open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Snēpeles pagasts

**Snēpeles pagasts** ir viena no Kuldīgas novada administratīvajām teritorijām tā vidusdaļā Ventas krastā. Robežojas ar sava novada Vārmes, Pelču, Kurmāles, Turlavas, Laidu un Raņķu pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Gaiļvalks, Krogsētu valks, Lejējupe (lejtecē), Lones grāvis, Mazsālijas upe, Pāze, Piķvalciņš, Pinčupe, Sprincupe (lejtecē), Vistiņvalks.

**Ezeri:** Allažu ezers, Braņķis, Cūkatmata, Kaltiķu ezers, Ķepšu ezers.

## Vēsture
Snēpeles apvidus pirmo reizi vēstures dokumentos ar Pajuldes vārdu minēts 1253. gadā zemes dalīšanas līgumā. 1428. gadā to kā lēni no Kuldīgas komturijas saņēma kāds Lūve Šnēpels (*Louwe Snepel*), kurš ierīkoja muižu (*Schnehpeln*), no kuras arī cēlies pagasta mūsdienu nosaukums.

Mūsdienu Snēpēles pagasta teritorijā vēsturiski atradās Dižsālijas muiža (*Gut Groß-Sahlingen*), Kundu muiža (*Gut Kunden*, Kundi), Mazsālijas muiža (*Gut Klein-Sahlingen*, Mazsālijas), Prinču muiža (*Gut Erbprinzenhof*), Snēpeles muiža (*Gut Schnepeln*, Snēpele).

1935. gadā Snēpeles pagasta platība bija 79,7 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Snēpeles un Sudrabkalnu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Snēpeles ciemu pievienoja Sudrabkalnu ciemam, kuru savukārt 1966. gadā pārdēvēja par Snēpeles ciemu. 1977. gadā tam pievienoja nelielu daļu Raņķu ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvu teritoriju pievienoja Kuldīgas novadam.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Pagasta centrs ir Snēpele, citas lielākās apdzīvotās vietas — Mazsālijas, Kundi un Viesalgciems.

### Ievērojamas personības
* Indriķis Zeberiņš (1882—1969) — latviešu gleznotājs un grafiķis

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Kāņupe

**Kāņupe** (arī **Apupe**, **Āpe**, **Āpšupe**, **Āpupe**, **Kaņupe**, **Kānupe**, vidustecē - **Mordanga**, **Mordangas upe**, augštecē - **Ņivaids**, **Ņivaidsupe**) ir upe Latvijā, tek caur Talsu novada Ģibuļu pagastu un Kuldīgas novada Rendas pagastu. 

## Upes raksturojums

Kāņupe iztek no Mordangas ezera ziemeļrietumiem. Tās augštecē atrodas Mordangas HES ar jaudu 80 kW, izstrāde gadā 67,7 MWh (2004.). HES ierīkots bijušo ūdensdzirnavu vietā; nav informācijas, vai pašlaik darbojas.
Kāņupe tek pa mežotu apgabalu uz ziemeļrietumiem, vidustecē metot loku uz austrumiem. Lejtecē upe, daļēji iztaisnota, tek caur meliorētiem laukiem. Kāņupe ietek Usmas ezerā pie Āpciema.

## Labā krasta pietekas
* Sudmaliņupe (Briežupīte)

## Atsauces
[right|thumb|250px|Kāņupes izteka no [Mordangas-Kāņu ezers|Mordangas ezera]]
[right|thumb|250px|[Mordangas dzirnavas]]
Librevila

**Librevila** ir Gabonas lielākā pilsēta un valsts galvaspilsēta. Librevila ir arī administratīvā rajona Estuāras centrs. 

Librevila ir ostas pilsēta, atrodas netālu no Komo upes ieteces Gvinejas līcī. Pirms franču ierašanās 1839. gadā šo teritoriju apdzīvoja mpongvi. Šeit nodibinājās amerikāņu kristīgā misija un vergu pārsūtīšanas punkts, līdz tā kļuva par Franču Ekvatoriālās Āfrikas galveno ostu. Gabonas neatkarības nodibināšanās brīdī 1960. gadā pilsētā dzīvoja ap 32 000 iedzīvotāju. Tagad to ir vairāk nekā 700 000 un šeit mīt 1/3 no Gabonas iedzīvotājiem.

## Ārējās saites
Hirohito

**Hirohito** (, dzimis , miris ) bija 124. Japānas imperators, kurš valdīja no  līdz savai nāvei . Viņa valdīšanas periods, kas pazīstams kā Šova ēra (昭和, *Shōwa*), ir visilgākais Japānas vēsturē, aptverot 62 gadus. Ārpus Japānas viņš ir plaši pazīstams ar savu dzimto vārdu Hirohito, taču Japānā viņu pēc nāves dēvē par **Imperatoru Šovu** (昭和天皇, *Shōwa tennō*). Bērnībā viņš bija zināms kā **Mičinomija** (迪宮 — princis Miči).

Hirohito valdīšanas laikā Japānas Impērija un Japāna piedzīvoja būtiskas pārmaiņas, tostarp modernizāciju, militāro ekspansiju un postošo Otrā pasaules kara periodu, kura noslēgumā Japānas Impērija pārgāja uz demokrātisku un miermīlīgu valsti. Lai gan viņa loma Otrajā pasaules karā ir pretrunīgi vērtēta, Hirohito tiek atzīts par vienu no galvenajiem Japānas atjaunotājiem pēc Otrā pasaules kara. Viņa valdīšanas beigās Japāna bija kļuvusi par vienu no pasaules saimniecības lielvalstīm. Pēc Hirohito nāves par Japānas imperatoru kļuva Akihito.

## Dzīvesgājums
thumbnail|left|upright=0.8|Hirohito 1971. gadā
Hirohito ir dzimis Aojamas pilī, Tokijā. Viņa tēvs bija Japānas imperators Taišo, bet vectēvs — imperators Meidzi. Viņš izglītību ieguva Japānas izglītības iestādē *[[Gakushūin]]* (学習院), kas sākotnēji tika izveidota, lai izglītotu japāņu dižciltīgo bērnus. Pēc mācījās speciālā kroņprinču institūtā (*Tōgū-gogakumonsho*). Dzīves sākuma posmā viņu ļoti interesēja jūras bioloģija. 1921. gadā Hirohito kļuva par pirmo Japānas kroņprinci, kas bija devies ārpus Japānas. Viņš bija aizbraucis uz Eiropu. 1924. gadā viņš apprecējās ar princesi Kodzjunu.

Par Japānas imperatoru Hirohito kļuva , kad nomira viņa tēvs imperators Taišo. Vēsturnieku vidū pastāv dažādas versijas par Hirohito lomu Otrajā pasaules karā, kad Japānas impērija kopā ar Trešo reihu un Itālijas Karalisti bija nostājušās pret Sabiedrotajiem.

1975. gadā pirmo reizi Japānas imperators, šajā gadījumā Hirohito, satikās ar ASV prezidentu, kas tajā brīdī bija Ričards Niksons. Hirohito nomira . Par Hirohito pēcteci Japānas imperatora tronī kļuva viņa dēls Akihito.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dālderis (nozīmju atdalīšana)

**Dālderis** var būt:
* Dālderis — sena sudraba monēta;
* Ints Dālderis (dzimis 1971. gadā) — latviešu klarnetists un politiķis;
* «Dālderis» — deju kolektīvs no Jelgavas;
* «Dālderis» — bijusī komercbanka Latvijā.
Dālderis

[thumb|150px|[Jēkabs Ketlers|Hercoga Jēkaba dālderis (1645. gads)]]

**Dālderis** (atvasināts no ) bija sudraba monēta ar diametru apmēram 40 mm un 29 gramu lielu svaru. Pirmo reizi dālderus sāka kalt 1518. gadā Joahimstālē, Bohēmijā. Dālderis bija Svētās Romas impērijas naudas sistēmas pamatā no 1555. gada.
* 1 Vācu dālderis = 90 graši
* 1 Alberta dālderis = 86 graši
* 1 lauvas dālderis = 72 graši

## Latvijā kaltie dālderi
Latvijas teritorijā pirmos dālderus sāka kalt 1525. gadā - Cēsīs, vēlāk arī Rīgā (1557) un Jelgavā (1575)


Riga_thaler_1559.jpg|Brandenburgas Vilhelma attēls un lielais ģerbonis uz 1559. gadā Rīgā kalta dāldera. Aversa leģenda :GVILHELMVS*D*G*ARCI EPISCPOPVS RIGEN (Vilhelms Rīgas arhibīskaps)
Rīgas dālderis.jpg|Rīgas sudraba dālderis (svars 27,25 g, diametrs 40,0 mm, kalts 1565., 1572., 1573., 1574., 1576.). Aversa leģenda: CIVITATIS.18.F.RIGENSIS. *DENARIVS*NOVUS*ARGENTEVS
Kurzemes_dalderis_1644.jpg|Hercoga Jēkaba attēls uz 1644. gadā Jelgavā kaltā dāldera. Aversa leģenda: *IACOBI:D:G:DUCIS:CURLANDIAE:ET:SEMGALLIAE (Kurzemes un Zemgales hercogs Jēkabs) un reversa leģenda: *MONETA*NOUA*ARGENTEA*ANNO*1644** (1644. gada jaunā sudraba monēta).


## Skatīt arī
* Dolārs
Jūrkalnes pagasts

**Jūrkalnes pagasts** ir viena no Ventspils novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos Baltijas jūras krastā. Robežojas ar sava novada Užavas un Ziru pagastiem, Kuldīgas novada Alsungas pagastu un Dienvidkurzemes novada Sakas pagastu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Muižupīte, Pāžupīte, Rīva, Ēnava.

#### Ezeri
Dižezers, Pāžezers.

## Vēsture
Mūsdienu Jūrkalnes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Labragas muiža (*Gut Labraggen*, Labrags), Pilsberģes muiža (*Gut Felixberg*, starp Jūrkalni un Labragu).

Jūrkalnes pagasts ir viens no trim suitu novada pagastiem. Līdz 1925. gadam tika saukts par **Pilsberģes pagastu**. Pilsberģes muižu 1737. gadā nopirka Kurzemes hercogs Ernests Bīrons. 1872. gadā Pilsberģes muižā tika izveidota Feliksbergas (Jūrkalnes) jūrskola.

1935. gadā pagasta platība bija 94,1 km2 un tajā dzīvoja 1153 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Jūrkalnes un Ošvalku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Jūrkalnes ciems** ietilpis Alsungas (1949-1956), Ventspils (1956-1962), Kuldīgas (1962-1967) un atkal Ventspils (pēc 1967. g.) rajonos. 1951. gadā Jūrkalnes ciemam pievienoja Ošvalku ciemu, 1954. gadā - Sārnates ciemu. 1961. gadā daļu Jūrkalnes ciema iekļāva Užavas ciemā, 1977. gadā daļu Alsungas pilsētciemata teritorijā. 1987. gadā pievienoja daļu Sakas ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Ventspils novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Jūrkalne (pagasta centrs), Ošvalki, Labrags.

### Ievērojamas personības
* Jānis Priedoliņš (1855—1936), kuģīpašnieks un tālbraucējs kapteinis
* Ābrams Cvi Idelsons (1882—1938), komponists un muzikologs
* Ludvigs Teteris (1943—2003), Latvijas Augstākās Padomes deputāts, kas 1990. gadā nobalsoja par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Kristians Neanders

**Kristians Neanders** (, dzimis ) ir vācu ģitārists, producents un komponists. Karjeras sākumā bijis dažādu vācu grupu un mākslinieku dziesmu komponits, dažās grupās spēlējis arī ģitāru.
Ciems (nozīmju atdalīšana)

**Ciems** var būt:
* Ciems - lauku apdzīvotās vietas tips
* Ciems (ciema padome) - administratīvi teritoriālā iedzlījuma vienība Latvijā no 1945. līdz 1990. gadam
* Ciems (biezi apdzīvota vieta) - miestam līdzīgs lauku apdzīvotās vietas statuss no 1935. līdz 1945. gadam.
Ciems (biezi apdzīvota vieta)

**Biezi apdzīvota vieta** jeb **ciems** (no 1936. gada) bija apdzīvoto vietu kategorija pirmskara Latvijas Republikā. Šajā kategorijā tika iekļautas apdzīvotas vietas ar blīvu apbūvi, kas bija vai veidojās par reģionālajiem centriem lauku apvidū. Šīm apdzīvotajām vietām bija ierobežota pašpārvalde, tika izstrādāti būvnoteikumi, kā arī piemērotas atšķirības dažās likumu jomās (tirdzniecība, amatniecība).

Pirmais «Saraksts par vasarnīcām un bieži apdzīvotām vietām, kuras neietilpst pilsētu un miestu administratīvās robežās» tika publicēts 1925. gadā. Sarakstā tika iekļauti tie miesti, kam līdz 1925. gadam nebija piešķirtas pilsētu tiesības, amatnieku un tirgotāju ciemi un slabadas, lielākie muižu centri, vasarnīcu ciemi un kolonijas. Piešķiršanas kritēriji nebija īsti skaidri. Lielākoties tās bija lauku apdzīvotās vietas ar iedzīvotāju skaitu lielāku par 100 un vairāk vai mazāk koncentrētu apbūvi. No 1936. gada biezi apdzīvotās vietas tiek dēvētas par ciemiem. Daļai šo ciemu padomju laikā piešķīra pilsētciemata statusu.

## Ciemu uzskaitījums

Uzskaitījumā lietoti pirmskara oficiālie apdzīvoto vietu nosaukumi. Uzrādīti arī ciema statusa piešķiršanas, zaudēšanas gadi, tagadējais nosaukums un iedzīvotāju skaits, administratīvā vienība, statusa izmaiņas. Saraksts publicēts un izmainīts sekojošos gados:

* 1925. gadā publicēts pirmais saraksts ar 56 apdzīvotajām vietām
* 1926. gadā saraksts papildināts ar 5 apdzīvotajām vietām;
* 1927. gadā saraksts papildināts ar 3 apdzīvotajām vietām, Madlienai pievienotas daļas no blakus pagastiem;
* 1931. gadā saraksts papildināts ar 6 apdzīvotajām vietām;
* 1932. gadā saraksts papildināts ar 36 apdzīvotajām vietām, precizēta Ropažu un Raunas platības;
* 1933. gada janvārī saraksts papildināts ar 33 apdzīvotajām vietām, Maltai pievienota teritorija no Ružinas pagasta;
* 1933. gada jūlijā saraksts papildināts ar 14 apdzīvotajām vietām;
* 1935. gada janvārī saraksts papildināts ar 3 apdzīvotajām vietām, izveidota Līgatnes papīrfabrika, apvienojot Līgatni un Spriņģukalnu.
* 1935. gada jūlijā saraksts papildināts ar Priedaini.

## Skatīt arī
* Latvijas ciemi
* Latvijas pilsētas
* Pilsētciemats

## Atsauces
Airbus Commercial Aircraft

[thumb|''[Airbus A340*]]
[[Attēls:Airbus A380 blue sky.jpg|thumb|*Airbus A380*]]

***Airbus S.A.S.*** bija [[Francija|Francijā]] reģistrēts aviobūves uzņēmums. Tas izgatavoja pasažieru, kravas un militārās transporta [[lidmašīna]]s. Uzņēmuma galvenais birojs atradās [[Tulūza]]s piepilsētā *Blagnac*. 2017. gada janvārī *Airbus SAS* apvienots ar mātes uzņēmumu *Airbus Group SE*, kas aprīlī mainīja nosaukumu uz *Airbus SE*.

2013. gadā *Airbus* nodarbināja ap 59 tūkstošus cilvēku. Ražošana izvietota aptuveni 16 vietās. Nobeiguma montāžas darbi notiek Tulūzā Francijā, [[Hamburga|Hamburgā]] Vācijā, [[Sevilja|Seviljā]] Spānijā un (kopš 2009. gada) [[Tjaņdziņa|Tjaņdziņā]] Ķīnā. *Airbus* ir meitas uzņēmumi ASV, Japānā, Ķīnā un Indijā.

Airbus apgrozījums (ieņēmumi) 2011. gadā bija 33 miljardi eiro.


== Vēsture ==
1967. gadā Francijas, Vācijas un Apvienotās Karalistes valdības vienojās apvienot savu valstu lidmašīnu būvi, lai varētu konkurēt ar ASV aviobūves uzņēmumiem *Boeing*, *McDonnell Douglas* un *Lockheed*.
1970. gada 18. decembrī dibināta *Groupement d'Interet Économique* (*GIE* — unikāla partnerības forma Francijā) ***Airbus Industrie***.
Francijas *Aérospatiale* un Vācijas*Deutsche Airbus* piedalījās katrs ar 36,5 %, Apvienotās Karalistes *Hawker Siddeley* ar 20 %, bet Nīderlandes un Vācijas kopuzņēmums *VFW-Fokker* 7 %.
1971. gadā Spānijas uzņēmums *CASA* ieguva 4,2 %.
Pirmā lidmašīna, kuru *Airbus Industrie* izstrādāja, bija reaktīvais laineris *Airbus A300*.

1979. gadā *British Aerospace*, kura 1977. gadā bija nopirkusi *Hawker Siddeley*, ieguva 20 % *Airbus Industrie* daļu.
1980. gados izstrādāti laineri *Airbus A330* un *Airbus A340*.
1990. gadu vidū sākta superliela lainera *A3XX* izstrāde. Tagad tas zināms ar nosaukumu *Airbus A380* un pirmo lidojumu veica 2005. gadā.

2000. gadā apvienojās Francijas *Aérospatiale-Matra* (*Aérospatiale* mantinieks), Vācijas *DaimlerChrysler Aerospace* (*Deutsche Airbus* pēctesis) un Spānijas *Construcciones Aeronáuticas*, izveidojot Eiropas mēroga korporāciju *EADS*. Tam tagad piederēja 80 % *Airbus Industrie* (pārējie 20 % — Apvienotās Karalistes *BAE Systems*).

2001. gada janvārī *Airbus Industrie* no neefektīvās [[konsorcijs|konsorcija]] formas tika pārveidots par [[akciju sabiedrība|akciju sabiedrību]] (*Société par Actions Simplifiée*) ***Airbus SAS***, process pabeigts 11. jūlijā.

2006. gada 13. oktobrī *EADS* par  2,75 miljardiem eiro no *BAE Systems* nopirka 20 % *Airbus* akcijas, tādējādi kļūstot par tā vienīgo īpašnieku.

2014. gada janvārī *EADS* tika reorganizēts par *Airbus Group SE* ar trīs nodaļām: *Airbus*, *Airbus Defence & Space* un *Airbus Helicopters*.
Lai uzlabotu pozīcijas konkurencē ar *Boeing* ASV tirgū, 2015. gada septembrī [[Mobila|Mobilā]] atklāta pirmā *Airbus* rūpnīca ASV.

2017. gada janvārī *Airbus SAS* apvienots ar mātes uzņēmumu *Airbus Group SE*, kas aprīlī mainīja nosaukumu uz *Airbus SE*.

== Skatīt arī ==
* *Boeing''

## Atsauces

## Ārējās saites
* Airbus vietne
A Perfect Circle

**A Perfect Circle** ir amerikāņu roka supergrupa, izveidota 1999. gadā. To izveidoja ģitārists Billijs Hoverdels kopā ar Tool līderi Meinardu Džeimsu Kīnanu. Oriģinālajā grupas sastāvā spēlēja arī Paza Lenčantina (basģitāra), Trojs Van Leuvens (elektriskā ģitāra) un Tims Aleksandrs (bungas). Pēc pēdējām grupas satāva maiņām tās dalībnieki ir Marilyn Manson basists un bijušais Nine Inch Nails basists Džordijs Vaits; The Smashing Pumpkins bijušais ģitārists Džeimss Iha; bundzinieks Džošs Frīzs, kurš ir labāk zināms pēc savas sadarbības ar Nine Inch Nails un The Vandals. Neskatoties uz sastāva maiņām kopš grupas rašanās, dziesmu stilistiskais sastāvs ir palicis nemainīgs; Hoverdels ir komponists, bet Kīnans sacer dziesmu vārdus.

A Perfect Circle ir izlaiduši trīs albumus: *[[Mer de Noms]]*, *[[Thirteenth Step]]* un *[[Emotive]]*. Papildus tam izlaists arī DVD *[[aMotion|Amotion]]* kurā ir trīspadsmit mūzikas video un Denija Lonera veidoti dziesmu remiski. 2004. gadā sakās pārtraukums grupas darbībā, un kopš tā grupa nav koncertējusi un ierakstījusi vai izlaidusi neko jaunu. Pārtraukuma laikā grupas locekļi ir strādājuši pie citiem projektiem, no kuriem vispamanāmākie bijuši Meinarda darbs pie Tool albuma "10,000 Days" un Hoverdela grupas Ashes Divide izveide.

Kādā intervijā 2008. gadā Kīnans paziņoja, ka viņš un Hoverdels strādā pie jauna materiāla, tādējādi oficiāli atsākot grupas darbību.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* *[[Mer de Noms]]* (2000)
* *[[Thirteenth Step]]* (2003)
* *[[Emotive]]* (2004)
* *[[Eat the Elephant]]* (2018)

### DVD

* *[[aMOTION]]* (2000)

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa 
* MySpace profils 
* Last.fm profils
Good Charlotte

**Good Charlotte** ir amerikāņu poproka grupa, izveidota 1996. gadā Valdorfā. Grupas nosaukums ir cēlies no bērnu grāmatas ar nosaukumu *"Good Charlotte: The Girls of Good Day Orphanage"*, ko sarakstījusi Kerola Bīčjorka.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

* *[[Good Charlotte (albums)|Good Charlotte]]* (2000)
* *[[The Young and the Hopeless]]* (2002)
* *[[The Chronicles of Life and Death]]* (2004)
* *[[Good Morning Revival]]* (2007)
* *[[Cardiology]]* (2010)

### Citi albumi un EP

* *[[Another EP]]* (1999)
* *[[GC EP]]* (2000)
* *[[Greatest Remixes]]* (2008)

### DVD

* *[[Video Collection]]* (2003)
* *[[Live at Brixton Academy]]* (2004)
* *[[Fast Future Generation]]* (2006)

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa  
* MySpace profils 
* Last.fm profils
Little Boots

**Viktorija Kristina Hesketa** (dzimusi ), zināma arī pēc skatuves vārda ***Little Boots***, ir angļu elektropopa izpildītāja. Kā mūziķe *Little Boots* dzied un spēlē taustiņinstrumentus, klavieres, stilofonu un Japānas mūzikas instrumentu ar nosaukumu Tenori-on.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* *[[Hands (albums)|Hands]]* (2009)

### EP
* *[[Arecibo]]* (2008)
* *[[Little Boots (EP)|Little Boots]]* (2009)
* *[[iTunes Live from London]]* (2009)
* *[[Illuminations]]* (2009)

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājas lapa 
* MySpace profils 
* Twitter profils
Rītupe (nozīmju atdalīšana)

**Rītupe** var būt:
* Rītupe - upe Latvijā un Krievijā;
* Rītupe - apdzīvota vieta kādreiz Abrenes apriņķī, tagad Krievijā;
* Rītupe - dzelzceļa stacija līnijā Sanktpēterburga - Varšava;
* Krimeldes cits nosaukums
Skulte

**Skulte** var būt:
* Skulte — apdzīvota vieta Skultes pagastā;
* Skulte — apdzīvota vieta Mārupes pagastā;
* Skulte — stacija dzelzceļa līnijā Rīga—Skulte.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Ādolfs Skulte, komponists;
* Bruno Skulte, komponists un diriģents;
* Druvis Skulte (dzimis 1955), uzņēmējs un politiķis;
* Evija Skulte, aktrise;
* Gvido Skulte, kinooperators;
* Kristaps Skulte, scenogrāfists.

## Skatīt arī
* Skultesmuiža
* Mandegu cits nosaukums
Mežciems

**Mežciems** var būt:

* Mežciems — apdzīvota vieta Smiltenes novada Gaujienas pagastā;
* Mežciems — apdzīvota vieta Jelgavas novada Jaunsvirlaukas pagastā;
* Mežciems — Garciema daļa;
* Mežciems — dzelzceļa stacija Daugavpilī;
* Mežciems — Daugavpils pilsētas rajons;
* Mežciems — Rīgas pilsētas apkaime;
* Slēgtās Visagala dzelzceļa stacijas sākotnējais nosaukums;
*  ‎Aleksandrs Mežciems;
* Mētagmuižas cits nosaukums;
* Mežciems — sociālās aprūpes centrs Rīgā.
1285. gads

## Notikumi

* Navarras un Šampaņas grāfistes pievienošana Francijai.
* Rēzeknes dibināšana

## Dzimuši
* 6. decembris — Ferdinands IV, Kastīlijas karalis (miris 1312.)
* iespējams — Benedikts XII (*Benedictus XII*), Romas pāvests (miris 1342.)

## Miruši

* 7. janvāris — Šarls I Anžū (*Charles I d'Anjou*), Sicīlijas karalis (dzimis 1227.)
* 5. oktobris — Filips III Drosmīgais (*Philippe III le Hardi*), Francijas karalis (dzimis 1245.)
* 11. novembris — Pedro III (*Pedro III*) - Aragonas un Sicīlijas karalis (dzimis 1239.)
Vecmuiža

**Vecmuiža** var būt:
* Vecmuiža — apdzīvota vieta Ērgļu pagastā;
* Vecmuiža — apdzīvota vieta Liepupes pagastā;
* Vecmuiža — apdzīvota vieta Gārsenes pagastā;
* Gaidu agrākais nosaukums;
* Turkmuižas cits nosaukums;
* Vecumnieku cits nosaukums.
Zemgale (nozīmju atdalīšana)

**Zemgale** var būt:
* Zemgale - viens no Latvijas kultūrvēsturiskajiem novadiem;
* Zemgales stacija - bijusī Latvijas robežstacija dzelzceļa līnijā Sanktpēterburga - Varšava.
* Zemgale, seno zemgaļu ķēniņvalsts 

;Apdzīvotās vietas
* Zemgale - apdzīvotā vieta Demenes pagastā
* Zemgale - apdzīvotā vieta Glūdas pagastā
* Zemgale - apdzīvotā vieta Sventes pagastā
* Pilskalnes cits nosaukums
Rīgas Centra rajona ielu uzskaitījums

Šis ir **Rīgas [[Centra rajons (Rīga)|Centra rajona]] ielu uzskaitījums**. Rīgas ielu sadalījums atbilstoši priekšpilsētu (rajonu) izpilddirekciju administratīvajām teritorijām tika izveidots, lai atvieglotu tiesas piekritības noteikšanu.

## Ielu uzskaitījums
Rīgas domes 03.02.1998. lēmumam Nr. 5536 (prot. Nr. 35, 12. §) — Rīgas ielu alfabētiskajā sarakstā minēto ielu sadalījums atbilstoši Rīgas priekšpilsētu (rajonu) izpilddirekciju administratīvajām teritorijām. Ar grozījumiem, kas izdarīti ar: RD 29.02.2000. lēmumu Nr. 8238, RD 01.03.2005. lēmumu Nr. 4026, RD 27.02.2007. lēmumu Nr. 2135, RD 18.03.2008. lēmumu Nr. 3493 un RD 21.07.2008. lēmumu Nr. 4095.

* 11. novembra krastmala
* 13. janvāra iela 3—33
* Akas iela
* Aklā iela
* Alberta laukums
* Aldaru iela
* Aleksandra Čaka iela 29—151
* Alfrēda Kalniņa iela
* Alksnāja iela
* Amatu iela
* Anglikāņu iela
* Arhitektu iela
* Arsenāla iela
* Artilērijas iela 3—25, 2/4—26
* Aspazijas bulvāris
* Atgriežu iela
* Audēju iela
* Bīskapa gāte
* Blaumaņa iela
* Brīvības bulvāris
* Brīvības iela 38—200
* Bruņinieku iela 19—53, 10—36
* Dainas iela
* Dārzaugļu iela
* Daugavas gāte
* Doma laukums
* Dzirnavu iela 61—109, 56—92
* Elizabetes iela 57—87, 18—22
* Ērgļu iela
* Gleznotāju iela
* Grēcinieku iela
* Gūtenberga iela
* Ģertrūdes iela 13—47, 14—46
* Herdera laukums
* Inženieru iela
* Jāņa iela
* Jāņa sēta
* Jaunavu iela
* Jauniela
* Jēkaba iela
* Kalēju iela
* Kalpaka bulvāris 4—8, 13
* Kaļķu iela
* Klostera iela
* Konventa sēta
* Krāmu iela
* Krišjāņa Barona iela
* Krišjāņa Valdemāra iela 2—10
* Kungu iela
* Ķemerejas iela
* Ķēniņu iela
* Lāčplēša iela 17—47, 14—48
* Laipu iela
* Latviešu strēlnieku laukums
* Lielgabalu iela
* Līvu laukums
* Maisa iela
* Marijas iela 1—25
* Mārstaļu iela
* Martas iela
* Matīsa iela 9—35, 6—32
* Mazā Jaunavu iela
* Mazā Jauniela
* Mazā Miesnieku iela
* Mazā Minsterejas iela
* Mazā Monētu iela
* Mazā Muzeja iela
* Mazā Peitavas iela
* Mazā Pils iela
* Mazā Skolas iela
* Mazā Smilšu iela
* Mazā Trokšņu iela
* Meistaru iela
* Merķeļa iela
* Miesnieku iela
* Minsterejas iela
* Monētu iela
* Mucenieku iela
* Mūku iela
* Neatkarības laukums
* Noliktavas iela
* Osvalda Tīlmaņa iela
* Palasta iela
* Pasta iela
* Peitavas iela
* Peldu iela
* Pērnavas iela 2—14, 1—7
* Pērses iela
* Pēterbaznīcas iela
* Pils iela
* Pils laukums
* Poļu gāte
* Radio iela
* Raiņa bulvāris
* Rātslaukums
* Reimersa iela
* Rīdzenes iela
* Riharda Vāgnera iela
* Rozena iela
* Skārņu iela
* Smilšu iela
* Stabu iela 17—49a, 16—36
* Svaru iela
* Šķūņu iela
* Tallinas iela 29—57b, 26—50
* Teātra iela
* Tērbatas iela
* Tirgoņu iela
* Torņa iela
* Trauksmes iela
* Trokšņu iela
* Ūdensvada iela
* Vaļņu iela
* Vecpilsētas iela
* Zemitāna iela 6
* Zigfrīda Annas Meierovica bulvāris
* Zirgu iela

## Skatīt arī
* Rīga
* Centra rajons
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Tipveida dzīvojamā apbūve Rīgā
* Rīgas klimats

## Piezīmes un atsauces
Silene

**Silene** var būt:
* Silene — seno zemgaļu zeme.
* Silene — apdzīvota vieta Augšdaugavas novadā, Skrudalienas pagasta centrs.
* Silene — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Salienas pagastā.
* Silene — upe, Akmenes pieteka.
* Degteru pilskalna cits nosaukums.
* Silene — dabas parks Baltkrievijas pierobežā.
* Plaukšķenes () — ģints neļķu rindā.

## Skatīt arī
* Silenes kapi
* Silenes vecie kapi
* Silenieki
Koru kari (pirmā sezona)

***Koru Kari 1*** bija TV3 Koru karu 1. sezonas šovs. Šovs norisinājās no  līdz . Šova galvenais mērķis bija ziedot 15 000 EUR tās pilsētas kādam objektam, kuras koris uzvarēs. Pavisam šovā piedalījās 7 pilsētu kori. Katrā korī bija 16 dalībnieki, no kuriem 8 drīkstēja būt profesionāli mūziķi. Šovu vadīja Lauris Reiniks.

Šovā uzvarēja un 15 000 EUR novirzīja labdarībai Atis Auzāns un Daugavpils Oranžais koris.

## Koru labdarības projekti

## Rezultāti
### 1. nedēļa
1. nedēļas koncerts notika . Šis bija TV3 10. sezonas atklāšanas koncerts, kur kopā ar koriem uzstājās daudzas TV3 raidījumu zvaigznes. 

### 2. nedēļa
2. nedēļas koncerts notika . Žūrijas sastāvā bija Uldis Marhilēvičs, Aina Birziņa un Ints Teterovskis.

### 3. nedēļa
3. nedēļas koncerts notika . Žūrijas sastāvā bija Jānis Zirnis, Liene Šomase un Ints Teterovskis. Šovu pameta Arnis Mednis un Rīgas dzeltanais koris.

### 4. nedēļa
4. nedēļas koncerts notika . Žūrijas sastāvā bija Igo, Ilze Jaunalksne un Ints Teterovskis. Šovu pameta Chilli un Liepājas sarkanais koris.

### 5. nedēļa
5. nedēļas koncerts notika . Žūrijas sastāvā bija Ints Teterovskis, Normunds Rutulis un Elita Veidemane. Šovu pameta Ieva Akurātere un Rīgas baltais koris.

### 6. nedēļa
6. nedēļas koncerts notika . Žūrijas sastāvā bija Ints Teterovskis, Baiba Sipeniece-Gavare un Uldis Marhilēvičs. Šovu pameta Miervaldis Jenčs un Siguldas zaļais koris.

### 7. nedēļa
7. nedēļas koncerts notika . Šis bija pirmsvētku koncerts, kurā viens no koriem atgriezās šovā. Nenotika žūrijas balsojums. Šovā atgriezās Chilli un Liepājas sarkanais koris. Visas atdotās balsis par 4 koriem tika vienādi sadalīti visiem 7 koru labdarības projektiem.

Kā viesi uzstājas:

### 8. nedēļa
8. nedēļas koncerts notika . Žūrijas sastāvā bija Kaspars Anterss, Inese Zagorska un Ints Teterovskis. Šovu pameta Dzintars Čīča, Aina Poiša un Talsu zilais koris.

### 9. nedēļa
9. nedēļas koncerts notika . Žūrijas sastāvā bija Ilze Jaunalksne, Ivars Cinkuss un Baiba Sipeniece-Gavare. Šovu pameta Chilli un Liepājas sarkanais koris.

### 10. nedēļa
Fināls, 10. nedēļas koncerts, notika . Žūrijas sastāvā bija Sergejs Jēgers, Valters Krauze un Kārlis Anitens. Šovā uzvarēja Atis Auzāns un Daugavpils oranžais koris.
Latvijas Sieviešu basketbola līga

***Optibet'' Latvijas Sieviešu basketbola līga (LSBL)''' ir [[Basketbols|basketbola]] čempionāts, kurā piedalās spēcīgākie [[Latvija]]s sieviešu basketbola klubi un kurā tiek noskaidrots valsts čempions. Pirmā LSBL sezona norisinājās 1992. gadā, bet līgas priekštece – '''Latvijas meistarsacīkstes basketbolā sievietēm''' – pirmo reizi norisinājās 1932./1933. gada sezonā. Laikposmā no 1992. līdz 2024. gadam līgā ir bijuši 5 dažādi čempioni. Pašreizējās čempiones ir [[TTT Rīga]] basketbolistes.

Paralēli augstākajai līgai norisinās arī '''Latvijas Sieviešu basketbola līgas 2. divīzija''' (LSBL 2).

== Nosaukumi ==
No 2022. līdz 2024. gadam līgas galvenais atbalstītājs bija starptautiskās viesnīcu ķēdes "[[Pullman Hotels and Resorts|Pullman]]" viesnīca ''Pullman Old Riga Hotel'', līgai sekojoši mainot nosaukumu uz ***Pullman* Sieviešu Basketbola līga*'. 2024. gada septembrī par meistarsacīkšu jauno sponsoru kļuva uzņēmums Optibet.

## Turnīra izspēles kārtība

Laika gaitā daudzkārt mainījusies turnīra izspēles kārtība. Sākot ar 1993./1994. gada sezonu turnīrs ticis izspēlēts pēc izslēgšanas spēļu principa. No 2012./2013. gada līdz 2018./2019. gada sezonai spēcīgākie Latvijas klubi spēlēja Latvijas – Igaunijas sieviešu basketbola čempionātā (kopš 2018./2019. gada sezonas — Baltijas Basketbola līgā) un par Latvijas Sieviešu basketbola līgas čempiona titulu cīnījās tikai izslēgšanas spēlēs, kurās piedalījās četras labākās Latvijas komandas.

2019./2020. gada sezonā Latvijas čempionāts sākas pēc Baltijas Basketbola līgas fināla, izspēlējot vienu apli. Divas labākās komandas automātiski kvalificējas “Četru finālam”, bet izslēgšanas spēlēs piedalās komandas, kuras ieņem 3.—6. vietu.

## Pašreizējās komandas
*2025./2026. gada sezonā:*

* Daugavpils Universitāte (Daugavpils KSC)
* Jaunatnes izlase (Komandu sporta spēļu halle, Rīga)
* SBK Liepāja/LSSS (Liepājas Olimpiskais centrs)
* RSU (Rimi Olimpiskais centrs, Rīga)
* TTT Rīga (Rimi Olimpiskais centrs)
* TTT Rīga Juniores (RSS "Rīdzene")

## Čempioni

## Atsauces

## Ārējās saites
* LSBL mājaslapa
* Latvijas Sieviešu basketbola Jumtalapa
Berlīnes mūris

[thumb|235px|Berlīnes mūris 1986. gadā. Pa labi redzama [Rietumberlīne, bet kreisajā pusē — Austrumberlīne]]
**Berlīnes mūris** (, ), oficiāli **Pretfašisma aizsargvalnis** (*Antifaschistischer Schutzwall*), bija inženierbūve, kura 28 gadus, no  līdz , atdalīja Rietumberlīni no Vācijas Demokrātiskās Republikas (VDR jeb Austrumvācijas). Tā kopgarums bija 155 km, no kuriem 43,1 km bija izbūvēti caur Berlīnes pilsētu. Berlīnes mūris simbolizēja Dzelzs priekškaru starp Rietumeiropas un Austrumu bloka valstīm. Tā mērķis bija neļaut Austrumvācijas iedzīvotājiem pārbēgt uz Rietumvāciju.

Mūra celtniecība tika uzsākta, balstoties uz lēmumu, kuru pieņēma VDR Tautas palāta .  Vācijas Demokrātiskā Republika slēdza robežu starp Austrumberlīni un Rietumberlīni, lai neļautu iedzīvotājiem pārbēgt uz Rietumiem. VDR robežsardzes vīriem tika izdota pavēle šaut uz cilvēkiem, kas mēģina šķērsot Berlīnes mūri. Nošauto cilvēku skaits, kas neveiksmīgi mēģināja to šķērsot, pēc dažādas informācijas variē no 136 līdz 245. Precīzs skaits nav zināms. Pirmo cilvēku, Idu Zīkmani (*Ida Siekmann*), nošāva 1961. gada 22. augustā. Pēdējais bija Vinfrīds Freidenbergs (*Winfried Freudenberg*), kuru nošāva .

Austrumu bloka propaganda vēstīja, ka mūris aizsargā savus iedzīvotājus no "fašistiskajiem elementiem, kas sazvērējušies, lai neļautu tautas gribai" veidot komunistisku valsti VDR. Savukārt Rietumberlīnes pilsētas valdība dažkārt to sauca par "kauna mūri" — terminu ieviesa pilsētas mērs Villijs Brants, atsaucoties uz ar mūri noteikto pārvietošanās brīvības ierobežojumu.

1989. gadā revolūciju virkne tuvējās Austrumu bloka valstīs — īpaši Polijā un Ungārijā — izraisīja ķēdes reakciju Austrumvācijā. Konkrēti, Paneiropas pikniks 1989. gada augustā aizsāka mierīgu kustību, kuras laikā lielā mērā pārtrūka dzelzs priekškars, austrumu valdnieki tika pakļauti spiedienam pārtraukt savu represīvo politiku, krita Berlīnes mūris un visbeidzot sabruka Austrumu bloks. Pēc vairāku nedēļu pilsoniskajiem nemieriem Austrumvācijas valdība  paziņoja, ka visi VDR pilsoņi var apmeklēt VFR un Rietumberlīni. Šis notikums tiek uzskatīts par Aukstā kara beigu datumu. Liels Austrumvācijas iedzīvotāju skaits šajā dienā pārrāpās tam pāri, un *[[de facto]]* šajā dienā izbeidzās Vācijas iedalījums divās atsevišķās valstīs. Brandenburgas vārti, kas atradās dažus metrus no Berlīnes mūra, atkal tika atvērti . Mūra nojaukšana oficiāli sākās 1990. gada 13. jūnijā un noslēdzās 1994. gadā. Oficiāli Vācijas atkalapvienošana notika . Mūsdienās no 155 km garā Berlīnes mūra ir saglabājies tikai trīs kilometru garš posms.

## Atsauces

## Ārējās saites
T.A.T.u.

**t.A.T.u.** bija krievu meiteņu duets, ko 1999. gadā izveidoja krievu producents Ivans Šapovalovs. Grupas dalībnieču sastāvā visu grupas pastāvēšanas laiku ir Jeļena Katina un Jūlija Volkova. Grupas pirmsākumos meitenes ieguva lesbiešu tēlu, taču viņu 2003. gadā izdotajā dokumentālajā filmā *[[t.A.T.u. anatomija]]* () skaidri tika parādīts, ka tas bijis tikai grupas imidža dēļ un ka viņas patiesībā nav lesbietes.

Grupa ir izdevusi 6 albumus — 3 krieviski un 3 angliski.

2003. gada Eirovīzijā, kad Eirovīzija norisinājās Latvijā, grupa pārstāvēja Krieviju un ieguva 3. vietu, tikai par 3 punktiem atpaliekot no uzvarētājas no Turcijas Sertabas Ereneres.

## Diskogrāfija

* 2001: *[[200 Po Vstrechnoy]]*
* 2002: *[[200 km/h in the Wrong Lane]]*
* 2005: *[[Dangerous and Moving]]*
* 2005: *[[Lyudi Invalidy]]*
* 2008: *[[Vesyolye Ulybki (Happy Smiles)]]*
* 2009: *[[Waste Management]]*

## Ārējās saites

* Grupas oficiālā mājaslapa
Désenchantée (Raienas singls)

**"Désenchantée"** ir beļģu dziedātājas Keitas Raienas kaverversija franču dziedātājas Milēnas Fārmeres dziesmai "Désenchantée". "Désenchantée" tika izdots . Dziesma ir iekļauta viņas studijas albumā *[[Different]]*, kas tika izdots 2002. gadā. Dziesmai bija ļoti labi panākumi daudzās Eiropas valstīs.

## Dziesmu saraksts
### CD singls

# "Désenchantée" (radio edit) — 3:38
# "Désenchantée" (extended mix) — 8:27

### CD maxi
# "Désenchantée" (radio edit) — 3:38
# "Désenchantée" (extended mix) — 8:27
# "Désenchantée" (club version) — 8:12

## Sertifikāti

## Vieta topos

## Piezīmes un atsauces
Ulysses

**Ulysses** var būt:

* "Uliss" — īru rakstnieka Džeimsa Džoisa romāns;
* Ulysses (kosmiskā zonde) — ESA un NASA kopīga kosmiskā zonde Saules un heliosfēras izpētei.
Turaida

**Turaida** var būt:
* Turaida — sena Gaujas līvu zeme
* Turaidas pils — Rīgas arhibīskapa pils Gaujas labajā krastā
* Turaida — apdzīvota vieta Krimuldas pagastā
* Turaida — Siguldas pilsētas daļa

## Skatīt arī
* Turaidas evaņģēliski luteriskā baznīca
* Turaidas pagasts
* Turaidas Roze
* Turaidas Roze (grupa)
Mona Liza

**“Mona Liza”** (,  — ‘Līzas kundze’) jeb **“Džokonda”** (*La Gioconda* — ‘laimīga, dzīvespriecīga sieviete’, ) ir itāļu renesanses mākslinieka Leonardo da Vinči gleznots portrets, kas ir raksturots kā “vispazīstamākais, visskatītākais, visvairāk aprakstītais, visvairāk apdziedātais, visparodētākais mākslas darbs pasaulē”. “Mona Liza” ir viena no vērtīgākajām gleznām pasaulē. 1962. gadā glezna apdrošināta par 100 miljoniem ASV dolāru, kas iekļauts Ginesa rekordu grāmatā kā augstākais gleznas apdrošināšanas novērtējums pasaulē. Ņemot vērā inflāciju, šī naudas summa atbilst aptuveni 870 miljoniem ASV dolāru 2021. gadā.

Mūsdienās “Mona Liza” pieder Francijas valdībai, un tas atrodas Parīzē, Luvras muzejā. Dominējošā versija, ka gleznā attēlota Līza del Džokondo, florencieša Frančesko del Džokondo sieva. Tiek uzskatīts, ka glezna ir sākta gleznot 1503. gadā un darba izstrādes laiks ildzis no trim līdz četriem gadiem.

Skatoties uz gleznu, daudziem cilvēkiem liekas, ka “Mona Liza” viņam seko ar skatienu. Arī viņas smaids ir noslēpumains, jo skatītājam šķiet, ka vienu brīdi “Mona Liza” smaida, bet jau nākamajā uzjautrinās par apkārt notiekošo. Gleznas abās pusēs ir redzamas simetriskas ēnas. Leonardo da Vinči vienmēr domāja, ka viņa mākslas darbs vēl nav gatavs, tomēr skatītājiem “Mona Liza” likās ideāla. Viņš ar šo mākslas darbu ceļoja apkārt vairākus gadus, katru reizi kaut ko pielabojot vai pieliekot klāt.

## Subjekts

Vēsturiski viena no lielākajām mīklām ir bijis jautājums par personu, kas attēlota gleznā “Mona Liza”. Dominējošā versija, ka gleznā ir redzama Gerardīni ģimenes pārstāve Līza del Džokondo, florencieša Frančesko del Džokondo sieva. Pirmo reizi šāds apgalvojums ir parādījies 1550. gada mākslinieka biogrāfa Džordžio Vasari (*Giorgio Vasari*) darbā. Vēl starp versijām, kas tiek minētas un apspriestas, ir sievietes Katrīna Sforca, Izabella d'Este (Aragonas Izabella), Leonardo da Vinči māte, kā arī pats Leonardo da Vinči sievietes veidolā.

## Replikas un reprodukcijas
Leonardo da Vinči glezna “Mona Liza” ir viens no atpazīstamākajiem un slavenākajiem mākslas darbiem pasaulē, līdz ar to arī viens no visbiežāk pārveidotajiem darbiem pasaulē. Monas Lizas kopijas jau gleznoja Leonardo da Vinči mācekļi un laikabiedri. Monas Lizas motīvu 20. gadsimtā ir izmantojuši arī tādi prominenti mākslinieki kā Marsels Dišāns un Salvadors Dalī.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
1599. gads

**1599**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi

* 22. jūlijs - Tiho Brahe Prāgā novēro Saules aptumsumu.
* 21. septembris - Londonas teātrī "Globuss" notiek V. Šekspīra lugas "Jūlijs Cēzars" pirmizrāde (pēc šveiciešu ceļotāja Tomasa Plettera Jaunākā ziņojuma).

* Londonā tiek atvērts teātris "Globuss".

## Dzimuši

* 13. februāris — Aleksandrs VII (*Alexander VII*), Romas pāvests (miris 1667.)
* 13. marts — Jans Berhmans (*Jan Berchmans*), jezuīts un katoļu svētais (miris 1621.)
* 22. marts — Antoniss van Deiks (*Anthony van Dyck*), flāmu gleznotājs (miris 1641.) 
* 25. aprīlis — Olivers Kromvels (*Oliver Cromwell*), angļu karavadonis un politiķis (miris 1658.)
* 6. jūnijs — Djego Velaskess (*Diego Velázquez*), spāņu gleznotājs (miris 1660.)

## Miruši

* 13. janvāris — Edmunds Spensers, angļu dzejnieks (dzimis 1552.)
Nacionālā kopējā laime

350px|thumb|right|Nacionālā kopējā laime

**Nacionālā kopējā laime** (NKL) ir mēģinājums novērtēt dzīves kvalitāti, ņemot vērā psiholoģiskas un holistiskas vērtības, kuras netiek iekļautas nacionālā kopprodukta (NKP) aprēķinos.
Jēdzienu 1972. gadā ieviesa Butānas toreizējais karalis Džigme Singje Vangčuks, atbildot uz laikraksta *Financial Times* komentāru par to, ka Butānas ekonomikas attīstība esot pārāk lēna. Tādā veidā karalis apliecināja, ka iestājas par tādu ekonomikas izaugsmi, kas ir saskaņā ar Butānas unikālo kultūru, kas balstīta uz budisma garīgajām vērtībām. Butānā ir izveidota Nacionālās kopējās laimes komisija, kas seko NKL principu ievērošanai plānošanā, likumdošanā, politikā un administratīvajā jomā. 

Tradicionālajos attīstības modeļos ekonomiskā izaugsme ir galvenais mērķis. NKL jēdzienā galvenā doma ir tāda, ka patiesa sabiedrības attīstība notiek tad, kad materiālā un garīgā attīstība notiek līdztekus un papildinot viena otru. Četri NKL attīstības pamatvirzieni ir ilgtspējīgas attīstības sekmēšana, kultūras vērtību saglabāšana un veicināšana, dabiskās vides saglabāšana un labas valsts pārvaldes izveidošana. 

NKL jēdzienam nav vienotas definīcijas izmērāmās kategorijās. To ir grūti izmērīt objektīvi, jo tas ir atkarīgs no subjektīvas vērtību hierarhijas. Līdz ar to ir svarīgs jautājums par to, kā vērtības tiek definētas un īstenotas valsts politikā. 

Tai pat laikā šī jēdziena ieviešana izraisīja diskusijas par to, vai tradicionālie attīstības indeksi pietiekoši labi atspoguļo mūsdienu sabiedrības stāvokli. Starptautiskais pārvaldības institūts (*International Institute of Management*) 2006. gadā izstrādāja "otrās paaudzes" NKL modeli, kur tiek apkopoti kvantificējami rādītāji no septiņām dažādām attīstības jomām, ieskaitot tautas garīgo un emocionālo veselību. Savukārt Jaunās ekonomikas fonds (*New Economics Foundation*) 2006. gadā publicēja Laimīgās planētas indeksu (*Happy Planet Index*), kas sasaista ietekmi uz vidi ar cilvēka labklājību un dzīves ilgumu.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Gross National Happiness Commission  
* Gross National Happiness  The Centre for Bhutan Studies
Miers

thumb|200px|Viens no miera simboliem - dūja
**Miers** ir termins, kuru attiecina uz laika periodu, kad nenotiek karš starp valstīm vai arī pašā valstī, piemēram, pilsoņu karš. Respektīvi karš ir pretējs termins mieram. Lai starp valstīm pastāvētu miers, tiek slēgti miera līgumi.

Termins "miers" var tikt attiecināts arī uz atsevišķu cilvēku. Mierīgs cilvēks neizrāda agresiju. Parasti mierīgi cilvēki dzīvo harmonijā ar sevi un apkārtējo vidi.

Tiek uzskatīts, ka kopš 1945. gada ir bijušas tikai 26 dienas, kad visā pasaulē vienlaicīgi ir valdījis miers un nav bijusi karadarbība.

## Skatīt arī

* Konfliktoloģija

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
Afganistānas futbola izlase

**Afganistānas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Afganistānu starptautiskās futbola sacensībās. Afganistānas futbola izlasi pārvalda Afganistānas Futbola federācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1941. gadā pret Irānu. Salīdzinājumā ar citām valstīm, Afganistānas futbola izlase reti kad piedalās starptautiskās spēlēs. Laikaposmā no 1996. līdz 2001. gadam, kad Afganistānā valdīja Taliban režīms, futbola spēles popularitāte tika slāpēta. Afganistānas izlase no 1984. līdz 2003. gadam neaizvadīja nevienu starptautisko spēli.

## Pasaules čempionātos
* 1930-2002 - *Nepiedalījās*
* 2006 - *Nekvalificējās*
* 2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - *Nekvalificējās*
* 2022 - *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*

## Āzijas kausā
* 1956-1972 - *Nepiedalījās*
* 1976 - *Nekvalificējās*
* 1980 - *Nekvalificējās*
* 1984 - *Nekvalificējās*
* 1988-2000 - *Nepiedalījās*
* 2004 - *Nekvalificējās*
* 2007 - *Nepiedalījās*
* 2011 - *Nepiedalījās*

## Ārējās saites
Austrumtimoras futbola izlase

**Austrumtimoras futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Austrumtimoru starptautiskās futbola sacensībās. Austrumtimoras futbola izlasi pārvalda Austrumtimoras Futbola federācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 2003. gadā pret Šrilanku. Austrumtimoras futbola izlase pievienojās FIFA 2005. gada 12. septembrī. Pirmo uzvaru izcīnīja  pret Kambodžu ar 5:1.

## Pasaules čempionātos
* 1930-2006 - *Nepiedalījās*
* 2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - *Nekvalificējās*
* 2022 - *Nekvalificējās*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*

## Āzijas kausā
* 1956-2000 - *Nepiedalījās*
* 2004 - *Nekvalificējās*
* 2007 - *Nepiedalījās*
* 2011 - *Nepiedalījās*

## Ārējās saites
Valles kauja

**Valles kauja** bija kauja Poļu-zviedru kara (1600—1629) laikā starp Zviedrijas un Polijas-Lietuvas karaspēkiem. Tā risinājās 1626. gada janvārī Kurzemes un Zemgales hercogistē netālu no Valles muižas (, tagad Valle).

## Kaujas norise
1626. gada sākumā Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs uzzināja, ka Lietuvas maršala Jana Staņislava Sapehas vadībā uz dienvidaustrumiem no Valles muižas tiek pulcināts liels karaspēks iebrukumam Vidzemē. Zviedri spēja mobilizēt 38 kājnieku un 24 jātnieku rotas un 7. janvārī Gustavs Ādolfs ar priekšpulkiem — aptuveni 1000 musketieriem un 2100 jātniekiem — sasniedza Valli. Polijas-Lietuvas armija nebija gaidījusi tik ātru zviedru uzbrukumu un sakārtojās aizsardzības kaujai mežā starp Valles un Šmīdes (*Schmiden*) muižām. Zviedru jātnieki izdzina pretiniekus no meža, bet zviedru karaspēka somu jātnieki atsvieda atpakaļ uzbrūkošos poļu huzārus. Sapehas pavēle atkāpties izrādījās novēlota un atkāpšanās pārvērtās bēgšanā. Zviedri nogalināja trīs ceturtdaļas poļu un lietuviešu kājnieku, bet lielākā daļa jātnieku izbēga. Polijas-Lietuvas mēģinājums atgūt zviedru iekaroto Vidzemi bija cietis sakāvi.


file:Slaget vid Wallhof 1628 SP230.jpg|Valles kauja
Asunsjona

**Asunsjona** (, pilnais nosaukums *Nuestra Señora Santa María de la Asunción*; ) ir Paragvajas lielākā pilsēta un valsts galvaspilsēta. Pilsētā dzīvo vairāk nekā 1,2 miljoni iedzīvotāju, bet Asunsjonas metropolē šis skaits sasniedz 1,8 miljonus.

No spāņu valodas vārds "*Asunción*" nozīmē "debesbraukšana". To saista ar Jaunavas Marijas debesbraukšanu.

## Ārējās saites
Pasaules Tirdzniecības organizācija

**Pasaules Tirdzniecības organizācija** (**PTO**, , *WTO*, , *OMC*, ) ir starptautiska organizācija, kura izveidota 1995. gadā, lai liberalizētu starptautisko tirdzniecību, regulētu tirdzniecības—politiskās attiecības starp dalībvalstīm. PTO ir Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) pēctece. GATT tika izveidots 1947. gadā un faktiski gandrīz 50 gadus kalpoja kā starptautiska organizācija.

Pasaules Tirdzniecības organizācijā ir uzdots izstrādāt un īstenot jaunos tirdzniecības līgumus, kā arī uzraudzīt dalībvalstu atbilstību visiem līgumiem, kurus noslēdz vairākums valstu un ratificē valstu parlamenti. PTO veic savu darbību pamatojoties uz lēmumiem, kuri pieņemti laikā no 1986. līdz 1994. gadam ar Urugvajas sarunu kārtu, un agrākajiem GATT līgumiem. Problēmu diskusijas un lēmumu pieņemšana par pasaules mēroga problēmām, kā arī perspektīvas turpmākai starptautiskās tirdzniecības liberalizācijai norisinās daudzpusējās sarunās jeb sarunu kārtās.

Pasaules Tirdzniecības organizācijas galvenā mītne atrodas Ženēvā, Šveicē. PTO vadītājs jeb ģenerāldirektors kopš 2013. gada ir Robertu Azevedu (*Roberto Azevêdo*).  No 2021. gada 1. marta viņu amatā nomainīs agrākā Nigērijas finanšu ministre Ngozi Okondžo-Iveala (*Ngozi Okonjo-Iweala*). 2019. gada janvārī PTO bija 164 dalībvalstis. Oficiālās organizācijas valodas ir angļu, franču un spāņu valoda.

Latvija ir pilntiesīga Pasaules Tirdzniecības organizācijas locekle kopš 1999. gada. Kopš iestāšanās Eiropas Savienībā 2004. gadā Latviju Pasaules Tirdzniecības organizācijā pārstāv Eiropas Komisija.

## Atsauces

## Ārējās saites

* PTO oficiālā mājaslapa
* Latvijas dalība PTO
Džefrijs Viljamss

**Džefrijs Viljamss** (*Jeffrey Nels Williams*, dzimis ) ir NASA kosmonauts.

Viljamsa pirmais kosmiskais lidojums notika 2000. gada maijā SKS apgādes misijā *[[STS-101]]*.

[thumb|left|200px|Džefrijs Viljamss kosmosa kuģī ''[Sojuz TMA-8*]]
Otrais lidojums notika 2006. gadā [[SKS 13. ekspedīcija|SKS 13. ekspedīcijā]] kosmosa kuģī *Sojuz TMA-8*. Kosmosā viņš pavadīja 182 dienas.

Trešais Viljamsa kosmiskais lidojums [[SKS 21. ekspedīcija|SKS 21. ekspedīcijā]] kā lidojuma inženierim notika no  līdz , startējot un nolaižoties ar kosmosa kuģi *Sojuz TMA-16*. Viņš bija [[SKS 22. ekspedīcija|22. ekspedīcijas]] komandieris.

Ceturto reizi kosmosā Džefrijs Viljamss devās 2016. gada martā ar kosmosa kuģi *Sojuz TMA-20M''. Starptautiskajā kosmosa stacijā 47. ekspedīcijā viņš bija lidojuma inženieris ujn 48. ekspedīcijas komandieris. Uz zemes atgriezās 2016. gada septembrī.

## Ārējās saites
* NASA biogrāfiskie dati
Bahreinas futbola izlase

**Bahreinas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Bahreinu starptautiskās futbola sacensībās. Bahreinas futbola izlasi pārvalda Bahreinas Futbola asociācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1966. gadā pret Kuveitu. 2004. gadā Bahreinas izlase saņēma FIFA balvu kā komanda, kas visvairāk uzlabojusi savu sniegumu. Bahreina vēl ne reizi nav kvalificējusies FIFA Pasaules kausa finālturnīram. Labākais sasniegums Āzijas kausā ir 4. vieta 2004. gadā.

## Pasaules čempionātos
* 1930-2002 - *Nepiedalījās*
* 2006 - *Nekvalificējās*
* 2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - *Nekvalificējās*
* 2022 - *Nekvalificējās*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*

## Āzijas kausā
* 1956—1968 — *Nepiedalījās*
* 1972 — *Nekvalificējās*
* 1976 — *Izstājās*
* 1980 — *Izstājās pēc kvalificēšanās*
* 1984 — *Nepiedalījās*
* 1988 — Grupu turnīrs
* 1992 — *Nekvalificējās*
* 1996 — *Izstājās*
* 2000 — *Nekvalificējās*
* 2004 — 4.vieta
* 2007 — Grupu turnīrs
* 2011 — Grupu turnīrs
* 2015 — Grupu turnīrs

## Ārējās saites
Bangladešas futbola izlase

**Bangladešas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Bangladešu starptautiskās futbola sacensībās. Bangladešas futbola izlasi pārvalda Bangladešas Futbola federācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1973. gadā pret Taizemi. Izlase nav ne reizi kvalificējusies FIFA Pasaules kausa finālturnīram. Āzijas kausā vienīgo reizi spēlēja 1980. gadā.

## Pasaules čempionātos
* 1930—1982 — *Nepiedalījās* (atradās Britu impērijas (līdz 1947. gadam) un Pakistānas (līdz 1971. gadam) sastāvā)
* 1986—2010 — *Nekvalificējās*
* 2014 — *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 — *[[2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*
* 2022 — *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*

## Āzijas kausā
* 1956—1976 — *Nepiedalījās*
* 1980 — Grupu turnīrs
* 1984—2023 — *Nekvalificējās*

## Ārējās saites