open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ports (TCP/IP)

**Ports** — TCP/IP modelī ir transporta slāņa protokola TCP vai UDP kontroles informācija. Porta numurs tiek norādīts TCP un UDP protokolu galvenēs (*header*). Tas ir 16 bitu skaitlis, tātad iespējamie portu numuri ir 0 — 65535.

Ne visi IP transporta slāņa protokoli lieto portu numurus, piemēram, ICMP nav portu.

Porta numurs ļauj darbināt uz vienas IP iekārtas vienas adreses dažādus pakalpojumus. Piemēram pasta serveris var piedāvāt POP3 un SMTP pakalpojumus. Abi šie pakalpojumi izmanto TCP transporta slāņa protokolu. To, kuram pakalpojumam paredzēti transporta slānī saņemtie dati, nosaka porta numurs. Transporta slānī (TCP un UDP) IP adreses un porta numura pāri sauc par ***socket***. Viens pakalpojums var izmantot vairākus portus, piemēram FTP.

TCP/IP bāzētiem pakalpojumiem ir noteikti portu numuri. Piemēram, HTTP lieto TCP 80. portu, DNS — UDP vai TCP 53. Portu. Pakalpojumus iespējams darbināt arī uz nestandarta portu numuriem. Šajā gadījumā lietojumam jānorāda porta numurs, piemēram, URL *http://www.test.com:8000/test/* norāda pārlūkam, ka jāpieslēdzas HTTP serverim, kurš darbojas uz 8000. porta.

Tā kā informācija par portu tiek norādīta protokola galvenēs nevis datos, porta jēdzienam ir liela nozīme tīkla drošības risinājumos. Ugunssienas veic pakešu un savienojumu apstrādi, ņemot vērā gan IP adresi, gan porta numuru.
Beļģijas Grand Prix

**Beļģijas ''Grand Prix*** ir ikgadēja [[Formula 1]] *Grand Prix* izcīņa. Tā pirmo reizi norisinājās 1925. gadā, bet pirmā F1 sacīkste Beļģijā notika 1950. gadā.

F1 Beļģijas GP sacīkste ir notikusi [[Spā-Frankošampa|Spā-Frankošampā]], [[Zoldera|Zolderā]] un [[Nivela-Bolēra|Nivelā]]. Kopš 1985. gada visas Beļģijas GP sacīkstes notiek Spa. 2003. un 2006. gadā sacīkstes nenotika rekonstrukcijas dēļ. Sacīkstēs bieži līst [[lietus]] un notiek avārijas, tādēļ Beļģijas GP ir iemīļojuši gan skatītāji, gan piloti. Visvairāk uzvaru te ir izcīnījis [[Mihaels Šūmahers]] (6). [[Scuderia Ferrari|Ferrari]] komanda šeit ir uzvarējusi 16 reizes.

== Uzvarētāji ==
=== Vairākkārtējie uzvarētāji (piloti) ===



=== Vairākkārtējie uzvarētāji (komandas) ===



=== Saraksts ===
Minēti tikai uzvarētāji tajos *Grand Prix'', kas aizvadīti F1 sezonu ietvaros.

## Skatīt arī
* F1 Grand Prix saraksts

## Atsauces
Belgradas miera līgums (1739)

**Belgradas miera līgums** tika parakstīts Belgradā, Serbijā 1739. gada 18. septembrī starp Osmaņu impēriju un Hābsburgu monarhiju. Ar līgumu tika izbeigtas divus gadus ilgās sadursmes austriešu—turku karā (1737—1739), kura laikā Hābsburgi bija pievienojušies Krievijai krievu—turku karā (1735—1739).

Ar līgumu Hābsburgi cedēja Osmaņu impērijai Serbijas ziemeļus un Belgradu, bet Olteniju osmaņu vasaļvalstij Valahijai. Līgumā arī tika noteikta demarkācijas līnija pa Savas upi un Donavu. Līdz ar Hābsburgu piekāpšanos, arī krievi bija spiesti izbeigt karu un noslēgt Nisas līgumu, ar kuru ieguva tiesības Azovā būvēt cietoksni, kas tai deva tiešu pieeju Azovas jūrai.
## Ārējas saites

*Encyclopædia Britannica Concise – Treaty of Belgrade
*WHKMLA – Serbia 1660–1789
*The Encyclopedia of World History 2001: (1727–1746)
AM

**AM** var būt:
;am
* Amharu valodas ISO 639-1 kods

;Am
* Amerīcija ķīmiskais simbols
* Amosa grāmata

;AM
* Amplitūdas modulācija radiotehnikā
* Armēnijas ISO 3166-1 kods
GP2

**GP2** ir starptautiskas autosacīkstes, kuras tiek uzskatītas par Formula 1 jauno talantu sagatavošanas sēriju. Tā ir Formula 2 (1953—1984) un Formula 3000 (1985—2004) sacīkšu pēctece. Sākot ar 2010. gadu, tiks rīkotas arī GP3 sacīkstes. Čempionāta rīkotājam Bērnijam Eklstonam pieder tiesības arī uz nosaukumu "GP1".

Nedēļas nogalē notiek divas sacīkstes: sestdien un svētdien. Kvalifikācija sestdienas sacīkstei notiek piektdien un ilgst 30 minūtes. Sestdienas sacīkste ir apmēram 180 km gara. Katram pilotam ir vismaz vienu reizi jābrauc boksos un jānomaina vismaz divas riepas. Svētdien ir sprinta sacensības, kuras ir apmēram 120 km garas. Piloti startē tādā pašā secībā, kā viņi finišēja sestdien, vienīgi piloti no pirmās līdz astotajai vietai startē apgrieztā secībā, tātad tas, kurš sestdien finišēja astotais, svētdien startē no pirmās starta vietas, bet sestdienas uzvarētājs startē no astotās vietas.

Par uzvaru kvalifikācijā dod divus punktus, turklāt, katrā sacīkstē var nopelnīt punktu par ātrāko apli. Turklāt, ātrākā apļa uzstādītājam ir jānobrauc vismaz 90% sacīkstes. Sestdien punktus piešķir šādi (no pirmās līdz astotajai vietai): 10-8-6-5-4-3-2-1. Svētdien, savukārt, punktus piešķir šādi (no pirmās līdz sestajai vietai): 6-5-4-3-2-1. Maksimāli vienā nedēļas nogalē ir iespējams sakrāt 20 punktus. Īsajā GP2 vēsturē tas ir izdevies tikai Nelsinju Pikē . gada Ungārijas sacīkstē un Niko Hilkenbergam . gada Vācijas sacīkstē.

## GP2 čempioni
Radio (nozīmju atdalīšana)

**Radio** var būt:
* Radio — bezvadu informācijas pārraides (elektrosakaru) tehnoloģija, izmantojot radioviļņus.
* Radiouztvērējs — elektromagnētisko viļņu uztvērējs, kurš uztver radioviļņus. Sarunvalodā bieži saukts vienkārši par radio.
Lidzbarka Varmiņska

**Lidzbarka Varmiņska** () ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz ziemeļiem no Olštinas pie Linas upes. Līdz 1945. gadam vairāk pazīstama ar vācisko nosaukumu **Heilsberga** (*Heilsberg*).

## Vēsture
Pirms vietu 1240. gadā ieņēma Vācu ordenis, tā bija prūšu apmetne Lecbarga (*Lecbarg*). No 1306. gada kādus 500 gadus Heilsberga bija Varmijas bīskapijas centrs. Pēc Otrā Tornas līguma 1466. gadā Lidzbarka Varmiņska iekļāvās Polijas sastāvā kā Karaļa Prūsijas daļa.

Vairākus gadus Lidzbarkas Varmiņskas pilī dzīvoja Nikolajs Koperniks (*Mikołaj Kopernik/Nicolaus Copernicus*, 1473 - 1543). 16. gadsimta otrajā pusē Lidzbarkā Varmiņskā mūža pēdējos gadus pavadīja kartogrāfs un vēsturnieks Marcins Kromers (*Marcin Kromer*, 1512 - 1589).

1703./1704. gada ziemā pilī Lielā Ziemeļu kara laikā uzturējās Zviedrijas karalis Kārlis XII.

1807. gada jūnijā pie pilsētas Ceturtās koalīcijas kara laikā notika Heilsbergas kauja starp frančiem Joahima Mirata un Žana Lanna vadībā un krieviem Leontija Beningsena vadībā, kurā franči svinēja uzvaru.

Pēc 2. pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Heilsberga iekļāvās Polijā, vācu iedzīvotāji no pilsētas tika padzīti, un pilsēta tika nosaukta līdzīgi senajam prūšu nosaukumam.

## Apskates objekti
*Lidzbarkas Varmiņskas pils (*Zamek biskupów warmińskich w Lidzbarku Warmińskim*)

## Galerija

Zamek_w_Lidzbarku_Warmińskim.jpg|Lidzbarkas Varmiņskas pils


## Ārējās saites
*Lidzbarkas Varmiņskas pils
Auce (upe)

**Auce**, arī **Aucīte**, **Aucupe**, **Īle**, lejtecē — **Jaunais kanāls**, ir upe Latvijā, Svētes kreisā krasta pieteka. Iztek no Lielauces ezera Lielauces paugurainē un tek caur Dobeles un Jelgavas novadiem. Pie Bēnes uz upes 19. gadsimtā izveidots dzirnavezers (platība 24,6 ha, dziļums ap 4,5 m). Penkules pagastā uz upes atrodas otra ūdenskrātuve — Dimzu ūdenskrātuve (11,4 ha). Kroņaucē atrodas vēl viena ūdenskrātuve — Kroņauces dzirnavezers (13,6 ha). Netālu no Jelgavas Auce ietek Svētes upē.

## Vēsture
Vēsturiski Auces upi uzskatīja par Kurzemes un Zemgales robežu.

Frīdriha muiža pie Auces upes Šturns 1661.jpg|Frīdriha muiža pie Auces upes (Šturns, 1661)


## Pietekas
;Kreisā krasta pietekas
* Ružupe
* Sidrabene
* Strautiņu grāvis
;Labā krasta pietekas
* Rīgava
* Govainis
* Dorupīte

## Atsauces
F1 Challenge '99-'02

***F1 Challenge '99-'02*** ir datorspēle par Formula 1 sacīkstēm, kuru izveidoja *[[Image Space Incorporated]]* sadarbībā ar *[[EA Sports]]*. Tā tika izlaista pārdošanā . Tajā ir četras F1 sezonas - 1999., 2000., 2001. un 2002. gada. Tā kļuva ļoti populāra F1 fanu vidū un to joprojām daudzi spēlē, tomēr 2005. gadā daļa spēlētāju izlēma sākt spēlēt jauno *Image Space Incorporated* spēli *[[rFactor]]*. 

*F1 Challenge* ir pieejamas daudzas modifikācijas, tostarp, citas sacīkšu sērijas, citas sezonas un izdomātas sezonas. Populārākās bija RH (Ralfa Humeriha) un CTDP (*Cars and Tracks Development Project*) modifikācijas. Viņi veidoja jaunās sezonas, sākot ar 2003. un beidzot ar 2006. gadu, kad viņi pievērsās *rFactor*. Sakarā ar iespēju spēlēt šo spēli daudzspēlētāju režīmā (*Multiplayer*) internetā tika izveidotas daudzas līgas. Arī Latvijā jau vairākus gadus ir šādas līgas.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* ''RaceSimulations'' - mājaslapa ar modifikācijām šai spēlei
Lidzbarkas apriņķis

**Lidzbarkas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes ziemeļos. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Bartošices, Olštinas, Ostrudas, Elblongas un Braņevo apriņķiem.

## Apskates objekti
*Lidzbarkas Varmiņskas pils (*Zamek biskupów warmińskich w Lidzbarku Warmińskim*)
*Stočekas bazilika (*Bazylika Nawiedzenia Najświętszej Maryi Panny w Stoczku Klasztornym*)

## Galerija

Zamek_w_Lidzbarku_Warmińskim.jpg|Lidzbarkas Varmiņskas pils
POL_Stoczek_Klasztorny_01.jpg|Stočekas bazilika


## Ārējās saites
*Lidzbarkas Varmiņskas pils
*Stočekas bazilika
Ričards Bērnss

**Ričards Bērnss** (*Richard Burns*;  — ) bija angļu rallija autobraucējs, 2001. gada WRC čempions.

Viņš debitēja 1990. gada Lielbritānijas rallijā pēc tam, kad uzvarēja Peugeot rīkotā konkursā. Gadu vēlāk Bērnss satika Robertu Reidu, cilvēku, kurš turpmākos 12 gadus bija Bērnsa stūrmanis. 1992. gadā Bērnss ar Prodrive atbalstu kļuva par Nacionālā Čempionāta uzvarētāju. Tā kā Prodrive viņu uzskatīja par perspektīvu pilotu, Bērnss pievienojās Subaru komandai Lielbritānijas Rallija Čempionātā un kļuva par Alistera Makreja komandas biedru. 1996. gadā viņš nokļuva Mitsubishi WRC komandā. Pirmo uzvaru viņš izcīnīja divus gadus vēlāk, Kenijas rallijā. Tajā pašā gadā Ričardam vēl izdevās uzvarēt Lielbritānijas rallijā. Nākamgad Bērnss kļuva par Subaru WRC pilotu un jau pirmajā sezonā ar šo komandu izcīnīja trīs uzvaras. No uzvaras čempionātā viņu šķīra vien septiņi punkti. Gadu vēlāk tika izcīnītas četras uzvaras un punktu deficīts līdz titulam tika samazināts līdz pieciem. Par spīti tam, ka 2001. gadā viņš uzvarēja tikai vienu reizi, ar divu punktu pārsvaru pār citu britu, Kolinu Makreju, Ričards Bērnss izcīnīja titulu un pēc tam vairs neizcīnīja uzvaras. Viņš pavadīja turpmākos divus gadus Peugeot. Ceļā uz 2003. gada Velsas ralliju viņš zaudēja samaņu. Tika atklāts, ka viņam ir smadzeņu audzējs. Pēc diviem gadiem viņš nomira, lai gan iepriekš tika ziņots, ka viņš ir veiksmīgi operēts.
Goldapa

**Goldapa** () ir pilsēta Varmijas-Mazūrijas vojevodistē Polijas ziemeļaustrumos, uz ziemeļiem no Olecko. Līdz 1945. gadam atradās Austrumprūsijas sastāvā.

## Vēsture
Pilsēta dibināta Mazās Lietuvas dienvidu daļā 1570. gadā. Iedzīvotāju vairākums bija lietuvieši, pēc Lielās mēra epidēmijas 18. gadsimta sākumā pilsētā ieceļoja iedzīvotāji no Vācijas zemēm.
Pirmā pasaules kara laikā Goldapa bija smagu cīņu arēna un tā gandrīz pilnībā tika nopostīta.
Otrā pasaules kara laikā 1944. gada oktobrī Goldapa bija pirmā Vācijas pilsēta, kuru ieņēma Sarkanā armija. Kad 1944. gada novembrī Vērmahts pilsētu atguva, vācu prese ziņoja par zvēriski nogalinātiem 50 civiliedzīvotājiem, kas veicināja pretošanos PSRS uzbrukumam visā Vācijā.

Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Goldapu iekļāva Polijā, bet vācu iedzīvotājus padzina no pilsētas.

## Novadnieki
* Johans Frīdrihs Hartknohs (*Johann Friedrich Hartknoch*; 1740 - 1789), Rīgas grāmatizdevējs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Goldapas apriņķis

**Goldapas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes ziemeļaustrumos. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Olecko, Gižicko un Vengoževo apriņķiem, Podlases vojevodistes Suvalku apriņķi, kā arī Krievijas Kaļiņingradas apgabalu.

## Apskates objekti
*Stančiku viadukti (*Mosty w Stańczykach*)

## Galerija

Stańczyki,_01.jpg|Stančiku viadukti
Ņidzica

**Ņidzica** () ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz dienvidaustrumiem no Ostrudas pie Linas upes.

## Vēsture
Līdz 1945. gadam pilsēta bija Vācijas (Austrumprūsijas) sastāvā un tās nosaukums bija **Neidenburga** (*Neidenburg*). Pilsēta dibināta 1355. gadā kā Vācu ordeņa apmetne. Pēc Trīspadsmitgadu kara tā palika Prūsijas hercogistes sastāvā.

Pirmā pasaules kara Tannenbergas kaujas laikā Neidenburgu smagi nopostīja Krievijas impērijas karaspēks, pilī atradās Krievijas impērijas 2. armijas štābs.

Otrā pasaules kara laikā Neidenburgā piedzīvoto Sarkanās armijas teroru pret civiliedzīvotājiem aprakstījis rakstnieks un disidents Ļevs Kopeļevs. Pēc kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta iekļāvās Polijā, bet vācu iedzīvotāji no pilsētas tika padzīti.

Vācu vēsturnieka Ferdinanda Gregoroviusa (*Ferdinand Gregorovius*, 1821—1891) dzimtā pilsēta.

## Apskates objekti
*Ņidzicas pils (*Zamek w Nidzicy*)

## Galerija

Zamek_w_Nidzicy.jpg|Ņidzicas pils
Ņidzicas apriņķis

**Ņidzicas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes dienvidos. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Dzjaldovo, Ostrudas, Olštinas un Ščitno apriņķiem, kā arī Mazovijas vojevodistes Pšasnišas un Mlavas apriņķiem.

## Apskates objekti
*Ņidzicas pils (*Zamek w Nidzicy*)

## Galerija

Zamek_w_Nidzicy.jpg|Ņidzicas pils
Moronga

**Moronga** (, ) ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz ziemeļiem no Ostrudas.

Līdz 1945. gadam pilsēta bija Vācijas (Austrumprūsijas) sastāvā un tās nosaukums bija Morungena (*Mohrungen*). Pilsēta dibināta 1302. gadā kā Vācu ordeņa apmetne. Pēc Trīspadsmitgadu kara tā palika Prūsijas hercogistes sastāvā.

Vācu filozofa un dzejnieka Johana Gotfrīda Herdera (*Johann Gottfried Herder*, 1744 - 1803) un teologa Abrahama Kalova (*Abraham Calovius*, 1612 - 1686) dzimtā pilsēta.

Pēc 2. pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Morungena iekļāvās Polijā, bet vācu iedzīvotāji no pilsētas tika padzīti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pieslēgvieta

[300px|thumb|right|''[Apple Inc.|Apple* *iBook* pieslēgvietas.]]

*'Pieslēgvieta** jeb **ports''' () ir iekārtas fiziskā saskarne. Fiziski pieslēgvieta ir kontaktligzda iekārtā, kam pieslēdz spraudni vai vadu.

Elektroniski pieslēgvietas iedala divās grupās atkarībā no signāla pārraides veida:
* Virknes pieslēgvietas — nosūta vai saņem pa vienam bitam pa vienu vadu pāri
* Paralēlās pieslēgvietas — nosūta vai saņem vairākus bitus vienlaicīgi pa vairākiem vadiem vai vadu pāriem

## Pieslēgvietu veidi

### Digital Visual Interface

File:DVI D.jpg|
File:Dvi-cable.jpg|
File:DVI Diagram.svg|DVI


### DisplayPort

File:Displayport-cable.jpg|Displayport kabelis
File:Mini DisplayPort on Apple MacBook.jpg|Mini DisplayPort pieslēgvieta Apple MacBook
File:Display Port.png|DisplayPort


### eSATA

File:E-Sata Male Port.JPG|
File:E-Sata Female Port.JPG|Pieslēgvieta cietā diska ietvaram


### PS/2

File:Ps-2-ports.jpg|
File:PS2_connector-black_male-_tilted_close_up_PNr°0061.jpg|
File:MiniDIN-6 Connector Pinout.svg|Mini-DIN savienojums


### Virknes

File:DE9 Diagram.svg|DB-9



File:VGA port.jpg|
File:Vga-cable.jpg|
File:DE15 Connector Pinout.svg|D-sub 15


### SCSI

File:Scsi-1 gehaeuse.jpg|
File:SCSI 25-50.jpg|


## Atsauces
Tālskatis

thumb|250px|Teleskopiskais jūras talskatis
**Tālskatis** ir optisks instruments, kas paredzēts, lai ar aci novērotu tālus priekšmetus. Tālskata optiskā sistēma sastāv no divām daļām: objektīva (tas veido apgrieztu attēlu fokālajā plaknē) un okulāra, kas paredzēts attēla palielināšanai (darbojas līdzīgi lupai).

Ir divi tālskatu veidi, kas atšķiras ar okulāra konstrukciju:
* Galileja tālskatis ar izkliedējošu okulāru — tas dod tiešu attēlu;
* Keplera tālskatis ar sakopojošu okulāru — dod apgrieztu attēlu. Lai ar Keplera tālskati iegūtu tiešu attēlu, pielieto speciālas apgriezējsistēmas (astronomijā attēla novietojums nav tik svarīgs un astronomiskajiem tālskatiem šādas sistēmas nemēdz lietot).

Tālskata palielinājums vienāds ar objektīva un okulāra fokusa attālumu attiecību.

## Skatīt arī
* Binoklis
* Teleskops
Itālijas Grand Prix

**Itālijas ''Grand Prix*** () ir piektais vecākais nacionālo autosacīkšu *Grand Prix*, kas norisinās kopš 1921. gada. Ikgadēja [[Formula 1]] *Grand Prix* izcīņas pirmās sacīkstes [[Itālija|Itālijā]] norisinājās 1950. gadā un tā ir viena no divām *Grand Prix* (kopā ar [[Lielbritānijas Grand Prix|Lielbritānijas *Grand Prix*]]), kas kopš tā laika tās iekļautas visās F1 sezonās. Visas Formula 1 Itālijas *Grand Prix* pasaules čempionāta sacīkstes notikušas [[Moncas autodroms|Moncā]], izņemot . gadu, kad sacīkstes norisinājās [[Enco un Dino Ferrari autodroms|Imolā]]. No . līdz . gadam Imolā notika [[Sanmarīno Grand Prix|Sanmarīno *Grand Prix*]]. Šajā trasē tradicionāli veicas mājiniekiem *Ferrari*, šī komanda ir uzvarējusi 19 reizes. Piecas reizes ar *Ferrari* šeit ir uzvarējis [[Mihaels Šūmahers]] un [[Luiss Hamiltons]].

Itālijas *Grand Prix* posmi bija iekļauti [[Pasaules automobiļu konstruktoru čempionāts|Pasaules automobiļu konstruktoru čempionātā]] no 1925. līdz 1928. gadam un [[Eiropas autosacīkšu čempionāts|Eiropas čempionātā]] no 1931. līdz 1932. gadam un no 1935. līdz 1938. gadam. Laikā no 1923. līdz 1967. gadam septiņas reizes bija iekļauti arī [[Eiropas Grand Prix|Eiropas *Grand Prix*]] posmi, kad šis tituls katru gadu tika piešķirts vienām *Grand Prix* sacīkstēm [[Eiropa|Eiropā]]. Pirms pasaules čempionāta četras reizes notika citās vietās, nevis Moncā: [[Montikjari]] (1921. gadā), Livorno (1937. gadā), Milānā (1947. gadā) un [[Valentīno parks|Turīnā]] (1948. gadā).

Formula 1 *Grand Prix* Moncas trasē norisināsies vismaz līdz 2031. gadam.

== Uzvarētāji ==
=== Vairākkārtējie uzvarētāji (piloti) ===



=== Vairākkārtējie uzvarētāji (komandas) ===



=== Saraksts ===
Minēti tikai uzvarētāji tajos *Grand Prix'', kas aizvadīti F1 sezonu ietvaros.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Paslenka

**Paslenka** () ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz dienvidaustrumiem no Elblongas.

Līdz 1945. gadam pilsēta bija Vācijas (Austrumprūsijas) sastāvā un tās nosaukums bija Preisišhollanda (*Preußisch Holland*/Prūsijas Holande). Pilsētu dibinājuši pārceļotāji no Nīderlandes, kas atspoguļojās tās nosaukumā.

Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Paslenka iekļāvās Polijā, bet vācu iedzīvotāji no pilsētas tika padzīti.
Elblongas apriņķis

**Elblongas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes rietumos. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Braņevo, Lidzbarkas un Ostrudas apriņķiem, Pomožes vojevodistes Štumas, Malborkas un Novi Dvoras apriņķiem, kā arī Baltijas jūru, bet Elblongas pilsēta ir anklāvs apriņķa teritorijā.
Vengoževo

**Vengoževo** () ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz ziemeļiem no Gižicko, netālu no Krievijas (Kaļiņingradas apgabala) robežas uz ziemeļiem no Mamri ezera. Līdz 1945. gadam — **Angerburga** () Vācijas (Austrumprūsijas) sastāvā.

Pilsētas dažādie nosaukumi atvasināti no vārda zutis, piemēram, senprūšu — *anger* (zutis) ir par pamatu vāciskajam nosaukumam, jo apkārtnē bijuši lieli šīs zivs krājumi. Rakstos pirmoreiz minēta 1335. gadā kā Vācu ordeņa apmetne. XVI un XVII gadsimtā ievērojams daudzums iedzīvotāju bija lietuvieši.

Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Vengoževo iekļāvās Polijā, bet vācu iedzīvotāji no pilsētas tika padzīti. Mūsdienās tuvējo ezeru dēļ populārs tūrisma centrs.

## Atsauces
Daile

**Daile** var būt:
* Dailes teātris — teātris Rīgā;
* Daile (mūzikas nams) — daudzfunkcionālā mūzikas koncertzāle Rīgā;
* Daile (kinoteātris) — bijušais kinoteātris Rīgā;
* Daile (koris) — tautas koris;
* skaistums — no vārda daiļums.
Vengoževo apriņķis

**Vengoževo apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes ziemeļaustrumos. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Goldapas, Gižicko un Kentšinas apriņķiem, kā arī Krievijas Kaļiņingradas apgabalu.
TCP un UDP portu numuri

TCP un UDP ir TCP/IP modeļa transporta slāņa protokoli. Viena no protokola kontroles informācijas vienībām, ko lieto šie protokoli, ir ports. Porta numurs ļauj darbināt uz vienas IP iekārtas vienas adreses dažādus servisus.

Tāpat kā IP adreses, portu numurus piešķir un uzrauga IANA.
## Portu grupas
IANA rekomendē portu numuru iedalījumu trīs grupās:
* ***Well Known*** porti (0—1023)
: Šī apgabala portu numuri tiek piešķirti publiski definētiem lietojumiem. Piemēram, HTTP - TCP 80. ports, TFTP - UDP 69. ports.
* **Reģistrētie porti** (1024—49151)
: Šī apgabala portu numuri tiek piešķirti dažādu programmatūras izstrādātāju protokoliem.
* **Dinamiskie** vai **privātie** porti (49152—65535)
: Šī apgabala portu numuri netiek piešķirti lietojumiem protokoliem. TCP/IP steks izmanto portu numurus no šī apgabala kā klienta portus klienta-servera komunikācijām.

IANA nenosaka stingru portu iedalījumu šādās grupās, tas ir ietecamais sadalījums. Tāpat arī konkrētais lietojums vai protokols var lietot ne tikai IANA piešķirto, bet arī citus porta numurus.
## Ārējās saites
* IANA piešķirto portu numuru saraksts
* Free Ports & Network Services Informations Database
Please Please Me

**Please Please Me** ir pirmais grupas *[[The Beatles]]* albums. Tas tika izdots . No 14 dziesmām astoņas sarakstīja Lenons/Makartnijs. Kritiķi uzskata, ka "pat pēc vairākām dekādēm albums ir svaigs, kaverversijas ir iespaidīgas un oriģināldziesmas ir satriecošas".

## Dziesmu saraksts
Visas dziesmas sarakstīja Lenons—Makartnijs, izņemot, kur pieminēts.

### Pirmā puse
# "I Saw Her Standing There" - 2:55
# "Misery" - 1:50
# "Anna (Go to Him)" - 2:57 (Aleksandrs)
# "Chains" - 2:26 (Gofins, Kinga)
# "Boys" - 2:27 (Diksons, Ferels)
# "Ask Me Why" - 2:27
# "Please Please Me" - 2:03

### Otrā puse
# "Love Me Do" - 2:22
# "P.S. I Love You" - 2:05
# "Baby It's You" - 2:38 (Deivids, Viljamss, Bekereks)
# "Do You Want to Know a Secret" - 1:59
# "A Taste of Honey" - 2:05 (Skots, Mārlovs)
# "There's a Place" - 1:52
# "Twist and Shout" - 2:33 (Medlijs, Rasels)

## Atsauces
Daile (kinoteātris)

thumb|right|Kinoteātra logo
**Kinoteātris "Daile"** bija platekrāna kinoteātris, kas tika atklāts 1936. gadā un atradās Krišjāņa Barona ielā 31, Rīgā. Kinoteātris bija pirmais Latvijā, kas tika uzbūvēts speciāli skaņu filmām. Kopumā kinoteātrī filmas noskatījušies vairāk nekā 2,5 miljoni apmeklētāju. Kopš 2013. gada novembra ēkā atrodas *[[Daile (mūzikas nams)|Mūzikas nams "Daile"]]* ar daudzfunkcionālu koncertzāli un 400 skatītāju vietām.

## Vēsture
Kinoteātra pirmsākumi meklējami 1913. gadā, kad zemes gabala īpašnieks Vilhelms Poselts lūdzis Vidzemes gubernatoram atļauju tur celt kinoteātri. Tomēr toreiz šis projekts netika realizēts. Kinoteātra projektu izstrādāja arhitekts Pauls Mandelštams, bet tā realizāciju pārtrauca Pirmais pasaules karš. Pēc kara īpašums nonāca Kārlim Baumanim, kurš tur iekārtoja pirmās klases restorānu, maizes ceptuvi un konditorejas cehu.

1936. gadā celtniecību atsāka toreizējais zemes īpašnieks Fricis Nāruns un būvinženieris Teodors Hermanovskis, kurš Latvijas arhitektūras vēsturē ir iegājis kā izteikts funkcionālisma piekritējs un realizētājs. Fricis Nāruns nolēma nojaukt veco celtni un Krišjāņa Barona un Lāčplēša ielas stūrī uzbūvēt sešstāvu dzīvojamo ēku ar veikaliem un kinoteātri. No sākotnējās ieceres būvēt daudzstāvu ēku uzņēmējs atteicās, un tā vietā tika uzcelta divstāvu ēka.

Kinoteātris "Daile" tika atvērts  ar filmu "Iemīlējušās meitenes" Edvarda H. Griffita režijā. Skatītāju zāle bija paredzēta vairāk nekā 660 skatītāju vietām, kas bija aprīkotas ar mīkstiem krēsliem. Jaunā kinoteātra apdarē un interjerā bija racionāla atturība, pieticīgs rotājums un stingra funkcionālisma skaistums. Kinoteātris atradās Suvorova ielā 31.

1940. gadā kinoteātris "Daile" sāka izrādīt padomju filmas. Kara laikā kinoteātra darbība tika uz īsu laiku pārtraukta. 1987. gadā skatītāju zālē bija 664 skatītāju vietu. 1988. gadā kinoteātris kļuva par platekrāna kinoteātri.

1993. gadā kinoteātri "Daile" pārņēma kompānija *[[Baltic Cinema]]* (tagad *[[Forum Cinemas]]*) un pēc pārbūves tas tika atvērts skatītājiem 1997. gadā. Šajā pašā gadā uzņēmums *[[Elkor]]* atvēra mūzikas veikalu "MDaile", kur tika piedāvāts plašs audio un video ierakstu klāsts. 2007. gadā tika pieņemts lēmums par kinoteātra slēgšanu, jo tirgū ienāca jauni konkurenti. Pēdējo seansu kinoteātris “Daile”  piedāvāja apmeklētājiem 2007. gada 22. novembrī, ar filmas "Spriedze 3" vakara seansu. Kinoteātra telpās strādāja vairāki naktsklubi.

2013. gadā kinoteātrim bija 100 gadu jubileja. Par jaunā kinoteātra apsaimniekotāju kļuva muzikālais teātris *[[Ars Nova]]* un 13. novembrī kinoteātra telpas tika pārveidotas par daudzfunkcionālu mūzikas koncertzāli. Koncertzāli atklāja ar Ojāra Vācieša jubilejas gadā Jāņa Lūsēna jaunradītu koncertizrādi - rokkoncertu ar Latvijas izcilā dzejnieka vārdiem - "Pus es".

## Atsauces
Olštinas apriņķis

**Olštinas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes centrālajā daļā. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Lidzbarkas, Bartošices, Kentšinas, Mrongovo, Ščitno, Ņidzicas un Ostrudas apriņķiem, bet Olština ir anklāvs apriņķa teritorijā.

## Apskates objekti
*Dobre Mjasto bazilika (*Bazylika Najświętszego Zbawiciela i Wszystkich Świętych w Dobrym Mieście*)

## Galerija

Kolegiata_Dobre_Miasto_1.JPG|Dobre Mjasto bazilika


## Ārējās saites
*Dobre Mjasto bazilika
Nove Mjasto Lubavske

**Nove Mjasto Lubavske** () ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz dienvidrietumiem no Ostrudas pie Drvencas upes.

Līdz 1945. gadam pilsēta bija Vācijas (Austrumprūsijas) sastāvā un tās nosaukums bija **Neimarka Rietumprūsijā** (*Neumark in Westpreußen*).

Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Nove Mjasto Lubavske iekļāvās Polijā, bet vācu iedzīvotāji no pilsētas tika padzīti.
Nove Mjasto apriņķis

**Nove Mjasto apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes dienvidrietumos. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Ilavas un Dzjaldovo apriņķiem, kā arī Kujāvijas-Pomožes vojevodistes Brodņicas un Grudzjondzas apriņķiem.
Hērons

thumb|right|200px|Hērona dzinējs
**Hērons** (*Ἥρων ὁ Ἀλεξανδρεύς*) bija sengrieķu matemātiķis un mehāniķis, kurš savā svarīgākajā ģeometrijas darbā "Metrika" (3 grāmatās) attīstīja mācību par laukumu, virsmu un tilpumu mērīšanu.

Hērona darbiem lietišķajā matemātikā ir enciklopēdiska nozīme: vairākas viņa radītās mehāniskās un automātiskās ierīces ietekmējušas Eiropas zinātnes attīstību līdz pat renesanses laikmetam.

## Skatīt arī
* Hērona formula
* Hērona trijstūris
* Hērona dzinējs
* Hērona strūklaka

## Ārējās saites
Mena

**Mena** var būt:

* Meina — štats ASV;
* Mena (*Мена*) ― pilsēta Ukrainā;
* Menas Sala — Apvienotās Karalistes kroņa teritorija Īrijas jūrā;

**Cilvēki ar šādu uzvārdu:**
* Ana Mena (*Ana Mena*; 1997) ― spāņu dziedātāja, aktrise;
* Euhenio Mena (*Eugenio Mena*; 1988) — Čīles futbolists;
* Kamilo Mena (*Camilo Mena*, 2002) — Kolumbijas futbolists.

## Skatīt arī
* Mēna
Orneta

**Orneta** () — pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz rietumiem no Lidzbarkas Varmiņskas. Līdz 1945. gadam Vormdita (*Wormditt*) Vācijas (Austrumprūsijas) sastāvā.

Pilsēta kā prūšu ciems pirmoreiz minēta 1308. gadā. Pēc Varmijas bīskapa rīkojuma šeit 1312. gadā tika dibināta pilsēta, kur lielākoties apmetās ieceļotāji no Silēzijas. Pēc 2. pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Orneta iekļāvās Polijā, bet vācu iedzīvotāji no pilsētas tika padzīti.
Reinjonas ģerbonis

**Reinjonas ģerboni** par godu 1925. gada koloniālajai izstādei izveidoja agrākais Reinjonas salas pārvaldnieks - Mervarts (*Merwart*). Mervarts bija Zinātņu un mākslas biedrības loceklis un vēlējās ģerbonī apkopot visu salas vēsturi. Tā devīze ir *"Florebo quocumque ferar"* (tulk. - *Es ziedēšu visur, kur tikšu aiznests*), kas vienlaikus bija arī Austrumindijas kompānijas devīze.

* Augšējā kreisajā ģerboņa fragmentā ir attēlota senatnējā sala; burti "MMM" ir romiešu cipari un simbolizā 3069 m augsto salas augstāko virsotni Nēža smaili *(Piton des Neiges)*.
* Augšējā labajā fragmentā zili sarkanā laukā ir attēloti sudraba jūra un kuģis *"Saint-Alexis"*, kas ir saistīts ar pirmajiem salas ieceļotājiem.
* Apakšējā kreisajā fragmentā ir lilijas, kas simbolizē Francijas monarhiju.
* Apakšējā labajā fragmentā ir sarkanā laukā zelta bites, kas simbolizē Pirmo impēriju un Napoleonu Bonapartu.
* Centrā ir vairogs Francijas karoga krāsās ar zelta logogrammu "RF" *(République française)*
Lidzbarka

**Lidzbarka** (*Lidzbark* arī *Lidzbark Welski*, vēsturiskais vācu nosaukums - Lautenburga (*Lautenburg*)) - pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz rietumiem no Dzjaldovo.

Atšķirībā no vairākuma citu vojevodistes pilsētu, kas līdz Otrais pasaules kara beigām atradās Vācijā (Austrumprūsijā) Lidzbarka jau pēc Pirmais pasaules kara iekļāvās jaunajā Polijas valstī.
Sendenī (Reinjona)

**Sendenī** (, Reinjonas kreolu: *Sin-Dni*) ir pilsēta Reinjonā, Francijas aizjūras teritorijas, Reinjonas reģiona un departamenta centrs. Pilsēta atrodas uz salas Indijas okeānā. Pilsētas moto ir *Praeter omnes angulus ridet*, tulkojumā: "Starp visiem, tieši šis zemes nostūrītis man uzsmaida."

Ar vairāk kā 145 000 iedzīvotājiem 2009. gadā, Sendenī ir visvairāk apdzīvotā pilsēta Francijas aizjūras teritorijās.

## Vēsture
Pilsētu 1669. gadā dibina Etjēns Reņolts. 1738. gadā Sendenī kļūst par galveno apdzīvoto vietu Reinjonā un iedzīvotāju skaits ir pieaudzis līdz 2 166. 1790. gadā Sendenī iegūst pašvaldības tiesības. Žans Batists kļūst par pirmo pilsētas mēru. 1810. gada 8. jūlijā briti ieņem pilsētu, kas noved pie visas salas tolaik ar nosaukumu "Bonaparte" kapitulācijas.

1855. gadā pilsētā tika atvērts Dabas vēstures muzejs. 1882. gada 11. februārī atklāja dzelzceļa līniju Sendenī-Senbenuā. 1979. gadā notiek jaunas pilsētas domes ēkas inaugurācija. 1983. gadā pilsētā dzīvo 109 072 iedzīvotāji. 1991. gada martā pilsētas Šodronas rajonā notiek nemieri un manifestācijas, iedzīvotājiem protestējot pret augsto bezdarbu, cenām un vietējās televīzijas stacijas *Télé Free Dom slēgšanu*. Nemieri apsīka pēc Francijas prezidenta Fransuā Miterāna sievas Daniēlas vizītes.

## Ģeogrāfija
Sendenī komūnas teritoriju ierobežo Laposesiona, Santa-Marija un Salazī komūnas. Augstākā virsotne komūnas teritorijā ir Rošekrita (*Roche Écrite*), kuras augstums ir 2276 metri.

## Cilvēki
Sendenī dzimuši:

* Augusts Lakausads (1815-1897), dzejnieks.
* Edouards Ervē (1835-1899), žurnālists un akadēmiķis.
* Šarls Marī Lusjēns Gasparēns (1868-1948), politiķis.
* Marius Leblonds (1877-1953), rakstnieks.
* Žoržs Furkāds (1884-1962), dziedātājs un mūziķis.
* Rolāns Gaross (1888-1918), lidotājs.
* Leons de Lepervanše (1907-1961), politiķis, vēlāk deputāts.
* Žans Albanī (1917-1984), dzejnieks un gleznotājs.
* Rejmonds Barre (1924-2007), politiķis.
* Alēns Peters (1952-1995), mūziķis un dzejnieks.
* Laurāns Veržē (1955-1988), politiķis, vēlāk deputāts.
* Mišū (1960), dziedātāja.
* Daniels Sangumā (1965), vieglatlēts.
* Žerads De Palmas (1967), dziedātājs.
* Vilijs Grondēns (1974), futbolists.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gustavs Roberts Kirhofs

**Gustavs Roberts Kirhofs** (; dzimis , miris ) bija vācu fiziķis. 

## Biogrāfija
Gustavs Roberts Kirhofs dzimis  Kēnigsbergā, Austrumprūsijā, advokāta Frīdriha Kirhofa un Johannas Henrietes Vitkes ģimenē.

1847. gadā Kirhofs absolvēja Kēnigsbergas Universitāti, kur mācījās fizikas-matemātikas seminārā, kuru vadīja Francis Neimanis (*Franz Ernst Neumann*) un Frīdrihs Rihelots (*Friedrich Julius Richelot*). Kirhofs apprecēja sava matemātikas profesora meitu Klāru (*Clara Richelot*). Tajā pašā gadā Kirhofs pārcēlās uz Berlīni, kur uzturējās, līdz saņēma profesora amatu Breslavā, Silēzijā.

Miris 63 gadu vecumā  Berlīnē.

## Zinātniskais darbs

Likumus elektriskajai ķēdei Kirhofs formulēja 1845. gadā, vēl būdams students. Vēlāk tie bija viņa doktora disertācijas tēma.

1854. gadā Kirhofu uzaicināja uz Heidelbergas Universitāti, kur kopā ar Robertu Bunzenu viņš strādāja spektroskopijas jomā. Pētot saules ķīmisko sastāvu ar spektroskopijas metodēm, viņi atklāja cēziju un rubīdiju. Heidelbergā viņš kopā ar Leo Kēnigsbergeru (*Leo Königsberger*) vadīja Neimaņa semināram līdzīgu fizikas-matemātikas semināru. Šo semināru apmeklējuši Artūrs Šusters un Sofija Kovaļevska.

1859. gadā Kirhofs formulēja siltumstarojuma likumu, kuru pierāda 1861. gadā.

1875. gadā Kirhofs pieņēma piedāvājumu vadīt teorētiskās fizikas katedru Berlīnē.

Spektroskopijas jomā Kirhofs, balstoties uz Deivida Altera un Andeša Jūnasa Angstrēma atklājumiem, formulēja trīs likumus, kas apraksta nokaitēta ķermeņa spektra sastāvu.

## Ārējās saites
Biskupeca

**Biskupeca** (*Biskupiec*) ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz austrumiem no Olštinas. Līdz 1945. gadam **Bišofsburga** (*Bischofsburg*) Vācijas (Austrumprūsijas) sastāvā.

## Vēsture
Pilsēta radusies ap 1385. gadā celto Vācu ordeņa pili, kura viduslaikos bija Vārmijas bīskapijas īpašums. Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Biskupeca iekļāvās Polijā, bet vācu iedzīvotāji no pilsētas tika padzīti.

Vācu lodes grūdēja Hansa Velkes (*Hans Woellke*, 1911 - 1943) dzimtā pilsēta.
Membrāna

**Membrāna** var būt:
* Plāna plēvīte, kas norobežo organisma dobumus;
* Šūnas membrāna bioloģijā;
* Skaļruņa membrāna — akustiskās aparatūras sastāvdaļa;
* Bungu membrāna — sitamo instrumentu nostieptā āda.
Kirhofa likumi

Ir vairāki fizikas likumi, kas nosaukti **[[Gustavs Roberts Kirhofs|Gustava Kirhofa]]** vārdā:
* Kirhofa likumi elektriskajai ķēdei
* Kirhofa siltumstarojuma likums
Harijs Hudini

**Harijs Hudini** (;  — ), īstajā vārdā **Ēriks Veiss** (*Erik Weisz*), bija ungāru izcelsmes amerikāņu burvju mākslinieks.

Bērnībā Hudini ģimene no Ungārijas emigrēja uz Ameriku. Iesācis karjeru kā akrobāts, Hudini kļuva slavens kā burvju mākslinieks, kas spēj izkļūt no vissarežģītākajām situācijām. Viņš iemācījās atsvabināties no visāda veida ķēdēm un saitēm. Hudini apceļoja Ameriku un Eiropu, aizraujot publiku ar saviem neparastajiem trikiem, piemēram, izlienot no trako krekla vai izbēgšana no cietuma kameras. Viņš pat prata izlīst no hermētiski noslēgtas ūdens cisternas, bet Hudini slavenākais triks bija izkļūšana no "ķīniešu moku kambara", kurā viņu ieslēdz ar galvu uz leju un siekstā saslēgtām kājām. Visi Hudini triki balstījās uz fizisko spēku, prasmi un veiklību. Viņš sadusmojās ikreiz, kad kāds viņam piedēvēja mistiskas spējas un atmaskoja trikus, kas tika piedēvēti pārdabiskām spējām, piemēram, viltus zīlniekus. Hudini savā dzīvē izdomāja daudz un dažādus aizraujošus trikus, piemēram, lika izgaist zilonim, izgāja cauri ķieģeļu sienai.

## Ārējās saites

* Houdini Tribute, vairāk neka 400 fotogrāfijas, video un citas ar Hudini saistītas lietas  
* Hudini dzīves hronoloģija 
* Hudini muzejs Skrantonā, Pennsilvānija 
* Iluzionists.lv raksts par Hudini dzīvi
Lauksaimniecība

[thumbnail|235px|[Aramzeme — lauksaimniecībā izmantojama zeme]]
**Lauksaimniecība** ir tautsaimniecības nozare, kas vērsta uz augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu iegūšanu un/vai citu to izejvielu iegūšanu rūpniecības nolūkiem, piemēram, aitkopji iegūst vilnu, lai pēc tam no tās gatavotu apģērbu. Mūsdienās daudzi lauksaimnieki ir pārorientējušies arī uz biodegvielas iegūšanu no rapšiem, kas arī ir lauksaimniecības nozare. Zinātni, kas pēta ar lauksaimniecību saistītos jautājumus, sauc par agronomiju.

Lauksaimniecība ir viena no senākajām saimniecības nozarēm, kuras attīstība spēcīgi ietekmējusi cilvēces vēsturi. Aprēķināts, ka ap 40% pasaules iedzīvotāju ir nodarbināti lauksaimniecībā, tomēr kopš Rūpnieciskās revolūcijas sākuma tās nozīme arvien mazinās, un tā veido tikai 5,7% no pasaules kopprodukta (tas ir no visu pasaules valstu kopējā iekšzemes kopprodukta).

Lauksaimniecības profesijas var apgūt specializētās skolās, piemēram, arodskolās, koledžās un pat universitātēs. Latvijā šāda universitāte ir Latvijas Lauksaimniecības universitāte (LLU) Jelgavā.

## Vēsture
thumbnail|200px|Seno ēģiptiešu zīmējums, kurā attēlots zemnieks, kas ar zemi
Lauksaimniecība sākusi attīstīties neolītā aptuveni pirms 12 tūkstošiem gadu, kad cilvēks pieradināja pirmos dzīvniekus un sāka kultivēt augus. Arī pirms tam cilvēks izmantoja floras un faunas sniegtās dabas veltes, tomēr tās tika gūtas, lasot meža veltes vai medījot dzīvniekus, nevis apzināti kultivējot konkrētas augu vai dzīvnieku sugas. Lauksaimniecība ir viena no senākajām saimniecības nozarēm, kuras attīstība spēcīgi ietekmējusi cilvēces vēsturi. Tiek uzskatīts, ka pirmie, kas sāka nodarboties ar lauksaimniecību, bija Auglīgā pusmēneša, Senās Ēģiptes un Indostānas iedzīvotāji.

Ļoti strauji lauksaimniecība attīstījās pēc neolītiskās revolūcijas, kad cilvēki iemācījās apūdeņot laukus, ieviesa augseku un uz laukiem uzlika mēslojumu.

## Lauksaimniecības nozares
Lauksaimniecībā izšķir trīs galvenās nozares: zemkopību, lopkopību un putnkopību. Mēdz izdalīt vēl sīkākas lauksaimniecības nozares, piemēram, cūkkopība, aitkopība, augkopība, selekcija, agroķīmija, mežzinātne, lauksaimniecības meliorācija.

## Lauksaimniecības produkti
2009. gadā pasaulē visvairāk no lauksaimniecības produktiem tika iegūtas cukurniedres. Otrajā vietā bija kukurūza, trešajā vietā — kvieši, ceturtajā vietā — rīsi. No dzīvnieku pasaules visvairāk iegūst govs pienu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Revolūcijas iela

**Revolūcijas iela** Latvijā var būt:

* Revolūcijas iela — iela Tukumā;

* *Revolūcijas iela* — Amatu ielas Daugavpilī nosaukums Latvijas PSR laikā;
* *Revolūcijas iela* — Matīsa ielas Rīgā nosaukums no 1952. līdz 1990. gadam.
Irbe

**Irbe** var būt:
* Irbju apakšdzimtas putns;
* Irbe (upe) — upe Latvijā, Kurzemes ziemeļos;
* Irbes šaurums starp Rīgas līci un Baltijas jūru;
* Irbe (uzvārds)
Oms (nozīmju atdalīšana)

**Oms** var būt:
* Oms — elektriskās pretestības mērvienība SI sistēmā;
* Georgs Simons Oms (*Georg Simon Ohm*) — vācu fiziķis.

## Skatīt arī
* OM
* OMA
Oms

**Oms** (*Ω*) ir elektriskās pretestības mērvienība SI sistēmā, tā nosaukta par godu vācu fiziķim Georgam Simonam Omam.

:

:\Omega = \dfrac{\mbox{V}}{\mbox{A}} = \dfrac{\mbox{m}^2 \cdot \mbox{kg}}{\mbox{s}^{3} \cdot \mbox{A}^2}

## Skatīt arī
* Elektriskā pretestība
* Rezistors
* Sīmenss
* Oma likums

## Ārējās saites
Himalaji

**Himalaji** (, *Himālayaḥ* — ‘sniegu valstība’) ir augstākā kalnu sistēma uz Zemes. Tās augstākā virsotne Džomolungma (8848 m virs jūras līmeņa) ir arī augstākā virsotne pasaulē. Himalaji atrodas starp Tibetas kalnieni ziemeļos un Indas-Gangas līdzenumu dienvidos Indijas, Ķīnas, Nepālas, Pakistānas un Butānas teritorijā. Himalaju lokveidīgās sistēmas garums ir vairāk nekā 2500 km, platums sasniedz 300 km.

## Ģeoloģija
Himalaji veidojušies alpīnās oroģenēzes (kalnu veidošanās) laikā. Apmēram pirms 70 miljoniem gadu, krīta periodā, Indoaustrālijas tektoniskā plātne sāka virzīties zem Eirāzijas plātnes. 20 miljonu gadu laikā Indijas subkontinents sadūrās ar Eirāziju, kā rezultātā senais Tētisa okeāns izzuda un tā vietā pacēlās Himalaju kalni.

Arī mūsdienās notiek joprojām aktīvi ģeoloģiskie procesi. Gada laikā Indoaustrālijas plātne pārvietojas par 67 mm, kas nozīmē, ka pēc miljons gadiem tā būs pārvietojusies Āzijas virzienā par 150 km. Savukārt ik gadu Himalaji paceļas par 5 mm augstāk.

Uz ziemeļiem no Indas-Gangas līdzenuma Himalaji paceļas trīs pakāpēs: Priekšhimalajos (vidējais augstums 900—1200 m vjl), Mazajos Himalajos (3500—4500 m vjl) un Lielajos Himalajos (virs 6000 m vjl).

## Ietekme uz klimatu
Himalajiem ir liela ietekme uz klimatu gan Indijas subkontinentā, gan Tibetas kalnienē. Tie neļauj no ziemeļiem ieplūst aukstām gaisa masām. Līdz ar to Indijā klimats ir daudz siltāks nekā tā paša platuma grādos citās pasaules daļās. Tā ir arī kā barjera musona vējiem, neļaujot tiem ieplūst Āzijas centrālajā daļā. Himalaju dienvidu pakājē ir viens augstākajiem nokrišņu daudzumiem gadā.

## Himalaju augstākās virsotnes
thumbnail|Džomolungma ir ne tikai Himalaju, bet arī pasaules augstākā virsotne

## Atsauces

## Ārējās saites
Nikolaja iela

**Nikolaja iela** var būt:

* Nikolaja iela — iela Daugavpilī;
* Nikolaja iela — iela Ventspilī;
* Nikolaja iela — iela Piltenē;
* Nikolaja iela — Krišjāņa Valdemāra ielas Rīgā kādreizējais nosaukums;
* Nikolaja iela — Līvānu ielas Daugavpilī kādreizējais nosaukums.

## Skatīt arī
* Nikolaja Rēriha iela
Krišjāņa Valdemāra iela

**Krišjāņa Valdemāra iela** var būt:
* Krišjāņa Valdemāra iela — iela Cēsīs.
* Krišjāņa Valdemāra iela — iela Daugavpilī.
* Krišjāņa Valdemāra iela — iela Dobelē.
* Krišjāņa Valdemāra iela — iela Engurē.
* Krišjāņa Valdemāra iela — iela Jūrmalā.
* Krišjāņa Valdemāra iela — iela Liepājā.
* Kr. Valdemāra iela — iela Līvānos.
* Kr. Valdemāra iela — iela Rēzeknē.
* Krišjāņa Valdemāra iela — iela Rīgā.
* Krišjāņa Valdemāra iela — iela Siguldā.
* Krišjāņa Valdemāra iela — iela Talsos.
* Krišjāņa Valdemāra iela — iela Valdemārpilī.
* Krišjāņa Valdemāra iela — iela Valmierā.
* K. Valdemāra iela — iela Ventspilī.

## Skatīt arī
* Krišjānis Valdemārs
* Valdemāra iela
Dainis Kārkluvalks

**Dainis Kārkluvalks** (dzimis  Valdemārpilī) ir profesionāls latviešu fotogrāfs. Kopš 1975. gada strādā laikrakstā "Talsu Vēstis" par fotoreportieri un nodarbojas ar fotomākslu, Latvijas Profesionālo fotogrāfu asociācijas biedrs.

## Biogrāfija

Dzimis  Valdemārpilī. Māte Hilda-Berta Kārkluvalka (dz. Egendorfa) un tēvs Vilis Kārkluvalks bija jauna strādnieku ģimene, kuri nesen kā atgriezušies no izsūtījuma Sibīrijā. Hilda Kārkluvalka pirmskara gados bija Valdemārpils fotogrāfe (mācījusies pie Latvijas fotogrāfijas pamatlicēja Mārtiņa Buclera). Skolas gados Dainis eksperimentē ar mātes veco plašu kameru. Vēlāk vecāki uzdāvina kameru, ar kuru tiek fotografēti skolas notikumi, ainavas, ģimene un draugi.
 
Pēc skolas beigšanas 1975. gadā dažus mēnešus strādā par bibliotekāru Valdemārpils bibliotēkā. 
Drīz tajā pašā gadā tiek uzaicināts strādāt par fotoreportieri laikrakstā "Padomju Karogs" (tagad "Talsu Vēstis"), kur strādā līdz šai dienai.

1979. gadā beidz Rīgas kultūras darbinieku tehnikumu foto-kino studijas vadītāja specialitātē.

Regulāri piedalās dažādos fotokonkursos līdz 1984. gadā fotgrāfija "Zaļais paklājs" Vissavienības izstādē Maskavā iegūst laureāta diplomu. Tas ir stimuls uzsākt aktīvu izstāžu darbību. Piedalījies neskaitāmās grupu izstādēs Latvijā un Eiropā, taču personālizstādes veido tikai kopš 1996. gada.

Ir sieva Ilze Kārkluvalka, divi dēli Andris un Klāvs.

## Organizācijas, kur darbojas

Kopš 2010. gada Latvijas Žurnālistu asociācijas biedrs.

Talsu mākslinieku grupas "Krūmisti" biedrs.

Talsu Fotokluba biedrs.

no 1996. līdz 2007. gadam Latvijas Profesionālo fotogrāfu apvienības biedrs.

## Personālizstādes

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija
Chang'e 1

***Chang’e 1*** ( *Cháng'é Yī Hào*) bija Mēness mākslīgais pavadonis, Ķīnas pirmais kosmiskais aparāts, kas sūtīts uz citu debess ķermeni. Tas nosaukts par godu Mēness dievietei Čanei. Zonde palaista  no Sičanas kosmodroma. Pavadonis iegāja Mēness orbītā . Pirmais Mēness virsmas attēls tika saņemts 

*Chang’e 1* būvēts uz Ķīnas sakaru pavadoņa *[[Dongfanghong 3]]* bāzes.
*Chang’e 1* misijai bija četri galvenie uzdevumi: iegūt Mēness virsmas trīsdimensiju attēlus un izveidot galveno ģeogrāfisko struktūru kartes, noskaidrot izmantojamo ķīmisko elementu izplatību uz tā virsmas, izmērīt Mēness virskārtas dziļumu un noteikt hēlija-3 (³He) daudzumu, kā arī pētīt kosmisko telpu starp Mēnesi un Zemi.

Kosmiskais aparāts beidza savu darbību  08:13 UTC, plānoti ietriecoties Mēness virsmā. Trieciena vieta 1,50° dienvidu platuma, 52,36° austrumu garuma.

## Atsauces
Heizenberga nenoteiktības princips

[thumb|Attēla centrā ir daļiņa ar precīzi noteiktu atrašanās vietu, bet izplūdušie koncentriskie viļņi ap to attēlo [viļņu funkcija|viļņu funkciju, kas nosaka daļiņas impulsu]]
**Heizenberga nenoteiktības princips** ir kvantu fizikas likums, kas norāda uz to, ka daļiņai nevar vienlaicīgi precīzi izmērīt tās atrašanās vietu un tās kustības ātrumu vai impulsu. Jo precīzāk tiks nomērīta atrašanās vieta, jo neprecīzāk var noteikt kustības parametrus un otrādāk. Kvantu fizika šo fenomenu izskaidro ar to, ka mērot kādu parametru, mēs neizbēgami iedarbojamies uz daļiņu un izmainām citus tās parametrus.

Šo likumu pirmais formulējis vācu fiziķis Verners Heizenbergs 1927. gadā un tas nosaukts viņa vārdā.

## Ārējās saites
*  The certainty principle
Pjerluidži Martīni

**Pjerluidži Martīni** (; dzimis  Lugo, Itālijā) ir Itālijas sacīkšu braucējs, bijušais Formula 1 pilots, kā arī 1999. gada Lemānas sacīkšu uzvarētājs (kopā ar Janiku Dalmā un Joahimu Vinkelhoku).

Martīni piedalījās 124 sacīkstēs, debitējot . gada , kurā viņš aizvietoja Toleman komandas pilotu Airtonu Sennu. . gadā viņš debitēja Minardi, komandā, kurā viņš sasniedza gan savus, gan komandas labākos rezultātus. Pirmā sezona bija neveiksmīga un Martīni no F1 "skatuves" nācās nokāpt uz diviem gadiem. . gada viņš atgriezās F1, tajā pašā Minardi komandā, kurā palika līdz . gadam, ieskaitot. Šajā laika posmā itālis vairākkārt ieguva punktus un bija tuvu pjedestālam. Viņš pirmo reizi komandas vēsturē izcīnīja punktus, vienīgo reizi startēja no pirmās starta rindas, kā arī bija vadībā vienā sacīkstē. Viņam pieder dalīts rekords par labāko vietu komandas vēsturē - ceturtā. . gadā Martīni brauca Scuderia Italia, bet . gada atgriezās Minardi uz trim gadiem, kuru laikā dažkārt bija labāko sešiniekā. Viņš ir piedalījies prestižajā Grand Prix Masters sacīkšu sērijā, kurā startēja F1 ekspiloti, kuri ir vecāki par 45 gadiem.
Iztvaikošana

right|thumb|Šķidruma daudzums vaļējā traukā nemitīgi samazinās — tas iztvaiko

**Iztvaikošana** ir fizikāls process, kad šķidruma molekulas, haotiski kustoties, iegūst tik lielu kinētisko enerģiju, ka tās atstāj šķidrumu, pārvarot pārējo molekulu pievilkšanās spēkus. Tātad šķidruma daudzums vaļējā traukā nemitīgi samazinās. Lai šķidrums iztvaikotu, tam nav obligāti jāsasniedz vārīšanās temperatūra. Vārīšanās ir iztvaikošanas process apstākļos, kad apkārtējais spiediens ir vienāds ar tvaika parciālspiedienu attiecīgajā temperatūrā. Vārīšanās laikā iztvaikošana notiek visā šķidruma tilpumā, nevis tikai no virsmas.

Iztvaikošana var notikt arī no cieta agregātstāvokļa — to sauc par sublimāciju.

## Iztvaikošana un kondensācija
Pretējais process iztvaikošanai ir kondensācija — vielas atgriešanās no gāzveida stāvokļa šķidrā stāvoklī. Gan iztvaikošana, gan kondensācija var norisināties vienlaikus. Ja trauks ir vaļējs, tad šķidrumu atstājušās molekulas var arī neatgriezties šķidrumā. Šajā gadījumā iztvaikošana un kondensācija nekompensējas un šķidruma daudzums samazinās. Ja gaisa plūsma virs trauka aiznes radušos tvaiku, šķidrums iztvaiko ātrāk, jo tvaika molekulām samazinās iespēja atkal atgriezties šķidrumā.
Suntažu luterāņu baznīca

**Suntažu evaņģēliski luteriskā baznīca** ir luteriešu dievnams Ogres novada Suntažu pagasta Suntažos. Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Baznīcas interjera objekti — altāris, kancele, soli, ērģeļu prospekts un luktas ir 19. gadsimta mākslas pieminekļi. Baznīcas zvans ir viens no lielākajiem starp Latvijas lauku draudzēm. Draudze ir aktīva. Dievkalpojumi Dievnamā notiek katru otro, ceturto un piekto svētdienu, kā arī Baznīcas svētkos pl. 14:00 ar Svēto Vakarēdienu. Draudzē šobrīd kalpo mācītājs Mārtiņš Kalējs.

## Vēsture
Baznīca, kas saglabājusies līdz mūsdienām nav pirmā celtne šajā vietā, jo pirms tam šeit atradušies vairāki koka dievnami. Šo vietu kristiešu kolonizatori izvēlējās ar nolūku, jo šeit atradusies lībiešu svētvieta. Pašreizējā baznīcas ēka celta 1780.—1782. gadā. Baznīca celta klasicisma stilā pēc Kristofa Hāberlanda projekta.

1874.—1875. gadā dievnamam veikta pamatīga rekonstrukcija, kuras rezultātā baznīca ieguvusi arī jaunu iekārtu un arī jaunu altārgleznu 1878. gadā, kuras autors ir Jūliuss Gotfrīds Zigmunds.

Otrā pasaules kara laikā baznīca tika izmantota kā munīcijas noliktava. Padomju okupācijas laikā dievnams vairākkārt cietis no vandaļu ielaušanās.

## Brāļu kapi
Pie baznīcas atrodas Pirmā pasaules kara karavīru apbedījumi, kuri pēc Otrā pasaules kara tika pārveidoti par padomju karavīru kapiem, 1973. gadā pārveidojot arī iepriekš Latvijas Republikas laikā uzstādīto pieminekli. Esošajam šūnakmens piemineklim piekombinējot padomju simbolikai raksturīgās zvaigznes, kā arī uzstādot blakus līdzīgas trijstūra formas metāla konstrukciju. Blakus baznīcai uzstādīti apmēram 1,5 m augsti ieejas vārti ar gadaskaitļiem 1941 un 1945.

## Ārējās saites