open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ivars Zviedris

**Ivars Zviedris** (dzimis 1967. gada 1. decembrī Rūjienā) ir latviešu dokumentālā kino režisors un operators.

## Biogrāfija
Ivars Zviedris 1986. gadā beidzis Valmieras 11 Varoņu komjauniešu vidusskolu, studējis Latvijas Sporta akadēmijā, ieguvis riteņbraukšanas trenera izglītību (1986—1989). 1989.—1991. gadā strādājis par riteņbraukšanas treneri Brīvprātīgajā sporta vienībā "Vārpa", 1991.—1993. gadā — Valmieras Fiziskās kultūras un sporta apvienībā.

1995. gadā I. Zviedris kļuva par Rūjienas televīzijas direktoru. No 1995. gada viņš bija Latvijas Televīzijas ārštata korespondents. No 1997. līdz 2001. gadam Latvijas Kultūras akadēmijā apguva TV režisora un operatora specialitāti, 2000. gadā papildināja prasmes TV producentu kursos Dānijā. Kopš 2000. gada bija operators un projektu vadītājs Anša Epnera filmu studijā "AVE". Ievēlēts Nacionālajā elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomē (NEPLP).

Saņēmis vairākas Nacionālās radio un televīzijas padomes balvas par sasniegumiem TV filmu un raidījumu veidošanā. Ieguvis balvu "Lielais Kristaps" kā labākās pilnmetrāžas dokumentālās filmas režisors par filmu "Bēgums" (2009) un otro par filmu "Dokumentālists" (kopā ar Inesi Kļavu, 2012). Filma "Dokumentālists" piedalījusies vairākos festivālos, saņēmusi speciālbalvu un studentu žūrijas balvu festivālā Kijivā (2013) un galveno balvu festivālā Jaunkaledonijā (2013), otro vietu festivālā Viļņā (2013). 2020. gadā kopā ar Haraldu Ozolu ieguva Lielā Kristapa balvu "Labākais operatora darbs dokumentālajā filmā" par filmu "Valkātājs".

2013. gadā pēc Latvijas TV pasūtījuma uzņēmis dokumentālo filmu "Štābs Ipiķi". Daudzu savu filmu scenārists un operators. 2019. gadā uzņēmis dokumentālās filmas "Valkātājs" un "Meikots Īrijā", kurās bijis producents, scenārists, režisors un operators.

Precējies ar žurnālisti Zani Mači.

## Filmogrāfija
### Režisors
* "Kaprači" (2023)
* "Bahs pret Covid" (2022)
* "Uz neredzīti, Brasa!" (2022)
* *[[Meikots Īrijā]]* (2019)
* *[[Valkātājs]]* (2019)
* *[[Štābs Ipiķi]]* (2013, kopā ar Inesi Kļavu)
* *[[Dokumentālists]]* (2012, kopā ar Inesi Kļavu)
* *[[Bēgums (filma)|Bēgums]]* (2009)
* *Rīga* (2007)
* *[[Es palieku es]]* (2006)
* *[[Ērik, atnāc!]]* (2005)
* *[[Kamēr...(filma)|Kamēr...]]* (2005)
* *[[ES (filma)|ES]]* (2004)
* *[[Bleķis]]* (2003)
* *[[Dziesmusvētki (filma)|Dziesmusvētki]]* (2003)
* *[[Putniņš galvā]]* (2001)
* *[[Ceļojums ar Arvi]]* (1999)

### Operators
* *[[Fedja]]* (2012)
* *[[...vēlos mājās pārnākt]]* (2007)
* *[[Gatavs]]* (2006)
* *[[Ex Āmens]]* (2005)

## Atsauces

## Ārējās saites
Lasels (krāteris)

**Lasels** (*Lassell)* ir triecienkrāteris uz Mēness. Tas atrodas Mākoņu jūras austrumdaļā, uz rietumiem no Alpetragija krātera un uz dienvidrietumiem no Alfonsa krātera. Krātera dibens ir gluds, to ir pārklājusi izplūdusī lava, malas zemas. Krātera malas tam piešķir daudzstūrainu formu. Virsma ir tumsnēja, ar zemu albedo. Nodēvēts par godu angļu astronomam Viljamam Laselam. 

Austrumu-ziemeļaustrumu virzienā no Lasela krātera atrodas apaļš, kausveidīgs krāteris Lasels B. Tam ir augstāks albedo, nekā apkārtējai virsmai, tāpēc tas izskatās gaišs, sevišķi, ja Saule ir augstu.

Uz rietumiem-ziemeļrietumiem no Lasela krātera, apmēram pusceļā līdz Gērikes krāterim, atrodas maziņš krāteris Lasels D. To apņem virsma ar augstu albedo, domājams, tas izveidojies nesen (pēc Mēness mērogiem).

## Atsauces
Canders (krāteris)

**Canders** (*Tsander*) ir triecienkrāteris uz Mēness, atrodas Mēness neredzamajā pusē, nodēvēts par godu vācbaltiešu izcelsmes raķešbūves pionierim Frīdriham Canderam. Uz tā dienvidaustrumu malas ārējā vaļņa atrodas jaunāks krāteris Kibaļčičs. Uz ziemeļrietumiem atrodas Dirihlē krāteris, uz ziemeļaustrumiem — Artemjeva krāteris.

Candera krāteris ir stipri cietis no vēlākajiem triecieniem. Tā pamatne ir nelīdzena, to klāj zemas klintis un nelīdzenumi, kas, iespējams, radušies pēc vēlāko triecienu izmešu nosēšanās. Krātera vidusdaļā atrodas mazāku krāteru grupa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vieglatlētika 1968. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — šķēpa mešana vīriešiem

**Vīriešu [[šķēpa mešana]]s** sacensības **** Mehiko norisinājās 15. un 16. oktobrī *[[Estadio Olímpico Universitario]]*.

Sacensībās uzvarēja PSRS pārstāvošais latviešu šķēpmetējs Jānis Lūsis, sudrabu ieguva Jorma Kinnunens (Somija) un bronzu — Gergeljs Kulčārs (Ungārija). Lūsis uzvarēja ar jaunu olimpisko rekordu, šķēpu raidot 90,10 metru tālumā. Šī bija sportista otra izcīnītā medaļa olimpiskajās spēlēs — četrus gadus iepriekš Tokijā viņš ieguva bronzu. Lūsis kļuva par trešo Latvijas šķēpa metēju pēc Ineses Jaunzemes un Elvīras Ozoliņas, kas izcīnījis zelta medaļu šajā disciplīnā olimpiskajās spēlēs.

## Kalendārs

## Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Televīzijas sižets: "Lūša Zelta metiens"
Eiropas autoceļš E36

|}
|}

**Eiropas autoceļš E36** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla A klases Rietumu—Austrumu maršruta, kas savieno Berlīni Vācijā ar Boleslavecu Polijā.

Ievērojamākās apdzīvotās vietas autoceļa maršrutā ir: 
## Vācijā
* Berlīne 
* Lībene 
* Lībenaua 
* Kotbusa 
* Forsta

## Polijā
* Žari
* Žagaņa
* Boleslaveca

Bolslavecā E36 pievienojas daudz garākajam (ap 8000 km) E40, kura sākuma punkts atrodas Kalē Francijā, un kurš caur Krakovu un Ļvivu, sasniedz Rideru Kazahstānā, pie Ķīnas rietumu robežas.
Sirius FM-5

***Sirius FM-5*** ir ASV uzņēmuma *[[Sirius XM Radio]]* sakaru pavadonis, kas paredzēts radio retranslācijai Ziemeļamerikai. Tas orbītā tika palaists 2009. gada jūnijā.

*SIRIUS FM-5* bija pirmais no *SIRIUS FM* pavadoņiem, kas izvietots ģeostacionārajā orbītā; iepriekšējie tika ievadīti "tundras orbītā" (augsti eliptiskā ģeosinhronā orbītā.

Pavadonis tika izgatavots ASV uzņēmumā *[[Space Systems/Loral]]* uz platformas *[[LS-1300]]* bāzes. Tam uzstādīts viens raidītājs, kas darbojas S un X diapazonā.

## Lidojuma gaita
*SIRIUS FM-5* palaists  19:10 UTC ar nesējraķeti *[[Proton-M / Briz-M]]* no Baikonuras kosmodroma 200. laukuma 39. palaišanas iekārtas. Ģeostacionāro orbītu *SIRIUS FM-5* sasniedza ar saviem dzinējiem. To izvietoja punktā 96° rietumu garuma.

 *SIRIUS FM-5* tika nodots ekspluatācijā.
Vēlāk tas tika pārvietots uz punktu 86,2° rietumu garuma, līdzās *[[XM-5]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* SIRIUS FM-5 Space Systems/Loral
* SIRIUS FM-5 International Launch Services
* Sirius FM5 (Radiosat 5) Gunter Dirk Krebs
Maksims Uvarenko

**Maksims Uvarenko** (dzimis  Ventspilī) ir Latvijas futbola bijušais vārtsargs.

2006. gada janvārī Uvarenko parakstīja līgumu ar Čehijas futbola 1. līgas klubu Liberecas "Slovan", nākamajā gadā arī tajā debitējot. Tur viņam bija grūtības iekļūt sastāvā, tāpēc 2010. gada februārī viņš parakstīja līgumu ar Čehijas futbola 2. līgas klubu Jihlavas "Vysočina", cerot kļūt par tā pirmo vārtsargu. 2012. gadā Uvarenko atgriezās savā bijušajā klubā FK Ventspils, ar kuru 2013. gadā kļuva par Latvijas čempionu.

## Sasniegumi
* Latvijas futbola Virslīgas čempions: 2013

## Atsauces

## Ārējās saites
Portal 2

***Portal 2***, ir zinātniskās fantastikas žanra pirmās personas spēle, ko izstrādāja *[[Valve Corporation|Valve Software]]* un izdeva *[[Electronic Arts]]*. Laista apgrozībā 2011. gada 19. aprīlī. Spēles darbība norisinās vairākus gadus pēc spēles ''Portal'' notikumiem. 

Spēlē *Portal 2* spēlētājs iejūtas Šellas tēlā, kura otro reizi ir nokļuvusi *Aperture Science Enrichment Center*, kurā veic eksperimentus un pēta cilvēku intelektu. Kopā ar robotu *Wheatley* (ierunā Stefans Merčants) viņa cīnās ar datoru *GLaDOS* (ierunā Elena Makleina), kas ir atbildīgs par centra darbību.

## Ārējās saites
*  
*
Britney Jean

***Britney Jean*** ir amerikāņu ierakstu mākslinieces Britnijas Spīrsas astotais studijas albums, kas tika izdots .

Šis ir mākslinieces pirmais albums pēc *[[Jive Records]]* pamešanas 2011. gadā. Spīrsa albuma ierakstīšanu uzsāka 2013. gada maijā un oktobrī to pabeidza. Pati mūziķe vairākkārt ir atzinusi, ka šis ir viņas personiskākais ieraksts. Dziesmu *Chillin' with You* ir ierakstījusi ar savu māsu Džeimiju Linnu Spīrsu. Albuma vadošais singls bija 2013. gada septembrī izdotais *[[Work Bitch]]*.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Britnijas Spīrsas oficiālā mājaslapa
Bangerz

***Bangerz*** ir amerikāņu ierakstu mākslinieces Mailijas Sairusas ceturtais studijas albums, kas tika izdots .

Šis ir mākslinieces pirmais albums pēc *[[Hollywood Records]]* pamešanas. Sairusa albuma ierakstīšanu uzsāka 2012. gadā un nākamajā gadā to pabeidza. Albuma vadošais singls ir 2013. gada jūnijā izdotais *We Can't Stop*.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mailijas Sairusas oficiālā mājaslapa
Prism

***Prism*** (stilizēts kā ***PRISM***) ir amerikāņu ierakstu mākslinieces Keitijas Perijas ceturtais studijas albums, kas tika izdots .

Perija albuma ierakstīšanu uzsāka 2012. gada novembrī, vēlāk pārtrauca ierakstu sesiju, lai koncentrētos privātajai dzīvei, 2013. gada martā mūziķe atsāka un tā paša gada jūlijā arī pabeidza albuma ierakstu. Albuma vadošais singls ir 2013. gada augustā izdotais *Roar*.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Keitijas Perijas oficiālā mājaslapa
Eiropas autoceļš E40

|}
|}

**Eiropas autoceļš E40** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla. Autoceļš savieno Kalē, Francijā ar Rideru, Kazahstānā, cauri Beļģijai, Vācijai, Polijai, Ukrainai, Krievijai, Uzbekistānai, Turkmenistānai un Kirgizstānai. Ridera atrodas netālu no Kazahstānas robežas ar Ķīnu. E40 ir garākais Starptautiskā E ceļu tīkla autoceļš, stiepjoties vairāk kā 8000 kilometru garumā. Centrālajā Āzijā autoceļš met lielu līkumu. Īsākais maršruts starp Kalē un Rideru ir aptuveni 2000 kilometrus īsāks, pārsvarā izmantojot E30 Berlīne-Maskava-Omska.

## Maršruts
### Francija
* A16: Kalē-Denkerka

### Beļģija
* A18: Denkerka-Jabeke
* <nowiki/>A10: Jabeke-Brisele
* <nowiki/>A3: Brisele-Ainatena

### Vācija
* Autobānis 44: Ainatena-Āhene
* Autobānis 4: Āhene-Olpe
* Autobānis 45: Olpe-Veclāra
* Federālais autoceļš 49: Veclāra-Gīsene
* Federālais autoceļš 429: Gīsene
* Autobānis 480: Gīsene-Reiskirhena
* Autobānis 5: Reiskirhena-Hatenbaha
* Autobānis 7: Hatenbaha-Kirhaima
* Autobānis 4: Kirhaima-Gerlica

### Polija
* A4: Žgoželeca-Tarnova
* 4: Tarnova-Radimno
* 77: Radimno-Pšemisla
* 28: Pšemisla-Medika

### Ukraina
* M11: robeža-Ļviva
* M06: Ļviva-Kijiva
* M03: Kijiva-Debaltseve
* M04: Debaltseve-Sorokine

### Krievija
* A260: Ukrainas robeža-Volgograda
* R22: Volgograda-Astrahaņa

### Kazahstāna, Uzbekistāna, Turkmenistāna un Kirgizstāna
* A340: Astrahaņa-Nukusa
* A380: Nukusa-Buhāra
* M37: Buhāra-Samarkanda
* A2: Samarkanda-Kordeja
* M33/A2: Kordeja-Almati
* A350: Almati-Ridera

## Ārējās saites
E40 kā piemiņas ceļš Eiropā

## Atsauces
Juraja Dobrilas Pulas universitāte

**Juraja Dobrilas Pulas universitāte** (, ) ir sabiedriski finansēta universitāte Pulā, Horvātijā. Tā tika dibināta 2006. gadā.

## Universitātes rektori
# Marčelo Dujaničs (2006–2009)
# Roberts Matijašičs (2009–2013)
# Alfio Barbjēri (2013–pašlaik)

## Skatīt arī
* Pula
* Jurajs Dobrila

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
E40 (nozīmju atdalīšana)

**E40** var būt:
* Eiropas autoceļš E40 - Starptautiskā E ceļu tīkla autoceļš.
* Edisona vītnes tipa izmērs.
SIRIUS FM-6

**SIRIUS FM-6** ir ASV uzņēmuma Sirius XM Radio sakaru pavadonis, kas paredzēts radio retranslācijai Ziemeļamerikai. Palaists 2013. gada oktobrī.

Pavadonis izgatavots ASV uzņēmumā Space Systems/Loral uz platformas LS-1300 bāzes. Tam uzstādīts viens raidītājs, kas darbojas S un X diapazonā.

Sākotnēji *SIRIUS FM-6* orbītā bija paredzēts palaist 2012. gada janvārī, bet vēlāk tā starts pārcelts uz 5. martu. Kad pavadonim SES-4, kurš palaists 2012. gada februārī, radās problēmas ar saules bateriju paneļa atvēršanu, *SIRIUS FM-6* palaišana tika atcelta, jo tas bija būvēts uz tādas pašas platformas *LS-1300*. *SIRIUS FM-6* tika aizsūtīts atpakaļ uz rūpnīcu nepilnību novēršanai.

## Lidojuma gaita
*SIRIUS FM-6* palaists  18:08:54 UTC ar nesējraķeti Proton-M/Briz-M no Baikonuras kosmodroma 200. laukuma 39. palaišanas iekārtas. Ģeostacionāro orbītu *SIRIUS FM-6* sasniedza ar saviem dzinējiem. To paredzēts izviet punktā 115,5° rietumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* SIRIUS FM-6  Space Systems/Loral
* SIRIUS FM-6 International Launch Services
* Sirius FM6 (Radiosat 6) Gunter Dirk Krebs
Pirmsskolas izglītība

**Pirmsskolas izglītība** ir vispārīgās izglītības pirmā pakāpe. Tās mērķis ir sekmēt bērna vispārējo attīstību un gatavību uzsākt sākumskolas posmu pamatizglītībā.

Pirmsskolas izglītību Latvijā, tāpat kā obligāto pamatizglītību, piedāvā vispārīgās pirmsskolas izglītības iestādes (bērnudārzi). Pirmsskolas izglītības programmas apgūst bērni 5—6 gadu vecumā. Ir arī tā saucamās "pilotgrupas". Piecgadīgo un sešgadīgo bērnu sagatavošana pamatizglītības ieguves uzsākšanai ir obligāta. Pirmsskolas izglītību bērniem ar speciālajām vajadzībām īsteno speciālajās pirmsskolas izglītības iestādēs. Daudzās pirmsskolas izglītības iestādēs Latvijā aizvien populārāka kļūst Montesori metožu izmantošana.

Izglītības līmeņi Latvijā:

* Pirmsskolas izglītība
* Pamatizglītība
* Vidējā izglītība
* Augstākā izglītība

## Atsauces
Mimass (pavadonis)

**Mimass** () ir Saturna pavadonis, pats mazākais zināmais astronomiskais ķermenis ar gravitācijas iespaidā veidotu lodveida formu. Ar 396 km diametru tas pēc izmēriem ieņem 20. vietu starp Saules sistēmas pavadoņiem. Domājams, Mimass pēc formas, izmēriem un masas ir minimālais iespējamais pie pundurplanētām pieskaitāmais debess ķermenis, ja tas nebūtu pavadonis. 

## Atklāšana un nosaukums
Mimasu atklāja Viljams Heršels 1789. gada 17. septembrī. Mimasa atklāšanu viņš apraksta šādi: "Mana četrdesmit pēdu teleskopa gaismas jūtība ļoti noderēja; 1789. gada 17. septembrī es pamanīju septīto pavadoni, kas toreiz atradās vislielākajā attālinājumā uz rietumiem no savas planētas.". Nosaukumu pavadonim deva Heršela dēls 1847. gadā par godu Mimasam, vienam no gigantiem sengrieķu mitoloģijā.

## Orbīta
Mimasa orbītai ir gandrīz ideāla riņķa līnijas forma. Mimasa vidējais attālums līdz Saturna centram sastāda ap 185 520 km, bet līdz planētas atmosfērai ap 125 252 km. Orbītas ekscentritāte ir 0,0202, un tās slīpums ir 1,566 grādi pret Saturna ekvatoru. Orbītas mazās ekscentritātes dēļ attālums no Mimasa līdz Saturnam mainās tikai apmēram par 7500 kilometriem. Pilnu apgriezienu ap Saturnu Mimass veic 22 stundās, 37 minūtēs un 5,2 sekundēs.

## Fiziskās īpašības
Mimasa zemais blīvums (~1,15 g/cm³) norāda, ka tas sastāv galvenokārt no ūdens ledus ar nelielu akmens materiāla piejaukumu. Saturna paisuma spēku darbības rezultātā, Mimass nav īsti sfērisks. Tā viena ass par 10% garāka par otru (pavadoņa izmēri — 418×392×383 km.). Šāda sfēriskās formas deformācija ir labi saskatāma Kassini zondes fotoattēlos. Atmosfēras uz Mimasa nav.

### Krāteri
Mimasu raksturojoša īpatnība ir milzīgais triecienkrāteris Heršels (diametrs 130 km.), nosaukts par godu pavadoņa pirmatklājējam. Domājams, tālā pagātnē Mimasā ietriecās liels asteroīds, izveidojot lielo Heršela krāteri. Pavadoņa pretējā pusē novērojamās plaisas izveidojās no triecienviļņa, kas izgāja cauri visam debess ķermenim. Krātera diametrs sastāda gandrīz trešdaļu no paša Mimasa diametra. Krātera sienu augstums sastāda gandrīz 5 km.; lielākais dziļums ir 10 km. Centrālais paaugstinājums paceļas 6 km. virs krātera dibena plaknes. Ja proporcionāli šāds krāteris atrastos uz Zemes, tā diametrs būtu virs 4000 km., t.i. platāks par Kanādu. Mimasa virsma ir nosēta ar daudz mazākiem triecienkrāteriem, taču neviens no tiem nav salīdzināms ar Heršela krāteri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maikls Dž. Fokss

**Maikls Dž. Fokss** (; dzimis **Maikls Endrū Fokss** (*Michael Andrew Fox*) ) ir kanādiešu/amerikāņu aktieris, autors, producents, aktīvists.

Aktiera karjeru sācis 1970. gadu beigās. Viņš ir pazīstams ar lomām seriālos *[[Family Ties]]* un *[[Spin City]]*, tāpat ir tēlojis "Atpakaļ nākotnē" filmu triloģijā un filmās *[[Casualties of War]]*, "Marss uzbrūk!" (1996) un "Briesmoņi" (*The Frighteners*, 1997). Vēl ir ieskaņojis vairākus tēlus, tai skaitā peli Mazo Stjuartu. Fokss ir vairāku balvu ieguvējs — ir saņēmis vairākas ''Emmy'' balvas, Zelta globusa balvas.

Foksa vidējam iniciālim "Dž" (J) nav nozīmes. Kad aktieris reģistrējās Ekrāna aktieru ģildē, vārds Maikls Fokss jau bija aizņemts. Viņš atklāja, ka nevēlas reģistrēties kā "Maikls E. Fokss" (*Michael A. Fox*), jo angliski šis salikums veido vārdu spēli.

1991. gadā 30. gadu vecumā aktierim diagnosticēja Pārkinsona slimību. Līdz 2000. gadam viņš turpināja strādāt, neatklājot savu diagnozi plašākai sabiedrībai. Kad slimības simptomi kļuva arvien smagāki, Fokss bija spiests pārtraukt filmēties seriālā *Spin City*. Tajā pašā gadā viņš dibināja savu medicīnas pētniecības veicināšanas fondu *The Michael J. Fox Foundation for Parkinson's research*. Foksa 2002. gadā izdotā autobiogrāfiskā grāmata *Lucky Man*, kur viņš stāsta savas bērnības atmiņas, kinokarjeras gadus, kā arī to, kā viņš cīnās ar slimību un mācās sadzīvot ar to guvusi plašu lasītāju atsaucību.

2013.—2014. gadā Fokss atgriezās televīzijā ar galveno lomu seriālā *[[The Michael J. Fox Show]]*. Viņa attēlotais varonis Maikls Henrijs pēc scenārija tāpat kā pats aktieris cieš no Pārkinsona slimības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eiropas autoceļš E65

|}
|}

**Eiropas autoceļš E65** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla A klases Ziemeļu-Dienvidu maršruta, kas savieno Malmi, Zviedrijā ar Hanju, Grieķijā. Autoceļš ir aptuveni 4400 kilometrus garš.

Pirms 1985. gada šis maršruts bija zināms kā E14.

## Maršruts
### Zviedrija
* E65: Malme-Īstade
* Prāmis pār Baltijas jūru: Īstade-Svinoujsce

### Polija
* 3/S3: Svinoujsce-Volina-Goleņova-Ščecina-Gožova Velkopolska-Svebodzina-Zelona Gura-Lubina-Legņica-Jeleņa Gura<nowiki/><nowiki/>

### Čehija
* Autoceļš 10: Haračova-Želežnija Broda-Turnova
* R10: Turnova-Mlada Boleslava-Prāga
* D1: Prāga-Jihlava-Brno
* D2: Brno-Lanžhota

### Slovākija
* D2: Kuta-Bratislava-Čunova

### Ungārija
* 15/M15: Rajka-Heigeshaloma-Mosonmagiarovara
* 86: Mosonmagiarovara-Ksorna-Sombatheja-Kormenda
* 76: Kormenda-Zalaegersega
* 74: Zalaegersega-Naģkaniža
* M7: Naģkaniža-Letenje

### Horvātija
* A4: Goričana-Novi Marofa-Zagreba
* A3: Zagreba
* A1: Zagreba-Karlovaca-Bosiljevo šķersojums
* A6: Basiljevo šķersojums-Rijeka
* A7/D8: Rijeka-Senja
* D8: Senja-Zadara
* A1: Zadara-Šibenika-Splita-Opuzena<nowiki/>

### Bosnija un Hercegovina
* 2: Neuma

### Horvātija
* D8: Stona-Dubrovnika-Debeli Brijegi

### Melnkalne
* 2: Hercega Novi-Petrovaca-Podgorica-Bijelo Polje

### Serbija
* M2: Špiljana-Ribariče

### Kosova
* 2: Banje-Mitrovica-Priština-Ferizaji-Denerala Jankoviča

### Ziemeļmaķedonija
* M3: Blace-Skopje
* M4: Skopje-Kičevo-Ohrida
* M5: Ohrida-Bitola
* 26: Bitola-Medžitlija Nīka

### Grieķija
* A27: Niki-Vevi-Kozane
* EO3: Kozane-Larisa-Domokos-Lamija
* A1: Lamija-Damasta
* EO27: Damasta-Brallosa-Amfisa-Iteja
* EO48: Iteja-Antirija
* Rio-Antirrio tilts
* EO8A: Rio-Aigio-Korinta
* A7: Korinta-Tripole-Kalamata
* Prāmis pār Egejas jūru: Kalamata-Kisamosa
* EO90: Kisamosa-Hanja
Johans Gotfrīds Galle

**Johans Gotfrīds Galle** (, dzimis , miris ) – bija vācu astronoms.

Johans Gotfrīds Galle piedzima mājās netālu no Radisas kā pirmais dēls Johana Gotfrīda Galles (1790–1853) un Marijas Henrietes, dzim. *Pannier* (1790–1839) ģimenē. Viņa tēvs bija darvas tecinātājs. J.Galle mācījās Vitenbergas ģimnāzijā, vēlāk no 1830. g. līdz 1833. gadam studēja Frīdriha Vilhelma universitātē Berlīnē (tagad Berlīnes Humboltu universitāte). Gūbenes ģimnāzijā viņš mācīja matemātiku un fiziku. Vēlāk pārcēlās strādāt ģimnāzijā Berlīnē.
## Berlīnes observatorija
1835. gadā viņš Berlīnes observatorijā sāka strādāt par palīgu pie Johana Franča Enkes. Šeit viņš nostrādāja nākamos 16 gadus, darbodamies ar 9 collu refraktoru. 1838. gadā J.Galle atklāja vienu no Saturna gredzeniem. Laikā no 1839. gada 2. decembra līdz 1840. gada 6. martam viņš atklāja 3 jaunas komētas. 1845. gadā J.Galle saņēma filozofijas doktora grādu.
## Neptūna atklāšana
1845. gadā J.Galle nosūtīja savas disertācijas kopiju franču matemātiķim Irbēnam Leverjē. Atbildi viņš saņēma tikai pēc gada. Vēstule bija izsūtīta 1846. gada 18.septembrī, Galle to saņēma 23. septembra rītā. Leverjē tolaik nodarbojās ar Urāna orbītas perturbāciju pētīšanu. Vēstulē viņš bija norādījis kādas līdz šim nezināmas planētas atrašanās vietu, kuru bija ieguvis, veicot aprēķinus un prasīja, lai Galle pārbauda minēto pozīciju. Sekojošajā naktī, sadarbībā ar savu palīgu Heinrihu Luī Dare (*Heinrich Louis d'Arrest*), Galle pārbaudīja norādīto debess apgabalu un atklāja tajā 8. zvaigžņlieluma spīdekli tikai 1° attālumā no aprēķinātās vietas. Novērojot  objektu nākamajās naktīs, kļuva skaidrs, ka tā ir planēta. Pats Galle vienmēr noliedza, ka viņš atklājis Neptūnu, apgalvojot, ka tas ir tikai Leverjē nopelns.
## Breslavas observatorija
1851. gadā J.Galle pārcēlās uz Breslavu (mūsdienās Vroclava), kur sāka strādāt par vietējās observatorijas direktoru. 1856. gadā viņš kļuva par astronomijas profesoru Silēzijas Frīdriha Vilhelma universitātē Breslavā (Vroclavas universitāte mūsdienās). Breslavā J.Galle nostrādāja 45 gadus. Viņš nodarbojās ar planētu orbītu precīzu noteikšanu; attīstīja metodes, kā noteikt ziemeļblāzmu augstumu un meteoru trajektorijas; piepalīdzot dēlam, apkopoja vienā darbā datus par visām tobrīd zināmajām komētām; nodarbojās ar Zemes magnētiskā lauka pētīšanu un klimatoloģiju. J.Galle kopumā nopublicēja vairāk kā 200 darbus.

1897. gadā J.Galle atgriezās Potsdamā, kur 1910. gadā mira 98 gadu vecumā.

1977. gadā Grefenhainihenā viņam atklāja pieminekli.

Galles vārdā nosaukts krāteris uz Mēness, krāteris uz Marsa, asteroīds 2097 Galle un viens no Neptūna gredzeniem.

## Ārējās saites
Galle (krāteris)

**Galle** (*Galle*) ir triecienkrāteris uz Mēness, atrodas Aukstuma jūrā, uz ziemeļ-ziemeļaustrumiem no Aristoteļa krātera. Nodēvēts par godu vācu astronomam Johanam Gotfrīdam Gallem.

Galles krāteris ir gandrīz apaļš, tikai tā ziemeļu un ziemeļaustrumu malās ir nelieli izvirzījumi. Krāterim ir stāvas malas, to tikpat kā nav skārusi erozija.  

## Atsauces
Fromentāls Alevī

**Žaks Fransuā Fromentāls Elī Alevī** (; dzimis , miris ) bija franču komponists. Pazīstams kā 1835. gadā pirmatskaņotās operas "Žīdiete" autors.

Dzimis ebreju sinagogas mūziķa un francūzietes ģimenē. Mācījies Parīzes konservatorijā, kur vēlāk strādāja par pasniedzēju. Papildinājies Itālijā. Bez konservatorijas strādājis arī "*[[Théâtre-Italien]]*" un Parīzes operā. Bija arī Daiļo mākslu akadēmijas sekretārs. Alevī skolnieks Žoržs Bizē 1869. gadā apprecējās ar Alevī meitu Ženevjēvu.

## Ārējās saites

*
* Fromentāla Alevī profils ''AllMusic'' 
* Fromentāla Alevī notis ''IMSLP''
Liekupe

**Liekupe** jeb **Braslava** ir Gaujas kreisā krasta pieteka, tās garums mazāks par 10 km. Atrodas  Liepas pagastā, kā arī īsā posmā  kalpo par Liepas un Kauguru pagastu robežupīti. Gultne daudzviet regulēta.
Pjotrs Romanovskis

**Pjotrs Romanovskis** (; , Sanktpēterburga - , Maskava) bija padomju starptautiskais meistars šahā (IM, 1950), FIDE starptautiskais arbitrs (1951), PSRS nopelniem bagātais sporta meistars (1934), PSRS nopelniem bagātais treneris (1957). Divkārtējs PSRS čempions šahā (1923, 1927).

## Agrīnā karjera
Romanovska pirmais lielais panākums bijusi dalīta 4. vieta Sanktpēterburgas šaha turnīrā 1908. gadā. 1914. gada vasarā piedalījies starptautiskajā turnīrā Manheimā, kurš netika pabeigts, jo sākās Pirmais pasaules karš. Kā Krievijas impērijas pavalstnieks kopā ar Aleksandru Aļehinu, Jefimu Bogoļubovu un citiem krievu šahistiem viņš tika internēts. Vācijā Romanovskis piedalījās krievu gūstekņu turnīros Tribergā (Švarcvalde). Ar Sarkanā Krusta palīdzību 1915. gada pavasarī atgriezies Krievijā, kur sniedzis daudzus simultānspēles seansus, lai savāktu līdzekļus pārējo internēto šahistu atbrīvošanai.

## PSRS čempions
Pēc Pirmā pasaules kara Krievijā atjaunojās šaha dzīve, un Romanovskis aktīvi piedalījās turnīros. Pirmajā PSRS šaha čempionātā 1920. gadā viņš palika otrais aiz Aleksandra Aļehina. Otrajā PSRS šaha čempionātā 1923. gadā Romanovskis izcīnīja uzvaru. Šo panākumu izdodas atkārtot arī 1927. gadā, kad uzvara tika dalīta ar Fjodoru Bogatirčuku. Tāpat Romanovskis dalīja uzvaru Ļeņingradas šaha čempionātā 1925, bet 1927. gadā bija pirmais spēcīgā Ļeņingradas meistaru turnīrā. No Romanovska sasniegumiem starptautiskajos turnīros jāatzīmē dalīta 7.-8. vieta Maskavas šaha turnīrā 1925. gadā (kopā ar Rihardu Retī) un dalīta 2.-3. vieta Ļeņingradas starptautiskajā šaha turnīrā 1934. gadā, kurā viņam izdevās apsteigt Maksi Eivi, kas pēc gada kļuva par Pasaules čempionu šahā. 1935. gadā par panākumiem šaha attīstībā Romanovskis kā pirmais šahists saņem PSRS nopelniem bagātā sporta meistara nosaukumu.
1930. gados bijis pazīstams arī kā šaha pedagogs. Viena no viņa audzēknēm bija nākamā Pasaules čempione šahā Ludmila Rudenko.
Otrā pasaules kara laikā Romanovskis pārdzīvoja Ļeņingradas blokādi, kurā viņš zaudēja lielāko daļu savu tuvinieku.

## Lielmeistara nosaukuma pretendents
Pēc Otrā pasaules kara Romanovskis vairs nepiedalījās nozīmīgos šaha turnīros. Kad FIDE 1950. gadu sākumā daudziem pazīstamiem šahistiem piešķīra starptautiskos nosaukumus par iepriekšējo gadu nopelniem, Romanovskis netika aizmirsts - viņš kļuva par starptautisko meistaru (IM, 1950) un starptautisko arbitru (1951). 1954. gadā Romanovskis kā PSRS 1927. gada šaha čempions varēja kļūt arī par starptautisko lielmeistaru, taču PSRS šaha federācija noraidīja šo iespēju, jo tādā gadījumā lielmeistara nosaukums būtu jāpiešķir arī Fjodoram Bogatirčukam, kas Otrā Pasaules kara laikā bija kļuvis par ģenerāļa Vlasova līdzgaitnieku, bet pēc kara dzīvoja Kanādā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rovaniemi

**Rovaniemi** () ir pilsēta un pašvaldība Somijas ziemeļos. Tā ir Lapzemes reģiona centrs. Pilsēta atrodas 5&nbsp;km uz dienvidiem no Ziemeļu polārā loka. Tai cauri tek Kemijoki upe un tās pieteka Ounasjoki. Pašvaldība aizņem platību 8016,72&nbsp;km² un tajā dzīvo 60896 iedzīvotāji (2013. gada 31. augustā). Pašvaldībā 97,6 % iedzīvotāju dzimtā valoda ir somu.

Pilsētā atrodas Lapzemes universitāte.

## Vēsture
220px|thumb|left|Nodedzinātā pilsēta 1944. gadā
Cilvēku darbības liecības Rovaniemi apkaimē datētas jau no akmens laikmeta. Periodiska līdumu līšana lauksaimniecībai ar izdedzināšanas palīdzību sākās aptuveni 750.—530. gadā p.m.ē. Atradumi liecina, ka kopš 500. gada p.m.ē reģionā parādījās ieceļotāji no Karēlijas austrumos, Hemes dienvidos un Ziemeļu Ledus okeāna piekrastes ziemeļos.

Rakstītajos avotos Rovaniemi vārds minēts 1453. gadā.
1785. gadā Rovaniemi apgabalu atdalīja no Kemi.
19. gadsimtā iedzīvotāju skaits palielinājās  mežu ciršanas un koku pludināšanas dēļ. Pēc derīgo izrakteņu atklāšanas reģionā ieplūda vēl vairāk cilvēku.
1867. gadā Rovaniemi atdalīja no pagasta un tā ieguva savu pašpārvaldi.

Lapzemes kara laikā Vācijas karaspēka daļām atkāpjoties uz Norvēģiju, 1944. gada 13. oktobrī Rovaniemi nopostīja. Veselas palika tikai dažas ēkas.
1960. gadā Rovaniemi ieguva pilsētas tiesības.
2006. gada 1. janvārī Rovaniemi pilsētu apvienoja ar Rovaniemi lauku teritoriju vienotā pašvaldībā.

## Tūrisms
220px|thumb|right|Ziemassvētku vecīša ciemats
Neskartās ziemeļu dabas un daudzu atpūtas iespēju dēļ tūrisms Rovaniemi ir nozīmīga ekonomikas nozare.

Daudzi tūristi apmeklē Ziemassvētku vecīša ciemu (*Joulupukin Pajakylä*), kurš atrodas tieši uz Ziemeļu polārā loka, kā arī Santa Klausa parku un zinātnes muzeju *[[Arktikum]]*.

## Transports
Caur Rovaniemi iet dzelzceļa līnija, kas savieno Tornio ar Kemijervi. Līdz Rovaniemi tā ir elektrificēta (2004. gadā), tādējādi Rovaniemi stacija ir Somijas elektriskā dzelzceļa tālākais ziemeļu punkts. Tālāk līdz Kemijervi pasažieri var nokļūt ar dīzeļvilcienu. 10 kilometrus uz ziemeļiem no pilsētas centra atrodas Rovaniemi lidosta.

## Sports
* RoPS Rovaniemi (futbola klubs).
* FC Santa Claus (futbola klubs)
* Keskuskenttä stadions (ietilpība: 4000)

## Ievērojamas personas
### Dzimuši
* Anti Auti, snovbordists
* Pirjo Muranena, distanču slēpotāja
* Hari Olli, tramplīnlēcējs
* Tanja Poutiainena, kalnu slēpotāja
* Tomi Putānsū (*Mr. Lordi*), dziedātājs, smagā roka mūzikas grupas Lordi dalībnieks
* Jari Tervo, rakstnieks
* Anti Tuisku, popmūzikas dziedātājs

### Dzīvojuši
* Timo Muka, rakstnieks

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pašvaldības oficiālā mājaslapa
2097 Galle

**2097 Galle** ir neliels galvenās asteroīdu joslas asteroīds, kuru 1953. gadā atklāja vācu astronoms K.Reinmuts Heidelbergas observatorijā. Tas ir nosaukts vācu astronoma Johana Gotfrīda Galles vārdā.
## Atsauces
2636 Lasels

**2636 Lasels** ir neliels galvenās asteroīdu joslas asteroīds, kuru 1982. gadā atklāja amerikāņu astronoms Edvards Bouels Louela observatorijas Andersona Mesas stacijā. Tas ir nosaukts angļu astronoma Viljama Lasela vārdā.
## Atsauces
Eiropas autoceļš E75

|}
|}

**Eiropas autoceļš E75** ir daļa no starptautiskā E ceļu tīkla A klases maršruta, kas savieno Barenca jūras krastā atrodošos Vardi Norvēģijā un Sitijas pilsētu Grieķijā, Krētas salā. Maršruta kopejais garums — 5639 km.

Kopš deviņdesmito gadu sākuma, līdz 2009. gadam nepastāvēja prāmju satiksme starp Helsinkiem un Gdaņsku, taču tad *[[Finnlines]]* uzsāka prāmju servisu starp Helsinkiem un Gdiņu. Ir arī iespējams izmantot prāmi no Helsinkiem uz Tallinu un izmantot E67 no Tallinas līdz Pjotrkovai Tribunalskai, Polijā un tālāk izmantot E75.

## Maršruts
Eiropas autoceļš E75 šķērso deviņas valstis un ietver sevī arī divas prāmju pārceltuves — no Helsinkiem uz Gdiņu un no Atēnām uz Haniju.

### [[Attēls:Flag of Norway.svg|frameless|20x20px]] Norvēģija
* Varde — Vadse — Nesebija — Varangerbotna — Tānabrū — Utsjoki (kā autoceļš E75)

### [[Attēls:Flag of Finland.svg|frameless|20x20px]] Somija
* Utsjoki — Inari — Ivalo — Sodankile — Rovaniemi — Kemi — Oulu — Jiveskile — Heinola — Lahti — Helsinki (kā autoceļš 4)
<nowiki/><nowiki/>
### [[Attēls:Flag of Poland.svg|frameless|20x20px]] Polija
* Gdaņska — Toruņa— Lodza— Pjotrkova Tribunalska — Čenstohova— Belsko-Bjala — Cešina (kā autoceļi 1, S1, A1)
### [[Attēls:Flag of the Czech Republic (16-9).svg|frameless|20x20px]] Čehija
* Česki Tešīna — Jablunkova (kā autoceļi 48, 11)

### [[Attēls:Flag of Slovakia.svg|frameless|20x20px]] Slovākija
* Skalite — Čadca — Žilina — Považska Bistrica — Trenčīna — Trnava — Bratislava — Čunovo (kā autoceļi D2, D1, D3)
### Ungārija
* M15: Rajka
* M1: Hegejshaloma — Mosonmagiarovāra — Ģēra — Tatabānja
* M0: Ērda — Dunaharaszti
* M5: Kečkemēta—Kiskunfēlegihāza—Segeda—Rozke<nowiki/>

### Serbija
* A1/1: Horgoša — Novi Sada — Belgrada — Niša — Preševo

### Ziemeļmaķedonija
* M1/E75: Tabanovce — Kumanova — Skopje — Velesa — Negotino — Gevgelija

### Grieķija
* A1: Saloniki — Larisa — Lamija — Atēnas
* A90: Hanja — Retimna — Iraklija — Ajosnikolaja — Sitija

## Atsauces

## Ārējās saites
267. Rēznas policijas bataljons

**267. Rēznas policijas bataljons** () bija militāra latviešu brīvprātīgo vienība Trešā reiha pakļautībā Otrajā pasaules karā. Kaujas gaitas beidza Kurzemes cietoksnī 1945. gada 8. maijā.

## Izveidošana

267. Rēznas bataljonu saformēja 1942. gada martā Krāslavā no Latgales reģiona brīvprātīgajiem kā 17-E kārtības dienesta bataljonu, taču jau 18. maijā, vēl pirms dienesta gaitu uzsākšanas, tas tika pārdēvēts par 267. Rēznas policijas bataljonu. Apmācības noritēja Krāslavā un tām noslēdzoties bataljonā bija 12 virsnieki, 43 instruktori un 409 kareivji, bruņojumā 429 šautenes, 27 patšautenes un 12 ložmetēji, komandējošais sastāvs bija:

Bataljona komandieris — pulkvežleitnants Nikolajs Bebris

* 1. rotas komandieris — kapteinis Eduards Riekstiņš
* 2. rotas komandieris — kapteinis Jānis Butka
* 3. rotas komandieris — kapteinis Nikolajs Pļavenieks.

## Dienesta gaitas

Jau apmācību laikā bataljons pildīja sardžu funkcijas Krāslavā, 1942. gada septembrī to iesaistīja ar izpletņiem nomesto padomju sabotieru apkarošanā. 14. novembrī bataljonu nosūtīja uz Bežaņicu rajonu nomainīt 16. Zemgales bataljonu, nomaiņa sākās 7. decembrī, 267. bataljonam pārņemot partizānu apkarošanas funkcijas Novosokoļņiku rajonā. 1943. gada 25. februārī pulkvežleitnants Bebris pārgāja uz jaunveidojamo 34. ieroču SS grenadieru pulku un bataljona vadību uzņēmās 3. rotas komandieris kapteinis Pļavenieks. No 1943. gada februāra sākuma līdz 23. martam bataljons izcīnīja aizsardzības kaujas Novosokoļņiku pozīcijās 35. vācu SS policijas divīzijas 89. grenadieru pulka un 34. vācu kājnieku divīzijas 109. pulka pakļautībā, ciešot ievērojamus zaudējumus. 

Pēc atiešanas no frontes bataljons pildīja dzelzceļa sardzes pienākumus Novosokoļņiku rajonā līdz 1944. gada jūlijam, kas, līdz ar vispārēju atkāpšanos, arī 267. bataljons pārvietojās rietumu virzienā. Īslaicīgi pildīja partizānu apkarošanas pienākumus Sebežas rajonā un 14. jūlijā bataljons atgriezās Latvijas teritorijā, kur tika nosūtīts uz Viesīti, tur tas nonāca 27. jūlijā. Septembra sākumā bataljonu novietoja frontē pie Lielupes ap 5 km uz austrumiem no Jelgavas, bet septembra beigās pārcēla uz Džūkstes apkaimi. 27. oktobrī bataljonu nodeva Ventspils komandanta rīcībā, kas to izmantoja krasta apsardzības vajadzībām Užavas apkaimē, 1945. gada martā bataljons bija 2 rotu sastāvā, tajā bija 250 vīri, to skaitā 8 virsnieki, komandējošais sastāvs bija:

Bataljona komandieris — kapteinis Ernests Birzietis

* 1. rotas komandieris — kapteinis Jānis Siliņš
* 2. rotas komandieris — leitnants Arvīds Circenis

Krasta apsardzes pienākumus bataljons pildīja līdz Vācijas kapitulācijai 1945. gada 8. maijā.

## Atsauces
273. Ludzas policijas bataljons

**273. Ludzas policijas bataljons** () bija militāra latviešu brīvprātīgo vienība Trešā reiha pakļautībā Otrajā pasaules karā. Kaujas gaitas beidza ar pievienošanu 276. Kuldīgas policijas bataljonam 1943. gada 15. jūlijā.

## Izveidošana
273. Ludzas bataljonu saformēja kapteinis Erihs Ezernieks 1942. gada jūlija sākumā Ludzā no Latgales reģiona brīvprātīgajiem, no 13. jūlija vadību pārņēma pulkvežleitnants Jānis Birzulis. Bataljonā bija 12 virsnieki, 17 instruktori un 146 kareivji.

## Dienesta gaitas
[thumb|left|300px|273. Ludzas policijas bataljons [Goliševas pagasts|Goliševā.]]
Pēc izveidošanas 273. bataljons tika iesaistīts plašā partizānu apkarošanas akcijā Baltkrievijas teritorijas Begomļas—Pļeščeņicu rajonā, pēc atgriešanās Latvijā 1942. gada jūlija beigās pildīja sardžu pienākumus Ludzas apkaimē un Latvijas pierobežā.

[thumb|right|350px|273. Ludzas policijas bataljons [Goliševas pagasts|Goliševas pagasta Zeļčos 1943. gada Jāņos.]]
1943. gada februārī 273. bataljonu iesaistīja plašā partizānu apkarošanas operācijā ap Osvejas ezeru, pazīstamā kā Ziemas burvība () jeb vienkārši "Osvejas akcija". 
Operācijā piedalījās vēl 6 latviešu policijas bataljoni, kā arī vairākas vācu, lietuviešu un ukraiņu vienības SS ģenerāļa Jekelna vadībā vadībā, vienības bija sadalītas divās grupās, pulkveža Knehta un policijas ģenerāļa Šrēdera, kurā ietilpa 273. bataljons. Operācija ilga 6 nedēļas, līdz marta beigām, tajā tika iznīcināti 3904 partizāni vai par to atbalstīšanu aizdomās turētie, vācu vienībām zaudējot 30 kritušos. 1. aprīlī bataljons atgriezās Latvijas teritorijā un turpināja pildīt sardžu pienākumus Ludzas apriņķī. 15. jūlijā 273. Ludzas bataljonu pievienoja 276. Kuldīgas policijas bataljonam ar pulkvežleitnantu Birzuli kā komandieri.

## Atsauces
1175. gads

**1175. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums

## Dzimuši
* Otons IV, Svētās Romas imperators (miris 1218. gadā)

## Miruši
* 15. maijs — Mlehs, Armēnijas princis (dzimis pirms 1120. gada)
* 13. novembris — Francijas Anrī, Reimsas arhibīskaps (dzimis 1121. gadā)
1180. gads

**1180. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 18. septembris — Filips II Augusts kļuva par Francijas karali.
* 24. septembris — Aleksijs II Komnēns kļuva par Bizantijas imperatoru.

### Nezināms datums
* Notika pēdējais lielais vulkāna izvirdums Sanseta krāterī (*Sunset Crater*), kas atrodas mūsdienu ASV štatā Arizonā.
* Imperators Antoku kļuva par Japānas imperatoru.

## Dzimuši
* 6. augusts — Imperators Go-Toba, Japānas imperators (miris 1239. gadā)

## Miruši
* 18. septembris — Luijs VII Kapetings, Francijas karalis (dzimis 1120. gadā)
* 24. septembris — Manuils I Komnēns, Bizantijas imperators (dzimis 1118. gadā)
Eponīms

**Eponīms** ( (*epṓnumos*) — 'vārda devējs') ir reāls cilvēks, izdomāts tēls vai dievība, kura vārdā ir nosaukts kāds ģeogrāfisks objekts (kalns, upe, krāteris, utt., piemēram, Frīdrihs Canders ir Candera krātera eponīms), cilts, laika posms, kāds atklājums, u.c.

## Atsauces
Osvalds Kilpe

**Osvalds Kilpe** (; dzimis , miris ) bija Kandavā dzimis vācu psihologs un filozofs. Vilhelma Vunta skolnieks. Vircburgas psiholoģijas skolas pamatlicējs. Viens no funkcionālās psiholoģijas pamatlicējiem.

Dzimis miesta priekšnieka ģimenē. 1879. gadā absolvējis ģimnāziju Liepājā. Studēja vēsturi Leipcigā, kur iepazinās ar Vilhelmu Vuntu, un 1887. gadā kļuva par viņa asistentu. No 1894. gada — Vircburgas universitātes profesors. No 1909.gada — Bonnas universitātē, no 1912. gada — Minhenes universitātē. Kilpes skolnieku vidū bija Ernsts Blohs un Kārlis Bīlers.

## Darbi

* *Grundriss der Psychologie* (1893)
* *Einleitung in die Psychologie* (1895, sestais izdevums 1913)
* *Philosophie der Gegenwart in Deutschland* (1902, piektais izdevums 1911)
* *Immanuel Kant* (1907, trešais izdevums 1912)
* *Psychologie und Medizin* (1912)
* *Die Realisierung* (3 sējumos, 1912-23)

## Ārējās saites
* Par Kilpi Leipcigas universitātes mājaslapā
Austrumu partnerība

thumb|250px|Eiropas Savienības un Austrumu partnerības valstis
**Austrumu partnerība** ir Eiropas Savienības sadarbības programma ar Armēniju, Azerbaidžānu, Baltkrieviju (līdz 2021), Gruziju, Moldovu un Ukrainu.

## Vēsture
Austrumu partnerība sadarbības programma oficiāli uzsākta 2009. gada 7. maijā šo valstu Prāgas galotņu tikšanās laikā. Otrā galotņu tikšanās notika 2011. gada 29.-30. septembrī Varšavā, bet trešā tikšanās 2013. gada 28.-29. novembrī Viļņā.
Viļņas samita laikā Gruzija un Moldova parafēja ar Eiropas Savienību (ES) asociācijas un tirdzniecības līguma galējo versiju. Šādu līgumu parakstīt bija paredzēts arī Ukrainai, taču tās valdība no šāda soļa atteicās īsi pirms galotņu tikšanās. Tika parakstīts vīzu veicināšanas līgums ar Azerbaidžānu.
2014. gadā arī Ukrainas valdība parakstīja asociācijas un tirdzniecības līgumu.

2014. gadā tika izveidota Dziļās un aptverošās brīvās tirdzniecības zona (DABT zona), kurā bez ES valstīm ietilpa Gruzija un Moldova, 2016. gadā DABT zonai pievienojās  Ukraina.
2015. gada Austrumu partnerības samits notika Rīgā, bet 2017. un 2019. gada samiti notika Briselē, bet 2000. gadā notika samits videokonferences formātā.

## Rīgas samits (2015)
thumb|250px|Ceturtā samita delegāciju pārstāvji Rīgā (2015).
thumb|250px|Debates Rīgā (2015).
Rīgas samita laikā 2015. gada 21. un 22. maijā netika izskatīti jautājumi par jaunu dalībvalstu uzņemšanu ES vai bezvīzu režīmu ar Ukrainu un Gruziju.
Pirms galotņu tikšanās atklāšanas Rīgā norisinājās Austrumu partnerības Mediju konference, Biznesa forums, kā arī pilsoniskās sabiedrības konference.

ES valstu pārstāvji bija vienoti uzskatā, ka robežu pārlikšana nevar būt 21. gadsimta Eiropas iezīme un principi uz kuriem Eiropa var balstīties; turpinās atbalstīt visu Austrumu partnerības dalībvalstu teritoriālo integritāti, neatkarību un nedalāmību; stingri atbalstīs politisku un diplomātisku risinājumu Ukrainas konfliktā, vienlaikus atbalstot tās neatkarību un teritoriālo nedalāmību, kā arī pauda gatavību piedalīties konflikta risināšanā Kalnu Karabahā starp Azerbaidžānu un Armēniju, kā arī Moldovas Pārdņestras reģionā ko kontrolē separātiskā Piedņestras Moldāvu Republikas.

## Atsauces
Džovanni Pjerluidži da Palestrīna

**Džovanni Pjerluidži da Palestrīna** (, ; dzimis ap 1525. gadu, miris ) bija itāļu vēlās renesanses komponists. Viens no visu laiku redzamākajiem polifonijas meistariem. Darbojies galvenokārt Romā, kurp uzaicināts no dzimtās Palestrīnas. Vadījis pāvesta kori *[[Cappella Giulia]]*, kā arī bijis vairāku citu Romas baznīcu mūziķis. Atstājis bagātīgu muzikālo mantojumu — 105 mesas, 140 madrigālus, 300 motetes un daudzus citus skaņdarbus.

## Ārējās saites

* Palestrinas profils ''AllMusic'' 
* Palestrinas notis ''IMSLP''
270. Abrenes sapieru bataljons

**270. Abrenes sapieru bataljons** () bija militāra latviešu brīvprātīgo vienība Trešā reiha pakļautībā Otrajā pasaules karā. Kaujas gaitas beidza Kurzemes cietoksnī 1945. gada 8. maijā.

## Izveidošana
270. Abrenes sapieru bataljonu saformēja kapteinis Pēteris Saulītis 1942. gada 9. maijā Abrenē no Ziemeļlatgales reģiona brīvprātīgajiem kā 20-E latviešu policijas bataljonu, taču jau 18. maijā tas tika pārsaukt par 270. Abrenes sapieru bataljonu, tā sastāvā bija 11 virsnieki, 49 instruktori un 543 kareivji.

## Dienesta gaitas
thumb|left|350px|270. Abrenes sapieru bataljona kritušo apbedīšana pēc kaujas ar partizāniem Ostrovas-Sebežas rajonā.
Jau drīz pēc saformēšanas 270. bataljons bija spiests ne tikai nodarboties ar inženiertehnisko uzdevumu veikšanu, bet arī iesaistīties kaujas darbībā. No 28. jūnija līdz pat jūlija vidum bataljons, līdz ar vairākām vācu vienībām, piedalījās ap 400 vīru lielas, labi bruņotas partizānu grupas apkarošanā Ostrovas-Sebežas rajonā, zaudējot vairākus kritušos, tostarp 4. rotas komandieri virsleitnantu Lipski. 1942. gada vasaras beigās bataljonu iesaistīja dzelzceļa būves darbos frontes tiešā aizmugurē.

thumb|right|350px|270. Abrenes sapieru bataljona celta tilta atklāšana.
1943. gada 18. martā bataljonu pārdēvēja par 672. austrumu sapieru bataljonu () un 5. septembrī pievienoja vācu 281. sardzes divīzijai, tās sastāvā bataljons piedalījās kaujās pie Opočkas Pleskavas tuvumā 1943. gada rudenī, kā arī Panteru līnijas aizsardzībā 1944. gada sākumā, līdz 1944. gada 1. jūlijam tas bija zaudējis 26 kritušos, 11 no ievainojumiem mirušos un 61 ievainoto, bataljona sastāvu 1. jūlijā veidoja 36 virsnieki, 124 instruktori un 468 kareivji. Vēlāk bataljons līdz ar vācu 281. divīziju nonāca Kurzemes cietoksnī, novietojoties frontes iecirknī pie Tukuma. 1944. gada jūlijā bataljons tika atdalīts no 281. divīzijas, to 1945. gada janvārī izveda uz Vāciju, un pakļauts VI armijas SS korpusam Armiju grupas Kurzeme sastāvā. 

Bataljons padevās gūstā līdz ar kapitulāciju 1945. gada 8. maijā 300 vīru sastāvā.

## Atsauces
272. Daugavgrīvas policijas bataljons

**272. Daugavgrīvas policijas bataljons** () bija militāra latviešu brīvprātīgo vienība Trešā reiha pakļautībā Otrajā pasaules karā. Kaujas gaitas beidza ar iekļaušanu Latviešu leģionā 1943. gada februārī.

## Izveidošana
272. Daugavgrīvas bataljonu saformēja pulkvežleitnants Kārlis Mangulis 1942. gada 1. jūlijā Bolderājā no Rīgas apkaimes brīvprātīgajiem, vadību 22. jūlijā pārņēma pulkvežleitnants Juris Taube. Formēšanas laikā bataljonā bija 6 virsnieki, 19 instruktori un 317 kareivji bez iepriekšējas dienesta pieredzes, bataljona vadība bija šāda:

Bataljona komandieris — pulkvežleitnants Juris Taube

* 1. rotas komandieris — kapteinis Antons Liepiņš
* 2. rotas komandieris — kapteinis Pēteris Ziediņš
* 3. rotas komandieris — virsleitnants Kārlis Kronis.

## Dienesta gaitas
Apmācības pilnībā nenobeidzot, taču saņēmis vienotus formas tērpus, melnus ar pelēkiem atlokiem, kā arī apšaubāmi bruņots (bruņojumā bija krievu un kanādiešu šautenes) bataljons jau 25. jūlijā saņēma pavēli 26. jūlija vakarā, kopā ar 22. Daugavas bataljonu doties uz Varšavu, tur bataljons nonāca 31. jūlijā. Varšavā bataljonu novietoja Prāgas priekšpilsētā, Otvocka ielā 1. Ar 1. augustu 272. bataljons uzsāka Varšavas geto ārējā perimetra apsardzi trīs rotu sastāvā, piedaloties arī vienai no 22. Daugavas bataljona rotām, pienākumos ietilpa nepieļaut iekļūšanu vai izkļūšanu no geto teritorijas, kā arī sazināšanos caur žogu. Sardzes pienākumu izpildē fiksēti vairāki reglamenta pārkāpumi, tostarp atrašanās postenī reibumā, brāļošanās ar poļu civiliedzīvotājiem, kā arī pavēļu nepildīšana. 23. septembrī SS un policijas tiesa sodīja ar nāvi trīs latviešu karavīrus par sargkareivja uzpirkšanu, novietojuma pašrocīgu pamešanu, kā arī reibumā veiktu vietējo māju izlaupīšanu aviācijas uzlidojuma aizsegā. Bataljona kareivis Paulis Sprincis aprakstījis dienestu Varšavas geto apsardzē:

1942. gada 1. oktobrī no bataljona atdalīja 1. rotu un to pārdēvēja par 274. latviešu kārtības dienesta bataljonu, pēc šīs pārformēšanas bataljonā palika vien 3 virsnieki, 11 instruktori un 170 kareivji.
23. oktobrī bataljona atlikušie vīri kapteiņa Pētera Ziediņa vadībā ieradās Dņepropetrovskā, kur piedalījās tuvējās apkaimes partizānu apkarošanā, kā arī pildīja sardzes pienākumus. 1943. gada februārī bataljonu iekļāva Latviešu leģionā.

## Atsauces
274. latviešu kārtības dienesta bataljons

**274. latviešu kārtības dienesta bataljons** () bija militāra latviešu brīvprātīgo vienība Trešā reiha pakļautībā Otrajā pasaules karā. Kaujas gaitas beidza ar izformēšanu 1944. gada septembrī.

## Izveidošana
274. latviešu kārtības dienesta bataljonu izveidoja 1942. gada 1. oktobrī Varšavā no 272. Daugavgrīvas bataljona 1. rotas, par komandieri ieceļot virsleitnantu Ādolfu Brunneru. 16. oktobrī bataljons devās uz Babruisku 2 virsnieku, 14 instruktoru un 186 kareivju sastāvā.

## Dienesta gaitas
Bobrujskā bataljonu novietoja meža nometnē ap 3 km no pilsētas, kur to apbruņoja ar vācu ieročiem un 1. decembrī uzsāka intensīvas apmācības. 1943. gada 10. februārī bataljonu formāli ieskaitīja Latviešu leģionā, taču faktiski tas palika pakļauts nometnes komandantam Martinam kā 1. latviešu sardzes rota (). Sākot ar 23. martu bataljonu iesaistīja partizānu apkarošanā Bobrujskas apkārtnē, šajos pienākumos bataljons pavadīja laiku līdz 1943. gada oktobrim. 23. oktobrī bataljonu piedalīja 2. SS jēgeru pulkam. Tā sastāvā bataljons 19. novembrī nonāca frontē Polockas sektorā, kur atvaires kaujās vairāki bataljona vīri izpelnījās apbalvošanu ar Dzelzs krustu. 1944. gada janvārī bataljonu, kas bija kopumā zaudējis 3 kritušos un 40 ievainotos, pārcēla uz atbalsta punktu pie Stradānu ezera. 5. februārī izlūkgājienā smagi ievainota tā komandieri kapteini Brunneru un viņa vietā stājās leitnants Arnolds Līcis. 8. martā bataljons ieradās Rīgā, kur pildīja sardžu pienākumus. 1. jūlijā bataljonā bija 2 virsnieki, 20 instruktori un 210 kareivji, taču 30. jūlijā vairs tikai 2 virsnieki, 11 instruktori un 97 kareivji.

Rīgā bataljons atradās Rīgas ziemeļrietumu kaujas grupas B daļā, ar štābu Šampētera ielā 135 un atbildības rajonu no Kalnciema ielas līdz Šindlera alus darītava. Bataljons tika izformēts 1944. gada septembrī.

## Atsauces
Kordēlija (pavadonis)

**Kordēlija**, arī **Urāns VI**, ir Urāna pavadonis. Tas ir pirmais pavadonis pēc kārtas, skaitot no Urāna.
## Atklāšana un nosaukums
Pavadonis tika atklāts 1986. gada 20. janvārī, *Voyager* programmas darbiniekam R.Terilam izpētot starpplanētu zondes „Voyager 2” attēlus. Tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums **S/1986 U7**.
Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim vēlāk piešķīra nosaukumu Kordēlija. Kordēlija ir karaļa Līra jaunākā meita Šekspīra drāmā „Karalis Līrs”. 
## Orbīta un fizikālie parametri
Kordēlija ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir apmēram 40.2 ± 6 km. Pavadonis pēc atklāšanas 1986. gadā vairs nebija novērots līdz pat 1997. gadam, kad to atkal ieraudzīja Habla kosmiskā teleskopa attēlos. Kordēlija ir mazizpētīts pavadonis. „Voyager 2” attēlos tas izskatās kā garens objekts, kura ass vērsta uz Urānu.

Kordēlija darbojas kā pavadonis-gans attiecībā pret Urāna ε gredzenu. Paisuma spēku iedarbībā Kordēlijas orbīta pakāpeniski samazinās.
 
## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites