open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hokeja izlašu ieņemtās vietas IIHF Pasaules čempionātā

Šajā lapā ir uzskaitītas **hokeja izlašu ieņemtās vietas [[IIHF]] [[pasaules čempionāts hokejā|pasaules čempionātos]]** no 1986. gada.

## Augstākā divīzija (A grupa)

## [[Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzija|1. divīzija]] (B grupa)

### 1.divīzijas A grupa

### 1.divīzijas B grupa

Kopš 2012. gada 17. līdz 22. vieta ir 1. divīzijas A grupa, bet 23. — 28. — B grupa.

## [[Pasaules čempionāta hokejā 2. divīzija|2. divīzija]] (C grupa)
Kopš 2012. gada 29. līdz 34. vieta ir 2. divīzijas A grupa, bet 35. — 40. — B grupa.

### 2.divīzijas A grupa

### 2.divīzijas B grupa

## [[Pasaules čempionāta hokejā 3. divīzija|3. divīzija]] (D grupa)
### 3. divīzijas A grupa

### 3. divīzijas B grupa

#### 3. divīzijas kvalifikācijas turnīrs
Līdz 2022. gadam turnīrs saucās kā 3. divīzijas kvalifikācijas turnīrs

Līdz 2013. gadam: ^ — Pēc izkļūšanas no kvalifikācijas valstis piedalījās 3. divīzijas turnīrā, kur noskaidroja iegūtās vietas Pasaules čempionātā.

## 4. divīzija
Tipi

thumb|200 px|Šaijenu cilts šamanis pie sava tipi
**Tipi** (no lakotu: *thípi*) ir koniska telts no zvēru ādām. Tipi izmantoja līdzenumu indiāņi, kuri bija klejotāji - šīs teltis varēja viegli uzcelt vai nojaukt un transportēt, kas ļāva sekot migrējošiem dzīvniekiem, sevišķi bizoniem, kurus indiāņi medīja pārtikai. Tipi konstrukcija sastāv no vairākām kopā sasietām kārtīm, ap kurām apvelk telts ārējo pārklāju. Tipi celtniecību sāk, uzslienot trīs kopā sasietas kārtis, ap kurām izvieto pārējās kārtis. Pēc tam klāt pieliktās kārtis nostiprina (ar to pašu virvi, ar kuru stiprina pirmās kārtis) un apvelk ap tām telts pārvalku. Telts pārvalks ir pusaplis, kura centrā piešūti dūmvada aizvari, ar kuru palīdzību regulē ventilāciju. Kad pārvalku apvelk ap kārtīm, telts priekšdaļā veidojas šuve, kas tiek sastiprināta ar koka mietiņiem. Arī pārvalka apakšdaļa tiek nostiprināta pie zemē iedzītiem mietiņiem.

## Skatīt arī
* Vigvams
Drakona ordenis

right|thumb|250px|Drakonu ordeņa emblēma 
right|thumb|250px|Sigismunds I Luksemburgs 
**Drakona ordenis** (; ; ) — 1408. gadā Vācu nācijas Sv. Romas impērijas imperatora un Ungārijas karaļa Sigismunda I Luksemburga dibināts elitārs bruņinieku ordenis.

Ordeni veidoja 24 bruņinieki, lielākā daļa monarhi, kuru atšķirības zīme bija medaljons ar attēlotu drakonu, kurš krusta ēnā mīda kājām pusmēnesi. Devīzes: „O quam misericors est Deus” (*Dievs ir žēlsirdīgs*), arī „Justus et patiens” (*Taisnīgi un miermīlīgi*).

## Vēsture

Drakona ordenis tika atvasināts no serbu kņaza Miloša Obiliča dibinātā „Sv. Jura, drakona kāvēja, bruņinieku ordeņa“. To izveidoja 12 serbu bruņinieki (pēc Obiliča ģerbonī esošās saules 12 stariem), kā ordeņa pamatmērķi izvirzot cīņu ar Osmaņu impēriju.

Kosovas kaujā krita visi šī ordeņa bruņinieki, izdzīvoja tikai gospodara Lazara dēls Stefans, kurš pēc sakāves patvērumu rada Ungārijā, karaļa Sigismunda galmā.

1408. gada 13. decembrī tika nodibināts **Drakona ordenis** kā Sv. Jura ordeņa tiesību pārmantotājs.

1431. gadā tika ieviestas jaunas hierarhijas pakāpes, papildināts iesvētīšanas rituāls.

Pēc Sigismunda I nāves 1437. gadā ordeņa darbība apsīka.

## Ievērojamākie ordeņa brāļi bruņinieki

* Sigismunds I Luksemburgs, Ungārijas karalis
* Stefans Lazara dēls, Serbijas kņazičs
* Alfonso V Cēlsirdīgais, Aragonas, Valensijas, Sicīlijas un Maljorkas, Neapoles karalis, Barselonas grāfs
* Vladislavs II Jagailis, Polijas karalis, Lietuvas lielkņazistes lielkņazs
* Henrijs V Lankasters, Anglijas karalis
* Vitauts, Lietuvas lielkņazistes lielkņazs
* Ernsts Eizerns Habsburgs, Austrijas erchercogs
* Vlads II Drakuls, Valahijas gospodars

u.c.

## Ārējās saites

* Encyclopaedia Humana Hungarica 03.
* (Informationen in ung.)
* (Informationen in ung.)
* Oswald von Wolkenstein und der Drachenorden
* Drachenorden im Wappen
Muskares

**Muskares** () — asparāgu dzimtas ģints. Sīpoli nelieli, daudzgadīgi. Ziedi zili, blīvos ķekaros uz stingriem ziednešiem. Ķekara apakšējie ziedi ir auglīgi, augšējie — sterili. No Vidusjūras apgabala līdz Kaukāzam. Aptuveni 80 sugas. Latvijā vairākas audzē kā krāšņumaugus, tostarp, Armēnijas muskari (*Muscari armeniacum*) un tās šķirnes, ķekaru muskari (*Muscari racemosum*), mazo muskari (*muscari botryoides*) u.c. sugas. Pavairo ar sīpoliem un sēklām.

## Apraksts
Muskares ir lakstaugi ar lineārām, vidū ieliektām lapām, kas aug no sīpoliem. Ziedi pa 20 — 100 blīvos cilindriskos vai konusveida ķekaros uz stingriem ziednešiem. Ziedvārpu veido divu tipu ziedi: apakšējie – auglīgie, vārpas virsotnē – sterilie. Ziedkopā apakšējie ziedi parasti nokareni, bet augšējie dažkārt uz augšu stāvoši. Katras muskares zieda pērlītes apmalītē ir balti zobiņi. Ziedi var būt dažādās krāsās — balti, dažām sugām dzeltenos vai brūnganos toņos, divkrāsu, bet visbiežāk — gaišāk vai tumšāk zili, violetos vai purpura toņos, ar baltu, zobainu apmalīti vai bez tās. Ziedi ir bumbiņu, muciņu formā, ciešāk vai retāk sakārtoti cilindriskās vārpveida ziedkopās. 

Muskaru ziedus parasti apputeksnē bites un citi kukaiņi, tāpēc daudzām sugām augšējie sterilie ziedi ir košāki – apputeksnētāju pievilināšanai. Muskaru ziedi pēc apputeksnēšanas ļoti ātri novīst. Muskares  ir dekoratīvas arī pumpuros. Pēc noziedēšanas veido sausas trīsdaļīgas pogaļas, kurās ir apaļas vai iegarenas sēklas melnā krāsā. Ienākoties tās no pogaļām ātri vien izbirst un teicami vairojas ar pašizsēju. 

Sīpoli nelieli, daudzgadīgi, apaļi vai iegareni, ar pustunikveida zvīņlapām un gaišu, plānu segzvīņu. Saknes ir viengadīgas vai daudzgadīgas.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas aptuveni 80 sugas, no kurām dažas tiek audzētas Latvijā kā krāšņumaugi, tostarp: 

* Armēnijas muskare (*Muscari armeniacum*)
* Auhēra muskare (*Muscari aucheri*, sinonīms *M. tubergenianum*)
* Baltkaklu muskare (*Muscari leucostomum*)
* Bālā muskare (*Muscari pallens*)
* Cekulainā muskare (*Muscari comosum,* sinonīms *Leopoldia comosa*)
* Daudzziedu muskare (*Muscari polyanthum*)
* Debeszilā muskare (*Muscari azureum*)
* Ķekaru muskare (*Muscari neglectum,* sinonīms *Muscari racemosum*)
* Lielaugļu muskare (*Muscari macrocarpum*)
* Mainīgā muskare (*Muscari commutatum*)
* Mazā muskare (*Muscari botryoides)*
* Muskusa muskare (*Muscari moschatum*)
* Platlapu muskare (*Muscari latifolium*)

## Atsauces
Hēdonisms

**Hēdonisms** ( — ‘bauda’) ir ētikas virziens, kas atzīst baudu par cilvēka darbības pamatmotīvu, galveno virzītājspēku, uzvedības kritēriju. hēdonisma pretstats ir askētisms. hēdonisma mācības dibinātājs ir Aristips. hēdonisma idejām ir centrālā vieta Dž.Bentema un Dž.S.Milla utilitārismā. Vēsturiski hēdonismam bija zināma progresīva nozīme, jo pretstatā reālisma mācībām tas centās dot morālei materiālistisku skaidrojumu, taču bija vienkāršots, balstījās uz bioloģisku vai psiholoģisku cilvēka izpratni. hēdonismam raksturīgs individuālisms, ētisks relatīvisms, pat nihilisms, un mūsu dienās tas veicina patērnieciskuma un visatļautības kulta attīstību. Balstoties uz hēdonismu , tiek pamatotas cilvēka "tiesības" uz nekontrolējamu, neierobežotu baudu, respektīvi, uz amorālismu (anarhohēdonisms).
Vīgriezes

**Vīgriezes** () ir rožu dzimtas ģints. Daudzgadīgi lakstaugi. Lapas plūksnaini dalītas. Ziedi balti, dzelteni, sārti vai sarkani, vairogveida ķekarā vai skarā.

Izplatītas Eirāzijā, Ziemeļamerikā. Apmēram 20 sugas.

## Sugas
* *[[Filipendula angustiloba]]*
* *[[Filipendula glaberrima]]*
* *[[Filipendula kamtschatica]]*
* *[[Filipendula kiraishiensis]]*
* *[[Filipendula multijuga]]*
* *[[Filipendula occidentalis]]*
* *[[Filipendula palmata]]*
* *[[Filipendula purpurea]]*
* *[[Filipendula rubra]]*
* *[[Parastā vīgrieze]]* *(Filipendula ulmaria)*
* *[[Filipendula vestita]]*
* *[[Lielziedu vīgrieze]]* *(Filipendula vulgaris)*

Latvijā 2 sugas:
Parastā vīgrieze () un Lielziedu vīgrieze (; sastopama retāk, aug saulainos pakalnos, mežmalās.)
Viendīgļlapji

thumb|Viendīgļlapju un divdīgļlapju salīdzinājums
**Viendīgļlapji**, liliāti (*Liliopsida*, sin. *Monocotyledoneae*) ir viena no 3 ziedaugu klasēm.

Viendīgļlapja dīglim ir viena dīgļlapa, kur uzkrājas dīgļa dīgšanai nepieciešamās barības vielas, vai arī dīgšanai nepieciešamo savienojumu absorbēšana.

## Apraksts
Lapas biežāk šauras, lineāras, ar paralēlu vai lokveidīgu, retāk plūksnainu dzīslojumu. Vadu kūlīši slēgti - bez kambija (tāpēc viendīgļlapji nespēj sekundāri pieaugt resnumā), stumbrā ir izkārtoti izklaidus. Ziedi parasti ar 3 locekļu gredzeniem, bieži ar reducētu vienkāršu apziedni vai bez tā.

Viendīgļlapju saknēs koksne (vadaudi, pa kuriem tiek transportēts ūdens ar tajā izšķīdušajām minerālvielām) sakārtota gredzenveidā.

## Sistemātiskais iedalījums

Latvijā 18 dzimtas, ~230 sugas.

### Sistemātika pēc [[Armens Tahtadžjans|Tahtadžjana]]

* Cirveņu rinda (*Alismatales*)
* Mazlēpju rinda (*Hydrocharitales*)
* Najādu rinda (*Najadales*)
* Liliju rinda (*Liliales*)
* Doņu rinda (*Juncales*)
* Graudzāļu rinda (*Poales*)
* Ārumu rinda (*Arales*)
* Vilkvālīšu rinda (*Typhales*)
* Grīšļu rinda (*Cyperales*)
* Orhideju rinda (*Orchidales*)

### Sistemātika pēc ''[[Angiosperm Phylogeny Group]]''

3 apakšklases:
* *Alismatidae*
* *Liliidae*
* *Commelinidae*
 
un viena atsevišķa rinda
* *Acorales*
ar vienīgo dzimtu
** *Acoraceae*

## Atsauces

## Ārējās saites
* sistemātika
Eduards VI Tjudors

**Eduards VI Tjudors** (*Edward VI Tudor*, dzimis , miris ) bija Anglijas un Īrijas karalis no  un tā paša gada 20. februārī deviņu gadu vecumā tika kronēts. Kā Henrija VIII un Džeinas Seimūras dēls, viņš bija trešais monarhs no Tjudoru dinastijas, kā arī pirmais Anglijas protestantu valdnieks.

Eduarda VI oficiālais tituls: "*Edward the Sixth, by the Grace of God, King of England, France and Ireland, Defender of the Faith and of the Church of England and also of Ireland in Earth Supreme Head*".

Vienīgais no Henrija VIII dēliem, kurš izdzīvoja līdz apzinātam vecumam. Visai sliktu veselību kopš agras bērnības. Savam laikam izglītots - brīvi prata latīņu, franču, sengrieķu valodas (tulkoja sengrieķu literatūras paraugus). Pārliecināts protestants (pēc viņa rīkojuma tika izveidots "Protestantu katķisms", "Koplūgsnu grāmata", kā arī reformēts rituāls baznīcās (tuvāk luterāņu, nevis anglikāņu rituālam).

Ar 1553. gada 21. jūnijā izmainīja troņmantošanas likumu, pasludinot savu draudzeni lēdiju Džeinu Greju (karaļa Henrija VII mazmazmeitu) par oficiālo troņmantnieci.

Eduards VI mira 16 gadu vecumā no tuberkulozes.

## Eduarda VI tēls literatūrā

Stāsts par nepilngadīgo, taču visai inteliģento Anglijas karali apspēlēts gan literatūrā, gan teātrī, gan kino. Slavenākais darbs, kurā viņš ir viens no galvenajiem varoņiem, ir Marka Tvena stāsts "Princis un ubaga zēns".

## Ārējās saites

* King Edward VI - īsa biogrāfija
* Stevens, Garry. (2004). "Bloody Mary: Further Intrigue in the Tudor Court".
* Site of author C.W. Gortner, author of "The Secret Lion"
* Illustrated history of Edward VI.
* Edward VI at Find-A-Grave

## Atsauces un piezīmes
Vībotnes

**Vībotnes** *(Artemisia)* ir kurvjziežu dzimtas ģints. Daudzgadīgi, retāk viengadīgi lakstaugi, puskrūmi. Lapas divkārt vai trīskārt plūksnaini sašķeltas vai dalītas, retāk veselas. Ziedi dzelteni, sārti, sīkos kurvīšos, kas savukārt ir ķekarā vai skarā.

Vībotnes ir izplatītas Eirāzijā, Ziemeļamerikā, Āfrikā. ~400 sugas (pēc citiem datiem ~250 sugas)

Latvijā sastopamas 11 vībotņu sugas.

Ceļmalās, laukos, nezālēs bieži sastopama lauku vībotne *(Artemisia campestris)* un parastā vībotne (*Artemisia vulgaris*; ārstniecības augs). Vairākas sugas ir adventīvi augi, piemēram jūrmalas vībotne *(Artemisia maritima)*, un dārzbēgļi, piemēram, vērmele (*Artemisia absinthium*; indīgs augs), ko dārzos audzē kā ārstniecības augu un garšaugu. Kā krāšņumaugus dažkārt audzē ļoti smaržīgo vasaras vībotni (*Artemisia annua*; viengadīgs augs) un dievkociņu (*Artemisia abrothanum*; daudzgadīgs augs), kā garšaugu - estragonu. 

Stepē augošās vībotnes literatūrā bieži dēvē par vērmelēm.

## Ārējās saites
Uldis Cērps

**Uldis Cērps** (dzimis ) ir latviešu ekonomists, finansists un finanšu risku nozares profesionālis. No 1989. līdz 1993. gadam studējis Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultātes Žurnālistikas nodaļā, no 1991. līdz 1994. gadam Zviedrijas Ūmeo Universitātes Politisko zinātņu un Austrumeiropas politikas un ekonomikas studijas, no 1995. gada Zviedrijas Ūmeo Universitātes doktorantūrā. un šobrīd studē un šobrīd studē DBA grāda iegūšanai Heriota-Vata Universitātē (Apvienotā Karaliste).

No 2024. gada oktobra iecelts par Finanšu nozares asociācijas valdes priekšsēdētāju, kā arī ir Latvijas Darba devēju konfederācijas  viceprezidents un ir Eiropas Banku federācijas izpildkomitejā. 

No 1994. gada strādājis Rīgas Fondu biržā par Ārējo sakaru departamenta direktoru, bijis tās valdes loceklis, 1996. gadā kļuvis par Rīgas Fondu biržas valdes priekšsēdētāju. No 1996. gada Latvijas Attīstības aģentūras padomes loceklis, no 1997. gada bijis arī Latvijas Centrālā depozitārija padomes loceklis, no 2000. gada tā padomes priekšsēdētāja vietnieks.

No 2000. gada 26. oktobra bija pirmais FKTK priekšsēdētājs. 2008. gadā pieņēmis piedāvājumu vadīt Zviedrijas finanšu uzraudzības inspekcijas Finansinspektionen finanšu stabilitātes daļu. No 2014. līdz 2017. gadam pārstāvēja Zviedrijas Finanšu uzraudzības iestādi Bāzeles Banku uzraudzības komitejā, kā arī Eiropas Banku iestādes Uzraudzības padomē un valdē. No 2015. līdz 2021. gadam Uldis Cērps bija Eiropas Attīstības bankas Revīzijas komitejas novērotājs. 

Uldis Cērps 2017. gadā pārvācās uz Apvienotajiem Arābu Emirātiem, kur strādāja par Apvienoto Arābu Emirātu Centrālās bankas prezidenta padomnieku. 2019. gada beigās tika izvirzīts Latvijas Bankas prezidenta amatam. 2023. gadā Uldis Cērps tika iecelts par Finanšu stabilitātes padomes darba grupas līdzpriekšsēdētāju, kas pēta kriptoaktīvu (stablecoins) radītos riskus jaunattīstības valstīs.

Kopš 2000. gadu sākuma Uldis Cērps ir bijis vairāku akadēmisko institūciju pārvaldes loceklis, tostarp Latvijas Universitātes padomdevēju Konventa biedrs un Rīgas Juridiskās augstskolas valdes loceklis. Šobrīd Uldis Cērps ir Riga Business School domnīcas "Baltijas finanšu centrs" konsultatīvās padomes loceklis. Ulda Cērpa pētījumi ir publicēti "Axel Springer Verlag" un Starptautiskā Valūtas fonda izdevumos. Viņš ir arī Zviedrijas Biznesa un politikas pētījumu centra SNS biedrs. Uldis Cērps ir Starptautiskās Atbilstības asociācijas sertificēts atbilstības profesionālis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Finansinspektionen mājaslapa
Henrijs Deils

**Sers Henrijs Halets Deils** (, dzimis , miris ) - angļu farmakologs, kurš kopā ar Oto Lēvi izpētīja acetilholīna nozīmi nervu impulsu radīšanā, par ko 1936. gadā saņēma Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā.

Dzimis 1875. gadā Londonā. No 1894. gada studēja Kembridžas Universitātē. 1903. gadā dažus mēnešus stažējās pie Paula Ērliha Frankfurtē. 1909. gadā Kembridžā ieguva doktora grādu. Vēlāk strādāja Londonas Universitātes koledžā, bet kopš 1914. gada bija Medicīnisko pētījumu nacionālā institūta bioķīmijas un farmakoloģijas departamenta direktoru. No 1940. līdz 1945. gadam bija Karaliskās biedrības (*Royal Society*) prezidents. Miris Kembridžā.

1914. gadā Deils kopā ar kolēģiem identificēja acetilholīnu. Deils galvenokārt pievērsies nervu sistēmas funkcionēšanas pētījumiem.

## Ārējās saites

* Henrija Deila biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Deils

**Deils** var būt:

* Alans Deils (*Alan Dale*; 1947) — Jaunzēlandes, austrāliešu un amerikāņu aktieris;
* Henrijs Deils (*Henry Dale*; 1875—1968) — angļu farmakologs.
Senpjēra un Mikelona

**Senpjēra un Mikelona** () ir neliela salu grupa Atlantijas okeāna ziemeļos pie Ņūfaundlendas (Kanāda) krastiem Kabota šaurumā. Divas galvenās salas ir mazākā Senpjēra, uz kuras atrodas tāda paša nosaukuma administratīvais centrs un koncentrēta lielākā daļa aktivitāšu un lielākā Mikelona.

Senpjēra un Mikelona ir Francijas aizjūras teritorija un Eiropas Savienības daļa. Šeit imigrācijas procedūra ir tāda pati kā Eiropas Savienībā, bet ir daži izņēmumi personām, kas nav Francijas pilsoņi.

## Ģeogrāfija
Arhipelāgs sastāv no divām galvenajām salām: Senpjēras (25 km²), kuras iedzīvotāju skaits ir gandrīz 80% no arhipelāga iedzīvotāju skaita un Mikelonas (110 km²). Atrodas mērenajā klimata joslā. Teritorijā bieži ir migla un vētras.

## Ārējās saites

* Senpjēras un Mikelonas vēsture
* Oficiālā tūrisma vietne
* Tūrisma informācija
*
Daiana Fosija

thumb|270px|Daianas Fosijas kaps kopā ar gorillu kapiem Ruandā. 
**Daiana Fosija** (, dzimusi , mirusi ) bija ASV zooloģe. Paleontologa Luisa Līkija iedvesmota, viņa daudzus gadus veltīja kalnu gorillu pētniecībai un aizsardzībai, dzīvodama to dabiskajā vidē Ruandas kalnu apvidū.

## Dzīvesgājums
Studēja veterināriju Kalifornijas universitātē, Deivisā un darba terapiju Sanhosē universitātē. Pēc bakalaura grāda saņemšanas strādāja par darba terapijas nodaļas vadītāju slimnīcā Lūivilā, Kentuki.

Pēc tam, kad Fosija Luivilā bija apmeklējusi Līkija lekciju, 1963. gadā viņa pirmoreiz devās uz Āfriku, kur 1966. gadā ar Līkija atbalstu sāka kalnu gorillu pētniecību. Iesākumā pētījumi tika veikti Kongo Demokrātiskā Republikā (toreiz Zairā), bet 1967. gadā politisku iemeslu dēļ Fosija pārcēlās uz Ruandu, kur nodibināja Karisokes pētniecības centru Virungas kalnos.

1970. gada janvāra Fosijas foto publicēja uz *[[National Geographic Magazine]]* vāka un viņa kļuva par slavenību. Fosija bija stingra dabas "aktīvās aizsardzības" aizstāve, un uzskatīja, ka dzīvnieki jāsaglabā viņu dabīgos apstākļos. Viņa aktīvi pretojās malumedniecībai, kā arī bija zooloģisko dārzu — Fosijas uzskatā, neētisku, cilvēka izklaidei paredzētu dzīvnieku cietumu — pretiniece. 1983. gadā Fosija publicēja grāmatu "Gorillas miglā" (*Gorillas in the Mist*), kas kļuva par bestselleru.

1985. gada 26. decembrī Daianu Fosiju nogalināja viņas guļamtelpā. Slepkavība nav atklāta, uzskata, ka Fosijas slepkavību izdarīja vai nu malumednieki vai personas, kuras bija ieinteresētas tūrisma attīstībā reģionā. 1994. gada Ruandas genocīda laikā pētniecības centrs tika nopostīts.

## Piemiņa
1988. gadā tika uzņemta filma par Fosijas dzīvi *Gorillas in the Mist: The Story of Dian Fossey* ar Sigurniju Vīveri galvenajā lomā.

## Ārējās saites

* Daianas Fosijas Gorillu fonds (angliski)
* Informācija par Daianas Fosijas slepkavību (angliski)
Sopotas bāka

**Sopotas bāka** () atrodas Polijā, Pomožes vojevodistē, Sopotā, Baltijas jūras krastā. 

## Vēsture
Bākas tornis tika uzcelts 1904. gadā kā daļa no kūrorta ūdensdziedniecības kompleksa. 1957. gadā pie torņa loga tika novietota bākas laterna. Tās signāls bija redzams 5 jūras jūdžu attālumā. 1977. gadā laterna tika nomainīta ar jaunu, jaudīgāku gaismas iekārtu, kuras signāls redzams 7 jūras jūdžu (13 km) attālumā. Pēc mūsdienu kritērijiem ar to vairs nepietiek oficiālam bākas statusam, bet to joprojām sauc par bāku. Tā ir atvērta apmeklētājiem.

## Raksturojums
Bākas augstums ir 33 m. Bāku veido ķieģeļu tornis ar piramidālu jumtu. Laterna ir piestiprināta pie viena no austrumpuses logiem. Gaismas elements atrodas 25 m virs jūras līmeņa. Gaismas iekārtu veido uz rotējoša paneļa nostiprinātas 12 halogēnās spuldzes. Aparātu ražojusi zviedru kompānija AGA. Gaisma balta (0,3 s deg, 3,7 s pārtraukums). Gaismas signāls redzams 7  jūras jūdžu attālumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latarnia morska (Sopot) polska-org.pl
Kriņicas Morskas bāka

thumb|left|150px|Kriņicas Morskas bāka 

**Kriņicas Morskas bāka** () atrodas Polijā, Pomožes vojevodistē, Kriņicā Morskā, uz Baltijskas strēles. 
## Vēsture
Bāka šajā vietā atrodas kopš 1895. gada. 1945. gada pavasarī bākas tornis tika uzspridzināts. 1951. gadā tā vietā tika uzbūvēts jauns tornis. 

## Raksturojums
Bākas augstums ir 27 m. Bāku veido apaļš betona bloku tornis ar galeriju un laternu. Tornis ir sarkans, galerija un laterna — baltas. Gaismas elements atrodas 53 m virs jūras līmeņa. Gaismas iekārtu veido divas 1 kW spuldzes maiņas aparātā un Frenela lēcas. Gaisma balta (2 s deg, 2 s pārtraukums, 2 s deg, 6 s pārtraukums). Gaismas signāls redzams 18 jūras jūdžu attālumā. 
2006. gadā Polijas pasts izdeva pastmarku ar bākas attēlu.
## Atsauces
Zelta Kanādas kļavas lapa

**Zelta Kanādas kļavas lapa** ir Kanādas zelta monēta. Kanāda kļuva par pirmo valsti, kurā tika uzsākta tīra zelta investīciju monētu emisija. Tās reversā attēlots Kanādas nacionālais simbols - kļavas lapa, ir norādīts arī monētas svars un zelta raudze 999'9.
Vīnes filharmoniķis (monēta)

**Vīnes filharmoniķis** () ir Austrijas zelta monēta, kas tika prezentēta 1989. gadā. Tā tiek emitēta reizi gadā; kopš 2008 gada tiek emitētas arī no sudraba kaltas monētas. Šo monētu vienmēr kaļ Austrijas galvaspilsētā Vīnē. Tās noformējums veltīts "Vīnes filharmoniķiem" jeb Vīnes Filharmonijas orķestrim, vienam no slavenākajiem orķestriem pasaulē. Monētas izgatavotas no 999'9 raudzes zelta.
Tās ir ļoti populāras kolekcionāru vidū.

## Atsauces
Krūgerrands

**Krūgerrands** ir DĀR zelta monēta. Tā izlaista ar mērķi palielināt Dienvidāfrikas zelta pārdošanu pasaulē. Apgrozībā tika laistas zelta monētas, kas svēra 1 Trojas unci, kuras sāka pārdot par zelta tirgus vērtību, pievienojot nelielu uzcenojumu. Mūsdienās Krūgerrands ir pasaulē visvairāk pārdotā zelta monēta. Krūgerrandu kopējā tirāža pārsniedz visu pārējo no tīra zelta kalto monētu tirāžu (apmēram 54 milj.). Zelta raudze - 917.
Henrijs VII Tjudors

right|thumb|200px|Tjudoru karaļnama ģerbonis
right|thumb|200px|Tjudoru sarkanā roze - Lankasteru un Jorku rožu apvienojums
**Henrijs VII** Tjudors (*Henry VII Tudor*, 1457—1509), pirmais Anglijas karalis (1485—1509) no Tjudoru dinastijas.

## Henrija VII tituli
* Ričmondas grāfs (*Earl of Richmond*, 1478—1485)
* Īrijas lords (*Lord of Ireland*, 1485—1509)
* Anglijas karalis (*King of England*, 1485—1509)

## Literatūra

* S. B. Chrimes & George Bernard. Henry VII. 1972
* Jocelyn Hunt & Carolyn Towle. Henry VII. 1998
* Roger Turvey & Caroline Steinsberg. Henry VII. 2000
* David Rees.The Son of Prophecy: Henry Tudor's Road to Bosworth. 1985 
* Ashley, Mike. British Kings & Queens. Carroll & Graf. 2002 .

## Ārējās saites

* Henry VII Chronology World History Database
* Illustrated history of Henry VII
* Wars of the Roses
* Tudor Place page on Henry VII
* Dictionary of National Biography excerpt
Ričards III Jorks

**Ričards III** Jorks, Plantagenets (*Richard III Plantagenet of York*, 1452—1485), Anglijas karalis (1483—1485).

## Biogrāfija
right|thumb|300px|Bosvortas kauja, 1485. gada 22. augusts
1485. gadā kaujā pie Bosvortas karaļa karaspēku sakāva Ričmondas grāfa Henrija Tjudora karaspēks. Pats Ričards III krita kaujā, savukārt Ričmondas grāfs kronējās par Anglijas karali kā Henrijs VII, aizsākot '''Tjudoru dinastiju'''.

## Ričarda III tituli
* Glosteras hercogs (*Duke of Gloucester*, 1461—1483)
* lords virsadmirālis (*Lord High Admiral*, 1462—1470; 1471—1483)
* Īrijas lords (*Lord of Ireland*, 1483—1485)
* Anglijas karalis (*King of England*, 1483—1485)

## Literatūra

* Мор Т. Эпиграммы. История Ричарда III. - Москва, 1973.
* Kendall P. M. Richard the Third. - London, 1955, 1975.
* Buck, sir George The History of king Richard III. - Gloucester a. Sutton, 1979, 1982.
* Ross C. Richard III. - London, 1983.
* Steward D. Richard III. - London, 1983.
* Charles Wood. Joan of Arc and Richard III: sex, saints, and government in the Middle Ages. Oxford University Press ()
* Anne Sutton & Peter W. Hammond. The Coronation of Richard III: The Extant Documents. St Martin's Press, 1984. 
* Desmond Seward. Richard III: England's Black Legend. Penguin Books, 1997. 

## Ārējās saites

* R3.org - Richard III Society, American Branch (angļu val.) 
* - The Richard III Society England (angļu val.)
* http://kamsha.ru/york/ - Клуб "Ричарда III" (krievu val.)
* The Richard III Society of Canada
* Richard III Society of New South Wales
* The Richard III Foundation, Inc.
* Richard III article at dmoz.org
* The Wars of the Roses
* Richard III Chronology World History Database
* Illustrated history of King Richard III
* Portraits of Richard III
Austrālijas lunārs

**Austrālijas lunāri** ir kolekciju monētas, kuras kaļ Austrālijas Karaliskā kaltuve. Tiek izgatavoti no dažādiem metāliem (zelts, sudrabs, bronza) un to sakausējumiem. Zelta monētas ar provi 999'9 ir viens no investīciju veidiem dārgmetālos. Uz katras no monētu sērijām tiek attēlots viens no 12 ķīniešu mēness kalendāra dzīvniekiem.

## Ārējās saites
* Austrālijas Karaliskā kaltuve
Leto (nozīmju atdalīšana)

**Leto** var būt:
* Leto — dieviete grieķu mitoloģijā.

**Cilvēku ar šādu uzvārdu:**
* Leto (burātājs) (*Letot*) — franču burātājs;
* Džēreds Leto (*Jared Leto*; 1971)  —  ASV mūziķis un kinoaktieris;
* Šenons Leto, ASV mūziķis (*Shannon Leto*; 1970) — amerikāņu mūziķis.
1992. gada F1 sezona

**1992. gada F1 sezona** bija 43. F1 sezona. Tā sākās  un beidzās .

Par čempionu ar gandrīz divkāršu pārsvaru pār komandas biedru Rikardo Patrēzi kļuva brits Naidžels Mensels. Tas bija viņa vienīgais F1 tituls. Tā kā kopvērtējumā pirmās divas vietas aizņēma *Williams* piloti, arī konstruktoru kauss pienācās šai komandai. Mensels nepiedalījās nākamajā Formula 1 sezonā, tāpēc Williams, viņa pēdējā komanda, lietoja numurus 0 un 2. Parasti čempionam pienākas numurs 1.

## Komandas un piloti

## Kopvērtējumi un rezultāti
### Pilotu kopvērtējums

### Konstruktoru kauss

### Sacīkstes

## Piezīmes un atsauces
Eduards V Jorks

**Eduards V** Jorks, Plantagenets (*Edward V Plantagenet of York*, 1470.-1484.), Anglijas karalis (1483.).

## Biogrāfija

1483. gadā, mazgadīgā karaļa reģents Ričards Plantagenets, Glosteras hercogs, pasludināja karali un viņa jaunāko brāli Jorkas hercogu Ričardu par nelikumīgi dzimušiem un ieslodzīja Tauerā. Abu brāļu tālākais liktenis nav zināms, kā tikai tas, ka viņi ieslodzījumā tikuši nogalināti (vai nu pēc Ričarda III, vai Henrija VII pavēles).

## Eduarda V tituli
* Marčas grāfs (*Earl of March*, 1479—1483)
* Velsas princis (*Prince of Wales*, 1470—1483) 
* Īrijas lords (*Lord of Ireland*, 1483)
* Anglijas karalis (*King of England*, 1483)

## Literatūra

* Ashley, Mike. British Kings & Queens. Carroll & Graf. 2002. . pgs 217-219
* Weir, Alison. The Princes in the Tower. Ballantine Books. 1995 .

## Ārējās saites

* The Princes in the Tower
* Edward V 1483
* The Dictionary of National Biography
10 000 p.m.ē. (filma)

**"10 000 p.m.ē."** () ir 2008. gada ASV asa sižeta piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Rolands Emerihs. Galvenās lomas atveido Stīvens Straits un Kamilla Bella. Filmas darbība notiek aizvēsturē. Filmas pirmizrāde notika  *[[Sony Center]]*,  Berlīnē. Kinoteātros to demonstrēja no .

## Sižets
Noslēgtā kalnu ciematā jaunais mednieks D'Lehs atradis savu mīlestību — Evoletu. Kad grupa nepazīstamu uzbrucēju uzbrūk ciematam un nolaupa Evoletu, D'Lehs ar nelielu grupu mednieku dodas uz pasaules malu viņu glābt.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Eduards IV Jorks

**Eduards IV** (; dzimis , miris ), bija Anglijas karalis no 1461. līdz 1470. gadam un no 1471. līdz 1483. gadam. Valdīšanas pirmā daļa pagāja cīņās Sarkanās un Baltās rozes karā.

## Biogrāfija

1471. gadā t.s. Sarkanās un Baltās rozes karā virsroku ņēma Jorkas hercogi, Henrijs VI tika sagūstīts un nogalināts. Īsi pirms tam kaujā pie Tuksberijas bija kritis viņa vienīgais dēls Velsas princis Eduards - Plantagenetu dzimtas Lankasteru atzars pārstāja pastāvēt. Tās vietā Anglijas Karalistes tronī kāpa Jorku dinastija.

## Eduarda IV tituli
* lords Eduards Plantagenets (*Lord Edward Plantagenet*, 1442—1461)
* Jorkas hercogs (*Duke of York*, 1460—1461)
* Kembridžas grāfs (*Earl of Cambridge*, 1460—1461)
* Marčas grāfs (*Earl of March*, 1460—1461)
* Olsteras grāfs (*Earl of Ulster*, 1460—1461)
* Īrijas lords (*Lord of Ireland*, 1461—1470)
* Īrijas lords (*Lord of Ireland*, 1471—1483)
* Anglijas karalis (*King of England*, 1461—1470)
* Anglijas karalis (*King of England*, 1471—1483)

## Literatūra
right|thumb|100px|Jorkšīras baltā roze
right|thumb|100px|Jorku dinastijas karaļnama ģerbonis
right|thumb|300px|Eduarda IV "eņģelis"
* Ashley, Mike. British Kings & Queens. - Carroll & Graf. 2002. . pgs 211-217
* Cokayne, G.E. The Complete Peerage of England, Scotland, Ireland, Great Britain and the United Kingdom, Extant, Extinct or Dormant. - Alan Sutton. 2000 page 909

## Ārējās saites

* The Dictionary of National Biography
Irēna Krūmane

**Irēna Krūmane** (dzimusi ) ir latviešu ekonomiste, bijusī Finanšu un kapitāla tirgus komisijas priekšsēdētāja.
 
## Izglītība
1990.—1991. Latvijas Universitātes Starptautisko Attiecību Institūts; diploms starptautiskajās ekonomiskajās un juridiskajās attiecībās 
1981.—1986. Latvijas Universitātes Finansu un Tirdzniecības fakultāte; diploms grāmatvedības uzskaitē un uzņēmumu ekonomiskajā analīzē. 

## Darba pieredze
No 1992. gada marta līdz jūnijam viņa bija SIA "Park" direktore. No 1992. gada jūlija līdz decembrim viņa bija AS "Latvijas Zemes banka" komercdirektore. No 1993. gada janvāra līdz 1994. gada decembrim viņa ir AS "Latvijas Zemes banka" Valūtas tirdzniecības daļas vadītāja. No 1995. gada janvāra līdz 1997. gada decembrim viņa ir AS "Latvijas Zemes banka" Resursu pārvaldes vadītāja. No 1998. gada janvāra līdz 1998. gada jūnijam viņa ir AS " Latvijas Zemes banka" valdes locekle, valdes priekšsēdētāja vietniece — resursu pārvaldīšanas un valūtas tirdzniecības jautājumos. No jūnija līdz oktobrim viņa ir AS "Latvijas Zemes banka" valdes locekle, valdes priekšsēdētāja pirmā vietniece kreditēšanas un korporatīvo finanšu jautājumos. No 1998. gada oktobra līdz 2000. gada janvārim viņa strādāja par AS "Hansabanka" valdes locekle - resursu un risku vadības jautājumos.

