open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kārlis Zariņš (rakstnieks)

**Kārlis Zariņš** ( — ) bija latviešu rakstnieks. Zariņa darbiem raksturīga pievēršanās dzīves dīvainībām, savādiem cilvēku raksturiem; dažkārt tajos sastopama arī mistika, tomēr rakstnieks izvairījies no lirisma un tēlainības.

## Dzīvesgājums
Dzimis kā Kārlis Žagars 1889. gada 9. decembrī Liepājā zirgu puiša un mājkalpotājas ģimenē. Mācījās vairākās skolās Liepājā, 1894. gadā viņa vecāki nomainīja uzvārdu uz "Zaļums". 1900. gadā Zariņš sāka mācīties Rīgas elementārskolā (vadītājs P. Rode), vēlāk Venjamina Blūma mākslas skolā (1905—1906). Pēc 1905. gada revolūcijas no 1908. līdz 1909. gadam bija apcietinājumā. 1911. gadā laikraksta "Latvija" publicēja viņa pirmo noveli „Mans tēvocis”. Pirmā pasaules kara laikā tika mobilizēts Krievijas impērijas armijā, dienēja garnizona štābā Odesā. 1919. gadā Zariņš piedalījās Latvijas brīvības cīņās, no 1920. gada bija laikraksta "Latvijas Kareivis" līdzstrādnieks. No 1927. līdz 1931. gadam nodarbojās vienīgi ar rakstniecību, pēc tam strādāja valsts ierēdņa darbu.  

Otrā pasaules kara laikā no 1941. līdz 1944. gadam bija laikraksta "Tēvija" literārās nodaļas vadītājs. Pēc kara beigām dzīvoja Talsos, viņa sievas dzimtajā pilsētā, izvairoties no iespējamām Latvijas PSR varas orgānu represijām viņa literārās darbības dēļ. Maizi pelnīja, strādādams par ceļu remontstrādnieku (1946—1956), pēc pensionēšanās 1961. gadā uzrakstīja lugu “Engures karš” un pārstrādāja 1943. gadā sarakstīto romānu “Kāvu gadi” par Lielo Ziemeļu karu. 1967.-1973. gadā pēc paša iniciatīvas pārstrādājis savu vēsturisko romānu "Kaugurieši", ko publicēja 1975. gadā. 

Miris 1978. gada 30. decembrī Sabilē, apbedīts Talsu Jauviņu kapos.

## Darbi
Zariņš publicējis 9 romānus un 14 stāstu krājumus. Sarakstījis arī vairākas lugas. Romānos "Pelnu viesulis" un "Spīganas purvā" ieskanas tā laika sabiedrības kritika. Zariņš ir sarakstījis vēsturisku romānu "Kaugurieši" par Vidzemes zemnieku sacelšanos 1802. gadā. Pēc šī romāna motīviem uzņemta filma "Kaugurieši" (1941).

Viņa stāsti un noveles apkopoti krājumos "Skumju paradīze" (1921), "Savādi cilvēki" (1923), "Gluži veltīga varonība" (1926), "Starp divām mūžībām" (1930). Viņš ir arī sarakstījis vairākus romānus: "Dzīvība un trīs nāves" (1921), "Pelnu viesulis" (1928), "Spīganas purvā" (1929), "Dārza māja" (1930).

1990. gadā tika publicēts viņa stāstu krājums "Cirka mākslinieks".

## Literatūra
* Anita Rožkalne. Kārļa Zariņa burvju aplis. Rīga: LU LFMI, 2016.

## Atsauces
Madonna (albums)

**Madonna** ir amerikāņu dziedātājas Madonnas debijas albums. ASV tas tika izdots 1983. gada 27. jūlijā. Eiropas tirgum paredzētā albuma versija ar nosaukumu **Madonna - The First Album** tika izdots 1985. gada augustā, Eiropā . 2001. gadā ierakstu kompānija Warner Bros. izdeva digitāli atjaunotu albuma versiju, kurā tika iekļautas papildus divas remiksētas dziesmas. Albuma pirmā versija ASV tika pārdota vairāk kā 2 miljonos kopiju, bet uz šo brīdi (2008. gada Janvāris) kopumā pasaulē ir pārdoti aptuveni 8 miljoni eksemplāru.

## Albuma vēsture
Pēc divu pirmo dziesmu "Everybody" un "Physical Attraction" labiem panākumiem ASV deju mūzikas topā, kompānija Sire Records deva iespēju Madonnai ierakstīt viņas pirmo pilna garuma albumu. Pirms līguma noslēgšanas ar ierakstu kompāniju Madonna vērsās pie sava drauga Marka Kaminska un norunāja, ka ļaus viņam producēt visu albumu, ja vien viņš panāks līguma noslēgšanu ar ierakstu kompāniju. Kad Marks Kamins to bija izdarījis, Madonna tomēr nolēma vērsties pie pieredzējušāka producenta Redžija Lukasa pēc kura darba albumā palika tikai viena Marka Kaminska producētā dziesma "Everybody". Tomēr Madonnai un producentam Redžijam Lukasam bija ļoti dažādi uzskati par to, kādam jābūt albuma skanējumam, tādēļ, kad albums tika pabeigts, Madonna vērsās pie sava drauga Džona Beniteza, kurš daļēji pārstrādāja to.

## Dziesmu saraksts

2001. gada pārizdotajā versijā tika iekļautas arī:

## Singli

## Piezīmes un atsauces

## Skatīt arī
* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājas lapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājas lapa
Like A Virgin

***Like A Virgin*** ir amerikāņu dziedātājas Madonnas otrais studijas albums, kuru ierakstu kompānija Sire Records ASV izdeva 1984. gada 12. novembrī. 1985. gadā albums tika pārizdots Eiropas tirgum un tajā, kā papildinājums, bija pievienota dziesma "Into The Groove". 2001. gadā ierakstu kompānija Warner Bros. izdeva digitāli atjaunotu albuma versiju, kurā tika iekļautas papildus divas remiksētas dziesmas (šajā albuma versijā dziesma "Into The Groove" netika iekļauta). Albuma pirmā versija ASV tika pārdota 11 miljonos kopiju, bet uz šo brīdi (2008. gada Janvāris) kopumā pasaulē ir pārdoti aptuveni 19 miljoni eksemplāru.

## Albuma vēsture
Madonna Nīlu Rodžeru kā albuma producentu izvēlējās tādēļ, ka viņa iepriekšējais darbs, Deivida Bovija producētais albums "Let's Dance" kļuva par gada labāko albumu. Albums "Like A Virgin" tika veidots uz debija albuma "Madonna" bāzes un tas nebija tik ļoti orientēts uz disko un popu. Dziedātāja bija novēlējusi šo albumu "visām pasaules jaunavām" ("all the virgins of the world").

## Dziesmu saraksts

## Singli

## Skatīt arī
* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājas lapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājas lapa
Polijas Nacionālā Atdzimšana

**Polijas Nacionālā Atdzimšana (NOP)** (*Narodowe Odrodzenie Polski*) ir galēji labēja, radikāla, nacionālistiska politiskā partija Polijā.

## Atsauces
Āfrikas jakāns

**Āfrikas jakāns** (*Actophilornis africana*) ir viena no jakānu dzimtas (*Jacanidae*) bridējputnu sugām, kas pieder pie Āfrikas jakānu ģints (*Actophilornis*). Tas mājo plašā izplatības areālā Āfrikā uz dienvidiem no Sahāras. Āfrikas jakānu ģintī ir vēl viena jakānu suga — Madagaskaras jakāns (*Actophilornis albinucha*).

## Izplatība
Āfrikas jakāns sastopams Kenijas, Senegālas, Gambijas, Mauritānijas, Etiopijas, Somālijas, Namībijas, Botsvānas un Dienvidāfrikas teritorijās Tas dzīvo stāvošu ūdeņu saldūdens ezeros vai purvos, un dīķos ar atbilstošu veģetāciju (augi ar peldošām lapām).

## Izskats
thumb|left|220px|Āfrikas jakāns staigā pa ūdensaugu lapām
thumb|left|220px|Āfrikas jakāna cālēns
Āfrikas jakānu ir ļoti viegli atpazīt. Putns ir apmēram 23—31 cm liels, ar garu kaklu, garām kājām un pirkstiem, svars 137—261 g. Mātītes ir lielākas par tēviņiem. Kā visām jakānām Āfrikas jakānam ir ļoti gari kāju pirksti, kas ļauj jakānam staigāt pa peldošo ūdensaugu lapām. Tas pamatā pārvietojas tikai soļojot pa lapām, ļoti reti paceļoties gaisā. Tas ir arī labs peldētājs un nirējs. Jakāns var pārpeldēt brīvus ūdens klajumus no vienas lapu "salas" līdz nākamajai.

Āfrikas jakāns ir kastaņbrūnā krāsā ar melniem spārnu galiem. Tā kakls un galva ir trīs krāsās: baltajam kaklam un sejai ir melna aizmugurējā daļa un pakausis, bet pakakle un pamatne pie krūtīm iedzeltenas. Knābis ir gaišā, zilganpelēkā krāsā, tā pamatne pagarināta, apņemot visu pieres daļu. Uz acīm šaura, melna švīka, kurā vizuāli pazūd melnās acis. Kājas un to pirksti gaiši pelēki.

## Ieradumi
Āfrikas jakāns pārtiek no kukaiņiem un citiem bezmugurkaulniekiem, kā arī ūdensaugu sēklām. Tas, pārvietojoties pa ūdensaugu lapām, uzlasa kukaiņus gan no augiem, gan ūdens virsmas. Reizēm jakāns uzlasa kukaiņus, kuri dzīvo uz nīlzirgu mugurām. Staigājot pa nīlzirga mugurām, šie putni ar saviem nagiem saskrāpē to ādu, tādēļ nīlzirgi cenšas no tiem atbrīvoties, rezultātā apdraudot Āfrikas jakānu dzīvību.

## Ligzdošana

Lietus sezonas laikā Āfrikas jakāniem ir vairošanās sezona. Mātītēm ir savas teritorijas un riesta laikā tās cenšas sapāroties ar pēc iespējas vairākiem tēviņiem. Tēviņš uz ūdens iekārto peldošu ligzdu, kurā mātīte iedēj 4 melni iesvītrotas, brūnas olas. Katras olas izskats ir nedaudz atšķirīgs. Pērēšanas rūpes uzņemas tēviņš, kā arī viņš aizsargā ligzdu no ienaidniekiem. Ja ligzda sāk grimt un olām draud briesmas, tēviņš tās paņem zem spārniem un pārnes uz jaunu, drošāku vietu. Kamēr tēviņš perē olas, mātīte dodas pie nākamā tēviņa. Rūpes par cāļu audzināšanu mātītes neuzņemas. Pēc 22—28 dienām izšķiļas mazie jakāni.

Drīz pēc izšķilšanās jakānu cāļi var skriet. Tēvs tos audzina un apmāca, kā atrast kukaiņus, gliemjus, tārpus, mazus krabīšus un zivis, kā arī augu sēklas. Cāļi paliek kopā ar tēvu 40—70 dienas. Ja mazajiem draud briesmas, tēvs tos paslēpj zem saviem spārniem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Āfrikas jakāna foto
* BirdsLife: African Jacana Actophilornis africanus
* Mystery Bird: African Jacana, Actophilornis africanus
* The African Jacana {Actophilornis africana}
* African Jacana
Jakānu dzimta

**Jakānu dzimta** jeb **slaidpirksttārtiņu dzimta** (*Jacanidae*) ir tārtiņveidīgo kārtas (*Charadriiformes*)  dzimta, kas apvieno 8 tropu bridējputnu sugas. Jakāni dzīvo tropu biomā visā pasaulē; Āfrikā uz dienvidiem no Sahāras, Dienvidamerikā, Ziemeļamerikas dienvidos, Dienvidāzijā, Austrālijas ziemeļos.

Nosaukums *jacana* ir aizguvums no tupu indiāņu vārda *ñaha'nã*, kas savukārt caur Brazīlijas portugāļu valodas vārdu *jaçanã* ienācis daudzās citās valodās.

## Izskats
[thumb|left|220px|[Sarkanpieres jakāns (*Jacana jacana*)]]
Jakānus var atpazīt pēc to garajām kājām un lielajām pēdām ar ļoti garajiem pirkstiem. Pateicoties tiem, jakāni var soļot pa peldošo ūdensaugu lapām. Tādēļ ir tautas, kas jakānus sauc par **Jēzus putniem**. Turklāt tiem ir labi attīstīts arī pakaļējais pirksts, kas citiem tārtiņveidīgajiem parasti pavisam neattīstījies. Tiem ir asi knābji, noapaļoti spārni un daudzām sugām uz pieres knābja pamatnes vairogs. Lai arī abu dzimumu putni izskatās pilnīgi vienādi, mātītes ir gandrīz divas reizes lielākas par tēviņiem.

## Ieradumi
Jakāni apdzīvo saldūdens ezerus vai dīķus. Āzijā tos var sastapt uzpludinātajos rīsa laukos. Tie parasti mitinās stāvošos ūdeņos, mierīgās vietās, kur daudz peldlapainu augu. Tie var veikli skraidīt pa nestabilo ūdensrožu un līdzīgo augu lapu klājienu, reizēm vēl balansējot ar spārniem. Daudzām sugām olas perē tēviņi, kā arī tēviņi būvē peldošas ligzdas, kuras ir diezgan plānas un neizturīgas. Olas ir ar tumšām, neregulārām līnijām, kas rada kamuflāžas efektu, olu vizuāli noslēpjot starp augiem.

Jakāni barojas ar kukaiņiem, gliemjiem, sīkām zivtiņām un ūdensaugu sēklām. Daudzas jakānu sugas ir mazkustīgas, bet garastes jakāns (*Hydrophasianus chirurgus*) migrē savā reģionā nelielus attālumus no ziemeļiem uz dienvidiem un atpakaļ.

## Sistemātika
[thumb|240px|[Āfrikas jakāns (*Actophilornis africana*)]]
[thumb|240px|[Dzeltenpieres jakāns (*Jacana spinosa*)]]
**Jakānu dzimta** (*Jacanidae*)
* ģints: 
** Āfrikas jakāns (*Actophilornis africana*)
** Madagaskaras jakāns (*Actophilornis albinucha*)
* ģints: 
** Cekulainais jakāns (*Irediparra gallinacea*)
* ģints: 
** Garastes jakāns (*Hydrophasianus chirurgus*)
* ģints: Indijas jakāni (*Metopidius*)
** Indijas jakāns (*Metopidius indicus*)
* ģints: 
** Dzeltenpieres jakāns (*Jacana spinosa*)
** Sarkanpieres jakāns (*Jacana jacana*)
* ģints:  
** Mazais jakāns (*Microparra capensis*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jacanidae
* JAÇANAS Jacanidae
* Tol Web: Jacanidae 
* Zipcode Zoo: Jacanidae
Āfrikas jakāni

**Āfrikas jakāni**, **Āfrikas jakānu ģints** (*Actophilornis*) ir viena no jakānu dzimtas (*Jacanidae*) ģintīm. Āfrikas jakānu ģintī ir divas sugas, kas sastopamas Āfrikas tropu biomā uz dienvidiem no Sahāras, kā arī Madagaskarā. Āfrikas jakānas dzīvo stāvošu ūdeņu saldūdens ezeros vai purvos un dīķos ar atbilstošu veģetāciju (augi ar peldošām lapām).

## Ieradumi
Jakāni barojas ar kukaiņiem, gliemjiem, sīkām zivtiņām un ūdensaugu sēklām, jebko, ko var atrast uz un ap ūdensaugiem. Tie ne tikai uzlasu visu, kas atrodams uz lapām, bet mēdz lapas apgriezt riņķī un pārmeklēt arī otru pusi. Visi jakāni ir lielisks peldētāji un nirēji.

Vairošanās sezonas laikā mātītēm ir savas teritorijas, un riesta laikā tās cenšas sapāroties ar pēc iespējas vairākiem tēviņiem. Tēviņš uz ūdens iekārto peldošu ligzdu, kurā mātīte iedēj 4 olas. Pērēšanas rūpes uzņemas tēviņš, kā arī viņš aizsargā ligzdu no ienaidniekiem. Ja ligzda sāk grimt un olām draud briesmas, tēviņš tās paņem zem spārniem un pārnes uz jaunu, drošāku vietu. Kamēr tēviņš perē olas, mātīte dodas pie nākamā tēviņa. Rūpes par cāļu audzināšanu mātītes neuzņemas. 

## Sistemātika
* **Āfrikas jakānu ģints** (*Actophilornis*) 
** Āfrikas jakāns (*Actophilornis africana*)
** Madagaskaras jakāns (*Actophilornis albinucha*)

## Atsauces
Jakāni

**Jakāni**, **jakānu ģints** (*Jacana*) ir viena no jakānu dzimtas (*Jacanidae*) ģintīm. Šajā ģintī ir divas sugas, kas dzīvo Centrālamerikas un Dienvidamerikas tropu biomā. Abas sugas izskatās ļoti līdzīgas un tās var atšķirt tikai pēc pieres sekstes krāsas. Sarkanpieres jakānam tā ir koši sarkana, dzeltenpieres jakānam dzeltena. Abu sugu jaunie putni izskatās vienādi, jo sekstes tiem vēl nav attīstījušās.

## Ieradumi
Jakāni ir trokšņaini putni. Tie klaigā nepārtraukti gan lidojot, gan cīnoties, gan savstarpēji sasaucoties. Tie barojas ar kukaiņiem, gliemjiem, sīkām zivtiņām un ūdensaugu sēklām, jebko, ko var atrast uz un ap ūdensaugiem. Jakāni ir lieliski peldētāji un nirēji. Tie ne tikai uzlasa visu, kas atrodams uz lapām, bet mēdz lapas apgriezt riņķī un pārmeklēt arī otru pusi. Sausās sezonas laikā jakāns uzturas mitru vietu tuvumā, brienot un pārmeklējot dubļus un dūņas. 

Lai arī apspalvojums tēviņiem un mātītēm ir vienāds, mātītes ir daudz lielākas par tēviņiem. Mātītēm ir dominantā loma jakānu attiecībās. Katrai mātītei ir sava teritorija, kura tiek aizsargāta no citām mātītēm. Cīņas var būt ļoti agresīvas. Savā teritorijā mātīte pārojas ar visiem tur dzīvojošiem tēviņiem. Tēviņš uz ūdens iekārto peldošu ligzdu, mātīte tajā iedēj 4 melni iesvītrotas, brūnas olas. Perēšanas rūpes uzņemas tēviņš, kā arī viņš aizsargā ligzdu no ienaidniekiem. Kamēr tēviņš perē olas, mātīte dodas pie nākamā tēviņa. Rūpes par cāļu audzināšanu mātītes neuzņemas. Ja olas vai cāļi kādam no tēviņiem aiziet bojā, mātīte ligzdā iedēj nākamās olas. Pēc statistikas datiem izdzīvo tikai 50% no visiem izperētajiem cāļiem. Tikko izšķīlies no olas, cālēns uzreiz spēj staigāt un meklēt barību.

Ja kādu iemeslu dēļ mātīte iet bojā, viņas teritoriju pārņem jauna mātīte. Tādā gadījumā vecās mātītes cālēniem draud briesmas, jo tos var nogalināt jaunā teritorijas saimniece, kas nogalināto cāļu vietā tēviņam ligzdā izdēj jaunas olas. Tēvs par saviem cālēniem rūpējas 2 mēnešus, mācot meklēt barību uz lapām un zem lapām. Kad cālēni paaugas, tie cāļa pūkas nomaina pret pieaugušu putnu spalvām, bet to apspalvojums ir atšķirīgs. Jaunie putni ir balti ar kastaņbrūnu muguru un galvas virspusi, tiem nav arī sarkanās sekstes.

## Sistemātika
***Jakānu ģints** (*Jacana*) 
** Dzeltenpieres jakāns (*Jacana spinosa*)
** Sarkanpieres jakāns (*Jacana jacana*)

## Galerija


Image:Jaçanã.jpg|Sarkanpieres jakāns
Image:Northern Jacana.jpg|Dzeltenpieres jakāns


## Atsauces
Jakovs Rafaļsons

**Jakovs Orlovs** (), dzimis un plašāk pazīstams kā **Jakovs Rafaļsons** (, arī *Яша*; dzimis ), ir ebreju izcelsmes Latvijas aktieris, teātra režisors un politiķis.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Makijivkā Ukrainā Ābrama Rafaļsona ģimenē. 1964. gadā pārcēlās uz dzīvi Rīgā, bet mācījās Jaroslavļas teātra skolā (1966—1970).
Strādāja Mičurinskas, Voroņežas, Sevastopoles un Tomskas drāmas teātros, arī Maskavas teātros "Наш театр" un "Глобус".

Kopš 1991. gada strādā Krievu drāmas teātrī Rīgā (tagad Mihaila Čehova Rīgas Krievu teātris).

J. Rafaļsons precējies ar aktrisi Margaritu Orlovu, pieņēmis sievas uzvārdu. Ir dēls Maksims.

### Darbs kino un teātrī
Filmējās vairākās filmās ("Tiritomba jeb Zelta zivtiņa", "Rūdolfa mantojums", "Skroderdienas Silmačos" u.c.) un seriālos ("Neprāta cena", "UgunsGrēks"), arī ierunāja lomas animācijas filmās ("Šreks Trešais"), bija režisors Daugavpils teātra izrādei "O, sievietes".

### Apbalvojumi
* Krievijas PFSR nopelniem bagātais skatuves mākslinieks
* 1996. gada "Spēlmaņu nakts" gada labākā aktiera balvu par Kapteiņa lomu izrādē "Nāves deja",
* 2001. gadā — "Spēlmaņu nakts" gada labākā aktiera balvu par Skapēna lomu izrādē "Skapēna blēdības",
* Triju Zvaigžņu ordenis, 3.. šķira (2003)
* Harija Liepiņa balva (2018).
* 2024. gadā saņēma Žaņa Katlapa balvu par sasniegumiem, kas uz Latvijas teātra skatuvēm mākslinieciski apliecina nācijas pamatvērtības.
* Spēlmaņu nakts balvu par mūža ieguldījumu (2025)

## Politiskā darbība
2020. gada ārkārtas vēlēšanās J. Rafaļsons kandidēja un tika ievēlēts Rīgas domē no partijas "Gods kalpot Rīgai!" saraksta. 2023. gada oktobrī Rafaļsons nolika deputāta mandātu, skaidrojot to ar "paredzētiem projektiem radošajā jomā".

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Jakovs Rafaļsons filmas.lv
* Jakovs Rafaļsons  izrades.lv
C4

thumb|right|200px|Detonatoru pievienošana C4 blokam.
**C4** ir viena no "C" grupas plastiskajām sprāgstvielām. Šo sprāgstvielu visbiežāk izmanto armijas vajadzībām. C4 sastāvā ir RDX kas tiek izmantots par komponentu plastiskajās sprāgstvielās. Cipars aiz C norāda spridzekļa jaudu, jo mazāks cipars aiz C jo tas jaudīgāks. Lielbritānijā šī sprāgstviela ir zināma kā **PE-4**.

C-4 tekstūra ir līdzīga kā plastilīnam. Šī sprāgstviela ir ļoti stabila un sprādzienu var iegūt tikai ar ekstrēma karstuma un spiediena, ko var iegūt no detonatora.
## Drošība
ASV bruņotie spēki ir veikuši daudz testus, lai pierādītu C-4 stabilitāti. Sensitivitātes testi uzrādīja, ka C4 ir mazāk sensitīvs nekā C3. Šajos testos uz C4 tika šauts. 20% no paraugiem aizdegās, bet neviens paraugs neuzsprāga. Citos testos kā piemēram fokusētās enerģijas(Shaped charge), trieciena stimula un simpātiskās detonācijas (Sympathetic detonation) C4 nepierādīja sevi tik labi.

## Mītu grāvēji
Raidījuma "Mītu grāvēji" 2011. gada sezonas sērijā *Flying Guillotine* tika pārbaudīts mīts, ka C4 ir tik stabils, ka to var aizdedzināt un to var izmantot ārkārtas apstākļiem kā kurināmo aizvietotāju. Eksperimenta gaita bija šāda: Lai pārbaudītu vai C4 deg, tas tikai aizdedzināts. Materiāls dega apmēram 2 minūtes un sasniedza temperatūras ap 538 °C (1,000 °F). Šis mīts izrādījās patiess.

## Ārējās saites
* HowStuffWorks article
Adatādaiņi

**Adatādaiņi** (*Echinodermata*) ir jūras bentosa dzīvnieku tips. Tie līdz ar hordaiņiem tiek iedalīti otrmutnieku apakšnodalījumā. Savdabīga pieaugušo adatādaiņu īpatnība ir sekundārā radiālā simetrija. Adatādaiņi ir ļoti sena grupa. Tā kā tiem labi izteikts skelets, tie ļoti bagātīgi atrodami fosilā stāvoklī. Pagājušajos ģeoloģiskajos periodos tie ir bijuši daudzveidīgāki, nekā tagad.

## Raksturojums
Bez izņēmuma jūras dzīvnieki, pieaugušā stāvoklī parasti ar starainu simetriju. Kāpuru stadijās labi izteikta divpusējā simetrija, tāpēc pieaugušo starainā simetrija tiek uzskatīta par sekundāru, kas izveidojusies, pārejot uz sēdošu vai mazkustīgu dzīvesveidu. Vairākumam formu labi izteikts iekšējais jeb mezodermālais skelets. Tas sastāv no atsevišķiem kaļķa elementiem, kas dažos gadījumos saaug nepārtrauktās bruņās. Uz adatādaiņu skeleta ārējās virsmas ir dažāda veida izaugumi: adatas, pedicelārijas u.c. (no tā cēlies adatādaiņu nosaukums).

Ķermeņa dobums sekundārs, t.i. celoms, pie tam tas labi attīstīts. Ir īpatnēja ūdensvadu, jeb ambulakrālā sistēma, kas izpilda galvenokārt kustību funkciju.

Interesanta adatādaiņu īpatnība ir tā, ka to vairākumam ir trīs nervu sistēmas - ektoneirālā, hiponeirālā un entoneirālā. Visas trīs nervu sistēmas piekļaujas pie epitēlija. Pirmā nervu sistēma veidojas no ādas epitēlija, otrā no pseidohemālās sistēmas epitēlija, trešā no celoma epiteliālā izklāja. Trešā nervu sistēma sevišķi interesanta, jo izņēmuma kārtā veidojusies no mezodermas.

## Saimnieciskā nozīme
Adatādaiņu praktiskā nozīme nav liela. Dažus no tiem izmanto pārtikai, daudzi noder rūpniecisko zivju, piemēram, plekstu barībai. Reizēm adatādaiņu čaulas pielieto dizainā, kā dekoratīvus elementus.

## Sistemātika
Mūsdienās pazīstamas pavisam ap 6000 adatādaiņu sugas.

* apakštips: (†) *[[Homalozoa]]* Gill & Caster, 1960
:* klase: (†) Homostelea
:* klase: (†) Homoiostelea
:* klase: (†) Stylophora
:* klase: (†) Ctenocystoidea Robison & Sprinkle, 1969

* apakštips: *[[Crinozoa]]*
:* klase: jūras lilijas (*Crinoidea*)
:* klase: (†) Eocrinoidea Jaekel, 1899
:* klase: (†) Paracrinoidea Regnéll, 1945
:* klase: (†) Jūras lodītes (*Cystoidea* von Buch, 1846)

* apakštips: *[[Asterozoa]]*
:* klase: ofiūras jeb čūskastes (*Ophiuroidea*)
:* klase: jūras zvaigznes (*Asteroidea*)

* apakštips: Echinozoa
:* klase: jūras eži (*Echinoidea*)
:* klase: holotūrijas jeb jūras gurķi (*Holothuroidea*)
:* klase: (†) Ophiocistioidea
:* klase: (†) Helicoplacoidea
:* klase: (†) Arkarua
:* klase: (†) Homalozoa

* apakštips: (†) *[[Pelmatozoa]]*
:* klase: (†) Edrioasteroidea
:* klase: (†) Eocrinoidea
:* klase: (†) Edriaosteroidea

* apakštips: (†) *[[Blastozoa]]*
:* klase: (†) Jūras pumpuri (*Blastoidea* Say, 1825)

(†) — izmirušu organismu grupa.

## Ārējās saites
Filips Halsmans

**Filips Halsmans** (; dzimis  Rīgā, Latvijā, miris  Ņujorkā, ASV) bija fotogrāfs, pazīstams ar saviem fotoportretiem amerikāņu ilustrētajā žurnālā *[[Life (žurnāls)|Life]]*. Viens no ievērojamākajiem 20. gadsimta 40. — 70. gadu fotogrāfiem, kas pasaules slavu iemantojis ar dažādu valstu izcilu kultūras darbinieku, intelektuāļu un politiķu parādes un psiholoģiskajiem portretiem. Viņa fotogrāfijas vadošajos ASV žurnālos lielā mērā veidoja priekšstatu par amerikāņu sabiedrības labklājību, optimismu un pašpārliecinātību.

Iemīļots Halsmana paņēmiens bija likt fotografējamajam cilvēkam lēkt — "kad jūs lūdzat cilvēkam lēkt, viņa uzmanība ir pārsvarā vērsta uz lēkšanu un, maskai nokrītot, parādās reālā persona".

Dzimis Rīgā ebreju ģimenē. Viņa tēvs bija zobārsts Makss Halsmans un māte ģimnāzijas direktore Ita Grintuha. Jau agrā bērnībā ģimene pametusi Rīgu un devusies uz Vāciju.

## Darbi
* *Philippe Halsman's Jump Book*. New York:  Simon and Schuster, 1959
* *Halsman on the Creation of Photographic Ideas*, 1961

## Ārējās saites
* Philippe Halsman: A Retrospective
* When He Said „Jump ...“ Philippe Halsman defied gravitas
Hestija

thumbnail|200px|Hestija
**Hestija** ir uguns dieviete grieķu mitoloģijā, pavarda sargātāja. Nekad nav precējusies, Zeva māsa. Reti sastopama grieķu mītos.

## Ārējās saites
True Blue

**True Blue** ir amerikāņu dziedātājas Madonnas trešais studijas albums, kuru ierakstu kompānija Sire Records izdeva 1986. gada 30. jūnijā. 1995. gada 9. februārī RIAA šim albumam pasniedza septiņkārtējo platīna sertifikātu, kas saistīts ar 7 miljoniem pārdotu albumu ASV un kopējo pārdoto albumu skaitu pasaulē, kas uz šo brīdi (2008. gada Janvāris) sasniedz vairāk kā 20 miljoni eksemplāru. Albums izdošanas brīdī nekavējoties sasniedza albumu topu pirmo vietu divdesmit astoņās valstīs un šis sasniegums tika ierakstīts Gīnesa rekordu grāmatā. 2001. gadā ierakstu kompānija Warner Bros. izdeva digitāli atjaunotu albuma versiju, kurā tika iekļautas papildus divas remiksētas dziesmas.

## Albuma vēsture
Šajā albumā Madonna turpināja sadarbību ar producentu Stefanu Beju, kā arī sāka sadarbību ar producentu Patriku Leonardu. Atšķirībā no iepriekšējiem diviem albumiem Madonna un Like A Virgin, šajā albumā Madonna sarakstīja vai arī piedalījās vārdu rakstīšanā praktiski katrai dziesmai un darbojās arī kā producente savam albumam. Albums tapa laika posmā no 1985. gada otrās puses līdz 1986. gada sākumam un šis laiks sakrita arī ar Madonnas pirmās laulības laiku ar amerikāņu aktieri Šonu Pennu. Mūziķe šo albumu novēlēja Pennam — "vēsākajam čalim visumā" ("the coolest guy in the universe").

## Dziesmu saraksts

## Singli

## Skatīt arī

* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājas lapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājas lapa
Lattelecom TV

Lattelecom piedāvā trīs veidu ciparu televīziju — Lattelecom interneta televīzija, kas pieejama portālā Apollo.lv visiem Lattelecom interneta lietotājiem, Lattelecom digitālā virszemes televīzija un Lattelecom interaktīvā televīzija, kas nodrošina iespēju klientam izvēlēties, ko un kad skatīties.

## Interaktīvā TV

**Lattelecom interaktīvā TV** — telekomunikāciju pakalpojums, kuru sniedz Lattelecom, izmantojot IPTV risinājumu un publisko datu pārraides tīklu ar platjoslas piekļuvi. Pakalpojums telekomunikāciju tirgū komerciāli tiek piedāvāts kopš 2007. gada 17. aprīļa.
Lattelecom interaktīvā TV nodrošina interaktivitāti — iespēju klientam izvēlēties, ko un kad skatīties. Lattelecom interaktīvā TV piedāvā virtuālo video nomu, pārraižu arhīvu (timeshift), raidījumu un filmu ieraksta funkciju un citas iespējas. Viena no tām, piemēram, ir kanālu apraide HD (augstas izšķirtspējas) kvalitātē. Interaktīvās TV signāls tiek raidīts izmantojot platjoslas interneta pieslēgumu, kas nodrošina gan interneta, gan televīzijas pieslēgumu pa vienu vadu (tālruņa līniju). Abonentam tas nozīmē, ka mājās nav jāvelk papildu kabeļi vai pie mājas jāstiprina satelīta šķīvis.

***Pakalpojuma būtība:***
Piegādāt un nodrošināt televīzijas kanālu saturu lietotājiem, izmantojot platjoslas pieslēgumu.

## Virszemes TV

Kopš 2009. gada sākuma Lattelecom, uzvarot Latvijas Republikas Satiksmes ministrijas izsludinātajā konkursā, sadarbībā ar Latvijas Valsts radio un televīzijas centru (LVRTC) realizē Latvijā pāreju no analogās uz ciparu TV apraidi. Lattelecom digitālā virszemes televīzija ir pa gaisu ar radio viļņiem pārraidīts signāls, kas uztverams ar istabas vai jumta antenas palīdzību. Tiem skatītājiem, kas patlaban ar istabas vai jumta antenām skatās analogo televīziju, ir jāiegādājas televizora palīgierīce — dekoders, lai turpinātu to darīt. Plānots, ka virszemes TV bezmaksas būs skatāmi visi Latvijas nacionālie kanāli — LTV1, LTV7, LNT, TV3 un TV5.

2009. gada nogalē Lattelecom ir bijis 55 tūkstoši televīzijas klientu — interaktīvo TV lietojuši 43 tūkstoši cilvēku, bet virszemes TV maksas paketes — ap 12 tūkstošiem. Kopumā 2009. gada beigās Lattelecom virszemes TV regulāri skatījušies 20 tūkstoši mājsaimniecību.

## Interneta televīzija

Lattelecom interneta televīzija, jeb Lattelecom iTV ir televīzija, kas pieejama portālā Apollo.lv visiem Lattelecom interneta lietotājiem.

## Atsauces
Like A Prayer

**Like A Prayer** ir amerikāņu dziedātājas Madonnas ceturtais studijas albums, kuru ierakstu kompānija Sire Records izdeva 1989. gada 21. martā. Uz šo brīdi (2011. gada aprīlis) kopumā pasaulē ir pārdoti aptuveni vairāk kā 18 miljoni albuma kopiju.

## Albuma vēsture
Albums tiek uzskatīts par tā laika vispilnīgāko un interesantāko Madonnas studijas albumu. Tajā iekļauti gan roka, popa, soulmūzikas skaņas, kā arī fanka elementi. Ietekmīgais mūzikas žurnāls "Rolling Stone" izteicās par albumu *Like A Prayer*, ka tas esot "...tik tuvu mākslai, cik vien popmūzika to spēj" ( "...as close to art as pop music gets").

Albums tika ierakstīts 1988. gadā un pie tā strādāja jau zināmi producenti Patriks Leonards un Stefans Brejs. Viena dziesma tika ierakstīta kopā ar R&B mūziķi Prince. Albumā tika iekļautas pāris dziesmas, kurās Madonna pirmo reizi atklāti runā par savas mātes nāvi (dziesma "Promise To Try"). Mūziķe šo albumu novēlēja savai mātei "...kura iemācīja mani lūgt" ("my mother who taught me to pray"). Dziesma "Till Death Do Us Part" tika veltīta viņas vīram Šonam Pennam kā liecību izirušajai laulībai.

## Dziesmu saraksts

## Singli

## Skatīt arī
* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājas lapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājas lapa
Gvena Stefani

**Gvena Renē Stefani** (, dzimusi ) ir amerikāņu ierakstu māksliniece un modes dizainere. Savu dziedātājas karjeru Stefani sāka 1980. gadu otrajā pusē kā sava brāļa Ērika izveidotās rokgrupas *[[No Doubt]]* soliste.
## Dzīvesgājums

Gvena Stefani savu pirmo solo albumu *[[Love. Angel. Music. Baby.]]* izdeva 2004. gadā. Albumā pārsvarā bija jūtama 1980. gadu mūzikas ietekme, Gvenai Stefani vairāk pievēršoties popmūzikai un deju mūzikai. Debijas albums guva starptautiskus panākumus, tas tika pārdots vairāk nekā 7 miljonos kopiju pasaulē. Viņas otrais albums *[[The Sweet Escape]]* tika izdots 2006. gadā un guva nedaudz mazākus, tomēr kopumā labus panākumus. Gan solokarjeras, gan darbības grupā *No Doubt* laikā Gvenas Stefani albumi ir pārdoti vairāk nekā 30 miljonos kopiju pasaulē.

2003. gadā Gvena Stefani debitēja arī modes industrijā, izdodot savu apģērbu līniju *L.A.M.B.*, bet 2005. gadā to turpināja ar apģērbu līniju *Harajuku Lovers*. Stefani ir kopš 2002. gada ir precējusies ar britu alternatīvo rokmūziķi Gevinu Rosdeilu, 2006. gadā viņiem piedzima pirmais dēls.

## Diskogrāfija

### Ar ''No Doubt''
* *[[No Doubt (albums)|No Doubt]]* (1992)
* *[[The Beacon Street Collection]]* (1995)
* *[[Tragic Kingdom]]* (1995)
* *[[Return of Saturn]]* (2000)
* *[[Rock Steady (albums)|Rock Steady]]* (2001)

### Solo
* *[[Love. Angel. Music. Baby.]]* (2004)
* *[[The Sweet Escape]]* (2006)

### Singli

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Kluazonisms

thumb|250px|''Bretoņu sievietes un bērni'', akvarelis,<br />Emīls Bernārs
**Kluazonisms** - paņēmiens glezniecībā, kas apvieo vitrāžu mākslu, japāņu kultūras bilžu un Bizantijas emalju tehnoloģiju. Tajā manāms misticisms, simbolisms. Kluazonismu ieviesa Emīls Bernārs un Luī Anrī. To savos darbos izmantoja arī Pols Gogēns.
Dzejnieks

thumbnail|200px|Kaligramma, kurā ar dzejas palīdzību ir izveidots cilvēka tēls
**Dzejnieks**, arī **poēts**, ir rakstnieks, kas raksta dzeju. Dzejnieki mēdz rakstīt darbus arī citos literatūras žanros, piemēram, prozā, kā arī mēdz piedalīties dzejas lasījumos. Dzejnieku darbi nereti netieši norāda uz attiecīgās tautas vai nācijas kultūras un literatūras līmeni, raksturo konkrētus notikumus un laika periodus. Dzejnieki ir pastāvējuši kopš antīkās vēstures un rakstījuši teju visās valodās; dzejnieki ir pielietojuši plašus dzejas stilus, kuri ir mainījušies līdz ar izmaiņām sabiedrībā un kultūrā.

Tāpat kā citiem literātiem, arī dzejniekiem augstākais apbalvojums ir Nobela prēmija literatūrā.

## Ārējās saites
Zarasi

**Zarasi** () ir pilsēta un pašvaldības centrs Lietuvā. Pilsēta atrodas Latvijas pierobežā. Kūrortpilsēta un pilsētbūvniecības piemineklis.

Pilsētā ir trīs ezeri: Zarasis, Zarasaitis un Balts. Zarasos ir novada muzejs, kas darbojas 19. gadsimtā būvētā ēkā. Divas baznīcas: Sv. Jaunavas Marijas katoļu baznīca un vecticībnieku dievnams.

## Nosaukums
Lietuviešu valodnieks Kazimirs Būga uzskata, ka pilsētas nosaukums cēlies no apvidus pirmiedzīvotāju sēļu valodas. Uz ezera salas celtās apmetnes nosaukums bijis *Ezerasas*, no kā tapis poļu valodas atvasinājums *Jeziorosy*. Miests no 1836. līdz 1918. gadam pazīstams kā **Novoaleksandrovska** (, nosaukts imperatora Nikolaja I dēla Aleksandra vārdā), bet no 1918. līdz 1929. gadam — kā **Ežerēni** ().

## Vēsture
Zarasi atrodas vēsturiskās Sēlijas zemes dienvidu daļā. 13.—15. gadsimtā tā bija strīdus teritorija starp Livonijas ordeni un Lietuvas dižkunigaitiju. Rakstos pirmoreiz minēta 1506. gadā kā vieta pie Livonijas robežas, kurai cauri gāja Viļņas—Dinaburgas tirdzniecības ceļš. Novembra sacelšanās laikā 1831. gada aprīlī Emīlijas Plāteres vadītā nemiernieku vienība ieņēma Zarasus.

## Ievērojami cilvēki
Pilsētas pievārtē dzimis krievu ģenerālis Pjotrs Vrangelis (*Пётр Николаевич Врангель*, 1878—1928). Novoaleksandrovskas Lauksaimniecības un mežkopības institūtā 1901.—1903. gadā studēja vēlākais latviešu arhitekts Ernests Pole. 20. gadsimta trīsdesmitajos gados Zarasos policijas uzraudzībā dzīvoja politiķis Augustīns Voldemārs (*Augustinas Voldemaras*, 1883—1942).

Zarasi ir latviešu basketbolistes Uļjanas Semjonovas (1952—2026) un Saeimas deputāta Ivana Ribakova (1960) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aukštojs

thumb|Akmens kalna virsotnē ar noapaļotu tā augstumu — 294 m
thumb|Skatu tornis
**Aukštojs** ( jeb *Aukštàsis kálnas*) ir Lietuvas augstākais punkts virs jūras līmeņa. Kalns atrodas ~24 km uz dienvidaustrumiem no Lietuvas galvaspilsētas Viļņas, netālu no Baltkrievijas robežas.

2004. gadā Viļņas Gedimina Tehniskās Universitātes speciālisti noteica precīzu šīs virsotnes augstumu, kas ir 293,84 m. Līdz tam par Lietuvas augstāko virsotni tika uzskatīts Jozapines kalns (), kura augstums ir tikai nedaudz mazāks kā Aukštojam — 292,7 m.

## Atsauces
Jozapines kalns

thumb|250px|Jozapines kalns Medininku augstienes kartē
**Jozapines kalns** () ir kalns Lietuvā aptuveni 23,5 km uz dienvidaustrumiem no Viļņas pie Baltkrievijas robežas (~4 km), aptuveni 1 km uz dienvidrietumiem no Medininku pils.

Šis kalns ar savu augstumu 292,7 m vjl. ilgu laiku tika uzskatīts par Lietuvas augstāko kalnu. 2004. gadā Viļņas Gedimina Tehniskās Universitātes speciālisti konstatēja, ka augstākā Lietuvas virsotne tomēr ir netālu esošais Aukštojs (293,84 m).
thumb|250px|Jozapines kalns

## Atsauces

## Ārējās saites
Reģistrs (elektronika)

**Reģistrs** ir no vairākiem trigeriem sastāvoša ciparu elektroniskā shēma.
Izšķir bīdes reģistru un paralēlo reģistru, kā arī ir kombinētie reģistri.
 
## Paralēlais reģistrs
thumb|right|Paralēlā reģistra apzīmējums shēmās.
thumb|right|Paralēlā reģistra, izveidota no D trigeriem, shēmas piemērs.
**Paralēlais** reģistrs saņem informāciju (vārdu) paralēlā kodā t.i. katrai binārā skaitļa kārtai atbilst sava ieeja. Pienākot takts impulsam, reģistra trigeri pārslēdzas atbilstoši ieeju signālu līmeņiem.

## Bīdes reģistrs
thumb|right|Bīdes reģistra apzīmējums shēmās.
thumb|right|Bīdes reģistra, izveidota no D trigeriem, shēmas piemērs.
**Bīdes** jeb virknes reģistrs ar katru takts impulsu pārbīda savu informāciju par vienu pozīciju, tam ir speciāla virknes ieeja, no kuras signāls tiek padots uz jaunākās kārtas trigera ieeju.

Pienākot takts impulsam katrs bīdes reģistra trigers pārslēdzas iepriekšējā trigera stāvoklī, bet jaunākās kārtas trigers ieejas signāla stāvoklī.
Vox Maris

thumb|Vox Maris logotips
**Vox Maris** ir Lietuvas reģionālā mūzikas, izklaides un informācijas radio stacija. Stacija raida FM 99&nbsp;MHz viļņos 60&nbsp;km zonā ap Klaipēdu, kā arī FM 96,8&nbsp;MHz viļņos Viļņas pilsētā un 70&nbsp;km ap to.

## Vēsture
Radio stacija "Vox Maris" sāka apraidi 2004. gada martā. Radio studija tika izveidota pašā Klaipēdas pilsētas centrā, klubā "Relax". Kopš 2006. gada septembra "Vox Maris" pārraides dzirdamas arī internetā. No 2007. gada 24. janvāra radio translācija tika uzsākta arī Lietuvas galvaspilsētā Viļņā, kur, tāpat kā Klaipēdā, studijas telpas ierīkotas klubā "Relax". Abu pilsētu studijas savienotas nepārtrauktā radio tiltā.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa (lietuviešu val.)
Anta Klints

**Anta Klints** (īstajā vārdā **Anna Emīlija Jekste**, dzimusi  Liepājā, mirusi  Rīgā) bija latviešu teātra aktrise. Atveidoja komiskas, satīriskas, dramatiskas un traģiskas lomas. Plašu popularitāti iemantoja bērniem domātos radioraidījumos.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1893. gadā Liepājas ostas krāvēja un namsaimnieka Jāņa Jekstes ģimenē. Pusbrālis Alberts Jekste vēlāk kļuva par inženieri un filmu producentu.

1912. gadā uzsāka skatuves gaitas Liepājas "Liepas" teātrī, vēlāk Liepājas Latviešu teātra (1913-1915), Jaunā Pēterpils latviešu teātra (1916-1918), Latvijas Nacionālā teātra (1919-1921 un no 1924), Dailes teātra (1921-1924) aktrise. 
No 1926. līdz 1939. gadam bija precējusies ar aktieri un režisoru Alfredu Amtmani-Briedīti.

Pēc Otrā pasaules kara filmējās Rīgas Kinostudijas filmās "Pēc vētras" (1956), "Kārkli pelēkie zied" (1961), "Mērnieku laiki" (1968).

Mirusi 1970. gadā Rīgā. 1974. gadā tika izdotas Antas Klints atmiņas *Tā nebija lietaina diena*.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Tautas skatuves māksliniece (1950)  
* Staļina prēmija (1951)

## Piemiņa
Aktrises vārdā nosaukta Antas Klints iela Liepājā.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
Viļņas Ģedimina tehniskā universitāte

**Viļņas Ģedimina tehniskā universitāte** (, **VGTU**) ir Lietuvas augstākā akadēmiskā skola.

## Struktūra
* Antana Gustaiča aviācijas institūts
* Vides inženierijas fakultāte
* Arhitektūras fakultāte
* Elektronikas fakultāte
* Pamata zinātņu fakultāte
* Humanitārais institūts
* Celtniecības fakultāte
* Transporta inženierijas fakultāte
* Tiesību katedra
* Starptautiskais studiju centrs
Ignalina

**Ignalina** () ir pilsēta Lietuvā, Utenas apriņķī, Ignalinas rajona un divu seņūniju administratīvais centrs.

Kaut arī Ignalinas AES ir nosaukta šīs pilsētas vārdā, 2009. gada beigās slēgtā elektrostacija atrodas Visaginā, kas ir krietni uz ziemeļiem no Ignalinas. Pie pilsētas — Aukštaitijas nacionālais parks.

Ignalina ir biatlonistes Diānas Rasimovičūtes dzimtā pilsēta.

## Vēsture
Ignalina pirmoreiz oficiāli minēta 1810. gadā, kad Ignats Tīzenhauzens nopirka Gineitišķu muižu un pievienoja to pie Ignalinas. Apdzīvotā vieta sāka augt straujāk 1862. gadā, kad, uzbūvējot Sanktpēterburgas — Varšavas dzelzceļu, uz austrumiem no Ignalinas muižas tika uzcelta koka dzelzceļa stacija. 1950. gadā Ignalinai piešķīra pilsētas statusu un tā kļuva par Ignalinas rajona centru.

## Sadraudzības pilsētas
Ignalinas sadraudzības pilsētas ir:
* 20px Būrena, 
*  Helle, 
* 20px Kongsvingera, 
* 20px Nordodala,  Norvēģija
* 20px Prahatice, 
* 20px Serocka, 

Līdzdarbojas projektā Eiroreģions "Ezeru novads" (liet. *Ežerų kraštas*; baltkr. *Oziornyj kraj*):
*  (Braslavas rajons, Glubokas rajons, Moru rajons, Pastavu rajons, Vjerhņadzvinskas rajons)
*  (Daugavpils rajons, Daugavpils, Rēzeknes rajons, Rēzekne, Krāslavas rajons, Preiļu rajons)
*  (Švenčoņu rajona pašvaldība, Utenas rajona pašvaldība, Zarasu rajona pašvaldība, Visagina)

## Atsauces

## Ārējās saites
Who's That Girl

**Who's That Girl** ir amerikāņu dziedātājas Madonnas pirmais filmas oriģinālmūzikas (OST) albums tāda paša nosaukuma filmai, kuru ierakstu kompānija Sire Records izdeva 1987. gada 21. jūlijā. Filma "Who's That Girl" uz ekrāniem iznāca 1987. gada 7. augustā. Filmas oriģinālmūzikas albums visā pasaulē uz šo brīdi (2008. gada janvāris) ir pārdots aptuveni 6 miljonos kopiju.

## Albuma vēsture
Šajā albumā Madonna ir iedziedājusi četras dziesmas, turpinot savu sadarbību ar producentiem Patriku Leonardu un Stefanu Breju. Pretēji mākslas filmai, oriģinālmūzikas albums momentāli kļuva par starptautisku hitu, sasniedzot Lielbritānijas, ASV un citu valstu topu pirmās vietas.

## Dziesmu saraksts

## Singli

## Skatīt arī

* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājas lapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājas lapa
You Can Dance

**You Can Dance** ir amerikāņu dziedātājas Madonnas pirmais dziesmu remiksu albums, kuru ierakstu kompānija Sire Records izdeva 1987. gada 17. novembrī. Albumā ir iekļautas labāko dziesmu remiksa versijas no mūziķes pirmajiem trīs albumiem, kā arī jauna dziesma "Spotlight". Dziesmu remiksu albums visā pasaulē uz šo brīdi (2008. gada Janvāris) ir pārdots aptuveni 7 miljonos kopiju.

## Albuma vēsture
Šī ideja samiksēt kopā vairāku skaņdarbus tika īstenota arī Madonnas 2005. gada albumā Confessions On A Dance Floor. Tomēs šis bija mūziķes vienīgais albums, kurš nespēja iekļūt ASV albumu topā kaut gan neskatoties uz to, ka no šī albuma netika oficiāli izlaists neviens singls, ASV tika pārdots 1 miljons kopiju. Albuma panākumi iedvesmoja izlaist savus remiksu albumus arī tādiem mūziķiem kā Pola Abdula, Bobijs Brauns, Džūdija Vatleja un Milli Vanilli.

## Dziesmu saraksts

Piezīmes: Dziesmas 1—4 un 5—7 ir samiksētas kopā vienā skaņdarbā. Dziesmas 8—12 ir atsevišķi skaņdarbi (Dub versijas). Vinila formāta netika iekļautas papildu dziesmas.

## Singli

## Skatīt arī

* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Ārējās saites

* Madonnas oficiālā mājas lapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājas lapa

## Piezīmes un atsauces
Anaksagors

**Anaksagors** (500. gads p.m.ē. — 428. gads p.m.ē.) bija sengrieķu filozofs, fiziķis, matemātiķis un astronoms.

## Anaksagora filozofiskie uzskati

„Filozofija patiesībā, nav nekas tāds, ko var iemācīties, bet cilvēks var iemācīties domāt filozofiski.”

Par visa pamatu izvirza — homiomērijas (sēklas).
Viss ir dalāms bezgalīgi sīkās daļiņās, to ir bezgalīgs daudzums.
Ieved vēl jēdzienus — prāts. Visas daļiņas kārto viens speks.Vissmalkākā, tīrākā substance, jeb spēks, kam piemīt zināšanas par visu pagājušo, tagadējo, nākamo. Prāts ir jebkuras kustības avots, tas izsauc virmošanu, kas izplatās pa pasauli. Prāts ir bezgalīgs, valda pats pār sevi, viņš ietilpst dzīvajās būtnēs, ar ko tās atšķiras no nedzīvajām būtnēm. Prāts eksistē dabā un nosaka pasaules kārtību. Prāts ir vienkāršs, pašpietiekams un nav sajaukts ar lietām, tas eksistē pats par sevi, tas ietver sevī zināšanas par lietām. Prāts bija tas, kas iekustināja pasauli. Prāts lietas atdalīja un saglabāja.

Jutekļi dod ticamu pasaules ainu. Priekšmetiem piemīt tikpat daudzveidīgas īpašības, cik daudzveidīgi ir mūsu jutekļi.
Vai lietas var izzināt? Nē, jo mums valda tikai viedokļi par lietām, nevis zināšanas.

Kosmogonija:
Sākumā visas lietas, visas homiomērijas bija kopā — haosa stāvoklī. Apļveida kustība izrāva lietas no haosa un lietas sakārtojās pa visu pasauli. Līdzīgie savienojās: zeme — biezais, aukstais, šķidrais, tumšais utt. Nuss bija tas, kas iekustināja virpuli.

## Ārējās saites
Annuss

**Annuss** (sieviešu dzimtē Annusa) ir uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Augusts Annuss (1893—1984) — latviešu gleznotājs;
* Jānis Annuss:
** Jānis Annuss (1935—2013) — latviešu gleznotājs, fotogrāfs un mākslinieks;
** Jānis Annuss (1883—1964) — latviešu politiķis.
Imaginārā vienība

**Imaginārā vienība** ir tāds komplekss skaitlis, kura kvadrāts ir vienāds ar −1. To parasti apzīmē ar *i*. Imaginārā vienība nav reāls skaitlis, jo reāla skaitļa kvadrāts nevar būt vienāds ar −1.

## Skatīt arī

* Imaginārs skaitlis
Džozefs Makārtijs

**Džozefs Reimonds Makārtijs** (;  — ) bija īru katoļu izcelsmes ASV politiķis, senators no Viskonsinas štata no 1947. līdz 1957. gadam. Radikāls antikomunists, kura aktivitāte, administratīvi vajājot komunistiski un kreisi noskaņotus amerikāņus, lika rasties jēdzienam "makartisms".
## Ārējās saites

* "Papa" Prell's radio broadcast on "Tail Gunner Joe", including taped segments from the trial.
* The McCarthy–Welch exchange
* Joseph McCarthy Papers  Marquette University Library
Kopotie Ieraksti

**"Kopotie Ieraksti"** ir 2001. gadā izdota latviešu grupas "Jauns Mēness" albumu antoloģija, kurā iekļauti četri kompaktdiski. Pirmajā diskā "1987-1990" iekļautas "Jauns Mēness" pirmā sastāva ierakstītās dziesmas, kas līdz tam brīdim nebija izdotas ne kasetēs, ne vinila platēs, ne kompaktdiskos. Otrais disks ir atkārtoti izdots albums "Aizlaid šaubas negaisam līdz" (1991. gadā izdots vinila plates formātā). Trešais disks ir atkārtoti izdots albums "Izrāde spogulī" (1993. gadā izdots kasetes formātā). Savukārt ceturtais disks ir pārizdots albums "100 + 1 vēlēšanās" (1995. gadā).
Visi albumi ir digitāli pārstrādāti 2001. septembrī Siguldas studijā “SSS”.

## Dziesmu saraksts
**CD1 - "1987 - 1990"**
# "Nemanot" - 4:43
# "Mēness Tevi meklēt ies" - 3:47
# "Bailes" - 3:24
# "Pie tevis" - 4:44
# "Noslēpums" - 4:58
# "Es esmu vēl dzīvs" - 4:57
# "Nakts" - 6:45
# "Dziesma Tev" - 4:44
# "Tu nesmejies un neraudi nekad" - 4:33
# "Debesis nāks lejā" - 6:07
# "Pārcēlājs" - 5:16

**CD2 - "Aizlaid šaubas negaisam līdz"**
# "Ice" - 3:58
# "Running Up The Hill" - 4:52
# "Piekūns skrien debesīs" - 5:06
# "I Feel Like A Rock (When You Call Me)" - 4:25
# "Pagātne, tagadne, nākotne" - 1:22
# "War Without Pain" - 2:11
# "Nothing Will Happen Without Reason" - 5:06
# "If You're Gonna Be A Hero" - 4:11
# "Riddles" - 3:51
# "Aizlaid šaubas negaisam līdz" - 3:14

**CD3 - "Izrāde spogulī"**
# "All I Want All I Love" - 5:01
# "Pazudušais dēls" - 4:53
# "Mother" - 6:27
# "I Still Believe" - 3:47
# "Sea Of Love" - 4:03
# "Emptiness" - 5:13
# "A Show In A Mirror" - 3:39
# "Carry Me Back" - 3:55
# "Rīts pirms laika" - 2:39

**CD4 - "100 + 1 vēlēšanās"**
# "Mēmais sargs" - 4:59
# "Tavs superveikals" - 4:49
# "Divatā" - 4:01
# "Who I Am" - 3:06
# "Viens" - 4:42
# "Upe nesa ozoliņ'" - 4:56
# "Sapņi" - 4:17
# "On The Top Of The Hill" - 3:19
# "Trīs debess puses" - 4:16
# "Vai" - 3:46
# "100 + 1 vēlēšanās" - 3:38
# "Man ir gandrīz viss" - 2:29
Vesterns

[300px|thumb|Vesternu uzņemšanas laukums [Holivuda (Losandželosa)|Holivudā]]

**Vesterns** (no  — ‘rietumi’) ir mākslas žanrs literatūrā, kino, glezniecībā un tēlotājmākslā, kas attēlo notikumus Ziemeļamerikas Rietumos (Mežonīgajos rietumos) un bieži vien romantizē ASV Rietumu dzīvesveidu.

## Norises vieta un notikumi
Vesterna notikumi parasti norisinās 19. gadsimta otrajā pusē mežonīgajos rietumos, kā arī rietumu Kanādā un Meksikā, bet dažkārt vesterna žanrs piemērots izdomātiem notikumiem arī Argentīnā, Austrālijā un Brazīlijā. Vesternos attēlota baltādaino ieceļotāju sadursme ar zemju pirmiedzīvotājiem, rančo saimnieku cīņa par zemi un izdzīvošanu, šāvēju divkaujas, revolūcijas un nepakļaušanās vietējām varas pārstāvjiem.

## Galvenais varonis
[250px|thumb|Vesterna filmas „[Lielā vilciena aplaupīšana” galvenais varonis]]
Vesterna filmās galvenais varonis bieži vien ir vientuļš klaidonis (parasti kovbojs) vai prasmīgs šāvējs (*gunslinger*), kurš parasti ģērbies kovboja cepurē, briežādas biksēs, zābakos ar piešiem un lakatā ap kaklu, nēsā ieročus (parasti vai nu revolveri vai šauteni) un pārvietojas ar zirgu.

## Daba un apkārtne
Vesternos bieži vien ataino vietējās dabas (bieži vien tuksneša) skarbumu. Darbība notiek atsevišķā fortā, rančo vai zemnieku saimniecībā; kādā mazā, pierobežas pilsētiņā ar krodziņu, veikaliņu, banku, stalli un cietumu. Atsevišķi no šīs skarbās vides tiek attēlots vietējais krogs, kurā skan mūzika (spēlē sen neskaņotas klavieres), ir meitenes (parasti prostitūtas), tiek spēlēts vai nu pokers, vai blekdžeks, dzerts alus un viskijs.

## Ārējās saites
Gorbunovs

**Gorbunovs** (); sieviešu dzimtē Gorbunova (*Горбуно́ва*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Gorbunovs (*Александр Горбунов*; 1990) — Krievijas kosmonauts un inženieris;
* Anatolijs Gorbunovs (1942) — latviešu politiķis, Latvijas Republikas Augstākās Padomes priekšsēdētājs;
* Eduards Gorbunovs (zināms kā Edavārdi; 1990) — latviešu reperis.
Marijs Gells-Manns

**Marijs Gells-Manns** (*Murray Gell-Mann*, dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes ASV fiziķis. 1969. gada Nobela prēmijas fizikā laureāts par teorētiskajiem pētījumiem elementārdaļiņu fizikā.

Dzimis Ņujorkā ebreju ģimenē. Vecāki bija ieradušies ASV no Černovices, Austroungārijā (tagad Čerņivci, Ukrainā). Jau bērnībā tika uzskatīts par brīnumbērnu.

1948. gadā ieguva bakalaura grādu Jeila Universitātē, bet 1951. gadā beidza doktorantūru Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā.

20. gadsimta piecdesmitajos gados sāka pētīt salīdzinoši nesen atklātos kaonus un hiperonus. Ierosināja ieviest jaunu kvantu skaitli — dīvainību. 1961. gadā piedāvāja ieviest hadronu definīciju, bet 1964. gadā postulēja kvarku modeli. Paša kvarka nosaukumu Gells-Manns ieguva no Džeimsa Džoisa grāmatas "Finegana vāķēšana" rindas *Three quarks for Muster Mark!*.

Gells-Manns ir profesors Kalifornijas Tehnoloģiju institūtā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Marija Gella-Manna biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā