open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
The Chainsmokers

***The Chainsmokers*** ir amerikāņu DJ un producentu duets, kura sastāvā ir Endrū Tagarts un Alekss Pals. Šis elektroniskās deju mūzikas un popmūzikas duets pirmos panākumus guva 2014. gadā ar singlu *[[Selfie (dziesma)|#Selfie]]*, kas iekļuva vairāku valstu singlu topos. 2015. gada oktobrī tika izdots *The Chainsmokers* debijas EP ieraksts *[[Bouquet (EP)|Bouquet]]*, kurā tika iekļauta dziesma *[[Roses (The Chainsmokers dziesma)|Roses]]*, kas sasniedza ASV ''Billboard'' Hot 100 top 10. Dueta dziesma *[[Don't Let Me Down]]* kļuva par viņu pirmo top 5 singlu ASV un 59. *Grammy* balvu pasniegšanas ceremonijā ieguva *[[Grammy]]* balvu par labāko deju mūzikas ierakstu. Komerciāli veiksmīgākais *The Chainsmokers* singls ir *[[Closer (The Chainsmokers dziesma)|Closer]]*, kas ASV nokļuva *Billboard Hot 100* pirmajā vietā. Duets ir ieguvis vienu Amerikāņu mūzikas balvu un piecas *[[iHeartRadio]]* mūzikas balvas. 2016. gada novembrī tika izdots *The Chainsmokers* otrais EP *[[Collage (EP)|Collage]]*, bet 2017. gada aprīlī duets laida klajā savu pirmo studijas albumu *[[Memories...Do Not Open]]*.

## Atsauces
Andrejs Bērziņš

**Andrejs Bērziņš** var būt:

* Andrejs Bērziņš (politiķis) (1875—1941) — politiķis, sabiedriskais darbinieks;
* Andrejs Bērziņš (*Андрей Берзин*, 1893—1951) — padomju saimnieciskais darbinieks.

## Skatīt arī
* Bērziņš
Donalda Trampa kabinets

Šajā rakstā apkopoti **[[Donalds Tramps|Donalda Trampa]] [[ASV kabinets|kabineta]] locekļi**. Donalds Tramps ASV prezidenta pienākumus sāka pildīt 2017. gada 20. janvārī un beidza 2021. gada 20. janvārī. Donalds Tramps par ASV prezidentu tika ievēlēts 2016. gada 8. novembrī ASV prezidenta vēlēšanās, viņš ir Republikāņu partijas pārstāvis. 

## Kabineta sastāvs

### Prezidents un viceprezidents

### Departamentu vadītāji

### Kabineta līmeņa amatpersonas

## Skatīt arī
* Donalda Trampa inaugurācija
Vladislavs Kovaļovs

**Vladislavs Kovaļovs** (; dzimis  Minskā) ir Baltkrievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2013).

## Biogrāfija
Daudzkārtējais Baltkrievijas junioru šaha čempionātu uzvarētājs dažādās vecuma grupās, tajā kaitā trīs reizes uzvarējis vecuma grupā līdz 20 gadiem (2009, 2011, 2012). Pārstāvējis Baltkrieviju Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos, kuros izcīnījis divas medaļas: sudrabu 2008. gadā Eiropas junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā un bronzu 2010. gada Eiropas junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 

Daudzkārtējais Baltkrievijas šaha čempionātu finālu dalībnieks, kuros divas reizes izcīnījis medaļas: sudraba 2013. gadā un bronzas 2012. gadā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts. 2013. gadā Viljandi dalījis pirmo vietu Ilmara Rauda memoriālā. 2017. gadā uzvarējis Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" "Open" turnīrā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 81. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Baltkrievijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (2012-2016);
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 2013. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2012. gadā Kovaļevam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2013. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
DeBusul MUSIC

***deBusul MUSIC*** ir 2009. gadā dibināta Latvijas mūzikas ierakstu izdevniecība un koncertu rīkošanas aģentūra. Tā dibinātāji ir Una Taal-Medvide un Kristīne Kutuzova, bet kopš 2013. gada uzņēmumu vada tikai Una Taal-Medvide. *deBusul MUSIC* pārstāv mūziķi Intaru Busuli.

2008. gadā noslēgts sadarbības līgums ar izdevējkompāniju *[[Platforma Records]]*, un izdots Intara Busuļa pirmais solo albums *КИNO* ar oriģināldziesmām, kuru komponists ir Kārlis Lācis un DVD Atskaites koncerts *КИNO*, Latvijas Nacionālajā operā, 2009. gadā. Sadarbība ar izdevējkompāniju *Platforma Records* ilga līdz 2010. gadam.

Uzņēmums pārstāv Intara Busuļa pavadošo grupu "Abonementa orķestris", kura sastāvā ietilpst Kārlis Lācis, Kaspars Zemītis, Edvīns Ozols, Kaspars Grigalis, Gints Pabērzs, Vineta Elksne, Karīna Tropa, Alise Kante-Onzule.

## Izdotie ieraksti
* CD AKTs, 2010
* CD Lāču tēta dziesmas, 2011
* CD Ziedonis. Lācis. Sievietes., 2012
* CD Citā©, 2013
* CD Гравитация, 2015
* DVD Intars Busulis, Abonementa orķestris un Liepājas Simfoniskais orķestris, koncertieraksts 24.08.2016., k/z Dzintari., 2016
* CD Nākamā pietura, 2017

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''deBusul MUSIC'' tīmekļa vietne
* ''deBusul MUSIC'' ''Instagram'' konts
* ''deBusul MUSIC'' ''YouTube'' kanāls
Insekticīdi

[250px|thumb|right|Japāņu lauksaimnieki [Okinavas prefektūra|Okinavā ar insekticīdiem apsmidzina rīsu lauku]]
**Insekticīdi** (no  — 'kukaiņi' un  — 'nogalinu') ir pesticīdi, ko izmanto kukaiņu apkarošanai un iznīcināšanai. Daudzi agrāk plaši lietotie insekticīdi, it sevišķi hloru un fosforu saturošie organiskie savienojumi, vairs netiek lietoti, jo tie ir ļoti indīgi un dabā nesadalās.

Insekticīdu iedalījums:

* hlororganiskie insekticīdi (DDT, heksahlorāns, aldrīns);
* fosfororganiskie insekticīdi (tiofoss, karbofoss, dihlofoss, hlorpirifoss);
* karbamīnskābes atvasinājumi (metilkarbamāts);
* dabiskie piretrīni un sintētiskie piretroīdi;
* arsēnu saturoši preparāti;
* sēru saturoši preparāti;
* cianīdi (Ciklons B);
* minerāleļļas;
* alkaloīdi (anabazīns, nikotīns);
* neonikotinoīdi (imidakloprīds, tiametoksāms);
* hitīna sintēzes inhibitori (diflubenzurons);
* fenilpirazoli (fipronils);
* juvenoīdi;
* borskābe, boraks.
Pļaviņu ģerbonis

**Pļaviņu pilsētas ģerbonis** ir viens no Pļaviņu pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts .

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa zaļais vairogs diagonāli sadalīts ar sudraba joslu, kurai no vairoga augšas piekļaujas vēl viena šaurāka sudraba josla. Šīs joslas simbolizē Daugavu un tās pieteku Aivieksti. Zelta ķieģeļu mūris ir pilsētas simbols, kas novietots vairoga augšējā kreisajā stūrī.

## Atsauces
Rūjienas ģerbonis

**Rūjienas pilsētas ģerbonis** ir viens no Rūjienas pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts .

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs ir sadalīts divās daļās. Apakšējā vairoga daļā uz sarkana fona ir attēlots zelta labības kūlis, kas simbolizē pārticību. Augšējā vairoga daļā uz zelta fona attēloti trīs zili linu ziedi. Linu ziedi norāda, ka pilsētā bija labi attīstīta linu audzēšana un apstrāde.

## Atsauces
Sabiles ģerbonis

**Sabiles pilsētas ģerbonis** ir viens no Sabiles pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts .

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs zelta krāsā, uz tā attēlots vīnogu ķekars ar violetām ogām un divām zaļām lapām. Vīnogas apzīmē pirmo pilsētu Latvijā, kur audzētas vīnogas, turklāt Sabile savulaik bija vistālāk uz ziemeļiem esošā pilsēta, kurā ir iekopti vīna dārzi.

## Atsauces
Salacgrīvas ģerbonis

**Salacgrīvas pilsētas ģerbonis** ir viens no Salacgrīvas pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts .

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs sarkanā krāsā ar sudraba galvaspāli, kas T burta formā sadala sarkano laukumu. Sudraba joslas simbolizē jūru un Salacas upi, kas tajā ietek. Sudraba joslās iekļaujas melns enkurs, kas simboliski savieno abus upes krastus. Enkurs apzīmē ostu.

## Atsauces
Salaspils ģerbonis

**Salaspils pilsētas ģerbonis** ir viens no Salaspils pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts 1996. gadā. Ģerboņa mākslinieks ir Jānis Strupulis. 

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs sadalīts divās daļās, augšējā daļa ir zelta krāsā un tajā attēlots zaļš asns ar divām lapām. Asns simbolizē botānisko dārzu. Apakšējā daļā uz zila fona attēlota sudraba ķieģeļu mūris ar vārtu aili. Zilā krāsa simbolizē Daugavas dzelmi, bet mūris ir pils simbols, kas atradusies uz Mārtiņsalas.

## Atsauces
Preiļu ģerbonis

**Preiļu pilsētas ģerbonis** ir viens no Preiļu pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts .

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs zelta krāsā uz kura attēlots profilā pagriezies melns krauklis ar zelta aci un zelta atspīdumu. Krauklis latviešu tautas folklorā tiek uzskatīts par gudrības, drosmes un spēka simbolu, kā arī bieži tiek pieminēts kā izcils padomdevējs. Šis putns ģerbonim izvēlēts, jo Preiļu ilggadējo īpašnieku Borhu ģerbonī bija attēloti kraukļi.

## Atsauces
Priekules ģerbonis

**Priekules pilsētas ģerbonis** ir viens no Priekules pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts .

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs ir sarkanā krāsā un uz tā ir attēlots sudraba pilsētas mūris ar diviem nelieliem torņiem un arkveida atvērtiem vārtiem. Attēlotais mūris ir 1668. gadā celtie Zviedru vārti, kādi nav nevienā citā Latvijas mazpilsētā.

## Atsauces
Kaprālis

**Kaprālis** (no  — 'ķermeņa galva') ir militārā dienesta pakāpe daudzu valstu bruņotajos spēkos. Latvijas Nacionālajos bruņotajos spēkos šādu dienesta pakāpi piešķir kareivim (matrozim), dižkareivim (dižmatrozim) ar vismaz vidējo izglītību pēc jaunākā instruktora kursa pabeigšanas.
## Galerija

File:Army-BEL-OR-03.svg|(Belģijas zemes komponente)
File:Canadian Army OR-4.svg|Kaprālis(Kanādas armija)
File:Denmark-Army-OR-4-M11.svg|(Karaliskā Dānijas armija)
File:Estonia-Army-OR-2.svg|(Igaunijas sauszemes spēki)
File:Army-FRA-OR-03.svg|(Francijas armija)
File:HD H 15 Korporal HFla L.svg|(Vācijas armija)
File:Rank insignia of caporale of the Army of Italy (1973).svg|(Itālijas armija)
File:Latvia-Army-OR-3.svg|(Latvijas sauszemes spēki)
File:Luxembourg-Army-OR-3a.svg|(Luksemburgas armija)
File:Nl-landmacht-korporaal.svg|(Karaliskā Nīderlandes armija)
File:Norway-Army-OR-4a.svg|(Norvēģijas armija)
File:Army-POL-OR-03.svg|(Polijas sauszemes spēki)
File:21ej.png|(Spānijas armija)
File:British Army OR-4.svg|Kaprālis(Lielbritānijas armija)
File:Army-USA-OR-04a (Army greens).svg|Kaprālis(ASV Armija)


## Atsauces

## Ārējās saites
Maksis Šēnfelds

**Maksis  Šēnfelds** (1861—1912) bija psihiatrs, Nervu klīnikas un sanatorijas direktors Atgāzenē. 

## Dzīvesgājums
Dzimis kā Moze Šēnfelds 1861. gada 8. novembrī Jelgavā tirgotāja Levina Šēnfelda ģimenē. Mācījās Jelgavas ģimnāzijā, studēja Tērbatas Universitātē. Pēc ārsta diploma iegūšanas 1887. gadā sāka strādāt Teodora Tīlinga vadītajā Sarkankalna slimnīcā. 1893. gadā M. Šēnfelds  Tērbatas Universitātē aizstāvēja medicīnas doktora disertāciju par inducētiem murgiem, pēc tam papildinājās Berlīnes Universitātē, no 1894. gada strādāja privātpraksē Rīgā.

No 1897. līdz 1899. gadam pēc Vilhelma Bokslafa projekta uzcēla piecus mūra korpusus savai privātklīnikai Atgāzenē.
1912. gada 2. oktobrī Rīgā viņu nošāva pacients Johans Heinrihs Bērenss fon Rautenfelds (1882—1929), ārstu apbedīja Vecajos ebreju kapos.

Atgāzenes psihiatrisko klīniku pēc Makša Šēnfelda nāves vadījs viņa jaunākais brālis Leopolds Šēnfelds, pēc tam Makša dēls Aleksandrs Šēnfelds. Pēc Latvijas okupācijas Šēnfelda klīniku nacionalizēja.

## Atsauces
Aklā zona

**"Aklā zona"** () ir ASV krimināldrāmas televīzijas seriāls, ko pārraidīja televīzijas kanālā NBC. Seriālam izdotas piecas sezonas (2015—2020). Tā autors ir Mārtins Gero. Galvenajās lomās filmējušies Salivans Stepltons un Džeimija Aleksandra.

Seriālā stāstīts par kādu sievieti, kurai ar speciālu medikamentu palīdzību ir izdzēsta atmiņa. Viņu atrod ietītu segā pilnīgi kailu Ņujorkas Taimskvērā. Sievietes ķermenis ir pārklāts ar dažādiem tetovējumiem, starp kuriem dīvainā kārtā ir arī Federālā izmeklēšanas biroja (FIB) īpašā aģenta Kurta Vellera vārds. Sievietes identitāti nespēj noteikt ne FIB laboratorijas speciālisti, ne Kurts. Toties FIB aģenti secina, ka ikviens tetovējums ir atslēga uz noziegumiem, kuri tiem jāatklāj.

## Ārējās saites
Vnukovas starptautiskā lidosta

**Vnukovas starptautiskā lidosta** () ir viena no Maskavas starptautiskajām lidostām Krievijā. Izvietojusies pilsētas dienvidrietumu daļā, 10 km no Maskavas ārējā apvedceļa (MKAD). Trešā lielākā Krievijas lidosta (2015) pēc pasažieru plūsmas. 

## Termināļi
Lidostai ir trīs pasažieru termināļi un kravas terminālis. *Vnukovo-1* (termināli A, B un D) ir galvenais pasažieru terminālis. *Vnukovo-2* apkalpo Krievijas augstākās valsts amatpersonas un citu valstu līderus. *Vnukovo-3* apkalpo biznesaviāciju, Maskavas pilsētas valdību un Roskosmos aviāciju.

