open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ASV valsts sekretārs

**ASV valsts sekretārs** ir ASV Valsts departamenta — par valsts ārpolitiku atbildošās iestādes — vadītājs, šis amats ir salīdzināms ar ārlietu ministra amatu citās valstīs. Valsts sekretārs ir kabineta loceklis un ir augstākā amatpersona kabinetā. Valsts sekretāru ieceļ prezidents, bet apstiprina Senāts. Valsts sekretārs var stāties valsts prezidenta vietā, ja tas mirst prezidentūras laikā, atkāpjas vai tiek atcelts no amata (tomēr valsts sekretārs ir tikai ceturtais iespējamais aizstājējs pēc viceprezidenta, Pārstāvju palātas spīkera un Senāta prezidenta *pro tempore*).

Pašreizējais ASV valsts sekretārs ir Marko Rubio, 72. valsts sekretārs (pārstāv Republikānisko partiju).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Oto Nonācs

**Oto Nonācs** (1880—1942) bija latviešu skolotājs, žurnālists un sabiedriskais darbinieks. Latviešu nacionālās padomes dibinātājs (1917), Tautas padomes loceklis, laikrakstu „Tautas Balss” (1919) un „Valdības Vēstnesis” redaktors. Satversmes sapulces loceklis, 1. un 2. Saeimas deputāts. Publicēja rakstus par Latvijas vēsturi. 
Gājis bojā pēc 1941. gada jūnija deportācijas.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1880. gada 12. martā Bērzaunes pagasta "Brencēnu" saimnieka Andreja Nonāca ģimenē. Mācījās Lipšu pagastskolā (1888—1892), Bērzaunes draudzes skolā (1892—1896). 1900. gadā viņš Rīgā beidza skolotāju semināru un strādāja par skolotāju Vecmīlgrāvī (1900—1901), Liepājas elementārskolā (1901—1906). No 1905. gada studēja komerczinātnes Rīgas Politehniskajā institūtā (1905—1911). No 1905. gada publicēja rakstus laikrakstos "Dzimtene", "Latvija" (redaktors 1906—1911, 1913—1914) un "Liepājas Atbalss" (redaktors 1911—1912). Bijis latviešu studentu korporācijas *[[Talavija]]* biedrs.
Pēc Pirmā pasaules kara sākuma Nonācs bija laikraksta „Līdums” redaktors Valkā (1915–1918), kur piedalījās Latviešu pagaidu nacionālās padomes dibināšanā un bija Tautas padomes loceklis (1918—1920). Pēc tam, kad 1919. gada sākumā Igaunijas armija kopā ar Ziemeļlatvijas brigādi ieņēma Valku, Nonācs kopā ar Jēkabu Janševski un Edvartu Virzu tur nodibināja un vadīja laikrakstu „Tautas Balss”. Pēc Ulmaņa valdības atgriešanās Rīgā Nonācu iecēla par „Valdības Vēstneša” atbildīgo redaktoru.

Viņš bija Satversmes sapulces loceklis, domstarpību dēļ izstājās no Latviešu zemnieku savienības un izveidoja savu Latvijas Jaunzemnieku savienības partiju, bija 1. un 2. Saeimas deputāts. Atjaunoja laikrakstu "Līdums", publicējās arī laikrakstos "Brīvā Zeme", "Jaunākās Ziņas", "Rīts" un izdeva memuārus par Latvijas Republikas dibināšanas laiku.

Pēc Latvijas okupācijas Nonācu 1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā apcietināja un deportēja uz PSRS.
Miris 1942. gada 21. februārī Vjatlaga 7. lēģera punkta lazaretē, apglabāts 7. lēģera punkta kapsētā. Kā nāves iemesls minēts "abpusējs plaušu karsonis un dekompensēta sirdskaite".

## Darbi
* "Zemniecības organizēšanās un valsts pabalsti" (1924),
* "Ziemeļlatvija". Gulbis, 1928. — 175 lpp.
* "Agrārās reformas 10 gadu atcerei" (1930)
* "Mūsu agrārās reformas noliedzēji un viņu atbalstītāji" (1930)
* "Mācītāju ziņojumi par 1905. gada revolūciju" (1930)
* "Pēc 18. novembra. Tautas Padomes locekļu memuāri." Valters un Rapa, 1933. — 199 lpp. (kopā ar V. Šreineru)
* "Atjaunotā Polija" (1933)
* "Batorija" (1936)
* "Fr. Garā-Zemceva dzīve un darbi" (1936)

## Atsauces
Jouhanna Sīgurdardoudira

**Jouhanna Sīgurdardoudira** (, ; dzimusi ) ir īslandiešu politiķe, no 2009. līdz 2013. gadam bija Islandes premjerministre.

Dzimusi Reikjavīkā. Pēc Islandes komercskolas absolvēšanas strādājusi lidsabiedrībā. Sīgurdardoudira bija aktīva arodbiedrību darbiniece. 1978. gadā pirmo reizi ievēlēta Altingā (Islandes parlamentā), kur turpmāk ievēlēta visos nākamajos sasaukumos. Divreiz (1987 — 1994 un 2007 — 2009) strādājusi valdībā kā labklājības ministre. 2009. gadā kļuvusi par Islandes premjerministri. Viņa ir pirmā sieviete premjerministre Islandes vēsturē un pirmā pasaulē zināmā atklātā homoseksuāliste valdības vadītāja.

## Atsauces
Džons Konelijs

**Džons Konelijs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu politiķis. Bijis Teksasas gubernators, ASV Finanšu ministrs. Dienēja ASV Armijā, piedalījās Otrajā pasaules karā.

1961. gadā bija ASV jūras spēku sekretārs. Laikā no 1963. līdz 1969. gadam bija Teksasas gubernators, vēlāk Ričarda Niksona kabinetā bija valsts Finanšu ministrs. 1963. gadā, kamēr vēl pildīja gubernatora amata pienākumus, viņš tika savainots atentāta laikā, kurā mira tobrīdējais valsts prezidents Džons Kenedijs.

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Alehandro Hodorovskis

**Alehandro Hodorovskis** (; dzimis ) ir Čīlē dzimis Ukrainas ebreju izcelsmes filmu režisors, scenārists, aktieris, lugu un komiksu autors, kas darbojies vairākās valstīs, īpaši Meksikā un Francijā. Hodorovskis vislabāk zināms pēc savām avangarda filmām ar vardarbīgu sirreālisma tēlainību un provokatīvu misticisma un reliģijas apvienojumu un satura perspektīvu. Daudzas no šīm filmām ir kļuvušas par kulta filmām. Pazīstamākās no tām ir "Kurmis" un "Svētais kalns".

## Filmogrāfija
* 1957 — *[[Les têtes interverties']]'
* 1967 — *Fando y Lis*
* 1970 — "[[Kurmis (filma)|Kurmis]]" (*El Topo*)
* 1973 — "[[Svētais kalns (filma)|Svētais kalns]]" (*The Holy Mountain*)
* 1978 — "[[Ilknis (1978. gada filma)|Ilknis]]" (*Tusk*)
* 1989 — *Santa Sangre*
* 1990 — *The Rainbow Thief*
* 2012 — *Abel Cain*
* 2012 — "[[Realitātes deja]]" (*La Danza de la Realidad*)
* 2016 — "[[Nebeidzamā dzeja]]" (*Poesía sin fin*)

== Atsauces ==


== Ārējās saites ==

* [http://www.alejandro-jodorowsky.com/ Oficiālā mājaslapa]  

* [https://twitter.com/#!/alejodorowsky *Twitter'' profils]
Jānis Rubulis

**Jānis Rubulis** (; 1893—1960) bija latgaliešu sabiedriskais un politiskais darbinieks. Tautas padomes loceklis (1918—1920), Satversmes sapulces deputāts (1920—1922), 2. Saeimas deputāts (1925—1928) no Latgales Zemnieku partijas.

## Dzīvesgājums
[thumb|left|200px|LPNP valde: sēž no kreisās puses [Kristaps Bahmanis|K. Bahmanis (sekretārs), J. Rubulis (pr. biedrs), V. Zāmuēls (priekšsēdētājs), J. Palcmanis (pr. biedrs), K. Pauļuks (pr. biedrs), stāv no kreisās V. Siliņš, O. Nonācs, K. Skalbe, J. Akuraters, E. Laursons.]]
Dzimis 1893. gada 6. maijā Rāznas pagastā. Pirmā pasaules kara laikā J. Rubulis bija latviešu strēlnieku rezerves pulka virsnieks. Pēc Februāra revolūcijas kļuva par Latviešu strēlnieku latgaliešu sekcijas priekšsēdētāju un Pirmā Latgales latviešu kongresa laikā organizēja tā apsardzi. Kā Latgales Pagaidu zemes padomes pārstāvi viņu ievēlēja Latviešu pagaidu nacionālās padomes valdē.
  
Pēc Latvijas Republikas nodibināšanas bija Tautas padomes loceklis, kā Latgales Zemnieku partijas loceklis ievēlēts Satversmes sapulcē, kur bija Lāčplēša Kara ordeņa domes loceklis. Valsts zemes bankas valdes loceklis (1922—1939), tās pārvaldnieka biedrs (1939—1940). Līdztekus tam bija laikraksta *Jaunas zinias* redaktors un izdevējs, laikraksta *[[Dryva]]* izdevējs (1932) un laikraksta *[[Jaunais vōrds]]* izdevējs un redaktors (1927—1940). Otrā pasaules kara laika Rubulis devās trimdā uz Zviedriju, kur bija Zviedrijas Latviešu katoļu biedrības un Latviešu katoļu un demokrātisko zemnieku bloka priekšsēdētājs.

Miris 1960. gada 21. aprīlī Stokholmā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Evansa ledus straume

**Evansa ledus straume** () ir šļūdonis Antarktīdā. Sākas no Rietumantarktīdas ledus vairoga Elsvērta Zemē un dienvidaustrumu virzienā starp Zumberga ragu un Faulera pussalu noplūst uz Ronnes šelfa ledāju. No austrumiem tajā iekļaujas Drūrija ledus straume. Straume tika atklāta no 1974. gada 5. februāra Landsat satelītainām. Pētīta un uzmērīta ar aeroradiozondēšanas metodi Britu Antarktiskā dienesta lidojumā no Saiplas stacijas 1975. gada 21.—23. janvārī. Nosaukta par godu britu fiziķim Stenlijam Evansam *(Stanley Evans)*, kurš kopš 1961. gada izstrādājis radiozondēšanas iekārtas un metodes leduskupolu un glečeru pētīšanai.

## Atsauces
Evans

**Evans** var būt:

* Aleksandrs Evans (1884—1959) — latviešu tiesnesis un politiķis;

## Skatīt arī
* Evanss
Zvīņneši

**Zvīņneši** jeb **Āzijas zvīņneši** (*Manis*) ir zvīņnešu dzimtas (*Manidae*) ģints, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas sugas un 3 aizvēsturiskās sugas. Tā ir vienīgā **Āzijas zvīņnešu apakšdzimtas** (*Maninae*) ģints. Mūsdienu sugas izplatītas Āzijas dienvidos un dienvidaustrumos. Ģints tuvākie radinieki ir Āfrikas zvīņneši (*Smutsiinae*). 

Zvīņneši uzturas visdažādākās biomās: tropu slapjajos mežos, applūdušos mežos, biezos krūmājos, atklātās lauksaimniecības zemēs un savannā. 

## Kopīgās īpašības
[thumb|left|240px|Āzijas zvīņnešiem starp zvīņām aug sari, attēlā [Filipīnu zvīņnesis|Filipīnu zvīņneša (*Manis culionensis*) mātīte ar mazuli]]
Zvīņnešu ādu sedz lielas, cietas keratīna zvīņas. Piedzimstot zvīņas ir mīkstas, bet nocietē, dzīvniekam pieaugot. Zvīņnesi izskata dēļ bieži salīdzina ar čiekuru vai artišoku. Briesmu gadījumā tas spēj saripināties ciešā kamolā līdzīgi kā ezis. Samērā asās zvīņas saceļas augšup, aizsargājot zvīņneša ķermeni. Saveļoties kamolā, galvu tas pabāž zem astes. Pavēderē zvīņas neaug, to sedz asspalvains matojums. Atšķirībā no Āfrikas zvīņnešiem Āzijas zvīņnešiem starp zvīņām aug sari, kas spraucas gar zvīņu vairogu malām.

Priekškāju nagi ir ļoti gari un nav piemēroti staigāšanai pa zemi. Tādēļ ejot, ķepas tiek savilktas dūrēs, lai aizsargātu nagus. Zvīņneši barojas ar skudrām un termītiem, lietojot savu ļoti garo, lipīgo mēli. 
 
## Sistemātika
**Zvīņnešu ģints** (*Manis*)
* †Āzijas milzu zvīņnesis (*Manis paleojavanica*)
* †Indijas milzu zvīņnesis (*Manis lydekkeri*)
* †Ungārijas zvīņnesis (*Manis hungarica*)
* apakšģints: *Manis*
** Indijas zvīņnesis (*Manis crassicaudata*)
** Ķīnas zvīņnesis (*Manis pentadactyla*)
* apakšģints: *Paramanis*
** Filipīnu zvīņnesis (*Manis culionensis*)
** Javas zvīņnesis (*Manis javanica*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pangolin
* Taxonomy and Classification - How did it get its name? 
*Our Beautiful World: The Pangolin
Kārls Jūhans Bergmans

**Kārls Jūhans Bergmans** (; dzimis ) ir zviedru bijušais biatlonists.

Biatlonista karjeru sācis 1992. gadā, kopš 2001. gada — nacionālās izlases dalībnieks. Piedalījies četrās olimpiskajās spēlēs (, , , ). Olimpiskajās spēlēs vislabāk veicies stafetēs. 2006. gadā Turīnā stafetē izcīnīja 4. vietu. Arī 2010. gadā Vankūverā sākotnēji stafetē iegūta 4. vieta, bet pēc Krievijas komandas diskvalifikācijas, kad dopinga lietošanā tika pieķerts Jevgeņijs Ustjugovs, Zviedrijai tika piešķirtas bronzas medaļas. Kopš 2001. gada piedalās Pasaules čempionātos. 2012. gadā Rūpoldingā izcīnīja savas pirmās medaļas Pasaules čempionātos individuālajās distancēs — kļuva par bronzas medaļas laureātu sprintā un izcīnīja sudrabu sekojošajā iedzīšanā.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites
Brīvības zvans

right|250px|thumb|Brīvības zvans 2008. gadā
**Brīvības zvans** () ir viens no Amerikas Savienoto Valstu cīņas par neatkarību simboliem. 

Zvans tika izgatavots 1752. gadā Londonā. Pēc izgatavošanas to atveda uz Filadelfiju, kur to novietoja Filadelfijas Valsts namā (mūsdienās Neatkarības nams). Tobrīd to izmantoja, lai paziņotu par jaunu lēmumu vai citu nozīmīgu notikumu paziņošanai. 1776. gada 4. jūlijā ar šī zvana skaņām tika paziņots, ka ir parakstīta Savienoto Valstu Neatkarības deklarācija, kas proklamēja valsts neatkarību. Savu nosaukumu ieguvis no abolicionistu kustībām.
Zvīņnešu kārta

**Zvīņnešu kārta** (*Pholidota*) ir Laurāzijas placentāļu (*Laurasiatheria*) kārta, kas apvieno vienu mūsdienu zvīņnešu dzimtu un vairākas izmirušas aizvēsturiskās dzimtas. Mūsdienās dzīvojošie zvīņneši sastopami Āzijā un Subsahāras Āfrikā.

Zvīņnešu tuvākie radinieki ir plēsēji (*Carnivora*), ar kuriem veido kopīgu plēsēju un zvīņnešu kladu (*Ferae*). Aizvēsturiskie kreodonti (*Creodonta*) ir tuvāk radniecīgi zvīņnešiem nekā plēsējiem. Plēsēji un zvīņneši viens no otra nodalījās pirms apmēram 87 milj. gadu, bet Āzijas zvīņneši no Āfrikas zvīņnešiem nodalījās pirms 47 milj. gadu.

## Sistemātika
* **Zvīņnešu kārta** (*Pholidota*)
** †ģints: *[[Argyromanis]]*
***†*[[Argyromanis patagonica]]*
** †ģints: *[[Euromanis]]*
***†*[[Euromanis krebsi]]*
** †ģints: *[[Eurotamandua]]*
***†*[[Eurotamandua joresi]]*
** †ģints: *[[Orthoarthrus]]*
***†*[[Orthoarthrus mixtus]]*
**apakškārta: *[[Eupholidota]]*
*** †dzimta: *[[Eomanidae]]*
**** †ģints: *[[Eomanis]]*
*****†*[[Eomanis waldi]]*
*** Zvīņnešu virsdzimta (*Manoidea*)
**** †dzimta: *[[Patriomanidae]]*
***** †ģints: *[[Cryptomanis]]*
******†*[[Cryptomanis gobiensis]]*
***** †ģints: *[[Patriomanis]]*
******†*[[Patriomanis americana]]*
**** Zvīņnešu dzimta (*Manidae*)
***** †ģints: *[[Necromanis]]*
******†*[[Necromanis franconica]]*
******†*[[Necromanis galliae]]*
******†*[[Necromanis parva]]*
******†*[[Necromanis quercyi]]*
***** Āfrikas zvīņnešu apakšdzimta (*Smutsiinae*)
****** Koku zvīņneši (*Phataginus*)
******* Garastes zvīņnesis (*Phataginus tetradactyla*)
******* Mazais koku zvīņnesis (*Phataginus tricuspis*)
****** Zemes zvīņneši (*Smutsia*)
******* Milzu zvīņnesis (*Smutsia gigantea*)
******* Zemes zvīņnesis (*Smutsia temmincki*)
***** Āzijas zvīņnešu apakšdzimta (*Maninae*)
******Zvīņneši (*Manis*)
******* †Āzijas milzu zvīņnesis (*Manis paleojavanica*)
******* †Indijas milzu zvīņnesis (*Manis lydekkeri*)
******* †Ungārijas zvīņnesis (*Manis hungarica*)
******* apakšģints: *Manis*
******** Indijas zvīņnesis (*Manis crassicaudata*)
******** Ķīnas zvīņnesis (*Manis pentadactyla*)
******* apakšģints: *Paramanis*
******** Filipīnu zvīņnesis (*Manis culionensis*)
******** Javas zvīņnesis (*Manis javanica*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* ADW: Manis gigantea
* Pangolin
* Pholidota 
* National Geographic video of a Pangolin
Inulīns

**Inulīns** ir augu rezerves polisaharīds, kas cietes vietā dabīgi veidojas un uzkrājas dāliju gumos, kā arī pieneņu un cigoriņu saknēs. Atrodams arī sīpolu, puravu, ķiploku, banānu sastāvā. No dažādiem augiem iegūtais inulīns nav strukturāli identisks — atšķiras tā polimerizācijas pakāpe (tādēļ atšķiras arī vielas molmasa). 

## Ķīmiskā uzbūve

Inulīnu veido β-D-fruktofuranozes atlikumi, kas savstarpēji saistījušies ar β-(2→1) glikozīdsaitēm. Nelielā daudzumā tā sastāvā ietilpst arī α-D-glikopiranoze, kas parasti izvietojusies molekulu galos.

## Bioaktīvās īpašības
Inulīnam raksturīga spēja samazināt asinīs lipīdu koncentrāciju un stabilizēt glikozes līmeni. Inulīnam piemīt prebiotiskas īpašības, jo tas palielina bifidobaktēriju skaitu zarnu traktā. 

## Atsauces
Lata piemiņas monētas

**Lata piemiņas monētas** ir latu monētas, kas kaltas ierobežotā tirāžā kā veltījums kādam notikumam, simbolam vai tēlam. Šīs monētas var izmantot kā maksāšanas līdzekli, tomēr parasti tās apgrozībā nenonāk, jo to vērtība ir lielāka par nominālvērtību. Tās parasti izgatavo no zelta, sudraba, citiem dārgmetāliem īpaši augstā kaluma kvalitātē. Pirmās jubilejas monētas (ar 2 latu, 10 latu un 100 latu nominālvērtību) tika izlaistas 1993. gada novembrī, atzīmējot Latvijas Republikas neatkarības 75. gadadienu. Šīm monētām vēlāk tika noteikts apgrozības monētu statuss. Tāpat kā visas Latvijas mūsdienu apgrozības monētas, tās tiek kaltas dažādās ārvalstīs.

## Monētu uzskaitījums

## Skatīt arī
* Lata apgrozības naudas zīmes
## Atsauces
* Latvijas Bankas mājaslapa

## Ārējās saites
* Latvijas Bankas izdotās jubilejas un piemiņas monētas
Graubindenes kantons

**Graubindenes kantons** (, , ) ir lielākais no Šveices 26 kantoniem. Kantona administratīvais centrs ir Kūra. Graubindenes kantons robežojas ar Tičīno, Ūrī, Glarusas un Sanktgallenes kantoniem, kā arī ar Itāliju, Austriju un Lihtenšteinu. Administratīvi sīkāk Graubindene dalās 11 apgabalos. Graubindenes kantons ir vienīgais, kurā ir trīs oficiālās valodas un kurā viena no tām ir retoromāņu. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Kamau

**Kamau** () ir pilsēta Vjetnamā, Kamau provinces administratīvais centrs. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 204,9 tūkstoši cilvēku. Kamau ir valsts lielākais garneļu un garneļvēžu eksportētājs. Šeit atrodas Kamau lidosta. Kamau ir dzimis un uzaudzis Vjetnamas pašreizējais premjerministrs Nguens Tans Zungs.
Ots Leplands

**Ots Leplands** (, dzimis ) ir igauņu mūziķis. Pazīstams kā Igaunijas TV šova "Igaunija meklē superzvaigzni" () trešās sezonas uzvarētājs. Viņš pārstāvēja Igauniju 2012. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Baku, Azerbaidžānā, ar dziesmu *Kuula*. Mūziķis ir izdevis sešus studijas albumus.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi
* *Oti jõululaulud* (1995)
* *Oti suvelaulud* (1996)
* *Ott ja Valged jänesed* (1996)
* *Ott ja sõbrad* (1996)
* *Ott Lepland* (2010)
* *Laulan ma sind* (2011)
* *Öö mu kannul käib* (2012)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
PW-Sat

***PW-Sat*** bija Polijas pirmais Zemes mākslīgais pavadonis. Tas orbītā tika palaists nesējraķetes *[[Vega (nesējraķete)|Vega]]* pirmajā lidojumā 2012. gada 13. februārī.

Pavadoni izgatavoja augstskolas Varšavas Politehnika studenti.

*PW-Sat* ar masu 1330 g izgatavots *[[CubeSat]] 1U* formā. Pavadonim ir izvēršama metru gara spirāles konstrukcija ar taisnstūra formas šķērsgriezumu, kas no četrām pusēm pārklāta ar saules baterijām. Konstrukcija paredzēta atmosfēras bremzēšanas koncepcijas pārbaudei, kuras rezultātā plānots samazināt pavadoņa orbītas augstumu.

## Lidojuma gaita
*PW-Sat* tika palaists  10:00 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Vega (nesējraķete)|Vega]]* no Gviānas kosmiskā centra. *Vega*, kas ir vairāku Eiropas valstu kopražojums, šis bija pirmais lidojums. Kopā ar *PW-Sat* tika palaisti arī pavadoņi *[[LARES]]*, *[[ALMASat-1]]*, *[[XaTcobeo]]*, *[[UniCubeSat-GG]]*, *[[ROBUSTA]]*, *[[e-st@r]]*, *[[Goliat]]*, *[[MaSat-1]]*.

Pirmo signālu no pavadoņa uztvēra 12:10 *UTC* radioamatieri. Polijas *PW-Sat* komanda signālu uztvēra 12:15 *UTC*.

2012. gada aprīlī un maijā tika sūtītas komandas, lai pavadonis sāktu izvērst buru, bet *PW-Sat* neatbildēja. Tika secināts, ka problēma ir sakaru moduļa aparatūrā, kas tika atklāta citos šī modeļa moduļos.
*PW-Sat* bija plānots orbītā atrasties līdz 2013. gadam, kad tas noietu no orbītas.

 *PW-Sat* iegāja atmosfērā un sadega.

## Ārējās saites
* ''PW-Sat'' vietne  
* ''PW-Sat'' Gunter's Space page
Mihails Varnakovs

**Mihails Varnakovs** (; dzimis 1985. gada 1. martā) ir krievu hokejists, labais malējais uzbrucējs. Pašlaik (2018) Varnakovs spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Ņižņijnovgorodas "Torpedo" rindās.

## Spēlētāja karjera
Varnakovs profesionālā spēlētāja karjeru uzsāka 2003.—04. sezonā, kad debitēja Krievijas Superlīgas kluba Ņižņijnovgorodas "Torpedo" rindās. Nākamās trīs sezonas klubs aizvadījis Krievijas Augstākajā līgā, taču tad atgriezās Superlīgā. Sākot ar 2008. gadu "Torpedo" uzsāka spēlēt Kontinentālajā hokeja līgā, kur Varnakovs kļuva par vienu no vadošajiem komandas uzbrucējiem.

2012.—13. gada sezonas otrajā pusē Varnakovs tika aizmainīts uz Sanktpēterburgas SKA vienību, taču pēc sezonas izskaņas uzbrucējs noslēdza līgumu ar Kazaņas "Ak Bars" vienību. "Ak Bars" rindās spēlēja līdz 2017. gadam, kad pievienojās Maskavas "Dinamo".

## Karjeras statistika

## Ārējās saites
Pālmera Zeme

**Pālmera Zeme** (, ) ir dabas apgabals Rietumantarktīdā. Aizņem Antarktīdas pussalas dienvidu daļu no līnijas starp Džeremija ragu rietumu krastā un Agasi ragu austrumu krastā. Ziemeļos robežojas ar Greiema Zemi, dienvidos — ar Elsvērta Zemi. Zemes rietumu piekrasti gar Džordža VI šaurumu un Belinshauzena jūras piekrasti aizņem Ingliša un Raimila krasti, austrumu piekrasti — Orvila, Lesitera, Bleka un Vilkinsa krasti. Austrumu piekrastes lielāko daļu apskalo Vedela jūra un tai piekļaujas Ronnes, Larsena un citi mazāki šelfa ledāji. Augstākais punkts ir  augstais Džeksona kalns zemes ziemeļdaļā.

Līdz 1964. gadam par Pālmera Zemi vai Pālmera pussalu amerikāņu avotos dēvēja visu Antarktīdas pussalu. Lai novērstu nosaukumu konfliktu (britu avotos pussalu dēvēja par Greiema Zemi), tika panākta vienošanās par pussalas tagadējo nosaukumu, Pālmera Zemes vārdu atstājot pussalas dienvidu daļai, godinot vienu no Antarktīdas pirmatklājējiem, amerikāņu roņu mednieku Natenjelu Pālmeru.

Pālmera Zemē nav vissezonas polārstaciju; zemes dienvidos funkcionē britu vasaras stacija Skaiblū, bet ziemeļdaļā pie Džordža VI šauruma — argentīniešu patvērums Nogala de Saldana.

## Atsauces
Individuālisms

**Individuālisms** ir morāla nostāja, politiskā filozofija un ideoloģija, kuras pamatā ir indivīda morālā vērtība un indivīda tiesības uz absolūto brīvību un absolūtām tiesībām. Individuālisma piekritēji atbalsta indivīda pašnoteiktus mērķus un vēlmes, augsti vērtē neatkarību un pašpaļāvību, noraidot ārēju iejaukšanos no autoritātes, institūciju, sabiedrības vai ģimenes puses, lai ietekmētu indivīda intereses un rīcību.

Līdzīga veida filozofiskas nostādnes, kuru centrā ir indivīds un tā vēlmes, ir klasiskais liberālisms, klasiskais libertisms, eksistenciālisms un anarhisms. Individuālismu mēdz pretstatīt kolektīvismam.

## Ārējās saites
Jevgeņijs Varlamovs

**Jevgeņijs Varlamovs** (; dzimis 1976. gada 7. decembrī) ir bijušais krievu hokejists, aizsargs. Savas karjeras laikā aizvadījis 204 KHL spēles, kā arī 451 Krievijas Superlīgas spēles, kļuvis par 2007. gada Krievijas čempionu. Pašlaik (2013) Varlamovs strādā KHL kluba Ņižņijnovgorodas "Torpedo" administrācijā.

## Spēlētāja karjera
Uzaudzis Igaunijā, tās vietējā līgā Varlamovs arī sāka savu profesionāļa karjeru, no 1991. līdz 1995. gadam spēlējot klubā Tallinna JSK rindās, vienlaicīgi spēlējot arī Igaunijas jauniešu izlasēs.

No 1995. līdz 1998. gadam Varlamovs spēlēja Krievijas Superlīgas kluba Maskavas "Krylia Sovetov" rindās, taču tad pievienojās Kazaņas "Ak Bars" vienībai. Kazaņā aizsargs spēlēja līdz pat 2003. gadam. 2003.—04. sezonā Varlamovs pievienojās Magņitogorskas "Metallurg" rindām, kluba sastāvā spēlējot līdz pat 2011. gada vasarai. "Metallurg" rindās Varlamovs kļuva par 2007. gada Krievijas čempionu hokejā.

No 2011. līdz 2013. gadam Varlamovs bija Ņižņijnovgorodas "Torpedo" kapteinis. 2013. gada 8. jūlijā paziņoja par spēlētāja karjeras beigšanu.

## Ārējās saites
Tjumeņas "Rubin"

**Tjumeņas "Rubin"** ir hokeja komanda, kas dibināta 1995. gadā un bāzēta Tjumeņā, Krievijā. "Rubin" pašlaik spēlē Krievijas Augstākajā līgā. 2011. gadā komanda izcīnīja līgas čempiones titulu.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com lapa
Antons Šipuļins

**Antons Šipuļins** (; dzimis ) ir krievu bijušais biatlonists.

Piedalījies divās ziemas olimpiskājās spēlēs (, ). Sākotnēji bija ieguvis bronzas medaļu 4×7,5 km stafetē 2010. gada spēlēs Vankūverā un zelta medaļu 2014. gada Soču olimpisko spēļu stafetē, bet tās abas tika atņemtas, jo vienam no komandas dalībniekiem Jevgeņijam Ustjugovam bija konstatēts dopinga pārkāpums. Šipuļina augstākā vieta olimpiskajās spēlēs ir 4. vieta sprintā 2014. gadā.

Pasaules čempionātos sāka piedalīties 2011. gadā. 2012. gadā Rūpoldingā izcīnījis savu pirmo medaļu pasaules čempionātos individuālajās distancēs — kļuva par bronzas medaļas laureātu iedzīšanā. Arī nākamajā gadā Nove Mesto Morāvijā izcīnījis bronzu iedzīšanā un sudrabu masu startā. 2015. gada čempionātā Kontiolahti ieguva sudraba godalgu iedzīšanā. 2017. gadā Hohfilcenē kļuva par pasaules čempionu vīriešu stafetē un ieguva bronzu jauktajā stafetē.

2018. gada 25. decembrī Šipuļins paziņoja par aiziešanu no sporta, viņa atvadu sacensības bija *[[World Team Challenge]]* tā paša gada 29. decembrī.

Arī viņa māsa Anastasija Kuzmina ir biatloniste, pārstāvējusi Slovākiju.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites
Olga Viluhina

**Olga Viluhina** (; dzimusi ) ir krievu bijusī biatloniste,  sudraba medaļas ieguvēja sprintā.

## Karjera
Pasaules kausa sacensībās debitēja  Hantimansijskā. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2012. gadā Rūpoldingā un izcīnīja bronzas medaļu iedzīšanā. Nākamajās sezonās vairākkārt ieņēma vietas uz goda pjedestāla Pasaules kausa posmos.

 izcīnīja sudrabu sprintā. 2016. gada decembrī Starptautiskā Biatlona savienība viņu kopā ar Janu Romanovu uz laiku diskvalificēja par dopinga pārkāpumiem 2014. gada ziemas olimpisko spēļu laikā. 2017. gada 27. novembrī Starptautiskā Olimpiskā komiteja apstiprināja diskvalifikāciju, aizliedzot viņām uz mūžu piedalīties olimpiskajās spēlēs, un atņēma olimpiskās medaļas. 2020. gada 24. septembrī Sporta arbitrāžas tiesa atcēla Viluhinas diskvalifikāciju individuālajās sacensībās, atjaunojot viņas sudraba medaļu sprintā. Sieviešu stafetē, kurā sākotnēji tika izcīnīta sudraba medaļa, un jauktajā stafetē (4. vieta) rezultāti tika anulēti komandas biedres Olgas Zaicevas diskvalifikācijas dēļ.

2013.—2014. gada sezonā ieņēma 4. vietu Pasaules kausa kopvērtējumā. Viņa izlaida 2014.—2015. gada sezonu, bet 2015.—2016. gada sezonā piedalījās tikai IBU kausa sacensībās. 2016. gada novembrī pirms nākamās sezonas sākuma paziņoja par karjeras noslēgšanu.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Individuālie pjedestāli

## Atsauces

## Ārējās saites
Valentīns Būmeisters

**Valentīns Būmeisters** (1914-1987) bija latviešu ārsts endokrinologs, docents, Rīgas Medicīnas institūta Medicīnas fakultātes dekāns (1958-1961), viens no endokrinoloģijas pamatlicējiem Latvijā.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Pēterpilī sociāldemokrātu Kārļa Būmeistera un viņa sievas Agneses, dzimušas Bahmanes, ģimenē. Ģimenē bija arī jaunākais brālis Juris un māsa Rute. Mācījās Rīgas 4. ģimnāzijā, studēja Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātē (1931-1937). Pēc ārsta diploma iegūšanas strādāja Skultē, Daugavpilī (1937-1940), Rīgā (1941), Līvānos, Subatē un Rendā (1941-1945).

Pēc Otrā pasaules kara beigām 1946. gadā sāka strādāt Latvijas Valsts Universitātes Medicīnas fakultātes Terapijas katedrā par asistentu. 1954. gadā aizstāvēja zinātņu kandidāta disertāciju un kopš 1958. gada strādāja par Hospitālās terapijas katedras vadītāju. Šajā gadā P. Stradiņa Republikāniskajā Klīniskajā slimnīcā izveidoja Latvijā pirmo endokrinoloģijas nodaļu, kas vēlāk pārtapa par Endokrinoloģijas centru. Docents Būmeisters bija pirmais šīs nodaļas vadītājs  No 1958. līdz 1961. gadam bija Rīgas Medicīnas Institūta Medicīnas fakultātes dekāns. No 1961. gada strādāja Latvijas Eksperimentālās un klīniskās medicīnas zinātniskās pētniecības institūtā, izveidoja prāvu gleznu privātkolekciju.

## Ģimene
Laulībā ar zobārsti Valdu Būmeisteri (dz. Āberbergu-Augškalni) piedzima trīs meitas: Ilze (pēc laulībām - Ilze Sedleniece), Aija (pēc laulībām - Aija Žileviča) un Baiba (pēc laulībām - Baiba Jaksona), kuras arī kļuva par ārstēm.

## Zinātniskā darbība
Publicēja 62 zinātniskos darbus, galvenokārt par asinsrites regulāciju, klīnisko farmakodinamiku un  endokrinoloģiju. No 1973. līdz 1986. gadam piedalījās daudzās zinātniskajās ekspedīcijās kopā ar onkologiem, gastroenterologiem un nefrologiem. Interesējās arī par elektromagnētiskā lauka un āderu ietekmi uz cilvēku veselību.

* Par tireotoksikozes diagnostiku (1957)
* Reimatisma ārstēšanas principi (1959)
* Hipertoniskā slimība (1970)
* *Спорадический зоб: патогенез, клиника, профилактика* (1974, krieviski)

## Atsauces
E-st@r

***e-st@r*** bija Itālijas studentu pavadonis, kas palaists nesējraķetes *[[Vega (nesējraķete)|Vega]]* pirmajā lidojumā 2012. gada 13. februārī. 
Pavadoni izgatavoja Turīnas politehniskās universitātes studenti.

Ar pavadoni tika pārbaudīta jauna aktīva stāvokļa noteikšanas un kontroles sistēma *Active Attitude Determination and Control System* (*A-ADCS*). Otrs mērķis bija izmēģināt komerciālos komponentus un materiālus.

*e-st@r* ar masu aptuveni 1 kg izgatavots pēc *[[CubeSat]]* *1U* formas, ar 10 cm malām. 

## Lidojuma gaita
*e-st@r* tika palaists  10:00 UTC ar nesējraķeti *[[Vega (nesējraķete)|Vega]]* no Gviānas kosmiskā centra. *Vega*, kas ir vairāku Eiropas valstu kopražojums, šis bija pirmais lidojums. Kopā ar *e-st@r* tika palaisti arī pavadoņi *[[LARES]]*, *[[ALMASat-1]]*, *[[XaTcobeo]]*, *[[UniCubeSat-GG]]*, *[[ROBUSTA]]*, *[[Goliat]]*, *[[MaSat-1]]* un *[[PW-Sat]]*.
 
2012. gada decembrī paziņots, ka sakari ar *e-st@r* ir pārtrūkuši un pavadonis atzīts par zaudētu.
 pavadonis nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Ārējās saites
* CubeSat Team of Politecnico di Torino
* ''e-st@r'' ESA vietnē
* ''e-st@r'' Gunter's Space page
Vladimirs Maļeņkihs

**Vladimirs Maļeņkihs** (; dzimis 1980. gada 1. oktobrī) ir krievu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2016) Maļeņkihs spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Toljati "Lada" rindās.

## Spēlētāja karjera
Maļeņkihs profesionālo karjeru uzsāka 1998. gadā, kad debitēja Krievijas Superlīgas kluba Toljati "Lada" rindās. Kluba sastāvā Maļeņkihs spēlēja līdz pat 2005. gadam, kad pievienojās Magņitogorskas "Metallurg" rindās. Magņitogorskas kluba sastāvā aizsargs kļuva par 2007. gada Krievijas čempionu hokejā. 2011. gada vasarā Maļeņkihs pievienojās Ņižņijnovgorodas "Torpedo" vienībai, taču divus gadus vēlāk atgriezās Magņitogorskas "Metallurg" rindās. 2013.—14. gada sezonā kopā ar "Metallurg" izcīnīja Gagarina kausu, finālsērijā ar 4—3 pārspējot Prāgas "Lev".

## Ārējās saites
Neiromediatori

**Neiromediatori** ir endogēnas ķīmiskas vielas, kas caur sinapsi pārraida signālu no neirona uz mērķa šūnu. Neiromediatori atrodas īpašos sinaptiskajos pūslīšos, kas ir sakārtoti zem sinapses presinaptiskās membrānas, un tiek izdalīti sinaptiskajā spraugā, kur tie savienojas ar sinapses postsinaptiskās membrānas receptoriem.

Galvenie cilvēka neiromediatori ir serotonīns, dopamīns, adrenalīns, glutamīnskābe, gamma-aminosviestskābe (GABA), endorfīni, histamīns, serīns, glicīns un adenozīns.
Minhauzens

**Minhauzens** var būt:

* Hieronīms Kārlis Frīdrihs fon Minhauzens — Krievijas impērijas armijas virsnieks un dēkainis
* Johans IV fon Minhauzens — Kurzemes un Sāmsalas-Vīkas bīskaps
Purva bērzlape

**Purva bērzlape** (*Russula paludosa*) ir bērzlapju ģints bazīdijsēne. Tā ir sastopama Eiropā un Ziemeļamerikā jauktajos mežos. Sēne ir ļoti izplatīta ēdamā sēne, to var ēst bez novārīšanas. Purva bērzlape aug mērenās joslas skuju koku mežos un kūdras purvos. To ir viegli sajaukt ar līdzīgu, neēdamu bērzlapi — sīvo bērzlapi.

## Ārējās saites

*
Pelēkā tintene

**Pelēkā tintene** (*Coprinopsis atramentaria*, agrāk *Coprinus atramentarius*) ir ēdama tinteņu ģints bazīdijsēne. Tā ir ļoti bieži sastopama Eiropā un Ziemeļamerikā mežos, parkos, dārzos un ceļmalās.

Sēne ir indīga, lietojot to kopā ar alkoholu. Tā iedarbojas līdzīgi disulfirāmam (viela, ar ko ārstē alkoholismu), izraisot nelabumu, vemšanu, sirdsdarbības traucējumus, drebuļus un citus drudzim līdzīgus simptomus 5—10 minūtes pēc tam, kad ir iedzerts alkohols. Šī mijiedarbība ar alkoholu var notikt pat trīs dienas pēc sēnes ieēšanas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Lata apgrozības naudas zīmes

**Lata apgrozības naudas zīmes** ir lata banknotes un monētas, kas laistas apgrozībā un izmantotas kā maksāšanas līdzeklis. Bez neierobežotas tirāžas naudas zīmēm, apgrozībā laistas arī Latvijas Republikas 75. jubilejai veltītas monētas un viena lata monētas ar īpašu dizainu ierobežotā tirāžā.

## Banknotes

## Standarta apgrozības monētas

## Investīciju zelta 100 latu monēta

## Jubilejas monētas
Kaltas 1993. gadā, atzīmējot Latvijas Republikas 75 gadu jubileju. Tās ir pirmās Latvijas vēsturē kaltās piemiņas monētas, taču, atšķirībā no citām piemiņas monētām, tām 1997. gadā tika noteikts apgrozības monētu statuss.

## Īpašā dizaina vienlatnieki
Īpašā dizaina vienlatnieki no parastajām viena lata apgrozības monētām ar lasi atšķiras ar reversa zīmējumu. Turklāt tās paredzēts kalt tikai vienu reizi, tādējādi ierobežojot to skaitu.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Lata piemiņas monētas
Egļukalns (nozīmju atdalīšana)

**Egļukalns** var būt:
* Egļukalns — paugurs Sventes pagastā
* Egļukalns — paugurs Dzērbenes pagastā
* Egļukalns — apdzīvota vieta Vīksnas pagastā
* Egļu kalna Skujenes pagastā cits nosaukums

## Skatīt arī
* Brantu Egļukalns
Pērkoni

**Pērkoni** (, *Pārkyuni*) var būt:
* Pērkoni — apdzīvota vieta Kubulu pagastā;
* Pērkoni — apdzīvota vieta Vīksnas pagastā.

## Skatīt arī
* Pērkons
* Pērkoņi
Kuprava (Vīksnas pagasts)

**Kuprava** (arī **Kuprova**, **Vackuprava**, **Vackuprova**, **Veckuprava**) ir ciems Balvu novada Vīksnas pagastā. Izvietojies pagasta austrumos Bolupes labajā krastā abpus bijušajam Ieriķu—Vecumu dzelzceļam  no pagasta centra Vīksnas,  no novada centra Balviem un  no Rīgas. Bolupes kreisajā krastā atrodas Kupravas pagasta ciems Kuprava. Kupravā netālu no Makšinavas (kādreizējā Liepnas pagasta daļā) atrodas Kupravas katoļu baznīca un kapi.

## Atsauces
Kristīne Opolais

**Kristīne Opolais** (dzimusi  Rēzeknē) ir latviešu operdziedātāja, soprāns. Vairākus gadus bija Latvijas Nacionālās operas soliste, vēlāk Minhenes, Berlīnes, Milānas, Vīnes un citu pilsētu operu soliste.

## Dzīvesgājums
Kristīne Opolais ir dzimusi Rēzeknē 1979. gada 12. novembrī. Mācījās skolā ar mūzikas novirzienu, arī Rēzeknes modeļu skolā. 2003. gadā uzsāka maksas studijas Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas Vokālajā nodaļā, ņēma privātstundas pie koncertmeistares Margaritas Gruzdevas un tika uzņemta Latvijas Nacionālās operas (LNO) korī. Savu solistes karjeru sāka ar Mizetes lomu Pučīnī operā "Bohēma" (2003), ar panākumiem dziedāja Lizas lomu Čaikovska operā "Pīķa dāma" (2005) un Katerīnas lomu Šostakoviča operā "Mcenskas apriņķa lēdija Makbeta" (2006).
2006. gadā Kristīne Opolais debitēja Berlīnes Valsts operā ar titullomu Pučīni operā "Toska". 2007. gadā uzstājās kopā ar BBC filharmonisko orķestri. 2008. gadā viņa dziedāja Polīnas lomu Milānas opernamā *La Scala* Prokofjeva operā "Spēlmanis" un Pučīni operas "Bohēma" koncertuzvedumā kopā ar Birmingemas simfonisko orķestri un diriģentu Andri Nelsonu.

2008./2009. gada sezonā Kristīne Opolais debitēja ar Mimī lomu operā "Bohēma" Vīnes Valsts operā, ar Polīnas lomu Prokofjeva operā "Spēlmanis" Lionas operā un ar Lizas lomu operā "Pīķa dāma" Turīnas *Teatro Regio*. 2009. gada vasarā viņa ar soprāna partiju uzstājās Šostakoviča 14. simfonijas atskaņojumā Zalcburgas festivālā.

2011. gadā precējusies ar diriģentu Andri Nelsonu, viņi izšķīrās 2018. gadā. 2012. g. janvārī ģimenē piedzima meita Anna Adriana.

2016. g. 18. oktobrī valsts prezidents R.Vējonis pasniedza Latvijas augstāko apbalvojumu operas zvaigznei Kristīnei Opolais un viņas dzīvesbiedram, diriģentam Andrim Nelsonam. Ar Triju Zvaigžņu ordeni viņus apbalvoja par sevišķiem nopelniem Tēvijas labā.

"Man patriotisms nozīmē — darīt izcili to, ko katrs spēj, un vienmēr atcerēties un lepoties ar savu valsti, no kuras tu nāc. Triju Zvaigžņu ordenis manās acīs vienlaikus ir gan pagodinājums, gan atzinība, gan lepnums un atbildība. To saņemt bija ļoti saviļņojoši", teica K.Opolais pēc apbalvošanas ceremonijas.

## Pazīstamākās operu lomas
*

## Apbalvojumi
* Talavijas Paula Saksa Atzinības balva (2004)
* Teātra balva kā labākajai operas māksliniecei (2005)
* Latvijas Kultūras fonda balva (2005)
* Latvijas Lielā mūzikas balva (2006)
* Triju Zvaigžņu ordenis, III pakāpe (2016)
* *„Rēzeknes Goda pilsonis” (2016)*

## Atsauces

## Ārējās saites
*  //
* Dokumentālās filmas OPOLAIS pirmā skice
* Loretas ārija no Pučīni "Džanni Skiki"
Dofamīns

**Dofamīns** jeb **dopamīns** (no ) ir kateholamīnu grupas viela, kam ir nozīmīga loma dzīvnieku psiholoģiskajās norisēs. Dofamīns ir radniecisks pirokatehīna (katehola) atvasinājumam **d**ihidr**o**ksi**f**enil**a**lanīnam (DOFA; angliskais saīsinājums DOPA). To ķīmiski var uzskatīt par DOFA, kas zaudējis karboksilgrupu, t.i. ir aminoskābei atbilstošais amīns — no tā cēlušies nosaukumi "dofamīns" un "dopamīns".

Dofamīna prekursors cilvēka organismā ir L-DOPA, kura prekursori savukārt ir tirozīns un fenilalanīns.

Smadzenēs dofamīns darbojas kā neiromediators. Cilvēka smadzenes izmanto piecus zināmus dofamīna receptoru veidus, kam ir doti nosaukumi D1, D2, D3, D4 un D5.

Dofamīns ir atbildīgs par atalgojuma sistēmas aktivizēšanu smadzenēs. Katrs atalgojums paaugstina dofamīna pārsūtīšanas līmeni smadzenēs; daudzas spēcīgu atkarību izraisošas vielas, it īpaši stimulanti, kā kokaīns un metamfetamīns, tieši iedarbojas uz dofamīna sistēmu. Ir pierādīts, ka cilvēkiem ar ekstravertu personību dofamīna līmenis smadzenēs ir augstāks nekā cilvēkiem ar introvertu personību. Daudzi zināmi nervu sistēmas traucējumi, piemēram, Pārkinsona slimība, šizofrēnija un uzmanības deficīta un hiperaktivitātes sindroms, tiek saistīti ar dofamīna sistēmas darbības traucējumiem.

thumb|left|150px|Dofamīna hidrohlorīda preparāts
Dofamīns ir pieejams kā intravenozas zāles, kas iedarbojas uz simpātisko nervu sistēmu. Tās pastiprina sirdsdarbību un paaugstina asinsspiedienu. Tā kā dofamīns nespēj šķērsot asins-smadzeņu barjeru, tad tas, ievadīts intravenozi, uz centrālo nervu sistēmu neiedarbojas.

## Atsauces
Euskaltel-Euskadi

**Euskaltel-Euskadi** (*UCI komandas kods:* **EUS**) bija profesionāla Spānijas šosejas riteņbraukšanas komanda. Komanda tika sponsorēta komerciāli, bet darbojās arī kā neoficiāla Basku zemes nacionālā izlase un to daļēji sponsorēja Basku pašpārvalde. Tās braucēji bija vai nu no Basku zemes vai arī vismaz auguši šo reģionu riteņbraukšanas kultūrā. Komandas sponsori bija *[[Euskaltel]]*, Basku zemes telekomunikāciju kompānija. *Euskatel-Euskadi* tradicionālās formas krāsas ir oranža un par tradīciju kļuva oranžu t-kreklu un Basku karogu izdalīšana skatītājiem *[[Tour de France]]* laikā, kad posmi notika Basku zemē.

Pēc laba snieguma 2003. gada ''Tour de France'', kad Ivans Majo un Aimars Subeldija kopvērtējumā ierindojās pirmajā desmitniekā, Majo pie tam uzvarot *[[Alpe d'Huez]]* posmā, *Euskaltel-Euskadi* tika uzskatīti par titula pretendentiem arī 2004. gada ''Tour de France''. Par papildus pamatojumu tam kļuva Ivana Majo pārliecinošā uzvara *[[Critérium du Dauphiné Libéré]]* sacensībās (tradicionāli tiek uzskatīta par *Tour de France* titula pretendentu pārbaudi), pārspējot Lānsu Ārmstrongu Vantū kalna individuālajā braucienā. Tomēr vienā no pirmajiem *Tour de France* posmiem Majo iekļuva kritienā un guva savainojumu, izstājoties jau pirmajā Pireneju posmā. Arī Subeldijam dalība šajās sacensībās neizdevās. Komandas sporta direktors Hulians Gorospe atzina: "Kaut mūsu komandas forma nebūtu tik viegli pamanāma".

2005. gadā komanda piesaistīja Aitoru Gonsalesu, kurš uzvarēja *[[Tour de Suisse]]* sacensībās, tomēr atkal starts 2005. gada ''Tour de France'' neizdevās.

Komanda tika izveidota 1994. gadā un ir piedalījusies astoņās *Tour de France*, gūstot četras uzvaras posmos, pēdējoreiz 2011. gadā.

Basku pašpārvaldes paziņojums par sponsorēšanas pārtraukšanu lika komandas vadībai paziņot, ka komanda varētu beigt pastāvēt pēc 2013. gada sezonas. 2013. gada septembrī Formula 1 pilots Fernando Alonso izteica vēlmi palīdzēt saglabāt komandu, nopērkot tās *[[UCI WorldTour|UCI World Tour]]* licenci bet nespēja vienoties ar komandas pārstāvjiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Komandas sponsora tīmekļa vietne
Makvejs

**Makvejs** var būt:
* Roberts Makvejs — ASV hokejists;
* Timotijs Makvejs — ASV armijas veterāns un apsargs;
* Tonijs Makvejs — ASV vieglatlēts.
Agasi rags

**Agasi rags** (, ) ir ar ledu klāts zemesrags Antarktīdā, Holika-Kenjona pussalas galējais austrumu punkts. Iezīmē robežu starp Greiema Zemi ziemeļos un Pālmera Zemi Antarktīdas pussalas dienvidos, kā arī starp Boumena krastu ziemeļos un Vilkinsa krastu dienvidos. Pussalu un zemesragu ieskauj Larsena šelfa ledājs.

Zemesragu 1940. gada decembrī atklāja ASV Antarktiskā dienesta (USAS) ekspedīcija un nosauca to par **Jerga ragu** *(Cape Joerg)* par godu vācu izcelsmes amerikāņu ģeogrāfam un kartogrāfam Volfgangam Jergam *(Wolfgang Louis Gottfried Joerg)*. Pēc paša Jerga pieprasījuma vēlāk rags tika pārdēvēts par Agasi ragu, godinot šveiciešu paleontologu un glaciologu Žanu Luī Agasi *(Jean Louis Rodolphe Agassiz)*.

## Atsauces
Laurāzijas placentāļi

**Laurāzijas placentāļi** (*Laurasiatheria*) ir zīdītāju klases (*Mammalia*) virskārta, kas pieder placentāļu infraklasei (*Eutheria*). Tā apvieno 7 kārtas. Pastāv viedoklis, ka visi Laurāzijas placentāļi ir attīstījušies no dzīvniekiem, kas dzīvoja ziemeļu superkontinentā - Laurāzijā pēc tam, kad superkontinents jau bija atdalījies no Gondvanas Pangejas sadalīšanās rezultātā. Tie ir ciršļi, eži, zvīņneši, sikspārņi, vaļi, plēsēji, nepārnadži un pārnadži.

## Īpatnības
Laurāzijas placentāļiem ir līdzīgas gēnu sekvences, bet tiem līdz šim nav atrastas kopīgas un no citiem dzīvniekiem atšķirīgas anatomiskās īpašības. Sugu piederību šai grupai var noteikt, tikai veicot DNS analīzes. Laurāzijas placentāļu virskārta līdz ar pirmprimātu placentāļiem (*Euarchontoglires*) tiek apvienoti kopējā augstākajā kārtā - ziemeļu placentāļos (*Boreoeutheria*)

## Sistemātikas diskusijas
Zinātnieki joprojām diskutē par dažu zīdītāju kārtu vietu sistemātikā Laurāzijas placentāļu virskārtā. Tās ir sikspārņu kārta (*Chiroptera*) un nepārnadžu kārta (*Perissodactyla*). Balstoties uz morfoloģiskajiem pētījumiem, sikspārņi ilgstoši tika sistematizēti vienā grupā ar ādlidoņiem un tupajām. Bet, veicot ģenētiskos pētījumus, atklājās, ka sikspārņi ir radniecīgi Laurāzijas placentāļiem. Jaunie atklājumi devuši pamatu jaunām diskusijām par sikspārņu kārtu, vai tā būtu piederoša kukaiņēdājiem, vai piederoša plēsēju un zvīņešu kopīgajai grupai *[[Ferae]]*, vai jaunā grupā *[[Pegasoferae]]* kopīgi ar nepārnadžiem un *Ferae* grupu. 2011. gada jaunākie gēnu pētījumi tomēr noliedz *Pegasoferae* grupas pamatotību, lai gan šie pētījumi joprojām nav atrisinājuši zinātniski precīzu nepārnadžu vietu sistemātikā. Zinātnieki ierosina nepārnadžus sistematizēt kopīgi ar *Ferae* grupu vienotā ciltī *[[Zooamata]]*, bet pārējos placentāļus *[[Euungulata]]* ciltī.

## Sistemātika
* **Laurāzijas placentāļu virskārta** (*Laurasiatheria*)
** kārta 
** kārta  
** kārta 
** klada Nagaiņi (*Ungulate*)
*** kārta 
*** kārta 
** klada Plēsēji un zvīņneši (*Ferae*)
*** kārta 
*** kārta 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Placental mammal diversification and the Cretaceous–Tertiary boundary
* Evolution of the mammalian placenta revealed by phylogenetic analysis 
* Early History of Mammals Is Elucidated with the ENCODE Multiple Species Sequencing Data
1342. gads

**1342. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 7. maijs — Klements VI kļuva par Romas pāvestu.
* 16. jūlijs — Lajošs I Lielais kļuva par Ungārijas karali.

### Nezināms datums
* Alūksnē tika pabeigta Marienburgas pils celtniecība.

## Dzimuši
* 8. novembris (iespējams) — Juliana no Noričas, angļu svētā (iespējams mirusi 1413. gadā)

## Miruši
* 24. aprīlis — Benedikts XII (*Benedictus XII*), Romas pāvests (dzimis 1280. gados)
* 16. jūlijs — Karls Roberts Anžū, Ungārijas karalis (dzimis 1288. gadā)
Boguhvala

**Boguhvala** () ir pilsēta Polijā, Piekarpatu vojevodistē, uz dienvidrietumiem no Žešovas pie Vislokas upes.
Dinova

**Dinova** () ir pilsēta Polijā, Piekarpatu vojevodistē, uz dienvidaustrumiem no Žešovas pie Sanas upes. No Dinovas uz Pševorsku saglabājusies šaursliežu dzelzceļa līnija.
Glogova Malopolska

**Glogova Malopolska** () ir pilsēta Polijā, Piekarpatu vojevodistē, uz ziemeļiem no Žešovas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tičina

**Tičina** () ir pilsēta Polijā, Piekarpatu vojevodistē, uz dienvidiem no Žešovas. Dibināta 1368. gadā. Pilsēta attīstījās līdz 17. gadsimta vidum, kad to nopostīja tatāri un kazaki. No 1792. līdz 1918. gadam - Austroungārijas sastāvā.
Melecas apriņķis

**Melecas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Piekarpatu vojevodistē. Apriņķis robežojas ar Piekarpatu vojevodistes Tarnobžegas, Kolbušovas, Ropčices-Seņdzišovas un Dembicas apriņķiem, Mazpolijas vojevodistes Dombrovas apriņķi, kā arī Sventokšiskas vojevodistes Stašovas apriņķi.
Vīksna

**Vīksna** (arī **Viksna**, agrāk **Vīksnumežs**, **Nikolajeva**) ir ciems Balvu novada Vīksnas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā Kurnas labajā krastā pie bijušajā Gulbenes—Abrenes dzelzceļa  no novada centra Balviem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie kādreizējās Vīksnas stacijas pēc dzelzceļa līnijas izbūves. No 1945. līdz 1965. gadam ciema nosaukums bija Nikolajeva. Padomju gados attīstījusies kā ciema padomes un padomju saimniecības «Vīksna» centrs. Vīksnā atrodas pagasta pārvalde, Stacijas pamatskolas Vīksnas filiāle, tautas nams, bibliotēka, aptieka, feldšeru veselības punkts, Svētā Kņaza Vladimira pareizticīgo baznīca (vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Nikolajeva

**Nikolajeva** var būt:

* Nikolajeva — apdzīvota vieta Kubulu pagastā;
* Mikolajivas Mikolajivas apgabalā kādreizējais nosaukums;
* Mikolajivas Ļvivas apgabalā kādreizējais nosaukums;
* Vīksnas kādreizējais nosaukums;
* Tatjana Nikolajeva — padomju krievu pianiste, komponiste un mūzikas pedagoģe.

## Skatīt arī
* Nikolajevs
Amerikas placentāļi

**Amerikas placentāļi** (*Xenarthra*) ir zīdītāju klases (*Mammalia*) virskārta, kas pieder placentāļu infraklasei (*Eutheria*). Tā apvieno 2 kārtas. Šīs virskārtas sugas mūsdienās ir sastopamas tikai Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā. Tie ir skudrulāči, sliņķi un bruņneši.

## Vēsture
[thumb|left|200px|[Sārtais bruņnesis (*Chlamyphorus truncatus*)]]
Senākie fosilie atradumi ir atrasti Dienvidamerikā, un tie ir apmēram 60-65 miljonus gadu veci no paleogēna laika. Šīs virskārtas dzīvnieki ilgu laiku attīstījās izolētā vidē Dienvidamerikā. Antiļu salas Amerikas placentāļi sasniedza miocēna sākumā, bet Centrālameriku un Ziemeļameriku pirms apmēram 9 miljoniem gadu.

## Īpatnības
Zinātniskais nosaukums *Xenarthra* nozīmē *dīvainās locītavas*. Šis vārds tika izvēlēts tādēļ, ka šiem dzīvniekiem ir savdabīgi un atšķirīgi no visiem pārējiem zīdītājiem mugurkaula skriemeļi. Tiem ir papildus kustēšanās spējas, kādas nav citiem zīdītājiem. Tēviņiem nav ārējo krūšu dziedzeru, tie atrodas starp urīnpūsli un taisno zarnu. Amerikas placentāļiem ir arī vislēnākā vielmaiņa no visiem dzemdētājzīdītājiem.

## Sistemātika
* virskārta 
** kārta 
*** Bruņnešu dzimta (*Dasypodidae*)
*** †*[[Glyptodontidae]]*
*** †*[[Pampatheriidae]]*
** kārta 
*** apakškārta Skudrlāči (*Vermilingua*)
**** Pundurskudrlāču dzimta (*Cyclopedidae*)
**** Skudrlāču dzimta (*Myrmecophagidae*)
*** apakškārta Sliņķi (*Folivora*)
**** Divpirkstsliņķu dzimta (*Megalonychidae*)
**** Trīspirkstsliņķu dzimta (*Bradypodidae*)
**** †*[[Megatheriidae]]*
**** †*[[Mylodontidae]]*
**** †*[[Orophodontidae]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bruņneši un nepilnzobji
* Evolution of the mammalian placenta revealed by phylogenetic analysis 
* Armadillos: Biology, Ecology and Images
Glasnostj

250px|thumbnail|Mihails Gorbačovs 1987. gadā

**"Glasnostj"** ( — 'atklātība') bija viens no perestroikas reformu pamatelementiem ("glasnostj — perestroika — uskorenije"), kas paredzēja cenzūras vājināšanu un dažādu informācijas barjeru izbeigšanu Padomju Savienībā. Sabiedrībā tika atļauts brīvs dialogs un pat Padomju Savienības politikas kritika. Šī reforma tika realizēta 20. gadsimta astoņdesmitajos gados (1987—1991), kad Padomju Savienību vadīja Mihails Gorbačovs.

Sākotnēji "glasnostj" 1986. gadā tika minēta Padomju Savienības Komunistiskās partijas kongresā kā iespēja norādīt uz problēmām valsts tautsaimniecībā, kas ļautu tās operatīvi novērst, tomēr jau drīz šī politika pārkāpa sākotnējo ietvaru. Jau 1987. gadā atklātībā parādās temati, kas iepriekš Padomju Savienībā bija tabu, piemēram, Staļina laikmets, kompartijas nomenklatūras privilēģijas, sekss, valsts aparāta birokratizācija, ekoloģiskās problēmas u.c. No ieslodzījuma tika atbrīvoti disidenti, kas bija ieslodzīti par "samizdata" literatūras turēšanu, izplatīšanu. 1987. gadā no speciālajām glabātavām, kas nebija pieejamas visiem, grāmatas, kas bija aizliegtas, tika atgrieztas atkal bibliotēkās.

"Glasnostj" periods mainīja sabiedrības uzskatus, kas nosvēra to par labu demokrātijai un rietumnieciskām vērtībām. Kompartijas opozīcija un reformu atbalstītāji pašā kompartijā ieguva atklātu sabiedrības atbalstu. Baltijas valstīs un citās Padomju Savienības republikās šī kustība atbalstīja lielāku suverenitāti iekšējo jautājumu lemšanā, kas vēlāk izvērtās par šo republiku pilnīgu atdalīšanos no Padomju Savienības. Tādējādi "glasnostj" bija viens no elementiem, kas noveda pie Padomju Savienības sabrukuma.

## Atsauces
Peski 2

**Peski 2** (arī **Otrie Peski**, **Peski II**) ir ciems Augšdaugavas novada Laucesas pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā abpus Daugavpils—Demenes autoceļam  no pagasta centra Mirnija,  no novada domes Daugavpilī un  no Rīgas. Ciemā atrodas Laucesas katoļu baznīca un kapsēta.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces