Taurenes pagasts

**Taurenes pagasts** ir Cēsu novada teritoriālā vienība. Pagasta centrs atrodas Taurenē. Robežojās ar Dzērbenes, Zosēnu, Vecpiebalgas, Kaives, Skujenes un Vaives pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Augstupīte, Dzērbe, Gauja, Gaujiņa, Gausupīte, Meļļupe, Pīsla.

#### Ezeri
Alauksts, Bānūžu ezers, Dabaru ezers, Ilzes ezers, Stupēnu ezers, Taurenes ezers, Kālenītis, Slīcenis.

## Vēsture
Taurene jeb Tauru novads ir atdalījies no senākā Dzērbenes novada. Zināms, ka 1426. gadā Rīgas arhibīskaps Hennings šo novadu ar nosaukumu *Gerslau* piešķīris savam vasalim Johanam Frogtam.
Poļu-zviedru kara (1600-1629) laikā šeit atradusies muiža, kas piederējusi Netkenam (*Nethen, Noetken*), no kā vēlāk esot atvasināts Nēķina muižas nosaukums. Pēc dzimtbūšanas atcelšanas 19. gs. pirmajā pusē uz Nēķina muižas (*Nötkenshof*) zemes izveidojās **Nēķenes pagasts**. 
1856. gadā par muižas īpašnieku kļuva gvardes leitnants Augusts Joahims fon Panders, viņa pēcnācēja Heinriha fon Pandera vadībā 80. gados pēc Rīgas arhitekta Reinholda Šmēlinga projekta uzbūvēja muižas kungu māju. 1920. gada agrārās reformas laikā Nēķina muižu sadalīja 72 zemes vienībās 1150 ha kopplatībā, Lodes muižu (*Lodenhof*) sadalīja 38 vienībās (785 ha), bet Gustu muižu 25 vienībās (616 ha). Pagasta teritorijā ietilpa arī daļa no agrākās Dzērbenes mācītājmuižas (109 ha) un Dzērbenes muižas (70 ha).      

1925. gadā Nēķenes pagastu pārdēvēja par **Taurenes pagastu**. 1935. gadā pagasta platība bija 81,7 km² un tajā bija 1303 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Taurenes un Brežģa ciema padomes. 1954. gadā Taurenes ciemam pievienoja Brežģa ciemu. 1968. gadā padomju saimniecības "Dzērbene" teritoriju iekļāva Dzērbenes ciemā. 1975. gadā Taurenes ciemam pievienoja daļu Sērmūkšu ciema. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu Cēsu rajona sastāvā. 2009. gadā pagastu kā administratīvu teritoriju iekļāva Vecpiebalgas novadā. 2021. gadā Vecpiebalgas novadu iekļāva Cēsu novadā.

Nēķena jeb Nēķina muižas kungu māja celta neorenesanses stilā, līdz 1922. gadam piederēja Panderu dzimtai. 1905. gada revolūcijas laikā muiža netika nodedzināta, jo pretī stājušies Nēķena zemnieki un kalpi. Vēlāk šeit atradusies kara tiesa un cietums.

### Pieminekļi
#### Valsts nozīmes

* Apšu (Lodes) luterāņu baznīca
* Lībiešu apmetne
* Lejas Lībiešu senkapi (Akmeņkalns)
* Lejstupu pilskalns
* Nēķina senkapi
* Bānūžu pilskalns

#### Vietējas nozīmes
* Silenieku pilskalns
* Bānūžu Svētavots - kulta vieta

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Andrēni, Bānūži, Brežģis, Jērūži, Krustakrogs, Lodesmuiža, Ļūdi, Mežrijas, Ramdoti, Runtes, **[[Taurene]]**.

### Ievērojamas personības
* Jānis Alksnis (1869—1939), latviešu būvmeistars, kas projektējis ap 130 Rīgas daudzstāvu mūra namu eklektiskajā un stateniskajā jūgendstilā, kā arī koka celtnes.
* Kārlis Bormanis (1877—1958) — latviešu skolotājs, kultūras darbinieks, kordiriģents, mācību grāmatu autors.
* Ernests Felsbergs (1866—1928) — mākslas vēsturnieks, Tērbatas Universitātes un Latvijas Universitātes profesors, pirmais Latvijas Universitātes rektora pienākumu izpildītājs (1920—1922) un rektors (1922—1923) dzimis Nēķena pagasta "Pīkāņu" mežsarga mājās.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces