ASV Aizsardzības departaments

**ASV Aizsardzības departaments** () ir Amerikas Savienoto Valstu valdības izpildvaras struktūrvienība, kas atbild par visu aģentūru pārraudzīšanu un koordinēšanu un tām valdības funkcijām, kas tieši saistītas ar nacionālo drošību un ASV Bruņotajiem spēkiem.

ASV Aizsardzības departaments ir lielākais darba devējs pasaulē, kopējais darbinieku skaits 2009. gadā sasniedza 3,23 miljonus. Departamentu pārvalda ASV aizsardzības sekretārs (pašlaik Pīts Hegsets). Departamentam ir trīs pakļautie militārie departamenti: ASV Armijas departaments, ASV Jūras kara flotes departaments un ASV Gaisa spēku departaments.

ASV Aizsardzības departamentam ir iedalīti lielākie budžeta resursi starp visām federālajām aģentūrām, tas veido vairāk nekā vienu pusi no ikgadējā federālā diskrecionārā budžeta.

## Vēsture
Pirms Otrā pasaules kara ASV militārās struktūras bija decentralizētas. Armiju pārraudzīja Kara departaments (*Department of War*), bet floti — Jūras spēku departaments (*Department of the Navy*). Katrs no tiem darbojās atsevišķi, kas bieži radīja koordinācijas grūtības.

#### Nacionālās drošības likums (1947)
Pēc Otrā pasaules kara, pieaugot globālajai spriedzei un sākoties Aukstajam karam, ASV valdība nolēma izveidot vienotu vadības sistēmu bruņotajiem spēkiem.

1947. gada 26. jūlijā prezidents Harijs Trumens parakstīja Nacionālās drošības likumu (*National Security Act of 1947*), ar kuru tika:

* izveidota Nacionālās drošības padome (NSC),
* nodibināta Centrālā izlūkošanas pārvalde (CIP),
* apvienoti Kara un Jūras spēku departamenti, radot Nacionālās aizsardzības departamentu (*National Military Establishment*).

Šī jaunā institūcija apvienoja armiju, floti un jaundibinātos Gaisa spēkus (ASV Gaisa spēki kļuva par neatkarīgu spēku veidu 1947. gadā).

#### Pārdēvēšana par Aizsardzības departamentu (1949)
1949. gada augustā Nacionālās drošības likumā tika ieviesti grozījumi, un Nacionālās aizsardzības departaments tika pārdēvēts par Aizsardzības departamentu (*Department of Defense*, DoD). Tajā pašā laikā tika stiprināta ministra (*Secretary of Defense*) loma, nodrošinot centralizētāku bruņoto spēku vadību.

#### Aukstais karš un globalizācija
Aukstā kara gados Aizsardzības departaments kļuva par vienu no vissvarīgākajām institūcijām pasaulē. Tas vadīja ASV iesaisti Korejas karā (1950–1953), Vjetnamas karā (1955–1975), kā arī nodrošināja stratēģisko kodolieroču un aizsardzības tehnoloģiju attīstību.

Departaments arī pārraudzīja NATO militārās saistības un bija nozīmīga daļa ASV ārpolitikas realizācijā, īpaši militāro konfliktu un krīžu laikā visā pasaulē.

#### Pēc Aukstā kara
Pēc Padomju Savienības sabrukuma 1991. gadā Aizsardzības departamentam bija jāpielāgojas jaunajiem apdraudējumiem, piemēram:

* reģionālajiem konfliktiem (Persijas līča karš 1990–1991),
* starptautiskajam terorismam,
* kiberdrošības draudiem.

#### 2001. gada 11. septembra uzbrukumi
2001. gada 11. septembrī Aizsardzības departamenta galvenā mītne — Pentagons — tika smagi skarta, kad teroristi ietrieca lidmašīnu ēkas rietumu spārnā. Uzbrukumā gāja bojā 189 cilvēki. Tas bija pavērsiens ASV drošības politikā, kas ievadīja jaunu ēru cīņā pret terorismu un militārajās operācijās Afganistānā un Irākā.

#### Mūsdienas
Šodien Aizsardzības departaments ir lielākā ASV valdības aģentūra ar vairāk nekā 2,8 miljoniem darbinieku (ieskaitot militārpersonas un civilpersonas). Tā galvenais uzdevums ir aizsargāt valsti no ārējiem draudiem, nodrošināt militāro gatavību un vadīt bruņotos spēkus. Departamenta mītne atrodas Pentagonā, bet tā ietekme sniedzas globālā mērogā.

2025. gada 5. septembrī ASV prezidents Donalds Tramps pārdēvēja ASV Aizsardzības ministriju par Kara ministriju.
## ASV Aizsardzības departamenta organizatoriskā struktūra
thumb|ASV Aizsardzības departamenta struktūra (2013)|left
ASV aizsardzības sekretārs, ko ieceļ prezidents ar Senāta piekrišanu, ir Aizsardzības departamenta vadītājs, kā noteikts federālajā likumā (113. pants, 10. nodaļa). Viņš ir "prezidenta galvenais palīgs visos jautājumos, kas saistīti ar Aizsardzības departamentu", un viņam ir "pilnvaras, vadība un kontrole pār Aizsardzības departamentu". Tā kā Kongresam vai prezidentam nav praktiski iesaistīties katrā Aizsardzības departamenta jautājumā, aizsardzības sekretārs un sekretāra padotie ierēdņi parasti dien militārajā dienestā.

Aizsardzības departamentu veido Aizsardzības sekretāra birojs, Apvienoto štābu priekšnieku komiteja (JCS), Ģenerālinspektora birojs, Bruņoto spēku departamenti (Armijas departaments, Jūras spēku departaments, Gaisa spēku departaments), Aizsardzības aģentūra un Aizsardzības departamenta Lauka operāciju aģentūra, Nacionālās gvardes birojs un citi biroji, aģentūras, organizācijas un pavēlniecības, kas izveidotas vai noteiktas ar likumu vai prezidenta vai aizsardzības ministra lēmumu.

Aizsardzības departamenta direktīva 5100.01 apraksta organizatoriskās attiecības departamentā un ir pamatdokuments, kas nosaka militārā departamenta pamatfunkcijas. Jaunākā versija, ko 2010. gada decembrī parakstīja bijušais aizsardzības sekretārs Roberts Geitss, ir pirmā būtiskā dokumenta pārskatīšana kopš 1987. gada.

### ASV Apvienotā štābu priekšnieku komiteja
thumb|ASV bruņoto spēku ģeogrāfisko vienoto pavēlniecību atbildības zonas
ASV Apvienotā štābu priekšnieku komiteja ir Aizsardzības departamenta plānošanas un vadības institūcija, kas konsultē aizsardzības ministru, ASV Drošības padomi, Nacionālās drošības padomi un prezidentu militāros jautājumos. Apvienoto štābu priekšnieku komitejas sastāvu nosaka harta, un to veido Apvienoto štābu priekšnieku priekšsēdētājs, Apvienoto štābu priekšnieku priekšsēdētāja vietnieks, vecākais priekšsēdētāja vietnieks, Armijas, Jūras kājnieku, Jūras spēku un Gaisa spēku štābu priekšnieks un Nacionālās gvardes priekšnieks, kurus katru ieceļ Amerikas Savienoto Valstu prezidents pēc Senāta apstiprinājuma. Katrs no dienestu vadītājiem, ārpus saviem pienākumiem kā Apvienoto štābu priekšniekiem, strādā tieši ar Militārā departamenta sekretāru, t. i., Armijas sekretāru, Jūras kājnieku sekretāru, Jūras spēku sekretāru un Gaisa spēku sekretāru.

Saskaņā ar 1986. gada Goldvotera-Nikolsa likumu Apvienoto štābu priekšnieku komitejai nav operatīvās komandvadības pilnvaru ne individuāli, ne kolektīvi, jo komandķēde no prezidenta līdz aizsardzības ministram un no aizsardzības ministra līdz vienotajai kaujas pavēlniecībai ir sarežģīta sistēma ar dažādiem atzariem.
* Aizsardzības ministra birojs
** Aizsardzības politikas padomdevēja komiteja
** Apdraudējumu novērtēšanas birojs
** Ģenerālinspektora birojs
*** Aizsardzības kriminālizmeklēšanas dienests
* Militārie departamenti
** ASV Armijas departaments, vada ASV armiju
** ASV Jūras spēku departaments, vada ASV Jūras spēkus un ASV Jūras kājnieku korpusu
** ASV Gaisa spēku departaments, vada ASV Gaisa spēkus.
* ASV Apvienotā štābu priekšnieku komiteja
** Vienotās kaujas pavēlniecības
*** ASV Speciālo operāciju pavēlniecība (SOCOM)
*** ASV Stratēģiskā pavēlniecība (STRATCOM)
*** Transporta pavēlniecība (TRANSCOM)
*** Kiberpavēlnienīca (USCYBERCOM)
* Ģeogrāfiskās vienotās kaujas pavēlniecības
** Centrālā pavēlniecība (CENTCOM)
** Eiropas pavēlniecība (EUCOM)
** Ziemeļu pavēlniecība (NORTHCOM)
** Indo-Klusā okeāna pavēlniecība (INDPACOM)
** Dienvidu pavēlniecība (SOUTHCOM)
** Āfrikas pavēlniecība (AFRICOM)
** Kosmosa pavēlniecība (USSPACECOM)
* Aizsardzības aģentūru funkcionālie un tehniskie dienesti un direktorāti
** Aizsardzības izlūkošanas aģentūra
*** Nacionālās drošības aģentūra
*** Nacionālais izlūkošanas birojs
*** Nacionālā ģeotelpiskās izlūkošanas aģentūra
** Amerikas Savienoto Valstu Jūras spēku observatorija
*** Aizsardzības juridisko pakalpojumu aģentūra
*** Aizsardzības loģistikas aģentūra
*** Aizsardzības drošības sadarbības aģentūra
*** Aizsardzības draudu mazināšanas aģentūra
*** Raķešu aizsardzības aģentūra
*** Aizsardzības progresīvo pētniecības projektu aģentūra (DARPA)
*** Iegādes dienesta aģentūra
*** Aizsardzības komisāra aģentūra
*** Aizsardzības līgumu audita aģentūra
*** Aizsardzības līgumu pārvaldības aģentūra
*** Aizsardzības finanšu un grāmatvedības dienests
*** Aizsardzības informācijas sistēmu aģentūra
*** Aizsardzības drošības dienests
*** Pentagona spēku aizsardzības aģentūra
* Palīgdienesti un pārvaldes
** ASV Bruņoto spēku preses dienests
** Aizsardzības karagūstekņu/pazudušo personu birojs
** Aizsardzības izglītības departaments
*** Aizsardzības militārpersonu bērnu skolu departaments
** Aizsardzības cilvēkresursu pārvalde
** Zemes resursu rezervju pārvalde
** Medicīnas iestāžu pārvalde
** Vašingtonas galvenā štāba pārvalde

2003. gadā Nacionālā sakaru sistēma tika nodota Tēvzemes drošības departamenta pārziņā.

2009. gadā ASV prezidents Baraks Obama pavēlēja izveidot vēl vienu aģentūras iekšējo vienību — ASV Kiberpavēlniecību —, reaģējot uz pieaugošo hakeru skaitu no tādām valstīm kā Ķīna un Krievija, kas iefiltrējas Pentagona datoru tīklos. Pirmais komandieris bija ģenerālis Kīts Aleksandrs, kurš vadīja arī Nacionālās drošības aģentūru (NDA). Kiberpavēlniecība operatīvi ir pakļauta ASV Stratēģiskajai pavēlniecībai (Ofatas gaisa spēku bāze, Nebraskas štatā).

## Atsauces

## Ārējās saites

*