open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Samarkandas vilojats

**Samarkandas vilojats** () ir viens no Uzbekistānas administratīvajiem vilojatiem, tā administratīvais centrs ir Samarkandas pilsēta. Vilojats atrodas valsts centrālajā daļā Zarafšonas upes baseinā, robežojas ar Tadžikistānu, kā arī Kaškadarjas, Navoji un Džizahas vilojatiem. Administratīvi daļās 14 tumanos (rajonos) un 2 vilojata pilsētās (Samarkanda un Katakergona).

## Vēsture
Krievijas Impērijas satāvā no 1887. līdz 1919. gada pastāvēja Samarkandas apgabals; tas iekļāva Samarkandas, Katakergonas, Džizahas un Hudžandas apriņķus mūsdienu Uzbekistānas un Tadžikistānas teritorijā. Tagadējā administratīvā vienība izveidota 1938. gadā kā Uzbekijas PSR Samarkandas apgabals. 1963. gadā daļa apgabala teritorijas austrumdaļā tika nodalīta jaunveidotajam Sirdarjas apgabalam, 1973. gadā — jaunveidotajam Džizahas apgabalam, 1982. gadā daļa teritorijas ziemeļos — jaunveidotajam Navoji apgabalam. 1988. gadā Navoji apgabalu likvidēja un tā lielāko daļu iekļāva Samarkandas apgabalā, bet 1992. gadā Navoji vilojatu atjaunoja iepriekšējās apgabala robežās. Nomenklatūras vārds «vilojats» tiek piemērots kopš Uzbekistānas neatkarības iegūšanas 1991. gadā; uzbeku valodā tas arī pirms tam piemērots apgabala līmeņa administratīvajām vienībām.

## Ārējās saites
Džizahas vilojats

**Džizahas vilojats** () ir viens no Uzbekistānas administratīvajiem vilojatiem, tā administratīvais centrs ir Džizahas pilsēta. Atrodas valsts centrālajā daļā, lielākajā daļā teritorijas plešas Mirzačelas stepe. Dienviddaļā paceļas Turkestānas grēda, bet rietumos — Oktova un Nurotas grēdas. Ziemeļrietumos ievērojamu teritorijas daļu aizņem Aidarkela un Tuzkona sālsezeri. Robežojas ziemeļos ar Kazahstānu, austrumos — ar Sirdarjas vilojatu, dienvidos — ar Tadžikistānu, bet rietumos — ar Samarkandas un Navoji vilojatiem. Administratīvi dalās 12 tumanos (rajonos) un 1 vilojata pilsētā (Džizaha).

## Vēsture
Tagadējā administratīvā vienība izveidota 1973. gadā kā Uzbekijas PSR **Džizakas apgabals** ar centru Džizahas pilsētā, izdalot teritorijas no Sirdarjas un Samarkandas apgabaliem; daļa jaunā apgabala teritorijas ziemeļdaļā līdz 1956. gadam bija Kazahijas PSR sastāvā. Nomenklatūras vārds «vilojats» tiek piemērots kopš Uzbekistānas neatkarības iegūšanas 1991. gadā; uzbeku valodā tas arī pirms tam piemērots apgabala līmeņa administratīvajām vienībām.

## Ārējās saites
Taškentas vilojats

**Taškentas vilojats** () ir viens no Uzbekistānas administratīvajiem vilojatiem, tā administratīvais centrs ir Nurafšonas pilsēta. Atrodas valsts austrumu daļā, aizņem Rietumtjanšana priekškalnu līdzenumu; austrumos un ziemeļaustrumos paceļas Ugomas, Piskomas, Čatkalas un Kuramas grēdas, bet upju tīklu veido Sirdarja ar pietekām Čirčiku un Angrenu. Robežojas ziemeļos ar Kazahstānu, austrumos — ar Kirgizstānu un Namanganas vilojatu, dienvidos — ar Tadžikistānu, bet dienvidrietumos — ar Sirdarjas vilojatu. Valsts galvaspilsēta Taškenta un tai administratīvi pakļautais Ulugbekas pilsētciemats ir anklāvi vilojata teritorijā. Administratīvi vilojats dalās 15 tumanos (rajonos) un 7 vilojata pilsētās (Nurafšona, Olmalika, Angrena, Bekoboda, Ohangarona, Čirčika un Jangijela).

## Vēsture
Tagadējā administratīvā vienība izveidota 1938. gada 15. janvārī kā Uzbekijas PSR **Taškentas apgabals** ar centru Taškentas pilsētā. 1956. gadā no Kazahijas PSR apgabalam pievienoja Bestonlikas rajonu. 1963. gadā trīs rajonus un Gulistonas un Jangijeras pilsētas nodalīja jaunizveidotajam Sirdarjas apgabalam. Sākotnēji apgabala administratīvais centrs bija apgabalā neietilpstošā centrālās pakļautības Taškentas pilsēta. 1991. gadā par apgabala centru nozīmēja Teitepas pilsētu. Administratīvās iestādes joprojām faktiski atradās Taškentā, līdz 2017. gadā Teitepu pārdēvēja par Nurafšonu un administratīvo centru pārcēla uz turieni. Nomenklatūras vārds «vilojats» tiek piemērots kopš Uzbekistānas neatkarības iegūšanas 1991. gadā; uzbeku valodā tas arī pirms tam piemērots apgabala līmeņa administratīvajām vienībām.

## Ārējās saites
Sirdarjas vilojats

**Sirdarjas vilojats** () ir viens no Uzbekistānas administratīvajiem vilojatiem, tā administratīvais centrs ir Gulistonas pilsēta. Atrodas valsts centrālajā daļā, Mirzačelas stepē Sirdarjas upes kreisajā krastā. Robežojas ziemeļos ar Kazahstānu, austrumos — ar Taškentas vilojatu, dienvidos — ar Tadžikistānu, bet rietumos — ar Džizahas vilojatu. Administratīvi dalās 8 tumanos (rajonos) un 3 vilojata pilsētās (Gulistona, Jangijera un Širina).

## Vēsture
Tagadējā administratīvā vienība izveidota 1963. gada 16. februārī kā Uzbekijas PSR **Sirdarjas apgabals** ar centru Jangijeras pilsētā, nodalot teritorijas no Samarkandas apgabala (Džizahas pilsētu un rajonu), Taškentas apgabala (3 rajoni) un 1956. gadā no Kazahijas PSR Uzbekijai pievienotos divus rajonus. Tā paša gada 26. novembrī apgabalu centru pārcēla uz Gulistonu. 1971. gadā 3 rajonus nodeva atpakaļ Kazahijai, bet 1973. gadā 7 rajonus un Džizahas pilsētu nodalīja jaunizveidotajam Džizahas apgabalam. 1989. gadā Sirdarjas apgabalu apvienoja ar Džizahas apgabalu vienotā Sirdarjas apgabalā ar centru Džizahas pilsētā, bet 1990. gadā atjaunoja atsevišķus Džizahas un Sirdarjas apgabalus. Nomenklatūras vārds «vilojats» tiek piemērots kopš Uzbekistānas neatkarības iegūšanas 1991. gadā; uzbeku valodā tas arī pirms tam piemērots apgabala līmeņa administratīvajām vienībām.

## Ārējās saites
Surhondarjas vilojats

**Surhondarjas vilojats** () ir viens no Uzbekistānas administratīvajiem vilojatiem, tā administratīvais centrs ir Termizas pilsēta. Atrodas valsts dienvidos Amudarjas un tās pietekas Surhondarjas ielejā, austrumos, ziemeļos un rietumos to norobežo Bobotoga, Hisora un Kehitanga grēdas. Robežojas ziemeļos un austrumos ar Tadžikistānu, dienvidos — ar Afganistānu, bet rietumos — ar Turkmenistānu un Kaškadarjas vilojatu. Administratīvi dalās 14 tumanos (rajonos) un 1 vilojata pilsētā (Termiza).

## Vēsture
Tagadējā administratīvā vienība pirmoreiz izveidota 1941. gadā kā Uzbekijas PSR **Surhandarjas apgabals** ar centru Termezā. 1960. gadā Surhandarjas apgabalam pievienoja daļu likvidētā Kaškadarjas apgabala ar tā centru Karši, bet 1964. gadā Kaškadarjas apgabalu atjaunoja. Nomenklatūras vārds «vilojats» tiek piemērots kopš Uzbekistānas neatkarības iegūšanas 1991. gadā; uzbeku valodā tas arī pirms tam piemērots apgabala līmeņa administratīvajām vienībām.

## Ārējās saites
Agadesas reģions

thumb|Agadesas reģions kartē
**Agadesas reģions** (franču: *Région d'Agadez*) ir viens no Nigēras administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļu daļā un ir lielākais Nigēras reģions pēc platības. Reģions robežojas ar Alžīriju, Lībiju un Čadu, kā arī ar citiem Nigēras reģioniem.

Agadesas reģions tika izveidots pēc administratīvās reformas, un tā administratīvais centrs ir Agadesas pilsēta, kas ir arī viens no senākajiem un kultūrvēsturiski nozīmīgākajiem centriem Sahāras tuksnesī.

Agadesas reģiona platība ir aptuveni 667 000 km², un tajā dzīvo ap 500 000 iedzīvotāju, galvenokārt tuaregu un hausas etniskajām grupām piederošie cilvēki.

## Ārējās saites
Difas reģions

thumb|Difas reģions kartē
**Difas reģions** (franču: *Région de Diffa*) ir viens no Nigēras administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts austrumu daļā un robežojas ar Čadu, kā arī ar citiem Nigēras reģioniem.

Difas reģiona administratīvais centrs ir Difas pilsēta. Reģions atrodas pie Čadas ezera, un tajā dzīvo dažādas etniskās grupas, tostarp kanuri un fulbi.

Reģiona platība ir aptuveni 156 000 km², un iedzīvotāju skaits ir vairāk nekā 600 000 cilvēku.

## Ārējās saites
Doso reģions

thumb|Doso reģions kartē
**Doso reģions** (franču: *Région de Dosso*) atrodas Nigēras dienvidrietumos. Tas robežojas ar Beninu un Nigēriju, kā arī ar citiem Nigēras reģioniem.

Reģiona administratīvais centrs ir Doso – vēsturiski nozīmīga pilsēta, kas bijusi svarīgs tirdzniecības un politisks centrs.

Doso reģiona platība ir aptuveni 33 000 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 2 miljoni cilvēku, galvenokārt zarma un hausas tautības pārstāvji.

## Ārējās saites
Maradi reģions

thumb|Maradi reģions kartē
**Maradi reģions** (franču: Région de Maradi) atrodas Nigēras centrālajā dienvidu daļā. Tas robežojas ar Nigēriju dienvidos un ar citiem Nigēras reģioniem.

Administratīvais centrs ir Maradi, kas ir viens no lielākajiem tirdzniecības centriem valstī.

Reģiona platība ir aptuveni 36 000 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 3 miljoni cilvēku, galvenokārt hausas etniskās grupas pārstāvji.

## Ārējās saites
Tahuas reģions

thumb|Tahua reģions kartē
**Tahua reģions** (franču: Région de Tahoua) atrodas Nigēras centrālajā daļā. Tas robežojas ar Mali, kā arī ar vairākiem Nigēras reģioniem.

Tahua reģiona administratīvais centrs ir Tahua. Reģionā dzīvo dažādas tautas, tostarp tuaregi, hausas un zarma.

Reģiona platība ir aptuveni 113 000 km², un iedzīvotāju skaits pārsniedz 2,5 miljonus.

## Ārējās saites
Tillaberi reģions

thumb|Tillaberi reģions kartē
**Tillaberi reģions** (franču: *Région de Tillabéri*) atrodas Nigēras rietumu daļā un robežojas ar Mali, Burkinafaso un Beninu.

Reģiona administratīvais centrs ir Tillaberi. Tas ir svarīgs lauksaimniecības un lopkopības apvidus, kur dzīvo dažādas etniskās grupas – galvenokārt zarma, songaji un fulbi.

Tillaberi platība ir aptuveni 97 000 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 2 miljoni cilvēku.

## Ārējās saites
Stiklu iela

**Stiklu iela** ir iela Daugavpilī, Čerepovas apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Kūdras ielu kā Patversmes ielas turpinājums, ved ziemeļaustrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Dunduru ielu. Stiklu ielā ir rūpnieciska apbūve.

Ielas kopējais garums ir 815 metri. Visā garumā tai ir asfalta segums, satiksmes kustība norit abos virzienos, pa vienu joslu katrā virzienā. Sabiedriskais transports pa Stiklu ielu nekursē, bet Jelgavas ielā ir 10., 22. un 23. autobusu maršrutu pietura "Stiklu iela".

**Stiklu iela** ir šīs ielas vēsturiskais nosaukums. Tas radās no kādreizējās stikla fabrikas, kura tika dibināta šai ielā 20. gadsimta sākumā un darbojās līdz Otrajam pasaules karam. Tomēr Latvijas PSR laikā iela bija pārdēvēta par **Montāžnieku ielu**.

Līdz 1957. gadam nosaukums “Stiklu iela” bija arī tagadējai Ošu ielai Grīvā.

## Ielu savienojumi
Stiklu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Patversmes iela (ielas turpinājums)
* Kūdras iela
* Jelgavas iela
* Rūpniecības iela (T veida krustojums)
* Dunduru iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Vorbertona

**Vorbertona** () ir upe Austrālijā, viena no Eira ezera pietekām Dienvidaustrālijā. Sākas no Goidera lagūnas purvāja, kurā saplūst Daiamantina un Eirkrīka. Plūst dienvidrietumu virzienā gar Simpsona tuksneša dienvidaustrumu malu un ieplūst Eira ezera ziemeļu galā. Pirms pašas ietekas Vorbertona uzņem savas lielākās pietekas Makambas ūdeņus. Pašas Vorbertonas garums ir , bet kopā ar tās augštecēm Eirkrīku, Džordžīnu un Rankenu —  — otra garākā ūdenstece Austrālijā aiz Dārlingas. 

Upe nodēvēta par godu Austrālijas pētniekam Pīteram Vorbertonam (*Peter Egerton Warburton*), kurš 1866. gadā kā pirmais pētīja upes tecējumu, sākotnēji pieņemot, ka tā ir dienvidos esošā Kūperkrīka.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zinderas reģions

thumb|Zinderas reģions kartē
**Zinderas reģions** (franču: *Région de Zinder*) atrodas Nigēras dienvidaustrumu daļā. Tas robežojas ar Nigēriju un vairākiem citiem Nigēras reģioniem.

Zinderas reģiona administratīvais centrs ir Zindera, kas vēsturiski bija Nigēras galvaspilsēta koloniālajā periodā.

Reģiona platība ir aptuveni 156 000 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 3,5 miljoni cilvēku, pārsvarā hausas un kanuri tautības pārstāvji.

## Ārējās saites
Arušas reģions

**Arušas reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļu daļā un robežojas ziemeļos ar Keniju, austrumos — ar Kilimandžāro, dienvidos — ar Maņaru un Singidu, bet rietumos — ar Simiju un Maras reģioniem.

Arušas reģiona administratīvais centrs ir Arušas pilsēta, kas ir svarīgs tūrisma, starptautiskās diplomātijas un ekonomikas centrs. Reģiona teritorijā atrodas vairāki nozīmīgi dabas parki, kā, Ngorongoro, Arušas un Maņaras ezera nacionālais parks.

Arušas reģionā dzīvo vairākas tautas, tostarp masaji, čaga, meru, aruši un citu tautību pārstāvji.

## Ārējās saites
Dāresalāmas reģions

**Dāresalāmas reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts austrumu piekrastē pie Indijas okeāna un to ieskauj Pvani reģions. Reģionā atrodas valsts lielākā pilsēta un galvenais ekonomikas centrs Dāresalāma.

Dāresalāmas pilsēta, kas kalpo arī kā reģiona administratīvais centrs, ir svarīgs ostas, rūpniecības, finanšu un kultūras centrs. Tajā atrodas vairākas valdības iestādes, starptautiskas organizācijas un augstākās izglītības iestādes.

Reģionā dzīvo vairāk nekā 5 miljoni cilvēku, padarot to par visblīvāk apdzīvoto reģionu valstī. Iedzīvotāji pārstāv dažādas etniskās grupas, tostarp zaramo, ndengereko, luguru un citus.

## Ārējās saites
Dienvidungudžas reģions

**Dienvidungudžas reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem Zanzibāras pusautonomajā teritorijā. Tas aptver Ungudžas salas dienvidaustrumu daļu, robežojas ziemeļos ar Ziemeļungudžu, ziemeļrietumos — ar Mdžini Magaribi, austrumos krastus apskalo Indijas okeāns, bet rietumos — Zanzibāras šaurums.

Reģiona administratīvais centrs ir Zanzibāras piepilsēta Koani, un reģions ir ievērojams ar savu kultūras mantojumu, tradicionālo zvejniecību un piekrastes tūrismu. Tajā atrodas arī vairāki dabas liegumi un skaistas pludmales, kas piesaista tūristus no visas pasaules.

## Ārējās saites
Dienvidpembas reģions

**Dienvidpembas reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem Zanzibāra pusautonomajā teritorijā. Tas aptver Pembas salas dienvidu daļu un robežojas ar Ziemeļpembas reģionu.

Reģiona administratīvais centrs ir Mkoani, kas ir galvenā ostas pilsēta un tirdzniecības centrs salā, otra lielākā apdzīvotā vieta ir Čakečake. Dienvidpemba ir pazīstama ar savu lauksaimniecību, īpaši ar krustnagliņu audzēšanu, kā arī tradicionālo zvejniecību. Reģionā dzīvo galvenokārt svahili un hadimi tautību pārstāvji.

## Ārējās saites
Iringas reģions

**Iringas reģions** (, ) atrodas Tanzānijas dienvidcentrālajā daļā. Tas robežojas ar Singidas, Dodomas, Morogoro, Mbejas un Nģombes reģioniem. Administratīvais centrs ir Iringas pilsēta, kas atrodas kalnainā apvidū un ir nozīmīgs lauksaimniecības un izglītības centrs. Dominējošā etniskā grupa ir hehe, bet sastopami arī citi. Reģiona ziemeļrietumu daļa ietilpst Ruahas nacinālajā parkā, bet austrumos atrodas Udzungvas nacionālais parks.

## Ārējās saites
Kageras reģions

**Kageras reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļrietumos pie Viktorijas ezera. Robežojas ziemeļos ar Ugandu, rietumos — ar Ruandu un Burundi, bet dienvidos — ar Geitas un Kigomas reģioniem. Reģions izveidots 1961. gadā kā **Vestleika reģions** (*West Lake Region*), bet pēc 1979. gada Ugandas—Tanzānijas kara pārdēvēts tagadējā vārdā pēc Kageras upes. 

Reģiona administratīvais centrs ir Bukoba, kas ir svarīgs reģionālais centrs transporta, tirdzniecības un lauksaimniecības jomā. Bukoba atrodas pie Viktorijas ezera, kas nodrošina iespējas zvejniecībai un transportam.

Reģionā dzīvo dažādas etniskās grupas, tostarp haja, ņambo, zinza un citas tautības. Reģions ir pazīstams ar savu auglīgo zemi un kafijas, banānu un citu lauksaimniecības kultūru audzēšanu.

## Ārējās saites
Katavi reģions

**Katavi reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts rietumu daļā un robežojas ar Kigomas, Taboras, Songves un Rukvas reģioniem, bet dienvidrietumos krastus apskalo Tangaņikas ezers. Reģiona administratīvais centrs ir Mpanda, kas ir arī galvenais tā ekonomiskais centrs. Katavi reģions ir pazīstams ar Katavi nacionālo parku, kurā atrodami neskarti dabas resursi un savvaļas dzīvnieki.

## Ārējās saites
Kigomas reģions

**Kigomas reģions** (, ) atrodas Tanzānijas rietumos, pie Tanganjikas ezera. Robežojas rietumos pa ezeru ar Kongo Demokrātisko Republiku, ziemeļrietumos — ar Burundi, ziemeļos — ar Kageras reģionu, bet austrumos — ar Geitas, Katavi un Taboras reģioniem. Administratīvais centrs ir Kigoma — nozīmīga osta un tirdzniecības centrs pie ezera.

Reģions ir arī vēsturiski nozīmīgs, jo netālu atrodas Uģiģi — vieta, kur satikās Deivids Livingstons un Henrijs Mortons Stenlijs.

## Ārējās saites
Kilimandžāro reģions

**Kilimandžāro reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumos un robežojas ar Keniju ziemeļos, Tangas reģionu dienvidaustrumos, Maņaras reģionu dienvidos un Arušas reģionu ziemeļrietumos. Reģiona galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Moši. Reģionā atrodas arī Āfrikas augstākā virsotne – Kilimandžāro vulkāns.

## Ārējās saites
Lindi reģions

**Lindi reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas reģioniem. Atrodas valsts dienvidaustrumos pie Indijas okeāna, robežojas ar Mtvaras un Ruvumas reģioniem dienvidos, Morogoro rietumos un Pvani ziemeļos. Reģiona administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Lindi. Reģiona rietumu daļu aizņem Selusa medību rezervāts, kas tāpat kā Kilva Kisivani iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites
Geitas reģions

**Geitas reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļrietumu daļā pie Viktorijas ezera un robežojas ar Kageras, Mvanzas, Šiņangas, Taboras un Kigomas reģioniem. Izveidots 2012. gadā, nodalot teritorijas no Šiņangas, Mvanzas un Kageras reģioniem. Administratīvais centrs ir Geitas pilsēta. Reģions ir nozīmīgs zelta ieguves centrs, un tam ir liela nozīme valsts ekonomikā.

## Ārējās saites
Dodomas reģions

**Dodomas reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā un robežojas ar Singidas, Morogoro, Iringas un Maņaras reģioniem. Reģiona administratīvais centrs ir Dodomas pilsēta, kas ir arī valsts oficiālā galvaspilsēta. Šeit atrodas valdības iestādes, parlamenta ēka un dažādas administratīvās struktūras. Iedzīvotāji pieder pie tādām etniskajām grupām kā gogo, sandavi un rangi. Pie Kondoas pilsētas reģiona ziemeļos atrodas Kondoas klinšu gleznojumi, kas 2006. gadā iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites
Maņaras reģions

**Maņaras reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumos, nodēvēts pēc Maņaras ezera. Reģiona administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Babati. Reģiona austrumu daļu aizņem Masaju stepe, bet centrālo daļu — Tarangires nacionālais parks.

## Ārējās saites
Mbejas reģions

**Mbejas reģions** (, ) ir Tanzānijas administratīvais reģions. Atrodas valsts dienvidrietumos pie Ņasas ezera, robežojas dienvidos ar Malāviju, rietumos — ar Songves reģionu, ziemeļos — ar Taboras un Singidas reģioniem, bet austrumos — ar Iringas un Nģombes reģioniem. Reģiona administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Mbeja. Nozīmīgs lauksaimniecības reģions.

## Ārējās saites
Maras reģions

**Maras reģions** (, ) ir Tanzānijas administratīvais reģions valsts ziemeļos pie Viktorijas ezera, nodēvēts pēc ezerā ietekošās Maras upes. Robežojas ziemeļos ar Keniju, austrumos — ar Arušas reģionu, dienvidos — ar Simiju reģionu, bet dienvidrietumos — ar Mvanzas reģionu. Reģiona administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Musoma. Maras reģionā atrodas daļa no Serengeti nacionālā parka.

## Ārējās saites
Mvanzas reģions

**Mvanzas reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem, otrs apdzīvotākais valsts reģions. Tas atrodas valsts ziemeļrietumos pie Viktorijas ezera, robežojas rietumos ar Geitas un Kageras reģioniem, austrumos — ar Maras un Simiju reģioniem, bet dienvidos — ar Šiņangas reģionu. Reģiona administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir ostas pilsēta Mvanza Viktorijas ezera krastā.

## Ārējās saites
Nģombes reģions

**Nģombes reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts dienvidrietumos pie Ņasas ezera, robežojas dienvidrietumos pa ezeru ar Malāviju, ziemeļrietumos — ar Mbejas reģionu, ziemeļos — ar Iringas reģionu, bet austrumos — ar Morogoro un Ruvumas reģioniem. Reģions izveidots 2012. gadā, nodalot to no Iringas reģiona. Administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Nģombe.

## Ārējās saites
Pvani reģions

**Pvani reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts austrumu daļā, pie Indijas okeāna; *pwani* svahili valodā nozīmē ‘krasts’. Robežojas ziemeļos ar Tangas reģionu, rietumos — ar Morogoro reģionu, dienvidos — ar Lindi regionu, bet rietumos kā anklāvs okeāna krastā ir galvaspilsētas Dāresalāmas reģions. Pvani reģionam pieder Mafijas sala 18 km no kontinenta krasta. Reģions dibināts 1972. gadā, sadalot agrāko Krasta reģionu. Reģiona administratīvais centrs kopš 1979. gada ir Dāresalāmas piepilsēta Kibaha.

## Ārējās saites
Mdžini Magaribi reģions

**Mdžini Magaribi reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem Zanzibāras pusautonomajā teritorijā. Tas aptver Ungudžas salas dienvidrietumu daļu ar Zanzibāras galvaspilsētu Zanzibāras pilsētu un tās piepilsētām. Robežojas ziemeļos ar Ziemeļungudžu, austrumos — ar Dienvidungudžu, bet rietumos krastus apskalo Zanzibāras šaurums.

## Ārējās saites
Rukvas reģions

**Rukvas reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts dienvidrietumos starp Rukvas ezeru austrumos, pēc kura reģions nodēvēts, un Tangaņikas ezeru rietumos, robežojas dienvidos ar Zambiju, rietumos pa Tangaņikas ezeru — arKongo Demokrātisko Republiku, ziemeļos — ar Katavi reģionu, bet austrumos — ar Songves regionu. Reģiona administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Sumbavanga. Reģions izveidots 1975. gadā, nodalot teritorijas no tālaika Taboras un Mbejas reģioniem, bet 2012. gadā no Rukvas reģiona nodalīja ziemeļdaļu patstāvīgā Katavi reģionā.

## Ārējās saites
Ruvumas reģions

**Ruvumas reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Atrodas valsts dienvidus un nodēvēts pēc Ruvumas upes, kas plūst pa reģiona dienvidu robežu ar Mozambiku. Rietumos pa Ņasas ezeru reģions robežojas ar Malāviju, ziemeļos robežojas ar Nģombes un Morogoro reģioniem, bet austrumos — ar Lindi un Mtvaras reģioniem. Reģiona administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Songea.

## Ārējās saites
Morogoro reģions

**Morogoro reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā un robežojas austrumos ar Pvani un Lindi reģioniem, dienvidos — ar Ruvumas reģionu, rietumos — ar Nģombes, Iringas un Dodomas reģioniem, bet ziemeļos — ar Maņaras un Tangas reģioniem. Administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Morogoro. Reģions dibināts 1962. gadā, sadalot Piekrastes apgabalu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mtvaras reģions

**Mtvaras reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts dienvidaustrumosm robežojas dienvidos ar Mozambiku, rietumos — ar Ruvumas reģionu, ziemeļos — ar Lindi reģionu, bet austrumos krastus apskalo Indijas okeāns. Reģiona administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir ostas pilsēta Mtvara. Dibināts 1971. gadā, nodalot no Lindi reģiona. Attīstītas lauksaimniecības reģions, audzē kešju riekstus.

## Ārējās saites
Simiju reģions

**Simiju reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Atrodas valsts ziemeļrietumos Viktorijas ezera krastā, robežojas ar Maras reģionu ziemeļos, Arušas reģionu austrumos, Singidas reģionu dienvidos, kā arī Šiņangas un Mvanzas reģioniem rietumos. Reģions izveidots 2012. gadā, nodalot daļas no Šiņangas un Mvanzas reģioniem, nodēvēts pēc tam cauri plūstošās Simiju upes. Administratīvais centrs ir Bariadi pilsēta. Simiju reģiona teritorijā atrodas daļa no Serengeti nacionālā parka.

## Ārējās saites
Singidas reģions

**Singidas reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Atrodas valsts centrālajā daļā, robežojas ziemeļos ar Šiņangas, Simiju, Arušas un Maņaras reģioniem, austrumos — ar Dodomas reģionu, dienvidos — ar Iringas un Mbejas reģioniem, bet rietumos — ar Taboras reģionu. Tas ir viens no sausākajiem reģioniem valstī, ar attīstītu lauksaimniecību un lopkopību. Reģiona administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Singida.

## Ārējās saites
Šiņangas reģions

**Šiņangas reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļdaļā, robežojas ar Geitas, Mvanzas un Simiju reģioniem ziemeļos un Singidas un Taboras reģioniem dienvidos. Reģions dibināts 1963. gadā, tagadējās robežās kopš 2012. gada. Reģiona administratīvais centrs ir Šiņanga, bet lielākā apdzīvotā vieta — Kahama. Nozīmīgs kalnrūpniecības (dimanti, zelts) un lauksaimniecības reģions.

## Ārējās saites
Taboras reģions

**Taboras reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā un robežojas ar Geitas un Šiņangas reģioniem ziemeļos, Singidas reģionu austrumos, Mbejas un Songves reģioniem dienvidos un Katavi un Kigomas reģioniem rietumos. Reģiona administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Tabora.

## Ārējās saites
Tangas reģions

**Tangas reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumos, robežojas ziemeļos ar Keniju, rietumos — ar Kilimandžāro un Maņaras reģioniem, dienvidos — ar Morogoro un Pvani reģioniem, bet austrumos krastus apskalo Indijas okeāns. Reģiona administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir ostas pilsēta Tanga.

## Ārējās saites
Kvešeti — Kobi ceļš

**Kvešeti — Kobi ceļš** () ir autoceļš Gruzijā būvniecības stadijā. Tas savienos Kvešeti ciemu Dušeti municipalitātē dienvidos un Kobi ciemu Kazbegi municipalitātē ziemeļos. Kvešeti — Kobi ceļš šķērso Lielā Kaukāza grēdu pa jaunu trasi, dublējot šajā posmā ceļu, kas vēsturiski saukts par Gruzijas kara ceļu, saīsinot braukšanas ilgumu no vienas stundas līdz 15 minūtēm
Pašreizējam ceļam ir sarežģīts ģeogrāfisks maršruts, un to raksturo spēcīga snigšana ziemas periodā.

## Projekts
Projekta pasūtītājs ir Gruzijas Infrastruktūras ministrijas Ceļu departaments.
Projekta kopējās izmaksas ir 1,240 miljardi laru. Būvdarbus finansē Āzijas attīstības banka un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka. Būvniecības procesu uzrauga starptautisks uzraudzības uzņēmums *UBM INTERNATIONAL UNITED CONSULTANTS INC*.

Kvešeti — Kobi ceļu plānots izbūvēt 22,7 kilometrus garu 2 joslu asfaltbetona ceļu, 5 tiltus un 5 tuneļus, tostarp vienu 9 kilometrus garu tuneli. Projekts ietver arī 1 tilta remontu un atjaunošanu. Tiks sakārtotas arī gājēju pārejas, gājēju celiņi un gājēju / lopu pārejas.
9 kilometru garuma 15 metru diametra tunelis, kas ir zem Krusta pārejas, sāksies netālu no Ckeres ciema un beigsies pie Kobi ciema. Tam ir arī 6 m diametra evakuācijas tunelis. Pārējie tuneļi būs salīdzinoši īsi (1541 m, 194 m, 388 m un 299 m).
Kopējais tiltu garums ir 1,6 kilometri. No tiem viens būs 426 m garš, viens arkas tilts būs 166 m augsts, bet arka būs 285 metrus gara.

Ceļa būvniecība ir sadalīta 2 daļās.
Būvdarbu ilgums tuneļa 9 kilometru posmā (1. lote) ir 4 gadi, un to būvē Ķīnas uzņēmums *China Railway Tunnel Group*. 
Otrās lotes — ceļa posma izpildes ilgums ir 3 gadi, un to realizē Ķīnas uzņēmums *China Railway 23rd Bureau Group*.

## Vēsture
Kvešeti — Kobi ceļa būvniecība oficiāli sākās 2019. gada septembrī.

2024. gada aprīlī tika pabeigta 9 kilometru tuneļa izrakšana.

## Ārējās saites
* Projekta vietne
Dakaras reģions

thumb|Dakaras reģions kartē
**Dakaras reģions** (franču: *Région de Dakar*) ir viens no Senegālas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts rietumu daļā pie Atlantijas okeāna un ir Senegālas vismazākais, bet visapdzīvotākais reģions. Reģionā ietilpst arī valsts galvaspilsēta Dakara.

Dakaras reģiona platība ir aptuveni 547 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 3,9 miljoni cilvēku.

## Ārējās saites
Diurbelas reģions

thumb|Diūrbelas reģions kartē
**Diūrbelas reģions** (franču: *Région de Diourbel*) ir viens no Senegālas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts rietumu-centrālajā daļā un robežojas ar Lougas, Thièsas, Fatikas un Kafrīnas reģioniem.

Reģiona administratīvais centrs ir Diūrbele. Diūrbelas reģiona platība ir aptuveni 4 824 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 1,5 miljoni cilvēku.

## Ārējās saites
Fatikas reģions

**Fatikas reģions** (franču: *Région de Fatick*) ir viens no Senegālas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts rietumu daļā un robežojas ar Atlantijas okeānu. Reģiona administratīvais centrs ir Fatika.

Fatikas reģiona platība ir aptuveni 6 849 km², un tajā dzīvo apmēram 680 000 cilvēku.

## Ārējās saites
Kafrinas reģions

**Kafrinas reģions** (franču: *Région de Kaffrine*) ir viens no Senegālas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā. Reģiona administratīvais centrs ir Kafrina.

Kafrinas reģiona platība ir aptuveni 11 262 km², un tajā dzīvo apmēram 600 000 cilvēku.

## Ārējās saites
Kaulakas reģions

thumb|Kaulakas reģions kartē
**Kaulakas reģions** (franču: *Région de Kaolack*) ir viens no Senegālas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā un robežojas ar Gambiju. Reģiona centrs ir Kaulaka.

Kaulakas reģiona platība ir apmēram 5 357 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 900 000 cilvēku.

## Ārējās saites
Ziemeļpembas reģions

**Ziemeļpembas reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas reģioniem Zanzibāras pusautonomajā teritorijā. Reģions aizņem Pembas salas ziemeļu daļu un vairākas nelielas saliņas piekrastē, dienvidos robežojas ar Dienvidpembas reģionu, bet krastus apskalo Indijas okeāns austrumos un Pembas šaurums rietumos. Reģiona administratīvais centrs ir Vete salas rietumu piekrastē.

## Ārējās saites
Ziemeļungudžas reģions

**Ziemeļungudžas reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem Zanzibāra pusautonomajā teritorijā. Tas aizņem Ungudžas salas ziemeļu daļu, kā arī vairākas nelielas saliņas piekrastē, lielākā no kurām ir Tumbatu. Robežojas dienvidos ar Dienvidungudžas un Mdžini Magaribi reģioniem. Austrumos krastus apskalo Indijas okeāns, bet rietumos — Zanzibāras šaurums. Reģiona administratīvais centrs ir Mkokotoni pilsētiņa.

## Ārējās saites
Kēdugu reģions

thumb|Kēdugu reģions kartē
**Kēdugu reģions** (franču: *Région de Kédougou*) ir viens no Senegālas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts dienvidaustrumos, pie robežas ar Mali un Gvineju. Reģiona administratīvais centrs ir Kēdugu.

Kēdugu reģiona platība ir aptuveni 16 800 km², un tajā dzīvo apmēram 150 000 cilvēku.

## Ārējās saites
Ziginšoras reģions

thumb|Ziginšoras reģions kartē
**Ziginšoras reģions** (franču: *Région de Ziguinchor*) ir viens no Senegālas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts dienvidrietumu daļā, Kazamansas reģionā, netālu no robežas ar Gvineju-Bisavu un Gambiju. Reģiona centrs ir pilsēta Ziginšora.

Ziginšoras reģiona platība ir aptuveni 7339 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 550 tūkstoši cilvēku.

## Ārējās saites
Tjesas reģions

thumb|Tjesas reģions kartē
**Tjesas reģions** (franču: *Région de Thiès*) ir viens no Senegālas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts rietumu daļā un robežojas ar Dakaras un Lugas reģioniem. Reģiona administratīvais centrs ir Tjesa.

Tjesas reģiona platība ir aptuveni 6601 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 1,7 miljoni cilvēku.

## Ārējās saites
Tambakundas reģions

thumb|Tambakundas reģions kartē
**Tambakundas reģions** (franču: *Région de Tambacounda*) ir viens no Senegālas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts austrumu daļā. Reģiona galvenā pilsēta ir Tambakunda.

Tambakundas reģions ir lielākais Senegālā pēc platības – aptuveni 42 364 km². Tajā dzīvo apmēram 700 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Sēģu reģions

thumb|Sēgu reģions kartē
**Sēgu reģions** (franču: *Région de Sédhiou*) ir viens no Senegālas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts dienvidu daļā, Kazamansas apgabalā. Reģiona administratīvais centrs ir Sēgu.

Sēgu reģiona platība ir aptuveni 7342 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 500 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Senluī reģions

thumb|Senluī reģions kartē
**Senluī reģions** (franču: *Région de Saint-Louis*) ir viens no Senegālas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļos, pie robežas ar Mauritāniju un Atlantijas okeāna. Reģiona centrs ir Senluī.

Senluī reģiona platība ir aptuveni 19 241 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 870 tūkstoši cilvēku.

## Ārējās saites
Koldas reģions

thumb|Koldas reģions kartē
**Koldas reģions** (franču: *Région de Kolda*) ir viens no Senegālas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts dienvidu daļā, Kazamansas apgabalā. Reģiona administratīvais centrs ir Kolda.

Koldas reģiona platība ir aptuveni 13 721 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 750 tūkstoši cilvēku.

## Ārējās saites
Altoparagvajas departaments

thumb|Altoparagvajas departaments kartē
**Altoparagvajas departaments** (spāņu: *Departamento de Alto Paraguay*) ir viens no Paragvajas 17 administratīvajiem departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļu daļā, robežojoties ar Brazīliju un Bolīviju. 

Altoparagvajas departamenta platība ir aptuveni 82 349 km², iedzīvotāju skaits ir ap 18 000 cilvēku

## Ārējās saites
Altoparanas departaments

thumb|Altoparanās departaments kartē
**Altoparanās departaments** (spāņu: *Departamento de Alto Paraná*) ir viens no Paragvajas 17 administratīvajiem departamentiem. Tas atrodas valsts austrumu daļā, robežojoties ar Brazīliju.

Altoparanās departamenta platība ir aptuveni 14 895 km², un iedzīvotāju skaits ir ap 750 000 cilvēku. Departamenta galvaspilsēta ir Sjudaddeleste.

## Ārējās saites
Amambajas departaments

thumb|Amambajas departaments kartē
**Amambajas departaments** (spāņu: *Departamento de Amambay*) ir viens no Paragvajas 17 administratīvajiem departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā, robežojoties ar Brazīliju.

Amambajas departamenta platība ir aptuveni 12 933 km², un iedzīvotāju skaits ir ap 125 000 cilvēku. Galvaspilsēta ir Pedrohuana Kabaljero.

## Ārējās saites
Mātamas reģions

thumb|Mātamas reģions kartē
**Mātamas reģions** (franču: *Région de Matam*) ir viens no Senegālas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā, gar Senegālas upi. Reģiona administratīvais centrs ir Mātama.

Mātamas reģiona platība ir aptuveni 29 445 km², un tajā dzīvo apmēram 680 tūkstoši cilvēku.

## Ārējās saites
Centrālais departaments

thumb|Centrālais departaments kartē
**Centrālais departaments** (spāņu: *Departamento Central*) ir viens no Paragvajas 17 administratīvajiem departamentiem. Tas atrodas valsts dienvidaustrumu daļā un ir daļa no Asunsjonas metropoles zonas.

Centrālā departamenta platība ir aptuveni 2 465 km², iedzīvotāju skaits ir ap 2 000 000 cilvēku, padarot to par visapdzīvotāko departamentu Paragvajā.

## Ārējās saites
Gvairas departaments

thumb|Gvairas departaments kartē
**Gvairas departaments** (spāņu: *Departamento de Guairá*) ir viens no Paragvajas 17 administratīvajiem departamentiem. Tas atrodas valsts dienvidaustrumu daļā.

Gvairas departamenta platība ir aptuveni 3 846 km², iedzīvotāju skaits ir ap 190 000 cilvēku. Departamenta galvaspilsēta ir Viljarika.

## Ārējās saites
Itapuas departaments

**Itapvas departaments** (spāņu: *Departamento de Itapúa*) ir viens no Paragvajas 17 administratīvajiem departamentiem. Tas atrodas valsts dienvidaustrumos, robežojoties ar Argentīnu.

Itapvas departamenta platība ir aptuveni 16 525 km², iedzīvotāju skaits ir ap 600 000 cilvēku. Galvaspilsēta ir Encarnasjona.

## Ārējās saites
Kaagvasu departaments

thumb|Kaagvasu departaments kartē
**Kaagvasu departaments** (spāņu: *Departamento de Caaguazú*) ir viens no Paragvajas 17 administratīvajiem departamentiem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā.

Kaagvasu departamenta platība ir aptuveni 11 474 km², iedzīvotāju skaits ir ap 500 000 cilvēku. Galvaspilsēta ir Koronelas Ovjedo.

## Ārējās saites
Kaasapas departaments

**Kaasapas departaments** (spāņu: *Departamento de Caazapá*) ir viens no Paragvajas 17 administratīvajiem departamentiem. Tas atrodas valsts dienvidu daļā.

Kaasapas departamenta platība ir aptuveni 9 496 km², iedzīvotāju skaits ir ap 160 000 cilvēku. Galvaspilsēta ir Kaasapa.

## Ārējās saites
Kanindeju departaments

thumb|Kanindegu departaments kartē
**Kanindejū departaments** (spāņu: *Departamento de Canindeyú*) ir viens no Paragvajas 17 administratīvajiem departamentiem. Tas atrodas valsts austrumu daļā, robežojoties ar Brazīliju.

Kanindejū departamenta platība ir aptuveni 14 667 km², iedzīvotāju skaits ir ap 234 000 cilvēku.

## Ārējās saites
Lugas reģions

thumb|Lugas reģions kartē
**Lugas reģions** (franču: *Région de Louga*) ir viens no Senegālas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļrietumu daļā. Reģiona galvenā pilsēta ir Luga.

Lugas reģiona platība ir aptuveni 24 889 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 830 tūkstoši cilvēku.

## Ārējās saites
Bokeronas departaments

**Bokeronas departaments** (spāņu: *Departamento de Boquerón*) ir viens no Paragvajas 17 administratīvajiem departamentiem. Tas atrodas valsts rietumu daļā, robežojoties ar Bolīviju un Argentīnu.

Bokeronas departamenta platība ir aptuveni 91 669 km², padarot to par lielāko departamentu valstī. Iedzīvotāju skaits ir ap 70 000 cilvēku. Galvaspilsēta ir Filadelfija.

## Ārējās saites
Konsepsjonas departaments (Paragvaja)

thumb|Konsepsjonas departaments kartē
**Konsepsjonas departaments** (spāņu: *Departamento de Concepción*) atrodas Paragvajas ziemeļos un ir viens no 17 administratīvajiem departamentiem.

Tā platība ir aptuveni 18 051 km², iedzīvotāju skaits ir ap 189 000 cilvēku.

## Ārējās saites
Kordiljeras departaments

thumb|Kordiljeras departaments kartē
**Kordiljeras departaments** (spāņu: *Departamento de Cordillera*) atrodas Paragvajas centrālajā daļā.

Tā platība ir ap 4 948 km², iedzīvotāju skaits — ap 283 000 cilvēku.

## Ārējās saites
Misjonesas departaments

thumb|Misjonesas departaments kartē
**Misjonesas departaments** (spāņu: *Departamento de Misiones*) atrodas Paragvajas dienvidos.

Tā platība ir aptuveni 9 556 km², iedzīvotāju skaits ir ap 119 000 cilvēku.

## Ārējās saites
Njeembuku departaments

thumb|Njeembuku departaments reģions kartē
**Njeembuku departaments** (spāņu: *Departamento de Ñeembucú*) atrodas Paragvajas dienvidrietumos, robežojoties ar Argentīnu.

Tā platība ir aptuveni 12 147 km², iedzīvotāju skaits ir ap 84 000 cilvēku.

## Ārējās saites
Armija FM

thumb|Logo
***Armija FM*** (ukraiņu: *Армія FM*) ir Ukrainas valsts militārā radiostacija. Tā uzsāka apraidi 2016. gada 1. martā. Raidīšana notiek internetā un ar satelīta starpniecību, kā arī pakāpeniski tiek paplašināta FM apraide. Radiostacija pieder Ukrainas Aizsardzības ministrijai, kurai pieder arī *Armiya TV* kanāls, tiešsaistes medijs *АрміяInform* un Ukrainas Valsts robežsardzes dienesta tiešsaistes radiostacija *Radio Kordon*.

Radiostacijas īpatnība ir tā, ka tās personālsastāvu pilnībā veido militārpersonas un ar militārajām lietām saistīti cilvēki (žurnālisti, kas absolvējuši Kijivas Tarasa Ševčenko Nacionālās universitātes Militāro institūtu).

Plkst. 06:00 un 22:00 tiek atskaņota Ukrainas himna.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bafatas reģions

**Bafatas reģions** () ir viens no Gvinejas-Bisavas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts austrumu daļā. Reģiona administratīvais centrs ir Bafatas pilsēta.

Bafatas reģiona platība ir aptuveni 5 981 km², un iedzīvotāju skaits pārsniedz 200 tūkstošus cilvēku (pēc 2009. gada datiem).

## Ārējās saites
Bolamas reģions

**Bolamas reģions** () ir viens no Gvinejas-Bisavas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts dienvidrietumos un ietver arī Bijagosas salu arhipelāgu. Reģiona administratīvais centrs ir Bolama.

Bolamas reģiona platība ir aptuveni 2 624 km², un iedzīvotāju skaits ir vairāk nekā 34 tūkstoši cilvēku (pēc 2009. gada datiem).

## Ārējās saites
Gabu reģions

**Gabu reģions** () ir viens no Gvinejas-Bisavas austrumu reģioniem. Tas robežojas ar Gvineju un Senegālu. Reģiona administratīvais centrs ir Gabu.

Gabu reģiona platība ir aptuveni 9 150 km², un iedzīvotāju skaits pārsniedz 205 tūkstošus cilvēku (pēc 2009. gada datiem).

## Ārējās saites
Kašeu reģions

**Kašeu reģions** () ir viens no Gvinejas-Bisavas reģioniem, kas atrodas valsts ziemeļrietumos. Reģiona administratīvais centrs ir Kašeu.

Kašeu reģiona platība ir aptuveni 5 175 km², un iedzīvotāju skaits ir vairāk nekā 192 tūkstoši cilvēku (pēc 2009. gada datiem).

## Ārējās saites
Presidente Ajesas departaments

thumb|Presidente Ajesas departaments kartē
**Presidente Ajesas departaments** (spāņu: *Departamento de Presidente Hayes*) atrodas Paragvajas rietumos.

Tā platība ir aptuveni 72 907 km², iedzīvotāju skaits — ap 117 000 cilvēku.

## Ārējās saites
Sanpedro departaments (Paragvaja)

thumb|Sanpedro departaments kartē
**Sanpedro departaments** (spāņu: *Departamento de San Pedro*) atrodas Paragvajas centrālajā ziemeļu daļā.

Tā platība ir ap 20 002 km², iedzīvotāju skaits — ap 379 000 cilvēku.

## Ārējās saites
Oio reģions

**Oio reģions** () ir viens no Gvinejas-Bisavas reģioniem, kas atrodas valsts ziemeļos. Reģiona administratīvais centrs ir Farimas pilsēta.

Oio reģiona platība ir aptuveni 5 403 km², un iedzīvotāju skaits pārsniedz 224 tūkstošus cilvēku (pēc 2009. gada datiem).

## Ārējās saites
Tombali reģions

**Tombali reģions** () ir viens no Gvinejas-Bisavas reģioniem. Tas atrodas valsts dienvidos, pie Atlantijas okeāna. Reģiona administratīvais centrs ir Katio.

Tombali reģiona platība ir 3736 km², un iedzīvotāju skaits ir vairāk nekā 91 tūkstotis cilvēku (pēc 2009. gada datiem).

## Ārējās saites
Bejofplenti

**Bejofplenti reģions** (, ) ir viens no Jaunzēlandes reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā Ziemeļsalā, Fidži jūras Plenti līča krastā. Robežojas austrumos ar Gisbornu, dienvidos — ar Hoksbeju, bet rietumos — ar Vaikato. Reģiona galvenā pilsēta un administratīvais centrs ir Fakatāne.

## Ārējās saites
Gisborna (reģions)

**Gisbornas reģions** (, ) ir viens no Jaunzēlandes reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumos, Ziemeļsalā pie Klusā okeāna. Robežojas rietumos ar Bejofplenti, bet dienvidos — ar Hoksbejas reģionu. Reģiona centrs un lielākā pilsēta ir Gisborna.

## Ārējās saites
Hoksbeja

**Hoksbejas reģions** (, ) ir viens no Jaunzēlandes reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļdaļā, Ziemeļsalas austrumu piekrastē pie Hoka līča, no kura reģions ieguvis nosaukumu. Robežojas ziemeļaustrumos ar Gisbornu, ziemeļos — ar Bejofplenti, bet rietumos — ar Vaikato un Manavatū-Fananui reģioniem. Reģiona administratīvais centrs ir Neipīra, bet otra nozīmīga pilsēta ir Heistingsa.

## Ārējās saites
Mārlboro

**Mārlboro reģions** (, ) ir viens no Jaunzēlandes reģioniem. Tas atrodas Dienvidsalas ziemeļaustrumos pie Kuka šauruma, robežojas dienvidos ar Kenterberiju, bet austrumos — ar Nelsonu un Tasmanas reģionu. Reģiona nosaukums cēlies no 1859.—1876. gadā pastāvējušās Mārlboro provinces, kas savukārt nodēvēta par godu Džonam Čērčilam, 1. Mārlboro hercogam. Reģiona administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Blenema.

## Ārējās saites
Kenterberija (reģions)

**Kenterberijas reģions** (, ) ir viens no Jaunzēlandes lielākajiem reģioniem. Tas atrodas Dienvidsalas austrumu daļā Klusā okeāna krastā, robežojas rietumos ar Vestkostu, ziemeļos — ar Tasmanu un Mārlboro, bet dienvidos — ar Otago reģionu. Reģiona centrs un lielākā pilsēta ir Kraistčērča.

## Ārējās saites
Manavatū-Fananui

**Manavatū—Fananui reģions** (angļu un ) ir viens no Jaunzēlandes reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļdaļā, Ziemeļsalas dienvidos. Robežojas ziemeļrietumos ar Taranaki, ziemeļos — ar Vaikato, austrumos — ar Hoksbeju, bet dienvidos — ar Velingtonas reģionu. Dienvidaustrumos krastus apskalo Klusais okeāns, bet dienvidrietumos — Tasmana jūras Dienvidu Taranaki līcis. Nosaukumu reģions ieguvis no divām tā galvenajām upēm — Manavatū un Fananui. Reģiona galvenā pilsēta un administratīvais centrs ir Palmerstonnorta.

## Ārējās saites
Nortlenda

**Nortlendas reģions** (, ) ir viens no Jaunzēlandes reģioniem. Tas atrodas Jaunzēlandes un Ziemeļu salas pašos ziemeļos. Reģions aizņem lielāko daļu Nortlendas pussalas starp Tasmana jūru rietumos un Fidži jūru austrumos; robežojas dienvidos ar Oklendas reģionu. Reģiona galvenā pilsēta un administratīvais centrs ir Fanārei.

## Ārējās saites
Oklenda (reģions)

**Oklendas reģions** (, ) ir viens no Jaunzēlandes reģioniem. Tas atrodas Ziemeļu salas ziemeļrietumu daļā, starp Tasmana jūru rietumos un Fidži jūru austrumos. Robežojas ziemeļos ar Nortlendu, bet dienvidos — ar Vaikato. Reģiona galvenā pilsēta un administratīvais centrs ir Oklenda.

## Ārējās saites
Taranaki

**Taranaki reģions** (angļu un ) ir viens no Jaunzēlandes reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļdaļā, Ziemeļsalas rietumu daļā pie Tasmana jūras. Robežojas ziemeļos ar Vaikato, bet austrumos — ar Manavatū-Fananui reģionu. Reģions savu nosaukumu ieguvis no Taranaki vulkāna, kas paceļas reģiona vidienē. Reģiona administratīvais centrs ir Stretforda, bet lielākā apdzīvotā vieta — Ņūplimuta.

## Ārējās saites
Tasmana

**Tasmanas reģions** (, ) ir pašvaldības distrikts un reģions Jaunzēlandē. Tas atrodas Dienvidsalas ziemeļrietumu daļā, robežojas rietumos ar Vestkostu, dienvidos — ar Kenterberiju, austrumos — ar Nelsonu un Mārlboro reģionu, bet ziemeļos krastus apskalo Tasmana jūra un Goldbeja un Tasmana līči. Reģiona galvenā pilsēta un administratīvais centrs ir Ričmonda.

## Ārējās saites
Vaikato

**Vaikato** (angļu un ) ir viens no Jaunzēlandes reģioniem. Tas atrodas Ziemeļu salas ziemeļrietumu daļā starp Tasmana jūru rietumos un Fidži jūras Plenti līci ziemeļaustrumos. Robežojas ar Oklendas reģionu ziemeļos, Bejofplenti un Hoksbejas raģioniem austrumos un Taranaki un Manavatū-Fananui reģioniem dienvidos. Reģiona galvenā pilsēta un pārvaldes centrs ir Hamiltona.

## Ārējās saites
Velingtona (reģions)

**Velingtonas reģions** (, ) vai **Lielā Velingtona** (*Greater Wellington*, *Te Pane Matua Taiao*) ir viens no Jaunzēlandes reģioniem. Tas atrodas Ziemeļsalas dienvidu galā, robežojas ar Manavatū-Fananui reģionu ziemeļos, austrumos krastus apskalo Klusais okeāns, dienvidos — Kuka šaurums, bet rietumos — Dienvidu Taranaki līcis. Reģiona administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir valsts galvaspilsēta Velingtona.

## Ārējās saites
Vestkosta

**Vestkostas reģions** (, ) ir viens no Jaunzēlandes reģioniem. Tas atrodas Dienvidsalas rietumu krastā pie Tasmana jūras, robežojas ziemeļos ar Tasmanu, austrumos — ar Kenterberiju, bet dienvidos — ar Otago un Sautlendas reģioniem. Reģiona galvenā pilsēta un administratīvais centrs ir Greimauta.

## Ārējās saites
Aimelīka

**Aimelīka** () ir viens no Palau štatiem. Tas atrodas valsts ziemeļu daļā, Babeldaopas salas dienvidrietumos Filipīnu jūras piekrastē. Štata administratīvais centrs ir Monami ciems iekšzemē, citas lielākās apdzīvotā vietas ir Nemianela un Nerkeai piekrastē. Pie Nemianelas atrodas valsts lielākā elektrostacija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sautlenda

**Sautlendas reģions** (, ) ir viens no Jaunzēlandes reģioniem. Tas atrodas Dienvidsalas dienvidrietumos, robežojas ziemeļos ar Vestkostu, austrumos — ar Otago, bet krastus apskalo Tasmana jūra rietumos un Klusais okeāns dienvidos. Reģionam pieder Stjuarta sala. Reģiona galvenā pilsēta un administratīvais centrs ir Inverkārgila.

## Ārējās saites
Otago

**Otago reģions** (, ) ir viens no Jaunzēlandes reģioniem. Tas atrodas Dienvidsalas dienvidaustrumu daļā, robežojas ziemeļos ar Kenterberiju un Vestkostu, rietumos — ar Sautlendu, bet austrumos krastus apskalo Klusais okeāns. Reģiona galvenā pilsēta un administratīvais centrs ir Danīdina.

## Ārējās saites
Airai

**Airai štats** () ir viens no Palau štatiem. Tas atrodas valsts dienvidaustrumu daļā, galvenās salas Babeldaopas dienvidos. Airai atrodas arī Romana Tmetula starptautiskā lidosta, kas ir valsts galvenā lidosta. Administratīvais centrs ir Netkipas ciems, citas lielākās apdzīvotās vietas ir Jela, Airai, Nerusara un Neruluobela. Pie Netkipas sākas 413 m garais «Japānas-Palau draudzības tilts», kas savieno Babeldaopu ar valsts apdzīvotāko salu Kororu.

## Atsauces

## Ārējās saites