open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vārtu tornis

**Vārtu tornis** ir tornis, kas uzcelts virs vai blakus galvenajiem vārtiem, caur kuriem var iekļūt pilī vai cietoksnī. Viduslaikos vārtus bieži vien papildināja arī paceļamais tilts, kas kalpoja kā papildu aizsardzība pret iebrukumiem. Vēlāk vārtu torņi bija svarīgs pilsētas, cietokšņa vai pils dekorācijas elements.

Parasti vārtu tornis ir daļa no viduslaiku nocietinājuma, kas var būt pilsētas mūris, cietoksnis, viduslaiku pils vai pils kapela. Vārtu torņi var tikt būvēti kā dvīņu torņi abās ieejas vārtu pusēs. Visbiežāk iekšā nocietinājumā bija iespējams iekļūt tikai caur vieniem vārtiem, tādēļ tiem bija nepieciešams izveidot uzticamu aizsardzības sistēmu, piemēram, īpaši biezus mūrus. Pie vārtiem visu diennakti dežurēja sardze. Briesmu gadījumā bija nepieciešams ātri nolaist izturīgu resti vai pacelt paceļamo tiltu (ja tāds bija). Līdz ar renesanses iestāšanos vārtu torņus sāka izmantot kā pilsētas vai cietokšņa vizītkartes. Pašu torni centās uzbūvēt ievērojamā augstumā, un ārējo fasādi rotāja dekoratīvi elementi vai ģerboņi. Pat mūsdienu ēku kompleksu projektēšanā vārtu torņi var tikt simboliski konstruēti kā galvenā ieeja.

## Galerija

Linzertor3.JPG|Lincas vārti Freištatē, Austrijā
Remplin Torturm.JPG|Remplinas vārtu tornis, Vācijā
Russia-Vladimir-Golden Gate-2.jpg|Zelta vārti Vladimirā, Krievijā
Zytglogge 01.jpg|Bernes Citgloge, Šveicē
Leutschau - polska brana.jpg|Poļu vārti Levočā, Slovākijā
Egremont IMG 1323 - panoramio.jpg|12. gadsimta beigu Egremontas pils vārtu tornis Anglijā
Puerta Baja, Daroca, Zaragoza, España, 2014-01-08, DD 07.JPG|15. gadsimta Puerta Baja vārti Darokā, Aragonā, Spānijā


## Atsauces

## Ārējās saites
Džindžas

**Džindžas** ir ciems Smiltenes novada Bilskas pagastā. Atrodas pagasta dienvidausrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļu V245 un V247 krustojuma.

## Atsauces
Kalēju iela (Daugavpils)

**Kalēju iela** ir iela Daugavpilī, Gajoka apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Ūdensvada ielu, ved rietumu virzienā un beidzas strupceļā. Kalēju iela atrodas privātmāju rajonā, tomēr mūsdienās nevienai celtnei vai zemesgabalam nav adreses šajā ielā. Kalēju iela tiek izmantota kā pievedceļš ēkām ar adresēm Ūdensvada un Podnieku ielā, tostarp 4.&nbsp;pirmsskolas izglītības iestādei.

Ielas kopējais garums ir 53 metri. Visā garumā tā ir klāta ar asfalta segumu. Ielas sarkano līniju platums ir 11 metri.. Satiksmes kustība norit abos virzienos vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Kalēju ielu nekursē.

Kalēju iela (līdz 1920. gadam ) ir šīs ielas vēsturiskais nosaukums, laika gaitā tas nav mainījies. Pirms Otrā рasaules kara Kalēju iela bija garāka, tā stiepās no Dzelzceļa ielas līdz Ūdensvada ielai.

## Ielu savienojumi
Kalēju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ūdensvada iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Brīvības iela (Daugavpils)
* Minskas iela
Irbju iela (Daugavpils)

**Irbju iela** ir iela Daugavpilī, Viduspoguļankas apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Liepziedu ielu, stiepjas ziemeļaustrumu un ziemeļu virzienā un beidzas krustojumā ar Plotičku ielu. Irbju ielā ir privātmāju apbūve.

Ielas kopējais garums ir aptuveni 810 metri, tā sastāv no diviem atsevišķiem posmiem. Pirmais posms sakas no Liepziedu ielas, ved uz ziemeļaustrumiem un beidzas savienojumā ar Ūdru ielu. Šī posma garums ir 516 metri. Otrais posms sākas no Ventas ielas, ved uz ziemeļiem un beidzas krustojumā ar Plotičku ielu, tā garums ir 294 metri. Visā garumā Irbju iela klāta ar grants segumu. Satiksmes kustība norit abos virzienos vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Irbju ielu nekursē, tuvākā pietura ir "Vāveru iela" Ventas ielā.

Ielas sākotnējais nosaukums bija **Vidus iela**. 1957. gadā iela ieguva tagadējo nosaukumu, kurš vairs nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Irbju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Liepziedu iela (T veida krustojums)
* Zaru iela
* Jersikas iela
* Ūdru iela (Y veida krustojums)
* Ventas iela (T veida krustojums)
* Plotičku iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Pērļu iela (Daugavpils)

**Pērļu iela** ir iela Daugavpilī, Daugavas kreisajā krastā, Grīvas apkaimē. Pērļu iela sākas krustojumā ar Oškalna ielu, ved rietumu virzienā un beidzas krustojumā ar Staru ielu. Pērļu ielā ir privātmāju apbūve.

Pērļu ielas garums ir 205 metri, tā ir divvirzienu iela. Ielas sarkano līniju platums ir 11—15 metri. Visā garumā tā ir klāta ar grants segumu. Sabiedriskais transports pa Pērļu ielu nekursē, bet pie krusojuma ar Staru ielu atrodas 9. maršruta autobusu pietura "Staru iela".

Nosaukums jaunizveidotajai Pērļu ielai piešķirts 1957. gadā. Laika gaitā tas nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Pērļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Oškalna iela (T veida krustojums)
* Vītolu iela
* Staru iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Men in War

***Men in War*** ir 1957. gada ASV kara filma, kuras režisors ir Entonijs Manns. Filmā galvenās lomas atveido Roberts Raians un Aldo Rejs.

Filmas darbība norisinās Korejas kara laikā un stāsta par nelielu karavīru grupu, kuri cenšas nokļūt atpakaļ pie savas divīzijas.

Filmas *Men in War* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[United Artists]]*.

## Ārējās saites
Smieklīgais skuķis

**"Smieklīgais skuķis"** () ir 1968. gada ASV muzikāla biogrāfiskā filma, kuras režisors ir Viljams Vailers. Filmā galvenās lomas atveido Bārbra Streisande, Omārs Šarifs, Keja Medforda, Anna Frānsisa un Volters Pidžons.

Filma stāsta par komiķes, dziedātājas un aktrises Fanijas Braisas (Streisande) karjeru un viņas attiecībām ar savu otro vīru, uzņēmēju un kāršu spēlmani Nikiju (Šarifs).

Filmas "Smieklīgais skuķis" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Columbia Pictures]]*. Filma saņēma plašu kritiķu atzinību un labus komerciālus panākumus, kļūstot par pelnošāko 1968. gada ASV filmu. Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai astoņās kategorijās, tai skaitā kategorijās "Labākā filma", Streisandei saņemot balvu kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā" (dalīti ar Ketrinu Hepbērnu par filmu "Lauva ziemā" (1968)). Streisande saņēma arī Zelta globusa balvu kategorijā "Labākā aktrise mūziklā vai kinokomēdijā". "Smieklīgais skuķis" tiek uzskatīs par vienu no visu laiku labākajiem mūzikliem.

2016. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Anvars Ibrahims

**Anvars bin Ibrahims** (, dzimis ) ir Malaizijas politiķis. Kopš 2022. gada Anvars Ibrahims ir Malaizijas premjerministrs.

Politikā iesaistījies 1980. gados. Bijis Malaizijas kultūras, jaunatnes un sporta ministrs, lauksaimniecības ministrs, izglītības ministrs un finanšu ministrs. 1999. gadā ticis apsūdzēts un arestēts par korupciju un sodomiju. Otro reizi par sodomiju ticis apcietināts 2015. gadā. 2018. gadā Malaizijas karalis Muhammads V Ibrahimu apžēloja. Abas apsūdzības tika asi kritizētas gan Malaizijā, gan starptautiski, dēvējot tās par politiski motivētām.

Ibrahima vadītā koalīcija *Pakatan Harapan* uzvarēja 2022. gada Malaizijas vēlēšanās, tādējādi viņam kļūstot par 10. Malaizijas premjerministru. Anvars Ibrahims tiek uzskatīts par liberālu reformatoru un intelektuāli, kas iestājas par islāma demokrātiju ar mērķi kļūt par demokrātijas paraugu musulmaņu pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Darba iela (Daugavpils)

**Darba iela** ir iela Daugavpilī, Jaunbūves apkaimē. Darba iela sākas no iekškvartāla ceļa daudzstāvu mājas Miera ielā 143 pagalmā, ved ziemeļrietumu virzienā un beidzas krustojumā ar Smilšu ielu. Ielā ir privātmāju apbūve.

Darba ielas garums ir aptuveni 167 metri. Visā garumā tā ir divu joslu platumā un klāta ar asfalta segumu. Ielas sarkano līniju platums ir 15 metri. Satiksmes kustība atļauta abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Darba ielu nekursē, tuvākā pietura ir "Kultūras pils" Smilšu ielā.

Darba iela apbūvēta 20. gadsimta vidū, tās tagadējais nosaukums ir zināms no Latvijas PSR laika.

## Ielu savienojumi
Darba iela ir savienota ar šādām ielām:
* Smilšu iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Nukuhiva

**Nukuhiva** (franču un ) ir vulkāniska sala Marķīza salās Klusajā okeānā, arhipelāga lielākā sala pēc platības un iedzīvotāju skaita. Administratīvi pieder Franču Polinēzijas Marķīza salu administratīvajai vienībai, kur kopā ar neapdzīvotajām Eiao, Hatutu, Motuones, Motuiti un Hatuiti salām veido Hukuhivas komūnu. Nukuhivas pamatiedzīvotāji ir polinēziešu tauta marķīzieši. Lielākā apdzīvotā vieta ir Marķīza salu administratīvās vienības un Nukuhivas komūnas centrs Taiohae salas dienvidu krastā.

## Ģeogrāfija
thumb|left|Taiohaes Dievmātes katedrāle
Nukuhiva atrodas Marķīza salu ziemeļdaļā, tuvākā sala ir  attālā neapdzīvotā Hatuiti ziemeļrietumos, bet tuvākā apdzīvotā sala ir  attālā Uapou dienvidos. Sala vulkāniskas izcelsmes, reljefs kalnains, augstākā virsotne ir Tekao kalns ( vjl) salas ziemeļrietumu daļā. Krasta līnija stipri izrobota, daudz līču un pussalu. Ainavā piekrastē un ielejās valda tropiskie lietusmeži, bet kalnu plato — savanna.

## Vēsture
thumb|left|Tiki Tuhivas skulptūra
Arheoloģiskie pētījumi liecina, ka Nukuhivu lielā organizētā grupā kolonizējuši ieceļotāji no Rietumpolinēzijas (domājams — Tongas) pirms aptuveni 2000 gadiem. Vēlākos laikos Marķīza salas bija viena no polinēziešu tālākās ekspansijas vietām uz Taiti, Havajām, Kuka salām un Jaunzēlandi. Saskaņā ar mutvārdu tradīciju pirmais Lieldienu salas karalis Hotu Matua nācis no Nuku Hivas (jeb Hivaoas), vispirms nosūtot septiņus ļaudis izlūkos, lai atrastu jaunas zemes. Arheoloģiskie pierādījumi un kopīgas kultūras iezīmes liecina, ka Lieldienu salu, iespējams, kolonizēja jūrasbraucēji no Marķīza salām mūsu ēras pirmajā tūkstošgadē. Aplēses liecina, ka pirms eiropiešu ierašanās salas iedzīvotāju skaits bija ap 50—100 tūkstošiem. Bija attīstīta lauksaimniecība; galvenā kultūra bija maizeskoks, bet audzēja arī taro, plantānus un manioku. Nozīmīgs iztikas avots bija zveja, cūkkopība un putnkopība.

Pirmais no rietumniekiem salu apmeklēja amerikānis Džozefs Ingreims 1791. gada 19. aprīlī, divus mēnešus vēlāk viņam sekoja francūzis Etjēns Maršāns un 1792. gadā Ričards Herdžests, kurš to nosauca par Sera Henrija Mārtina salu. Vēlākos gados salu bieži apmeklēja tirdzniecības un vaļu medību kuģi, kas ievazāja dažādas slimības, kā rezultātā salas iedzīvotāju skaits samazinājās par 90 %.

1813. gadā, angļu-amerikāņu kara laikā, amerikānis Deivids Porters apmetās Nukuhivā. Viņš nosauca salu par Medisona salu par godu ASV prezidentam Džeimsam Medisonam un uzcēla fortu. Porters mēģināja ieņemt salu Amerikas Savienoto Valstu vārdā, taču saskārās ar taipi cilts pretestību. Neskatoties uz vairākiem nodedzinātiem ciemiem un cilšu cīņām, viņam aneksija neizdevās. Porters 12. decembrī pameta salu ar saviem kara laupījumiem, dodoties uz neitrālo ostu Valparaiso.

19. gadsdimta vidū Nukuhiva tika izvēlēta par deportācijas vietu Napoleona III valdības pretiniekiem un kriminālnoziedzniekiem.

## Saimniecība
Salas galvenās saimniecības nozares ir tūrisms. Salas ziemeļu krastā  no Taiohaes no 1979. gada darbojas Nukuhivas lidosta ar  garu skrejceļu, kas ar regulāriem reisiem savienota ar Taiti un citām Marķīza salām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viasat World

***Viasat World Limited***, kas pazīstams arī kā ***Viasat World***, ir 1995. gadā Apvienotajā Karalistē dibināts un reģistrēts starptautisks mediju uzņēmums, kura galvenais birojs atrodas Londonā. Uzņēmuma TV kanāli tiek pārraidīti lielākajā daļā Centrālās un Austrumeiropas valstu, kā arī Turcijā.

## Televīzijas kanāli

## Vēsture
1995. gada 26. jūnijā dibināts uzņēmums ***Abscandia Limited***. 1995. gada 22. augustā uzņēmumu pārdēvēja par ***TV6 Broadcasting International Limited***, savukārt tā paša gada 12. septembrī pārdēvēts par ***TV6 Broadcasting Group Limited***.

*TV6 Broadcasting Group Limited* 2003. gada 4. decembrī pārdēvēja par ***Viasat World Ltd***. Vēlāk, no 2014. gada 6. oktobra līdz 2016. gada 4. maijam, uzņēmuma nosaukums bija ***MTG World Limited***, tādējādi uzsverot savu tā laika piederību mediju uzņēmumam *[[Modern Times Group]]* (MTG). *MTG World Limited* 2016. gada 4. maijā pārdēvēts par ***Viasat World Limited***.

