open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Trakuļi 3D

**"Trakuļi 3D"** () ir 2010. gada ASV realitātes kinokomēdija, kuras režisors, viens no producentiem un scenārija autoriem ir Džefs Tremeins. Turpinājums 2006. gada filmai "Trakuļi numur divi". Šī ir pēdējā *[[Jackass (filmu sērija)|Jackass]]* franšīzes filma, kurā filmējās Raiens Dans, kurš gāja bojā 2011. gadā, kā arī pēdējā sērijas filma, kurā *Jackass* pamatsastāvā parādījās Bems Mārdžera, ar kuru tika lauzts līgums filmas "Jackass uz visiem laikiem" veidošanas procesā.

Filmu veidoja studijas *Dickhouse Productions* un *[[MTV Films]]*, ar tās izplatīšanu nodarbojās kompānija *[[Paramount Pictures]]*. Trikus tajā izpildīja Džonijs Noksvils, Bems Mārdžera, Raiens Dans, Stīvs O, Džeisons "Vī Mens" Akunja, Prestons Leisijs, Kriss Pontiuss, Bīstamais Erens un Deivs Inglends.

Filmas pirmizrāde notika . Tā nopelnīja vairāk nekā 171 miljonu ASV dolāru pie 20 miljonu liela budžeta un saņēma lielākoties pozitīvas kritiķu atsauksmes. Filmas turpinājums tika izdots 2022. gadā.

## Sižets
Filma "Trakuļi 3D" ir kaskadieru triku, skeču un nejaušu cilvēku izjokošanu izlase. Tā sākas ar to, ka Bīviss un Batheds skaidro skatītājiem 3D tehnoloģijas darbības principus.

Filmā Džonijs Noksvils kamuflāžā aizbēg no buļļa; Bems Mārdžera nokrita čūsku bedrē; Raiens Dans spēlē tubu, kamēr viņam uzbrūk auns; Stīvs O dzer Prestona Leisija sviedrus; "Vī Mens" sarīkoja punduru kautiņu; Prestons Leisijs dabūja pa seju ar amerikāņu futbola bumbu; Kriss Pontiuss pilotē rotaļu helikopteru, kas piesiets pie viņa dzimumlocekļa; Erens Makgihījs izrāva sev zobu, izmantojot Bema *[[Lamborghini]]*, bet Deivs Inglends kopā ar Stīvu O spēlē teterbolu, izmantojot bišu stropu kā bumbu.

Filmas pēdējā skečā Stīvu O laiž gaisā biotualetē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Peremeri

**Peremeri** () vai **Botenvikens** (), bieži saukts par **Botnijas līci**, ir plašs un sekls Baltijas jūras līcis tās ziemeļos starp Somijas un Zviedrijas krastiem. Atrodas Botnijas jūras līča ziemeļu daļā uz ziemeļiem no Kvarkena šauruma, kas to savieno ar Botnijas jūru dienvidos.

## Ģeogrāfija
Līča garums ziemeļu—dienvidu virzienā ir ap , lielākais platums ir . Lielākais dziļums ir Lūleo dzelmē — , bet vidējais — ap . Līča krastos daudz nelielu salu un šēru.

Līča ūdens sāļums ir ļoti zems — 0,2—0,4 %. Vairākas lielās pietekas (Kemijoki, Torne, Kalikselvena, Lūlelvena u.c.) nogādā līcī ap 100 km³ saldūdens gadā. Ap 25 m seklais Kvarkena slieksnis neļauj sāļumam izlīdzināties ar pārējo jūru. Līča iesāļajā ūdenī mīt vairākas saldūdens zivju sugas. Ziemā līcis pilnībā aizsalst; ziemeļu apgabalos ledus sega saglabājas 120 dienas. Līča ziemeļdaļā kopš 1991. gada izveidots Botnijas nacionālais parks.

Galvenās pilsētas līča krastos ir Oulu, Lūleo, Kemi, Šellefteo un Kokola.

## Atsauces

## Ārējās saites
Visi prezidenta vīri

**"Visi prezidenta vīri"** () ir 1976. gada ASV biogrāfiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir Alans Džejs Pakula. Filmā galvenās lomas atveido Dastins Hofmans, Roberts Redfords, Džeks Vordens, Mārtins Bolsams, Hals Holbruks un Džeisons Robardss. Filma balstīta uz 1974. gada Karla Bernstīna un Boba Vudvarda grāmatu ar tādu pašu nosaukumu.

Filma stāsta par diviem *[[The Washington Post]]* žurnālistiem Bernstīnu (Hofmans) un Vudvardu (Redfords), kuri izmeklē Votergeitas skandālu.

Filmas "Visi prezidenta vīri" pirmizrāde notika . Filma nominēta astoņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tai skaitā kategorijās "Labākā filma" un "Labākais režisors", no kurām saņēma četrās kategorijās "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Robardss), "Labākais adaptētais scenārijs", "Labākais mākslinieka darbs" un "Labākā skaņa". To nominēja arī BAFTA kino balvai un Zelta globusa balvai vairākās kategorijās. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 94% vērtējums. 2010. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Sižets

Laikraksta *[[The Washington Post]]* rīcībā nonāk materiāli, kas liecina par to, ka prezidenta Ričarda Niksona administrācijas pārstāvji organizēja slepenu noklausīšanos Demokrātu partijas mītnē Votergeitā. Žurnālisti Karls Bernstīns un Bobs Vudvards uzsāk meklēt lieciniekus un pierādījumus. Vudvords vairākkārt slepeni satiekas ar noslēpumainu informatoru "Dziļo rīkli", kurš viņam būtiski palīdz izmeklēšanā. Viņa identitāte filmēšanas brīdī nebija zināma.

Izmeklēšana rezultējas ar Niksona atkāpšanos no amata  un Džeralda Forda inaugurāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viljams Pīters Bletijs

**Viljams Pīters Bletijs** (; , miris ) bija amerikāņu rakstnieks, režisors un producents. Vislabāk zināms ar savu 1971. gadā sarakstīto romānu *[[The Exorcist (romāns)|The Exorcist]]* un scenāriju 1974. gada tāda paša nosaukuma ekranizējumam. Par šo filmu Bletijs ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais adaptētais scenārijs" un nomināciju kā filmas producents ("Labākā filma"). Vēl par šo filmu Bletijs kā producents ieguva Zelta globusa balvu.

Bletijs dzimis un audzis Ņujorkā, 1950. gadā Džordžtaunas Universitātē ieguvis bakalaura grādu angļu valodā un Džordža Vašingtona Universitātē angļu literatūrā maģistra grādu. Pēc maģistra grāda iegūšanas 1954. gadā viņš pievienojās ASV Gaisa spēkiem un dienēja Psiholoģiskā kara divīzijā, kur ieguva pirmā leitnanta pakāpi. Pēc dienesta gaisa spēkos viņš strādāja ASV Informācijas aģentūrā Beirūtā.

Pēc filmas "Sātana izdzinējs" panākumiem Bletijs pārstrādāja savu 1966. gada romānu *Twinkle, Twinkle, "Killer" Kane!* jaunā romānā *The Ninth Configuration*, ko publicēja 1978. gadā. Viņš šo romānu adaptēja tāda paša nosaukuma filmai (1980), kas kļuva arī par viņa režisora debiju. Tā ieguva 38. Zelta globusa balvu kategorijā "Labākais scenārijs" un nominēta kā "Labākā filma".

Bletijs atteicās piedalīties pirmajā filmas "Sātana izdzinējs" turpinājumā, kas saņēma negatīvu kritiķu novērtējumu. Tomēr viņš sarakstīja scenāriju un režisēja otro turpinājumu *[[The Exorcist III]]* (1990), kā izejas avotu izmantojot savu 1983. gada romānu *Legion*. Šī filma bija viņa pēdējais režisora un scenārista darbs. Bletijs visu atlikušo mūžu palika aktīvs romānu rakstnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Current Time

***Current Time*** () ir krievu valodā raidošs televīzijas kanāls. Tā redakcija bāzējas Prāgā, Rīgā un Viļņā. Tas raida ASV, Latvijā un citās Baltijas valstīs, Ukrainā, Moldovā, Bulgārija, Polijā un citās zemēs. Kanāls sāka raidīt 2017. gada februarī kā "Radio Brīvā Eiropa" un "Amerikas Balss" kopīgs projekts.

Raidsabiedrībai ir vairāki kanāli tīmekļa platformā *[[YouTube]]*, kur tiek publicēti medija raidījumi un dokumentālās filmas, kā arī translētas tiešraides.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Edmonds O'Braiens

**Edmonds O'Braiens** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris un režisors. Savā gandrīz 40 gadus ilgajā karjerā saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu, divas Zelta globusa balvas un divas zvaigznes Holivudas Slavas alejā.

Par lomu Džozefa Mankeviča drāmas filmā "Baskājainā grāfiene" (*The Barefoot Contessa*, 1954) saņēmis Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā". Piedalījies arī tādās filmās kā "Dievmātes katedrāles zvaniķis" (*The Hunchback of Notre Dame*, 1939), ''The Killers'' (1946), "Dubultā dzīve" (*A Double Life*, 1947), *[[D.O.A.]]* (1950), "Stopotājs" (1953), "Jūlijs Cēzars" (*William Shakespeare's Julius Caesar*, 1953), "1984" (*1984*, 1956), *[[The Girl Can't Help It]]* (1956), "Vīrs, kurš nošāva Libertiju Volensu" (1962), *[[Seven Days in May]]* (1964), *[[Fantastic Voyage]]* (1966), "Mežonīgais bars" (*The Wild Bunch*, 1969) un *[[The Other Side of the Wind]]* (2018).

## Ārējās saites
Birutas Baumanes aleja

**Birutas Baumanes aleja** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Daugavgrīvā. Birutas Baumanes aleja sākas krustojumā ar Birzes ielu un Dzintara ielu, beidzas turpinoties kā Lēpju iela, kas pagriežas ZA virzienā. Pirms tam no ielas atdalās **Birutas Baumanes taka**, kas ir ielas turpinājums gājējiem Rīgas līča virzienā. Ielas garums ir 470 m, lielākajā daļā to klāj asfaltbetona segums, tikai beigu posmā tai ir grants segums.

## Vēsture
Iela sākotnēji bijusi daļa no **[[Birzes iela (Rīga)|Birzes ielas]]**, līdz 2016. gada 7. jūnijā pēc Rīgas domes lēmuma šim posmam piešķirts padomju rakstnieka **[[Valentīns Pikulis|Valentīna Pikuļa]] alejas** nosaukums, savukārt uz jūru vedošā gājēju laipa nosaukta par **Valentīna Pikuļa taku**. To rosinājusi 200 Daugavgrīvas iedzīvotāju vēstule, kā arī apstāklis, ka rakstnieka, kurš bijis rīdzinieks, vasarnīca atradusies šajā apkārtnē un darbos pieminēta Rīga. Jau piešķirot šo nosaukumu, sabiedrībā raisījās diskusijas par rakstnieka nopelnu nozīmi Latvijas kultūrā.

Pēc 2022. gada 24. februāra Krievijas iebrukuma Ukrainā Latvijā aktualizējās jautājums par padomju režīmu tieši vai netieši slavinošu ielu nosaukumu maiņu. Kopā ar vairāku citu ielu pārdēvēšanu okupācijas seku novēršanas Latvijā un Rīgā ietvaros Rīgas dome V. Pikuļa aleju vienojās pārsaukt gleznotājas Birutas Baumanes vārdā.

## Ielu savienojumi
Birutas Baumanes aleja ir savienota ar šādām ielām:

* Birzes iela / Dzintara iela
* Slimnīcas iela (T veida krustojums)
* Parādes iela
* Birutas Baumanes taka (ielas turpinājums gājējiem)
* Lēpju iela (ielas turpinājums)

## Skatīt arī

* Daugavgrīva

## Atsauces
FED

**FED vai Fed** var būt:
* Federālā rezervju sistēma (*Federal Reserve System, the Fed*) — ASV banku sistēma
* FED (*Феликс Эдмундович Дзержинский*) — fotoaparātu rūpnīca Ukrainā
Anda Upīte

**Anda Upīte** (dzimusi ) ir latviešu kamaniņu braucēja. Startē divnieku sacensībās kopā ar Zani Kalumu.

## Karjera
Karjeras sākumā startēja vieninieku sacensībās. Starptautiskās sacensībās debitēja 2013.—2014. gada sezonā, piedaloties Pasaules kausa junioriem pēdējos trīs posmos jauniešu A kategorijā. 2014. gada Pasaules čempionātā junioriem ieņēma 39. vietu. Piedalījās 2016. gada ziemas jaunatnes olimpiskajās spēlēs Lillehammerē. Vieninieku sacensībās meitenēm ierindojās 9. vietā, bet komandu stafetē, kur startēja kopā ar Kristeru Aparjodu un divnieku ekipāžas braucējiem Akselu Tupi un Kasparu Šļahotu, ieņēma 5. vietu. 2017.—2018. gada sezonā piedalījās vairākos Nāciju kausa posmos pieaugušajiem.

2021.—2022. gada sezonā sāka piedalīties divnieku sacensībās kopā ar Saniju Ozoliņu. Pasaules kauss sieviešu divnieku ekipāžām risinājās Pasaules kausa junioriem ietvaros. Divnieks Upīte/Ozoliņa sezonas kopvērtējumā ieguva sesto vietu, divas reizes sezonas laikā izcīnot vietas uz goda pjedestāla. Laplaņas trasē Francijā tika iegūta trešā vieta, bet Īglsas trasē Austrijā — otrā vieta. Piedalījās pirmajā Pasaules čempionātā sieviešu divniekiem, kas notika  Vinterbergā, ieņemot 7. vietu.

2022.—2023. gada sezonā sieviešu divnieki pirmoreiz tika iekļauti Pasaules kausā kopā ar pārējām disciplīnām. Pirmajā posmā Īglsas trasē Upīte/Ozoliņa ieguva ceturto vietu. Tajā pašā posmā sprinta sacesībās izcīnīja bronzas godalgu. Nākamos posmus, kas risinājās Ziemeļamerikas trasēs, izlaida.  Siguldas trasē izcīnīja pirmo uzvaru Pasaules kausa posmos. Nākamajā posmā, kas arī norisinājās Siguldas trasē un vienlaikus bija Eiropas čempionāts, divnieks Upīte/Ozoliņa izcīnīja sudraba medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Antons Circāns

**Antons Circāns** (segvārds "Vārpa", 1918—1947) bija nacionālās pretošanās kustības vadītājs Latgalē un Vidzemē, Latvijas nacionālo partizānu apvienības (LNPA) otrais komandieris (1946—1947), izstrādājis daudzus LNPA pamatdokumentus un instrukcijas.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1918. gada 24. janvārī Viļakas pagasta Slobodskas ciema “Vinčos” trīs bērnu ģimenē. 1937. gadā absolvēja Šķilbēnu lauksaimniecības skolu un strādāja vecāku saimniecībā. 1939. gadā viņu iesauca Latvijas armijā, Latvijas vācu okupācijas laikā strādāja Viļakas pagasta valdē. Pēc apmācības vācu izlūku skolā *SS Jagdverband Ost* viņu operācijas "Mežaķakis" () ietvaros pēc Latgales okupācijas iesūtīja Sarkanās armijas aizmugurē.
1944. gada septembrī Antons Circāns sāka organizēt nacionālo partizānu grupas, decembrī viņš kļuva par Latvijas nacionālo partizānu apvienības (LNPA) štāba virsnieku un tās komandiera Pētera Supes ("Cinīša") vietnieku. Circāns pamatā darbojās Stampaku bāzē starp Viļaku un Balviem. Pēc zaudētās Stompaku kaujas 1945. gada martā viņš dzīvoja Slobodkā, Vīksnas mežos, vēlāk devās uz Ziemeļvidzemi, kur organizēja Vidzemes un Latgales atsevišķu partizānu grupu apvienošanu.

1945. gada 28. septembrī LNPA centrālā štāba sakarnieks Antons Circāns ar segvārdu "majors Šmits" Alsviķu pagasta "Strautiņos" noslēdza 12 dienu pamieru ar Latvijas PSR NKVD Bandītisma apkarošanas nodaļas priekšnieku apakšpulkvedi Alekseju Korņejevu. Pārrunu laikā nacionālie partizāni izvirzīja vairākas politiskas prasības saistībā ar Latvijas neatkarības jautājumu: nodrošināt latviešu tautai pašnoteikšanās tiesības demokrātijas garā, PSRS saimnieciskās politikas izbeigšanu Latvijā, izsūtīto un arestēto Latvijas iedzīvotāju atgriešanos Latvijā, kā arī demokrātiskas vēlēšanas.

Pēc Pētera Supes nāves 1946. gadā viņu ievēlēja par LNPA nodaļas komandieri. 1946. gada jūlijā viņam izdevās panākt Kārļa Rusova ("Salnas") vadītās Centrālvidzemes partizānu grupas pievienošanos LNPA.
Ievērojamākais A. Circāna rakstu darbs bija LNPA memorands Latvijas PSR varas iestādēm ar prasību nekavējoties beigt izsūtīšanu teroru, laupīšanas u.c. despotiskas darbības pret civiliedzīvotājiem, no Latvijas evakuēt Sarkanās armijas, NKVD daļas, veikt brīvu tautas nobalsošanu par to, vai Latvija paliek vai nepaliek PSRS sastāvā. Dokumentā bija atsauces uz ANO dokumentiem un starptautisko cilvēktiesību deklarāciju.

1947. gada 7. jūlijā Gatartas pagastā pie “Kaimiņu” mājām notika bruņota sadursme ar VDK nodaļu. Izlietojis visu munīciju un sapratis, ka nonāks gūstā, Antons Circāns nošāvās vai arī krita no čekistu lodes. Viņa līķis vairākas dienas gulēja Jaunpiebalgas pagasta izpildkomitejas pagalmā, līdz tika aprakts Abrupes gravā aiz tās.

## Atsauces
Čārlzs Adamss

**Čārlzs Semjuels Adamss** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu karikatūrists, vislabāk zināms ar savu melno humoru un drūmajiem karikatūru tēliem. Karikatūras parakstīja kā **Čass Adamss** (*Chas Addams*). Daži no viņa veidotajiem tēliem kļuva par Adamsu ģimeni, kas laika gaitā nostiprinājušies popkultūrā un piedzīvojuši dažādas adaptācijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vakari ciematā pie Dikaņkas (filma)

**"Vakari ciematā pie Dikaņkas"** () ir 1961. gada padomju Ziemassvētku filma, kuras režisors un scenārija autors ir Aleksandrs Rou. Filmas sižets veidots pēc Nikolaja Gogoļa stāsta "Nakts pirms Ziemassvētkiem" no krājuma "Vakari ciematā pie Dikaņkas".

Filmu veidoja M. Gorkija kinostudija un Otrā radošā apvienība. Galvenās lomas filmā atveido Aleksandrs Hviļa (Čubs), Ludmila Mizņikova (Oksana), Jurijs Tavrovs (Vakula), Ludmila Hitjajeva (Soloha), Sergejs Martinsons (ķesteris Osips), Anatolijs Kubackis (krusttēvs Panass) un Georgijs Miļars (Velns). Filmas pirmizrāde PSRS notika .

## Sižets
Filmā Velns, vēloties atriebties kalējam Vakulam, nozaga Mēnesi, lai viņa mīļotās Oksanas tēvs nevarētu pamest savu māju. Vakula nosegloja Velnu un devās uz Pēterburgu, no kurienes atveda Osksanai ķeizarienes kurpes.

## Ārējās saites
Sansāra

thumb|250px|right|Dzīves riņķojuma attēlojums
**Sansāra** ( — 'pasaule') ir dvēseles pārdzimšanas cikls materiālos ķermeņos bez sākuma un beigām, ko nosaka cilvēka domu un karmas (darbu) morālā kvalitāte. Jēdzienu lieto džainismā, budismā, hinduismā, sikhismā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anete Švilpe

**Anete Švilpe** (dzimusi **Anete Bauere** 1993. gadā Rīgā) ir latviešu vieglatlēte, garo distanču taku skrējēja, divkārtēja Siguldas kalnu maratona, vairākkārtēja taku skriešanas sacensību "Stirnu buks" un *Penyagolosa Trails 2021 Women's CSP* uzvarētāja.

Dzimusi Rīgā, absolvējusi Rīgas 1. ģimnāziju. Pēc tam studējusi Latvijas Universitātē, ko absolvēja 2016. gadā ar augstāko izglītību modernajās valodās.

A. Švilpe ir arī garo distanču skriešanas trenere, kā arī kopā ar Andri Ronimoisu vada šai tēmai veltītu raidierakstu "Supervaroņu sarunas".

## Skriešanas karjera
Anete Švilpe savu sportistes karjeru sāka tenisā un orientēšanās sportā, pirms aktīvāk pievērsās taku skriešanai 2012. gadā.

Personisko rekordu pusmaratonā (1.28:11) sasniegusi 2019. gadā Tet Rīgas maratonā.

## Rezultāti

### "Stirnu buka" rezultāti

### Starptautisko sacensību rezultāti

## Atsauces
Pormals

**Pormals** ir latviešu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Paulis Pormals (1919–1946), Latviešu leģiona virsnieks un nacionālās pretošanās kustības dalībnieks
* Jānis Pormals (1920–2015), latviešu nacionālās pretošanās kustības dalībnieks
* Arturs Pormals (1926–2013), Latviešu leģiona virsnieks

## Skatīt arī
* Pormalis
* Purmalis
Cigoriņi (ģints)

**Cigoriņi** () ir kurvjziežu dzimtas augu ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir Makaronēzijā, no Āfrikas tropu reģiona ziemeļiem-ziemeļaustrumiem līdz Arābijas pussalai, Eiropā un līdz Vidusāzijai un Himalaju rietumiem. Ģints ietver divas kultivētas sugas, ko tautā parasti sauc par cigoriņiem vai endīvijām, kā arī vairākas savvaļas sugas. Cigoriņi ir viengadīgi vai daudzgadīgi lakstaugi ar veselām līdz šķeltām lapām. Ziedkopas ir gandrīz nosēdušās zaru makstīs. Ziedi ir zili vai violeti, retāk rozā vai balti.

Īstā endīvija (*Cichorium endivia*) tiek audzēta to ēdamo lapu dēļ. Parastais cigoriņš (*Cichorium intybus*) tiek audzēts sakņu dēļ, kuras izmanto kā kafijas aizstājēju, līdzīgi kā pieneņu kafiju.

Cigoriņus uzturā izmanto arī dažu zvīņspārņu kāpuri, tostarp *[[Xestia c-nigrum]]*, *[[Agrotis segetum]],* un Diasemia reticularis.

## Sugas
Ģintī ir akceptētas šādas sugas:

* *Cichorium bottae* Deflers
* *Cichorium calvum* Sch.Bip.
* *Cichorium endivia* L.
* *Cichorium glandulosum* Boiss. & A.Huet
* *Cichorium intybus* L. — Parastais cigoriņš
* *Cichorium pumilum* Jacq.
* *Cichorium spinosum* L.

## Atsauces

## Ārējās saites
Deivids Karūzo

**Deivids Stīvens Karūzo** (; dzimis ) ir bijušais amerikāņu aktieris un televīzijas producents.

Vislabāk zināms ar lomu ABC krimināldrāmas seriālā *[[NYPD Blue]]* (1993—1994) un lomu CBS seriālā "CSI Maiami" (2002—2012). Piedalījies tādās filmās kā "Virsnieks un džentlmenis" (*An Officer and a Gentleman*, 1982) *[[First Blood]]* (1982), "Dvīņi" (1988), "Ņujorkas karalis" (1990), *[[Kiss of Death (1995. gada filma)|Kiss of Death]]* (1995) un "Dzīvības pierādījums" (*Proof of Life*, 2000).

Par galveno lomu seriālā *NYPD Blue* 1994. gadā saņēma Zelta globusa balvu, kā arī nominēts ''Emmy'' balvai.

Pēc piedalīšanās seriālā "CSI Maiami" Karūzo pensionējās no aktiera profesijas. Karūzo iesaistījās mākslas biznesā un atvēra galeriju Kalifornijā. Šo galeriju slēdza 2010. gadu beigās.

Karūzo ir *DavidCarusoTelevision.tv* un *LexiconDigital.tv* dibinātājs. Viņš ir apģērbu veikala *Steam on Sunset* līdzīpašnieks Maiami dienvidos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Diždadži

**Diždadži** () ir kurvjziežu dzimtas augu ģints. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir Eiropā un Āzijā, kā arī vairākas sugas ir plaši introducētas visā pasaulē.

Diždadžiem ir raksturīgas tumši zaļas lapas, kas dažām sugām var sasniegt pat 70 cm garumu. Lapas parasti ir olveida, apakšējās lapas var būt sirdsveidīgas, bet augšējās — ķīļveidīgas. Lapu apakšpuse klāta ar tīmekļmatiņiem. Parasti zied no jūlija līdz oktobrim. Augustā diždadžu ziedi ir medusbitēm nozīmīgs putekšņu un nektāra avots.

Diždadža ziedkopu sedz āķveidīgi dzeloņi, kuri augam palīdz nodrošināt sēklu izplatīšanos.

## Sugas
Ģintī ir akceptētas šādas sugas un dabiski sastopamie hibrīdi:

* Lielais diždadzis (*Arctium lappa*) L.
* Mazais diždadzis (*Arctium minus*) (Hill) Bernh.
* Birztalas diždadzis (*Arctium nemorosum*) Lej.
* Pūkainais diždadzis (*Arctium tomentosum*) L.
* *Arctium × ambiguum* (Čelak.) Nyman
* *Arctium atlanticum* (Pomel) H.Lindb.
* *Arctium × batavum* Arènes
* *Arctium × bretonii* Rouy
* *Arctium debrayi* Senay
* *Arctium leiobardanum* Juz. & c.serg. ex Stepanov
* *Arctium × mixtum* (Simonk.) Nyman
* *Arctium neumani* (Rouy) Rouy
* *Arctium × nothum* (Ruhmer) J.Weiss
* *Arctium palladini* (Marcow.)
* *Arctium palladinii* Grossh.
* *Arctium platylepis* Sosn. ex Grossh.
* *Arctium pseudarctium* (Bornm.) Duist.
* *Arctium sardaimionense* Rassulova & B.A.Sharipova
* *Arctium scanicum* (Rouy) Rouy

## Galerija

Attēls:Badlands Flowers - Arctium minus - Badlands National Park.jpg|Mazais diždadzis (*Arctium minus*)
Attēls:Arctium lappa, Asteraceae 02.jpg|Lielais diždadzis (*Arctium lappa*)
Attēls:Villtakjas 2008.jpg|Pūkainais diždadzis (*Arctium tomentosum*)
Attēls:BurdockLeafInHand.gif|180 cm garš vīrietis ar diždadža lapu
Attēls:Arctium lappa01 detail.jpg|Diždadža āķveidīgie dzeloņi


## Atsauces
Egīls Venters

**Egīls Venters**  (dzimis ) ir latviešu rakstnieks.

## Biogrāfija
Dzimis Rīgā 1964. gadā. Tēvs ķīmiķis Kārlis Venteris, māte mediķe Irēna Ventere.

Strādājis Literatūras, folkloras un mākslas institūtā, žurnālos "Grāmata", "Karogs" un laikrakstā "Literatūra un Māksla". Latvijas Rakstnieku savienības biedrs no 2005. gada.

Publicējis literāras recenzijas, stāstus un esejas žurnālos "Karogs" un "Grāmata", laikrakstos "Literatūra un Māksla" un "konTEKSTS".

Piedalījies starptautiskajā literārajā projektā "Sealines" Koperā (2007), Vilenicas starptautiskajā literārajā festivālā (2008) un Frankfurtes grāmatu gadatirgū (2023).

Tapuši vairāki stāstu krājumi — "Melnā sērija" (1992), Štābs debesīs" (2020), mikroromāni "Melanholijas skaidrojošā vārdnīca" (2000), "Mainīgā intervence" (2012), "Atlantīda, kāda tā ir" (2015), kā arī eseju krājums "Zemeslēkts" (2010).

2025. gada oktobrī apgāds "Dienas grāmata" laidis klajā mazo romānu grāmatu "Albatross".

## Balvas
Grāmata "Mainīgā intervence" nominēta Latvijas Literatūras gada balvai (2013) un saņēmusi Dz. Soduma balvu par novatorismu literatūrā (2013).

Kriminālprozas izlase "Poseidona galva" (2017) nominēta Latvijas sabiedrisko mediju gada balvai "Kilograms kultūras" (2017).

Dokumentālais romāns "Šķirotavas stāsts" (2024) saņēmis galveno balvu Rīgas apkaimju iedzīvotāju centra rīkotajā konkursā "Rīgas apkaimes cauri laikmetiem".

## Atsauces
Ērkšķuzāles

**Ērkšķuzāles** () ir monotipiska ģints graudzāļu dzimtā, kurā ir klasificēta tikai viena augu suga — **ūdens ērkšķuzāle** (*Scolochloa festucacea*). Ērkšķuzāles ir sastopamas Eiropas centrālajā un ziemeļu daļā, Āzijā un dažviet Ziemeļamerikā. Baltijas reģiona austrumdaļā reti un izklaidus, tostarp Latvijā reti — pārsvarā valsts austrumdaļā. Augu grupas aug upju un ezeru piekrastes joslā, seklūdenī. Augs ir ierakstīts Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā, to apdraud būvniecība ezeru piekrastē un izbraukšana ar laivām.

Ģintī senāk bija iekļauta vēl viena suga — *Scolochloa arundinacea*, taču tā mūsdienās tiek klasificēta *Arundo* ģintī kā suga *Arundo donax*.

## Apraksts
Ūdens ērkšķuzāle ir daudzgadīgs, 100—200 cm garš lakstaugs ar ložņājošu, resnu sakneni. Stiebrs ir stāvs, kails, spēcīgs, un tas pie pamata var būt pacils. Lapas ir 15—40 cm garas un 0,4—1,5 cm platas, tām ir ļoti raupja mala. Lapas maksts ir kaila. Mēlīte ir nošķelta, līdz 0,6 cm gara. Ziedu skara ir plaša, 10—30 cm gara. Vārpiņas ir saplacinātas, aptuveni 1 cm garas, katrā vārpiņā 3—4 ziedi. Vārpiņas plēksnes ir īsākas nekā vārpiņa, gari smailas, ar gaišu apmali. Ārējā zieda plēksne ir divzobaina, ar ļoti īsu akotu. Auglis ir 0,2—0,3 cm garš grauds ar matiņu pušķi galā. Zied jūnija beigās un jūlijā.

## Atsauces
Eurojackpot

thumb|250px|Dalībnieku valsts

***Eurojackpot*** ir starptautiskā loterija, kurā spēlētāji no 18 Eiropas valstīm piedalās spēlē divas reizes nedēļā (otrdienas un piektdienas), kas vienmēr tiek izlozēta plkst. 20:00 CET Helsinkos, Somijā. Džekpots sākas ar vismaz 10 miljoniem eiro un var sasniegt 120 miljonus eiro.

Loterija *Eurojackpot* izveidota 2012. gadā. 2013. gada janvārī *[[Latvijas Loto]]* pievienojās starptautiskajai skaitļu loterijai *Eurojackpot*. Tā ir 19 valstu — Čehijas, Dānijas, Horvātijas, Igaunijas, Islandes, Itālijas, Latvijas, Lietuvas, Nīderlandes, Norvēģijas, Slovākijas, Slovēnijas, Somijas, Spānijas, Ungārijas, Vācijas, Zviedrijas, Polijas un Grieķijas nacionālo loteriju uzņēmumu kopīgi organizēta loterija.

## Eurojackpot laimesta kategorijas
Eurojackpot loterijā ir divpadsmit laimesta kategorijas. Lai uzvarētu maksimālo laimestu, nepieciešams precīzi uzminēt piecus skaitļus (no 1 līdz 50) un divus papildskaitļus (no 1 līdz 12).

1. laimesta grupa — 5 (pieci) atminēti skaitļi un atminēti 2 (divi) papildskaitļi vienā spēles variantā (5+2);

2. laimesta grupa — 5 (pieci) atminēti skaitļi un atminēts 1 (viens) papildskaitlis vienā spēles variantā (5+1);

3. laimesta grupa — 5 (pieci) atminēti skaitļi vienā spēles variantā (5);

4. laimesta grupa — 4 (četri) atminēti skaitļi un atminēti 2 (divi) papildskaitļi vienā spēles variantā (4+2);

5. laimesta grupa — 4 (četri) atminēti skaitļi un atminēts 1 (viens) papildskaitlis vienā spēles variantā (4+1);

6. laimesta grupa — 3 (trīs) atminēti skaitļi un atminēti 2 (divi) papildskaitļi vienā spēles variantā (3+2);

7. laimesta grupa — 4 (četri) atminēti skaitļi vienā spēles variantā (4);

8. laimesta grupa — 2 (divi) atminēti skaitļi un atminēti 2 (divi) papildskaitļi vienā spēles variantā (2+2);

9. laimesta grupa — 3 (trīs) atminēti skaitļi un atminēts 1 (viens) papildskaitlis vienā spēles variantā (3+1);

10. laimesta grupa — 3 (trīs) atminēti skaitļi vienā spēles variantā (3);

11. laimesta grupa — 1 (viens) atminēts skaitlis un atminēti 2 (divi) papildskaitļi vienā spēles variantā (1+2);

12. laimesta grupa — 2 (divi) atminēti skaitļi un atminēts 1 (viens) papildskaitlis vienā spēles variantā (2+1).

## Ārējās saites
* Latvijas Loto
* Oficiālā mājaslapa
Orta

**Orta** var būt:

* Rikārdu Orta (*Ricardo Horta*; 1994) — Portugāles futbolists;
* Žozē Ramušs-Orta (*José Ramos-Horta*; 1949) — Austrumtimoras prezidents.

## Skatīt arī
* Ortā
EuroMillions

thumb|250px|Dalībnieku valsts

***EuroMillions*** ir starptautiska loterija, kurā spēlētāji no 9 Eiropas valstīm piedalās spēlē divas reizes nedēļā (trešdienās un piektdienās), kas vienmēr tiek izlozēta plkst. 21:00 CET Parīzē, Francijā. Džekpots sākas no vismaz 17 miljoniem eiro un var sasniedz 240 miljoniem eiro.

Loterija *EuroMillions* izveidota 2004. gadā. Tā tiek organizēta, sadarbojoties valsts loteriju kompānijām Apvienotajā Karalistē, Spānijā, Francijā, Austrijā, Beļģijā, Īrijā, Portugālē, Šveicē un Luksemburgā.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Vikinglotto

thumb|250px|Dalībnieku valsts

***Vikinglotto*** ir starptautiska loterija, kurā spēlētāji no 10 Eiropas valstīm piedalās spēlē vienreiz nedēļā (trešdienās), kas vienmēr tiek izlozēta plkst. 20:00 CET Hāmarā, Norvēģijā. Džekpots sākas ar vismaz 3 miljoniem eiro un var sasniegt 25 miljonus eiro.

2011. gada februārī "Latvijas Loto" pievienojās Ziemeļvalstu kopīgi rīkotajai loterijai *Vikinglotto*. Loterija *Vikinglotto* izveidota 1993. gadā. Tā tiek organizēta, sadarbojoties valsts loteriju kompānijām Norvēģijā, Somijā, Zviedrijā, Dānijā, Slovēnijā, Islandē, Igaunijā, Lietuvā, Latvijā un Beļģijā.

## Vikinglotto laimesti
*Vikinglotto* ir astoņas laimesta kategorijas. Lai iegūtu maksimālo laimestu, nepieciešams precīzi uzminēt 6 skaitļus (no 1 līdz 48) un precīzu Vikingskaitli (no 1 līdz 5).

### Laimesta kategorijas
1. grupa - 6 atminēti skaitļi un atminēts Vikingskaitlis (6+1);

2. grupa - 6 atminēti skaitļi (6);

3. grupa - 5 atminēti skaitļi un atminēts Vikingskaitlis (5+1);

4. grupa - 5 atminēti skaitļi (5);

5. grupa - 4 atminēti skaitļi un atminēts Vikingskaitlis (4+1);

6. grupa - 4 atminēti skaitļi (4);

7. grupa - 3 atminēti skaitļi un atminēts Vikingskaitlis (3+1);

8. grupa - 3 atminēti skaitļi (3).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Loto
Akotaines

**Akotaines** () ir augu ģints graudzāļu dzimtā.

## Sugas
Ģintī ir akceptētas šādas sugas un dabiski sastopami hibrīdi:

* *Polypogon × adscendens* Guss.
* *Polypogon australis* Brongn.
* *Polypogon chilensis* (Kunth) Pilg.
* *Polypogon elongatus* Kunth
* *Polypogon exasperatus* (Trin.) Renvoize
* *Polypogon fugax* Nees ex Steud.
* *Polypogon griquensis* (Stapf) Gibbs Russ. & Fish
* *Polypogon hissaricus* (Roshev.) Bor
* *Polypogon imberbis* (Phil.) Johow
* *Polypogon interruptus* Kunth
* *Polypogon ivanovae* Tzvelev
* *Polypogon linearis* Trin.
* *Polypogon magellanicus* (Lam.) Finot
* *Polypogon maritimus* Willd.
* *Polypogon mollis* (Thouars) C.E.Hubb. & E.W.Groves
* *Polypogon monspeliensis* (L.) Desf. — Monpeljē akotaine
* *Polypogon nilgiricus* Kabeer & V.J.Nair
* *Polypogon parvulus* Roseng., B.R.Arrill. & Izag.
* *Polypogon pygmeus* Tzvelev
* *Polypogon schimperianus* (Hochst. ex Steud.) Cope
* *Polypogon subspathaceus* Req.
* *Polypogon tenellus* R.Br.
* *Polypogon tenuis* Brongn.
* *Polypogon viridis* (Gouan) Breistr.

## Galerija

Attēls:Polypogonaustralis.jpg|*Polypogon australis*
Attēls:Starr 990514-0703 Polypogon interruptus.jpg|*Polypogon interruptus*
Attēls:Polypogon viridis flower (31).jpeg|*Polypogon viridis*
Attēls:Polypogon maritimus flower (05).jpg|*Polypogon maritimus*
Attēls:Polypogon monspeliensis plant (28).jpg|*Polypogon monspeliensis*


## Atsauces
Mišels Hazanavičs

**Mišels Hazanavičs** (; dzimis ) ir franču kinorežisors, scenārists, montāžists un producents.

## Karjera
Hazanavičs ir dzimis Parīzē, ebreju ģimenē, kas cēlusies Lietuvā. Viņa vecvecāki bija no Polijas un Lietuvas, Francijā viņi ieradās 1920. gados. 1988. gadā sācis strādāt televīzijas kanālā *[[Canal+]]*. 1993. gadā režisējis savu pirmo pilnmetrāžas filmu *[[La Classe américaine]]*. Filma pilnībā sastāvēja no citām filmām, kas veidotas *[[Warner Bros. Pictures]]* studijā, tās tika pārmontētas un ierunātas franču valodā.

Septiņus gadus vēlāk Hazanavičs režisēja savu otro filmu, *[[OSS 117 : Le Caire, nid d'espions]]* (2006), parodiju par 1960. gadu spiegu filmām. Turpinājums, "Aģents 117: Pazudis Rio" (*OSS 117: Rio ne répond plus*) iznāca 2009. gadā. 2011. gadā režisējis melnbalto mēmo komēdijdrāmu "Mākslinieks". Filmu izrādīja 2011. gada Kannu kinofestivālā un tā saņēma plašu kritiķu atzinību. Tā saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma", savukārt Hazanavičs saņēma balvu kategorijā "Labākais režisors". 2014. gadā režisējis filmu ''The Search'', kas ir rīmeiks 1948. gada Freda Cinnemana filmai ar tādu pašu nosaukumu. 2017. gadā režisējis komēdijdrāmu "Godārs, mana mīlestība" (*Le Redoutable*) par režisora Žana Lika Godāra un aktrises Annas Vjazemskas attiecībām. Viņa zombiju komēdija "Pēdējā montāža" (2022) bija 2022. gada Kannu kinofestivāla atklāšanas filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēdējā montāža

**"Pēdējā montāža"** () ir 2022. gada Francijas zombiju kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Mišels Hazanavičs. Filmā galvenās lomas atveido Romēns Diriss un Berenise Bežo. Filma ir rīmeiks 2017. gada Japānas filmai *[[One Cut of the Dead]]*.

Filma stāsta par nelielu filmēšanas grupu, kas, uzņemot mazbudžeta zombiju filmu, saskaras ar īstu zombiju uzbrukumu.

Filmas "Pēdējā montāža" pirmizrāde notika  2022. gada Kannu kinofestivālā, kur tā bija festivāla atklāšanas filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Loterija

[thumb|250px|''[Eurojackpot* loterijas biļetes]]

*'Loterija*' (no ) ir [[azartspēle]], kurai ir laimes līguma raksturs un kurā tās dalībnieka iegūtajam laimestam pilnīgi vai daļēji ir gadījuma raksturs; mantu vai naudas summu izlozēšana. Visbiežāk lietotais loterijas veids ir loterijas biļešu izplatīšana.

Pasaulē lielākās loterijas ir *Mega Millions*, *Powerball*, *EuroMillions* un *Eurojackpot''.

## Atsauces
Džungārijas Vārti

**Džungārijas Vārti** (, ) ir vēsturiski nozīmīga kalnu pāreja vai ieleja starp kalnu grēdām uz Kazahstānas un Ķīnas robežas. Atrodas uz dienvidiem no Alakela ezera starp Džungārijas Alatau kalniem rietumos un Batliktau kalniem austrumos. 

Džungārijas Vārti ir apmēram 10 kilometrus plats un 50 garš koridors, kas savieno Džungārijas baseinu ar Vidusāzijas stepēm. Pāreja ir vienīgā vieta vairāku tūkstošu kilometru garumā, kuru senatnē bija iespējams ērti, bez kalnu šķērsošanas, izmantot preču un karaspēka kustībai. Pāreju pieminējis Hērodots, pa šejieni gāja Zīda ceļš. Caur Džungārijas Vārtiem Centrālāzijas tautas vairākkārt iebruka Ķīnā, savukārt 12. gadsimtā Čingizhans caur Džungārijas Vārtiem iebruka Centrālāzijā. 20. gadsimta vidū caur pāreju tika izbūvēts dzelzceļš.

## Ārējās saites
Kirgīzu Alatau

**Kirgīzu Alatau** (, ) ir 454 kilometrus gara un 40 kilometrus plata Tjanšana kalnu grēda Kirgizstānas ziemeļos un Kazahstānas dienvidaustrumos. Stiepjas rietumu — austrumu virzienā no Tarazas Kazahstāna līdz Isikula ezeram. Grēdas rietumu daļa veido Kirgizstānas—Kazahstānas robežu. Uz ziemeļiem no grēdas atrodas Krigiztānas galvaspilsētas Biškeka.

Grēdas centrālajā daļā atrodas 3586 metrus augstā Tēašū (*Төө-Ашуу*) pāreja, caur kuru iet stratēģiskais autoceļš uz Ošu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šu ieleja

**Šu ieleja** () jeb **Čujas ieleja** () ir ap 250 km gara un no 10 līdz 100 km plata ieleja Kirgizstānas ziemeļos un Kazahstānas dienvidaustrumos Šu (Kazastānā) jeb Čujas (Kirgizstānā) upes vidustecē. Tā atrodas uz ziemeļiem no Kirgīzu Alatau grēdas. Stiepjas no Boomas ielejas austrumos (caur kuru savienota ar Isikula ieleju) līdz Mojinkuma tuksnesim. Šu ieleja ieleja ir viens no visblīvāk apdzīvotajiem reģioniem Kirgizstānā, un šeit atrodas valsts galvaspilsēta Biškeka.

## Ārējās saites
Māris Gulbis

**Māris Gulbis** var būt:

* Māris Gulbis (1971) — Latvijas politiķis;
* Māris Gulbis (1985) — Latvijas basketbolists un treneris.
Arnolds Helmanis

**Arnolds Helmanis** (dzimis  Liepājā) ir latviešu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja pozīcijā. 2026. gadā pārstāv Nacionālās basketbola līgas (LBL2) klubu Jēkabpils BA, bet iepriekš vairākās sezonas spēlējis Latvijas—Igaunijas basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubos. Latvijas vadošā kluba VEF Rīga sastāvā kļuvis par trīskārtēju Latvijas čempionu.

## Karjera
Karjeras sākumā spēlējis BK Liepāja, bet 2016. gadā pievienojās VEF Rīga, kopā ar komandu izcīnot 2017. gada LBL čempionu titulu. Pēc sezonas Ukrainā atgriezās VEF sastāvā un vēl divas reizes uzvarēja Latvijas čempionātā. Pēc tam spēlējis Igaunijā, bet 2022. gada vasarā noslēdza līgumu ar savu pirmo klubu BK Liepāja. Sportista karjeras pēdējos gados nācies ārstēties no vairākām traumām.

2023. gada vasarā A. Helmanis kā vienīgais veterāns pievienojās gados jaunākajai LBL komandai BK Latvijas Universitāte. Pēc divām sezonām LU sastāvā A. Helmanis pārcēlās uz ambiciozo Nacionālās basketbola līgas jaunpienācēju klubu Jēkabpils BA.

A. Helmanis ir spēlējis Latvijas U-18, U-19 un U-20 izlasē. 2010. gada Eiropas U-18 čempionāta bronzas medaļas ieguvējs. Ar U-19 izlasi piedalījās 2011. gada Pasaules čempionātā, kas notika Latvijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bubandžidas nacionālais parks

**Bubandžidas nacionālais parks** (, ) ir 1980. gadā izveidots nacionālais parks Kamerūnas ziemeļos, pie robežas ar Čadu.

Parks atrodas aizsardzībā jau kopš 1932. gada, lai aizsargātu melnā degunradža un dižantilopes (*Taurotragus derbianus*) populāciju. Mūsdienās nacionālā parka teritorijā dzīvo apdraudētais hiēnsuns (*Lycaon pictus*), kā arī 23 antilopju sugas. 2012. gadā parkā iebruka Čadas un Sudānas malumednieki, nogalinot ap 200 Āfrikas savannas ziloņu un uz pusi samazinot parka ziloņu populāciju.

## Ārējās saites
Bumbas-Bekas nacionālais parks

**Bumbas-Bekas nacionālais parks** (, ) ir 2005. gadā izveidots nacionālais parks Kamerūnas galējos dienvidaustrumos, pie robežas ar Kongo Republiku.

Caur parka teritoriju tek Bumbas un Bekas upes, no kā tas ieguvis savu nosaukumu. Kā uzskata Pasaules Dabas Fonds, nacionālais parks nekad nav ticis izcirsts. Tas sasniedzams tikai ar laivu pa upi vai pa mednieku takām. Parka teritoriju klāj tropiskie meži. Šeit dzīvo šimpanzes, Nīlas krokodili, vītņragantilopes un Āfrikas meža ziloņi (*Loxodonta cyclotis*). Parka dzīvniekus apdraud malu medniecība.

## Ārējās saites
Avotenes

**Avotenes** () ir augu ģints graudzāļu dzimtā, savvaļā tā sastopama Eirāzijas mērenajā klimata joslā, Amerikā un dažās vietās Āfrikā.

## Sugas
Ģintī ir akceptētas šādas sugas:

* Ūdens avotene (*Catabrosa aquatica*) (L.) Beauv. — Eiropā, Krievijā, Ķīnā, Mongolijā, Vidusāzijā, Grenlandē, Kanādā, Amerikas Savienotajās Valstīs, Argentīnas dienvidos, Čīles dienvidos,
* *Catabrosa drakensbergensis* (Hedberg & I.Hedberg) Soreng & Fish
* *Catabrosa werdermannii* (Pilg.) Nicora & Rúgolo — Čīlē, Bolīvijā, Argentīnā

Ģintī senāk tika klasificētas vairākas sugas, kuras vairs nav plaši pieņemtas kā avotenes.  Dažas no senāk atzītajām sugām tagad tiek uzskatītas par akceptēto sugu sinonīmi, bet dažas sugas ir pārklasificētas citās ģintīs: *Arctagrostis*, *Antinoria*, *Colpodium*, *[[Deschampsia]]*, *[[Eragrostes|Eragrostis]]*, *[[Glyceria]]*, *Hyalopoa*, *Periballia*, *Phippsia*, *[[Poa]]*, *Puccinellia*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bakosi nacionālais parks

**Bakosi nacionālais parks** (, ) ir 2008. gadā izveidots nacionālais parks Kamerūnas rietumos, Bakosi kalnos. Bakosi kalni ir daļa no vulkāniski aktīvās Kamerūnas līnijas. Rezervāts izveidots, lai sevišķi aizsargātu teritorijas ļoti daudzveidīgo augu valsti. Kjū dārza pētījumā no 1995. līdz 2005. gadam tika atrastas 2440 augu sugas, no tām 10 jaunatklātas, 82 endēmas un 232 apdraudētas. Nacionālajā parkā uzturas drils (*Mandrillus leucophaeus*), Āfrikas meža zilonis (*Loxodonta cyclotis*), parastā šimpanze (*Pan troglodytes*), Preisa sarkanais kolobuss (*Piliocolobus preussi*).

## Ārējās saites
Benues nacionālais parks

**Benues nacionālais parks** (, ) ir 1968. gadā izveidots nacionālais parks Kamerūnas ziemeļos, Benues upes augštecē, kas aptuveni 100 kilometru garumā veido parka austrumu robežu.

Rajons atrodas aizsardzībā jau kopš 1932. gada. Kopš 1982. gada tas ir arī UNESCO Biosfēras rezervāts. Parks atrodas subekvatoriālās joslas mitro savannu rajonā. Parks ir sevišķi nozīmīgs vietējās nīlzirgu populācijas aizsardzībai. Teritorijā ir reāli ieraudzīt dižantilopes (*Taurotragus derbianus*). Bez tam šeit dzīvo Āfrikas ziloņi, lauvas, plankumainās hiēnas, ūdensāži (*Kobus ellipsiprymnus*), kārpcūkas, hiēnsuņi, dažādi pērtiķi.

## Ārējās saites
Edvards Mežulis

**Edvards Reinis Mežulis** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas basketbolists, spēlē centra pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Latvijas—Igaunijas līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubu BK Ventspils, bet iepriekš vairākas sezonas spēlēja BK Latvijas Universitāte.

Jaunatnes basketbolā bijis Basketbola skolas "Rīga" sistēmā, spēlējis LJBL. 2016. gadā par viņa pirmo komandu pieaugušo basketbolā kļuva BK Latvijas Universitāte, kur nospēlēja septiņas sezonas. Vienlaicīgi studēja Latvijas Universitātes Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas fakultātes bakalaura programmā "Sports, tehnoloģijas un sabiedrības veselība". 2023. gadā pēc septiņām sezonām LU komandā E. Mežulis pievienojās vienam no vadošajiem Latvijas basketbola klubiem BK Ventspils.

Spēlējis dažāda vecuma Latvijas jaunatnes izlasēs. 2018. gada vasarā pārstāvējis valstsvienību Rīgā notiekošajā Eiropas U-18 čempionātā, kur Latvija izcīnīja sudraba medaļas. 2019. gadā pārstāvēja Latvijas U-19 izlasi, kas piedalījās Pasaules čempionātā un ieguva 12. vietu. 2025. gadā pirmo reizi tika minēts pieaugušo Latvijas basketbola izlases paplašinātajā kandidātu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kerolas Bērnetas balva

**Kerolas Bērnetas balva** ir goda Zelta globusa balva, ko piešķir Holivudas Ārzemju preses asociācija (HFPA) par "par izcilu ieguldījumu televīzijā vai ārpus tās". HFPA direktoru padome izvēlas apbalvojamās personas, pamatojoties uz viņu darbu un viņu televīzijas karjeras sasnieguma ilgstošo ietekmi gan uz nozari, gan uz auditoriju. Šo balvu uzskata par līdzvērtīgu tās kino atzinības ekvivalentam Sesila Demilla balvai. Pirmo reizi to pasniedza 76. Zelta globusa balvu pasniegšanas ceremonijā 2019. gada janvārī un tā nosaukta par godu balvas pirmajai saņēmējai, aktrisei un nozares celmlauzei Kerolai Bērnetai.

Pašreiz jaunākais balvas saņēmējs ir televīzijas scenārists, režisors un producents Raiens Mērfijs (2023. gadā viņam bija 57 gadi). Vecākais apbalvotais ir televīzijas scenārists un producents Normans Līrs, kuram saņemot balvu 2021. gadā bija 98 gadi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā Zelta globusa balvas tīmekļa vietne
Andreass Kaplans

**Andreass Kaplans** (; dzimis  Minhenē, Vācijā) ir digitālās transformācijas un it īpaši mākslīgā intelekta un virtuālās realitātes profesors un eksperts, kopš 2023. gada Kīnes Loģistikas universitātes prezidents. Iepriekš Kaplans ieņēma ESCP Biznesa skolas, kas ietilpst Sorbonnas aliansē, rektora amatu.

## Izpētes darbs
Kaplans savā pētījumā pievēršas sabiedrības digitālajai transformācijai, jo īpaši attiecībā uz mākslīgo intelektu un sociālo plašsaziņas līdzekļu komunikācijas progresu. Stenfordas izpētes programmā Kaplans ir iekļauts pasaulē pazīstamāko un ietekmīgāko zinātnieku grupā. *Google Scholar* Kaplans ir citēts vairāk nekā 40 000 reižu.

## Karjera
Kaplans savu karjeru sāka ''Sciences Po Paris'' un ESSEC, bet pēc tam ESCP Eiropas Biznesa skolā ieņēma rektora amatu. Kopš 2023. gada Hamburgā esošās Kīnes Loģistikas universitātes prezidents. Kaplans ir Eiropas Digitālās konkurētspējas centra dibinātājs un darbojas Kozminska universitātes izglītības konsultantu padomē.

## Izglītība
Kaplans ir ieguvis habilitētā zinātņu doktora grādu Sorbonnas universitātē, kā arī doktora grādu Ķelnes un HEC Parīzes universitātē. Viņš ir ieguvis maģistra grādu valsts pārvaldē (''École Nationale d 'Administration''), maģistra grādu biznesa vadībā (*ThePower Business School*), ESCP, Eiropas Biznesa augstskolas maģistra grādu, kā arī Minhenes Ludviga Maksimiliāna universitātes bakalaura grādu.

## Publikācijas
* Kaplan, Andreas (2022). Artificial Intelligence, Business and Civilization: Our Fate Made in Machines. United Kingdom: Routledge. ISBN 9781032155319.
* Kaplan, Andreas (2022). Digital Transformation and Disruption of Higher Education. United Kingdom: Cambridge University Press. ISBN 9781108838900.
* Kaplan, Andreas (2021). Higher Education at the Crossroads of Disruption: The University of the 21st Century, Great Debates in Higher Education. United Kingdom: Emerald Publishing. ISBN 9781800715042.
* Kaplan Andreas (October 2015) European business and management. Sage Publications Ltd., London. ISBN 9781473925144

## Atsauces
Kārlis Rusovs

**Kārlis Rusovs** (segvārds "Salna" un "Raiskums", 1916—2005) bija latviešu skolotājs, nacionālās pretošanās kustības vadītājs Vidzemē, Latvijas nacionālo partizānu apvienības (LNPA) Centrālvidzemes apgabala komandieris (1946—1948). Rediģēja partizānu laikrakstu "Sudrabota Saule", sacerējis vairākas mežabrāļu dziesmas (“Nāc, latvieti!”, “Cik grūti…” u.c.).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1916. gada 30. novembrī Jaunpiebalgas pagastā vijoļmeistara Frīdriha Rusova ģimenē. 1931. gadā beidzis Jaunpiebalgas vidusskolu. Absolvēja Rīgas Skolotāju institūtu, no 1938. gada strādāja par skolotāju Cēsīs, Cesvainē un Lizumā, bija aizsargs 10. Cēsu aizsargu pulkā. 1939.—1940. gadā dienēja Latvijas armijas Štāba bataljonā.

1944. gada septembrī pievienojās sava brāļa Jāņa Rusova vadītajai partizānu grupai. 1945. gada 1. augustā sadursmē ar NKVD gāja bojā Pēteris Rusovs, bet 21. septembrī Mēdzūlas ieņemšanas laikā — arī vecākais brālis Jānis. Pēc tam ievēlēts par partizānu grupas vecāko un darbojas Cēsu apriņķa Jaunpiebalgas, Veļķu, Mēdzūlas pagastos. 1946. gadā K.Rusovu ievēlēja par Latvijas Nacionālo partizānu apvienības Prezidija locekli un Centrālvidzemes grupu organizētāju un darbības koordinētāju. 1945. gada ziemā čekisti apcietināja viņa tēvu Frīdrihu Rusovu. 1945. un 1946. gadu mijā Madonas apriņķī NKVD veica operāciju pret Rusova grupas partizāniem, 1946. gada jūlijā grupa pievienojās LNPA.

1948. gada augustā viņu nodeva čekas aģents Pētersons (Pēteris Līdums), kurš uzdevās par Rīgas jaunatnes pagrīdes organizācijas vadītāju. Pēc Rusova aresta apcietināja 10 partizānus un 97 viņu atbalstītājus. 1949. gada 10. decembrī Latvijas PSR Iekšlietu ministrijas kara tribunāls piesprieda Kārlim Rusovam brīvības atņemšanu uz 25 gadiem. No 1950. gada jūnija atradās politiskā ieslodzījumā Vorkutlagā Komi APSR. 1955. gadā soda laiku samazināja līdz 15 gadiem. Kopš 1956. gada atradās brīvajā nometināšanā. 1958. gada rudenī nosacīti atbrīvots pirms termiņa.

Pēc soda izciešanas strādājis par vecāko pasniedzēju un neklātienes fakultātes dekānu Ļeņingradas Kalnrūpniecības institūta Vorkutas filiālē. No 1967. līdz 1986. gadam — vācu valodas pasniedzējs Vorkutas Kalnrūpniecības tehnikumā. 1987. gadā viņš atgriezās Latvijā. Reabilitēts 1992. gada 3. jūnijā. 1987.—1997. gadā dzīvoja Valmierā, pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas darbojās Daugavas Vanagu Latvijas apvienības Tālavas nodaļā. No 1997. līdz 2005. gadam dzīvoja Rīgā.

Miris 2005. gada 8. septembrī Rīgā.

## Dokumentālās filmas
* "Latviešu nacionālo partizānu karš" (režisors Rodrigo Rikards, 2003)
* "Nesalauztie" (režisors Raitis Valters, 2004)

Viens no abu filmu varoņiem ir Kārlis Rusovs.

## Atsauces
Pēdējais samurajs

**"Pēdējais samurajs"** () ir 2003. gada ASV un Japānas kopražojuma episkā filma, kuras režisors ir Edvards Cviks. Galvenās lomas atveido Toms Krūzs (Olgrens), Timotijs Spols (Greiems), Kens Vatanabe (Kacumoto), Billijs Konolijs (Zebulons), Tonijs Goldvins (Bāglijs), Hirojuki Sanada (Judzi) un Kojuki (Taka). Filmas pirmizrāde notika 2003. gada 20. novembrī Tokijā.

Filma nopelnīja 456 miljonu ASV dolāru pie 140 miljonu liela budžeta un saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tā nominēta četrām Kinoakadēmijas balvām, trim Zelta globusa balvām un divām Nacionālās kinofilmu pārraudzīšanas padomes balvām. Iegūta Nacionālās kinofilmu pārraudzīšanas padomes balva kategorijā "Labākais režisors" (E. Cviks), kā arī *[[Satellite Award]]* balva par labāko oriģinālo mūziku, operatora darbu, kostīmu dizainiem un montāžu. Vēl filma apbalvota ar vairākām japāņu kino balvām.

## Sižets

Filmas darbība notiek no 1876. līdz 1877. gadam, tā stāsta par ASV Armijas kapteini Neitanu Olgrenu, kuru ataicina uz Japānu, lai iemācītu Imperatora Meidzi karavīrus cīnīties pret dumpinieku armiju, kuru vada samurajs Kacumoto. Kaujas laikā Olgrens nonāk Kacumoto gūstā un tiek aizvests uz kalnu ciematu, kur valda Kacumoto. Gūstā Olgrens sāk izprast samuraju sadzīvi un filozofiju un pats kļūst par samuraju. Kacumoto karaspēka rindās viņš dodas cīnīties pret Imperatora armiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tuskaroras

**Tuskaroras** () ir graudzāļu dzimtas ģints. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir no Asamas līdz Sibīrijas dienvidaustrumiem  un Austrumāzijas mērenajiem reģioniem, kā arī Kanādā uz ASV. Ģints ir ieviesusies arī citur pasaulē, tostarp Latvijā ir sastopama suga ūdens tuskarora (*Zizania aquatica*).

## Sugas
Ģintī ir klasificētas šādas sugas:

* *Zizania aquatica* L. - ūdens tuskarora 
* *Zizania latifolia* (Griseb.) Hance ex F.Muell.
* *Zizania palustris* L.
* *Zizania texana* Hitchc.

## Atsauces
Varonis

[thumb|[Ahillejs Trojas karā, attēlots uz sengrieķu vāzes]]
**Varonis** ir cilvēks vai izdomāts tēls, kas sevišķi grūtos apstākļos pilda savu pienākumu, aizstāv un cīnās par ideāliem, pat riskējot ar savu veselību vai dzīvību, vai arī ar ko izceļas, piesaista sev sabiedrības uzmanību.

Stāstos, vēsturiskos stāstījumos, daiļliteratūras darbos un kinofilmās šī persona parasti ir **pozitīvs tēls**, kurš cīnās pret negatīvajiem tēliem. Antonīms varonim ir "ļaundaris".

Varoņa kā tēla iemiesotie ideāli un izrādītās īpašības mainās laika gaitā, atspoguļojot konkrētā perioda ideālus vai pasaules izpratni. Piemēram, antīkajās pasaules eposos, galvenais varonis bija tēls, kuru visi slavināja, kurš alka uzvaru karā un dzīvoja pēc goda koda. Postmodernais varonis var būt antivarionis, kurš nav ideālistisks un pat izrāda izteikti sliktas personības iezīmes, taču ir uzskatāms par varoni konkrētajos apstākļos vai salīdzinājumā ar kādu citu tēlu. Citi postmodernie varoņu veidi ir eksistenciālais varonis, kurš izteikti fokusējas uz eksistenci un tās bezjēdzību, taču izvēlas būt varonīgs, nevis krist izmisumā, kā arī supervaronis.

## Skatīt arī

* Lāčplēsis

## Atsauces