open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alkatrasa (Gvineja)

**Alkatrasa** () ir divas 1 ha lielas Gvinejai piederošas saliņas Atlantijas okeānā. 1992. gadā Alkatrasa tika iekļauta Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā.

Viena no saliņām ir klinšaina un klāta ar biezu guano kārtu. Šeit atrodas lielākā brūno sullu (*Sula leucogaster*) kolonija Rietumāfrikā (apmēram 3000 pāru). Otra saliņa ir smilšains applūstošs sēklis, ko apdzīvo 6 zīriņu sugas. Apkārtējos ūdeņos mīt delfīni un jūras bruņurupuči.

## Ārējās saites
Balodenes

**Balodenes** () ir plaši izplatīta augu ģints. Tajā ietilpst daudzi tuksneša un jūras piekrastes augi un halofīti. Pēc APG II sistēmas balodenes ir klasificētas amarantu dzimtā (*Amaranthaceae*), taču pēc dažām taksonomiskām sistēmām balodenes tiek klasificētas atsevišķā dzimtā — balandu dzimtā (*Chenopodiaceae*).

Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 240 sugas.

## Klasifikācija
Latvijā ir sastopamas šādas balodeņu sugas:

* Dārza balodene (*Atriplex hortensis*) L.
* Garkāta balodene (*Atriplex longipes*) Drejer
* Garlapu balodene (*Atriplex oblongifolia*) Waldst. et Kit.
* Izplestā balodene (*Atriplex patula*) L.
* Jūrmalas balodene (*Atriplex littoralis*) L.
* Kailā balodene (*Atriplex glabriuscula*) Edmondston
* Rožainā balodene (*Atriplex rosea*) L.
* Skaistaugļu balodene (*Atriplex calotheca*) (Rafn) Fr.
* Spožā balodene (*Atriplex sagittata*) Borkh.
* Šķēplapu balodene (*Atriplex prostrata*) Boucher ex DC. s.l.
* Tatārijas balodene (*Atriplex tatarica*) L.

## Galerija

Attēls:Atriplex canescens inflor.jpg|*Atriplex canescens*
Attēls:Atriplex cinerea 25211202.jpg|*Atriplex cinerea*
Attēls:Atriplex gardneri var. falcata (5851917016).jpg|*Atriplex gardneri var. falcata*
Attēls:Atriplex prostrata.jpg|Šķēplapu balodene (*Atriplex prostrata*)
Attēls:Atriplex suberecta kz01.jpg|*Atriplex suberecta*


## Atsauces


## Ārējās saites
Nītaures pilskalns

**Nītaures pilskalns**, arī **Vaļņa kalns**, atrodas Vidzemē, Cēsu novada Nītaures pagastā Mergupes labajā krastā, iepretim Nītaures pils atliekām un Nītaures luterāņu baznīcai. Valsts nozīmes kultūras piemineklis.

1897. gadā pilskalnā izrakumus veica Antons Buhholcs. To aprakstījis arī Ernests Brastiņš. Tas ir stāvs apmēram 10 metrus augsts paugurs, ko no trijām pusēm apliec Mergupe, bet ceturtā nostiprināta ar grāvi un 3 metrus augstu valni. Plakums neregulārs, tā garums ir 50 — 60 metri, bet platums 20 — 45 metri. Datējums — vēlais dzelzs laikmets. Iespējams, apdzīvots vēl 14. gadsimtā.

## Ārējās saites

* Nītaures pilskalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Lukunora

**Lukunora** () ir koraļļu atols Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā, viens no Mortloka grupas atoliem. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Čūkas pavalstī, administratīvi veido divas municipalitātes — Lekinioču (848 iedzīvotāji) atola austrumos un Oneopu (400 iedzīvotāji) rietumos. Iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā mortlokiešu valodā.

## Ģeogrāfija
Lukunora ir koraļļu atols Karolīnu salu centrālajā daļā  uz dienvidaustrumiem no Čūkas atola un  uz ziemeļaustrumiem no Mortloka salu lielākā Satavanas atola. Atolā 18 salas, kas izvietojušās galvenokārt gar atola dienvidu un austrumu malām; to kopējā sauszemes platība ir . Koraļļu rifs ieskauj  lielu lagūnu; kopējā atola platība ir . Apdzīvotas ir Lukunočas sala atola dienvidaustrumos un Oneopas sala rietumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stenlijs Tuči

**Stenlijs Tuči jaunākais** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un režisors. Savas karjeras laikā ieguvis vairākus apbalvojumus, tai skaitā piecas ''Emmy'' balvas, divas Zelta globusa balvas un vienu Ekrāna aktieru ģildes balvu. Vēl nominēts arī Amerikas Kinoakadēmijas balvai, BAFTA kino balvai un ''Tony'' balvai.

## Biogrāfija
Savu kinodebiju piedzīvojis režisora Džona Hjūstona filmā "Prici ģimenes gods" (*Prizzi's Honor*, 1985). Vēlāk attēlojis vairākas otrā plāna lomas, no kurām pazīstamākās ir filmās *[[The Daytrippers]]* (1997), "Harija dekonstrukcija" (1997), "Ceļš uz pekli" (2002) un "Lidosta" (2004). 1996. gadā režisējis savu pirmo filmu, kulta komēdiju *[[Big Night]]*. Kopā ar Merilu Strīpu filmējies filmās "Sātans Pradas brunčos" (2006) un "Džulī un Džūlija" (2009). Nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā" par filmu "Dārgie pīšļi" (2009).

Attēlojis arī lomas filmās "Pelikānu lieta" (1993), "Slevina laimīgais skaitlis" (2006), "Kas tikko notika" (2008), "Burleska" (*Burlesque*, 2010), "Vieglas uzvedības teicamniece" (2010), "Kapteinis Amerika: Pirmais atriebējs" (2011), "Riska robeža" (2011), "Gambīts" (2012), "Bada spēļu filmu ciklā" (2012—2015), "Piektā vara" (2013), "Pērsijs Džeksons: Monstru jūra" (2013), "Transformeri: Iznīcības laikmets" (2014), "Uzmanības centrā" (2015), ''Supernova'' (2020), *[[Worth]]* (2021), "Konklāvs" (2024) un *[[The Electric State]]* (2025).

Tuči piedalījies arī tādos seriālos, kā tiesu drāmā *[[Murder One]]* (1995—1996), medicīnas drāmā *[[3 lbs]]* (2006) un drāmā *[[Limetown]]* (2018). Atveidojis Stenliju Kubriku *[[HBO]]* filmā *[[The Life and Death of Peter Sellers]]* (2004). Par lomu *HBO* filmā *[[Winchell]]* (1998), saņēmis ''Emmy'' balvu. No 2021. līdz 2022. gadam vadījis *[[CNN]]* dokumentālo seriālu *[[Stanley Tucci: Searching for Italy]]*, par ko saņēmis vēl divas *Emmy* balvas.

## Ārējās saites
Tristana salas

**Tristana salas** () ir arhipelāgs Gvinejas galējos rietumos pie Gvinejas-Bisavas robežas, Kogonas upes deltā. 1992. gadā Tristana salas tika iekļautas Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā.

Salās lielākoties ir mangroves un applūstoši smiltāji. Daudz ziemojošu un ligzdojošu putnu. Dzīvo nīlzirgi, lamantīni, krokodili. Salas nosauktas portugāļu jūrasbraucēja Nunu Trištana (*Nuno Tristão*, ? — 1446) vārdā.

## Ārējās saites
Ķēču pilskalns

**Ķēču pilskalns** atrodas Vidzemē, Cēsu novada Nītaures pagasta austrumos starp Ķēčiem un Merķeļiem. Vietējās nozīmes kultūras piemineklis.

Tas ir 13 metrus augsts paugurs, kas orientēts austrumu-rietumu virzienā. Tā garums ir 60—70 metri, bet platums — 20 metru. Nav redzamas mākslīgu nocietinājumu pazīmes, nav konstatēts arī kultūrslānis. Datējums — dzelzs laikmets.

## Ārējās saites
Ukrainas Aizsardzības ministrija

**Ukrainas Aizsardzības ministrija** () ir Ukrainas centrālā izpildvaras un militārās pārvaldes iestāde, kas pārvalda Ukrainas bruņotos spēkus.

## Vēsture
thumb|Ukrainas bruņoto spēku emblēma
Pēc PSRS sabrukuma un neatkarības pasludināšanas 1991. gadā Ukraina mantoja vienu no spēcīgākajām militārajām struktūrām Eiropā, kas bija apgādāta ar kodolieročiem un ar salīdzinoši moderniem konvencionālajiem ieročiem un militāro tehniku. Kopumā armijā bija aptuveni 780 000 cilvēku. Tomēr tie vēl nebija neatkarīgas valsts bruņotie spēki pilnā šī vārda nozīmē, Ukraina saņēma tikai fragmentus no padomju militārās iekārtas.

Tāpēc 1991. gada 24. augustā Ukrainas Augstākā Rada nolēma izveidot vienu no galvenajām iestādēm — Ukrainas Aizsardzības ministriju.

2016. gada beigās Ukrainas Aizsardzības ministrijā strādāja 33 ārvalstu padomnieki, kas visi pārstāvēja 12 NATO dalībvalstis.

## Vadība
Aizsardzības ministrija pārvalda bruņotos spēkus, izmantojot savas struktūrvienības:

* Personāla politikas departaments
* Izlūkošanas  ģenerāldirekcija
* Finanšu un ekonomikas  ģenerāldirekcija
* Juridiskā atbalsta departaments
* Starptautiskās sadarbības departaments
* Izglītības  ģenerāldirekcija
* Militārās izglītības ģenerāldirekcija
* Ģenerālinspekcija
* Karaspēka kantonu un kapitālās celtniecības štābs
* Radiācijas, ķīmiskās un bioloģiskās aizsardzības inspekcija
* Militārās zinātnes ģenerāldirekcija
* Militārās sadarbības un verifikācijas centrs
* Militārais orķestru dienests
* Centrālais metroloģijas un standartizācijas departaments

## Atsauces

## Ārējās saites
Drevļani

[thumb|Drevļani maksājam [mesli|meslus kņazam Oļegam (883)]]
**Drevļani** (senaustrumslāvu: *дре́влѧне* vai *дєрєвлѧнє*, ) bija austrumslāvu cilšu savienība, kas apdzīvoja Poļesjes zemi (mūsdienu Ukrainas un Baltkrievijas pierobeža), galvenokārt tagadējā Žitomiras apgabalā un Kijivas apgabala rietumos. 946. gadā viņu zemes kļuva par Kijivas Krievzemes sastāvdaļu.

## Etimoloģija
Nosaukums  (*Дєрєвлѧнє*) senkrievu valodā nozīmē "meža ļaudis".

## Vēsture
thumb|Eiropas teritorijas, ko 8. un 9. gadsimtā apdzīvoja austrumslāvu ciltis
Drevļani nodarbojās ar lauksaimniecību, lopkopību un amatniecību. Pats nosaukums norāda, ka viņu amatniecība bija cieši saistīta ar kokapstrādi un koka izstrādājumiem.

Sākotnēji drevļani pretojās Kijivas Krievzemei. Novgorodas kņazs Oļegs 883. gadā lika drevļaniem maksāt Kijivai meslus. 907. gadā drevļani piedalījās Kijivas militārajā kampaņā pret Austrumromas impēriju.

Pēc Oļega nāves 912. gadā drevļani pārtrauca maksāt nodevas. Kad Kijivas kņazs Igors mēģināja saņemt nodevu vēlreiz, tie sacēlās un 945. gadā nogalināja viņu. Atraitne Olga nodedzināja drevļanu galvaspilsētu Iskorosteņu un nolīdzināja līdz pamatiem citas pilsētas.

Pēdējo reizi drevļani pieminēti 1136. gadā.

## Neatkarības periods
Pirms pakļaušanas Kijivai drevļaniem bija labi attīstīta cilšu organizācija. Drevlļanu pārvaldes centrs bija Iskorosteņa, vēlāk — Ovruča. Drevļanu kņazs bija Mals (*Мал*), kurš 946. gadā nogalināts kaujās pret Kijivas Krievzemi.

## Antropoloģija
Drevļaniem bija raksturīga tumša vai jaukta matu un acu krāsa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Saint Maud

***Saint Maud*** ir 2019. gada Apvienotās Karalistes psiholoģiska šausmu filma, kuras režisore un scenārija autore ir Rouza Glasa. Filmā galvenās lomas atveido Morfida Klārka un Dženifera Īlija.

Filma stāsta par hospisa medmāsu, kura kļūst apsēsta ar viņas aprūpē esošu bijušo dejotāju un viņas dvēseles glābšanu.

Filmas *Saint Maud* pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā un to izplatīja *[[StudioCanal]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot režiju, atmosfēru, aktierspēli un mūziku. 74. BAFTA kino balvu ceremonijā filmu nominēja kategorijās "Labākā britu filma" un "Labāka britu scenārista, režisora vai producenta debija".

## Atsauces

## Ārējās saites
Austrumprūsijas vietvārdu nomaiņa 1938. gadā

[250px|thumb|1890. gada karte ar [Austrumprūsijas tā laika vietvārdiem]]

**Austrumprūsijas vietvārdu nomaiņa 1938. gadā** () bija daļa no nacistiskajā Vācijā 1933. gadā uzsāktās pārvācošanas politikas. Tās ietvaros aizvietoja, vāciskoja vai vienkāršoja vairāk nekā 1500 Austrumprūsijas senprūšu, lietuviešu un poļu cilmes vietvārdu, atsevišķos robežapgabalu apriņķos nomainot līdz pat 70% vietvārdu. Par vietvārdu nomaiņu atbildīga bija īpaša Kēnigsbergas Universitātē izveidota komisija, kurā ietilpa ģermānists Valters Cīzemers (*Walther Ziesemer*), slāvists Karls Heinrihs Meijers (*Karl Heinrich Meyer*), lektors, senprūšu un lietuviešu vietvārdu speciālists Viktors Falkenhains (*Viktor Falkenhayn*) un Kēnigsbergas Valsts arhīva direktors un Vācu ordeņa valsts vietvārdu speciālists Maksis Heins (*Max Hein*). Līdzīgu nevācisko vietvārdu nomaiņu veica arī citos Vācijas sastāvā esošajos novados, jo īpaši Silēzijā un Lauzicā, bet pēc tā pievienošanas Vācijai — arī Sudetu apgabalā.

1938. gadā piešķirtos vietvārdus Vācijas varasiestādes turpināja lietot arī pēc Otrā pasaules kara.

## Atsauces
Lūks Evanss

**Lūks Džordžs Evanss** (; dzimis ) ir Velsas aktieris un dziedātājs.

Savu karjeru sācis kā skatuves aktieris Vestendas teātrī. Starptautisku atpazīstamību guvis ar lomu filmā "Titānu cīņas" (*Clash of the Titans*, 2010). Vēlāk piedalījies tādos trilleros un spraiga sižeta filmās kā "Nemirstīgie" (2011), "Krauklis" (*The Raven*, 2012), "Trīs musketieri" (*The Three Musketeers*, 2011) un "Ātrs un bez žēlastības 6" (2013).

Piedalījies Pītera Džeksona triloģijā "Hobits". Piedalījies arī filmās "" (*Dracula Untold*, 2014), "Virsotne" (2015), "Skaistule un briesmonis" (2017), "Profesors Marstons un viņa Brīnumsievietes" (*Professor Marston and the Wonder Women*, 2017) un "Pinokio" (*Pinocchio*, 2022).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Jauna kārtība

**"Jauna kārtība"** () ir 2020. gada Meksikas un Francijas trillera mākslas filma, kuras režisors, scenārija autors un producents ir Mišels Franko. Filmā galvenās lomas atveido Naijana Gonsalesa Norvinda, Djego Boneta, Monika Del Karmena, Fernando Kvaulte, Dario Jazbeks un Eligio Melendess.

Netālā nākotnē Mehiko, bruņotas un vardarbīgas tautas sacelšanās laikā tiek iztraucētas kāzas turīgas ģimenes mājā. Nemiernieki sagrābj līgavu par ķīlnieci un pieprasa par viņu lielu izpirkuma maksu.

Filmas "Jauna kārtība" pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā, kur tā saņēma žūrijas balvu. Filma vēl pirms izdošanas tika asi kritizēta Meksikā par rasistisku un stereotipisku augstākās un zemākās klases atveidošanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ortodoksālais jūdaisms

[thumb|Reliģiskā skola — Panevēžas [ješiva Bneibrakā, Izraēlā]]
[thumb|Ebreju kapsēta [Budapešta|Budapeštā (1920)]]
thumb|"Neturei Karta" pārstāvji
**Ortodoksālais jūdaisms** ir apzīmējums tradicionālistiskajiem un teoloģiski konservatīvajiem mūsdienu jūdaisma atzariem. Tas ir tradicionālais jūdaisms, kas ir fundamentāli talmūdisks gan ticējumos, gan praksē. No ortodoksālā jūdaisma atdalījušies vairāki modernistiski atzari, kā reliģiskais cionisms, kurš cenšas apvienot seno ticību ar uzticību laicīgajai Izraēlas valstij. Saskaņā ar tradicionālo ticību, Izraēlas valsti jānodibina mesijam (Mašiaham) un laicīgā cionistu dibinātā valsts tādēļ tradicionālistu prasībām neatbilst.

Ortodoksālie ebreji, tāpat kā citi jūdi, uzsver dažus galvenos pamatprincipus — ticību vienam visvarenam Dievam, kas radījis visumu un turpina pār to valdīt; Dieva un ebreju derību, kas noslēgta Sīnājā; un Toru — kā Dieva likumu krājumu. Taču ortodoksālā jūdaisma reliģiskajā koncepcijā centrālo vietu ieņem Halaha tādā formā, kādā tā ierakstīta Mutvārdu likumā (Mišnā un Gemarā, tas ir, Talmudā) un kodificēta Šulhan-Aruhā.

## Daži novirzieni

* Litvaki — Lietuvas ebreji
* Hasīdi
* Habads
* Naturei Karta (ivritā: *נְטוּרֵי קַרְתָּא*) — ebreju grupa, kas aktīvi iestājas pret cionismu un Izraēlas valsti

## Atsauces

## Ārējās saites
Austrumukraina

thumb|Austrumukrainas apgabali
**Austrumukraina** () ir kultūrvēsturiskais reģions, kas ietver Harkivas, Doneckas un Luhanskas apgabalu.

## Vēsture
thumb|Ukraiņu skaits Ukrainā 2001. gadā
thumb|Dzimtā ukraiņu valoda Ukrainā pēc reģioniem 2001. gadā
Ukrainas austrumos 18. gadsimtā dzīvoja dažādas etniskās grupas, tostarp ukraiņi (61,3% Doneckas apgabalā), krievi — 12,2 %, rumāņi — 6,2% (2,5%), grieķi — 3,7%, armēņi — 2,6%. Pēc holodomora uz Austrumukrainu tika pārcelti krievi, galvenokārt uz Donbasu, Dņepras un Odesas reģioniem. Strādāt Donbasa raktuvēs atbrauca cilvēki no visas Krievijas un Padomju Savienības. Austrumukraina un Donbass kā tās galvenā daļa pašlaik ir vāji integrēta valsts procesos, iedzīvotāji runā galvenokārt krieviski. Tajā pašā laikā etniskā, reliģiskā un kultūras motivācija būtiski neietekmē vēlēšanu izvēli.
thumb|Pašreizējais stāvoklis Austrumukrainas frontē
Karš Austrumukrainā () ir daļa no Krievijas—Ukrainas kara Ukrainas Donbasa teritorijā (Doneckas un Luhanskas apgabalā), kas sākās pēc Krimas aneksijas 2014. gada martā ar pret jauno Ukrainas valdību vērstām prokrieviskām demonstrācijām Doneckā, Luhanskā un citās Ukrainas austrumu un dienvidu pilsētās, kas pārauga vardarbīgos mēģinājumos ieņemt vietējo pašvaldību iestādes.

## Problēmas
Lai nodrošinātu reģiona attīstību, ir jārisina vairāki ekonomiski, sociāli un vides jautājumi. Galvenais jautājums ir ražošanas materiāli tehniskās bāzes atjaunošana, īpaši Donbasa smagajā rūpniecībā, nepieciešama racionāla ekonomiskā un investīciju politika.

Sausuma dēļ Luhanskas un Doneckas apgabalos katru gadu tiek novēroti ugunsgrēki.

## Nozīmīgākās pilsētas

* Harkiva — slavena ar savu universitāti, kas dibināta 1806. gadā, un ar savu mašīnbūves un militāro rūpniecību.
* Donecka — neformālā akmeņogļu ieguves rajona Donbasa galvaspilsēta.
* Luhanska — ievērojams mašīnbūves (lokomotīves, tramvaji, kalnrūpniecības iekārtas), metalurģijas, pārtikas rūpniecības centrs.
* Kramatorska — ievērojams dzelzceļa mezgls, mašīnbūves, metalurģijas, vieglās, pārtikas un būvmateriālu rūpniecības centrs.
* Bahmuta — pilsētā ir attīstīta būvmateriālu, mašīnbūves, pārtikas rūpniecība un akmens sāls ieguve.
* Mariupole — pilsētā atrodas liels mašīnbūves uzņēmums *Azovmaš* (līdz 2022. gadam), kā arī ievērojama jūras osta.
* Slovjanska — ievērojams dzelzceļa mezgls, attīstīta ķīmiskā rūpniecība.

## Skatīt arī

* Centrālukraina
* Ziemeļukraina
* Rietumukraina
* Dienvidukraina
* Donbass

## Atsauces

## Skatīt arī

* Rietumukraina
Satavana

**Satavana** () ir koraļļu atols Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā, lielākais no Mortloka grupas atoliem. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Čūkas pavalstī, administratīvi veido četras municipalitātes — Moču (932 iedzīvotāji) atola ziemeļos, Satavanu (692 iedzīvotāji) atola dienvidaustrumos, Tu (273 iedzīvotāji) dienvidos un Kutu (323 iedzīvotāji) ziemeļrietumos. Iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā satavaniešu valodā.

## Ģeogrāfija
Satavana ir koraļļu atols Karolīnu salu centrālajā daļā  uz dienvidaustrumiem no Čūkas atola. Atolā 90 salas, kas izvietojušās visapkārt atolu veidojošajam koraļļu rifam; to kopējā sauszemes platība ir . Koraļļu rifs ieskauj  lielu lagūnu; kopējā atola platība ir . Apdzīvotas ir Ta (1,55 km²), Satavana (1,12 km²), Kutu (0,35 km²) un Moča (0,33 km²).

## Atsauces

## Ārējās saites
Pativa

**Pativa** (*Pattiw*) ir koraļļu atolu un salu grupa Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Čūkas pavalstī. Salu grupu veido triju iegrimušu atolu (faktiski — sēkļu) virsūdens daļas — Pulusuka, Puluvata un Pulapa. Pativa ir viena no Čūkas pavalsts ziemeļrietumu reģiona Oksiritodas daļām, tās iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā puluvatiešu valodā, kas tuva čūkiešu valodai.

Administratīvi Pulusaka un Puluvata veido atsevišķas municipalitātes, bet Pulapas atolā ir divas municipalitātes — Pulapa ziemeļos un Tamatama dienvidos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rietumukraina

[thumb|Rietumukraina. Sarkanā krāsā iezīmēti tradicionāli Rietumukrainai pieskaitāmie apgabali, dzeltenā — tai reizēm pieskaitāmie Žitomiras, Vinnicas un Hmeļnickas apgabali, brūnā — [Volīnija un Rivnu apgabals]]
**Rietumukraina** () ir kultūrvēsturiskais reģions, gandrīz vienmēr tajā ir iekļauti mūsdienu Ukrainas Čerņivcu, Ivanofrankivskas, Ļvivas, Ternopiļas un Aizkarpatu apgabali, kā arī Volīnijas un Rivnes apgabali.

## Vēsture
[thumb|[Ļvivas pilsēta]]
Rietumukrainas teritorija ir saistīta ar bijušo Galīcijas un Lodomērijas Karalisti, vēlāk tā bija daļa no Polijas-Lietuvas kopvalsts, Austrijas Impērijas, Austroungārijas un Otrās Polijas republikas.

Sākot no 1918. gada, ar nosaukumu Rietumukraina neoficiāli apzīmēja Rietumukrainas Tautas Republiku. Pēc 1921. gada Rīgas miera līguma starp Padomju Krieviju, Ukrainas PSR un Polijas Republiku Ukrainas rietumu daļa tika iekļauta Polijas sastāvā un tikai 1939. gadā pēc Molotova—Ribentropa pakta nonāca Padomju Savienības kontrolē. Polijas valdība centās saglabāt zināmu distanci starp Galīcijas ukraiņu iedzīvotājiem, no kuriem lielākā daļa bija grieķu katoļi, un Volīnijas un Poļesjas pareizticīgajiem iedzīvotājiem.

2022. gada Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā Krievija ar spārnotajām raķetēm apšaudīja Rietumukrainas militāros, enerģētiskos un citus objektus.

## Valodas
Ukraiņu valoda ir dominējošā. Aizkarpatu reģionā runā arī ungāru valodā.

## Nozīmīgākās pilsētas

* Ļviva — Ļvivas apgabala administratīvais centrs, pilsēta tradicionāli uzskatīta arī par Rietumukrainas ekonomisko, kultūras un politisko centru, viena no galvenajām Ukrainas pilsētām.
* Čerņivči — Čerņivcu apgabala administratīvais centrs, galvenā Bukovinas rūpniecības, tirdzniecības, zinātnes, izglītības un kultūras pilsēta, svarīgākais Rietumukrainas zinātnes, izglītības, tūrisma un kultūras centrs.
* Ternopiļa — Ternopiļas apgabala administratīvais centrs, rūpniecības, zinātnes, izglītības, tūrisma, reliģiskais un kultūras centrs Galīcijā un Dienvidvolīnijā.
* Hmeļņicka — Hmeļņickas apgabala administratīvais centrs.
* Ivanofrankivska — IvanoFrankivskas apgabala administratīvais centrs, nozīmīgs rūpniecības un kultūras centrs Piekarpatu reģionā.

## Skatīt arī

* Centrālukraina
* Dienvidukraina
* Ziemeļukraina
* Donbass
* Austrumukraina

## Atsauces

## Ārējās saites
Konkure

**Konkure** () ir 303 kilometrus gara Atlantijas okeāna pieteka Gvinejas rietumos.

Izteka no Futadžalona plakankalnes valsts centrālajā daļā. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Atlantijas okeānā 30 kilometrus uz ziemeļiem no Gvinejas galvaspilsētas Konakri. Upes krastos atrodas Fria. Upē daudz krāču un ūdenskritumu.

Kopš 1992. gada Konkures upes delta 90 000 ha platībā ir iekļauta Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā. Bez vairākām attekām deltu veido mangroves, dubļu un smilšu līdzenumi, kā arī purvi. Tā ir dzīves vieta ligzdojošiem un ziemojošiem putniem.

## Ārējās saites
Pongo (upe)

**Pongo** () arī **Fatala** ir Atlantijas okeānā ietekoša upe Gvinejas rietumos, kuras plašais estuārs 1992. gadā tika iekļauta Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā.

Upe iesākas Futadžalona plakankalnē, plūst dienvidrietumu virzienā un ietek Atlantijas okeānā pie Bofas. Upes estuārs ir liels mangrovju rajons. Reģionā mīt ievērojams daudzums ligzdojošo un ziemojošo putnu, to skaitā bīskapstārķis (*Ciconia episcopus*), milzu gārnis (*Ardea goliath*), āmurgalvis (*Scopus umbretta*), dzeltenknābja stārķis *(Mycteria ibis*) un zivjērglis (*Pandion haliaetus*). Novērots Āfrikas lamantīns.

## Ārējās saites
Glušonkas purvs (dabas liegums)

**Glušonkas purvs** ir 1977. gadā izveidots dabas liegums Augšdaugavas novada Skrudalienas pagastā uz dienvidiem no Silenes ciema.

Dabas liegums atrodas dabas parka Silene teritorijā. Dabas liegumā ietilpst 2 diseitrofi ezeri (Glušņas un Glušonkas), kurus aptver zāļu un pārejas purvi, slīkšņas. Daļā lieguma atrodas purvaini priežu un egļu meži.

## Ārējās saites

* Dabas aizsardzības pārvalde
Kamieļzāles

**Kamieļzāles** () ir amarantu dzimtas (*Amaranthaceae*) ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir Ziemeļu puslodes mērenajā un subtropu joslā.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 60 sugas. Latvijā ir sastopamas šādas:

* Izoplapu kamieļzāle (*Corispermum  hyssopifolium*) L.
* Jūrmalas kamieļzāle (*Corispermum intermedium*) Schweigg.
* Noliektā kamieļzāle (*Corispermum  declinatum*) Steph. ex Iljin
* Plānspārnu kamieļzāle (*Corispermum leptopterum*) (Asch.) Iljin

Citas sugas (nepilns saraksts):

* *Corispermum afghanicum* Podlech
* *Corispermum algidum* Iljin
* *Corispermum aralocaspicum* Iljin
* *Corispermum bardunovii* Popov ex Lomon.
* *Corispermum canescens* Kit. ex Schult.
* *Corispermum flexuosum* W.Wang & Fuh
* *Corispermum gallicum* Iljin
* *Corispermum nitidum* Kit. ex Schult.
* *Corispermum ochotense* Ignatov
* *Corispermum pacificum* Mosyakin
* *Corispermum pallasii* Steven
* *Corispermum pallidum* Mosyakin
* *Corispermum rechingeri* Sukhor.
* *Corispermum redowskii* Fisch.
* *Corispermum retortum* W.Wang & P.Y.Fu
* *Corispermum ulopterum* Fenzl ex Ledeb.
* *Corispermum villosum* Rydb.
* *Corispermum welshii* Mosyakin

## Galerija

Attēls:Korina 2007-09-06 Corispermum intermedium.jpg|Jūrmalas kamieļzāle (*Corispermum intermedium*)
Attēls:Corispermum leptopterum kz1.jpg|Plānspārnu kamieļzāle (*Corispermum leptopterum*)
Attēls:Corispermum declinatum 218712935.jpg|Noliektā kamieļzāle (*Corispermum declinatum*)
Attēls:Corispermum hyssopifolium 90419110.jpg|Izoplapu kamieļzāle (*Corispermum hyssopifolium*)


## Atsauces
Kārlis Apsītis

**Kārlis Apsītis** (dzimis  Saldū) ir latviešu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja pozīcijā. 2024. gadā pārstāv Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubu BK Ogre. Iepriekš spēlējis vairākos Latvijas klubos, kā arī Lietuvā. Nodarbojas arī ar 3x3 basketbolu, Latvijas izlases sastāvā uzvarēja 2023. gada Eiropas spēlēs.

Basketbolā sācis trenēties dzimtajā Saldū, bet vēlāk nonācis BK Ventspils sistēmā. Ieguvis izglītību Ventspils Valsts 1. ģimnāzijā, pārstāvējis Ventspils jaunatnes komandas LJBL, kā arī Ventspils Augstskolas komandu LBL2 līmenī. LBL augstākajā līmenī debitējis kā BA Turība spēlētājs 2012. gadā, pēc tam spēlējis virknē Latvijas komandu, kā arī Lietuvā. Karjeras augstākais sasniegums — Latvijas Basketbola līgas sudraba medaļa BK Ogre sastāvā 2020. gadā.

K. Apsītis ir spēlējis Latvijas U-18 un U-19 izlasē. 2010. gada Eiropas U-18 čempionāta bronzas medaļas ieguvējs. Ar U-19 izlasi piedalījās 2011. gada Pasaules čempionātā, kas notika Latvijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristaps Miglinieks

**Kristaps Miglinieks** (dzimis  Rīgā) ir latviešu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Nacionālās basketbola līgas (LBL2) klubu BK Grobiņa.

K. Miglinieks ir pazīstamo basketbolistu Igora un Raimonda Miglinieku radinieks.

## Karjera
Karjeras sākumā spēlējis dažādās Liepājas komandās, divreiz izcīnot LBL bronzas medaļu, bet vēlāk pārstāvējis arī BK Jēkabpils un BK Valka/Valga.

No 2020. līdz 2023. gadam spēlēja Reģionālās līgas (LBL3) amatieru komandā BK Grobiņa, ar kuru uzvarēja čempionātā pirmo reizi komandas vēsturē pacēlās uz Nacionālo līgu, bet pats K. Miglinieks tika atzīts par turnīra labāko spēlētāju.

2023. gada sākumā atgriezies profesionālajā basketbolā, pievienojoties BK Liepāja pēc tam, kad komandā traumu dēļ nevarēja spēlēt vairāki spēlētāji, un palika komandā līdz pat sezonas beigām. LBL izslēgšanas spēļu pirmās kārtas pirmajā spēlē pret Latvijas Universitātes komandu (uzvara ar 93:65) K. Miglinieks atkārtoja savu karjeras rekordu, iemetot 6 tālmetienus, kopā gūstot 18 punktus. Savukārt otrajā pusfināla sērijas spēlē pret Rīgas VEF, kuru Liepājas komanda uzvarēja ar 76:71, viņš bija rezultatīvākais, gūstot 19 punktus un savācot arī 7 atlēkušās bumbas. Sezonas noslēgumā BK Liepāja sastāvā K. Miglinieks izcīnīja savā karjerā trešo LBL bronzas medaļu.

2025. gada vasarā K. Miglinieks atgriezās Nacionālās basketbola līgas komandā BK Grobiņa, par kuras galveno treneri kļuva viņa ilggadējais komandas biedrs Roberts Freimanis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pulusuka

**Pulusuka** (*Pulusuk*) vai **Houka sala** () ir koraļļu sala Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Čūkas pavalstī. Pulusuka ir viena no Pativas grupas salām. Veido atsevišķu municipalitāti, tās iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā puluvatiešu valodā, kas tuva čūkiešu valodai.

## Ģeogrāfija
Pulusuka ir koraļļu sala, kas ir neliela virsūdens daļa no 330 km² lielā Manilas koraļļu rifa, kas stiepjas 50 km garumā uz ziemeļrietumiem. Atrodas 245 km uz dienvidrietumiem no Čūkas. Salas sauszemes platība ir 2,8 km², to ieskauj koraļļu rifs. Salas ziemeļos atrodas 16 ha liels sājūdens ezers. Biezi apaugusi ar tropu mežu. Salas vienīgā apdzīvotā vieta izvietojusies tās rietumu krastā; tur atrodas katoļu dievnams un sākumskola. Salas dienvidu galā atrodas lidlauks ar 400 m garu skrejceļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
OMX Baltic Benchmark

***OMX Baltic Benchmark*** (OMXBB) ir *[[Nasdaq]]* fondu biržas indekss, kurā iekļautas akcijas, kas ir kotētas *[[Nasdaq Riga]]*, *[[Nasdaq Vilnius]]* un *[[Nasdaq Tallinn]]* biržās. Indeksa portfeli veido lielāko un aktīvāk tirgoto uzņēmumu akcijas, kuras pārstāv visus *Nasdaq* Baltijas biržās kotēto uzņēmumu sektorus. Indeksā iekļauto uzņēmumu akciju īpatsvars balstās uz uzņēmuma brīvā publiskā apgrozībā esošo akciju tirgus vērtību, tātad indeksā tiek iekļauta tikai brīvā publiskā apgrozībā pieejamo akciju vērtība. Indekss tiek pārskatīts reizi pusgadā — janvārī un jūlijā.

## Akciju iekļaušanas principi
Lai akcijas tiktu iekļautas *OMX Baltic Benchmark* indeksā, tām primāri ir jābūt iekļautām *OMX Baltijas All-Share* indeksā.

Indeksa sastāva atjaunošana tiek veikta reizi pusgadā. Procesa laikā iekļaušanai tiek atlasīti vērtspapīri, sarindojot tos pēc augstākā *Nasdaq* oficiālā kopējā apgrozījuma eiro pēdējo divpadsmit kalendāro mēnešu periodā pirms indeksa atjaunošanas datuma, sekojot noteiktajiem kritērijiem:

• Tiek atlasīti vērtspapīri, kas atrodas top 10% no apgrozījuma reitinga (vai vismaz 15 vērtspapīri).

• Vērtspapīri pēc tam nozaru līmenī tiek sarindoti pēc brīvā publiskā apgrozībā esošo akciju kapitalizācijas eiro saskaņā ar nozaru klasifikācijas etalonu (ICB).

• Katrā nozarē tiek atlasīti vērtspapīri secībā no augstākās brīvā publiskā apgrozībā esošo akciju tirgus kapitalizācijas līdz vismaz 85% no atbilstošās nozares rezultāta.

• Vērtspapīri, kas atrodas apgrozījuma ranga apakšējos 40%, tiek uzskatīti par neatbilstošiem, noņemti un netiek aizstāti. Rezultātā iespējams, ka mērķis par vismaz 85% no katras nozares brīvā publiskā apgrozībā esošo akciju kapitalizācijas var netikt sasniegts.

## Indeksa veidi
Biržā atrodami vairāki *OMX Baltic Benchmark* indeksa veidi.

'''OMXBBGI''' — **Bruto indekss (GI)**

Indekss atspoguļo akciju patieso vērtību, iekļaujot ne tikai akciju cenu izmaiņas, bet arī uzņēmumu veiktos dividenžu maksājumus, kuras tiek uzskatītas par reinvestētām.

**[https://www.nasdaqomxnordic.com/index/index_info?Instrument=SE0001850009&name=OMX_Baltic_Benchmark_PI OMXBBPI] — Cenu indekss (PI)**

Indekss atspoguļo tikai uzņēmumu akciju cenu dinamiku, neņemot vērā izmaksātās dividendes.

## Atsauces
Lāčplēša iela (Lielvārde)

**Lāčplēša iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā ir autoceļa A6 posms Lielvārde pilsētā no Lielvārdes rietumu robežas līdz krustojumam ar Gaismas ielu un Laimdotas ielu. Iela arī ir viena no centrālajām ielām Lielvārdē.

Iela visā tās garumā klāta ar asfalta segumu. Satiksme notiek pa vienai joslai katrā virzienā. Uz ielas atrodas divas funkcionējošas autobusu pieturas — Laivu ielas pietura un Lielvārdes pietura. Četros krustojumos satiksmi regulē ar luksofora palīdzību — krustojumā ar Rembates un Daugavas ielu, krustojumā ar Slimnīcas ielu, krustojumā ar Ausekļa ielu un krustojumā ar Skolas ielu.

Ielas apbuvē dominē privātmāju apbūve, bet pilsētas centrā vairākumā sastopamas publiskās celtnes un daudzstāvu dzīvojāmā ēka.

## Ielu savienojumi
Lāčplēša iela ir savienota ar šādām ielām:
* Laivu iela
* Rasas iela (T veida krustojums)
* Druvas iela  (T veida krustojums)
* Dravnieku iela (T veida krustojums)
* Birzes iela (T veida krustojums)
* Vītolu iela
* Rembates iela
* Daugavas iela
* Pils iela (T veida krustojums)
* Slimnīcas iela
* Ausekļa iela
* Lāčplēša laukums
* Skolas iela
* Mēness iela
* Gaismas iela
* Laimdotas iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Emsas ukazs

[thumb|200px|Emsas ukazam veltīta piemiņas plāksne [Bādemsa|Bādemsā.]]
**Emsas ukazs** (; ) bija Krievijas Impērijas ķeizara Aleksandra II 1876. gada 18. maijā izdots slepens dekrēts, ar ko Krievijas Impērijā aizliedza jebkādu darbu iespiešanu ukraiņu valodā, ukraiņu valodas mācīšanu pamatskolās, lugu iestudēšanu ukraiņu valodā, dziesmu izpildīšanu ukraiņu valodā un ārpus impērijas ukraiņu valodā izdotu darbu ievešanu.

Emsas ukazs bija spēkā līdz 1905. gadam, un vēl vairāk paplašināja 1863. gadā izdotā Valujeva apkārtraksta ieviestos ukraiņu valodas ierobežojumus. Ukaza nosaukums cēlies no tā parakstīšanas vietas — Bādemsas, Vācijā.

## Skatīt arī
* Valujeva apkārtraksts
Lāčplēša iela

**Lāčplēša iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Lāčplēša iela — iela Daugavpilī.
** Lāčplēša iela — iela Jelgavā.
** Lāčplēša iela — iela Jēkabpils novada Jēkabpilī.
** Lāčplēša iela — iela Jūrmalā.
** Lāčplēša iela — iela Liepājā.
** Lāčplēša iela — iela Ogres novada Ogrē.
** Lāčplēša iela — iela Rīgā.
** Lāčplēša iela — iela Valmieras novada Valmierā.
** Lāčplēša iela — iela Ventspilī.
* iela novadu pilsētās
** Lāčplēša iela — iela  Aizkraukles novada Aizkrauklē.
** Lāčplēša iela — iela Aizkraukles novada Jaunjelgavā.
** Lāčplēša iela — iela Aizkraukles novada Koknesē.
** Lāčplēša iela — iela Alūksnes novada Alūksnē.
** Lāčplēša iela — iela Augšdaugavas novada Ilūkstē.
** Lāčplēša iela — iela Bauskas novada Bauskā.
** Lāčplēša iela — iela Dienvidkurzemes novada Priekulē.
** Lāčplēša iela — iela Dobeles novada Dobelē.
** Lāčplēša iela — iela Krāslavas novada Krāslavā.
** Lāčplēša iela — iela Krāslavas novada Dagdā.
** Lāčplēša iela — iela Ķekavas novada Baložos.
** Lāčplēša iela — iela Līvānu novada Līvānos.
** Lāčplēša iela — iela Ludzas novada Zilupē.
** Lāčplēša iela — iela Ogres novada Ķegumā.
** Lāčplēša iela — iela Ogres novada Lielvārdē.
** Lāčplēša iela — iela Preiļu novada Preiļos.
** Lāčplēša iela — iela Siguldas novada Siguldā.
** Lāčplēša iela — iela Talsu novada Sabilē.
** Lāčplēša iela — iela Talsu novada Stendē.
** Lāčplēša iela — iela Tukuma novada Kandavā.
** Lāčplēša iela — iela Valmieras novada Rūjienā.
* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Lāčplēša iela — iela Cēsu novada Priekuļu pagasta Priekuļos.
** Lāčplēša iela — iela Madonas novada Mārcienas pagasta Mārcienā.
** Lāčplēša iela — iela Preiļu novada Aglonas pagasta Aglonā.
** Lāčplēša iela — iela Valmieras novada Burtnieku pagasta Burtniekos.

## Skatīt arī
* Lāčplēsis
Gaismas iela (Lielvārde)

**Gaismas iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Smilgu ielu un beidzas krustojumā ar Krasta ielu. Gaismas ielu sadala autoceļš A6 (krustojumā Lāčplēša iela — Laimdotas iela — Gaismas iela). Ielas vienu daļu klāj frēzētais asfalts (Smilgu iela — autoceļš A6), savukārt ielas otru daļu klāj asfaltbetons (autoceļš A6 — Krasta iela).

Šajā ielā atrodas Lielvārdes sporta centrs un Edgara Kauliņa Lielvārdes vidusskola.

## Ielu savienojumi
Gaismas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Smilgu iela
* Mākoņu iela
* Lāčplēša iela
* Laimdotas iela
* Jāņa Grestes iela
* Raiņa iela
* Gunāra Priedes iela
* Bērzu iela
* Burtnieku iela
* Krasta iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Einslijs Meitlends-Nailss

**Einslijs Korijs Meitlends-Nailss** (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Anglijas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Meidlends-Nailss pārstāv Francijas 1. līgas komandu *[[Olympique Lyon|Lyon]]*.

Iepriekš spēlējis *[[Arsenal FC|Arsenal]]*, ''Ipswich Town'', ''West Bromwich Albion'' un ''Roma''.

Anglijas futbola izlases sastāvā debitējis 2020. gadā.

## Sasniegumi
**Arsenal**

* FA kauss: 2019—20
* FA Community Shield: 2017, 2020

**Roma**

* UEFA Eiropas konferences līga: 2021—22

## Ārējās saites
Tumsas sirds

**"Tumsas sirds"** () ir 1899. gada novele, ko sarakstījis poļu-angļu rakstnieks Džozefs Konrads.

Tā stāsta par jūrnieku Čārlzu Mārlovu, kas stāsta par piedzīvoto, strādājot par tvaikoņa kapteini kādā beļģu uzņēmumā Āfrikā 19. gadsimta beigās. Mārlovs tiek nosūtīts augšup pa upi, lai atrastu ziloņkaula tirgotāju Kurcu, kurš ir kļuvis slims. Novele tiek uzskatīta par Eiropas koloniālās varas Āfrika kritiku, vienlaikus aplūkojot tādas tēmas kā morāle un alkatība. Lai gan Konrads nenosauc upi, kurā notiek stāstā aprakstītie notikumi, rakstīšanas laikā Kongo Brīvvalsts un Kongo upe bija Beļģijas karaļa Leopolda II personīgais īpašums.

Konrada darbā galvenā ir doma, ka starp "civilizētiem cilvēkiem" un "mežoņiem" ir maz atšķirību. Darbs arī aplūko tēmas, kā imperiālisms un rasisms. Konrads arī velk paralēles starp Londonu kā "lieliskāko vietu uz Zemes" un Āfriku kā tumsas vietu.

Oriģināli "Tumsas sirds" trīs daļās tika izdots *[[Blackwood's Magazine]]* žurnālā. Grāmatas veidā stāsts tika izdots 1902. gadā. "Tumsas sirds" iedvesmoja Frānsisu Fordu Kopolu uzņemt 1979. gada filmu "Mūsdienu apokalipse". 1998. gadā *Modern Library* savā 100 labāko 20. gadsimta angļu romānu sarakstā "Tumsas sirds" ierindoja 67. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Piekaramā sliežu vai speciālas konstrukcijas pakete

**Piekarināmā sliežu vai speciālas konstrukcijas pakete** (skat. foto galeriju) paredzēta ceļa laiduma pārsedzei remontdarbu vai būvniecības iecirkņos, lai veiktu, piemēram, inženierbūvju (gājēju tunelis, caurteka u.tml.) ierīkošanu, hidroizolācijas nomaiņu inženierbūvēm, tiltu balstu remontu, zemes klātnes remontu vai piesardzībai pret iespējamu iegruvumu u.c. Piekarpaketes izgatavo no veidtērauda vai sliedēm. Paketes garums ir 25 vai 12,5 m, kas paredzētas vilcienu kustības drošības nodrošināšanai pret iespējamu ceļa nosēšanos vai arī iegruvumu, atskaitot 0,5 m pirms katra atbalstāmā laukuma. Paketes pieļauj vilcienu caurlaišanas ātrumu 25 km/h, t.sk. 8-asīgos vagonus ar celtspēju 130 tonnas spēka (t sp.). Smagāku ritošo sastāvu pa darba vietu caurlaiž ar ātrumu 15 km/h (16-asīgais transportieris ar celtspēju 200 t.sp), tomēr pa saīsinātām aprēķina paketēm ātrums var būt 25 km/h. Paketes var pielietot sliežu ceļam ar koka, dzelzsbetona u.c. gulšņiem, līknēs vai taisnos ceļa posmos, kā arī pie atšķirīgiem vilces veidiem. Tomēr līknēm ceļa plānā jābūt laidenām, tāpēc pirms pakešu uzstādīšanas var būt nepieciešams tās izlāgot. Veidtērauda paketes pielieto vienīgi taisnos ceļa posmos.

## Konstrukcija
Veidtērauda paketes sastāv no četrām saliekamām sijām — paketes dubulta "T" veida šķērsgriezuma zariem (pa diviem katram sliežu pavedienam), pie kuriem piekar šķērssijas, kuras kalpo ceļa sliežu balstīšanai. Nesošās sijas izvieto sliežu platuma centrā, kuras savstarpēji savienotas ar trijstūrsistēmas garensaitēm.

## Atsauces
10T. autobusu maršruts (Rīga)

**10T. autobusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta pagaidu autobusu maršruts, kas vajadzības gadījumos aizstāja slēgto vai daļēji slēgto 10. tramvaju maršrutu. To apkalpoja 7. autobusu parks.

## Vēsture
thumb|255px|10T autobuss 2010. gadā Slokas ielas un Uzvaras bulvāra krustojumā
2010. gada 5. septembrī sakarā ar Mārupītes pārplūšanu un tramvaja sliežu applūdumu Ojāra Vācieša ielā 10T. autobusu maršruts pārvadāja pasažierus no Centrāltirgus līdz 4. tramvaju depo.

2014. gada 22. janvārī saistībā ar ūdensvada avāriju Pārdaugavā 10. maršruta tramvaju saīsināja līdz 4. tramvaju depo. No 4. depo līdz Bišumuižai tramvaju aizstāja autobusi.

Pēdējoreiz 10T. autobuss kursēja no 2019. gada 16. līdz 19. februārim un pilnībā aizstāja 10. tramvaju maršrutu.

## Maršruts
### 2019
Virzienā **[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]** — **[[Bišumuiža]]** autobusi kursēja pa šādām ielām: Centrāltirgus iela, Maskavas iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Uzvaras bulvāris, O. Vācieša iela, Torņakalna iela, Vienības gatve, Jelgavas iela, Bauskas iela.

Virzienā **[[Bišumuiža]]** — **[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]** autobusi kursēja pa šādām ielām: Bauskas iela, Satiksmes iela, Torņakalna iela, O. Vācieša iela, Uzvaras bulvāris, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Prāgas iela un Centrāltirgus iela.

### 2010
Virzienā **[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]** — **4.tramvaju depo** autobusi kursēja pa šādām ielām: Centrāltirgus iela, Maskavas iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Uzvaras bulvāris, O. Vācieša iela,  Friča Brīvzemnieka iela, Vienības gatve un Tipogrāfijas iela.

Virzienā **4. tramvaju depo** — **[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]** autobuss kursēja pa šādām ielām: Tipogrāfijas iela, Vienības gatve, Friča Brīvzemnieka iela,  O. Vācieša iela, Uzvaras bulvāris, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Prāgas iela un Centrāltirgus iela.

## Pieturvietas
### 2019
2019. gadā 10T. autobusu maršrutam pavisam kopā bija 26 pieturas, katrā virzienā pa 13.

### 2010
2010. gadā 10T. autobusu maršrutā pavisam kopā bija 15 pieturas. Virzienā **[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]** — **4.tramvaju depo**  bija 8 pieturas, bet virzienā **4.tramvaju depo** — **[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]** bija 7 pieturas.

## Skatīt arī
* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns

## Atsauces
Vasareglītes

**Vasareglītes** (, sinonīms *Bassia*) ir amarantu dzimtas (*Amaranthaceae*) ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir mērenajā un subtropu joslā ziemeļu puslodē un Dienvidāfrikā.

Ģintī ir klasificētas aptuveni 20 sugas, no kurām Latvijā ir sastopamas divas:

* Siversa vasareglīte (*Kochia sieversiana*) (Pall.) C.A.Mey.
* Slotiņu vasareglīte (*Kochia scoparia*) (L.) Schrad.

## Atsauces
Laimdotas iela (Lielvārde)

**Laimdotas iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā ir autoceļa A6 posms Lielvārde pilsētā no krustojuma ar Lāčplēša ielu un Gaismas ielu līdz Lielvārdes pilsētas austrumu robežai. 

## Ielu savienojumi
Laimdotas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lāčplēša iela
* Gaismas iela
* Lielā Saulgriežu iela
* Agates iela
* Saulgriežu iela
* Austriņu ceļš
* Edgara Kauliņa aleja
* Virsaišu iela
* Krīvu iela
* Māras iela
* Lēdmanes iela
* Dievukalna iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Taivo Avoniji

**Taivo Maikls Avoniji** (, dzimis ) ir Nigērijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Nigērijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Avoniji spēlē Anglijas Premjerlīgas komandas *[[Nottingham Forest]]* sastāvā.

2015. gadā pievienojies Anglijas komandai ''Liverpool'', no kurienes līdz pat 2021. gadam ticis izīrēts vairākiem klubiem, tai skaitā Beļģijas klubiem ''Mouscron'' un ''Gent'', kā arī Vācijas klubiem ''Mainz 05'' un ''Union Berlin''. 2021. gadā jau pilnvērtīgi pārgājis uz *Union Berlin* komandu. Pēc vienas veiksmīgas sezonas viņš atgriezās Anglijā un pievienojās *[[Nottingham Forest]]*.

Nigērijas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Piedalījies 2021. gada Āfrikas Nāciju kausā.

## Ārējās saites
Lo salas

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q292625"
}


**Lo salas** () ir arhipelāgs Gvinejas rietumos Atlantijas okeānā, apmēram 2 kilometrus uz rietumiem no valsts galvaspilsētas Konakri.

Salu grupas nosaukums ir cēlies no portugāļu valodaas *Ilhas dos Idolos* (Elku salas). Tās sastāv no 8 (pēc citām ziņām 14) salām, no kurām lielākās ir Tamara (*Île de Tamara*, 15,36 km2), Kasa (*Île de Kassa*) un Rume (*Île de Roume*). Salas ir pazīstamas ar pludmalēm un ir populāras tūristu vidū.

Salas, kas apdzīvotas kopš senatnes, 18. gadsimtā attīstījās kā Atlantijas vergu tirdzniecības centrs. 1755. gadā Kasas salā tika nodibināta faktorija. 1812. gadā salās tika arestēts nīderlandiešu vergu tirgotājs Samuels Samo (*Samuel Samo*). Samo kļuva par pirmo personu, kas tiesāta pēc 1811. gada britu likuma, kas pasludināja vergu tirdzniecību par noziegumu (*Slave Trade Felony Act 1811*). No 1818. līdz 1904. gadam salas bija Lielbritānijas īpašums. Pēc Antantes līguma noslēgšanas tās tika piešķirtas Francijai un kļuva par Franču Gvinejas (mūsdienās Gvinejas valsts) sastāvdaļu.

1993. gadā Lo salu 10 ha lielā Blanšē saliņa (*Île Blanche*) tika iekļauta Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā. Salā atrodas viena no pēdējām vietām Gvinejā, kur dēl olas globāli apdraudētais olīvkrāsas jūras bruņurupucis (*Lepidochelys olivacea*).

## Ārējās saites
Puluvata

**Puluvata** (*Puluwat*) ir koraļļu atols Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Čūkas pavalstī. Puluvata ir viena no Pativas grupas atoliem. Veido atsevišķu municipalitāti, tās iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā puluvatiešu valodā, kas tuva čūkiešu valodai.

## Ģeogrāfija
Puluvata ir koraļļu atols, kas ir neliela virsūdens daļa no  lielā Urānijas koraļļu rifa, kas stiepjas  garumā uz dienvidaustrumiem. Atrodas  uz rietumiem no Čūkas. Atola 5 salu kopējā sauszemes platība ir , kas ieskauj 1,55 km² lielu lagūnu. Kopējā atola platība ir . Atola lielākās salas ir Aleta (1,76 km², neapdzīvota) un Puluvata (1,34 km², 745 iedzīvotāji), kā arī neapdzīvotās To, Elenelaba un Sau. Salas biezi apaugušas ar tropu mežu. Vienīgā apdzīvotā vieta izvietojusies Puluvatas salas rietumu krastā ap nelielu iekšējo lagūnu; tur atrodas Pativas vidusskola un sākumskola.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vitrupes ieleja

**Vitrupes ieleja** ir 2004. gadā izveidots dabas liegums Limbažu novadā, kas ietver Vitrupes vidusteci no Ķirbižiem līdz *[[Rail Baltic]]* trasei.

Liegumā atrodas nogāžu meži un viena no dažam Latvijas spožā pumpurgliemeža (*Vertigo genesii*) un lēcveida vīngliemeža (*Helicigona lapicida*) atradnēm. Aug aizsargājami augi — laksis (*Allium ursinum*) un daudzgadīgā mēnesene (*Lunaria rediviva*).

## Ārējās saites

* Dabas aizsardzības pārvalde
Index seminum

***Index seminum*** ir sēklu saraksts, kuru sastāda un publicē botāniskais dārzs, arboretums vai cita kompetenta zinātniska institūcija, kas darbojas botānikā. Sēklu saraksti ir paredzēti bezmaksas sēklu apmaiņai starp šīm iestādēm. Tie tiek publicēti katru gadu vai katru otro gadu un izsūtīti citiem botāniskajiem dārziem. Mūsdienās šie saraksti tiek publicēti iestāžu mājaslapās vai izsūtīti ar e-pastu. Ir radīta arī interneta platforma to publicēšanai. Tas ļauj ātri un ērti nodibināt kontaktus starp botāniskajiem dārziem, apmainīties ar informāciju un sēklām. Apmaiņa ar sēklām ļauj palielināt botānisko dārzu kolekcijas visā pasaulē.

Sēklu apmaiņa notiek tikai nekomerciāli zinātniskam, izglītojošam un dabas aizsardzības darbam. Tās dalībnieki apņemas ievērot ētiskos principus bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai, sugu invāziju novēršanai un ģenētisko resursu nacionālo īpašumtiesību nodrošināšanai. Mūsdienās tajā piedalās vairāk nekā 700 dārzi no 118 valstīm.

## Vēsture
*Index seminum* izdošanas aizsākumi datējami ar 16. gadsimtu. Senākais sēklu saraksts, kas zināms, sastādīts Padujas botāniskajā dārzā Itālijā 1591. gadā. Senākais saraksts Vācijā, kas saglabājies, ticis sastādīts Halles Universitātes botāniskajā dārzā 1797. gadā.

Latvijas Universitātes Botāniskajā dārzā *Index seminum* izdod kopš 1924. gada, Nacionālajā Botāniskajā dārzā kopš 1956. gada.

## Atsauces
Sankarani

**Sankarani** () ir apmēram 400 kilometrus gara Nigēras labā krasta pieteka Gvinejā un Mali. Dažos posmos upe veido Gvinejas - Kotdivuāras un Gvinejas - Mali robežu.

Izteka no Gvinejas plakankalnes. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Nigērā apmēram 40 kilometrus augšpus Bamako. Mali teritorijā 1980. gadā izveidota Selinges ūdenskrātuve. Upes baseins labi piemērots lauksaimniecībai. Baseina teritorijā atrodas dzelzs un zelta atradnes.

2002. gadā reģions starp Sankarani vidusteci un Fiē upi 1 656 000 ha platībā ir iekļauta Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā. Šeit atrodas milzīga palienes teritorija, kas ir ievērojama zivju nārsta vieta, kā arī putnu dzīvotne. Teritorijā mīt ievērojams skaits nīlzirgu.

## Ārējās saites
Zivtiņu klintis

**Zivtiņu klintis**, arī **Zivtiņu atsegumi**, ir aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis Rīgas līča krastā Limbažu novada Salacgrīvas pagastā, dabas lieguma Vidzemes akmeņainā jūrmala teritorijā.

Zivtiņu kļintis ievērojami pārveidojušās 2005. gada janvāra vētrā, kad tika izskaloti krasti un izveidojās jaunas alas. Atsegumi ir divās krāsās no baltā un sarkanā smilšakmens, strauji pārejot no vienas krāsas otrā. Uz dienvidiem no Zivtiņu klintīm atrodas Ežurgas klintis. Šie ir ievērojamākie smilšakmens atsegumi Latvijas piekrastē.

## Ārējās saites
* Dabas aizsardzības pārvalde. Ežurgas klintis un Zivtiņu klintis
Palestīnas futbola izlase

**Palestīnas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Palestīnu starptautiskās futbola sacensībās. Palestīnas futbola izlasi pārvalda Palestīnas Futbola Asociācija.
## Pasaules čempionātos
* 1930—1998 — *Nebija FIFA dalībvalsts*
* 2002—2022 — *Nekvalificējās*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*

## Āzijas kausā
* 1956 — 1968 — *Nebija [[Āzijas Futbola konfederācija|AFC]] dalībvalsts*
* 2000 — 2011 — *Nekvalificējās*
* 2015 — *Grupu turnīrs*
* 2019 — *Grupu turnīrs*
* 2023 — Astotdaļfināls
* 2027 —
## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Palestine FIFA profils
* Palestine AFC profils
* ELO team records
Ežurgas klintis

**Ežurgas klintis**, arī **Ežurgu klintis** un **Ežurgu Sarkanās klintis**, ir aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis Rīgas līča krastā Limbažu novada Liepupes un Salacgrīvas pagastos, dabas lieguma Vidzemes akmeņainā jūrmala teritorijā.

Ežurgas klintis ir līdz 3,5 m augsts un apmēram 50 m plats devona Burtnieku svītas smilšakmens atsegums sarkanā krāsā. Klinšu ziemeļu daļā ar ūdenskritumu jūrā ietek Ežurga. Uz ziemeļiem no Ežurgas klintīm atrodas Zivtiņu klintis. Šie ir ievērojamākie smilšakmens atsegumi Latvijas piekrastē.

Ežurgu klintīs atrodamas vairākas alas (Ežurgu alas).

## Ārējās saites
* Dabas aizsardzības pārvalde. Ežurgas klintis un Zivtiņu klintis