open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Angaura

**Angaura** (, *Angaur*) vai **Neaura** () ir viens no Palau štatiem. Tas atrodas Palau salu grupas dienvidos un iekļauj nelielo Neauras salu  uz dienvidrietumiem no Babeldaopas. Administratīvais centrs ir salas vienīgā apdzīvotā vieta Neremasas ciems. 

No 1909. līdz 1954. gadam Angaurā notika fosfātu ieguve, ko sākotnēji veica vācieši, pēc tam japāņi un visbeidzot amerikāņi. Angaura ir arī nozīmīgas Otrā pasaules kara kaujas vieta. Angauras kauja bija daļa no plašākas ofensīvas kampaņas operācijas “Forager” un kas ilga no 1944. gada jūnija līdz novembrim. Daudzas amerikāņu un japāņu kaujas tahnikas relikvijas joprojām ir izkaisītas pa visu salu.

Viena no štata oficiālajām valodām ir japāņu valoda un tā ir vienīgā vieta ārpus Japānas, kur japāņu valodai ir oficiāls statuss. Štata konstitūcijas sarakstīšanas laikā 1982. gadā daudzi no vecākajiem štata iedzīvotājiem, kas piedalījās tās tapšanā, bija ieguvuši izglītību japāņu skolās. Pēc 2005. gada tautskaites datiem salā nedzīvo neviens etniskais japānis un neviens no salas par 5 gadiem vecāks iedzīvotājs japāņu valodu ikdienā nelieto.
## Skatīt arī
* Angauras kauja
## Atsauces

## Ārējās saites
Hatohobei (štats)

**Hatohobei** () ir viens no Palau štatiem. Tas atrodas pašos valsts dienvidos un aizņem Tobi salu 600 km uz dienvidrietumiem no Babeldaopas, kā arī neapdzīvoto Helēnas atolu. Administratīvais centrs ir Tobi salas vienīgā apdzīvotā vieta Hatohobei. Hatohobei tiek uzskatīta par pasaulē mazāko kādas valsts pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienību pēc iedzīvotāju skaita. Štata oficiālā valoda ir tobiešu valoda, kuras runātāju lielākā daļa (ap 150 cilvēku) izceļojuši no Tobi un dzīvo Kororā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Melegeoka (štats)

**Melegeoka** () ir viens no Palau štatiem. Tas atrodas valsts ziemeļdaļā, galvenās salas Babeldaopas austrumos Klusā okeāna krastā. Štata administratīvais centrs ir Melegeokas ciems okeāna krastā, citas lielākās apdzīvotās vietas ir Nermelem Nebura, Neruliana, Ertona un Nerubesana. Štata teritorijā atrodas Palau galvaspilsēta Nerulmuda, kur atrodas valdības administratīvo ēku komplekss, bet nav pastāvīgo iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Narārta

**Narārta** () ir viens no Palau štatiem. Tas atrodas Babeldaopas salas ziemeļos starp Filipīnu jūru rietumos un Kluso okeānu austrumos. Štata administratīvais centrs ir Ulimanas ciems, bet citas lielākās apdzīvotās vietas ir Elapa, Ola un Nkeklau.

## Atsauces

## Ārējās saites
Narelona

**Narelona** () ir viens no Palau štatiem. Tas atrodas Babeldaopas salas pašos ziemeļos un aizņem Narelonas pussalas ziemeļu galu, kā arī Nereuras un Nerkeklau salas atola lagūnā. Štata administratīvais centrs ir Menellanas ciems, bet citas lielākās apdzīvotās vietas ir Nebau un Ollei.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nardmau

**Nardmau** () ir viens no Palau štatiem. Tas atrodas Babeldaopas salas ziemeļrietumos Filipīnu jūras krastā. Štata administratīvais centrs ir Urdmanas ciems; citas lielākās apdzīvotās vietas ir Netbona un Nerutoi. Štata teritorijā atrodas viens no populārākajiem valsts tūrisma objektiem —  augstais Nardmau ūdenskritums, bet uz tā dienvidu robežas — valsts augstākais kalns Nerelūss (242 m vjl).

## Atsauces

## Ārējās saites
Natpana

**Natpana** () ir viens no Palau štatiem. Tas atrodas Babeldaopas salas rietumu daļā Neremedū līča krastos. Štata administratīvais centrs ir Nereklmadelas ciems jūras krastā, bet citas apdzīvotās vietas ir Ibobana un Nekkena.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bihoras žudecs

**Bihoras žudecs** () ir viens no Rumānijas 41 žudeciem, atrodas valsts rietumu daļā, Krišānas vēsturiskajā reģionā, pie robežas ar Ungāriju. Žudeca administratīvais centrs ir Oradja — pilsēta ar nozīmīgu lomu valsts kultūrā, saimniecībā un pārrobežu sadarbībā. Bihoras žudeca platība ir 7544 km², un tajā 2021. gadā dzīvoja 551 tūkstotis iedzīvotāju. Reģiona reljefs ir daudzveidīgs, tas ietver gan Apusenu kalnu austrumu daļas, gan Rietumrumānijas līdzenumu, padarot to piemērotu gan lauksaimniecībai, gan kalnu tūrismam un rūpniecībai. Bihoras žudecs ir viens no saimnieciski dinamiskākajiem žudeciem Rumānijā, ar attīstītu pārtikas pārstrādi, loģistiku, ražošanu un pakalpojumu sektoru. Reģions ieņem arī nozīmīgu vietu Rumānijas transporta infrastruktūrā tā ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ pie Eiropas Savienības ārējās robežas, kas veicina intensīvu sadarbību ar Ungāriju un citām Centrāleiropas valstīm. Vēsturiskā un etniskā daudzveidība, kā arī izteikts kultūras mantojums, piešķir Bihoras žudecam īpašu nozīmi arī nacionālajā un reģionālajā identitātē.

## Ārējās saites
Kajanela

**Kajanela** () ir viens no Palau štatiem. Tas atrodas valsts pašos ziemeļos un iekļauj Neanelas () atolu 35 km uz ziemeļiem no Babeldaopas salas ar vienu apdzīvotu un trijām neapdzīvotām saliņām, kā arī neapdzīvoto Neruanelas atolu un daļu Kosola rifa. Štata pārvaldes centrs ir Orukei ciems.

## Atsauces

## Ārējās saites
Korora (štats)

**Korora** () ir viens no Palau štatiem. Tas atrodas valsts ziemeļdaļā dienvidos no Babeldaopas salas un iekļauj vairākus desmitus salu, no kurām apdzīvotas ir tikai dažas štata ziemeļos, tostarp Kororas salu, kas ilgstoši bija Japānas Dienvidjūru salu mandātteritorijas administratīvais centrs un līdz 2006. gadam Palau valsts galvaspilsēta. Apdzīvotās Kororas, Arakabesanas un Malakalas salas ar tiltiem savienotas ar Babeldaopu. Kororā dzīvo lielākā daļa (65 %) valsts iedzīvotāju. Administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Kororas pilsēta (9564 iedzīvotāji), bet otra lielākā pilsēta ir Mejunsa (1631 iedzīvotājs) Arakabesanas salā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nesara

**Nesara** () ir viens no Palau štatiem. Tas atrodas valsts lielākās salas Babeldaopas austrumos. Štata administratīvais centrs ir Nersūlas ciems. Piekrastē plašas mangrovju audzes; šeit izveidota Nelukesas aizsargājamā teritorija 1,04 km² platībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Neremlenui

**Neremlenui** () ir viens no Palau štatiem, lielākais pēc platības un ar mazāko iedzīvotāju blīvumu. Tas atrodas Babeldaopas salas rietumos Filipīnu jūras krastā. Štata administratīvais centrs ir Imeonas ciems, citas apdzīvotās vietas ir Nemeseta un Nermetenela. Uz štata ziemeļaustrumu robežas atrodas Palau augstākais kalns Nerelūss 242 m vjl.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nivala

**Nivala** () ir viens no Palau štatiem. Tas atrodas Babeldaopas salas ziemeļaustrumos Klusā okeāna krastā. Štata administratīvais centrs ir Nerkeai ciems, citi lielākie ciemi ir Nermeau un Nerelūka.

## Atsauces

## Ārējās saites
Peleliu

**Peleliu** () ir viens no Palau štatiem. Atrodas Palau salu dienvidos starp Angauru dienvidos un Kororu ziemeļos un aizņem vairākas koraļļu salas, no kurām lielākās ir Peleliu (17 km²), Nesebusa (0,95 km²) un Nereu (0,93 km²). Štata administratīvais centrs ir Kloulklubetas ciems Peleliu ziemeļos.

Štats ir vēsturiski nozīmīgs kā viens no galvenajiem Otrā pasaules kara kaujas laukiem Mikronēzijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sonsorola

**Sonsorola** () ir viens no Palau štatiem. Tas atrodas valsts dienvidrietumu daļā, ietilpst četras nelielas koraļļu salas: Sonsorola (Donosaru; 1,36 km²), Merira (0,9 km²), Puloanna (0,5 km²) un neapdzīvotā Fanna (0,54 km²). Administratīvais centrs ir Donosaro ciems Sonsorolas salā. Salu iedzīvotāji runā sonsoroliešu valodā, kuras kopējais runātāju skaits tiek lēsts ap 400 cilvēkiem, bet kuru lielākā daļa dzīvo ārpus Sonsorolas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sonsorol Island
Daiamantina

**Daiamantina** () ir upe Austrālijā, viena no Eira ezera pietekas Vorbertonas satekupēm Lielajā Artēziskajā baseinā. Sākas Kvīnslendā Svordsa grēdā dienvidrietumos no Kinunas pilsētiņas. Augštecē plūst uz ziemeļaustrumiem un tad apmet slaidu loku un pagriežas uz dienvidrietumiem pa Kanālu Zemi. Saplūst ar Eirkrīku Goidera lagūnas purvājos Dienvidaustrālijā, no kurienes tālāk turpinās kā Eira ezera pieteka Vorbertona. Lielākā apdzīvotā vieta krastos ir Bērdsvila lejtecē. Upes vidustecē Daiamantinas nacionālais parks (5070 km²) un Astribladaunsu nacionālais parks (1740 km²).

Upe 1866. gadā nodēvēta par godu Kvīnslendas gubernatora Džordža Bovena sievai Daiamantinai Bovenai (*Diamantina Bowen*); nosaukumu upei piešķīra Austrālijas pētnieks Viljams Lensboro.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adrāra

**Adrāra** (, *Wilāyat Adrār*) ir viena no Mauritānijas administratīvajām vilājām (reģioniem). Tā atrodas valsts ziemeļrietumu daļā un ir otra no lielākā vilāja pēc platības. Adrāra robežojas ar Inširi un Dahlet Nuadibu rietumos, Rietumsahāru ziemeļrietumos, Tīris Zemmūru ziemeļos, Mali un Austrumhodu austrumos, kā arī Tagantu un Trarzu dienvidos.

Adrāras vilāja nosaukta pēc Adrāra kalnu grēdas, kas dominē reģiona rietumdaļā; austrumdaļu aizņem Sahāras tuksneša Džūfa ergs. Vilāja administratīvais centrs ir Atāra, kas ir viens no vēsturiski nozīmīgākajām un senākajām pilsētām Mauritānijas Sahāras daļā.

Adrāras vilājā dzīvo galvenokārt arābu-berberu izcelsmes iedzīvotāji un citas Sahāras nomadu tautas.

## Ārējās saites
Klusā iela (Daugavpils)

**Klusā iela** ir vietējas nozīmes iela Daugavpilī, Jaunbūves apkaimē. Klusā iela sākas krustojumā ar 18. novembra ielu, ved dienvidaustrumu virzienā un beidzas strupceļā pie pilsētas pareizticīgo kapiem. Ielā ir daudzveidīga apbūve.

Klusās ielas galvenās trases garums ir 290 metri, tā ir divu joslu platumā, visā garumā klāta ar asfalta segumu. Satiksmes kustība norit abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Kluso ielu nekursē, bet 18. novembra ielā ir  3. un 5. tramvaju maršrutu pietura "Klusā iela".

Iela izveidojās 19. gadsimta otrajā pusē kā bezvārda ceļš uz kapiem. Tās nosaukums zināms tikai no Latvijas PSR gadiem un laika gaitā nav mainījies.
Klusajai ielai oficiāli pieder arī perpendikulārais posms, kas apbūvēts ar garāžām. Tas izveidots 1957. gadā kā atsevišķa **Strazdu iela**, bet vēlāk kļuva uzskatāms par Klusās ielas posmu. Šis posms ir 235 metru garš un klāts ar grants segumu.

## Ievērojami objekti
* Nr. 4A — Valsts ieņēmumu dienesta Daugavpils klientu apkalpošanas centrs.
* Nr. 15 — Sv. Nikolaja pareizticīgo baznīca, uzcelta 1894. gadā, reģiona nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Ielu savienojumi
Klusā iela ir savienota ar šādām ielām:
* 18. novembra iela (T veida krustojums)
* Priežu iela (T veida krustojums)
* Rītu iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Austrumhoda

**Austrumhodas vilāja** (, *Wilāyat al-Ḥawḍ al-Sharqī*) ir viena no Mauritānijas administratīvajām vilājām (reģioniem). Tā atrodas valsts dienvidaustrumos; tās dienviddaļa atrodas Hodas ieplakā, bet ziemeļdaļa — Džūfa tuksnesī. Robežojas austrumos un dienvidos ar Mali, rietumos — ar Rietumhodas un Tagantas vilājām, bet ziemeļos — ar Adrāras vilāju. Vilājas administratīvais centrs ir Nema.

Vilāja centrālajā daļā atrodas senā Valātas pilsēta, kas iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites
Brakna

**Braknas vilāja** (, *Wilāyat al-Brāknah*) ir viena no Mauritānijas administratīvajām vilājām (reģioniem). Tā atrodas valsts dienvidu daļā, robežojas dienvidos ar Senegālu un Gorgolas vilāju, rietumos un ziemeļos — ar Trarzas vilāju, bet austrumos — ar Tagantas un Asābas vilājām. Vilājas administratīvais centrs ir Alega vilājas vidusdaļā, bet visblīvāk apdzīvota ir Senegālas upes piekraste. Vilāja nodēvēta pēc šajā teritorijā 17.—20. gadsimtos pastāvējušā neatkarīgā hasanītu Braknas emirāta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eirkrīka

**Eirkrīka** () ir upe Austrālijā, viena no Eira ezera pietekas Vorbertonas satekupēm. Sākas Kvīnslendā augšpus Bedouri pilsētiņas no Džordžīnas lejteces palienes, kurā saplūst arī Hamiltonas un Bērkas upes. Plūst dienvidu virzienā pa Kanālu Zemi un saplūst ar Daiamantinu Goidera lagūnas purvājos, no kurienes tālāk turpinās kā Eira ezera pieteka Vorbertona. Pašas Eirkrīkas garums ir , bet kopā ar lejteci Vorbertonu un augštecēm Džordžīnu un Rankenu —  — otra garākā ūdenstece Austrālijā aiz Dārlingas. Lielākā apdzīvotā vieta krastos ir Bedouri augštecē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Asāba

**Asābas vilāja** (, *Wilāyat aṣ ʻṢābah*) ir viena no Mauritānijas administratīvajām vilājām (reģioniem). Atrodas valsts dienvidu daļā un aizņem Asābas kalnu masīvu, no kura aizguvusi savu nosaukumu. Robežojas dienvidos ar Mali, austrumos — ar Rietumhodu, ziemeļos — ar Tagantu, bet rietumos — ar Braknas, Gorgolas un Gidimakas vilājām. Vilājas administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Kīfa, kas ir viens no galvenajiem centriem valsts iekšzemē, pazīstams ar savu tradicionālo amatniecību un tirdzniecības vēsturi.

## Ārējās saites
Gorgola

**Gorgolas vilāja** (, *Wilāyat Kurkūl*) ir viena no Mauritānijas administratīvajām vilājām (reģioniem). Tā atrodas valsts dienvidos Senegālas un tās pietekas Gorgolas krastos. Robežojas dienvidrietumos ar Senegālu, dienvidaustrumos — ar Gidimaku, ziemeļaustrumos — ar Asābu, bet ziemeļrietumos — ar Braknas vilāju. Vilājas administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Kaedi.

## Ārējās saites
Inširi

**Inširi vilāja** (, *Wilāyat Inshiri*) ir viena no Mauritānijas administratīvajām vilājām (reģioniem). Tas atrodas valsts rietumu daļā pie Atlantijas okeāna, lielāko daļu teritorijas aizņem Akšāra un Azefāla smiltāji. Robežojas dienvidrietumos ar Ziemeļnuakšotas vilāju, dienvidos — ar Trarzas vilāju, austrumos — ar Adrāras vilāju, bet ziemeļos un rietumos — ar Dahlet Nuadibu vilājām. Administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir kalnrūpniecības pilsēta Akdžūdžta. Vilājas teritorija bagāta ar derīgajiem izrakteņiem, vairākās raktuvēs iegūst azbestu, beriliju, hromu, kobaltu, varu, zeltu, niķeli, titānu u.c. Vilājas teritorijā atrodas daļa no Arginas sēkļa nacionālais parka.

## Ārējās saites
Rietumhoda

**Rietumhodas vilāja** (, *Wilāyat al-Ḥawḍ al-Gharbī*) ir viena no Mauritānijas administratīvajām vilājām (reģioniem). Tā atrodas valsts dienvidaustrumu daļā, aizņem Hodas ieplakas rietumdaļu un Afolles augstieni. Robežojas dienvidos ar Mali, austrumos — ar Austrumhodu, ziemeļos — ar Tagantu, bet rietumos — ar Asābas vilāju. Vilājas administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Ajūnelatrūsa.

## Ārējās saites
Taganta

**Tagantas vilāja** (, *Wilāyat Tagānit*) ir viena no Mauritānijas administratīvajām vilājām (reģioniem). Tas atrodas valsts centrālajā daļā, tās rietumdaļu aizņem Taganta plato, no kura vilāja ieguvusi savu nosaukumu, bet austrumdaļu — Džūfa tuksnesis. Robežojas ziemeļos ar Adrāru, austrumos — ar Austrumhodu, dienvidos — ar Rietumhodu un Asābu, bet rietumos — ar Braknas vilāju. Tagantas administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Tidžikdža. Vilājas austrumdaļā atrodas senā Tīšīta, kas 1996. gadā iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites
Tīris Zemmūra

**Tīris Zemmūras vilāja** () ir viena no Mauritānijas administratīvajām vilājām (reģioniem), pēc platības lielākā vilāja valstī. Tā atrodas valsts ziemeļu daļā Sahāras tuksnesī; centrālo daļu aizņem Rallamana ieplaka, ko ieskauj Hammāmi, Makteira, Hanka un Igidi smiltāji. Robežojas rietumos ar Rietumsahāru, ziemeļaustrumos — ar Alžīriju, austrumos — ar Mali, bet dienvidos — ar Adrāras vilāju. Vilāja administratīvais centrs ir Zuerata, kas ir nozīmīgs kalnrūpniecības un transporta centrs valsts ziemeļos.

## Ārējās saites
Trarza

**Trarzas vilāja** (, *Wilāyat al-Tarārizah*) ir viena no Mauritānijas administratīvajām vilājām. Tā atrodas valsts dienvidrietumos, robežojas dienvidos pa Senegālas upi ar Senegālu, austrumos — ar Braknu, ziemeļos — ar Adrāru un Inširi, ziemeļrietumos — ar galvaspilsētas Nuakšotas Rietumnuakšotas, Ziemeļnuakšotas un Dienvidnuakšotas vilājām, bet rietumos krastus apskalo Atlantijas okeāns. Lielāko daļu vilājas teritorijas aizņem tuksnesis, biezāk apdzīvota ir dienviddaļa gar Senegālas upi; šeit atrodas arī vilājas administratīvais centrs un lielākā pilsēta Roso. Vilāja savu nosaukumu mantojusi no Trarzas emirāta, kas pastāvēja Mauritānijas rietumdaļā no 1640. līdz 1902. gadam.

## Ārējās saites
Gidimaka

**Gidimakas vilāja** (, *Wilāyat Kīdī Māghah*) ir viena no Mauritānijas administratīvajām vilājām (reģioniem). Tā atrodas valsts dienvidos Senegālas un tās pietekas Karakoro starpupē, robežojas dienvidaustrumos ar Mali, dienvidrietumos — ar Senegālu, rietumos — ar Gorgolas vilāju, bet ziemeļos — ar Asābas vilāju. Vilāja administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Selibabi. Vilājas nosaukums aizgūts no vēsturiskās soninku Gidimahas (*Gidimaxa*) valsts.

## Ārējās saites
Dahlet Nuadibu

**Dahlet Nuadibu vilāja** (, *Wilāyat Dāxlet Nwaḏību* — ‘Nuadibu pussala’) ir viena no Mauritānijas administratīvajām vilājām (reģioniem). Tas atrodas valsts ziemeļrietumos pie Atlantijas okeāna gar Arginas līci. Robežojas ziemeļos ar Rietumsahāru, ziemeļaustrumos — ar Adrāru, bet dienvidaustrumos — ar Inširi. Vilājas administratīvais centrs ir valsts otra lielākā pilsēta un osta Nuadibu, kas specializējas zvejniecībā un dzelzsrūdas eksportēšanā. Vilājas teritorijā atrodas lielākā daļa no Arginas sēkļa nacionālais parka.

## Ārējās saites
Blekriveras distrikts

thumb|Blekriveras distrikts kartē
**Blekriveras distrikts** (angļu: *Black River District*, franču: *District de Rivière Noire*) ir viens no Maurīcijas deviņiem administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas salas rietumu daļā un ir viens no lielākajiem Maurīcijas distriktiem pēc platības.

Blekriveras distrikts robežojas ar Savannas, Plaines Vilhelmā un Mokas distrikta reģioniem, kā arī ar Indijas okeānu.

Administratīvais centrs ir Bambusas pilsēta, bet ievērojamas apdzīvotas vietas ietver arī Tamarinu, *[[Flic-en-Flac]]* un ''Le Morne''. Reģions ir slavens ar saviem pludmales kūrortiem, dabas rezervātiem un kalnaino ainavu, tostarp ''Le Morne Brabant'' kalnu, kas iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Blekriveras distrikta platība ir aptuveni 259 km², un tajā dzīvo ap 85 000 iedzīvotāju. Iedzīvotāju sastāvs ir etniski daudzveidīgs, ietverot indiešu, kreolu, ķīniešu un eiropiešu izcelsmes kopienas.

## Ārējās saites
Centrālās Bosnijas kantons

thumb|Centrālās Bosnijas kantons kartē **Centrālās Bosnijas kantons** (bosniešu: *Kanton Srednja Bosna*) ir viens no Bosnijas un Hercegovinas desmit kantoniem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā un ir viens no vidēji lielajiem kantoniem gan pēc platības, gan iedzīvotāju skaita.

Kantons robežojas ar vairākiem citiem Federācijas kantoniem, tostarp Hercegovinas–Neretvas, Zenicas–Dobojas un Una–Sanas kantoniem, kā arī ar Serbu Republiku. Administratīvais centrs ir Travnika, kas ir vēsturiski nozīmīgs kultūras un izglītības centrs Bosnijā.

Centrālās Bosnijas kantons tika izveidots pēc Deitonas miera līguma 1995. gadā, un tā mērķis bija veicināt daudzetniskuma saglabāšanu un sadarbību starp bosniešiem un horvātiem šajā reģionā. Kantons sastāv no 12 pašvaldībām.

Kantona platība ir aptuveni 3 189 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 250 000 iedzīvotāju, kuru vidū ir ievērojamas gan bosniešu, gan horvātu kopienas.

## Ārējās saites
Hercegovinas-Neretvas kantons

thumb|Hercegovinas–Neretvas kantons kartē
**Hercegovinas–Neretvas kantons** (bosniešu: *Hercegovačko-neretvanski kanton*) ir viens no Bosnijas un Hercegovinas desmit kantoniem. Tas atrodas valsts dienvidu daļā.

Kantons robežojas ar Rietumu Hercegovinas, Centrālās Bosnijas un Hercegovinas–Podrinjes kantoniem, kā arī ar Serbu Republiku un Horvātiju. Administratīvais centrs ir Mostara — viena no lielākajām pilsētām Bosnijā un Hercegovinā.

Hercegovinas–Neretvas kantons tika izveidots pēc Deitonas miera līguma 1995. gadā. Tajā dzīvo liels skaits gan horvātu, gan bosniešu, un kantona pārvaldes struktūra ir veidota, lai atspoguļotu šo etnisko līdzsvaru. Kantons sastāv no 9 pašvaldībām.

Kantona platība ir aptuveni 4 401 km², un iedzīvotāju skaits pārsniedz 220 000. Reģions ir nozīmīgs arī tūrisma nozarē — īpaši pateicoties Mostarai, Blagajai, Neumai (vienīgajai Bosnijas piekļuvei Adrijas jūrai) un Kravicas ūdenskritumiem.

## Ārējās saites
Austrumu province (Kenija)

thumb|Austrumu province kartē
**Austrumu province** (angļu: *Eastern Province*) bija viena no Kenijas astoņām administratīvajām provincēm līdz administratīvajai reformai 2013. gadā. Tā atradās valsts austrumu daļā un bija otrā lielākā province pēc platības.

Austrumu province robežojās ar Etiopiju un Somāliju ziemeļos, Tanzāniju dienvidos, kā arī ar vairākām citām Kenijas provincēm. Provinces administratīvais centrs bija Embu.

Pirms reformas province ietvēra vairākus apgabalus, tostarp Marsabitas, Isiolo, Meru, Kitui, Makueni un citus. Reģions bija pazīstams ar savu dabas daudzveidību — no sausajiem ziemeļiem līdz auglīgākām dienvidu teritorijām.

Austrumu provinces platība bija aptuveni 140 000 km², un iedzīvotāju skaits pārsniedza 5 miljonus. Galvenās etniskās grupas reģionā bija kamba, meru, rendili un turkana.

## Ārējās saites
Posavinas kantons

thumb|Posavinas kantons kartē
**Posavinas kantons** (bosniešu: *Posavski kanton*) ir viens no Bosnijas un Hercegovinas desmit kantoniem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumos un ir vismazākais kantons gan pēc platības, gan iedzīvotāju skaita.

Kantons robežojas ar Tuzlas kantonu un Serbu Republiku, kā arī ar Horvātiju pāri Savas upei. Administratīvais centrs ir Orāšje — pilsēta, kas atrodas pie upes un kalpo kā svarīgs robežpārejas punkts.

Posavinas kantons tika izveidots pēc Deitonas miera līguma 1995. gadā. Reģionā galvenokārt dzīvo horvātu kopiena, un kantonam ir liela nozīme kā lauksaimniecības un tirdzniecības centram, pateicoties tā ģeogrāfiskajam izvietojumam.

Kantona platība ir aptuveni 325 km², un tajā dzīvo apmēram 43 000 iedzīvotāju. Kantons sastāv no 3 pašvaldībām.

## Ārējās saites
Rietumhercegovinas kantons

thumb|Rietumhercegovinas kantons kartē
**Rietumhercegovinas kantons** (bosniešu: *Zapadnohercegovački kanton*) ir viens no Bosnijas un Hercegovinas desmit kantoniem. Tas atrodas valsts dienvidrietumu daļā un ir viens no mazākajiem kantoniem pēc iedzīvotāju skaita.

Kantons robežojas ar Hercegovinas–Neretvas, Kantonu 10 un Horvātiju. Administratīvais centrs ir Široki Brijega pilsēta, kas ir nozīmīgs kultūras un politisks centrs horvātu kopienai Bosnijā un Hercegovinā.

Rietumhercegovinas kantons tika izveidots pēc Deitonas miera līguma 1995. gadā. Tajā dominē horvātu kopiena, un kantons tiek uzskatīts par vienu no politiski un etniski viendabīgākajiem reģioniem valstī. Kantons sastāv no 4 pašvaldībām.

Kantona platība ir aptuveni 1 362 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 90 000 iedzīvotāju, no kuriem lielākā daļa ir horvāti. Reģions ir attīstīts lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības jomā, kā arī tiek veicināts vietējais tūrisms.

## Ārējās saites
Tuzlas kantons

thumb|Tuzlas kantons kartē
**Tuzlas kantons** (bosniešu: *Tuzlanski kanton*) ir viens no Bosnijas un Hercegovinas desmit kantoniem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā un ir viens no lielākajiem kantoniem pēc iedzīvotāju skaita.

Kantons robežojas ar vairākiem citiem Federācijas kantoniem, tostarp Zenicas–Dobojas un Posavinas kantoniem, kā arī ar Serbu Republiku. Administratīvais centrs ir Tuzla – nozīmīgs rūpniecības, izglītības un kultūras centrs reģionā.

Tuzlas kantons tika izveidots pēc Deitonas miera līguma 1995. gadā. Kantons ir etniski daudzveidīgs, kurā dzīvo galvenokārt bosnieši, bet arī horvāti un serbi. Reģions ir vēsturiski pazīstams ar savu sāls ieguvi, ķīmisko rūpniecību un izglītības iestādēm.

Kantona platība ir aptuveni 2 649 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 450 000 iedzīvotāju. Kantons sastāv no 13 pašvaldībām.

## Ārējās saites
Bosniešu Podriņes kantons Goražde

thumb|Bosniešu Podriņes kantons Goražde kartē
**Bosniešu Podriņes kantons Goražde** (bosniešu: *Bosansko-podrinjski kanton Goražde*) ir viens no Bosnijas un Hercegovinas Federācijas desmit kantoniem. Tas atrodas valsts austrumu daļā, gar Drinas upi, un ir viens no mazākajiem kantoniem pēc platības un iedzīvotāju skaita.

Kantons robežojas ar Serbu Republiku un Hercegovinas—Neretvas kantonu, kā arī ar citiem Federācijas kantoniem. Administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Goražde, kas ir svarīgs reģionālais centrs ar nozīmīgu vēsturisko un ekonomisko lomu.

Bosniešu Podriņes kantons tika izveidots pēc 1995. gada Deitonas miera līguma ar mērķi nodrošināt bosniešu vairākuma administratīvo autonomiju šajā reģionā. Tas sastāv no trim pašvaldībām — Goraždes, Pale-Prača un Foča-Ustikolina.

Kantona platība ir aptuveni 504 km², un tajā dzīvo ap 25 000 iedzīvotāju, galvenokārt bosniešu tautības pārstāvji.

## Ārējās saites
Unas-Sanas kantons

thumb|Una–Sanas kantons kartē
**Una–Sanas kantons** (bosniešu: *Unsko-sanski kanton*) ir viens no Bosnijas un Hercegovinas desmit kantoniem. Tas atrodas valsts ziemeļrietumu daļā un ir viens no lielākajiem kantoniem gan pēc platības, gan iedzīvotāju skaita.

Kantons robežojas ar Horvātiju, kā arī ar Kantonu 10, Centrālās Bosnijas un Zenicas–Dobojas kantoniem. Administratīvais centrs ir Bihača – svarīgs politiskais, kultūras un ekonomiskais centrs šajā reģionā.

Una–Sanas kantons tika izveidots pēc Deitonas miera līguma 1995. gadā. Kantons ir daudzetnisks un pazīstams ar savām dabas bagātībām, tostarp skaistajām upēm Una un Sana, kā arī nacionālajiem parkiem.

Kantona platība ir aptuveni 4 125 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 270 000 iedzīvotāju. Kantons sastāv no 8 pašvaldībām.

## Ārējās saites
Zenicas-Dobojas kantons

thumb|Zenicas–Dobojas kantons kartē
**Zenicas–Dobojas kantons** (bosniešu: *Zeničko-dobojski kanton*) ir viens no Bosnijas un Hercegovinas desmit kantoniem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā un ir viens no lielākajiem kantoniem pēc iedzīvotāju skaita.

Kantons robežojas ar vairākiem citiem Federācijas kantoniem, tostarp Sarajevas, Centrālās Bosnijas, Tuzlas un Unas–Sanas kantoniem, kā arī ar Serbu Republiku. Administratīvais centrs ir Zenica, kas ir svarīgs rūpniecības, izglītības un kultūras centrs valstī.

Zenicas–Dobojas kantons tika izveidots pēc Deitonas miera līguma 1995. gadā. Tā mērķis bija nodrošināt stabilitāti un ekonomisko attīstību šajā rūpnieciski nozīmīgajā reģionā. Kantons sastāv no 12 pašvaldībām.

Kantona platība ir aptuveni 3 904 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 360 000 iedzīvotāju, lielākoties bosniešu tautības.

## Ārējās saites
Djent

***Djent*** ( /dʒ ɛ n t / ) ir progresīvā metāla apakšžanrs, kura nosaukums cēlies no ģitāras skaņas onomatopejas, kas raksturo tā skanējumu. Lai gan tādi avoti kā *[[The Guardian]]* un *Guitar World* djent definē kā žanru, daži ievērojami mūziķi, tostarp Rendijs Blaits (''Lamb of God'') un Stīvens Kārpenters (*[[Deftones]]*), apgalvo, ka tā nav.

## Galvenās mūzikas žanra iezīmes
*Djent* kā mūzikas stilu raksturo progresīvs, ritmiski un tehniski sarežģīts skanējums, kurā tiek izmantotas polimetriskas (dažādu taktsmēru vienlaicīga lietošana) ritma struktūras. Kā piemēru var minēt grupas ''Animals as Leaders'' dziesmu "Cafo". Stilam raksturīgas ģitāras ar smagu distorsiju, ar plaukstu klusināti akordi, sinkopēti (ritmiski nobīdīti) rifi un polimetri. Vēl viena bieži sastopama iezīme ir paplašināta diapazona ģitāru lietojums — septiņu, astoņu, deviņu vai pat vairāk stīgu ģitāras.

## Atsauces
Sinkopācija

Mūzikā **sinkopācija** jeb **sinkope** (, *sŭnkopḗ*) ir ritmiska parādība, kurā dažādi ritmi tiek apvienoti, lai radītu neparastu skanējumu — tā var ietekmēt daļu no melodijas vai visu skaņdarbu. Vienkāršāk sakot, sinkopēšana ir “regulāra ritma plūsmas traucējums vai pārtraukums” — ritmiskie uzsvari vai akcenti tiek novietoti vietās, kur tie parasti neskan. Tā ir vismaz divu atšķirīgu ritmisku struktūru mijiedarbība, kas rada uzsvarus negaidītās vietās.

## Atsauces
Spiritbox

***Spiritbox*** ir Kanādas smagā metāla grupa no Viktorijas, Britu Kolumbijas štata. Tā izveidota 2017. gada oktobrī, to dibināja ģitārists Maiks Stringers un vokāliste Kortnija Laplante. Grupas pilno sastāvu veido precētais pāris Laplante un Stringers, kā arī bundzinieks Zevs Rouzs un basģitārists Džošs Gilberts. *Spiritbox* mūzikā apvienojas elektroniski elementi un dažādi metāla apakšžanri, īpaši metālkors un progresīvais metāls. Viņu ierakstus izdod izdevniecība *Pale Chord* sadarbībā ar *Rise Records*.

## Diskogrāfija
* *Eternal Blue* (2021)
* *Tsunami Sea* (2025)

## Atsauces
Kantons 10

thumb|Kantons 10 kartē
thumb|Kantona etniskā karte 2013. gadā: bosnieši zaļā, horvāti oranžā un serbi zilā krāsā.
**Kantons 10** (bosniešu: *Kanton 10*, horvātu: *Hercegbosanska županija*) ir viens no Bosnijas un Hercegovinas  desmit kantoniem. Tas atrodas valsts dienvidrietumu daļā un ir lielākais kantons pēc platības, bet viens no mazākajiem pēc iedzīvotāju skaita.

Kantons robežojas ar Una–Sanas, Centrālās Bosnijas un Hercegovinas–Neretvas kantoniem, kā arī ar Horvātiju un Serbu Republiku. Administratīvais centrs ir Livanjas pilsēta, lai gan daļa kantona institūciju atrodas arī Tomislavgradā.

Kantons 10 tika izveidots pēc Deitonas miera līguma 1995. gadā. Blīvāk apdzīvotajā dienvidu daļā dominē horvātu kopiena (77%), pārējā daļā dzīvo arī serbu (13%) un bosniešu (9,6%) iedzīvotāji. Kantonā ir svarīga loma reģionālajā ekonomikā un kultūrā, īpaši pateicoties lauksaimniecībai, lopkopībai un tūrisma iespējām kalnainajās teritorijās.

Kantona platība ir aptuveni 4 934 km², un tajā dzīvo apmēram 84 000 iedzīvotāju. Kantons sastāv no 6 pašvaldībām.

## Ārējās saites
Balvu iela (Daugavpils)

**Balvu iela** ir iela Daugavpilī, Esplanādes apkaimē. Balvu iela sākas no apļveida krustojuma ar Cietokšņa un Vienības ielu, ved ziemeļaustrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Stacijas ielu. Balvu iela apbūvēta ar dzīvojamām, sabiedriskām un tirdzniecības ēkām.

Ielas kopējais garums ir aptuveni 580 metri. Visā garumā tai ir asfalta segums, satiksmes kustība norit abos virzienos. Pa Balvu ielu kursē 16., 21. un 26. maršrutu autobusi, bet Cietokšņa ielā ir 3. un 5. tramvaju pietura "Balvu iela".

Iela izveidota 20. gadsimta vidū ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā nekad nav mainījies.

## Ievērojamas ēkas

* Cietokšņa iela, 72 — Renault un Nissan autocentrs.
* Cietokšņa iela, 72A — Rimi hipermārkets (2004).
* Stadiona iela, 1 — Daugavpils Olimpiskais centrs (2009).

## Ielu savienojumi
Balvu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Cietokšņa iela / Vienības iela (apļveida krustojums)
* Stadiona iela (T veida krustojums)
* Stacijas iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Džordžīna

**Džordžīna** () ir upe Austrālijā, viena no Eira ezera pietekas Vorbertonas augštecēm. Sākas Ziemeļu teritorijā Bārklija plato netālu no Kamuvīlas pilsētiņas. Plūst dienvidu virzienā pa Simpsona tuksneša austrumu malu, bet lejtecē — pa Kanālu Zemi. Pēc sateces ar savām lejteces pietekām Bērku un Hamiltonu veido plašu palienes grīvu, kur parasti izsīkst. Lietus sezonā no grīvas turpinās Eirkrīka, kas saplūst ar Daiamantinu Goidera lagūnas purvājos, no kurienes tālāk turpinās kā Eira ezera pieteka Vorbertona. Pašas Džordžīnas garums ir ap , bet kopā ar lejtecēm Eirkrīku un Vorbertonu un augšteces pieteku Rankenu —  — otra garākā ūdenstece Austrālijā aiz Dārlingas. Lielākās apdzīvotās vieta krastos ir Kamuvīla un Alpurrurulama upes augštecē.

Līdz 1890. gadam upi dēvēja par **Herbertu** (*Herbert River*), bet tā kā Kvīnslendā ir vēl viena upe ar šādu nosaukumu, šo pārdēvēja par godu Kvīnslendas gubernatora Artura Kenedija meitai Džordžīnai Kenedijai (*Georgina Mildred Kennedy*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Eva Martina

**Eva Martina** (), dzimusi kā **Eva Martina Ernando** (*Eva Martín Hernando*;  Žironā), ir spāņu aktrise, kas pazīstama ar galvenās lomas — marķīzes Krusas Eskerdo atveidošanu televīzijas kanāla *[[La 1]]* ziepju operā "Solījums" (2023—2025).

## Biogrāfija
Eva Martina dzimusi 1974. gada 14. martā Žironā, Katalonijā, Spānijā. Viņa absolvējusi angļu filoloģijas studijas. E. Martina apguvusi aktiermākslu un mūziku, un papildus spāņu un katalāņu valodai, brīvi runā angļu, itāļu un franču valodā, kā arī pamatlīmenī pārvalda portugāļu valodu.

Viņa debitēja aktiermākslā 2006. gadā televīzijas seriālā *Amistades peligrosas*, atveidojot Hulijas lomu. Tajā pašā gadā viņa pievienojās populārā seriāla *El comisario* aktieru ansamblim, kurā viņa atveidoja inspektori Pepu Romero.

Kopš tā laika viņa piedalījusies dažādos televīzijas seriālos, piemēram, *Amar en tiempos revueltos* (2010—2011), *El tiempo entre costuras* (2013—2014), *Mar de plástico* (2015), *Merlí: Sapere aude* (2019—2021) un "Solījums" (2023—2025). Filmējusies arī dažās spēlfilmās, piemēram, *[[La tribu]]* (2018) un Pedro Almodovara veidotajā "Sāpes un slava" (2019).

## Filmogrāfija

### Kino

### Televīzija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Braničevas apgabals

thumb|Braničevas apgabals
**Braničevas apgabals** (serbu: *Браничевски округ*) ir viens no Serbijas administratīvajiem apgabaliem. Tas atrodas valsts austrumu daļā, un to šķērso Donava. Apgabals robežojas ar Rumāniju un vairākiem citiem Serbijas apgabaliem.

Braničevas apgabala administratīvais centrs ir Požarevacas pilsēta.

Braničevas apgabala platība ir aptuveni 3 865 km², un tajā dzīvo ap 180 000 iedzīvotāju. Reģionā dzīvo dažādas etniskās grupas, galvenokārt serbi, arī rumāņi, romi un citas mazākumtautības.

## Ārējās saites
Boras apgabals

thumb|Boras apgabals
**Boras apgabals** (serbu: *Борски округ*) ir viens no Serbijas administratīvajiem apgabaliem. Tas atrodas valsts austrumu daļā un robežojas ar Bulgāriju, kā arī vairākiem citiem Serbijas apgabaliem.

Boras apgabala administratīvais centrs ir Boras pilsēta.

Boras apgabala platība ir aptuveni 3 507 km², un tajā dzīvo ap 120 000 iedzīvotāju. Reģionā dzīvo dažādas etniskās grupas, galvenokārt serbi, kā arī rumāņi, romi, vlahi un citas mazākumtautības.

## Ārējās saites
Vidusbanatas apgabals

thumb|Vidusbanatas apgabals kartē
**Vidusbanatas apgabals** (serbu: *Средњобанатски округ*) ir viens no Serbijas administratīvajiem apgabaliem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā, Vojvodinas autonomajā provincē, un robežojas ar Rumāniju, kā arī vairākiem citiem Serbijas apgabaliem.

Vidusbanatas apgabala administratīvais centrs ir Zreņaninas pilsēta.

Vidusbanatas apgabala platība ir aptuveni 3 256 km², un tajā dzīvo ap 180 000 iedzīvotāju. Reģionā dzīvo dažādas etniskās grupas, tostarp serbi, ungāri, rumāņi, romi, slovāki, čehi un citas mazākumtautības.

## Ārējās saites
Dienvidbačkas apgabals

thumb|Dienvidbačkas apgabals kartē
**Dienvidbačkas apgabals** (serbu: *Јужнобачки округ*) ir viens no Serbijas administratīvajiem apgabaliem. Tas atrodas valsts ziemeļos, Vojvodinas autonomajā provincē, un robežojas ar vairākiem citiem Serbijas apgabaliem, kā arī ar Ungāriju.

Dienvidbačkas apgabala administratīvais centrs ir Novi Sadas pilsēta, kas ir arī Vojvodinas provinces galvaspilsēta.

Dienvidbačkas apgabala platība ir aptuveni 4 243 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 600 000 iedzīvotāju. Reģionā dzīvo daudzas etniskās grupas, galvenokārt serbi, kā arī ungāri, slovāki, horvāti, rumāņi, romi, ukraiņi un citas mazākumtautības.

## Ārējās saites
Konservatorija

thumb|Parīzes Konservatorijas senākā ēka.
**Konservatorija** (no ) ir kopš 16. gadsimta lietots nosaukums mūzikas izglītības iestādei, kas specializējas mūzikas mācīšanā un pētniecībā.

## Vēsture
Nosaukuma izcelsme atvasināma no viduslaiku bērnu namiem, kuru audzēkņi (*conservati*) varēja iegūt arī muzikālo izglītību.
16. gadsimtā Neapoles Karalistes laikā pastāvēja četras Neapoles konservatorijas — *Santa Maria di Loreto* (dibināta 1535. gadā), *Sant'Onofrio a porta Capuana* (1578), *La pietà dei turchini* (1583) un *I poveri di Gesù Cristo* (1599).
Šajās iestādēs izveidojās Neapoles mūzikas tradīcija (*Scuola Musicale Napoletana*), pie kuras piederēja Alesandro Skarlati (1660—1725), Frančesko Durante (1684—1755) un Džovanni Batista Pergolēzi (1710—1736). 1617. gadā nodibināja Palermo konservatoriju.

Napoleona karu laikā nodibināja Parīzes konservatoriju (*Conservatoire de Paris*, 1795), pēc tās parauga Boloņas (*Liceo Musicale di Bologna*, 1804), Milānas (*Conservatorio di Milano*, 1807) un Prāgas konservatoriju (*Prager Konservatorium*, 1811), bet vēlāk arī Londonas Karalisko Mūzikas akadēmiju (*Royal Academy of Music*, 1822), Hāgas (1826), Riodežaneiro (1847), Bostonas konservatoriju (*Boston Conservatory*, 1853). 1862. gadā dibināta Pēterburgas konservatorija, 1866. gadā Maskavas konservatorija, 1868. gadā Baltimoras un Čikāgas, 1885. gadā Havanas, 1893. gadā Buenosairesas un 1919. gadā Latvijas konservatorija.
Rankena

**Rankena** () ir upe Austrālijā, viena no Eira ezera pietekas Vorbertonas augštecēm. Sākas Ziemeļu teritorijā Bārklija plato, satekot Sigaretholkrīkas un Vaitholkrīkas upītēm. Plūst augštecē dienvidrietumu virzienā, bet vēlāk pagriežas uz dienvidaustrumiem gar Bārklija plato pakāji. Pēc sateces ar savas lejteces lielāko pieteku Džeimsu ietek Džordžīnas upē. Pašas Rankenas garums ir , bet kopā ar lejtecēm Džirdžīnu, Eirkrīku un Vorbertonu —  — otra garākā ūdenstece Austrālijā aiz Dārlingas. Lielākā apdzīvotā vieta krastos ir Rankena vidustecē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jablanicas apgabals

thumb|Jablanicas apgabals kartē
**Jablanicas apgabals** (serbu: *Јабланички округ*) ir viens no Serbijas administratīvajiem apgabaliem. Tas atrodas valsts dienvidaustrumu daļā un robežojas ar vairākiem citiem Serbijas apgabaliem, kā arī atrodas netālu no Ziemeļmaķedonijas un Bulgārijas robežas.

Jablanicas apgabala administratīvais centrs ir Leskovacas pilsēta.

Jablanicas apgabala platība ir aptuveni 2 769 km², un tajā dzīvo ap 180 000 iedzīvotāju. Reģionā dzīvo dažādas etniskās grupas, galvenokārt serbi, kā arī romi, albāņi un citas mazākumtautības.

## Ārējās saites
Kolubaras apgabals

thumb|Kolubaras apgabals kartē
**Kolubaras apgabals** (serbu: *Колубарски округ*) ir viens no Serbijas administratīvajiem apgabaliem. Tas atrodas valsts centrālajā–rietumu daļā.

Kolubaras apgabala administratīvais centrs ir Valjevas pilsēta.

Kolubaras apgabala platība ir aptuveni 2 474 km², un tajā dzīvo ap 175 000 iedzīvotāju. Reģionā dzīvo galvenokārt serbi, kā arī citas etniskās grupas, piemēram, romi un bosnieši.

## Ārējās saites
Zadaras župānija

thumb|Zadaras župānija kartē
**Zadaras župānija** (horvātu: *Zadarska županija*) ir viena no Horvātijas administratīvajām vienībām. Tā atrodas valsts dienvidrietumu daļā pie Adrijas jūras un ietver arī vairākas salas.

Zadaras župānijas administratīvais centrs ir Zadaras pilsēta.

Zadaras župānijas platība ir aptuveni 7 276 km² (ieskaitot jūras teritoriju un salas), un tajā dzīvo ap 160 000 iedzīvotāju. Reģionā dzīvo galvenokārt horvāti, kā arī serbi, itāļi, albāņi, bosnieši un citas mazākumtautības.

## Ārējās saites
Vukovaras-Srijemas župānija

thumb|Vukovaras-Srijemas župānija kartē
**Vukovaras–Srijemas župānija** (horvātu: *Vukovarsko-srijemska županija*) ir viena no Horvātijas administratīvajām vienībām. Tā atrodas valsts austrumu daļā, Slavonijas reģionā, robežojas ar Serbiju un Bosniju un Hercegovinu.

Vukovaras–Srijemas župānijas administratīvais centrs ir Vinkovci, bet vēsturiski un simboliski nozīmīgākā pilsēta ir Vukovara.

Župānijas platība ir aptuveni 2 454 km², un tajā dzīvo ap 150 000 iedzīvotāju. Reģionā dzīvo dažādas etniskās grupas – galvenokārt horvāti, kā arī serbi, ungāri, romi un citas mazākumtautības.

## Ārējās saites
Tunguravas province

**Tunguravas province** (spāņu: *Provincia de Tungurahua*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts centrālajā daļā, Andu kalnos.

Tunguravas provinces administratīvais centrs ir Ambato pilsēta.

Provinces platība ir aptuveni 3 386 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 580 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Zagrebas župānija

thumb|Zagrebas župānija kartē
**Zagrebas župānija** (horvātu: *Zagrebačka županija*) ir viena no Horvātijas administratīvajām vienībām. Tā atrodas valsts ziemeļu daļā un pilnībā ieskauj Zagrebas pilsētu, kas ir Horvātijas galvaspilsēta, taču administratīvi pie župānijas tā nepieder.

Zagrebas župānijas administratīvais centrs ir Zapršečas pilsēta.

Zagrebas župānijas platība ir aptuveni 3060 km², un tajā dzīvo ap 310 000 iedzīvotāju. Reģionā dzīvo pārsvarā horvāti, kā arī citas etniskās grupas, tostarp serbi, bosnieši, slovēņi un romi.

## Ārējās saites
Sukumbiosas province

**Sukumbiosas province** (spāņu: *Provincia de Sucumbíos*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā, pie robežas ar Kolumbiju, Amazonas zemienē.

Sukumbiosas provinces administratīvais centrs ir Nueva Loja (pazīstama arī kā Lago Agrio) pilsēta.

Provinces platība ir aptuveni 18 084 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 210 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Centrālā divīzija (NHL)

**Centrālā divīzija** (angļu: Central Division) ir viena no Nacionālās hokeja līgas Rietumu konferences divīzijām. Divīzija izveidota 1993. gadā. Pašreizējais divīzijas sastāvs ir kopš 2023.—2024. gada NHL sezonas. Pašreizējie (2025) divīzijas čempioni ir Vinipegas "Jets" komanda.
## Divīzijas sastāvs
### 2024–pašlaik
* Čikāgas Blackhawks
* Kolorādo Avalanche
* Dalasas Stars
* Minesotas Wild
* Našvilas Predators
* Sentluisas Blues
* Jūtas "Mammoth"
* Vinipegas Jets

#### Izmaiņas kopš 2023–24. gada sezonas
* Arizonas "Coyotes" klubs pārtrauc savu darbību
* "Coyotes" kluba hokeja operācijas, tostarp drafta izvēles, personāla un spēlētāju līgumi, tiek pārdotas paplašināšanās Jūtas hokeja klubam, kas atrodas Soltleiksitijā, Jūtas štatā
* Jūtas "Mammoth" tiek pievienots kā paplašināšanās komanda
## Divīzijas čempioni
* 1994 – Detroitas Red Wings (46–30–8, 100 punkti)
* 1995 – Detroitas Red Wings (33–11–4, 70 punkti)
* 1996 – Detroitas Red Wings (62–13–7, 131 punkti)
* 1997 – Dalasas Stars (48–26–8, 104 punkti)
* 1998 – Dalasas Stars (49–22–11, 109 punkti)
* 1999 – Detroitas Red Wings (43–32–7, 93 punkti)
* 2000 – Sentluisas Blues (51–19–11–1, 114 punkti)
* 2001 – Detroitas Red Wings (49–20–9–4, 111 punkti)
* 2002 – Detroitas Red Wings (51–17–10–4, 116 punkti)
* 2003 – Detroitas Red Wings (48–20–10–4, 110 punkti)
* 2004 – Detroitas Red Wings (48–21–11–2, 109 punkti)
* 2005 – sezona nenotika (NHL Lokauts)
* 2006 – Detroitas Red Wings (58–16–8, 124 punkti)
* 2007 – Detroitas Red Wings (50–19–13, 113 punkti)
* 2008 – Detroitas Red Wings (54–21–7, 115 punkti)
* 2009 – Detroitas Red Wings (51–21–10, 112 punkti)
* 2010 – Čikāgas Blackhawks (52–22–8, 112 punkti)
* 2011 – Detroitas Red Wings (47–25–10, 104 punkti)
* 2012 – Sentluisas Blues (49–22–11, 109 punkti)
* 2013 – Čikāgas Blackhawks (36–7–5, 77 punkti)
* 2014 – Kolorādo Avalanche (52–22–8, 112 punkti)
* 2015 – Sentluisas Blues (51–24–7, 109 punkti)
* 2016 – Dalasas Stars (50–23–9, 109 punkti)
* 2017 – Čikāgas Blackhawks (50–23–9, 109 punkti)
* 2018 – Našvilas Predators (53–18–11, 117 punkti)
* 2019 – Našvilas Predators (47–29–6, 100 punkti)
* 2020 – Sentluisas Blues (42–19–10, 94 punkti)
* 2021 – Karolīnas Hurricanes (36–12–8, 80 punkti)
* 2022 – Kolorādo Avalanche (56–19–7, 119 punkti)
* 2023 – Kolorādo Avalanche (51–24–7, 109 punkti)
* 2024 – Dalasas Stars (52–21–9, 113 punkti)
* 2025 – Vinipegas Jets (56–22–4, 116 punkti)
## Centrālās divīzijas uzvarētāju titulu skaits
**''Treknrakstā** norādītās komandas pašlaik atrodas divīzijā.''
Santodomingo de los Kacilasas province

**Santodomingo de los Kacilasas province** (spāņu: *Provincia de Santo Domingo de los Tsachilas*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts rietumu-centrālajā daļā, starp Sjeras un Piekrastes reģionu.

Provinces administratīvais centrs ir Santo Domingo pilsēta.

Provinces platība ir aptuveni 3 454 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 450 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Santaelenas province

**Santaelenas province** (spāņu: *Provincia de Santa Elena*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts rietumu daļā, pie Klusā okeāna piekrastes.

Provinces administratīvais centrs ir Santaelenas pilsēta.

Provinces platība ir aptuveni 3 690 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 400 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Samoras Činčipes province

**Samoras Cincipes province** (spāņu: *Provincia de Zamora Chinchipe*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts dienvidaustrumu daļā, Amazonas zemienē, pie robežas ar Peru.

Provinces administratīvais centrs ir Samora.

Provinces platība ir aptuveni 10 584 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Pičinčas province

**Picinčas province** (spāņu: *Provincia de Pichincha*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts ziemeļcentrālajā daļā, Andu kalnos.

Provinces administratīvais centrs ir Kito, kas ir arī Ekvadoras galvaspilsēta.

Provinces platība ir aptuveni 9 535 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 2 500 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Napo province

**Napo province** (spāņu: *Provincia de Napo*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts austrumu daļā, Amazonas zemienē.

Napo provinces administratīvais centrs ir Tena.

Provinces platība ir aptuveni 12 542 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 120 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Moronas Santjago province

**Moronas Santjago province** (spāņu: *Provincia de Morona Santiago*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts dienvidaustrumu daļā, Amazonas zemienē, pie robežas ar Peru.

Moronas Santjago provinces administratīvais centrs ir Makasa.

Provinces platība ir aptuveni 25 690 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 150 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Losriosas province

**Losriosas province** (spāņu: *Provincia de Los Ríos*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts rietumu daļā, starp Andu kalniem un piekrastes zemieni.

Losriosas provinces administratīvais centrs ir Babahojo pilsēta.

Provinces platība ir aptuveni 7205 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 850 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Lohas province

**Lohas province** (spāņu: *Provincia de Loja*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts dienvidu daļā, pie robežas ar Peru.

Lohas provinces administratīvais centrs ir Loha.

Provinces platība ir aptuveni 11 062 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 450 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Karči province

**Karči province** (spāņu: *Provincia del Carchi*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts ziemeļos, pie robežas ar Kolumbiju, Andu kalnos.

Karči provinces administratīvais centrs ir Tulkana.

Provinces platība ir aptuveni 3 780 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 180 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Kanjaras province

**Kanjaras province** (spāņu: *Provincia de Cañar*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts dienvidu centrālajā daļā, Andu reģionā.

Kanjaras provinces administratīvais centrs ir Azoguesa.

Provinces platība ir aptuveni 3 146 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 270 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Gvajasas province

**Gvajasas province** (spāņu: *Provincia del Guayas*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts rietumu daļā, pie Klusā okeāna.

Gvajasas provinces administratīvais centrs ir Gvajakila — lielākā pilsēta Ekvadorā.

Provinces platība ir aptuveni 15 430 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 4,3 miljoni iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Galapagu province

**Galapagu province** (spāņu: *Provincia de Galápagos*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas Galapagu salās Klusajā okeānā, apmēram 1000 km uz rietumiem no Ekvadoras kontinentālās daļas.

Galapagu provinces administratīvais centrs ir Puertobakeriso Moreno.

Provinces platība ir aptuveni 8010 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 25 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Eloro province

**Eloro province** (spāņu: *Provincia de El Oro*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts dienvidrietumu daļā, pie Klusā okeāna.

Eloro provinces administratīvais centrs ir Mačala.

Provinces platība ir aptuveni 5 766 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 700 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Čimbaraso province

**Čimbaraso province** (spāņu: *Provincia de Chimborazo*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts centrālajā daļā Andu reģionā.

Čimbaraso provinces administratīvais centrs ir Riobamba pilsēta.

Provinces platība ir aptuveni 6499 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 500 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Bolivara province (Ekvadora)

**Bolivara province** (spāņu: *Provincia de Bolívar*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts centrālajā daļā, pārejas zonā starp Andiem un piekrastes zemieni.

Bolivara provinces administratīvais centrs ir Guaranda.

Provinces platība ir aptuveni 3945 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 200 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Asvajas province

**Asvajas province** (spāņu: *Provincia de Azuay*) ir viena no Ekvadoras 24 provincēm. Tā atrodas valsts dienvidu centrālajā daļā Andu kalnos.

Asvajas provinces administratīvais centrs ir Kvenka pilsēta.

Provinces platība ir aptuveni 8309 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 850 000 iedzīvotāju.

## Ārējās saites