open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Velta Puriņa

**Velta Puriņa** ir latviešu žurnāliste un raidījumu vadītāja.

## Biogrāfija
Dzimusi 1948. gada 19. septembrī Mežvidos.

Pēc pirmās profesijas V. Puriņa ir vēsturniece.

Popularitāti V. Puriņa ieguva Atmodas laikā, kad Augusta puča laikā televīziju ieņēma Rīgas OMON, un viņa "Panorāmas" studijā atvadījās no skatītājiem. Pati viņa par to saka: "Īstenībā man bija ļoti bail. Bet es biju darbā, man bija jāinformē sabiedrība. Palīdzēja apziņa, ka mani bērni ir drošībā laukos, jo skolā bija vasaras brīvdienas. Bail bija, bet darbs uzliek pienākumu."

Bijusi 5. Saeimas deputāte, ievēlēta no Latvijas Nacionālās neatkarības kustības saraksta.

Kanālā TV24 vada raidījumu "Dienas personība ar Veltu Puriņu".

## Personīgā dzīve
V. Puriņai ir divas meitas un mazmeita.

## Atsauces
Paukošana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — špaga profesionāļiem, vīriešiem

**Paukošana ar špagu profesionāļiem, vīriešiem** bija viena no septiņām paukošanas disciplīnām, kas tika aizvadīta 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, Parīzē. Sacensības tika aizvadītas no 1900. gada 11. līdz 14. jūnijam. 11. un 12. jūnijā tika aizvadītas ceturtdaļfināla sacensības, 13. jūnijā notika pusfināls, bet 14. jūnijā — fināla sacensības. Sacensības notika Tilerī dārzā, Parīzē un tajā kopā startēja 54 sportisti no 5 valstīm. Šī disciplīna bija viena no četrām disciplīnām, kurā varēja startēt paukotāji, profesionāļi.

Šī bija viena no trim paukošanas disciplīnām, kurā olimpiskās medaļas ieguva tikai Francijas sportisti. Zelta medaļu ieguva Albērs Aijā, sudraba medaļu ieguva Žilbērs Buņols, bet bronzas medaļu ieguva Anrī Lorāns.

## Sacensību formāts
Sacensības bija sadalītas trijos posmos. Pirmajā posmā, ceturtdaļfinālā, visi 54 paukotāji bija sadalīti 9 grupās, katrā no grupām startēja pa 6 paukotājiem. Katras grupas divi labākie paukotāji kvalificējās nākamajai kārtai. Pusfinālā startēja 18 paukotāji, kuri bija sadalīti 3 grupās, katrā pa 6 paukotājiem. Katra pusfināla grupas trīs labākie paukotāji kvalificējās fināla sacensībām. Fināla kārtā startēja 9 paukotāji.

## Sacensību kalendārs
 — ceturtdaļfināls;  — pusfināls;  — fināls (medaļu izcīņa)

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
### Ceturtdaļfināli
 — kvalifikācija nākamajai kārtai

; A ceturtdaļfināls

; B ceturtdaļfināls

; C ceturtdaļfināls

; D ceturtdaļfināls

; E ceturtdaļfināls

; F ceturtdaļfināls

; G ceturtdaļfināls

; H ceturtdaļfināls

; I ceturtdaļfināls

### Pusfināli
 — kvalifikācija nākamajai kārtai

; A pusfināls

; B pusfināls

; C pusfināls

### Fināls

## Pārstāvētās valstis un sportisti

Disciplīnā startēja 54 sportisti no 5 valstīm. Tā kā disciplīna tika aizvadīta pirmoreiz, visas valstis tajā startēja pirmoreiz.

*Iekavās uzrādīts sportistu skaits no valsts.*
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Paukošana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — špaga profesionāļiem, vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Paukošana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — špaga profesionāļiem, vīriešiem (''Olympedia'') 
* Paukošana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — špaga profesionāļiem, vīriešiem (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Fencing 1900".  Accessed 21 January 2006. Available electronically at http://users.skynet.be/hermandw/olymp/fen1900.html .
*
Jānis Gūters

**Jānis Gūters**, arī **Johanness Guters** (; 1882—1962), bija latviešu izcelsmes Vācijas aktieris, kinorežisors un scenārists.
1920. un 1928. gadā Gūters uzturējās Rīgā, piedaloties Latvijas kino industrijas veidošanā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1882. gada 25. aprīlī Rīgā. Mācījās Rīgas reālģimnāzijā un studēja Rīgas Politehniskajā institūtā, iegūdams inženierzinātņu doktora grādu. 1904. gadā kļuva par Jaunā latviešu teātra aktieri, pēc 1905. gada revolūcijas sagrāves 1905. gadā viņš aizbēga uz Berlīni.
1907. gadā viņš atgriezās Latvijā un tika ieslodzīts sakarā ar apsūdzību par policista slepkavību. Kad pēc drošības naudas iemaksas 1908. gada 17. februārī Gūteru izlaida no cietuma, viņš aizbēga uz Vīni, kur ar *Burgtheater* stipendiju sāka studijas Mūzikas un skatuves mākslas akadēmijā. Iepazinās ar šīs akadēmijas studenti Mariju Leiko.

1910. gada 15. septembrī viņš uzveda pirmo izrādi *Neue Wiener Bühne*, vēlāk kopā ar Leiko devās uz Frankfurti pie Mainas, kur Jaunajā teātrī strādāja par režisoru un galveno režisoru. 1917. gadā viņš pārgāja darbā uz *Residenztheater Wiesbaden* un visbeidzot uz *Trianon Theater* Berlīnē. 1917. gadā viņš debitēja kā kinorežisors ar mēmo filmu *Die Diamantenstiftung*, kurā viņa toreizējā partnere Marija Leiko atveidoja galveno sieviešu lomu. Līdz 1919. gadam viņš uzņēma sērijveida filmas par populāro privātdetektīvu Stjuartu Vebsu, ko tēloja Ernsts Reihers. 1919. gada 1. maijā apprecējās ar ar operdziedātāju Adelheidu Vilmsu.

1919. gadā viņš nodibināja savu producentu uzņēmumu *Centaurfilm*. Pēc savas vienīgās pašproducētās filmas "Sieviete būrī" ar Mariju Leiko un Ernstu Deiču galvenajās lomās Gūters 1920. gadā parakstīja līgumu ar Ēriha Pommera producentu kompāniju *Decla*, uzņēma komēdijas, retas melodrāmas, piemēram, "Klusuma tornis" (1925).
1930. gados viņš uzņēma arvien vairāk īsfilmu un kultūras filmu UFA kinostudijā.

Otrā pasaules kara laikā Gūters no 1939. līdz 1940. gadam kopā ar Jupu Huselsu un Ludvigu Šmicu uzņēma kinohronikas *Tran un Helle*.
Pēc kara darbojās VDR un 1956. gadā kopā ar sievu saņēma balvu par māksliniecisko tautas jaunradi.
Miris 1962. gada 18. martā Greifsvaldē.

## Atsauces
Gints Amoliņš

**Gints Amoliņš** ir latviešu žurnālists, LTV ārzemju ziņu korespondents, kā arī viņš bija Latvijas Radio 1 personība.

## Biogrāfija
Audzis Raganā, mācījies Rīgas Katoļu ģimnāzijā. 

Desmit gadus nostrādājis Latvijas Radio. Kā pats saka, žurnālistiku nav studējis un sākumā arī nebija domājis ar to nodarboties. Studējis starptautiskās attiecības, politiku un ekonomiku. Mācību laikā viņam piedāvāja pāris mēnešus pastrādāt praksē Latvijas Radio, kamēr daudzi darbinieki devās atvaļinājumos. Strādājis atbilstoši iegūstamajai specialitātei ārzemju ziņu nodaļā, kurā vēlāk pēc diploma saņemšanas arī atgriezies. Bijis gan ārzemju ziņu reportieris, gan redaktors, sekojot līdzi aktuālajām norisēm pasaulē.

Veidojis televīzijas filmu *Dzīvības tilts* par kara notikumiem pie Irpiņas.

Kopā ar operatoru Ingu Graudiņu un režisori Daci Kokli izveidojis dokumentālo stāstu *Donbass: Dzīvības apskāviens.*

## Personīgā dzīve
G. Amoliņš runā piecās svešvalodās: angļu, krievu, franču, itāļu un igauņu. Mūzikas skolā apguvis akordeona spēli, spēlē arī ģitāru un bungas.

## Atsauces
Austrumu solījumi

**"Austrumu solījumi"** () ir 2007. gada Apvienotās Karalistes un Kanādas kriminālfilma, kuras režisors ir Deivids Kronenbergs. Filmā galvenās lomas atveido Vigo Mortensens, Naomi Votsa, Vinsents Kasels un Armīns Millers-Štāls.

Filma stāsta par krievu izcelsmes vecmāti Annu (Votsa), kura pieņem dzemdības 14 gadus vecai krievu prostitūtai, kura mirst dzemdībās. Anna atrod pusaudzes dienasgrāmatu, kas viņu aizved līdz brutālai krievu mafijai.

"Austrumu solījumi" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma ir saņēmusi atzinību par tās attēloto attieksmi pret seksuālās tirdzniecības tēmu, kā arī par tās vardarbību un reālistisku krievu noziedznieku atveidi, kurā ietverts detalizēts tetovējumu attēlojums, kas norāda uz viņu noziegumiem un kriminālo statusu. "Austrumu solījumi" saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, parādoties vairāku kritiķu 2007. gada "10 labāko filmu sarakstos". Tā ir kļuvusi par kulta filmu. Filma tika nominēta trīs Zelta globusa balvām, bet Mortensens tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris".

## Atsauces

## Ārējās saites
Rodrigo Palasjo

**Rodrigo Sebastjans Palasjo Alkalde** (, dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Argentīnā, savu atpazīstamību iegūstot *[[Boca Juniors]]* komandā. 2009. gadā pārcēlies uz Itāliju un pievienojies ''Genoa'', kur spēlējis trīs sezonas. Vēlāk piecas sezonas spēlējis *[[Internazionale]]* komandā, aizvadot kopumā 169 mačus un gūstot 58 vārtus. Vēlāk pievienojies ''Bologna'' komandai, bet 2021. gadā ''Brescia''.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2005. gadā. Piedalījies 2006. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Boca Juniors**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2005, 2006, 2008
* Copa Libertadores: 2007
* Copa Sudamericana: 2005
* Recopa Sudamericana: 2005, 2006, 2008

## Ārējās saites
Esekjels Lavesi

**Esekjels Ivans Lavesi** (, dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru Lavesi sāka *[[Estudiantes]]* komandā 2003. gadā. Vēlāk trīs sezonas spēlējis ''San Lorenzo'' komandā. 2007. gadā pievienojies Itālijas A sērijas komandai ''Napoli''. 2012. gadā ar komandu ieguvis Itālijas kausu. Sava sekmīgā snieguma dēļ, 2012. gadā Lavesi par 26,5 miljoniem eiro tika pārdots Francijas komandai *[[Paris Saint-Germain]]*, kur viņš kopumā nospēlēja vairāk nekā 150 mačus un trīs reizes uzvarēja *[[Ligue 1]]* turnīrā. Savu karjeru noslēdzis Ķīnas komandā ''Hebei China Fortune'', kur spēlējis no 2016. līdz 2019. gadam.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2007. gadā. Izcīnījis zelta medaļu 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Piedalījies arī 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**San Lorenzo**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2007

**Napoli**

* Itālijas kauss: 2011–12

**Paris Saint-Germain**

* Ligue 1: 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16
* Coupe de la Ligue: 2013–14, 2014–15
* Coupe de France: 2014–15
* Trophée des Champions: 2013, 2014

**Argentīna**

* Vasaras olimpiskās spēles zelta medaļa: 2008

## Ārējās saites
Emirs Spahičs

**Emirs Spahičs** (, dzimis  Dubrovnikā) ir bijušais Bosnijas un Hercegovinas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis klubus Bosnijā un Hercegovinā, Horvātijā, Krievijā, Francijā, Spānijā un Vācijā.

Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases sastāvā debitējis 2003. gadā. Kopš 2008. gada bijis arī izlases kapteinis. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā. Kopumā izlases labā nospēlējis 94 mačus un guvis 6 vārtus.

## Sasniegumi
**Zagreb**

* Horvātijas Pirmā līga: 2001—02

**Lokomotiv Moscow**

* Krievijas kauss: 2006—07

## Ārējās saites
Zvjezdans Misimovičs

**Zvjezdans Misimovičs** (, dzimis ) ir bijušais Bosnijas un Hercegovinas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Vācijas komandā ''Bayern Munich'', vēlāk Vācijā pārstāvējis arī *[[VfL Bochum]]*, *[[1. FC Nürnberg]]* un *[[VfL Wolfsburg]]*. Spēlējis arī Turcijas komandā ''Galatasaray'', bet karjeru noslēdzis ''Beijing Renhe'' komandā.

Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases sastāvā debitējis 2004. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā. Ar nospēlētiem 84 mačiem, Misimovičs ir izlases ceturtais spēlēm visbagātākais futbolists. Izlases labā guvis 25 vārtus, kas padara viņu arī par izlases trešo rezultatīvāko spēlētāju.

## Sasniegumi
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2002–03

**VfL Bochum**

* Vācijas 2. Bundeslīga: 2005–06

**VfL Wolfsburg**

* Vācijas Bundeslīga: 2008–09

**Beijing Renhe**

* Ķīnas FA kauss: 2013
* Ķīnas Superlīga: 2014

**Individuālie sasniegumi**

* Bosnijas gada futbolists: 2007, 2013
* Bosnijas gada sportists: 2013

## Ārējās saites
Aivis Ceriņš

**Aivis Ceriņš** (dzimis 1988. gada 19. septembrī Cēsīs) ir latviešu būvinženieris un TV personība. Pazīstams kā kanāla TV24 raidījuma "Preses klubs" vadītājs.

## Biogrāfija
Dzimis 1988. gada 19. septembrī Cēsīs.

Mācījies Mārsnēnu pamatskolā (līdz 6. klasei) un Liepas pamatskolā, Valmieras Pārgaujas ģimnāzijā un Rīgas Celtniecības koledžā būvdarbu specialitātē.

Jau kopš bērnības vienmēr bijis uz skatuves: piedalījies dzejoļu skaitīšanas konkursos, amatieru teātros, vadījis pasākumus skolās un kultūras namos, tāpēc viņam bija doma par "aktieriem".

Strādājis par būvnieku, Arēnā Rīga tirgojis hotdogus, bijis bārmenis, strādājis pie mākleriem (organizējis noliktavas darbu, uzskaitījis ienākošo preci, veicis inventarizāciju, pieņēmis klientu pasūtījumus). Kopumā noliktavā pavadījis 2 gadus. Tad sāka veidoties kanāls TV24. Viņa draudzene (tagad  bijusī sieva) Lelde aizgāja uz kastingu, viņu pieņēma. Tika meklēti arī citi raidījumu vadītāji. A. Ceriņš aizgāja uz pārrunām un arī izturēja konkursu. Kopš tā laika viņš pazīstams kā raidījuma "Preses klubs" vadītājs.

## Privātā dzīve
Bija precējies ar Leldi Ceriņu. Šajā laulībā dzima divi bērni - meita un dēls.

A. Ceriņa hobiji ir ceļošana, koncertu apmeklēšana un braukt ar sniegadēli.

## Atsauces
Paukošana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — špaga amatieriem un profesionāļiem, vīriešiem

**Paukošana ar špagu amatieriem un profesionāļiem, vīriešiem** bija viena no septiņām paukošanas disciplīnām, kas tika aizvadīta 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, Parīzē. Sacensības tika aizvadītas 1900. gada 15. jūnijā. Tās notika Tilerī dārzā, Parīzē un tajās kopā startēja 8 sportisti no 2 valstīm. Šajā disciplīnā startēja četri labākie amatieri un četri profesionālie paukotāji no špaga un špaga, profesionāļiem disciplīnas.

Zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Francijas paukotājs, profesionālis, Albērs Aijā. Savukārt sudraba un bronzas medaļu ieguva amatieri, attiecīgi Kubas paukotājs Ramons Fonsts un Francijas paukotājs Leons Sē.

## Sacensību formāts un kvalifikācija
Šajā disciplīnā startēja četri labākie paukotāji amatieri un profesionāļi, pamatojoties uz špaga un špaga profesionāļiem disciplīnām.

Katram no paukotājiem bija jāveic cīņa ar pārējiem septiņiem paukotājiem.

## Sacensību kalendārs
 — fināls (medaļu izcīņa)

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti

Disciplīnā startēja 8 sportisti no 2 valstīm. Tā kā disciplīna tika aizvadīta pirmoreiz, visas valstis tajā startēja pirmoreiz.

*Iekavās uzrādīts sportistu skaits no valsts.*
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Paukošana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — špaga amatieriem un profesionāļiem, vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Paukošana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — špaga amatieriem un profesionāļiem, vīriešiem (''Olympedia'') 
* Paukošana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — špaga amatieriem un profesionāļiem, vīriešiem (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Fencing 1900".  Accessed 21 January 2006. Available electronically at http://users.skynet.be/hermandw/olymp/fen1900.html .
*
Ziemeļnieks (filma)

**"Ziemeļnieks"** () ir 2022. gada vēsturiskā asa sižeta filma, kuras režisors ir Roberts Egerss. Filmā galvenās lomas atveido Aleksandrs Skašgords, Nikola Kidmena, Klāss Bangs, Anja Teilore-Džoja, Ītans Hoks, Bjorka un Vilems Defo. Filma ir balstīta uz skandināvu leģendu par Amletu.

Filma vēsta par vikingu princi Amletu (Skašgords) un viņa ceļu, lai atriebtu savu nogalināto tēvu un izglābtu savu māti.

Filmas filmēšana norisinājās Īrijā no 2020. gada augusta līdz decembrim. "Ziemeļnieks" savu pirmizrādi piedzīvoja  Stokholmā. Latvijā filmas pirmizrāde notika . Filmas ražošanas budžets bija no 70 līdz 90 miljoniem ASV dolāriem, kas pārsniedza savu sākotnējo 65 miljonu dolāru budžetu. Filma saņēma kritiķu atzinību, īpaši izceļot režiju un aktierspēli, kā arī tās atmosfēru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Avene

[thumb|[Meža avene|Meža avenes uz ķekara]]
**Avene** ir ēdams auglis daudzām rožu dzimtas aveņu ģints (*Rubus*) augu sugām, no kurām lielākā daļa pieder pie *Idaeobatus* apakšģints. Nosaukums attiecas arī uz pašiem augiem. Avenes ir daudzgadīgas, ar apakšdaļā koksnainiem stumbriem. Pasaules aveņu kopprodukcija 2020. gadā bija 895 771 tonna, un Krievija ar 20% no kopējās produkcijas bija lielākā audzētāja, kurai sekoja Serbija un Polija.

## Augu raksturojums un klasifikācija

Avenes ir rožu dzimtas (*Rosaceae*) aveņu ģints (Rubus L.) augs. *Rubus* ģintī ir 15 apakšģintis. Pašlaik pasaulē zināmas vairāk kā 3000 aveņu šķirnes. Avene ir puskrūms, kura virszemes daļa sastāv no viengadīgiem un divgadīgiem dzinumiem, bet daudzgadīgā apakšzemes daļa — no sakneņa un piesaknēm. Latvijā audzētās sugas ir vasarzaļi augi. Aveņu dzinumiem ir divgadīgs attīstības cikls — pirmajā gadā dzinumi izaug, bet otrajā ražo un pēc tam nokalst. Tās audzē mērenā klimata joslā. Avenes iedalās — rudens jeb remontantās avenes un vasaras avenes.

Lai gan parasti mazo izmēru dēļ avenes augli sauc par ogu, pēc uzbūves tas ir kauleņu kopauglis.alt=Avenes|thumb|Avenes (''Rubus'')

## Aveņu sugu apraksts
Aveņu šķirnes cēlušās galvenokārt no meža avenes, bet nozīme šķirņu veidošanā ir arī purpuraugļu avenei un kazeņveida avenei:

* **[[Meža avene]]** (*Rubus idaeus* L.) — ir daudzgadīgs puskrūms. Dzinumu miza brūna, gluda vai ar taisniem dzeloņiem. Lapas staraini vai plūksnaini saliktas. Lapu plātnes iegarenas, olveida, virspusē gludas, apakšpusē bāli tūbainas. Ziedi dzeltenbalti, zied un ražo divgadīgie stumbri. Augļi sarkani, retāk — dzelteni, viegli atdalās no koniskās ziedgultnes. Suga plaši izplatīta savvaļā. No tās radušās daudzas aveņu šķirnes. Meža avenei ir trīs pasugas: Eiropas avene, Amerikas dzeloņainā avene un Sibīrijas dzeloņainā avene. Izšķir arī meža avenes formu — ilgziedu aveni.
* **Purpuraugļu avene** (*Rubus neglectus* Pack.) — ir hibrīda suga, kas radusies no Amerikas dzeloņainās un melnās avenes krustojuma. Šķirnes, kas izveidojušās no purpuraugļu avenes, ir ļoti ražīgas, tās viegli samierinās ar sausāku augsni, taču to augļi nav tik garšīgi kā Amerikas dzeloņainajai avenei. Purpuraugļu avene savvaļā aug Ņujorkas apkārtnē.
* **Kazeņveida avene** (*Rubus occidentalis* L.) — ir spēcīgs, daudzgadīgs puskrūms, dzinumi — sazaroti. Tie lokveidā noliecas un galotnes daļa viegli iesakņojas. Sakņu dzinumus avene nedod. Lapu apmale — ar smalkiem, dziļiem zobiņiem. Augļi tumši, purpursarkani, gandrīz melni (tāpēc to sauc arī par melno aveni), viegli atdalās no ziedgultnes. Izplatīta Dienvidkanādas mežos un žogmalās, dažreiz tiek uzskatīta par nezāli.

## Aveņu deviņas attīstības stadijas

* Attīstības fāze 0 — lapu pumpuru attīstība;
* Attīstības fāze 1 — lapu attīstība;
* Attīstības fāze 3 — dzinumu attīstība;
* Attīstības fāze 5 — ziedkopu (auga veģetatīvo daļu) attīstība;
* Attīstības fāze 6 — ziedēšana;
* Attīstības fāze 7 — augļu attīstība;
* Attīstības fāze 8 — augļu nogatavošanās;
* Attīstības fāze 9 — augu sagatavošanās miera periodam.

## Izplatītākās aveņu šķirnes

## Atsauces

## Ārējās saites
2019. gada NBA izslēgšanas spēles

thumb|Kavai Lenards 2019. gada NBA fināli|280px

**2019. gada Nacionālās basketbola izslēgšanas spēles** bija turnīrs pēc 2018.—2019. gada NBA regulārās sezonas beigām. Izslēgšanas spēles 2019. gadā sākās 13.aprīlī un noslēdzās 13. jūnijā. Par 2018.-2019. gada NBA sezonas čempioniem kļuva Toronto "Raptors" komanda.

