open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viktors Hrjapa

**Viktors Hrjapa** (, ; dzimis ) ir ukraiņu izcelsmes Krievijas basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja un spēka uzbrucēja pozīcijā, Krievijas izlases dalībnieks. Pēdējais profesionālais klubs, ko pārstāvējis, bija Krievijas Superlīgas klubs Maskavas CSKA (spēlēja no 2008. līdz 2018. gadam).

Viņa brālis Nikolajs Hrjapa arī bija profesionāls basketbolists, pārstāvēja Ukrainu.

## Karjera
Karjeru uzsāka dzimtajā Ukrainā, Južnijas "Himik" sastāvā. Pēc tam divus gadus spēlēja Krievijas klubā Saratovas "Avtodor". 2002. gadā parakstīja līgumu ar Maskavas CSKA, ar ko izcīnīja 2 Krievijas čempiontitulus 2003. un 2004. gadā.

2004. gada NBA draftā viņu Ņūdžersijas "Nets" izraudzījās ar kopējo 22. kārtas numuru. NBA V. Hrjapa aizvadīja četras sezonas: pirmās divas Portlendas "Trail Blazers", pārējās — Čikāgas "Bulls". 2008. gadā basketbolists atgriezās CSKA sastāvā, kura sastāvā viņš izcīnījis vēl 4 Krievijas čempiontitulus (2008, 2009, 2010, 2011).

2013. gada janvārī VTB līgas spēlē pret Rīgas VEF V. Hrjapa kļuva par pirmo spēlētāju šīs līgas vēsturē, kas guvis *[[triple-double]]* (10 punkti, 13 atlēkušās bumbas, 10 rezultatīvas piespēles).

Kopā ar Krievijas izlasi ir izcīnījis 10. vietu 2002. gada Pasaules čempionātā, 8. vietu 2003. gada Eiropas čempionātā, 8. vietu 2005. gada Eiropas čempionātā, 1. vietu 2007. gada Eiropas čempionātā, 9. vietu 2008. gada Pekinas olimpiskajās spēlēs, 7. vietu 2010. gada Pasaules čempionātā, 3. vietu 2011. gada Eiropas čempionātā un 3. vietu .

## Atsauces

## Ārējās saites
Marts Lārs

**Marts Lārs** (, dzimis ) ir igauņu vēsturnieks un politiķis. 1992. gadā, kad tika ievēlēts pirmais Igaunijas parlaments kopš valstiskuma atjaunošanas, Lārs, kurš pārstāvēja nacionālkonservatīvo Tēvzemes savienību, kļuva par pirmo premjerministru, paliekot amatā līdz 1994. gadam. Viņa vadībā tika realizēta valsts īpašuma privatizācija un radikālas ekonomiskās reformas, ar kurām tiek saistīti vēlākie Igaunijas ekonomikas panākumi. Otro reizi valsts vadītāja amatā viņš bija no 1999. līdz 2002. gadam. No 2011. gada aprīļa līdz 2012. gada maijam Lārs bija aizsardzības ministrs Andrusa Ansipa valdībā. Pēc izglītības vēsturnieks (kopš 2005. gada doktors), vairāku desmitu grāmatu, publikāciju autors.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Marta Lāra blogs
Amerikas trase

**Amerikas trase** () ir jaunuzbūvēta F1 sacīkšu trase. Tā atrodas Trevisa apgabalā, netālu no Ostinas Teksasā. . gada F1 sezonā tur pēc 4 gadu pārtraukuma tika aizvadītas atjaunotās ASV Grand Prix sacīkstes.

## Galerija

Attēls:COTA 2011 07 17a.jpg|Trases būvniecība. 
Attēls:Tower at Circuit of the Americas.jpg|Skatu tornis Amerikas trasē
Attēls:Circuit of the Americas - Pit Lane.jpg|Boksi Amerikas trasē


## Skatīt arī
* F1 trašu saraksts

## Ārējās saites

* Amerikas trases oficiālā mājaslapa
Gistavs Eifelis

**Aleksandrs Gistavs Eifelis** (; dzimis , miris ) bija franču būvinženieris, arhitekts un uzņēmējs. Pazīstams kā Eifeļa torņa projektētājs un celtnieks. Piedalījās Brīvības statujas izstrādē, projektējot statujas iekšējo karkasu.

Gistavs Eifelis studēja inženierzinātnes *[[CentraleSupélec|École des Arts et Manufactures]]* Parīzē. Studiju laikā uzsāka pētīt tērauda izmantošanu būvniecībā. Viens no viņa pirmajiem darbiem bija dzelzceļa tilta izbūve Bordo.

1887. gadā Eifelis tika uzaicināts projektēt t.s. Eifeļa torni. Tas sākotnēji bija paredzēts kā ieejas arka Pasaules izstādē 1889. gadā. Tornis iesākumā izsauca skaļus protestus, tomēr mūsdienās ir viens no pazīstamākajiem Parīzes simboliem.

1887. gadā iesaistījās Panamas kanāla celtniecībā. 1888. gada 14. decembrī kanāla celtniecības kompānija bankrotēja. Kaut arī tiesa Eifeli attaisnoja, skandāls deva triecienu Eifeļa reputācijai, un 1893. gada 14. februārī Eifelis atstāja amatus savā kompānijā. Pēc demisijas nodarbojās ar aerodinamikas un meteoroloģiskajiem pētījumiem.

[thumb|Gistava Eifeļa projektēts tilts [Spānija|Spānijā.]]

## Atsauces

## Ārējās saites

* Gistavs Eifelis
Eifels

**Eifels** var būt:

* Eifels — kalni Vācijas rietumos un Beļģijas austrumos;
* Eifels — Vidusdevona stratigrāfiskā vienība (stāvs).
* Gistavs Eifelis (*Gustave Eiffel*, 1832—1923) — franču inženieris.

## Skatīt arī
* Eifeļa tornis
Viļņas "Baltica"

**Viļņas "Baltica"** bija Lietuvā bāzēta hokeja komanda, kura piedalījās Jaunatnes hokeja līgas B divīzijas spēlēs. Komanda pastāvēja no 2011. līdz 2014. gadam. Trīs sezonu laikā tas sastāvā spēlēja 12 dažādi Latvijas hokejisti. Komandas galvenais treneris pēdējās divās tās pastāvēšanas sezonās bija Aigars Cipruss.

## Ārējās saites
*Komandas Eliteprospects.com profils
Šenona Millere

**Šenona Lī Millere** (; dzimusi ) ir bijusī amerikāņu vingrotāja.

Š. Millere ir visvairāk medaļas izcīnījusī amerikāņu vingrotāja, kā arī viena no visu laiku izcilākajām amerikāņu vingrotājām.

Piedalījusies divās Olimpiskajās spēlēs (1992, 1996). 1992. gadā Barselonā Š. Millere izcīnīja piecas medaļas: divas sudraba un trīs bronzas. 1996. gadā Atlantā viņa kļuva par divkārtēju Olimpisko spēļu čempioni (komandu sacensībās un vingrojumā uz baļķa). Tāpat viņa ir izcīnījusi zelta medaļu 1993. un 1994. gada Pasaules čempionātos daudzcīņā, vēl 1993. gadā izcīnīja uzvaru uz vingrošanas stieņiem un brīvajās kustībās. 1994. gadā uzvaru izcīnīja arī vingrojumā uz baļķa.

## Ārējās saites

*
Vandzene

**Vandzene** (agrāk **Krepliņi**) ir ciems Talsu novada Vandzenes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Šķēdes upes krastā pie autoceļa P127  no novada centra Talsiem un 132 km no Rīgas.
Vandzenē atrodas pagasta pārvalde, tautas nams, bibliotēka, bērnudārzs, veikals, pasts, ģimenes ārsta prakse, aptieka, viesnīca, Ugunsdzēsības materiālu muzejs.

## Vēsture
thumb|left|Vandzenes skats (ap 1900).
Apdzīvotā vieta izveidojusies 2 km no Vandzenes muižas (*Wandsen*) centra pie pagasta valdes un Valdgales—Mērsraga šaursliežu dzelzceļa stacijas. Ciems izaudzis pēckara gados kā kolhoza "Vandzene" centrālais ciemats. 

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Edgars Hūvers

**Džons Edgars Hūvers** (; dzimis , miris ) bija pirmais ASV Federālā izmeklēšanas biroja (FIB) direktors. 1924. gadā viņš tika apstiprināts par ASV Izmeklēšanas biroja direktoru un 1935. gadā bija viens no FIB izveidotājiem. FIB direktora amatā viņš palika līdz pat savai nāvei 1972. gadā. Hūvers savas darbības laikā izveidoja FIB par lielu un efektīvu noziedzības apkarošanas aģentūru, ieviešot vairākus modernus jauninājumus policijas tehnoloģijās kā centralizēta pirkstu nospiedumu kartotēka un tiesu medicīnas laboratorijas.

Savas dzīves beigu posmā un pēc nāves Hūvers kļuva par pretrurnīgi vērtētu personību. Viņa kritiķi apsūdzēja viņu FIB jurisdikcijas pārkāpšanā.
Viņš izmantoja FIB resursus, lai ietekmētu politiskos disidentus un aktīvistus, veidotu slepenas lietas par politiskajiem līderiem
un vāktu pierādījumus, izmantojot neatļautas metodes.
Hūvera ilgā un pretrunīgi vērtētā darbības perioda dēļ šobrīd FIB direktoru darbība ir ierobežota ar 10 gadu termiņiem.
## Skatīt arī

* "Dž. Edgars"

## Atsauces

## Ārējās saites

* FIB fails par Edgaru Hūveru
* Edgara Hūvera tikšanos un telefona sarunu ieraksti
Samsons

**Samsons** var būt gan vīriešu dzimtes personvārds, gan uzvārds. Latviešu vārda dienu kalendārā personvārds Samsons ir atzīmēts 10. jūlijā, starp kalendārā neiekļautajiem vārdiem. Samsons var būt:

* Samsons (שִׁמְשׁוֹן, *Šimšon, Simson*) — Bībeles tēls;
* Hermanis Samsons (*Hermannus Samsonius*; 1579—1643) — vācbaltiešu luterāņu mācītājs un teologs, Vidzemes superintendents;
* Frīdrihs Samsons fon Himmelšerna (*Friedrich Samson von Himmelstjerna*; 1872—1958) — vācbaltiešu muižnieks un politiķis;
* Vilis Samsons (1920—2011) — latviešu-padomju vēsturnieks.

## Skatīt arī
* *[[Samson]]*
* Samsone
* Samsoni-Himmelšernas, vācbaltiešu dzimta
* Simsons

## Atsauces
Priesteris

[thumb|200px|Romiešu statuja, kurā attēlota [Izīdas priesteriene]]
**Priesteris** (no  (*presbyteros*) — 'vecākais') vai **priestere** ir persona, kas izpilda un vada reliģiskos rituālus un dažkārt tiek uzskatīts par starpnieku starp dievu, dievībām un cilvēkiem. Priesteri ir gandrīz visās reliģijās, tie ir gan kristietībā, jūdaismā, sintoismā, hinduismā u.c. Islāmā nav priesteru, jo netiek uzsvērta īpaša starpniecība starp Dievu un cilvēkiem.

Kristietībā vārdu "priesteris" lieto Romas Katoļu baznīcā un Austrumu Pareizticīgajā baznīcā. Katoļu baznīcas hierarhijā tā ir amatpersona vai mācītājs, kas pēc nozīmes ir starp bīskapu un diakonu. Protestantismā (izņemot Anglikāņu baznīcu) parasti nav priesteru; tā vietā lieto vārdu "mācītājs".

## Atsauces

## Ārējās saites
Alfrēda Vēgenera institūts

**Alfrēda Vēgenera institūts** (, *AWI*) ir Vācijas pētnieciskā institūcija, kas pārrauga un koordinē polāros un jūras pētījumus. Dibināts  un nosaukts par godu vācu polārpētniekam un dabaszinātniekam Alfrēdam Vēgeneram.

Četras galvenās institūta apakšvienības ir klimata sistēmu departaments, pelāgisko ekosistēmu departaments, bentisko ekosistēmu departaments un ģeosistēmu departaments. Institūta galvenais birojs atrodas Brēmerhāfenē un tas apsaimnieko pētniecības stacijas Potsdamā, Helgolandē, Ziltā, Ļenas deltā (Samoilova), Nīolesunnā Arktikā (AWIPEV/Koldeveja), Antarktīdā (Neimaijere, Kotasa, Dalmana), kā arī pētniecības kuģi *Polarstern*, *Heincke* un *Mya*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Alfred-Wegener-Institut (institūta mājaslapa)
Kaķenieki

**Kaķenieki** ir ciems Dobeles novada Annenieku pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Bērzes upes krastos pie autoceļa A9  no novada centra Dobeles un 81 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā padomju saimniecības «Kaķenieki» (no 1977. gada — Lielās Oktobra Sociālistiskās Revolūcijas 60. gadadienas vārdā nosauktā padomju saimniecība) centrālais ciemats. Kaķeniekos atrodas pagasta pārvalde, Annenieku pamatskola, bērnudārzs, Kaķenieku kultūras un sporta komplekss, Annenieku pagasta bibliotēka un trīs istabu liels kaķiem veltīts muzejs jeb Kaķu nams tajā, veikals, pasts, ambulance, aptieka.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Attēli

Kaķenieki.jpg|Skats no Rīgas - Liepājas šosejas
Kastaņkrogs, village Kaķenieki, Latvia.jpg|Kastaņkrogs
Standartized living houses in village Kaķenieki, Latvia.jpg|Dzīvojamās ēkas
Exposition in municipal Cats museum in village Kaķenieki, Latvia (2).jpg|Kaķu muzejā
Kindergarten in Kaķenieki.jpg|Bērnudārzs


## Atsauces
Džozue Karduči

**Džozue Alesandro Džuzepe Karduči** (, dzimis , miris ) bija itāļu dzejnieks un skolotājs. 1906. gadā "par radošo enerģiju, svaigo stilu un lirisko spēku" viņš saņēma Nobela prēmiju literatūrā.

Karduči ir studējis Pizas universitātē, bet 1860. gadā kļuva par itāļu literatūras profesoru Boloņā, kur nostrādāja vairāk nekā 40 gadus. Starp Karduči ievērojamākajiem darbiem ir *Rime nuove* (1887; "Jaunā lirika") un *Odi barbare* (1877; "Odas barbariem").

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Jogurts

thumb|250px|Jogurts
**Jogurts** ir skābpiena produkts, ko iegūst sarecinot pasterizētu pienu ar pienskābes baktēriju *[[Streptococcus thermophilus]]* un *[[Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus]]* ieraugu, kurās šīs baktērijas ir noteiktās attiecībās.

## Iedalījums
Jogurtus var iedalīt atkarībā no to konsistences (sausnas satura un tā, vai receklis ir izjaukts vai neizjaukts) un pievienotajām piedevām. Pēc konsistences jogurtus iedala:
* jogurtos ar neizjauktu recekli;
* jogurtos ar izjauktu recekli;
* dzeramajos jogurtos;
* saldētajos jogurtos;
* koncentrētajos jogurtos.
Pēc pievienoto piedevu veida:
* saldinātajos jogurtos, kam ražošanā pievieno cukuru;
* aromatizētajos jogurtos, kam pievieno garšas un aromāta piedevas.

## Vēsture
Tradicionāli tiek uzskatīts, ka jogurtu pirmo reizi ieguva Turcijā, bet ir atrodami arī citi stāsti par jogurta izcelsmes vietu, piemēram, daži zinātnieki apgalvo, ka tas pirmo reizi iegūts Kaukāzā, nevis Turcijā. Vārds "jogurts" ir cēlies no turku vārda *yoğurt*, kas burtiskā tulkojumā nozīmē "sastindzis piens".

Ziemeļamerikā un Eiropā, izņemot Dienvideiropu, jogurts galvenokārt tiek gatavots no govs piena, Dienvideiropā un Turcijā — no aitas un kazas piena, bet Ēģiptē un Indijā — no ūdens bifeļa piena.

Jogurta rūpniecisko ražošanu Latvijas PSR 1965. gadā uzsāka Rīgas Piena kombināts kā viens no pirmajiem uzņēmumiem PSRS.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nora Kalna

**Nora Kalna** (dzimusi ) ir latviešu dzejniece, žurnāliste un tulkotāja.

Dzimusi Rucavas pagasta "Mežsētās" (meitas uzvārds Dūrēja). No 1963. gada dzīvojusi Liepājā, kur strādājusi vairākos laikrakstos. 1966. gadā pabeigusi Latvijas Universitātes Žurnālistikas fakultāti. No 1971. gada dzīvo Rīgā, kur padomju laikos strādājusi žurnālā "Zvaigzne", Latvijas Radio, izdevniecībā "Liesma" un citviet. Pirmais dzejolis iespiests 1963. gadā laikrakstā "Ļeņina Ceļš". Kopumā Kalnai pieder vairāk kā desmit dzejoļu krājumi. Dzejā pievēršas jūras, zvejnieku, dabas tematikai. Nodarbojusies arī ar krievu un turkmēņu dzejnieku darbu tulkošanu.

## Atsauces
1429. gads

**1429. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 18. jūnijs — kaujā pie Patē Austrumfrancijas karaspēks, kuru pa daļai vada Žanna d`Arka, gūst svarīgu uzvaru pār akvitāniešiem.
* 17. jūlijs — no angļu spēkiem atbrīvotajā Reimsā notika Šarla VII kronēšana par Francijas karali.

### Nezināms datums
* Insbruka kļuva par Tiroles galvaspilsētu.

## Dzimuši
* 23. marts — Margarita d'Anžū Anglijas karaliene, Henrija VI Lankastera sieva. (mirusi 1482.)
* *datums nezināms*
** Nikolo Perotti itāļu humānists un rakstnieks. (miris 1480.)

## Miruši
* 22. jūnijs — Džamšids al Kašī lielākais 15. gadsimta Vidusāzijas astronoms un matemātiķis, viens no Samarkandas observatorijas vadītājiem, decimālskaitļu ieviesējs.(dzimis 1380.)
Oto Skorceni

**Oto Skorceni** (; dzimis , miris ) bija SS oberšturmbanfīrers Otrā pasaules kara laikā. Viens no pazīstamākajiem vācu diversantiem. Pazīstamākā Skorceni vadītā operācija bija Benito Musolīni atbrīvošana no gūsta 1943. gada septembrī.

## Dzīvesgājums

Dzimis Vīnē, vidusšķiras ģimenē. Studēja Vīnes Tehniskajā universitātē. 1931. gadā O. Skorceni iestājās Austrijas nacistu partijā. Anšlusa laikā izglāba Austrijas prezidentu Vilhelmu Miklasu no nošaušanas. Pēc Otrā pasaules kara sākuma brīvprātīgi iestājās *[[Waffen-SS]]* karaspēkā. Karoja Polijā, Nīderlandē, Francijā, Balkānos, PSRS.

1943. gada aprīlī O. Skorceni tikās ar SS ārējās izlūkošanas vadītāju Valteru Šellenbergu un tika iecelts par diversantu daļas (vēlāk sauktas par 502. SS Jēgeru bataljonu) komandieri. Vadīja Benito Musolīni atbrīvošanu no ieslodzījuma 1943. gada septembrī (*Unternehmen Eiche*). 1943. gada oktobrī-novembrī viņš centās Teherānā noorganizēt Staļina, Čērčila un Rūzvelta nogalināšanu. 1944. gada maijā Skorceni vadīja neveiksmīgu operāciju Broza Tito neitralizēšanai. 1944. gada oktobrī vadīja Ungārijas diktatora Mikloša Horti dēla nolaupīšanu, piespiežot to atteikties no varas Ferenca Sālaši labā. Karam tuvojoties beigām, organizēja *[[Werwolf]]* vienības un ODESSA tīklu. 1945. gada 16. maijā pie Zalcburgas padevās amerikāņiem.

1947. gadā O. Skorceni tika tiesāts Dahavas prāvā, tomēr netika notiesāts. 1948. gada 27. jūlijā izbēga no apcietinājuma un caur Franciju devās uz Madridi. Dzīvodams Spānijā noorganizēja vairākas neonacistu organizācijas, plānoja izveidot īpašu karaspēku, ko liktu lietā, ja PSRS uzbruktu Rietumvācijai. Slepeni konsultēja Ēģiptes, Argentīnas, Dienvidāfrikas, Lībijas un Grieķijas varas iestādes. Miris no vēža 1975. gadā.

## Ārējās saites
Džekija Džoinere-Kersija

**Džekija Džoinere-Kersija** (; dzimusi ) ir bijusī amerikāņu vieglatlēte, startējusi septiņcīņā un tāllēkšanā. Viņa ir pašreizējā pasaules rekordiste septiņcīņā, 1988. gada Olimpiskajās spēlēs Seulā viņa sasniedza rezultātu 7291 punkts.

Dž. Džoinere-Kersija ir izcīnījusi sešas Olimpisko spēļu medaļas, tai skaitā trīs no tām ir zelta. 1984. gadā Losandželosā viņa izcīnīja sudrabu septiņcīņā, 1988. gadā Seulā viņa guva uzvaru septiņcīņā un tāllēkšanā, 1992. gadā Barselonā sportiste atkārtoti uzvarēja septiņcīņā un izcīnīja bronzu tāllēkšanā. Savās pēdējās Olimpiskajās spēlēs 1996. gadā Atlantā Dž. Džoinere-Kersija izcīnīja bronzu tāllēkšanā.

Pasaules čempionātos ir izcīnījusi četras uzvaras. 1987. gadā Romā uzvarēja gan septiņcīņā, gan tāllēkšanā, 1991. gadā Tokijā — tāllēkšanā, savukārt 1993. gadā Štutgartē — septiņcīņā.

*[[Sports Illustrated]] for Women* atzina viņu par 20. gadsimta izcilāko sieviešu sportisti.

## Personiskie rekordi

## Ārējās saites
Kalna

**Kalna** (vīriešu dzimtē Kalns; pamazināmajā formā Kalniņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Nora Kalna (1939) — latviešu dzejniece, žurnāliste un tulkotāja;
* Inga Kalna (1972) — latviešu operdziedātāja.
Henrijs Fonda

**Henrijs Džeins Fonda** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Henrijs Fonda kā kinoaktieris debitēja 1934. gadā filmā *The Farmer Takes a Wife*. Holivudā debitēja 1935. gadā un par lomu 1940. gada filmā "Dusmu augļi" saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvas nomināciju. Henrija Fonda sešas desmitgades ilgajā karjerā filmējās tādās filmās kā *[[The Ox-Bow Incident]]*, *[[Mister Roberts]],* "Divpadsmit saniknotu vīru" un "Reiz rietumos". 1981. gadā saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris par lomu filmā "Pie Zelta ezera" (*On Golden Pond*)

Henrijs Fonda ir no slavenās Fondu ģimenes. Viņa meita ir Džeina Fonda, dēls Pīters Fonda, mazmeita Bridžita Fonda, mazdēls Trojs Geritijs. 1999. gadā viņš iekļuva Amerikas Kinoinstitūta saraksta "Visu laiku izcilākā vīriešu kārtas zvaigzne" sestajā vietā.

## Pazīstamākās filmas

* "Tu dzīvo tikai vienreiz" (*You Only Live Once*, 1937, režisors Frics Langs)
* "Džezebele" (*Jezebel*, 1938, režisors Viljams Vailers)
* *[[Young Mr. Lincoln]]* (1939, režisors Džons Fords)
* "Dusmu augļi" (*The Grapes of Wrath*, 1940, režisors Džons Fords)
* *[[The Lady Eve]]* (1941, režisors Prestons Stērdžiss)
* *[[The Ox-Bow Incident]]* (1943, režisors Viljams Velmans)
* *[[My Darling Clementine]]* (1946, režisors Džons Fords)
* *[[Fort Apache]]* (1948, režisors Džons Fords)
* "Nepareizais vīrs" (*The Wrong Man*, 1956, režisors Alfreds Hičkoks)
* "Karš un miers" (*War and Peace*, 1956, režisors Kings Vidors)
* "Divpadsmit saniknotu vīru" (*12 Angry Men*, 1957, režisors Sidnijs Lūmets)
* "Visgarākā diena" (*The Longest Day*, 1962, režisori Kens Anakins, Endrū Martons un Bernhards Vikijs)
* "Kā tika iekaroti Rietumi" (*How the West Was Won*, 1962, režisori Henrijs Hetavejs, Džons Fords un Džordžs Māršals)
* *[[Fail Safe]]* (1964, režisors Sidnijs Lūmets)
* "Reiz rietumos" (*Once Upon a Time in the West*, 1968, režisors Serdžo Leone)
* "Pie Zelta ezera" (*On Golden Pond*, 1981, režisors Marks Ridels)

## Ārējās saites
Pēšone

**Pēšone** (, no personvārda Pērs (*Pers*); vīriešu dzimtē Pēšons) ir zviedru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Anja Pēšone (*Anja Pärson*; 1981) — zviedru kalnu slēpotāja;
* Linna Pēšone (*Linn Persson*; 1994) — zviedru biatloniste.
Henriks Lāšons

**Henriks Edvards Lāšons** (, izrunā: ; dzimis ) ir bijušais zviedru futbolists, tagad — futbola treneris. Kopš 2020. gada Lāšons ir *[[FC Barcelona]]* trenera asistents.

## Futbolista karjera
Futbolista karjeras laikā spēlējis uzbrucēja pozīcijā, bijis Zviedrijas izlases dalībnieks. Karjeru uzsāka *[[Högaborgs BK]]* kluba jaunatnes klubā. Tur arī uzsāka profesionāļa karjeru, pēc četriem tur aizvadītiem gadiem pārgāja uz *[[Helsingborgs IF]]* vienību. H. Lāšons bija viens no komandas līderiem, kad tā 1993. gadā kvalificējās *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]* līgai. Tad uz četriem gadiem viņš pārgāja uz Nīderlandes klubu *[[Feyenoord]]*, 1997. gadā zviedrs uzsāka karjeru *[[Glāzgovas "Celtic"|Celtic F.C.]]* klubā, kā sastāvā arī ir aizvadījis lielāko daļu karjeras. Kluba sastāvā aizvadīja 221 spēli, kurā guva 174 vārtus. 2004. gadā viņš pārgāja uz Spānijas *[[FC Barcelona]]*, pēc diviem gadiem atgriezās *Helsingborgs IF* vienībā, kur arī noslēdza karjeru (2007. gadā viņš tika izīrēts *[[Manchester United FC]]*).

Zviedrijas izlases sastāvā aizvadījis 106 spēles, kurās guvis 37 vārtus. Bijis izlases kapteinis. To pārstāvējis trijos FIFA Pasaules kausos un četros Eiropas čempionātos.

## Trenera karjera
2009. gada decembrī kļuva par *[[Landskrona BoIS]]* galveno treneri. Lāšons vadīja komandu, kas spēlēja Zviedrijas otrajā spēcīgākajā līgā *[[Superettan]]*, trīs sezonas. Labāko rezultātu sasniedza 2010. gadā, kad komanda ierindojās piektajā vietā. 2013. gadā strādāja kā trenera asistents *[[Högaborgs BK]]*. 2014. gada sezonā bija *[[Falkenbergs FF]]* galvenais treneris. Klubs bija tikko iekļuvis *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]*, un Lāšonam izdevās saglabāt tam vietu augstākajā līgā.

2015. gadā kļuva par sava agrākā kluba *[[Helsingborgs IF]]* galveno treneri. Pirmajā sezonā izdevās izcīnīt 8. vietu *Allsvenskan*, bet pēc 2016. gada sezonas komanda izkrita uz *Superettan*, un Lāšons amatu atstāja. No 2018. līdz 2019. gadam bija *[[Ängelholms FF]]* trenera asistents, bet 2019. gada atgriezās *Helsingborg* galvenā trenera amatā. 2019. gada 23. augustā nolēma atstāt darbu klubā pēc tam, kad bija saņēmis verbālu uzbrukumu sociālajos medijos pēc zaudējuma trešās līgas komandai Zviedrijas kausa kvalifikācijā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Feyenoord**

* KNVB beker: 1993—94, 1994—95

**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 1997—98, 2000—01, 2001—02, 2003—04
* Skotijas kauss: 2001—01, 2003—04
* Skotijas Līgas kauss: 1997—98, 2000—01

**Barcelona**

* Spānijas La Liga: 2004—05, 2005—06
* Spānijas Superkauss: 2005
* UEFA Čempionu līga: 2005—06

**Helsingborg**

* Zviedrijas kauss: 2006

**Manchester United**

* Anglijas Premjerlīga: 2006—07

**Individuālie sasniegumi**

* Zviedrijas gada futbolists: 1998, 2004
* Skotijas Premjerlīgas labākais vārtu guvējs:1998—99, 2000—01, 2001—02, 2002—03, 2003—04

## Atsauces

## Ārējās saites
Lāšons

**Lāš(s)ons** ( () — 'Lāša dēls', no personvārda Lāšs (*Lars*); sieviešu dzimtē Lāš(s)one) ir izplatīts zviedru cilmes uzvārds, kam dāņu un norvēģu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Larsens (*Larsen*). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ādams Lāšons (*Adam Larsson*; 1992) — Zviedrijas hokejists;
* Džordans Lāšons (*Jordan Larsson*; 1997) — Zviedrijas futbolists;
* Ērnsts Lāšons (*Ernst Larsson*; 1897—1963) — Zviedrijas šahists;
* Gustavs Lāšons (*Gustav Larsson*; 1980) — Zviedrijas šosejas riteņbraucējs;
* Henriks Lāšons (*Henrik Larsson*; 1971) — Zviedrijas futbolists;
* Jūhans Lāšons (*Johan Larsson*; 1992) — Zviedrijas hokejists;
* Kārls Lāšons (*Carl Larsson*; 1853—1919) — Zviedrijas gleznotājs un interjera dizainers;
* Sebastians Lāšons (*Sebastian Larsson*; 1985) — Zviedrijas futbolists;
* Stīgs Lāšons (*Stig Larsson*; 1954—2004) — Zviedrijas žurnālists un rakstnieks.

## Skatīt arī
* Larsens

## Atsauces
Rancāns

**Rancāns** (sieviešu dzimtē Rancāne) ir latgaliešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Anna Rancāne (1959) — dzejniece;
* Antons Rancāns (1897—1942) — ārsts un sabiedriskais darbinieks;
* Jāzeps Rancāns (1886—1969) — garīdznieks un politiķis;
* Juris Rancāns (1977) — politiķis;
* Nikodems Rancāns (1870—1933) — katoļu garīdznieks, pedagogs, skolotājs un sabiedrisks darbinieks.
Sedovs

**Sedovs** var būt:

* Georgijs Sedovs — krievu polārpētnieks;
* Valentīns Sedovs — krievu arheologs.
Ingrīda Priedīte

**Ingrīda Priedīte** (dzimusi **Ingrīda Bērziņa**  Rīgā) ir Latvijas šaha meistare, kas divas reizes ir uzvarējusi Latvijas sieviešu šaha čempionātos. 

Šahu sākusi spēlēt 9 gadu vecumā. Drīzumā tika izcīnītas uzvaras Latvijas junioru šaha čempionātā, Rīgas sieviešu šaha čempionātā, kā arī izcīnīts pirmais Latvijas čempiones tituls. 1976. gadā Ingrīda Priedīte bija pirmā Latvijas šahiste, kas pēc ilgāka pārtraukuma izpildīja meistares normu šahā. Līdz astoņdesmito gadu vidum viņa bija viena no spēcīgākajām Latvijas šahistēm.

Vēlākajos gados Ingrīda Priedīte nopietni pievērsās korespondencšaham. Vislielākais panākums tika gūts 5. Pasaules dāmu čempionātā (1993-1998), kad tika izcīnīta otrā vieta. 1996. gadā Ingrīda Priedīte kļuva par korespondencšaha lielmeistari. 

Ir beigusi Latvijas Universitātes ekonomikas fakultāti. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1991. gadā bija pirmā Latvijas šaha federācijas ģenerālsekretāre.

2014. gadā kļuvusi par FIDE meistari sievietēm (WFM).

## Nozīmīgākās sacensības
* 1970. gads, 1. vieta Latvijas junioru šaha čempionātā.
* 1972. gads, 1. vieta Rīgas sieviešu šaha čempionātā.
* 1973. gads, dalīta 1.-2. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 1974. gads, 1. vieta Latvijas studentu šaha čempionātā.
* 1974. gads, 2. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 1975. gads, 3. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 1976. gads, dalīta 3.-6. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 1977. gads, 1. vieta Latvijas studentu šaha čempionātā.
* 1978. gads, dalīta 3.-4. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 1979. gads, 1. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 1982. gads, 3. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 1983. gads, 3. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 1984.-1992. gads, 3. vieta 8. PSRS komandu čempionātā korespondencšahā pie 11. galdiņa.
* 1985.-1991. gads, 1. vieta 5. pasaules dāmu čempionātā korespondencšahā 4.sekcijā.
* 1986.-1991. gads, 1. vieta 4. ICCF dāmu olimpiādē korespondencšahā pie 3. galdiņa.
* 1993.-1998. gads, 2. vieta 5. pasaules dāmu čempionāta finālā korespondencšahā.
* 1997.-2003. gads, dalīta 3.-4. vieta 6. ICCF dāmu olimpiādē korespondencšahā 1. sekcijā pie 3. galdiņa.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  šahista profils Latvijas korespondencšaha federācijas vietnē
* Žuravļevs, N.; Dulbergs, I.; Kuzmičovs, G. (1980), Latvijas šahistu jaunrade, Rīga, Avots., 94. - 95. lpp.
Priedīte

**Priedīte** (vīriešu dzimtē Priedītis) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „priede” pamazināmās formas. 

Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Aija Priedīte (1942) — literatūrzinātniece un valodniece;
* Alfons Priedīte (1908—?) ― kultūrtehniķis un nacionālās pretestības kustības dalībnieks, kurš 1944. gadā organizēja bēgļu laivas uz Zviedriju;
* Anta Priedīte (1979) — režisore, horeogrāfe un kostīmu māksliniece;
* Ingrīda Priedīte (1954) — šahiste;
* Līga Priedīte (1936—2023) — skolotāja un kordiriģente
* Valija Priedīte (1903—1997) — skolotāja, Latvijas jaunatnes organizācijas Meiteņu apvienības vadītāja, viena no Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājām.

## Skatīt arī
* Priede
Latvijas valsts mežu Kalnu Divriteņu maratons

**Latvijas valsts mežu Kalnu Divriteņu maratons** ir kalnu riteņbraukšanas sacensību seriāls Latvijā, kurš notiek kopš 2002. gada. To rīko "Igo Japiņa sporta aģentūra", kas tika dibināta 1999. gadā. Sacensības notiek maratona distancē (60—70 km), tautas distancē (30—45 km) un veselības braucienā (30—35 km). Sacensību starta apkārtnē notiek arī bērnu sacensības 400—1000 m distancē. Sacensības notiek šķēršļotā apvidū — lauku, zemes, mežu ceļi, takas un ūdens šķēršļi.

2002. un 2003. gada sezonā sacensību nosaukums bija **Montavit MTB maratons**, bet no 2004. līdz 2018. gadam tas bija **SEB MTB maratons**.

Sezona tradicionāli sākas ar posmu Cēsis—Valmiera, tas ir vienīgais posms, kur starts un finišs ir atšķirīgās vietās.

2017. gada sezonā sacensības norisināsies 7 posmos dažādās Latvijas pilsētās.

## Sezonu kopvērtējuma rezultāti maratona distancē

### Vīrieši

### Sievietes

## Atsauces

## Ārējās saites
* Igo Japiņa sporta aģentūras tīmekļa vietne
Heidija Kluma

**Heidija Kluma** (; ), ir vācu modele, aktrise, TV raidījumu vadītaja, uzņēmēja, modes dizainere, TV producente un dziedātāja. Viņa ir pazīstama ar fotografēšanos *Sports Illustrated Swimsuit Issue* un darbību ''Victoria's Secret''.

Modeles karjeru uzsāka 1992. gadā pēc uzvaras konkursā *Model 92* un skolas pabeigšanas.

H. Kluma ir bijusi uz vairāku pasaulē slavenu modes žurnālu vākiem, tai skaitā *[[Elle (žurnāls)|Elle]]*, *[[Marie Claire]]*, *[[Vogue]]*. H. Kluma ir vadījusi vairākus *Victoria's Secret* modes šovus.

## Atsauces

## Ārējās saites

 
*
Mailija Stjuarta

**Mailija Reja Stjuarta** () ir centrālais izdomātais tēls ASV televīzijas seriālā "Hanna Montana". Viņu attēlo Mailija Sairusa. Mailija ir parasta pusaudze, taču viņas *[[alter ego]]* **Hanna Montana** (; arī attēlo M. Sairusa) ir pasaulslavena popzvaigzne.

Sākotnēji tēla vārds bija Hloja Stjuarta (*Chloe Stewart*), taču vēlāk tas tika nomainīts uz Mailiju Stjuartu.

Vienīgie tēli seriālā, kas zin par Mailijas *alter-ego*, ir viņas ģimenes locekļi, draugi Lilija un Olivers un viņu vecāki, ASV prezidents, Farmeina, Roksija, Džeksona draudzene Sjēna, Daiers un viņa meita. Seriāla ceturtās sezonas 9. sērijā (*I'll Always Remember You*) viņa publiski paziņo, ka Hanna Montana ir M. Stjuarta, to pašu viņa izdarīja filmā "Hanna Montana".

## Atsauces
Lotārs III Zuplinburgs

**Lotārs III no Zuplinburgas** (; dzimis , miris ) bija Zuplinburgu dinastijas Saksijas hercogs no 1106. gada, kā arī Vācijas karalis no 1125. gada un Svētās Romas impērijas ķeizars no 1133. gada. Lotāra valdīšana noritēja cīnoties par ietekmi pret Hoenštaufenu dinastijas troņa pretendentiem — Švābijas Frīdrihu I un Frankonijas Konrādu III. Miris, atgriežoties no veiksmīgas kampaņas pret normaņiem Dienviditālijā.

## Ārējās saites
1075. gads

**1075**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Nezināms datums
* par Austrijas markgrāfu kļuva Leopolds II.

## Dzimuši
* 9. jūnijs - Lotārs III (*Lothar III.*), Svētās Romas impērijas imperators (miris 1137.)
* Galilejas Tankreds (*Tancrède de Hauteville*), Galilejas firsts (miris 1112.)

## Miruši
1887. gads Latvijā

thumb|315px|Latviešu zemju karte (1859).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1887]]. gada notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).

## Notikumi
### Janvāris
* 1. janvāris — Baltijā (arī Latvijas teritorijā) tika atcelts Krievijas Impērijā pastāvošais personas nodoklis — galvas nauda, kuru 1783. gadā ieviesa Katrīna II.
### Jūnijs
* 19. jūnijs — Jēkabpilī arhibīskaps Arsēnijs iesvētīja jauno mūra Sv. Gara baznīcu, kas bija uzcelta nodegušās koka baznīcas vietā.
### Novembris
* 8. novembris — Rīgā tika iesvētīta Sv. Pāvila luterāņu baznīca.
### Nezināms datums
* Jelgavas pievārtē tika izveidota vājprātīgo un epileptiķu aprūpes iestāde “Tabors” (tagad Slimnīca Ģintermuiža)
* Augusts Dombrovskis Mīlgrāvī nodibināja kokzāģētavu.
* Siguldā atklāja pirmo kamanu braukšanas trasi Baltijā.
* Rīgā sāka darboties tabakas fabrika „A.S.Maikapars” .
* Rēzeknē negaisa laikā nodega 1685. gadā celtā katoļu koka baznīca. Tās vietā vēlāk tika uzmūrēta Rēzeknes Jēzus Sirds katedrāle.
* Līvānos tika dibināta Līvānu stikla fabrika.

## Kultūra
* Tika publicētas pirmās Rūdolfa Blaumaņa noveles „Nezāle” un „Pērkoņa negaiss”.
* Laikrakstā „Dienas Lapa” tika publicēts pirmais Aspazijas dzejolis „Jaunā gadā”.
* Andrejs Jurjāns sacerēja divas kantātes - Garīgā kantāte un “Jau mēness starus laista”.

## Zinātne
* Rīgas Politehnikumā V. Ostvalda vadībā veiktie mērījumu rezultāti tika apkopoti kā Ostvalda-Valdena likumība.
* Tika izdota V. Ostvalda sarakstītās Fizikālās ķīmijas mācību grāmatas ("Lehrbuch der allgemeinen Chemie") 2. daļa.
* V. Ostvalda redakcijā (kopā ar fizikālķīmiķi Jakobu vant Hofu) nāca klajā fizikālās ķīmijas jautājumiem veltīta zinātniskā žurnāla 1. numurs.
* No Leipcigas Universitātes uz Rīgas Politehnikumu pārnāca Kārlis Ādams Bišofs, kā rezultātā Rīga kļuva par vienu no stereoķīmijas pētījumu centriem.

## Dzimuši
* 12. janvāris — Gotfrīds Mīlbergs (Skuju Frīdis), rakstnieks un politiķis (miris 1942. gadā)
* 31. janvāris — Kārlis Miesnieks, gleznotājs (miris 1977. gadā)
* 2. februāris — Alfrēds Bīlmanis, diplomāts (miris 1948. gadā)
* 5. februāris — Zigfrīds Anna Meierovics, politiķis (miris 1925. gadā)
* 4. marts — Ludvigs Blaksons, virsseržants, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris (miris 1919. gadā) 
* 12. maijs — Leo Mihelsons, gleznotājs (miris 1978. gadā)
* 23. jūlijs — Frīdrihs Kalniņš, virsnieks (miris 1938. gadā)
* 10. augusts — Edvards Liedskalniņš, tēlnieks (miris 1951. gadā)
* 15. augusts — Jānis Rudzutaks, revolucionārs, PSRS politiķis (miris 1938. gadā)
* 23. augusts — Frīdrihs Canders, zinātnieks un izgudrotājs (miris 1933. gadā)
* 23. septembris — Ģederts Eliass, revolucionārs un mākslinieks (miris 1975. gadā)
* 24. decembris — Vladislavs Rubulis, politiķis (miris 1937. gadā)

## Miruši
* 8. februāris — Gustavs Hilbigs, vācbaltiešu arhitekts, Rīgas Politehnikuma profesors (dzimis 1822. gadā)

## Skatīt arī
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Atsauces
1137. gads

**1137**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdiena.

## Notikumi

## Dzimuši
*datums nezināms — Saladīns, kurdu izcelsmes musulmaņu karavadonis (miris 1193.)

## Miruši
* 1. augusts — Luijs VI (*Louis VI*), Francijas karalis (dzimis 1081.)
* 4. decembris — Lotārs III (*Lothar III.*), Svētās Romas impērijas imperators (dzimis 1075.)
Strods

**Strods** (sieviešu dzimtē Strode) ir izplatīts latgaliešu cilmes uzvārds, kas cēlies no apvidvārda „strods” ar nozīmi 'strazds'.
Viens no populārākajiem Latgales iedzīvotāju uzvārdiem.

* Andis Strods — aktieris;
* Dāvis Sandis Strods (1996) — futbolists;
* Heinrihs Strods (1925—2012) — vēsturnieks;
* Ivans (Jānis) Strods (1894—1938) — padomju militārais darbinieks;
* Jānis Strods (1957) — politiķis;
* Jurijs Strods (1961) — politiķis;
* Konstantīns Strods-Plencinīks (1908—1999), latviešu rakstnieks;
* Pēteris Strods (1892—1960) — garīdznieks.

## Skatīt arī
* Strads

## Atsauces
Naomi Kempbela

**Naomi Kempbela** (; dzimusi ) ir britu modele.

Viņa uzsāka modeles karjeru 15 gadu vecumā. Viņa ir sevi apstiprinājusi kā vienu no trim vislabāk atpazīstamākajām un pieprasītākajām 1980. gadu beigu un 1990. gadu sākuma modelēm. Tāpat N. Kempbela ir viena no sešām savas paaudzes modelēm, kuras modes pasaulē pazīstamas kā "supermodeles". Tā kā Kempbela tiek uzskatīta par sava laika slavenāko melnādaino modeli pasaulē, viņa ir nosodījusi rasu aizspriedumainību modes industrijā. Neskatoties uz popularitāti, viņa nav saņēmusi tādu pašu atalgojumu kā viņas baltādainās kolēģes.

Ādas krāsas dēļ viņa līdz pat 1999. gada nogalei nebija parakstījusi nevienu līgumu ar kādu no kosmētikas kompānijām.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Tomass Musters

**Tomass Musters** (; dzimis ) ir profesionāls austriešu tenisists, bijušais ATP pasaules ranga līderis. Profesionāļa karjeru uzsāka 1985. gadā. T. Musters par ATP ranga līderi kļuva , viņa labākais sasniegums ATP tūres dubultspēļu rangā ir  sasniegtā 94. vieta.

Karjerā T. Musters ir uzvarējis 44 ATP vienspēļu turnīros, bet lielāko panākumu *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* sacensībās viņš guva 1995. gada Francijas atklātajā čempionātā, kurā guva uzvaru.

1999. gadā viņš beidza spēlēt tenisu profesionālā līmenī, taču 2010. gada jūlijā austriešu tenisists atgriezās, divu gadu laikā uzvarot divos "Chellenger" kategorijas turnīru mačos. Par oficiālo karjeras beigšanu viņš paziņoja gadu vēlāk, 2011. gada oktobrī, dzimtajā Austrijā notiekošajā *Erste Bank Open*, kur pirmajā kārtā divos setos zaudēja savam 18 gadīgajam tautietim Dominikam Thiemam.

## Karjeras statistika
### Vietas Grand Slam turnīros

## Atsauces

## Ārējās saites
1124. gads

**1124**. () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi

## Dzimuši

## Miruši
* 2. februāris — Borživojs II (Bořivoj II.), Bohēmijas kņazs (dzimis ap 1064.)
* 13. decembris — Kaliksts II (*Callistus II*), Romas pāvests (dzimis ap 1060.)
1365. gads

**1365. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās trešdienā.

## Notikumi
* 12. marts — tika dibināta Vīnes Universitāte.

### Nezināms datums
* Polijas pilsēta Grifice iestājās Hanzas savienībā.
* Beidzās Dānijas karaļa Valdemāra IV karš pret Hanzas savienību par tiesībām tirgoties Skones pilsētās.
* Samarkandā uzliesmoja serbedaru sacelšanās.

## Dzimuši
* *iespējams*
** Žigimants, Lietuvas dižkunigatis (miris 1440.)

## Miruši
* 17. maijs — Ludvigs VI Vitelsbahs, Bavārijas hercogs (dzimis 1328.)
* 27. jūlijs — Rūdolfs IV Hābsburgs, Austrijas hercogs (dzimis 1339.)
Didjē Kišs

**Didjē Kišs** (; dzimis ) ir profesionāls šveiciešu kalnu slēpotājs. Viņš pārsvarā startē nobraucienā un supergigantā, kā arī milzu slalomā.

Šveicietis vairākkārt ir uzvarējis dažādus disciplīnu sezonu kopvērtējumos, tai skaitā četras reizes uzvarējis nobraucienā.

Piedalījies četrās Olimpiskajās spēlēs (1998, 2002, 2006, 2010). 1998. gadā Nagano viņš izcīnīja sudraba medaļu supergigantā. Ar panākumiem startējis arī Pasaules čempionātā, kur izcīnījis zeltu, divus sudrabus un vienu bronzu. Veiksmīgākais čempionāts viņam bijis 2009. gadā Valdizērā, kur nobraucienā izcīnīja sudraba medaļu un supergigantā izcīnīja uzvaru.

## Uzvaras Pasaules kausā

## Atsauces

## Ārējās saites
Luka Toni

**Luka Toni** (; dzimis ) ir bijušais itāļu futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Itālijas izlases dalībnieks.
Lielāko karjeras daļu viņš ir aizvadījis Itālijas klubu sastāvā, trīs gadus vēl spēlējis Vācijas Bundeslīgas klubā *[[Minhenes "Bayern"|Bayern Munich]]*. Vēl viņš ir spēlējis tādu Itālijas augsta līmeņa klubos kā *[[Palermo FC|Palermo]]*, *[[ACF Fiorentina|Fiorentina]]* un *[[AS Roma|Roma]]*. L. Toni ir bijis 2008. gada UEFA Eiropas līgas rezultatīvākais spēlētājs (dalīts gods ar krievu Pavelu Pogrebņaku), 2006. gada Itālijas *[[Itālijas futbola čempionāta A sērija|Serie A]]* rezultatīvākais un 2008. gada Vācijas Bundeslīgas rezultatīvākais.

Itālijas izlases sastāvā viņš 2006. gada izcīnīja uzvaru FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Palermo**

* Itālijas Serie B: 2003—04

**Bayern Munich**

* Vācijas futbola Bundeslīga: 2007—08
* Vācijas kauss futbolā: 2007—08
* DFB Ligapokal: 2007

**Itālija**

* FIFA Pasaules kauss: 2006

**Individuālie sasniegumi**

* Vācijas futbola Bundeslīgas labākais vārtu guvējs: 2007—08
* Itālijas futbola čempionāta A sērija labākais vārtu guvējs: 2005—06, 2014—15

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Hosē Ečegarajs

**Hosē Ečegarajs** (; dzimis , miris ) bija spāņu inženieris, matemātiķis, valstsvīrs, kā arī viens no vadošajiem spāņu dramaturgiem 19. gadsimta pēdējā ceturksnī.

Kopā ar provansiešu dzejnieku Frederiku Mistrālu viņš 1904. gadā saņēma Nobela prēmiju literatūrā. Viņš ir pirmais spānis, kas ieguvis šo balvu. Viņa slavenākais darbs ir drāma *El gran Galeoto*. *Paramount Pictures* filmēja mēmā kino filmu *The World and His Wife*, kas ir balstīta uz H. Ečegaraja darbu.

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Peters Naurs

**Peters Naurs** (; dzimis , miris ) bija dāņu datorzinātnes pionieris, 2005. gada Tjūringa balvas saņēmējs. Viņš uzlaboja Džona Bekusa izstrādāto bezkonteksta gramatiku pieraksta formu, kas vēlāk tika nosaukta par Bekusa-Naura formu. To izmanto, lai aprakstītu vairuma programmēšanas valodu sintaksi. Viņš deva lielu ieguldījumu ALGOL 60 programmēšanas valodas izstrādē.

Karjeru zinātnē viņš sāka astronomijā, 1957. gadā saņemot filozofijas zinātņu doktora grādu, bet pirmā saskarsme ar datoriem noveda pie izpētes jomas maiņas. No 1959. līdz 1969. gadam viņš strādāja *[[Regnecentralen]]*, Dānijas skaitļošanas institūtā, tajā pašā laikā vadot lekcijas Nilsa Bora institūtā un Dānijas Tehniskajā universitātē. No 1969. līdz 1998. gadam Peters bija datorzinātņu profesors Kopenhāgenas Universitātē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Runa UIST 2006
1389. gads

**1389. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās piektdienā.

## Notikumi
* 24. februāris — Norvēģijas un Dānijas kaujā uzveica Zviedriju un Margarēta I Estridsena kļuva par visu triju karalistu valdnieci.
* 19. maijs — Vasilijs I Dmitrijevičs kļuva par Maskavijas lielkņazu.
* 28. jūnijs (pēc vecā stila 15. jūnijā) — Kosovas kauja: Osmaņu impērija sakāva serbus. Kaujā tika nogalināts gan osmaņu sultāns Murads I, gan Serbijas princis Lazārs Hrebeļānovičs. Par jauno osmaņu sultānu kļuva Bajezids I.
* 2. novembris — Bonifācijs IX kļuva par 203. Romas pāvestu.

### Nezināms datums
* Pomerānijas Ēriks kļuva par Norvēģijas karali.
* Lietuvas dižkunigaitis Vītauts Dižais neveiksmīgi mēģināja sagrābt Viļņu.

## Dzimuši
* 27. septembris — Kozimo de' Mediči, Florences valdnieks (miris 1464.)
* 24. decembris — Žans VI Monforts, Bretaņas hercogs (miris 1442.)

## Miruši
* 19. maijs — Dmitrijs Donskojs, Maskavijas kņazs (dzimis 1350.)
* 28. jūnijs — Murads I, Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1326.)
* 28. jūnijs — Lazārs Hrebeļānovičs, Serbijas princis (dzimis 1329.)
* 15. oktobris — Urbāns VI (*Urbanus VI*), Romas pāvests (dzimis 1318.)
* *iespējams*
** Hāfezs — persiešu dzejnieks (dzimis 1325. vai 1326.)
Hermanis Maiers

**Hermanis Maiers** (; dzimis ) ir bijušais austriešu kalnu slēpotājs.

Karjeras laikā viņš četrreiz uzvarēja Pasaules kausa izcīņas kopvērtējumā (1998, 2000, 2001, 2004), tāpat izcīnījis divas Olimpisko spēļu medaļas (abas 1998. gadā) un trīs Pasaules čempionāta zelta medaļas (1999. gadā divas un 2005. gadā vēl vienu). Tāpat viņš ir otrs visvairāk uzvaras Pasaules kausa posmos izcīnījušais sportists pēc zviedra Ingemara Stēnmarka, kopumā uzvarējis 54 sacīkstēs.

Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs (1998, 2006). 1998. gadā Nagano viņš izcīnīja uzvaru supergigantā un milzu slalomā. 2006. gadā Turīnā austrietis izcīnīja sudraba medaļu supergigantā un bronzas medaļu — milzu slalomā. Pasaules čempionātos kopumā izcīnījis sešas medaļas. Papildu trim zeltiem, H. Maiers izcīnījis divus sudrabus un vienu bronzu.

## Uzvaras Pasaules kausā

## Ārējās saites
Ingemars Stēnmarks

**Jāns Ingemars Stēnmarks** (; dzimis ) ir bijušais zviedru kalnu slēpotājs.

Karjeras laikā viņš trīs reizes uzvarēja Pasaules kausa izcīņas kopvērtējumā (1976, 1977, 1978), tāpat izcīnījis divas Olimpisko spēļu medaļas (abas 1980. gadā) un trīs Pasaules čempionāta zelta medaļas (1978. gadā divas un 1982. gadā vēl vienu). Viņš ir uzvaras visvairāk Pasaules kausa posmos izcīnījušais sportists, kopumā uzvarējis 54 sacīkstēs.

Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (1976, 1980, 1988). 1976. gadā Insbrukā sportists izcīnīja bronzas medaļu milzu slalomā. 1980. gadā Leikpleisidā viņš guva uzvaru slalomā un milzu slalomā. Pasaules čempionātos kopumā izcīnījis četras medaļas. Papildu trim zeltiem, I. Stēnmarks izcīnījis vienu bronzu.

## Uzvaras Pasaules kausā

## Ārējās saites
Laura Skujiņa

**Laura Skujiņa** (dzimusi  Rīgā) ir bijusī Latvijas cīkstone, startēja brīvajā cīņā, tagad trenere un funkcionāre. Bija iekļauta Latvijas Olimpiskās vienības sastāvā no 2004. gada.

Guvusi labus panākumus jauniešu vecumā: uzvarējusi Eiropas U—18 un Eiropas U—20 čempionātā, Eiropas U—20 čempionātā izcīnījusi arī sudraba medaļu, Pasaules U—20 čempionātā divas reizes ierindojusies 5. vietā. 2011. gada Eiropas čempionātā izcīnīja 5. vietu, kas bija viņas lielākais sasniegums pieaugušo konkurencē līdz tam. 2010. gada Pasaules čempionātā izcīnījusi 7. vietu, 2009. gada Eiropas čempionātā — 8. vietu.

2014. gada Eiropas čempionātā izcīnījusi bronzas medaļu svara kategorijā līdz 69 kg. 2014. gadā bronzas medaļu svara kategorijā līdz 69 kg izcīnījusi arī Pasaules čempionātā.

L. Skujiņas treneris bija Farids Ahmedovs (Dagestāna).

2019. gada aprīlī paziņoja par karjeras beigām ilgstoša sprandas savainojuma dēļ. Pēc aktīvā sporta karjeras beigām kļuvusi par Latvijas sporta cīņas federācijas prezidenti.

Izglītību ieguvusi Rīgas Ezerkrastu vidusskolā un Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmijā.

## Sasniegumi
* 2003: 4. vieta Eiropas čempionātā kadetiem
* 2004: 1. vieta Eiropas čempionātā U—18
* 2005: 11. vieta Eiropas čempionātā
* 2005: 5. vieta Pasaules čempionātā U—20
* 2005: 1. vieta Eiropas čempionātā U—20
* 2005: 12. vieta Pasaules čempionātā
* 2006: 14. vieta Eiropas čempionātā
* 2006: 2. vieta Eiropas jauniešu čempionātā
* 2007: 12. vieta Eiropas čempionātā
* 2007: 11. vieta Eiropas jauniešu čempionātā
* 2007: 5. vieta Pasaules jauniešu čempionātā
* 2007: 22. vieta Pasaules čempionātā
* 2008: 14. vieta Eiropas čempionātā
* 2009: 8. vieta Eiropas čempionātā
* 2009: 15. vieta Pasaules čempionātā
* 2010: 15. vieta Eiropas čempionātā
* 2010: 7. vieta Pasaules čempionātā
* 2011: 5. vieta Eiropas čempionātā
* 2012: 11. vieta Pasaules čempionātā
* 2013: 7. vieta Pasaules čempionātā
* 2014: 3. vieta Eiropas čempionātā
* 2014: 3. vieta Pasaules čempionātā

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOV profils
Ādamlauks

**Ādamlauks** (agrāk arī **Juglas zieds**) ir Ikšķiles pilsētas daļa. Izvietojies Ikšķiles pilsētas austrumu daļā teritorijā starp Rīgas—Krustpils dzelzceļu un autoceļu A6,  no pilsētas Ikšķiles centrā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados uz kolhoza «Juglas zieds» zemes kā privātmāju apbūves teritorija. Strauji izaudzis 20. un 21. gadsimtu mijā. 2012. gadā, paplašinot Ikšķiles pilsētas robežas, ciems iekļauts tās teritorijā.

## Atsauces
68. gads

**68. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās piektdienā.

## Notikumi
* 8. jūnijs — Romas senāts apstiprināja Galbu par Romas imperatoru.
* 9. jūnijs — pēdējais Jūliju-Klaudiju dinastijas Romas imperators Nerons izdarīja pašnavību.

### Nezināms datums
* Iespējams, ka tika uzrakstīts Marka evaņģēlijs.

## Dzimuši

## Miruši
* 25. aprīlis — Svētais Marks, pirmais Aleksandrijas pāvests un kristietības ieviesējs Āfrikā
* 9. jūnijs — Nerons, Romas imperators
1223. gads

**1223. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās svētdienā.

## Notikumi
* 25. marts — Sanšu II kļuva par Portugāles karali.
* 31. maijs — Kauja pie Kalkas upes: mongoļu armija Čingishana vadībā sakāva krievu karavīrus.
* 14. jūlijs — Luijs VIII Kapetings kļuva par Francijas karali.
* 6. augusts — Luijs VIII Kapetings tika kronēts par Francijas karali.

### Nezināms datums

## Dzimuši

## Miruši
* 25. marts — Alfonsu II, Portugāles karalis (dzimis 1185.)
* 14. jūlijs — Filips II Augusts, Francijas karalis (dzimis 1165.)
Māris (priekšvārds)

**Māris** ir latviešu personvārds. Domājams, tas darināts no vācu personvārda Morics (*Moritz*), kas savukārt cēlies no latīņu valodas vārda *Maurus*, kas nozīmē ‘maurs, moris’. Identiska cilme ir latviešu vīriešu vārdiem Mariss, Maris un sieviešu vārdiem Māra, Mara, Marisa.

Māra vārdadiena tiek atzīmēta 22. septembrī. Pēc Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes datiem 2011. gada vidū Iedzīvotāju reģistrā bija reģistrēti  Māri.

## Vēsture
Pirmo reizi Latvijas teritorijā personvārds Māris dokumentos minēts Vidzemē, Dikļos 1736. gadā, baznīcas grāmatās. Pirmo reizi pamanītais fiksējums kādā latviešu kalendāra personvārdu sarakstā bija izdevumā, kas paredzēts 1908. gadam.

Personvārda popularitāte dažādos vēstures posmos un tā sastopamība Latvijas vēsturiskajos novados: laika posmā 1601. — 1862. gados Vidzemē latviešu tautības ģimenēs pielietojums ir 0,01% attiecībā pret visu vīriešu vārdu pielietojumu minētā laika posmā; sociālo un nacionālo ciņu laika posmā 1863. — 1919. gados pielietojums dokumentos nav minēts; 1920.—1944. gados Rīgā, Vidzemē un Zemgalē pielietojums bija ap 0,162%; 1945. — 1970. gados visos novados ap 2,6%; 1973. gadā visos novados 2,2%.

## Cilvēki ar šādu vārdu

## Atsauces
Nijamedins Musajevs

**Nijamedins Musajevs** (; dzimis  Imišli, Azerbaidžānā) ir azerbaidžāņu popmūzikas dziedātājs. 1970. gadā dibinājis mūzikas grupu "Röya", kas viņu padarija slavenu.

## Biogrāfija

Nijamedins Musajevs dzimis 1940. gadā. Apkārtējie bērni jau no bērnības saskatija Nijamedinā dziedātāja spējas. Jaunības gados viņš dziedāja vietējo iedzīvotāju kāzās un tādējādi nopelnija naudu. Vairāku gadus pēc tam pārcēlās uz dzīvi Baku un tur nodibināju mūzikas grupu - "Röya", kas viņu padarija slavenu.
Imišli

**Imišli** () ir pilsēta Azerbaidžānā, Imišli rajona administratīvais centrs. Pilsētā dzimis slavenais azerbaidžāņu dziedātājs Nijameddins Musajevs.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Location map , World and City Maps