open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marija Linarte

thumb
**Marija Linarte** (dzimusi 1993. gada 8. martā, Rīgā) ir latviešu aktrise. 

Filmējusies seriālā "UgunsGrēks" dvīņu māsu Kristas un Sandijas lomās. 
Spēlējusi *[[Dirty Deal Teatro]]*, Ģertrūdes ielas teātrī un Latvijas Nacionālajā teātrī. Strādā Jaunajā Rīgas teātrī un ir filmu ierunātāja "SDI MEDIA". 
Nominēta "Spēlmaņu nakts 2016/2017" balvai "Gada jaunais skatuves mākslinieks" par lomu izrādē "Zvērīgā mīla", rež. Mārcis Lācis. 

Nominēta "Spēlmaņu nakts 2012/2013" balvai "Gada debija" par Matrjenas lomu izrādē "Rudens Pēterburgā", rež. Pēteris Krilovs.

## Biogrāfija
Marija Linarte dzimusi 1993. gada 8. martā, Rīgā. Ir jaunākais bērns ģimenē (ir māsa un brālis). Līdz vidusskolas vecumam dzīvoja Jūrmalā. Sākumskolas gaitas uzsāka Vaivaru pamatskolā, kur arī absolvēja pamatskolu. Paralēli uzsāka mācības Jūrmalas mūzikas vidusskolā, kur specializējās kokles spēlē un paralēli apguva klavierspēli. 10. klasē sāka mācīties Rīgas kultūru vidusskolā, humanitārajā novirzienā. Uzreiz pēc vidusskolas beigšanas iestājās Latvijas kultūras akadēmijā, dramatiskā teātra aktiermākslas fakultātē. Tur strādā ar tādiem režisoriem kā Anna Eižvertiņa, Pēteris Krilovs, Edmunds Freibergs un Indra Roga.

## Lomas seriālos
* Krista un Sandija — "UgunsGrēks"
* Megija — "Ēnu spēles"

## Ārējās saites
* Marija Linarte  izrades.lv
Ilze Rudolfa

**Ilze Rudolfa** (dzimusi  Pāvilostā) ir latviešu aktrise.

1982. gadā beigusi Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti. No 1983. gada līdz 2018. gadam bijusi Latvijas Nacionālā teātra aktrise. Attēlojusi lomas filmās "Puika" (1977), "Aiz stikla durvīm" (1978), "Par mīlestību pašreiz nerunāsim (1988), "Latvieši?!" (1989), seriālā "Tas notika Rīgā" (2000), "Likteņa līdumnieki" (2003). Par lomu Vara Braslas kinofilmā "Par mīlestību pašreiz nerunāsim" ieguvusi Lielā Kristapa balvu nominācijā "Labākā aktrise galvenajā lomā" (1988).

Pazīstama arī ar savām lomām Radioteātrī, kur ieskaņojusi vairāk nekā 330 lomas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ilze Rudolfa filmas.lv

* Ilze Rudolfa-Kristovska  makslinieki.lv
* Ilze Rudolfa izrades.lv
Dzeltenā māja

**"Dzeltenā māja"** (), saukta arī ***Iela*** (), ir 19. gadsimta nīderlandiešu postimpresionisma gleznotāja Vinsenta van Goga 1888. gadā radīta eļļas krāsas glezna.

Tās nosaukums attiecas uz ēku Arlā Lamartēna laukumā 2, Francijā, kur 1888. gada 1. maijā van Gogs nomāja četras telpas. Apakšstāvā divas lielas telpas kalpoja par viņa darbnīcu un virtuvi, bet augšstāvā bija divas mazākas telpas ar skatu uz Lamartēna laukumu. Logs pirmajā stāvā tuvāk stūrim ar abiem slēģiem atvērtiem ir Van Goga viesu istaba, kur no 1888. gada oktobra beigām dzīvoja Pols Gogēns. Nākamais logs ar vienu aizvērto slēģi ir van Goga guļamistaba. Divas nelielas telpas ēkas aizmugurē van Gogs nomāja vēlāk.

Van Gogs norādījis, ka restorāns, kur viņš mēdza ieturēties, atradās rozā krāsas ēkā netālu no gleznas malas (Lamartēna laukums 28). To vadīja atraitne Venisaka, kas bija arī van Goga īres nama īpašniece un kurai piederēja vēl vairākas attēlotās ēkas. Pa labi no dzeltenās mājas atrodas Monmažūra iela, kas ved tālāk uz diviem dzelzceļa tiltiem. Pirmā līnija, pa kuru redzams garāmbraucošs vilciens, kalpoja kā savienojums ar Linelu, kas atrodas pretējā (labajā) Ronas krastā. Otrā līnija piederēja *Paris Lyon Méditerranée* dzelzceļa uzņēmumam. Fonā pa kreisi redzams pastaigu laukuma stūris no viena no Lamartēna laukuma publiskajiem dārziem. Monmažūra avēnijā izraktais grāvis bija paredzēts gāzes cauruļvadiem, kas ļāva van Gogam pēc neilga laika savā studijā ierīkot gāzes apgaismojumu.

Ēka smagi cieta 1944. gada 25. jūnijā sabiedroto uzlidojumā un vēlāk tika nojaukta. Apkārtējās mājas šobrīd izskatās ļoti līdzīgi. Par ēku atgādina izvietots plakāts.

## Izcelsme

Glezna tapa 1888. gada septembrī, aptuveni laikā, kad viņš savam brālim Teo nosūtīja kompozīcijas skici:

Sākotnēji Van Gogs gleznai deva nosaukumu *Māja un tās vide* (). Vēlāk viņš izvēlējās apzīmējošāku nosaukumu un nosauca to *Iela* (), godinot Žana Fransuā Rafaeli Parīzes ielu skiču sēriju, ko nesen bija publicējis laikraksts *[[Le Figaro]]*.

## Īpašnieki
Šī glezna bez pārtraukumiem ir bijusi Van Gogu ģimenes īpašums. Kopš 1962. gada tā pieder Vinsenta Van Goga fondam, ko izveidoja Vinsents Vilems van Gogs, mākslinieka brāļadēls. Šobrīd glezna uz nenoteiktu termiņu aizdota Van Goga muzejam Amsterdamā.

## Atsauces

## Bibliogrāfija
* Dorn, Roland: *Décoration: Vincent van Gogh's Werkreihe für das Gelbe Haus in Arles*, Georg Olms Verlag, Hildesheim, Zürich & New York 1990   / ISSN 0175-9558

## Ārējās saites

* ''Dzeltenā māja'' Van Goga muzeja vietnē
* Atsauces uz vēstulēm  Van Goga muzeja vietnē
* ; Dzeltenās mājas skatu punkts: apskatāms Google Street View ZZA virzienā, pa Staļingradas avēniju
Luftëtari Gjirokastër

***Luftëtari Gjirokastër*** ir Albānijas futbola klubs no Ģirokastras pilsētas. Tas ir dibināts 1926. gadā kā *Shqiponja Gjirokastër*. Pašlaik spēlē Albānijas Pirmajā divīzijā (*Kategoria e Parë*), kas ir čempionāta otrais līmenis. 1978. gadā izcīnīja otro vietu augstākajā līgā. Mājas spēles aizvada Ģirokastras stadionā.

## Sasniegumi
* **[[Albānijas futbola Superlīga|Albānijas Superlīga]]**
** Vicečempioni (1): 1977—78
* **Albānijas Pirmā divīzija**
** Uzvarētāji (8): 1934, 1962—63, 1965—66, 1974—75, 1988—89, 1993—94, 1998—99, 2015—16

## Ārējās saites

*
Sumgayit FK

***Sumgayit FK*** ir Azerbaidžānas futbola klubs no Sumgajitas pilsētas, kas spēlē Azerbaidžānas premjerlīgā.

## Sezoni

## Atsauces
Kəpəz PFK

**Kəpəz PFK** ( — ‘*Kəpəz* Profesionālais futbola klubs’) ir Azerbaidžānas futbola klubs, kas spēlē Azerbaidžānas Premjerlīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Edijs Zalaks

**Edijs Zalaks** (dzimis  Jēkabpilī) ir latviešu aktieris.

Izglītību ieguvis Jēkabpils pamatskolā un Jēkabpils Valsts ģimnāzijā. Paralēli gājis arī Līvānu kikboksa sporta klubā „SKITS". 2014. gadā absolvējis Maskavas Dailes teātra skolu-studiju; mācījies pie Igora Zolotovicka un Sergeja Zemcova.

Dailes teātra aktieris kopš 2014. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Edijs Zalaks izrades.lv
Rihards Jakovels

**Rihards Jakovels** (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris.

2007. gadā beidzis Rīgas 64. vidusskolu. 2011. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju dramatiskā teātra aktiera specialitātē. Studiju laikā papildus mācījies meistarklasēs pie Dāvida Džovanzanas, Rišarda Olesinska un Vojceha Koščeļnaka. 2011. gadā kļuvis par Valmieras drāmas teātra aktieri.

2013. gadā par savu lomu monoizrādē "Bask@bols" ieguvis Valmieras Drāmas teātra balvu nominācijā "Labākais aktieris".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rihards Jakovels izrades.lv
Rūta Holendere

**Rūta Holendere** (dzimusi **Rūta Dišlere** ) ir latviešu aktrise.

2008. gadā beigusi Tukuma Mūzikas skolas klavierspēles nodaļu, bet 2009. gadā — Tukuma Raiņa ģimnāziju. 2013. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmijas Dramatiskā teātra aktiera specialitātē; tajā pašā gadā kļuvusi par Valmieras Drāmas teātra aktrisi.

Studiju laikā spēlējusi nozīmīgas lomas Nacionālā teātra izrādēs, kuras režisējuši viņas kursa vadītāji Mihails Gruzdovs un Indra Roga.

## Atsauces
Andersena mats

**Andersena mats** jeb **Andersena tēma** ir tēma šaha kompozīcijā. Tās būtība — uzdevuma risinājumā matu piesaka karaļa baterija, kas tika radīta spēles gaitā, un figūra, kuru matojot atsedz karalis, neizdara kritisko gājienu.

## Vēsture
1842. gadā vācu šahists Ādolfs Andersens (06.06.1818. - 13.03.1879.) izdeva Breslavā (tagad Vroclavā) krājumu "Aufgabe für Schachspieler", kurā bija 60 viņa uzdevumi, starp tiem uzdevums ideju, kuru vēlāk nosauca - **Andersena mats** vai dažos avotos - **Andersena tēma**.

**Uzdevuma risinājums:**
1. Lh5! Kxh5 2. Kg7 h6 3. Kf6! Kh4 4. Kg6#

## Skatīt arī
* Ādolfs Andersens

## Atsauces
Jānis Jarāns

**Jānis Jarāns** (dzimis  Rīgā) ir latgaliešu izcelsmes latviešu aktieris, komiķis un producents. Bijis Dailes teātra aktieris, piedalās Valmieras Drāmas teātra un Daugavpils teātra izrādēs kā brīvmākslinieks.

## Dzīvesgājums
Beidzis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti.

1990. gados darbojās Latvijas Televīzijas humora šova "Imanta - Babīte" raidījumos, kopā ar Daini Porgantu televīzijā vadīja arī vairāk nekā 200 rīta šovu. Pazīstams arī ar Miedziņa lomu LTV raidījumā "Miedziņš nāk!" un policista Induļa lomu seriālā "UgunsGrēks".

2012. gadā Jaunajā Rīgas teātrī tēloja psiholoģiskajā drāmā "Kolekcionārs", 2013. gadā spēlēja Daugavpils teātra "Ekstrasensa cīņā", pirms tam Daugavpils teātrī tēloja arī vienu no galvenajām lomām izrādē "Vosorys saulgrīžu burvesteibys".

2015. gadā spēlēja Raiņa lomu nakts uzvedumā "Mīļākais" Latvijas Nacionālajā bibliotēkā. Tai pašā gadā spēlējis pasaulē populārās izrādes "Alu cilvēks" latviešu versijas 10. sezonā.

2016. gadā piedalījās animācijas filmas "Mīluļu slepenā dzīve" ieskaņošanā latviešu valodā.

2018. gada rudenī aktieris filmējās seriālā "Divi vienā", bet Daugavpilī spēlēja latgaļu valodā Gogoļa lugā "Revidents".

Atveidoja tēlu Fišeru 2024. gada miniseriālā "Padomju džinsi" un kučieri Peltmani 2024. gada seriālā "Pansija pilī". 

## Hobiji
Aizraujas ar sēņošanu, reizi gadā dodas uz Norvēģiju makšķerēt. Agrāk kolekcionējis golfa bumbiņas. Cenšas daudz ceļot.

## VDK kartotēka
J. Jarāna kartīte atrasta publiskotajā VDK savervēto aģentu kartotēkas daļā. Tajā apgalvots, ka viņš savervēts 1983. gada februārī. Pats Jarāns par to stāstījis, ka ziņotājs neesot bijis, taču viņam nācies parakstīt papīrus, kad viņu pieķēruši tolaik neatļautos darījumos ar ārzemniekiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jānis Jarāns izrades.lv
Şamaxı FK

***Şamaxı FK*** ir Azerbaidžānas futbola klubs, kas spēlē Azerbaidžānas premjerlīgā. Iepriekš šī komanda bija pazīstama kā **Baku "Inter"**.

* 1997 – 2004: **Xəzər Universiteti FK** (*Xəzər Universiteti Futbol Klubu*)
* 2004 – 2017: **İnter Bakı PİK** (*İnter Bakı Peşəkar İdman Klubu*)
* 2017 – 2022: **Keşlə FK** (*Keşlə Futbol Klubu*)
* 2022 : **Şamaxı FK** (*Şamaxı Futbol Klubu*)

## Sezoni
### Inter FK (2004–2017)

### Keşla FK

### Şamaxı FK

## Atsauces
Varis Vētra

**Varis Vētra** (dzimis ) ir latviešu aktieris, režisors, mūziķis un uzņēmējs.

Mācījies Rīgas 50. vidusskolā, Rīgas 11. vidusskolā. 1977. gadā beidzis Dailes teātra 6. studiju dramatiskā teātra un kino aktiera specialitātē. 1984. gadā beidzis dramatiskā teātra režisora specialitāti. 2004. gadā RISEBA ieguvis uzņēmējdarbības maģistra grādu. Uzņēmējdarbībā nodarbojies ar kafijas tirdzniecību, piederējis uzņēmums "Kafijas nams".

Skolas laikā bija grupas "Mazie brāļi" dalībnieks. Vēlāk bija pazīstams arī kā Dailes teātra aktieru grupas "Mūžīgais unisons" dalībnieks.

Tagad brīvmākslinieks, dziesmu autors (albumi "Pārdodu vēju un zirgu vēl klāt" un "Viena mirkļa dēļ"), izdevis dzejoļu krājumu "Tu esi skaista visos niekos, sīkumos".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Varis Vētra izrades.lv
Samira Adgezalova

**Samira Adgezalova** (dzimusi **Samira Adgezalova**   Rīgā) ir latviešu aktrise un modele.

Vidējo izglītību ieguvusi Ziemeļvalstu ģimnāzijā. 2015. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmiju un kļuvusi par Liepājas teātra aktrisi. Bijušas lomas arī Dailes teātrī un Nacionālajā teātrī.

## Atsauces
Plēšas

thumb|250px|Rokas plēšu uzbūve: 1 — gaisa ieplūde, 2 — gaisa izplūde, 3 — vārstulis.
**Plēšas** ir ierīce gaisa pievadīšanai. Tiek izmantotas kalēja ēzē spēcīgākas uguns radīšanai, stikla pūšanā stikla formu izveidē, ērģelēs, akordeonos un tiem līdzīgos mūzikas instrumentos. 
thumb|250px|Ērģeļu plēšas Borgentraihas ērģeļu muzejā Vācijā
Sastāv no divām plāksnēm, kas hermētiski savienotas ar krokās salokāmu ādu vai citu gaisu necaurlaidīgu materiālu, veidojot maināma tilpuma gaisa kameru. Vienkāršām plēšām ir tikai ieplūdes un izplūdes vārstuļi, un to gaisa plūsma nav nepārtraukta, daudzmaz vienmērīgas gaisa plūsmas ieguvei darbina divas plēšas vienlaikus; sarežģītākām konstrukcijām ir arī starpvārsti un gaisa maiss, kuri ļauj padot gaisu vienmērīgi. Parasti plēšas darbina ar rokām vai kāju, taču lielām plēšām tika lietota arī ūdens un vēja enerģija, mūsdienās arī elektriskais vai iekšdedzes dzinējs. Plēšas pazīstamas vismaz no Senās Ēģiptes laikiem, taču pašlaik tiek lietotas reti, jo tās aizstājuši ventilatori, kompresori un citas  ierīces.

## Citas nozīmes
Par plēšām tiek saukta arī analoģiska izskata veclaicīgu statīvu fotoaparātu daļa, kura aizsedz no apkārtējās vides ietekmes gaismjutīgos materiālus objektīva izbīdīšanas laikā. Kā žargonvārds šādi sarunvalodā tiek sauktas arī plaušas un akordeons.

## Atsauces
Emersons Mnangagva

**Emersons Dambudzo Mnangagva** (*Emmerson Dambudzo Mnangagwa*, dzimis ) ir Zimbabves politiķis, Zimbabves prezidents kopš 2017. gada 24. novembra. Mnangagva bija iepriekšējā prezidenta Roberta Mugabes tuvs sabiedrotais, bija pirmais viceprezidents no 2014. gada līdz 2017. gada 6. novembrim, kad viņu atlaida. Atlaišana izraisīja militāru apvērsumu, pēc kura 21. novembrī R. Mugabe atkāpās. Trīs dienas pēc tam Emersonu Mnangagvu iecēla prezidenta amatā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Minskas rajona "Isloč"

**Minskas rajona "Isloč"** () ir Baltkrievijas futbola klubs, kas pārstāv Minskas rajonu un spēlē Baltkrievijas augstākajā futbola līgā. Dibināts 2007. gadā.

## Sezonas

## Atsauces
Vizma Kalme

**Vizma Kalme** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu aktrise.

1958. gadā absolvējusi Rīgas 1.vidusskolu. Aktrises profesiju apguvusi Ļeņingradas Teātra, mūzikas un kinematogrāfijas institūtā. Valmieras drāmas teātra aktrise kopš 1965. gada. 2017. gadā ieguva Lielā Kristapa balvu kā Labākā aktrise otrā plāna lomā par lomu filmā "Vectēvs, kas bīstamāks par datoru".

Bez darba teātrī Kalme ir arī lietišķās etiķetes un sadzīves kultūras stundu pasniedzēja. Tāpat ir filmējusies dažādās reklāmās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vizma Kalme filmas.lv
* Vizma Kalme izrades.lv
*
Vulkāns (nozīmju atdalīšana)

**Vulkāns** var būt:
* Vulkāns — ģeoloģisks veidojums
* Vulkāns —  uguns un vulkānu dievs romiešu mitoloģijā
* Vulkāns — sērkociņu fabrika Kuldīgā no 1878. līdz 2010. gadam
* Kuldīgas "Vulkāns" – fabrikas atbalstītais futbola klubs
## Atsauces
K.S.C. Lokeren Oost-Vlaanderen

***K.S.C. Lokeren Oost-Vlaanderen*** ir bijušais Beļģijas profesionālais futbola klubs no Lokerenas pilsētas. Klubs tika dibināts 1923. gadā, beidza pastāvēt 2020. gadā, kad bankrotēja. Kluba futbolisti bija divas reizes uzvarējuši Beļģijas kausa izcīņā. Labākais sasniegums līgā — 2. vieta 1980.—1981. gada sezonā. Mājas spēles aizvadīja *Daknamstadion*.

## Sasniegumi
* **[[Beļģijas futbola Pro līga|Beļģijas čempionāts (Pro līga)]]**
** Vicečempioni (1): 1980–81
* **Beļģijas Otrā divīzija**
** Uzvarētāji (1): 1995–96
* **[[Beļģijas kauss futbolā|Beļģijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 2011–12, 2013–14
** Finālisti (1): 1980–81
* **Beļģijas superkauss**
** Finālisti (2): 2012, 2014

## Atsauces
KV Oostende

***KV Oostende*** ir Beļģijas profesionāls futbola klubs no Ostendes pilsētas, kurš spēlē Beļģijas Pro līgā.

## Ārējās saites

*
Beāta Undīne

**Beāta Undīne** (dzimusi 1988. gada 20. jūnijā) ir latviešu modele un pornoaktrise, kas arī galvenokārt ir pazīstama kā ***Beata***, ***Beata B*** un ***Ezma***. Pornoaktrises karjeru uzsāka 2008. gadā. Galvenokārt ir pazīstama pēc filmām: *[[Rocco's Psycho Teens]]* (2013) un *[[Viola Bailey's and Beata Undine: Hard - Bed + 1 Boy]]* (2014). Tiek atzīta par visražīgāko un ienesīgāko latviešu pornoaktrisi.

## Filmogrāfija

### Filmas, pēc kurām tiek pazīta visvairāk

## Atsauces

## Ārējās saites
* Beātas Undīnes profils EuroBabeIndex
* Beātas Undīnes profils PornTeenGirl
Miegs (Kurbē)

**"Miegs"** () ir franču gleznotāja Gistava Kurbē erotiska eļļas krāsas glezna, tapusi 1866. gadā. Glezna, kurā attēlotas lesbietes, zināma arī ar nosaukumiem "Divas draudzenes" (*Les Deux Amies*) un "Laiskums un iekāre" (*Paresse et Luxure*).

## Vēsture
Gleznu pasūtīja Osmaņu impērijas panīkuma laika diplomāts un mākslas kolekcionārs Halils Šerifs Pašā, kurš kopš 1860. gada dzīvoja Parīzē. Gleznu, līdzīgi kā citus Kurbē darbus kā "Pasaules sākums", līdz 1988. gadam nebija atļauts publiski izrādīt. Kad "Miegs" tika izvietots mākslas tirgoņa izstādē 1872. gadā, par to tika sastādīts policijas protokols. Viena no gleznas modelēm bija Džoanna Hifermana, kura tobrīd bija cita gleznotāja, Džeimsa Ebota Vistlera mīļākā. Drīz pēc tam izjuka Vistlera attiecības ar Hifermani, bet viņa viedoklis par Kurbē mainījās uz slikto pusi.

Lesbiešu un geju vēstures un kultūras enciklopēdija apraksta "Miegu" kā "slavenu" gleznu. Tā ietekmēja 19. gadsimta mākslu, jo pēc tās publiskas izstādīšanas vairāki mūsdienu mākslinieki ietekmējās un radīja darbus par lesbiešu pāru tēmu. Šīs tēmas atkārtota izmantošana palīdzēja cīņā ar tabu lesbiešu attiecību jautājumos.

Šobrīd "Miegs" atrodas Parīzes muzeja *[[Petit Palais]]* kolekcijā.

## Apraksts
Gleznā attēlotas divas kailas sievietes, kas guļ gultā, savijušās erotiskā apskāvienā, atpūšoties pēc dzimumakta. 

Aina attēlota guļamistabā ar dažādiem tekstilizstrādājumiem un dekoratīvām mēbelēm. Fonā ir tumši zils samta aizkars, bet labajā stūrī ir galds ar dekoratīvu ziedu vāzi. Priekšplānā ir neliels koka galds, kurā ir trīs priekšmeti — krāsains flakons (neliels trauks), caurspīdīga kristāla vāze un kauss. Izņemot šīs mēbeles, gleznā nekas neaizēno galvenos tēlus — sievietes.

Vienai no gulošajām sievietēm ir rudi mati, bet otra ir brunete. Krāsu kontrastam starp sievietēm Kurbē izmantoja matu cirtas. Gultā mētājas saplīsusi pērļu kaklarota un matu sprādze, kas norāda uz iepriekš notikušajām darbībām.

## Analīze
Gleznu ietekmēja Šarla Bodlēra dzejolis "Delphine et Hippolyte" no viņa kolekcijas *[[Ļaunuma puķes]]*. "Miegs" ticis interpretēts kā reālisma glezna, kurā ķermeņi attēloti detalizēti, atstājot arī visas nepilnības.

## Atsauces

## Ārējās saites
KV Mechelen

***KV Mechelen*** ir Beļģijas profesionāls futbola klubs no Mehelenas pilsētas, kurš spēlē Beļģijas Pro līgā.

## Ārējās saites

*
Maziras "Slavia"

**Maziras futbola klubs "Slavia"** () ir Baltkrievijas futbola klubs no Maziras, kas spēlē Baltkrievijas augstākajā futbola līgā. Dibināts 1987. gadā.

## Sezonas

## Atsauces
Novopolockas "Naftan"

**Novopolockas "Naftan"** () ir Baltkrievijas futbola klubs no Novopolockas, kas spēlē Baltkrievijas Pirmajā līgā. Dibināts 1963. gadā.
FC Vereya

***[[FC Vereya]]*** ir Bulgārijas futbola klubs no Stara Zagoras. Tas tika dibināts 2001. gadā. 2016. gadā iekļuva Bulgārijas čempionāta augstākajā līmenī — Pirmajā profesionālajā līga. 2019. gadā par spēļu rezultātu ietekmēšanu klubs tika izslēgts no līgas. Pašlaik spēlē Bulgārijas Trešajā līgā.

2019. gadā klubu pārstāvēja Latvijas futbolists Andrejs Kovaļovs.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Varnas "Cherno More"

**Varnas "Cherno More"** ir Bulgārijas futbola klubs, kas spēlē Bulgārijas pirmajā līgā.

## Sasniegumi
* **Bulgārijas čempionāts**, pašlaik — Pirmā profesionālā līga
** Čempioni (4): 1925, 1926, 1934 (kā *Vladislav Varna*), 1937–38 (kā *Ticha Varna*)
* **Bulgārijas kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2014–15
** Finālisti (2): 2005–06, 2007–08
* **Bulgārijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2015

## Atsauces
Plovdivas "Lokomotiv"

**Plovdivas "Lokomotiv"** ir Bulgārijas futbola klubs, kas spēlē Bulgārijas pirmajā līgā.

## Sasniegumi
* **Bulgārijas čempionāts**, pašlaik — Pirmā profesionālā līga
** Čempioni (1): 2003–04
** Vicečempioni (1): 1972–73
* **Bulgārijas kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2018–19, 2019–20
** Finālisti (4): 1959–60, 1970–71, 1981–82, 2011–12
* **Bulgārijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2004, 2020
** Finālisti (2): 2012, 2019

## Atsauces
PFK Slavia Sofia

***PFK Slavia Sofia*** ir Bulgārijas futbola klubs no valsts galvaspilsētas Sofijas, kas spēlē Bulgārijas pirmajā līgā.

## Sasniegumi
* **Bulgārijas čempionāts**, pašlaik — Pirmā profesionālā līga
** Čempioni (7): 1928, 1930, 1936, 1939, 1941, 1943, 1995–96
** Vicečempioni (10): 1926, 1932, 1934, 1950, 1954, 1955, 1958–59, 1966–67, 1979–80, 1989–90
* **Bulgārijas kauss**
** Kausa ieguvēji (8): 1952, 1962–63, 1963–64, 1965–66, 1974–75, 1979–80, 1995–96, 2017–18
** Finālisti (3): 1954, 1971–72, 2010–11
* **Bulgārijas superkauss**
** Finālisti (1): 2018

## Atsauces
OFK Pirin Blagoevgrad

***OFK Pirin Blagoevgrad*** ir Bulgārijas futbola klubs no Blagojevgradas, pašlaik spēlē Bulgārijas Otrajā līgā. Kluba futbolisti ir četras reizes spēlējuši Bulgārijas kausa izcīņas finālā, taču ne reizi nav uzvarējuši. Labākais sasniegums Bulgārijas čempionāta augstākajā līgā ir 5. vieta 1985. gadā. Mājas spēles aizvada Hristo Boteva stadionā.

## Sasniegumi
* **Bulgārijas kauss**
** Finālisti (13): 1980–81, 1991–92, 1993–94, 2008–09

## Atsauces

## Ārējās saites

*
FK Dunav Ruse

***FK Dunav Ruse*** ir Bulgārijas futbola klubs no Ruses, kas spēlē Bulgārijas Otrajā līgā.

## Sasniegumi
* **Bulgārijas kauss**
** Finālisti (1): 1961–62

## Atsauces
FK Teplice

***FK Teplice*** ir Čehijas futbola klubs no Teplices, kas spēlē Čehijas 1. līgā. 1999. gadā izcīnīja 2. vietu Čehijas čempionātā. Komanda ir divreiz uzvarējusi Čehijas kausa izcīņā.

## Sasniegumi
* **[[Čehijas futbola 1. līga|Čehijas 1. līga]]**
** Vicečempioni (1): 1998–99
* **[[Čehijas kauss futbolā|Čehijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 2002–03, 2008–09

## Atsauces
Šarls Teodors Dordonvils Delakūrs

**Šarls Teodors Dordonvils Delakūrs** (,  — ) bija franču hugenotu cilmes dāņu virsnieks, Dāņu brīvprātīgo korpusa sastāvā piedalījās Igaunijas un Latvijas brīvības cīņās.
	
Apbalvots ar Igaunijas Brīvības krustu II, 3. šķira un Lāčplēša Kara ordeni.

## Atsauces
Penti Sola

**Penti Sola** (; dzimis , miris ) bija somu pianists un šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Dzimis mākslinieku ģimenē, tēvs bijis operdziedātājs, māte — aktrise. Pēc vidusskolas beigšanas, vecāku pierunāts, studējis tiesības, lai gan pašam vairāk interesējusi mūzika. 1930. gadā apprecējies un beidzot sācis mācīties arī mūziku. 1937. gadā ieguvis filozofijas bakalaura, bet vēlāk maģistra grādu. Strādājis ceļojumu aģentūrā. Kad 1939. gada 30. novembrī sācies Ziemas karš, viņš mobilizēts armijā un piedalījies kaujās pulkveža dienesta pakāpē. 1940. gada 12. martā smagi ievainots un no gūtajiem ievainojumiem miris 1940. gada 9. aprīli Niuvanniemen hospitālī Kuopio.
  
## Šaha kompozīcija
Sastādījis apmēram 600 šaha uzdevumus, galvenokārt tiešā mata un palīgmata uzdevumus un tiek uzskatīts par vieno no labākajiem somu šaha problēmistiem. No 1933. līdz 1936. gadam viņš vadīja žurnāla "Suomen Shakki" šaha kompozīcijas nodaļu. Ziemassvētku sērijā angļu valodā publicējis grāmatu "Somi: somu problēmistu uzdevumu kolekcija" (skat. Bibliogrāfija).
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. g1♗+ ♔g2 2. f1♗+ ♔f3 3. ♗c5 ♘d2 4. b1♖ ♔e4 5.♖b6 ♘b3 6.♗b5 ♘a5# 

## Bibliogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Penti Solas šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Penti Solas profils mājaslapā ''Chess Composers''
Ašdoda

**Ašdoda** (, ) ir pilsēta Izraēlā, Dienvidu apgabalā, Vidusjūras krastā. Tā ir sestā lielākā pilsēta Izraēlā pēc iedzīvotāju skaita. 2016. gadā Ašdodā dzīvoja 222 tūkstoši iedzīvotāju. Ašdoda ir Izraēlas lielākā ostas pilsēta pēc kravu apgrozījuma. Caur to plūst 60% no valstī importētajām precēm.

Ašdoda ir plānota pilsēta. Apdzīvotā vieta izveidota 1956. gadā, bet pilsētas tiesības tā ieguva 1968. gadā. Pirms tam šajā vietā arī ir bijušas apdzīvotas vietas. Pilsētas nosaukums ‘Ašdoda’ ir aizgūts no vienas no piecām filistiešu pilsētvalstīm, kas savulaik atradās šajā vietā.

## Ārējās saites
Pēters de Hemmers-Gudme

**Pēters de Hemmers-Gudme** (,  — ) bija dāņu žurnālists un virsnieks, Dāņu brīvprātīgo korpusa sastāvā piedalījās Igaunijas un Latvijas brīvības cīņās. Ivera de Hemmera-Gudmes brālis.

Apbalvots ar Igaunijas Brīvības krustu un Lāčplēša Kara ordeni.

Otrā pasaules kara laikā, Dānijai atrodoties vācu okupācijas varā, darbojās dāņu pagrīdē. 1944. gada rudenī tika apcietināts un cietumā izdarīja pašnāvību.

## Atsauces
Traģikomēdija

**Traģikomēdija** ir dramatisks sacerējums, kurā ir traģēdijai raksturīgs konflikts, kas tiek atrisināts ar komēdijai raksturīgiem paņēmieniem. Sarunvalodā (pārnestā nozīmē) šādi var dēvēt jebkuru bēdīgu un reizē smieklīgu notikumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tekstveide

**Tekstveide** ir saistīta teksta veidošana atbilstoši autora komunikatīvajam nolūkam un funkcionālā stila un runas žanra prasībām. Tekstveides uzdevums ir noskaidrot, kā no vienkāršiem un saliktiem teikumiem un kontekstuāliem saistījumiem izveidot tekstu, kādi ir tekstu tipi, kādas ir teksta uzbūves īpatnības, kā saistīt atsevišķus teikumus un sintaktiskas vienības vienotā veselumā.

## Saistījumu veidi
### Kohēzija

Kohēzija ( — 'saistīts') ir teksta vienību saistījums, kas izteikts ar leksiskiem vai gramatiskiem līdzekļiem — saikļiem, partikulām, vietniekvārdiem un vispārīgas nozīmes apstākļa vārdiem. Tā ir teksta iekšējā struktūra, kas nodrošina teksta loģisku secību, tekstā ietverto atsevišķo faktu, ziņu savstarpējo atkarību. Saistības starp teksta vienībām ļauj atšķirt tekstu no *neteksta*. Kohēzijas mērķis ir apvienot visas teksta vienības ar nolūku izveidot vienu veselumu — tekstu. Kohēzijai ir dažādi veidi, paņēmieni, kurus izmantot teksta vienību saistījumam. Tie ir teksta vienību sakara izteikšanas līdzekļi, pamatinformācijas un papildinformācijas saturiskā forma, stilistiskas kohēzijas formas.

#### Reference

Reference ir valodas vienības attiecināšana uz noteiktu reāliju konkrētā tekstā. Reference ir svarīga, piemēram, raksturojot vietniekvārdu semantiku. Tekstā *Viņa atgriezās mājās* ir būtiski zināt, kas ir *viņa*, pretējā gadījumā teksts nebūs saprotams.

#### Elipse

Elipse ir strukturāli nozīmīga teikuma komponenta izlaidums. Piemēram, teikumā *Šodien es došos uz darbu, savukārt rītdien — uz skolu*, elipse ir vārdu *es došos* izlaidums.

#### Aizstāšana

Aizstāšana ir kādas valodas vienības lietošana citas vietā, saglabājot to pašu nozīmi. Piemēram, teikumā *Anete vakar ravēja dārzu, taču meitenes veikums palika nepamanīts*, pirmajā teikuma daļā lietots personvārds *Anete*, bet otrajā tas aizstāts ar vārdu *meitene*, tomēr nozīme nemainās.

### Koherence

Koherence ( — 'saistība') ir teksta vienību saistījums, kam nav formālu izteiksmes līdzekļu un kas balstās uz iepriekš teikto vai vispārīgām zināšanām.

## Atsauces
Epifānija

**Epifānija** (, *epipháneia* — ‘atspīdēšana, atklāsme’) ir neliela apjoma prozas darbs ar īpaši emocionāli piesātinātu domu, kas radies kā pēkšņa atklāsme, atziņa. Antīkajā literatūrā — himnisks dzejojums par godu dieviem. Tās pēc žanriskās piederības būtu saucamas par dzejoļiem prozā. Epifāniju žanrs latviešu literatūrā ir dzejnieka Imanta Ziedoņa patents.

## Atsauces
Ernsts Emīls Holšteins

**Ernsts Emīls Holšteins**, pilnā vārdā **Ernsts Emīls Holšteins-Holšteinborgs** (,  — ), bija dāņu virsnieks, grāfs, kā vienības komandiera Borgelina adjutants Dāņu brīvprātīgo korpusa sastāvā piedalījās Igaunijas un Latvijas brīvības cīņās. 

Apbalvots ar Igaunijas Brīvības krustu un Lāčplēša Kara ordeni. Pēc atbrīvošanas cīņu beigām palika Igaunijas armijā. Gāja bojā nelaimes gadījumā.

## Atsauces
Oge Gonbehs Grunnets

**Oge Oskars Haralds Gonbehs Grunnets** (,  — ) bija dāņu apakšvirsnieks, Dāņu brīvprātīgo korpusa sastāvā piedalījās Igaunijas un Latvijas brīvības cīņās. 

Apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni.
Otrajā pasaules kara laikā, Dānijai atrodoties vācu okupācijas varā, darbojās dāņu pagrīdē, 1944. gada rudenī apcietināts. Pēc kara strādāja par kriminālpolicijas asistentu.

## Atsauces
Jūliuss Brede

**Ferdinands Jūliuss Brede** (; dzimis 1799. vai 1800. gadā, miris 1849. gadā) bija vāciešu šaha problēmists.

Pēc profesijas — grāmatvedis.

## Šaha kompozīcija
Brede bija idejas Novotnija aizsegšanās pirmatklājējs (1844). Viens no pirmajiem, kas sastādīja uzdevumus ar sazarotu risinājumu un klusu ievadgājienu. Savā, 1844. gadā izdotajā uzdevumu krājumā aprakstījis šaha kompozīcijas teorijas pamatus. Bredes vārdā ir nosaukta tēma ar baltās figūras piesaistīšanu un atsaistīšanu pie savstarpējiem krusteniskiem šahiem.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1.♘e7+! ♗×e7 (1. ... ♖×e7 2.♕f8#)
: 2.♕d5+ ♔h8
: 3.♕f7 (draud 4.♕g7# un 4.♗g7#) 
: 3. ... ♖g8
: 4.♕×h7+ ♔×h7
: 5.♗f8#
: Šis ir pirmais zināmais uzdevums ar balto figūras upuri melno torņa un laidņa ceļu krustpunktā, lai, pēc upura pieņemšanas, risinājuma turpinājumā izmantotu šo figūru savstarpējo aizsegšanos. Tomēr šaha kompozīcijas vēsturē šī ideja iegāja ar Novotnija vārdu, kas 1854. gadā, desmit gadu vēlāk, publicēja vairākus uzdevumus ar šo ideju, pievērsdams tai daudzu problēmistu uzmanību.   

## Bibliogrāfija
* *Almanach für Freunde vom Schachspiel*. Altona 1844 

## Skatīt arī
* Novotnija aizsegšanās
* Bredes tēma

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jūliusa Bredes šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Bohemians 1905

***Bohemians 1905*** ir Čehijas futbola klubs, kas spēlē Čehijas 1.līgā.

## Sasniegumi
* **Čehijas 2. līga**
** Uzvarētāji (1): 1998–99, 2008–09
** Vicečempioni (2): 2006–07, 2012–13
* **Čehoslovākijas 1. līga**
** Čempioni (1): 1982–83
** Vicečempioni (1): 1984–85
* **Čehoslovākijas kauss**
** Finālisti (1): 1981–82
* **''Mitropa'' kauss**
** Finālisti (1): 1987

## Atsauces
FK Mladá Boleslav

***FK Mladá Boleslav*** ir Čehijas futbola klubs no Mlada Boleslavas. Dibināts 1902. gadā, pašlaik spēlē Čehijas 1. līgā. Klubs ir divas reizes ieguvis Čehijas kausu, augstākais sasniegums līgā — 2. vieta 2005.—2006. gada sezonā. Mājas spēles aizvada Mlada Boleslavas pilsētas stadionā, kura ietilpība ir 5000 vietu.

Kopš 2020. gada jūlija klubu pārstāv Latvijas futbolists Dāvis Ikaunieks, klubs viņu īrē no *[[FK Jablonec]]*.

## Sasniegumi
* **[[Čehijas futbola 1. līga|Čehijas 1. līga]]**
** Vicečempioni (1): 2005–06
* **Čehijas kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2010–11, 2015–16
** Finālisti (1): 2012–13
* **Čehijas superkauss**
** Finālisti (1): 2011
* **Čehijas 2. līga**
** Uzvarētāji (1): 2003–04
* **Bohēmijas futbola līga**
** Uzvarētāji (1): 1997–98

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Andrejs Cigaņiks

**Andrejs Cigaņiks** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas futbolists, pussargs, Latvijas futbola izlases spēlētājs. Kopš 2024. gada jūlija spēlē Šveices Superlīgas klubā *[[FC Luzern]]*. Atzīts par 2025. gada Latvijas labāko futbolistu.

## Karjera
Ar futbolu sācis nodarboties Skonto FC jauniešu komandā. 2013. gadā pārcēlies uz Vāciju, pievienojoties Leverkūzenes "Bayer" kluba sistēmai, spēlēja kluba jauniešu komandā, uz īres līguma pamata pārstāvēja arī Ķelnes "Viktoria". Vēlāk spēlēja Gelzenkirhenes "Schalke" otrajā komandā. 2018.—2019. gada sezonā spēlēja Nīderlandes otrajā spēcīgākajā līgā, pārstāvot *[[SC Cambuur]]*. 2019. gadā atgriezās Latvijā un sezonas otro pusi aizvadīja Virslīgas klubā RFS. 2020. gada janvārī noslēdza divarpus gadu līgumu ar Ukrainas Premjerlīgas klubu Luhanskas "Zorya". 2021. gada jūlijā pārgāja uz Slovākijas klubu *[[DAC 1904 Dunajská Streda]]*. 2023. gada janvārī parakstīja līgumu ar Polijas *[[Ekstraklasa]]* klubu Lodzas "Widzew".

Spēlējis dažādu vecumu Latvijas jauniešu izlasēs.  aizvadīja pirmo spēli Latvijas izlasē, nākot uz maiņu 67. minūtē 2018.—2019. gada UEFA Nāciju līgas spēlē pret Kazahstānu. Pirmos vārtus izlases labā guva  pret Gibraltāru 2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijā.  pret Ziemeļmaķedoniju aizvadīja 60. spēli pēc kārtas, labojot Latvijas izlases rekordu. Pirms tam pēc kārtas aizvadīto spēļu rekords (59 spēles) piederēja Andrejam Rubinam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Grīnbergs (futbolists)

**Jānis Grīnbergs** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, pussargs. Kopš 2023. gada Grīnbergs pārstāv Latvijas klubu FK Liepāja.

## Ārējās saites
Zlīnas "Trinity"

**Zlīnas "Trinity"** () ir profesionāls Čehijas futbola klubs no Zlīnas. Dibināts 1919. gadā, pašlaik spēlē Čehijas 1.līgā. 2017. gadā uzvarēja Čehijas kausa izcīņā.

2020. gada pirmajā pusē komandā spēlēja Latvijas futbolists Dāvis Ikaunieks, klubs viņu īrēja no *[[FK Jablonec]]*.

## Sasniegumi
* **[[Čehijas kauss futbolā|Čehijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2016–17
* **Čehoslovākijas kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1969–70 (kā *TJ Gottwaldov*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Prāgas "Dukla"

**Prāgas futbola klubs "Dukla"** () ir Čehijas futbola klubs no Prāgas, pašlaik spēlē Čehijas 2. līgā (*Národní liga*). No 2011. līdz 2019. gadam spēlēja Čehijas 1. līgā, kurā atgriezās atkal 2024. gadā.

## Sasniegumi
* **Čehijas 2. līga**
** Uzvarētāji (2): 2010–11, 2023–24

## Latvijas futbolisti
2015.—2016. gada sezonā komandā spēlēja Latvijas futbolists Kaspars Gorkšs. 2024.—2025. gada sezonā komandā spēlē Latvijas futbolists Rihards Matrevics.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Rūdolfs Soloha

**Rūdolfs Oskars Soloha** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, vārtsargs. Kopš 2024. gada spēlē Čehijas komandā Slavia Karlovy Vary.

## Jauniešu līmenis
Ar futbolu sācis nodarboties FK RFS, kur tika atzīts par gana talantīgu, lai 15 gados debitētu Latvijas U18 izlasē.

2016. gadā aģents izkārtoja divu nedēļu pārbaudes Anglijas klubā *[[Nottingham Forest]]*, kas vainagojās ar 2 gadu stipendiju mācībām un treniņiem viņu futbola akadēmijā. Pirmajos divos gados trenējās kopā ar *Nottingham Forest* U18 komandu, spēlējot Anglijas U18 Profesionālās attīstības līgā, kas ir U18 līmeņa otra augstākā līga Anglijā aiz U18 Premjerlīgas.

2018. gadā sāka trenēties kopā ar *Nottingham Forest* U23 komandu, izkārtoja sev viena mēneša īri uz *[[Coalville Town]]*, kas spēlēja 8. spēcīgākajā pieaugušo līgā Anglijā.

## Pieaugušo futbols
Sākot ar 2019. gada septembri R. Soloha atgriezās Latvijā, pievienojoties Valmiera FC komandai, kur spēlēja dublieros 2019.—2020. gada sezonā. 2020. gadā sagaidīja debiju Virslīgā.

2021. gadā pārgāja uz Polijas futbola klubu Miedz Legnica, kur līdz šim brīdim nav izcīnījis vietu pirmās komandas debijā, bet spēlē rezerves komandā trešajā līgā.

## Atsauces
Edgars Kaufelds

**Edgars Kaufelds** ir latviešu aktieris un režisors.

Izglītību ieguvis Rīgas 8. vidusskolā un Rīgas pārtikas ražotāju vidusskolā. 2008. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas dramatiskā teātra režijas kursu. Tajā pašā gadā kļuvis par Latvijas Leļļu teātra aktieri.

2011. gadā ieguvis Spēlmaņu nakts balvu nominācijā "Gada spilgtākā debija".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Edgars Kaufelds izrades.lv
Ģirts Rāviņš

**Ģirts Rāviņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris.

1997. gadā beidzis Latvijas Kultūras akadēmijas Ekrāna un teātra mākslas nodaļu un tajā pašā gadā kļuvis par Valmieras Drāmas teātra aktieri. Piedalījies arī radošās apvienības „Nomadi”, apvienības "ARS NOVA" un neatkarīgā teātra "Kabata" izrādēs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ģirts Rāviņš izrades.lv
Uldis Sniķers

**Uldis Sniķers** (dzimis  Cēsīs) ir latviešu aktieris.

2006. gadā pabeidzis čella klasi Valmieras Mūzikas skolā. 2009. gadā beidzis Valmieras Pārgaujas ģimnāziju, pēc tam Dānijā gadu apguvis skaņu režiju. 2015. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas
Dramatiskā teātra aktiermākslas nodaļu.

2017. gadā kļuvis par Valmieras Drāmas teātra aktieri. Paralēli aktiera gaitām studē teātra režiju. Ulda brālis Jānis ir gaismu mākslinieks un scenogrāfs.
## Atsauces
Juris Jope

**Juris Jope** (dzimis  Vaiņodē) ir latviešu aktieris, opermūziķis.

2011. gadā beidzis Latvijas Kultūras akadēmijas dramatiskā teātra aktiera kursu. Mācījies arī Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas operdziedāšanas klasē. Izglītību papildinājis pie Anitas Garančas un Gaļinas Barisjukas. Pašlaik studē maģistrantūrā Lietuvas Mūzikas akadēmijā.

Latvijas Nacionālajā operā debitējis 2014./2015. gada sezonā. Tāpat piedalījies vairākās Latvijas Nacionālā teātra izrādēs, kā arī vairākās Raimonda Paula koncertprogrammās.

2022.-2023. gadā bijis PSIA "Ventspils tirgus" valdes priekšsēdētājs. No 2024. gada - Ventspils novada pašvaldības Kultūras nodaļas vadītājs. Vienlaikus turpinājis māksliniecisko darbību. 

Precējies, audzina divus bērnus.

## Atsauces
Ēze

thumb|250px|Ēzes uguns
**Ēze** ir vaļēja krāsns metālu karsēšanai un kausēšanai. Kalšanai nepieciešamā dzelzs temperatūra ir 1100—1300°С, un ēze bija pirmais un vienkāršākais līdzeklis tādu sasniegt. Vēsturiski to lietoja kalēji metāla nokaitēšanai pirms apstrādes — kalšanas un rūdīsanas. Pirmās ēzes zināmas no vairāk kā 4000 gadu senatnes, bet Latvijas teritorijā tās pazīstamas kopš mūsu ēras sākuma. Ēze sastāv no ar ķieģeļiem izlikta, vaļēja pavarda, kurā ievieto degošo vielu — agrāk koku vai ogles, mūsdienās biežāk koksu, mazutu vai deggāzi,— un pievieno tajā vai virs tās karsējamo materiālu. Pavarda sānos vai tā dibenā atstāj caurumus — dūkas, caur kuriem ar plēšām, ventilatoriem vai kompresoriem pievada spēcīgākai degšanai vajadzīgo papildus gaisu. Virs pavarda atrodas dūmgāzu savācējs, parasti ar dūmvadu un skursteni.

## Skatīt arī

* Metalurģija
* Kalve

## Atsauces
Maija Romaško

**Maija Romaško-Burkevica** (dzimusi **Maija Romaško** ) ir latviešu aktrise.

2004. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmiju dramatiskā teātra aktiera specialitātē. Tajā pašā gadā kļuvusi par Liepājas teātra aktrisi, lai arī izrādēs sākusi piedalīties jau 2003. gadā.

## Lomas iestudējumos
**2022** Zaķene — G. Landau „Sniegbaltītes skola” Latvijas Jaunatnes teātris, producents Juris Millers

**2015** Kalpone — Muzikālā komēdija T.Banga "Septiņas vecmeitas", režisors Ivars Lūsis, producents RaCoco

**2013** Zaķene — G. Landau „Sniegbaltītes skola” režisors Ivars Lūsis, producents RaCoco

**2007** Maija — mūziklā "Liepājas stāsts"Ainars Virga/Guntars Račs mūzikls, režisors Juris Rijnieks, galveno lomu izpildītāji: Ivo Fomins, Gints Meļķis, Maija Romaško, kamerkoris Intis, Ivo Fomins Band, deju grupa (vad. Ingrīda Lūre)

**Lomas Liepājas teātrī:**

**2009** Vera — A. Vampilova “Pīļu medības”

**2008** Maija — L. Stumbres “Pāris — nepāris”, Viņa — A. Skujiņa, J. Lūsēns “Violets”, Ilma — J. Jaunsudrabiņa “Ezermaļu krokodils”, Lauriņa — “Bērniņi….”, Linda — G. Barilli “Medusmēnesis”

**2007** Sarkangalvīte — K. Briknera “Sarkangalvīte un Vilks”, Vārna — G. Landau „Sniegbaltītes skola”, Andžela, Debija — D. Kinga „Killlera dienasgrāmata”

**2006** Pelnrušķīte — T. Gabes „Kristāla kurpīte”, Bobija Mičela — N. Saimona „Pēdējais kvēlais mīlnieks”, Fija — T. Retigana „Dāma bez kamēlijām”, Elīna — R. Blaumaņa „Skroderdienas Silmačos”, Tuanete — Ž.B.Moljēra „Iedomu slimnieks”

**2005** Ildze — A. Eglīša „par purna tiesu”, Sieviete — S. Nantsova un T. Līkosa „Akmeņi”, Rozālija — A. L. Kopita „Skapī māte tēvu kar,Ak, tēvs, nabaga tēvs, Viņš vairs nenāks šovakar”

**2004** Katrīna — O. Bukovska “Viesi”, Vistiņa Cekulīte — M. Zālītes un J. Lūsēna “Neglītais pīlēns”, Pelīte Rozālija — D. Romanovičas “Pifa jaunie piedzīvojumi”, Made — K. Skalbes, I. Zanderes “Kaķīša dzirnavas”.

**2003** Džuljetas draudzene — “Romeo un Džuljeta. Mīts”

## Apbalvojumi
Nacionālajā kino balvu "Lielais Kristaps" konkursā 2005. gadā nominācijā — Studentu filmu konkurss ar filmu "Mirklis", saņēma balvu, kā "Labākās studentu filma".

## Atsauces
Rihards Matrevics

**Rihards Matrevics** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, vārtsargs, Latvijas izlases spēlētājs. 2025. gada sezonā pārstāv Čehijas futbola 1. līgas klubu Prāgas "Dukla".

## Karjera
### Jauniešu futbols
2006. gadā sāka spēlēt futbolu SK Babīte trenera Aļika Kārkliņa vadībā.

2015. gadā pievienojās Anglijas Premjerlīgas kluba *[[West Ham United FC]]* jauniešu sistēmai, saņemot stipendiju, un spēlēja kluba U18 un U23 komandās.

### Pieaugušo futbols
2018. gadā noslēdza līgumu ar *[[Barnet FC]]*, kas spēlē Anglijas Nacionālajā futbola līgā, kas ir pēc spēka piektā līga Anglijā. Aizvadīja trīs oficiālas spēles pirmajā gadā. 2019. gadā tika izīrēts *Hendon* komandai, kur aizvadīja 17 spēles. 2020. gada rudenī Rihards pievienojās *St Albans City* komandai un debitēja no soliņa, aizstājot pamatvārtsargu Maiklu Džonsonu.

2021. gada sākumā Matrevics kļuva par Valmiera FC spēlētāju. 2022. gada sezonā ar Valmieras klubu izcīnīja Latvijas Virslīgas čempiontitulu. Pirms 2023. gada sezonas pārgāja uz citu Virslīgas klubu — Riga FC. Sezonas pirmajā daļā nespēlēja savainojuma dēļ, vēlāk izkonkurēja Nilu Tomu Puriņu un sezonas noslēguma posmu aizvadīja kā komandas pamatvārtsargs. Ar Riga FC kļuva par 2023. gada Latvijas kausa ieguvēju.

Pirms 2025. gada sezonas pārgāja uz citu Virslīgas klubu FK Auda.

### Izlase
Spēlējis dažādu vecumu Latvijas jauniešu izlasēs, sākot no U-16. U-17 izlasē piedalījies divās Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlēs, U-19 izlasē kopumā aizvadījis 18 spēles, bet U-21 izlasē spēlējis četrās spēlēs. 2021. gada maijā Matrevics pirmo reizi tika izsaukts uz Latvijas pieaugušo izlasi. Debiju pieaugušo izlasē piedzīvoja 2022. gada 29. martā pārbaudes spēlē pret Azerbaidžānu, iznākot uz maiņu pēc puslaika pārtraukuma, un nosargāja vārtus neieņemtus 1:0 uzvarā.

## Privātā dzīve
2012. gadā izcīna 1. vietu 6. klašu matemātikas olimpiādē Pierīgas novada līmenī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Francijas premjerministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Francija]]s premjerministri**. Premjerministrs ir valdības vadītājs un Francijas kabineta vadītājs. Pašreizējais amats tika izveidots 1958. gadā, kad tika izveidota Francijas Piektā republika.

Iepriekšējo vēstures periodos Francijas valdības vadītājs bija pazīstams ar dažādiem nosaukumiem.

## Uzskaitījums

### [[Attēls:Flag of France (1794-1815).svg|30px]] Burbonu restaurācija (otrā) (1815—1830) [[Attēls:Coat of Arms of the Bourbon Restoration (1815-30) (1).svg|alt=Karalistes ģerbonis no 1814. līdz 1830. gadam|38x38px]]

### [[Attēls:Flag of France.svg|30px]] Jūlija monarhija (1830—1848) [[Attēls:Coat of Arms of the July Monarchy (1831-48).svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of France (1794-1815).svg|30px]] Francijas Otrā Republika (1848—1852) [[Attēls:Great Seal of France.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of France (1794-1815).svg|30px]] Francijas Otrā impērija (1852—1870) [[Attēls:Imperial Coat of Arms of France (1804-1815).svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of France.svg|30px]] Francijas Trešā Republika (1870—1940) [[Attēls:Armoiries république française.svg|52x52px]]

### [[Attēls:Flag of France.svg|30px]] Višī Francija (Francijas valsts) (1940—1944) [[Attēls:Informal emblem of the French State (1940–1944).svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of France.svg|30px]] Francijas Pagaidu valdība (1944—1946) [[Attēls:Emblem of the Provisional Government of the French Republic.svg|30x30px]]

### [[Attēls:Flag of France (1794-1815).svg|30px]] Francijas Ceturtā Republika (1946—1958) [[Attēls:Coat of arms of France (UN variant).png|30px]]

### [[Attēls:Flag of France.svg|30px]] Francijas Piektā Republika (1958 — mūsdienas) [[Attēls:Armoiries république française.svg|30px]]

## Skatīt arī
* Francijas prezidentu uzskaitījums
* Francijas valdnieku uzskaitījums

## Ārējās saites
* List on the website of the French Prime Minister (in French)
Sieviete zilā kleitā lasa vēstuli pie loga

**"Sieviete zilā kleitā lasa vēstuli pie loga"** () jeb **"Sieviete lasa vēstuli"** ()  ir nīderlandiešu gleznotāja Jana Vermēra eļļas krāsas glezna. Glezna ir Amsterdamas pilsētas īpašums kā daļa no Adriāna van der Hopa mantojuma. Glezna atradusies ''Rijksmuseum'' kolekcijā kopš tā izveides un bija pirmais Vermēra darbs, kas nonācis muzeja īpašumā.

## Kompozīcija
Gleznas centrālais elements ir sieviete zilā kleitā, kas stāv pie loga (tas nav attēlots), lasot vēstuli. Sieviete varētu būt grūtniecības stāvoklī, lai arī vairāki pētnieki uzskatījuši, ka sievietes apaļā figūra ir vienkārši tā laika modes rezultāts. Kaut arī sievietes brīvais apģērbs var ierosināt šādas domas, šajā periodā grūtniecība mākslā tika attēlota ļoti reti.

Lai arī vēstules saturs nav attēlots, to var noprast no gleznas kompozīcijas. Pie sienas esošā Nīderlandes karte tiek interpretēta kā norāde, ka vēstule, ko viņa lasa, ir no viņas ceļojošā vīra. Alternatīvā versijā, pērļu kārbiņa, kas gandrīz nav redzama uz galda sievietes priekšā, varētu norādīt uz mīļāko, jo pērles dažkārt ir iedomības simbols. Pati vēstules lasīšanas darbība atspoguļo tematisko saikni Vermēra darbos, ikdienas privātiem mirkļiem atklājot cilvēku domu stāvokli.

Glezna ir unikāla starp citiem Vermēra iekštelpu darbiem ar to, ka tajā neparādās telpas stūri, ne starp sienām, ne arī griestiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
AaB Fodbold

***AaB Fodbold*** ir Dānijas futbola klubs no Olborgas, kas spēlē Dānijas Superlīgā.

## Sasniegumi
* **Dānijas čempionāts** (kopš 1991. gada — **[[Dānijas futbola Superlīga|Superlīga]]**)
** Čempioni (4): 1994–95, 1998–99, 2007–08, 2013–14
* **[[Dānijas kauss futbolā|Dānijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (3): 1965–66, 1969–70, 2013–14
** Finālisti (9): 1966–67, 1986–87, 1990–91, 1992–93, 1998–99, 1999–2000, 2003–04, 2008–09, 2019–20
* **Dānijas superkauss**
** Finālisti (3): 1995, 1999, 2004

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils 
* Kluba profils UEFA vietnē
6. rezerves korpuss (Vācija)

thumb|300px|Vācijas austrumu robežu aizsardzībai izveidotās karaspēka vienības 1919. gada aprīlī. 6. rezerves korpuss (VI. R.K.) bija izvietots Kurzemē, Zemgalē un Žemaitijā. 
**Vācijas impērijas 6. rezerves korpuss** (), saīsināti **VI. R.K.**  bija militārā formācija Vācijas impērijas karaspēka sastāvā Pirmā pasaules kara  (1914–1918) un Latvijas brīvības cīņu laikā.

## Kaujas ceļš
Silēzijas 6. rezerves korpuss ģenerāļa Konrāda fon Goslera vadībā tika izveidots Breslavas pilsētā pēc vispārējās mobilizācijas izziņošanas 1914. gada 2. augustā, tajā ietilpa 11. un 12. rezerves divīzijas. 22. augustā tas 5. armijas sastāvā cīnījās Beļģijas un Francijas teritorijā. 1916. gadā piedalījās Verdenas un Sommas kaujās. 1918. gada Pavasara ofensīvas laikā cīnījās 17. armijas un 7. armijas sastāvā.

Pēc Novembra revolūcijas un Pirmā pasaules kara beigām 1919. gada janvārī 6. rezerves korpusu pakļāva Vācijas austrumu robežu apsardzei Kēnigsbergā izveidotajai Ziemeļu armijas virsvadībai (*Armeeoberkommando Nord*). Lai aizsargātu Austrumprūsijas pierobežu reģionus no iespējamā Padomju Latvijas armijas (PLA) uzbrukuma, Liepājā esošajam Vācijas armijas garnizonam pievienoja no brīvprātīgajiem izveidoto Dzelzsdivīziju. Visus šos spēkus 1919. gada 1. februārī apvienoja 6. rezerves korpusā, par kura komandieri iecēla Liepājas militāro gubernatoru Rīdigeru fon der Golcu.

Pēc sakāves Cēsu kaujās 1919. gada 26. jūnijā Dzelzsdivīzija pārgāja Latvijas Pagaidu valdības (A. Niedras kabinets) pakļautībā — divīzijas personālsastāvs nezaudēja savu Vācijas pavalstniecību, apgāde un algas palika Vācijas armijas ziņā. Pēc Strazdumuižas pamiera sakautajiem vācu spēkiem nekavējoties bija jāpārtrauc jebkāda kara darbība un jāatstāj Rīga, tomēr Vācijas armijas 6. rezerves korpuss joprojām uzturējās Kurzemē un Zemgalē. 21. septembrī fon der Golcs noslēdza līgumu ar Pāvelu Bermontu, saskaņā ar kuru vācu okupētās teritorijas civilpārvalde tika nodota Bermontam, bet Latvijā dislocētie vācu spēki formāli pārgāja Rietumkrievijas Brīvprātīgo armijas pakļautībā.

Pēc ģenerāļa Rīdigera fon der Golca atsaukšanas 1919. gada 12. oktobrī par Rietumkrievijas armijas vācu daļu komandieri Kurzemē un Žemaitijā tika iecelts ģenerālis Valters fon Eberharts, kas vadīja vācu karaspēka vienību tālākās kaujas līdz 1919. gada decembra vidum pret Latvijas un Lietuvas karaspēkiem.

## Vadība

## Literatūra
* Hermann Cron. *Geschichte des Deutschen Heeres im Weltkriege 1914–1918.* Siegismund, Berlin 1937 (=*Geschichte der Königlich Preußischen Armee und des Deutschen Reichsheeres* 5).

## Atsauces

## Skatīt arī
* Pirmā pasaules kara Austrumu fronte
Grimšova aizsegšanās

**Grimšova aizsegšanās** ir tēma šaha kompozīcijā. Tās būtība — aizsargājoties no drauda vai gājiena spaida dēļ, divas pretinieka dažādā virzienā ejošas  tālšāvēja  figūras (viena no tām var būt bandinieks) spiestas iet uz kritisko lauciņu, kur tās savstarpēji aizsedzās divos variantos. Divvilcī šī aizsegšanās nekavējoties noved pie mata.

Tēma nosaukta amerikāņu problēmista V. Grimšova vārdā, kurš 1850. gadā  publicēja uzdevumu ar šāda tipa aizsegšanos. 
## Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. Da8! (draud 2. Df3#)**
: **1. ... Ld4+ 2. e3#**
: **1. ... Td4 2 Dh8#**
: **1. ... Ld5 2 e4#**
: **1. ... Td5 2. De8#**

: 1. ... Td3 2. exd3#
: Uzdevumā ir divi pāri variantu ar Grimšova aizsegšanos. Pirmais tematisko figūru pāris (Td7 un La1) savstarpēji aizsedzas uz lauciņa d4, otrais (Td7 un La2) — uz lauciņa d5.

## Skatīt arī
* Grimšova tēma
* Novotnija aizsegšanās
* Novotnija tēma

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
* Grimšova aizsegšanās uzdevumu kolekcija vietnē ''yacpdb''