open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksandrs Korelovs

**Aleksandrs Korelovs** (;  - 2008) bija Krievijas šahists, ICCF starptautiskais lielmeistars (1994).

## Biogrāfija
Ļeņingradas šaha skolas audzēknis. 1960. gadu sākumā viens no spēcīgākajiem Ļeņingradas šahistiem. 1961. gada Ļeņingradas šaha čempionātā izcīnījis 6. vietu un kļuvis par PSRS sporta meistaru šahā. 1962. gadā dalījis pirmo vietu sporta biedrības "Trud" šaha čempionāta finālā, kas vienlaicīgi bijis PSRS šaha čempionāta pusfināls. Tajā pašā gadā Erevānā piedalījies PSRS šaha čempionāta finālā, kur dalījis 17.-18. vietu. 1962. gadā kopā ar Borisu Spaski, Viktoru Korčnoju, Marku Taimanovu bijis Ļeņingradas izlases sastāvā, kas uzvarējusi PSRS komandu šaha čempionātā. Bijis arī Latvijas šaha turnīru dalībnieks. Latvijas šaha čempionātos piedalījies divas reizes: 1963. gadā dalījis 6.-9. vietu, bet 1964. gadā ieņēmis 6. vietu. 1964. gadā uzvarējis sporta biedrības "Daugava" atklātajā šaha čempionātā. Kopš 1967. gada strādājis par šaha treneri Ļeņingradas politehniskajā institūtā (tagad - Sanktpēterburgas politehniskā universitāte). Kā konsultants palīdzējis Allai Kušnirai viņas mačos par Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukumu ar Nonu Gaprindašvili. 1965. gadā ar piedalīšanos neklātienes mačā Ļeņingrada - Hamburga sākusies Korelova aizraušanās ar korespondencšahu. Sekmīgi piedalījies Eiropas korespondencšaha čempionātos: VII (1970–74) dalījis 2.-5. vietu, XVIII (1977-82) dalījis 2.-3. vietu, bet XXIII (1981-85) kļuvis par turnīra uzvarētāju. Pēc XIII Pasaules korespondencšaha čempionāta rezultātiem Korelovam tika piešķirts ICCF starptautiskā lielmeistara tituls. 1993. gadā piešķirts Krievijas nopelniem bagātā trenera goda nosaukums.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
Anatolijs Krutjanskis

**Anatolijs Krutjanskis** (;  - 1994) bija Krievijas šahists.

## Biogrāfija
Ļeņingradas šaha skolas audzēknis. Pēc profesijas - mehāniķis. 1958. gada Ļeņingradas šaha čempionātā izcīnījis 3. vietu. 1962. gadā kļuvis par PSRS sporta meistaru šahā. 1960. gados piedalījies arī Latvijas šaha turnīros. 1964. gada Latvijas šaha čempionātā ieguvis augsto 5. vietu, bet tā paša gada sporta biedrības "Daugava" atklātajā šaha čempionātā ieņēmis 2. vietu. 1972. gadā atkārtoti izcīnījis 3. vietu Ļeņingradas šaha čempionātā. 1978. gadā bijis trešais Aleksandra Toluša memoriālā. Bijis atzīts torņu galotņu speciālists.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
Pats (šahs)

thumb|
**Pats** ir šaha partijas beigu pozīcija, kurā spēlētājs, kam ir gājiena tiesības, nespēj tās izmantot, jo visas viņa figūras nevar izdarīt šaha noteikumiem atbilstošu gājienu un karalim nav pieteikts šahs.

Pata gadījumā partija tiek atzīta par beigušos neizšķirti.

## Pats teorētiskā galotnē

Diagrammā attēlotajā teorētiskajā pozīcijā baltajiem izdodas glābties no zaudējuma tikai pateicoties pata iespējai. Pēc **1. Kb8-a8! Db6xc7 baltajiem pats.** Rupja kļūda būtu 1. Kb8-c8?? Kf5 2. Kc8-d7 Db6-b7 3. Kd7-d8 Kf5-f6 4. Kd8-d7 Db7-d5+ 5. Kd7-c8 Kf6-e7 6.Kc8-b8 Dd5-b5+ 7.Kb8-a7 Ke7-d7 un melnie uzvar.

## Pata kombinācijas

Praktiskā partijā pats sastopams samērā reti. Dotajā piemērā baltajiem panākt patu palīdz kombinācija ar vairākiem upuriem. Lazdiņa — Zemīša partijā sekoja: 1. De7-f8+ Kg7-f6 2. Df8-h8+ Kf6-f5
3. g3-g4+ h5xg4 4. Td8-d5+ e6xd5 5. Dh8-c8+ Dc1xc8 pats. 

## Pats tēma etīdēs
Pata tēma etīdēs uz neizšķirtu ir ļoti populāra un var tikt realizēta divos veidos:
* Baltie, cīņā ar pretinieka materiālo pārsvaru, panāk patu savam karalim.
* Pats var būt par melno slēptu aizsardzību (pretspēli) etīdes uz uzvaru.
Ir etīdes ar diviem vairāk pata fināliem. Etīdes vērtība palielinās, ja fināla pozīcijā ir pareizs pats.

### Piemēri


```
1. Le5+ Kb1! 2. Tb8+ Kc1 3. Lxf4+ Zxf4 4. Kh4 Zg6+ 5. Kh3  g1D 6. Tb1+ Kxb1 pats.
                                       4. ... g1D  5. Tb1+ Kxb1 pats.
```


**1. Td7** Uzreiz zaudē 1. b7? Tb2 **1. ... Td2 2. b7 Ze4+!** Melnie pieliek šahu tādā veidā, lai pēc laidņa atvilkšanas to tornis būtu aizsargāts. Ja 2. ... Zf5+, tad 3. kg4 ar neizšķirtu. **3. Kf3** Visas melno figūras pa sitienam, bet ar savu nākamo gājienu tie pilnībā saglabā spriedzi. **3. ... La7 4. b8D+!** Baltie upurē bandinieku-dāmu, lai pēc tam uzbruktu divām melno figūrām un panāktu materiālu līdzsvaru. Slikti 4. Tc7? Zg5+ 5. Kg4 Ze6 6. Tc8+ Td8 7.Kf5 Kf7 un melnie uzvar. **4. ... Lxb8 5. Tb7 Zg5+ 6. Kg4 Tg2+** Šķiet, ka melnajiem izdevies saglabāt materiālu pārsvaru. **7. Kf5! Lh2(d6) 8. Tg7+! Kxg7** pats. Eleganta un smalka spēle beidzas ar reti skaistu patu.

## Atsauces
OMV Petrom

***OMV Petrom S.A.*** ir Rumānijas enerģētikas uzņēmums. Tas ir lielākais uzņēmums valstī, kā arī lielākais naftas un dabasgāzes ražotājs Dienvidaustrumeiropā. Uzņēmuma īpašnieks ir Austrijas enerģētikas uzņēmums *[[OMV]]*. Galvenais birojs atrodas Bukarestē. Dibināts 1999. gadā.

Uzņēmums kopš 2013. gada ir *OMV Petrom* Bukarestes starptautiskā pusmaratona galvenais sponsors.

## Vēsture
1991. gadā tika dibināta Autonomā naftas administrācija *PETROM* (***Regia Autonomă a Petrolului PETROM***), kurā apvienoja Rumānijas naftas operācijas.
1997. gadā tā pārveidota par valsts uzņēmumu *Societatea Naţională a Petrolului PETROM* (***SNP PETROM***).

2003. gadā sākās *Petrom* privatizācijas process.
2004. gadā 51 % *Petrom* kapitāldaļu iegādājās Austrijas enerģētikas uzņēmums *[[OMV]]*.
2005. gadā uzņēmums tika reorganizēts sešās nodaļās. 2005. gadā sešas naftas platformas tika pārdotas Rumānijas uzņēmumam *[[Grup Servicii Petroliere]]*.
2006. gadā *Petrom* ieguva 99,9 % kapitāldaļu *OMV* meitas uzņēmumos Rumānijā, Bulgārijā un Serbijā, tai skaitā 178 degvielas uzpildes stacijas.

