open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mencu dzimta

**Mencu dzimta** (*Gadidae*) ir viena no mencveidīgo zivju kārtas (*Gadiformes*) dzimtām, kas apvieno 22 jūrās dzīvojošas zivju sugas un kas tiek iedalītas 12 ģintīs. Pazīstamākās no tām ir mencas, pikšas, pollaki un merlangi, kuras visas ir komerciāli nozīmīgas zvejas zivis. 

## Izplatība
[thumb|left|240px|Retumis Baltijas jūrā ieklejo [pikša (*Melanogrammus aeglefinus*)]]
Lielākā daļa sugu mājo ziemeļu puslodes mērenajos ūdeņos, un tikai dažas sugas sastopamas subtropu, subarktikas vai arktikas jūrās. Tās sastopamas Atlantijas, Ziemeļu ledus un Klusajā okeānā. Dienvidu puslodē mājo viena suga  — dienvidu zilais putasu (*Micromesistius australis*).

## Baltijas jūrā un Latvijā
Baltijas jūrā pie Latvijas krastiem sastopama viena mencu dzimtas zivju suga — Atlantijas menca (*Gadus morhua*) jeb Baltijas menca (*Gadus morhua callarias*), kas ir Baltijas jūrā dzīvojoša Atlantijas mencas pasuga. Reti ieceļotāji Baltijas jūrā ir merlangs (*Merlangius merlangus*), pikša (*Melanogrammus aeglefinus*), pollaks (*Pollachius pollachius*) un saida (*Pollachius virens*).

## Kopīgās īpašības
[thumb|240px|[Saida (*Pollachius virens*)]]
[thumb|240px|[Franču menca (*Trisopterus luscus*)]]
[thumb|240px|[Mintajs (*Gadus chalcogrammus*)]]
Lielākā daļa mencu dzimtas zivju ir vidēja auguma, bet Atlantijas menca var izaugt ļoti liela. Tā ir lielākā dzimtā, tās ķermeņa garums var sasniegt 2 m. Mencu dzimtas zivīm ir trīs muguras spuras un divas anālās spuras. Pirmā muguras spura novietota uzreiz aiz galvas. Lielākajai daļai sugu ir zoda taustekļi (ūsas), kuri tiek izmantoti, lai iztaustītu jūras gultni. Spurām nav asu staru. Vēdera spuras novietotas pirms krūšu spurām. 

Mencu dzimtas zivis ir plēsīgas un barojas ar mazākām zivīm un vēžveidīgajiem. Tās galvenokārt uzturas dziļumā. Visas mencu sugas ir ļoti auglīgas un katrā nārstošanas reizē mātīte izlaiž vairākus miljonus ikru. Tādējādi šīs grupas zivis ir bagātīgi parstāvētas jūras faunā un to zvejošana ir salīdzinoši vienkārša. Tā ir otrā daudzskaitlīgākā zivju grupa (uzreiz pēc siļķēm) pasaulē. Daļai sugu novērojama garu distanču migrācija.

## Sistemātikas diskusijas
Līdz ar jaunākajiem ģenētiskajiem atklājumiem zivju sistemātikā ieviestas ievērojamas izmaiņas. Saskaņā ar 2016. gada sistemātiku vēdzeļu dzimta ir likvidēta un dzimtas ģintis pievienotas mencu dzimtai. Dotajā sistemātikā vēdzeļu dzimta saglabāta kā atsevišķs taksons, tā kā vairāki autoratīvi avoti vēdzeļu dzimtu joprojām izdala kā atsevišķu vienību.

## Sistemātika
**Mencu dzimta** (*Gadidae*)
*Arktiskās ledus mencas (*Arctogadus*)
*Mazās mencas (*Trisopterus*)
*Mencas (*Gadus*)
*Merlangi (*Merlangius*)
*Navagas (*Eleginus*)
*Pikšas (*Melanogrammus*)
*Polārmencas (*Boreogadus*)
*Pollaki (*Pollachius*)
*Putasu (*Micromesistius*)
*Sudrabainās mencas (*Gadiculus*)
*Tomkodi (*Microgadus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*New World Encyclopedia: Gadidae
*Britannica: Gadidae
Uzņēmuma nemateriālā vērtība

**Uzņēmuma nemateriālā vērtība** (no angļu valodas — *Goodwill*) ir jebkādi no uzņēmējdarbības, aktīva vai no aktīva grupas nākotnē sagaidāmi ekonomiskie labumi, kas nav nodalāmi no pašas uzņēmējdarbības, cita aktīva vai aktīvu grupas. Uzņēmuma nemateriālā vērtība var tikt skaidrota kā atlikusī vērtība, kas rodas, no uzņēmuma vērtības atņemot identificējamo materiālo, nemateriālo un monetāro aktīvu vērtību, kas ir koriģēta ar faktiskajām vai iespējamajām saistībām.

## Uzņēmuma nemateriālās vērtības aprēķins

Uzņēmuma nemateriālā vērtība tiek aprēķināta izņēmuma apvienošanās un iegādes brīdī. Nemateriālā vērtība rodas iegādes brīdī, kad pircējs (uzņēmums) iegādājas mērķa uzņēmumu. Summa, ko iegūstošā sabiedrība maksā par mērķa uzņēmumu, pārsniedzot mērķa uzskaites vērtību, parasti veido mērķa uzņēmuma nemateriālās vērtības vērtību. Ja iegūstošā sabiedrība maksā mazāk par mērķa grāmatvedības vērtību, tā iegūst “negatīvu nemateriālo vērtību”. Lai noteiktu nemateriālo vērtību, tiek izmantota uzņēmuma iegādes cena un no tās atņemta identificējamo aktīvu un saistību patiesā tirgus vērtība. Nemateriālās vērtības noteikšanu var izteikt kā formulu:

:  G = P - (A - L)  , kur

: *G* — uzņēmuma nemateriālā vērtība,
: *P* — sabiedrības pirkuma cena,
: *A* — sabiedrības aktīvu patiesā tirgus vērtība,
: *L* — sabiedrības saistību patiesā tirgus vērtība.

## Grāmatvedības uzskaite

Uzņēmuma nemateriālā vērtība tiek uzskaitīta kā nemateriālais aktīvs iegūstošā uzņēmuma bilancē ilgtermiņa aktīvu kontā. Saskaņā ar vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem (GAAP) un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS) uzņēmumiem ir jānovērtē nemateriālās vērtības vērtība to finanšu pārskatos vismaz reizi gadā un jāreģistrē visi pārvērtēšanas zaudējumi.

## Atsauces
Latvijas čempionāts badmintonā

**Latvijas čempionāts badmintonā** ir augstākās individuālās badmintona sacensības Latvijā, kurās tiek noskaidroti Latvijas labākie badmintonisti piecās kategorijās (abu dzimumu vienspēlēs un dubultspēlēs, kā arī jauktajās dubultspēlēs). Čempionāts tiek rīkots kopš 1964. gada (vispirms kā **[[Latvijas PSR]] čempionāts badmintonā**). Patlaban sacensības rīko Latvijas badmintona federācija. Savukārt no 1997. gada tiek rīkots Latvijas klubu čempionāts badmintonā.

Visvairāk reižu čempionātā uzvarējuši Kristīne Gurecka (pazīstama kā Kristīne Šefere; 54 reizes), tai skaitā 11 reizes uzvarot visās trijās iespējamajās kategorijās, un Eduards Loze (32 reizes).

__TOC__
## Uzvarētāji

## Absolūtie uzvarētāji
Uzvaras trijās iespējamajās kategorijās (sava dzimuma vienspēles un dubultspēles, jauktās dubultspēles).

## Visvairāk uzvaru
### Kopā

### Vīriešu vienspēles

### Sieviešu vienspēles

### Vīriešu dubultspēles

### Sieviešu dubultspēles

### Jauktās dubultspēles

## Atsauces
Vecmelderu avoti

**Vecmelderu avoti** ir ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis, kas atrodas Jēkabpils novada Aknīstes pagasta centrālajā daļā, Dienvidsusējas senlejas atzarā, Aknīstes nolaidenumā, Austrumlatvijas zemienes dienvidu galā. 

Senlejas nogāzes lejasdaļā  un gultnē atrodas vairāk nekā 10 pazemes ūdeņu izplūdes vietas – gan kā avoti, gan avoksnāji ar kūdras kupoliem un terasveida kūdras pacēlumiem. Lielākais no Vecmelderu avotiem atrodas senlejas atzara dienvidu malā, nogāzes lejasdaļā, netālu no dzirnavu dīķa līmeņa. Avota ūdensdeve ir 23 litri/sekundē (mērījumi izdarīti 2012. gada 2. jūlijā). Ūdens dzidrs, bezkrāsas, strautā izgulsnē oranžas dzelzs savienojumu nogulsnes un saldūdens kaļķi. Pārējie avoti un avoksnāji mazāki. Tie izplūst pārpurvotās vietās. Iztekot avoti veido 1,6 hektārus lielo Vecmelderu dzirnavezeru, vairāki avoti atrodas zem dzirnavezera ūdenslīmeņa.

## Ārējās saites
* LĢIA vietvārdu datubāze
* Vecmelderu avoti Dabas aizsardzības pārvaldes mājaslapā

## Atsauces
Aknīstes Velnala

**Aknīstes Velnala** jeb **Radžupes ala** atrodas Jēkabpils novada Aknīstes pagastā, Aknīstes pilsētas ziemeļaustrumu pievārtē. Garākā ala Sēlijā.

Atrodas Radžupes kreisajā krastā apmēram 2 metri virs upes līmeņa. Alas garums ir 5 metri, lielākais griestu augstums ir 1,2 metri, platums — līdz 5,1 m, pazemes platība — 13 kvadrātmetri. Mākslīgi veidota vai paplašināta dabiska ala nelielās dolomītu klintīs, izmantota dolomīta ieguvei kaļķu ceplim (visticamāk 19. gadsimtā). Aknīstes Velnalu 20. gadsimta trīsdesmitajos gados apmeklējuši vietējie mazpulcēni, bet Velna alas nosaukums, pēc vienas no versijām, esot izdomāts 20. gadsimta deviņdesmitajos gados — tā to esot iesaukuši bērni, un pirmoreiz šis nosaukums publicēts 2001. gadā. Ala izmantota kā slēptuve karu un represiju gados. 1990. gadu otrā pusē alas pieeja labiekārtota.

## Atsauces

## Skat. arī
* Velna alas
Baltijos Futbolo Akademija

**"Baltijos Futbolo Akademija"** (*BFA*) ir Lietuvas futbola komanda, kuras bāzes vieta ir Viļņa. Akadēmija dibināta 2007. gadā.

Baltijos Futbolo Akademija un FK Vilnius 2019. gada bija partneri.

## Sezonas

## Krāsas
* Zila un balta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Komandas oficiala lapa
FK Atmosfera (2012)

***FK Atmosfera*** ir 2012. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Mažeiķiem.

## Sezonas

## Krāsas
* Balta, sartkana un melna.

## Apģērbu izmaiņas

## Sastāvs
: *Atjaunots .*

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

## Atsauces

## Ārējās saites
* fkatmosfera.eu Kluba oficiālā vietne 
* Facebook „Atmosfera“ 
* lietuvosfutbolas.lt (Atmosfera)
2017. gada Lietuvas futbola čempionāta sezona

**Lietuvas futbola 2017. gada sezonā** par čempioniem kļuva Marijampoles "Sūduva".

## Līgas
* A līga ir 1. līmenis (elites divīzija);
* Pirmā līga ir 2. līmenis;
* Otrā līga ir 3. līmenis;

## A līga
* **A līga** — 1. līmenis (elites divīzija);

## Pārbaudes spēles

----
----

----

## Pirmā līga
* **Pirmā līga** — 2. līmenis;

## Otrā līga (Rietumu zona)
* **Otrā līga'' – 3. līmenis, 2. līga, rietumu zona;



== Antra lyga (Pietų zona) ==
* **Antra lyga''' — ir 3. līmenis, 2. līga, dienvidu zona;

## Ārējās saites
* RSSSF Lietuva 2017
* A lyga oficiālā vietne 
* LFF.LT oficiālā vietne 
* lietuvosfutbolas.lt alyga
Venecuēlas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Venecuēla]]s sportisti**, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši medaļas.

Līdz šim Venecuēla olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 15 medaļas (2 zelta, 4 sudraba un 9 bronzas medaļas). Visas šīs medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs. Visvairāk medaļu — 6 medaļas — ir izcīnītas boksā. Kopā Vencuēla olimpiskajās spēlēs medaļas ir izcīnījusi 8 dažādos olimpiskajos sporta veidos/disciplīnās. Bokseris Fransisko Rodrigess un paukotājs Rubens Limardo līdz šim ir vienīgie Venecuēlas sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši zelta medaļas.

## Sportistu uzskaitījums
*Šajā uzskaitījumā iekļauti tie sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Venecuēlu. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

[200px|thumb|[Rubens Limardo olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis vienu zelta medaļu]]

## Skatīt arī
* Venecuēla olimpiskajās spēlēs
* Venecuēlas karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
*
Vēdzeļu dzimta

**Vēdzeļu dzimta** (*Lotidae*) ir viena no mencveidīgo zivju kārtas (*Gadiformes*) dzimtām, kas apvieno 22 zivju sugas un kas tiek iedalītas 6 ģintīs. Pazīstamākās no tām ir vēdzeles un jūrasvēdzeles. 

## Izplatība
[thumb|left|240px|Baltijas jūrā mājo [jūrasvēdzele (*Enchelyopus cimbrius*), kas sastopama arī pie Latvijas krastiem]]
Sastopamas Ziemeļu ledus, Atlantijas un Klusajā okeanā. Izņemot dažas trīstaustekļu jūrasvēdzeļu (*Gaidropsarus*) sugas, visas pārējās izplatītas ziemeļu puslodē. Gandrīz visas vēdzeļu dzimtas sugas ir jūras zivis, tikai viena suga — vēdzele mājo saldūdens tilpēs, upēs un ezeros Eiropas ziemeļos un Ziemeļamerikā.

## Baltijas jūrā un Latvijā
Baltijas jūrā pie Latvijas krastiem sastopamas divas vēdzeļu dzimtas zivju sugas: jūrasvēdzele (*Enchelyopus cimbrius*) un vēdzele. Vēdzele sastopama arī vairākumā Latvijas upju un daudzos ezeros. 

## Kopīgās īpašības
Vēdzeļu dzimtas zivīm ir viena vai divas muguras spuras un viena anālā spura. Otrā muguras spura (vai vienīgā muguras spura) un anālā spura ir garas, kas gandrīz sasniedz un savienojas ar noapaļoto astes spuru. Visām sugām ir zoda taustekļi (ūsas), dažām sugām tie ir arī pie nāsīm un uz purna. Vēdzeļu dzimtas zivis ir mazkustīgas, neveic garus pārceļojumus un nepulcējas lielās grupās.

Vēdzeļu dzimtas zivis ir gan maza, gan vidēja, gan liela auguma. Lielākā dzimtā ir jūraslīdaka (*Molva molva*). Tās lielākie īpatņi var sasniegt 2 m garumu. Mazākās dzimtā ir ziemeļu jūrasvēdzele (*Ciliata septentrionalis*) un Kāpas jūrasvēdzele (*Gaidropsarus capensis*), kuru lielākie īpatņi nepārsniedz 20 cm garumu.

## Sistemātikas diskusijas
[thumb|240px|[Piectaustekļu jūrasvēdzele (*Ciliata mustela*)]]
Līdz ar jaunākajiem ģenētiskajiem atklājumiem zivju sistemātikā ieviestas ievērojamas izmaiņas. Saskaņā ar 2016. gada sistemātiku vēdzeļu dzimta ir likvidēta un dzimtas ģintis pievienotas mencu dzimtai. Dotajā sistemātikā vēdzeļu dzimta saglabāta kā atsevišķs taksons, tā kā vairāki autoratīvi avoti vēdzeļu dzimtu joprojām izdala kā atsevišķu vienību.

## Sistemātika
**Vēdzeļu dzimta** (*Lotidae*)
*Brosmes (*Brosme*)
*Četrtaustekļu jūrasvēdzeles (*Enchelyopus*)
*Jūraslīdakas (*Molva*)
*Piectaustekļu jūrasvēdzeles (*Ciliata*)
*Vēdzeles (*Lota*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*iNaturalist: Hakes and Burbots Family Lotidae
*Fish Biosystem: Lotidae
Migels Almirons

**Migels Almirons** (, dzimis ) ir Paragvajas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Paragvajas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Almirons spēlē ASV augstākās futbola līgas komandas *[[Atlanta United FC|Atlanta United]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Lanús**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2016
* Supercopa Argentina: 2016

**Atlanta United**

* MLS kauss: 2018

## Ārējās saites
FK Tauras Tauragė

***FK Tauras*** ir Lietuvas futbola klubs no Tauraģes pilsētas. Tas dibināts 1942. gadā.

Komandas krāsas ir sarkana un melna. Mājas spēles tas aizvada *Vytauto* stadionā (ietilpība 3000 skatītāju). Vairākas sezonas aizvadījis augstākajā (A līga).

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* UEFA
* foot.dk
Venecuēlas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Venecuēla]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Venecuēlas vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1948. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1998. gada.

## Vasaras olimpiskajās spēlēs

## Ziemas olimpiskajās spēlēs

## Skatīt arī
* Venecuēla olimpiskajās spēlēs
* Venecuēlas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Rīgas Kara hospitālis

[thumb|250px|Rīgas Ķeizariskā lauka hospitāļa plāns ([Broce, 1797).]]
thumb|250px|Rīgas kara hospitāļa ēkas projekts (Aleksandrs Štrauberts, 1830).
thumb|250px|Rīgas Kara slimnīcas vārti (ap 1930).

**Rīgas Kara hospitālis** bija Rīgas slimnīca, kas atradās Straumes ielā tagadējā Brasas apkaimē. Ēkas ir Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, kas atjaunotas Satversmes aizsardzības biroja vajadzībām.
Rīgas kara hospitālī ir strādājis baku vakcinācijas aizsācējs Krievijas Impērijā Oto fon Hūns, embrioloģijas pamatlicējs Kārlis Ernsts fon Bērs un ķirurgs Nikolajs Pirogovs.

## Vēsture
Rīgas Ķeizarisko lauka hospitāli (*Das kayserliche Feldhospital bey Riga*) 1000 slimniekiem uzcēla 1750.—1754. gadā pēc kara inženiera un arhitekta F. Demercova projekta vietā, kur Sarkandaugavā ieplūda daļa no Smilšu dzirnavu kanāla. 1835. gadā pēc arhitekta Aleksandra Štrauberta projekta uzcelta U veida divstāvu mūra ēka vēlā klasicisma formās. Būvdarbus vadīja kara inženieris un arhitekts Johans Eduards de Vite. Tas bija viens no lielākajiem Krievijas Impērijas kara hospitāļiem. No 1919. gada līdz 1940. gadam hospitālis funkcionēja kā **Rīgas kara slimnīca**. Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā to pārveidoja par **Baltijas kara apgabala hospitāli**. Hospitāļa teritorijā uzbūvēja vairākas jaunas ēkas, kā arī veiktas esošo ēku pārbūves.
 
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas izveidoja **Valsts Kara slimnīcu**. 1998. gadā uz tās bāzes izveidoja Nacionālo bruņoto spēku **Militārās medicīnas centru**. Kara hospitāļa ēkā atradās Narkoloģijas Valsts aģentūra, Ātrās palīdzības stacija un divas medicīnas iestādes.

2011. gadā Rīgas Kara hospitāļa teritoriju sadalīja starp Aizsardzības, Tieslietu, Veselības un Finanšu ministriju. Vienā no ēkām darbojās Valsts tiesu ekspertīžu centrs, bet vēsturiskā mūra ēka kopš 2012. gada stāvēja tukša. Kopš 2016. gadā bijušo Rīgas Kara hospitāli apsaimnieko Tieslietu ministrijas paspārnē esošā Tiesu namu aģentūra, lai to attīstītu tieslietu sistēmas vajadzībām. 2020. gadā paziņoja, ka hospitāli un tā teritoriju atjaunos līdz 2023. gadam un tajā mitināsies Satversmes aizsardzības birojs.

Atjaunošanas darbus sāka 2020. gada rudenī un pabeidza 2024. gada novembrī.

Rīgas Kara slimnica pēc 1920.jpg|Rīgas kara slimnīca (pēc 1920)
Rīgas kara slimnica ap 1930.JPG|Rīgas kara slimnica (ap 1930)


## Atsauces
Alkatrasa

**Alkatrasa** (*Alcatraz*) ir sala Sanfrancisko līcī, 2 km no krasta Sanfrancisko, Kalifornijā, ASV. Sala ir 511x180 m liela (8,9 ha).

Uz salas atradās bāka, militārie nocietinājumi, militārais cietums, federālais cietums (1934—1963). Dažus gadus uz dzīvi uz salas apmetās Amerikas pirmiedzīvotāju grupa. 1972. gadā kļuva par daļu no atpūtas zonas. Mūsdienās populārs tūrisma objekts, to apmeklē ap 1,5 miljoni cilvēku ik gadu. Uz Alkatrasas salas atrodas bāka, kas ir vecākā bāka ASV rietumu krastā, kas vēl joprojām darbojas.

Federālais cietums bija pastiprināta drošības režīma. Cietumnieki to dēvēja par "Klinti". Alkatrasas cietumā tika turēti tādi slaveni noziedznieki kā Als Kapone, brāļi Englini, Roberts Strauds un Džordžs Kellijs.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Poco a poco

***Poco a poco*** ir Latvijas dokumentālā īsfilma, kas izdota . Filmas režisore ir Ināra Kolmane.

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir jaunais mūziķis Oskars Krašausks-Krauze. Filmas veidošanas laikā viņš tikai sāk savu profesionālo karjeru. Oskars ir lielas un skarbas izvēles priekšā - ziedoties mūzikai vai mainīt profesiju, lai materiāli sevi nodrošinātu.

## Atsauces
Jāņtārpiņa misija

**"Jāņtārpiņa misija"** ir Latvijas dokumentālā īsfilma, kas izdota . Filmas režisors ir Aivars Freimanis.

## Sižets
Filmas sižeta pamatā ir Latvijas ceļojošais leļļu teātris "Maska", kurā filmas tapšanas laikā darbojās trīs aktieri. Viņi ar savām izrādēm apbraukāja skolas, bērnudārzus, klubus un citas vietas Latvijas laukos.

## Atsauces
ASV Virdžīnas olimpiskajās spēlēs

**[[ASV Virdžīnas]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** piedalās kopš 1968. gada, kad vasaras olimpiskās spēles notika Meksikas galvaspilsētā Mehiko. Kopš tā laika ASV Virdžīnas ir piedalījušās gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1980. gada Maskavas spēles, kas pēc ASV iniciatīvas tika boikotētas. ASV Virdžīnu salas ziemas olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1988. gada, kad tās notika Kanādas pilsētā Kalgari. Kopš tā laika tās ir piedalījušās arī gandrīz visās ziemas olimpiskajās spēlēs, izņemot 2010. gada Vankūveras un 2018. gada Phjončhanas olimpiādes.

ASV Virdžīnas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījušas vienu medaļu — sudraba medaļu ieguva Pīters Holmbergs 1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs burāšanā.

## Dalības

## Sportisti Vasaras olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

## Sportisti ziemas olimpiskās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas
*Skatīt arī: [[Olimpisko medaļu skaits pēc valsts]]*

### Medaļas Vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

### Medaļu sadalījums olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļnieki

[200px|thumb|[Pīters Holmbergs ir vienīgais ASV Virdžīnu sportists, kas ir izcīnījis olimpisko medaļu]]

*Šajā tabulā apkopoti tie sportisti, kas pēc [[SOK|Starptautiskās olimpiskās komitejas]] datiem pārstāvējuši ASV Virdžīnas.*

## Karognesēji

## Ārējās saites
* 
* 
*
ASV Virdžīnu olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[ASV Virdžīnas|ASV Virdžīnu]] sportisti, kuri olimpiskajās spēlēs ir ieguvuši olimpiskās medaļas**. 

ASV Virdžīnas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi vienu medaļu — sudraba medaļu. Šo medaļu izcīnīja Pīters Holmbergs 1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs burāšanā.

## Sportistu uzskaitījums
*Šajā uzskaitījumos iekļauti tie sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot ASV Virdžīnas.*

[200px|thumb|[Pīters Holmbergs ir vienīgais ASV Virdžīnu sportists, kas ir izcīnījis olimpisko medaļu]]

## Skatīt arī
* ASV Virdžīnas olimpiskajās spēlēs
* ASV Virdžīnu karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
*
Erzindžanas pamiers

thumb|Osmaņu pretuzbrukums, 1918
**Erzindžanas pamiers** tika noslēgts 1917. gada 5. decembrī starp Osmaņu impēriju un Aizkaukāza Komisariātu, ko pārstāvēja Krievijas Kaukāza frontes komandieris Mihails Prževaļskis. Pamieru parakstīja Krievijas okupētajā Erzindžanas pilsētā. Par pamiera iemeslu kalpoja 2. decembra Brestļitovskas pamiers, kuru Centrālās lielvalstis parakstīja ar jauno boļševiku valdību. Pamiers stabilizēja frontes līniju, kuru revolucionārā sabrukuma skartā Krievijas impērijas armija vairs necentās noturēt. Decembrī tika paveikta Krievijas karaspēka izvešana no Persijas. 1918. gada sākumā Aizkaukāza Komisariāts sāka veikt demoralizēto armijas vienību atbruņošanu, un jaunu karaspēku vienību veidošanu, kas parasti balstījās nacionālajā principā — gruzīnu, armēņu, musulmaņu (azerbaidžāņu). 1918. gada 30. janvārī, aizbildinoties ar armēņu veiktu turku slaktiņu, osmaņu armija sāka uzbrukumu, ātri atgūstot zaudētās teritorijas un iebrūkot armēņu un gruzīnu zemēs.
Ojārs Bušs

**Ojārs Bušs** (1944—2017) bija latviešu valodnieks, *dr. habil. philol.*, latviešu personvārdu un slenga pētnieks. LU Latviešu valodas institūta vadošais pētnieks.

## Dzīvesgājums

Dzimis 1944. gada 28. aprīlī Krimuldas pagasta Orēs. Mācījās Rīgas 36. vidusskolā. Studēja somu filoloģiju Ļeņingradas Valsts universitātes Filoloģijas fakultātē (1972).

1973. gadā sāka strādāt LZA Valodas un literatūras institūta Leksikogrāfijas nodaļā, bija viens no Latviešu literārās vārdnīcas sastādītājiem, vēlāk Dialektoloģijas nodaļā, bija Latvijas vietvārdu vārdnīcas galvenais redaktors.
1980. gadā aizstāvēja filoloģijas zinātņu kandidāta disertāciju “Nedialektālie neliterārie leksiskie ģermānismi mūsdienu latviešu valodā (funkcionālais aspekts)” ().
1994. gadā ieguva habilitētā filoloģijas doktora grādu par zinātnisko darbu kopumu “Latviešu valodas leksikas cilme, vēsture un mūsdienu lietojums”, bija institūta vadošais pētnieks, direktora vietnieks zinātniskajā darbā.
Līdztekus lasīja lekcijas Latvijas Universitātes topošajiem somugristiem.

Bijis Kristīgi demokrātiskās savienības priekšsēdētāja vietnieks ārlietās.

Miris 2017. gada 3. janvārī, apglabāts 1. Meža kapos.

## Apbalvojumi
* Barikāžu dalībnieka piemiņas zīme
* Izglītības un zinātnes ministrijas balva (2004)
* Valodnieces Antoņinas Reķēnas balva (2004)
* Kārļa Mīlenbaha balva (2009)

## Darbi
Ojārs Bušs bija viens no Latvijas vietvārdu vārdnīcas vairāku sējumu autoriem un šīs vārdnīcas atbildīgais redaktors; daudzu zinātnisku rakstu autors, recenzents apjomīgajai Lībiešu-igauņu-latviešu vārdnīcai (2012).

Monogrāfijas:
* Personvārdi, vietvārdi un citi vārdi: izpētes pakāpieni (2003),
* Latviešu valodas slenga vārdnīca (2006, kopā ar V. Ernstsoni),
* No ģermānismiem līdz superlatīvam (2008),
* No Abavas līdz Zilupei (2015, kopā ar L. Balodi).

## Atsauces
Aizkaukāza Komisariāts

**Aizkaukāza Komisariāts**, pagaidu varas orgāns dibināts Tbilisi 1917. gada 11. novembrī, pastāvēja līdz 1918. gada 26. martam. Komisariātu veidoja vietējās gruzīnu, armēņu un azerbaidžāņu sociāldemokrātu un nacionālistu partijas, kā arī Kaukāza frontes kareivju padomes, kas neatzina boļševiku veikto Krievijas Pagaidu valdības gāšanu. 

Sociāldemokrātu vadītais Komisariāts aizvietoja Pagaidu valdības izveidotos pārvaldes orgānus un plānoja pastāvēt līdz Krievijas Satversmes sapulces sanākšanai. Komisariāts darbojās situācijā, kad aizvien biežāk notika armēņu un musulmaņu (kas sāka saukties par azerbaidžāņiem) savstarpējie slaktiņi, boļševiku nemieri un Osmaņu impērijas militāra iebrukuma draudi. 

Pēc tam kad 5. janvārī boļševiki Satversmes sapulci padzina jau pēc pirmās sēdes, 1918. gada 12. janvārī Komisariāts pieņēma lēmumu izveidot vietējo likumdošanas orgānu Aizkaukāza Sejmu, kas 26. martā pieņēma Komisariāta demisiju un izveidoja Aizkaukāza Pagaidu valdību. 1918. gada 22. aprīlī Sejms pasludināja Aizkaukāza Demokrātiskās Federatīvās Republikas izveidošanu.

## Atsauces
Trabzonas miera konference

thumb|Osmaņu pretuzbrukums Kaukāzā, 1918

**Trabzonas miera konference** notika starp Osmaņu impēriju un Aizkaukāza Sejmu no 1918. gada 12. marta līdz 13. aprīlim. Sarunu mērķis bija izbeigt Pirmo pasaules karu Kaukāzā. Krievijas Impērija Kaukāza operācijas gaitā bija iebrukusi dziļi osmaņu teritorijā, taču, izmantojot revolucionāro haosu, osmaņi 1918. gada 12. februāri sāka pretuzbrukumu, atgūstot zaudētās teritorijas. Sejma delegācija uzstāja uz 1914. gada robežām un armēņu autonomiju Rietumarmēnijā. Osmaņi pieprasīja robežas, ko tiem Brestļitovskas miera līgumā bija atdevuši boļševiki — Karsas, Ardahanas un Batumi apgabalus, kas bija zaudēti 19. gadsimtā. Gruzīnu un armēņu delegātiem tas bija nepieņemami, kamēr musulmaņu (azerbaidžāņu) delegāti, kas bija radniecīgi turkiem, bija gatavi apmierināt osmaņu prasības. Aizkaukāza Sejma vairākums 13. aprīlī nobalsoja par kara pieteikšanu osmaņiem un atsauca miera sarunu delegāciju. Osmaņi ieņēma Batumi, bet tika apstādināti pie Karsas. 22. aprīlī tika noslēgts pamiers un atsāktas sarunas. Lai sarunas notiktu starp divām valstīm, osmaņi Sejmam pieprasīja Aizkaukāzu pasludināt par neatkarīgu valsti un 22. aprīlī pasludināja Aizkaukāza Demokrātiskās Federatīvās Republikas izveidošanu.
Velta Staltmane

**Velta Marija Staltmane** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu valodniece, filoloģijas zinātņu LZA goda doktore (1993), latviešu personvārdu pētniece.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1926. gada 9. septembrī Salienas pagastā Sēlijā Ernesta Staltmaņa ģimenē. Mācījās Daugavpils 1. ģimnāzijā.
Studēja Latvijas Valsts universitātes Filoloģijas fakultātē (1947—1952), līdztekus strādāja par laboranti LZA Valodas un literatūras institūtā.
Pēc studiju beigām Staltmani norīkoja darbā par skolotāju Rēzeknes Zooveterinārajā tehnikumā, bet jau pēc gada viņai izdevās iestāties aspirantūrā PSRS Zinātņu akadēmijas Valodniecības institūtā un 1958. gadā aizstāvēt filoloģijas zinātņu kandidāta disertāciju "Darbības vārda veids mūsdienu latviešu literārajā valodā" ().
Pēc aspirantūras beigšanas atgriezās dzimtenē un strādāja LZA Valodas un literatūras institūtā, bija viena no Latviešu literārās vārdnīcas sastādītājām. Nodarbojās ar latviešu vietvārdu un personvārdu latviskošanas problēmām krievu valodā (līdz tam vēl tika lietotas Krievijas impērijas laika pareizrakstības formas kā *[[Jānis Endzelīns|Эндзелин, Ян]]*, *[[Ventspils|Виндава]]*, *[[Daugavpils|Двинск]]* u.c.).

Pēc laulībām ar inženieru Anatoliju Sošinski 1961. gadā pārcēlās uz dzīvi Maskavā. Strādāja Ģeodēzijas, Aerofotogrāfēšanas un Kartogrāfijas centrālā zinātniski pētnieciskā institūta Transkripcijas nodaļā (1961—1962), pēc tam PSRS ZA Krievu valodas institūta Runas kultūras sektorā, līdztekus darbojās šī institūta Ortogrāfijas komisijā.
Viņa izstrādāja "Instrukciju Latvijas PSR ģeogrāfisko nosaukumu pārnesei kartēs" (1966) un piedalījās PSRS ģeogrāfisko nosaukumu vārdnīcas veidošanā un izveidoja "Latvijas PSR ģeogrāfisko nosaukumu vārdnīcu" (1967).
Vēlāk strādāja PSRS ZA Valodniecības institūta Strukturālās un lietišķās lingvistikas sektora Onomastisko pētījumu grupā.

Vairāk nekā desmit gadus vāca materiālus "Latviešu personvārdu vārdnīcas" izdošanai, kuru Maskavā apstiprināja uz druku 1991. gada decembrī, bet tomēr nepaspēja nopublicēt. Vārdnīcas manuskripts tika nodots LZA Valodas un literatūras institūtam, bet tur tas arī netika izdots līdzekļu trūkuma dēļ. No 2015. līdz 2020. gadam notika rūpīgs neatlaidīgs vārdnīcas digitalizēšanas un maketēšanas process. Šobrīd šis zinātniskais darbs gaida savu izdevēju, lai paveiktu pēdējo soli: korektūru un druku.

Mirusi 2010. gada 16. aprīlī Maskavā.

## Darbi
* *Инструкция по передаче на картах географических названий Латвийской ССР* (1966 г., в соавторстве с С. А. Тюриным)
* *Словарь географических названий Латвийской ССР* (ЦНИИГАиК 1967 г., в соавторстве с А. П. Алексой)
* *Латышская антропонимия: Фамилии* (1981), pielikums *Обратный частотный словарь проанализированных фамилий*
* *Ономастическая лексикография* (1989)

## Atsauces
Aleksotas seņūnija

**Aleksotas seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kauņas pilsētas pašvaldībā. Aizņem pilsētas dienvidrietumu daļu, Nemunas upes kreisajā krastā.

Aleksotas seņunijā dzimuši brāļi, matemātiķis Hermanis Minkovskis (*Hermann Minkowski*, 1864—1909) un ārsts Oskars Minkovskis (*Oskar Minkowski*, 1858—1931).

## Apskates vietas
* II forts (*II Kauno fortas*)
* Aleksotas funikulers (*Aleksoto funikulierius*)
* Aleksotas Kazimira baznīca (*Aleksoto Šv. Kazimiero bažnyčia*)
* S. Darjus un S. Girēna lidlauks (*S. Dariaus ir S. Girėno aerodromas*)
* Lietuvas aviācijas muzejs (*Lietuvos aviacijos muziejus*)
* Marveles pilskalns (*Marvelės piliakalnis*)
* Napoleona kalns (*Napoleono kalnas*)
* Vītauta Dižā tilts (*Vytauto Didžiojo tiltas*)
* Vītauta Dižā Universitātes Kauņas botāniskais dārzs (*Vytauto Didžiojo universiteto Kauno botanikos sodas*)

## Attēlu galerija

Kauno_II_forte.JPG|2. forts
Aleksoto_funikulierius.jpg|Alesotas funikulers
Aleksoto_baznycia_2007-02-17.jpg|Aleksotas Kazimira baznīca
Approaching_Aleksotas_Airport_(EYKS)_Runway_27.JPG|S. Darjusa un S. Girēna lidlauks
Aviacijos_muziejus.jpg|Lietuvas aviācijas muzejs
Marveles_piliakalnis.jpg|Marveles pilskalns
Jiesios_piliakalnis_iš_kito_Nemuno_upės_kranto.jpg|Napoleona kalns
Aleksoto_tiltas_2006-07-16.jpg|Vītauta Dižā tilts
Kauno botanikos sodas 2007-06-08.JPG|Kauņas botāniskais dārzs


## Ārējās saites
* S. Darjus un S. Girēna lidlauks 
* Lietuvas aviācijas muzejs 
* Kauņas botāniskais dārzs
FM Ateitis

**Futbola skola "Ateitis"** () ir Lietuvas futbola komanda (futbola skola), kuras bāzes vieta ir Viļņa. Skola dibināta 2007. gadā.

## Sezonas

## Krāsas
* Sarkana un balta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Komandas oficiala lapa
FK Panerys (2017)

***FK "Panerys"*** ir Lietuvas futbola komanda, kuras bāzes vieta ir Viļņa. Komanda dibināta 2017. gadā.

## Sezonas

## Krāsas

## Atsauces

## Ārējās saites
* KAFF oficiala lapa
Jūlija Maka

**Jūlija Maka** (; dzimusi ) ir Grieķijas starptautiskā meistare šahā (2002).

## Biogrāfija
Divus gadus pēc kārtas uzvarējusi Grieķijas junioru šaha čempionātā U20 meiteņu vecuma grupā (2002, 2003). 2003. gadā Pasaules junioru šaha čempionātā U20 meiteņu vecuma grupā izcīnījusi sudraba medaļu.

Grieķijas sieviešu šaha čempionātos četras reizes izcīnījusi bronzas medaļas (2001, 2004, 2005, 2017), bet 2018. gadā uzvarējusi Grieķijas sieviešu šaha čempionātā.

Pārstāvējusi Grieķijas komandu Eiropas komandu šaha čempionātos, kuros piedalījusies 2 reizes (2007, 2017).

Par panākumiem turnīros FIDE 2002. gadā Jūlijai Makai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. 2016. gadā kļuvusi par FIDE treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kamila de Serū

**Kamila de Serū** (; dzimusi ) ir Šveices FIDE meistare šahā (2012).

## Biogrāfija
Piecas reizes uzvarējusi Šveices jauniešu šaha čempionātā dažādās meiteņu vecuma grupās: U12 (2005, 2006) un U16 (2007, 2008, 2009). Šveices sieviešu šaha čempionātos divas reizes bijusi otrā (2010, 2014), bet vienu reizi trešā (2011).

2017. gadā aprīlī Rīgā piedalījusies Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm.

Pārstāvējusi Šveici Pasaules šaha olimpiādēs:
* 2010. gadā pie rezerves galdiņa 39. sieviešu šaha olimpiādē Hantimansijskā (+5, =1, -3),
* 2012. gadā pie ceturtā galdiņa 40. sieviešu šaha olimpiādē Stambulā (+5, =1, -4),
* 2014. gadā pie ceturtā galdiņa 41. sieviešu šaha olimpiādē Trumsē (+3, =1, -4),
* 2016. gadā pie ceturtā galdiņa 42. sieviešu šaha olimpiādē Baku (+4, =3, -1),
* 2018. gadā pie ceturtā galdiņa 43. sieviešu šaha olimpiādē Batumi (+6, =0, -3).

Pārstāvējusi Šveici Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātos:
* 2011. gadā pie trešā galdiņa 9. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Porto Karrasā (+3, =1, -5),
* 2013. gadā pie ceturtā galdiņa 10. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Varšavā (+2, =1, -5),
* 2015. gadā pie trešā galdiņa 11. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Reikjavikā (+3, =0, -4),
* 2017. gadā pie trešā galdiņa 12. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Krētā (+4, =1, -3).

## Atsauces

## Ārējās saites
Balvu Sporta centrs

**"Balvu Sporta centrs"** ir Latvijas futbola komanda no Balviem, kas pašlaik spēlē Latvijas 1. līgā.

## Iegūtās vietas Latvijas čempionātā
* 2018. gada Latvijas 1. līga  — 10.vieta

## Sasniegumi Latvijas kausa izcīņā
* 2018 — pirma kārta

## Komandas sastāvs
:*.*

## Komandas galvenie treneri
*  Ingus Zaharāns (2018 — pašlaik)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Pablo Savaleta

**Pablo Savaleta** (, dzimis ) ir Argentīnas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Pārstāvējis Argentīnas futbola izlasi. Iepriekš ir spēlējis Argentīnas futbola klubā ''San Lorenzo'', La Liga klubā ''Espanyol'' un Premjerlīgas komandās ''Manchester City'' un ''West Ham United''.

## Sasniegumi
**Espanyol**

* Copa del Rey: 2005—06

**Manchester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2011—12, 2013—14
* FA kauss: 2010—11
* Anglijas Līgas kauss: 2013—14, 2015—16
* FA Community Shield: 2012

## Ārējās saites
2016. gada Lietuvas futbola čempionāta sezona

**Lietuvas futbola 2016. gada sezonā** Viļņas "Žalgiris" bija iepriekšējie čempioni un aizstāvēja savu titulu arī šajā sezonā, kļūstot par Lietuvas čempioniem 7. reizi.

## Līgas
* A līga ir 1. līmenis (elites divīzija); 
* Pirmā līga ir 2. līmenis; 
* Otrā līga ir 3. līmenis;

## [[A lyga|A līga]]
* **A līga** ir 1. līmenis (elites divīzija);

## Pārbaudes spēles
* 3–3. *Utenis* uzvarēja.
----

----
----

----

## Pirmā līga
* **Pirmā līga** – ir 2. līmenis;

## Otrā līga (Rietumu zona)
* **Otrā līga** – ir 3. līmenis, 2. līga, rietumu zona;

## Otrā līga (Austrumu zona)
* **Otrā līga** – ir 3. līmenis, 2. līga, austrumu zona;

## Otrā līga (Dienvidu zona)
* **Otrā līga** – ir 3. līmenis, 2. līga, dienvidu zona;

## Skatīt arī

## Ārējās saites
* RSSSF Lietuva 2017
* A lyga oficiālā vietne  
* LFF.LT oficiālā vietne  
* lietuvosfutbolas.lt alyga
Mencas

**Mencas, mencu ģints** (*Gadus*) ir viena no mencu dzimtas (*Gadidae*) ģintīm, kas apvieno trīs jūrā dzīvojošas zivju sugas. Pazīstamākā no tām ir Atlantijas menca. Sastopamas ziemeļu puslodes mērenajos un arktiskajos ūdeņos: Atlantijas, Ziemeļu ledus un Klusajā okeānā. Visas mencu sugas ir nozīmīgas komerciālās zvejas resurss.

## Sistemātikas izmaiņas
[thumb|left|240px|[Mintajs (*Gadus chalcogrammus*) ir mazākais ģintī]]
Nesenā pagātnē mencu ģintī tika izdalīta vēl ceturtā suga — Grenlandes menca (*Gadus ogac*), bet ģenētiskajos pētījumos atklājies, ka tā ir Klusā okeāna mencas (*Gadus macrocephalus*) pasuga.

## Baltijas jūrā un Latvijā
Baltijas jūrā pie Latvijas krastiem sastopama viena mencu ģints zivju suga — Atlantijas menca (*Gadus morhua*) jeb Baltijas menca (*Gadus morhua callarias*), kas ir Baltijas jūrā dzīvojoša Atlantijas mencas pasuga.

## Kopīgās īpašības
thumb|240px|Visas mencu sugas ir plaši izmantotas pārtikas zivis
Mencas ir liela izmēra zivis. Lielākā ne tikai ģintī, bet visā mencu dzimtā ir Atlantijas menca, kuras ķermeņa garums var sasniegt 200 cm, svars 96 kg. Mazākais ģintī ir mintajs (*Gadus chalcogrammus*), kura ķermeņa garums var sasniegt 91 cm, svars 3,9 kg.

Visas mencu sugas ir jūras zivis, kas uzturas līdz 800—1000 m dziļumam, kur ūdens temperatūra ir 0—14 °C un sāļums 11—35 PSV. Baltijas jūrā un piekrastēs mencas uzturas arī seklākās vietās: 150–200 m dziļumā, kā arī novērotas ir 30–80 m dziļumā.

## Sistemātika
**Mencu ģints** (*Gadus*)
*Atlantijas menca (*Gadus morhua*)
*Mintajs (*Gadus chalcogrammus*)
*Klusā okeāna menca (*Gadus macrocephalus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Britannica: Gadus
Pollaki

**Pollaki, pollaku ģints** (*Pollachius*) ir viena no mencu dzimtas (*Gadidae*) ģintīm, kas apvieno divas jūrā dzīvojošas zivju sugas. Sastopamas Atlantijas okeāna ziemeļdaļā: pollaks tikai okeāna ziemeļaustrumos un reģionam pieaguļošajās jūrās, bet saida gan okeāna austrumu (Eiropas), gan rietumu (Ziemeļamerikas) piekrastēs. Abas sugas ir saimnieciski nozīmīgas zivs. 

## Baltijas jūrā
[thumb|left|240px|[Saidas (*Pollachius virens*) sānu līnija ir taisna un gaiša, kontrastējot ar tumšo muguru un sānu augšdaļu]]
Baltijas jūrā sastopamas abas pollaku ģints zivju sugas — pollaks (*Pollachius pollachius*) un saida (*Pollachius virens*). Baltijas jūras austrumdaļā gan pollaks, gan saida ieceļo reti, un šajā reģionā tikušas noķertas tikai dažas reizes.

## Kopīgās īpašības
Abas pollaku sugas ir lielas jūras zivis. Ķermeņa garums var sasniegt 130 cm, svars 32 kg. Abas sugas izskatās samērā līdzīgas. Tomēr tās var atšķirt pēc žokļa formas, sānu līnijas rakstura un pēc apakšžokļa taustekļa (tas ir vai nav). 

Pollakam apakšžoklis ir tālu izbīdīts uz priekšu (garāks par augšžokli), toties saidai apakšžoklis ir apmēram vienā garumā ar augšžokli. Pollaka sānu līnija ir visā ķermeņa garumā, tā ir zaļganā krāsā un virs krūšu spurām liecas uz augšu, veidojot pamanāmu līkumu virs tām. Saidas sānu līnija ir taisna un gaiša. Turklāt saidai zem zoda ir viens īss tausteklis, bet pollakam tāda nav vispār. Mugura abām sugām tumša, sānu apakšējā daļa un vēders gaišs. 

[thumb|220px|[Pollaks|Pollaka (*Pollachius pollachius*) apakšžoklis ir garāks par augšžokli]]
Pollaku ģints zivis ir pelaģiskas un parasti uzturas 180—200 m dziļumā virs akmeņainas gultnes. Labi jūtas vēsos ūdeņos, pat, ja tas ir tuvu 0 °C. Toties zaudē enerģiju un sagurst, ja ūdens temperatūra ir augstāka par 11 °C. 

## Sistemātika
**Pollaku ģints** (*Pollachius*)
*Pollaks (*Pollachius pollachius*)
*Saida (*Pollachius virens*)

## Atsauces
Igors Jakovļevs

**Igors Jakovļevs** (dzimis  Rīgā, miris ) bija Latvijas krievu mūziķis, pedagogs, komponists un skaņu režisors.

## Dzīvesgājums
1948. gadā absolvējis Rīgas 22. vidusskolu un iestājies Latvijas Valsts universitātes Mehānikas fakultātē; studijas pametis pēc trim semestriem. 1950. gadā absolvējis Jāzepa Mediņa Rīgas 1. mūzikas skolas saksofona klasi. No 1950. līdz 1955. gadam studējis mūzikas teoriju Latvijas Valsts konservatorijā.

No 1955. līdz 1962. gadam strādājis Latvijas Televīzijā par skaņu režisoru. Šajā laikā dibinājis estrādes ansambli. No 1953. līdz 1955. gadam Jāzepa Mediņa mūzikas skolā pasniedzis mūzikas literatūru. No 1955. līdz 1957. gadam pasniedzis mūzikas teoriju Emīla Dārziņa mūzikas skolā, bet no 1961. līdz 1962. gadam šo priekšmetu pasniedzis Latvijas Valsts konservatorijā.

No 1962. līdz 1995. gadam strādājis par skaņu režisoru Rīgas Kinostudijā. Šajā laikā strādājis pie vairākām mākslas, dokumentālajām, leļļu un animācijas filmām, tajā skaitā "Purva bridējs", "Vella kalpi Vella dzirnavās", "Tarāns", "Robina Huda bultas", ""Tobago" maina kursu", "Nāve zem buras" un "Teātris". Tāpat sarakstījis dziesmas koriem, prelūdijas, variācijas un ekspromtus klavierēm, veidojis bērnu dziesmu, instrumentālu skaņdarbu un tautas dziesmu apdares un sacerējis mūziku Rīgas Leļļu teātra un Latvijas nacionālās operas izrādēm, kā arī dokumentālajām un multiplikācijas filmām. 1976. gadā VEF Kultūras un tehnikas pilī nodibināja vokāli instrumentālo ansambli "Rondino", kuru vadīja līdz 1988. gadam. "Rondino" bija pirmais ansamblis republikā, kura dalībnieki bija skolēni. Pēc 1995. gada vadījis Rīgas pārtikas rūpniecības tehnikuma vokāli instrumentālo ansambli, kā arī bijis tehnikuma deju ansambļa koncertmeistars.

1980., 1984., 1986. un 1988. gadā ieguvis Lielā Kristapa balvu nominācijā "Labākais skaņu režisors".

## Atsauces
Draiskule

**"Draiskule"** () ir 2015. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir Džads Apatovs. Galvenās lomas filmā atveido Eimija Šūmere, Bills Heiders, Bri Lārsone, Kolins Kvinns, Džons Sina, Vanesa Baijere, Tilda Svintone, Ezra Millers un Lebrons Džeimss. Filmas pirmizrāde notika  *South By Southwest* festivālā.

Eimija Taunsenda ir jauna žurnāliste, kurai patīk lietot alkoholu un izklaidēties. Eimija netic monogāmām attiecībām, tomēr viss mainās, kad viņa iepazīstas ar sporta ārstu Āronu Konnersu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cīņas sports olimpiskajās spēlēs

Cīņas sports pirmoreiz tika iekļauts 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās un no tā laika ir katru nākamo spēļu programmā, izņemot 1900. gada vasaras olimpiskās spēles Parīzē.

1896. gadā olimpiskajās spēlēs cīkstoņi sacentās grieķu-romiešu stilā brīvā svara kategorijā. 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Sentluisā cīkstoņi bija sadalīti svara kategorijās un sacensības notika tikai brīvajā cīņā. Sākot ar 1908. gada vasaras olimpiskajām spēlēm Londonā dalībnieki sacentās abos stilos, tikai 1912. gadā Stokholmā cīņas notika grieķu-romiešu stilā. Sākotnēji sacentās tikai vīrieši, sieviešu brīvā stila cīņa tika ieviesta 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās.

Plānojot 2020. gada olimpisko spēļu programmu, SOK apsvēra iespēju izslēgt cīņas sportu no olimpisko spēļu programmas, bet 2013. gada septembrī  SOK sesija Argentīnā pieņēma lēmumu atstāt cīņas sportu spēļu programmā un no 2016. gada samazināt vīriešu un palielināt sieviešu svara kategoriju skaitu. Līdz ar to pašlaik cīņas sportā sacensības notiek vīriešiem — 6 svara kategorijās gan grieķu-romiešu, gan brīvajā cīņā, sievietēm — 6 kategorijās brīvajā cīņā.

## Svara kategorijas

## Iegūtās medaļas (1896 — 2020)

## Pārstāvniecība pa gadiem
Cīņas sporta sacensībās piedalījās šādas valstis. Tabulā norādītie skaitļi norāda valsts komandas dalībnieku skaitu attiecīgajā olimpiādē.




## Atsauces

## Ārējās saites
* Cīņas sports olimpiskajās spēlēs
S. Darjus un S. Girēna lidlauks

**S. Darjus un S. Girēna lidlauks**, arī **Aleksotas lidlauks** (; ICAO:EYKS) ir neliels lidlauks, kas atrodas Kauņas pilsētas Aleksotas seņūnijā, pilsētas dienvidrietumu nomalē.

## Vēsture
Lidlauks izveidots 1915. gadā Pirmā pasaules kara laikā, kad Vācija ieņēma Kauņas cietoksni. Pēc pasaules kara Aleksotas lidosta kalpoja kā Lietuvas gaisa spēku galvenā bāze. Šeit izmēģināja pirmās lietuviešu konstruētās lidmašīnas *[[Dobi]]* un *[[ANBO]]*. Tā kā Kauņa tolaik bija faktiskā Lietuvas galvaspilsēta, Aleksotas lidosta bija galvenā civilā lidosta valstī. Lidojumi notika arī uz Rīgas Spilves lidostu.

Pēc Lietuvas okupācijas 1940. gadā PSRS karaspēks to pārveidoja par militāro lidlauku. 1950. gados atsākās civilie lidojumi uz dažādām PSRS pilsētām, tomēr īsā skrejceļa dēļ lidosta varēja apkalpot ierobežotu skaitu lidmašīnu. 1988. gadā civilos lidojumus pārcēla uz Kauņas starptautisko lidostu.

1993. gadā Krievijas armija pameta Lietuvu un lidlauku nosauca lidotāju Stepona Darjus un Stasja Girēna vārdā. Bijušajā lidostas pasažieru terminālī tagad iekārtots Lietuvas aviācijas muzejs.

## Ārējās saites

* S. Darjus un S. Girēna lidlauks
* Lietuvas aviācijas muzejs
Svētā Birgita

**Svētā Birgita** (dzimusi kā **Birgita Birgersdotere** 1303. gadā Zviedrijā, mirusi  Romā) bija astoņu bērnu māte, Romas katoļu baznīcas svētā un Eiropas katoļu līdzaizbildne. Ticīgajiem viņa īpaši pazīstama kā mistiķe un Svētā Pestītāja ordeņa dibinātāja, kurā par pirmo vecāko kļuva viņas meita Katrīna, kura tagad pazīstama kā Svētā Katrīna no Zviedrijas. Pasaulē, dažādās zemēs, arī Zviedrijā, Birgitas vārds laika gaitā ir pārveidojies un tiek lietots dažādi — Birgita, Brigita, Bridžita utt.

## Dzīvesgājums
Tiek uzskatīts, ka Birgita Birgersdotere dzimusi 1303. gada 1. jūnijā. Viņas tēvs bija tiesnesis un ietekmīgs cilvēks visā Zviedrijā. Jau bērnībā Birgita ieguva viduslaiku sievietēm netipisku humanitāro un garīgo izglītību.

Daļu savas dzīves Birgita dzīvoja kā laicīga sieviete. 1316. gadā, trīspadsmit gadu vecumā viņa laimīgi apprecējās ar dievbijīgu kristieti, Nerkes grāfistes tiesnesi Ulfu Gudmarsonu, viņu laulībā bija astoņi bērni. Kopā ar savu vīru viņi izveidoja nelielu slimnīcu, kurā bieži apmeklēja slimniekus. Bridžita bija pieradusi kalpot nabadzīgajiem un tika novērtēta par viņas pedagoģiskajām spējām.

Kopš 1335. gada viņa ieņēma galma dāmas vietu karaļnamā. Taču galma spožumam un laicīgās dzīves vilinājumam Birgitas dzīvē nebija nekādas vērtības. Viņas uzskati bija veidojušies kristīgās pazemības gaisotnē.

Atzīmējot laulības 25 gadadienu Birgita kopā ar vīri 1342. gadā devās svētceļojumā uz Svētā Jēkaba kapu Santjago da Kompostellas pilsētā Spānijā. Šajā svētceļojumā Birgitas vīrs saslima un atceļā 1344. gadā nomira. Viņas dzīvē sākās jauns cēliens, kurā Birgita pārcēlās uz Romu un pilnīgi nodevās tikai Kristus godināšanai. Birgita nomira 1373. gada 23. jūlijā Romā. 1374. gadā viņas mirstīgās atliekas pārveda uz dzimteni, kur tās guldīja Vadstenas baznīcā.

1391. gadā pāvests Bonifācijs IX kanonizēja Birgitu par svētu. 1999. gada 1. oktobrī pāvests Jānis Pāvils II viņu pasludināja par Eiropas debesīgo aizbildni.

## Svētās Birgitas 700 gadu atceres svētki
Zviedrijā, 2003. gada 31. maijā un 1. jūnijā notika Svētās Birgitas 700 gadu atcerei veltīti valsts mēroga svētki. Svētku viesu vidū bija daudzu Baltijas jūras valstu augstākās garīdzniecības un valdību pārstāji. Latviju pārstāvēja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga ar dzīvesbiedru Imantu. Svinīgajos pasākumos piedalījās arī Zviedrijas karalis Kārlis XVI Gustavs un karaliene Silvija. Svētku dienā tika atklātas izstādes, notika simfoniskās mūzikas koncerti un dievkalpojumi. Vadstenā, kur atrodas Birgitas dibinātais klosteris, Zviedrijas karalis atklāja Svētās Birgitas konventa muzeju.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Rubīna šokolāde

thumb|80 gramu rubīna šokolādes tāfelīte
**Rubīna** jeb **tumši sarkanā šokolāde** () ir Šveices šokolādes un kakao ražotāja *[[Barry Callebaut]]* 2017. gadā atklāts jauns šokolādes veids, ko uzņēmums izstrādāja vairāk nekā 10 gadus. To ražo no īpašām *Ruby* kakao pupiņām, kuru sārtā krāsa un ogām līdzīgā garša tiek iegūta dabīgi.

2018. gada 14. februārī, Valentīna dienā, *[[Nestle]]* Japānā un Dienvidkorejā sāka pārdot rubīna šokolādes *KitKat*. Eiropas veikalos *KITKAT Chocolatory Sublime Ruby* pirmoreiz parādījās tā paša gada aprīlī Lielbritānijā, bet Latvijā — maijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Savelijs Kramarovs

**Savelijs Kramarovs** (, dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes padomju un amerikāņu aktieris.

Viņa tēvs bija pazīstams Maskavas advokāts, kuru divreiz arestēja PSRS Iekšlietu Tautas komisariāts. Māte mirusi, kad Savelijam bija 16 gadi. 1954. gadā viņš iestājies teātra studijā "Pirmais solis".

1981. gadā pārcēlies uz dzīvi Izraēlā, jo bija sācis nopietni nodarboties ar jogu un pievērsies reliģijai, tādējādi kļūstot par aizdomīgu personu padomju varai. Kramarova lūgumu emigrēt uz Izraēlu noraidīja. 1981. gadā viņš uzrakstīja vēstuli toreizējam ASV prezidentam Ronaldam Reiganam un 1981. gada 31. oktobrī viņam atļāva pamest PSRS. Vēlāk viņš aizbrauca uz Losandželosu, kur sāka filmēties maznozīmīgās lomās.

Kā kinoaktieris debitējis 1959. gada filmā *Ребята с нашего двора*. Savas karjeras laikā filmējies vismaz 42 filmās, no kurām populārākās ir: "Pirmais trolejbuss" (1963), "Pasaka par zaudēto laiku" (1964), "Nenotveramie atriebēji" (1966), "Nenotveramo jaunie piedzīvojumi" (1968), "Divpadsmit krēsli" (1971), "Fortūnas džentlmeņi" (1971), "Ivans Vasiļjevičs maina profesiju" (1973), "Afoņa" (1975), "Divpadsmit krēsli" (TV miniseriāls, 1976), "Mimino" (1977). Pēc pārcelšanās uz ASV tēlojis nelielas lomas tādās filmās, kā "2010: Kontakta gads" (1984), "Amerikāņu Maskava" (*Moscow on the Hudson*, 1984), "Sarkanā tveice" (1988), "Tango un Kešs" (*Tango & Cash*, 1989), *[[Love Affair]]* (1994).

1995. gada sākumā aktierim konstatēja vēzi. Miris , apbedīts netālu no Sanfrancisko.

## Atsauces

## Ārējās saites