Kaļiņingradas apgabals

**Kaļiņingradas** () jeb **Karaļauču apgabals** ir Krievijas Federācijas eksklāvs pie Baltijas jūras starp Poliju dienvidos un Lietuvu ziemeļos un austrumos, vēsturiskās Austrumprūsijas ziemeļu daļa. Ietilpst Ziemeļrietumu federālajā apgabalā.

Tas ir viens no militarizētākajiem Eiropas apvidiem, šeit atrodas lielas Krievijas kara bāzes un Krievijas Baltijas kara flotes galvenā mītne. Apgabalā atrodas vairākas autorūpnīcas. Rūpnieciski iegūst dzintaru un naftu, kā arī nodarbojas ar zveju.

## Vēsture
thumb|200px|left|Septiņgadu kara laikā 1757.—1762. gadā Krievijas Impērijas anektētā agrākās Prūsijas hercogistes (svītrotā krāsā) teritorija
Vēsturiski šī teritorija bija senprūšu apdzīvota, līdz Prūsijas krusta karos to 13. gadsimta vidū iekaroja Vācu ordenis, nodibinot ordeņa valsti ar centru Marienburgā. 1525. gadā Albrehts Hoencollerns pārveidoja ordeņa valsti par Prūsijas Hercogisti. Pēc Trīsdesmitgadu kara par valsts centru kļuva Kēnigsberga. 1657. gadā Prūsija apvienojās personālūnijā ar Brandenburgu. 1701. gadā Frīdrihs I Kēnigsbergā kronēja sevi par karali, nodibinot Prūsijas Karalisti, kas kļuva par spēcīgāko vācu valsti un Vācijas apvienotāju. Apvienotajā Vācijā reģions ap Kēnigsbergu tika saukts par Austrumprūsiju.

Septiņgadu kara laikā 1757. gadā Krievijas Impērija anektēja agrākās Prūsijas hercogistes teritoriju un 1758. gadā iecēla savu ģenerālgubernatoru, bet pēc Pēterburgas miera līguma parakstīšanas 1762. gadā atteicās no pakļautās Prūsijas Karalistes daļas.
Pēc Vācijas sakāves Otrajā pasaules karā un Potsdamas konferences 1945. gada 2. augustā Austrumprūsija tika piešķirta Polijai (dienvidu daļa, apm. 2/3 no tās teritorijas) un PSRS (ziemeļu daļa ar galvaspilsētu Kēnigsbergu), Sarkanās armijas okupētajā Austrumprūsijas daļā tika izveidots Kēnigsbergas kara apgabals.
1946. gada 7. aprīlī Krievijas PFSR sastāvā tika izveidots Kēnigsbergas apgabals.

1946. gadā Staļins pieņēma galīgo lēmumu par jaunā apgabala pārkrievošanu, 4. jūlijā Kēnigsberga tika pārdēvēta par Kaļiņingradu, Kēnigsbergas apgabals par Kaļiņingradas apgabalu, bet 9. jūlijā PSRS Ministru Padome pieņēma lēmumu nr. 1522. par 12 000 kolhoznieku un lauksaimniecības strādnieku ģimeņu "brīvprātīgu" pārvietošanu no Krievijas PFSR un Baltkrievijas PSR uz Kaļiņingradas apgabalu no 1946. gada augusta līdz oktobrim. Pirmais ešelons ar pārvietotajiem Brjanskas apgabala zemniekiem ieradās Gumbinenes (Gusevas) stacijā 1946. gada 23. augustā.

1947. gadā visus atlikušos apgabala vācu un lietuviešu pamatiedzīvotājus deportēja uz PSRS okupētās Austrumvācijas ziemeļu daļu, no kurienes viņi lielākoties vēlāk pārcēlās uz Lielbritānijas okupēto Rietumvācijas daļu.

### Mēģinājumi pievienot Lietuvai
Kembridžas Universitātes vēsturnieka Moraga Makaivora darbā "Padomju politika sakarā ar KPFSR jaunajām teritorijām, ap 1939. līdz 1953." minēti fakti, ka 1945. gadā Staļins esot piedāvājis Kēnigsbergas apgabalu, līdzīgi Klaipēdas apgabalam, iekļaut Lietuvas PSR teritorijā, tomēr Lietuvas kompartijas vadītājs Antans Sņečkus no tā esot atteicies. Līdzīgu piedāvājumu 1963. gadā esot izteicis arī Hruščovs un 1987. gadā Gorbačovs, bet Lietuvas PSR vadītāji to atkal noraidījuši, lai izvairītos no Lietuvas krievu iedzīvotāju skaita palielināšanās.

## Administratīvais iedalījums

Administratīvi Kaļiņingradas apgabals ir sadalīts Kaļiņingradas pilsētā, 6 pilsētu rajonos (*городской округ*) un 15 rajonos (*муниципальный район*).

* Karaļauči jeb Kaļiņingrada (*Калининград*)
* Jantarnijas pilsētas rajons (*Янтарный городской округ*)
* Laduškinas pilsētas rajons (*Ладушкинский городской округ*)
* Mamonovas pilsētas rajons (*Мамоновский городской округ*)
* Pioņerskas pilsētas rajons (*Пионерский городской округ*)
* Sovetskas pilsētas rajons (*Советский городской округ*)
* Svetlijas pilsētas rajons (*Светловский городской округ*)
* Bagrationovskas rajons (*Багратионовский район*)
* Baltijskas rajons (*Балтийский район*)
* Čerņahovskas rajons (*Черняховский район*)
* Gurjevskas rajons (*Гурьевский район*)
* Gusevas rajons (*Гусевский район*)
* Gvardejskas rajons (*Гвардейский район*)
* Krasnoznamenskas rajons (*Краснознаменский район*)
* Ņemanas rajons (*Неманский район*)
* Ņesterovas rajons (*Нестеровский район*)
* Ozjorskas rajons (*Озёрский район*)
* Poļeskas rajons (*Полесский район*)
* Pravdinskas rajons (*Правдинский район*)
* Slavskas rajons (*Славский район*)
* Svetlogorskas rajons (*Светлогорский район*)
* Zeļenogradskas rajons (*Зеленоградский район*)

## Pilsētas
 
Kaļiņingradas apgabalā ir 22 pilsētas (*kursīvā* rajona nozīmes pilsētas)

### Karte

## Iedzīvotāju etniskais sastāvs

## Atsauces

## Ārējās saites