open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Cesvaines vēsture

thumb|250px|Cesvaines pilsdrupas pēc nopostīšanas 1661. gadā.
[thumb|250px|[Cesvaines viduslaiku pils drupas mūsdienās.]] 
**Cesvaines vēsture** aptver laika periodu no 13. gadsimta, kad tā bija letgaļu valsts Letijas pilsnovada centrs.  

Vēstures avotos Cesvaines pilsēta () pirmo reizi pieminēta 1209. gada Rīgas bīskapa līgumā ar Jersikas ķēniņu Visvaldi. 1211. gada rudenī bīskaps un ordenis sadalīja iegūtās zemes, pie kam Zobenbrāļu ordenis ieguva Cesvaini, Negesti, Zerdeni un Aleni, bet bīskaps Autīni, Asoti, Lepeni un daļu no zemes, kas bija pārgājusi Bebernines pakļautībā. 1213. gadā daļa Jersikas zemju tika apmainītas un Livonijas bīskaps atguva Cesvaini, Negesti, Zerdeni, Asoti, Lepeni, bet ordenim palika tikai Alene un Autīne.

Laika posmā no 1390. līdz 1420. gadam latgaļu koka pils vietā uzcēla Rīgas arhibīskapijas Cesvaines pili un pie šīs mūra pils izveidojās pilsētiņa. 16. gadsimta beigās Cesvainē bija 80 nami. Livonijas kara laikā 1577. gada 21. augustā pils aizstāvji atteicās padoties pārspēkam, tādēļ iebrucēji lika pilsētiņu un pili nopostīt, bet tās aizstāvjus sodīt ar mokpilniem nāves sodiem.
Pēc kara beigām 1582. gadā Cesvaines novadu iekļāva Pārdaugavas Livonijas hercogistes teritorijā. 1656. gadā Otrā Ziemeļu kara laikā krievu karaspēks pilsētiņu un pili pilnīgi nopostīja.

1815. gadā Cesvaines muižu nopirka Ādolfs Heinrihs fon Vulfs. Apdzīvotā vieta no jauna sāka veidoties 19. gadsimta otrajā pusē ap muižas centru un dzelzceļa staciju. 1873.–1879. gadā uzcēla tagadējo Cesvaines luterāņu baznīcu, kas izmaksājusi 100 000 rubļu. 1920. gada zemes reformas gaitā Cesvaines muižu sadalīja 155 vienībās un muižās pilī iekārtoja valsts vidusskolu.

1932. gadā Cesvainei piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu, 1950. gadā — strādnieku ciemata (vēlāk — pilsētciemata) statusu.

No 1949. līdz 1956. gadam Cesvaine bija Cesvaines rajona centrs. 1957. gadā Cesvainei pievienoja Aizkujas ciemu, izveidojot Cesvaines lauku teritoriju. 1991. gadā Cesvainei piešķīra pilsētas tiesības, no 2009. līdz 2021. gadam tā bija Cesvaines novada centrs. No 2021. gada 1. jūlija, apvienojot Cesvaines novadu ar Madonas novadu, Cesvaines pilsēta un Cesvaines pagasts atrodas Madonas novadā.

## Atsauces
1618. gads Latvijā

thumb|315px|Polijas-Lietuvas un Zviedrijas cīņas par dominanci (1585–1629)
thumb|200px|Ekes konventa cilnis.
Šajā lapā ir apkopoti **[[1618]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, bet Vidzemes un Latgales vēsturiskās zemes Pārdaugavas Livonijas hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Septembrī pēc pamiera nolēgšanas pierima Poļu-zviedru karš starp Polijas-Lietuvas kopvalsts un Zviedrijas karalistes karaspēkiem.
## Valdnieki
* Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.
* Kurzemes un Zemgales hercogisti pārvaldīja hercogs Frīdrihs Ketlers, kurš apstiprināja jaunu hercogistes pārvaldes konstitūciju *[[Formula regiminis]]*, kas piešķīra daudz lielākas tiesības muižniekiem. Hercogs Frīdrihs vairs nevarēja pieņemt nevienu lēmumu bez hercogistes padomes piekrišanas, tādējādi Kurzemes hercogiste kļuva par konstitucionālu monarhiju.

## Notikumi

### Nezināms laiks vai visa gada laikā

* Nikolajs Korfs par saviem līdzekļiem Krustpilī uzcēla pirmo luterāņu baznīcu, sauktu par pils baznīcu. Par mācītāju tajā kalpoja Mihaēls Vegners.
* Saskaņā ar luterāņu mācītāja Rīvija hroniku, Aglonā, novācot kāda torņa drupas, tika atrasta Mindauga kapa marmora plāksne. Līdz mūsdienām tā nav saglabājusies. Taču ir saglabājies latīņu teksta noraksts, kas tulkojumā vēsta: “Šajā zemē atdusas Mindaugs, kunigaitis, lietuvietis, kuram dzīvot un mirt bija goda lieta…” Mūsdienās ir uzskats, ka Rīvija hronika ir 19. gadsimta viltojums, un tādēļ Aglona kā Mindauga noslepkavošanas un apbedīšanas vieta uztverama kā nepārbaudāma leģenda.
* Pilnībā samaksājot 3250 poļu guldeņu lielo nomas naudu, pilnas nomas tiesības Turkalnes muižā ieguva atraitnes Annas Gaunersdorfas dēls Ernsts Klingšporns.

## Kultūra
* Mollīna tipogrāfijā, Rīgā tika iespiests figurālais dzejolis, kura oriģināls gan nav saglabājies (tikai fotokopija). Rīgā ieceļojušais vācu dzejnieks Bartolomejs Rotmans šo figurālo, kausa veidā iespiesto dzejojumu veltīja Rīgas rātei un visiem Rīgas pilsoņiem Jaunajā gadā. Tur tā arī ir rakstīts — ko galdā likt, ko dziedāt, dzejoļa malās ir redzamas notis. Šādi svinīgi sacerējumi, kuros savijas laicīgais un garīgais, bija raksturīgi XVII gadsimtam.
* Ekes konventa ēkas fasādes centrā tika uzstādīts akmens cilnis "Kristus un grēciniece" ar manierisma stilā veidotu apmali.

## Dzimuši
* 22. maijs — Henriks Horns no Alūksnes, Zviedrijas feldmaršals, admirālis un Karaliskās padomes loceklis. Kurzemes pulka pulkvedis un karaspēka virspavēlnieks Zviedru Livonijā (miris 1693. gadā)
* 6. decembris — Nikolauss Vite fon Lilienaus, Zviedrijas karaļa galma ārsts, otrā Rīgas aptieku reglamenta sastādītājs, Dāvida Martini II sievastēvs (miris 1688.)

## Miruši

## Attēlu galerija

Attēls:Laimes velejuma bikeris 1618.jpg|B. Rotmana figurālais dzejojums.
Zvjozdnija

**Zvjozdnija** () ir pamests ciemats Vrangeļa salā Krievijas ziemeļaustrumos, administratīvi ietilpst Čukotkas autonomā apvidus Iuļtinas rajonā. Izvietojies salas dienvidu piekrastē pie Krasina līča Somņiteļnijas upes krastā 2,5 km uz ziemeļaustrumiem no pamestā Somņiteļnajas ciema.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta veidojusies 1960. gados pie Pretgaisa aizsardzības karaspēka rezerves lidlauka. Ciematu veidoja vairākas personāla kazarmas, lidlauka ekspluatācijas ēkas un meteostacija Buhta Somņiteļnaja. Zvjozdnija pamesta 1980. gadu beigās, kad tika pārtraukta līdz tam regulārā lidmašīnu gaisa satiksme ar An-24 uz Misšmitas ciematu un satiksmi sāka nodrošināt ar helikopteriem tieši uz Ušakovsku.

## Atsauces
Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — Championnat Du Monde vīriešiem

***Championnat Du Monde*** bija viena no loka šaušanas disciplīnām 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Sacensības tika aizvadītas Vensēnas mežā 1900. gada 1. augustā. Ir zināms, ka tajā startēja 2 sportisti.

Zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Francijas sportists Anrī Eruēns, savukārt sudraba medaļu ieguva Beļģijas sportists Hūberts Van Inniss.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Šajās sacensībās startēja 2 sportisti no 2 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — Championnat Du Monde vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — Championnat Du Monde vīriešiem (''Olympedia'') 
* Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — Championnat Du Monde vīriešiem (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Archery 1900".  Accessed 17 January 2006. Available electronically at  .
*
Zalkšurga

**Zalkšurga** ir pavisam neliela, apmēram 4—5 km gara Levenstrauta (Lēvenurgas) labā krasta pieteka Ogres novada, Suntažu pagasta teritorijā, apmēram 4 km uz dienvidaustrumiem no Juglas ciema.

Mežiem skautā upīte ietek no labā krasta puses Lēvenurgā, apmēram 250 metrus augšpus no Lēvenurgai pretējā krastā esošajām "Krastkalnu" mājām un apmērām 1 km uz R no pirmā pasaules kara laikā nopostītajām "Caurumu" viensētas drupām. Upīti šķērso arī Juglas-Ucenu grants ceļa atzars, vienīgais meža ceļš uz šīm nopostīto māju drupām, kuras apkārtnē padomju kolhozu laikos pletušies krūmcidoniju lauki. Vēl tagad daudzviet skrajākās vietās un ceļmalās aug savvaļā pārgājuši cidoniju krūmi. Zalkšurga sākas pārmitrā damakšņa tipa mežu masīvā, uz D no gandrīz noraktajiem Suntažu grantskalnu karjeriem un karjeru vietās palikušiem, aizaugošiem dīķiem, kur ligzdo ūdensputni. Ūdens līmenis urgā mēdz būt ļoti svārstīgs, ļoti sausās vasarās Zalkšurga daudzviet var pārvērsties pa tās gultnē esošu ūdenspeļķu virkni. Savu nosaukumu Zalkšurga, iespējams, ieguvusi tā iemesla dēļ, ka pavasaros, jau martā tās krastos pamežā visai bagātīgi zied indīgās parastās zalktenes (*Daphne mezereum*), kas tautā iesauktas arī par "meža ceriņiem".

## Galerija

### Zalkšurga pavasarī

File:Zalkšurga-1.jpg|thumb|
File:Zalkšurga-2.jpg|thumb|
File:Zalkšurga-3.jpg|thumb|
File:Zalkšurga-4.jpg|thumb|


## Atsauces
Dzīvības glābšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Dzīvības glābšana]]** bija viens no sporta veidiem, kas tika aizvadīts 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīze. Šīs sacensības tika aizvadītas no 1900. gada 13. un 19. augustā, tās tika aizvadītas dažādās Parīzes vietās.

Dzīvības glābšanas sacensības sastāvēja no trim dažādām sacensībām.

Ugunsdzēsības sūkņu manevrēšanas sacensības notika no 1900. gada 13. līdz 19. augustam. Tajās startēja piecu valstu ugunsdzēsēju komandas, kuriem bija jāglābj iedzīvotāji no sešstāvu ēkas, kuras trešajā stāvā bija ziņots par ugunsgrēku. Brīvprātīgo ugunsdzēsēju kategorijā par uzvarētājiem tika atzīti Portu (Portugāle) ugunsdzēsēji, apsteidzot Leitonas (Lielbritānija) un Budapeštas (Ungārija) ugunsdzēsēju komandas. Profesionālajā kategorijā par labākajiem tika atzīti Kanzasitijas (ASV) komanda, kura apsteidza Milānas (Itālija) ugunsdzēsējus. Savukārt valsts sacensībās Parīzes ugunsdzēsēji.

Glābšanas uz ūdens sacensības tika aizvadītas no 1900. gada 22. jūlija līdz 25. jūlijam. Tās notika Sēnas upē, starp Kurbevuē un Aņēras tiltiem, turpat, kur peldēšanas un airēšanas sacensības. Sacensībās startēja vairāk nekā 1000 dalībnieki. Dalībniekiem bija jānopeld 300 metri, lai paķertu manekenu un to novilktu 50 metru. Kā arī bija jānopeld 200 metri, lai glābtu manekenus uz 300 tonnu smaga zvejas kuģa, kura nogrimšana tika simulēta.

Pirmās palīdzības sniegšanas sacensībās piedalījās ap 3000 dalībnieku no dažādām glābšanas biedrībām un tās tika aizvadītas Vensānas velodromā. Populārākais notikums bija kara vingrinājums: dalībniekiem bija jāiziet cauri šķēršļu joslai, nesot nestuves, kur bija novietots vīrietis, viņu nesakratot.

Starptautiskā Olimpiskā komiteja šobrīd neatzīst dzīvības glābšanu kā oficiālo sporta veidu olimpisko spēļu programmā.

## Atsauces
1619. gads Latvijā

thumb|315px|Polijas-Lietuvas un Zviedrijas cīņas par dominanci (1585–1629)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1619]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, bet Vidzemes un Latgales vēsturiskās zemes Pārdaugavas Livonijas hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Šajā laikā pēc pamiera nolēgšanas līdz 1621. gadam bija pierimis Poļu-zviedru karš starp Polijas-Lietuvas kopvalsts un Zviedrijas karalistes karaspēkiem.

## Valdnieki
* Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.
* Kurzemes un Zemgales hercogisti pārvaldīja hercogs Frīdrihs Ketlers.
## Notikumi

### Nezināms laiks vai visa gada laikā

* No hercoga cepļu sarkanajiem ķieģeļiem pie vecās Svētās Annas baznīcas Jelgavā koka zvanu torņa vietā tika uzcelts jauns mūra tornis, kas ir saglabājies līdz mūsdienām.
* Ugunsgrēkā nodega Skrundas pils kapela.
* Kurzemes hercogs Vilhelms Kabili kā ķīlu lēni nodeva Jaunpils īpašniekam un Kurzemes landhofmeistaram Matiasam Dītriham fon der Rekem, īpaši minot, ka to var mantot jebkurš viņa un sievas Annas fon Ketleres pēcnācējs arī vēlākās paaudzēs.
 
## Kultūra
## Zinātne
* Sakarā ar 1616. gada zemestrīci Zemgalē Georgs Mancelis izdeva traktātu vācu valodā "*Meditatio theologistoricophysica de terrae motu*" ("Teoloģiski vēsturiski fizikālas pārdomas par zemes kustību").

## Dzimuši

## Miruši
* 13. septembris — Kristofs fon Rape, Kurzemes izcelsmes muižnieks, Prūsijas hercogistes kanclers. (dzimis 1566. gadā)
Xbox Game Studios

***Xbox Game Studios*** (iepriekš pazīstams kā ***Microsoft Studios***, ***Microsoft Game Studios*** un ***Microsoft Games***) ir amerikāņu videospēļu izdevējs un *[[Microsoft]]* nodaļa, kas atrodas Redmondā, Vašingtonas štatā. Tas tika izveidots 2000. gada martā, izveidots no iekšējās spēļu grupas, lai izstrādātu un izdotu videospēles operētājsistēmai *[[Microsoft Windows]]*.

thumb|Microsoft Studios logo (2011—2019)

## Meitas uzņēmumi un nodaļas
Solidaritātes nodoklis (Latvija)

**Solidaritātes nodoklis** ir valsts sociālās apdrošināšanas obligātās iemaksas (turpmāk tekstā VSAOI). Solidaritātes nodokli reglamentē Latvijas Republikas normatīvie akti:

* Likums Par valsts sociālo apdrošināšanu
* Solidaritātes nodokļa likums
* Ministru kabineta noteikumi Nr. 164 “Kārtība, kādā tiek aprēķinātas un atmaksātas pārmaksātās valsts sociālās apdrošināšanas iemaksas un aprēķināts un pārskaitīts solidaritātes nodoklis”

Solidaritātes nodoklis attiecas uz sociāli apdrošinātām personām – darba ņēmējiem, pašnodarbinātajiem, kuru ienākumi kalendāra gadā pārsniedz valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu maksimālo apmēru.

VSAOI, kas pārsniedz obligāto iemaksu objekta maksimālo apmēru, ir solidaritātes nodokļa objekts. VSAOI objekta maksimālo apmēru nosaka likums Par valsts sociālo apdrošināšanu 14. Pants. VSAOI objekta maksimālais apmērs ir mainījies vairrākkārt:

* 2018. gadam – 55 000 EUR 
* 2019., 2020., 2021.  gadam – 62 800 EUR
* 2022., 2023., 2024. gadam – 78 100 EUR

Atmaksājamo summu nosaka kā starpību starp gada laikā samaksāto nodokli, piemērojot obligāto iemaksu likmi (atkarībā no tā kādiem sociālās apdrošināšanas veidiem darba ņēmējs tiek apdrošināts - vispārējā gadījumā 34,09 %) un rezumējošā kārtībā aprēķināto nodokli - piemērojot 25 % likmi.

## Atsauces
Nacionālā Hartu skola

**Nacionālā Hartu skola (''École nationale des chartes'')** ir franču *grande école* ("lielā skola") un *Universitātes PSL* koledža, kas specializējas vēstures zinātnēs. Tā dibināta 1821. gadā. Studenti, kuri tiek pieņemti darbā ar konkurējošiem eksāmeniem un kuriem ir ierēdņa praktikanta statuss, pēc disertācijas pabeigšanas iegūst arhivāra-paleogrāfa kvalifikāciju. Viņi parasti veic karjeru kā kultūras mantojuma kuratori arhīvos un vizuālajā jomā, kā bibliotēku kuratori vai kā humanitārajās un sociālajās zinātnēs pasniedzēji un pētnieki. 2005. gadā skolā tika ieviesti arī maģistra grādi, kuros studenti tika pieņemti darbā, pamatojoties uz pieteikumu portfolio, un 2011. gadā doktora grādi.

## Slaveni absolventi
* Ežēns Birnufs, franču orientālists
* Fransuā Moriaks, franču rakstnieks, Nobela prēmijas literatūrā ieguvējs (1952)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
Kazurga

**Kazurga** ir Levenstrauta labā krasta pieteka un atrodas Ogres novada Suntažu pagasta teritorijā, apmēram 2,5 km uz A-DA no Juglas ciema un 0,5 km pirms Levenstrauta (Lēvenurgas) polderu, mitrāju sistēmas.
Upīte savā lejtecē aptek Suntažu Kangaru rietumu daļas pauguru grēdas, kas vēl ir saglabājušās neskartas savās dabiskās reljefa ģeomorfoloģiskajās izpausmēs, atšķirībā no šīs osu paugurgrēdas pārējām daļām, kas lielākoties jau ir noraktas. Lejtecē Kazurgu šķērso pagasta nozīmes Zīlnieku-Baldiņu grants ceļš, kas savienojas ar P4 ceļu (Rīga-Suntaži-Ērgļi).

## Galerija

### Kazurga pavasarī

File:Kazurga -8.jpg
File:Kazurga -13.jpg
File:Kazurga -31.jpg
File:Kazurga -34.jpg
File:Kazurga -38.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
CMOS matrica

**CMOS** (latviski — papildu metāla oksīda pusvadītājs) ir daudzu gaismjutīgu elementu sistēma, kas izgatavota CMOS tehnoloģijā.

CMOS sensori ir atrodami daudzās ierīcēs, piemēram, tīmekļkamerās, kompaktajās digitālajās kamerās, DSLR (DSLR), vadības elementos ražošanas automatizācijā, digitālajās rentgena iekārtās un daudzās citās vietās. CMOS sensorus var atrast dažādu klašu kamerās no vienkāršākajām līdz vismodernākajām. Tos izmanto visos Canon DSLR modeļos (EOS sērijās).

Izņēmums ir 2001. gada EOS 1D modelis, kas izmanto CCD matricu. Kopš 2006. gada šāda veida sensorus DSLR kamerās izmanto arī *[[Nikon]]*, bet kopš 2008. gada — *Pentax* (modelis K20D).

Matricas, ko sauc par *LiveMOS*, nav CMOS sensoru varianti, bet gan konkurējošas NMOS (N tipa metāla oksīda pusvadītāju) tehnoloģijas piemēri. Šie sensori tiek izmantoti *[[Panasonic]]*, *[[Olympus]]* un *[[Leica]]* bezspoguļu kamerās.

## Struktūra
Matrica sastāv no miljoniem elementu ar šādu struktūru:

* gaismjutīgs elements, kas darbojas pēc fotodiodes principa
* ciparu-analogā signāla pastiprinātājs
* analogais-ciparu pārveidotājs
* mikrolenzes, kuru uzdevums ir koncentrēt gaismu uz gaismjutīgo elementu
* krāsu filtrs, kas atbild par to, ka pikselis ir jutīgs tikai pret noteiktu gaismas spektru. Visbiežāk izmantotais *Bayer* filtra siets.

## Priekšrocības un trūkumi
Priekšrocības:

* zemi traucējumi datu pārraidē, jo ir maza attāluma fotodiode-A/D pārveidotājs
* zemas ražošanas izmaksas, tas ir saistīts ar to, ka preses var ražot mašīnās, kas veic citus CMOS tehnoloģijas elementus
* zems enerģijas patēriņš (visu CMOS tehnoloģijas sistēmu iezīme)
* ātra nolasīšana (bez nepieciešamības aptumšot matricu, kā tas ir CCD gadījumā)
* viegla atiestatīšana (elektroniskais aizvars)
* spēja nolasīt atlasītos pikseļus (izmanto fokusēšanai)

Trūkumi:

* zemāka gaismas jutība salīdzinājumā ar CCD. Daļa no matricas nav gaismjutīga (ja ir devēji); CMOS tehnoloģijā izgatavotām fotodiodēm ir arī mazāka gaismas jutība
* augstāka tumšā strāva (pašu traucējumi, kas rodas īpaši ilgstošos ekspozīcijas laikos)
* neviendabīgums: tā kā katram pikselim ir savs pastiprinātājs, ir grūti saglabāt katra pastiprinātāja kvalitātes režīmu, kas liek katram pikselim norādīt nedaudz atšķirīgus parametrus ar tādu pašu apgaismojumu. Tas apgrūtina lasīšanas vienojošo procesu
* zemāka dinamika.
Flaiingfiškova

**Flaiingfiškova** (; , *Fēiyú wān*; ), kartēs bieži tiek nosaukta kā **Setlmenta** (), ir Austrālijai piederošās Ziemsvētku Salas galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojusies zalas ziemeļos Flaiinfiškova līča (Lidojošo zivju līča) krastā. Pilsētā dzīvo lielākā daļa no salas iedzīvotājiem, kuri pārsvarā ir ķīniešu, malajiešu un austrāliešu izcelsmes.

Pilsētā ir osta un lidosta. Saimniecība orientēta uz tūrismu. Flaingfiškova iekļauta Austrālijas Mantojuma datubāzē kā aizsargājama vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Donalds Makintošs

**Donalds Makintošs** (; dzimis , miris ) bija austrāliešu profesionālais sporta šāvējs. No 1896. līdz 1908. gadam viņš startēja vairākos Eiropas čempionātos dzīvo putnu šaušanā, iegūstot daudzas balvas un vairākus pasaules čempionāta titulus.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja divās šaušanas disciplīnās pa dzīviem baložiem, kur ieguva 1. (zelta medaļa) un 3. vietu (bronzas medaļa). Starptautiskā Olimpiskā komiteja šīs disciplīnas neatzīst kā "olimpiskās" disciplīnas, līdz ar to par šīm disciplīnām netiek pasniegtas oficiālās "olimpiskās medaļas".

## Atsauces
Turn 10 Studios

***Turn 10 Studios*** ir amerikāņu videospēļu izstrādātājs, kas atrodas Redmondā, Vašingtonā. Uzņēmums tika dibināts 2001. gadā *[[Xbox Game Studios]]* vadībā, lai izstrādātu ''Forza'' sēriju *[[Xbox]]* platformām. Uzņēmumā ir aptuveni 200-400 darbinieku (pēc 2019. gada datiem).

## Vēsture
*Turn 10 Studios* tika dibināta *[[Microsoft]]* 2001. gadā, vadoties pēc *[[Xbox Game Studios]]* nodaļas, kas specializējas sacīkšu spēļu sērijas izstrādei, kas vēlāk kļuva pazīstamas kā *[[Forza (spēļu sērija)|Forza]]*.

*Turn 10 Studios* uzsāka darbu pie *[[Forza (spēļu sērija)#Motorsport|Forza Motorsport]]* spēles, kas bija domāta *Xbox* konsolei, ar uzsvaru uz braukšanas mehāniku un jaunākajām *[[Xbox Live]]* funkcijām. Oriģinālspēle tika izlaista 2005. gada maijā un ieguva lielu atzinību no kritiķiem un kopienas.

Gūstot panākumus, 2007. gada maijā *Turn 10* izstrādāja *Forza Motorsport 2* jaunajai *Microsoft Xbox 360* konsolei. Turpmāk tika izlaistas jaunas spēles šai Xbox 360 konsolei, ieskaitot *Forza Motorsport 5*. Sākot ar *Forza Motorsport 6*, spēles tika izlaistas arī operētājsistēmai Windows 10.

*Forza Horizon*  spēļu sērija izceļas ar "atklāto pasauli", *[[Playground Games]]* jautāja par piedalīšanos šīs spēles izstrādē, uz ko *Turn 10* vadītājs piekrita sadarboties un kopīgi izstrādāt šīs spēles. Kopš tā laika abas kompānijas turpināja sadarboties tikai *Forza Horizon* spēļu sērijas ietvaros. Tikai *Forza Horizon 2* izstrādi veica kompānija *Sumo Digital*, integrējot to Xbox 360.

Pagaidām astotais *Forza Motorsport* sarakstā, kuru anonsē 2020. gada 23. jūlijā, nosaukums nesatur numerāciju.

## Izstrādātās spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Pedro Pidals

**Pedro Hosē Pidals i Bernaldo de Kiross** (; dzimis , miris ) bija spāņu politiķis, alpīnists un mednieks.

Būdams vizionārs dabas aizsardzības jomā, viņš 1918. gadā izveidoja Eiropas kalna nacionālo parku un bija pirmais cilvēks, kurš sasniedza Naraņo de Bulnesas virsotni 1904. gadā.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja baložu šaušanas sacensībās, kur izcīnīja 2. vietu. Šo disciplīnu SOK neatzīst kā "olimpisko" disciplīnu, līdz ar to par to netiek piešķirtas "olimpiskās medaļas".

Kā politiķis viņš bija Belmontes de Mirandas un Luarkas parlamenta deputāts, un 1914. gadā tika iecelts par senatoru uz mūžu.

## Atsauces
Vestailenda

**Vestailenda** (; ) ir Austrālijai piederošo Kokosu (Kīlinga) Salu administratīvais centrs un otra lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojusies Sautkīlinga salu dienvidrietumos uz tāda paša nosaukuma salas, aizņem tās dienviddaļu. Lielākā daļa Vestailendas iedzīvotāju ir eiropiešu vai austrāliešu izcelsmes, pretstatā salu lielākajai apdzīvotajai vietai Houmailendai, kuras iedzīvotāji lielākoties ir malajiešu izcelsmes.

Līdz tam neapdzīvoto salu 1826. gadā aizņēma vergu tirgotājs Aleksandrs Hare (*Alexander Hare*), kurš tur nomitināja ap 100 malajiešu, tajā skaitā savu harēmu. Otrā pasaules kara laikā Vestailendā tika uzbūvēts lidlauks un salās izvietoti ievērojami sabiedroto spēki. 1953. gadā Vestailendā tika izvietota salu britu administrācija, kas 1955. gadā tika aizvietota ar Austrālijas administrāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Leons de Lundens

**Leons de Lundens** (*Léon de Lunden*; dzimis , miris ) bija Beļģijas sporta šāvējs.

1900. gada vasaras olimpiskājās spēlēs Parīzē viņš startēja baložu šaušanas sacensībās, kur izcīnīja 1. vietu. Šo disciplīnu Starptautiskā olimpiskā komiteja neatzīst kā "olimpisko" disciplīnu, līdz ar to par to netiek piešķirtas "olimpiskās medaļas".

## Atsauces
Moriss Forē

**Moriss Forē** (; dzimis , miris ) bija franču sporta šāvējs. Startējis 1906. gada neoficiālajās un 1912. gada olimpiskajās spēlēs.

## Sportiskā karjera
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja baložu šaušanas sacensībās, kur izcīnīja 2. vietu. Šo disciplīnu SOK neatzīst kā "olimpisko" disciplīnu, līdz ar to par to netiek piešķirtas "olimpiskās medaļas".

1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs Atēnās viņš startēja 12 dažādās šaušanas disciplīnās. Bronzas medaļu viņš ieguva 300 metru šaušanā ar šauteni trijās pozīcijās komandām. Savukārt no individuālajām disciplīnām labāko rezultātu, 4. vietu, viņš ieguva 16 metru tranšejas šaušanā ar vienu šāvienu.

1912. gada olimpiskajās spēlēs Stokholmā viņš startēja divās šaušanas disciplīnās. Tur viņš labāko rezultātu, 6. vietu, ieguva 30 metru šaušanā ar duelēšanās pistolēm komandām.

## Rezultāti
### Olimpiskās spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
* Moriss Forē (Olympics profils) 
* Moriss Forē (Olympedia profils) 
* Moriss Forē (Sports Reference profils)
Vindava (nozīmju atdalīšana)

**Vindava** var būt:
* Ventspils valstspilsētas vēsturiskais nosaukums;
* Ventas upes vēsturiskais nosaukums;
* Vindava — apdzīvota vieta Tilžas pagastā;
* «Vindava» — bijušais futbola klubs no Ventspils.

## Skatīt arī
* Vindavas kanāls
Xanadu projekts

**''Xanadu'' projekts** bija pirmais hiperteksta projekts, ko 1960. gadā izveidoja programmētājs Teds Nelsons.

Šobrīd *Xanadu* projekta autori pozicionē šo produktu kā vispasaules tīmekļa uzlabotu versiju, aprakstot savu misiju šādi: "Mūsdienu programmatūra tikai imitē papīru. Internets kopumā (kas arī tikai imitē papīru) būtiski vienkāršo mūsu hiperteksta modeli, realizējot to kā primitīvo "vienvirziena saišu" sistēmu ar šī savienojuma pārtraukšanu, mainot kādu no saistītajiem dokumentiem. Kā arī globālajā tīmeklī kļūst neiespējami glabāt viena un tā paša satura dažādas versijas vēlākai šo versiju pārvaldībai"  .

Nosaukums *[[Xanadu]]* radies no nepareizas senās Ķīnas galvaspilsētas Šandu nosaukuma  transkripcijas.

Daļēji strādājoša versija *OpenXanadu* tika publicēta globālajā tīmeklī 2014. gadā. Neskatoties uz šo nosaukumu, 2014. gada jūnijā tā vēl nebija atvērtā koda versija. To sauca par "atvērtu", jo bija iespējams "redzēt visas tās sastāvdaļas". Veidotāji apgalvo, ka Tims Bērnerss-Lī nozadzis viņu ideju, bet vispasaules tīmeklis ir "jocīga struktūra, kas tika izveidota pēc pašpārliecinātām dažādu personību iniciatīvām un kam ir drausmīga programmēšanas valoda". Viņi uzskata, ka hiperteksts der tikai papīra dokumentiem, bet WWW ļauj tikai glabāt pazudušās saites uz pazudušām lapām.

2016. gadā Nelsons sniedza interviju dokumentālajā filmā "Ak, internets! Sapņi par digitālo pasauli"  un prezentēja *Xanadoc* dokumenta demoversiju. 

## ''Xanadu'' 17 noteikumi

# Katrs Xanadu serveris tiek identificēts unikāli un droši. 
# Katru Xanadu serveri ir iespējams kontrolēt neatkarīgi vai iekšēji tīklā. 
# Katrs lietotājs tiek identificēts unikāli un droši. 
# Katrs lietotājs var meklēt, lejupielādēt, izveidot un glabāt dokumentus.
# Katrā dokumentā var būt jebkurš daļu skaits, katrā no kurām var būt jebkura veida dati.
# Katrs dokuments var saturēt jebkura veida saites, tostarp jebkura cita īpašniekam pieejamā dokumenta virtuālās kopijas ("iekļāvumus").
# Saites ir redzamas un izsekojamas no jebkura galapunkta.
# Atļauja atsaukties uz dokumentu ir piešķirta ar publicēšanas aktu.
# Katrs dokuments var ietvert autoratlīdzības mehānismu ar jebkādu detalizācijas pakāpi, lai nodrošinātu samaksu par dokumenta daļēju lasīšanu, tostarp par jebkuru dokumenta daļas "iekļāvumu".
# Katrs dokuments tiek identificēts unikāli un droši.
# Katrs dokuments var tikt aizsargāts piekļuves kontrolei.
# Katru dokumentu var ātri atrast, uzglabāt un lejupielādēt, lietotājam nezinot par dokumenta fizisko stāvokli.
# Katrs dokuments tiek automātiski pārvietots uz fizisko krātuvi atbilstoši piekļuves biežumam no jebkura punkta.
# Katrs dokuments tiek automātiski saglabāts ar dublēšanos, ļaujot tādējādi saglabāt tam piekļuvi pat katastrofas gadījumā.
# Katrs Xanadu pakalpojumu sniedzējs var ieturēt maksu no saviem lietotājiem saskaņā ar  cenrādi, ko viņš izvēlas par dokumentu glabāšanu, meklēšanu un publicēšanu.
# Katrs darījums ir drošs un pārbaudāms tikai tām personām, kuras to veic.
# Xanadu klienta-servera komunikācijas protokols ir atklāti publicēts standarts. Trešo pušu programmatūras izstrāde un integrācija ir atbalstāma. 

## Atsauces
Edgars Ameriks

**Edgars Ameriks** (dzimis 1982. gada 11. jūnijā Jelgavā) ir latviešu kūdras pētnieks, mākslinieks un tēlnieks.

Pamatizglītību ieguvis Jelgavas 1. ģimnāzijā un Jelgavas mākslas skolā. 1997. gadā pārcēlies uz Rīgu, lai turpinātu mākslas studijas. 2002. gadā absolvējis Rīgas lietišķās mākslas vidusskolas tēlniecības nodaļu un 2008. gadā Latvijas Mākslas akadēmijas funkcionālā dizaina nodaļu. Pēc studijām darbs par mārketinga vadītāju kūdras ieguves un kūdras produktu ražošanas nozarē. Ameriks veic kūdras pētniecības un eksperimentālos darbus.

## Kūdras mākslas projekti

Edgara Amerika veidotie un organizētie kūdras mākslas projekti:
# 12 mākslinieku 12 skulptūras 12 mēnešiem
# Zemes Skaņas
# DAB

## Nozīmīgākās ārvalstu izstādes
2014. gadā Laikmetīgās mākslas izstāde "Shamal, the creative wind", San Nicolao Church, Bellano, Como Lake, Italy.

2016. gadā Baltic States (Estonia, Latvia, Lithuania) - Biennale Architettura 2016

2018. gadā Eiropas kultūras un amatnieku izstāde "Homo Faber", San Giorgio Maggiore Island, Venice, Italy.

2018. gadā Starptautiskā mūsdienu mākslas izstāde "Третье течение", Marc Chagall Art Center, Vitebsk, Belarus.

## Kūdras mākslas darbi

Attēls:The Physiognomy-continuation (act on air).jpg|Kūdras bareljefs "Fizionomija-turpinājums" San Nicolao Church, Bellano, Como Lake 2014. gads
Attēls:Pray - First peat table in the world.jpg|Instalācija "Pirmais kūdras galds pasaulē", fotoattēls no performances "Lūgšana" Edgara Amerika kūdras mākslas galerija/studija 2017. gads
Attēls:Kudras skulptura Bralis 2018.jpg|Kūdras skulptūra "Brālis" San Giorgio Maggiore Island, Venice, Italy 2018. gads
Attēls:Kūdras bareljefs Epona.jpg|Kūdras bareljefs "Epona" Edgara Amerika kūdras mākslas galerija/studija 2018.gads


## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa
* Facebook
* Youtube
* Instagram
* Pinterest
* LinkedIn

## Atsauces

LTV1 

LSM.LV

TV NET

diena.lv

NRA.lv
Anastasija Siņicina

**Anastasija Siņicina** (, ; dzimusi 2004. gadā) ir Krievijas starptautiskā meistare šahā (2024), kas līdz 2025. gadam pārstāvēja Igauniju.

## Biogrāfija
Kopš 2010. gadu vidus Anastasija Siņicina bija viena no Igaunijas vadošajām jaunajām šahistēm.

2014. gadā izcīnījusi bronzas medaļu Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 meiteņu vecuma grupā. Tāpat šajā gadā uzvarējusi Eiropas jauniešu ātrā šaha un šaha ātrspēles čempionātos U10 meiteņu vecuma grupās.

2016. gadā pēc papildus turnīra kļuvusi par Igaunijas sieviešu šaha čempionāta bronzas laureāti. 2017. gadā aprīlī Rīgā piedalījusies Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm, kurā ierindojusies 108. vietā. 

2018. gadā uzvarējusi Igaunijas meiteņu šaha čempionātā U14 vecuma grupā un Igaunijas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā.

2021. gada decembrī uzvarējusi Igaunijas sieviešu šaha čempionātā. 2022. gada decembrī atkārtoti uzvarējusi Igaunijas sieviešu šaha čempionātā. 2023. gada jūlijā trešo reizi pēc kārtas uzvarējusi Igaunijas sieviešu šaha čempionātā un izcīnījusi sudraba medaļu Igaunijas šaha čempionātā.

2023. gada augustā bijusi labākā starp sievietēm RTU Open "A" turnīrā.

Kopš 2025. gada augusta šaha turnīros pārstāv Krieviju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ofiss (seriāls)

**"Ofiss"** () ir 2001. gada Apvienotās Karalistes situāciju komēdijseriāls. Tā ir parodija dokumentālajām filmām (mokumentālā filma) un stāsta par Deividu Brentu (atveido Rikijs Džerveiss), iedomīgu priekšnieku ar sliktām sociālajām iemaņām. Seriāla autori ir Rikijs Džerveiss un Stīvens Merčants. Galvenajās lomas atveido Rikijs Džerveiss, Martins Frīmens, Makenzijs Kruks un Lūsija Deivisa. Seriālam ir vairāki rīmeiki, pazīstamākais no tiem ir ASV seriāls ar tādu pašu nosaukumu.

## Sezonas

## Ārējās saites
Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — individuālais konkūrs

**Individuālais konkūrs** bija viena no trim olimpiskajām disciplīnām jāšanas sacensībās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Sacensības tika aizvadītas Breteja laukumā, 7. apgabalā, Parīzē un tajās startēja 37 sportisti no 5 valstīm, kaut gan bija pieteikušies 45 dalībnieki. Tikai 16 sportistu identitāte precīzi ir zināma.

Zelta medaļu šajās sacensībās izcīnīja Beļģijas sportists Emē Hāgemans ar zirgu *Benton II*. Sudraba medaļu ieguva arī Beļģijas sportists Žoržs Van der Pūls ar zirgu *Winsor Squire*. Savukārt bronzas medaļu ieguva Francijas sportists Luijs de Šamsavēns ar zirgu *Terpsichore*.

## Sacensību formāts
Sacensību laukums bija 850 metru (2790 pēdu) garš ar 22 lēcieniem, ieskaitot dubultlēcienu un trīssoļlēkšanu, kā arī 4 metrus (13 pēdas) lēcienu ūdenī. Vidējais lēcienu augstums bija 1,1 metrs (3 pēdas 7 collas). Sacensībās drīkstēja piedalīties gan militārie, gan nemilitārie jātnieki (un viņu zirgi), izņemot militārās skolas zirgus. Vērtēšanas formāts nav zināms. Tika aizvadīta viena kārta. Iespējams, ka jātnieki varēja sacensties vairākas reizes uz dažādiem zirgiem.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Jāšanas kokūra sacensībās startēja 37 sportisti no 5 valstīm. Tikai 16 sportistu identitāte ir precīzi zināma. Arī par dalībnieku skaitu no attiecīgajām valstīm nav precīzi zināms.

*Iekavās norādīts startējošo sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* *Nezināmi sportisti <small>(22)</small>*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — individuālais konkūrs (''Sports Reference'') 
* Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — individuālais konkūrs (''Olympedia'') 
* Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — individuālais konkūrs (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Equestrian 1900". Accessed 18 March 2006. Available electronically at  .
*
Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana

**Augstlēkšana** bija viena no trim olimpiskajām disciplīnām jāšanas sacensībās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Sacensības tika aizvadītas Breteja laukumā, Parīzes 7. apgabalā, Parīzē un tajās startēja 19 sportisti no 5 valstīm, taču tikai 6 sportistu identitāte ir precīzi zināma.

Zelta medaļas šajā disciplīnā ieguva Francijas sportists Dominiks Gardērs ar zirgu *Canéla* un Itālijas sportists Džans Džordžo Trisīno ar zirgu *Oreste*. Līdz ar to sudraba medaļu nepasniedza. Savukārt bronzas medaļu ieguva Beļģijas sportists Žoržs Van der Pūls.

Šī bija vienīgā reize, kad šāda disciplīna tika iekļauta jāšanas sacensību programmā olimpiskajās spēlēs.

## Sacensību formāts
Līdzīgi kā cilvēka augstlēkšanā, sportistiem bija trīs mēģinājumi katrā no secīgajiem augstumiem. Sākuma augstums bija 1,20 metri un tas tika paaugstināts par 10 centimetriem, atsevišķos brīžos arī par 5 centimetriem. Jātnieki varēja sacensties vairāk nekā vienu reizi uz dažādiem zirgiem.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Jāšanas augstlēkšanas sacensībās startēja 19 sportisti no 5 valstīm.

*Iekavās norādīts startējošo sportistu skaits no attiecīgās valsts.* Tikai 6 sportistu identitāte ir precīzi zināma.

* 
* 
* 
* 
* *Nezināmi sportisti <small>(13)</small>*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana(''Sports Reference'') 
* Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana (''Olympedia'') 
* Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Equestrian 1900". Accessed 18 March 2006. Available electronically at  .
*
Nopietns cilvēks

**"Nopietns cilvēks"** () ir 2009. gada ASV drāmas filma. Filmas veidotāji ir Džoels un Ītans Koeni. Filmā galvenās lomas atveido Maikls Stūlbargs, Ričards Kainds un Freds Melameds.

Filma ir par ebreju un fizikas profesoru Leriju Gopniku (Stūlbargs), kurš sastopas ar dažādām problēmām gan profesionālajā, gan privātajā dzīvē, liekot viņam uzdot jautājumus par savu ticību.

"Nopietns cilvēks" saņēma plašu kritiķu atzinību. Filma iekļuva Amerikas Kinoinstitūta un Nacionālās kinofilmu pārraudzīšanas padomes 2009. gada 10 labāko filmu sarakstā. Filma saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvas nomināciju kategorijā labākā filma. Stūlbargs tika nominēts Zelta globusa balvai kā labākais aktieris. 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Nopietns cilvēks" ierindojās 82. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marko Odermats

**Marko Odermats** (; dzimis ) ir šveiciešu kalnu slēpotājs. Viņš ir pieckārtējs Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētājs (2022, 2023, 2024, 2025, 2026), 2022. gada ziemas olimpisko spēļu čempions milzu slalomā un trīskārtējs pasaules čempions.

## Karjera
2016. gada Pasaules čempionātā junioriem Sočos ieguva zelta medaļu milzu slalomā un bronzu supergigantā.  Sanktmoricā debitēja Pasaules kausa sacensībās. 2018. gada Pasaules čempionātā junioriem Davosā izcīnīja piecas zelta medaļas (kombinācijā, nobraucienā, supergigantā, milzu slalomā un komandu sacensībās), kļūstot par pirmo kalnu slēpotāju, kam tas izdevies vienā čempionātā.

Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2019. gadā. Labāko rezultātu sasniedza milzu slalomā, ieņemot desmito vietu. Pasaules kausa posmos pirmo reizi uz goda pjedestāla kāpa  Slovēnijā pēc trešās vietas milzu slalomā. Pirmo uzvaru PK posmos izcīnīja  supergigantā Bīverkrīkā, ASV. 2021. gada Pasaules čempionātā Kortīnā d'Ampeco labāko rezultātu sasniedza nobraucienā, ieņemot 4. vietu. 2020.—2021. gada Pasaules kausa sezonā izcīnīja otro vietu absolūtajā kopvērtējumā, kā arī otrās vietas milzu slaloma un supergiganta vērtējumā.

2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Pekinā kļuva par čempionu milzu slalomā. 2021.—2022. gada sezonā uzvarēja Pasaules kausa kopvērtējumā, kā arī milzu slaloma ieskaitē. 2023. gadā izcīnīja savu pirmo Pasaules čempionāta zelta medaļu, uzvarot nobraucienā. Čempionāta turpinājumā ieguva zeltu arī milzu slalomā. 2022.—2023. gada sezonā izcīnīja savu otro Lielo kristāla globusu, uzvarot Pasaules kausa kopvērtējumā visu disciplīnu summā, kā arī guva uzvaras milzu slaloma un supergiganta ieskaitēs.

 Vengenē pirmo reizi karjerā uzvarēja Pasaules kausa posmā nobraucienā. 2023.—2024. gada sezonā milzu slalomā uzvarēja deviņas reizes, bet, skaitot iepriekšējo sezonu, sasniedza 12 uzvaru sēriju. Šajā sezonā pirmo reizi uzvarēja nobrauciena kopvertējumā, bet kopumā izcīnīja četrus globusus, arī milzu slaloma un supergiganta ieskaitēs, kā arī trešo reizi karjerā uzvarēja kopējā ieskaitē.

2025. gada Pasaules čempionātā Zālbahā pirmo reizi kļuva par pasaules čempionu supergigantā. 2024.—2025. gada Pasaules kausa sezonā otro reizi pēc kārtas izcīnīja četrus "Kristāla globusus", uzvarot trīs disciplīnu ieskaitēs (nobrauciens, supergigants un milzu slaloms) un absolūtajā kopvērtējumā. Viņš kļuva par trešo kalnu slēpotāju pēc Marsela Hiršera un Annemarijas Mozeres-Prellas, kas uzvarējis Pasaules kausa kopvērtējumā četras reizes pēc kārtas.  Odermats ieguva trīs medaļas — sudrabu milzu slalomā un komandu kombinācijā, kā arī bronzu supergigantā. 2025.—2026. gada sezonā piekto reizi pēc kārtas uzvarēja Pasaules kausa kopvērtējumā. 

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dārziņu iela (Rīga)

**Dārziņu iela** ir Rīgas iela Latgales priekšpilsētas Dārziņu apkaimē, viena no centrālajām un garākajām ielām apkaimē. Dārziņu iela sākas pie krustojuma ar Dārziņu 1. līniju un beidzas strupceļā nedaudz aiz krustojuma ar Dārziņu 61. līniju. Ielas kopējais garums ir 3640 metri, tā gandrīz visā garumā klāta ar asfaltbetona segumu, grants segums ir vien tās beigu daļā. Ielā ir privātmāju un vasarnīcu apbūve, pārtikas veikals.

Šī ir viena no vecākajām apkaimes ielām, izveidota 1971. gadā ar tagadējo nosaukumu, tas laika gaitā nav mainījies, 2015. gadā ielā daļēji tika izbūvēts ielas apgaismojums.

Pa ielu kursē 15., 18. un 31. autobuss, ielas beigu galā pie Dārziņu 51. līnijas ir šo maršrutu galapunkts.

## Ielu savienojumi
Dārziņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dārziņu 1. līnija
* Dārziņu 2. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 3. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 4. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 5. līnija ("T" veida krustojums);
* Ogu iela ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 8. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 9. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 10. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 11. līnija ("T" veida krustojums)
* Cidoniju iela
* Dārziņu 18. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 19. līnija ("T" veida krustojums)
* Mārsila iela ("T" veida krustojums)
* Taisnā iela
* Dārziņu 27. līnija ("T" veida krustojums)
* Zvirbuļu iela ("T" veida krustojums)
* Sakņu iela ("T" veida krustojums)
* Jāņogu iela ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 39. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 42. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 43. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 44. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 45. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 46. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 47. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 48. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 49. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 50. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 51. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 53. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 54. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 56. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 57. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 58. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 59. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 60. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 61. līnija ("T" veida krustojums)

## Atsauces
Sinekdoha, Ņujorka

**"Sinekdoha, Ņujorka"** () ir 2008. gada ASV postmoderna psiholoģiska drāmas filma. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Čārlijs Kaufmans. Filmā galvenās lomas atveido Filips Sīmors Hofmans, Samanta Mortone, Mišela Viljamsa, Ketrina Kīnera, Emilija Votsone, Daiena Vīsta, Dženifere Džeisone Lī, Houpa Deivisa un Toms Nūnens.

Filma ir par slimu teātra režisoru (Hofmans), kurš savai jaunajai lugai milzīgā noliktavā izveido Ņujorkas maketu. Pamazām viņa saistība ar reālismu sāk izjaukt robežas starp izdomu un realitāti.

Filmas pirmizrāde notika 2008. gada Kannu kinofestivālā. Tā nominēta Zelta palmas zaram. Filma bija finansiāla izgāšanās, iegūstot tikai 4,5 miljonus ASV dolārus pie 20 miljonu budžeta. "Sinekdoha, Ņujorka" saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus. Kinokritiķis Rodžers Īberts to nodēvēja par desmitgades labāko filmu. 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Sinekdoha, Ņujorka" ierindojās 20. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana

**Tāllēkšana** bija viena no trim olimpiskajām disciplīnām jāšanas sacensībās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Sacensības tika aizvadītas Breteja laukumā, 7. apgabalā, Parīzē un tajās startēja 17 sportisti no 5 valstīm, taču tikai daļai sportistu identitāte ir precīzi zināma.

Zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Beļģijas sportists Konstants van Langendonks, sudraba medaļu ieguva Itālijas sportists Džans Džordžo Trisīno. Savukārt bronzas medaļu ieguva Francijas sportists Žaks de Prinelē.

## Sacensību formāts
Sacensību formāts vairāk līdzinājās cilvēka augstlēkšanai, nevis tāllēkšanai, konkurentiem cenšoties pārvarēt fiksētu distanci, kas pieauga ar katru panākumu, nevis vienkārši lecot un mērot attālumu. Tāllēkšanas distance sākās no 4,50 metriem, pakāpeniski pieaugot līdz 4,90 metriem. Pēc tam atlikušie sportisti varēja paši izvēlēties turpmākos attālumus.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Jāšanas tāllēkšanas sacensībās startēja 17 sportisti no 5 valstīm. Tikai 8 sportistu identitāte ir precīzi zināma.

*Iekavās norādīts startējošo sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* *Nezināmi sportisti* (9)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana (''Sports Reference'') 
* Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana (''Olympedia'') 
* Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Equestrian 1900". Accessed 18 March 2006. Available electronically at http://users.skynet.be/hermandw/olymp/equ1900.html .
*
Sāra Hektore

**Sāra Marija Hektore** (; dzimusi ) ir zviedru kalnu slēpotāja,  čempione milzu slalomā.

## Karjera
Pasaules kausa sacensībās debitēja 17 gadu vecumā  Orē ar 22. vietu milzu slalomā. Izcīnījusi vairākas medaļas Pasaules čempionātos junioriem. 2010. gadā ieguva bronzu slalomā, 2011. gadā kļuva par pasaules junioru čempioni milzu slalomā, bet 2012. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnīja sudraba godalgu.

Pasaules čempionātā pieaugušajiem pirmoreiz piedalījās 2011. gadā Garmišā-Partenkirhenē, milzu slaomā ieņēma 17. vietu, bet komandu sacensībās izcīnīja bronzas medaļu. Piedalījās  Sočos, labāko rezultātu sasniedzot kombinācijā (13. vieta).  Orē pirmoreiz kāpa uz goda pjedestāla PK posmos, milzu slalomā ieņemot 2. vietu. Tā paša gada 28. decembrī sacensībās milzu slalomā Austrijā izcīnīja savu pirmo uzvaru PK posmos. 2015. gada Pasaules čempionātā Bīverkrīkā vēlreiz izcīnīja bronzas medaļu komandu sacensībās.

 Phjončhanā piedalījās tikai milzu slalomā un ieņēma 10. vietu. 2021. gada Pasaules čempionātā Kortīnā d'Ampeco ieguva sudraba medaļu komandu sacensībās.  Pekinā kļuva par čempioni milzu slalomā, tā bija pirmā zelta medaļa Zviedrijai šajā disciplīnā pēc 20 gadu pārtraukuma.

 Hektore milzu slalomā ieguva sudraba medaļu.

## Rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Atsauces

## Ārējās saites
Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — jāšanas medības

**Jāšanas medības** bija viena no disciplīnām jāšanas sacensībās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Šo disciplīnu Starptautiskā Olimpiskā komiteja neatzīst par "olimpisko" disciplīnu, līdz ar to par šo disciplīnu netiek pasniegtas olimpiskās medaļas. Sacensības tika aizvadītas 1900. gada 31. maijā, Parīzes 7. apgabalā, Parīzē. Šajās sacensībās varētu būt startējis 51 sportists no 6 dažādām valstīm, taču tikai daļai sportistu ir zināma identitāte.

Sacensībās pirmās trīs vietas ieguva Francijas sportisti. Pirmo vietu ieguva Luijs Napoleons Mirā, otro vietu Viktors Aršenols, bet trešo vietu — Robērs de Monteskjū.

## Rezultāts

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Jāšanas konkūra sacensībās startēja 51 sportists no 6 valstīm. Tikai 10 sportistu identitāte ir precīzi zināma.

*Iekavās norādīts startējošo sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* *Nezināmi sportisti <small>(33)</small>*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — jāšanas medības (''Sports Reference'')
Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — pasta piegāde

**Pasta piegāde** bija viena no disciplīnām jāšanas sacensībās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Šo disciplīnu Starptautiskā Olimpiskā komiteja neatzīst par "olimpisko" disciplīnu, līdz ar to par šo disciplīnu netiek pasniegtas olimpiskās medaļas. Sacensības tika aizvadītas 1900. gada 2. jūnijā Bretejas laukumā, 7. apgabalā, Parīzē. Tajās startēja 29 sportisti no 6 valstīm.

Šajās sacensībās pirmo vietu izcīnīja Beļģijas sportists Žoržs Nagelmakers, otro vietu ieguva Francijas sportists Leons Toms, bet trešo vietu ieguva Žans de Neflīzs no Francijas.

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Jāšanas konkūra sacensībās startēja 28 sportisti no 6 valstīm. Tikai 10 sportistu identitāte ir precīzi zināma.

*Iekavās norādīts startējošo sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — pasta piegāde (''Sports Reference'')