open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rīgas apgabals

**Rīgas apgabals** bija administratīvi teritoriālā vienība Ostlandes Latvijas ģenerālapgabala (1941—1944) un Latvijas PSR (1952—1953) sastāvā.

## Teritoriālais iedalījums

### Latvijas ģenerālapgabala sastāvā (1941—1944)
Rīgas apgabals (*Kreisgebiet Riga*) dibināts 1941. gada 25. jūlijā.
1941. gada 1. septembrī tika izveidots Rīgas pilsētas apgabals (*Kreisgebiet Riga-Stadt*) un Rīgas zemes apgabals (*Kreisgebiet Riga-Land*), kura sastāvā bija
* Rīgas apriņķis (*Kreis Riga*)
* Madonas apriņķis (*Kreis Modohn*)

### Latvijas PSR sastāvā (1952—1953)
Rīgas apgabals LPSR sastāvā tika izveidots teritoriāli administratīvās reformas rezultātā 1952. gada 7. aprīlī. Likvidēts 1953. gada 21. aprīlī.

Apgabala sastāvā bija 1 republikas pakļautības pilsēta (Rīga), 1 apgabala pakļautības pilsēta (Jelgava) un 24 rajoni:
* Rīga
* Jelgava
* Alojas rajons
* Alūksnes rajons
* Apes rajons
* Baldones rajons
* Bauskas rajons
* Cesvaines rajons
* Cēsu rajons
* Elejas rajons
* Ērgļu rajons
* Gaujienas rajons
* Gulbenes rajons
* Jaunjelgavas rajons
* Jelgavas rajons
* Limbažu rajons
* Madonas rajons
* Ogres rajons
* Pļaviņu rajons
* Rīgas rajons
* Rūjienas rajons
* Saulkrastu rajons
* Siguldas rajons
* Smiltenes rajons
* Valkas rajons
* Valmieras rajons

## Atsauces
Liepājas apgabals

**Liepājas apgabals** bija administratīvi teritoriālā vienība Ostlandes Latvijas ģenerālapgabala (1941-1944) un  Latvijas PSR (1952-1953) sastāvā. 

## Teritoriālais iedalījums
### Latvijas ģenerālapgabala sastāvā (1941-1944)
Liepājas apgabals (*Kreisgebiet Libau*) dibināts 1941. gada 25. jūlijā, tā sastāvā bija 
* Liepājas pilsēta
* Aizputes apriņķis (*Kreis Hasenpoth*)
* Kuldīgas apriņķis (*Kreis Goldingen*)
* Liepājas apriņķis (*Kreis Libau*)
* Talsu apriņķis (*Kreis Talsen*)
* Ventspils apriņķis (*Kreis Windau*)
Liepājas apgabala komisārs (*Gebietskommissar*) bija Valters Alnors (*Walter Alnor*, 1892-1972).

### Latvijas PSR sastāvā (1952-1953)

Liepājas apgabals LPSR sastāvā tika izveidots teritoriāli administratīvās reformas rezultātā 1952. gada 7. aprīlī. Likvidēts 1953. gada 21. aprīlī.
Apgabala sastāvā bija 2 apgabala pakļautības pilsētas un 14 rajoni:
* Liepāja
* Ventspils
* Aizputes rajons
* Alsungas rajons
* Auces rajons
* Dobeles rajons
* Dundagas rajons
* Kandavas rajons
* Kuldīgas rajons
* Liepājas rajons
* Priekules rajons
* Saldus rajons
* Skrundas rajons
* Talsu rajons
* Tukuma rajons
* Ventspils rajons

## Atsauces
Daugavpils apgabals

**Daugavpils apgabals** bija administratīvi teritoriālā vienība Ostlandes Latvijas ģenerālapgabala (1941—1944) un  Latvijas PSR (1952—1953) sastāvā. 

## Teritoriālais iedalījums
### Latvijas ģenerālapgabala sastāvā (1941—1944)
Daugavpils apgabals (*Kreisgebiet Dünaburg*), dibināts 1941. gada 1. septembrī, tā sastāvā bija 
* Daugavpils pilsēta;
* Abrenes apriņķis (*Kreis Abrehnen*);
* Daugavpils apriņķis (*Kreis Dünaburg*);
* Ludzas apriņķis (*Kreis Ludsen*);
* Rēzeknes apriņķis (*Kreis Rositten*).
Daugavpils apgabala komisārs līdz 1942. gada 19. augustam bija Frīdrihs Švungs (*Friedrich Schwung*), pēc tam Hermanis Rīkens (*Hermann Riecken*).

### Latvijas PSR sastāvā (1952—1953)

Daugavpils apgabals LPSR sastāvā tika izveidots teritoriāli administratīvajā reformā 1952. gada 7. aprīlī. Likvidēts 1953. gada 21. aprīlī.
Apgabala sastāvā bija 2 apgabala pakļautības pilsētas un 20 rajoni:
* Daugavpils;
* Rēzekne (apgabala pakļautības pilsēta no 1952. gada 26. decembra);
* Abrenes rajons;
* Aknīstes rajons;
* Balvu rajons;
* Dagdas rajons;
* Daugavpils rajons;
* Grīvas rajons;
* Ilūkstes rajons;
* Jēkabpils rajons;
* Kārsavas rajons;
* Krāslavas rajons;
* Krustpils rajons;
* Līvānu rajons;
* Ludzas rajons;
* Maltas rajons;
* Neretas rajons;
* Preiļu rajons;
* Rēzeknes rajons;
* Varakļānu rajons;
* Viļānu rajons;
* Zilupes rajons.

## Atsauces
2009.—2010. gada NHL sezona

**[[Nacionālā hokeja līga|Nacionālās hokeja līgas]] 2009.—2010. gada sezona** bija 92. NHL sezona. Regulārā sezona ilga no  līdz . Šajā sezonā piedalījās 30 komandas. Regulārajā sezonā tika izspēlētas 1230 spēles (katra komanda aizvadīja 82 spēles). Sezona tika uzsākta ar 4 spēlēm Eiropā. Laika posmā no  līdz  līgā bija pārtraukums, lai ļautu NHL spēlētājiem piedalīties 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Vankūverā, Olimpisko spēļu dēļ 2010. gadā netika aizvadīta Visu zvaigžņu spēle. Stenlija kausa izcīņa un 92. NHL sezona noslēdzās , kad 6. finālsērijas spēlē Čikāgas "Blackhawks" uzvarēja Filadelfijas "Flyers". Tas "Blackhawks" bija 4. tituls kluba pastāvēšanas vēsturē. Regulārajā sezonā NHL spēlēja 5 latviešu hokejisti: Kārlis Skrastiņš, Raitis Ivanāns, Oskars Bārtulis, Artūrs Kulda un Kaspars Daugaviņš.

## Regulārā sezona

### Pa divīzijām

;Austrumu konference

;Rietumu konference

### Pa konferencēm

**Piezīmes**
* **treknraksts** — kvalificējās izslēgšanas spēlēm.
* **y** – Uzvarēja divīzijā.
* **z** – Uzvarēja konferencē (un divīzijā).

## Labākie spēlētāji
### Rezultatīvākie spēlētāji
Sekojošie spēlētāji bija līgas līderi gūtajos rezultativitātes punktos pēc regulārās sezonas beigām.

### Labākie vārtsargi
Vārtsargi ir sarindoti pēc vidēji spēlē ielaistajiem vārtiem pēc regulārās sezonas beigām.

## Izslēgšanas spēles

## Sezonas apbalvojumi

## Atsauces

## Ārējās saites
* NHL mājaslapa 
* Hockey Reference profils  
* ESPN profils 
* Hockey Database profils 
* Sportacentrs profils
* Sezona sākas tagad!
Sūfisms

thumbnail|235px|Sūfiju simbols.
**Sūfisms** (, *taṣauwuf*; , *ṣūfīya*) ir mistisks islāma ticības virziens un prakse, kurā musulmaņi cenšas noskaidrot patiesību par dievišķo mīlestību un iegūt zināšanas, izmantojot tiešu personisko pieredzi ar Dievu. Par pirmajiem sūfistiem uzskata 8. gadsimta beigās un 9. gadsimta sākumā Irākā un Sīrijā dzīvojošos askētus.

Sūfisma nosaukums arābu valodā ir *taṣauwuf*, kas burtiskā tulkojumā nozīmē "vilnā ģērbies". Rietumu pasaules valodās nosaukums "sūfisms" parādījās tikai 19. gadsimta sākumā.

Lai arī sūfisms ir ļoti tuvs islāmam, cilvēkam, kurš iet sūfija ceļu, nav jābūt musulmanim vai piederīgam kādai citai reliģijai, jo patiesībā sūfisms ir ceļš. Sūfismu var saukt arī par mācību. Sūfisms paredz cilvēka garīgo pārveidi, kura notiek māceklim veicot dažādas garīgās prakses, kuras dod skolotājs.
Sūfisma mācības mērķis ir no *nepilnvērtīga* cilvēka izveidot pilnvērtīgu cilvēku.

## Skatīt arī
* Tarika

## Atsauces
Autentiski avoti: grāmata krievu valodā - Idriss Šahs *Sūfisms* (Idriss Šahs ir sava laika *redzamais* sūfijs)

## Ārējās saites
Kirī (nozīmju atdalīšana)

**Kirī** var būt:
* Pjērs Kirī (*Pierre Curie*), franču fiziķis (1859—1906);
* Marija Sklodovska-Kirī (*Maria Skłodowska-Curie*), poļu izcelsmes franču zinātniece (1867—1934);
* Irēna Žolio-Kirī (*Irène Joliot-Curie*), franču ķīmiķe (1897—1956);
* Frederiks Žolio-Kirī (*Jean Joliot-Curie*), franču fiziķis (1900—1958);
* kirī - ārpussistēmas radioaktivitātes mērvienība.
Viktors Kozlovs

**Viktors Kozlovs** (; dzimis  Toljati) ir bijušais krievu hokejists, centra uzbrucējs, Krievijas hokeja izlases spēlētājs. Karjeras laikā aizvadījis 14 sezonas dažādos Nacionālās hokeja līgas klubos. 2011. gadā, būdams KHL kluba Ufas "Salavat Julajev" kapteinis, izcīnījis Gagarina kausu.

## Karjeras statistika
### Klubu statistika

### Izlases statistika

## Ārējās saites
1995. gada NHL drafts

**1995. gada NHL drafts** bija 33. NHL drafts, kurš notika 1995. gada 8. jūlijā Edmontonā. Kopā tika draftēti 234 spēlētāji deviņās kārtās.

## 1. kārta

## 4. kārta

## 5. kārta

## 6. kārta

## 8. kārta

## 9. kārta
1994. gada NHL drafts

**1994. gada NHL drafts** bija 32. NHL drafts, kurš notika 1994. gada 28. un 29. jūnijā Hārtfordā. Kopā tika draftēti 286 spēlētāji vienpadsmit kārtās.

## 1. kārta

## 2. kārta

## 3. kārta

## 4. kārta

## 6. kārta

## 9. kārta

## 10. kārta

## 11. kārta
Akonkagva

**Akonkagva** () ir augstākais kalns Amerikā (Ziemeļamerika un Dienvidamerika) un augstākais kalns ārpus Āzijas. Akonkagvas virsotne atrodas 6961 metrus virs jūras līmeņa. Tas atrodas Andu kalnu grēdā Argentīnā. Kalna virsotne atrodas 15 km attālumā no Argentīnas robežas ar Čīli. Tam ir vairāki glečeri, pazīstamākais no tiem ir ziemeļaustrumu glečers.

Pirmais mēģinājums iekarot Akonkagvu notika 1883. gadā, to mēģināja izdarīt grupa, ko vadīja vācu ģeologs un pētnieks Pauls Gisfeldts, viņš sasniedza 6500 metru atzīmi. Pirmā fiksētā uzkāpšana kalna virsotnē notika 1897. gadā, to spēja paveikt britu ekspedīcijas grupa Edvarda Ficdžeralda vadībā, pirmais virsotni sasniedza šveicietis Matiass Curbrigens 12. februārī. Jaunākais cilvēks, kurš uzkāpis Akonkagvā, ir 10 gadus vecais Metjū Moniss no Kolorādo, viņš virsotni sasniedza 2008. gada 16. decembrī. Vecākais cilvēks, kurš uzkāpis Akonkagvas virsotnē, ir Skots Lūiss, viņš to paveica 2007. gada 26. novembrī 87 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* SummitPost.org profils
Edmontona

**Edmontona** () ir pilsēta Kanādā, Albertas provinces administratīvais centrs, otra lielākā pilsēta provincē. Pilsēta atrodas provinces centrālajā daļā. Tajā dzīvo 730 372 iedzīvotāji, pilsēta aizņem 684 km2 lielu platību, kas to padara par vienu no lielākajām pilsētām Ziemeļamerikā. Pirmie iedzīvotāji pašreizējā Edmontonas teritorijā apmetās 3000. gadā pirms mūsu ēras. Iespējams, ka pētnieks Entonijs Hendels bija pirmais eiropietis, kas bijis Edmontonā, viņš to izdarīja 1754. gadā. Pilsētā ir mitrs kontinentāls klimats.

Edmontonā ir bāzēti vairāki sporta klubi, tai skaitā Edmontonas "Grands", Edmontonas "Eskimos", Edmontonas "Oilers" (NHL), Edmontonas "Trappers" un Edmontonas "Oil Kings". Pārsvarā visi klubi savas mājas spēles aizvada *Commonwealth Stadium*, *Telus Field* un *Rexall Place* stadionos. Edmontonā ir notikuši vairāki lieli sporta pasākumi, tai skaitā 2001. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā un 1983. gada Vasaras Universiāde.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Pilsētas mājaslapa
Eduards Brencēns

**Eduards Brencēns** ( — ) bija latviešu gleznotājs, grafiķis, dekorators un grāmatu ilustrators. Viens no profesionālās scenogrāfijas iedibinātājiem Latvijā. Gleznotāja Kārļa Brencēna brālēns.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1885. gadā Madlienas pagasta zemnieka ģimenē. Mācījās Jaunjelgavas pilsētas skolā. Mākslu apguva Štiglica Centrālajā tehniskās zīmēšanas skolā (1902 — 1909), kur beidza teātra dekorāciju klasi, kā arī pie sava brālēna Kārļa Brencēna papildinājās vitrāžas un stikla apgleznošanas klasē. Pēc skolas beigšanas atgriezās Latvijā un darbojās ka aktieris un dekorators amatieru teātros.

Pirmā pasaules kara laikā viņu 1915. gadā iesauca armijā, pēc smaga ievainojuma 1917. gadā atvaļināja no karadienesta. Brencēns darbojās Valmieras teātrī un strādāja par skolotāju, 1918. gadā viņš nodibināja Ziemeļvidzemes mākslinieku apvienību "Baltā vārna". 
1920. gadā Brencēns pārcēlās uz Rīgu un kļuva par Neatkarīgo mākslinieku vienības biedru, strādāja par Rīgas 38. pamatskolas skolotāju. Vēlāk iesaistījās mākslinieku biedrības "Sadarbs"  darbā. Pēdējos dzīves gadus dzīvoja Cesvainē un Madonā.

Miris 1929. gada 17. aprīlī Sarkandaugavas slimnīcā Rīgā, apbedīts Matīsa kapos.

## Mākslinieciskā darbība

Viens no profesionālās scenogrāfijas iedibinātājiem Latvijā, darinājis dekorācijas kā Rīgas, tā arī provinces teātriem. Ilustrējis grāmatas, to vidū minami brāļu Kaudzīšu "Mērnieku laiki" (1913), Apsīšu Jēkaba, Jēkaba Janševska raksti, Augusta Deglava "Vecais pilskungs", Tautas pasakas un teikas. Līdztekus grāmatu grafikai darbojies arī stājgrafikā.

Glezniecībā zināms ar jūtīgi tvertām sadzīves un darba ainām un un raksturotiem portretiem. Darbos ir skaidrs, korekts zīmējums,pārdomāts kompozicionālais kārtojums, plašs otas triepiens, kas neizsvaro gaismēnu attiecības, radot gleznojuma nepabeigtības iespaidu.
Izstādēs piedalījies no 1918. gada, 1919. gadā mākslinieku apvienības "Baltā vārna sastāvā piedalījies grupas izstādēs, kas noritējušas Valmierā, Cēsīs un Valkā. Eksponējis stājgleznas (portreti, ainavas, žanri), kā arī dekorāciju metus.

## Izmantotā literatūra
* Red. Romis Bēms. *Latviešu tēlotāja māksla. 1860 — 1940.* Rīga: Zinātne, 1986. — 500lpp.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija un darbi
* www.latvijasmaksla.lv
* www2.la.lv
Kirī

**Kirī** (saīsinājums *Ci*) ir novecojusi radioaktivitātes mērvienība. 1 kirī ir tāda dotā vielas daudzuma aktivitāte, kurā 1 sekundes laikā notiek 3,7·1010 radioaktīvās sabrukšanas. Sākotnēji kirī tika definēts kā tāda radona-222 (tā sauktās rādija emanācijas) daudzuma radioaktivitāte, kurš atrodas radioaktīvās sabrukšanas līdzsvarā ar 1 gramu rādija-226.

Mērvienība nosaukta par godu franču fiziķiem Pjēram Kirī un Marijai Sklodovskai-Kirī. Oficiāli sākta lietot 1910. gadā.

1 kirī precīzi atbilst 3,7·1010 bekereliem (SI mērvienībām) jeb 37 gigabekereliem (GBq); 1 mikrokirī (μCi) — 37 000 bekereliem. 1 bekerels vienāds ar 2,7027·10−11 kirī.
1988. gada NHL drafts

**1988. gada NHL drafts** bija 26. NHL drafts, kurš notika 1988. gada 11. jūnijā Monreālā.

## 1. kārta

## 4. kārta

## 5. kārta

## 7. kārta

## 9. kārta

## 11. kārta
1975. gada NHL drafts

**1975. gada NHL drafts** bija 13. NHL drafts, kurš notika 1975. gadā Monreālā.

Drafts iegāja vēsturē ar to, ka tas bija pirmais, kurā tika izvēlēts kāds PSRS spēlētājs, kad drafta devītajā kārtā Filadelfijas "Flyers" izvēlējās rīdzinieku Viktoru Hatuļevu.

## 9. kārta
Eutelsat W3B

**Eutelsat W3B** ir Francijas uzņēmuma Eutelsat neaktīvs sakaru pavadonis. To izgatavojusi kompānija Thales Alenia Space uz platformas Spacebus 4000C3 bāzes.

Pavadonis palaists . Drīz pēc starta tika atklāts, ka dzinējsistēmā radusies nopietna sūce, kuras dēļ nebija vairs iespējams kosmisko aparātu ievadīt ģeostacionārajā orbītā. *Eutelsat* paziņojusi pavadoni par zaudētu.

Sākotnēji *W3B* bija paredzēts novietot ģeostacionārās orbītas punkā 7° austrumu garuma blakus Eutelsat W3A. Savukārt 16° austrumu garuma 2010. gada sākumā beidzās resursi pavadonim Eutelsat W2. Tā nomaiņai 2008. gada decembrī palaida pavadoni Eutelsat W2M, bet 2009. gada janvārī, nesasniedzot paredzēto punktu, tas sabojājās. Tad uz 16° A 2009. gada aprīlī pārvietoja Eurobird 16. Kad 2010. gada janvārī beidza darbību *W2*, uz turieni tika pārvietots arī SESAT 1. *W3B* pārplānoja ievadīt pozīcijā 16° austrumu garuma. Tur tas nomainītu *Eutelsat* pavadoņus *EUROBIRD 16*, un *SESAT 1*. 

Decembrī bija paredzēts pavadoni nodot ekspluatācijā. Plānotais darbības laiks būtu 15 gadi. Tas nodrošinātu televīzijas translāciju un sakaru, datu pārraudes pakalpojumus galvenokārt Eiropai, Vidējiem Austrumiem un Āfrikai. *W3B* apgādāts ar 53 Ku joslas un 3 Ka joslas raidītājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eutelsat W3B, W3C, W3D / Eutelsat 3D, 16A Gunter Dirk Krebs
Būla funkcija

**Būla funkcija** ir funkcija, kuras visi argumenti ir no kopas {0;1} un arī vērtības ir no kopas {0;1}. Ja  f ir Būla funkcija ar k \geq 0 argumentiem, funkciju var rakstīt kā f : \{0;1\}^k \to \{0;1\}. Ja k = 0, tad funkcija ir konstanta (tāpat ar vērtību kopā {0;1}).

Katra Būla funkcija ar k argumentiem var tikt pasniegta kā matemātiskās loģikas izteikums ar k mainīgajiem x_1,\ldots,x_k, un katrs matemātikas loģikas izteikums var tikt pasniegts kā Būla funkcija. Divi matemātiskās loģikas izteikumi ir ekvivalenti tad un tikai tad, ja tās izsaka vienu un to pašu Būla funkciju. Pavisam ir 2^{2^k} atšķirīgas Būla funkcijas katram k \geq 0.

Būla funkcijas is sauktas angļu matemātiķa un filozofa Džordža Būla vārdā.

## Būla funkciju pielietojums
Būla funkcijas lieto, lai aprakstītu datoros notiekošus procesus ar datiem, jo dators operē ar skaitļiem 0 un 1. Šādām funkcijām ir svarīga loma sarežģītības teorijas jautājumos kā arī veidojot slēgumus un mikroshēmas ciparierīcēs. Būla funkciju īpašībām ir liela nozīme arī kriptogrāfijā un citur.

## Skatīt arī
* Loģiskais elements
1990. gada NHL drafts

**1990. gada NHL drafts** bija 28. NHL drafts, kurš notika 1990. gada 16. jūnijā Vankūverā. Kopā tika draftēti 252 spēlētāji divpadsmit kārtās.

## 1. kārta

## 2. kārta

## 3. kārta

## 4. kārta

## 5. kārta

## 6. kārta

## 7. kārta

## 8. kārta

## 10. kārta
Aleksandrs Golubevs

**Aleksandrs Golubevs** (dzimis ) ir Latvijas futbola tiesnesis. Tiesā Virslīgas, 1. līgas un Latvijas kausa spēles, kā arī piedalās tajās kā ceturtais tiesnesis.

## Ārējās saites
* Profils soccerway.com
Fizikālais svārsts

**Fizikālais svārsts** ir jebkurš galīgu izmēru un patvaļīgas formas fizikāls ķermenis, kas nostiprināts punktā, kas atrodas virs šī ķermeņa masas centra un ap kuru tas var brīvi rotēt. Šis matemātiskais modelis apraksta lielu daļu reāli sastopamos mehāniskos svārstus.

## Matemātisks apraksts

Līdzsvara stāvoklī fizikālā svārsta masas centrs *A* un piekāršanas punkts *O* atrodas uz vienas vertikāles. Ja svārstu izvirza no līdzsvara stāvokļa pa leņķi \alpha, tad smaguma spēks pret piekāršanas punktu *O* rada spēka momentu
:M = - mgl \cdot \sin \alpha,
kur *l* ir svārsta smaguma centra attālums līdz piekāršanas punktam. Mīnusa zīme nozīmē, ka šis spēka moments cenšas atgriezt svārstu līdzsvara stāvoklī.

Svārsta kustību apraksta otrais Ņūtona likums rotācijas kustībai:
:M = I \varepsilon, \,
kur \varepsilon — svārsta leņķiskais paātrinājums, *I* — svārsta inerces moments attiecībā pret rotācijas asi.

Maziem novirzes leņķiem \alpha var pieņemt, ka \sin \alpha \approx \alpha un vienādojumu pārrakstīt šādi:
:I \varepsilon + mgl \alpha = 0. \,
Izdalot vienādojuma abas puses ar svārsta inerces momentu *I* pret rotācijas asi, kas iet caur punktu O
perpendikulāri rotācijas plaknei, iegūst:
:\varepsilon + \frac{mgl}{I} \alpha=0.

Šis ir harmonisko svārstību vienādojums. Svārstību cikliskā frekvence ir
:\omega = \sqrt{\frac{mgl}{I}}
un svārstību periods ir
:T = 2 \pi \sqrt{\frac{I}{mgl}}.
Ja atvirzes leņķis \alpha nav mazs, tad svārstību perioda izteiksme ir jākoriģē:
:
T = 2\pi \sqrt{\frac{I}{mgl}}
\left( 1+ \frac{1}{16}\alpha^2 + \frac{11}{3072}\alpha^4 + \cdots \right)
.

## Skatīt arī

* Matemātiskais svārsts
* Periods

## Ārējās saites

* A. Kamars, 6.6. Dažādi svārsti, Materiāls pašmācībai fizikā 10.-12. klasēm un tehnisko augstskolu pirmajam kursam, Natālijas Draudziņas ģimnāzija.
* R. Grabovskis, Svārstības un viļņi, LLU studiju materiāli.
Izkārnījumi

thumbnail|250px|Zirgu ekskrementi.
**Izkārnījumi** ir resnās zarnas apakšējās daļas saturs. Runājot par cilvēku izkārnījumiem, lieto vārdu **fēces** vai **fekālijas** (no  — 'atliekas'), bet dzīvnieku izkārnījumus mēdz apzīmēt ar vārdu **ekskrementi** (no  — 'izdalījumi'), lai gan nereti tā sauc arī cilvēku izkārnījumus. Izkārnīšanās procesā no resnās zarnas izkārnījumi tiek izvadīti caur anālo atveri vai kloāku.

Cilvēki fekālijas izvada no organisma vienu vai divas reizes dienā; atsevišķos gadījumos, piemēram, caurejas laikā, izkārnīšanās var notikt biežāk, bet tikpat labi var arī retāk, piemēram, aizcietējuma gadījumā. Pieaudzis cilvēks vienas dienas laikā vidēji izdala no 100 līdz 250 gramiem izkārnījumu, atsevišķos gadījumos pat līdz 500 gramiem.

## Skatīt arī
* Izkārnīšanās
* Kūtsmēsli

## Ārējās saites

* Izkārnījumi| Medicīnas termins
Artūrs Biezais

**Artūrs Biezais** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu futbolists, spēlēja kā vārtsargs, bet pēc karjeras beigām kļuva par vārtsargu treneri klubā FK METTA un Latvijas Futbola federācijas treneru izglītības speciālistu.

## Ārējās saites
Biezais

**Biezais** (sieviešu dzimtē Biezā) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Haralds Biezais (1909—1995) — luterāņu mācītājs un teologs;
* Artūrs Biezais (1986) — Latvijas futbola vārtsargs.
Oskars Darģis

**Oskars Darģis** (dzimis ) ir Latvijas futbola vārtsargs, kurš kā stažieris no JFC Skonto pašlaik spēlē JFK Olimps/RFS sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalnamuižas pagasts

**Kalnamuižas pagasts** var būt:
* Kalncempju pagasta agrākais nosaukums
* Tērvetes pagasta nosaukums līdz 1925. gadam
Lidaparāts

[thumb|Bezpilota lidaparāts ''[Baykar Bayraktar TB2|Bayraktar TB2*  ]]
*'Lidaparāts''' ir transportlīdzeklis vai iekārta, kas var pārvietoties pa gaisu vai kosmosā. Tā spēj lidot, izmantojot aerodinamisko spēku, dzinēju vilci vai citu enerģijas avotu un veidota tā, lai pārvarētu Zemes gravitāciju un pārvietotos noteiktā augstumā un virzienā. Lidaparāti tiek izmantoti transportēšanai, militārajām operācijām, zinātniskiem mērķiem, izklaidei un glābšanas darbiem.

Lidaparātu attīstība sākās ar vienkāršiem lidojošiem baloniem 18. gadsimtā, bet reāls progress tika panākts 20. gadsimta sākumā ar brāļu Raitu pirmo mehānisko lidojumu 1903. gadā. Mūsdienās lidaparāti ir tehnoloģiski augsti attīstīti un spēlē nozīmīgu lomu ekonomikā, militārajās darbībās un zinātnē.

## Lidaparātu veidu uzskaitījums

* Aerobuss
* Aeroplāns
* Aerostats
* Autožīrs
* Aviete
* Biplāns jeb divplāksnis
* Bumbvedējs
* Deltaplāns
* Dirižablis jeb cepelīns
* Gaisa balons
* Helikopters
* Hidroplāns
* Izpletnis
* Iznīcinātājs
* Kosmosa kuģis
* Laineris
* Lidmašīna
* Mākslīgais pavadonis
* Meteoroloģiskā zonde
* Monoplāns
* Ornitopters
* Planieris
* Raķete
* Starpplanētu zonde
* Stratostats
* Triplāns
* Bezpilota lidaparāts

## Atsauces

## Ārējās saites
Matemātiskā analīze

**Matemātiskā analīze**, ko reizēm sauc vienkārši par **analīzi**, ir matemātikas apakšnozare, kuras pamatā ir bezgalīgi maza lieluma rēķini, un tā ir daļa no "tīrās matemātikas". Matemātiskā analīze satur tādus jēdzienus kā atvasināšana un diferencēšana, integrēšana un mēra teorija, rindas un analītiskas funkcijas. Šos jēdzienus parasti apskata reāliem skaitļiem, kompleksiem skaitļiem un reālām un kompleksām funkcijām. Tie var tikt definēti un pētīti arī jebkurā citā matemātisku objektu telpā, kurā ir definēts *tuvums* (topoloģiska telpa) vai, specifiskāk, *attālums* (metriska telpa).

## Vēsture
[thumb|Arhimēda "izsmelšanas metode" attīstīja [robeža (matemātika)|robežas jēdzienu]]
Pirmie rezultāti analīzē bija tiešas sekas sengrieķu matemātikas pirmsākumiem. Piemēram, bezgalīgas ģeometriskas summas tieši seko no Zenona dalīšanas paradoksa. Vēlāk grieķu matemātiķi, kā, piemēram, Eidokss un Arhimēds, izveidoja daudz precīzāku, bet neformālu robežu un konverģences jēdzienu lietošanu, kad viņi izmantoja "izsmelšanas metodi", lai aprēķinātu laukumus un tilpumus apgabaliem un ķermeņiem. Indijā 12. gadsimta matemātiķis Bhāskara II deva piemērus atvasinājumam un lietoja to, kas tagad ir pazīstams kā Rolla teorēma.

14. gadsimtā Madhava izveidoja izvirzījumus bezgalīgās rindās, tāpat kā pakāpju rindas un Teilora rindu tādām funkcijām kā sinuss, kosinuss, tangenss un arktangenss. Līdzās viņa ieguldījumam trigonometrisku funkciju Teilora rindās, viņš arī novērtēja kārtu atlikuma locekļiem, ko iegūst, apraujot šīs rindas, un deva racionālu aproksimāciju bezgalīgām rindām. Viņa sekotāji no Kerala astronomijas un matemātikas skolas tālāk attīstīja viņa darbus līdz 16. gadsimtam.

Eiropā 17. gadsimta otrajā pusē Ņūtons un Leibnics neatkarīgi viens no otra izstrādāja bezgalīgi mazu lielumu rēķinus, kuri attīstījās ar praktisku darbu stimulu, kas turpinājās visā 18. gadsimtā, līdz tādiem analīzes jautājumiem kā, piemēram, variāciju rēķini, vienkārši un parciālie diferenciālvienādojumi, Furjē analīze un ģenerējošas funkcijas. Šajā laika periodā analīzes paņēmieni tika izmantoti, lai aproksimētu diskrētus uzdevumus ar nepārtrauktiem.
Ēlerts

**Ēlerts** (sieviešu dzimtē Ēlerte) ir uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ansis Ēlerts (1922) — latviešu sabiedrisks darbinieks;
* Ivars Ēlerts (1944) — latviešu inženieris un politiķis.
Vienkārša viela

[300px|thumb|Vienkāršas vielas — dažādas [fosfors|fosfora alotropiskās modifikācijas]]
**Vienkārša viela** ir ķīmiskā viela, kas sastāv no viena ķīmiskā elementa atomiem. Vienkāršas vielas nevar sadalīt sīkākās sastāvdaļās ar ķīmiskām metodēm. Bieži vienkāršas vielas (elementvielas jeb elementārvielas) sauc tāpat kā attiecīgos ķīmiskos elementus, t.i., piemēram, vanādijs apskatāms gan kā noteikts atomu veids, gan viela — metāliskais vanādijs. Daudzi ķīmiskie elementi veido vairākas vienkāršās vielas - šo parādību sauc par alotropiju. Šādām vienkāršām vielām mēdz būt savi nosaukumi (ozons, dimants), vai arī tie atvasināti no attiecīgā elementa nosaukuma (pelēkā alva, sarkanais fosfors, monoklīnais sērs). Ir pazīstamas vairāk nekā 400 vienkāršās vielas.

Vienkāršas vielas pamatā iedala metālos un nemetālos, taču daudzām vielām piemīt gan metālu, gan nemetālu īpašības. Metāliem izteiktāk piemīt metāliskā saite, bet nemetāliem — kovalentā saite. Krasu robežu šeit nevar novilkt. Jo vairāk pa kreisi un uz leju elements atrodas periodiskajā sistēmā, jo vairāk tam piemīt metāliskas īpašības. Tipiskākie metāli ir *s* elementi — sārmu un sārmzemju metāli, kā arī *d* un *f* elementi — pārejas metāli, lantanīdi, aktinīdi. Vairāk pa labi atrodas *p* elementi, kuriem raksturīgas ķēžveida (plastiskais sērs), slāņveida (grafīts, melnais fosfors) un telpiskas (dimants) nemetāliskas struktūras. Vielām, kas atrodas Mendeļejeva tabulas labajā pusē, raksturīgāki ir molekulu kristālrežģi (baltais fosfors, jods) un atomu kristālrežģi (sasaldēts argons). Normālos apstākļos tās bieži ir gāzes.

## Literatūra
* Nails Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 239.—252. lpp.
Ivars Ēlerts

**Ivars Ēlerts** (dzimis ) ir latviešu inženieris-elektriķis un politiķis, LR Augstākās Padomes deputāts.

## Biogrāfija
### Izglītība un darbība PSRS
Ivars Ēlerts 1962. gadā absolvēja Rīgas Industriālo politehnikumu metālu apstrādes ar griešanu specialitātē un ir ieguvis tehniķa-tehnologa kvalifikāciju. Vēlāk studējis Rīgas Politehniskajā institūtā elektronisko skaitļošanas mašīnu specialitātē, 1971. gadā iegūstot inženiera-elektriķa kvalifikāciju. 1994. un 1996. gadā ārzemēs kursos papildinājis zināšanas privatizācijas un akciju sabiedrību darbības jautājumos. 

Strādājis Latvijas Valsts universitātes Skaitļošanas centrā dažādos amatos — no tehniķa līdz laboratorijas vadītājam (1962. gada marts — 1985. gada novembris), kolhozā "Ādaži" par skaitļošanas servisa dienesta vadītāju (1985. gada decembris — 1987. gada aprīlis), VEF Zinātniski pētnieciskajā institūtā par vadošo konstruktoru (1987. gada aprīlis — 1990. gada maijs).

### Atmoda, atjaunotā Latvija
Atmodas laikā Ēlerts iesaistījies Latvijas Tautas frontes VEF nodaļā un Vidzemes priekšpilsētas nodaļā, galvenokārt organizējot LTF piedalīšanos vēlēšanās. Bijis Vidzemes priekšpilsētas vēlēšanu komisijas loceklis 1989. gada pašvaldību vēlēšanās. 1990. gadā viņš tika ievēlēts LPSR Augstākajā Padomē, ko drīz pārsauca par LR Augstāko Padomi. Viņš bija Mandātu un ētikas komisijas un Rūpniecības komisijas sekretārs, strādājis galvenokārt pie likumprojektiem, kas saistīti ar uzņēmējdarbību un privatizāciju.

No 1993. gada jūlija līdz 1994. gada augustam strādājis Finanšu ministrijā par Valsts uzņēmumu departamenta direktora vietnieku. Tad līdz 1996. gada maijam viņš strādāja Valsts īpašuma fondā par Uzņēmumu departamenta direktora vietnieku, līdz 2001. gada novembrim — Privatizācijas aģentūrā par projektu vadītāju. No 2000. gada oktobra līdz 2004. gada jūlijam bijis Ekonomikas ministrijas konsultants.

2004. gada jūlijā aizgājis pensijā.

## Privātā dzīve
Ivars Ēlerts ir dzimis  Rīgā Anša un Elfrīdas Ēlertu ģimenē. A. Ēlerts kara laikā piedalījās cilvēku grupā, kas, vēršoties gan pret padomju, gan pret vācu okupācijām, izdeva laikrakstu "Tautas balss". Ģimenē ir dzimusi arī Ivara Ēlerta māsa Sarmīte, kas ir bijusi laikraksta "Diena" galvenā redaktore un ir ievēlēta 10. Saeimā. I. Ēlerts ir precējies, viņam ir divi pieauguši dēli. 

Viņš ir apbalvots ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni un 1991. gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīmi. 

## Atsauces
Gaisa kuģis

[thumb|220px|Par gaisu smagāks gaisa kuģis — pasaulē lielākā pasažieru lidmašīna ''[Airbus A380*]]
[[Attēls:GR SK Steigflug.jpg|thumb|220px|Par gaisu vieglāks gaisa kuģis — [[dirižablis]] *Skyship 600*]]
*'Gaisa kuģis''' ir lidaparāts, kas atmosfērā noturas ar gaisa palīdzību. Gaisa kuģis planētas gravitācijai pretojas vai nu ar aerostatisko vai ar aerodinamisko cēlējspēku.

Pie gaisa kuģiem nepieskaita transportlīdzekļus, kuri, lai arī var lidot atmosfērā, tomēr cēlējspēkam neizmanto gaisu, piemēram, raķetes. Savukārt lidaparāti ar raķešdzinēju var būt apgādāti ar spārniem (piemēram, raketoplāni, spārnotās raķetes, tāpat arī kosmoplāni), tāpēc tos var pieskaitīt pie gaisa kuģiem. Par gaisa kuģiem neuzskata arī lidaparātus, kas izmanto ballistiska vai inerciāla lidojuma principus ar minimālu gaisa cēlējspēku. Tāpat pie gaisa kuģiem nepieskaita transportlīdzekļus, kuri kustas nelielā attālumā virs ūdens vai sauszemes virsmas, izmantojot gaisu kā gaisa spilvenu (transportlīdzeklis uz gaisa spilvena) vai ekrānu (ekranoplāns).

Ar gaisa kuģu (parasti — smagāku par gaisu) konstruēšanu, ražošanu, apkalpošanu un lietošanu saistīto jomu sauc par aviāciju. Cilvēkus, kas vada lidaparātus, sauc par lidotājiem. Ir arī bezpilota lidaparāti, kurus vada attālināti vai autonomi ar borta datorsistēmu. Gaisa kuģus var iedalīt pēc cēlējspēka, dzinējspēka tipa, izmantojuma vai citiem kritērijiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Princeses Ranhillas krasts

**Princeses Ranhillas krasts** () ir Austrumantarktīdas piekrastes daļa Karalienes Modas Zemē Rīsera-Larsena jūras krastā. Stiepjas no Rīsera-Larsena pussalas austrumos (33° 30' E) līdz 20° austrumu garumam rietumos. Kopējais piekrastes garums ap . Austrumos robežojas ar Prinča Haralla krastu, rietumos — ar Princeses Astridas krastu. Piekrastes lielāko daļu klāj šelfa ledāji — Karaļa Boduēna šelfa ledājs austrumu daļā un vairāki nelieli šelfa ledāji rietumos. Piekrastes ievērojamākie ģeogrāfiskie objekti ir Breidvikas līcis un Dervāla ledus sala. Iekšzemē paceļas Sērrondanes kalni un nelielie Belžikas kalni.

Krastu 1931. gada 16. februārī atklāja norvēģi Jalmars Rīsers-Larsens un Nilss Larsens lidojumā no ekspedīcijas kuģa *Norvegia*. Nosaukts par godu Norvēģijas tā laika kroņprinča Olava meitai Ranhillai.

Pirmā polārstacija Princeses Ranhillas krastā bija beļģu Ruāboduēna (1958-1967). No 1984. līdz 1991. gadam iekšzemē 130 km attālumā no krasta darbojās japāņu stacija Asuka. 1991. gadā piekrastē tika ierīkota Pakistānas vasaras polārstacija Džinna. Kopš 2009. gada Sērrondanes kalnos darbojas jaunā beļģu stacija Prinseselizabete.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Antarctic ice-sheet dynamics and climatic change: Modelling and Ice Composition Studies (AMICS)
* Construction and operation of the new Belgian Research Station
* Basal and thermal control mechanisms of the Ragnhild glaciers, East Antarctica
2010.—2011. gada NHL sezona

**[[Nacionālā hokeja līga|Nacionālās hokeja līgas]] 2010.—2011. gada sezona** bija 93. NHL sezona. Regulārā sezona ilga no  līdz , izslēgšanas spēlēs sākas 13. aprīlī. Šajā sezonā piedalījās 30 komandas. Regulārajā sezonā tika izspēlētas 1230 spēles (katra komanda aizvada 82 spēles). Sezona tika uzsākta ar 6 spēlēm Eiropā: Helsinkos, Stokholmā un Prāgā.

Par NHL čempioniem un Stenlija kausa ieguvējiem kļuva Bostonas "Bruins" hokejisti, kas septiņu spēļu finālsērijā uzvarēja Vankūveras "Canucks".

Pirms sezonas tika aizvadītas divas pārbaudes spēles ar KHL klubiem:  Karolīnas "Hurricanes" zaudēja Sanktpēterburgas SKA ar 3—5,  Fīniksas "Coyotes" uzvarēja Rīgas "Dinamo" ar 3—1.

 tika aizvadīta Ziemas klasikas spēle, kurā piedalījās Vašingtonas "Capitals" un Pitsburgas "Penguins". Tajā "Capitals" uzvarēja ar 3—1.

 tika aizvadīts 2010. gada NHL drafts. Tas notika *[[Staples Center]]* Losandželosā, Kalifornijā. Ar pirmo numuru Edmontonas "Oilers" izvēlējās Teiloru Holu.

58. NHL Visu zvaigžņu spēle notika  *RBC Center* hallē Ralejā, Ziemeļkarolīnā. Tajā uzvarēja Niklasa Lidstrema komanda, kas ar rezultātu 11—10 uzvarēja Ērika Stola komandu.

## Regulārā sezona
### Kopvērtējums

**Piezīmes**
* **treknraksts** — kvalificējās izslēgšanas spēlēm.
* **y** – Uzvarēja divīzijā.
* **z** – Uzvarēja konferencē (un divīzijā).

## Labākie spēlētāji
### Rezultatīvākie spēlētāji
Sekojošie spēlētāji bija līgas līderi gūtajos rezultativitātes punktos pēc regulārās sezonas beigām.

### Labākie vārtsargi
Vārtsargi ir sarindoti pēc vidēji spēlē ielaistajiem vārtiem pēc regulārās sezonas beigām.

## Izslēgšanas spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
* NHL mājaslapa 
* Hockey Reference profils  
* ESPN profils 
* Sportacentrs profils
2010. gada NBA Visu zvaigžņu spēle

**2010. gada NBA Visu zvaigžņu spēle** bija 59. NBA Visu zvaigžņu spēle. Tā notika 2009.—2010. gada NBA sezonas laikā  *Cowboys Stadium* amerikāņu futbola stadionā Ārlingtonā, Teksasas štatā. Šī bija otrā reize, kad Dalasā vai tās apkārtnē notika NBA Visu zvaigžņu spēle (iepriekš 1986. gadā). Dalasa tika nosaukta par spēles norises vietu NBA komisāra Deivida Stērna paziņojumā .

Visu zvaigžņu spēles nedēļas nogalē NBA kalendārā bija pārtraukums. Tajā norisinājās vairāki konkursi un tika aizvadītas vairākas spēles, tai skaitā slavenību spēle, jauno spēlētāju spēle (NBA līgas debitanti pret tās *otrgadniekiem*), *slam-dunk* (bumbas trieciens grozā no augšas) konkurss, trīspunktu metienu konkurss.

Visu zvaigžņu spēlē sacentās spēlētāji no Austrumu un Rietumu konferenču komandām. Ar rezultātu 141—139 spēlē uzvarēja Austrumu konferences komanda. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Austrumu komandu pārstāvošais Dveins Veids, kurš guva 28 punktus, meta ar 75% precizitāti, savāca 6 atlēkušās bumbas, atdeva 11 rezultatīvas piespēles un pārtvēra 5 pretinieku piespēles. Jauno spēlētāju spēlē pirmoreiz kopš 2002. gada uzvarēja līgas debitantu komanda. Par šīs spēles vērtīgāko spēlētāju atzina Tairīku Evansu. Neits Robinsons ieguva savu trešo *slum-dunk* konkursa uzvarētāja titulu, Pols Pīrss uzvarēja trīspunktmetienu konkursā.

Visu zvaigžņu spēli klātienē apmeklēja 108 713 skatītāji, kas ir visu laiku visvairāk apmeklētākā spēle basketbola vēsturē. Iepriekšējais fiksētais basketbola spēļu apmeklētības rekords tika uzstādīts  augstskolu monadu spēlē starp Kentuki "Wildcats" un Mičiganas štata "Spartans", šo spēli klātienē vēroja 78 129 cilvēki. 1968. gada Eiropas čempionvienību kausa izcīņas finālu starp Atēnu AEK un Prāgas "Slavia" *Panathinaiko Stadium* arēnā Atēnās vēroja 80 000 cilvēku, bet rekords netika oficiāli apstiprināts. Iepriekšējais NBA Visu zvaigžņu spēļu apmeklētības rekords tika uzstādīts 1989. gada spēlē, kad *Astrodome* stadionā Hjūstonā spēli vēroja 44 735 skatītāji.

## Sastāvi


 Kobe Braiants, Kriss Pols un Brendons Rojs nepiedalījās savainojumu dēļ.
 Elens Aiversons nepiedalījās privātu iemeslu dēļ.
 Čonsijs Billapss aizvietoja Krisu Polu, Kriss Kāmans aizvietoja Brendonu Roju, Džeisons Kids aizvietoja Kobi Braientu un Deivids Lī aizvietoja Elenu Aiversonu.


## Spēle

## Atsauces

## Ārējās saites

* NBA.com profils 
* ESPN profils
Romualds Jermaks

**Romualds Jermaks** (dzimis 1931. gadā Šķaunes pagastā) ir latviešu komponists un pedagogs.  Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas pedagogs, docents.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1931. gada 10. jūnijā Šķaunes pagastā ērģelnieka Boļeslava Jermaka ģimenē. Pēc Otrā pasaules kara mācījās Slokas vidusskolā, tad Jāzepa Mediņa mūzikas vidusskolā (1954–1957). Studēja Latvijas Konservatorijas Jāņa Ivanova kompozīcijas klasē, kuru beidza ar izcilību (1962). Strādāja Rēzeknes (1962–1963) un Cēsu (1963–1964) mūzikas vidusskolā, strādāja par skaņu režisoru Latvijas Televīzijā (1964–1971).
Kopš 1971. gada strādāja Latvijas konservatorijā, 1976. gadā viņu ievēlēja par Kompozīcijas katedras vecāko pedagogu, 1988. gadā par docentu. 

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas strādāja Daugavpils mūzikas vidusskolā (1992–1997), kur atjaunoja Ērģeļu klasi.

## Darbi
Sacerējis ap 20 koncertu dažādiem instrumentiem un kamerorķestrim. Reliģiskā mūzika - 13 mesas, to vidū "Missa Solemnis", kas veltīta Romas pāvestam Jānim Pāvilam II. Kora oratorijas "Salaspils sirdspuksti", "Es tēvu zemei noliecos", "Sāpju ceļš". Kora poēmas, kantātes, dziesmu cikli. Skaņdarbi ērģelēm ciklā "Latvijas vēsturiskās ērģeles". Skaņdarbi ērģelēm: 10 koncerti, 3 sonātes, "Rīgas ainavas", "Pastorāle". Paskalja "Pūt vējiņi". Latviešu tautasdziesmu apdares koriem, ērģelēm, klavierēm. Dziesmas bērniem. Skaņdarbi koklei.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks (1989)
* Jāņa Ivanova prēmija (1988) 

## Atsauces
Hiperbola

[thumb|200px|Hiperbola kā divkāršs [konusa šķēlums]]
**Hiperbola** ir tāda plaknes punktu kopa, kuras brīvi izraudzīta punkta attālumu starpība līdz diviem dotiem šīs plaknes punktiem (fokusiem) ir konstanta.

## Skatīt arī
* Elipse
* Hiperbolas asimptota
* Hiperboliskais paraboloīds
* Hiperboloīds
* Parabola
* Riņķa līnija

## Ārējās saites

*
Cikloīda

thumb|300x300px|Cikolīda uzzīmēta, ripojot riņķa līnijai un piefiksējot kāda punkta atrašanās vietu.
**Cikloīda** ir līnija, ko apraksta kāds fiksēts riņķa līnijas punkts, ja riņķa līnija bez slīdes ripo pa taisni. Cikloīda ar spicumiem uz augšu ir līnija, pa kuru slīdot homogēnā gravitācijas laukā bez berzes var nonākt visātrāk no punkta *A* uz punktu *B* (šādu līniju sauc par brahistohronu). Cikloīda ir arī tāda līnija, uz kuras, ja visi objekti atrodas augstāk par beigu punktu, tie nonāks galā vienādā laikā (tautohrona līnija).
thumb|300x300px|Četras bumbiņas sāk dažādos augstumos uz cikloīdas, bet nonāk galā vienlaidīgi. Zilā bultiņa norāda paātrinājumu pa līniju.

## Vienādojums

Līkne cikloīda, kas iet caur koordinātu sākumpunktu un ko ģenerē riņķa līnija ar rādiusu *r*, ir visu to punktu kopa (*x*, *y*), kuriem
: x = r(t - \sin t)\,
: y = r(1 - \cos t)\,

kur *t* ir reāls parametrs, kas atbilst leņķim, par ko pagriezusies ripojošā riņķa līnija, kas mērīts radiānos. Dotam *t*, riņķa līnijas centrs atrodas punktā *x* = *rt*, *y* = *r*.

Iespējams tikt vaļā no parametra *t* izsakot to no *y* vienādojuma un ievietojot *x* vienādojumā:

x = r \cos^{-1}{(1-\frac{y}{r})} - \sqrt{y(2r-y)}

tiekot vaļā no \cos^{-1}
:

r \cos{(\frac{x+\sqrt{y(2r-y)}}{r})} + y = r

## Laukums
Izmantojot doto parametrizāciju x = r(t - \sin t)\,, \  y = r(1 - \cos t) , laukumu zem vienas arkas, 0 \leq t \leq 2\pi , var iegūt:

S = \int_{x=0}^{2\pi r}y dx = \int_{t=0}^{2\pi}r^2(1-\cos{t})^2 dt = \int_{t=0}^{2\pi}(r^2 - 2r^2\cos{t} + \frac{r^2}{2}+ \frac{\cos({2t}) }{2})dt = 3\pi r^2 

## Arkas garums
Arkas garumu var iegūt pēc:

L = \int_{0}^{2\pi}\sqrt{(\frac{dx}{dt})^2+(\frac{dy}{dt})^2}dt = \int_{0} ^{2\pi} r  \sqrt{2-2 \cos{t}} \  dt = 2r \int_{0}^{2\pi} \sin{\frac{t}{2}} \ dt = 8r 

## Skatīt arī
* Riņķa līnija
* Periodiska funkcija
* Svārstības

## Atsauces

## Ārējās saites
Elipsoīds

**Elipsoīds** (saukts arī par trīsasu elipsoīdu) ir telpisks ķermenis, kura virsma ir visu to telpas punktu kopa, kuru koordinātas apmierina vienādojumu  \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} + \frac{z^2}{c^2} = 1.
Elipsoīda speciāls gadījums ir lode.

## Skatīt arī

* Elipse
* Rotācijas elipsoīds
* Sfēras vienādojums
* Lode
Viendobuma hiperboloīds

**Viendobuma hiperboloīds** ir visu to telpas punktu kopa, kuru koordinātas apmierina vienādojumu  \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} - \frac{z^2}{c^2} = 1.

## Skatīt arī

* Divdobumu hiperboloīds
* Hiperboloīds
Melngailis

**Melngailis** (sieviešu dzimtē Melngaile) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Emilis Melngailis (1874—1954) — latviešu komponists, folklorists un kora dziesmu meistars;
* Tenis Melngailis (1912—1980) — latviešu šahists;
* Nils Melngailis (1965) — latviešu uzņēmējs;
* Sarma Melngailis (1972) — amerikāņu šefpavāre, pavārgrāmatu autore, uzņēmēja un par krāpšanu tiesāta noziedzniece.
Ažaksjo

**Ažaksjo** (, ) jeb **Ajaču** (, ) ir pilsēta Francijas dienvidaustrumos, Korsikas reģiona un Dienvidkorsikas departamenta administratīvais centrs. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 70,8 tūkstoši iedzīvotāju un līdz ar to tā ir lielākā pilsēta Korsikā. Ažaksjo atrodas Vidusjūras krastā Korsikas salas rietumos. Ažaksjo dzimis Napoleons Bonaparts. Nozīmīgs pilsētnieku ienākumu avots ir tūrisms un vieglā rūpniecība. Regulāra gaisa un prāmju satiksme savieno Ažaksjo ar kontinentālo Franciju.

## Vēsture
Aptuveni 3 km uz ziemeļiem no pašreizējās Ažaksjo atrašanās vietas senie grieķi 2. gadsimtā p.m.ē. izveidoja apmetni. Senās Romas laikos tā bija pazīstama ar latīņu nosaukumu *Adiacium*. 1492. gadā Dženovas Republika dibināja pilsētu mūsdienu Ažaksjo atrašanās vietā. 1553. gadā Francijas Karaliste okupēja Korsiku un līdz ar to arī Ažaksjo. 1559. gadā sala nonāca atpakaļ dženoviešu rokās. Šajā periodā Ažaksjo bija stipri papostīta.

No 1729. līdz 1769. gadā Korsika cīnījās par atdalīšanos no Dženovas Republikas, kas galu galā bija veiksmīga, bet uzreiz cīņā par Korsiku iesaistījās Francija. 1768. gadā saskaņā ar Versaļas līgumu Korsika  no Dženovas Republikas nonāca Francijas pakļautībā. Attiecības starp Korsiku un kontinentālo Franciju bija ļoti saspīlētas, kuras uzlaboja Napoleons Bonaparts, kas 1769. gadā piedzima Ažaksjo.

## Ģeogrāfija
Ažaksjo atrodas Korsikas rietumos, pie Ažaksjo līča. Komūnas platība ir 82,03 km², bet lielākā daļa no iedzīvotājiem dzīvo komūnas austrumos. Ziemeļos robežojas ar Villanovas un Alatas komūnām, ziemeļaustrumos — ar Afas un Sarolas-Karkopino komūnām, austrumos — ar Bastelikačas komūnu, bet dienvidaustrumos — ar Kauro komūnu. Dienvidos un rietumos apskalo Vidusjūra.

## Sports
Ažaksjo bāzējas vairākas profesionālā sporta komandas. Futbolā Ažaksjo Francijas čempionātos pārstāv *[[AC Ajaccio]]* un *[[Gazélec FC Ajaccio]]*. *Gazélec FC* sistēmā ir arī volejbola un handbola komandas.

Korsikā norisinājās pirmie trīs no 2013. gada ''Tour de France'' posmiem, no kuriem otrā posma finišs un trešā posma starts bija Ažaksjo.

## Atsauces

## Ārējās saites
Paraboloīds

[thumb|250px|[Kartupeļu čipsi *Pringles* hiperboliskā paraboloīda formā]]
**Paraboloīds** ir ar parabolu saistīts otrās kārtas virsmas veids. Paraboloīds ir neierobežota necentrāla virsma (tai nav simetrijas centra).

Paraboloīda kanoniskais vienādojums Dekarta koordinātās:
: ~z= ax^2+by^2 
* ja koeficienti *a* un *b* ir ar vienādām zīmēm, tad tādu paraboloīdu sauc par **eliptisko paraboloīdu** (speciālgadījumā, ja koeficienti ir vienādi, tādu virsmu sauc par **rotācijas paraboloīdu**);
* ja koeficienti ir ar dažādām zīmēm, paraboloīdu dēvē par **hiperbolisko paraboloīdu**;
* ja viens no koeficientiem vienāds ar 0, virsmu sauc par parabolisko cilindru.

## Eliptiskais paraboloīds
thumb|250px|Rotācijas paraboloīds
Eliptisko paraboloīdu apraksta vienādojums
: ~2z = \frac {x^2}{a^2} + \frac {y^2}{b^2},
kur *a* un *b* zīmēm jābūt vienādām.
Virsmu var aprakstīt ar savstarpēji paralēlu parabolu kopu, kurām zari vērsti vienā virzienā un kuru virsotnes atrodas uz tai pašā virzienā vērstas parabolas. Ja koeficienti *a* un *b* ir vienādi, tad virsma pieder pie rotācijas virsmām un to var iegūt, griežot parabolu ap tās simetrijas asi. Eliptisko paraboloīdu viegli iztēloties kā saspiestu rotācijas paraboloīdu.

## Hiperboliskais paraboloīds
thumb|250px|Hiperboliskais paraboloīds
Hiperbolisko paraboloīdu jeb **sedlveida virsmu** apraksta ar vienādojumu
: 2z = \frac {x^2}{a^2} - \frac {y^2}{b^2}=\left(\frac xa+\frac yb\right)\left(\frac xa-\frac yb\right).
Hiperboliskais paraboloīds veidojas, pārvietojot parabolu pa otru, pretējā virzienā vērstu, parabolu tā, ka pirmā parabola saskaras ar otru ar savu virsotni. To var iegūt arī, noteiktā veidā (precīzāk, divos veidos) pārvietojot telpā taisni. Caur katru sedlveida virsmas punktu var novilkt divas krustojošās taisnes, kuras pilnīgi pieder šai virsmai.

Hiperboliskais paraboloīds ir virsma ar negatīvu virsmas liekumu.

## Izmantošana

Spogulis rotācijas paraboloīda formā fokusē staru kūli, kas paralēls tā galvenajai asij, vienā punktā (paraboloīda fokusā). Savukārt šajā fokusā novietots gaismas avots veido paralēlu staru kūli. Uz to pamatojas dažādu prožektoru, automobiļu lukturu, parabolisko antenu spoguļu, reflektora tipa teleskopu darbība.

## Interesanti fakti
Alekseja Tolstoja fantastiskajā romānā "Inženiera Garina hiperboloīds" aprakstītajam hiperboloīdam, spriežot pēc tā īpašībām, īstenībā jābūt paraboloīdam.

## Skatīt arī
* Elipsoīds
* Hiperboloīds
* Parabola

## Literatūra
* E. Kronbergs, P. Rivža, Dz. Bože. Augstākā matemātika. 1. daļa. R:, Zvaigzne, 1988, 118.-119. lpp.

## Atsauces
Kultūrtrēģerisms

**Kultūrtrēģerisms** ( — kultūras nesējs) ir ironisks nosaukums, ko izmanto runājot par svešzemniekiem, kuri sagrābjot zemes un pakļaujot to tautas, pamato savu rīcību ar apgalvojumiem, ka viņi attīsta, nes kultūru šīm zemēm un tajās mītošajām tautām. Ar šo vārdu apzīmē arī baltvāciešu uzskatu, ka viņu senči esot atnesuši kultūru tagadējās Latvijas teritorijā mītošajām tautām.

## Atsauces
Bogdanovs

**Bogdanovs** (, no personvārda Bogdans *(Богдан)*; sieviešu dzimtē **Bogdanova** *(Богда́нова)*) ir izplatīts krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aivars Bogdanovs (1965) — latviešu biatlonists;
* Marks Bogdanovs (1986) — Latvijas futbolists;
* Māris Bogdanovs (1979) — latviešu bobslejists;
* Mihails Bogdanovs (1976) — Latvijas hokejists;
* Jevgeņijs Bogdanovs (*Євгенiй Богданов*; 1952—2010) — ukraiņu un padomju šaha problēmists.
Hokona VII jūra

**Karaļa Hokona VII jūra** () ir Dienvidu okeāna piekrastes jūra Antarktikā. Plešas no 20° rietumu garuma (Stenkomas-Vilsas glečers) līdz 0° garumam (Fimbula šelfa ledājs). Robežojas austrumos ar Lazareva jūru, rietumos — ar Vedela jūru. Agrāk par Hokona VII jūru uzskatīja visu Karalienes Modas Zemes piekrastes akvatoriju līdz Širases glečeram austrumos. Kontinenta piekrastē stiepjas Princeses Martas krasts, gar kuru izveitojušies vairāki šelfa ledāji, lielākais no kuriem ir Rīsera-Larsena šelfa ledājs jūras rietumdaļā.

Jūras akvatorija pētīta 20. gadsimta 30. gados un nosaukta Norvēģijas karaļa Hokona VII vārdā. 60. gados padomju ģeogrāfi no Hokona VII jūras nodalīja atsevišķas Lazareva un Rīsera-Larsena jūras.

Piekrastē izvietotas vairākas polārstacijas, lielākā no kurām ir vācu vissezonas stacija Neimaijere.

## Atsauces
Valdis Kalnroze

**Valdis Kalnroze** (līdz 1961. gadam Voldemārs Rozenbergs,  — ) bija latviešu gleznotājs, smalks tonālās glezniecības meistars.

## Biogrāfija
Dzimis Kuldīgā 1894. gada 17. janvārī maiznieka ģimenē. Mācījās Liepājas pamatskolā. Iesākumā strādāja gadījuma darbos, arī Liepājas teātrī. Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā devās bēgļu gaitās uz Sāmsalu, kur Kuresārē strādāja pie Ārensburgas pils nocietināšanas. Piedalījās Brīvības cīņās, par ko apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni.

Pēc kara beigām strādāja dzelzceļa administrācijā. Glezniecībai pievērsās vēlu, to apgūdams mākslinieka Anša Stundas studijā un Latvijas Mākslas akadēmijā (1927—1932), beidza Vilhelma Purvīša vadīto Dabasskatu glezniecības meistardarbnīcu ar diplomdarbu "Darbs". Studiju gados kopā ar Eduardu Kalniņu uz motocikla apceļoja Beļģiju, Holandi un Vāciju (1930). Bija mākslinieku biedrības "Zaļā vārna" biedrs.

1944. gadā kļuva par Latvijas PSR Mākslinieku savienības biedru, 1952. gadā no tās tika izslēgts, bet 1957. gadā atkal uzņemts.

Miris 1993. gada 16. aprīlī Rīgā, apbedīts Meža kapos.

## Mākslinieciskā darbība
Galvenais glezniecības žanrs ir bijusi ainava, māksliniekam paticis gleznot pilsētas ainavas ar ezeru krastiem, upes līčiem un pilsētas atspulgiem tajos un marīnas. Taču pievērsies arī klusajām dabām. Valdis Kalnroze uzskatāms par smalku tonālās glezniecības meistaru, kurš veidojis pastozas, fakturētas, sudrabaini pelēcīgas kompozīcijas, kas tikušas papildinātas ar spektra krāsu spožiem akcentiem. Sākumposma radīto darbu ekspresijā īpaša nozīme ir gaišo un tumšo laukumu attiecību plašajam diapazonam. Vēlāk radītajos darbos noteicošā kļūst pelēcināto toņu gamma, gleznojuma maniere kļūst diferencētāka, vēlīno darbu raksturīga iezīme — sarkanas un baltas krāsas akcenti, kur kontrasts palīdz izcelt harmoniju, lai arī tas ir neiederīgi tonālās glezniecības klasiskajos principos. 1930. gados mākslinieks attīsta ne tikai otas gleznojumu, bet lieto arī paletes nazi ekspresijas sasniegšanai. Darbos ikdienišķais, reālais gūst mazliet teiksmainu noskaņu, ainavas gandrīz vienmēr papildina stafāža, kas neienes sadzīviskus akordus.
Galvenokārt strādājis eļļas glezniecības tehnikā.

### Izstādes
Izstādēs piedalījies no 1927. gada. Ņēmis dalību visās "Zaļās vārnas" rīkotajās izstādēs. Personālizstādes bijušas Vecgulbenē (1928), Rīgā (1933, 1934 (kopā ar Kārli Padegu), 1942, 1964, 1970, 1975, 1979). Piemiņas izstāde notikusi 1994. gadā Ogrē.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks (1963) 
* Latvijas PSR Tautas mākslinieks (1970) 
* LPSR Valsts prēmija.

## Izmantotā literatūra
* Red. Romis Bēms. *Latviešu tēlotāja māksla. 1860 — 1940.* Rīga:Zinātne, 1986. 500lpp.

## Ārējās saites
* Biogrāfija un darbi
* Biogrāfija
* Mākslas darba apskats
* Darbi
* Darbi

## Atsauces