Montāna

**Montāna** ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas valsts ziemeļrietumos. Montānas galvaspilsēta ir Helina.

## Ģeogrāfija
Montāna ir štats Amerikas Savienoto Valstu ziemeļrietumu daļā. Tā ir ceturtais lielākais štats pēc platības ASV, aiz Aļaskas, Teksasas un Kalifornijas. Montānas kopējā platība ir ap 380 800 kvadrātkilometru. Valsts ir slavena ar savu dažādo ainavu – kalniem, līdzenumiem, upēm un ezeriem. Tā robežojas ar Kanādu, ar Aidaho, Dienviddakotas, Vaiomingas un Ziemeļdakotas štatiem.

Montānas rietumu daļu veido Klinšu kalni (*Rocky Mountains*), kuros atrodas arī daudzas kalnu grēdas, tai skaitā *Bitterroot* un *Beartooth* grēdas. Augstākais punkts ir Granīta smaile (*Granite Peak*) ar augstumu 3904 m virs jūras līmeņa.

Montānas austrumu daļa ir Lielā līdzenuma (*Great Plains*) sastāvdaļa – šeit dominē plaši prēriju līdzenumi, stepes un lauksaimniecības zemes.

### Ūdens resursi
Štats ir bagāts ar ūdens resursiem. Pa štatu plūst vairākas nozīmīgas upes, tostarp:

* Misūri upe – garākā upe štata teritorijā;
* Jeloustouna (*Yellowstone River*) – viena no pēdējām neregulētajām lielajām upēm ASV;
* *Flathead River* – baro *Flathead* ezeru, vienu no lielākajiem saldūdens ezeriem rietumu ASV.

### Klimats
Montānā valda kontinentāls klimats ar aukstām ziemām un siltām vasarām. Kalnu rajonos nokrišņu daudzums ir lielāks, savukārt līdzenumos klimats ir sausāks. Temperatūras svārstības var būt ļoti lielas pat vienas dienas laikā.

### Dabas resursi
Montāna ir bagāta ar derīgajiem izrakteņiem, tostarp naftu, dabasgāzi, zeltu, sudrabu un varu. Štats ir arī nozīmīgs lopkopības un graudkopības reģions.

## Vēsture
Pirms eiropiešu ierašanās Montānas teritorijā dzīvoja vairākas Amerikas pamatiedzīvotāju ciltis, tostarp čejeni, krī, asiniboini, siu, sališi un kutenai. Šīs tautas bija cieši saistītas ar dabas resursiem – tās medīja, zvejoja un pārvietojās pa līdzenumiem un kalnu ielejām atbilstoši sezonālajiem cikliem.

17.–18. gadsimtā šajā reģionā nonāca Franču un vēlāk Britu kažokzvēru tirgotāji, kas izmantoja Misūri un citas upes kā tirdzniecības ceļus. 1805. gadā Montānas teritoriju šķērsoja Lūisa un Klārka ekspedīcija, kas iezīmēja sākumu sistemātiskai ASV izpētei un apgūšanai šajā reģionā.

19. gadsimta vidū Montāna piedzīvoja zelta drudzi, kas piesaistīja simtiem tūkstošu kolonistu un izraisīja konfliktus ar pamatiedzīvotājiem. Nozīmīga bija 1876. gada *Little Bighorn* kauja, kurā virsleitnanta Džordža Kastera vadītā ASV armijas vienība tika sakauta apvienoto sju un čejenu spēku uzbrukumā.

1889. gadā ASV Kongress pieņēma "*Enabling Act of 1889*", kas ļāva četrām teritorijām – Ziemeļdakotai, Dienviddakotai, Montānai un Vaiomingai – izstrādāt konstitūcijas un kļūt par štatiem. Šis likums noteica:

* ka katrai teritorijai ir jāsasauc konstitucionālā konvencija;
* jāizstrādā štata konstitūcija;
* jāapstiprina to ar iedzīvotāju balsojumu (referendumu).

Montānas konstitucionālā konvencija notika 1889. gadā Hēlenā, kur tika izstrādāta un vēlāk arī apstiprināta valsts pirmā konstitūcija. Pēc tam, kad konstitūcija tika apstiprināta un visi formālie nosacījumi izpildīti, ASV prezidents Bendžamins Herisons 1889. gada 8. novembrī oficiāli parakstīja deklarāciju, ar kuru Montāna tika uzņemta Savienībā kā 41. ASV štats.

Rūpnieciskā attīstība, īpaši kalnrūpniecība un dzelzceļa izbūve, 20. gadsimta sākumā mainīja reģiona ekonomisko un ģeogrāfisko ainavu.
Nouvellefrance-V2.jpg|Jaunās Francijas teritorija 18. gadsimtā
U.S. Territorial Acquisitions.png|ASV ieguva Montānas austrumu daļu 1803. gada Luiziānas pirkuma rezultātā
Carte Lewis and Clark Expedition.png|Levisa un Klarka ekspedīcija (1804-1806)
United States 1861-03-1861-08.png|Dakotas teritorijas sastāvā (1861)


## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites