Zaļo un Zemnieku savienība

**Zaļo un Zemnieku savienība** (saīsināti: **ZZS**) ir 2002. gadā izveidota politiskā apvienība. Sākotnēji to veidoja Latvijas Zemnieku savienība un Latvijas Zaļā partija (LZP), ar kurām sadarbojās arī trīs reģionālās partijas: Daugavpils novada partija, Liepājas partija un "Latvijai un Ventspilij". 2022. gadā LZP un Liepājas partija izstājās no apvienības, taču tās aizstāja LSDSP.

ZZS bija pārstāvēta Latvijas Republikas valdībās (2002—2011, 2014—2019), pie kam 2004. gadā Ministru kabinetu vadīja Latvijas Zaļās partijas pārstāvis Indulis Emsis, bet no 2016. līdz 2019. gadam — Liepājas partijas pārstāvis Māris Kučinskis. Pēc 2019. gada darbojās opozīcijā. 14. Saeimas vēlēšanās ZZS sastāvā bija Latvijas Zemnieku savienība, "Latvijai un Ventspilij" un LSDSP. Apvienība sasniedza labāku rezultātu nekā iepriekšējās vēlēšanās, un 14. Saeimā ZZS ir pārstāvēta ar 16 deputātiem (otrā lielākā Saeimas frakcija). Kopš 2023. gada septembra apvienība darbojas Evikas Siliņas valdībā.

## Vēsture
Apvienību dibināja Latvijas Zemnieku savienība un Latvijas Zaļā partija 2002. gadā pirms 8. Saeimas vēlēšanām.

* 2002.—2004. gadā: pie varas Einara Repšes valdībā
* 2004. gadā: vadīja valdību Induļa Emša valdība)
* 2004.—2016. gadā: pie varas Aigara Kalvīša, Ivara Godmaņa, Valda Dombrovska un Laimdotas Straujumas valdībās
* 2016.—2019. gadā: vadīja valdību (Māra Kučinska valdība)
* no 2019. gada līdz 2023. gadam apvienība darbojās opozīcijā
* no 2023. gada 15. septembra pie varas Evikas Siliņas valdībā
"Sabiedrības par atklātību — Delna" un vairāku mediju veiktā Saeimu balsojumu analīze atklāj norādes par saskaņotu ZZS rīcību ar "Saskaņu". Žurnāla IR 2017. gada vasarā publiskotās oligarhu sarunas atklāj rīcības saskaņošanu starp ZZS pārstāvošo Aivaru Lembergu, Aināru Šleseru un "Saskaņa" līderi Jāni Urbanoviču.

2022. gadā apvienība sāka šķelties — Zaļā partija paziņoja, ka tā vairs nesaredzot iespējas apvienībā sadarboties ar Aivara Lemberga partiju "Latvijai un Ventspilij". Latvijas Zemnieku savienības priekšsēdētājs un ZZS līdzpriekšsēdētājs Armands Krauze gan paziņoja, ka LZP aiziešanai no apvienības ir "cits iemesls". 2022. gada 11. jūnijā LZP kongresā biedru vairākums nobalsoja par izstāšanos no apvienības, tā vietā veidojot kopīgu sarakstu ar Latvijas Reģionu apvienību, uzņēmēja Ulda Pīlēna biedrību "Apvienotais Latvijas saraksts" un Liepājas partiju, kas arī paziņoja par sadarbības ar ZZS pārtraukšanu.

1. jūnijā tika paziņots, ka LZP vietu apvienībā ieņems Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija.

14. Saeimas vēlēšanās ZZS, ko veidoja Latvijas Zemnieku savienība, "Latvijai un Ventspilij" un LSDSP, ar Aivaru Lembergu kā apvienības Ministru prezidenta kandidātu guva labākus panākumus nekā iepriekšējās, iegūstot 16 vietas 14. Saeimā, kas ir otrā lielākā frakcija parlamentā.

## Vēlēšanas

### Saeimas vēlēšanas

### Eiroparlamenta vēlēšanas

### Pašvaldību vēlēšanas

#### Rīgas domes vēlēšanas

#### 2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas

Partiju apvienība pašvaldību vēlēšanās piedalījās Ludzas, Līvānu, Kuldīgas, Smiltenes, Rēzeknes, Preiļu, Mārupes, Gulbenes, Aizkraukles, Alūksnes, Dienvidkurzemes, Limbažu, Olaines un Bauskas novadā, kā arī Jelgavā, Jūrmalā un Daugavpilī. Citos novados apvienību veidojošās partijas piedalījās atsevišķi.

## Ziedotāji
Laikaposmā no 2002. līdz 2022. gadam, 10 lielākie apvienības atbalstītāji pēc to ziedojumu apmēra bija: Aivars Lembergs, Iveta Grigule, Maija Krieviņa, Andris Bērziņš, Augusts Brigmanis, Valdis Kalnozols, Pēteris Sējāns, Viktors Eihmanis, Valdis Sprūds, Māris Sprūds.

## Literatūra
*Mednis I.* Partiju laiki Latvijā (1988—2002). — R.: Drukātava, 2007.  — 348.—349. lpp.

## Atsauces