No 2000. gada janvāra līdz 2000. gada martam viņa ir AKB "Baltijas Tranzītu banka" viceprezidente risku vadības jautājumos. No 2000. gada marta līdz 2004. gada martam viņa strādā par AKB "Baltijas Tranzītu banka" valdes locekle un viceprezidente filiāļu tīkla, maksājumu karšu un risku vadības jautājumos. 

No 2004. gada marta līdz 2006. gada janvārim viņa ir Valsts kases pārvaldniece. No 2005. gada līdz 2008. gadam viņa strādāja kā Latvijas Republikas pilnvarotā vietniece Starptautiskajā Valūtas fondā. No 2006. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 30. aprīlim viņa bija Latvijas Finanšu ministrijas valsts sekretāre. No 2004. gada līdz 2011. gadam bija Eiropas Investīciju bankas Direktoru padomes locekle. No 2008. gada līdz 2011. gadam viņa bija Eiropas Komisijas Finanšu pakalpojumu komitejas locekle. No 2008. gada 28. aprīļa līdz 2011. gada 8. decembrim viņa bija Finanšu un kapitāla tirgus komisijas priekšsēdētāja.

Kopš 2012. gada strādā Latvijas Bankā par Maksājumu sistēmu pārvaldes vadītāja vietnieci.

## Atsauces
Henrijs VI Lankasters

right|thumb|100px|Henrija VI laika karalistes ģerbonis
**Henrijs VI** (; dzimis , miris ) bija Anglijas karalis no 1422. līdz 1461. gadam un no 1470. līdz 1471. gadam. Līdz 1437. gadam valsti pārvaldīja reģenti, pretendēja arī uz Francijas karaļa titulu no 1422. līdz 1453. gadam. Viņa valdīšanas laikā Anglijā notika Sarkanās un Baltās rozes karš.

Laikabiedru rakstos Henrijs VI parādīts kā miermīlīgs valdnieks, nepiemērots valdīšanai. Karaļa rakstura īpašību un psihiskā neveseluma dēļ valsti pārvadīja Henrija sieva Anžū Margarita. Kad 1471. gadā pilsoņu karā virsroku ņēma Jorkas hercogi, Henriju VI sagūstīja un nogalināja. Īsi pirms tam kaujā pie Tuksberijas krita viņa vienīgais dēls Velsas princis Eduards - Plantagenetu dzimtas Lankasteru atzars pārstāja pastāvēt. Tās vietā Anglijas Karalistes tronī kāpa Jorku dinastija.

## Henrija VI tituli

* Francijas karalis (angl. *King of France*, fr. *Roi de France*, 1422—1453, kronēts 1431)
* Akvitānijas hercogs (angl. *Duke of Aquitaine*, fr. *Duc d'Aquitaine*, 1422—1449)
* Kornvelas hercogs (*Duke of Cornwall*)
* Īrijas lords (*Lord of Ireland*, 1422—1461; 1470—471)
* Anglijas karalis (*King of England*, 1422—1461; 1470—1471)

## Ārējās saites
Rozalinda Franklina

**Rozalinda Elsī Franklina** (*Rosalind Elsie Franklin*, dzimusi , mirusi ) bija angļu biofiziķe un rentgendifraktometrijas speciāliste. Franklinas pētījumi deva būtisku ieguldījumu dezoksiribonukleīnskābes, vīrusu, akmeņogļu un grafīta struktūru izpētē. Plaši pazīstama kā DNS rentgendifraktometriskā attēla (t. s. *[[Photo 51]]*) radītāja, kuram bija būtiska nozīme Krika un Votsona 1953. gada hipotēzei par DNS struktūru. Kriks, Votsons un Moriss Vilkinss par DNS struktūras atklāšanu 1962. gadā ieguva Nobela prēmiju. Diemžēl Franklina tolaik jau bija mirusi, bet Nobela prēmiju pēc nāves nepiešķir. Dzīves pēdējos gados Franklina deva būtisku ieguldījumu tabakas mozaīkas un poliomielīta vīrusa izpētē.

Dzimusi Londonā bagātā un politiski ietekmīgā ebreju ģimenē. 1938. gadā iestājās Kembridžas Universitātē. 1941. gadā Franklina nolika gala eksāmenus, tomēr ieguva tikai formālu grādu, jo tolaik Kembridžas universitāte sievietēm zinātniskus grādus nepiešķīra (Jau 1945. gadā Franklina Kembridža ieguva doktora grādu).

Kara laikā nodarbojās ar ogļu struktūru pētījumiem. Pēc kara devās uz Parīzi, kur strādāja Valsts ķīmisko pakalpojumu centrālajā laboratorijā (*Laboratoire central des services chimiques de l'État*). Šeit viņa apguva rentgendifraktometrijas tehnoloģiju. 1950. gadā atgriezās Lielbritānijā un sāka strādāt Londonas Universitātē, Karaliskajā koledžā.

1951. gadā Franklina tika iekļauta zinātnieku komandā, kura nodarbojās ar DNS struktūras pētījumiem. Cita zinātnieku komanda (Votsons un Kriks) ar DNS pētījumiem nodarbojās Kembridžas universitātes Kavendiša laboratorijā. 1953. gada 25. aprīlī žurnālā *[[Nature]]* tika publicēts Krika un Vatsona raksts par DNS struktūru, kurā tika izmantoti (iespējams, bez viņas ziņas) Franklinas nepublicētie zinātniskie dati, kuri netieši bija nonākuši zinātnieku rīcībā.

1953. gadā Franklina pārgāja no Londonas universitātes Karaliskās koledžas uz šīs pašas universitātēs Birbeka koledžu. Kopā ar Džonu Bernalu un Āronu Klugu viņa nodarbojās ar vīrusu struktūras pētījumiem. 1958. gada 16. aprīlī Franklina mira no vēža.

## Ārējās saites
* Par Rozalindu Franklinu un ''Photo 51'' (angliski)
* Rozalindas Franklinas arhīvs (angliski)
Polimino

[thumb|Attēlā visi 18 [pentamino polimino]]
**Polimino** ir tāda plaknes figūra, ko iegūst no vienādiem kvadrātiem, pievienojot tos vienu otram pa vesela garuma malām. Vienības kvadrātam pievieno citus vienības kvadrātus tā, lai katram nākamajam pievienotajam kvadrātam būtu kopēja mala ar kādu no iepriekš izmantotajiem vienības kvadrātiem. Ja polimino sastāv tieši no n vienības kvadrātiem, to sauc par n-mino. Ja rotācijas un spoguļattēlus neskaita, eksistē tikai viens monomino, tikai viens domino, divi trimino, pieci tetramino, divpadsmit pentamino.

Latvijā ar polimino pētniecību nodarbojas asoc. prof. Andrejs Cibulis.

## Polimino uzskaitījums

* Monomino - polimino no viena vienības kvadrāta.
* Domino - polimino no diviem vienības kvadrātiem.
* Trimino - polimino no trīs vienības kvadrātiem.
* Tetramino - polimino no četriem vienības kvadrātiem.
* Pentamino - polimino no pieciem vienības kvadrātiem.
* Sekstamino - polimino no sešiem vienības kvadrātiem.
* Septamino - polimino no septiņiem vienības kvadrātiem.
* Oktamino - polimino no astoņiem vienības kvadrātiem.
* Nonomino - polimino no deviņiem vienības kvadrātiem.
* Dekamino - polimino no desmit vienības kvadrātiem.
* Undekamino - polimino no vienpadsmit vienības kvadrātiem.
* Dodekamino - polimino no divpadsmit vienības kvadrātiem.

u.t.t.

## Skatīt arī

* Kvadrāts
* Spēle tetris
Latvijas futbola izlase 1937. gadā

**[[Latvijas futbola izlase]] [[1937]]. gadā** aizvadīja 9 spēles, kurās izcīnīja 4 uzvaras, divreiz spēlēja neizšķirti, bet 3 reizes zaudēja. Latvijas izlase otro gadu pēc kārtas kļuva par Baltijas kausa ieguvējiem. Šajā gadā Latvijas izlase pirmoreiz startēja Pasaules kausa kvalifikācijas turnīrā. Spēlēs par iekļūšanu 1938. gada Pasaules kausa izcīņā Latvija divās spēlēs ar rezultātiem 4-2 un 5-1 uzvarēja lietuviešus, bet izšķirošajā spēlē par kvalificēšanos ar 1-2 piekāpās Austrijai. Šā gada oktobrī Latvijas izlase aizvadīja arī divas pārbaudes spēles ar Dienvidslāvijas (2-2) un Čehoslovākijas (0-4) izlasēm, taču šīs spēles nav atzītas par oficiālām.

## Statistika

## Spēles

: Jānis Bebris; Fricis Laumanis, Rūdolfs Slavišens, Aleksandrs Stankus, Iļja Vestermans, Jānis Lidmanis, Ēriks Raisters, Aleksandrs Vanags, Alberts Šeibelis, Jānis Rozītis, Fricis Kaņeps.

----

: Jānis Bebris; Pēteris Lauks, Rūdolfs Slavišens, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Jānis Lidmanis, Alfrēds Verners, Iļja Vestermans, Jānis Dobelis, Jānis Rozītis, Ēriks Raisters.

----

: Jānis Bebris; Pēteris Lauks, Rūdolfs Slavišens, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Jānis Lidmanis, Ēriks Raisters, Iļja Vestermans, Aleksandrs Vanags, Fricis Kaņeps, Vaclavs Borduško.

----

: Jānis Bebris; Pēteris Lauks, Rūdolfs Slavišens, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Jānis Lidmanis, Ēriks Raisters, Iļja Vestermans, Fricis Kaņeps, Alfrēds Verners, Vaclavs Borduško.

----

: Jānis Bebris (Harijs Lazdiņš 12'); Pēteris Lauks, Ādolfs Sīmanis, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Jānis Lidmanis, Ēriks Raisters, Iļja Vestermans, Fricis Kaņeps, Alfrēds Verners, Vaclavs Borduško.

----

: Harijs Lazdiņš; Pēteris Lauks, Rūdolfs Slavišens, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Ādolfs Sīmanis, Ēriks Raisters, Iļja Vestermans, Fricis Kaņeps, Jānis Rozītis, Vaclavs Borduško.

----

: Harijs Lazdiņš; Pēteris Lauks, Rūdolfs Slavišens, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Jānis Lidmanis, Ēriks Raisters, Iļja Vestermans, Fricis Kaņeps, Jānis Rozītis, Vaclavs Borduško.

----

: Jānis Bebris; Pēteris Lauks, Rūdolfs Slavišens, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Jānis Lidmanis, Ēriks Raisters, Iļja Vestermans, Fricis Kaņeps, Jānis Rozītis, Vaclavs Borduško.

----

: Jānis Bebris; Pēteris Lauks, Rūdolfs Slavišens, Sergejs Maģers, Ēriks Pētersons, Jānis Lidmanis, Alfrēds Verners, Iļja Vestermans, Fricis Kaņeps, Jānis Rozītis, Vaclavs Borduško.

## Spēlētāji

## Atsauces
Henrijs IV Lankasters

**Henrijs IV Lankasters, Plantagenets** (*Henry IV of Lancaster, of Bolingbroke*, iespējams dzimis , miris ), dēvēts par Henriju Bolingbroku (pēc pils nosaukuma, kurā dzimis) bija pirmais Anglijas karalis (1399-1413) no Lankasteru dinastijas. Henrijs IV bija arī pirmais Anglijas karalis, kuram vienīgā dzimtā valoda bija angļu.

## Henrija tituli
* Francijas karalis (, , no 1399. gada, pretenzija uz troni, faktiski Francijas karalis bija Šarls VI Trakais)
* Lankasteras hercogs (*Duke of Lancaster*, no 1399. gada)
* Herefordas hercogs (*Duke of Hereford*, no 1397. līdz 1399. gadam)
* Northemptonas grāfs (*Earl of Northampton*, no 1384. līdz 1399. gadam)
* Augstais lords stjuarts (*Lord High Steward*, no 1399. gada)
* Akvitānijas hercogs (angl. *Duke of Aquitaine*, fr. *Duc d'Aquitaine*, no 1399. gada)
* Īrijas lords (*Lord of Ireland*, no 1399. gada)
* Anglijas karalis (*King of England*, no 1399. gada)

## Biogrāfija
Jaunībā aktīvi līdzdarbojies aristokrātu opozīcijā karalim Ričardam II, nolūkā ierobežot karaļa varu un paplašināt pēru privilēģijas. 1388. gadā pameta opozīciju un pievienojās karaļa atbalstītājiem.

Laikā no 1390. gada līdz 1392. gadam kā klejojošais bruņinieks ceļoja pa kontinentālo Eiropu un Palestīnu. Cita starpā 1390. un 1392. gadā kopā ar Vācu ordeni Vītauta Dižā pusē piedalījās Lietuvas pilsoņu karā.

1397. gadā saņēma no karaļa Herefordas hercoga titulu, taču visai drīz karalis, kā iemeslu minot Henrija strīdu ar Norfolkas hercogu Tomasu Moubreju, izraidīja abus strīdniekus uz kontinentu.

1399. gadā, pēc Ģentes Džona nāves, karalis pārņēma tā valdījumus, nenododot tos nevienam Džona pēcnācējam. Hercogs Henrijs atgriezās Anglijā un izsludināja sacelšanos, kuras rezultātā karalis Ričards II tika gāzts no troņa, un Henrijs tika kronēts par karali, aizsākot Lankasteru dinastiju Anglijas tronī.

## Literatūra
* Peter McNiven. "The Problem of Henry IV's Health, 1405–1413". / English Historical Review. 100, 1985, pp 747–772
* Ian Mortimer. The Fears of Henry IV: the Life of England's Self-Made King. - Jonathan Cape, 2007

## Ārējās saites

* Britannia: Henrija IV biogrāfija britannia.com
Ričards II Plantagenets

**Ričards II** (; dzimis , miris ap ) bija pēdējais Plantagenetu dinastijas Anglijas karalis, kurš valdīja no 1377. līdz 1399. gadam, kad tika gāzts no troņa.

## Dzīvesstāsts

Dzimis Bordo, Francijā, kur viņa tēvs Melnais princis Edvards šajā laikā piedalījās Simtgadu karā.

1376. gadā pēc tēva nāves kļuva par Velsas princi, un pēc gada, mirstot vectēvam karalim Edvardam III, 10 gadu vecumā mantoja Anglijas troni.

Viņa valdīšanas laikā 1381. gadā valstī tika apspiesta Vota Tailera sacelšanās. 1397. gadā Ričards II izraidīja uz kontinentu Herefordas hercogu Henriju Bolingbroku, kurš bija iesaistījies sadursmēs ar Norfolkas hercogu Tomasu Moubreju (arī to izraidīja).

1399. gadā, pēc tēva brāļa Ģentes Džona nāves, Ričards II pārņēma viņa valdījumus, nenododot tos nevienam Džona pēcnācējam. Hercogs Henrijs maijā atgriezās Anglijā un, izmantojot Ričarda II prombūtni Īrijā, izsludināja sacelšanos, kuras rezultātā karalis Ričards II tika gāzts no troņa.

Arestēto Ričardu II parlamenta priekšā apsūdzēja 33 pārkāpumos. Parlaments atzina viņu par vainīgu un atceltu no troņa. Henriju Bolingbroku kronēja par karali Henriju IV, aizsākot Lankasteru dinastiju Anglijas tronī.

Bijušo karali ieslodzīja Pontefraktas pilī, Rietumjorkšīrā, kur viņš 1400. gadā mira (viņa nāves iemesls nav noskaidrots).

## Ričarda II tituli

* Francijas karalis (angl. *King of France*, fr. *Roi de France*, 1377—1399)
* Velsas princis (*Prince of Wales*, 1376—1377)
* Akvitānijas hercogs (angl. *Duke of Aquitaine*, fr. *Duc d'Aquitaine*, 1390)
* Īrijas lords (*Lord of Ireland*, 1377—1399)
* Anglijas karalis (*King of England*, 1377—1399)

## Ričarda II tēls kultūras mantojumā

* Karaļa tēlu mākslā iemūžinājis Viljams Šekspīrs, sarakstot par to savu lugu "Ričards II".

## Attēlu galerija


Attēls:Arms of Richard of Bordeaux, Prince of Wales (later Richard II).svg|Ričarda, Velsas prinča ģerbonis
Attēls:Royal Arms of England (1367-1399).svg|Anglijas karaļnama ģerbonis Ričarda II laikā
Attēls:Death_of_Wat_Tyler_Froissart.jpg|Vota Tailera nogalināšana Ričarda II klātbūtnē (1381)


## Literatūra

* Harvey, John. The Plantagenets, 1154-1485., — London, Collins Clear Type Press. 1948
* Saul, Nigel. Richard II. — New Haven: Yale University Press. 1997. 
* Schama, Simon. A History of Britain 1 3000BC-AD1603 At the Edge of the World? — London, BBC Worldwide Ltd, 
* Alison Weir. Lancaster & York — The Wars of the Roses. — Pimlico, 1998. 

## Ārējās saites

* [Historia Anglicana](https://web.archive.org/web/20151106062324/http://standish.stanford.edu/bin/search/advanced/process;jsessionid=59D8F43C7272104ED67F29E5CE1CF65C?sort=title&browse=1&clauseMapped(creatorBrowse)=Walsingham,+Thomas,+fl.+1360-1420.) by Thomas Walsingham, fl. 1360-1420 and edited by Henry Thomas Riley. Vol I , Parts 1 & 2 in 1863-1864. In Latin with English marginal comments and footnotes — scanned from originals.
* Richard II's Treasure a site about Richard II's treasure from the Institute of Historical Research and Royal Holloway, University of London. The content was written by academics, and contains a bibliography and an image gallery.
Ņehožes bāka

**Ņehožes bāka** () atrodas Polijā, Rietumpomožes vojevodistē, Ņehožē, Baltijas jūras krastā.

## Vēsture
thumb|left|210px|Nehožes bāka
Bāku šajā vietā sāka būvēt 1863. gadā un 1866. gada 1. decembrī tā sāka darboties. Bāka raidīja mirgojošu baltas gaismas signālu (10 s deg, 10 s pārtraukums). Laterna bija aprīkota ar Frenela 1. kārtas ierīci. Gaismu deva rapšu eļļas lampa. Gaismas signāla mirgošanu panāca ar stroboskopa aparātu, kuru darbināja pulksteņmehānisms. Otrā pasaules kara laikā bākas laternu iznīcināja artilērijas uguns. 1948. gadā bāku pilnībā atjaunoja. Eļļas lampu nomainīja ar Zviedrijā ražotu iekārtu, kura sastāvēja no 4 diskveida lēcām, starp kurām atradās elektriskā spuldze. Iekārtu grieza no kādas zemūdenes noņemts motora mehānisms.

## Raksturojums
Bākas augstums ir 45 m. Bāku veido astoņšķautņu ķieģeļu tornis ar galeriju un laternu. Laterna ir baltā krāsā. Gaismas elements atrodas 62,8 m virs jūras līmeņa. Gaismas iekārtu veido rotējoša ierīce ar gredzenveida lēcām un 1 kW spuldzi maiņas aparātā. Gaisma balta (0,45 s deg, 9,55 s pārtraukums). Gaismas signāls redzams 20 jūras jūdžu attālumā. 
2006. gadā Polijas pasts izdeva pastmarku ar bākas attēlu.

## Ārējās saites
* Ņehožes bāka 

## Atsauces
MG

**MG**, **Mg** vai **mg** var apzīmēt vairākus jēdzienus:
* miligrams - (mg) 0,001 grams
* Magnijs - (Mg) sārmzemju metāls
* Madagaskaras ISO 3166-1 kods (MG)
* .mg — Madagaskaras augšējā līmeņa domēns
BA

**BA** var būt:
;ba
* Baškīru valodas ISO 639-1 kods

;Ba
* Ķīmiskā elementa bārija simbols

;BA
* Bosnijas un Hercegovinas ISO 3166-1 valsts kods
* Banku augstskola
CU

**CU** var nozīmēt:
;cu
* Baznīcslāvu valodas ISO 639-1 kods

;Cu
* Vara ķīmiskais simbols
* Cu — pilsēta Japānā

;CU
* Kubas ISO 3166-1 kods
AG

**AG** var būt:

* Ag - sudraba ķīmiskais simbols
* AG - Antigvas un Barbudas ISO 3166-1 kods

## Skatīt arī
* .ag
Rusifikācija

**Rusifikācija** (no  — 'krievi' un 'fico' — 'taisu') var būt:
* rusifikācija (politika) — valdības politika, kas vērsta uz nekrievu tautību piespiedu pārtautošanu;
* rusifikācija (valodniecība) — kādas valodas runas un rakstības tuvināšanu krievu valodai;
* rusifikācija (informātika) — programmatūras, saskarnes un darba staciju lokalizācija, piemērojot to krievu valodai un rakstībai.
Džeina Gudola

**Dāma Džeina Morisa Gudola** (, dzimusi  kā **Valērija Džeina Morisa-Gudola** (), mirusi ) bija angļu zooloģe, primatoloģe, etoloģe, antropoloģe un ANO Miera sūtne. Vairāk kā 50 gadus pētījusi šimpanzes dabīgos apstākļos un tika uzskatīta par vienu no pasaules vadošajiem ekspertiem šajā jomā.

## Dzīvesgājums
Džeina Gudola dzimusi Londonā, un jau no bērnības interesējās par dzīvnieku pasauli. Vēlāk kļuva par paleontologa Luisa Līkija sekretāri un palīdzi. 1960. gadā sāka šimpanžu pētīšanu Gombestrīma nacionālajā parkā, Tanzānijā un līdz ar Daianu Fosiju (gorillu pētniece) un Birutu Galdiku (orangutanu pētniece), kļuva par t. s. "Līkija eņģeļiem". 1964. gadā Gudola Kembridžas Universitātē ieguva doktora grādu etoloģijā.

1977. gadā dibinājusi starptautisku organizāciju "Džeinas Gudolas institūts", kas nodarbojas ar savvaļas dzīvnieku un vides aizsardzību, kā arī kopš 1996. gada bija valdes locekle dzīvnieku tiesību organizācijā "Nonhuman Rights Project", kas cenšas panākt juridisku tiesību piešķiršanu vismaz atsevišķām dzīvnieku sugām, piemēram, pērtiķiem, ziloņiem, delfīniem un vaļiem.

## Darbi
Latviski izdotas šādas Džeinas Gudolas grāmatas (autore norādīta kā **Džeina van Lavika-Gudola**):

* "Cilvēka ēnā" (*In the Shadow of Man*, oriģinālizdevums — 1971., latviski — 1977.)
* "Bezvainīgie slepkavas" (*Innocent Killers*, kopā ar vīru Hugo van Laviku-Gudolu, oriģinālizdevums — 1971., latviski — 1979.)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Džeinas Gudolas institūts (daudzās valodās)