Pēc Ukrainas Nacionālās televīzijas un radio apraides padomes pieņemtajiem lēmumiem, 2023. gada 31. martā Ukrainas TV pakalpojumu sniedzēji, tostarp saistītais *[[Viasat Ukraina]]* pārtrauca *Viasat World* TV kanālu apraidi Ukrainā, bet tā paša gada 9. jūnijā šo kanālu apraide *Viasat Ukraina* satelīttelevīzijā Ukrainas teritorijā tika atsākta. Ukrainas apraides padome pieņēma šādu lēmumu, jo *Viasat World* ir bijušas komerciālas saites ar Krieviju. Iepriekš, 2023. gada 25. martā, *Viasat World* noliedza, ka uzņēmumam būtu jebkāda komerciāla saistība ar Krieviju. 2023. gada 5. aprīlī par *Viasat Ukraina* īpašnieku kļuva *Viasat World*. Pēc tam, kad *Viasat* kanāli 2023. gada 22. maijā ieguva apraides licenci Igaunijā, tie, saskaņā ar Ukrainas likumu, kas atļauj retranslēt kanālus no ES valstīm bez ierobežojumiem, sākot no jūnija varēja atsākt apraidi Ukrainā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Viasat World'' oficiālā tīmekļa vietne
Marija Kastro

**Marija Kastro Hato** (; dzimusi 1981. gada 30. novembrī) ir spāņu aktrise, raidījumu vadītāja, dejotāja un mākslas vingrotāja. Kopš 2023. gada filmējās ziepju operā "Solījums", atveidojot Pias Adarres lomu.

## Karjera
M. Kastro nodarbojās ar mākslas vingrošanu 12 gadus (no 6 līdz 18 gadu vecumam), uzvarot Galisijas čempionātā kopā ar Nelliju Buso Gasalju un Evu Buso Gasalju. Viņas lielākais sasniegums bija otrās vietas iegūšana Spānijas Individuālajā mākslas vingrošanas čempionātā 1996. gadā. Pēc tam viņa studēja sporta zinātni *Pontevedra Campus* (Vigo Universitātē). 2010. gada 10. janvārī viņa uz teātra skatuves atveidoja Molliju Ralstonu lugā pēc Agatas Kristi detektīvromāna "Peļu slazds" motīviem, kopā ar Gorku Očoa, Leo Riveru, Pako Čurruku, Aroa Himeno, Alvaro Roigu, Maribelu Ripollu un Giljermo Munjosu. 2012. gada 3. septembrī viņas kailfoto parādījās žurnālā *Interviú*. 2013. gadā Kastro vienlaikus piedalījās seriālos *Vive cantando* un *Tierra de lobos*. 2018. gadā viņa piedalījās animācijas filmā *Memorias de un hombre en pijama* (kopā ar Raulu Arevalo), ierunājot Hilgero lomu.

## Personīgā dzīve
2018. gada 15. septembrī viņa apprecējās ar aktieri Hosē Manuelu Viljalbu. 2016. gada 22. jūnijā viņai piedzima pāra pirmais bērns, meitene, kuru viņi nosauca par Maju Viljalbu Kastro. 2020. gada 1. oktobrī viņa dzemdēja pāra otro bērnu, meiteni, kuru viņi nosauca par Oliviju Viljalbu Kastro. 2024. gada 9. aprīlī viņa dzemdēja pāra trešo bērnu, meiteni, kuru viņi nosauca par Emmu Viljalbu Kastro.

## Filmogrāfija

### Televīzija

### Filmas

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Žukovskas lidosta

**Žukovskas starptautiskā lidosta** () ir viena no Maskavas starptautiskajām lidostām Krievijā. Izvietojusies Maskavas apgabala vidusdaļā pie Žukovskas pilsētas 36 km no Maskavas pilsētas centra.

## Vēsture
1933. gadā netālu no tagadējās Žukovskas lidostas atklāja Bikovas lidostu ar zāles seguma skrejceļu. Otrā pasaules kara laikā 1941. gadā uzbūvēja PSRS Gaisa spēku bāzi, kas vēlāk ieguva **Ramenskas aerodroma** nosaukumu. Kopš 1993. gada tajā regulāri notika starptautiskie aerokosmiskie šovi *MAKS Airshow*.

2010. gadā Bikovas lidostu likvidēja, 2011. gadā Krievijas valdība nolēma pārcelt visus čarterreisus un lēto lidsabiedrību lidojumus uz Ramenskas lidostu, lai atslogotu Maskavas Šeremetjevas, Domodedovas un Vnukovas lidostas un samazinātu biļešu cenas. Lidostas pasažieru termināli atklāja 2016. gadā un lidostu pārdēvēja par Žukovskas lidostu.

## Ārējās saites
Ruikas

**Ruikas** ir ciems Smiltenes novada Bilskas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V229.

## Atsauces
Roņi (Bilskas pagasts)

**Roņi** ir ciems Smiltenes novada Bilskas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā. Apdzīvotā vieta nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Vlad A4

**Vladislavs Bumaga** (; dzimis  Minskā), tiešsaistē pazīstams kā ***Vlad A4*** jeb **A4**, ir baltkrievu un krievu *[[YouTube]]* lietotājs, *YouTube* kanālu «A4» un «A5» īpašnieks. Viņš tika uzskatīts par vienu no populārākajiem krievvalodīgajiem YouTube satura veidotājiem.

2021. gadā amerikāņu *YouTube* lietotāji *[[MrBeast]]* un *[[JustDustin]]* apsūdzēja Bumagu plaģiātā, proti, videoklipu sīktēlu un ideju kopēšanā bez oriģinālo videoklipu autoru atļaujas. 2021. gada rudenī viņš pārtrauca augšupielādēt videoklipus savā kontā. Bumagas producente Jekaterina Stabrovska pavēstīja, ka nevar sniegt nekādus paziņojumus par šo tēmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalupes iela (Daugavpils)

**Kalupes iela** ir iela Daugavpilī, Vecās Forštates apkaimē. Mūsdienās Kalupes iela sākas krustojumā ar Zaļumu ielu netālu no Šuņezera krasta, ved ziemeļrietumu virzienā un beidzas krustojumā ar Asaru ielu. Kalupes ielā ir privātmāju apbūve.

Kalupes ielas kopējais garums ir aptuveni 238 metri. Visā garumā tā ir klāta ar grants segumu. Satiksmes kustība norit abos virzienos vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Kalupes ielu nekursē, tuvākā pietura ir "Ezeru iela" Vidzemes ielā.

Uz Kalupes ielu neoficiāli attiecas arī tās vēsturiskais sākumposms pie Šūņu ielas, kur atrodas mājas Kalupes iela 2 un 2A.

Kalupes iela (agrāk arī **Kolupes iela**) ir šīs ielas vienīgais nosaukums, laika gaitā tas nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Kalupes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Šūņu iela (Kalupes ielai šai vietā oficiāli nav nosaukuma)
* Zaļumu iela (T veida krustojums)
* Ormaņu iela
* Skaidu iela (T veida krustojums)
* Asaru iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Augstā iela (Daugavpils)

**Augstā iela** ir iela Daugavpilī, Čerepovas apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Patversmes un Kūdras ielu, ved dienvidaustrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Nometņu ielu. Augstajā ielā ir pārsvarā daudzstāvu dzīvojama apbūve, bet ielas nobeiguma posms nav apbūvēts.

Augstās ielas kopējais garums ir 505 metri. Visā garumā tā ir klāta ar asfalta segumu. Ielas sarkano līniju platums ir 13—16 metri. Satiksmes kustība norit abos virzienos, pa vienu joslu katrā virzienā. Sabiedriskais transports pa Augsto ielu nekursē, tuvākā pietura ir 10A. maršruta "Patversmes iela".

Augstā iela ir šīs ielas vēsturiskais nosaukums, laika gaitā tas nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Augstā iela ir savienota ar šādām ielām:
* Patversmes iela / Kūdras iela
* Graudu iela (T veida krustojums)
* Nometņu iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Autoceļš V1011

|}
|}

**V1011** autoceļš **Pārslas–Misa–Šarlotes** ir Latvijas vietējais autoceļš. Tas sākas pie valsts reģionālā autoceļa P92 un ved caur Misai un Beibežiem līdz P88. Autoceļš ir 12,9 km garš un klāts ar asfalta segumu.  

No 2024. gada maija līdz 2025. gada jūlijam pārbūvēja trīs autoceļa posmus, kas līdz tam bija ar grants segumu (0–6,67 km, 7,84–9,74 km un 11,24–12,82 km), kopējais pārbūves garums bija 10,15 km. Atjaunoja arī nolietotās konstrukcijas tiltam pār Misas upi (9,70. km), būvdarbus finansēja no ES Atveseļošanas fonda līdzekļiem. Remontdarbus veica SIA "Vianova", būvuzraudzību nodrošināja SIA "Būvju profesionālā uzraudzība", projekta autors bija SIA "Vertex projekti".
 
## Atsauces
Bifona adatas problēma

thumb|300x300px|Attēlā parādīti uzdevuma parametri: adatas garums <math> a</math>, spraugas garums <math> l</math>, adatas centrs kā masas centrs un leņķis starp adatu un paralēlo līniju**Bifona adatas problēma** ir uzdevums varbūtību teorijā, kuru 18. gadsimtā noformulēja Žoržs Luijs Leklerks, grāfs de Bifons.

Tiek dota adata ar garumu  a, kas tiek mesta uz plakanas virsmas, kurai ir atzīmētas paralēlas taisnes ar konstantu atstarpi starp tām  l. Kāda ir varbūtība, ka adata šķērsos vienu no šīm taisnēm?

Meklēto varbūtību adatai, kas ir īsāka par atstarpi starp taisnēm  a , var iegūt no formulas:  p = \frac{2}{\pi} \cdot \frac{a}{l}.

Šo uzdevumu var izmantot, lai ar Montekarlo metodes palīdzību aproksimētu (aprēķinātu ar tuvinājumiem) skaitli π. Šīs konstantes parādīšanās ir skaidrojama ar problēmas rotācijas simetrijas dabu.

## Atrisinājums īsajai adatai
thumb|300x300px|Dažādām <math> a</math> vērtībām parādīta atrisinājuma telpa. Laukums zem līknes dalīts uz visu kvadrāta laukumu atbilst varbūtībai vienu reizi krustot paralēlo līniju.
Lai vienkāršotu analīzi, galdu var uzskatīt par  xy plakni  x = 0 koordināti uz kādas no līnijām. Adatu var apskatīt kā masas centru un šauro leņķi, kas veidojas starp adatu un paralēlo taišņu perpendikulu. Var arī novērot, ka, mainot adatas masas centru  y virzienā, atbilde nemainās. Ņemot vērā arī to, ka atbilde arī nemainās, ja  x koordinātei pieskaita pusi no atstarpes starp taisnēm (koordināte ir cikliska ar periodu  l/2), kā arī simetrijas dēļ pietiek apskatīt leņķa koordināti tikai intervāla  \theta \in [0, \ \pi/2]. Šie apsvērumi samazina gadījuma lielumu telpu uz  x \in [0, \  l/2], \ \theta \in [0, \ \pi/2].

Lai adata šķērsotu kādu no līnijām, ir jāizpildās diviem nosacījumiem:

*  x_{mc} , lai vispār būtu iespēja šķērsot kādu no līnijām;
*  |\theta| , kritiskais leņķis, kad adata tieši pieskaras taisnei;
Lai iegūtu varbūtību abiem šiem nosacījumiem izpildīties, ir jāaprēķina to integrālis:

 p = \frac{\int _0 ^{l/2}dx \int _0 ^{\pi/2} F(x, \theta) d\theta}{\int _0 ^{l/2}dx \int _0 ^{\pi/2} d\theta}, kur  F(x, \theta) = \begin{cases}
1, \ \text{ja} \ x 

Saucēju var izintegrēt par konstantēm un skaitītāja funkcija  F(x, \theta)  pārmaina integrāli no visas gadījuma lieluma telpas uz mazāku robežu:

 p = \frac{2}{l} \cdot \frac{2}{\pi} \int _0 ^{a/2}dx \int _0 ^{\arccos \left( \frac{x}{a/2} \right)} d\theta = \frac{2}{l} \cdot \frac{2}{\pi} \int _0 ^{a/2} \arccos \left( \frac{x}{a/2} \right) dx , veicot substitūciju  u = \frac{x}{a/2}, \ du = \frac{dx}{a/2}  iegūst

 p =  \frac{a}{l} \cdot \frac{2}{\pi} \int _0 ^{1} \arccos \left( u \right) du , veicot integrāciju pa daļām iegūst:  p =  \frac{a}{l} \cdot \frac{2}{\pi} \left( \underbrace{ u \cdot \arccos{(u)}| ^{u=1} _ {u=0} }_{=0} - \int _0 ^1 u \cdot \frac{-1}{\sqrt{1-u^2}}du
\right) , veicot substitūciju  w = 1-u^2, \ dw = -2u du  iegūst  p =  \frac{2}{l} \cdot \frac{a}{\pi} \left(\frac{1}{2}  \int _1 ^0  \frac{-1}{\sqrt{w}}dw
\right) = \frac{a}{l} \cdot \frac{2}{\pi} \left( \frac{1}{2} \cdot 2\sqrt{w}|_0 ^1 \right) = \frac{a}{l} \cdot \frac{2}{\pi} 

## Atsauces
Dresdner Bank

***Dresdner Bank AG*** bija viena no vadošajām Vācijas komercbankām, kas dibināta 1872. gadā Drēzdenē, vēlāk pārcelta uz Frankfurti. Banka piedāvāja plašu finanšu pakalpojumu klāstu gan uzņēmumiem, gan privātpersonām, un tā darbojās daudzās valstīs visā pasaulē.

1999. gadā *Dresdner Bank* tika iegādāta apdrošināšanas uzņēmuma *[[Allianz SE]]*, bet 2009. gadā tā tika apvienota ar *[[Commerzbank]]*, izbeidzot pastāvīgu darbību zem sava sākotnējā nosaukuma. Apvienošanās notika kā daļa no plašākas finanšu nozares restrukturizācijas pēc 2008. gada finanšu krīzes.

Bankas darbība vairākas reizes nonāca uzmanības centrā saistībā ar pretrunīgām darbībām, īpaši tās vēsturiskajā iesaistē Trešā reiha laikā un vēlākos finanšu skandālos.

## Atsauces

## Ārējās saites

 (arhīvs)
Commerzbank

***Commerzbank AG*** ir viena no lielākajām Vācijas komercbankām, kuras galvenā mītne atrodas *Commerzbank* tornī Frankfurtē. Banka dibināta 1870. gadā Hamburgā un šobrīd darbojas vairāk nekā 50 valstīs. Tā piedāvā finanšu pakalpojumus gan privātpersonām, gan uzņēmumiem, īpaši koncentrējoties uz vidēja izmēra uzņēmumiem (*Mittelstand*) Vācijā.

2009. gadā *Commerzbank* iegādājās bijušo *Dresdner Bank*, tā kļūstot par otro lielāko banku Vācijā pēc aktīvu apjoma.

Finanšu krīzes laikā banka saņēma palīdzību no Vācijas valdības, kurai joprojām pieder ievērojama daļa akciju. Pēdējos gados *Commerzbank* ir veikusi plašas strukturālās pārmaiņas, tostarp digitālo transformāciju un izmaksu samazināšanas programmas.

## Ārējās saites

*
Uahuka

**Uahuka** (franču un ) vai **Uahuna** () ir vulkāniska sala Marķīza salās Klusajā okeānā. Administratīvi pieder Franču Polinēzijas Marķīza salu administratīvajai vienībai, veido atsevišķu Uahukas komūnu. Salas pamatiedzīvotāji ir polinēziešu tauta marķīzieši. Lielākā apdzīvotā vieta ir Vaipaee salas dienvidu krastā, bet komūnas centrs — Hane dienvidaustrumu krastā. Lai arī Uahuka ģeogrāfiski pieder Ziemeļu Marķīza salām, vēsturiski, kulturāli un lingvistiski tās iedzīvotāji tuvāki Dienvidu Marķīza salām.

## Ģeogrāfija
thumb|left|Kopras iekraušana Hanes līcī
Uahuka atrodas Marķīza salu ziemeļdaļā, tuvākā sala ir  attālā Nukuhiva rietumos. Sala vulkāniskas izcelsmes, to veido 2,9—2,8 miljonus gadu sena vulkāna kaldera. Reljefs kalnains, augstākā virsotne ir Hitikau kalns ( vjl) salas austrumu daļā. Krasta līnija stipri izrobota, daudz līču un pussalu, piekrastē vairākas nelielas klinšainas saliņas. Ainavā piekrastē un dienviddaļas ielejās valda tropiskie lietusmeži, bet kalnu plato un ziemeļu nogāzē — savanna. Augu valsts noplicināšanos veicina brīvi ganīto zirgu un kazu skaits — tiek lēsts, ka salā mīt ap 3000 zirgu un kazu un reizēm to dēvē par «Zirgu salu».

## Vēsture
[thumb|left|Seni [tiki pie Meiautes]]
Arheoloģiskie pētījumi liecina, ka Uahuka kolonizēta pirms aptuveni 1700 gadiem. 1998. gadā izrakumos pie Hanes salas dienvidaustrumu piekrastē atklātas Marķīza salās senākās apdzīvotās vietas atliekas, kas datētas ar aptuveni m.ē. 350. gadu. Iedzīvotāju skaitam pieaugot tika apdzīvotas arī salas iekšzemes ielejas un iedzīvotāji sadalījās vismaz piecās konkurējošās ciltīs.

Pirmais no rietumniekiem salu apmeklēja amerikānis Džozefs Ingreims 1791. gada 19. aprīlī, kas to nodēvēja par Vašingtona salu par godu ASV prezidentam Džordžam Vašingtonam. Dažus mēnešus vēlāk viņam sekoja francūzis Etjēns Maršāns, kas nodēvēja salu par godu savam kuģim *Solide*, un 1792. gada 30. martā Ričards Herdžests, kurš salu nodēvēja par Riou salu. 1842. gadā Uahuka kļuva par Francijas koloniju.

## Saimniecība
Salas galvenās saimniecības nozares ir lauksaimniecība (kopras ieguve, zirgu un kazu ganīšana, citrusaugļu audzēšana), zveja un tūrisms. Salas dienvidu krastā  no 1972. gada darbojas Uahukas lidosta ar  garu skrejceļu, kas ar regulāriem reisiem savienota ar citām Marķīza salām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeisons Aizekss

**Džeisons Aizekss** (; dzimis ) ir angļu aktieris.

Pazīstams ar lomām filmās "Cauri horizontam" (1997), "Armagedons" (1998), "Patriots" (2000), "Melnais vanags notriekts" (*Black Hawk Down*, 2001), "Pīters Pens" (2003), "Zaļā zona" (2010), "Niknais" (2014), "Zāles labsajūtai" (2016), "Staļina nāve" (2017), "Mumbajas viesnīca" (2018), *[[Mass]]* (2021) un "Operācija "Mincemeat"" (2021), kā arī "Harija Potera" filmu ciklā (2002—2011). Piedalījies arī seriālos *[[Brotherhood]]* (2006—2008), *[[The OA]]* (2016—2019), *[[Star Trek: Discovery]]* (2017—2018) un "Baltais lotoss" (2025).

## Ārējās saites
Skots Īstvuds

**Skots Īstvuds** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un producents.

Atveidojis lomas vairākās sava tēva Klinta Īstvuda filmās: "Mūsu tēvu karogi" (2006), Gran Torino (2008), "Nepakļaujamais" (*Invictus*, 2009) un "Problēmas ar metienu" (2012). Piedalījies arī tādās filmās kā *[[Texas Chainsaw 3D]]* (2013), "Niknais" (2014), "Ilgākais ceļojums" (2015), "Pašnāvnieku vienība" (2016), "Snoudens" (*Snowden*, 2016), "Ātrs un bez žēlastības 8" (2017), *[[Pacific Rim 2]]* (*Pacific Rim Uprising*, 2018), "Priekšpostenis" (2020), "Cilvēka dusmas" (2021) un "Ātrs un bez žēlastības 10" (2023).

## Ārējās saites
Hoakins Kliments

**Hoakins Kliments Asensio** (; dzimis 1958. gada 7. septembrī) ir spāņu aktieris. Viņš galvenokārt ir atzīts kā otrā plāna aktieris gan filmās, gan televīzijā. Kliments ir filmējies arī teātra izrādēs. Viņš kļuva populārs ar Paskvala lomu policijas televīzijas seriālā *El comisario*. No 2023. līdz 2025. gadam filmējās ziepju operā "Solījums", atveidojot Romulo Baesas lomu. 

## Biogrāfija
Hoakins Kliments Asensio dzimis 1958. gada 7. septembrī Rekenā, Valensijas provincē. Viņa pirmā stabilā televīzijas loma bija Visente Kampiljo seriālā *Querido maestro*, kurš tika pārraidīts laikā no 1997. līdz 1998. gadam.

No 1999. līdz 2007. gadam Kliments filmējās seriālā *El comisario*, atveidojot Paskvala Moreno lomu, piedaloties 162 sērijās. No 2010. līdz 2012. gadam viņš filmējās *[[La 1]]* televīzijas kanāla seriālā *Amar en tiempos revueltos*, atveidojot Trino Munjosa lomu, ņemot dalību 517 sērijās. No 2015. līdz 2017. gadam Kliments filmējās seriālā "Sešas māsas", piedaloties 489 sērijās, atveidojot Benhamina Fuentesa lomu, bet no 2023. līdz 2025. gadam atveidoja Romulo Baesas lomu ziepju operā "Solījums".

Viņš bija precējies ar aktrisi Adrianu Osoresu, ar kuru viņam ir viens bērns.

## Filmogrāfija

### Filmas

### Televīzija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Spoku suns: samuraja ceļš

**"Spoku suns: samuraja ceļš"** () ir 1999. gada krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Džims Džārmušs. Filmā galvenās lomas atveido Forests Vaitekers, Henrijs Silva, Džons Tormijs, Klifs Gormens un Īsaks de Bankole.

Filma stāsta par pasūtījuma slepkavu Spoku suni (Vaitekers), kurš ievēro samuraja cīnītāja kodeksu. Pēc viena no viņa paveiktajām slepkavībām, mafija nolemj viņu nogalināt.

Filmas "Spoku suns: samuraja ceļš" pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Filma saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Funny Girl

***Funny Girl*** var būt:

* *[[Funny Girl (dziesma)|Funny Girl]]* — latviešu-brazīliešu dziedātājas Lauras Rizoto izpildītā dziesma;
* "Smieklīgais skuķis" (*Funny Girl*) — 1968. gada ASV muzikāla biogrāfiskā filma.
Briežu iela (Daugavpils)

**Briežu iela** ir iela Daugavpilī, Nīderkūnu apkaimē. Briežu iela sākas krustojumā ar Sliežu ielu pie Grīvas dzelzceļa stacijas, ved ziemeļaustrumu virzienā un beidzas strupceļā pēc krustojuma ar Vaboļu ielu. Briežu ielā ir privātmāju apbūve.

Ielas garums ir aptuveni 455 metri, visā garumā tā ir klāta ar grants segumu. Ielas sarkano līniju platums ir 6—7 metri, satiksmes kustība norit abos virzienos vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Briežu ielu nekursē, tuvākā pietura ir "Kājnieku iela" Tirgoņu ielā.

Briežu iela attēlota 1936. gada kartē, tomēr tās nosaukums nav parakstīts. Padomju okupācijas laikā ielu dēvēja par **[[Semjons Budjonnijs|Budjonnija]] ielu**. Kopš 1992. gada Briežu ielai ir tagadējais nosaukums.

## Ielu savienojumi
Briežu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Sliežu iela (T veida krustojums)
* Tirgoņu iela
* Transporta iela
* Kungu iela
* *[[Vēju iela (Daugavpils)|Vēju iela]]* (Vēju ielai šai vietā oficiāli nav nosaukuma)
* Vaboļu iela

## Atsauces
Metjū Gūds

**Metjū Viljams Gūds** (; dzimis ) ir angļu aktieris.

Debitējis ar lomu ABC televīzijas filmā *[[Confessions of an Ugly Stepsister]]* (2002). Kļuvis atpazīstams ar lomu Vudija Allena trillera filmā "Uzvaras punkts" (2005). Piedalījies arī filmās *[[Imagine Me and You]]* (2005), *[[Copying Beethoven]]* (2006), *[[The Lookout]]* (2007), *[[Brideshead Revisited]]* (2008), "Sargi" (2009), "Vientuļais vīrs" (2009), "Garais gads" (2010), *[[Cemetery Junction]]* (2010), "Nekrietnās spēles" (2013), *[[Belle (filma)|Belle]]* (2013), "Imitācijas spēle" (2014), "Ne/sevī" (2015), "Gērnsijas Literatūras un tupeņmizu pīrāga biedrība" (*The Guernsey Literary and Potato Peel Pie Society*, 2018), "Valdības noslēpumi" (2019), "The King's Man: Pirmā misija" (2021) un "Freida pēdējā sesija" (*Freud's Last Session*, 2023).

Atveidojis lomas arī seriālos "Dauntonas abatija" (2014—2015) un "Kronis" (2017).

## Ārējās saites
Ruiša pūķgalve

**Ruiša pūķgalve** (*Dracocephalum ruyschiana*) ir pūķgalvju suga. Tās dabiskās izplatības areāls ir daudzviet Eiropā, kur sugu atradnes ir tālu cita no citas. Salīdzinoši biežāka teritorijā uz austrumiem no Latvijas. Latvijā sastopama reti un nevienmērīgi, ārsvarā Latvijas vidusdaļā un austrumos. Ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

## Atsauces
Emīlija Mortimera

**Emīlija Ketlīna Anna Mortimera** (; dzimusi ) ir angļu aktrise, režisore un scenāriste.

Saņēmusi Neatkarīgā gara balvu par filmu *[[Lovely & Amazing]]* (2001). Atveidojusi lomas tādās filmās kā "Kliedziens 3" (2000), "Uzvaras punkts" (2005), "Rozā pantera" (2006), "Larss un meitene" (2007), "Haosa teorija" (2008), "Rozā pantera 2" (2009), *[[Harry Brown]]* (2009), "Slēgtā sala" (2010), "Grāmatu bodīte" (*The Bookshop*, 2017), "Mērija Popinsa atgriežas" (2018) un "Lācēna Padingtona piedzīvojumi Peru" (*Paddington in Peru*, 2024). Ierunājusi lomas filmās "Vāģi 2" (2011) un "Hugo" (2011).

## Ārējās saites
Darknet

**Tumšais tīkls** vai ***Darknet*** ir pārklājuma tīkls internetā, kam var piekļūt tikai ar īpašu programmu un kas bieži izmanto unikālu pielāgotu saziņas protokolu. Divi tipiski tumšā tīkla veidi ir sociālie tīkli (parasti tiek izmantoti failu mitināšanai ar vienādranga savienojumu) un anonimitātes starpniekservera tīkli, piemēram, Tor, izmantojot anonimizētu savienojumu sēriju.

Terminu "tumšais tīkls" popularizēja lielākie ziņu avoti, un tas tika saistīts ar Tor Onion pakalpojumiem, kad to lietoja bēdīgi slavenais narkotiku tirgus Silk Road, neskatoties uz to, ka terminoloģija ir neoficiāla. Tādas tehnoloģijas kā Tor, I2P un Freenet ir paredzētas digitālo tiesību aizsardzībai, nodrošinot drošību, anonimitāti vai izturību pret cenzūru, un tās tiek izmantotas gan nelikumīgiem, gan likumīgiem mērķiem. Anonīmu saziņu starp trauksmes cēlējiem, aktīvistiem, žurnālistiem un ziņu organizācijām veicina arī tumšie tīkli, izmantojot tādas lietojumprogrammas kā *SecureDrop*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džonatans Rīss Meijerss

**Džonatans Rīss Meijerss** (; dzimis ) ir īru aktieris un dziedātājs.

Piedalījies tādās filmās kā "Maikls Kolinss" (*Michael Collins*, 1996), "Spožā zelta dzīsla" (*Velvet Goldmine*, 1998), Titus (1999), "Iesit kā Bekhems!" (*Bend It Like Beckham*, 2002), "Aleksandrs Lielais" (*Alexander*, 2004), "Uzvaras punkts" (2005), "Neiespējamā misija 3" (2006), *[[Albert Nobbs]]* (2011), "Kaulu pilsēta" (*The Mortal Instruments: City of Bones*, 2013), *[[Stonewall]]* (2015) un *[[Den 12. mann]]* (2017).

Saņēmis Zelta globusa balvu par Elvisa Preslija lomu miniseriālā *[[Elvis (miniseriāls)|Elvis]]* (2005). Divām Zelta globusa balvām nominēts arī par lomu seriālā "Tjūdori" (*The Tudors*, 2007—2010).

## Ārējās saites
Redžīna Kinga

**Redžīna Renē Kinga** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, režisore un producente. Savas karjeras laikā saņēmusi vairākas balvas, tai skaitā Amerikas Kinoakadēmijas balvu, Zelta globusa balvu un četras ''Emmy'' balvas.

Saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā", kā arī Zelta globusa balvu par filmu "Ja Bīlstrīta spētu runāt" (2018). Četras ''Emmy'' balvas saņēmusi par lomu seriālā *[[American Crime]]* (2015—2017).

Piedalījusies filmās *[[Boyz n the Hood]]* (1991), *[[Poetic Justice]]* (1993), "Piektdiena" (*Friday*, 1995), "Džerijs Magvairs" (1996), "Valsts ienaidnieks" (1998), "Stellas aizraušanās" (*How Stella Got Her Groove Back*, 1998), *[[Down to Earth]]* (2001), "Gudrā blondīne 2" (*Legally Blonde 2: Red, White & Blonde*, 2003), "Pelnrušķītes stāsts" (*A Cinderella Story*, 2004), "Rejs" (*Ray*, 2004), "Mis Slepenā aģente: bruņota un apburoša" (*Miss Congeniality 2: Armed and Fabulous*, 2005), *[[The Harder They Fall]]* (2021), *[[Shirley]]* (2024) un "Pieķerts nozieguma vietā" (2025).

2020. gadā režisējusi filmu *[[One Night in Miami...]]*, par ko saņēmusi Zelta globusa balvas nomināciju kategorijā "Labākais režisors".

## Ārējās saites
Stropu iela (Daugavpils)

**Stropu iela** ir iela Daugavpilī, Jauno Stropu apkaimē. Stropu iela sākas savienojumā ar Vasarnīcu ielas atzarojumu pie reģionālās slimnīcas, ved pārsvarā ziemeļu virzienā un beidzas savienojumā ar Atpūtas ielu pie Stropu ezera krasta. Rietumu (nepārnumuru) Stropu ielas pusē ir savrupmāju apbūve, bet pretēja puse nav apbūvēta.

Iela atrodas mežmalā un izskatās kā līkumotais meža ceļš. Ielas kopējais garums ir aptuveni 790 metri, visā garumā tai ir grants segums. Satiksmes kustība atļauta abos virzienos vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Stropu ielu nekursē, tuvākas pieturas atrodas Vasarnīcu ielā un pie Stropu ezera.

Stropu iela izveidota 1950. gados, tās nosaukums Stropu ezera vārdā laika gaitā nav mainījies.

## Ievērojami objekti
* Nr. 40 — Stropu ezera centrālā pludmale.

## Ielu savienojumi
Stropu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vasarnīcu iela (savienojums ar Vasarnīcu ielas atzarojumu)
* Atpūtas iela

## Atsauces
Inga Akmentiņa-Smildziņa

**Inga Akmentiņa-Smildziņa** (dzimusi ) ir Latvijas sabiedriskā aktīviste, mediju satura veidotāja un uzņēmēja.

Specializējusies ģimenes politikas, vecāku interešu pārstāvniecības un sociālās uzņēmējdarbības jomā. Dibinājusi un līdz 2024. gadam vadījusi ģimenes portālu *[[Mammamuntetiem.lv]]* (izveidots 2009. gadā). Kopš 2020. gada Imunizācijas valsts padomes locekle. No 2017. līdz 2023. gadam bija SIF konkursa “Ģimenei draudzīga pašvaldība” žūrijas locekle.

Akmentiņa-Smildziņa iesaistījusies sabiedriskās domas kampaņās, projektos un sadarbībā ar valsts institūcijām, fokusējoties uz ģimeņu labklājības jautājumiem. Vairāk nekā desmit gadus pārstāvējusi vecāku intereses, sniegusi konsultācijas par ģimenei draudzīgas vides veidošanu uzņēmumos. Darbojusies žurnālistikā, rakstījusi par sociālām tēmām, veidojusi satura projektus un sižetus televīzijai. Piedalījusies LTV1 raidījuma "Zūmeri" tematikas izstrādē.

## Pētniecība
Akmentiņa-Smildziņa ir līdzautore vairākos pētījumos par ģimenes politiku un izglītības kvalitāti:
* Vecāku izpratne par grāmatu priekšā lasīšanu (2020) — pētījums par lasīšanas paradumiem pirmsskolas vecuma bērnu vecāku vidū;
* Priekšlikumi dzimstības stratēģijai (2021) — pētījums par dzimstības veicināšanu Latvijā;
* *Parents’ Experience with Private Tutoring in Latvia* (2025) — starptautiski recenzēts pētījums par privātstundu izmantošanu.

## Ģimenes vērtību stiprināšana
Inga Akmentiņa-Smildziņa ir Tēva dienas festivāla iniciatore Latvijā (kopš 2012. gada), kā arī piedalījusies Mātes dienas, Bērnu dienas un senioru festivāla "Zelta ritmi" organizēšanā. Ar sabiedriskām iniciatīvām aktualizējusi vecāku līdzdalību un ģimenes lomu sabiedrībā.

## Privātā dzīve
Precējusies ar Kristapu Smildziņu, ir trīs bērni.

## Atsauces
Uapou

**Uapou** (franču un ; ) ir vulkāniska sala Marķīza salās Klusajā okeānā, arhipelāga trešā lielākā sala. Administratīvi pieder Franču Polinēzijas Marķīza salu administratīvajai vienībai, veido atsevišķu Uapou komūnu. Salas pamatiedzīvotāji ir polinēziešu tauta marķīzieši. Lielākā apdzīvotā vieta ir komūnas centrs Hakahau salas ziemeļaustrumu krastā. Uapou bija vienīgā no arhipelāga lielajām salām, kas pirms rietumnieku ierašanās nebija sadalīta ciltīs, bet to pārvaldīja viens monarhs.

## Ģeogrāfija
thumb|left|Oaves smaile
Uapou atrodas Marķīza salu ziemeļdaļā, tuvākā sala ir  attālā Nukuhiva ziemeļos. Sala vulkāniskas izcelsmes, reljefs kalnains, augstākā virsotne ir Oaves kalns ( vjl) salas centrā, kas ir arī Marķīza salu augstākā virsotne. Krasta līnija stipri izrobota, daudz nelielu līču un pussalu, piekrastē vairākas nelielas klinšainas saliņas, no kurām lielākā ir Motuoa (36 ha) dienvidu piekrastē. Ainavā dominē tropiskie lietusmeži, bet kalnu plato un ziemeļu nogāzē — savanna. 

## Vēsture
thumb|left|Tradicionālas marķīziešu mājas rekonstrukcija
Pirmais no rietumniekiem salai garām kuģoja amerikānis Džozefs Ingreims 1791. gada aprīlī, kas to nodēvēja par Adamsa salu par godu ASV viceprezidentam Džonam Adamsam, bet krastā nepiestāja. Pirmais salā krastā nokāpa francūzis Etjēns Maršāns tā paša gada 20. jūnijā, kas nodēvēja to par Maršāna salu. Salas iezemiešu nosaukums nozīmē ‘Divi pilāri’ pēc zīmīgajām virsotnēm salas centrā. 1880. gadā Uapou kļuva par Francijas koloniju.

Līdz pat 20. gadsimta astoņdesmito gadu sākumam sala bija visapdzīvotākā arhipelāgā. Pārējās salas bija smagi cietušas dažādu epidēmiju dēļ, ko ieveda rietumnieki, savukārt Uapou katoļu misionāri pārliecināja izdzīvojušos saliniekus patverties karantīnā savās baznīcās, tiklīdz kāds kuģis tuvojās salas krastiem, tādējādi ierobežojot viņu pakļautību ievestajām slimībām. Vēlākos gados iedzīvotāju skaits samazinājās migrācijas rezultātā.

## Saimniecība
Salas galvenās saimniecības nozares ir lauksaimniecība (jamss, taro, kokospalmas, banāni, tropiskie augļi) un zveja, bet pēdējā laikā lielāku nozūmi iegūst tūrisms. Salas ziemeļu krastā darbojas Uapou lidosta ar  garu skrejceļu, kas ar regulāriem reisiem savienota ar citām Marķīza salām un gadā apkalpo ap 3900 pasažieru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Balvu Mūzikas skola

**Balvu Mūzikas skola**  ir Balvu novada domes dibināta izglītības iestāde profesionālās ievirzes mūzikas izglītības programmu īstenošanai. Balvu Mūzikas skolai ir filiāle Rugājos. 2025. gadā Balvu Mūzikas skolas 2.–9. klašu koris diriģentes Lindas Vītolas vadībā ieguva Skolēnu dziesmu un deju svētku Lielo balvu.

## Vēsture
Balvu Mūzikas skolu izveidoja 1959. gadā Balvu Kultūras namā, sākot apmācību klavieru, akordeona un pūšaminstrumentu klasēs. Vēlāk skolu pārcēla uz Balvu sākumskolas ēku (1964-1971), tad tad uz Brīvības ielu 50 (1971-1992), bet kopš 1992. gada tā atrodas Partizānu ielā 18. Mūzikas skolas dibinātājs un direktors bija Ilmārs Sležis, no 1997. gada direktors ir Egons Salmanis. 

Skolā darbojās klavieru, vijolnieku, akordeonistu, pūtēju, elektroniskās mūzikas ansambļi, pūtēju orķestris un vokālie ansambļi. Skolas pūtēju orķestris kopš 2005. gada piedalās Aglonas Vissvētākās Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas svētkos, audzēkņi aktīvi muzicēja garīgās mūzikas koncertos gan pilsētas, gan rajona baznīcās.
2006. gadā Balvu Mūzikas skolā sarīkoja I Latgales pianistu konkursu. 2006. gadā skolā uzstājās J. Kalnciems (klavieres), D. Krenberga, I. Oša (flauta, klavieres), Antra un Normunds Vīksnes (klavieru duets), metālpūšamo instrumentu kvintets „5 atā”; 2007. gadā – saksofonu kvartets „NEXT”, O. Petrausks, R. Petrausks, R. Zaļupe (klavieres, saksofons, marimba, vibrofons); 2008. gadā – tubu kvartets „Tubalate”, Antra Arnicāne (klavieres), Sergejs Bratusevs (akordeons), klarnešu kvartets „*Quattro Differente*” u.c.
Līdz 2009. gadam skolu absolvēja 842 audzēkņi.

## Īstenotās izglītības programmas

* Klavierspēle
* Akordeona spēle
* Vijoles spēle
* Flautas spēle
* Saksofona spēle
* Sitaminstrumentu spēle
* Klarnetes spēle
* Trompetes spēle
* Eifonija spēle
* Trombona spēle
* Tubas spēle
* Kora klase 

## Atsauces
Tūristu iela (Daugavpils)

**Tūristu iela** ir iela Daugavpilī, Mežciema apkaimē. Tūristu iela sākas krustojumā ar Parka ielu, ved dienvidaustrumu virzienā un pārtop meža ceļā šosejas P67 virzienā. Tūristu ielā ir savrupmāju apbūve, kā arī ir daži neapbūvēti gruntsgabali.

Tūristu ielas garums ir aptuveni 330 metri. Visā garumā satiksmes kustība norit abos virzienos pa vienu braukšanas joslu. Ielas sākumposms (apmēram 150 metri) ir klāts ar grants segumu, bet tālāk ielai nav seguma. Sabiedriskais transports pa Tūristu ielu nekursē, bet Parka ielā ir 4., 5. un 21. autobusu maršrutu pietura "Tūristu iela".

Tagadējais ielas nosaukums ir zināms no Latvijas PSR gadiem un kopš tā laika nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Tūristu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Parka iela (T veida krustojums)
* Alberta iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Džodija Komera

**Džodija Marija Komera** (; dzimusi ) ir angļu aktrise. Savas karjeras laikā saņēmusi divas BAFTA televīzijas balvas, ''Emmy'' balvu, ''Tony'' balvu, kā arī nominācijas divām Zelta globusa balvām.

Ieguvusi atpazīstamību ar lomām seriālos *[[My Mad Fat Diary]]* (2013—2015) un *[[Doctor Foster]]* (2015—2017). Saņēmusi BAFTA televīzijas balvu un *Emmy* balvu par galveno lomu seriālā "Nogalināt Īvu" (*Killing Eve*, 2018—2022). Otru BAFTA televīzijas balvu saņēmusi par lomu televīzijas filmā *[[Help]]* (2021).

Atveidojusi lomas tādās filmās kā "Brīvais" (2021), "Pēdējais duelis" (2021), "Motobraucēji" (2023), *[[The End We Start From]]* (2023) un "28 gadus vēlāk" (2025).

## Ārējās saites
Raudenes

**Raudenes** (*Origanum*) ir lūpziežu dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir Makaronēzijā un Eirāzijā. Latvijā ir sastopama viena suga — parastā raudene (*Origanum vulgare*).

## Klasifikācija
Ģintī ir klasificētas sugas:

* *Origanum acutidens* (Hand.-Mazz.) Ietsw.
* *Origanum* × *adae* Dirmenci & T.Yazici
* *Origanum* × *adanense* Baser & H.Duman
* *Origanum* × *adonidis* Mouterde
* *Origanum akhdarense* Ietsw. & Boulos
* *Origanum amanum* Post
* *Origanum ayliniae* Dirmenci & T.Yazici
* *Origanum* × *aytacii* Dirmenci, T.Yazıcı & Arabacı
* *Origanum* × *barbarae* Bornm.
* *Origanum bargyli* Mouterde
* *Origanum bilgeri* P.H.Davis
* *Origanum* × *bilgilii* Dirmenci, T.Yazici & Arabaci
* *Origanum boissieri* Ietsw.
* *Origanum brevidens* (Bornm.) Dinsm.
* *Origanum calcaratum* Juss.
* *Origanum compactum* Benth.
* *Origanum cordifolium* (Montbret & Aucher ex Benth.) Vogel
* *Origanum cyrenaicum* Bég. & Vacc.
* *Origanum dayi* Post
* *Origanum dictamnus* L.
* *Origanum* × *dolichosiphon* P.H.Davis
* *Origanum* × *dumanii* Dirmenci, Arabaci & T.Yazici
* *Origanum ehrenbergii* Boiss.
* *Origanum elongatum* (Bonnet) Emb. & Maire
* *Origanum floribundum* Munby
* *Origanum* × *font-queri* Pau
* *Origanum grosii* Pau & Font Quer
* *Origanum* × *haradjanii* Rech.f.
* *Origanum haussknechtii* Boiss.
* *Origanum husnucan-baseri* H.Duman, Aytaç & A.Duran
* *Origanum hypericifolium* O.Schwarz & P.H.Davis
* *Origanum* × *intercedens* Rech.f.
* *Origanum* × *intermedium* P.H.Davis
* *Origanum isthmicum* Danin
* *Origanum jordanicum* Danin & Kunne
* *Origanum* × *karpathicum* Dirmenci, C.Catt. & Dimarchou
* *Origanum laevigatum* Boiss.
* *Origanum leptocladum* Boiss.
* *Origanum libanoticum* Boiss.
* *Origanum* × *lirium* Heldr. ex Halácsy
* *Origanum majorana* L.
* *Origanum* × *majoricum* Cambess.
* *Origanum* × *malatyanum* Yıldız, Arabaci & Dirmenci
* *Origanum* × *malyeri* Dirmenci & T.Yazici
* *Origanum microphyllum* (Benth.) Vogel
* *Origanum* × *minoanum* P.H.Davis
* *Origanum minutiflorum* O.Schwarz & P.H.Davis
* *Origanum* × *munzurense* Kit Tan & Sorger
* *Origanum* × *nebrodense* Tineo ex Lojac.
* *Origanum onites* L.
* *Origanum* × *pabotii* Mouterde
* *Origanum pampaninii* (Brullo & Furnari) Ietsw.
* *Origanum petraeum* Danin
* *Origanum punonense* Danin
* *Origanum ramonense* Danin
* *Origanum rotundifolium* Boiss.
* *Origanum saccatum* P.H.Davis
* *Origanum scabrum* Boiss. & Heldr.
* *Origanum* × *sevcaniae* Dirmenci, Arabaci & T.Yazici
* *Origanum sipyleum* L.
* *Origanum solymicum* P.H.Davis
* *Origanum symes* Carlström
* *Origanum syriacum* L.
* *Origanum vetteri* Briq. & Barbey
* *Origanum vogelii* Greuter & Burdet
* *Origanum vulgare* L. — parastā raudene

## Galerija

Attēls:Lamiales - Origanum amanum - 3.jpg|*Origanum amanum*
Attēls:Origanum laevigatum.jpg|*Origanum laevigatum* 
Attēls:Origanum libanoticum 2.JPG|*Origanum libanoticum*
Attēls:Origanum rotundifolium kz01.jpg|*Origanum rotundifolium*
Attēls:Origanum syriacum, March 2015.jpg|*Origanum syriacum*


## Atsauces