Japānas Impērijas flote

**Japānas Impērijas flote** ( *Dai-Nippon Teikoku Kaigun*, 'Lielās Japānas impērijas flote' jeb 日本海軍 Nippon Kaigun, 'Japānas flote') bija Japānas Impērijas flote no 1868. līdz 1945. gadam, kad tā tika likvidēta pēc Japānas kapitulācijas Otrajā pasaules karā. Pēc Otrā pasaules kara tika izveidoti Japānas Jūras Pašaizsardzības spēki (JMSDF) laikā no 1952. līdz 1954. gadam.

Līdz 1920. gadam Impērijas flote bija trešā lielākā flote pasaulē, aiz Karaliskās flotes un Amerikas Savienoto Valstu flotes (USN). floti atbalstīja Japānas impērijas flotes gaisa spēki () izlūkošanas un gaisa triecienu operācijās no flotes. Tas bija galvenais Rietumu sabiedroto pretinieks Klusā okeāna karā. Impērijas flote papildus izvietoja ierobežotu skaitu sauszemes spēku kontingenta, tostarp profesionālus jūras kājniekus, jūras desantnieku vienības, pretgaisa aizsardzības vienības, iekārtu un ostu drošības vienības, jūras policijas vienības (*Tokubetsu Keisatsutai*).

Impērijas flotes pirmsākumi meklējami agrīnajā mijiedarbībā ar Āzijas kontinenta valstīm, sākot ar agrīno feodālo periodu un sasniedzot aktivitātes kulmināciju 16. un 17. gadsimtā kultūras apmaiņas laikā ar Eiropas lielvarām lielo ģeogrāfisko atklājumu laikmetā. Pēc divu gadsimtu stagnācijas valsts noslēgtības politikas laikā Edo perioda sjoguna laikā Japānas flote bija salīdzinoši novecojusi, kad 1854. gadā Amerikas iejaukšanās rezultātā valsts tika piespiesta atvērties ārvalstu tirdzniecībai. Tas galu galā noveda pie Meidzi restaurācijas. Imperatora varas atdzimšanu pavadīja straujas modernizācijas un industrializācijas periods. Divdesmitā gadsimta sākumā guva vairākus nozīmīgus panākumus kaujās, dažreiz pret daudz spēcīgākiem ienaidniekiem, piemēram, Ķīnas-Japānas karā un Krievijas-Japānas karā, pirms lielā mērā tika iznīcināta Otrajā pasaules karā.

## Vēsture
### Cīņa Āzijā

* Bošinas karš: Hakodates līča kauja
* Pirmais Ķīnas-Japānas karš (1894–1895)
* Bokseru sacelšanās
### Krievijas-Japānas karš un vēlākie gadi
* Heihačiro Togo
* Kamimura Hikonodžo
Kara sākumā Japānas Apvienotajai flotei bija seši moderni kaujas kuģi un astoņi moderni bruņoti kreiseri pret septiņiem Krievijas Pirmās Klusā okeāna eskadras kaujas kuģiem un četriem bruņotajiem kreiseriem (trīs bruņoti kreiseri atradās Vladivostokā).

* Čemulpo kauja – 1904. gada janvāris (februāris).
* Japānas kaujas kuģu "Hacuse" un "Jašima" iznīcināšana – 1904. gada maijs.
* Dzeltenās jūras kauja – 1904. gada jūlijs (augusts).
* Cusimas kauja – 1905. gada maijs, Krievijas eskadras graujoša sakāve.
### Pirmais pasaules karš un starpkaru periods

* 1914. gads — Pirmais veiksmīgais bāzes kuģu aviācijas trieciens vēsturē Cjindao aplenkuma laikā.
* 1917. gads — Vidusjūras ekspedīcija.
1922. gads — Japāna uzbūvēja pasaulē pirmo kuģi, kas īpaši paredzēts lidmašīnu bāzes kuģu pienākumiem, — "Hōshō".

* 1922. gada Vašingtonas Jūras līgums — Japānai tika atļauts uzturēt kaujas kuģu un bāzes kuģu floti līdz 60 % apmērā no Lielbritānijas un Amerikas flotes kvotām. 
* 1930. gada Londonas Jūras līgums
### Otrais pasaules karš

* Isoroku Jamamoto
* Čuiči Nagumo
Līdz Otrā pasaules kara sākumam Japānai piederēja pasaulē jaudīgākā lidmašīnu bāzes kuģu flote (10 bāzes kuģu pretstatā Amerikas Savienoto Valstu 7, no kuriem 4 atradās Atlantijas okeānā), taču tā ievērojami atpalika no Amerikas Savienotajām Valstīm citu karakuģu ziņā (kaujas kuģi: 10 pretstatā 15, no kuriem 9 atradās pēdējie un 3 Lielbritānijas kaujas kuģi Klusajā un Indijas okeānā). Rūpnieciskās jaudas ziņā arī Japāna bezcerīgi atpalika no Amerikas Savienotajām Valstīm. Japānas "Jamato" klases kaujas kuģi bija lielākie vēsturē pēc ūdensizspaidas. Kara sākumā Japānas rīcībā bija modernākais uz kuģiem bāzētais iznīcinātājs "Zero" (*Mitsubishi A6M Zero*).
#### Kara sākotnējais posms (1941.–1942. g.)
##### Uzbrukums Pērlhārborai
* Uzbrukums Pērlhārborai — 1941. gada decembris
##### Ofensīva pret Austrāliju un Ceilonu
* Līnijkuģa "Prince of Wales" un kaujas kreisera "Repulse" nogremdēšana — 1941. gada decembris; pirmā reize pasaulē, kad lielus karakuģus nogremdē lidmašīnas.
* Aviācijas bāzeskuģa "Hermes" un kreiseru "Cornwall" un "Dorsetshire" nogremdēšana — 1942. gada aprīlis
* Ofensīva Jaungvinejai un 5. flotes aviācijas bāzeskuģu divīzijas spēku sakāve Koraļļu jūrā — 1942. gada maijs
#### Pagrieziena punkts kaujasdarbībā (1942.–1944. g.)
###### Midvejas kauja
* Midveja kauja — 1942. gada jūnijs
* Savo salas kauja — 1942. gada augusts
##### Jaungvinejas kampaņa
* Santa Krusas salu kauja — 1942. gada oktobris
* Gvadalkanalas jūras kauja — 1942. gada novembris
##### Zālamana salu aizstāvēšana
* Kauja pie Komandora salām — 1943. gada marts
* Kauja pie Sentdžordžas raga — 1943. gada novembris
##### Mariānas salu aizstāvēšana
* Jūras spēku iznīcināšana pie Trūkas — 1944. gada februāris
* Marianas salu kauja — 1944. gada jūnijs
* Leites līča kauja — 1944. gada oktobris
#### Japānas aizsardzība (1945. gads)
* Operācija "Ten-Go" — 1945. gada aprīlis
* Galvenās jūras flotes iznīcināšana Iekšzemes jūrā — 1945. gada jūlijs
Japānas imperatora flote tika pilnībā izformēta 1945. gadā. Japānas Jūras Pašaizsardzības spēki tika izveidoti 1954. gadā.
## Struktūra
Japānas Impērijas flotes sastāvu veidoja pati Jūras kara flote, kā arī sauszemes un gaisa vienības:

* Japānas Impērijas flotes sauszemes spēki
** Japānas Impērijas flotes jūras kājnieku korpuss
*** Japānas Impērijas flotes gaisa desanta spēki
* Japānas Impērijas flotes gaisa spēki
Flotes komandieru apmācība notika Jūras kara akadēmijā (Etadzimā) un Augstākajā Jūras kara akadēmijā (Tokijā).

Augstākā flotes vadības institūcija bija Japānas Impērijas flotes ģenerālštābs. Jūras kara flotes administratīvās lietas pārvaldīja Jūras kara flotes ministrija
## Formējumu komandieru karogi

## Dienesta pakāpes un zīmotnes

## Atsauces

### Bibliogrāfija
* 
* 
* 
* 
* 
## Ārējās saites

* Nobunaga's ironclad navy
* Hiroshi Nishida's IJN site 
* Imperial Japanese Navy page
* Imperial Japanese Navy Awards of the Golden Kite in World War 2, a Note
* Imperial Japanese Navy in World War 1, 1914–18 including warship losses