open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kevins Smits

**Kevins Patriks Smits** (; dzimis ) ir amerikāņu filmu veidotājs, aktieris, komiķis, komiksu autors un rakstnieks. Viņš atpazīstamību ieguva ar mazbudžeta kinokomēdiju "Klerki" (1994), kurai viņš sarakstīja scenāriju, režisēja, līdzproducēja un atveidoja Klusā Boba lomu no Džeja un Klusā Boba dueta, kuri parādījās arī Smita vēlākajās filmās "Lielveikala dīkdieņi" (1995), "Valdzinot Emiju" (1997), "Dogma" (1999), "Džejs un Klusais Bobs" (2001), "Klerki 2" (2006), *[[Jay and Silent Bob Reboot]]* (2019) un "Klerki 3" (*Clerks III*, 2022), kuru darbība galvenokārt notika viņa dzimtajā Ņūdžersijas štatā. Lai gan filmas nav stingri secīgas, tām savā starpā sastopas atsevišķi sižeta elementi un tēli, tā kopīgais kanons zināms kā *[[View Askewniverse]]* visums, kas nosaukts Smita producentu kompānijas *[[View Askew Productions]]* vārdā, kuru viņš dibināja kopā ar Skotu Mosjē.

Kopš 2011. gada Smits lielākoties filmēja šausmu filmas, tostarp "Sarkanais štats" (2011) un "komēdijas šausmu filmas" "Ilknis" (2014) un *[[Yoga Hosers]]* (2016). Viņš režisējis arī filmas, kuru scenāriju nav pats sarakstījis, tostarp asa sižeta komēdiju *[[Cop Out]]* (2010).

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Leclerc

***AMX-56 Leclerc*** () ir kaujas pamattanks, kas izstrādāts un ražots Francijā. Tanks tika nosaukts  par godu maršalam Filipam Leklerkam de Oteklokam, Brīvo Francijas spēku komandierim, kurš Otrajā pasaules karā vadīja 2. bruņutanku divīziju.

Tanka sērijveida ražošana sākās 1992. gadā. Līdz 2010. gadam Francijas bruņotajiem spēkiem piegādāja 406 *Leclerc* tankus. 388 tankus iegādājās Apvienotie Arābu Emirāti, kas 80 no tiem 2018. gadā nodeva Jordānijas bruņotajiem spēkiem. 

## Literatūra
* Chassillan, Marc (2005). *Char Leclerc: De la guerre froide aux conflits de demain*.
* Chassillan, Marc (2001). *Raids Hors-série N.3: les chars de combat en action*.
* 

## Ārējās saites
* Leclerc program update
* Leclerc MBT article on Armour.ws 
* Leclerc tank photos @ 5 Star General site
Viļņu enerģija

[thumb|Pelamis viļņu enerģijas pārveidotājs netālu no [Orkneju salas|Orkneju salām, 2008. gadā]]
**Viļņu enerģija** ir enerģija, kas tiek iegūta no viļņu spēka un pārvērsta cilvēkiem lietderīgu darbu darīšanā, kā elektrības ražošanā, ūdens pumpēšanā vai mehānisku darbu veikšanā.

Salīdzinājumā ar citiem atjaunīgajiem enerģijas avotiem, piemēram, vēja enerģiju, hidroenerģiju un saules enerģiju, viļņu enerģijas tehnoloģijas nav plaši pielietotas komerciāliem nolūkiem, tomēr kopš 1890. gada ir mēģinājumi izmantot šo enerģijas avotu galvenokārt tā lielās jaudas dēļ.

## Atsauces
Ilknis (filma)

**"Ilknis"** () ir 2014. gada ASV šausmu kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Kevins Smits. Balstīta uz stāstu no *SModcast* raidieraksta. Galvenās lomas tajā atveido Maikls Pārkss (Hauards Hou), Lilija Rouza Depa (Kolina), Džastins Longs (Voless), Heilijs Džoels Osments (Tedijs) un Dženīzisa Rodrigesa (Elija). Šī ir pirmā filma no Smita triloģijas *True North*, pārējās filmas ir *[[Yoga Hosers]]* (2016) un *[[Moose Jaws]]* (2023).

Filma ir par bijušo jūrnieku Hauardu Hou, kurš apsēsts ar ideju pārvērst cilvēku valzirgā un podkāsteri Volesu Braitonu, kurš dodas viņu intervēt un pazūd. Volesa draugi dodas viņu meklēt.

Filmas pirmizrāde notika 2014. gada 6. septembrī Toronto kinofestivālā, ASV to sāka rādīt 2014. gada 19. septembrī, bet Latvijā 2014. gada 31. oktobrī. Filma saņēma dalītas kritiķu atsauksmes. Filmu veidoja studijas *Demarest Films*, *XYZ Films* un *SModcast Pictures*, ar tās izplatīšanu nodarbojās *[[A24]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Uldis Balodis

**Uldis Balodis** (dzimis 1978. gada 23. jūnijā) ir trimdas latviešu valodnieks un tulkotājs. Pētījis Ludzas igauņu vēsturi un valodu. 2020. tika izdota viņa grāmata "Ludzas igauņu valodas ābece". Tulko latviešu un lībiešu darbus angļu valodā.
2019. kopā ar dzejniekiem Baibu Dambergu, Valtu Ernštreitu un Ķempju Kārli saņēmis Latvijas Literatūras gada specbalvu par dzejas krājumu "Trilium/Trillium" tulkojumu lībiešu un angļu valodās.

## Atsauces
2023. gada Pasaules čempionāts biatlonā

**2023. gada [[Pasaules čempionāts biatlonā]]** notika Oberhofā, Vācijā, laikposmā no 8. līdz 19. februārim. Čempionātā sacensības tika aizvadītas 12 disciplīnās: sprintā, iedzīšanā, individuālajā distancē, masu startā, stafetēs vīriešiem un sievietēm, kā arī 2 jauktajās stafetēs. Sacensības rīkoja Starptautiskā Biatlona savienība. Pasaules čempionāta rezultāti netika ieskaitīti 2022.—2023. gada Pasaules kausa kopvērtējumā.

Oberhofa sākotnēji pretendēja uz 2020. gada Pasaules čempionāta rīkošanu, par kuru tika lemts 2016. gada Starptautiskās Biatlona savienības (IBU) kongresā Kišiņevā, bet saņēma tikai 4 balsis. Vācija nepieteicās uz 2021. gada čempionātu, jo tajā gadā Oberstdorfā notika Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanā. 2023. gada čempionāta rīkošanas tiesības tika piešķirtas IBU kongresā Porečā 2018. gada septembrī. Uz čempionāta rīkošanu pretendēja arī Čehijas pilsēta Nove Mesto Morāvijā. Oberhofa ieguva 28 balsis, Nove Mesto — 21.

Oberhofa jau vienreiz bija rīkojusi Pasaules čempionātu biatlonā. Tas notika 2004. gadā. Vācijā čempionāts iepriekšējo reizi notika 2012. gadā, kad tas risinājās Rūpoldingā.

## Sacensību kalendārs
Sacensību sākuma laiki norādīti pēc Latvijas laika, iekavās norādīts laiks norises vietā.

## Medaļu ieguvēji
### Vīrieši

### Sievietes

### Jaukti

## Medaļu kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne   
* IBU tīmekļa vietne
Māra Grudule

**Māra Grudule** ir latviešu literatūrzinātniece, Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultātes profesore, LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta vadošā pētniece. Māras Grudules pētījumu jomas ir latviešu literatūras senākais posms līdz 19. gadsimtam, vācbaltiešu literatūra. 2018. gadā saņēmusi Latvijas Literatūras gada specbalvu par par monogrāfiju „Latviešu dzejas sākotne 16. un 17. gadsimtā kultūrvēsturiskos kontekstos”

## Atsauces
Urmija

**Urmija** (, *Orumiyeh*; , *Urmiya*) ir pilsēta Irānas ziemeļrietumos, Rietumazerbaidžānas ostāna administratīvais centrs. Izvietojusies Urmijas līdzenumā pie Šaharas upes  no Urmijas ezera krasta un  no valsts galvaspilsētas Teherānas. Nozīmīgs reģiona tirdzniecības un rūpniecības centrs.

## Vēsture
Pilsētas teritorija bijusi apdzīvota kopš Urartu valsts laikiem. Pilsētas nosaukums, domājams, cēlies no asīriešu aramiešu valodas *Ur* (ܐܘܪ) — ‘pilsēta’ un *Mia* (ܡܝܐ) — ‘ūdens’. No 1747. līdz 1865. gadam Urmija bija Urmijas hanistes galvaspilsēta. Līdz 20. gadsimta sākumam pilsētā dzīvoja nozīmīga kristiešu minoritāte (asīrieši, armēņi u.c.). 1918. gadā kurdu nemiernieku uzbrukumā to lielākā daļa tika nogalināti vai spiesti bēgt. No 1925. līdz 1979. gadam pilsēta tika saukta par **Rezaiji** par godu dinastijas dibinātājam Rezā šaham Pehlevī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stryker

***Stryker*** () ir astoņu riteņu kājnieku kaujas mašīna, kas izstrādāta un ražota pēc ASV pasūtījuma Kanādā.

Pirmos *Stryker* ASV bruņotajiem spēkiem piegādāja 2002. gadā. Kopumā tika saražoti 4466 dažāda tipa bruņutransportieri. Bez ASV bruņotajiem spēkiem, tos  izmanto arī Taizemes bruņotie spēki.
## Ārējās saites
* Stryker Brigade Combat Team Project Management Office
* 3rd Brigade / 2nd Infantry Division, 5th Brigade / 2nd Infantry Division pages and 

## Atsauces
Jeļena Ribakina

**Jeļena Ribakina** (; dzimusi ) ir krievu tenisiste, kura kopš 2018. gada pārstāv Kazahstānu. Karjerā izcīnījusi divus *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* vienspēļu titulus — 2022. gada Vimbldonas čempionātā un 2026. gada Austrālijas atklātajā čempionātā.

Profesionāles karjeru uzsākusi 2016. gadā. 2018. gadā J. Ribakina ieguva Kazahstānas pilsonību un kopš tā laika pārstāv šo valsti. Galvenais iemesls šai maiņai bija Kazahstānas Tenisa federācijas finansiālais atbalsts.

2020. gada vasaras olimpisko spēļu turnīrā, kas notika Tokijā 2021. gadā, J. Ribakina sasniedza pusfinālu, kur piekāpās Belindai Benčičai, bet spēlē par bronzas medaļu atzina arī Eļinas Svitoļinas pārākumu.

Uzvarot 2022. gada Vimbldonas čempionātā, viņa kļuva par pirmo Kazahstānas tenisisti, kas uzvarējusi *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīrā, kā arī viņa bija pirmā savas valsts pārstāve WTA reitinga labāko piecpadsmitniekā. J. Ribakinas, kā Kazahstānu pārstāvošas Krievijas tenisistes, uzvara Vimbldonā izraisīja disksusijas, jo pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā Krievijas un Baltkrievijas sportisti bija izslēgti no starptautisko sacensību aprites.

2023. gada Austrālijas atklātā čempionāta ceturtdaļfinālā pārspēja Latvijas tenisisti Aļonu Ostapenko, vēlāk sasniedzot finālspēli, kurā piekāpās Arinai Sabaļenkai. 2025. gadā pirmo reizi uzvarēja sezonas noslēguma turnīrā *[[WTA Finals]]*. 2026. gada janvārī izcīnīja savu otro *Grand Slam* titulu karjerā, pirmo reizi uzvarot Austrālijas atklātajā čempionātā, kur finālā pieveica A. Sabaļenku.
## Vietas Grand Slam turnīros

|}

## Atsauces

## Ārējās saites
Raiens van Vinkls

**Raiens van Vinkls** () ir amerikāņu dzejnieks, atdzejotājs, performanču mākslinieks un kritiķis. Veidojis vairākas atdzejas darbnīcas Rīgā, atdzejojis gan no latviešu, gan lībiešu valodām. 2019. kopā ar dzejniekiem Valtu Ernštreitu, Ķempju Kārli un Baibu Dambergu saņēmuši Latvijas Literatūras gada specbalvu par dzejas krājumu "Trilium/Trillium" tulkojumu lībiešu un angļu valodās.

Raiens van Vinkls ir organizējis festivālus un tulkošanas darbnīcas Sīrijā, Pakistānā un Irākā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Raiena van Vinkla mājaslapa (angļu val.)
Andrejs Migla

**Andrejs Migla** (dzimis , miris ) bija latviešu rakstnieks, režisors, lektors, pedagogs un scenārists. Vairāku lugu un romānu autors, lielākā daļa no tiem sarakstīti kopā ar Valdi Rūmnieku. Izveidoja un vadīja Liepājas teātra aktieru studiju. Liepājas teātrī dramatizējis un iestudējis izrādes. Kopā ar rakstnieku Valdi Rūmnieku saņēmuši Latvijas Literatūras gada specbalvu par romānu "Čaks"

## Atsauces
Raimonds Briedis

**Raimonds Briedis** ir latviešu literatūrzinātnieks un Latvijas Kultūras akadēmijas profesors. Kopš 1992. gada Latvijas Kultūras akadēmijas Kultūras teorijas un vēstures docētājs, vēlāk arī katedras vadītājs. Pētnieks Latvijas Universitātes Literatūras, folkloras un mākslas institūtā (1989—2015). No 1998. līdz 2009. gadam bijis žurnāla "Letonica" redaktors. Kā eksperts piedalījies Latvijas kultūras kanona izveides darba grupā. Darbojies Valsts kultūrkapitāla fonda ekspertu komisijā literatūras nozarē.

2006. gadā saņēmis Latvijas Literatūras gada balvu literatūrzinātnē.

## Atsauces
Ernests Šneiders

**Ernests Šneiders** (1892—1948) bija skolotājs un novadpētnieks Pāvilostā.

## Dzīves gājums
Pirmā pasaules kara laikā dienēja cariskās impērijas bruņotajos spēkos. 1914. gadā pēc to iebrukuma Austrumprūsijā nokļuva ielenkumā un četrus gadus pavadīja kā karagūsteknis Francijā un Vācijā, kur apguva vācu valodu.

1922. gadā bija pirmais Pāvilostas pamatskolas pārzinis, strādāja tur līdz 1948. gadam. Skolā veidoja muzeju, rakstīja skolas hroniku, Pāvilostas un Sakas novada vēsturi. Kopā ar saviem skolēniem kāpās stādīja kokus un krūmus, lai cīnītos pret eroziju.

Padomju vara 1945. gada 15. maijā viņu kopā ar 20 citiem pāvilostniekiem nosūtīja spaidu darbos uz Karēliju, kur viņš strādāja pie Baltās—Baltijas jūras kanāla atjaunošanas. Pēc gada atgriezās, turpināja strādāt kā skolotājs. 1948. gadā atbrīvots no darba ideoloģisku iemeslu dēļ.

## Izglītība
Apriķu pagastā beidzis pamatskolu. 1910. gadā beidzis Aizputes apriņķa skolu. 1911. gadā Liepājas Nikolaja ģimnāzijā ieguvis pirmmācības skolu skolotāja tiesības. 1920. gadā eksterna eksāmenus kārtojot ieguvis skolotāja tiesības.

## Pagodinājumi
1929. gadā saņēmis Triju Zvaigžņu ordeni.

## Piemiņa
Viņa vārdā nosaukts laukums Pāvilostā. 1992. gadā tur uzstādīja piemiņas akmeni.

## Atsauces
Lielais Balkans

**Lielais Balkans** () ir kalnu grēda Turkmenistānas rietumos. Izvietojies dienvidos no Garabogazkela līča, stiepjas 60 km garumā ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā. Uzboja sausgultne dienvidaustrumos to atdala no Mazā Balkana un Kopetdaga. Veidots kā asimetriska kuesta ar stāvu ziemeļu nogāzi un lēzenu dienvidu nogāzi. Sastāv no kaļķakmens un smilšakmens iežiem. Ainavā dominē tuksnesis un kalnu stepe. Dienvidu nogāzē dziļas aizas, kurās aug krūmāji. Grēdas apkārtnē bagātīgas naftas iegulas. 

## Atsauces
 

## Ārējās saites
Balkana vilajets

**Balkana vilajets** () ir viens no Turkmenistānas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienībam. Izvietojies valsts rietumos Kaspijas jūras krastā Tas robežojas ar Kazahstānu un Uzbekistānu ziemeļos, Irānu dienvidos, kā arī Dašoguzas un Ahala vilajetiem austrumos. Izveidots 1992. gadā; nodēvēts pēc Balkana kalniem vilajeta vidusdaļā. Lielākās pilsētas ir Balkanabata (120 800, vilajeta administratīvais centrs), Gizilarbata (93 692) un Tirkmenbaši (73 803).

## Atsauces

## Ārējās saites
Mengtian

***Mengtian*** (,  — "Debesu sapņošana"), oficiāli **''Mengtian'' laboratorijas kabīnes modulis** () ir Ķīnas orbitālās stacijas *[[Tiangong]]* modulis. Tas orbītā tika palaists 2022. gada 31. oktobrī.

## Konstrukcija
thumb|260px|left|''Mengtian'' uzbūves diagramma
Cilindriskais modulis sastāv no trīs nodalījumiem: hermētiskā apkalpes darba nodalījuma, nehermētiskā kravas nodalījuma un vadības nodalījuma.
Darba nodalījumā ir *NASA* *MPLM* veida plaukti, kuros izvietotas iekārtas zinātnisku eksperimentus veikšanai. Kravas nodalījums ir slūžu kamera, kas aprīkota ar divām kvadrātveida lūkām: iekšējo un ārējo. Turklāt ārējā lūka ir ar elektrisko piedziņa, kas ir pirmā šāda veida izmantošana pasaules kosmosa staciju vēsturē. Ar to paredzēts izlaist kosmosā miniaturizētus pavadoņus. Manipulators stacijas ārpusē var satvert kosmiskos aparātus un pēc tam katapultēt tos noteiktos virzienos. Ar robotizēto roku arī var izvietot nepieciešamajā vietā moduļu ārpusē eksperimentu paraugus.
Uz vadības nodalījuma ir divi salokāmi saules bateriju paneļi, sakaru antenas un citas iekārtas, kā arī ārējās eksperimentu iekārtas.

Moduļa priekšējā pieslēgvieta ir aprīkota ar saslēgšanās mehānismu. Pie tā ir mehāniskā roka, kas paredzēta moduļa pārvietošanai uz bāzes moduļa radiālo pieslēgvietu.

thumb|180px|right|''Mengtian'' pirms palaišanas kosmosā

## Lidojuma gaita
*Mengtian* laboratorijas modulis tika palaists  07:37:23 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 5B]]* no Veņčanas kosmisko aparātu palaišanas vietas.
Tajā pašā dienā 20:27 *UTC* modulis saslēdzās pie stacijas *[[Tiangong]]* bāzes moduļa *[[Tianhe]]*.

3. novembrī *Mengtian* ar mehāniskās rokas palīdzību tika atvienots no *Tianhe* priekšējās pieslēgvietas un pārvietots 90 grādus uz kreisās puses portu. Operācija tika sākta 00:48 *ITC* un pabeigta 01:32 *UTC*, staciju izveidojot T formas konfigurācijā.

## Atsauces
IRIS-T

thumb|''Iris-T'' raķešu palaišanas iekārta.
[thumb|[Infrasarkanais starojums|Infrasarkano starojumu uztveroša "acs" *IRIS-T* raķetes galviņā.]]
***IRIS-T*** () ir īsa un vidēja darbības rādiusa infrasarkano starojumu uztveroša raķete, kas pieejama gan gaiss-gaiss, gan zeme-gaiss variantos.
Raķešu izstrādi kopš 1995. gada veica NATO valstu militārais konsorcijs, kurā piedalījās Vācija, Itālija, Zviedrija, Grieķija, Kanāda un Norvēģija, vēlāk pievienojās arī Spānija. 2023. gada septembrī kopīgu līgumu par šo sistēmu iepirkumu ar Vācijas uzņēmumiem noslēdza Latvija un Igaunija.

Bundesvērs pirmās gaiss-gaiss raķetes *IRIS-T* saņēma 2005. gadā, īsa darbības rādiusa zeme-gaiss raķetes *IRIS-T SLS* 2015. gadā, bet vidēja darbības rādiusa *IRIS-T SLM* 2022. gadā. 

Krievijas iebrukuma laikā Vācija 2022. gadā piegādāja Ukrainai trīs *IRIS-T SLM* palaišanas iekārtas ar 40 kilometru darbības rādiusu, no kurām katra pārvadā astoņas raķetes, kā arī komandierīces, kās spēj integrēt vairākus radara avotus un vienlaicīgi palaist un izsekot visas 24 raķetes. Ar *IRIS-T* spēj notriekt arī zemu lidojošās spārnotās raķetes, tostarp *[[Kaļibr]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Balkanabata

**Balkanabata** () ir pilsēta Turkmenistānas rietumos, Balkana vilajeta administratīvais centrs. Izvietojusies Balkana kalnu dienvidu pakājē 420 km no valsts galvaspilsētas Ašgabatas. Nozīmīgs naftas ieguves un pārstrādes centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta kā ciemats **Ņeftedaga** (*Нефтедаг*) pie Transkaspijas dzelzceļa līnijas sakarā ar naftas atradņu apgūšanu. 1946. gadā piešķirts pilsētas statuss un pārdēvēta par **Nebitdagu**. 1999. gadā pārdēvēta tagadējā vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Toms Macuks

**Toms Macuks** (dzimis  Rēnā, Vācijā) ir latviešu motokrosists, kurš karjeru noslēdza 2023. gadā pēc trešā Latvijas čempiona titula izcīnīšanas prestižajā MX1 klasē (2019,2020, 2023), bet 2024. gadā to atkal atjaunoja. Tāpat starp Macuka trofejām ir Eiropas čempiona tituls 2T klasē, kuru izcīnīja 2022. gada sezonā. Piecas reizes pārstāvējis Latviju Nāciju kausa izcīņā motokrosā.

## Biogrāfija

Toms Macuks dzimis Vācijā latviešu vecāku ģimenē, kuri tobrīd šajā valstī uzturējās un strādāja. Latvijā ģimene atgriezās, kad Tomam bija divi gadi. Sportiskās gaitas motokrosā Toms uzsāka 3 gadu vecumā (1996. gadā), piedaloties kvadriciklu sacensībās. Gadu vēlāk (1997) jaunais sportists pārsēdās uz solo motocikla. Savas sportiskās karjeras laikā, uzrādot labus rezultātus, Toms startējis gan Latvijas mēroga, gan starptautiskās sacensībās motokrosā, divreiz izcīnot Eiropas vicečempiona titulus (2013, 2020), bet 2022. gadā beidzot Eiropas meistarsacīkstēs tika pie zelta. Sešreiz kļuvis par Latvijas čempionu dažādās klasēs (2004, 2007, 2010, 2019,2020, 2022). Piecas reizes pārstāvējis Latvijas izlasi Nāciju kausā motokrosā (2016, 2017, 2019, 2021, 2022).

Toms Macuks sadarbojies ar vairākiem leģendāriem treneriem. Braukšanas prasmes viņam palīdzējuši pieslīpēt Andris Bārbalis, Vitālijs Bobkovs, kā arī viņa tēvs Andrejs Macuks. Savukārt par sportista fizisko sagatavotību rūpējušies Ivars Čākurs un Ivo Lakučs.

## Atsauces
Bezgalīgā kritiena metode

**Bezgalīgā kritiena metode** ir pierādīšanas tehnika matemātikā, pierādījuma no pretējā variants. Šo metodi izmanto, lai pierādītu, ka kāds apgalvojums ir aplams visiem skaitļiem, pierādot, ka, ja šis apgalvojums būtu spēkā kādam skaitlim, tas būtu spēkā mazākam skaitlim. Tas noved pie bezgalīga kritiena un gala rezultātā pie pretrunas.

Tipiski šo metodi izmanto, lai pierādītu apgalvojumus, kas attiecas uz naturāliem skaitļiem, piemēram, ka kādam vienādojumam nav naturālu atrisinājumu. To var pierādīt, pieņemot, ka šim vienādojumam eksistē naturāls atrisinājums un sekojoši secinot, ka tam eksistē otrs mazāks naturāls atrisinājums. Pēc matemātiskās indukcijas principa var secināt, ka tam eksistē trešais vēl mazāks atrisinājums, ceturtais atrisinājums utt. Šo procesu var turpināt bezgalīgi. Pretruna tiek iegūta tajā, ka neeksistē bezgalīga dilstoša naturālu skaitļu virkne, naturāli skaitļi nevar samazināties bezgalīgi, līdz ar to var secināt, ka vienādojumam nav naturālu atrisinājumu.

Līdzīgi var veikt pierādījumu, pieņemot, ka kādai problēmai eksistē mazākais atrisinājums un tādējādi secinot, ka tai eksistē vēl mazāks atrisinājums, kas noved pie pretrunas.

Pirmo zināmo bezgalīgā kritiena metodes pielietojumu var atrast Eiklīda Elementos. Vēlāk metodi attīstījis un popularizējis Pjērs Fermā, kurš to izmantojis Diofanta vienādojumiem.

## Piemērs
Šajā piemērā, izmantojot bezgalīgā kritiena metodi, tiks pierādīts, ka kvadrātsakne no 2 (\sqrt{2}) ir iracionāls skaitlis.

Pieņemsim pretējo — \sqrt{2} ir racionāls skaitlis un to var izteikt formā \sqrt{2}=\frac{p}{q}, kur *p* un *q* ir naturāli skaitļi. Kāpinot šo vienādojumu kvadrātā var iegūt, ka 2=\frac{p^2}{q^2}, reizinot to ar *q<sup>2</sup>* iegūst, ka p^2=2q^2. *2q<sup>2</sup>* ir pāra skaitlis, līdz ar to arī *p<sup>2</sup>* un sekojoši *p* jābūt pāra skaitlim. Līdz ar to var secināt, ka *p*=*2r*, kur *r* ir naturāls skaitlis.

p^2=(2r)^2=4r^2

2q^2=p^2=4r^2

q^2=2r^2

*2r<sup>2</sup>* ir pāra skaitlis, līdz ar to arī *q<sup>2</sup>* un sekojoši *q* jābūt pāra skaitlim. Līdz ar to var secināt, ka *q*=*2s*, kur *s* ir naturāls skaitlis.

Var secināt, ka \sqrt{2}=\frac{p}{q}=\frac{2r}{2s}=\frac{r}{s}. Līdz ar to var secināt, ka, ja \sqrt{2} var izteikt kā racionālu daļu, to var izteikt arī kā racionālu daļu ar mazāku skaitītāju un saucēju. Šo secinājumu var atkārtot bezgalīgi. Iegūta preturna — tā kā gan skaitītājs, gan saucējs ir naturāli skaitļi, tos nav iespējams bezgalīgi samazināt. Līdz ar to \sqrt{2} nevar izteikt kā racionālu daļu, līdz ar to tas nav racionāls skaitlis, no kā var secināt, ka \sqrt{2} ir iracionāls skaitlis.

## Atsauces
Bisakanti

**Bisakanti** (*Byssacanthus*) ir izmirusi antiarhu bruņuzivju ģints no Baltijas vidusdevona nogulumiem. Tās pārstāvjus raksturo augsts ķermenis ar slīpu dzelksni ķermeņa bruņas muguras daļā. Ģinti pirmo reizi aprakstīja un nosaukumu deva amerikāņu dabas pētnieks Luijs Agasi 1845. gadā. Bez Baltijas ģints ir izplatīta arī Ļeņingradas apgabalā un Donbasā. Ģints vienīgā zināmā suga ir *[[Byssacanthus dilatatus]]*.

## Pētījumu vēsture
1844. gadā Kārlis Eihvalds ļoti īsi aprakstīja bisakantu muguras dzelkšņus no Slavjankas upes narvas svītas nogulumiem ar nosaukumu "Onchus dilatatus", uzskatot tos par ihtiodorulītiem. Nekādus attēlus jaunajai aprakstītajai formai viņš nedeva, un tāpēc skaidrs, ka nākamajā gadā Agasi identificētos dzelkšņus nosauca par *Byssacanthus laevis*. Vēlāk šīs ģints fosilos kaulus no Baltijas un Ļeņingradas apgabala vidusdevona nogulumiem aprakstīja Eihvalds (1845, 1846, 1860), angļu paleontologs Arturs Vudvards (1891, 1895), Dmitrijs Obručevs (1931, 1933), Valters Gross (1933, 1940), Valentīna Karatajūte (1958) ar dažādiem nosaukumiem: *Byssacanthus crenulatus* Ag., *B. laevis* Ag., *Onchus dilatatus* Eichw., *Byssacanthus dilatatus* (Eichw.), *Asterolepis concatenata* Eichw. *Pterychthys concatenatus* Eichw., *Byssacanthus cuspidatus* Gross, daļēji *Asterolepis estonica* Gross.

Bisakantu ģintij ilgu laiku attiecināja tikai muguras dzelkšņus un uzskatīja tos par ihtiodorulītiem. Šīs ģints sugu veidošanu pamatoja ar dzelkšņu dažādajiem izmēriem un ornamentējuma īpatnībām. Pieņēmumu, ka bisakantu dzelkšņi varētu piederēt antiarhiem, 1895. gadā izteica Vudvards, taču šāds viedoklis netika atbalstīts. Piemēram, 1937. gadā Gross uzskatīja, ka bisakantu dzelkšņi ir veidojumi, kas tuvi fillolepju (*Phyllolepis*) *anterior laterale* + *spineale*, un sliecās bisakantus pieskaitīt augšdevona fillolepjiem. Attiecīgi, tādā gadījumā bisakanti pēc savas uzbūves vajadzētu būt līdzīgiem akantaspidām. Tikai pēc tam, kad Gross 1940. gadā aprakstīja divus priekšējos vidējos muguras kaulus (*AMD*) ar dzelkšņiem, bisakantu ģints tika pieskaitīta antiarhiem un *Ceraspidae* (Gross) dzimtai.

Karatajūte savā 1960. gada publikācijā bisakantus ievietoja asterolepidīdu dzimtā un *[[Pterichthyodinae]]* apakšdzimtā kopā ar tiem radniecīgajām ģintīm *[[Pterichthyodes]]* un *[[Gerdalepis]]*. Pie tam visas fosilijas, kas Baltijas vidusdevonā pirms tam tika pieskaitīti pterihtiem, viņa tās pieskaitīja  bisakantiem.

## Atsauces
Dašoguza

**Dašoguza** () ir pilsēta Turkmenistānas ziemeļos, Dašoguzas vilajeta administratīvais centrs. Izvietojusies Amudarjas lejteces ielejā  no valsts galvaspilsētas Ašgabatas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1681. gadā kā karavansarajs ar lielu akmens aku Horezmas turkmēņu daļā. Sākotnēji pilsētas nosaukums **Tašauza** vai **Dašhovuza** tika darināts no tjurku *daš* (*daş*) — ‘akmens’ un arābu *hoūz* (حوض) — ‘baseins’. Mūsdienās (kopš 1999. gada) pēc turkmēņu oficiālās versijas pilsētas nosaukums tiek interpretēts kā ziemeļoguzu (dašoguzu) [pilsēta].

1924. gadā Tašauza kļuva par Turkmēņu apgabala centru, bet no tā paša gada oktobra — apgabala centrs Turkmēnijas PSR sastāvā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Sarabella Norlamo

**Sarabella Norlamo** (; dzimusi 2003. gadā) ir Somijas šahiste, Somijas sieviešu šaha čempionāta uzvarētāja (2021).

## Biogrāfija
Sarabella Norlamo ir piedalījusies Somijas un Igaunijas jauniešu šaha turnīros, Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās. Somijas sieviešu čempionātos viņa ir izcīnījusi piecas medaļas: zelta(2021) un četras bronzas (2017, 2018, 2019, 2022). 2017. gadā Rīgā piedalījusies Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm.

Pārstāvējusi Somijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs sievietēm:
* 2018. gadā Batumi 43. šaha olimpiādē spēlējusi pie 4. galdiņa (+3, =2, -4),
* 2022. gadā Čennai 44. šaha olimpiādē spēlējusi pie rezerves galdiņa (+5, =1, -3).

Pārstāvējusi Somijas komandu Eiropas komandu šaha čempionātā sievietēm:
* 2019. gadā Batumi 13. Eiropas komandu šaha čempionātā sievietēm spēlējusi pie 4. galdiņa (+3, =3, -2).

## Ārējās saites

## Atsauces
Dienvidslāvijas Demokrātiskā Federācija

**Dienvidslāvijas Demokrātiskā Federācija**, zināma arī kā **Demokrātiskā Federatīvā Dienvidslāvija** (DFD), bija pagaidu valsts, kas tika izveidota Otrā pasaules kara laikā 1943. gada 29. novembrī Dienvidslāvijas nacionālās atbrīvošanas antifašistiskā padomes (AVNOJ) otrajā sesijā. Dienvidslāvijas atbrīvošanas nacionālā komiteja (NKOJ) bija tās sākotnējā izpildinstitūcija. Visu tās pastāvēšanas laiku to vadīja maršals Josips Brozs Tito kā premjerministrs.

## Vēsture
Teherānas konferencē valsti atzina sabiedrotie, kā arī AVNOJ kā tās apspriežu struktūru. Dienvidslāvijas karaļa Petara II trimdas valdība Londonā, daļēji Apvienotās Karalistes spiediena dēļ, atzina AVNOJ valdību ar Visas līgumu, ko 1944. gada 16. jūnijā parakstīja trimdas valdības premjerministrs Ivans Šubašičs un Josips Brozs Tito. Ar Visas līgumu trimdas valdība un NKOJ vienojās pēc iespējas ātrāk apvienoties pagaidu valdībā. Par jaunās valdības formu vienojās otrā Tito un Šubašiča vienošanās, kas tika parakstīta 1944. gada 1. novembrī nesen atbrīvotajā Dienvidslāvijas galvaspilsētā Belgradā. Dienvidslāvijas DF kļuva par vienu no Apvienoto Nāciju Organizācijas dibinātājām, parakstot Apvienoto Nāciju Organizācijas statūtus 1945. gada oktobrī.

Valsts tika izveidota, lai apvienotu Dienvidslāvijas pretošanās kustību cīņā pret Dienvidslāvijas okupāciju, ko veica Ass valstis. Vienošanās starp Šubašiču un Tito atstāja apzināti neizlemtu jautājumu par to, vai valsts būs monarhija vai republika, tāpēc līdz kara beigām valsts vadītāja amats bija vakants. Pēc valdību apvienošanas valsts tika reformēta kā vienpartijas Dienvidslāvijas Federatīvā Tautas Republika ar Josipu Brozu Tito kā premjerministru un Ivanu Šubašiču kā ārlietu ministru.

## Atsauces
Bosnijas un Hercegovinas Republika

**Bosnijas un Hercegovinas Republika** (serbhorvātu: *Republika Bosna i Hercegovina* / *Република Босна и Херцеговина*) bija valsts Dienvidaustrumeiropā, pastāvēja no 1992. gada līdz 1995. gadam. Tā ir tiešā mūsdienu Bosnijas un Hercegovinas tiesiskā priekštece.

## Vēsture
Bosnija un Hercegovina atdalījās no sairstošās Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas 1992. gada 3. martā. Bosnijas karš sākās drīz pēc tās neatkarības pasludināšanas un ilga 3 gadus. Vadītāji no divām no trim galvenajām Bosnijas un Hercegovinas etniskajām grupām, proti, serbi un horvāti, izveidoja atsevišķas valstis, attiecīgi Serbu Republiku un Hercegbosnijas Horvātu Republiku, kuras Bosnijas Republika un starptautiskās valdības neatzina. Neoficiāli šie notikumi tika uzskatīti par pierādījumu tam, ka Bosnijas un Hercegovinas Republika galvenokārt pārstāvēja bošņākus (galvenokārt musulmaņus), lai gan formāli republikas prezidentūru un valdību joprojām veidoja serbi un horvāti kopā ar bošņākiem.

Saskaņā ar 1994. gada Vašingtonas vienošanos bošņāki un Hercegbosnijas horvāti, izveidoja Bosnijas un Hercegovinas Federāciju, kas ir bošņāku un horvātu kopīgs federatīvs subjekts. 1995. gadā Deitonas miera līgums apvienoja Bosnijas un Hercegovinas Federāciju ar serbu valstisko veidojumu Serbu Republiku, kas no šī brīža tika oficiāli atzīta par politisku federatīvu vienību bez atdalīšanās tiesībām no Bosnijas un Hercegovinas.

Vārds "Republika" tika izņemts no valsts nosaukuma pēc Deitonas līguma 4. pielikuma, kurā bija Bosnijas un Hercegovinas konstitūcija, līdzparakstīšanas 1995. gada 14. decembrī.

## Atsauces
Ahala vilajets

**Ahala vilajets** () ir Turkmenistānas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība. Izvietojies valsts dienvidos; vilajeta dienvidos stiepjas Kopetdaga grēda un Ahala oāzes to ziemeļu priekškalnēs, bet pārējā teritorijā plešas Karakuma tuksnesis. Robežojas ar Irānu dienvidos un īsā posmā ar Afganistānu dienvidaustrumos, kā arī Mari vilajetu austrumos, Lebapa un Dašoguzas vilajetiem ziemeļos un Balkana vilajetu rietumos. Anklāvs vilajeta dienviddaļā ir galvaspilsēta Ašgabata. Izveidots 1992. gadā. Lielākās pilsētas ir Tedžena (79 324), Arkadaga (64 086, vilajeta administratīvais centrs) un Eneva (30 086).

## Atsauces

## Ārējās saites
Dašoguzas vilajets

**Dašoguzas vilajets** () ir viens no Turkmenistānas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienībam. Izvietojies valsts ziemeļos; vilajeta ziemeļaustrumu daļa atrodas auglīgajā Amudarjas ielejā, bet pārējā teritorijā plešas Karakuma tuksnesis. Robežojas ar Uzbekistānu ziemeļos, kā arī Lebapa vilajetu dienvidaustrumos, Ahala vilajetu dienvidos un Balkana vilajetu rietumos. Izveidots 1992. gadā. Lielākās pilsētas ir Dašoguza (245 872, vilajeta administratīvais centrs) un Keneirgenča.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sarkanais štats

**"Sarkanais štats"** () ir 2011. gada neatkarīgā šausmu trillera filma, kuras režisors, scenārija autors un montāžists ir Kevins Smits. Galvenās lomas tajā atveido Maikls Pārkss (mācītājs Kūpers), Džons Gudmens (Džo Kīnans), Maikls Angarano (Treiviss), Melisa Leo (Sāra Kūpera) un Stīvens Rūts (šerifs).

Filma ir par jauniešiem, kuri nonāk sektantu gūstā. Filma saņēma dalītas kritiķu atsauksmes. Tās pirmizrāde notika 2011. gada 23. janvārī Sandensas kinofestivālā, 2011. gada 1. septembrī to izdeva video platformām pēc pieprasījuma (VOD), bet 2011. gada 18. oktobrī — mājas video ierakstos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Daštekavīrs

**Daštekavīrs** () ir tuksnesis Irānā. Izvietojies Irānas kalnienes ziemeļdaļā un plešas no Elbursa grēdas ziemeļos līdz Daštelūtam dienvidos. Administratīvi sadalīts starp Semnānas, Teherānas, Kumas, Isfahānas, Jezdas, Dienvidhorasānas un Rezāvi Horasānas ostāniem. 24. lielākais tuksnesis pasaulē.

## Ģeogrāfija
Tuksnesis izvietojies tektoniskā ieplakā ar vidējo augstumu 600—800 m vjl, ko vairākās daļās sadala zemas kalnu grēdas. Tuksneša centrālo daļu aizņem 320 km garais un 160 km platais Kavīrbuzurgs, kura ievērojamu daļu klāj sāls purvi. Tuksneša rietumos atrodas Namaka sālsezers; tā austrumu piekrastē izveidots Daštekavīra nacionālais parks.

## Klimats
Daštekavīrā valda sauss tuksneša klimats. Lai arī ziemā apkārtējos kalnos ir vērojami nokrišņi, tie veido sezonālus ezerus un purvus, kas ātri izžūst. Augstas temperatūras svārstības, kas var sasniegt pat  dienā vasarā un nokrist līdz  naktī ziemā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Namaks

**Namaks** (, *Daryâče-ye Namak*) ir beznoteces sālsezers Irānā, Daštekavīra tuksneša rietumos. Atrodas 100 km uz austrumiem no Kumas pilsētas. Ezera lielāko daļu veido sausi sāls nogulumi un solončaks, atklāta ūdens platība ir tikai ap . Galvenā pieteka ir Kumas upe. Ezera austrumu piekrastē plešas 4000 km² lielais Daštekavīra nacionālais parks. Ezera centrālajā daļā notiek sāls ieguve.

## Atsauces

## Ārējās saites
CAESAR

**CAESAR** ( — ‘Ar artilērijas sistēmu aprīkota automašīna’) ir Francijā izstrādāta un ražota uz smagās automašīnas uzmontēta  haubice.

2004. gadā Francijas valdība pasūtīja 77 CAESAR eksemplārus, pirmo reizi franču karavīri tos lietoja Afganistānas karā.
2008. gadā Francijas bruņotie spēki saņēma 16 CEASAR iekārtas, tad vēl 30 nākamajā gadā. Līdz 2022. gada septembrim militārais koncerns *Nexter* saražoja 110 eksemplārus Francijas armijai un 364 eksemplārus saņēma ārvalstu armijas: Saūda Arābija (132), Beļģija (28), Dānija (19), Indonēzija (55), Maroka (36), Čehija (52), Lietuva (18) un Taizeme (6).

2022. gadā Francija piegādāja 18 CAESAR Ukrainai, lai atvairītu Krievijas iebrukumu. 2023. gada janvārī arī Dānija paziņoja par 19 iekārtu piegādi Ukrainai.

Attēls:UA 55th brigade CAESAR 01.jpg|250px|Ukrainas bruņoto spēku 55. artilērijas brigāde ar *CAESAR* haubici (2022).
Attēls:French soldiers conduct a live fire mission with CAESAR howitzers (2018-03-05).webm|250px|Šaušanas mācības (2018).


## Atsauces
Zāhedāna

**Zāhedāna** (, *Zâhedân* — ‘eremīti’) ir pilsēta Irānas dienvidaustrumos, Sīstānas un Beludžistānas ostāna administratīvais centrs. Izvietojusies kalnu ieskautā ielejā ostāna ziemeļdaļā  no valsts galvaspilsētas Teherānas un netālu no Pakistānas un Afganistānas robežas. 

## Vēsture
Pirmoreiz minēta 1849. gadā kā mazs un attāls ciems ar nosaukumu **Dezapa** ( — ‘ūdens zaglis’). 1929. gadā Rezā šaha vizītes laikā to pārdēvēja par Zāhedānu. Pēc pirmā pasaules kara pilsēta attīstījās kā pierobežas tirdzniecības un administratīvais centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rods Tempertons

**Rodnijs Lins Tempertons** (; dzimis 1949. gada 9. oktobrī, miris 2016. gada 25. septembrī) bija angļu dziesmu autors, producents un mūziķis.

Tempertons bija 1970. gadu popmūzikas, disko un fanka grupas *[[Heatwave]]* taustiņinstrumentālists un galvenais dziesmu autors, rakstot dziesmas, tostarp "Star of a Story", "Always and Forever", "Boogie Nights", un "The Groove Line". Pēc tam, kad viņu uz ASV uzaicināja ierakstu producents Kvinsijs Džounss, viņš uzrakstīja vairākus veiksmīgus singlus Maiklam Džeksonam, tostarp "Thriller", "Off the Wall", un "Rock with You". Viņš arī uzrakstīja dziesmas Džordžam Bensonam, tostarp "Give Me the Night" un "Love X Love", kā arī Patijas Ostikas un Džeimsa Ingrama singlu "Baby, Come to Me", kas 1983. gadā kļuva par klausītāko hitu, starp daudziem citiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Semnāna

**Semnāna** (, *Semnān*) ir pilsēta Irānas ziemeļdaļā, Semnānas ostāna administratīvais centrs. Izvietojusies aluviālā līdzenumā Elbursa grēdas dienvidu priekškalnēs  no valsts galvaspilsētas Teherānas. Daštekavīra malā 80 km no pilsētas atrodas Irānas kosmodroms — Semnānas Kosmosa centrs.

## Vēsture
Pilsētas pirmsākumi attiecināmi uz Avestas laika Vernas provinci. Semnāna bija nozīmīga pilsēta Ahemenīdu impērijā. Uzplaukusi Partas impērijas laikā. Pilsēta panīkusi Abāsīdu kalifāta laikā, bet mongoļu iebrukumā nopostīta un atplaukusi tikai Sefevīdu dinastijas laikā 16. gadsimtā. Kādžāru dinastijas laikā Semnāna tika pārvērsta par cietoksni ceļā no Teherānas un Mešhedu. Pehlevī Irānas laikā Semnāna attīstījās par nozīmīgu transporta mezglu un tekstilindustrijas centru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valstu uzskaitījums pēc pensionēšanās vecuma

**Pensionēšanās vecums** attiecināms uz valstīm, kurās sociālās apdrošināšanas pensijas saņemšana ir noteikta likumā. Piemēram, pensiju sistēmu Latvijā regulē likums "Par valsts pensijām".

Likumā noteiktais pensionēšanās vecums nav identisks faktiskajam pensionēšanās vecumam, kaut arī lielākā daļa cilvēku dodas pensijā, sasniedzot pensijas vecumu. Daudzās valstīs pensionēšanās vecums sievietēm ir zemāks nekā vīriešiem.
Kikōne

**Kikōne**, īstajā vārdā **Edgars Mednis,** (dzimis Rīgā , miris ) bija latviešu dzejnieks un dramaturgs. Rakstījis arī latgaliešu un krievu valodā. Viņa darbi bija lasāmi žurnālā *[[Luna (žurnāls)|Luna]]*, laikrakstos ''Kultūras Forums'' un *Latvietis Latvijā*, kā arī antoloģijā "Latviešu / krievu dzeja”. Divas Kikōnes lugas godalgotas Nacionālajā lugu konkursā.

Beidzis Rīgas Valsts 1. ģimnāziju. Studējis Latvijas Jūras akadēmijā. Pēc viņa nāves izdevniecībā "Orbīta" iznākusi Svena Kuzmina un Aleksandra Zapoļa sastādītā dzejas darbu izlase "Jūs kavējaties" (2019).

## Bibliogrāfija

### Dzeja
* *Latviešu / krievu dzeja*. Dzejas antoloģija. Rīga: Neputns, 2011.
* *Jūs kavējaties*. Rīga: Orbīta, 2019.

## Atsauces
Bergmana sala

**"Bergmana sala"** () ir 2021. gada romantiskā drāma, kuras režisore un scenārija autore ir Mija Hansena-Lēve. Filmā galvenās lomas atveido Vikija Krīpsa, Tims Rots, Mija Vašikovska un Anderss Danielsens Lī.

Filma stāsta par precētu pāri, kas ierodas Fores salā, lai rakstītu scenārijus savām nākamajām filmām.

Filmas "Bergmana sala" pirmizrāde notika  2021. gada Kannu kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zandžāna

**Zandžāna** (, , *Zəncan*) ir pilsēta Irānas ziemeļrietumos, Zandžānas ostāna administratīvais centrs. Izvietojusies Zandžānrūdas krastos  no valsts galvaspilsētas Teherānas. 

## Vēsture
Pilsēta dibināta Sasanīdu impērijas valdnieka Ardašīra I laikā m.ē. 3. gadsimtā kā **Šahīna**. 13. gadsimtā arābu ģeogrāfu avotos minēta kā **Zangana**. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Gatis Krūmiņš (dzejnieks)

**Gatis Krūmiņš** bija latviešu dzejnieks un mākslinieks. Pirmās dzejoļu publikācijas laikrakstā ,,Talsu Vēstis” 1992. gadā. Strādājis par kamīnu un krāšņu mūrnieku. Mācījies Limbažu 18. profesionāli tehniskajā vidusskolā. Publicējies laikrakstos "Literatūra. Māksla. Mēs", jaunās literatūras žurnālā "Luna" un kopkrājumā "Blīvā upe". Pēc Gata Krūmiņa nāves 2000. gadā iznācis viņa debijas dzejas krājums "Skārda blūzs".

Traģiski gājis bojā 1998. gada 18. novembrī, sadegot savā automašīnā.

## Bibliogrāfija

### Dzeja
* *Blīvā upe*. Dzejas antoloģija. Rīga: Noass, 1998.
* *Pedvāles Burtnīca*. Dzejas antoloģija. Sabile: Pedvāle, 1999.
* *Skārda Blūzs*. Rīga: Pētergailis, 2000.
* *Latviešu mīlas lirikas antoloģija* ; 2. sējums. Rīga: Jumava, 2000.

## Atsauces
2023. gada Pasaules čempionāts kalnu slēpošanā

**2023. gada [[Pasaules čempionāts kalnu slēpošanā]]** notika Kurševelā un Meribelā, Francijā, laikposmā no 6. līdz 19. februārim.

Čempionāta norises vieta tika apstiprināta Starptautiskās Slēpošanas federācijas (FIS) kongresā Grieķijā 2018. gada maijā. Vēl uz čempionāta rīkošanu pretendēja Zālbaha-Hinterglema Austrijā. Francijas pieteikums uzvarēja balsojumā ar deviņām pret sešām balsīm. Šajās vietās ir notikušas sacensības 1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. 2022. gada martā Kurševelā un Meribelā notika 2021.—2022. gada Pasaules kausa sezonas finālposms.

## Sacensību kalendārs
Sacensību sākuma laiki norādīti pēc Latvijas laika, iekavās norādīts laiks norises vietā.

## Medaļu ieguvēji
### Vīrieši

### Sievietes

### Jaukti

## Medaļu kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
Paulis Kalva

**Paulis Kalva** (dzimis , miris ) bija latviešu dzejnieks un tulkotājs. Atdzejojis un tulkojis no lietuviešu, angļu un krievu valodas. Latviskojis lietuviešu un krievu klasiķus, Šekspīru. Studēja Latvijas Universitātē Filoloģijas un filozofijas fakultātē, taču studijas nepabeidza.

1943. gadā iesaukts Latviešu leģionā. Pavadījis laiku izsūtījumā Kemerovas apgabalā un Omskā, Sibīrijā.

1993. gadā izdots dzejoļu krājums "Kamēr vēl dzīvs". 2003. gadā Apbalvots ar IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. Par mūža ieguldījumu 2003. gadā saņēmis Latvijas Literatūras gada balvu.

## Atsauces
Videokamera

**Videokamera** ir optiska ierīce, ar kuru uzņem video (atšķiras no kinokameras). Videokameras sākotnēji izstrādāja televīzijas nozarei, taču tās plaši izmantoto arī dažādiem citiem mērķiem.

Videokameras galvenokārt izmanto divos režīmos. Pirmais, kas raksturīgs daudzām agrīnām apraidēm, ir tiešraides televīzija, kur kamera reāllaika attēlus padod tieši uz ekrānu tūlītējai novērošanai. Dažas kameras joprojām nodrošina tiešraides televīzijas pārraidi, taču lielākā daļa tiešraides savienojumu ir paredzēti drošības, militārām/taktiskām un rūpnieciskām operācijām, kur nepieciešama slēpta vai attāla novērošana. Otrajā režīmā attēlus ieraksta atmiņas ierīcē arhivēšanai vai tālākai apstrādei; daudzus gadus videolente bija galvenais šim nolūkam izmantotais formāts, taču to pakāpeniski aizstāja optiskais disks, cietais disks un pēc tam zibatmiņa. Ierakstīto video izmanto televīzijas producēšanā un biežāk novērošanai un monitoringam, kuros nepieciešams automātisks situācijas ieraksts, ko izmantot vēlākai analīzei.

## Videokameru veidi
* televīzijas kameras,
* kamkoderi,
* videonovērošanas kameras,
* tīmekļkameras,
* mobilo telefonu kameras,
* speciālās kameras (izmanto zinātnē, medicīnā, aizsardzībā un citur).

## Ārējās saites
Bodžnūrda

**Bodžnūrda** () ir pilsēta Irānas ziemeļaustrumos, Ziemeļhorasānas ostāna administratīvais centrs. Izvietojusies Ālādāga ziemeļu priekškalnēs  no valsts galvaspilsētas Teherānas. 

## Vēsture
Pilsēta dibināta Sefevīdu valdīšanas laikā kā apmetne kurdu šadijanu ciltij, kas šeit tika nometināta, lai aizsargātu ziemeļu robežu pret tjurkiem. 1849. gadā pilsēta tika nopostīta sacelšanās laikā, bet 1896, 1929. un 1997. gadā pilsēta stipri cieta zemestrīcēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Artūrs Punte

**Artūrs Punte** ir latviešu dzejnieks un skaņu mākslinieks, tekstgrupas "Orbīta" dalībnieks. Iesaistās starpžanru un sintētiskajā mākslā — skaņas instalāciju, trokšņu instrumentu taisīšanā un pielietošanā. Dzeju raksta gan krievu, gan latviešu valodā. Almanaha "Орбита" redaktors un vairāku dzejas grāmatu sastādītājs. Izdevniecības *Orbīta* izveidotājs. Strādā reklāmas jomā. Vairāku video-poētisku darbu autors, viens no poētiskā festivāla "Word in Motion" organizētājiem. Publicējas almanahos un multimēdiju izdevumos "Орбита", žurnālos "Даугава", "Вавилон", "Karogs", "Luna", "Satori". Atdzejo latviešu autoru darbus. 2005. gadā kopā ar tekstgrupu "Orbīta" saņēmis Literatūras gada balvu dzejā.

## Bibliogrāfija

### Dzeja
* *Холмы без меня*. Rīga: Педагогический центр Эксперимент, 1996.
* *Иди-иди*. Rīga: Dzelzceļa reklāma, 1998.
* *Стихотворные посвящения Артура Пунте / Artūra Puntes poētiskie veltījumi*. Rīga: Orbīta, 2013.
* *Jērcēnu pagasta nezāļu herbārijs*. Rīga: Orbīta, 2019.

## Atsauces
Vatabautisms

**Vatabautisms** ( vai *whataboutery* — 'bet kā ar...') ir argumentēšanas paņēmiens, kurā persona izvairās no atbildēšanas uz uzdoto jautājumu, argumentu sniegšanas vai iesaistīšanās diskusijā, tā vietā uzdodot pretjautājumu vai izsakot kādu apsūdzību. Vatabautisma mērķis bieži vien ir novērst uzmanību no uzdotā jautājuma vai problēmas, apšaubīt saņemtās kritikas pamatojumu, kritiķa uzticamību, godīgumu un taisnīgumu, kā arī (pamatoti vai nepamatoti) diskreditēt vai mazināt kādu kritisku argumentu. Ar vatabautismu kritiku bieži vien pavērš pret pašu kritizētāju, viņa uzskatiem vai rīcību, norādot uz dubultiem standartiem vai liekulību, vai vienādo abu rīcību caur līdzīgām īpašībām. Pat, ja pretjautājumi vai apsūdzības pēc satura ir pamatoti, vatabautismu lieto ar nolūku izvairīties no atbildes, nevis nonākt pie patiesības.

Vatabautisms ir uzskatāms par loģikas kļūdu, un to gan vēsturiski, gan mūsdienās izmanto propagandā un dezinformācijā, kā arī diskusijās par politiku.

## Etimoloģija
Termins "vatabautisms" nāk no angļu "what about..." — tulkojumā "kā ar...", kas mēdz būt ievadošie vārdi vienkāršam vatabautismam.

Lai gan latviešu plašsaziņas līdzekļos tiek izmantots termins "vatabautisms", tam vēl nav oficiāla tulkojuma.

## Atsauces
EchoStar 105 / SES-11

***EchoStar 105 / SES-11*** ir kopējs Luksemburgā bāzēta uzņēmuma *[[SES (uzņēmums)|SES]]* un ASV uzņēmuma *[[EchoStar]]* sakaru pavadonis. Tas ģeostacionārajā orbītā izvietots punktā 105° rietumu garuma un ir paredzēts sakaru nodrošināšanai Latīņamerikai. Orbītā tas tika palaists 2017. gada 11. oktobrī. 

Pavadoni izgatavoja uzņēmums *[[Airbus Defence and Space]]* uz platformas *[[Eurostar-3000]]* bāzes.
*SES-11* ir 24 C joslas un 24 Ku joslas raiduztvērēji.

## Lidojuma gaita
[thumb|left|260px|Raķete ''[Falcon 9* starta laukumā ar *EchoStar 105 / SES-11*]]
*EchoStar 105 / SES-11* tika palaists  22:53:00 *UTC* ar nesējraķeti *Falcon 9 Full Thrust* no [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija]]s starta laukuma *LC-39A*. Raķetes pirmā pakāpe bija izmantota 2017. gada februārī, palaižot kravas kuģi *SpaceX CRS-10*. Pirmā pakāpe tika veiksmīgi nosēdināta uz peldošās platformas *Of Course I Still Love You*.

Ģeostacionāro orbītu *SES-11'' sasniedza ar savu dzinēju palīdzību. 29. novembrī paziņots, ka pavadonis atrodas punktā 105° rietumu garuma un ir pilnā darba gatavībā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* SES-11 SES vietne 
* Satellite Fleet  EchoStar 
* EchoStar 105 / SES 11 Gunter Dirk Krebs 
* SES 11 (Echostar 105) satbeams.com (orbitālā informācija) 
* AMC 15 & EchoStar 105/SES 11 lyngsat.com (TV kanāli)
Mi-8

**Mil Mi-8** (, NATO nosaukums — **Hip**) ir 1960. gados izstrādāts PSRS daudzfunkcionālais helikopters. 1968. gadā to ieviesa PSRS Gaisa spēkos. 1975. gadā sāka ražot uzlabotu versiju Mi-8MT (eksporta piegādēm — Mi-17). Papildu visbiežāk izmantotajai transporta helikoptera variācijai Mi-8 izmanto arī kā gaisa desanta komandpunktu, kaujas helikopteru un izlūkošanas platformu.

Kopā ar uzlaboto versiju Mil Mi-17, Mi-8 ir viens no pasaulē visvairāk ražotajiem helikopteriem, ko izmanto vairāk nekā 50 valstis. 2015. gadā abi helikopteri kopā bija trešie visizplatītākie militārie gaisa kuģi pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Specification and technical description at milhelicopter.com 
* Mi-8/Mi-17 section at aviation.ru
* Mi-8 DataBase  and photo gallery at helicopter-database.net 
* Mi-8 walkaround from Lutzk and Mi-8PPA walkaround on ScaleModels.ru
* Mi-8 and Mi-17 helicopters in China
Tick, Tick... Boom!

***Tick, Tick... Boom!*** ir 2021. gada ASV biogrāfiskā muzikālā drāmas filma, kuras režisors ir Lins Manuels Miranda. Filmā galvenās lomas atveido Endrū Gārfīlds, Aleksandra Šipa, Robins de Hesuss, Džošua Henrijs, Džūdita Laita un Vanesa Hadžensa. Filma balstīta uz Džonatana Larsona skatuves mūziklu ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir daļēji autobiogrāfisks stāsts par Larsonu, kurš raksta mūziklu, lai nokļūtu teātra industrijā Ņujorkā.

Filmas *Tick, Tick... Boom!* pirmizrāde notika  *AFI Fest* pasākumā, bet kopš  filma pieejama straumēšanas platformā *[[Netflix]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, īpaši izceļot Gārfīlda aktierspēli. Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par vienu no 10 gada labākajām filmām. Filmu nominēja Zelta globusa balvai kategorijā "Labākais mūzikls vai kinokomēdija", kā arī 27. Kritiķu izvēles kino balvai kategorijā "Labākā filma". Par savu sniegumu, Gārfīlds saņēma Zelta globusu kategorijā "Labākais aktieris mūziklā vai kinokomēdijā" un nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā". Filma nominēta arī Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā montāža".

## Atsauces

## Ārējās saites
Arkadaga

**Arkadaga** () ir pilsēta Turkmenistānas dienvidos, Ahala vilajeta administratīvais centrs. Izvietojusies valsts galvaspilsētas Ašgabatas rietumu pierobežā, ietilpst tās aglomerācijā.

## Vēsture
Lēmums par jauna Ahala vilajeta administratīvā centra izbūvi pieņemts 2019. gadā, apvienojot vairākus ciemus Ašgabatas pierobežā un pārvietojot uz turieni Ahala vilajeta administratīvās iestādes no Enevas Ašgabatas austrumu pierobežā. Pilsētas pamatakmens ielikšanā piedalījās tābrīža valsts prezidents Gurbanguli Berdimuhamedovs. Pilsētas statuss piešķirts 2022. gadā. Pilsēta nosaukta Gurbanguli Berdimuhamedova vārdā; viņa oficiālais tituls bija «Arkadags» — ‘aizbildnis’, vai burtiski — ‘Kalns aiz [mums]’.

Pilsētā izbūvēti vai tiek būvēti vairāki nozīmīgi infrastruktūras objekti — zirgkopības akadēmija, hipodroms, stadions, vilajeta centrālā slimnīca, drāmas teātris, cirks u.c.
## Sadraudzības pilsētas

Arkadagas sadraudzības pilsētas ir:

*  Kazaņa (Tatarstāna), kopš 2023.
*  Telavi (Gruzija), kopš 2023. gada
*  Mezona-Lafita (Francija), kopš 2023. gada

## Atsauces

## Ārējās saites
Insaiders

**"Insaiders"** () ir 2006. gada ASV krimināltrillera filma, kuras režisors ir Spaiks Lī. Filmā galvenās lomas atveido Denzels Vašingtons, Klaivs Ouens, Džodija Fostere, Kristofers Plamers, Vilems Defo un Čūetels Edžiofors.

Filma stāsta par Daltonu Raselu (Klaivs Ouens), kurš aplaupa banku Ņujorkas centrā, Ņujorkas policijas ķīlnieku sarunu vedēju Kītu Freizeru (Denzels Vašingtons) un ietekmīgu brokeri Madelēnu Vaitu (Džodija Fostere), kuru nolīgst bankas īpašnieks Artūrs Keiss (Kristofers Plamers), lai pasargātu kaut ko svarīgu no laupītājiem vienā no bankas seifiem.

Filmas scenārija autors Rasels Gervics scenāriju 2002. gadā pārdeva studijai *[[Imagine Entertainment]]* un to bija paredzēts režisēt Ronam Hauardam. Hauards vēlāk pameta projektu un par režisoru apstiprināja Lī. Filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 86% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites