open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pētera I grēda

**Pētera I grēda** ir viena no Pamira kalnu grēdām Tadžikistānā. Izvietojusies Pamira ziemeļrietumos, stiepjas ap 200 km garumā austrumu—rietumu virzienā starp Surhobas un tās pietekas Muksu ieleju ziemeļos un Obihingou ieleju dienvidos. Austrumos piekļaujas Zinātņu Akadēmijas grēdai vietā, kur paceļas Ismoila Somonī smaile. Grēdas vidējais augstums ap 4300 m rietumdaļā un 6000 m — austrumos. Augstākā virsotne ir Maskavas smaile (6785 m vjl).

Grēda veidota no smilšakmeņiem un konglomerātiem. Austrumu daļā daudz šļūdoņu; grēdas ziemeļaustrumu pakājē plešas 11 km garais un 0,6—1,4 km platais Pamira firna plato. Grēdā 487 ledāji ar kopējo platību ap 480 km². Grēdas zemākajā rietumdaļā nogāzēs aug kļavu meži, ko augstāk nomaina paegļu skrajmeži, krūmāji un alpīnās pļavas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Topokarte J-42-35 Джиргаталь
* Topokarte J-42-36 Джайилган
* Topokarte J-42-48 Пашимгар
* Topokarte J-43-37
Bakteriālā vaginoze

**Bakteriālā vaginoze** ir sieviešu dzimumorgānu infekciozi iekaisīga slimība. Slimību ierosinošs faktors ir dažādi patogēni mikroorganismi, tai skaitā baktērijas, vīrusi, sēnītes, kas izplatās dzimumceļā, un nosacīti patogēna maksts mikroflora. 

## Vēsture un etimoloģija
Katrs iekaisuma process makstī pieder pie nespecifiskiem vaginītiem līdz noteiktam laikam, kamēr nav noteikts izraisītājs. 1955. gadā Gardners () un Djuks () aprakstījuši maksts mikrofloras traucējumu sindromu pacientēm ar tā saucamo nespecifisko bakteriālu vaginītu, kuram novēro pienskābo baktēriju skaita mazinājumu un maksts gļotādas kolonizāciju ar citiem, agrāk nezināmiem mikroorganismiem, kurus dēvēja par *Haemophilus vaginalis*. 1963. gadā mikroorganisma nosaukums tika mainīts uz *Corinebacterium vaginitis*, un 1980. gadā vēlreiz to nomainīja uz *[[Gardnerella vaginalis]]* un ieviesa jaunu terminu - "gardnereloze", ar domu ka tās pamatā ir inficēšanās ar *Gardnerella vaginalis*. Taču vēlāk atklāja, ka *Gardnerella vaginalis* atrodams ne tikai sievietēm ar nespecifiskiem vaginītiem, bet arī apmēram 40% reproduktīva vecuma veselu sieviešu un, ka "gardnerelozi" izraisa ne tikai *Gardnerella vaginalis*, bet arī citi mikroorganismi.

1984. gadā pirmajā starptautiskajā sapulcē jautājumos par vaginītiem (Stokholma, Zviedrija) pēc visu klīnisko, mikroskopisko un mikrobioloģisko datu apkopošanas un analīzes, bija noformēts mūsdienu "gardnerelozes" nosaukums — bakteriālā vaginoze.

## Atsauces
Eirāzijas kurmji

**Eirāzijas kurmji**, **Eirāzijas kurmju ģints** (*Talpa*) ir kurmju dzimtas (*Talpidae*) ģints, kas pieder pie kurmju apakšdzimtas *(Talpinae*). Tā apvieno 9 mūsdienās dzīvojošas sugas. Šīs ģints sugas sastopamas tikai Eirāzijā, galvenokārt Eiropā un Āzijas rietumos. Latvijā mājo viena Eirāzijas kurmju ģints suga — Eiropas kurmis (*Talpa europaea*). Dažām sugām ir ļoti lieli izplatības areāli, piemēram Eiropas kurmim, bet dažas sugas sastopamas nelielos, ierobežotos reģionos. Viena no tādām ir Irānas kurmis (*Talpa davidiana*), kura izdzīvošana ir kritiski apdraudēta. Ir sugas, kas mīt tikai kalnos, piemēram, Ibērijas kurmis (*Talpa occidentalis*) un Kaukāzas kurmis (*Talpa caucasica*).

## Kopīgās īpašības
thumb|left|220px|Lieko augsni no alas kurmis izgrūž virs zemes, veidojot nelielus uzkalniņus
Šīs ģints mātītēm ir rudimentāras tēviņu pazīmes, piemēram, urīnkanāla sīpoliņa dziedzeri (*glandulae bulbourethrales*) un prostata. Ir zinātnieki, kas uzskata, ka kurmju ģints sugas patiesībā ir hermafrodīti, bet citi zinātnieki tomēr uzskata, ka tās ir "īstas mātītes" ar dažām tēviņu pazīmēm.

Kurmju ģints sugas ir 9—18 cm lielas un sver 65—120 g. Visām sugām ir īsa aste un īss, blīvs, tumšā krāsā kažociņš. Matojums aug vertikāli un kustās visos virzienos, tādējādi tas nerada pretestību kurmim pārvietojoties pa alu jebkurā virzienā (gan uz priekšu, gan atpakaļ). Kā visiem kurmjiem šīm sugām ir ļoti jutīgs purniņš un priekšķepas. Uz īsās astītes ir vairāki jutīgi, pagarināti matiņi, kas nodrošina tausti dzīvniekam arī aizmugurē. Kā visi kurmju dzimtas dzīvnieki kurmji barojas ar sliekām, kukaiņiem un citiem bezmugurkaulniekiem, kas dzīvo augsnē. Pamatā dzīvo zem zemes, rok alu labirintus un barojas ar tiem bezmugurkaulniekiem, kas iekrīt to tuneļos. Tā kā kurmju sugas pamatā uzturas zem zemes, tās var būt aktīvas gan gaišajā diennakts laikā, gan tumšajā, tomēr virs zemes iznāk tikai tumsā.

## Sistemātika
***Eirāzijas kurmju ģints** (*Talpa*)
**Balkānu kurmis (*Talpa stankovici*)
**Eiropas kurmis (*Talpa europaea*)
**Ibērijas kurmis (*Talpa occidentalis*)
**Irānas kurmis (*Talpa davidiana*)
**Itālijas kurmis (*Talpa romana*)
**Kaukāza kurmis (*Talpa caucasica*)
**Mazais kurmis (*Talpa levantis*)
**Sibīrijas kurmis (*Talpa altaica*)
**Vidusjūras kurmis (*Talpa caeca*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Females of four mole species of genus Talpa (insectivora, mammalia) are true hermaphrodites with ovotestes
Arnolds Vilhelms Nerlings

**Arnolds Vilhelms Nerlings** (, dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes luterāņu mācītājs.

No gadam mācījās skolā Aizputē. No 1847. līdz 1854. gadam - ģimnāzijā Tartu, iesākumā no 1855. gada studēja botāniku, vēlāk līdz 1859. gadam - teoloģiju Tērbatas universitātē. Ordinēts 1862. gadā Rīgā. No  1862. līdz 1866. gadam - misionārs Indijā, Tamilnādā, vēlāk atgriezās Baltijā. No 1868. līdz 1869. gadam - adjunkts Jelgavas Trīsvienības baznīcā. No 1872. līdz 1902. gadam - mācītājs Muhu salā Igaunijā. Arnolda Vilhelma brālis Francs Johans Nerlings arī bija mācītājs.
Pāvels Suhojs

**Pāvels Suhojs** (, ; dzimis , miris ) bija baltkrievu izcelsmes padomju aviokonstruktors, Krievijas militārās aviācijas kompānijas "Sukhoi" dibinātājs.

Dzimis skolotāja ģimenē. No 1905. līdz 1914. gadam mācījās ģimnāzijā Grodņā. 1915. gadā iestājās Imperatora Augstākājā tehniskajā skolā Maskavā (mūsdienās Baumana Maskavas tehniskā universitāte). Karojis Pirmajā pasaules karā, vēlāk atgriezās mācībās tehniskajā skolā, kuru absolvēja 1925. gadā pie diplomdarba vadītāja Andreja Tupoļeva. Pēc augstskolas beigšanas sāka darbu CAGI. 1939. gadā tika nodibināts atsevisķs konstruktoru birojs Suhoja vadībā. 

Suhojs bija viens no reaktīvās aviācijas pamatlicējiem PSRS. Vadījis tādu lidmašīnu kā Su-2, Su-7, Su-9, Su-15, Su-17, Su-24 konstruēšanu.

## Ārējās saites
Fedčenko šļūdonis

**Fedčenko šļūdonis** () ir liels ledājs Pamira ziemeļu daļā Tadžikistānā. Tiek uzskatīts par vienu no lielākajiem un pasaulē garāko dendrītisko ieleju šļūdoni ārpus Antarktīdas.

## Ģeogrāfija
Šļūdonis sākas no cirka 6280 metru augstumā Jazguloma grēdas ziemeļaustrumos, ko ieskauj Neatkarības smailes (6940 m), Parīzes Komūnas smailes (6350 m) un 26 Baku komisāru smailes (6848 m) ziemeļu nogāzes. Plūst ziemeļu virzienā 77 km garumā gar Zinātņu Akadēmijas grēdas austrumu nogāzi. Uzņem 45 mazākus ledājus, lielāki no kuriem ir Augstais Tanimass, Zinātņu Akadēmijas ledājs, Jeļenas Rozmirovičas ledājs, Kašalajaks, Bivačnijs (kreisās puses), Vitkovska ledājs un Naļivkina ledājs (labās puses).

Ledāja virsmas slīpums ir ap 1,5—2,5°, plūsmas ātrums līdz 66,8 centimetriem diennaktī. Augšējā firna daļā ātrums ir ap 216 metriem gadā, vidējā daļā — 252 metri gadā, pie ledāja mēles — 126 metri gadā. Lielākais ledus biezums vidusdaļā ir ap 1000 metru; kopējais tilpums — 144 km³ (355 Rāznas ezeru tilpums).

Ledāja mēle atrodas 2900 metru augstumā un no tās sākas Seldarjas upīte, kas tālāk ietek Muksu Amudarjas baseinā.

## Vēsture
Šļūdoņa lejasdaļu 1878. gadā atklāja entomologs un ģeogrāfs Vasīlijs Ošaņins *(Василий Ошанин)*, bet vidusdaļu un augšdaļu — Pamira ekspedīcija 1928. gadā. Ošaņins ledāju nosauca par godu Aizalaja grēdas un Ļeņina smailes atklājējam, biologam un ceļotājam Aleksejam Fedčenko, kurš 1873. gadā gāja bojā Alpos.

Fedčenko šļūdoņa vidusdaļā uz klinšu izvirzījum 4169 m augstumā pie Kašalajaka pietekas kopš 1933. gada darbojas hidrometeoroloģiskā stacija. Starptautiskā ģeofizikas gada laikā (1957—1959) šļūdoņa augšdaļā 4900 m augstumā darbojās glacioloģiskā stacija «Vitkovska ledājs».

## Atsauces

## Ārējās saites

* Topogrāfiskā karte mērogā 1:100 000 J-43-49 Пик Революции
* Topogrāfiskā karte mērogā 1:100 000 J-43-37
* Topogrāfiskā karte mērogā 1:100 000 J-43-25 Мет.ст. Алтын-Мазар
Francs Johans Nerlings

**Francs Johans Nerlings** (, dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes luterāņu mācītājs.

No 1843 .līdz 1846. gadam mācījās skolā Aizputē. No 1846. līdz 1853. gadam Tērbatas guberņas ģimnāzijā, no 1854. līdz 1857. gadam studēja teoloģiju Tērbatas universitātē. Ordinēts 1861. gadā. No 1862. līdz 1905. gadam - mācītājs Jervā-Madisē (mūsdienās Jervas apriņķī, Igaunijā). Franca Johana brālis Arnolds Vilhelms Nerlings arī bija mācītājs.

## Ārējās saites
*[Francs Johans Nerlings Baltische Biographische Lexikon](https://web.archive.org/web/20160306042714/http://www.bbl-digital.de/eintrag/Nerling-Johann-Franz-(v.)-1835-1909/)
Toše Proeskis

**Todors (Toše) Proeskis** (; dzimis , miris ) bija aromūnu izcelsmes maķedoniešu dziedātājs. Populārs Balkānu reģionā. 2004. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Stambulā ieņēmis 10. vietu finālā. Miris autokatastrofā Horvātijā. Apglabāts oficiālās valsts bērēs. Proeski kaps kļuvis par fanu svētceļojumu vietu.

## Ārējās saites
Ziemeļu purvi

**Ziemeļu purvi** ir starptautiskas nozīmes aizsargājama teritorija, kas 2002. gadā tika iekļauta Rāmsaras konvencijas vietu sarakstā. Ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātā. Rāmsaras konvencijā iekļautais komplekss ir vairāk nekā 5000 ha liels. Kopš 2011. gada Ziemeļu purvi ir arī dabas liegums. Teritorija iekļauta arī *[[Natura 2000]]* un putniem nozīmīgo vietu sarakstā.

Atrodas Limbažu novada Staiceles pagastā un Valmieras novada Ramatas pagastā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rāmsaras konvencija 
* Ziemeļu purvu dabas liegums
* Rāmsaras konvencijas vietas Latvijā 
* Ziemeļu purvi, BirdLife International
Papes mitrāju komplekss

**Papes mitrāju komplekss** ir starptautiskas nozīmes aizsargājama teritorija, kas izveidota ap Papes ezeru un 2002. gadā tika iekļauta Rāmsaras konvencijas vietu sarakstā. Platība pārsniedz 51,7 tūkstošus ha. Komplekss ietilpst Papes dabas parkā, iekļauts arī putniem nozīmīgo vietu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rāmsaras konvencija 
* Rāmsaras konvencijas vietas Latvijā
Lubāna mitrāju komplekss

**Lubāna mitrāju komplekss** ir starptautiskas nozīmes aizsargājama dabas teritorija, kas 2002. gadā tika iekļauta Rāmsaras konvencijas vietu sarakstā. Komplekss ir vairāk nekā 47,9 tūkstošus ha liels. Te atrodas lielākais mitrājs Latvijā un ir izveidots dabas liegums **Lubāna mitrājs** (izveidots 2009. gadā, apvienojot 11 iepriekš pastāvējušus dabas liegumus).

Lielāko mitrāju kompleksa daļu aizņem meži (41%), 23% aizņem dažādi ūdeņi (ezeri, dīķi, upes), 23% — purvi, 10% — klānu pļavas, 3% no teritorijas zemes ir izmantojama lauksaimniecībā.

Atrodas Balvu novada Bērzpils, Lazdukalna un Rugāju pagastā, Gulbenes novada Daukstu un Stradu pagastā, Madonas novada Barkavas, Ošupes, Indrānu un Murmastienes pagastā, Rēzeknes novada Dekšāres, Gaigalavas un Nagļu pagastā.

Lubāna mitrāju kompleksā atrodas trīs putniem nozīmīgās vietas teritorijas. Tie ir "Bērzpils purvi un palienes" (*Berzpils bogs and flood-plains*), "Lubāns un zivju dīķi" (*Lubans and fish-ponds*), kā arī "Pededzes meži un Parabaine" (*Pededze forest and Parabaine*).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rāmsaras konvencija 
* Lubānas mitrāja dabas liegums
* Lubāna mitrājs, Dabas aizsardzības pārvalde
* Bērzpils purvi un palienes, BirdLife International
* Lubāns un zivju dīķi, BirdLife International
* Pededzes meži un Parabaine, BirdLife International
* Rāmsaras konvencijas vietas Latvijā
AMO Plant

**AS ''AMO Plant*** bija [[Latvija]]s autobūves uzņēmums [[Jelgava|Jelgavā]].  Dibināts 2004. gadā, bet 2015. gada jūlijā uzņēmumam pasludināja maksātnespēju.

== Vēsture ==
AS *AMO Plant* Uzņēmumu reģistrā tika piereģistrēts 2005. gada 21. jūlijā, bet par uzņēmuma dibināšanas datumu tiek uzskatīts 2004. gada 21. jūnijs. Autobūves uzņēmums Latvijā tika veidots pēc [[Maskava]]s mēra [[Jurijs Lužkovs|Jurija Lužkova]] iniciatīvas, tā īpašnieki bija Maskavas pilsētas Īpašuma departaments (92,6 %), [[Jelgavas dome]] (2,7 %) *AO AMO ZIL* (4,4 %) un AS *Ferrus* (0,3 %).
2007. gadā sākās ēku celtniecība, bet 2010. gada 17. septembrī no rūpnīcas izbrauca pirmais autobuss. Autobusa modelis *Ambassador* tika būvēts uz [[Nīderlande]]s uzņēmuma *VDL* autobusa bāzes.
Tomēr uzņēmums jau no paša sākuma cieta zaudējumus, 2013. gadā tam bija gandrīz trīs miljoni eiro zaudējumi. 
2014. gada 26. jūnijā Jelgavas tiesā tika ierosināts *AMO Plant* tiesiskās aizsardzības process, kas izbeigts 14. oktobrī.
2014. gada novembrī uzņēmumam ierosināta maksātnespējas procesa lieta.

2015. gada 8. jūlijā Jelgavas tiesa *AMO Plant* pasludināja maksātnespējas procesu. 15. oktobrī par 2,4 miljoniem eiro valsts finanšu institūcija *Altum* izsolē iegādājās *Amo Plant* īpašuma vērtīgāko daļu — *Altum* ieķīlātos īpašumus.
2016. gada martā *Amo Plant* administratīvo ēku, ražošanas telpas un autotreku iegādājās Vācijas siltumtehnikas ražotāja *AKG* meitas uzņēmums SIA *AKG Thermotechnik Lettland*.

== Produkcija ==
[[Attēls:Ministru prezidents apmeklē uzņēmumu "AMO plant" Jelgavā (5007963886).jpg|thumb|270px|AMO Plant autobuss.]]
*AMO Plant* darbības laikā pēc [[Nīderlande]]s uzņēmuma *VDL* licences ražoja autobusus:
* *AMO Plant-VDL Jonckheere*, skolas autobuss
* *AMO Plant-VDL Ambassador*, zemās grīdas autobuss
* *AMO Plant-VDL Futura Classic FLD-127*, tūrisma autobuss.

Traktori:
* *Daedong DK752/DK902*
* *Belarus 1221T.2''

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne (nedarbojas)
* AMO Plant oficiālā pārstāvniecība Krievijā (pēdējie jaunumi 2011. gadā)
* AMO Plant tirdzniecības nams Krievijā
Trevojs

[thumb|[Siksiki|Kainu trevojs 1910. gadā]]
**Trevojs** ir suņu un zirgu pajūgs, ar ko Ziemeļamerikas pamatiedzīvotāju ciltis pārvadāja mantas. Tas bija ar jēlādām sastiprināts A veida egles vai citu koku kāršu rāmis, ko pievienoja segliem. Īpaši plaši izmantoja Lielo līdzenumu nomadi.

Vārds *travail* ir Kanādas franču izcelsmes, un nozīmē "rāmis zirgu savaldīšanai". Lakoti to sauca par *hupak'in*.

## Suņu trevojs
Sākotnēji pirms zirgu piejaucēšanas trevojus vilka suņi, taču tie spēja pārvest tikai no 20 līdz 30 kg smagas kravas. Pirmās ziņas par suņu trevojiem atstāja konkistadors Francisko de Koronado 1541. gadā. 18. gadsimta otrajā pusē baltie ceļotāji ziņo, ka suņu trevojus izmanto hīdatsi, mandani, arikari, apsaroki un lakoti. Arī 19. gadsimta sākumā daudzās ciltīs suņus iejūdza pajūgu vilkšanai.

## Zirgu trevojs
18. gadsimtā indiāņu kultūrā ienāca zirgi. Tie varēja pavilkt līdz 135 kg smagu nastu, un līdz 19. gadsimta vidum zirgu trevoji gandrīz pilnībā bija nomainījuši suņu vilktus pajūgus. Līdz ar to indiāņi kļuva ne tikai daudz mobilāki, bet varēja dzīvot krietni plašākos un ērtākos tipi.

## Galerija

Attēls:A skin lodige of the Assiniboin chief 0016v.jpg|Suņu trevojs
Attēls:Crazy horse c1877.jpg|Bērnu pārvietošana ar trevoju
Attēls:Kane Fort Edmonton.jpg|Zirgu trevojs


## Atsauces
Čūskērgļu apakšdzimta

**Čūskērgļu apakšdzimta** (*Circaetinae*) ir vanagu dzimtas (*Accipitridae*) apakšdzimta, kas apvieno 15 mūsdienās dzīvojošas sugas un kas tiek iedalītas 4 ģintīs. Izņemot vienu sugu, visas pārējās mājo Vecās Pasaules siltajos reģionos: vai nu Dienvidāzijā, vai Āfrikā. Vienīgais, kas migrē starp Eirāzijas mēreno joslu un Āfriku, ir čūskērglis (*Circaetus gallicus*). Arī Latvijā nelielā skaitā ligzdo šī suga (5—20 pāri). 

## Kopīgās īpašības
Čūskērgļu apakšdzimtas sugas ir liela vai vidēja auguma plēsīgie putni ar lieliem, platiem spārniem. Šīs sugas pamatā specializējušās čūsku un citu rāpuļu medīšanā, tādēļ ieguvušas čūskērgļu nosaukumu. Tomēr divas sugas ir izņēmums: akrobātērgļa (*Terathopius ecaudatus*) diēta ir ļoti vispārīga, bez īpašas specializācijas, bet Filipīnu ērglis (*Pithecophaga jefferyi*) medī zīdītājus. Visām šīs grupas sugām ir plēsīgs, izliekts knābis, ar kuru tiek saplēsta upura miesa, spēcīgas kājas un asi nagi. Šiem putniem ir ļoti laba redze, un tie spēj saskatīt medījumu no liela attāluma.

## Sistemātika
* **Čūskērgļu apakšdzimta** (*Circaetinae*)
**Akrobātērgļi (*Terathopius*)
***Akrobātērglis (*Terathopius ecaudatus*)
**Cekulainie čūskērgļi (*Spilornis*)
***Andamanu čūskērglis (*Spilornis elgini*)
***Cekulainais čuskērglis (*Spilornis cheela*)
***Filipīnu čūskērglis (*Spilornis holospilus*)
***Kalnu čūskērglis (*Spilornis kinabaluensis*)
***Nikobāru čūskērglis (*Spilornis klossi*)
***Sulavesi čūskērglis (*Spilornis rufipectus*)
**Čūskērgļi (*Circaetus*)
***Beduīnu čūskērglis (*Circaetus beaudouini*)
***Brūnais čūskērglis (*Circaetus cinereus*)
***Čūskērglis (*Circaetus gallicus*)
***Kongo čūskērglis (*Circaetus spectabilis*)
***Melnkrūšu čūskērglis (*Circaetus pectoralis*)
***Pelēkais čūskērglis (*Circaetus fasciolatus*)
***Rietumāfrikas čūskērglis (*Circaetus cinerascens*)
**Filipīnu ērgļi (*Pithecophaga*)
***Filipīnu ērglis (*Pithecophaga jefferyi*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Circaetinae
*Wildlife and travel photography from Africa and beyond: Circaetinae
Jazguloms

**Jazguloms** () ir viena no Pamira kalnu grēdām Tadžikistānā. Izvietojusies masīva rietumdaļā, stiepjas 170 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā. Atrodas starp Bartangas ieleju dienvidos un Jazgulemas aizu ziemeļos. Grēdas vidējais augstums no 4500 m rietumdaļā līdz 6000 m austrumos. Augstākā virsotne ir Istiklols (Neatkarības smaile, 6974 m), no kuras ziemeļu virzienā noplūst Fedčenko šļūdonis. Grēda veidota no kvarcītiem, māla slānekļiem ar granīta intrūzijām. Korē ledāji, kuru kopējā platība ap 630 km². Nogāzēs pustuksneši un augstkalnu tuksneši.

Jazgulemas upes ielejā dzīvo viena no pamiriešu tautām jazgulemi, kas devuši vārdu upei un grēdai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Topokarte J-42-71 Джомарджи-Боло
* Topokarte J-42-72 Бартанг
* Topokarte J-42-60 Бунай
* Topokarte J-43-61 Рошорв
* Topokarte J-43-49 пик Революции
Logo

[thumb|200px|[Vikipēdijas logotips]]
**Logo** jeb **logotips** (no  — 'vārds' un *τύπος* — 'nospiedums'), arī **firmas zīme**, ir grafisks attēlojums, zīme vai simbols, kas ļauj atšķirt viena uzņēmuma ražoto vai piedāvātos pakalpojumus no citiem konkurentiem. Tas ir uzņēmuma stila svarīgākais elements, kuram ir vislielākā nozīme uzņēmuma produkcijas vai pakalpojumu atpazīšanā. Reklāmas efektivitāti lielā mērā var palielināt, ja firmas logo būs atpazīstamāks, jo vairāk cilvēki pamanīs reklāmu tikai atpazīstamā logotipa dēļ. Logotips uzskatāms par uzņēmuma "seju". Arī vizītkarti var uzskatīt par logotipa veidu.

Viena no pirmajām lietām kompānijas tēla veidošanā ir uzņēmuma logotipa radīšana, kas ir viens no uzņēmuma, tirdzniecības zīmes vai produktu panākumu pamatfaktoriem.

## Atsauces
Čūskērgļi

**Čūskērgļi, čūskērgļu ģints** (*Circaetus*) ir vanagu dzimtas (*Accipitridae*) ģints, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas plēsīgo putnu sugas. Gandrīz visas sugas ir sastopamas tikai Āfrikā, izņēmums ir čūskērglis (*Circaetus gallicus*), kas migrē starp Eirāzijas mēreno joslu un Āfriku vai Dienvidāziju. Arī Latvijā nelielā skaitā ligzdo čūskērglis (5—20 pāri). 

## Kopīgās īpašības
Čūskērgļu ģints sugas ir vidēji lieli ērgļi ar apaļu galvu un lieliem, platiem spārniem. Tie mājo atklātās ainavās, piemēram, savannā vai lauksaimniecības tīrumos, bet tiem ir nepieciešami koki, kuros putni vij ligzdas. Sezonā tiek izdēta viena ola, kuru galvenokārt vai pilnībā perē mātīte. Eirāzijā sastopamais čūskērglis ligzdo mežos, kas mijas ar atklātām ainavām, Latvijā pamatā mežos pie augstajiem purviem. Barojas galvenokārt ar čūskām, bet medī arī ķirzakas un reizēm abiniekus, putnus un zīdītājus.

## Sistemātika
***Čūskērgļu ģints** (*Circaetus*)
**Beduīnu čūskērglis (*Circaetus beaudouini*)
**Brūnais čūskērglis (*Circaetus cinereus*)
**Čūskērglis (*Circaetus gallicus*)
**Melnkrūšu čūskērglis (*Circaetus pectoralis*)
**Pelēkais čūskērglis (*Circaetus fasciolatus*)
**Rietumāfrikas čūskērglis (*Circaetus cinerascens*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Xeno-canto: Genus Circaetus
*Birding Buddies: Birds in the Circaetus Genus
Istiklols

**Istiklols** ( — ‘Neatkarības smaile’) ir kalns Pamirā, Tadžikistānā, ceturtā augstākā valsts virsotne. Izvietojusies masīva vidusdaļā Jazguloma grēdas austrumos. Kalns ir klinšu masīvs ar nogāžu slīpumu ap 60°. Tā ziemeļu nogāzē sākas 77 km garais Fedčenko šļūdonis, austrumu nogāzē — 36,7 km garais Grumma-Gržimailo šļūdonis.

Virsotni 1928. gadā atklāja padomju—vācu ekspedīcija un sākotnēji nodēvēja par **Dreišpicu** (‘Trejsmailis’), bet vēlāk pārdēvēts par **Revolūcijas smaili** par godu Oktobra revolūcijai. Pirmoreiz virsotnē uzkāpa ekspedīcija A. Ugarova vadībā 1954. gadā. 2006. gadā pārdēvēta tagadējā vārdā par godu Tadžikistānas neatkarībai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Topokarte J-43-49 пик Революции
Antonijs Bomhovers

**Antonijs Bomhovers** () bija 16. gadsimta Livonijas franciskāņu katoļu mūks, Tērbatas bīskapa Kristiāna Bomhovera brālis.

Rakstos pirmoreiz pieminēts 1508. gadā Tallinā. Saukts par maģistru, nav zināms, kurā vietā tas iegūts. Kad darbojās Rīgā, izvirzījās par vienu no pretluterisma līderiem. Iespējams piedalījās 1522. gada 12. jūnija disputā pret Andreasu Knopki Rīgas Sv.Pētera baznīcā. Pēc luterāņu uzbrukuma franciskāņu klosterim Aizputē kopā ar Burkardu Valdisu devās ar sūdzību pie pāvesta uz Romu. Ieradušies Romā novembrī, neko nepanāca, jo pāvests Adriāns VI bija miris 14. septembrī. Caur Vāciju, kur neveiksmīgi mēģināja prezentēt baznīcas reformu plānu, atgriezās Rīgā. Kopā ar Valdisu tika ieslodzīts. Valdiss tika atbrīvots no ieslodzījuma, kad pārgāja luterismā, bet Bomhovers palika ieslozījumā līdz 1525. gadam. Vēlāk no Rīgas pārcēlās uz Tallinu, kādu laiku pavadīja Piritas klosterī. 

## Avoti

*Leonīds Arbuzovs jaunākais, *Die Einführung der Reformation in Liv-, Est- und Kurland.* Riga: Deubner, 1919.
*Leonīds Arbuzovs vecākais, *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert.*
Koržeņevskas smaile

**Koržeņevskas smaile** ir kalns Pamirā, Tadžikistānā, trešā augstākā valsts virsotne. Izvietojusies masīva ziemeļdaļā Zinātņu Akadēmijas grēdas ziemeļrietumu atzarā. Kalna austrumu nogāzē sākas Mušketova šļūdonis. Kalnu 1910. gadā atklāja ģeogrāfs un ceļotājs Nikolajs Koržeņevskis un nosauca savas dzīvesbiedres Jevgēņijas vārdā. Virsotnē pirmā uzkāpa ekspedīcija A. Ugarova vadībā 1953. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Topokarte J-43-25 мет.ст.АЛТЫН-МАЗАР
Vsevolods Lielā Ligzda

**Vsevolods Lielā Ligzda** (; dzimis 1154. gadā, miris ) bija piektais Vladimiras lielkņazs no 1176. līdz 1212. gadam laikā, kad Vladimiras pilsēta atradās savas ietekmes zenītā.

## Dzīvesgājums
Vsevolods bija Kijivas lielkņaza Jurija Dolgorukija dēls, kurš par godu dēla piedzimšanai nodibināja Dmitrovas pilsētu. Pēc tēva nāves lielkņazs Andrejs Bogoļubskis Vsevolodu kopā ar māti un brāļiem padzina no valsts. Dzīvoja Bizantijā, kur uzauga Manuila I galmā. 1170. gadā atgriezās Krievzemē. Ir versija, ka Krievzenē atgriezās caur Gruziju, kur apprecējās ar alanu princesi Mariju.

Vsevolods Lielā Ligzda savstarpējās kņazu cīņās nostiprināja savu varu un palielināja Vladimiras ietekmi Krievzemē. Kijivas ietekme šajā laikā samazinājās, tā Vsevoloda dzīves laikā divreiz tika ieņemta (1169. un 1203. gadā). Vsevoloda Lielās Ligzdas laikā notika dzejojumā "Teiksma par kņaza Igora kauju" aprakstītie notikumi.

## Ārējās saites
Vandžas grēda

**Vandžas grēda** () ir viena no Pamira kalnu grēdām Tadžikistānā. Izvietojusies masīva rietumdaļā; stiepjas 85 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā no Zinātņu Akadēmijas grēdas līdz Pandžas upei starp Vandžas ieleju ziemeļos un Jazgulemas ieleju dienvidos. Veidota no granītiem, smilšakmeņiem, konglomerātiem; nogāzes stāvas, ar dziļām aizām. Augstums virs 5000 m; virs 4000 m kore klāta ar ledājiem, to kopējā platība ap 164 km².

## Atsauces

## Ārējās saites

* Topokarte J-42-71 Джомарджи-Боло
* Topokarte J-42-72 Бартанг
* Topokarte J-42-60 Бунай
* Topokarte J-43-49 пик Революции
Risto Sīlasmā

**Risto Kalevi Sīlasmā** (*Risto Kalevi Siilasmaa*, dzimis 1966. gadā) ir Somijas uzņēmējs. Viņš ir uzņēmuma *[[F-Secure]]* dibinātājs, padomes priekšsēdētājs un lielākais īpašnieks. Sīlasmā ir vairāku uzņēmumu padomes loceklis. Viņš ir bijis uzņēmums *[[Nokia]]* izpilddirektors un padomes priekšsēdētājs.

## Biogrāfija
thumb|left|240px|Risto Sīlasmā 2018. gadā
1985. gadā Risto Sīlasmā absolvēja Helsinku Tehniskā augstskolu.

1988. gadā Risto Sīlasmā kopā ar Petri Allasu dibināja uzņēmumu *Data Fellows*, kas sākotnēji nodarbojās ar datoru lietotāju apmācību un datubāžu izstrādi. 1990. gadu sakumā uzņēmums pievērsās pretvīrusu programmatūras izstrādei, un tagad ir pazīstams ar nosaukumu *[[F-Secure]]*. Līdz 2006. gadam Sīlasmā bija *F-Secure* izpilddirektors. Viņam pieder gandrīz 40 % uzņēmuma kapitāldaļu.

2012. gada maijā Sīlasmā kļuva par telesakaru iekrārtu uzņēmuma *[[Nokia]]* padomes priekšsēdētāju. Pirms tam kopš 2008. gada bija *Nokia* padomes loceklis. Kad 2013. gadā Nokia izpilddirektora amatu atstāja Stīvens Īlops, Risto Sīlasmā uz laiku pildīja šo amatu, līdz 2014. gada maijā izpilddirektora amatā apstiprināts Radžīvs Suri. Sīlasmā turpināja pildīt padomes priekšsēdētāja pienākumus.
2019. gada decembrī Sīlasmā paziņoja, ka atstās *Nokia* padomes priekšsēdētāja amatu. 2020. gada 27. maijā viņu nomainīja Sari Baldaufa.

Risto Sīlasmā ir pildījis padomes priekšsēdētāja pienākumus telesakaru uzņēmumā *[[Elisa ]]*, kā arī mazakos uzņēmumos: *Blyk*, *Ekahau*, *Fruugo*, *Nexit Ventures* un *Valimo Wireless*, daļā no kuriem viņš bijis lielākais investors.

## Dalība organizācijās

### Kapitālsabiedrību padomes
* *[[Efecte]]*, padomes loceklis (kopš 2008. gada)
* *Ekahau*, padomes priekšsēdētājs (kopš 2007. gada)
* *Technology Industries of Finland*, padomes loceklis (2016—2018)
* *[[Elisa]]*, padomes loceklis (2008—2012)
* *[[Nokia]]*, padomes loceklis, kopš 2012. gada priekšsēdētājs (2008—2020)

### Bezpeļņas organizācijas
* Somijas rūpniecības konfederācija, padomes priekšsēdētāja vietnieks (2017—2018)
* Eiropas rūpnieku apaļais galds, loceklis
* Helsinku Tehniskā augstskola, uzraudzības padomes loceklis
* *[[SITRA]]* (Somijas inovāciju fonds), pētniecības padomes loceklis

## Atsauces
Rock Around the Clock

***Rock Around the Clock*** ir rokenrola dziesma, kuru 1952. gadā sarakstīja Makss Frīdmans un Džeimss Meierss. Labāk pazīstamāko un veiksmīgāko dziesmas versiju 1954. gadā ierakstīja grupa *[[Bill Haley & His Comets]]*.

Tā nav ne pirmā, ne pirmā veiksmīgā rokenrola dziesma, tomēr šī kļuva par 20. gadsimta 50. gadu dumpiniecisko jauniešu himnu. Tāpat *Rock Around the Clock* tiek uzskatīta par dziesmu, ar kuras palīdzību rokenrols kļuva daudz populāraks un plašāk pazīstams. Žurnāls *[[Rolling Stone]]* to ierindoja 158. vietā savā 500 visu laiku izcilāko dziesmu sarakstā.

Dziesmas pilnais oriģinālais nosaukums bija ***We're Gonna Rock Around the Clock Tonight!***, kas vēlāk tika saīsināts līdz ***(We're Gonna) Rock Around the Clock*** un *Rock Around the Clock*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Vinho Verde

thumb|250px|''Vinho Verde'' reģiona vīnogulājs
***Vinho Verde*** ir Portugāles vīns, kas radies vēsturiskajā Minju provincē valsts galējos ziemeļos. Mūsdienu *Vinho Verde* reģions, kas pirmoreiz ticis norādīts 1908. gadā, iekļauj veco Minju provinci, kā arī pieguļošos reģionus dienvidos. Province tika likvidēta 1976. gadā.

*Vinho Verde* nav vīnogu šķirne. Nosaukums burtiski nozīmē "zaļš vīns" ar nozīmi "jauns vīns", kā pretstats nogatavinātam vīnam. Tas var būt sarkans, balts vai sārts, un paredzēts patērēšanai gada laikā no iepildīšanas pudelēs. Vīna viegli dzirkstošā garša rodas ražošanas sākumā pudelē notiekošās malopienskābās rūgšanas dēļ. Vīna ražošanā tas parasti tiek uzskatīts par defektu, bet *Vinho Verde* ražotāji atklāja, ka tā patērētājiem patika šī dzirkstošā īpašība. Tomēr pudelē notikušās rūgšanas ietekmē vienlaikus radušās duļķainības un nogulšņu noslēpšanai vīnu sāka pildīt necaurspīdīgās pudelēs. Mūsdienās gan vairums *Vinho Verde* ražotāju malopienskābo rūgšanu pirms pildīšanas pudelē pārtrauc un viegli dzirkstošo garšu panāk, vīnā mākslīgi ievadot ogļskābo gāzi. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā ''Comissão de Viticultura da região dos vinhos verdes'' organizācijas vietne
Džeina Eira

**"Džeina Eira"** (*Jane Eyre*) ir angļu rakstnieces Šarlotes Brontē romāns, kuru publicēja 1847. gadā, Brontē parakstījās ar pseidonīmu Karers Bells.

Romāna galvenā varone Džeina Eira ir bārene, kas uzaugusi patversmē un kļuvusi par noslēpumainā Ročestera kunga aizbilstamās guvernanti. Romānā autore vēršas pret sieviešu beztiesību. "Džeina Eira" ir kļuvusi par daiļliteratūras klasiku, romāns vairākas reizes ticis ekranizēts. 2003. gadā BBC to ierindoja 10. vietā *The Big Read* aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Britu bibliotēka
Kases ieņēmumi

[150px|thumb|[Džeimss Kemerons|Džeimsa Kemerona filma "Avatars" ir šobrīd visienesīgākā filma. Tās kases ieņēmumi sasniedz 2,8 miljardus ASV dolāru.]]
**Kases ieņēmumi** () filmu un teātra industrijā ir naudas daudzums, kuru saņem izplatītājs vai autors. Šis ir galvenais rādītājs filmas vai teātra iestudējuma panākumu novērtēšanā, ko studija izmanto lai novērtētu potenciālu atkārtotai iestudēšanai vai turpinājuma veidošanai.

## Aprēķins
Vidēji teātris, kurā iestudēta luga vai rādīta filma, patur aptuveni pusi no ienākumiem.

:{TWG \over 2} - {PB}
* *TWG* — vispasaules ieņēmumi;
* *PB* — produkcijas budžets.

## Skatīt arī
* *[[Box Office Mojo]]*
* Visu laiku ienesīgākās filmas
Darvozas grēda

**Darvozas grēda** () ir viena no Pamira kalnu grēdām Tadžikistānā. Izvietojusies masīva rietumdaļā; stiepjas 200 km garumā starp Obihingou ieleju ziemeļos un Vandžas un Pandžas upēm dienvidos. Grēdas austrumdaļā pie Zinātņu Akadēmijas grēdas vidējais augstums ir ap 5480 m, rietumdaļā — 4950 m. Augstākā virsotne ir Arnavada smaile (6083 m).

Grēda veidota no granītiem, metamorfajiem slāmekļiem. Nogāzēs stepe, paegļu audzes, augstāk — subalpīnās un alpīnās pļavas, virs 4200—4500 m — sniegs un ap 550 ledāji, kuru kopējā platība ir ap 520 km².

Grēdas nosaukumu 1878. gadā piedāvāja Vidusāzijas pētnieks un ceļotājs Vasīlijs Ošaņins un tas atvasināts no vēsturiskā Darvozas novada nosaukuma, kura pamatā persiešu vārds  — ‘vārti’.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Topokarte J-42-58 КАЛАИХУМ
* Topokarte J-42-46 САЙЁД
* Topokarte J-42-47 САНГВОР
* Topokarte J-42-59 ВАНЧ 
* Topokarte J-42-60 Бунай
* Topokarte J-43-49 разв. ПАШИМГАР
Teterevu fonds

**Borisa un Ināras Teterevu fonds** ir nodibinājums, kurš nodarbojas ar labdarības iniciatīvu atbalstīšanu. Fondu 2010. gadā dibināja Boriss Teterevs un Ināra Teterevi. Fonds darbojas ar starptautiskiem projektiem izglītībā, mākslā un kultūrā, sociālajā palīdzībā, kopienu attīstības organizācijām pilsētās un lauku apvidos un dzīvnieku aizsardzībā.

## Atbalsta programmas
Teterevu fonds sniedz atbalstu Rundāles pils restaurācijas pabeigšanas programmai līdz 2014. gadam, pieminekļa izveidei baletdejotājam Mārim Liepam Rīgā (sadarbībā ar Kultūras ministriju un Rīgas domi), V. Šekspīra lugas "Divpadsmitā nakts" uzvešanai Rīgas Krievu teātrī.

Sadarbībā ar Latvijas Kopienu iniciatīvu fonds finansiāli atbalsta programmu "Atbalsts Rīgas senioriem", savukārt Latvijas reģionos — programmas "Veselībai un dzīvotpriekam" un "Palīdzēsim māmiņai", kā arī sniedz atbalstu zupas virtuvju darbībai vairākos desmitu Latvijas apdzīvoto vietu un programmai "Paēdušai Latvijai — sirmgalvjiem" (sadarbībā ar fondu "Ziedot").

Sabiedrības izglītošanai Latvijas Televīzijas 1. kanālā pārraida TV raidījumu par humānu attieksmi pret dzīvniekiem "Ķepa uz sirds"; sniedz atbalstu dzīvnieku aizsardzības projektiem Taizemē, Ruandā un dzīvnieku patversmei "Dzīvnieku draugs" Rīgā. Tāpat atbalsta Rīgas Stradiņa universitātes projektus, kas veicina starptautiski konkurētspējīgas medicīnas un veselības aprūpes izglītības apguvi.

Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, UNESCO Latvijas Nacionālās komisija un biedrība "ICOMOS Latvija" 2011. gadā piešķīra fondam Kultūras mantojuma Gada balvas Īpašo balvu par mecenātismu.

2012.-2014. gadā fonds ir ziedojis arī *[[Wikimedia Foundation]]* organizācijai, kas nodarbojas ar Vikipēdijas un citu projektu uzturēšanu, 2014. gadā tas bija viens no lielākajiem ziedotājiem.

Ināra un Boriss Teterevi ir LU fonda platīna mecenāti. Teterevi atbalstījuši LU Botāniskā dārza teritorijas infrastruktūras sakārtošanu atbilstoši mūsdienu prasībām, ziedojot vairāk nekā 1,4 miljonus eiro.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Camera Lucida (grāmata)

**"Camera lucida. Piezīme par fotogrāfiju"** () ir franču semiotiķa un filozofa Rolāna Barta darbs, kurā viņš dalās pārdomās par fotogrāfijas mākslu. Tas ir publicēts 1980. gadā un ir viens no pirmajiem nozīmīgajiem pētījumiem par fotogrāfiju.

## Svarīgākās idejas
Raksturojot divus elementus, kuru vienlaicīgā klātbūtne raisa viņa interesi par kādu foto, Barts ievieš jēdzienus *studium* un *punctum*. *Studium* ir kultūrvēsturisks fotogrāfijas uztvērums, kas var izpausties kā, piemēram, politiska, vēsturiska liecība. Turpretī *Punctum* ir personīgs, emocionāls fotogrāfijas uztvērums. R. Barts raksta: “Ļoti bieži *punctum* ir “detaļa”, tas ir, daļējais objekts. Un dot *punctum* piemērus savā veidā nozīmē atklāt sevi.”

## Tulkojums latviešu valodā
Latviski darbu tulkojusi Ieva Lapinska, tas izdots Laikmetīgās mākslas centrā.

## Atsauces
Lepnums un aizspriedumi

**"Lepnums un aizspriedumi"** () ir angļu rakstnieces Džeinas Ostinas romāns, kas pirmoreiz tika izdots 1813. gadā.

Romāna darbība notiek 19. gadsimta sākumā Anglijā. Stāsts ir par Benetu piecām neprecētajām meitām un tikko kaimiņu māju nopirkušo bagāto vecpuisi Binglija kungu un viņa draugu Dārsija kungu.

"Lepnums un aizspriedumi" ir kļuvis par vienu no populārākajiem angļu literatūras romāniem, vairākas reizes romāns ticis ekranizēts. 2003. gadā BBC to ierindoja 10. vietā *The Big Read* aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vidējie ērgļi

**Vidējie ērgļi, vidējo ērgļu ģints** (*Clanga*) ir vanagu dzimtas (*Accipitridae*) ģints, kas pieder ērgļu apakšdzimtai (*Aquilinae*). Šajā ģintī ir 3 mūsdienās dzīvojošas ērgļu sugas, kas vēl nesenā pagātnē tika sistematizētas ērgļu ģintī (*Aquila*). Tomēr, balstoties uz pēdējo gadu DNS pētījumu rezultātiem, 2005. gadā tika izdalīta jauna vidējo ērgļu ģints.

## Izplatība
Vidējo ērgļu ģints sugas ir Eirāzijas putni, kas atkarībā no sugas ligzdo Eiropas un Āzijas mērenajā joslā, kā arī Dienvidāzijā. Mērenās joslas ligzdotāji daļēji ziemo Āfrikā. Latvijā sastopamas 2 vidējo ērgļu ģints sugas: vidējais ērglis (*Clanga clanga*) un mazais ērglis (*Clanga pomarina*).

## Sistemātikas izmaiņas
Nesenā pagātnē Indijas mazais ērglis  (*Clanga hastata*) tika klasificēts kā mazā ērgļa pasuga. Tomēr pēdējo gadu morfoloģiskajos un DNS pētījumos atklājies, ka šī suga nav tuvāk radniecīga mazajam ērglim kā vidējais ērglis. Indijas mazais ērglis no visu vidējo ērgļu kopīgā priekšteča atdalījies pliocēna vidū, apmēram pirms 3,6 miljoniem gadu. Aizvēsturiskais vidējais ērglis ir dzīvojis Afganistānas teritorijā. Tam ir bijušas divas apakšgrupas: ziemeļu un dienvidu.

## Sistemātika
**Vidējo ērgļu ģints** (*Clanga*)
* Indijas mazais ērglis  (*Clanga hastata*)
* Mazais ērglis (*Clanga pomarina*)
* Vidējais ērglis (*Clanga clanga*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Xeno-canto: Genus Clanga
Čārlzs Taunss

**Čārlzs Hārds Taunss** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu fiziķis un pedagogs. Viens no kvantu elektrodinamikas pamatlicējiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1915. gadā Grīnvilā. Izglītību ieguva Fērmena Universitātē, Djūka Universitātē un Kalifornijas Tehnoloģiju institūtā. Sāka strādāt *[[Nokia Bell Labs|Bell Telephone Laboratories, Inc.]]*, pēc gandrīz desmit gadiem kļuva par Kolumbijas Universitātes pasniedzēju. Bija fizikas profesors arī Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā, Kalifornijas Universitātē Bērkli.

1953. gada decembrī kopā ar diviem saviem studentiem izgatavoja pirmo māzeru. 1958. gadā Taunss un Artūrs Šavlovs pierādīja, ka ir iespējams izgatavot līdzīgu ierīci, kas izmanto gaismu — lāzeru. Zinātniskie darbi mikroviļņu spektroskopijā, nelineārajā optikā, astrofizikā.

1964. gadā kopā ar krievu fiziķiem Nikolaju Basovu un Aleksandru Prohorovu saņēma Nobela prēmiju fizikā "par fundamentālu darbu kvantu elektronikas jomā, kas ļāva konstruēt oscilatorus un pastiprinātājus, kas darbojās saskaņā ar māzera–lāzera principu".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Rešons

**Rešons** () ir viena no Pamira kalnu grēdām Tadžikistānā. Izvietojusies masīva dienvidrietumos, stiepjas 120 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā. Atrodas starp Bartangas ieleju ziemeļos un Gundas ieleju dienvidos; austrumos robežojas ar Ziemeļaličuras grēdu, rietumos stiepjas līdz Pandžas ielejai. Augstākā virsotne ir Pathors (6080 m) grēdas vidusdaļā. Grēda veidota no granitoīdiem, slānekļiem, kvarcītiem, smilšakmeņiem, kaļķakmeņiem, gneisiem. Alpīnās reljefa formas, lejasdaļā kalnu tuksnesis, subtropu stepes.

Pandžas un Bartangas upju ielejās dzīvo viena no pamiriešu tautām rušani, kas devuši vārdu grēdai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Topokarte J-42-96 ХОРОГ
* Topokarte J-42-84 РУШАН
* Topokarte J-43-73 ЧАРСЕМ
* Topokarte J-43-74 БУЛУНКУЛЬ
Eskorjals

**Eskorjals** (, pilnais nosaukums — *Monasterio de San Lorenzo de El Escorial*) ir bijusī Spānijas karaļa rezidence. Atrodas Sanlorenso de Eleskorjalas pilsētā apmēram 45 km uz ziemeļrietumiem no Spānijas galvaspilsētas Madrides. Eskorjala ansamblī tika izvietots klosteris, karaļa pils, muzejs, skola un daudzas citas ēkas.

Eskorjals tika uzcelts no 1563. līdz 1584. gadam karaļa Felipes II valdīšanas laikā. Tā būvei tika pieaicināts arhitekts Huans Bautista de Toledo, kas pirms tam bija līdzdarbojies Svētā Pētera bazilikas celtniecībā. Kopējā celtnes ārējā kontūra veidota taisnstūrveida formā, 204 m gara ziemeļu—dienvidu virzienā un 160 m gara austrumu—rietumu virzienā.

1984. gadā tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites

*
Bāmijānas Budas statujas

**Bāmijānas Budas statujas** (, *tandīshāy-e būdā dar Bāmyān*, , *də Bāmyāno būdāyī paĵəy*,) bija divas milzu Budas statujas (viena no tām 55 m augsta, otra — 37 m) Kondozas upes ielejā. Tās bija pasaulē lielākās stāvoša Budas statujas. Daļa no budistu klosteriem Bāmijānas ielejā, Afganistānā. 2001. gadā tās uzspridzināja talibi, jo uzskatīja tās par pagānu elkiem.

Mazākā no statujām tika izcirsta klintīs 2500 m augstumā mūsu ēras 507. gadā, lielākā — 554. gadā. 2003. gadā Bāmijānas ielejas arheoloģiskie atradumi tika iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā, tajā pašā gadā objekts iekļauts apdraudēto objektu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lapsu medības

**"Lapsu medības"** () ir 2014. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors ir Benets Millers.

Filma balstīta uz patiesiem notikumiem, tā stāsta par multimiljonāru Diponu un diviem brāļiem, profesionāliem cīkstoņiem, Marku un Deivu Šulciem.

Filmu "Lapsu medības" Kannu kinofestivālā nominēja "Palmas zaram", savukārt Benets Millers ieguva balvu nominācijā "Labākais režisors". Filmu nominēja Zelta globusa balvai trīs kategorijās, tostarp arī kā "Labāko filmu". 87. Kinoakadēmijas balvai filmu izvirzīja piecās nominācijās, tajā skaitā Stīvu Karelu kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā", Marku Rafalo kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā" un Benetu Milleru kategorijā "Labākais režisors". Šī ir pirmā filma kopš 2008. gada, kas izvirzīta "Labākā režisora" nominācijai, bet nav izvirzīta kā "Labākā filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Šugnons

**Šugnons** () ir platoveida kalnu masīvs Pamirā, Tadžikistānā. Izvietojies Pamira dienvidrietumos, stiepjas 80 km garumā starp Gundas un tās pietekas Šohdaras ielejām. Austrumos piekļaujas Dienvidaličuras grēdai un Bogčigiram. Augstākā virsotne ir Skaļistija smaile (5704 m). Veidots no granītiem, gneisiem, kristāliskajiem slānekļiem. Korē apledojums ap 150 km². Nogāzēs stepes un pļavas.

Pandžas, Gundas un Šohdaras upju ielejās dzīvo viena no pamiriešu tautām šugnani, kas devuši vārdu kalniem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Topokarte J-42-96 ХОРОГ
* Topokarte J-42-108 РОШТКАЛА
* Topokarte J-42-85 ШОШБУВАД
* Topokarte J-43-73 ЧАРСЕМ
* Topokarte J-43-74 БУЛУНКУЛЬ
* Topokarte J-43-74 ДЖЕЛОНДИ
Serralves

***Serralves*** ir kultūras iestāde, kas atrodas Portu, Portugālē. Tā iekļauj Laikmetīgās mākslas muzeju, parku un villu, kas katra ir mūsdienu arhitektūras, modernisma un *[[Art Deco]]* arhitektūras piemērs. Muzejs, kura arhitekts ir Alvaro Siza Vieira, ir apmeklētākais muzejs Portugālē (vairāk kā 300 000 apmeklētāju katru gadu) un viens no nozīmīgākajiem laikmetīgās mākslas muzejiem Eiropā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Serralves Oficiālā iPhone lietotne
* INSERRALVES oficiālā vietne 
* Serralves muzejs un dārzi
* ADDICT oficiālā vietne
Teratoloģija

[thumb|right|300px|[Divgalvainība|Divgalvains teļš.]]
**Teratoloģija** (no , *teratos* — 'brīnums, kroplība' un , *logia* — 'mācība') ir mācība par cilvēku un dzīvnieku ķermeņu attīstības anomālijām, to etioloģiju, patoģenēzi un sastopamības biežumu.

## Vēsture
Vissenākās teratoloģijas liecības ir Austrālijas aborigēnu zīmējumi uz smilšakmens alu sienām, kas ataino kopā saaugušus dvīņus. 5000. gadā p. m. ē. Senajā Ēģiptē aprakstītas hondrodisplāzijas. Tad seko pirms 2000. gadiem p. m. ē. pirmā attīstības anomāliju klasifikācija, kurā minētas 62 iedzimtās kaites. 16. gadsimta teoloģiskie uzskati un māņticība nomāca antīkās medicīnas atziņas. Kā cēloņus kroplībām minēja dievišķo un sātanisko ietekmi. Dabaszinātņu attīstība 17. gadsimtā mainīja uzskatus un uzsvēra neparastās parādības eksperimentālos aspektus, veidojās objektīvi secinājumi, teratoloģija tika demistificēta un vecie uzskati mainījās.

## Atsauces
Elektroencefalogrāfija

**Elektroencefalogrāfija** (**EEG**) ir galvas smadzeņu bioelektriskās aktivitātes pieraksts. To veic ar speciāliem sensoriem (elektrodiem), kas ir novietoti uz galvas un ar vadiem savienoti ar datoru. Elektrisko potenciālu (bioelektrisko potenciālu) reģistrēšanai izmanto speciālu aparātu elektroencefalogrāfu. Iegūto līkni sauc par elektroencefalogrammu (EEG), tā ir daudzu galvas smadzeņu garozas šūnu summārās elektriskās aktivitātes (bioelektriskās parādības) pieraksts. EEG reģistrācijas laikā cilvēks atrodas miera stāvoklī, tiek izslēgta gaisma, skaņa u.c. ārējie kairinātāji. Uz galvas tad novieto speciālu elektrodu kompleksu, kas savienots ar elektroencefalogrāfu. Elektroencefalogramma ir sarežģīta līkne, ko veido svārstības ar dažādu frekvenci. Tā palīdz diagnosticēt dažādas nervu slimības.

## Atsauces
Atraugas

**Atraugas** () ir kuņģa satura atvemšana mutē. To rašanās iemesls ir kuņģa slēdzējmuskuļu nepietiekamība kuņģa muskulatūras tonusa pazemināšanās dēļ. Nervozi cilvēki bieži vien maltītes laikā norij daudz gaisa, pēc kuras seko skaļas, reizēm pat nepārtrauktas gaisa atraugas. Parasti par atraugām samērā bieži sūdzas slimnieki ar gastrītu un kuņģa čūlu. Parasti atraugas pavada nepatīkama sajūta aiz krūšu kaula. Atraugas var izraisīt arī gāzētie dzērieni.

## Atraugu diagnostiskā nozīme
Atraugu piegaršai arī ir diagnostiska nozīme, kas norāda uz kādu saslimšanu. Piemēram, atraugas ar vecu olu garšu mēdz būt pie pilorostenozes un kuņģa vēža, ar sviesta piegaršu mēdz būt pie gastrīta ar pazeminātu sekrēciju vai tumora, skābas atraugas pie hiperacīda gastrīta vai divpadsmitpirkstu zarnas čūlas. Diagnostikā svarīgs ir arī laiks, kad parādās atraugas pēc ēšanas. Visnozīmīgākās ir atraugas, kas rodas 8—12 stundas pēc ēšanas, tas norāda uz kuņģa iztukšošanās traucējumiem – pilora stenozi (spazmas vai audzēja dēļ).

## Atsauces
Perkusija (medicīna)

**Perkusija** ( — 'sišana') jeb **izklauvēšana** ir izmeklēšanas metode, izklauvējot slimnieka ķermeni. Pazīstot skaņas, var noteikt iekšējo orgānu robežas un dažādus slimību procesus. Šo metodi izmanto izmeklējot krūšu un vēdera dobumus. Vēdera izmeklēšanai perkusiju lieto galvenokārt aknu un liesas robežu un lieluma noteikšanai. Perkutējot var atklāt meteorismu, dažādu iekapsulēto šķidrumu vietas, cistas, jaunveidojumus un ascītu. Perkusiju veic uzliekot vienas rokas pirkstu (pirkstu — plesimetru) perpendikulāri uz izmeklējamās vietas un ar otras rokas pirkstu (āmurīti) viegli uzsitot pa to. Radusies skaņa ir atkarīga galvenokārt no gaisa daudzuma audos — ja audi nesatur gaisu, rodas īsa, klusa skaņa, bet, ja tie satur gaisu, skaņa ir daudz garāka un skaļāka.

## Atsauces
Tenesms

**Tenesms** (, *tēnesmos* — 'nesekmīgas pūles iztukšot zarnas') jeb **dzīšanās sajūta** ir stāvoklis, ko pacients raksturo kā vajadzību pēc izkārnīšanās. Tenesma gadījumā izkārnījumu izdalās maz un slimnieks nejūt ilgstošu atvieglojumu. Šāda veida sūdzības norāda uz tievo zarnu iekaisumu, kam bieži nāk līdzi arī caureja.

## Atsauces
51 Pegasi

thumb|200px|Zvaigznes 51 Pegasi attēls.
**51 Pegasi** (arī **51 Peg**; ) jeb **Helvēcijs** (no latīņu: *Helvetios*) ir zvaigzne, kas atrodas Pegaza zvaigznājā. Tā atrodas aptuveni 50 gaismas gadus attālumā no Zemes, un, kaut gan salīdzinoši blāvi, nakts debesīs tā ir pamanāma ar neapbruņotu aci. 51 Pegasi kļuva plašāk pazīstama tad, kad 1995. gadā tā kļuva par pirmo galvenās secības zvaigzni, ap kuru tika atrasta citplanēta, kurai vēlāk tika dots nosaukums 51 Pegasi b.

Tāpat kā Saule, arī 51 Pegasi tiek klasificēta kā galvenās secības zvaigzne, kuras spektrālā klase ir G5V. Tomēr atšķirībā no Saules tā ir par 11% masīvāka, kā arī par 24% lielāka diametrā. Turklāt tiek uzskatīts, ka 51 Pegasi ir arī vecāka zvaigzne — ap 6,1 līdz 8,1 miljardu gadus veca.

## Planētas

**[[51 Pegasi b]] **jeb **Bellerofons** *(Bellerophon)* ir citplanēta jeb eksoplanēta, kuru 1995. gada oktobrī atklāja šveiciešu astronomu komanda. Tā kļuva par pirmo citplanētu, kas tika atrasta ārpus Saules sistēmas, un kopš tā laika eksoplanētu katalogs ir krietni palielinājies. Lai gan sajūsma, ko radīja eksoplanētas atklāšana, bija ievērojama, 51 Pegasi b ne būt neatgādināja Zemei līdzīgu planētu (ar cietu virsmu un šķidru ūdeni, uz kuras spētu attīstīties dzīvība). 51 Pegasi b ir drīzāk Jupiteram un Saturnam līdzīga planēta, ko galvenokārt veido vieglie elementi kā ūdeņradis un hēlijs. Līdz ar to 51 Pegasi b ir klasificējams kā gāzes gigants, uz kura nepastāv cieta virsma, lai varētu nosēsties. Turklāt iegūtie dati liek noprast, ka 51 Pegasi b masa sastāda teju 47% no Jupitera masas, kas nozīmē to, ka šī eksoplanēta ir vismaz 150 reizes masīvāka par Zemi — tipisks rādītājs masīvajām gāzu planētām.

Bez tam ir maz ticams, ka uz šīs planētas dzīvība vispār būtu spējusi attīstīties — 51 Pegasi b riņķo tik tuvu savai zvaigznei (0,05 astronomiskās vienības), ka vidējā temperatūra uz planētas virsmas sasniedz teju 1200°C. Viens gads jeb viens apriņķošanas periods ilgst tikai 4,23 dienas, kas nozīmē to, ka šī planēta atrodas vismaz 20 reizes tuvāk nekā Zeme ir attiecībā pret Sauli. Šī iemesla dēļ astronomijā ir pat izveidojies jauns termins, ar kuru apzīmē šāda tipa gāzes planētas, kas atrodas tik tuvu savām zvaignēm — karstie jupiteri (*Hot Jupiters*).

## Skatīt arī
* Pegazs (zvaigznājs)
* Karstie jupiteri

## Piezīmes

## Atsauces
Zibspuldze

thumb|240px|Fotoaparāts ''Olympia GM8426'' ar zibspuldzi
**Zibspuldze** ir ierīce ar mākslīgu gaismas avotu, kura paredzēta īslaicīgu augstas intensitātes gaismas uzplaiksnījumu radīšanai. To lieto galvenokārt fotografējot nepilnīga apgaismojuma apstākļos.

Sākotnēji fotografējamā objekta apgaismošanai izmantoja magnija pulvera un oksidētāja (visbiežāk salpetra) maisījumu, kuru aizdedzinot, ieguva spožu gaismas uzliesmojumu.

Vaļējā pulvera risinājumu 1930. gados aizstāja ar stikla spuldzēm, kurās ievietoja magnija vai cirkonija foliju un iepildīja skābekli. Aizdedzināšanu veica ar elektrību vai kapseli. Šādas spuldzes bija vienreiz lietojamas.

Vēlāk fotografēšanā sāka lietot impulsu ksenona lampas.

Mūsdienās plaši izplatītas ir gaismas diožu zibspuldzes.

## Ārējās saites

* Spožāka par sauli, bet varbūt tomēr ne? Elmārs Rudzītis,  Sakaru pasaule, 2002-1