open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tēvs (filma)

**"Tēvs"** () ir 2020. gada drāmas filma, kuras režisors ir Florians Zellers. Tā ir Zellera pirmā režisētā filma un tā ir balstīta uz paša Zellera 2012. gada sarakstītās lugas *[[Le Père]]*. Filmā galvenos varoņus attēlo Entonijs Hopkinss, Olīvija Kolmane Marks Getiss, Imogena Putsa, Rufuss Sjūels un Olīvija Viljamsa.

80 gadus vecais Entonijs (Hopkinss) cieš no demences. Entonija meita (Kolmane) mēģina atrast savam tēvam kādu, kas viņu pieskatīs, kad viņa nolemj pārvākties uz Parīzi.

Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Filma ieguva augstus kritiķu vērtējumus, īpaši izceļot Hopkinsa un Kolmanes sniegumu, kā arī demences atspoguļojumu. 93. Kinoakadēmijas balvas ceremonijā Hopkinss ieguva balvu kā labākais aktieris galvenajā lomā un Zellers kopā ar Kristoferu Hemptonu ieguva balvu par labāko adaptēto scenāriju. Kopumā filma saņēma sešas Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pīrāgi (nozīmju atdalīšana)

**Pīrāgi** var būt:

* Pīrāgi (ciems)
* Pīrāgi (stacija)
 
## Skatīt arī
* Pīrāgs
* Pīrāgs (uzvārds)
Pīrāgi (stacija)

**Pīrāgi** () jeb **Pīrāgi-360 km** (*Пираги - 360 км*), tagad **pieturas punkts 358 km** (*о.п. 358 км*), ir dzelzceļa pieturas punkts Krievijas teritorijā, Pitalovas rajona Utrojas pagastā.

## Vēsture
thumb|left|100px|Pīrāgu stacija 1932. gada kartē. Iezīmētas arī vēlākās pieturas punkta atrašanās vietas.
Pieturas punktu "Pīrāgi" atklāja 1929. gada 5. martā blakus Piro (Parogu) ciemam dzelzceļa līnijā Rītupe—Daugavpils. Tolaik tā atradās 172,5 km attālumā no Daugavpils dzelzceļa stacijas. Otrā pasaules kara vācu militārajā kartē 1944. gadā atrodams stacijas nosaukums *Retzien-Piragi*, 1946. gadā to atdalīja no Latvijas dzelzceļa un 1948. gadā pievienoja Ļeņingradas dzelzceļam. 
Pēc 1992. gada kartē agrākās Pīrāgu stacijas vietā parādījās "pieturas punkts 360 km" (*оп 360 км*), 2002. gadā to pārcēla uz Stehnu lielceļa pārbrauktuvi 258. kilometrā, bet 2005.-2006. gada vilcienu kustības sarakstos atrodams pieturas punkts *Пираги - 360 км*.

## Atsauces
Gavru pagasts

thumb|Pitalovas rajona administratīvais dalījums (2010—2015).
**Gavru pagasts** () ir pašvaldība Pleskavas apgabala Pitalovas rajonā. Pagastā atrodas 175 apdzīvotas vietas (sādžas).

## Vēsture
Līdz 1944. gada 23. augustam Gauru pagasts atradās Abrenes apriņķa austrumu daļā. 
1995. gadā Pleskavas apgabalā izveidoja Gavru pagastu, 2010. gadā tam pievienoja Dubnas pagastu, apvienotajā pagastā ietilpa 116 sādžas.  
2015. gadā Gavru pagastam pievienoja arī Višgorodokas un Skadinas pagastus.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Gauru pagasts
Linovas pagasts

thumb|Pitalovas rajona administratīvais dalījums (2010—2015).
**Linovas pagasts** () ir pašvaldība Pleskavas apgabala Pitalovas rajonā. Pagastā atrodas 91 apdzīvota vieta (sādža).

## Vēsture
Līdz 1944. gada 23. augustam Linavas pagasts atradās Abrenes apriņķa austrumu daļā. 
1995. gadā Pleskavas apgabalā izveidoja Linovas pagastu, pagastā ietilpa 42 sādžas. 2015. gadā tam pievienoja Nosovas (Purvmalas) pagastu.  

## Atsauces

## Skatīt arī
* Linavas pagasts
Kustā Pihlajameki

**Kustā Pihlajameki** (; dzimis , miris ) bija somu grieķu-romiešu stila un brīvā stila cīkstonis, 1924. un 1936. gada vasaras olimpisko spēļu čempions, divkārtējais Eiropas čempions brīvajā un septiņkārtējais Eiropas čempions grieķu-romiešu cīņā.

## Biogrāfija
Kustā Pihlajameki dzimis cīkstoņu ģimenē. Viņa brāļi Arvi un Pāvo bija vairākkārtīgi Somijas čempioni, bet brālēns Hermanni olimpiskais čempions un bronzas medaļnieks.

### 1924. gada vasaras olimpiskās spēles
Pihlajameki cīnījās svara kategorijā līdz 56 kg. Brīvās cīņas turnīrs notika pēc sistēmas, kurā zaudētājs vairs nepiedalījās cīņā par čempiona titulu, bet turpināja cīnīties par otro un trešo vietu. Cīņa ilga 20 minūtes un, ja tās uzvarētājs šajā laikā netika noskaidrots, tika aizvadīts sešu minūšu papildus raunds, kurā cīņa notika parterī. Šajā svara kategorijā cīņā par medaļām piedalījās 12 cīkstoņi.

### 1928. gada vasaras olimpiskās spēles
Pihlajameki cīnījās svara kategorijā līdz 61 kg. Par olimpiskā čempiona titulu sacentās 9 sportisti.

### 1932. gada vasaras olimpiskās spēles
Pihlajameki cīnījās svara kategorijā līdz 61 kg. Par olimpiskā čempiona titulu sacentās 8 cīkstoņi.

Izslēgšana no turnīra notika pēc soda punktu uzkrājuma. Cīņu tiesāja trīs tiesneši, par tīru (plecu) uzvaru soda punktus nepiešķīra, par uzvaru pēc tiesnešu lēmuma pie jebkuras balsu attiecības (3-0, 2-1) ieskaitīja 1 soda punktu, par zaudējuma 1—2 ieskaitīja 2 soda punktus, zaudējumu 0—3 un tīro zaudējumu sodīja ar 3 soda punktiem.

Pēc 5 soda punktu sakrāšanas Pihlajameki tika izslēgts no turnīra un ieguva 4.—5. vietu.

### 1936. gada vasaras olimpiskās spēles
Pihlajameki cīnījās svara kategorijā līdz 61 kg. Par olimpiskā čempiona titulu sacentās 15 cīkstoņi. Cīkstoņu turnīri risinājās pēc iepriekšējo olimpisko spēļu noteikumiem — atkarībā no cīņas rezultāta ieskaitot soda punktus.

34-gadīgais Kustā Pihlajameki uzvarēja pirmajās četras cīņas guva plecu uzvaru, bet piektajā uzvarēja pēc punktiem. Tas viņam nodrošināja zelta medaļu un pēdējā kārtā viņš nepiedalījās.

Viņš turpināja piedalīties starptautiskajās sacensībās līdz 1939. gadam, bet vietējās sacīkstēs līdz 1943. gadam.

No 1925. gada strādāja par policistu Helsinkos. 1944. gadā naktī no 6. uz 7. februāri Helsinku bombardēšanas laikā, ko veica padomju bruņoto spēku lidmašīnas, tika ievainots un nomira no peritonīta 1944. gada 10. februārī.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* 1956. gadā cīkstonim atklāts piemineklis un viņš iekļauts Somijas Sporta slavas zālē.
* 2005. gadā iekļauts FILA Slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeimss Kentions

**Džeimss Kentions** () bija britu regbists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Kentions bija Lielbritānijas regbija komandas *(Moseley Wanderers)* spēlētājs. Viņi olimpiskajā regbija turnīrā, piekāpjoties Francijas komandai, ieguva sudraba medaļu. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Džeimss Kentions (Olympedia profils) 
* Džeimss Kentions (Sports Reference profils)
Aivars Geidāns

**Aivars Geidāns** (dzimis  Jelgavā) ir Latvijas uzņēmējs, tūrisma speciālists un politiķis. Bijis 13. Saeimas deputāts, ievēlēts no KPV LV saraksta. Kopš 2021. gada 5. marta strādājis kā neatkarīgais deputāts. Kopš 2021. gada Jaunās konservatīvās partijas biedrs.

2017. gadā pirms kandidēšanas 13. Saeimas vēlēšanās A. Geidāns bija SIA "BIO dārzs" valdes loceklis, arī SIA "Rons" priekšsēdētājs. Pašvaldības darbā nopelnījis 3847 eiro, SIA "BIO dārzs" — 1342 eiro. Celtniecības un remontdarbu firmā "Rons" gūto algu nav uzrādījis.

## Politiskā darbība
2017. gadā A. Geidāns iestājās partijā "Kam pieder valsts" un tika ievēlēts Jelgavas novada domē no KPV LV saraksta. 2018. gadā viņš nesekmīgi kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no KPV LV saraksta, taču 2019. gadā kļuva par 13. Saeimas deputātu ministra amatu ieņēmušā partijas biedra Ralfa Nemiro vietā. Šajā pašā gadā A. Geidāns nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās.

Kļūstot par Saeimas deputātu, A. Geidāns apņēmās pievērsties investoru piesaistei rūpniecisko ražotņu būvēšanai novados, īpašu uzsvaru liekot uz kokapstrādes uzņēmumiem. A. Geidāns mandātu zaudēja 2020. gadā pēc R. Nemiro atgriešanās Saeimā, taču drīz pēc tam atsāka strādāt parlamentā uz nākamā ekonomikas ministra Jāņa Vitenberga pilnvaru laiku valdībā. 2021. gada 13. maijā A. Geidāns nodibināja "Stabilitātes grupu" kopā ar pārējiem partiju KPV LV pametušajiem deputātiem. 2021. gada 20. maijā J. Vitenbergam atjaunoja deputāta mandātu, līdz ar to A. Geidāns darbu parlamentā noslēdza uz laiku, bet pēc tam atguva, J. Vitenbergam vēlreiz nonākot ministra amatā. 2021. gadā A. Geidāns iestājās Jaunajā konservatīvajā partijā. 2022. gadā, J. Vitenbergam atkal atgriežoties Saeimas sastāvā, A. Geidāns deputāta amatu zaudēja.

2022. gadā A. Geidāns kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās, taču partijas "Konservatīvie" saraksts nepārvarēja 5% barjeru. Tāpat no Jaunās konservatīvās partijas nesekmīgi kandidēja 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās un 2025. gada pašvaldību vēlēšanās, pretendējot uz vietu Jelgavas domē.

## Atsauces
Rodovojes pagasts

thumb|300px|Palkinas rajona administratīvais dalījums (1995—2015).
**Rodovojes pagasts** () bija pašvaldība Pleskavas apgabala Palkinas rajonā. Robežojās ziemeļos ar Kačanovas, austrumos ar Novaja Usitvas pagastiem, dienvidos ar Pitalovas rajonu, bet rietumos ar Latviju. Pagasta centrs atradās Rodovojē (līdz 1944. gadam — Radavoja).

Rodovojes pagastā ietilpa 41 sādža.

## Vēsture
Kačanovas pagastu saskaņā ar Latvijas—Krievijas miera līgumu 1920. gadā atdalīja no Pleskavas guberņas Ostrovas apriņķa un pievienoja Latvijas teritorijai kā Kacēnu pagastu.
1936. gadā izveidoja Upmales pagastu, to atdalot no Kacēnu pagasta.
 
1944. gada 23. augustā, pēc tam, kad to Otrā pasaules kara laikā to ieņēma Sarkanā armija, Upmales pagastu likvidēja un pievienoja Pleskavas apgabalam. 1959. gadā izveidoja Rodovojes ciema padomi, ko 1995. gadā pārdēvēja par pagastu.
2015. gadā pagastu likvidēja un pievienoja Kačanovas pagastam.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Upmales pagasts
Nikols

**Nikols** var būt:

* Herberts Nikols (*Herbert Nicol*; 1873—1950), britu regbists;
* Endrū Nikols (*Andrew Niccol*; dzimis 1964. gadā), Jaunzēlandes kinorežisors, scenārists un producents.
Ventspils dome

**Ventspils dome** ir Ventspils pilsētas pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 13 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Jūras iela 36.

2025. gada Ventspils domes vēlēšanās uzvarēja partijas "Latvijai un Ventspilij" saraksts ar 47,14% balsu. Kopš 2021. gada 5. jūlijā domes priekšsēdētājs ir Jānis Vītoliņš no "Latvijai un Ventspilij".

## Frakcijas
thumb|240x240px|Partijas un to apvienības, kas pārstāvētas vairākos Ventspils domes sasaukumos kopš 1994. gada

### Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Ventspils domes vēlēšanām Ventspils domē iekļuva deputāti no pieciem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Latvijai un Ventspilij saraksts.

## Priekšsēdētāji

### Hronoloģisks attēlojums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ventspils dome
2017. gada Ventspils domes vēlēšanas

**2017. gada [[Ventspils dome]]s vēlēšanas** atbilstoši likumam tika plānotas  2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanu laikā.

## Balsošanas sistēma
Latvijas Republikas pilsētas domes un novada domes vēlēšanu likums nosaka, ka pašvaldības ievēl vienlīdzīgās, tiešās, aizklātās, brīvās un proporcionālās vēlēšanās, piešķirot vietas partijām, kuras iegūst vismaz 5% balsu pēc Vebstera—Senlagē metodes.

Vēlēšanas parasti notiek reizi četros gados, jūnija pirmajā sestdienā, bet Saeimai ir tiesības pieprasīt ārkārtas vēlēšanas. Ja notiek ārkārtas vēlēšanas un līdz iepriekšējās domes termiņa beigām ir vairāk par diviem mēnešiem, bet mazāk par diviem gadiem, tad domi ievēl uz pagarinātu laiku — līdz aiznākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām, savukārt ja ir vairāk par diviem gadiem tad uz saīsinātu laiku — līdz nākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām.

Valstspilsētas pašvaldības domē ievēl 13 deputātus, ja iedzīvotāju skaits pilsētā nepārsniedz 50 000.

Tiesības piedalīties Ventspils domes vēlēšanās ir Latvijas un citu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem, sākot no 18 gadu vecuma, kuriem ir reģistrēta dzīvesvieta Ventspils administratīvajā teritorijā 90 dienas pirms vēlēšanu dienas, vai kuriem Ventspils administratīvajā teritorijā pieder nekustamais īpašums.

## Atsauces

## Ārējās saites
* CVK mājaslapa
Lavru pagasts (Pečoru rajons)

thumb|300px|Pečoru rajona administratīvais dalījums (1995—2015).
**Lavru pagasts** () ir pašvaldība Pleskavas apgabala Pečoru rajonā. Robežojas ziemeļaustrumos ar Pečoru pilsētas pašvaldību, austrumos ar Palkinas rajonu, dienvidos ar Latviju, bet rietumos ar Igauniju. Pagasta centrs atrodas Lavros.

Lavru pagastā ietilpst 110 ciemi.

## Vēsture
Lauru pagastu saskaņā ar Latvijas—Krievijas miera līgumu 1920. gadā atdalīja no Pleskavas guberņas un 
pievienoja Igaunijai un Latvijai (Kacēnu pagasta rietumu daļa). 1945. gada 16. janvārī Kacēnu pagastu likvidēja un izveidoja  Pleskavas apgabala Kačanovas rajonu ar 12 ciema padomēm. 
1958. gadā Kačanovas rajonu likvidēja un sadalīja starp Palkinas un Pečoru rajoniem.

## Iedzīvotāji

## Atsauces

## Skatīt arī
* Kacēnu pagasts
Edgars Kronbergs

**Edgars Kronbergs** (dzimis  Saldū) ir Latvijas vides speciālists, uzņēmējs un politiķis. E. Kronbergs ir bijušais 13. Saeimas deputāts, ievēlēts no KPV.LV saraksta. Šobrīd Nacionālās apvienības biedrs.

E. Kronbergs 2007. gadā absolvējis Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas un zemes zinātņu fakultāti. Pirms kļūšanas par Saeimas deputātu bijis vides speciālists Saldus novada pašvaldībā un valdes priekšsēdētājs SIA "Austrumu Lauki".

## Politiskā darbība
2017. gadā E. Kronbergs iestājies partijā "Kam pieder valsts", nesekmīgi kandidējot Saldus novada domes vēlēšanās no KPV LV saraksta. No šī paša saraksta kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās 2018. gadā un netika ievēlēts, taču, tā kā viņa partijas biedrene Ramona Petraviča kļuva par Saeimas deputāti, E. Kronbergs kā nākamais sarakstā ieņēma viņas vietu Saldus novada domē.

R. Petraviča kļuva par labklājības ministri Krišjāņa Kariņa valdībā, tomēr ilgstoši nenolika Saeimas deputātes mandātu uz laiku, kā ierasts šādos gadījumos. 2020. gada novembrī E. Kronbergs rakstīja iesniegumu par to, lai R. Petraviča noliktu deputāta mandātu, jo tad viņš kā nākamais sarakstā kļūtu par deputātu ar "mīksto mandātu". 2021. gada 4. februārī E. Kronbergs kļuva par 13. Saeimas deputātu R. Petravičas vietā, kura nolika mandātu uz laiku, kamēr ieņem ministres amatu. Pēc šķelšanās partijā E. Kronbergs izstājās no KPV LV un tās Saeimas frakcijas. 2021. gada 13. maijā nodibinājis "Stabilitātes grupu" kopā ar pārējiem partiju KPV LV pametušajiem deputātiem.

2021. gada jūnijā zaudēja Saeimas deputāta mandātu, kad R. Petraviča atgriezās parlamentā. E. Kronbergs kļuva par Zemkopības ministrijas parlamentāro sekretāru, kā arī iestājās Nacionālajā apvienībā. No tās saraksta kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā, taču netika ievēlēts.

2025. gada pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz vietu Saldus novada domē, taču netika ievēlēts.

## Atsauces
Live Is Life

"***Live Is Life***" (no angļu — “Koncerti ir dzīve”) ir Austrijas grupas *[[Opus (grupa)|Opus]]* dziesma.

1985. gada vasarā šī dziesma sasniedza 1. vietu vairāku Eiropas valstu topos un vēlāk sasniedza Ziemeļameriku, 1986. gadā sasniedzot 1. vietu Kanādā un iekļūstot labāko dziesmu TOP 40 ASV.

Kopš tā laika dziesmu ir pārdziedājuši vairāki slaveni mākslinieki, tostarp *[[Laibach (grupa)|Laibach]]* un *[[Hermes House Band]]*.

## Vēsture
"*Live Is Life*" ir otrais grupas *Opus* singls, tas tika izdots 1985. gadā un guva milzīgus panākumus. Tad dziesma bija daudzu valstu topu augšgalā, tostarp Austrijā (astoņas nedēļas pirmajā vietā), Vācijā, Francijā (septiņas nedēļas) un Zviedrijā (četras nedēļas).

Francijā tas ir visu laiku 149. visvairāk pārdotais singls (ar 857 000 eksemplāru pārdošanas apjomu).

Dziesma tika ierakstīta koncertā Obervarthā 1984. gada 2. septembrī, kad grupa svinēja vienpadsmit gadu jubileju. Tā tika ierakstīta tiešraidē koncertā, auditorijai dziedot līdzi. Pastāv arī studijas versija, taču tā nekļuva populāra, un radiostacijas to aizstāja ar tiešraides versiju, kas joprojām ir populāra. Dziesmas teksts pauž grupas “valdzinošo mīlestību uz skatuves sniegumu” ().

1994. gadā par godu tā gada FIFA pasaules kausam *Opus* izlaida vēl vienu dziesmas "*Live Is Life*" versiju. Šī versija Austrijā sasniedza pirmo desmitnieku.

## Kaverversijas
Slovēnijas avangarda grupa *[[Laibach (grupa)|Laibach]]* savā 1987. gada albumā *Opus Dei* iekļāva divas šīs dziesmas kaverversijas. Pirmā versija *Leben Heißt Leben* tika dziedāta vācu valodā. Otra versija, *Opus Dei*, bija angļu valodā. Dziesma *Opus Dei* tika izdota kā atsevišķs singls, un tās videoklips (tur nosaukts *Life is Life*) tika bieži atskaņots Amerikas kabeļmūzikas kanālā MTV. *Opus Dei* daļa oriģināltekstu angļu valodā palika, taču dziesma tika prezentēta tādā mūzikas stilā, ka šo pantu nozīmi varēja interpretēt dažādi. *Laibach* graujošā šīs dziesmas interpretācija pozitīvu, priecīgu himnu pārvērta par triumfējošu, enerģisku militāru gājienu. Šī daļa nav videoklipā, bet, kad koris ir izpildīts tulkojumā vāciski, tas ir lielisks piemērs tam, kā tā nozīme var mainīties atkarībā no konteksta.

## Piezīmes
Rītupe (stacija)

**Rītupe** () ir dzelzceļa stacija Krievijas teritorijā, Pitalovas rajona Utrojas pagastā. Stacijas strādnieku dzīvojamās mājas (1859—1921), apgaitnieka (1862) un apsildes (1863) mājas ir arhitektūras pieminekļi.

## Vēsture
Staciju **Žogova** (*Жогово*) atklāja 1860. gadā dzelzceļa līnijā Pēterburga—Varšava. Tolaik tā atradās 331 verstu attālumā no Pēterburgas. 1921. gadā to pārdēvēja par Rītupi, līdz 1940. gadam tā kalpoja kā Latvijas robežstacija (4 km attālumā bija PSRS robežstacija Kailova (*Кайлово*)), bet Otrā pasaules kara vācu militārajā kartē 1944. gadā atrodams stacijas nosaukums *Ostbach-Ritupe*. Staciju 10. februāra uzlidojumā sagrāva PSRS bumbvedēji.

1946. gadā Rītupes staciju atdalīja no Latvijas dzelzceļa un 1948. gadā pievienoja Ļeņingradas dzelzceļam. Vecā stacijas ēka ilgstoši netika izmantota, mūsdienās nojaukta.


Attēls:Purvmalas pagasts 1935.jpg|Rītupes stacija 1935. gada kartē
Attēls:Latvijas muitnieki Rītupes stacijā pēc 1920.jpg|Latvijas muitnieki Rītupes stacijā (pēc 1920)
Rītupes dzelzceļa stacija pirms 1940.jpg|Rītupes dzelzceļa stacija (pirms 1940)
Rītupes stacija 1935.jpg|Rītupes stacija ar darbiniekiem un Latvijas muitniekiem (1935)


## Atsauces
Statnett

***Statnett*** ir Norvēģijas enerģētikas uzņēmums, kurā strādā aptuveni 850 darbinieku. Apgrozījums 2010. gadā bija 7,25 miljardi Norvēģijas kronu (929 miljoni eiro, pamatojoties uz 2010. gada 31. decembra datiem). Valsts uzņēmuma galvenā mītne atrodas Oslo, un tas ir Norvēģijas elektrotīkla operators. Uzņēmums atrodas Norvēģijas Naftas un enerģētikas ministrijas pārziņā.

*Statnett* ir būtisks abiem HVDC savienojumu projektiem *NorGer* un *NORD*.

## Tīmekļa saites
* Oficiālā mājas lapa
* Statnett store norske leksikon (norvēģu)

## Atsauces
Džozefs Voliss

**Džozefs Godfrijs Voliss** (; dzimis , miris ) bija britu regbists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Voliss bija Lielbritānijas regbija komandas *(Moseley Wanderers)* spēlētājs. Viņi olimpiskajā regbija turnīrā, piekāpjoties Francijas komandai, ieguva sudraba medaļu. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Džozefs Voliss (Olympedia profils) 
* Džozefs Voliss (Sports Reference profils)
Vitindeils

**Vitindeils** var būt:
* Klods Vitindeils (*Claude Whittindale*; 1881—1909) — britu regbists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs;
* Reimons Vitindeils (*Raymond Whittindale*; 1883—1915) — britu regbists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.
1941. gada padomju-vācu tirdzniecības un robežas līgumi

[270px|thumb|1941. gada robežas līgums noteica PSRS un Vācijas robežu [Vilkavišķu rajona pašvaldība|Vilkavišķu apvidū (sārtā krāsā).]]
[thumb|270px|Lietuvas etnisko vāciešu pārceļotāju sagaidīšana [Austrumprūsijas robežpilsētā Eitkūnos (*Eydtkau*) 1941. gada 28. februārī.]]
**1941. gada padomju-vācu tirdzniecības un robežas līgumi** bija Otrais pasaules kara laikā 1941. gada 10. janvārī Maskavā noslēgtās vienošanās starp PSRS un Vāciju, kas noslēdza sarunas par abu valstu galīgo robežu pēc 1940. gada Baltijas valstu okupācijas un inkorporācijas PSRS sastāvā (). Līgumi ietvēra arī vienošanos par etnisko vāciešu pārvietošanu no Lietuvas, Latvijas un Igaunijas uz Vāciju (*Соглашение о переселении из Литовской, Латвийской и Эстонской ССР немцев в Германию*) un vienošanos par ar pārvietošanu saistīto savstarpējo mantisko pretenziju noregulēšanu (*Соглашение об урегулировании взаимных имущественных претензий, связанных с этим переселением*). Sarunu laikā abas puses vienojās par preču piegādēm līdz 1942. gada augustam.

## Priekšvēsture
Molotova—Ribentropa pakts noteica ietekmes zonu robežas. Pēc Polijas kampaņas 1939. gada 28. septembrī paktu papildināja ar Draudzības un robežu demarkācijas līgumu starp PSRS un Trešo reihu. Rezultātā Vācija ieguva Ļubļinas un Varšavas apgabalus, bet PSRS, samaksājot naudas kompensāciju, Lietuvu. Ziemas kara laikā Sarkanajai armijai neizdevās okupēt visu Somiju, un 1940. gada 13. martā abas karojošās valstis Maskavā noslēdza miera līgumu. No 1940. gada 9. aprīļa līdz 10. jūnijam Vācijas karaspēks okupēja Dāniju un Norvēģiju, bet no 1940. gada 10. maija līdz 22. jūnijam Nīderlandi, Luksemburgu, Beļģiju un Francijas ziemeļu daļu (Kauja par Franciju). Savukārt 1940. gada 15.—17. jūnijā PSRS okupēja Baltijas valstis.
 
1940. gada 30. oktobrī Maskavā sākās sarunas par 1940. gada 11. februārī noslēgtā PSRS-Vācijas tirdzniecības līguma pagarināšanu. Vienlaikus 1940. gada 13.—14. novembrī pēc Staļina ierosmes Berlīnē notika Molotova un Ribentropa sarunas par PSRS pievienošanos Ass valstīm un visas pasaules sadalīšanu ietekmes zonās. Taču padomju puses ierosinātās sarunas par PSRS pievienošanos Ass valstīm Vācija novilcināja.

## Saturs
Robežlīgums koriģēja robežu Vilkavišķu apvidū par labu PSRS, padomju puse samaksāja Vācijai 7,5 miljonus ASV dolāru (), noregulēja juridiskās domstarpības pēc etnisko vāciešu repatriācijas un veicināja tirdzniecību starp abām valstīm.

Saskaņā ar tirdzniecības līgumu bija paredzēts, ka PSRS piegādās Vācijai ne tikai lopbarības graudus, bet arī kviešus. Vācijai saskaņā ar jaunu līgumu bija pienākums piegādāt PSRS militāro un rūpniecības aprīkojumu. No 1941. gada janvāra līdz jūnijam PSRS saņēma vācu preces un ieročus 220,9 miljonu reihsmarku vērtībā, un PSRS nosūtīja izejvielas 206,1 miljona reihsmarku vērtībā.
Feromoni

[thumb| Dzesējoša [Medusbites|medus bite atklāj Nasonova dziedzeri (balts — vēdera galā), izlaižot feromonu, lai vilinātu spietu tukšā stropā]]
**Feromons** (no sengrieķu  **' "nest" un [[Hormoni|hormons]]) ir sekretēts vai izdalīts [[Ķīmiskā viela|ķīmiskais]] faktors, kas izraisa sociālo reakciju no tās pašas [[Suga|sugas pārstāvjiem]]. Feromoni ir ķīmiskas vielas, kas spēj iedarboties kā [[hormoni]] ārpus izdalošā indivīda ķermeņa, lai ietekmētu saņēmēju uzvedību. Ir **trauksmes feromoni**, **pārtikas taku feromoni**, **dzimuma feromoni''' un daudzi citi feromoni, kas ietekmē uzvedību vai fizioloģiju. Feromonus lieto organismi no pamata vienšūnu prokariotiem līdz sarežģītiem daudzšūnu eikariotiem. To izmantošana kukaiņu vidū ir īpaši labi dokumentēta. Turklāt daži mugurkaulnieki, augi un ciliāti sazinās, izmantojot feromonus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Algejas Alpi

**Algejas Alpi** () ir Ziemeļu Kaļķakmens Alpu kalnu grēda Vācijā (Bādenē-Virtembergā un Bavārijā) un Austrijā (Forarlbergā un Tirolē) uz austrumiem no Konstances ezera. No rietumiem to norobežo Lehas upe. Augstākā virsotne - 2656 metrus augstais Groserkotenkopfs uz Austrijas un Vācijas robežas. Algejas Alpu centrā atrodas kalnu kūrorts Obersdorfa.

## Ārējās saites
Petersens

**Petersens** (*Petersen*) ir izplatīts Skandināvu tēvvārda uzvārds, kas nozīmē "Pētera dēls". Iespējamas dažādas izrunas. Petersens var būt:

* Nilss Petersens (*Nils Petersen*; dzimis 1988. gadā) — vācu futbolists,
* Volfgangs Petersens (*Wolfgang Petersen*; 1941—2022) — vācu kinorežisors, producents un scenārists.

## Skatīt arī
* Pēdersens
* Pēdešens
* Pētersens
Karvendeli

**Karvendeli** () ir Ziemeļu Kaļķakmens Alpu kalnu grēda Austrijā, Tirolē un neliela daļa Vācijā, Bavārijā uz ziemeļiem no Insbrukas un Innas upes ielejas. No rietumiem to norobežo Izāras upe, bet austrumiem - Ahenezers. Augstākā virsotne - 2749 metrus augstā Birkaršpice kalnu Austrijas daļā. Senatnē kalnu dienvidu daļā ieguva sudrabu un sāli.

## Ārējās saites
Veteršteini

**Veteršteini** () ir Ziemeļu Kaļķakmens Alpu kalnu grēda Vācijā, Bavārijā un Austrijā, Tirolē uz dienvidiem no Garmišas-Partenkirhenes. Veteršteinu augstākā virsotne 2962 metrus augstā Cūgšpice ir Vācijas augstākais punkts.

## Ārējās saites
Štūbajas Alpi

**Štūbajas Alpi** (, ) ir Centrālo Austrumu Alpu kalnu grēda Austrijā, Tirolē un, dienvidu daļa, Itālijā, Trentīno-Alto Adidžē uz dienvidrietumiem no Insbrukas. Caur vairākām grēdas virsotnēm iet Austrijas - Itālijas robeža. Augstākais grēdas punkts ir 3507 metrus augstais Cukerhitls Austrijā, netālu no Itālijas robežas. Nosaukums cēlies no Štubaitāles ielejas grēdas vidusdaļā.

## Ārējās saites
Nāves zona

[thumb| [Everests|Everesta kalna virsotne atrodas nāves zonā.]]
**Nāves zona** alpīnismā ir augstums virs noteiktas līnijas, kur skābekļa spiediens nav pietiekams, lai ilgstoši uzturētu cilvēka dzīvotspēju. Šī līnija parasti ir noteikta 8000 metrus virs jūras līmeņa (t.i., mazāk kā 356 milibāri atmosfēras spiediena). Koncepciju pirmo reizi 1953. gadā izdomāja Šveices ārsts Eduards Viss-Dināns, nosaucot to par **letālo zonu**. Visas 14 virsotnes ar nāves zonu virs 8000 m atrodas Āzijas Himalajos un Karakorumā.

## Skatīt arī
* Hipoksija

## Atsauces
Padomju-vācu draudzības un robežu demarkācijas līgums

**Padomju-vācu draudzības un robežu demarkācijas līgums** (, ) bija Otrais pasaules kara laikā 1939. gada 28. septembrī Maskavā noslēgtā vienošanās starp PSRS un Vāciju, kas noteica abu valstu robežu pēc 1939. gada Polijas kampaņas. Saskaņā ar šo līgumu Vācija ieguva Polijas Ļubļinas un Varšavas apgabalus, bet PSRS — visu Lietuvu.
 
## Priekšvēsture
Molotova—Ribentropa pakts paredzēja Polijas sadalīšanu un izveidot PSRS un Vācijas ietekmes zonas. 1. septembrī Polijai uzbruka Vērmahts, bet 17. septembrī Sarkanā armija. Cīņas par Varšavu ilga no 8. septembra līdz 27. septembrim, kad tika parakstīta vienošanās par karadarbības izbeigšanu.

## Sekas
Pēdējā Polijas armijas vienība pie Kockas kapitulēja tikai 1939. gada 6. oktobrī, gūstā krita apmēram 17 000 poļu karavīru. Pēc aktīvās karadarbības pārtraukšanas Vācijas un PSRS armijas pārvietojās līdz 28. septembra līgumā noteiktajai Vācijas-PSRS robežu demarkācijas līnijai.

Jau Polijas kampaņas laikā 1939. gada 28. septembrī PSRS piespieda Igauniju Maskavā parakstīt Savstarpējās palīdzības paktu starp Igauniju un PSRS. Latvija līdzīgu līgumu parakstīja 5. oktobrī un Lietuva līgumu par bāzu izvietošanu un Viļņas apgabala atgūšanu parakstīja 10. oktobrī. Sarunas ar Somiju par līguma noslēgšanu ievilkās un noveda pie padomju-somu Ziemas kara.

Bundesarchiv Bild 101I-121-0010-11, Polen, deutsch-sowjetische Verhandlungen.jpg|Demarkācijas līnijas apspriešana
Bundesarchiv Bild 101I-121-0008-25, Polen, Treffen deutscher und sowjetischer Soldaten.jpg|Padomju un vācu karavīru draudzīgā tikšanās pie Brestļitovskas 20. septembrī
Bundesarchiv Bild 101I-121-0008-13, Polen, Treffen deutscher und sowjetischer Soldaten.jpg
Bundesarchiv Bild 146-1979-050-27A, Polen, Treffen dtsch. und sowjet. Militärs.jpg
0002 Zusammentreffen deutscher und sowjetischer Soldaten in Lesko am San in 1939.jpg
BA-10 Lublin 1939.jpg
Brest, 22 september 1939.jpg
Bundesarchiv Bild 101I-013-0068-06A, Polen, Treffen deutscher und sowjetischer Soldaten.jpg
Bundesarchiv Bild 101I-013-0068-08, Polen, Treffen deutscher und sowjetischer Soldaten.jpg
Bundesarchiv Bild 101I-013-0068-18A, Polen, Treffen deutscher und sowjetischer Soldaten.jpg
Bundesarchiv Bild 101I-013-0068-20A, Polen, Treffen deutscher und sowjetischer Soldaten.jpg
Bundesarchiv Bild 101I-013-0068-33, Polen, Treffen deutscher und sowjetischer Soldaten.jpg
Bundesarchiv Bild 101I-319-0013-26, Polen, Treffen dtsch. und sowjet. Militärs.jpg
Ivermektīns

**Ivermektīns** (*Ivermectin*) ir zāles, ko lieto daudzu veidu parazītu invāziju ārstēšanai. Cilvēkiem, to skaitā, var būt utis, kašķis, onhocerkoze, strongiloidoze, trihuriāze, askaridoze un limfātiskā filariāze. Veterinārmedicīnā to lieto, lai novērstu un ārstētu sirdstārpus, akarozi u.c.. Ārēju invāziju gadījumā to var lietot iekšķīgi vai uzklāt uz ādas.

Biežas blakusparādības ir drudzis, nieze un izsitumi uz ādas, lietojot iekšķīgi, un sarkanas acis, ādas sausums un dedzinoša sajūta, ja to lokāli lieto pret galvas utīm. Nav skaidrs, vai tas ir drošs lietošanai grūtniecības laikā, bet, iespējams, ir pieņemams lietošanai zīdīšanas laikā. Tas pieder pie avermektīnu grupas. Tas darbojas, izmantojot daudzus darbības mehānismus, kas izraisa mērķa parazītu nāvi.

Ivermektīns tika atklāts 1975. gadā un medicīnā ticis izmantots kopš 1981. gada. Tas ir iekļauts Pasaules Veselības organizācijas svarīgāko zāļu sarakstā. Ivermektīns ir ASV FDA apstiprināts kā pretparazītu līdzeklis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* The Carter Center River Blindness (Onchocerciasis) Control Program
* 
*
M. V. Talbots

**M. V. Talbots** () bija britu regbists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Talbots bija Lielbritānijas regbija komandas *(Moseley Wanderers)* spēlētājs. Viņi olimpiskajā regbija turnīrā, piekāpjoties Francijas komandai, ieguva sudraba medaļu. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* M. V. Talbots (Olympedia profils) 
* M. V. Talbots (Sports Reference profils)
De Facto

***De Facto*** ir analītiski pētnieciskais raidījums Latvijas Televīzijas 1. kanālā (LTV1). Pirmo reizi pārraidīts 2005. gada rudenī, ir vecākais analītiskās žurnālistikas raidījums Latvijā. Raidījumu vada LTV Ziņu dienesta žurnālisti un raidījumu vadītāji Inga Šņore un Matīss Arnicāns.

Tā raidlaiks ir svētdienās plkst. 20.14, pēc informatīvā ziņu raidījuma "Panorāma". Vasaras sezonā raidījums netiek pārraidīts.

## Vēsture
"De Facto" 2005. gada rudenī izveidoja LTV Ziņu dienesta darbinieki, lai veicinātu analītiskās un pētnieciskās žurnālistikas attīstību. Raidījuma pirmssākumos to veidoja producente Arta Ģiga, žurnālisti un raidījumu vadītāji Ilze Jaunalksne un Jānis Krēvics. Gadu gaitā raidījums atspoguļojis daudzas skandalozas un vērienīgas lietas — tā sauktās oligarhu "Rīdzenes sarunas", Jūrmalgeitu, VID datu noplūdi ("Neo" lieta), labticīgā ieguvēja konfliktu ar valsts iestādēm, kā arī citas.

### Rubrikas
2013. gadā raidījums aizsāka rubriku "smsSOS", kurā vēstīja par patēriņa kredītu biznesu un nebanku kreditētājiem. 2021. gada 11. aprīlī tika uzsākta rubrika, kas veltīta 2021. gada pašvaldību vēlēšanām lielākajās valsts pilsētās un novados, kuros tās iekļautas. Pirmais sižets rubrikā bija veltīts Valmieras novadam. Vēlēšanu rubrika tika noslēgta 2021. gada 30. maijā ar sižetu par Jūrmalas valstspilsētu.

## Raidījuma komanda

### Vadītāji

### Žurnālisti
* Matīss Arnicāns
* Inga Šņore
* Ivo Leitāns
* Ella Semjonova
* Laine Fedotova

***Bijušie darbinieki***
* Māris Klūga
* Linda Sloka
* Liene Barisa-Sermule
* Olga Dragiļeva

## Atsauces
Bērzlapu iela (Rīga)

**Bērzlapu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalnā. Bērzlapu iela sākas krustojumā ar Vienības gatvi un beidzas krustojumā ar Spulgas ielu, nekrustojot citas ielas. Kopējais ielas garums ir 590 metri. Iela klāta ar asfalta segumu, šeit ir savrupmāju apbūve, kā arī viena daudzstāvu dzīvojamā ēka pie Vienības gatves. Posms pie Vienības gatves 130 m garumā ir gājēju celiņš, līdz ar to automašīnām savienojums ar Vienības gatvi nav pieejams.

## Ielu savienojumi
Bērzlapu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vienības gatve (T veida krustojums)
* Spulgas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ziepniekkalns

## Atsauces
Markuss Dānielsons

**Markuss Andrēass Dānielsons** (; dzimis  Eskilstūnā) ir zviedru futbolists. Spēlē aizsarga pozīcijā, bijis Zviedrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada pārstāv Allsvenskan klubu *[[Djurgårdens IF Fotboll|Djurgårdens IF]]*.

## Karjeja
Dānielsons ir *Skogstorps GoIF* kluba audzēknis. Karjeras sākumā pārstāvēja *[[IFK Eskilstuna]]* Zviedrijas ceturtajā pēc līmeņa līgā. 2007. gada vasarā pievienojās *[[Helsingborgs IF]]*, taču pirmās komandas sastāvā neiekļuva, 2009. gadā pārgāja uz *[[Västerås SK Fotboll|Västerås SK]]* un palīdzēja komandai iekļūt Zviedrijas otrajā spēcīgākajā līgā *[[Superettan]]*. 2012. gadā kļuva par *[[GIF Sundsvall]]* spēlētāju un debitēja *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]* līgā. 2018. un 2019. gada sezonās pārstāvēja *[[Djurgårdens IF Fotboll|Djurgårdens IF]]*. 2018. gadā kļuva par Zviedrijas kausa ieguvēju, bet 2019. gadā, komandai uzvarot *Allsvenskan*, par Zviedrijas čempionu. Viņš tika atzīts par 2019. gada sezonas vērtīgāko *Allsvenskan* spēlētāju. 2020. gada februārī pievienojās Ķīnas klubam *[[Dalian Professional FC|Dalian Professional]]*. Tas kļuva par *Djurgårdens IF* lielāko transfēru uz ārzemju klubiem, sasniedzot 50 miljonus Zviedrijas kronu. 2022. gadā atgriezās *Djurgårdens IF*.

Zviedrijas izlasē debitēja  2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Maltu. Jau savā pirmajā spēlē izlasē guva vārtus. 2020. gada janvārī draudzības spēlē pret Moldovu pildīja kapteiņa pienākumus. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Piedalījās visās trīs grupu turnīra spēlēs. Astotdaļfināla spēlē pret Ukrainu, kurā Zviedrija zaudēja papildlaikā, tika noraidīts.  paziņoja par karjeras beigām izlasē. Izlasē aizvadijis 19 spēles un guvis 3 vārtus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kicbīeles Alpi

**Kicbīeles Alpi** () ir kalnu grēda Austrijas ziemeļdaļā, no kuras divas trešdaļas atrodas Tirolē, bet atlikusī daļa Zalcburgas zemes teritorijā. Kalnu grēda stiepjas rietumu-austrumu virzienā 80 kilometru garumā un 25 - 30 kilometru platumā. Rietumos no Kicbīeles Alpiem atrodas Cilleres upes ieleja, bet austrumos - Cellas ezers. Ziemeļrietumos no grēdas atrodas Innas upes ieleja, bet dienvidos - Zalcahas ieleja.

## Ārējās saites
Linda Baka

**Linda Brauna Baka** (, dzimusi ) ir Amerikas Savienoto Valstu bioloģe un neirozinātniece. 2004. gadā kopā ar Ričardu Akselu saņēma Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā “par viņu atklājumiem saistībā ar smaržas receptoriem un ožas sistēmas organizēšanu”.

## Ārējās saites
Koprivštica

**Koprivštica** () ir pilsēta Sofijas apgabalā Bulgārijā, pašvaldības centrs. Tā atrodas pie Topolnicas upes Sredna Gora kalnos, 111 km uz austrumiem no Sofijas.

Pilsētā 2009. gadā dzīvoja 2541 cilvēks.
Neatliekamās palīdzības mašīna

[thumbnail|upright=1.2|Neatliekamās medicīniskās palīdzības mašīna Vācijas pilsētā [Pasava|Pasavā]]
**Neatliekamās medicīniskās palīdzības mašīna**, arī **ātrās palīdzības mašīna**, ir operatīvais transportlīdzeklis, ar kuru neatliekamās medicīniskās palīdzības dienesta mediķu brigāde dodas uz izsaukumu un vajadzības gadījumā pacientu transportē uz slimnīcu. Kā neatliekamās medicīniskās palīdzības transportlīdzeklis var būt ne tikai autotransports, bet arī citi transportlīdzekļu veidi, piemēram, speciāli aprīkots helikopters.

## Ārējās saites
Impērija (pilsēta)

**Impērija** (, ) ir pilsēta Itālijas ziemeļrietumos, Ligūrijā, Impērijas provinces administratīvais centrs. 2019. gadā Impērijā dzīvoja 42,6 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsētu 1923. gadā dibināja Benito Musolīni, apvienojot tajā tuvākos ciemus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lidzivju dzimta

**Lidzivju dzimta** (*Exocoetidae*) ir vējzivjveidīgo kārta dzimta. Dzimta sīkāk dalās 4 apakšdzimtās, 9 ģintīs un 64 sugās. Tās galvenokārt sastopamas tropu un subtropu okeānos visā pasaulē, īpaši Klusajā, Atlantijas un Indijas okeānā un parasti apdzīvo virsējos ūdens slāņus atklātā jūrā.

Lidojošajām zivīm ir iegarens ķermenis, dakšveida aste un ļoti attīstītas krūšu spuras, bet dažām sugām arī vēdera spuras, kas palielina planēšanas stabilitāti. Pirms pacelšanās virs ūdens zivis strauji paātrina kustību ar astes sitieniem, bieži vien turpinot sist asti arī daļēji iegremdētā stāvoklī, lai palielinātu lidojuma attālumu.

Tās barojas galvenokārt ar planktonu, maziem vēžveidīgajiem un sīkiem bezmugurkaulniekiem, bet kalpo par barības avotu daudziem plēsējiem, tostarp lielākām zivīm, jūras putniem un delfīniem.

## Sistemātika
* 
** 
* 
** 
** 
** 
** 
* 
** 
* 
** 

## Ārējās saites
Tans Hunbo

**Tans Hunbo** (, dzimis 1975. gada oktobrī) ir Ķīnas kosmonauts, Tautas Atbrīvošanas armijas Gaisa spēku lidotājs, vecākais pulkvedis.

Tans Hunbo piedzima zemnieku ģimenē Feilunas ciematā (tagad Feilanas ciems), Junhucjiao pilsētā, Sjantaņas apgabalā, Hunaņas provincē. Pēc tautības viņš ir haņs.
1995. gada septembrī viņš sāka dienestu Tautas Atbrīvošanas armijā. 1997. gada aprīlī Tans iestājās Ķīnas Komunistiskajā partijā. Viņš dienēja Gaisa spēku aviācijā. Līdz 2010. gadam viņš uzdienējās līdz aviācijas pulka eskadriļas komandierim un tika novērtēts kā Gaisa spēku pirmās klases pilots. 

2010. gada 7. maijā Tans Hunbo tika iekļauts kosmonautu vienībā.
2016. gada maijā viņu apstiprināja kosmosa kuģa *[[Shenzhou 11]]* dublieru apkalpē. 
2019. gada decembrī viņu apstiprināja par kosmosa kuģa *Shenzhou 12* pamatapkalpes operatoru. 

Pirmo kosmisko lidojumu Tans Hunbo veica 2021. gadā no 17. jūnija līdz 17. septembrim, esot kosmosa kuģa *[[Shenzhou 12]]* operatoram, dodoties pirmajā ekspedīcijā uz orbitālo staciju *[[Tiangong]]*. Stacijā viņš ar diviem kosmonautiem pavadīja trīs mēnešus. Tans veica vienu iziešanu kosmosā.

Otro reizi kosmosā Tans Komandieris devās 2023. gada 26. oktobrī, esot kosmosa kuģa *[[Shenzhou 17]]* komandierim. Viņš bija *Tiangong* 6. ekspedīcijas komandieris. Uz zemes viņš atgriezās 2024. gada 30. aprīlī.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:

## Ārējās saites

* Тан Хунбо astronaut.ru
Ogres novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Ogres novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Ogres novads|Ogres novada]] pašvaldības vadītāji**. Ogres novadu izveidoja 2002. gada 9. decembrī, apvienojot Ogres pilsētu ar Ogresgala pagastu. 2009. gada 1. jūlijā Ogres novadam pievienoja Krapes, Ķeipenes, Lauberes, Madlienas, Mazozolu, Meņģeles, Suntažu un Taurupes pagastus. 2021. gada 1. jūlijā Ogres novadu apvienoja ar Ikšķiles, Ķeguma un Lielvārdes novadiem.

## Uzskaitījums

## Atsauces
Kristofs Baumgartners

**Kristofs Baumgartners** (; dzimis ) ir austriešu futbolists, kas spēlē pussarga pozīcijā, Austrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Baumgartners pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu ''RB Leipzig''.

## Karjera
Spēlējis *SV Horn* un *AKA St. Pölten* jauniešu komandās. 2017. gadā pievienojās Vācijas klubam *[[TSG 1899 Hoffenheim]]*.  debitēja Vācijas Bundeslīgā spēlē pret Brēmenes "Werder".

Pārstāvējis dažādu vecumu Austrijas jauniešu izlases. Austrijas izlasē debitēja  UEFA Nāciju līgas spēlē pret Norvēģiju. Pirmos vārtus izlases labā guva savā otrajā spēlē trīs dienas vēlāk pret Rumānijas izlasi. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Guva vārtus grupu turnīra spēlē pret Ukrainu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mikels Damsgords

**Mikels Krogs Damsgords** (; dzimis ) ir dāņu futbolists, kas spēlē pussarga pozīcijā, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada pārstāv Anglijas Premjerlīgas klubu ''Brentford''.

## Karjera
Futbolu sāka spēlēt dzimtās pilsētas klubā *Jyllinge FC*. 2013. gadā pievienojās klubam *[[FC Nordsjælland]]*. Dānijas Superlīgā debitēja  pret *[[AC Horsens]]*. 2020. gadā pārgāja uz Itālijas klubu *[[U.C. Sampdoria|Sampdoria]]*, parakstot līgumu uz četriem gadiem. 2022. gadā pievienojās Anglijas Premjerlīgas komandai ''Brentford''.

Spēlējis dažādu vecumu Dānijas jauniešu izlasēs. Dānijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Zviedriju. Pirmos vārtus izlases labā guva  2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Moldovas izlasi. Šajā spēlē Dānija uzvarēja 8:0, un Damsgords izcēlās ar diviem vārtu guvumiem. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Guva vārtus grupu turnīra spēlē pret Krieviju. Piedalījās arī 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Joakims Mēle

**Joakims Mēle Pedersens** (; dzimis ) ir dāņu futbolists, kas spēlē aizsarga pozīcijā, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu ''VfL Wolfsburg''.

## Karjera
Ar futbolu sāka nodarboties dzimtās pilsētas Estervro klubā *Østervrå IF*. 2009. gadā pievienojās kluba *[[AaB Fodbold|AaB]]* jauniešu akadēmijai. Dānijas Superlīgā debitēja  pret *[[FC Nordsjælland]]*. 2017. gadā pārgāja uz Beļģijas klubu *[[K.R.C. Genk|Genk]]*. 2019. gadā kļuva par Beļģijas čempionu. 2021. gada janvārī pievienojās Itālijas A sērijas klubam *[[Atalanta B.C.|Atalanta]]*. 2023. gadā pārgājis uz Vācijas Bundeslīgas komandu ''VfL Wolfsburg''.

Dānijas izlasē debitēja  UEFA Nāciju līgas spēlē pret Beļģiju, nākot uz maiņu spēles 72. minūtē. Pirmos vārtus izlases labā guva  draudzības spēlē pret Fēru Salu izlasi. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Guva vārtus grupu turnīra spēlē pret Krieviju un astotdaļfinālā pret Velsu. Spēleja izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Neirozinātne

**Neirozinātne** (vai **neirobioloģija**) ir zinātnes nozare, kas pēta nervu sistēmu. Tā ir daudzdisciplīnu zinātne, kas apvieno fizioloģiju, anatomiju, molekulāro bioloģiju, attīstības bioloģiju, citoloģiju, datorzinātni un matemātisko modelēšanu, lai izprastu neironu un neironu ķēžu pamata un emerģentās īpašības. Eriks Kandels mācīšanās, atmiņas, uzvedības, uztveres un apziņas bioloģiskā pamata izpratni ir raksturojis kā bioloģisko zinātņu "vislielāko izaicinājumu".

## Atsauces
Tomāšs Holešs

**Tomāšs Holešs** (; dzimis  Nove Mesto Morāvijā) ir čehu futbolists, kas spēlē aizsarga pozīcijā, Čehijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada pārstāv Čehijas 1. līgas klubu Prāgas "Slavia"*.

== Karjera ==
Ar futbolu sāka nodarboties *SK Polička*. Vēlāk pievienojās klubam *FC Hradec Králové*, kura sastāvā 2012. gada februārī debitēja [[Čehijas futbola 1. līga|Čehijas 1. līgā]]. 2017. gada jūlijā tika izīrēts citam Čehijas klubam *FK Jablonec*, sezonas beigās kļuva par pilnvērtīgu tā pārstāvi. 2019. gada pārgāja uz [[Prāgas "Slavia" (futbols)|Prāgas "Slavia"]].

[[Čehijas futbola izlase|Čehijas izlasē]] debitēja  [[UEFA Nāciju līga]]s spēlē pret [[Skotijas futbola izlase|Skotiju]]. Pirmos vārtus izlases labā guva  [[draudzības spēle|draudzības spēlē]] pret [[Kipras futbola izlase|Kipras izlasi]]. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai [[2020. gada Eiropas čempionāts futbolā|2020. gada Eiropas čempionāta]] finālturnīrā. Guva vārtus astotdaļfinālā pret [[Nīderlandes futbola izlase|Nīderlandi]].

== Sasniegumi ==
*'Slavia Prague'''
* Čehijas 1. līga: 2019—20, 2020—21

## Atsauces

## Ārējās saites
Foborga

**Foborga** ( jeb *Fåborg*; ) ir ostas mazpilsēta Dānijā, Dienviddānijas reģionā. Pilsēta atrodas Fīnas salā pie Foborgas Fjorda. Foborga tika dibināta 12. gadsimtā. 2021. gadā tajā bija 6966 iedzīvotāju.

Foborga atrodas starp pakalniem, un jūrā ir daudzas Dienvidfīnas arhipelāga salas, t.sk. Ērē un Avernakē. Uz vairākām no šīm salām no Foborgas ostas kursē prāmji. Pilsētas centrā ir daudzas labi saglabājušās vēsturiskās ēkas, ieskaitot 15. gadsimta pulksteņtorni. Četrus kilometros no pilsētas centra atrodas aizsargājamā teritorija "Svanninges kalni" (dāņu: *Svanninge Bakker*).

## Vēsture
Pilsēta pirmo reizi minēta 1229. gada dokumentā kā "Foburgh" (burtiski "lapsas pils" sendāņu valodā), kurā karalis Valdemārs II to pasniedz kā dāvanu savai vedeklai Eleonorai, kura apprecēja vienu no viņa dēliem.

Līdz 19. gadsimta sākumam pakalni uz ziemeļiem no pilsētas bija apauguši ar viršiem, savukārt ielejas tika izmantotas lauksaimniecībai. Kad lauksaimniecība un lopkopība vairs nebija ienesīga, tika iestādīti meži.

## Kultūra un ēkas
Foborgā atrodas 1910. gadā dibināts mākslas muzejs — Foborgas muzejs — kurā ir skulptūras un gleznas galvenokārt no 1885.—1925. gadiem.

Foborgas pulksteņtornis () ir 15. gadsimtā būvēts patstāvīgs pulksteņtornis. Sākotnēji tas bija daļa no pilsētas pirmās baznīcas — Sv. Nikolaja baznīcas, kas tika iznīcināta pēc Reformācijas.

Rietumu vārti () ir vieni no diviem saglabājušamies viduslaiku pilsētas vārtiem Dānijā. Tie celti apmēram 1470. gadā un līdz 19. gadsimta vidum darbojušies kā pilsētas vārti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Foborgas—Vidusfīnas pašvaldības tīmekļa vietne 
* ''VisitFaaborg'' tīmekļa vietne tūristiem
Saša Kalajdžičs

**Saša Kalajdžičs** (*Saša Kalajdžić*; dzimis  Vīnē) ir Austrijas futbolists, kas spēlē uzbrucēja pozīcijā, Austrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada pārstāv Anglijas Premjerlīgas klubu *[[Wolverhampton Wanderers]]*.

## Karjera
Kalajdžičs ir Vīnes "Donaufeld" kluba audzēknis. 2016. gadā pievienojās *[[FC Admira Wacker Mödling]]*. Sākotnēji spēlēja pussarga pozīcijā, vēlāk kļuva par uzbrucēju. 2019. gada jūlijā pārgāja uz Vācijas klubu *[[VfB Stuttgart]]*. 2020.—2021. gada sezonā guva 16 vārtus Bundeslīgā, ieņemot sesto vietu līgas rezultatīvāko spēlētāju vidū.

Austrijas izlasē debitēja  UEFA Nāciju līgas spēlē pret Rumāniju, nākot uz maiņu spēles beigās. Pirmos vārtus izlases labā guva  2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Skotijas izlasi. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Guva vārtus astotdaļfināla spēlē pret Itāliju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zilupes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Zilupes novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Zilupes novads|Zilupes novada]] pašvaldības vadītāji**. Zilupes novads tika izveidots 2002. gadā, bet likvidēts — 2021. gada 1. jūlijā. Novads apvienoja Zilupes pilsētu un Zaļesjes pagastu, 2009. gadā tajā iekļāva arī Lauderu un Pasienes pagastus.

## Uzskaitījums
Mislavs Oršičs

**Mislavs Oršičs** (; dzimis  Zagrebā) ir horvātu futbolists, kas spēlē uzbrucēja vai uzbrūkošā pussarga pozīcijā, Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada pārstāv Kipras Pirmās divīzijas komandu *[[Pafos FC|Pafos]]*.

## Karjera
Karjeru sāka klubā *[[NK Inter Zaprešić|Inter Zaprešić]]*. 2013. gadā pievienojās Itālijas B sērijas klubam *[[Spezia Calcio]]*, bet sezonas laikā izgāja laukumā tikai deviņās spēlēs. Atgriezās Horvātijā, parakstot līgumu ar *[[HNK Rijeka|Rijeka]]*, bet šī kluba sastāvā neaizvadīja nevienu spēli. Sākumā tika izīrēts Slovēnijas klubam *[[NK Celje]]*, bet vēlāk devās uz Dienvidkorejas klubu *[[Jeonnam Dragons]]*. 2016. gadā spēlēja Ķīnā, bet 2017. gadā, pārstāvot *[[Ulsan Hyundai FC|Ulsan Hyundai]]* kļuva par Dienvidkorejas kausa ieguvēju. 2018. gadā atgriezās Horvātijā, pievienojoties Zagrebas "Dinamo". 2023. gada janvārī pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai ''Southampton''.

Horvātijas izlasē debitēja  2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Azerbaidžānu, nākot uz maiņu spēles 86. minūtē. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Guva savus pirmos vārtus izlases labā astotdaļfināla spēlē pret Spāniju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Universālais mācību dizains

**Universālais mācību dizains** (**UMD**) ir mācību zinātņu pētniecībā, tostarp kognitīvajā neirozinātnē, balstīta izglītības struktūra, kas virza tādu mācību vidu un mācību telpu attīstību, kas spēj pielāgoties individuālām mācību atšķirībām.

Universālais mācību dizains ir principu kopums, kas dod skolotājiem struktūru, instrukciju izstrādāšanai, lai apmierinātu visu izglītojamo dažādās vajadzības.

UMD struktūru 90. gados definēja Deivids H. Rouzs, Ed.D. no Hārvardas Izglītības augstskolas un Lietišķo speciālo tehnoloģiju centra (CAST). Tā aicina jau no paša sākuma izveidot mācību programmu, kas paredz:

* *Vairākus reprezentācijas līdzekļus,* lai izglītojamiem sniegtu dažādus informācijas un zināšanu iegūšanas veidus,
* *Vairākus izteiksmes līdzekļus,* lai sniegtu izglītojamiem alternatīvas, lai parādītu to, ko viņi zina, un
* *Vairākus iesaistīšanās līdzekļus,* lai ņemtu vērā izglītojamo intereses, pienācīgi tos izaicinātu un motivētu mācīties.

## Atsauces
Irfans Kahvedži

**Irfans Džans Kahvedži** (; dzimis  Ankaras ilā) ir turku futbolists, kas spēlē pussarga pozīcijā, Turcijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada pārstāv Turcijas Superlīgas klubu Stambulas "Fenerbahçe".

## Karjera
Karjeru sāka klubā *[[Gençlerbirliği S.K.|Gençlerbirliği]]*. 2017. gadā pievienojās Stambulas "Başakşehir". 2019.—2020. gada sezonā kļuva par Turcijas Superlīgas  čempionu.  UEFA Čempionu līgas spēlē pret *[[RB Leipzig]]* guva trīs vārtus. 2021. gada janvārī pārgāja uz citu Turcijas klubu *[[Stambulas "Fenerbahçe"|Fenerbahçe]]*.

Pārstāvējis dažādu vecumu Turcijas jauniešu izlases. Turcijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Īriju. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Savus pirmos vārtus izlases labā guva *Euro 2020* grupu turnīra spēlē pret Šveici.

## Sasniegumi
**İstanbul Başakşehir**

* Turcijas Superlīga: 2019—20

**Fenerbahçe**

* Turcijas kauss: 2022—23

## Atsauces

## Ārējās saites