open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karloss Gimars

**Karloss Enrike Gimars** (;  Santjāgo del Estero — ) bija Argentīnas starptautiskais lielmeistars šahā (1960).

## Biogrāfija
No 1930. gadu vidus līdz 1950. gadu beigām bijis viens no Argentīnas spēcīgākajiem šahistiem. Trīs reizes uzvarējis Argentīnas šaha čempionātos (1936, 1937, 1940). Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts: 1937. gadā Berlīnē dalījis pirmo vietu ar Ludvigu Relštābu, bet 1938. gadā Montevideo bijis otrais (aiz Aleksandra Aļehina). Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Gimaram kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1960. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

1950. gadā Gēteborgā piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kurā ierindojies 13. vietā.

Pārstāvējis Argentīnas komandu Pasaules šaha olimpiādē, kurās piedalījies 4 reizes (1937-1950, 1954). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1950, 1954) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1937) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Frīdrihs Freibergs

**Frīdrihs Freibergs** (1833-1918) bija latviešu luterāņu mācītājs, Krišjāņa Valdemāra studiju biedrs. Kuldīgas latviešu luterāņu draudzes ilggadējais mācītājs, Sv. Annas baznīcas būves ierosinātājs.

## Dzīves gājums
Dzimis 1833. gada 13. oktobrī Vārmes pagastā skolotāja Anša Freiberga un viņa sievas Edes, dzimušas Kūlmanes, sešu bērnu ģimenē. Mācījās vietējā pagastskolā, Irlavas skolotāju seminārā un Liepājas pilsētas skolā. 1856. gadā viņa tēvs nomāja Ostenzakeniem piederošo pusmuižu pie Ēdoles.
Studēja teoloģiju Tērbatas Universitātē, piedalījās 1856. gada februārī dibinātajā studentu kopā, kas pulcējās uz t. s. "Tērbatas latviešu vakariem". 1857. gadā iestājās studentu korporācijā "Fraternitas Academica Dorpatensis".

1859. gadā viņš teoloģijas studijas beidza un nokārtoja Jelgavā konsistorijas eksāmenus. Strādāja par mājskolotāju pie barona Heikinga Galtenē, barona Rennes Popragā un pie Kuldīgas Sv. Katrīnas baznīcas latviešu draudzes mācītāja Georga Harfa. Kad mācītājs Harfs nomira, 1864. gadā F. Freibergs pārņēma draudzi un pastorātu. Tajā pašā gadā apprecējās ar draudzes ērģelnieka meitu Ernestīni, viņu ģimenē piedzima seši bērni.

1880. gadā viņš saslima ar smagu plaušu karsoni, tomēr pēc ilgas un grūtas slimības atkal atgriezās draudzē. 1899. gadā kā atzinību par savu ilggadīgo kalpošanu saņēma apbalvojumu – mācītāja zelta krustu.
1896. gadā saņēma būvatļauju jaunas baznīcas celšanai, 1899. gada 3. oktobrī notika Kuldīgas Sv. Annas evaņģēliski luteriskās baznīcas pamatakmens ielikšana. Jauno baznīcu iesvētīja 1904. gada 31. oktobrī. 

1911. gadā Frīdrihs Freibergs iesniedza konsistorijai emeritācijas lūgumu, bet pēc konsistorijas lūguma amatu vēl pildīja līdz 1912. gadam, kad draudzi varēja nodot sava dēla Ernesta Freiberga aprūpē.

Miris 1918. gada 27. martā, apglabāts Kuldīgas kapos blakus 1911. gadā mirušajai sievai Ernestīnei.
Fridriha un Ernestīnes Freibergu ģimenē bija 6 bērni – 3 meitas un 3 dēli. Dēls Ernests turpināja vadīt Kuldīgas latviešu draudzi arī pēc tēva nāves.

## Atsauces
Sivēnīca

**Sivēnīca** (arī **Sivenica**, **Sivenīca**) ir Dzērvītes labā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka no Ģeda purva. Tek rietumu virzienā. Ietek Dzērvītē augšpus tās ietekas Ogrē.

Sivēnīcu nešķērso valsts autoceļi, tās krastos atrodas Alitēni.

## Atsauces
Sivēns (ezers)

**Sivēns** (arī **Griķēnu ezers**, **Sivēna ezers**, **Sivēnu ezers**) ir caurteces ezers Cēsu novada Inešu pagasta dienvidrietumos. 

Ezerā ietek grāvis no Bezdibena, iztek - grāvis uz Ogres upi. Ezers atrodas aizsargājamo ainavu apvidus "Vecpiebalga" teritorijā.

## Atsauces
Sivēnu ezers

**Sivēnu ezers** var būt:

*Sivēnu ezers - ezers Tukuma novada Tumes pagastā
*Cēsu novada Inešu pagasta Sivēna cits nosaukums
Sustala

**Sustala** ir Ogres labā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka - no Briņģu ezera. Tek ziemeļrietumu virzienā, pirms Inešiem strauji sagriežoties uz ziemeļiem. Ietek Ogrē lejpus Pāvītes ietekas. Lielākās pietekas - Dzirnavupīte, Orisāre no Ineša, Nedzīte no Nedža.

Sustalu šķērso valsts autoceļš V846 (Vestiena–Vējava–Ineši), netālu no upes atrodas Ineši.

## Atsauces
Spietēni

**Spietēni** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 2,3 km no pagasta centra Inešiem, 7,9 km no Vecpiebalgas un 136,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V341 (Ineši–Liede).

## Atsauces
Dijans Kostadinovs

**Dijans Kostadinovs** (, dzimis ) ir bulgāru šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Šahu viņš spēlē  kopš 1997. gada un vēlāk kļūst par pilsētas studentu vicečempionu. Sastādīt šaha uzdevumus sācis 2000. gadā, un viņa pirmais trīsvilcis ieguvis 2. vietu Bulgārijas šaha žurnālā  „Шахматна мисъл”". Kopš tā laika sacerējis un publicējis aptuveni 300 visu žanru šaha kompozīcijas un ieguvis lielu skaitu balvu turnīros visā pasaulē, ieskaitot olimpisko sudraba medaļu 2010. gadā (par pašmata uzdevumu), olimpiskā zelta medaļu 2016. gadā (par pašmata uzdevumu), 2.vieta Pasaules kausa 2010. gadā (par pasaku šaha uzdevumiem), 2.vieta Pasaules kausa 2011. un 2013. gadā (par pašmatiem) un bronzas medaļu  Pasaules čempionātā (2010-2012) pašmatu grupā. Kostadinovam piešķirts Bulgārijas sporta meistara tituls šaha kompozīcijā. No 2015. gada viņš ir arī FIDE starptautiskais meistars šaha kompozīcijā. Viņš ir ieguvis 28 FIDE Albuma punktus. No 2010. gada viņš ir Starptautiskā tiesnesis šaha kompozīcijā pašmatu un pasaku šaha žanros. Kostadinovs ir autors daudziem rakstiem starptautiskos žurnālos par šaha kompozīciju, 2006.gadā izdevis grāmatā apkopotu savu šaha kompozīciju izlasi.
   
Dijans Kostadinovs, izmantojot māksliniecisko vārdu "Hektors", ar labiem panākumiem piedalījies profesionālos burvju mākslas festivālos.

Viņš strādā par ģenerālmenedžeri kazino "Hrisantema" (Saulainais Krasts, Bulgārija) un ir arī projekta *ChessComposer* (operatīvā sistēmā *Adroid* strādājošs šaha kompozīcijas pielikums mobiliem telefoniem un planšetēm) projekta vadītājs.

## Šaha uzdevums

**Risinājums**
: 1. ... c3 2. Ke6 c4 3. Kd6 c5+ 4. Kc7 c6 5. Kb8 c7+ 6. Ka8 c8D# 
: 1. ... c4 2. Ke4 c5 3. Kd4 c6 4. Kc3 c7 5. Kb2 c8D 6. Ka1 Dc1# 
: 1. ... cxd3 2. Kf6 d4 3. Kg7 dxe5 4. Zf6 exf6+ 5. Kh8 f7 6. Th7 f8D#

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kostadinova šaha kompozīciju izlase 
* D. Kostadinova šaha kompozīcijas PDB vietnē
Sils (Gārsenes pagasts)

**Sils** ir ciems Jēkabpils novada Gārsenes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Gārsenes, 9 km no Aknīstes un 160 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V709.

## Atsauces
Sils (nozīmju atdalīšana)

**Sils** var būt:

* sils — meža tips;
* Sils — apdzīvota vieta Jēkabpils novada Gārsenes pagastā;
* Sils — apdzīvota vieta Alūksnes novada Liepnas pagastā;
* Sils — apdzīvota vieta Balvu novada Susāju pagastā;
* Pēteris Sils.
Stojans Pucs

**Stojans Pucs** (;  Novo Mesto —  Kraņa) bija Slovēnijas starptautiskais lielmeistars šahā (1984).

## Biogrāfija
Pēc Otrā pasaules kara bijis viens no Dienvidslāvijas spēcīgākajiem šahistiem. Septiņpadsmit reizes piedalījies Dienvidslāvijas šaha čempionātu finālos. Labākos rezultātus sasniedzis 1947. un 1951. gadā, kad ieņēmis 3. vietu, bet 1961. gadā dalījis 2.-4. vietu. Trīs reizes uzvarējis Slovēnijas šaha čempionātos (1958, 1965, 1967). Labākie rezultāti starptautiskajos šaha turnīros: 1.-2. vieta 1949. gadā Vīnē, 1. vieta 1957. gadā Sarajevā, 3. vieta 1962. gadā Novi Sadā. Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Pucam kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1984. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) goda nosaukumu.

Pārstāvējis Dienvidslāvijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros: 
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1950. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Balkānu valstu komandu šaha čempionātā piedalījies 1947. gadā. Komandu un individuālā vērtējumā izcīnījis 2 sudraba medaļas.

Devis ieguldījumu šaha atklātņu teorijā. Puca vārdā ir nosaukts variants Nimcoviča aizsardzībā: 1. d4 Zf6 2. c4 e6 3. Zc3 Lb4 4. e3 **c6**.

## Atsauces

## Ārējās saites
Borislavs Miličs

**Borislavs Miličs** (;  Belgrada —  Belgrada) bija Dienvidslāvijas un Serbijas starptautiskais lielmeistars šahā (1977).

## Biogrāfija
Daudzkārtējais Dienvidslāvijas šaha čempionātu dalībnieks. Labākos rezultātus sasniedzis 1945. gadā (4. vieta), 1951. gadā (4. vieta), 1952. gadā (dalīta 3.-5. vieta), 1953. gadā (dalīta 4.-6. vieta) un 1959. gadā (dalīta 4.-7. vieta). 1949. gadā Belgradā un 1951. gadā Vīnē uzvarējis starptautiskajos šaha turnīros. Par panākumiem turnīros FIDE 1951. gadā Miličam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1977. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) goda nosaukumu.

Pārstāvējis Dienvidslāvijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros: 
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 2 reizes (1952, 1956). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1954) un bronzas (1952) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1957-1961). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1957, 1961) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1957) medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1955. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu;
* Balkānu valstu komandu šaha čempionātā piedalījies 1947. gadā. Komandu un individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 sudraba medaļas.

Pēc 1967. gada vairāk laika veltījis savas valsts šaha dzīves pilnveidošanai, bijis Dienvidslāvijas šaha federācijas ģenerālsekretārs un viens no izdevuma *Chess Informant* ("Šaha informators") dibinātājs, strādājis par šaha izdevumu žurnālistu un redaktoru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mākslinieces māte Anna Hedviga Brenduma zilajā istabā

**"Mākslinieces māte Anne Hedviga Brenduma zilajā istabā"** () ir glezna, kuras autore ir Anna Ankera. Anna Ankera gleznojusi vairākas gleznas, kurās attēlota viņas māte Anne Hedviga Brenduma (1826.-1916.), kura bija precējusies ar tirgotāju un krodzinieku Eriku Andersenu Brendumu (1820.-1890.). Pēc vīra nāves 1890. gadā viņa līdz 70 gadu vecumam vadīja Brenduma viesnīcu. Portrets uzgleznots šīs viesnīcas tā dēvētajā zilajā istabā. Gleznā viņa lasa grāmatas un vēstules. Anna Ankera savu māti Anni Brendumu daudzās gleznās attēlo zilajā istabā.

## Atsauces
2015.—2016. gada Francijas futbola 1. līgas sezona

**2015.—2016. gada Francijas futbola 1. līgas sezona** bija 78. Francijas futbola čempionāta spēcīgākās līgas (*[[Francijas futbola 1. līga|Ligue 1]]*) sezona. Tā sākās  un noslēdzās . Čempionātā uzvarēja Parīzes "Saint-Germain" futbolisti, kas izcīnīja 6. Francijas čempionu titulu kluba vēsturē. Sezonas rezultatīvākais spēlētājs bija *Saint-Germain* uzbrucējs Zlatans Ibrahimovičs, kas guva 38 vārtus.

## Turnīra tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Milans Vidmars jaunākais

**Milans Vidmars** (;  Veica —  Ļubļana) bija Dienvidslāvijas un Slovēnijas starptautiskais meistars šahā (1950). Pēc profesijas elektrotehnikas inženieris.

## Biogrāfija
Lielmeistara un zinātnieka Milana Vidmara (1885–1962) dēls. No 1930. gadu vidus līdz 1950. gadu sākumam sekmīgi piedalījies dažādos šaha turnīros. 1942. gadā Kotbusā dalījis pirmo vietu ar Jefimu Bogoļubovu. 1946. gadā Ļubļanā dalījis otro vietu ar savu tēvu (uzvarējis Svetozars Gligoričs). Lai gan ticis uzskatīts par apdāvinātu šahistu, nekad nav sasniedzis sava tēva spēles līmeni.

Pārstāvējis Dienvidslāvijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros: 
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1950. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Balkānu valstu komandu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1946-1947). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1946) un sudraba (1947) medaļas. Individuālā vērtējumā izcīnījis zelta (1947) un sudraba (1946) medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā jaunākajam Vidmaram kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Tomēr sākot no 1953. gada beidzis savu aktīvo šahista karjeru un pilnībā pievērsies zinātniskajai darbībai elektrotehnikas jomā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Martīns Ļimonts

**Martīns Ļimonts** (, dzimis ) ir lietuviešu šahists, FIDE meistars un lielmeistars šaha kompozīciju risināšanā.

2001. gadā beidzis Telšu vidusskolu. 2001.—2006. gadā studējis Viļņas Universitātē. Pēc profesijas programmētājs.

## Sasniegumi šaha kompozīcijā
Kopš 2010. gada piedalījies visos Pasaules čempionātos šaha kompozīciju risināšanā, labākais rezultāts 2. vieta (2017).
55. WFCC kongresa atklātā risināšanas turnīra otrās vietas ieguvējs (Kobe, 2012).

10. un 12. Eiropas čempionātā ieguvis ceturto vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Martīns Ļimonts pasaules čempionātā Krētā (2012).
Turkish Airlines

[thumb|right|220px|Galvenais birojs [Stambula|Stambulā]]
***Turkish Airlines*** () ir Turcijas nacionālā lidsabiedrība. Tā dibināta 1933. gadā. Galvenais birojs atrodas Ataturka starptautiskajā lidostā Stambulā.

Lidsabiedrības mātes uzņēmuma *Türk Hava Yolları A.O.* akcijas tiek kotētas biržā *[[Borsa Istanbul]]* (kods *THYAO*). Lielākais akcionārs ir Turcijas valsts (49,12 %).

*Turkish Airlines* pieder 50 % Turcijā bāzētā lidsabiedrībā *[[SunExpress]]* (otrs īpašnieks ir *[[Lufthansa]]*).

## Vēsture
Lidsabiedrība dibināta 1933. gada 20. maijā kā Valsts aviācijas administrācija () Aizsardzības ministrijas paspārnē. Sākotnēji flotē bija lidmašīnas: 2 *[[Curtiss Kingbird]]*, 2 *[[Junkers F.13]]* un 1 *[[ANT-9]]*. 1933. gada augustā sākti lidojumi starp Stambulu, Eskišehiru un Ankaru.
1935. gadā lidsabiedrību pārņēma Darba ministrija un tā tika pārdēvēta par Valsts aviācijas ģenerāldirektorātu.
1938. gada lidsabiedrība pārgāja Transporta ministrijas pakļautībā un jūnijā tika pārdēvēta par *Devlet Hava Yolları Umum Müdürlüğü* (*DHY*).

Pirmais starptautiskais regulārais lidojums veikts 1947. gadā uz Atēnām. 1951. gadā sākti lidojumi uz Nikosiju, Beirutu un Kairu.
1956. gadā veikta reorganizācija, izveidojot kapitālsabiedrību *Türk Hava Yollari A.O.* (*THY*; starptautiskais nosaukums *Turkish Airlines*). Lidsabiedrība pievienojās Starptautiskā gaisa transporta asociācijai.
1957. gadā *[[British Overseas Airways Corporation]]* (*BOAC*) ieguva 6,5 % *Turkish Airlines* kapitāldaļu.

1974. gadā ar 50 % dalību Kiprā izveidots kopuzņēmums *[[Cyprus Turkish Airlines]]*.
1977. gadā *THY* tika nacionalizēts, Finanšu ministrijai pārpērkot kapitāldaļas no *BOAC*.

1989. gadā kopā ar *[[Lufthansa]]* izveidota lidsabiedrība *[[SunExpress]]*.
1990. gadā sākta *Turkish Airlines* privatizācija, publiskā pārdošanā nododot 1,53 % akciju; uzņēmums nonāca Valsts līgumsabiedrību administrācijas pakļautībā.
1994. gada 27. novembrī lidsabiedrība ieguva valsts uzņēmuma statusu ar pārraudzību no privatizācijas administrācijas.

2004. gadā privatizācijai nodoti 23 % *Turkish Airlines* akciju.
2005. gadā izveidoti meitas uzņēmumi *THY HABOM A.S.*, *THY TEKNIK A.S.* un *THY EGITIM A.S.*
2006. gadā publiskā pārdošanā nodoti 28,75 % lidsabiedrības kapitāldaļu.
2008. gadā *Turkish Airlines* uzņemts *[[Star Alliance]]*.

## Flote
2015. gada decembrī *Turkish Airlines* flotē bija 299 gaisa kuģi, to skaitā 10 kravas lidmašīnas. 2021. gadā lidmašīnu skaitu plānoja palielināt līdz 433.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Turkish Airlines''
2014.—2015. gada Pasaules kauss bobslejā

**2014.—2015. gada Pasaules kauss bobslejā** bija vairāku sacīkšu bobsleja turnīrs, kas sākās  Leikplesidā un beidzās  Sočos. Pasaules kausu rīkoja FIBT, kas rīko arī pasaules čempionātu bobslejā, kā arī pasaules kausus un čempionātus skeletonā.

Vīriešu divnieku un četrinieku, un apvienotajā ieskaitē uzvarēja Oskars Melbārdis. Sieviešu divnieku ieskaitē uzvarēja Elana Majersa — Teilore.

## Kalendārs

## Kopvērtējumi

## Ārējās saites
* FIBT oficiālā mājaslapa
Trainkos

thumb|right|220px|''Trainkos'' dzelzceļa līnijas
***Trainkos Sh.A*** ir Kosovas dzelzceļa uzņēmums. Dibināts 2011. gadā, sadalot *Hekurudhat e Kosovës*.

*Trainkos* pārziņā pasažieru un kravas pārvadājumi. Uzņēmums ir lielākais konteineru operators Kosovā.

## Vēsture
Pirmā dzelzceļa līnija mūsdienu Kosovas teritorijā atklāta 1873. gadā, Osmaņu impērijas laikā, kad izbūvēts dzelzceļš starp Skopji un Salonikiem.

No 1920. gadiem dzelzceļa sistēma *Jugoslovenske železnice* bija vienota visā Dienvidslāvijas teritorijā.

Pēc 1999. gada Kosovas kara beigām tika izveidots uzņēmums *Hekurudhat e Kosovës*, pārņemot bijušās Dienvidslāvijas dzezlceļa infrastruktūru un ritošo sastāvu Kosovas teritorijā.

2011. gadā *Hekurudhat e Kosovës* sadalīts divos uzņēmumos:
* ***Trainkos***, kas turpmāk nodarbojās ar pasažieru un kravu pārvadājumiem;
* ***Infrakos***, kas turpmāk veica dzelzceļa infrastruktūras uzturēšanu.

## Attēlu galerija

Attēls:Kosovo Railway.jpg|Savienotas automatrisas *SJ Y1*
Attēls:HK NOHAB Di 3 007 near Bablak.jpg|Pasažieru vilciens ar lokomotīvi *HK NOHAB Di 3 007*
Attēls:HK NOHAB Di 3 008 at Drenas.jpg|Norvēģijas lokomotīve *Di 3*
Attēls:HK 661 004 with a freight train at Kaçanik.jpg|Lokomotīve *HK 001-004*


## Ārējās saites

* Trainkos
Vārnezers

**Vārnezers** (arī **Vārnu ezers**) ir ezers Cēsu novada Inešu pagasta dienvidaustrumu daļā. 

No ezera iztek grāvis uz Pāvītes ezeru. Uz ziemeļaustrumiem no ezera atrodas autoceļš V846 (Vestiena–Vējava–Ineši).

## Atsauces
Vecpiebalgas dzirnavezers

**Vecpiebalgas dzirnavezers** ir uz Orisāres upes izveidota mākslīga ūdenskrātuve Cēsu novada Inešu pagasta Inešos. 

Ūdenskrātuve atjaunota, 2002. gadā nododot ekspluatācijā Vecpiebalgas HES.

## Atsauces
Dāvis

**Dāvis** var būt:

* Dāvis (personvārds) — vīriešu personvārds

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Dāvis Bertāns
* Dāvis Stalts
* Dāvis Ikaunieks
* Dāvis Indrāns
* Dāvis Sandis Strods
* Dāvis Sīmanis vecākais
* Dāvis Sīmanis jaunākais
* Dāvis Ošs

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Jānis Dāvis:
** Jānis Dāvis (1867—1959) — latviešu pedagogs un rakstnieks;
** Jānis Dāvis (1956—2015) — latviešu uzņēmējs, miljonārs;
* Pāvils Dāvis (1874—1947) — latviešu skolotājs.

## Skatīt arī
* Dāvids
Saulespuķe (Cukulesku)

**"Saulespuķe"** () ir 1954. gadā tapusi rumāņu mākslinieka Jona Cukulesku glezna.

## Apraksts
Glezna tapusi eļļas glezniecības tehnikā uz audekla, un tās izmēri ir 47 x 55 centimetri. Glezna glabājas Rumānijas Nacionālā Mākslas muzeja kolekcijā Bukarestē.

## Analīze
"Saulespuķe" ir daļa no Jona Cukulesku devuma otrās fāzes, kas ilga no 1947. līdz 1956. gadam. Šajā periodā viņa darbus ietekmēja folklora. Dabas stihiju un autobiogrāfisku atsauču izmantošana izceļ Cukulesku darbus rumāņu mākslā starp abiem pasaules kariem un arī pēc Otrā pasaules kara.

Šis ir viens no raksturīgākajiem gleznotāja darbiem. Priekšplānā, kreisajā pusē atrodas koši dzeltena saulespuķe, fonā ir saulespuķu lauks un mākoņaina debess. Estētikā glezna ir tuvāka naivajai mākslai kā van Goga Saulespuķēm. Gleznā izceļas bagātīgs košo krāsu lietojums — oranža, dzeltena un sarkana.

## Atsauces
Sviļi

**Sviļi** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 1,6 km no pagasta centra Inešiem, 7,2 km no Vecpiebalgas un 135,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Tūļi (Inešu pagasts)

**Tūļi** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos 3,2 km no pagasta centra Inešiem, 8,8 km no Vecpiebalgas un 137 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V341 (Ineši–Liede). Tūļu ciema zemnieku sēta "Vectūļi - 1" ir vietējas nozīmes arhtektūras piemineklis.

## Atsauces
Alma Mālere

**Alma Marija Mālere-Verfela** (; dzimusi  kā **Šindlere** (), mirusi ) bija Vīnē dzimusi mākslas aprindu darbiniece un komponiste. 

Jaunībā mācījusies mūziku pie Aleksandra fon Cemlinska, ar kuru Mālerei bija romāns. 1902. gadā apprecējās ar komponistu Gustavu Māleru, kurš mira 1911. gadā. No 1912. gada Alma Mālere bija gleznotāja Oskara Kokoškas mīļākā. Viens no Kokoškas pazīstamākajiem darbiem "Vēja līgava" (*Die Windsbraut*) attēlo Kokošku un Māleri. 1915. gadā Mālere kļuva par *[[Bauhaus]]* radītāja arhitekta Valtera Gropiusa sievu, bet 1929. gadā noslēdza laulību ar rakstnieku Franci Verfelu. 1940. gadā Mālere kopā ar Verfelu caur Lisabonu devās uz ASV un nodzīvoja tur līdz mūža beigām. Gan Vīnē, gan vēlākajā dzīvē Ņujorkā bija pazīstama un uzturēja kontaktus ar daudziem 20. gadsimta pazīstamiem kultūras darbiniekiem.

## Ārējās saites

* Alma Mālere Petrucci Music Library
* ALMA 
* Mahler Encyclopædia Britannica ieraksts
Fraternitas Academica (Tērbatas Universitātes korporācija)

150px|thumb|Korporācijas vapenis.
***Fraternitas Academica*** bija Tērbatas Universitātes vācbaltiešu studentu korporācija, kas dibināta 1881. gada 15. maijā. Krāsas — violeta-gaiši zila-balta.

Izveidota uz 1861. gadā slēgtās korporācijas *[[Fraternitas Academica Dorpatensis]]* tradīciju pamata, tajā iestājās ne tikai vācbaltu, bet arī latviešu, igauņu, krievu un ebreju studenti. 1891. gadā izslēgta no Tērbatas šaržēto konventa, dalība konventā atjaunota 1918.—1939. gadā. 

1925. gadā pie Latvijas Universitātes nodibināja līdzīga nosaukuma latviešu studentu korporāciju *[[Fraternitas Academica]]* (*Fraternitas Academica Latviensis*, 1927—1933).
Nikolāss Kortlevers

**Nikolāss Kortlevers** (;  Amsterdama —  Amsterdama) bija Nīderlandes starptautiskais meistars šahā (1950).

## Biogrāfija
1938. gadā izcīnījis Nīderlandes šaha čempionāta sudraba medaļu, atpaliekot tikai no toreizējā holandiešu šaha līdera Makša Eives. Šo panākumu atkārtojis vēl divas reizes (1954, 1958). Regulāri piedalījies Beverveikas tradicionālajos šaha turnīros, kur labākos panākumus guvis 1939. gadā (1. vieta), 1940. gadā (3. vieta), 1941. gadā (2. vieta), 1942. gadā (2. vieta), 1944. gadā (3. vieta) un 1947. gadā (2. vieta). Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Kortleveram kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pārstāvējis Nīderlandes komandu lielākajos komandu šaha turnīros: 
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 4 reizes (1939-1954). Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1950) medaļu;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1936. gadā;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 2 reizes (1953, 1959). Gan komandu, gan individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1953) medaļas.

Bijis pazīstams kā labs šaha galotņu teorētiķis. Savas analīzes publicējis Nīderlandes šaha žurnālā *Schaakwereld* (1936—41). 1970. gados bijis Nīderlandes šaha komandas nespēlējošais kapteinis Pasaules šaha olimpiādēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marija Gūleke

**Marija Julianna Anna Gūleke** (; dzimusi , mirusi ) bija vācbaltiešu izcelsmes mācītāja meita, romāna Mērnieku laiki tulkotāja vāciski. 

Dzimusi Salacgrīvas mācītāja Frīdriha Ernesta Gūlekes un Anna Katrīnas fon Rīmanes ģimenē. Vēlēkos gados dzīvoja pie brālēna, Vecpiebalgas mācītāja Rūdolfa Gūlekes, kur iepazinās ar Matīsu un Reini Kaudzītēm. 1883. gadā avīzē *[[Rigaer Tageblatt]]* ar nosaukumu *Die Revisorenzeit* tika iespiesta romāna "Mērnieku laiki" saīsināta versija Marijas Gūlekes tulkojumā. Vācu pilnais romāna tulkojums tika publicēts 2012. gadā ar nosaukumu *Landvermesserzeiten*. Gūleke mirusi 1892. gadā, apglabāta Rīgas Jēkaba kapos.
Nilss Berjkvists

**Nils Bergkvists** (;  Sēdertelje — ) bija Zviedrijas šahists.

## Biogrāfija
No 1930. gadu sākuma līdz 1950. gadu sākumam bijis starp Zviedrijas vadošajiem šahistiem. 1933. gadā dalījis pirmo vietu nacionālajā šaha turnīrā Lundā. 1937. gadā bijis 5. vietā Stokholmas starptautiskajā šaha turnīrā (uzvarējis Rubens Fains). 1937. gadā Stokholmā nospēlējis maču ar Salo Landaus. 1938. gadā dalījis 3.-4. vietu šaha turnīros Kalmarā (uzvarējis Ēriks Lundīns) un Stokholmā (uzvarējis Gēsta Štolcs). 1939. gadā Zviedrijas šaha čempionātā dalījis otro vietu ar Rūdolfu Špīlmanu (uzvarējis Jideons Stolberjs). 1940. gadā Stokholmā uzvarējis Zviedrijas neoficiālajā šaha čempionātā.

Pārstāvējis Zviedrijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros: 
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 2 reizes (1939-1950). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1950) medaļu;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1936. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Firstenvalde/Šprē

**Firstenvalde/Šprē** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oderas-Šprē apriņķī pie Šprē upes. Tā ir apriņķa lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta pirmoreiz rakstos minēta 1272. gadā. Attīstījusies kā tirdzniecības pilsēta pie Šprē upes. 1373. gadā no Lēbusas pilsētas uz Firstenvaldi tika pārcelts Lēbusas bīskapijas centrs un Firstenvalde attīstījās arī kā reģiona reliģiskais centrs. Bīskapija tika sekularizēta reformācijas gaitā 1555. gadā. 1842. gadā caur pilsētu tika ierīkots Berlīnes - Frankfurtes pie Oderas dzelzceļš. Pēc Otrā pasaules kara Firstenvalde iekļāvās VDR sastāvā un Firstenvaldes pievārtē kādu laiku darbojās NKVD nometne. VDR laikos pie pilsētas atradās armijas bunkurs *Bunker Fuchsbau*, kurā no 1965. līdz 1990. gadam atradās VDR gaisa spēku komandcentrs.

## Cilvēki
Firstenvalde/Šprē ir ģenerāļa Vilhelma Burgdorfa (*Wilhelm Burgdorf*, 1895-1945) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alainīte

**Alainīte** (arī **Alanišas upīte**, **Alanīte**, **Alānīte**, **Ālainīte**) ir Ogres labā krasta pieteka Cēsu un Madonas novados.

Izteka - Kaives pagasta dienvidaustrumos. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Ogrē augšpus Meltnes ietekas.

Alainīti šķērso valsts autoceļš V309 (Katrīna–Leimaņi–Kaive–Aprāni), tās krastos neatrodas lielākas apzīvotās vietas.

## Atsauces
Johanness Donners

**Johanness Hendrikuss Donners** (arī Jans Heins Donners; ;  Hāga —  Amsterdama) bija Nīderlandes starptautiskais lielmeistars šahā (1959).

## Biogrāfija
Trīskārtējais Nīderlandes šaha čempions (1954, 1957, 1958). 1950. gadā Beverveikā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā, apsteidzot Maksi Eivi un Nikolasu Rossolimo. Turpat atkārtoti uzvarējis 1963. gadā. 1967. gadā uzvarējis Venēcijā, apsteidzot toreizējo Pasaules čempionu šahā Tigranu Petrosjanu. 1970. gadā Leidenē bijis otrais aiz toreizējā Pasaules šaha čempiona Borisa Spaska, bet apsteidzis Pasaules šaha eksčempionu Mihailu Botviņņiku. Par panākumiem turnīros FIDE 1952. gadā Donneram piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1959. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

1955. gadā Gēteborgā piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kur gan nospēlējis neveiksmīgi un dalījis pēdējo vietu ar Polijas šahistu Bogdanu Sļivu.

Pārstāvējis Nīderlandes komandu lielākajos komandu šaha turnīros: 
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 11 reizes (1950-1954, 1958-1962, 1968, 1972-1978). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1976) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1950, 1952) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1965. gadā. Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 9 reizes (1953, 1956, 1958-1959, 1964-1968). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1953, 1966), 3 sudraba (1956, 1964, 1968) un bronzas (1965) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1966) medaļu.

Bijis pazīstams kā šaha žurnālists un šaha turnīru apskatu veidotājs lielākajos Nīderlandes laikrakstos. 1984. gadā pārcietis insultu un līdz mūža beigām bijis praktiski paralizēts. Slimības laikā iemācījies drukāt ar vienu pirkstu uz rakstāmmašīnas un trīs beidzamos dzīves gadus publicējies laikrakstā *NRC Handelsblad*. Vēlāk Donnera raksti tika apkopoti un izdoti divās atsevišķās grāmatās: *Na mijn dood geschreven* ("Uzrakstīts pēc manas nāves") un *Slecht nieuws voor iedereen* ("Sliktas ziņas visiem").

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltonia

150px|thumb|Korporācijas vapenis.
***Baltonia*** bija Tērbatas Universitātes vācbaltiešu studentu korporācija, ko dibināja farmācijas studenti 1872. gada 24. martā. Krāsas — melna-zila-sarkana.

Tērbatas Šaržēto konventā uzņemta tikai 1894. gadā, pēc tam uz laiku slēgta (1896—1903). 1911. gadā atjaunota kā *Fraternitas Pharmaceutica*.
1920. gadā daļa biedru pārcēlās uz Rīgu un nodibināja korporāciju *Fraternitas Pharmaceutica Rigensis*. Ar tādu nosaukumu 1922. gadā tā uzņemta Latvijas studentu korporāciju Prezidiju Konventā (P!K!). 1927. gadā pieņēma nosaukumu *[[Gotonia]]* un tika reģistrēta pie Latvijas Universitātes.

Savukārt 1932. gadā Tartu Universitātes studentu korporāciju ar nosaukumu ***Fraternitas Pharmaceutica*** atjaunoja Tērbatas Šaržēto konventā, atzīstot 1872. gadu kā dibināšanas gadu.
Izaks Grinfelds

**Izaks Grinfelds** (arī **Ignacijs Braņickis**; ;  Lodza —  Nīderlande) bija Polijas un Izraēlas šahists.

## Biogrāfija
Pirms Otrā pasaules kara pārstāvējis Lodzas šaha klubu *Makabi*. 1930. gadu beigās regulāri piedalījies Lodzas pilsētas šaha čempionātos. 1938. gadā Krakovā dalījis 3.-4. vietu Polijas šaha čempionātā. Pēc kara sešas reizes (1946–1953) piedalījies Polijas šaha čempionātos. 1946. gadā Sopotā sasniedzis savu labāko rezultātu šajos turnīros, dalot 3.-4. vietu (uzvarējis Bogdans Sļiva). 1950. gadā piedalījies starptautiskā turnīrā Ščavnozdrojā, kurā ieņēmis 18. vietu (uzvarējis Pauls Keress). 1952. gadā starptautiskā šaha turnīrā Meņdzizdrojē dalījis 15.-16. vietu. Pārstāvējis Polijas komandu Pasaules šaha olimpiādē, kurā piedalījies 1952. gadā un individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu. Jāatzīmē, ka Polijas komandā nokļuvis pēc daudzu vadošo, bet toreizējai varai politiski neuzticamo šahistu (tādu kā Kazimežs Makarčiks) izslēgšanas no izlases.

1954. gadā mainījis savu vārdu un uzvārdu uz Ignacijs Braņickis (*Ignacy Branicki*), kā arī uzdevis 1920. gadu par savu dzimšanas gadu, bet 1958. gadā emigrējis no Polijas uz Izraēlu. Līdz 1970. gadiem daudz uzturējies Nīderlandē, kur piedalījies vietējos turnīros un 1959. gadā uzvarējis Nīderlandes atklātajā šaha čempionātā. Savu pēdējo zināmo šaha turnīru partiju nospēlējis 1992. gadā. Par viņa tālāko likteni trūkst drošu ziņu. Miris 2004. gada 22. februārī Nīderlandē.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
Žļābji

**Žļābji** ir ciems Jēkabpils novada Gārsenes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Gārsenes, 6 km no Aknīstes un 157 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V709.

## Atsauces
Ozolkalni (Gārsenes pagasts)

**Ozolkalni**, agrāk **Vilaniški**, ir ciems Jēkabpils novada Gārsenes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3,5 km no pagasta centra Gārsenes, 14 km no Aknīstes un 164 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V823, netālu no Latvijas—Lietuvas robežas.

## Atsauces
4. šaha olimpiāde

**4. [[šaha olimpiāde]]** notika no 1931. gada 11. jūlija līdz 26. jūlijam Prāgā, Čehoslovākijā.

## Vispārīgs apskats
Lai gan pasaules ekonomiskās krīzes apstākļos sarīkoto šaha turnīru skaits ievērojami saruka, šaha olimpiāde "izdzīvoja". FIDE kongresā Hamburgā (1930) vēlēšanos sarīkot olimpiādi izteica divas valstis — Ungārija un Čehoslovākija. Ungārijas delegāts savu vēlmi argumentēja ar to, ka viņa valsts ir vienīgā, kas spējusi šaha olimpiādēs uzvarēt divreiz. Čehoslovākijas delegāts atsaucās uz to, ka viņa valsts šaha savienība 1931. gadā svinēs savu 50. gadu jubileju. Kongress pieņēma lēmumu šaha olimpiādi rīkot Prāgā.

Olimpiāde risinājās pazemes kafejnīcā "Pie Novaka". Olimpiādes partiju izspēlei bija atvēlēta pati lielākā zāle (paredzēta 800 dejotājiem) kafejnīcas dziļākā, trešajā stāvā. Izdevumus par viesnīcu un uzturu sedza turnīra organizatori. Arī Prāgas tramvajos sacīkšu dalībnieki varēja braukt bez maksas. Spēlētāji, žurnālisti un skatītāji pozitīvi novērtēja spēles apstākļus, bet nosodīja spēļu grafiku. Reglaments paredzēja divas spēļu kārtas katru dienu no pulksten 9 līdz 13 un 15 līdz 19. Apdomas laiks divas stundas 40 gājieniem. 4. olimpiādē pirmo reiz bija aizliegta spēlētāju nobīde pa galdiņiem pirmā galdiņa virzienā un rezerves spēlētājam vajadzēja aizvietot nespēlējošo spēlētāju tieši pie viņa galdiņa. Grūtais reglaments deva zināmas priekšrocības komandām, kas savā sastāvā bija iekļāvušas gados jaunus spēlētājus.

## Olimpiādes rezultāti
Olimpiādē piedalījās 19 komandas. Visas komandas spēlēja vienā grupā pēc apļa sistēmas, tas ir, katra ar katru.

Turnīra rezultāti apkopoti nākamajā tabulā:
: 

### Labākie pie galdiņiem
: 

### Uzvarētāju individuālie rezultāti
#### 1. vieta — ASV

#### 2. vieta — Polija

#### 3. vieta — Čehoslovākija

### Latvijas šahistu sniegums
Latvijas komandas sniegumu negatīvi ietekmēja Matisona saslimšana. Partijas viņš spēlēja ciešot sāpes, līdz ar nevarēja parādīt savu labāko spēli. Tomēr viņš pildīja savas komandas kapteiņa pienākumus, bija neatsverams pārtraukto partiju analizēs un komandas saliedēšanā.
 
Latvijas komandas  (6. vieta) dalībnieku rezultāti apkopoti nākamajā tabulā:

## Atsauces

## Papildu literatūra
* 

## Ārējās saites
* 4th Chess Olympiad: Prague 1931
Daigone

**Daigone** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Pūres pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos Abavas kreisajā krastā 3 km no pagasta centra Pūres, 23 km no novada centra Tukuma un 85 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Daigones muižas (*Deguhnen*) centru.

## Atsauces
Beķermuiža (Pūres pagasts)

**Beķermuiža** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Pūres pagastā. Atrodas pagasta dienviddaļā pie Zvārītes ietekas Abavā 2,5 km no pagasta centra Pūres, 21 km no novada centra Tukuma un 83 km no Rīgas.

## Vēsture
Beķermuiža kartēs pirmoreiz parādās 1905. gadā kā *Беккергофъ*. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Pūres muižas Beķermuižas pusmuižas (*Bäkkerhof*, *Bekershof*) centru.

## Atsauces
Lievenhof

***Liewenhof*** var būt šādu apdzīvoto vietu vai muižu vāciskais nosaukums:
* Lamiņi
* Līvāni
* Fītinghofa muižiņa
2016. gada Parīze—Rubē

**2016. gada Parīze—Rubē** bija viendienas klasiskās riteņbraukšanas sacensības, kas 2016. gada 10. aprīlī notika Francijas ziemeļdaļā. Tā bija 114. reize, kad notika Parīze—Rubē sacensības, desmitās sacensības 2016. gada UCI ''World Tour'' kalendārā un trešais no sezonas klasiku "pieminekļiem".

Sacensību distance bija 257,5 kilometri, distances sarežģītību papildināja bruģētu ceļu 27 segmenti, kuru kopējais garums bija 52,8 kilometri. Bruģēto posmu radītās papildu grūtības sacensībām devušas iesauku "Ziemeļu elle". Tās noslēdza bruģēto klasiku sezonu, notiekot nedēļu pēc 2016. gada Flandrijas tūres. Par favorītiem pirms starta tika uzskatīti Peters Sagans (**'), kā arī [[Fabians Kančellāra]] (**') un Toms Bonens (**').

Sacensības bija smagas jau no paša sākuma, nopietnākie atrāvienu mēģinājumi notika vairāk kā 100 kilometrus pirms finiša līnijas. Kančellāru un Saganu aizkavēja kritieni distancē un pēdējos 20 kilometros izveidojās piecu braucēju grupa un par spīti vairākiem atraušanās mēģinājumiem sacensību noslēdzošajā daļā, [[Rubē]] velodromā ieradās kopā. Sprinta finišā uzvarēja [[Metjū Heimens]] (**'), kurš pārspēja Bonenu un Ianu Stenardu (**').

Latvijas sportists [[Aleksejs Saramotins]] (**') finišēja astotajā vietā, lielu sacensību daļu atrodoties vadošo braucēju grupā.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vilfrīds Lange

**Vilfrīds Lange** (;  Rīga — 1993. gads) bija Vācijas šahists.

## Biogrāfija
Jaunībā dzīvojis Braunšveigā, kur 1933. gadā uzvarējis Lejassaksijas šaha čempionātā. Vēlāk pārcēlies uz Eseni, kur uzvarējis pilsētas šaha čempionātos. 1952. gadā kļuvis par Ziemeļreinas-Vestfālenes federālās zemes šaha čempionāta uzvarētāju. Divas reizes uzvarējis nacionālajos šaha turnīros Hamburgā (1946, 1952). No 1930. līdz 1950. gadam astoņas reizes piedalījies Vācijas šaha čempionātos. Divas reizes uzvarējis Vācijas šaha bundeslīgā Esenes šaha kluba *Essener SG 1904* sastāvā. Par sasniegtajiem rezultātiem 1949. gadā saņēmis Vācijas šaha meistara nosaukumu.
Pārstāvējis Vācijas komandu Pasaules šaha olimpiādē, kurā piedalījies 1952. gadā un individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu.
Daudz darba ieguldījis Vācijas šaha dzīves atjaunošanai pēc Otrā pasaules kara. Bijis Ziemeļreinas-Vestfālenes federālās zemes šaha federācijas pārstāvis Vācijas šaha federācijā.
Pēc profesijas bijis ķīmiķis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazlamiņi

**Mazlamiņi** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Pūres pagastā. Atrodas pagasta ziemeļdaļā 7 km no pagasta centra Pūres, 27 km no novada centra Tukuma un 89 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Lamiņu muižas Mazlamiņu pusmuižas (*Lammingen*, *Lamingen*) centru.

## Atsauces
Putnēnmuiža

**Putnēnmuiža** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Pūres pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 8 km no pagasta centra Pūres, 28 km no novada centra Tukuma un 90 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Putnēnu muižas (*Putnen*, *Puttnen*) centru.

## Atsauces
Vildene

**Vildene** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Pūres pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā pie autoceļa V1437 12 km no pagasta centra Pūres, 19 km no novada centra Tukuma un 90 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Vildenes pusmuižas (*Wilden*) centru.

## Atsauces
2015.—2016. gada Pasaules kauss bobslejā

**2015.—2016. gada Pasaules kauss bobslejā** bija vairāku sacīkšu bobsleja turnīrs, kas sākās  Altenbergā un beidzās  Kēnigszē. Pasaules kausu rīkoja FIBT, kas rīko arī pasaules čempionātu bobslejā, kā arī pasaules kausus un čempionātus skeletonā.

Vīriešu divnieku ieskaitē uzvarēja Junjongs Vons, četrinieku ieskaitē — Maksimiliāns Arnts, apvienotajā ieskaitē — Niko Valters. Sieviešu divnieku ieskaitē uzvarēja Keilija Hamfrīsa. Šajā sezonā augstākais sasniegums kopvērtējumā, starp Latvijas sportistiem, bija Uģim Žaļimam — 3. vieta divnieku ieskaitē.

## Kalendārs

## Kopvērtējumi

## Ārējās saites
* FIBT oficiālā mājaslapa
Vidusciems

**Vidusciems** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Pūres pagastā. Atrodas pagasta dienviddaļā 5,5 km no pagasta centra Pūres, 19 km no novada centra Tukuma un 81 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Vidiņu pusmuižas (*Mittelhof*) centru. Dienvidrietumos no ciema atrodas Vītolu grants karjers.

## Atsauces
Kobzar

***Kobzar*** ( — 'dziesminieks') ir ukraiņu dzejnieka un glezontāja Tarasa Ševčenko 1840. gadā Sanktpēterburgā pašizdota dzejoļu grāmata. Ševčenko pēc šīs grāmatas izdošanas ieguva iesauku "kobzars". No šī brīža nosaukums ticis lietots visai Ševčenko dzejai, un vārds ieguvis simbolisku nozīmi ukraiņu tautas un literatūras atdzimšanā.

Pirmajā izdevumā bija iekļauti astoņi darbi: "Думи мої, думи мої, лихо мені з вами", "Перебендя", "Катерина", "Тополя", "Думка", "Нащо мені чорні брови", "До Основ'яненка", "Іван Підкова" un "Тарасова ніч".

Autors ar šādu nosaukumu publicēja vēl divas grāmatas 1844. un 1860. gadā. 1844. gadā tika izdota vēl viena oriģinālā darba versija ar nosaukumu *Чигиринський Кобзар*, kurā iekļauts vēl viens dzejolis — "Гайдамаки".

Ar Emsas ukazu ķeizars Aleksandrs II aizliedza šī un citu darbu izdošanu ukraiņu valodā, kas pamudināja šī darba izdošanu ārpus Krievijas Impērijas, to skaitā Prāgā (tagad Čehija) un Vācijā.

## Vārda definīcija
Tulkojumā no ukraiņu valodas "kobzar" nozīmē "bards, klejojošs dziesminieks", kurš spēlē kobzu, lautai līdzīgu instrumentu. Mūsdienu ukraiņu valodā gan šo vārdu vairāk saista ar Ševčenko literāro darbu sēriju.

## Atsauces
Galciems

**Galciems** (arī **Galaciems**) ir apdzīvota vieta Tukuma novada Pūres pagastā. Atrodas pagasta dienvidos Abavas labajā krastā 6,5 km no pagasta centra Pūres, 18 km no novada centra Tukuma un 80 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Galenieku pusmuižas (*Endenhof*) centru.

## Atsauces
Dārgakmeņu griezēja Dionisio Miseroni un viņa ģimenes portrets

**Dārgakmeņu griezēja Dionisio Miseroni un viņa ģimenes portrets** ir 1653. gadā gleznots mākslinieka ģimenes grupas portrets, tā autors ir Karels Škreta. Tas šobrīd atrodas Švarcenbergas pilī Prāgā, Nacionālās galerijas kolekcijā

Miseroni ģimene bija pazīstama ar pazīstama dārgakmeņu apstrādi un dārgmetāla darbiem. Gleznā parādās dzimtas slavenākais loceklis Dionisio Miseroni savā slavas virsotnē, nēsājot savu zelta medaļu, ko tas saņēma no imperatora Ferdinanda III. Viņam apkārt ir ģimenes locekļi, kuri visi palīdzēja amatnieka darbos (fonā pa labi redzama darbnīca). Viņa otrais dēls Johans sniedzas pēc kristāla vāzes no skapja; no tām daudzas ir atpazītas kā konkrēti darbi. Centrālā vāze tiek uzskatīta pat "Bergkristall-Pyramide", kas atrodas Vīnes *Kunsthistorisch* muzejā. Lielie rati bija nepieciešami dārgakmeņu slīpēšanai. Aiz aizkariem pa labi ar nenoteiktas formas vāzi, iespējams, attēlots liels smaragda trauks, ko Miseroni izgatavoja 1641. gadā un šobrīd tas atrodas Vīnes Karaliskajā Dārgumu krātuvē.

Miseroni darbnīcu mantoja no tēva Otāvio (1588-1624), kurš pirms viņa bija Prāgas galma mantzinis. Viņa dēls Ferdinands Eusebiuss (liecās pretī tēvam) savukārt mantoja darbnīcu no viņa. 

## Galerija

File:Weltliche Schatzkammer Wien (140).JPG|Gleznā redzamais smaragda trauks
File:Karel Škréta - Detail of Miseroni´s workshop.jpg|Miseroni darbnīca tuvplānā


## Atsauces

## Ārējās saites
* Informācija par gleznu *Teutsche Akademie* vietnē
Zīlēni

**Zīlēni** ir ciems Jēkabpils novada Gārsenes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Gārsenes, 7 km no Aknīstes un 158 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V709.

## Atsauces
Asiņupe

**Asiņupe** ir Risenes kreisā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka uz ziemeļrietumiem no Kaives. Tek dienvidu virzienā. Upe caurtek Mālkalna dīķi. Ietek Risenē uz dienvidrietumiem no Zilākalna.

Asiņupes krastos atrodas Zilaiskalns.

## Atsauces
Bumbi

**Bumbi** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Kaives pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 2,8 km no pagasta centra Kaives, 19,4 km no Vecpiebalgas un 113,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
2016. gada Flandrijas tūre

**2016. gada Flandrijas tūre** bija viendienas klasiskās riteņbraukšanas sacensības, kas 2016. gada 3. aprīlī notika Beļģijā. Tās bija 100. Flandrijas tūres sacensības, astotās sacensības 2016. gada UCI ''World Tour'' kalendārā un otrais no sezonas klasiku "pieminekļiem".

Sacensības sākās Brigē un noslēdzās Audenārdē. Kopējais distances garums bija 255 kilometri, tajā bija iekļauti 18 kategorizēti kāpumi un septiņi līdzeni bruģa segmenti. Par pirmsstarta favorītiem tika uzskatīti  Fabians Kančellāra (**'), [[Peters Sagans]] (**'), kā arī Toms Bonens (**').

Pēc tam, kad vairāki braucēji bija izstājušies kritienu un savainojumu dēļ, izšķirošais atrāviens izveidojās 30 kilometrus līdz finišam, tajā atradās Sagans, [[Mihals Kvjatkovskis]] (**') un Seps Vanmarke (**). Pēdējā *[[Oude Kwaremont]]* kāpumā atkrita Kvjatkovskis; Paterberga kāpumā, kurš sekoja neilgi pēc tam un bija pēdējais kāpums sacensībās, Sagans atrāvās no Vanmarkes un vienatnē devās uz finišu. Vanmarke sastrādājās ar Kančellāru, lai noķertu Saganu, bet viņš spēja finišēt vienatnē. Kančellāra finišēja otrais un Vanmarke trešais, abi vairāk kā 20 sekundes aiz Sagana.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Asupīte (Gaujas pieteka)

**Asupīte** ir Gaujas kreisā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka - uz dienvidaustrumiem no Urbiem. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Gaujā lejpus Laidziem.

Asupīti šķērso valsts autoceļš P3 (Garkalne—Alauksts). Netālu no upes atrodas Sausdēni un Lībieši.

## Atsauces
Bumbu ezers

**Bumbu ezers** (arī **Bumbiņezers**, **Bumbuezers**) ir ezers Cēsu novada Kaives pagastā uz dienvidiem no Bumbiem. Ezerā ietek vairāki grāvji, iztek strauts uz Kaives ezeru. 

## Atsauces
Dzērvīte (Ogres pieteka)

**Dzērvīte** (augštecē arī **Nāgeļupīte**) ir Ogres labā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka - uz ziemeļrietumiem no Aļmiem. Tek dienvidrietumu virzienā, lejtecē sagriežoties uz dienvidaustrumiem. Lielākā pieteka - Sivēnīca. Ietek Ogrē pie Lācīšiem.

Dzērvīti šķērso valsts autoceļš V307 (Vecpiebalga–Skujene), tās krastos neatrodas lielākas apzīvotās vietas.

## Atsauces
Gravkalnu strauts

**Gravkalnu strauts** (arī **Grāvkalnu strauts**) ir Risenes kreisā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka uz ziemeļaustrumiem no Lūķēniem. Tek rietumu virzienā. Ietek Risenē augšpus tās ieteces Leimaņu ezerā.

Gravkalnu strautu nešķērso valsts autoceļi, tā krastos neatrodas lielākas apzīvotās vietas.

## Atsauces
Kaives ezers

**Kaives ezers** ir ezers Cēsu novada Kaives pagastā uz dienvidaustrumiem no Kaives. 

Krasti — zemi, vietām — lēzeni. Ezerā ietek strauts no Bumbu ezera, iztek - strauts uz Asiņupi. 

Ezera austrumu krastā atrodas valsts autoceļš V307 (Vecpiebalga — Skujene), iekārtota atpūtas vieta un peldvieta. Ezerā ietek ūdens no Kaives ciema ūdens attīrīšanas iekārtām.

## Atsauces
Ezeriņu ezers

**Ezeriņu ezers** ir ezers Cēsu novada Kaives pagasta centrālajā daļā. No ezera iztek strauts uz Alainītes upi. 

## Atsauces
Normunds Valteris

**Normunds Valteris** (; dzimis , miris ) bija Lietuvas armijas virsnieks, vecākais leitnants. Pirmais bojā gājušais baltiešu karavīrs NATO miera uzturēšanas misijā Bosnijā un Hercegovinā (skat. Dienvidslāvijas kari), patruļas mašīnai uzbraucot uz prettanku mīnas.
## Atsauces
Klebēķis (Kaives pagasts)

**Klebēķis** ir caurteces ezers Cēsu novada Kaives pagastā uz dienvidiem no Leimaņiem. 

Krasti - zemi. Ezerā ietek grāvis, iztek - grāvis uz Riseni.

## Atsauces
Laukmuiža (Zemītes pagasts)

**Laukmuiža** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Zemītes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļdaļā Vēdzeles krastos 2,5 km no pagasta centra Zemītes, 16 km no Kandavas un 87 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Zemītes muižas Laukmuižas pusmuižu (*Feldhof*).

## Atsauces
Kutaisi

[thumb|right|220px|[Gelati klosteris|Gelati klostera katedrāle, UNESCO Pasaules mantojuma objekts]]
**Kutaisi** (, ; senie nosaukumi: *Aea*/*Aia*, *Kotais*, *Kutatisi*, *Kutaïsi*) ir Gruzijas trešā lielākā pilsēta, Imeretijas mhares centrs. No 2012. līdz 2019. gadam Kutaisi darbojās Gruzijas parlaments.

## Ģeogrāfija
Pilsēta atrodas Rioni upes krastos, 125 — 300 metrus virs jūras līmeņa. Austrumos un ziemeļaustrumos Kutaisi robežojas ar Ziemeļu Imereti kalniem, ziemeļos robežojas ar Samgurali apgabalu, bet uz rietumiem un dienvidiem plešas Kolhidas līdzenums.

## Vēsture
Arheoloģiskās liecības rāda, ka Kutaisi bijusi apdzīvota jau 6. — 5. gadsimtā pirms mūsu ēras. Domājams, ka grieķu episkajā poēmā "Argonautika" aprakstītā Kolhidas galvaspilsēta bijusi mūsdienu Kutaisi.

No 978. līdz 1122. gadam Kutaisi bija Gruzijas Karalistes galvaspilsēta, bet no 15. gadsimta — Imeretijas Karalistes galvaspilsēta. 1810. gadā Imeretijas karaliste iekļāvās Krievijas Impērijā, un Kutaisi kļuva par Imeretijas apgabala centru. No 1846. līdz 1917. gadam pilsēta bija Kutaisi guberņas centrs.

Padomju laikā Kutaisi bija otrs lielākais rūpniecības centrs Gruzijas PSR. Šeit darbojās Kutaisi automobiļu rūpnīca (*KAZ*), traktoru, elektromehāniskā rūpnīca un citas ražotnes.
Pēc neatkarības atgūšanas 1991. gadā lielākā daļa rūpnīcu pārtrauca ražošanu.

2008. gadā Kutaisi sāka celt parlamenta ēku, un 2012. gadā no Tbilisi uz šejieni pārcēlās Gruzijas parlaments. 2019. gada janvārī parlaments pārcēlās atpakaļ uz Tbilisi, bet parlamenta ēka tika nodota Gruzijas iekšlietu ministrijas rīcībā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kutaisi vietne
Čeneks Kotnauers

**Čeneks Kotnauers** (;  Prāga —  Londona) bija Čehoslovākijas un Lielbritānijas starptautiskais meistars šahā (1950).

## Biogrāfija
No 1930. gadu vidus līdz 1960. gadu beigām aktīvi piedalījies dažādos starptautiskos šaha turnīros, pārsvarā ierindojies turnīru tabulu vidusdaļā. Labākos rezultātus sasniedzis 1947. gadā, kad Šlehtera memoriālā Vīnē izcīnījis 2. vietu (uzvarēja Lāslo Sabo), bet Nīderlandes pilsētā Beverveikā bijis 3. vietā. Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Kotnaueram kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1951. gadā - starptautiskā arbitra nosaukumu.

1953. gadā uzvarējis Lucernas starptautiskajā šaha turnīrā. Drīz pēc tam emigrējis uz Lielbritāniju, kur pieņēmis šīs valsts pilsonību. 1970. gados bijis viens no vadošajiem Anglijas bērnu un jaunatnes šaha treneriem.

Pārstāvējis Čehoslovākijas un Anglijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (1952, 1964, 1968). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1952) medaļu;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 4 reizes (1962, 1966-1968). Komandu vērtējumā izcīnījis 3 bronzas (1962, 1967, 1968) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1967) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites