsku evakuētajā Ventspils ģimnāzijā. Pēc atgriešanās dzimtenē līdz 1931. gadam studēja Latvijas Universitātē, līdztekus no 1925. gada strādāja Folkloras krātuvē, vēlāk arī Latviešu valodas krātuvē. 

Strādāja kopā ar Jāni Endzelīnu, piedalījās 20. gadsimta 20.—30. gados izdotās "Latviešu valodas vārdnīcas" materiālu sagatavošanā.  Strādāja arī pie sinonīmu vārdnīcas sastādīšanas.

Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, kur aizvadīja atlikušo dzīvi. Pasniedza Baltijas Universitātē Pinnebergā, Bonnas Universitātē.

Nozīmīgs kultūrvēsturisks un personisks darbs ir "Edītes Hauzenbergas-Šturmas vēstules Jānim Rudzītim".

## Atsauces
Kari Valtonens

**Kari Valtonens** (; dzimis ) ir Somijas starptautiskais lielmeistars šaha kompozīciju risināšanā (1984).

## Biogrāfija
Kļuvis pazīstams kā šaha kompozīciju sastādītājs, turklāt darbojies vairākos žanros, ieskaitot šaha etīdes, palīgmatus un pašmatus. Bijis viens no Somijas šaha problēmu žurnāla *Tehtäväniekka* autoriem. 1984. gadā Sarajevā uzvarējis Pasaules čempionātā šaha kompozīciju risināšanā individuālajā vērtējumā. Tajā pašā gadā saņēmis starptautiskā lielmeistara šaha kompozīciju risināšanā nosaukumu. Ir arī FIDE starptautiskais arbitrs šaha kompozīcijā. 2004. gadā bija galvenais tiesnesis savai piecdesmit gadu jubilejai veltītajam šaha kompozīciju sastādīšanas turnīram.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Pauli Perkonoja

**Pauli Perkonoja** (; dzimis  Tamperē) ir Somijas starptautiskais lielmeistars šaha kompozīciju risināšanā (1982).

## Biogrāfija
Piedzimis Tamperes priekšpilsētā, bet pēc pāris gadiem pārcēlies uz Turku, kur nodzīvojis visu savu dzīvi. Strādājis Somijas pastā. Brīvajos brīžos aizrāvies ar krustvārdu mīklām un šahu. Kļuvis pazīstams kā šaha kompozīciju sastādītājs. Sadarbojies ar Somijas šaha problēmu žurnālu *Tehtäväniekka*. 1969. gadā FIDE viņam piešķīrusi starptautiskā meistara nosaukumu šaha kompozīciju sastādīšanā. 1982. gadā kļuvis par pirmo šahistu pasaulē, kas saņēmis starptautiskā lielmeistara šaha kompozīciju risināšanā nosaukumu. Trīs reizes uzvarējis Pasaules čempionātā šaha kompozīciju risināšanā individuālajā vērtējumā: 1986., 1992. un 1995. gadā. 2005. gadā Legņicā uzvarējis pirmajā Eiropas čempionātā šaha kompozīciju risināšanā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista kompozīcijas vietnē jmrw.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Jorma Pāvilainens

**Jorma Pāvilainens** (; dzimis ) ir Somijas starptautiskais lielmeistars šaha kompozīciju risināšanā (1999).

## Biogrāfija
Somijas jaunatnes izlases sastāvā 2 reizes (1983, 1985) piedalījies Pasaules jaunatnes U26 šaha komandu čempionātos. 1985. gadā bijis Somijas otrās izlases līderis Ziemeļu kausa izcīņā šahā. Vēlākajos gados regulāri piedalījies Somijas komandu čempionāta 1. līgā, spēlējot par Pori pilsētas komandu. 

Vairāk pazīstams kā dažādu žanru šaha kompozīciju sastādītājs un risinātājs. Vairākkārt uzvarējis Somijas čempionātos šaha kompozīciju risināšanā: 1998., 2000., 2001., 2005., 2007., 2008., 2010. un 2011. gados.  1999. gadā saņēmis starptautiskā lielmeistara šaha kompozīciju risināšanā nosaukumu. 2001. gadā Nīderlandē uzvarējis Pasaules čempionātā šaha kompozīciju risināšanā individuālajā vērtējumā. 2003. gadā uzvarējis Beļģijas atklātajā čempionātā šaha kompozīciju risināšanā. 2006. gada Pasaules čempionātā šaha kompozīciju risināšanā izcīnījis otro vietu. Somijas šaha problēmu žurnāla *Tehtäväniekka* redaktors.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Aija Priedīte

**Aija Priedīte** (dzimusi **Janelsiņa**  Rīgā), arī **Aija Janelsiņa-Priedīte**, ir latviešu literatūrzinātniece un valodniece.

Kopā ar vecākiem 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, 1946. gadā devušies uz Zviedriju. 1961. gadā beigusi Dienvidstokholmas meiteņu ģimnāziju, 1980. gadā absolvējusi Stokholmas Universitāti. Pasniegusi Stokholmas Universitātē (1980—1994), Minsteres Universitātē (1989—1990), Hamburgas Universitātē (1990—1994). 1994. gadā atgriezusies Latvijā. Vadījusi Latviešu valodas apguves valsts aģentūru.

Ir publikācijas gan latviešu, gan cittautu izdevumos.

2002. gadā apbalvota ar ceturtās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces
Mihaels Pfannkuhe

**Mihaels Pfannkuhe** (; dzimis , Minsterē) ir Vācijas starptautiskais lielmeistars šaha kompozīciju risināšanā (1993).

## Biogrāfija
Divas reizes uzvarējis Pasaules čempionātā šaha kompozīciju risināšanā individuālajā vērtējumā (1988, 1993). Piecas reizes Vācijas komandas sastāvā uzvarējis arī Pasaules čempionātā šaha kompozīciju risināšanā komandu vērtējumā (1987, 1988, 1993, 2000, 2002). Par šiem sasniegumiem 1993. gadā saņēmis starptautiskā lielmeistara šaha kompozīciju risināšanā nosaukumu.

Kopš 1970. gada nodarbojās ar šaha kompozīciju un vada šaha žurnālā nodaļu par kompozīciju. No 1970. gada līdz 1988. gadam ir piedalījies Vācijas šaha Bundeslīgā, pārstāvot Minsteres pilsētas komandu.

1982. gadā beidzis Minsteres universitāti, bet 1988. gadā turpat aizstāvējis matemātikas doktora grādu. Strādājis par sistēmu programmētāju. Precējies, ģimenē ir pieci bērni.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē chess-db.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Arno Cude

**Arno Cude** (; dzimis ) ir Vācijas starptautiskais lielmeistars šaha kompozīciju risināšanā (1988) un FIDE starptautiskais meistars (1995).

## Biogrāfija
Vairākkārt uzvarējis Vācijas čempionātā šaha kompozīciju risināšanā (1983, 1985, 1986, 1988, 1989, 1990, 1991, 1992, 1993, 1994, 1998, 1999, 2001, 2007, 2013). 1994. gadā uzvarējis Pasaules čempionātā šaha kompozīciju risināšanā individuālajā vērtējumā. 1993. gadā saņēmis starptautiskā lielmeistara nosaukumu šaha kompozīciju risināšanā. Nodarbojas arī ar šaha kompozīciju.

Sekmīgi spēlējis arī klātienes šaha turnīros. Trīs reizes uzvarējis Hesenes zemes šaha čempionātā (1986, 1992, 1994). 1995. gada Vācijas šaha čempionātā dalījis 1.-5. vietu, bet papildturnīrā palicis 2. vietā. 1995. gadā kļuvis par FIDE starptautisko meistaru šahā (IM). Piedalījies arī Vācijas šaha Bundeslīgā, kur pārstāvējis *SV Hofheim* (ar pārtraukumiem no 1984. gada līdz 2005. gadam) un *PSV Duisburg* (1997-2000) komandas.

Par saviem sasniegumiem šahā 2005. gada 7. decembrī apbalvots ar Vācijas sporta augstāko apbalvojumu *Silbernes Lorbeerblatt* ("Sudraba lauru lapa").

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē chess-db.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Oto Hasmanis

**Oto Hasmanis** ( — ) bija latviešu politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts un Lugažu pagasta valdes priekšsēdētājs, Latviešu zemnieku savienības biedrs.

## Biogrāfija
Oto Hasmanis piedzima  Lugažu pagasta Lielajā muižā. Beidzis Valkas pilsētas skolu, apguvis praktisko lauksaimniecību Lānemetsas muižā Igaunijā.

No 1897. līdz 1905. gadam Hasmanis bija vairāku muižu pārvaldnieks Igaunijā un Latvijas ziemeļos. 1906. gadā sāka saimniekot Lugažu pagasta «Lukstiņos». 1919. gada februārī Hasmanis tika ievēlēts par Valkas apriņķa zemes padomes priekšsēdētāju, piedalījās Latvijas Pagaidu valdības bruņoto spēku organizēšanā Latvijas ziemeļos. 1919. gada maijā kļuva par Valkas apriņķa priekšnieku.

1920. gadā ievēlēts Latvijas Satversmes sapulcē, pārstāvēja Latviešu zemnieku savienību. Amatā bija līdz 1922. gadam. 1924. gadā kļuva par Lugažu pagasta padomes priekšsēdētāju, vēlāk — par valdes priekšsēdētāju. Amatā bija līdz 1928. gadam. No 1928. līdz 1931. gadam strādāja Valkas apriņķa valdē. No 1930. gada jūnija līdz 1940. gada februārim bija Latvijas konsuls Igaunijā, no dienesta atbrīvots vecuma dēļ.

Pēc Latvijas okupācijas Hasmanis 1941. gada jūnijā tika deportēts uz Severouraļskas soda nometni Sverdlovskas apgabalā Krievijas PFSR. Miris .

## Atsauces
European Hit Radio Top 40 Nr. 1 (2016)

[thumb|200px|[Robin Schulz singla "Show Me Love" vāka noformējums. Singls topā pirmo vietu ieguva 5 nedēļas.]]
**European Hit Radio Top 40** ir Latvijas nacionālās apraides radiostacijas European Hit Radio iknedēļas populārāko dziesmu saraksts, kas tiek veidots, apkopojot klausītāju balsojuma rezultātus EHR mājas lapā internetā vai e-pastā. Šajā rakstā ir apkopots to dziesmu saraksts, kas 2016. gadā Latvijas radiostacijas European Hit Radio iknedēļas populārāko 40 dziesmu sarakstā Top 40 ieguva 1. vietu.

## Top 40 sastādīšanas princips
European Hit Radio Top 40 tiek sastādīts, pamatojoties uz klausītāju balsojuma rezultātiem, kas ik nedēļu tiek apkopoti raidījumā "European Hit Radio Top 40". Topa veidošanas procesā piedalās visas dziesmas, par kurām balsots European Hit Radio mājas lapā — sadaļās Top 9 un Top 40, Padomdevēju aptaujā un ar e-pasta starpniecību. Neatkarīgi no tā, kādā veidā par dziesmām ir balsots, visas balsis pēc noteikta algoritma tiek summētas, veidojot European Hit Radio klausītāju 40 populārāko dziesmu sarakstu, kas ēterā skan katru piektdienu plkst. 15.00, ar atkārtojumu svētdienā plkst. 16.00.

### Balsošanas iespējas
Balsot par dziesmām var vairākos veidos:
* EHR mājas lapā, balsojot sadaļā Top 9 — balsot ir iespējams reizi dienā,
* EHR mājas lapā, balsojot sadaļā Top 40 — balsot ir iespējams vienu reizi nedēļā,
* reģistrējoties kā "Padomdevējam",
* sūtot e-pastu un adresi — top40@europeanhitradio.com

European Hit Radio mājas lapā, sadaļās Top 9 un Top 40, ir iespējams nobalsot par trim dziesmām, savukārt, reģistrējoties kā European Hit Radio Padomdevējam, katru nedēļu uz lietotāja norādīto e-pasta adresi tiek nosūtīts 40 dziesmu saraksts, kurā katra no dziesmām ir jānovērtē ar atzīmi no 1 līdz 7 (1 ir zemākais vērtējums, kas nozīmē, ka dziesma pavisam nepatīk, 7 — augstākais vērtējums, kas nozīmē, ka dziesma ļoti patīk). Jāatzīmē, vai dziesma ir pazīstama vai nē, kā arī jāatzīmē, vai dziesma jau ir apnikusi vai nē. Papildus šīm izvēlnēm, katrai dziesmai ir iespējams noklausies tās fragmentu, uzklikšķinot uz saites. Pēc dziesmu vērtēšanas papildus ir jāatbild uz 2 aptaujas jautājumiem par dažādām tēmām. Lai gan Padomdevēju aptaujas ir angļu valodā, tomēr atbildēt uz jautājumiem var arī latviešu valodā.

Balsojot European Hit Radio mājas lapā, sadaļā Top 9, balsojuma rezultāts tiek apkopots raidījumā Top 9, kas skan no svētdienas līdz ceturtdienai plkst. 21.00.

[thumb|200px|[Imany feat. Filatov & Karas singla "Don't Be So Shy" vāka noformējums.]]
[thumb|200px|[Sia Furler|Sia feat. Sean Paul singla "Cheap Thrills" vāka noformējums.]]
[thumb|200px|[Alans Volkers|Alan Walker singla "Faded" vāka noformējums.]]
[thumb|200px|[Mike Perry feat. Shy Martin singla "The Ocean" vāka noformējums.]]

## 1. vietas dziesmu saraksts

## Skatīt arī
* European Hit Radio
* European Hit Radio Top 40
* European Hit Radio Top 100

## Piezīmes un atsauces
### Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Baiks

**Jānis Baiks** (dzimis ) ir Latvijas politiķis. No 2014. līdz 2021. gadam bija Valmieras domes priekšsēdētājs. Kopš 2021. gada ir Valmieras novada domes priekšsēdētājs, pārstāv partiju «Valmierai un Vidzemei».

1996. gadā pabeidza Latvijas Universitāti, iegūstot bakalaura grādu biznesa vadībā.

2013. gadā ievēlēts Valmieras domē no partijas «Valmierai un Vidzemei» saraksta. Baiks tika ievēlēts par domes priekšsēdētāja vietnieku.  ievēlēts Valmieras domes priekšsēdētāja amatā, nomainot Inesi Boķi, kas kļuva par 12. Saeimas deputātu.

2023. gada 12. septembrī Baiku aizturēja KNAB, izmeklējot aizdomas par infrastruktūrai domāto ES līdzekļu piesavināšanos Valmieras pašvaldībā. Netika sniegta informācija, vai viņš tiek vainots šajā nodarījumā jeb vai aizturēšanai ir cits iemesls.

## Atsauces
Kareivja ceļš

**"Kareivja ceļš"** () ir 2010. gadā izdota Jaunzēlandes-Dienvidkorejas asa sižeta fantāzijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Sngmo Lī. Galvenās lomas filmā atveido Jang Dong-gun, Keita Bosvorta, Džefrijs Rašs. Filmas pirmizrāde notika 2010. gada 3. decembrī.

19. gadsimtā kareivim Janam (Jang Dong-gun) ir pavēlēts nogalināt pēdējo pretinieku klana pārstāvi - zīdaini. Viņš atsakās pabeigt uzdevumu, un kopā ar zīdaini bēg uz pussagruvušu ciemu Amerikas mežonīgajos rietumos. Neskatoties uz viņa centieniem mainīties, viņa bijušais cīņu skolotājs ir nolēmis atriebties par Jana neizpildīto darbu. 
## Atsauces

## Ārējās saites
*
Latvijas karogu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā uzskaitīti vēsturiskie un pašreizējie **Latvijas karogi**. 

## Nacionālais un valsts karogs

## Valdības standarti

## Militārie karogi

## Vēsturisko novadu karogi

## Vēsturiskie karogi

## Skatīt arī
* Latvijas karogs
* Latvijas pilsētu karogi
* Latvijas novadu karogi
* Latvijas pagastu karogi

## Atsauces
Aleksandrs Jaunbērzs

**Aleksandrs Jaunbērzs** ( — ) bija latviešu ierēdnis un politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts un Rīgas apriņķa valdes priekšsēdētājs, Latviešu zemnieku savienības biedrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Dzelzavas pagastā. Mācījās pilsētas skolā, vēlāk pašmācības ceļā apguva grāmatvedību.
1907. gadā kļuva par kara ierēdni Krievijas Impērijas armijas 24. kājnieku divīzijas štābā. No 1911. gada bija Ropažu pagasta valdes un tiesas rakstvedis, strādāja arī par grāmatvedi vietējās biedrībās.

Pirmā pasaules kara laikā no 1915. līdz 1918. gadam bija 1. Daugavgrīvas Latviešu strēlnieku bataljona (vēlāk — pulka) ierēdnis. Par dienestu 1916. gada augustā apbalvots ar Sudraba medaļu uz Sv. Staņislava ordeņa lentes. Pēc kara 1919. gadā kļuva par Rīgas apriņķa valdes priekšsēdētāju, amatā bija līdz 1922. gadam.

1920. gadā viņu ievēlēja par Latvijas Satversmes sapulces deputātu no Latviešu zemnieku savienības. No 1922. gada bija Ikšķiles draudzes valdes loceklis. No 1928. līdz 1934. gadam Jaunbērzs bija Latvijas Republikas Iekšlietu ministrijas Rīgas apriņķa pārvaldes Revīzijas komisijas priekšsēdētājs, no 1934. līdz 1938. gadam — Pašvaldības departamenta Pilsētu nodaļas vadītājs. 1938. gadā pensionējās, bet līdz Latvijas okupācijai 1940. gadā dienēja aizsargos. 1943. gadā bija Ikšķiles draudzes priekšnieks, dzīvoja Tīnūžu pagasta "Dobelniekos".

Miris , apglabāts Ropažu kapos.

## Ģimene

Jaunbērza laulībā ar Aleksandru Irmu Vilhelmīni Jaunbērzu (dzimušu Perlbahu) dzimis dēls Ēriks Jaunbērzs un meitas Aina Eleonora (precējusies Zalcmane, 1913–1998) un Ērika (precējusies Ruģēna, tad Šabeļņikova, 1922–1966).
Jaunbērza mazbērni ir -  Ērikas laulībā ar Bruno Ruģēnu dzimušais Andris Ruģēns, Ainas Eleonoras bērni laulībā ar Zigfrīdu Zalcmani - Juris Zalcmanis un Maruta Solvita Iveta Naudiņa
Pēc meitas Ērikas izsūtīšanas Aleksandrs Jaunbērzs Carnikavā audzināja mazdēlu Andri Ruģēnu.

## Atsauces
Egils Skallagrimsons

[thumb|right|200px|Egila sāgas manuskripts ar Egila Skallagrimsona iespējamo attēlu ([17. gadsimts|17. gadsimta noraksts).]]
**Egils Skallagrimsons** (; pirms 910 — pirms 990) bija Islandes vikingu virsaitis un dziesminieks (skalds), kura dzīve aprakstīta Egila sāgās. Viņš ar savu karadraudzi sirojis Norvēģijā, Kursā, Dānijā un Anglijā.

## Izcelsme
Cēlies no norvēģu vikingu skaldu dzimtas. Viņa vectēvs Kveldulfs (*Kveld-Úlfr* - "vakara vilks"), nevarēdams samierināties ar Norvēģijas ķēniņa Haralda Skaistmatainā valdīšanu (ap 872 — ap 931), kopā ar savu dēlu Skallagrimu (*Skallagrímur Kveldúlfsson*) ap 878. gadu izceļoja uz Islandi.    

## Dzīvesgājums
Uzskata, ka Egils Skallagrima dēls ir dzimis klana vadoņa Skallagrima un viņa sievas Beras ģimenē Borgā (*Borgarbyggð*), Islandē pirms 910. gada. Teika stāsta, ka jau bērnībā viņš spēkā, auguma un dzejas talantā pārspējis savus vienaudžus un sacenties ar pieaugušajiem vīriem. Jau septiņu gadu vecumā ar kara cirvi nogalinājis savu rotaļu biedru par krāpšanos bumbas spēlē.
15 gadu vecumā viņš pametis tēva mājas Islandē un ar savu brāli Torolfu (*Þórólfur*) devies uz Norvēģiju, kur iestājies ķēniņa Haralda dienestā. 

Uzskata, ka ap 925. gadu Egila karadraudze ieradās Kursā (tekstā: *Kúrland*). Egila sāgas 46. nodaļā vēstīts par to, ka sākumā vikingi ar kuršiem (tekstā: *Kúrir*) uz pusmēnesi noslēdza pamieru un tirdzniecības līgumu. Kad līguma laiks beidzās, viņi sāka laupīt un Egils kopā ar citiem vikingiem nokļuva gūstā kādā mājā, kur jau ilgāku laiku kā karagūsteknis dzīvoja vikings Aki.
 
Vēlāk viņš siroja Dānijā un Anglijā, kur iestājies anglosakšu ķēniņa Etelstāna (*Æðelstān*; 924—939) dienestā. Pēc norvēģu ķēniņa Haralda nāves viņu izsludināja ārpus likuma. Vienīgi ar dzejas mākslas palīdzību Egils izglābās no norvēģu ķēniņa Ērika I Asiņainās āvas (*Eirik I Blodøks*; ap 931 — ap 933) dusmām un patvērās Islandē. 
Islandē viņam piedzima pieci bērni, bet divi dēli agri nomira, un Egils iegrima dziļā depresijā, remdējoties dzejā.

Dzīves nogali pavadīja sava brāļa Torolfa meitas ģimenē pie Reikjavīkas. Tur viņš *Mosfellsbær* kalnā apracis dārgumu lādi, kuru vēlāk velti meklējuši.

## Piemiņa

* Piemineklis *Borg í Mýrum* pie Borgarnesas Islandē.

## Darbi
* *[http://www.heimskringla.no/wiki/Höfuðlausn Höfuðlausn]*
* *[http://www.heimskringla.no/wiki/Sonatorrek Sonatorrek]* 
* *Arinbjarnarkviða*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Egila sāgu XLVI nodaļa, kas stāsta par vikingu sirojumu uz Kursu ap 925.gadu
*Höfundur Egill Skallagrímsson
* Egils saga
Emlyon Business School

***Emlyon Business School*** () ir starptautiska biznesa augstskola ar vairākām universitātes pilsētiņām, kas atrodas Ekilī pie Lionas, Parīzē, Sentetjēnā, Kasablankā, un Šanhajā. *EM Lyon* dibināta 1872. gadā.

*The Financial Times* 2014. gadā skolu Eiropas biznesa skolu vidū ierindoja trīsdesmitajā vietā. Vadītāju MBA programma ieņem 68. vietu pasaulē.

Skolas programmas ir trīskārši akreditētas — atbilstoši starptautiskajiem AMBA, EQUIS un AACSB standartiem. Skolas absolventu vidū ir ievērojami uzņēmēji un politiķi, piemēram *[[Schneider Electric]]* izpilddirektors Žans Paskāls Trikoirs (*Jean-Pascal Tricoire*), ūrnālists Stefāns Berns (*Stéphane Bern*) un ledus dejotājs Gvendals Peizerā (*Gwendal Peizerat*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne