open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karadarbības paaudzes

Konceptu par četrām mūsdienu **karadarbības paaudzēm** radīja ASV analītiķi 1989. gadā, rakstot par "kara sejas" maiņu un virzīšanos pretim ceturtās paaudzes karadarbībai.

* Pirmās paaudzes karā kaujas izcīnīja ar "durkļu skaitu", lietojot kolonnas formāciju. Armijas komandēja valsts. Piemēri: Anglijas pilsoņu karš (1642—1651), Septiņgadu karš (1756—1763), ASV Neatkarības karš (1775—1783), Napoleona kari (1803—1815)

* Otrās paaudzes karā mainījās taktika pateicoties šauteņu attīstībai un pa stobra resgali lādējamu lielgabalu izgudrošanai, kas attīstījās līdz ar ložmetēju un netiešās uguns parādīšanos. Piemēri: Amerikas pilsoņu karš (1861—1865), Angļu—būru karš (1899—1902), Pirmais pasaules karš (1914—1918), Latvijas brīvības cīņas (1918—1920), Spānijas pilsoņu karš (1936—1939), Irānas—Irākas karš (1980—1988).

* Trešās paaudzes karā koncentrējas uz ātrumu un pārsteigumu, lai apietu ienaidnieka pozīcijas un sagrautu tā spēkus no aizmugures. Tas nozīmēja frontālās karadarbības beigas taktiskā līmenī, vienībām necenšoties sastapties vienai pret otru, bet gan mēģinot ar manevrēšanas palīdzību iegūt lielākas taktiskās priekšrocības. Piemēri: Otrais pasaules karš (1941-1945), Korejas karš (1950—1953), Vjetnamas karš (1965—1973), Persijas liča kara (1990-1991), Karš Afganistānā (2001-2016), Irākas karš (2003-2011).

* Ceturtās paaudzes karu raksturo atgriešanās pie decentralizētas karadarbības, notiekot robežu izplūšanai starp karu un politiku, kaujiniekiem un civiliedzīvotājiem, kā arī valstīm zaudējot monopolu uz kara vešanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Understanding Fourth Generation War antiwar.com
* On Fourth Generation Warfare mackenzieinstitute.com
Kiberkarš

**Kiberkarš** () ir politiski motivēta ielaušanās datorsistēmās, to sabotāža un spiegošana.

## Uzbrukumu metodes
* Spiegošana
* Sabotāža
* Pakalpojumatteices uzbrukumi
* Uzbrukumi elektrotīkliem nacionālā mērogā

## Skatīt arī
* NBS Kiberaizsardzības vienība
Gregors Foiteks

**Gregors Foiteks** (; dzimis  Cīrihē, Šveicē) ir bijušais *[[Formula 1]]* pilots no Šveices.

## Biogrāfija
1986. gadā uzvarēja Šveices *[[Formula 3]]* čempionātā, bet nākamajā gadā devās uz *[[Formula 3000]]*. Uzvarēja sacensībās Vallelungā, bet Brendshečā avarēja gūstot plaukstas locītavas traumu. 1989. gada sezonā sāka piedalīties *Formula 1* sacensībās, pārstāvot *[[EuroBrun]]* un *[[Rial]]* komandas, bet ne reizi nepārvarot kvalifikāciju. 1990. gada sezonas pirmās divas sacīkstes aizvadīja *[[Brabham]]* komandas sastāvā, bet pēc tam pievienojās *[[Onyx]]* komandai. Piedaloties 8 sacīkstēs, divreiz finišēja, gan neizcīnot punktus. Labākais rezultāts bija 7. vieta Monako ''Grand Prix''. 1992. gadā piedalījās 2 CART seriāla sacensībās.
Kristians Mikelsens

**Pēters Kristians Herslebs Hjēršovs Mikelsens** (; dzimis , miris ) bija norvēģu valsts darbinieks. Pirmais Norvēģijas premjerministrs. Pazīstams ar centrālo lomu Norvēģijas un Zviedrijas ūnijas sadalīšanās procesā 1905. gadā, ūniju lauza tieši Mikelsena valdība. Bija viens no liberālās Kreisās partijas labā spārna līderiem. Viens no sava laika ietekmīgākajiem Norvēģijas politiķiem.

Karjeru sācis jurista amatā. Vēlāk dibināja pats savu kuģniecības firmu, kas kļuva par vienu no lielākajām Norvēģijā. No 1892. līdz 1894. gadam un no 1904. līdz 1906. gadam bijis Stortinga (parlaments) deputāts. No 1903. līdz 1905. gadam bijis koalīcijas valdības ministrs, 1905. gadā pameta to, protestējot pret valdības vadītāja Francisa Hāgerupa (*Francis Hagerup*) ieturēto mēreno politiku pieaugošajā konfliktā ar Zviedriju. 1905. gadā, kļuvis par Norvēģijas premjerministru jaunajā koalīcijā, kļuva par neapstrīdamu norvēģu līderi konfliktā ar Zviedriju. Konflikts beidzās ar ūnijas laušanu un Norvēģijas Karalistes ar karali Hokonu VII izveidošanos.

Amatu saglabāja līdz 1907. gada oktobrim, kad pameta to slimības dēļ. 1910. gadā pabeidza savu politisko karjeru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Mikelsens

**Mikelsens** var būt:

* Kristians Mikelsens (*Christian Michelsen*; 1857—1925) — norvēģu valsts darbinieks;
* Larss Mikelsens (*Lars Mikkelsen*; 1964) — dāņu aktieris;
* Madss Mikelsens (*Mads Mikkelsen*; 1965) — dāņu aktieris.
Mikēnas

**Mikēnas** (, *Mykē̂nai*, vai , *Mykḗnē*) ir sengrieķu pilsēta Argolīdā, Grieķijā, Peloponēsas pussalā. Atrodas apmēram 90 km uz dienvidrietumiem no Atēnām.

Tikusi apdzīvota kopš 3. tūkstošgades p.m.ē. 2. tūkstošgadē p.m.ē. šis bija viens no grieķu civilizācijas centriem. Laikposms apmēram no 1600. gada p.m.ē. līdz 1100. gadam p.m.ē. grieķu kultūrā tiek saukts par Mikēnu kultūru. Ap 1400.—1200. gadu p.m.ē. Mikēnas sasniedza lielāko uzplaukumu. 1350. gadā p.m.ē. Mikēnu platība sasniedza 32 hektārus, iedzīvotāju skaits sasniedza 30 tūkstošus.

Apmēram 1200. gadā p.m.ē. pilsētu iznīcināja ugunsgrēks. Mikēnas tika atklātas 1876. gadā veiktajos arheoloģiskajos izrakumos (vadīja Heinrihs Šlīmanis).

1999. gadā kopā ar Tīrintu Mikēnas tika iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Etimoloģija

Drošu ziņu par vārda izcelsmi nav, taču populārajā literatūrā biežāk to saista ar sēnēm (). 2. gadsimta ģeogrāfs Pausanijs pārstāsta dzirdētu versiju, ka šo vārdu devis pilsētas leģendārais dibinātājs Persejs, kurš šai apkaimē izslāpis padzēries no sēnes cepurītes, vai sasēņojis šai apkaimē pietiekami daudz, lai izspiestu no sēnēm ūdeni. Pēc citas Pausanija turpat pārstāstītās leģendas, tur Persejam zemē nokritusi zobena maksts daļa, kuru tolaik arī saukuši par “sēni”, un viņš to atzinis par zīmi pilsētas dibināšanai. Tomēr pilsēta pastāvēja jau pirms grieķiem, un vairums zinātnieku uzskata, ka vārds visdrīzāk saglabājies no pilsētas pirmsgrieķu iedzīvotājiem, kuru valodā tas tiek rekonstruēts kā *Mukanai*, un saistība ar grieķu valodu ir tikai vēlākā tautas etimoloģija.

## Skatīt arī
* Egejas civilizācija

## Atsauces

## Ārējās saites
Stīvens Veiss

**Stīvens Veiss** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 732 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Floridas "Panthers" un Detroitas "Red Wings", atzīmējies ar 423 rezultativitātes punktiem.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Veiss sāka 2001.—02. gada sezonā, kad debitēja NHL kluba Floridas "Panthers" sastāvā. 2002. gada aprīlī hokejists ar klubu noslēdza trīs gadu līgumu. 2002.—03. gada sezonu uzbrucējs aizvadīja "Panthers" rindās, taču turpmākajās sezonās Veiss komandas rindās nostiprināties nespēja. 2006.—07. gada sezona bija nākamā, ko hokejists pilnībā aizvadīja "Panthers" sastāvā. Ar 48 rezultativitātes punktiem viņš kļuva par vienu no vadošajiem komandas uzbrucējiem.

2007.—08. gada sezonā Veiss kļuva par "Panthers" kapteiņa palīgu. 2008.—09. gada sezona kļuva par rezultatīvāko Veisa NHL karjerā. To hokejists noslēdza ar 61 punktiem, būdams "Panthers" rezultatīvākais spēlētājs. Rezultatīvākais "Panthers" spēlētājs viņš bija arī nākamajās divās sezonās, taču 2011.—12. gada sezonā viņu apsteidza Tomāšs Fleišmans.

2013. gada vasarā Veiss noslēdza piecu gadu līgumu ar Detroitas "Red Wings". Lielāko daļu 2013.—14. gada sezonas hokejists bija traumēts, laukumā dodoties vien 26 spēlēs. Nākamajā sezonā Veiss aizvadīja 52 spēles, taču pēc sezonas beigām noslēdza profesionāļa karjeru.

## Ārējās saites
Leonards Bernstains

**Leonards Bernstains** (, ; dzimis **Lūiss Bernstains** (*Louis Bernstein*) , miris ) bija ebreju izcelsmes amerikāņu komponists, diriģents, autors, mūzikas lektors un pianists.

Viens no pirmajiem ASV dzimušajiem un izglītību ieguvušajiem diriģentiem, kas guvuši pasaules slavu.

Cēlies ASV ieceļojušā Ukrainas ebreju ģimenē. 1939. gadā absolvējis Hārvarda Universitāti, pēc tam līdz 1941. gadam studējis Kērtisa Mūzikas institūtā Filadelfijā. No 1958. līdz 1969. gadam Bernstains bija galvenais diriģents Ņujorkas filharmonijas orķestrī. Ir sarakstījis mūziku vairākiem populāriem mūzikliem, tai skaitā "Vestsaidas stāsts", "Pīters Pens" (*Peter Pan*), "Brīnišķīgā pilsēta" (*Wonderful Town*), *[[On the Town]]*. Vēl ir sarakstījis mūziku tādiem darbiem kā operetei "Kandids" (*Candide*), operai "Satraukums Taiti", mesai, vairākām simfonijām, filmu skaņu celiņiem.

Ir saņēmis vairākus apbalvojumus, tai skaitā *[[Grammy]]* balvu par mūža sasniegumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džonatans Ēriksons

**Džonatans Ēriksons** (; dzimis ) ir zviedru hokejists, aizsargs. Pašlaik (2014) Ēriksons spēlē Nacionālās hokeja līgas vienībā Detroitas "Red Wings".

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Ēriksons sāka 2003.—04. gada sezonā, kad debitēja Zviedrijas Elitsērijas komandā Södertälje SK. Nākamajās divās sezonās hokejists spēlēja gan Södertälje SK rindās, gan tika izīrēts dažādiem Allsvenskan klubiem.

2006. gada vasarā Ēriksons pārcēlās uz Ziemeļameriku, nākamo sezonu aizvadot AHL vienībā Grandrepidsas "Griffins". 2007.—08. gada sezonā hokejists debitēja NHL vienībā Detroitas "Red Wings". "Red Wings" izdevās izcīnīt Stenlija kausu, taču Ēriksons komandā bija aizvadījis par maz spēļu, lai tiktu iegravēts uz kausa. Viņam gan tika pasniegts Stenlija kausa gredzens.

2008.—09. gada sezonā Ēriksons "Red Wings" aizvadīja vien 19 spēles, taču spēlēja komandas rindās Stenlija kausa izcīņā. Ēriksons kopā ar komandu sasniedza Stenlija kausa finālsēriju, tajā piekāpjoties Pitsburgas "Penguins". Nākamajā sezonā Ēriksons jau bija nostiprinājies "Red Wings" sastāvā.

## Ārējās saites
Virtuālā ķēde

**Virtuālā ķēde** (), arī **virtuālais kanāls** () vai **virtuālais savienojums** (), ir loģisks savienojums datu pārraides tīklā starp datu avotu un datu saņēmēju, ko fizikāli var realizēt dažādā veidā. Virtuālā ķēde pastāv tikai ziņojuma pārraides laikā.

## Piemēri
Transporta slāņa piemēri, kas nodrošina virtuālo ķēdi:
* Pārraides vadības protokols (TCP), kur uzticama virtuālā ķēde tiek veidota pa virsu neuzticamajam un savienojumu neuzturošajam Intertīkla protokolam (IP). Virtuālo ķēdi identificē avota un mērķa tīkla adrešu pāris, respektīvi, sūtītaja un saņēmēja IP adrese un ports.
* Plūsmas vadības pārraides protokols (SCTP), kur virtuālā ķēde tiek izveidota pa virsu vai nu IP vai UDP protokolam.

Tīkla slāņa un datu posma slāņa virtuālās ķēdes protokolu piemēri:
* X.25
* Frame relay
* Asinhronais pārraides režīms
* GPRS
* MPLS

## Atsauces
Kails Kvinsijs

**Kails Kvinsijs** (; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2017) Kvinsijs spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Kolumbusas "Blue Jackets" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Kvinsijs sāka 2005.—06. gada sezonā, iepriekšējā vasarā noslēdzot līgumu ar NHL klubu Detroitas "Red Wings". Sezonu gan viņš aizvadīja AHL vienībā Grandrepidsas "Griffins", "Red Wings" sastāvā aizvadot tikai vienu spēli. Arī nākamajās divās sezonās Kvinsijs Detroitas "Red Wings" aizvadīja vien atsevišķas spēles, lielāko daļu laika pavadot AHL.

2008.—09. gada sezonas ievadā tiesības uz Kvinsija caur neaizsargāto spēlētāju sarakstu pārņēma Losandželosas "Kings", kuras rindās Kvinsijs nākamajā sezonā aizvadīja 72 spēles. 2009. gada vasarā aizsargs tika aizmainīts uz Kolorādo "Avalanche". Kvinsijs kļuva par vienu no komandas vadošajiem aizsargiem.

2011.—12. gada sezonas vidū "Avalanche" aizmainīja Kvinsiju uz Tampabejas "Lightning", taču "Lighting" mirkli vēlāk Kvinsiju aizmainīja uz Detroitas "Red Wings". 2012. gada jūlijā Kvinsijs pagarināja līgumu ar "Red Wings" uz nākamajām divām sezonām. "Red Wings" spēlēja līdz pat 2016. gada vasarai, kad noslēdza viena gada līgumu ar Ņūdžersijas "Devils". 2017. gada 1. martā tika aizmainīts uz Kolumbusas "Blue Jackets".

## Ārējās saites
Aša

**Aša** () ir pilsēta Krievijā, Čeļabinskas apgabalā, Ašas rajona centrs. Izvietojusies pašos apgabala rietumos pie Baškortostānas robežas Karatau pakājē Simas upes krastos 377 km no apgabala centra Čeļabinskas. Nozīmīgs metalurģiskās rūpniecības un mašīnbūves centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1898. gadā sakarā ar Ašas-Balašovas čuguna liešanas rūpnīcas būvi; to dibinājis kalnu inženieris Aleksejs Umovs. 1933. gadā piešķirts pilsētas statuss. Savu nosaukumu ieguvusi no Ašas upītes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš P53

|}
|}

**P53** autoceļš **Duči-Limbaži** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu A1 pie "Dučiem" ar Limbažiem. Autoceļš ir  garš un maršruta lielākajā daļā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Limbažu novadu.

## Vēsture
Agrāk saucās V135. 2015. gada 9. februārī tika izsludināts konkurss par autoceļa P53 posma Viļķi-Lāde (8,5-18,4km) seguma atjaunošanu.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Skultes muiža
* Stiene
* Limbaži

## Atsauces
Pakalpojumatteices uzbrukums

**Pakalpojumatteices uzbrukums** () jeb **DoS uzbrukums** ir trieciens datoru tīklam, ko veido tā pārpludināšana ar tādu papildpieprasījumu skaitu, kas ievērojami palēnina normālo datplūsmu vai pat to pilnīgi pārtrauc. Pakalpojumatteices uzbrukums parasti uz zināmu laiku pārtrauc tīkla pakalpojumus.

Pakalpojumatteices uzbrukuma paveids ir **izkliedētais pakalpojuma atteikums** (), kur vienam mērķim tiek uzbrukts no vairākiem avotiem, kas parasti ir viena uzbrucēja kontrolēti, tādējādi panākot lielāku efektivitāti.

## Atsauces
DOS (nozīmju atdalīšana)

**DOS** var būt:
* DOS operētājsistēmu saime personālajiem datoriem;
* DOS/360 operētājsistēma IBM lieldatoriem;
* DoS uzbrukums - uzbrukuma veids datortīkliem;
* *[[¡Dos!]]* - amerikāņu pankroka grupas *Green Day* desmitais studijas albums.
12. Saeima

**12. Saeima** bija Latvijas Republikas parlamenta 12. sasaukums, kas savu darbību uzsāka  un pabeidza 2018. gada 6. novembrī.

## Vēlēšanas

12. Saeimas vēlēšanas notika 2014. gada 4. oktobrī, vēlēšanās kandidēja 13 saraksti un tajās nobalsoja 913 491 vēlētājs jeb 58,85% balsstiesīgo pilsoņu. Kritums kopš iepriekšējām vēlēšanām visā Latvijā bija par 20% un visos apgabalos, vissvairāk Latgalē (par 31%).

Kopš 2011. gada vislielākais balsotāju skaita pieaugums bija ZZS (par 58%), bet apvienība uzrādīja aptuveni to pašu rezultātu, kāds tai bija 10. un 9. Saeimas vēlēšanās pirms Valda Zatlera pasludinātā "kara pret oligarhiem".

Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" uzrādīja labāko sasniegumu divdesmit gadu laikā, uzlabojot savu rezultātu kopš iepriekšējām vēlēšanām par 16% un saņemot vairāk nekā 150 tūkstošus balsu. Bet 5. Saeimas vēlēšanās divi "nacionāļu" saraksti LNNK un TB saņēma kopumā nepilnus 210 tūkstošus balsu.

### Vēlēšanu sadalījums reģionos
Rīgas vēlēšanu apgabalā uzvarēja "Saskaņa", kas ieguva 13 vietas. "Vienotība" saņēma septiņas, VL-TB/LNNK — piecas, ZZS — trīs, bet NSL un LRA — divas vietas katra.

Latgalē visstiprākās pozīcijas bija "Saskaņai" (6 vietas), "Vienotībai" un ZZS — pa trim, bet VL-TB/LNNK, NSL, LRA — pa vienai.

Vidzemē uzvarēja "Vienotība" (septiņas deputātu vietas), Nacionālā apvienība un ZZS — pa sešām, "Saskaņa" - trīs, bet NSL un LRA — pa divām.

Kurzemē uzvarēja ZZS, kas ieguva piecas deputātu vietas, "Vienotība" — trīs, VL-TB/LNNK — divas, bet NSL, "Saskaņa" un LRA — pa vienai.

Zemgalē četrus mandātus ieguva ZSS, bet VL-TB/LNNK un "Vienotība" - pa trīs mandātiem, "Saskaņa" - divus, savukārt NSL un LRA - pa vienam.

## Saeimas partijas un partiju apvienības termiņa sākumā
5% barjeru pārvarēja un 12. Saeimā iekļuva pārstāvji no 6 vēlēšanu sarakstiem:

* "Saskaņa"&nbsp;— 24 deputāti (23,26% balsu, mīnus 7 mandāti salīdzinājumā ar 11. Saeimu),
*"Vienotība"&nbsp;— 23 deputāti (21,62% balsu, plus 3 mandāti) ;
* "Zaļo un Zemnieku savienība"&nbsp;— 21 deputāts (19,74% balsu, plus 8 mandāti);
*Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"&nbsp;— 17 deputāti (16,5% balsu, plus 3 mandāti);
* "Latvijas Reģionu apvienība"&nbsp;— 8 deputāti ( 6,47% balsu);
* "No sirds Latvijai"&nbsp;— 7 deputāti (6,91% balsu).

## Saeimas partijas un partiju apvienības termiņa beigās
thumb|12. Saeimas frakcijas pirms termiņa beigām

## Valdošā koalīcija
Neskatoties uz to, ka 12. Saeimas vēlēšanās lielāko atbalstu ieguva sociāldemokrātiskā partija "Saskaņa", tomēr balsu vairākumu Saeimā saglabāja iepriekšējā valdošā koalīcija "Vienotības", Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) un apvienības "Visu Latvijai!"-"Tēvzemei un brīvībai"/LNNK sastāvā.

Visus valsts amatus koalīcija sadalīja saviem biedriem: par Saeimas priekšsēdētāju tika ievēlēta Ināra Mūrniece ("Visu Latvijai!"-"Tēvzemei un brīvībai"/LNNK), par valdības vadītāju Laimdota Straujuma ("Vienotība"), bet par Latvijas Valsts prezidentu Raimonds Vējonis (ZZS).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Republikas Saeimas mājaslapa
Santjago (nozīmju atdalīšana)

**Santjago** ( — ‘Svētais Jēkabs’) var būt:

* Santjago — Čīles galvaspilsēta;
* Santjago — pilsēta Filipīnās;
* Santjago del Estero — pilsēta Argentīnā;
* Santjago del Estero — Argentīnas province;
* Santjago de Keretaro — pilsēta Meksikā;
* Santjago de Kompostela — pilsēta Spānijā;
* Santjago de Kuba — pilsēta Kubā.

## Skatīt arī
* Santjago Bernabeu stadions — futbola stadions Madridē.
Armēnijas pilsētu uzskaitījums

[200px|thumbnail|[Armēnijas novietojums pasaulē]]
Šajā uzskaitījumā iekļautas visas **[[Armēnija]]s pilsētas** (). 2013. gadā Armēnijā bija **49** pilsētas.

Padomju laikā lielākajām pilsētām bija "republikas pakļautības pilsētu" statuss. Vairāk kā 35% no Armēnijas iedzīvotājiem dzīvo galvaspilsētā Erevānā.

## Pilsētu sadalījums pa reģioniem (marzēm)

## Uzskaitījums

## Karte

## Galerija

## Atsauces
Atkarska

**Atkarska** () ir pilsēta Saratovas apgabalā Krievijā. Atkarskas rajona centrs. Izvietojusies apgabala rietumdaļā pie Atkaras upes ietekas Medvedicā 92 km no apgabala centra Saratovas.

## Vēsture
1385. gadā vietā, kur tagad atrodas pilsēta, tika nodibināts tatāru hana Etkara uluss, pēc kā tika nodēvēta Etkaras upe. 1699. gadā pēc cara Pētera I rīkojuma Medvedicas labajā krastā tika ierīkota sloboda, ko nodēvēja pēc Etkaras upītes. 1780. gadā pēc Katrīnas II rīkojuma Etkaras slobodai piešķīra pilsētas statusu, tagadējo nosaukumu un tā kļuva par apriņķa centru. Pēc Tambovas—Saratovas dzelzceļa izbūves (1871—1872) un atzara uz Voļsku izveidošanas (1893) Atkarska kļuva par ievērojamu transporta mezglu un strauji izauga par reģiona labības tirdzniecības centru. Mūsdienās mašīnbūves un pārtikas rūpniecības centrs.

## Cilvēki
Atkarskā dzimuši:
* Valērija — krievu dziedātāja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fabijonišķu seņūnija

**Fabijonišķu seņūnija** () ir Viļņas mikrorajons un seņūnija. Tā atrodas pilsētas ziemeļu daļā un ir viena no jaunākajām apkaimēm Viļņas pilsētas pašvaldībā. Tā tika uzbūvēta 1980. gadu beigās un 1990. gadu sākumā bijušā Fabijonišķes ciema vietā.

Fabijonišķēs filmētas miniseriāla Černobiļa ainas Pripjatas pilsētā.

## Atsauces
Ripplewood Holdings

***Ripplewood Holdings*** ir ASV privātā kapitāla uzņēmums. To 1995. gadā dibinājis finansists Tims Kolinss (). Kapitālsabiedrība iegulda līdzekļus liela izmēra nelikvīdos uzņēmumos ar ilgtermiņa atdevi.

## Bankas "Citadele" iegāde
2014. gadā *Ripplewood Holdings* izteica gatavību iegādāties 25 % Latvijas valstij un Eiropas rekonstrukcijas un attīstības bankai piederošās bankas "Citadele". Šis darījums atšķīrās no firmas iepriekšējās pieejas, ieguldot savā pārvaldībā nodotus investīciju fondus. *Ripplewood Holdings* iespējamās investīcijas Latvijas finanšu tirgū atzinīgi novērtēja Latvijas Bankas prezidents Ilmārs Rimšēvičs, norādot ka "Latvijas banku vide, kur tradicionāli darbojušies skandināvu finanšu uzņēmumi, ar ASV investora «Ripplewood Holdings» kapitāla ienākšanu kļūšot spēcīgāka".

2014. gada 5. novembrī Privatizācijas aģentūra Latvijas valsts vārdā parakstīja līgumu par bankas pārdošanu. Tims Kolinss parakstīja līgumu kā investoru pārstāvis.
Darījumu atļava Latvijas Finanšu un kapitāla tirgus komisija, Lietuvas regulators, Šveices regulators, un Eiropas Komisija.
2015. gada 20. aprīlī noslēdzās 74,7 miljonu eiro vērtais pārdošanas darījums.

2025. gada septembra beigās starptautisku investoru konsorcijam, ko pārvaldīja *Ripplewood Advisors LLC*, piederēja 73,7 % AS "Citadele banka" akciju. Šajā konsorcijā ietilpa *Ripplewood Advisors LLC* meitas sabiedrība *RA Citadele Holdings LLC* (32,38 % bankas akciju), *EMS LB LLC* (11,08 %), *Amolino Holdings Inc.* (8,47 %), *Delan S.à.r.l.* (7,84 %), *Shuco LLC* (6,18 %).

## Atsauces
Chang'e 5 T1

***Chang'e 5 T1*** ( *Cháng'é wǔhào T1*) ir Ķīnas eksperimentāla zonde, kuras mērķis bija izmēģināt Mēness grunts paraugu atgriešanas nolaižamo aparātu. Zonde palaista . Tā aplidoja Mēnesi, un kapsula uz Zemes nolaidās . Pēc nolaižamā aparāta atdalīšanās zonde tika pārvietota uz Lisažū orbītu ap Zemes — Mēness Lagranža punktu L2. Pēc tam tā 2015. gada janvārī atgriezās pie Mēness, ieejot orbītā ap to.

Īstā grunts paraugu nogādāšana uz Zemi paredzēta 2017. gadā misijā *[[Chang'e 5]]*.

*Chang'e 5 T1* nav oficiālais nosaukums.

## Lidojuma gaita
*Chang'e 5 T1* tika palaista  18:00 UTC ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 3C]]* no Sičanas kosmodroma. Zonde ievadīta brīvās atgriešanās trajektorijā, kurā kosmiskais aparāts bez papildu manevriem apmet cilpu ap Mēnesi un atgriežas uz Zemes.
28. oktobrī *Chang'e 5-T1* veica Mēness pārlidojumu.

 21:53 UTC nolaižamais aparāts atdalījās no zondes. 22:13 UTC tas iegāja Zemes atmosfērā, un 22:42 UTC kapsula nolaidās Sizivanā, Iekšējā Mongolijā, aptuveni 80 km uz ziemeļiem no Hohhotas. Pēc tam galvenais kosmiskais aparāts veica dzinēja iedarbināšanu, lai paliktu orbītā. Zonde atgriezās eliptiskā orbītā ar perigeju 600 km un apogeju 540 000 km.

7. un 17. novembrī *Chang'e 5-T1* veica korekcijas manevrus.
27. novembrī zonde iegāja Lisažū orbītā ap Zemes — Mēness Lagranža punktu L2. Ap L2 tā veica trīs apriņķojumus.
 *Chang'e 5-T1* atstāja Lagranža punktu. 2015. gada 11. janvārī zonde iegāja orbītā ap Mēnesi. Nākamajās trīs dienās orbīta pazemināta līdz 200 km no Mēness virsmas.
No 3. līdz 7. martam zonde mveica manevrus, imitējot satikšanos ar *Chang'e 5* pacelšanās pakāpi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Chinese Lunar Pathfinder Spacecraft delivers unique View of Earth & Moon spaceflight101.com
Mohaves tuksnesis

**Mohaves tuksnesis** (*Mojave Desert*) ir tuksnesis Kordiljeru kalnos, ASV. Aizņem daļu Kalifornijas, Nevadas, Jūtas un Arizonas štata. Robežojas ar Lielā Baseina tuksnesi ziemeļos, Sonoras un Kolorādo tuksnešiem dienvidos un Kolorādo plato austrumos. Izveidojies Sjerranevadas lietus «aizvējā», apvidum nesaņemot nokrišņus. Mohaves tuksnesis ir ap 81—124 tūkstošus km² liels. Tajā savā starpā mijas kalnu grēdas ar ieplakām. Augstākā virsotne ir 3633 m augstā Čārlstona smaile, savukārt zemākais punkts ir 86 m zjl esošā Bedvoteras ieplaka Nāves ielejā.

Lai gan lielākā daļa Mohaves tuksneša ir reti apdzīvota, te atrodas arī vairākas lielas pilsētas, Kalifornijā atrodas Lankastera, Palmdeila un Viktorvila, Nevadā — Hendersona un Lasvegasa. Tiek saukts par "Ziemeļamerikas sausuma polu", jo tajā pat vairākus gadus pēc kārtas var nebūt nokrišņu. Te atrodas divi nacionālie parki – Džošuatrī nacionālais parks un Nāves ielejas nacionālais parks, kā arī citas aizsargājamas dabas teritorijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēteris Ozoliņš

**Pēteris Ozoliņš** var būt:
* Pēteris Ozoliņš (1864—1938), aktieris, režisors
* Pēteris Ozoliņš (1894—1926), virsnieks
* Pēteris Ozoliņš (1923—2000), fiziologs, pasniedzējs, LZA goda loceklis

## Skatīt arī
* Ozoliņš
Jakovs Kameņeckis

**Jakovs Kameņeckis** (;  Minska - , Minska) bija ebreju tautības padomju žurnālists un šahists. Pirmais PSRS šahists, kas piedalījās Latvijas šaha čempionātos.

## Biogrāfija
Pirms Otrā pasaules kara aktīvi piedalījies Baltkrievijas šaha dzīvē - spēlējis vietējos turnīros un nodarbojies ar šaha kompozīciju. Daudzi Kameņecka sastādītie uzdevumi ir ieguvuši balvas dažādos konkursos. 1940. gadā kļuvis par Minskas pilsētas čempionu šahā. 1941. gadā dienējis Sarkanajā armijā Latvijas teritorijā un kā armijas pārstāvis piedalījies 1941. gada Latvijas šaha čempionātā, kurā dalījis 11.-12. vietu ar Lūciju Endzelīnu.
Otrā pasaules kara gados piedalījies karadarbībā, ticis apbalvots. 1942. gadā, strādājot Gorkijas apgabala rajona avīzē «Рабочая Балахна», ticis nepamatoti represēts, tomēr pēc mēneša atbrīvots.
Pēc kara sasniedzis savus labākos rezultātus Baltkrievijas šaha čempionātos: 5. vieta 1947. gadā un 2.-3. vieta 1949. gadā.
1951. gadā kā atbildīgais sekretārs piedalījies Baltkrievijas sporta laikraksta «Физкультурник Белоруссии» (tagad «Спортивная панорама») dibināšanā. Bijis PSRS Žurnālistu savienības biedrs.
Baltkrievijas izlases sastāvā kļuvis par PSRS komandu šaha kompozīcijas čempionātu divkārtēju uzvarētāju (1969, 1971), kā arī izcīnījis sudraba medaļu (1964) un divas bronzas medaļas (1957, 1958).

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Atlantijas slieksnis

thumbnail|upright=1.2|Atlantijas okeāna ziemeļu daļas batimetrijas karte
**Atlantijas slieksnis** ir okeāna dibena pacēlums starp Grenlandi, Islandi, Fēru salām un Šetlendi, kas veido robežu starp Atlantijas okeānu dienvidos un salīdzinoši aukstākajām Norvēģu jūru un Grenlandes jūru ziemeļos. Tā dziļums ir ap 600 m. Veidojas no trijām daļām: Grenlandes—Islandes pacēlums Dāņu šaurumā, Islandes—Fēru slieksnis starp Islandi un Fēru salām un pacēlums starp Fēru salām un Šetlendu. Slieksnis traucē dziļūdens (700—800 m) apmaiņu starp Atlantijas okeānu, kur tā temperatūra ir ap 3—5 °C un jūrām ziemeļos, kur ūdens temperatūra šādā dziļumā ir mazāka par 0 °C. Starp Islandi un Šetlendu salām ziemeļu virzienā plūst siltā Ziemeļatlantijas straume, Dāņu šaurumā dienvidu virzienā — aukstā Austrumgrenlandes straume.

## Atsauces
Arvīds Ozoliņš

**Arvīds Ozoliņš** var būt:

* Arvīds Ozoliņš (1908—1996), baletdejotājs, baletmeistars;
* Arvīds Ozoliņš (1917—2009), skolotājs, novadpētnieks.

## Skatīt arī
* Ozoliņš
Samsung Galaxy

right|250x250px
right|250px
right|250px
***Samsung Galaxy*** ir Dienvidkorejas uzņēmuma *[[Samsung Electronics]]* mobilo ierīču sērija. Tajā iekļauti viedtālruņi, planšetdatori un citas ierīces. Tās darbojas ar *[[Android]]* operētājsistēmu.

## Kategorizācija
thumb|right|250px|''Samsung Galaxy Notte Edge''
Kopš 2014. gada aprīļa *Galaxy* sērijas ierīces tika kategorizētas sekojošā veidā:

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Samsung'' oficiālā vietne
61 (skaitlis)

**61 (sešdesmit viens)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 60 un 62. Gada sešdesmit pirmā diena ir 2. marts. 

Romiešu skaitļu sistēmā sešdesmit viens tiek pierakstīts šādi — LXI, bet binārajā skaitīšanas sistēmā sešdesmit viens ir 1111012, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 758 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 3D16. Sešdesmit viens ir nepāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā sešdesmit pirmais ir prometija (Pm) atomskaitlis. Orna ir Francijas piecdesmit devītais departaments. Tas ir Austrālijas starptautiskais tālsarunu kods.

## Skatīt arī
* 61. gads
* 61. gads p.m.ē.
62 (skaitlis)

**62 (sešdesmit divi)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 61 un 63. Gada sešdesmit otrā diena ir 3. marts. 

Romiešu skaitļu sistēmā sešdesmit divi tiek pierakstīts šādi — LXII, bet binārajā skaitīšanas sistēmā sešdesmit divi ir 1111102, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 768 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 3E16. Sešdesmit divi ir pāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā sešdesmit otrais ir samārija (Sm) atomskaitlis. Tas ir Indonēzijas starptautiskais tālsarunu kods. 

## Skatīt arī
* 62. gads
* 62. gads p.m.ē.
64 (skaitlis)

**64 (sešdesmit četri)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 63 un 65. Gada sešdesmit ceturtā diena ir 5. marts. 

Romiešu skaitļu sistēmā sešdesmit četri tiek pierakstīts šādi — LXIV, bet binārajā skaitīšanas sistēmā sešdesmit četri ir 10000002, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 1008 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 4016. Sešdesmit četri ir pāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā sešdesmit ceturtais ir gadolīnija (Gd) atomskaitlis. Tas ir Jaunzēlandes starptautiskais tālsarunu kods. Kāmasūtra sastāv no 64 pozām. Sešdesmit četri ir @ ASCII kods. 

## Skatīt arī
* 64. gads
* 64. gads p.m.ē.
48. gads

**48. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Miruši
* Mesalīna, Romas impērijas imperatora Klaudija trešā sieva (dzimusi 17. )
49. gads

**49. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* Romas impērijas imperators Klaudijs apprecas ar Tiberija adoptēto meitu, Agripīnu Jaunāko.
* Melankoms kļūst par čempionu 207. olimpiskajās spēlēs, boksa disciplīnā.
Naujininku seņūnija

**Naujininku seņūnija** () ir Viļņas apkaime un seņūnija. Tā atrodas pilsētas dienvidrietumos starp Viļņas starptautisko lidostu un dzelzceļa staciju. Apkaimē atrodas vecticībnieku kapsēta un baznīca.
Seppälä

right|thumb|240px|''Seppälä'' veikals Helsinkos
***Seppälä Oy*** ir Somijas tirdzniecības uzņēmums, kuram pieder apģērbu veikalu ķēde Somijā un Igaunijā. Dibināts 1930. Galvenais birojs atrodas Vantā.

2017. gada septembrī uzņēmumam pieteikts bankrots.

## Vēsture
1930. gadā Edvards Sepele (*Edvard Seppälä*) ar savu brāli Kouvolā atvēra veikalu, kur pārdeva vīriešu apģērbus un tam laikam modernus aksesuārus. 1957. gadā atvērts apģērbu veikals sievietēm.

1969. gadā sāka paplašināties veikalu tīkls, atverot veikalu Lapēnrantā. 1970. gadā atvērts pirmais veikals Helsinku centrā.
1970 gados *Seppälä* pievērsās arī apģērbu dizaina izstrādei.
1974. gadā sākās preču iepirkšana Āzijā
1975. gadā galvenais birojs pārcelts no Kouvolas uz Helsinkiem. Sākta *Seppälä* veikalu atvēršana uz franšīzes pamata.

1984. gadā atvērti pirmie *Seppälä* veikali ārpus Somijas — Rietumvācijā.
1988. gadā uzņēmums pārdots *[[Stockmann]]*. Tajā laikā tam bija 54 veikali un 1200 darbinieki.

1990. gados slēgti veikali Rietumvācijā.
1996. gadā *Seppälä* atvēra pirmo veikalu Igaunijā, bet 2003. gadā — Latvijā. 2004. gadā *Seppälä* iegāja Krievijā, 2005. gadā — Lietuvā un Ukrainā.
2008 gadā Somijā tika ieviesta lojalitātes programma "*Seppälä* Klubs".

2014. gada 29. oktobrī paziņots, ka *Seppälä* sašaurinās veikalu tīklu Somijā un Igaunijā, kā arī slēgs visus ķēdes veikalus Latvijā, Lietuvā un Krievijā, tādējādi likvidējot 380 darbavietas. Tas saistīts ar to, ka klientiem pastiprinājusies tendence pāriet uz iepirkšanos tiešsaistē, bet vājāks Krievijas rublis un recesija Somijā problēmas vēl vairāk pastiprināja. Uz to laiku uzņēmumam bija 130 *Seppälä* veikali Somijā, 36 Baltijas valstīs un 16 Krievijā.  Uzņēmuma vadītājs Hannu Penttila atkāpjas no amata un 10. novembrī zviedrs Pers Telins kļūs par jauno vadītāju.

2015. gada 2. februārī paziņots, ka *Stockmann* pārdos *Seppälä* tā vadībai (Evelīnai Melentjefai un Timo Melentjefam). Darījums pabeigts 31. martā. Uzņēmumam palika 82 veikali Somijā un 20 veikali Igaunijā, pārējie tika slēgti līdz gada beigām.

2017. gada pavasarī *Seppälä* veica restrukturizāciju, slēdzot nerentablos veikalus un samazinot izdevumus. Augustā uzņēmumam bija palikuši 56 veikali Somijā un 14 veikali Igaunijā. Lai arī izdevumi bija samazināti uz pusi, tika secināts, ka uzņēmumu vairs nav iespējams glābt. 2017. gada 15. septembrī *Seppälä* tiesā iesniedza bankrota pieteikumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Valdis Liepiņš

**Valdis Liepiņš** var būt:
* Valdis Liepiņš (aktieris) — latviešu aktieris;
* Valdis Liepiņš (ekonomists) — latviešu ekonomists, sabiedriskais darbinieks, politiķis.
Kristaps Strautmanis

**Kristaps Strautmanis** (arī **Kristaps Strautmans**, dzimis , miris ) bija Latvijas luterāņu mācītājs un pedagogs. Kalpojis Bauskas Svētā Gara baznīcas draudzē.

## Dzīvesgājums
[thumb|150px|K. Strautmanim veltīts piemiņas akmens viņa nošaušanas vietā [Vecsaules mežā]]
Dzimis 1860. gadā skolotāja ģimenē. No 1873. līdz 1877. gadam mācījās Jelgavas reālģimnāzijā. 1884. gadā nokārtoja apriņķa skolotāja eksāmenu. No 1890. līdz 1893. gadam studēja teoloģiju Tērbatas Universitātē un 1893. gadā Jelgavā nokārtoja konsistorijas eksāmenu. No 1895. līdz 1896. gadam — skolotājs Irlavas skolotāju seminārā.

1896. gada jūlijā kļuva par Bauskas latviešu luterāņu draudzes mācītāju. Darbojās Latviešu literārā biedrībā, kur no 1904. līdz 1911. gadam bija Kurzemes direktors un sniedza bibliogrāfiski kritiskus pārskatus. 1899. gadā Strautmanis salaulājies ar Olgu Helēni Alisi fon der Ropu, ģimenē piedzima Ērika Aleksandra Meta (1900), Gothards Eduards Ādolfs (1902), Leonhards Eižens Georgs (1905), Kurts Pauls Johanness (1906). Sākoties Pirmajam Pasaules karam un vācbaltiešu deportācijai, Strautmanis palika Bauskā, bet sieva ar bērniem bija spiesti doties uz Krieviju, no kurienes viņi atgriezās 1918. gadā. 

### Nogalināšana
Mācītāju Strautmani 1919. gada 19. martā lielinieki nogalināja Vecsaules pagasta Likvertenu silā. apglabāja Bauskas pilsētas kapos pēc tam, kad 23. martā Bausku ieņēma landesvēra vienības.

Par viņa slepkavības apstākļiem saglabājušās dažādas versijas. Pēc vienas no tām, veicot mācītājmuižā kratīšanu, lielinieki uzgājuši paslēptu labību, Strautmani pasludinājuši par izzadzēju, kas laupot darba tautas maizi. Tuvojoties Baltijas landesvēra spēkiem, mācītājmuižā nomitinājuši milici, kam bija jānovērš Strautmaņa bēgšana no pilsētas. 1919. gada 16. martā Strautmanis noturējis pēdējo sprediķi Bauskas Sv. Gara baznīcā. 19. martā lielinieki pameta Bausku, taču atkāpjoties arestēja un līdzi ņēma gūstekņus. 

Pēc citas versijas mācītājs 19. martā noturējis pēdējo lūgšanu piederīgo vidū, tad lielinieki arestējuši Strautmani un ņirgādamies izdzinuši viņu no mājām, neļaujot atvadīties no ģimenes. Mācītāju kā gūstekni kājām dzinuši līdz Likvertenu silam, kur revolucionārais kara tribunāls viņam steigā piespriedis nāves sodu.
   
Pēc čekistes Lauras Tauriņas atmiņām sarkanie izlūki satvēruši Bauskas nomalē frontes līnijā Bauskas mācītāju Strautmani, kurš signalizējis ienaidniekam ar gaismas lukturi. Pie Vecsaules sila apcietinātajam mācītājam Strautmanim piesprieda nāves sodu. Nāves sodu izpildīt uzdevuši Tauriņai, bet pie meža malas atjāja no Bauskas kara komisārs biedrs Lampe un ieteica nāves soda izpildīšanu Strautmanim atlikt, jo Bauska neesot ieņemta. Vēlāk izrādījies, ka mācītājs nošauts it kā pēc lielinieka Ušacka pavēles. Tomēr 1919. gada maijā Liepājas avīzē *"Libausche Zeitung"* atrodama publikācija, kurā minēts, ka Tauriņa nošāvusi mācītāju.
Strautmaņa atraitne devās uz Vāciju un neilgi pēc tam apprecējās ar Aleksandru Bernhardu Valteru fon Hānu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Strautmanis datubāzē "Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam"
Gajs Fokss

**Gajs Fokss** (; dzimis , miris ) bija angļu katoļticīgo grupas, kas Pulvermucas sazvērestībā (*Gunpowder Plot*) plānoja nogalināt karali Džeimsu I , dalībnieks.

## Biogrāfija
Dzimis Jorkā, šeit arī izglītojies. Tēvs nomira, kad Fokss bija deviņus gadus vecs, pēc tam viņa māte apprecējās ar katoli. Vēlāk arī Fokss pārgāja uz katolicismu un pameta salu, lai cīnītos Nīderlandes Neatkarības karā katoliciskās Spānijas, kas cīnījās pret protestantu Nīderlandi, pusē.

Vēlāk saticis Tomasu Vintūru, ar kuru kopā devies atpakaļ uz Angliju. Vintūrs iepazīstinājis Foksu ar Robertu Ketsbiju, kas plānoja nogalināt karali Džeimsu I un atjaunot katoļu monarhu tronī. Viņi centās uzspridzināt Lielbritānijas parlamenta ēku Londonā, pats Fokss bija atbildīgs par šaujampulvera uzraudzīšanu. Pēc anonīmas vēstules saņemšanas varas iestādes veica meklēšanu Vestminsteras pilī un atrada tur Foksu, kas sargājis sprāgstvielas. Dažu nākamo dienu laikā Fokss tika izvaicāts un spīdzināts, līdz viņš atzinās. Pirms nāvessoda izpildes  Fokss ar kaklā uzmestu cilpu izlēca no sastatnēm karātavās, kur viņu gatavojās pakārt, lauza kaklu un nomira.

Gaja Foksa vārds kļuva par sinonīmu atentātam, kas izgāzās, un kopš 1605. gada katru 5. novembri tiek atzīmēta Gaja Foksa nakts, kurā notiek uguņošana un Gaja Foksa lelles dedzināšana uz sārta.

## Ārējās saites
Straujumas Ministru kabinets

**Straujumas Ministru kabinets** var būt:
* Straujumas 1. Ministru kabinets (2014);
* Straujumas 2. Ministru kabinets (2014—2016).
Šķautņu cilpa

**Šķautņu cilpa**  ir savienotu šķautņu kopa uz trīsdimensionāla ķermeņa virsmas, visbiežāk savienojot pēdējo virsotni ar pirmo, tādējādi veidojot cilpu.

Formālāk, *edge loop* definē kā šķautņu kopu, kur cilpa seko vidējai šķautnei katrā četru virzienu mezglā.

Tā var būt gan ārējā mala plakanai virsmai, gan arī norobežot caurumu.

Cilpa pārtrauks darbību, kad saskarsies ar cita veida mezgliem (3 vai 5 virzienu).
thumb

## Pielietojums animēšanā
Šķautņu cilpas ir ērti izmanotjamas organismu modelēšanā, kur nepieciešams tās padarīt animētas. Organiskajā modelēšanā šķautņu cilpas spēlē svarīgu lomu, lai pareizi deformētu tīklu. Pareizi modelētā tīklā uzmanīgi jāizvērtē šķautņu cilpu izvietojumu un pārtraukumus. Populārs šķautņu cilpu izmantošanas gadījums ir sejas muskuļu struktūras un kontūras, kas imitē mīmiku. Šajā gadījumā nepieciešamas zināšanas par cilvēka muskuļu grupām, piemēram, acis un muti ietverošajiem muskuļiem. Imitējot muskuļu izvietojumu, tiek mēģināts imitēt, kā tie saraujoties un izplešoties deformē seju. Ja šķautņu cilpu uzbūve ir pareiza, tā nodrošina kontroli pār kontrūru un siluetu no jebkuras pozīcijas.

## Poli
Svarīga daļa šķautņu cilpu izstrādē ir polu izpratne. Par poliem sauc virsotnes, kas pieder 3, 5 vai vairāk šķautnēm. Šādā gadījumā cilpas ceļš nav viennozīmīgs.

## Atsauces
Vokselis

**Vokselis** ( — ‘apjoms’ + *pixel* — ‘pikselis’) ir ciparinformācijas vienība.

Vokselis ir telpiskās modelēšanas vismazākais trīsdimensiju elements. Tam neatkarīgi var piešķirt tādus atribūtus kā krāsu un intensitāti (vokseļa vērtība — diskrēts atribūts, kas var būt arī kāds cits parametrs, ne tikai krāsa vai intensitāte).

Vokselim nav iekšējās struktūras un to parasti atvasina, vienādās daļās sadalot trīsdimensiju telpu.

Vokseļus izmanto attēla dziļuma un precizitātes veicināšanai.

Bieži vokseļus izmanto medicīnisko un zinātnisko datu vizualizācijai un analīzei, kā arī lai aprakstītu dažu displeju izšķirtspēju, jo vokseļu modelim ir salīdzinoši ļoti augsta precizitāte — tas vizualizē gandrīz katru pikseli, kas ir trīsdimensiju telpā.

Lai radītu 3D vokseļu modeli (*vokseļu modelis* — 3D rastrs, kas veido objektus trīsdimensiju telpā), nav vajadzīgi šim nolūkam paredzēti algoritmi, jo katrs no kontroles punktiem tiek izvadīts 3D telpā kā atsevišķa daļiņa (elements), piemēram, cilindrs, sfēra, kubs. Tādējādi, katrs kontroles punkts var būt izvadīts kā atsevišķs elements, un kontroles punktu bloks izveidos visu laukumu.

Vokseļu plusi:
# Tas var attēlot objektus, kuriem ir vairāk nekā viens segments katrā no slāņiem, jo starpslāņu saites nav svarīgas.
# Modeļa virsmā nav kropļojumu (salīdzinot ar poligonālo modeli).

Vokseļu mīnusi:
# Vokseļu attēlošanai nepieciešams vairāk datora resursu, jo nepieciešams attēlot vairāk sarežģītu objektu.
# Virsma nav gluda, bet gan ir graudaina un ir redzams ikviens virsmas elements (vokselis).

## Vokseļu redaktori
Kaut arī, izmantojot vokseļus zinātniskām vizualizācijām, nav nepieciešama to koriģēšana, ir pieejami vairāki vokseļu redaktori, kurus izmanto, lai no vokseļiem veidotu mākslas darbus (īpaši 3D pikseļu mākslu) vai arī lai veidotu modeļus, kas paredzēti uz vokseļiem bāzētām spēlēm.

Daži no redaktoriem izmanto tikai vienu vokseļu rediģēšanas pieeju, bet citi sajauc vairākas no tām.

Kopīgās pieejas:
* *Slice* (no angļu: šķēle, daļa) tilpums ir sadalīts vairākos gabalos ("šķēlēs") uz vienas vai vairākām asīm un lietotājs var koriģēt katru atsevišķi, izmantojot 2D rastra koriģēšanas rīku. Šī metode parasti vokseļos uzglabā informāciju par krāsām.
* *Sculpture* (no angļu: skulptūra) parasti vokseļos uzglabā informāciju par blīvumu, taču trūkst informācijas par krāsu.
* *Building blocks* (no angļu: celtniecības bloki) lietotāji var pievienot vai noņemt dažādus blokus, gluži kā darbojoties ar konstruktoru rotaļlietām.

## Atsauces
Straujumas 2. Ministru kabinets

**[[Laimdota Straujuma|Laimdotas Straujumas]]** vadībā **[[Latvijas Republikas Ministru kabinets]]** darbojās no  līdz . Šis bija otrais Ministru kabinets pēc kārtas, kuru vadīja Straujuma. Laimdota Straujuma pārstāvēja Vienotību. Straujumas kabineta koalīcijas sastāvā bija Vienotība, Zaļo un Zemnieku savienība un Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK". 2015. gada 7. decembrī Laimdota Straujuma paziņoja par atkāpšanos no amata. 

## Koalīcijas sastāvs

## Partiju sadalījums

## Ministru kabineta sastāvs

## Ārējās saites
* Latvijas Republikas Ministru kabineta oficiālā mājas lapa

## Atsauces
879. gads

**879. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* Nestora hronikas tekstā minēts, ka Ruriks nomira, atstādams savu dēlu Igoru sava radinieka Oļega audzināšanā.
* Par Franku karali kļūst Luijs III.
* Beļģijas pilsētu Genti izposta vikingi.
## Miruši
* Ruriks, rūsu karavadonis no kura sākās daudzas varjagu-krievu kņazu un lielkņazu dinastijas (dzimis 830.)
Audumu modelēšana

**Auduma modelēšana** ir termins, ko izmanto, lai imitētu audumu datorprogrammā — parasti tas notiek 3D datorgrafikā. Galvenās metodes, ko izmanto tur, var iedalīt trīs pamatgrupās: ģeometriskās, fiziskās un daļiņu / enerģijas.

Lielākā daļa auduma modeļu ir bāzētas uz ‘daļiņām’, kas ir saistītas sava veida režģī. Ņūtona fizika tiek izmantota, lai modelētu katru no daļiņām. Daļiņas iet caur ‘melnā kaste’, kas tiek saukts par fizikas dzini. Tas ietver un izmanto kustības pamatlikumu (Ņūtona otrais likums).

\vec{F}=m\vec{a}

Visu modeļu galvenais mērķis ir atrast figūras atrašanās vietu un formu uz auduma gabala, izmantojot šo pamata vienādojumu un vairākas citas metodes.

## Ģeometriskā metode
Borels Veils bija tas, kas aizsāka ģeometrisko tehniku 1986. gadā. Viņa darbs fokusējās uz aptuveno auduma izskatu, uzskatot audumu kā vadu kopu, kas ir savienoti izmantojot hiperboliskās kosinusa līknes. Sakarā ar to, tas nav piemērots dinamiskajiem modeļiem, bet ļoti labi strādā ar statiskiem vien rāmja modeļiem. Šī metode pamatā rada formas no atsevišķiem punktiem, kuri grupās pa trīs tiek savienoti.

## Fiziskā metode
Fiziskā metode audumu uztver kā režģi no daļiņām, kas ir savienotas ar atsperēm. Ja ģeometriskā pieeja neatļāva nekādas nobīdes un stiepšanos, tad šī metode bija veidota tieši tāpēc, lai nodrošinātu stiepšanos, staipīgumu un svaru.

E(Particle_{i,j}) = k_{s}E_{s,i,j} + k_{b}E_{b,i,j} + k_{g}E_{g,i,j}
* s — elastība (Huka likums)
* b — liekšanās (liece)
* g — gravitācija
Tagad var pievienot mehāniskā līdzsvara pamatprincipu, kurā visi ķermeņi meklē mazāko enerģiju, izmantojot šo vienādojumu.

## Daļiņu / enerģijas metode
Daļiņu / enerģijas metode ir sarežģītāka nekā ģeometriskā un fiziskā metode. Daļiņu metode dodas soli tālāk nekā fiziskā metode, pieņemot, ka daļiņu tīkls mijiedarbojas tieši. Atšķirībā no atsperēm daļiņu enerģijas mijiedarbība tiek izmantota, lai noteiktu auduma formu.

U_{Total} = U_{Repel} + U_{Stretch} + U_{Bend} + U_{Trellis} + U_{Gravity}

*Repelling* ir mākslīgs elements, ko izmanto, lai novērstu mijiedarbību ar sevi (krustošanos). *Streching* tiek regulēts ar Huka likumu, tāpat kā ar fizisko metodi. *Bending* apraksta auduma staipīgumu. *Trellsing* apraksta auduma griešanu (auduma kropļošana plaknē). *Gravity* apraksta paātrinājumu, ko rada gravitācija.

Enerģijas noteikumi, kas pievienoti no jebkura avota, var tikt ielikti šajā vienādojumā, lai atrastu nosacījumus, kas apraksta modeli. Tas ļauj modelēt auduma uzvedību jebkuros apstākļos, un tā kā audums tiek uztverts kā daļiņu kopa, tā uzvedību var raksturot ar dinamiskumu fiziskajā dzinī.

## Ārējās saites
* Auduma modelēšana
878. gads

**878. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Veseksas ķēniņš Alfrēds Lielais sakāva dāņu vikingus Anglijas austrumu daļā jeb "Dāņu tiesā" (*Danelaw*).

## Dzimuši
* Igors Rurikovičs, Kijivas kagans no 912. gada līdz savai nāvei (miris 945.)
* Izjaslavs Vladimirovičs, Polockas Rurikoviču dinastijas pamatlicējs (miris 1001.)
877. gads

**877. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* Kārlis II Plikgalvis kapitulārijā juridiski noformulēja grāfa titula pārmantojamību un grāfu politisko patstāvību.
## Miruši
* 6. oktobris — Kārlis II Plikgalvis, Karolingu dinastijas valdnieks, Rietumfranku valsts karalis, Rietumu imperators (dzimis 823.)
* Johans Skots Erigena, filozofs (dzimis 810.)
874. gads

**874. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Pirmais zināmais norvēģu ieceļotājs Ingolfurs Arnarsons uzceļ sev māju Islandes galvaspilsētā Reikjavīkā
## Dzimuši
* Eduards Vecākais, Anglijas karalis (miris 924.)
873. gads

**873. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* Beidza pastāvēt Tahirīdu valsts, mūsdienu Irānas teritorijā.

## Dzimuši
* Eduards Vecākais, Anglijas karalis (miris 924.)
* Ordinjo II, Galisijas Karalistes karalis (miris 924.)
872. gads

**872. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* Ēģiptes galvaspilsētā Kairā dibināta pirmā musulmaņu slimnīca.
* Norvēģiju pēc kaujas pie Hafrsforda apvienoja karalis Haralds Skaistmatis, pēc kura sākās tā sauktais *Vikingu laikmets*.
* Par Romas pāvestu kļūst Jānis VIII.

## Dzimuši
* Fārābī, persiešu zinātnieks un filozofs (miris 872.)
Balode

**Balode** (vīriešu dzimtē Balodis) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds, desmitais izplatītākais sieviešu uzvārds Latvijā. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Agita Balode (dzimusi 1962) — latviešu gleznotāja;
* Dagmāra Balode (1906—1944) — teātra aktrise;
* Guna Balode (dzimusi 1935) — latviešu teātra aktrise un režisore;
* Ingmāra Balode (dzimusi 1981) — latviešu dzejniece un tulkotāja;
* Irma Balode (1907—1938) — latviešu teātra aktrise;
* Laila Balode (dzimusi 1959) — latviešu māksliniece;
* Laimute Balode (*Laimutė Baluodė*; dzimusi 1954) — lietuviešu valodniece;
* Lauma Balode (dzimusi 1984) — latviešu aktrise;
* Maija Balode (dzimusi 1960) — latviešu matemātiķe un skolotāja.

## Atsauces