open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Našvilas "Predators"

**Našvilas "Predators"** () ir profesionāls ASV hokeja klubs, kas ir bāzēts Našvilā, Tenesī štatā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās hokeja līgas Rietumu konferences Centrālajā divīzijā. Tas tika dibināts 1997. gadā un kopš dibināšanas brīža spēlē NHL.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Predators" ne reizi nav uzvarējis NHL. 2016.—17. gada sezonā sasniedza Stenlija kausa finālsēriju, tajā ar 2—4 piekāpjoties Pitsburgas "Penguins". Mājas spēles komanda aizvada *[[Bridgestone Arena]]* hallē. Komandas kapteinis ir šveicietis Romans Josi.

## Sasniegumi
* **[[Stenlija kauss]]**: 0
* **Konferences čempioni**: 1
** 2016.—17.
* **Divīzijas čempioni**: 2
** 2017.—18., 2018.—19.

## Spēlētāji
right|150px|thumb|1998-2011
### Pašreizējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2024. gada 3. februārī.*
#### Vārtsargi
* 29  Justus Annunens
* 74  Jūse Saross

#### Aizsargi
* 2  Lūks Šenns
* 5  Mets Benings
* 24  Džereds Tinordi
* 27  Raiens Makdonehs (Kapteiņa asistents)
* 57  Dante Fabro
* 59  Romans Josi (Kapteinis)
* 76  Breidijs Šejs
* 90  Mets Borovickis

#### Uzbrucēji

* 8  Kodijs Glass
* 9  Filips Fošbergs (Kapteiņa asistents)
* 10  Koltons Sisons
* 13  Jakovs Treņins
* 11  Lūks Kanins
* 15  Deniss Gurjanovs
* 19  Jakubs Vrāna
* 21  Niks Kozens
* 23  Roko Grimaldi
* 64  Mikaels Granlunns
* 81  Žonatans Maršeso
* 90  Raiens O'Railijs (Kapteiņa asistents)
* 91  Stīvens Stemkoss
*  Ēriks Haula

### Latvijas hokejisti "Predators" sastāvā

## Līderi
### Kluba spēlētāju rekordi
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Džeisons Arnots, 33 (2008.—09.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Pols Karija, 54 (2005.—06.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Pols Karija, 85 (2005.—06.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Patriks Kots, 242 (1998.—99.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Šī Veibers, 56 (2013.—14.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp debitantiem: Filips Fošbergs, 63 (2014.—15.)
* Visvairāk uzvaru sezonā: Peka Rinne, 43 (2011.—12.)
* Visvairāk sauso spēļu sezonā: Peka Rinne, 7 (2008.—09. un 2009.—10.)

### Komandas kapteiņi
*  Toms Ficgeralds (1998—2002)
*  Gregs Džonsons (2002—2006)
*  Kimo Timonens (2006—2007)
*  Džeisons Arnots (2007—2010)
*  Šī Veibers (2010—2016)
*  Maiks Fišers (2016—2017)
*  Romans Josi (2017—*pašlaik*)

### Komandas treneri
*  Berijs Trocs (1998—2014)
*  Pīters Laviolets (2014—2020)
*  Džons Hainss (2020—2023)
*  Endrū Brunets (2023–*pašlaik*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Hockey-Reference profils
Popovs

**Popovs** ( — "popam piederošs" no ) ir krievu, bulgāru, maķedoniešu un serbu uzvārds. Piektais biežākais krievu uzvārds (aiz Smirnovs, Ivanovs, Kuzņecovs, Sokolovs). Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Alberts Popovs (*Алберт Попов*; 1997) — bulgāru kalnu slēpotājs;
* Aleksandrs Popovs:
** Aleksandrs Popovs (*Александр Попов*; 1859―1906) ― krievu fiziķis;
** Aleksandrs Popovs (*Александр Попов*; 1971) ― krievu peldētājs;
** Aleksandrs Popovs (*Александр Попов*; 1980) — krievu hokejists;
* Jakovs Popovs (*Яков Попов*), baznīcas vārdā Irinarhs (*Иринарх*; 1897—1944) — pirmais Rīgas pareizticīgo bīskaps;
* Zenons Popovs (1906—1944) — latviešu riteņbraucējs.
Maikls Bublē

**Maikls Stīvens Bublē** (*Michael Steven Bublé*; dzimis  Birnabijā, Britu Kolumbijā, Kanādā) ir kanādiešu dziedātājs un aktieris. Savas karjeras laikā ir saņēmis vairākas nozīmīgas balvas, tai skaitā divas Grammy balvas un vairākas Žino balvas. Viņa pirmais studijas albums *[[Michael Bublé (albums)|Michael Bublé]]* sasniedza Lielbritānijas un Kanādas topu pirmos desmitniekus. Plašāk kļuva pazīstams pēc sava otrā albuma izdošanas *[[It's Time]]* 2005. gadā, taču vislielākos panākumus viņš sasniedza ar savu trešo albumu *[[Call Me Irresponsible]]*, kas tika izdots 2007. gadā un sasniedza Kanādas, *[[Billboard 200]]* Austrālijas un vairāku Eiropas valstu topu virsotnes. Viņa ceturtais albums *[[Crazy Love]]* tika izdots 2009. gadā. M. Bublē ieraksti ir pārdoti vairāk nekā 25 miljonos kopiju. Tāpat viņš ir filmējies vairākās filmās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Ņujorkas "Rangers"

**Ņujorkas "Rangers"** () ir profesionāls ASV hokeja klubs, kas ir bāzēts Manhatanā, Ņujorkā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās hokeja līgas Austrumu konferences Metropolitēna divīzijā. Šis ir viens no diviem NHL klubiem, kas ir bāzēti Ņujorkā, otrs klubs ir Ņujorkas "Islanders". Tas tika dibināts 1926. gadā un kopš dibināšanas brīža spēlē NHL.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Rangers" ir 4 reizes uzvarējis NHL, 1 reizi ir kļuvis par konferences uzvarētāju un 8 reizes — divīzijas čempionu. Mājas spēles komanda aizvada *[[Madison Square Garden]]* hallē.

## Sasniegumi
* **[[Stenlija kauss]]**: 4
** 1927–28, 1932–33, 1939–40, 1993–94
* **Regulārās sezonas čempioni**: 4
** 1991–92, 1993–94, 2014–15, 2023.—24.
* **Konferences čempioni**: 3
** 1993–94
* **Divīzijas čempioni**: 8
** 1926–27, 1931–32, 1989–90, 1991–92, 1993–94,  2011–12,  2014–15, 2023–24

## Spēlētāji
Komandā ilgus gadus pavadījuši tādi Hokeja slavas zālē uzņemti spēlētāji kā Braiens Līčs, Marks Mesjē, Žans Ratels, Harijs Hovels, Braiens Hekstals, Rods Žilbērs, Frenks Bušē un Fils Espozito. Komandu pārstāvējuši arī tādi spēlētāji kā Maiks Rihters, Endijs Batgeits, Valts Tkačuks.

2005.—06. un 2006.—07. gada sezonās komandas sastāvā spēlējis arī latviešu aizsargs Sandis Ozoliņš.

### Šobrīdējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2022. gada 8. oktobrī*

#### Vārtsargi
* 31  Igors Šestjorkins
* 32  Džonatans Kviks
* 41  Jaroslavs Halāks

#### Aizsargi

* 5  Džereds Tinordi
* 6  Zeks Džounss
*18  Urho Vākanainens
* 23  Ādams Fokss
*25  Libors Hājeks
*45  Breidens Šneiders
*55  Raiens Lindgrēns
*79  Keandrē Millers
*  Vladislavs Gavrikovs

#### Uzbrucēji
* 8  Džeitī Millers (Kapteinis)
* 12  Žuliens Gotjē
*13  Aleksis Lafrenjē
*16  Vinsents Tročeks
* 20  Kriss Kraiders (Kapteiņa palīgs)
* 21  Bārklijs Gudrovs (Kapteiņa palīgs)
* 22  Raiens Kārpenters
* 26  Džimijs Vīzijs
* 29  Draieds Hants
* 34  Artūrs Kalijevs
* 75  Raiens Rīvss
* 84  Adams Edstrēms 
* 93  Mika Zībānežads (Kapteiņa palīgs)

## Līderi
### Komandas visu laiku rezultatīvākie spēlētāji


Punkti
Vārti
Rezultatīvas piespēles













### Kluba spēlētāju rekordi
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Jaromīrs Jāgrs, 54 (2005.—06.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Braiens Līčs, 80 (1991.—92.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Jaromīrs Jāgrs, 123 (2005.—06.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Trojs Malets, 305 (1989.—90.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Braiens Līčs, 102 (1991.—92.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp debitantiem: Marks Peveličs, 76 (1981.—82.)
## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Hockey-Reference profils
Rangers

**Rangers** var būt:
* Ņujorkas "Rangers", profesionāls ASV hokeja klubs,
* Glāzgovas "Rangers", profesionāls Skotijas futbola klubs.
Oktoberfest

thumb|''Oktoberfest'' 2007. gadā
***Oktoberfest*** ( — ‘Oktobra svētki’) ir 16 dienu ilgs ikgadējs festivāls Minhenē, Bavārijā, Vācijā. Festivāls ilgst no septembra beigām līdz oktobra sākumam. Tas ir viens no populārākajiem svētkiem Vācijā un visapmeklētākais pasākums pasaulē, to ik gadu apmeklē ap 6 miljoni cilvēku. *Oktoberfest* ir svarīga Bavārijas kultūras dzīves sastāvdaļa. Pilsētās citur pasaulē tiek rīkoti *Oktoberfest* svinēšanas pasākumi, kas tiek organizēti pēc Minhenē notiekošajiem svētkiem. Pirmoreiz *Oktoberfest* notika 1810. gadā par godu Bavārijas prinča Ludviga I un kāzām ar Saksijas-Hildburghauzenes Terēzi.

*Oktoberfest* Minhenē parasti ilgst 16 dienas un beidzas oktobra pirmajā svētdienā. 1994. gadā programma tika izmainīta, lai svētku beigšanās datums būtu Vācijas atkalapvienošanās dienā 3. oktobrī. Ja *Oktoberfest* beigšanās iekrīt 1. vai 2. oktobrī, tad pasākums tiek pagarināts līdz 3. oktobrim, kas ir Vācijas apvienošanās gadadiena. Tas nozīmē, ka pasākums ilgst 17 dienas, ja 1. svētdiena ir 2. oktobrī, un 18 dienas, ja 1. svētdiena ir 1. oktobrī.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Attēli no Oktoberfest
* Oficiālā mājaslapa 
*
Otavas "Senators"

**Otavas "Senators"** (, ) ir profesionāls Kanādas hokeja klubs, kas ir bāzēts Otavā, Ontārio provincē, Kanādā. Klubs spēlē Nacionālās hokeja līgas Austrumu konferences Atlantijas okeāna divīzijā. Tas tika dibināts 1990. gadā un kopš 1992. gada spēlē NHL.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Senators" ne reizi nav ieguvuši Stenlija kausu, 1 reizi ir kļuvuši par konferences uzvarētājiem un 4 reizes — divīzijas čempioniem. Mājas spēles komanda aizvada *[[Canadian Tire Centre]]* hallē. Komandā ir spēlējuši arī latviešu hokejisti Sergejs Žoltoks un Kaspars Daugaviņš.

## Sasniegumi
* **[[Stenlija kauss]]**: 0
* **Konferences čempioni**: 3
** 1974–75, 1979-80, 1998–99
* **Divīzijas čempioni**: 4
** 1998–99, 2000–01, 2002–03, 2005–06

## Spēlētāji
Starp komandas visu laiku rezultatīvākajiem spēlētājiem ir Dāniels Alfredsons, Džeisons Speca, Aleksejs Jašins, Veids Redens, Radeks Bonks, Marians Hosa un Denijs Hītlijs.

### Šobrīdējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2025. gada 31. janvārī.*

#### Vārtsargi
* 31  Antons Forsbergs
* 35  Līnuss Ulmarks

#### Aizsargi
* 2  Artjoms Zubs
* 6  Džeikobs Čikruns
* 23  Treviss Hamoniks
* 24  Džeikobs Bernards-Dokers
*26  Ēriks Brenstrēms
* 33  Nikolass Matinpalo
* 72  Tomā Šabo (Kapteiņa palīgs)
* 85  Džeiks Sandersons

#### Uzbrucēji
* 7  Breidijs Tkačuks (Kapteinis)
* 9  Džošs Noriss
* 12  Alekss Debrinkets
*14  Tailers Mote
*16  Ostins Vatsons
*18  Tims Šticle
*19  Dreiks Batersons
*21  Metjū Žozefs
* 22  Maikls Amadio
*27  Dilans Gambrels
*28  Klods Žirū (Kapteiņa palīgs)
*45  Pārkers Kellijs
*57  Deivids Perons
*61  Deriks Brasārs

### Latvijas hokejisti "Senators" sastāvā

## Līderi
### Komandas visu laiku rezultatīvākie spēlētāji

### Kluba spēlētāju rekordi
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Denijs Hītlijs, 50 (2005.—06. un 2006.—07.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Džeisons Speca, 71 (2005.—06.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Denijs Hītlijs, 105 (2006.—07.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Maiks Peluzo, 318 (1992.—93.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Ēriks Kārlsons, 82 (2015.—16.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp debitantiem: Aleksejs Jašins, 79 (1993.—94.)

### Galvenie treneri
*Riks Bouness (1992—1996)
*Deivs Elisons (1996)
*Žaks Martins (1996—2004)
*Rodžers Nilsons (2002)
*Braiens Marejs (2005—2008)
*Džons Pedoks (2007—2008)
*Kreigs Hartsburgs (2008—2009)
*Korijs Klustons (2009—2011)
*Pols Maklīns (2011—2014)
*Deivs Kamerons (2014—2016)
*Gijs Bušē (2016—2019)
*Marks Krofords (2019)
*Dīdžejs Smits (2019—2023)
*Žaks Mārtins (2023—2024)
*Treviss Grīns (2024—pašlaik)
### Kapteiņi
* Lorijs Bošmens (1992—1993)
**Vairāki rotējoši kapteiņi 1993.—94. gada sezonas laikā*
** Marks Lembs
** Breds Šovs
** Gords Dinīns
* Rendijs Kanijvorts (1995—1998)
* Aleksejs Jašins (1998—1999)
* Dāniels Alfredsons (1999—2013)
* Džeisons Speca (2013—2014)
* Ēriks Kārlsons (2014—2018)
* Breidijs Tkačuks (2021—*pašlaik*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Hockey-Reference profils
Toronto "Maple Leafs"

**Toronto "Maple Leafs"** () ir profesionāls Kanādas hokeja klubs, kas bāzēts Toronto, Ontārio provincē, Kanādā. Klubs spēlē Nacionālās hokeja līgas Austrumu konferences Atlantijas okeāna divīzijā. Tas tika dibināts 1917. gadā un kopš dibināšanas brīža spēlē NHL.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Maple Leafs" ir 13 reizes uzvarējis NHL, tas ir otrs labākais rādītājs visā līgā, ne reizi nav kļuvis par konferences uzvarētāju un 7 reizes — divīzijas čempionu. Mājas spēles komanda aizvada *[[Scotiabank Arena]]* hallē.

## Sasniegumi
* **[[Stenlija kauss]]**: 13
** 1917–18, 1921–22, 1931–32, 1941–42, 1944–45, 1946–47, 1947–48, 1948–49, 1950–51, 1961–62, 1962–63, 1963–64, 1966–67
* **Konferences čempioni**: 13
** 1917-18, 1921-22, 1931-32, 1941-42, 1944-45, 1946-47, 1947-48, 1948-49, 1950-51. 1961-62, 1962-63,1963-64, 1966-67
* **Divīzijas čempioni**: 7
** 1932–33, 1933–34, 1934–35, 1937–38, 1999–00, 2020–21, 2024–25

## Spēlētāji
Starp visu laiku izcilākajiem Toronto spēlētājiem minami Tims Hortons, Teds Kenedijs, Kings Klensijs, Matss Sundīns, Bērje Salmings, Vendels Klārks, Pols Hendersons un Dags Gilmors.

### Pašreizējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2022. gada 7. oktobrī.*

#### Vārtsargi

* 30  Mets Marijs
* 31  Martins Džonss
* 35  Iļja Samsonovs
* 60  Džozefs Volls

#### Aizsargi
* 3  Džastins Hols
*18  Džordijs Benns
* 28  Jani Hakanpē
*37 Timotijs Liljegrēns
* 44  Morgans Railijs (Kapteiņa palīgs)
* 55  Marks Džordāno
*78  Tīdžejs Broudijs

#### Uzbrucēji
* 15  Aleksandrs Kerfots
* 16  Mičs Mārners (Kapteiņa palīgs)
*19  Kalle Jērnkroks
*25  Ondržejs Kaše
*29  Kērtiss Gabriels
* 34  Ostons Metjūss (Kapteiņa palīgs)
* 43  Kails Klifords
*47  Pjērs Engvāls
*58  Maikls Bantings
*59  Tailers Bertuci
*64  Dāvids Kempfs
*71  Ādams Godets
*88  Viljams Nīlanders
*91  Džons Tavaress (Kapteinis)
*96  Nikolā Obē-Kubēls

## Līderi
### Komandas visu laiku rezultatīvākie spēlētāji

### Kluba spēlētāju rekordi
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Riks Veivs, 54 (1981.—82.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Dags Gilmors, 95 (1992.—93.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Dags Gilmors, 127 (1992.—93.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Tajs Domi, 365 (1997.—98.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Īens Turnbuls, 79 (1976.—77.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp debitantiem: Pīters Ihneseks, 66 (1982.—83.)

### Latvijas hokejisti "Maple Leafs" sastāvā

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Hockey-Reference profils  

## Atsauces
Vašingtonas "Capitals"

**Vašingtonas "Capitals"** () ir profesionāls ASV hokeja klubs, kas ir bāzēts Vašingtonā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās hokeja līgas Austrumu konferences Metropolitēna divīzijā. Tas tika dibināts 1974. gadā un kopš dibināšanas brīža spēlē NHL.

2018. gadā komandai pirmo reizi tās pastāvēšanas vēsturē izdevās uzvarēt Stenlija kausa izcīņā, finālsērijā ar 4—1 pārspējot Vegasas "Golden Knights". Mājas spēles komanda aizvada *[[Capital One Arena]]* hallē.

## Sasniegumi
* **[[Stenlija kauss]]**: 1
** 2017–18
* **Konferences čempioni**: 2
** 1997–98, 2017–18
* **Divīzijas čempioni**: 14
** 1988–89, 1999–00, 2000–01, 2007–08, 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2012–13, 2015–16, 2016–17, 2017–18,  2018–19, 2019–20, 2024–25

## Spēlētāji
### Pašreizējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2024. gada 10. martā.*

**Vārtsargi:**

*79  Čārlijs Lindgrēns
*  Logans Tomsons
**Aizsargi:**

* 3  Niks Džensens
*42  Martins Fehērvārs
*52  Mets Ērvins
*56  Ēriks Gustafsons
*57  Trevors van Rīmsdaiks
* 74  Džons Karlsons (Kapteiņa palīgs)

**Uzbrucēji:**
* 8  Aleksandrs Ovečkins (Kapteinis)
* 13  Henriks Borgstrēms
* 17  Dilans Stroms
* 19  Niklass Bekstrems (Kapteiņa palīgs)
*21  Gārnets Hatevejs
*24  Konors Makmaikls
*26  Niks Douds
* 43  Toms Vilsons
* 62  Kārls Hagelins
* 73  Konors Šīrijs
* 77  Tīdžejs Ošijs
* 90  Markuss Jūhansons
* Pjērs Lūks Dibuā
*  Endrū Mandžapane

## Līderi
### Komandas visu laiku rezultatīvākie spēlētāji

### Kluba spēlētāju rekordi
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Aleksandrs Ovečkins, 65 (2007.—08.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Deniss Maruks, 76 (1981.—82.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Deniss Maruks, 136 (1981.—82.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Alans Mejs, 339 (1989.—90.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Lerijs Mērfijs, 81 (1986.—87.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp debitantiem: Aleksandrs Ovečkins, 106 (2005.—06.)
## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Hockey-Reference profils
Kapeles kapi

thumb|250px|Kapeles kapi, 1930. gadi

**Kapeles kapi** ir viena no Jēkabpils vecākām kapsētām. Līdz Krustpils pilsētas apvienošanai ar Jēkabpili tā saucās Krustpils kapsēta. Tā ir daļēji slēgta kapsēta, kas atrodas pilsētas labās puses Krustpils ziemeļu daļas nomalē aiz Krustpils dzelzceļa stacijas pie Zvaigžņu ielas.

Kā kapu kalniņš jau bija izveidojies pirms 1787. gada, kad toreizējais Krustpils pils īpašnieks Korfs šeit uzcēla savas dzimtas aizgājušajiem tuviniekiem kapliču ar barokālu jumtu, kuru vainagoja metāla stienis ar lodi un krustu virs tās. Aptuveni pēc simts gadiem šajā kapsētā tika uzcelta otra kapliča kungiem, to veica Krustpils muižas pārvaldnieks Ļūļāks, jo pirmā kapliča bija pārpildīta ar Korfu dzimtas sarkofāgiem. Šajās kapličās augstdzimušo balzamētajām mūmijām nebija lemts miers, jo Pirmā pasaules kara un nākamajos juku gados kapličas tika izdemolētas un aplaupītas. Otrreiz senākā no Korfu dzimtas kapličām tika uzlauzta pēc Otrā pasaules kara un pa vaļējo logu varēja redzēt kaudzē samestās mūmijas. Tagad tās ir apbedītas, bet kapličas ir iekļautas vietējas nozīmes arhitektūras pieminekļos. Vairāki kapsētā redzami krusti, kas saglabājušies no 19. gadsimta, ir iekļauti mākslas pieminekļu sarakstā, taču daudzi no tiem tika nolaupīti 2010. gadā.

## Ievērojamu cilvēku kapi
Mūsdienās par Krustpils pils dzimtkungu atdusas vietu liecina Nikolaja Korfa sievas baroneses Adelheides fon Korfas (*1800-†1837) kaps ar masīvu akmens krustu un kaltu metāla sētiņu, jo viņas mirstīgās atliekas tika uzreiz pēc nāves apbedītas parastā kapā.
Kapsētā dus gleznotāja Emma Baltmane ar savu vīru, kas bijis Krustpils pilsētas galva, kā arī mācītājs Alberts Tīlings (*1802-†1877), kurš 50 gadus kalpojis Krustpils luterāņu baznīcā un viņa dzīvesbiedre Šarlote Tīlinga, dzimusi Amenda (*1809- †1873), viņu abu kapi tika nopostīti 2010. gadā. 1919. gada augustā šajā kapsētā apbedīti kaujās pret lieliniekiem kritušie 4. Valmieras kājnieku pulka karavīri. Kapsētā atdusas arī Latgales artilērijas pulka pulkvedis leitnants Voldemārs Pincers (*1894- †1941), kuru Litenes nometnē noslepkavoja boļševiki.

## Brāļu kapi
Kapsētā un tai blakus atrodas divi Brāļu kapi.
Kapsētas ziemeļu pusē aiz žoga atrodas Otrajā pasaules karā kritušo vācu karavīru Brāļu kapi. Tajos atrodas arī triju aviācijas katastrofā bojā gājušo Padomju armijas lidotāju virsnieku kapi ar pieminekļiem.

Kapsētas teritorijā atrodas Pirmā pasaules kara 4.Valmieras kājnieku pulka kritušo karavīru Brāļu kapi.
1938. gadā Kapeles kapos tiek atklāts granīta piemineklis 4.Valmieras kājnieku pulka kritušajiem brīvības cīņās, pieminekļa autors - V. Vitlands.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aplaupīti Kapeles kapi
* Izpostīti Tīlinga ģimenes kapi
Visente del Boske

**Visente del Boske Gonsaless** (, izrunā: ; dzimis  Salamankā, Spānijā) ir bijušais spāņu futbolists, pēc spēlētāja karjeras beigām strādājis par futbola treneri. No 2008. līdz 2016. gadam bija Spānijas futbola izlases galvenais treneris, izlase V. del Boskes vadībā uzvarēja 2010. gada FIFA Pasaules kausā. Vēl ir vadījis Madrides "Real", kam laika posms no 1999. līdz 2003. gadam del Boskes vadībā bija ļoti veiksmīgs.

Savas futbolista karjeras laikā spēlēja vairākos Spānijas futbola klubos, aizvadīja 18 spēles Spānijas izlasē un guva 1 vārtus un piedalījās 1980. gada Eiropas čempionātā.

## Trenera karjeras statistika

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Real Madrid**

* Spānijas La Liga: 1974–75, 1975–76, 1977–78, 1978–79, 1979–80
* Copa del Rey: 1973–74, 1974–75, 1979–80, 1981–82

### Trenera karjera
**Real Madrid**

* Spānijas La Liga: 2000–01, 2002–03
* Spānijas Superkauss: 2001
* UEFA Čempionu līga: 1999–2000, 2001–02
* UEFA Superkauss: 2002
* Starpkontinentālais kauss: 2002

**Spānija**

* FIFA Pasaules kauss: 2010
* Eiropas čempionāts futbolā: 2012

**Individuālie sasniegumi**

* UEFA klubu gada labākais treneris: 2002
* FIFA Pasaules gada labākais treneris: 2012

## Atsauces

## Ārējās saites
Rebeka Adlingtona

**Rebeka Adlingtona** (; dzimusi  Mensfīldā, Anglijā) ir bijusī angļu peldētāja, galvenokārt startēja brīva stila peldēšanas sacensībās.

Piedalījusies divās Olimpiskajās spēlēs (, ). 2008. gadā Pekinā uzvarēja 400 m un 800 m brīvā stila distancēs, pēc četriem gadiem Londonā šajās disciplīnās izcīnīja bronzas medaļu. R. Adlingtona ir pirmā Lielbritānijas olimpiskā čempione peldēšanā kopš 1988. gada, pirmā Lielbritānijas peldētāja, kas izcīnījusi divas zelta medaļas kopš 1908. gada, panākumiem bagātākā peldētāja no Lielbritānijas pēdējo 100 gadu laikā.

Pasaules čempionātā garajā baseinā ir izcīnījusi zeltu (2011. gads Šanhaja — 800 m brīvā stila distance), sudrabu (2011. gads Šanhaja — 400 m brīvā stila distance) un divas bronzas 2009. gadā Romā (400 m brīvā stila distance un 4×200 m brīvā stila stafete).

2013. gadā paziņoja par karjeras beigšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  

* British Swimming profils
Kriss

[thumb|right|150px|upright|Kriss no [Džokjakartas - *Dapur Carubuk*]]

**Kriss** ir asimetrisks duncis, ko lietoja vietējie Indonēzijas, Malaizijas, Singapūras, Taizemes un Brunejas iedzīvotāji. Lai gan kriss savu atpazīstamību ir ieguvis, pateicoties tā viļņveidīgajam asmenim, tam var būt arī taisns asmens. Tas tika izmantots gan kā ierocis, gan rituāliem.

## Etimoloģija

Vārda "kriss" izcelsme ir vecjaviešu valodas vārds "*ngiris*", kas nozīmē - nodurt, ķīlis vai sudrabs. Vārds "kris" ir biežāk lietotā rietumu rakstība, no kā arī tas ir aizgūts latviešu valodā.
## Ārējās saites
* Surprising find at Okinawa temple – ''The Star'' online
* The Kris in Java and Bali, Indonesia
* OLD BLADES (introducing krises)
* Makna Ricikan Keris (Meaning of Kris accessories)
Keretaro

**Keretaro** (, izrunā: ; ) ir štats Meksikas vidienē. Rietumos no tā atrodas Gvanahvato, ziemeļos Sanluisa Potosi, austrumos Idalgo, dienvidaustrumos Mehiko, bet dienvidrietumos tas robežojas ar Mičoakana de Okampo štatu. Tā galvaspilsēta ir Santjago de Keretaro, tomēr gan štatu, gan pilsētu sarunvalodā bieži sauc vienkārši Keretaro.

Lauksaimniecībā audzē pupiņas, kukurūzu, cukurniedres, augļu kokus un agaves. Iegūst svina, dzīvsudraba, sudraba rūdas, kā arī zeltu un opālus.

## Ārējās saites
Tlaskala

**Tlaskala** (, izrunā: ; ) ir štats Meksikas vidienē, uz austrumiem no galvaspilsētas Mehiko. Rietumos no tā atrodas Mehiko, ziemeļrietumos Idalgo, bet no ziemeļiem, austrumiem un dienvidiem to aptver Pueblas štats. Tlaskala ir mazākais no Meksikas štatiem, aizņemot tikai 0,2 % valsts teritorijas. Štata un tā galvaspilsētas Tlaskalas vārds saglabājies no pirmsspāņu indiāņu pilsētvalsts vārda. Tlaskalas indiāņi noslēdza savienību ar spāņu konkistadoriem pret Actekiem, tāpēc Tlaskala saglabājusies relatīvi neskarta gan koloniālajā periodā, gan Meksikas neatkarības laikā. Štata ekonomika balstās uz lauksaimniecību, vieglo rūpniecību un tūrismu.

## Ārējās saites
Morelosa

**Morelosa** (, izrunā: ) ir štats Meksikas vidū, uz dienvidiem no galvaspilsētas Mehiko. Austrumos no tā atrodas Puebla, dienvidos Gerrero, rietumos un ziemeļos Mehiko štats, bet ziemeļrietumos Mehiko federālais distrikts. Morelosa ir otrs mazākais Meksikas štats; tā galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Kvernavaka.

Štata lielākajā daļā visu gadu ir silts klimats, tāpēc plaši tiek audzētas cukurniedres un labība. Jau no Acteku impērijas laikiem klimats piesaista viesus no Mehiko ielejas — daudzi Mehiko iedzīvotāji nedēļas nogales pavada Morelosā.

## Ārējās saites
Pēteris Sīpolnieks

**Pēteris Sīpolnieks** ( — ) bija mūzikas pedagogs un viens no slavenākajiem ērģelniekiem Latvijā.

Pēteris Sīpolnieks dzimis  Jēkabpilī, drēbnieka ģimenē. Mācījies Jēkabpils ģimnāzijā, kuru beidzot 1932. gadā, turpina vēl dzīvot vairākus gadus Jēkabpilī, kur bieži muzicē kamerkoncertos. 1939. gadā uzsāk studijas Latvijas Konservatorijas ērģeļu klasē. Beidzot studijas, uzsāk direktora darbu Emīla Dārziņa mūzikas skolā, veicinot orķestra, zēnu kora un ansambļa koncertdarbību. Neskarts pārdzīvoja Otro pasaules karu. Sākot ar 1962. gadu, nododas tikai koncertdarbībai, kļūdams par vienu no vadošajiem ērģelniekiem Latvijā. Koncertējis daudzās pilsētās — Maskavā, Ļeņingradā, Viļņā, Tallinā, Minskā, Tbilisi, Erevānā, Baku, Taškentā un citās, kur ar sajūsmu tika godināts un laipni uzņemts. Miris  Rīgā.

1967. gadā Sīpolniekam piešķirts Latvijas PSR Nopelniem bagātā skatuves mākslinieka goda nosaukums.

Jēkabpilī, Brīvības ielā 141, atrodas Pētera Sīpolnieka dzimtas mājas — tagad memoriālā māja, kurā pašlaik atrodas mākslas salons.

## Attēli

Attēls:Sīpolnieka māja.jpg|P. Sīpolnieka memoriālā māja.
Attēls:Sīpolnieka māja1.jpg|P. Sīpolnieka memoriālā māja.


## Atsauces

## Ārējās saites
* Memoriālā māja, fotogrāfija
Mičoakana de Okampo

**Mičoakana de Okampo** (, izrunā: ; ) ir štats Meksikas vidū. Rietumos no tā atrodas Kolima, ziemeļrietumos Halisko, ziemeļos Gvanahvato, ziemeļaustrumos Keretaro, austrumos Mehiko, dienvidaustrumos Gerrero, bet dienvidrietumos krastus apskalo Klusais okeāns. Štata galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Morelija.

Lauksaimniecībā audzē cukurniedres, kokvilnu, citronus, zemesriekstus, kukurūzu, pupiņas, kafiju, tropu augļus. Piekrastē attīstīta zvejniecība.

## Ārējās saites
Moriss Garēns

**Moriss Fransuā Garēns** (; dzimis , Aostas ielejā, Itālijā, miris  Lansā, Francijā) bija Itālijas un Francijas šosejas riteņbraucējs, kurš triumfēja pirmajā *[[Tour de France]]* velobraucienā 1903. gadā. Viņš uzvarēja arī nākamajā gadā, taču kopā ar astoņiem citiem sportistiem tika diskvalificēts par neatļautu braucamrīku izmantošanu, lai samazinātu attālumu, kas jāveic ar velosipēdu.

## Ārējās saites

*lepays.net Garēna biogrāfija
Ukrainas futbola Premjerlīga

**Ukrainas futbola Premjerlīga** (, *Premyer-liha*) ir Ukrainas augstākā profesionālā futbola līga. Dibināta 1991. gadā kā **Augstākā līga** (*Vyshcha liha*) pēc PSRS un PSRS Augstākās līgas sabrukuma. 2008. gadā tā tika pārveidota kā autonomāka Ukrainas Futbola asociācijas sastāvdaļa un mainīja nosaukumu uz esošo. 2022. gadā tā pēc UEFA koeficienta bija 12. spēcīgākā līga Eiropā.

## Klubi 2023.—2024. gada sezonā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
Kleperova

**Kleperova** ir mazciems (agrāk skrajciems) Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu pierobežā, Rēzeknes pilsētas un novada centra pievārtē,  no pagasta centra Sondoriem un  no Rīgas.

## Vēsture
Pēc 1897. gada Krievijas Impērijas tautas skaitīšanas datiem Kleperova bija vecticībnieku ciems ar četrām sētām un 51 iedzīvotāju.

1930. gados Kleperovā atradās ķieģeļu noliktava-pārdotava, kas atradās īpašnieces V. Sergejevas pārvaldījumā.

Pēc 1954. gada Kleperu ciema padomes likvidēšanas lielākā daļa Kleperovas tika pievienota Rēzeknes pilsētai. Šajā teritorijā tika izbūvēts jauns pilsētas mikrorajons — Ziemeļu rajons.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
Skaistums

[thumbnail|200px|[Rozes zieds]]
**Skaistums** jeb **daiļums**, **daile** ir estētikas pamatkategorija. Tā ir personas, dzīvnieka, vietas, priekšmeta vai idejas vispārināta pazīme, kas sniedz estētisku baudu. Tas ir īstenības estētiskās apgūšanas galvenā pozitīvā forma. Ideālisti uzskata skaistumu par gara un apziņas īpašību. Bieži vien ar vārdu "skaistums" tiek izprastas atšķirīgas lietas, jo kas vienam šķiet skaists, otram var šķist neglīts. Skaistums ir neatkarīgs no aplūkojamā objekta vērtības. Skaistumam raksturīgi, ka tas saistīts ar kaut ko juteklisku.

## Cilvēka skaistums
### Fiziskā pievilcība
Ir vairāki faktori, kas ietekmē cilvēka pievilcību. Viens no tiem ir fiziskie parametri. Fiziskā pievilcība ietver universālo uztveri, kas ir vienota daudzām pasaules kultūrām, kā arī parametrus, kas ir atkarīgi no atsevišķu kultūru iezīmēm un sociālām pazīmēm. Pievilcību ietekmē arī subjektīvā uztvere. Daudzos gadījumos pievilcību ietekmē arī rakstura īpašības, piemēram, godīgums un inteliģence. Pastāv uzskats, ka skaistuma uztvere ir instinktīva. Dažādos laikos ir bijuši dažādi skaistuma ideāli.

### Skaistumkopšana
Nosacījumus, kas paredz ķermeņa, ādas, matu, nagu kopšanu, sauc par skaistumkopšanu. Zem termina skaistumkopšana slēpjas arī pareiza kosmētikas izmantošana. Daudzās apdzīvotās vietās pastāv skaistumkopšanas saloni, kurās speciālisti palīdz klientiem šos nosacījumus realizēt.

### Skaistuma konkursi
Visā pasaulē tiek rīkoti dažāda mēroga un kritēriju skaistuma konkursi, kuros dalībnieki sacenšas par to, kurš ir skaistākais. Pašlaik vecākais joprojām eksistējošais skaistuma konkurss ir *[[Miss World]]*, kas pirmo reizi notika 1951. gadā Apvienotajā Karalistē. Līdzās tam pastāv arī tādi vispasaules konkursi kā *[[Miss Universe]]* un *[[Miss Grand International]]*. Daudzās valstīs tiek rīkoti valsts mēroga skaistuma konkursi, piemēram, "Miss Latvija".

Arī starp vīriešiem tiek rīkoti skaistuma konkursi. Latvijā tāds ir "Misters Latvija".

## Skaistums citur
Skaistums nepiemīt tikai cilvēkam. Par skaistiem sauc arī brīnišķīgas ainavas, celtnes, ziedus, gleznas, kā arī matemātikā pastāv jēdziens ‘skaistums’, piemēram, to var attiecināt uz Mandelbrota kopu.

## Neglītums
Pretējais skaistumam ir neglītums. Tas parasti tiek attiecināts uz būtnēm, priekšmetiem, kurus nav patīkami aplūkot, apskatīt. Daudzās kultūrās neglītums tiek saistīts arī ar atbaidošām, nesaprotamām un aizskarošām lietām un priekšmetiem. Tāpat kā skaistums, arī neglītums ir subjektīva īpašība. Neglītuma priekšstats var būt arī nepareizs vai tuvredzīgs, piemēram, tas izpaužas Hansa Kristiana Andersena pasakā “Neglītais pīlēns”.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rēznas pagasts

**Rēznas pagasts** (līdz 1925. gadam **Rozenmuižas pagasts**) bija pašvaldība Rēzeknes apriņķī. Tā robežojās ar sava apriņķa Bērzgales, Makašēnu, Ozolaines, Maltas, Andrupenes, Kaunatas pagastiem, kā arī Ludzas apriņķa Zvirgzdenes un Pildas pagastiem. Pagasta valde atradās Rozenmuižā (tagad Rozeļmuiža). 1945. gadā pagasta centru pārcēla uz Stoļerovu.

## Vēsture
1935. gadā Rēznas pagasta platība bija 245,9 km2, un tajā dzīvoja 10 272 cilvēku, to starpā 50,9% latviešu, 42,2% krievu, 6,5% poļu un 0,4% citu tautību pārstāvju. 1945. gadā pagastā izveidoja Auziņu, Bešaukas, Čornajas, Griškānu, Ismeru, Janopoles, Rečinas, Rēznas, Spruževas un Stoļerovas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Mūsdienās Rēznas pagasta teritorija ietilpst Čornajas, Stoļerovas, Pureņu, Lendžu, Griškānu, Vērēmu un Lūznavas pagastos.

## Atsauces
Ķēdes vēstule

[thumb|225px|right|[18. gadsimts|18. gadsimta ķēdes vēstule, kuru „it kā” sarakstījis Jēzus.]]

**Ķēdes vēstule** ir noteikta ziņa, kas mudina saņēmēju izveidot ziņas kopijas un pārsūtīt tās tālāk pēc iespējas vairāk cilvēkiem. Parasti ķēdes vēstuļu saturs ir emocionāli manipulatīvi stāsti, shēmas vai pamācības, kā kļūt bagātiem. Ķēdes vēstulēs mēdz izmantot cilvēku māņticību, draudot, ka ar saņēmēju notiks kas slikts (neveiksme, fiziska vardarbība vai pat nāve), ja viņš ķēdi pārtrauks. Lai gan mūsdienās šādas vēstules parasti tiek izsūtītas elektroniski ar e-pastu, sociālo tīklu vai vienkāršā teksta veida ziņā, agrāk šīs ķēdes vēstules bija fiziskas vēstules, kuras visbiežāk tika dalītas cilvēkiem vai izsūtītas pa pastu.
Artūrs Kaminskis

**Artūrs Kaminskis** ( 1914–2003) bija teologs, Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas draudžu mācītājs, Goda prāvests, Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieris.

## Dzīvesgājums
Artūrs Kaminskis dzimis 1914. gada 10. maijā Ilūkstes apriņķī. Mācījās Subates skolā, tad Ilūkstes ģimnāzijā, vēlāk studēja Latvijas Universitātes Teoloģijas fakultātē. Otrā pasaules kara laikā bija avīzes "Tautas Balss" redaktors un piedalījās kustībā "Latviešu nacionālistu savienība", tāpēc no 1942. līdz 1945. gadam bija ieslodzīts Salaspils, Štuthofas un Mauthauzenes koncentrācijas nometnēs.

1949. gadā Rīgas Svētā Jāņa baznīcā viņu iesvētīja par luterāņu mācītāju. No 1953. gada kalpoja Sēlijas zemes Neretas, Ērberģes, Zalves un Saukas draudzēs. No 1964. gada bija Jēkabpils Svētā Miķeļa luterāņu baznīcas mācītājs un LELB Sēlpils iecirkņa prāvests. Atmodas laikā darbojās garīdznieku grupā "Atdzimšana un atjaunošanās".

Miris 2003. gadā, apbedīts Rīgā, I Meža kapos. Neretas luteriski evaņģēliskās baznīcas dārzā atrodas piemiņas plāksne Artūram Kaminskim.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis

## Atsauces

## Ārējās saites
* Piemiņas plāksne A. Kaminskim
Žaks Anketils

**Žaks Anketils** (; , Ruāna, Francija - ) bija franču riteņbraucējs, kurš piecas reizes triumfējis prestižajā daudzdienu velobraucienā *[[Tour de France]]*. To viņš paveica 1957., 1961., 1962., 1963. un 1964. gadā. Tāpat Anketils uzvarējis arī atlikušajos divos *Grand Tour* velobraucienos — *[[Giro d'Italia]]* un *[[Vuelta a Espana]]*.

## Ārējās saites
Allsvenskan (futbols)

***Allsvenskan*** (no zviedru valodas — 'Viszviedrijas') ir augstākā Zviedrijas futbola līga. Tā tika izveidota 1924. gadā. Pirms tam augstākā Zviedrijas līga bija *Svenska Serien*. Sacensības notiek no marta beigām-aprīļa sākuma līdz novembra sākumam. Kopš 2008. gada sezonas līgas dalībnieku skaits ir palielināts no 14 uz 16.

## Statuss
*Allsvenskan* uzvarētāji tiek uzskatīti par Zviedrijas čempioniem. No 1924. līdz 1930. gadam uzvarētāji tika uzskatīti tikai par līgas uzvarētājiem. Līdzīga situācija bija no 1982. līdz 1990. gadam, kad čempionus noteica izslēgšanas spēļu turnīrā un 1991.—1992. gadā, kad čempionu noteica papildu līgā *Mästerskapsserien*, kurai kvalificējās sešas labākās *Allsvenskan* komandas.

## 2025. gada sezonas komandas

## Uzvarētāji

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
Gregs Lemons

**Gregorijs "Gregs" Džeimss Lemons** (; dzimis , Rīno, ASV) ir bijušais amerikāņu šosejas riteņbraucējs, trīskārtējs *[[Tour de France]]* uzvarētājs. Prestižākajā velobraucienā pasaulē viņš triumfēja 1986., 1989. un 1990. gadā. Tāpat Lemons divkārt bijis ātrākais UCI Pasaules čempionātos grupas braucienā.

## Ārējās saites
Brīvības piemineklis (Jēkabpils)

thumb|250px|Brīvības piemineklis Jēkabpilī.
thumb|250px|Brīvības piemineklis Jēkabpilī.
thumb|250px|Pieminekļa atklāšana 1925. gada 27. septembrī.
[thumb|250px|Skats uz pieminekli no [Daugavas pusi, 1930. gadi.]]

**Brīvības piemineklis** ir viens no kultūrvēsturiskajiem objektiem Jēkabpils pilsētā, kas atrodas Rīgas ielā, pretim Krustpils pilij.

Piemineklis veltīts Latvijas Brīvības cīņās kritušo karavīru, Krustpils draudzes dēlu, piemiņai. Piemineklis tika atklāts 1925. gada 27. septembrī. Veidojis tēlnieks Vilhelms Treijs pēc arhitekta Aleksandra Birzenieka meta. Pieminekļa būvi ierosināja Brāļu kapu komitejas Krustpils nodaļa. Uz pieminekļa atklāšanu bija ieradušies Latvijas kara ministrs Rūdolfs Bangerskis, ģenerāļi Eduards Kalniņš un Krišjānis Berķis, pulkvedis Līcītis no Latgales artilērijas pulka, Daugavpils apriņķa un kara apriņķa priekšnieki, Krustpils pilsētas pašvaldības un pagasta, pamatskolas, lauksaimniecības biedrības un zemnieku savienības nodaļas pārstāvji. Pieminekli iesvētījis mācītājs Kārlis Skujiņš. Pieminekļa vieta tikusi īpaši piemeklēta un atzīta par ļoti piemērotu, jo atrodas līdzās Daugavai uz stāvā krasta, vieta ir tālu pārredzama un atrodas blakus Krustpils pilij, kurā tolaik tika izmitināti Latgales pulka karavīri, tādā veidā piemineklis kalpoja karavīriem par audzinošu simbolu.

Sākoties padomju varas laikam, 1941. gada pavasarī boļševiki sāka pieminekli postīt. Tika nojaukta pieminekļa augšējā daļa — senlatviešu karavīra maska, tika iznīcināta ugunskrusta zīme un aizsmērēti uzraksti. 1950. gados turpinājušies pieminekļa postījumi. Atmodas laikā piemineklis tika atjaunots, ko veica Jēkabpils Pārvietojamās mehanizētās kolonnas amatnieki pēc vecām fotogrāfijām. Granīta akmens daļas tika izgatavotas Jēkabpils akmeņkaļu darbnīcās, bet karavīra masku granītā veidoja tēlniece Inta Berga. Piemineklis tika no jauna atklāts 1992. gada 18. novembrī.

Pieminekļa arhitektoniskais ansamblis veidots kā divi pusapļi terases veidā, kas ir mūrēts no Daugavas dolomīta radzēm, kas izlauza pie Asotes. Sienas vidū atrodas granītā veidota daļa ar senlatvieša karavīra galvas atveidu, krustotiem zobeniem un tautiskiem ornamentiem, kā arī uzrakstu "KRITUŠIEM PAR TĒVIJU 1918-1920".
 
## Atsauces
ResearchGATE

**ResearchGate** () ir bezmaksas pētnieku un zinātnieku sociālais tīkls. Šī interneta platforma piedāvā brīvu pieeju web 2.0. koncepcijai, ar kuras palīdzību ir iespējama interesējošo rakstu semantiska meklēšana (meklē ne vien atsevišķus vārdus, bet arī šo vārdu kopējo nozīmi) no speciāliem žurnāliem  Šajā datu bankā ir iespējams atrast vairāk nekā 35 miljonus dažādu ierakstu. Piemēram, ja kādu medicīnisku anotāciju iekopē meklētājā, uzreiz parādās neskaitāmi raksti, kas ir relevanti ievadītajai anotācijai. Šādu meklēšanas pieeju var arī izmantot „kolēģu” meklēšanai no visas pasaules, kuri interesējas par šo pašu tēmu.

ResearchGate piedāvā arī citus lietošanas rīkus — failu pievienošanu un ar to dalīšanos ar citiem, diskusiju forumu kā arī interešu grupu veidošanu. Lai varētu izmantot visas šīs interneta mājas lapas piedāvātās funkcijas, ir nepieciešams izveidot savu profilu. Interneta platformā ir iespējams arī izmantot darba meklēšanas funkciju, kas piedāvā galvenokārt dažāda veida ar zinātni un pētniecību saistītas darba iespējas visā pasaulē. Tuvākajā laikā šīs visām iepriekšminētajām funkcijām pievienosies virtuālās konferences veidošanas rīks, kā arī ResearchGate atbalsta COinS (bibliogrāfisku metadatu piesaiste HTML lapās, kas balstās uz OpenURL standartu) standarta izmantošanu.

Daudzas zinātniskās organizācijas un konferences kā *[[International Academy of Life Sciences]]*, Eiropas Zinātnes fonds (*European Science Foundation*) izmanto ResearchGate kā komunikācijas platformu starp tās biedriem un dalībniekiem.

Kopš ResearchGate dibināšanas 2011. gada maijā šim portālam ir reģistrējušies jau vairāk nekā 1 400 000 biedru no 192 valstīm. Patstāvīgie biroji atrodas Berlīnē un Bostonā. Ne vien Amerikā, bet arī Vācijā ResearchGate ir pievērsies neskaitāmu mediju uzmanību, kas ar vien palielina interesei par šo zinātnieku sociālo tīklu. Tāpat ResearchGate piedalās ar prezentācijām daudzās zinātniskās konferencēs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājas lapa
* Oficiālās mājas lapas blogs
* Audray Watters: "ResearchGATE Offers Social Networking for Scholars and Scientists" In:"Readwriteweb.com"
* Charles Blackwell: "Facebook for scientists" In:"deccanherald.com"
* Mandy de Waal: "https://web.archive.org/web/20110113094336/http://www.thedailymaverick.co.za/article/2011-01-11-researchgate-revolutionising-social-networking-for-scientists" In:"thedailymawerickco.za"
Plākšņu bruņas

[thumb|150px|right|[Gotiskā stila plākšņu bruņas.]]

**Plākšņu bruņas** ir no lielām metāla plāksnēm veidotas krūšu vai visa ķermeņa bruņas.

## Vēsture

Plākšņu bruņas, kas pasargāja krūtis un kāju augšstilbus, sāka lietot senie grieķi un romieši, taču pēc Romas impērijas sabrukšanas, to izgatavošana tika pārtraukta dēļ *[[lorica segmentata]]* vai līdzīgu plākšņu bruņu izgatavošanas ilgā darba un lielās cenas. No 13. gadsimta atsevišķas metāla plāksnes tika lietotas pāri bruņukreklam, lai aizsargātu locītavas un augšstilbus. 14. gadsimta beigās jau tika kaltas lielākas, smagākas un kvalitatīvākas plākšņu bruņas.
## Skatīt arī
* Gotiskā stila plākšņu bruņas
Kuldīgas ģerbonis

**Kuldīgas pilsētas ģerbonis** ir viens no Kuldīgas pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts .

## Heraldiskais apraksts
Kuldīgas ģerbonī uz sarkana fona Svētās Katrīnas tēls ar mocekļa kroni galvā, stilizētu moku ratu un lūgšanas krellītēm ("rožukroni") labajā rokā un zobenu kreisajā rokā. Svētā Katrīna (Aleksandrijas Katrīna) ir Kuldīgas pilsētas aizgādne.

Viduslaikos Svēto Katrīnu uzskatīja par garīga darba darītāju - teologu, filozofu, advokātu un studentu aizstāvi. Leģenda vēsta par dievbijīgu meiteni Katrīnu (grieķu: "tīrā", "šķīstā"), kas dzīvojusi 4. gadsimtā Aleksandrijā un krājusi naudu pilsētas baznīcas būvei, taču apmelota un sodīta uz moku rata par sakariem ar nelabo. Pēc nāves tā tomēr attaisnota un nosaukta par svēto. Ar mocekļa kroni galvā, moku ratu un zobenu rokās tā attēlota medaljonā virs Kuldīgas Katrīnas baznīcas sānu ieejas.

## Padomju okupācijas laika emblēma
Padomju okupācijas laikā, kad pilsētas ģerboni lietot bija aizliegts, 1960. gados sākās mēģinājumi radīt ģerboņiem līdzīgus simbolus (brīžiem sauktus par "vizītkartēm") sociālistiskās heraldikas stilā. 1970. gada 20. jūnijā laikrakstā "Padomju dzimtene" publicēja emblēmu, kuras autors bija Voldemārs Ķēniņš. Tajā uz stilizēta LPSR karoga fona (viļņiem simbolizējot Ventas upi) bija redzams Ventas ķieģeļu tilta siluets un piecstaru zvaigznes kontūra zelta krāsā.

## Atsauces
Virsotne (ģeometrija)

**Virsotne** ģeometrijā ir ģeometriskas figūras īpašs punkts, kas pieder figūras robežai. Piemēram, daudzstūra virsotne ir punkts, kurā saiet kopā divas tā malas (daudzstūra stūris), daudzskaldņa virsotne ir punkts, kurā saiet kopā vairākas tā šķautnes utml.

## Definīcijas
### Leņķim
Leņķa virsotne ir punkts, no kura iziet leņķi veidojošie stari, vai arī punkts, kurā krustojas divas taisnes (kas veido leņķus).

### Daudzstūrim
Daudzstūra virsotnes ir punkti, kuros saiet kopā tā malas, daudzstūra virsotņu skaits ir vienāds ar tā malu skaitu. Tā piemēram, jebkuram taisnstūrim ir četras virsotnes.

### Daudzskaldnim
Daudzskaldņa virsotne ir punkts, kurā saiet kopā tā šķautnes.

### Līknei
Par līknes virsotni sauc tādu līknes punktu, kurā līknes liekuma rādiuss pieņem maksimālu vai minimālu vērtību. Tā, piemēram, jebkurai parabolai ir viena virsotne (kas atrodas uz parabolas simetrijas ass).

## Virsotnes jēdziens citur

Virsotnes jēdzienu lieto arī grafu teorijā (to attiecina uz grafiem) un datorgrafikā.

## Skatīt arī

* Punkts
* Šķautne
ExPRESS Logistics Carrier

thumb|right|250px|ELC 1 un 2 ''Atlantis'' kravas telpā
**ExPRESS Logistics Carrier** jeb **ELC** ir Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) ārējo kravu piestiprināšanas projekts. ELC platformas nodrošina mehāniskas montēšānas virsmas, elektroenerģijas padevi un datu apmaiņas saskarni ierīcēm, kas uz tām tiek uzstādītas.

ELC tika izstrādāts Godarda kosmisko lidojumu centrā Grīnbeltā, Mērilendā ar Džonsona kosmosa centra, Kenedija kosmosa centra un Maršala kosmisko lidojumu centra atbalstu.

Platforma sākotnēji tika saukta par "*Express Pallet* un ir nehermētisks līdzinieks hermētiskajam *ExPRESS Rack*.

## ELC SKS sastāvā
Tika izgatavotas četras ELC platformas, kuras atrodas SKS sastāvā.

Bija paredzēts stacijā nogādāt arī ELC-5, bet tas tika atcelts. ELC-5 vietu pie fermas aizņems Alpha Magnetic Spectrometer.

ELC palaišanas grafiks:
Kuldīgas ķieģeļu tilts

thumb|250px|Tilta restaurācija 2008. gadā
thumb|Vācu kareivji pie 1915. gadā krievu saspridzinātā Kuldīgas ķieģeļu tilta

**Kuldīgas ķieģeļu tilts** pār Ventas upi ir viens no Kuldīgas simboliem. Tilts ir autoceļu P108 un P120 (Stendes ielas) turpinājums pilsētā un ir izvietots ap  lejpus Ventas rumbas. Kopš 1998. gada tas ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Tilts ir trešais garākais ķieģeļu tilts Eiropā un otrs vecākais ķieģeļu velvju tilts Latvijā. Tas būvēts no 1873. līdz 1874. gadam un izmaksāja  rubļu.

Ķieģeļu tilts pār Ventu kalpo kopš 1874. gada un to projektējis Oto Dīce. Tas ir būvēts pēc 19. gadsimta ceļu standartiem. 164 m garais septiņu laidumu ķieģeļu mūra loka tilts uz laukakmeņu balstiem bija ne tikai lielākais un greznākais Latvijas teritorijā, bet arī viens no modernākajiem Eiropā. Tiltu apgaismoja laternas 6 dekoratīvos čuguna lējuma laternu stabos ar zivtiņu formā atlietām pamatnēm. Par sasniegumiem tiltu būvē tolaik nepārprotami liecināja tilta platums, kas bija pietiekams, lai pa to vienlaicīgi varētu virzīties divas viena otrai pretī braucošas karietes.

Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā divus tilta laidumus labajā krastā iznīcināja. 1926. gadā tie tika atjaunoti dzelzsbetonā. 1958. gadā tilta akmens bruģis tika pārklāts ar asfaltu.

Jau 20. gadsimta 90. gadu beigās Kuldīgas velvju tiltam pār Ventu bija nepieciešama apjomīga restaurācija. 2007. gada augustā pēc Kuldīgas pilsētas Domes pasūtījuma tika uzsākti restaurācijas darbi. Pēc saskaņotā projekta tika veikta tilta nestspējas nostiprinošo būvkonstrukciju un inženierkomunikāciju rekonstrukcija, kā arī daļēji atjaunota tilta ārējā apdare. Restaurācijas izmaksas bija vairāk nekā divi miljoni latu, ieskaitot arī Eiropas Reģionālās attīstības fonda finansējumu. 2008. gada 28. augustā pēc vairāk nekā gadu ilgas restaurācijas tilts tika oficiāli atklāts.

## Atsauces
Armēņu kalendārs

**Armēņu kalendārs** ir tradicionālais kalendārs Armēnijā. Tas ir Saules kalendārs, kurā, tāpat kā Senās Ēģiptes kalendārā ir nemainīgs dienu skaits gadā — 365 dienas (nav garā gada), tādējādi atšķirība starp Armēņu kalendāru un Jūlija kalendāru visu laiku pieaug.

Gadā ir 12 mēneši, no kuriem katrā ir pa 30 dienām, plus vēl papildu piecas dienas (*epagomenê*), kas nepieder nevienam mēnesim.
Viļa Plūdoņa Kuldīgas vidusskola

**Viļa Plūdoņa Kuldīgas vidusskola** ir vispārizglītojoša mācību iestāde Kuldīgā. 

## Izglītības programmas
* pamatizglītības otrā posma izglītības programma (23011111), 
* speciālās pamatizglītības otrā posma (7.-9. klase) programma izglītojamiem ar fiziskās attīstības traucējumiem, kuri integrēti vispārējās izglītības iestādē (23015311)
* vispārizglītojošā virziena programma (31011011), 
* humanitārā un sociālā virziena programma ar padziļinātu kursu vēsturē (31012011), 
* matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma ar padziļinātu kursu datorzinībās un matemātikā (31013011) 
* profesionālā virziena (komerczinības) programma ar padziļinātu kursu ekonomikā (31014011).

## Vēsture
thumb|250px|Kuldīgas ģimnāzijas ēka Kalna ielā 19 (1904)
1866. gadā nodibināja **Kuldīgas valsts vācu ģimnāziju** (*Landesgymnasium zu Goldingen*) Kalna ielā 19. Baltijas pārkrievošanas laikā 1892. gadā ģimnāziju slēdza, bet ēkā darbu turpināja Dr. Bitnera privātģimnāzija, to nomainīja Erlemaņa, pēc tam R. Holmaņa vadītā skola. 
Pēc 1905. gada revolūcijas 1906. gadā atļāva atsākt mācības vācu valodā.

Kuldīgas ģimnāziju 1920. gadā pārveidoja par **Kuldīgas pilsētas vidusskolu**, kuras pirmais direktors bija Artūrs Breikšs. Skola darbojās vairākās ēkās. Tikai uzsākot 1922.-1923. mācību gadu, skolai beidzot bija savs skolas nams Kalna ielā 19. 
1924. gadā bijušā Baltijas skolotāju semināra ēku Liepājas ielā 31/33 iesvētīja par Kuldīgas Valsts vidusskolas otro skolas namu, uz kuru pārgāja sieviešu ģimnāzijas klases.
1928. / 1929. mācību gadā skolu pārdēvēja par **Kuldīgas Valsts ģimnāziju**. 1931. gadā skolotāju semināra ēku Liepājas ielā oficiāli nodeva Kuldīgas ģimnāzijai. 
1940. gadā sakarā ar dzejnieka Viļa Plūdoņa nāvi Izglītības ministrija skolu pārdēvēja par Viļa Plūdoņa valsts ģimnāziju. 

Latvijas PSR laikā Kuldīgas ģimnāziju atkal pārdēvēja par vidusskolu, kuru 1964. gadā pārvietoja uz ēku Piltenes ielā. 1966. gadā no skolas atdalīja 1.-4. klases un 1967. gadā nosauca par **Kuldīgas 1. vidusskolu**. 

Atmodas kustības laikā 1989. gadā to nosauca par **[[Vilis Plūdonis|Viļa Plūdoņa]] Kuldīgas 1. vidusskolu**, bet 1997. gadā par **Viļa Plūdoņa Kuldīgas ģimnāziju**.

No 2018. gada 1. jūlija, apvienojot Kuldīgas ģimnāziju ar Kuldīgas Alternatīvo sākumskolu (tai skaitā Padures filiāli) un Kuldīgas pamatskolu, tika izveidota Viļa Plūdoņa Kuldīgas vidusskola. 

### Direktori

# Artūrs Breikšs (1920-1921);
# Jānis Graudiņš (1921-1930);
# Gustavs Rāmnieks (1930-1932);
# Aleksandrs Vīksna (1933-1936);
# Fridrihs Obšteins (1936-1938);
# Voldemārs Mālnieks (1938-1944);
# Jēkabs Diebelis (1944);
# Osvalds Vanags (1944-1949);
# Andrejs Labejs (1949-1952);
# Kārlis Brikmanis (1952-1953);
# Aleksandrs Jostsons (1953-1959);
# Līvija Barkāne (1959-1963);
# Erna Doniņa (1959-1965);
# Vitauts Priediens (1964-1974);
# Herberts Knets (1974-1999);
# Jana Jansone (1999-2018);
# Evija Heniņa (p.i.) (2018-2019);
# Mārtiņš Burke-Burkevics (2019-2020);
# Inese Astaševska (2020-2022);
# Agnese Kārkliņa (no 2023.gada 24.februāra).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Viļa Plūdoņa Kuldīgas ģimnāzija
1979. gada Tour de France

**1979. gada ''Tour de France*** bija 66. ***[[Tour de France]]**'' daudzdienu velobrauciens, kas notika no 1979. gada 27. jūnija līdz 22. jūlijam. Dalībniekiem bija jāveic 3720 km 24 posmu laikā un to viņi paveica ar vidējo ātrumu 36,513 km/h. Šajā gadā velobraucienā otro reizi pēc kārtas uzvarēja Bernārs Ino. Viņš vadībā bija 17 sacīkstes posmos.

## Rezultāti
### Kopvērtējums
Jēkabpils 330 gadu piemiņas akmens

thumb|200px|Jēkabpils 330 gadu piemiņas akmens.
thumb|200px|Fragments.

**Jēkabpils 330 gadu jubilejas piemiņas akmens** ir viens no kultūrvēsturiskiem objektiem Jēkabpils pilsētā. Adrese: Brīvības iela 214.

Piemiņas akmens tika atvests no pilsētas robežas un uzstādīts 2000. gadā, 3. pilsētas svētku "330. dzimšanas dienā Jēkaba ielā" laikā, Jēkabpils 330 gadu jubilejas atcerei kā paliekoša vēsturiska zīme.Piemiņas akmens atrodas bijušajā Jēkabpils vēsturiskajā centrā pie Svētā Gara pareizticīgo klostera,  vietā, kurā 1670. gada 12. februārī hercogs Jēkabs pasludināja pilsētu par nodibinātu.

330. pilsētas jubilejas sakarā šajā vietā tika arī atjaunots un iesvētīts pilsētas vēsturiskais karogs un pirmo reizi atskaņota pilsētas himna "Dziesma par Jēkabpili", kuras komponists ir G.Zilvers. 

## Atsauces
Pinters

**Pinters** var būt:
* Harolds Pinters (*Harold Pinter*) — angļu dramaturgs (1930—2008),
* Jožefs Pintērs (*Pintér József*) — ungāru šahists (dzimis 1953.).