open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Orijaka

**Orijaka** () ir pilsēta un komūna Francijas centrālajā daļā, Overņas-Ronu-Alpu reģiona Kantālas departamenta centrs. 

Pilsēta pirmoreiz droši rakstos parādās 856. gadā. 1569. gadā to nopostīja hugenoti. Pirms Franču revolūcijas Orijaka bija Augšoverņas galvaspilsēta. 1866. gadā uz pilsētu tika ierīkota dzelzceļa līnija. Mūsdienās tā pazīstama kā lietussargu un medicīnisko spilvenu ražošanas centrs. Orijaka ir Francijas prezidenta Pola Dumēra dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hezelšas ūdenskritums

**Hezelšas ūdenskritums** (), krieviski **Gadeļša** () ir 15 m augsts kaskādes ūdenskritums Krievijā, Urālu kalnu dienvidos, Hudolazas (baškīru nosaukumā — Tujaļasas) upes augštecē. Administratīvi atrodas Baškortostānas Baimakas rajonā, 15 kilometrus uz rietumiem no Sibajas pilsētas. Teritoriju apsaimnieko valsts Baimakas mežniecība.

Hudolaza sākas no avota netālu no Jamantaša kalna un tek gar Irendika grēdas austrumu nogāzi, izveidojot dziļu un šauru ieleju. Hezelšas ūdenskritums ir Baškortostānas augstākais ūdenskritums, un kopš 1965. gada tas ir 11 ha plašs valsts aizsargājams hidroloģisks dabas piemineklis, lai gan speciāla aizsardzība ārēji nav novērojama. Aizsardzības režīms aizliedz jebkuras teritoriju izmainošas saimnieciskas darbības, taču nav konkretizēts. Ūdenskritumam ir vairāki vārdi: Ibrahima, Tujaļasa, Hudolazas ūdenskritums, tomēr visizplatītākais ir Hezelša jeb krievu Gadeļša, kas nācis no tuvējā ciemata ar tādu pašu nosaukumu. Ciemats atradās 6,5 km uz ziemeļaustrumiem no ūdenskrituma, bet kopš 2005. gada atzīts par izmirušu.

## Apraksts

Ūdenskritums ir trīspakāpju, kopējais augstums ir pārsniedz 15 metrus. Augšējās, lēzenās kāpnes augstums ir 1,2 m, otrā un trešā kāpne ir aptuveni 7 m augstas. Ūdenskrituma ūdens plūsmas ātrums mainās atkarībā no nokrišņu daudzuma. Vasarā sausos laikos caurtece tikai aptuveni 10 l/s, bet pavasarī ūdenskritums ir ievērojams — līdz 10 m³/s, ar papildus kaskādēm un tūristu apmeklēts. Ziemā sasalst. 

Ģeoloģiski ūdenskritumu veido vidus un vēlā devona irendika svītas vulkāniskie ieži — tufi, porfirīti un silikātu slānekļi.

### Apkaime

Apkaimē bērzu un apšu meži ar lapegļu piejaukumu. Ap ūdenskritumu var atrast arī Sarkanās grāmatas augus, un tiek apspriesta iespēja izdalīt 2 hektāru lielu īpašas aizsardzības zonu, izveidot šeit dabas parku un labiekārtot teritoriju. Šī ir viena no iecienītākajām tūristu apmeklētajām vietām dienvidu Baškortostānā, lai gan augsta ūdens laikā tas sasniedzams tikai ar kājām. 1,5 km no ūdenskrituma atrodas metalurģiska kombināta atpūtas bāze. Ūdenskrituma apkaimē nereti atrodama jašma, kas pieder pie dārgakmeņiem. Dažu kilometru attālumā pie Bahtigarejevas ciemata Irendika grēdas nogāzēs atrodas botāniskais liegums sīpoli sugas *Allium obliquum* aizsardzībai.

## Attēlu galerija

Hadelsha autumn hi.jpg|Rudenī Hudolazas upē ūdens ir maz
Hadelsha autumn lo.jpg|Lejas kāpne
Водопад в апреле - panoramio.jpg|Aprīlī pirms kušanas
Гадельша, май 2015.JPG|Maijā
Водопад Гадельша в сентябре.jpg|Septembrī


## Atsauces

## Ārējās saites
Čedi Osmans

**Čedi Osmans** (, ; dzimis  Ohridā) ir Ziemeļmaķedonijā dzimis Turcijas basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā, Turcijas basketbola izlases dalībnieks. 2025. gadā pārstāv Grieķijas un Eirolīgas klubu Atēnu "Panathinaikos". Iepriekš 7 sezonas aizvadījis Nacionālajā basketbola asociācijā (NBA), lielākoties pārstāvot Klīvlendas "Cavaliers".

Č. Osmans dzimis mūsdienu Ziemeļmaķedonijā, viņa tēvs ir turks, bet māte bošņaku izcelsmes. Saņēmis Turcijas pilsonību. Viņa brālis Čaners Osmans arī ir profesionāls basketbolists.

## Karjera
Basketbolu sācis spēlēt Bosnijas kluba *[[KK Bosna]]* sistēmā, bet 2007. gadā pārcēlies uz viena no labākajiem Turcijas klubiem Stambulas "Anadolu Efes" jauniešu komandu. Spēlējis arī komandas fārmklubā Turcijas otrajā līgā, pēc tam pieaugušo komandā, ar kuru 2015. gadā izcīnījis Turcijas kausu un superkausu.

2015. gada NBA drafta otrajā kārtā Č. Osmanu ar kopējo 31. numuru izvēlējās Minesotas "Timberwolves", taču jau drafta naktī viņš tika iesaistīts maiņā, kopā ar citu tikko draftētu spēlētāju Rakīmu Kristmasu un nākotnes otrās kārtas drafta tiesībām tika aizmainīts uz Klīvlendas "Cavaliers" pret tai pašā naktī noderaftēto Taiasu Džonsu. Pēc debijas sezonas, kurā "Cavaliers" bija viena no labākajām līgas komandām ar Lebronu Džeimsu sastāvā un sasniedza NBA finālsēriju (piekāpjoties Goldensteitas "Warriors"), savā otrajā NBA sezonā Č. Osmans nostiprinājās komandas pamatsastāvā. Otrajā un trešajā sezonā viņš devās laukumā gandrīz tikai "Cavaliers" starta pieciniekā. Otrajā sezonā tika iekļauts NBA Visu Zvaigžņu spēles Uzlēcošo zvaigžņu spēles sastāvā.

2023. gada jūlijā Č. Osmanu aizmainīja uz Sanantonio "Spurs" trīs komandu maiņas darījumā, kurā bija iesaistīts arī klubs Maiami "Heat".

2024. gada oktobrī viņš noslēdza viena gada līgumu ar Grieķijas un Eirolīgas klubu Atēnu "Panathinaikos".

### Nacionālā izlase
Spēlējis Turcijas visu vecumu jaunatnes izlasēs, divas reizes kļūstot par Eiropas čempionu (tostarp 2013. gadā ar U18 izlasi, kad Eiropas čempionāts notika Rīgā). 2014. gada Eiropas U-20 čempionātā, kurā Turcijas izlase izcīnīja zelta medaļas, Č. Osmans tika atzīts par turnīra labāko spēlētāju.

Turcijas pieaugušo izlases sastāvā spēlējis 2014. gada FIBA Pasaules kausā, 2015. gada Eiropas čempionātā un 2016. gada olimpisko spēļu kvalifikācijas turnīrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Budva

**Budva** (, *Будва*) ir pilsēta Melnkalnē, Budvas pašvaldības administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Adrijas jūras krastā. 2011. gadā Budvā dzīvoja 19,2 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Marks Rebilē

**Marks Rebilē** (; dzimis 1988. gada 15. decembrī Dalasā, Teksasā) ir franču izcelsmes amerikāņu elektroniskās mūzikas mākslinieks un *[[YouTube]]* blogeris no Dalasas. Viņš ir pazīstams ar dziesmu improvizāciju, kas iekļauj humora un liriskuma elementus. Līdz šim Rebilē guvis plašu atpazīstamību, pateicoties daiļradei, kuru ievietojis portālos *YouTube* un *Twitch*.

Savos video Rebilē mēdz izmantot cilpotāju (*loop station*), sintezatoru, sitaminstrumentus, kā arī papildina tos ar vokālo pavadījumu — viņa dziesmas nereti tiek ierakstītas viņa dzīvoklī.

Rebilē savu mūzikas karjeru uzsāka 2016. gadā, portālā *YouTube* rīkojot tiešraides, kurās mūziķis bija redzams apakšveļā, improvizējot mūziku savā guļamistabā un viesnīcu numuros. Rebilē dziesmas skar plašu tēmu spektru. Rebilē savos muzikālajos darbos izmanto *Boss RC-505* cilpotāju, kas ļauj veidot *[[a cappella]]* veida vokālus dziedājumus, kurus mūziķis mēdz papildināt ar sintezatora un tamburīna skaņām. Lielākā daļa Rebilē mūzikas ir improvizēta un iekļauj fanka, soul, hiphopa un hausmūzikas elementus.

Rebilē kā iedvesmas avotu ir minējis mūziķi Redžiju Votsu, skaidrojot — "Es nedarītu to, ko daru, ja viņa nebūtu".

## Diskogrāfija

### Solo albumi

* *Marc Rebillet* (2018)
* *Europe* (2019)
* *Loop Daddy III* (2020)

### EP

* *Loop Daddy* (2018)
* *Loop Daddy II* (2019)

### Singli

* *Funk Emergency* (2019)
* *One More Time* (2019)
* *You Were There* (2019)
* *Work That Ass For Daddy* (2019)

### Ar skatuves vārdu "Leae"

* *Pod 314 (with USooME)* (2012)
* *Rattlebrain EP* (2013)
* *week | ep* (2013)

## Atsauces
Čaks Graslijs

**Čārlzs Ernests Graslijs** (*Charles Ernest Grassley*, dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu politiķis, pārstāv ASV Republikānisko partiju. Kopš 1981. gada ir ASV senators, pārstāvot Aiovas štatu. Pirms kļūšanas par ASV senatoru Graslijs bija ASV pārstāvju palātas deputāts, no 1975. gada līdz 1981. gadam pārstāvot Aiovas 3. kongresa apgabalu. No  līdz  viņš bija ASV Senāta prezidents *pro tempore*, kurš aizvieto ASV viceprezidentu, jeb ASV Senāta prezidentu.

Dzimis Ņūhārtfordā, Aiovas štatā, Graslijs 1955. gadā Aiovas Universitātē ieguva bakalaura grādu politiskajās zinātnēs. Pēcāk, 1959. gadā viņš kļuva par Aiovas Pārstāvju palātas deputātu. 1975. gadā viņš tika ievēlēts ASV Pārstāvju palātā, pārstāvot Aiovas 3. kongresa apgabalu. 1981. gadā Graslijs tika ievēlēts ASV Senātā, pārstāvot Aiovas štatu.

Graslijs ir viens no diviem pašreizējiem ASV senatoriem, kas jau bijis ASV senatora amatā Džimija Kārtera prezidentūras laikā, otram esot Vērmontas senatoram Patrikam Leihijam.
## Atsauces

## Ārējās saites

* Senator Chuck Grassley oficiālā ASV Senāta mājaslapa
Leonīds Dobičins

**Leonīds Dobičins** (, dzimis , domājams miris ) bija krievu rakstnieks.

## Biogrāfija

L. Dobičins dzimis Ludzā, kopā ar ģimeni divu gadu vecumā pārcēlies uz Daugavpili (Dvinsku). Beidzis Dvinskas reālskolu (1911) un Sanktpēterburgas Politehnisko institūtu (1916). Strādājis statistikas birojā. 1918. gadā pārcēlies uz Brjansku.

Literāras publikācijas no 1924. gada. Izdoti stāstu krājumi "Satikšanās ar Ļizu" (1927) un "Portrets" (1931). Nozīmīgākais darbs ir modernistiskais romāns *Город Эн*, kurā ir autobiogrāfiski motīvi no autora bērnības Daugavpilī. Dažus mēnešus pēc romāna iznākšanas tas saņēma iznīcinošu kritiku kampaņas "Par cīņu ar formālismu un naturālismu" ietvaros. Pēc šīs kritikas saņemšanas rakstnieks pazuda bez vēsts, domājams, izdarīja pašnāvību.

L. Dobičina darbu izlase tika izdota 1984. gadā Ņujorkā. Padomju Savienībā viņa darbu izlase parādījās 1989. gadā, tai vēlāk sekjao citi viņa darbu izdevumi.

Daugavpils Universitāte kopš 1991. gada rīko L. Dobičina vārdā nosauktus lasījumus.

2020. gadā L. Dobičina romāns latviešu valodā nāca klajā ar nosaukumu "Npils" ar Aleksandra Zapoļa pēcvārdu, Māras Poļakovas tulkojumā; viņa par šo darbu nominēta Literatūras gada balvai kā gada labākā tulkotāja.

L. Dobičina un Semjona Haņina daiļradei veltīta dokumentālā TV seriāla "Literatūre" 3. sezonas raidījums.

## Bibliogrāfija
* *Встречи с Лиз* [Satikšanās ar Ļizu, stāsti]. Ļeņingrada, 1927.
* *Портрет* [Portrets, stāsti]. Ļeņingrada, 1931.
* *Город Эн* [Npils, romāns]. Мaskava, 1935.
* *Избранная проза* [Prozas izlase 2 sējumos]. Ņujorka, 1984.
* *Город Эн: рассказы* [Stāsti]. Viktora Jerofejeva sastādījums un priekšvārds]. Мaskava, 1989.
* *Полное собрание сочинений и писем* [Kopoti sacerējumi un vēstules]. Sanktpēterburga, 1999.
* *Город Эн: роман, повести, рассказы, письма.* [Kopotā proza un vēstules]. Мaskava, 2007.
* *Город Эн.* [Sērija Bibliotheca Latgalica]. Daugavpils, 2007.
* *Полное собрание сочинений и писем.* [Kopoti sacerējumi un vēstules]. Sanktpēterburga, 2013.
* *Npils*. Tulk. Māra Poļakova. Rīga: Orbīta, 2020.

## Atsauces
SMOG-1

***SMOG-1*** ir Ungārijas tehnoloģiju un radioamatieru pavadonis. To izgatavoja un apkalpo Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitātes studenti un pasniedzēji. Starta izmaksas sedza Elektroinženierijas un informātikas fakultāte un Ungārijas Ārlietu un tirdzniecības ministrija. Pavadonis orbītā tika palaists 2021. gada martā.

*SMOG-1*, tāpat kā tā priekštecis *[[SMOG-P]]*, tika veidots pikopavadoņa *[[PocketQube]]* *1p* formā (5 × 5 × 5 cm) ar masu aptuveni 250 grami. Derīgā krava ir spektra analizators cilvēku izraisīta elektromagnētiskā piesārņojuma (elektrosmoga) mērīšanai no kosmosa. Pavadonis tiek izmantots spektra uzraudzībai, lai izveidotu globālu frekvenču izmantošanas karti ciparu televīzijas *[[DVB-T]]* joslā (430 — 830 MHz). Sekundārais instruments ir totāla jonizējošās dozas mērīšanas sistēma, kas mēra un pēta saules vēja ietekmi uz elektroniku. Atšķirībā no *SMOG-P*, tam ir trešējais eksperiments: īpašs magnētiski noārdāms materiāls, kas novietots zem saules bateriju paneļiem un kalpo par bremzi. Tas varētu saīsināt par 18 — 25 gadiem pavadoņu atrašanos orbītā pēc to ekspluatācijas beigām, tādējādi paātrinot kosmisko atkritumu nonākšanu Zemes atmosfērā.

## Lidojuma gaita
*SMOG-1* tika palaists  06:07:12 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a / Fregat]]* no Baikonuras kosmodroma kopā ar 38 citiem pavadoņiem. Starta laikā *SMOG-1* atradās Itālijas kosmiskā aparāta *[[UNISAT-7]]* pavadoņa izmešanas iekārtā.
23. martā 11:55 *UTC* *SMOG-1* tika izmests no *UNISAT-7*. Pirmais signāls no tā tika uztverts 24. martā 23:49 *UTC*. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* SMOG-1 Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte
* SMOG-1 twitter
* SMOG-P (MO 105, Magyar-OSCAR 105) / SMOG 1, 2 Gunter Dirk Krebs
* SMOG-1 Orbītas dati, N2YO.com
Valstu uzskaitījums pēc oglekļa dioksīda emisijas apjoma

Šis ir **valstu uzskaitījums pēc [[Oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] (CO<small>2</small>) emisijas apjoma**. CO2 koncentrācijas palielināšanās atmosfērā ir viens no galvenajiem siltumnīcas efekta un citu klimata pārmaiņu cēloņiem. 2019. gadā piecas lielākās atmosfēras piesārņotājas ar oglekļa dioksīdu saturošiem izmešiem bija Ķīna —	9825,8 megatonnas gadā	(28,8% no pasaules CO2 emisijas kopapjoma), ASV	(4964,7 megatonnas;	14,5%), Indija	(2480,4 megatonnas;	7,3%), Krievijas Federācija	(1532,6 megatonnas;	4,5%), Japāna (1123,1 megatonnas; 3,3%):

## Atsauces

## Ārējās saites
Vikipēdija slovēņu valodā

**Vikipēdija slovēņu valodā** () ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas versija slovēņu valodā. Pirmais ieraksts Vikipēdijas slovēņu valodas versijā izveidots , līdz ar to tā ir viena no agrākajām izveidotajām Vikipēdijas valodu versijām (pirms Vikipēdijas slovēņu valodas versijas izveides bija tikai 15 citu valodu versijas). Vikipēdija slovēņu valodā ir viens no izplatītākajiem uzziņu avotiem Slovēnijā.

2024. gada 5. martā Vikipēdijas slovēņu valodas sadaļā bija 184 348 raksti, tika reģistrēti  230 358 lietotāji, no kuriem 389 ir veikuši kādu darbību pēdējo 30 dienu laikā, 22 bija administratora statuss. Kopējais rediģējumu skaits ir 6 169 544.

## Ārējās saites
Lo (upe)

**Lo** (, ) ir 485 kilometrus gara Garonnas labā krasta pieteka Francijas dienvidos. 

Izteka no Sevēnu kalniem. Tek rietumu virzienā. Lielākās pietekas Durdū, Trijēra, Selē. Ietek Garonnā augšpus Tonensas. Upes krastos atrodas Manda, Antrēga pie Trijēras, Kaora, Vilnēva pie Lo, Egijona. Upe devusi vārdu diviem Francijas departamentiem - Lo, kā arī Lo un Garonna.

## Galerija

Luzech Vue générale9.jpg
Mende-pont-notre-dame-4.JPG
Écluse_sur_le_Lot.jpg
Chemin-de-halage-le-long-du-Lot-pres-de--St-Cirq-Lapopie-DSC_0728-.jpg
Le_Lot_Cahors_3.jpg


## Ārējās saites
Balle! (Pērkona albums)

**Balle!** ir grupas "Pērkons" koncertieraksts, kurā skan populāri šlāgeri.

## Tapšana
Grupa "Pērkons" savos koncertos izpildīja oriģinālrepertuāru (pārsvarā Jura Kulakova dziesmas), taču pēc koncertiem nereti spēlēja dejas ar tradicionālo ballīšu repertuāru. Albums "Balle!" ir šādas ballītes koncertieraksts 1990. gada 10. augustā Smiltenē. Visas dziesmas dzied Nauris Puntulis, piedalās arī pārējie "Pērkona" dalībnieki.

## Dziesmu saraksts
# Uz kalna stāv vientulis ozols
# Nezviedz, bērais kumeliņ
# Tev šai dienai nebūs rieta
# Es zinu, ka mēs vēlreiz satiksimies
# Vaidava
# Saulītes zeltainie stari
# Vecpiebalgas ūdensrozes
# Krizantēmas
# Es redzēju bāleliņu
# Lulu
# Ak vai, cik žēl

Ieraksta producents Māris Students.

Kasetes producents SIA "Gailītis-G".
Trijēra

**Trijēra** () ir 167 kilometrus gara Lo labā krasta pieteka Francijas dienvidos, Centrālajā masīvā. 

Izteka uz ziemeļiem no Mandas. Augštecē tek ziemeļrietumu virzienā, nesasniedzot Senflūru, pagriežas uz dienvidrietumiem. Šeit 1885. gadā tika uzbūvēts Garabī viadukts. Ietek Lo pie Antrēgas pie Trijēras.

## Galerija

Garabit.jpg|Garabī viadukts
Truyère_Grandval.jpg
Truyère_Château_d'Alleuze.jpg
France,_Aveyron,_Barrage_de_Sarrans.jpg


## Ārējās saites
Alanjona

**Alanjona** (, ) ir 87 kilometrus gara Aljē kreisā krasta pieteka Francijas dienviddaļā, Centrālajā masīvā. 

Izteka Lavesjēras komūnā Kantālas departamentā. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Aljē pie Ozlakombēlas Pijdedomas departamentā.

## Ārējās saites
Sēra

**Sēra** () ir 120 kilometrus gara Dordoņas kreisā krasta pieteka Francijas dienviddaļā, Centrālajā masīvā. 

Izteka Senžakdeblā komūnā Kantālas departamentā. Augštecē un lejtecē tek dienvidrietumu virzienā, vidustecē - uz ziemeļaustrumiem. Ietek Dordoņā pie Pridomātas Lo departamentā.

## Ārējās saites
Selē

**Selē** () ir 104 kilometrus gara Lo labā krasta pieteka Francijas dienviddaļā, Centrālajā masīvā. 

Izteka Pijkapelas komūnā Kantālas departamentā. Tek rietumu virzienā. Ietek Lo pie Buzjē Lo departamentā. Upes krastos atrodas Fižaka.

## Ārējās saites
Inčupīte

**Inčupīte**, vidustecē saukta arī **Dzelzāmuru upe**, **Līčupe**, **Skolas upe** un **Inča**, ir Gaujas kreisā krasta pieteka Inčukalna pagastā. Sākas pie Inčukalna Ziediņu mājām ar no Maltuves purva nākošo novadgrāvi, tek uz ziemeļaustrumiem, pēc autoceļa V84 (Inčukalns—Kalējbūņas) pavēršas uz ziemeļrietumiem, apliecot Inčukalnu no austrumiem. Upi šķērso Rīgas—Lugažu dzelzceļš un tā atgriežas Inčukalnā, kur to šķērso pašvaldības Salu ceļš. Tecējumā Kalnadzirnavu dzirnavezers pirms zem ceļa V93 (Inčukalns—Indrāni) tilta izveidotā aizsprosta, tālāk tek pa dziļu ieleju. Lejtecē to šķērso Vidzemes šoseja A2. Lielu pieteku nav. Krastos — Inčukalns, Indrāni, Gauja.

## Atsauces
Marona

**Selē** () ir 92 kilometrus gara Dordoņas kreisā krasta pieteka Francijas dienviddaļā, Centrālajā masīvā. 

Izteka Sanpoldesalēras komūnā Kantālas departamentā. Tek rietumu virzienā. Ietek Dordoņā pie Aržantas pie Dordoņas Korēzas departamentā.

## Ārējās saites
Sātse

**Sātse** () ir ciems Igaunijas galējos dienvidaustrumos, Krievijas pierobežā, Veru apriņķa Setomā pagastā.

Sātse un apkārtējie ciemi ir ievērojami ar to, ka svarīgākais ceļš, kas to savieno ar pārējo Igauniju (uz ziemeļiem, uz Versku), iet caur Krievijas teritoriju, tā saukto Sātses zābaku. Ceļš vispārējai satiksmei atvērts kopš 2008. gada.

Sātse ir sens setu ciems, agrāk saukts **Gorki** vai **Korki**. Kopš 1974. gada šeit izveidots Setu muzejs, kas ir Verskas Setu sētas-muzeja (*Seto Talumuuseum*) filiāle. Senākā ēka Sātsē ir pareizticīgo baznīca, kas būvēta 1801. gadā iepriekšējās koka baznīcas vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Danute Domikaitīte

**Danute Domikaitīte** (; dzimusi ) ir lietuviešu brīvā stila cīkstone, 2020 gada Eiropas čempionāta bronzas medaļas ieguvēja, 1. un 2. Eiropas spēļu dalībniece.

## Biogrāfija
Ar cīņas sportu Danute Domikaitīte sāka nodarboties 2004. gadā. Kopš 2011. gada viņa piedalās starptautiskās sacensībās. Viņa ir Pasaules un Eiropas junioru čempionātu medaļniece.

2015. gadā Domikaitīte piedalījās brīvās cīņas sacensībās 1. Eiropas spēlēs, kas notika Baku pilsētā. Svara kategorijā līdz 69 kilogramiem viņa ieņēma trīspadsmito vietu.

2016. gadā lietuviešu cīkstone piedalījās vasaras olimpisko spēļu kvalifikācijas turnīrā, kas notika Stambulā. Viņa ieņēma piekto vietu un netika iekļauta to sportistu skaitā, kuri piedalījās olimpiskajās spēlēs Brazīlijā.

2017. gadā Ziemeļvalstu cīņas čempionātā, kas notika Lietuvā, kategorijā līdz 69 kg viņa kļuva par uzvarētāju. 2018. gadā līdzīgā konkursā Zviedrijā viņa atkārtoja savu panākumu.

2019. gadā viņa piedalījās cīņas sacensībās II Eiropas spēlēs Minskā. Svara kategorijā līdz 68 kg viņa ieņēma piekto vietu.

2020. gada februārī Eiropas čempionātā Itālijas galvaspilsētā Romā svara kategorijā līdz 68 kg Danute cīņā par bronzas medaļu pārspēja Vācijas sportisti Annu Šellu un ieguva pieaugušo Eiropas čempionāta bronzas medaļu, kas ir pirmā svarīgā balva viņas karjerā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anastasija Nikita

**Anastasija Nikita** (; dzimusi ) ir moldāvu brīvā stila cīkstone,  sudraba medaļas ieguvēja, 2022. gada pasaules čempione, trīskārtēja Eiropas čempione, starptautiskās klases sporta meistare.

## Karjera
Anastasija Nikita dzimusi 1999. gadā Moldovā. 2015. gadā viņa kļuva par Eiropas kadetu čempioni. Gadu vēlāk, 2016. gadā, viņa šo panākumu atkārtoja un pasaules kadetu čempionātā ieguva 2. vietu. 2017. gadā viņa ieguva otrās vietas pasaules un Eiropas junioru čempionātos, kā arī Eiropas čempionātā starp cīkstoņiem līdz 23 gadu vecumam. 2018. gadā Anastasija kļuva par pasaules un Eiropas junioru čempioni un atkal izcīnīja 2. vietu Eiropas čempionātā starp cīkstoņiem līdz 23 gadu vecumam. 2019. gadā viņa kļuva par Eiropas čempioni cīkstoņu vidū, kas jaunāki par 23 gadiem.

2019. gadā, startējot pieaugušo sacensībās, Anastasija Nikita ieguva bronzas medaļas Eiropas čempionātā un Eiropas spēlēs Minskā kategorijā līdz 57 kg.

2020. gada februārī Eiropas čempionātā Itālijas galvaspilsētā Romā svara kategorijā līdz 59 kg Anastasija cīņā par čempionu titulu uzveica sportisti no Bulgārijas Biļanu Dudovu un izcīnīja Eiropas čempionāta zelta medaļu. Par Eiropas čempioni kļuva arī 2022. gadā Budapeštā un 2023. gadā Zagrebā. 2022. gada pasaules čempionātā Belgradā izcīnija pasaules čempiones titulu, bet nākamajā gadā turpat Belgradā ieguva sudraba godalgu.  Parīzē kategorijā līdz 57 kg izcīnīja sudraba medaļu, finālā piekāpjoties japānietei Cugumi Sakurai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Intervija pēc 2020. gada Eiropas čempionāta. Youtube
Edgars Kucins

**Edgars Kucins** (dzimis ) ir latviešu pedagogs un politiķis. Bijis 13. Saeimas un Daugavpils novada domes deputāts. Šobrīd ir Augšdaugavas novada domes deputāts pārstāv partiju "Sarauj Latgale!" (iepriekš pārstāvēja partiju "Saskaņa").

## Biogrāfija
1990. gadā beidzis Daugavpils 15. vidusskolu. 1996. gadā absolvējis Daugavpils Pedagoģisko universitāti fiziskās audzināšanas un ārstnieciskās fiziskās kultūras specialitātē.

Dzīvo Daugavpils novada Naujenes pagastā. Strādājis par Naujenes jaunatnes un sporta centra vadītāju.

## Politiskā darbība
2009. gadā E. Kucins pirmo reizi ievēlēts Daugavpils novada domē no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta. Vēlētāju atbalstu saņēmis arī 2013. gada un 2017. gada pašvaldību vēlēšanās.

2018. gadā ievēlēts 13. Saeimā no partijas "Saskaņa" saraksta. Kandidēja arī 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gada rudenī, taču "Saskaņas" saraksts nepārvarēja 5% barjeru.

2024. gada nogalē E. Kucins bija partijas "Sarauj Latgale!" dibinātāju skaitā un 2025. gada pašvaldību vēlēšanās tika ievēlēts Augšdaugavas novada domē no tās saraksta.

## Atsauces
Dlaboka

**Dlaboka** (; ), burtiski "Dziļā upe", ir upe Ziemeļmaķedonijas rietumos Gorna Rekas reģionā. Tā ietek Ribničkas upē, kura savukārt ietek Radikā un tālāk — Melnajā Drinā. Upes avots atrodas 2647 m augstajā Koraba kalnā, notekot tā plūst caur pēdējā apledojuma laikā veidojušos stāvu U veida ieleju (trogu), kas atrodas vienīgajā valsts rajonā, kurā valda alpīnais klimats. Arī lejāk ielejā izveidojušies stāvi kanjoni, lielākais no kuriem pie Žužņes ir vairāk nekā kilometru garš, ar 100 un 300 metrus augstām gandrīz vertikālām sienām un 2-3 metrus plats apakšā. Lejtecē V veida ieleja. 

Līdz 2010. gadiem teritorija bija gandrīz neapmeklēta, tomēr sekojusī drošības uzlabošanās un aizsardzības režīma mīkstināšana noveda pie tūrisma maršrutu iezīmēšanas. Sekoja cīņa par un pret šīs apkaimes saimniecisku attīstīšanu, kuras rezultātā upes ieleja 2020. gadā tika iekļauta Pasaules mantojuma saraksta kandidātu sadaļā.

Visā garumā tek pa Mavrovas nacionālo parku, netālu no iztekas atrodas 136 metrus augstais Koraba ūdenskritums. Ūdens daudzums upē lielā mērā atkarīgs no sniegu un ledāju kušanas kalnos un īpaši Mazajā Korabā — Koraba otrajā virsotnē. Lielākais ūdens caurplūdums ūdenskritumā maija beigās un jūnija sākumā. Upes krastos ciemati: Žužņe (pamests), Nistrovo un Bibaņe. Upes garums ap 8 km, krastos cilvēka maz ietekmēti dižskābaržu meži.

## Attēlu galerija

Dolinata na Dlaboka Reka-MK.JPG|Dlabokas augštece
Brzaci-na-Dlaboka-Reka-MK.JPG|Dlabokas krāces
Мал Кораб и Малокорапска Стена со долината на Длабока Река.jpg|Ieleja un skats uz Korabu (virsotne Mazais Korabs pa kreisi no augstākās) 
Длабока река, село Жужње.jpg|Upe pie Žužņes


## Atsauces

## Ārējās saites
Kucins

**Kucins** var būt:

* Arvīds Kucins (dzimis 1958. gadā), Latvijas politiķis, Augšdaugavas novada domes priekšsēdētājs;
* Edgars Kucins (dzimis 1973. gadā), latviešu pedagogs un politiķis.
Valahija

thumbnail|upright=1.2|Valahijas atrašanās vieta Rumānijā
**Valahija** ir kultūrvēsturisks reģions Rumānijas dienvidos. Dienvidos to no pārējās Balkānu pussalas atdala Donava, bet ziemeļu robežu veido Dienvidkarpati. Valahiju tradicionāli iedala Mutēnijā (Lielajā Valahijā) un Oltēnijā (Mazajā Valahijā).

No 14. gadsimta sākuma līdz 1861. gadam pastāvēja Valahijas kņaziste, kas dažādos laika posmos bija Ungārijas Karalistes un Osmaņu impērijas vasaļvalsts.

## Vēsture
Valahija kā atsevišķa vienība veidojās 14. gadsimta sākumā, kad ap 1330. gadu tika izveidota Valahijas kņaziste. Šī kņaziste bija neatkarīgs politiskais subjekts, kas tomēr dažādos vēstures posmos pakļāvās citu valstu ietekmei. Valahija bija Ungārijas Karalistes vasaļvalsts, vēlāk tā kļuva par Osmaņu impērijas vasali. Šis stāvoklis ļāva Valahijai saglabāt zināmu autonomiju, tomēr bieži tai bija jāsniedz militāra un finansiāla palīdzība Osmaņu impērijai. 

1861. gadā Valahijas kņaziste apvienojās ar Moldāvijas kņazisti, veidojot Rumānijas kņazisti. Šis apvienošanās process bija svarīgs solis ceļā uz Rumānijas neatkarību, kas tika oficiāli iegūta 1877. gadā pēc neatkarības kara ar Osmaņu impēriju.

## Ārējās saites
GRBAlpha

***GRBAlpha*** ir Slovākijas tehnoloģiju demonstrācijas pavadonis. To izgatavoja un apkalpo Košices tehniskā  universitāte sadarbībā ar citām organizācijām. Pavadonis orbītā tika palaists 2021. gada martā.

Pavadonis paredzēts, lai demonstrētu detektoru tehnoloģiju un elektroniku nākotnes *Cubesats Applied for MEasuring and LOcalising Transients* (*CAMELOT*) misijai, kas ir plānota kā nanopavadoņu orbitālais grupējums, lai novērotu visu debesi ar augstu jutību un lokalizācijas precizitāti pēc gamma staru avotu pārejas noteikšanas.

Kosmiskais aparāts tika veidots *[[Cubesat]]* *1U* formā. Tā masa ir aptuveni 1,1 kg.

## Lidojuma gaita
*GRBAlpha* tika palaists  06:07:12 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a / Fregat]]* no Baikonuras kosmodroma kopā ar 38 citiem pavadoņiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* GRBAlpha nanosats.eu
* GRBAlpha Gunter Dirk Krebs
* GRBALPHA Orbītas dati, N2YO.com
Razboja strauts

**Razboja strauts** ir Daugavas labā krasta pieteka Krāslavas novada Ūdrīšu pagastā.

Izteka — novadgrāvjos pie Bancāniem. Tek dienvidu virzienā, lejtecē to šķērso valsts autoceļš A6 (Rīga—Daugavpils—Krāslava—Baltkrievijas robeža (Pāternieki)). Pēdējos 100 metrus tek caur dabas parka “Daugavas loki” teritoriju, pa Augšdaugavas pazeminājumu (Daugavas ieleju).

Iespējams, ka pie strauta mīt aizsargājamā zaļā upjuspāre (*Ophiogomphus cecilia*), taču sīkāki pētījumi nav veikti.

## Atsauces
Džons Kornins

**Džons Kornins III** (*John Cornyn III*, dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu politiķis, pārstāv ASV Republikānisko partiju. Kopš 2002. gada ir ASV senators, pārstāvot Teksasas štatu. Pirms kļūšanas par ASV senatoru Kornins bija Teksasas štata ģenerālprokurors. No 2015. gada līdz 2019. gadam viņš bija ASV Senāta republikāņu frakcijas vairākuma līdera vietnieks.

Dzimis Hjūstonā, Teksasā, Kornins ir absolvējis Virdžīnijas Universitāti, kurā ieguva maģistra grādu jurisprudencē. No 1985. gada līdz 1991. gadam Kornins bija tiesnesis Teksasas 37. apgabala tiesā. No 1991. gada līdz 1997. gadam Kornins bija Teksasas Augstākās tiesas asociētais tiesnesis. 1998. gadā Kornins tika ievēlēts par Teksasas ģenerālprokuroru. 2002. gadā Kornins tika ievēlēts par ASV senatoru, pārspējot Demokrātiskās partijas oponentu Ronu Kirku, saņemot 55% balsu. ASV senatora amatā ticis pārvēlēts 3 reizes - 2008. gadā, 2014. gadā un 2020. gadā.

Politologi Korninu bieži raksturo kā ļoti konservatīvu. 2013. gadā laikraksts *National Journal* Korninu ierindoja kā 14. viskonservatīvāko ASV senatoru.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Senator John Cornyn oficiālā ASV Senāta mājaslapa
Zubovas Poļanas rajons

**Zubovas Poļanas rajons** (, , ) ir viens no 22 Mordvijas republikas rajoniem, Krievijā. Tas atrodas Mordvijas rietumos. Rajona administratīvais centrs ir Zubova Poļana. Zubovas Poļanas rajonā 2020. gadā dzīvoja 53,6 tūkstoši iedzīvotāju. Lielākās etniskās grupas ir mordvieši (50%) un krievi (45%). Pēc platības tas ir lielākais Mordvijas rajons.

## Ārējās saites
Rons Džonsons

**Ronalds Harolds Džonsons** (*Ronald Harold Johnson *, dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu politiķis, pārstāv ASV Republikānisko partiju. Kopš 2011. gada ir ASV senators, pārstāvot Viskonsinas štatu. Pirms ieiešanas politikā, Džonsons bija poliestera un plastmasas ražotnes izpilddirektors.

Džonsons ir dzimis un audzis Monkato, Minesotā. 1977. gadā Džonsons no Minesotas Universitātes saņēma bakalaura grādu grāmatvedībā. 2010. gadā Džonsons tika ievēlēts ASV Senātā, pārspējot Demokrātiskās partijas oponentu Rasu Feingoldu, saņemot 51% balsu. Viņš ASV senatora amatā tika pārvēlēts arī 2016. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Senator Ron Johnson oficiālā ASV Senāta mājaslapa
Diks Durbins

**Ričards Džozefs Durbins** (, dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu politiķis, pārstāv ASV Demokrātisko partiju. Kopš 1997. gada ir ASV senators, pārstāvot Ilinoisas štatu. Pirms kļūšanas par ASV senatoru Durbins bija ASV pārstāvju palātas deputāts, no 1983. gada līdz 1997. gadam pārstāvot Ilinoisas 20. kongresa apgabalu. Pašlaik Durbins ir ASV Senāta demokrātu frakcijas vairākuma līdera vietnieks.

Durbins dzimis Īstsentluisā Ilinoisas štatā, īru izcelsmes tēvam Viljamam Durbinam un lietuviešu izcelsmes mātei Annai Kutkinai (). 1969. gadā absolvējot Džordžtaunas Universitāti, Durbins saņēma doktora grādu jurisprudencē. Uzreiz pēc absolvēšanas viņš sāka strādāt par advokātu. 1976. gadā Durbins neveiksmīgi kandidēja uz Ilinoisas štata senātu. 1978. gadā Durbins bija kandidāts uz Ilinoisas vicegubernatora amatu.

1982. gadā Durbins tika ievēlēts par ASV Pārstāvju palātas deputātu, pārstāvot Ilinoisas 20. kongresa apgabalu. ASV Pārstāvju palātas deputāta amatā ticis pārvēlēts 6 reizes. 1996. gadā Durbins tika ievēlēts par ASV senatoru, pārspējot Republikāniskās partijas oponentu Elu Selvi, saņemot 56% balsu. Viņš ASV senatora amatā ir ticis pārvēlēts 4 reizes - 2002. gadā, 2008. gadā, 2014. gadā un 2020. gadā.

Kā ASV senators Durbins atbalstīja Baltijas valstu pievienošanu NATO. Durbina Ilinoisas 20. kongresa] apgabala deputāta amata pēctecis Džons Šimkus () arī ir lietuviešu izcelsmes.

2001. gadā apbalvots ar 2. šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Senator Dick Durbin oficiālā ASV Senāta mājaslapa
Čakčaks

**Čakčaks** (, ; , *chaqchaq*; ; ; , *säk-säk*) ir austrumu saldums, kas pagatavots no fritētiem mīklas gabaliņiem, kas sajaukti ar medus sīrupu. 

Tas ir īpaši populārs Tatarstānā un Baškortostānā. Čakčaku iecienījuši arī kirgīzi, uzbeki, tadžiki un Baškortostānas un Tatarstānas kaimiņu tautas — Dienvidurālu krievi un Kazahstānas ziemeļrietumu kazahi. Krievijā atzīts par Tatarstānas nacionālo saldumu.

Čakčaks tiek gatavots no neraudzētas mīklas, ko veido, olas sakuļot ar sāli un pievienojot miltus. Mīklu izrullē un sagriež lazdu riekstu lieluma bumbiņās, kuras pēc tam fritē (vāra eļļā). Gatavās bumbiņas tiek sakrautas kaudzītē un piesūcinātas ar karstu medus sīrupu. Pēc atdzesēšanas un sacietēšanas čakčaku dekorē ar caurspīdīgām daudzkrāsainām karamelēm, riekstiem un ogu pastilu.

## Interesanti fakti

* Pasaules lielākais čakčaks tika pagatavots Kazaņā 2018. gada FIFA pasaules kausa atklāšanas pasākumā futbola bumbas puses formā. Bumbas puslodes diametrs bija 2,6 m, augstums — 2 metri, un visa kompozīcija aizņēma platību 3,5 m - 4,8 m. Reģistrētais svars bija 4026 kilogrami.
* Otrs pēc svara lielākais čakčaks pasaulē tika pagatavots 2018. gada jūlijā Sabantuja svētkiem, kas notika Maskavā Kolomenskas muzejrezervātā. Čakčaka svars bija 2018 kg. Izgatavots torņa formā.
* Trešais lielākais čakčaks tika pagatavots 2016. gada februārī Baškortostānā. Tā svars bija 1143,5 kg, pārspējot iepriekšējo Tatarstānā uzstādīto rekordu — čakčaku, kura svars bija 1000 kg un platība 13,266 m2, kas bija pagatavots par godu Kazaņas tūkstošgades svinībām 2005. gada 29. augustā.
* 200 kg smags čakčaks tika izcepts medus tirdziņā Ufā 2012. gada augustā. Tāda pat svara čakčaks tika pagatavots Sabantuja svētku laikā Tomskā 2014. gada jūnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* My Home - Tatar cuisine recipes
* Šis čak-čaks - recepte mājās. Visi triku un noslēpumi, kā padarīt mājīgu medu chak-chuck
Ъ

thumbnail|235px|Lielais un mazais kirilicas burts Ъ
**Ъ** (**ъ**) ir kirilicas burts, kas sastopams tikai krievu un bulgāru alfabētos. Krievu valodā šīs burts tiek saukts par “cieto zīmi” (), bet bulgāru valodā — par “lielo er” (). Krievu valodā šīm burtam kā tādam nav skaņa, izmanto pēc līdzskaņa, lai saglabātu tā cietumu. Bulgāru valodā šis burts apzīmē nenoapaļotu augsti vidēja mēles pacēluma pakaļējās rindas patskani /ɤ/ vai arī šīs skaņas nolaisto variantu /ɤ̞/. Krievu alfabētā burts ъ ir 28. burts pēc kārtas, bulgāru alfabētā — 27. burts, bet citos kirilicas alfabētos šāda burta nav (citos alfabētos šī burta funkciju pilda apostrofs).

## Ārējās saites
Jusufs Nurkičs

**Jusufs Nurkičs** (*Jusuf Nurkić*; dzimis ) ir Bosnijas un Hercegovinas basketbolists, spēlē centra pozīcijā, Bosnijas un Hercegovinas basketbola izlases dalībnieks. 2025. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Jūtas "Jazz", bet lielāko karjeras daļu ir aizvadījis Portlendas "Trail Blazers".

## Karjera
Basketbolā trenēties sācis 14 gadu vecumā, jau agri pārcēlies trenēties no dzimtās Bosnijas uz Slovēniju, bet vēlāk nonācis Horvātijā, Zagrebas "Cedevita" sistēmā.

2014. gada NBA draftā J. Nurkiču pirmajā kārtā ar kopējo 16. numuru izraudzījās Čikāgas "Bulls", tomēr tiesības uz spēlētāju tika atdotas Denveras "Nuggets". Šajā pašā draftā "Nuggets" ar zemāku numuru izvēlējās citu centra spēlētāju no bijušās Dienvidslāvijas Nikolu Jokiču, kurš pamazām nostiprinājās vadošajā lomā komandā šajā pozīcijā, vēlāk kļūstot par NBA čempionu un sezonas labāko spēlētāju. J. Nurkičs pieprasīja, lai komanda viņu aizmaina, bet tas tika īstenots vien 2017. gada februārī, kad spēlētājs nokļuva Portlendas "Trail Blazers" (maiņas darījumā tika iesaistītas nākotnes drafta izvēles, kā arī Meisons Plamlī, kurš nokļuva "Nuggets"). Portlendas komandā J. Nurkičs uzreiz ieņēma sākuma piecinieka centra spēlētāja lomu, taču vēlākās sezonas ietekmējušas spēlētāja traumas, liekot izlaist daudz spēļu.

2023. gada septembrī J. Nurkičs tika iesaistīts plašā trīs komandu maiņas darījumā, kura rezultātā Demjens Lilards nonāca Milvoki "Bucks"; Džrū Holidejs, Deandrē Eitons, Tumani Kamara un nākotnes drafta izvēles pārcēlās uz Portlendas "Trail Blazers", savukārt Fīniksas "Suns" ieguva J. Nurkiču, Greisonu Allenu, Nasiru Litlu un Keonu Džonsonu. 2025. gada februārī viņu kopā ar pirmās kārtas drafta izvēli aizmainīja uz Šarlotas "Hornets" pret Kodiju Mārtinu, Vasiliji Mičiču un otrās kārtas drafta izvēli. 2025. gada vasarā "Hornets" aizmainīja viņu uz Portlendas "Trail Blazers" pret Kolinu Sekstonu un nākotnes otrās kārtas drafta izvēli.

Spēlējis dažāda vecuma Bosnijas un Hercegovinas jaunatnes izlasēs, bet 2013. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīrā piedzīvoja debiju nacionālajā pieaugušo izlasē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nataša Andonova

**Nataša Andonova** (; dzimusi ) ir maķedoniešu futboliste, kluba "Levante" uzbrucēja, Ziemeļmaķedonijas izlases kapteine.

## Karjera
Andonova savu karjeru sāka ZFK Tikvešanka Maķedonijā. Pirmo reizi starptautiskā uzmanība viņai tika pievērsta 2010. gada Eiropas U-19 čempionātā, kuru rīkoja Maķedonijas Republika. Neskatoties uz spēlēšanu sacensību vājākajā komandā, Andonova tika nosaukta par turnīra labāko spēlētāju. Tad viņa jau bija pārstāvējusi Maķedonijas pieaugušo izlasi.

2010. gada vasarā Nataša Andonova tika pārcelta uz *ZFK Borec* un spēlēja Čempionu līgas 2010.-2011. gada priekšsacīkšu posmu. Ziemas pāreju logā viņa  kopā ar savu māsu Sijči parakstīja līgumu ar *Turbine Potsdam*, kas tajā laikā bija Eiropas čempione. Viņa februārī tika pārcelta uz kluba pirmo komandu un tajā pašā mēnesī aizvadīja pirmo maču Bundeslīgā. Pirmos vārtus  Turbine labā viņa guva  DFB-Pocal pusfinālā pret Minhenes *Bayern*. Viņa 2011. gadā ar 7 vārtu guvumiem bija otrā rezultatīvākā Bundeslīgas kausa izcīņā.

2015. gada maijā Andonova atstāja *Turbine Potsdam* un devās uz Zviedrijas sieviešu augstākās līgas čempioniem *FC Rosengard*, kuri meklēja uzbrucēju pēc Anjas Mitāgas aiziešanas uz *Paris Saint-Germain*.

2017. gada 31. janvārī *Paris Saint-Germain* paziņoja, ka ir panākta vienošanās ar Andonovu par pastāvīgu līgumu līdz sezonas beigām 2017. gada jūnijā. Viņa spēlēja ar 15. numuru.

Viņa nepagarināja līgumu ar *Paris Saint-Germain* un pievienojās futbola klubam "Barselona" 2017. gada jūnijā. Andonova spēlēja Barselonā ar 21. numuru.

2019. gadā Andonova parakstīja līgumu ar Spānijas klubu *Levante*, bet 2020. gadā to pagarināja vēl uz vienu gadu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sojuz MS-18

***Sojuz MS-18 "J. A. Gagarin"*** (*Союз МС-18 „Ю. А. Гагарин“*) bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā tika palaists 2021. gada 9. aprīlī, nolaidās 17. oktobrī.

Kosmosa kuģis ir veltīts pirmā kosmonauta Jurija Gagarina lidojumam kosmosā pirms 60 gadiem.

## Apkalpe
Kuģa *Sojuz MS-18* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Antons Škapļerovs, komandieris, *[[Roskosmos]]* 
* Oļegs Artemjevs, lidojuma inženieris, *[[Roskosmos]]* 
* Enna Makleina, lidojuma inženieris, NASA, 

Sākotnēji *Sojuz MS-18* apkalpē trešais dalībnieks bija paredzēts Sergejs Korsakovs (tā dublieris bija Dmitrijs Peteļins). 2021. gada janvārī *Roskosmos* piekrita amerikāņu astronauta lidojumam šajā kuģī. 10. martā Marks Vande Hei oficiāli tika apstiprināts pamatapkalpē.

Ar *Sojuz MS-18* 2021. gada 17. oktobrī atgriezās Krievijas Pirmā kanāla filmas uzņemšanas komanda: režisors Kļims Šipenko un aktrise Jūlija Peresiļda, kas SKS ieradās ar kosmosa kuģi *[[Sojuz MS-19]]*.

## Lidojuma gaita
*Sojuz MS-18* tika palaists  07:44 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a]]* no Baikonuras kosmodroma 31. starta laukuma 6. palaišanas iekārtas.

Kosmosa kuģis ar staciju saslēdzās 11:04 *UTC* (aptuveni trīs stundas pēc starta) pie *[[Rassvet (SKS)|Rassvet]]* moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās notika automātiskā režīmā.

28. septembrī *Sojuz MS-18* pārkabinājās no *Rassvet* moduļa uz nesen pievienoto *[[Nauka (SKS)|Nauka]]* moduli. Kosmosa kuģis atvienojās 12:21:36 *UTC*, aplidoja staciju, un 13:04:15 *UTC* pieslēdzās pie *Nauka*. Kuģi bija visa apkalpe (Novickis, Dubrovs, Vande Hei), un operācijas veica Novickis rokas režīmā. Pārkabināšanās bija nepieciešama, lai atbrīvotu *Rassvet* pieslēgvietu kosmosa kuģim *[[Sojuz MS-19]]*, kā arī lai pārbaudītu *Nauka* moduļa speciālo saslēgšanās adapteri.

No stacijas *Sojuz MS-18* atvienojās 17. oktobrī 01:14:05 *UTC*. Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 04:35:44 UTC, 148 km uz dienvidaustrumiem no Žezkazghanas, Kazahstānā. Lidojuma ilgums — 190 dienas 20 stundas 53 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Хроника подготовки и полёта корабля «Союз МС-18» astronaut.ru 
* Soyuz-MS 01 — 20 (11F732A48) Gunter Dirk Krebs
Čača

thumb|Glāze čačas
**Čača** ( *ch’ach’a;* ) ir brendija tipa gruzīnu stiprais spirtotais dzēriens. Tā etilspirta saturs svārstās no 40% (komerciāli ražotam) līdz 65% (mājās brūvētam dzērienam). Čača arī dažreiz tiek saukts par "vīna degvīnu", "vīnogu degvīnu" vai "gruzīnu degvīnu / grappu". Tas tiek gatavots no vīnogu izspaidām (vīnogu atlikumiem, kas palikuši pēc vīna raudzēšanas un destilācijas). Terminu *chacha* Gruzijā lieto, lai apzīmētu vīnogu destilātu. To var ražot arī no negatavām vai savvaļas vīnogām. Citi izmantotie augļi vai garšaugi ir vīģes, mandarīni, apelsīni, zīdkoka ogas vai estragons. Čačai piemīt smalks vīnogu aromāts. To izmanto arī dažādu kokteiļu pagatavošanai, pievienojot svaigus augļus un ledu.

Tradicionāli tas bija tikai mājās gatavots gruzīnu dzēriens, bet mūsdienās to parasti ražo profesionāli destilētāji un lielākā daļa vīna darītavu, kas to iekļauj savu produktu klāstā. Viens no slavenākajiem čačas izstrādājumiem ir *Binekhi Estragon*, kas 2007. gadā saņēmis starptautisko Mundus Vini balvu (*Mundus Vini Award*).

2011. gada septembrī Gruzijas iestādes čačai izsniedza patentu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* "Hvino News" — wine news from Republic of Georgia 
* Wines and Spirits of Georgia
* Georgian Chacha
Neatkarības parks (Šimkenta)

**Neatkarības parks** () ir pilsētas parks Šimkentas pilsētā, Kazahstānā. To atklāja 2011. gada oktobrī par godu Kazahstānas Neatkarības dienas 20. gadadienai. Parka centrālo ieeju rotā arka, teritorijas iekšpusē ir strūklakas, daudzas ziedu kompozīcijas, augi kurām tika atvesti no Nīderlandes. Parka centrā atrodas piemineklis *Altyn Shanyraq*, kas simbolizē Kazahstānas iedzīvotāju vienotību. Parkā ir uzstādīts 50 metrus augsts karoga masts. Parku ar Ordabasi laukumu savieno garš tilts, kas simbolizē pāreju no pilsētas vēsturiskās pagātnes uz tās mūsdienu vēsturi.

## Atsauces
Rogaižas ezers

**Rogaižas ezers** ir ezers Ludzas novada Pildas pagastā. Dienvidu krastā Rogaižas skrajciems, Rogaižas un dienvidrietumos netālās Putinovas kapi. Ziemeļos no ezera Rogaižas sils. Noteka uz ziemeļos esošo Vorcu un tālāk Porkaļu ezeru, ietilpst Sniedziņu ezeru grupā un Veļikajas baseinā. Dienviddaļā 0,1 ha liela saliņa. Dibens dūņains. Krasti galvenokārt stāvi, mežaini, vairākas peldvietas.

No ūdensaugiem ezerā atzīmētas skaujošās glīvenes, dzeltenās lēpes, niedres. No zivīm sastopamas vīķes, asari, plauži, karūsas, raudas, ruduļi, līdakas, līņi, ieviesti vēži.

## Citi nosaukumi
* 
* 
* 

## Atsauces
Dije

**Dije** () jeb **Taja** () ir 235 kilometrus gara Morāvas labā krasta pieteka Čehijā un Austrijā. 

Izveidojas pie Rābas pie Tajas Lejasaustrijas zemē, satekot Vācu Tajai un Morāvijas Dijei. Tek austrumu-dienvidaustrumu virzienā, abu valstu robežas rajonā, dažkārt to veidojot. Ietek Morāvā pie Hohenavas pie Marhas. Dijes krastos atrodas Drozendorfa-Cisersdorfa, Vranova pie Dijes, Hardega, Znojmo, Lā pie Tajas, Lednice, Bržeclava. Pie Lednices atrodas UNESCO Pasaules mantojuma objekts Lednices-Valtices kultūrainava. 

## Ārējās saites
Traizene

**Traizene** () ir 80 kilometrus gara Donavas labā krasta pieteka Austrijas austrumos, Lejasaustrijas federālajā zemē. 

Izveidojas, satekot Tirnicas Traizenes un Unrehtraizenes upēm. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Donavā pie Transmaueres. Traizenes krastos atrodas Lejasaustrijas zemes galvaspilsēta Sanktpeltene.

## Ārējās saites
Ibsa

**Ibsa** () ir 138 kilometrus gara Donavas labā krasta pieteka Austrijā, Štīrijā un Lejasaustrijā.

Izteka netālu no Mariacelles pilsētas Štīrijā. Augštecē tek uz rietumiem, upes krastos atrodas Luncamzē, Geslinga pie Ibsas un Hollenšteina pie Ibsas. Lejpus Hollenšteinas upe pagriežas uz dienvidiem. Šajā posmā upes krastos ir Oponica, Valdhofene pie Ibsas. Aiz Zontāgbergas upe pagriežas uz dienviaustrumiem. Tās krastos atrodas Amštetene, pēc kuras Ibsa ietek Donavā lejpus Ibsas pie Donavas.

## Ārējās saites
Roxen

**Larisa Roksana Džurdžu** (, dzimusi  Klužā-Napokā), plašāk pazīstama ar pseidonīmu ***Roxen***, ir rumāņu dziedātāja. Viņa piedalījās, pārstāvot Rumāniju, 2021. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Roterdamā, Nīderlandē ar dziesmu *[[Amnesia]]*. No sava pusfināla viņa nekvalificējās finālam.

## Biogrāfija
Dzimusi  Klužā-Napokā, Rumānijā. Jau 7 gadu vecumā viņa atklāja savu aizraušanos ar mūziku. Mazotnē viņa arī piedalījās dziedāšanas un klavierspēles nodarbībās.

### Mūzikas karjera
Pēc līguma parakstīšanas ar mūzikas ierakstu kompāniju *Global Records* viņa piedalījās rumāņu producenta *Sickotoy* dziesmā *You Don't Love Me* 2019. gada augustā. Dziesma ieguva lielu popularitāti Rumānijā, kā arī tika atskaņota vairākās radiostacijās Eiropā un ASV. Tā paša gada novembrī viņa izlaida savu debijas singlu *Ce-ți cântă dragostea*, kas iekļuva rumāņu mūzikas topu augšgalā. Mūzikas kritiķi ir norādījuši, ka dziedātājas galvenais stils ir dīphausmūzika, un ir salīdzinājuši viņas mūzikas stilu ar Billiju Ailišu un Dua Lipu, tomēr *Roxen* pati ir atzinusi, ka viņas viena no galvenajām iedvesmas figūrām ir *[[Bejonse Noulza|Beyoncé]]*.
 
#### Eirovīzijas dziesmu konkurss
 Rumānijas pārraidītājs TVR paziņoja, ka Rumāniju 2020. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Roterdamā, Nīderlandē pārstāvēs *Roxen*, kas tika izvēlēta sadarbībā ar mūzikas ierakstu kompaniju *Global Records*. Tika nolemts veidot nacionālo atlasi *Selecția Națională 2020*, kurā tiktu izvēlēta viena no piecām dziedātājas dziesmām. Visas atlases dziesmas — *Alcohol You*, *Beautiful Disaster*, *Cherry Red*, *Colors* un *Storm* — kopā ar mūzikas video tika izlaistas . Atlases finālā  uzvarēja dziesma *[[Alcohol You]]*, kas bija plānota kā dziedātājas Eirovīzijas dziesma, taču  konkurss tika atcelts COVID-19 pandēmijas dēļ.

 tika paziņots, ka *Roxen* atgriezīsies pārstāvēt Rumāniju 2021. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Roterdamā, Nīderlandē. Sākotnēji pārraidītājs TVR bija plānojis un vēlējies, ka konkursā varēs piedalīties ar jau izvēlēto dziesmu *[[Alcohol You]]*, taču Eirovīzijas rīkotājs EBU to neatļāva. 2020. gadā starp abiem konkursiem viņa izlaida singlus *Spune-mi*, kas iekļuva Rumānijas topu augšgalos, un *Wonderland*, kas tapa sadarbībā ar 2009. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa uzvarētāju Aleksandru Ribaku, kā arī *How to Break a Heart*.  tika izlaista *Roxen* 2021. gada konkursa dziesma *[[Amnesia]]*, kura tika izvēlēta ar profesionālas žūrijas palīdzību. Konkursa pusfinālā viņa nekvalificējās finālam.
 
## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Roxen'' profils ''Eurovision.tv'' lapā
* 
*
Skābēti kāposti

thumbnail|upright=1|Skābēti kāposti
**Skābēti kāposti** ir smalki sagriezti, neapstrādāti kāposti, kas ir skābēti ar dažāda veida pienskābes baktērijām. Skābēti kāposti ir izplatīti vairāku Austrumeiropas un Centrāleiropas valstu virtuvēs, raksturīgi arī Latvijai. No skābētiem kāpostiem gatavo arī citus ēdienus, piemēram, skābu kāpostu zupu, vai arī tos sautē, iegūstot bigosu un citus ēdienus.

Austrumu virtuvē līdzīgs pārtikas produkts ir kimči.

## Ārējās saites
Lužnice

**Lužnice** () jeb **Lainzica** () ir 208 kilometrus gara Vltavas labā krasta pieteka Čehijā un, neliela daļa augštecē, Austrijā.

Izteka no Gratcenes kalniem. Augštecē tek ziemeļaustrumu virzienā. Sasniedzot Čehijas robežu, pagriežas uz ziemeļiem. Pie Tāboras pilsētas pagriežas uz dienvidrietumiem. Ietek Vltavā lejpus Tīnas pie Vltavas. Upes krastos atrodas Veitra un Gminde Austrijā, kā arī Češke Velenice, Suhdola pie Lužnices, Tršeboņa, Lomnice pie Lužnices, Veseli pie Lužnices, Sobeslava, Plana pie Lužnices, Sezimovo Ūsti, Tābora un Behīņe Čehijā.

## Ārējās saites
Kampa

**Kampa** () ir 153 kilometrus gara Donavas kreisā krasta pieteka Austrijā, Lejasaustrijas federālajā zemē. Tehniski tā ir Kremsas pieteka, kas kanalizēta plūst gar Donavas upi.

Izteka no Lejasaustrijas galējos rietumos, netālu no Lībenavas Augšaustrijā. Augštecē, līdz tajā ietek Mazā Kampa (*Kleiner Kamp*), tā saukta par Lielo Kampu (*Großer Kamp*).  Tek austrumu virzienā. Nesasniedzot Hornu, Kampa pagriežas uz dienvidiem-dienvidaustrmiem. Ietek Donavā (Kremsā) pie Grāfenvertas, lejpus Kremsas pie Donavas. Upes krastos atrodas Cvetle un Langenloisa.

## Ārējās saites
Boroviks

**Boroviks** (; sieviešu dzimtē Borovika (*Борови́ка*)) ir baltkrievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Artjoms Boroviks (*Артём Боровик*, 1960—2000) — padomju un krievu žurnālists;
* Henriks Boroviks (*Генрих Боровик*, dzimis 1929. gadā) —  padomju un krievu žurnālists, kinoscenārists un rakstnieks, Artjoma Borovika tēvs.
Zalca

**Zalca** () ir 88 kilometrus gara Ensas labā krasta pieteka Austrijā.

Kaut arī izteka atrodas pie Traizenberga kalna Lejasaustrijā, upe lielākoties plūst Štīrijas teritorijā. Pamatā tek rietumu virzienā. Upes krastos atrodas Mariacelle. Zalcas baseina upju ūdens tiek izmantots Vīnes ūdensapgādē.

## Ārējās saites
Švehata

**Švehata** () ir 62 kilometrus gara Donavas labā krasta pieteka Austrijā, Lejasaustrijas federālajā zemē uz dienvidiem no Vīnes. 

Izteka pie Šepfla kalna Vīnervaldē. Līdz Bādenei pie Vīnes tek austrumu-dienvidaustrumu virzienā, pēc tam pagriežas uz ziemeļaustrumiem, līdz aiz Švehatas un lejpus Vīnes ietek Donavā. Bez Bādenes un Švehatas upes krastos atrodas Allanda. Upes ielejas posmu no Majerlingas līdz Bādenei devē par Helēnentāli.

## Ārējās saites
Fiša

**Fiša** () ir 35 kilometrus gara Donavas labā krasta pieteka Austrijā, Lejasaustrijas federālajā zemē uz dienvidiem no Vīnes. 

Izteka pie Ebenfurtas pilsētas. Tek ziemeļaustrumu. Ietek Donavā pie Mariaellendas. Upes krastos atrodas Ebreihsdorfa un Fišāmenda.

## Ārējās saites