open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Deniss Romanovs

**Deniss Romanovs** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas futbolists, vārtsargs. Pašlaik (2017) pārstāv Latvijas Virslīgas klubu  Riga FC. Iepriekš spēlējis arī Skonto/Metāls, FK Valmiera, FK Ventspils, Ditton, Bukarestes "Dinamo", Prāgas "Slavia", Lankaranas "Khazar", kā arī vairākos Indonēzijas klubos. Latvijas izlasē pārsvarā bijis rezervista statusā un aizvadījis 5 spēles.

2006. gada novembrī parakstīja līgumu ar Rumānijas futbola klubu Bukarestes "Dinamo", bet 2009. gada janvārī to lauza. Klubā viņam tā arī neizdevās nostiprināties, jo pamatvārtsarga vieta tika atvēlēta Rumānijas izlases pamatvārtsargam Bogdanam Loboncam. 2009. gada februārī viņš noslēdza līgumu ar Prāgas "Slavia", kas tobrīd bija līgas līdervienība. Arī Prāgas komandā Romanovs netika pie vērā ņemama spēles laika. 2010. gada jūlijā viņš parakstīja divu gadu līgumu ar Azerbaidžānas klubu "Khazar".

## Sasniegumi
* Latvijas vicečempions - 3 (2000.-2002.)
* Latvijas kausa ieguvējs - 3 (2003.-2005.)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Profils national-football-teams.com vietnē
Skonto FC-2

**Skonto/Metāls** ir bijušais Latvijas futbola klubs no Rīgas, kas pastāvēja no 1995. līdz 2016. gadam. (līdz 1995. gadam šī kluba nosaukums bija **Interskonto**)

Skonto/Metāls bija komanda, kura pamatā kalpoja kā Skonto FC fārmklubs un tajā galvenokārt spēlēja jaunieši. Šajā komandā ir spēlējuši tādi futbolisti kā:
* Marians Pahars
* Aleksandrs Koliņko
* Vladimirs Koļesņičenko
* Deniss Romanovs
* Pāvels Davidovs
1997. gadā komandu pārdēvēja par **Skonto/Metāls/[[Rinar]]**, 2002. gadā – par **"[[Industra Bank|Multibanka]]"**, bet 2004. gadā par **Skonto FC-2**.

## Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

ImageSize = width:600 height:60
PlotArea = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:01/07/1993 till:01/07/2001
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:1994
Colors =
  id:bl1  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:bl2  value:rgb(0.9,0.9,0.3)  
  id:rs  value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:rn  value:rgb(0.9,0.1,0.1)

PlotData= 
  bar:Position width:15 color:white align:center

  from:01/07/1993 till:01/07/1994  shift:(0,-4) text:8
  from:01/07/1994 till:01/07/1995  shift:(0,-4) text:7
  from:01/07/1995 till:01/07/1996  shift:(0,-4) text:9
  from:01/07/1996 till:01/07/1997  shift:(0,-4) text:12
  from:01/07/1997 till:01/07/1998  shift:(0,-4) text:3
  from:01/07/1998 till:01/07/1999  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/1999 till:01/07/2000  shift:(0,-4) text:2
  from:01/07/2000 till:01/07/2001  shift:(0,-4) text:3

  from:01/07/1993 till:01/07/1996  color:bl1  shift:(0,13)  text: "Virslīga"
  from:01/07/1996 till:01/07/2001  color:bl2  shift:(0,13)  text: "1. līga"



## Ārējās saites
* Par klubu uz foot.dk 
* Kluba 1995. gada sezonas rezultāti LFF.lv
Latvijas futbola Nākotnes līga

**LVBET Līga** (oficiāli - **Latvijas futbola 1. līga**) ir otrā augstākā divīzija Latvijas futbolā. To organizē Latvijas Futbola federācija.

Sezonas beigās uzvarētājs automātiski iegūst ceļazīmi uz Virslīgu. Otra labākā komanda tiekas ar Virslīgas 9. vietas ieguvējiem par palikšanu/vietas iegūšanu Virslīgā. Komandas, kas ieņem priekšpēdējo (13.) un pēdējo vietu (14.), izkrīt uz 2. līgu. Savukārt, 12. vieta tiekās pārspēlēs par vietas saglabāšanu ar 2. līgas 3. vietu.

## Vēsture
Pirmā līga tika izveidota 1992. gadā. No 2007. līdz 2008. gadam tās nosaukums bija **Traffic 1. līga**, kad par pirmo līgas ģenerālsponsoru kļuva reklāmas uzņēmums "Traffic auto advert". No 2015. līdz 2020. gadam tās galvenais atbalstītājs bija sporta preču veikals Komanda.lv un tās nosaukums bija **Komanda.lv 1. līga**.

2014. gadā 1. līgas čempionātu skāra nopietnas pārmaiņas&nbsp;— tajā vairs nespēlēja Virslīgas dublieru komandas. 2017. gada sezonā 1. līgā startēja 14 klubi, taču 14. jūlijā LFF Disciplinārlietu komisija par aizdomīgām darbībām, kas vērstas uz spēļu rezultāta ietekmēšanu, no dalības turnīrā izslēdza "FK Jēkabpils/JSC" un "FK Ogre".

2020. gadā COVID-19 pandēmijas dēļ otrā posma sacensības netika pabeigtas un vietu sadalījums turnīra tabulā tika noteikts ar koeficienta palīdzību.

No 2021. gada par līgas ģenerālsponsoru kļuva azartspēļu uzņēmums "Optibet" – līga ieguva jaunu vizuālo identitāti un tika pārdēvēta par Optibet Nākotnes līgu. 2022. gada sezonā pēc astoņu gadu pārtraukuma atgriezās dublieru komandas – tās var izkrist uz 2. līgu, taču nepiedalās cīņā par ceļazīmēm uz Virslīgu. 2025. gadā sadarbība ar Optibet netika turpināta. 

2026. gada sākumā tika izziņot jauna sadarbība. Par līgas ģenerālsponsoru kļuva azartspēļu uzņēmums "LVBet". Līga ieguva jaunu vizuālo identitāti un sadarbības ietvaros tika pārsaukta par "LVBet Līga".

## Dalībnieces
**2025. gada Nākotnes līgas dalībnieces**

* JDFS Alberts (Rīga)
* Leevon PPK (Rīga)
* Mārupes SC (Mārupe)
* Valmiera FC (Valmiera)
* AFA Olaine (Olaine)
* Rēzekne (Rēzekne)
* Riga FC-2 (Rīga)
* RFS-2 (Rīga)
* Skanstes SK (Rīga)
* FK Smiltene/BJSS (Smiltene)
* FK Tukums 2000/TSS-2 (Tukums)
* JFK Ventspils (Ventspils)
* FK Metta (Rīga)
* FK Riga Mariners (Rīga)

## Uzvarētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
* Pirmās līgas sadaļa portālā sportacentrs.com
Virslīga

**Virslīga** var būt:
* Latvijas florbola Virslīga
* Latvijas futbola Virslīga
** Latvijas PSR futbola Augstākā līga (saukta arī Virslīga)
* Latvijas telpu futbola Virslīga
* Latvijas hokeja virslīga
FK Pārdaugava

**Pārdaugava Rīga** ir bijušais Latvijas futbola klubs no Rīgas, kas pastāvēja no 1990. līdz 1995. gadam. Futbola klubs radās no likvidētās meistarkomandas *[[FK Daugava Rīga (1944)|Daugava]]* jauniešu nodaļas.

## Vēsture
1984. gadā izveidojās kluba "Daugava" jauniešu komanda ar nosaukumu **Daugava/[[Rīgas vagonbūves rūpnīca|RVR]]**. No 1985. līdz 1987. gadam tā spēlēja ar nosaukumu **"Junioru izlase"**, bet no 1988. līdz 1989. gadam – **"Jaunatnes izlase"**. 1990. gadā komandu pārdēvēja par **Pārdaugava/RASMS** (*Republikas augstākās sporta meistarības skola*) un tā piedalījās Baltijas futbola līgā (Baltijas čempionātā), kur izcīnīja 15. vietu 18 Igaunijas, Lietuvas, Latvijas un Kaļiņingradas apgabala komandu konkurencē. Nosaukuma maiņu veicināja atbalsts no lauksaimniecības uzņēmuma "Pārdaugava", kas piederēja Latvijas Futbola federācijas prezidentam Vladimiram Ļeskovam. 1991. gadā "Daugavas" vietu PSRS Futbola Pirmajā līgā mantoja "Kompar-Daugava", bet par tās rezerves komandu kļuva "Pārdaugava" jeb **Pārdaugava/NSS** (*Nacionālā sporta skola*), kura spēlēja Latvijas PSR futbola Augstākajā līgā (A grupā) .

Latvijai atgūstot neatkarību, 1992. gadā komanda sāka spēlēt atjaunotajā Virslīgā kā **Pārdaugava**. 1992. gada Virslīgas sezonā Pārdaugava mājas spēles aizvadīja Carnikavas stadionā un ierindojās 4. vietā. 1993. un 1994. gadā komanda mājas spēles pamatā aizvadīja stadionā "Energoautomātika"  taču 1995. gada sezonā, kurā katru spēli komanda aizvadīja citā stadionā, tā pēc 8. kārtas izstājās no līgas un likvidējās.

Juridiski Skonto FC telpās Emiļa Melngaiļa ielā 1 reģistrētais sporta klubs "Pārdaugava" likvidēts 1998. gadā.

## Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

ImageSize = width:600 height:60
PlotArea = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:01/07/1991 till:01/07/1994
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:1992 
Colors =
  id:bl1  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:bl2  value:rgb(0.9,0.9,0.3)  
  id:rn  value:rgb(0.9,0.1,0.1)

PlotData= 
  bar:Position width:15 color:white align:center

  from:01/07/1991 till:01/07/1992  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/1992 till:01/07/1993  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/1993 till:01/07/1994  shift:(0,-4) text:6

  from:01/07/1991 till:01/07/1994  color:bl1  shift:(0,13)  text: "Virslīga"



* '''Latvijas PSR futbola Augstākā līga''': 1991 – 2. vieta

## Slaveni spēlētāji
* Marians Pahars
* Andrejs Piedels
* Dzintars Zirnis
* Sergejs Molčanovs
* Oļegs Blagonadeždins

## Atsauces


## Ārējās saites

* Futbols pilsētā - Pārdaugava. ''DELFI''
Viktors Spole

**Viktors Spole** (dzimis ) ir bijušais Latvijas futbolists, vārtsargs. Ilgstoši spēlēja FHK Liepājas Metalurgs sastāvā. Šobrīd vārtsargu treneris FK Liepāja komandā.

Latvijas čempionātā aizvadījis 326 spēles (pēc 2010. gada sezonas 2. kārtas), ielaižot 300 vārtus, vārtsargu konkurencē pārspējot Andreju Piedelu aizvadīto spēļu skaita ziņā.

## Panākumi
* 2006. gadā atzīts par ceturto labāko vārtsargu LMT Virslīgā (aiz Andra Vaņina, Andreja Piedela un Denisa Romanova).
* 2009. gadā tika iekļauts LMT Virslīgas sezonas spēlētāju izlasē, kā pirmais vārtsargs.

## Atsauces
Gintars Stauče

**Gintars Stauče** (; dzimis ) ir bijušais futbola vārtsargs no Lietuvas. Pašlaik strādā Maskavas "Spartak" par vārtsargu treneri.

## Panākumi
* 2006.gadā atzīts par piekto labāko Latvijas Virslīgas vārtsargu (aiz Andra Vaņina, Andreja Piedela, Denisa Romanova un Viktora Spoles)

## Ārējās saites
Žans Pols Ndeki

**Žans Pols Ndžumeks Ndeki** (; dzimis ) ir bijušais Kamerūnas futbolists, aizsargs. No 2005. līdz 2010. gadam spēlēja Latvijas futbola klubā FK Ventspils. 2006. gadā atzīts par Latvijas Virslīgas labāko aizsargu un labāko spēlētāju.

## Ārējās saites
Jozefs Pjačeks

**Jozefs Pjačeks** (), dzimis  ir Slovākijas futbolists, aizsargs.

## Panākumi
* 2006. gadā tika atzīts par Latvijas Virslīgas astoto labāko aizsargu (par viņu labāki: Žans Pols Ndeki, Oskars Kļava, Kaspars Gorkšs, Igors Stepanovs, Deniss Kačanovs, Dzintars Zirnis un Pāvels Surņins)
* 2006. gadā ieguva Latvijas čempionāta trešo vietu.

## Ārējās saites
Darjus Miceika

**Darjus Miceika** (; dzimis ) ir Lietuvas futbolists, pussargs. No 2005. līdz 2008. gadam spēlēja FHK Liepājas Metalurgs.

## Panākumi
* 2006. gadā tika atzīts par trešo labāko Latvijas Virslīgas pussargu (aiz Genādija Soloņicina un Vitālija Astafjeva).
* 2006. gadā ieguva Latvijas čempionāta otro vietu.

## Ārējās saites
Artjoms Jaškins

**Artjoms Jaškins** (, dzimis ) ir krievu izcelsmes bijušais Ukrainas futbolists, pussargs.

Pēc pāriešanas uz Kijivas "Dinamo" viņam piedāvāja pieņemt Ukrainas pilsonību un spēlēt Ukrainas izlasē. Tajā viņš ir aizvadījis 8 spēles.

## Panākumi
* 2006. gadā atzīts par Latvijas Virslīgas sesto labāko pussargu (par viņu labāki: Genādijs Soloņicins, Vitālijs Astafjevs, Darjus Miceika, Aleksejs Višņakovs un Imants Bleidelis)

## Ārējās saites
Deimants Bička

**Deimants Bička** (; dzimis ) ir bijušais Lietuvas futbolists, malējais pussargs. No 2001. līdz 2006. gadam spēlēja FK Ventspils sastāvā.

## Panākumi
* 2006.gadā tika atzīts par Latvijas Virslīgas septīto labāko pussargu (par viņu labāki: Genādijs Soloņicins, Vitālijs Astafjevs, Darjus Miceika, Aleksejs Višņakovs, Imants Bleidelis un Artjoms Jaškins)
* 2006.gadā kļuva par Latvijas čempionu

## Ārējās saites
* Profils Ekranas vietnē
Abajas ezers

**Abajas ezers** (, *Ābaya Hāyk’*), agrāk arī **Margaritas ezers**, ir saldūdens ezers Etiopijas dienvidu daļā. Atrodas Lielajā Rifta ielejā, grābenā.

Ziemeļu pieteka - Bilates upe. Ezera dienvidu daļa iekļauta Nečisara nacionālajā parkā, šī ir viena no mazāk pārveidotajām Etiopijas vietām. Ezers satur daudz dzelzs hidroksīda, kas iekrāso ūdeni sarkanbrūnā krāsā, padara to duļķainu. Ap ezeru savanna, krasti bagāti ar putniem un dzīvniekiem. Kopš 1980. gada novērojama ezera līmeņa celšanās. Ūdens apmaiņas periods - 1,87 gadi. Oligotrofs. 20 sugu zivis. Ainavisks.

Ezera dienvidos aptuveni 1 km plats purvains zemesšaurums atdala Abajas ezeru no mazākā Čamo ezera. Arba Minčas pilsēta atrodas spēcīgu avotu izplūdes vietā, pilsētas nosaukums amharu valodā nozīmē - "četrdesmit avoti".
Mindaugs Kalons

**Mindaugs Kalons** (; dzimis  Viļņā) ir bijušais Lietuvas futbolists, pussargs.

## Panākumi
* 2006.gadā tika atzīts par Latvijas Virslīgas astoto labāko pussargu (par viņu labāki: Genādijs Soloņicins, Vitālijs Astafjevs, Darjus Miceika, Aleksejs Višņakovs, Imants Bleidelis, Artjoms Jaškins un Deimants Bička)
* 2006.gadā ieguva Latvijas čempionāta otro vietu
* 2005.gadā kļuva par Latvijas čempionu

## Ārējās saites
Traģēdija

**Traģēdija** ir viens no klasiskajiem dramatiskās literatūras žanriem, kura centrā atrodas nesamierināms konflikts starp galveno varoni un pārāku, bieži vien metafizisku vai morāli augstāku spēku, piemēram, likteni, dievišķo gribu, sabiedrības ētiskajām normām vai pārdabiskiem spēkiem. Šī sadursme parasti noved pie neatgriezeniskām sekām – galvenā varoņa ciešanām, sabrukuma vai bojāejas. Traģēdijas būtība slēpjas tajā, ka varonis, neraugoties uz savām spējām, cēlajiem mērķiem vai personisko godīgumu, ir pakļauts spēkiem, kurus nav iespējams uzveikt.

Traģēdija atspoguļo fundamentālus eksistenciālus jautājumus, piemēram, cilvēka cīņu ar likteni, brīvās gribas robežas, morālo izvēli un tās sekām. Tā bieži rada katarzi, emocionālu attīrīšanos, ļaujot skatītājam identificēties ar varoņa ciešanām un pārdzīvojumiem.

Viens no ievērojamākajiem traģēdijas žanra pārstāvjiem rietumu literatūras vēsturē ir Viljams Šekspīrs (1564–1616), kura darbos, piemēram, *Hamlets*, *Makbets*, *Karalis Līrs* un *Otello,* attēlots cilvēka iekšējais konflikts, traģiskā vaina (*hamartia*) un sabiedrības vai kosmisko spēku neizbēgamā ietekme uz indivīda likteni.

## Ārējās saites
Baringo ezers

**Baringo ezers** () ir beznoteces saldūdens ezers Kenijas centrālajā - rietumu daļā, Lielajā Rifta ielejā, ap 285 km ziemeļziemeļrietumos no Nairobi.

Nosaukums cēlies no vietējo cilšu vārda *Mparingo* — "ezers". Ezerā ietek divas upes — El Molo un Ol Arabela. Nav redzamas iztekas — ūdens iesūcas lavā. Par spīti tam ezera ūdens nav sāļš, un šis ir vienīgais Rifta ielejas saldūdens ezers Kenijā, ja neskaita Naivašas ezeru. Atrodas nomaļā, karstā un sausā apvidū. Ezera apkaimē dzīvo klejojošas ciltis.

Pirmatnēja daba. Ezers apūdeņošanas dēļ samazinās un tajā kļūst mazāk zivju. Vairākas mazas salas, lielākā — Olkokves sala. Endēma zivju suga — *Oreochromis niloticus*. Reģistrētas vairāk kā 470 putnu sugas. Daudz krokodilu un nīlzirgu.
Bogorijas ezers

**Bogorijas ezers** (, agrāk *Lake Hannington*) - sālsezers ar lielu sārmu saturu, atrodas Kenijas centrālajā daļā, ap 285 km ziemeļziemeļrietumos no Nairobi.

200px|left|thumb|Flamingi Bogorijas ezerā
Ezers atrodas Austrumāfrikas Lielajā Rifta ielejā dienvidos no Baringo ezera. Ūdens pieplūst galvenokārt no aptuveni 200 karstajiem avotiem, arī no Sandai un Emsosas upes. Ezera krastā (gk. rietumu krastā) atrodas vismaz 17 aktīvi geizeri - Āfrikā lielākais geizeru lauks. Ziemeļos Kesubu purvs, austrumos - Siraho krauja. Sāls saturs - līdz 100 g/l, sārmainums - 10,5 pH. Ezera virsējā daļā ūdens mazāk sāļš.

Kaut arī ezera ūdens ir ļoti sāļš, tajā daudz cianobaktēriju *Arthrospira fusiformis* - no tām pārtiek flamingi. Ezers pazīstams ar savu ārkārtējo putnu bagātību, tai skaitā milzīgajiem flamingu bariem, kas ezeru no attāluma lūkojoties nereti iekrāso sārtā krāsā. Ezera apkaimē daudz zebru un citu dzīvnieku. Viss ezers kopš 1973. gada iekļauts Bogorijas nacionālajā rezervātā. Ramsāres vieta.

Ezers ne vienmēr bijis sāļš. Nogulumu izpēte liecina, ka pēdējo 10 000 gadu laikā ezerā vairākkārt bijis saldūdens un tā līmenis bijis līdz 9 m augstāks, kā tagad. Brīžiem ezera ūdens plūdis uz ziemeļiem, uz Baringo ezeru.

Ezera krastā agrāk dzīvoja endoroisu tauta, kurus 1970. gados piespieda atstāt savu zemi.

## Atsauces
Nakuru ezers

**Nakuru ezers** (, ) ir viens no Āfrikas Lielās Rifta ielejas sālsezeriem, satur daudz sodas. Atrodas dienvidos no Nakuru pilsētas, Kenijas centrālajā - rietumu daļā, 160 km ziemeļos no Nairobi.

200px|left|thumb|Flamingi Nakuru ezerā
Nosaukums masaju valodā nozīmē - "putekļi", "putekļaina vieta". 1990. gadu sākumā krasi kritās ezera ūdens līmenis, tomēr pēdējā laikā ezers atjaunojies.

Lielais aļģu (cianobaktērija *Spirulina*) un vēzīšu daudzums ezera sārmainajā ūdenī pievilina tam lielu skaitu, miljoniem flamingu, kas gandrīz vienmēr klāj lielu daļu ezera virsmas. Ezera apkaimē un pašā ezerā dzīvo arī daudzi citi putni (ap 450 sugu), dzīvnieki, tai skaitā divas degunradžu sugas, žirafes un lielie pitoni. Ezers iekļauts Nakuru nacionālajā parkā (1961) - parks ietver ezeru, tā kalnaino piekrasti un savannu. Parkā var atrast ap 550 augu sugas.

Ezers ir populārs tūrisma objekts, pateicoties lieliskajam skatam pāri ezeram uz daudzajiem flamingiem, kas paveras no Babuīnu klints ezera krastā. Diemžēl ezera stāvoklis pasliktinās intensīvā tūrisma un rūpnieciskā piesārņojuma dēļ.

1937-1938. gados ezera krastā atklāti mezolīta apbedījumi - atrastie 9 skeleti piederēja etiopu rasei.

## Ārējās saites
* Nakuru nacionālā parka mājaslapa
Proton 2. pakāpe

**Proton 2. pakāpe** - raķešpakāpe, kuru izmanto nesējraķetē Proton kā otro pakāpi.

Pakāpē tiek izmantoti 3 dzinēji RD-0210 un viens RD-0211.

Pakāpe izmantota raķetē:
* divpakāpju Proton
Magadi ezers

**Magadi ezers** (, ; masaju valodā - ‘sāļš’) ir beznoteces sālsezers Kenijas dienvidu daļā, Lielā Rifta ielejas dienvidos.

Ezers atrodas grābenā. Ezera ūdens satur ļoti daudz nātrija karbonāta un izgulsnē īpašu minerālu — tronu. Sausajā periodā 80% ezera virsmas klāj sacietējusi, balta trona, kas pēc sastāva ir tuva sodai. Lietus periodā ezeru klāj līdz 1 metru bieza ļoti sāļa ūdens kārta, taču karstajā klimatā ūdens ātri iztvaiko, atstājot saplaisājušu sāls virsmu. Vietām tronas slāņi ir līdz 40 metrus biezi. Galvenais ūdens pieplūdes avots — līdz 80&nbsp;°C karsti, sāļus saturoši avoti. Vairums karsto avotu atrodas ezera ziemeļrietumu un dienvidu piekrastē.

Ezera karstajā, sāļajā ūdenī spēj izdzīvot viena zivju suga — *[[Alcolapia grahami]]* (*Tilapia grahami*). Putniem, jo sevišķi flamingiem nozīmīga vieta.

Ezera krastā atrodas Magadi pilsētiņa, kurā jau 80 gadus atrodas sodas fabrika. Pāri ezeram iet gājēju ceļš.

## Atsauces

## Ārējās saites
Proton (nesējraķete)

thumb|240px|''UR-500'' (pirmais no kreisās) salīdzinājumā ar citām ''Proton'' versijām
***Proton*** (*Протон*) jeb ***UR-500***, ''GRAU'' indekss *8K82*, bija PSRS ''Proton'' saimes divpakāpju nesējraķete. Tā tika izstrādāta 1960. gadu pirmajā pusē kā starpkontinentālā ballistiskā raķete un kaujas orbitālā raķete. 1964. gadā *UR-500* kaujas galviņas projekts tika atcelts, un raķete tika pielāgota kosmisko aparātu palaišanai orbītā. Pirmais starts notika . Divu gadu laikā tika veikti četri *Proton* nesējraķetes starti, no tiem viens bija neveiksmīgs.

## Konstrukcija
Nesējraķete *UR-500* sastāvēja no divām pakāpēm. Pirmā pakāpe tika izstrādāta speciāli šai raķetei, bet otrā tika mantota no starpkontinentālās ballistiskās raķetes *[[UR-200]]* projekta. Šajā variantā *Proton* bija spējīgs pacelt 8,4 t derīgas kravas uz zemo Zemes orbītu.

Pirmā pakāpe sastāvēja no centrālā un sešiem sānu blokiem, kas izvietoti simetriski ap centrālo. Centrālajam blokam bija pārejas nodalījums, oksidētāja tvertne un astes nodalījums. Katrs sānu bloks sastāvēja no priekšējā nodalījuma, degvielas tvertnes un astes nodalījuma, kurā bija nostiprināts dzinējs. Pirmajā pakāpē bija seši autonomi šķidrās degvielas raķešdzinēji *[[RD-253]]*. Dzinējiem bija turbosūkņa degvielas padeves sistēma ar ģeneratorgāzes dedzināšanu. Dzinēja palaišanu veica, pārplēšot piromembrānu dzinēja ieejā.

Otrā pakāpe sastāvēja no pārejas, degvielas un astes nodalījuma. Otrās pakāpes dzinējiekārta bija veidota no četriem S. Kosberga izstrādātiem šķidrās degvielas dzinējiem: trīs *[[RD-0210]]* un viena *[[RD-0211]]*. Dzinējs *RD-0211* bija dzinēja *RD-0210* modifikācija, kas nodrošināja nepieciešamo spiedienu degvielas tvertnē (uzpūšanu). Katru dzinēju varēja novirzīt leņķī līdz 3° 15' tangenciālos virzienos. Otrās pakāpes dzinējiem bija degvielas padeves turbosūkņu sistēma ar ģeneratora gāzes sadedzināšanu. Dzinējiekārtas kopējā vilce vakuumā bija 2352 kN. Otrās pakāpes dzinēji tika palaisti agrāk par pirmās pakāpes dzinēju izslēgšanu, kas nodrošināja “karstu” pakāpju atdalīšanās principu. Tiklīdz otrās pakāpes dzinēju vilce pārsniedza pirmās pakāpes atlikušo vilci, notika pakāpju savienojošo piroskrūvju uzspridzināšana; pakāpes atdalījās, bet otrās pakāpes dzinēju sadegšanas produkti, iedarbojoties uz siltumekrānu, bremzēja un atgrūda pirmo pakāpi.

## Ārējās saites
* UR-500 Mark Wade, astronautix.com
* Proton rocket family Anatoly Zak, russianspaceweb.com
* Proton Gunter Dirk Krebs
Partizānu karš

[thumb|300px|Lietuviešu partizānu vienība Lietuvas dienvidos starp 1940. līdz 1950. gadiem. Lietuvā partizānu karš pret padomju okupācijas varu turpinājās visilgāk no visām [Baltijas valstis|Baltijas valstīm — līdz pat 1956. gadam]]

**Partizānu karš** ir neregulāra rakstura karš, kurā piedalās mazas, organizētas un bruņotas vietējo iedzīvotāju grupas cīņā pret okupācijas armiju vai pastāvošo valdību. Nosaukums radies franču vārda *partisan*.

Partizāni var darboties gan lauku apvidos, kā patvērumu izmantojot mežus vai kalnus, kuros cīnītāji ļoti labi orientējas, gan pilsētās. T.s. *Tupomari* ("pilsētas partizāni") taktika radās 20 gs. 70.—80. gados Urugvajā, un aprakstīta 1969. gadā izdotajā brazīlieša Karlosa Marigelli (nogalināts apšaudē ar policiju Sanpaulu) rokasgrāmatā “Mazā instrukciju rokasgrāmata pilsētas partizāniem”, kas kļuva par paraugmodeli teroristiem Rietumeiropā 80. gados.

Partizānu darbības sekmīgums ir pilnībā atkarīgs no vietējo civiliedzīvotāju atbalsta, kas partizānus nodrošina ar pārtiku un informē par to pretinieku darbībām. Ja šāda atbalsta nav (civiliedzīvotāji ziņo varas iestādēm par jebkurām pamanītām partizānu darbībām), partizānu grupas tiek ātri likvidētas.

## Taktika

* Pretinieka infrastruktūras iznīcināšana — piemēram, tiltu, sliežu ceļu spridzināšana, sakaru līniju iznīcināšana utt.
* Propaganda — piemēram, patiesas un nepatiesas pretinieku nomelnojošas informācijas izplatīšana visos iespējamos veidos, nolūkā palielināt simpatizējošo skaitu iedzīvotāju vidū (retāk, ārvalstu atbalstu vai pat pretinieka pārstāvju atbalstu).
* Pretinieka dzīvā spēka iznīcināšana — uzbrukumi, karaspēka, policijas, žandarmērijas vai t.s. *[[Nāves eskadroni|nāves eskadronu]]* patruļām.
* Terorisms — pretinieka un tā atbalstītāju iebiedēšana jebkādā veidā (nogalinot pretinieka civilās varas pārstāvjus, to ģimeņu locekļus, spridzinot pārvaldes objektus utt.).

Nejaukt ar divu vai vairāku valstu militāra konflikta laikā pretinieka teritorijā iesūtītu kaujinieku darbību, kuru taktika gandrīz ir identiska, bet kuri tiek vadīti no ārienes.

## Skatīt arī
* Kaujinieks
* Terorisms

## Ārējās saites
* Encyclopaedia Britannica, Guerrilla warfare 
* Counter Insurgency Jungle Warfare School (CIJWS) India  
* Спутник Партизана — 1942.g. PSRS izdota pamācība partizāniem Vācijas okupētajā teritorijā
Proton-K 3. pakāpe

**Proton-K 3. pakāpe** - raķešpakāpe, kuru izmanto nesējraķetēs Proton kā trešo pakāpi.

Pakāpē tiek izmantots raķešdzinēju komplekts RD-0212, kas sastāv no galvenā dzinēja RD-0213 un stūrējošā dzinēja RD-0214.

Pakāpe izmantota trīs- un četrpakāpju raķetēs:
* Proton-K
* Proton-M
Alanīts-(Ce)

__NOTOC__

**Alanīts-(Ce)** (nosaukts 1810. gadā skotu mineraloga Tomasa Allena vārdā) - diezgan izplatīts minerāls. Sākotnēji tika dēvēts par **alanītu**, taču sadalīts trijos dažādos minerālos - alanīts-(Ce), alanīts-(La), alanīts-(Y). Satur retus ķīmiskos elementus - cēriju (27,35%), itriju - 4,34%. Vāji radioaktīvs - 613 Bq/g.

Sinonīmi: **cerepidots**, **cerīns**, **cerortīts**.

Alanīta sinonīmi: **bagrationīts**, **ortīts**, **pirotīts**, **tautalīts**, **tautolīts**, **treanorīts**, **uralortīts**.

## Atradnes
Atrodams vairāk nekā 300 vietās visā pasaulē. Latvijai tuvākās ir:
* Austrija - Karintija un Štīrija
* Čehija - Bohēmija un Morāvija
* Krievijas Eiropas daļa - Kolas pussala un Urāli
* Slovākija
* Ungārija
* Vācija - Bādene-Virtemberga, Bavārija, Lejassaksija, Reinzeme-Pfalca, Saksija, Tīringene
* Zviedrija - 34 atradnes visā valstī

## Ārējās saites
* Mindat.org (angliski, attēlu galerija)
* [Webmineral.org (angliski)](http://www.webmineral.com/data/Allanite-(Ce).shtml)
Alamozīts

__NOTOC__

**Alamozīts** (nosaukts atradnes (Meksika, Alamoza) vārdā) - rets minerāls. Pirmoreiz zinātniskajā literatūrā aprakstīts 1909. gadā. Sekundārs svina minerāls.

## Atradnes
* ASV, Arizona — piecas atradnes
* Meksika
** Idalgo — Zimapana
** Sonora — Alamosa
* Namībija, Otjikoto reģions, Cumeba
* Zviedrija, Vermlande — divas atradnes

## Ārējās saites

* Mindat.org (angliski)
* Webmineral.org (angliski)
Naivašas ezers

**Naivašas ezers** (, ) ir saldūdens ezers Kenijas centrālajā - rietumu daļā, 100 km ziemeļrietumos no Nairobi. Lielās Rifta ielejas ezers.

Vārds cēlies no masaju vārda *Nai'posha*, kas nozīmē ‘vētrainais ūdens’, jo ezeram raksturīgas pēkšņas vētras. Ap ezeru 64 km² liels purvs. Lielākais dziļums pie Krescentas salas. Ezeram raksturīgas spēcīgas līmeņa svārstības - 1890. gados tas gandrīz pilnībā izžuva. Ūdens apmaiņas periods ir 1,5 gadi. Eitrofs.

Ap ezeru novērotas vairāk kā 400 putnu sugas. Hipopotamu populācija. Ezeram tuvumā divi mazāki ezeri - Oloidenas ezers un krāterezers ar zaļu ūdeni - Sonači ezers. Ainavisks, piekrastē kalni.

Ezera krastā tradicionāli dzīvo eiropieši un viņu pēcteči. Laikaposmā no 1937. līdz 1950. gadam ezera virsma kalpoja par nolaišanās laukumu pasažieru un pasta lidmašīnām. Šeit, ezera krastā, dzīvoja arī Džoja Adamsone. Ezera krastā ir Džinnas pils. Laikaposmā starp abiem pasaules kariem ezera apkaimes eiropiešiem - pārsvarā britu aristokrātiem, bet arī citiem, tai skaitā Karenai Bliksenai - bija raksturīgs dekadentisks dzīvesveids (Laimīgā ieleja).

Viena no auglīgākajām vietām Kenijā. Galvenā nodarbošanās ezera apkaimē - ziedu audzēšana, zveja. 1981. gadā ezera krastos sāka darboties pirmā ģeotermālā stacija. Jahtklubs. Viss krasts privatizēts un ezeram var piekļūt tikai caur divu viesnīcu teritoriju vai ar īpašnieku piekrišanu.
Alanīts-(Y)

__NOTOC__

**Alanīts-(Y)** (nosaukts 1810. gadā skotu mineraloga Tomasa Alena vārdā) - diezgan rets minerāls. Izdalīts 1949. gadā, sadalot agrāk definēto minerālu alanītu trijos atsevišķos minerālos - alanīts-(Ce), alanīts-(La) (izdalīts nesen) un alanīts-Y. Satur retus ķīmiskos elementus - cēriju (14,04%}, itriju (17,82%). Vāji radioaktīvs - 315 Bq/g.

Sinonīms - **Itroortīts**.

## Atradnes
* ASV - Arizona, Kolorādo, Ņūhempšīra, Ņujorka, Teksasa
* Itālija - Lombardija un Pjemonta
* Kanāda - Ontārio
* Lielbritānija - Skotija, Skajas sala
* Spānija - Madride
* Vācija - Saksija
* Zviedrija - Lapzeme, Smolande un Vermlande

## Ārējās saites
* Mindat.org (angliski, attēlu galerija)
* [Webmineral.org (angliski)](http://www.webmineral.com/data/Allanite-(Y).shtml)
Alanīts-(La)

__NOTOC__

**Alanīts-(La)** (nosaukts skotu mineraloga Tomasa Alena vārdā) - rets minerāls. Izdalīts kā atsvišķs minerāls no alanīta 2003. gadā. Satur retus ķīmiskos elementus - lantānu (17,46%), cēriju (5,87%). Vāji radioaktīvs - 523 Bq/g.

## Atradnes
* Antarktīda - Dienvidviktorijas zeme
* Kanāda - Ontārio
* Itālija - Toskāna
* Jaunzēlande - Ziemeļu sala un Dienvidu sala
* Krievija - Karēlijas Republika un Čeļabinskas apgabals
* Dienvidāfrika - Ziemeļkāpas province un Ziemeļrietumu province
* Spānija - Estremadūra
* Vācija - Bavārija, Reinzeme-Pfalca
* ASV - Kalifornija un Teksasa

## Ārējās saites
* Mindat.org (angliski, attēlu galerija)
* [Webmineral.org (angliski)](http://www.webmineral.com/data/Allanite-(La).shtml)
Alofans

**Alofans** (no grieķu *allos* — "cits" un *phanos* — "šķist") — diezgan izplatīts mineraloīds, savdabīga, cieta alumīnija-silīcija želeja. Atklāts 1816. gadā. Ja minerālam ir vara piejaukums, to viegli sajaukt ar hrizokollu.

Sinonīmi: **allofanīts**, **elhurajīts**, **ilbaīts**, **rīmanīts**, **šroterīts**.

## Atradnes
Atrodams visā pasaulē. Latvijai tuvākās atradnes:
* Krievija — Maskavas apgabals
* Polija — Silēzijas vojevodiste

## Paveidi
* **Ferialofans** — dzelzi saturošs paveids. Atrodams Krievijā, Maskavas apgabalā
* **Fosfāta alofans** — P2O5 saturošs paveids (līdz 7,97%)
* **Kuproalofans** — varu saturošs paveids. Atrodams Vācijā — Bādene-Virtemberga, Lejassaksija, Saksija, Ziemeļreina-Vestfālene
* **Plumbalofans** — PbO saturošs paveids

## Ārējās saites
* Mindat.org 
* Webmineral.org
Bellerofons

[thumb|200px|Bellerofonts jāj uz spārnotā zirga [Pegazs|Pegaza]]
**Bellerofonts** (Βελλεροφῶν *Bellerophōn, ģen. Bellerophōntos*) bija varonis grieķu mitoloģijā, "diženākais varonis un nezvēru nonāvētājs", līdzās Kadmam (*Kadmos*) un Persejam (*Perseus*), pirms Hērakla laikiem; viņa lielākais sasniegums bija Himēras — briesmoņa, kuru Homērs aprakstījis kā būtni ar lauvas galvu, kazas ķermeni un čūskas asti, — nogalināšana.

## Ārējās saites
Nodoklis

[thumbnail|235px|[Pīters Brēgels Jaunākais|Pītera Brēgela Jaunākā glezna "Nodokļu maksāšana"]]
**Nodoklis** ir obligāts ar likumu noteikts maksājums, kuru veic juridiskas vai fiziskas personas, lai veidotu daļu no pašvaldības vai valsts budžeta.  Nodokļi tiek iekasēti gandrīz visās mūsdienu valstīs un parasti kalpo par valsts galveno ienākumu avotu, ar ko lielākoties tiek segti tās sabiedriskie izdevumi.

## Kopsavilkums

Nodokļus var uzskatīt par sava veida piespiedu maksājumu no valsts vai pašvaldības puses, kurus parasti veic fiziskas vai juridiskas personas attiecīgās valsts teritorijā. Nodokļi parasti tiek noteikti ar likumu, kur izvairīšanās no nodokļu nomaksas veido tā saucamo ēnu ekonomiku, līdz ar to, lai mazinātu tās ietekmi uz valsts kopējo tautsaimniecību, par nodokļu nemaksāšanu attiecīgā fiziskā vai juridiskā persona var tikt likumiski sodīta. Tā, piemēram, ar Latvijas valsts nodokļu likumu var iepazīties *[[likumi.lv]]* oficiālajā mājaslapā.

Nodokļi tiek iekasēti gandrīz visās mūsdienu valstīs un parasti kalpo par galveno ienākumu avotu valsts budžetā, ar ko lielākoties tiek segti tās sabiedriskie izdevumi — infrastruktūra, valsts parādsaistības u.tml. Nodokļu dažādības dēļ valsts ar likumu parasti nosaka nodokļa likmi, cik procentuāli liela summa no saviem ienākumiem vai vērtības attiecīgajai personai ir jāiemaksā valsts kasē. Parasti katrā valstī ir izveidota speciāla iestāde, kas nodarbojas ar nodokļu iekasēšanu, kur, piemēram, Latvijā šo lomu pilda Valsts ieņēmumu dienests (VID).

Nodokļu sistēma atsevišķās valstīs var būt dažāda, līdz ar to indivīdam vai uzņēmumam ir svarīgi iepazīties ar attiecīgās valsts nodokļu likumu pirms tiek uzsākta komercdarbība vai  ieguldīšana.

Tāpat nodokļi var kalpot par instrumentu mikroekonomikas un makroekonomikas regulēšanā, kur, piemēram, ja valstī vai pašvaldībā ir lielāks nodokļu slogs, tad pastāv arī lielāks sabiedrisko preču un pakalpojumu klāsts.

## Iedalījums

Nodokļus var dalīt divās grupās, tas ir, tiešajos nodokļos, kur ar nodokli apliekamais objekts pieder tā īpašniekam, un netiešajos nodokļos, kur ar nodokli apliek preces vai pakalpojumus un to nomaksā pircējs. Šeit ir uzskaitīta tikai daļa no nodokļu veidiem:

* Tiešie nodokļi
** Ienākumu nodoklis
** Kapitāla pieauguma nodoklis
** Uzņēmuma ienākuma nodoklis
** Algas nodoklis
** Nekustamā īpašuma nodoklis
** Zemes nodoklis
** Mantojuma nodoklis
** Īpašuma nodoklis
** Vides nodoklis
* Netiešie nodokļi
** Pievienotās vērtības nodoklis
** Akcīze
** Muitas nodoklis
** Transportlīdzekļa nodoklis
* Īpašnieka maiņas nodoklis
* Pārdošanas nodoklis
* Personas nodoklis jeb galvasnauda
* Patēriņa nodoklis
* Progresīvais nodoklis
* Regresīvais nodoklis
* Virsvērtības nodoklis
* Valsts nodoklis
* Reģistrācijas nodoklis
* Pietauvošanās nodoklis
* Patenta nodoklis
* Lauksaimniecības nodoklis
* Kompensācijas nodoklis
* Bezģimenes nodoklis
* Sociālais nodoklis

## Skatīt arī
* Netiešie nodokļi
* Nodokļu sistēma Latvijā
* Progresīvais nodoklis
* Proporcionālais nodoklis
* Regresīvais nodoklis

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Encyclopedia Britannica'' ieraksts
Latvijas Republikas Komerclikums

**Komerclikums** ir 2000. g. Saeimā pieņemts Latvijas normatīvais akts, kurā noteiktas komercdarbības tiesiskās normas. Tajā definēti komersanta, komercdarbības, komercreģistra un citi ar komercdarbību (uzņēmējdarbību) saistīti jēdzieni, nosacījumi un ierobežojumi. Komerclikums galvenajos aspektos atbilst vairuma Eiropas Savienības valstu tiesiskajā praksē lietojamiem līdzīgiem likumiem un citiem normatīvajiem aktiem. Spēkā kopš 2002. g.

Komerclikums, līdz ar citiem likumdošanas aktiem, ir viens no galvenajiem valsts regulēšanas instrumentiem mikroekonomikas jomā. Tas komercdarbības procesus padara pārskatāmus un prognozējamus, līdz ar to nodrošinot valsts ekonomiskās attīstības stabilitāti.

## Sistēma

* A daļa — komercdarbības vispārīgie noteikumi
* B daļa — komersanti
* C daļa — komercsabiedrību reorganizācija
* D daļa — komercdarījumi

## Ārējās saites

* Komerclikums www.likumi.lv
* https://web.archive.org/web/20120217050503/http://termini.lza.lv/article.php?id=49 LZA lēmums par Komerclikuma terminiem

## Literatūra
* Jarkina V. Franšīze teorijā un praksē. Komerclikuma franšīzes līguma nodaļas komentāri. Rīga: Latvijas Vēstnesis, 2009.  
* Strupišs A. Komerclikuma komentāri. A daļa —Rīga: A. Strupiša juridiskais birojs, 2003. 
* Strupišs A. Komerclikuma komentāri III. — Rīga: A. Strupiša juridiskais birojs, 2003.
Čilvas ezers

**Čilvas ezers** (, ) ir ezers uz Malāvijas un Mozambikas robežas. Vistālāk dienvidos novietotais Lielās Rifta ielejas ezers.

Ap ezeru plešas purvāji, tam nav noteces. Ūdenī nedaudz palielināts sāls saturs. Ļoti produktīvs, gadā tiek nozvejots ap  tonnu zivju. Ezeru apdraud tam pieplūstošā ūdens novirzīšana lauku apūdeņošanai. Rāmsaras vieta.

Kad 1980. gados ezerā cieta avāriju kāds prāmis, tā pasažieri ezera vidū stāvēja līdz viduklim ūdenī, gaidot glābiņu. Ezera krastos ap 300 ciemu ar  iedzīvotājiem, no kuriem lielākā daļa nodarbojas ar zveju.

## Ārējās saites
* Ezera problēmu apraksts
Natrona ezers

**Natrona ezers** (, ) ir sālsezers Tanzānijas ziemeļos pie robežas ar Keniju, Āfrikas Lielajā Rifta ielejā.

Ezera ūdenim raksturīga sarkanbrūna krāsa — sausajā periodā, izsīkstot ūdenim, palielinās sāls saturs un ūdenī savairojas mikroorganismi, kam šādi apstākļi patīk. Ezerā vietām peld sārmainu sāļu gabali, kuri arī iekrāsoti sarkanbrūnā krāsā. Gultnē un krastos karstie avoti. Krastos viens aktīvs vulkāns — Oldoiņo Legai. Ezera dubļu temperatūra karstajā saulē sasniedz , sārmainums sasniedz 9—10,5 pH — tikpat sārmains, kā koncentrēts amonjaks. Šāds ūdens taustot šķiet viskozs.

Ezers ir barošanās vieta aptuveni 2,5 miljoniem flamingo. Flamingo ligzdas ezerā ir drošībā, jo sārmainā ūdens dēļ plēsēji tām nevar piekļūt. Sārmainajā ūdenī, pie karsto avotu izplūdes vietām  karstā ūdenī dzīvo īpaša zivju suga *Oreochromis alcalica*.

Unikālo ezera ekosistēmu apdraud plāni izmainīt tā hidroloģisko balansu, izcērtot mežus tā baseinā un ierīkojot hidroelektrostaciju uz ezera pietekas.

## Ārējās saites
Ejasi ezers

**Ejasi ezers** (*Eyasi*) ir beznoteces sālsezers Tanzānijas ziemeļu daļā, dienvidos no Serengeti nacionālā parka un Ngorongoro krātera. Atrodas Āfrikas Lielajā Rifta ielejā.

Ezera platība dažādos gadalaikos mainās, brīžiem tajā gandrīz nav ūdens. Vāji sārmains ūdens. Iespaidīga, vulkāniska ainava. Krasti pārsvarā veidoti no lavas. Daudz flamingo. Ezera piekrastē atrastas aptuveni 0,2—0,3 miljonus gadu senu hominīdu atliekas. Ezera apkaimē dzīvo pēdējie Austrumāfrikas bušmeņi hadzabe (hadza); palikuši ap 200 cilvēku. Šī tauta ezera apkaimē dzīvo jau aptuveni  gadus. Hadzabe runā ļoti īpatnējā valodā ar mēles klikšķiem.

Eiropieši ezeru atklāja 1882. gadā, to izdarīja austriešu ceļotājs un pētnieks Oskars Baumanis (*Oscar Baumann*).

## Ārējās saites
Konstanca (Rumānija)

**Konstanca** () ir pilsēta Rumānijas dienvidaustrumos pie Melnās jūras. Lielākā Dobrudžas pilsēta un lielākā Rumānijas ostas pilsēta un kūrorts.

## Vēsture
Kazino ēka Konstancā|thumb|250px
Pilsēta ar vārdu Tomisa (*Tomis*) ap 500. gadu p. m. ē. dibinājuši sengrieķi. 29. gadā p. m. ē. reģionu no Odrisas atkaroja romieši.

8. gadā pēc Oktaviāna pavēles Tomisā tika nometināts Ovidijs, kurš 17. gadā šeit mira. Pēc Romas impērijas šķelšanās tā iekļāvās Bizantijā

Vēlāk pilsētu pārsauca par Konstantiju par godu Flāvijai Jūlijai Konstantijai (*Flavia Julia Constantia*) — Konstantīna Lielā pusmāsai.

No 1419. gada — Osmaņu impērijas sastāvā, bet pēc 1878. gada — Rumānijā.

## Cilvēki
Konstancā dzimuši:
* Andrejs Pavels (*Andrei Pavel*, 1974) — tenisists;
* Sebastians Stens (*Sebastian Stan*, 1982) — aktieris;
* Simona Halepa (*Simona Halep*, 1991) — tenisiste.

## Ārējās saites
Konstanca

**Konstanca** var būt:

* Konstanca (*Constanţa*) — pilsēta Rumānijā;
* Konstanca (*Konstanz*) — pilsēta Vācijā.
Kragujevaca

**Kragujevaca** () ir pilsēta Serbijas centrālajā daļā, Šumadijas novada vēsturiskais centrs. Arhitektūrā saglabājusies jūgendstila apbūve.

No 1818. līdz 1839. gadam Kragujevaca bija Serbijas galvaspilsēta. Šeit radās pirmā serbu universitāte (1838. gadā), ģimnāzija, grāmatspiestuve (abas 1833. gadā), teātris (1834. gadā), un šeit darbojušies daudzi serbu kultūras darbinieki.

Otrā pasaules kara laikā 1941. gada 20. oktobrī pilsētā notika Kragujevacas slaktiņš - pamatojoties uz nacistu izdoto rīkojumu - par katru nogalināto vācu kareivi nošaut 100 civiliedzīvotājus, tika nogalināti, pēc dažādām aplēsēm, no 2300 līdz 7000 pilsētas iedzīvotāju. 1953. gadā izveidots Šumarices memoriālais parks.

Līdz Dienvidslāvijas kariem Kragujevaca bija autobūves (Zastava) un militārās rūpniecības centrs, tomēr NATO bombardēšanas rezultātā vairums ražotņu ir sagrautas un pilsētā ir augsts bezdarba līmenis.

## Cilvēki

Kragujevacā dzimuši:

* Predrags Džordževičs (*Предраг Ђорђевић*, 1972-) - futbolists
* Mihailo Obrenovičs (*Кнез Михаило Обреновић*, 1823-1868) - valdnieks
* Milans Obrenovičs (*Кнез Милан Обреновић*, 1819-1839) - valdnieks

## Atsauces

## Ārējās saites

* Par Kragujevacu (angliski un serbiski)
Riska kapitāls

**Riska kapitāls** ir kapitāls, kuru jaunu uzņēmumu vai projektu finansēšanai piešķir Riska investori (**riska kapitālisti**). Parasti riska investīciju objekti ir uzņēmumi ar augstu straujas izaugsmes ticamību, vai projekti, kuri to īstenošanas gadījumā var nest lielu peļņu uz tajos investēto kapitālu.

Tā kā riska investīcijas lielas peļņas vietā var nest arī ievērojamus zaudējumus, riska investori - fiziskas vai juridiskas personas - mēdz apvienoties, izveidojot riska fondus, tādējādi sadalot riskus, tātad arī iespējamos zaudējumus.

Risku fondus parasti pārvalda profesionālas kompānijas, kuras ir specializējušās dažādās investīciju jomās. Līdz ar to arī riska fondi vairumā gadījumu orientējas uz atsevišķiem sektoriem. Parasti tās ir jomas, kas saistītas ar paaugstinātu risku - jaunas tehnoloģijas, strauji augoši ekonomikas sektori, vai valstis un pat pasaules reģioni ar dinamisku ekonomisko izaugsmi. Pie tādiem pieskaitāmas arī Baltijas valstis, tai skaitā arī Latvija.

Lai veicinātu strauju jaunu tehnoloģiju attīstību un jaunu uzņēmējdarbības sfēru veidošanos, daudzas valstis atbalsta riska fondu veidošanu. Piemēram, vairums telekomunikāciju, informātikas un citas mūsdienu tehnoloģijas izveidojušās lielā mērā pateicoties riska kapitāla finansējumam. Arī Latvijā tiek īstenota nacionālā programma „Riska kapitāla finansējums”https://web.archive.org/web/20060829165939/http://www.lga.lv/index.php?id=45, ko organizē Latvijas Garantiju aģentūra. Minētajā programmā izveidoti trīs no valsts budžeta un ES struktūrfondiem līdzfinansēti riska kapitāla fondi - ZGI fonds, Otrais Eko fonds (fonda pārvaldītājs Eko Investors http://www.ekoinvestors.lv ), un INVENTO.

Eko Investors http://www.ekoinvestors.lv  ir viena no vadošajām riska kapitāla pārvaldes kompānijām Latvijā, kas darbojas jau kopš 2000. gada. Eko Investors ir Riska Kapitāla asociācijas http://www.lvca.lv biedrs un viens no dibinātājiem. Asociācijā šobrīd darbojas 30 biedri. Jaunākais dalībnieks, finanšu un investīciju uzņēmums Capitalia https://web.archive.org/web/20130115173740/http://Capitalia.lv/lv, pievienojās 2012. gada 20. decembrī.

2007. gada februārī „ZGI fonds”, ko pārvalda SIA „Zaļās gaismas investīcijas”http://www.zgi.lv, veica pirmo riska kapitāla investīciju, ieguldot 200 tūkstošus latu informācijas tehnoloģiju uzņēmumā SIA „SmartImage Solutions”https://web.archive.org/web/20141218095623/http://smartimagesolutions.com/. SIA „SmartImage Solutions” dibinātāji ir izstrādājuši jaunu inovatīvu metodi datubāzu saspiešanai, kas ļauj saspiestajā arhīvā veikt arī ātru datu meklēšanu. Tāpat arī uzņēmumam ir iestrādes fundamentālās attēlu atpazīšanas un saspiešanas problēmas risināšanai.

## Papildu literatūra
*
Ivans Lukjanovs

**Ivans Lukjanovs** (; dzimis  Daugavpilī) ir Latvijas bijušais futbolists, kurš spēlēja pussarga pozīcijā. Bijis Latvijas futbola izlases dalībnieks.

## Karjera
### Klubos
Karjeru sācis Skonto FC klubā. Vairākas sezonas bija izīrēts JFK Olimps un Lietuvas futbola klubiem FK Šiauliai un Marijampoles "Sūduva". 2006. gada sezonā, pārstāvot *Olimps* komandu, ar 23 gūtiem vārtiem kļuva par 1. līgas rezultatīvāko spēlētāju. 2006. gada novembrī Lukjanovs kopā ar Oļegu Laizānu bija devies uz Itālijas futbola kluba *[[Romas "Lazio"|Lazio]]* treniņnometni.

2009. gadā ar 15 spēlēs gūtiem 14 vārtiem *Skonto* sastāvā kļuva par vienu no rezultatīvākajiem Latvijas Virslīgas spēlētājiem. Sezonas vidū kopā ar komandas biedru Sergeju Kožanu pārcēlās uz Polijas kubu Gdaņskas "Lechia". Karjeras sākumā pārsvarā spēlējis uzbrucēja pozīcijā, taču pēc nerezultatīvas spēles *Lechia* sastāvā vairāk sācis spēlēt pussarga pozīcijā.

Pēc trim aizvadītām sezonām Polijā 2012. gada augustā Lukjanovs pārgāja uz Ukrainas Premjerlīgas klubu Zaporožjes "Metalurh". Ukrainas klubā nospēlēja vien četras spēles. 2013. gada februārī parakstīja līgumu ar Krievijas Nacionālās līgas klubu Astrahaņas "Volgar". 10 spēlēs guva divus vārtus, taču nespēja klubam palīdzēt saglabāt vietu Krievijas otrajā spēcīgākajā līgā. Pēc kluba pazemināšanas pārgāja uz citu Krievijas klubu Volgogradas "Rotor". Pirms 2014.—2015. gada sezonas atgriezās Astrahaņas "Volgar", nospēlējot divas sezonas un gūstot astoņus vārtus. 2016. gada jūnijā pievienojās citam Krievijas Nacionālās līgas klubam Voroņežas "Fakel". 2018. gadā pievienojās Riga FC.

### Izlasē
Bijis Latvijas U-21 izlases dalībnieks. 2010. gada janvārī debitējis Latvijas izlasē spēlē pret Dienvidkoreju, nomainot Andreju Perepļotkinu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Malombes ezers

**Malombes ezers** () ir ezers Malāvijā, 19 kilometrus dienvidos no Ņasas ezera, daļa no Lielās Rifta ielejas.

Cauri Malombes ezeram plūst no Ņasas ezera ieplūstošā Šire, kas aiztek tālāk uz Zambezi baseinu. Ezers ļoti produktīvs, produktīvāks nekā Ņasas ezers, apgādā lielu skaitu cilvēku ar zivīm. 1988. gadā nozveja sasniedz  tonnas. Pēdējā laikā ezerā notiek pārzvejošana, kas noved pie zivju, galvenokārt vērtīgās čambo (*Oreochromis sp.*) skaita samazināšanās.

Tā kā ezers labi savienots ar Ņasas ezeru, tam raksturīgas liela ezera īpašības — zivju sugu bagātība, endēmisms.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ntombas ezers

**Ntombas ezers**, arī **Tumbas ezers** (, *Lac Tumba*), ir sekls ezers Kongo Demokrātiskās Republikas rietumu daļā, Ekvatora provincē pie Kongo upes, Mbandakas pārplūstošo mežu reģionā.

Izveidojies, applūstot upju ielejām. Ezerā ļoti liela zivju sugu daudzveidība — 114 sugas. No eiropiešiem ezeru 1883. gadā pirmais atklāja Henrijs Mortons Stenlijs. Ar Kongo upi savieno Irebu kanāls, kas atkarībā no ūdens augstuma Kongo upē plūst uz ezeru vai uz Kongo. Ezeram brūns ūdens, bagāts ar humusvielām no apkārtējām mežu augsnēm. Ezera gultne cieta no kaolīna un smiltīm, bez dūņām. Krastus klāj ekvatoriālais mūžamežs, pie ezera krastiem ūdenī daudz koksnes. Tas nosaka lielo zivju sugu daudzveidību. Praktiski nav endēmu zivju sugu. Ezera dienvidrietumu piekraste ir viens no reģioniem, kur mīt bonobo (pigmejšimpanzes).

## Atsauces
Teles ezers

**Teles ezers** () ir ezers Kongo Republikas ziemeļaustrumu daļā, rietumos no Ubangi upes, Likvalas purvājos.

Ainavisks, apaļas formas, neskartu mitro ekvatoriālo mežu ieskaits ezers. Sekls, ūdens maz mineralizēts, bagāts ar organiskajām vielām, skābs (pH<4). Iespējams, ezers atrodas meteorīta krāterī; meteorīts kritis pirms aptuveni 80 miljoniem gadu.

Ezers kļuvis slavens ar nostāstiem par tajā dzīvojošo mokele-mbembe — noslēpumainu, milzīgu rāpuli. Klīst nostāsti, ka bangombes cilts pigmeji 1959.—1960. gadā vienu šādu rāpuli nomedījuši un apēduši. Šis zvērs esot bijis lielāks par ziloni, ar mazu čūskas galvu, garu, lokanu asti, sarkanbrūnu ādu. Tie pigmeji, kas ēduši noslēpumaino dzīvnieku, drīz pēc tam miruši. Nezvēri bieži manīti arī tuvējā Makeles ezerā un apkārtējās upēs un purvos.

## Ārējās saites
* Mokele-mbembes vēsture, attēls
Mveru Vantipa

**Mveru Vantipa** () ir ezers Zambijas ziemeļaustrumu daļā starp Mveru ezeru un Tangaņikas ezeru. Ezera nosaukums vietējā valodā *mweru wa ntipa* burtiski nozīmē ‘ezers ar dubļiem’.

Ezers un apkārtējie purvāji iekļauti Mveru Vantipas nacionālajā parkā. Šeit mīt ziloņi, krokodili, bifeļi un daudzi citi dzīvnieki. Vāji kontrolētas malu medniecības dēļ dzīvnieku skaits pēdējā laikā stipri samazinājies. Purvainajos krastos aug papiruss; putniem nozīmīga vieta. Plašo niedrāju dēļ ezerā var iekļūt tikai ar īpašām vienkocēm — mokoro.

Ezeram raksturīgs 15 gadus ilgs hidroloģiskais cikls, kura laikā tas var arī gandrīz pilnībā izsīkt.

Mveru Vantipas ezera sistēmā ieskaitīts Čisi (Česi) ezers (34—60 km²), kas tikai sausajā periodā ir atdalīts no lielākā ezera.

## Atsauces
Bangveulu

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q673169"
}

**Bangveulu** (*Bangweulu*) ir liels ezers Zambijas ziemeļaustrumu daļā. Sekls. Daļa no Kongo baseina. Ap ezeru plešas Bangveulu purvs. Īsa atteka savieno ar netālo Luapulas upi. Ezerā ļoti daudz krokodilu, daudz zivju. Mitrajā periodā no novembra līdz martam ezers appludina apkārtējos purvājus; vietām krasta līnija pārvietojas pat par 45 kilometriem. Ezera platība svārstās no 1510 līdz  platībai.

Dienvidos smilšu strēle atdala Kampolombo ezeru. Kopējā ezera salu platība ir 218 km².

1873. gadā ezera dienvidu piekrastē virsaiša Čitambo ciematā no slimībām mira izcilais ceļotājs Dāvids Livingstons, kurš bija pirmais eiropietis, kas atklāja šo ezeru 1868. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kampolombo

**Kampolombo** () ir ezers Zambijas ziemeļaustrumos, dienvidos no Bangveulu ezera Bangveulu purvā. No Bangveulu ezera to atdala smilšaina strēle, no Luapulas upes — šaura, mežaina Kapatas pussala. Ar caurteku savienots ar Kangvenas ezeru.
Pasaulē dziļākie ezeri

__NOTOC__

Šajā rakstā ir uzskaitīti **pasaulē dziļākie [[Ezers|ezeri]]**.

## Pasaules dziļākie ezeri
Šajā uzskaitījumā ir iekļauti visi ezeri, kuru maksimālais dziļums pārsniedz 450 m metrus.

## Kontinentu dziļākie ezeri
* **[[Āfrika]]** - Tangaņikas ezers
* **[[Āzija]]** - Baikāls
* **[[Dienvidamerika]]** - Buenosairess
* **[[Eiropa]]** - Hurnindālsvatne
* **[[Okeānija]]** - Hauroko ezers
* **[[Ziemeļamerika]]** - Greitsleivleiks

## Avots
* Worldlakes.org

## Skatīt arī
* Pasaules lielāko ezeru saraksts
* Pasaules lielākie ezeri pēc tilpuma
* Eiropas lielākie ezeri