open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pols Hendersons

**Pols Gārnets Hendersons** (; dzimis 1943. gada 28. janvārī) ir bijušais kanādiešu hokejists, labās malas uzbrucējs. Savas karjeras laikā aizvadījis 707 spēles NHL, tajās atzīmējoties ar 477 punktiem. Kanādas izlases rindās spēlējis 1972. un 1974. gada PSRS-Kanādas supersērijās.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Hendersons sāka 1962.—63. gada sezonā NHL kluba Detroitas "Red Wings" sastāvā. "Red Wings" sastāvā Hendersons divreiz sasniedza Stenlija kausa finālu, abas reizes gan tajā piedzīvojot zaudējumu. 1967.—68. gada sezonas vidū uzbrucējs tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs" vienību, tās sastāvā jau drīz kļūstot par vienu no komandas līderiem.

1974. gadā hokejists uzsāka spēlēt WHA, pievienojoties tās klubam Toronto "Toros", taču vēlāk vairākas sezonas aizvadot arī Birmingemas "Bulls" sastāvā. 1979.—80. gada sezonu hokejists iesāka NHL vienībā Atlantas "Flames", taču pēc 1980.—81. gada sezonas, ko atkal aizvadīja "Bulls" rindās, Hendersons noslēdza profesionālo karjeru.

Kanādas izlases rindās Hendersons bija viens no rezultatīvākajiem 1972. gada supersērijas dalībniekiem. Spēlēja arī 1974. gada supersērijā.

## Ārējās saites
Boriss Mihailovs

**Boriss Mihailovs** (; dzimis 1944. gada 6. oktobrī) ir bijušais krievu hokejists, labās malas uzbrucējs, PSRS hokeja izlases dalībnieks, vēlāk arī treneris. PSRS izlases rindās kļuvis par divkārtēju olimpisko čempionu, astoņkārtēju Pasaules čempionu.

Lielāko daļu karjeras Mihailovs aizvadīja Maskavas CSKA rindās, kļūstot arī par vienpadsmitkārtēju PSRS hokeja līgas čempionu.

2000. gadā iekļauts IIHF Slavas zālē.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Mihailovs uzsāka 1962.—63. gada sezonā PSRS hokeja līgas kluba Saratovas "Kristall" sastāvā. No 1965. līdz 1967. gadam hokejists spēlēja Jaroslavļas "Lokomotiv" sastāvā, taču tad pievienojās Maskavas CSKA rindām, tās sastāvā vēlāk kļūstot par vienpadsmitkārtēju līgas čempionu, ilgus gadu spēlējot vienā maiņā ar Valēriju Harlamovu un Vladimiru Petrovu. CSKA Mihailovs spēlēja līdz 1980.—81. gada sezonas noslēgumam, kad beidza savu karjeru.

PSRS hokeja izlases sastāvā spēlējis trīs olimpisko spēļu turnīros, 13 Pasaules čempionātos, kā arī 1972. un 1974. gada PSRS-Kanādas supersērijās. No 1972. līdz 1980. gadam uzbrucējs pildīja arī izlases kapteiņa funkcijas.

1973. un 1979. gada Pasaules čempionātos Mihailovs tika atzīts par turnīra labāko uzbrucēju, tiekot iekļauts arī tā simboliskajā izlasē. 1974. gada Pasaules čempionātu hokejists noslēdza kā turnīra rezultatīvākais spēlētājs.

## Trenera karjera
Laika periodos no 1981. līdz 1984., no 1992. līdz 1997., kā arī no 2002. līdz 2005. gadam Mihailovs ir bijis Krievijas hokeja kluba Sanktpēterburgas SKA galvenais treneris. No 1998. līdz 2001. gadam Mihailovs vadīja Maskavas CSKA.

No 1993. līdz 1995. gadam, kā arī no 2001. līdz 2002. gadam Mihailovs bija Krievijas izlases galvenais treneris, 1993. gada Pasaules čempionātā izcīnot zelta medaļas.

No 2007. līdz 2009. gadam vadīja Krievijas Superlīgas klubu Novokuzņeckas "Metallurg".

## Ārējās saites
Traķu rajona pašvaldība

**Traķu rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Atrodas Viļņas apriņķī, vēsturiskajā Dzūkijas novadā. Tā robežojas ar Elektrēnu, Viļņas rajona, Viļņas pilsētas, Šaļčininku rajona, Varēnas rajona, Alītas rajona, Prienu rajona un Kaišadores rajona pašvaldībām.

## Seņūnijas

## Ārējās saites
Meridian № 6

***Meridian № 6*** (*Меридиан № 6*) ir Krievijas sakaru sistēmas *[[Meridian (pavadoņu sistēma)|Meridian]]* pavadonis. Tas augsti eliptiskā orbītā tika palaists 2012. gada novembrī. Pavadonis nodrošina sakarus militāriem un civiliem lietotājiem.

*Meridian № 6* tika palaists  11:42 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a / Fregat]]* no Pļeseckas kosmodroma starta laukuma 43/4. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Meridian (14F112) Gunter Dirk Krebs
* The Meridian military communications satellite Anatoly Zak
Oto Nordenšelds

**Nils Oto Gustafs Nordenšelds** (; dzimis  Šēgelē, miris  Gēteborgā) bija zviedru ģeologs un polārpētnieks, Gēteborgas tirdzniecības augstskolas profesors un rektors, pirmās Zviedrijas antarktiskās ekspedīcijas (1901—1903) vadītājs.

## Biogrāfija
Dzimis Šēgelē, Smolandē zviedru un somu muižnieku ģimenē. Oto onkulis bija pazīstamais Arktikas pētnieks Ādolfs Nordenšelds, bet brālēns — Mesaverdes pētnieks Gustavs Nordenšelds.

Studējis Upsālas Universitātē, 1894. gadā ieguvis doktora grādu ģeoloģijā. Vēlāk darbojies par šīs universitātes lektoru un bijis ģeoloģijas departamenta asociētais profesors. Vadījis mineroloģiskas ekspedīcijas uz Patagoniju 1890. gados un uz Aļasku un Klondaiku 1898. gadā.

No 1901. līdz 1904. gadam Nordenšelds vadīja pirmo Zviedrijas antarktisko ekspedīciju ar kuģi *Antarctic*. Ekspedīcijas gaitā tika apsekotas Antarktīdas pussalas ziemeļu un austrumu piekrastes, tajā skaitā ekspedīcija pirmā caurkuģoja Antarktikas šaurumu, kas nosaukts par godu ekspedīcijas kuģim, kā arī atklāja Prinča Gustava šaurumu un vairākas salas un līčus. Nordenšelds ar ziemotāju partiju divas polārās ziemas pārziemoja Snouhilas salā ierīkotajā bāzē — pirmo ziemu plānoti, bet otro — apstākļu spiesti, jo ekspedīcijas kuģis smago ledus apstākļu dēļ nespēja ekspedīciju evakuēt un galu galā tika iesprostots ledū un nogrima. Kuģa apkalpe sadalīti pārziemoja Hopa līcī un Polē salā, bet 1903. gadā ekspedīciju veiksmīgi evakuēja argentīniešu korvete *Uruguay*. Neskatoties uz sarežģījumiem, ekspedīcija tiek uzskatīta par veiksmīgu, jo tika izdarīti vairāki nozīmīgi atklājumi, kā arī savākta iespaidīga minerālu un jūras dzīvnieku kolekcija. Pēc ekspedīcijas Nordenšelds kļuva slavens dzimtenē, bet arī bija iedzīvojies ievērojamos parādos.

1905. gadā Nordenšelds kļuva par Gēteborgas Universitātes ģeogrāfijas un etnogrāfijas profesoru. Vēlākos gados viņš veicis vairākas ekspedīcijas: 1909. gadā pētījis Grenlandi, 1920. gadu sākumā — Čīli un Peru. Gājis bojā satiksmes negadījumā 58 gadu vecumā Gēteborgā, kur arī apglabāts.

## Pagodinājumi
Oto Nordenšelda vārdā nosaukti:
* Nordenšelda ezers Čīlē
* Nordenšelda krasts Antarktīdas pussalas austrumos
* Nordenšelda ledus mēle un Nordenšelda ieplaka Rosa jūrā
* Nordenšelda glečers un Nordenšelda smaile Dienviddžordžijas salā
* Nordenšelda Zeme un Nordenšeldtopens Svalbārā

## Atsauces
1981. gada Pasaules čempionāts hokejā

**1981. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Gēteborgā un Stokholmā, Zviedrijā, no 1981. gada 12. līdz 26. aprīlim. Tas bija 47. Pasaules čempionāts hokejā.

## Vietu sadalījums un statistika
### Vietu sadalījums
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Rezultatīvākie spēlētāji

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
1977. gada Pasaules čempionāts hokejā

**1977. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Vīnē, Austrijā, no 1977. gada 21. aprīļa līdz 8. maijam. Tas bija 44. Pasaules čempionāts hokejā.

Par turnīra labāko uzbrucēju tika atzīts Helmuts Balderis.

## Vietu sadalījums un statistika
### Vietu sadalījums
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Rezultatīvākie spēlētāji

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
1979. gada Pasaules čempionāts hokejā

**1979. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Maskavā, PSRS, no 1979. gada 26. aprīļa līdz 14. maijam. Tas bija 46. Pasaules čempionāts hokejā.

## Vietu sadalījums un statistika
### Vietu sadalījums
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Rezultatīvākie spēlētāji

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
Herzeleid Tour

***Herzeleid Tour*** bija vācu grupas *[[Rammstein]]* pirmā koncerttūre, kas norisinājās grupas pirmā tāda paša nosaukuma albuma atbalstam. Tūre sākās 1994. gada 14. aprīlī Leipcigā un noslēdzās 1996. gada 12. oktobrī. Kopsummā grupa nospēlēja 113 koncertus, katrā atskaņojot gandrīz visas dziesmas no sava debijas albuma, kā arī dažas demo dziesmas, kas vēlāk tika iekļautas grupas otrajā albumā *[[Sehnsucht]]*.
 
Tūres laikā grupa ne tikai uzstājās ar solo koncertiem, bet arī bija kā iesildītāji tādām grupām kā *[[Project Pitchfork]]* (15 koncerti), *[[Clawfinger]]* (5 koncerti), *[[Ramones]]* — *"Adios Amigos Tour"* (8 koncerti).
 
*Herzeleid Tour* koncertos kā *Rammstein* grupas iesildītāji bija *[[DJ KOM]]* (14 koncerti), *[[Farmer Boys]]* un *[[Mink Stole]]* (21 koncerti), *[[Secret Discovery]]* (13 koncerti), *[[Eskimo & Egypts]]* (17 koncerti).

## Dziesmu saraksts
Standarta dziesmu saraksts:
* *"Rammstein"*
* *"[[Herzeleid]]"*
* *"Der Meister"*
* *"[[Sehnsucht]]"*
* *"Weißes fleisch"*
* *"[[Asche zu Asche]]"*
* *"[[Seemann]]"*
* *"Heirate Mich"*
* *"[[Du riechst so gut]]"*
* *"Laichzeit"*
* *"Wollt ihr das bett in flammen sehen?"*
;uz izsaucieniem:
* *"Das alte leid"*
* *"Feuerräder"*

Demo dziesmas *"Jeder Lacht"*, *"Schwarzes Glas"*, *"Biest"* un demo dziesmai *"Alter Mann"*, kas dažādās variantos tika atskaņota atsevišķos koncertos.

## Koncertu datumi
IIHF Slavas zāle

**IIHF Slavas zāle** ir slavas zāle, kuru 1997. gadā izveidoja Starptautiskā Hokeja federācija. Pati Slavas zāle atrodas Hokeja slavas zāles telpās Toronto, Kanādā. Katru gadu Starptautiskās federācijas Slavas zālē tiek uzņemti jauni biedri.

1998. gadā Slavas zālē tika uzņemts latviešu uzbrucējs Helmuts Balderis, savukārt 2010. gadā viņam pievienojās arī vārtsargs Artūrs Irbe.

## Slavas zāles dalībnieki

IIHF Slavas zāles ievēlēšanas pamatā ir piedāvātie kandidāti no nacionālajām asociācijām, IIHF padomes locekļi un vēlēšanu komitejas locekļi. Uz 2021. gadu ir uzņemti 237 cilvēki, tostarp 160 spēlētāju kategorijā, 65 īpašnieku kategorijā, 6 tiesnešu kategorijā un 6 Torriani balvas saņēmēji.

2008. gadā Džeraldīna Hīnija, Andžela Džeimsa un Kammija Granato kļuva par pirmajām trim sievietēm, kas tika uzņemtas IIHF Slavas zālē.

No 2020. gada Bobs Nadins ir vienīgais Pola Loika balvas saņēmējs, kurš ir iekļauts arī IIHF Slavas zālē.

2020. gada uzņemšanas ceremonija bija paredzēta 2020. gada IIHF pasaules čempionāta laikā, taču tā tika aizkavēta COVID-19 pandēmijas dēļ. IIHF 2020./2022. gada slavas zāles klase tika iekļauta 2022. gada IIHF pasaules čempionāta laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* IIHF Slavas zāles oficiālā mājaslapa
Dmitrijs Meļeško

**Dmitrijs Meļeško** (, ; dzimis 1982. gada 8. novembrī) ir baltkrievu bijušais hokejists, malējais uzbrucējs, Baltkrievijas hokeja izlases dalībnieks.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Meļeško uzsāka 2000.—01. gada sezonā, kad aizvadīja desmit spēles Austrumeiropas hokeja līgas klubā Minskas "Yunost". Nākamās četras sezonas hokejists aizvadīja Minskas "Keramin" sastāvā, taču tad pievienojās Krievijas Superlīgas komandai Ufas "Salavat Julajev".

Ufā hokejists aizvadīja divas sezonas, taču tad pievienojās Maskavas "Spartak" rindām. 2008.—09. gada sezonu uzbrucējs uzsāka Novosibirskas "Sibirj" rindās, taču sezonas gaitā pievienojās Minskas "Dinamo".

Baltkrievijas hokeja izlases rindās Meļeško spēlējis 2010. gada olimpisko spēļu turnīrā, kā arī astoņos Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Aleksandrs Bumagins

**Aleksandrs Bumagins** (; dzimis 1987. gada 1. martā) ir krievu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Pašlaik (2020) Bumagins spēlē Dānijas hokeja līgas komandā Frederikshavnas "White Hawks".

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Bumagins uzsāka 2004.—05. gada sezonā, tajā aizvadot septiņas spēles Krievijas Superlīgas kluba Toljati "Lada" sastāvā. Jau nākamajā sezonā hokejists komandas rindās bija nostiprinājies.

No 2007. līdz 2009. gadam Bumagins spēlēja Mitišču "Atlant" rindās, taču tad pievienojās Ņižņekamskas "Ņeftehimik" vienībai. 2010.—11. gada sezonas ievadā Bumagins gan tika aizmainīts uz Novokuzņeckas "Metallurg". "Metallurg" rindās Bumagins spēlēja līdz 2013. gada ievadam, kad tika aizmainīts uz Omskas "Avangard", savukārt vasarā hokejists pievienojās Čerepovecas "Severstal" rindām.

2018. gada decembrī, pēc 15 Krievijas Superlīgā un KHL aizvadītām sezonām, pārcēlās uz Dāniju, kur pievienojās Frederikshavnas "White Hawks".

## Ārējās saites
2013. gada Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēle

**2013. gada Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēle** bija 2012.—13. sezonas Kontinentālās hokeja līgas zvaigžņu spēle, kura norisinājās 2013. gada 13. janvārī. Spēle norisinājās "Traktor" ledus arēnā.

Tā kā vien pāris dienas pirms Zvaigžņu spēles noslēdzās 2012.—13. gada NHL lokauts, virkne Zvaigžņu spēlei izvēlēto spēlētāju, kam KHL spēlēja vien lokauta laikā, atgriezās Ziemeļamerikā. Zvaigžņu spēlei starp spēlētājiem, kuriem bija aktīvi NHL līgumi, bija vien Iļja Kovaļčuks un Pāvels Dacjuks.

## Sastāvs

* — spēlētāji, kas dalībai Zvaigžņu spēlē tika izvēlēti vien pēc NHL lokauta beigām

## Skatīt arī
*Kontinentālā hokeja līga 2012.—13.
*Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēle

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Kazenes

**Kazenes** (Rubus) ir rožu dzimtas ģints. Kazeņu ģintī ietilpst arī avenes (vairāku apakšģinšu sugas), kaulenes [kauleņu apakšģints (Cylactis)] un lācene. Tie ir daudzgadīgi lakstaugi (lācenes) vai nelieli krūmi. Ziedi balti, augļi — sulīgi kauleņu kopaugļi. Augļu krāsa dažādām sugām atšķiras. Kazeņu augļus cilvēki lieto uzturā. Tās ēd gan svaigā veidā, gan lieto kā piedevas ēdieniem un ievārījumos.  Tās satur salīdzinoši daudz dzelzs un C vitamīna.

Kazeņu dabiskais izplatības areāls galvenokārt ir Ziemeļu puslodes mērenā josla.

Latvijā no kazeņu ģints savvaļā ir konstatētas septiņas sugas: zilganā kazene (*Rubus caesius*), melnā cūcene (*Rubus nessensis*), klinšu kaulene (*Rubus saxatilis*), meža avene (*Rubus idaeus*) un lācene (*Rubus chamaemorus*). Savukārt, krokainā cūcene (*Rubus plicatus*) un ziemeļu kaulene (*Rubus arcticus*) dabā nav atrastas kopš 20. gadsimta sākuma, tāpēc tiek uzskatītas par izmirušām sugām un ir ierakstītas Latvijas Sarkanās grāmatas 0&nbsp;kategorijā. Abas sugas ierakstītas arī Baltijas reģiona Sarkanajā grāmatā.

## Atsauces
Eličiribeeti

**Ruperto Eličiribeeti Antarktikas zinātniskā stacija** (, *ECARE*) ir Urugvajas vasaras polārstacija Antarktīdā. Izvietojusies Esperansas līča dienvidaustrumu krastā Triniti pussalas austrumu galā.

## Bāze D
Sākotnēji stacija piederēja Apvienotajai Karalistei. **Bāzi D** (vēlāk dēvētu arī par **Hopbeju**) Triniti pussalas austrumu galā operācijas Tabarin ietvaros bija paredzēts izveidot jau 1944. gada 7. februārī, bet smago ledus apstākļu dēļ tas neizdevās. Bāzi izveidoja 1945. gada 13. februārī. Galvenās izpētes jomas bija ģeodēzija, kartogrāfija, ģeofizika, meteoroloģija, kā arī cilvēku un suņu fizioloģija. 1948. gada 8. novembrī nodega bāzes galvenā ēka *Eagle House*, kuras vietā 1952. gada 4. februārī atklāja jaunu galveno ēku *Trinity House*. Bāzi slēdza 1964. gada 13. februārī, bet 1997. gada 8. decembrī to nodeva Urugvajai.

## ECARE
1997. gada 22. decembrī oficiāli atklāja Urugvajas vasaras polārstaciju, ko nosauca par godu Urugvajas kara flotes virsniekam Ruperto Leopoldo Eličiribeeti Aransetam *(Ruperto Leopoldo Elichiribehety Arhancet)*, kurš 1916. gadā vadījis pirmo Urugvajas valsts Antarktikas ekspedīciju.

## Atsauces
1010. gads

**1010. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Jaroslavs Vladimirovičs kļuva par Novgorodas kņazu.
* Firdousī pabeidza rakstīt persiešu nacionālo poēmu Šāhnāme.
* Tika dibināta Krievijas pilsēta Jaroslavļa.
* Tika dibināta Vjetnamas pilsēta Hanoja.
Rūdišķes

**Rūdišķes** () ir pilsēta Lietuvā, Viļņas apriņķa Traķu rajona pašvaldībā, 15 kilometrus uz dienvidiem no Traķiem. Pilsēta atrodas mežainā apvidū un vēsturiski attīstījusies kā nozīmīgs dzelzceļa un kokapstrādes centrs.

## Vēsture
Rakstiskajos avotos Rūdišķes pirmo reizi minētas 1774. gadā kā neliels ciems. Strauja apdzīvotās vietas izaugsme sākās 1862. gadā pēc dzelzceļa līnijas Sanktpēterburga—Varšava izbūves, kad šeit tika izveidota dzelzceļa stacija.

Starp abiem pasaules kariem (1920–1939) Rūdišķes (Rudziški, *Rudziszki*) atradās Polijas sastāvā. Šajā laikā ciems kļuva par nozīmīgu kokmateriālu tirdzniecības vietu. 1958. gadā Rūdišķēm tika piešķirtas pilsēts pilsētciemata statuss, bet kopš 1995. gada tā ir pilsēta.

## Arhitektūra un apskates objekti
* Rūdišķu Vissvētākās Jaunavas Marijas pavēstīšanas baznīca: mūra baznīca, celta no 1925. līdz 1932. gadam. Tās arhitektūrā saskatāmas modernisma un vēsturisko stilu iezīmes.
* Dzelzceļa stacijas komplekss: 19. gadsimta otrās puses arhitektūras piemineklis.
* Pilsētas skulptūru parks: pilsētā izvietoti vairāki mūsdienu mākslas objekti.

## Sabiedrība un kultūra
Pilsētā darbojas Rūdišķu ģimnāzija, mūzikas skola, bibliotēka un kultūras nams. Rūdišķes ir pazīstamas ar savām muzikālajām tradīcijām, īpaši pūšamo instrumentu orķestri "Valatkiukas".

Rūdišķes ir dziedātājas Evelinas Sašenko dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pasaules Tūrisma organizācija

**Pasaules Tūrisma organizācija** (UNWTO) ir ANO aģentūra, kas nodrošina atbildīgu, ilgtspējīgu un visur pieejamu tūrismu. Tā ir pasaulē vadošā tūrisma organizācija, UNTWO tūrismu piedāvā kā paņēmienu ekonomiskai izaugsmei ar attīstošu un videi draudzīgu ilgspējīgumu. Viens no UNTWO mērķiem ir arī apkopot zināšanas par tūrisma sektoru un attīstīt sekmīgu tūrisma politiku pasaulē, esot vadošajai tūrisma organizācijai.

UNWTO sastāvā ietilpst vairāk kā 160 dalībvalstis.

thumb|right|334px|Pasaules Tūrisma organizācijas dalībvalstis pēc reģioniem

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pasaules Tūrisma organizācijas oficiālā mājaslapa
Semeja

**Semeja** (), iepriekš zināma kā **Semipalatinska** (, līdz 2007. gadam) un **Alaškala** (, 1917.—1920.), ir pilsēta Kazahstānā, Abaja apgabala centrs, netālu no Krievijas Federācijas robežas. Atrodas Irtišas upes krastā ap  uz ziemeļiem no Almati un  uz austrumiem no galvaspilsētas Astanas.

## Vēsture
Pilsētas attīstību veicināja 1915. gadā atklātais Altaja dzelzceļš, kas 1930. gadā tika pagarināts līdz Almati kā Turkestānas—Sibīrijas dzelzceļš.
1949. gadā 150 kilometru attālumā uz rietumiem tika izvēlēta vieta stepē, kurā tika veikti izmēģinājumi PSRS atombumbas projektam. Vairāku gadu desmitu garumā Kurčatovas pilsētā (slepena pilsēta izmēģinājumu poliogonā, nosaukta par godu Igoram Kurčatovam, PSRS atombumbas autoram) uzturējās spējīgākie PSRS atomieroču zinātnieki.  PSRS Semipalatinskas kodolizmēģinājumu poligons darbojās no pirmās eksplozijas 1949. gadā līdz 1989. gadam. Tajā tika veiktas 456 izmēģinājumi (340 pazemes un 116 izmēģinājumi atmosfērā).

## Ārējās saites

* 
* Semey Net 
* Semejas tūrisma informācija
* Pilsētas vēsture 
* Pilsētas statistika 2003. gadā 
* Semejas Valsts Medicīnas universitāte
* Detalizēta Semejas karte
* Semejas jaunumi
1998. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

**1998. gada [[Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā]]** notika Valkenburgā, Nīderlandē, no 4. līdz 11. oktobrim. Čempionāts sastāvēja no grupas un individuālā brauciena vīriešiem, sievietēm, vīriešiem līdz 23 gadu vecumam, jauniešiem un jaunietēm. Tas bija 71. Pasaules čempionāts.

## Sacensību kopsavilkums

## Medaļu tabula

## Ārējās saites
* Rezultāti un ziņojums cyclingnews.com
Līzespasts

**Līzespasts**  ir ciems Smiltenes novada Trapenes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā autoceļu A2 un P44 krustojumā  no pagasta centra Trapenes,  no novada centra Smiltenes un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies lielceļa malā pie bijušās zirgu pasta stacijas un kroga. Zirgu pasta stacija un Līzeskrogs (abi celti 19. gadsimta 1. pusē) ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Lekrings

**Lekrings** ir Latvijas florbola komanda no Cēsīm, kas dibināta 1992. gadā un spēlē Elvi florbola līgā. Komanda ir Latvijas florbola čempionāta pirmo trīs sezonu (1993./94., 1994./95., 1995./96.) čempioni. Lekrings kļuva par čempioniem arī 2008./09., 2012./13., 2013./14., 2014./15. un 2021./2022. gada sezonā.

## 2016./2017. sezonas sastāvs

*&nbsp; 1 Markuss Plūdums (V)  
*&nbsp; 6 Emīls Dzalbs   
*&nbsp; 7 Bruno Beķeris  
*&nbsp; 8 Toms Rīsmanis  
*10 Edgars Puriņš  
*13 Jānis Melderis  
*14 Ralfs Rūdolfs Rutkovskis  
*15 Krišjānis Tiltiņš  
*17 Jorens Malkavs  
*23 Andris Rajeckis  
*27 Pauls Erenbots 
*28 Kristiāns Kociņš  
*29 Ričards Stivriņš (V)  
*30 Kārlis Grīntāls (V) 
*34 Roberts Zande  
*37 Krišs Treimanis  
*41 Artūrs Jurševskis  
*47 Artūrs Lazdiņš  
*62 Rūdolfs Horns  
*69 Miķelis Koknesis Roops  
*72 Olafs Zvīnis  
*81 Kaspars Lisovskis  
*89 Kristiāns Miezītis  
## Izcīnītās vietas
* 1993.—1994. — **1. vieta**
* 1994.—1995. — **1. vieta**	
* 1995.—1996. — **1. vieta**	
* 1996.—1997. — 4. vieta	
* 1997.—1998. — 5. vieta	
* 1998.—1999. — 7. vieta	
* 1999.—2000. — 6. vieta	
* 2000.—2001. — 3. vieta	
* 2001.—2002. — 3. vieta	
* 2002.—2003. — 2. vieta	
* 2003.—2004. — 4. vieta
* 2004.—2005. — 6. vieta	
* 2005.—2006. — 4. vieta
* 2007.—2008. — 4. vieta	
* 2008.—2009. — **1. vieta**	
* 2009.—2010. — 2. vieta	
* 2010.—2011. — 2. vieta	
* 2011.—2012. — 3. vieta	
* 2012.—2013. — **1. vieta**
* 2013.—2014. — **1. vieta**
* 2014.—2015. — **1. vieta**	
* 2015.—2016. — 3. vieta
* 2016.—2017. — 5./8. vieta
* 2017.—2018. — 5./8. vieta
* 2018.—2019. — 3. vieta
* 2019.—2020. — čempionāts netika pabeigts COVID-19 pandēmijas dēļ (1. vieta regulārajā čempionātā)
* 2020.—2021. — 3. vieta
* 2021.—2022.. — **1. vieta**
* 2022.—2023. — 5./8. vieta
* 2023.—2024. — 3. vieta
* 2024.—2025. — 5./8. vieta

## Galvenie treneri

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Štarnberga

**Štarnberga** () ir apriņķa pilsēta Augšbavārijā, Vācijā un tā atrodas 25 km attālumā no Bavārijas administratīvā centra Minhenes, Štarnbergas ezera krastos.

## Vēsture
Štarnberga pirmoreiz rakstiskos avotos minēta 1226. gadā. Vairākus gadsimtus tā bija vienīgi vietējo grāfu oficiālais sēdeklis un tikai 19. gadsimtā Štarnberga sāka attīstīties par vērā ņemamu apdzīvotu vietu. Pirms Štarnberga ieguva savu pašreizējo nosaukumu, tā daudzu gadsimtu garumā tika dēvēta par Aheimu pie Virmzē (). 1854. gadā tika atklāts Minhenes—Štarnbergas dzelzceļš un bijušais zvejnieku ciematiņš pamazām sāka pārvērsties par iecienītu Minhenes vasarnīcu un rezidenču rajonu. 1912. gadā Štarnberga ieguva pilsētas tiesības.

## Administratīvais dalījums
Štarnbergas sastāvā ietilpst sekojošas administratīvas vienības:
*Zekinge *(Söcking)*
*Hādorfa *(Hadorf)*
*Perha *(Percha)*
*Perhtinga *(Perchting)*
*Leitštetene *(Leutstetten)*
*Vangene *(Wangen)*
*Hanfelde *(Hanfeld)*

## Iedzīvotāju skaita dinamika

## Attēlu galerija

Attēls:STA SchlossWi.jpg|Štarnbergas pils
Attēls:STA StJosephAußen.jpg|Štarnbergas Sv. Jēkaba baznīca
Attēls:Starnberg old postcard.jpg|Štarnbergas kopskats ap 1900. gadu
Attēls:StarnbergBahnhof-01.jpg|Štarnbergas dzelzceļa stacija
Attēls:Wittelsbacherstr16-Starnberg-01.jpg|Štarnbergas slimokase
Attēls:Starnberg, Mühlthal, Pumpenhaus neben der Unteren Mühle.jpg|Štarnbergas lejas dzirnavas
Attēls:Mühlthal Streckenwärterhaus-GO-2.jpg|Piepilsētas vilciens uz Minheni Štarnbergā
Attēls:Schloss Leutstetten-2.jpg|Leitštetenes pils


## Atsauces

## Ārējās saites
Landa

**Landa** (, , , ) ir Francijas departaments, viens no Jaunakvitānijas reģiona departamentiem. Landas administratīvais centrs ir Mondemarsāna. Departaments administratīvi tiek iedalīts divos apgabalos (*arrondissements*):
* Mondemarsānas apgabals (*Arrondissement de Mont-de-Marsan*);
* Daksas apgabals (*Arrondissement de Dax*).

## Ārējās saites
Meridian № 2

***Meridian № 2*** (*Меридиан № 2*), zināms arī kā ***Meridian № 12L***, bija Krievijas sakaru sistēmas Meridian pavadonis. Tas tika palaists 2009. gada maijā, bet nesējraķetes kļūmes dēļ nebija ievadīts plānotajā orbītā un nebija izmantojams paredzētajiem mērķiem.

Pavadoni bija plānots ievadīt augsti eliptiskā orbītā, kur tas nodrošinātu sakarus militāriem un civiliem lietotājiem.

*Meridian № 2* tika palaists  21.53 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a / Fregat]]* no Pļeseckas kosmodroma starta laukuma 43/3. Nesējraķetes trešā pakāpe izslēdzās piecas sekundes agrāk nekā plānots. Dzinējbloks *Fregat* nespēja kompensēt neiegūto impulsu, jo tam izbeidzās degviela. Tā kā zemākā orbītā kosmisko aparātu nevarēja izmantot *Molnija* sakaru sistēmai, tas tika atzīts par zaudētu.

2021. gada 23. aprīlī aptuveni 04:47 *UTC* *Meridian № 2* nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''MERIDIAN 2'' orbītas parametri *n2yo.com*
* Meridian (14F112) Gunter Dirk Krebs
1021. gads

**1021. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 13. februāris — mīklainos apstākļos pazuda fatimīdu kalifs Al-Hakims bi Amrs Allāhs. Viņa vietā par kalifu kļuva Alī az-Zāhirs.

### Nezināms datums
* Bizantijas impērijai tiek pievienota armēņu Vaspurakanas karaliste.
* Valensija kļuva par Valensijas neatkarīgās valsts galvaspilsētu.
* Sāka celt Brno pili.
* Pirmo reizi rakstos pieminēts Vitebskas apgabals.

## Miruši
* 13. februāris — Al-Hakims bi Amrs Allāhs, fatimīdu kalifs
Esperansa

**Esperansa** () ir Argentīnas vissezonas polārstacija Antarktīdā. Stacija vai formāli tās daļa **Fortina Sarhento Kabrala** *(Fortín Sargento Cabral)* ir viena no divām civilajām apdzīvotajām vietām Antarktikā (otra ir Čīles bāze Vilja las Estreljasa Karaļa Džordža salā). Izvietota Fokas ragā Čosas līča rietumu krastā Esperansas (Hopa) līča piekrastē Triniti pussalas austrumu galā.

## Vēsture
1952. gada janvārī uz Grundena klints Čosas līča austrumos Argentīnas hidroloģijas dienests ierīkota Esperansas bāku. 1952. gada 17. decembrī līča rietumu piekrastē tika izveidota Esperansas armijas bāze *(Base de Ejército Esperanza)*, kuras nosaukums tika aizgūts no Hopa līča spāniskā nosaukuma — ‘Cerība’.

1976. gada 28. februārī Esperansas stacijā tiek atklāta Asīzes Svētā Franciska kapela, kas ir pirmā katoļu sakrālā celtne Antarktikā. 1978. gada 7. janvārī argentīniešu armijas pulkveža sievai piedzimst dēls Emilio Markoss Palma, kas kļūst par pirmo kontinentālajā Antarktīda dzimušo cilvēku. Tajā pašā gadā stacijā tiek atklāta skola *Julio Argentino Roca*, kas 1997. gadā iegūst pastāvīgas skolas statusu.

1990. gadā staciju pārņem Argentīnas Antarktikas institūts un tā iegūst tagadējo nosaukumu.

## Struktūra
Stacija sastāv no 43 būvēm ar kopējo platību 3744 m². Polārajās ziemās stacijā uzturas 60—80 cilvēku ,bet vasarā — ap 150. Papildus staciju katru sezonu apmeklē ap 1100 tūristu. Galvenās pētniecības nozares ir meteoroloģija, glacioloģija, jūras bioloģija un seismoloģija. Pie stacijas pieder arī 18 apkaimē izbūvētās patversmes *(refugio)*: * General Martín Miguel de Güemes, Cristo Redentor, Antonio Moro, Libertador General San Martín, San Roque, Florentino Ameghino, Sargento Cabral, General Pedernera, Abrazo de Maipú, Infantería Argentina, Independencia Argentina, Paso del Medio, Kurtzman, Islas Malvinas, Choza de los suecos*.

Stacijas darbinieku un apmeklētāju rīcībā ir hospitālis, interneta un telefona sakari, satelīttelevīzija, skola, civilais reģistrs, katoļu kapela, darbojas vietējā radiostacija *LRA 36 Radio Nacional*.

Stacijas teritorijā atrodas 1903. gadā zviedru ekspedīcijas dalībnieku sakrautā akmens būda, kam piešķirts vēstures pieminekļa statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēdējais Lāčplēsis

**"Pēdējais Lāčplēsis"** ir 2010. gadā tapusi, pretrunīgi vērtēta 23 minūšu gara groteska īsfilma, kas kariķē toreizējo politisko vidi Latvijā. Filmas režisors un producents ir Jānis Vingris.

## Sižets

Pār Latviju nolaidusies drūma nakts. Pie varas nācis alkatīgais un izvirtušais doktors Šņukurs, kam rūp tikai vara un personiskās neķītrās izklaides. Daudzi latvju tautas varoņi ir sagūstīti un pakļauti sadistiskiem pazemojumiem, bet citi — izsludināti meklēšanā kā noziedznieki. Tomēr varenākais no tiem visiem — leģendārais Lāčplēsis, kurš reiz divkaujā ar Melno bruņinieku nogrima likteņupē Daugavā, iznirst no dzelmes, lai mainītu Latvijas likteni.

Kopā ar „labajiem” varoņiem — Antiņu un Maiju — Lāčplēsis no „sliktajiem” glābj princesi Zeltīti, mazo vīriņu Sprīdīti un dzejnieku Raini. Tas nokaitina vareno doktoru Šņukuru, un viņš tos visus izaicina uz boksa maču. Pieveikt Šņukuru pa vienam neizdodas. Vai kopīgi izcīnītā uzvara ir īsta? 

## Ažiotāža
Vēl pirms filmas pabeigšanas tā sacēla lielu ažiotāžu, toreizējiem Saeimas deputātiem un Tautas partijas politiķiem Aigaram Kalvītim un Mārim Kučinksim publiski paužot sašutumu filmas par „Latvijas tēla graušanu”. Kritizēta tika arī iespējamā politiskā cenzūra, filmai liedzot saņemt turpmāko finansējumu no Nacionālā kino centra. Šādu viedokli pauda filmas režisors, kā arī Starptautiskā preses un vārda brīvības organizācija „Žurnālisti bez robežām” (*Reporters Sans Frontieres*) un ASV Valsts departaments.

## Atsauces

## Ārējās saites
* „Pēdējais Lāčplēsis” fragments — Stadiona aina
* „Pēdējais Lāčplēsis” reklāmas rullītis
* „Pēdējais Lāčplēsis” Onlinefilm portālā
* „Pēdējais Lāčplēsis” Draugiem.tv
* „Filmas tituldziesma: Andris Vilcāns — „Doktors Šņukurs”
1293. gads

**1293. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Maijs
* 26. maijs — Japānu skāra spēcīga zemestrīce. Upuru skaits tiek lēsts ap 30 tūkstošiem.
* 31. maijs — Dibināta Indonēzijas pilsēta Surabaja.

### Nezināms datums
* Tatāri iebruka Novgorodas zemē.
* Somijas krusta karu laikā zviedri nodibināja Viborgas pilsētu.

## Dzimuši
* nezināms datums — Filips VI (*Philippe VI*), Francijas karalis (miris 1350.)

## Miruši
* Baltazars Holte, Livonijas ordeņa mestrs
Ukmerģes rajona pašvaldība

**Ukmerģes rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Atrodas Viļņas apriņķī, vēsturiskajā Augštaitijas novadā. Tā robežojas ar Panevēžas rajona, Anīkšču rajona, Molētu rajona, Širvintu rajona, Jonavas rajona un Ķēdaiņu rajona pašvaldībām.

## Seņūnijas

## Ārējās saites
Kodoskops

thumb|right|300px|Kodoskops mācību klasē
**Kodoskops** ir projekcijas aparāts, kas uz caurspīdīgas plēves zīmētus attēlus vai rakstītu tekstu projicē uz baltas sienas vai ekrāna.
Jaunlaicene

**Jaunlaicene** ir ciems Alūksnes novada Jaunlaicenes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta vidienē 2 km uz dienvidiem no autoceļa A2,  no novada centra Alūksnes un 185 km no Rīgas.

Jaunlaicenē atrodas pagasta pārvalde, bērnudārzs, tautas nams, bibliotēka, tūrisma informācijas centrs, aptieka, veikals, Jaunlaicenes muižas muzejs un biškopības muzejs. Muižas medību pils ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, bet muižas apbūve (parks, kapliča, stallis, veļas māja, saimniecības ēkas, pārvaldnieka māja) — vietējas nozīmes piemineklis.

## Vēsture
thumb|left|250px|Jaunlaicenes muižas kungu māja 1911. gadā.
thumb|left|Jaunlaicenes muiža
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Volfu dzimtai piederošās Jaunlaicenes muižas *(Neu-Laitzen)* centru. Pēc 1920. gada agrārās reformas Jaunlaicenes muižu ar Kalna un Evalda pusmuižām 3076,35 ha platībā sadalīja 112 vienībās.
Jaunlaicenes muižas kungu māja ir nojaukta 1930. gados, bet sagabājušās Volfu dzimtas kapenes ar 19. gadsimta vidū celto kapliču. 

Latvijas PSR laikā Jaunlaicene bija ciema un kolhoza «Nākotne» ciemats. Ciemā līdz 2018./2019. mācību gadam atradās skola (līdz 2017./2018. mācību gadam pamatskola, tad sākumskola).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
1963. gada Eiropas čempionāts basketbolā

**1963. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā]]** (*EuroBasket 1963*) bija 13. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Polijā laika posmā no  līdz . Eiropas čempionātā piedalījās 16 Eiropas vīriešu basketbola valstsvienības. Uzvaru tajā izcīnīja PSRS izlase.

## Grupu turnīrs

### A grupa

|}

### B grupa

|}

## Izslēgšanas spēles
### 1.—4. vieta

### 5.—8. vieta

### 9.—12. vieta

### 13.—16. vieta

## Vietu sadalījums

|-
|||align=left|||9||9||0||708||488||+220||**18**
|-
|||align=left|||9||7||2||670||587||+83||**16**
|-
|||align=left|||9||8||1||769||616||+153||**17**
|-
|4||align=left|||9||5||4||611||633||–22||**14**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|5||align=left|||9||7||2||688||576||+112||**16**
|-
|6||align=left|||9||5||4||611||599||+12||**14**
|-
|7||align=left|||9||4||5||719||760||–41||**13**
|-
|8||align=left|||9||4||5||656||679||–23||**13**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|9||align=left|||9||4||5||580||610||–30||**13**
|-
|10||align=left|||9||4||5||607||640||–33||**13**
|-
|11||align=left|||9||4||5||554||553||+1||**13**
|-
|12||align=left|||9||4||5||609||614||–5||**13**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|13||align=left|||9||3||6||567||634||–67||**12**
|-
|14||align=left|||9||2||7||520||621||–101||**11**
|-
|15||align=left|||9||1||8||532||641||–109||**10**
|-
|16||align=left|||9||1||8||573||723||–150||**10**
|}

## Ārējās saites
* ''FIBA Europe'' profils 
* ''Eurobasket'' profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
1961. gada Eiropas čempionāts basketbolā

**1961. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā]]** (*EuroBasket 1961*) bija 12. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Dienvidslāvijā laika posmā no  līdz . Eiropas čempionātā piedalījās 19 Eiropas vīriešu basketbola valstsvienības. Uzvaru tajā izcīnīja PSRS izlase.

## Pirmā kārta

### A grupa

|}

### B grupa

|}

### C grupa

|}

### D grupa

|}

### E grupa

|}

### F grupa

|}

## Otrā kārta

### Pirmā grupa

|}

### Otrā grupa

|}

## Klasifikācijas kārta
### Pirmā grupa

|}

### Otrā grupa

|}

## Izslēgšanas spēles
### 1.—4. vieta

### 5.—8. vieta

### 9.—12. vieta

### 13.—16. vieta

### 17.—19. vieta

## Vietu sadalījums

|-
|||align=left|||8||8||0||614||386||+228||**16**
|-
|||align=left|||9||7||2||705||580||+125||**16**
|-
|||align=left|||8||6||2||470||451||+19||**14**
|-
|4||align=left|||8||5||3||543||470||+73||**13**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|5||align=left|||8||4||4||493||457||+36||**12**
|-
|6||align=left|||8||3||5||456||504||–48||**11**
|-
|7||align=left|||8||6||2||501||467||+34||**14**
|-
|8||align=left|||8||4||4||499||570||–71||**12**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|9||align=left|||9||5||4||610||527||+83||**14**
|-
|10||align=left|||8||3||5||464||475||–11||**11**
|-
|11||align=left|||8||3||5||445||483||–38||**11**
|-
|12||align=left|||8||2||6||518||577||–59||**10**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|13||align=left|||7||5||2||510||410||+100||**12**
|-
|14||align=left|||7||3||4||462||483||–21||**10**
|-
|15||align=left|||6||3||3||344||400||–56||**9**
|-
|16||align=left|||6||1||5||284||349||–65||**7**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|17||align=left|||6||2||4||358||403||–45||**8**
|-
|18||align=left|||6||1||5||280||310||–30||**7**
|-
|19||align=left|||6||0||6||264||518||–254||**6**
|}

## Ārējās saites
* ''FIBA Europe'' profils 
* ''Eurobasket'' profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
Cītara

**Cītara**, **cītars** jeb **citera**, vecajā ortogrāfijā — **zitera** (no , *kithāra*), ir plakans daudzstīgu mūzikas instruments. Cītarām ir dažādi paveidi, piemēram, akordcītara, "dūru"
cītara, taustiņcītara, pedāļcītara u.c.. Tiek izmantota gan pavadījuma mūzikai, piemēram, vijolei vai balsij, gan arī kā solo un galvenās muzikālās tēmas atskaņošanas instruments.

## Vēsture

Kā teikts Rīgas Latviešu biedrības izdotajā Konversācijas vārdnīcā: „tagadējās cītaras (domāta koncertcītara) dzimtene ir Tirole. Tai 36—42 stīgas, pie kam 5 meldijas stīgas no tērauda guļ virs īpaša taustes dēļa. Meldijas stīgas nospiež kreisās rokas pirksti, kamēr labās rokas īkšķis ar īpašu gredzenu „izsit" meldiju un pārējie pirksti trinkšķina pavadījumu. Ir lietošanā arī cītaras ar 4 stīgām vijoles toņu noskaņojumā, kuras aizskar ar lociņu."

## Izgatavošana

## Atsauces

## Literatūra
* 

## Ārējās saites
1011. gads

**1011. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 11. jūnijs — Bizantijas armija iekaroja Bari pilsētu.

### Nezināms datums
* Dāņi iekaroja Kenterberiju un sagūstīja Kenterberijas arhibīskapu.
* Par Japānas imperatoru kļuva Sandzjo.
* Arābi iekaroja Pizu.

## Dzimuši
* Venēcijas Pēteris (*Velencei Péter*), Ungārijas karalis
* Roberts I, Burgundijas valdnieks

## Miruši
* 25. jūlijs — Itidzjo, Japānas imperators
* 21. novembris — Reidzei, Japānas imperators
937. gads

**937. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 21. septembris — Magdeburga kļuva par Svētas Romas impērijas galvaspilsētu.

### Nezināms datums
* Nante kļuva par Bretaņas hercogistes galvaspilsētu.

## Dzimuši

## Miruši
* 11. jūlijs — Rūdolfs II, Burgundijas karalis
* 14. jūlijs — Arnulfs, Bavārijas hercogs
Viļņas pilsētas pašvaldība

**Viļņas pilsētas pašvaldība** () ir viena no 60 Lietuvas pašvaldībām. Atrodas vēsturiskajā Dzūkijas novadā. Tā robežojas ar Viļņas rajona un Traķu rajona pašvaldībām. Ietilpst Viļņas un Griģišķu pilsētas, kā arī 3 ciemi.
888. gads

**888. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 13. janvāris — Odo kļuva par Rietumfranku karalistes valdnieku.

### Nezināms datums

## Dzimuši

## Miruši
* 13. janvāris — Kārlis III Karolings, franku karalis
* 11. jūnijs — Rimberts, Hamburgas-Brēmenes arhibīskaps
Spalva

thumbnail|200px|Dažādu putnu spalvas

**Spalva** ir ādas ragvielas veidojums, kas sastāv no cieta, bet elastīga kāta un mīkstām sānu plātnēm jeb burām. Vienīgie mūsdienās dzīvojošie dzīvnieki, kuriem ir spalvas, ir putni; tās mēdz būt triju veidu: lidspalvas, segspalvas un dūnspalvas. Zināms arī, ka tās bijušas dažu sugu dinozauriem.
934. gads

**934. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Vācijas karalis Heinrihs I Putnuķērājs Dienvidjitlandē sakāva zviedru karaspēku un piespieda viņus pieņemt kristietību.
* Ungāri pakļāva lielāko daļu no Trāķijas un nonāca līdz pat Konstantinopolei.
* Musulmaņi iekaroja Burgosas pilsētu.

## Dzimuši

## Miruši
* Abdallāhs al-Mahdī, pirmais Fatimīdu dinastijas kalifs
Crystal Palace FC

***Crystal Palace F.C.*** ir Anglijas futbola klubs no Londonas dienvidiem, Kroidonas, pašlaik spēlē Anglijas Premjerlīgā.

Komanda ieguva 3. vietu agrākajā Pirmajā divīzijā (pašreizējā Premjerlīga) 1990.—1991. gada sezonā. 1990. gadā klubs sasniedza FA kausa finālu, kurā piekāpās *[[Manchester United FC|Manchester United]]*.

## Komandas sastāvs
**'.



































== Sasniegumi ==
* **Anglijas futbola 2. līmenis** (1893.—1992. **Otrā divīzija**; 1992.—2004. **Pirmā divīzija**; tagad — ***[[Anglijas futbola čempionāts|Championship]]***)
** Čempioni (2): 1978–79, 1993–94
** Vicečempioni (1): 1968–69
* **FA kauss**
** Čempioni (1): 2024–25
** Finālisti (2): 1989–90, 2015–16
* **FA Community Shield'''
** Kausa ieguvēji (1): 2025

## Atsauces

## Ārējās saites

*
1996. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

**1996. gada [[Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā]]** notika Lugāno, Šveicē, no 9. līdz 13. oktobrim. Čempionāts sastāvēja no grupas un individuālā brauciena vīriešiem, sievietēm un vīriešiem līdz 23 gadu vecumam. Tas bija 69. Pasaules čempionāts.

## Sacensību kopsavilkums

## Medaļu tabula
Plācis

**Plācis** (agrāk **Placi**) ir ciems Cēsu novada Straupes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pie Baukalna (87 m vjl), Braslas upes kraisajā krastā pie autoceļa A3, 21 km attālumā no novada centra Cēsīm un 72 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies pie Plačakroga lielceļa malā, netālu no kādreizējās Baukalna pusmuižas. Izaugusi padomju gados kā Ļeņina kolhoza ciemats. Plācī atrodas pagasta pārvalde, Straupes kultūras nams, aptieka, ārsta prakse, vairāki veikali, viesu nams. Plācī uzstādīts piemineklis 1919. gadā kaujā Baukalna apkaimē pret barona Manteifeļa jātniekiem kritušajiem Ziemeļlatvijas partizāniem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Kuldīgas iela (Rīga)

[thumb|250px|Ēka Kuldīgas ielā 50, kur no 1938. līdz 1944. gadam dzīvojusi [Zenta Mauriņa]]
**Kuldīgas iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Zasulauka apkaimē (vēsturiski Āgenskalnā vai Āgenskalna priedēs). Kuldīgas iela sākas krustojumā ar Daugavgrīvas ielu un beidzas krustojumā ar Tapešu ielu pie Zasulauka dzelzceļa stacijas, šķērsojot Slokas ielu un Vīlipa ielu. Kopējais ielas garums ir 1,7 kilometri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām. Posmā no Daugavgrīvas ielas līdz Gregora ielai iela klāta ar asfaltbetona segumu. Ielas daļa no Gregora ielas līdz Tapešu ielai klāta ar nekalto bruģakmeņu segumu.

Iela nosaukta Kurzemes pilsētas Kuldīgas vārdā.

Kuldīgas ielas savienojums ar Daugavgrīvas ielu un Durbes ielu tika rekonstruēts 2013. gadā līdz ar Krišjāņa Valdemāra ielas un Daugavgrīvas ielas satiksmes mezgla izbūvi.

## Ievērojami objekti
* Pārdaugavas profesionālā vidusskola (Kuldīgas ielā 9A)
* Hāmaņa muiža (Slokas ielā 41A)
* Privātskola "Lateria" (Kuldīgas ielā 45A)
* Ēka Kuldīgas ielā 50, kur no 1938. līdz 1944. gadam dzīvojusi Zenta Mauriņa
* Ķīnas Tautas Republikas vēstniecības Tirdzniecības un ekonomikas padomnieka kanceleja (Darba ielā 2)

## Ielu savienojumi
Kuldīgas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Daugavgrīvas iela (T veida krustojums)
* Kliņģeru iela (T veida krustojums)
* Durbes iela (T veida krustojums)
* Slokas iela
* Griezes iela (T veida krustojums)
* Vīlipa iela
* Gregora iela
* Āgenskalna iela
* Margrietas iela
* Mazā Kuldīgas iela (T veida krustojums)
* Darba iela (T veida krustojums)
* Tapešu iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Īsā posmā starp krustojumu ar Margrietas ielu un krustojumu ar Tapešu ielu pa Kuldīgas ielu iet 8. tramvaja maršruts (pietura Zasulauka stacija). Kuldīgas ielas noslēgums atrodas līdzās Zasulauka dzelzceļa stacijai.

## Skatīt arī
* Zasulauks
* Āgenskalns

## Atsauces
899. gads

**899. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 26. oktobris — Edvards I kļuva par Veseksas karali.

### Nezināms datums
* Maģāru (ungāru) ciltis iebruka mūsdienu Itālijas ziemeļos, Venēcijas apkaimē.
* Pireneju pussalā izcēlās konflikts starp arābiem un mosarābiem.

## Dzimuši

## Miruši
* 26. oktobris — Alfrēds Lielais, Veseksas karalis
* 8. decembris — Arnulfs Karolings, Austrumfranku karalistes valdnieks
912. gads

**912. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Aleksandrs kļuva par Bizantijas imperatoru.
* Pirmo reizi rakstos pieminēta Anglijas pilsēta Oksforda.
* Igors Rurikovičs kļuva par Kijivas kaganu.

## Dzimuši
* 23. novembris — Otons I, Svētās Romas impērijas ķeizars
* Nikifors II, Bizantijas imperators

## Miruši
* 11. maijs — Leons VI, Bizantijas imperators
* 25. oktobris — Rūdolfs I, Burgundijas karalis
* iespējams — Oļegs, Kijivas lielkņazs
Basketbols 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Basketbols|Basketbolā]] [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tika sadalīti divi medaļu komplekti — vīriešu un sieviešu izlasēm. Sacensības notika no  līdz . Gan vīriešu, gan sieviešu sacensībās piedalījās 12 izlases.

## Medaļnieki

## Medaļu kopvērtējums
Latvijas Gada balva sportā 2012

**[[Latvijas Gada balva sportā|Latvijas Gada balvas sportā]] 2012** ceremonija notika *[[Splendid Palace]]* kinoteātrī . Balvas tika pasniegtas 16 nominācijās. Laikposmā no  līdz  notika līdzjutēju balsojums par gada populārāko sportistu. Trešo gadu pēc kārtas par labāko Latvijas sportisti tika atzīta vieglatlēte Ineta Radēviča, savukārt otro reizi par labāko sportistu tika atzīts riteņbraucējs Māris Štrombergs.

## Laureāti
[right|thumb|150px|Gada labākais sportists [Māris Štrombergs]]
[right|thumb|150px|Gada labākā sportiste [Ineta Radēviča]]

## Atsauces

## Ārējās saites
* LOK mājaslapa
1959. gada Eiropas čempionāts basketbolā

**1959. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā]]** (*EuroBasket 1959*) bija 11. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Turcijā laika posmā no  līdz . Eiropas čempionātā piedalījās 17 Eiropas vīriešu basketbola valstsvienības. Uzvaru tajā izcīnīja PSRS izlase.

## Pirmā kārta
### A grupa

|}

### B grupa

|}

### C grupa

|}

### D grupa

|}

## Pirmā klasifikācijas kārta
### Pirmā grupa

|}

### Otrā grupa

|}

### Trešā grupa

|}

## Otrā klasifikācijas kārta
### Pirmā grupa (9.—11. vieta)

|}

### Otrā grupa (12.—14. vieta)

|}

### Trešā grupa (15.—17. vieta)

|}

## Pusfināla kārta
### Pirmā grupa

|}

### Otrā grupa

|}

## Fināla kārta
### Pirmā grupa (1.—4. vieta)

|}

### Otrā grupa (5.—8. vieta)

|}

## Vietu sadalījums

|-
|||align=left|||9||9||0||700||496||+204||**18**
|-
|||align=left|||8||6||2||594||464||+130||**14**
|-
|||align=left|||9||6||3||563||542||+21||**15**
|-
|4||align=left|||8||5||3||567||461||+106||**13**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|5||align=left|||8||5||3||525||499||+26||**13**
|-
|6||align=left|||8||4||4||497||541||–44||**12**
|-
|7||align=left|||8||3||5||504||551||–47||**11**
|-
|8||align=left|||8||3||5||515||475||+40||**11**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|9||align=left|||7||6||1||527||451||+76||**13**
|-
|10||align=left|||8||5||3||539||467||+72||**13**
|-
|11||align=left|||8||3||5||482||553||–71||**11**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|12||align=left|||7||3||4||397||426||–29||**10**
|-
|13||align=left|||7||2||5||388||426||–38||**9**
|-
|14||align=left|||8||1||7||428||587||–159||**9**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|15||align=left|||7||3||4||407||382||+25||**10**
|-
|16||align=left|||7||1||6||334||478||–144||**8**
|-
|17||align=left|||7||1||6||316||484||–168||**8**
|}

## Ārējās saites
* ''FIBA Europe'' profils 
* ''Eurobasket'' profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
Basketbols 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs vīriešiem

**Basketbola turnīrs  vīriešiem** tika aizvadīts no  līdz . Turnīrā piedalījās 12 izlases.

## Grupu turnīrs

### A grupa

|}

### B grupa

|}

## Izslēgšanas spēles

## Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* FIBA profils 
* La84foundation profils
Brians Holms

**Brians Holms Serensens** (; dzimis ) ir bijušais profesionālais Dānijas šosejas riteņbraucējs, kura profesionālā karjera ilga no 1986. līdz 1998. gadam. No 1993. līdz 1997. gadam viņš pārstāvēja *[[Team Telekom]]* komandu un bija daļa no komandas, kura palīdzēja savam tautietim Bjarnem Rīsam izcīnīt uzvaru 1996. gada ''Tour de France''. Braiens Holms *[[Tour de France]]* piedalījās septiņas reizes, visas reizes finišējot.

## Biogrāfija
Brians Holms dzimis Kopenhāgenā. Lielāko karjeras daļu viņš bija uzticams *[[riteņbraukšanas melnstrādnieks|gregari]]*, tomēr karjeras laikā viņam izdevās gūt 11 individuālas uzvaras, ieskaitot nacionālo čempiontitulu individuālajā braucienā (1990), viendienas klasiku Parīze-Brisele un pusklasiku Parīze–Kamembēra.

Pēc aktīvās karjeras Holms darbojies kā sporta direktors, iesākumā Dānijas profesionālajās komandās *Team Acceptcard* (1999) un *Team Fakta*, pēc tam Dānijas nacionālajā izlasē un no 2003. gada *[[Team Telekom]]* (vairākkārt mainījās sponsori) līdz 2011. gadam, kad komanda, kuru sauca *HTC-Highroad*, beidza pastāvēt. Pēc tā viņš pievienojās **'.

Holmam tiek piedēvēta motivējoša ietekme ''HTC-Highroad'' riteņbraucēja, [[Marks Kevendišs|Marka Kevendiša]] karjerā. [[2011. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā|2011. gada Pasaules čempionātā]] Kopenhāgenā, kurā uzvarēja Kevendišs, viņš atradās Lielbritānijas izlases atbalsta automašīnā kopā ar Lielbritānijas treneri Rodu Ellingvortu.

Savā 2002. gadā izdotajā autobiogrāfijā viņš atzinās [[dopings|dopinga]] lietošanā 1990. gados. Lai arī radās bažas par viņa ietekmi uz jaunajiem Dānijas riteņbraucējiem, viņš nezaudēja darbu kā Dānijas izlases menedžeris. 2007. gada maijā viņš atzinās, ka divreiz lietojis [[eritropoetīns|eritropoetīnu]] (EPO) 1996. gadā, pārstāvot **' komandu.

2004. gada februārī viņam diagnosticēja resnās zarnas vēzi un viņš pēc operācijas spēja atgriezties sportā. Pēc savas pārciestās vēža pieredzes Holms nodibināja *La Flamme Rouge*, kā līdzekļu vākšanas veidu labdarības organizācijām, kuras atbalsta vēža pacientus sportā. *La Flamme Rouge* pārdod dažādus produktus kā, piemēram, modes dizainera Pola Smita radītus veloapģērbus. Marks Kevendišs ir viens no kustības vēstniekiem.

## Atsauces