open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Teds 2

**"Teds 2"** () ir 2015. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir Sets Makfārlins. Citas lomas atveido Marks Volbergs, Amanda Seifreda, Džovanni Ribisi, Džesika Bārta, Gabriels Iglesiass, Džons Slaterijs un Morgans Frīmens. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā. Filma ir turpinājums 2012. gada filmai "Teds".

Teds un Temi-Linna, kuri nesen apprecējušies, vēlas mazuli, tomēr, lai Teds varētu kļūt par tēvu, viņam tiesā būs jāpierāda, ka viņš ir pilnvērtīgs sabiedrības loceklis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Melnā piektdiena (iepirkšanās)

thumb|250px|Iepirkšanās Melnajā piektdienā
**Melnā piektdiena** ir neoficiāls apzīmējums ASV nākamajai piektdienai pēc Pateicības dienas (kas tiek atzīmeta novembra ceturtajā ceturtdienā). Kopš 1952. gada tā tiek uzskatīta par Ziemassvētku iepirkšanās sezonas sākumu ASV, lai arī apzīmējums "Melnā piektdiena" ieviesies vēlāk.

Daudzos veikalos Melnajā piektdienā precēm ir lielas atlaides, veikali sāk darbu daudz agrāk par citām dienām. Kopš 2006. gada Melnajā piektdienā ASV miruši 10 cilvēki un 111 cilvēki tikuši ievainoti, iepērkoties veikalos. Kopš 21. gadsimta sākuma pārdevēji citās valstīs cenšas ieviest Melnās piektdienas apzīmējumu, arī lai konkurētu ar ASV bāzētajiem tiešsaistes iepirkšanās veikaliem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dārgā Jeļena Sergejevna

**"Dārgā Jeļena Sergejevna"** () ir 1988. gada padomju filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Eldars Rjazanovs. Filmā galvenās lomas attēlo Marina Nejeļova, Natālija Ščukina, Fjodors Dunajevskis, Dmitrijs Marjanovs un Andrejs Tihomirovs. Filma ir balstīta uz Ludmilas Razumovskas lugu ar tādu pašu nosaukumu.

Filmā vientuļo pasniedzēju negaidīti atnāk apsveikt četri viņas audzēkņi. Šis žests aizkustina Jeļenu Sergejevnu, un viņa steidzas uzklāt svētku galdu. Bet pusaudžu nolūki nav nemaz tik cēli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ilgākais ceļojums

**"Ilgākais ceļojums"** () ir 2015. gada ASV romantiskā drāma, kas balstīta uz Nikolasa Spārksa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Džordžs Tilmans jaunākais. Galvenās lomas atveido Skots Īstvuds, Brita Robertsone, Džeks Hjūstons, Ūna Čaplina un Alans Alda. Filmas pirmizrāde notika .

Jauna pāra dzīve savijas kopā ar daudz vecāka vīrieša dzīvi pēc tam, kad viņš atceras pagātnes mīlestību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sekss, narkotikas un zvaniņš skan

**"Sekss, narkotikas un zvaniņš skan"** () ir 2015. gada ASV Ziemassvētku kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Džonatans Levains. Galvenās lomas atveido Džozefs Gordons-Levits, Sets Rogens, Entonijs Makijs, Lizija Kaplana, Džiliana Bella, Mindija Kalinga un Maikls Šenons. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā.

Filmā trīs draugi katru gadu apvienojas Ziemassvētku vakarā, lai atrastu labāko Ziemassvētku ballīti Ņujorkā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lindsija Stērlinga

**Lindsija Stērlinga** (; dzimusi ) ir amerikāņu vijolniece, dejotāja un komponiste.

Mūziku izpilda dažādos žanros, tai skaitā klasiskajā mūzikā, popmūzikā, rokmūzikā un elektroniskajā deju mūzikā. Izpilda gan oriģināldarbus, kā arī citu mūziķu izpildītos darbus. Mūzikas video *Crystallize* bija 2012. gada astotais skatītākais video *[[YouTube]]*, ar *[[Pentatonix]]* izpildītā dziesmas *[[Radioactive]]* kaverversija ieguva *Response of the Year* balvu pirmajā *YouTube* mūzikas balvu pasniegšanas ceremonijā 2013. gadā. 2018. gada novembrī viņas *YouTube* kanāla sekotāju skaits pārsniedza 11 miljonus, video skatījumu skaits — 2,4 miljardus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* ''YouTube'' kanāls
Stērlinga

**Stērlinga** var būt:

* Stērlinga — pilsēta Skotijā;
* Lindsija Stērlinga;
* Florensa Hatčisone-Stērlinga.
Džamāls Hāšogdži

**Džamāls Ahmeds Hāšogdži** (; dzimis , miris ) bija Saūda Arābijas žurnālists, disidents un rakstnieks.

Bija Saūda Arābijas laikraksta *[[Al Watan]]* galvenais redaktors, bija Saūda Arābijas amatpersonu un diplomātu mediju padomnieks. Pameta valsti 2017. gada septembrī, vēlāk sācis rakstīt presē rakstus, kurā kritizējis Saūda Arābijas vadību. 2018. gada 2. oktobrī iegāja Saūda Arābijas konsulātā Stambulā, Turcijā, taču no ēkas neizgāja. 15. oktobrī sāka parādīties paziņojumi, ka Hāšogdži konsulāta telpās tika nogalināts. Sākotnēji Saūda Arābija šo faktu noliedza, apgalvojot, ka Hāšogdži no ēkas esot izgājis dzīvs, taču 20. oktobrī nogalināšanas faktu atzina. 16. novembrī *[[The Washington Post]]* un citi plašsaziņas līdzekļi ziņoja, ka CIP noskaidroja, ka Hāšogdži slepkavību pasūtījis Saūda Arābijas kroņprincis Mohamads bin Salmans, kuru arī kritizēja Hāšogdži.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mana dziesma

**"Mana dziesma"** ir Renāra Kaupera komponēta dziesma, kuru pirmo reizi atskaņoja 2005. gada 29. jūnijā IX Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku atklāšanas koncertā. 

Dziesmas teksta līdzautore ir šo svētku atklāšanas koncerta mākslinieciskā vadītāja Inga Cipe, tās aranžējumu veidoja komponists Valts Pūce. Pirmatskaņojumā piedalījās grupas „Prāta Vētra”, „Iļģi”, orķestris „Sinfonia concertante” un Atklāšanas Lielais koris.

2018. gadā "Mana dziesma" ieguva trešo vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

2022. gada 27. martā "Mana dziesma" pirmo reizi izskanēja ukraiņu valodā (), dzejnieka Serhija Lokšina () vārdi. Dziesmu izpildīja grupa "Prāta Vētra", Rīgas Gospelkoris un stīgu kvartets "Juno".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
*
Pie Dieviņa gari galdi

**"Pie Dieviņa gari galdi"** ir latviešu tautasdziesma, kas Atmodas kustības laikā bija vairāku Latvijas folkloras kopu repertuārā un kļuva par Vides Aizsardzības kluba himnu. 
1992. gadā to kopā ar Latvijas radio bigbendu iedziedāja Andris Daņiļenko, bet vislielāko popularitāti tā ieguva Mārtiņa Freimaņa un grupas „Tumsa” priekšnesumā.

2000. gadā „Pie Dieviņa gari galdi” Imanta Mežaraupa apdarē skanēja VIII Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētkos kora priekšnesumā, bet 2003. gadā Romualda Jermaka apdarē to skandēja apvienotais sieviešu koris XXIII Vispārējos dziesmu un deju svētkos.

2018. gadā "Pie Dieviņa gari galdi" ieguva ceturto vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Dziesmas vārdi

## Atsauces
Jupiters LXVIII

**Jupiters LXVIII** ir neliels Jupitera pavadonis. To 2017. gadā atklāja zinātnieku komanda, kuru vadīja Skots Šepards (*Scott S. Sheppard*). Pēc atklāšanas pavadonim tika piešķirts pagaidu apzīmējums **S/2017 J 7**.

 Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim piešķīra pastāvīgo nosaukumu *Jupiters LXVIII.*

Jupiters LXVIII ir neliels pavadonis, diametrs tikai apmēram 2 km. Tas pieder Anankes grupai.

## Atsauces
Repinas pagasts

**Repinas pagasts** () ir viena no Igaunijas Pelvas apriņķa pašvaldībām tā austrumu daļā. Izveidots 2017. gada teritoriālās reformas gaitā, apvienojot Mēksi, Repinas un Verioras pagastus. Pašvaldībā ietilpst 1 pilsēta (Repina), 3 lielciemi (Mehikorma, Vēpsu, Veriora) un 63 ciemi. Robežojas ar Peipusa ezeru (Lemmmijervu) austrumos, Veru apriņķa Setomā pagastu dienvidaustrumos, Veru apriņķa Veru pagastu dienvidos, Pelvas pagastu rietumos un Tartu apriņķa Kastres pagastu ziemeļrietumos. 

## Apskates vietas

* Lielais Itsealuzes mūris (*Suur-Ütsealuse müür*)
* Lēvaku HES (*Leevaku hüdroelektrijaam*)
* Lēvaku skurstenis (*Leevaku korsten*)
* Mehikormas bāka (*Mehikoorma tuletorn*)
* Mēnikunno purva taka (*Meenikunno raba õpperada*)
* Nohipalu ezeri (*Nohipalu järved*)
* Repinas baznīca (*Räpina kirik*)
* Repinas pareizticīgo baznīca (*Räpina Püha Sakariase ja Elisabeti kirik*)
* Repinas muiža (*Räpina mõis*)
* Repinas poldera liegums (*Räpina poldri linnuala*)
* Tsirgu mūris (*Tsirgu müür*)
* Vehandu upes ieleja (*Võhandu jõe ürgorg*)
* Vīras dzirnavas (*Viira veski*)

## Attēlu galerija

Leevaku_hüdroelektrijaam.jpg|Lēvaku HES
Räpina_kirik..jpg|Repinas baznīca
Räpina_mõisa_peahoone.jpg|Repinas muiža
23812RäpinaÕigeusuKirik.jpg|Repinas pareizticīgo baznīca
Suur-Ütsealuse sandstone wall from Reo bridge - panoramio.jpg|Lielais Itsealuzes mūris
Võhandu_jõe_ürgoru_liivakivipaljand.JPG|Vehandu upes atsegums
Mehikoorma_tuletorn_2007.jpg|Mehikormas bāka


## Ārējās saites
Viņi dejoja vienu vasaru

**"Viņi dejoja vienu vasaru"** ir viena no Imanta Kalniņa septiņām dziesmām ar Māra Čaklā vārdiem, kuru viņš 1967. gadā komponēja Rolanda Kalniņa filmai „Elpojiet dziļi”. To pirmo reizi tā paša gada augustā festivālā “Liepājas dzintars” atskaņoja karavīru ansamblis "Zvaigznīte". 

Par spīti tam, ka filmas izrādīšanu Latvijas PSR varas iestādes aizliedza, dziesma kļuva populāra, to izpildīja Liepājas grupas "Santa" un "2xBBM", bet kopš 1971. gada grupa "Menuets". Dziesma "Viņi dejoja vienu vasaru" bija iekļauta "Menueta" albumā "Dzeguzes balss" (1979). 

2018. gadā "Viņi dejoja vienu vasaru" ieguva piekto vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Antoniu de Abreu

**Antoniu de Abreu** (; dzimis 1480. gadā, miris 1514. gadā) bija Portugāles jūrasbraucējs, vadīja pirmo ekspedīciju, kas sasniedza Mazās Zunda salas un Moluku salas, un tiek uzskatīts, ka viņa ekspedīcija kā pirmie eiropieši kuģoja Klusā okeāna ūdeņos 1512. gadā.

Piedalījies vairākās Alfonsu de Albukerka vadītajās portugāļu militārajās ekspedīcijās dienvidaustrumu Āzijā. 1507. gadā piedalījās Ormuzas ieņemšanā, bet 1511. gadā — Malakas ieņemšanā. Atgriežoties no šīs ekspedīcijas, Antonio de Abreu tika norīkots kā viens no četru kuģu flotes kapteiņiem, kas devās izpētīt Garšvielu salas (Moluku salas). De Abreu bija kuģa *Santa Catarina* kapteinis, citu kuģu kapteiņi bija Fransišku Serrau un Simau Afonsu Bisagudo; kopējais ekspedīcijas dalībnieku skaits bija 120 eiropieši un 60 vergi. Apmeklējuši Javu, Mazās Zunda salas un Ambonu, 1512. gada sākumā ekspedīcija sasniedza Bandas salas (Garšvielu salu grupā). Uzlādējuši kuģus ar vērtīgām precēm (muskatriekstiem, krustnagliņām), ekspedīcijas dalībnieki sadalījās - de Abreu drīz devās atpakaļ uz Malaku, kamēr Serrau kuģoja pa Moluku salām, kur pats nomira 1521. gadā.

1512. gada decembrī de Abreu sasniedza Malaku, no kurienes kopā ar Fernau Pirešu de Andradi kuģoja uz Indiju un tālāk uz Eiropu. Nesasniedzis galamērķi, viņš nomira Portugālei piederošajās Azoru salās 1514. gadā.

## Atsauces
Alvas zaldātiņi (dziesma)

**"Alvas zaldātiņi"** ir viena no Imanta Kalniņa septiņām dziesmām ar Māra Čaklā vārdiem, kuru viņš 1967. gadā komponēja Rolanda Kalniņa filmai „Elpojiet dziļi”. Dziesmas sākonējais nosaukums ir „Dziesmiņa par Napoleonu” un tajā izmantots padomju rakstnieka Iļjas Ērenburga citāts: „Es zinu tikai to, ka beigtu Napoleonu aprok bedrē, lai tas nesmirdētu, bet dzīvu kaķēnu baro ar siltu pienu”. 

Par spīti tam, ka filmas izrādīšanu Latvijas PSR varas iestādes aizliedza, dziesma kļuva populāra, to izpildīja Liepājas grupas „Santa” un „2xBBM”, bet kopš 1971. gada grupa „Menuets”. Dziesma tika dziedāta arī Gunāra Priedes lugā „Trīspadsmitā” Valsts Jaunatnes teātrī.

2018. gadā „Alvas zaldātiņi" ieguva 50. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
2016. gada Pasaules čempionāts šahā sievietēm

**2016. gada [[Pasaules čempionāts šahā sievietēm|Pasaules sieviešu šaha čempionāts]]** notika no 1. līdz 14. martam Ukrainas pilsētā  Ļvivā. Tas bija mačs starp 2015. gada Pasaules sieviešu šaha čempionāta uzvarētāju Mariju Muzičuku un 2013.—2014. gada FIDE sieviešu Grand Prix uzvarētāju Hou Jifaņu.

Desmit partiju mačā pēc devītās partijas Hou Jifaņa sasniedza uzvarai nepieciešamo punktu skaitu (rezultāts mačā kļuva 6 pret 3) un kļuva par Pasaules čempioni.

## Mača programma un rezultāts
Atklāšanas ceremonija notika 2016. gada 1. martā Ļvivas Operas un baleta teātrī. Mačs tika spēlēts Potocka pilī.

Kauliņu krāsa tika izlozēta atklāšanas ceremonijā, Hou Jifaņa lozi vilka pirmā un izlozēja melnās figūras. Laika kontrole bija 90 minūtes pirmajiem 40 gājieniem, pēc tam vēl 30 minūtes partijas nobeigšanai, plus 30 sekunžu pieskaitījums pēc katra izdarītā gājiena, sākot no pirmā.

Mača programma:

* 1. partija: 2. martā
* 2. partija: 3. martā
* 3. partija: 5. martā
* 4. partija: 6. martā
* 5. partija: 8. martā
* 6. partija: 9. martā
* 7. partija: 11. martā
* 8. partija: 12. martā
* 9. partija: 14. martā
* 10. partija: 16. martā (netika spēlēta)
* Taibreiks: 18. martā  (netika spēlēts)
* Noslēgums (tika pārcelts uz 15. martu)

:

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* FIDE website – FIDE mājaslapa
* chessgames.com – mača partijas
Hēdemēstes pagasts

**Hēdemēstes pagasts** () ir viena no Igaunijas Pērnavas apriņķa pašvaldībām tā dienvidrietumos. Izveidots 2017. gada teritoriālās reformas gaitā, apvienojot Hēdemēstes un Tahkurannas pagastus. Pašvaldībā ietilpst 2 lielciemi (Hēdemēste, Veiste) un 29 ciemi. Robežojas ar Pērnavas pilsētas pašvaldību ziemeļos, Sārdes pagastu austrumos, Latviju dienvidos un Rīgas līci rietumos.

## Apskates vietas

* Hēdemēstes baznīca (*Häädemeeste kirik*)
* Hēdemēstes muzejs (*Häädemeeste muuseum*)
* Hēdemēstes pareizticīgo baznīca (*Häädemeeste Issanda Muutmise kirik*)
* Kabli putnu vērošanas stacija (*Kabli linnujaam*)
* Kapteiņa Jakoba Marksona māja-muzejs (*Jakob Marksoni majamuuseum*)
* Konstantīna Petsa dzimšanas vieta (*Konstantin Pätsi ausammas*)
* Laiksāres pareizticīgo baznīca (*Laiksaare õigeusu kirik*)
* Lotemā atrakciju parks (*Lottemaa*)
* Nigulas purva taka (*Nigula raba matkarada*)
* Piklas dīķi (*Pikla tiigid*)
* Rannametsas skatu tornis (*Rannametsa vaatetorn*)
* Tahkurannas baznīca (*Tahkuranna kirik*)
* Tahkurannas pareizticīgo baznīca (*Tahkuranna õigeusu kirik*)
* Tolkuzes purva taka (*Tolkuse raba matkarada*)
* Treimani baznīca (*Treimani kirik*)
* Treimani pareizticīgo baznīca (*Treimani õigeusu kirik*)

## Attēlu galerija

Statue_of_Päts_in_Tahkuranna1.jpg|Konstantīna Petsa dzimšanas vieta
Tahkuranna_Jumalasünnitaja_uinumise_kirik3.jpg|Tahkurannas pareizticīgo baznīca
Tahkuranna_kirik_04.JPG|Tahkurannas baznīca
Häädemeeste_-_panoramio.jpg|Tolkuzes purva taka no Rannametsas skatu torņa
Nigula_raba_2018_02.jpg|Nigulas purva taka
Häädemeeste_St._Michaels_Church_01.jpg|Hēdemēstes baznīca
Häädemeeste_muuseum.JPG|Hēdemēstes muzejs
Häädemeeste_Issandamuutmise_kirik.jpg|Hēdemēstes pareizticīgo baznīca
Kabli_LK_linnuvaatlustorn.JPG|Kabli putnu vērošanas tornis
Treimani_Lutheran_Church_01.JPG|Treimanu baznīca
Treimani_Orthodox_Church_01.JPG|Treimanu pareizticīgo baznīca
Laiksaare Ristija Johannese kirik (1).jpg|Laiksāres pareizticīgo baznīca
Lottemaa2.jpg|Lotemā atrakciju parks


## Ārējās saites

*Lotemā atrakciju parks
Jānis Blūms (mūziķis)

**Jānis Blūms** (dzimis , miris ) bija latviešu mūziķis, grupas "Menuets" vadītājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1936. gada 4. janvārī Valkas apriņķa Ziemera pagasta Melderkalnu mājās zemnieka Reinholda Blūma ģimenē. Četru gadu vecumā tēvs viņam sāka mācīt klavieru spēlēšanu, no 1947. gada Georgs Dobelnieks Alūksnes mūzikas skolā viņam iemācīja spēlēt oboju, vēlāk viņš mācījās Jāzepa Mediņa mūzikas vidusskolā. No 1953. gadā sāka studēt Latvijas konservatorijā, līdztekus spēlēja oboju Rīgas cirka orķestrī. 1963. gadā viņš sāka strādāt Latvijas Televīzijā (LTV), kur skaņu režisora amatā aizvadīja 20 gadus. Bija precējies ar dziedātāju Sarmīti Roesu.

1969. gadā Jānis Blūms LTV konkursā "Ko tu proti?" iepazinās ar grupas "Menuets" dalībniekiem un kļuva par tā vadītāju, skoloja mūziķus, meklēja jaunus dalībniekus, rūpējās par repertuāru un uzstāšanās iespējām, veidoja aranžējumus dziesmām. 1970. gadā grupa "Menuets" sāka sadarbību ar Imantu Kalniņu, kura dziesmas veidoja populārāko "Menueta" repertuāra daļu. Kopš 1977. gada uzstājās Piebalgas Imantdienās. 1979. gadā iznāca grupas pirmā skaņuplate ar Imanta Kalniņa dziesmām. Nākamajos gados grupas radošā darbība pamazām apsīka. 

Miris 1986. gada 7. martā, neilgi pēc tam, kad pēc smagas slimības nomira viņa sieva Sarmīte Blūma, viņa nāves apstākļi palikuši līdz galam nenoskaidroti. 1987. gadā grupa "Menuets" atkal sapulcējās uz traģiski bojā gājušā Jāņa Blūma piemiņas koncertiem, kurus ierakstīja Latvijas TV.

## Atsauces
Emīls Braginskis

**Emīls (Emanuels) Braginskis** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes padomju un krievu dramaturgs un scenārists, Krievijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks (1976), PSRS Valsts prēmijas ieguvējs (1977).

Kā scenārists debitējis 1955. gadā, sarakstījot scenāriju filmai "Kvadrātā 45". Kopš 1963. gada sadarbojies ar Eldaru Rjazanovu. Viņu pirmais darbs bija filma "Sargies auto!". Kopā ar Rjazanovu sarakstīja scenārijus tādām filmām kā "Neticamie itāļu piedzīvojumi Krievijā", "Veči laupītāji", "Likteņa ironija jeb Vieglu garu!", "Dienesta romāns", "Garāža", "Stacija diviem" un "Aizmirsta melodija flautai". Rakstīja scenārijus Rīgas Kinostudijas filmām "Zvejnieka dēls" un "Kad lietus un vēji sitas logā". Sarakstīja arī vairākas lugas.

Miris , apbedīts Maskavā Vagaņkovas kapsētā.

## Ārējās saites
Vīrietis un dālijas

**"Vīrietis un dālijas"** ir Latvijas dokumentālā īsfilma, kas izdota 2018. gadā. Filmas režisors un scenārija autors ir Guntis Bojārs.

Filma saņēma Lielā Kristapa balvas nomināciju kategorijā "Labākā debijas filma".

## Sižets
Jauns vīrietis pēc mātes nāves mantojumā saņem lielu dāliju kolekciju, kam mamma veltījusi lielu sava mūža daļu. Rūpējoties par dālijām, no vīrieša izlaužas paša dzīves rūgtums.

## Atsauces
Eva (filma)

**"Eva"** ir Latvijas īsmetrāžas spēlfilma, kas izdota 2018. gadā. Filmas režisors un scenārija autors ir Kristiāns Riekstiņš. Galvenās lomas filmā atveido Ieva Segliņa, Toms Liepājnieks, Lilita Ozoliņa un Marija Bērziņa.

Filma saņēma Lielā Kristapa balvas nomināciju kategorijā "Labākā debijas filma".

## Sižets
Pēc tam, kad Evas dzīvoklī notiek ugunsnelaime un gāzes eksplozija, viņa pārceļas uz brīvdienu māju, lai atgūtos no traumām un koptu šajā pašā nelaimē cietušo vīru Robertu. Laika gaitā mājā sāk pazust Evas mantas un uzrasties dīvainas draudu zīmes. Pati Eva tikmēr nonāk konfliktā ar mājas apmeklētājiem, tai skaitā vīramāti un medmāsu.

## Atsauces
Leftovers & Leftlovers

**"Leftovers & Leftlovers"** ir Latvijas īsmetrāžas spēlfilma, kas izdota 2017. gadā. Filmas režisors ir Raitis Ābele.

Filma saņēma Lielā Kristapa balvas nomināciju kategorijā "Labākā īsmetrāžas filma".

## Sižets
Pēc tam, kad pazūd elektrība un valda vājprāts, filmas galvenais varonis skenē drukātos tekstus, kas vēl ir saglabājušies un cenšas atgūt dzēstās atmiņas. Tā rezultātā notiek konfrontācija starp vīrišķo un sievišķo alter ego.

## Atsauces
Dziesma, ar ko tu sāksies?

**"Dziesma, ar ko tu sāksies?"** ir viena no Imanta Kalniņa cikla „Cilvēks, kas smejas” dziesmām ar Viktora Kalniņa vārdiem. 
Dziesmas pirmatskaņojums notika 1979. gada 21. janvārī grupas „Menuets” 10. jubilejas koncertā Rīgas Operetes teātrī. Teātra izrāde „Cilvēks, kas smejas” tolaik tā arī netika iestudēta, taču dziesma uzsāka pati savu dzīvi un bija otrajā vietā 1979. gada „Mikrofona” aptaujā par populārāko dziesmu Latvijā. Nākamajā dienā pēc aptaujas noslēguma koncerta "Mikrofona" aptaujas organizētāji saņēma vēstuli no LKP CK ar prasību sniegt paskaidrojumus par šo dziesmu.

2018. gadā „Dziesma, ar ko tu sāksies?" ieguva 7. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Dziesmas vārdu pārmaiņas
"Menuets" 1979. gada 21. janvārī Operetes teātrī dziedāja "Tavējie sapratīs", bet klausītāji saklausīja "Savējie sapratīs", savukārt "sāksies" vietā "sācies".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Lēnerannas pagasts

**Lēnerannas pagasts** () ir viena no Igaunijas Pērnavas apriņķa pašvaldībām tā ziemeļrietumos. Izveidots 2017. gada teritoriālās reformas gaitā, apvienojot Lihulas, Hanilas, Konglas un Varblas pagastus. Pašvaldībā ietilpst 1 pilsēta (Lihula), 1 lielciems (Virtsu) un 150 ciemi. Robežojas ar Lēnes apriņķa Lēnes-Nigulas pagastu ziemeļos, Raplas apriņķa Merjamā pagastu ziemeļaustrumos, Ziemeļpernumā pagastu austrumos, Pērnavas pilsētas pašvaldību dienvidos, Rīgas līci dienvidaustrumos un Veinameri Sūrveina šaurumu rietumos. 

## Apskates vietas

* Hanilas baznīca (*Hanila kirik*)
* Hanilas muzejs (*Hanila muuseum*)
* Illustes muiža (*Illuste mõis*)
* Karuzes baznīca (*Karuse kirik*)
* Kemsi akmenskrāvumu senkapi (*Kõmsi kalmed*)
* Kēmu gājēju taka (*Keemu matkaroda*)
* Kirblas baznīca (*Kirbla kirik*)
* Klostri muižas drupas (*Kloostri mõisa varemed*)
* Laelatu meža ganības (*Laelatu puisniit*)
* Lihulas baznīca (*Lihula kirik*)
* Lihulas pareizticīgo baznīca (*Lihula õigeusu kirik*)
* Lihulas muzejs (*Lihula muuseum*)
* Lihulas pilsdrupas (*Lihula linnuse varemed*)
* Matsalu muiža (*Matsalu mõis*)
* Mihkli baznīca (*Mihkli kirik*)
* Pādremas pareizticīgo baznīca (*Paadrema õigeusu kirik*)
* Penijē gājēju taka (*Penijõe matkarada*)
* Puhtulaju mežs (*Puhtulaiu mets*)
* Saleveres kalns (*Salevere Salumägi*)
* Sāstnas jūrakmens (*Saastna Näärikivid*)
* Semeri bāka (*Sõmeri tuletorn*)
* Sontaganas pilskalns (*Soontagana maalinn*)
* Suitsu mācību taka (*Suitsu õpperada*)
* F. Šillera piemineklis Virtsu (*F. Schilleri mälestusmärk*)
* Tuhu purva skatu tornis (*Tuhu raba vaatetorn*)
* Uisu jūras krasts (*Uisu pank*)
* Ūe-Varblas muiža (*Uue-Varbla mõis*)
* Vanameizas akmens tilts (*Vanamõisa kivisild*)
* Varblas baznīca (*Varbla kirik*)
* Varblas muzejs (*Varbla muuseum*)
* Virtsu pilsdrupas (*Virtsu linnuse varemed*)
* Virtsu tehnikas muzejs (*Vanasõidukite Virtsu muuseum*)

## Attēlu galerija

Kirbla_kirik.IMG_9558.jpg|Kirblas baznīca
Soontagana_1.jpg|Sontaganas pilskalns
Lihula_linnus_4.jpg|Lihulas pilsdrupas
Lihula_mõisa_peahoone_2008.JPG|Lihulas muzejs (Lihulas muiža)
Lihula_kirik_2011.jpg|Lihulas baznīca
Matsalu_mõis.JPG|Matsalu muiža
Salevere_salumägi_3.JPG|Taka Saleveres kalnā
Uisu_pank.JPG|Uisu jūras krasts
Hanila_pauluse_kirik.IMG_9600.jpg|Hanilas baznīca
Karuse_kirik.IMG_9587.jpg|Karuzes baznīca
Mihkli_kirik.jpg|Mihkli baznīca
Paadrema_Püha_Kolmainu_kirik_copy.jpg|Pādremas pareizticīgo baznīca
Illuste_mõis_(7).jpg|Illustes muiža
Laelatu_puisniit.jpg|Laelatu meža ganības
Virtsu_linnuse_varemed_03.JPG|Virtsu pilsdrupas
Varbla_kirik_02.jpg|Varblas baznīca
Uue-Varbla_mõis.jpg|Ūe-Varblas muiža
Sõmeri_tuletorn_2007.jpg|Semeri bāka


## Ārējās saites

*Hanilas muzejs
Rezidenti

**"Rezidenti"** ir Latvijas dokumentālā īsfilma, kas izdota 2017. gadā. Filmas režisori ir Ivars Zviedris un Inese Kļava.

Filma saņēma Lielā Kristapa balvas nomināciju kategorijā "Labākā īsmetrāžas filma".

## Sižets
2017. gadā bija vairāki zīmīgi notikumi medicīnas jomā. Notika gan ģimenes ārstu streiks, gan Stradiņa slimnīcas jaunā korpusa atklāšana. Tāpat pieaug gan demogrāfiskā bedre, gan medicīnas budžets. Tam visam pa vidu apprecas rezidenti Kārlis un Laura, kuri vēlas strādāt savā profesijā Latvijā, tajā pašā laikā saprotot, ka vairāk varētu nopelnīt pat *[[McDonald's]]*.

## Atsauces
Kihnu pagasts

**Kihnu pagasts** () ir viena no Igaunijas Pērnavas apriņķa pašvaldībām. Aizņem Kihnu salu Rīgas līcī un dažas mazākas apkārtējās saliņas. Pašvaldībā ir 4 ciemi.

## Apskates vietas

* Kihnu Svētā Nikolaja baznīca (*Kihnu õigeusu kirik*)
* Kihnu bāka (*Kihnu tuletorn*)
* Kihnu muzejs (*Kihnu muuseum*)

## Attēlu galerija

Kihnu_tuletorn_2008.jpg|Kihnu bāka
Kihnu_church.JPG|Kihnu Svētā Nikolaja baznīca
Kihnu_muuseum.jpg|Kihnu muzejs


## Ārējās saites

*Kihnu sala 
*Kihnu sala
Zvanga

**Zvanga** (hibrīdvārds no „zvans” un „bungas”;  — 'balona bungas', *hank drum*) ir mēlīšu sitamais mūzikas instruments, ko gatavo no propāna baloniem.

## Vēsture

Sākotnējo instrumentu 2007. gadā izgatavoja Deniss Havlena, iedvesmojoties no Felle Vegas no hēlija balona gatavotā tambiro un henga bungām. Havlena zvangu gatavoja no daudz biezākā 20 l propāna balona, kura sānā iegrieza sešas mēlītes, un pēc kāda Kalifornijas zvangu entuziasta ieteikuma nosauca par *Hank Drum*, kur *hank* ir hibrīdvārds no *hang* un *tank*.

Latvijā pirmās zvangas 2010. gadā izgatavoja Dzintars Briedis, un to nosaukuma latviskojums kā hibrīdvārds no „zvans” un „bungas” radies 2010. gadā Saulkrastos notiekošajā nometnē „Aicinājums”, kurā ar pirmajiem sevis izgatavotajiem instrumentiem piedalījies Briedis. 2016. gadā Latvijā bija jau pieci zvangu izgatavotāji, tostarp *Zvongo*, „Pigoru darbnīca”. un Andris Diržininkas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Denisa Havlenas tīmekļa vietne 
* Zvangas izgatavošanas pamācība
Ģimene (īsfilma)

**"Ģimene"** ir Latvijas dokumentālā īsfilma, kas izdota 2017. gadā. Filmas režisors un scenārija autors ir Varis Piņķis.

Filma saņēma Lielā Kristapa balvas nomināciju kategorijā "Labākā debijas filma".

## Sižets
Kāds Bruknas Kalna svētības kopienā nokļūst, bēgot no alkohola, narkotiku vai azartspēļu atkarības, cits tur nonāk, jo vairs nespēj dzīvot. Ne visi šajā kopienā iztur. Tomēr tajā pašā laikā šajā kopienā starp klusumu un smagu darbu var atrast vēlmi būt īstam un dzīvam.

## Atsauces
Nakts pastaigas

**"Nakts pastaigas"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 2018. gadā. Filmas režisore un scenārija autore ir Lizete Upīte. Galvenās lomas ierunājuši Ieva Segliņa un Ģirts Krūmiņš.

Filma saņēma Lielā Kristapa balvas kategorijās "Labākais animācijas mākslinieks" un "Labākais skaņu režisors", bet kategorijās "Labākais animācijas režisors", "Labākā īsmetrāžas filma" un "Labākā debijas filma" tā saņēma nominācijas. Filma saņēmusi *Grand Prix* Fredrikstādes animācijas festivālā Norvēģijā.

## Sižets
Kādu vakaru Anna kopā ar tēti mājās dodas caur mežu. Mežs vienlaicīgi ir gan apburošs, gan biedējošs, bet liesma - vienlaicīgi sargājoša un apžilbinoša.

## Atsauces
Johans Gotlībs fon Volfs

**Johans Gotlībs fon Volfs** (, 1756–1817) bija vācbaltu muižnieks, Vidzemes guberņas landrāts (no 1798). 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1756. gada 19. martā Vites muižā Rīgas guberņas galma tiesas priekšsēdētāja Sigismunda Ādama Volfa (1702—1766) un viņa sievas Kristīnes, dzimušas Štefenes (*Steven*), ģimenē.
Pēc Septiņgadu kara (1756—1763) un tēva nāves viņš bija pāžs () Saksijas-Meiningenes hercoga galmā. No 1778. gada Saksijas kūrfirsta kambarjunkurs un Drēzdenes grenadieru gvardes leitnants. 

Pēc atgriešanās dzimtenē Katrīnas II valdīšanas laikā kļuva par Valkas apriņķa maršalu (1783—1789) un Vidzemes guberņas landrātu (no 1798).

Savas dzīves laikā Volfs iegādājās Jaunlaicenes (*Neu-Laitzen*), Repjakalna (*Reppekaln*), Lūša (*Luxenhof*), Pidriķa (*Friedrichshof* tagad *Vidriku mõis*), Ziemera (*Semershof*), Māriņkalna  (*Marienstein*), Vecgulbenes (*Alt-Schwanenburg*), Blomes (*Blumenhof*), Valmes jeb Tuges (*Walmeshof*), Lāzberģa (*Fianden*), Litenes (*Lettin*) un Stāmerienas (*Stomersee*) muižas. 

Miris 1817. gada 7. jūlijā Jaunlaicenes muižā.

## Atsauces
Montserata Kabaļe

**Montserata Kabaļe** (; dzimusi , mirusi ) bija spāņu operdziedātāja, soprāns.

Bijušas lomas dažāda žanra iestudējumos, pazīstama ar lomām Verdi operās un *[[bel canto]]* repertuārā. Pasaules ievērību guvusi ar lomu 1965. gada Gaetāno Doniceti operā *[[Lucrezia Borgia]]*, pēc kuras dziedājusi pasaules vadošajās operās, viesojusies arī Latvijā. Ārpus klasiskās mūzikas pazīstama ar 1987. gada dziesmu *[[Barcelona (dziesma)|Barcelona]]*, ko iedziedājusi kopā ar Frediju Merkuriju. Šī dziesma vēlāk tika izraudzīta par 1992. gada Barselonas olimpisko spēļu oficiālo dziesmu.

Saņēmusi dažādus apbalvojumus, tai skaitā *[[Grammy]]* balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Diskogrāfija
Piemineklis bojā gājušajiem jūrniekiem un zvejniekiem

**Piemineklis bojā gājušajiem jūrniekiem un zvejniekiem** ir piemineklis Liepājā.

Tas atrodas Liepājas piejūras parkā, Kūrmājas prospekta galā, uz smilšu vaļņa, kuru uzbēra laikā no 1937. līdz 1938. gadam no apkārtējo kāpu smiltīm, lai aizsargātu pilsētu no jūras un klejojošām kāpām.

Piemineklis uzstādīts 1977. gadā, to veidojuši arhitekts Gunārs Asaris un tēlnieks Alberts Terpilovskis. Pieminekli uzcēla par Okeāna zvejas flotes Liepājas bāzes un zvejnieku kolhoza "Boļševiks" līdzekļiem.

Uz 11 metru augstas pamatnes, kas apšūta ar Sāmsalas dolomītu, atrodas bronzā atliets sievietes tēls. Sieviete, pacēlusi roku virs acīm, veras tālu apvārsnī.

Uz pieminekļa pamatnes atrodas plāksne ar latviešu tautas dziesmu:

Dzied vējiņi, klusi, klusi,
Nenes viļņus maliņā;
Guļ jūriņas dzelmītē
Mani mīļi bālēliņi.

2000. gada 8. aprīlī zem šīs plāksnes novietota vēl viena — amerikāņu lidotājiem, kuru lidmašīnu virs Baltijas jūras, 14 jūdzes uz rietumiem no Liepājas 1950. gada 8. aprīlī notrieca PSRS Gaisa spēki.

Piemineklis atrodas Liepājas Ceļu pārvaldes pārziņā.

## Atsauces
Ziemeļpernumā pagasts

**Ziemeļpernumā pagasts** () ir viena no Igaunijas Pērnavas apriņķa pašvaldībām tā ziemeļrietumos. Izveidots 2016. gadā, apvienojot Halingas, Totsi un Vendras pagastus, kā arī Vendras mazpilsētu. Pašvaldībā ietilpst 3 mazpilsētas (Pernu-Jāgupi, Totsi, Vendra) un 86 ciemi. Robežojas ar Raplas apriņķa Kehtnas pagastu ziemeļos, Jervas apriņķa Tiri pagastu ziemeļaustrumos, Viljandi apriņķa Ziemeļsakalas pagastu dienvidaustrumos, Tori pagastu dienvidos, Pērnavas pilsētas pašvaldību dienvidrietumos, Lēnerannas pagastu rietumos un Raplas apriņķa Merjamā pagastu ziemeļrietumos. 

## Apskates vietas
* Kaismas veselības taka (*Kaisma terviserada*)
* Karla Roberta Jakobsona muzejs (*Carl Robert Jakobsoni talumuuseum*)
* Lidijas Koidulas dzimšanas vieta (*L. Koidula sünnikoht*)
* Pernu-Jāgupi baznīca (*Pärnu-Jaagupi kirik*)
* Svētliepas Maja, Kaja un Rīnu (*Pärnad Mai, Kai ja Riinu*)
* Vendras baznīca (*Vändra kirik*)

## Attēlu galerija

Pärnu-Jaagupi_kirik.jpg|Pernu-Jāgupi baznīca
Riinu_pärn.jpg|Svētliepa Rīnu
Pukksild_Kurgjal.jpg|Ūdensdzirnavas Karla Roberta Jakobsona muzejā
Vändra_kirik_2017.jpg|Vendras baznīca


## Ārējās saites

*Karla Roberta Jakobsona muzejs
Elpa marmorā

**"Elpa marmorā"** () ir Latvijas, Lietuvas un Horvātijas pilnmetrāžas spēlfilma, kas izdota 2018. gadā. Filmas režisore un scenārija autore ir Ģiedre Beinorūte. Galvenās lomas atveido Airida Ģintautaite, Guna Zariņa, Sigits Šidlauks, Joris Baltrūns, Viļus Minčinausks un Kristups Cicēns.

Filmas komponists Vestards Šimkus saņēma Lielā Kristapa balvu kategorijā "Labākais komponists".

## Sižets
Izabele kopā ar vīru Ļudu dzīvo netālu no lielpilsētas. Viņu dēlam Gaiļam ir epilepsijas lēkmes, tomēr tajā pašā laikā viņš ir gudrāks par vairumu viņa vecuma bērnu. Izabele kādu izlemj ģimenē pieņem Ilju  — zēnu no bērnunama.

## Atsauces
Zāģeri (filma)

**"Zāģeri"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 2017. gadā. Filmas režisori ir Ivars Zviedris un Andris Kalnozols.

Filma saņēma Lielā Kristapa balvu kategorijā "Labākais skaņu režisors", kā arī nomināciju kategorijā "Labākais dokumentālās filmas operators".

## Sižets
Koks ir viena no svarīgākajām Latvijas eksporta precēm, tomēr nopelnīt šajā svētā nav viegli. Uzņēmējs Romāns, kurš darbojas mežizstrādes biznesā, cenšas, lai apmierināts būtu gan klients, gan strādnieks, tomēr no abām pusēm var just problēmas — pasūtītāji ne vienmēr maksā, bet zāģeri ne vienmēr ievēro ētikas normas.

## Atsauces
Rīga. Dublis 1

**"Rīga. Dublis 1"** ir Latvijas spēlfilma, kas izdota 2017. gadā. Filmas režisors ir Siegfried. Galvenās lomas atveido Elita Kļaviņa, Iveta Pole, Paulīna Druka, Kaspars Znotiņš, Elīna Vaska, Ivars Krasts un Pēteris Ķimelis.

Filma saņēma Lielā Kristapa balvu kategorijā "Labākā aktrise" (par Elitas Kļaviņas tēlojumu), kā arī nomināciju kategorijā "Labākais komponists".

## Sižets
Filmas sižets koncentrējas uz četrām sievietēm - aktrisi Elitu, viņas meitu, mākslas studenti Elīnu, gidi Ivetu un baletdejotāju Paulīnu. Viņas ir iemīlējušās, bet vīriešu trūkums Latvijas galvaspilsētā sievietes padara bezmaz vai trakas. Šie pārdzīvojumi tuvumā tiek parādīti filmā.

## Atsauces
Brīnišķīgie lūzeri. Cita pasaule

**"Brīnišķīgie lūzeri. Cita pasaule"** ir Latvijas, Lietuvas, Spānijas, Īrijas, Šveices, Beļģijas un Itālijas dokumentālā filma, kas izdota 2017. gadā. Filmas režisors ir Arūns Matelis.

Filma 2018. gadā saņēma divas Lielā Kristapa balvas nominācijas: "Labākais montāžas režisors" un "Labākais dokumentālās filmas operators".

## Sižets
Lai arī velosports ir populārs, ne visi zina par to, kāda ir sacensību struktūra, kuras sastāvā ir arī pakļaušanās un pašuzupurēšanās. Filmā tiek parādīti "gregari" — sportisti, kuri vienmēr sacensībās brauc aizmugurē, komandas biedriem piegādā ūdeni un jau no paša sākuma ir nolemti zaudējumam.

Filmā epizodēs parādās tādi profesionāli riteņbraucēji kā Daniele Kolli, Sveins Tafts, Paolo Tiralongo, Joss Van Emdens un Kriss Ankers Serensens.

## Atsauces
Viesturs Kairišs iznāk no meža

**"Viesturs Kairišs iznāk no meža"** ir Latvijas, studentu filma, kas izdota 2017. gadā. Filmas režisore un scenārija autore ir Marta Elīna Martinsone. Galvenās lomas atveido Marija Linarte un Ģirts Krūmiņš.

Filma 2018. gadā saņēma Lielā Kristapa balvu kategorijā "Labākā studentu filma".

## Sižets
Guna satiekas ar rakstnieku Gintu, kurš ir divreiz vecāks par Gunu. Guna nesen zaudējusi darbu, bet Gints jau vairākus gadus neko nav uzrakstījis. Guna sāk aizrauties ar Viestura Kairiša izrādi "Odiseja", kā rezultātā, Gunai sāk jukt realitāte un teātra pasaule.

## Atsauces
Džanni Moskons

**Džanni Moskons** (; dzimis ) ir Itālijas šosejas riteņbraucējs, kurš pašlaik pārstāv **' komandu.

== Karjeras sākums ==
Moskons uzauga Itālijas ziemeļos, [[Trento province|Trento provincē]], [[Trento]] apkārtnē. Ģimene nodarbojās ar ābolu audzēšanu. Tā viņš ieguva iesauku ''Il Trattore'' (traktors).

==Profesionāļa karjera==
===''Team Sky'' (2016—2021)===
2015. gada 15. septembrī tika paziņots, ka viņš parakstījis profesionāļa līgumu ar ''[[Team Sky]]''. Komandai viņu bija ieteicis Fausto Pinarello, kura uzņēmums piegādā komandas velosipēdus. Viņš bija vērojis Moskona uzvaras amatieru sacensībās un par Moskonu runājis ar ''Sky'' sporta direktoru [[Dario Čoni]].

Moskons pirmo uzvaru kā profesionālis guva 2016. gada ''[[Arctic Race of Norway]]'' sacensībās, uzvarot posmā ar lielākajiem kalniem. Moskons uzvarēja arī šo sacensību kopvērtējumā un jauno braucēju klasifikācijā. Komanda viņu iekļāva sastāvā startam [[2017. gada Vuelta a España|2017. gada ''Vuelta a España'']] un [[2018. gada Tour de France|2018. gada ''Tour de France'']].

2018. gada sezonas noslēgumā uzvarēja [[2018. gada Tour of Guangxi|''Tour of Guangxi'']] daudzdienu sacensību kopvērtējumā, uzvarot arī to ceturtajā posmā.

=== ''Astana'' ===
2021. gada septembra beigās tika paziņots, ka nākamo sezonu Moskons sāks **' komandā.

### ''Soudal - Quick Step''
Pirms 2024. gada sezonas Moskons pievienojās **' komandai.

== Disciplīnas pārkāpumi ==
[[2017. gada Tour de Romandie|2017. gada ''Tour de Romandie'']] laikā Moskons Francijas riteņbraucējam [[Kevins Reza|Kevinam Rezam]] veltīja rasistiskus izteicienus. Komanda Moskonu diskvalificēja uz sešām nedēļām. Komanda norādīja, ka turpmāki pārkāpumi novedīs pie līguma laušanas.

2017. gada ''[[Tre Valli Varesine]]'' sacensībās Moskonu apsūdzēja par tīšu kritiena izraisīšanu, kurā cieta **' braucējs Sebastjēns Reihenbahs, lai arī izmeklēšana tika pārtraukta pierādījumu trūkuma dēļ.

Moskonu diskvalificēja no 2018. gada ''Tour de France'' pēc tam, kad viņš 15. posmā iesita ** braucējam Elī Žebēram.

2020. gada 1. martā Kīrne—Brisele—Kīrne sacensībās Moskons saņēma kārtējo diskvalifikāciju pēc tam, kad pēc kritiena meta ar velosipēdu citam riteņbraucējam.

## Rezultāti lielajās tūrēs

## Atsauces

## Ārējās saites
Manai tautai

**„Manai tautai”** jeb **„Palīdzi Dievs”** (pēc piedziedājuma pirmajiem vārdiem) ir Brigitas Ritmanes dziesma ar viņas tēva Andra Ritmaņa vārdiem.

Dziesma bija iekļauta 1978. gadā ieskaņotajā ASV latviešu jauniešu ansambļa „Portlandes dzintars” skaņuplatē „Manai tautai”. Pirmoreiz Latvijā to Rīgas Anglikāņu baznīcā (tolaik RPI Studentu klubā) nodziedāja Ieva Akuratere, bet Dziesmotās revolūcijas laikā 1988. gadā viņa dziesmu „Manai tautai” nodziedāja festivālā „Liepājas dzintars”.

2018. gadā „Manai tautai” ieguva 6. vietu *[[Radio SWH]]* rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Jānis. Elza. Mīlas grāmata

**"Jānis. Elza. Mīlas grāmata"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 2015. gadā. Filmas režisore ir Linda Olte. Galvenās lomas atveido Madara Botmane, Jānis Znotiņš un Margo Zālīte.

Filma saņēma 6 Lielā Kristapa balvas nominācijas:
* "Labākā pilnmetrāžas dokumentālā filma";
* "Labākais scenārists";
* "Labākā aktrise";
* "Labākais dokumentālās filmas režisors";
* "Labākais dokumentālās filmas operators";
* "Labākais kostīmu mākslinieks".

## Sižets
1894. gada janvāris, kad nejauši satikās Rainis un Aspazija, mainīja gan pašu dzejnieku, gan arī visas Latvijas dzīvi. Šajā savienībā dzima, gan smaga un intīma mīlestība, gan idejas par neatkarīgu valsti

## Atsauces
Musica Serena. Komponists Pēteris Vasks

**"Musica Serena. Komponists Pēteris Vasks"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 2016. gadā. Filmas režisore  ir Kristīne Želve.

Filma saņēma divas Lielā Kristapa balvas nominācijas "Labākais dokumentālās filmas operators" un "Labākais skaņu režisors".

## Sižets
Filma veidota par komponista Pētera Vaska dzīvi laikā no skaņdarba tapšanas līdz tā pirmajam atskaņojumam.

## Atsauces
Siltumietilpība

**Siltumietilpība** — fizikāls lielums, kas raksturo to siltuma daudzumu, kas jāpievada ķermenim, lai tā temperatūra palielinātos par vienu kelvinu.

 C = {\delta Q \over dT} 

Daudzos svarīgos gadījumos ķermeņa temperatūras paaugstināšanās ir tieši proporcionāla tam pievadītajam siltuma daudzumam un ķermeņa siltumietilpība paliek kā konstants (nemainīgs) lielums. Vispārīgajā gadījumā ķermeņa siltumietilpība var būt atkarīga no ķermeņa stāvokļa parametriem, piemēram, no tā temperatūras vai tilpuma konkrētā brīdī.

## Īpatnējā, molārā, tilpuma siltumietilpība
Ir acīmredzami, ka, jo lielāka ir ķermeņa masa, jo lielāks būs nepieciešams siltuma daudzums tā sasildīšanai, tāpēc siltumietilpība ir proporcionāla vielas daudzumam, kas atrodas ķermenī. Vielas daudzums var būt aprakstīts ar masu vai molu daudzumu. Tāpēc ir ērti aprēķinos lietot īpatnējo siltumietilpību (ķermeņa vienas masas daļiņas siltumietilpību):

:  c = {C \over m} 

un molāro siltumietilpību (viena vielas mola siltumietilpību):

:  C_\mu = {C \over \nu} 

kur  \nu = {m \over \mu}  — vielas daudzums ķermenī (kg/mol);  m  — ķermeņa masa (kg);  \mu  — vielas molārā masa jeb molmasa (mol). Molārā un īpatnējā siltumietilpība ir saistīta ar sakarību  C_\mu = c\mu .

Tilpuma siltumietilpība (ķermeņa vienas tilpuma daļiņas siltumpietilpība):

:  C' = {C \over V} 

## Siltumietilpība dažādiem procesiem un vielas stāvokļiem
Siltumietilpība ir definēta kā vielām dažādos agregātstāvokļos (cietiem ķermeņiem, šķidrumiem, gāzēm), tā arī daļiņu grupām, ansambļiem  un kvazidaļiņām (metālu fizikā, piemēram, runa ir par elektronu gāzes siltumietilpību).

### Ideālās gāzes siltumietilpība

Siltumietilpība sistēmai savstarpēji nesaistītām daļinām (piemēram, ideālai gāzei) tiek noteikta ar brīvības pakāpju skaitu.

Molārā siltumietilpība pie nemainīga tilpuma (V=const.):

: C_V = {dU \over dT} = \frac{i}{2}R

kur R ≈ 8,31 J/(mol·K) — universālā gāzes konstante, i — molekulas brīvības pakāpju skaits.

Molārā siltumietilpība pie nemainīga spiediena (p=const.):

: C_P = {dU \over dT} + {PdV \over dT} = {{i+2} \over 2}R

### Adiabātes pakāpes rādītājs

**Adiabātes pakāpes rādītājs** (dažreiz saukts par **[[Simeons Deni Puasons|Puasona]] koeficientu**) —  attiecība starp siltumietilpību pie nemainīga spiediena (C_P) pret siltumietilpību pie nemainīga tilpuma (C_V). Siltumtehnikā tiek izmantots latīņu burts k .

Vienādojums:
:  \gamma = \frac{C_P}{C_V} = \frac{c_P}{c_V},
kur:
: C — gāzes siltumietilpība,
: c —  gāzes īpatnējā siltumietilpība,
: indeksi _P un _V apzīmē nosacījumu p=const. un v=const. atbilstoši.

## Īpatnējās siltumietilpības vērtības dažām vielām un būvmateriāliem
Tiek atspoguļotas īpatnējās siltumietilpības vērtības pie nemainīga spiediena ().

## Atsauces
MOŽ

**"M.O.Ž."** ir Latvijas spēlfilma, kas izdota 2014. gadā. Filmas režisors un scenārija autors ir Aiks Karapetjans.

Filma saņēma trīs Lielā Kristapa balvas nominācijas "Labākais aktieris", "Labākais grima mākslinieks" un "Labākais montāžas režisors".

## Sižets
Ostas uzņēmuma īpašnieks, kurš tikko atlaidis streikojošus strādniekus, nolemj kopā ar sievu doties atvaļinājumā uz Itāliju. Iepriekšējā vakarā pirms prombraukšanas īpašnieka villā ielaužas viens no atlaistajiem darbiniekiem. Šīs ielaušanās rezultātā sākas citi mistiski notikumi, kas kopā ar svešinieka slepkavnieciskajiem nodomiem ir tikai daļa no šausminoša atriebības plāna.

## Atsauces
Pacelšanās

**"Pacelšanās"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 2016. gadā. Filmas režisore ir Signe Birkova.

Filma saņēma divas Lielā Kristapa balvas nominācijas: "Labākā animācijas filma" un "Labākais animācijas filmas režisors".

## Sižets
Kovbojs ceļo uz pilsētu, tomēr kāds brutāls spēks šo ceļojumu pārtrauc. Kamēr kovbojs ir bezsamanā, viņa zemapziņa konfrontē apziņu, kā rezultātā kovbojam ir sāpīgs pašattīrīšanās rituāls.

## Atsauces
Leitis (filma)

**"Leitis"** () ir 2018. gada populārzinātniska vēsturiska kinofilma par 13. gadsimta Lietuvas lielkņazisti. Tās pirmizrāde notika Lietuvas Valstiskuma dienā, pieminot dižkunigaiša Mindauga kronēšanas dienu 1253. gada 6. jūlijā.

## Sižets
1247. gadā pieredzējušais karavīrs leitis Rūstenis ierodas kāda pierobežas ciema vecākā mājā. Dižkunigaitis Mindaugs viņam uzdevis veikt izlūkošanu, ciema vecākais viņam palīgos norīko savu jauno dēlu.

## Vēsturiskais konteksts
1236. gadā Mindaugs kļuva par Lietuvas dižkunigaiti un 1238. gadā pirmo reizi minēts rakstiskos avotos kā Lietuvas valdnieks.
1244. gadā Mindaugs ar lielu karaspēku iebruka Kursā, bet zaudēja kaujā pie Embūtes.
1247. gada ziemā Mindaugs rīkoja karagājienu pret Maskavas kņazu Mihailu Jaroslaviču (Aleksandra Ņevska brāli). Pirmajā kaujā leiši uzvarēja un nogalināja kņazu Mihailu, bet zaudēja Zubcovas kaujā pret Zelta Ordas vietvaldi Vladimiras-Suzdaļas lielkņazu Svjatoslavu Vsevolodoviču.

1250. gadā Livonijas ordeņa karaspēks vairākas reizes iebruka Mindauga pārvaldītajās teritorijas. Mindaugs nolēma pieņemt kristietību un 1251. gada pavasarī Livonijas ordeņa mestrs Andreass no Felves pēc kopīgām dzīrēm piedāvāja Mindaugam pieņemt kristietību, pretī apsolot izgādāt Lietuvas karaļa kroni. 1251. gadā pāvests Inocents IV pasludināja, ka Lietuva atrodas viņa aizgādnībā, un deleģēja Livonijas mestram kronēt Mindaugu par Lietuvas karali. Rīgā tika izgatavoti divi zelta kroņi ķēniņam un viņa sievai Martai. Kulmas bīskaps no Prūsijas tika aicināts piedalīties kronēšanas ceremonijā. 1253. gada 6. jūlijā notika Mindauga kronēšana, Mindaugs saņēma no Livonijas mestra Lietuvu kā feodālo lēni, bet viņam bija jāatdod Livonijas ordenim daļu Žemaitijas un jātvingu teritorijas.

## Ārējās saites
* 
* Filmas treileris
Brīvā Latvija (laikraksts)

**"Brīvā Latvija"** ir iknedēļas laikraksts latviešiem, kas dzīvo ārpus Latvijas, galvenokārt tiem, kas dzīvo Rietumeiropā.  Laikraksta "Brīvā Latvija" līdzīpašnieces ir Rietumeiropas latviešu kopienas. Laikraksta valdes locekļi ir Lielbritānijas, Vācijas un Zviedrijas latviešu kopienu pārstāvji. 

## Vēsture
Avīzi "Brīvā Latvija" izveidoja 1986. gadā, apvienojot divus trimdas latviešu laikrakstus: "Londonas Avīze" (dibināta 1942. gadā) un "Latvija" (dibināta 1946. gadā pēckara DP nometnēs Rietumvācijā).
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1990. gadu vidū laikraksta iespiešanu turpināja Rīgā, uz kurieni vēlāk arī pārcēlās laikraksta redaktore.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Laikraksta Facebook konts
* Laiktraksta Twitter konts
Brīvā Latvija (nozīmju atdalīšana)

**Brīvā Latvija** var būt:
* Brīvā Latvija, pretestības grupa;
* Brīvā Latvija, laikraksts latviešiem ārzemēs.
Rīgas kungi

**"Rīgas kungi"** ir Latvijas dokumentālā īsfilma, kas izdota 2015. gadā. Filmas režisore ir Adriāna Roze.

Filma saņēma trīs Lielā Kristapa balvas: "Labākais dokumentālās filmas operators", "Labākā īsmetrāžas dokumentālā filma" un "Labākais montāžas režisors".

## Sižets
Dažādas ciltis var veidoties arī pilsētās. Filma tiek sekots vienai no šādām grupām — Rīgas velokurjeriem. Pilsētu novērojumus un attiecības starp kurjeriem atklāj gan rāciju sarunas, gan filmas varoņi Raitis, Pēteris, Šahists un Kurzeme.

## Atsauces
Serotīnija

thumb

**Serotīnija** ir augu sēklu izplatīšanās noteiktu vides signālu ietekmē. Daži no vides faktoriem serotīnijas gadījumā ir nekriscence, higriscence, soliscence, ksiriscence un piriscence. Plašāks termins ir bradisporodija, ar ko apzīmē sēklu izplatīšanos laika periodā neatkarīgi no tā, vai sēklu izplatīšanās notiek spontāni vai vides faktoru ietekmē.

Nekriscence — mātes auga vai zara bojāeja.

Higriscence — mitrums (lietus, plūdi).

Soliscence — paaugstināts saules siltums (temperatūra).

Ksiriscence — atmosfēras ietekmē augs sāk izžūt.

Piriscence — uguns/ugunsgrēks..

## Uguns izraisītā serotīnija
Uguns ir visizplatītākais, kā arī vislabāk izpētītais gadījums, un terminu 'serotīnija' visbiežāk lieto, lai apzīmētu piriscenci. Daži augi spēj reaģēt vairāk nekā uz vienu aktivizētāju, piemēram, *Pinus halepensis* čiekuri galvenokārt reaģē uz ugunsgrēku, bet arī uz ksiriscenci (atmosfēras apstākļiem). Arī *Banksia* augu sugas (sastopami galvenokārt Austrālijā) reaģē ugunsgrēka gadījumā, tomēr arī nekriscences gadījumā augs ļoti veiksmīgi izplata sēklas.

Piriscenci var uzskatīt kā veiksmīgu ekoloģisko adaptāciju tādās vietās, kur sausums un ugunsgrēki ir regulāri. Piemēram, Austrālijā serotīnija notiek vietās, kur ne tikai ir regulāri ugunsgrēki, bet ir oligotrofas augsnes un sezonāli sauss klimats. Tas izraisa milzīgu konkurenci uz barības vielām un mitrumu, kā rezultātā auga izdzīvošanas rādītāji ir zemi. Lai arī ugunsgrēks samazina konkurenci, pelni īslaicīgi palielina augsnēs barības vielu daudzumu, tādējādi pēc ugunsgrēka būtiski palielinās sēklu izdzīvošanas rādītāji. Turklāt sēklu dīgšana vienlaikus samazina iespēju, ka kāds no sējeņiem ies bojā.

No fizioloģijas viedokļa siltums pozitīvi ietekmē α-amilāzes aktivitāti, bet negatīvi proteāzes aktivitāti sēklās, kas galvenokārt ir novērots čiekuros serotīnijas gadījumā. Piemēram, parastās priedes (*Pinus sylvestris)* gadījumā proteāze mobilizē sēklu dīgļa proteīnu rezerves, bet amilāze cietes rezerves pārvēršas cukurā, kas agrīnā dīgšanas stadijā piegādā enerģiju. Tādējādi proteāzes un α-amilāzes darbības novērš tūlītēju sēklu dīgtspēju uzreiz pēc ugunsgrēka, veicinot sēklu izdzīvošanu.

## Atsauces
Fix Price

***Fix Price*** ir Krievijas mazumtirdzniecības veikalu tīkls, kas dibināts 2007. gadā. To dibināja uzņēmēji Sergejs Lomakins un Artjoms Hačatrjans. 2016. gadā uzņēmums izgāja starptautiskajā tirgū. Šobrīd ir atvērti vairāk nekā 7520 veikali Krievijā, Kazahstānā, Gruzijā, Baltkrievijā, Latvijā, Kirgizstānā un Mongolijā.  

*Fix Price* Latvijā ir Latvijas uzņēmums SIA FP LV,  kas izmanto preču zīmi FIX PRICE saskaņā ar licenci, kas iegūta ar franšīzes līgumu. Pašlaik (2025) Latvijā ir 43 *Fix Price* veikali, tie atrodas Rīgā, Ādažos, Aizkrauklē, Balvos, Daugavpilī, Dobelē, Jēkabpilī, Jelgavā, Jūrmalā, Krāslavā, Liepājā, Ludzā, Madonā, Ogrē, Olainē, Rēzeknē, Salaspilī, Saldū, Siguldā, Valkā, Ventspilī.
thumb|''Fix Price'' Jelgavā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa Latvijā
Jupiters LXVI

**Jupiters LXVI** ir neliels Jupitera pavadonis. To 2017. gadā atklāja zinātnieku komanda, kuru vadīja Skots Šepards (*Scott S. Sheppard*). Pēc atklāšanas pavadonim tika piešķirts pagaidu apzīmējums **S/2017 J 5**.

 Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim piešķīra pastāvīgo nosaukumu *Jupiters LXVI.*

Jupiters LXVI ir neliels pavadonis, diametrs tikai apmēram 2 km. Tas pieder Karmes grupai.

## Atsauces
Ksenija Sidorova

**Ksenija Sidorova-Arizaga** (dzimusi  Rīgā) ir Latvijas akordeoniste, Latvijas Lielās Mūzikas balvas 2012. gada laureāte.

## Biogrāfija
Ksenija Sidorova, savas vecāsmātes pamudināta, jau agrā bērnībā uzsāka mācīties akordeona spēli. No astoņu gadu vecuma sāka mācīties pie mūzikas skolotājas Marijas Gaseles. Mācījusies Rīgas 1. mūzikas skolā. Pēc tam studējusi Lielbritānijā, ieguvusi maģistra grādu ar izcilību Londonas Karaliskās mūzikas akadēmijā. Kļuvusi par vairāku konkursu uzvarētāju Latvijā, Lietuvā, Krievijā un Itālijā.

Sidorova izpilda gan klasiskās, gan mūsdienu mūzikas skaņdarbus. Uzstājusies kopā ar Brūksas stīgu kvartetu, Vīnes kamerorķestri, Latvijas Nacionālo simfonisko orķestri, *[[Sinfonietta Riga]]*, Latvijas Nacionālās operas orķestri un daudziem citiem mūzikas kolektīviem.

2015. gadā Sidorova apprecējās ar spāni Hosē Luisu Arizagu Lobeto un pieņēma uzvārdu Ksenija Sidorova-Arizaga.

2016. gadā noslēgusi līgumu ar mūzikas ierakstu kompāniju *[[Deutsche Grammophon]]*, kas izdevis Sidorovas disku *Carmen*.

## Diskogrāfija
* *Classical Accordion* (*Champs Hill Records*, 2011)
* *Fairy Tales* (*Champs Hill Records*, 2013)
* *Carmen* (*Deutsche Grammophon*, 2016)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa