open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1018. gads

**1018**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Dzimuši
* nezināms datums - Viktors II (*Victor II*), Romas pāvests (miris 1057.)

## Miruši
* 1. decembris - Merzeburgas Tītmārs (*Thietmar von Merseburg*), hronists (dzimis 975.)
975. gads

**975**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
### Eiropa
* Anglijā kronēja karali Eduardu Mocekli
### Āzija
* Imperators Taidzu no Sun dinastijas iekaroja Hunaņas provinci.
* Sun dinastija iekaroja Naņ Tan valsti.

## Dzimuši
* 25. jūlijs — Merzeburgas Tītmārs (*Thietmar von Merseburg*), hronists (miris 1018.)
* Ištvāns I, Ungārijas karalis (miris 1038.)

## Miruši
* 8. jūlijs — Edgars I, Anglijas karalis
Albērs II

**Albērs II, Monako princis** (; dzimis ), pilnā vārdā **Albērs Aleksandrs Luī Pjērs Grimaldi** (*Albert Alexandre Louis Pierre Grimaldi*), ir Monako valsts galva. Viņa tēvs ir Monako princis Renjē III un māte — amerikāņu aktrise Greisa Kellija. Viņa māsas ir Hannoveres princese Karolīna un Monako princese Stefānija.  notika Albēra II kāzas ar Šarlīnu Vitstoku.

Agrāk Albērs II bija bobslejists, piedalījies piecās Olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Drū Brīss

**Drū Kristofers Brīss** (, izrunā: ; dzimis  Ostinā, Teksasas štatā, ASV) ir profesionāls ASV amerikāņu futbola spēlētājs, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā. Pašlaik (2012) pārstāv NFL klubu Ņūorleānas "Saints".

2001. gada NFL draftā viņu Sandjego "Chargers" izraudzījās ar kopējo 32. kārtas numuru. Šī kluba sastāvā viņš aizvadīja piecas sezonas un kopš 2006. gada pārstāv Ņūorleānas "Saints".

"Saints" sastāvā 2009. gadā izcīnīja uzvaru Superkausā, pats D. Brīss tika atzīts par spēles vērtīgāko spēlētāju. Piecas reizes ticis iebalsots startam Visu zvaigžņu spēlē. 2008. gadā viņš saņēma līgas labākā spēlētāja uzbrukumā balvu. *[[Sports Illustrated]]* viņu atzina par 2010. gada sportistu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pro-Football-Reference.com profils
Henks Ārons

**Hernijs Luiss "Henks" Ārons** (; dzimis  Mobilā, Alabamas štatā, ASV, miris  Atlantā, Džordžijas štatā, ASV) bija amerikāņu beisbolists, spēlējis kreisā ārējā laukuma spēlētāja pozīcijā. Viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem beisbolistiem. 1999. gadā *The Sporting News* viņu ierindoja piektajā vietā starp visu laiku izcilākajiem beisbolistiem.

## Karjera
Karjeru uzsāka zemākajās beisbola līgās un nēģeru beisbola līgā Indianapolisas "Clows" sastāvā, 1954. gadā spēlētājs uzsāka savu karjeru augstākajā līmenī. Viņš ir pēdējais nēģeru līgā spēlējošais beisbolists, kurš karjeru turpina augstākajās līgās. Profesionāļa karjeras pirmo 21 sezonu viņš pārstāvēja Milvoki/Atlantas "Braves", taču karjeru noslēdza Milvoki "Brewers" sastāvā.

Viens no viņa lielākajiem sasniegumiem ir pārspētais Beiba Ruta karjerā veikto mājas skrējienu rekords. H. Ārons laika posmā no 1955. līdz 1973. gadam katrā sezonā veica vismaz 24 mājas skrējienus un ir vienīgais spēlētājs, kurš vismaz 15 sezonās ir veicis vismaz 30 mājas skrējienus.

H. Ārons ir piedalījies 25 Visu zvaigžņu spēlēs (no 1955. līdz 1975. gadam). 1957. gadā viņš tika atzīts par Nacionālās līgas vērtīgāko spēlētāju.

1982. gadā spēlētājs tika uzņemts Nacionālajā slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Baseball-Reference'' profils
Rodžers Klemenss

**Viljams Rodžers Klemenss** (; dzimis  Deitonā, Ohaio štatā, ASV) ir bijušais amerikāņu beisbolists, spēlējis pičera pozīcijā.

Lielāko karjeras daļu (arī karjeras sākumu) viņš aizvadīja Bostonas "Red Sox" sastāvā, MLB līgā debitēja . Kopumā pārstāvējis četrus klubus 23 gadus ilgajā karjerā. Viņš ir septiņas reizes ieguvis Saja Janga balvu, kas ir līgas rekords.

Pirms 1999. gada sezonas viņš tika aizmainīts uz Ņujorkas "Yankees", kā sastāva izcīnīja vienīgos divus Pasaules sērijas čempiona titulus (1999, 2000).

Profesionāļa karjeru viņš noslēdza  ar spēli "Yankees" sastāvā.

## Ārējās saites

* MLB profils 
* ESPN profils 
* ''Baseball-Reference'' profils
Clemens

***Clemens*** var būt:

* Klements — Romas pāvests;
* Rodžers Klemenss — amerikāņu beisbolists;
* Klemenss Vinklers (1838–1904) — vācu ķīmiķis.
Sendijs Koufekss

**Senfords "Sendijs" Koufekss** (; dzimis **Senfords Brauns** ()  Bruklinā, Ņujorkā, ASV) ir bijušais amerikāņu beisbolists, spēlējis pičera pozīcijā. Visus 12 karjeras gadus pārstāvēja Bruklinas/Losandželosas "Dodgers" klubu (1955—1966).

Karjeras pēdējās piecas sezonas S. Konfeksam izdevās lieliskas, taču tad viņš beidza karjeru artrīta dēļ. 1963. gadā viņš tika atzīts par Nacionālās līgas vērtīgāko spēlētāju, tāpat viņš 1963., 1965. un 1966. gadā saņēma Saja Janga balvu, tādējādi kļūstot par pirmo spēlētāju beisbola vēsturē, kurš to saņēmis trīs reizes. Četras reizes viņš kopā ar "Dodgers" izcīnīja uzvaru Pasaules sērijā, divās no tām viņš tika atzīts par izcīņas vērtīgāko spēlētāju.

1972. gadā sportists 36 gadu un 20 dienu vecumā tika uzņemts nacionālajā slavas zālē, kļūdams par visu laiku jaunāko slavas zālē uzņemto spēlētāju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Baseball-Reference'' profils
Pitrags

**Pitrags** () ir ciems Talsu novada Kolkas pagastā, Irbes šauruma krastā. Izvietojies pie Pitragupes ietekas jūrā 16 km no pagasta centra Kolkas, 62 km no novada centra Talsiem un 178 km no Rīgas. Pitrags atrodas Slīteres nacionālā parka neitrālajā zonā.

## Vēsture
Pitrags ir sens līvu ciems, kas vēstures avotos pirmo reizi minēts 1582. gadā. Pēc leģendas, Pitragu dibinājuši četri brāļi sāmsalieši, kuru būvētās mājas ir vecākās sētas ciemā. 19. gadsimta divdesmitajos gados Pitragā bija 11 sētas, bet vēl gadsimtu vēlāk – 12 vecsaimniecības un 38 zvejnieku saimniecības. 19. gadsimta vidū Pitragā atvērts krogs, 1902. gadā — baptistu lūgšanu nams. Iespējams, ka Pitraga nosaukums ir cēlies no lībiskā salikteņa "põddõr" – "briedis", un "aiga" – "mala", "krasts".

19. – 20. gs. Pitrags bija pazīstams kā nozīmīgs laivu un kuģu būvniecības centrs, kas būtiski veicināja ne tikai ciema, bet arī visas piekrastes sociāli — ekonomisko attīstību. Jūras dibenā iepretim Pitragam atrodas nogrimuši kuģi un laivas, kuru atliekas dažreiz tiek izskalotas pēc lielām vētrām. Pitraga liedagā un cik vien tālu skats sniedzas abos virzienos, nekas vairs neliecina ne par kuģniecības manufaktūru, ne par piekrastes saimniecisko dzīvi.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
LibreOffice

***LibreOffice*** (izruna ) ir brīvās programmatūras biroja programmatūras komplekts, ko izstrādā organizācija *[[The Document Foundation]]*. Tas ir no OpenOffice.org veidots atzars.

Tas ir savietojams ar citiem nozīmīgiem biroja programmu komplektiem, ieskaitot *[[Microsoft Office]]* un ir pieejams uz dažādām platformām. Tā izstrādātāju mērķis ir izveidot no piegādātāja neatkarīgu biroja programmatūras komplektu ar ODF failu formāta atbalstu un bez nekādām autortiesību saistībām. Nosaukums ir hibrīdvārds, kura pirmā daļa *Libre* nozīmē *brīvs* (kā brīvība) gan spāņu, gan franču valodā, bet otrā daļa ir angļu valodas vārds *Office* - birojs. *The Document Foundation* mērķis ir katrus sešus mēnešus izlaist jaunas *LibreOffice* ar lielākiem uzlabojumiem, ar laiku pielāgojoties marta/septembra grafikam, ko ievēro citi lielie brīvās programmatūras projekti.

*LibreOffice* ir lejupielādēts vairāk kā 7,5 miljonus reižu. Tas ir noklusētais biroja programmatūras komplekts daudzos dažādos Linux distributīvos, kā Fedora, Linux Mint, openSUSE un Ubuntu.

## LibreOffice sastāvdaļas

## Atsauces
Papes kanāls

**Papes kanāls** (arī **Papes ezera kanāls**) ir Papes ezeru ar Baltijas jūru savienojošs kanāls Dienvidkurzemes novada Rucavas pagastā, Papē. Kanāls izrakts 1834. gadā, uz kanāla uzbūvēts dambis ar slūžām — regulatoru, kas vēlāko gadu laikā vairākkārtīgi pārbūvēts. Kanālā ietek Paurupes—Līgupes kanāls, pa kuru uz jūru, apejot Papes ezeru, tiek novadītas agrāk ezerā ietecējušās upes.

## Atsauces
Jans Luksemburgs

**Jans Luksemburgs** (, , , saukts arī **Aklais**; dzimis , miris ) bija Luksemburgu dinastijas Luksemburgas grāfs no 1309. gada un Bohēmijas karalis no 1310. gada līdz savai nāvei. Būdams jau akls, kritis cīņā Kresī kaujā.

Viņa tēvs bija Svētās Romas impērijas ķeizars. Viena māsa kļuva par Francijas, otra par Ungārijas karalieni. 1310. gadā apprecējās ar Pšemislu dinastijas princesi Elizabeti (Elišku). Tā kā Elizabete bija pēdējā Pšemislu dzimtas mantiniece, viņš ieguva Bohēmijas troni. Bohēmijā gandrīz neuzturējās, vairāk uzturēdamies Francijas galmā. 1336. gadā piedalījās Lietuvas krustakaros. Sākoties Simtgadu karam, iesaistījās tajā franču pusē. Kritis Kresī kaujā 1346. gadā.
Tšcela

**Tšcela** (, vēsturiski arī Tirštīgele ()) ir pilsēta Polijas rietumos, Lubušas vojevodistē. Lielpolijas sacelšanās (1918 - 1919) laikā pie pilsētas notika sīvas cīņas. Pēc Versaļas līguma noslēgšanas pilsēta palika Vācijas sastāvā, bet tuvākā dzelzceļa stacija - poļu pusē. Pēc 1945. gada, pamatojoties uz Jaltas un Potsdamas konferenču lēmumiem pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.
Ferdinands II Hābsburgs

**Ferdinands II** (, , ; dzimis , miris ) bija Hābsburgu dinastijas Svētās Romas impērijas ķeizars no 1619. gada līdz savai nāvei. Bija arī Bohēmijas un Ungārijas karalis un Austrijas erchercogs. Ferdinanda II valdīšana iekrita Trīsdesmitkaru gada laikā, un Ferdinands II bija viens no katolisma un kontrreformācijas balstiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis Grācā. Austrijas erchercoga Kārļa II dēls. Izglītojies pie jezuītiem. 1617. gadā viņš tika ievēlēts par Bohēmijas karali, 1618. gadā — Ungārijas karali un 1619. gadā — par Svētās Romas impērijas ķeizaru. Būdams stingrs katolis un balstoties uz Spānijas un Polijas atbalstu, aktīvi atbalstīja katolismu un nepieļāva reliģisko toleranci. 1618. gadā sacēlās Bohēmija, čehi tika sakauti Baltā Kalna kaujā un sākās Trīsdesmitgadu karš. Karš noritēja ar mainīgām sekmēm. Par Katoļu līgas militāro līderi izvirzījās Albrehts fon Vallenšteins. 1635. gadā Ferdinands II un Saksijas kūrfirsts noslēdza Prāgas miera līgumu, kas tomēr neizbeidza karu, jo cīņās protestantu pusē iesaistījās Francija. 1637. gadā Ferdinands II nomira, bet karš beidzās 1648. gadā ar Vestfālenes miera līgumu.

## Ārējās saites
Kārlis Kundziņš

**Kārlis Kundziņš** (1850—1937) bija Smiltenes luterāņu mācītājs, rakstnieks. LELB virsvaldes loceklis (1928—1937).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1850. gada 3. maijā (21. aprīlī pēc vecā stila) Sīpeles pagasta "Kundziņu" saimnieka Kārļa Kundziņa un viņa sievas Karlīnes (dzim. Zilberte) ģimenē (mājvieta tagad Dobeles pagastā). Mācījās Jelgavas reālskolā (līdz 1865) un Jelgavas ģimnāzijā (1865—1870). Publicēja rakstus par latviešu vēsturi „Baltijas Vēstnesī”. Studēja teoloģiju Tērbatas Universitātē (1871—1875), vadīja latviešu studentu literāros vakarus (1874—1875). Pēc teoloģijas kandidāta grāda iegūšanas 1876. gadā bija mācītāja amata kandidāts Dobelē un Tukumā, tad Puzes palīgmācītājs (1879—1880), pēc tam Smiltenes luterāņu draudzes mācītājs un no 1920. gada LELB Valkas iecirkņa prāvests un Latvijas Universitātes Teoloģijas fakultātes docētājs. 1932. gadā iesvētīja Brīvības pieminekļa pamatakmeni Rīgā.

Miris 1937. gada 18. novembrī Smiltenē.

## Darbi
* Tēvu tēvu ticība tautas dziesmās (1872)
* Ernesta Glika nopelni (1873)
* Vecais Stenders savā dzīvē un darbā (1879)
* Kārlis Hūgenbergers (1988)
* Priekš divsimt gadiem (1889)
* Kronvalda Atis (1905)
* Aleksandrs Vēbers (1912)
* Ko mums stāsta vecās baznīcas grāmatas (1924)
* Autobiogrāfija

## Atsauces
Garenbāze

250px|right
**Garenbāze** ir attālums starp transportlīdzekļa priekšējo un aizmugurējo riteņu asīm. Garenbāze var būt dažāda abās automobiļa pusēs (piemēram, Renault 16), kas automobiļa gaitas kvalitāti nemēdz pasliktināt.

## Atsauces
Tirdzniecības kanāls

**Tirdzniecības kanāls** ir Liepājas kanāls, kas savieno Liepājas ezeru ar Baltijas jūru, atdalot Jaunliepājas un Vecliepājas apkaimes.

## Vēsture
Kanāls izrakts no 1697. līdz 1703. gadam 1,9 km garumā, jo dabīgā ezera notece tika pieskalota ar smiltīm. Vēlākos gados, sakarā ar ostas izbūvi uz jūras pusi (Ziemas osta) un atzara izbūvi gar Attekas salu, kanāla kopējais garums pieauga līdz 3 km. Kanālu šķērso trīs tilti; viens no tiem (tuvākais jūrai) ir Tramvaja tilts (agrāk Hanzas tilts), otrs — Jaunais tilts, tam blakus trešais — dzelzceļa tilts (gājējiem, vistuvāk ezeram). Kanāls posmā no Tramvaja tilta līdz jūrai kalpo kā osta.

## Atsauces
Skvežina

**Skvežina** (, vēsturiski arī Švērina pie Vartas ()) ir pilsēta Polijas rietumos, Lubušas vojevodistes ziemeļos pie Vartas upes. Pilsētas pievārtē - Polijas armijas gaisa aizsardzības bāze.

Līdz pat 1793. gadam pilsēta ietilpa Polijas kroņa zemju sastāvā un atradās netālu no robežas ar Brandenburgas Neimarkas teritoriju. Pēc Polijas dalīšanām tā nokļuva Prūsijā (kopš 1871. gada - Vācijā). Pēc Polijas nodibināšanās pilsēta palika Vācijas sastāvā. Pēc 1945. gada, pamatojoties uz Jaltas un Potsdamas konferenču lēmumiem pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.
Cibinka

**Cibinka** (), vēsturiski arī **Cībingene** () ir pilsēta Polijas rietumos, Lubušas vojevodistes rietumos. Līdz 1945. gadam atradās Vācijā, bet, pamatojoties uz Jaltas un Potsdamas konferenču lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet vācu iedzīvotāji padzīti. No 1801. līdz 1819. gadam Cibinkas pilī vairākkārt dzīvoja vācu dzejnieks Ludvigs Tīks (*Ludwig Tieck*, 1773—1853).

## Atsauces

## Ārējās saites
2018. gada ziemas olimpisko spēļu rīkotājpilsētas izvēle

**[[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018. gada ziemas olimpisko spēļu]] un 2018. gada Ziemas [[Paraolimpiskās spēles|Paraolimpisko spēļu]] norises vietas izvēli** organizēja Starptautiskā Olimpiskā komiteja (SOK). Sākotnēji uz šo sporta turnīru rīkošanu pieteicās trīs pilsētas, kas ir zemākais rādītājs kopš 1988. gada ziemas olimpiskajām spēlēm. Visas trīs pilsētas nokļuva līdz fināla izvēlei.

Savu vēlmi organizēt Olimpiskās spēles izrādīja Ansī (Francija), Minhene (Vācija) un Phjončhana (Dienvidkoreja).

Galīgais balsojums un norises vieta tika paziņota 123. SOK sesijā Durbanā, Dienvidāfrikā, .

Balsojumā uzvarēja Phjončhana.

## Balsojuma rezultāti

## Skatīt arī
* 2018. gada ziemas olimpiskās spēles

## Atsauces
Berijs Bondss

**Berijs Lamars Bondss** (; dzimis  Riversaidā, Kalifornijas štatā, ASV) ir bijušais amerikāņu beisbolists, spēlējis kreisā laukuma spēlētāja pozīcijā.

Karjeras laikā pārstāvējis divus MLB klubus: Pitsburgas "Pirates" un Sanfrancisko "Giants". Viņa tēvs ir bijušais MLB spēlētājs Bobijs Bondss.

"Pirates" sastāva viņš debitēja , 1993. gadā pievienojās "Giants" un  aizvadīja savu pēdējo spēli MLB līgā.

Beisbolista karjeras laika gūtie panākumi ierindo viņu starp visu laiku izcilākajiem beisbolistiem. B. Bondss ir 14 reizes piedalījies Visu zvaigžņu spēlē, septiņas reizes ticis atzīts par Nacionālās līgas vērtīgāko spēlētāju. Tāpat viņam pieder vairāki līgas rekordi, tai skaitā karjerā veiktajos mājas skrējienos (762).

Viņš ir iesaistīts BALCO dopinga skandālā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* MLB profils 
* ESPN profils 
* ''Baseball-Reference'' profils
Ferdinands II

**Ferdinands II** var būt:

* Ferdinands II (*Fernando II de León*, 1137—1188) — Leonas karalis;
* Ferdinands II (*Fernando II de Aragón*, 1452—1516) — Kastīlijas un Aragonas karalis;
* Ferdinands II (*Ferdinando II*, 1467—1496) — Neapoles karalis;
* Ferdinands II (*Ferdinand II.*, 1529—1595) — Austrijas erchercogs;
* Ferdinands II (*Ferdinand II.*, 1578—1637) — Svētās Romas imperators;
* Ferdinands II (*Ferdinando II de' Medici*, 1610—1670) — Toskānas lielhercogs;
* Ferdinands II (*Ferdinando II delle Due Sicilie*, 1810—1859) — Abu Sicīliju karalis;
Slubices apriņķis

**Slubices apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lubušas vojevodistas rietumos. Robežojas ar Lubušas vojevodistes Gožovas, Suleņcinas un Krosno apriņķiem, kā arī Vāciju.
Menijs Ramiress

**Manuels "Menijs" Aristidess Ramiress Onelsida** (; dzimis  Santodomingo, Dominikānā) ir bijušais Dominikānas ASV beisbolists, spēlējis ārējā laukuma spēlētāja pozīcijā.

Karjeras laikā pārstāvējis piecus MLB klubus: Klīvlendas "Indians", Bostonas "Red Sox", Losandželosas "Dodgers", Čikāgas "White Sox" un Tampabejas "Rays".

"Indians" sastāvā viņš debitēja  MLB līgā, savu pēdējo spēli MLB līgā aizvadīja.

M. Ramiress ir piedalījies 12 Visu zvaigžņu spēlēs, divas reizes izcīnījis Pasaules sērijas čempiona titulus, 2004. gadā tika atzīts par Pasaules sērijas izcīņas MVP. Deviņas reizes ieguva sudraba sitēja balvu.

Viņš vairākkārt tika pieķerts dopinga lietošanā, līdz 2011. gada 8. aprīlī beidza profesionāļa karjeru, lai nav jāizcieš piespriestā diskvalifikācija (100 spēles) un neturpinātos izmeklēšana.

## Atsauces

## Ārējās saites

* MLB profils 
* ESPN profils 
* ''Baseball-Reference'' profils
Pols Karija

**Pols Karija** (, , izrunā: ; dzimis  Vankūverā, Kanādā) ir bijušais kanādiešu hokejists, spēlējis kreisās malas uzbrucēja pozīcijā, bijis Kanādas izlases dalībnieks. NHL līgā aizvadījis 15 sezonas. 2017. gadā uzņemts Hokeja slavas zālē.

Sešas reizes piedalījies NHL Visu zvaigžņu spēlē (1996, 1997, 1999, 2000, 2002, 2003), trīs reizes ticis iekļauts līgas simboliskajā pirmajā izlasē (1996, 1997, 1999) un divas reizes — otrajā izlasē (2000, 2003). Viņam pieder "Ducks" kluba rekords kapteiņa pienākumu pildīšanas ilgumā — P. Karija bija kluba kapteinis 8 sezonas (1996–2003). Kopumā NHL aizvadījis 989 spēles regulārajā sezonā, kurās guvis 402 vārtus un atdevis 587 rez. piespēles (kopā 989 punkti).

Kanādas izlases sastāvā izcīnījis Olimpisko spēļu zelta (2002) un sudraba (1994) medaļu. Tāda paša kaluma medaļas izcīnījis arī Pasaules čempionātā — zeltu 1994. gadā un sudrabu 1996. gadā.

2011. gada jūnijā paziņoja par karjeras beigšanu.

Pola brāļi Martins un Stīvs arī ir profesionāli hokejisti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alva (grupa)

***Alva*** ir latviešu rokgrupa. Tā tika izveidota 1974. gadā Jorkšīrā, Anglijā. Pirmā uzstāšanās notika tajā pašā gadā Latviešu Jauniešu dziesmu festivālā Lesterā. 1977. gadā *Alva* izdeva savu vienīgo albumu *[[Ja tik būtu…]]*, bet pēc tam nākamajā gadā pārtrauca savu darbību. Grupa nedaudz citādā sastāvā 2002. gadā atkal apvienojās.

## Grupas dalībnieki
### Sākotnējais sastāvs
* Raimonds Dāle — basģitāra
* Jānis Zaķis — ģitāra un vokāls
* Gunta Turciņa — taustiņinstrumenti, ģitāra, vokāls

### Pašreizējais sastāvs
* Raimonds Dāle — ģitāra un vokāls
* Arnolds Dāle — bungas un citi sitaminstrumenti
* Diāna Eales — vokāls
* Matīss Dāle — bungas
* Maija Grīnberga-Kelletta — basģitāra
* Ināra Harrison — vokāls

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* *[[Ja tik būtu…]]* (1977)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Grupas mājaslapa
T.u.m.s.a.

***T.U.M.S.A.*** bija latviešu elektroniskās mūzikas grupa, ko izveidoja Lauris Vorslavs un Raimonds Bērziņš 1986. gadā Rīgā, Pārdaugavas Iļģuciemā. Jau no paša darbības iesākuma *T.U.M.S.A.* sevi pozicionēja tikai kā pagrīdes kultūras sastāvdaļa - organizējot kreatīvas komūnas mājas koncertus un piedaloties pagrīdes mūzikaa festivālos. No 1986. gada savas mūzikas ierakstus sāka veikt sevis izveidotās mājas ierakstu studijas T.U.M.S.A. Home Rec vidē, no kuras mūzikas materiāls 80. gados tika izdots pārsvarā mazu tirāžu "samizdata" veidola pagrīdes albumos, kuri tika pašrocīgi ierakstīti ar magnetofoniem, kā arī pašrocīgi noformēti un izplatīti magnētiskajās lentās vai audio kasetēs. 90. gadu sākumā, pēc PSRS sabrukuma un ideoloģiskās cenzūras beigām, grupa pievienojās globālās pagrīdes kasešu kultūras strāvojumam. Grupas *T.U.M.S.A.* muzikālā stilistika 80. gadu periodā pārsvarā variēja jaunā un tumšā viļņa mijiedarbības pretnostatījumos, bet 90. gadu sākumā līdz ar savas darbības iekšējā koncepta maiņu pievērsās arī industriālajam un tumšā ambienta mūzikas skanējumam. Šīs radošās paradigmas un muzikālo meklējumu maiņas rezultātā no grupas *T.U.M.S.A.* 1992. gadā izveidojās grupa *[[Claustrum]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Discogs profils (angliski)
Tumsa (nozīmju atdalīšana)

**Tumsa** var būt:
* tumsa — bezgaismas vai vājas gaismas stāvoklis,
* Tumsa (grupa) — latviešu poproka grupa,
* t.u.m.s.a. — latviešu elektroniskās mūzikas grupa.
Ihiro Suzuki

**Ihiro Suzuki** (, *Suzuki Ichirō*; dzimis  Tojojamā, Japānā) ir japāņu beisbolists, spēlē labā laukuma spēlētāja pozīcijā, Japānas izlases dalībnieks. Pašlaik (2012) pārstāv MLB klubu Ņujorkas "Yankees".

Karjeru uzsāka Japānas beisbola līgas klubā *Orix BlueWave* (1992–2000). Septiņas reizes piedalījās Visu zvaigžņu spēlē (1994–2000), 1996. gadā uzvarēja Japānas sērijā.

2001. gadā pievienojās MLB klubam Sietlas "Mariners", kluba sastāvā aizvadījis 11 sezonas, pēc kurām pārgāja uz Ņujorkas "Yankees". Debijas sezonā viņš tika atzīts par Amerikāņu līgas vērtīgāko spēlētāju, kā arī par Amerikāņu līgas labāko debitantu. Piedalījies 10 Visu zvaigžņu spēlēs, 2007. gadā tika atzīts par spēles MVP.

## Ārējās saites
* MLB profils 
* ESPN profils 
* ''Baseball-Reference'' profils
Džims Brauns

**Džeimss Natanjēls "Džims" Brauns** (; dzimis  Sentsimonsā, Džordžijas štatā, ASV, miris  Losandželosā, ASV) bija ASV amerikāņu futbola spēlētājs, spēlējis pussarga un balsta pussarga pozīcijā, cilvēktiesību aktīvists un aktieris. Visu profesionāļa karjeru pārstāvējis NFL klubu Klīvlendas "Browns". 2002. gadā *Sporting News* viņu nosauca par visu laiku izcilāko amerikāņu futbola spēlētāju, 2009. gadā NFL.com balsojumā viņš ierindojās otrajā vietā starp visu laiku izcilākajiem amerikāņu futbola spēlētājiem. Tāpat viņu uzskata par vienu no izcilākajiem ASV profesionālajiem sportistiem.

1957. gada NFL draftā viņu Klīvlendas "Browns" izraudzījās ar kopējo 6. kārtas numuru.

Karjeras laikā viņš piedalījās deviņās *Pro Bowl* spēlēs, astoņas reizes tika iekļauts līgas simboliskajā pirmajā izlasē un vienreiz — otrajā izlasē. Trīs reizes atzīts par līgas vērtīgāko spēlētāju un trīs reizes — par *Pro Bowl* spēles MVP.

Džimu Braunu iekļāva līgas simboliskajā 75 gadu jubilejas izlasē un 1960. gadu simboliskajā izlasē. 1971. gadā sportistu uzņēma profesionālā futbola slavas zālē, tāpat viņš uzņemts lakrosa slavas zālē.

Īsi pirms futbolista karjeras beigām Brauns kļuva par aktieri. Futbolista karjeras kulminācijā viņš aizgāja no sporta, lai turpinātu aktiera karjeru. Atveidojis dažādas lomas filmās un seriālos, kā arī 1970. gados atveidojis vairākas galvenās lomas. Viņu uzskata par pirmo Holivudas melnādaino asa sižeta filmas varoni un viņa loma 1969. gada filmā *[[100 Rifles]]* iekļuva kino vēsturē, jo tajā redzama pirmā starprasu mīlas ainas.

Brauns bija viens no nedaudzajiem sportistiem un starp ievērojamākajiem afroamerikāņiem, kas runāja par rasu jautājumiem, kad 1950. gados pieauga pilsonisko tiesību kustība. Viņš piedalījās Klīvlendas samitā pēc tam, kad Muhamedam Ali draudēja ieslodzījums par atteikšanos piedalīties Vjetnamas karā, un viņš nodibināja Melnās ekonomikas savienību (*Black Economic Union*), lai palīdzētu veicināt mazākumtautību uzņēmumu ekonomiskās iespējas. Vēlāk Brauns nodibināja fondu, kura mērķis bija novērst riskam pakļautos jauniešus no vardarbības, mācot viņiem dzīves prasmes, ar kuru palīdzību viņš veicināja Vatsa pamieru starp konkurējošām ielu bandām Losandželosā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NFL profils
Timma

**Timma** ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

*Jānis Timma (1992—2024), basketbolists;
*Jēkabs Voldemārs Timma (1896—1915), strēlnieks.

## Skatīt arī
* Georgs Vilhelms Timms (1820—1895), gleznotājs
2013. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm

**2013. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm]]** (*EuroBasket Women 2013*) bija 34. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Francijā 2013. gadā, laikā no 15. līdz 30. jūnijam. To organizēja *[[FIBA Europe]]*. Čempionāta spēles tika aizvadītas Lillē, Muijeronlekaptifā, Oršī, Trēlazē un Vānā.

Par Eiropas čempionēm otro reizi turnīra vēsturē kļuva Spānijas izlase, kas finālā uzvarēja Franciju. Bronzas medaļas izcīnīja Turcijas izlase, kas mazajā finālā uzvarēja Serbijas izlasi. Par turnīra vērtīgāko spēlētāju tika atzīta Spānijas izlases spēlētāja Sančo Litla, kas arī bija turnīra rezultatīvākā spēlētāja ar vidēji spēlē gūtiem 18,4 punktiem.

Eiropas čempionātā piedalījās 16 Eiropas sieviešu basketbola valstsvienības. Latvijas izlase turnīrā visās trijās spēlēs piedzīvoja zaudējumu, kopvērtējumā paliekot 15. vietā.

Šis bija kvalifikācijas turnīrs 2014. gada Pasaules čempionātam Turcijā. Ceļazīmes uz Pasaules čempionātu ieguva 1.—6. vietas ieguvējas (Spānija, Francija, Turcija, Serbija, Baltkrievija, Čehija).

## Arēnas

## Grupu izloze
Grupu izloze notika .

### Izlašu sadalījums pa groziem
Izlašu sadalījums pa groziem tika paziņots .

### Grupu sadalījums

## Priekšsacīkstes

:
### A grupa

|}

----

----

----

----

----

### B grupa

|}

----

----

----

----

----

### C grupa

|}

----

----

----

----

----

### D grupa

|}

----

----

----

----

----

## Otrā kārta

:
### E grupa

|}

----

----

----

----

----

----

----

----

### F grupa

|}

----

----

----

----

----

----

----

----

## Izslēgšanas spēles

;Spēles par 5.—8. vietu

:
### Ceturtdaļfināli

----

----

----

### 5.—8. vietas pusfināli

----

### Pusfināli

----

### 7. vieta

### 5. vieta

### 3. vieta

### Fināls

## Vietu sadalījums

|-
|||align=left|||9||9||0||661||518||+143||18
|-bgcolor="ccccff"
|||align=left|||9||8||1||630||489||+141||16
|-
|||align=left|||9||7||2||592||484||+108||14
|-
|4||align=left|||9||5||4||593||636||–43||10
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|5||align=left|||9||5||4||527||480||+47||10
|-
|6||align=left|||9||4||5||537||580||–43||8
|-
|7||align=left|||9||4||5||583||612||–29||8
|-
|8||align=left|||9||3||6||566||613||–47||6
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|9||align=left|||6||3||3||391||419||–28||6
|-
|10||align=left|||6||2||4||374||390||–16||4
|-
|11||align=left|||6||1||5||413||448||–35||2
|-
|12||align=left|||6||1||5||349||424||–75||2
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|13||align=left|||3||1||2||201||211||–10||2
|-
|14||align=left|||3||1||2||200||226||–26||2
|-
|15||align=left|||3||0||3||151||193||–42||0
|-
|16||align=left|||3||0||3||180||225||–45||0
|}

## Medaļnieces

## Atsauces

## Ārējās saites
* Čempionāta mājaslapa
2015. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm

**2015. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm]]** (*EuroBasket Women 2015*) bija 35. kontinenta čempionāts, kas notika Ungārijā (Budapeštā, Debrecenā, Ģērā, Šopronā un Sombathejā) un Rumānijā (Klužā-Napokā, Oradjā un Timišoarā) 2015. gadā. Eiropas čempionātā piedalījās 20 Eiropas sieviešu basketbola valstsvienības.

Par čempioni pirmo reizi čempionāta vēsturē kļuva Serbijas izlase, kas finālā uzvarēja Francijas izlasi. Bronzas medaļu izcīnīja Spānijas izlase. Par turnīra vērtīgāko spēlētāju kļuva Ana Daboviča no Serbijas. Serbija arī automātiski kvalificējās .

## Arēnas

## Turnīra formāts
Turnīra pirmajā posmā — pirmajā kārtā — visas 20 izlases sadalītas četrās grupās pa piecām izlasēm katrā. Pirmajā kārtā tiek aizvadīts viena apļa turnīrs, pēc kura otrajai kārtai kvalificējas katras grupas trīs labākās izlases, savukārt pēdējās divas vietas ieņēmušās izlases beidz dalību turnīrā.

Otrajā kārtā kvalificējušās 12 izlases tiek sadalītas divās grupās pa sešām izlasēm katrā. Šajā kārtā tiek aizvadīts viena apļa turnīrs, pēc kura izslēgšanas spēlēm kvalificējas katras grupas četras labākās izlases, savukārt pēdējās divas vietas ieņēmušās izlases beidz dalību turnīrā.

Izslēgšanas spēlēs ir trīs kārtas: ceturtdaļfināli, pusfināli un fināli. Ceturtdaļfinālu zaudētāji savā starpā noskaidro 5.—8. vietas sadalījumu, savukārt ceturtdaļfinālu uzvarētāji turpina cīņu par čempiontitulu. Čempionāta uzvarētājizlase kvalificējas , 2.—5. vietas ieguvēja — olimpiskajam kvalifikācijas turnīram.

## Dalībvalstis

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Latvijas izlase
Latvijas izlasei šis ir sestais Eiropas čempionāta finālturnīrs pēc kārtas. Izlasi vada Ainars Zvirgzdiņš, tajā pēc vairāku gadu pārtraukuma spēlē Anete Jēkabsone-Žogota un Gunta Baško-Melnbārde, kas atkārtoti tika ievēlēta par izlases kapteini. Latvijas izlase Eiropas čempionāta kvalifikācijā uzvarēja savā apakšgrupā, sešās spēlēs gūstot piecas uzvaras. Finālturnīrā tika gūtas divas uzvaras, kopvērtējumā ieņemta 13. vieta.

## Pirmā kārta

### A grupa

Spēles tiek aizvadītas Timišoarā.

### B grupa

Spēles tiek aizvadītas Oradjā.

### C grupa

Spēles tiek aizvadītas Sombathejā.

### D grupa

Spēles tiek aizvadītas Šopronā.

## Otrā kārta
### E grupa

### F grupa

## Izslēgšanas spēles

;5.—8. vieta

## Atsauces

## Ārējās saites
* FIBA Europe mājaslapa
Kojusalas dārzs

thumb|300px|Kojusalas dārzs pavasarī.

**Kojusalas dārzs** ir viens no vecākajiem Rīgas parkiem, kas atrodas Latgales priekšpilsētā starp Kojusalas, Grēdu un Fridriķa ielu. Parka platība ir 1,5 ha.

## Vēsture
Kojusalas nosaukums, iespējams, cēlies no Rīgas ostas pārziņa Andreasa Kojes vārda, kurš 1596. gadā minēts kā šīs salas īpašnieks. 18. gadsimtā sala saplūda ar Daugavas krastu. Dārza vietā agrāk atradās Mazjumpravmuižas krogs, kas bija sena iebraucamā vieta pie Rīgas — Maskavas lielceļa. Apstādījumi sākti veidot jau 18. gadsimtā. Sākumā dārzam (saukts par Cūku dārzu, Maskavas dārzu) bija, līdzīgi Ķeizardārzam, izteikti regulārs plānojums. Tur auga lielas liepas un bērzi. 1754. gadā muiža ar dārzu nonāca Rīgas pilsētas īpašumā. 19. gadsimta otrajā pusē Latgales iela tika blīvi apbūvēta un krogs sāka zaudēt savu nozīmi. Lai piesaistītu apmeklētājus kroga nomniekiem nācās rūpēties par papildus labiekārtošanu. Sākot ar 1868. gadu Kojusalas dārzā sāka darboties restorāns un "bumbotava". Tas kļuva par Maskavas priekšpilsētas trūcīgo ļaužu pulcēšanās vietu. Apmeklētāju pastāvīgo ekscesu dēļ iestādi uz laiku nācās slēgt, un rezultātā panīka arī bez uzraudzības atstātie apstādījumi. Dārzam postījumus nodarīja arī 1901. gada ugunsgrēks, kad bojā gāja daļa apbūves. Ņemot vērā to, ka Kojusalas dārzs aizvien bija "forštates" iedzīvotāju pulcēšanās vieta, neilgi pēc ugunsgrēka Dārzu pārvalde uzņēmās apsaimniekot dārzu. 1906. gadā pēc Georga Kūfalta projekta to pārveidoja par ainavisku dārzu. 1927. — 1928. gadā Andreja Zeidaka vadībā dārzu pārkārtoja, izstādot tajā vairākus tūkstošus košumkrūmu un puķu. Tajā iekārtoja zālienus, kā arī izbūvēja koncertlaukumu un bērnu rotaļu laukumu. Parks stipri cieta Otrā pasaules kara laikā. Mūsdienās dārzs pilda apkārtējās apbūves pieticīgu apstādījumu funkcijas.

## Apstādījumi

Parkā koku un krūmu sortiments ir neliels. Pavisam ir konstatētas deviņas vietējās un 15 introducētās sugas. Vietējo koku sugas pārstāv egles, gobas, vīksnas u.c. sugas. No introducēto sugu senajiem stādījumiem ir saglabājusies Rīgas parkos resnākā baltā apse (1,47m diametrā), ka arī Pensilvānijas un zaļie oši. No vecajiem stādījumiem vēl var minēt rindās stādītās parastās liepas. Krūmu sugas ir parastās, vienīgi vēl var minēt Latvijā reti kultivēto vienirbuļa vilkābeli (pasuga *nordica*).

## Ārējās saites
* Kojusalas dārzs.
* Kojusalas muiža
Albrehts fon Vallenšteins

**Albrehts Vencels Eisēbijs fon Vallenšteins** (, ; dzimis , miris ) bija Bohēmijas politiķis un karavīrs, kurš Trīsdesmitgadu kara laikā kļuva par vienu no galvenajiem Hābsburgu armijas komandieriem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1583. gadā nabadzīgā, bet dižciltīgā čehu protestantu ģimenē. Divpadsmit gadu vecumā kļuva par bāreni. Mācījās skolā Zlotorijā un Altdorfas, Boloņas, Padujas un Olomoucas universitātēs. Iestājās Rūdolfa II karaspēkā Ungārijā un no 1604. līdz 1606. gadam piedalījās cīņās pret osmaņiem. 1606. gadā no protestantisma pārgāja katolismā. Ieguva lielus īpašumus, divreiz izdevīgi apprecoties.

Izceļoties Trīsdesmitgadu karam, Vallenšteins nostājās Hābsburgu un katolisma pusē. Iesākumā cīnījās Morāvijā. Pēc Baltā Kalna kaujas 1620. gadā Vallenšteins ieguva jaunus īpašumus, kuri tika konfiscēti protestantiem, un konsolidēja tos Bohēmijas ziemeļos - Frīdlandes hercogistē ar centru Jičīnā. Pēc Ferdinanda II kļūšanas par ķeizaru 1619. gadā Vallenšteins ierosināja iesaistīties cīņa pret protestantiem, par to prasot "tikai" ieņēmumus no karadarbības (laupīšanas). Vallenšteins guva uzvaras [Desavas kauja|Desavas]] 1626. gadā un Volgastas kaujā 1628. gadā.

Baidoties no Vallenšteina ietekmes un varas palielināšanās, Ferdinands II 1630. gadā atcēla Vallenšteinu no amata. Vallenšteins atgriezās savā rezidencē Jičīnā. Tomēr, kad cīņās protestantu pusē iesaistījās Zviedrija un 1631. gadā smagi sakāva katoļus Breitenfeldas kaujā, ķeizars atkal sauca Vallenšteinu palīgā. Vallenšteins ātri savāca armiju un uzvarēja zviedrus Alte Vestes kaujā 1632. gada vasarā. Kaut arī izšķirošajā Licenes kaujā zviedri guva uzvaru, kaujā krita viens no protestantu līderiem - Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs.

1633. gada laikā Vallenšteins sāka ieņemt mērenāku nostāju pret protestantiem, un, iespējams, veda slepenas sarunas ar viņiem. 1633. gada decembrī Vallenšteins ar savu armiju apmetās Plzeņas apkārtnē. 1634. gada 24. janvārī ķeizars parakstīja slepenu patentu par Vallenšteina atcelšanu no amata, bet 18. februārī Prāgā tika publicēts atklāts ķeizara patents, kas apsūdzēja Vallenšteinu valsts nodevībā. Vallenšteins ar pārsimt vīriem devās uz Hebas pilsētu, cerot satikt zviedru amatpersonas. 1634. gada 25. februārī Hebā Vallenšteinu līdz ar viņa tuvākajiem līdzgaitniekiem nogalināja viņa armijas īru un skotu karavīri. Ir dažādi viedokļi par ķeizara tiešu vai netiešu iesaistīšanos Vallenšteina slepkavībā. Apglabāts Mnihovo Hradištē.

## Piemiņa

Prāgā saglabājusies Vallenšteina pils, kur tagad atrodas Čehijas parlamenta senāts.
Frīdrihs Šillers uzrakstīja lugu triloģiju "Vallenšteins".

1978. gadā tika uzņemta četrsēriju filma "Vallenšteins".

2002. gadā tika izlaista Vallenšteina vārdā nosaukta stratēģiski-ekonomiska galda spēle.
2019. gadā Vācijas grupa dArtagnan izlaida Vallenšteinam veltītu dziesmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cietokšņa kanāls

**Cietokšņa kanāls** (arī **Melnupīte**) ir daļa no Liepājas ziemeļu daļas fortifikācijas sistēmas. Savieno Tosmares un Liepājas ezerus ar Ālandes upi un jūru. Liepājas cietoksnis un forti ir plaša nocietinājumu sistēma, ko laikā no 1894. līdz 1908. gadam pēc Krievijas Impērijas ķeizara Aleksandra III rīkojuma izbūvēja inženieris ģenerālmajors Ivans Makdonalds. Kanāls izbūvēts daļēji pa bijušas Tosmares ezera noteces Melnupītes gultni. Krastos atrodas fortifikācijas sistēmas daļas Ziemeļu forts, Redans, Mazais forts, Lunete, Vidusforts un Austrumu forts. 19. gadsimta beigās daļa kanāla bija kuģojama.
thumb|250px|left|Cietokšņa kanāla ieteka jūrā 2017. gada pavasarī

## Atsauces
Melnupīte

**Melnupīte** var būt:

* Melnupīte — upe, Akmenes pieteka
* Melnupīte — upe, Bārtas pieteka
* Melnupīte — upe, Bruņinieku upes pieteka
* Melnupīte — upe, Gaujas pieteka
* Melnupīte — upe, Eglaines pieteka
* Melnupīte — upe, Īslīces pieteka
* Melnupīte — upe, Liepara pieteka
* Melnupīte — upe, Melnupes pieteka
* Melnupīte — upe, Mugurves pieteka
* Melnupīte — upe, Piestiņas pieteka
* Melnupīte — upe, Pededzes pieteka
* Melnupīte — upe, Raiskuma ezera pieteka
* Melnupīte — upe, Tarupes pieteka
* Melnupīte — upe, Viesītes pieteka
* Melnupīte — upe, Vijatas pieteka
* Melnupīte — upe, Virgas pieteka

* Borovkas cits nosaukums
* Bruņinieku upes nosaukums augštecē
* Cietokšņa kanāla cits nosaukums
* Kārklupes cits nosaukums
* Malnupeites cits nosaukums
* Mellupes cits nosaukums
* Mellupītes cits nosaukums
* Mellupītes cits nosaukums
* Malnupeites cits nosaukums
* Melnupes cits nosaukums
* Smirdas cits nosaukums
2011. gada Tour de France

**2011. gada ''Tour de France*** bija 98. *Tour de France* [[šosejas riteņbraukšana|velobrauciens]], kas norisinājās no  līdz . Tas bija tikai otrais *Tour de France* velobrauciens kopš 1967. gada, kas sākās ar grupas braucienu, nevis prologa braucienu ar atsevišķu startu. Sacensības notika ne vien [[Francija]]s ceļos, bet arī [[Itālija|Itālijā]]. Izšķirošie posmi cīņā par uzvaru notika kalnu etapos [[Pireneji|Pirenejos]], bet it īpaši [[Alpi|Alpos]], velobrauciens finišēja pēc aizvadīta 21 posma un 3430 kilometriem kā vienmēr [[Elizejas lauki|Elizejas laukos]] [[Parīze|Parīzē]].

2011. gada *Tour de France* piedalījās 22 komandas un 198 riteņbraucēji. Šajā gadā *Tour de France* nepiedalījās [[Latvija]]s riteņbraucēji.

[[TDF2010|Iepriekšējā gada]] uzvarētājs [[Alverto Kontadors]] ([[Spānija]], *Astana Team*) uz laiku bija diskvalificēts par [[dopings|dopinga]] lietošanu. Janvārī A. Kontadora diskvalifikācija tika atcelta un viņš varēja piedalīties *Tour de France* (vālāk gan diskvalifikācija tomēr tika piespriesta un A. Kontadoram atņēma uzvaru [[2010. gada Tour de France|2010. gada *Tour de France*]]), pie kam viņš uzvarēja *Giro d'Italia* jūnija sākumā. Par otru galveno favorītu pirms *Tour de France* tika uzskatīts iepriekšējā gada otrās vietas ieguvējs [[Andi Šleks]] ([[Luksemburga]], *Leopard Trek*).

Par velobrauciena uzvarētāju pirmo reizi kļuva [[Austrālija]]s riteņbraucējs [[Keidels Evanss]] no *BMC Racing Team*, velobrauciena vadībā izvirzoties vien priekšpēdējā dienā — [[individuālais brauciens ar atsevišķu startu|braucienā ar atsevišķu startu]]. Otrajā vietā tāpāt kā [[2010. gada Tour de France|iepriekšējā gadā]] palika [[Andi Šleks]] (*Leopard Trek*) no [[Luksemburga]]s, kurš kopvērtējumā zaudēja uzvarētājam 1 minūti un 34 sekundes, bet trešajā - viņa brālis un komandas biedrs [[Frenks Šleks]]. "[[Kalnu karaļa klasifikācija Tour de France|Kalnu karaļa]]" raibo kreklu tūres noslēgumā ieguva [[Samuels Sančess]] ([[Spānija]], *Euskaltel-Euskadi*), savukārt [[Sprinteru klasifikācija Tour de France|labākā sprintera]] zaļo kreklu — [[Marks Kevendišs]] ([[Lielbritānija]], *HTC-Highroad*), kurš izcīnīja uzvaras arī piecos *Tour de France* posmos. Kopumā pēc šī gada sacensībām viņam bija jau 20 posmu uzvaras prestižākajā daudzdienu velobraucienā, taču sprinteru kopvērtējumā M. Kevendišs uzvarēja pirmoreiz. Komandu kopvērtējumā uzvarēja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komanda *Team Garmin-Cervelo*, savukārt par labāko jauno braucēju kļuva [[Pjērs Rolāns]] ([[Francija]], *Team Europcar*).

== Posmi ==


== Rezultāti ==
[[Attēls:CadelEvans2011Paris.png|350px|right|thumb|Uzvarētājs Keidels Evanss līdera dzeltenajā kreklā velobrauciena noslēguma dienā Parīzē]]
=== Kopvērtējums ===




=== Punktu klasifikācija (sprinteru kopvērtējums) ===


=== "Kalnu karaļa" klasifikācija ===





=== Jauno braucēju klasifikācija ===


=== Komandu kopvērtējums ===



== Komandas un ievērojamākie braucēji ==




== Atsauces ==


== Ārējās saites ==
* [https://web.archive.org/web/20101227230945/http://www.letour.com/us/homepage_courseTDF.html *Tour de France'' oficiālā mājaslapa]
Deivids Hejs

**Deivids Derons Hejs** (; dzimis  Londonā, Anglijā) ir bijušais angļu bokseris, bijis pasaules čempions WBA versijā. Titulu viņš izcīnīja uzvarot krievu milzi Nikolaju Valujevu.

Pirms kļuva par smagsvara čempionu viņš cīnījās *cruiserweight* svara(līdz 91 kg) kategorijā, šajā kategorijā izcīnīdams Pasaules čempiona titulus WBA, WBC, WBO un *The Ring* versijās.

Karjeras laikā viņš aizvadīja 27 cīņas, no kurām tikai divās ir zaudējis. 23 uzvarējis ar nokautu.

2011. gada 2. jūlijā notika cīņa starp D. Heju un Vladimiru Kļičko par Pasaules čempiona titulu WBA, WBO, IBF, IBO un *[[The Ring (laikraksts)|The Ring]]* versijās, kurā uzvaru svinēja ukrainis V. Kļičko.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''BoxRec'' profils
Slampe

**Slampe** ir ciems Tukuma novada Slampes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Slampes upes krastos pie Jelgavas—Tukuma dzelzceļa (stacija Slampe) un autoceļa P98 17 km no novada centra Tukuma un 65 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta sākusi veidoties pie bijušās Slampes muižas (*Schlampe*/*Schlampen*) centra, kad pēc agrārās reformas 20 ha muižas zemes sadalīja apbūvei amatniekiem un dzelzceļniekiem. 

Slampes muiža bija valsts jeb kroņa muiža, tas ir, tā atradās Kurzemes hercoga īpašumā. 1922 .gadā muižu rentēja kāds Glāzers, kam 1922. gada zemes reformas laikā iemērīja 150 pūrvietas un muižas centra ēkas. Izveidojās arī 11 jaunsaimniecības 8-11 ha platībā. Slampes muižai bija 626 pūrvietas zemes, bet muižas šķūnis atradās valsts zemju inspektora rīcībā. 1939. gadā ir ziņas, ka Slampes muiža sadalīta 14 vienībās.

Par lielāku apdzīvotu vietu izaugusi padomju gados, kad Slampe bija padomju saimniecības «Zemgale» centrs. Slampē atrodas pagasta pārvalde, Zemgales vidusskola, bērnudārzs, kultūras pils, bibliotēka, pasts.  uz rietumiem no ciema atrodas pamestais Slampes lidlauks.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Slampe (nozīmju atdalīšana)

**Slampe** var būt:
* Slampe — apdzīvota vieta Slampes pagastā
* Slampe — upe, Džūkstes pieteka
* Slampe — stacija dzelzceļa līnijā Jelgava—Tukums II

## Skatīt arī
* Slampes pagasts
Annas upīte

**Annas upīte** ir Baltijas jūrā ietekoša upīte Dienvidkurzemes novadā. Upīte sākas no grāvju sistēmas pie pamestās Ventspils—Liepājas dzelzceļa līnijas ziemeļaustrumos no Stirnu ciema, ietek jūrā pie Annas kapiem. Upes garums pēc dažādiem avotiem 2,44—4,3 km. Upīte visā garumā regulēta.

## Atsauces
Aura (koris)

Jauktais koris **“Aura”** dibināts 2004. gada rudenī kā Rīgas centra rajona skolotāju koris mūzikas skolotājas Dzintras Krastiņas un viņas audzēkņa  Edgara Vītola vadībā. Kopš 2008. gada koris darbojas **Latvijas Universitātes Fizikas, matemātikas un optometrijas fakultātes** paspārnē, un tajā dzied vairāk nekā 70 dalībnieku. Mākslinieciskais vadītājs un diriģents Edgars Vītols.
 Koris ir izcīnījis:

 1. vietu, divas zelta godalgas un Labākā diriģenta balvu 25. Starptautiskajā F. Šūberta koru mūzikas konkursā Vīnē (2008).

 2 zelta godalgas un čempiona titulu augstākajā Jaukto koru kategorijā, kā arī labākā diriģenta balvu 6. starptautiskajā Roberta Šūmaņa koru konkursā Cvikavā (2010)

 *Grand Prix*, 2 zelta godalgas un skatītāju balvu Koru mūzikas konkursā Grācā (2011).

 3 zelta godalgas, čempiona titulu Tautas mūzikas kategorijā un kvalifikāciju Q1 Starptautiskajā koru mūzikas konkursā Maltā (2013).

 zelta medaļu un kvalifikāciju Q1 Sakrālās mūzikas kategorijā konkursā *World Choir Games* (Pasaules Koru olimpiādē) Rīgā (2014).

 3 godalgotas vietas — uzvaru folkloras kategorijā, zeltu jaukto koru kategorijā un īpašo balvu par tautas dziesmas izpildījumu koru konkursā *Praga Cantate* (2015).

 2 zelta godalgas starptautiskajā koru mūzikas konkursā "Canta al Mar" Barselonā (2016).

 zelta medaļu pieaugušo koru sacensībās kategorijā "Grand Prix of Nations" Eiropas koru olimpiādē (2017).

 zelta diplomu Sakrālās mūzikas kategorijā un zelta diplomu Jaukto koru kategorijā A1 starptautiskajā koru mūzikas konkursā "Riga Sings" Rīgā (2019).

 3. vietu XXVII Vispārējo latviešu Dziesmu un XVII Deju svētku Koru konkursa finālā "Koru kari" (2023).
 
 zelta diplomu un uzvaru A1 kategorijā starptautiskajā koru mūzikas konkursā "Riga Sings" Rīgā (2025).

## Ārējās saites
* Tvnet.lv par kora uzvaru Roberta Šūmaņa koru konkursā Cvikavā, 2010 
* Koris Aura
* Laikraksts_Diena
* Raimonds Pauls par Edgaru Vītolu
* TV3 žurnāliste pasniedz korim "Aura" XXV Dziesmusvētku Simpātijas balvu 
*  Koris „Aura” konkursā izcīna 10 tūkstošus Ls lielo Cēsu Prēmiju
* Apollo par kora "Aura" panākumiem Maltas konkursā, 2013
* Koris "Aura" konkursā World Choir Games 2014
*  Kora "Aura" panākumi Praga Cantate konkursā, 2015
Lenkupe

**Lenkupe** ir Baltijas jūrā ietekoša upe Dienvidkurzemes novadā. Sākas kā novadgrāvis dienvidaustrumos no Medzes muižas Medzes pagastā. Augštecē tek cauri Melderu dzirnavezeram. Ietek jūrā dienvidrietumos no Saraiķiem. Upes gultne visā garumā regulēta. Lenkupi šķērso pamestais Ventspils—Liepājas dzelzceļš un autoceļš P111.

## Atsauces
Kārļupīte

**Kārļupīte** ir Baltijas jūrā ietekoša upe Dienvidkurzemes novada Vērgales pagastā. Sākas no Ploču purva pie Ploces. Upe tek rietumu virzienā, ietek jūrā rietumos no Saraiķiem. Upe visā garumā regulēta. Kārļupīti šķērso pamestais Ventspils—Liepājas dzelzceļš un autoceļš P111.

## Atsauces
Alfrēds Ričers

**Alfrēds Ričers** (; dzimis  Badlauterbergā, miris  Hamburgā) bija vācu kapteinis un polārpētnieks. Vadīja Vācijas trešo antarktisko ekspedīciju, kas pētīja Antarktīdas piekrasti un atklāja teritoriju, ko tagad sauc par Jaunšvābiju.

Ričers jūrnieka gaitas sāka 1897. gadā kā junga uz Brēmenes burinieka *Emilie*. 1903. gadā viņš nokārtoja stūrmaņa eksāmenu, bet 1907. gadā saņēma kapteiņa patentu.

1912. gada augustā Alfrēds Ričers tika nozīmēts par kuģa *Herzog Ernst* kapteini Herberta Šrēdera-Štranca vadītajā Vācu arktiskajā ekspedīcijā (1912—1913), kas bija paredzēta kā sagatavošanās ekspedīcija vēlāk plānotajai Ziemeļaustrumu jūras ceļa ekspedīcijai. Ričers uzņēmās arī vadību pār ekspedīcijas aviācijas nodrošinājumu, kā dēļ ieguva lidaparāta vadītāja patentu.

Pirmā pasaules kara laikā Ričers vadīja flotes gaisa izlūkošanas apakšvienības Flandrijā. Pēc kara darbojās kā neatkarīgs uzņēmējs, bet no 1925. gada — kā aeronavigācijas speciālists kompānijā *Lufthansa*.

1934. gadā Ričers tika iekļauts Vācijas kara flotes virspavēlniecības sastāvā. 1938. gadā viņš tika iecelts par trešās Vācu antarktiskās ekspedīcijas vadītāju, kas apsekoja Karalienes Modas Zemes piekrasti ar kuģi *Schwabenland*. Kuģis bija aprīkots ar tvaika katapultu, ko izmantoja divām Dornier Wal tipa lidlaivām, ar kuru palīdzību tika veikta aerofotografēšana, uzņemot ap  detālu aerofotogrāfiju.

Ričera vārdā Antarktīdā ir nosaukta Ričera augstiene un Ričera smaile. Pēc Otrā pasaules kara Ričers strādāj par Polārpētniecības arhīvu vadītāju Ķīlē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Slubice

**Slubice** () ir pilsēta Polijas rietumos, Lubušas vojevodistē, pie Odras upes. Upes pretējā, kreisajā krastā atrodas Vācijas pilsēta Frankfurte pie Oderas. Līdz 1945. gadam Slubice bija Frankfurtes pie Oderas daļa Dammforštate (), bet, pamatojoties uz Jaltas un Potsdamas konferenču lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet vācu iedzīvotāji padzīti. Kopš 1992. gada pilsētā atrodas *Collegium Polonicum* — augstākā mācību iestāde, ko dibinājušas Ādama Mickēviča universitāte (Poznaņa) un Viadrinas Eiropas universitāte (Frankfurte pie Oderas). 2014. gada oktobrī pilsētas centrālajā laukumā tika atklāts Vikipēdijas piemineklis.

thumb|left|250px|Skats uz Slubici
Laimonis Kamara

**Laimonis Kamara** (dzimis 1934. gada 4. februārī - miris 1983. gada 5. jūlijā) bija latviešu dzejnieks, tulkotājs. No igauņu valodas atdzejojis M.Trāta (dzejoļu izlase "Līdzsvars", 1969), P.Ē.Rummo dzeju, igauņu dzejas izlases "Cilvēki krastā" (1970), 19.gs. igauņu dzejas izlase "Kur ciemā gāja Koidula" (1976).

## Izdevumi
* "Gadam nosala degungals" (1961)
* "Pasaka par balto kurmi" (1962)
* "Kam sacīju paldies" (1964)
* "Es dziesmu dzirdēju no bērzu birzs. Lirika" (1972)
* "Iepinumi" (1977)
* "7x7" (1985). "7x7" ir dzeļoju izlase, kas izveidota pēc L.Kamaras nāves un simboliski ataino 7x7 ciklu - dzejnieks aizgāja mūžībā 49 gadu vecumā un tajā ietverti dzejoļi, kas sarakstīti no 1949. līdz 1983. gadam. Sastādīja Vaira Kamara.

## Ārējās saites
* P.Ē.Rummo "Pasaules manī" 
* Satori 1/4