Padomju milicija

thumb|250px|Padomju milicijas 50 gadi. PSRS pastmarka, 1967. gads
**Padomju milicija** () bija Padomju Krievijas, citu padomju republiku milicija (policijas institūcija) 1917.—1922. gadā, kā arī PSRS milicija 1922.—1991. gadā.

## Vēsture
Dažas dienas pēc Oktobra revolūcijas, 1917. gada 10. novembrī (28. oktobrī pēc vecā stila), Padomju Krievijas Iekšlietu tautas komisariāts (NKVD) izdeva dekrētu par pirmo normatīvo aktu, kas noteica padomju milicijas izveidi. Tieši šis datums, 10. novembris, kļuva par brīvdienu vispirms Krievijas PFSR kā "Strādnieku un zemnieku milicijas diena", bet pēc 1945. gada visā PSRS kā "Padomju milicijas diena".

Ar pirmās padomju valdības dekrētu tika izveidota Strādnieku un zemnieku milicija, bet milicijas struktūrām nebija pastāvīguma, skaidras personāla struktūras un faktiski tā bija brīvprātīga paramilitāra organizācija. Apmēram gadu pēc izveides dekrēta, milicija kā nacionāls policijas dienests faktiski nepastāvēja, bija tikai dažādu baltgvardu un boļševiku militārās vienības. Vietās, kuras iepriekš bija policijas iecirkņi, dažādu padomju deputāti izveidoja un atbalstīja paši savas policijas vienības, kuras drīz vien reorganizēja.

1918. gada martā NKVD komisārs izvirzīja valdībai jautājumu par milicijas kā valsts struktūras atjaunošanu. 1918. gada 10. maijā NKVD kolēģija pieņēma šādu rīkojumu: "Milicija pastāv kā pastāvīgs personāls, kas pilda īpašus pienākumus; milicijas organizēšana jāveic neatkarīgi no Sarkanās armijas; tās funkcijām jābūt stingri reglamentētām".

1918. gada 25. jūlijā uz Galvenās ūdenstransporta pārvaldes resoriskās kuģniecības apsardzes bāzes tika izveidoti upju policijas spēki, kas pakļauti KSFPR NKVD.

1918. gada 21. oktobrī NKVD un Justīcijas Tautas komisariāts apstiprināja "Norādījumus par padomju strādnieku un zemnieku milicijas organizāciju".

1919. gada 18. februārī Viskrievijas Centrālā izpildkomiteja apstiprināja dekrētu "Par dzelzceļa policijas un dzelzceļa drošības organizāciju".

1931. gadā milicija Maskavā izveidoja pirmo satiksmes kontroles departamentu (ORUD), bet 1936. gadā tika izveidotas Valsts autoinspekcijas (GAI) nodaļas.

1934. gada 10. jūlijā PSRS Centrālā izpildkomiteja pieņēma lēmumu "Par Vissavienības PSRS Iekšlietu tautas komisariāta izveidošanu". Strādnieku un zemnieku milicijas Galvenā pārvalde kļuva par PSRS NKVD daļu.

1937. gadā izveidota Sociālistiskā īpašuma izlaupīšanas un spekulācijas apkarošanas nodaļa (OBHSS).

Lielā terora laikā represijas veica ne tikai valsts drošības iestādes. Reģionālajos un teritoriālajos milicijas iecirkņos noteica ierobežojumus "sociāli kaitīgu" un noziedzīgu elementu aizturēšanai, par ko ziņoja vietējām varas iestādēm. Milicijas darbinieki aizturēja agrāk sodītos, bezpajumtniekus, cilvēkus bez pasēm, bezdarbniekus, kā arī nereti aizturēja tos, kuri ieradās milicijā ziņot par dokumentu nozaudēšanu. Viņiem ārpustiesas sodu piesprieda milicijas troikas.

1946. gadā PSRS NKVD pārdēvēja par PSRS Iekšlietu ministriju. 1949. gadā Galveno milicijas pārvaldi pārcēla no PSRS Iekšlietu ministrijas uz PSRS Valsts drošības ministriju, bet 1953. gadā to atdeva PSRS Iekšlietu ministrijas pakļautībā.

1960. gada janvārī PSRS valdība ar Ņ. Hruščovu priekšgalā pieņēma lēmumu likvidēt PSRS Iekšlietu ministriju un tās funkcijas nodot savienoto republiku iekšlietu ministrijām, lai samazinātu valsts aparāta izmaksas un palielinātu PSR pilnvaras. Nākotnē pat bija paredzēts pakāpeniski likvidēt dažas iekšlietu aģentūras un nodot to funkcijas sabiedriskajām organizācijām ("paļaušanās uz sabiedrību"). Šī reforma tika formalizēta ar PSRS Augstākās Padomes Prezidija 1960. gada 13. janvāra dekrētu. Pēc tam ar KPFSR Augstākās Padomes Prezidija 1962. gada 30. augusta dekrētu KPFSR Iekšlietu ministrija tika pārveidota par KPFSR Sabiedriskās kārtības aizsardzības ministriju. Līdzīgi lēmumi tika pieņemti arī citās savienības republikās. Ievērojami samazināja miliču skaitu štatā, kā arī samazināja finansējumu visās jomās, tostarp operatīvajā izmeklēšanas darbībā. Milicijas darbību šajā laika posmā regulēja 1962. gada 17. augusta Nolikums par padomju miliciju.

1966. gada 26. jūlijā PSRS Augstākās padomes Prezidijs pieņēma dekrētu, ar kuru tika atjaunota centralizēta kontrole pār milicijas iestādēm PSRS.
1966. gada 17. septembrī KPFSR Augstākās Padomes Prezidijs likvidēja KPFSR Sabiedriskās kārtības ministriju saistībā ar tās funkciju nodošanu PSRS Sabiedriskās kārtības ministrijai.

1968. gada 25. novembrī PSRS Augstākās Padomes Prezidijs pieņēma dekrētu "Par PSRS Sabiedriskās kārtības ministrijas pārdēvēšanu par PSRS Iekšlietu ministriju".

Pirmā profesionālā speciālā milicijas vienība bija Maskavas pilsētas Galvenās Iekšlietu pārvaldes Speciālo uzdevumu milicijas vienība (mūsdienu SOBR), ko izveidoja 1978. gada 9. novembrī.

1988. gada 3. oktobrī PSRS iekšlietu ministrs deva pavēli veidot Speciālo uzdevumu milicijas vienības (OMON).

PSRS Interpola biedru sastāvā uzņēma 1990. gada oktobrī. 1991. gada 1. janvārī PSRS Iekšlietu ministrijas sastāvā izveidoja Interpola Nacionālo centrālo biroju.

Ar Iekšlietu ministrijas 1988.gada 15.novembra rīkojumu Nr.0014 izveidoja milicijas 6. pārvaldi organizētās noziedzības apkarošanai. 1991. gada februārī to pārveidoja par Bīstamāko noziegumu, organizētās noziedzības, korupcijas un narkotiku tirdzniecības apkarošanas galveno pārvaldi.

1991. gada 6. martā PSRS pieņēma jaunu likumu "Par padomju miliciju".

## Skatīt arī
* Milicija (policija)
* OMON (Krievija)
* Krievijas milicija
* Baltkrievijas milicija
* Ukrainas milicija
* Rīgas OMON

## Atsauces

## Ārējās saites