open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Basku pelota 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Basku pelota]] [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 20 oficiālajiem olimpiskajiem sporta veidiem. Basku pelotas turnīrs tika aizvadīts 1900. gada 14. jūnijā Parīzes piepilsētā Neijī pie Sēnas. Pēc Starptautiskās Olimpiskās komitejas informācijas sacensībās startēja tikai viena komanda (2 sportisti) no Spānijas.

Līdz ar to arī abiem Spānijas sportistiem Hosē de Amesolam un Fransisko Viljotam tika piešķirta zelta medaļa. Spānijas sportisti izcīnīja pirmās zelta medaļas valstij olimpiskajās spēlēs.

Šī bija pirmā un vienīgā reize, kad šis sporta veids bija iekļauts oficiālajā olimpisko spēļu programmā. Nākamreiz  basku pelota olimpiskajās spēlēs bija iekļauta 1924. gada Parīzes vasaras olimpiskajās spēlēs kā demonstrācijas sporta veids.

## Medaļu ieguvēji
### Medaļnieki

### Medaļu sadalījums starp valstīm
*  — Pirmās izcīnītās olimpiskās medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītās zelta medaļas valstij šajā sporta veidā

## Galerija

## Pārstāvētās valstis un sportisti
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs basku pelotas sacensībās startēja 2 sportisti (1 komanda) no 1 valsts.

*Iekavās uzrādīts sportistu skaits no valsts.*

* 

*Iespējams, ka basku pelotas sacensībās piedalījusies arī Francijas komanda ar spēlētājiem [[Moriss Dirketī|Morisu Dirketī]] un [[Ečegarajs|Ečegaraju]], taču SOK to neatzīst.*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Basku pelota 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Basku pelota 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'') 
* Basku pelota 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympics'')
Jānis Vilsons

**Jānis Vilsons** (dzimis, miršanas datums nezināms) bija Latvijas politiķis, Satversmes sapulces deputāts. Pārstāvējis Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju. Kuldīgas pilsētas galva.

## Biogrāfija
Dzimis  Kuldīgas pagastā kā saimnieka dēls. Mācījies Kuldīgas ministrijas skolā. Pāris gadus strādāja kā darbveža palīgs. Pēc tam iestājās Pokrovas lauksaimniecības skolā Smoļenskas guberņā, no kurienes vēlāk pārcēlās uz Jonišķēles lauksaimniecības skolu Kauņas guberņā. Skolas kursu beidza 1904. gadā. Pēc piedalīšanās 1905. gada notikumos aizbraucis uz ārzemēm. Vispirms uz Šveici, tad Vāciju, kur 1910. gadā Bādenē beidza tehnikumu ar inženiera grādu. Pēc tam strādāja Berlīnē rūpniecības uzņēmumos. Karam sākoties, tika aizturēts Vācijā kā civilgūsteknis. Tiklīdz Vācija noslēdza mieru ar Krieviju, aizbrauca uz Maskavu, kur strādāja kā speciālists augstākā tautsaimniecības padomē. Drīz pēc Latvijas valsts nodibināšanas pārbrauca uz Latviju. Te 1919. gada sākumā viņu iecēla par agrārkomisijas locekli Kuldīgā un mazliet vēlāk arī par Kuldīgas rajona valsts zemju pārzini, 1919. gada rudenī iesaukts kara dienestā, piedalījies atbrīvošanas cīņās. 1920. gada sākumā ievēlēts par Kuldīgas pilsētas galvu un vēlāk par Satversmes Sapulces locekli. Pa Satversmes Sapulces laiku darbojās arī kā centrālās zemes ierīcības komitejas loceklis. 1923. gadā ievēlēts par valdes locekli Kuldigas apriņķa valdē, kur darbojās līdz 1928. gadam. Pēc tam dzīvoja laukos Vārmes pagasta „Mežsētās" un nodarbojās ar lauksaimniecību.

1941. gada 27. jūnijā pazudis bez vēsts no Vārmes pagasta "Mežsētām".

## Atsauces
Latvijas futbola izlase 2020.—2021. gada UEFA Nāciju līgā

**[[Latvijas futbola izlase]] [[2020.—2021. gada UEFA Nāciju līga]]s** sezonā spēlēja D līgā. Tā bija otrā UEFA Nāciju līgas sezona. Latvijas izlase tika ielozēta D līgas 1. grupā ar Fēru Salām, Maltu un Andoru. Spēles notika no 2020. gada septembra līdz novembrim. Latvijas izlases galvenais treneris šajās spēlēs bija Dainis Kazakevičs, komandas kapteinis — Pāvels Šteinbors. Pēdējās divās spēlēs, kurās Šteinbors nevarēja piedalīties savainojuma dēļ, kapteiņa pienākumus pildīja Antonijs Černomordijs.

Par grupas uzvarētājiem kļuva Fēru Salu futbolisti, kas kvalificējās 2022.—2023. gada UEFA Nāciju līgas C līgai. Latvijas izlase ierindojās trešajā vietā, izcīnot vienu uzvaru (turnīra pēdējā spēlē izbraukumā pret Andoru 5:0), četras reizes cīnījās neizšķirti un piedzīvoja vienu zaudējumu (pret Maltu). 

## Turnīra tabula

## Latvijas izlases spēles

: Pāvels Šteinbors (K) — Roberts Savaļnieks, Antonijs Černomordijs, Kaspars Dubra, Raivis Andris Jurkovskis — Artūrs Zjuzins (Alvis Jaunzems 81'), Eduards Emsis, Vladislavs Fjodorovs (Roberts Uldriķis 46'), Jānis Ikaunieks, Andrejs Cigaņiks (Mārtiņš Ķigurs 81') — Vladislavs Gutkovskis
----

: Pāvels Šteinbors (K) — Roberts Savaļnieks (Ritvars Rugins 66'), Antonijs Černomordijs, Kaspars Dubra, Raivis Andris Jurkovskis — Alvis Jaunzems, Artūrs Zjuzins (Krišs Kārkliņš 86'), Eduards Emsis, Andrejs Cigaņiks, Jānis Ikaunieks  — Raimonds Krollis (Dāvis Ikaunieks 86')
----

: Pāvels Šteinbors (K) — Ritvars Rugins, Elvis Stuglis, Mārcis Ošs, Roberts Savaļnieks — Kristers Tobers (Krišs Kārkliņš 67'), Artūrs Zjuzins (Eduards Emsis 81'), Andrejs Cigaņiks, Jānis Ikaunieks, Alvis Jaunzems (Mārtiņš Ķigurs 67') — Roberts Uldriķis (Raimonds Krollis 81')
----

: Pāvels Šteinbors (K) — Roberts Savaļnieks, Mārcis Ošs, Igors Tarasovs, Raivis Andris Jurkovskis — Artūrs Zjuzins (Krišs Kārkliņš 54'), Kristers Tobers (Eduards Emsis 63'), Dāvis Ikaunieks (Mārtiņš Ķigurs 63'), Jānis Ikaunieks, Andrejs Cigaņiks (Alvis Jaunzems 84') — Vladislavs Gutkovskis (Roberts Uldriķis 63')
----

: Roberts Ozols — Roberts Savaļnieks, Antonijs Černomordijs (K), Kaspars Dubra, Raivis Andris Jurkovskis — Krišs Kārkliņš, Ritvars Rugins (Aleksejs Saveļjevs 61'), Vladimirs Kamešs (Daniels Ontužāns 61'), Jānis Ikaunieks (Alvis Jaunzems 90+1'), Andrejs Cigaņiks (Mārtiņš Ķigurs 71') — Vladislavs Gutkovskis
----

: Roberts Ozols — Roberts Savaļnieks, Antonijs Černomordijs (K), Kaspars Dubra, Raivis Andris Jurkovskis — Krišs Kārkliņš, Artūrs Zjuzins (Aleksejs Saveļjevs 55'), Vladimirs Kamešs (Daniels Ontužāns 74'), Andrejs Cigaņiks (Dāvis Ikaunieks 82') — Jānis Ikaunieks (Mārtiņš Ķigurs 75'), Vladislavs Gutkovskis (Raimonds Krollis 75')

## Ārējās saites
* Latvijas izlase LFF mājaslapā 
* Latvijas izlase UEFA Nāciju līgā, *uefa.com*
Mikels Arteta

**Mikels Arteta** (, dzimis ) ir spāņu futbola treneris, bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā. Kopš 2019. gada Arteta ir Anglijas Premjerlīgas komandas *[[Arsenal FC]]* galvenais treneris.

Savu spēlētāja karjeru Arteta iesāka ''FC Barcelona'' rezerves komandās. Vēlāk pievienojās Glāzgovas "''Rangers''", kur izcīnīja divus Skotijas Premjerlīgas titulus. Pēc vienas sezonas Sansevastjanas "Real Sociedad", Arteta pievienojās ''Everton'' 2011. gadā Arteta pievienojās Londonas "''Arsenal''", kur pēdējās divas sezonas bija kapteinis.

Savu trenera karjeru Arteta sāka ''Manchester City'' komandā, kur kļuva par Pepa Gvardiolas asistentu. 2019. gada decembrī Arteta atgriezās *Arsenal* komandā, kļūstot jau par galveno treneri. Savā pirmajā sezonā, Arteta izcīnīja FA kausu, finālā uzvarot tieši *Manchester City*. Arteta kļuva par kluba pirmo treneri kopš 1986—87. gada sezonas, kurš savā pirmajā sezonā ir ieguvis kādu no trofejām.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Paris Saint-Germain**

* UEFA Intertoto kauss: 2001

**Rangers**

* Skotijas Premjerlīga: 2002—03
* Skotijas Līgas kauss: 2002—03

**Arsenal**

* FA kauss: 2013—14, 2014—15
* FA Community Shield: 2014, 2015

**Individuālie sasniegumi**

* ''Everton'' sezonas labākais spēlētājs: 2005—06, 2006—07

### Trenera karjera
**Arsenal**

* FA kauss: 2019—20
* FA Community Shield: 2020

## Atsauces

## Ārējās saites
Hosē de Amesola

**Hosē de Amesola i Aspisua** (; dzimis , miris ) bija spāņu basku pelotas spēlētājs, olimpiskais čempions basku pelotā 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. 

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Hosē de Amesola kopā ar Fransisko Viljotu izcīnīja zelta medaļas basku pelotas turnīrā. Amesola kopā ar Viljotu bija pirmie Spāniju pārstāvošie sportisti, kuri izcīnīja olimpiskās medaļas, kā arī pirmie Spānijas zelta medaļnieki olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hosē de Amesola (Olympedia.org) 
* Hosē de Amesola (Sports Reference profils)
Murmastienes ielu uzskaitījums

Madonas novada Murmastienes pagasta Murmastienē atrodas 10 ielas.

## Ielu uzskaitījums
* Dārza iela
* Jaunā iela
* Jaunatnes iela
* Liepu iela
* Līvānu iela
* Madonas iela
* Mehanizatoru iela
* Muižas iela
* Parka iela
* Rēzeknes iela

## Skatīt arī
* Murmastiene

## Atsauces
Berta Vesmane

**Berta Emīlija Vesmane** (dzimusi **Krisone**;  - ) bija Latvijas politiķe, Satversmes sapulces deputāte. Pārstāvējusi Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju.

## Biogrāfija
Dzimusi 1878. gada 10. oktobrī Rīgā. Ieguvusi augstskolas izglītību. Viena no visvecākajām sociāldemokrātu partijas darbiniecēm.

Pirmās Saeimas priekšsēdētāja Frīdriha Vesmaņa sieva.

1941. gada 14. jūnija deportācijās kopā ar vīru Frīdrihu Vesmani tika arestēti. Berta Vesmane apcietināšanas brīdī bija smagi slima un nomira jau vilcienā, tam atrodoties Krustpils stacijā.

## Atsauces
Moriss Dirketī

**Moriss Dirketī** () bija franču basku pelotas spēlētājs.

Iespējams, viņš kopā ar Ečegaraju startēja basku pelotā 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, taču tas oficiāli nav apstiprināts.

## Galerija

## Ārējās saites
* Moriss Dirketī (SOK profils)
Divi pīlēni un zostēviņš

**"Divi pīlēni un zostēviņš"** () ir 2018. gada Ķīnas un ASV animācijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Kriss Dženkinss. Filmas pirmizrāde notika 2018. gada 9. martā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Boriss Kļujevs

**Boriss Kļujevs** (, dzimis , miris ) bija PSRS un Krievijas aktieris un teātra pedagogs. Krievijas Federācijas tautas skatuves mākslinieks.

Savu aktiera karjeru sāka Mazajā teātrī, kur dzīves laikā nospēlēja vairāk nekā 70 lomu. Kā kinoaktieris debitēja 1968. gadā. Kļuva pazīstams ar lomu Georgija Jungvalda-Hilkeviča filmā "D'Artanjans un trīs musketieri" (1978), tad sekoja Maikrofta Holmsa loma filmā "Šerloka Holmsa un Doktora Vatsona piedzīvojumi". Pēc PSRS sabrukuma filmējās vairākās televīzijas seriālos un piedalījās filmu dublāžā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žans de Labadī (virsnieks)

**Žans de Labadī** (, 1719—1812) bija franču virsnieks dažādu valstu armijās, no 1793. gada Francijas armijas brigādes ģenerālis.
Rīgas ložas "Ziemeļzvaigzne" pirmais pārraugs (1751).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1719. gada 16. decembrī Klirakā (*Clairac*) Francijas Karalistē (tagadējā Lo un Garonnas departamentā). 1751. gadā iestājās Krievijas impērijas armijā pulkveža pakāpē, uzturējās Rīgā.
Piedalījās Septiņgadu karā (1756—1763), no 1781. gada februāra bija Prūsijas armijas pulkvedis, vēlāk Polijas-Lietuvas kopvalsts armijas maršals.

Franču revolūcijas laikā 1792. gada 10. augustā iestājās revolucionārās Francijas armijā pulkvežleitnanta pakāpē, komandēja Francijas Pirmās republikas 7. Žirondas brīvprātīgo bataljonu, 1793. gada 25. aprīlī viņu paaugstināja brigādes ģenerāļa pakāpē. 17. decembrī viņš pievienojās Pireneju rietumu armijai, bet 1794. gada 9. jūnijā atvaļināts no militārā dienesta.

Miris 1812. gada 1. martā Bajonā (*Bayonne*).

## Atsauces
Cukerbekera muižiņa

[thumb|270px|Cukerbekera muižiņa 1791. gadā ([Broce)]]
thumb|270px|Cukerbekera muižiņas ēka pirms Pirmā pasaules kara

**Cukerbekera muižiņa** () bija 18. gadsimta vidū baroka stilā celta Rīgas tirgotāja Johana Cukerbekera (1727—1775) ārpilsētas vasarnīca tagadējā Slokas ielā 16 Pārdaugavā. Muižiņas ēku nojauca 1908. gadā, lai atbrīvotu vietu Latvijas Nacionālā arhīva ēkai.

## Vēsture
Muižiņas ēkas celtas Cukerbekeru dzimtai piederējušā zemes gabalā. 1786. gadā muižas zemes iekļāva Rīgas pilsētas teritorijā. Kad pēc Johana Cukerbekera nāves muižiņu mantoja viņa atraitne, tās vērtība bija 800 dālderi. 1823. gadā nomira Cukerbekera atraitne, bet 1826. gadā viņa brāļadēls kolēģijas asesors Tomass Cukerbekers, kuram piederēja viena no lielākajām personiskajām bibliotēkām Rīgā ar vairāk kā 2000 sējumiem. Muižiņu mantoja Tomasa Cukerbekera māsasvīrs konsuls Melhiors fon Trompovskis (1758—1831).

Pēc viņa nāves Cukerbekera muižiņu pārdeva par 850 sudraba rubļiem. 1837. gadā tās īpašnieks bija Vidzemes vicegubernators Ludvigs fon Kube, 1838. gadā Lielās Ģildes vecākais grāmattirgotājs Nikolajs Georgs Kimmels (*Kymmel*), 1890. gadā to mantoja viņa dēli Nikolajs un Heinrihs Matiass un meitas Elizabete fon Šepfa (*Schoeph*) un Auguste Juliana Zeiberliha (*Seuberlich*).

## Apraksts
Cukerbekera muižiņa bijusi divstāvu koka ēka. Dzīvojamā ēka novietota gar ielu, bet ieeja bijusi no pagalma. 18. gadsimta beigās otrā stāva pildrežģis uz gaiši krāsotā apmetuma bija akcentēts ar tumšu krāsu, kas atšķīrās no pārējā namu ansambļa krāsojuma. 19. gadsimta beigās fasādei bija piebūvēta veranda "šveiciešu stilā" ar treljāžas koka latojuma ažūru ornamentu. Ēkas priekšā bija spoža lode, kas vienlaikus kalpoja kā savdabīgs spogulis.

## Literatūra
* Koka Rīga, Rīga, Neputns, 2001, 90., 91., 172. lpp.
* Kaupuža D. Rīgas muižiņas. Latvijas architektūra, Rīga, 2005, 95. lpp.
* Broce J.K. Zīmējumi un apraksti, 2.sējums. Rīga, Zinātne, 1996, 272. lpp.

## Atsauces
USA-299

***USA-299*** jeb ***X-37B OTV-6***, kodētais nosaukums ***USSF-7*** bija ASV uzņēmuma *[[Boeing]]* būvēta militāra bezpilota kosmoplāna *[[X-37B]]* kosmiskais lidojums; domājams, pirmā eksemplāra trešais lidojums. Tas orbītā tika palaists 2020. gada maijā; uz zemes atgriezās 2022. gada novembrī.

*X-37B* joprojām ir ASV Gaisa spēku departamenta īpašumā, bet jaunizveidotie ASV Kosmiskie spēki ir atbildīgi par palaišanu, darbību orbītā un nosēšanos.

Par kosmoplāna derīgo kravu oficiāli tika vēstīts, ka tajā tiks veikti vairāk eksperimentu nekā iepriekšējos lidojumus, ieskaitot divus NASA eksperimentus.
Viena ir parauga plāksne, kas novērtē atsevišķu materiālu reakciju uz apstākļiem kosmiskajā vidē. Otrajā pētījumā tiek pētīta apkārtējās vides starojuma ietekme uz sēklām. Trešais Jūras pētniecības laboratorijas (*NRL*) izstrādātais eksperiments pārvērš saules enerģiju radiofrekvences mikroviļņu enerģijā, pēc tam pētījumus, kas pārnes šo enerģiju uz Zemi. 
Pirmo reizi *X-37B* bija apgādāts ar servisa moduli, kurā veikti papildu eksperimenti.
Ne orbītas parametri ne lidojuma ilgums un pārējās derīgās kravas detaļas oficiāli netika atklātas.

## Lidojuma gaita
*X-37B* tika palaists  13:14 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas V/501]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta kompleksa *SLC-41*. Kosmolāna kravas telpā bija pavadonis *[[FalconSAT-8]]*. Pēc ieiešanas orbītā kosmoplānam tika dots nosaukums *USA-299*.

28. maijā *X-37B* palaida brīvā lidojumā pavadoni *[[USA-300]]* (*FalconSAT-8*) ar masu 136 kg.

Kosmoplāns uz zemes atgriezās 2022. gada 12. novembrī. 10:22 *UTC* tas nolaidās uz Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas skrejceļa. Kosmiskajā lidojumā tas pavadīja 908 dienas 22 stundas 8 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* USA 299 (X-37B, OTV 6) Orbītas parametri, n2yo.com
Nikolajs Pēteris Pauls fon Korfs

**Nikolajs Pēteris Pauls fon Korfs** (; 1851—1908) bija Krustpils pilsmuižas īpašnieks.

## Dzīvesgājums
Cēlies no senas vācbaltiešu dzimtas Korfiem. Dzimis 1851. gada 7. martā Krustpils pilsmuižas īpašnieka Nikolaja Frīdriha fon Korfa (1821—1864) un viņa sievas Luīzes Jūlijas Elizabetes, dzimušas Mēdemas (1829—1885), ģimenē.
Mācījās Jelgavas ģimnāzijā, studēja Berlīnes Universitātē. 1875. gadā apprecējās ar Emīliju Vulfu. Daudzus gadus bija Daugavpils apriņķa goda miertiesnesis. 1894. gadā viņu iecēla par Krievijas galma kambarjunkuru. Pie viņa Krustpilī viesojies troņmantinieks, vēlākais Krievijas ķeizars Nikolajs II. 1901. gadā Krustpils pilī ievilka telefonu, kas savienoja pili un pilnvarnieku Volosovu, bet gadu vēlāk ierīkoja telefona līniju starp pili un dzelzceļa staciju.

1905. gada revolūcijas laikā ar sievu pārcēlās uz Drēzdeni, Krustpils pili atstājot jaunākā brāļa dēlam Borisam Konstantīnam Korfam. Miris Drēzdenē 1908. gadā, sieva turpat 1922. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ečegarajs (pelotas spēlētājs)

**Ečegarajs** (, vārds nav zināms) bija franču basku pelotas spēlētājs.

Iespējams viņš kopā ar Morisu Dirketī startēja basku pelotā 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, taču tas oficiāli nav apstiprināts.

## Galerija
2020.—2021. gada Optibet hokeja līgas sezona

**2020.—2021. gada Latvijas čempionāta sezona** bija 30. Latvijas Virslīgas hokeja čempionāta sezona. Sezona sākās 2020. gada 5.septembrī un noslēdzās 2021. gada 13. aprīlī. Latvijas čempiones titulu pirmo reizi izcīnīja Rīgas "Olimp", kas finālsērijā pārspēja HK Zemgale vienību.

Šajā sezonā Latvijas Virslīgas hokeja čempionātā startēja septiņas komandas. Pēc iepriekšējās sezonas dalību čempionātā pārtrauca HK Kurbads.

Apstiprinātu COVID-19 gadījumu dēļ septembrī un oktobrī tika pārceltas vairākas HK Dinaburga un HK Zemgale/LLU spēles, abu komandu spēlētājiem dodoties divu nedēļu karantīnā. HK Liepāja piesardzības dēļ oktobrī lēma mājas spēles aizvadīt bez skatītāju klātbūtnes. Novembrī izsludinātā ārkārtas stāvokļa laikā spēles notika bez skatītāju klātbūtnes, savukārt spēlētāji zem 18 gadu vecuma nedrīkstēja piedalīties turnīrā. Visas HS Rīga novembra spēles līdz ar to tika pārceltas. Decembrī pozitīvi vīrusa gadījumi tika fiksēti arī Rīgas "Olimp", HK Mogo un HK Liepāja sastāvos, čempionātā kopumā tika aizvadītas tikai septiņas spēles. Valstī turpinoties ārkārtas stāvoklim, janvārī HS Rīga tās rindām īslaicīgi piesaistīja virkni hokeja skolas treneru un citu komandu spēlētājus, tādējādi ļaujot komandai turpināt sezonu. Janvāra vidū spēlētāji zem 18 gadu vecuma atkal drīkstēja piedalīties turnīrā. Februāra sākumā pēc atsevišķiem pozitīviem gadījumiem pašizolācijā devās HK Prizma, HK Liepāja un HS Rīga vienības.

## Komandas
Latvijas Virslīgas Hokeja čempionātā startēja septiņas komandas:

## Formāts
Regulārajā sezonā tika aizvadīti seši spēļu riņķi, kas nozīmē, ka katra no komandām aizvadīja 36 spēles. Izslēgšanas kārtā cīņas tika aizvadītas sērijā līdz četrām uzvarām. Tām kvalificējās četras labākās komandas.

## Apbalvojumi
[right|thumb|220px|[Miķelis Rēdlihs tika atzīts par izslēgšanas kārtas vērtīgāko spēlētāju]]
* Leonīda Vedēja balva (izslēgšanas kārtas vērtīgākais spēlētājs):  Miķelis Rēdlihs
* Labākie hokejisti:
** Ulda Opita balva (labākais vārtsargs):  Rihards Cimermanis
** Kārļa Skrastiņa balva (labākais aizsargs):  Krišjānis Rēdlihs
** Sergeja Žoltoka balva (labākais uzbrucējs):  Roberts Jekimovs
** Alekseja Auziņa balva (labākais jaunais hokejists):  Patriks Ozols

### Mēneša vērtīgākais spēlētājs

### Mediju simboliskā izlase
* **Vārtsargs:** Rihards Cimermanis (HK Zemgale)
* **Aizsargi:** Georgijs Pujacs (Rīgas "Olimp") un Kārlis Čukste (HK Mogo)
* **Uzbrucēji:** Emīls Ezītis (Rīgas "Olimp"), Raivo Freidenfelds (HK Liepāja) un Kirils Tambijevs (HK Zemgale)
* **Vērtīgākais spēlētājs:** Kirils Tambijevs (HK Zemgale)
* **Labākais U-20 vecuma spēlētājs:** Martins Laviņš (HK Mogo un HS Rīga)

## Komandu treneri un kapteiņi

## Regulārā sezona
### Turnīra tabula

### Labākie spēlētāji
#### Rezultatīvākie spēlētāji
[right|thumb|220px|[Kirils Tambijevs kļuva par sezonas rezultatīvāko spēlētāju]]

#### Labākie vārtsargi

## Izslēgšanas kārta
[right|thumb|250px|[Aleksandrs Jerofejevs ar Latvijas čempionāta kausu]]

### Finālsērija

### Labākie spēlētāji
#### Rezultatīvākie spēlētāji

#### Labākie vārtsargi

## Ārējās saites
* Līgas oficiālā mājaslapa 

## Atsauces
Makša iela

**Makša iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Bieriņu apkaimē. Makša iela sākas krustojumā ar Ārlavas ielu un, šķērsojot vairākas citas ielas, beidzas strupceļā pie dzelzceļa līnijas Torņakalns—Tukums II. Kopējais ielas garums ir 370 metri. Makša ielā ir gan asfalta, gan grants segums. Šeit ir tikai savrupmāju apbūve, atsevišķi gruntsgabali — neapbūvēti.

## Ielu savienojumi
Makša iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ārlavas iela (T veida krustojums)
* Tīreļa iela (T veida krustojums)
* Apriķu iela
* Vecsaules iela

## Skatīt arī
* Bieriņi

## Atsauces
Granāti

**Granāti** (no  — 'graudains') ir silikātu klases minerālu grupa, ko veido maisījumi no divām izomorfām rindām R2+3Al2(SiO4)3 un Ca3R3+2(SiO4)3. Kopējā formula: R2+3 R3+2 [SiO4]3, kur R2+ ir Mg, Fe, Mn, Ca, bet R3+ ir Al, Fe, Cr. Parasti šaurā nozīmē ar granātiem saprot tikai caurspīdīgus sarkanus minerālus almandīnus un piropus. To tumši sarkanie kristāli atgādina granātābolu augļu graudus. Tas, domājams, arī deva minerālu nosaukumu. Senos laikos granātus sauca par "laliem", — šādi saucās vairāki asinssārtas krāsas dārgakmeņi: rubīns, špinelis un granāts.

## Galvenie granātu minerāli un varietātes

* *Piralspiti*
** Pirops Mg3Al2[SiO4]3 — gr. *piropos* — "līdzīgs ugunij" (sarkanās krāsas dēļ). Krāsa tumši sarkana. Atrodams ultrabāziskos iežos, kas bagāti ar magniju, un to dēdēšanas produktos. Raksturīgs Dienvidāfrikas un Jakutijas dimantu saturošos iežos.
** Almandīns Fe2+3Al2[SiO4]3 — pēc Almandas vietas nosaukuma (Mazāzijā). Krāsa sarkana, brūna, violeta. Plašāk izplatītais granātu veids. Bieži sastopams kristāliskajos slānekļos un gneisos.
** Spessartīns Mn3Al2[SiO4]3 — pēc Špessartas vietas nosaukuma Bavārijā, Vācijā. Krāsa rozā, sarkana, dzeltenīgi-rūsgana. Sastopams pegmatītos un kristāliskajos slānekļos (Austrumsibīrija, Karēlija).
* *Ugranditi*
** Grosulārs Ca3Al2[SiO4]3 — no latīņu *grossularia* — ērkšķogas (pēc līdzības ar ērkšķogām). Krāsa gaiši zaļa (cavorits) vai zaļganruds. Raksturīgs skārnu minerāls.
** Andradīts Са3Fe3+2[SiO4]3 — nosaukts brazīliešu mineraloga d'Andrada Silvas (1763—1838) vārdā. Krāsa dzeltena (topazolīts), rūsgana, sarkana, zaļganruda. Arī sastopama skārnos, retāk slānekļos vai citos iežos.
*** Demantoīds — zaļas krāsas caurspīdīga varietāte (1,5 % Cr2О3) pieskaitāma dārgakmeņiem (Ņižņijtagilas rajons, Urāli).
*** Melanīts — melnā krāsā, satur TiO2.
** Uvarovīts Ca3Cr2[SiO4]3 — nosaukts Krievijas Zinātņu akadēmijas prezidenta Sergeja Uvarova (1786—1855) vārdā. Krāsa smaragdzaļa. Veido sīkkristāliskas garozas hromītos. Reti sastopams. Atrasts Saranovskas hromīta atradnēs Ziemeļurālos.
* "Hipotētiskie" granāti. Hipotētiski granātu grupas pārstāvji, kas tīrā veidā nav atrasti, bet var veidot būtisku daļu dabīgajos minerālos.

:* *Knoringīts* Mg3Cr2[SiO4]3.
:* *Kalderīts* Mn3Fe2[SiO4]3.
:* *Skiagīts* Fе3Fe2[SiO4]3.
:* *Goldmanīts* Са3V2[SiO4]3.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džefrijs Dīns Morgans

**Džefrijs Dīns Morgans** (; dzimis ) ir amerikāņu kino un televīzijas aktieris. Viņš pazīstams ar Džona Vinčestera lomu seriālā *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]* (2005—2007; 2019), Denija Dukveta lomu seriālā "Grejas anatomija" (2006—2009), kā arī Nīgana lomu seriālā "Staigājošie miroņi" (2016—2022) un *[[The Walking Dead: Dead City]]* (2023-pašlaik). Atveidojis Hārviju Raselu filmā *[[Rampage]]* (2018), kā arī Komiķi filmā "Sargi" (2009). Citas Morgana lomas ir filmās "P.S. Es tevi mīlu" (2007), "Lūzeri" (2010), "Sarkanā rītausma" (2012), "Postītāji" (*Rampage*, 2018) un "Kritiens" (2022).

## Ārējās saites
Džims Bīvers

**Džims Normans Bīvers Jr.** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, dramaturgs, scenārists, filmu vēsturnieks. Visatpazīstamākā viņa loma ir Bobijs Singers seriālā ''Supernatural''. Viņš arī tēloja Vitniju Elsvortu *[[HBO]]* rietumu drāmas seriālā *[[Deadwood]]*, par ko viņš tika nominēts Ekrāna aktieru ģildes balvai kategorijā "Labākais aktieru sastāvs drāmas seriālā", un šerifu Šelbiju Parlovu FX seriālā *[[Justified]]*. Viņa memuāri *Life's That Way* tika publicēti 2009. gada aprīlī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ričards Speits jaunākais

**Ričards Speits jaunākais** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, režisors, scenogrāfs, producents. Viņš ir zināms ar daudzām dažādām lomām, ieskaitot CBS seriālā *[[Jericho]]*, *[[The Agency]]*, un HBO miniseriālā *[[Band of Brothers]]*, kā arī ar erceņģeļa Gabriela lomu seriālā *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]*.

## Ārējās saites
Kordbika

***Kordbika*** ir tīmekļa pārlūka stratēģijas daudzlietotāju datorspēle. Spēle ir bezmaksas, bet par maksu iespējams iegūt papildu bonusus un iespējas.
Oolīti

thumb|280px|Oolītu iezis.
**Oolīti** (gr. ᾠόν — ola un λίθος — akmens) ir lodveida vai eliptiski minerāli veidojumi izmēros no dažiem mikrometriem līdz 15–25 mm (oolītus, kas ir lielāki par 2-5 mm sauc par pizolītiem). Tiem ir koncentriski čaulaina, vai reizēm radiāli staraina uzbūve. Parasti (bet ne vienmēr) aug ap kodolu, par kuru var kalpot smilšu graudiņš, čaulas lauska u.c. Oolīti var veidot biezas slāņkopas. Alās reizēm veidojas ļoti lieli oolīti, saukti par alu pērlēm. Oolīti var sastāvēt no kalcija karbonāta, dzelzs un mangāna oksīdiem vai citiem minerāliem. Daži oolīti veido dzelzs rūdas slāņus (pupu rūda).

## Izcelsme
Oolīti veidojas ūdenī (kā jūrās, tā arī karstajos avotos) dažādu ķīmisku procesu rezultātā, tai skaitā ar dzīvo organismu starpniecību. Tie var rasties diaģenēzes laikā vai arī citās nogulumu transformācijas stadijās, šķīdumiem cirkulējot iežu tukšumos.
Pseidooolīti

**Pseidooolīti** ir ģeoloģisks termins, ar ko vieni autori var apzīmēt dažādas izcelsmes oolītveidīgus veidojumus bez koncentriski čaulainas struktūras, bet citi sedimentācijas procesā nogludinātus lodveidīgus karbonātisku iežu gabalus, kas atrodas citu iežu sastāvā.

## Atsauces
Brekčija

[thumb|280px|Brekčija no [Kanādas eocēna.]]
**Brekčija** ( — 'laušana') ir iezis, kas sastāv no stūrainām nenogludinātām iežu šķembām (virs 1 cm), kas iecementētas cementa masā. Atšķirībā no konglomerāta brekčijā gandrīz nav apviļātu, nogludinātu šķembu. Brekčiju ieži var būt viendabīgi vai arī atšķirīgi pēc iežu sastāva. Parasti tie atšķiras pēc sastāva no cementa masas, bet reizēm var būt līdzīgi. Pēc izcelsmes brekčijas dala nogulumu, karsta, ķīmiskajās, vulkāniskajās, tektoniskajās brekčijās. Brekčijas var veidoties dažādu ģeoloģisku procesu rezultātā (eksogēnu, endogēnu, tektonisku). Tādēļ tām ir izstrādātas dažādas ģenētiskās klasifikācijas, kurās parasti visdetalizētāk sistematizētas ir brekčijas, kas veidojušās eksogēno faktoru rezultātā.

## Atsauces
Marks Šepards

**Marks Andreass Šepards** (; dzimis ) ir britu aktieris un mūziķis. Šepards ir zināms ar krustceļu dēmona — elles karaļa Kraulija lomas tēlojumu *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]*, kā arī ar Romo Lempkina lomu 2004. gada seriālā *[[Battlestar Galactica (2004. gada seriāls)|Battlestar Galactica]]*, Interpola izmeklētāja Džeimsa Stērlinga lomu seriālā *[[Leverage]]* un lorda Bedžera lomu Džosa Vīdana seriālā "Jāņtārpiņš".

## Ārējās saites
Eduards Tomass

**Eduards Tomass** ( — ) bija latviešu skolotājs un politiķis. Bijis Tautas padomes loceklis un Latvijas Satversmes sapulces deputāts, pārstāvēja Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju.

## Biogrāfija
Eduards Tomass piedzima  Galgauskas muižā, muižas kalpotāja ģimenē. Mācījies Galgauskas pareizticīgo draudzes un luterāņu pagastskolā, Stāmerienas un Litenes pagastskolās un privāti. 1905. gadā iestājies Valkas pilsētas skolā. Mācījies Baltijas skolotāju seminārā Kuldīgā, 19l0. gadā beidzis.

Pēc tam bijis par skolotāju Ļaudonas pagastskolā (1910—12) un pārzini Jaungulbenes pagasta Kalnaskolā (1912—1915). 1915. gada rudenī mobilizēts un dienējis Krievijas armijā līdz 1917. gada maijam. Pēc atbrīvošanas no kara dienesta bijis skolotājs savā agrākajā vietā Jaungulbenē (1917—19). No 1917. līdz 1918. gada darbojies vietējā bēgļu apgādāšanas organizācijā. 1919. gada vasarā strādājis Valkas apriņķa pagaidu zemes padomē. 1919. gada septembrī pārnācis uz Rīgu un iestājies Latvijas Universitātes filoloģijas—filozofijas fakultātes pedagoģijas nodaļā, bez tam klausījies ģeogrāfijas priekšmetus matemātikas un dabas zinātņu fakultātē. Īsu laiku strādājis izglītības kooperatīvā "Kultūras Balss“, bet pēc tam bijis skolotājs un pārziņa palīgs Rīgas pilsētas Avotu (36.) pamatskolā (1919—34). 1928. gadā darbojies Izglītības ministrijas pamatskolu ģeogrāfijas un dzimtenes mācības programmu izstrādāšanas komisijā. No 1934. līdz 1939. gadam saņēmis pensiju. Pēc tam atkal skolotājs Rīgas pilsētas J. Poruka (18.) pamatskolā.

Bijis Latvijas Tautas padomes (līdzdarbojies izglītības komisijā pie pirmā izglītības likuma izstrādāšanas) un Latvijas Satversmes sapulces deputāts (pirms ievēlēšanas laika notecējuma izstājies slimības dēļ).

Pastāvīgs laikrakstu un pedagoģisko žurnālu līdzstrādnieks. Sastādījis (kopā ar sievu Aleksandru) Latvijas un Eiropas ģeogrāfijas hrestomātijas, bet kopā ar J. Novoselovu ģeogrāfijas, dzimtenes mācības un apkārtnes mācības grāmatas un darbu burtnīcas pamatskolai. Sarakstījis ģeogrāfisku monogrāfiju "Pededze, Lubāns, Aiviekste“ (sērijā "Jaunais Zinātnieks"). Apceļojis vairākas Rietumu un Austrumeiropas valstis.

Pēc Otrā pasaules kara beigām bēgļu gaitās Vācijā strādājis "Saules" ģimnāzijā un pamatskolā Gēstahtā, bet no 1950. gada dzīvoja ASV. Pēc ilgas slimības miris 1958. gada 21. septembrī Bostonā.

## Atsauces
Stratotips

[thumb|250px|[Amulas svītas stratotips Amulas upes krastā pie Kalnamuižas dzirnavām.]]
**Stratotips** ir konkrētu nogulumu griezums no kāda atseguma vai tuvu esošu atsegumu grupas no vienas stratigrāfiskās vienības (stāva, horizonta, svītas u.c.), kuru pētnieks pirmo reizi ir izdalījis un aprakstījis, pamatojoties uz šo griezumu, kas tiek atzīmēts kā tipveida griezums. Šis stratigrāfiskais griezums kalpo par etalonu turpmākiem salīdzinājumiem ar šī paša vecuma griezumiem citos reģionos. Kamēr stratotips ir pieejams izpētei un salīdzināšanai, to nevar nomainīt ar kādu citu griezumu, kā jaunu stratotipu. Stratotipam ir jāatrodas tajā apvidū, no kura objektu ģeogrāfiskā nosaukuma (upes, kalna, apdzīvotas vietas u.c.) ir dots nosaukums dotajai stratigrāfiskai vienībai (piem. Eifela stāvam jāatrodas Eifela kalnos, Gaujas svītai jāatrodas Gaujas baseinā).

Bez stratotipa, izdalot kādu stratigrāfisko vienību, autors var aprakstīt arī citus uz šo vienību attiecošos griezumus. Šādi griezumi tiek saukti par parastratotipiem. Taču tie nevar aizstāt primāro stratotipu, jo tie kalpo vienīgi kā papildus materiāls.

## Atsauces

## Ārējās saites
Raimonds Krollis

**Raimonds Krollis** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada februāra Krollis pārstāv Čehijas 1. līgas komandu Liberecas "Slovan".

## Karjera
Krollis ir futbola skolas "Metta" audzēknis. Virslīgā debitēja  spēlē pret ''Riga FC''. Pirmos vārtus Virslīgā guva  pret ''Valmiera Glass ViA''.  Pēc veiksmīgas 2020. gada sezonas Krollis pievienojās *[[Valmiera FC]]*. 2022. gada Virslīgas sezonā Valmieras kluba sastāvā izcīnīja Latvijas čempiona titulu, guva 24 vārtus un kļuva par sezonas rezultatīvāko spēlētāju.

2023. gada janvārī Krollis parakstīja četru gadu līgumu ar Itālijas futbola A sērijas komandu *[[Spezia Calcio]]*. 5. februārī, nākot uz maiņu spēlē pret *[[SSC Napoli|Napoli]]*, Krollis kļuva par pirmo Latvijas futbolistu, kas spēlējis Itālijas A sērijā.  2022.—2023. gada sezonā devās laukumā četrās A sērijas spēlēs. Komanda zaudēja pārspēlē un izkrita no A sērijas.

Arī B sērijā nespēja nostiprināties komandas pamatsastāvā un 2024. gada februārī Itālijas klubs viņu izīrēja Čehijas otrās pēc līmeņa līgas komandai *[[MFK Vyškov]]*. 12 aizvadītajās spēlēs Čehijas 2. līgā Krollis guva piecus vārtus. Tā paša gada augustā *Spezia* izīrēja Krolli Itālijas C sērijas komandai *[[US Triestina Calcio 1918|Triestina]]*. 2025. gada februāra sākumā īres līgums tika izbeigts. Pēc dažām dienām Krollis pārgāja uz Čehijas klubu Liberecas "Slovan", noslēdzot līgumu uz trīsarpus sezonām.

## Latvijas izlase
Spēlējis Latvijas U-19 izlasē. Latvijas izlasē debitēja  UEFA Nāciju līgas spēlē pret Maltas izlasi, dodoties laukumā sākumsastāvā. Savukārt, savus pirmos vārtus Krollis guva  viesos pret Andoru.

## Sasniegumi
**Valmiera FC**

* Latvijas čempions — 1 (2022)
* Virslīgas rezultatīvākais spēlētājs — 1 (2022)

## Atsauces

## Ārējās saites
Mindaugs Mizgaitis

**Mindaugs Mizgaitis** (; dzimis ) ir bijušais lietuviešu grieķu-romiešu stila cīkstonis, 2008. gada vasaras olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvējs.

## Biogrāfija
Mindaugs Mizgaitis dzimis 1979. gadā Kauņā. Starptautiskajās sacensībās pirmoreiz piedalījās 1998. gadā. 2003. gada pasaules čempionātā viņš ieguva 4. vietu un kvalificējās olimpiskajām spēlēm. 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš ieguva 11. vietu, bet gadu vēlāk 2005. gadā — Izmiras Universiādes bronzas medaļu.

2008. gadā vasaras olimpiskajās spēlēs Pekinā Mizgaitis izcīnīja bronzas medaļu svara kategorijā līdz 120 kg, taču, kad 2016. gadā Krievijas cīkstonis Hasans Barojevs, kurš 2008. gada olimpiādē ieguva sudrabu, tika diskvalificēts par dopinga lietošanu un viņam tika atņemta medaļa, sudrabs tika Mizgaitim.

2010. gadā viņš izcīnīja bronzas medaļu Eiropas čempionātā.

2017. gada pavasarī M. Mizgaitis paziņoja par cīkstoņa karjeras beigām, bet gadu vēlāk atgriezās ringā - viņš debitēja 2018. gada maija sākumā notikušajās *„MMA Bushido'74“* sacensībās.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Profils Lietuvas Nacionālās Olimpiskās komitejas mājas lapā.
Deri

**Deri** (, , ), oficiāli **Londonderi** (*Londonderry*, *Londaindoire*), ir pilsēta Apvienotajā Karalistē, Ziemeļīrijā, Olsteras ziemeļos pie Foilas līča. 2010. gadā Deri dzīvoja 105 tūkstoši iedzīvotāju. Tā ir otra lielākā pilsēta Ziemeļīrijā un ceturtā lielākā Īrijas salā.

## Ārējās saites
Johans Višmanis

thumb|270px|Nevācu Opics jeb īsa pamācība latviešu dzejas mākslā (titullapa).
**Johans Višmanis** (, miris ap 1705. gadu) bija Dundagas luterāņu mācītājs un rakstnieks, kurš 1697. gadā izdeva pirmo latviešu dzejas poētikas apcerējumu “Nevācu Opics jeb īsa pamācība latviešu dzejas mākslā” (), pamatojot K. Fīrekera (ap 1612—1685) jauninājumus un sekmējot tālāko latviešu dzejas attīstību. Grāmatas teksts bija vācu, bet K. Fīrekera un paša autora dzejas piemēri latviešu valodā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 17. gadsimta vidū. Studēja teoloģiju Kēnigsbergas Universitātē (1677—1683), tulkoja un sacerēja garīgās dziesmas latviešu valodā. Bija Bērsteles, vēlāk Dundagas luterāņu mācītājs. 1697. gadā izdeva grāmatu par latviešu dzejas poētiku, kurā latviešu dzejas sillabotonikas pamatlicēju K. Fīrekeru pielīdzināja vācu dzejas sillabotonikas vārsmošanas sistēmas iedibinātājam Martinam Opicam (*Martin Opitz*, 1597—1639).

Grāmatā aplūkoti galvenie versifikācijas principi, doti dzejoļu konstruēšanas tehnikas un dažādu dzejošanas, tulkošanas un dziesmu pārstrādāšanas veidu piemēri. Tā kļuva par teorētisko pamatu latviešu garīgo dziesmu darināšanai, ko izmantoja B. V. Bīnemanis, S. G. Dīcs, A. Grēvens.
Viņa un B. V. Bīnemaņa dziesmas vēlāk apkopoja “Mežmuižas un Kukuru draudžu dziesmu grāmatiņā” (1714).
Miris Dundagā ap 1705. gadu.

Viņa dēls bija Baldones draudzes mācītājs un baznīcas dziesmu autors Johans Višmanis (miris 1734).

## Literatūra
* L. Bērziņš. Nevācu Opics. Rīga: 1925;
* M. Grudule. "Nevācu Opicam" — jubileja. Karogs, 1997, 11.

## Ārējās saites
* Nevācu Opics digitalizēts
* Johana Višmaņa Nevācu Opics (1697)

## Atsauces
Aleksandrs Koreškovs

**Aleksandrs Koreškovs** (; 1968. gada 28. oktobrī) ir bijušais Kazahstānas hokejists, kreisās malas uzbrucējs, Kazahstānas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras lielāko daļu aizvadījis dažādu augstāko Krievijas hokeja līgu klubos. 2001. gadā kļuvis par Krievijas, bet 2007. gadā par Kazahstānas čempionu.

Koreškovs ir visvairāk spēles aizvadījušais un rezultatīvākais Kazahstānas hokeja izlases spēlētājs. Bija Kazahstānas karognesējs 2006. gada Turīnas olimpiskajās spēlēs.

Pašlaik (2020) ir Kazahstānas hokeja izlases ģenerālmenedžeris.

Viņa jaunākais brālis Jevgeņijs Koreškovs arī ir bijušais hokejists.

## Spēlētāja karjera
No 1984. līdz 1989. gadam Koreškovs spēlēja PSRS otrajā spēcīgākajā līgā. 1989. gadā pievienojās PSRS hokeja līgas vienībai Ustjkamenogorskas "Kazzinc-Torpedo", tās rindās aizvadot nākamās piecas sezonas. No 1994. līdz pat 2004. gadam kopā ar brāli Jevgeņiju spēlēja Krievijas Superlīgas klubā Magņitogorskas "Metallurg", tā rindās 2001. gadā kļūstot par Krievijas čempionu. 1998. un 2002. gadā Koreškovs bija komandas rezultatīvākais spēlētājs. 2004.—05. gada sezonu aizvadīja četrās dažādās Krievijas komandās, taču tad atgriezās "Kazzinc-Torpedo" rindās. No 2008. līdz 2010. gadam spēlēja KHL klubā Astanas "Baris".

Kazahstānas hokeja izlases sastāvā spēlējis 1998. un 2006. gada olimpiskajās spēlēs. 2006. gadā viņš bija izlases kapteinis, kā arī Kazahstānas karognesējs. Spēlējis arī deviņos pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Čedviks Bouzmens

**Čedviks Ārons Bouzmens** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Dzimis un izaudzis Dienvidkarolīnā, studēja Hauardas Universitātē. Filmējās televīzijas seriālos *[[Lincoln Heights]]* (2008—2009) un *[[Persons Unknown]]* (2010). Atveidoja Džekija Robinsona lomu filmā "42" (2013). Pēc tam tēloja lomas filmās *[[Get on Up]]* (2014) un "Maršals" (2017). Kļuva pazīstams pēc lomas 2018. gada filmā "Melnā Pantera".

Lielāko atzinību saņēmis par Levī Grīna lomu filmā "Mā Reinija: Blūza māte" — pēc nāves tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Par šo lomu ieguva Zelta globusa balvu un Ekrāna aktieru ģildes balvu.

Miris 2020. gada 28. augustā pēc ilgstošas slimošanas ar zarnu vēzi.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Bernhards Vilhelms Bīnemanis

**Bernhards Vilhelms Bīnemanis** (, miris 1732) bija Kurzemes un Zemgales hercogistes luterāņu mācītājs un rakstnieks.
Sacerējis un latviski tulkojis ap 100 baznīcas dziesmu.

## Dzīvesgājums

Mācījās Rīgas licejā. No 1711. gada bija Zemītes, no 1716. gada Spāres draudzes luterāņu mācītājs. Apkopojot savas un J. Višmaņa sillabotoniskajā pantmērā atdzejotās dziesmas, 1714. gadā sastādīja "Mežmuižas un Kukuru draudžu dziesmu grāmatiņu.." (), kas bija pirmā ritmizētā latviešu dziesmu grāmata. Tā ietver Lielā Ziemeļu kara un mēra laika dziesmas: "Kristus, sava laika sargs..", "Šī sērga mēdz kā avis kaut..", "Tu gribi, mīļais Kungs un Dievs.." u.c.

Miris 1732. gada 10. februārī.

## Ārējās saites
* Teodors Zeiferts. Latviešu rakstniecības vēsture

## Atsauces
Marks Pellegrīno

**Marks Ross Pellegrīno** (; dzimis ) ir amerikāņu kinoaktieris, kurš pazīstams ar Lucifera/Nika lomu seriālā *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]*, Pola Beneta lomu seriālā "Deksters", Džeikoba lomu seriālā "Pazudušie", Bišopa lomu seriālā *[[Being Human]]*, policista vietnieka Billa Stendala lomu seriālā *[[13 Reasons Why]]*, kā arī Kleitona Hāsa lomu ABC trillerī *[[Quantico (seriāls)|Quantico]]*.

## Ārējās saites
Aleksandrs Kalverts

**Aleksandrs Kalverts** (; dzimis ) ir kanādiešu aktieris, kurš galvenokārt ir zināms kā Džeka Klaina, Lucifera dēla, kā arī dēmona Belfagora lomas atveidotājs seriālā *[[Supernatural (seriāls) |Supernatural]]*. Tēlojis arī citos seriālos un filmās, ieskaitot *[[The Troop]]*, *[[To Be Fat like Me]]* un *[[The Dead Zone (seriāls)|The Dead Zone]]*, atveidojis jauno Džastinu komēdijā *[[Kickin' It Old Skool]]*. Seriālā *[[Arrow (seriāls)|Arrow]]* tēloja Loniju Meičinu (kuru arī sauca par Anarkiju).

## Ārējās saites
Ketrīna Ņūtona

**Ketrīna Lova Ņūtona** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Labāk zināma pēc Luīzas Brūksas lomas komēdijseriālā *[[Gary Unmarried]]*, Ebigeilas Karlsones lomas drāmas seriālā "Lielie mazie meli" un Elijas Presmanes lomas drāmas seriālā *[[The Society]]*. Viņa arī zināma kā vecākā Klēra Novaka seriālā *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]* un Džounija Klārka seriālā *[[Halt and Catch Fire]]*. Atveidoja galveno lomu filmā "Paranormalā aktivitāte 4" un 2020. gada labi novērtētajā šausmu komēdijā *[[Freaky]]*, kurā tēloja kopā ar Vinsu Vonu.

## Ārējās saites
Dženevīve Kortesa

**Dženevīve Nikola Padalecka** (; dzimusi  kā **Dženevīve Nikola Kortesa** (**Genevieve Nicole Cortese**)) ir amerikāņu aktrise, kas galvenokārt zināma ar lomām tādos seriālos kā *[[Wildfire]]*, kurā viņa attēloja Krisu Fjurillo, un *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]*, kurā viņai bija periodiska loma kā Rūbijai. Kopš 2010. gada viņa ir precējusies ar amerikāņu aktieri Džēredu Padalecki, un viņu ģimenē ir 3 bērni (Tomass, Šepards un Odete).  būs pirmizrāde seriālam *[[Walker (seriāls)|Walker]]*, kurā viņa tēlos Emīliju Valkeri (tēls iepazīts caur atmiņām). Seriālā viņa tēlos kopā ar savu vīru Džēredu Padalecki, kurš seriālā tēlo viņas vīru Kordelu Valkeru.

## Ārējās saites
Kima Rodsa

**Kimberlija Rodsa** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise. Pazīstama ar Sintijas Herisones lomu ziepju operās *[[Another World]]* (1996—1999) un *[[As the World Turns]]* (2000—2001), ar Kerijas Mārtinas lomu *[[Disney Channel]]* situāciju komēdijseriālos "Zaka un Kodija greznā dzīve" (*The Suite Life of Zack & Cody*, 2005—2008) un *[[The Suite Life on Deck]]* (2008—2011), un šerifes Džoudijas Milsas lomu seriālā *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]* (2010—2020).

## Atsauces

## Ārējās saites
Felisija Deja

**Felisija Deja** (; dzimusi )  ir amerikāņu aktrise, producente un scenāriste. Viņa ir interneta seriāla *[[The Guild]]* (2007—2013) veidotāja, galvenās lomas atveidotāja, scenāriste un producente, seriāls pārsvarā ir balstīts uz viņas kā geimeres dzīvi. Vēl viņa ir rakstījusi scenāriju un filmējusies videospēles *[[Dragon Age]]* interneta seriālā *[[Dragon Age: Redemption]]* (2011). No 2009. gada decembrim līdz 2012. gada jūlijam Deja bija Starptautiskās Interneta televīzijas akadēmijas locekle.

Televīzijā Deja atveidojusi Vi lomu seriālā "Bafija pret vampīriem" (*Buffy the Vampire Slayer*, 2003), doktori Holliju Mārtēnu seriālā *[[Eureka (seriāls)|Eureka]]* (2011) un Čārliju Bredbariju seriālā *[[Supernatural (seriāls) |Supernatural]]* (2012—2015, 2018—2020). Tāpat viņa ir filmējusies filmā "Sasniedz to atkal!" (*Bring It On Again*, 2004), interneta mūziklā *[[Dr. Horrible's Sing-Along Blog]]* (2008). 2017. gada aprīlī Deja sāka atveidot Kingas Foresteres lomu komēdijseriālā *[[Mystery Science Theater 3000]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Danīla Eklsa

**Danīla Eklsa** (; dzimusi ), pirms tam pazīstama kā **Danīla Herisa** , ir amerikāņu aktrise un modele. Viņa ir tēlojusi Šenonas Makbeinas lomu amerikāņu ziepju operā *[[One Life To Live]]*. Kā arī atveidojusi māsu Džo (eņģeli Anajelu) seriālā *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]*. Viņa tēloja 2011. gada psihoemocionālajā trillerī "Istabas biedre".

## Ārējās saites
Rūta Konela

**Rūta Konela** (; dzimusi ) ir skotu teātra, televīzijas un kino aktrise, kinoproducente, profesionāla dejotāja un horeogrāfe. Viņa ir zināma ar Rovēnas lomu CW seriālā *[[Supernatural (seriāls) |Supernatural]]* (2014—2020).

Viņa tika nominēta kā "Labākā aktrise galvenajā lomā" 2013. gada Brodvejas pasaules Losandželosas balvai par Dārlingas kundzes un Kapteiņa Āķa lomu teātra *Blank*, Losandželosā lugā *Peter Pan: The Boy Who Hated Mothers*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Samanta Smita (aktrise)

**Samanta A. "Sema" Smita** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, kas tēlo Mēriju Vinčesteri seriālā *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]*. Viņa atveidojusi lomas arī seriālos *[[Rizzoli & Isles]]*, "Draugi" un "Noziedzīgie prāti", kā arī filmās "Džerijs Magvairs" un "Transformeri". Samanta Smita karjeru sāka kā tīņu iecienīta modele.

## Ārējās saites
Keitija Kesidija

**Katerina Evelīna Anita Kesidija** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, dziedātāja un fotomodele. Viņa ir atpazīstama pēc lomas filmās "Melnie Ziemassvētki", "Montekarlo" (*Monte Carlo*), "Klikt!", "Šausmas Gobu ielā" (*A Nightmare on Elm Street*), "Nolaupītā" un televīzijas seriālos *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]*, "Hārpera sala" (*Harper's Island*), *[[Melrose Place (2009. gada seriāls)|Melrose Place]]* un "Bulta" (*Arrow*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Gliptomorfoze

[thumb|280px|Halīta kristālu gliptomorfozes [amulas svītas iežos. Amula pie Kalnamuižas.]]
**Gliptomorfoze** (gr. γλυπτός — izgriezts, iegravēts un μορφή — forma) ir reljefs kristālu (parasti halīta vai ledus) nospiedums uz karbonātiski-mālainu vai smilšakmens, slāņojumu virsmas, kas var būt aizpildīts ar citiem iežiem vai minerāliem. Vieni pētnieki gliptomorfožu veidošanos skaidro ar diaģenētiskiem pārveidojumiem un nogulumiežu sablīvēšanos. Savukārt citi skaidro ar sinģenētiskiem procesiem, saistot to veidošanos ar konkrēto virsmu pagaidu izžūšanu, un rezultātā sāļu kristalizāciju uz tām, bet pēc tam ar nākamo slāņu izgulsnēšanos un kristālu izšķīšanu, un nospiedumu aizpildīšanos ar šī slāņa nogulumiem.

Gliptomorfozes pēc izšķīdušajiem kristāliem veido divus tipus:
#ar slāņojuma virsmām saistītas gliptomorfozes - nospiedumi, kas saglabājušies uz dūņu virsmām pēc to sablīvēšanās un turpmākās kristālu izšķīšanas.
#telpiskas gliptomorfozes (pseidomorfozes) no izšķīdušajiem kristāliem, kas bija izplatīti un saglabājušies smilšaino slāņu masā. Šo telpisko gliptomorfožu izcelsme, domājams, ir līdzīga tā saucamo smilšu kalcīta kristālu izcelsmei Fonteneblo tipa smilšakmeņos, kā arī citos kristāliskās vielas aizvietošanās gadījumos.

Ledus kristāli, kas rodas sasalstot mitrām dūņām, aleirītiem vai sīkgraudainām smiltīm, veido nospiedumus taisnu savrupu viena, divu vai trīsstaru spraugveida padziļinajumu veidā. Līdzīgi veidojumi ir atrasti Dienvidurālu augšproterozoja nogulumos vai arī Amerikā augšdevona nogulumos Dakotas smilšakmeņos un apakškrīta Iglfordas mālos, Teksasā. Pēc esošajiem eksperimentālajiem datiem ledus kristālu nospiedumu forma ir atkarīga no nogulumu īpatnībām, uz kuru virsmas veidojas ledus. Tā, sasalstot ļoti mitrām smiltīm, uz to virsmas veidojas taisnas, starainas formas ledus kristāli. Savukārt spalvveida ledus nospiedumu formas veidojas, sasalstot nedaudz mitrām dūņām.

## Atsauces
Upes iela (Rīga)

**Upes iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Brasā. Tā sākas krustojumā ar Krišjāņa Valdemāra un Skanstes ielu un beidzas krustojumā ar Miera ielu. Iela visā garumā klāta ar asfalta segumu, tās kopējais garums ir 580 metri. Ielā organizēta vienvirziena satiksme virzienā no Miera ielas.

Gar ielu virzās veloceliņš Centrs—Mežaparks.

Pirmo reizi Rīgas kartēs Upes jeb Strauta iela minēta 1867. gadā. Upes ielas nosaukums laika gaitā nav ticis mainīts.

## Ielu savienojumi
Upes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Skanstes iela
* Krišjāņa Valdemāra iela
* Hospitāļu iela
* Invalīdu iela
* Lejas iela ("T" veida krustojums)
* Lāču iela
* Miera iela ("T" veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Brasa

## Atsauces
Ēriks Pucens

**Ēriks Pucens** (dzimis ) ir latviešu zemnieks un politiķis. Bijis 13. Saeimas deputāts, ievēlēts un pārstāvējis partiju "Par cilvēcīgu Latviju" (agrākā KPV LV). Šobrīd pārstāv partiju "Republika" un ir tās vadītājs, ievēlēts Kuldīgas novada domē.

## Dzīvesgājums
2003. gadā pabeidza Laidu pamatskolu, bet 2006. gadā — Kuldīgas 78. arodviduskolu. Ē. Pucens ir iesācis studijas Latvijas Lauksaimniecības universitātē studiju programmā "Būvniecības inženieris".

Dzīvo Priedainē, Kuldīgas novada Kurmāles pagastā, bet saimnieko savā zemnieku saimniecībā "Kalna Rinkas", kas atrodas Kazdangas pagastā, Dienvidkurzemes novadā.

## Politiskā darbība
2017. gadā Ēriks Pucens iestājās politiskajā partijā KPV LV un no šīs partijas saraksta ievēlēts Kuldīgas novada domē.

2018. gadā ievēlēts 13. Saeimā. Ēriks Pucens bijis partijas "Par cilvēcīgu Latviju" Saeimas frakcijas priekšsēdētāja biedrs un partijas valdes priekšsēdētāja vietnieks.

2021. gada augustā Ē. Pucens pameta partiju "Par cilvēcīgu Latviju" (agrākā KPV LV), lai pievienotos brāļu Sanda un Kaspara Ģirģenu vaidotajai jaunajai partijai. Dalību KPV LV Saeimas frakcijā politiķis gan nepārtrauca. Mēneša beigās viņš bija partijas "Republika" dibinātāju skaitā, bet septembra sākumā pameta Saeimas frakciju "Neatkarīgie" (agrākā KPV LV). 2022. gada rudenī kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās, taču partijas "Republika" saraksts nepārvarēja 5% barjeru.

2024. gadā Ē. Pucens kļuva par partijas "Republika" vadītāju, stājoties Sanda Ģirģena vietā. 2025. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Kuldīgas novada domē no šīs partijas veidotā saraksta.

## Atsauces
Žūšanas plaisas

thumb|250px|Žūšanas plaisas
**Žūšanas plaisas** ir plaisas, kas rodas izžūstot un sablīvējoties ar ūdeni piesūcinātām mālainām vai kaļķainām dūņām, kā rezultātā uz dūņu virsmas veidojas neregulāri poligonāli apgabali. Plaisu dziļums parasti nepārsniedz dažus centimetrus. Mālos ir zināmas žūšanas plaisas līdz 3 metru dziļumam un līdz 10—15 centimetriem platumā (ļoti reti līdz 1 metram). Žūšanas plaisas var būt taisnas un izliektas. Šķērsgriezumā var būt taisnstūrainas vai V-veida formas plaisas, retāk citas formas. Pēc V-veida plaisām var noteikt plasta augšējo un apakšējo robežu. Fosilā stāvoklī žūšanas plaisas parasti ir aizpildītas ar drupu materiālu vai kādu citu iezi, kas ir izveidojies uz saplaisājušās virsmas.

## Atsauces