Balvu novads

**Balvu novads** () ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots Balvu novads, Baltinavas novads, Rugāju novads un Viļakas novads. Robežojas ziemeļos ar Alūksnes novadu, rietumos ar Gulbenes un Madonas novadiem, dienvidos ar Rēzeknes un Ludzas novadiem un austrumos ar Krievijas Pleskavas apgabala Palkinas un Pitalovas rajoniem. Novada centrs atrodas Balvu pilsētā.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Balvu rajona teritoriju.

## Teritoriālais iedalījums
Balvu novadā kopumā ietilpst 19 pagasti un 2 pilsētas, kuru pārvalde deleģēta 4 apvienībām:

## Daba

Balvu novads izvietojies Austrumlatvijas zemienes ziemeļdaļā. Tā austrumos atrodas Veļikajas zemiene, bet vidusdaļā — Ziemeļlatgales pacēlums (līdz 135 metriem vjl), kas ir viļņots morēnas līdzenums ar morēnu pauguraini austrumpusē. Augsnes — podzolētās, velēnu podzolētās un purvu. Derīgie izrakteņi: māls (Kupravā), grants (Plešovā), kūdra (lielākie kūdras purvi — Bērzpils purvs, Lutiņānu purvs, Lagažu-Šņitku purvs). Vidējā temperatūra janvārī -7 — -7,5 °C, jūlijā 16,5 — 17 °C. Nokrišņi 550-600 mm gadā. Meži 1981. gadā aizņēma 38% teritorijas, purvi 10%.

### Lielākās upes
* Daugavas baseina: Pededze, Bolupe, Vārniene, Iča, Tilža.
* Veļikajas baseina: Vāda, Kuhva, Rika, Koura.

### Ūdenstilpes
47 ezeri ar platību virs viena hektāra, lielākie — Pērkonu ezers (2,3 km²), Balvu ezers (1,7 km²), Viļakas ezers (1,4 km²).

## Vēsture
Tagadējā Balvu novada teritorija 13. gadsimta sākumā ietilpa Atzeles novadā, 1224. — 1561. gadā tā bija Rīgas arhibīskapijas īpašums, 1561. — 1772. Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā. 1772. gadā iekļauta Krievijas Impērijas Pleskavas, no 1802. gada Vitebskas guberņā. Līdz 1861. gadam, kad atcēla dzimtbūšanu, zeme bija galvenokārt muižnieku īpašumā (lielākās — Viļakas muiža 492 km², Balvu muiža 350 km²). 1905. gada revolūcijas laikā 1905. gada 2. decembrī notika revolucionārās milicijas sadursme ar ulānu vienību Sitas silā.

Pēc Otrā Latgales kongresa ierosmes 1917. gada 14. decembrī Ludzas apriņķi atdalīja no Vitebskas guberņas un pievienoja Vidzemes guberņai, bet operācijas "Dūres sitiens" laikā to 1918. gada 21. februārī iekaroja Vācijas Impērijas karaspēks. 1918. gada decembrī Balvu apkārtni ieņēma Sarkanā armija un to iekļāva Latvijas SPR sastāvā.

Ziemeļlatgales atbrīvošanas operācijas laikā 1920. gada janvārī Balvos atradās Latgales divīzijas štābs. Pēc neatkarības kara beigām, saskaņā ar 1920. gada 11. augustā parakstīto Latvijas—Krievijas miera līgumu Balvi ietilpa Latvijas Republikas sastāvā. Līdz 1920. gada zemes reformai novadā atradās Balvu, Biržu, Bonifacovas, Domopoles, Ludvinovas, Ruskulovas, Vecpils, Zosuļu un citu muižu zemes. Ar 1924. gada jūnija likumu Balvu pagastu kopā ar 11 citiem pagastiem atdalīja no Ludzas apriņķa un iekļāva jaunizveidotajā Jaunlatgales apriņķī. 1938. gadā Jaunlatgales apriņķi pārdēvēja par Abrenes apriņķi. 

1944. gada 23. augustā padomju okupācijas varasiestādes anektēja Abrenes pilsētu kopā ar sešiem apriņķa pagastiem: Purvmalas, Linavas, Kacēnu, Upmales, Gauru un Augšpils pagastu, iekļaujot tos Krievijas PFSR sastāvā. Abrenes apriņķa atlikusī daļa 1945. gada 12. oktobrī tika pārdēvēta par Viļakas apriņķi, bet 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālajā reformā tas tika sadalīts Abrenes (ar centru Viļakā) un Balvu rajonos. 1959. gadā Abrenes apriņķi atkal likvidēja, tā teritoriju iekļaujot Alūksnes, Balvu un Kārsavas rajonos. 1962. gadā Kārsavas rajonu sadalīja, dienvidu daļu pievienoja Ludzas rajonam, bet Baltinavas apkārtni - Balvu rajonam. 

2009. gadā Balvu rajonu sadalīja Balvu, Baltinavas, Rugāju un Viļakas novados, bet 2021. gadā atkal apvienoja jaunajā Balvu novadā.

## Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

### Transports
Balvu novadu nešķērso galvenie autoceļi, taču to šķērso vairāki reģionālie autoceļi, kā piemēram,  (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)),  (Rēzekne—Gulbene),  (Viļaka—Zaiceva—Krievijas robeža (Pededze)),  (Viļaka—Kārsava),  (Dubļeva—Cērpene),  (Balvi—Kapūne) un  (Kārsava—Tilža—Dubļukalns).

## Izglītība

Balvu novadā darbojas 6 vidusskolas, 4 pamatskolas, 1 sākumskola, 5 profesionālās izglītības un interešu izglītības iestādes un 6 pirmskolas izglītības iestādes:

### Vidusskolas
* Baltinavas vidusskola
* Balvu Valsts ģimnāzija
* Balvu profesionālā un vispārizglītojošā vidusskola
* Rekavas vidusskola
* Rugāju vidusskola
* Viļakas vidusskola

### Pamatskolas un sākumskolas
* Balvu sākumskola
* Bērzpils pamatskola (filiāle arī Krišjāņos)
* Eglaines pamatskola
* Stacijas pamatskola (filiāle arī Vīksnā)
* Tilžas pamatskola

### Profesionālās izglītības un interešu izglītības iestādes
* Balvu Bērnu un jauniešu centrs
* Balvu Mākslas skola
* Balvu Mūzikas skola
* Rugāju Sporta centrs
* Viļakas Bērnu un jaunatnes sporta skola

### Pirmskolas izglītības iestādes
* Balvu pirmsskolas izglītības iestāde "Pīlādzītis"
* Balvu pirmsskolas izglītības iestāde "Sienāzītis"
* Bērzkalnes pirmsskolas izglītības iestāde
* Kubulu pirmsskolas izglītības iestāde "Ieviņa"
* Tilžas pamatskolas pirmsskolas izglītības grupa Tilžā
* Viļakas pirmsskolas izglītības iestāde "Namiņš"

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki

* Tālis Matīss (1904—1985), operdziedātājs
* Ģertrūde Eniņa (1926—2019), neiroloģijas profesore, izgudrotāja
* Kazimirs Duļbinskis (1906—1991), katoļu bīskaps
* Valerijans Zondaks (1908—1986), katoļu bīskaps
* Roberts Ancāns (1919—1982), latviešu leģiona virsnieks
* Jānis Benislavskis (1735—1812), katoļu bīskaps
* Jānis Leo Briedītis (1922—2007), gleznotājs, grafiķis, tēlnieks
* Miķelis Bukšs (1912—1977), literatūrvēsturnieks, valodnieks,  publicists
* Juris Cibulis (1951), letonists, žurnālists, tulkotājs, politiķis
* Antons Circāns (1918—1947), nacionālās pretošanās kustības vadītājs Latgalē un Vidzemē
* Pēteris Gabrānovs (1941—2007), lauksaimnieks, uzņēmējs, politiķis
* Aloizijs Jūsmiņš (1915—1979), cirka mākslinieks, koklētājs, akordeonists, aktieris, solists
* Vilberts Krasnais (1908—1942), rakstnieks, sabiedriskais darbinieks
* Jānis Krasts (1895—1965), jurists, miertiesnesis
* Jānis Ločmelis (1936), uzņēmējs, militārpersona, politiķis
* Francis Logins (1874—1931), sabiedriskais darbinieks, politiķis
* Imants Magone (1936—2008), horeogrāfs, dejas pedagogs, amatieru mākslas atbalstītājs
* Tālis Matīss (1904—1985), dziedātājs, pedagogs
* Kazimirs Olekšs (1886—1970), Latvijas armijas ģenerālis
* Jānis Prombergs (1927—1993), ārsts
* Vilis Purmalis (1927—1989), ārsts
* Jāzeps Roskošs (1891—1960), politiķis
* Annele Slišāne (1975), tekstilmāksliniece, rokdarbniece, rakstniece, kultūras darbiniece
* Antons Slišāns (1948—2010), lauksaimnieks, literāts, folklorists, kultūras un sabiedrisks darbinieks
* Valerijans Zondaks (1908—1986), titulārbīskaps
* Jānis Bordāns (1967), advokāts, politiķis
* Līga Kozlovska (1957), ārste, politiķe
* Sarmīte Ķikuste (1962), ārste, politiķe
* Inese Laizāne (1971), aktrise, politiķe
* Leo Paiders (1926—1991), lauksaimnieks, šoferis, sabiedriskais darbinieks, politiķis
* Jānis Trupovnieks (1961), inženieris, politiķis
* Arvis Vilkaste (1989), bobslejists
* Kazimirs Duļbinskis (1906—1991), katoļu titulārbīskaps
* Ģertrūde Eniņa (1926—2019), ārste neiroloģe, profesore
* Andris Kazinovskis (1959), lauksaimnieks, politiķis

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī