open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gaismas iela

**Gaismas iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Gaismas iela — iela Daugavpilī.
** Gaismas iela — iela Jelgavā.
** Gaismas iela — iela Jūrmalā.
** Gaismas iela — iela Rīgā.
** Gaismas iela — iela Ventspilī.

* iela novadu pilsētās:
** Gaismas iela — iela Aizkraukles novada Aizkrauklē.
** Gaismas iela — iela Balvu novada Viļakā.
** Gaismas iela — iela Cēsu novada Līgatnē.
** Gaismas iela — iela Dobeles novada Dobelē.
** Gaismas iela — iela Ķekavas novada Baldonē.
** Gaismas iela — iela Ķekavas novada Ķekavā.
** Gaismas iela — iela Ludzas novada Ludzā.
** Gaismas iela — iela Madonas novada Madonā.
** Gaismas iela — iela Ogres novada Lielvārdē.
** Gaismas iela — iela Ropažu novada Vangažos.
** Gaismas iela — iela Salaspils novada Salaspilī.
** Gaismas iela — iela Siguldas novada Siguldā.
** Gaismas iela — iela Talsu novada Stendē.
** Gaismas iela — iela Talsu novada Talsos.
** Gaismas iela — iela Tukuma novada Kandavā.
** Gaismas iela — iela Tukuma novada Tukumā.

* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Gaismas iela — iela Augšdaugavas novada Naujenes pagasta Locikos.
** Gaismas iela — iela Bauskas novada Bārbeles pagasta Gaismā.
** Gaismas iela — iela Cēsu novada Vecpiebalgas pagasta Vecpiebalgā.
** Gaismas iela — iela Jelgavas novada Elejas pagasta Elejā.
** Gaismas iela — iela Limbažu novada Skultes pagasta Skultē.
** Gaismas iela — iela Madonas novada Ērgļu pagasta Ērgļos.
** Gaismas iela — iela Mārupes novada Babītes pagasta Piņķos.
** Gaismas iela — iela Olaines novada Olaines pagasta Stūnīšos.
** Gaismas iela — iela Rēzeknes novada Čornajas pagasta Čornajā.
** Gaismas iela — iela Ropažu novada Garkalnes pagasta Amatniekos.
** Gaismas iela — iela Ropažu novada Ropažu pagasta Podkājās.
** Gaismas iela — iela Ropažu novada Stopiņu pagasta Sauriešos.
** Gaismas iela — iela Salaspils novada Salaspils pagasta Ķeizarsilā.
** Gaismas iela — iela Saulkrastu novada Sējas pagasta Murjāņos.
** Gaismas iela — iela Siguldas novada Inčukalna pagasta Inčukalnā.
** Gaismas iela — iela Ventspils novada Piltenes pagasta Ūdrandē.

## Skatīt arī
* Gaisma (nozīmju atdalīšana)
* Gaismas prospekts
Džesika Tendija

**Džesika Alise Tendija** (; dzimusi , mirusi ) bija angļu aktrise. Savas karjeras laikā atveidojusi lomas vairāk nekā 100 iestudējumos un 60 kino un televīzijas darbos. Saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu, četras ''Tony'' balvas, BAFTA kino balvu, Zelta globusa balvu un ''Emmy'' balvu.

Atveidojusi Blānšas lomu oriģinālajā Brodvejas "Ilgu tramvajs" iestudējumā, par ko saņēmusi *Tony* balvu. Pazīstamākās Tendijas kino lomas bija Alfreda Hičkoka filmā "Putni" (1963), "Garpa pasaule" (1982), *[[Cocoon]]* (1985), *[[Batteries Not Included]]* (1987), *[[Fried Green Tomatoes]]* (1991) un "Neviens nav muļķis" (*Nobody's Fool*, 1994). 80 gadu vecumā Tendija kļuva par visu laiku vecāko aktrisi, kas saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā, šo balvu kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā" saņemot par filmu "Deizijas kundzes šoferis" (*Driving Miss Daisy*, 1989).

## Ārējās saites
Skyscanner

***Skyscanner*** ir ceļošanas iespēju meklēšanas apkopotājs un ceļojumu aģentūra, kas atrodas Edinburgā, Skotijā. Vietne ir pieejama vairāk nekā 30 valodās, un to izmanto 100 miljoni cilvēku mēnesī. Uzņēmums ļauj cilvēkiem izpētīt un rezervēt iespējas saviem ceļojumiem, tostarp lidojumus, viesnīcas un automašīnu nomu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tu sāpināji manas jūtas

**"Tu sāpināji manas jūtas"** () ir 2023. gada ASV komēdijdrāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir Nikola Holafsenere. Filmā galvenās lomas atveido Džūlija Luisa-Dreifusa, Tobiass Menziss un Mišela Votkinsa.

Filma stāsta par rakstnieci (Luisa-Dreifusa), kuras laulība piedzīvo satricinājumu, kad viņa nejauši izdzird sava vīra viedokli par savu jaunāko grāmatu. Filmas "Tu sāpināji manas jūtas" pirmizrāde notika  2023. gada Sandensas kinofestivālā. ASV filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[A24]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 94% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Balera

**Balera** (, , ) ir municipalitāte Filipīnās, Centrālās Lusonas reģionā, Auroras provinces administratīvais centrs. Atrodas provinces vidusdaļā Filipīnu jūras krastā pie Baleras līča starp Aguangas un Duonganas upju ietekām. 

## Vēsture
Apdzīvoto vietu 1609. gadā dibināja franciskāņu misionāri. 1658. gadā tā tika nodota Augustīniešu ordenim, bet 1703. gadā atgriezās franciskāņu pārvaldībā. 1735. gadā Baleru nopostīja taifūns un tā tika uzbūvēta no jauna tālāk iekšzemē. 1951. gadā Balera kļuva par jaundibinātās Auroras provinces centru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Napoleons (2023. gada filma)

**"Napoleons"** () ir 2023. gada ASV episka vēsturiskā drāmas filma, kuras režisors ir Ridlijs Skots. Filmā galveno Napoleona Bonaparta lomu atveido Vakīns Fīnikss. Citas lomas atveido Vanesa Kirbija, Tahars Rahīms un Ruperts Everets.

Filma stāsta par Napoleona Bonaparta nākšanu pie varas Francijā, kā arī par viņa attiecībām ar Žozefīni de Boarnē.

Pēc filmas "Pēdējais duelis" pabeigšanas 2020. gada oktobrī Skots paziņoja, ka "Napoleons" būs viņa nākamais projekts un galveno lomu atveidos Fīnikss. Pēc aizkavēšanās COVID-19 pandēmijas dēļ, kā dēļ arī Džodiju Komeri aizvietoja Kirbija, filmēšanu uzsāka 2022. gada februārī Anglijā.

Filmas "Napoleons" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Columbia Pictures]]* un *[[Apple Original Films]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot kaujas ainas un aktierspēli. Francijā filma saņēma negatīvas atsauksmes. Filma nopelnīja 213 miljonus ASV dolāru pie 130 miljonu budžeta. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 59% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žans Tirels

**Žans Tirels** (; dzimis ; miris ) bija Francijas armijas karavīrs fuzilieris un simtgadnieks ar ārkārtīgi ilgu militāro karjeru, kas ilga vairāk nekā 75 gadus Turēnas pulkā. Tirels, dzimis Luija XIV valdīšanas laikā un miris Napoleona I valdīšanas laikā, dzīvoja trīs dažādos gadsimtos. Tirelu pazina ar palamu "Eiropas vecākais karavīrs".

## Militārā karjera
Žans Tirels dzimis Orēnā, Burgundijā 1698. gadā. Viņš iestājās militārajā dienestā 1716. gada 17. septembrī Turēnas pulkā 18 gadu vecumā un kopā dienestā pavadīja 75 gadus Francijas karaļu Luija XV un Luija XVI valdīšanas laikā līdz 1792. gada 29. janvārim.

Tirelu divas reizes kaujās smagi ievainoja. Pirmo reizi 1733. gadā Kēlas aplenkuma laikā, kad viņu ar musketi sašāva krūtīs, un 1759. gadā Mindenas kaujā viņš saņēma septiņus zobena cirtienus, tostarp sešus pa galvu. Viņa trīs brāļi krita Fontenuā kaujā 1745. gadā. Viens no Tirela dēliem bija kaprālis un veterāns vienā rotā; viņš gāja bojā Kaujā pie Visu Svēto salām, jūras kaujā, kas notika 1782. gada 12. aprīlī pie Dominikas krastiem, Rietumindijā Amerikas Neatkarības kara laikā.

Tirels bija disciplinēts smago kājnieku karavīrs, visas savas militārās karjeras laikā viņam tikai vienu reizi izteikts brīdinājums, 1747. gada Bergenas pie Zomas aplenkuma laikā, kad Francijas karaspēks ieņēma citadeli. Viņš saņēma brīdinājumu, jo, cietokšņa durvis aizverot, viņš rāpās pār cietokšņa sienām, lai tiktu iekšā, lai nepalaistu garām karaspēka pulcēšanos. Vēl viens Tirela disciplīnas un fiziskās sagatavotības piemērs atgadījās 1787. gadā, kad viņa pulkam deva pavēli ​​doties uz krastmalu, lai uzkāptu uz Francijas jūras kara flotes kuģiem, viņa lielā vecuma dēļ viņam deva iespēja ceļā doties pajūgā. 88 gadus vecais Tirels no piedāvājuma atteicās un visu ceļu līdz kuģim veica kājām, norādot, ka nekad iepriekš nebija braucis ar pajūgu un tobrīd arī negrasījās to darīt. Viņa pazemība un vienkāršība ir acīmredzama viņa nelokāmajā atteikumā pieņemt jebkādus paaugstinājumus; viņš palika kā ierindnieks fuzilieris visu savas garās militārās karjeras laiku.

## Apbalvojumi
1804. gada 26. oktobrī, 106 gadu vecumā, Tirels kļuva par vienu no pirmajiem jaundibinātā Nacionālā Goda leģiona ordeņa, kas ir Francijas augstākais apbalvojums, saņēmējiem. Napoleons I viņu arī apbalvoja ar 1200 franku pensiju. Vēlāk Tirelu pagodināja ar apzīmējumu "vecākais karavīrs Eiropā". Viņš palika vesels miesā un garā visu savu ārkārtīgi ilgo mūžu.

Žans Tirels nomira Tūrā 1807. gada 10. martā 108 gadu vecumā pēc īslaicīgas slimības.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://www.leonore.archives-nationales.culture.gouv.fr/ui/notice/358795
Viktors Griņārs

**Fransuā Ogists Viktors Griņārs** (; dzimis , miris ) ir Francijas ķīmiķis 1912. gadā ieguva Nobela prēmiju ķīmijā “par tā saucamo Griņāra reaģentu atklāšanu, kas pēdējos gados veicinājusi organiskās ķīmijas strauju attīstību”. Nobela prēmiju šai gadā saņēma arī Pols Sabatjē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ruperts Everets

**Ruperts Džeimss Hektors Everets** (; dzimis ) ir angļu aktieris.

Par lomu filmā *[[Another Country]]* (1984) nominēts BAFTA kino balvai. BAFTA balvai un arī Zelta globusa balvai nominēts par lomu filmā "Mana labākā drauga kāzas" (1997). Otrajai Zelta globusa balvai nominēts par lomu filmā "Ideāls vīrs" (*An Ideal Husband*, 1999).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Ilokosa

**Ilokosa** (, , ) vai **I reģions** (*Region I*) ir viens no Filipīnu reģioniem valsts ziemeļdaļā. Aizņem Lusonas salas ziemeļrietumus un iekļauj 4 provinces un 1 neatkarīgo pilsētu. Reģiona centrs ir Sanfernando, bet lielākā pilsēta — Sankarlosa.

Reģions izveidots 1972. gadā. 1973. gadā reģionā no Centrālās Lusonas iekļāva Pangasinanas provinci, bet 1987. gadā Abru, Kalnu provinci un Bengetu nodeva jaundibinātajam Kordiljeras reģionam.

## Ģeogrāfija
Reģions aizņem Lusonas salas ziemeļrietumu daļu starp Dienvidķīnas jūru rietumos un Centrālo Kordiljeru austrumos. Robežojas dienvidos ar Centrālo Lusonu, austrumos — ar Kordiljeru, bet ziemeļaustrumos — ar Kagajanas Ieleju. Augstākā virsotne ir Sikapo  vjl Centrālajā Kordiljerā. Valda tropu klimats.

## Administratīvais iedalījums
thumb|200px|left|upright=0.95|Ilokosas reģiona administratīvais iedalījums
 

**Piezīmes**

## Atsauces

## Ārējās saites
Džads Hiršs

**Džads Seimors Hiršs** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Atveidojis lomas vairākos populāros televīzijas seriālos, kā ''Taxi'' (1978–1983), ''Dear John'' (1988–1992) un "Skaitļi" (2005–2010). Zināms arī ar lomām tādās filmās kā "Vienkāršie cilvēki" (*Ordinary People*, 1980), *[[Running on Empty]]* (1988), "Neatkarības diena" (1996), "Brīnišķais prāts" (2001), "Neatkarības diena: Atdzimšana" (2016), *[[Uncut Gems]]* (2019), *[[Showing Up]]* (2022) un "Fabelmeni" (2023).

Savas karjeras laikā saņēmis divas Emmy balvas, divas Tony balvas, Zelta globusa balvu, kā arī par filmām "Vienkāršie cilvēki" un "Fabelmeni" nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā".

## Ārējās saites
Abra

thumb|250px|Abra Luncas amatniecības muzejā (Austrija)
thumb|250px|Sievietes gatavo mīklu abrā (Slovākija)
**Abra** jeb **mulda** ir garens koka trauks mīklas raudzēšanai un mīcīšanai. Plaši izmantota maizes mīklas sagatavošanai pirmsindustriālajā laikmetā. Mūsdienās dažkārt izmanto maizes cepšanai mājas apstākļos. Parasti izgatavota no gareniski pāršķelta un izdobta koka stumbra, bet no 19. gadsimta abras sāka izgatavot mucenieki no apses, liepas, bērza vai citas koksnes.

Mūsdienās industriālai mīklas sagatavošanai izmanto nerūsējošā tērauda mucas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vanesa Kirbija

**Vanesa Nuala Kirbija** (; dzimusi ) ir angļu aktrise.

Karjeras sākumā atveidojusi vairākas lomas teātrī. Kļuvusi starptautiski atpazīstama pēc Princeses Mārgaretas lomas atveidošanas *[[Netflix]]* seriālā "Kronis" (2016—2017), par ko saņēmusi BAFTA televīzijas balvu. Atveidojusi lomas arī filmās "Ātrs un bez žēlastības: Hobss un Šovs" (2019) un divās "Neiespējamā misija" cikla filmās. Par lomu filmā *[[Pieces of a Woman]]* (2020) saņēmusi Venēcijas kinofestivāla labākās aktrises balvu, kā arī nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā". 2023. gadā atveidojusi Žozefīnes de Boarnē lomu Ridlija Skota filmā "Napoleons".

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Muskete

**Muskete** ir pa stobra galu pielādējams liela kalibra gludstobra šaujamierocis, ko strēlnieki izmantoja 16. un 17. gadsimtā.

Degļa garstobra šaujamierocis izveidots 16. gadsimta sākumā, kā smagāks arkebūzas variants, kas spēj caursist plākšņu bruņas. Līdz 16. gadsimta vidum šāda veida musketes pakāpeniski izzuda, jo samazinājās smago bruņu izmantošana, bet musketes kā ieroča apzīmējumu turpināja lietot gludstobra garo ieroču vispārīgai apzīmēšanai līdz 19. gadsimta vidum. Šo muskešu veidu 19. gadsimtā aizvietoja vītņstobra musketes (mūsdienu terminoloģijā sauktas vienkārši par šautenēm), kurās izmantoja Minjē lodi, kuru 1849. gadā izgudroja Klods Etjēns Minjē.

17. gadsimta beigās musketes aizvietoja ar fuzejām un karabīnēm. Austrumeiropā līdz 19. gadsimtam par musketēm dēvēja visas šautenes ar krama uzsitiena atslēgu.

## Musketes detaļas
thumb|300px|Musketes daļu nosaukumi angļu valodā
Šaušanai ar musketi musketieri izmantoja furketi jeb balsta dakšu. Gustava II Ādolfa Zviedrijas armijā musketes svaru samazināja līdz 6 kg un to izmantoja bez furketes. 1575. gadā musketei pievienoja mēlītes sargu. 1646. gadā musketei pievienoja bajoneti — īsu šķēpu, kuru varēja ielikt stobrā. Aizslēgam pastāvēja vairākas variācijas. Sākotnējos degļa aizslēgus aizstāja ar krama aizslēgiem un visbeidzot ar kapseles aizslēga mehānismu. Dažās pasaules daļās, piemēram, Ķīnā un Japānā, krama uzsitiena atslēgas mehānisms nenonāca, un viņi turpināja izmantot degļa aizslēgu līdz 19. gadsimtam, kad ieviesa kapseles aizslēga mehānismu.

18. gadsimta otrajā pusē musketei ieviesa vairākus uzlabojumus. 1750. gadā pievienots aizturs, kas neļāva deglim ieķerties aizslēga mehānismā. Lai samazinātu berzi un palielinātu dzirksteļu veidošanos, 1770. gadā musketes aprīkoja ar rullīšu gultni. 

## Literatūra
* 
* 
* 
* .
* 
* 
* 
* 
* .
* 
* .

## Atsauces

## Ārējās saites

* History of numerous Muskets
* Infantry Tactics During the Napoleonic wars — Musketry
* The Arquebus and Matchlock Musket Page (archived 27 October 2009)
* Musket, Bayonet and Sword (archived 26 September 2008)
* ACCOUTERMENTS (archived 10 June 2009)
Grand Theft Auto VI

***Grand Theft Auto VI*** jeb ***GTA VI*** ir skandalozās videospēļu sērijas *[[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]]* astotā daļa. To plāno izdot . To izstrādā *[[Rockstar North]]* un plāno izdot *[[Rockstar Games]]*. Spēle tiek veidota *[[PlayStation 5]]* un *[[Xbox Series X un Series S|Xbox Series X/S]]* konsolēm. Kopumā šī ir 16. spēle *Grand Theft Auto* sērijā (ieskaitot papildinājumus un atvasinātās spēles). Spēlē spēlētājam būs iespēja iejusties kriminālnoziedznieku pāra — Lūsijas un viņas partnera Džeisona dzīvēs. Šī būs pirmā *Grand Theft Auto* spēle, kurā galvenais varonis būs sieviete un pirmā spēle kopš 1999. gada, kurā būs iespēja spēlēt kā sievietei. Spēles notikumi risinās Vaissitijā (*Vice City*).

Spēle ir turpinājums 2013. gada kases grāvējam *[[Grand Theft Auto V|GTA V]]*, kas pirmajās 24 stundās pēc izdošanas guva 800 miljonus ASV dolāru lielus ieņēmumus, pirmajās trijās dienās tā guva 1 miljardu dolāru lielus ieņēmumus, kļūstot par visātrāk pārdotāko izklaides produktu industrijas vēsturē. *[[Time]]* *Grand Theft Auto V* nosauca par 2013. gada labāko spēli.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Harijs Rednaps

**Harijs Džeimss Rednaps** (; dzimis ) ir bijušais angļu futbolists un futbola treneris. Spēlētāja karjeras laikā spēlējis pussarga pozīcijā.

Lielu daļu spēlētāja karjeras pavadījis Anglijas komandās ''West Ham United'' un ''Bournemouth''. Pēc karjeras beigām izveidojis veiksmīgu trenera karjeru. Vadījis tādus klubus kā ''Bournemouth'', ''West Ham United'', ''Portsmouth'', ''Southampton'', ''Tottenham Hotspur'', ''Queens Park Rangers'' un ''Birmingham City'', kā arī vadījis Jordānijas futbola izlasi.

Harijs Rednapa dēls Džeimijs Rednaps spēlējis viņa vadībā *Bournemouth* un *Southampton* komandās. Viņš ir arī tēvocis Frenkam Lampardam, kurš pie viņa spēlēja *West Ham United* rindās.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Anglijas U18 izlase**

* UEFA Eiropas U-18 čempionāts: 1964

### Trenera karjera
**AFC Bournemouth**

* Associate Members' Cup: 1983–84

**West Ham United**

* UEFA Intertoto kauss: 1999

**Portsmouth**

* Anglijas futbola līgas Pirmā divīzija: 2002–03
* FA kauss: 2007–08

## Ārējās saites
Udmurtijas Valsts universitāte

**Udmurtijas Valsts universitāte** (udmurtu: *Удмурт кун университет*) ir augstākās izglītības iestāde Iževskā, lielākais augstākās izglītības centrs Udmurtijas Republikā (Krievijas Federācija).

Universitāte tika dibināta 1931. gadā, un tās struktūrā ir 13 fakultātes, 7 institūti, 18 pētniecības laboratorijas, 7 pārstāvniecības, 134 katedras, 19 studiju un biznesa centri.
Adelberts Šulcs

**Adelberts Šulcs** (vācu: Adelbert Schulz; dzimis 1903. gada 20. decembrī Berlīnē, Vācijas Impērijā, miris 1944. gada 28. janvārī Hmeļnickas apgabalā) bija vācu ģenerālmajors, 7. tanku divīzijas komandieris, Otrā pasaules kara dalībnieks, kā arī viens no jaunākajiem Vērmahta ģenerāļiem.

Kampaņā pret Padomju Savienību Šulca vadītais bataljons šķērsoja Viļņu, Minsku, Vitebsku, Smoļensku un Kļinu.

Gāja bojā 1944. gada 28. janvārī. Kaujas laikā pie Šepetivkas viņam galvā trāpīja šāviņa fragments.
## Literatūra
* Wolfgang Keilig: *Die Generale des Heeres 1939–1945*. Podzun-Pallas-Verlag, Friedberg 1983, ISBN 3-7909-0202-0.
## Ārējās saites
Rūdolfs Austriņš

**Rūdolfs Austriņš** (1891—1937) bija latviešu izcelsmes padomju valsts un drošības iestāžu darbinieks.

## Dzīvesgājums
Piedzima 1891. gadā Valmierā. Apguva burtliča amatu.

1907. gadā iestājās Latvijas Sociāldemokrātijā. "Par pretvalstisku marksistisku darbību" vairākkārt arestēts: 1912. gada augustā — atbrīvots tā paša gada novembrī, 1914. gada jūnijā uz 7 dienām, 1915. gada jūlijā, kad viņam piespriests 3 gadu ieslodzījums. Amnestēts 1917. gada 19. martā, pēc Februāra revolūcijas. KSDS(b)P biedrs kopš 1917. gada oktobra. Tā paša gada jūnijā kļuva par Valmieras pilsētas galvu, decembrī — par Valmieras Strādnieku deputātu padomes izpildkomitejas priekšsēdētāju.

1918. gada februārī, vācu karaspēkam ieņemot Vidzemi, R. Austriņš devās uz Petrogradu, pēc tam nokļuva Penzā, kur sāka strādāt Ārkārtas komisijā (čekā): Penzas guberņas čekas kolēģijas loceklis 1918. gada aprīlī—maijā, guberņas čekas priekšsēdētājs maijā—jūnijā, guberņas čekas komisārs jūnijā—augustā, atkal guberņas čekas priekšsēdētājs no 1918. gada augustā līdz 1921. gada oktobrim.

1918. gada aprīlī—augustā bija guberņas Sociālās nodrošināšanas komisārs, 1920. un 1921. gadā — guberņas Revolucionārā tribunāla priekšsēdētājs.

1921. gada oktobrī—novembrī strādāja Viskrievijas čekas Slepenajā nodaļā, novembrī—decembrī bija šīs nodaļas 3. apakšnodaļas pilnvarotā palīgs. No 1921. gada decembra līdz 1922. gada jūnijam bija šīs nodaļas 9. apakšnodaļas priekšnieks, tad līdz decembrim — 2. apakšnodaļas priekšnieks (1922. gada februārī čeka pārveidota par Valsts Politpārvaldi).

No 1923. gada janvāra līdz 1925. gada novembrim — Politpārvaldes Saratovas guberņas nodaļas priekšnieks (1923. gada oktobrī Politpārvalde pārveidota par Apvienoto valsts politpārvaldi). Politpārvaldes Slepenās nodaļas 3. apakšnodaļas priekšnieks no 1925. gada decembra līdz 1929. gada martam.

1929. gada martā iecelts par Politpārvaldes pilnvaroto pārstāvi Ziemeļu novadā. 1934. gada jūlijā Politpārvalde iekļauta Iekšlietu Tautas komisariātā (IeTK), R. Austriņš kļuva par IeTK Ziemeļu novada pārvaldes priekšnieku. Kopš 1937. gada marta — IeTK Kirovas apgabala pārvaldes priekšnieks.

1937. gada 22. jūlijā arestēts. 15. novembrī IeTK komisija un PSRS prokurors īpašā kārtībā piesprieda R. Austriņam nāvessodu "par pretrevolucionāru sazvērestību". Nāvessods izpildīts tajā pašā dienā. Apglabāts Maskavas Donas kapos, kopējā kapavietā. 1956. gada 19. septembrī PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija R. Austriņu reabilitēja.

## Piemiņa
Penzā ir 1967. gadā Austriņa vārdā nosaukta iela. Šajā ielā atrodas Austriņa piemineklis, piemiņas plāksne un piemiņas zīme.

## Atsauces
Hānjūnisa

**Hānjūnisa** ir pilsēta Palestīniešu pašpārvaldes Gazas joslā. 2017. gadā Hānjūnisā dzīvoja vairāk nekā 205 tūkstoši iedzīvotāju. Kopš 2007. gada jūnija to kontrolē Hamās organizācija.

## Ārējās saites
Abra (nozīmju atdalīšana)

**Abra** var būt:

* abra — trauks mīklas raudzēšanai;
* Abra — upe Latvijā;
* Abra — province Filipīnās.
Dāvids Cobels

**Dāvids Cobels** (; dzimis  Štarnbergā) ir vācu biatlonists.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties 2006. gadā, iedvesmojoties no Mihaela Greisa panākumiem olimpiskajās spēlēs. 2016. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnīja bronzas medaļu sprintā un sudrabu stafetē. 2016. gadā piedalījās arī Eiropas čempionātā Tjumeņā, sprintā ieņēma 39. vietu, bet iedzīšanā pakāpās līdz 29. vietai. Tajā pašā gadā Eiropas čempionātā junioriem Pokļukā ieguva bronzu sprintā un pēc tam uzvarēja iedzīšanā. 2017. gada Pasaules čempionātā junioriem Brezno izcīnīja 2 medaļas: sudraba godalgu 15 km individuālajā distancē un bronzu stafetē. 2017. gada martā debitēja IBU kausā. Sezonas pēdējā posmā Otepē izcīnīja uzvaru jauktajā stafetē.  turpat Otepē sprintā Cobels izcīnīja pirmo uzvaru IBU kausā.

Pasaules kausa sacensībās debitēja  Estešundā ar 52. vietu sprintā. Nākamajā dienā iedzīšanā ieguva pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē, paceļoties līdz 32. vietai. 2021.—2022. gada sezonu sāka IBU kausā, kur Obertilliahā izcīnīja uzvaru 20 km individuālajā distancē. Ar Rūpoldingas posmu pievienojās komandai Pasaules kausā.  Antholcā pirmo reizi tika iekļauts stafetes komadas sastāvā un kopā ar Romānu Rēsu, Filipu Hornu un Lūkasu Fračeru izcīnīja trešo vietu.

2022.—2023. gada Pasaules kausa sezonas atklāšanas posmā Kontiolahti pirmo reizi individuāli izcīnīja vietu uz pjedestāla, 20 km distancē ierindojoties trešajā vietā aiz Martina Ponsiluomas un Niklasa Hartvega. Sezonas turpinājumā Cobels ar Vācijas stafetes komandu divas reizes kāpa uz goda pjedestāla un Pasaules kausa kopvērtējumā ieņēma 24. vietu. 2023. gadā Oberhofā pirmo reizi piedalījās Pasaules čempionātā. Labāko rezultātu sasniedza sprintā, ieņemot 35. vietu.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Kastaņu iela

**Kastaņu iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Kastaņu iela — iela Daugavpilī.
** Kastaņu iela — iela Jelgavā.
** Kastaņu iela — iela Jēkabpils novada Jēkabpilī.
** Kastaņu iela — iela Ogres novada Ogrē.
** Kastaņu iela — iela Rīgā.
** Kastaņu iela — iela Valmieras novada Valmierā.

* iela novadu pilsētās:
** Kastaņu iela — iela Aizkraukles novada Aizkrauklē.
** Kastaņu iela — iela Alūksnes novada Alūksnē.
** Kastaņu iela — iela Augšdaugavas novada Ilūkstē.
** Kastaņu iela — iela Dienvidkurzemes novada Grobiņā.
** Kastaņu iela — iela Ķekavas novada Baldonē.
** Kastaņu iela — iela Limbažu novada Limbažos.
** Kastaņu iela — iela Ogres novada Ikšķilē.
** Kastaņu iela — iela Ogres novada Ķegumā.
** Kastaņu iela — iela Ogres novada Lielvārdē.
** Kastaņu iela — iela Salaspils novada Salaspilī.
** Kastaņu iela — iela Saulkrastu novada Saulkrastos.
** Kastaņu iela — iela Tukuma novada Tukumā.
** Kastaņu iela — iela Valmieras novada Rūjienā.

* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Kastaņu iela — iela Aizkraukles novada Skrīveru pagasta Skrīveros.
** Kastaņu iela — iela Ādažu novada Ādažu pagasta Garkalnē.
** Kastaņu iela — iela Ādažu novada Carnikavas pagasta Garciemā.
** Kastaņu iela — iela Balvu novada Kubulu pagasta Kubulos.
** Kastaņu iela — iela Bauskas novada Gailīšu pagasta Uzvarā.
** Kastaņu iela — iela Bauskas novada Vecumnieku pagasta Vecumniekos.
** Kastaņu iela — iela Cēsu novada Amatas pagasta Ģikšos.
** Kastaņu iela — iela Jelgavas novada Ozolnieku pagasta Ozolniekos.
** Kastaņu iela — iela Jelgavas novada Sesavas pagasta Bērvircavā.
** Kastaņu iela — iela Jelgavas novada Svētes pagasta Atpūtā.
** Kastaņu iela — iela Krāslavas novada Robežnieku pagasta Robežniekos.
** Kastaņu iela — iela Ķekavas novada Ķekavas pagasta Vimbukrogā.
** Kastaņu iela — iela Mārupes novada Babītes pagasta Dzilnuciemā.
** Kastaņu iela — iela Mārupes novada Mārupes pagasta Jaunmārupē.
** Kastaņu iela — iela Ropažu novada Garkalnes pagasta Garkalnē.
** Kastaņu iela — iela Siguldas novada Krimuldas pagasta Inciemā.
** Kastaņu iela — iela Siguldas novada Mālpils pagasta Malpilī.

## Skatīt arī
* Kastaņas
* Kastaņu ceļš
* Kastaņu aleja
Pangasinana

**Pangasinana** (, , , ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts ziemeļdaļā, Ilokosas reģionā. Administratīvi dalās 3 pilsētās un 44 municipalitātēs un sīkāk 1333 barangajās. Provinces centrs ir Lingajenas municipalitāte, bet lielākā apdzīvotā vieta — Sankarlosa. Dagupanas neatkarīgā pilsēta administratīvi un politiski provincē neietilpst, bet dažkārt tiek tai pieskaitīta statistiskos nolūkos. Provincē jaukts iedzīvotāju sastāvs, to apdzīvo pangasinani (55 %) un iloki (44 %).

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Lusonas salas ziemeļrietumos pie Dienvidķīnas jūras Lingajenas līča. Ziemeļos robežojas ar Launionu un Bengetu, austrumos — ar Nuevaviskaju un Nuevaesihu, bet dienvidos — ar Tarlaku un Sambalesu. Rietumos provinces krastus apskalo Dienvidķīnas jūra. Lingajenas līcī vairākas salas, lielākās no kurām ir Kabarrujana un Santjago. Reljefā dominē Centrālās Lusonas zemienes ziemeļdaļa ar Agno upes baseinu, ziemeļaustrumos provinces teritorijā iestiepjas Centrālā Kordiljera, bet rietumos paceļas Sambalesas kalni. Augstākais kalns ir Sanisidoro (737 m vjl). Provinces teritorijā atrodas vairāki neaktīvi un potenciāli aktīvi vulkāni.

## Vēsture
Province ar centru Lingajenā dibināta 1580. gadā, bet tās administratīvās robežas noteiktas tikai 1611. gadā. Vēlākos laikos daļa provinces teritorijas nodalītas mūsdienu Sambalesas, Tarlakas un Launionas provincēm, bet Sambalesas ziemeļdaļa 1903. gadā savukārt pievienota Pangasinanai. Galvaspilsēta gandrīz visu laiku bija Lingajena, izņemot Filipīnu revolūcijas laiku, kad tā tika pārcelta uz Sankarlosu, un japāņu okupācijas lauku, kad par administratīvo centru tika nozīmēta Dagupana.

## Ārējās saites
Vietām gaidāms stiprs lietus

**"Vietām gaidāms stiprs lietus"** ir 2023. gada Latvijas spēlfilma. Tā ir režisores Elizabetes Gricmanes debijas spēlfilma, un tās žanrs raksturots kā "attiecību drāma ar komēdijas un arī mistikas elementiem".

## Sižets
Iemīlējies pāris Sabīne un Reinis spiesti strauji uzsākt kopdzīvi. Ātri vien jaunie mīlnieki sāk patiesi iepazīt viens otra atšķirīgos sapņus un vēlmes. Sabīnei kaisle kļūst par vientulību, līdz sasniedz dusmu robežu uz kuras izvēlēties mainīt savu rīcību. Jaunās sievietes emocijas un iztēle liek realitātei sarauties un lietus gāzēm viņu nelaist laukā no dzīvokļa. Jaunais pāris nonāk uz saspīlētas robežas — izvēlēties, vai tiešām ir gatavi būt kopā.

## Lomu sadalījums

* Elīna Bojarkina — Sabīne,
* Matīss Budovskis — Reinis,
* Kristīne Nevarauska,
* Dita Lūriņa,
* Martiņš Egliens,
* Pāvels Griškovs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Upurga

**"Upurga"** ir 2022. gada Latvijas trillera filma, kura režisors ir Uģis Olte. Filmas pirmizrāde notika 2021. gada novembrī, Tallinas starptautiskajā filmu festivālā "Melnās naktis". Latvijā pirmizrāde bija 2022. gada 3. novembrī.

Filma bija nominēta 2022. gada Lielā Kristapa balvai nominācijās "Labākā pilnmetrāžas spēlfilma", "Labākais spēlfilmas operators", "Labākais filmas mākslinieks" un "Labākais skaņu režisors".

## Sižets
Pedantisks piedzīvojumu gids Andrejs mežonīgas pierobežas upes ielejā pazaudē savu māsu un viņas komandu – filmēšanas grupu, kas tur ieradusies filmēt veģetāro desiņu reklāmu. Taču piedzīvojums noiet greizi, kad filmēšanas grupa pēkšņi pazūd. Lai viņus glābtu, Andrejam nākas vienatnē doties dziļi noslēpumainā dabas pasaulē, kur sagaida cīņa gan ar ārējiem spēkiem, gan paša iekšējo trauksmi. Viņš nezina, ka šajā ielejā rudeņos uzplaukst dabas parādība, no kuras neprātīgā spēka nav pasargāti pat vietējie.

## Lomu sadalījums

* Igors Šelegovskis — Andrejs
* Inga Tropa — Eva
* Rihards Sniegs — Matiass
* Elvita Ragovska — Māra
* Reinis Boters — Oskars
* Morten Traavik — inspektors Saliņš

## Atsauces
Lingajenas līcis

**Lingajenas līcis** (, ) ir Dienvidķīnas jūras līcis Filipīnās, Lusonas salas ziemeļrietumu piekrastē. Izvietojies starp Centrālo Kordiljeru austrumos un Sambalesas kalnu ziemeļu galu. Dienvidos līcis apskalo Centrālās Lusonas zemienes krastu. Stiepjas 55 km garumā ziemeļu—dienvidu virzienā. Līcī ietek vairākas upes, lielākās no kurām ir Agno un Beula. Līča rietumu piekrastē daudz salu, lielākās no kurām ir Kabarrujana un Santjago. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Dagupana, Lingajena un Alaminosa. Iepretī Alaminosai izveidots gleznainais Simts salu nacionālais parks  platībā, kurš iekļauj 123 nelielas koraļļu izcelsmes kaļķakmens saliņas. Līcī intensīva kuģniecība un zveja. Piekrastē sāls ieguve — līča krastā esošās Pangasinanas provinces nosaukums burtiskā tulkojumā nozīmē ‘vieta, kur taisa sāli’.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gundegu iela

**Gundegu iela** var būt:

* iela novadu pilsētās:
** Gundegu iela — iela Ādažu novada Ādažos.
** Gundegu iela — iela Limbažu novada Limbažos.
** Gundegu iela — iela Mārupes novada Mārupē.
** Gundegu iela — iela Ogres novada Lielvārdē.
** Gundegu iela — iela Siguldas novada Siguldā.

* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Gundegu iela — iela Ādažu novada Carnikavas pagasta Garupē.
** Gundegu iela — iela Limbažu novada Skultes pagasta Skultē.
** Gundegu iela — iela Mārupes novada Babītes pagasta Mežārēs.
** Gundegu iela — iela Ropažu novada Garkalnes pagasta Bukultos.
** Gundegu iela — iela Salaspils novada Salaspils pagasta Aconē.

## Skatīt arī
* Gundega
Gobu iela

**Gobu iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Gobu iela — iela Jūrmalā.
** Gobu iela — iela Ventspilī.

* iela novadu pilsētās:
** Gobu iela — iela Jēkabpils novada Aknīstē.
** Gobu iela — iela Ķekavas novada Baldonē.
** Gobu iela — iela Ķekavas novada Baložos.
** Gobu iela — iela Limbažu novada Limbažos.
** Gobu iela — iela Ogres novada Ikšķilē.
** Gobu iela — iela Ogres novada Lielvārdē.
** Gobu iela — iela Talsu novada Talsos.

* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Gobu iela — iela Limbažu novada Skultes pagasta Skultē.
** Gobu iela — iela Mārupes novada Mārupes pagasta Jaunmārupē.

## Skatīt arī
* Goba
* Šausmas Gobu ielā
Āžu iela

**Āžu iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Sarkandaugavā. Tā sākas krustojumā ar Alekša ielu, Alekša skvēra tuvumā, virzās dienvidaustrumu virzienā un beidzas strupceļā pie uzņēmuma Latvijas finieris teritorijas. Kopējais ielas garums ir 270 metri, tā visā garumā klāta ar asfalta segumu. Sastāv no vienas līdz divām braukšanas joslām. Gājēju ietve izbūvēta visā garumā ielas nepāra numuru pusē, savukārt pāra numuru pusē ietves esamība sadrumstalota. Ielā atrodas pārsvarā mazstāvu dzīvojamās ēkas. Visām adresēm ielā piešķirts pasta indekss LV-1005.

## Vēsture
Āžu iela iezīmēta Rīgas pilsētas 1876. gada plānā un gadu vēlāk, 1877] gadā, tā pirmoreiz atrodama Rīgas pilsētas ielu sarakstos ar savu tagadējo nosaukumu **Āžu iela** (, ). Sākotnēji iela pastāvējusi no Alekša ielas līdz Promenādes ielai. Vēstures avotos atrodami arī citi nosaukumi — **Priežu iela** () un līdz 20. gadsimta 20. gadiem latviski arī **Buku iela**. Padomju laikā, paplašinot industriālo apbūvi, daļa ielas beigu posma ap Promenādes ielu 1954. gada 16. jūnijā iekļauta fabrikas *[[Latvijas bērzs]]* teritorijā un slēgta publiskai pieejai.

## Ielas raksturojums
Āžu iela ir 270 metrus gara vietējas nozīmes iela Sarkandaugavas apkaimes centrālajā daļā. Tā sākas krustojumā ar Alekša ielu, iepretīm ēkai Alekša ielā 11 un vienlaikus arī tiešā Alekša skvēra tuvumā, un virzās dienvidaustrumu virzienā kā asfaltēts ceļš ar ietvi sākotnēji tikai ielas nepāra numuru pusē.

Gar Padomju laikā celto piecstāvu 103. sērijas daudzdzīvokļu dzīvojamo ēku Āžu ielā 5 ar saimnieciska rakstura izbūvi vienā no stūriem, iela atgādina vairāk iekšpagalmam raksturīgu ceļu ar vienu braukšanas joslu, papildus tam pāra numuru pusē ietve līdz galam nav izbūvēta un izmantojama tikai atsevišķās vietās. Īsi pirms krustojuma ar Sīmaņa ielu pāra numuru pusē atrodas vienstāva guļbūves tipa ēka (adrese Āžu iela 6), gar kuru arī nav izveidots trotuārs.

Pēc Āžu ielas un Sīmaņa ielas krustojuma tā turpinās kā divu joslu asfaltēts ceļš ar ietvēm abās pusēs. Iela beidzas strupceļā iepretīm uzņēmuma *[[Latvijas finieris]]* teritorijai. Šajā posmā pamatā divstāvu koka ēkas.

Iela atrodas 2023. gada pavasarī Rīgas domes Satiksmes departamenta ierīkotajā Sarkandaugavas teritorijā, kurā noteikta ātruma ierobežojuma zona 30 km/h. Ielā visā garumā divvirzienu satiksme, kā arī krustojumos iela uzskatāma par mazāksvarīgu ceļu attiecībā pret šķērsojamo brauktuvi (pirms krustojumiem uzstādīta 206. ceļa zīme "Dodiet ceļu").

### Ielu savienojumi
Āžu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Alekša iela (T veida krustojums)
* Sīmaņa iela

## Skatīt arī
* Sarkandaugava

## Atsauces
Makromolekula

[thumbnail|upright=1.2|[Peptīdi|Polipeptīdu makromolekulas ķīmiskā struktūra]]
**Makromolekula** (, *makrós* — ‘garš’) jeb **[[polimēri|polimēra]] molekula** ir molekula ar lielu molekulmasu. Makromolekulas sastāv no vairākām molekulām, kuras savā starpā savienotas, veidojot garu ķēdi. Makromolekulas var būt gan dabiskas izcelsmes, gan mākslīgi veidotas. Bioķīmijā makromolekulas attiecina uz trim grupām — olbaltumvielām (proteīniem), nukleīnskābēm un polisaharīdiem. Makromolekulu ķēdes var būt gan lineāras, gan sazarotas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lingajena

**Lingajena** (, , , ) ir municipalitāte Filipīnās, Ilokosas reģionā, Pangasinanas provinces administratīvais centrs. Atrodas provinces vidusdaļā Dienvidķīnas jūras Lingajenas līča krastā pie Agno upes ietekas. 

## Vēsture
Apdzīvoto vietu 1614. gadā dibināja augustīniešu misionāri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Apūlijs

**Lūcijs Apūlijs** (; dzimis ap 124. gadu, miris pēc 170. gada) jeb vienkārši **Apūlijs** bija Senās Romas rakstnieks un retorikas skolotājs. Apūlija ievērojamākais darbs ir “Zelta ēzelis” (“Metamorfoze”), kas tiek uzskatīts par vienu no pirmajiem pilnvērtīgajiem prozas darbiem pasaulē. Savas dzīves laikā Apūlijs uzturējās vairākās Senās Romas pilsētās, galvenokārt, Kartāgā un Romā.

## Ārējās saites
Donāts Erts

**Donāts Erts** (dzimis ) ir latviešu ķīmiķis, Latvijas Universitātes Ķīmiskās fizikas institūta direktors un vadošais pētnieks. Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1954. gada 22. novembrī Vidsmuižas pagastā.
Studēja ķīmiju Latvijas Universitātē (1972—1978), tad aspirantūrā (1980—1983). 1985. gadā LZA Neorganiskās ķīmijas institūtā aizstāvēja ķīmijas zinātņu kandidāta disertāciju.

Bija viespētnieks augstskolās un zinātniskajos centros Zviedrijā, Īrijā, Igaunijā, Anglijā (1992—2006).
2002. gadā kļuva par LU Ķīmiskās fizikas institūta direktoru.

Latvijas Zinātnes padomes loceklis, LZP dabaszinātņu un matemātikas ekspertu komisijas loceklis, LZP eksperts fizikā, LU Senāta loceklis.

## Apbalvojumi
* LU gada balva par oriģināliem pētījumu rezultātiem (2015)

## Atsauces
Jēkabs Kalenda

**Jēkabs Kalenda** (dzimis  Ventspilī) ir latviešu bobsleja pilots.

## Karjera
Ar bobsleju sāka nodarboties 2021. gadā. Pirms tam nodarbojās ar smaiļošanu, ir piedalījies Eiropas čempionātā junioriem. Oficiālās sacensībās bobslejā pirmo reizi piedalījās  Siguldas trasē Eiropas kausa posmā. Debijas reizē 16 dalībnieku konkurencē ieņēma 13. vietu. 2022. gada Pasaules čempionātā junioriem ar stūmēju Regnāru Kirejevu ieņēma 11. vietu, bet U-23 ieskaitē ierindojās ceturtajā vietā.

Četrinieku sacensībās Eiropas kausā debitēja  Lillehammerē ar 8. vietu. Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla Eiropas kausa posmā izcīnīja  Īglsas trasē četriniekos, ieņemot trešo vietu.

Pasaules kausa sacensībās debitēja  Vinterbergā un divnieku sacensībās ar stūmēju Ivo Danu Kleinbergu ieņēma 14. vietu. Nākamajā dienā, debitējot četrinieku sacensībās, Kalendas vadītā ekipāža ieguva 12. vietu. 2023. gada Pasaules čempionātā Sanktmoricā ar stūmēju Dāvi Spriņģi ieņēma 13. vietu divniekos. Četrinieku sacensībās pirmajā braucienā piedzīvoja kritienu, un ekipāža sacensības neturpināja. 2022.—2023. gada Pasaules kausa sezonu Kalenda noslēdza 13. vietā divniekos un 11. vietā četriniekos.

2024. gada Pasaules čempionātā Vinterbergā gan divnienu, gan četrinieku sacensībās Kalendas ekipāža krita un palika bez rezultāta. 2024.—2025. gada sezonas Pasaules kausa posmā Siguldā Kalenda sasniedza labāko rezultātu karjerā, divnieku sacensībās kopā ar stūrmēju Matīsu Mikni izcīnot 5. vietu. 2025. gada Pasaules čempionātā Leikplesidā ieņēma 11. vietu divniekos un 15. vietu četriniekos. Pēc šī čempionāta neveiksmīgajiem rezultātiem, kad komandai neizdevās iekļūt labāko desmitniekā, izlases galvenā trenera amatu atstāja Sandis Prūsis.

 Kalenda bija vienīgais pilots Latvijas izlasē, jo neilgi pirms sacensībām traumu guva Renārs Grantiņš. Savā debijas olimpiādē  Kalenda kopā ar stūmēju M. Mikni ieņēma 8. vietu divniekos un 10. vietu četriniekos, kur kā stūmēji startēja arī Lauris Kaufmanis un Mairis Kļava.

## Sasniegumi divnieku ekipāžām

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kauss

## Sasniegumi četrnieku ekipāžām

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kauss

## Atsauces

## Ārējās saites
Agno

**Agno** (*Agno*), agrāk arī **Pangasinana** (*Río Grande de Pangasinán*), ir upe Filipīnās, Lusonas salas ziemeļrietumos, valsts piektā garākā upe, bet lielākā pēc ūdens caurteces. Sākas Centrālajā Kordiljerā Datas kalna dienvidu nogāzē. Augštecē plūst kalnainā apvidū pa šauru ieleju dienvidu virzienā; uz tās uzbūvētas trīs hidroelektrostaciju ūdenskrātuves (Ambuklao, Bingo un Sanroke). Nokļūstot Centrālās Lusonas zemienē, upe pagriežas uz dienvidrietumiem, bet pēc lielākās pietekas Tarlakas uzņemšanas — uz ziemeļrietumiem. Ietek Dienvidķīnas jūras Lingajenas līcī pie Lingajenas. Upes ielejā dzīvo ap 2 miljoniem cilvēku. Zemiene upes lejtecē bieži cieš no vērienīgiem plūdiem; gada nokrišņu kopējais apjoms ir no  pie Tarlakas līdz  augštecē. Upes augštecē 1966. gadā izveidots Agno augšējā baseina resursu rezervāts  platībā, bet pirms noteces uz zemieni 1983. gadā izveidots Agno apakšējās ūdensšķirtnes mežu rezervāts  platībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Janvāris (filma)

**"Janvāris"** ir 2022. gadā uzņemta latviešu un lietuviešu filma, kuras režisors ir Viesturs Kairišs. Filmas sižets norisinās 1991. gada janvārī barikāžu laikā. Filmas nacionālā pirmizrāde notika 2022. gada 11. novembrī.

Tā ir saņēmusi vairākus apbalvojumus, gan Latvijā, gan ārvalstīs.

## Sižets
Pēc skolas beigšanas Jazis nevar izlemt, kā dzīvot tālāk. Draud iesaukšana Padomju armijā, veidojas pirmās nopietnās attiecības. 90. gadu sākuma bohēma, paaudzes protests. Latvijā tikmēr turpinās cīņa par neatkarības atjaunošanu, bet padomju milicijas speciālo uzdevumu vienības OMON draud apstādināt Baltijas valstu Dziesmoto revolūciju, tāpēc Rīgā sāk būvēt barikādes. Filmas jaunie varoņi ir tālu no jebkādas politiskās dzīves, taču apstākļi viņus ierauj notikumu epicentrā un liek izdarīt izvēli.

## Filmēšanas gaita
Filma tika uzņemta COVID-19 pandēmijas laikā. Filmēšanas laikā tika regulāri veiktas COVID-19 pārbaudes un stingri ievēroti piesardzības pasākumi. Nevienam no filmēšanas grupas un filmas aktieriem COVID-19 netika atklāts, bet pāris gadījumos filmēšanā nepiedalījās masu skatu dalībnieki, kas bija kļuvuši par inficētas cilvēka kontaktpersonu.

Lai filma vairāk vizuāli līdzinātos 1990. gadiem un tajā iekļautajiem oriģinālajiem dokumentālajiem videokadriem, filmas uzņemšanā izmantotas astoņu milimetru un *[[Betacam]]* formātu kameras.

## Apbalvojumi
Filma Traibekas filmu festivālā (ASV) ieguva balvu kā labākā ārzemju filma.

Romas kinofestivālā tika iegūtas balvas kategorijās "Labākās filmas", "Labākais režisors" un savukārt galvenās lomas atveidotājs Kārlis Arnolds Avots ieguva balvu kategorijā "Labākais aktieris".

Filma bija nominēta četrās Lietuvas nacionālālās kino balvas “Sudraba dzērve” kategorijās — Jons Maksvītis (*Jonas Maksvytis*) kā labākais skaņu režisors, Juste Janelīte (*Juste Janulyte*) kā labākā komponiste, Rūta Lečaite (*Rūta Lečaitė*) kā labākā kostīmu māksliniece. Filma tika apbalvota kā “Gada labākā minoritārā kopražojuma filma”.

Filma "Janvāris" 2022. gada Nacionālajā kino balvā "Lielais Kristaps" bija nominēta divpadsmit kategorijās. Tā ieguva balvu kategrijās: Labākā pilnmetrāžas spēlfilma, Labākais aktieris galvenajā lomā, Labākais montāžas režisors, Labākais filmas mākslinieks, Labākais kostīmu mākslinieks.

## Lomās

* Kārlis Arnolds Avots — Jazis
* Alise Dzene (Danovska) — Anna
* Sandis Runge — Zeps
* Baiba Broka — Biruta
* Artūrs Skrastiņš
* Lauris Dzelzītis
* Imants Strads
* Kaspars Dumburs
* Juhans Ulfsaks — Juris Podnieks
* Alekss Kazanavičs — Andrejs

## Atsauces

## Ārējās saites
Sebastiāns Štalders

**Sebastiāns Štalders** (; dzimis  Cīrihes kantonā) ir Šveices biatlonists.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties 2012. gadā. Piedalījās 2016. gada ziemas jaunatnes olimpiskajās spēlēs Lillehammerē, individuāli startēja sprintā un iedzīšanā, kur ieņēma attiecīgi 10. un 11. vietu, 1+1 jauktajā stafetē ieguva 7. vietu, bet jauktajā stafetē bija 8. vietā. 2016.—2017. gada sezonā sāka startēt IBU kausā junioriem. 2017. gada Pasaules čempionātā jauniešiem Brezno labāko rezultātu sasniedza 12,5 km individuālajā distancē, ieņemot 10. vietu, bet stafetes komandas sastāvā — 5. vietu.

 Holmenkollenē debitēja Pasaules kausa sacensībās ar 82. vietu sprintā. 2018. gada decembrī uzvarēja IBU junioru kausa posmā Prenamonā. 2019. gada Eiropas čempionātā junioriem izcīnīja sudraba medaļu 1+1 jauktajā stafetē, startējot kopā ar Eimiju Basergu. Lielāko panākumu junioru sacensībās izcīnīja 2020. gada Pasaules čempionātā Lencerheidē, kur ieguva bronzas medaļu 15 km individuālajā distancē. 2020. gada martā Nove Mesto pirmo reizi Štalders tika iekļauts Šveices stafetes komandas sastāvā Pasaules kausa posmā, komanda finišēja 9. vietā.

2021.—2022. gada sezonā Štalders jau regulāri startēja Pasaules kausa posmos. Pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē ieguva 2021. gada decembrī Estešundā, sprintā ieņemot 22. vietu.  Pekinā labāko rezultātu individuāli sasniedza sprintā, kur ieņēma 27. vietu, startēja arī jauktajā stafetē (8. vieta) un vīriešu stafetē (12. vieta). 2022.—2023. gada Pasaules kausa sezonā vairākas reizes iekļuva labāko desmitniekā. Sezonas kopvērtējumā ieņēma 17. vietu, bet U-25 ieskaitē ierindojās 3. vietā aiz tautieša Niklasa Hartvega un Itālijas biatlonista Tommazo Džakomela. Sekmīgākā no disciplīnām Hartvegam bija distance ar kopēju startu, kuras vērtējumā ieņēma 5. vietu. 2023. gadā pirmo reizi piedalījās Pasaules čempionātā. Distancē ar kopēju startu ieguva 7. vietu, kas bija labākais individuālais panākums, startēja arī vīriešu un jauktajā stafetē, ieņemot attiecīgi sesto un septīto vietu.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts
thumb|Štalders 2023. gada Pasaules čempionātā Oberhofā

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Napoleons (nozīmju atdalīšana)

**Napoleons** var būt:

;Cilvēki:
* Napoleons Bonaparts (*Napoléon Bonaparte*; 1769—1821) — Francijas militārais un politiskais līderis;
* Napoleons II (*Napoléon II*; 1811—1832) — Francijas impērijas troņmantnieks;
* Napoleons III (*Napoléon III*; 1808—1873) — Francijas Otrās republikas prezidents.

;Filmas:
* "Napoleons" (*Napoléon*) — 1927. gada Francijas episka vēsturiska mēmā filma;
* "Napoleons" (*Napoleon*) — 2023. gada ASV episka vēsturiska drāmas filma.
Naieda

**"Naieda"**  () ir 2023. gada ASV sporta drāmas filma, kuras režisori ir Elizabete Čai Vāsereli un Džimijs Čins. Filmā galvenās lomas atveido Anete Beninga, Džodija Fostere un Rīss Ivanss. Filma balstīta uz amerikāņu peldētājas Daienas Naiedas autobiogrāfiju *Find a Way*.

Filma stāsta par peldētāju Daienu Naiedu, kura 60 gadu vecumā vēlas piepildīt savu sapni un aizpeldēt no Kubas uz Floridu.

Filmas "Naieda" pirmizrāde notika . Kopš  filma pieejama straumēšanas platformā *[[Netflix]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* tai ir 86% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Augusts Šīrons

**Augusts Šīrons** (; 1891—1937) bija latviešu izcelsmes čekists.

## Dzīvesgājums
Piedzima 1891. gadā Sausnējas pagastā strādnieku ģimenē. Pabeidza Rīgas Garīgā semināra 3 klases. 1917. gadā sāka dienestu Krievijas Impērijas armijā. 1919. gadā iestājās Krievijas Komunistiskajā partijā un tajā pašā gadā sāka dienestu padomju valsts drošības iestādēs, kur bija:

* Penzas guberņas Ārkārtas komisijas Slepeni operatīvās daļas priekšnieks (1919—1921),
* Valsts Politpārvaldes Simbirskas guberņas nodaļas priekšnieka palīgs (1922—1924),
* Politpārvaldes Vjatkas guberņas nodaļas priekšnieks (1928—1929),
* Ziemeļu novada Politpārvaldes Pilnvarotās pārstāvniecības pārvaldes Slepeni operatīvās daļas priekšnieks un Ziemeļu novada Politpārvaldes pilnvarotā pārstāvja vietnieks (1929—1930),
* Politpārvaldes Ziemeļrietumu labošanas darbu nometņu pārvaldes priekšnieks (no 1930),
* PSRS Iekšlietu Tautas komisariāta Ziemeļu novada pārvaldes priekšnieka vietnieks (1934—1937),
* Baltkrievijas PSR Iekšlietu Tautas komisariāta Milicijas pārvaldes priekšnieks un BPSR iekšlietu Tautas komisāra vietnieks (1937).

1937. gada 22. jūlijā arestēts. Šīronam īpašā kārtībā piespriests nāvessods, kurš izpildīts 1937. gada 15. novembrī.

## Atsauces
Pēteris Zutis (1900—1975)

**Pēteris Zutis** (; 1900—1975) bija latviešu izcelsmes padomju militāri politiskais darbinieks.

## Dzīvesgājums
Piedzima 1900. gadā Bilskas pagastā kalēja ģimenē.

Sarkanajā armijā kopš 1918. gada, piedalījās Krievijas pilsoņu karā, 1920. gadā divreiz kontuzēts. 1921. gadā iestājās Krievijas Komunistiskajā partijā. 1931. gadā pabeidza Kara politisko akadēmiju.

No 1938. līdz 1941. gadam atradās rezervē.

1941. gadā atkal iestājās Sarkanajā armijā, iecelts par 201. latviešu strēlnieku divīzijas (vēlākā 43. gvardes latviešu strēlnieku divīzija) komisāru, pēc tam par Politiskās nodaļas priekšnieku. Piedalījās kaujās pie Maskavas, Narofominskas, Demjanskas, Staraja Rusas, Nasvas, Krustpils, Rīgas, par Kurzemi.

No 1946. līdz 1956. gadam bija Baltijas jūras kuģniecības Politdaļas priekšnieks, pēc tam vietnieks.

Nomira 1975. gadā Rīgā. Apglabāts Miķeļa kapos.

## Apbalvojumi

* medaļa "XX gadi Sarkanajai armijai"
* 3 Sarkanā Karoga ordeņi (12.04.1942., 15.10.1944., 3.11.1944.)
* 1. pakāpes Tēvijas Kara ordenis (17.01.1944.)
* Sarkanās Zvaigznes ordenis (30.06.1945.)
* medaļa "Par Maskavas aizsardzību"

## Atsauces
Labākais aktieris galvenajā lomā (BAFTA kino balva)

**[[BAFTA kino balva]]s kategorija "Labākais aktieris galvenajā lomā"** ir ikgadēja BAFTA kino balvas kategorija kopš 1952. gadā. No 1952. līdz 1967. gadam tika pasniegtas divas balvas: viena labākajam britu aktierim un otra labākajam ārzemju aktierim.

## Laureāti un nominanti

### 1950. gadi

### 1960. gadi

### 1970. gadi

### 1980. gadi

### 1990. gadi

### 2000. gadi

### 2010. gadi

### 2020. gadi

## Ārējās saites
* BAFTA Awards Database
Māsas (2022. gada filma)

**"Māsas"** ir 2022. gada Latvijas ģimenes drāmas filma. Šī ir režisores Lindas Oltes pirmā pilnmetrāžas filma, un tā seko divām māsām, kuras dzīvo bērnunamā un kuras vēlas adoptēt amerikāņu ģimene.

Pasaules pirmizrāde notika 18. oktobrī Varšavas Starptautiskajā kinofestivālā. Latvijas pirmizrāde notika 2022. gada 20. oktobrī.

## Sižets
Sociāla ģimenes drāma par bērnunamā uzaugušām māsām Anastasiju un Diānu, kurām rodas iespēja tikt adoptētām amerikāņu ģimenē. Filmas galvenā varone ir dumpinieciskā Anastasija, kura ir pārliecināta, ka viņai nekādi adoptētāji nav vajadzīgi. Kad meitene uzzina savas bioloģiskās mātes Allas atrašanās vietu, Anastasija nolemj darīt visu, lai atjaunotu kontaktu un iemantotu mammas mīlestību.

## Filmēšanas gaita
Režisore sākotnēji apsvēra veidot dokumentālo filmu, taču trīs gadu garumā, pētot dažādas institūcijas, runājot ar darbiniekiem, pašiem bērniem un dažādiem speciālistiem, domu par dokumentālo filmu dažādu iemeslu dēļ atmeta, bet tā vietā tapa sociāla drāma, kas tomēr sevī ietver visu to dokumentalitāti, kas sakrāta trīs gados. Situācijas un notikumi nav izdomāti, bet tiešām notikuši ar bērniem, kas mīt kādā no Latvijas bērnunamiem, kuros viesojās režisore.

## Atsauces

## Ārējās saites