open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ķeizariskās mākslas veicināšanas biedrības skola

**Ķeizariskās mākslas veicināšanas biedrības skola** bija viena no Krievijas Impērijas Pēterburgā esošām mākslas skolām.

Ķeizariskās mākslas veicināšanas biedrības skola bija trešā nozīmīgākā mākslas izglītības iestāde Pēterburgā. 1821. gadā dibinātā Ķeizariskā mākslas veicināšanas biedrība bija aristokrātiska mākslas mīļotāju apvienība. No 1857. gada biedrība uzturēja 1. Pēterburgas zīmēšanas skolu, kas tikusi dibināta 1839. gadā ar visām tās filiālēm, no kā skola ieguvusi savu nosaukumu. Mācību kurss ir bijis četrgadīgs. Audzēkņi skolā tikuši uzņemti uz iesniegto darbu pamata, neņemot vērā izglītības cenzu. Skolas nosaukumi un profils vairākkārt ir mainījušies, no 1989. gada šajā celtnē ir Sanktpēterburgas Rēriha mākslas skola.

## Nodaļas
Sākotnēji bijušas glezniecības un zīmēšanas klases. Skolas uzplaukuma laikā, 20. gadsimta sākumā, īpaši, kad par skolas direktoru 1906. gadā ticis iecelts Nikolajs Rērihs, skolas profils ticis paplašināts, atverot jaunas medaļu darināšanas un estampa klases, kā arī aušanas un metālkalšanas darbnīcas. Pedagogu vidū minami izcili krievu mākslinieki Arkādijs Rilovs un Ivans Biļibins.

## Latvieši
Ķeizariskās mākslas veicināšanas biedrības skola latviešu jauniešu vidū kļuva populāra 20. gadsimta sākumā, kad šo skolu izmantoja, lai, pamācoties tajā dažus gadus, sagatavotos iestājeksāmeniem Pēterburgas mākslas akadēmijā vai Štiglica Centrālajā tehniskās zīmēšanas skolā. 
20. gadsimta pirmajos gadu desmitos šeit mācījušies tādi vēlākos gados zināmi latviešu mākslinieki kā Frederiks Fibigs,Niklāvs Strunke, Marta Skulme, Alberts Filka, Indriķis Zeberiņš, Uga Skulme, Augusts Annuss, Francisks Varslavāns un citi latviešu mākslinieki.

## Ārējās saites
* Skolas vēsture (krievu valodā)
* Biedrības darbība (krievu valodā)

## Izmatotā literatūra
Redkolēģija. Latviešu tēlotāja māksla. 1860-1940. Rīga: Zinātne, 1986. 502 lpp.

## Atsauces
Vecslabada

**Vecslabada** () ir ciems Ludzas novadā, Istras pagasta centrs. Izvietojusies uz šauras zemes joslas starp Audzeļu ezeru, Dziļezeru un Istras ezeru 50 km no novada centra Ludzas un 318 km no Rīgas.

Vecslabadā atrodas pagasta pārvalde, bērnudārzs, Istras tautas nams, bibliotēka, pasts, katoļu un pareizticīgo baznīcas. Pareizticīgo baznīca Vecslabadā ir viena no lielākajām lauku baznīcām Latvijā. Istras ezerā esošā Panu sala jau kopš 1925. gada ir dabas piemineklis. Te aug priežu un egļu mežs. Salā jau vairākus gadu desmitus mīt pelēko zivju gārņu kolonija.

## Vēsture
thumb|left|Istras valsts pamatskolas ēka (1937).
1897. gadā sādžā bija 32 sētas. 
Vecslabadas sādžu agrārās reformas laikā sadalīja viensētās, 1933. gadā Vecslabadai piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. 
Pirmo Vecslabadas pareizticīgo baznīcas skols dibināta 1860. gadā, 1866. gadā to pārveidoja par Istras skolu, 1921. gadā par baltkrievu pamatskolu, 1926. gadā par Valsts Istras pamatskolu. No 1922. līdz 1932. gadam pastāvēja Istras ebreju ģimnāzija. 

1928. gadā pēc arhitekta Indriķa Blankenburga projekta uzbūvēja jaunu 6-klasīgas pamatskolas ēku, kas bija domāta 291 skolēnam. Internātu 55 meitenēm un 58 zēniem ēkas augšstāvā pabeidza iekārtot nākošajā gadā.  
Jauno skolas ēku iesvētīja 1930. gada 21. septembrī, 1935. gadā Istras Valsts 6-klasīgajā pamatskolā bija 12 skolotāji un 360 skolēnu. 
Latvijas PSR laikā 1944. gadā skolā pārɡāja uz mācībām krievu valodā, 1945. gada to pārveidoja par Istras vidusskolu. 2018. gadā Istras vidusskolu slēdza.

## Iedzīvotāji
1897. gadā Vecslabadā bija 265 iedzīvotāji, 1989. gadā — 495.

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Ievērojamas personības
* Rolands Kalniņš (1922—2022), latviešu kinorežisors.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Baznīckalns pie Vecslabadas
Vecsloboda

**Vecsloboda** ir ciems Rēzeknes novada Kaunatas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Kaunatas, 24 km no novada centra Rēzeknes un 223 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V579 (Rēzekne—Stoļerova—Kaunata).

Ciema teritorijā ir divi arheoloģiskie pieminekļi: valsts nozīmes piemineklis - Vecslobodas pilskalns un senkapi (Kara kapi), vietējās nozīmes - Barku senkapi.

Ciema teritorijā netālu no Barku kapiem 2007.gadā uzstādīts piemineklis holokausta upuriem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 17 sētas ar 139 cilvēkiem.
## Atsauces
Vārna (nozīmju atdalīšana)

**Vārna** var būt:
* Pelēkā vārna ();
* Melnā vārna ();
* Zaļā vārna ().

## Skatīt arī
* Vārnu ģints;
* Vārnu dzimta.
Barkavas ozolu audze

**Barkavas ozolu audze** ir dabas liegums Madonas novadā. Izvietojies Lisiņas krastos 4,5 km garā posmā, veidojas no četriem nogabaliem 62 ha (pēc citiem avotiem 51,3 ha) platībā, no kuriem lielākā daļa atrodas Murmastienes pagasta, bet mazākā — Barkavas pagasta teritorijā. Liegums izveidots 1957. gadā, lai aizsargātu Latvijā un Eiropā  retu biotopu  — jauktu ozolu, gobu, ošu mežu upju palienēs un daudzās teritorijā sastopamās dzīvnieku (bērzu briežvabole, divkrāsainais sikspārnis, apodziņš, baltmugurdzenis, mazais ērglis, melnais stārķis u.c.) un augu (Šultesa madara, Jumstiņu gladiola, mānīgā knīdija u.c.) sugas. Dabas lieguma ozolu audze pārsvarā ir veidojusies dabiski, tomēr daļa ozolu pirms 100—150 gadiem ir stādīti.

## Atsauces

thumb
Sloboda (nozīmju atdalīšana)

**Sloboda**:
* **[[Sloboda]]** — apdzīvota vieta, kuras iedzīvotāji bija atbrīvoti no valstiskās pakļautības.
* **Sloboda** — brīvība, dažās slāvu valodās un dialektos.

## Apdzīvotas vietas
### Latvija
* Sloboda — mazciems Andrupenes pagastā;
* Sloboda — mazciems Andzeļu pagastā;
* Sloboda — mazciems Baltinavas pagastā;
* Sloboda — mazciems Dagdas pagastā;
* Sloboda — mazciems Grāveru pagastā;
* Sloboda — mazciems Kalniešu pagastā;
* Sloboda — mazciems Mērdzenes pagastā;
* Sloboda — mazciems Pildas pagastā;
* Sloboda — mazciems Skrudalienas pagastā;
* Sloboda — bijušā ciema vieta Bebrenes pagastā;
* Sloboda — bijušā ciema vieta Robežnieku pagastā.

## Citas nozīmes
* Dvietes nosaukums vidustecē.

## Divkāršie nosaukumi
* Andrupenes Sloboda
* Dagdas Sloboda
* Jaunā Sloboda
* Kolna Sloboda
* Krievu Sloboda
* Latviešu Sloboda
* Lejas Sloboda
* Muncišku Sloboda
* Novaja Sloboda
* Priedes Sloboda
* Ribaku Sloboda
* Tiltu Sloboda

## Skatīt arī
* Slobodka
* Jaunsloboda
* Mazsloboda
* Vacsloboda
* Vecslabada
Žagatu ģints

**Žagatu ģints** (*Pica*) ir viena no vārnu dzimtas (*Corvidae*) ģintīm, kas apvieno 7 sugas. Žagatu ģints žagatas mēdz saukt arī par **melnbaltajām žagatām** vai **holarktiskajām žagatām**. Tās sastopamas plašā areālā Eirāzijā, Ziemeļāfrikā (viena suga) un Ziemeļamerikā (divas sugas).

Žagatu ģintī ir zināma viena fosilā suga *Pica mourerae*, kas dzīvojusi pliocēna beigās un pleistocēna sākumā. Žagatas fosilijas atrastas Maļorkas salā. Žagatu tuvākie radinieki ir Eirāzijā dzīvojošās vārnas. 

## Izskats un īpašības
Žagatām ir gara aste, un to apspalvojumam ir raksturīgs balto un melno spalvu salikums. Galva, kakls un krūtis ir melnā krāsā ar zaļgani violetuu metālisku spīdumu. Vēders un pleca spalvas ir koši baltas. Spārni un aste zaigojoši melni ar zaļganvioletu metālisku spīdumu, reizēm zaigojošu bronzīgu toni. Spārni no apakšas ir balti. Kājas melnas. Knābis žagatu ģints žagatām, izņemot dzeltenknābja žagatu, ir melnā krāsā.


Attēls:Pica nuttalli.jpg|Dzeltenknābja žagata (*Pica nuttalli*)
Attēls:Pica pica -Manchester -England -side-8.jpg|Eiropas žagata (*Pica pica*)
Attēls:Black-billed Magpie.png|Melnknābja žagata (*Pica hudsonia*)


## Klasifikācija
***Žagatu ģints** (*Pica*)
** Asīrijas žagata (*Pica asirensis*)
** Dzeltenknābja žagata (*Pica nuttalli*)
** Eiropas žagata (*Pica pica*)
** Korejas žagata (*Pica serica*)
** Magriba žagata (*Pica mauritanica*)
** Melnknābja žagata (*Pica hudsonia*)
** Melnmuguras žagata (*Pica bottanensis*)

## Atsauces
Sloboda

**Sloboda**, **slobodka** (, *слободка*; ; , *слобідка*; ) jeb **brīvciems** bija noteiktas sociālas grupas apdzīvota vieta Austrumu ortodoksajai baznīcai piederīgo slāvu tautu un rumāņu apdzīvotajās zemēs no 12.—18. gadsimtā (kvartāls, priekšpilsēta, piepilsēta, ciems), kura kādu laiku bija daļēji atbrīvota no valsts nodokļiem un karaklausības.

## Vēsture
Pirmās slobodas veidojušās kā izceļotāju vai kazaku nocietinātas apmetnes reti apdzīvotās zemēs mūsdienu Krievijas dienvidu daļā un Ukrainā. Lai veicinātu jaunu zemju kolonizāciju, vietējie valdnieki, vēlāk arī Krievijas valdība, slobodu iedzīvotājiem piešķīra dažādus atvieglojumus. Līdzīgus atvieglojumus piešķīra arī Livonijas kara gūstekņiem un citiem "vācu tautības" ieceļotājiem Maskavas piepilsētā (*Немецкая слобода*), kas baudīja autonomiju līdz pat 1699. gadam.

16.—17. gadsimta nepārtraukto karu periodā par slobodām tika dēvētas krievu bēgļu apmetnes Polijas-Lietuvas kopvalsts zemēs, arī Inflantijas vaivadijas un Kurzemes un Zemgales hercogistes austrumu daļā — Sēlpils virspilskunga iecirknī. Vēstures avotos Otrā Ziemeļu kara bēgļu apmetne — Sloboda pirmo reizi minēta 1655. gadā iepretim Krustpilij — tagadējās Jēkabpils vietā. Pēc ortodoksās baznīcas šķelšanās 17. gadsimtā arī no Krievijas caristes izbēgušie vecticībnieki nodibināja savas slabadas arī Latgalē.

## Skatīt arī
* Sloboda (nozīmju atdalīšana)

## Avoti
* Valsts un tiesību vēsture jēdzienos un terminos. / Sast. P.Valters. — Divergens: Rīga, 2001., 74. lpp.
* Слобода 

## Ārējās saites
Jaunsloboda

**Jaunsloboda** var būt:
* Jaunsloboda — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Ilzeskalna pagastā.
* Jaunsloboda — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Kaunatas pagastā.
* Jaunsloboda — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Ozolmuižas pagastā.

## Skatīt arī
* Sloboda
* Slobodka
* Mazsloboda
* Vacsloboda
* Vecslabada
Rubika kubs

thumb|Dažāda izmēra (2×2×2—7×7×7) Rubika kubi
**Rubika kubs** ir telpiska matemātiskā rotaļlieta kuba formā, ko 1974. gadā izgudroja Ungārijas arhitektūras profesors un tēlnieks Ernē Rubiks. Sākumā tas tika saukts par "Burvju kubu". To licencējis Rubiks, 1980. gadā tas tika pārdots kompānijai *[[Ideal Toy Company|Ideal Toys]]*. Līdz 2009. gada janvārim visā pasaulē bija pārdoti 350 miljoni Rubika kubu.
Klasiskajā Rubika kubā katra no sešām skaldnēm ir pārklāta ar deviņām uzlīmēm kādā no sešām krāsām (tradicionāli balta, sarkana, zila, oranža, zaļa un dzeltena). Rotācijas mehānisms ļauj katru skaldni pagriezt neatkarīgi no citām, tā sajaucot krāsas. Lai šo mīklu atrisinātu, katrai skaldnei jābūt vienā krāsā. Līdzīgas mīklas pašlaik tiek ražotas ar dažādiem uzlīmju skaitiem un ne tikai kuba formā.

## Kuba izmēri
Standarta Rubika kuba izmēri ir 3×3×3 kubiņi, taču tiek ražoti arī citu izmēru kubi. Vismazākie izmēri ir 2×2×2, tas ir visvienkāršākais grozāmais kubs. Vēl ir 4×4×4, 5×5×5, 6×6×6, 7×7×7, 9×9×9 un pat 11×11×11. Kubiem, kas lielāki par 7×7×7 (ieskaitot) skaldnes vairs netiek izgatavotas plakanas, bet gan izliektas uz āru. Arī to rotācijas mehānismā ir dažādas īpatnības, lai šāds kubs spētu darboties pareizi.

## Kuba salikšanas rekordi
Pasaulē ātrākais Rubika kuba salikšanas rekords pieder ķīnietim Genam Šuaņi. 3x3x3 kubu viņš ir salicis 3,05 sekundēs. Labākais vidējais rezultāts piecās likšanas reizēs pieder ķīnietim Vanam Jihenam (3,90 sekundes).

Latvijā ātrākais Rubika kuba licējs ir Roberts Dreijers, kurš 3x3 kubu ir salicis 6,04 sekundēs. Savukārt labākais vidējais rezultāts piecās likšanas reizēs pieder Mikum Lembergam (7, 84 sekundes).

## Kuba matemātika
Kuba 3x3x3 visu iespējamo dažādo stāvokļu skaits ir aprēķināms kā (8! × 38−1) × (12! × 212−1)/2 = 43 252 003 274 489 856 000. 
Šajos aprēķinos netiek ņemts vērā centrālo kvadrātu novietojums.

2010. gadā Paloalto programmētājs Tomass Rokiki, matemātikas skolotājs Gerberts Kocemba, matemātiķis Morli Devidsons un *[[Google Inc.]]* inženieris Džons Detridžs pierādīja, ka jebkuru Rubika kuba konfigurāciju iespējams atrisināt ne vairāk kā ar 20 gājieniem. Par gājienu tika uzskatīts jebkuras skaldnes viens pagrieziens.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
*  
*
Sea Launch

[thumb|200px|''[Odyssey (starta platforma)|Odyssey* platforma remontdokā *Esquimalt BC* 2007. gadā]]
[[Attēls:SeaLaunch-Commander.jpg|thumb|200px|*Sea Launch* pavadošais komandkuģis ostā]]
***Sea Launch*** (no  "Jūras starts") ir starptautisks [[konsorcijs]], kas veica [[kosmiskais aparāts|kosmisko aparātu]] palaišanas pakalpojumus no peldošas jūras platformas [[Odyssey (starta platforma)|Odyssey]]. Pavadoņu palaišana notiika [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]] uz [[ekvators|ekvatora]] ar [[Ukraina|Ukrainā]] izgatavotām [[nesējraķete|nesējraķetēm]] *Zenit-3SL*. Konsorcija centrālais birojs atrodas [[Ženēva|Ženēvā]].

*Sea Launch* 1995. gadā dibināja četru valstu uzņēmumi: *Boeing* (40 %, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), *Energija* (25 %, [[Krievija]]), *Aker Kværner* (20 %, [[Norvēģija]]), [[KB Južnoje]] (10 %, [[Ukraina]]) un [[Južmaš]] (5 %, Ukraina). Konsorcija centrālais birojs atradās [[Longbīča|Longbīčā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

Pirmā [[raķete]] startēja 1999. gadā. Līdz 2014. gadam tika veikti 36 starti, no kuriem trīs beidzās ar avāriju, viens bija daļēji veiksmīgs. Visu startu [[derīgā krava|derīgās kravas]] bija komerciāli [[sakaru pavadonis|sakaru pavadoņi]], kuri tika ievadīti [[ģeostacionārā pārejas orbīta|ģeostacionārajā pārejas orbītā]].

2009. gada 22. jūnijā *Sea Launch* paziņoja par bankrotu saskaņā ar ASV [[Bankrots|bankrota]] kodeksa 11. paragrāfu. Kompānijas parādi bija sasnieguši 500 miljonus — 1 miljardu ASV dolāru.

2010. gadā *Energija* uzņēmās ieguldīt finanšu līdzekļus kompānijas [[Pamatkapitāls|pamatkapitālā]] un apgrozāmajos līdzekļos. Šim mērķim *Energija* dibināja meitas uzņēmumu *Energia Overseas Limited*. 2010. gada beigās par *Sea Launch* īpašniekiem kļuva *Energia Overseas Limited* (95 %), *Boeing* (3 %) un *Aker Solutions* (2 %).

*Sea Launch* startus atsāka , palaižot pavadoni *Atlantic Bird 7*. Turpmākajos gados netika sasniegts pietiekams startu skaits, lai projekts kļūtu rentabls. Pēdējā palaišana notika 2014. gada maijā (*EUTELSAT 3B*).

2014. gada augustā, saasinoties [[Donbasa karš|bruņotajam konfliktam Ukrainas austrumos]], Krievija paziņoja, ka *Sea Launch* darbība tiek atlikta līdz 2015. gada vidum. 2014. gada beigās paziņots, ka Krievija plāno atteikties no Ukrainas raķetēm, un *Sea Launch* projektam tiek meklēta alternatīva raķete.
2015. gada februārī izskanēja informācija, ka no Ukrainas tuvākajos gados netiks piegādātas jaunas raķetes. *Sea Launch* rīcībā bija divi *Zenit-3SL* eksemplāri, bet tiesas procesa ar *Boeing* dēļ *Sea Launch* darbība bija iesaldēta līdz 2016. gadam.

2016. gada augustā *Energija* un *Boeing* vienojās par parāda strīda atrisināšanu.

2016. gada 27. septembrī Krievijas aviācijas grupa *S7 Group* parakstīja līgumu par peldošās platformas *Odyssey* un tās infrastruktūras pirkšanu no konsorcija *Sea Launch*.

== Atsauces ==


== Skatīt arī ==
* *Odyssey (starta platforma)*
* *Zenit-3SL*

== Ārējās saites ==
* [http://www.sea-launch.com/ *Sea Launch'' mājaslapa]
Aleksandrs Pētersons (handbolists)

**Aleksandrs Pētersons** (; dzimis  Rīgā) ir profesionāls latviešu izcelsmes Islandes handbolists. Pašlaik (2014) pārstāv Vācijas handbola Bundeslīgas klubu Manheimas "Rhein-Neckar Löwen" un ir Islandes handbola izlases dalībnieks. Pirms pilsonības maiņas 40 spēles ir aizvadījis arī Latvijas izlases sastāvā. Kopā ar Islandes izlasi 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja sudraba medaļu, tāpat startējis . Vēl ir izcīnījis 3. vietu 2010. gada Eiropas čempionātā, 8. vietu 2007. gada Pasaules čempionātā un 7. vietu 2006. gada Eiropas čempionātā.

Profesionāļa karjeru uzsāka 1998. gadā Islandes klubā *Grotta KR*, kopš 2003. gada spēlējis Vācijas līgu klubos: *HSG Düsseldorf*, *TV Großwallstadt*, *SG Flensburg-Handewitt*, bet kopš 2010. gada pārstāv Berlīnes klubu "Füchsen". 2010. gadā tika atzīts par Islandes gada handbolistu, kā arī par valsts gada sportistu.

No 2013. gada pārstāv Manheimas klubu "Rhein-Neckar Löwen".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Berlīnes "Füchsen" profils 
* NBC Olympics profils 
* Topix.com profils
Žagatas

**Žagatas** ir vidēji lieli, garastaini zvirbuļveidīgo kārtas (*Passeriformes*) putni, kas tiek sistematizēti četrās atšķirīgās vārnu dzimtas (*Corvidae*) ģintīs. Izšķir arī koku žagatas, kuras visu mūžu pavada kokos, un ļoti reti vai nekad nenolaižas zemē. Pie koku žagatām pieder arī melnās žagatas (*Platysmurus leucopterus*), kā arī par žagatu tiek saukta Austrālijas žagata (*Cracticus tibicen*), kas pieder meža bezdelīgu dzimtai (*Artamidae*), nevis vārnu dzimtai (*Corvidae*).

Eiropā vārds žagata ir sinonīms sugas nosaukumam Eiropas žagata, jo, izņemot Pireneju pussalu, tā ir vienīgā Eiropas žagatu suga. Visas vārnu dzimtas žagatas var iedalīt 3 grupās: **holarktikas žagatas**, **Āzijas žagatas** un **zilspārnu žagatas**, kuru radniecība ar pārējām žagatām joprojām mūsdienās ir neskaidra. Kopumā žagatu sistematizācijā ir daudz neskaidru jautājumu, un pēdējo gadu DNS pētījumi žagatu ģintij (*Pica*) liek pārvērtēt esošo klasifikāciju. Ir noskaidrots, ka Ziemeļamerikā dzīvojošās sugas dzeltenknābja žagata (*Pica nuttalli*) un melnknābja žagata (*Pica hudsonia*) ir savstarpēji tuvāk radniecīgas kā Eiropas žagatas nominālpasuga (*Pica pica pica*) ar tās radinieci Eiropas žagatas austrumu pasugu Korejas žagatu (*Pica pica sericea*). 

## Izskats
Visbiežāk žagatām ir gara aste, lai gan ir arī īsastes žagatu (*Cissa*) sugas. Žagatas ir krāsaini putni, ar košām spalvām, kurām piemīt vizuļojošs, metālisks spīdums. Tās var būt gan kontrastaini melnbaltas, gan krāšņi zilizaļas.


Attēls:Urocissa caerulea.jpg|Taivānas zilā žagata (*Urocissa caerulea*)
Attēls:Huixique.JPG|Zilspārnu žagata (*Cyanopica cyana*)


## Klasifikācija
**Holarktiskās jeb melnbaltās žagatas**
* Žagatu ģints (*Pica*)
**Austrumu jeb zilzaļās žagatas**
* Zilo žagatu ģints (*Urocissa*)
* Īsastes žagatu ģints (*Cissa*)
**Zilspārnu žagatas**
* Zilspārnu žagatu ģints (*Cyanopica*)

## Atsauces
Zviedrijas Nacionālā bibliotēka

**Zviedrijas Nacionālā bibliotēka**, saukta arī **Karaliskā bibliotēka** (), ir valsts iestāde, kas piesaistīta izglītības un zinātnes ministrijai. Bibliotēkas kolekcija ir Zviedrijas tautas īpašums. Bibliotēkas mērķis ir vākt, saglabāt un veidot pieejamus rokrakstus, izdotos materiālus, audiovizuālos un digitālos dokumentus.

Nacionālā bibliotēka ir atbildīga par visu jebkad Zviedrijā izdoto dokumentu vākšanu, tas ietver plaša veida materiālus, dzejas krājumus, dažādas mācību grāmatas, zinātnisko literatūru, tikpat labi kā dažādas reklāmas un autobusu sarakstus. Protams, arī ierakstu no radio, televīzijas, dažādas filmas, mūziku un arī datorspēles. Tas viss tiek vākts un glabāts nākamajām paaudzēm un ir pieejams gan pētniekiem, kuri veic kādus pētījumus, gan vienkārši jebkuram interesentam. Vairāk kā 300 gadus bibliotēka ir bijusi svarīgs uzziņu avots par Zviedriju. Vecākās bibliotēkas grāmatas datētas ar 1500. gadiem. 20. gadsimta sākumā bibliotēka kļuva par plaši apmeklētu vietu pētnieku un student vidū, kuri veica pētījumus sociālajās un humanitārajās zinātnēs. Pati ēka pabeigta 1878. gadā un lielākā daļa no lasītas iekārtojuma ir palikusi neskarta līdz mūsdienām.

Karaliskā bibliotēka ir vieta, kurā iespējams atrast pastkartes, gada pārskatus, kartes, notis, skolu kalendārus, plakātus, katalogus preču pasūtīšanai pa pastu, dažādus reklāmas materiālus, arī filmas un citus ierakstus. Bibliotēkā pieejama arī liela vēstuļu un dažādu dienasgrāmatu kolekcija, kā arī dažādi pazīstamu cilvēku portreti. Kolekcija ,kas sastāv no uzskatāmās mākslas, fotogrāfijām, zīmējumiem ietver 500000 portretu sākot no 1500 gadiem līdz mūsdienām. Ar savu lielo krājumu bibliotēka piesaista ļoti daudz apmeklētājus, kā paši bibliotekāri saka, ka šeit ir iespējams atrast jebko. Dažādi audio un vizuālie ieraksti, vien sastāda 7000000 stundu. Vecākie datējami ar 1899. gadu. Vecākā pieejamā videospēle ir teniss diviem, kas izdota 1958. gadā
Iespējams viena no atpazīstamākajām lietām bibliotēkā ir sātana Bībele un ne velti, to nav iespējams nepamanīt, tā ir gandrīz metru augsta, pus metru plata un sver 75 kilogramus. Tā ir latīņu valodā un sarakstīta ap 13. gadsimtu Tagad tā ir pieejama arī digitālajā formātā bibliotēkas mājaslapā.

Karaliskajā bibliotēkā atrodamas arī speciālās kolekcijas, no kurām lielākā daļa ir dāvinājumi. Tās ir gan grāmatas, vēstules un notis, taču ir arī neparastākas kolekcijas, kurās var atrast fotoaparātus, globusus un pat mēbeļu komplektus.
Šeit atrodama arī zviedru rakstnieces Astridas Lindgrēnas kolekcija, vairāk nekā 75000 vēstuļu, ko rakstniece savas dzīves laikā saņēmusi no cilvēkiem visā pasaulē, kā arī apmēram 650 viņas rokrakstu un 100000 avīžu rakstu. Kolekcijas sastāvā ir arī rakstnieces darbi, kas tulkoti 90 pasaules valodās, kā arī plakāti, fotogrāfijas un audio video kasetes. Pagaidām pētniekiem ir pieejamas visas arhīva daļas, izņemot, vēstules, kuras būs pieejamas tikai 25 gadus pēc rakstnieces nāves. 2005. gadā Astrīdas Lindgrēnas kolekcija bija pirmā Zviedrijā, kas iekļauta UNESCO pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Zviedrijas nacionālā bibliotēka
Slobodka

**Slobodka** var būt:
* Vārda **[[sloboda]]** pamazināmā forma.
* Slobodka — apdzīvota vieta Alūksnes novada Pededzes pagastā.
* Slobodka — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Demenes pagastā.
* Slobodka — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Kalkūnes pagastā.
* Tālaviešu cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Slobodkas purvs
* Jaunā Slobodka
* Sloboda
* Jaunsloboda
* Mazsloboda
* Vacsloboda
* Vecslabada
Jaunsloboda (Kaunatas pagasts)

**Jaunsloboda** (agrāk **Novaja Sloboda**) ir ciems Rēzeknes novada Kaunatas pagastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 56 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kaunatas pagasta mājaslapa 
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Jūrkalnes iela

**Jūrkalnes iela** var būt:

* Jūrkalnes iela Jūrmalā;
* Jūrkalnes iela Liepājā;
* Jūrkalnes iela Rīgā;
* Jūrkalnes iela Ventspilī;
* Jūrkalnes iela Kuldīgā;
* Jūrkalnes iela Engures pagasta Engurē;
* Jūrkalnes iela Babītes pagasta Piņķos;
* Jūrkalnes iela Skultes pagasta Skultē.
Tālavieši

**Tālavieši** (arī **Slobodka** un **Tolavīši**, ) ir ciems Balvu novada Vecumu pagastā. Atrodas 1,5 km attālumā no Krievijas robežas, Kiras upes krastā.

## Atsauces
Jūrkalnes iela (Rīga)

**Jūrkalnes iela** ir Rīgas iela Zemgales priekšpilsētā, Šampētera, Zolitūdes un Pleskodāles apkaimēs. Kopējais ielas garums ir 2970 metri un tā sastāv no 2—4 braukšanas joslām. Jūrkalnes iela sākas pie Zasulauka depo dzelzceļa stacijas un, pa satiksmes pārvadu šķērosjot Kārļa Ulmaņa gatvi, noslēdzas pie Rīgas robežas ar Mārupes novadu, krustojumā ar Kalnciema ielu pārejot autoceļā P133 (Rīgas lidostas pievedceļš).

Pa Jūrkalnes ielu kursē 35., 56. un 63. maršruta autobusi.

## Ielas raksturojums
Jūrkalnes iela aizsākas Šampētera apkaimē pie Zasulauka Depo dzelzceļa stacijas kā divu joslu asfaltēta iela. Tā virzās dienvidrietumu virzienā un, šķērsojot Irlavas ielu, krustojas ar Apuzes ielu un pārtop 4 joslu platā ielā. Tālāk tā stiepjas Starptautiskās lidostas "Rīga" virzienā un ir Zolitūdes un Pleskodāles apkaimju robežiela. Šajā posmā ielas kreisajā pusē plešas Šampētera mežs (kādreizējās Šampētera muižas parks). Tālāk Jūrkalnes iela pa satiksmes pārvadu šķērso Zolitūdes ielu un Kārļa Ulmaņa gatvi (ar to divlīmeņu krustojums) un turpinās īsu posmu līdz Rīgas robežai ar Mārupes novadu, krustojumā ar Kalnciema ielu pārejot autoceļā P133 (Rīgas lidostas pievedceļš).

## Vēsture
Vēsturiski Jūrkalnes iela ir bijusi Kandavas ielas (mūsdienās Āgenskalnā un Zasulaukā) turpinājums otrpus Rīgas—Tukuma dzelzceļa līnijai, taču pēc tam, kad pārbrauktuve satiksmei slēgta, šo Kandavas ielas daļu pārdēvēja par Jūrkalnes ielu.

## Ielu savienojumi
Jūrkalnes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Zasulauka iela (T veida krustojums)
* Irlavas iela
* Apuzes iela
* Valtaiķu iela (savienojums gājējiem)
* Vecaines iela
* Zolitūdes iela (satiksmes pārvads bez krustojuma)
* Kārļa Ulmaņa gatve (satiksmes pārvads ar divlīmeņu krustojumu)
* Kalnciema iela

## Skatīt arī
* Šampēteris
* Zolitūde
* Pleskodāle

## Atsauces
.fm

**.fm** ir Mikronēzijas augstākā līmeņa domēns. Izņemot rezervētos nosaukumus kā .com.fm, .net.fm, .org.fm un citus, jebkura persona visā pasaulē par samaksu var zem .fm domēna reģistrēt savu domēnu. Lielākā daļa no iegūtas naudas nonākt Mikronēzijas valdībai un tās iedzīvotājiem. Domēna nosaukums ir populārs starp radiostacijām, kas izmanto frekvences modulāciju (FM).
Tilti (Līksnas pagasts)

**Tilti** (arī **Tiltu Sloboda**; , *Tyltu Sloboda*) ir ciems Augšdaugavas novada Līksnas pagastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 14 sētas ar 50 cilvēkiem.
## Atsauces
Benzīns

thumbnail|200px|Stikla burka ar benzīnu.
**Benzīns** normālos apstākļos ir gaistošs un viegli uzliesmojošs šķidrums, kas destilācijas rezultātā ir iegūts no jēlnaftas. Mūsdienās, lai palielinātu iegūtā benzīna daudzumu no jēlnaftas, plaši izmanto arī naftas smago sastāvdaļu pārstrādes procesu, kas pazīstams kā krekings. Benzīns lielākoties tiek izmantots kā degviela iekšdedzes dzinējos, lai gan plaši lieto arī eļļas un tauku šķīdināšanā. Benzīns ir tikpat svarīgs tautsaimniecībā kā asinis cilvēka organismā.

Benzīns ir komplekss maisījums, kas sastāv no vairākiem simtiem dažādu ogļūdeņražu. Vairums no tiem ir piesātinātie ogļūdeņraži, kur katras molekulas pamatā ir no 4 līdz 12 oglekļa atomiem. Benzīns, kas tiek izmantots automašīnās, iztvaiko no 30 līdz 200&nbsp;°C lielā temperatūrā.

Benzīna oktānskaitlis (95, 98 un citi) raksturo to, cik daudz konkrēto vielu var saspiest, pirms tā spontāni aizdegas.

20. gadsimtā ceļoties naftas un, līdz ar to, benzīna cenai, daudzās valstīs ir pieaudzis pieprasījums pēc gazohola, kura sastāvā 90% ir bezsvina benzīns un 10% — etanols.

## Vēsture
19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā benzīns bija petrolejas rūpniecības atlikums, kuram nebija pielietojuma. Sākumā naftas rūpnieki to vienkārši izlēja jūrā, bet to varas iestādes drīz vien aizliedza, jo tika apdraudēta dzīvnieku un augu valsts, kā arī varēja izcelties ugunsgrēks. Tādēļ tika raktas speciālas bedres, kurās nevajadzīgo benzīnu sadedzināja. Sadedzinātā benzīna daudzums sasniedza vairākus simttūkstošus tonnu. Šī bezjēdzīgā iznīcināšana beidzās tikai pēc iekšdedzes dzinēja izgudrošanas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kūkas

**Kūkas** ( — purva gars, arī *Kūki*) ir ciems Jēkabpils novada Kūku pagastā.

## Vēsture
Kūkas izveidojās kā kūdras fabrikas "Driksna" strādnieku ciemats. Pēc 1967. gada Kūkās dzīvoja aptuveni 500 iedzīvotāju, 2007. gadā to bija 262. Kūkās atradās fabrikas pārvalde, kūdras iekraušanas punkts, mehāniskās darbnīcas, ēdnīca, trīs veikali, ambulance, sakaru nodaļa, ciema bibliotēka, klubs un bērnu dārzs. Ciema teritorijā atradās Sūnu un Kūku astoņgadīgās skolas. 1993. gadā slēdza kūdras ražošanas iecirkni. Kūku speciālo internātskolu apvienoja ar Antūžu internātskolu, bet Sūnu pamatskola pārcēlās Kūku astoņgadīgās skolas telpās no vecās ēkas.

1897. gadā luterāņu ciemā bija 3 sētas ar 19 cilvēkiem.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Mūsdienas
Kūku ciemā atrodas Sūnu pamatskola. Kūkās darbojas bibliotēka, kultūras nams, pasta nodaļa un vairāki veikali. Ir pieejami ārsta internista pakalpojumi, savukārt, nav nodrošinājuma ar sadzīves pakalpojumiem. Kūku ciemā ir izveidots ielu tīkls un izveidots sporta laukums, kas atrodas pie skolas. Ciematā daļēji ir ierīkota centralizēta kanalizācija, ūdensapgāde, kā arī siltumapgāde. Ciema teritoriju šķērso valsts autoceļš A12 (Jēkabpils — Rēzekne — Ludza — Krievijas robeža (Terehova)), kas ir daļa no Eiropas nozīmes autoceļa E22, un dzelzceļa līnija Krustpils—Rēzekne II. Bijušās fabrikas ēkas stāv pamestas un neizmantotas, ciemā ir daudz neizmantotu ēku. Ciems ir pagasta depresīvākā zona. Nosaukums "Kūkas" ir arī dzelzceļa stacijai, bet dzelzceļa stacija "Kūkas" atrodas apdzīvotā vietā Sūnas.

## Teritorijas plānojums līdz 2019. gadam
Plānojumā paredzēja bijušo fabrikas ēku un neizmantojamo nedzīvojamo ēku nojaukšanu, izveidojot jaunus uzņēmumus un ražotnes.

## Atsauces
Riekstroži

**Riekstroži** (*Nucifraga*) ir viena no vārnu dzimtas (*Corvidae*) ģintīm, kas apvieno trīs sugas. Sastopamas Eirāzijā un Ziemeļamerikas rietumos.

## Latvijā
Latvijā sastopama viena riekstrožu ģints suga — riekstrozis (*Nucifraga caryocatactes*), kas ir ne visai parasts ligzdotājs un ziemotājs. Ne visi ligzdojošie riekstroži pārziemo uz vietas, jo ziemā Latvijā tas ir novērojams retāk nekā citos gadalaikos. Dažkārt rudeņos izteiktas migrējošu putnu invāzijas, kuru laikā tiek novēroti Sibīrijas riekstroži (*Nucifraga caryocatactes macrorhynchos*).

## Uzvedība un barība
Abām riekstrožu sugām ir raksturīgs to galvenais barības avots - priežu sēklas. Riekstrozis barojas arī ar egļu sēklām un lazdu riekstiem. Putnu knābji ir piemēroti sēklu izlobīšanai no čiekuriem. Riekstroži ir dabīgie koku sēklu izplatītāji un sējēji, jo mēdz sēklas noglabāt vēlākam laikam. Vienas vasaras laikā riekstrozis var noglabāt līdz 3 miljoniem priežu sēkliņu, bet atceras apmēram 80% no savām slēptuvēm. Savas slēptuves tas spēj atrast pat zem sniega.

Riekstroži barojas arī ar kukaiņiem un to kāpuriem, pie izdevības izēdīs citu putnu putnēnus un olas, kā arī neatteiksies no maitas gaļas. Riekstroži parasti ziemo ligzdošanas vietās, bet barības meklējumos tie var migrēt. Arī Latvijā rudeņos bieži novērojamas riekstrožu invāzijas, kuru laikā var novērot rieksroža Sibīrijas pasugu (*Nucifraga caryocatactes macrorhynchos*).

## Ligzdošana
Ligzdošana riekstrožiem sākas agri, kamēr ir saglabājušies bagātīgi sēklu krājumi no rudens. Ligzda tiek būvēta augstu skuju kokos. Dējumā parasti ir 2—4 olas. Inkubācija ilgst 18 dienas. Abi vecāki baro putnēnus. To apspalvojums izaug pēc 23 dienām. Jaunie putni kopā ar vecākiem paliek vairākus mēnešus, mācoties meklēt un noglabāt sēklas.

## Klasifikācija
***Riekstrožu ģints** (*Nucifraga*)
**Amerikas riekstrozis (*Nucifraga columbiana*)
**Himalaju riekstrozis (*Nucifraga multipunctata*)
**Riekstrozis (*Nucifraga caryocatactes*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Spotted Nutcracker (Nucifraga caryocatactes)
Rostokas iela

**Rostokas iela** ir Rīgas iela Zemgales priekšpilsētas administratīvajos rajonos, Zolitūdes apkaimē. Kopējais ielas garums ir 1675 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām (daļā posma atdalītām).

Pa Rostokas ielu kursē 8., 44., 46., 53. un 63. maršruta autobusi.

## Ielas raksturojums
Rostokas iela aizsākas Zolitūdes apkaimes ziemeļrietumu daļā, savienojumā ar Zolitūdes ielu, blakus dzelzceļa stacijai "Imanta" un virzās austrumu virzienā, paralēli dzelzceļa līnijai Torņakalns—Tukums II. Savienojumā ar Anniņmuižas ielu Rostokas iela sadalās divās atdalītās daļās. Iela virzās garām dzelzceļa stacijai "Zolitūde" un beidzas savienojumā ar Jāņa Endzelīna ielu blakus Zolitūdes autobusu dispečeru punktam.

## Ielu savienojumi
Rostokas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Zolitūdes iela
* Anniņmuižas iela
* Paula Lejiņa iela (nav tieša savienojuma)
* Jāņa Endzelīna iela

## Skatīt arī
* Zemgales priekšpilsēta
* Zolitūde
* Sabiedriskais transports Rīgā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rostokas iela portālā UzKartes.lv
Zolitūdes iela

**Zolitūdes iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajona un Zemgales priekšpilsētas administratīvajos rajonos, Imantas, Zolitūdes un Pleskodāles apkaimēs. Zolitūdes iela sākas Kurzemes prospekta un Jūrmalas gatves krustojumā un beidzas Volguntes ielas un Kalnciema ielas krustojumā. Kopējais ielas garums ir 3090 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām.

Pa Zolitūdes ielu kursē 4z., 8., 44., 46., 53., 56. un 63. maršruta autobusi.

## Ielu savienojumi
Zolitūdes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kurzemes prospekts
* Jūrmalas gatve
* Akāciju iela ("T" veida krustojums)
* Pureņu iela
* 22px Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II
* Čuguna iela ("T" veida krustojums)
* Rostokas iela ("T" veida krustojums)
* Ruses iela ("T" veida krustojums)
* Mežmalas iela ("T" veida krustojums)
* Rikšotāju iela ("T" veida krustojums)
* Gramzdas iela
* Priedaines iela
* Valtaiķu iela ("T" veida krustojums)
* Zebrenes iela
* Jūrkalnes iela (zem viadukta)
* Šampētera iela
* Zalves iela ("T" veida krustojums)
* Volguntes iela
* Kalnciema iela

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Zemgales priekšpilsēta
* Imanta
* Zolitūde
* Pleskodāle

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zolitūdes iela portālā UzKartes.lv
1556. gads

**1556. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 16. janvāris — Felipe II kļuva par Spānijas karali.
* 27. janvāris — Akbars Lielais kļuva par Mogulu imperatoru.
* 14. februāris — apsūdzībā par ķecerību un nodevību tika arestēts Kenterberijas arhibīskaps Tomass Kranmers, ko organizēja Marija Tjudora, vēršot represijas pret protestantiem.
* 21. marts — Oksfordā kopā ar diviem citiem arhibīskapiem uz sārta tika sadedzināts Tomass Kranmers.

## Dzimuši
* 21. februāris — Sets Kalvīzijs (*Sethus Calvisius*), vācu astronoms, hronologs, komponists un mūzikas teorētiķis (miris 1615. gadā)
* 31. maijs — Georgs Radvils (*Georgius Radvillus*), Lietuvas dižkunigaitijas valstsvīrs un garīdznieks (miris 1600. gadā)

## Miruši
* 21. marts — Tomass Kranmers (*Thomas Cranmer*), Kenterberijas arhibīskaps un angļu reformācijas līderis (dzimis 1489. gadā)
* 31. jūlijs — Ignācijs no Lojolas (*Ignatius de Loyola*), basku izcelsmes katoļu garīdznieks, Jezuītu ordeņa dibinātājs un tā pirmais ģenerālpriekšnieks (dzimis 1491. gadā)
Prinča Ūlava krasts

**Prinča Ūlava krasts** () ir Austrumantarktīdas piekrastes daļa Karalienes Modas Zemē Kosmonautu jūras krastā. Stiepjas no Šinnana glečera austrumos (44° 38' E) līdz Licova-Holma līcim rietumos (40° E). Kopējais piekrastes garums ap . Austrumos robežojas ar Enderbiju Zemi, dienvidrietumos — ar Sojas krastu. Iekšzemē paceļas Midzuho plato. Krasta līnija izrobota, daudz nelielu līču. Krasta rietumos Flatveru salās kopš 1957. gada darbojas Japānas polārstacija Šova.

Krastu 1930. gada janvārī atklāja norvēģu polārpētnieks Jalmars Rīsers-Larsens pārlidojumā no ekspedīcijas kuģa *Norvegia*. Nosaukts par godu tā laika Norvēģijas kroņprincim (vēlāk karalim) Ūlavam.

## Atsauces
Apionu dzimta

**Apionu dzimta** () ir visēdāju vaboļu dzimtakurā ietilpst aptuveni 2000 sugu. Dzimtas pārstāvji ir izplatīti pa visu pasauli. Paleārktikas reģionā sugu skaits ir aptuvēni 550.

Ļoti sīkas vaboles, sasniedz tikai 1-5 mm garumu. Šīs vaboles ir fitofāgi, kas barojas ar sēklām, kātiem, lapām un citām augu daļām.

## Klasifikācija
* dzimta: **Apionidae**
:* apakšdzimta: Apioninae
::* celms: Apionini
::* celms: Aplemonini
::* celms: Aspidapiini
::* celms: Ceratapiini
::* celms: Cybebini
::* celms: Exapiini
::* celms: Ixapiini
::* celms: Kalcapiini
::* celms: Malvapiini
::* celms: Metapiini
::* celms: Oxystomatini
:::* apakšcelms: Catapiina
:::* apakšcelms: Oxystomatina
:::* apakšcelms: Synapiina
:::* apakšcelms: Trichapiina
::* celms: Piezotrachelini
::* celms: Prototrichapiini
::* celms: Rhadinocybini
::* celms: Tanaini
:* apakšdzimta: Myrmacicelinae
:* apakšdzimta: Rhinorhynchidiinae

## Literatūra
* Alonso-Zarazaga, M.A. 1990: Revision of the supraspecific taxa in the Palaearctic Apionidae Schoenherr, 1823 (Coleoptera, Curculionoidea). 2. Subfamily Apioninae Schoenherr, 1823: Introduction, keys and descriptions. Graellsia, 46: 19-156. 
* Alonso-Zarazaga, M.A. & Lyal, C.H.C. 1999: A world catalogue of families and genera of Curculionoidea (Insecta: Coleoptera) (excepting Scolytidae and Platypodidae). Entomopraxis. Barcelona: 315 pp.
* Kissinger, D.G. 1968: Curculionidae subfamily Apioninae of North and Central America with reviews of the World genera of Apioninae and World subgenera of Apion Herbst (Coleoptera). Taxonomic Publications. South Lancaster, Massachusetts: vii + 559 pp.. 
* Oberprieler, R. 2000: The larvae of the weevil tribe Eurhynchini and the phylogeny of the Brentidae (Coleoptera: Curculionoidea). Invertebrate taxonomy, 14: 755-770.

## Atsauces
Dienvidholande

**Dienvidholande** () ir viena no Nīderlandes 12 provincēm. Dienvidholande robežojas ar piecām citām provincēm: ar Ziemeļholandi, Utrehtu, Gelderlandi, Ziemeļbrabanti un Zēlandi. Provinces krastus apskalo arī Ziemeļjūra. Provinces administratīvais centrs ir Hāga, lai gan lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita ir Roterdama. Pēc platības Dienvidholande ir piektā lielākā province Nīderlandē, bet pēc iedzīvotāju skaita — vislielākā.

## Ārējās saites
Tinie Tempah

***Tinie Tempah***, īstajā vārdā **Patriks Čukvuems Okogvu Juniors** (dzimis ), ir angļu reperis, kas dzīvo Apvienotās Karalistes galvaspilsētā Londonā.

Pirmo ievērību viņš iemantoja vēl 2006. gadā, pateicoties portālam YouTube, kas par *"underground"* hitu padarīja viņu dziesmu "Wifey". Bet plašāks klausītāju loks par viņu uzzināja pēc tam, kad 1. vietu Lielbritānijā iekaroja viņa pirmais oficiālais singls "Pass Out". Tam sekoja singls "Frisky", kas šajā topā uzkāpa līdz 2. vietai, bet virsotnē māksliniekam palīdzēja atgriezties dziesma "Written In The Stars". Tā iznāca 2010. gada septembrī, īsi pirms Tinie Tempah debijas albuma *[[Disc-Overy]]*, kurš arī sasniedza 1. vietu Lielbritānijā. Albumā piedalās tādi viesmākslinieki kā Kelly Rowland, Ellie Goulding, Labrinth, Emeli Sandé, Eric Turner, Swedish House Mafia un Range. Kā albuma ceturtais singls iznāca kompozīcija "Invincible", ko Tinie Tempah ierakstīja kopā ar amerikāņu dziedātāju Kelliju Rolandu.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* *[[Disc-Overy]]* (2010)

### EP ieraksti
* *Sexy Beast Vol. 1* (2009)
* *iTunes Festival: London 2010* (2010)

## Singli
**2010. gads**
* "Pass Out" 
* "Frisky" (piedaloties Labrinth)
* "Written in the Stars" (piedaloties Eric Turner)
* "Miami 2 Ibiza" (Swedish House Mafia vs. Tinie Tempah)
* "Invincible" (piedaloties Kelly Rowland)
* "Wonderman" (piedaloties Ellie Goulding)

**2011. gads**
* "Simply Unstoppable"
* "Till I'm Gone" (piedaloties Wiz Khalifa)

### Kā viesmākslinieks
* "Gangsta?" (Tinchy Stryder feat. Tinie Tempah)
* "Game Over"
* "Eyes Wide Shut" (JLS feat. Tinie Tempah)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* 
* 
*
Bobrova divīzija

**Bobrova Divīzija** — viena no Kontinentālās Hokeja Līgas Rietumu konferences divīzijām, izveidota 2008. gadā kā viena no četrām divīzījām ar mērķi sadalīt komandas pēc sportiskā (ģeogrāfiskā un citu) principa.

Nodēvēta par godu Vsevolodam Bobrovam () — Padomju Savienības futbola un hokeja leģendai, kurš 1997. gadā arī uzņemts IIHF Slavas zālē spēlētāju kategorijā.

## Divīzijas sastāvs

### [[Kontinentālā hokeja līga 2008-09|2008-09. gada sezona]]

*  Ufas "Salavat Julajev"
*  Mitišču "Atlant"
*  Maskavas "Spartak"
*  Čerepovecas "Severstal"
*  Novokuzņeckas "Metallurg"
*  Minskas "Dinamo"

### [[Kontinentālā hokeja līga 2009-10|2009-10. gada sezona]]

Sākot ar 2009. - 2010. gada sezonu, sadalījums KHL notika pēc ģeogrāfiskā principa ar sadalījumu ne tikai divīzījās, bet arī konferencēs (Rietumu un Austrumu), kur katrā ietilpa 2 divīzijas. **Bobrova Divīzija** atrodas Rietumu Konferencē.

*  Maskavas "Dinamo"
*  Rīgas "Dinamo"
*  Sanktpēterburgas "SKA"
*  Maskavas "Spartak"
*  Maskavas "CSKA"
*  Minskas "Dinamo"

### [[Kontinentālā hokeja līga 2010-11|2010-11. gada sezona]]

2010-11. gada sezonas sākumā bija plānots, ka Bobrova divīzijā spēlēs arī Slovākijas hokeja klubs Popradas "Lev" (), tomēr pirms sezonas sākuma tas atsauca dalību līgā, jo Slovākijas Hokeja federācija nespēja laikus dot klubam atļauju iesaistīties KHL. Tādēļ šajā sezonā Bobrova divīzijā spēlē tikai 5 komandas (pārējās divīzijās ir katrā pa 6 komandām) un visi KHL klubi 2010-11. gada sezonā aizvadīs 54 spēles (ne vairs 56). Lai Bobrova divīzijas komandām sanāktu arī tāds pats spēļu skaits (54), katrai no tām ir ieviestas 2 papildu spēles ar kādu no savas divīzijas komandām.

*  OHK Maskavas "Dinamo"
*  Rīgas "Dinamo"
*  Sanktpēterburgas "SKA"
*  Maskavas "Spartak"
*  Maskavas "CSKA"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Līgas oficiālā mājaslapa
Bēdroži

**Bēdroži** jeb **pelēkie sīļi** (*Perisoreus*) ir zvirbuļveidīgo (*Passeriformes*) kārtas viena no vārnu dzimtas (*Corvidae*) ģintīm, kas apvieno 3 sugas.

Bēdroži ir sastopami gan Ziemeļamerikā, gan Eirāzijā. Sičuaņas bēdrozis (*Perisoreus internigrans*) dzīvo nelielā, izolētā teritorijā Ķīnas Sičuaņas provincē. Ziemeļamerikas un Eirāzijas bēdroži dzīvo ziemeļu boreālajā zonā, apmetoties skujkoku mežos, arī Sičuaņas bēdrozis dzīvo skujkoku mežos, tikai Sičuaņas provinces kalnos 3000—4300 metrus virs jūras līmeņa. Visas bēdrožu sugas ir nometnieces un ļoti reti klejo nelielus attālumus.

## Izskats un īpašības
Bēdroži ir vieni no mazākajiem putniem vārnu dzimtā, to ķermeņa izmērs ir apmēram 25—33 cm. To apspalvojums ir pelēks, izņemot Sibīrijas bēdrozi (*Perisoreus infaustus*)
, kurš ir brūni pelēks. Bēdroži ir visēdāji, un tie visi veido barības krājumus, saviļājot barību ar siekalām lipīgā piciņā, kura viegli pielīp jebkurai virsmai. Kumosiņi tiek slēpti aiz koku mizām, starp skujām un koku mizas rievās un iedobītēs.


Attēls:Perisoreus canadensis 000.jpg|Kanādas bēdrozis (*Perisoreus canadensis*)
Attēls:Siberian Jay Kittila 20100312.jpg|Bēdrozis (*Perisoreus infaustus*)
Attēls:Perisoreus Infaustus Kittila 2007 03 10c.JPG|Bēdrozis lidojumā


## Klasifikācija
***Bēdrožu ģints** (*Perisoreus*)
** Bēdrozis (*Perisoreus infaustus*)
** Kanādas bēdrozis (*Perisoreus canadensis*)
** Sičuaņas bēdrozis (*Perisoreus internigrans*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Crows, Jays and Magpies Corvidae: Perisoreus 
* Perisoreus 
* Sičuaņas bēdroža foto  (orientalbirdimages.org)
Alans Siņeļņikovs

**Alans Siņeļņikovs** (dzimis , Rīgā) ir Latvijas futbolists, pussargs. Kopš 2025. gada spēlē Latvijas Nākotnes līgas komandā Riga Mariners.

Latvijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Poliju, nākot uz maiņu spēles 87. minūtē.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 2 (2010, 2014.)

## Atsauces

## Ārējās saites
Neandertālietis

**Neandertālietis** jeb **Neandertāles cilvēks** (latīņu: *Homo neanderthalensis* / *Homo sapiens neanderthalensis*) ir izmirusi cilvēku ģints suga vai pasuga, kas pazīstama pēc pleistocēna atradumiem Eiropā, kā arī Rietumāzijā un Centrālāzijā. Sugas nosaukums radies no Neandera ielejas nosaukuma, kur atrada pirmās neandertāliešu fosilijas. Neandertālieti reizēm klasificē kā atsevišķu sugu (*H. neanderthalensis*) vai kā mūsdienu cilvēka pasugu (*H. s. neanderthalensis*), jo pētījumi liecina, ka tie ir spējuši krustoties ar saprātīgo cilvēku (*H. sapiens*). Neandertālieši spēja izgatavot darbarīkus no akmens un koka, kā arī prata kontrolēt uguni. Viņi bija mednieki-vācēji.

Pirmie protoneandertāliešu fenotipi parādījušies Eiropā pirms  gadiem. Evolūcijas teorijā par neandertāliešu priekšteci uzskata Heidelbergas cilvēku, kas ir arī mūsdienu cilvēka priekštecis. Tipiskais neandertālieša fenotips parādījās pirms  gadiem. Neandertālieši Āzijā izzuda pirms  gadiem, bet Eiropā — pirms  gadiem. Gibraltārā atrastas fosilijas liecina, ka pēdējās neandertāliešu kopienas izmira pirms  gadiem (tiek pieļauts, ka viņi varbūt izmira pirms  gadiem, bet ne visi pētnieki tam piekrīt). Kā neandertāliešu izmiršanas cēloņi tiek minētas klimata pārmaiņas, konkurence par dabas resursiem ar mūsdienu cilvēku vai epidēmijas.

Pēc Lisabonas universitātes profesora Žoauna Ziljauna viedokļa, pamatojoties uz atradumiem alās Spānijā (neandertāliešu zīmēti punkti un krāsas šlakatas, rokas trafareti nospiedumi), neandertāliešiem piemitusi spēja izmantot simbolus un domāt abstrakti.

## Nosaukums
[thumb|left|175px|Neandertālieša skelets [Amerikas dabas vēstures muzejs|Amerikas dabas vēstures muzejā]]
Neandertāliešu nosaukums ir radies no Neandera ielejas, kas atrodas Vācijā, Ziemeļreinas-Vestfālenes federālajā zemē, 12 km uz austrumiem no Diseldorfas. 1856. gadā šajā ielejā atrada pirmo neandertāliešu skeletu, kas sākotnēji tika noturēts pat par lāča skeletu. 1864. gadā īru ģeologs Viljams Kings tam piešķīra zinātnisko nosaukumu *Homo neanderthalensis*. Netieši nosaukums ir radies no 17. gadsimtā dzīvojošā vācu teologa Joahima Neandera vārda, kuram par godu ir nosaukta Neandertāles ieleja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Airītes iela

**Airītes iela** var būt:
* Airītes iela — iela Liepājā;
* Airītes iela — iela Rīgā;
* Airītes iela — iela Ķekavas pagasta Krustkalnos.

## Skatīt arī
* Airītes
Obzerkalns

**Obzerkalns** ir pilskalns Madonas novada Dzelzavas pagastā. Paceļas 14 m virs tuvējās apkārtnes Liedes kreisajā krastā. Pilskalna 60 m garo plakumu abos galos norobežo 3 m plati grāvji un uzbērumi, bet plakuma malas ir mākslīgi nostāvinātas. Arheoloģiskajos izrakumos šajā pilskalnā konstatētas trauku lauskas, ogles un dzīvnieku kauli. 1928. gadā pilskalnu uzmērīja Ernests Brastiņš. Kopš 1998. gada aizsargājams valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis.

## Foto galerija

Attēls:Obzerkalns ortofoto.jpg|alt=|Obzerkalna 3D modelis
Attēls:Obzerkalns.jpg|alt=|Obzerkalna 3D modelis


## Atsauces

## Ārējās saites
* www.latvijas-pilskalni.lv
1555. gads

**1555. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
### Aprīlis
* 10. aprīlis — par Romas pāvestu kļūst Marcels II.

### Maijs
* 23. maijs — pēc Marcela II nāves par Romas pāvestu kļūst Pāvils IV.

### Jūlijs
* 12. jūlijs — pāvests Pāvils IV dibināja pirmo ebreju geto Romā.

### Septembris
* 25. septembris — starp katoļiem un luterāņiem no vienas puses un karali Ferdinandu I no otras puses Ausburgas reihstāgā tika parakstīts Ausburgas miera līgums, kas noteica reliģiskās attiecības Svētās Romas impērijā.

### Nezināms
* Dibināta Krievijas caristes pilsēta Caricina.

## Dzimuši
* 21. aprīlis — Ludoviko Karači, itāļu mākslinieks. (miris 1619.)

## Miruši
* 22. aprīlis — Bartels Bruins Vecākais, renesanses laika vācu gleznotājs. (dzimis 1493.)
* 23. marts — Jūlijs III (*Iulius III*), Romas pāvests (dzimis 1487.)
* 30. aprīlis — Marcels II (*Marcellus II*), Romas pāvests (dzimis 1501.)
Airītes iela (Rīga)

**Airītes iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Imantā. Airītes iela sākas krustojumā ar Kurzemes prospektu un beidzas krustojumā ar Beberbeķu ielu iepretī Nordeķu—Kalnciema kāpu grēdas meža masīvam. Kopējais ielas garums ir 511 metri un tā sastāv no 1—2 braukšanas joslām. Ielā pārsvarā savrupmāju apbūve.

Iela nosaukta Airītes — apdzīvotas vietas un dzelzceļa stacijas Saldus novada Zirņu pagastā — vārdā.

## Vēsture
Sākotnēji ielai, kas sniedzās no Beberbeķu ielas līdz Zolitūdes ielai (tagadējam Kurzemes prospektam), nebija nosaukuma. 1935. gada 16. aprīlī iela tika nosaukta par Airītes ielu. Vācu okupācijas laikā ielas nosaukums bija *Airitestraße*.

Daļa vēsturiskās apbūves ielas nepārnumuru pusē nav saglabājusies, tur tagad atrodas lielveikals "Maxima" (Kurzemes prospektā 141) un satiksmes autobusu galapunkts "Imanta".

## Ielas raksturojums
Airītes iela ir 510 metrus gara iela Imantas rietumu daļā, ārpus Kurzemes prospekta loka. Tā sākas krustojumā ar Kurzemes prospektu blakus Imantas autobusu galapunktam un dispečeru punktam un virzās ziemeļrietumu virzienā kā vienas joslas grants seguma iela (īsā posmā līdz Imantas autobusu dispečeru punkta teritorijai iela ir divu joslu asfaltēta iela un tika izveidota autobusu kustības nodrošināšanai). Pie Kurzemes prospekta iela savienojas ar Rāvas ielu. Virzoties dziļāk savrupmāju apbūves teritorijā iela savienojas ar Dunalkas ielu, krustojas ar Ziedoņa ielu. Airītes iela beidzas krustojumā ar Beberbeķu ielu iepretī Nordeķu—Kalnciema kāpu grēdas meža masīvam.

## Ielu savienojumi
Airītes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kurzemes prospekts (T veida krustojums)
* Rāvas iela (T veida krustojums)
* Dunalkas iela (T veida krustojums)
* Ziedoņa iela
* Berbeķu iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
thumb|250px|Airītes iela 2011. gada 6. februārī

Airītes ielas sākumposmā (aptuveni 130 m, gandrīz līdz Dunalkas ielai) kursē 21., 36., 37. un 41. maršruta autobusi. Visu maršrutu autobusi Airītes ielā kursē tikai vienā virzienā, iela tiek izmantota kā autobusu apgriešanās aplis.

## Skatīt arī
* Imanta

## Atsauces