Raibspārnmušas

**Raibspārnmušu dzimta** (*Tephritidae*) ir mušveidīgo divspārņu dzimta, kas pieder pie raibspārnmušu virsdzimtas (*Tephritoidea*). Šajā dzimtā ir gandrīz 4500 aprakstītas sugas, kas tiek iedalītas apmēram 500 ģintīs un 6 apakšdzimtās. Kopējais sugu skaits ir daudz lielāks. Dzimtā ietilpst vairākas saimnieciski kaitīgas mušas, kuru kāpuri parazitē kultūraugos, apdraudot augļkokus un dažādus dekoratīvos krūmus.

## Latvijā
[thumb|left|220px|[Eiropas ķiršu raibspārnmuša (*Rhagoletis cerasi*)]]
left|220px|thumb|Ķiršu raibspārnmušas kāpurs
Latvijā novērotas 45 raibspārnmušu sugas, no kurām biežāk sastopamās augļus bojājošās sugas ir vilkābeļu raibspārnmuša (*Anomoia purmunda*), parastā rožu raibspārnmuša (*Rhagoletis alternata*), smiltsērkšķu raibspārnmuša (*Rhagoletis batava*) un Eiropas ķiršu raibspārnmuša (*Rhagoletis cerasi*).

Visu šo sugu kāpuri attīstās konkrētu augu augļos. Vilkābeļu raibspārnmušu kāpuri barojas vilkābeļu un klinteņu ābolos, bet Latvijā biežāk bojā klintenes. Parastā rožu raibspārnmuša ir nozīmīgs rožu kaitēklis un ir pagaidām vienīgā ar rozēm saistītā suga, kas atrasta Latvijas teritorijā. Smiltsērkšķu raibspārnmuša ir nozīmīgs smiltsērkšķu kaitēklis, kas Latvijā parādījusies ap 2010. gadu (pirmo reizi konstatēta 2011. gada vasarā). Šobrīd šī suga ir plaši izplatīta. Eiropas ķiršu raibspārnmuša Latvijā bija zināma kopš 19. gadsimta, kad te bija sastopama vienīgi ziemeļu rase, kuras kāpuri barojas parastā sausserža ogās. Mūsdienās Latvijā ir ienākusi arī Rietumeiropas rase, kas ir nozīmīgi ķiršu kaitēkļi. Daudzas Latvijā sastopamās raibspārnmušu dzimta sugas ir saistītas ar lakstaugiem.

## Kopīgās īpašības
Raibspārnmušas ir vieni no krāšņākajiem divspārņiem. To spārni ir raibi (krāsojums veido specifisku rakstu, pēc kā dažos gadījumos viegli var noteikt atsevišķas sugas) un ļoti bieži košās krāsās. Raibspārnmušas ir mazas vai vidēji lielas mušas, to ķermenis atkarībā no sugas var būt 1—35 mm. Tās var būt dažādās krāsās, kas parasti nav metāliska, bet dzimtā ir daži izņēmumi.

Lielākā daļa raibspārnmušu kāpuru attīstās augu audos. Izņēmums ir *[[Tachiniscinae]]* apakšdzimtas sugas, kuras ir parazīti un attīstās naktstauriņos. Arī daudzu *[[Phytalmiinae]]* apakšdzimtas sugu kāpuri attīstās bojātos vai svaigi kritušos augos. Visbiežāk raibspārnmušu kāpuri attīstās augļu mīkstumā, sēklās, lakstaugu stublājos, lapās un ziedos. Pieaugušās raibspārnmušas barojas tikai ar augu sulu, nektāru un saldajiem izdalījumiem, vai mikroorganismiem. Tikai *[[Blepharoneura]]* ģints pieaugušajām raibspārnmušām ir mutes orgāni, kas piemēroti augu audu saēšanai. Kopumā raibspārnmušas ir kaitīgas ļoti daudziem augiem, lai gan katrai sugai ir ierobežots izmantoto augu veids, turklāt ir sugas, kuru kāpuri attīstās tikai konkrētu sugu augos.

## Sistemātika
[thumb|240px|[Vidusjūras augļu raibspārnmuša (*Ceratitis capitata*)]]
**Raibspārnmušu dzimta** (*Tephritidae*)
*apakšdzimta *[[Blepharoneurinae]]* 
*apakšdzimta *[[Dacinae]]*
*apakšdzimta *[[Phytalmiinae]]*
*apakšdzimta *[[Tachiniscinae]]*
*apakšdzimta *[[Tephritinae]]*
*apakšdzimta *[[Trypetinae]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
*Vairāku raibspārnmušu dzimtas (Tephritidae) sugu latviskie nosaukumi
*Divspārņi 
*Parasitoids of Fruit-Infesting Tephritidae