open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kārlis Lāceklis

**Kārlis Lāceklis** (dzimis , miris 1970. gadā) bija latviešu baptistu mācītājs, bijis Latvijas Baptistu draudžu savienības bīskaps laika posmā no 1944. līdz 1946. gadam.

## Biogrāfija
20. gadsimta 30. gados Lāceklis devis lielu ieguldījumu, apvienojot Jēkabpils un Krustpils baptistu draudzes. Ir ziņas, ka vēl 1938. gadā viņš kristījis Jēkabpils draudzē. Vācu okupācijas laikā (no 1941. līdz 1944. gadam) viņš bijis Jelgavas un Valmieras baptistu draudžu mācītājs. Kad iepriekšējais Latvijas Baptistu Draudžu bīskaps Rūdolfs Vītols (1899—1951) devās trimdā, reliģijai ļoti smagā laikā, 1944. gadā, bīskapa amatu pārņēma Kārlis Lāceklis. 1944. gadā no 11. līdz 12. novembrim Kārlis Lāceklis noturēja ārkārtas konferenci Rīgā, kurā mācītāji sprieda par draudžu darbu sakarā ar varas maiņu. Tika dibināta LBDS (Latvijas Baptistu Draudžu Savienības) Pagaidu padome, kuras priekšsēdētāja amatā līdz apcietināšanai 1946. gadā atradās Kārlis Lāceklis. Viens no formālajiem ieganstiem viņa apcietināšanai bijis tas, ka viņš neparakstīja LBDS nama atsavināšanas aktu (nams atradās Rīgā, Lāčplēša ielā 37, tajā padomju okupācijas gados darbojās Valsts Jaunatnes teātra krievu trupa).  Pēc Lācekļa apcietināšanas par LBDS bīskapu ievēlēja mācītāju Andreju Rēdlihu (1894—1969).

Dokumenti liecina, ka Kārlis Lāceklis ieslodzījumā atradies no 1946. gada 29. marta līdz 1954. gada 29. martam, *Sevželdorlag* (Ziemeļu dzelzceļa nometnē), Komi APSR, Pečorā. Viņš atbrīvots 1956. gadā 22. oktobrī (Lieta Nr. 1920,P-10758,K).

Kad Kārlis Lāceklis atgriezās no izsūtījuma, viņš atsāka mācītāja darbu Kuldīgas baptistu draudzē. Jau 1958. gada novembrī Kuldīgas VDK nodaļas pilnvarotais Lācekli izsauca uz pārrunām. Kuldīgā viņš darbu turpināja līdz 1959. gada jūlijam, kad viņam tiek atņemtas tiesības būt draudzes mācītājam. Draudze skuma pēc mācītāja Lācekļa, tādēļ četrus gadus vēlāk lūdza Kuldīgas Izpildu komitejas priekšsēdētāju P. Liepu atjaunot Lācekli mācītāja amatā.

Pēdējā draudze, kurā sludināja Kārlis Lāceklis, bija Pitraga baptistu draudze Kurzemes jūrmalā. Netālu no Pitraga, Sīkraga Jaunklāvos, bija viņa pēdējā dzīvesvieta. 1970. gadā Pitraga draudzes svētku laikā Kārlis Lāceklis pēkšņi nomira. Pēc Kārļa Lācekļa nāves garīgo darbu Pitraga draudzē turpināja Andrejs Šterns (1943—2010), kurš LBDS bīskapa amatu pildījis no 1996. līdz 2002. gadam.

Kārļa Lācekļa dzīvesbiedre Veronika Lācekle (1904—2001) bija reliģiskas dzejas autore. Abi apbedīti Sīkraga kapos.

## Ārējās saites
* LBDS bīskapi un ievērojami darbinieki LBDS
* Kārlis Lāceklis Nekropole
Villems I

**Villems Frederiks princis van Oranje-Nasavs** (; dzimis , miris ) bija pirmais Nīderlandes karalis, pēdējā Nīderlandes stadhoudera Villema V vecākais dēls. No 1815. līdz 1840. gadam viņš vienlaikus bija arī pirmais Luksemburgas lielhercogs.

Dzimis Nīderlandes stadhoudera Villema V ģimenē. No 1793. līdz 1795. gadam komandēja nīderlandiešu karaspēku pret frančiem. Kad 1795. gadā franči ieņēma Amsterdamu, kopā ar tēvu bēga no valsts. Pēc tēva nāves 1806. gadā valdīja dzimtas Nasavas īpašumos. Napoleona karu laikā cīnījās Prūsijas pusē pret frančiem, 1806. gadā tika saņemts gūstā. 1809. gadā erchercoga Kārļa karaspēka vadībā piedalījās Agramas kaujā.

Vīnes kongresa lēmumu rezultātā tika nodibināta Nīderlandes Karaliste, kurā apvienoja mūsdienu Nīderlandes un Beļģijas teritorijas. 1815. gadā Villems I tika kronēts par Nīderalndes karali, bet savus īpašumus Vācijā bija spiests atdot. Pārmaiņus uzturējās Briselē un Hāgā, līdz 1830. gadā notika Beļģijas revolūcija, nodibinot mūsdienu Beļģijas valsti. Villems pretojās Beļģijas neatkarības atzīšanai līdz 1839. gadam, kad lielvalstu spiediena rezultātā tika noslēgts Londonas līgums, nostiprinot Beļģijas un Luksemburgas neatkarību.

Pieaugot neapmierinātībai ar valsts finanšu stāvokli un skandālu ģimenē Villems I 1840. gadā atteicās no troņa par labu savam dēlam Villemam II.

## Ārējās saites
Dītrihs Vrēde

**Dītrihs Vrēde** () bija Livonijas ordeņa brālis 16. gadsimtā.

Dītriha Vrēdes vecāki nav zināmi. Nācis no Ķelnes apkaimes. Iespējams dzimis Arnsbergas tuvumā. No 1521. gada - Cēsu pils pārvaldnieks (*Hauskomtur*). No 1532. līdz 1551. gadam bija Bauskas fogts. Tālākais liktenis nav zināms.

## Avoti
* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 990* (737-738).
Martas asinis

**Martas asinis** ir 2009. gadā izveidota latviešu alternatīvās elektroniskās mūzikas grupa no Rīgas. 

## Vēsture
Sākotnēji "Martas asinis" bija Filipa Deruma soloprojekts, kas aizsākās 2009. gadā. 2012. gadā viņam pievienojās bundzinieks Aigars Valdmanis, ar kuru Filips Derums sadarbojas arī grupā "Bērnības milicija". 2013. gadā grupai pievienojās ģitārists un taustiņinstrumentālists Reinis Jakobsons, kurš sakomponējis, ierakstījis un producējis "Ceturto" un "Sesto" albumu. 2016. gada vidū grupa piedzīvoja sastāva izmaiņas, pievienojās Staņislavs Kuļikovs (bass, sintezators) un Reini nomainīja Aivis Iesalmanis (ģitāra, sintezators).  Grupas skaņu režisors bija Artūrs Skujiņš-Meijiņš.

Pirmajiem pieciem grupas albumiem nav nosaukumu, bet tikai kārtas numuri. Gan "Ceturtais albums", gan "Sestais albums" bijuši nominēti Mūzikas ierakstu Gada balvai nominācijā "Gada alternatīvās mūzikas albums". 2020. gada janvārī tika izdots grupas sestais albums "Bauda", kas tika nominēts Mūzikas ierakstu Gada balvai nominācijā "Gada indie mūzikas albums".

## Diskogrāfija
* *Pirmais albums* (2010, lejupielāde)
* *Otrais albums* (2012, augusts; lejupielāde)
* *Trešais albums* (2012, decembris; lejupielāde)
* *Ceturtais albums* (2013, aprīlis; lejupielāde)
* *Sestais albums* (2014, septembris; CD, lejupielāde)
* *Bauda* (2020, janvāris; CD, lejupielāde)
* 7 EP (2025, aprīlis; lejupielāde)

## Atsauces
Lēbusa

**Lēbusa** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Markas-Oderlandes apriņķī pie Oderas upes. Pilsēta ir vēsturiskā novada "Lubušas zeme" abos Oderas upes krastos centrs, kas savukārt ir pamats Polijas Lubušas vojevodistes nosaukumam.

## Vēsture
Ap 7. gadsimtu ap pilsētu dzīvoja slāvu *leubuzzi* cilts. Teritoriju 966. gadā iekaroja Meško I. Pati pilsēta rakstos pirmoreiz minēta 11. gadsimta sākumā. 1226. gadā Lēbusai tika piešķirtas pilsētas tiesības. Ap 1250. gadu Lēbusa nonāca Brandenburgas markgrāfistes sastāvā. 1373. gadā Kārļa IV karaspēks nopostīja pilsētas katedrāli, un bīskapa sēdeklis no Lēbusas tika pārcelts uz Firstenvaldi. 1701. gadā pilsēta iekļāvās Prūsijas Karalistē, bet vēlāk Vācijas Impērijā. Otrā pasaules kara laikā pilsēta tika gandrīz pilnībā nopostīta. Pēc kara pilsēta iekļāvās VDR sastāvā un kļuva par pierobežas pilsētu, jo teritorija pretējā upes pusē tika piešķirta Polijai.

## Ekonomika
Pie Lēbusas sākas Jamalas—Eiropas gāzesvada Vācijas sektors (JAGAL).

## Cilvēki
Lēbusa ir rakstnieka Gintera Eiha (*Günter Eich*, 1907-1972) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ezermala

**Ezermala** var būt:

* Ezermala — Daugavpils pilsētas daļa;
* Ezermala — skrajciems Balvu novada Vecumu pagastā;
* Augšdaugavas novada Dvietes pagasta skrajciema Azarmales cits nosaukums;
* Ezermala — bijusī apdzīvotā vieta Alūksnes novada Liepnas pagastā;
* Ezermala — pirms 2. pasaules kara pastāvējusi pietura dzelzceļa līnijā Gulbene—Abrene;
* Azarmales agrākais nosaukums.
Ezermala (Vecumu pagasts)

**Ezermala** (arī **Azarmale**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 3,5 km no pagasta centra Borisovas un 249,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz ziemeļaustrumiem no Viļakas pie autoceļa V457 (Viļaka–Borisova–Bubņi), starp Viļakas ezeru un Kouras upi.

## Atsauces
Džordžtauna (Kaimanu Salas)

**Džordžtauna** () ir Britu aizjūras teritorijas Kaimanu Salu galvaspilsēta un lielākā pilsēta, kas atrodas Lielās Kaimanu salas rietumu daļā, Karību jūras krastā. Pilsētas platība ir 29 km², pēc 2021. gada datiem pilsētā dzīvoja 34 921 iedzīvotāji. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir otrā lielākā Britu aizjūras teritoriju galvaspilsēta.

Džordžtauna ir populārs tūrisma galamērķis un Kaimanu Salu galvenais tirdzniecības, transporta un ekonomiskais centrs.

## Ārējās saites
Nisons Kacenelsons

**Nisons Kacenelsons** (dzimis , miris ) bija Latvijas ebreju sabiedrisks darbinieks, Krievijas Impērijas Valsts Domes I sasaukuma deputāts no Kurzemes guberņas.

## Dzīvesgājums
Dzimis Babruiskā, Minskas guberņā (tagad Baltkrievijā), ebreju tirgotāja ģimenē. Absolvējis Berlīnes Universitāti, filozofijas zinātņu doktors.

1899. gadā 3. Vispasaules cionistu kongresā Bāzelē ievēlēts par Ebreju Kolonialās bankas direktoru (no 1905. gada direktorāta priekšsēdētājs). 1903. gadā pavadīja ebreju valsts idejas autoru Teodoru Herclu viņa braucienā pa Krieviju. Cīnījies par ebreju līdztiesību Krievijas Impērijā. 1905. gadā viens no Ebreju tautas pilnīgas vienlīdzības panākšanas savienības Krievijā dibinātajiem. Krievijas konstitucionāli demokrātiskās (kadetu) partijas biedrs. 1906. gadā ievēlēts Krievijas Valsts domē no Kurzemes guberņas, kur darbojies finansu komisijā. 1906. gadā bija viens no Viborgas uzsaukuma par pilsonisko nepakļaušanos parakstītājiem. Par to notiesāts uz 3 mēnešiem cietumā ar vēlētāja tiesību atņemšanu.

1910. gadā vadīja Liepājas emigrācijas komiteju. Pēc 1918. gada dzīvoja Latvijā. Miris Liepājā 1923. gada 9. novembrī.

## Savrupmāja
Liepājā saglabājusies Nisona Kacenelsona savrupmāja Kūrmājas prospektā 16 (arhitekts Pauls Makss Berči), kurā tagad atrodas Liepājas muzejs.

## Atsauces
Azarmale

**Azarmale**, agrāk **Ezermala**, **Ezermaļi** ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Dvietes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā Dvīta ezera ziemeļu krastā 3.5 km no pagasta centra Dvietes, 13 km no Ilūkstes un 193 km no Rīgas.

## Atsauces
Aleksandrs Kuzovkovs

**Aleksandrs Kuzovkovs** (; dzimis ) ir krievu, agrāk padomju, šaha problēmists, lielmeistars šaha kompozīcijā.

Pēc profesijas inženieris celtnieks.

## Šaha kompozīcija
A. Kuzovkovs no 1971. gada sastādījis vairāk nekā 400 uzdevumus, galvenokārt stratēģiskā stila trīsvilčus un daudzvilčus, no tiem aptuveni 80 ieguvuši pirmās godalgas.

Viņš ir bijis četru PSRS individuālo šaha kompozīcijas čempionātu dalībnieks: 16. čempionātā (1985) — 1. vieta trīsvilčos un 2. vieta daudzvilčos, 17. čempionātā (1987) — 3. vieta daudzvilčos, 18. čempionātā (1989) — 2. vieta daudzvilčos, 19. čempionātā (1992) — 1. vieta trīsvilčos. 1985. gadā viņam piešķirts PSRS sporta meistara nosaukums. 
    
Vairākkārtējs individuālo pasaules čempionātu godalgoto vietu ieguvējs trīsvilču un daudzvilču grupās: 1. čempionātā (WCCI 1998—2000) — 3. vieta daudzvilčos, 4. čempionāta (WCCI 2007—2009) un 5. čempionātā (WCCI 2010—2012) 3. vietas trīsvilčos un otrās vietas daudzvilčos, 6. čempionātā (WCCI 2013—2015) 2. vietas gan trīsvilčos, gan daudzviļčos. No 1995. gada lielmeistars šaha kompozīcijā. No 2017. gada starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā (trīsvilči, daudzvilči).

## Šaha uzdevuma piemērs

Risinājums:
: 1. Tc6! - 2. Zd6+ Ke5 3. Dg7+ Tf6 4. Zf7# 
: 1... Lxf5 2. De6+! Zxe6 3. Zb6+ Ke5 4. Zd7# 
: 1... T8xf5 2. Df6! exf6 3. Zd6+ Ke5 4. Zf7# 
: 1... TR1xf5 2. Df4+! Zxf4 3. Zd2+ Ke5 4. Zf3#

## Atsauces

## Ārējās saites
* A. Kuzovkova šaha kompozīcijas vietnē PDB
Kriptogrāfiska jaucējfunkcija

[thumb|375px|right|Kriptogrāfiskas jaucējfunkcijas (šai gadījumā [SHA-1) darbības ilustrācija. Redzams, ka pat visnelielākās izmaiņas ievaddatos (vārdā "over") dramatiski maina rezultātu, pateicoties tā saucamajam lavīnas efektam.]]
**Kriptogrāfiska jaucējfunkcija** () ir jaucējfunkcija, kas ir vienvirziena funkcija, proti, praksē nav iespējams uzzināt ievaddatus, zinot tikai jaucējvērtību. Šādas vienvirziena jaucējfunkcijas tiek dēvētas par mūsdienu kriptogrāfijas "darba zirgiem". To ievaddatus parasti sauc par "ziņojumiem" (), bet izvadīto jaucējvērtību par "ziņojumu īssavilkumu" ().

Ideālai kriptogrāfiskai jaucējfunkcijai piemīt četras īpašības:
* ātri vari izrēķināt jaucējvērtību jebkuram ziņojumam;
* ir praksē neiespējami izveidot ziņojumu pēc jaucējvērtības;
* ir praksē neiespējami izmainīt ziņojumu tā, lai nemainītos jaucējvērtība;
* ir praksē neiespējami atrast divus dažādus ziņojumus, kuru rezultāts būtu viena un tā pati jaucējvērtība.

Kriptogrāfiskām jaucējfunkcijām ir plašs pielietojums informācijas drošības sfērā, piemēram, elektroniskajā parakstā, ziņojumu autentifikācijas kodos un citos autentifikācijas veidos. Taču tās var izmantot arī kā parastas jaucējfunkcijas, piemēram, lai indeksētu datus jaucējtabulās, vai arī kā kontrolsummas algoritmu.

## Skatīt arī
* Drošais jaukšanas algoritms 2 (SHA-2)
* RIPEMD

## Atsauces
Zēbergs

**Zēbergs** (, no *See* — 'jūra' un *Berg* — 'kalns'; sieviešu dzimtē **Zēberga**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Alfreds Zēbergs (*Alfred Seeberg*; 1886—?) — ķīmiķis, žurnālists un politiķis;
* Artūrs Zēbergs (1888—1964) — rēderis, kuģu kompānijas "Brāļi Zēbergi" īpašnieks;
* Aurēlijs Zēbergs (1879—1940) — jurists un sabiedriskais darbinieks;
* Frīdrihs Zēbergs (1871—1902 ) — Arktikas pētnieks, astronoms un magnetologs;
* Jānis Zēbergs (1871—1927) — kuģniecības, politiskais un sabiedrisks darbinieks;
* Oskars Zēbergs (1905—1938) — aktieris;
* Rihards Zēbergs (dzimis 1992) — basketbolists un treneris;
* Roberts Zēbergs (1933—2008) — aktieris.
Badnova

**Badnova** (arī **Badnava**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 5,6 km no pagasta centra Borisovas un 253,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem. Uz rietumiem no ciema atrodas Badnovas purvs.

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 66 cilvēkiem.
## Atsauces
Laika zīmogs

thumb|Pasta zīmogs uz vēstules ar datumu
**Laika zīmogs** jeb **laikspiedogs** () ir simbolu virkne vai kodēta informācija, pēc kā var identificēt, kad ir noticis kāds notikums, parasti datums un laiks, taču var būt norādīts arī sīkākās vienībās, sekunžu daļās. Termins nāk no laikiem, kad uz papīra ienākošajiem dokumentiem uzspieda zīmogu ar šodienas datumu, lai varētu vēlāk zināt, kad dokuments ticis saņemts. Pastā, kur uzspiež tikai datumu, to sauc par **kalendāra zīmogu**.

Mūsdienās šo terminu lieto plašāk, arī lai apzīmētu datuma un laika informāciju, kas piesaistīta cipardatiem. Piemēram, faili satur laika zīmogu, kas norāda to pēdējo izmaiņu datumu un laiku, bet ciparkameras pievieno laika zīmogu uzņemtajām fotogrāfijām, piefiksējot to uzņemšanas datumu un laiku.

Datuma un laika pierakstu standartizē standarts ISO 8601.

## Skatīt arī
* ICMP laikspiedogs
* Laika kods
* Laika zīmogs (elektroniskais paraksts)
* Unix laikspiedogs

## Atsauces
Laika zīmogs (elektroniskais paraksts)

Elektroniskajā parakstā **laika zīmogs** jeb **laikspiedogs** () fiksē dokumenta saturu laikā, lai viegli varētu atklāt jebkuru pēc tam izdarītu dokumenta izmaiņu.

## Skatīt arī
* Kriptogrāfija
* Laika zīmogs
* *[[OpenTimestamps]]*
* Viedais līgums

## Atsauces
RIPEMD

**RIPEMD** () ir kriptogrāfisku jaucējfunkciju saime, ko izstrādāja Lēvenes Katoļu universitātes Beļģijā zinātnieki 1996. gadā. RIPEMD balstās uz MD4 lietotajiem principiem, tās veiktspēja ir līdzīga populārakajam drošajam jaukšanas algoritmam 1 (SHA-1).

RIPEMD jaucējfunkcija tiek lietota, ģenerējot kriptovalūtas *[[Bitcoin]]* maksājumu adreses.
Rācenājs

**Rācenājs** (sieviešu dzimtē Rācenāja) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Kristofers Rācenājs (1985) — Latvijas šosejas un kalnu riteņbraucējs;
* Laimis Rācenājs (1958) — latviešu džeza un popmūzikas dziedātājs.
Lagimovs

**Lagimovs** var būt:

*Aleksandrs Lagimovs (1903-1990) - latviešu gleznotājs
*Raimonds Lagimovs (1968) - latviešu mūziķis, Aleksandra mazdēls
Egretas melnkoks

**Egretas melnkoks** (*Diospyros egrettarum*), arī **Egretas ebenkoks** ir melnkoku dzimtas suga, kas endēma Maurīcijai. Tas ir reti sastopams melnkoks, kas Sarkanajā grāmatā ierindots kritiski apdraudēto sugu sarakstā.

## Apraksts
[thumb|left|Egretas melnkoks [Egretas salā]]
Sasniedz 3—5 m augstumu. Lapas veselas, kātainas, ar gludu malu un skaidri redzamu plūksnainu dzīslojumu, uz zariem pamīšus. Ziedi skarās lapu žāklēs.

Līdzīgi citiem melnkokiem, tā kodolkoksne ir ārkārtīgi cieta un smaga.

## Izplatība
Sastopams tikai Maurīcijā, kur cietzemē saglabājušies mazāk kā desmit īpatņu. Taču blakus esošajā Egretas saliņā sugas populācija 2007. gadā veidoja 3518 pieaugušus kokus. Aug arī vairākos botāniskos dārzos gan Maurīcijā, gan citviet pasaulē.

## Aizsardzība
Egretas melnkoks bija izturīgs pret invazīvo sugu ievešanu, taču tā izplatību stipri samazināja izciršana un ainavas izmaiņas, kā arī Maskarēnu milzu bruņurupuču un Maurīcijas milzu scinka iznīcināšana, kuri izplatīja melnkoka sēklas. Mazāku izmēru augļēdāji nespēja šīs sēklas norīt. Maurīcijas savvaļas fonda vadībā veiktā Egretas atbrīvošana no žurkām un svešzemju augiem labvēlīgi ietekmēja arī melnkoka populāciju.

2000. gadā Egretā tika atvesti pirmie četri Aldabras milzu bruņurupuči, kas aizņēma pagātnē izmedīto bruņurupuču ekoloģisko nišu. 2009. gadā to skaits bija pieaudzis līdz 19 pieaugušiem īpatņiem. Bruņurupuči lielā skaitā patērē nobirušos un nobriedušos melnkoku augļus, izvadot un izkaisot sēklas un radot simtiem jaunu asniņu lauciņus.

## Galerija

Attēls:Diospyros egrettarum Pamplemousses Botanical Garden.JPG|Egretas melnkoks Pamplemuses botāniskajā dārzā
Attēls:Diospyros egrettarum trunk - Ile aux Aigrettes.jpg|Melnkoka stumbri, Egreta
Attēls:Diospyros egrettarum Ile aux Aigrettes.JPG|Bruņurupuču radīts melnkoku asniņu lauciņš Egretā



## Atsauces
Veli

**Veli** () ir Britu aizjūras teritorijas Angiljas galvaspilsēta, kas atrodas Angiljas salas centrālajā daļā, Karību jūras krastā pie Krokusa līča. Tā ir Angiljas lielākā pilsēta, kā arī viens no četrpadsmit Angiljas apgabaliem. Pēc 2020. gada datiem pilsētā dzīvo 3269 iedzīvotāji. Veli atrodas Angiljas galvenās valsts institūcijas un valdība.

Netālu no Veli atrodas Angiljas ausgstākā virsotne Krokusa kalns, kura augstums ir 65 metri virs jūras līmeņa. Pilsēta vidēji atrodas 9 metrus virs jūras līmeņa.
## Ievērojamas personības
Veli dzimuši vai dzīvojuši:
* Žarnels Hjūzs (1995), britu vieglatlēts
* Omari Benks (1982), mūziķis un bijušais kriketa spēlētājs
## Ārējās saites

* Veli karte
Šķēde (upe)

**Šķēde**, augštecē — **Odre**, vidustecē arī **Dandarupe**, **Elpupe**, **Gartiltupe**, lejtecē — **Žurnika** vai **Žurnikupe**, ir Dzedrupes kreisā satekupe Talsu novadā. Sākas Vanemas pauguraines nogāzē pie Laucienes pagasta Odres, augštecē līdz Šķēdes ezeram tiek dēvēta par **Odri**. Līdz Vandzenes skolai, kur uz upes izbūvēta vēl viena ūdenskrātuve, upes gultne pārrakta, regulēta. Lejpus Vandzenes skolas līdz Gartiltiem upe līkumo pa izteiktu ieleju.

Lejpus Gartiltiem upes gultne regulēta — ir mākslīgi veidots kanāls, šķērso plašu meža masīvu. Lejtece lejpus Alkšņvalka pietekas tiek dēvēta par Žurniku. Vēsturiski upe satecējusi ar Grīvu, kas mainīts meliorācijas rezultātā. Pie Jādekšām, saplūstot ar Jādekšu, Žurnika veido Dzedrupi.

Lielākās pietekas ir Okte (14 km, labā), Ziemeļvalks, Alkšņvalks (kreisās). Krastā apdzīvotās vietas Odre, Šķēde, Vandzene, Vandzenes skola.

## Atsauces
Kāpu iela (Jūrmala)

**Kāpu iela** ir iela Jūrmalā, kas savieno Mellužu, Asaru un Vaivaru apkaimes. Kāpu iela sākas krustojumā ar Dārzu ielu un beidzas krustojumā ar Skautu ielu. Kopējais ielas garums ir 3520 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Kāpu ielā satiksmes kustība noris divās joslās, posmā no Silu ielas līdz Stūrmaņu ielai joslas ir atdalītas. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Dažas no mājām ir iekļautas kultūrvēsturiskajā apbūvē un vēl dažas ievērojamo celtņu sarakstā.

## Ielu savienojumi
Kāpu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dārzu iela (T veida krustojums)
* Puķu iela
* Baložu iela (T veida krustojums)
* Gundegas iela (T veida krustojums)
* Strazdu iela (T veida krustojums)
* Žubītes iela (T veida krustojums)
* Magoņu iela (T veida krustojums)
* Kanālu iela (T veida krustojums)
* Rožu iela (T veida krustojums)
* Mežsargu iela (T veida krustojums)
* Kadiķu iela (T veida krustojums)
* Zaru iela (T veida krustojums)
* Silu iela (T veida krustojums)
* Celmu iela (T veida krustojums)
* Draudzes iela (T veida krustojums)
* Stūrmaņu iela (T veida krustojums)
* Pumpuru iela (T veida krustojums)
* Vītolu iela (T veida krustojums)
* Andreja iela
* Selgas iela
* Vārpu iela
* Dzimtenes iela
* Stacijas iela (T veida krustojums)
* Birzes iela
* Ziedu iela (T veida krustojums)
* Olgas iela (T veida krustojums)
* Ziemeļu iela (T veida krustojums)
* Rūsiņa iela
* Tālivalža iela
* Oļģerta iela (T veida krustojums)
* Gaidas iela
* Vēju iela
* Skautu iela

## Objekti
* **Kāpu ielā 85** atrodas Asaru kapi.
* Agrāk **Kāpu ielā 119** atradās pansionāts “Asari”.
* Agrāk **Kāpu ielā 124** atradās pansionāts “Vaivariņi”.

## Skatīt arī
* Melluži
* Vaivari
* Asari
Mazroja

**Mazroja**, arī **Mazupīte**, ir Rojas labā krasta pieteka Talsu novadā. Sākas Vanemas pauguraines nogāzē pie Laidzes pagasta Rocežiem. Augštecē uz upes izbūvēti vairāki dīķi (Dižavotu, Niedrāju, Dižozolu, Skuju, Klāvu dīķi). Tek ziemeļu—ziemeļrietumu virzienā pa Dundagas pacēlumu. Vidustecē tek cauri Sasmakas ezeram. Ietek Rojā lejpus Popervāles. Upe visā tecēšanas garumā pārrakta, regulēta. Lielākā pieteka ir Suteņu grāvis, Sasmakas ezerā ietek arī Zoķupe un Undra. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Roceži, Ārlava un Popervāle.

## Atsauces
Mazupīte

**Mazupīte** var būt:
* Mazupīte, Abavas pieteka
* Mazupīte, Aģes pieteka
* Mazupīte, Melnupes pieteka
* Mazupīte, Rīgas jūras līcī ietekoša upe Talsu novada Rojas pagastā

* Aizklāņupes cits nosaukums
* Cieceres cits nosaukums
* Dūņupītes, Engures pietekas, cits nosaukums
* Mazrojas cits nosaukums
* Mazupes, Cieceres ezera pietekas, cits nosaukums
* Mazupes, Tērandes pietekas, cits nosaukums
* Mazupes, Ventas pietekas, cits nosaukums
* Mizupītes cits nosaukums
* Mozupes cits nosaukums
* Vēruma grāvja cits nosaukums
* Vitrupes nosaukums augštecē
Rodtauna

**Rodtauna** () ir Britu aizjūras teritorijas Britu Virdžīnu galvaspilsēta un lielākā pilsēta, kas atrodas Britu Virdžīnu lielākās salas Tortolas dienvidu daļā, Karību jūras krastā. Pilsēta vidēji atrodas 10 metrus virs jūras līmeņa. Pēc 2012. gada datiem pilsētā dzīvo 12 603 iedzīvotāji.

Pilsēta ir populārs tūrisma galamērķis. Rodtauna ir Britu Virdžīnas galvenais transporta un finanšu centrs. Šeit atrodas Britu Virdžīnu galvenās valsts institūcijas un valdība.

## Ārējās saites
Tirļanska

**Tirļanska** () vai **Tirlena** () ir ciems Krievijas Federācijā, Baškortostānas austrumos, Beloreckas rajonā. Attālums līdz rajona centra Beloreckai — 33 km, Baškortostānas galvaspilsētai Ufai — 290 km. 2014. gadā ciemā dzīvoja 4218 iedzīvotāji. Tirļanska atrodas Urālu kalnos, pie Tirļanas upes ietekas Belajā.

Vēsturiski industriāls Urālu ciems. Vēsture saistīta ar dzelzsrūdas ieguvi un metalurģiju. 1762. gadā Urālos izveidots tēraudliešanas uzņēmums, pie tagadējās Beloreckas, strādniekiem (šeit pārvietotajiem dzimtzemniekiem un vietējiemo baškīriem) tika veidoti ciemi. 1774. gadā šai apkārtnē uz laiku apmetās Jemeļjana Pugačova sacelšanās zemnieku armija. 1784. gadā uzbūvēta tēraudliešanas rūpnīca Tirļanskā. 1910. gadā sākta būvēt šaursliežu dzelzceļa līnija no Zaprudovskas uz Tirļansku, kas 1914. gadā sasniedza Belorecku (demontēta 2007. gadā). Lielākais iedzīvotāju skaits — 20. gadsimta 50. gados, kad tas gandrīz sasniedza 15 000.

## Atsauces
Maslabojeva

**Maslabojeva**, arī **Maslobojeva** un **Mazie Briuveri** (), ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Šķeltovas un 247 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V641, Aksenovas ezera rietumu krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 16 sētas ar 103 cilvēkiem.
## Atsauces
Meteor-M № 1

***Meteor-M № 1*** (*Метеор-М № 1*) ir Krievijas meteoroloģiskais pavadonis, pirmais no *Meteor-M* sērijas. Tas orbītā palaists 2009. gada septembrī. 

thumb|right|200px|''Meteor-M'' starta konfigurācijā
Pavadonis izgatavots uzņēmumā *[[NPP VNIIEM]]* pēc *[[Krievijas Federālā kosmiskā aģentūra|Roskosmos]]* un *[[Krievijas Hidrometeoroloģijas un apkārtējās vides monitoringa federālais dienests|Rosgidromet]]* pasūtījuma.

*Meteor-M № 1* tika palaists  ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1b/Fregat-M]]* no Baikonuras kosmodroma starta laukuma 31/6. Ar to kopā startēja arī mikropavadoņi *[[BLITS (pavadonis)|BLITS]]*, *[[Universitetskij-2]]*, *[[Sterh-2]]*, *[[UGATUSAT]]*, *[[SumbandilaSat]]*, *[[IRIS (pavadonis)|IRIS]]*. *Meteor-M* ievadīts solārsinhronā orbītā.

2009. gada 24. decembrī *Meteor-M № 1* nodots ekspluatācijā. Līdz tam gandrīz desmit gadu Krievijai nebija savu meteoroloģisko pavadoņu.

2014. gada 1. oktobrī pavadonim pārtraukta ekspluatācija, jo tam nestabili darbojās orientācijas sistēma. Vēlāk tā darbība daļēji tika atjaunota, un kopš 2015. gada novembra tas atsāka informāciju no instrumentiem.
2016. gada 21. martā tika paziņots, ka *Meteor-M № 1* radusies kļūme kādā no sistēmām.
Pavadoņa izmantošana tiek turpināta, mērot elektronu un protonu plūsmu ar diviem Geigera—Millera detektoriem un Čerenkova detektoru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Космический аппарат "Метеор-М" №1  ФГБУ "НИЦ "Планета"
* Космический аппарат «Метеор-М» №1  NPP VNIIEM
* Meteor-M 1, 2 Gunter Dirk Krebs
Bliņica

**Bliņica** (arī **Blinnīca**, **Bļiņica**, **Bļiņņica**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 4,4 km no pagasta centra Borisovas un 257,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V467 (Viļaka–Borisova–Bubņi).

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 127 cilvēkiem.
## Atsauces
Cūkine

**Cūkine** (arī **Ciukīne**, latgaliešu: **Cyukīne**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 2,1 km no pagasta centra Borisovas un 254,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no Tutinovas upes ietekas Kirā.

## Atsauces
Malajoniki

**Malajoniki** jeb **Mazie Joniki** (, *Malnī Kolni* jeb *Mozī Juoneiši*) ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 5 km no pagasta centra Šķeltovas un 252 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V676.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 6 sētas ar 42 cilvēkiem.

## Atsauces
Gārša (Vecumu pagasts)

**Gārša** (arī **Garši**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 8,6 km no pagasta centra Borisovas un 261,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, pie Vjadas upes.

1897. gadā ciemā 2 sētas ar 56 cilvēkiem.
## Atsauces
Goršāni

**Goršāni** (arī **Goršani**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 7,6 km no pagasta centra Borisovas un 249,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz austrumiem no Viļakas, pie autoceļa V476 (Viļaka–Lugi).

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 51 cilvēku.

## Atsauces
Francis Pahls

**Francis Pahls** (, dzimis ) ir Vācijas šaha problēmists, lielmeistars šaha kompozīcijā.

## Šaha kompozīcija
Sastādījis dažādu šaha kompozīcijas žanru uzdevumus, galvenokārt divvilčus un palīgmata uzdevumus. Kopš 1975. gada publicējis vairāk par 900 uzdevumus. Konkursos ieguvis ap 200 godalgas.

No 1988. gada viņš ir starptautiskais tiesnesis divvilčos un palīgmatos, bet 2005. gadā ieguva lielmeistara titulu  šaha kompozīcijā. 2. pasaules čempionātā (WCCI 2001—2003) izcīnījis bronzas medaļu palīgmatu grupā.

## Šaha uzdevuma piemērs

**Atrisinājums**
: 1. **Kh2!** (draud 2. Zf2+ Kf4 3. g3#) 
: 1. ... gxh4 2. Zc4+ Kd5 3. Zf4# 
: 1. ... Dxh4 2. Zc2+ Kd5 3. Txf5# 
: 1. ... Td4 2. Zd1+ Kd5 3. Zc3# 
: 1. ... Zxg2 2. Zf2+ Kf4 3. Zxg2#

## Bibliogrāfija
*  
*  

## Atsauces

## Ārējās saites
* F. Pahla šaha kompozīcijas PDB vietnē.
Gubeņi

**Gubeņi** (arī **Bubencava**, **Gubencava**, **Gubencova**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 12,2 km no pagasta centra Borisovas un 265 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 52 cilvēkiem.
## Atsauces
Indriči

**Indriči** ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 2 km no pagasta centra Borisovas un 254,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz ziemeļiem no pagasta centra Borisovas, pie autoceļa V457 (Viļaka–Borisova–Bubņi).

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 95 cilvēkiem.
## Atsauces
Melderi

**Melderi** var būt:
* Melderi — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Demenes pagastā;
* Melderi — apdzīvota vieta Bauskas novada Vecsaules pagastā;
* Melderi — apdzīvota vieta Gulbenes novada Lejasciema pagastā;
* Melderi — apdzīvota vieta Gulbenes novada Lizuma pagastā;
* Melderi — apdzīvota vieta Krāslavas novada Šķeltovas pagastā;
* Meļderu Rēzeknes novada Feimaņu pagastā cits nosaukums.
Jādekša

**Jādekša**, augštecē — **Nurmuižupīte**, vidustecē — **Meņģupīte**, **Pļavupe**, lejtecē arī **Grīvupe**, ir Dzedrupes labā satekupe Talsu novadā. Sākas Vanemas pauguraines nogāzē pie Laucienes pansionāta. Plūst ziemeļu—ziemeļrietumu virzienā pa Ziemeļkursas augstieni, lejtecē — pa Engures līdzenumu. Atsevišķos posmos upes gultne pārrakta, regulēta. Pie Jādekšām, saplūstot ar Žurnikupi, veido Dzedrupi. Lielākās pietekas ir Diemestgrāvis (labā) un Mellupīte (kreisā). Krastā apdzīvotās vietas Lauciene un Pļavas, kurās uz upes izveidoti dīķi (Pļavu ezers un Nurmuižas Lielais un Mazais dīķis.

## Atsauces
Melderi (Šķeltovas pagasts)

**Melderi**, arī **Meļderi** un **Meļderiškas**, ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 12 km no pagasta centra Šķeltovas un 241 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P62, netālu no Karpa ezera.

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 43 cilvēkiem.
## Atsauces
10. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)

**10. mikroautobusu maršruts** bija mikroautobusu maršruts, kurā pasažieru pārvadājumi tika nodrošināti no Bulduriem (galapunkts saucas "TC Bulduri") līdz dzelzceļa stacijai "Ķemeri".

Maršruta kopējais garums bija 57,7 km. Virziena **Bulduri** — **Dzelzceļa stacija "Ķemeri"** kopējais garums bija 28,8 km, bet virziena **Dzelzceļa stacija "Ķemeri"** — **Bulduri** kopējais garums bija 28,9 km.

Darbdienās pa 10. mikroautobusu maršrutu kursēja 3 mikroautobusi, bet brīvdienās — 2 mikroautobusi.

2018. gada 12. februārī maršruts tika slēgts, izveidojot apvienoto - 5. maršrutu, kopā ar 10a. un 11. maršrutiem.

## Maršruts
**[[Bulduri]]** — **[[Ķemeri (stacija)|Dzelzceļa stacija "Ķemeri"]]** mikroautobusi kursēja pa šādām ielām: Meža prospekts, Lienes iela, Jomas iela, Zigfrīda Meierovica prospekts, Dubultu prospekts, Mellužu prospekts, Asaru prospekts, Talsu šoseja, Mazā Nometņu iela, Tallinas iela, Artilērijas iela, Satiksmes iela, Skolas iela, Talsu šoseja, Kolkas iela, Jaunķemeru ceļš, Tūristu iela, Emīla Dārziņa iela, Tukuma iela, Robežu iela, Jāņa Rozentāla iela, Brocēnu iela.

**[[Ķemeri (stacija)|Dzelzceļa stacija "Ķemeri"]]** — **[[Bulduri]]** mikroautobusi kursēja pa šādām ielām: Brocēnu iela, Tukuma iela, Emīla Dārziņa iela, Tūristu iela, Jaunķemeru ceļš, Kolkas iela, Talsu šoseja, Skolas iela, Satiksmes iela, Tallinas iela, Mazā Nometņu iela, Talsu šoseja, Asaru prospekts, Mellužu prospekts, Strēlnieku prospekts, Dubultu prospekts, Zigfrīda Meierovica prospekts, Jomas iela, Lienes iela, Meža prospekts, Dikļu iela, Edinburgas prospekts, Indras iela, Meža prospekts.

## Pieturvietas
10. mikroautobusu maršrutā pavisam kopā bija 95 pieturas. Maršrutā **[[Bulduri]]** — **[[Ķemeri (stacija)|Dzelzceļa stacija "Ķemeri"]]** bija 47 pieturas, bet maršrutā **[[Ķemeri (stacija)|Dzelzceļa stacija "Ķemeri"]]** — **[[Bulduri]]** 48 pieturas.

### Agrākie pieturu nosaukumi
* Mellužu pasts (no 2014.g. 1. aprīļa - Bērzu iela)

## Skatīt arī
* Jūrmala
* Autobusu satiksme Jūrmalā
Ceļojuma laiks

**"Ceļojuma laiks"** () ir 63 minūtes gara pilnmetrāžas dokumentālā filma, kas stāsta par režisora Andreja Tarkovska un scenārija autora Tonīno Guerras ceļojumiem pa Itāliju, gatavojoties filmas "Nostalģija" uzņemšanai. Papildus sarunām par filmas uzņemšanu, viņi apspriež plašu jautājumu loku, sarunājoties arī par ar kino nesaistītām lietām. Tarkovskis atklāj savu kino filozofiju un pauž apbrīnu, ko izjūt attiecībā uz Robēra Bresona, Žana Vigo, Mikelandželo Antonioni, Federiko Fellini, Ingmara Bergmana filmām.

Filmu demonstrēja 1995. gada Kannu kinofestivāla *Un Certain Regard* sadaļā.

## Līdzīgas dokumentālās filmas
"Ceļojuma laiks" ir vienīgā dokumentālā filma par Andreju Tarkovski, kuras tapšanā viņš pats ir līdzdarbojies. Par Andreju Tarkovski ir radīti vairāki desmiti dokumentālu filmu. No tām var minēt Krisa Mārkera "Viena diena Andreja Arsenjeviča dzīvē" (*One Day in the Life of Andrei Arsenevich*), Aleksandra Sokurova "Maskavas elēģija" (*Московская элегия*), Mihaila Ļeščilovska *Режиссер Андрей Тарковский на съемках "Жертвоприношения"* (M. Ļeščilovskis bija Tarkovska filmas "Upurēšana" montāžas redaktors). Tarkovskis ir redzams arī daudzās dokumentālās filmās par kino vēsturi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tarkovsky's diary at Nostalghia.com
Jakovs Šapiro

thumb|300px|Jakovs Šapiro (1907)
**Jakovs Šapiro** (dzimis , miršanas datums nav zināms) bija ebreju tirgotājs, Krievijas Impērijas Valsts Domes II sasaukuma deputāts no Kurzemes guberņas.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1865. gadā ebreju tirgotāja ģimenē. Mācījās Liepājas ģimnāzijā, pēc tam Maskavas un Tērbatas universitātēs.

Bija Ventspils 1. ģildes koktirgotājs un eksportētājs.
1907. gadā ievēlēts Krievijas Valsts domē no Kurzemes guberņas.

Pēc Pirmā pasaules kara apmetās uz dzīvi Anglijā, kur gājis bojā Londonas bombardēšanā Otrā pasaules kara laikā.

## Atsauces
Mihailina

**Mihailina**, arī **Mihaiļina** un **Mikailina** ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 6,5 km no pagasta centra Šķeltovas un 249 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V641, netālu no Aksenovas ezera.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 16 sētas ar 86 cilvēkiem.
## Atsauces
Nikucki

**Nikucki**, arī **Mikucki**, ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 5 km no pagasta centra Šķeltovas un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V676, Aksenovas ezera dienvidaustrumu krastā.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 14 sētas ar 102 cilvēkiem.
## Atsauces
Kazukalns

**Kazukalns** (arī **Kozukolns**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 8,9 km no pagasta centra Borisovas un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V476 (Viļaka–Lugi).

1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 173 cilvēkiem.
## Atsauces
Lavošnieki

**Lavošnieki** (arī **Lavašnieki**, **Lavašņiks**, **Lavašnīks**, **Lavošņīks**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 11,4 km no pagasta centra Borisovas un 264,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V457 (Viļaka–Borisova–Bubņi). Lavošnieki atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis — Lavošnieku viduslaiku kapsēta.
Te atrodas Valsts robežsardzes Viļakas pārvaldes Lavošnieku nodaļa.

## Atsauces
Līčupe (Lodumkas pieteka)

**Līčupe** ir neliela Lodumkas kreisā krasta pieteka Balvu novadā. 

Tek austrumu virzienā paralēli Lodumkai. Ietek Lodumkā pie Vientuļiem, netālu no valsts robežas ar Krieviju. 

Augštecē veido Medņevas un Vecumu pagasta robežu. Apdzīvota vieta upes krastos: Vientuļi. Upi nešķērso valsts autoceļi.

## Atsauces
Lauzi

**Lauzi** var būt:

* Lauzi — skrajciems Balvu novada Vecumu pagastā
* Balvu novada Vīksnas pagasta Lauzu skrajciema cits nosaukums
Lauzi (Vecumu pagasts)

**Lauzi** (arī **Louzi**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Borisovas un 257,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V457 (Viļaka–Borisova–Bubņi).

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 104 cilvēkiem.
## Atsauces
Kārlis Burkevics

**Kārlis Burkevičs** (dzimis  miris 1928. gadā) bija latviešu sabiedriskais darbinieks, Krievijas Impērijas Valsts Domes II sasaukuma deputāts no Kurzemes guberņas.

## Dzīvesgājums
Dzimis Dundagas pagasta "Slakteru" mājās kā neprecētas meitas Marijas Burkevicas dēls. Viņa pusbrālis Jānis Burkevics (1858 - 1952) vēlāk bija Vērgales pagasta pašvaldības ilggadīgs darbinieks.

Strādāja par Pērkones pagasta skrīveri, pēc tam par Liepājas nodokļu valdes vecāko. Darbojās Liepājas domē un biedrībās, bija Liepājas Latviešu biedrības pirmais priekšnieks, uzņēmējs. 1905. gadā apprecējās ar Vilhelmīni Karolīni Jaunbrūni (dz. 1874. gadā Liepājā). Meita Astrīde Olga Marija dzimusi 1909. gadā Nīcā.

1907. gadā ievēlēts Krievijas Valsts domē no Kurzemes guberņas. Darbojās agrārlikumu komisijā no konstitucionāli demokrātiskās frakcijas. Tautas padomes loceklis (1918).

Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā bija ceļu ministrs provāciskajā Niedras valdībā.

Miris 1928. gadā.

## Atsauces
Lugi

**Lugi** var būt:

* Lugi — skrajciems Ludzas novada Malnavas pagastā
* Lugi — skrajciems Balvu novada Vecumu pagastā
Lugi (Vecumu pagasts)

**Lugi** ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 14,2 km no pagasta centra Borisovas un 256,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, pie valsts robežas ar Krieviju.

1897. gadā viensētā bija 12 cilvēki.
## Atsauces
Niedrupe (ciems)

**Niedrupe** (arī **Nīdrupe**) ir daļēji izzudis ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 8,9 km no pagasta centra Borisovass un 259,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, robežupes ar Krieviju Niedrupītes krastā.

## Atsauces
Ņemecki

**Ņemecki** ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 11,4 km no pagasta centra Borisovas un 264,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V457 (Viļaka–Borisova–Bubņi), pie Vjadas upes.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 62 cilvēkiem.
## Atsauces
Rejeva

**Rejeva** (arī **Rejova**, **Rijava**, **Rijova**, **Rojova**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 11,9 km no pagasta centra Borisovas un 264,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 121 cilvēku.
## Atsauces
Robežnieki (Vecumu pagasts)

**Robežnieki** (arī **Rūbežnīki**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 10,5 km no pagasta centra Borisovas un 261,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no vietas, kur Kouras upe šķērso valsts robežu ar Krieviju.

1897. gadā viensētā bija 8 cilvēki.
## Atsauces
Slīpači

**Slīpači** (latgaliešu: **Sleipači**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Borisovā 249,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz austrumiem no Viļakas, pie autoceļa V491 (Viļaka–Vecumi), pie Kouras upes.

## Atsauces
Sola (Vecumu pagasts)

**Sola** bija ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 3,5 km no pagasta centra Borisovas un 256,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V457 (Viļaka–Borisova–Bubņi). Uz rietumiem no ciema atrodas Susāju pagasta ciems ar tādu pašu nosaukumu - Sola.

## Atsauces
Šļopkine

**Šļopkine** (arī **Šlopkīne**, **Šļāpkine**, latgaliešu: **Šļuopkine**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 7,5 km no pagasta centra Borisovas, 13,9 km no Viļakas un 260,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V457 (Viļaka–Borisova–Bubņi).

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 29 cilvēkiem.
## Atsauces
Ūlasi

**Ūlasi** ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 7,1 km no pagasta centra Borisovas, 5 km no Viļakas un 251,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V491 (Viļaka–Vecumi).

1897. gadā *Авласенки* ciemā bija 2 sētas ar 69 cilvēkiem.
## Atsauces
Vecumi

**Vecumi** var būt:

* Vecumi — skrajciems Augšdaugavas novada Kalupes pagastā
* Vecumi — vidējciems Balvu novada Vecumu pagastā
* Vecumi — skrajciems Jēkabpils novada Mežāres pagastā
* Vecumi — mazciems Madonas novada Cesvaines pagastā
* Vecumi — mazciems Madonas novada Indrānu pagastā

## Skatīt arī
*Kvedervecumi
*Rijas Vecumi
*Romānvecumi
*Spričvecumi
Vecumi (Vecumu pagasts)

**Vecumi** (arī **Vacumi**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3,2 km no pagasta centra Borisovas, 8,6 km no Viļakas un 255 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļiem V475 (Vecumi–Borisova) un V491 (Viļaka–Vecumi). uz austrumiem no ciema atrodas Badnovas purvs.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Vacumi

**Vacumi** var būt:

* Augšdaugavas novada Kalupes pagasta skrajciema Vecumi cits nosaukums
* Balvu novada Vecumu pagasta vidējciema Vecumi cits nosaukums

## Skatīt arī
*Kvedervacumi
*Rejas Vacumi
*Romānvacumi
*Spričvacumi
Vainagi

**Vainagi** (latgaliešu: **Vainogi**, **Vaiņagi**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 12,3 km no pagasta centra Borisovas, 7,9 km no Viļakas un 254,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie valsts robežas ar Krieviju, pie autoceļa P35 (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)).

## Atsauces
Žogova

**Žogova** (arī **Žogava**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 5,8 km no pagasta centra Borisovas, 12,3 km no Viļakas un 258,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no Kiras upes.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 41 cilvēku.

## Atsauces
Upmala (Vecumu pagasts)

**Upmala** (arī **Upmola**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 7,6 km no pagasta centra Borisovas, 14 km no Viļakas un 260,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, pie Kouras upes.

## Atsauces
Mihals Dragouns

**Mihals Dragouns** (dzimis ) ir Čehijas šaha problēmists, divkārtējs pasaules čempions šaha kompozīcijā.

## Šaha kompozīcija
Mihals Dragouns ir lielmeistars šaha kompozīciju sastādīšanā (2012) un risināšanā (2010), starptautiskais tiesnesis palīgmata un pasaku šaha žanros (2008). Viņš publicējis vairāk nekā 1000 šaha kompozīcijas, apmēram 600 no tām saņēmušas balvas, tai skaitā ap 200 godalgas. Viņš galvenokārt ir sastādījis palīgmatus, ievērojama daļa no tiem ir pasaku šaha palīgmati. 

Viņš ir divkārtējs pasaules čempions, 3. pasaules čempionātā (WCCI 2004—2006) uzvarēja pasaku šaha, bet 5. čempionātā (WCCI 2010—2012) palīgmata žanrā.

Viņš ir bijis redaktors šaha žurnālā *Šachová skladba* un palīgmatu sekcijas redaktors Slovākijas žurnālā *Pat*.

## Šaha uzdevuma piemērs

**Atrisinājums**
: 1) 1. ♖b1 e3 2. ♘xe3 ♖xb1#  
: 2) 1. ♖b4 e4 2. ♘xe4 ♗xb4#  
: 3) 1. ♕xf6 gxf7 2. ♕f3 exf3#  
: 4) 1. ♗xg6 fxe7 2. ♗d3 exd3# 

## Atsauces

## Ārējās saites
* M. Dragouna šaha kompozīcijas PDB vietnē.
Ernests Karlsbergs

**Ernests Karlsbergs** ( — ) bija latviešu sabiedriskais darbinieks, Krievijas Impērijas armijas apakšpulkvedis, Krievijas Impērijas Valsts Domes III sasaukuma deputāts no Kurzemes guberņas.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Vandzenes pagasta "Laukgaļu" zemnieka (saimnieka) Frīža (Frīdriha) Karlsberga un Annas Vilhelmīnes Elizabetes (dzimušas Erdmanes) ģimenē. 1878. gadā absolvēja Talsu pilsētas skolu. 1880. gadā kā savvaļnieks iestājās Krievijas Impērijas armijā, dienēja 116. Malojaroslavecas kājnieku pulkā Rīgā. 1883. gadā absolvēja Rīgas kājnieku junkurskolu kā podpraporščiks. 1884. gadā tika paaugstināts par podporučiku un dienēja 24. rezerves kadra bataljonā. 1888. gadā tika paaugstināts par poručiku. No 1891. gada vairākus gadus dienēja Bobruiskā. 1893. gadā tika paaugstināts par štabskapteini. No 1902. gada kapteiņa dienesta pakāpē dienēja 232. kājnieku rezerves bataljonā Permā. No 1905. gada janvāra līdz septembrim izgāja speciālus sagatavošanas kursus Virsniecības strēlniecības skolā Pēterburgā, ko pabeidza ar izcilību.

1905. gada revolūcijas laikā Latvijā vadīja soda ekspedīcijas. Pateicoties savam taktam un aukstasinībai, viņš spēja izpildīt pavēlniecības rīkojumus bez asinsizliešanas. Vēlāk piedalījās Krievijas—Japānas karā. 1906. gadā viņš bija apgādes nodaļas priekšnieks karaspēka daļām, kas atgriezās no Tālajiem Austrumiem uz Sizraņas staciju. Tajā pašā gadā atvaļinājās no armijas apakšpulkveža pakāpē un saimniekoja dzimtas mājās "Laukgaļos" Vandzenes pagastā.

1907. gadā Karlsbergu ievēlēja Krievijas Valsts domē no Kurzemes guberņas. Karlsberga ievēlēšana izraisīja lielu kritiku latviešu sabiedrībā un viņam tika pārmests politiskais pieredzes trūkums, bezdarbība un latviešu valodas zināšanu trūkums. 

1908. gada vasarā Karlsbergs atbildēja uz uzbrukumiem, kas tika vērsti pret viņu latviešu presē:

Neskatoties uz pārmetumiem par latviešu valodas nezināšanu ilgā Krievijas Impērijas armijas dienesta dēļ, kas bija raksturīgs arī citiem augstākiem Krievijas Impērijas armijas latviešu virsniekiem, Karlsbergs latviešu valoda prata, lai gan novecojušā formā. 1908. gada oktobrī Liepājas latviešu presē tika atreferēta viņa intervija Rīgas krievu presē:

Laikraksts "Rīgas Apskats" komentēja Karlsberga atbildi šādi:

Viņš nepiederēja nevienai politiskajai partijai. Amatā atradās līdz sava termiņa beigām 1912. gada jūnijā. Pēc termiņa beigām nekandidēja IV Valsts Domes vēlēšanās un atgriezās dzimtas mājās "Laukgaļos" Vandzenes pagastā.

Pēc vēsturnieka Ērika Jēkabsona domām, neskatoties uz bargo kritiku un politiskās pieredzes trūkumu, Kalsbergs apzinīgi centās aizstāvēt latviešu zemniecības intereses Valsts Domē.

Miris .

## Apbalvojumi
* Svētā Staņislava ordenis, 3. šķira
* Svētās Annas ordenis, 3. šķira

## Atsauces

## Literatūra
* Jēkabsons, Ē., Latviešu virsnieki Krievijas impērijas armijā. 19. gadsimta otrā puse - 1914. gads, Rīga, Latvijas Universitātes Akadēmiskais apgāds, 2022.
Āpšu iela (Rīga)

**Āpšu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Torņakalnā. Āpšu iela sākas krustojumā ar Džeimsa Armitsteda ielu un beidzas krustojumā ar Telts ielu. Kopējais ielas garums ir 530 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām (izņemot posmu starp Sūnu un Telts ielu, kas pielāgots tramvaja kustībai un gājējiem). Āpšu iela ir klāta ar asfalta segumu un vēsturisko bruģi posmā starp Koku ielu un Telts ielu. Āpšu ielā ir pārsvarā daudzdzīvokļu īres namu apbūve.

Āpšu ielas un Telts ielas stūrī atrodas 3. speciālā pamatskola (Telts ielā 2A), bet pretējā pusē Āpšu ielai kvartālu starp Telts un Augusta Spariņa ielu aizņem 4. tramvaju depo (Augusta Spariņa ielā 1/3).

## Vēsture
Iela Rīgas kartogrāfiskajā materiālā atrodama no 1880./1883. gada ar savu tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Āpšu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Džeimsa Armitsteda iela (T veida krustojums)
* Koku iela
* Augusta Spariņa iela (T veida krustojums)
* Sūnu iela (T veida krustojums)
* Telts iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Posmā starp Augusta Spariņa un Telts ielu pa Āpšu ielu kursē 10. maršruta tramvajs.

## Skatīt arī
* Torņakalns

## Atsauces
10a. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)

**10a. mikroautobusu maršruts** bija mikroautobusu maršruts, kurā pasažieru pārvadājumi tika nodrošināti no Raiņa ielas, līdz Bulduriem - (galapunkts saucas ** TC Bulduri**).

Maršruta kopējais garums sasniedza 39,4 km. Virziena **Raiņa iela** — **Bulduri"** kopējais garums bija 20,0 km, bet virziena **Bulduri** — **Raiņa iela** kopējais garums bija 19,4 km.

Darbdienās pa 10a. mikroautobusu maršrutu kursēja 3 mikroautobusi, bet brīvdienās — 4 mikroautobusi.

Kopš 2018. gada 12. februāra maršruts tika slēgts, izveidojot apvienoto - 5. maršrutu, kopā ar 10. un 11. maršrutiem.

## Maršruts
**[[Raiņa iela (Jūrmala)|Raiņa iela]]** — **[[Bulduri]]** mikroautobusi kursēja šādās ielās: Talsu šoseja, Skolas iela, Satiksmes iela, Tallinas iela, Mazā Nometņu iela, Talsu šoseja, Asaru prospekts, Mellužu prospekts, Strēlnieku prospekts, Dubultu prospekts, Zigfrīda Meierovica prospekts, Jomas iela, Lienes iela, Meža prospekts, Dikļu iela, Edinburgas prospekts, Indras iela, Meža prospekts.

**[[Bulduri]]** — **[[Raiņa iela (Jūrmala)|Raiņa iela]]** mikroautobusi kursēja šādās ielās: Meža prospekts, Lienes iela, Jomas iela, Zigfrīda Meierovica prospekts, Dubultu prospekts, Mellužu prospekts, Asaru prospekts, Talsu šoseja, Mazā Nometņu iela, Tallinas iela, Artilērijas iela, Satiksmes iela, Skolas iela, Talsu šoseja.

## Pieturvietas
10a. mikroautobusu maršrutā pavisam kopā bija 75 pieturas. Maršrutā **[[Raiņa iela (Jūrmala)|Raiņa iela]]** — **[[Bulduri]]** bija 39 pieturas, bet maršrutā **[[Bulduri]]** — **[[Raiņa iela (Jūrmala)|Raiņa iela]]** ir 36 pieturas.

### Agrākie pieturu nosaukumi
* Mellužu pasts (no 2014.g. 1. aprīļa - Bērzu iela)

## Skatīt arī
* Jūrmala
* Autobusu satiksme Jūrmalā
56. gads

**56. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturdienā.

## Dzimuši
* Pūblijs Kornēlijs Tacits (*Publius Cornelius Tacitus*), romiešu orators, jurists, vēsturnieks un senators (miris 117.)