open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kliments Vorošilovs

**Kliments Vorošilovs** (), saukts arī par **Klimu Vorošilovu** (*Клим Ворошилов*, dzimis , miris ), bija padomju militārais darbinieks un politiķis. Lai arī Vorošilovs netiek uzskatīs par izcilu militāro stratēģi, tomēr tas netraucēja Vorošilovam rekordilgi (34,5 gadus) ieņemt amatu PSKP Centrālās komitejas Politbirojā. Tiek uzskatīts par vienu no visuzticamākajiem Josifa Staļina sabiedrotajiem.

## Biogrāfija
Dzimis dzelzceļnieka ģimenē. 1903. gadā iestājies KSDSP. Pēc Februāra revolūcijas Krievijā bija Petrogradas padomes loceklis. Krievijas pilsoņu kara laikā darbojās Caricinas rajonā, kur kļuva par Staļina sabiedroto. Pēc Mihaila Frunzes nāves kļuva par PSRS aizsardzības ministru — Armijas un kara flotes tautas komisāru. 1935. gadā kļuva par PSRS maršalu. Atbalstīja Staļinu Lielā terora gados.

Ziemas kara laikā pret Somiju no 1939. gada novembra līdz 1940. gada janvārim komandēja padomju karaspēka uzbrukumu, tomēr sliktās vadības un plānošanas dēļ tika atcelts no amata un par Armijas un kara flotes tautas komisāru tika iecelts Semjons Timošenko. Pēc Vācijas uzbrukuma PSRS Vorošilovs vadīja PSRS ziemeļrietumu armijas, tomēr arī šoreiz tika atcelts un Vorošilova vietā nāca spējīgākais Georgijs Žukovs. No 1945. līdz 1947. gadam organizēja padomju varas nodibināšanu Ungārijā. 1960. gadā, kad PSRS vadīja Ņikita Hruščovs, Vorošilovu atcēla no vadošiem amatiem, tomēr, kad par partijas vadītāju kļuva Leonīds Brežņevs, Vorošilovu atkal iecēla vairākos, vairāk gan "dekoratīvos", amatos.

Vorošilova vārdā bija nosauktas vairākas PSRS pilsētas — Vorošilovgrada (no 1935. gada (t.i., vēl dzīvam esot) līdz 1958. gadam un no 1969. līdz 1990. gadam) — tagad Luhanska, Ukrainā; Vorošilovska (no 1935. gada līdz 1943. gadam) — tagad Stavropole, Krievijā; Vorošilova (no 1935. gada līdz 1957. gadam) — tagad Usurijska, Krievijā.

Vorošilova vārdā tika nosaukti Otrā pasaules kara laika padomju tanki KV.

## Ārējās saites
Indianapolisa

**Indianapolisa** () jeb **Indianapole** ir pilsēta ASV, Indiānas štata vidienē. Štata lielākā pilsēta un tā galvaspilsēta. Plaši pazīstama kā sporta centrs. Indianapolisas trasē pilsētas priekšpilsētā Spīdvejā notikušas gan Formula 1 sacensības (līdz . gada sezonai), gan pazīstamās Indy 500 sacensības.

Pilsēta dibināta 1821. gadā, un tika veidota kā štata galvaspilsēta.

Pilsētā atrodas farmaceitiskās kompānijas *[[Eli Lilly and Company]]*, aviokompānijas *[[ATA Airlines]]*, nekustamā īpašuma kompānijas *[[Simon Property Group]]*, Nacionālā koledžu sporta asociācijas galvenās mītnes.

Pazīstama kā amerikāņu futbola NFL līgas komandas Indianapolisas "Colts" un basketbola NBA līgas komandas Indiānas "Pacers" mājvieta.

## Cilvēki
Indianapolisā dzimuši:
* Filips Vorens Andersons (*Philip Warren Anderson*, 1923 —2020) — fiziķis;
* Alans Blūms (*Allan Bloom*, 1930—1992) — filozofs;
* Konija Būta (*Connie Booth*, dz. 1944) — aktrise;
* Džons Dilindžers (*John Dillinger*, 1903—1934) — noziedznieks;
* Dž. Dž. Džonsons (*J.J. Johnson*, 1924—2001) — džeza mūziķis;
* Kenets Edmondss (*Kenneth "Babyface" Edmonds*, dz. 1958) — mūziķis;
* Brendans Freizers (*Brendan Fraser*, dz. 1968) — aktieris;
* Maikls Greivss (*Michael Graves*, 1934—2015) — arhitekts;
* Fredijs Habards (*Freddie Hubbard*, 1938—2008) — džeza trompetists;
* Marija Kentvela (*Maria Cantwell*, dz. 1958) — politiķe;
* Dens Kveils (*Dan Quayle*, dz. 1947) — politiķis;
* Deivids Letermans (*David Letterman*, dz. 1947) — TV šova vadītājs;
* Diks Lugars (*Dick Lugar*, 1932—2019) — politiķis;
* Vess Montgomerijs (*Wes Montgomery*, 1923—1968) — džeza ģitārists;
* Volters Bedels Smits (*Walter Bedell Smith*, 1895—1961) — diplomāts;
* Teds Stīvenss (*Ted Stevens*, 1923—2010) — politiķis;
* Kurts Vonnegūts (*Kurt Vonnegut*, 1922—2007) — rakstnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Martins Havlāts

**Martins Havlāts** (; dzimis 1981. gada 19. aprīlī Mlada Boleslavā, Čehijā) ir bijušais čehu hokejists, malējais uzbrucējs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 790 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Otavas "Senators", Čikāgas "Blackhawks", Minesotas "Wild", Sanhosē "Sharks", Ņūdžersijas "Devils" un Sentluisas "Blues". Čehijas izlases sastāvā kļuvis par 2000. gada Pasaules čempionu.

## Spēlētāja karjera
1999. gada NHL draftā Havlatu, ar kopējo 26. numuru, izvēlējās Otavas "Senators" vienība, kuras rindās Havlats arī uzsāka savu NHL karjeru. Savā NHL debijas sezonā viņš bija starp trim Kaldera balvas pretendentiem, bet to nesaņēma. "Senators" vienībā viņš spēlēja no 2000. līdz pat 2006. gadam, kopā piecās sezonās kluba sastāva'aizvadot 349 spēles.

2004.-05. NHL sezonas lokauta laikā Havlāts spēlēja uzreiz trijos klubos - Čehijas Ekstralīgas klubos Prāgas "Sparta" un Znojemsti Excalibur Orli, kā arī Krievijas Superlīgas klubā Maskavas "Dinamo". 2005.—06. sezonā Martins aizvadīja tikai 28 spēles, jo no novembra līdz aprīlim viņš ārstēja pleca savainojumu. Šī paša iemesla dēļ viņš bija spiests izlaist arī 2006. gada olimpiskās spēles. 2006.—07. sezonā viņš pirmo reizi piedalījās NHL visu zvaigžņu spēlē. No 2006. līdz 2009. gadam Havlāts spēlēja Čikāgas "Blackhawks" rindās, taču tad nākamās divas sezonas aizvadīja Minesotas "Wild" sastāvā.

2017. gada februāra sākumā paziņoja par karjeras beigšanu.

Čehijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2000., 2004. un 2011. gada Pasaules čempionātos, 2000. gadā kļūstot par Pasaules čempionu, kā arī 2002. gada olimpiskajās spēlēs un 2004. gada Pasaules kausa izcīņā. Junioru vecumā viņš spēlēja arī 1999. gada U—18 Pasaules čempionātā un 2000. gada Junioru Pasaules čempionātā. 2006. gada olimpiskajās spēlēs viņš nepiedalījās traumas dēļ.

## Karjeras statistika

## Ārējās saites
Ērvings Lengmīrs

**Ērvings Lengmīrs** (*Irving Langmuir*, dzimis , miris ) bija ASV ķīmiķis un fiziķis. 1932. gadā ieguva Nobela prēmiju ķīmijā par pētījumiem virsmas ķīmijā

Doktora disertāciju aizstāvēja 1906. gadā Getingenā pie Valtera Nernsta. Lielāko mūža daļu strādāja *[[General Electric]]*, tāpēc daudziem viņa atklājumiem bija praktisks lietojums. Devis ieguldījumu elektronu lampas izstrādē un atoma modeļa izstrādē. Viens no pirmajiem pievērsās plazmas pētījumiem. Neilgi pirms Otrā pasaules kara veica pētījumus meteoroloģijā. Otrā pasaules kara laikā veica pētījumus par ienaidnieka zemūdeņu atklāšanu, vēlāk izstrādāja metodes lidmašīnu spārnu atbrīvošanai no ledus lidojuma laikā.

## Ārējās saites
Vladivostoka

**Vladivostoka** () ir pilsēta Krievijas Federācijas galējos dienvidaustrumos. Lielākā Krievijas Klusā okeāna osta un Krievijas Klusā okeāna kara flotes galvenā bāze, Tālo Austrumu federālā apgabala un Piejūras novada galvaspilsēta. Atrodas pie Japāņu jūras Zelta raga līča netālu no Krievijas Federācijas robežas ar Ziemeļkoreju un Ķīnu.

## Vēsture
Pirms 1860. gada Pekinas konvencijas parakstīšanas tagadējās pilsētas vietā atradās mandžūru apmetne ar nosaukumu Haišenvaja (). Pēc nokļūšanas Krievijas Impērijas pakļautībā to pārdēvēja par Vladivostoku ( — "Austrumu valdnieku") pēc līdzības ar Ziemeļkaukāza cietoksni Vladikaukāzu - "Kaukāza valdnieku". 1871. gadā tā Nikolajevas vietā kļuva par galveno Krievijas Impērijas Klusā okeāna tirdzniecības ostu. Pilsētas nozīme pieauga, kad 1903. gadā Vladivostoka kļuva par Transsibīrijas dzelzceļa galapunktu. Krievijas pilsoņu kara laikā Vladivostoka bija japāņu intervences centrs un Pieamūras pagaidu valdības mītne. 
1922. gada 25. oktobrī Sarkanā armija Jeronima Uboreviča vadībā ieņēma Vladivostoku un beidza Tālo Austrumu Republikas pastāvēšanu, ko uzskata par Krievijas pilsoņu kara beigām.

### Vladivostokas latvieši
Luterāņu garīgo aprūpi 1909. gadā būvētajā luterāņu Svētā Pāvila baznīcā no 1880. līdz 1912. gadam veica Kārlis Augusts Rumpēters (1849-1912; apglabāts Vladivostokas Jūras kapos (*Морское кладбище*)). Viņa, kā arī vēlāko Vladivostokas luterāņu mācītāju aprūpē atradās arī Sibīrijas un Tālo Austrumu latviešu kolonijas, ieskaitot Lejas Bulānu un Amūras Baltiju.

## Interesanti fakti
Vladivostokā radusies grupa *[[Mumij Troļ]]*.
Pilsēta ir mājvieta Krievijas premjerlīgas futbola komandai Luč-Energija (*Луч-Энергия*). 
2013. gadā dibināts KHL hokeja klubs Vladivostokas "Admiral".

## Cilvēki
Vladivostokā dzimuši:
* Igors Ansofs (*Igor Ansoff*, 1918—2002) — ASV matemātiķis
* Juls Briners (*Yul Brynner*, 1915—1985) — ASV aktieris
* Boriss Grizlovs (*Борис Вячеславович Грызлов*, 1950) — politiķis
* Igors Tamms (*Игорь Евгеньевич Тамм*, 1895—1971) — fiziķis

## Atsauces

## Ārējās saites
Talsu 2. vidusskola

**Talsu 2. vidusskola** ir skola Kārļa Mīlenbaha ielā 32 Talsos. Skola darbojas kopš . Tajā mācās nepilns tūkstotis skolēnu, tādējādi tā ir lielākā skola Talsu novadā.

## Vēsture
Talsu 2. vidusskola dibināta 1975. gadā. Līdz 1991.—1992. mācību gadam skolēni mācījās latviešu un krievu plūsmā.

### Direktori
* Jānis Fedotovs (1975.—1976. gads);
* Benito Grošus (1976.—1982. gads);
* Lita Vitone (1982.—1983. gads);
* Elga Vērdiņa (1983.—2015. gads);
* Oļegs Solovjovs (no 2015. gada).

### Skolas absolventi
* Antra Grūbe — novadpētniece, grāmatu autore;
* Jānis Krievāns — *Junior Achievement Latvia* valdes priekšsēdētājs;
* Toms Liepājnieks — aktieris;
* Oskars Lepers — televīzijas žurnālists, raidījumu vadītājs;
* Rihards Lepers — aktieris;
* Evija Pintāne — scenogrāfe, teātra kostīmu māksliniece;
* Iveta Rorbaha — Talsu novada fonda valdes priekšsēdētāja;
* Edgars Samītis — aktieris;
* Jānis Stībelis — mūziķis;
* Artūrs Špaks — televīzijas žurnālists;
* Mārcis Štrobinders — šķēpmetējs, treneris;
* Rolands Štrobinders — šķēpmetējs;
* Rihards Zaļupe — mūziķis, komponists;
* Krišjānis Zeļģis — dzejnieks;
* Māris Ziediņš — hokejists.

## Izglītības programmas (2016./2017. mācību gads)

* Pamatizglītības programma (programmas kods 21011111);
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (programmas kods 3101101);
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (programmas kods 31013011).

## Ārpusklases nodarbības un interešu pulciņi
Skolā darbojas
* 2.—4. klašu koris,
* zēnu koris,
* 5.—9. klašu koris,
* jauktais koris.
* ar skolas instrumentālo ansambļa "Instra", literārās studijas, teātra pulciņa, tautas deju kolektīvu, hip-hop deju kolektīvu, aerobikas pulciņu, vizuālās mākslas, kokapstrādes un rokdarbu pulciņu dalībnieku sasniegumiem.
* ar izcilajiem rezultātiem sportā.

## Tradīcijas
* Zinību diena, Skolotāju diena, Latvijas Valsts svētku dienas, Miķeļdienas tirgus, Mārtiņdienas karnevāls, Lieldienu pasākumi, 10. klašu iesvētības, sporta dienas aktivitātes
* Svētku koncerti (Ziemassvētki, Mātes diena, Latvijas Valsts svētki)
* Koru sadraudzības koncerti ar draugu skolām Vācijā (Falkenbergā), Lietuvā (Prieņos), Valkā, Jelgavā, Tukumā, Rīgā
* Skolas pasākumi — dažādi tematiskie konkursi (“ Vai pazīsti skolu” 5. klašu skolēniem, par Latviju 4. un 10. klašu skolēniem), vasaras fotogrāfiju konkurss “Mana vasara”, Ziemassvētku balle.
* Labdarības akcijas Ziemassvētkos un Dzīvnieku aizsardzības dienā.
* Akcija “Nebaidies, mazais!” — visu mācību gadu skolēnu pašpārvaldes sadraudzība ar jaunāko klašu skolēniem.
* Klašu ekskursijas un pārgājieni septembra un maija mēnešos.

## Dalība starptautiskos projektos
Talsu 2. vidusskolas sadarbības skolas:
* Elbas-Elsteres arodizglītības centrs, 
* Bohumas Jaunā ģimnāzija, 
* Grēves ģimnāzija, 

## Ārējās saites
* Talsu 2. vidusskolas mājaslapa
Humbolts

**Humbolts** var būt:
* Aleksandrs fon Humbolts (*Alexander von Humboldt*) — vācu dabas pētnieks (1769—1859);
* Vilhelms fon Humbolts (*Wilhelm von Humboldt*) — vācu filozofs (1767—1835).
Górnik Zabrze

**Zabžes "Gornik"** () ir Polijas futbola klubs, kurš pārstāv Zabžes pilsētu. Zabže bija svarīgs ogļu ieguves rajons; vārds "górnik" nozīmē "kalnracis". Pašlaik spēlē Polijas futbola čempionāta augstākajā līgā *[[Ekstraklasa]]*, mājas spēles aizvada Ernesta Pohla stadionā. Komanda ir 14 reizes kļuvusi par Polijas čempioniem un 6 reizes ieguvusi Polijas kausu. Lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir iekļūšana UEFA Kausu ieguvēju kausa finālā (1970. gadā), kur ar 1—2 piekāpās Mančestras "City".

Komandu ir pārstāvējuši Latvijas futbolisti Māris Smirnovs (2007–2009), Pāvels Šteinbors (2013–2015) un Mārcis Ošs (2016).

## Sasniegumi
* **[[Ekstraklasa|Ekstraklasa (Pirmā divīzija)]]:**
** **1. vieta** (14): 1957, 1959, 1961, 1963, 1964, 1965, 1966, 1967, 1971, 1972, 1985, 1986, 1987, 1988.
** **2. vieta** (4): 1962, 1969, 1974, 1991.
* **[[Polijas kauss]]:**
** **Uzvarētāji** (6): 1965, 1968, 1969, 1970, 1971, 1972.
** **Finālisti** (7): 1956, 1957, 1962, 1966, 1986, 1992, 2001. 
* **[[Polijas superkauss]]:**
** **Uzvarētāji** (1): 1988.
** **Finālisti** (1): 1987.
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]:**
** **Finālisti** (1): 1970.
*** Mančestras "City" - KS Gornik Zabže 2:1 (2:0)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
* Gornik/90min.pl
Andrēass Tūrkildsens

**Andrēass Tūrkildsens** (; dzimis  Krisjānsannā, Norvēģijā) ir profesionāls norvēģu šķēpa metējs. Viņš ir pašreizējais olimpiskais, Pasaules un Eiropas čempions.

Sportista personiskais rekords ir 91,59 metri, kas tika sasniegts . Šis metiens ierindo viņu 6. vietā starp visu laiku labākajiem šķēpa metējiem, ņemot vērā sportista labāko metienu (neieskaitot šķēpa metējus, kuri meta ar vecās konstrukcijas šķēpu).

Laika posmā no 2001. līdz 2011. gadam A. Tūrkildsens bija Pasaules rekordists junioriem, viņa labākais rezultāts bija 83,87 m.  viņa rekordu laboja latviešu šķēpa metējs Zigismunds Sirmais.

2004. gadā, kad A. Tūrkildsens triumfēja Atēnu olimpiskajās spēlēs, viņš tika atzīts par Norvēģijas gada sportistu. 2007. gada Pasaules čempionātā, ar 88,61 metrus tālu metienu, Torkildsens izcīnīja sudraba medaļu. Viņš otro reizi kļuva par olimpisko čempionu 2008. gadā.

## Lielākie sasniegumi

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
Anna Pavlova

**Anna Pavlova** (; dzimusi  (v.s.) Sanktpēterburgā, mirusi  Hāgā) bija krievu baletdejotāja. Tiek uzskatīta par vienu no izcilākajām 20. gadsimta pirmās puses baletdejotājām.

Pēc baleta skolas beigšanas, kurā iesākumā Annu negribēja uzņemt viņas mazā auguma dēļ, tika uzņemta Sanktpēterburgas Marijas teātra trupā. Pavlova kļuva par Mariusa Petipā iecienītu mākslinieci. 1906. gadā kļuva par trupas vadošo solisti. Izcila bija Pavlovas sadarbība ar horeogrāfu Mihailu Fokinu, kurš radīja speciāli Pavlovai paredzētas dejas. 1907. gadā pirmoreiz tika izpildīts "Mirstošais gulbis" Kamils Sensānsa mūzikas pavadījumā, kas kļuva par vienu no krievu baleta simboliem. 1909. gadā piedalījās Sergeja Djagiļeva Krievu sezonās Parīzē, kas atnesa Pavlovai pasaules slavu. 1910. gadā izveidoja savu trupu un ar panākumiem ceļoja pa pasauli. Mirusi Hāgā viesizrāžu laikā. Pēc leģendas viņas pēdējie vārdi bijuši: "Sagatavojiet man gulbja kostīmu".

Baletdejotājai par godu ir radīts deserts — Pavlovas kūka.

## Ārējās saites
Aržantāna

**Aržantāna** () ir pilsēta Francijas ziemeļrietumos, Normandijas reģiona Ornas departamentā. Atrodas Normandijas augstienē pie Ornas upes.

Pirms romiešu ierašanās apmetne bija gallu cilts arviju (*arvii*) centrs. Romieši šeit nodibināja apmetni. Viduslaikos bieži tika uzskatīta par vienu no Normandijas svarīgākajām pilsētām. Šeit attīstījās mežģīņu ražošana. Otrā pasaules kara laikā pilsēta gandrīz pilnīgi tika nopostīta. Mūsdienās ekonomika balstās uz tūrismu.

## Cilvēki

Aržantanā dzimuši:
* Fernāns Ležē (1881-1955) — mākslinieks
* Mišels Onfrē (*Michel Onfray*, 1959) — filozofs

## Atsauces

## Ārējās saites
Amatols

**Amatols** ir brizanta sprāgstviela, kas sastāv no trotila un amonija nitrāta maisījuma. Amatolu plaši izmantoja Pirmajā Pasaules karā un Otrajā Pasaules karā, pēc tam to aizvietoja ar efektīvākām sprāgstvielām.

Trotila attiecība amatola maisījumā ir no 20 līdz 80 masas %. Šo sprāgstvielu izmanto tās salīdzinoši zemo izmaksu dēļ. Trotils ir relatīvi dārgs un tas satur nepietiekamu daudzumu skābekļa, lai nooksidētu visu oglekli un ūdeņradi. Amonija nitrāts satur skābekļa pārpalikumu (detonējot tīram amonija nitrātam, viens no sadalīšanās produktiem ir skābeklis). Sastāviem ar TNT saturu virs 60% jauda ir līdzīga (tikai nedaudz mazāka) kā tīram TNT, taču amonija nitrāts ir ievērojami lētāks par TNT. Amatola izgatavošanas tehnoloģija arī ir relatīvi vienkārša: izkausētā trotilā iemaisa iemērītu daudzumu pulverveida amonija nitrāta un kamēr maisījums vēl ir šķidrs, to salej čaulās (artilērijas šāviņos, aviācijas bumbās, utt). Sprāgvielas nepilnības ir īsais uzglabāšanas laiks, jo sastāvā esošais amonija nitrāts strauji absorbē gaisā esošo mitrumu.

Amatols ir relatīvi stabils (tomēr nestabilāks par amonija nitrātu) un lai izraisītu detonāciju parasti lietoja tetrila detonatorus.

Mūsdienās amatolu militārām vajadzībām vairs nelieto. Sastāvu ar 20% TNT saturu dažreiz lieto kalnrūpniecībā un sauc par amonītu.
Prodrive F1

thumb|Prodrive logo
**Prodrive F1** ir Formula 1 autosacīkšu komanda. Tai bija paredzēts sākt piedalīties ar . gada sezonā, tomēr debijas gads ir vairākkārt atlikts.

## Vēsture
### Konkurss par 12. komandas vietu
2006. gada sākumā FIA paziņoja, ka 2008. gadā piedalīsies 12 komandas un uz brīvo vietu tiek pasludināts konkurss. Pieteicās 12 komandas, no kurām visas tā arī netika noskaidrotas. Neskaitot Deividu Ričardsu, savu projektu pieteica arī viņa priekštecis BAR komandas vadītāja amatā Kreigs Poloks, bijušais Jordan komandas priekšsēdētājs un īpašnieks Edijs Džordans, Direxiv (kuriem bija Žana Alezī atbalsts), Carlin Motorsport, kā arī vairākas GP2 komandas. 28. aprīlī oficiālā paziņojumā par konkursa uzvarētājiem tika atzīti Prodrive.

### Darbs pie komandas (2006-pašlaik)
Daži ziņu portāli vēstīja, ka komanda sadarbosies ar McLaren, lietos viņu šasiju un Mercedes dzinējus. Tādā gadījumā Prodrive būtu McLaren satelītkomanda, tāpat kā savulaik Honda un Aguri, kā arī Red Bull un Toro Rosso. Vairākos avotos parādījās informācija, ka tobrīdējie komandas testpiloti, Pedro de la Rosa un Gērijs Pafets, vismaz pirmajā sezonā brauks jaunajā komandā, tomēr  Rons Deniss noliedza partnerattiecības ar Prodrive.  Prodrive paziņoja, ka ir noslēguši līgumu ar titulsponsoru, taču tā nosaukums netika paziņots.

Lai gan Prodrive ir nopirkuši Aston Martin, šis nosaukums netiks izmantots. 2007. gada novembrī tika ziņots, ka Prodrive vadība bija lūgusi FIA atļaut komandai piedalīties sākot ar sezonas vidū, tomēr tas netika atļauts.  tika paziņots, ka Prodrive savus plānus par debiju F1 ir atlikuši uz gadu. Gadu vēlāk tika baumots, ka Prodrive mēģinās nopirkt Honda F1 komandu un izveidot Prodrive F1 uz šīs komandas bāzes, tomēr baumas izrādījās nepatiesas. Prodrive nepiedalīsies . gada Formula 1 sezonā.

## Atsauces
Laikatrīce

**Laikatrīce** () ir daļēji autobiogrāfisks Kurta Vonnegūta romāns, kas izdots 1997. gadā. Pats Vonnegūts šo romānu aprakstīja kā "sautējumu" no kopsavilkuma romānam, ar kuru viņš mocījās vairākus gadus, un pieaugošo nostalģiju par dažādiem viņa dzīves notikumiem. To uzrakstījis, Vonnegūts paziņoja, ka "Laikatrīce" būs viņa pēdējais romāns.

## Sižets
Romāns nav sižetiski vienots, bet par tā centrālo notikumu var uzskatīt "laikatrīci", kas visus Zemes iedzīvotājus atsviedusi atpakaļ no 2001. gada uz 1991. gadu, liekot vēlreiz izdzīvot savas dzīves desmit gadus bez iespējas kaut ko mainīt. Romāna galvenais varonis ir viens no populārākajiem Vonnegūta darbu personāžiem Kilgors Trauts, romānā ir iekļauti arī vairāku iedomātu Kilgora Trauta stāstu sižetu atstāstījumi. 

Mazāk svarīgie stāsti romānā vēsta par dažādiem cilvēkiem, kuri agrāk vai vēlāk nonāk saskarsmē ar Trautu, un kādu iespaidu notikusi "laikatrīce" uz katru no viņiem atstājusi - kā viņiem nākas atkārtoti pārdzīvot nepareizu izvēļu izdarīšanu, piedzīvot mīļoto cilvēku nāvi, kļūt vainīgiem nelaimes gadījumos. Kad laikatrīce ir beigusies un 2001. gadā cilvēki atkal var izmantot savu brīvo gribu, izrādās, ka pēc desmit gadiem atkārtotās dzīves neviens, izņemot Kilgoru Trautu, tai nav gatavs.

Paralēli notikumiem ap Kilgoru Trautu, Vonnegūts iestarpina dažādu savas dzīves epizožu atceri, piemin savus tuviniekus un izsaka spriedumus par dažādiem notikumiem un parādībām. Daļa no šiem iestarpinājumiem vēlāk pārveidotā veidā tika iekļauta pēdējā Vonnegūta dzīves laikā iznākušajā viņa eseju krājumā - Cilvēks bez valsts.

## Galvenās idejas

"Laikatrīcē" Vonnegūts atgriežas pie idejas, kas pirmo reizi viņa darbos parādījās jau viņa otrajā romānā "Titāna Sirēnas". Proti, ka cilvēkam nav brīvās gribas, un ka viss notiekošais ir jau iepriekš noteikts. Līdz ar to, kad cilvēkiem nākas izdzīvot atkārtoti ievērojamu savas dzīves daļu, tikai Kilgors Trauts, kas vienmēr ir zinājis, ka savā dzīvē neko ietekmēt nevar, to spēj viegli pieņemt.
Fernāns Ležē

**Žozefs Fernāns Anrī Ležē** (*Joseph Fernand Henri Léger*, dzimis  Aržantānā, miris  Žifā pie Ivetas) bija franču gleznotājs un tēlnieks. Piedalījies vairāku filmu uzņemšanā.

Dzimis Aržantānā, Normandijā, lopkopja ģimenē. 1900. gadā devās uz Parīzi. Pēc dienesta armijā no 1902. līdz 1903. gadam centās iestāties Nacionālajā Daiļo mākslu augstskolā (*École Nationale Supérieure des Beaux-Arts*), tomēr netika uzņemts. Ležē tomēr apmeklēja lekcijas kā brīvklausītājs, ko vēlāk pats raksturoja kā "trīs tukšus un nelietderīgus gadus".

1909. gadā Ležē pārcēlās uz Monparnasu un satika tādus avangarda māksliniekus kā Arhipenko, Lipšicu, Šagālu un Delonē. 1910. gadā kopā ar Delonē, Villonu, Pikabiu un citiem māksliniekiem, attālinoties no kubisma, izveidoja orfismu.

Piedalījās Pirmajā pasaules karā un pie Verdenas gandrīz gāja bojā vāciešu ķīmiskajā uzbrukumā. Pēc kara sākās Ležē "mehāniskais periods", kad gleznās priekšmeti parasti tika attēloti caurulēm vai mehānismiem līdzīgās formās. 1920. gadā iepazinās ar arhitektu Lekorbizjē, kurš kļuva par Ležē draugu un domubiedru.

Otrā pasaules kara gadus pavadīja ASV. Pēc atgriešanās Francijā iestājās Francijas Komunistiskajā partijā. Arī Ležē māksla kļuva reālistiskāka. Miris 1955. gadā Žifā pie Ivetas, netālu no Parīzes.

## Galerija

Fernand Léger - Grand parade with red background (mosaic) 1958 made.jpg|Mozaīka *Liela parāde uz sarkana fona* (1958.g.)
Vitral de Fernand Léger UCV 2019.jpg|Vitrāža Venecuēlas centrālajā universitātē. (1954.g.)


## Ārējās saites

* Fernāna Ležā Nacionālais mākslas muzejs (franču valodā)
Fizikālais slānis

**Fiziskais slānis** () ir 1. slānis 7 slāņu OSI un 5 slāņu TCP/IP modelī. Tas saņem un apstrādā pieprasījumus no datu posma slāņa.

Šis slānis nodrošina tikai neapstrādātu bitu pārsūtīšanu caur vadiem vai kādu citu datu pārraides vidi. Pirms pārsūtīšanas caur datu pārraides vidi bitus var sagrupēt simbolos (pārraidot vairākus bitus vienlaicīgi). Fiziskajā slānī definē:
* Darba frekvences (pārsūtot caur radio);
* Modulācijas veidu (radio, modemiem);
* Konektoru veidu (formu un izmērus)(lokālajiem tīkliem);
* Kabeļa parametrus (pretestība, zudumi, traucējumu noturība);

Fiziskais slānis arī definē tīkla topoloģiju (vadu tīkliem: zvaigzne vai maģistrāle; bezvadu tīkliem: *point to point* vai *point to multipoint*); virknes vai paralēlās komunikācijas; *half duplex* vai *full duplex* komunikācijas (it īpaši *[[Ethernet]]*).
Skots Kellijs

**Skots Džozefs Kellijs** (*Scott Joseph Kelly*; dzimis ) ir NASA kosmonauts. Viņa dvīņu brālis Marks Kellijs (*Mark Kelly*) arī ir kosmonauts.

## Kosmiskā karjera
Kellija pirmais kosmiskais lidojums notika 1999. gada decembrī misijā *[[STS-103]]*, esot kosmoplāna *[[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]* pilotam.

Otro lidojumu *[[STS-118]]* 2007. gada augustā Kellijs veica komandiera amatā.

Trešais lidojums sākās 2010. gada oktobrī, ar kosmosa kuģi *[[Sojuz TMA-01M]]* dodoties uz Starptautisko kosmosa staciju. Misija beidzās .

Ceturtais lidojums kosmosā Kellijam sākās 2015. gada martā ar kosmosa kuģi *[[Sojuz TMA-16M]]*. Viņš kopā ar Mihailu Korņijenko stacijā strādāja gandrīz gadu (340 dienas). Bija 43. un SKS 44. ekspedīcijas lidojuma inženieris, pēc tam SKS 45. un SKS 46. ekspedīcijas komandieris. Uz zemes atgriezās 2016. gada martā kosmosa kuģī *[[Sojuz TMA-18M]]*.

## Atbalsts Ukrainai
Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā 2022. gada 9. martā Skots Kellijs atdeva Krievijai viņam 2011. gadā pasniegto medaļu "Par nopelniem kosmosa apgūšanā", bilstot:
Medvedeva kungs, es jums atdodu Krievijas medaļu "Par nopelniem kosmosa apgūšanā". Lūdzu, atdodiet to krievu mātei, kuras dēls gāja bojā šajā netaisnīgajā karā.
Aprīļa sākumā Kellijs sadarbībā ar studiju *Orange Comet* sarīkoja *[[NFT]]* mākslas projektu *Dreams Out of This World* ("Sapņi no šīs pasaules"), kas sastāvēja no fragmentu sērijas, kurā attēlots Kellijs kosmosā. 12. aprīlī šī kolekcija tika piedāvāta izsolē, kas tika pārdota dažās stundās, iegūstot vairāk nekā 500 tūkstošus ASV dolāru, kas tiktu ziedoti Ukrainas atbalstam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kellijs

**Kellijs** var būt:

* Braiens Kellijs (*Brian Kelly*; 1978) — Īrijas šahists;
* Džīns Kellijs (*Gene Kelly*; 1912—1996) — ASV aktieris, dejotājs, dziedātājs, režisors, producents, horeogrāfs;
* Kriss Kellijs (*Chris Kelly*; 1980) — kanādiešu hokejists;
* Loids Kellijs (*Lloyd Kelly*; 1998) — angļu futbolists;
* Marks Kellijs (*Mark Edward Kelly*; 1964) — ASV kosmonauts;
* Mārtins Kellijs (*Martin Kelly*; 1990) — angļu futbolists;
* Reds Kellijs (*Red Kelly*; 1927—2019) — Kanādas hokejists;
* Skots Kellijs (*Scott Joseph Kelly*; 1964) — ASV kosmonauts;
* Šons Kellijs (*Sean Kelly*; 1956) — Īrijas riteņbraucējs.

## Skatīt arī
* Kellija
* Kellija kritērijs — formula priekš likmes izmēra
* *[[Kelly]]*
Čārlzs Hobo

**Čārlzs Hobo** (*Charles Owen Hobaugh*; dzimis ) ir bijušais NASA kosmonauts.

Hobo pirmo lidojumu veica 2001. gada jūlijā kā Atlantis pilots misijā STS-104.

Otrais lidojums notika 2007. gada augustā misijā STS-118, pildot Endeavour pilota pienākumus.

Trešais Hobo kosmiskais lidojums notika 2009. gada novembrī misijā STS-129, pildot Atlantis komandiera pienākumus.

Čārlzs Hobo NASA atstāja .

## Atsauces
Kelly

***Kelly*** jeb ***O'Kelly*** ir īru cilmes uzvārds. Tas ir daļēji anglizēts vecāku īru vārdu versija, un tam ir vairākas izcelsmes, visizplatītākā no *Uí Mháine* karalistes. Dažos gadījumos tas ir atvasināts no vietvārdiem, kas atrodas Īrijā un Lielbritānijā; citos gadījumos tas ir atvasināts no īru valodas tēvvārdiem.

*Kelly* var būt:
* Kellija — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Kellijs — uzvārds vīriešu dzimtē.
Caldwell

***Caldwell*** ir angļu, skotu un ziemeļīru cilmes uzvārds. *Caldwell* var būt:

* Koldvela — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Koldvels — uzvārds vīriešu dzimtē.
Ričards Mastrakjo

**Ričards Elans "Riks" Mastrakjo** (*Richard Alan "Rick" Mastracchio*; dzimis ) ir ASV inženieris, bijušais NASA kosmonauts. Veicis četrus kosmiskos lidojumus.

Trešais lidojums notika 2010. gada aprīlī misijā *[[STS-131]]* kā misijas speciālistam.

Ceturto kosmisko lidojumu Mastrakjo sāka 2013. gada novembrī, startējot kosmosa kuģī *[[Sojuz TMA-11M]]*. Bija SKS-38 un SKS-39 lidojuma inženieris. Uz zemi atgriezās 2014. gada maijā.

2017. gada 16. jūnijā Riks Mastrakjo atstāja *NASA*. 16. jūnijā viņš kļuva par *[[Orbital ATK]]* Komerciālo apgādes pakalpojumu operāciju vecāko direktoru.
Pīters Geibriels

200px|thumb|right|Pīters Geibriels
**Pīters Braiens Geibriels** (; dzimis ) ir angļu mūziķis, dziedātājs un multiinstrumentālists. Plašāk pazīstams kā progresīvā roka grupas "Genesis" flautists un vokālists, Geibriels ir laidis klajā daudzus soloalbumus un radījis kinofilmu skaņu celiņus. Pīters Geibriels arī ir pasaules mūzikas ierakstu izdevniecības *"[[Real World Records]]"* dibinātājs un dažādos veidos turpina popularizēt atšķirīgu tautu mūziku. Geibriels arī uzskatāms par vienu no pirmajiem cilvēkiem, kas pētījis iespējas mūziku izplatīt digitālā formā.

## Biogrāfija

Pīters Geibriels ir dzimis 1950. gada 13. februārī. Jau skolas gados viņš izveidoja grupu “Genesis”, kurā dziedot un rakstot dziesmas, kļuva populārs. Tērpies fantastiskos tērpos un pārklājis seju ar grimu Geibriels pārvērta grupas uzstāšanās par mini izrādēm. Pēc grupas septītā albuma ierakstīšanas “The Lamb Lies Down on Broadway” (1974), kurš atnesa grupai un Geibrielam popularitāti, viņš pameta “Genesis” un uzsāka solo karjeru.

Pirmajos solo albumos Geibriels plaši izmantoja afrikāņu ritmus, neparastas skaņas un eksotiskus motīvus. Lielu popularitāti guva viņa dziesmas “Solysbury”, “Shock The Monkey” un mirušajam Dienvidāfrikas aktīvistam Stīvenam Biko veltītā dziesma “Biko” (1980).

Geibriels ir dibinājis organizāciju WOMAD (World of Music, Arts and Dance) lai sekmētu dažādu kultūru mūziķu uzstāšanās un ierakstus.

1982. gadā viņš devās turnejā pa Ziemeļameriku, 1987. gadā vinnēja deviņas MTV balvas par dziesmu “Sledgehammer” no albuma “So”, un 1988. gadā sacerēja un ierakstīja mūziku Mārtina Skorsēzes filmai “Kristus pēdējā kārdināšana” (“The Last Temptation of Christ”).

1989. gadā Geibriels savu dziesmu “Red Rain” ziedoja kustības Greenpeace labdarības albumam “Rainbow Warriors”, 1991. gadā viņš dibināja cilvēktiesību programmu "Witness".

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

* 1977: *Peter Gabriel* (I, *Car*)
* 1978: *Peter Gabriel* (II, *Scratch*)
* 1980: *Peter Gabriel* (III, *Melt*)
* 1982: *Peter Gabriel* (IV, *Security*)
* 1986: *So*
* 1992: *Us*
* 2002: *Up*
* 2010: *Scratch My Back*
* 2011: *New Blood*
* 2023: *i/o*
* 2026: *o/i*

## Ārējās saites

* Oficiālā mājas lapa
1993. gada Latvijas prezidenta vēlēšanas

**1993. gada [[Latvijas Valsts prezidenta vēlēšanas]]** notika 1993. gada 7. jūlijā. Tās bija pirmās prezidenta vēlēšanas pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas. Par 5. Latvijas prezidentu tika ievēlēts Guntis Ulmanis. Kā paredz Satversme, prezidentu ievēlēja 5. Saeima.

## Vēlēšanu noteikumi
Prezidenta vēlēšanu pirmajā kārtā Saeimā pārstāvētās partijas izvirza savus prezidenta amata kandidātus. Lai kandidāts tiktu ievēlēts, par viņu jānobalso vismaz 51 no 100 Saeimas deputātiem. Ja pirmajā kārtā neviens no kandidātiem nav saņēmis vajadzīgo balsu skaitu, tad notiek atkārtota balsošana. Ja arī pēc otrās reizes netiek noskaidrots uzvarētājs, ar katru nākamo kārtu no vēlēšanām tiek izslēgts kandidāts, kurš iepriekšējā kārtā ieguvis vismazāk balsu. Ja arī pēdējā kārtā, kurā palikuši 2 kandidāti, neviens no viņiem nesaņem vismaz 51 balsi, notiek jaunas vēlēšanas, kurās tiek izvirzīti jauni vai arī jau bijušie kandidāti.

## Kandidāti

## Vēlēšanu norise

Pirmā vēlēšanu kārta notika 6.jūlijā. Balsojuma pirmajā kārtā neviens no kandidātiem nepieciešamo balsu skaitu savākt nespēja. Guntis Ulmanis saņēma 12 balsis, Aivars Jerumanis - 14 balsis, bet Gunārs Meierovics - 35 balsis. Tā kā jau iepriekš bija izlemts, ka gadījumā, ja vienā kārtā prezidents ievēlēts netiks, tad nākamā kārta notiks nākamajā dienā, otrā balsojuma kārta tika pārcelta uz nākamo sēdi 7. jūlijā.

Otrajā kārtā pēc likuma vajadzēja piedalīties tiem pašiem trim kandidātiem, kas pirmajā kārtā, bet lielākā balsu skaita ieguvējs pirmajā kārtā - Gunārs Meierovics savu kandidatūru bija atsaucis par labu Guntim Ulmanim. Šajā kārtā Guntis Ulmanis saņēma 46 balsis, bet Aivars Jerumanis - 10 balsis. Līdz ar to bija nepieciešama balsošana trešajā kārtā, kurā vairs nepiedalījās A.Jerumanis kā mazākā balsu skaita īpašnieks otrajā balsojuma kārtā. Trešajā balsojuma kārtā piedalījās vairs tikai Guntis Ulmanis, kas saņēma 53 balsis par un 26 balsis pret un tika ievēlēts par pirmo atjaunotās Latvijas Republikas prezidentu .

## Atsauces
1996. gada Latvijas prezidenta vēlēšanas

**1996. gada [[Latvijas Valsts prezidenta vēlēšanas]]** notika 1996. gada 18. jūnijā. Atkārtoti par Latvijas prezidentu tika ievēlēts Guntis Ulmanis. Kā paredz Satversme, prezidentu ievēlēja 6. Saeima.

## Vēlēšanu noteikumi
Prezidenta vēlēšanu pirmajā kārtā Saeimā pārstāvētās partijas izvirza savus prezidenta amata kandidātus. Lai kandidāts tiktu ievēlēts, par viņu jānobalso vismaz 51 no 100 Saeimas deputātiem. Ja pirmajā kārtā neviens no kandidātiem nav saņēmis vajadzīgo balsu skaitu, tad notiek atkārtota balsošana. Ja arī pēc otrās reizes netiek noskaidrots uzvarētājs, ar katru nākamo kārtu no vēlēšanām tiek izslēgts kandidāts, kurš iepriekšējā kārtā ieguvis vismazāk balsu. Ja arī pēdējā kārtā, kurā palikuši 2 kandidāti, neviens no viņiem nesaņem vismaz 51 balsi, notiek jaunas vēlēšanas, kurās tiek izvirzīti jauni vai arī jau bijušie kandidāti.

## Kandidāti

## Vēlēšanu norise

Ap vēlēšanu norisi notika skandāls sakarā ar to, ka viens no izvirzītajiem prezidenta amata kandidātiem - Alfrēds Rubiks - tobrīd atradās ieslodzījumā cietumā, līdz ar to iepriekšējās Saeimas sēdēs pirms prezidenta vēlēšanām par šo jautājumu noritēja aktīvas debates. Tāpat bija pieņemts lēmums pagarināt prezidenta pilnvaras no trīs gadiem līdz četriem gadiem, taču tikai skaitot no nākamajām prezidenta vēlēšanām.

Jau balsojuma pirmajā kārtā viens no kandidātiem - līdzšinējais Latvijas prezidents Guntis Ulmanis savāca nepieciešamo balsu skaitu, lai tiktu atkārtoti ievēlēts par Latvijas prezidentu.

## Atsauces
Daudzšūnu dzīvnieki

**Daudzšūnu dzīvnieki** (*Eumetazoa*) ir dzīvnieku (*Animalia*) apakšvalsts, kas apvieno sarežģītākos daudzšūnu organismus. Daudzšūnu dzīvnieku apakšvalstī tiek iekļauta lielākā daļa dzīvnieku tipu (36 tipi). Šajā apakšvalstī nav iekļauti tikai parazoji (*Parazoa*), kas ietver 2 tipus - plakozojus (*Placozoa*) un sūkļus (*Porifera*).

Galvenās apakšvalsts īpašības ir attīstīta gastrulācija, mute un zarnu trakts, barība tiek pārstrādāta zarnu traktā, primāri ir muskulatūra un nervu sistēma. Barošanās šiem dzīvniekiem notiek gan dobuma gremošanas, gan arī fagocitozes un pinocitozes ceļā.

## Sistemātika
* apakšvalsts 
:* nodalījums 
::::* tips 
::* apakšnodalījums 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips †
::* apakšnodalījums 
:::* virstips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
:::* virstips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
:::* virstips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips †
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
::::* tips 
:* nodalījums 
::::* tips 
::::* tips 

## Atsauces
Morgan

**Morgan** var būt:

*Barbara Morgana (*Barbara Morgan*, 1951) - amerikāņu kosmonaute

## Skatīt arī
* Morgans
Barbara Morgana

**Barbara Morgana** (*Barbara Morgan*; dzimusi ) ir ASV skolotāja un NASA kosmonaute.

Barbara Morgana ir pirmā skolotāja, kas lidojusi kosmosā. Viņa kosmosā veica izglītojošu programmu misijā STS-118. Pirms tam Barbara bija dubliere skolotājai Kristai Makolifei (*Christa McAuliffe*), kura gāja bojā Challenger katastrofā īsi pēc starta .
1997. gada F1 sezona

**1997. gada F1 sezona** bija 48. F1 sezona. Tā sākās  un beidzās .

Jaunais čempions Deimons Hills devās uz Arrows komandu, kura solīja regulāras uzvaras, tomēr drīz to nožēloja, jo finišēšana, nemaz nerunājot par labām pozīcijām, bija grūti izpildāms uzdevums abiem komandas pilotiem. Žaks Vilnēvs pēdējā sacīkstē pārspēja Mihaelu Šūmaheru. Šūmahers mēģināja Vilnēvu izsist no trases, tādēļ tika diskvalificēts no visas sezonas, tādējādi par vicečempionu padarot Frencenu.

## Komandas un piloti

## Kopvērtējumi un rezultāti

### Pilotu kopvērtējums

### Komandu kopvērtējums

### Sacīkstes
Kālija jodīds

**Kālija jodīds** (KI) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir jodūdeņražskābes kālija sāls. To lieto jodēšanai, jo tas ir relatīvi nestabils un ir mazāk higroskopisks kā nātrija jodīds. Gaisa skābekļa iedarbībā kālija jodīds ar laiku kļūst dzeltenīgs, jo izdalās brīvs jods.

## Īpašības
Kālija jodīdu iespējams oksidēt par brīvu jodu (I2):

:2KI + Cl2 → 2KCl + I2

Kālija jodīds (precīzāk - jodīdjons) ir pietiekoši nestabils, lai lēnām oksidētos gaisā. Skābā vidē oksidēšanās notiek vieglāk, jo veidojas jodūdeņražskābe, kas ir relatīvi spēcīgs reducētājs. Šādos apstākļos veidojas I3− joni, kas labi šķīst ūdenī.

:KI + I2 → KI3

Šo metodi lieto joda ievadīšanai ūdens šķīdumos, lai sagatavotu joda titrēšanas šķīdumus analītiskajā ķīmijā.

## Izmantošana
Kālija jodīdu lieto par sudraba jodīda izejvielu fotomateriālu izgatavošanai. Kālija jodīdu piejaucot nātrija hlorīdam, iegūst jodēto sāli. Kālija jodīdu lieto organiskajā ķīmijā aromātisko savienojumu jodēšanai. Kālija jodīdu lieto arī, lai samazinātu uzņemto radioaktīvā joda daudzumu, ja tāds ir nonācis apkārtējā vidē (ja organismā ir pietiekami daudz joda, tas apkārtējā vidē esošo jodu uzņem daudz mazāk). Medicīnisko kālija jodīda preparātu tautā mēdz saukt par "joda tabletēm".

Jāatceras, ka kālija jodīds mazina tikai radioaktīvā joda iedarbību — pret citiem radionuklīdu veidiem vai pret radiāciju vispār (kā dažreiz maldīgi uzskata) tas nav izmantojams. Arī cilvēkiem, kas vecāki par 40 gadiem, KI lietošana nav ieteicama. Pārtikā izmantojamā parastā jodētā sāls lietošana profilaksei pret radiāciju ir nepietiekama, jo, lai uzņemtu vienai medicīniskajai kālija jodīda tabletei atbilstošu joda devu, vajadzētu izlietot vismaz kilogramu jodētās sāls, kas ir letāls daudzums. Radioaktīvā joda iedarbības profilaksei neder arī jūras aļģu preparāti un citi jodu saturoši uztura bagātinātāji.

2022. gadā sakarā ar kodoldrošības apdraudējumiem kara Ukrainā dēļ Latvijā plānots iepirkt joda preparātus, ko vajadzības gadījumā izdalīt iedzīvotājiem.

## Atsauces
Jurijs Aleksejevs

thumb|200px|Aleksejevs 2006. gadā
**Jurijs Aleksejevs** (; dzimis ) ir Latvijas krievu inženieris, publicists un politiķis, Rīgas domes deputāts no PCTVL (2005—2009), avīzes "Bizness&Baltija" galvenais redaktors un direktors (2006—2010), diskusiju portāla *"IMHOclub"* dibinātājs (2011) un redaktors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1958. gadā Noriļskā, bērnībā dzīvoja Krasnodarā. 1970. gadā kopā ar māti un māsu pārcēlās uz Rīgu, dzīvoja Ķengaragā. Mācījās Rīgas 62. un 52. vidusskolā.

1981. gadā absolvēja Rīgas Politehnisko institūtu) radioinženiera specialitātē, bija inženieris konstruktors, tad vadošais inženieris un laboratorijas vadītājs ražošanas apvienības "Radiotehnika" konstruktoru birojā "Orbīta" (1979—1992). Bijis magnetolas "Rīga-310" galvenais konstruktors.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1992. gadā viņš kļuva par laikraksta *[[Bizness&Baltija]]* ģenerāldirektoru (1992—1998) un līdzīpašnieku, laikraksta *Kommersant Baltic daily* galveno redaktoru (1999—2005), žurnāla *[[Biznes.LV]]* galveno redaktoru (2005—2006), tad par laikraksta *Bizness&Baltija* galveno redaktoru (2006—2010). 2011. gada aprīlī izveidoja diskusiju portālu *"IMHOclub"*.

2024. gada oktobrī izbraucis uz Baltkrieviju.

## Politiskā aktivitāte
2004. gadā Jurijs Aleksejevs iestājās partijā PCTVL, bija Rīgas domes deputāts (2005—2009).

2013. gadā viņš bija viens no sabiedriskās organizācijas "Nepilsoņu kongress" ierosinātājiem.

2017. gada novembrī Valsts drošības dienests sāka kriminālprocesu saistībā ar Aleksejeva komentāriem viņa izveidotajā interneta portālā, kuros bija pausts aicinājums "piebeigt visus fašistu izdzimteņus", kam saskaņā ar komentārā pausto pieder vairāku noteiktu tautību pārstāvji, kā arī vēršanās pret vienas tautas valodu, nodēvējot to par "fašistisku".

2018. gada novembrī Drošības policija aizturēja Aleksejevu un vēl divas personas saistībā ar iepriekš sāktu kriminālprocesu par darbībām organizētā grupā, kas vērstas pret Latviju, kā arī palīdzību ārvalstij vērsties pret Latviju.

Aleksejevam piemēroja izbraukšanas aizliegumu, atrodoties policijas uzraudzībā.

2023. gada janvārī Rīgas apgabaltiesa par naida kurināšanu un bērnu pornogrāfijas apriti Aleksejevam piesprieda cietumsodu uz vienu gadu un vienu mēnesi, nosakot arī probācijas uzraudzību uz vienu gadu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Uz ko cerēja Feņa? (2005),
Vladislavs Rafaļskis

[thumb|250px|Rafaļskis [2005. gads|2005. gadā]]
**Vladislavs Rafaļskis** (; dzimis ) ir Latvijas pedagogs un politiķis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1959. gadā Ļeņingradā.
1977. gadā viņš pabeidza Rīgas 76. vidusskolu, bet 1983. gadā absolvēja Ļeņingradas Valsts Universitāti filologa specialitātē. Kopš 1983. gada strādā Rīgas 40. vidusskolā par krievu valodas un literatūras skolotāju.

2004. gadā filmējās Krievu skolu aizstāvības štāba klipā "Melnais Kārlis" un iestājās partijā PCTVL. No 2005. līdz 2009. gadam bija Rīgas domes deputāts, darbojās kultūras un izglītības komitejās. 2007. gadā kļuva par PCTVL valdes locekli, vēlāk par Latvijas Krievu savienības valdes locekli.

2012. gadā Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrijas pārraudzībā esošais Izglītības kvalitātes valsts dienests pēc pārbaudes veikšanas, pamatojoties uz Izglītības likumu, rosināja skolotāju Rafaļski atlaist no darba par *[[Baltkom]]* ēterā pausto, ka viņš šai valstij esot nelojāls un "šo režīmu" vienkārši nicinot.

Pēc Rīgas 40. vidusskolas Ētikas komisijas ieteikuma mācību iestādes vadība uz notikušo reaģēja ar rakstisku piezīmi. Pēc skolas pieaicināto juristu konsultantu slēdziena Rafaļska atlaišanai neesot bijis juridiska pamata, jo viņš jau bijis sodīts ar rakstisko piezīmi, bet vēl vienu sodu par to pašu pārkāpumu piemērot nevarot.

2019. gadā ievēlēts par Latvijas Krievu savienības valdes locekli.

## Atsauces

## Ārējās saites
* CV PCTVL mājaslapā
* Intervija  laikrakstam "Rakurss", 2004 .
Bendžamins Elvins Drū

**Bendžamins Elvins Drū** (*Benjamin Alvin Drew*; dzimis ) ir ASV Jūras kara flotes virsnieks un NASA kosmonauts.

Drū savu pirmo kosmisko lidojumu veica 2007. gada augustā kā STS-118 misijas speciālists Space Shuttle Endeavour.

Otro lidojumu viņš veica 2011. gada februārī — martā misijā STS-133 (kosmoplāna *Discovery* pēdējā lidojumā).

## Ārējās saites
MF1 Racing

**MF1 Racing** (saukta arī par **Midland**) bija Formula 1 autosacīkšu komanda, kura piedalījās tikai 2006. gadā.

## Vēsture
MF1 Racing dibināja krievu izcelsmes Kanādas ebrejs Alekss Šnaiders. Tā kļuva par pirmo F1 komandu, kura pārstāvēja Krieviju.

### Jordan komandas nopirkšana (2005)
[200px|thumb|left|[Narains Kartikejans|Kartikejans 2005. gadā]]

:*Vairāk lasiet rakstā [[Jordan Grand Prix]].*
2004. gadā Midland grupa paziņoja par saviem nodomiem izveidot Krievijas F1 komandu. Viņu plānos ietilpa sākt piedalīties sacīkstēs 2006. gadā. Lai arī sākumā reportieri uzskatīja, ka viņi pārpirks Jaguar, koncerns nolēma tā vietā iegādāties Jordan Grand Prix komandu. Tas izmaksāja 60 miljonus ASV dolāru. Tādējādi komandai nevajadzēja maksāt 48 miljonu nodokli par jaunas komandas izveidi, jo MF1 kļuva par Jordan pēcteci. 2005. gadā tās nosaukums joprojām bija Jordan Grand Prix, tomēr tā bija pēdējā sezona.

### MF1 Racing (2006)
[200px|thumb|left|[Kristians Albērs|Albērs baruc ar Midland formulu 2006. gadā]]
Kā jau sākumā bija ieplānots, 2006. gadā debitēja Midland F1 Racing. Pēdējās Jordan šasijas nosaukums bija EJ15, tāpēc Midland nolēma sekot šai tradīcijai un nosauca pirmo komandas formulu par M16. Daudzi līdzjutēji par to smējās, jo M16 ir arī šaujamieroča nosaukums. Ziemā Romāns Rusinovs testēja un attīstīja melni-sarkani krāsoto bolīdu. Arī motociklists Makss Bjadži piedalījās izmēģinājuma braucienos. Lai arī komandas dibinātājs Alekss Šnaiders vēlējās komandā redzēt kādu krievu, otrā pilota (pirmais bija Tiagu Monteiru) vietu ieguva nīderlandietis Kristians Albērss. Komanda bija ātrāka par Aguri, bet daudz lēnāka par visām pārējām un nespēja sacensties pat ar Scuderia Toro Rosso. Gada gaitā komandas trešā pilota lomā iejutās Markuss Vinkelhoks, Adrians Sutils un Džordžo Mondīni. Kad Spyker nopirka MF1, Zutils bija trešais pilots vēl vienā sacīkstē. Savus spēkus iemēģināja arī Aleksandrs Premā un Ernests Vizo.

### Komandas pārdošana
:*Vairāk lasiet rakstā [[Spyker F1]].*
2006. gada sezonas nobeigumā nīderlandiešu firma Spyker pārpirka MF1 un paziņoja, ka komanda no 2007. gada sauksies Spyker F1. Tā beidzās MF1 vēsture.
Koldvela

**Koldvela** () ir angļu uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Sūzana Koldvela (*Susan Caldwell*), angļu šahiste (dzimusi 1958. gadā);
* Treisija Koldvela Daisone (*Tracy Caldwell Dyson*), ASV kosmonaute (dzimusi 1969. gadā).

## Skatīt arī
* *[[Caldwell]]*
* Koldvels
2003. gada Latvijas prezidenta vēlēšanas

**2003. gada [[Latvijas Valsts prezidenta vēlēšanas]]** notika 2003. gada 20. jūnijā. Bija izvirzīta tikai viena prezidenta kandidatūra — tā brīža Latvijas prezidente Vaira Vīķe-Freiberga, kuru ar pārliecinošu balsu vairākumu ievēlēja atkārtoti par prezidenti vēl uz četriem gadiem. Kā paredz Satversme, prezidentu ievēlēja 8. Saeima.

## Kandidāti

## Vēlēšanu norise

2003. gada prezidenta vēlēšanas bija līdz šim vienīgās prezidenta vēlēšanas atjaunotajā neatkarīgajā Latvijā, kurās bija tikai viena kandidatūra. Balsošana notika aizklāti ar vēlēšanu zīmēm, deputātiem pa vienam ieejot balsošanas zālē. Jau pirmajā balsojuma kārtā Vaira Vīķe-Freiberga ieguva pietiekamu balsu skaitu, lai tiktu atkārtoti ievēlēta par Latvijas Valsts prezidenti, saņemot 88 balsis Par no maksimāli iespējamajām simts. Līdz ar to, tāpat kā Guntis Ulmanis pirms viņas, arī Vaira Vīķe-Freiberga bija tikusi atkārtoti ievēlēta par Latvijas prezidenti. Lielāku atbalstu par viņu Latvijas Republikas vēsturē guva tikai Jānis Čakste 1922. gada vēlēšanās.

Balsojumā par Vairas Vīķes-Freibergas atkārtotu ievēlēšanu piedalījās visi partiju Jaunais laiks, Tēvzemei un Brīvībai/LNNK, Zaļo un Zemnieku savienības, Latvijas Pirmās partijas, Tautas partijas un Tautas saskaņas partijas deputāti, kuri jau iepriekš bija pauduši atbalstu prezidentes ievēlēšanai. Latvijas Sociālistiskās partijas frakcija pirms prezidenta vēlēšanām bija paziņojusi, ka tā balsos pret prezidentes pārvēlēšanu, bet četri Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā Saeimas deputāti balsojumā plānoja nepiedalīties.

Prezidentes pilnvaras otrajiem četriem prezidentūras gadiem sākās 2003. gada 8.jūlijā, kad viņai bija jādod zvērests.

## Atsauces
1922. gada Latvijas prezidenta vēlēšanas

**1922. gada [[Latvijas Valsts prezidenta vēlēšanas]]** notika . Jānis Čakste pēc vienošanās starp Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju un Latvijas Zemnieku savienību tika izvirzīts kā vienīgais kandidāts un ievēlēts kā 1. Latvijas prezidents ar 92 balsīm par un 6 deputātiem atturoties. Prezidentu ievēlēja 1. Saeima.

## Kandidāti

## Vēlēšanu norise

Pirms vēlēšanām par iespējamajiem prezidenta amata kandidātiem tika uzskatīti līdzšinējais Satversmes sapulces priekšsēdētājs Jānis Čakste, latviešu strēlnieku bataljonu organizētājs, bijušais zemkopības ministrs Jānis Goldmanis un tieslietu ministrs Jānis Pauļuks. Kārlis Ulmanis bija atteicies no savas kandidatūras uzstādīšanas, bet vēl klīda baumas, ka sociāldemokrāti varētu virzīt savu kandidātu - Raini, tomēr beigās tika izvirzīta tikai Jāņa Čakstes kandidatūra, un viņš ar 92 balsīm (lielākais atbalsts Valsts prezidenta ievēlēšanas vēsturē) tika ievēlēts par pirmo neatkarīgās Latvijas prezidentu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jānis Čakste, biogrāfija Prezidenta kancelejas mājaslapā
1925. gada Latvijas prezidenta vēlēšanas

**1925. gada [[Latvijas Valsts prezidenta vēlēšanas]]** notika 1925. gada 6. novembrī, 2. Saeimas darbības laikā. Vēlēšanās ar trīs kandidātiem par Latvijas prezidentu atkārtoti tika ievēlēts Jānis Čakste.

## Kandidāti

## Vēlēšanu norise

Pirmajā balsojumā prezidentu ievēlēt neizdevās, jo neviens kandidāts nesaņēma vairāk kā 50 balsis. Rainis tajā ieguva 33 balsis, Ulmanis — 32, bet Čakste — 29, proti, katrs savu kandidatūru izvirzījušās partijas balsis. Otrajā balsojumā sociāldemokrāti Raiņa kandidatūru atsauca, un tajā Čakste tika atkārtoti ievēlēts par prezidentu, iegūstot 60 balsis.

## Atsauces
1933. gada Latvijas prezidenta vēlēšanas

**1933. gada [[Latvijas Valsts prezidenta vēlēšanas]]** notika , 4. Saeimas darbības laikā. Jau pirmajā balsojuma kārtā atkārtoti par prezidentu tika ievēlēts līdzšinējais prezidents Alberts Kviesis.

## Kandidāti

## Vēlēšanu norise
Līdzās valsts prezidentam Albertam Kviesim un Saeimas priekšsēdētājam Paulam Kalniņam par prezidenta amata kandidātu tika izvirzīts mazpazīstamais Miķelis Bite, kuram vēlēšanu brīdi vēl nebija nokārtots deputāta mandāts. Jau pirmajā kārtā Latvijas Zemnieku savienības virzītais kandidāts, līdzšinējais Latvijas prezidents Alberts Kviesis ieguva pietiekamu balsu skaitu, lai tiktu atkārtoti ievēlēts par prezidentu.

## Atsauces