## Vēsture
Vnukova ir vecākā no joprojām funkcionējošajām Maskavas aviācijas mezgla lidostām.
Lidlauku uzbūvēja Gulaga nometnē (*Ликовлаг*) ieslodzītie no 1937. līdz 1941. gadam. 1945. gadā Vnukovas lidosta kļuva par galveno Maskavas civilo lidostu. 2017. gadā no lidostas lidojumus veica 19 aviokompānijas uz 129 galamērķiem. Krievijas iekšzemes reisi veido 60 % pasažieru plūsmas, ārzemju reisi — 40 %. Galvenie pārvadātāji (80 % pasažieru plūsmas) ir Pobeda, Rossija un UTair.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aizkraukles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums

150px|thumb|Aizkraukles pilsētas ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Aizkraukle]]s pilsētas priekšsēdētāji** jeb **Aizkraukles mēri** kopš 1967. gada, kad tā ieguva pilsētas nosaukumu. No 1967. līdz 1990. gadam tās nosaukums bija Stučka. Pēc 2009. gada pašvaldību reformas Aizkraukles pilsētas priekšsēdētāja amatu pilda Aizkraukles novada priekšsēdētājs. 

## Uzskaitījums

## Skatīt arī
* Aizkraukles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Ārējās saites
* Aizkraukle

## Atsauces
Alojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Alojas novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Alojas novads|Alojas novada]] pašvaldības vadītāji**. Alojas novads tika izveidots 2009. gada 21. jūlijā, apvienojot Alojas, Braslavas, Brīvzemnieku, Staiceles, pagastus un Alojas un Staiceles pilsētas.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Alojas novads

## Atsauces
Virtmanis

**Virtmanis** var būt:

* Andris Virtmanis:
** Andris Virtmanis (1945) — latviešu šahists, problēmists;
** Andris Virtmanis (1948) — latviešu zinātnieks, tehnisko zinātņu doktors.
Franciskāņi

[thumb|270px|[Asīzes Francisks, 13. gadsimts portrets]]
**Franciskāņi** ir apzīmējums vairākiem vēsturiski saistītiem Romas Katoļu baznīcas mūku ordeņiem, kurus esot 1209. gadā dibinājis Asīzes Francisks.  Franciskāņu ordeņos parasti ieskaita  Mazāko brāļu ordeni, Svētās Klāras ordeni (Nabaga Klāras ordeni), Mazāko brāļu kapucīnu ordeni un citus.

## Raksturojums
Pirmās regulas aizliedza īpašumus un lika franciskāņu mūkiem ubagot un sludināt, kā arī pieticībā "līdzināties Jēzum Kristum".  Visos laikos bijuši strīdi par regulas piemērošanu un ievērošanu, kā arī par ordeņu vienotību.
thumb|Svētā Klāra (1194-1253), gleznojis ''Simone Martini'' (1284-1344).
[thumb|[Rodžers Bēkons, 19. gadsimts, statuja Oksfordas Universitātē]]
Tieši franciskāņi esot piedzīvojuši stigmas un mistiskas vīzijas, kā arī bijuši ievērojami sholastiķi, kā piemēram Dunss Skots, Bonaventura un Rodžers Bēkons. Bieži piesaukti arī Svētais Antonijs no Padujas, Viljams Okams, Fransuā Rablē, Pijs no Petralčinas un Maksimiljans Kolbe.

### Skaits
2011. gadā esot 20,000 Svētās Klāres mūķenes 75 valstīs.
2013. gadā ziņots par franciskāņu skaitu sekojoši:
* Mazāko brāļu ordenis: 2,212 kopienas, 14,123 piederīgie, 9,735 priesteri.
* *Ordo Fratrum Minorum Conventualium* 667 kopienas, 4,289 piederīgie, 2,921 priesteri.
* Mazāko brāļu kapucīnu ordenis: 1,633 kopienas, 10,786 piederīgie, 7,057 priesteri.
* *Tertius Ordo Regularis* (T.O.R.): 176 kopienas, 870 piederīgie, 576 priesteri.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kapucīni Latvijā http://katolis.lv/biblioteka/tematiskais-katalogs/dievam-veltita-dzive/pirmie-kapucini-latvija.html 
* Order of Friars Minor
* Order of Friars Minor Capuchin  
* Order of Saint Clare  
* Secular Franciscan Order  
* Third Order Regular of St. Francis of Penance
Ikšķiles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Ikšķiles novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Ikšķiles novads|Ikšķiles novada]] pašvaldības vadītāji**. Ikšķiles novads tika izveidots 2004. gada 24. maijā, apvienojot Tīnūžu pagastu un Ikšķiles pilsētu.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Ikšķiles novads

## Atsauces
Inčukalna novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Inčukalna novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Inčukalna novads|Inčukalna novada]] pašvaldības vadītāji**. Inčukalna novads tika izveidots 2006. gada 12. septembrī, apvienojot Inčukalna pagastu un Vangažu pilsētu.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Inčukalna novads

## Atsauces
Drustu iela (Rīga)

**Drustu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Bieriņu apkaimē (Mārupē). Drustu iela sākas krustojumā ar Mežotnes ielu un beidzas pie Rīgas robežas ar Mārupes novadu krustojumā ar Upesgrīvas ielu. Kopējais ielas garums ir 1400 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu.

Drustu ielā ir gandrīz tikai savrupmāju apbūve. Iela nosaukta Drustu — ciema Smiltenes novadā — vārdā.

## Ielu savienojumi
Drustu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mežotnes iela (T veida krustojums)
* Lutriņu iela
* Brūkleņu iela
* Dauguļu iela
* Upesgrīvas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Bieriņi

## Atsauces
Aerofobija

**Aerofobija** jeb **bailes no lidošanas** ir bailes atrasties lidmašīnā vai citā transportlīdzeklī, kas lido, piemēram, helikopterā. To sauc arī par **lidošanas fobiju**, **lidojumu fobiju** vai **aviofobiju**. Par aerofobiju sauc arī bailes no gaisa plūsmām (gaisa strāvām) vai svaiga gaisa.

Bailes no lidošanas var izpausties kā viena fobija, vai netiešā kombinācijā ar vienu vai vairākiem citiem traucējumiem, piemēram, klaustrofobiju (fobiju tikt ierobežotam, vienam un nevarīgam, tādam, kas nespēj bēgt) vai akrofobiju (trauksme vai bailes no liela augstuma). Papildus iespējamas arī citas fobijas, piemēram, agorafobija (jo īpaši to veids, kas saistīts ar panikas lēkmēm vietā, no kuras nav iespējams bēgt). Tas ir simptoms, nevis slimība, un indivīdiem to var izraisīt dažādi iemesli.

## Simptomi

## Cēloņi
Bailes no lidošanas var radīt dažādas citas fobijas un bailes:
* Bailes no avārijas, kas retos gadījumos var izraisīt nāvi, ir visizplatītākais iemesls bailēm no lidošanas;
* Bailes no slēgtas telpas (klaustrofobija), piemēram, kuģa salonā;
* Bailes no augstuma (akrofobija);
* Bailes no situācijas nekontrolēšanas;
* Bailes no vemšanas, ja personai būs bail, ka lidošana uzdzīs nelabumu uz klāja, vai lidmašīnā atradīsies kāds, kam būs slikta dūša un persona paliks bez kontroles pār situāciju (piemēram, bez iespējas aizbēgt); 
* Bailes no panikas lēkmēm noteiktās vietās, kur būtu grūti un/vai neērti bēgt (agorafobija);
* Bailes no nolaupīšanas vai terorisma.

## Ārstēšana

### Farmakoloģija

## 11. septembra sekas

## Ievērojami cilvēki ar fobiju

## Izdomāti gadījumi

* Telmai Frijai no 1986. gada NBC situāciju komēdijas *Āmen* bija aerofobija un baznīcas darbinieki veda viņu ceļojumā ar privāto lidmašīnu, lai mēģinātu palīdzēt viņai pārvarēt savu fobiju.
* Mārdža Simpsone no *[[Simpsoni]]* piedzīvoja smagu aviofobiju, kad viņa kā bērns uzzināja par savu tēvu, kas kļuvis par stjuartu lidostā un tiešām redzēja viņu ietērptu kā stjuartu kādā lidmašīnā.
* B. A. Barakus no *A-Komanda* bija tik nobijies no lidošanas, ka dažreiz pat zinot, ka ir lidojis lidmašīnā, tas lika viņam vārīties dusmās. Par cik daudzas misijās vienības iesaistīja aizjūras ceļojumus, viņš parasti bija bezsamaņā pirms lidojuma.
* 1988. gada filmā *[[Lietus cilvēks|Lietus Cilvēks]]* Dastins Hofmans nelidoja ne sava brāļa, ne kādā citā aviosabiedrībā, kā tikai ''Qantas'', liekot šim pārim uzsākt ilgu, garu braucienu.
* Toma Klensija varonis Džeks Raiens ir attīstījis bailes no lidošanas dēļ viņa vecāku nāves, kuru lidmašīna avarēja Čikāgas Midvejas starptautiskajā lidostā, 19 mēnešu laikā pēc viņa avārijas Krētā.

## Skatīt arī
* Fobiju uzskaitījums
* Nepatika pret ceļojumiem

## Atsauces
Raunas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Raunas novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Raunas novads|Raunas novada]] pašvaldības vadītāji**. Raunas novads tika izveidots 2009. gada 28. janvārī, apvienojot Raunas un Drustu pagastus.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Raunas novads 

## Atsauces
Rugāju novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Rugāju novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Rugāju novads|Rugāju novada]] pašvaldības vadītāji**. Rugāju novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Lazdukalna un Rugāju pagastus.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Rugāju novads

## Atsauces
Sējas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Sējas novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Sējas novads|Sējas novada]] pašvaldības vadītāji**. Sējas novads tika izveidots 2006. gada 19. septembrī, pārveidojot Sējas pagastu par novadu.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Sējas novads

## Atsauces
Auseklis (stacija)

**Auseklis** bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga—Rūjiena starp Purezera pieturu un Alojas staciju. Tas atradās Limbažu novada Brīvzemnieku pagastā.

Pieturas punkts Auseklis tika atklāts 1936. gadā. Pēc pasažieru vilciena Rīga—Aloja atcelšanas 1998. gadā pieturas punkts vairs netiek izmantots. Pēc slēgšanas vienīgās būves pieturā bija pasažieru paviljons un pasažieru sānplatforma.

## Atsauces
Kārsavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Kārsavas novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Kārsavas novads|Kārsavas novada]] pašvaldības vadītāji**. Kārsavas novads tika izveidots 2009. gada 6. jūnijā, apvienojot Goliševas, Malnavas, Mērdzenes, Mežvidu, Sanavas pagasti un Kārsavas pilsēta.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Kārsavas novads

## Atsauces
Dēļu iela

**Dēļu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Torņakalna apkaimē, Mūkusalā. Dēļu iela sākas krustojumā ar Mūkusalas ielu un, nekrustojot citas ielas, beidzas darījumu kvartālā pirms Kīleveina grāvja. Kopējais ielas garums ir 240 metri, un tā sastāv no divām braukšanas joslām ar asfalta segumu. Dēļu ielā ir darījumu apbūve, tās malās autostāvvietas.

Iela ir izveidota 2016. gadā, atjaunojot seno nosaukumu (iela pastāvējusi līdz 1998. gadam, kad tika izsvītrota no pilsētas ielu saraksta).

Dēļu iela ir savienota ar Mūkusalas ielu (T veida krustojums).

2023. gadā Dēļu ielas galā izbūvēts gājēju un velosipēdistu tilts pāri Kīleveina grāvim 30 metru garumā un 5,6 metru platumā. Tas savieno Mūkusalas rajonu ar Jelgavas ielas un Vienības gatves krustojumu, kur atrodas Latvijas Universitātes Akadēmiskais centrs.

## Skatīt arī
* Torņakalns

## Atsauces
Eiropas valstu uzskaitījums pēc minimālās algas

Šajā uzskaitījumā ir sniegta informācija par minimālo algu (bruto) Eiropas valstīs.

Aprēķini balstās uz pieņēmumu, ka gadā ir 52 nedēļas un darba nedēļā ir nostrādātas 40 stundas, izņemot Franciju (35 stundas), Sanmarīno (37.5 stundas), Beļģiju (38 stundas), Apvienoto Karalisti (38.1 stundas), Īriju (39 stundas), Monako (39 stundas), un Vāciju (39.1 stundas). Lielākajā daļā valstu minimālajai algai ir fiksēta par vienu kalendāro mēnesi, bet ir arī valstis, kur minimālā alga ir balstīta uz stundas vai nedēļas likmēm.

## Minimālā algas

### Bruto
Zemāk esošajā kartē parādīti ikmēneša minimālie bruto ienākumi, t.i., alga pirms nodokļiem.

Valstis, kuras iezīmētas ar tumši sarkano krāsu, minimālā alga nav noteikta.

### Neto
Zemāk esošajā kartē parādīti ikmēneša minimālie neto ienākumi, t.i., alga pēc nodokļiem.

Valstis, kuras iezīmētas ar tumši sarkano krāsu, minimālā alga nav noteikta

## Minimālās algas valstī (Eiropas valstīs)

## Atsauces
Alojas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums

150px|thumb|Alojas pilsētas ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Aloja]]s pilsētas priekšsēdētāji** jeb **Alojas mēri** kopš 1992. gada 30. janvāra, kad tika piešķirtas pilsētas tiesības. No 2009. līdz 2021. gadam Alojas pilsētas priekšsēdētāja amatu pildija Alojas novada priekšsēdētājs. Kopš 2021. gada reformas Alojas pilsētas priekšsēdētāja pienākumus pilda Alojas pilsētas un pagasta pārvaldes vadītājs.

## Uzskaitījums

## Skatīt arī
* Alojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Ārējās saites
* Aloja

## Atsauces
Limbažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Limbažu novads|Limbažu novada]] pašvaldības vadītāji**. Limbažu novadu izveidoja , apvienojot Katvaru, Limbažu, Pāles, Skultes, Umurgas, Vidrižu, Viļķenes pagastus un Limbažu pilsētu. 2021. gada 1. jūlijā Limbažu novadu apvienoja ar Alojas un Salacgrīvas novadiem.

## Uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Limbažu novads
Ikšķiles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums

150px|thumb|Ikšķiles pilsētas ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Ikšķile]]s pilsētas priekšsēdētāji** jeb **Ikšķiles mēri** kopš 1992. gada 17. decembra, kad Ikšķilei tika piešķirtas pilsētas tiesības. Pēc 2004. gada pašvaldības reformas Ikšķiles pilsētas priekšsēdētāja amatu pildija Ikšķiles novada priekšsēdētājs. Sākot no 2021. gada Ikšķiles pilsētas priekšsēdētāja pienākumus pilda Ikšķiles pilsētas un Tīnužu pagasta pārvaldes vadītājs.

## Uzskaitījums

## Skatīt arī
* Ikšķiles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Ārējās saites
* Ikšķile

## Atsauces
Grobiņas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

thumb|179x179px|Grobiņas novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Grobiņas novads|Grobiņas novada]] pašvaldības vadītāji**. Grobiņas novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Bārtas, Gaviezes, Grobiņas, Medzes pagastus un Grobiņas pilsētu.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Grobiņas novads

## Atsauces
Kirumpē

**Kirumpē** (, ) ir ciems Igaunijas dienvidaustrumos, Veru apriņķī, kas robežojas ar Veru pilsētu. Tās teritorijā atrodas Tērbatas bīskapijas Kirumpejas pils drupas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Falkenas klosteris

**Falkenas klosteris** (, , ) jeb **Kerknas klosteris** () bija ap 1233. gadu dibināts cisterciešu klosteris pie Ammes upes ietekas Emajegi, aptuveni 8 km uz ziemeļiem no Tērbatas pilskalna. Galvenā celtne bija 47 m gara baznīca, kurai dienvidu pusē atradās klosteris ar kapitula zāli.

## Vēsture
thumb|200px|left|Falkenas abatijas nocietinājumi ar aizsarggrāvjiem.
[thumb|255px|Klostera baznīca un abata pils ([Broce, 1774).]]

Indriķa hronikā minēts, ka bīskaps Alberts 1202. gadā pie Daugavas ietekas jūrā uzcēla Daugavgrīvas klosteri jeb Svēta Nikolaja kalna (*Mons S. Nicolai*) klosteri. 
1211. gadā Lihulā nodibināja Igaunijas bīskapiju, pēc uzvaras Tērbatas kaujā 1224. gadā bīskapa krēslu pārcēla uz Tērbatu. Bīskapa Alberta brālis Hermanis fon Bukshēvdens 1233. gadā pie Emajegi upes augšpus Tērbatai dibināja klosteri, kurā ieradās mūki no Morimundas klostera filiāles - Pfortas abatijas tagadējā Saksijā-Anhaltē.

Aizsardzībai pret Novgorodas kņaziem pēc 1240. gadā ap klosteri uzbūvēja laukakmeņu mūrus un ar ūdeni pildītus aizsarggrāvjus. Pēc atteikšanās no Tērbatas bīskapa pienākumiem 1247. gadā, Hermanis dzīves pēdējo gadu pavadīja Falkenas klosterī. 
Lietuvas-Livonijas kara (1262-1282) sākumā notika jauns krievu karaspēka uzbrukums (1262) Tērbatas bīskapijai. 1305. gadā klosteri pakļāva Cisterciešu ordenim. 
Pēc reformācijas un pilnīgas sagraušanas Livonijas kara laikā 1558. gadā klosteri vairs neatjaunoja un tas pārvērtās drupās. Jamas Zapoļskas miera līgumā tas dēvēts par Mukovu (), krieviski gan kā *Фалькоффен*, gan kā *Муков*.

### Rusova hronikas vēstījums

## Zināmie abati
* Gotfrīds (*Godefridus*, 1254)
* Vinands (*Winandus*, 1277–1288)
* Daniels (1295–1298) 
* Johans (*Johannes*, ap 1304) 
* Ditmārs (*Dithmarus*, 1305) 
* Hermanis (*Hermannus*, 1327–1336)
* Everhards (*Everhardus*, 1346)
* Johans (*Johannes*, 1354) 
* Alberts (*Albertus*, 1388–1397)
* Bertolds (*Bertoldus*, 1411–1433)
* Gotfrīds (*Gotfrid Mäke*, 1462–1466) 
* Johans (*Johannes*, 1484) 
* Lamberts (*Lambert*, 1504–1525)
* Kristaps (*Christophorus Hogensteen*, 1528–1535) 
* Gerards (*Gerardus*, 1538–1540) 
* Hermanis (*Hermann Wesel*, 1544–1558), no 1554. gada Tērbatas bīskaps

## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī
* Daugavgrīvas klosteris
* Padizes klosteris
* Livonijas krusta kari
Devīns Bukers

**Devīns Armani Bukers** (; dzimis  Grandrapidsā, Mičiganas štatā, ASV) ir amerikāņu basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga pozīcijā. 2023. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Fīniksas "Suns", kurā aizvadījis visu savu profesionālo karjeru. Divkārtējs olimpiskais čempions ASV izlases sastāvā (, ).

D. Bukera tēvs Melvins Bukers arī ir bijis basketbolists, spēlējis vairākās NBA komandās.

## Karjera
Pēc vienas sezonas prestižajā Kentuki Universitātes komandā *Wildcats* D. Bukers pieteicās NBA draftam un 2015. gada NBA draftā Fīniksas "Suns" viņu izraudzījās ar kopējo 13. numuru.

Jau pirmajā sezonā D. Bukers ieņēma svarīgu vietu komandā, dodamies sākumsastāvā 51 spēlē no 76, kurās piedalījās. Savas karjeras otrajā sezonā viņš devās pamatsastāvā visās 78 spēlēs, spēlējot vidēji 35 minūtes un gūstot vidēji 22,1 punktu spēlē.  D. Bukers guva 70 punktus zaudētā spēlē (120—130) pret Bostonas "Celtics". Viņš kļuva par jaunāko spēlētāju līgas vēsturē, kas iemetis vairāk nekā 60 punktus spēlē, tāpat arī par pirmo "Suns" spēlētāju, kas izcēlies ar šādu rezultativitāti.

2020. gadā D. Bukers pirmo reizi tika izraudzīts piedalīties NBA Visu Zvaigžņu spēlē, atkārtojot to pašu 2021. gadā. 2021. gadā D. Bukers ar Fīniksas "Suns" pirmo reizi sasniedza NBA izslēgšanas spēles.

#### Nacionālā izlase
Tā kā D. Bukera mātei ir meksikāņu izcelsme, tika izskatīta arī iespēja, ka viņš varētu pārstāvēt Meksikas basketbola izlasi. 2016. gadā viņš bija iekļauts ASV basketbola izlases sagatavošanās procesā pirms došanās uz 2016. gada olimpiskajām spēlēm.

2020. gada februārī D. Bukers tika iekļauts ASV izlases sastāvā startam 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kas notika 2021. gadā Tokijā. ASV izlases sastāvā viņš kļuva par olimpisko čempionu.

## Statistika

### NBA

#### Regulārā sezona

|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align;left;"| "Suns"
| 76 || 51 || 27,7 || 42,3 || 34,3 || 84,0 || 2,5 || 2,6 || 0,6 || **0,3** || 13,8
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Suns"
| **78** || **78** || **35,0** || 42,3 || 36,3 || 83,2 || 3,2 || 3,4 || **0,9** || **0,3** || 22,1
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Suns"
| 54 || 54 || 34,5 || 43,2 || **38,3** || 87,8 || **4,5** || 4,7 || **0,9** || **0,3** || 24,9
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Suns"
| 64 || 64 || 35,0 || 46,7 || 32,6 || 86,6 || 4,1 || **6,8** || **0,9** || 0,2 || **26,6**
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Suns"
| 70 || 70 || **35,9** || **48,9** || 35,4 || **91,9** || 4,2 || 6,5 || 0,7 || 0,3 || **26,6**
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2"| Karjera
| 342 || 317 || 33,5 || 44,8 || 35,4 || 87,1 || 3,6 || 4,7 || 0,8 || 0,3 || 22,5
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2"| Visu zvaigžņu spēle
| 1 || 0 || 19,0 || 37,5 || 0 || — || 4 || 0 || 0 || 1 || 6
|}

## Atsauces

## Ārējās saites
Bukers

**Bukers** var būt:

* Devīns Bukers (*Devin Booker*; 1996) ― amerikāņu basketbolists;
* Korijs Bukers (*Cory Booker*; 1969) ― amerikāņu politiķis.
Vitālijs Davidovs

**Vitālijs Davidovs** (; dzimis ) ir bijušais krievu hokejists, aizsargs. Karjeras laikā kļuvis par trīskārtēju olimpisko čempionu, kā arī deviņkārtēju Pasaules čempionu. 1967. gadā atzīts par labāko čempionāta aizsragu. Karjeras laikā aizvadījis 16 sezonas PSRS čempionāta komandā Maskavas "Dinamo", ilgāku laiku pildot arī komandas kapteiņa funkcijas. Pēc karjeras beigām strādājis kā treneris.

## Spēlētāja karjera
Hokejista karjeru Davidovs sāka 1957.—58. gada sezonā, kad debitēja PSRS hokeja čempionāta vienībā Maskavas "Dinamo". "Dinamo" sastāvā septiņas reizes izcīnījis PSRS čempionāta sudraba medaļas, bet vēl četras reizes ieguvis bronzu. Kopumā karjeras laikā PSRS čempionātā aizvadījis 519 spēles, tajās gūstot 37 vārtus. No 1968. gada līdz karjeras noslēgšanai 1973. gadā Davidovs bija "Dinamo" kapteinis.

## Trenera karjera
1972.—73. gada sezonā, spēlējot "Dinamo" rindās, Davidovs bija komandas spēlējošais trenera palīgs. Pēc karjeras beigšanas, no 1973. līdz 1979. gadam Davidovs turpināja strādāt kā "Dinamo" trenera palīgs. Pēc tam divas sezonas bija komandas galvenais treneris. No 1977. līdz 1979. gadam bija PSRS U-20 izlases galvenais treneris. Astoņdesmitajos gados trenējis Ungārijas un Vācijas komandas, tostarp 1983. gadā būdams Ungārijas hokeja izlases galvenais treneris.

## Ārējās saites
Rentgenuzbrukums

**Rentgenuzbrukums** (; ) šaha spēlē ir taktisks paņēmiens, kurā lineāra figūra cauri citai figūrai (citām figūrām) netieši uzbrūk pretinieka figūrai vai caur pretinieka figūru aizstāv savu fīgūru.
## Piemērs

: **1. piemērs**
: Baltie turpināja: **1. Txg7!** Šī upura mērķis ir diagonāles a2-g8 atbrīvošana balto dāmai. Pēc forsētās atbildes **1. ... Txg7**, sekoja **2. Dg8+!!**. Šis gājiens iespējams tikai tādēļ, ka lauciņu g8 sargā ne tikai bandinieks h7, bet ar rentgenuzbrukumu arī tornis g1. Melnie padevās, jo pēc **2. ... Txg8**, sekotu **3. hxg8D** ar matu.

: **2. piemērs**
: Aplūkojot 2. piemēra pozīciju, grūti noticēt, ka laidņa rentgenuzbrukumu iespējams izmantot, jo laidņa ceļu uz lauciņu a1 aizšķērso trīs melno figūras. Melnie (Rauzers) tomēr pierādīja, ka šim taktiskam paņēmienam dotajā pozīcijā ir izšķiroša nozīme. Partijā sekoja — **1. ... exf4 2. gxf4 Zxe4!** un baltie padevās, jo pēc 3. dxe4 d3! melnie iegūst uzvarai pietiekošu materiālo pārsvaru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* X-Ray Tactic Examples vietnē ''chessgames.com''
Štefi Nēriusa

**Štefi Nēriusa** (; dzimusi  Bergenē Rīgenē, Vācijā) ir bijusī vācu vieglatlēte, startēja šķēpa mešanas sacensībās. 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnījusi sudraba medaļu. 2009. gada Pasaules čempionātā vieglatlētikā ieguvusi zelta medaļu.

## Personiskais rekords

## Ārējās saites
Dženna Kolmena

**Dženna Kolmena** (, pilns vārds **Dženna Luiza Kolmena** (); dzimusi 1986. gada 27. aprīlī, Blekpūlā, Lankašīrā, Anglijā, Lielbritānijā) — angļu aktrise, zināma ar Klāras Osvaldas lomu britu zinātniskās fantastikas teleseriālā  "Doctor Whо", kā arī ar karalienes Viktorijas lomu biogrāfiskā TV seriālā "Viktorija". Līdz 2013. gada jūnijam viņa izmantoja savu pilno vārdu — Dženna Luiza Kolmena. Pirmoreiz viņas jaunais skatuves vārds parādījās seriāla "Doctor Who" 50. gadu jubilejai veltītās sērijas titros.

## Biogrāfija
Dženna Kolmena (zināma arī kā Dženna Luiza Kolmena) dzimusi 1986. gada 27. aprīlī Blekpūlā, Lankašīrā. Skolas gados bija teicamniece un klases vecākā. Pēc skolas beigšanas nākamā aktrise devās uz Londonu, kur iesniedza dokumentus uzreiz vairākās augstākajās teātra mācību iestādēs, tomēr viņai neizdevās iestāties nevienā no tām.

## Karjera
Džennas pirmā loma, kas atnesa viņai atpazīstamību Lielbritānijā, bija *Jasmine Thomas* ziepju operā *Emmerdale,* kur viņa tēloja no 2005. līdz 2009. gadam. Par šo lomu viņa tika nominēta *British Soap Awards* kategorijā "Labākā debija" un 2006. gadā Nacionālajai televīzijas balvai kategorijā "Vispopulārākais jaunpienācējs" (*The Most Popular Newcomer*). 2009. gadā *British Soap Awards* iekļāva viņu nominācijās "Labākā aktrise", "Visseksuālākā aktrise" (*The Sexiest Female*) un "Labākais tēlojums dramatiskā seriālā" (*The Best Dramatic Performance*), bet *TV Choice Awards* — nominācijā "Labākā aktrise".

2009. gadā viņa pievienojās BBC seriālam *Waterloo Road*, 23 gadu vecumā notēlojot vidusskolnieci Lindseju Džeimsu (*Lindsay James*). 2010. gadā BBC iekļāva Džennu Kolmenu Džona Breina (*John Braine*) romāna *Room at the Top* teleadaptācijā, kur viņa tēloja Sūzanu Braunu (Susan Brown), taču šis seriāls sākotnēji tika pārtraukts autortiesību problēmu dēļ un atsākās tikai 2012. gada rudenī.

2011. gadā notika Džennas debija uz lielajiem ekrāniem. Viņa parādījās divās filmās — Konijas (*Connie*) lomā filmā "Kapteinis Amerika: Pirmais atriebējs" un Enijas Dezmondas (*Annie Desmond*) lomā četru sēriju garajā seriālā *Titanic*.

2012. gada 21. martā preses konferencē Stīvens Mofats, britu zinātniskās fantastikas seriāla "Doctor Who" producents paziņoja, ka Džennai Kolmenai piešķirta vienpadsmitā Doktora jaunās ceļabiedres Klāras Osvaldas loma.

Viņa stājās Kārenas Gilanas un Artura Darvila (*Arthur Darvil*) vietā, kuri atstāja seriālu septītās sezonas piektajā sērijā. Pirmā sērija ar Džennu šajā lomā bija 2012. gada Ziemassvētku sērija, taču pirmoreiz seriālā viņa jau bija parādījusies septītās sezonas pirmajā sērijā.

Dženna turpināja Klāras lomu arī astotajā sezonā, kad vienpadsmito Doktoru, kuru tēloja Mets Smits, nomainīja Pīters Kapaldi. 2014. gada beigās kļuva zināms, ka Kolmena seriālā paliks arī visu devīto sezonu.

2015. gada 18. septembrī seriāla "Doctor Who" oficiālajā vietnē tika publicēts, ka seriāla devītā sezona būs pēdējā, kurā Dženna Kolmena tēlos Doktora ceļabiedri Klāru Osvaldu. Viņas nākamā nozīmīgā loma bija karaliene Viktorija (jaunībā) kanāla ITV veidotajā vēsturiskajā TV seriālā "Viktorija".

## Atsauces

## Ārējās saites
Kolmane

**Kolmane** var būt:

* Ināra Kolmane, latviešu režisore un producente (dzimusi 1961. gadā)
* Olīvija Kolmane (*Olivia Colman*), angļu aktrise (dzimusi 1974. gadā)
Texas (grupa)

**Texas** ir 90. gadu beigās plašu popularitāti Lielbritānijā un citviet Eiropā iemantojusi skotu rokgrupa, kuru 1986. gadā Glāzgovā izveidoja bijušais grupas *Altered Images* ģitārists Džons Makelhons un vokāliste Šarlīna Spiteri. 

Grupas pirmā uzstāšanās notika 1988. gada martā Skotijā Dandī universitātē, bet pirmais singls *I Don't Want a Lover* iznāca 1989. gada janvārī, sasniedzot 8. vietu Apvienotās Karalistes hitparādē.

"Ziedu laikos” divi *Texas* studijas albumi - *White on Blonde* un *The Hush* - sasniedza britu pārdotāko albumu saraksta pirmo vietu, populārākās dziesmas - tādas kā *Say What You Want*, *Insane* un *Summer Son* - tika pastāvīgi atskaņotas radio, bet videoklipi raidīti MTV.

*Texas* izdevusi desmit studijas albumus, četras labāko dziesmu izlases, kā arī vienu ar grupas muzicēšanu radio BBC studijās.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* Southside (1989)

* Mothers Heaven (1991)

* Ricks Road (1993)

* White on Blonde (1996)

* The Hush (1999)

* Careful What You Wish For (2003)

* Red Book (2005)

* The Conversation (2013)

* Jump On Board (2017)
*Hi (2021)

### Izlases
* The Greatest Hits (2000) 
* I Don't Want a Lover: The Collection (2004)

* The BBC Sessions (2007)

* Texas 25 (2015)
* The Very Best of 1989–2023 (2023)
Nikola Anistone

**Ešlija Nikola Millere** (; dzimusi  Sandjego), pazīstama ar skatuves vārdu **Nikola Anistone** (), ir amerikāņu pornoaktrise. Viņas ģimenes izcelsme saistīta ar vācu un grieķu imigrantiem.

Darbojas pornoindustrijā kopš 2010. gada, pirms tam strādāja itāļu restorānā. Piedalījusies vairāk nekā 200 pornofilmās, filmējas joprojām.

Viņa bija *[[Penthouse]]* 2012. gada augusta *Pet of the Month* un 2013. gada *Pet of the Year*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* IAFD profils 
* AFDB profils
Kubeseles pilskalns

[thumb|270px|Kubeseles pilskalns (pa labi) un Krimuldas baznīca 18. gadsimtā (no [Johans Kristofs Broce|Broces krājuma).]]
thumb|200px|Kubesele kā viena no Gaujas līvu zemēm (1185—1230).
**Kubeseles pilskalns** (, ) bija līvu pilskalns un ciems Gaujas labajā krastā jeb Kaupo zemē, tagadējā Krimuldas pagasta teritorijā pie Runtiņupītes gravas. Pilskalnu uzskata par Indriķa hronikā minēto Gaujas lībiešu valdnieka Kaupo pils vietu, iespējams, ka arī tā nosaukums cēlies no Kaupo vārda.

Ģeoloģiski Kubeseles pilskalns ir Ledus laikmetā Gaujas senlejas malā izveidojies morēnu paugurs.

## Vēsture
Indriķa hronikas vēstījumā par 1206. gada notikumiem minēts, ka katoļu priesteris Alebrands kristīja Gaujas līvus Turaidā un uzcēla Kubeseles baznīcu (, tagad — Krimuldas baznīca), kas atradās pie Kubeseles pilskalna Kaupo pārvaldītajā novadā. Pēc 1207. gada Līvzemes dalīšanas līguma Kaupo daļu (*pars Cauponis*) ieguva bīskaps Alberts.
1225. gadā Kubeseles baznīcā Romas pāvesta legāts Modenas Viļums līviem noturēja misi un sludināja pestīšanas vārdu.
Pēc bīskapa Alberta nāves 1231. gadā šo zemi ieguva Rīgas domkapituls. 14. gadsimtā Kubeseles draudzes novads ar Krimuldas pili atradās Rīgas domkapitula tiešā valdījumā, Kubeseles baznīckungs (*plebanus de Cubezele*) bija viens no domkapitula pastāvīgajiem locekļiem.

1775. gadā agrākajā Kubeseles pilskalnā izveidojās Krimuldas mācītājmuiža. Pilskalna izrakumos atrastas liecības no agrā un vēlā dzelzs laikmeta.

## Nosaukums
Uzskata, ka pilskalna un ciema nosaukuma pirmā daļa saistāma ar Kaupo vārdu (viņš Atskaņu hronikā saukts par *Kope*), bet izskaņa *-sele* līvu valodā nozīmē ciemu. Pieņēmumam, ka Kubesele bija Kaupo dzimtais ciems, par labu liecina tas, ka pēc nāves Kaupo apglabāja Kubeseles baznīcā (Indriķa hronika XXI, 4), kuras tuvumā izveidojās Ķizbeles muiža (*Kipsal*).

## Foto galerija

Attēls:Kubeseles pilskalns un Krimuldas baznīca 18. gadsimtā.jpg|alt=
Attēls:Kubeseles pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Kubeseles pilskalna 3D modelis
Attēls:Kubeseles pilskalns4.jpg|alt=|Kubeseles pilskalna 3D modelis


## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas-pilskalni.lv
* Krimuldas novada pašvaldība 
* Vietas.lv
Limbažu draudzes novads

thumb|250px|Limbažu (kartē ''Lemsal'') draudzes novads (1798).

**Limbažu draudzes novads** () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Valmieras apriņķa (līdz 1783. gadam — Rīgas apriņķa) draudzes novadiem.

## Vēsture
Limbažu draudzes novads izveidojās Rīgas arhibīskapijas Līvu galā. No 1385. gada, kad Rīgas arhibīskaps piešķīra Limbažiem pilsētas tiesības, pilī uzturējās fogts (*Stiftsvogt*), tajā bija iekārtota katoļu baznīca. Livonijas kara laikā 1558. gadā pili ieņēma un pilsētu nopostīja Ivana IV karaspēks, no 1582. gada pilī uzturējās Pārdaugavas hercogistes Pērnavas vaivadijas Limbažu stārasts. 
Zviedru Vidzemes laikā 1621. gadā karalis Gustavs II Ādolfs karā izpostīto Limbažu draudzes novadu uzdāvināja Rīgas pilsētai. 1680. gadā Rīgas rāte pēc pilsētas galvenā būvmeistara Ruperta Bindenšū projekta uzcēla Limbažu Sv. Jāņa luterāņu baznīcu.

## Muižas
thumb|left|160px|Limbažu draudzes novada muižas 1903. gadā (no ''Wegekarte des Wolmarschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1903).
Limbažu draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:

*Limbažu mācītājmuiža (*Pastorat Lemsal*)
*Limbažu pilsmuiža (*Schloss-Lemsal*) 
*Lādes muiža (*Ladenhof*)
*Viļķenes muiža (*Wilkenhof*)
*Šķirstiņu muiža ar Šucēnu pusmuižu (*Napküll mit Sussen*)
*Rustužu muiža (*Rüssel*)
*Drieliņu muiža (*Badenhof*)
*Pāles muiža (*Sepküll, Seppkull*)
*Nabes muiža (*Nabben*)
*Klijas muiža (*Lemsküll*)
thumb|250px|Limbažu luterāņu baznīca (2012).

Lemsalu linnus 13.jpg|Limbažu muižas ēka (tagad muzejs)
Lāde old schoolhouse ("Jaunlade manor") - panoramio.jpg|Lādes muižas kungu māja
Nabes muiža ar viduslaiku dzīvojamo torni.jpg|Nabes muiža ar viduslaiku dzīvojamo torni (ap 1920)
Viļķenes baznīca 2001-08-02.jpg|Viļķenes baznīca (2001)


## Ārējās saites
*
*
*
*

## Atsauces
Umurgas draudzes novads

thumb|250px|Umurgas (kartē ''Ubbenorm'') draudzes novads (1798).

**Umurgas draudzes novads** () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Valmieras apriņķa (līdz 1783. gadam — Rīgas apriņķa) draudzes novadiem.

## Vēsture
Umurgas draudzes novads izveidojās Rīgas arhibīskapijas Līvu galā, Umurgas baznīca celta 1496. gadā, draudzes novads pirmo reizi rakstos minēts 1509. gadā. Livonijas kara laikā 1558. gadā to postīja Ivana IV karaspēks. 1582. gadā iekļauts Pārdaugavas hercogistes Pērnavas vaivadijas sastāvā.  
Zviedru Vidzemes muižu revīziju laikā 1645. gadā draudzes novadā bija 25 muižas. Baznīca pārbūvēta 1859. gadā.

## Muižas
thumb|150px|left|Umurgas draudzes novada muižas 1903. gadā (no ''Wegekarte des Wolmarschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1903).
Umurgas draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:

*Umurgas mācītājmuiža (*Pastorat Ubbenorm*)
*Umurgas muiža (*Ubbenorm*) 
*Sāruma muiža (*Sarum*)
*Vainižu muiža (*Wainsel*) 
*Ruckas muiža (*Würzenberg*), arī Blicavas muiža
*Katvaru muiža (*Kadfer*) 
*Liepu muiža (*Lindenhof*), arī Muižkalns
*Tiegažu muiža (*Tegasch*) 
*Pociema muiža (*Posendorf*) 
*Ķipēnu muiža (*Eck*)
*Roperbeķu muiža (*Roperbek, Rooperbeck*) 
*Āsteres muiža jeb Biekuri (*Poikern*) 
*Ārciema muiža (*Erkull*)
*Kaijes muiža (*Kaizeem*) 
thumb|250px|Umurgas luterāņu baznīca (2014).


Vainižu muižas pils 2000-10-01.jpg|Vainižu muižas pils (2000)
Ķipēnu muiža.jpg|Ķipēnu muižas kungu māja (2009)
Katvaru muiža, dzīvojamā ēka.jpg|Katvaru muižas kungu māja (2015)
Sāruma muižas aleja - panoramio.jpg|Sāruma muižas aleja (2015)
Pociema skola 2000-11-11 - panoramio.jpg|Pociema skola (2000)
Āsteres muižas kungu māja.jpg|Āsteres muižas kungu māja (ap 1900)


## Ārējās saites
*
*
*
*

## Atsauces
Staiceles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums

thumb|172x172px|Staiceles pilsētas ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Staicele]]s pilsētas priekšsēdētāji** jeb **Staiceles mēri** kopš 1992. gada 30. janvāra. Pēc 2009. gada teritoriālās reformas Staiceles pilsēta tika iekļauta Alojas novadā un zaudēja pašvaldības tiesības, kā arī tika izveidots kopējs **Staiceles pilsētas un pagasta pārvaldes vadītāja** amats. 

## Uzskaitījums

## Skatīt arī
* Alojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Ārējās saites
* Aloja

## Atsauces
Sāra Kolaka

**Sāra Kolaka** (; dzimusi  Ludbregā, Horvātijā) ir horvātu vieglatlēte, startē šķēpa mešanas sacensībās. 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnījusi zelta medaļu, uzstādot jaunu Horvātijas nacionālo rekordu — 66,18 m. 2016. gada Eiropas čempionātā Amsterdamā ieguva bronzu.

 Dimanta līgas posmā Lozannā uzlaboja Horvātijas rekordu, sasniedzot 68,43 metrus.  Parīzē izcīnīja ceturto vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gustavs Ādolfs

**Gustavs Ādolfs** var būt:

* Gustavs II Ādolfs (1594-1632), Zviedrijas karalis
* Gustavs IV Ādolfs (1778-1837), Zviedrijas karalis
* Gustavs VI Ādolfs (1882-1973), Zviedrijas karalis
* Gustavs Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs (1760—?), Krievijas impērijas armijas ģenerālis
Ludmila Kolčanova

**Ludmila Kolčanova** (; dzimusi  Šarjā, Kostromas apgabalā, Krievijā) ir Krievijas vieglatlēte, startē tāllēkšanas sacensībās. 2007. gada Pasaules čempionātā vieglatlētikā izcīnījusi sudraba medaļu tāllēkšanā. 

## Personiskie rekordi

## Ārējās saites
Alūksnes rajona priekšsēdētāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Alūksnes rajons|Alūksnes rajona]] priekšsēdētāji**. 1949. gada 31. decembra LPSR administratīvi teritoriālajā reformā **[[Alūksnes apriņķis]]** tika sadalīts Alūksnes un Apes rajonos. 1956. gadā Alūksnes rajonam pievienoja Apes rajonu. No 1962. līdz 1967. gadam Alūksnes rajons bija pievienots Gulbenes rajonam. Alūksnes rajons pastāvēja līdz 2009. gada 1. jūlijam, kad notika teritoriālā reforma un tika izveidoti **[[Alūksnes novads|Alūksnes]]** un **[[Apes novads|Apes]]** novadi.

## Uzskaitījums

## Skatīt arī
* Alūksnes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums
* Apes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces
Baltinavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Baltinavas novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Baltinavas novads|Baltinavas novada]] pašvaldības vadītāji**. Baltinavas novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, pārveidojot Baltinavas pagastu par novadu.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Baltinavas novads

## Atsauces
Peterson

***Peterson*** var būt:
* Petersone — sieviešu uzvārds;
* Petersons — vīriešu uzvārds;
* Pētersone — sieviešu uzvārds;
* Pētersons — vīriešu uzvārds;
* Pītersone — sieviešu uzvārds;
* Pītersons — vīriešu uzvārds.
Pārgaujas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Pārgaujas novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Pārgaujas novads|Pārgaujas novada]] pašvaldības vadītāji**. Pārgaujas novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Raiskuma, Stalbes un Straupes pagastus.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Pārgaujas novads

## Atsauces
Saulkrastu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Saulkrastu novads|Saulkrastu novada]] pašvaldības vadītāji**. Saulkrastu novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Saulkrastu pagastu un Saulkrastu pilsētu. 2021. gada 1. jūlijā novads tika apvienots ar Sējas novadu.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Saulkrastu novads

## Atsauces
Beverīnas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Beverīnas novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Beverīnas novads|Beverīnas novada]] pašvaldības vadītāji**. Beverīnas novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Brengeļu, Kauguru un Trikātas pagastus.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Beverīnas novads 

## Atsauces
Petešons

**Petešons** () ir zviedru cilmes uzvārds, kam citās ģermāņu valodās sastopami līdzīgi uzvārdi ar tādu pašu cilmi — Pītersons (), Petersens (, ) un Petešens (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andrē Petešons (*André Petersson*; 1990) — zviedru hokejists
* Eliass Petešons (*Elias Pettersson*; 1998) — zviedru hokejists;
* Frēdriks Petešons (*Fredrik Pettersson*; 1987) — zviedru hokejists;
* Markuss Petešons (*Marcus Pettersson*; 1996) — zviedru hokejists;
* Sīmons Petešons (*Simon Pettersson*; 1994) — zviedru vieglatlēts.

## Skatīt arī
* Petersens
* Petersons