open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Madars Razma

**Madars Razma** (dzimis  Priekulē) ir Latvijas šautriņu metējs, kurš piedalās Profesionālās darta organizācijas (PDC) organizētajos turnīros. Razma ir kļuvis par seškārtēju Latvijas čempionu individuālajās sacensībās (2010, 2012, 2014, 2015, 2016, 2019), septiņkārtēju Latvijas čempionu pāros (2010, 2011, 2013, 2014, 2016, 2017, 2019).

Razma ir uzvarējis 7 starptautiskus Pasaules darta federācijas (WDF) un Britu darta organizācijas (BDO; pusprofesionāla šautriņu mešanas organizācija, asociēta ar WDF) organizētos turnīrus, piedalījies trijos BDO pasaules čempionātos (2014, 2015, 2016), labākais rezultāts ir astotdaļfināls (2015, 2016).

2017. gadā ieguvis PDC tūres karti, tādējādi kvalificējoties PDC tūrei, kļūstot par pirmo Latvijas pārstāvi tajā. 2018. gada 19. tūres turnīrā Razma iekļuva finālā, pa ceļam ceturtdaļfinālā uzvarot tā brīža pasaules ranga līderi Mihaelu van Gervenu, finālā gan ar rezultātu 3—6 piekāpjoties Maksam Hopam.

Uzvarot 2019. gada *PDC Baltic & Nordic Pro* tūres kopvērtējumā, Razma kvalificējās 2020. gada PDC pasaules čempionātam, kļūstot par pirmo Latvijas pārstāvi, kas to ir izdarījis. 1. kārtas mačā ar rezultātu 2—3 piekāpās Harijam Vordam.

2022. gada novembrī sasniedzis 32. vietu *Order of Merit* rangā.

2025. gadā sasniedza trešo kārtu pasaules čempionātā un 2026. gada sākumā bija 45. pasaules rangā.

Skolas gados 2003. un 2004. gadā piedalījies arī Latvijas līmeņa galda hokeja turnīros.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Frederiks Šrams (paleontologs)

**Frederiks Roberts Šrams** (; dzimis ) ir amerikāņu paleontologs un kancerologs (vēžveidīgo pētnieks). 1965. gadā saņēma bioloģijas zinātņu bakalaura grādu Lojolas universitātē, Čikāgā, bet 1968. gadā paleozooloģijas doktora grādu Čikāgas universitātē.

Uzrakstījis vairāk nekā 200 rakstu par dažādām vēžveidīgo bioloģijas, taksonomijas un sistemātikas tēmām, kā arī vairākas grāmatas, ieskaitot pamattekstu grāmatai "Vēžveidīgie" (*Crustacea*). 1983. gadā viņš dibināja žurnālu "Vēžveidīgo problemātika" (*Crustacean Issues*), par kura redaktoru darbojās, vairāk kā 20 gadus. Savas karjeras lielāko daļu darbojās Amsterdamas Universitātē, Nīderlandē, no kuras 2005. gadā aizgāja pensijā. 2005. gada jūlijā viņš kļuva par "Vēžveidīgo bioloģijas žurnāla" (*Journal of Crustacean Biology*) redaktoru.

## Atsauces
Tanšaņa

**Tanšaņa** (, ), ir prefektūras līmeņa municipalitāte Hebei provincē Ķīnas ziemeļaustrumos. Izvietojusies provinces austrumos Bohai jūras krastā. Robežojas ziemeļos ar Čendi, austrumos — ar Cjiņhuandao, bet rietumos — ar Tiaņdzjiņas municipalitāti. 1976. gadā Tanšaņu satricināja 7,6 balles stipra zemestrīce, kurā tika nopostīti 85 % pilsētas ēku un gāja bojā vismaz  iedzīvotāju. Tā bija trešā (pēc citiem datiem — otrā) nāvējošākā zemestrīce fiksētajā pasaules vēsturē.

## Vēsture
Pilsētas nosaukums cēlies no Tanšaņa kalna, kas, pēc nostāstiem, nosaukts par godu Tanu dinastijas imperatora Li Šimiņa mīļākajai konkubīnei Caofei, kas šeit mirusi un kalns nodēvēts Tanu valsts vārdā.

Ilgu laiku šeit pastāvējis ciems, kura iedzīvotāji nodarbojušies ar lauksaimniecību un podniecību. 1878. gadā dibināts **Cjaotunas** kalnraču ciemats. 1889. gadā tas pārdēvēts par Tanšaņu. 1938. gadā formāli nodibināta pilsēta. 1958. gadā nodibināta Tanšaņas prefektura, kas 1983. gadā reorganizēta par municipalitāti.

## Ekonomika
Tanšaņa ir nozīmīgs Ķīnas kalnrūpniecības un smagās metalurģijas centrs. Galvenais ieguves produkts ir akmeņogles. Attīstīta arī mašīnbūve, ķīmiskā rūpniecība, tekstilrūpniecība, naftas pārstrāde, cementa rūpniecība un keramiskā rūpniecība — Tanšaņa tiek dēvēta par Ziemeļķīnas porcelāna galvaspilsētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
INSEAD

***INSEAD*** () ir prestiža biznesa augstskola ar atrašanās vietām Parīzē, Singapūrā un Abū Dabī. *INSEAD* dibināta 1957. gadā.

*The Financial Times* 2016., 2017. un 2021. gadā INSEAD maģistra studiju biznesa programmu (MBA) ierindoja 1. vietā pasaulē.

Skolas programmas ir trīskārši akreditētas — atbilstoši starptautiskajiem AMBA, EQUIS un AACSB standartiem. Skolas absolventu vidū ir ievērojami uzņēmēji un politiķi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
Mullutu—Sūrlahts

**Mullutu—Sūrlahts** () ir ezers Igaunijas Sāremā salā apmēram 2 kilometrus uz rietumiem no Kuresāres. Sastāv no divām daļām — Mullutu ezera un Sūrlahta ezera. Pavasara palu laikā, ezera ūdens līmenim paceļoties, ezers savienojas ar apkārtējām ūdenstilpēm un tā platība palielinās divarpus reizes. Ezers pa Nasvas upi savienots ar jūru. Parasti Nasvas upe tek no ezera uz jūru, bet hidroloģiskajiem apstākļiem mainoties, tā tek pretējā virzienā, tāpēc ezera ūdens ir iesāļš.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trīna Šlapeka

**Trīna Šlapeka** (dzimusi ) ir bijusī latviešu tenisiste. Pēc karjeras beigām — trenere.

## Biogrāfija
T. Šlapeka karjeras laikā neuzvarēja profesionālā ITF turnīrā. 2007. gada 28. maijā viņa sasniedza savu labāko — 1400. vietu vienspēļu reitingā, bet 2007. gada 23. aprīlī — 948. vietu dubultspēļu reitingā. Viņa pārstāvēja Latviju 2007. un 2008. gada *[[Fed Cup]]* sacensībās attiecīgi Maurīcijā un Armēnijā, uzrādot kopējo rezultātu 4—1. 2008. gadā gūstot divas uzvaras vienspēlēs un vienu dubultspēlē pārī ar Diānu Bukājevu viņa palīdzēja komandai iekļūt 2009. gada *Fed Cup* Eiropas / Āfrikas zonas 2. grupā.

Šlapeka apmeklēja Lindsijas Vilsones koledžu Kentuki (ASV), kur ieguva bakalaura grādu. Kopš 2013. gada viņa studēja uzņēmējdarbības maģistrantūrā Svēto Vārdu universitātē Ouklendā, Kalifornijā. Dzīvo Oklendā un ir universitātes sieviešu tenisa komandas *Holy Names Hawks* galvenā trenere.

## Dalība Fed kausa sacensībās

### Vienspēles

### Dubultspēles

## Atsauces

## Ārējās saites
Starptautiskā statistiskā slimību un veselības problēmu klasifikācija

**Starptautiskā statistiskā slimību un veselības problēmu klasifikācija** () ir dokuments, kas tiek izmantots kā vadošais statistikas un klasifikācijas pamats veselības aizsardzībā. Apmēram desmit gados reizi Pasaules Veselības organizācijas (PVO) vadībā tas tiek pārskatīts. Starptautiskā slimību klasifikācija (SSK) ir normatīvs dokuments, kas nodrošina metodisko pieeju un materiālu starptautisku standartizāciju.

Pašreiz darbojas Starptautiskās slimību klasifikācijas desmitā redakcija (SSK-10, ). Latvijā SSK-10 lietošana visās ārstniecības iestādēs tika uzsākta ar 1996. gada 1. janvāri.

## SSK pielietošanas mērķis un uzdevumi
SSK mērķis ir izveidot apstākļus mirstības un saslimstības datu sistematizētai reģistrācijai, analīzei, interpretācijai un salīdzināšanai, kas iegūti dažādās valstīs vai reģionos dažādos laikos. SSK tiek izmantots, lai pārveidotu mutiski formulētas slimību diagnozes u.c. ar veselību saistītas problēmas burtu-skaitļu kodos, kas nodrošina datu parocīgu glabāšanu, atrašanu un analīzi.

SSK ir kļuvusi par starptautisku standartizētu diagnostisko klasifikāciju visiem epidemioloģiskiem mērķiem un daudziem mērķiem, kas saistīti ar veselības aizsardzības pārvaldi. Tie iekļauj kopējās situācijas analīzi saistītu ar iedzīvotāju grupu veselību, kā arī ar slimību u.c. ar veselību saistītu problēmu uzskaiti, to mijiedarbībā ar dažādiem faktoriem.

### Autortiesības
Uz Pasaules Veselības organizācijas publikācijām attiecas Vispārējās autortiesību konvencijas 2. protokola nolikumi. Pieteikumus atļaujai publicēt vai tulkot PVO publikācijas ir jāsūta uz Pasaules Veselības organizācijas publikāciju nodaļu, Ženēvā, Šveicē.

## SSK pārskatīšana
Regulāru SSK pārskatīšanu, sākot ar sesto redakciju 1948. gadā, koordinē Pasaules Veselības organizācija. Klasifikācijas pielietojamības paplašināšanās rezultātā tās lietotājiem radās dabiska vēlme piedalīties šajā pārskatīšanas procesā. Desmitā redakcija ir milzīgas starptautiskas darbošanās, sadarbības un kompromisu rezultāts.

## Ārējās saites
*Starptautiskā statistiskā slimību un veselības problēmu klasifikācija. 10 redakcija, 5, izdevums. (latviski)
Baotou

**Baotou** (, ) vai **Bugata** (mongoļu: , *Buɣutu*) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Iekšējās Mongolijas autonomajā reģionā Ķīnas ziemeļos, autonomā reģiona lielākā pilsēta un ekonomiskais centrs. Izvietojusies provinces vidusdaļā Huanhes krastā Gobi tuksneša dienvidos. Robežojas ziemeļos ar Mongoliju, austrumos — ar Ulāncavu un Huhhotu, dienvidos — ar Ordosu, bet rietumos — ar Bajannūru.

## Vēsture
Baotou dibināta 1809. gadā. 1923. gadā uzbūvēta Pekinas—Suijuaņas dzelzceļa līnija ar galastaciju Baotou. 1926. gadā izveidots Baotou apriņķis. 1932. gadā Baotou piešķirtas pilsētas tiesības. 1954. gadā pēc Suijuaņas provinces likvidēšanas Baotou iekļāva Iekšējās Mongolijas autonomajā reģionā. Lielākā daļa iedzīvotāju ir haņi, mongoļi ir tikai ap 3%.

## Ekonomika
Baotou municipalitāte dod 21,3% no Iekšējās Mongolijas ekonomikas pienesuma. Bajanobo raktuves ir viena no pasaules lielākajām retzemju elementu ieguves vietām, 2005. gadā šeit ieguva 45% no pasaules apjoma. Galvenās ražošanas nozares ir metalurģija un pārtikas rūpniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Huidžou

**Huidžou** (, ) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Guandunas provincē Ķīnas dienvidos, viena no Pērļu upes deltas aglomerācijas pilsētām. Izvietojusies provinces vidusdaļā Dienvidķīnas jūras krastā. Robežojas dienvidrietumos ar Šeņdžeņu, rietumos — ar Dunguaņu un provinces galvaspilsētu Guandžou, ziemeļos — ar Šaoguaņu, bet austrumos — ar Hejuaņu un Šaņvei. Municialitātē ir divi galvenie urbānie centri — pati Huidžou (Huičenas rajons;  iedzīvotāji) Dundzjanas upes krastā un  attālā ostas pilsēta Huijana ( iedzīvotāju) jūras krastā.

## Vēsture
Pavasara un Rudens periodā šajā apvidū pastāvēja senā Luolou valsts. 214. gadā tika izveidots Boluo apriņķis, kuram piederēja arī Huidžou. Vēlākos laikos Huidžou piederējusi arī Dunguaņas un Sudžou apriņkiem. Sunu dinastijas laikā (960–1279) Huidžou bija Huijanas prefektūras centrs. Minu dinastijas laikā 1385. gadā jūras krastā cīņai ar pirātiem tika dibināta Pinhai pilsētiņa, kas mūsdienās ir viens no Huidžou vēstures un kultūras pieminekļiem.

1956. gadā tika nodibināts Huijanas speciālais apgabals. 1979. gadā tika atdalītas Šeņdžeņa un Baoaņa, bet 1988. gadā Huijanas apgabals tika sadalīts Huidžou, Dunguaņas, Hejuaņas un Šaņvei pilsētās.

## Ekonomika
Huidžou municipalitātē izveidotas vairākas speciālās attīstības zonas. Galvenās rūpniecības nozares ir autobūve, ķīmiskā rūpniecība, elektronika, tekstilrūpniecība, informācijas tehnoloģijas, telekomunikācijas un citas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hemes pils

**Hemes pils** () jeb **Tavastehusas pils** () ir 13. gadsimtā celta pils Somijas pilsētā Hemēnlinnā Vanajavesi ezera rietumu krastā (senatnē uz salas).

Pils pirmsākumi tradicionāli tiek saistīti ar Birgela Jarla Otrā zviedru krusta kara laiku 13. gadsimta vidū, tomēr nekāda materiāla apstiprinājuma tam nav. 16. gadsimta vidū pils zaudēja militāro nozīmi. Kad 1809. gadā Somija iekļāvās Krievijas Impērijas sastāvā, pils tika pārbūvēta par cietumu un kalpoja par to līdz 1953. gadam. 1979. gadā pilī tika ierīkots muzejs.

## Ārējās saites

*
Tedross Adhanoms Gebreiesuss

**Tedross Adhanoms Gebreiesuss** (; *Tedros Adhanom Ghebreyesus*, dzimis 1965. gada 3. martā Eritrejā) ir Etiopijas biologs un politiķis, Pasaules Veselības organizācijas ģenerāldirektors (kopš 2017). Iepriekš bijis Etiopijas veselības un ārlietu ministrs.

## Ārējās saites

* Dr Tedros Adhanom Ghebreyesus, Director-General, at the World Health Organization
* Coronavirus disease (COVID-2019) press briefings at the World Health Organization
* Dr. Tedros Adhanom at *[[HuffPost]]*
Āgenskalna televīzijas tornis

[thumb|180px|[Āgenskalna televīzijas tornis ar Āgenskalna tirgu priekšplānā]]
**Āgenskalna televīzijas tornis** ir 110 metrus augsts metāla tornis Āgenskalnā, Rīgā. Torni uzcēla 1955. gadā, tas ir pielāgots naftas urbšanas tornis, kuru atgādāja no Kaspijas jūras naftas atradņu platformām.

2013. gadā torni par 100 000 latu iegādājās uzņēmums RNR, kas saistīts ar Radio Mix FM un Baltcom. Torni izmanto radiostacijas un interneta pakalpojumu sniedzēji.

## Radiostacijas

## Atsauces
Schramocaris

***Schramocaris*** ir *[[Pygocephalomorpha]]* kārtas un *[[Tealliocarididae]]* dzimtas izmirušu augstāko vēžu ģints. Ģinti 2015. gadā aprakstīja četru paleontologu grupa, pamatojoties uz atradumiem Anglijā Glosteršīras grāfistē. Ģints ir nosaukta par godu amerikāņu paleontologam Frederikam Šramam. Tās ir sīku vēžveidīgo formas, kas dzīvoja paleozojā. Ģints tipiskā suga ir *[[Schramocaris gilljonesorum]]*, kas dzīvoja mūsdienu Anglijas teritorijā agrā karbona periodā.

## Apraksts
Ķermeņa forma no cilindriskas līdz nedaudz horizontāli saplacinātai. Karapakss aizņem apmēram pusi no ķermeņa garuma vai arī ir nedaudz garāks. Uz karapaksa ir priekšējie sānu dzelkšņi, kā arī V-veidīga kakla rieva, kas priekšpusē savienojas ar rostrālo vagu, bet aizmugurē pārdalīta ar mediālo ķīli. Paralēli mediālajam ķīlim iet gareniski tuberkulām klāti sānu ķīļi. Otrais sānu ķīļu pāris ir mazāk izteikts un dažos paraugos vietām kļūst vāji pamanāms. Pirmā sānu ķīļa priekšējā daļa gar kakla rievu veido valnīti. Karapaksa priekšpusē ir postorbitālo valnīšu pāris. 

Abdomena pirmā segmenta priekšējā daļā ir trīs gareniski ķīļi. Vēdera daļas pirmo piecu segmentu tergīti ir vienāda garuma, bet sestais divreiz garāks par pārējiem. Telsons ir garš un plats ar centrālo ķīli un sānu izaugumiem.

## Sistemātika
*Schramocaris* ģintī pašlaik ir zināmas četras sugas:
: ģints: ***Schramocaris*** †
:* suga: *[[Schramocaris clarksoni]]* Clark, Miller & Ross, 2016 †
:* suga: *[[Schramocaris gilljonesorum]]* Clark, Gillespie, Morris & Clayton, 2015 †
:* suga: *[[Schramocaris matthewi]]* Clark, Miller & Ross, 2016 †
:* suga: *[[Schramocaris robusta]]* (Peach, 1908) †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Wolt

***Wolt Enterprises Oy*** (darbojas ar zīmolu ***Wolt***) ir Somijas informācijas tehnoloģiju uzņēmums, kas piedāvā ēdienu piegādes platformu. Uzņēmums ir dibināts 2014. gadā. Tā galvenais birojs atrodas Helsinkos. *Wolt Enterprises* mātes uzņēmums ir ASV uzņēmums *[[DoorDash|DoorDash, Inc.]]*

*Wolt* lietotnēs (*[[iOS]]* un *[[Android]]*) vai tīmekļa vietnē klienti var pasūtīt ēdienu no platformas restorānu partneriem un vai nu pašiem to paņemt vai arī izvēlēties to piegādāt platformas kurjera partneriem.

## Vēsture
Uzņēmumu *Wolt Enterprises Oy* 2014. gada 7. oktobrī dibināja jaunuzņēmumu pasākumu organizēšanas uzņēmuma *[[Slush]]* vadītājs Miki Kūsi. Vēlāk uz *Wolt* viens pēc otra pārgāja arī nākamie *Slush* vadītāji Riku Mekele un Marianne Vikula.

*Wolt* platforma tika palaista 2015. gadā Helsinkos, un sākumā pakalpojums darbojās kā ēdiena pasūtīšana un klientiem pašiem bija jāpaņem sagatavotais ēdiens.
2016. gadā platformā kļuva iespējams piegādāšanas pakalpojums; *Wolt* sāka darbību Zviedrijā un Igaunijā. Uzņēmums Tallinā sāka eksperimentus ar pašbraucošiem piegādes robotiem, ko izstrādāja *[[Starship Technologies]]*.
2017. gadā tika sākta darbība Dānijā, Latvijā un Lietuvā.
2018. gada janvārī *Wolt* palielināja finansējumu 30 miljonu ASV dolāru apmērā.
2018. gadā *Wolt* sāka darbību Horvātijā, Čehijā, Norvēģijā, Ungārijā, Gruzijā, Izraēlā un Polijā.
2019. gadā tika sākta darbība Serbijā, Grieķijā, Azerbaidžānā un Slovākijā.

2021. gada 9. novembrī tika paziņots, ka ASV ēdienu pasūtīšanas un piegādes uzņēmums *[[DoorDash|DoorDash, Inc.]]* par 8,1 miljardu ASV dolāru (aptuveni 7 miljardiem eiro) iegādāsies *Wolt Enterprises Oy*. *Wolt* bija plašs investoru loks, to skaitā investīciju fondi *ICONIQ Capital*, *Highland Europe*, *83North*, *[[EQT|EQT Ventures]]*, *Inventure*, *Lifeline Ventures*; pazīstamākie cilvēki: *[[Nokia]]* bijušais padomes priekšsēdētājs Risto Sīlasmā, *[[Skype]]* izveidotājs Niklass Zennstrems un *[[Supercell]]* izpilddirektors Ilka Pānanens. Pārņemšanas darījums tika pabeigts 2022. gada 1. jūnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Wolt'' vietne
Japānas nacionālais stadions

**Japānas nacionālais stadions**, oficiāli **Nacionālais stadions** (), agrāk saukts arī par **Jauno nacionālo stadionu**, ir multifunkcionāls stadions, galvenokārt futbola vajadzībām Tokijā, Sindzuku rajonā.

Tas bija 2020. gada vasaras olimpisko un paraolimpisko spēļu atklāšanas un noslēguma ceremoniju norises vieta. Bez šīm ceremonijām olimpisko spēļu laikā stadionā notika sacensības arī vieglatlētikā un futbolā (fināls sieviešu sacensībās).

Jaunais stadions tika būvēts uzbūvēts vecā nacionālā stadiona vietā. Vecā stadiona demontāža tika pabeigta 2015. gada maijā, bet jaunā stadiona celtniecība sākās 2016. gada 11. decembrī un noslēdzās 2019. gada 30. novembrī. Stadions oficiāli tika atklāts 2019. gada 21. decembrī.

Sākotnējie Jaunā nacionālā stadiona būvniecības plāni aizkavējās, jo sabiedrība bija sašutusi par paaugstinātajām celtniecības izmaksām. Tā rezultātā jaunais stadiona dizains nebija gatavs uz 2019. gada pasaules čempionātu regbijā, kā sākotnēji paredzēts. Arhitekta Kengo Kuma radītais jauns stadiona dizains tika apstiprināts 2015. gada decembrī, lai aizstātu sākotnējo dizainu.

## Galerija
### Stadiona būvniecība

Jingu gaien3b.jpg|2016. gada novembris - stadiona teritorija pirms būvniecības
Kokuritsu Kasumigaoka Rikujo Kyogijo-3.jpg|2017. gada maijs
Kokuritsu Kasumigaoka Rikujo Kyogijo-5.jpg|2017. gada jūlijs
Kokuritsu Kasumigaoka Rikujo Kyogijo-6.jpg|2017. gada septembris
Kokuritsu Kasumigaoka Rikujo Kyogijo-8.jpg|2017. gada novembris
Kokuritsu Kasumigaoka Rikujo Kyogijo-11.jpg|2018. gada janvāris
Kokuritsu Kasumigaoka Rikujo Kyogijo-13.jpg|2018. gada marts
Kokuritsu Kasumigaoka Rikujo Kyogijo-18b.jpg|2018. gada augusts


Kokuritsu_Kasumigaoka_Rikujo_Kyogijo-20d1.jpg|2018. gada oktobris
Kokuritsu_Kasumigaoka_Rikujo_Kyogijo-23a.jpg|2019. gada janvāris
Kokuritsu_Kasumigaoka_Rikujo_Kyogijo-25c.jpg|2019. gada marts
Kokuritsu Kasumigaoka Rikujo Kyogijo-27g.jpg|2019. gada maijs
Kokuritsu Kasumigaoka Rikujo Kyogijo 190922c.jpg|2019. gada septembris
Kokuritsu Kasumigaoka Rikujo Kyogijo 191221b.jpg|2019. gada decembrs
Kokuritsu Kasumigaoka Rikujo Kyogijo 191221d.jpg|2019. gada decembrs
Kokuritsu Kasumigaoka Rikujo Kyogijo 191221c.jpg|2019. gada decembrs
Kokuritsu Kasumigaoka Rikujo Kyogijo 191221g.jpg|2019. gada decembrs


## Atsauces

## Ārējās saites
*
Lū (upe)

**Lū** () ir 122 kilometrus gara Dū upes kreisā krasta pieteka Francijas rietumos Dū un Juras departamentos. Izteka Juras kalnos no karsta avota, kas daļēji barojas no Dū upes. Ievērojami līkumojot, tek rietumu vizienā.

## Ārējās saites
Jaņtai

**Jaņtai** (, ), agrāk arī **Čifu**, ir prefektūras līmeņa municipalitāte Šaņdunas provincē Ķīnas austrumos. Atrodas provinces austrumu daļā Šaņdunas pussalā starp Bohai jūru ziemeļos un Dzelteno jūru dienvidos. Austrumos robežojas ar Veihai, rietumos — ar Veifanu, bet dienvidrietumos — ar Cjindao. Municialitātē ietilpst pati Jaņtai pilsēta, septiņas apriņķa līmeņa pilsētas un Čandao salas ziemeļu piekrastē.

## Vēsture
Šanu dinastijas laikā pussalu apdzīvoja neķīniešu pirmiedzīvotāju tautas jeb tā saucamie «Austrumu barbari» (, ), kas vēlāk, Džou dinastijas laikā, tika pārtautoti un ieplūda haņos. Līdz pat 19. gadsimtam tagadējās Jaņtai vietā bija nelieli zvejnieku ciemati. Pēc Otrā opija kara Ķīnai bija jāatver papildu ostas brīvajai tirdzniecībai un par vinu no tām kļuva Čifu (Džifu). Osta ātri attīstījās un drīz vien Čifu tika nodibināti 17 valstu konsulāti. Galveie tirgotāji bija briti, amerikāņi, vācieši un taizemieši. Galvenās eksporta preces bija tofu, soja, žāvēti augļi, zīds. Importēja galvenokārt vilnas un kokvilnas izstrādājumus un metālizstrādājumus.

1949. gadā pilsētas nosaukums tika mainīts uz pašreizējo. 1958. gadā izveidots Jaņtai speciālais rajons, ko 1967. gadā reorganizēja par Jaņtai prefektūru, bet 1983. gadā — par Jaņtai municipalitāti. 1987. gadā no Jaņhai municipalitātes tika atdalīta Veihai municipalitāte.

## Saimniecība
Galvenās rūpniecības nozares ir pārtikas rūpniecība (vīns, konservi, milti, tabaka, augu eļļa, zivju produkti), zīda ražošana, mašīnbūve un ķīmiskā rūpniecība. Jaņtai osta mūsdienās ir viena no nozīmīgākajām Ķīnas ziemeļu zvejas ostām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šaosjina

**Šaosjina** (, ) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Džedzjanas provincē Ķīnas austrumos. Izvietojusies provinces ziemeļu daļā pie Cjaņtanas ietekas Handžou līcī. Robežojas austrumo ar Ninbo, dienvidos — ar Taidžou un Dzjiņhua, bet rietumos — ar provinces galvaspilsētu Handžou.

## Vēsture
Pavasara un Rudens periodā tagadējās Šaosjinas zemes ietilpa senajā Jue valstī. 5. gadsimtā p.m.ē. valdnieks Goudzjans līdzenumā ziemeļos no Kuaidzji kalniem uzbūvēja nocietinājumu, kas vēlāk izauga par pilsētu un ieguva **Kuaidzji** (會稽, *Kuàijī*) vārdu. Minu dinastijas laikā Kuaidzji kļuva par prefektūras centru. 1131. gadā pilsēta pārdēvēta tagadējā vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Naņtuna

**Naņtuna** (, ) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Dzjansu provincē Ķīnas austrumos. Izvietojusies provinces dienvidaustrumos pie Jandzi ietekas Dzeltenajā jūrā. Robežojas dienvidos ar Šanhaju un Sudžou, rietumos — ar Taidžou, bet ziemeļos — ar Jaņčenu.

## Vēsture
Līdz pat Tanu dinastijas laikam tagadējās Naņtunas vietā bija neliela pilsētiņa Jandžou pakļautībā. Ap 958. gadu tika nodibināta atsevišķa Tundžou prefektūra, kuru 1368. gadā atkal pakļāva Jandžou. Kad 1724. gadā atkal tika nodibināta atsevišķa prefektūra ar Naņtunas vārdu.

## Ekonomika
Vēsturiski Naņtuna izaugsmes pamatā bijusi sāls ieguve, arī rīsu un kokvilnas audzēšana, kā arī tekstilrūpniecība. Mūsdienās attīstīta arī pārtikas rūpniecība, elektromašīnbūve, farmācija, elektronika.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jeiska

**Jeiska** () ir kūrortpilsēta Taganrogas līča krastā Krievijas dienvidos, Jeiskas rajona un Krasnodaras novada Jeiskas pilsētas administratīvais centrs. Kopš tās dibināšanas tā ir bijusi jūras osta.

Pilsēta atrodas Jeiskas kāpas pakājē, starp Taganrogas līci un Azovas jūras Jeiskas estuāru. Pilsētas nosaukums cēlies no Jejas upes, kas ietek Jeiskas estuārā. Pilsēta ir viena no Krasnodaras novada ziemeļdaļā esošajām pilsētām, tāpēc tā saņēmusi neoficiālu saukli "Kubaņa sākas no Jeiskas".

## Atsauces

## Ārējās saites
Dojranas ezers

**Dojranas ezers** (, ) ir ezers 43,1 km2 platībā, daļa no kura atrodas Ziemeļmaķedonijas (27,3 km2), bet daļa (15,8 km2) — Grieķijas teritorijā. Ezers kopš 2007. gada atrodas Rāmsaras konvencijas aizsardzībā. Ezera krastos Pirmā pasaules kara laikā notika smagas kaujas Maķedonijas frontē starp Bulgārijas un Sabiedroto spēkiem.

## Ārējās saites

*
Balatona augstienes nacionālais parks

**Balatona augstienes nacionālais parks** () ir nacionālais parks Ungārijas rietumos, Balatona ezera ziemeļu krastā. Izveidots 1997. gadā, apvienojot 6 pirms tam aizsargājamas teritorijas, to starpā Tihāņas pussalu un Kišbalatona ezeru.

Radīts, lai aizsargātu Alfeldas jeb Lielā Ungārijas līdzenuma stepes dabu un tās iedzīvotāju tradicionālo dzīvesveidu. Alfelda stepe lielākajā Ungārijas daļā ir meliorēta un pārveidota lauksaimniecības vajadzībām, bet nacionālā parka teritorijā saglabājusies relatīvi neskarta.

## Galerija

Szent_György-hegy.jpg|Sentģerģa kalns
A_Kányavári-híd_körei.jpg|Tilts pie Kišbalatona
Kis-Balaton_Büffel.JPG|Kišbalatona bifeļi
Tihany_drón_panoráma.jpg|Tihāņas pussala no drona


## Ārējās saites

*
Barrova

**Barrova** (, ) ir 192 kilometrus gara upe Īrijas austrumos. Kopā ar Noru un Šūru upes tiek dēvētas par **Trīs māsām**. Pēc Šenonas otrā garākā Īrijas upe.

Izteka Slīvblūmas kalnos. Tek dienvidu - dienvidaustrumu virzienā. Upes krastos atrodas Portarlingtona, Monasterevina, Ataja, Karlova, Minebega, Greignamana, Ņūrosa, Voterforda. Tāpat kā Šūra ietek Voterfordas estuārā. 

## Ārējās saites

*
Fila

***Fila Holdings Corp.*** ir Dienvidkorejā bāzēts globāls uzņēmums, kas ražo sporta apģērbu, apavus un aksesuārus.

Dibināts 1911. gadā Bjellas pilsētā Pjemontas ziemeļos. Ražoja audumu, vēlāk apakšveļu, bet 1973. gadā pievērsās sporta preču ražošanai. 2003. gadā uzņēmumu nopirka ASV kompānija *[[Cerberus Capital Management]]*. 2007. gadā uzņēmumu pārpirka *Fila* Dienvidkorejas filiāle.

## Ārējās saites

*
Mikola Romera Universitāte

**Mikola Romera Universitāte** () ir 1991. gadā dibināta valsts universitāte Lietuvas galvaspilsētā Viļņā ar struktūrvienībām arī Kauņā. Mācības notiek angļu un lietuviešu valodā. 2004. gadā ar Lietuvas Seima lēmumu par Mikola Romera Universitāti, par godu juristam Mikolam Romerim, tika pārsaukta Lietuvas Juridiskā universitāte. 

## Ārējās norādes

*
Dienvidrietumu raidorganizācija

**Dienvidrietumu raidorganizācija** (; **SWR**) ir Vācijas sabiedriskais plašsaziņas līdzeklis, kas pamatā darbojas Vācijas Bādenes-Virtembergas un Reinzemes-Pfalcas federālo zemju teritorijā. Galvenā mītne atrodas Štutgartē ar centriem Bādenbādenē un Maincā. Ietilpst Vācijas sabiedrisko mediju apvienībā *[[ARD]]*. Dienvidrietumu raidorganizācija uztur vairākus televīzijas kanālus - *[[Das Erste]]*, *[[SWR Fernsehen]]*, *[[phoenix (TV)|phoenix]]*, *[[KiKa]]*, *[[Arte]]*, *[[3sat]]*, *[[EinsPlus]]*, kā arī daudzas radiostacijas. Potenciālā auditorija ir 14,7 miljoni cilvēku 55 600 km2 teritorijā. Tā nodarbina vairāk nekā 3500 darbinieku.

## Ārējās saites

*
Bergas pils

**Bergas pils** (, , ) ir pils Luksemburgas centrālajā daļā, Luksemburgas lielhercogu rezidence. 

Īpašumu, kas atrodas pie Atertas ietekas Alzetē, 1845. gadā no Paskjē dzimtas nopirka Nīderlandes karalis Villems II. Pils statuss tika nostiprināts Luksemburgas 1848. gada konstitūcijā. Pēc Luksemburgas atdalīšanās no Nīderlandes 1890. gadā pils kļuva par lielhercoga Ādolfa rezidenci.

## Ārējās saites
*
Vadi

thumbnail|235px|Elektriskais kabelis, kuru veido trīs vadi
**Vadi** ir cilindriski metāla elektriskie vadītāji, ko izmanto elektriskās strāvas, arī elektrisko signālu pārvadīšanai. Tiem ir mazs šķērsgriezuma laukums attiecībā pret to garumu. Visbiežāk vadu šķērsgriezums ir riņķa līnija, bet ir arī citas formas vadi, piemēram, sešstūra, kvadrātveida vadi. Vadi tiek gatavoti no tērauda, alumīnija, vara un citiem krāsainajiem metāliem, kā arī ir bimetāla un polimetāla vadi.

## Ārējās saites

*
Vads

**Vads** var būt:

* vadi — cilindriski metāla vadītāji, ko izmanto elektriskās strāvas, arī elektrisko signālu pārvadīšanai;
* vads (armija) — karaspēka apakšvienība, kas sastāv no nodaļām vai grupām;
* vads (zvejas rīks) — kāsēju vai lamatu tipa zvejas rīks;
* barības vads;
* naftas, ūdens, gāzes vai kādas citas plūstošas vielas vads — caurule
Rūdolfs

**Rūdolfs** ir populārs vīriešu priekšvārds, īsais variants **Rūdis**. Seno ģermāņu valodā nozīmējis "slavens vilks", "apveltīts ar vilka slavu" (**χrōþi*, *Hrōþ* vai *Hrōð* — 'slava', 'varenība', 'gods' un **olf* — 'vilks'). Latviešu kalendārā Rūdolfa vārdadiena ir 17. aprīlī.

[thumb|270px|Vācijas karalis [Rūdolfs I Habsburgs]]

## Izplatība Latvijā
Viens no mūsdienu populārākajiem latviešu personvārdiem.
Pēc Latvijas Republikas Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes datiem Latvijas Iedzīvotāju reģistrā ir reģistrētas 2352 personas ar vārdu *Rūdolfs*.

## Saīsinātie vārdi un iesaukas
* Rū, Rūdis, Rūdža, Rūdžiņš (latviešu)
* Rūdijs, Rū, Ralfs, Ralfijs (angļu)
* Rudi (vācu)
* Rodolfito, Fito (spāņu)

## Sieviešu formas
* Rūdolfīne
* Rūdija
* Ruta

## Uzvārdi
* Rūdolfs
* Rūdolfss
* Rudolfss
* Rūdolfsons
* Rudolfsons
* Rudsons
* Rūdolfsens
* Rudolfovs
* Ralfsons
* Ralfss

## Citās valodās
* Hrōþiwulfaz, Hrodolf, Hrodwulf, Hrodwolf, Hrōðulfŕ (senģermāņu)
* Rudolphus, Rudolfus, Rodolphus, Rodolfus (latīņu)
* Rudas, Rudolfas (lietuviešu)
* Rodolphe (Rodolfs, franču)
* Rudolf, Rolf, Rodolf, Ralf (vācu)
* Rothulf, Rotwulf (senangļu)
* Raidulv (skotu gēlu)
* Ruuto (igauņu)
* Rhodulf (velsiešu)
* Ruddolf, Roelof, Roel, Rudolf, Ruud (holandiešu)
* Rudolph, Rodolph, Rolph, Ralph (angļu)
* Raoul (senfranču)
* Рyдольф, Рольф, Ральф (krievu)
* Ροδόλφος (Rhodólphos), Ράλλης (Rhálles) (grieķu)
* Rodolfo, Rudolfo, Ridolfo, Raoul (itāļu)
* Rodolfo, Raul (spāņu)
* Rodolfo, Rodolfinho, Raul (portugāļu)
* Ruutolffi, Ruuto (somu)

## Radniecīgi vārdi
* Ralfs (iesauka, kas bieži lietota kā pilns vārds)
* Rolfs (variācija) 
* Rodolfs (variācija)
* Rodžers (radniecīgs vārds, kura pirmais komponents arī ir χrōþi vai Hrōð — 'slava')
* Roberts (radniecīgs vārds, kura pirmais komponents arī ir χrōþi vai Hrōð — 'slava')
* Rolands (radniecīgs vārds, kura pirmais komponents arī ir χrōþi vai Hrōð — 'slava')
* Rodriks (radniecīgs vārds, kura pirmais komponents arī ir χrōþi vai Hrōð — 'slava')
* Rodnijs (radniecīgs vārds, kura pirmais komponents arī ir χrōþi vai Hrōð — 'slava')

## Cilvēki ar šādu vārdu

## Atsauces

## Ārējās saites
* vardadienas.lv

## Skatīt arī
* Slava (elements priekšvārdos) (citi vārdi, kuru nozīme arī ir "slavens")
Džumandži: Nākamais līmenis

**"Džumandži: Nākamais līmenis"** () ir 2019. gada ASV fantāzijas piedzīvojumu komēdija. Filmas režisors ir Džeiks Kasdans, scenārija autori ir Kasdans, Džefs Pinkners un Skots Rozenbergs. Šis ir turpinājums 2017. gada filmai "Džumandži: Laipni lūgti džungļos", kas ir otrais turpinājums 1995. gada filmai "Džumandži", kā arī ceturtā filma "Džumandži" franšīzē. Tāpat kā iepriekšējā filmā lomas atveido Dveins Džonsons, Džeks Bleks, Kevins Hārts, Kārena Gilana, Niks Džonass, Aleks Volfs, Morgans Tērners, Sers Dariuss Bleins un Medisona Aismena, jaunajā filmā pievienojušies aktieri Avkvafina, Rorija Makana, Denijs Glovers un Denijs DeVito. Filmas darbība norisinās trīs gadus pēc iepriekšējās daļas, kur tā pati pusaudžu grupa kopā ar senu draugu un vēl divām personām tiek ieslodzīti "Džumandži" spēlē. Spēlē viņi sastopas gan ar vecajiem, gan jauniem avatāriem un cīnās ar dažādiem uzdevumiem, lai uzveiktu jauno ļaundari.

Filmēšana norisinājās 2019. gadā no 21. janvāra līdz 11. maijam Atlantā, Ņumeksikā, Albertā un Havajās.