2010. gada 1. janvārī uzņēmuma nosaukums tika mainīts uz ***OMV Petrom S.A.***. Janvāra beigās 16,5 % *OMV Petrom* kapitāldaļu iegādājās investors no Polijas. Decembrī Bukarestes ziemeļu daļā tika atklāts uzņēmuma jaunais biroja komplekss *Petrom City*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
* ''Petrom'' vietne
Durga (pilsēta)

**Durga** (, *Durg* — ‘Cietoksnis’) ir pilsēta Indijā, Čhatīsgarhas štatā, Durgas apriņķa centrs. Izvietojusies štata rietumu daļā Šivnatas krastos 60 km no štata galvaspilsētas Raipuras, ietilpst Bhilāī aglomerācijā. Sena pilsēta, dibināta ap 10. gadsimtu, ietilpusi senajā Kosalas valstī. Mūsdienās ievērojams metalurģijas, metālapstrādes, kalnrūpniecības un tekstilrūpniecības centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bhilāī

**Bhilāī** (, *Bhilāī*) ir pilsēta Indijā, Čhatīsgarhas štatā. Izvietojusies štata rietumu daļā 40 km no štata galvaspilsētas Raipuras. Kopā ar Durgu un citām mazākām pilsētām Bhilāī—Durgas aglomerāciju ar vairāk kā 1 miljonu iedzīvotājiem. Ievērojams metalurģijas centrs, 1959. gadā ar PSRS līdzdalību uzbūvētais metalurģijas kombināts *Bhilai Steel Plant* ar ap 50 000 nodarbināto ir viens no lielākajiem nozares uzņēmumiem valstī.

## Atsauces

## Ārējās saites
73 (skaitlis)

**73 (septiņdesmit trīs)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 72 un 74. Gada septiņdesmit trešā diena ir 14. marts (garajā gadā 13. marts).

Romiešu skaitļu sistēmā septiņdesmit trīs tiek pierakstīts šādi — LXXIII, bet binārajā skaitīšanas sistēmā septiņdesmit trīs ir 10010012, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 1118 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 4916. Septiņdesmit trīs ir nepāra skaitlis un arī pirmskaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskā tabulā septiņdesmit trīs ir tantala (Ta) atomskaitlis.

## Skatīt arī
* 73. gads
* 73. gads p.m.ē.
Heweliusz

***Heweliusz*** jeb ***BRITE-PL2***, arī ***CanX-3D***, ir Polijas zinātniskais pavadonis. Tas paredzēts optiskās astronomijas pētījumiem.
Palaists 2014. gada augustā. Pavadoņa aparatūru izgatavoja un apkalpo Polijas zinātņu akadēmijas Kosmisko pētījumu centrs. Nosaukts poļu astronoma Jana Hevēlija vārdā.

*BRITE-PL2* ir daļa no starptautiskās *[[BRITE|BRIght-star Target Explorer]]* (*BRITE*) programmas. Kosmiskā aparāta platforma izgatavota Toronto universitātē uz *Generic Nanosatellite Bus* bāzes. Tas ir kuba formā ar izmēriem 200 × 200 × 200 mm un masu 7 kg.
*Lem* apgādāts ar augstas izšķirtspējas lādiņsaites matricu, ar kuru paredzēts veikt fotometriskus novērojumus zvaigznēm ar redzamo spožumu virs 4,0 sarkanajā spektrā.

*Heweliusz* kā sekundārā krava Zemes tālizpētes pavadonim *[[Gaofen 2]]* tika palaists  03:15:05 UTC ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 4B]]* no Taijuaņas kosmiskā centra Ķīnā.

Pirmais *BRITE* sērijas Polijas pavadonis *[[Lem (pavadonis)|Lem]]* orbītā palaists 2013. gada novembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* BRITE PL Oficiālā vietne
* BRITE Poland ESA
* The BRITE Constellation CSA
* BRITE-PL, PL2 (CanX 3C, 3D / Lem, Heweliusz) Gunter's Space Page
Bruņu ezers

**Bruņu ezers** (arī Bruņenes ezers) ir 37 ha liela brūnūdens ūdenstilpe Augšdaugavas novada Skrudalienas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā pie autoceļa V690. Krasti lēzeni, stāvi, slīpi, dibens — akmeņains, smilšains. Ezerā viena 0,2 ha liela sala. Ietek 3 strauti, tajā skaitā Čornijručejs, iztek strauts uz Kumbuli uz tālāk uz Kumbuļu ezeru. Mīt līdaka, asaris, rauda, ķīsis, līnis, karūsa, plaudis, vīķe, vēdzele, plicis, rudulis, trīsadatu stagars, karpa, zutis, pelede.

Ezera dienvidrietumu krastā Bruņenes ciems, dienvidaustrumu — Kaptiliški, ziemeļaustrumu — Voitiški.

## Atsauces
Žoržs Šarpaks

**Žoržs Šarpaks** (; dzimis , miris ) bija Polijas ebreju izcelsmes franču fiziķis. 1992. gada Nobela prēmijas laureāts.

## Dzīvesgājums

Dzimis kā Ježijs Harpaks (*Jerzy Charpak*) 1924. gadā, ebreju ģimenē mūsdienu Ukrainā, tolaik Polijā. Kad Žoržam palika trīs gadi, ģimene pārcēlās uz dzīvi Palestīnā. 1931. gadā kopā ar ģimeni pārcēlās uz Parīzi. Otrā pasaules kara laikā ģimene pārcēlās no Francijas ziemeļiem uz Višī Francijas daļu un iesaistījās Pretošanās kustībā. 1943. gadā Žoržs tika arestēts, bet no 1944. gada līdz kara beigām pavadīja ieslodzījumā Dahavas koncentrācijas nometnē. No 1945. līdz 1948. gadam mācījās prestižajā Parīzes Kalnu skolā. 1954. gadā *[[Collège de France]]*, strādādams Frederika Žolio-Kirī laboratorijā, ieguva doktora grādu. 1959. gadā pievienojās CERN komandai.

## Ārējās saites

* Šarpaks Nobela prēmijas mājaslapā
Verķu seņūnija

**Verķu seņūnija** () ir Viļņas seņūnija. Tā atrodas pilsētas ziemeļu daļā un vēsturiski ir bijusi atsevišķa apdzīvota vieta. Tās platība ir 5565 ha un tajā dzīvo 42 179 iedzīvotāji. 1991. gadā tika izveidots Verķu reģionālais parks ar mērķi saglabāt vērtīgus vēstures, kultūras, arhitektūras un dabas objektus.

1904. gadā Verķi ieguva pilsētas statusu, bet 1969. gadā tika pievienoti Viļņas pilsētai.

## Ievērojami objekti
Verķi ir zināmi jau kopš viduslaikiem, kad Viļņas bīskaps šeit uzbūvēja pili. Verķu pils kopš tā laika ir bijusi dižciltīgo ģimeņu rzidence.

Verķu Kalvārija ir labāk zināmais un otrs vecākais krusta ceļš Lietuvā, izveidots 1662.–1669. gadā. Gandrīz visas kapelas un vārtus (izņemot pie Romas katoļu Svētā krusta atklāsmes baznīcas 1963. gadā nojauca Padomju varas iestādes. 2004. gadā tie tika atjaunoti savā sākotnējā veidolā (galvenokārt baroka stilā). Seņūnjā atrodas arī baroka stila Svētās trīsvienības baznīca un trinitāriešu klosteris.

Pašā seņūnijas dienvidu daļā atrodas multifunkcionāla sporta halle *[[Siemens Arena]]*.

## Ārējās saites
* Verķu reģionālais parks
Rusisms

**Rusisms** (, ) jeb **krievisms** ir aizguvums no krievu valodas kādā citā valodā. Latviešu valodā tie pastiprināti sāka ienākt kopš 9. gadsimta, pastiprinoties kultūras sakariem ar senkrievu ciltīm un sākot ar 18. gadsimtu, Latvijai nokļūstot Krievijas Impērijas sastāvā un no 1940. gada līdz 1991. gadam atrodoties PSRS sastāvā, kur tika īstenota pārkrievošanas politika. Krievu valodai bija arī liela nozīme kā tuvākai kontaktvalodai, ar kuras starpniecību latviešu valodā ieplūda dažādu citu valodu aizguvumi.

No senkrievu valodas visbiežāk līdz 13. gadsimtam Latvijas austrumu apdzīvojošo sentautu valodās jau aizgūti tādi ar reliģiju saistīti vārdi kā bagāts (senkrievu: *богатыи*), baznīca (*божница*), gads (*год*), gavēt (*говеть*), grēks (*грех*), nabags (*нєбогъ*), *nedēļa* (*неделя*), svētki (*святки*), ubags (*убогъ*), kā arī citi, piemēram, *cilvēks* (*человѣкъ*), *domāt* (*думати*), *kalps* (*холпь*), *karogs* (*хоругы*), *lēca* (*ляца*), *nazis* (*ножь*), *oma* (*умъ*), *pagrabs* (*погробъ*), *strādāt* (*страдати*), *zābaks* (*забогъ*). Ar senkrievu valodas starpniecību līdz šim laikam ienāca arī iepriekš no citām valodām aizgūti vai atvasināti vārdi, piemēram, *stikls* (senkrievu: стькло, kas savukārt no gotu *𐍃𐍄𐌹𐌺𐌻𐍃*), *soma* (*сума*, kas galu galā no sengrieķu *σάγμα* vai latīņu *sagma*, *sauma*), *svēts* (*святъ*, kas no sengrieķu *ἅγιος* vai *ἱερός*) kāposti (*капуста*, kas no latīņu *caputium* un *compos(i)ta*), *istaba* (*истьба*, kas no latīņu *stuba*), *grāmata* (*грамота*, kas no sengrieķu *γράμματα*), zvans (*звонъ*, kas no sengrieķu *ἦχος*).

## Atsauces

## Skatīt arī
* Gimalajiešu lācis
* Slāvismi

## Ārējās saites
* Elvis Jansons un Loreta Bērziņa (2017. gada 22. novembris). „Pa lielam, uz doto brīdi — rusicismi, anglicismi, no kuriem nevaram atbrīvoties”. *Kā labāk dzīvot*. Latvijas Radio 1. Latvijas Sabiedriskais medijs. Skatīts: 2017. gada 22. decembrī.
Raipura

**Raipura** (, *Rāypur*) ir pilsēta Indijā, Čhatīsgarhas štata galvaspilsēta. Izvietojusies štata vidienē Dekānas ziemeļaustrumu daļā. Austrumos no pilsētas atrodas Mahānadī ieleja, kas ir Indijas rīsa audzēšanas centrs. Pilsētu 14. gadsimta beigās dibināja Kalačuri karalis Rama Čandra. Galvenās saimniecības nozares pilsētā ir lauksaimniecības produktu pārstrāde un metalurģija. Transporta mezgls. Vairākas universitātes un koledžas.
 
## Atsauces

## Ārējās saites
Adriāno Čelentāno

**Adriāno Čelentāno** (, ; dzimis ) ir itāļu dziedātājs, komponists, komiķis, aktieris, kinorežisors, TV raidījumu vadītājs.

Karjeras laikā izdevis vairāk nekā 25 studijas albumus, vairākus koncertierakstu albumus, labāko dziesmu izlases. Starp viņa ievērojamākajām dziesmām ir *La coppia piu' bella del mondo*, *Azzurro* un *Prisencolinensinainciusol*. Bieži tēlojis kino, par viņa ievērojamāko lomu tiek uzskatīta loma filmā *Serafino* (1968). 20. gadsimta 70. un 80. gados labus komerciālos panākumus guva filmas ar viņa piedalīšanos.

## Ārējās saites

*
Jolanda Balaša

**Jolanda Balaša** (; arī **Šētēra** (*Sőtér*), ; dzimusi , mirusi ) bija Rumānijas vieglatlēte, startēja augstlēkšanas sacensībās.

Tēvs rumānis, māte ungāriete. Trīs reizes piedalījusies Olimpiskajās spēlēs (, , ), 1960. gadā Romā un 1964. gadā Tokijā kļuvusi par čempioni. 1964. gada Olimpiskajās spēlēs čempiones titulu izcīnījusi, startēdama ar saplēstu cīpslu. Viņa ir pirmā augstlēcēja, kas olimpiskās čempiones titulu izcīnījusi divas reizes pēc kārtas (gan starp sievietēm, gan vīriešiem). Eiropas čempionātā divas reizes izcīnījusi zelta medaļu, vienreiz — sudraba. Laikā no 1957. līdz 1966. gadam uzvarējusi 150 sacensībās pēc kārtas. 14 reizes labojusi Pasaules rekordu, to uzlabojot no 1,75 m līdz 1,91 m. 1961. gadā uzstādītais rekords 1,91 m rekorda statusā noturējās līdz 1971. gadam.

Pēc karjeras beigām pasniegusi fizisko audzināšanu Bukarestē. No 1988. līdz 2005. gadam vadījusi Rumānijas Vieglatlētikas federāciju. 2012. gada novembrī tikusi uzņemta IAAF Slavas zālē.

## Ārējās saites
Verners Vestermanis

**Verners Roberts Vestermanis** (;  — ) bija vācbaltu izcelsmes Latvijas jurists un politiķis. Bijis 3. un 4. Saeimas deputāts, pārstāvējis Jelgavas Balsotāju savienību.

## Biogrāfija
Verners Vestermanis piedzima  (pēc vecā stila — ) Jelgavā. Studējis jurisprudenci Tartu Universitātē, Berlīnē un Greifsvaldes Universitātē.

1919. gada augustā apprecējās ar Elenu Ekerti. Kā Jelgavas Balsotāju savienības pārstāvis kandidēja Vācbaltu partiju padomes sarakstā 3. Saeimas vēlēšanās 1928. gadā, pēc tam ievēlēts arī 4. Saeimā. Parlamentā strādāja no 1928. līdz 1934. gadam.

Miris Vīsbādenē .

## Atsauces
Juha Sipile

**Juha Petri Sipile** (*Juha Petri Sipilä*, dzimis ) ir Somijas politiķis, uzņēmējs, inženieris. No 2015. līdz 2019. gadam viņš bija premjerministrs. 2015. gadā dažus mēnešus Sipile bija parlamenta Eduskuntas priekšsēdētājs. Viņš ir bijis Centra partijas priekšsēdētājs.

## Biogrāfija
1986. gadā Oulu Universitātē Juha Sipile ieguva maģistra grādu inženierijā.
Viņš 1992. gadā kļuva par uzņēmuma *Solitra Oy* izpilddirektors, bet 1994. gadā — galvenais īpašnieks. 1996. gada viņš *Solitra* pārdeva ASV uzņēmumam *ADC Telecommunications* un kļuva par miljonāru. 1998. gadā Sipele dibināja uzņēmumu *Fortel Invest Oy*. 2002. gadā viņš kļuva par *Elektrobit Oy* izpilddirektoru. 2005. gadā atgriezās sava biznesā.

2011. gadā Juha Sipile iekļuva Eduskuntā no Oulu vēlēšanu apgabala.
2012. gada 9. jūnijā ievēlēts par Centra partijas priekšsēdētāju.
2015. gada 29. maijā Sipile kļuva par 44. Somijas premjerministru.
2019. gada 8. martā Juha Sipile paziņoja par atkāpšanos. Prezidents Sauli Nīniste aicināja viņu turpināt vadīt valdību līdz parlamenta vēlēšanām 14. aprīlī. 6. jūnijā viņu premjerministra amatā nomainīja sociāldemokrāts Anti Rinne.
Sipile turpināja vadīt Centra partiju līdz 7. septembrim, kad par partijas priekšsēdētāju tika ievēlēta Katri Kulmuni.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Personīgā mājaslapa
* Informācijas Esuskuntas mājaslapā

|-

|-
När en vacker tanke blir en sång

***När en vacker tanke blir en sång*** () ir zviedru popzvaigznes un ABBA dalībnieces Angnētas Feltskūgas ceturtais studijas albums. Tas tika izdots Zviedrijā 1971. gadā, caur Cupol Records. Kopš izdošanas albums ir atkārtoti izdots gan CD, gan iTunes.

## Vēsture
Atšķirība no mūziķes iepriekšējā albuma *[[Som Jag Är]]*, kad Angnētas Feltskūgas toreizējais līgavainis Bjērns Ulveuss bija producējis lielu daļu albuma kopā ar Karlu Lundkvistu, šī albuma producēšanā piedalījās tikai Bjērns, kā arī šis albums sastāvēja lielākoties no jaunām, oriģinālām dziesmām (vienīgais izņēmums bija dziesma *Dröm är dröm, och saga saga*), bet *Som Jag Är* saturēja tikai pāris jaunas dziesmas, bet pārējās bija kaverversijas.

Šī albuma dziesma *Dröm är dröm, och saga saga* bija viena no pirmajām reizēm, kad visu nākotnes ABBA dalībnieku balsis bija dzirdamas vienā ierakstā, kā arī Benni Andešons un Anni Frida Lingstade piedalījās citu albuma dziesmu veidošanā. Benni spēlēja taustiņinstrumentus dziesmās *Många gånger än*, *Nya ord*,*Jag skall inte fälla några tårar* un *Då finns du hos mig*, bet viņš kopā ar Frīdu dzied bekvokālu dziesmās *Kanske var min kind lite het*, *Sången föder dig tillbaka*, *Tågen kan gå igen* and *Dröm är dröm, och saga saga*.

Trīs gadus pēc albuma pirmās izdošanas LP formātā, 1974. gadā tas tika atkalizdots ar nosaukumu ***Agnetha*** caur Zviedrijas ierakstu kompāniju *Embassy*. *När en vacker tanke blir en sång* pirmo reizi CD formātā tika izdots 2004. gadā, kā daļa no *[[De första åren]]* bokseta.

## Singli
No visām albuma dziesmām tika izvēlēti 3 singli izdošanai Zviedrijā (viens tika izdots kā popularizēšanas singls pārraidei radio). Singli neieguva panākumus *Kvällstoppen* radio topā, bet guva panākumus *Svensktoppen* topā. Augstāko vietu topā ieguva vienīgā kaverversija albumā *Dröm är dröm, och saga saga*, lai gan tas tika izdots tikai kā albuma popularizēšanas singls pārraidei radio. *Många gånger än* ieguva piekto vietu topā, bet *Sången föder dig tillbaka* desmito.

## Dziesmu saraksts
**Pirmā puse:**
# *Många Gångar Än* 2:37
# *Jag Vill Att Du Skall Bli Lycklig* 3:08
# *Kungens Vaktparad* 2:47
# *Mitt Sommarland'v 2:24
# *Nya Ord* 2:15
# *Jag Ska Inte Fälla Några Tårar* 2:00

*'Otrā puse:*'
# *Då Finns Du Hos Mig* 2:32
# *Han Lämnar Mig För Att Komma Till Dig* 3:04
# *Kanske Var Min Kind Lite Het* 3:09
# *Sången Föder Dig Tillbaka* 3:13
# *Tågen Kan Gå Igen* 3:04
# *Dröm Är Dröm, Och Saga Saga'' 3:24

## Atsauces
Krāsotāju iela (Rīga)

**Krāsotāju iela** ir Rīgas iela Latgales priekšpilsētas, Avotu un Grīziņkalna apkaimēs. Krāsotāju iela sākas pie Matīsa ielas krustojuma un beidzas pie Tallinas ielas. Krāsotāju ielas kopējais garums ir 544 metri.

## Vēsture
Ielas nosaukums laika gaitā nav mainījies, mainījusies tikai tā apzīmēšanai izmantotā valoda (, ). Oficiāli nosaukums Rīgas apbūves plānos parādījās 1875. gadā, pirms tam 1872., 1873., 1874. un 1875. gada sākuma projektu plānos tā saukta par projektējamo ielu. Rīgas adrešu grāmatās Krāsotāju iela minēta 1876. gadā. Nosaukums ticis saistīts ar audumu krāsotājiem.

Līdz 1871. gadam Krāsotāju ielā bija aizliegta apbūve, jo šī teritorija (bijusī karavīru nometņu vieta) bija iekļauta cietokšņa statusā. Apbūve Krāsotāju ielā veidojās no Tallinas ielas virzienā uz Matīsa ielu. Vecāko koka vienstāvu ēku Krāsotāju un Artilērijas ielas stūrī uzcēla karavīrs Jānis Bērziņš pēc arhitekta Frīdriha Jeleja 1872. gada 27. janvārī izstrādātā projekta.

## Ielu savienojumi
Krāsotāju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Matīsa iela
* Sparģeļu iela
* Lienes iela
* Artilērijas iela
* Tallinas iela

## Objekti
Ēka Krāsotāju ielā 11 ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis. Krāsotāju ielā 12 (pie krustojuma ar Lienes ielu) atrodas Koka ēku renovācijas centrs "Koka Rīga", kurā atrodas muzejs, darbnīcas un telpas sabiedriskiem pasākumiem.

## Skatīt arī
* Avoti
* Grīziņkalns

## Atsauces

## Ārējās saites
* Koka ēku renovācijas centrs "Koka Rīga"
Lotars Šēlers

**Lotars Hanss Šēlers** (;  — 1945. gada septembris) bija vācbaltu izcelsmes Latvijas jurists un politiķis. Bijis 3. un 4. Saeimas deputāts, pārstāvējis Vācbaltiešu reformu partiju. No 1932. līdz 1934. gadam bija partijas vadītājs.

## Biogrāfija
Lotars Šēlers piedzima  (pēc vecā stila — ) Viljandi jurista Roberta Karla Alberta Šēlera un Frīderīkes Johannas ģimenē. No 1900. līdz 1904. gadam studējis jurisprudenci Tartu Universitātē, pēc tam turpat gadu studēja botāniku.

1916. gada novembrī apprecējās ar Mariju Unterbergeri. Kā Vācbaltu reformu partijas pārstāvis kandidēja Vācbaltu partiju padomes sarakstā 3. Saeimas vēlēšanās 1928. gadā, pēc tam ievēlēts arī 4. Saeimā. Parlamentā strādāja no 1928. līdz 1934. gadam. 1932. gadā kļuva par Vācbaltu reformu partijas vadītāju, amatā bija līdz partijas likvidēšanai 1934. gadā Ulmaņa apvērsuma rezultātā.

No 1939. līdz 1941. gadam strādājis Rīgā akciju sabiedrībā UTAG, kas nodarbojās ar uz Vāciju izceļojušo vācbaltiešu īpašumu pārvaldīšanu, vēlāk devies uz Vāciju. No 1941. līdz 1943. gadam norīkots darbam Berlīnē, pēc tam bijis Pozenes "Latviešu departamenta" vadītājs. No 1944. gada brīvprātīgi pieteicies darbā Austrumu sienas (Oderas-Vartas līnijas, ) nostiprināšanā.

Miris padomju gūstekņu nometnē Brombergā (šobrīd Bidgošča Polijā) 1945. gada septembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hirosimas miera memoriāls

**Hirosimas miera memoriāls** (, *Hiroshima heiwa kinenhi*), arī **[[Bumba (ierocis)|Bumbas]] kupols** (, *Genbaku Dōmu*) ietilpst Hirosimas miera memoriālajā parkā Hirosimā, Japānā. Izveidots to cilvēku, kas mira pilsētas bombardēšanā , piemiņai. Bombardēšanā mira vairāk nekā 90 tūkstoši cilvēku, pēc tam no radiācijas mira vēl 70 tūkstoši. Memoriāls ir galvenais objekts parkā.

Pirms Otrā pasaules kara šis bija izstāžu centrs. Ēkas projektu 1915. gadā izstrādāja čehu arhitekts Jans Lecels. Bombardēšanā ēka smagi cietusi; tā atradās tikai 160 metrus no sprādziena epicentra. Pēc kara tā tika nostiprināta, lai novērstu turpmāku sagrūšanu. 1996. gadā miera memoriāls tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites

*
Jiņ un jan

[thumb|Jiņ jan simbols ([ledus un uguns).]]
**Jiņ un jan** ( (*yīnyáng*) — 'tumšs-gaišs', 'negatīvs-pozitīvs') ir simbols un jēdziens ķīniešu filozofijā, daoismā, kas parasti iekļauj atziņu, ka divi šķietami pretēji spēki vai divas atšķirīgas īpašības dziļākā izpratnē viena otru papildina un vieno. Jēdziens plaši piesaukts kosmoloģijā, metafizikā, medicīnā un vairākās ikdienas jomās.

## Raksturojums
[thumb|Jiņ un jan [simbols|simbola skaidrojums]]
Piemēram, šķietami pretēji jēdzieni esot aktivitātes un pasivitātes principi. Arī jan apzīmējot aktīvo un vīrišķo "enerģiju," bet jiņ — pasīvo un sievišķo. Vairākos apzīmējumos jan esot kā vīrietis, jiņ — kā sieviete. Piemēram, jan bez jiņ nevarētu augt. Jiņ bez jan nevarētu dzemdēt. Debesis ir aktīvas, zeme — pasīva. Simbols esot arī saulgriežu zīme. Baltais laukums esot saule, bet tumšās krāsas laukums mēness. Citā redzējumā jiņ jan simbols esot visu debesjuma attēlojums, kas apzīmē saules ciklu un gadalaikus ķīniešu kalendārā.

## Atsauces
Jasnaja Poļana

**Jasnaja Poļana** () bija krievu rakstnieka Ļeva Tolstoja mājas, mūsdienās — muzejs.

Šeit rakstnieks ir dzimis, sarakstījis "Karu un mieru" un Annu Kareņinu", kā arī ticis apglabāts. Atrodas Tulas apgabala Ščokinas rajonā, ap 12 km uz dienvidrietumiem no Tulas un 200 km no Maskavas.

1921. gada jūnijā īpašums tika nacionalizēts un tika formāli padarīts par rakstnieka memoriālo muzeju. Vispirms to vadīja rakstnieka meita Aleksandra Tolstaja, arī pašreizējais muzeja vadītājs Vladimirs Tolstojs ir viens no rakstnieka pēctečiem. Muzejā ir Ļeva Tolstoja personiskās mantas, bibliotēka, kas sastāv no 22 tūkstošiem viņa grāmatu sējumiem. Muzejā ietilpst rakstnieka māja, zemnieku bērniem nodibinātā skola un parks, kurā atrodas Tolstoja kaps.

## Ārējās saites

*
Poļu leģioni (1914—1918)

thumbnail|Leģionāri frontē
**Poļu leģioni** () bija Austroungārijā izveidoti poļu militārie formējumi, kas piedalījās Pirmajā pasaules karā. 

Leģionu formēšana tika uzsākta 1914. gada augustā pēc Juzefa Pilsudska iniciatīvas, kuru atbalstīja poļu politisko partiju apvienība un Austroungārijas parlamenta poļu deputāti. Karadarbībā leģionāri bija iesaistīti no kara pirmajiem mēnešiem.

Sākotnēji tika izveidoti divi leģioni — austrumu un rietumu, tomēr pēc krievu uzvaras Galīcijas kaujā, kuras rezultātā 1914. gada septembrī Galīcija krita krievu rokās, Poļu austrumu leģions atteicās karot pret krievu armiju, pēc kā tas tika izformēts. Savukārt uz poļu rietumu leģiona pamata 1914. gada decembrī tika saformētas trīs leģiona brigādes ar artilēriju un kavalēriju. 

Savās sākotnēs leģionu kodolu veidoja poļu militarizēto skautu organizāciju biedri, bet vēlāk tajos pieteicās brīvprātīgie no visas Austroungārijas, leģionāru skaitam 1916. gada jūnijā sasniedzot 25 tūkstošus vīru. Tā paša gada septembrī leģions tika pārsaukts par Poļu palīgkorpusu.  

Pēc vāciešiem lojālas poļu marionešu pārvaldes izveides 1916. gada novembrī poļu vienības pārgāja vācu armijas pakļautībā. Tomēr leģionāru nevēlēšanās zvērēt uzticību vāciešiem, noveda pie karavīru internēšanas. Daļa no tiem tika ieskaitīta vācu, kā arī austroungāru armijā un nosūtīti uz Itālijas fronti, savukārt pārējā daļa turpināja dienestu austriešu Poļu palīgkorpusā. 

Pēc Pirmā pasaules kara poļu leģioni kļuva par jaunformējamo Polijas bruņoto spēku kodolu.
## Atsauces

## Ārējās saites
* Centek, Jarosław: Polish Legions , in: 1914-1918-online. International Encyclopedia of the First World War.
* Brudek, Paweł: Polish Legionaries Union , in: 1914-1918-online. International Encyclopedia of the First World War.
Poļu leģioni

**Poļu leģioni** () var būt:

* Poļu leģioni — Napoleona laikmeta poļu militārās vienības;
* Poļu leģioni — poļu bruņotās vienības Pirmajā pasaules karā;
* Poļu leģions Somijā — poļu bruņotās vienības Somijas pilsoņu karā;
* Poļu leģions Turcijā — poļu bruņotās vienības 1877.–1878. gada krievu-turku karā;
* Polijas 1. leģiona kājnieku divīzija — Polijas bruņoto spēku vienība starpkaru periodā;
* Polijas 3. leģiona kājnieku divīzija — Polijas bruņoto spēku vienība starpkaru periodā.
Davila

**Davila** var būt:
* Karloss Davila (*Carlos Dávila*; 1971) —  Nikaragvas šahists;
* Pedro Arjass Davila (*Pedro Arias Dávila*; 1468—1531) —  spāņu konkistadors un koloniju dibinātājs Amerikā.
Put On Your White Sombrero

***Put On Your White Sombrero*** ir Zviedrijas popmūzikas grupas ABBA singls, kas pirmo reizi tika izdots 1994. gadā bokseta *Thank You For The Music* sastāvā, lai gan dziesma tika ierakstīta jau 1980. gada 9. septembrī. Šī dziesma tika izdota kā singls albuma *Forever Gold* popularizēšanai 1996. gadā, bet vēlāk arī albuma *[[Super Trouper]]* atkalizdevumos. Dziesmas autori ir Bjērns Ulveuss un Benni Andešons, bet vokālo sniegumu veido Anni Fridas Lingstades balss, bet bekvokālā piedalās visi pārējie grupas dalībnieki.

## Vēsture
Sākotnēji bija iecerēts, ka dziesmu sauks *Spansk II*, *Pig Party On Mallorca* un *Padre* un, ka šī dziesma būs albuma *Super Trouper* sastāvā, bet, kad albums bija pēdējā stadijā pirms izdošanas, šī iecere netika īstenota. Dziesma tika veidota kopā ar *[[Me and I]]* un *[[Lay All Your Love on Me]]*, kas bija vienas no pēdējām dziesmām, kuras tika sarakstītas šim albumam. Dziesma palika neizdota līdz pat 1994. gadam, kad tā tika iekļauta *Thank You For The Music* boksetā, bet vēlāk tika izdota vēlākajos *[[Super Trouper]]* atkalizdevumos.

Kad tika veidots boksets 1993. gadā, Bjērns un Benni noklausījās vairākas savas karjeras laikā nepabeigtās un neizdotās dziesmas un izlēma, ka *Put On Your White Sombrero* un *[[Dream World]]* tiks izdotas kā singli, jo tās, viņuprāt, bija pabeigtākās no šīm neizdotajām dziesmām. Bjērns šīs klausīšanās laikā piebilda, ka dziesmas vārdi bija tikai joku uzmetums, kas tika veidots tikai, lai izjustu dziesmas skanējumu. Dziesma tika samiksēta 1994. gada jūlija beigās, kad Bjērns un Benni kopā ar grupas skaņu inženieri Maiklu Tretovu miksēja boksetam paredzētās, iepriekš neizdotās dziesmas.

Dziesmas aranžējums vēlāk tika izmantots ABBA dziesmā *[[Cassandra]]*, kas tika kopā ar *[[You Owe Me One]]* bija grupas pēdējo singlu b-puses. *Cassandra* tika sarakstīta nepabeigtajam grupas devītajam studijas albumam, bet albuma veidošanas laikā ABBA pārtrauca savu darbību.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas neoficiālais video
* Dziesmas vārdi metrolyrics.com
Jānis Zlaugotnis-Cukurs

**Jānis Zlaugotnis-Cukurs** ( — ) bija Latvijas politiķis. Bijis 3. Saeimas deputāts, Latvijas Komunistiskās partijas biedrs.

## Biogrāfija
Jānis Zlaugotnis piedzima  Kauguru pagastā. 
1920. gadā nomainīja uzvārdu uz Zlaugotnis-Cukurs.
Darbojās arodbiedrībās un Latvijas Komunistiskajā partijā, bija Žūpības apkarošanas kurators. 1928. gadā ievēlēts 3. Saeimā no Strādnieku un zemnieku partijas (Komunistiskās partijas) saraksta. 

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā apcietināts. Nošauts  Rīgas Centrālcietumā.

## Atsauces
Rīfa republika

thumbnail|Rīfa republikas karogs
**Rīfa republika** bija starptautiski neatzīta valsts mūsdienu Marokas ziemeļos, kas pastāvēja no 1921. līdz 1926. gadam. 

Jau 1912. gadā spāņu rokās nonāca daļa no mūsdienu Marokas teritorijas, tajā skaitā Rīfa kalni, kuros mita berberu ciltis. Spāņu koloniālā vara pilnībā kontrolēja tikai daļu no tai piederošās teritorijas. 1921. gadā spāņu spēki ienāca Rīfa kalnu teritorijā, tomēr tika sakauti un bija spiesti atkāpties. Pēc spāņu sakaušanas nemiernieku līderis Muhamads Abdalkerīms 1912. gada 18. septembrī no Rīfa kalnu ciltīm izveidoja militārpolitisku apvienību — konfederāciju, pasludinot neatkarību no Spānijas impērijas un Marokas sultāna. 

Valsts likumdošanas un izpildvara Rīfa republikā atradās Nacionālās padomes rokās. Tās priekšgalā bija emīrs — M. Abdalkerīms, kurš vienlaikus pildīja kara ministra pienākumus. Valdība sastāvēja no pieciem ministriem. Vietējā pārvalde bija sadalīta starp ciltīm, kuru priekšgalā bija vadonis — kāids un kopienas padome — džamaa. Vienlaikus kāidi bija pakļauti valsts iekšlietu ministram un cilšu lietu padomei. Pilsoņi maksāja valstij galvasnaudu un ienākumu nodokli (5% no ienākumiem naudā vai naturālā veidā). Līdzekļi primāri tika tērēti militārajām vajadzībām.

Līdz ar Rīfa republikas izveidi aizsākās Rīfa karš, kura laikā spāņu karaspēks pakāpeniski atguva kontroli pār zaudētajām teritorijām. 1924. gadā karam pievienojās arī franču koloniālie spēki. Iesaistot pret nemierniekiem vairākus simtus tūkstošus karavīru, 1926. gadā tika uzsākts uzbrukums, kura rezultātā nemiernieku karaspēks tika sakauts. Emīrs M. Abdalkerīms 1926. gada 26. maijā padevās gūstā, savukārt 1926. gada 27. maijā beidza pastāvēt Rīfa republika.

## Atsauces
Ernests Miezis

**Ernests Miezis** ( — ) bija Latvijas politiķis. Bijis 3. un 4. Saeimas deputāts, Latvijas Komunistiskās partijas biedrs.

## Biogrāfija
Ernests Miezis piedzima  Bīriņu "Vēveros" kalpu Jāņa un Marijas Miežu ģimenē. 13 gadu vecumā sāka strādāt. 1902. gadā sāka dalību revolucionāru kustībā. Vēlāk kļuva par arodbiedrības vadītāju savā darba vietā — rūpnīcā «Fēnikss». Piedalījās Oktobra revolūcijā 1917. gadā.

1920. gadā Miezis atgriezās Latvijā. 1928. gadā ievēlēts par 3. Saeimas deputātu no Strādnieku un zemnieku partijas (nelegālās Latvijas Komunistiskās partijas) saraksta. 1930. gadā kandidēja Valsts prezidenta vēlēšanās, taču viņu atbalstīja vienīgi frakcijas biedri. 1931. gadā ievēlēts 4. Saeimā. 1932. gadā arestēts par dalību Komunistiskajā partijā, Miezim tika piespriesti 6 gadi cietumā.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā sadarbojās ar jauno varu. 1941. gadā kļuva par Latvijas PSR Augstākās Tiesas locekli. Miris Rīgā   pēc slimības. Apglabāts Meža kapos.

## Atsauces
Piedzīvojumu spēle

**Piedzīvojumu spēle** () ir videospēļu žanrs, kas koncentrētas uz stāstu atrisināšanu, pasauļu izpēti, mīklu risināšanu stāstījuma ietvaros, parasti tajās ir maz vai nav nekādu action elementu.  

## Vēsture
Pirmā piedzīvojumu spēle bija *Colossal Cave Adventure* 1976. gadā. Patiesībā tas tiek uzskatīts par pirmo interaktīvās mākslas literatūras piemēru. Pateicoties šai spēlei, piedzima *teksta piedzīvojums*, kam sekoja citas spēles kā *Adventureland* un *Zork*. Stāsts tika stāstīts vienīgi ar teksta palīdzību ekrānā, ar kuru spēlētājs varēja mijiedarboties, izvēloties vienkāršas komandas, piemēram, "iet uz ziemeļiem" un "iegūt atslēgu".
1980. gados dzimuši *vizuālie piedzīvojumi*. Pirmais bija *Mystery House*, kas joprojām prasīja teksta ievadi, bet saturēja vektorgrafiku. Tehnoloģiju attīstības ziņā radās iespēja izmantot rastru grafiku un animāciju. Spilgts piemērs tam ir 1984. gada *King's Quest* spēle.

Kad notika desmitgade ar datorpeļu parādīšanos, parādījās *point-and-click adventure* (*norādi un klikšķini piedzīvojumu*) stils joprojām ir daudzu mūsdienu piedzīvojumu spēļu pamatā. Līdz mūsdienu *point-and-click* stils interfeiss tika pilnveidots, bieži izdzēšot darbības vārdu selektor. Šajā spēlē nebija teksta ievades - tā vietā jānospiež ekrāns, lai pārvietotu savu tēlu, un izvēloties darbības vārdu (piemēram, "ņemt", "atvērt" un "izmantot") ekrāna lejasdaļā.

90. gados *piedzīvojumu spēļu* popularitāte samazinājās. Viens no galvenajiem iemesliem bija tas, ka mājas datori varēja darboties ar attīstītāku spēļu gaitu, tas noveda pie tādām action spēlēm kā ''Doom''.

## Atsauces
Gaujas stāvie krasti

thumb|250x250px|Gaujas stāvie krasti 2015. gadā
**Gaujas stāvie krasti** (bieži saukti arī par **Valmieras stāvajiem krastiem**) ir vairākus simtus metrus garš 10-15 metrus augsts krasta atsegums Valmierā. Gaujas stāvie krasti ir Valsts nozīmes aizsargājamais ģeoloģiskais un ģeomorfiskais dabas piemineklis, kas ir pilnīgākais trešās virspalu terases nogulumu atsegums Gaujas senlejā.

Šī ir īpaša vieta Gaujas krastā, ko iemīļojuši ne tikai vietējie iedzīvotāji, bet arī tūristi jau no 19. gs. 70. gadiem. 2013. gadā Gaujas stāvo krastu teritorijā Vidzemes Olimpiskais centrs atklāja Gaujas stāvo krastu Sajūtu parku. Gaujmalas krastos bieži sastopamas krastu čurkstes un strauta zilspāres.

## Vispārējs raksturojums
thumb|Gaujas stāvie krasti 2015.gadā
Teritorija ir izvietojusies Gaujas trešās virspalu terases malā, Gaujas senlejas augšgalā, Burtnieka līdzenumā, Ziemeļvidzemes zemienē. To veido Gaujas otrās un trešās virspalu terases segmenti ar trešās virspalu terases nogulumu atsegumiem upes krastā - upes nogulumi ar tiem raksturīgiem gultnes un palienes slāņiem un slāņojuma struktūrām. Nogulumi raksturo Gaujas ielejas attīstības pirmatnējo etapu, kas sākās uzreiz pēc ledāju aizplūšanas — pirms aptuveni 11 000 gadiem.

Bagātīgas sanesu plūsmas dēļ upes līmenis bija 10 metrus augstāks par esošo, jo sanesu (galvenokārt smalkas smilts) apstākļos dziļuma erozija bija neizteikta. Trešās virspalu terases atsegumi ir raksturīgi visai Gaujas senlejai, kas lejtecē savienojas ar Baltijas seno baseinu — Baltijas ledus ezera krasta līnija.

Upes sānu erozijas rezultātā ik gadu notiek atsegumu atjaunošanās (paplašināšanās), nobrūkot atsevišķām vietām no krasta kopā ar uz tās augošajiem kokiem. Pēc aptuvena novērtējuma stāvā krasta krauja atkāpjas ar ātrumu, kas nepārsniedz 0,5 metrus gadā.

Devona smilšakmeņu iežus vislabāk var aplūkot braucot ar laivu, taču arī no stāvā krasta paveras iespaidīgs skats.

## Teritorija
thumb|Gaujas stāvie krasti 2015.gadā
Atrodas Valmierā pie Jāņa Daliņa stadiona. Dabas pieminekļa platība ir 20,95 ha.

No 19. gs. 70. gadiem šī ir iecienīta atpūtas vieta, kur tikušies Valmieras skolotāju semināra audzēkņi un pasniedzēji, kā arī šeit sanākuši nelegāli grupējumi un latviešu revolucionāri. 1930. gada krīzes laikā bezdarbniekiem bija jāved grants un akmeņi, lai nostiprinātu ceļu no Valmieras Sv. Sīmaņa baznīcas līdz stāvajiem krastiem gar Gauju. Padomju Savienības laikā  šī vieta tika īpaši atzīmēta tūrisma ceļvežos, jo to bija apmeklējis ASV komunistu partijas dibinātājs Džons Rīds.

Šobrīd Gaujas stāvajos krastos ierīkots Sajūtu parks ar baskāju taku, kuras garums ir 2,7 kilometri. Dabas taka ir papildināta ar dažādiem koordinācijas elementiem, kāpnēm un laipām. Sajūtu parkā ir labiekārtota infrastruktūra, kā arī pieejami dažādi tūrisma piedāvājumi gan individuāliem, gan grupu apmeklējumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Dabas aizsardzības pārvalde. Gaujas stāvie krasti
* http://www.voc.lv/sajutu-parks
WorkingDay Latvia

***WorkingDay Latvia*** ir 1998. gadā dibināts Latvijas uzņēmums, kas sniedz personāla atlases un darbinieku nomas pakalpojumus. 

2011. gadā darbinieku nomas pakalpojumus sāka sniegt saistītais uzņēmums WD Latvia. 

## Pakalpojumi
Personāla atlase (Recruitment)

Vadītāju atlase (Executive Search)

Tiešā atlase (Headhunting)

Darbinieku noma (Staffing)

## Apbalvojumi
2019. gadā "WD Latvia" saņem Latvijas Darba devēju konfederācijas/LDDK gada balvu "Labākais darba devējs apkalpojošo dienestu nozarē". 

2008. gadā uzņēmuma vadītājs Tomass Barilo saņēma apbalvojumu JA-YE Europe "Gada Jaunais Uzņēmējs 2008". 

2006. gadā LBKA (Latvijas biznesa konsultantu asociācijas) pētījumos WorkingDay tiek atzīta par Latvijas lielāko personāla atlases kompāniju pēc apgrozījuma. 

## Pētījums "Iekārotākais darba devējs"
11 gadu garumā uzņēmums veica darba tirgus pētījumu "Iekārotākais darba devējs". Par "Iekārotākajiem darba devējiem" pētījuma dalībnieki bija atzinuši:

2017. gadā - Latvijas Mobilais Telefons, 

2016. gadā - Latvijas Mobilais Telefons, 

2015. gadā - Latvenergo,

2014. gadā - Latvenergo,

2013. gadā - Latvenergo,

2012. gadā - Latvenergo, 

2011. gadā - Latvijas Mobilais Telefons,  

2010. gadā - AirBaltic,  

2009. gadā - Latvijas Mobilais Telefons, 

2008. gadā - Swedbank, 

2007. gadā - Hansabanka, 

## Atsauces
Elia Vivjāni

**Elia Vivjāni** (; dzimis ) ir bijušais Itālijas šosejas un treka riteņbraucējs.

## Karjera

### ''Liquigas-Doimo''
Treka sacensībās, pārstāvot Itāliju, izcīnījis vairākas medaļas pasaules un Eiropas čempionātā.

### ''Team Sky''
2015. gada 10. maijā viņš guva savu pirmo lielāko panākumu, finišējot pirmais *[[2015 Giro d'Italia|Giro d'Italia]]* otrajā posmā.

2016. gada olimpiskajās spēlēs izcīnīja zelta medaļu treka riteņbraukšanas daudzcīņā.

2017. gada augustā uzvarēja *[[2017. gada EuroEyes Cyclassics|EuroEyes Cyclassics]]* viendienas sacensībās, kā arī *[[2017. gada Bretagne Classic|Bretagne Classic]]*.

### ''Quick-Step Floors''
Pirms 2018. gada sezonas Vivjāni pievienojās , komandas galvenā sprintera lomā nomainot Marselu Kitelu, kurš pievienojās **'.
Vivjāni 2018. gada sezonu iesāka ar uzvaru ''[[2018. gada Dubai Tour|Dubai Tour]]'' kopvērtējumā un punktu klasifikācijā, uzvarot arī otrajā un noslēdzošajā piektajā posmā.

2018. gadā uzvarējis ''[[2018. gada Dubai Tour|Dubai Tour]]'' kopvērtējumā un 2. un 5. posmā. [[2018. gada Giro d'Italia]] uzvarēja sacensību 2., 3., 13. un 17. posmā, kā arī [[punktu ieskaite Giro d'Italia|punktu ieskaitē]].

2018. gadā Vivjāni uzvarēja Itālijas čempionātā grupas braucienā, kā arī otro gadu pēc kārtas [[2018. gada EuroEyes Cyclassics|''EuroEyes Cyclassics'']] sacensībās.

[[2018. gada Vuelta a España|2018. gada ''Vuelta a España'']] Vivjāni guva trīs uzvaras posmos, ieskaitot noslēdzošo posmu [[Madride|Madridē]].

2019. gada sezonu Vivjāni iesāka ar uzvaru ''[[2019. gada Tour Down Under|Tour Down Under]]'' pirmajā posmā un ''[[2019. gada Cadel Evans Great Ocean Road Race|Cadel Evans Great Ocean Road Race]]'' viendienas sacensībās. Jūlijā Vivjāni guva savu pirmo uzvaru ''Tour de France'' posmā, uzvarot sacensību ceturtajā posmā. Augusta sākumā Vivjāni uzvarēja [[2019. gada RideLondon-Surrey Classic|''RideLondon-Surrey Classic'']] viendienas sacensībās. Uzvarēja 2019. gada [[Eiropas čempionāts šosejas riteņbraukšanā|Eiropas čempionātā]] grupas braucienā.

=== ''Cofidis'' ===
2019. gada augustā tika ziņots, ka Vivjāni parakstījis līgumu ar Francijas komandu **' un pievienojās tai līdz ar nākamo sezonu.

### ''Ineos Grenadiers''
2021. gada novembrī **' paziņoja par triju gadu līgumu ar Vivjāni. 

=== ''Lotto'' ===
2025. gada sezonu Vivjāni aizvadīja **' komandā.

2025. gada novembrī noslēdza karjeru un kļuva par ** sporta direktoru.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

## Personīgā dzīve

Vivjāni ir precējies ar riteņbraucēju Elenu Čekīni. Viņa brālis Atilio Vivjāni arī ir profesionāls riteņbraucējs.
## Atsauces

## Ārējās saites
TürkmenÄlem52E/MonacoSAT

***TürkmenÄlem52E/MonacoSAT*** ir Turkmenistānas un Monako pirmais Zemes mākslīgais pavadonis. To apkalpo Turkmenistānas nacionālā kosmosa aģentūra un uzņēmums *Space Systems International - Monaco*. Ģeostacionārā orbītā palaists 2015. gada aprīlī.
Turkmenistānas pusei pieder sakaru pavadoņa 25 raidītāji, bet Monako — 12. Pavadonis nodrošina sakarus Eiropā, Vidējos Austrumos, Centrālāzijā un Ziemeļāfrikā.

Līgumu ar *[[Thales Alenia Space]]* par pavadoņa izgatavošanu 2011. gada 18. novembrī parakstīja Turkmenistānas Sakaru ministrija un *SSI-Monaco*. Monako pieder tiesības izmantot orbitālo pozīciju 52° austrumu garuma. *Thales Alenia Space* bija atbildīga par kosmiskā aparāta izgatavošanu, zemes segmenta izbūvi, apkalpošanas speciālistu apmācību un pavadoņa palaišanu.

[thumb|left|140px|''TürkmenÄlem52E/MonacoSAT'' palaišana ar nesējraķeti ''[Falcon 9 v1.1*]]
*TürkmenÄlem52E/MonacoSAT* izgatavots uz platformas *Spacebus 4000 C2* bāzes. Tā starta masa ir 4707 kg, sausmasa — 1823 kg.

Sākotnēji pavadoni bija paredzēts orbītā palaist ar [[Ķīna]]s nesējraķeti, bet sakarā ar izmaiņām ASV likumdošanā, ASV kosmisko aparatūru nedrīkst ievest Ķīnā. Līdz ar to *Thales* izvēlējās starta operatoru *SpaceX* ar raķeti *Falcon*.

*TürkmenÄlem52E/MonacoSAT* tika palaists  23:03 UTC ar nesējraķeti *Falcon 9 v1.1* no [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija]]s starta laukuma *SLC-40''.

Pavadonis ekspluatācijā nodots 2015. gada 6. jūnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* MonacoSAT SSI-Monaco
* TurkmenAlem52E/MonacoSAT launch a success! Thales Group
* Press kit SpaceX
* TürkmenÄlem 52E / MonacoSat Gunter Dirk Krebs
Aivars Gulbis

**Aivars Gulbis** (1933—2024) bija latviešu tēlnieks. Latvijas Mākslinieku savienības Tēlniecības sekcijas vadītājs (1967—1987).

## Dzīvesgājums
thumb|250px|LPSR piemiņas medaļa ar Aivara Gulbja Mātes-Dzimtenes skulptūru. 
Dzimis 1933. gada 14. janvārī Lēdurgas pagastā Mārtiņa Gulbja ģimenē. Mācījās Lēdurgas pagasta skolā, no 1945. līdz 1947. gadam Turaidas astoņgadīgajā skolā. No 1947. līdz 1953. gadam Rīgas Lietišķās mākslas vidusskolā apguva iemaņas metāla apstrādē, līdz 1959. gadam studēja Latvijas Mākslas akadēmijas Tēlniecības nodaļā. 1965. gadā piedalījās tagadējā Rīgas Esplanādes laukumā esošā Raiņa pieminekļa izkalšanā.

No 1967. gada vadīja Latvijas Mākslinieku savienības Tēlniecības sekciju, bija Viļa Lāča kapa pieminekļa autors Rīgas Meža kapos (1974), piedalījās Uzvaras parka monumenta izveidē Pārdaugavā (1985). Aivara Gulbja ieceri parādīt Mātes-Dzimtenes tēlu ar bērnu paceltās rokās Kultūras ministrijas žūrijas komisijas vadība neļāva īstenot. Tas būtiski mainīja veidojuma satura jēgu — bez slīpētā, bronzā izpildītā bērna figūras sievietes rokās, kas simbolizētu neatkarīgu stāju, daudz uzskatāmāk dominēja sveicinājuma žests.

Piedalījās izstādēs Latvijā, Zviedrijā un Somijā, tēlniecības simpozijos Latvijā, Ungārijā, Čehijā. Organizēja un vadīja tēlniecības simpozijus Dzintaros un Biksērē.

Pēc 2000. gada darbojās konstruktīvisma stilā. A. Gulbim bija sešas personālizstādes, no kurām pēdējā "Mežs, mežs..." 2013. gadā veltīta viņa astoņdesmit gadu jubilejai.

Miris 2024. gada 10. janvārī.

## Darbi
* Piemineklis revolucionārajiem cīnītājiem Valkā (1965)
* Raiņa piemineklis Rīgā, pēc K. Zemdegas meta kopā ar L. Blumbergu (1965)
* Viļa Lāča kapa piemineklis Meža kapos (arhirekts Juris Skalbergs, 1974)
* Piemineklis Padomju Latvijas un Rīgas atbrīvotājiem no vācu fašistiskajiem iebrucējiem (1985), līdzautori: tēlnieks Ļevs Bukovskis, arhitekti E. Vecumnieks, E. Bāliņš, inženieri G. Beitiņš, H. Lācis.
* Piemineklis kordiriģentam un komponistam Ēvaldam Siliņam Rūjienā (2019).

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks (1983)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rīgas Mākslas telpā' būs skatāma tēlniecības vecmeistara Gulbja izstāde
* Aivars Gulbis «Mežs, mežs…» atklāšana
74 (skaitlis)

**74 (septiņdesmit četri)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 73 un 75. Gada septiņdesmit ceturtā diena ir 15. marts (garajā gadā 14. marts).

Romiešu skaitļu sistēmā septiņdesmit četri tiek pierakstīts šādi — LXXIV, bet binārajā skaitīšanas sistēmā septiņdesmit četri ir 10010102, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 1128 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 4A16. Septiņdesmit četri ir pāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskā tabulā septiņdesmit četri ir volframa (W) atomskaitlis.

## Skatīt arī
* 74. gads
* 74. gads p.m.ē.
Artūrs Bērziņš (mākslinieks)

**Artūrs Bērziņš** (dzimis 1983. gada 20. aprīlī Rīgā) ir latviešu multimākslinieks. Darbojas glezniecības, datorgrafikas, mūzikas un audiovizuālās mākslas jomās.

## Biogrāfija
Artūrs Bērziņš dzimis 1983. gada 20. aprīlī, Rīgā. No 2000. līdz 2005. gadam mācījies J. Rozentāla Rīgas Mākslas vidusskolā. Pēc tam uzsācis studijas Latvijas Mākslas akadēmijas Vizuālās Mediju mākslas nodaļā, kur 2009. gadā iegūts bakalaura un 2012. gadā arī maģistra grāds.

Mākslas laukā aktīvi sācis darboties 1990. gadu beigās ilustrējot mūzikas disku vākus. Izstādēs regulāri piedalās kopš 2001. gada. Latvijas Mākslinieku savienības biedrs kopš 2011. gada.
Kopš 2009. gada Rīgā bijušas piecas personālizstādes. Veidojis reklāmas dažādiem uzņēmumiem un valsts iestādēm. 1998. gadā izveidojis gotiskā roka grupu Diadema, kurai režisējis vairākus videoklipus. 2004. gadā izveidojis eksperimentālās elektronikas projektu *Lenoras Sapņi/Koronar*. Režisējis arī vairākas animācijas filmas un 2009. gadā arī īsfilmu *Strupceļš*. Bijis arī vairāku filmu mūzikas autors.
Ieguvis plašāku atpazīstamību Eiropā 2015. gadā, kad veidoja diska vāciņa noformējumu britu smagā metāla grupai *[[Cradle of Filth]]*. 

## Daiļrades raksturojums
Artūrs Bērziņš par savas darbības galveno jomu uzskata glezniecību. Strādā gan ar audeklu un otām, gan arī kombinējot to ar digitālo fotomākslu. Daudzi darbi ar savu provokatīvo raksturu sabiedrībā guvuši neviennozīmīgu reakciju. Darbu galvenā tematika — sievietes/vīrieša attiecības, cilvēka iekšējo pretrunu jautājumi, mēģinājumi izdzīvot sociālo prakšu tīklojumos, — autora darbos tiek risināta ar izsmalcinātu fantasmagoriju palīdzību. Vairāki darbi veltīti dažādām sociālām un politiskām problēmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
*