2023. gada Latvijas prezidenta vēlēšanas

**2023. gada [[Latvijas Valsts prezidenta vēlēšanas]]** notika 2023. gada 31. maijā. Par valsts prezidentu tika ievēlēts Edgars Rinkēvičs.

Valsts prezidenta ievēlēšanas likuma 6. pants paredz, ka kārtējām Valsts prezidenta vēlēšanām Saeimas Prezidijs sasauc Saeimas sēdi ne agrāk kā 40 dienas un ne vēlāk kā 30 dienas pirms esošā Valsts prezidenta pilnvaru laika beigām.

## Kandidātu izvirzīšana

Kandidatūras Valsts prezidenta amatam iesniedzamas Saeimas Prezidijam rakstveidā ne agrāk kā 60 dienas un ne vēlāk kā 55 dienas pirms esošā Valsts prezidenta pilnvaru laika beigām.

2023. gada 16. martā Latvijas Sabiedriskais medijs publicēja iespējamo prezidentu kandidātu sarakstu, minot kā iespējamos kandidātus: Egils Levits, Uldis Pīlēns, Sanita Osipova, Baiba Braže, Valdis Dombrovskis, Andris Rāviņš, Gunārs Kūtris, Andris Sprūds.

2023. gada 11. aprīlī "Apvienotais saraksts" paziņoja, ka virzīs Uldi Pīlēnu kā savu prezidenta kandidātu. Vēl pirms oficiāli kandidatūra tika izvirzīta, Ainārs Šlesers paziņoja par savu un partijas Latvija pirmajā vietā atbalstu U. Pīlēna kandidatūrai, atzīmējot, ka partijai būtu arī savs spēcīgs kandidāts Vilis Krištopāns, kuram tomēr nepietiktu deputātu balsu ievēlēšanai.

17. aprīli Nacionālā apvienība paziņoja, ka atkārtoti virzīs pašreizējo valsts prezidentu Egilu Levitu. Jau iepriekš, "Jaunā Vienotība" pauda atbalstu E. Levitam, ja Nacionālā apvienība viņu virzītu atkārtotai ievēlēšanai. Neesot citu politisko spēku atbalstam bija saprotams, ka Saeimas vairākuma atbalsta E. Levita ievēlēšanai nebūtu, lai gan tam, iespējams, pietrūktu tikai dažu balsu.

### Kandidātu popularitāte

### Nominētie kandidāti
9. maijā 15 Saeimas deputāti no "Apvienotā saraksta" kā pirmo Valsts prezidenta kandidātu oficiāli izvirzīja U. Pīlēnu. 10. maijā kļuva zināms, ka esošais Valsts prezidents E. Levits nekandidēs 2023. gada Latvijas prezidenta vēlēšanās, kaut arī iepriekš paziņoja par gatavību kandidēt uz otro termiņu. Viņš arī aicināja koalīciju vienoties par vienu Valsts prezidenta kandidātu, nemēģinot aizstāt esošo valdošo politisko spēku grupu ar "koalīciju ar prokremliski noskaņotiem un ar oligarhiem saistītiem politiskiem spēkiem".

Pēc E. Levita paziņojuma par lēmumu tomēr nekandidēt vēlēšanās, LTV jau tajā pašā dienā, 10. maijā, ziņoja par aizkulisēs neoficiāli izskanējušām baumām par Ārlietu ministru Edgaru Rinkēviču kā iespējamo kandidātu. 11. maijā "Jaunās Vienotības" Saeimas frakcijas priekšsēdētājs Ainars Latkovskis intervijā ar TV3 atklāja, ka apvienība varētu prezidentu amatam izvirzīt E. Rinkēviču, Valdi Dombrovski, Sandru Kalnieti vai vēl kādu citu. Tajā pašā dienā partija paziņoja, ka kā Valsts prezidenta kandidātu virzīs Edgaru Rinkēviču.

11. maijā "Progresīvie" paziņoja, ka kā savu prezidenta amata kandidātu virza Elīnu Pinto.

## Vēlēšanu norise
[thumb|Kandidāti [Edgars Rinkēvičs, Elīna Pinto un Uldis Pīlēns vēlēšanu dienā]]

### 1. balsojums
Rinkēviča kandidatūru atbalstīja Jaunās Vienotības 26 deputāti un Zaļo un zemnieku savienības frakcijas 16 deputāti. Pīlēna kandidatūru atbalstīja Apvienotais saraksts ar 15 balsīm, Latvija pirmajā vietā ar 9 balsīm un pie frakcijām nepiederošā deputāte Glorija Grevcova. Pinto kandidatūru atbalstīja Progresīvie ar 10 balsīm.
Nacionālās apvienības 13 deputāti nebalsoja par nevienu kandidātu, bet "Stabilitātei!" 10 deputāti balsoja pret visiem kandidātiem. 

### 2. balsojums
Rinkēviča kandidatūru atbalstīja Jaunās Vienotības 26 deputāti un Zaļo un zemnieku savienības frakcijas 16 deputāti. Pīlēna kandidatūru atbalstīja Apvienotais saraksts ar 15 balsīm, Latvija pirmajā vietā ar 9 balsīm un pie frakcijām nepiederošā deputāte Glorija Grevcova. Pinto kandidatūru atbalstīja Progresīvie ar 10 balsīm.
Nacionālās apvienības 13 deputāti nebalsoja par nevienu kandidātu, bet "Stabilitātei!" 10 deputāti balsoja pret visiem kandidātiem. 

### 3. balsojums
Rinkēviča kandidatūru atbalstīja Jaunās Vienotības 26 deputāti, Zaļo un zemnieku savienības frakcijas 16 deputāti un Progresīvie ar 10 balsīm. Pīlēna kandidatūru atbalstīja Apvienotais saraksts ar 15 balsīm, Latvija pirmajā vietā ar 9 balsīm un pie frakcijām nepiederošā deputāte Glorija Grevcova.
Nacionālās apvienības 13 deputāti nebalsoja par nevienu kandidātu, bet "Stabilitātei!" 10 deputāti balsoja pret visiem kandidātiem. 

## Atsauces