open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bada krasts

**Bada krasts** () ir Vilksa Zemes piekrastes daļa Austrumantarktīdā. Stiepjas no Veldrona raga austrumos (66°34′S 115°33′E﻿﻿﻿) līdz Heča salām rietumos (66°32′S 109°16′E). Kopējais piekrastes garums ap 300 km. Austrumos robežojas ar Sabrinas krastu, rietumos — ar Noksa krastu. 

Bada krasts apliec pussalveidīgu piekrastes izvirzījumu, uz kā paceļas Lo ledus kupols. Piekrastes austrumos Kolvokoresesa līcī noplūst Viljamsona glečers, rietumos Vinsēnas līcī — Vanderforda un Adamsa glečeri. Piekrastē vairāki nelieli klinšainu salu arhipelāgi, ievērojamākais no kuriem ir Vindmilas salas. Krasta galējais ziemeļu punkts ir Poinseta rags.

Bada krastu 1840. gada februārī atklāja ASV antarktiskā ekspedīcija Čārlza Vilksa vadībā un nosauca ekspedīcijas kuģa *Peacock* kapteiņa vietnieka Tomasa Bada *(Thomas A. Budd)* vārdā.

Bada krastā atrodas austrāliešu polārstacija Keisi, kā arī slēgtā amerikāņu stacija Vilksa.

## Atsauces
Wilkes

***Wilkes ***var attiekties uz:
* Čārlzs Vilkss - amerikāņu flotes virsnieks *(Charles Wilkes)*
* Vilksa Zeme - apgabals Antarktīdā *(Wilkes Land)*
* Vilksa - polārstacija *(Wilkes Station)*
Guandžou

**Guandžou** (, , ), zināma arī kā **Kantona**, ir subprovinciālas nozīmes pilsēta Ķīnas dienvidos. Guandžou ir viens no lielākajiem reģionālajiem saimniecības centriem, kā arī nozīmīga ostas pilsēta. 2016. gadā iedzīvotāju skaits pilsētā pārsniedza 14 miljonus. Pilsēta atrodas Sjidzjanas upes krastos un ir Guandunas provinces administratīvais centrs. Pilsētā ir starptautiskā lidosta, savukārt ostā kravas apgrozījums pārsniedz 15 miljonus tonnu gadā, kas to padara par vienu no lielākajām ostām pasaulē.

## Administratīvais iedalījums
Guandžou administratīvi sīkāk dalās 11 pilsētas apgabalos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kantona

**Kantona** var būt:
* apdzīvota vieta ASV:
** Kantona — pilsēta Ilinoisas štatā;
** Kantona — pilsēta Misisipi štatā;
** Kantona — pilsēta Ohaio štatā;
** Kantona — apdzīvota vieta Dienviddakotas štatā;
** Kantona — apdzīvota vieta Konektikutas štatā;
** Kantona — apdzīvota vieta Misūri štatā;
** Kantona — apdzīvota vieta Ņujorkas štatā;
** Kantona — apdzīvota vieta Pensilvānijas štatā;
** Kantona — apdzīvota vieta Teksasas štatā;

* Guandžou agrākais nosaukums

## Skatīt arī
* Kantons
Gvatemala (pilsēta)

**Gvatemala** (, pilnais nosaukums *La Nueva Guatemala de la Asunción*) ir Gvatemalas valsts galvaspilsēta. 2002. gadā pēc tautas skaitīšanas Gvatemalā dzīvoja 942,3 tūkstoši iedzīvotāju, līdz ar to tā ir viena no lielākajām pilsētām Centrālamerikā. Gvatemala atrodas 1493 metrus virs jūras līmeņa, tādēļ tajā dominē kalnu klimats.

Gvatemala ir valsts politiskais, kultūras, sociālais un ekonomiskais centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sekante

thumb|250px|Riņķa līnijas sekante, horda un pieskare
**Sekante** ir taisne, kas krusto riņķa līniju vai citu līkni divos punktos. Sekantes nogriezni, kas atrodas starp šiem diviem punktiem, sauc par hordu.
Gvatemala (nozīmju atdalīšana)

**Gvatemala** var būt:

* Gvatemala - valsts Centrālamerikā
* Gvatemala (pilsēta) - Gvatemalas valsts galvaspilsēta
* Gvatemala (departaments) - viens no Gvatemalas valsts departamentiem
Ēriks Džonsons (mūziķis)

**Ēriks Džonsons** (dzimis 1954. gada 17. augustā) ir amerikāņu ģitārists un mūziķis no Ostinas, Teksasas. Vislabāk pazīstams ar saviem instrumentālā roka skaņdarbiem, kurus parādās džeza, *[[fusion (mūzika)|fusion]]*, *[[New Age]]*, un kantrī iezīmes.

*[[Guitar Player]]* žurnāls ir nodēvējis Džonsonu par "Vienu no šīs plānētas cienījamākajiem ģitāristiem." Džonsons izpilda ne tikai instrumentālos skaņdarbus, bet arī vokālu un spēlē klavieres. Par viņa slavenāko skaņdarbu tiek uzskatīts *[[Cliffs of Dover (skaņdarbs)|Cliffs of Dover]]*, par ko viņš 1991. gadā saņēma ''Grammy'' balvu.

## Diskogrāfija

* *[[Seven Worlds]]* (1978) (atkārtoti izdots 1998. gadā)
* *[[Tones (album)|Tones]]* (1986)
* *[[Ah Via Musicom]]* (1990)
* *[[Venus Isle]]* (1996)
* *[[Souvenir (album)|Souvenir]]* (2002)
* *[[Bloom (Eric Johnson album)|Bloom]]* (2005)
* *[[Live from Austin, TX (Ērika Džonsona albums)|Live from Austin, TX]]* (2005)
* Up Close (2010)

## Atsauces
Tecuo: Dzelzs cilvēks

"**Tecuo: Dzelzs cilvēks**" (*鉄男: Tetsuo*) ir 1989. gada Japānas kiberpanka mākslas filma. Filmu producēja kompānija Japan Home Video. Tecuo ir izteikta mazbudžeta filma, uzņemta ar 16&nbsp;mm kinokameru. Filma guva ne tikai starptautiskus panākumus, bet arī iemantoja tās režisoram Šinjam Cukamoto kulta statusu daudzu pagrīdes kino cienītāju vidū.

Filmai ir uzņemti divi turpinājumi:  (1992) un  (2010).

## Ārējās saites
Bimetālisms

[260 px|thumb|right|20 [Franču franks|franču franku zelta monēta un sudraba 5 franku monēta, Francijas Otrās republikas periods. Svars 6,41 un 24,94 g.]]
**Bimetālisms** ir sistēma, kas 16. un 17. gadsimtā pastāvēja lielākajā daļā Eiropas valstu. Naudu aizstāja zelts un sudrabs, tika kaltas un brīvi izmantotas zelta un sudraba monētas. Ārējā tirdzniecība neatšķīrās no iekšējās tirdzniecības. Sudraba un zelta starpvalstu pārvietošanās stabilizēja valūtas maiņas kursus un bija labvēlīga ārējai tirdzniecībai. Tieši šajā periodā valdīja merkantilisms.
Krūts

thumbnail|235px|Grūtnieces krūtis tuvplānā
**Krūts** (, daudzskaitlī — *Mammae*) ir zīdītāju ķermeņu daļa, kuras galvenā bioloģiskā funkcija ir piena sekrēcija (laktācija) un zīdaiņu nodrošināšana ar barību. Krūtis atrodas pie krūškurvja virsmas abās krūšu kaula pusēs.

Sievietēm krūts dziedzeri palielinās pubertātes vecumā. Krūšu forma un lielums katrai sievietei ir atšķirīgs gan vecuma, gan fizioloģisku īpašību, gan rases dēļ. Krūti veido piena dziedzeri, areola un krūšu gals.

## Anatomija
[thumb|200px|Sieviešu krūts šķērsgriezumā:<br />1. [krūšu siena2. lielie krūšu muskuļi3. piena dziedzera daiviņas4. krūts gals5. areola6. daiviņu izvadkanāli7. taukaudi8. āda]]
Krūtis abiem dzimumiem līdz pubertātes vecuma sasniegšanai attīstās vienādi. Iestājoties pubertātes vecumam, sievietēm krūtis sāk attīstīties savādāk. Šis process turpinās līdz grūtniecības beigām un laktācijas iestāšanos. Krūti veido piena dziedzeri, taukaudi un saistaudi.

## Barošana ar krūti (zīdīšana)

Krūts galvenā bioloģiskā funkcija ir laktācija (piena ražošana). Piens ir nepieciešams zīdaiņu barošanai. Zīdaiņiem ir zīšanas reflekss, kas tiem ļauj zīst krūti un norīt pienu. Barošana ar krūti ne tikai nodrošina zīdaiņiem uzturu, bet arī sniedz imunitāti pret slimībām un infekcijām. Eksperti rekomendē uzsākt bērna barošanu ar krūti vismaz pirmajā stundā pēc dzemdībām. Normāli bērni pirmajās nedēļās zīž krūti ik pēc 1–2 stundām.

## Krūšu slimības
Viena no bīstamākajām krūts slimībām, kas izraisa daudzu sieviešu nāvi, ir krūts vēzis. Ar krūts vēzi biežāk slimo sievietes vecumā no 40 līdz 50 gadiem. Ir arī labdabīgi krūts dziedzera audzēji. No pārējām krūšu slimībām izplatītākās ir mastopātija (fibrocistiskas krūts pārmaiņas) un mastaļģija.

## Skatīt arī
* Krūšturis

## Atsauces

## Ārējās saites
Krūtis

**Krūtis** var būt:

* kukaiņu krūtis,
* krūškurvis,
** cilvēka krūškurvis,
* sieviešu krūtis.
Demčenko

**Demčenko** () ir ukraiņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Alberts Demčenko (*Альберт Демченко*; 1971) — Krievija kamaniņu braucējs;
* Aleksandrs Demčenko (1954—2020) — ukraiņu izcelsmes Latvijas kino režisors un kinooperators;
* Antons Demčenko (*Антон Демченко*; 1987) — Krievijas šahists.
Lundkvists

**Lundkvists** (; sieviešu dzimtē Lundkvista) ir zviedru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Henriks Lundkvists (*Henrik Lundqvist*; 1982) — zviedru hokeja vārtsargs;
* Jūels Lundkvists (*Joel Lundqvist*; 1982) — zviedru hokejists.
Lu Sjuņs

thumbnail|200px|Lu Sjuņs 1930. gadā

**Lu Sjuņs** (, ), īstajā vārdā **Džou Šužeņs** (周樹人, *Zhōu Shùrén*, dzimis , miris ), bija ķīniešu rakstnieks, dzejnieks, tulkotājs un literatūras kritiķis. Viņš bija viens no 20. gadsimta vadošajiem ķīniešu rakstniekiem. Rakstīšanas laikā, kad Ķīnā notika lielas politiskas un sociālas pārmaiņas, Sjuņs tiek saistīts ar jaunu literāro kustību. Viņš tiek uzskatīts par mūsdienu ķīniešu literatūras dibinātāju. Tajā ir jūtama Rietumu pasaules literatūras ietekme. Lu Sjuņs ir ietekmējies no tādiem rakstniekiem kā Nikolaja Gogoļa un Frīdriha Nīčes.
Māte

[thumbnail|200px|Māte ar bērniem [Lielā depresija|Lielās depresijas laikā]]
**Māte** ir sieviete, kura ir devusi dzīvību bērnam. Dažreiz par mātēm uzskata arī tās sievietes, kuras audzina bērnus, kas nav tiešie viņas pēcteči. Patiesībā tās ir pamātes vai audžumātes. Arī tās sievietes, kuras adoptē bērnus, dēvē par mātēm. Mātes mīļākā formā mēdz dēvē par **māmiņām**, **māmuļām**, **māmulītēm**, **māmuliņām** un **mammām**.

Latviešu folklorā par mātēm dēvē arī dažādas dievības, piemēram, meža māte, vēja māte, jūras māte utt.

## Ārējās saites
Omars Haijāms

**Omars Haijāms** ( *’Omar-e Khayyām*, , dzimis , miris ) bija persiešu dzejnieks, astronoms un matemātiķis. Rietumu pasaulē viņš vairāk pazīstams kā dzejnieks, bet savā zemē kā zinātnieks. Savus darbus rakstījis persiešu un arābu valodā.

## Dzīvesgājums
thumb|250px|Haijāma sacerētā matemātikas manuskripta lappuse.
Saskaņā ar Omara Haijāma horoskopu, viņš dzimis  amatnieku ģimenē Neišābūrā, Lielajā Seldžuku impērijā. Macījās Neišābūras medresē, vēlāk Balhas, Samarkandas un Buhāras medresēs, galvenokārt matemātiku un filozofiju. Viens no viņa skolotājiem bija Bahmanjars bin Marzbans, kurš bija apguvis gan medicīnu, gan zinātni pie Avicennas. Haijāma pirmais traktāts matemātikā nav saglabājies, bet ir zināms, ka tajā bija aprakstīta kubsaknes rēķināšana. Pēc mācību beigām viņš Samarkandā uzrakstīja otro traktātu algebrā, kas mūsdienās atrodas Teherānas Universitātē.

11. gadsimtā gan persiešu, gan arābu valdniekiem bija ierasta prakse mainīties ar saviem zinātniekiem, tāpēc Haijāms nonāca dažādu valdnieku galmos. 
Haijāms kļuva slavens, kad, nonākot Isfahānas sultāna Malika Šaha galmā, sultāns uzdeva viņam izstrādāt jaunu kalendāru, kas atbilstu astronomiskajiem novērojumiem. 1079. gadā tika izveidots Irānas kalendārs, kas, lai arī bija precīzāks par islāma kalendāru, tā arī musulmaņu pasaulē netika pieņemts. No 1074. gada vadīja Isfahānas observatorijas izveidi. Isfahānā Haijāms pavadīja divdesmit gadus, kas bija viņa zinātniskās un radošās darbības auglīgākais periods. Šajā laikā Isfahānā vezīra Nizama al Mulka vadībā izveidojās akadēmijas un zinātnes centri. Sākot ar 1080. gadu, datēti Haijāma filozofijas darbi, piemēram, traktāts par esamību.

No Haijāma pierakstiem ļoti maz fragmentu, kas ir saglabājušies līdz mūsdienām. Ilgstoši tika apšaubīts, ka Haijāms bija arī dzejnieks, jo netika atrastas liecības par viņa dzejoļiem, kas būtu rakstīti viņa dzīves laikā. Bet mūsdienās zinātnieki ir pierādījuši aptuveni 250 dzejoļu autentiskumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfisks raksts par Omaru Haijāmu kā astrologu
Belenija salas

**Belenija salas** () ir neapdzīvotu vulkānisku salu arhipelāgs Dienvidu okeānā ap 300 km no Antarktīdas krasta. Arhipelāgs stiepjas ap 140 km garumā ziemeļrietumu - dienvidaustrumu virzienā. Arhipelāgu šķērso dienvidu polārais loks un 95% tā virsmas klāj ledāji.

Arhipelāgs sastāv no trim galvenajām salā (Janga sala, Bakla sala, Stērdža sala) un vairākām mazām saliņām un klintīm. Salām ir vulkāniska izcelsme un to augstākās virsotnes ir aktīvi vulkāni. Stērdža salas (un visa arhipelāga) augstākās virsotnes Brauna smailes pēdējās aktivitātes novērotas 2001. gada jūnijā.

Arhipelāgu 1939. gadā atklāja brita Džona Belenija ekspedīcija un nosauca to ekspedīcijas vadītāja vārdā. Ekspedīcijas otra kuģa kapteinis Tomass Frīmens bija pirmais, kas 1839. gada 9. februārī salās izkāpa krastā un tā bija pirmā izkāpšana uz cietzemes aiz dienvidu polārā loka.

## Atsauces

## Ārējās saites

* New Zealand Geographic Trust. Balleny Islands
* A summary of the values of the Balleny Islands, Antarctica
Hojna

**Hojna** () ir pilsēta Polijas ziemeļrietumos, Rietumpomožes vojevodistē uz dienvidiem no Ščecinas. Siguldas sadraudzības pilsēta. Saglabājušās viduslaiku aizsardzības sistēmas paliekas. Sociālistiskās Polijas laikā pie pilsētas atradās PSRS kara bāze.

XIII gadsimtā ieguvusi Magdeburgas tiesības. Līdz Otrā pasaules kara beigām pilsēta atradās Vācijā, un tās vāciskais nosaukums bija Kēnigsberga Neimarkā (). Pēc Otrā pasaules kara pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti, bet vietā ieradās poļi no PSRS ieņemtajiem Polijas apgabaliem.

Vācu filologa un folklorista Adalberta Kūna (*Adalbert Kuhn*, 1812 - 1881) dzimtā pilsēta.
Afanasjevs

**Afanasjevs** (), no personvārda Afanasijs (*Афана́сий*); sieviešu dzimtē Afanasjeva (*Афанасьева*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Viktors Afanasjevs (*Ви́ктор Миха́йлович Афана́сьев*; 1948) — PSRS un Krievijas kosmonauts;
* Valērijs Afanasjevs (1982) — Latvijas futbola pussargs;
* Georgijs Afanasjevs (*Георгій Васільевіч Афанасьеў*; 1909—1971) — baltkrievu šaha problēmists.
Pie Gaujas

**"Pie Gaujas"** ir Taurenes un Dzērbenes pagastu jauktais koris. Dibināts 1984. gadā, tā diriģenti bijuši Astrīda Grandava, Aivars Kļaviņš, Tālis Narvilis, Ivars Rausis, Ilze Krūmiņa. Kopš 2001. gada kori vada diriģente Solveiga Vītoliņa. Koncertmeistares Guna Rācene un Inta Apalupa, kora prezidente Mārīte Ozolante.

Koris regulāri piedalās Latvijas koru skatēs, tradicionālos koru mūzikas pasākumos, tādos kā Dziesmu dienas brāļu Jurjānu "Meņģeļos", Daumanta Gaiļa dzimtajā pusē Rāmuļos, Vidrižu pagasta "Melngaiļos" un Vispārējos latviešu Dziesmu un Deju svētkos.

## Ārējās saites
* Koris "Pie Gaujas"
Vilhelms Rentgens

**Vilhelms Konrāds Rentgens** (,; ; dzimis , miris ) bija vācu fiziķis. Viņš 1895. gadā atklāja elektromagnētiskās radiācijas veidu, kuru mūsdienās pazīst kā rentgenstarus jeb X starus. Par to 1901. gadā viņš saņēma pirmo Nobela prēmiju fizikā. Vilhelma Rentgena vārdā nosaukta radiācijas mērvienība rentgens.

2004. gadā ar Starptautiskās Teorētiskās un praktiskās ķīmijas apvienības lēmumu 111. ķīmiskais elements rentgenijs tika nosaukts par godu Rentgenam.

## Rentgenstaru atklāšana
1895. gadā Vilhelms Rentgens strādāja Vircburgas Universitātē. Gada beigās, eksperimentējot ar elektronstaru cauruli, novēroja fluorescenci uz tuvumā novietota ekrāna, kas klāts ar luminoforu. Viņš secināja, ka ekrāna spīdēšanu izraisījuši katodstari no elektronstaru caurules, kas izsaukuši nezināmu starojumu. Rentgens šos starus nosauca par X stariem, kurus sākotnēji uzskatīja par lādētu daļiņu plūsmu. Tomēr tika noskaidrots, ka tās nav lādētas daļiņas, jo nenoliecās ne elektriskajā, ne magnētiskajā laukā. Toties Rentgens ievēroja, ka šis starojums spēj izspiesties cauri papīram, apģērbam un ādai. Rentgens ieguva arī pirmo rentgenuzņēmumu, kurā redzami plaukstas kauli. Šo attēlu iegūšanas metodi ar rentgenstaru palīdzību sāka izmantot medicīniskajā diagnostikā.

1901. gadā par rentgenstaru atklāšanu Vilhelms Rentgens saņēma Nobela prēmiju fizikā. Pēc tam pagāja vēl vairāki gadi, kamēr pilnībā tika noskaidrots, kā rodas rentgenstari.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vilhelma Rentgena biogrāfija Nobela prēmijas oficiālajā mājaslapā
Juris Garkalns

**Juris Garkalns** (dzimis ) ir bijušais latviešu basketbola treneris. Bijušais TTT Rīga galvenais treneris (1988—1991, 1991, 1995—2000, 2002), vēl ir vadījis TTT Rīga Juniores klubu, ar kuru trīsreiz tika uzvarēts Latvijas PSR čempionātā (1977., 1978., 1979.). 1988. gadā kļūdams par TTT galveno treneri, Garkalns spēja ar klubu atgriezties PSRS augstākajā līgā. Pēc neatkarības atgūšanas vadījis Latvijas sieviešu basketbola izlasi pirmajās trīs sezonās.

## Atsauces
* Latvijas basketbola vēsture, 1998, "Jumava", 

## Ārējās saites
Pirejas "Olympiacos" (basketbola klubs)

**Pirejas "Olympiacos"** (), pazīstams arī kā **Olympiacos** un **Olympiacos BC**, ir Grieķijas basketbola klubs, *Olympiacos CFP* basketbola sekcijas klubs, kas ir bāzēts Pirejā, Grieķijā. Klubs tika dibināts 1931. gadā, tas ir viens no veiksmīgākajiem grieķu un visas Eiropas basketbola klubiem. Klubs ir izcīnījis 15 Grieķijas līgas čempiontitulus, 12 Grieķijas kausus, 3 Eirolīgas kausus un 1 *Triple Crown*. Savas mājasspēles klubs aizvada *Peace and Friendship Stadium* (). "Olympiacos" ir aizvadījis 3 spēles ar NBA klubiem, 1997. gadā pret Čikāgas "Bulls" tika piedzīvots zaudējums ar 78-104, taču 2009. gadā pret Sanantonio "Spurs" tika piedzīvots zaudējums ar 89-107 un pret Klīvlendas "Cavaliers" klubs zaudēja ar 94-111.

## Sasniegumi un tituli
### Grieķija
* **Grieķijas čempioni: 15**
:1949, 1960, 1976, 1978, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 2012, 2015, 2016, 2022, 2023, 2025
::*Finālisti (24):* 1957, 1972, 1973, 1975, 1977, 1979, 1980, 1981, 1986, 1992, 1999, 2001, 2002, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2013, 2014, 2017, 2018, 2024
* **Grieķijas kausa ieguvēji: 12**
:1976, 1977, 1978, 1980, 1994, 1997, 2002, 2010, 2011, 2022, 2023, 2024
::*Finālisti (10):* 1979, 1983, 1986, 2004, 2008, 2009, 2012, 2013, 2018, 2025
* **Grieķijas Superkausa ieguvēji: 4**
:2022, 2023, 2024, 2025

### Eiropa
* **[[ULEB Eirolīga|Eirolīga]]: 3**
:1997, 2012, 2013
::*Finālisti (6):* 1994, 1995, 2010, 2015, 2917, 2023

## Ārējās saites

* olympiacosbc.gr
* Oficiālā mājaslapa 
* Eirolīgas profils 
* BasketPedya profils
Perfect

**"Perfect"** ir kanādiešu poppanka grupas Simple Plan ceturtais singls no debijas albuma *[[No Pads, No Helmets...Just Balls]]*. Singls tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Atlantic Records. Dziesmas akustiskā versija tika iekļauta kinokomēdijas "Skatuves zvaigzne", kurā filmējās arī Lindsija Loena, oficiālajā skaņu celiņā.

## Dziesmu saraksts
# "Perfect"
# "Perfect" (Acoustic)
# "Happy Together"

## Mūzikas videoklips
Mūzikas videoklipā grupa spēlē uz mājas jumta. Videoklipā ir parādīts, kā jaunieši cenšas izkļūt ārā no mājas, taču vēlāk viņi konstatē, ka viņi nespēj izturēt šo sāpi, kas viņiem piemīt.

## Pozīcijas topos
"Perfect" kļuva par grupas veiksmīgāko dziesmu Billboard Hot 100 topā. Dziesma sasniedza 24. vietu . Dziesma sasniedza 6. vietu Austrālijas topā.

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa  
* Dziesmas videoklips YouTube
Soņa Vasiča

**Soņa Vasiča** (; dzimusi **Petroviča** (*Петровић*)  Belgradā) ir serbu basketboliste, Serbijas sieviešu basketbola izlases dalībniece, pašlaik (2010) pārstāv Krievijas Superlīgas klubu Maskavas apgabala "SpartaK". 2007. gada Eiropas gada labākā jaunā basketboliste. Divkārtējā Eirolīgas čempione 2009. un 2010. gadā. Kopā ar Serbijas U-18 izlasi ir izcīnījusi zelta medaļu 2005. un 2007. gada Eiropas U-18 čempionātā, sudrabu 2006. gada Eiropas U-18 čempionātā un kopā ar Serbijas U-19 izlasi — bronzu 2007. gada Pasaules U-19 čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* Bourges Basket profils
KK Šiauliai

***KK Šiauliai*** () ir Lietuvas basketbola klubs no Šauļiem. Klubs tika dibināts 1994. gadā, tas ir viens no veiksmīgākajiem lietuviešu basketbola klubiem. Klubs spēlē Lietuvas Basketbola līgā. Kluba augstākais sasniegums Lietuvas čempionātā ir izcīnītā 3. vieta 2000., 2001., 2004., 2005., 2006., 2007., 2008. un 2009. gadā.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Rentgens

thumb|200px|Radiācijas mērierīce, kas graduēta rentgenos stundā
**Rentgens** (saīsinājums *R*) ir jonizējošās radiācijas (rentgenstaru vai gamma staru) ekspozīcijas dozas ārpussistēmas mērvienība. Šo mērvienību definē pēc jonizējošā starojuma iedarbības uz sausu atmosfēras gaisu — 1 rentgenu liela doza 1 cm3 sausa gaisa normālos apstākļos izraisa 2,08·109 jonu pāru veidošanos. Šiem joniem piemīt (1/3)·10−9 kulonu liels elektriskais lādiņš, kas atbilst 1 CGS elektriskā lādiņa vienībai (franklinam).

SI mērvienībās 1 rentgens atbilst 2,57976·10−4 C/kg (kuloniem uz kilogramu) jeb 1 C/kg = 3876 R. Var aptuveni pieņemt, ka 1 rentgens atbilst 10 milizīvertiem vai 0,88 radiem.

Mērvienība nosaukta vācu fiziķa Vilhelma Konrāda Rentgena vārdā un pieņemta lietošanai 1928. gadā. Mūsdienās ekspozīcijas dozas vietā parasti nosaka absorbēto dozu, kuras mērīšanai paredzēta SI mērvienība grejs, vai ekvivalento dozu (mēra zīvertos). Tomēr daudzi agrāk ražoti radiācijas intensitātes (dozas jaudas) mērinstrumenti graduēti rentgenos stundā.

Dabiskais radiācijas fons ir līdz 23 mikrorentgeniem stundā (230 nanozīvertiem stundā). Gada laikā cilvēks saņem ap 200 milirentgenus lielu dozu. 500 R doza, saņemta 5 stundu laikā, ir nāvējoša.

## Skatīt arī
* Zīverts

## Atsauces
Tamāra Abalde

**Tamāra Abalde Diasa** (; dzimusi  Ferollā, Spānijā) ir spāņu basketboliste, Spānijas basketbola izlases dalībniece, pašlaik (2010) pārstāv Spānijas līgas kluba *[[Rivas Ecópolis]]* rindās. Ir pārstāvējusi Spānijas izlasi 2008. gada Pekinas Olimpiādē un 2009. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
* MueveteBasket.es profils
Maiks Kšiževskis

**Maikls Viljams Kšiževskis** (*Michael William "Mike" Krzyzewski*; dzimis  Čikāgā, Ilinoisas štatā, ASV) ir poļu izcelsmes ASV basketbola treneris. Pašlaik (2015) vada NCAA komandu Djūka "Blue Devils" no Djūka Universitātes. Tāpat ir ASV basketbola izlases galvenais treneris. Kopā ar Djūkas klubu ir ieguvis 5 NCAA čempiontitulus, 12 reizes sasniedzis *Final Four* turnīru. 2001. gadā ticis uzņemts Basketbola slavas zālē. Četras reizes ir ticis atzīts par ASV gada labāko basketbola treneri (2006, 2007, 2008, 2010). 2011. gada novembrī viņš kļuva par uzvarām bagātāko NCAA treneri vīriešu basketbola sacensībās.

Kopā ar ASV izlasi ir izcīnījis bronzas medaļu 1990. gada Pasaules čempionātā (kā galv. treneris), zelta medaļu 1992. gada Barselonas olimpiādē (kā trenera asistents), bronzas medaļu 2006. gada Pasaules čempionātā (galv. treneris) un zelta medaļu 2008. gada Pekinas olimpiādē (galv. treneris).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Basketbola slavas zāles profils
Mazais plankumainais skunkss

**Mazais plankumainais skunkss** (*Spilogale pygmaea*) ir neliels skunksu dzimtas (*Mephitidae*) plēsējs, kas pieder plankumaino skunksu (*Spilogale*) ģintij.

Mazais plankumainais skunkss ir endēmiska suga Meksikai, kas dzīvo tikai šaurā joslā Klusā okeāna piekrastē. To var sastapt no jūras līmeņa līdz 1630 metriem virs jūras līmeņa, lai gan lielākā daļa dzīvo zem 350 metriem virs jūras līmeņa. Tas apmetas uz dzīvi gan tropu mežos, gan tuksnešainos krūmājos. Mazie plankumainie skunksi ir novēroti arī okeāna krasta smilšainajās kāpās, kuru vienīgā veģetācija ir zāle.

Pieaugot tūrisma intensitātei Klusā okeāna piekrastē un attīstoties ceļu un viesnīcu būvniecībai, mazo plankumaino skunksu populācija strauji samazinās. Reizēm tūristi mājup kā suvenīrus ved izbāztus mazos plankumainos skunksus, kas noved pie skunksu medībām. Kopš 1994. gada mazais plankumainais skunkss ir iekļauts Meksikas aizsargājamo dzīvnieku sarakstā un tiek aizsargāts ar likumu.

## Izskats
Mazais plankumainais skunkss ir vismazākais no visiem skunksiem. Tā ķermeņa garums, asti ieskaitot, ir 24—28 cm, svars 150—320 g. Ķermeņa proporcijas ir slaidākas kā citiem skunksiem, kažoks mīkstāks un apmatojums smalkāks. Kažoks ir melns ar vairākām baltām svītrām, lai gan melnais var būt tumši brūns un baltais krēmīgi balts. Uz pieres un pie katras auss pamatnes ir balts laukums. Aste ir diezgan īsa, salīdzinot ar citiem skunksiem. Tās garums ir 64—70 mm.

## Uzvedība
Mazais plankumainais skunkss ir vientuļnieks un aktīvs nakts laikā, kas alās, nolūzušu koku dobumos vai akmeņu krāvumos iekārto migu. Skunksam ir noteikta teritorija, tās vidējais lielums ir 20,4 ha, turklāt tēviņam teritorija ir lielāka kā mātītei.

Lai arī skunksi dod priekšroku dzīvei tālāk no cilvēka, tomēr tie diezgan bieži apmetas arī cilvēku apdzīvoto vietu tuvumā, tādējādi kļūstot par medījumu mājas suņiem un kaķiem.

## Barība
Mazais plankumainais skunks, kā visi skunksi, ir visēdājs. Tas barojas ar kukaiņiem, zirnekļiem, nelieliem putniem, olām, maziem grauzējiem, augļiem un sēklām. Tas var uzrāpties kokā, lai meklētu barību, un ir novērots, ka mazais plankumainais skunkss medī alās, kurās ir apmetušās sikspārņu kolonijas.

## Vairošanās
Riesta laiks mazajiem plankumainajiem skunksiem ir no aprīļa līdz augustam. Grūsnības periods ilgst 43—51 dienu. Ir novērota arī atliktā grūtniecība, kad pārošanās notiek rudenī, mazuļi piedzimst pavasarī. Parasti piedzimst 1—6 nevarīgi mazuļi, kas sver apmēram 7 gramus. Mazuļi piedzimst ar smalku zīdainu matojumu, un to kažociņi ir jau pieaugušu skunksu krāsā. Māte tos zīda ar pienu nepilnus 2 mēnešus. Pieauguša skunksa izmērus tie sasniedz 15 nedēļu vecumā, bet dzimumbriedums iestājas nepilna gada vecumā. Rudenī jaunie skunksi pamet māti, bet var palikt kopā arī visu ziemu un pavadīt šo laiku kopīgā alā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mazais plankumainais skunkss  (krieviski)
* Mazā plankumainā skunksa izplatības karte 
* Mazā plankumainā skunksa foto  (animalesextincion.es)
* Mazā plankumainā skunksa foto (frettcheninfos.de)
Kauja pie Skodas (1259)

**1259. gada kauja pie Skodas** notika 1259. gada vidū, pēc miera līguma notecēšanas starp žemaišiem un Livonijas ordeni.

## Priekšvēsture
1256./1257. gada kaujā pie Klaipēdas žemaiši uzvarēja Livonijas ordeņa karaspēku.
1256. gada beigās Žemaitijas kunigaiši rīkoja lielas dzīres, kurās viņu vadonis Almins (?) aicināja doties uz Kursu un izdzīt no turienes kristiešus. Viņu priesteris ar upurēšanas palīdzību pareģoja kara veiksmi, ar nosacījumu, ka trešdaļa no gūtā laupījuma jāatdod dieviem. Karagājienam sapulcējās ap 3000 žemaišu karavīru.
Kuldīgas komturs aicināja palīgā ordeņa brāļus, vāciešus un kuršus no Klaipēdas. Kad Klaipēdas karadraudze ieradās Kuldīgā, krusta karotāji Klaipēdas komtura Bernharda no Hārenes vadībā devās pakaļ žemaišiem, kas ar Kursā iegūto laupījumu devās mājup.

## Kaujas norise
Abi karaspēki sastapās pie kuršu Skodas pils (tagad pilsēta Klaipēdas apriņķī netālu no Latvijas-Lietuvas robežas). Pirmie uzbruka krusta karotāji komtura Bernharda vadībā, bet sastapa niknu žemaišu pretestību. Daļa no kuršu karavīriem atstāja kaujas lauku, ordeņa karaspēks cieta sakāvi, kurā krita 33 bruņinieki, arī Klaipēdas komturs Bernhards. Žemaiši pateicās dieviem par dāvāto uzvaru.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
## Atsauces
Baklažāns

**Baklažāns** () ir daudzgadīgs nakteņu dzimtas augs, kas bioloģiski radniecīgs kartupelim un tomātam. Baklažāniem ir nepieciešams silts klimats, tādēļ tos galvenokārt audzē Austrumāzijā un Dienvidāzijā. Ķīna un Indija ir valstis, kurās gada laikā izaudzē visvairāk baklažānu. Trešajā vietā ir Āfrikas valsts Ēģipte. Austrumāzijā un Dienvidāzijā baklažāni ir audzēti jau tālā senatnē, jo cilvēki pārtikā izmantoja tā mīkstos augļus. Šim nolūkam tos audzē tikai vienu gadu.

## Ārējās saites
Gordons Kūpers

**Lerojs Gordons Kūpers jaunākais** (*Leroy Gordon Cooper, Jr.*; dzimis , miris ) bija 
ASV astronauts, Gaisa spēki lidotājs, pulkvedis. 1965. gadā viņš veica pēdējo *[[Mercury (kosmiskais projekts)|Mercury projekta]]* lidojumu ar *[[Gemini 5]]*.

## Dzīvesgājums
Otrā pasaules kara beigās 1945. gadā Gordons Kūpers iestājās ASV Jūras kājniekos, bet karadarbībā nepiedalījās, 1946. gadā atvaļinājās no armijas un devās uz Havaju salām, kur dzīvoja viņa vecāki. Tur viņš iestājās Havaju Universitātē. 1947. gadā apprecējās.

1949. gadā Kūpers iestājās dienestā Gaisa spēkos. 1950. gada viņu nosūtīja uz Rietumvāciju, kur lidoja ar *[[F-84 Thunderjet]]* un *[[F-86 Sabre]]* lidmašīnām. 1954. gadā atgriezās ASV, kur Ohaio iestājās Gaisa spēku tehnoloģiju institūtā. 1957. gadā ieguva bakalaura grādu aerokosmiskajā inženierijā. Kūpers tika nosūtīts uz Eksperimentālo izmēģinājumlidojumu skolu Edvardsa Gaisa spēku bāzē Kalifornijā. Pēc tās beigšanas viņš dienēja Izmēģinājumlidojumu inženierijas divizionā Edvardsā par izmēģinātājpilotu un projektu menedžeri, testējot *[[F-102A]]* un *[[F-106B]]*.

1959. gadā G. Kūpers pieteicās NASA pirmajai pilotējamajai kosmisko lidojumu programmai. Viņš iekļuva septiņu ''Mercury'' astronautu grupā.
Gordons Kūpers bija dublieris Volteram Širram misijai *[[Mercury-Atlas 8]]*.

Savu pirmo kosmisko lidojumu Kūpers veica , pilotējot kosmosa kuģi *[[Mercury-Atlas 9]]* (*Faith 7*). Lidojums ilga 34 stundas 19 minūtes. 1965. gada augustā Gordons Kūpers veica otru lidojumu kosmosa kuģī *[[Gemini 5]]* kopā ar Čārlzu Konrādu.
1970. gada 31. jūlijā Kūpers atstāja NASA un atvaļinājās no Gaisa spēkiem pulkveža pakāpē.

Pēc NASA atstāšanas Kūpers bija dažādu korporatīvo padomju loceklis, kā arī tehniskais konsultants. 1972. gadā viņš apprecējās otrreiz. 1967. gadā Gordons Kūpers saņēma goda zinātņu doktora grādu Oklahomas valsts universitātē.

Mūža nogalē Kūpers cieta no Pārkinsona slimības un mira  no sirdstriekas.

## Kosmisko lidojumu kopsavilkums

## Ārējās saites

* Cooper Comments  
* NASA biography for 40th Anniversary of Mercury 7 
* Johnson Space Center biography 
* Spacefacts biography 
* *[http://www.nasa.gov/vision/space/features/remembering_gordo.html Remembering 'Gordo' — NASA memories of Gordon Cooper] * 
* Interview with Cooper about UFOs and aliens (ar daudzām spekulācijām) 
* Space.com article, *[https://web.archive.org/web/20000815053959/http://www.space.com/news/spaceagencies/gordon_ufos_000728.html Pioneering Astronaut Sees UFO Cover-up]* 
* Gordon Cooper Technology Center  
* Encyclopedia of Oklahoma History and Culture - Cooper, Leroy Gordon
Burkāns

**Dārza burkāns** jeb **sējas burkāns** (*Daucus carota sativus*) ir savvaļas burkāna pasuga, kuru cilvēks ir iemācījies audzēt uzturam. Burkāni ir vieni no vecākajiem un visvairāk audzētajiem dārzeņiem. Uzturā tiek izmantota tikai burkāna sakne. Tos izmanto arī kā lopbarību. Dārza burkāni no savvaļas burkāniem atšķiras ar biezāku, mīkstāku un oranžāku sakni. Burkānu saknēs ir aptuveni 2% cukura, 6,5% citi ogļhidrāti, kā arī karotīns un vitamīni. To saknes uzturā izmanto gan svaigā veidā, gan termiski apstrādātus, gan arī konservētus.

## Apraksts
Tāpat kā savvaļas burkāns, arī dārza burkāns ir divgadīgs. Pirmajā gadā izaug sakne un lapu rozete, bet otrajā gadā izveidojas ziedstublājs, ziedi un sēklas. Lapas ir divkārt līdz pieckārt plūksnaini šķeltas, plūksnas ir lineāri lancetiskas, lancetiskas vai lāpstveida. Ziedi ir sakopoti čemuros un sīki, sastāv no piecām baltām vainaglapām. Burkāna auglis ir dzeloņains, ar diviem sēkleņiem un ar ovālu formu. Burkāna sakni, kas ir ēdamā daļa, veido paplašināts dīgļstumbrs un dīgļsakne. Dažādām burkānu šķirnēm sakne var būt atšķirīgas formas — koniska, cilindriska, ovāla. Tradicionāli burkāna sakne ir sarkani oranža, bet var būt arī dzeltena, balta, violeta vai asinssarkana. Krāsa ir atkarīga no dominējošā pigmenta. Sarkani oranžo krāsu nodrošina karotīns.

## Audzēšana
Vislabākā augsne burkānu audzēšanai ir mālsmilts ar vāji skābu (pH 5,5) vai neitrālu (pH 7) reakciju. Augsnei ir jābūt arī irdenai, lai, burkāniem augot, tie nedeformētos. Burkāni labi aug saulainās vietās.

## Šķirnes
Burkāni ir vieni no visvairāk audzētajiem sakņu dārzeņiem. Burkānu šķirņu noteikšanā izmanto vairākas pazīmes. Viena no tām ir lapu rozetes stāvoklis — guļoša, pusstāva vai stāva. Agrīnajām burkānu šķirnēm lapu plūksnas ir mazas, bet vēlīnajām šķirnēm — lielas. Nozīmīga ir burkānu saknes forma, kas var būt apaļa, koniska, iegarena, cilindriska, vārpstveida. Reizē ar sakni novērtē arī tās virsmu, kas var būt gluda, ar dažādi izteiktām lenticelām. Šķirņu noteikšanā skatās arī saknes galvu, tas ir, saknes augšējo daļu. Tā var būt līdzena, nedaudz ieliekta, stipri ieliekta, ovāla. Visbeidzot skatās burkānu saknes serdi (burkānu pārgriežot šķērsgriezumā). Saknes serdes forma var būt apaļa, ieapaļi stūraina, šķautņaina vai zvaigžņveida.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Čaplineka

**Čaplineka** () ir pilsēta Polijas ziemeļrietumos, Rietumpomožes vojevodistē uz austrumiem no Dravsko Pomorskes.

Līdz Otrā pasaules kara beigām pilsēta atradās Vācijā, un tās vāciskais nosaukums bija **Tempelburga** (). Pēc Otrā pasaules kara pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti, bet vietā ieradās poļi no PSRS ieņemtajiem Polijas apgabaliem.

## Ārējās saites
Kauja pie Klaipēdas (1256)

thumb|right|Teitoņu ordeņa iekarojumi Prūsijā, Žemaitijā un Livonijā, 1260

**1256. gada kauja pie Klaipēdas** notika 1256. gada beigās, drīz pēc jaunā Livonijas mestra Burharda fon Hornhūzena ierašanās Rīgā un dāvanu apmaiņas ar Lietuvas dižkunigaiti Mindaugu.

Pēc vēstules saņemšanas no Mindauga mestrs Burhards izlēma gar Baltijas jūru doties uz 1252. gadā uzcelto Mēmelburgas (Klaipēdas) cietoksni dienvidu Kursā, kas bija "skādējis" žemaišiem. Ieradies Klaipēdā, mestrs uzzināja, ka žemaiši pils tuvumā uzcēluši kara nometni un gatavojas uzbrukumam. Viņš nolēma pirmais uzbrukt žemaišu karaspēkam kopā ar 40 ordeņa brāļiem un 500 izraudzītiem kuršu karavīriem Klaipēdas komtura Bernharda no Hārenes vadībā.

Pārspēks bija žemaišu pusē, kaujā krita 12 ordeņa brāļi un daudz kuršu karavīru, mestrs Burhards un Klaipēdas komturs Bernhards tika ievainoti un atkāpās uz Mēmelburgas pili.

Pēc atlabšanas mestrs Burhards devās uz Rīgu, kur gatavojās jaunam karagājienam, līdz pie viņa ieradās žemaišu sūtņi un ierosināja sākt miera sarunas. Uz apspriedi ieradās Rīgas arhibīskaps Alberts II, Rīgas pilsoņu pārstāvji un Livonijas ordeņa komturi, kas nolēma atbalstīt divu gadu miera līgumu. Žemaišu sūtņi beidza miera sarunas ar rokasspiedienu un līgumu apstiprināja žemaišu ķēniņu (lejasvācu: *kunigen*, lietuviešu: *kunigaikščiai*) apspriedē.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Dienvidu plankumainais skunkss

**Dienvidu plankumainais skunkss** jeb **Meksikas plankumainais skunkss** (*Spilogale angustifrons*) ir neliels skunksu dzimtas (*Mephitidae*) plēsējs, kas pieder plankumaino skunksu (*Spilogale*) ģintij.

Dienvidu plankumainais skunkss dzīvo Centrālamerikas teritorijā, to var sastapt Belizē, Kostarikā, Salvadorā, Gvatemalā, Hondurasā, Meksikā un Nikaragvā.

## Izskats un īpašības
Dienvidu plankumainais skunkss ir neliela auguma skunkss, tā ķermeņa garums bez astes ir 12—34 cm, astes garums 9—23 cm, svars 0,5—1 kg. Kā visiem skunksiem tiem ir melnbalts kažoks. Baltās svītras ir lauzītas un rada plankumu efektu.

Kā visiem skunksiem dienvidu plankumainajam skunksam ir anālie smakas dziedzeri, kas izdala muskusu ar spēcīgu smaku. Dziedzeri ir ārēji un atgādina krūšu galus, tos apņem muskuļi, kas saspiežoties var sekrētu izšļākt vairāku metru attālumā un tiešā mērķējumā virsū ienaidniekam.

## Uzvedība un barība
Par dienvidu plankumaino skunksu ir ļoti maz zināmu faktu, bet tiek pieņemts, ka to uzvedība, vairošanās un barības ieradumi ir līdzīgi pārējiem plankumainajiem skunksiem. Tas ir visēdājs un pamatā barojas ar sīkiem grauzējiem, putniem, ķirzakām, kukaiņiem, olām un augļiem

## Atsauces

## Ārējās saites
* The Skunk
Košalinas apriņķis

**Košalinas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Rietumpomožes vojevodistes ziemeļaustrumos. Robežojas ar Rietumpomožes vojevodistes Slavno, Ščecinekas, Bjalogardas un Kolobžegas apriņķiem, Pomožes vojevodistes Slupskas un Bitovas apriņķiem, Baltijas jūru, bet Košalina ir anklāvs apriņķa teritorijā.

## Apskates objekti

*Gonskas bāka (*Latarnia Morska Gąski*)

## Galerija

Latarnia_morska_Gąski_widziana_od_strony_wjazdu_do_miejscowości.jpg|Gonskas bāka
Vārtājas aplenkums (1259)

[250px|thumb|[Livonijas konfederācijas karte XIII. gs. vidū. Vartājas pils atrodas uz dienvidiem no Durbes kaujas vietas (kartē - *Durbe 1260*).]]

**1259. gada Vārtājas aplenkums** notika 1259. gada beigās, kad žemaiši no jauna devās laupīšanas karagājienā uz Kurzemi. Livonijas ordeņa mestrs Burhards fon Hornhūzens Rīgā sapulcināja lielu karaspēku, kurā piedalījās arī Rīgas arhibīskapa un ordeņa fogtu karadraudzes, kā arī ordeņa vasaļi - kristītie līvu, letu un igauņu karavīri. Kristiešu karaspēks devās uz Kuldīgas pili, kur tiem piebiedrojās arī kurši un zemgaļi. 

Ordeņa izlūki ziņoja, ka lietuvieši redzēti pie Klaipēdas, tādēļ kristiešu karaspēks devās uz dienvidiem no Kuldīgas, līdz sasniedza Vārtājas pilskalnu (tagadējā Dienvidkurzemes novadā). Tur pils priekšā tika izveidota kara telšu nometne. Naktī mestrs sadalīja karaspēku divās daļās, no kuriem vieniem bija jāsargā apmetne, bet otriem jāiet izlūkos. 

Lietuviešu izlūki savukārt pētīja ordeņa karaspēka atstātās pēdas un ziņoja savam ķēniņam, ka no Daugavas krastiem ieradies liels karaspēks. Lietuvieši savā apspriedē nolēma bez kaujas atkāpties un nakts tumsā kļuva nesasniedzami iespējamai vajāšanai. Ordeņa brāļi deva padomu mestram pastiprināt Kurzemes pilīs ordeņa garnizonus un doties atpakaļ uz Rīgu. 

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Vārtājas pilskalns

**Vārtājas pilskalns** (latīņu valodā rakstītajos tekstos: *Warthayen* jeb *Wartha*, ) ir pilskalns Dienvidkurzemes novada Gaviezes pagastā, pie Grobiņas – Priekules ceļa, Vārtājas senlejas labajā krastā.

Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis, apstiprināts ar Kultūras ministrijas 29.10.1998 rīkojumu Nr.128 kā Valsts aizsardzības objekts Nr. 1331 "Vārtājas pilskalns ar senpilsētu".

## Raksturojums
Pilskalns atrodams starp "Kalneniekiem" (300 m uz dienvidiem no mājām) un "Znotēniem" (400 m uz austrumiem no mājām), Vārtājas senlejas labajā krastā. Ernests Brastiņš 1923. gadā rakstījis, ka Vārtājas pilskalnam ir pushektāru liels plakums un tas ierīkots zemesragā, ko norobežo divi grāvji un vaļņi. Pētera Stepiņa 1964. gadā Vārtājas senpilsētā izdarītie izrakumi liecināja par apdzīvotību 5.—13. gadsimtā.

## Vēsture
Vārtājas pilskalns atradās senajā kuršu Piemares zemē. Pirmo reizi pieminēts 1253. gada 4. aprīļa līgumā, ko noslēdza Kurzemes bīskaps Heinrihs un Livonijas ordeņa mestra vietnieks Zainas Eberhards. 1257. gadā Livonijas ordenis Vārtājas (*Wartha*) pilī izvietoja savu garnizonu Kurzemes-Prūsijas kara ceļa aizsardzībai pret žemaišiem. Vārtājas pils Atskaņu hronikā minēta sakarā ar 1259. gada otrās puses notikumiem, kad pils priekšā tika izveidota ordeņa karaspēka kara nometne. Naktī mestrs sadalīja karaspēku divās daļās, no kuriem vieniem bija jāsargā apmetne, bet otriem jāiet izlūkos. Lietuviešu izlūki savukārt pētīja ordeņa karaspēka atstātās pēdas un ziņoja savam ķēniņam, ka no Daugavas krastiem ieradies liels karaspēks. Lietuvieši savā apspriedē nolēma bez kaujas atkāpties un nakts tumsā kļuva nesasniedzami iespējamai vajāšanai. Ordeņa brāļi deva padomu mestram pastiprināt Kurzemes pilīs ordeņa garnizonus un doties atpakaļ uz Rīgu.

Atskaņu hronikā vēstīts par 8 brāļu-bruņinieku sagūstīšanu Vārtājā. Arī Vartbergas Hermaņa hronikā par Durbes kauju ir ziņas par 8 ordeņa brāļu bruņinieku nāvi Vārtājas pilī. Pēc Durbes kaujas notikušās kuršu sacelšanās laikā ordeņa karaspēks atriebes karagājienā Vārtājas pili nodedzināja un tā vairs vēlāk netika atjaunota.

## Foto galerija

Attēls:Vartajas pilskalns.jpg|alt=|Vārtājas pilskalna 3D modelis
Attēls:Vārtājas pilskalna modelis.jpg|Vārtājas pilskalna modelis Liepājas muzejā
Attēls:Elina Medne.jpg|Vārtājas pilskalna informatīvā stenda un karoga autore Elīna Medne


## Atsauces

## Ārējās saites
* pilskalna attēls vietnē www.letonika.lv
* www.pilis.lv
* Vārtājas pilskalns
Vilksa

**Vilksa** () bija ASV un Austrālijas vissezonas polārstacija Austrumantarktīdā. Izvietota Bada krasta rietumu daļā Vinsēnas līča krastā. Staciju izveidoja amerikāņi Starptautiskā ģeofizikas gada programmas ietvaros. Pēc SĢG programmas beigām 1959. gada 7. februārī to pārņēma austrālieši, bet līdz pat 1961. gadam tajā darbojās kopēja amerikāņu un austrāliešu komanda.

Staciju 1957. gada sākumā 16 dienu laikā izveidoja 100 cilvēku liela komanda un oficiāli tā tika atklāta 29. janvārī. Pirmajā gadā tajā pārziemoja 24 cilvēku komanda.

Jau pirmajos gados noskaidrojās, ka vieta stacijai izvēlēta neveiksmīgi un tā tiek intensīvi aizputināta. 1964. gadā izcēlās ugunsgrēks, kas izpostīja daļu stacijas infrastruktūras. Tajā pašā gadā tika uzsākta jaunās Keisi stacijas būve Ņūkomba līča pretējā krastā 2,5 km uz dienvidiem. Stacija tika slēgta 1969. gadā pēc jaunās stacijas nodošanas ekspluatācijā. Mūsdienās stacija lielākoties atrodas zem sniega un ledus, kas nokūst tikai siltās vasarās apmēram reizi piecos gados. Vilksas stacijai ir piešķirts aizsargājama vēstures pieminekļa statuss.

Stacijā tika veikta plaša izpētes programma dažādās jomās. Glacioloģijas programmas īstenošanai 80 km no Vilksas uz Lo ledus kupola tika ierīkota vasaras stacija S2 *(Site-2)*, kas darbojās no 1957. līdz 1966. gadam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Wilkes History
Meņdzizdroje

**Meņdzizdroje** () ir pilsēta Polijas galējos ziemeļrietumos, Rietumpomožes vojevodistē uz austrumiem no Svinoujsces Volinas salā. Jūras kūrortpilsēta. Ap pilsētu Volinas nacionālais parks.

Pilsētā vienīcas, tūrisma infrastruktūra, vaska figūru un Otrā pasaules kara vācu artilērijas iekārtas V-3 muzejs.

## Ārējās saites
How to Destroy Angels

***How to Destroy Angels*** ir amerikāņu mūzikas grupa, kura sastāv no *[[Nine Inch Nails]]* līdera Trenta Reznora, viņa sievas, grupas *[[West Indian Girl]]* solistes Marikvīna Māndigas-Reznores un Atikusa Rosa. Grupas mākslinieciskais vadītājs ir Robs Šeridans. Grupas nosaukums cēlies 1984. gadā izdotas industriālās/ambientās mūzikas grupas *[[Coil]]* tāda paša nosaukuma singla.

## Vēsture
Pirmā grupas dziesma *A Drowning*, kas ir arī grupas pirmais singls, tika publicēta internetā 2010. gada 4. maijā. Tās ierakstā ir piedalījies viens no bijušajiem *Nine Inch Nails* sadarbības partneriem Elans Maulders. Savukārt pirmais grupas videoklips *The Space in Between* tika publicēts 2010. gada 14. maijā.

Grupas 6 dziesmu debijas EP ieraksts tika izdots 2010. gada 1. jūnijā bezmaksas ciparu lejupielādes formātā. Grupa vēlāk ierakstīja arī kaverversiju Braiena Ferija dziesmai *Is Your Love Strong Enough?*, kas tika izdota 2011. gada 9. decembrī filmas ''The Girl with the Dragon Tattoo'' skaņu celiņā.

2012. gada 21. septembrī Trents Reznors paziņoja, ka *How to Destroy Angels* sadarbībā ar *[[Columbia Records]]* 2012. gada novembrī izdos otro EP ierakstu — *[[An Omen]]*. savukārt 2013. gada 10. janvārī tika paziņots par pirmā studijas albuma *[[Welcome Oblivion]]* izdošanu. Albums tiks izlaists 5. martā, tajā tiks iekļautas dažas dziesmas no *An Omen*.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* 2013: *[[Welcome Oblivion]]*

### EP ieraksti
* 2010: *[[How to Destroy Angels (EP)|How to Destroy Angels]]*
* 2012: *[[An Omen]]*

### Singli
* 2010: "A Drowning"
* 2012: "Keep it together"
* 2013: "How long?"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Iekštīkls

**Iekštīkls** jeb **intranets** ir uzņēmuma iekšējais informācijas tīkls, kas pieejams tikai tā darbiniekiem un citām pilnvarotām personām. To no neatļautas piekļuves sargā ugunsmūris.

Iekštīklā izvieto uzņēmuma darbībai nepieciešamās lietotnes un lietotāji izmanto uzstādītas pārlūkprogrammas, lai strādātu ar šīm lietotnēm. Izmantojot Virtuālu privāto tīklu (*VPN*), uzņēmuma darbinieki var piekļūt iekštīkla lietotnēm arī no mājām. No nesankcionētas piekļuves iekštīklu aizsargā ugunsmūris. Iekštīkli ir kļuvuši par strauji augošu tīkla Internet daļu, jo tie ir lētāki un vieglāk pārvaldāmi nekā privātie tīkli, kuros izmanto īpašus protokolus.

## Intraneta iespējas
* dažāda veida jaunumu publicēšana; 
* noderīgas informācijas, zināšanu bāzes glabāšana;
* sasaiste ar organizācijas iekšējām sistēmām;
* dažādas tiešsaziņas un izklaides iespējas (forumi, aptaujas, tērzēšanas, ziņojumu pārsūtīšanas, kalendāri, blogi, galerijas un bilžu konkursi); 
* piekļuve un apmaiņa ar failiem, dokumentiem.

## Intraneta informācijas veidi
**Intranets satur uzņēmuma vispārīgu informāciju:**
* Par uzņēmumu — vadība, misija, vīzija, mērķi, u.c. 
* Uzņēmuma jaunumi un aktualitātes
* Uzņēmuma kalendārs (pasākumi, kampaņu termiņi, līgumu termiņi, u.c) 
* Informācija par jauniem darbiniekiem, par prombūtnē esošiem darbiniekiem 
* Darbinieku rokasgrāmata 
* Nozares jaunumi 
* Rīkojumi 
* Valdes sēžu protokoli (lēmumi) 
* Uzņēmuma struktūrvienību rādītāji 
* Noderīgas saites 
* Cita aktuāla informācija

## Personāla informācija
Darbiniekam ir pieejama pilna personālā uzskaitītā informācija par sevi un gadījumā, ja lietotāja tiesības atļauj, tad pa visa uzņēmuma darbiniekiem vai savā pakļautībā esošās struktūrvienības darbiniekiem.

**Pieejamā informācija:**
  
* Personas kartīte (Karjera, Izglītība, Valodu prasmes, Sertifikāti, Apbalvojumi, Pārkāpumi un cita informācija 
* Iesniegumi
* Rīkojumi
* Darba uzdevumi 
* Informācija par kolēģiem (vārdadienas, dzimšanas dienas, darba stāžs, jaunie kolēģi, kolēģu foto) 
Intranets nodrošina kopēju organizācijas kalendāru un sasaisti e-pastiem Intranets var ietvert arī individuālu darba uzskaites sistēmas veidošanu. 
Intranetu attīstot var veidot incedentu vadības sistēmu vai helpdesku.

## Atsauces
Volina (pilsēta)

**Volina** () ir pilsēta Polijas ziemeļrietumos, Rietumpomožes vojevodistē uz ziemeļiem no Ščecinas pie Odras attekas Dzivnas, Volinas salā.

## Vēsture
Iespējams, Volina ir viena no senākajām pilsētām reģionā, jo tiek saistīta ar vikingu pilsētas Jomsborgas un Vinetas atrašanās vietu. Ādams no Brēmenes aprakstījis Jomsborgu kā vienu lielākajām Eiropas pilsētām. Līdz 12. gadsimta beigām dāņu uzbrukumos pilsēta tika nopostīta. Vācu kolonizēšanas laikā tika nodibināta jauna pilsēta, kurai 1260. gadā tika piešķirtas Lībekas tiesības.

Volinā līdz apmēram 1150. gadam atradās pirmā reģiona bīskapa rezidence, pēc tam pārvietota uz Uzedomas abatiju, bet vēlāk, līdz reformācijas uzvarai 1544. gadā, bīskapa rezidence atradās Kamminā.

Līdz Otrā pasaules kara beigām pilsēta atradās Vācijā, un tās vāciskais nosaukums bija **Vollina** (). Pēc Otrā pasaules kara pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti, bet vietā ieradās poļi no PSRS ieņemtajiem Polijas apgabaliem.

Luterticības ieviesēja Pomerānijā un Dānijā Johannesa Bugenhāgena (*Johannes Bugenhagen*, 1485—1558) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tairīks Evanss

**Tairīks Džamīrs Evanss** (; dzimis  Česterā, ASV) ir profesionāls amerikāņu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja/uzbrūkošais aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2013) pārstāv NBA klubu Sakramento "Kings".

Spēlējis NCAA turnīrā Memfisas Universitātes basketbola komandā "Tigers". 2009. gada NBA draftā viņu izraudzījās Sakramento "Kings" ar kopējo 4. kārtas numuru. Tika atzīts par 2009.—2010. gada NBA sezonas labāko jauno spēlētāju.

## Statistika

### NBA
#### Regulārā sezona

|-
| style="text-align:left;"|
| style="text-align:left;"|"Kings"
| 72 || 72 || **37,2** || 45,8 || 25,5 || 74,8 || **5,3** || 5,8 || **1,5** || 0,4 || **20,1**
|-
| style="text-align:left;"|
| style="text-align:left;"|"Kings"
| 57 || 53 || 37,0 || 40,9 || 29,1  || 77,1 || 4,8 || 5,6 || **1,5** || **0,5** || 17,8
|-
| style="text-align:left;"|
| style="text-align:left;"|"Kings"
| 63 || 61 || 34,3 || 45,3 || 20,2  || 77,9 || 4,6 || 4,5 || 1,3 || **0,5** || 16,5
|-
| style="text-align:left;"|
| style="text-align:left;"|"Kings"
| 65 || 61 || 31,0 || **47,8** || 33,8 || 77,5 || 4,4 || 3,5 || 1,4 || 0,4 || 15,2
|-
| style="text-align:left;"|
| style="text-align:left;"|"Pelicans"
| 72 || 22 || 28,2 || 43,6 || 22,1 || 77,1 || 4,7 || 5 || 1,2 || 0,3 || 14,5
|- 
| style="text-align:left;"|
| style="text-align:left;"|"Pelicans"
| **79** || **76** || 34,1 || 44,7 || 30,4 || 69,4 || **5,3** || **6,6** || 1,3 || **0,5** || 16,6
|-
| style="text-align:left;"|
| style="text-align:left;"|"Pelicans"
| 25 || 25 || 30,6 || 43,3 || 38,8 || **79,6** || 5,2 || **6,6** || 1,3 || 0,3 || 15,2
|-
| style="text-align:left;"|
| style="text-align:left;"|"Pelicans"
| 26 || 0 || 18,2 || 40,1 || 30,0 || 77,6 || 3,3 || 3,5 || 0,9 || 0,2 || 9,5
|-
| style="text-align:left;"|
| style="text-align:left;"|"Kings"
| 14 || 6 || 22,4 || 41,3 || **40,8** || 70,6 || 3,6 || 2,4 || 0,9 || 0,4 || 11,6
|-
| style="text-align:left;"|
| style="text-align:left;"|"Grizzlies"
| 52 || 32 || 30,9 || 45,2 || 38,1 || 78,5 || 5,2 || 5,2 || 1,1 || 0,3 || 19,4
|-
| style="text-align:left;"|
| style="text-align:left;"|"Pacers"
| 69 || 18 || 20,3 || 38,9 || 35,6 || 71,9 || 2,9 || 2,4 || 0,8 || 0,3 || 10,2
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2"|Karjera
| 594 || 426 || 30,7 || 44,0 || 32,3 || 75,7 || 4,6 || 4,8 || 1,2 || 0,4 || 15,7
|}

#### Izslēgšanas spēles

|-
| style="text-align:left;"|2015
| style="text-align:left;"|"Pelicans"
| **4** || **4** || **31,3** || 32,6 || 18,2 || **58,8** || **5** || **5** || **1,3** || **0,3** || 10,0
|-
| style="text-align:left;"|2019
| style="text-align:left;"|"Pacers"
| **4** || 0 || 21,0 || **43,8** || **55,0** || 57,1 || 4,3 || 0,8 || 0,5 || **0,3** || **15,3**
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2"|Karjera
| 8 || 4 || 26,1 || 38,5 || 41,9 || 58,1 || 4,6 || 2,9 || 0,9 || 0,3 || 12,6
|}

## Atsauces

## Ārējās saites