open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lukarna

thumb|180px|17. gadsimta lukarna Parīzē
**Lukarna** (no , no  — "gaisma") ir jumta izbūve, parasti neliela, lielākoties ar logu vai atvērumu. Tā var atrasties vienā plaknē ar fasādi, pārtraucot jumta pārkari, vai tai paralēlā plaknē jumta vidū. Visbiežāk lukarnas logs atrodas fasādei paralēlajā plaknē, retāk to papildina logi sānos.

Lukarnas attīstījās no erkeriem ar trīsi ēkas zelminī, ko izmantoja smagu priekšmetu pacelšanai uz tās augstāko stāvu. Pirmoreiz lukarnas parādījās vēlās gotikas perioda Francijā (14. gadsimtā). Lukarnu būvniecību popularizēja franču arhitekts Fransuā Mansārs, kurš tās, līdztekus mansarda jumtiem, bieži pielietoja savos 17. gadsimta Parīzes namu projektos. Vēlāk lukarnas kļuva par vienu no baroka un rokoko piļu un rezidenču arhitektūru raksturojošajiem elementiem. Nereti lukarnas iegūst ļoti dekoratīvu un ažūru izveidojumu ar izsmalcinātām aplodām, stukas elementiem, volūtām un citiem dekoriem.

Mūsdienās lukarnas izmanto, lai uzlabotu gaisa apmaiņu vai palielinātu izsauļojumu vai lietderīgo platību bēniņos vai loftā, un ir bieži sastopamas ēkās ar slīpu jumtu.

## Lukarnu tipoloģija
; Divslīpju lukarna: Lukarna ar divslīpju jumtu, kas pretskatā veido zelmini.

; Nošļauptā lukarna: Lukarna ar trim jumta slīpnēm, kas paceļas katra no savas lukarnas sienas, pretskatā veidojot jumtu ar nošļauptu galu.

; Vienslīpju lukarna: Lukarna ar vienu jumta slīpni, kas paceļas tajā pašā virzienā, kurā celtnes galvenais jumts, taču šaurākā leņķī. Vienslīpju lukarnai jumts var būt plakans, tādēļ tām mēdz pielietot no pārējā jumta atšķirīgu seguma materiālu.

; Sienas lukarna: Lukarna, kas atrodas vienā plaknē ar fasādi un pārtrauc jumta pārkari. Pēc būtības šī lukarna ir fasādes turpinājums virs pārkaru līmeņa.

; Acsveida lukarna: Zema un plata lukarna ar zvanveidā izliektu jumtu pār to.

; Arkveida lukarna: Lukarna ar arkveida jumtu.

; Aklā lukarna: Jumta izbūve, kas pilda estētisku funkciju ēkas eksterjerā, bet nenodrošina telpu izsauļojumu un nepalielina to lietderīgo platību.


File:Beaune (21) Hôtel-Dieu - Cour - 02.jpg|Divslīpju lukarnas 
File:Paired dormer windows, Letchworth (geograph 4237604).jpg|Divas nošļauptas lukarnas
File:Flat dormer.jpg|Vienslīpju lukarna
File:Wall dormer - geograph.org.uk - 1702097.jpg|Sienas lukarna
File:Feldsteinkirche Wildenbruch Fledermausgaube.JPG|Acsveida lukarna
File:Fenêtre sur le toit du Palais de Justice.JPG|Arkveida lukarna


## Skatīt arī
* Zelminis
* Jumta logs
* Virsgaisma

## Atsauces
Nordeķu iela

**Nordeķu iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Iļģuciema apkaimē. Nordeķu iela sākas krustojumā ar Slokas ielu un Lielezeres ielu un beidzas krustojumā ar Dzirciema ielu. Kopējais ielas garums ir 380 metri un to veido trīs dažādi posmi: viens sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu, vidējā daļa ir zemes ceļa savienojums bez seguma, bet trešais posms — asfaltēta brauktuve ar vienu braukšanas joslu, kas pieslēdzas Dzirciema ielai. Nordeķu ielā atrodas dažāda veida dzīvojamā apbūve, bet vienā pusē tai pieguļ Nordeķu parks.

## Vēsture
Vēsturisko Nordeķu ielu un tās apbūvi likvidēja 20. gadsimta 70. gadu sākumā, līdz ar Iļģuciema daudzstāvu dzīvojamo namu masīva būvniecību. 21. gadsimtā iela atjaunota citā vietā, otrpus Nordeķu parkam.

## Ielu savienojumi
Nordeķu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Slokas iela
* Lielezeres iela
* Dzirciema iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Iļģuciems

## Atsauces
Dakota Kai

**Čirī Džordžīna Kroulija** (; dzimusi ) ir jaunzēlandiešu profesionālā cīkstone. Pašlaik parakstījusi sadarbības līgumu ar WWE, kur viņā piedalās *[[SmackDown]]* turnīros ar ringa vārdu **Dakota Kai**. Viņa ir *[[Damage CTRL]]* locekle un kopā ar *[[Iyo Sky]]* bijusi divkārtēja WWE komandu čempionāta starp sievietēm uzvarētāja. Vēl zināma pēc piedalīšanās NXT, kur viņa izcīnīja *[[Women's Dusty Rhodes Tag Team Classic]]* balvu, un bijusi divkārtējā NXT komandu čempionāta starp sievietēm uzvarētāja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Smilšu iela (Lielvārde)

**Smilšu iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Stacijas ielu un beidzas krustojumā ar Zvaigžņu ielu. 

## Ielu savienojumi
Smilšu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Stacijas iela
* Zvaigžņu iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Mediācija

**Mediācija** ir dažādu strīdu vai konfliktu risināšanas veids caur sarunām ar profesionāla mediatora atbalstu. Mediācija tiek lietota gan ikdienas situācijās, lai uzlabotu komunikāciju attiecībās, gan arī sarežģītākos gadījumos, kad situācijā ir jau iesaistīta bāriņtiesa vai tās analogi, pirmtiesas vai uzsāktas tiesvedības gadījumā. 

Mediācija ir konfidenciāls, neformāls un brīvprātīgs sarunu process.

Konflikta risināšanai var izmantot mediāciju arī gadījumos, ja puses savstarpēji nesarunājas – mediators var uzrunāt otru strīdu pusi. Mediācija ir piemērota arī strīdos, kur svarīgi nodrošināt pušu komercnoslēpuma vai citas informācijas konfidencialitāti, jo mediators var tikties ar katru no pusēm atsevišķi.

Mediācija ir piemērota ikviena strīda risināšanai un dažādās jomās:

* ģimenes strīdi;              
* būvniecības procesa strīdi;             
* parādu piedziņas strīdi;
* darba strīdi;                
* nekustamā īpašuma strīdi;             
* komercstrīdi;
* mantojuma strīdi;               
* apdrošināšanas strīdi;   
* strīdi izglītības jomā.

Sertificēts mediators ir neitrāla un objektīva fiziskā persona, kas normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā ir apguvusi mediācijas prasmes un saņēmusi valsts atzītu sertifikātu.

## Atsauces
Labākā filma (BAFTA kino balva)

**[[BAFTA kino balva]]s kategorija "Labākā filma"** ir ikgadēja BAFTA kino balvas kategorija kopš pirmās balvu pasniegšanas ceremonijas 1947. gadā. Nominētas var tikt jebkuras valsts filmas, lai gan britu filmas tiek apbalvotas kategorijā "Labākā britu filma", bet filmas svešvalodā kopš 1983. gada kategorijā "Labākā filma svešvalodā".

## Laureāti un nominanti
**Labākā filma no jebkāda avota**

### 1940. gadi

### 1950. gadi

### 1960. gadi

**Labākā filma**

### 1970. gadi

### 1980. gadi

### 1990. gadi

### 2000. gadi

### 2010. gadi

### 2020. gadi

## Atsauces

## Ārējās saites
* BAFTA Official Archive (1949–2007) 
* BAFTA Awards at Internet Movie Database
Līču iela

**Līču iela** var būt:

* ielas valstspilsētās:
** Līču iela — iela Jelgavā,
** Līču iela — iela Jūrmalā,
** Līču iela — iela Ogres novada Ogrē,
** Līču iela — iela Rīgā.

* ielas novadu pilsētās:
** Līču iela — iela Balvu novada Balvos,
** Līču iela — iela Ķekavas novada Baldonē,
** Līču iela — iela Limbažu novada Salacgrīvā,
** Līču iela — iela Līvānu novada Līvānos,
** Līču iela — iela Ogres novada Lielvārdē,
** Līču iela — iela Saulkrastu novada Saulkrastos.

* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Līču iela — iela Ādažu novada Carnikavas pagasta Carnikavā,
** Līču iela — iela Jelgavas novada Platones pagasta Platonē,
** Līču iela — iela Limbažu novada Skultes pagasta Skultē,
** Līču iela — iela Ludzas novada Ciblas pagasta Ciblā,
** Līču iela — iela Ogres novada Mazozolu pagasta Līčupē,
** Līču iela — iela Ogres novada Ogresgala pagasta Ogresgalā,
** Līču iela — iela Ropažu novada Garkalnes pagasta Baltezerā,
** Līču iela — iela Ropažu novada Ropažu pagasta Ropažos.

## Skatīt arī
* Līči
15A. autobusu maršruts (Rīga)

**15A. autobusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursēja no Višķu ielas līdz Juglai-3.

Maršrutu atklāja 2001. gada 1. janvārī un tikai darba dienās. Darbdienās tajā kursēja 3 autobusi, bet brīvdienās maršruts nekursēja. 15A. autobusu maršrutu apkalpoja RPPU "Tālava", kas vēlāk pārsaukts par 7. autobusu parku. 2004. gada 1. decembrī maršruts tika slēgts

## Maršruts
Virzienā **[[Višķu iela (Rīga)|Višķu iela]]** — **D/P [[Jugla (Rīga)|Jugla-3]]** kursēja pa šādām ielām: Višķu iela, Maskavas iela, Slāvu iela, Lubānas iela, A. Saharova iela, A. M. Keldiša iela, Ilūkstes iela, Dzelzavas iela, G. Astras iela, Lielvārdes iela, Biķernieku iela, Hipokrāta iela, Gaiļezera iela, S. Eizenšteina iela, Malienas iela, Juglas iela.

Virzienā **D/P Jugla-3** — **Višķu iela** kursēja pa šādām ielām: Juglas iela, Malienas iela, S. Eizenšteina iela, Gaiļezera iela, Hipokrāta iela, Biķernieku iela, Lielvārdes iela, G. Astras iela, Dzelzavas iela, Ilūkstes iela, A. M. Keldiša iela, A. Saharova iela, Lubānas iela, Slāvu iela, Maskavas iela, Višķu iela.

## Pieturvietas
15A. autobusu maršrutā pavisam kopā bija 63 pieturas. Maršrutā **[[Višķu iela (Rīga)|Višķu iela]]** — **D/P [[Jugla (Rīga)|Jugla-3]]** bija 32 pieturas, bet maršrutā  **D/P Jugla-3** — **Višķu iela** bija 31 pieturas.

## Atsauces
15B. autobusu maršruts (Rīga)

**15B. autobusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursēja no Rumbulas līdz Juglai-3.

Maršrutu atklāja 2002. gada 1. janvārī un sākumā tikai darba dienās. 2007. gada 1. maijā to pārnumurēja par 31. autobusu maršrutu un pagarināja līdz Dārziņiem. Pirms maršruta slēgšanas darbdienās pa to kursēja 3 autobusi, brīvdienās — 2 autobusi. 15B. autobusu maršrutu apkalpoja RPPU "Tālava", kas vēlāk pārsaukts par 7. autobusu parku.

## Maršruts
Virzienā **[[Rumbula]]** — **[[Jugla (Rīga)|Jugla-3]]** kursēja pa šādām ielām: Maskavas iela, Slāvu iela, Lubānas iela, A. Saharova iela, A. M. Keldiša iela, Ulbrokas iela, A.Deglava iela, Ilūkstes iela, Dzelzavas iela, G. Astras iela, Lielvārdes iela, Biķernieku iela, Juglas iela.

Virzienā **Jugla-3** — **Rumbula** kursēja pa šādām ielām: Višķu iela, Maskavas iela, Slāvu iela, Lubānas iela, A. Saharova iela, A. M. Keldiša iela, Ulbrokas iela, A.Deglava iela, Ilūkstes iela, Dzelzavas iela, G. Astras iela, Lielvārdes iela, Biķernieku iela, Juglas iela.

## Pieturvietas
15B. autobusu maršrutā pavisam kopā bija 67 pieturas. Maršrutā **[[Rumbula]]** — **[[Jugla (Rīga)|D/P "Jugla-3]]** bija 34 pieturas, bet maršrutā **D/P "Jugla-3"** — **Rumbula**  bija 33 pieturas.

## Atsauces
15D. autobusu maršruts (Rīga)

**15D. autobusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursēja no Dārziņiem-2 līdz D/P "Jugla-3".

Maršruts tika slēgts 2008. gadā. Pirms maršruta slēgšanas gan darbdienās, gan brīvdienās pa to kursēja 2 autobusi. 15D. autobusu maršrutu apkalpoja RPPU "Tālava", kas vēlāk pārsaukts par 7. autobusu parku.

## Maršruts
Virzienā **[[Dārziņi|Dārziņi-2]]** — **[[Jugla (Rīga)|D/P "Jugla-3"]]** kursēja pa šādām ielām: Dārziņu iela, Maskavas iela, Slāvu iela, Lubānas iela, A. Saharova iela, A. M. Keldiša iela, Ilūkstes iela, Dzelzavas iela, G. Astras iela, Lielvārdes iela, Biķernieku iela, Hipokrāta iela, Gaiļezera iela, S. Eizenšteina iela, Malienas iela, Juglas iela.

Virzienā **D/P "Jugla-3"** — **Dārziņi-2** kursēja pa šādām ielām: Juglas iela, Malienas iela, S. Eizenšteina iela, Gaiļezera iela, Hipokrāta iela, Biķernieku iela, Lielvārdes iela, G. Astras iela, Dzelzavas iela, Ilūkstes iela, A. M. Keldiša iela,  A. Saharova iela, Lubānas iela, Slāvu iela, Maskavas iela, Dārziņu iela.

## Pieturvietas
15D. autobusu maršrutā pavisam kopā bija 73 pieturas. Maršrutā '''Dārziņi-2''' — **[[Jugla (Rīga)|D/P "Jugla-3"]]** bija 42 pieturas, bet maršrutā  **D/P "Jugla-3"** — **Dārziņi-2** bija 41 pieturas.

## Atsauces
18A. autobusu maršruts (Rīga)

**18A. autobusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursēja no Abrenes ielas līdz Dārziņiem—2.

Maršrutu slēdza 2007. gada 12. martā. Darbdienās maršrutā kursēja 3 autobusi, brīvdienās — nekursēja. Maršrutu apkalpoja RPPU "Tālava" līdz 2003. gada 22. februārim, pēc tam apkalpoja SIA "Rīgas satiksme" 7. autobusu parks.

## Maršruts
**[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** — **[[Dārziņi|Dārziņi—2]]** kursēja pa šādām ielām: Abrenes iela, Dzirnavu iela, Satekles iela, Marijas iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Firsa Sadovņikova iela, Ludzas iela, Lauvas iela, Valērijas Seiles iela, Lubānas iela, Salaspils iela, Slāvu iela, Latgales iela, Taisnā iela, Jāņogu iela un Dārziņu iela.

**Dārziņi—2** — **Abrenes iela** kursēja pa šādām ielām: Dārziņu iela, Jāņogu iela, Taisnā iela, Maskavas iela, Slāvu iela, Salaspils iela, Lubānas iela, Lomonosova iela, Lauvas iela, Kalna iela, Lazdonas iela, Firsa Sadovņikova iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Marijas iela, Satekles iela, Dzirnavu iela un Abrenes iela.

## Pieturvietas
18. autobusu maršrutā pavisam kopā bija 69 pieturas. Maršrutā **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** — **[[Dārziņi]]** bija 36 pieturas, bet maršrutā **Dārziņi** — **Abrenes iela** bija 33 pieturas.

## Atsauces
Roderihs fon Bistrams

**Roderihs Eigens Gothards fon Bistrams** (; dzimis , miris ) bija Grenctālē dzimis vācbaltiešu muižnieks, sabiedrisks darbinieks, žurnālists un nacionālists.

Dzimis Bauskas pievārtē, Grenctālē, kas tolaik bija Kauņas guberņā. Darbojies Vitebskas guberņas Ļepjeļā, vēlāk atgriezās Kauņas guberņā, kur bija aktīvs muižnieku pārvaldes orgānos. Pēc Pirmā pasaules kara un neatkarīgo Baltijas valstu nodibināšanās pārcēlās uz Vāciju. No 1926. līdz 1934. gadam darbojās Ernsta Nīkiša vadītajā izdevumā "Pretestība. Nacionālrevolucionārās politikas žurnāls" (*Widerstand. Zeitschrift für nationalrevolutionäre Politik*). 1929. gadā kopā ar Oto fon Kurzellu nodibināja ordeņa stila organizāciju "Baltijas brālība" (*Baltische Brüderschaft*), kuru 1936. gadā varas iestādes slēdza. 1953. gadā organizācija ar nosaukumu "Brālīgais loks" (*Brüderlicher Kreis*) tika atjaunota.

## Ārējās saites
*  — https://bbld.de/0000000020882531
Vītolu iela (Jēkabpils)

**Vītolu iela** ir iela Jēkabpilī, Ķieģeļu ielas rajonā. Tā sākas krustojumā ar Zīlānu ielu un beidzas kā strupceļš pie dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils. Kopējais ielas garums ir 190 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Satiksmes kustība Vītolu ielā norit vienā joslā.

Vītolu iela un tās savrupmāju apbūve izveidojās 20. gadsimta 50. gados kā **Saules iela**. Kad 1962. gadā Krustpili pievienoja Jēkabpilij, Vītolu iela ieguva savu tagadējo nosaukumu, lai novērstu divu ielu ar vienādu nosaukumu atrašanos vienā pilsētā.

## Skatīt arī
* Jēkabpils ielu uzskaitījums
* Jēkabpils
* Saules iela (Jēkabpils)
UBS (uzņēmums)

***UBS Group AG*** ir Šveicē bāzēta investīciju banka un finanšu pakalpojumu sniedzējs. Darbojas visos būtiskajos pasaules finanšu centros. Tā ir lielākā Šveices banka un lielākais aktīvu pārvaldības uzņēmums pasaulē. Bankas klientu serviss pazīstams ar bankas slepenību un klientu konfidencialitātes nodrošināšanu — apmēram puse no pasaules miljardieriem ir šīs bankas klienti. Bankas akcijas tiek kotētas Cīrihes fondu biržā *[[SIX Swiss Exchange]]* un Ņujorkas fondu biržā, akcijas ir Šveices biržas indeksa *[[Swiss Market Index]]* sastāvdaļa.

Par bankas pirmsākumu var uzskatīt 1862. gadā dibināto Vintertūras banku (*Bank in Winterthur*). 1912. gadā tā apvienojās ar *Toggenburger Bank*, izveidojot *Schweizerischen Bankgesellschaft* jeb *Union Bank of Switzerland*, saīsinājumā **UBS**. Savukārt 1854. gadā Bāzelē nodibinājās vairāku banku konsorcijs *Basler Bankierverein*, vēlāk *Swiss Bank Corporation*, kas 1998. gadā apvienojās ar *Union Bank of Switzerland* kopējo uzņēmumu nosaucot par **UBS**. 2023. gadā UBS iegādājās finanšu grūtībās nonākušo konkurentu *[[Credit Suisse]]*, kas pašlaik ir *UBS Group* struktūrvienība.

## Ārējās saites

*
Zālamana Salu futbola izlase

**Zālamana Salu futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Zālamana Salas starptautiskās futbola sacensībās. Zālamana Salu futbola izlasi pārvalda Zālamana Salu futbola federācija.

## Pasaules kausā
* 1930 — 1990 — *Nepiedalījās*
* 1994 — 2022 — *Nekvalificējās*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — OFC zona|Nekvalificējās]]*

## Okeānijas Nāciju kausā
* 1973 — *Nepiedalījās*
* 1980 — Grupu turnīrs
* 1996 — Pusfināls
* 1998 — *Nekvalificējās*
* 2000 — Trešā vieta
* 2002 — Grupu turnīrs
* 2004 — Otrā vieta
* 2008 — *Nekvalificējās*
* 2012 — Ceturtā vieta
* 2016 — Pusfināls
* 2020 — *atcelts [[COVID-19 pandēmija]]s dēļ*
* 2024 – Grupu turnīrs
## Ārējās saites
* 
* Zālamana salas OFC
* Zālamana salas FIFA
19A. autobusu maršruts (Rīga)

**19A. autobusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursēja no D/P "Jugla-3" līdz Jaunciema kapiem.

Maršrutu slēdza 2008. gadā un to pārveidoja par 29. autobusu maršrutu. Maršrutā kursēja viens reiss un tas kursēja tikai brīvdienās, un bija ekspresis. Maršrutu apkalpoja RPPU "Tālava" līdz 2003. gada 22. februārim, pēc tam apkalpoja SIA "Rīgas satiksme" 7. autobusu parks.

## Maršruts
**[[Jugla (Rīga)|D/P "Jugla-3"]]** — **[[Jaunciema kapi]]** kursēja pa šādām ielām: Murjāņu iela, Silciema iela, Brīvības gatve, Jaunciema gatve.

**Jaunciema kapi** — **D/P "Jugla-3"** kursēja pa šādām ielām: Jaunciema gatve, Brīvības gatve, Silciema iela, Murjāņu iela.

## Pieturvietas
19A. autobusu maršrutā pavisam kopā bija 35 pieturas. Maršrutā **[[Jugla (Rīga)|D/P "Jugla-3"]]** — **[[Jaunciema kapi]]** bija 18 pieturas, bet maršrutā **Jaunciema kapi** — D/P "Jugla-3"''' bija 17 pieturas.

## Atsauces
Misa (produkts)

**Misa** ir šķidrums, kuru iegūst no maisīšanas () procesa alus vai viskija brūvēšanas laikā. Misā ir cukuri, no kuriem vissvarīgākie ir maltoze un maltotrioze, kurus raudzē alus raugs, lai iegūtu alkoholu. Misā arī ir svarīgas aminoskābes, kas raugam piegādā slāpekli, kā arī sarežģītākas olbaltumvielas, kuras veicina alus putu cepurītes saglabāšanu un tā garšu.

## Ražošana
thumb| Misas nosusināšana
Pirmais solis misas ražošanā ir iegūt iesalu, kuru gatavo no kaltētiem, diedzētiem labības graudiem, tostarp miežiem. Iesals tiek dzīts caur dzirnavām, saberžot sēnalu un atklājot iekšā esošo cieti. Pēc tam sasmalcinātos graudus maisa tos sajaucot ar karstu ūdeni, pēc kā seko mērcēšana — process, kas ļauj fermentiem (enzīmiem) pārvērst iesalā esošo cieti cukuros, kuri izšķīst ūdenī. Dažreiz misu karsē noteiktos laika intervālos, lai regulētu fermentu aktivitāti. Priekš attīrīšanas (lauterēšanas, *lautering*) maisījuma temperatūru parasti palielina līdz +78 °C. Attīrīšana ir nākamais solis, kas nozīmē, ka ar cukuru ekstrahētie samaltie graudi vai cietās daļiņas, kas palikušas misā, tiek atdalītas no šķidrās misas. Mājas alus pagatavošanā graudu iesala izmantošanu (tostarp malšanu un maisīšanu) var izlaist, pievienojot ūdenim iesala ekstraktu, lai pagatavotu misu.

Pēc tam maisījumu vāra, lai dezinficētu misu — lielākoties, lai no apiņiem iegūtu rūgtumu, garšu un aromātu. Alus gatavošanā misu sauc par "saldo misu", līdz tai tiek pievienoti apiņi — pēc tam to dēvē par "apiņu vai rūgto misu". Apiņu pievienošana parasti tiek veikta trīs daļās noteiktos brīžos. Rūgtos apiņus, kurus pievieno pirmos, vāra misā apmēram vienu līdz pusotru stundu. Šī garā vārīšana liek izdalīties sveķiem, kas nodrošina rūgtumu. Tālāk, parasti 15 minūtes pēc vārīšanas beigām, pievieno aromātiskos apiņus. Nobeiguma apiņus pievieno vārīšanas beigās vai pēc tās (*dry hop*) Šādi tiek izdalītas eļļas, kuras nodrošina garšu un aromātu, bet ātri iztvaiko. Kopumā apiņi nodrošina spēcīgāko garšu tad, ja tos vāra apmēram 15 minūtes, un vislielāko aromātu, ja tie nav vārīti vispār.

Vārīšanās beigās karsto misu strauji atdzesē (bieži izmantojot iegremdējamo dzesētāju, brūvējot mājas apstākļos) līdz raugam labvēlīgai temperatūrai. Kad misa ir pietiekami atdzisusi, to pārnes uz atsevišķu fermentācijas trauku, piesātina ar skābekli un tai pievieno raugu, lai sāktu rūgšanas procesu.

Papildu graudi (*adjuncts*), kurus var pievienot misai, ir auzas, kvieši, kukurūza (kukurūza), rudzi un rīsi. Papildu graudiem vispirms var būt nepieciešama cietes želatinizācija un atdzesēšana. Tos izmanto, lai izveidotu dažāda veida alus veidu ražošanai — piemēram, kviešu alus un auzu pārslu stautu; lai brūvētu graudu viskiju vai atvieglotu alus ķermeni (un samazinātu izmaksas). Šāda prakse ir izplatīta komerciālu, masveidā ražotu gaišo lāgeru ražošanā.

## Atsauces
Kesona (nozīmju atdalīšana)

**Kesona** var būt:
* Kesona (*Quezon*) — Filipīnu province
* Kesonsitija (*Quezon City*) — pilsēta Filipīnās
* Kesona (*Kaesong*) — pilsēta Ziemeļkorejā
Ebreju vēsture Krievijā

[thumb|[Jūdaisms|Jūdaisma piekritēju īpatsvars Krievijas Impērijas guberņās saskaņā ar 1897. gada pirmo vispārējo tautas skaitīšanu]]
**Ebreju vēsture Krievijā** ir ebreju vēsture Krievijas Impērijas, PSRS un Krievijas Federācijas teritorijā.

## Vēsture

### Krievijas Impērijā
thumb|Atmiņu kartīte, kurā attēlota Krievijas ebreju emigrācija uz ASV
Pēc Polijas—Lietuvas kopvalsts sadalīšanas Krievijas Impērijas sastāvā nonāca zemes, kurās dzīvoja liels skaits ebreju. Līdz 19. gadsimta beigām Krievijas Impērijā bija lielākā ebreju kopiena pasaulē (1880. gadā — 67 % no kopējā ebreju skaita). Tomēr masu pogromu rezultātā no 1881. līdz 1906. gadam un pēc tam pilsoņu kara laikā vairāk nekā 2 miljoni ebreju pameta Krievijas Impērijas teritoriju, emigrējot galvenokārt uz ASV.

### PSRS
Trešā reiha karaspēks holokausta laikā PSRS teritorijā nogalināja aptuveni 1,5 līdz 2 miljonus ebreju.

1970. gados, tad pēc emigrācijas ierobežojumu atcelšanas 1980. gadu beigās un 1990. gadu sākumā lielākā daļa ebreju pameta Padomju Savienību, emigrējot galvenokārt uz Izraēlu, ASV un Vāciju.

Krievijas ebreju iedzīvotājiem visās 20. gadsimtā dzimušo sieviešu paaudzēs vidējais dzimstības līmenis nepārsniedza 1,6 bērnus. Ebreju kopējais dzimstības līmenis PSRS 1988.—1989. gadā bija 1,56, un tas bija zemāks nekā, piemēram, pilsētu iedzīvotāju dzimstības līmenis, kas bija 2,03. Krievijas ebreju kopējais dzimstības koeficients bija 1,49, bet Ukrainas ebreju — 1,52.

### Krievijas Federācijā
Pēc PSRS sabrukuma lielākā daļa ebreju pārcēlās uz dzīvi ASV, Izraēlā, Kanādā, Austrālijā, Jaunzēlandē un Eiropas Savienības valstīs. Ebreju skaits Krievijā samazinājās par 2/3 (no vairāk nekā pusmiljona līdz ) postpadomju periodā emigrācijas un demogrāfiskās novecošanās dēļ, kas ir rekords starp visām Krievijas Federācijas tautām. Pašlaik Krievijas ebreju populācija piedzīvo demogrāfiskās lejupslīdes periodu, līdzīgi kā pārējā bijušajā Padomju Savienībā. Saskaņā ar Amerikas Ebreju komitejas 2000. gadā veikto prognozi pēc 30 gadiem Krievijā paliks 23 tūkstoši ebreju, pēc 50 gadiem 2—3 tūkstoši, bet pēc 80 gadiem ebreju kopiena pilnībā izzudīs. Saskaņā ar 2010. gada tautas skaitīšanas datiem ebreju skaits Krievijā bija  jeb 0,11% no kopējā Krievijas iedzīvotāju skaita. Saskaņā ar 2021. gada tautas skaitīšanas datiem ebreju skaits Krievijā bija  jeb 0,06 % no kopējā Krievijas iedzīvotāju skaita. Ebreju autonomais apgabals kā neatkarīgs federācijas subjekts Krievijā pastāv kopš 1991. gada, taču 2010. gadā tajā dzīvoja tikai 1628 ebreji jeb 1,03 % no kopējā Krievijas ebreju iedzīvotāju skaita.

## Skatīt vēl
* Ebreju vēsture Latvijā

## Ārējās saites
Raguvas katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12670742"
}

**Raguvas Vsv. Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas baznīca** () ir Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas centrālajā daļā, Panevēžas apriņķa Panevēžas rajona pašvaldības Raguvas miestā. Koka baznīca celta tautas celtniecības tradīcijā ar klasicisma elementiem.

Raguvā pirmā baznīca pieminēta 1610. gadā. 1678. gadā Trāķu vaivads Marcjans Ogiņskis (*Marcijonas Aleksandras Oginskis/Marcjan Aleksander Ogiński*, 1632—1690) uzcēla jaunu koka baznīcu. 1798. gadā baznīca nodega. 1816. gadā uzcēla koka baznīcu, kas saglabājusies līdz mūsdienām. 1883. gadā pie baznīcas uzbūvēja mūra zvanutorni. 1929. gadā baznīcas interjeru izskaistināja mākslinieks Jons Mackevičs (*Jonas Mackevičius*, 1872—1954). 1944. gada jūlijā baznīca cieta miesta bombardēšanas laikā.


Raguvos bažnyčia su varpine.JPG|Baznīca ar zvanutorni
Raguvos bažnyčia, kryžius.JPG|Baznīcas krusts


## Ārējās saites
Kaķu barība

thumb|Kaķis ēd sauso barību
**Kaķu barība** ir barība, kas paredzēta mājas kaķiem. Šai barībai ir noteiktas prasības gan attiecībā uz tās uzturvērtību, gan sastāvdaļām tās sastāvā.
[thumb|Kaķis apēd [zaķi|zaķēnu]]
Savvaļā kaķi barojas ar nomedīto dzīvnieku gaļu. Dabā viņu barība sastāv no jēlas gaļas, kauliem un orgāniem, kā arī neliela daudzuma augu valsts sastāvdaļu, kas atrodamas upura zarnās. Visām iepriekš minētajām sastāvdaļām jābūt noteiktā procentuālā daudzumā, lai apmierinātu dzīvnieka dabiskās vajadzības. Pareiza mājdzīvnieku ēdināšana ietekmē veselību un ilgmūžību.

Galvenais priekšnoteikums ir barības vielu un kaloriju līdzsvars. Nepieciešamais barības daudzums atkarīgs no mājdzīvnieka lieluma, vecuma un aktivitātes līmeņa, bet galvenais ir uzturēt barības līdzsvaru — nepārbarot vai nebadināt. Pieauguši kaķi parasti dod priekšroku vairākām nelielām ēdienreizēm dienas vai nakts laikā. Šādu režīmu tie izmanto medībās, ja dzīvo savvaļā. Ideālā gadījumā kaķim vajadzētu ēst 4—5 reizes dienā, jo biežas mazākas maltītes ir saistītas ar labāku urīnceļu veselību un atbilst kaķu dabiskajam ēšanas režīmam.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Suņu barība

## Ārējās saites
Suņu barība

thumb|Sausā suņu barība
**Suņu barība** ir uzturvielām bagāta barība, kas paredzēta suņu fizioloģisko vajadzību apmierināšanai.

Suņu barību parasti ražo rūpnieciski. Barība, kas orientēta uz vidējā suņa uzturu, satur lielu daudzumu olbaltumvielu, ogļhidrātu un tauku. Atkarībā no ūdens satura izšķir sauso un mitro suņu barību. Atbilstoši suņa organisma prasībām, kas mainās līdz ar suņa vecumu, barības sastāvs var atšķirties no barības kucēniem, jauniem un nobriedušiem suņiem līdz veciem suņiem. Turklāt ir plašs specializētās barības klāsts, kas pilda medikamentu funkcijas.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Kaķu barība

## Ārējās saites
Balajanas līcis

**Balajanas līcis** (, ) ir Sibujanas jūras līcis Filipīnās, Lusonas salas dienvidrietumu piekrastē. Ziemeļos to norobežo Lusonas salas dienvidu krasts, austrumos — Kalumpanas pussala, rietumos — Kalataganas pussala, bet dienvidos tas atveras uz Verdes salas šaurumu. Stiepjas 30 km garumā austrumu—rietumu virzienā. Lielākās apdzīvotās vietas krastā ir Taala austrumos un Balajana ziemeļrietumos. Krastos mangrovju audzes un koraļļu rifi. Līcī ietek daudzas nelielas upītes, tajā skaitā Pansipita, kas novada uz līci Taala ezera ūdeņus. Nozīmīgs zvejas rajons ar daudzveidīgu akvafaunu.

## Atsauces

## Ārējās saites
SpaceX CRS-29

***SpaceX CRS-29*** bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* bezpilota kravas kosmosa kuģa *[[Cargo Dragon]]* lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju NASA *[[Commercial Resupply Services 2]]* (*CRS-2*) programmā. *Cargo Dragon* orbītā palaida 2023. gada 10. novembrī.

*CRS-29* lidojumam izmantoja *Cargo Dragon* kapsulu *C211*, kas jau vienu reizi izmantota (*[[SpaceX CRS-28|CRS-28]]*). Nesējraķetei izmantoja pirmo pakāpi (sērijas numurs *B1081*), kas lidojusi vienu reizi.

## Derīgā krava
*Cargo Dragon* kopējā kravas masa augšupceļā bija 2950 kg.
Hermētiskais nodalījums bija piepildīts ar 2381 kg kravas (kopā ar iepakojumu). Transportkuģa hermētiskajā sekcijā bija: mantas un pārtika apkalpei (681 kg), zinātnisko eksperimentu aparatūra un materiāli (1012 kg), stacijas rezerves daļas un aprīkojums (491 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aparatūra (48 kg), datoru resursi (46 kg).

Nehermētiskajā kravas sekcijā bija 569 kg krava: *ILLUMA-T* lāzersakaru eksperiments un *AWE* atmosfēras spīdēšanas uztveršanas instruments.

## Lidojuma gaita
*Cargo Dragon* palaida  01:28 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaverala raga Kosmosa spēku stacijas starta laukuma *SLC-39A*.
Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmā pakāpe nosēdās uz nosēšanās laukuma LZ-1 Kanaveralas zemesragā.

11. novembrī 10:07 *UTC* kravas kuģis automātiskā režīmā saslēdzās ar SKS pie *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* moduļa priekšējai pieslēgvietai pievienotā adaptera *[[Pressurized Mating Adapter|PMA-2]]* saslēgšanās mezgla *[[International Docking Adapter|IDA-2]]*.

2023. gada 21. decembrī 22:05 UTC *Cargo Dragon* atvienojās no stacijas. 22. decembrī tas iedarbināja dzinējus un veica noiešanu no orbītas. 17:33 *UTC* nolaižamais aparāts nolaidās Atlantijas okeāna Meksikas līcī. Lidojuma ilgums bija 42 dienas 16 stundas 5 minūtes.

## Ārējās saites

* CRS-29 Mission SpaceX
* NASA’s SpaceX CRS-29 NASA
* NASA’s SpaceX CRS-29 Mission Overview NASA
* NASA's SpaceX CRS-29 Commercial Resupply Mission Blog NASA
* Dragon CRS-21,... CRS-29 (SpX 21,... 29) Gunter Dirk Krebs
Kārdifas Metropoles katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1350999"
}

**Kārdifas Metropoles katedrāle** (, ) jeb **Sv. Dāvida Metropoles katerāles baznīca** (, ) ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Velsas galvaspilsētas Kārdifas centrā. Baznīca ir 1916. gadā dibinātās Romas katoļu Kārdifas arhidiecēzes galvenā baznīca un galvenā Velsas katoļu baznīca.

Pirmā katoļu baznīca šeit celta 1842. gadā. Pašreizējais dievnams kā draudzes baznīca celta no 1839. līdz 1842. gadam pēc arhitektu uzņēmuma *[[Pugin & Pugin]]* projekta. 1916. gadā tā kļuva par katedrāli. Katedrāli sabombardēja Otrā pasaules kara laikā. Atjaunota 20. gadsimta piecdesmitajos gados. 1959. gada martā notika pirmais dievkalpojums atjaunotajā baznīcā.


Cardiff Cathedral-2.jpg
Cardiff_Metropolitan_Cathedral.jpg
Cardiff Metropolitan Cathedral, October 2018 (5).jpg


## Ārējās saites
*
Pudinavas pareizticīgo baznīca

**Pudinavas Vissvētās Dievmātes Patvēruma pareizticīgo baznīca** ir Latvijas pareizticīgās baznīcas dievnams, kas atrodas Ludzas novada Mērdzenes pagasta Pudinavā. Pirmo pareizticīgo baznīcu Pudinavā uzcēla 1778. gadā, pašreizējo — 1862. gadā.

## Ārējās saites
Mordehajs Eliasbergs

**Mordehajs Eliasbergs** (; dzimis , miris ) bija Lietuvā dzimis Bauskas rabīns no 1862. līdz 1889. gadam. Viens no agrīnajiem cionistiem.

Dzimis Lietuvā, Čeķišķes miestā. No 1852. gada — rabīns Žiežmaros. 1862. gadā pārcēlās uz Bausku, kur nodzīvoja līdz mūža beigām, kaut arī 1876. gadā viņam piedāvāja ietekmīgāku amatu — kļūt par Suvalku rabīnu. Jau no agras jaunības iesaistījās ebreju sabiedriskajā dzīvē. Centās atrast kopsaucēju starp ortodoksālā jūdaisma un ebreju apgaismības haskalas piekritējiem. No 1881. līdz 1882. gadam pāri Krievijas Impērijas dienvidiem (mūsdienu Ukraina un Moldova) pārvēlās ebreju grautiņu vilnis. No šī laika Mordehajs Eliasbergs ļoti aktīvi darbojās organizācijā *[[Hovevei Zion]]*, kas organizēja ebreju pārcelšanos uz Palestīnu.

## Ārējās saites

* Mordehajs Eliasbergs, encyclopedia.com
* Mordehajs Eliasbergs, jewishencyclopedia.com
Ješiva

thumb|Students Baltimoras ješivā
**Ješiva** (ivritā יְשִׁיבָה, burtiski — sēde, sanāksme) ir nosaukums institūtam, kas ir augstākā reliģiskā skola Talmūda studijām. Atsevišķos laikmetos ješiva pildīja arī likumdošanas un tiesu funkcijas. Pēdējos gadsimtos tā kalpoja, lai sagatavotu zinātniekus rabīna titulam. 

Vēsturiski ješivas bija paredzētas tikai vīriešiem. Mūsdienās visas neortodoksālās ješivas ir atvērtas sievietēm. Lai gan pastāv atsevišķas skolas ortodoksālajām sievietēm un meitenēm (midraša jeb "seminārs"), tās nav veidotas pēc tādas pašas struktūras vai mācību programmas kā tradicionālās ješivas zēniem un vīriešiem.

## Ārējās saites
Peitons Pričards

**Peitons Maikls Pričards** (; dzimis  Oregonas štatā) ir amerikāņu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja un uzbrūkošā aizsarga pozīcijā. 2026. gadā viņš spēlē Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) komandā Bostonas "Celtics", kurā aizvadījis visu profesionālo karjeru un kļuvis par 2024. gada NBA čempionu.

## Karjera
Pēc izcilas vidusskolu basketbola karjeras Dž. Brauns nonāca NCAA čempionātā, kur četras sezonas ar labiem panākumiem pārstāvēja dzimtā Oregonas štata Oregonas Universitātes komandu. 2020. gada NBA draftā P. Pričards tika izvēlēts ar 26. kārtas numuru, nonākot Bostonas "Celtics" komandā. Jau no pirmās sezonas viņš ieņēma nozīmīgu vietu komandas spēlētāju rotācijā, lielāko daļu karjeras spēļu gan laukumā dodoties kā rezervists.

Vasarā pēc 2023. gada izslēgšanas spēlēm spēlētājs pieprasīja maiņu, jo *play-off* spēlēs viņa loma komandas rotācijā bija neliela (5,7 minūtes vidēji spēlē, piedaloties 10 spēlēs). Tomēr 2023. gada oktobrī "Celtics" parakstīja jaunu līgumu ar P. Pričardu, kas paredz 30 miljonu dolāru lielu atlīdzību četros gados. 2023.—2024. gada NBA sezonas noslēgumā "Celtics" sastāvā kļuva par NBA čempionu. 2024.—2025. gada NBA sezonas noslēgumā atzīts par līgas labāko rezervistu.

2015. gadā P. Pričards pārstāvēja ASV izlasi 3x3 basketbola Pasaules čempionātā U-18 vecuma grupā, kur komanda ieguva sudraba medaļas, finālā piekāpjoties Francijai. 2017. gadā viņš bija ASV basketbola izlases sastāvā U-19 Pasaules čempionātā Ēģiptē, kur ASV izcīnīja bronzas medaļas, bet pašu P. Pričardu iekļāva turnīra simboliskajā izlasē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Romualds Marcinkus

**Romualds Marcinkus** (; dzimis , miris ) bija lietuviešu lidotājs un futbolists. Marcinkus piedalījās agrīnā transeiropas lidojumā 1934. gada 25. jūnijā un bija vienīgais lietuviešu pilots, kurš dienēja Karaliskajos gaisa spēkos (RAF) Otrā pasaules kara laikā. Jaunībā Marcinkus bija daudzkārtējs Lietuvas futbola čempions un Lietuvas futbola izlases spēlējošais treneris.

Dienējot Lietuvas gaisa spēkos, Marcinkus bija izpletņlēcēju instruktors, vadīja aviācijas sporta un fiziskās audzināšanas nodaļu, vēlākos gados trenējis junioru futbola komandu. Dažus mēnešus pirms padomju okupācijas Lietuvā Otrā pasaules kara sākumā Marcinkus pameta Lietuvu un iestājās Francijas gaisa spēkos. Pēc Francijas kaujas un franču kapitulācijas Marcinkus aizbēga uz Lielbritāniju, kur pievienojās Karaliskajiem gaisa spēkiem.

Kā 1. eskadriļas (RAF) lidotājs viņš piedalījās vairākās misijās, tostarp bumbvedēju pavadībā un nakts kaujās. 1942. gada 12. februārī "operācijas Cerbers" laikā viņa vadīto lidmašīnu notrieca un viņu kā karagūstekni un nosūtīja uz *[[Stalag Luft III]]*.

*Stalag Luft III* Marcinkus kļuva par aktīvu dalībnieku pagrīdes ieslodzīto grupā, kas organizēja un izpildīja "Lielo bēgšanu". Marcinkus bija atbildīgs par Vācijas dzelzceļa grafiku analīzi, kas bija būtiska plāna sastāvdaļa. Naktī uz 1944. gada 25. martu Marcinkus bija viens no 76 karavīriem, kuri izbēga no karagūstekņu nometnes. Pēc vairākām dienām gestapo viņu atkal sagūstīja un sodīja ar nāvi.

Otrā pasaules kara beigās Lietuvai zaudējot neatkarību par Marcinku lielā mērā aizmirsa, tomēr Marcinkus piemiņu dzīvu uzturēja Lietuvas emigrācijas prese. Pēc Lietuvas neatkarības atgūšanas 1990. gadā Lietuvā un ārzemēs publicēja detalizētāku viņa dzīves stāstu.

## Literatūra
* Karo lakūnas ir tarpukario futbolo legenda Romualdas Marcinkus , Jurbarko krašto gidas.
* Gražina Sviderskytė. Uragano kapitonas. — V.: Artseria, 2004. — 327 p.: iliustr. — ISBN 9986-716-38-1

## Atsauces

## Ārējās saites
Smilgu iela (Jēkabpils)

**Smilgu iela** ir iela Jēkabpilī, Ķieģeļu ielas rajonā. Tā sākas krustojumā ar Zīlānu ielu un beidzas kā strupceļš pie dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils. Kopējais ielas garums ir 230 metri, klāta ar grants segumu. Satiksmes kustība Smilgu ielā norit divās joslās.

Smilgu iela izveidojās 20. gadsimta 20.-30. gados blakus Vagulīšu mājām kā **[[Asotes iela (Jēkabpils)|Asotes ielas]]** daļa uz ziemeļiem no dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils. Tolaik Asotes iela visā garumā veidoja Krustpils pilsētas robežu ar Krustpils pagastu, bet krustojumā ar Zīlānu ielu tā savienojās ar ceļu, kas veda uz ķieģeļcepli (mūsdienu Ķieģeļu iela). Līdz Otrajam pasaules karam iela palika neapbūvēta.

Savrupmāju apbūve ielas labajā pusē izveidojās 20. gadsimta 50. gados, bet tās kreisajā pusē atstāja neapbūvētu buferzonu starp dzīvojamo apbūvi un Jēkabpils saliekamo dzelzsbetona konstrukciju rūpnīcu. 20. gadsimta 60.-70. gados, būvējot dzelzceļa atzaru uz rūpnīcu, Asotes ielas ziemeļu posmu telpiski atdalīja no dienvidu posma un atdalīto ziemeļu posmu pārdēvēja par Smilgu ielu. Aptuveni vienlaikus, būvējot daudzdzīvokļu namus rūpnīcas strādniekiem, Ķieģeļu ielu iztaisnoja un tās savienojums ar Smilgu ielu zuda, bet līdz šim neapbūvētajā Smilgu ielas buferzonā mikrorajona iedzīvotājiem uzbūvēja garāžu kooperatīvu "Draudzība".

## Skatīt arī
* Jēkabpils ielu uzskaitījums
* Jēkabpils
* Asotes iela
* Smilgu iela
Asotes iela (Jēkabpils)

**Asotes iela** ir iela Jēkabpils pilsētas Krustpils apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Rīgas ielu un beidzas krustojumā ar Daugavpils ielu. Kopējais ielas garums ir 230 metri, klāta ar asfalta segumu. Satiksmes kustība Asotes ielā norit divās joslās.

Asotes iela izveidojās 20. gadsimta 20.-30. gados. Tolaik Asotes iela šķērsoja dzelzceļa līniju Rīga—Daugavpils un savienojās ar Zīlānu ielu, no kurienes tā turpinājās kā ceļš, kas veda uz ķieģeļcepli (mūsdienu Ķieģeļu iela). Iela visā garumā veidoja Krustpils pilsētas robežu ar Krustpils pagastu. Līdz Otrajam pasaules karam iela palika neapbūvēta.

Savrupmāju apbūve izveidojās 20. gadsimta 50. gados, bet 20. gadsimta 60.-70. gados, būvējot dzelzceļa atzaru uz Jēkabpils saliekamo dzelzsbetona konstrukciju rūpnīcu, no Asotes ielas telpiski atdalīja tās posmu uz ziemeļiem no dzelzceļa, ko pārdēvēja par Smilgu ielu.

## Ielu savienojumi
* Rīgas iela (T veida krustojums)
* Straumes iela (T veida krustojums)
* Pilskalna iela
* Daugavpils iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Jēkabpils ielu uzskaitījums
* Smilgu iela
Tūrists (filma)

**"Tūrists"** () ir 2010. gada ASV romantiskā trillera filma, kuras režisors ir Florians Henkels fon Donersmarks. Filmā galvenās lomas atveido Andželīna Džolija, Džonijs Deps, Pols Betanijs, Timotijs Daltons, Stīvens Berkofs, Rufuss Sjūels un Kristians De Sika. Filma ir rīmeiks 2005. gada franču filmai *[[Anthony Zimmer]]*.

Filma stāsta par amerikāņu tūristu Frenku (Deps), kurš ierodas Venēcijā, lai dziedētu salauztu sirdi, un Elsiju (Džolija), kura apzināti krusto viņa ceļu.

Filmas "Tūrists" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Sony Pictures Releasing]]*. Lai gan filma saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes, to nominēja Zelta globusa balvai kategorijās "Labākais mūzikls vai kinokomēdija", "Labākais aktieris mūziklā vai kinokomēdijā" (Deps) un "Labākā aktrise mūziklā vai kinokomēdijā" (Džolija). Filma bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 278,3 miljonus ASV dolāru pie 100 miljonu budžeta. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 21% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zaļā zona

**"Zaļā zona"** () ir 2010. gada Francijas, Spānijas, ASV un Apvienotās Karalistes spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir Pols Grīngrass. Filmā galvenās lomas atveido Mets Deimons, Gregs Kinīrs, Brendans Glīsons, Eimija Raiena, Halīds Abdalla un Džeisons Aizekss. Filma balstīta uz žurnālista Radživa Čandrasekarana 2005. gada grāmatu *Imperial Life in the Emerald City*. Grāmata dokumentēja dzīvi Zaļajā zonā Bagdādē, 2003. gada iebrukuma Irākā laikā.

Filmas galvenie tēli ir ģenerālis Mohameds Al-Rāvi (Igals Naors), kas iebrukuma laikā slēpjas Bagdādē, un ASV Armijas kapteinis Rojs Millers (Mets Deimons), kura uzdevums ir ar komandu meklēt irākiešu masu iznīcināšanas ieročus. Millers atklāj, ka lielākā daļa viņām sniegtās informācijas ir nepareiza. Viņa centienus noskaidrot patiesību bloķē ASV Aizsardzības departamenta amatpersona Klārks Paundstouns (Gregs Kinīrs).

Filmas "Zaļā zona" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]* un *[[StudioCanal]]*. Filma saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus un bija finansiāli neveiksmīga, nopelnot tikai 94,9 miljonus ASV dolāru pie 100 miljonu budžeta. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 53% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jaunpiebalgas vidusskola

**Jaunpiebalgas vidusskola** ir Cēsu novada izglītības iestāde, kura īsteno pamatizglītības un vidējās izglītības programmas. Vidusskolas galvenā ēka (5. — 12. klase) atrodas Gaujas ielā 41, Jaunpiebalgā, bet sākumskola (1. — 4. klasei) un pirmsskola (1,5 — 6 gadi) izvietotas ēkā Priežu ielā 8, Jaunpiebalgā.

## Vēsture
thumb|200px|left|Jaunpiebalgas draudzes skola (1937)
Dibināta kā Jaunpiebalgas draudzes skola 1806. gadā. Sarkanās armijas atkāpšanās laikā 1941. gada jūlija sākumā skolu nodedzināja.

Latvijas PSR laikā 1944. gadā to pārveidoja par Jaunpiebalgas nepilno vidusskolu, 1946. gadā par Jaunpiebalgas vidusskolu, 1952. gadā Jaunpiebalgā uzcēla jaunu Gaujienas rajona vidusskolas ēku, 1957. gadā pamatskolas ēku, 1966. gadā sāka veidot skolas parku ar estrādi, sporta bāzi, dīķiem.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1991. gadā Priežu ielā 8 izvietoja 1. — 4. klases un bērnudārzu. 2007. gadā uzcēla piebūvi ķīmijas, fizikas un mājturības kabinetiem, kurā izvietojās informācijas tehnoloģiju, metodiskais un sociāla atbalsta centrs.

2025. gada 1. septembrī, Jaunpiebalgas vidusskola tiks reorganizēta par Jaunpiebalgas pamatskolu.

## Izglītības programmas
* Vispārējās pirmsskolas izglītības programma (kods 01011111)
* Pamatizglītības programma (1.- 9.kl.) (kods 21011111)
* Vispārējās vidējās izglītības programma (kods 31016011)
* Speciālās izglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (kods 21015611)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem (kods 21015811)
* Speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar fiziskās attīstības traucējumiem (kods 01015311)

## Absolventi
* Ausma Nedēļa (Cimdiņa), zinātniece, 1969. gada absolvente

## Atsauces
The Killer

***The Killer*** ir 2023. gada ASV spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir Deivids Finčers, bet scenārija autors Endrū Kevins Vokers. Filmā galvenās lomas atveido Maikls Fasbenders, Arliss Hauards, Čārlzs Pārnels, Kerija O'Mallija, Sala Beikers, Sofija Šarlote un Tilda Svintone. Filma balstīta uz franču rakstnieka Aleksa Nolēna tāda paša nosaukuma grafisko romānu sēriju.

Filmas sižets stāsta par prestižu vārdā nenosauktu slepkavu, kurš, pēc neveiksmīga slepkavības mēģinājuma uzsāk cīņu pret saviem darba devējiem.

Darbu pie filmas *[[Paramount Pictures]]* un *[[Plan B Entertainment]]* uzsāka jau 2007. gadā, izraugoties Finčeru kā režisoru. 2021. gadā Finčers projektu pārnesa pie *[[Netflix]]* un tā paša gada novembrī uzsāka filmēšanu.

Filmas *The Killer* pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā, bet kopš  tā pieejama straumēšanas platformā *Netflix*. Filmas mūzikas autori ir Trents Reznors un Atikuss Ross un tās skaņu celiņš galvenokārt sastāv no grupas *[[The Smiths]]* dziesmām. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, kas to arī salīdzināja ar 1967. gada franču filmu "Samurajs". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 86% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Silvāna Mangano

**Silvāna Mangano** (; dzimusi , mirusi ) bija itāļu kino aktrise.

Savu karjeru sākusi itāļu neoreālisma kustības laikā un kļuvusi par vienu no vadošajām itāļu aktrisēm, kā arī par 1950. un 1960. gadu seksa simboliem. Par filmām *[[Il processo di Verona]]* (1963), "Raganas" (*Le streghe*, 1967) un *[[Lo scopone scientifico]]* (1973) saņēmusi *[[David di Donatello]]* balvu kā labākā aktrise.

Otrā pasaules kara kara laikā uzaugusi nabadzībā, Mangano mācījās dejošanu un strādāja par modeli un 1946. gadā Romā uzvarēja skaistumkonkursā. Tas noveda pie karjeras kino, kur viņas pirmā nozīmīgā loma bija filmā *[[Riso Amaro]]* (1949). Savas karjeras laikā strādājusi pie tādiem pazīstamiem režisoriem kā Pjēra Paolo Pazolīni, Lukīno Viskonti, Alberto Latuadas un Vitorio De Sikas. Atveidojusi lomas tādās filmās kā *[[Ulisse]]* (1954), *[[L'oro di Napoli]]* (1954), *[[La grande guerra]]* (1959), *[[Barabbas]]* (1961), *[[Edipo re]]* (1967), "Teorēma" (*Teorema*, 1968), "Dekamerons" (1971), "Nāve Venēcijā" (1971), "Ludvigs" (*Ludwig*, 1973) un "Ģimenes portrets interjerā" (*Gruppo di famiglia in un interno*, 1974). Karjeras noslēgumā atveidojusi arī otrā plāna lomas Deivida Linča filmā "Kāpa" (1984) un Ņikita Mihalkova filmā "Melnās acis" (*Oci ciornie*, 1987).

1949. gadā apprecējusies arī itāļu kino producentu Dino De Laurentisu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eliasbergs

**Eliasbergs** var būt:

* Jūlijs Eliasbergs (1869—1945) — Latvijas ebreju ārsts un sabiedriskais darbinieks, Tautas padomes loceklis;
* Karls Eliasbergs (*Карл Элиасберг*; 1907—1978) — padomju diriģents;
* Mordehajs Eliasbergs (1817—1889) — Lietuvā dzimis Bauskas rabīns.
Smilgu iela

**Smilgu iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Smilgu iela — iela Daugavpilī.
** Smilgu iela — iela Jelgavā.
** Smilgu iela — iela Jēkabpils novada Jēkabpilī.
** Smilgu iela — iela Jūrmalā.
** Smilgu iela — iela Liepājā.
** Smilgu iela — iela Rīgā.
** Smilgu iela — iela Ventspilī.
* iela novadu pilsētās:
** Smilgu iela — iela Ādažu novada Ādažos.
** Smilgu iela — iela Bauskas novada Bauskā.
** Smilgu iela — iela Cēsu novada Cēsīs.
** Smilgu iela — iela Kuldīgas novada Kuldīgā.
** Smilgu iela — iela Limbažu novada Ainažos.
** Smilgu iela — iela Limbažu novada Limbažos.
** Smilgu iela — iela Ogres novada Ikšķilē.
** Smilgu iela — iela Ogres novada Lielvārdē.
** Smilgu iela — iela Salaspils novada Salaspilī.
** Smilgu iela — iela Siguldas novada Siguldā.
** Smilgu iela — iela Talsu novada Talsos.
* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Smilgu iela — iela Ādažu novada Carnikavas pagasta Gaujā.
** Smilgu iela — iela Jēkabpils novada Ābeļu pagasta Brodos.
** Smilgu iela — iela Kuldīgas novada Rumbas pagasta Rumbeniekos.
** Smilgu iela — iela Ķekavas novada Ķekavas pagasta Odukalnā.
** Smilgu iela — iela Limbažu novada Liepupes pagasta Tūjā.
** Smilgu iela — iela Mārupes novada Babītes pagasta Sēbruciemā.
** Smilgu iela — iela Limbažu novada Skultes pagasta Ziemeļblāzmā.
** Smilgu iela — iela Olaines novada Olaines pagasta Jaunolainē.
** Smilgu iela — iela Ropažu novada Garkalnes pagasta Upesciemā.
** Smilgu iela — iela Ropažu novada Stopiņu pagasta Dzidriņās.
** Smilgu iela — iela Siguldas novada Allažu pagasta Egļupē.
** Smilgu iela — iela Talsu novada Dundagas pagasta Dundagā.

## Skatīt arī
* Smilgu līnijas:
** Smilgu 1. līnija — iela Ādažu novada Ādažos.
** Smilgu 2. līnija — iela Ādažu novada Ādažos.
** Smilgu 3. līnija — iela Ādažu novada Ādažos.
** Smilgu 4. līnija — iela Ādažu novada Ādažos.
** Smilgu 5. līnija — iela Ādažu novada Ādažos.
** Smilgu 6. līnija — iela Ādažu novada Ādažos.
* Smilgu šķērslīnijas:
** Smilgu 1. šķērslīnija — iela Ādažu novada Ādažos.
** Smilgu 2. šķērslīnija — iela Ādažu novada Ādažos.
** Smilgu 3. šķērslīnija — iela Ādažu novada Ādažos.
Gregs Kinīrs

**Gregorijs Baks Kinīrs** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Par lomu Džeimsa Bruksa filmā "Cik labi vien var būt" (1997) nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā".

Piedalījies arī tādās filmās kā ''Sabrina'' (1995), "Tev pienācis pasts" (1998), "Māsa Betija" (*Nurse Betty*, 2000), ''Someone Like You'' (2001), "Mēs bijām kareivji" (*We Were Soldiers*, 2002), *[[Auto Focus]]* (2002), "Blakus Tev" (*Stuck on You*, 2003), "Roboti" (2005), "Mis Saulstariņš" (2006), ''Invincible'' (2006), "Nezināmais" (2006), "Zaļā zona" (2010), "Pēdējā dziesma" (*The Last Song*, 2010), "Deebsis ir!" (*Heaven Is for Real*, 2014) un "Mis dumpiniece" (*Misbehaviour*, 2020). Atveidojis lomas arī televīzijas seriālos "Draugi", "Amerikāņu ģimenīte", "Kāršu nams", *[[Rake]]* un *[[The Stand]]* (2020).

## Ārējās saites
Ļvivas matemātikas skola

thumb|Ļvivas matemātikas skola (1930)
**Ļvivas matemātikas skola** ir matemātiķu grupas nosaukums, kas strādāja Ļvivas Universitātē. No 1929. gada viņi publicēja žurnālu *Studia Mathematica*.

Daudzi no šiem zinātniekiem, īpaši ebreju tautības, 1941. gadā, kad kļuva skaidrs, ka vācu okupācija skars arī Ļvivu, aizbēga no pilsētas. Tie daži, kas pārdzīvoja Otro pasaules karu, turpināja darbu Vroclavā.

Antoniju Lomņicki, vienu no Ļvivas matemātikas skolas dibinātājiem, nacisti nogalināja 1941. gada vasarā, izpildot nāvessodu Ļvivas poļu inteliģences eksekūcijas laikā.

Ļvivas matemātikas skolu dēvē arī par "skotu" pēc "Skotu kafejnīcas" Ļvivā, kur notika sanāksmes.

## Ievērojami dalībnieki

* Stefans Banahs
* Vladislavs Orličs
* Vaclavs Serpiņskis
* Staņislavs Sakss
* Staņislavs Ulams
* Leons Hvisteks
* Hugo Steinhauss
* Staņislavs Ruževičs

## Ārējās saites
Eimija Raiena

**Eimija Raiena** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise. Tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai un divām ''Tony'' balvām.

Kļuvusi pazīstama ar lomu filmā "Ardievu, mazā, ardievu!" (2007), par ko saņēmusi *[[Critics' Choice Award]]* balvu un nominēta Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā". Piedalījusies arī filmās *[[You Can Count on Me]]* (2000), "Kapote" (2005), "Sātana spēles" (2007), "Samainītais" (2008), *[[Jack Goes Boating]]* (2010), *[[Win Win]]* (2011), "Putncilvēks" (2014), "Slepenais aģents: Cīņa pret Eskobaru" (2016), *[[Beautiful Boy]]* (2018), *[[Lost Girls]]* (2020), *[[Worth]]* (2020), "Visas Bo bailes" (2023) un "Vientuļie vilki" (2024).

Piedalījusies arī *[[HBO]]* seriālos "Noklausīšanās" (*The Wire*, 2002—2008) un *[[In Treatment]]* (2010), *[[NBC]]* seriālā "Ofiss" (2008—2011) un *[[Hulu]]* seriālā *[[Only Murders in the Building]]*.

## Ārējās saites