Milvoki "Bucks" bija veiksmīgākā komanda regulārajā sezonā, kopumā uzvarot 60 mačus no 82 regulārās sezonas spēlēm.  Rodiona Kuruca pārstāvētā Bruklinas "Nets" komanda pēc četru gadu pārtraukuma atkal kvalificējās izslēgšanas spēlēm. R. Kurucs izslēgšanas spēļu sērijā pret Filadelfijas "76ers" komandu vidēji guva 6,3 punktus spēlē un izcīnīja piecas atlēkušās bumbas. 

Austrumu konferences finālā savā starpā tikās Toronto "Raptors"  un Milvoki "Bucks" komandas. Savukārt,  Rietumu konferences finālā tikās Goldensteitas "Warriors"  un Portlendas "Trail Blazers" klubi. Finālsērijā savā starpā sacentās Goldensteitas "Warriors"  un Toronto "Raptors" vienības, kur ar rezultātu 4-2 finālsērijā uzvarēja Toronto "Raptors".  Par finālsērijas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Kavai Lenards, kurš vidēji spēlē guva 26,6 punktus. Kavai Lenards pievienojās Karīmam Abdulam Džabaram un Lebronam Džeimsam kā vienīgie spēlētāji, kas uzvarējuši finālsērijas vērtīgākā spēlētāja titulu ar vairāk nekā vienu komandu. 

2018. gada sezonas čempioni bija Goldensteitas "Warriors", kuri titulu ieguva arī 2017. gadā.

## Izslēgšanas spēļu rezultāti

## Atsauces
Pigu

***UAB Pigu*** ir Lietuvas tiešsaistes mazumtirdzniecības uzņēmums. Tā mātes uzņēmums ir Somijā reģistrēta pārvaldītājsabiedrība *[[PHH Group|PHH Group Oy]]*, ko pārvalda investīciju uzņēmums *Mid Europa*. Uzņēmums dibināts 2007. gadā. Tā galvenais birojs ir Viļņā.

*UAB Pigu* pārvalda interneta veikalu *pigu.lt* Lietuvā. Tam ir meitas uzņēmums Latvijā SIA *Pigu Latvia* (interneta veikals *[[220.lv]]*) un Igaunijā *DLB Trading OÜ* (interneta veikals *kaup24.ee*).

## Vēsture
2007. gada jūnijā Lietuvā tika dibināts uzņēmums *UAB Pigu*. 2008. gadā tika palaists interneta veikals *pigu.lt*.

2011. gadā *UAB Pigu* iegādājās arī vienu no lielākajiem un vecākajiem interneta veikaliem Latvijā *[[220.lv]]*.
2013. gadā *Pigu* grupa ieguva Igaunijas elektroniskās tirdzniecības uzņēmuma *Dlb Trading OÜ* kontrolpaketi, kas pārvaldīja interneta veikalu *dlb.ee* Igaunijā (tagad *kaup24.ee*) un *dlb.fi* Somijā.
2014. gads tika iegādāts Lietuvas uzņēmums *UAB Sau.lt*, kas pārvaldīja sieviešu preču interneta veikalu, tādējādi nostiprinot savas pozīcijas parfimērijas, kosmētikas, bērnu preču un apģērbu jomā.

2015. gads maijā *Pigu* grupas kontrolpaketi (51 % kapitāldaļu) iegādājās Polijas grupas *MCI* meitas uzņēmuma *Private Equity Managers* (*PEManagers Group*) pārvaldītais fonds *MCI.TechVentures 1.0*.
2016. gada novembrī *Pigu* Viļņas apkaimē Žverīnā blakus savai 650 m² lielajai noliktavai atvēra 350 m² plašu veikalu. Vēlāk tika atvērti veikali Viļņā, Kauņā, Klaipēdā, Šauļos un Panevēžā.
2018. gada novembrī tika paziņots, ka *Pigu* grupa apvienosies ar Polijas tiešsaistes tirgotāju *[[Morele.net]]*, kurus kontrolēja Polijas grupa *MCI*. Apvienotie uzņēmumi paziņoja, ka attīstīs stratēģisku partnerību, bet turpinās darboties kā atsevišķi uzņēmumi, saglabājot atsevišķu korporatīvo identitāti.
2019. gadā *Pigu* izveidoja tirdzniecības platformu *Marketplace* ar noliktavu un loģistikas pakalpojumiem mazumtirdzniecības partneriem un piegādātājiem visās trīs Baltijas valstīs.

2021. gada 31. martā tika paziņots, ka *MCI* grupas fondi par 37 miljoniem eiro pārdos *Pigu* grupu Luksemburgā reģistrētajam fondam *MEP Shelfco VIII*, ko kontrolē Centrāleiropas ieguldījumu fondu pārvaldnieks *Mid Europa V Management Limited*. Turklāt *Mid Europa* bija vienojusies ar *MCI.Euroventures* un *Pigu* un Igaunijas *Hobby Hall Group OÜ* īpašniekiem par *Pigu* un *Hobby Hall Group* apvienošanu. Pēc konkurences institūciju atļaujas saņemšanas darījums tika pabeigts 2021. gada 17. jūnijā, un *Mid Europa* kļuva par grupas vairākuma akcionāru. Uzņēmumu *UAB Pigu* un *Hobby Hall Group OÜ* pārvaldīšanai tika reģistrēts Somijas uzņēmums *[[PHH Group|PHH Group Oy]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* pigu.lt
PHH Group

***PHH Group Oy*** ir Somijā reģistrēta tiešsaistes mazumtirdzniecības uzņēmumu pārvaldītājsabiedrība. Tā vairākuma akcionārs ir investīciju uzņēmums *Mid Europa*.

*PHH Group* meitas uzņēmumi:
* *[[Pigu|UAB Pigu]]* (Lietuva), pārvalda interneta veikalu *pigu.lt*:
** SIA *Pigu Latvia*, interneta veikals *[[220.lv]]* (Latvija);
** *DLB Trading OÜ*, interneta veikals *kaup24.ee* (Igaunija);
* *[[Hobby Hall Group]]* (Igaunija):
** *[[Hansapost|hansapost.ee]]* interneta veikals (Igaunija)
** *[[Hobby Hall Suomi|Hobby Hall Suomi Oy]]*, interneta veikals *hobbyhall.fi* (Somija)

## Vēsture
2021. gada 31. martā tika paziņots, ka *MCI* grupas fondi par 37 miljoniem eiro pārdos Lietuvas mazumtirdzniecības uzņēmumu *[[Pigu]]* Luksemburgā reģistrētajam fondam *MEP Shelfco VIII*, ko kontrolē Centrāleiropas ieguldījumu fondu pārvaldnieks *Mid Europa V Management Limited*. Turklāt *Mid Europa* bija vienojusies ar *MCI.Euroventures* un *Pigu* un Igaunijas *[[Hobby Hall Group|Hobby Hall Group OÜ]]* īpašniekiem par *Pigu* un *Hobby Hall Group* apvienošanu. Pēc konkurences institūciju atļaujas saņemšanas darījums tika pabeigts 2021. gada 17. jūnijā, un *Mid Europa* kļuva par grupas vairākuma akcionāru. Uzņēmumu *UAB Pigu* un *Hobby Hall Group OÜ* pārvaldīšanai 2022. gada 20. janvārī Somijā tika reģistrēts uzņēmums ***PHH Group Oy***.

## Atsauces

## Ārējās saites
* PHH Group
Hobby Hall Group

***Hobby Hall Group OÜ*** ir Igaunijas attālinātās mazumtirdzniecības uzņēmumu pārvaldītājsabiedrība. Tās īpašnieks ir Somijas uzņēmums *[[PHH Group]]*, ko pārvalda investīciju uzņēmums *Mid Europa*.

Uzņēmums pārvalda interneta veikalus *[[Hansapost|hansapost.ee]]* (Igaunijā) un *hobbyhall.fi* (Somijā).

## Vēsture
2018. gada martā Igaunijas uzņēmums *[[Hansapost|OÜ Hansapost]]* (aprīlī mainīts nosaukums uz *OÜ Wraith Invest*), kas pārvaldīja interneta veikalu *hansapost.ee*, iegādājās Somijas uzņēmuma *Hobby Hall Suomi Oy* (pārvaldīja interneta veikalu *hobbyhall.fi*) 46 % kapitāldaļu.
*Hobby Hall*, Igaunijas *Hansapost* un *Wraith Invest* piederošā Latvijas uzņēmuma SIA ''Xnet'' (interneta veikals *xnet.lv*) pārvaldīšanai *Wraith Invest* 2018. gada 18. decembrī Igaunijā dibināja pārvaldītājsabiedrību ***Kinnistuabi OÜ***.
2019. gada 15. februārī *Kinnistuabi OÜ* tika pārdēvēts par ***Hobby Hall Group OÜ***.

2019. gada decembrī *Wraith Invest OÜ* ar *Hobby Hall Group* starpniecību pilnībā iegādājās *Hobby Hall Suomi Oy*.

2021. gada 31. martā tika paziņots, ka privātā kapitāla uzņēmums *[[Mid Europa Partners]]* iegādāsies Lietuvas elektroniskās tirdzniecības uzņēmumu *[[Pigu|UAB Pigu]]*. Turklāt *Mid Europa* bija vienojusies ar *MCI.Euroventures* un *Pigu* un Igaunijas *Hobby Hall Group OÜ* īpašniekiem par *Pigu* un *Hobby Hall Group* apvienošanu. Pēc konkurences institūciju atļaujas saņemšanas darījums tika pabeigts 2021. gada 17. jūnijā, un *Mid Europa* kļuva par grupas vairākuma akcionāru. Uzņēmumu *UAB Pigu* un *Hobby Hall Group OÜ* pārvaldīšanai 2022. gada 20. janvārī Somijā tika reģistrēts uzņēmums *[[PHH Group|PHH Group Oy]]*.

## Atsauces
Kalnu grīslis

**Kalnu grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā, galvenokārt Eiropas centrālajā un austrumu daļā. Latvijā reti sastopama valsts rietumu, vidus un dienvidaustrumu daļā, mēreni sausos platlapju un jauktos mežos un krūmājos.

Augs ir ierakstīts Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

## Apraksts
Kalnu grīslis ir daudzgadīgs, 10—30 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir ļoti īss knābītis.

Augs veido nelielu, blīvu ceru. Stublājs ir stāvs vai mazliet lokveidīgi nolīcis, tas ir raupjš, tievs, un pie pamata aplapots. Lapas ir zaļas, 0,1—0,2 cm šauras, mīkstas, apmēram stublāja garumā, taču mēdz būt arī garākas vai īsākas nekā stublājs. Lapu makstis ir brūnas. Lapas apakšpuse ir izklaidus apmatota. Ziedkopā stublāja galotnē ir viena vīrišķo ziedu vārpiņa, zem tās ir 1—3 tuvu novietotas ieapaļas vai olveidīgas, 0,5—0,8 cm garas, sēdošas sievišķo ziedu vārpiņas. Apakšējās sievišķās vārpiņas seglapa ir tumša, plēvjaina un akotsmaila, parasti garāka nekā attiecīgā vārpiņa. Augļa pūslītis ir iegareni piramidāls, zaļganbrūns, apmatots, bez dzīslojuma, strauji sašaurināts ļoti īsā paugurveida knābītī. Pūslīša segplēksne, kas ir īsāka par pūslīti, ir brūna, olveidīga, ar gaišu joslu vidū un plēvjainu apmali. Zied aprīļa beigās un maijā.

## Atsauces
Vara grīslis

**Vara grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā, tostarp nereti visā Latvijas teritorijā, mežos, krūmājos, pauguru nogāzēs un gar dzelzceļiem.

## Apraksts
Vara grīslis ir mainīga izskata daudzgadīgs, 20-70 cm garš grīšļu dzimtas lakstaugs, kurš pieder vienādvārpu grīšļu grupai, jo tā vīrišķie ziedi atrodas vārpiņu augšdaļā. 

Augs veido nelielu ceru. Auga stublājs augšdaļā ir raupjš, spēcīgs, diametrā ap 0,2 cm. Piezemes lapu makstis ir tumšbrūnas. Lapas ir pelēkzaļas, īsākas nekā stublājs, šauri lineāras, aptuveni 0,2-0,3 cm platas, to gals ir smails. Ziedkopa ir paskraja, aptuveni 2-4 cm gara. Ziedkopā ir 2-7 gandrīz sēdošas vārpiņas. Seglapas ir īsas un zaļas. Augļa pūslītis ir zaļš, olveidīgs, bez dzīslojuma, augšdaļā pēkšņi sašaurināts šaurā knābītī. Pūslītis kopumā ir ļoti smails. Segplēksne ir brūna, olveidīga, strupa, īsāka nekā pūslītis. Dažreiz augļu gatavības laikā pūslītis un segplēksne ir melnbrūnā krāsā, un ziedkopa izskatās ļoti tumša. Zied jūnijā.

## Atsauces
Altaja Tavanbogda nacionālais parks

**Altaja Tavanbogda nacionālais parks** () ir 1996. gadā izveidots nacionālais parks Mongolijas galējos rietumos, pie robežas ar Krieviju un Ķīnu, Mongolijas Altaja teritorijā.

Ietver sevī Mongolijas augstāko virsotni — 4356 metrus augsto Huitenu (*Хүйтэн оргил*) Tavanbogda masīvā. Teritorijā atrodas vairāki ezeri. Nacionālajā parkā dzīvo vairākas aizsargājamas dzīvnieku sugas, to starpā akmeņu cauna, alnis, argals, klinšu ērglis, Sibīrijas kalnu kaza, sniega leopards, staltbriedis.

Nacionālā parka teritorijā atrodas UNESCO Pasaules mantojuma saraksta objekts Mongolijas Altaja petroglifu komplekss. Objekts sastāv no trīs teritorijām, kurās atrodas tūkstošiem no neolīta līdz bronzas laikmetam veidotu petroglifu.

## Galerija

Khoton_lake_-_panoramio.jpg|Hotonnūra ezers
Ukok_Plateau_2.jpg
State_Worship_ovoo_-_panoramio.jpg
Camping_in_Tavan_Bogd.jpg


## Ārējās saites

*
Ziemeļu jūrasceļa galvenā pārvalde

thumb|Ziemeļu jūrasceļš (ar sarkanu līniju)
**Ziemeļu jūrasceļa galvenā pārvalde** (krievu: *Главное управление Северного морского пути*, *Главсевморпуть*, *ГУСМП*) bija PSRS valsts iestāde, kura rīkoja saimniecisko darbību Arktikā un kuģošanu pa Ziemeļu jūrasceļu.

Pārvalde izveidota 1932. gadā un līdz 1953. gadam tā bija patstāvīga pārvalde pie PSRS Ministru Padomes (līdz 1946. gadam — Tautas Komisāru Padome). Laika gaitā tika izveidotas teritoriālās pārvaldes Murmanskā, Arhangeļskā un Vladivostokā, uzbūvēta ledlaužu un transporta kuģu flote, Murmanskā uzcelta Ziemeļu jūrasceļa kuģu remonta rūpnīca. No 1932. līdz 1938. gadam pirmais pārvaldes vadītājs bija Oto Šmits. 1953. gadā pārvalde iekļauta PSRS Jūras flotes ministrijā. Kopš 1991. gada — Jūras un upju transporta federālās aģentūras Ziemeļu jūrasceļa administrācija.
Gobi Gurvansaihana nacionālais parks

**Gobi Gurvansaihana nacionālais parks** () ir 1993. gadā izveidots nacionālais parks Mongolijas dienvidos, Gobi tuksneša teritorijā.

Nacionālā parka teritorija ir 27 000 km2 liela, tas stiepjas 380 kilometrus rietumu — austrumu virzienā un 80 kilometrus ziemeļu — dienvidu virzienā un ir lielākais nacionālais parks valstī. Teritorijas austrumu daļā atrodas Gurvansaihana kalni. Parkā mīt aizsargājami dzīvnieki, piemēram, sniega leopards un divkupru kamielis.

## Galerija

Bactrian Camel (4986856725).jpg
Mongolia (35427009881).jpg
10 2 Proti Kermen Tsav (32).JPG
Gurvger.jpg


## Ārējās saites
Gorhi-Tereldžas nacionālais parks

**Gorhi-Tereldžas nacionālais parks** () ir 1993. gadā izveidots nacionālais parks Mongolijas centrālajā daļā, 80 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no valsts galvaspilsētas Ulanbatoras, Henteja grēdā. Caur nacionālo parku tek Tūlas upe.

Parka teritorijā salīdzinoši lēzenie Henteja grēdas kalni dienvidu pusē klāti ar stepi, bet ziemeļu pusē ar taigu. Parka teritorijā atrodas daudz dīvainu formu klinšu. Šeit dzīvo apmēram 250 putnu sugu. Parka dienvidu daļā izveidota tūrisma infrastruktūra. 

## Galerija

Gorchi-Tereldsch8.JPG|Bruņurupuča klints
Tuul_River_in_the_Gorkhi-Terelj_National_Park.JPG|Tūlas upe
Juulchin Bayalag 05.JPG|tūristu mītne
Terelj National Park, Mongolia (11441528445).jpg|budistu klosteris


## Ārējās saites
Andrušivka

**Andrušivka** () ir pilsēta Ukrainas vidienē, Žitomiras apgabala Berdičivas rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidos Hujvas upes krastos  no apgabala centra Žitomiras. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1683. gadā kā **Andrusovkas** (*Андрусовка*) ciems, kas piederējis poļu magnātiem Beržinskiem. Kopš 1793. gada Krievijas Impērijas sastāvā. 1798. gadā ciemā jau bijuši vairāk kā 1000 iedzīvotāju, spirta brūzis, trīs dzirnavas. 19. gadsimtā strauji attīstījās cukura rūpniecība — 1848. gadā uzbūvēta pirmā Žitomiras novada cukura rūpnīca. 1859. gadā Andrušivkai piešķirts miesta statuss, no 1923. gada — rajona centrs, no 1938. gada — pilsētciemats, no 1975. gada — pilsēta. Mūsdienās pilsētā darbojas vairāki pārtikas rūpniecības uzņēmumi (cukurs, spirts, piena produkti, gaļas pārstrāde).

## Atsauces

## Ārējās saites
Ksenija Stankeviča

**Ksenija Stankeviča** (; dzimusi ) ir baltkrievu brīvā stila cīkstone, Eiropas čempionātu medaļniece.

## Biogrāfija
Ar cīņas sportu Ksenija Stankeviča nodarbojas kopš 2006. gada. Starptautiskajās sacensībās viņa piedalās kopš 2011. gada. Eiropas čempionātu godalgoto vietu ieguvējs starp sportistiem, kas jaunāki par 23 gadiem (2018, 2019).

2019. gada Eiropas čempionātā Bukarestē svara kategorijā līdz 50 kg viņa izcīnīja bronzas medaļu, cīņā par 3. vietu pieveicot Rumānijas sportisti Štefaniju Pričeputu.

2020. gada februārī Itālijas galvaspilsētā notikušajā kontinenta čempionātā svara kategorijā līdz 50 kg Ksenija cīņā par bronzas medaļu uzvarēja Moldovas sportisti un izcīnīja otro pieaugušo Eiropas čempionāta bronzas medaļu.

### Galveno sacensību rezultāti
#### Pasaules čempionāti

#### Eiropas čempionāti

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Hustaja grēdas nacionālais parks

**Hustaja grēdas nacionālais parks** () ir 1998. gadā izveidots nacionālais parks Mongolijas centrālajā daļā, 100 kilometrus uz rietumiem no valsts galvaspilsētas Ulanbatoras.

Nacionālā parka teritorijā tek Tūlas upe. Viens no nacionālā parka galvenajiem uzdevumiem ir retā Prževaļska zirga reintrodukcija savvaļā.

## Galerija

Takhi-hustai.jpg
Khustain_Nuruu_National_Park.jpg
03 2-NP Hustain (65).JPG
Hustai National Park (22394891064).jpg


## Ārējās saites
Senads Luličs

**Senads Luličs** (, dzimis ) ir Bosnijas un Hercegovinas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, bijis Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Šveicē, kur spēlējis divos no valsts spēcīgākajos klubos ''Grasshoppers'' un ''Young Boys''. 2011. gadā pievienojies Itālijas A sērijas komandai ''Lazio'', kuras rindās aizvadījis 10 sezonas. 2017. gadā kļuvis arī par komandas kapteini. Kopumā komandas rindās kopumā nospēlējis 371 maču un guvis 34 vārtus. Divas reizes ieguvis Itālijas kausu.

Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases sastāvā debitējis 2008. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Lazio**

* Itālijas kauss: 2012—13, 2018—19
* Itālijas Superkauss: 2017, 2019

## Ārējās saites
Aretieris

**Aretieris** (no franču *arrêter* — 'apstādināt, fiksēt') ir mehāniska ierīce, ar kuru nekustīgā stāvoklī tiek nostādīti mērierīces (piemēram, galvanometra) vai kompasa kustīgie elementi. Tas tiek izdarīts uz laiku, kamēr netiek veikti mērījumi, lai nepieļautu mērierīces salūšanu.
Čudņiva

**Čudņiva** () ir pilsēta Ukrainas vidienē, Žitomiras apgabala Žitomiras rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos Teterivas upes krastos  no apgabala centra Žitomiras. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1416. gadā kā nocietināta pils un pilsēta, kurā reizi gadā Pēterdienā notiekot gadatirgus. 1507. gadā Sigismunds I dāvājis Čudņivas zemes hetmanim Konstantinam Ostrožskim. 1660. gadā pie Čudņivas notika Čudnovas kauja, kurā Žečpospolitas un Krimas Hanistes karaspēks sakāva krievu un kazaku karaspēku. 1792. gadā Čudņiva kļuva par apriņķa pilsētu, bet 1800. gadā iekļauta Žitomiras apriņķī. No 1923. gada rajona centrs, no 1924. gada — pilsētciemats. 2012. gadā pilsētas statuss atjaunots. Pilsētā vairāki pārtikas un kokapstrādes uzņēmumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristians Atsu

**Kristians Atsu Tvasams** (; dzimis , miris ) bija Ganas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, Ganas futbola izlases dalībnieks. No 2021. gada līdz 2022. gadam Atsu pārstāvēja Saūda Arābijas komandu ''Al Raed''.

Savu karjeru sācis Portugāles komandā ''Porto''. 2013. gadā Atsu pārcēlās uz Anglijas komandu ''Chelsea''. Ticis izīrēts ''Vitesse'', ''Everton'', ''Bournemouth'', ''Málaga'' un ''Newcastle United'' komandām. 2017. gada maijā Atsu noslēdza četru gadu līgumu ar *Newcastle United*.

2022. gada 6. septembrī Atsu noslēdza sākotnējo viena gada līgumu ar Turcijas futbola Superlīgas klubu Hatayspor ar iespēju to pagarināt uz vēl vienu gadu. Viņš aizvadīja trīs līgas spēles un vienu Turcijas kausa izcīņā, kā arī guva vienīgos vārtus savā laukumā pret Kasımpaşa 2023. gada 5. februārī pievienotā laika septītajā minūtē, dienu pirms zemestrīces, kurā viņš gāja bojā.

Ganas futbola izlases sastāvā debitējis 2012. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

Gājis bojā 2023. gada Turcijas un Sīrijas zemestrīcē.

## Sasniegumi
**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 2012–13
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2012

**Newcastle United**

* Anglijas čempionāts: 2016–17

## Ārējās saites

## Atsauces
Andrē Ajū

**Andrē Morgans Ramī Ajū** (, dzimis ) ir Ganas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Ganas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Ajū pārstāv Francijas 1. līgas komandu *[[Le Havre AC|Le Havre]]*.

Ajū savu karjeru sācis Francijas komandā ''Marseille''. 2010. gadā kļuvis par svarīgu komandas spēlētāju, izcīnot divas *[[Coupe de la Ligues]]* un *[[Trophée des Champions]]* trofejas. 2015. gadā pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai ''Swansea City''. Nākamajā sezonā pievienojies ''West Ham United'', bet pēc divām sezonām atgriezies *Swansea City*. 2021. gadā pievienojies Kataras komandai ''Al Sadd''.

Ganas futbola izlases sastāvā debitējis 2007. gadā. Piedalījies 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī septiņos Āfrikas Nāciju kausa turnīros.

Viņa tēvs ir viens no visu laiku labākajiem Āfrikas futbolistiem Abedi Pele. Viņa brāļi Ibrahīms un Džordans arī ir futbolisti.

## Sasniegumi
**Marseille**

* Coupe de la Ligue: 2010—11, 2011—12
* Trophée des Champions: 2010, 2011

**Al Sadd**

* Kataras Zvaigžņu līga: 2021—22
* Kataras Emīra kauss: 2021

**Individuālie sasniegumi**

* Ganas gada futbolists: 2011
* Āfrikas Nāciju kausa labākais vārtu guvējs: 2015

## Ārējās saites
Audenārde

**Audenārde** (, ) ir pilsēta Beļģijā, Flandrijas reģionā, Austrumflandrijas provincē. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 31 132 iedzīvotāji.

No 15. līdz 18. gadsimtam, īpaši 16. gadsimtā, Audenārde bija pasaulē pazīstams gobelēnu ražošanas centrs.

## Sports
Kopš 2012. gada Audenārdē notiek Flandrijas tūres, šosejas riteņbraukšanas sacensību, finišs.

## Sadraudzības pilsētas
Audenārdei ir šādas sadraudzības pilsētas:

*  Koburga, Vācija
*  Bergena Zomā, Nīderlande
*  Kastela Madama, Itālija
*  Arasa, Francija
*  Heistingsa, Apvienotā Karaliste
*  Buzeu, Rumānija

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Mājaslapa
Korostišiva

**Korostišiva** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos, Žitomiras apgabala Žitomiras rajonā. Izvietojusies apgabala austrumdaļā Teterivas upes krastos  no apgabala centra Žitomiras. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies 13. gadsimtā, bet vēstures avotos pirmoreiz minēta 1499. gadā, kad Lietuvas kņazs Aleksandrs Jagellons to dāvājis bajāram Kšištofam Kmitam. 17. gadsimtā Korostišivā uzbūvēta pils un baznīca, kā arī tilts pār Teterivas upi. 1779. gadā Korostišivai piešķirtas Magdeburgas tiesības un ģerbonis; 1783. gadā pilsētā bija 600 iedzīvotāji. 1795. gadā Korostišiva kļuva par pagasta centru. 1850. gados pie Korostišivas sāka izstrādāt granīta karjerus un sākotnēji lielākā daļa strādnieku bija itāļi. 1873. gadā uz šejieni no Kijivas pārcēla skolotāju semināriju, pie kura 1883. gadā atvēra meteoroloģisko staciju. 1938. gadā Korostišivai atjaunoja pilsētas tiesības. Mūsdienās pilsēta ir granīta ieguves un apstrādes centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Benša

**Benša** () ir pilsēta Beļģijā, Valonijas reģionā, Eno provincē. 2025. gadā pilsētā dzīvoja 33 784 iedzīvotāji.

Pilsēta pazīstama ar viduslaiku Benšas pili, kurā uzturējusies Ungārijas karaliene Habsburgu Marija.

## Sports
Oktobra sākumā notiek šosejas riteņbraukšanas sacensības Benša–Šimē–Benša ar startu un finišu Benšā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Deinze

**Deinze** () ir pilsēta Beļģijā, Flandrijas reģionā, Austrumflandrijas provincē. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 31 085 iedzīvotāji.

Kopš 2004. gada Deinze ir starta vieta Gentes—Vevelgemas šosejas riteņbraukšanas sacensībām.

## Cilvēki
Deinzē dzimuši:

* Žaks Roge (*Jacques Rogge*, 1942—2021) — Starptautiskās Olimpiskās komitejas prezidents

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Kevins Groskreics

**Kevins Groskreicss** (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeras lielāko daļu pavadījis Vācijas komandā *[[Borussia Dortmund]]*, kuras rindās viņš sešās sezonas izcīnīja divus Vācijas Bundeslīgas titulus un vienu Vācijas kausu.

Vācijas futbola izlases sastāvā debitējis 2010. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Borussia Dortmund**

* Vācijas Bundeslīga: 2010–11, 2011–12
* Vācijas kauss: 2011–12
* Vācijas Superkauss: 2013, 2014

**Vācija**

* FIFA Pasaules kauss: 2014

## Ārējās saites
Sejads Salihovičs

**Sejads Salihovičs** (, dzimis ) ir bijušais Bosnijas un Hercegovinas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases dalībnieks.

Savu lielāko daļu karjeras pavadījis Vācijas komandā <u>''1899 Hoffenheim''</u>, kur spēlējis no 2006. līdz 2015. gadam. Kopumā deviņu sezonu laikā *1899 Hoffenheim* rindās nospēlējis 249 mačus un guvis 67 vārtus.

Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases sastāvā debitējis 2007. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Ārējās saites
Dendermonde

**Dendermonde** () ir pilsēta Beļģijā, Flandrijas reģionā, Austrumflandrijas provincē. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 45 673 iedzīvotāji.

Pilsēta atrodas Denderas upes grīvā, kur tā ietek Šeldas upē. Pilsēta ir administratīvais, komerciālais, izglītības un medicīnas centrs apkārtējam reģionam.

Pirmā pasaules kara sākums 1914. gada septembrī pilsētai bija postošs, jo vairāk nekā puse tās mājokļu un pilsētas arhīvi tika sabombardēti vai nodedzināti.

## Sadraudzības pilsētas
Dendermondei ir šādas sadraudzības pilsētas:

*  Geldorpa, Nīderlande
*  Nīnburga pie Vēzeres, Vācija
*  Blagojevgrada, Bulgārija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Radomišļa

**Radomišļa** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos, Žitomiras apgabala Žitomiras rajonā. Izvietojusies apgabala austrumdaļā Teterivas upes krastos  no apgabala centra Žitomiras. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta vēstures avotos pirmoreiz minēta 1150. gadā Hipatija hronikā kā **Mičeska**, vēlāk arī — **Mikgoroda**. Mičeska vēstures avotos pēdējoreiz minēta 14. gadsimta beigās; vēlāk minēta arī kā Radomisļa. 1612. gadā Radomišļā atvērta Kijivas Pečeru klostera papīrfabrika. 1746. gadā pilsēta kļuva par uniātu mitropolītu rezidenci, pilsētas nozīme pieauga, tika uzbūvēta Radomišļas pils. 1795. gadā Radomišļa kļuva par apriņķa centru, bet uniātu rezidence tika likvidēta. 1923. gadā Radomišļa kļuva par rajona centru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Metalurģijas kombināts "Azovstaļ"

**Metalurģijas kombināts "Azovstaļ"** () ir viens no lielākajiem tērauda velmēšanas uzņēmumiem Ukrainā.

2022. gada 19. aprīlī Krievijas karaspēks iebruka rūpnīcā. Metalurģijas rūpnīcu gandrīz pilnībā iznīcināja Krievijas lidmašīnas iebrukuma Ukrainā laikā un Mariupoles kauju laikā.

## Vēsture

### 20. gadsimts
Uzņēmums "Azovstaļ" tika dibināts 1930. gadā Mariupolē, Ukrainas PSR (Padomju Savienībā) ar Tautsaimniecības Augstākās padomes (BCHX) (PSRS) Prezidija lēmumu un sāka ražošanu 1933. gadā, kad tā domnā tika izlaists pirmais gludeklis. 1935. gada janvārī "Azovstaļ" tika uzsākta tērauda ražošana, nododot ekspluatācijā pirmo 250 tonnu kurināmo krāsni Padomju Savienībā.

Otrā pasaules kara laikā rūpnīcas darbība tika pārtraukta 1941. gadā, kad nacistiskā Vācija okupēja Mariupoli. 1943. gada septembrī, kad pilsētu atkaroja padomju spēki, rūpnīca tika pārbūvēta.
thumb| Skats uz rūpnīcu
1991. gadā, pēc Ukrainas neatkarības atgūšanas, rūpnīca nonāca Ukrainas valsts īpašumā. 1996. gadā valsts uzsāka privatizāciju.

### 21. gadsimts
2005. gadā rūpnīca saražoja 5,906 miljonus tonnu tērauda.
thumb| Skats uz rūpnīcas krāsnīm
2014. gadā, kad Krievijas atbalstītie Donbasa separātisti mēģināja atņemt Ukrainas valdībai Mariupoli, pilsētas aizstāvji izmantoja zem rūpnīcas esošos bunkurus.

#### Vides protesti un reformas
Vides noteikumu un "pilnīgi novecojušo" iekārtu dēļ, ko izmanto "Azovstaļ" un citas "Metinvest" piederošās pilsētas rūpnīcas, Mariupoli *[[National Geographic]]* raksturoja kā "vienu no piesārņotākajām pilsētām" Ukrainā. 2018. un 2019. gadā Mariupoles iedzīvotāji ielās protestēja par reformu.

#### 2022. gada Krievijas iebrukums Ukrainā
2022. gada martā Krievijas aplenkuma laikā Mariupolē rūpnīca tika nopietni bojāta, Ukrainas parlamenta deputātam Serhijam Tarutam paziņojot, ka Krievijas spēki ir "praktiski iznīcinājuši rūpnīcu".

Līdz 16. aprīlim tā kļuva par pēdējo organizētās pretestības vietu pilsētas aplenkumā. Krievijas spēki lika aizstāvjiem padoties līdz 17. aprīļa pulksten 6 no rīta pēc Maskavas laika. Krievija apgalvoja, ka, ja viņi noliks ieročus, tā garantēs viņu dzīvību. Ukrainas spēki atteicās padoties, un daļa no rūpnīcas palika viņu kontrolē.

Krievijas Aizsardzības ministrija izvirzīja otro ultimātu Ukrainas karaspēkam 19. aprīlī laikā no pulksten 11.00 līdz 13.00 izvest "bez izņēmuma visus ieročus un munīciju", ko arī Ukrainas spēki ignorēja.
[thumb| Skats pāri [Kaļmiusa|Kaļmiusas upei]]
Džastins Kramps no konsultāciju uzņēmuma *Sybilline* paziņoja, ka rūpnīcā ir atombunkuri un tuneļi, kuri spējīgi izturēt kodoluzbrukumu.

## Ražošana
Darbi ietver koksa ražošanu, aglomerāta rūpnīcu, sešas domnas un tērauda ražošanas kompleksu.

## Vadība
"Azovstaļ" dzelzs un tērauda rūpnīca darbojās kā Nīderlandes kontrolakciju sabiedrības *Metinvest BV* meitas uzņēmums ar nosaukumu *Metinvest Holding LLC*, kurš arī skaitās *Metinvest BV* meitas uzņēmums.

## Atsauces
Dzelzszāle

**Dzelzszāle** () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eiropā, Rietumāzijā un Ziemeļamerikas austrumu daļā. Bieži sastopama visā Latvijas teritorijā, mitrās pļavās, purvos, skrajos pārmitros mežos un ūdenstilpju krastos.

## Apraksts
Dzelzszāle ir daudzgadīgs, 10—50 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 2 drīksnas.

Augs ir pelēkzaļš, veido skraju ceru, tam ir pazemes dzinumi. Stublājs ir asi trīsšķautņains un tikai augšdaļā raupjš. Lapas ir lineāras, 0,2—0,3 cm platas un kopumā īsākas nekā stublājs. Ziedkopas galā ir 1 vai 2 vīrišķo ziedu vārpiņas, zem tām ir 2—4 sēdošas, iegarenas, stāvas sievišķo ziedu vārpiņas. Augļa pūslītis ir zaļš vai zaļganbrūns, ieapaļš, 0,2—0,3 cm garš, ar saredzamu dzīslojumu. Pūslīša knābītis ir īss, vesels. Segplēksnes ir strupas, olveidīgas, tumši brūnas vai melni brūnas, ar šauru, gaišāku svītru vidū, īsākas nekā pūslītis. Zied jūnijā, jūlijā.

Ļoti reti ir sastopama pasuga *C.n. ssp. juncella* ((Fr.) Lemke), kuru daži autori aplūko kā variāti, bet citi — kā patstāvīgu sugu. Šī pasuga veido blīvu cini, tai ir šaurākas (līdz 0,15 cm platas), nereti ierotītas lapas un garāka apakšējā seglapa.

## Atsauces
Pērnavas "Vaprus"

**Pērnavas "Vaprus"** () ir Igaunijas futbola klubs no Pērnavas. Pašlaik spēlē Igaunijas Meistarlīgā. Mājas spēles aizvada Pērnavas pludmales stadionā.

## Vēsture
Klubs tika dibināts 1922. gadā. Sākotnēji tas aptvēra vairākus sporta veidus, bet tā futbolkomanda spēlēja Pērnavas pilsētas čempionātā. 1927. un 1934. gadā kļuva par Pērnavas čempioniem. 1937. gadā "Vaprus" pievienojās vairākiem citiem Pērnavas sporta klubiem, tādējādi nodibinot Pērnavas "Kalev".

Tas tika atjaunots 1999. gadā un ar amatieru komandu piedalījās zemākajās līgās. 2002. gada beigās uz likvidētā kluba Pērnavas "Levadia" bāzes, apvienojot arī citus vietējos klubus, *Vaprus* izveidoja komandu, kura ieguva tiesības spēlēt Igaunijas otrajā pēc līmeņa līgā *[[Esiliiga]]*. Pēc 2003. gada sezonas klubs tika pazemināts uz Igaunijas 2. līgu, taču nākamajā sezonā tajā uzvarēja un atgriezās *Esiliiga*. 2005. gadā *Vaprus* uzvarēja līgā un pirmo reizi komandas vēsturē iekļuva Igaunijas Meistarlīgā. Savā pirmajā sezonā (2006) ieguva 7. vietu. 2010. gadā, apvienojoties ar klubiem *[[Pärnu JK]]* un Pērnavas "Kalev", tika ieveidota vienība *[[Pärnu Linnameeskond]]*. 2014. gadā *Vaprus* atjaunoja patstāvīgu komandu, startējot zemākajās līgās. 2017. gadā *Pärnu Linnameeskond* vienība beidza pastāvēt un *Vaprus* klubs pārņēma tās vietu Meistarlīgā.  2018. gada sezonā ieņēma pēdējo vietu un izkrita uz *Esiliiga*, bet 2020. gadā tajā uzvarēja un atgriezās Igaunijas augstākajā līgā.

## Sasniegumi
* ***[[Esiliiga]]***
** Uzvarētāji (2): 2005, 2020

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa