2026. gada ziemas olimpiskās spēles

**2026. gada ziemas olimpiskās spēles**, oficiāli **XXV ziemas olimpiskās spēles**, pazīstamas arī kā ***Milano Cortina 2026***, bija 25. ziemas olimpiskās spēles, kas no 2026. gada 6. līdz 22. februārim notika Itālijā. Spēļu organizatorpilsētas bija Milāna un Kortīna d'Ampeco, bet sacensības norisinājās vairākās norises vietu grupās Ziemeļitālijā, apvienojot pilsētvides un Alpu kalnu reģionu infrastruktūru. Šīs bija pirmās ziemas olimpiskās spēles, kuras oficiāli kopīgi rīkoja divas līdzvērtīgas organizatorpilsētas un sacensību norises vietas bija ģeogrāfiski izkliedētas vairākos reģionos. Spēļu reģionāli izkliedētais modelis tika pamatots ar SOK pieeju dot priekšroku vietām, kur jau pieejama nozīmīga daļa nepieciešamās sporta infrastruktūras, un ar organizatoru ilgtspējas stratēģiju negatīvās ietekmes mazināšanai. Kortīna d'Ampeco jau iepriekš rīkoja , bet Milāna pirmo reizi kļuva par ziemas olimpisko spēļu rīkotāju.

Olimpiskajās spēlēs startēja vairāk nekā 2800 sportisti, kas pārstāv 92 valstis. Latvijas komandai šīs bija 13. ziemas olimpiskās spēles — tajā bija 68 sportisti (15. lielākā delegācija), kas startēja 9 sporta veidos. Latvija izcīnīja divas medaļas: sudraba medaļu izcīnīja Elīna Ieva Bota kamaniņu sporta sacensībās sievietēm un bronzas medaļu izcīnīja Roberts Krūzbergs šorttreka 1500 metru sacensībās.

Tiesības Milānai un Kortīnai rīkot spēles piešķīra 2019. gada 24. jūnijā Starptautiskās Olimpiskās komitejas 134. sesijā Lozannā, balsojumā pārspējot Stokholmas un Ores kopīgo kandidatūru (daļa sacensību notiktu Siguldā, Latvijā). 2026. gada ziemas olimpiskās spēles bija trešās ziemas olimpiskās spēles un kopumā ceturtās olimpiskās spēles, ko rīkojusi Itālija. Olimpiskajā programmā kā olimpiskais sporta veids debitēja slēpošanas alpīnisms. Šīs bija arī pirmās olimpiskās spēles, kas norisinājās kopš par SOK prezidenti kļuva Kērstija Koventrija.

## Kandidatūra un izvēle
2026. gada kandidēšanas procesā Starptautiskā Olimpiskā komiteja (SOK) paredzēja pagarinātu, nesaistošu Dialoga posmu, kura mērķis bija ļaut ieinteresētajām pilsētām un nacionālajām olimpiskajām komitejām sadarbībā ar SOK izstrādāt ilgtspējīgu spēļu koncepciju un izvērtēt galvenās iespējas un riskus pirms aicinājuma uz kandidatūras posmu. Šī pieeja uzsvēra izmaksu samazināšanu, esošās sporta infrastruktūras izmantošanu un reģionāli izkliedētas norises vietas. Dialoga posmā (2017—2018) interesi par 2026. gada spēļu rīkošanu apstiprināja septiņas pilsētas un kopējās kandidatūras. Ieinteresētajām pusēm kandidēšanas procesa ietvarā bija paredzēta iespēja piedalīties Phjončhanas 2018 novērotāju programmā. Šīs kandidatūras bija:
*  Milāna un Kortīna d'Ampeco (Itālija),
*  Stokholma un Ore (Zviedrija; kandidatūras laikā bobsleja, skeletona un kamaniņu sporta sacensību norise tika apsvērta/iezīmēta Siguldas trasē),
*  Kalgari (Kanāda),
*  Erzuruma (Turcija),
*  Saporo (Japāna),
*  Grāca (Austrija)
*  Sjona (Šveice).

Procesa gaitā politisku, finansiālu un sabiedrības atbalsta apsvērumu dēļ vairākas kandidatūras atsauca. Sjona izstājās pēc Valē kantona iedzīvotāju balsojuma par finansējumu 2018. gada 10. jūnijā, Grāca atteicās no kandidatūras politiskā atbalsta trūkuma dēļ 2018. gada 6. jūlijā, Saporo izstājās pēc 2018. gada Hokaido zemestrīces, koncentrējoties uz nākamajiem olimpiskajiem cikliem, Erzuruma netika virzīta tālāk augsto investīciju un pieredzes trūkuma dēļ, bet Kalgari pārtrauca kandidatūras izpēti pēc pilsētas referenduma un domes lēmuma 2018. gada 19. novembrī. Līdz ar to gala posmā palika divas kandidatūras — Milāna—Kortīna d'Ampeco un Stokholma—Ore. Izšķirošais balsojums notika 2019. gada 24. jūnijā SOK 134. sesijā Lozannā, kur Milānas—Kortīnas kandidatūra uzvarēja ar 47 balsīm pret 34. Uzvarējušās kandidatūras izvēli noteica politiskā stabilitāte, skaidra finansēšanas struktūra, plaša valsts un pašvaldību institūciju iesaiste, kā arī Itālijas iepriekšējā pieredze ziemas olimpisko spēļu rīkošanā, tostarp  Kortīnā d'Ampeco.

SOK lēmums atspoguļoja atbalstu ilgtspējīgam olimpisko spēļu modelim, kas apvieno modernas pilsētvides un Alpu reģiona priekšrocības, balstoties galvenokārt uz jau esošām vai pagaidu sporta būvēm un samazinot jaunas infrastruktūras būvniecības nepieciešamību.

## Norises vietas

### Milānas puduris

### Kortīnas d'Ampeco puduris

### Valtellinas puduris

### Valdifjemmes puduris

### Verona

thumb|2026. gada ziemas olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā

## Sporta veidi
Milānas un Kortīnas ziemas olimpiskajās spēlēs tiks sadalīti 116 medaļu komplekti 16 sporta veidos, ko pārvalda 8 sporta federācijas. Pirmo reizi olimpisko spēļu programmā ir iekļauts slēpošanas alpīnisms. Tajā tiks sadalīti trīs medaļu komplekti: sprints vīriešiem, sprints sievietēm un jauktā stafete. Vairākos sporta veidos ir iekļautas jaunas disciplīnas. Kamaniņu braukšanā ir iekļautas sieviešu divnieku sacensības, bet skeletonā pirmo reizi būs jauktā komandu stafete. Tramplīnlēkšanas programmu papildinās sacensības sievietēm uz lielā tramplīna. Kalnu slēpošanā vairs nenotiks paralēlās komandu sacensības un kombinācija, to aizstās komandu kombinācija (atsevišķas sacensības vīriešiem un sievietēm). Frīstaila slēpošanas programma ir papildināta ar paralēlo (duālo) mogulu. Distanču slēpošanā pirmo reizi būs vienādi distanču garumi gan vīriešiem, gan sievietēm.

## Kalendārs




## Pašreizējais medaļu kopvērtējums

## Dalībvalstis
Sportisti no 92 nacionālajām olimpiskajām komitejām ir kvalificējušies dalībai olimpiskajās spēlēs.

Krievijas un Baltkrievijas olimpiskās komitejas joprojām ir diskvalificētas par olimpiskā pamiera pārkāpšanu 2022. gada Krievijas iebrukuma Ukrainā dēļ. Tāpat kā 2024. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē atsevišķi Krievijas un Baltkrievijas sportisti 2026. gada olimpiskajās spēlēs drīkst sacensties kā "individuāli neitrāli sportisti" (AIN) bez valsts identifikācijas. Individuālos neitrālos sportistus ir jāapstiprina katra sporta veida starptautiskajai federācijai un pēc tam SOK komisijai, viņus neuzskata par atsevišķu delegāciju atklāšanas ceremonijā vai medaļu kopvērtējuma tabulās.

Benina, Gvineja-Bisava un Apvienotie Arābu Emirāti debitēs šajās ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne