open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Trombs

**Trombs** (daudzskaitlī **trombi**), ko sarunvalodā sauc par **asins recekli**, ir asins koagulācijas posma gala produkts hemostāzē. Trombam ir divas sastāvdaļas: apkopoti trombocīti un sarkanās asins šūnas (eritrocīti), kas veido *aizbāzni*, un šķērssaistīta fibrīna proteīna tīkls. Vielu, kas veido trombu, dažreiz sauc par **kruoru**. Trombs ir veselīga reakcija uz traumām, kas paredzēts, lai apturētu un novērstu turpmāku asiņošanu, bet tas var būt bīstams trombozes gadījumā, kad trombs kavē asins plūsmu caur veseliem asinsvadiem asinsrites sistēmā.

Mikrocirkulācijā, kas sastāv no ļoti maziem un mazākiem asinsvadu kapilāriem, sīki trombi, kas pazīstami kā **mikro recekļi** (**mikrotrombi**), var kavēt asins plūsmu kapilāros. Tas var izraisīt vairākas problēmas, kas īpaši ietekmē alveolas elpošanas sistēmas plaušās, ko izraisa samazināta skābekļa padeve. Ir konstatēts, ka mikro recekļi ir raksturīga iezīme smagos COVID-19 gadījumos un ilgstošā COVID gadījumā.

**Sienas trombi** ir trombi, kas pielīp pie liela asinsvada vai sirds kambaru sienas. Tie visbiežāk sastopami aortā, kas ir lielākā ķermeņa artērija, biežāk descendējošā aortā un retāk aortas arkā vai abdominālā aortā. Tie var ierobežot asins plūsmu, bet parasti to pilnībā nebloķē. Tie parādās pelēksarkanā krāsā kopā ar mainīgām gaišām un tumšām līnijām (pazīstamas kā *Zahn līnijas*), kas attēlo balto asins šūnu un sarkano asins šūnu (tumšākas) joslas, kas iestiprinātas fibrīna slāņos.

## Klasifikācija
Trombus iedala divās lielās grupās atkarībā no to atrašanās vietas un trombocītu un sarkano asins šūnu relatīvā daudzuma. Divas galvenās grupas ir:

# Arteriāli vai balti trombi (ko raksturo trombocītu pārsvars)
# Venozi vai sarkani trombi (ko raksturo eritrocītu pārsvars)

## Atsauces
Dienvidrietumu Papua

**Dienvidrietumu Papua** () ir Indonēzijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība ar autonomu statusu. Izvietojusies valsts austrumos, aizņem Jaungvinejas salas Indonēzijas daļas rietumu galu. Provinces nosaukums «Dienvidrietumu» tās novietojumu apraksta kļūdaini — faktiski tā atrodas Papua ziemeļrietumos. Administratīvi iedalās vienā pilsētā un piecos apriņķos. Provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Sorona.

## Ģeogrāfija
Province aizņem Doberai pussalas rietumu daļu Jaungvinejas rietumos, Radžaampatu salas rietumos no pussalas, kā arī Aju salas un Asijas salas Klusajā okeānā.

## Vēsture
Līdz 17. gadsimtam provinces teritorija atradās Bačanas un Tidores sultanātu ietekmē. Vēl Nīderlandes koloniālajā periodā līdz pat 19. gadsimtam teritoriju pārvaldīja un nodokļus iekasēja Tidore. Līdz 19. gadsimta beigām galvenās reģiona eksportpreces bija vergi un paradīzes putnu spalvas. 20. gadsimta sākumā reģionā tika atklātas naftas un dabasgāzes iegulas un sākās industriālā attīstība.

2003. gadā tika izveidota atsevišķa Rietumpapuas province, kuras lielākā pilsēta bija naftas un gāzes ieguves centrs Sorona, bet par administratīvo centru noteica Manokvari. 2022. gadā no Rietumpapua atdalīja Dienvidrietumu Papua ar centru Soronā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ukrainas Sauszemes spēki

**Ukrainas Sauszemes spēki** (ukraiņu: *Сухопутні війська Збройних сил України*) ir Ukrainas sauszemes karaspēks, kas ir daļa no Ukrainas bruņotajiem spēkiem. Spēki tika izveidoti no Padomju armijas vienībām Ukrainā pēc Ukrainas neatkarības atgūšanas, un to izcelsme meklējama Ukrainas Tautas Republikas 1917.—1922. gadu armijā. Kopš 2024. gada 29. novembra sauszemes spēku komandieris ir ģenerālmajors Mihailo Drapatijs.

## Struktūra
Sauszemes spēku pavēlniecība:
* Operatīvā pavēlniecība "Rietumi"
* Operatīvā pavēlniecība "Dienvidi"
* Operatīvā pavēlniecība "Ziemeļi"
* Operatīvā pavēlniecība "Austrumi"
Sauszemes spēki sastāv no:
* Mehanizētajiem un tanku spēkiem;
* Artilērijas un raķešu spēkiem;
* Pretgaisa aizsardzības spēkiem

## Bruņojums un ekipējums
Ukrainas Sauszemes spēku bruņojums 2022. gada augustā:
* 2858 dažādu modifikāciju tanki;
* 1600 kājnieku kaujas mašīnas (BMP-1, BMP-2, BMP-3);
* vairāk nekā 1400 bruņutransportieri (BTR-60, BTR-70, BTR-80, BTR-82, BTR-3, BTR-4, BTR-7, Dozor-B, Saxon, VAB, M113, AIFV, FV103 Spartan, MT- LB, BTR-D);
* 547 izlūkošanas bruņumašīnas (BRDM-2, BRM-1);
* vairāk nekā 883 pašgājējartilērijas iekārtas;
* vairāk nekā 1285 velkamie lielgabali un haubices;
* vairāk nekā 640 dažāda kalibra reaktīvās zalvju uguns sistēmas;
* 340 120 mm kalibra mīnmetēji;
* 90 *[[Točka-U]]* taktisko raķešu sistēmas;
* 35 uzbrukuma helikopteri Mi-24 un 23 daudzfunkcionālie Mi-8.

File:Ensign of the Ukrainian Ground Forces.svg|Ukrainas sauszemes spēku karogs
File:БЗ СВ.svg|Cepures kokarde
File:НЗ СВ.svg|Formastērpa plecu uzšuve


## Atsauces

## Ārējās saites
* The Army of the Armed Forces of Ukraine at the Ministry of Defence of Ukraine
* Armament of Ukrainian Ground Forces at the Ministry of Defence of Ukraine
* Vepr Assault Rifle (archived 16 May 2007)
* The Ukrainian Army — uarmy.iatp.org.ua
* Analysis of the Ukrainian Security Policy
Pasaules gals (apvidus)

**Pasaules gals** ir apvidus Jēkabpils novada Salas pagastā. Fizioģeogrāfiski atrodas Austrumlatvijas zemienes Aknīstes nolaidenumā, pie robežas ar Sēlijas paugurvalni. Apvidus sastāv no pauguru grēdas gala, kas atrodas ap 8 km uz dienvidrietumiem no pagasta centra un stiepjas no dienvidaustrumiem rietumu, vēlāk ziemeļrietumu virzienā līdz visapkārt esošā Plikšņa purva vidum. Purva daļām ir arī īpaši nosaukumi — Ošānu purvs, Riestu purvs un Rožu purvs, kura vārdā nosaukts dabas liegums purvā. Vienīgā pieeja grēdas galam ir pa pašu grēdu, pa kuras sākumdaļu no Salas ved ceļš, bet tas nogriežas kilometru pirms grēdas gala. Grēdas nogāzes apaugušas ar lapu kokiem, taču virsotne tiek apstrādāta.

## Atsauces
Radžaampatu salas

**Radžaampatu salas** () ir arhipelāgs Indonēzijā. Administratīvi ietilpst Dienvidrietumu Papua provincē, lielākā daļa veido atsevišķu Radžaampatas apriņķi, bet Salavati salas dienviddaļa ietlpst Soronas apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir Radžaampatas apriņķa centrs Vaisai.

## Vēsture
Arhipelāga nosaukums tulkojumā nozīmē ‘Četru radžu salas’, kas cēlies no vietējās mitoloģijas par sievieti, kas atradusi septiņas olas. Četras no tām pārvērtušās par četru galveno salu karaļiem, bet pārējās — par rēgu, sievieti un akmeni. Vēsturiski arhipelāgā dažādos laikos pastāvējušas piecas tradicionālās karalistes — Vaigeo, Salavati, Sailolofa, Misoola un Vaigama. Kopš 15. gadsimta arhipelāga karalistes atradušās Tidores sultanāta ietekmē vai vasaļatkarībā. 

## Ģeogrāfija
Salas izvietojušās Jaungvinejas ziemeļrietumu piekrastē. Ziemeļos tās apskalo Klusais okeāns, rietumos — halmaheras jūra, bet dienvidos — Seramas jūra. Sastāv pēc dažādiem avotiem no 612—1800 salām un klintīm. Lielākās salas ir Vaigeo (3155 km²), Misoola (2034 km²), Salavati (1623 km²), Batanta (453 km²), Gama (194 km²) un Kofiau (153 km²). Salu reljefs pārsvarā līdzens, dominē pārpurvojušās zemienes; vietām zemi kalni, augstākais punkts ir Batantas kalns (1184 m vjl) Batantas salā. Valda tropiskais klimats. Ainavā dominē tropiskie lietusmeži, piekrastēs — mangrovju audzes.

## Iedzīvotāji
Lielākā daļa iedzīvotāju ir runā austronēziešu un papuasu valodās. Lielākā daļa iedzīvotāju ir kristieši (protestanti 67,3%, katoļi 0,8%), bet ap trešdaļa — musulmaņi (31,8%).

## Atsauces

## Ārējās saites
Vaigeo

**Vaigeo** () ir Indonēzijai piederoša sala Klusajā okeānā, Radžaampatu arhipelāga lielākā sala. Administratīvi ietilpst Dienvidrietumu Papua provincē, daļa no Radžaampatas apriņķa. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs Vaisai. Sala ir viena no arhipelāga piecām vēsturiskajām karalistēm.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Jaungvinejas ziemeļrietumu piekrastē, no kuras to šķir  platais Dampjē šaurums, bet Bugenvila šaurums rietumos to šķir no Kaves salām. Sala faktiski sastāv no divām daļām, kuras atdala  garais Majalibita līcis, dēvēts arī par iekšējo jūru, bet savieno  garš un  plats zemesšaurums salas ziemeļos. Krasta līnija ļoti izrobota, piekrastē daudz mazāku saliņu. Salas reljefs pārsvarā paugurains, augstākais punkts ir Danai kalns (982 m vjl). Valda tropiskais klimats. Ainavā dominē tropiskie lietusmeži, piekrastēs — mangrovju audzes. Lielāko daļu salas teritorijas aizņem no divām daļās sastāvošs Vaigeo salas dabas rezervāts. Salas mežos mežā ir reģistrēta 141 putnu suga, 24 zīdītāji un 30 herpetofaunas veidi. Daļu Majalibita līča un citus piekrastes apgabalus aizņem Radžaampatas jūras parks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Misoola

**Misoola** () ir Indonēzijai piederoša sala Seramas jūrā, Radžaampatu arhipelāga otra lielākā sala. Administratīvi ietilpst Dienvidrietumu Papua provincē, daļa no Radžaampatas apriņķa. Lielākās apdzīvotās vietas ir Vaigama un Lilinta. Sala ir viena no arhipelāga piecām vēsturiskajām karalistēm, tās nosaukums arhipelāgā izplatītajā maju valodā nozīmē ‘osta’, bet vietējie matbati to dēvē *Batan Me*.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Jaungvinejas rietumu piekrastē. Krasta līnija mēreni izrobota, piekrastē daudz mazāku saliņu. Salas reljefs pārsvarā paugurains, augstākais punkts ir Fula kalns (565 m vjl) salas rietumos. Valda tropiskais klimats. Ainavā dominē tropiskie lietusmeži, piekrastēs — mangrovju audzes un koraļļu rifi. Salas dienvidu daļu aizņem 1982. gadā izveidotais Misoolas salas dabas rezervāts. Plašu piekrastes daļu salas dienvidos un Segapas salas aizņem Radžaampatas jūras parks. Populārs ekotūrisma galamērķis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krūtes iela

**Krūtes iela** ir iela Rīgā, Pārdaugavā, Kurzemes rajonā, Zasulaukā. Kopējais ielas garums ir 270 metri. Tā sākas no Jūrmalas gatves (nobrauktuvēm zem satiksmes pārvada pār dzelzceļu) un beidzas krustojumā ar Mazo Kandavas ielu. Krūtes ielā pārsvarā ir savrupmāju apbūve, kā arī atsevišķi neapbūvēti gruntsgabali.

Iela nosaukta Krūtes — ciema Dienvidkurzemes novada Bārtas pagastā — vārdā.

## Ielu savienojumi
Krūtes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mazā Kandavas iela (T veida krustojums)
* Jūrmalas gatve (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Zasulauks

## Atsauces
Delons Raits

**Delons Redžinalds Raits** (; dzimis  Losandželosā Kalifornijas štatā) ir amerikāņu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja un uzbrūkošā aizsarga pozīcijā. Pēdējā komanda, ko pārstāvēja 2025. gadā, bija Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubs Ņujorkas "Knicks", bet karjeras gaitā ir spēlējis 10 dažādos klubos.

## Karjera
Augstskolu basketbolā pārstāvēja Jūtas Universitātes NCAA komandu. Pēc sekmīgas augstskolu basketbola karjeras 2015. gada NBA draftā viņu Toronto "Raptors" izraudzījās ar kopējo 20. numuru pirmajā kārtā. Pirmajās divās sezonās spēlēja arī G Līgas komandā *[[Raptors 905]]*.

2019. gada februārī D. Raitu kopā ar Jonu Valančūnu, C.J. Mailzu un nākotnes drafta izvēli aizmainīja uz Memfisas "Grizzlies" pret Marku Gazolu. Tā paša gada vasarā *sign-and-trade* darījuma rezultātā viņš nonāca Dalasas "Mavericks" ("Grizzlies" pretī saņēma vairākas drafta izvēles). 2020. gada novembrī trīs komandu maiņas darījumā D. Raitu aizmainīja uz Detroitas "Pistons". 2021. gada 25. janvārī viņš aizvadīja karjeras rezultatīvāko spēli, gūstot 28 punktus uzvarā pār Filadelfijas "76ers" (119—104). 2021. gada martā "Pistons" aizmainīja aizsargu uz Sakramento "Kings" pret Koriju Džozefu un divām nākotnes otrās kārtas drafta izvēlēm, bet jau augustā, trīs komandu maiņas darījuma rezultātā, viņš nonāca Atlantas "Hawks".

2022. gada jūlijā D. Raits noslēdza 2 gadu līgumu ar Vašingtonas "Wizards", kas paredz 16 miljonu dolāru lielu atalgojumu. 2024. gada februārī D. Raits parakstīja līgumu ar Maiami "Heat", bet sekojošajā vasarā pievienojās citam Austrumu konferences klubam Milvoki "Bucks". 2025. gada februārī vairāku komandu maiņas darījuma rezultātā viņš nonāca Ņujorkas "Knicks", kur šajā sezonā nospēlēja 14 spēles. 2025. gada septembrī D. Raits noslēdza līgumu ar Indiānas "Pacers", tomēr jau oktobrī līgums tika pārtraukts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aizdomas

**"Aizdomas"** () ir 1941. gada ASV romantiska *[[film noir]]* trillera filma, kuras režisors ir Alfreds Hičkoks. Filmā galvenās lomas atveido Kerijs Grānts un Džoana Fonteina.

Filma stāsta par jaunu sievieti Līnu (Fonteina), kurai rodas aizdomas, ka viņas tikko apprecētais, apburošais vīrs Džonijs (Grānts) plāno viņu nogalināt.

Filmas "Aizdomas" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[RKO Pictures]]*. Par savu sniegumu Fonteina saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā", kļūstot par pirmo un vienīgo cilvēku, kas par dalību Hičkoka filmās saņēmis Oskara balvu kādā no aktieru kategorijām. To nominēja arī kategorijā "Labākā filma", savukārt filmas mūzikas autors Francs Vaksmans nominēts kategorijā "Labākā oriģinālmūzika".
[none|thumb|[Kerijs Grānts un Džoana Fonteina]]

## Ārējās saites
Baku zemestrīce

**Baku zemestrīce** (), kas notika 2000. gada 25. novembrī plkst. 22:09 (18:09 UTC) pēc vietējā laika bija viena no spēcīgākajām zemestrīcēm Azerbaidžānā. Neskatoties uz 6,8 magnitūdu intensitāti, zemestrīce lielus postījumus nenodarīja. Zemestrīces epicentrs atradās netālu no Baku, Kaspijas jūrā,  uz dienvidiem—dienvidaustrumiem no Baku.

Grūdiens bija jūtams pat Tbilisi, kas atrodas  no epicentra. Tas ilga 22 sekundes, kam sekoja 5,9 magnitūdu pēcgrūdiens. Aprēķinātais epicentra dziļums bija 50,4 km. Sekoja vairāk nekā 120 vājāki pēcgrūdieni. Sākotnējie pieņēmumi par zemestrīci nosauca atšķirīgu epicentra atrašanās vietu un tās stiprumu, piemēram, 6,3 magnitūdas un epicentru 100 km uz ziemeļiem no Baku.

Pēc oficiālajām ziņām, ēku sabrukšanas dēļ gājuši bojā trīs cilvēki, bet pavisam miruši 26 cilvēki. Saskaņā ar citām ziņām, 28 cilvēki gāja bojā, tajā skaitā 5 no celtņu sabrukšanas un 23 no sirdsdarbības traucējumiem, bet vēl trīs gāja bojā nākamajā dienā pēc gāzes eksplozijas, ko izraisīja zemestrīces laikā izveidojusies noplūde. Kopā 412 cilvēki tika hospitalizēti vai vērsās pēc medicīniskās palīdzības; saskaņā ar citiem avotiem, vairāk nekā 500 cilvēku tika savainoti, kad viņi steidzās ārā no savām mājām. Prezidents Heidars Alijevs paziņoja, ka vairāk nekā 90 ēkas un daudzdzīvokļu mājas tikušas nopietni bojātas. Bojājumi konstatēti arī dažos arhitektūras pieminekļos — luterāņu baznīcā, 15. gadsimta Širvanšahu pilī, Tezepira mošejā un Zilajā mošejā. Nav ziņots par bojājumiem jūras naftas ieguves infrastruktūrai.

Daudzas telefona līnijas pārtrūka un lielā daļā pilsētas tika pārtraukta elektrības padeve. Baidoties par iespējamiem ugunsgrēkiem, tika samazināta dabasgāzes padeve. Pēc šīs zemestrīces galvaspilsētā aizliedza būvēt jaunas ēkas, kas augstākas par deviņiem stāviem.

Tajā pašā dienā Krievijas pilsētā Saratovā notika zemestrīce, ko izraisīja tektoniskās izmaiņas Pievolgas reģionā pēc Baku zemestrīces.

## Atsauces
Ādlidoņi

**Ādlidoņi** (*Dermoptera*) ir zīdītāju kārta. Tajā ietilpst viena mūsdienās eksistējoša dzimta — ādlidoņu dzimta —, kā arī divas izmirušas dzimtas — *[[Plagiomenidae]]* un *[[Mixodectidae]]*. Šajā kārtā ietilpst tikai divas mūsdienās pastāvošas sugas — Zunda ādlidonis un Filipīnu ādlidonis. Ādlidoņi ir ģenētiski vistuvākie radinieki primātiem, un kopā ar tiem veido primātveidīgo mirkārtu (taksonomisku vienību starp kārtu un virskārtu).

Ādlidoņi tiek saukti arī par lidojošajiem lemuriem. Patiesībā ādlidoņi nelido, bet gan planē no koka uz koku līdz pat 200 metru attālumam.

## Ārējās saites
Salavati

**Salavati** () ir Indonēzijai piederoša sala Seramas jūrā, Radžaampatu arhipelāga trešā lielākā sala. Administratīvi ietilpst Dienvidrietumu Papua provincē, ziemeļu daļa ietilpst Radžaampatas apriņķī, bet dienvidu daļa — Soronas apriņķī. Lielākās apdzīvotās vietas ir Samate salas ziemeļaustrumos. Sala ir viena no arhipelāga piecām vēsturiskajām karalistēm.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Jaungvinejas rietumu piekrastē. Seles šaurums austrumos to atdala no Doberai pussalas, bet Segavinas šaurums ziemeļos — no Batantas salas. Krasta līnija mēreni izrobota, piekrastē daudz mazāku saliņu. Salas reljefs pārsvarā līdzens, ziemeļu daļā augstiene, kuras augstākais punkts ir Vagoma kalns (700 m vjl). Valda tropiskais klimats. Ainavā dominē tropiskie lietusmeži, piekrastēs — mangrovju audzes un koraļļu rifi. 

Salas ziemeļu daļu aizņem 1982. gadā izveidotais Ziemeļsalavati dabas rezervāts. Populārs daivinga un ekotūrisma galamērķis.

Salas dienvidos tiek iegūta nafta; atradni plānots ekspluatēt līdz 2025. gadam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Doberai pussala

**Doberai pussala** (), bieži dēvēta arī par **Putna Galvas pussalu** (, ) pēc tās silueta kartē, ir liela pussala Jaungvinejas salas ziemeļrietumos. Administratīvi ietilpst Indonēzijas Dienvidrietumu Papuas un Rietumpapuas provincēs. Lielākās apdzīvotās vietas ir provinču galvaspilsētas Sorona un Manokvari.

## Ģeogrāfija

Pussala izvietojusies Jaungvinejas galējos ziemeļrietumos starp Kluso okeānu ziemeļos, Seramas jūru dienvidrietumos un Čenderavasihas līci austrumos. Dampjē šaurums ziemeļrietumos to šķir no Vaigeo salas, Seles šaurums rietumos — no Salavati salas, bet Bintuni un Berau līči dienvidos — no Bomberai pussalas. Ar pārējo Jaungvineju pussalu savieno 30 km plats zemesšaurums.

Pussalas dienviddaļā zemiene ar pārpurvotu līdzenumu, ziemeļu daļā divas kalnu grēdas — Arfaks ziemeļaustrumos ar pussalas augstāko virsotni Arfaka kalnu 2955 m vjl un Tamrau grēda ziemeļos ar augstāko virsotni Irau 2501 m vjl. Valda tropiskais klimats. Ainavā dominē tropiskie lietusmeži, piekrastēs — plašas mangrovju audzes.

Kalnainos apvidus aizņem Ziemeļu un Dienvidu Tamrau un Arfaka dabas rezervāti. Vesela pašvaldība Tamrau kalnos pasludināta par īpaši «Papua dabas aizsardzības pagastu».

## Iedzīvotāji
Pussalas pamatiedzīvotāji ir papuasi, kas runā pie vismaz četrām valodu saimēm piederošās valodās un trijās izolētās valodās. Papuasi apdzīvo galvenokārt ciematus piekrastē; pussalas iekšzeme reti apdzīvota. Lai arī oficiālā valoda ir indonēziešu valoda, izplatītākā saziņas valoda ir kreoliskā Papuas malajiešu valoda. Divas lielākās pilsētas ir provinču centri Sorona (290 tūkstoši iedzīvotāju) ziemeļrietumos un Manokvari (110 tūkstoši) ziemeļaustrumos; tās apdzīvo galvenokārt imigranti no citiem valsts reģioniem. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Knigges

thumb|Baronu Knigges dzimtas ģerbonis.
**Knigges** () ir sena vācu dižciltīgo dzimta, kas cēlusies no Brēmenes apkārtnes un ir izsekojama līdz 13. gadsimtam.

Ap 1650. gadu Jakobs Knigge kļuva par Zviedrijas armijas ģenerālleitnantu. Jobsts Hilmars Knigge (1605—1683) bija impērijas armijas feldmaršals leitnants, bet viņa jaunākais brālis Frīdrihs Ulrihs fon Knigge (1618—1683) bija Svētās Romas impērijas armijas pulkvedis. Abi ieguva mantojamu Svētās Romas impērijas barona titulu 1665. gada 19. jūnijā. Frīdriha Ulriha dēls Maksimiliāns Frīdrihs Kazimirs Knigge (1653—1721) bija Kurzemes hercoga galma maršals, no viņa četriem dēliem vecākais kļuva par Braunšveigas-Volfenbīteles hercoga slepenpadomnieku, otrais par valsts kases padomnieku, trešais bija vecākais seržants un jaunākais bija Polijas un Saksijas armijas kavalērijas kapteinis.

Dzimtas Kurzemes atzaram piederēja Pievīkas muiža Alsungas draudzes novadā, kas mūsdienās zināma kā Rīvas ciems. Barona Knigges ārlaulības dēls bija gleznotājs Johans Lēberehts Eginks.

Ādolfs Knigge (1752—1796) bija viens no iluminātu ordeņa vadītājiem, miris 1796. gadā un apglabāts Brēmenes katedrālē.
Sorona

**Sorona** () ir pilsēta Indonēzijā, Dienvidrietumu Papua provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Izvietojusies Jaungvinejas salā, Doberai pussalas ziemeļrietumos, Selas šauruma krastā. Lielākā daļa iedzīvotāju ir kristieši (protestanti 47,2%, katoļi 7,5%), bet 45,0% — musulmaņi. Pilsēta izaugusi kā naftas un dabasgāzes ieguves reģiona centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ādolfs Knige

thumb|Ādolfs Knige
**Ādolfs Francs Frīdrihs Ludvigs fon Knige** (, dzimis 1752. gada 16. oktobrī Bredenbekā, miris 1796. gada 6. maijā Brēmenē), bija vācu rakstnieks un brīvmūrnieks.
Pazīstams kā grāmatas "Par saskarsmi ar cilvēkiem" (*Über den Umgang mit Menschen*) autors.

## Dzīvesgājums
Knigge studēja tieslietas Getingenes Universitātē (1769—1772). 1772. gadā strādāt Kaseles tieslietu sistēmā, kur viņu uzņēma brīvmūrnieku ložā "Pie kronētā lauvas" (*Zum gekrönten Löwen*).
1780. gadā Knige pievienojās Ādama Veishaupta vadītajam Iluminātu ordenim, un viņš bija atbildīgs par kontaktiem ar protestantisko vācu valstu brīvmūrniekiem.

Pēc konflikta ar Veishauptu 1784. gada 1. jūlijā Knige no Iluminātu ordeņa izstājās. 1788. gadā publicēja traktātu *Über den Umgang mit Menschen* par cilvēcisko attiecību pamatprincipiem.
No 1790. gada viņš strādāja Brēmenes miertiesā.

## Literatūra
* Karl Goedeke: Adolph Freiherr Knigge — Knigges Leben und Schriften, Hannover. Im Verlage der Hahn’schen Hofbuchhandlung, 1844.
* Hans Georg Brenner: Das Geheimnis des Adolph Freiherrn von Knigge: Die Wege eines Menschenkenners, Hamburg 1936.
* Peter Kaeding: Adolph von Knigge. Begegnungen mit einem freien Herrn. Union, Berlin 1991, ISBN 3-372-00397-7.
* Karl-Heinz Göttert: Knigge oder: Von den Illusionen des anständigen Lebens. dtv, München 1995, ISBN 3-423-04672-4.
* Ingo Hermann: Knigge. Eine Biografie. Propyläen, Berlin 2007, ISBN 978-3-549-07260-8.
* Heiko Postma: „Sei, was du bist, immer und ganz“. Über den Aufklärungs-Schriftsteller Adolph Freyherr Knigge (= Von Büchern und Menschen. Band 13). jmb, Hannover 2009, ISBN 978-3-940970-13-8.

## Ārējās saites
Kas notika ar mazulīti Džeinu?

**"Kas notika ar mazulīti Džeinu?"** () ir 1962. gada ASV šausmu trillera filma, kuras režisors un producents ir Roberts Oldričs. Filmā galvenās lomas atveido Beta Deivisa un Džoana Kroforda. Filma balstīta uz 1970. gada Henrija Farela romānu ar tādu pašu nosaukumu.

Filma stāsta par novecojošu bērnu zvaigzni, kura terorizē savu paralizēto māsu, bijušo filmu zvaigzni.

Filmas "Kas notika ar mazulīti Džeinu?" pirmizrāde notika  un to izplatīja ''Warner Bros. Pictures''. Filma saņēma plašu kritiķu atzinību un bija finansiāli veiksmīga. To nominēja piecām Amerikas Kinoakadēmijas balvām saņemot balvu kategorijā "Labākie kostīmi". Deivisa nominēta kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā".

Filmas panākumus deva Deivisas un Krofordas lielā nepatika vienai pret otru. Šīs lomas abām aktrisēm deva otru elpu karjerā. Filma laika gaitā ieguvusi kulta statusu. Amerikas Kinoinstitūts Deivisas attēloto tēlu nodēvēja par 44. visu laiku labāko filmu ļaundari. 2021. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".
[none|thumb|309x309px|[Beta Deivisa un Džoana Kroforda]]

## Atsauces

## Ārējās saites
Roberts Oldričs

**Roberts Bērdžess Oldričs** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu kinorežisors, kinoproducents un scenārists.

Nozīmīgs režisors, galvenokārt strādājis *[[film noir]]*, kara filmu un melodrāmu žanros. Oldriča pazīstamākās filmas ir *[[Vera Cruz]]* (1954), "Skūpsti mani nāvējoši" (1955), *[[The Big Knife]]* (1955), "Rudens lapas" (*Autumn Leaves,* 1956), *[[Attack]]* (1956), "Kas notika ar mazulīti Džeinu?" (1962), "Kuš... kuš, jaukā Šarlote" (*Hush...Hush, Sweet Charlotte*, 1964), "Fēniksa lidojums" (1965), "Netīrais ducis" (*The Dirty Dozen*, 1967) un "Futbols aiz restēm" (*The Longest Yard*, 1974).

## Ārējās saites
Spulgzāles

**Spulgzāles** () ir graudzāļu dzimtas ģints ar gandrīz kosmopolītisku izplatību — tās ir sastopamas gandrīz visos kontinentos (atskaitot Antarktīdu).

Mitrājos *Phalaris arundinacea* un *Phalaris aquatica* var būt invazīvas sugas.

## Alkaloīdi
Dažas spulgzāles sugas satur gramīnu, kas aitām, retāk arī liellopiem, ir toksisks un var izraisīt smadzeņu, citu orgānu bojājumus, centrālās nervu sistēmas bojājumus un nāvi.

Ir zināms, ka *[[Phalaris arundinacea]]*, *[[Phalaris aquatica]]* un *Phalaris brachystachys* satur alkaloīdus DMT, 5-MeO-DMT un bufotenīnu.  Iespējamās toksicitātes dēļ tiek rekomendēts neganīt liellopus un aitas vietās, kur aug spulgzāles ar augsts alkaloīdu līmeni — *Phalaris aquatica* un *[[Phalaris brachystachys]]*. Ir novērots, ka augos alkaloīdu koncentrāciju ietekmē gadalaiki un laikapstākļi —  augstākā toksicitāte ir novērojama rudenī un sausuma periodos, kā arī ir novērots ievērojams alkaloīdu pieaugums, kad augi ataug pēc nopļaušanas.

## Sugas
Spulgzāļu ģintī ir klasificētas šādas sugas un dabiski sastopamie hibrīdi:

* Dīvainā spulgzāle (*Phalaris paradoxa)* L.
* Kanāriju spulgzāle (*Phalaris canariensis)* L.
* *Phalaris amethystina* Trin.
* *Phalaris angusta* Nees ex Trin.
* *Phalaris aquatica* L.
* *Phalaris arundinacea* L.
* *Phalaris brachystachys* Link
* *Phalaris californica* Hook. & Arn.
* *Phalaris caroliniana* Walter
* *Phalaris coerulescens* Desf.
* *Phalaris* × *daviesii* S.T.Blake
* *Phalaris lemmonii* Vasey
* *Phalaris lindigii* Baldini
* *Phalaris maderensis* (Menezes) Menezes
* *Phalaris minor* Retz.
* *Phalaris peruviana* H.Scholz & Gutte
* *Phalaris platensis* Henrard ex Wacht.
* *Phalaris truncata* Guss. ex Bertol.

## Galerija

Attēls:Aelia acuminata beentree.jpg|*Aelia acuminata*
Attēls:Phalaris angusta plant1 (7398327924).jpg|*Phalaris angusta*
Attēls:Phalaris arundinacea Habitus 2011-6-25 SierraMadrona.jpg|*Phalaris arundinaceaa*
Attēls:Phalaris californica.jpeg|*Phalaris californica*
Attēls:Phalaris minor in Jalalpur, Patiala district 02.jpg|*Phalaris minor*


## Atsauces
The Devils

***The Devils*** ir 1971. gada Apvienotās Karalistes un ASV vēsturiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Kens Rasels. Filmā galvenās lomas atveido Vanesa Redgreiva un Olivers Rīds. Filma balstīta uz 1960. gada lugu *The Devils*, kas balstīta uz 1952. gada Oldesa Hakslija grāmatu ar tādu pašu nosaukumu.

Filma darbība norisinās 17. gadsimta Francijā un stāsta par Romas Katoļu baznīcas priesteri, kuru apsūdz raganošanā, un mūķeni, kas viņu apsūdz.

Filmas *The Devils* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*. Filmā attēlotās vardarbības, seksualitātes un reliģijas dēļ, tā izpelnījās "X sertifikātu" no cenzoriem gan Apvienotajā Karalistē, gan ASV. Vairākās valstīs filmu aizliedza, bet citur to pamatīgi rediģēja. Lai gan kritiķi lielākoties veltīja filmai negatīvas recenzijas satura dēļ, tā saņēma labākā režisora balvu Venēcijas kinofestivālā. *The Devils* tiek uzskatīta par vienu no visu laiku pretrunīgākajām filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Suņzobes

**Suņzobes** () ir graudzāļu dzimtas ģints. Sugu dabiskais izplatības areāls ir visā vecajā pasaulē, taču sugas tiek kultivētas un ir naturalizējušās arī Amerikās un dažādās Okeānijas salās.

## Sugas
Ģintī ir akceptētas šādas sugas:

* *Cynodon aethiopicus* Clayton & J.R.Harlan
* *Cynodon ambiguus* (Ohwi) P.M.Peterson
* *Cynodon barberi* Rang. & Tadul.
* *Cynodon convergens* F.Muell.
* *Cynodon coursii* A.Camus
* *Cynodon dactylon* (L.) Pers. — pirkstveida suņzobe
* *Cynodon incompletus* Nees
* *Cynodon* × *magennisii* Hurcombe
* *Cynodon nlemfuensis* Vanderyst
* *Cynodon plectostachyus* (K.Schum.) Pilg.
* *Cynodon prostratus* (C.A.Gardner & C.E.Hubb.) P.M.Peterson
* *Cynodon radiatus* Roth
* *Cynodon simonii* P.M.Petersonthumb|''Cynodon nlemfuensis''
* *Cynodon tenellus* R.Br.
* *Cynodon transvaalensis* Burtt Davy

Vairākas sugas, kuras senāk tika uzskatītas par suņzobēm, mūsdienās ir pārklasificētas citās ģintīs, tostarp, *Arundo*, *Bouteloua*, *Brachyachne*, *Chloris*, *Cortaderia*, *Ctenium*, *[[Pasāres|Digitaria]]*, *Diplachne*, *Eleusine*, *Enteropogon*, *[[Eragrostes|Eragrostis]]*, *Eustachys*, *Gynerium*, *Leptochloa*, *[[Molīnijas|Molinia]]*, *Muhlenbergia*, *[[Niedres|Phragmites]]*, *Poa*, *Spartina*, *Tridens un Trigonochloa*.

## Atsauces
Kens Rasels

**Henrijs Kenets Alfreds Rasels** (, dzimis , miris ) bija angļu kinorežisors un scenārists, pazīstams ar savu darbu televīzijā un kino, kā arī ar savu filmu košo un pretrunīgi vērtēto stilu.

Viņa filmas pārsvarā ir grāmatu, tekstu vai biogrāfiju adaptācijas, vairākkārt veidojis filmas romantisma laikmeta komponistiem, kā Edvardu Elgaru, Frederiku Deliusu, Pēteri Čaikovski, Gustavu Māleru un Ferencu Listu. Vislabāk pazīstams ar Amerikas Kinoakadēmijas balvas saņēmušo romantisko filmu "Iemīlējušās sievietes" (*Women in Love*, 1969), vēsturisko drāmu *[[The Devils]]* (1971), muzikālo filmu "Tomijs" (*Tommy*, 1975) un zinātniskās fantastikas filmu *[[Altered States]]* (1980).

## Ārējās saites
Pedro Paskāls

**Hosē Pedro Balmaseda Paskāls** (; dzimis ) ir Čīlē dzimis amerikāņu aktieris.

Pēc gandrīz divām desmitgadēm atveidojot nelielas lomas kino un televīzijā, Paskāls vairoja atpazīstamību, atveidojot Oberina Martela lomu HBO fantāzijas seriāla "Troņu spēle" ceturtajā sezonā (2014) un Havjēra Penjas lomu *[[Netflix]]* kriminālseriālā *[[Narcos]]* (2015—2017). Kopš 2019. gada viņš atveido galveno tēlu *[[Disney+]]* "Zvaigžņu karu" seriālā *[[The Mandalorian]]* un kopš 2023. gada viņš atveido Džoela lomu HBO drāmas seriālā "Pēdējais no mums". Viņš atveidoja Mandalorieša lomu arī atvasinātajā seriālā *[[The Book of Boba Fett]]* (2022).

Ārpus televīzijas projektiem Paskāls piedalījies filmās "Likteņa labotāji" (2011), "Lielais Ķīnas mūris" (2016), "" (2017), "Stabilizators 2" (*The Equalizer 2*, 2018), *[[Triple Frontier]]* (2019), "Brīnumsieviete 1984" (2020), "Spoža talanta nepanesamais smagums" (2022) un "Gladiators II" (2024).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Zalcgitere

**Zalcgitere** () ir pilsēta Lejassaksijas federālajā zemē, Vācijā. 2021. gadā pilsētā dzīvoja 103 694 iedzīvotāji. Zalcgitere ir veidojusies kā vairāku mazāku pilsētu un ciematu apvienojums, veidojot lielu pilsētas platību.

Līdzās Volfsburgai, Eizenhitenštatei un Leverkūzenei, Zalcgitere ir viena no retajām Vācijas pilsētām, kas ir dibināta 20. gadsimtā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Pasta kariete (filma)

**"Pasta kariete"** () ir 1939. gada ASV vesterna filma, kuras režisors ir Džons Fords. Filmā galvenās lomas atveido Klēra Trevora, Džons Veins, Endijs Devins, Džons Keredīns, Tomass Mičels, Luīze Plata, Džordžs Bānkrofts, Donalds Mīks, Bērtons Čērčils un Tims Holts. Filma balstīta uz Ernesta Heikoksa 1937. gada īso stāstu *The Stage to Lordsburg*.

Filma stāsta par vairākiem svešiniekiem, kas karietē brauc cauri bīstamai apaču teritorijai.

Filmas "Pasta kariete" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[United Artists]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un saņēma septiņas nominācijas Amerikas Kinoakadēmijas balvai, tajā skaitā kategorijās "Labākā filma" un "Labākais režisors", saņemot divas — "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Mičels) un "Labākā mūzika filmā". To uzskata par vienu no nozīmīgākajām vesterna žanra filmām. Tas bija pirmais no daudziem vesterniem, ko Fords uzņēma Monumentu ielejā. 1995. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma". Tomēr "Pasta kariete", gluži kā daudzi tā laika vesterni, tiek kritizēti par negatīvu Amerikas pamatiedzīvotāju atainojumu.
[none|thumb|346x346px|[Džordžs Bānkrofts, Džons Veins un Luīza Plata]]

## Atsauces

## Ārējās saites
Vitene

**Vitene** () ir pilsēta Arnsbergas apgabalā, Ziemeļreinā-Vestfālenē, Vācijā. 2021. gadā pilsētā dzīvoja 95 107 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas Rūras upes krastos, netālu no Bohumas un Dortmundes pilsētām.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Batērsta sala (Austrālija)

**Batērsta sala** () vai **Nuju** () ir sala Austrālijas ziemeļos, Tivi salu grupas otra lielākā sala. Administratīvi ietilpst Ziemeļu teritorijas Tivi salu reģionālajā padomē. Salā divas pastāvīgi apdzīvotas vietas — Vurrumijana (1563 iedzīvotāji) salas dienvidaustrumos un Vurankuvu (50 iedzīvotāju) salas vidusdaļā.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Austrālijas ziemeļu piekrastē. Rietumos to apskalo Timoras jūra, bet dienvidos — Bīgla līcis. Ap  platais Epslija šaurums austrumos Batērsta salu atdala no Tivi salu lielākās Melvila salas. Sala līdzena ar lēzeniem pauguriem, augstākais punkts ir Harda kalns  vjl.

Salā valda tropisks musonu klimats. Tā ir izolēta no kontinenta kopš pēdējā ledus laikmeta. To klāj galvenokārt eikaliptu meži, kā arī nelieli lietusmeži. Daudz endēmo augu un dzīvnieku sugu, tajā skaitā 36 endēmas zīdītāju sugas. Visa salas teritorija noteikta par putniem nozīmīgu vietu.

## Vēsture
Sala apdzīvota jau kopš 40 000 gadu tālas senatnes. Pirmie eiropieši, kas apmeklēja salu, bija holandieši 1623. gada 5. maijā, kas nodēvēja to par godu Ambonas gubernatoram Hermanim van Spēltam (*Herman van Speult*) par **Spēlta salu** (*De Speult Eylandt*). 1818. gadā Tivi salas pētīja britu ceļotājs Filips Pārkers Kings (*Phillip Parker King*). 1828. gadā skotu ceļotājs Džons Vikems (*John Clements Wickham*) salu nodēvēja tagadējā vārdā par godu Filipa Kinga kuģim *Bathurst*, kurš savukārt nosaukts par godu bijušajam Lielbritānijas koloniju sektetāram Henrijam Batērstam (*Henry Bathurst, 3rd Earl Bathurst*).

1824. gadā britu kapteinis Gordons Brēmers (*Gordon Bremer*) Tivi salas pasludināja par Lielbritānijas īpašumu. No 1910. līdz 1938. gadam salas dienvidaustrumu galā tagadējās Vurrumijanas vietā darbojās katoļu misija. 1912. gadā visa Batērsta sala tika pasludināta par aborigēnu rezervāciju.

1978. gadā tiesības uz Tivi salu zemi tika nodotas aborigēnu kopienai, bet 2001. gadā nodibināta vietējā pašvaldība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šarls Bojērs

**Šarls Bojērs** (, dzimis , miris ) bija franču aktieris, kurš no 1920. līdz 1976. gadam piedalījies vairāk nekā 80 filmās.

Savu aktiera karjeru sācis Francijā, bet slavu iemantojis 1930. gados Holivudā. Bojērs četras reizes nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijās "Labākais aktieris galvenajā lomā" par filmām ''Conquest'' (1937), ''Algiers'' (1938), "Gāzes gaisma" (1944) un *[[Fanny]]* (1961).

Piedalījies arī filmās *[[History Is Made at Night]]* (1937), *[[Cluny Brown]]* (1946), *[[Madame de…]]* (1953), "80 dienās apkārt zemeslodei" (1956), "Kā nozagt miljonu" (1966), *[[Barefoot in the Park]]* (1967) un "Kazino Royale" (*Casino Royale*, 1967), kā arī seriālā *[[I Love Lucy]]*.

1942. gadā saņēmis Kinoakadēmijas goda balvu.

## Ārējās saites
Kaspars Kļaviņš

**Kaspars Kļaviņš** (dzimis Rīgā 1968. gadā) — latviešu vēsturnieks un literatūrzinātnieks, orientālists, Latvijas Universitātes profesors Korejas studijās. Uzrakstījis grāmatu “Savienotie trauki” par Rietumu un Austrumu kultūru mijiedarbību.

## Atsauces
Rietumpapua

**Rietumpapua** () ir Indonēzijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība ar autonomu statusu. Izvietojusies valsts austrumos, aizņem Jaungvinejas salas Indonēzijas daļas rietumu daļu starp Dienvidrietumu Papua rietumos un Centrālo Papua austrumos. Administratīvi iedalās septiņos apriņķos. Provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Manokvari.

## Ģeogrāfija
Province aizņem Doberai pussalas austrumu daļu, Bomberai pussalu, kā arī Jaungvinejas daļu starp Čendravasihas līci ziemeļos un Arafuru jūru dienvidos.

## Vēsture
Līdz 17. gadsimtam provinces teritorija atradās Tidores sultanāta ietekmē. 19. gadsimtā reģionā nostiprinājās Nīderlandes ietekme, bet visa Jaungvinejas daļa tika pārvaldīta no Ambonas. 1828. gadā tagadējā Kaimanas apriņķa teritorijā tika nodibināts pirmais holandiešu tirdzniecības postenis Fortdibisa (*Fort Du Bus*). Pastāvīgās apmetnes Fakfaka un Manokvari tika nodibinātas tikai 19. gadsimta beigās, kad oficiāli tika atzīta Nīderlandes suverenitāte pār Jaungvinejas rietumu daļu.

Pēc Otrā pasaules kara un Indonēzijas Republikas nodibināšanās Jaungvinejas rietumu daļa palika formālā Nīderlandes kontrolē un tur tika izveidoti vairāki valstiski veidojumi. 1969. gadā Jaungvinejas rietumu daļā notika referendums par tās statusu un tā tika pievienota indonēzijai kā atsevišķa Iriandžajas province.

Rietumpapuas province oficiāli izveidota 1999. gadā, nodalot no Iriandžajas, bet oficiāli inaugurēta 2003. gadā. Tās lielākā pilsēta bija naftas un gāzes ieguves centrs Sorona, bet par administratīvo centru noteica Manokvari. 2022. gadā no Rietumpapua atdalīja Dienvidrietumu Papua ar centru Soronā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzelkšņi

**Dzelkšņi** () ir augu ģints kurvjziežu dzimtā. Ģints dabiskais izplatības areāls ir Eirāzijā un Āfrikā, taču vairākas sugas ir introducētas arī citviet pasaulē. Salīdzinājumā ar citām ziedaugu ģintīm, šajā ir izteikti daudz sugu, kuras uzskatāmas par kaitīgām nezālēm.

## Sugas
Tiek uzskatīts, ka ģintī ir 70—127 sugas. Latvijā ir sastopami šādi dzelkšņi:

* Akantu dzelksnis (*Carduus acanthoides*) L.
* Cirtainais dzelksnis (*Carduus crispus*) L.
* Nokarenais dzelksnis (*Carduus nutans*) L.

Citas sugas (nepilns saraksts):

* *Carduus acicularis*
* *Carduus adpressus*
* *Carduus argentatus*
* *Carduus dahuricus*
* *Carduus defloratus*
* *Carduus fallax*
* *Carduus fasciculiflorus*
* *Carduus fissurae*
* *Carduus getulus*
* *Carduus juratzkae*
* *Carduus keniensis*
* *Carduus kerneri*
* *Carduus macrocephalus*
* *Carduus malyi*
* *Carduus olympicus*
* *Carduus personata*
* *Carduus pycnocephalus*
* *Carduus ramosissimus*
* *Carduus schimperi*
* *Carduus tenuiflorus*
* *Carduus textorisianus* Marg.

## Galerija

Attēls:Carduus argentatus kz01.jpg|*Carduus argentatus*
Attēls:Carduus crispus 3.JPG|*Carduus crispus* 
Attēls:Carduus Keniensis.jpg|*Carduus keniensis*
Attēls:(ms) Carduus personata 1.jpg|*Carduus personata*
Attēls:Carduus tenuiflorus CloseupCampoCalatrava.jpg|*Carduus tenuiflorus*


## Atsauces


## Ārējās saites
Rīgas humānisti

**Rīgas humānisti** bija literāti, skolotāji un sabiedriskie darbinieki, kas 16. gadsimta beigās un 17. gadsimta sākumā aktīvi darbojās Rīgas izglītības un intelektuālās vides izveidē, nostiprinot tajā renesanses humānisma idejas un neolatīniskās literatūras tradīcijas. Rīgas humānistu jēdzienu iedibināja Arnolds Spekke. Dažkārt šie cilvēki tiek raksturoti arī ar terminu **Livonijas humānisti**.

## Spilgtākie notikumi

* Rīgas humānistu darbība rezultātā Rīgā tika izveidota tipogrāfija. Lai gan formālais un oficiālais mērķis bija atjaunotās ticības stiprināšana, tipogrāfijas devumā būtisku vietu ieņēma laicīga literatūra, tostarp neolatīniskās dzejas izdevumi;
* Rīgas Domskolas reforma būtiski uzlaboja Rīgas intelektuālo vidi un darbs skolā piesaistīja rietumu humānistus, kuru starpā ievērojamākais bija Salomons Frencelis;

## Personības

* Dāvids Hilhens
* Daniels Hermanis
* Georgs Cīglers
* Bazilijs Plīnijs
* Nikolajs Mollīns
* Augustīns Eicēdijs

## Pētniecība
Starpkaru periodā Rīgas humānistu darbības un mantojuma pētniecību aizsāka Arnolds Spekke. Pēc Otrā pasaules kara Rīgas humānistu pētniecība Latvijā apsīka. 20. gadsimta 80. gadu beigās to atsāka bibliotēkzinātnieks Ojārs Zanders, aplūkojot grāmatu vēstures kontekstā.

21. gadsimta sākumā Rīgas humānistu mantojuma pētniecībai pievērsusies igauņu pētniece Kristi Vīdinga. Latvijā — Ināra Ķemere un Brigita Cīrule. Eiropas ideju vēstures un Rietumu-Austrumu intelektuālo attiecību kontekstā Rīgas humānistu mantojumu pētījis vēsturnieks Kaspars Kļaviņš.

Projekta “*Riga Literata*” ietvaros veikta nozīmīga izpēte.

## Atsauces
Braila iela

**Braila iela** ir Rīgas iela Vidzemes priekšpilsētas  Juglas apkaimē. Tā ir pusloka formas iela, tās sākums un beigas saslēdzas ar Juglas ielu. Ielas aptuvenais garums ir 920 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu un sastāv no 2 braukšanas joslām. Ielas apbūvi pārsvarā veido Hruščova laiku daudzdzīvokļu mājas.

## Vēsture
Iela izveidota  ar Rīgas domes lēmumu Nr.3970. Ielas nosaukums veidots no Braila raksta, kuru 1829. gadā izgudrojis Luijs Brails. Šis nosaukums izvēlēts pateicoties ielā esošajai Latvijas Neredzīgo biedrības teritorijai.

### Objekti
* Braila ielā 2 atrodas Valsts sociālās aprūpes centrs "Rīga".
* Braila ielā 3 atrodas Latvijas Neredzīgo biedrības Centrālā Valde.
* Braila ielā 10 atrodas Latvijas Neredzīgo biedrības Rehabilitācijas centrs.
* Braila ielā 24 atrodas Rīgas Strazdumuižas vidusskola.

### Sabiedriskais transports
Braila ielā nav sabiedriskā transporta kustības, bet tās apkārtnē, pie abiem krustojumiem ar Juglas ielu, kursē 34. maršruta trolejbusi.

## Ielu savienojumi
Braila iela ir savienota ar šādām ielām:
* Juglas iela / Juglas krastmala (T veida krustojums)
* Dzirnupes iela (T veida krustojums)
* Juglas iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Īstā mīlestība

**"Īstā mīlestība"** () ir 1993. gada ASV romantiska kriminālfilma, kuras režisors ir Tonijs Skots, bet scenārija autors Kventins Tarantīno. Filmā galvenās lomas atveido Kristians Sleiters, Patrīcija Ārkete, Deniss Hopers, Vels Kilmers, Gērijs Oldmens, Breds Pits un Kristofers Volkens.

Filma stāsta par jaunlaulātajiem Klerensu (Sleiters) un Alabamu (Ārkete), kuri bēg no mafijas pēc tam, kad nozog no viņiem koferi ar narkotikām.

"Īstā mīlestība" scenārija autors ir Kventins Tarantīno, kurš pārdeva scenāriju, lai varētu finansēt savu debijas filmu "Trakie suņi" (1992). Filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*. Lai gan filma bija kases ieņēmumu izgāšanās, tā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot dialogus, varoņus un neparasto stilu, un ir kļuvusi par kulta filmu. "Īstā mīlestība" tiek uzskatīta par vienu no labākajām Skota, kā arī vienu no 1990. gadu labākajām ASV filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Groteilanta

**Groteilanta** ( — ‘Lielā sala’) vai **Ajankidarba** ( — ‘sala’) ir sala Austrālijas ziemeļos, Karpentārija līcī. Administratīvi ietilpst Ziemeļu teritorijā. Salā četras pastāvīgi apdzīvotas vietas — pašvaldības centrs Aļanula (873 iedzīvotāji), Anurugu (855), Umbakumba (503) pašā salā un Miļakbura (176) nelielajā Bikertona salā. Visa salas teritorija un piekrastes ūdeņi iekļauti Anindiļakvu iezemiešu aizsargātajā teritorijā.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Karpentārija līča rietumos 50 km no Arnemlendas krasta. Sala līdzena ar vidējo augstumu ap  vjl, augstākais punkts ir Sentralhils ( vjl) salas vidienē. Krasta līnija stipri izrobota, piekrastē daudz mazāku saliņu, lielākā no kurām ir Bikertona sala (215 km²) šaurumā starp salu un kontinenta krastu.

Salā valda tropisks musonu klimats. Musonu lietusmeži mijas ar piekrastes smilšu kāpām un mangrovju audzēm. Daudz endēmo augu un dzīvnieku sugu, tajā skaitā 25 endēmas zīdītāju sugas.

## Vēsture
Vietējie anindiļakvi salu apdzīvo jau vairākus tūkstošus gadu. Pirms eiropiešu ierašanās saliniekiem bija regulāri kontakti ar Makasaras tirgotājiem, kurus interesēja jūras gurķi, apmaiņai piedāvājot tamarindus, garšvielas un alu. Tirdzniecības kontakti turpinājās līdz 1906. gadam, kad Austrālijas valdība ieviesa Baltās Austrālijas politiku.

Pirmais zināmais kontakts ar eiropiešiem notika 1623. gadā, kad salu apmeklēja holandiešu kuģis *Arnhem*. 1921. gadā salā tika nodibināta pirmā eiropiešu apmetne — kristiešu misija Emeraldas upes krastā. 1943. gadā misija tika pārcelta uz tagadējo Anurugu. 1938. gadā bijušajā makasariešu tirdzniecības posteņa vietā tika nodibināta Umbakumbas iezemiešu apmetne pērļu un jūras gurķu ieguvei.

Salas rietumu krastā atrodas Austrālijas lielākās mangāna raktuves (darbojas kopš 1964. gada), kuru personālam GEMCO uzbūvēja Aļanulas ciematu salas ziemeļrietumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
6. autobusu maršruts (Liepāja)

**6. autobusu maršruts** ir Liepājas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Mirdzas Ķempes ielas līdz Liepājas Reģionālajai slimnīcai.

## Maršruts

* No Mirdzas Ķempes ielas līdz slimnīcai autobusi brauc pa šādām ielām: Mirdzas Ķempes iela, Ganību iela, Vaiņodes iela, Klaipēdas iela, Uliha iela, Kūrmājas prospekts, Graudu iela, Lielā iela, Rīgas iela, Raiņa iela, Oskara Kalpaka iela, Flotes iela, Krūmu iela, Ziemeļu iela, Ventspils iela, Pulvera iela, Cukura iela, Grīzupes iela, Slimnīcas iela.
* No slimnīcas līdz Mirdzas Ķempes ielai autobusi brauc pa šādām ielām: Slimnīcas iela, Grīzupes iela, Cukura iela, Pulvera iela, Ventspils iela, Ziemeļu iela, Krūmu iela, Flotes iela, Oskara Kalpaka iela, Raiņa iela, Rīgas iela, Lielā iela, Graudu iela, Kūrmājas prospekts, Uliha iela, Klaipēdas iela, Vaiņodes iela, Ganību iela, Mirdzas Ķempes iela

## Pieturvietas

## Ārējās saites

* Saraksts
7. autobusu maršruts (Liepāja)

[280px|thumb|7. autobuss [Turaidas iela (Liepāja)|Turaidas ielā]]
**7. autobusu maršruts** ir Liepājas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Siena tirgus līdz Atmodas bulvārim.

## Maršruts

* No Siena tirgus līdz Atmodas bulvārim autobusi brauc pa šādām ielām: Kuršu iela, Siena iela, Malkas iela, Kungu iela, Lielā iela, Rīgas iela, Raiņa iela, Oskara Kalpaka iela, Flotes iela, Krūmu iela, Ziemeļu iela, Ventspils iela, Pulvera iela, Cukura iela, Ģenerāļa Baloža iela, Lazaretes iela, Turaidas iela, Atmodas bulvāris.
* No Atmodas bulvāra līdz Siena tirgum autobusi brauc pa šādām ielām: Atmodas bulvāris, Turaidas iela, Lazaretes iela, Ģenerāļa Baloža iela, Cukura iela, Pulvera iela, Ventspils iela, Ziemeļu iela, Krūmu iela, Flotes iela, Oskara Kalpaka iela, Raiņa iela, Rīgas iela, Lielā iela, Katoļu iela, Peldu iela, Siena iela, Kuršu iela

## Pieturvietas

## Ārējās saites

* Saraksts
Velzlija salas

**Velzlija salas** () ir salu grupa Austrālijas ziemeļos, Karpentārija līcī. Administratīvi ietilpst Kvīnslendas pavalstī, kur veido atsevišķu Morningtonširas pašvaldību. Lielākā apdzīvotā vieta ir Gununas pilsētiņa grupas lielākajā Morningtona salā. Lielākā daļa salas iedzīvotāju pieder aborigēnu lardilu tautai. Visa salu teritorija un apkārtējā akvatorija ietilps Tuvitu/Budžimullas iezemiešu aizsargājamā teritorijā.

## Ģeogrāfija
Salas izvietojušās Karpentārija līča dienvidos pie kontinenta krasta. Sastāv no četrām salu grupām: Ziemeļu Velzlija salas ar Morningtona salu (1001,4 km², 1130 iedzīvotāji), Dienvidu Velzlija salas ar Bentika salu (138,7 km², 40 iedzīvotāji) un neapdzīvotās Rietumu Velzlija salas un Bauntifula salas.

## Vēsture
Salas 1802. gadā nokartēja britu jūrasbraucējs un kartogrāfs Metjū Flinderss un nodēvēja tās par godu Madrasas gubernatoram Ričardam Velzlijam (*Richard Wellesley, 1st Marquess Wellesley*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķīnas sindroms

**"Ķīnas sindroms"** () ir 1979. gada ASV trillera filma, kuras režisors ir Džeimss Bridžess. Filmā galvenās lomas atveido Džeina Fonda, Maikls Daglass un Džeks Lemons.

Filma stāsta par televīzijas reportieri un operatoru, kuri atklāj negadījuma piesegšanu atomelektrostacijā.

Filmu "Ķīnas sindroms" izrādīja 1979. gada Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Lemons saņēma festivāla labākā aktiera balvu. Filmas pirmizrāde notika , 12 dienas pirms negadījuma Trīs jūdžu salas atomelektrostacijā, kas filmai pievērsa vēl lielāku uzmanību. Filma saņēma labas kritiķu atsauksmes un finansiālus panākumus, nopelnot 51,7 miljonus ASV dolāru. Tā saņēma arī četras Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijas kategorijās "Labākais aktieris galvenajā lomā" (Lemons), "Labākā aktrise galvenajā lomā" (Fonda), "Labākais oriģinālscenārijs" un "Labākais mākslinieka darbs".

## Atsauces

## Ārējās saites
Man ļoti rūp

**"Man ļoti rūp"** () ir 2020. gada ASV melnās komēdijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Dž. Bleiksons. Filmā galvenās lomas atveido Rozamunda Paika, Pīters Dinklidžs, Eisa Gonsalesa, Kriss Mesina un Daiena Vīsta.

Filma stāsta par Marlu Greisonu, kura, strādājot par aizbildni, apkrāpj seniorus. Kad Marla ar savu pārinieci cenšas apkrāpt bagāto Dženiferu, viņas nenojauš, ka Dženiferas dēls ir bīstams noziedznieks.

Filmas "Man ļoti rūp" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, īpaši slavējot Paikas aktierspēli un scenāriju. Paika par savu sniegumu 78. Zelta globusa balvu pasniegšanas ceremonijā saņēma balvu kategorijā "Labākā aktrise mūziklā vai kinokomēdijā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Eglīts

**Jānis Eglīts** (dzimis ) ir latviešu politiķis. Pārstāv Nacionālo apvienību. Darbojies vairāku Nacionālās apvienības vadīto ministriju vadībā.

## Dzīvesgājums
Absolvējis Rīgas 77. vidusskolu un Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības akadēmiju, kur ieguvis sociālo zinātņu bakalaura grādu psiholoģijā.

Kopš 2014. gada dienē Zemessardzē.

No 2024. gada janvāra J. Eglīts ir partijas biedra Egila Helmaņa vadītās Ogres novada pašvaldības Stratēģiskās plānošanas nodaļas vadītājs.

## Politiskā darbība
Bijis Saeimas deputāta Jāņa Dombravas palīgs 10., 11., un 12. Saeimā. 2013. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Baldones novada domē, kur pildījis arī domes priekšsēdētāja vietnieka amatu (2013—2016). J. Eglīts ir bijis parlamentārais sekretārs Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijā (2016—2019), kā arī vadījis Kaspara Gerharda biroju, viņam esot dažādu nozaru ministram. 2022. un 2023. gadā bija Aizsardzības ministrijas parlamentārais sekretārs.

Kandidēja 2020. gada ārkārtas Rīgas domes vēlēšanās un 2022. gada Saeimas vēlēšanās no Nacionālās apvienības saraksta, bet netika ievēlēts. 2025. gada pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz vietu Saulkrastu novada domē, bet netika ievēlēts.

## Atsauces