open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Autoceļš P73

|}
|}
**P73** autoceļš **Vecumnieki—Nereta—Subate** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu P89  no Vecumniekiem caur Neretu ar autoceļu P70 pie Subates. Autoceļa kopējais garums ir 116,1 km un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Bauskas, Aizkraukles, Jēkabpils un Augšdaugavas novadus.

## Vēsture
2010. gada septembrī noasfaltēja grants seguma posmu Apserde—Aknīste. 2014. gada novembrī pabeidza rekonstrukcijas darbus P73 posmā Aknīstē, rekonstruējot Skolas un Augšzemes ielas. Pēc rekonstrukcijas pabeigšanas autoceļš P73 bija klāts ar nepārtrauktu asfaltbetona segumu visā tā garumā.

2015. gada 29. janvārī izsludināja konkursu par P73 posma Salas—Penderi (7,3—20,9 km) segas rekonstrukciju. 2015. gada 10. februārī tika noslēgts līgums par P73 posma Aizupieši—Rite (72,2-75,0 km) seguma periodisko uzturēšanu ar SIA "8 CBR" par līgumcenu 70 064 EUR. 2015. gada 20. februārī izsludināja konkursu par autoceļa P73 posma Penderi—Krasti (20,9-29,3 km) un Ērberģe-Smaltāni (40,3-67,6 km) seguma periodiskās uzturēšanas darbiem. No 2020. gada 1. jūnija līdz 18. septembrim notika asfaltbetona seguma atjaunošana posmā no 97,69 līdz 113 km (no Aknīstes Subates virzienā līdz krustojumam ar V800).

## Apdzīvotas vietas pie autoceļa
* Vecumnieki;
* Valle;
* Ērberģe;
* Sproġi;
* Nereta;
* Cīruļi;
* Aknīste;
* Subate.

## Attēlu galerija

Attēls:P73 mazzalve.JPG‎ |Ceļš P73 Mazzalves pagastā (2010)
Attēls:P73 Apserde.JPG‎ |Ceļa P73 rekonstrukcija posmā Apserde - Aknīste (2010. gada septembrī)
Attēls:P73 Subate.JPG‎ |Ceļa P73 pēdējais kilometrs pie Subates
Attēls:P73 Valle-Vecumnieki.JPG |Starp Valli un Vecumniekiem pirms ceļa rekonstrukcijas (2010)
Attēls:P73 pie Sprogiem.JPG |Ceļš P73 Zalves pagastā pie Sproģiem
Attēls:P73 pirms remonta.JPG |Posms Apserde - Aknīste pirms rekonstrukcijas (2010)
Attēls:P73 nereta.JPG |Tilts pāri Dienvidsusējai pie Neretas


## Atsauces

## Ārējās saites
Mēmais kino

thumb|240px|Kadrs no Friča Langa filmas "Metropole" (1927)
**Mēmais kino** ir kinofilma bez fonogrammas. Šādas filmas tika veidotas kino attīstības pirmsākumos, kad tehnoloģiju attīstības līmenis vēl bija pārāk zems, lai veidot skaņu filmas būtu praktiski. Pēc mūzikla "Džeza dziedātājs" (1927) uzņemšanas skaņu kino kļuva populārāks un mēmais kino drīz vien gandrīz izzuda. Mēmajā kino skaņas trūkums tika kompensēts izmantojot paskaidrojošus titrus, pārspīlētu ķermeņa valodu un dzīvo mūziku kino seansu laikā.

Periodā no 1920. līdz 1931. gadam arī Latvijā tika uzņemtas mēmās filmas. Šajā laikā tika radītas īsmetrāžas komēdijas, dokumentālās, skatu un spēlfilmas.

## Mēmā kino slavenākās filmas
Starp 15 pasaules izcilākajām filmām, kas iespaidojušas pasaules kinematogrāfa attīstību 20. gadsimtā, ir 3 mēmā kino šedevri:
* Amerikāņu Deivida Vorka Grifita veidotais eposs "Nācijas dzimšana" (The Birth of a Nation), kas uzņemta 1915. gadā. Lai arī filma ir 3 stundas gara, tā kļuva par pirmo "kases grāvēju" kinematogrāfa vēsturē. Filma nopelnīja 1 miljonu ASV dolāru. Filmu gan mēdz kritizēt par neslēpto rasisma un kukluksklana propagandu. 
* Rīdzinieka Sergeja Eizenšteina 1925. gadā Krievijā uzņemtā filma "Bruņukuģis "Potjomkins"" par 1905. gada revolūcijas laikā notikušo matrožu dumpi un tā apspiešanu. Savulaik filma pilnībā mainīja kino montāžas jēdzienu.
* Vācijā uzņemtā režisora Frica Langa antiutopija "Metropole" (Metropolis), kas uzņemta 1927. gadā. filmas ietekme uz fantastikas filmas žanru un kino priekšstatiem par nākotnes civilizāciju joprojām turpinās. "Metropole" dēvēta gan par visu laiku vismuļķīgāko filmu, gan izpelnījusies apzīmējumu: "Viens no lielākajiem kino jelkad radītajiem neprātiem". Filmā piedalījās 37 000 statisti, un filmas budžets pārvērsts mūsdienu naudas izteiksmē bija 200 miljoni dolāru.

## Skatīt arī
* Mēmais kino Latvijā

## Atsauces
Ališija Kīsa

**Ališija Audžello Kuka** (; dzimusi  Ņujorkā, ASV), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu **Ališija Kīsa** (), ir amerikāņu ierakstu māksliniece, mūziķe un aktrise. Septiņu gadu vecumā viņa sāka spēlēt klasisko mūziku.

Savu pirmo studijas albumu *[[Songs in A Minor]]* viņa pārdeva 12 miljonos kopiju visā pasaulē. Viņa kļuva par 2001. gada visvairāk savus ierakstus pārdevušo ritmblūza mākslinieci un visvairāk savus ierakstus pārdevušo jauno mākslinieci. Par albumu viņa saņēma divas ''Grammy'' balvas. Arī 2003. gadā izdotais otrs albums *[[The Diary of Alicia Keys]]* guva starptautiskus panākumus, jo tika pārdots 8 miljonos kopiju visā pasaulē. Par šo albumu viņa saņēma 4 Grammy balvas 2005. gadā. Trešais studijas albums *[[As I Am]]* tika izdots 2007. gadā un tika pārdots 6 miljonos kopiju. 2009. gadā viņa izdeva ceturto studijas albumu *[[The Element of Freedom]]*, kas kļuva par viņas pirmo Apvienotās Karalistes albumu topā iekļuvušo ierakstu. Kopumā savus ierakstus ir pārdevusi vairāk nekā 30 miljonos kopiju visā pasaulē. Žurnāls ''Billboard'' viņu nosauca par 2000. gadu labāko ritmblūza mākslinieci. 2010. gadā VH1 viņu iekļāva savā 100 visu laiku izcilāko mākslinieku sarakstā.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* 2001: *[[Songs in A Minor]]*
* 2003: *[[The Diary of Alicia Keys]]*
* 2007: *[[As I Am]]*
* 2009: *[[The Element of Freedom]]*
* 2012: *[[Girl on Fire]]*
* 2016: *[[Here (albums)|Here]]*
* 2020: *Alicia* 
* 2021: *Keys* 
* 2022: *Santa Baby*
### Koncertieraksti
* 2005: *[[Unplugged]]*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa  
* 
* Billboard.com profils
VfL Wolfsburg

***VfL Wolfsburg*** ir profesionāls Vācijas futbola klubs no Volfsburgas, Lejassaksijā, kurš spēlē Vācijas futbola Bundeslīgā. Volfsburgas klubs vienreiz ir uzvarējis Bundeslīgas turnīrā, tas notika 2008.–2009. gada sezonā, kā arī vienreiz (2015. gadā) izcīnījis Vācijas kausu. Klubs izveidojās no Volkswagen strādnieku komandas un šobrīd apvieno vairākus sporta veidus. Klubs šobrīd pieder *[[Volkswagen Group]]* kompānijai.

## Komandas sastāvs
*.*

 

## Sasniegumi
* **[[Vācijas futbola Bundeslīga|Bundeslīga]]**
** Čempioni (1): 2008–09
** Vicečempioni (1): 2014–15
* **[[Vācijas kauss futbolā|Vācijas kauss]]**:
** Kausa ieguvēji (1): 2014–15
** Finālisti (1): 1994–95
* **Vācijas Superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2015
* **[[Vācijas futbola 2. Bundeslīga|2. Bundeslīga]]**
** Vicečempioni (1): 1996–97
* **Vācijas amatieru čempionāts**
** Vicečempioni (1): 1963
* **Ziemeļu Reģionālā līga**
** Vicečempioni (1): 1970
* **Ziemeļu Oberlīga**
** Čempioni (2): 1991, 1992
** Vicečempioni (3): 1976, 1978, 1988

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Stīvs Maklarens

**Stīvens Maklarens** (; dzimis ) ir bijušais Anglijas futbolists, šobrīd futbola treneris.

Iepriekš vadījis Anglijas klubu Nottingham Forest, Vācijas klubu *[[VfL Wolfsburg]]*, Nīderlandes klubu *[[FC Twente]]*, ar kuru 2009./10. gada sezonā pirmoreiz kluba vēsturē uzvarēja Nīderlandes čempionātā. Pirms tam vadījis Premjerlīgas klubu *[[Middlesbrough FC|Middlesbrough]]*, ar ko 2004. gadā ieguvis Līgas kausu un 2006. gadā iekļuvis UEFA kausa finalā. No 2006. gada 1. augusta līdz 2007. gada 21. decembrim vadījis Anglijas izlasi. Viņš tika nozīmēts amatā pēc Svena Jērana Ēriksona atbrīvošanas no amata pēc 2006. gada Pasaules kausa finālturnīra. Viņš tika atlaists 2007. gada 22. novembrī, kad Anglijai neizdevās kvalificēties 2008. gada Eiropas čempionātam. Viņš ir bijis arī Aleksa Fergusona asistents Manchester United, kad klubs ieguva trīs titulus 1999. gadā.

2024. gada jūlijā kļuva par Jamaikas izlases galveno treneri.  Maklarens atkāpās no amata, kad pēc 0:0 neizšķirta savā laukumā pret Kirasao izlasi FIFA Pasaules kausa kvalifikācijā Jamaika neiekļuva pa tiešo finālturnīrā, bet tikai starpkonfederāciju izslēgšanas spēlēs.

## Sasniegumi

### Trenera karjera
**Middlesbrough**

* Anglijas Līgas kauss: 2003–2004

**Twente**

* Eredivisie: 2009–10

## Atsauces

## Ārējās saites
Klīvlendas "Rebels"

**Klīvlendas "Rebels"** () bija ASV basketbola klubs, kas bija bāzēts Klīvlendā, Ohaio štatā, ASV. Klubs tika dibināts 1946. gadā un pēc 1946.—1947. gada Amerikas basketbola asociācijas sezonas klubs beidza pastāvēt.

Savā vienīgajā sezonā klubs bija viens no Amerikas basketbola asociācijas dibinātājklubiem. Regulārajā sezonā tas guva uzvarēto-zaudēto spēļu bilanci 30—30, Rietumu divīzijā finišējot 3. vietā. Izslēgšanas spēļu pirmajā kārtā pret Ņujorkas "Knickerbockers" "Rebels" zaudēja ar 1—2.

## Visu sezonu rezultāti

## Ārējās saites
* Basketball-Reference profils
Tālivalža iela (Rīga)

**Tālivalža iela** ir Rīgas iela, Vidzemes priekšpilsētā, Teikas apkaimē. Tālivalža iela sākas pie Zemitāna laukuma un beidzas krustojumā ar Biķernieku ielu, tās turpinājums ir Kastrānes iela.

Ielas nosaukums cēlies no Tālavas latgaļu valdnieka Tālivalža vārda.

## Ielu savienojumi
Tālivalža iela ir savienota ar šādām ielām:
* Laimdotas iela
* Pudiķa iela
* Aizkraukles iela
* Ausmas iela
* Zalkšu iela
* Bajāru iela
* Biķernieku iela

## Attēlu galerija

Attēls:Tālivalža iela 2.JPG|Tālivalža iela no krustojuma ar Biķernieku ielu
Attēls:Tālivalža iela 3.JPG|Tālivalža iela netālu no Zemitāna laukuma
Attēls:Tālivalža iela 4.JPG|
Attēls:Tālivalža iela 5.JPG|
Attēls:Tālivalža iela 6.jpg|
Attēls:Tālivalža iela 7.jpg|
Wrong name for Tālivalža street.jpg|Ielas plāksnīte ar kļūdainu nosaukumu


## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Teika
Valērijas Seiles iela (Rīga)

**Valērijas Seiles iela** ir Rīgas iela Latgales priekšpilsētā, Latgales apkaimē. Valērijas Seiles iela sākas Lauvas ielas un Ebreju ielas krustojumā un beidzas krustojumā ar Rēznas ielu, turpinoties kā Lubānas iela.

## Vēsture
Izveidota 1890. gadā kā **[[Saratova]]s iela** Baltijas pārkrievošanas periodā, kad lielu daļu no Maskavas forštates ielām nosauca Krievijas pilsētu vārdos. 1923. gadā to pārdēvēja par **[[Jurijs Samarins|Samarina]] ielu**, bet vācu okupācijas laikā (1942—1944) par **Kājnieku ielu**. Kad starp Samarina ielu un dzelzceļu uzbūvēja Rīgas Aviācijas inženieru augstākās kara skolas ēkas, ielu 1950. gadā pārdēvēja par **Lomonosova ielu**, Mihaila Lomonosova vārdā.

2024. gada 21. februārī Rīgas dome nolēma ielu pārdēvēt par godu latgaliešu sabiedriskajai darbiniecei Valērijai Seilei.

## Ielu savienojumi
Valērijas Seiles iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lauvas iela (ielas turpinājums Centra virzienā)
* Ebreju iela
* Aiviekstes iela
* Rēznas iela
* Lubānas iela (ielas turpinājums Ķengaraga virzienā)

## Attēlu galerija

Attēls:Trolejbus na lince č. 15.jpg|15. maršruta trolejbuss Valērijas Seiles ielā.


## Atsauces

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
1509. gads

**1509. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 21. aprīlis — Henrijs VIII kļuva par Anglijas karali.
* 11. jūnijs — Anglijas karalis Henrijs VIII apprecēja Aragonas Katrīnu.
* 24. jūnijs — Henrijs VIII un Aragonas Katrīna tika kronēti attiecīgi par Anglijas karali un karalieni.
* 10. septembris — Stambulā notika spēcīga zemestrīce, kurā upuru skaits sasniedza 10 tūkstošus.

### Nezināms datums
* Tika dibināta Karaliskā Dānijas—Norvēģijas flote.
* Portugālis Alfonsu de Albukerke kļuva par Indijas gubernatoru.

## Dzimuši
* 10. jūlijs — Žans Kalvins (*Jean Calvin*), kalvinisma pamatlicējs (miris 1564.)

## Miruši
* 21. aprīlis — Henrijs VII Tjudors, Anglijas karalis (dzimis 1457.)
* 25. oktobris — Žuau II, Portugāles karalis (dzimis 1455.)
LMT Virslīgas 2010. gada sezonas statistika

**LMT Virslīgas [[Latvijas futbola Virslīga 2010|2010. gada sezonas]] statistika**.

## Atsauces

## Ārējās saites
* LMT Virslīgas 2010. gada sezonas LFF statistika
Šmerļa iela

**Šmerļa iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā starp Mežciema, Juglas un Teikas apkaimēm. Šmerļa iela sākas pie Brīvības gatves krustojuma un beidzas pie Druvienas ielas. Kopējais ielas garums ir 1090 metri.

## Vēsture
Sākotnējais ielas nosaukums bija **Šmerļa ceļš**. Tas veda no Vidzemes šosejas līdz Burharda muižai Mežciema ziemeļos. 1934. gadā šo apkaimi pievienoja Rīgai un Šmerļa ceļam piešķīra ielas statusu.

2008. gadā tika veikta Šmerļa ielas rekonstrukcija, izbūvējot gājēju ietvi visā ielas garumā un veloceliņu, kā arī ierīkojot lietus ūdens kanalizācijas sistēmu.

## Ielas raksturojums
Šmerļa iela ir aptuveni 1090 metrus gara asfaltēta iela starp Mežciema, Juglas un Teikas apkaimēm. Tā sākas krustojumā ar Brīvības gatvi un iet dienvidu—dienvidaustrumu virzienā. Šmerļa ielas sākumā nepārnumuru pusē atrodas 12. un 16. trolejbusu maršruta galapunkts "Šmerlis" (adrese — Brīvības gatve 384b). Šmerļa ielas lielākā daļa atrodas mežā.

Ielai virzoties dziļāk mežā tās nepārnumuru pusē atrodas Rīgas Kinostudija, savukārt, pretī ielas pārnumuru pusē atrodas Renemaņa privātklīnika (saukta arī par Šmerļa slimnīcu). Interesanti, ka šie objekti neatrodas tieši ielas malā, bet gan nedaudz aiz meža. Īsi pirms krustojuma ar Sergeja Eizenšteina ielu iela pagriežas dienvidaustumu virizenā.

Iela, veidojot savienojumu ar Malienas ielu, pagriežas vairāk dienvidu virzienā. Iela beidzas pie Druvienas ielas, attiecīgajā virzienā iela turpinās, bet jau kā Druvienas iela. Posmā no Malienas ielas līdz Druvienas ielai iela iet caur daudzdzīvokļu dzīvojamo māju masīvu.

## Ielu savienojumi
Šmerļa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības gatve ("T" veida krustojums)
* Ineses Jaunzemes iela ("T" veida krustojums)
* Sergeja Eizenšteina iela ("T" veida krustojums)
* Malienas iela ("T" veida krustojums)
* Druvienas iela (iela pārtop par Druvienas ielu)
[thumb|250px|Šmerļa iela rekonstrukcijas laikā [2008. gads|2008. gadā]]
thumb|250px

## Objekti
* Šmerļa ielā 1 atrodas uzņēmums «Sadales tīkls».
* Šmerļa ielā 2 atrodas Renemaņa privātklīnika (saukta par Šmerļa slimnīcu). 
* Šmerļa ielā 3 atrodas Rīgas Kinostudijas ēkas (arhitekti V. Voronovs un A. Okuņevs, 1961, 1963)

## Sabiedriskais transports
* Šmerļa ielas posmā no Brīvības gatves līdz Malienas ielai kursē 21. maršruta autobusi.
* Šmerļa ielas sākumā aptuveni 50 metru garumā (izbraucot no trolejbusu galapunkta) kursē arī 12. un 16. maršruta trolejbusi. Trolejbusiem šajā posmā nav nevienas pieturas.

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Mežciems
* Jugla
* Teika
* Šmerlis

## Atsauces
Starptautiskā Šaha federācija

**Starptautiskā Šaha federācija** ( — **FIDE**) ir pasaulē vadošā šaha organizācija, kas apvieno 170 nacionālās šaha organizācijas. Tās mītne atrodas Lozannā, Šveicē. FIDE ir dibināta  Parīzē, Francijā. Nodarbojas ar šaha popularizēšanu un dažādu starptautisku sacensību organizēšanu, cita starpā Pasaules šaha čempionātu, Pasaules sieviešu šaha čempionātu un Šaha olimpiādi.

Latviju FIDE pārstāv Latvijas Šaha federācija.

## FIDE prezidenti

Pēc pašreizējās kārtības FIDE prezidentu ievēlē uz 4 gadiem. No 6 FIDE viceprezidentiem viens ir pirmais viceprezidents, bet pārējie pārstāv Āfriku, Āziju, Eiropu, Dienvidameriku un Ziemeļameriku.
## Pasaules šaha čempioni

### Pirms FIDE
* 1886-1894  Vilhelms Steinics  
* 1894-1921  Emanuels Laskers  
* 1921-1927  Hosē Rauls Kapablanka  
* 1927-1935  Aleksandrs Aļehins  
* 1935-1937  Makss Eive  
* 1937-1946  Aleksandrs Aļehins  

### FIDE čempioni
* 1948-1957  Mihails Botviņņiks  
* 1957-1958  Vasilijs Smislovs  
* 1958-1960  Mihails Botviņņiks  
* 1960-1961  Mihails Tāls  
* 1961-1963  Mihails Botviņņiks  
* 1963-1969  Tigrans Petrosjans  
* 1969-1972  Boriss Spaskis  
* 1972-1975  Roberts ("Bobijs") Fišers  
* 1975-1985  Anatolijs Karpovs  
* 1985-1993  Garijs Kasparovs  
* 1993-1999  Anatolijs Karpovs  
* 1999-2000  Aleksandrs Halifmans  
* 2000-2002  Višvanatans Anands 
* 2002-2004  Ruslans Ponomarjovs  
* 2004-2005  Rustams Kosimdžonovs  
* 2005-2006  Veselins Topalovs  
* 2006-2007  Vladimirs Kramņiks  
* 2007-2013  Višvanatans Anands  
* 2013-2023  Mangnuss Kārlsens  
* 2023-2024  Dins Ližeņs 
* 2024-......Dommaradžu Gukešs  

## Atsauces

## Ārējās saites
* FIDE oficiālā tīmekļa vietne
Saulkrastu novada ģerbonis

**Saulkrastu novada ģerbonis** ir Saulkrastu novada oficiālais simbols. Ģerbonis apstiprināts 2022. gadā. Ģerboņa autors ir Edgars Sims.

Ģerbonī attēlota saule uz zila fona, (kas bija arī uz iepriekšējā Saulkrastu novada ģerboņa), kas ar pamīšus taisnu staru un ozollapu vainagu kopīgi simbolizē gaismu, dzīvību un mūžīgo kustību, savukārt ozollapas simbolizē Sēju.

Pēc jaunā Saulkrastu novada izveides, kurā tika apvienoti Saulkrastu novads un Sējas novads, no 2021. gada 1. jūlija spēku zaudēja iepriekšējo novadu ģerboņi. Tajos attēlotā simbolika saglabāta apvienotā novada jaunajā ģerbonī.

## Vēsturiskais ģerbonis
thumb|left|100px|Saulkrastu novada ģerbonis (2010. — 2022.)

Laika posmā no 2010. līdz 2022. gadam novadā tika izmantots ģerbonis, par kura pamatu ņemts Saulkrastu pilsētas ģerbonis (ieviests 1998. gadā, autore Gundega Ruņģe). Ģerboņa skici izstrādāja SIA ”Baltijas Dizaina Aģentūra”.

Ģerbonim angļu vairoga forma, vairoga augšējā daļā attēlota zelta saule ar 20 izliektu staru vainagu, zaļā pēdā četri sudraba pāļi. Motīvs ar sauli un sudraba pāļiem aizgūts no pilsētas ģerboņa, kur zilais lauks simbolizē jūru un Latvijas debesis, kam pāri zelta saule. Piecas zaļās joslas simbolizē Saulkrastus veidojošos vēsturiskos ciemus — Bādciemu, Katrīnbādi, Pēterupi, Neibādi un Zvejniekciemu, četras sudraba joslas simbolizē četras upes&nbsp;— Inčupi, Pēterupi, Ķīšupi un Aģi.

## Atsauces
Taju valoda

**Taju valoda** (, *phasa thai*, izrunā: ), senāk **siāmiešu valoda**, ir taju-kadaju saimes valoda, Taizemes valsts valoda. Tās literārā valoda balstās galvenokārt uz Bangkokas dialekta. Bez Bangkokas dialekta izšķir arī ziemeļaustrumu, ziemeļu un dienvidu dialektus. Ziemeļaustrumu dialekti ir līdzīgi laosiešu valodai.

Atskaitot salikteņus un svešvārdus, taju valodā pārsvarā ir vienzilbju vārdi. Taju valodā tiek izšķirti pieci toņi: vidējs, zems, krītošs, augsts un kāpjošs, kā arī izšķir 21 līdzskani un 9 patskaņus.

Taju valodā ir daudzi aizguvumi no citām valodām. Iespējams, senākie aizguvumi ir no ķīniešu valodas, bet sastopami arī salīdzinoši jaunāki aizguvumi no ķīniešiem. Daudziem vārdiem saknes meklējamas sanskritā un khmeru valodā. Sākot no 16. gadsimta taju valodā parādās portugāļu cilmes vārdi, bet mūsdienās arvien vairāk arī angļu valodas aizguvumi.

13. gadsimtā izveidotajā taju alfabēta pamatā ir brahmiskā rakstība. Rakstīts tiek no kreisās uz labo pusi, atstarpes starp vārdiem tiek atzīmētas ar pieturzīmēm.

## Atsauces
Aizezere

**Aizezere** — vietvārds Latvijā:
* Aizezere — skrajciems Balvu novada Vīksnas pagastā;
* Aizezere — skrajciems Rēzeknes novada Ilzeskalna pagastā.
*  Aizezere — dzelzceļa stacija līnijā Pakalnieši—Kūdupe
Aizpūrīši

**Aizpūrīši** — vietvārds Latvijā:
* Aizpūrīši — skrajciems Līvānu novada Turku pagastā;
* Aizpūrīši — skrajciems Preiļu novada Sīļukalna pagastā;
* Aizpūrīši — skrajciems Preiļu novada Vārkavas pagastā.
Aišpūri

**Aišpūri** — vietvārds Latvijā:
* Aišpūri — skrajciems Krāslavas novada Krāslavas pagastā;
* Aišpūri — skrajciems Krāslavas novada Ūdrīšu pagastā;
* Aišpūri — skrajciems Krāslavas novada Asūnes pagastā;
* Aišpūri — purvs Krāslavas novada Kalniešu pagastā.

## Skatīt arī
* Aišpuri
Maitri

**Maitri** (, ) ir Indijas vissezonas polārstacija Antarktīdā. Izvietota Širmahera oāzē Princeses Astridas krastā ap 85 km no Lazareva jūras piekrastes. Tuvākā stacija ir 3,5 km uz austrumiem izvietotā Krievijas polārstacija Novolazarevska. Stacija izbūvēta 1988.-1989. gadu polārajā vasarā, lai aizvietotu pirmo Indijas polārstaciju Dakšingangotri, kas atradās uz Nivlisena šelfa ledāja un darbības laikā tika dziļi ieputināta sniegā. Nosaukta par godu budistu mīlestības un labvēlības bodisatvam Maitrejam.

Stacija izbūvēta antarktiskajā oāzē no ledus brīvā apvidū. Galvenā ēka izbūvēta uz tērauda balstiem un ir piepacelta virs grunts. Pētniecības programmas iekļauj bioloģiju, glacioloģiju, meteoroloģiju, cilvēka fizioloģiu un medicīnu, ģeoloģiju, ģeomorfoloģiju u.c. Maitri tiek izmantota kā bāzes stacija pētniecības ekspedīcijām plašā apvidū Karalienes Modas Zemē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NCAOR
Aizupes

**Aizupes** — vietvārds Latvijā:
* Aizupes — mazciems Ogres novada Tīnūžu pagastā;
* Aizupe — mazciems, cits nosaukums Aizupes muiža, Vānes pagastā, Tukuma novadā;
* Aizupes — vidējciems Talsu novada Ģibuļu pagastā;
* Aizupes — Ozolnieku ciema daļa.
Aizupieši

**Aizupieši** var būt:
* Aizupieši — skrajciems Augšdaugavas novada Kalupes pagastā;
* Aizupieši — skrajciems Preiļu novada Saunas pagastā;
* Aizupieši — skrajciems Preiļu novada Riebiņu pagastā.

## Skatīt arī
* Aizupīši
Ultravox

**Ultravox** ir britu mūzikas grupa, viena no nozīmīgākajām jaunā viļņa pārstāvēm.

## Vēsture
Dibināta 1973. gadā, kad saucās *Tiger Lily*, un atradās spēcīgā pankroka ietekmē. 1977. gadā grupa nomaina nosaukumu uz *Ultravox!* un drīz pēc tam tiek atmesta izsaukuma zīme, tādējādi kļūstot par *Ultravox*.

Pirmie trīs albumi nekādus panākumus negūst, bet stāvoklis mainās līdz ar Midža Jūra pievienošanos 1979. gadā. Ceturtais albums *Vienna* iegūst platīna statusu Apvienotajā Karalistē un kļūst par grupas lielāko veiksmi tās vēsturē. Līdz 1986. gadam tiek izlaisti vēl četri studijas albumi, kas visi iekļūst britu top-10. 1986. gadā grupu pamet tās līderi Jūrs (turpina 1985. gadā uzsākto solokarjeru) un Kriss Kross, bet grupa 1988. gadā beidz pastāvēt.

1992. gadā viens no grupas dibinātājiem Billijs Karijs mēģina atjaunot *Ultravox*, pieaicinot jaunus dalībniekus. Tiek izlaisti divi studijas albumi, kas nekādus panākumus negūst, un 1996. gadā *Ultravox* otro reizi pārtrauc darbību.

2008. gadā grupa apvienojas tās klasiskajā sastāvā un dodas *Return to Eden* koncerttūrē, kas ilgst līdz 2010. gada maijam.

2011. gada 21. janvārī grupas mājas lapā parādās paziņojums, ka *Ultravox* no pagājušā gada rudens strādā pie jauna albuma.

## Diskogrāfija!
### Studijas albumi
* *[[Ultravox! (albums)|Ultravox!]]* (1977) (kā Ultravox!)
* *[[Ha!-Ha!-Ha!]]* (1977) (kā Ultravox!)
* *[[Systems of Romance]]* (1978)
* *[[Vienna (albums)|Vienna]]* (1980)
* *[[Rage in Eden]]* (1981)
* *[[Quartet]]* (1982)
* *[[Lament]]* (1984)
* *[[U-Vox]]* (1986)
* *[[Revelation]]* (1993)
* *[[Ingenuity]]* (1994)
* *[[Brilliant (albums)|Brilliant]]* (2012)

### Koncertalbumi
* *BBC Radio 1 Live In Concert 1981* (1991)
* *Monument* (1983)
* *Future Picture* (1995)
* *Return to Eden: Live at the Roundhouse* (2010)

### Izlases
* *Three Into One* (1980)
* *The Collection* (1984) (trīskāršais platīns UK)
* *Slow Motion* (1993)
* *If I Was: The Very Best Of Midge Ure & Ultravox* (1993)
* *Rare, Vol. 1* (1993)
* *Rare, Vol. 2* (1994)
* *The Voice: The Best of Ultravox* (1997)
* *Dancing With Tears In My Eyes* (1997)
* *Extended Ultravox* (1998)
* *Original Gold* (1998)
* *The Island Years* (1999)
* *The Very Best of Midge Ure & Ultravox* (2001)
* *The Best Of Ultravox* (2003)
* *Finest* (2004)
* *The Very Best of Ultravox* (CD & DVD) (2009)

### Singli

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
2010.—2011. gada Latvijas kauss futbolā

**2010./2011. gada Latvijas kausa izcīņa futbolā** sākās  un noslēdzās ar finālspēli .

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Brūers

**Brūers** var būt:

* Ēriks Brūers (*Eric Brewer*; 1979) — kanādiešu hokejists;
* Ronijs Brūers (*Ronnie Brewer*; 1985) — amerikāņu basketbolists.

## Skatīt arī
* Brīvers
Prāgas iela

**Prāgas iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Latgales apkaimes apkaimē. Prāgas iela sākas pie 13. janvāra ielas krustojuma un beidzas pie Vilhelma Purvīša un Elijas ielas krustojuma.

## Vēsture
Iela izveidota no Elijas ielas daļas un 1928. gada 15. novembrī nosaukta Prāgas vārdā par godu Čehoslovākijas Republikas desmitgadu jubilejai. Kopš tā laika ielas nosaukums nav mainīts. 1938. gadā pāri Pilsētas kanālam uzbūvēja dzelzsbetona tiltu.

## Ielu savienojumi
Prāgas iela ir savienota ar šādām ielām:
* 13. janvāra iela
* Centrāltirgus iela
* Nēģu iela
* Pūpolu iela
* Spīķeru iela
* Gaiziņa iela
* Vilhelma Purvīša iela

## Attēli

Attēls:RigaTram.jpg
Attēls:Prāgas iela 2.JPG


## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Bumbieres

**Bumbieres**, **bumbierkoki** jeb **krauses** (*Pyrus*) ir rožu dzimtas koki, kuru augļi ir **bumbieri** jeb **krauši**, kas pēc augļu morfoloģiskās klasifikācijas ir āboli. Tos, īpaši mājas bumbieres (*Pyrus communis*) augļus, izmanto uzturā. Ģintī ietilpst aptuveni 30 sugas. Latvijā savvaļā ir sastopama tikai viena suga, tas ir, meža bumbiere (*Pyrus pyraster*); introducētas ir mājas bumbiere, Usūrijas bumbiere (*Pyrus ussuriensis*) un vītollapainā bumbiere (*Pyrus salicifolia*). 

## Atsauces
Autoceļš P86

|}
|}
**P86** autoceļš **Sērene—Kalnieši** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu P87 Sērenē pie Aizkraukles caur Daudzevu un Zalvi ar autoceļu P73 8 km no Neretas. Autoceļa kopējais garums ir 37,9 km un visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Pie Daudzevas ciema autoceļš šķērso dzelzceļa līniju Jelgava I—Krustpils. Ceļš šķērso Aizkraukles novadu.

## Apdzīvotas vietas pie autoceļa
* Sērene
* Daudzeva
* Daudzese
* Zalve

## Attēlu galerija

Attēls:P86 beles.JPG‎ |Ceļš P86 pie Daudzeses
Attēls:P86 migla.JPG‎ |Ceļš P86 pie Tutēniem
Attēls:P86 menta.JPG‎ |Ceļš P86 pie pagrieziena uz Mentas staciju
Attēls:P86 serene.JPG‎ |Ceļš P86 pie Sērenes
Attēls:Zalves pagastnams.jpg|Ceļš P86 un Zalves pagastnams
Attēls:zalve4.JPG|Ceļš P86 pie Zalves
Attēls:P86 erberge.JPG|Pagrieziens uz Ērberġi pie Zalves
Attēls:P86 Neretas pagr.JPG|Ceļa P86 pēdējais kilometrs pie Kalniešiem
Attēls:P86 Viesite.JPG|Autobusa pietura "Viesītes upe"
Attēls:cela meistars.JPG|Autobusa pietura "Ceļa meistars" pie Zalves
Attēls:P86 Zalve.JPG|Ceļš P86 Zalvē
Attēls:P86 ziema.jpg|Ceļš P86 ziemā
Attēls:P86 neretas pagasts.JPG|Ceļš P86 starp Zalvi un Kalniešiem
Attēls:P86 daudzeva.JPG|Ceļš P86 pie Daudzevas
Attēls:Ceļš P86 pie Daudzeses.jpg|Ceļš P86 pie Daudzeses ziemā
Attēls:Pagr uz vertuziem.JPG|Pagrieziens uz Vērtūžiem


## Atsauces

## Ārējās saites
1512. gads

**1512. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Aprīlis
* 11. aprīlis — franči pie Ravennas mūriem sakāva "Svētās līgas" karaspēku.

### Oktobris
* 19. oktobris — Mārtiņš Luters kļuva par teoloģijas doktoru.

### Novembris
* 1. novembris — Siksta kapelā pirmo reizi interesenti varēja apskatīt Mikelandželo gleznotos griestus.

### Nezināms datums
* Spāņu jūrasbraucējs Huans Ponse de Leons atklāja Tērksas un Kaikosas.
* Selims I kļuva par Osmaņu impērijas sultānu.
* Moldāvija kļuva par Osmaņu impērijas vasaļvalsti.
* Nikolajs Koperniks uzrakstīja darbu *[[Commentariolus]]*, kur tika izklāstīta teorija par to, ka Saule atrodas Saules sistēmas centrā nevis Zeme, kā tas tika uzskatīts iepriekš.
* Aragonas karalis Ferdinands II iekaroja Navarru.

## Dzimuši
* 5. marts — Gerhards Merkators (*Gerardus Mercator*), flāmu kartogrāfs (miris 1594.)
* 10. aprīlis — Džeimss V Stjuarts, Skotijas karalis (miris 1542.)
* *datums nezināms*
** Anna Boleina, Anglijas karaliene, otrā Henrija VIII sieva (mirusi 1536.)

## Miruši
* 22. februāris — Amerigo Vespuči, itāļu tirgotājs un kartogrāfs, Jaunās pasaules atklājējs (dzimis 1454.)
* 26. maijs — Bajezids II, Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1447.)
Bumbiere

**Bumbiere** var būt:

* bumbieres — rožu dzimtas ģints;
* Nora Bumbiere (1947—1994) — latviešu estrādes dziedātāja.
1544. gads

**1544. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 18. septembris — Krepī tika parakstīts miera līgums, kas noslēdza ceturto karu starp Kārli V un Fransuā I.

## Dzimuši
* 11. marts — Torkvato Taso (*Torquato Tasso*), itāliešu dzejnieks (miris 1595.)
* 24. maijs — Viljams Gilberts, angļu fiziķis un ārsts, pētīja magnētiskās un elektriskās parādības. (miris 1603.)

## Miruši
* 25. septembris — Valērijs Korduss, izcils vācu botāniķis un farmaceits. (dzimis 1515.)
Sergejs Rahmaņinovs

**Sergejs Rahmaņinovs** (; dzimis  Novgorodas guberņā, miris  Beverlihilsā) bija krievu komponists, pianists un diriģents. Viņš mūsdienās ir zināms kā viens no spilgtākajiem romantisma mūzikas pārstāvjiem. Rahmaņinovs pārsvarā rakstīja skaņdarbus klavierēm un orķestrim. Vieni no viņa pazīstamākajiem skaņdarbiem ir četri klavierkoncerti, "Rapsodija par Paganīni tēmu" un "2. simfonija".

## Ievērojamākie skaņdarbi
* "1. klavierkoncerts" (Opus 1, 1891)
* "Aleko" (1892)
* "1. simfonija" (Opus 13, 1896)
* "2. klavierkoncerts" (Opus 18, 1901)
* "Sonāte čellam" (Opus 19, 1901)
* "2. simfonija" (Opus 27, 1908)
* "3. klavierkoncerts" (Opus 30, 1909)
* "4. klavierkoncerts" (Opus 40, 1926)
* "Rapsodija par Paganīni tēmu" (Opus 43, 1934)
* "3. simfonija" (Opus 44, 1936)
* "Simfoniskās dejas" (Opus 45, 1940)

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Rachmaninoff Society'' 
* Pilns Rahmaņinova skaņdarbu saraksts
1517. gads

**1517. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 3. februāris — Kairu iekaroja Osmaņu impērijas karaspēks; beidza pastāvēt Mameluku sultanāts.
* 31. oktobris — Mārtiņš Luters pie Vitenbergas klostera baznīcas durvīm piesita 95 tēzes.

### Nezināms datums
* Maskavijas lielkņazs Vasilijs III iekaroja Rjazaņas lielkņazisti.
* Osmaņu impērijas sultāns Selims I iekaroja Ēģipti un pasludināja sevi par kalifu.

## Dzimuši
* 2. februāris — Gothards Ketlers, pirmais Kurzemes hercogs (miris 1587.)
* *datums nezināms*
** Henrijs Hauards, angļu aristokrāts (miris 1547.)

## Miruši
* 7. marts — Aragonas Marija, Portugāles karaliene (dzimusi 1482.)
* 31. oktobris — Fra Bartolomeo, itāļu gleznotājs (dzimis 1472.)
* *datums nezināms*
** Ludoviko di Vartema (*Ludovico di Varthema*), itāļu ceļotājs, pirmais vai viens no pirmajiem Eiropas kristiešiem, kas nonāca Mekā (dzimis ap 1470.) 
* *iespējams*
** Luka Pačoli, itāļu matemātiķis (dzimis 1445.)
Bajāru iela

**Bajāru iela** var būt:

* Bajāru iela — iela Rīgā;
* Bajāru iela — iela Ropažu pagasta Bajāros;
* Bajāru iela — iela Salaspils pagasta Bajāros;
* Bajāru iela — iela Lapmežciema pagasta Bigauņciemā.
Palmu iela

**Palmu iela** var būt šādās Latvijas pilsētās:
* Palmu iela, Cēsīs
* Palmu iela, Liepājā
* Palmu iela, Rīgā

## Skatīt arī
* Palma
Jakobs Benjamins Fišers

thumb|250px|Grāmatas ''Versuch einer Naturgeschichte von Livland'' pirmizdevuma titullapa (1778)

**Jakobs Benjamins Fišers** (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu aptiekārs, grāmatvedis, kolekcionārs un pirmais akadēmiski izglītotais Rīgas dabaszinātnieks, publicējis Vidzemes dabas aprakstu "Versuch einer Naturgeschichte von Livland'" (1778, atkārtots izdevums 1791).

## Dzīvesgājums
Jakobs Benjamins Fišers dzimis 1731. gada 13. oktobrī Rīgā aptiekāra ģimenē. Mācījās Rīgas licejā, pēc tam strādāja tēva aptiekā. Studēja dabaszinības Kopenhāgenas Universitātē pie Kracenšteina (1756—1758), no 1761. gada Upsālas Universitātē pie Kārļa Linneja, piedalījās K.Linneja botāniskajās ekskursijās.

Pēc atgriešanās Rīgā atsāka strādāt par aptiekāru, bet 1768. gadā pārdeva savu aptieku un kopš 1770. gada strādāja par grāmatvedi Rīgas bāriņu valdē. Uzņemts Rīgas brīvmūrnieku ložā „Zum Schwerdt“, kur vēlāk pildīja sekretāra pienākumus. Šajā laikā sāka kolekcionēt dažādus dabas objektus un senus rokrakstus, sūtīja Cēsu mācītāja H. Baumaņa un Rūjienas mācītāja Gustava fon Bergmana savāktās latviešu tautasdziesmas Johanam Gotfrīdam Herderam.
 
1778. gadā J. B. Fišers publicēja savu savākto augu, dzīvnieku un minerālu aprakstus grāmatā "Versuch einer Naturgeschichte von Livland" ar daudzu augu un dzīvnieku latviskiem un igauniskiem nosaukumiem. Pirmajā darba izdevumā un 1784. gadā Rīgā tam izdotajos papildinājumos aprakstītas 614 augu un 681 dzīvnieku suga, otrajā izdevumā 788 augu un 727 dzīvnieku sugas, augi klasificēti pēc K. Linneja sistēmas. J. B. Fišera bibliotēkā 50 sējumos bija savākti 94 zinātnieku un mākslinieku portreti un viņu dzīves apraksti.

J. B. Fišers miris 1793. gada 27. maijā. Viņa bibliotēku ar 1128 grāmatām un rokrakstiem izpārdeva vairāksolīšanā.

## Darbi
* Publikācija par Vidzemē atrastajiem pārakmeņojumiem "*Bedenken über die Versteinerungen in Livland*", avīzes "Rigasche Anzeiger" zinātniskajā pielikumā, 1762. 
* Vidzemes dabas apraksts “*Versuch einer Naturgeschichte von Livland*”, Leipcigā 1778., papildinājumi Rīgā 1784., atkārtots izdevums Kēnigsbergā, 1791.
* Piezīmes Kurzemes fizikālajam zemes aprakstam kopā ar J.B.Fišera pielikumiem viņa Vidzemes dabasizpētes uzmetumam *(Anmerkungen zur physischen Erdbeschreibung von Kurland nebst J. B. Fischers Zusätzen zu seinem Versuch einer Naturgeschichte von Livland)*. Riga: Jos. Fried. Hartknoch (1784) 
* Ložas „Zum Schwerdt“ vēsture - *Geschickte der Loge zum Schwerdt in Riga*, 1789.
* Priekšlasījums ložā sakarā ar Johana Frīdriha Hartknoha nāvi *Die Unsterblichkeit unsers Geistes*, Rīgā, 1789.
* Vidzemes un Igaunijas augu herbārijs ar nosaukumu *Flora livonica exhibens plantae Livonia Esthonique sponte nascentes, collecta a J.B.Fischer Riga 1797*.

## Atsauces
1901. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas - latviešu zemes karte (1911).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1901]]. gada notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).
## Notikumi
### Maijs
* 7. maijs — par Rīgas pilsētas galvu Rīgas dome ievēlēja Džordžu Armitstedu.
 
### Jūnijs
* 1. jūnijs — Rīgā (Esplanādē) sakarā ar Rīgas 700 gadu jubileju tika atklāta vērienīga Rūpniecības un amatniecības izstāde.

### Jūlijs
* 24. jūlijs — Rīgā atklāta pirmā elektriskā tramvaja līnija, kas gāja pa tagadējo Brīvības ielu.

### Augusts
* 16. augusts — tika uzstādīts dienas maksimālās gaisa temperatūras rekords +30,6 grādi, kurš tika pārspēts tikai 2010. gadā.

### Septembris
* 23. septembris — Rīgas Latviešu Atturības Biedrība „Auseklis” atklāja pirmo Tautas namu Rīgā.

### Decembris
* 18. decembris — tika iesvētīta Baltinavas pareizticīgo baznīca.

### Nezināms datums
* Rīgas—Tukuma dzelzceļa līnija tika pagarināta līdz Ventspilij.
* Daugavgrīvas bijušā cietokšņa teritorijā notika arheoloģiskie izrakumi.
* Bukaišos tika uzcelts Biedrības nams.
* Tika pabeigts un sāka uzņemt pirmos kuģus Liepājas Karostas kanāls.
* Krievijas cars Nikolajs II apmeklēja Liepāju un ielika pirmo akmeni Liepājas Svētā Nikolaja pareizticīgo jūras katedrāles būvē.
* Tika atklāta telefona sakaru līnija starp Rīgu un Jelgavu.
* Rīgā tika uzcelts pirmais publiskais kinoteātris "The Royal Vio", kura zālē varēja sanākt 888 skatītāji, bet balkonā vēl 312.
* Rīgā sāka izveidot dārzu pilsētu ar nosaukumu "Ķeizarmežs" (tagadējais Mežaparks).
* Tumes pagasta Jaunmokās tiek pabeigta arhitekta Vilhelma Bokslafa projektētā jaunā Rīgas mēra Džordža Armitsteda medību pils būvniecība.
* Tiek atklātas, pēc arhitekta Karla Felsko projekta celtās, Rīgas pilsētas gāzes tvertnes (Gasometer) Matīsa ielā.

## Kultūra
* Rūdolfs Blaumanis sarakstīja lugu "No saldenās pudeles".
* Gleznotājs Janis Rozentāls pārcēlās uz Rīgu.

## Dzimuši
* 19. jūlijs — Mariss Vētra, dziedātājs un rakstnieks (miris 1965)
* 26. jūlijs — Konstantīns Čakste, tiesību zinātnieks, politiķis, pretestības kustības dalībnieks Otrā pasaules kara laikā, Latvijas Centrālās Padomes priekšsēdētājs. (miris 1945)
* 27. oktobris — Aleksandrs Čaks, dzejnieks un rakstnieks (miris 1950)
* 4. decembris — Meikuls Apeļs, latgaliešu literāts, pirmās latgaliešu literatūras vēstures autors. (miris 1979)
* 22. decembris — Pāvils Vīlips, dzejnieks, aktrises Elvīras Brambergas vīrs (miris 1979)

## Miruši
* 28. marts — Kārlis Zemītis (Pērsietis), latviešu fabulists. (dzimis 1862.)

## Skatīt arī
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats
Lomonosova iela

**Lomonosova iela** var būt iela šādās Latvijas pilsētās:
* Lomonosova iela, Daugavpilī
* Valērijas Seiles iela, agrāk Lomonosova iela, Rīgā
Latgales futbola čempionāts 2010

**2010. gada Latgales futbola čempionāts** notika no  līdz , kuru organizēja Latvijas Futbola federācijas Latgales reģiona vadītājs Imants Babris. Čempionātā piedalījās 5 komandas, kas aizvadīja trīs riņķu turnīru. Latgales čempiona titulu un ceļazīmi uz 2. līgas finālsacensībām izcīnīja FK Ilūkste.

## Turnīra tabula

**Sp** = Aizvadītās spēles; **U** = Uzvaras; **N** = Neizšķirti; **Z** = Zaudējumi; **+** = Gūtie vārti; **-** = Zaudētie vārti; **V** = Vārtu starpība; **Pkt** = Punkti

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Labākie spēlētāji

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
2004.—2005. gada NBA sezona

**[[Nacionālā Basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] 2004.—2005. gada sezona** bija 59. NBA sezona. Regulārā sezona ilga no  līdz . Šajā sezonā piedalījās 30 komandas (29 no ASV un 1 no Kanādas). Regulārajā sezonā tika izspēlētas 1230 spēles (katra komanda aizvadīja 82 spēles). Izslēgšanas spēles ilga līdz .

Par NBA čempioniem kļuva Sanantonio "Spurs" spēlētāji, kas septiņu spēļu finālsērijā pieveica Detroitas "Pistons" ar 4—3. Par regulārās sezonas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Fīniksas "Suns" spēlētājs Stīvs Nešs, finālsērijas vērtīgāko — Tims Dankans no "Spurs".

2004. gada NBA drafts notika , tajā Orlando "Magic" ar pirmo numuru izvēlējās Dvaitu Hauardu. Tāpat šajā draftā ar 11. numuru Goldensteitas "Warriors" izvēlējās latvieti Andri Biedriņu. Denveras "Nuggets" organizēja 54. NBA Visu zvaigžņu spēli *Pepsi Center* arēnā Denverā, Kolorādo štatā . Tajā Austrumu komanda uzvarēja Rietumus ar 125—115. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts visas sezonas rezultatīvākais basketbolists — Elens Aiversons no Filadelfijas "76ers".

Šī bija pirmā sezona līgas vēsturē, kad turnīrā piedalījās 30 komandas, par 30. komandu kļuva Šarlotas "Bobcats", kas savas mājas spēles aizvadīja *Charlotte Coliseum* arēnā. Tāpat pirmoreiz komandas tika sadalītas sešās divīzijas ar piecām komandām katrā iepriekšējo 4 divīziju ar dažādu komandu skaitu tajās.

## Regulārā sezona

;Austrumu konference

;Rietumu konference

**Piezīmes**
* **z** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības visām izslēgšanas spēlēm.
* **c** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības konferences izslēgšanas spēlēm.
* **y** – Ieguva divīzijas titulu.
* **x** – Iekļuva izslēgšanas spēlēs.

## Izslēgšanas spēles
:Piezīmes:
:* **Treknraksts** = komanda uzvar kārtā
:* *Slīpraksts* = komandai ir mājas spēļu priekšrocības attiecīgajā kārtā
:*  = divīzijas čempioni

## Apbalvojumi
* **[[MVP]]:** Stīvs Nešs, Fīniksas "Suns"
* **Labākais aizsardzībā:** Bens Volless, Detroitas "Pistons"
* **Debitants:** Emeka Okafors, Šarlotas "Bobcats"
* **Rezervists:** Bens Gordons, Čikāgas "Bulls"
* **Visvairāk progresējušais:** Bobijs Saimonss, Losandželosas "Clippers"
* **Treneris:** Maiks D'Antoni, Fīniksas "Suns"
* **Ģenerālmenedžeris:** Braiens Kolandželo, Fīniksas "Suns"

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa 
* Basketball Reference profils
2003.—2004. gada NBA sezona

**[[Nacionālā Basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] 2003.—2004. gada sezona** bija 58. NBA sezona. Šajā sezonā piedalījās 29 komandas (28 no ASV un 1 no Kanādas). Finālsērija ilga no  līdz .

Par NBA čempioniem kļuva Detroitas "Pistons" spēlētāji, kas piecu spēļu finālsērijā pieveica Losandželosas "Lakers" ar 4—1. Par regulārās sezonas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Minesotas "Timberwolves" spēlētājs Kevins Gārnets, finālsērijas vērtīgāko — Čonsijs Billapss no "Pistons".

2003. gada NBA drafts notika , tajā Klīvlendas "Cavaliers" ar pirmo numuru izvēlējās Lebronu Džeimsu. Losandželosas "Clippers" un Losandželosas "Lakers" organizēja 53. NBA Visu zvaigžņu spēli *[[Staples Center]]* arēnā Losandželosā, Kalifornijas štatā . Tajā Rietumu komanda uzvarēja Austrumus ar 136—132. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Šakils O'Nīls no Losandželosas "Lakers".

Šī bija pēdējā sezona līgas vēsturē ar komandu sadalījumu četrās divīzijās. Tāpat šī bija pēdējā sezona, kad pastāvēja Vidējo Rietumu divīzija. Sākot ar 2004.—2005. gada sezonu komandas tika sadalītas sešās divīzijās.

## Regulārā sezona

;Austrumu konference

;Rietumu konference

### Pa konferencēm

**Piezīmes**
* **z** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības visām izslēgšanas spēlēm.
* **c** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības konferences izslēgšanas spēlēm.
* **y** – Ieguva divīzijas titulu.
* **x** – Iekļuva izslēgšanas spēlēs.

## Izslēgšanas spēles
:Piezīmes:
:* **Treknraksts** = komanda uzvar kārtā

## Apbalvojumi
* **[[MVP]]:** Kevins Gārnets, Minesotas "Timberwolves"
* **Labākais aizsardzībā:** Rons Ārtests, Indiānas "Pacers"
* **Debitants:** Lebrons Džeimss, Klīvlendas "Cavaliers"
* **Rezervists:** Antons Džemisons, Dalasas "Mavericks"
* **Visvairāk progresējušais:** Zeks Rendolfs, Portlendas "Trail Blazers"
* **Treneris:** Hubijs Brauns, Memfisas "Grizzlies"
* **Ģenerālmenedžeris:** Džerijs Vests, Memfisas "Grizzlies"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa 
* Basketball Reference profils
2002.—2003. gada NBA sezona

**[[Nacionālā Basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] 2002.—2003. gada sezona** bija 57. NBA sezona. Šajā sezonā piedalījās 29 komandas (28 no ASV un 1 no Kanādas).

Par NBA čempioniem kļuva Sanantonio "Spurs" spēlētāji, kas sešu spēļu finālsērijā pieveica Ņūdžersijas "Nets" ar 4—2. Par regulārās sezonas un finālsērijas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Sanantonio "Spurs" spēlētājs Tims Dankans.

2002. gada NBA drafts notika , tajā Hjūstonas "Rockets" ar pirmo numuru izvēlējās ķīniešu centra spēlētāju Jao Minu. 52. NBA Visu zvaigžņu spēle notika *Philips Arena* arēnā Atlantā, Džordžijas štatā . Tajā Rietumu komanda uzvarēja Austrumus ar 155—145. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Kevins Gārnets no Minesotas "Timberwolves". Lai noskaidrotu spēles uzvarētāju, bija nepiciešami divi papildlaiki, tā bija visilgākā Visu zvaigžņu spēle līgas pastāvēšanas vēsturē.

Šajā sezonā Maikls Džordans trešoreiz un pēdējoreiz paziņo par karjeras beigām. Savu pēdējo spēli viņš aizvadīja  Filadelfijā.

## Regulārā sezona

;Austrumu konference

;Rietumu konference

### Pa konferencēm

**Piezīmes**
* **z** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības visām izslēgšanas spēlēm.
* **c** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības konferences izslēgšanas spēlēm.
* **y** – Ieguva divīzijas titulu.
* **x** – Iekļuva izslēgšanas spēlēs.

## Izslēgšanas spēles
:Piezīmes:
:* **Treknraksts** = komanda uzvar kārtā

## Apbalvojumi
* **[[MVP]]:** Tims Dankans, Sanantonio "Spurs"
* **Labākais aizsardzībā:** Bens Volless, Detroitas "Pistons"
* **Debitants:** Amare Stademaijers, Fīniksas "Suns"
* **Rezervists:** Bobijs Džeksons, Sakramento "Kings"
* **Visvairāk progresējušais:** Gilberts Arenass, Goldensteitas "Warriors"
* **Treneris:** Gregs Popovičs, Sanantonio "Spurs"
* **Ģenerālmenedžeris:** Džo Dumarss, Detroitas "Pistons"

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa 
* Basketball Reference profils
2001.—2002. gada NBA sezona

**[[Nacionālā Basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] 2001.—2002. gada sezona** bija 56. NBA sezona. Šajā sezonā piedalījās 29 komandas (28 no ASV un 1 no Kanādas).

Par NBA čempioniem kļuva Losandželosas "Lakers" spēlētāji, kas četru spēļu finālsērijā pieveica Ņūdžersijas "Nets" ar 4—0. Par regulārās sezonas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Sanantonio "Spurs" spēlētājs Tims Dankans, finālsērijas vērtīgāko — Šakils O'Nīls no "Lakers".

2001. gada NBA drafts notika , tajā Vašingtonas "Wizards" ar pirmo numuru izvēlējās Kvami Braunu. 51. NBA Visu zvaigžņu spēle notika *First Union Center* arēnā Filadelfijā, Pensilvānijas štatā . Tajā Rietumu komanda uzvarēja Austrumus ar 135—120. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Kobe Braiants no Losandželosas "Lakers".

Šī bija pirmā sezona līgas vēsturē, kad sezonas rezultatīvākais spēlētājs, kurš šoreiz bija Elens Aiversons, neiekļuva simboliskajā pirmajā izlasē.

## Regulārā sezona

;Austrumu konference

;Rietumu konference

### Pa konferencēm

**Piezīmes**
* **z** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības visām izslēgšanas spēlēm.
* **c** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības konferences izslēgšanas spēlēm.
* **y** – Ieguva divīzijas titulu.
* **x** – Iekļuva izslēgšanas spēlēs.

## Izslēgšanas spēles
:Piezīmes:
:* **Treknraksts** = komanda uzvar kārtā

## Apbalvojumi
* **[[MVP]]:** Tims Dankans, Sanantonio "Spurs"
* **Labākais aizsardzībā:** Bens Volless, Detroitas "Pistons"
* **Debitants:** Pau Gazols, Memfisas "Grizzlies"
* **Rezervists:** Korliss Viljamsons, Detroitas "Pistons"
* **Visvairāk progresējušais:** Džermeins O'Nīls, Indiānas "Pacers"
* **Treneris:** Riks Kārlaisls, Detroitas "Pistons"
* **Ģenerālmenedžeris:** Rods Torns, Ņūdžersijas "Nets"

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa 
* Basketball Reference profils
1543. gads

**1543. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* maijs — tika izdota Nikolaja Kopernika grāmata *De revolutionibus orbium coelestium* ("Par debess sfēru rotāciju"), kurā tika izklāstīta heliocentrisma koncepcija, Šī darba izdošana tiek uzskatīta par modernās astronomijas sākumu.
* 12. jūlijs — Anglijas karalis Henrijs VIII apprecēja Katrīnu Parru. Šīs bija Henrija VIII sestās laulības. Šīs kāzas apmeklēja arī princese Elizabete.
* no 6. augusta līdz 22. augustam — Franču un Osmaņu apvienotā armija uzbruka un iekaroja Svētās Romas impērijas pilsētu Nicu.

## Dzimuši
* 31. janvāris — Tokugava Iejasu, Minamoto princis, japāņu diplomāts un karavadonis, Tokugavu dinastijas aizsācējs, pabeidza centralizētas feodālas valsts izveidi Japānā. (miris 1616.)

## Miruši
* 24. maijs — Nikolajs Koperniks (*Nicolaus Copernicus*), katoļu priesteris, politiķis, astronoms (dzimis 1473.)
* 29. oktobris — Hanss Holbeins Jaunākais (*Hans Holbein der Jüngere*), vācu mākslinieks (dzimis 1543.)
Leo Paiders

**Leo Paiders** (dzimis , miris ) bija latviešu meliorators un sabiedriskais darbinieks. Ieviesis 27 racionalizācijas priekšlikumus, sagatavojis 22 vienkausa ekskavatora mašīnistus. 

## Dzīvesgājums
Dzimis  Balvos Jura un Bertas Paideru ģimenē. Mācījās Balvu stacijas septiņgadīgajā skolā. 

Otrā pasaules kara laikā laikā strādāja tēva jaunsaimniecībā Annas pagasta "Bērzupļavās". 1944. gada augustā viņu mobilizēja Sarkanajā armijā, 1945. gadā, pēc ievainojumiem Kurzemes cietokšņa kaujā, atbrīvots no armijas. No 1945. līdz 1947. gadam dzīvoja vecāku mājās. No 1947. līdz 1950. gadam strādāja kā šoferis Lubānas un Gulbenes MTS (Mašīnu-traktoru stacijā). No 1950. gada strādāja par ekskavatora mašīnistu Madonas CMP (Celtniecības montāžas pārvaldē), tad no 1976. gada par mašīnistu-instruktoru Madonas PMK-19 (Pārvietojamajā mehanizētajā kolonnā). 

1966. gadā iestājās PSKP un kļuva par Sociālistiskā Darba Varoni. 
Bija LPSR Augstākās Padomes deputāts (1975—1985), Madonas rajona izpildu komitejas loceklis un Madonas rajona darbaudzinātāju padomes priekšsēdētājs.

Miris Balvos 1991. gadā 2. novembrī no sirdslēkmes. Apbedīts Skāķu kalnā, Aronas pagastā.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* PSRS ordenis "Goda Zīme" (1958)
* Sociālistiskā Darba Varonis (Ļeņina ordenis un medaļa "Sirpis un Āmurs", 1966)
* Nopelniem bagātais jaunatnes darbaudzinātājs (1984)

## Literatūra
* "Saknes nedrīkst būt kailas" (1985)

## Atsauces
Bārbija

**Bārbija** () ir lelle, kuru kopš 1959. gada ražo ASV uzņēmums *[[Mattel]]*. Tās autore ir Rūta Handlere.

## Ārējās saites

* 
*