Filmas "Džumandži: Nākamais līmenis" pirmizrāde ASV kinoteātros norisinājās , bet Latvijā filmas pirmizrāde norisinājās nedaudz ātrāk nekā ASV: 6. decembrī. Filma galvenokārt saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un tās pasaules ienākumi ir 800 miljoni ASV dolāru, tādējādi kļūstot par desmito ienesīgāko 2019. gada filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Diāna Bukājeva

**Diāna Bukājeva** (dzimusi ) ir bijusī latviešu tenisiste.

## Biogrāfija
Diāna Bukājeva dzimusi Rīgā. Beigusi Rīgas 45. vidusskolu. Viņa pārstāvēja Latviju 2007. un 2008. gada ''Fed Cup'' sacensībās attiecīgi Maurīcijā un Armēnijā, uzrādot kopējo rezultātu 5-0. 2008. gadā, gūstot trīs uzvaras dubultspēlēs — vienu pārī ar Trīni Šlapeku un divas pārī ar Anastasiju Sevastovu, viņa palīdzēja komandai iekļūt 2009. gada *Fed Cup* Eiropas / Āfrikas zonas 2. grupā.

2010.—2011. gādā mācījusies Kalifornijas Svētās Marijas koledžā. 2014. gadā beigusi Stetsona Universitāti (Floridā). Dzīvo ASV, Delendā (Florida).

## Dalība Federācijas kausa sacensībās
### Vienspēles

### Dubultspēles

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Konstantīns Čekušins

**Konstantīns Čekušins** (dzimis  Daugavpilī) ir Latvijas krievu inženieris un politiķis, Rīgas domes deputāts, parstāv partiju "Saskaņa", no kuras saraksta kandidēja 2020. gada Rīgas domes vēlēšanās kā partijas Rīgas domes priekšsēdētāja kandidāts.

Absolvējis Rīgas Tehnisko universitāti 2001. gadā, kur ieguva inženierzinātņu bakalaura grādu datorzinātnēs. 2012. gadā ieguva Transporta un sakaru institūta datorzinātņu maģistra grādu.

Viņš ir Izglītības un zinātnes ministrijas Konsultatīvās padomes loceklis. Rīgas 40. vidusskolas padomes priekšsēdētājs. Neatbalsta izglītības krievu valodā samazināšanu Latvijas skolu reformas gaitā.

## Atsauces
Dūlitls

**"Dūlitls"** () ir 2020. gada ASV fantāzijas piedzīvojumu filma. Filmas režisors ir Stīvens Geigans, scenārija autori Geigans, Dens Gregors un Dags Mends. Filmas sižets balstīts uz Tomasa Šeferda stāsta motīviem. Pēc oriģinālās "Doktora Dūlitla" filmas un tās modernajiem komēdiju turpinājumiem šīs filmas galvenais varonis ir veidots pēc Hjū Loftinga varoņa prototipa no rakstnieka otrās grāmatas par doktora Dūlitla piedzīvojumiem. Doktora lomu atveido Roberts Daunijs jaunākais, pārējās lomas atveido Antonio Banderass un Maikls Šīns. Balss lomas ieskaņojuši Emma Tompsone, Rāmī Māleks, Džons Sina, Kumeils Nandžiani, Oktāvija Spensere, Toms Holands, Kreigs Robinsons, Reifs Fainss, Selīna Gomesa un Mariona Kotijāra.

Filmas projekts tika izziņots 2017. gada martā ar Dauniju galvenajā lomā, pārējie aktieri projektam pievienojās gada garumā. Filmēšana sākās 2018. gada martā un ilga līdz jūnijam vairākās Apvienotās Karalistes vietās. Filmai 2019. gada pavasarī tika veikta atsevišķu ainu pārfilmēšana.

Filmas "Dūlitls" pirmizrāde ASV un Latvijā notika . Filma saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes, kritizēts tika scenārijs, sižets, humors un vizuālie efekti, savukārt Denija Elfmana veidotais muzikālais filmas pavadījums saņēma pozitīvas atsauksmes. Filmas vispasaules ienākumi  ir 245 miljoni ASV dolāru un tā ir septītā ienesīgākā 2020. gada filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Luohe (upe)

**Luohe** (, ) ir upe Ķīnā, Huanhes labā krasta pieteka Šaaņsji un Henaņas provincēs. Sākas Huašaņa kalnos, plūst austrumu virzienā un ietek Huanhē Lielā Ķīnas līdzenuma rietumu malā pie Gunji. Lielākās pilsētas krastos ir Luši, Luonina, Ijana, Luojana un Jaņši.

Upes lejteces ieleja ap Luojanas pilsētu ir vieta, ar kuru saistās daudzas nozīmīgas Ķīnas vēstures lapaspuses. Kā vēsta leģenda, no Luohes ūdeņiem pirmās Ķīnas Sja dinastijas dibinātāja Ju acu priekšā iznira svētais bruņurupucis ar maģisko Luošu kvadrātu uz bruņām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Plēsīgie putni (un kādas Arles Kīnas brīnumpasakainā emancipācija)

**"Plēsīgie putni (un kādas Arles Kīnas brīnumpasakainā emancipācija)"** () ir 2020. gada ASV supervaroņu filma, kas balstīta uz *[[DC Comics]]* Plēsīgo putnu komandas piedzīvojumiem. Šī ir astotā *[[DC Extended Universe]]* filma un turpinājums 2016. gada filmai "Pašnāvnieku vienība". Filmas režisore ir Ketija Jana, scenārija autore Kristīna Hodsone. Galvenās lomas atveido Margo Robija, Mērija Elizabete Vinsteda, Džērnija Smoleta Bella, Rozija Peresa, Kriss Mesina, Ella Džeja Basko, Ali Vonga un Jūens Makgregors. Filmas sižets seko Arlei Kīnai, kā viņa apvieno spēkus ar Helēnu Bertineli, Dinu Lensu un Renē Montoju, lai izglābtu Kasandru Keinu no Gotemas kriminālās autoritātes Melnās Maskas.

Robija, kas ir arī viena no filmas producentēm, piedāvāja "Plēsīgo putnu" ideju kinokompānijai *[[Warner Bros. Pictures]]* jau 2015. gadā. Par filmas veidošanu tika izziņots 2016. gada maijā, līgums ar Hodsoni par scenārija rakstīšanu tika noslēgts tā paša gada novembrī, bet 2018. gada aprīlī tika parakstīts līgums ar filmas režisori Janu. Lielāka daļa no filmēšanas grupas un aktieriem līgumus parakstīja 2018. gada decembrī. Filmēšana norisinājās no 2019. gada janvāra līdz aprīlim dažādās Losandželosas vietās un *Warner Bros.* studijā Bērbankā, Kalifornijā. Atsevišķu ainu pārfilmēšana notika 2019. gada septembrī.

Filma "Plēsīgie putni (un kādas Arles Kīnas brīnumpasakainā emancipācija)" ir pirmā DCEU filma un otrā *[[DC Films]]* producētā filma ar R reitingu. Filmas pirmizrāde notika Mehiko , bet ASV un Latvijas kinoteātros filmu sāka demonstrēt . Filma saņēma pozitīvas atsauksmes par vizuālo stilu, režiju un Robijas un Makgregora tēlojumiem, bet kritiku par scenāriju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Deivids Fosters Volless

**Deivids Fosters Volless** (; dzimis 1962. gada 21. februārī, miris 2008. gada 12. septembrī) bija amerikāņu rakstnieks: romānu, noveļu un eseju autors, kā arī universitātes angļu valodas un radošās rakstīšanas profesors. Volless ir plaši pazīstams ar savu 1996. gada romānu *Infinite Jest*, kuru žurnāls *[[Time]]* minēja kā vienu no 100 labākajiem angļu valodas romāniem laika posmā no 1923. līdz 2005. gadam.

Laikraksta *[[Los Angeles Times]]* žurnālists Deivids Ulins nodēvēja Vollesu "par vienu no ietekmīgākajiem un inovatīvākajiem rakstniekiem pēdējo divdesmit gadu laikā". Volless izdarīja pašnāvību 46 gadu vecumā pēc daudzu gadu ilgas cīņas ar depresiju.

## Atsauces
Mihails Goršeņovs

**Mihails Goršeņovs** (; dzimis , miris ) bija PSRS un Krievijas mūziķis, viens no grupas *[[Koroļ i Šut]]* līderiem un daudzu tās dziesmu mūzikas autors. Viņa jaunākais brālis Aleksejs arī ir mūziķis.

## Ārējās saites
Lielais Ķīnas līdzenums

**Lielais Ķīnas līdzenums** vai **Ziemeļķīnas līdzenums** (, ) ir plašs aluviāls līdzenums Ķīnas austrumos Huanhes lejtecē. Izveidojies vēlīnajā Paleogēnā un Neogēnā, vēlāk to veidojušas Huanhes lesa nogulsnes. Ziemeļos to norobežo Jaņšaņa kalni, rietumos — Taihanšaņs, dienvidos — Dabiešaņs un Tjanmušaņs, austrumos Dzeltenā jūra un Bohai jūra. Huanhes upe tek cauri līdzenumam no rietumiem uz austrumiem un ietek Bohai jūrā. Līdzenums aizņem lielāko daļu Šaņdunas, Hebei un Henaņas provinču teritorijas, kā arī Aņhui un Dzjansu ziemeļu daļu. Lidzenuma dienvidu daļa dažkārt tiek uzskatīta par atsevišķu Centrālo līdzenumu.

Līdzenums ir nozīmīgākais Ķīnas lauksaimniecības reģions, kur audzē sorgo, kviešus, kukurūzu, prosu, kā arī augļus, tabaku un kokvilnu.

Subtropu musonu klimats, vasaras mitras, bet ziemas — sausas. Blīvi apdzīvots, lielākās pilsētas ir Pekina, Tjaņdzjiņa, Šidzjadžuana, Tanšaņa, Sjuidžou un Džendžou.

Lielais Ķīnas līdzenums tiek uzskatīts par Ķīnas civilizācijas šūpuli. Uzskata, ka auglīgā zeme un labvēlīgais klimats nodrošināja ar pārtiku lielu iedzīvotāju skaitu, bet Huanhes biežie un neprognozējamie plūdi un ar to saistītā nepieciešamība pēc irigācijas sistēmām un centralizētām labības krātuvēm veicināja centralizētas valsts izveidošanos. Gar līdzenuma ziemeļu malu ir uzbūvēts Lielais Ķīnas mūris (3. gadsimts p.m.ē. — 17. gadsimts), bet no ziemeļiem uz dienvidiem līdzenumu šķērso Lielais Ķīnas kanāls (5. gadsimts p.m.ē. — mūsu dienas).

## Atsauces

## Ārējās saites
Iekod pirkstā

**Iekod pirkstā** (**"Estrādes dziesmas"**) ir Raimonda Paula dziesmu albums, kas izdots 1985. gadā.

Albumā apkopotas sešas R. Paula dziesmas ar Leona Brieža un Valda Artava vārdiem Žorža Siksnas un Viktora Lapčenoka izpildījumā, kas ierakstītas 1983. un 1984. gadā.

Albumu noslēdz grupas "Eolika" izpildītais R. Paula dziesmu popūrijs Borisa Rezņika aranžējumā. Tajā iekļauti fragmenti no dziesmām "Ar tevi vien", "Rudenī vēlu, vēlu", "Zilie lini", "Somu pirts", "Sens ir tas stāsts", "Papu, saki mammai pats", "Vectētiņš un vecmāmiņa", "Tā es tevi mīlēšu", "Tai pilsētā", "Precē mani, čigānzēn", "Ai dundur dundur dun-dun-dun", "Muļķe sirds", "Nepareizā dziesma", "Undīne", "Dāvāja Māriņa", "Es mīlu tevi tā", kā arī neliels instrumentāls fragments no "Vella kalpu dziesmas".

## Dziesmu saraksts
# Iekod pirkstā (L. Briedis) 3:07
# Pēc simts gadiem Piebalgā (L. Briedis) 3:27
# Pelnrušķīte (V. Artavs) 3:03
# Ap Jāņiem Mārtiņos (L. Briedis) 4:47
# Pasaulīte (L. Briedis) 3:30
# Vardīte (V. Artavs) 2:56
# Popūrijs par R. Paula dziesmām (B. Rezņika aranžējums) 10:40

Vokāls: Žoržs Siksna (1, 4, 5), Viktors Lapčenoks (2, 3, 6).

Grupa "Eolika" (7).

Sieviešu vokālais ansamblis (1, 4, 5).

Latvijas televīzijas un radio estrādes orķestris Aļņa Zaķa vadībā (1—6).

## Atsauces
Sapņu pīpe (albums)

**Sapņu pīpe** ir Raimonda Paula dziesmu albums, ko iedziedājis aktieris Imants Skrastiņš.

## Tapšana
70. gadu beigās R. Pauls sāka aktīvi sadarboties ar dažādu teātru aktieriem. 1980. gadā I. Skrastiņa izpildītā dziesma "Kamola tinēja" ieguva 1. vietu "Mikrofona" aptaujā. 1982. gadā iznāca I. Skrastiņa ierakstītais albums "Sapņu pīpe", kura nosaukums ņemts no dzejnieka Erika Ādamsona dzejoļa, kas bija dzejnieka pēdējā iecerētā krājuma tituldzejolis, lai arī albumā nav dziesmas ar šo tekstu. Līdzās Ādamsona dzejoļiem šajā albumā izmantoti arī Jāņa Petera, Leona Brieža un citu autoru teksti, tai skaitā dziesma "Es mīlu tevi tā" ar Vizmas Belševicas tekstu, kura ar atšķirīgu krievu tekstu vēlāk kļuva par vienu no lielākajiem Allas Pugačovas hitiem *Старинные часы*.

2001. gadā albums izdots atkārtoti kompānijā "Baltic Records Group".

## Dziesmu saraksts
# Vēju pavalstnieks (E. Ādamsons) 3:00
# Cauri gadsimtiem (J. Peters) 2:20
# Par citu (J. Peters) 2:22
# Vasaras vidū (J. Peters) 2:33
# Es mīlu tevi tā (V. Belševica) 3:25
# Šūpļa dziesma mātei (L. Briedis) 3:05
# Odu romance (E. Ādamsons) 3:20
# Par labu dzīvošanu (E. Ādamsons) 3:47
# Pirmā mīla (E. Ādamsons) 3:12
# Adiet, meitas (I. Ziedonis) 2:04
# Un kamēr mazs... (I. Ziedonis) 3:06
# Kad nekas nav palicis tevī (L. Briedis) 3:50
# Reiz dejojām valsi (P. Jurciņš) 2:20
* Kamola tinēja (V. Belševica) 3:46 (papildu dziesma 2001. gada izdevumā)

Dzied Imants Skrastiņš.

Instrumentāls ansamblis Raimonda Paula vadībā.

Mākslinieciskais vadītājs Aleksandrs Grīva. 

## Atsauces
Eižens Cicero

thumb| Eižens Cicero 1967. gadā
**Eižens Cicero** bija rumāņu pianists, kurš uzstājoties apvienoja klasisko mūziku un svingu.

## Biogrāfija
Eižens Cico dzimis 1940. gada 27. jūnijā Vadas komūnā, Rumānijā. Viņa tēvs Teodors Cico bija pareizticīgo mācītājs, bet māte Līvija — profesionāla dziedātāja. Klavierespēli pianists sāka apgūt četru gadu vecumā. Būdams vien sešus gadus vecs, viņš izpildīja Mocarta klavierkoncertu ar Klužas simfonisko orķestri.

Kad mūziķis mācījās Bukarestes Nacionālajā konservatorijā, viņš pieņēma pseidonīmu Eižens Cicero. Pēc augstskolas beigšanas mūziķis nolēma atteikties no klasiskā pianista karjeras un iedibināja savu stilu, kurā apvienoja klasiskās mūzikas un džeza elementus un ieviesa svinga harmonijas baroka, klasicisma un romantisma laikmeta kompozīcijās. Eižens Cicero bija arī izcils improvizators.

1962. gadā, uzstājoties Austrumberlīnē, Cicero izdevās aizbēgt uz Rietumberlīni. Turpmākos divus gadus viņš pavadīja Šveicē, kur pievienojās Džo Šmita vadītajam orķestrim "Kindli". Pēc atgriešanās Vācijā Cicero piedalījās vairāk nekā 70 ierakstu veidošanā, dažos no tiem sadarbojoties Berlīnes un Minhenes filharmoniķiem. Viņš vairākkārt uzstājās vācu televīzijā un guva panākumus, viesojoties Japānā. 1976. gadā viņam tika piešķirta prestižā Deutscher Schallplattenpreis balva par Franča Šūberta skaņdarbu interpretācijām.

1982. gadā Cicero pārcēlās uz Šveici, kur Cīrihē 1997. gada 5. decembrī, būdams 57 gadus vecs, nomira. Pianista nāves cēlonis bija cerebrālā apopleksija. Pianista jaunākais brālis Adrians Cicero ir džeza instrumentālists, bet Eižena dēls Rodžers Cicero (1970—2016) — džeza dziedātājs.

## Ārējās saites

* Eugen Cicero vietnē Discogs.com
Neredzamais cilvēks (nozīmju atdalīšana)

**Neredzamais cilvēks** var būt:

* "Neredzamais cilvēks — Herberta Velsa romāns;
* "Neredzamais cilvēks" — 1933. gada spēlfilma;
* "Neredzamais cilvēks" — 2020. gada spēlfilma.
Taihu

**Taihu** (, *Tài Hú*) ir liels sekls saldūdens ezers Ķīnā, Dzjansu provincē. Trešais lielākais Ķīnas saldūdens ezers. Izvietojies Jandzi lejteces ielejā, 40 km uz dienvidiem no upes.

Ezers veidojies Holocēna laikmetā, kad cēlās jūras līmenis, appludinot ezera gultni, bet Jandzi un Cjantanas upju deltu nogulsnes nodalīja ezeru no jūras. Ūdens režīms sezonāls, galvenā pieplūde vasarā, kad tā dziļums var sasniegt 12 m. Ezers stipri piesārņots, novērojama ūdens ziedēšana un cianobaktēriju vairošanās.

Taihu ietilpst Lielā Ķīnas kanāla ūdensceļu sistēmā. Intensīva nozveja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Heijoka

thumb|Oglalu cilts heijoka Melnais Briedis (no kreisās)
[thumb| Lakotu mākslinieka [Melnais Vanags|Melnā Vanaga zīmējumā (ap 1880. gadu) attēlots sapnis par rietumu pērkona būtnēm. ]]
**Heijoka** (raksta *heyoka* vai *heyokha,* vai *heyókȟa,* vai *haokah*) ir klauns jeb āksts Ziemeļamerikas indiāņu tautas lakotu kultūrā. Tieši tulkojot no lakotu valodas, *heyókȟa* nozīmē "svētais klauns". Heijoka darbojas kā spogulis vai skolotājs un izmanto dažādas ekstrēmas darbības, lai sakāpinātā veidā attēlotu cilvēka emocijas, piemēram, šaubas, bailes, naidu un vājumu. Heijoka ir satīriķis, kurš savā darbībā bieži izmanto neparasto un ačgārno - jāj atmuguriski, valkā uz ārpusi izvērstas drēbes, runā neparastā valodā, karstumā drebinās un valkā cimdus un cepuri, bet aukstā laikā staigā kails, apgalvodams, ka viņam ir karsti. Lakoti uzskata, ka heijokam piemīt spēks dziedēt emocionālas sāpes, jo viņš pats tās piedzīvojis, dzīvojot kā klauns, ubagojot ēdienu un piedzīvojot kaunu. Kā heijokas drīkst darboties tikai tie, kas piedzīvojuši vīzijas par rietumu pērkona būtnēm (Wakíŋyaŋ)*.* Viens no slavenākajiem heijokām ir oglalu cilts dziednieks Melnais Briedis, kurš bērnībā piedzīvoja vīziju par rietumu pērkona būtnēm. 

## Sabiedriskā nozīme
Uzskata, ka heijoku dabā ir darīt visu pretēji nekā pieņemts. Tas izpaužas kā dažādu nodarbju veikšana atpakaļgaitā vai citā netradicionālā veidā. Piemēram, ja trūkst ēdiena, heijoka var sūdzēties, cik pieēdies viņš ir. Unikāls piemērs ir pazīstamais heijoka, iesaukts par "iztaisnotāju", kurš mēdza skraidīt visapkārt ar āmuru rokā un mēģināja iztaisnot apaļas vai izliektas virsmas, piemēram, bļodas, olas un riteņus. Heijokas simbolizē un attēlo daudzus svēto rietumu pērkona būtņu aspektus. Viņu satīriskā uzvedība uzdod svarīgus jautājumus un norāda uz faktiem, kurus citi baidās pieminēt, līdzīgi kā koanas. Viņu auditorija, lasot starp rindiņām, spēj palūkoties uz lietām no cita skatpunkta.

Galvenā heijoku funkcija ir darboties kā spogulim, kas balansē vispārējo emocionālo nostāju. Viņi provocē smieklus, citiem esot izmisumā, vai veicina bailes un haosu, kad cilvēki jūtas pašapmierināti. Tas neļauj cilvēkiem uztvert sevi pārāk nopietni vai pārvērtēt savus spēkus. Heijokām ir svarīga loma arī cilšu noteikumu veidošanā. Sabiedrības normu neierobežoti, viņi spēj pārkāpt dažādus tabu un kritizēt iedibinātās paražas. Paradoksālā kārtā, tas palīdz noteikt robežas, noteikumus, ētikas un morāles vadlīnijas. Heijokas ir vienīgie, kas var analizēt sensitīvas tēmas. Viņi izmanto satīru, lai iztaujātu svēto zināšanu nesējus vai pie varas esošos.
## Pērkona gars
Lakotu mitoloģijā par heijoku (*heyókȟa)* reizēm sauc arī pērkona un zibens garu. Uzskata, ka viņš izmanto vēju kā vālīti, kas sit pērkona bungas. Viņa emocijas ir pretējas ierastajam: viņš smejas, kad ir skumjš, un raud, kad ir laimīgs, aukstums liek viņam svīst, bet karstums liek drebēt. Mākslā pērkona garu attēlo ar diviem ragiem, kas liecina, ka viņš saistīts arī ar medībām. Dažās vīzijās gars tiek pieminēts arī kā sniega putns, bezdelīga, zirgs, suns, nakts vanags, varde vai spāre. 

## Atsauces
Neredzamais cilvēks (2020. gada filma)

**"Neredzamais cilvēks"** () ir 2020. gada ASV un Austrālijas kopražojuma zinātniskās fantastikas šausmu filma. Filmas režisors un scenārija autors ir Lī Vonels. Šī ir Herberta Velsa tāda paša nosaukuma romāna un 1930. gadu filmas mūsdienu adaptācija, kas seko sievietes dzīvei, kura pēc sava vardarbīgā un turīgā drauga šķietamās pašnāvības uzskata, ka viņš to joprojām vajā. Galu galā sieviete saprot, ka viņas draugs ir radis iespēju kļūt neredzamam. Filmā lomas atveido Elizabete Mosa, Eldiss Hodžs, Storma Rīda, Herieta Daiere, Maikls Dormens un Olivers Džeksons Koens.

Jaunā "Neredzamā cilvēka" izstrādes process aizsākās jau 2007. gadā. Sākotnēji projekts tika veidots kā daļa no *Universal* paplašinātā kino visuma, kas sastāvēja no klasiskajiem briesmoņiem, un galvenajā lomā tika aicināts Džonijs Deps. Taču pēc 2017. gadā iznākušās filmas "Mūmija" negatīvās kritikas un zemajiem ienākumiem tika pārtraukta visu projektu izstrāde. 2019. gada sākumā studija mainīja savus plānus attiecībā uz paplašinātā visuma filmām un nolēma veidot atsevišķas filmas, atsākot projektu izstrādi. Filmēšana norisinājās 2019. gadā no jūlija līdz septembrim Sidnejā, Austrālijā.

Filmas "Neredzamais cilvēks" pasaules pirmizrāde notika  Austrālijā, bet dienu vēlāk to sāka izrādīt arī ASV kinoteātros. Latvijas kinoteātros filmu sāka demonstrēt . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, tika slavēta Mosas aktierspēle un inovatīvā romāna sižeta skatījums. Ar filmas 7 miljonu ASV dolāru budžetu, tai ir lieliski vispasaules kases ienākumi — 144 miljoni ASV dolāru, bet sakarā ar COVID-19 pandēmiju un saistībā ar to slēgtajiem kinoteātriem *Universal* paziņoja, ka mēnesi pēc filmas pirmizrādes tā būs pieejama digitālā versijā.

## Atsauces

## Ārējās saites