open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Allažu iela (Jūrmala)

**Allažu iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Allažu iela sākas krustojumā ar Piestātnes ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 85 metri, tā ir klāta ar asfaltu segumu. Allažu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Dzintari
Alkšņu iela (Jūrmala)

**Alkšņu iela** ir iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē. Alkšņu iela sākas krustojumā ar Vakara ielu un beidzas krustojumā ar Atbalss ielu. Kopējais ielas garums ir 1815 metri, tā ir klāta gan ar grants, gan ar asfalta segumu. Alkšņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Alkšņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vakara iela (T veida krustojums)
* Milteņu iela (T veida krustojums)
* Atbalss iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vaivari
Cleobora mellyi

***Cleobora mellyi*** ir mārīšu suga.

## Izplatība
*Cleobora mellyi* primāri izplatīta Tasmanijā un Austrālijas kontinenta dienvidos. Tādēļ, ka pieaugušās mārītes un kāpuri barojas ar mīkstķermeņu kukaiņiem un to olām, daži no kuriem ir kultūraugu kaitēkļi, tās tika introducētas Jaunzēlandē 1977. gadā (*[[Paropsis charybdis]]* lapgraužu vaboļu bioloģiskās kontroles programmas ietvaros). Taču *Cleobora mellyi* mārītes ir izdzīvojušas tikai Marlboro reģionā. 2006. un 2007. gadā mārītes tika atkārtoti izlaistas citos Jaunzēlandes rajonos. Tagad tās stabili apdzīvo Nortlendu () un Plentī līča reģionu ().

## Ekoloģija
Ar *Cleobora mellyi* pārsvarā barojas putni, zirnekļi un plēsīgi kukaiņi.

*Cleobora mellyi* barojas ar dažādām lapblusiņām un laputīm, ar vaboļu olām. Tajā skaitā:
* dzimta: lapblusiņas (*Psyllidae*)
:* suga: *[[Acizzia acaciae]]* (Maskell, 1894)
:* suga: *[[Acizzia acaciaebaileyanae]]* (Froggatt, 1901)
:* suga: *[[Acizzia uncatoides]]* (Ferris & Klyver, 1932)
* dzimta: ozolu augutis (*Triozidae*)
:* suga: *[[Bactericera cockerelli]]* (Sulc, 1909)
* dzimta: īstās laputis (*Aphididae*)
:* suga: *[[Persiku laputs|Myzus persicae]]* (Sulzer, 1776)
* dzimta: lapgrauži (*Chrysomelidae*)
:* suga: *[[Dicranosterna semipunctata]]* (Chapuis, 1877)
:* suga: *[[Paropsis charybdis]]* Stål, 1860

## Atsauces
Žaunerāni

**Žaunerāni** ir ciems Krāslavas novada Aulejas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Aulejas, 18 km no novada centra Krāslavas un 216 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V614. Ciema teritorijā atrodas Žaunerānu pilskalns. Dienvidos no ciema atrodas Lielais Gauslis.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 66 cilvēkiem.
## Atsauces
Andreja Upīša iela (Jūrmala)

**Andreja Upīša iela** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Andreja Upīša iela sākas ar strupceļu 75 metrus aiz Brocēnu ielas un beidzas krustojumā ar Puškina ielu. Kopējais ielas garums ir 650 metri, tā ir klāta ar grants segumu, bet posmā no Tirgus ielas līdz Robežu ielu tā ir klāta ar asfaltbetona segumu. Andreja Upīša ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Andreja Upīša iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brocēnu iela
* Bišu iela (T veida krustojums)
* Liesmas iela (T veida krustojums)
* Robežu iela
* Tirgus iela
* Pētera Pāvila iela
* Puškina iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ķemeri
Gorodišče (ciems)

**Gorodišče** ir ciems Krāslavas novada Indras pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 2 km no pagasta centra Indras, 23 km no novada centra Krāslavas un 242 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V628. Ciemā atrodas Gorodiščes pilskalns.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas 63 cilvēkiem.

## Atsauces
Eugents Bušpepa

**Eugents Bušpepa** (; dzimis  Rešenā, Albānijā) ir albāņu dziedātājs un dziesmu autors. Eugents piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē, pārstāvot Albāniju, pēc uzvaras nocionālajā atlasē *[[Festivali i Këngës]]* ar dziesmu *[[Mall]]*. Savā pusfinālā viņš ieguva 8. vietu, kas viņam ļāva kvalificēties finālam, kurā dziedātājs ieguva 11. vietu.

## Atsauces
Ostrovna

**Ostrovna** ir ciems Krāslavas novada Indras pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 4 km no pagasta centra Indras, 24 km no novada centra Krāslavas un 245 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Ostrovnas ezera krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 32 sētas ar 234 cilvēkiem.

## Atsauces
Elena Fureira

**Elena Fureira** (; dzimusi **Entela Fureraja** ()  Fieri, Albānijā) ir grieķu dziedātāja, aktrise, dejotāja un modes dizainere. Elena piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē, pārstāvot Kipru ar dziesmu *[[Fuego]]*. Savā pusfinālā, kā arī finālā viņa ieguva 2.vietu, kas ir labākais valsts rezultāts konkursā līdz šim.

## Atsauces
Beržine

**Beržine** ir ciems Krāslavas novada Izvaltas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 4 km no pagasta centra Izvaltas, 10 km no novada centra Krāslavas un 213 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V638.

1897. gadā katoļu ciemā bija 17 sētas ar 118 cilvēkiem.
## Atsauces
Kalna Boliņi

**Kalna Boliņi** ir ciems Krāslavas novada Izvaltas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Izvaltas, 12 km no novada centra Krāslavas un 210 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Sargavas ezera krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 22 cilvēkiem.
## Atsauces
Lielie Trūļi

**Lielie Trūļi** ir ciems Krāslavas novada Izvaltas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 3 km no pagasta centra Izvaltas, 14 km no novada centra Krāslavas un 208 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V636.

1897. gadā katoļu ciemā bija 24 sētas ar 121 cilvēku.

## Atsauces
Hippodamia convergens

***Hippodamia convergens*** ir mārīšu suga.

## Izplatība
*Hippodamia convergens* ir plaši izplatīta Ziemeļamerikā — Meksikā, ASV un Kanādas rietumos, un Centrālamerikā. Dienvidamerikā sastopama Kolumbijā.

## Ekoloģija
*Hippodamia convergens* ir svarīgs dabisks ienaidnieks dažādiem kukaiņiem, tajā skaitā laputīm, bruņutīm, tripšiem un citiem mīkstķermeņu kukaiņiem. Toties mārītes var baroties arī ar ziedputekšņiem un ar nektāru, ja ir kukaiņu upuru trūkums.

*Hippodamia convergens* upuru sarakstā ir:
* dzimta: īstās laputis (*Aphididae*)
:* suga: *[[Acyrthosiphon pisum]]* Harris, 1776
:* suga: *[[Aphis fabae]]* Scopoli, 1763
:* suga: *[[Aphis spiraecola]]* Patch, 1914
:* suga: *[[Melanaphis sacchari]]* (Zehntner, 1897)
:* suga: *[[Diuraphis noxia]]* Kurdjumov, 1913
:* suga: *[[Rhopalosiphum maidis]]* (Fitch, 1856)
:* suga: *[[Rhopalosiphum padi]]* (Linnaeus, 1758)
:* suga: *[[Myzus nicotianae]]* Blackman, 1987
:* suga: *[[Myzus persicae]]* (Sulzer, 1776)
:* suga: *[[Sitobion avenae]]* (Fabricius, 1775)
* dzimta: lapblusiņas (*Psyllidae*)
:* suga: *[[Diaphorina citri]]* Kuwayama, 1908
* dzimta: ozolu augutis (*Triozidae*)
:* suga: *[[Bactericera cockerelli]]* (Šulc, 1909)
* dzimta: bruņutis (*Coccidae*)
:* suga: *[[Toumeyella parvicornis]]* (Cockerell, 1897)

## Atsauces

## Ārējās saites
Geocoris pallens

***Geocoris pallens*** ir *[[Geocoridae]]* dzimtas suga. *Geocoris pallens* blaktis ir atzīmēts ka dabisks ienaidnieks *[[Bactericera cockerelli]]* lapblusiņai Kalifornijas štata dienvidos.

## Atsauces
Mazie Murāni

**Mazie Murāni** ir ciems Krāslavas novada Izvaltas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Izvaltas, 13 km no novada centra Krāslavas un 210 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 16 sētas ar 123 cilvēkiem.
## Atsauces
Scymnus loewii

***Scymnus loewii*** ir mārīšu suga. Izplatīta Ziemeļamerikā, Centrālamerikā un Dienvidamerikā (Argentīnā, Brazīlijā, Čīlē, Kolumbijā, Paragvajā, Peru, Urugvajā, Venecuēlā). Pieaugušās mārītes garums ir 1,7—2,3 mm. Ir zināms, ka *Scymnus loewii* ir dabisks ienaidnieks *[[Bactericera cockerelli]]* lapblusiņai.

## Atsauces
Andžāni (Kalniešu pagasts)

**Andžāni** ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 6 km no pagasta centra Kalniešiem, 11 km no novada centra Krāslavas un 229 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V657.

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Dubrovka (Kalniešu pagasts)

**Dubrovka** ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 7 km no pagasta centra Kalniešiem, 17 km no novada centra Krāslavas un 234 km no Rīgas.

1897. gadā pusmuižā dzīvoja 12 cilvēki.

## Atsauces
Livčāni

**Livčāni** ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 5 km no pagasta centra Kalniešiem, 16 km no novada centra Krāslavas un 235 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 16 sētas ar 99 cilvēkiem.
## Atsauces
Orius tristicolor

***Orius tristicolor*** ir koku laupītājblakšu suga. Tā ir gan plēsīga gan fitofāga suga, kas var medīt kukaiņus un baroties uz augiem. Pie kukaiņu upuriem pieder dažādi tripši (piemēram, *[[Frankliniella occidentalis]]*), lapblusiņas (*[[Bactericera cockerelli]]*), baltblusiņas, laputis, tīklērces, posmkāju olas un zvīņspārņu sīkie kāpuri.

## Atsauces
Dauguļi (Kalniešu pagasts)

**Dauguļi** ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1 km no pagasta centra Kalniešiem, 13 km no novada centra Krāslavas un 234 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A6.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 59 cilvēkiem.
## Atsauces
Lokāma valoda

**Lokāma** jeb **fleksīva valoda** ir valoda, kurā gramatiskās vārdu kategorijas un sintaktiskās attiecības pamatā ir izteiktas ar galotnēm. Pie lokāmajām valodām pieder indoeiropiešu un semītu valodas.

No indoeiropiešu valodām īpaši bagāta un daudzveidīga fleksija (galotņu sistēma) ir sanskritam, sengrieķu, latīņu, baltu valodām − lietuviešu un latviešu, kā arī slāvu valodām. Tādās valodās, kā angļu, franču, vārdu locīšanas sistēma jau ir ievērojami reducējusies.

Lokāmajās valodās vairākas gramatiskās kategorijas var tikt izteiktas ar vienu un to pašu galotni (piemēram, latv. "valod**ai**" – galotne "ai" izsaka gan vienskaitli, gan datīva locījumu), bet vienas tās pašas gramatiskās kategorijas var tikt izteiktas ar dažādām galotnēm (piemēram, "valod**ai**", "egl**ei**", "nakt**ij**" - galotnes "ai", "ei" un "ij" izsaka gan vienskaitli, gan datīva locījumu). Morfēmas vārdā var apvienot gan gramatisko, gan fonētisko atspulgu. Piemēram, tikai salīdzinot vienskaitļa nominatīva formas "ūdens", "akmens", "zibens" ar citiem līdzīgiem vārdiem, var izšķirt galotni "–ens". Tādos vārdos, kā "knis**l**is", "kāps**l**is" nav viegli identificēt arī piedēkļus.

Lokāmajās valodās pastāv arī t.s. iekšējā fleksija jeb nefonētiskā līdzskaņu un patskaņu mija (piemēram, latv. "l**ī**t – l**ie**t  – l**ai**stīt").

## Skatīt arī
* Aglutinējoša valoda
* Inkorporējoša valoda
* Analītiska valoda
* Izolējoša valoda

## Atsauces
Ostrovas apriņķis (Pleskavas guberņa)

thumb|300px|Ostrovas apriņķis ar krieviskajiem un franciskajiem vietvārdiem (1820).
**Ostrovas apriņķis** () bija viens no Krievijas impērijas, vēlāk Krievijas PFSR Pleskavas guberņas administratīvajām vienībām (1772—1927). Tas robežojās ar Pleskavas guberņas Pleskavas, Porhovas, Novorževas un Opočkas apriņķiem, kā arī ar Vitebskas guberņas Ludzas apriņķi, vēlāk Latvijas Republikas Jaunlatgales apriņķi.
Apriņķa pilsēta bija Ostrova.

Mūsdienās apriņķa teritorijā atrodas viss Pleskavas apgabala Pitalovas rajons, gandrīz viss Ostrovas rajons, daļēji Pečoru rajons, Porhovas rajons, Novorževas rajons un Palkinas rajons.

## Vēsture
Līdz 13. gadsimtam Ostrovas apriņķa teritorija bija Novgorodas zemes rietumu daļa, kas robežojās ar letgaļu Atzeles zemi.
Pēc Adzeles dalīšanas 1224. gadā tās austrumu daļa kļuva par Rīgas arhibīskapijas daļu.
1431. gadā Pleskavas karaspēks iebruka Augšpils apvidū un uzbūvēja tur labi nocietinātu cietoksni Višgorodu (*Вышгородок*). 1461.-1464. gadā, izmantojot Livonijas iekšējās nesaskaņas, Pleskava ieņēma papildu robežnovadus. 
1500. gadā sākās Krievijas—Livonijas—Lietuvas karš, kurā Livonijas Konfederācijas karaspēks mestra Pletenberga vadībā 7. septembrī ieņēma Ostrovas cietoksni, bet 1502. gada 27. augustā aplenca Pleskavas kremli un uzvarēja Kaujā pie Smoļinas. 1510. gadā Ostrovas apriņķi pakļāva Maskavijas valsts. Livonijas kara laikā to ieņēma Stefana Batorija karaspēks, bet pēc Jamas Zapoļskas miera līguma atdeva Krievijai.

Ostrovas apriņķi Pleskavas provinces sastāvā izveidoja 1719. gadā, 1860. gadā caur to tika uzbūvēta dzelzceļa līnija Pēterburga—Varšava. Pēc Latvijas—Krievijas miera līguma 1920. gadā Otrovas apriņķa trīs pierobežas pagasti tika iekļauti Latvijas Jaunlatgales apriņķī. 
Apriņķi likvidēja 1927. gadā un izveidoja Ostrovas rajonu.

## Apriņķa pagasti (1914)
 
* Gribuļu pagasts (*Грибулевская волость*) 
* Gusakovas pagasts (*Гусаковская волость*) 
* Kačanovas pagasts (*Качановская волость*), no 1920. gada Latvijas teritorijā 
* Koreševas pagasts (*Корешевская волость*) 
* Ļisinas pagasts (*Лисинская волость*) 
* Mjasovas pagasts (*Мясовская волость*) 
* Prokšinas pagasts (*Прокшинская волость*) 
* Soņinas pagasts (*Сонинская волость*) 
* Tolkovas pagasts (*Толковская волость*), no 1920. gada Latvijas teritorijā  
* Turovecas pagasts (*Туровецкая волость*)
* Višgorodokas pagasts (*Вышгородецкая волость*), no 1920. gada Latvijas teritorijā 
* Žerebcovas pagasts (*Жеребцовская волость*)

## Etniskais sastāvs
Pēc 1897. gada tautskaites datiem Ostrovas apriņķī dzīvoja:
*Krievi — 156 227 (96,5 %)
*Latvieši — 2 929 (1,8 %)
*Poļi — 893  (0,55 %)
*Ebreji — 889 (0,55 %)
*Vācieši — 398 (0,25 %)
*Igauņi — 275 (0,17 %)
*Čigāni — 123 (0,08 %)
*kopā **161 877** (100,0 %)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Карта Островского уезда Псковской губернии, 1903
* Старые карты Островского уезда
Kīsa

**Kīsa** var būt:

* Ališija Kīsa (*Alicia Keys*; 1981) — amerikāņu ierakstu māksliniece, mūziķe un aktrise;
* Medisona Kīsa (*Madison Keys*; 1995) — amerikāņu tenisiste.
Podgurje (Kalniešu pagasts)

**Podgurje** ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Kalniešiem, 13 km no novada centra Krāslavas un 235 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V627.

1897. gadā katoļu muižā bija 3 sētas ar 28 cilvēkiem.
## Atsauces
Bizantiešu kalendārs

**Bizantiešu kalendārs** tika lietots Konstantinopoles patriarhātā no 691. līdz 1728. gadam, Bizantijas impērijā no 988. līdz 1452. gadam, Kijivas Krievzemē un Maskavijā no 988. gada līdz 1700. gadam. Par kalendāra sākumu uzskatīja Bībelisko pasaules radīšanu 5509 gadus pirms Jēzus dzimšanas. Kalendāra mēneši balstījās romiešu Jūlija kalendārā, un gads sākās 1. septembrī. Latīniskos mēnešu nosaukumus pārtulkoja grieķiski.

Kalendārs parādījās 7. gadsimta vidū, nostiprinās Bizantijas impērijā, taču ir zināms arī Rietumeiropā, kas savu kalendāru sāka no Jēzus dzimšanas gada.
Rumāņi

**Rumāņi** (, ) ir rumāņu valodā runājošie Rumānijas un Moldāvijas iedzīvotāji. Kopējais rumāņu skaits pasaulē tiek lēsts no 24 līdz 30 miljoniem.

## Ārējās saites

* A Concise History of Romanians
* The Romanian nation in the beginning of the 20th century
Acizzia acaciae

***Acizzia acaciae*** ir lapblusiņu suga. Sastopama Austrālijā (Jaundienvidvelsas, Dienvidaustrālijas un Viktorijas štatos) un Jaunzēlandē. Attīstās uz *[[Acacia melanoxylon]]*.

## Atsauces
Acizzia acaciaebaileyanae

***Acizzia acaciaebaileyanae*** ir lapblusiņu suga. Sastopama Austrālijā, Jaunzēlandē, Filipīnās, Eiropā (Francijā, Itālijā, Sicīlijā, Vācijā, Šveicē, Slovēnijā), Āfrikā (Dienvidāfrikā), ASV (Kalifornijas štatā). Attīstās uz dažādām akācijām, tajā skaitā *[[Acacia baileyana]]*, *[[Acacia dealbata]]*, *[[Acacia decurrens]]* un *[[Acacia podalyriifolia]]*, un uz *[[Samanea saman]]*.

## Atsauces
Valensijas Karaliste

thumb|right|Karalistes karogs
thumb|right|Valensija, kā Aragonas kroņa zemju daļa
**Valensijas Karaliste** (valensiešu , , ) pastāvēja mūsdienu Spānijas Karalistes teritorijā no 1238. līdz 1707. gadam un bija viena no Aragonas kroņa zemēm. Izveidota pēc tam, kad rekonkistas gaitā Aragona iekaroja musulmaņu kontrolētās zemes. Karaliste beidza pastāvēt, kad Filips V Aragonas kroņa zemes apvienoja ar Kastīlijas kroņa zemēm, izveidojot vienotu Spāniju. Mūsdienu Valensijas apgabals aizņem karalistes bijušo teritoriju. Karalistes galvaspilsēta bija Valensija. Iedzīvotāju vairākums runāja katalāņu valodas valensiešu dialektā un aragoniešu valodā. Valdošā vairākuma reliģija bija katolicisms, islāmam un jūdaismam paliekot mazākuma reliģijām.

1232. gadā Haime I sāka pirmo kampaņu šī reģiona zemju iekarošanai. Otrā kampaņa sākās 1238. gadā, kad 9. oktobrī Haime I iekaroja Valensijas pilsētu. Trešā kampaņa sākās 1243. gadā un beidzās 1245. gadā, kad Haime I paplašināja iekarojumus dienvidu virzienā. Haime II turpināja iekarojumus dienvidos, ieņemot teritorijas, kuras vēlējās pakļaut arī Kastīlija. Iekarotie musulmaņi regulāri rīkoja dumpjus, un to lojalitāte kristiešu karalim bija apšaubāma. Atklāto un slēpto musulmaņu tiesības pakāpeniski ierobežoja, līdz 1609. gadā tos pilnībā izraidīja no valsts.

Karalis saglabāja varu pār piekrastes auglīgākajām un bagātākajām zemēm, saviem aragoniešu feodālajiem vasaļiem piešķirot kalnainas un mazāk auglīgas zemes. Zemes īpašuma tiesības arī ietekmēja arī jauno iedzīvotāju demogrāfiju. Iekšzemē ieradās kastīliešu valodai radniecīgajā aragoniešu valodā runājoši zemnieki. Piekrastē ieradās valensiešu valodā runājošie katalāņi.

15. gadsimta sākumā Valensija sasniedza labklājības uzplaukumu, plaši tirgojoties Vidusjūras reģionā. Amerikas atklāšana un Spānijas impērijas veidošanās, pavērsa galvenos tirdzniecības ceļus uz Amerikām un Āfriku. Pēc Aragonas Ferdinanda kāzām ar Kastīlijas Izabellu, sākās vienotas Spānijas veidošanās. Vidusjūras tirdzniecība kristiešu un musulmaņu karu dēļ kļuva neizdevīgāka. Apmēram 125 000 musulmaņu izraidīšana 1609. gadā iztukšoja daudzus apgabalus un ciematus, samazinot reģiona ekonomisko aktivitāti.

## Ārējās saites
Banceniškas

**Banceniškas** ir ciems Krāslavas novada Kombuļu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Kombuļiem, 11 km no novada centra Krāslavas un 217 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 61 cilvēkiem.
## Atsauces
Acizzia uncatoides

***Acizzia uncatoides*** ir lapblusiņu suga. Sastopama Austrālijā, Jaunzēlandē, Dienvidamerikā (Čīlē, Kolumbijā), Meksikā, ASV (Kalifornijā un Havajās), Ziemeļāfrikā (Alžīrā), Eiropā (Portugālē, Francijā, Itālijā, Sicīlijā, Spānijā, Maltā, Kanāriju salās, Lielbritānijas salā) un Dienvidrietumāzijā (Lībijā, Izraēlā).

*Acizzia uncatoides* lapblusiņas attīstās uz dažādām akāciju sugām, tajā skaitā *[[Acacia baileyana]]*, *[[Acacia confusa]]*, *[[Acacia dealbata]]*, *[[Acacia floribunda]]*, *[[Acacia koa]]*, *[[Acacia koaia]]*, *[[Acacia ligulata]]*, *[[Acacia longifolia]]*, *[[Acacia melanoxylon]]*, *[[Acacia rivalis]]*, *[[Acacia saligna]]*, *[[Acacia verniciflua]]*, un uz *[[Albizia]]* (*[[Albizia julibrissin]]* un *[[Albizia lophantha]]*).

## Atsauces
Jadlovci

**Jadlovci** ir ciems Krāslavas novada Kombuļu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 7 km no pagasta centra Kombuļiem, 12 km no novada centra Krāslavas un 223 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu viensētā bija 9 cilvēki.
## Atsauces
Lielie Unguri

**Lielie Unguri** ir ciems Krāslavas novada Kombuļu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Kombuļiem, 13 km no novada centra Krāslavas un 220 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Ārdava ezera krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 58 cilvēkiem.
## Atsauces
PSRS Augstākā Padome

**PSRS Augstākā Padome** bija PSRS parlaments, kam formāli piederēja augstākā likumdošanas vara. Tam bija tiesības veikt izmaiņas valsts konstitūcijā, ievēlēt Prezidiju (kura priekšsēdētājs bija formālais PSRS valsts galva), apstiprināt PSRS Ministru padomi (līdz 1946. gadam PSRS Tautas komisāru padome) un iecelt ģenerālprokuroru. Vienpartijas komunistiskajā diktatūrā Augstākā Padome bija pilnībā padota PSKP Politbirojam un bez iebildumiem apstiprināja visus tā lēmumus.

## Darbība
thumb|right|Augstākās Padomes vēlēšanu plakāts
Augstākā Padome aizvietoja iepriekš pastāvējušās augstākās varas iestādes: PSRS Padomju Kongresu un PSRS Centrālo izpildkomiteju. Vēlēšanās vēlētājiem piedāvāja kandidātus no vienīgā komunistu un bezpartejisko saraksta. 
Augstākā Padome uz pirmo sēdi sanāca 1938. gada 12. janvārī pēc 1936. gada "Staļina konstitūcijas" pieņemšanas un beidza pastāvēt 1989. gadā, Gorbačova konstitucionālo izmaiņu laikā, pārveidojoties par Tautas deputātu kongresu, kas turpināja darbu līdz PSRS sabrukumam. 1991. gada 26. decembrī tās augstākā palāta — Republiku Padome pieņēma deklarāciju, kas oficiāli pārtrauca PSRS pastāvēšanu.

Parlamentam bija divas līdztiesīgas palātas — Tautību Padome un Savienības Padome, kurās deputātus sākotnēji ievēlēja uz četriem gadiem, bet pēc 1977. gada "Brežņeva konstitūcijas" pieņemšanas, jau uz pieciem. Savienības padomē ievēlēja vienu deputātu no katriem 300 000 iedzīvotāju. Tautību padomē ievēlēja 32 deputātus no katras padomju republikas, 11 deputātus no katras autonomās republikas, 5 no katra autonomā apgabala un 1 no katra autonomā apvidus, neatkarīgi no iedzīvotāju skaita. Kopējais deputātu skats bija ap 1500. 
 
Augstākās Padomes nenozīmīgumu padomju sistēmā demonstrēja tas, ka tās deputāti parasti tikās tikai divreiz gadā, lai divu dienu ilgās sapulcēs apstiprinātu visus iesniegtos priekšlikumus.

## Prezidija priekšsēdētāji
Mihails Kaļiņins (1938—1946), Nikolajs Šverņiks (1946—1953), Kliments Vorošilovs (1953—1960), Leonīds Brežņevs (1960—1964), Anastass Mikojans (1964—1965), Nikolajs Podgornijs (1965—1977), Leonīds Brežņevs (1977—1982), Jurijs Andropovs (1982—1984), Konstantīns Čerņenko (1984—1985), Andrejs Gromiko (1985—1988), Mihails Gorbačovs (1988—1989).

## Augstākās Padomes sasaukumi
1. sasaukums (1938—1946), 2. sasaukums (1946—1950), 3. sasaukums (1950—1954), 4. sasaukums (1954—1958), 5. sasaukums (1958—1962), 6. sasaukums (1962—1966), 7. sasaukums (1966—1970), 8. sasaukums (1970—1974), 9. sasaukums (1974—1979), 10. sasaukums (1979—1984), 11. sasaukums (1984—1989).
Vitelsbahu dinastija

thumb|right|Visus Vitelsbahu valdnieku ģerboņus vienojošās zili-baltās Bavārijas krāsas
**Vitelsbahu dinastija** ir vācu izcelsmes dinastija, kuras pārstāvji no 1180. līdz 1918. gadam valdīja Bavārijā. Tās pārstāvji gadsimtu laikā valdīja arī Svētās Romas impērijā, Dānijā, Zviedrijā, Norvēģijā, Grieķijā, Reinzemē, Ķelnē, Brandenburgā, Holandē, Ungārijā un citur.

## Ārējās saites
Spāņu Nīderlande

**Spāņu Nīderlande** ir apvienojošs nosaukums vairākām Svētās Romas impērijas zemēm, kas atradās personālūnijā ar Spānijas karalisti. Teritorijas apvienoja lielāko daļu no mūsdienu Beļģijas, Luksemburgas un Nīderlandes, kā arī nelielas Vācijas un Francijas teritorijas ar galvaspilsētu Briselē.

Pēc Burgundiešu dinastijas beigšanās 1482. gadā Burgundijas Nīderlandes zemes mantoja austriešu Hābsburgu dinastija. Pēc ķeizara Kārļa V atteikšanās no troņa 1556. gadā šīs zemes nonāca spāņu Hābsburgu pakļautībā. Pēc 1568. gadā sākušās protestantu sacelšanās, ziemeļu daļa 1581. gadā izveidoja neatkarīgu Holandes Republiku, pārējai katoļu apdzīvotajai teritorijas daļai paliekot Spānijas pakļautībā. 17. gadsimta otrajā pusē šeit bieži iebruka Francija, anektējot pierobežas zemes. 1714. gadā, Spānijas mantojuma kara rezultātā šī teritorija atkal pārgāja Austrijas Hābsburgu varā, radot Austrijas Nīderlandi.


Map Union of Arras and Utrecht 1579-es.svg|Spānijas Nīderlande, 1579
Map of the Habsburg Netherlands by Alexis-Marie Gochet.png|Spānijas Nīderlandes sašķelšanās. 
Austrian Netherlands 1713 - 1789.gif|Austrijas Nīderlande


## Ārējās saites
Daina Gudzinevičūte

**Daina Gudzinevičūte** (dzimusi ) ir bijusī Lietuvas sportiste, olimpiskā čempione stenda šaušanā, no 2012. gada Lietuvas Nacionālās Olimpiskās komitejas prezidente, Eiropas Olimpiskās komitejas (EOK) Dzimumu līdztiesības komisijas priekšsēdētāja.

## Sportista karjera
Kopš 1986. gada Lietuvas šaušanas komandas dalībniece. Sasniegusi un uzlabojusi 9 Lietuvas rekordus. 1988.-1989. gadā PSRS izlases komandas dalībniece. 1988. gadā uzvarēja Eiropas čempionāta individuālās un komandas sacensībās (PSRS komandā). 1996. gada olimpiskās spēlēs Atlantā ieņēma desmito vietu dubletu tranšejas stenda šaušanā.

Šaušana tranšeju stendā olimpiskajās spēlēs ir iekļauta kopš 2000. gada olimpiskām spēlēm Sidnejā. Šajā disciplīnā  Daina Gudzinevičūte sašāva kvalifikācijas kārtā  71 no 75, finālā 22 no 25 mērķiem. Ar kopējo punktu skaitu 93 punkti viņa ieguva pirmo vietu un šis rezultāts kļuva par šī šaušanas veida olimpisko pirmrekordu.

2004. gada Olimpisko spēļu kvalifikācijas kārtā D. Gudzinevičūte sašāva 55 no 75 mērķiem un finālā neiekļuva. Labāk veicās 2008. gada Olimpiskās spēlēs, kur viņa bija finālistu vidū un izcīnīja augsto 5. vietu.
  
Līdz 2005. gadam D. Gudzinevičūte strādāja Valsts robežsardzes dienestā.
2012. gada 12. oktobrī viņa tika ievēlēta Lietuvas Nacionālās Olimpiskās komitejas prezidenti.

## Lielākie sasniegumi

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāti

### Eiropas čempionāti

## Valsts apbalvojumi
2001. gadā apbalvota ar Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordeņa komandiera lielkrustu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Portugāles Karaliste

thumb|right|Karogs (1830-1910)
**Portugāles Karaliste** pastāvēja no 1139. līdz 1910. gadam. Pēc 1248. gada oficiāli saukta par Portugāles un Algarves Karalisti. No 1815. līdz 1822. gadam Portugāles, Brazīlijas un Algarves Apvienotā Karaliste. Kopš 15. gadsimta neformāli zināma arī kā Portugāles Impērija. Līdz 1822. gadam valstī pastāvēja absolūtā monarhija, bet pēc 1834. gada nostiprinājās konstitucionālās monarhijas modelis. Monarhija sabruka 1910. gada 5. oktobrī, kad pasludināja Portugāles Pirmo Republiku.

Valsts aizsākumi meklējami 9. gadsimtā, kad Rekonkistas laikā izveidojas Portugāles grāfiste, kas atradās Astūrijas Karalistes pakļautībā. 1097. gadā Portugāles grāfiste iekļāvās Leonas Karalistē.

1139. gada 26. jūlijā Alfonso I pasludināja sevi par karali. 1143. gadā viņa karaļa titulu atzina Leonas Karaliste. 1179. gadā Portugāles Karalistes neatkarību atzina arī Romas pāvests. Līdz 1385. gadam valdīja Alfonsu dinastija, kurai sekoja tai radniecīgā Avisu dinastija. No 1580. līdz 1640. gadam Portugāle zaudēja neatkarību, atrodoties personālūnijā ar Spāniju. Pēc neatkarības atgūšanas, Portugālē valdīja Bragansas dinastija. Valsts starptautiskā ietekme šajā laikā bija zaudēta, taču tai joprojām piederēja vērtīgā Brazīlijas kolonija. Pēc Brazīlijas Impērijas neatkarības pasludināšanas, Portugāle 19. gadsimtā centās atgūt koloniālo varenību, paplašinot savas kolonijas Angolā un Mozambikā.
## Ārējās saites
* De 910 a 1910: Da Génese da Monarquia Portuguesa ao Início da República, por João Silva de Sousa, O Portal da História, 2010-2012
* O Estado em Portugal (séculos XII‑XVI). Modernidades medievais, por Judite A. Gonçalves de Freitas, Lisboa: Editores Alêtheia, 2012
* “Castela contra Portugal e Portugal contra si mesmo":A Questão das Fronteiras e da Identidade nacional nas Crªônicas de Fernão Lopes, por Ana Carolina Delgado Vieira
Cimoškas (Kombuļu pagasts)

**Cimoškas** ir ciems Krāslavas novada Kombuļu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 5 km no pagasta centra Kombuļiem, 4 km no novada centra Krāslavas un 222 km no Rīgas.

18797. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 116 cilvēkiem.
## Atsauces
Persiku laputs

**Persiku laputs** () ir laputu suga.

## Taksonomija
Persiku laputi pirmo reizi aprakstījis Sulcers (*Sulzer*) 1776. gadā darbā *Aphis persicae*.

## Apraksts
Pieaugušas bezspārnu partenoģenētiskās mātītes ir ar ovālu ķermeni, kas sasniedz 1,2—2,1 mm garumā; ķermeņa krāsa ļoti variē — balti zaļš, bāli dzelteni zaļš, pelēcīgi brūns, zaļš, tumši zaļš, rozā vai sarkans. Formām, kas dzīvo uz īstās tabakas, vēl vairāk variē ķermeņa nokrāsa, tās var būt gan gaiši dzeltenas, gan gandrīz melnas.

## Atsauces
Olga Ripakova

**Olga Ripakova** (; dzimusi **Aleksejeva** ) ir Kazahstānas vieglatlēte.

Karjeru sākusi septiņcīņā, pēc tam specializējusies tāllēkšanā, pašlaik pārsvarā startē trīssoļlēkšanā. Trīs reizes piedalījusies olimpiskajās spēlēs (, , ). Trīssoļlēkšanā 2012. gadā Londonā izcīnījusi zelta medaļu, savukārt pēc četriem gadiem Riodežaneiro — bronzas medaļu. Ir vairākkārtēja Āzijas spēļu medaļniece (trīs reizes bijusi čempione), vienu sudraba un divas bronzas medaļas izcīnījusi Pasaules čempionātā.

Viņas personiskie rekordi trīssoļlēkšanā gan stadionā, gan telpās ir starp visu laiku labākajiem rezultātiem šajā disciplīnā.
2023.g. februārī paziņojusi par profesionālās karjeras beigām.

## Ārējās saites
Franka Bateliča

**Franka Bateliča** (; dzimusi  Rijekā, Horvātijā) ir horvātu dziedātāja, dziesmu autore un balss akrise. Franka piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē, pārstāvot Horvātiju ar dziesmu *[[Crazy]]*. Savā pusfinālā viņa ieguva 17. vietu, kas neļāva viņai kvalificēties finālam.
## Atsauces

## Ārējās saites
Apes iela (Jūrmala)

**Apes iela** ir iela Jūrmalā, Kauguru un Slokas apkaimēs. Visā garumā ielas pārnumuru puse pieder Slokai, bet nepārnumuru puse — Kauguriem.

Apes iela sākas krustojumā ar Ventspils šoseju un beidzas krustojumā ar Tirzas ielu. Kopējais ielas garums ir 560 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Apes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Apes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ventspils šoseja (T veida krustojums)
* Staburaga iela
* Lāčplēša iela (T veida krustojums)
* Tirzas iela (ielas turpinājums)

## Skatīt arī
* Kauguri
* Sloka
Aleksandra Elbakjana

**Aleksandra Elbakjana** (; dzimusi ) ir kazahu datorprogrammētāja.

Studējusi Almati, kur ieguvusi bakalaura grādu datorzinātnē, specializējoties informācijas drošībā. 2011. gadā sākusi *Sci-Hub* projektu. *Sci-Hub* mājaslapā pieejami vairāk nekā 64,5 miljoni akadēmisko rakstu bez maksas. 2015. gadā mājaslapa (un Elbakjana) tika iesūdzēta tiesā par autortiesību pārkāpumiem. Pašlaik Elbakjana slēpjas, baidoties no izdošanas ASV (kur viņa tika apsūdzēta).

Žurnāls *[[Nature]]* Elbakjanu nosauca par vienu no desmit cilvēkiem 2016. gadā, kas bija zīmīgi zinātnē. *Ars Technica* viņu ir salīdzinājuši ar Āronu Švarcu, *[[The New York Times]]* — ar Edvardu Snoudenu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Harilajs Vasilaks

**Harilajs Vasilaks** (; dzimis 1875. gadā, miris ) bija grieķu vieglatlēts un pirmais, kurš uzvarēja maratona distancē. Viņš izcīnīja arī sudraba medaļu 1896. gada vasaras olimpisko spēļu maratona distancē.

## Jaunība
Harilajs Vasilaks dzimis Grieķijas pilsētā Pirejā. Viņa tēvs Mihaels Vasilaks bija no Mani apgabala un dienēja armijā. Viņš bija vecākais no trim brāļiem un māsām, un četrpadsmit gadu vecumā nomira viņa tēvs. Harilajs studēja tieslietas Atēnu Universitātē un strādāja Atēnu pirmās instances tiesā. Viņš ir bijis sporta kluba *[[Panellinios G.S.|Panellinios]]* loceklis, kurā nodarbojās ar skriešanu.

1896. gada 22. martā Grieķijā notika pirmās modernās Panhellēniskās spēles. Spēļu galvenais mērķis bija atlasīt komandu, kas tajā pašā gadā vēlāk sacentīsies pirmajās mūsdienu olimpiskajās spēlēs. Visi dalībnieki bija Grieķijas sporta klubu dalībnieki. Vasilakam bija reputācija kā spēcīgam garu distanču skrējējam. Viņš uzvarēja maratona skrējienā ar laiku 3 stundas un 18 minūtes.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
Vasilaks bija viens no septiņpadsmit sportistiem, kas startēja olimpiskajā maratona distacē 1896. gada 10. aprīlī. Viņš finišēja otrajā vietā aiz sava tautieša Spiridona Luisa ar laiku 3 stundas 6 minūtes un 3 sekundes un bija viens no deviņiem sportistiem, kas veica pilno distanci. Abās sacensībās tajā laikā maratona distance bija 40 kilometri, nevis tagadējais standarts 42.195 kilometri.

### Rezultāti

## Citas aktivitātes
Pēc Olimpiskajām spēlēm Vasilaks palīdzēja organizēt sacensības Grieķijā, kā arī tajās startēja. 1900. gadā viņš uzvarēja pirmajās Grieķijas 1000 metru soļošanas sacensībās un piedalījās vairākās sacīkstēs no 1900. līdz 1906. gadam.

Vasilaks studēja tiesības un kļuva par muitas direktoru Grieķijas Finanšu ministrijā. Viņš bija slavens ar savu godīgumu. 1960. gadā Grieķijas karalis Pāvils viņam piešķīra Fēniksa ordeņa zelta krustu. Ikgadējās maratona sacensībās Olimpijā piemin Vasilaku.

Viņš nomira 1964. gada 1. decembrī Grieķijas galvaspilsētā Atēnās.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Harilajs Vasilaks (SOK profils)
Ņiigata

**Ņiigata** (, *Niigata-shi*, ) ir pilsēta Japānā, Ņiigatas prefektūras administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Japāņu jūras krastā, Honsju salas ziemeļrietumos. 2016. gadā pilsētā dzīvoja 807 tūkstoši iedzīvotāju. Meidzi restaurācijas laikā Ņiigata kļuva par brīvostu. Pilsētā valda mitrs subtropu klimats.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mario Maslačs

**Mario Maslačs** (dzimis ) ir Serbijas futbolists, aizsargs. Kopš 2024. gada spēlē Ķīnas kluba *[[Foshan Nanshi F.C.|Foshan Nanshi]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Fabrikas iela (Jūrmala)

**Fabrikas iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Fabrikas iela sākas krustojumā ar Kokles ielu un beidzas ar strupceļu 7 metrus aiz krustojuma ar Dzērvju ielu. Kopējais ielas garums ir 145 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Fabrikas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Fabrikas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dzērvju iela
* Kokles iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
Aleksandropole (Rugāju pagasts)

**Aleksandropole** ir Rugāju ciema daļa (agrāk ciems) Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas 17,6 km no novada centra Balviem un 224,4 km no Rīgas.

1897. gadā muižā bija 5 sētas ar 48 cilvēkiem.
## Atsauces
Anengofa

**Anengofa** ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 7,8 km no pagasta centra Rugājiem, 25,9 km no novada centra Balviem un 229,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem Palaceņas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 26 cilvēkiem.

## Atsauces
Baldones (Rugāju pagasts)

**Baldones** (arī **Baldūne**, **Baldūnes**) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 11,2 km no pagasta centra Rugājiem, 23,4 km no novada centra Balviem un 213,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), netālu no Vārnienes upes.

## Atsauces
Bērzuleja

**Bērzuleja** ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5,5 km no pagasta centra Rugājiem un 214,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Vornīnes upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 42 cilvēkiem.
## Atsauces
Čika

thumb|300px|right|1066. gadā radītā Čikas lūgšanu grāmata
**Čika** (, ; dzimusi 11. gadsimta pirmajā pusē Zadarā, mirusi pēc 1095. gada Zadarā) bija horvātu benediktiešu mūķene, Zadaras Svētās Marijas baznīcas dibinātāja. Viņa arī ir pazīstama kā Čikas stundu grāmatas autore, kas ir vecākā Eiropā saglabājusies lūgšanu grāmata personīgajai lietošanai.

Čika bija Dujama un Vekenegas meita, priora Madi radiniece, Andrija sieva un Vekengas māte. Viņa bija dižciltīgās patriciešu Madi ģimenes locekle. Pēc vīra nāves 1066. gadā Čika ar ģimenes palīdzību atklāja Zadaras Svētās Marijas klosteri. Karalis Petars Krešimirs IV, klosteri pakļaujot zem karaliskās aizsardzības, Čiku nodēvēja par savu māsu, lai gan šāda radniecība tiek apšaubīta.

## Atsauces
Jeremijas grāmata

**Jeremijas grāmata** ir otrā no vēlīno praviešu grāmatām jūdaisma un kristiešu Bībelēs. Tās saturs atspoguļo notikumus Jūdejā no 627. p.m.ē līdz 582. p.m.ē. Oriģinālais teksts ir rakstīts sarežģītā un poētiskā senebreju valodā, izņemot 10:11 pantu, kas rakstīta Bībeles aramiešu valodā. Līdz mūsdienām teksts ir nonācis divās līdzīgās, bet atšķirīgās versijās — senebreju un grieķu tulkojumā (*[[Septuaginta]]*), kas joprojām dod teologiem un vēsturniekiem iemeslus dažādām teksta interpretācijām. Grāmatas saturs domāts kā vēsts Babilonijas trimdā esošajiem ebrejiem, izskaidrojot viņu nelaimes ar piekopto elkdievību. Ebreji tiek salīdzināti ar neuzticīgu sievu un nepaklausīgiem bērniem. Dieva sods par viņu pārkāpumiem ir neizbēgams, taču tam var sekot apžēlošana. Jeremija nav laimīgs par savu pravieša lomu, viņš ir dusmīgs uz sevi, bet vēl vairāk uz Jeruzalemes iedzīvotājiem, kas neklausās viņa brīdinājumos. Par negāciju pilnajiem pareģojumiem viņu pat iesloga un iemet bedrē nomirt.

Grāmatā aptvertajā laikā tika veiktas reformas ebreju piekoptajā reliģijā, Babilonija sagrāva Asīriju, Ēģipte uz īsu brīdi pakļāva Jūdeju, kam sekoja Babilonijas iebrukums un vara, pret kuru ebreji divreiz sacēlās, uz ko babilonieši atbildēja nopostot Pirmo templi un izsūtot lielāko politiskās elites un iedzīvotāju daļu trimdā uz Babiloniju.

Grāmatu var sadalīt sešās daļās. 1.—25. nodaļa ir senākā daļa, kas satur Jeremijas pravietojumu galveno domu. 26.—29. nodaļa vēsta par viņa dzīvi un attiecībām ar citiem praviešiem. 30.—33. nodaļa iekļauj Dieva solījumu atkal palīdzēt ebrejiem un jaunas derības konceptu, ko jūdaisms un kristietība traktē atšķirīgi. 34.—45. nodaļa vēsta par attiecībām ar valdnieku Cedekiju un Jeruzalemes krišanu, 46.—51. nodaļa — par Dieva sodiem ebreju kaimiņtautām. 52. nodaļa atstāsta dažus Otrās Ķēniņu grāmatas pantus.

Lai arī liela daļa grāmatas teksta neapšaubāmi rakstīta neilgi pēc tajā aprakstītajiem notikumiem, jau Babilonijas trimdas laikā, grāmatas galīgā teksta veidošana varēja turpināties vairākus gadsimtus. Septuagintas grieķu teksts ir nedaudz īsāks un tajā ir citādāks satura izkārtojums. Grieķu versiju joprojām izmanto pareizticīgās baznīcas, kamēr jūdaismā un kristietībā izmanto senebreju tekstu.

## Ārējās saites
Aizstirne

**Aizstirne** ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2,2 km no pagasta centra Rugājiem, 18,2 km no novada centra Balviem un 225,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz dienvidiem no autoceļu P47 (Balvi–Kapūne) un V488 (Rugāji–Ranguči) krustojuma.

1897. gadā ciemā bija 8 sētas ar 65 cilvēkiem.
## Atsauces
Krievijas Federācijas republikas

thumb|Nacionālās republikas KF kartē
**Krievijas Federācijas republikas**, arī **nacionālās republikas**, ir Krievijas Federācijas sastāvā esoši federālie subjekti. 
Atbilstoši 1993. gada Krievijas Federācijas konstitūcijai, valsti veido 85 federālie subjekti, no kuriem 22 ir republikas.
## Vēsture
Pirmajos gados pēc PSRS sabrukuma vairākās republikās, īpaši Tatarstānā, Baškortostānā, Jakutijā (Sahā) un Čečenijā pastāvēja spēcīgas neatkarības kustības, kuras dažādi apspieda. 
1990. gada 30. augustā Tatārijas APSR parlaments pieņēma deklarāciju par Tatārijas PSR valstisko suverenitāti.  
1991. gada 24. maijā Krievijas PFSR konstitūcijas grozījumos visas autonomās PSR pārdēvēja par padomju sociālistiskajām republikām Krievijas Padomju Federatīvās Sociālistiskās Republikas sastāvā. 1991. gada 8./9. jūnijā izveidojās čečenu republika Ičkērija, kas pēc mēneša pasludināja valstisko neatkarību. 
1991. gada jūlijā daļa PSR vēlējās parakstīt Gorbačova virzīto Savienības līgumu kā līdztiesīgi subjekti, bet Augusta puča dēļ šis līgums netika parakstīts. 1992. gada 21. marta Tatārijas PSR iedzīvotāji referendumā nobalsoja par valstīsko suverenitāti (61,39% par).   
1992. gada 31. martā gandrīz visas Krievijas Federācijas republikas, izņemot Ičkēriju un Tatarstānu, parakstīja līgumu par Krievijas Federācijas federālo orgānu un suverēno republiku pilnvaru norobežošanu (). Čečenijas noturēšanai Krievijas Federācijā bija nepieciešami divi Čečenijas kari.

Borisa Jeļcina liberālās varas laikā pieņemtā konstitūcija sākotnēji republikām deva lielu patstāvību, kas veidojoties Vladimira Putina autoritārajam režīmam, tiek aizvien vairāk ierobežota. Lielākā šo republiku daļa pastāv mazākumtautību apdzīvotos reģionos, tā pildot etnisko autonomiju funkciju. Taču ir arī republikas, kurās iedzīvotāju vairākums ir etniskie krievi. Atšķirībā no pārējiem federālajiem subjektiem (apgabaliem un pilsētām), republikām ir tiesības uz savu nacionālo valodu un konstitūciju.

2000. gadā Putins izveidoja astoņus federālos apgabalus, kuru administratīvajā pakļautībā atrodās arī republikas, 2001. gadā Krievijas Federācijas Konstitucionālā tiesa anulēja Tatarstānas Republikas konstitūciju.   
Līdz 2010. gadam republiku vadītāju tituls bija "prezidents". Republiku parlamenti sākotnēji bieži pieņēma likumus, kas bija pretrunā ar federālajiem likumiem, un republiku prezidenti baudīja lielu vietējo varu. Putina varas laikā republikām piešķirtās autonomiju tiesības pakāpeniski beidzās, un to vadītājus daudzviet ieceļ Krievijas prezidents, lai arī dažu republiku vadītājus joprojām ievēl iedzīvotāji.
Aromūnu valoda

**Aromūnu valoda** (*rrãmãneshti*, *armãneashti*), arī **Maķedonijas rumāņu valoda**, ir indoeiropiešu valodu saimes romāņu valodu grupas valoda, kura ir dzimtā valoda aptuveni 113 tūkstošiem aromūniem. Aromūnu valodai radniecīga valoda ir rumāņu valoda. Aromūnu valoda stipri ietekmējusies no grieķu valodas un dienvidslāvu valodām. Lieto pārsvarā 20. gadsimta beigās pieņemto aromūnu alfabētu, Grieķijā un Rumānijā arī attiecīgo valstu alfabētus.

## Atsauces
Armēņu apustuliskā baznīca

**Armēņu apustuliskā baznīca** ir viena no senākajām kristīgajām baznīcām, kas veidojusies armēņu apdzīvotajās zemēs. Armēnija bija pirmā valsts, kas 4. gadsimtā kristietību pieņēma par valsts reliģiju. Baznīca par saviem dibinātājiem uzskata apustuļus Bartolomeju un Tadeju. Baznīcas sekotāji dzīvo galvenokārt mūsdienu Armēnijā un plašajā armēņu diasporā visā pasaulē. Kopā ar koptu, etiopiešu, sīriešu, eritrejiešu un indiešu baznīcām veido Austrumu pareizticīgo baznīcu, kas atzīst pirmo trīs ekumēnisko baznīcas koncilu lēmumus, līdz 451. gadam esot kopībā ar vēlāko Romas katoļu un Pareizticīgo baznīcu. 554. gadā armēņu baznīca atšķēlās no Romas un Konstantinopoles patriarhātiem. Baznīcas vadītāju sauc par katolikosu, un baznīcas šķelšanās dēl tajā ir divi katolikosi, viens no kuriem vada Armēnijas baznīcu, bet otrs diasporas baznīcas. Papildus, pastāv Jeruzalemes patriarhāts un Konstantinopoles patriarhāts, kas vada armēņu baznīcu savās valstīs.

Kristiešu misionāru darbība senās Armēnijas teritorijā esot sākusies drīz pēc Jēzus Kristus nāves. 301. gadā karalis pieņēma kristietību, un tā kļuva par valsts reliģiju. 5. gadsimtā Bībeli pārtulkoja armēņu valodā, un tās rakstīšanai tika izgudrots armēņu alfabēts.

Saint Gregory the Illuminator church in Riga.JPG|Svētā Gregora Apgaismotāja baznīca Rīgā
Arshakuni Armenia 150-en.svg|Armēnijas karaliste ap 150. gadu


## Ārējās saites
Lietuvas kosmosa asociācija

**Lietuvas kosmosa asociācija** (, **LKA**) ir kosmiskās jomas asociācija Lietuvā. Tajā apvienojušās organizācijas un uzņēmumi, kas darbojas inženierijas, informācijas tehnoloģiju, dabas resursu, lauksaimniecības, biomedicīnas, biotehnoloģiju un fundamentālās zinātnes jomā. Asociācija dibināta 2009. gadā.

LKA biedri ir aktīvi iesaistīti Ielejas programmā (*Slėnių programose*), Nacionālajā kompleksajā programmā (*Nacionalinėse kompleksinėse programose*), Apvienotajā pētniecības programmā (*Jungtinių tyrimų programose*) un Eiropas *FP7* programmā (*7th Framework Programme*).

2014. gadā kosmosā tika palaists Lietuvas viens no diviem pirmajiem pavadoņiem *[[LitSat-1]]*. Šis projekts bija Lietuvas kosmosa asociācijas un Kauņas tehnoloģiju universitātes ilgtermiņa kosmosa programmas pirmais posms.

## Vēsture
2007. gadā vairākas Lietuvas institūcijas un uzņēmumi noslēdza sadarbības līgumu, lai veidotu Nacionālo kosmosa tehnoloģiju platformu.
2009. gada 26. jūnijā 22 dalībnieki dibināja Nacionālo kosmosa asociāciju. 2010. gada 7. jūlijā tā pārdēvēta par Lietuvas kosmosa asociāciju.

2010. gadā asociācija dibināja Kosmosa zinātnes un tehnoloģiju institūtu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lietuvos kosmoso asociacija
Friča Brīvzemnieka iela (Jūrmala)

**Friča Brīvzemnieka iela** ir iela Jūrmalā, Jaundubultu un Dubultu apkaimēs. Friča Brīvzemnieka iela sākas krustojumā ar Strēlnieku prospektu un beidzas ar strupceļu netālu no dzelzceļa. Kopējais ielas garums ir 550 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Friča Brīvzemnieka ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Friča Brīvzemnieka iela ir savienota ar šādām ielām:
* Strēlnieku prospekts (T veida krustojums)
* Poruka prospekts (T veida krustojums)
* Drosmes iela (T veida krustojums)
* Krišjāņa Valdemāra iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Jaundubulti
* Dubulti
Baldones iela (Jūrmala)

**Baldones iela** ir iela Jūrmalā, Priedaines apkaimē. Baldones iela sākas krustojumā ar Upmalas ielu un Vāveru ielu un beidzas krustojumā ar Dreiliņu ielu. Kopējais ielas garums ir 235 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Baldones ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Baldones iela ir savienota ar šādām ielām:
* Upmalas iela
* Vāveru iela
* Dreiliņu iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Pa Baldones ielu kursē 7. mikroautobuss.

## Skatīt arī
* Priedaine
* Autobusu satiksme Jūrmalā
Vladimirs Bajenko

**Vladimirs Bajenko** (dzimis ) ir bijušais Ukrainas futbolists, aizsargs.

2018. gadā spēlējis Latvijas komandā Riga FC.

## Ārējās saites
Džordžs Deiviss

**Džordžs Deiviss** (dzimis ) ir Sjerraleones futbolists, pussargs, Sjerraleones futbola izlases dalībnieks.

2018. gada sezonā spēlēja Latvijas Virslīgā kluba Riga FC sastāvā. Virslīgā aizvadījis 18 spēles.

## Ārējās saites
Biškāni

**Biškāni** ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 9,0 km no pagasta centra Rugājiem un 232,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļu P47 (Balvi–Kapūne) un P48 (Kārsava–Tilža–Dubļukalns).

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 64 cilvēkiem.
## Atsauces
Rīgas apvienotā Baltijas banka

**Akciju sabiedrība ''Union Baltic Bank in Riga***, zināma arī ar latvisko nosaukumu *'Rīgas apvienotā Baltijas banka*', bija [[Latvija]]s [[banka]]. Dibināta 1991. gadā, 1997. gadā tika pievienota [[Latvijas Krājbanka]]i.

== Vēsture ==
Banka tika dibināta . Tā bija cieši saistīta ar uzņēmumu *SWH Riga'', un galvenokārt finansēja ar šo uzņēmumu saistītas personas.

1995. gada martā «Lainbankai» nonākot finanšu grūtībās tika paziņots, ka ir panākta vienošanās par Rīgas apvienotā Baltijas bankas un «Lainbankas» apvienošanos. Bankas neapvienojās, taču aprīlī par Rīgas apvienotās Baltijas bankas prezidentu tika iecelts tobrīdējais «Lainbankas» padomes priekšsēdētājs Arnolds Laksa.

1996. gadā Privatizācijas aģentūra izvēlējās Rīgas apvienoto Baltijas banku par Latvijas Krājbankas privatizētāju, pārdodot tai 25% Latvijas Krājbankas akciju.  banka tika reorganizēta un pievienota Latvijas Krājbankai kā tās starptautiskā filiāle, bet Arnolds Laksa kļuva par Latvijas Krājbankas prezidentu. Tā turpināja eksistēt kā atsevišķa juridiska persona līdz likvidācijai .

## Atsauces
Maksims Marusičs

**Maksims Marusičs** (dzimis ) ir Ukrainas futbolists, pussargs. Kopš 2024. gada spēlē Ukrainas komandā *[[SC Poltava|Poltava]]*.

Spēlējis Latvijas komandās RFS un FK Jelgava.

## Ārējās saites
Babītes iela (Jūrmala)

**Babītes iela** ir iela Jūrmalā, Bražciema apkaimē. Babītes iela sākas krustojumā ar Ventspils šoseju (A10) un beidzas pie pārbrauktuves pār dzelzceļa līniju, netālu no Priedaines stacijas. Ielas turpinājums aiz pārbrauktuves ir Spilves iela.

Babītes ielas kopējais garums ir 1110 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Babītes ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Babītes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ventspils šoseja (A10) (T veida krustojums)
* Aizupes iela (T veida krustojums)
* Laipu iela (T veida krustojums)
* Priedaines iela (T veida krustojums)
* Spilves iela (ielas turpinājums)

## Sabiedriskais transports
Pa Babītes ielu kursē 1. mikroautobuss. Līdz 2018. gada 12. februārim kursēja 7. mikroautobuss.

## Skatīt arī
* Bražciems
* Priedaine
* Autobusu satiksme Jūrmalā
Bolupnīki

**Bolupnīki** (arī **Bolupnieki**) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 18,5 km no pagasta centra Rugājiem un 211,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Bolupes krastā.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 36 cilvēkiem.
## Atsauces
Capurnīki

**Capurnīki** (arī **Cepurnieki**) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 10,8 km no pagasta centra Rugājiem un 214,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Vornīnes upes krastā.

## Atsauces
Cūkusola

**Cūkusola** (arī **Cūkusala**, ) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos 12,2 km no pagasta centra Rugājiem un 235,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P48 (Kārsava–Tilža–Dubļukalns), Sudarbes upes krastā.

1897. gadā *Цывкусола* ciemā bija 21 sētas ar 271 cilvēkiem.

## Atsauces