open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksis Rubulis

**Aleksis Rubulis** (1922—2015) bija latviešu rakstnieks, filologs, vēsturnieks, literatūras zinātnieks un publicists.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Rundānu pagasta Sūnpļavās. No 1944. līdz 1945. gadam Rubulis dienēja Latviešu leģionā, pēc kara līdz 1948. gadam studēja tieslietas un filoloģiju Baltijas Universitātē Pinnebergā, ieguva maģistra grādu jurisprudencē. 
1951. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV, strādāja par rasētāju, vakaros un nedēļas nogalēs nodarbodamies ar rakstniecību un studijām. 
1961. gadā sāka strādāt Maiami Universitātē par vācu un krievu valodas un literatūras pasniedzēju, no 1962. gada Niagāras 
Universitātē lasīja lekcijas salīdzinošajā literatūrzinātnē. 1965. gadā papildinājās *Notre Dame* Universitātē Sautboudā (ASV), studējot aizvēsturi, teoloģiju un politikas zinātnes. 
Miris 2015. gada 20. decembrī Čikāgā.

## Darbi
thumb|270px|Alekša Rubuļa ''Baltic Literature: A Survey Of Finnish, Estonian, Latvian, And Lithuanian Literatures'' (1970).
Rubulis ir publicējis vairākas grāmatas, no kurām nozīmīgākās ir 1954. gada romāns par leģionāru dzīvi "Ar nāvi uz tu", stāstu un noveļu krājums "Via Tua" (1956), alegorijas "Katram savs" (1956), dzejoļu krājumus "Uz Latgali" (1975), "Testaments" (1988) un citus darbus. 
Rubuļa darbi ir izteikti reliģiski un nacionāli. Ļoti liels skaits Rubuļa zinātnisko darbu un daiļdarbu ir publicēts latviešu, amerikāņu, indiešu un dažādos eiropiešu zinātniskajos žurnālos un presē. Viņa komponētie dzejoļi "Reverie" ieskaņoti Holivudas firmas *Century 21 Records & Tapes* albumā *The Super Sounds of Today*.

Rubuļa pētījumi salīdzinošajā literatūrzinātnē sakopoti grāmatā "Baltic literature" ("Baltijas literatūra", 1970).

## Ārējās saites
* Ludzas bibliotēka - Rubulis Aleksis
* Aleksis Rubulis: Par valodu.
Technophone

***Technophone Ltd*** bija Apvienotās Karalistes mobilo telefonu ražošanas uzņēmums. Dibināts 1984. gadā; 1991. gadā to nopirka *[[Nokia]]*.

thumb|100px|1988. gadā izlaistais ''Technophone PC 107/3''
## Vēsture
Uzņēmumu *Technophone Ltd* 1984. gadā dibināja zviedru inženieris Nilss Mortensons (*Nils Mårtensson*), kurš līdz 1978. gadam strādāja Zviedrijas elektronikas uzņēmumā *[[Ericsson]]*. Uzņēmums sāka izstrādāt un ražot mobilos telefonus. Tie tika pārdoti ar *Excell* zīmolu ar partneruzņēmumu *Excell Communications*. Tika ražoti arī telefoni pēc *[[Deutsche Bundespost]]* un *[[Olivetti]]* pasūtījuma.

1986. gadā izlaists pasaulē pirmais kabatā ieliekamais mobilais telefons *PC105T* (*Excell M1*). Tā cena bija 1990 GBP.

*Technophone Ltd* piederēja 80 % *Excell Communications Ltd* kapitāldaļu, līdz 1989. gadā tas tika pārdots *[[Dial-a-Phone]]*.

1991. gadā *Technophone* bija kļuvis par Eiropas otru lielāko mobilo telefonu ražotāju.
1991. gadā *Technophone* tika pārdots Somijas uzņēmumam *[[Nokia]]* par 34 miljoniem GBP. Rūpnīcā Kemberlijā vēlāk tika pārtraukta mobilo telefonu ražošana, un  *Nokia* to izmantoja bāzes staciju iekārtu izstrādei un ražošanai.

## Atsauces
Daudzpunkte

**Daudzpunkte**, kas tiek apzīmēta ar trīs punktiem (...) ir viena no pieturzīmēm, kuras lieto no lomas rakstītā teksta sintaktiskā dalījuma parādīšanai. Tādas pašas ir arī, piemēram, punkts, komats, semikols, kols, domuzīme, iekavas, izsaukuma zīme un jautājuma zīme.

Daudzpunkte bieži tiek jaukta ar divpunkti (..), kas ir papildu pieturzīme, kas īsti gan nerāda teksta sintaktisko vai jēdzienisko dalījumu, bet kam ir nosacītu grafisku zīmju loma un kas arī palīdz rakstīto tekstu vieglāk uztvert un izprast tā nozīmi. Tādas nosacītas pieturzīmes ir  arī, piemēram, pēdiņas, vienpēdiņas, apostrofs un defise. 

## Piemēri

Daudzpunkti lieto galvenokārt emocionālas attieksmes raksturošanai vai tad, ja norāda uz pauzēm teikuma izrunā.

* ar daudzpunkti atspoguļo satraukumu, emocionālu pārdzīvojumu:

Tu man liecies tāds... aizmirsu, kāds.

* ar daudzpunkti iezīmē pauzes, ja runātājs nevar uzreiz atrast īstos vārdus:

Pēc ceļojuma biju tā mazliet... pārtērējies.

* ar daudzpunkti parāda, ka seko kas negaidīts:

Jānis sakoda zobus, pielika soli, rāvās uz priekšu... un uzvarēja.

* ar daudzpunkti parāda parādību strauju miju vai pakāpenisku secību:

Sargi ir divi... trīs... kādi seši!

* Nepareizs lietojums:

"Tu esi baigais... ." teikums nevar beigties ar daudzpunkti un punktu, ja ir nepieciešamība beigt teikumu ar punktu, tad nepieciešams pievienot kādu vārdu pēc daudzpunktes, kā parādīts iepriekšējos piemēros.

## Atsauces
* Uzdevumi.lv
* Latviešu valodas skaidrojošā vārdnīca
Eksponentfunkcija

thumb|Eksponentfunkcijas <math>y = e^x</math> grafiks

**Eksponentfunkcija** matemātikā ir funkcija e^x \,, kur e ir matemātiskā konstante, kuras aptuvenā vērtība ir 2,718281828, un funkcijas arguments ir kāpinātājs. Funkcijas atvasinājums ir pati funkcija e^x \,. Eksponentfunkcija bieži tiek izmantota fizikā, ķīmijā, matemātiskajā bioloģijā, ekonomikā un matemātikā. Funkcijas inversā funkcija ir naturāllogaritms ln(*x*).

Bieži eksponentfunkcijā matemātiskās konstantes *e* vietā tiek izmantots jebkurš pozitīvs reāls skaitlis *a* (izņemot vieninieku): *a**x*. Vispārīgā gadījumā, kāpinātājs *x* var būt jebkurš reāls vai komplekss skaitlis, kā arī cits matemātisks objekts.

Eksponentfunkcijas y=e^x \, grafiks ir slīps, augšupejošs, tas palielinās straujāk, nekā palielinās *x*. Tas tuvojas x asij, taču nekad to nekrusto, tādējādi x ass ir funkcijas horizontālā asimptota. Eksponentfunkcijas y=a^x \, grafika virziens ir atkarīgs no *a* vērtības: ja *a* atrodas starp 0 un 1, tad grafiks ir dilstošs visā tā definīcijas apgabalā, savukārt ja *a* ir lielāks par 1, tad grafiks ir augošs visā tā definīcijas apgabalā.

## Funkcijas izvirzījums
Funkcijas *e<sup>x</sup>* izvirzījums Maklorena rindā:

: e^x = \sum_{n = 0}^{\infty} {x^n \over n!} = 1 + x + {x^2 \over 2!} + {x^3 \over 3!} + {x^4 \over 4!} + \cdots

## Skatīt arī
* Ģeometriskā progresija

## Ārējās saites
* ''Encyclopedia of Mathematics'' šķirklis  
* ''MathWorld'' šķirklis
Reiju

**Reiju** (, ) ir upe Igaunijas dienvidrietumos, Pērnavas apriņķī, Pernu upes kreisā krasta pieteka. Reiju iztek no Sokas ezera Latvijā, veido sateci ar Pernu 9,1 km attālumā no Pernu ietekas Pērnavas līcī.

Reiju upē sastopamas vairākas zivju sugas: laši, strauta foreles, taimiņi, līdakas, raudas.

## Pietekas
Reiju ir vairākas nelielas labā krasta pietekas, lielākās no tām: Lehkma un Vaskjegi. 55,4 km garā kreisā krasta pieteka Ura () caur Ūlu kanālu () novadīta tieši Pērnavas līcī un Reiju nesasniedz.

## Apdzīvotas vietas
* Pērnava

## Atsauces
Stēfans Ēdbergs

**Stēfans Bengts Ēdbergs** (; dzimis ) ir bijušais zviedru tenisists, bijis pasaules ranga līderis gan vienspēlēs, gan dubultspēlēs.

Kopumā karjeras laikā sportists izcīnīja uzvaru 48 vienspēļu un 18 dubultspēļu turnīros. Guvis uzvaru sešos *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* vienspēļu un trijos dubultspēļu turnīros. Tāpat 1989. gadā uzvarējis *[[ATP World Tour Finals|Masters Grand Prix]]* turnīrā un četras reizes Zviedrijas komandas sastāvā uzvarēja Deivisa kausa izcīņā. 1990. un 1991. gadā Ēdbergs tika atzīts par ATP gada labāko spēlētāju. Uzvarējis  vienspēļu turnīrā, bet tajā gadā tas bija demonstrējumu sporta veids, . gadā Seulā izcīnīja bronzas medaļu vienspēlēs un dubultspēlēs.

## Vietas Grand Slam turnīros

## Ārējās saites
Godināmais

[thumb|right|250px|[Bīskaps Boļeslavs Sloskāns. (No 04.12.2001. **Dieva kalps**, no 20.12.2004 Godināmais)]]
**Godināmais** ir Romas katoļu baznīcas kādas mirušas personas godināšanas veids, ko piemēro tām personām, kurām Svētā Krēsla  Kanonizācijas lietu kongregācija Vatikānā apstiprinājusi personas tikumu varonību beatifikācijas procesā un Romas pāvests par to ir izdevis speciālu dekrētu. Tas ir beatifikācijas otrais posms.

Uzsākot beatifikāciijas procesu kādai mirušai personai, sākumā   Kanonizācijas lietu kongregācija sākotnēji pārliecinās par kandidāta dzīves un tikumu izcilību, kā arī sarakstīto darbu atbilstību katoliskās Baznīcas mācībai, izpētot no bīskapijas saņemto dokumentu arhīvu (Copia Publica) par konkrēto personu. Atbilstot iepriekšminētajam nepieciešamajām prasībām, kongregācija izdod speciālu dekrētu par beatifikācijas procesa uzsākšanu, ar ko ir sasniegts beatifikācijas pirmais posms un kandidāts ir godinājams par Dieva kalpu. Lai kandidātam varētu piedēvēt epitetu Godināmais, jāsasniedz beatifikācijas otrais posms, kas notiek pēc noteiktas procedūras.

## Procedūra
Pēc Svētā Krēsla  Kanonizācijas lietu kongregācijas izdotā dekrēta par personas beatifikācijas uzsākšanu kongregācija atsāk dokumentu arhīva (Copia Publica) izpēti un dokumenta "Nostāja par dzīvi, tikumiem un svētuma reputāciju" (Positio super vita, virtutibus et fama sanctitatis) izveidošana. Šī dokumenta izveidei un rediģēšanai tiek nozīmētas konkrētas personas par atbildīgo, postulatoru un vicepostulatoru. Pēc dokumenta sagatavošanas, izpētes komisijas teologiem nobalsojot par kandidātu tikumu varonību un pieņemot lēmumu, tas tālāk tiek nodots Kanonizācijas lietu kongregācijas kardinālu komisijai, kas apstiprina šo dokumentu un nodod tālāk Romas pāvestam. Pāvests izsludina dekrētu, kurš oficiāli apliecina personas uz beatifikāciju tikumu varonību (Decretum super heroicitate virtutum). Šajā momentā tiek sasniegts beatifikācijas otrais posms un beatificējamajai personai var lietot godināšanu Godināmais. Tikumu varonības atzīšana norāda uz Baznīcas novērtējumu kā beatificējamās personas dzīves izcilību (excellentia vitae) un tās atdarināšanas vērtu. 

Ja procesa turpinājumā tiek pierādīts noticis brīnums, ko veicis Godināmais, norisinās beatifikācija, kuras rezultātā Godināmais kļūst par Svētīgo. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Beatifikācijas process www.vatican.va
* Par beatifikāciju un kanonizāciju www.catholic.lv
* Par Bīskapu Boļeslavu Sloskānu www.catholic.lv
* Beatifikācijas likums www.vatican.va
Mārgarita Korta

**Mārgarita Korta** (; dzimusi **Smita** (*Smith*) ) ir bijusī austrāliešu tenisiste, bijusi pasaules ranga līdere gan vienspēlēs, gan dubultspēlēs.

Kopumā karjeras laikā sportiste izcīnīja uzvaru 192 vienspēļu turnīros, 92 uzvaras tikušas gūtas atklātās ēras laikā. Guvusi uzvaru 24 *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* vienspēļu, 19 dubultspēļu un 19 jaukto dubultspēļu turnīros. Uzvara 24 *Grand Slam* vienspēļu turnīros ir *Grand Slam* rekords gan starp sievietēm, gan vīriešiem. 1970. gadā Korta kļuva par pirmo tenisisti "atklātajā ērā" (amatieri un profesionāļi sāka sacensties kopējos turnīros), kas vienā kalendārajā gadā uzvar visos četros *Grand Slam* vienspēļu turnīros, tāpat viņa ir vienīgā sieviete, kas vienā kalendārajā gadā uzvarējusi visos četros *Grand Slam* jaukto dubultspēļu turnīros (to paveikusi divreiz).

Korta ir pazīstama arī kā mācītāja. 1970. gados no katolicisma pievērsusies pentekostiem, 1991. gadā kļuvusi par Vasarsvētku draudzes mācītāju, vēlāk nodibināja *Margaret Court Ministries*.

## Vietas Grand Slam turnīros

### Vienspēles

|}

### Dubultspēles

|}

### Jauktās dubultspēles

|}

## Ārējās saites
AIRCOM International

***AIRCOM International Ltd*** ir Apvienotās Karalistes uzņēmums, kas nodarbojas ar sakaru tīklu plānošanas un optimizēšanas pakalpojumiem. Dibināts 1995. gadā. Tā kapitāldaļu vairākums pieder ASV privāto ieguldījumu uzņēmumam *[[H.I.G. Capital|H.I.G. Europe]]*.

Uzņēmums piedāvā programmatūru mobilo sakaru tīklu plānošanai, izvēršanai, optimizācijai un pārvaldīšanai.

## Vēsture
*AIRCOM International* dibināts 1995. gadā. 

1999. gadā 40 % *AIRCOM International* kapitāldaļu iegādājās Somijas uzņēmums *[[Nokia]]*, kas ar uzņēmumu sadarbību bija sācis iepriekšējā gadā.

2005. gadā ASV privāto ieguldījumu uzņēmums *[[Advent International]]* no *Nokia* un uzņēmuma vadības un darbiniekiem ieguva 70 % *AIRCOM* kapitāldaļu.

2011. gadā *Advent International* pārdeva savas *AIRCOM* kapitāldaļas ASV privāto ieguldījumu uzņēmumam *[[H.I.G. Capital|H.I.G. Europe]]*.

2012. gadā *AIRCOM* iegādājās uzņēmumu *Symena*, kas izstrādāja optimizācijas un automātiskās šūnu plānošanas rīkus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* AIRCOM International  vietne
Amazonas 3

***Amazonas 3*** ir Spānijas uzņēmuma *[[Hispasat]]* sakaru pavadonis. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā, kā arī Eiropā un Ziemeļāfrikā. Pavadonis orbītā tika  palaists 2013. gada 7. februārī

Kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmums *Space Systems/Loral* (tagad *[[SSL (uzņēmums)|SSL]]*). Līgums ar to tika noslēgts 2010. gada jūlijā.
*Amazonas 3* bija būvēts uz platformas *[[LS-1300]]* bāzes. Tam ir 19 C joslas, 33 Ku joslas, 9 Ka joslas raidītāji. Izmēri saliktā stāvoklī: 8,1 × 2,9 × 3,6 m.

## Lidojuma gaita
*Amazonas 3* tika palaists  21:36 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Ariane 5 ECA]]* (lidojums *VA-212*) no Gviānas kosmiskā centra kopā ar sakaru pavadoni *[[Azerspace-1/Africasat-1a]]*. No dzinējbloka pirmais atdalījās (27 min 58s pēc starta) *Amazonas 3*.

Ģeostacionāro orbītu 14. februārī *Amazonas 3* sasniedza ar saviem dzinējiem. Sākotnēji tas atradās 68° rietumu garuma. Vēlāk to pārvietoja uz punktu 61° R un aprīlī tika sākta tā ekspluatācija. Tur tas aizvietoja pavadoni *[[Amazonas 1]]* un darbojās līdzās *[[Amazonas 2]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Amazonas 3 Hispasat 
* Amazonas 3 Space Systems/Loral 
* Flight VA212 Arianespace 
* Amazonas 3 Gunter's Space Page,
Gambrins

**Gambrins** () ir leģendārs Flandrijas karalis, neoficiāls svētais un alus darītāju patrons un amata aizbildnis. Gambrins arī ir folkloras personāžs, reizēm attēlots kā Eiropas karalis vai angļu viduslaiku bruņinieks. Gambrina  dzimšanas diena tradicionāli tiek svinēta 11. aprīlī.

## Strīdīga izcelsme un neskaidra etimoloģija
Pieminēts kā vārds, saistīts ar vēsturisko angli, Jāni Bezbailīgo, kurš bijis mītiskais apiņu iesalu alu izgudrotājs. Čehijas *Plzeňský Prazdroj*, Gambrinus markas gaišala darītājs skaidro, ka Gambrins bijis  *Jan Primus* (*Jānis pirmais*), kurš esot bijis dižciltīgā persona  *John I, Duke of Brabant*. Tomēr, citviet apgalvots, ka kāds sulainis Kārļa Lielā galmā saukts Gambrinus. 1543. gadā "Rīgas reformators", vācu fabulists  Burkards Valdis  esot skaidrojis, ka Gambrins iemācījies alus darītāja mākslu no Izīdas, senās Ēģiptes auglības, ūdens un vēja dievietes. Tiek piesauktas arī citas iespējamas latīņu vārdu izcelsmes, kā *cambarus* (pagrabs) un *ganeae birrinus* (alus viesis).

## Zīmols mūsdienās

Pasaules alus darītāji piesavinājušies Gambrina personāžu saviem alus zīmoliem un reklāmai. Vairākas alus darītavas nosauktas Gambrina vārdā un daudzviet, arī Rīgā, Aldara alus darītavā, Gambrina statuja uzcelta alus dārzā. Čehijā *Plzeňský Prazdroj* alus darītava sponsorē Gambrina gaišalu markas vārdā nosaukto futbola līgu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kinga

**Kinga** var būt:

* Billija Džīna Kinga (*Billie Jean King*; 1943) — amerikāņu tenisiste;
* Džoija Kinga (*Joey King*; 1999) — amerikāņu aktrise;
* Redžīna Kinga (*Regina King*; 1971) — amerikāņu aktrise, režisore un producente.

## Skatīt arī
* Kings
Bridžmena sala

**Bridžmena sala** (, ) vai **Helēnas sala** ir ar neliela vulkāniska saliņa Dienvidšetlendas salu arhipelāgā Antarktikā. Izvietojusies starp Piloto Pardo salām un Karaļa Džordža salu. Sala ir neaktīva stratovulkāna virsotne, kas paceļas 240 m vjl un kura lielākā daļa atrodas zem ūdens. Senā vulkāna krāteris atrodas 27 m augstumā salas rietumu pusē.

## Vēsture
Salu ap 1820. gada 22. janvārī atklāja Edvarda Brensfīlda ekspedīcija un nosauca, domājams, par godu kapteinim (vēlāk — viceadmirālis) Čārlzam Orlando Bridžmenam *(Charles Orlando Bridgeman)*. 1821. gada 26. janvārī salu atkārtoti atklāja krievu ekspedīcija Fabiāna fon Belinshauzena vadībā un nosauca par **Jeļenas salu** ( vai *Камень Елены*) par godu imperatora Napoleona izsūtījuma vietai Svētās Helēnas salai. 1823. gadā britu kapteinis Džeimss Vedels nokuģojis gar salu 200 jardu attālumā un novērojis izteiktas vulkāniskās aktivitātes, kas vēlāk nav apstiprinājušās. Salā pirmais, iespējams, izkāpis krastā Žans Batists Šarko 1909. gada 24. decembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Isla Bridgeman, un vértice volcánico en la Antartida
Dešupīte (Zalvītes pieteka)

**Dešupīte** ir Zalvītes kreisā krasta pieteka. 

Iztek no Viesītes pagasta Ģerķēnu puriņa rietumu gala kā strauts, tālāk plūst uz rietumiem, īsu posmu tekot pa Elkšņu pagasta teritoriju, tad šķērso atkal Viesītes pagastu, kur saplūst ar citu strautu, veidojot Dešupīti. Tālāk plūst ziemeļrietumu virzienā, īsu posmu šķērsojot Saukas pagastu un atkal nonākot Viesītes pagastā, kur ieplūst Zalvītē.

## Atsauces
Svētīgais

[thumb|right|250px|Svētīgais [Jānis Pāvils II]]
**Svētīgais**, arī **Svētlaimīgais** ir Romas katoļu baznīcas noteiktu mirušu personu godināšanas veids, ko piemēro tām personām, kurām veikta beatifikācija.

Pirms pasludināšanas par svētīgo ir jāveic beatifikācijas process, kurā ir vairāki posmi, kurus izpildot sākotnēji beatificējamā persona kļūst par Dieva kalpu (sasniegts pirmais posms), vēlāk Godināmo (sasniegts otrais posms). Lai Godināmo pasludinātu par Svētīgo, tiek veikta noteikta procedūra.

## Procedūra
Lai Godināmais kļūtu par Svētīgo, jānotiek brīnumam, kas radies, lūdzot konkrētā Godināmā aizbildniecību. Šis noteikums nav obligāts attiecībā uz kandidātu — mocekli.

Kā brīnums visbiežāk tiek uzskatīta dziedināšana no smagas, neizārstējamas slimības, kurai nav medicīniska izskaidrojuma. Lai pārliecinātos, ka ir noticis brīnums, tiek veikta tā autentiskuma pārbaude. Izdziedinātās personas zinātnisku pārbaudi veic Kanonizācijas lietu kongregācijas medicīniskie konsultanti mediķi un zinātnieki, kuriem tiek iesniegti regulāri noteiktās kanoniskās izpētes apjomīgie materiāli līdz ar detalizētiem medicīnas un juridisko ekspertu ziņojumiem. Ja viņi nespēj sniegt medicīnisku un racionālu izskaidrojumu, to iespējams atzīt par brīnumu. To pēc tam izvērtē ar detalizētiem medicīnas un juridisko ekspertu ziņojumiem septiņi Kanonizācijas lietu kongregācijas teologi, ja arī viņi uzskata, ka ir noticis brīnums, izvērtēšanu turpina kardināli un bīskapi. Ja arī augstākā garīdzniecība Kanonizācijas lietu kongregācijas bīskapu sēdē pārliecinās, ka noticis brīnums, viņi apliecina atbalstu faktam par notikušu brīnumu un kongregācijas prefekts kardināls par to ziņo Romas pāvestam, kurš pilnvaro dikasteriju izsludināt dekrētu par brīnumu, kas saistīts ar Godināmās personas aizbildniecību. Ar to noslēdzas posms pirms beatifikācijas. Vēlāk tiek nozīmēts beatifikācijas ceremonijas datums, beatifikācija vienmēr norisinās Svētā Pētera bazilikā. Ceremonijas laiks Godināmais tiek pasludināts par Svētīgo, balstoties uz pāvesta izsludināto dekrētu par jauno svētīgo.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Beatifikācijas process www.vatican.va
* Par beatifikāciju un kanonizāciju www.catholic.lv
* Beatifikācijas likums www.vatican.va
Longīns Ausējs

**Longīns Ausējs**, arī **Longins Ausējs** (1885—1942) bija latviešu sabiedriskais darbinieks, skolotājs un tautsaimnieks. Cēsu pilsētas galva (1918), Latvijas Republikas izglītības ministrs (1921). Ekonomikas zinātņu doktors, Latvijas Universitātes vecākais docents. 1941. gadā deportēts uz PSRS, kur nošauts.

## Dzīvesgājums
thumb|left|200px|NKVD Sevišķās apspriedes spriedums Longīna Ausēja lietā 1942. gada 2. maijā. 
Dzimis 1885. gada 30. oktobrī latviešu Lauru kolonijā (tagad Lauru ciems Pleskavas apgabalā vai arī Pededzes pagasts Latvijā.)
Mācījās Alūksnes draudzes skolā, Pleskavas reālskolā (1899-1900) un Pleskavas klasiskajā ģimnāzijā (1900-1906). Studēja Pēterburgas Universitātes matemātikas fakultātē (1906-1910).

No 1910. gada strādāja par skolotāju un direktoru Kārļa Millera dibinātajā Cēsu reālskolā. 1917. gada viņu ievēlēja Vidzemes pagaidu zemes padomē, 1918. gadā viņš bija Cēsu pilsētas galva. No 1919. gada strādāja par Izglītības Ministrijas Skolu departamenta direktoru. 1921. gadā iestājās Arveda Berga vadītajā Bezpartijiskajā nacionālajā centrā un no 1921. gada 27. aprīļa līdz 18. jūnijam bija Izglītības ministrs.

1925. gadā Ausēju ievēlēja Rīgas Domē, kur viņš bija Rīgas Skolu valdes loceklis. No 1927. gada Ausējs bija 2. Saeimas deputāts Nacionālajā centra frakcijā.    
Kā eksterns beidza arī Latvijas Universitātes tautsaimniecības nodaļu. Strādāja par Latvijas Universitātes vecāko docentu. Bija latviešu studentu korporācijas *[[Beveronija]]* biedrs.

Pēc Latvijas okupācijas 1941. gadā Ausēju deportēja uz Usoļjes labošanas darbu nometni (Usoļlagu) PSRS, kur 1942. gada 2. maijā viņu apsūdzēja par piedalīšanos kontrrevolucionārā organizācijā un nošāva 1942. gada 9. jūnijā.  Usoļlagā ieslodzītais Longīna Ausēja dēls Orests tika nošauts 1942. gada 17. jūnijā.

## Mācību grāmatas
* Algebra, 1918.
* Ģeometrija, 1920.
* Dzīve skaitļos, 1924.
* Aptuvenie skaitļi, 1924.
* Finanču matemātika, 1926.

## Apbalvojumi
* 70px Triju Zvaigžņu ordenis (1927)

## Atsauces
Jānis Nords

**Jānis Nords** (dzimis 1983. gada 14. februārī) ir latviešu kinorežisors.

## Biogrāfija
J. Nords studējis finanses, vēlāk mediju zinības Konkordijas Universitātē Tallinā. Ieguvis kinorežijas maģistra grādu Lielbritānijā, Nacionālajā Filmu un televīzijas skolā (2010). Filmā *[[Vogelfrei]]* (2007) viņš bija režisora asistents divām no četrām epizodēm.

Viņa debijas pilnmetrāžas spēlfilma "Amatieris" (2007), kas vēstīja par jauna vīrieša, narkotiku dīlera, riskanto dzīvi, ieguva balvu "Lielais Kristaps" par labāko debiju, kā arī laikraksta "Diena" gada balvu kultūrā. Galvenās lomas filmā atveido Edgars Samītis, Ksenija Sundejeva un Regīna Razuma.

Viņš studējis Lielbritānijā, Nacionālās Filmu un televīzijas skolas maģistrantūrā, kur veidojis mācību darbus - 15 minūšu garo *Freedom Day* (2010) un 30 minūšu garo *Au Revoir Monkeys* (2011).

Norda otrā pilnmetrāžas filma "Mammu, es tevi mīlu" (2013) vēsta par trīspadsmitgadīgu zēnu Raimondu (Kristofers Konovalovs), viņa attiecībām ar draugiem un māti (Vita Vārpiņa), kuras gandrīz aizved viņu līdz noziedzībai. Filma ir pasaulē vislielāko atzinību guvusī latviešu spēlfilma: tā 2013. gadā saņēma *Generation K plus* skates starptautiskās žūrijas balvu Berlīnes kinofestivālā un žūrijas balvu par labāko spēlfilmu Losandželosas filmu festivālā ASV.

Nords sarakstījis scenāriju arī Gata Šmita filmai "Seržanta Lapiņa atgriešanās" (2010).

2016. gada februārī uzsākta Norda spēlfilmas "Ar putām uz lūpām" uzņemšana. Galvenās lomas filmā atveido Vilis Daudziņš un Ieva Puķe. Filmas pirmizrāde notika 2017. gadā. Filma ir Latvijas, Lietuvas un Polijas kopražojums, tā balstīta uz amerikāņu scenārista Meta Goseta scenāriju. 2018. gadā filma Maskavas starptautiskajā kinofestivālā iegūst Krievijas kinokritiķu žūrijas balvu ar formulējumu "Par mākslinieciskā risinājuma atbilstību aktuālām mūsdienu problēmām."

## Atsauces
Ardēni

thumb|275px|Ardēnu izvietojums
**Ardēni** jeb **Ardēnu kalni**, arī **Ardēnu mežs** (, *Ardenne*, , ) ir kalnu sistēma un mežu masīvs Francijas ziemeļos, Beļģijas austrumos un Luksemburgā.

## Ģeogrāfija
Ardēnu kalni pārstāv Reinas slānekļu kalnu rietumu galu. Ardēni ir izvietoti starp Māsas, Mozeles un Sambras upju ielejām. Ardēnu nogāzes klāj bērzu, egļu un ozolu meži. Šajā reģionā ir atrodamas akmeņogļu un dzelzs rūdas atradnes.

Ardēnu kalnu sistēmas vārdā ir nosaukts departaments Francijas ziemeļaustrumos, kā arī viens no Francijas reģioniem. 2011. gadā Ardēnu departamenta teritorijā 116 tūkst. hektāru platībā tika izveidots reģionālais dabas parks "Ardēni".

Ardēnu kalnu sistēma tiek izdalīta augšējā un apakšējā daļa — Augstie un Zemie Ardēni. Augstie Ardēni atrodas uz ziemeļiem no Urtas upes. Šeit sastopami pašas augstākās kalnu virsotnes virs 600 m, arī 694 m augstais Botranžs. Zemie Ardēni izvietoti dienvidrietumos, dienvidu provincē Eno, Namīrā, un Luksemburgā, kā arī kaimiņos esošajā Francijā. Kalni šeit parasti nepārsniedz 500 m. augstumu. Ardēnos iztek daudzas mazas upes, tādas kā Urta, Semuā, Amela.
## Vēsture
Ardēnu stratēģiskās nozīmes dēļ militārās operācijas šajā apgabalā notikušas vairākkārt dažādu militāru konfliktu laikā, tostarp Ardēnu operācija (1914) Pirmajā pasaules karā, Francijas karagājienā (1940) un Ardēnu operācija (1944-1945) Otrā pasaules kara laikā.

## Ārējās saites
Pustomitu rajons

**Pustomitu rajons** () ir Ļvivas apgabala administratīvā iedalījuma vienība Ukrainā. Robežojas ar Ļvivas apgabala Žovkvas, Kamjankas-Buzkas, Buskas, Zoločivas, Peremišļanu, Mikolajivas un Horodokas rajoniem, kā arī Ļvivu.

Pustomitu rajona Ščirecas pilsētciematā dzimis poļu ģenerālis Staņislavs Mačeks (*Stanisław Maczek*, 1892-1994).

## Ārējās saites

*
Pustomiti

**Pustomiti** () ir rajona nozīmes pilsēta Ukrainas rietumos, Ļvivas apgabala Pustomitu rajona centrs. Smiltenes sadraudzības pilsēta.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1410. gadā. Ietilpa Žečpospolitā. Pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā pilsēta iekļāvās Austrijas impērijā.

Pēc Pirmā pasaules kara Pustomiti tika iekļauta jaunizveidotajā Polijas valstī. Sākoties Otrajam pasaules karam, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, Pustomitus ieņēma PSRS karaspēks. Pēc Vācijas uzbrukuma PSRS Pustomitus ieņēma vācu karaspēks.

Pēc Otrā pasaules kara lielākā daļa atlikušie poļu iedzīvotāji pārcēlās vai tika padzīti uz dzīvi Polijā, sevišķi uz tās rietumu apgabaliem, no kuriem savukārt tika padzīti vācieši. Līdz 1991. gadam Pustomiti atradās Ukrainas PSR sastāvā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Lugaži

**Lugaži** (agrāk arī **Vārpa**) ir ciems Valkas novada Valkas pagastā, pagasta centrs. Atrodas pie Valkas pilsētas rietumu robežas  no novada domes Valkā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Lugažu pilsmuižas *(Lude, Luhde)* centra, kas vēstures avotos pirmoreiz minēta 1334. gadā. Apdzīvotā vieta izaugusi padomju gados kā kolhoza «Ļeņina ceļš» ciemats. Lugažos atrodas pagasta pārvalde, pagasta Saieta nams «Lugažu muiža», veikals.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Lugaži (nozīmju atdalīšana)

**Lugaži** var būt:
* Lugaži — dzelzceļa stacija līnijā Rīga—Valka
* Lugaži — apdzīvota vieta Valkas pagastā
* Sēļu apdzīvotās vietas agrākais nosaukums
Pauls Gailītis

**Pauls Oto Gailītis** (1869—1943) bija latviešu sabiedriskais darbinieks, luterāņu mācītājs un skolotājs. Latvijas Republikas izglītības ministrs (1923). Latvijas Jaunatnes Sarkanā Krusta vadītājs. 1941. gadā deportēts uz PSRS, kur miris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1869. gada 29. maijā Dzērbenes pagasta skolotāju - Toma Gailīša un viņa sievas Paulīnes ģimenē. Mācījās Bērzaines ģimnāzijā pie Cēsīm. Studēja Tērbatas Universitātes teoloģijas fakultātē (1889-1894). Studiju laikā uzņemts par latviešu studentu korporācijas *[[Lettonia]]* biedru.
1896. gada 26. jūlijā viņu ordinēja par luterāņu mācītāju. Viņš bija Cēsu apriņķa vikārs (1896-1899), Rīgas Aleksandra ģimnāzijas skolotājs (1899-1902), Vecpiebalgas draudzes mācītājs (1902-1912).

Pirmā pasaules kara laikā Gailītis dienēja par luterāņu mācītāju Kaukāza kara apgabalā (1913-1918). Krievijas pilsoņu kara gados bija Jeiskas draudzes  mācītājs Taganrogā (1918-1920), līdztekus bija pilnvarotais Latvijas priekšstāvis Ziemeļkaukāzā (1919-1921).

Pēc atgriešanās Latvijā bija Kokneses-Krapes draudzes vikārs (1921-1925) un Seces-Sēlpils draudzes vikārs (1922-1925), līdztekus Latvijas Ārlietu ministrijas administratīvi juridiskā departamenta direktors (1921-1922). 1922. gadā viņu ievēlēja 1. Saeimā no Latviešu zemnieku savienības, īslaicīgi bija Latvijas Republikas izglītības ministrs (1923. 26.01.-19.07.).

Pildīja Rīgas pilsētas 1. ģimnāzijas direktora pienākumus (1923-1935), līdztekus būdams Lielvārdes draudzes mācītājs (1925-1935)
un Rīgas 5. aizsargu pulka mācītājs (no 1929), Pieminekļu pārvaldes direktors (1929-1931).
Bija Latvijas Sarkanā Krusta valdes loceklis un Latvijas Jaunatnes Sarkanā Krusta priekšnieks (1923-1940). "Latvijas Jaunatne" redaktors (1937-1940).

Pēc Latvijas okupācijas viņu atcēla no amatiem un 1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā kopā ar sievu Olgu un dēlu Gundaru apcietināja viņa lauku mājā Lielvārdes pagasta "Vēveros" un deportēja uz Vjatkas nometni (Vjatlagu) PSRS. PSRS Iekšlietu Tautas komisariāta Sevišķā apspriede 1942. gada 25. novembrī P. Gailītim piesprieda 10 gadus ieslodzījumā labošanas darbu nometnē. Pauls Gailītis miris Kirovas apgabala VDTK pārvaldes iekšējā cietuma 87. kamerā 1943. gada 15. jūlijā.

Attēls:Orderis Paula Gailīša apcietināšanai.gif|Orderis Paula Gailīša apcietināšanai 1941. gada 13. jūnijā.



## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, III šķira (1929),
* Aizsargu organizācijas Nopelnu Krusts (1933),
* Latvijas Sarkanā Krusta goda zīme,
* Igaunijas Sarkanā Krusta I šķiras goda zīme.

## Atsauces
Staņislavs Jaudzems

**Staņislavs Jaudzems** (1890—1969) bija latviešu skolotājs un sabiedriskais darbinieks. Latvijas Republikas izglītības ministrs (1923). Skolu virsvaldes vicedirektors, Krāslavas valsts vidusskolas (1927-1934), Rēzeknes ģimnāzijas un komercskolas direktors (1921-1923, 1934-1940), Rēzeknes Valsts skolotāju institūta direktors (1941-1944).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1890. gada 21. (8.) septembrī Rēzeknes apriņķa Ružinas pagasta Alkovas sādžā zemnieka Andreja Jaudzema un viņa sievas Veronikas ģimenē.
Mācījās Tērbatas Aleksandra ģimnāzijā (līdz 1908) un studēja Pēterburgas Politehniskajā institūtā.
Pirmā pasaules kara sakumā Jaudzems pabeidza Petrogradas virsnieku kursus (1915), bija Krievijas Impērijas armijas virsnieks (1915-1916). 1918. gadā bija Latvijas Tautas padomes loceklis.
                
Strādāja par Rēzeknes valsts ģimnāzijas direktoru (1921-1923), bija Latvijas Izglītības ministra biedrs (1923-1926), īslaicīgi Izglītības ministrs (1923) Z. A. Meierovica valdībā. 1927. gadā bija Skolu departamenta direktors Latgales lietās, Krāslavas valsts vidusskolas direktors (1927-1934).

1934. gadā atgriezās Rēzeknē, bija Rēzeknes valsts ģimnāzijas un komercskolas direktors (1934-1940), līdztekus Rēzeknes XVII aizsargu pulka štāba rotas vada komandieris (1936), komandiera palīgs (1939). Rēzeknes Valsts skolotāju institūta direktors (1941-1944).

Miris 1969. gada 31. martā Poznaņā, Polijā.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, IV šķira (1928),
* Atzinības Krusts, III šķira (1939),
* Latvijas Aizsargu organizācijas Nopelnu Krusts.

## Literatūra
* Direktora S. Jaudzema 45 gadu šūpuļu svētki. "Rīts", 1935. gada 22. septembrī
* Latgaliešu politiķi un politiskās partijas neatkarīgajā Latvijā. Sast. Ē.Jēkabsons, V.Ščerbinskis. Rīga: Jumava, 2006. 67.-68.lpp.

## Atsauces
Ita Saksa

**Ita Saksa** (, dzimusi  Valgā, mirusi ) bija ebreju izcelsmes igauņu tulkotāja un publiciste, pazīstama ar latviešu literatūras tulkojumiem igauņu valodā.

## Biogrāfija
Studējusi Tartu Valsts universitātē (1946–1950) igauņu filoloģiju, no 1953. līdz 1956. gadam strādājusi laikraksta "Noorte Hääl" (Jaunatnes Balss) izdevniecībā, no 1949. līdz 1952. gadam bijusi laikraksta "Säde" (Dzirkstele) atbildīgā redaktore. Vēlāk, no 1957. līdz 1971. gadam bijusi žunāla "Noorus" (Jaunatne) literatūras un mākslas nodaļas vadītāja. Daudz tulkojusi — no latviešu, kā arī krievu un vācu valodām, tulkojusi arī latviešu dainas. Kopumā publicētas ap 40 viņas tulkotas grāmatas.

1980. gadā viņa bija viena no 40 igauņu intelektuāļiem, kas parakstīja "Atklāto vēstuli no Igaunijas PSR", kurā igauņu inteliģence centās aizstāvēt igauņu valodas statusu un protestēja pret republikas vadības attieksmi pret jauniešu protestiem, ko izraisīja panku grupas Propeller uzstāšanās aizliegums.

1997. gadā viņa tika apbalvota ar IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Privātā dzīve
Brālis — tulkotājs Elhonens Sakss, bijusi precējusies ar literātu Juhanu Smūlu.

## Bibliogrāfija

Viņas tulkotie latviešu autori:

## Atsauces
Navesti

**Navesti** () ir upe Igaunijas vidienē, Pernu kreisā krasta pieteka. Veido apmēram pusi no Pernu upes baseina. Navesti tek caur Jervas, Viljandi un Pērnavas apriņķiem. Navesti garums 101,7 km. Sateci ar Pernu veido 38 km attālumā no ieteces Pērnavas līcī. Lejtecē Navesti tek caur mitriem, aplūstošiem mežu masīviem, tai skaitā Somā nacionālā parka teritorijā.

## Upes apraksts
Navesti ir ūdeņiem bagāta upe ar plašu vēdekļveida formas baseinu, kas aptver teritoriju no Jerves apriņķa Igaunijas vidusdaļā līdz pat Latvijas pierobežai valsts dienviddaļā. Upes kritums salīdzinoši neliels — 60,2 metri. Navesti iztek no Tamsi purva (), aptuveni 1 km uz ziemeļiem no Jalametsas ciema, Jervas apriņķī. 

Lejtecē Navesti plūst caur mitrāju mežiem un purvu teritorijām. Suitsnas purva apvidū (Somā nacionālā parka teritorija) veido sateci ar savu lielāko pieteku, 91,5 km garo Hallisti (pēc baseina platības pārsniedz Navesti). 12,7 km lejpus šīs sateces, pie Jēsū () ciema ietek Pernu. 

Navesti sastopams sekojošas zivju sugu: augštecē — raudas un vēdzeles; vidustecē un lejtecē — raudas un līdakas.

thumb|250px|Navesti augštecē

## Apdzīvotas vietas
Tā kā Navesti tek cauri mitru mežu masīviem un purviem, iedzīvotāju blīvums tās krastos ir neliels. Upes tecējumā atrodas vien daži nelieli ciemi, lielākie no tiem —  Pilistveres, Imaveres, Jeleveres un Kānso ciemi.

## Pietekas

## Atsauces
Jaudzems

**Jaudzems** (sieviešu dzimtē Jaudzeme) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vietvārda Jaudzemi. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Artis Jaudzems (dzimis 1995) — futbolists;
* Kristaps Jaudzems (dzimis 1984) — ķīmiķis, pasniedzējs un orientierists;
* Staņislavs Jaudzems (1890—1969) — skolotājs un sabiedriskais darbinieks.

## Skatīt arī
* Jaunzems
* Jaunzemis

## Atsauces
Pēteris Jurciņš

**Pēteris Jurciņš** (; dzimis  Nautrēnu pagasta Rogovkā, miris ) bija latviešu rakstnieks, publicists, dzejnieks, pulkvežleitnants un policists. Plašāk pazīstams ar savu dzejoli "Vālodzīte".

## Biogrāfija
Dzimis Ludzas apriņķa Nautrēnu pagasta Rogovkas ciemā amatnieku ģimenē. Beidzis Nautrēnu vidusskolu. Pēc skolas pabeigšanas strādāja par tramvaja vadītāju Rīgā, dienēja armijā, bija mēbeļu asociācijas strādnieks.

Pēc tam uzsāka mācības speciālajā milicijas vidusskolā Kauņā. Pēc pabeigšanas sāka strādāt kā krimināllietu izmeklētājs Aucē, Liepājā, Aizputē un Tukumā. Vadīja milicijas nodaļas darbu Madonā. No 1959. gada sāka strādāt Iekšlietu ministrijā, 1968. gadā neklātienē beidza PSRS Iekšlietu ministrijas Augstāko skolu.

1970. gadā uzņemts Rakstnieku savienībā. No 1979. līdz 1985. gadam vadīja izdevniecības "Liesma" oriģinālās literatūras redakciju. No 1987. gada bija Latvijas radio literāro raidījumu komentētājs, radio programmu vadītājs un Policijas akadēmijas pasniedzējs. 1983. gadā tika pasludināts par Nopelniem bagāto kultūras darbinieku.

Miris 2004. gada 18. februārī 71 gada vecumā. Apglabāts Nautrēnu pagasta Desetnieku kapos.

## Daiļrade
Laidis klajā dzejoļu krājumu: *Smagums* (1968), *Klātbūtne* (1972), *Dzīvības augstums* (1977), *Gar doņiem ejot* (1981), izlasi *Man vienu mūžu taisnoties* (1982), *Vālodzīte* (1984), *Kvēpa lidojums* (1986), *Akmeņi un zvaigznes* (1990), bērnu grāmatas *Sievietes vara*, *Ar to dieniņu*.

1974. gadā izdota Pētera Jurciņa dzejas izlase krievu valodā *Magoņu pļauja*. Viņa dzeja ir dziļi tautiska, daiļradei ir cieša saikne ar folkloru, vārsmas caurstrāvo dziļa cilvēku mīlestība.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ludzas bibliotēka
* Laikraksts Diena
SpaceX CRS-2

thumb|240px|''Dragon'' tiek pievienots ''Harmony'' modulim 3. martā
***SpaceX CRS-2*** jeb ***SpaceX Commercial Resupply Services 2*** bija ASV privātā uzņēmuma *[[SpaceX]]* bezpilota kravas kosmosa kuģa *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju. To orbītā palaida 2013. gada martā. Pēc 25 dienām *Dragon* nolaižamais aparāts veica kontrolētu nolaišanos okeānā.

## Derīgā krava
Transportkuģa hermētiskajā sekcijā atradās 677 kg kravas (575 kg bez iepakojuma): mantas apkalpei, eksperimentu aparatūra un materiāli, rezerves daļas.
Uz zemi atgriežamā krava bija plānota ar masu 1370 kg (1210 kg bez iepakojuma).

Pirmoreiz izmantota nehermētiskā kravas sekcija, kurā tika transportēti divi *Heat Rejection Subsystem Grapple Fixtures* (*HRSGFs*) — manipulatora satveršanas ierīces, kas paredzētas speciāli stacijas radiatoriem.

## Lidojuma gaita
*Dragon* tika palaists  15:10:13 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*. Kravas kuģis veiksmīgi tika ievadīts orbītā, bet drīz tika noskaidrots, ka nedarbojas trīs no četriem tā dzinēju blokiem. Vēlāk izdevās aktivizēt visus dzinējblokus.

Sākotnēji bija paredzēts uz SKS nokļūt 2. martā, bet pēc problēmām ar dzinējiem tuvošanās operācijas tika pārceltas uz nākamo dienu. 3. martā dzinēji darbojās kā paredzēts, un 10:31 UTC *Dragon* tika satverts ar manipulatoru *Canadarm2*, kuru no stacijas iekšienes vadīja Kevins Fords un Tomass Maršbērns. Kontakts ar *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* moduli notika 13:44, un kosmosa kuģis pilnībā bija pieslēgts 13:56 UTC.

7. martā aptuveni 20:00 UTC ar stacijas manipulatoru no *Dragon* vaļējā kravas nodalījuma tika izņemti abi *HRSGF*.

Atvienošanās no SKS un nolaišanās bija plānota 25. martā, bet nelabvēlīgu laikapstākļu dēļ atvienošanās tika atlikta par diennakti.
26. martā 08:10 UTC *Dragon* ar manipulatoru tika atvienots no *Harmony* moduļa. 10:56 UTC kosmosa kuģis tika atlaists no robotrokas. 15:42:33 UTC sākts bremzēšanas manevrs, kas ilga 9 minūtes 59 sekundes. 15:56 UTC atdalījās *Dragon* nolaižamais aparāts, kas iegāja atmosfērā. 16:34 UTC *Dragon* nolaidās Klusajā okeānā punktā ar koordinātām 30,52° ziemeļu platuma 120,04° rietumu garuma. Kosmosa kuģa lidojuma ilgums bijis 25 dienas, 1 stunda 24 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Press kit
Simons Vīzentāls

**Simons Vīzentāls** (; dzimis , miris ) bija mūsdienu Ukrainas teritorijā dzimis ebreju izcelsmes Austrijas sabiedrisks darbinieks. Pēc Otrā pasaules kara kļuva pazīstams kā "nacistu mednieks". 1961. gadā dibinātās Vīnē bāzētās organizācijas "Ebreju dokumentācijas centrs" (*Dokumentationszentrum des Bundes Jüdischer Verfolgter des Naziregimes*) dibinātājs un vadītājs. 1977. gadā Losandželosā nodibinātā organizācija "Simona Vīzentāla centrs" (*Simon Wiesenthal Center*) ir nosaukta Vīzentāla vārdā, bet nav viņa radīta vai vadīta.

## Dzīvesgājums
Dzimis Bučačā, Austroungārijā, tirgotāja ģimenē. Tēvs krita frontē Pirmā pasaules kara laikā. Starp pasaules kariem, kad dzimtā Bučača ietilpa Polijā, mācījās ģimnāzijā. Vēlāk studēja arhitektūru Ļvivā, kur sagaidīja Otrā pasaules kara sākumu. Pēc vācu okupācijas sākuma ievietots geto, vēlāk pabijis dažādās darba un koncentrācijas nometnēs. 1945. gada 5. maijā atbrīvots no ieslodzījuma Mauthauzenes koncentrācijas nometnē.

Pēc atbrīvošanas atlikušo mūžu veltīja nacistu amatpersonu dokumentēšanai un to atrašanās vietu noskaidrošanai, iesākumā darbojoties Lincā, vēlāk Vīnē. Izmantojot Vīzentāla iegūtos materiālus, izdevās arestēt un notiesāt tādas personas kā Ādolfs Eihmanis (pretrunīgas ziņas) un Francis Štangls. Vīzentāls iesaistījās arī Austrijas politikā, kritizēdams kancleru Bruno Kreiski, kurš esot valdībā iekļāvis bijušos nacistus. Bruno Kreiskis, pats būdams ebrejs, nosauca Vīzentāla darbību par "politisku mafiju" un apsūdzēja Vīzentālu sadarbībā ar nacistiem kara laikā.

Dzīves laikā publicējis memuārus par savu dzīvi Otrā pasaules kara laikā, tomēr daļa no stāstiem tajos neatbilst patiesībai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Simona Vīzentāla arhīvs
Radehivas rajons

**Radehivas rajons** () ir Ļvivas apgabala administratīvā iedalījuma vienība Ukrainā. Robežojas ar Ļvivas apgabala Brodu, Buskas, Kamjankas-Buzkas un Sokaļas rajoniem, kā arī Volīnijas apgabala Horohivas rajonu.

## Ārējās saites
Radehiva

**Radehiva** () ir rajona nozīmes pilsēta Ukrainas rietumos, Ļvivas apgabala Radehivas rajona centrs.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1472. gadā. Ietilpa Žečpospolitā. Pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā pilsēta iekļāvās Austrijas impērijā.

Pēc Pirmā pasaules kara Radehiva tika iekļauta jaunizveidotajā Polijas valstī. Sākoties Otrajam pasaules karam, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, Radehivu ieņēma PSRS karaspēks. Pēc Vācijas uzbrukuma PSRS Radehivu ieņēma vācu karaspēks.

Pēc Otrā pasaules kara lielākā daļa atlikušie poļu iedzīvotāji pārcēlās vai tika padzīti uz dzīvi Polijā, sevišķi uz tās rietumu apgabaliem, no kuriem savukārt tika padzīti vācieši. Līdz 1991. gadam Radehiva atradās Ukrainas PSR sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilsētas vēsture
Rikanda

**Rikanda** (arī **Rikarde**, augštecē — **Ērģeme**) ir Sedas labā krasta pieteka Valkas novada Ērģemes un Valkas pagastos. Sākas kā novadgrāvis pie Omuļiem, tek dienvidaustrumu virzienā. Upes baseins atrodas Ērģemes paugurainē, tajā daudz mežu. Gultne visā garumā regulēta, taisnota. Lielākās pietekas ir Pudžurga (5 km), Oļupe (5 km; labās), Žukupe (8 km; kreisā).

Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Ērģeme un Omuļi. Upi šķērso autoceļš P22.

## Atsauces
Sauga

thumb|Sauga video no drona, 2022
**Sauga** () ir upe Igaunijas dienvidrietumos, Pernu labā krasta pieteka. Sauga tek caur Raplas un Pērnavas apriņķiem. Saugas garums — 78,4 km. Sateci ar Pernu veido Pērnavas pilsētas teritorijā, īsi pirms Pernu ieteces Pērnavas līcī (1,3 km).

## Upes apraksts
Sauga iztek Lokutas ciemā, aptuveni 6 km uz austrumiem no Jervakandi Raplas apriņķī un savu gultni veido galvenokārt pa purvainām jomām. Augštecē un vidustecē taisnota, tek cauri Nelvaso un Tārikennu purviem. Vidustecē tek caur Merdamas purvu, upi divreiz šķērso dzelzceļa iecirknis Lelle—Pērnava. 

Lejtecē tek gar Nurmes purva austrumu un dienvidu malu, purvainās jomas nomaina smilšu kāpas. Tek cauri Pērnavas pilsētas Vecpērnavas un Ilejē rajoniem. Upes kreisajam krastam piekļaujas Vecpērnavas kapsēta. 

Tieši pirms ietekas Pernu Saugu šķērso Sīmu tilts — inženiertehniskā būve, kas pazīstama ar savu eleganto arkveida dzelzs fermu. Tilts atklāts 1937. gadā, sagrauts Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā un atkal atjaunots 1958. gadā.

Sākotnēji Sauga tikusi saukta par Pērnavas upi.

[thumb|250px|Saugas lejtece, [Pērnava|Pērnavas pilsētas teritorijā]]

## Apdzīvotas vietas
Upes tecējumā atrodas vairāki ciemi — Are, Kurena, Leplāne, Murru, Perivere, Suigu, Vella, Lemmetsa, Papsāre, Eametsa, Nurme, Rēgu, Elbi, Aluste, Kennu, Lūri, Pernjē, Viluvere, Innaste, Ellamā, Kenni, Lokuta, Reonda un Sārenpellu, kā arī Pērnavas pilsēta.

## Pietekas

## Atsauces

## Ārējās saites
Sendijas Hukas pamatskolas apšaude

thumb|Policijas ierašanās pie pamatskolas pēc apšaudes
**Sendijas Hukas** (*Sandy Hook*) **pamatskolas apšaude** notika  Ņūtaunā, Konektikutā, ASV. Apšaudes organizators un izpildītājs bija 20 gadus vecais Ādams Pīters Lanza (*Adam Peter Lanza*).

Lanza neilgi pirms plkst 9.30 (pēc vietējā laika)  savās mājās nogalināja savu māti Nensiju Lanzu. Vēlāk viņš devās uz Sendijas Hukas pamatskolu, kur nogalināja sešus no skolas personāla, kā arī 20 skolēnus. Pēc masu slepkavības izdarīšanas Lanza izdarīja pašnāvību, iešaujot sev galvā. Kopumā mira 28 cilvēki, savukārt divi tika ievainoti. Šī ir otra nāvējošākā apšaude ASV mācību iestāžu vēsturē pēc 2007. gada slaktiņa Virdžīnijas Tehniskajā universitātē.

Pēc apšaudes atkal izraisījās diskusijas par ieroču tirdzniecības un glabāšanas noteikumiem ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sendijas Hukas pamatskolas mājaslapa
Samsung Galaxy Ace

***Samsung Galaxy Ace*** ir *[[Samsung Electronics]]* ražots viedtālrunis, kas izmanto *[[Android]]* operētājsistēmu. Tas bija viens no populārākajiem *Samsung* viedtālruņiem. Šis saziņas līdzeklis Latvijas tirgū iznāca 2011. gada februārī.

Ārēji *Samsung Galaxy Ace* izskatās kā klasisks monobloks ar skārienjutīgu ekrānu. Ierīcei ir dažas līdzības ar *[[Apple Inc.|Apple]]* ražoto viedtālruni *[[Apple iPhone 4]]*.

Telefona komplektācijā ir litija jonu akumulators ar 1350 mAh kapacitāti. Ražotāja noteiktais akumulatora darbības laiks: 
* līdz 1140 min (2G), līdz 420 min (3G) sarunu laikā
* līdz 900 h (2G), līdz 640 h (3G) gaidstāves laikā.
Samsung Galaxy Ace displeja diagonāles garums ir 3,5 collas. Izšķirtspēja ir 320X480 pikseļi. Displejs ražots pēc TFT LCD tehnoloģijas un var attēlot 16,7 miljonus krāsu toņu. Skārienjūtīgais sensors atbalsta DualTouch (pieskāriens ar 2 pirkstiem vienlaicīgi) un Multitouch tehnoloģiju.

## Ārējās saites
* Viedtālruņa oficiālā lapa
Double B tonality

***Double B tonality*** ir *[[N'Works]]* debijas albums, kas izdots 2009. gada 1. maijā. Šis ir Normunda Rutuļa blakus projekts, kurā viņš realizē savas ieceres elektroniskajā mūzikā, remiksējot citu skaņdarbus un producējot savas idejas. Albums atzīts par labāko deju mūzikas ierakstu 2009. gadā un ieguva Latvijas Mūzikas ierakstu Gada balvu. Šis ir viens no pirmajiem latviešu *soulful house* stila mūzikas albumiem.

Albumā iekļauti 14 skaņdarbi — 12 latviešu dziesmu remiksi un divas *N’Works* oriģinālkompozīcijas. Albuma tapšanā piedalījās Zane Dombrovska, Andris Ērglis, Normunds Pauniņš (Otra Puse), Keva jeb Ieva Kerēvica, *[[Anmary]]*, Markus Riva, Agate Dombrovska (*[[Morning After]]*), Kristīna Dobele (*[[The Briefing]]*), Ella un Kaspars Markševics.
Digitālā formātā ir pieejamas arī pagarinātās remiksu versijas dīdžeju vajadzībām.

Albuma prezentācijas pasākums notika 2010. gada 1. maijā pie B-Bāra Mūku ielā. Tajā varēja dzirdēt *N'Works* DJ setu un albuma viesu vokālās performances.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Albums ''N'Works'' mājaslapā
Ķire

**Ķire** (arī **Kira**, **Ķira**) ir upe Latvijā, Acupītes kreisā krasta pieteka Valkas un Valmieras novados. Sākas satekot Akmenei un Šēlupītei pie Kārķiem. Tek pa līdzenu apvidu rietumu—ziemeļrietumu virzienā, upes gultne visā garumā regulēta. Ietek Acupītē augšpus Naukšēniem. Lielākā pieteka ir Andrupīte. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Nurmi un Kārķi. Upi divas reizes šķērso autoceļš P22.

## Atsauces
Piestiņa

**Piestiņa** ir Ziemeļsusējas kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā. 

Piestiņas baseins atrodas Sēlijas paugurvaļņa austrumu pusē, kurā ir daudz purvu un purvainu mežu. Sākas no strauta Vārnavas dienvidos Viesītes pagastā un, uzņemot ūdeņus no Vārnavas purva, izveidojas par upi. No purva plūst austrumu virzienā, uzņemot ziemeļu pusē atrodošā Lielā Ļevāna purva, dienvidu puses Švēriņu purva ūdeņus un šķērso Salas pagastu, turpinot tecēt austrumu virzienā un uzņemot ziemeļu pusē atrodošā Žēvaldu purva ūdeņus. Tad pagriežas ziemeļaustrumu virzienā un plūst līdz tajā ietek Melnupīte un turpina tecēt austrumu virzienā, uzņemot Gargrodes purva ūdeņus ziemeļos un strauta, kas iztek no Biržu karjera dienvidos. Turpina plūst uz ziemeļaustrumiem, uzņemot Vēžu purva ūdeņus dienvidos un pie Ošāniem ietek Ziemeļsusējā. 

Upes gultne ir regulēta, tā ir 15 km gara, gada notece 0,023 km³, kritums 15 metri jeb 1 metrs kilometrā. Lielākā pieteka ir Melnupīte (8 km, kreisā). Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Vārnava un Ošāni.

## Atsauces
Amazonas 2

***Amazonas 2*** ir Spānijas uzņēmuma *[[Hispasat]]* sakaru pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2009 gada oktobrī. Pavadonis paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Brazīlijā, kā arī pārējā Dienvidamerikā un Ziemeļamerikā.

Kosmisko aparātu izgatavoja Eiropas uzņēmums *[[EADS Astrium]]*. Līgums ar to tika noslēgts 2007. gadā.
*Amazonas 2* būvēts uz platformas *[[Eurostar-3000]]* bāzes. Tam ir 10 C joslas, 54 Ku joslas raidītāji. Izmēri saliktā stāvoklī: 6,7 × 2,9 × 3,5 m.

*Amazonas 2* tika palaists  ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* no Gviānas kosmiskā centra kopā ar sakaru pavadoni *[[COMSATBw-1]]*. No dzinējbloka pirmais atdalījās (27 min 6 s pēc starta) *Amazonas 2*.

Ģeostacionāro orbītu 5. oktobrī tas sasniedza ar saviem dzinējiem. Darba režīmā pavadoni izvietoja punktā 61° R, kur tas atradās kopā ar *[[Amazonas 1]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Amazonas 2  Hispasat 
* Amazonas-2 EADS Astrium 
* Flight VA212 Arianespace 
* Amazonas 2 Gunter's Space Page,
Žils Bjanki

**Žils Bjanki** (; dzimis , miris ) bija Francijas autosportists, kas no . līdz . gadam piedalījās *[[Formula 1]]* sacīkstēs *[[Marussia]]* komandas sastāvā.

Bjanki iepriekš piedalījās Formula Renault 3.5 čempionātā, GP2 seriālā un dažādos *[[Formula 3]]* čempionātos, viņš bija *[[Scuderia Ferrari|Ferrari]]* braucēju akadēmijas dalībnieks. 2012. gadā piedalījās vairāku *[[Formula 1]]* sacīkšu treniņbraucienos kā *[[Force India]]* komandas pārstāvis. 2013. gadā Bjanki debitēja *Formula 1* čempionātā *[[Marussia]]* komandas sastāvā. 2014. gada  viņš izcīnīja savus un komandas pirmos čempionāta punktus.

2014. gada 5. oktobrī Japānas ''Grand Prix'' sacensību laikā Bjanki cieta avārijā un guva smagu galvas traumu, kuras rezultātā nokļuva komas stāvoklī un pēc vairāk nekā deviņiem mēnešiem slimnīcā mira.

Viņa krustdēls ir Monako F1 pilots Šarls Leklērs.

## Formula 1 rezultāti

 Braucējs nepabeidza sacīksti, taču tika klasificēts, jo pabeidza vairāk nekā 90% no sacīkstes garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa , , 
* Profils portālā ESPN F1