Lauderu pagasts

**Lauderu pagasts** ir viena no Ludzas novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Zaļesjes, Nirzas, Rundēnu un Istras pagastiem.

## Daba
Pagasta reljefu veido Latgales augstienes Rāznavas pauguraines austrumu mala. Augstākie pauguri atrodas pagasta rietumos - Rudovas (Lītovu) kalns ir 243,4 m auɡsts.

### Hidrogrāfija
Lauderu pagasta upes ietilpst Mudavas upes baseinā. Pagasta austrumu malā plūst Zilupes pieteka Istra, kas no pagasta teritorijas uzņem Gumineicas, Koņovkas un Lauderu upīšu ūdeņus. Pagasta teritorijā atrodas divi lielāki ezeri  -  Sološu ezers (85,5 ha) un Lauderu ezers (55,3 ha, stipri aizaudzis, jo 1960. gadā ūdens līmenis pazemināts par 1 metru). Pagasta teritorijā atrodas daudzi sīki (zem 1 ha lieli) ezeriņi - Beļaju (Mazezers), Mīlestības (Dubiņu), Koņevas, Torfenes (Zubru), Lielais un Mazais Žlobnovas, Cucuru, Morozu.

#### Upes
Istra

#### Ezeri
Lielais Lauderu ezers, Mazais Lauderu ezers, Sološu ezers.

## Vēsture
1863. gadā Lauderu muižu kopā ar Istras, Annapoles, Konecpoles, Soboļinas muižām iekļāva Istras pagastā. 1927. gadā sādžas sadalīja viensētās, izveidojot skrajciemus.

Pēc Otrā pasaules kara 1945. gada 9. oktobrī izveidoja ciemu padomes (Annapoles, Cucurku, Istras, Koņecpoles, Lauderu, Plepļu, Soboļinas), kuru skaits un lielums laika gaitā mainījās, to skaitā Ludzas apriņķa Istras pagastā izveidoja **Lauderu [[ciema padome|ciema padomi]]**. Lauderu ciems ietilpis Zilupes (1949-1959) un Ludzas (1959-2009) rajonos. 1954. gadā Lauderu ciemam pievienoja likvidēto Plepļu ciemu, bet 1960. gada 7. jūlijā – Rundānu ciema kolhoza "Maija rīts" teritoriju. Teritorijā darbojās kolhozs "Zaveti Ļeņina", kas 1970. gadā tika pārveidots par Lauderu padomju saimniecību (sovhozu), tika ierīkotas liellopu un putnu fermas, Lauderus attīstīja kā sovhoza centru. 1990. gadā ciemu reorganizēja par Ludzas rajona pagastu. 2009. gadā Lauderu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Zilupes novadā. 2021. gadā Zilupes novadu iekļāva Ludzas novadā.

## Iedzīvotāji
2011. gada tautas skaitīšanas laikā Lauderu pagastā vairākums iedzīvotāju bija krievi (72,32%), latvieši - 21,70%, baltkrievi - 2,99%.

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Lauderi (pagasta centrs), Turovka, Vecmeļņica (Staraja Meļņica), Cucuri, mazākas apdzīvotas vietas ir Beļaji, Bidriji, Bortnieki, Čiučiši, Dongi, Dobovaja Gora, Figurka, Griževka, Gumeņica, Iļjenki, Kazimirova, Kiriļi, Koņeva, Korņevka, Labini, Litovski, Maslova, Morozi, Novinskije, Osinniki, Ostrovski, Paideri, Pīteri, Plepli, Rjabije, Rudova, Skredeļi, Smoļski, Sološi, Streļcova, Šķirpāni, Vacumnīki, Visti, Zamostje, Zili, Žlobnova.

## Saimniecība

### Transports
Lauderu pagastu šķērso autoceļi Ludza-Lauderi-Vecsloboda-Šķaune, Duboviki-Lauderi, Pakalni-Lauderi-Ploski, Surbeļi-Šķirpāni.

## Izglītība un kultūra
Lauderos ir Lauderu pagasta kultūras centrs, bibliotēka, Svētā Nikolaja pareizticīgo baznīca un Lauderu Romas katoļu draudzes baznīca. Līdz 2003. gadam bija pamatskola un līdz 2013. gada oktobrim – bāreņu aprūpes centrs SIA “Bērnu oāze”.
Uz pagasta zemes atrodas Cucuru, Kirilu, Pečiščes un Staraja Meļņicas kapsētas.

Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis ir Rudavas pilskalns. Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis Lauderu pareizticīgo baznīca ar žogu un vārtiem, altāris ar gleznu „Marijas pasludināšana” un divi sānu altāri. Vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis ir kulta vieta Dongu pēdakmens. Lauderu (Rundēnu) Velna dobe ir aizsargājams ģeomorfoloģisks objekts.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lauderu pagasts