Cēsu novads

**Cēsu novads** ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots Cēsu novads, Amatas novads, Jaunpiebalgas novads, Līgatnes novads, Pārgaujas novads, Priekuļu novads un Vecpiebalgas novads. Robežojas rietumos ar Siguldas novadu, dienvidos ar Ogres novadu, dienvidos un dienvidaustrumos ar Madonas novadu, austrumos ar Gulbenes un Smiltenes novadiem, ziemeļos ar Valmieras novadu un ziemeļrietumos ar Limbažu novadu. Novada centrs atrodas Cēsu pilsētā.

## Teritoriālais iedalījums
Cēsu novadā kopumā ietilpst divas pilsētas (Cēsis un Līgatne) un 21 pagasts, kas ir sadalīti 7 apvienībās:

## Daba
Cēsu novada dienvidu un dienvidaustrumu daļa atrodas Vidzemes Centrālajā augstienē (augstākie punkti — Elkas kalns 261 m un Brežģa kalns 255 m), rietumos ir Ziemeļrietumu Vidzemes pacēlums, ziemeļos — Vidusgaujas ieplaka. Divas trešdaļas novada virsmas aizņem pauguraines. Augsnes — vāji un vidēji podzolētās uz smilšmāla vai mālsmilts cilmiežiem. Meži 1981. gadā aizņēma 44% toreizējās rajona teritorijas. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Cēsis), grants (Āraiši, Pāvuli, Plukši), devona māls (Liepa, Gārša, Glūda, Murleja), kūdra (lielākie kūdras purvi — Lielais purvs, Lielais Unguru purvs). Rietumos un ziemeļrietumos Gaujas nacionālais parks.

Vidējā temperatūra janvārī -6 °C, jūlijā 16 °C. Nokrišņi 650-700 mm gadā.

### Upes
Upes gandrīz visas pieder Gaujas baseinam, lielākās — Amata, Līgatne, Brasla. Dienvidu daļā Daugavas pietekas — dienvidaustrumos Ogre, dienvidrietumos Bērzupe un Mergupe.

### Ūdenstilpes
Vairāk nekā 200 ezeru ar platību virs 1 hektāram, lielākie — Alauksts (7,47 km²), Inesis (5,2 km²), Ungurs (3,94 km²).

## Vēsture
thumb|102x102px|Novada ģerbonis (2010–2021)
Teritorija apdzīvota kopš akmens laikmeta. Uz 13. gadsimta sākumā tā bija sadalīta latgaļu un lībiešu Autīnes, Idumejas un Tālavas zemēs. Gauja tika izmantota kā tirdzniecības ceļš. 13. gadsimtā novadu pakļāva krustneši un sadalīja starp Rīgas arhibīskapiju un Livonijas ordeni. Pēc Livonijas kara 1560. gados nonāca Pārdaugavas Livonijas hercogistē, pēc 1629. gada Zviedru Vidzemes pārvaldē. Lielā Ziemeļu kara laikā tā teritoriju iekaroja Krievijas Impērija un 1721. gadā iekļāva to Rīgas guberņā. Kopš 1918. gada ietilpst Latvijas Republikā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās

### Lielākās apdzīvotās vietas

### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

## Saimniecība

### Transports

Attēls:Līgatnesstacija8.jpeg|Līgatnes stacija
Attēls:Ieriķi raudteejaama hoone.JPG|Ieriķu stacija
Attēls:Āraišu stacija.JPG|Āraišu stacija
Attēls:Cēsis railway station 6.JPG|Cēsu stacija
Attēls:Lodes stacija.JPG|Lodes stacija

Cēsu novadu šķērso divi galvenie autoceļi —  (Rīga—Sigulda—Igaunijas robeža (Veclaicene) un ] (Inčukalns—Valmiera—Igaunijas robeža (Valka)). Novadu šķērso arī vairāki reģionālās nozīmes autoceļi:  (Garkalne—Alauksts),  (Umurga—Cēsis—Līvi),  (Valmiera—Cēsis—Drabeši),  (Valmiera—Cēsis—Drabeši),  (Cēsis—Vecpiebalga—Madona),  (Ērgļi—Drabeši),  (Augšlīgatne—Skrīveri) un  (Ērgļi—Jaunpiebalga—Saliņkrogs). Tāpat, Cēsu novadam cauri iet dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži uz kuras Cēsu novadā atrodas piecas stacijas — Līgatne, Ieriķi, Āraiši, Cēsis un Lode.

## Izglītība

Cēsu novada teritorijā darbojas:
* 7 vidējās izglītības iestādes;
* 14 pamatizglītības un sākumizglītības iestādes;
* 6 profesionālās izglītības iestādes;
* 3 augstskolu filiāles Cēsīs.

### Augstskolas
* Biznesa augstskolas "Turība" Cēsu filiāle;
* Latvijas Universitātes Cēsu filiāle;
* Rīgas Tehniskās Universitātes Cēsu filiāle.

### Vidusskolas
* Cēsu Valsts ģimnāzija;
* Draudzīgā aicinājuma Cēsu Valsts ģimnāzija;
* Cēsu Jaunā vidusskola;
* Cēsu Pilsētas vidusskola;
* Jauno Līderu vidusskola;
* Jaunpiebalgas vidusskola;
* Vecpiebalgas vidusskola.

### Pamatskolas un sākumskolas
* Augšlīgatnes Jaunā sākumskola;
* Aleksandra Bieziņa Raiskuma pamatskola;
* Amatas pamatskola;
* Cēsu Bērzaines pamatskola;
* Cēsu 1. pamatskola;
* Cēsu 2. pamatskola;
* Cēsu pilsētas Pastariņa sākumskola;
* Drabešu Jaunā pamatskola;
* Dzērbenes vispārizglītojošā un mūzikas pamatskola;
* Liepas pamatskola;
* Priekuļu pamatskola;
* Skujenes pamatskola;
* Straupes pamatskola;
* Zaubes pamatskola.

### Profesionālās izglītības iestādes
* Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskola;
* Cēsu pilsētas Sporta skola;
* Līgatnes Mūzikas un mākslas skola;
* Jaunpiebalgas Mūzikas un mākslas skola;
* Pētera Rozenberga Cēsu pilsētas Mākslas skola;
* Vidzemes Tehnoloģijas un dizaina tehnikums;

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki

* Jānis Seskis (1877—1943), skolotājs un Latvijas diplomāts;
* Linda Leen (1979), dziedātāja; 
* Inga Alsiņa—Lasmane (1978), aktrise;
* Jānis Cimze (1814—1881), komponists, skolotājs;
* Daumants Gailis (1927—1991), diriģents, profesors, kordiriģents;
* Uldis Dumpis (1943), aktieris;
* Artis Rasmanis (1971), uzņēmējs, motosportists;
*Eero Rass (1961),  skolotājs, stikla mākslinieks, mākslinieks;
* Iluta Gaile (1968), kamaniņu braucēja;
*Kristīne Garklāva (1979), TV ziņu moderatore, žurnāliste;
* Kristers Serģis (1974), motosportists;
*Ritums Ivanovs (1968), gleznotājs;
* Tēlnieku Jansonu dzimta;
**Kārlis Jansons (1896—1986);
** Andrejs Jansons (1937—2006);
**Matiass Jansons (1973);
* Alfrēds Bruno Jānis Kalniņš (1879—1951), komponists, diriģents, ērģelnieks;
* Gunārs Ķirsons (1951), uzņēmējs;
* Eduards Veidenbaums (1867—1892), dzejnieks;
* Andrejs Žagars (1958), aktieris, režisors, uzņēmējs;
* Juris Žagars (1961), aktieris, uzņēmējs;
* Ernests Putniņš (1867-1962), ārsts ginekologs, LU profesors;
* Melānija Vanaga (1905-1997), rakstniece;
* Emīls Dārziņš (1875—1910), komponists un mūzikas kritiķis;
* Hermanis Buduls (1882—1954), psihiatrs, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes profesors un dekāns;
* Kārlis Miesnieks (1887—1977), gleznotājs;
* Augusts Ģiezens (1888—1964), valodnieks un skolotājs;
* Jēkabs Strazdiņš (1905—1958), gleznotājs, pedagogs un mākslas kritiķis;
* Jānis Paukštello (1951), aktieris;
* Milda Lauberte (1918—2009), ārste, šaha meistare;
* Pauls Valdens (1863—1957), ķīmiķis, viens no stereoķīmijas pamatlicējiem;
* Jānis Šulcs (1885—1979) ķirurgs, LU Medicīnas fakultātes profesors (1937–1944), Rīgas pilsētas 2. slimnīcas direktors (1941-1943);
* Baiba Bendika (1991), biatloniste;
* Eduards Veidenbaums (1867-1892), dzejnieks un tulkotājs;
* Edvards Treimanis–Zvārgulis (1866-1950), dzejnieks, Krievijas Impērijas Otrās Valsts domes deputāts (1907);
* Dāvids Rudzītis (1881-1939), pirmais Valsts kancelejas direktors;
* Jānis Zālītis (1897—1941), Latvijas Bruņoto spēku virsnieks un diplomāts;
* Reinis Kaudzīte (1839—1920), un Matīss Kaudzīte (1848—1926), rakstnieki, novadpētnieki, pedagogi, pirmā latviešu romāna "Mērnieku laiki" autori;
* Pauls Gailītis (1869—1943), sabiedriskais darbinieks, luterāņu mācītājs un skolotājs. Latvijas Republikas izglītības ministrs (1923);
* Voldemārs Zāmuēls (1872—1948), politiskais darbinieks, jurists. Latviešu pagaidu nacionālās padomes priekšsēdētājs (1917—1918), Latvijas Ministru prezidents (1924);
* Kārlis Bormanis (1877—1958), tautskolotājs, kultūras darbinieks, bezalkoholiskā vīnes receptes izgudrotājs, pirmo ģeogrāfijas mācību grāmatu autors Latvijā;
* Kārlis Skalbe (1879—1945), latviešu dzejnieks, prozaiķis un politiķis;
* Antons Austriņš (1884—1934), latviešu rakstnieks;
* Pauls Putniņš (1937—2018), latviešu dramaturgs, režisors, publicists un politiķis, 5., 6. un 9. Saeimas deputāts;
* Aleksandrs Kiršteins (1948), latviešu politiķis un arhitekts, Latvijas Republikas Augstākās Padomes un vairāku Saeimas sasaukumu deputāts.

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī