open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Enteogēni

[thumb|200px|[Peijots|Peijoti]]
**Enteogēni** ( — ‘Dievs iekšpusē’,  — ‘radīt’ / radīt Dievu sevī) ir psihotropās vielas, kas tiek izmantotas reliģiskiem, šamaniskiem un garīgiem mērķiem. Vēsturiski par enteogēniem tiek lielākoties izmantotas dzīvās būtnes dabā: augi un sēnes, bet ar organiskās ķīmijas attīstīšanos tās var būt līdzīgas sintētiskās vielas. Enteogēnus lieto kā dziedināšanas līdzekļus, lai ierosinātu transcendenci un atklāsmes; tos izmanto dažādās praksēs: meditācijā, psihonautikā, mākslas projektos un psihodēliskajā terapijā.

Plašāk zināmie tradicionālie enteogēni ir kikeons, iboga, peijots, bufotenīns, ajavaska un maģiskās sēnes.

## Ārējās saites
* 

## Ārējās saites
Orsons Velss

**Džordžs Orsons Velss** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris, kinorežisors, rakstnieks, producents.

Sākotnēji darbojies teātrī, paralēli arī kā radio iestudējumu režisors. Vēsturē iegājis O. Velsa veidotais Herberta Velsa fantastikas romāna "Pasauļu karš" inscenējums CBS kanālā 1938. gadā, kas bija ieturēts reālistiskas radiopārraides stilā. Daudzi klausītāji kā patiesu uztvēra informāciju par citplanētiešu uzbrukumu, kas izraisīja paniku ASV ziemeļaustrumos (pārraidi klausījās ap 6 miljoniem cilvēku).

O. Velss ticis atzīts par savu inovatīvo dramatisko producēšanu, kā arī īpatnējo balsi un personību. Kinorežisora karjeras laikā režisēja vienīgi 13 pilnmetrāžas filmas, taču viņa pirmā filma — 1941. gadā izlaistā "Pilsonis Keins" tiek uzskatīta par vienu no izcilākajām un inovatīvākajām filmām kino vēsturē. Citas ievērojamākās filmas ir "Lieliskie Ambersoni" (1942), "Svešinieks" (1946), "Lēdija no Šanhajas" (1947), "Ļaunuma pieskāriens" (1958), "Process" (1962), *[[Chimes at Midnight]]* (1965) un *[[F for Fake]]* (1974). 2002. gadā O. Velss tika atzīts par visu laiku izcilāko kinorežisoru divās dažādās Britu filmu institūta aptaujās, kurās piedalījās režisori un kritiķi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūbeža upe

**Rūbeža upe** (arī **Robeža**, **Rubeža**; ) ir Latvijas un Krievijas robežupe. Izvietojusies Mudavas zemienes Zilupes līdzenumā Ludzas novada Līdumnieku pagastā un Krievijas Pleskavas apgabala Krasnogorodskas rajonā. Sākas no Peiteļa ezera, tek pa mežainu, purvainu apvidu galvenokārt austrumu—dienvidaustrumu virzienā. Upe visā garumā regulēta, taisnota; visā garumā robežupe. Ietek Zilupē augšpus Astaševas (Krievijā).

## Atsauces
Vilnis Baltiņš

**Vilnis Baltiņš** (dzimis  Ugāles pagastā) ir latviešu bijušais sportists un sabiedriskais darbinieks. Latvijas Olimpiskās komitejas (LOK) prezidents (1988—2004). Latvijas Kinofonda direktors (1988—1991), Latvijas Tautas frontes Domes loceklis.

## Biogrāfija
Dzimis  Ugāles pagastā. Kopā ar ģimeni ticis izsūtīts uz Sibīriju (1951—1955).

Pēc atgriešanās dzimtenē nodarbojies ar smaiļošanu, 1966. gadā izcīnīja uzvaru pasaules čempionātā 4 x 500 m smaiļošanas stafetē PSRS izlases sastāvā. Laikā no 1975. līdz 1981. gadam V. Baltiņš bija sporta biedrības "Darba rezerves" vadītājs, vēlāk kļuva par Latvijas PSR Ministru Padomes Fiziskās kultūras un sporta komitejas nodaļas vadītāju. Strādājis arī Rīgas Kinostudijā.

Atmodas kustības laikā V. Baltiņš aizsāka olimpiskās kustības atjaunošanu Latvijā. 1989. gadā bijis iekļauts izolējamo inteliģences pārstāvju sarakstā. No 1988. gada 19. novembra bija Latvijas Olimpiskās komitejas prezidents, amatā pavadīja četrus termiņus līdz 2004. gadam, pēc tam V. Baltiņš tika ievēlēts par LOK Goda prezidentu uz mūžu.
## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, III šķira (1995) 
* Lietuvas Olimpiskais ordenis 
* Igaunijas valsts Māras zemes ordenis
* LOK Goda prezidents
* Latvijas Gada balva sportā 2008 par mūža ieguldījumu Latvijas sportā 
* SOK Olimpiskais ordenis (2011)

## Atsauces
160. gads

**160. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Romas konsuli bija Apijs Anijs Atils Bradua un Tits Klodijs Vibijs Vars.
* Ap šo gadu pirmie budistu mūki ieradās Ķīnā.

## Dzimuši
* *datums nezināms*
** Kornificija, Romas imperatora Marka Aurēlija meita (mirusi 212. gadā)
** Tertulliāns (*Tertullianus*), kristiešu teologs (miris ap 225.)

## Miruši
* *datums nezināms*
** Markions, kristiešu bīskaps (dzimis ap 85. gadu)
Svārki

thumb|Garie svārki

**Svārki** jeb **brunči** ir apģērba gabals, virsdrēbes. Parasti svārki sniedzas no vidukļa uz leju, nosedzot kāju daļu vai arī visas kājas. Rietumu pasaulē svārki ir sieviešu apģērbs, taču ir izņēmumi. Skotijā kilti ir tradicionāls vīriešu apģērbs, kā arī vairāki dizaineri, tai skaitā Žans Pauls Goltjē, ir izveidojuši svārkus vīriešiem. Armēnijā ir tikuši atklāti ar 3900. gadu p.m.ē. datēti no salmiem veidoti svārki.
Nensija Pelosi

**Nensija Pelosi** (angliski: *Nancy Patricia Pelosi*; dzimusi  kā *Nancy Patricia* *D'Alesandro*) ir amerikāņu politiķe, pārstāv Demokrātisko partiju.

Kopš 2019. gada ir pašreizējā ASV Pārstāvju palātas spīkere. Laikā no 2007. līdz 2011. gadam bija 60. Pārstāvju palātas spīkere, tādējādi viņa ir visu laiku augstākajā rangā bijusī politiķe ASV vēsturē. No 2011. līdz 2019. gadam bijusi ASV Pārstāvju palātas opozīcijas līdere.

Pārstāvju palātā N. Pelosi tika ievēlēta 1987. gadā pēc Salas Bērtones nāves. Laikā no  līdz  pārstāvēja Kalifornijas 5. apgabalu, kopš  — Kalifornijas 8. apgabalu. 108. un 109. Kongresa sasaukumu laikā N. Pelosi pildīja Pārstāvju palātas opozīcijas līderes amata pienākumus. Viņa ir pirmā sieviete, pirmā kaliforniete un pirmā itāļu amerikāniete, kas bijusi lielās partijas līdere Kongresā. Kad Demokrātu partija 2007. gadā ieguva vairākumu Pārstāvju palātā un 2009. gadā to palielināja N. Pelosi kļuva par apakšpalātas spīkeri 110. un 111. Kongresa sasaukumu laikā. 2011. gadā otrreiz kļuva par opozīcijas līderi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Piepūšama konstrukcija

**Piepūšamā konstrukcija** ir objekts, kas tiek piepūsts ar gaisu, bet var tikt izmantots arī ūdeņradis, hēlijs un slāpeklis. Viena no priekšrocībām ir tā, ka piepūšamo konstrukciju var ērti transportēt un uzglabāt mazās telpās nepiepūstā veidā. Šī tehnoloģija tiek izmantota dažādiem nolūkiem. Piemēram gaisa spilvenos, trieciena aizsargos, transportlīdzekļu riteņa kamerās, ārkārtas drošības spilvenos, piepūšamajās atrakcijās.

## Piepūšamās konstrukcijas izmantošanas veidi

### Balons
Balons ir piepūšams staipīgs maiss, kas ir piepildīts ar gāzi. Parasti gāzei izmanto hēliju, gaisu vai slāpekli. Baloni var būt veidoti no gumijas, lateksa, plēves vai neilona. Agrāk baloni tika veidoti no dzīvnieku ādas. Balonos parasti izmantoto dekorācijās, bet tiem ir pielietojums meteoroloģijā, medicīnā, militārajā jomā un transportā. Gumijas balona izgudrotājs bija Maikls Faradejs, 1824. gadā, eksperimentējot ar dažāda veida gāzēm.

### Piepūšamās pilis un atrakcijas
Piepūšamās pilis parasti ir piepūšamās konstrukcijas, kuras atgādina kādu ēku, māju vai celtni. Atrakcijas veido kā šķēršļu joslas vai slidkalniņus. Tās parasti tiek izmantotas dažādos pasākumos kur piedalās bērni. 

### Piepūšamās laivas
Piepūšamās laivas veido no elastīga materiāla un piepumpē ar saspiesto gaisu. Mazākām laivām grīdas parasti ir elastīgas. Šādas laivas ir iespējams izjaukt un tādēļ ir viegli tās uzglabāt un pārvietot, tādēļ tās tiek izmantotas uz kuģiem, lielākām laivām, lidmašīnās, kā drošības laivas. Laivas arī tiek aprīkotas ar metāla uzliktņiem, papildus velkošiem gredzeniem, kuģa priekšgalā stiprinājums enkura virvei un kustīgiem sēdekļiem.

### Pneimatiskā riepa
Pneimatiskā riepa ir gredzena formas detaļa, kas tiek apliktas ap dažādiem riteņiem. Tās lieto automašīnu, motociklu, velosipēdu, kravas auto, lidmašīnu un citu spēkratu riteņiem. Riepas aizsargā riteņus, uzlabo saķeri ar braukšanas segumu, samazina bremzēšanas ceļa garumu un uzlabo vadāmību. Riepu piepumpēšanai parasti izmanto saspiestu gaisu.
61. gads

**61**. gads bija parastais gads, kurš sākās ceturtdienā Jūlija kalendārā.
## Notikumi
### Pēc vietas
#### Romas impērija
* Pūblijs Petronijs Turpiliāns un Lūcijs Kesennijs Pets kļūst par Romas konsuliem.
* Druīdu cietoksnim Anglsī Velsas ziemeļos uzbrūk Suetonijs Paulins (Tacits, Annals xiv 30).
* Būdika, icēnu karaliene vada ķeltu sacelšanos Britānijā. Viņu sakauj Voltlingstrītas kaujā, izmantojot Romiešu ķīļa izkārtojumu. Saskaņā ar romiešu 1. gadsimta vēsturnieku Tacitu, viņa mira noindējot sevi, lai nekļūtu par romiešu pārvaldnieka Svetonija Paulīna verdzeni. Dions Kasijs stāsta citu versiju par Būdikas nāvi, sakot, ka viņa "saslima un nomira".
* Pēc Icēnas iekarošanas romieši tupina Britānijas romanizēšanu. Viņi veido romiešu stila pilsētas, ievieš romiešu pārvaldi un būvē ceļus.
* Galba kļūst par *[[Hispania Tarraconensis]]* pārvaldnieku.

## Dzimuši
* Plīnijs Jaunākais, romiešu autors un valstsvīrs (miris ap 112. gadu)

## Miruši
* Budika (*Boudica*), icēnu karaliene
Koņecpole

**Koņecpole** var būt:
* Koņecpole — apdzīvota vieta Daugavpils novada Ambeļu pagastā
* Koņecpole — apdzīvota vieta Ilūkstes novada Pilskalnes pagastā
* Koņecpole — pilsēta Polijā
Bērzene

**Bērzene** var būt:
* Bērzene — upe, Daugavas pieteka
* Bērzene — ezers Lībagu pagastā
* Bērzene — upe, Ventas pieteka
* Bērzene — apdzīvota vieta Ambeļu pagastā
* Vecbērzes nosaukums lejtecē

## Skatīt arī
* Bērzenes strauts
Viktors Jakovļevs

**Viktors Jakovļevs** (dzimis ) ir Latvijas krievu politiķis, pārstāv partiju "Saskaņa". Bijis Saeimas deputāts un Stopiņu novada domes deputāts.

## Dzīvesgājums
Mācījās Rīgas 83. vidusskolā (1981) un Rīgas Politehniskajā institūtā (1987), kur studēja būvinženiera specialitātē.
No 1987. līdz 1991. gadam strādāja Rīgas Politehniskajā institūta zinātniskajā laboratorijā par inženieri pasniedzēju. Pēc tam strādāja dažādos celtniecības uzņēmumos un atkritumu apsaimniekošanas uzņēmumā "Getliņi EKO".

## Politiskā darbība
V. Jakovļevs bija deputāta palīgs 9. Saeimā. 2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās viņu ievēlēja par Stopiņu novada domes deputātu. Gadu vēlāk V. Jakovļevs neveiksmīgi startēja 10. Saeimas vēlēšanās no "Saskaņas Centra" saraksta. 2011. gada aprīlī viņš ieņēma mandātu nolikušā Jura Silova vietu Saeimā. Tā paša gada rudenī viņu ievēlēja arī 11. Saeimā. No partijas "Saskaņa" saraksta kandidēja arī 12. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēts. 2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās ievēlēja par Stopiņu novada domes deputātu. 2018. gada rudenī viņš kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēts.

2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz vietu Ropažu novada domē, taču netika ievēlēts. Kandidēja arī 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gada rudenī, taču "Saskaņas" saraksts nepārvarēja 5% barjeru, un tāpat V. Jakovļevu neievēlēja Ropažu novada domē 2025. gada pašvaldību vēlēšanās.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* "Saskaņas Centra" profils
Kurts Ceiclers

**Kurts Ceiclers** (;  — ) bija vācu virsnieks. No 1942. līdz 1944. gadam bijis Trešā reiha Sauszemes karaspēka štāba (*Oberkommando des Heeres*) priekšnieks.

## Biogrāfija

Dzimis mācītāja ģimenē Vācijas Impērijas austrumu daļā. Vācu armijā iestājies 1914. gada martā. Piedalījies Pirmajā pasaules karā. Par kaujas laukos izrādīto varonību ieguvis virsnieka dienesta pakāpi, komandējis kājnieku bataljonu. Pēc Pirmā pasaules kara Ceiclers turpināja dienestu Reihsvērā, kur dienējis kā štāba virsnieks. No 1937. gada Sauszemes karaspēka štābā.

1939. gada septembrī, kad sākās Otrais pasaules karš, iecelts par 14. armijas XXII korpusa štāba priekšnieku. Piedalījies Polijas kampaņā. Nākamā gada martā iecelts par Tanku grupas A, kuru komandēja Evalds fon Kleists, štāba priekšnieku. Ar šo vienību piedalījās iebrukumā Francijā. Vēlāk Kleista pakļautībā Ceiclers piedalījās arī iebrukumos Dienvidslāvijā, Grieķijā un 1941. gada vasarā Padomju Savienībā. 1941. gada 18. maijā apbalvots ar Dzelzs krusta Bruņinieka krustu. 1942. gadā dienējis Francijā kā Armijas grupas D štāba priekšnieks.

1942. gada septembrī Ceiclers tika iecelts par Vērmahta Sauszemes karaspēka štāba priekšnieku, nomainot amatā Franci Halderu. Iepriekšējais štāba priekšnieks bija pesimistiski noskaņots par vācu karaspēka iespējām austrumos. Tāpēc Hitlers izvēlējās par štāba priekšnieku Haldera pretstatu, tomēr Ceiclers tika raksturots kā mazāk pieredzējis virsnieks. Turklāt viņam trūka Haldera autoritātes vecāko virsnieku vidū. Pēc vāciešu zaudējuma Staļingradas kaujā Hitlera un Ceiclera attiecības pasliktinājās, tomēr viņš turpināja vadīt Sauszemes karaspēka štābu līdz pat 1944. gada 1. jūlijam. 1945. gada sākumā Ceicleru atvaļināja no armijas.

Pēc Otrā pasaules kara līdz 1947. gadam bija britu karagūsteknis. Piedalījies Nirnbergas procesā kā liecinieks. Vēlāk strādājis amerikāņu armijas vēstures izpētes nodaļā. Miris 1963. gadā Vācijas dienvidos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jakovļevs

**Jakovļevs** (, no personvārda Jakovs (*Я́ков*); sieviešu dzimtē Jakovļeva (*Яковлева*)) ir izplatīts krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Jakovļevs (*Александр Яковлев*; 1906—1989) — padomju aviokonstruktors;
* Aleksandrs Jakovļevs (*Александр Яковлев*1923—2005) — PSRS un Krievijas politiķis, Perestroikas arhitekts;
* Ģirts Jakovļevs (1940) — latviešu aktieris;
* Igors Jakovļevs (1929—2013) — Latvijas mūziķis, pedagogs, komponists un skaņu režisors;
* Ivans Jakovļevs (1848—1930) — čuvašu apgaismotājs, pedagogs, rakstnieks;
* Jegors Jakovļevs (*Егор Яковлев*, 1991) — Krievijas hokejists;
* Jurijs Jakovļevs (*Юрий Яковлев*, 1928—2013) — krievu aktieris;
* Mārtiņš Jakovļevs (1991) — latviešu hokejists;
* Viktors Jakovļevs (1963) — Latvijas politiķis.
Olkuša

**Olkuša** () ir pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē uz ziemeļrietumiem no Krakovas. Vēsturisks svina ieguves centrs. Mūsdienās - svina un cinka raktuves *Olkusz – Pomorzany*. Pilsētā atrodas arī emaljas un ventilatoru rūpnīca.
Šauj manā vietā

**"Šauj manā vietā"** ir 1970. gada Latvijas PSR spēlfilma — Jāņa Streiča pirmā patstāvīgā kinorežija, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Latviešu strēlnieki Pēterpilī pilsoņu kara laikā. Jezupam Gaidulim garīgā pārliecība neļauj ņemt rokā ieroci, un tāpēc revolucionārā komiteja nosūta to kopā ar strēlnieku Jāni Rudzātu uz lauku rajoniem demonstrēt kino un aģitēt par iestāšanos Sarkanajā armijā. Jau pa ceļam notiek pirmā sadursme ar bandītiem. Bandītu vadonis ir garīdznieks tēvs Arsēnijs, kas saka Jezupam, kurš viņu sagūstījis, "Tev nebūs nokaut". Jezups to palaiž brīvībā.

## Lomās
* Bērtulis Pizičs — *Jezups*
* Jānis Streičs — *tēvs Arsēnijs*
* Nikolajs Merzļikins — *komandieris*
* Imants Strods — *Mitjka*
* Jānis Grantiņš — *mūks*
* Voldemārs Lobiņš — *Semjonovs*
* Astrīda Kairiša — *Irina*
* Arturs Bērziņš — *Rudzāts*
* Oļģerts Dunkers — *Panovs*
* Aleksejs Mihailovs — *komisārs*
* Pāvels Pervušins — *vecītis makšķernieks*
* Haralds Topsis — *mašīnists*

'''Epizodēs:
Mirdza Martinsone, Egons Maisaks, Juris Bružiks

## Interesanti fakti
* Filma ir aktrises Mirdzas Martinsones kinodebija.

## Ārējās saites

* Kino muzejs
* Kino-teatr.ru
Volbroma

**Volbroma** () ir pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē uz ziemeļiem no Krakovas. Gumijas, dzelzs un kokrūpniecības centrs.
Mazsunākstes ezers

**Mazsunākstes ezers** ir ezers Aizkraukles novada Sunākstes pagastā. Krasti zemi, dibens — dūņains. Vidējais dziļums ir 1,7 metri, bet maksimālais dziļums - 2,9 metri. Dienvidrietumu galā iztek Sunīte uz Viesīti. Ezerā mīt līdakas, līņi, asari, karūsas. Gar austrumu krastu iet autoceļš V956, pie kura izvietojies Mazsunākstes ciems.

## Atsauces
Sojuz TMA-04M

**Sojuz TMA-04M** () bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). 
*Sojuz TMA-04M* palaida . Uz zemes nolaidās .

## Apkalpes
Kuģa *Sojuz TMA-04M* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Oļegs Novickis (*Олег Новицкий*), komandieris 
* Jevgeņijs Tarelkins (*Евгений Тарелкин*), lidojuma inženieris 
* Kevins Fords, (*Kevin Anthony Ford*), lidojuma inženieris, NASA, 

## Pirmsstarta sagatavošana
Sākotnēji *Sojuz TMA-04M* bija plānots palaist orbītā . Janvāra beigās, veicot nolaižamā aparāta hermētiskuma pārbaudes, tika atklāta nepieļaujama deformācija. Lai sagatavotu rezerves nolaižamo aparātu tā vietā, starts tika pārcelts par 1,5 mēnešiem.

## Lidojuma gaita
Starts notika  03:01:23 UTC ar nesējraķeti Sojuz-FG no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas.

Ar SKS kosmosa kuģis saslēdzās 17. maijā 04:35:56 UTC pie Poisk moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās operācijas notika automātiskā režīmā.

 23:09 UTC *Sojuz TMA-04M* atvienojās no stacijas. 17. septembrī 02:52:53 UTC kosmosa kuģa nolaižamais aparāts nolaidās Kazahstānas stepē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Sojuz TMA-04M'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Karalienes bruņinieks

**"Karalienes bruņinieks"** ir 1970. gada Latvijas PSR spēlfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā. Filmas režisors ir Rolands Kalniņš.

## Sižets
Filmas centrā vieglatlēts - vidējo distanču skrējējs Marģers Goba, viņa grūtības, apvienojot sportista gaitas un personisko dzīvi.

## Lomās
* Juris Grustiņš — *Marģers Goba*
* Līga Liepiņa — *Ērika*
* Edgars Girgensons — *Antons*
* Dina Kuple — *Ērikas māte*
* Valdemārs Zandbergs — *treneris Zvans*
* Jānis Grantiņš — *vecais Goba*
* Voldemārs Dūdiņš — *Klusons*

'''Epizodēs:
Edgars Liepiņš, Aivars Siliņš, Arnolds Liniņš, Viktors Pļuts, Jānis Plēsums, Eduards Pāvuls

## Interesanti fakti
* Galvenajā lomā Juris Grustiņš — latviešu skrējējs, 1972. gada Eiropas čempionāta telpās 1. vietas ieguvējs.

## Ārējās saites

* Kino muzejs
* Kino-teatr.ru

## Video
*
Šūpoles (filma)

**"Šūpoles"** ir 1970. gada Latvijas PSR televīzijas spēlfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā. Filmas režisors ir Rostislavs Gorjajevs.

## Sižets
Pēc nelaimīgas mīlestības meita izjauc mātes jaunās attiecības.

## Lomās
* Jeļena Zateļepina — *Aļa*
* Rolands Zagorskis — *Aivars*
* Ludmila Sapožņikova — *māte*
* L. Stepanova — *Oļa*
* Lūcija Baumane — *Mirdza*
* Valdemārs Zandbergs — *Imants*
* Raina Praudiņa — *Marija Gavrilovna*

## Ārējās saites

* Kino Muzejs
## Video
*
Uzbērums (filma)

**"Uzbērums"** ir 1970. gada Latvijas PSR televīzijas spēlfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā. Filmas režisors ir Ēriks Lācis - viņa pirmā patstāvīgā kinorežija.

## Sižets
1943. gads vācu okupētās Latvijas laukos. Viens no diviem partizāniem, kuriem uzdots uzspridzināt dzelzceļa tiltu, ir smagi ievainots. Sievas iespaidā dzelzceļnieks Ozols atsakās palīdzēt ievainotajam - un tas mirst. Viņa draugs, paslēpies pie uzbēruma, jau gatavojas uzspridzināt tiltu, kad redz tā tuvumā Ozola mazo meitiņu.

## Lomās
* Eduards Pāvuls — *Ozols*
* Ģirts Jakovļevs — *šucmanis*
* L. Butkēviča — *Ina*
* Gunārs Cilinskis — *Skarbais*
* Antra Liedskalniņa — *Olga*
* Lilita Ozoliņa — *Dzidra*
* Egons Beseris — *Johans*
* A. Siks — *Arnis*
* Edgars Girgensons — *Andrejs*

## Interesanti fakti
* Epizodiskā lomā mūziķis, akordeonists Eduards Rozenštrauhs.
* Filma tika uzņemta astoņās dienās, jo Gunāram Cilinskim un Eduardam Pāvulam bija jābrauc filmēties citur.

## Ārējās saites

* Kino Muzejs
## Video
*
Gorlices apriņķis

**Gorlices apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Mazpolijas vojevodistē. Apriņķis robežojas ar Mazpolijas vojevodistes Novi Sončas un Tarnovas apriņķiem, Piekarpatu vojevodistes Jaslo apriņķi, kā arī Slovākiju.

## Apskates objekti
*Bobovas sinagoga (*Synagoga w Bobowej*)
*Brunaru baznīca (*Cerkiew św. Michała Archanioła w Brunarach*)
*Kvjatoņas baznīca (*Cerkiew św. Paraskewy w Kwiatoniu*)
*Maguras nacionālais parks (*Magurski Park Narodowy*)
*Ovčaru baznīca (*Cerkiew Opieki Matki Bożej w Owczarach*)
*Šalovas baznīca (*Kościół św. Michała Archanioła w Szalowej*)
*Šimbarkas pils (*Dwór obronny w Szymbarku*)

## Galerija

Bobowa_synagoga_PR8.jpg|Bobovas sinagoga
Brunary,_cerkiew_św._Michała_Archanioła,_HB1.jpg|Brunaru baznīca
Kwiatoń,_cerkiew_św._Paraskewy_(HB1).jpg|Kvjatoņas baznīca
Owczary,_cerkiew_Opieki_Matki_Bożej,_widok_od_strony_połudnowej.jpg|Ovčaru baznīca
Szalowa,_kościół,_widok_ogólny.jpg|Šalovas baznīca (ārpuse)
Szalowa3(js).jpg|Šalovas baznīca (iekšpuse)
09849_Schloss_Gładyszów_in_Szymbark_nahe_der_DK28.jpg|Šimbarkas pils


## Ārējās saites
*Maguras nacionālais parks
Beča

**Beča** () ir pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē Jaslo-Sanokas ieleju reģionā. Bagātās vēstures dēļ dēvēta par "mazo Krakovu" vai "Karpatu pērli". 16. gadsimtā Beča bija viena no lielākajām Polijas pilsētām. Mūsdienās - tūrisma centrs. Daļēji saglabājušies pilsētas aizsardzības mūri.

Novietota pie ceļa, kas ved pāri Karpatiem, Beča attīstījās kā tirdzniecības centrs. Sevišķi svarīga pilsētai bija tirdzniecība ar Ungārijas vīnu. Bečā bija arī dzelzs, vara, svina, sāls un vilnas tirdzniecības centrs. Beča no 1311. līdz 1312. gadam bija Vladislava I Elkonīša rezidences pilsēta. Beča uzplauka līdz ar Jagaiļu dinastijas nākšanu pie varas. No 17. gadsimta tomēr novērojama pilsētas panīkšana. Pēc Polijas dalīšanām Beča iekļāvās Austrijas sastāvā. 19. gadsimta sākumā Bečas apkārtnē attīstījās naftas ieguve. Pēc Pirmā pasaules kara Beča iekļāvās jaunajā Polijas valstī.
Lugo

**Lugo** () ir Galisijas autonomās komūnas pilsēta un UNESCO Pasaules mantojuma objekts. Lugo atrodas Spānijas ziemeļrietumos un tā ir Lugo provinces administratīvais centrs. 2011. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 98 tūkstoši iedzīvotāju, un pēc šī rādītāja tā ir ceturtā lielākā pilsēta Galisijā aiz Bigo, Akoruņas un Orenses. 

Lugo ir saglabājušās daudzas arhitektūras liecības no romiešu laikiem, piemēram, romiešu nocietinājumu mūri, kas 2000. gadā tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Daudzās baznīcas, vēsturiskās celtnes un citi arhitektūras objektu dēļ Lugo ir viens no tūristu mērķiem, apmeklējot Galisiju. Lugo katedrāle ir svētceļojumu galamērķis.

## Vēsture
25. gadā p.m.ē. pilsētu dibināja romieši un tā ir viena no vecākajām Galisijas pilsētām. Tā tika celta kā nocietinājums, un romieši pilsētu dēvēja par *Lucus Augusti*.

## Sports
Pazīstama ar savu basketbola komandu *[[Lugo "Breogán"|CB Breogán]]*, kas pašlaik (2012. gadā) spēlē Spānijas otrajā spēcīgākajā basketbola līgā *[[LEB Oro]]*. Spēcīga ir arī telpu futbola komanda *[[Prone Lugo AD]]*, kas 2005./2006. gada sezonā kļuva par Eiropas Telpu futbola kausu ieguvēju kausa uzvarētājiem. Savukārt futbola klubs *[[CD Lugo]]* spēlē (2012. gadā) tikai trešajā spēcīgākajā Spānijas futbola līgā. Slavenākais futbolists, kas ir izaudzis šajā futbola klubā, ir bijušais *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid C.F.]]* vārtsargs Djego Lopess.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa 
*
Bobova

**Bobova** () ir pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē uz austrumiem no Novi Sončas. Tradicionāls mežģīņu ražošanas centrs.
Obsesīvi kompulsīvie traucējumi

thumb|200px|Atkārtota roku mazgāšana ir viens no biežākajiem obesesīvi kompulsīvo traucējumu simptomiem
**Obsesīvi kompulsīvie traucējumi** ir trauksmes traucējumi ar uzmācīgām domām, kas rada neērtumu, bažas, bailes un uztraukumu. Tajos indivīds veic atkārtotus uzvedības moduļus (apmātību un piespiedu uzvedību), lai mazinātu šo trauksmi. Obsesīvi kompulsīvo traucējumu simptomi izpaužas kā atkārtota un rūpīga roku mazgāšana, apkārtējās vides tīrīšana un kārtošana, vēlēšanās piešķirt katrai lietai savu vietu un panākt simetriju to izkārtošanā, atkārtota dažādu priekšmetu (piemēram, aizslēgtu durvju) pārbaudīšana, apsēstība ar seksuālām, vardarbīgām vai reliģiskām domām, izvairīšanās no atsevišķiem skaitļiem vai kādas darbības noteiktu reižu izpildīšana pirms aiziešanas gulēt. Slimnieks bieži izveido īpašus rituālus, bez kuru izpildīšanas viņš nespēj ķerties pie citiem sadzīves vai profesionāliem uzdevumiem un kuru pārtraukšanas gadījumā tie jāatsāk no jauna. Piemēram, vairākkārt ieslēgt un izslēgt gaismu, ienākot telpā un izejot no tās, nogaidīt, kamēr pa šoseju pabrauc noteiktas krāsas noteikts mašīnu skaits, pirms šķērsot ielu u.c.

Šie simptomi var izsaukt atsvešināšanos un bieži ir arī laiku nevajadzīgi patērējoši, tā darbību veicējam vairo emocionālu stresu un bēdas. Rīcībai, ko veic indivīds ar obsesīvi kompulsīvajiem traucējumiem, no malas ir paranoiska un dažkārt arī psihotiska tendence. Dažreiz pat apzinoties to, ka viņa rīcība ir iracionāla, viņš nespēj atturēties no šīs rīcības veikšanas. Bet ne katrs apzinās savu stāvokli, it īpaši pārspīlētas higiēnas un kārtības apsēstības gadījumos. Nereti cilvēks cenšas pakļaut savas ģimenes locekļus aizvien jaunu mājas noteikumu ievērošanai. Šīm augstāk minētajām izpausmēm bieži pievienojas depresija un sociālā fobija

Obsesīvi kompulsīvie traucējumi ir ceturtā visbiežāk sastopamā garīgā slimība un to diagnosticē gandrīz tikpat bieži kā astmu un cukura diabētu. ASV vidēji 1 no 50 cilvēkiem ir obsesīvi kompulsīvie traucējumi.

Jela—Brauna obsesīvi kompulsīvo traucējumu skala () ir desmit punktu tests, kas tika izstrādāts, lai objektīvi novērtētu cilvēka stāvokli.
Katram no desmit testa punktiem klīniskās anamnēzes laikā piešķir no 0 līdz 5 ballēm un pēc tam aprēķina kopējo rezultātu. Rezultāts nosaka vidējo simptomu smagumu pēdējā nedēļā pirms testa. Veicot testu katru nedēļu izveido simptomu svārstību līkni.
Cilvēks arī pats var veikt doto testu.

## Obsesīvi kompulsīvie traucējumi bērniem

Šī slimība ir novērojama arī bērniem, biežāk zēniem nekā meitenēm. Tā skar, piemēram, 2—3% no amerikāņiem, gandrīz puse no kuriem ir jaunāki par 15 gadiem. Simptomi var parādīties jau pirms trīs gadu vecuma.

Izskatās, ka slimībai ir kāda ģenētiska uzņēmība. Bērnam, kura ģimenē jau kāds ir slims, traucējumu attīstīšanās risks ir lielāks (9%), salīdzinot ar citiem (2%). Ģimene skaitās īpaši uzņēmīga, ja simptomi sākas bērnībā.

## Atsauces
Veinbergs

**Veinbergs** var būt:

* Elvis Veinbergs;
* Frīdrihs Veinbergs;
* Kārlis Veinbergs;
* Klāvs Veinbergs;
* Stīvens Veinbergs.
Ambeļi

**Ambeļi** (), agrāk arī **Ambeļmuiža** (*Ombu muiža*), ir ciems Augšdaugavas novada Ambeļu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta rietumos netālu no Višķu ezerā ietekošās Dubnas,  no novada domes Daugavpilī un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Ambeļu muižas (*Ambel*) centra. Pēc Otrā pasaules kara attīstījusies kā ciema padomes un Pētera Stučkas padomju saimniecības centrālais ciemats. Ambeļos atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka, pasts, feldšeru punkts, klubs, katoļu baznīca. Ambeļu parks ir valsts nozīmes arhitektūras un dabas piemineklis.

1897. gadā katoļu muižā bija 62 cilvēki.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Vārkava

**Vārkava** (agrāk arī **Lielie Klapari**, **Vārkava I**, **Vorkova**, **Pirmā Vārkava**; ) ir ciems Preiļu novada Vārkavas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta rietumdaļā Ūdzeņas krastos  no novada centra Preiļiem un  no Rīgas.

Vārkavā atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, tautas nams, bibliotēka, pasts, novadpētniecības muzejs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta veidojusies ap Vārkavas pagasta valdi un Lielo Klaparu (*Бол. Клапари*) sādžu, kurā 1897. gadā bija 23 sētas ar 116 cilvēkiem. Ciems izaudzis pēc Otrā pasaules kara kā ciema padomes un kolhoza «Vārkava» ciemats. 

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
TV XXI

**TV21** ir televīzijas kanāls krievu valodā. Kanālu iespējams redzēt Latvijā, Azerbaidžānā, Armēnijā, Baltkrievijā, Gruzijā, Kazahstānā, Kirgizstānā, Lietuvā, Moldovā, Krievijā, Tadžikistānā, Uzbekistānā, Ukrainā un Igaunijā. Kanāls pārraida filmas.

Kanālu iespējams redzēt caur šādiem satelītu pavadoņiem:
* *Astra 4A 4,8°E* - maksas paketē "VISION TV"
* *Intelsat 904 60°E* - maksas paketē "AKTIV TV" un "OTAU TV"
* *Ekspres АМ3 140°E* - maksas paketē "ORION EXPRESS"
* *[[EUTELSAT 36B]] 36°E* - maksas paketē "NTV PLUS"

## Ārējās saites
* TV21 mājaslapa
Rihards Tomsons

**Rihards Kārlis Tomsons** (1834—1893) bija latviešu uzņēmējs, žurnālists un sabiedriskais darbinieks. Pirmās Tautas atmodas darbinieks, viens no Rīgas Latviešu biedrības dibinātājiem un tās priekšnieks (1870—1871). Zemkopības almanaha "Vārpa" (1874) un avīzes "Darbs" (1875—1876) izdevējs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1834. gada 26. aprīlī Rīgas apriņķa Aizkraukles pagastā Aizkraukles muižas vagara ģimenē. Pēc tēva nāves ar Aizkraukles, vēlāk ar Limbažu pilsmuižas nomnieka Lindvarta un mātes brāļa ģenerāļa Streitfelda gādību mācījās Valmieras apriņķa skolā Limbažos un Valdavas zemkopības akadēmijā Vācijā.

Dažus gadus viņš bija muižas pārvaldnieks, pēc tam pārcēlās uz Rīgu un strādāja Šmita eļļas fabrikā par grāmatvedi un darbojās kā žurnālists laikrakstā "Baltijas Vēstnesis".
Vēlāk Tomsons nodibināja kaulu miltu un superfosfāta fabriku. Cēla pilnīgi jaunu ēku, veda no Vācijas iekārtas, kas taja laikā bija iespaidīgs notikums. 1868. gadā viņš kopā ar Bernhardu Dīriķi un Jāni Frīdrihu Baumani nodibināja Rīgas Latviešu biedrību un bija tās priekšnieka Bernharda Dīriķa biedrs. Pēc viņa iniciatīvas 1868. gada 1. decembrī nodibināja Rīgas Latviešu biedrības Teātra komisiju, kur darbojās arī kā aktieris un režisors Teātrī viņš uzveda vācu lugas un arī pats sarakstīja lugu "Mika nāk mājā ".
No 1870. gada augusta līdz 1871. gada februārim Tomsons bija biedrības priekšnieks. Viņa vadības laikā 1870. gadā tika izveidota svētdienas skola un trūcīgo ļaužu virtuve. Tomsons bija galvenais 1873. gada I Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku rīkotājs. Pēc viņa iniciatīvas tika sasaukta pirmā vispārējā latviešu skolotāju sapulce un otrā vispārīgā latviešu zemkopju sapulce.

No 1874. gada Tomsons izdeva zemkopības rakstu krājumus "Vārpa" un avīzi "Darbs". 1878. gadā viņš sarakstīja grāmatu "Rīgas Latviešu biedrības pirmais gadu desmits 1868.-1878.".

Pēc tam, kad viņa uzņēmumi bankrotēja, viņš bija spiests Rīgu atstāt un pārcelties uz dzīvi Krievijā, Novgorodas guberņā, kur strādājis par pārvaldnieku brāļa saimniecībā Boroviču apriņķa Četvertkinas muižā.
Miris no tīfa 1893. gada 23. martā.

## Sabiedriskā darbība
1868. gada 14. (2.) jūnijā Tomsons sarīkoja pirmo latviešu teātra izrādi "Žūpu Bērtulis", bija šīs izrādes režisors un aktieris. Viņš pārstrādāja Holteļa tautas lugu "Hanss Jerge" un nosauca par "Mika", pēc tam sarakstīja oriģināllugas "Vecais Jurka" un "Mika nāk mājā".

## Piemiņa
Riharda Tomsona vārdā nosaukta Tomsona iela Rīgā, kas padomju okupācijas laikā bija pārdēvēta Ivana Mičurina vārdā.

## Atsauces

## Literatūra
* 
* 
* 
*
Vasilijs Perovs

**Vasilijs Perovs** (dzimis , miris ) bija krievu gleznotājs — ainavists, kā arī krievu psiholoģiskā portreta pamatlicējs. Viens no peredvižņiku kustības radītājiem un vadītājiem.

## Biogrāfija
Vasilijs Perovs dzimis Toboļskā barona Gregorija Krīdenera ģimenē. Viņa pseidonīms Perovs radies mākslinieka bērnībā kā iesauka, kuru tam piešķīris privātskolotājs. Mācījies Arzamasas apriņķa skolā, bet savu profesionālo izglītību ieguvis sākumā Arzamasas Aleksandra Stupina mākslas skolā, vēlāk 1853. gadā iestājies Maskavas glezniecības, tēlniecības un arhitektūras augstskolā. Perova pedagogi ir bijuši mākslinieki Sergejs Zarjanko, Apolons Mokrickijs un Mihails Skotti. Pirmo godalgu — mazo sudraba medaļu par zēna galvas etīdes iesniegšanu Imperatoriskajai mākslas akadēmijā saņēmis 1856. gadā. Tai sekojušas citas godalgas par uzgleznotām gleznām 1858., 1860. un 1861. gadā, iegūstot lielo sudraba medaļu, mazo un lielo zelta medaļu. 1861. gadā kopā ar lielo zelta medaļu kā godalgu ieguvis arī tiesības uz valsts apmaksātu ārzemju ceļojumu, kurā devies 1862. gadā, apceļojot daudzas Vācijas pilsētas un Parīzi. Ceļojuma laikā radījis sadzīves žanra darbus, kas atspoguļo ielu dzīves skatus. Atgriezies Krievijā, Maskavā 1865. gadā, turpinājis sadzīves žanra darbu radīšanu. 1866. gadā ieguvis akadēmiķa zinātnisko grādu, bet 1871. gadā kļuvis par Maskavas glezniecības, tēlniecības un arhitektūras augstskolas profesoru. Aptuveni šajā laikā gleznotājs iesaistījies Peredvižņiku kustībā. Vasilijs Perovs miris no tuberkulozes 1882. gada 10. jūnijā toreizējā Kuzminku ciemā, kas pašlaik iekļaujas Maskavas pilsētas teritorijā un apbedīts Donskojas klostera kapsētā.

## Mākslas darbu galerija
### Sadzīves žanra gleznas

Attēls:Тройка - Василий Григорьевич Перов (1866).jpg|"Trijjūgs", 1866, Tretjakova galerija.
Attēls:Старики-родители на могиле сына.jpg|"Vecāki pie dēla kapa", 1874, Tretjakova galerija.
Attēls:Wassilij Grigorjewitsch Perow 002.jpg|"Slīkone", 1868, Tretjakova galerija.
Attēls:Perow Village Crucession.jpg|"Krusta gājiens Lieldienās", 1861, Tretjakova galerija. 
Attēls:Perov guvernanka kupe.jpg|"Guvernantes ierašanās tirgoņa namā", 1866, Tretjakova galerija.
Attēls:Проводы покойника.jpg|"Zemnieka bēres", 1865, Tretjakova galerija. 


### Portreti

Attēls:Dostoevsky 1872.jpg|"Fjodors Dostojevskis", 1872, Tretjakova galerija.
Attēls:Перов Автопортрет.jpg|"Autoportrets", 1851.
Attēls:Перов Островский.jpg|"Aleksandrs Ostrovskis", 1871, Tretjakova galerija.
Attēls:Портрет писателя Владимира Ивановича Даля.jpg|"Vladimirs Dāls", 1872, Tretjakova galerija. 
Attēls:Michail Pogodin.jpg|"Mihails Pogodins", 1872, Tretjakova galerija.


## Atsauces

## Ārējās saites

* Darbi un biogrāfija
Andzeļi

**Andzeļi** () ir ciems Krāslavas novada Andzeļu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidienē Eša ezera rietumu galā  no novada centra Krāslavas,  no tuvākās pilsētas Dagdas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Andzeļmuižas centra. Izaugusi pēckara gados kā ciema padomes un padomju saimniecības Dagda (no 1982. gada — PSRS 60. gadadienas sovhozs) ciemats. Andzeļos atrodas pagasta pārvalde, tautas nams, bibliotēka, pasts, feldšeru un vecmāšu punkts, katoļu baznīca, viesu nams, atpūtas bāze.

Līdz 2019. gadam pastāvēja Andzeļu pamatskola.

1897. gadā katoļu muižā bija 4 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

* 1897. gadā Andzeļmuižā 45 cilvēki.

## Atsauces
MDNA

***MDNA*** (vārda "Madonna" pseidoakronīms) ir amerikāņu mūziķes Madonnas divpadsmitais studijas albums, kas tiks izdots . Albuma producenti ir Madonna, Viljams Orbits, Martins Solveigs, Benijs Benasi, Alle Benassi, *The Demolition Crew*, Maikls Malihs un Indiigo Muanza.

Pirmais singls no Madonnas divpadsmitā studijas albuma *MDNA* tika izvēlēta dziesma "Give Me All Your Luvin'", kas  tika izdota ciparu lejupielādes formātā.

## Dziesmu saraksts
2012. gada 3. februārī Madonna paziņoja oficiālu piecpadsmit dziesmu nosaukumu sarakstu, kas tiks iekļauti albumā. Paziņojumā tika arī norādīts, ka diennakti, sākot no 3. februāra 16.00 pēc Latvijas laika, ciparu lejupielādes portālā iTunes būs iespējams iepriekšpasūtīt 18 dziesmu albuma *MDNA* luksusizdevumu.

### Papildu dziesmas
iTunes luksusizdevuma papildu dziesmas.

## Singli

### "Give Me All Your Luvin'"
Kā pirmais singls no Madonnas divpadsmitā studijas albuma *MDNA* tika izvēlēta dziesma "Give Me All Your Luvin'". Šīs dziesmas autori ir Madonna, Martins Solveigs, Nikija Mināža, M.I.A. un Michael Tordjman, bet producenti: Madonna un Martins Solveigs. Singls ciparu lejupielādes formātā tika izdots .

1 Ciparu lejupielāde.

## Skatīt arī
* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājas lapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* 
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājas lapa
Čuguns

thumb|250px|Aprūsējis 5 kg čuguna atsvars
**Čuguns** (no ) jeb **ķets** (no ) ir dzelzs un oglekļa sakausējums, kura sastāvā parasti ir 2,0 līdz 4,3% oglekļa. Tā sastāvā ir arī dažādi piemaisījumi — silīcijs (0,5—4,25%), sērs (0,02—0,06%) un fosfors (0,1—1,2%), kas čugunā nokļūst tā kausēšanas laikā. Čugunam var būt arī īpaši pievienoti leģējoši elementi, piemēram, hroms vai niķelis. Ogleklis čuguna sastāvā atrodas dzelzs karbīda jeb cementīta veidā, kā arī brīva grafīta veidā.

Čuguns mēdz būt trausls, izņēmums ir formējamais čuguns. Tas ir izturīgs pret deformāciju, un tam ir augsta nodilumizturība. Tomēr čuguns ir smags un rūsējošs. Čugunu izmanto cauruļu, iekārtu un automobiļu daļām, piemēram, cilindru galvu, cilindru bloku un pārnesumkārbu ražošanai.

## Vēsture
thumb|250px|1770. gadā Anglijā uzceltais čuguna tilts pār Sevērnu
Vecākais čuguna priekšmets ir atrasts mūsdienu Ķīnā un tiek datēts ar 5. gadsimtu pirms mūsu ēras. Čuguns tika izmantots senajā Ķīnā karā un lauksaimniecībā. 15. gadsimtā čuguns tika izmantots artilērijai Burgundijā, Francijā un Anglijā. Pirmais čuguna tilts tika uzcelts 1770. gadā Anglijā, un ir pazīstams kā dzelzs tilts. Čuguns tika izmantots arī ēku celtniecībai.

## Skatīt arī
* Tērauds

## Atsauces

## Ārējās saites
Hjū Džekmens

**Hjū Maikls Džekmens** (; dzimis  Sidnejā, Austrālijā) ir austrāliešu aktieris un kinoproducents.

Plaši pazīstams ar filmēšanos dažādu žanru filmās, mūziklos un televīzijas šovos. Hjū Džekmens ir filmējies tādos filmu žanros kā fantastika, šausmu, piedzīvojumu, asa sižeta, romantiskajās filmās. Starptautisku atzinību aktieris ir guvis, atveidojot dažādus supervaroņus un romantiskos tēlus. Pazīstams ar Vilknadža lomu "X cilvēku" filmu sērijā. Tāpat filmējies tādās filmās kā "Keita un Leopolds" (2001), "Van Helsings" (2004), "Ilūzija" (2006), "Strūklaka" (2006), "Austrālija" (2008), "Cietais tērauds" (2011), "Nožēlojamie" (2012), "Gūsteknes" (2013), "Izklaides karalis" (2017), *[[The Front Runner]]* (2018), *[[Bad Education (2019. gada filma)|Bad Education]]* (2019).

Par galveno lomu filmā "Nožēlojamie" Džekmens saņēmis Zelta globusa balvu, kā arī tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai un BAFTA kino balvai. Par lomu Brodvejas teātrī mūziklā *The Boy from Oz* saņēmis ''Tony'' balvu. Četras reizes vadījis *Tony* balvas pasniegšanas ceremoniju, un par 2005. gada ceremoniju saņēmis ''Emmy'' balvu. 2009. gada februārī vadījis 81. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremoniju. Par muzikālo filmu "Izklaides karalis" saņēmis ''Grammy'' balvu (par labāko filmas skaņu celiņa albumu).

Hjū Džekmens bieži tiek iekļauts dažādos vispasaules seksīgāko vīriešu sarakstos.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sekss ’08. Intervija ar Hjū Džekmenu
* Hjū Džekmens — cilvēks, kurš nenēsā zeķes
Kandahāra

**Kandahāra** (, , , ) ir otra lielākā pilsēta Afganistānā ar iedzīvotāju skaitu 512 200 (2011. gada dati). Tas ir Kandahāras provinces administratīvais centrs un atrodas valsts dienvidos, aptuveni 1005 metrus virs jūras līmeņa. Gar pilsētas rietumdaļu plūst Argandabas upe.

Kandahāra ir nozīmīgs aitu, vilnas, kokvilnas, zīda, filca, pārtikas graudu, svaigu un žāvētu augļu un tabakas tirdzniecības centrs. Reģionā audzē vērtīgus augļus, īpaši granātābolus un vīnogas. Pilsētā atrodas ražotnes, kurās augļus konservē, žāvē un iepako. Kandahārā atrodas starptautiska lidosta un ceļu tīkls to savieno ar Farāhu un Herātu rietumos, Gaznī un Kabulu ziemeļaustrumos, Tarīnkoutu ziemeļos un Kvetu (Pakistānā) dienvidos.

## Vēsture
330. gadā p.m.ē. Maķedonijas ķēniņš Aleksandrs Lielais iekarotajā Arahozijas satrapijā nodibināja pilsētu, ko viņa vārdā nodēvēja par Arahozijas Aleksandriju. No 305. gada p.m.ē. tā bija Maurju impērijas pakļautībā, no tiem laikiem Kandahārā saglabājies imperatora Ašokas dekrēts, kas iekalts akmenī grieķu un aramiešu valodās.  Vēlāk Kandahāra atradās Grieķu Baktrijas valsts (250.-125. p.m.ē.),  Indo-grieķu valsts (180. gadā p.m.ē. – 10. gadā m.ē.), Kušānu valsts  (1.—3. gadsimtā) un Sasanīdu impērijas (224—651) sastāvā.

Pēc islāma arābu iekarojumiem Kandahāra bija Umajādu kalifāta (661—750) un Abāsīdu kalifāta sastāvā, bet 10.-12. gadsimtā Gaznevīdu impērijas laikā to dēvēja par Teginābādu. 
1221. gadā to pakļāva Mongoļu impērija un Ilhanāts (1256–1353), 1383. gadā Timurs, bet 1508. gadā Bāburs.
16. un 17. gadsimtā pastāvēja Kandahāras haniste, kas bija Sefevīdu šahu vasaļvalsts. 
1747. gadā hans Ahmads Kandahārā sasauca pirmo puštunu vistautas sapulci — Lojadžirgu (*loya jirga* — lielā padome), kurā tika ievēlēts par visu puštunu hanu, pieņēma titulu "šahs" un vārdu Duranī — "Persijas pērle" — sākot dēvēties par šahu Duranī (valdīja 1747-1772). Ahmadšahs, būdams talantīgs karavadonis un politiķis, gan ar spēku, gan diplomātiskā ceļā pakļāva un apvienoja visas afgāņu ciltis, izveidojot t.s. Duranī lielvalsti. 

Pirmā angļu-afgāņu kara(1839-1842) un Otrā angļu-afgāņu kara (1878–1880) laikā pilsētu okupēja Britu impērijas ekspedīcijas korpuss. 
PSRS okupācijas laikā (1979—1989) Kandahāra bija modžahedu pretestības centrs Afganistānā. 1994. gadā Kandahārā izveidojās Taliban valdība mullas Muhameda Omāra vadībā, kas pakļāva lielāko daļu Afganistānas teritorijas, izveidojot Afganistānas Islāma Emirātu (1996-2001).  NATO okupācijas (2001—2014) laikā Kangahārā bija liela NATO karabāze, bet pēc galveno NATO spēku izvešanas Taliban mēģina atgūt kontroli pār pilsētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lännen Tractors

***Lännen Tractors Oy*** ir Somijas zemes darbu mašīnu, galvenokārt ekskavatoru, ražotājs. Dibināts 2004. gadā, atdaloties no pārtikas ražošanas korporācijas *[[Lännen Tehtaat]]*.

*Lännen Tractors* ietilpst *[[LMCE Group|LMCE]]* grupā.

## Vēsture
Pārtikas ražotāja *Lännen Tehtaat* priekštecis *Länsi-Suomen Sokeri Oy* cukurbiešu sezonālās audzēšanas dēļ nevarēja savu Sekiles rūpnīcu darbināt visu gadu, tāpēc 1958. gadā no uzņēmuma *Korpivaara Oy* tika nopirktas mehānisko darbnīcu iekārtas un tiesības ražot hidrauliskos ekskavatorus *Hydro-Master*. Tajā pašā laikā valstī sākās liela mēroga mežu un purvu nosusinšanas projekts (programma *Mera*), un pieauga pieprasījums pēc ekskavatoriem. 1963. gadā tika izlaists pašu izstrādāts modelis *Lännen Ukko-Mestari*. Piecu gadu laikā *Lännen* ieguva pusi no Somijas ekskavatoru tirgus, tā konkurents bija Aizsardzības ministrijas *Vammaskosken* rūpnīca (vēlākā *[[Vammas]]*). 1960. gadu beigās *Ukko-Mestari* tika aprīkots ar frontālo iekrāvēju, ko izgatavoja pats uzņēmums.

Pirmā *Lännen* riteņu ekskavatora prototips tika pabeigts 1970. gadā. Kāpurķēžu ekskavators tika nodots sērijveida ražošanā 1972. gadā. Pirmais pilnībā komplektētais ekskavators iekrāvējs tika izlaists 1982. gadā.

1985. gadā *Lännen Tehtaat* iegādājās Loimā bāzēto uzņēmumu *T. Syväsen Konepaja Ky*, kas ražoja *James* aizmugurējos ekskavatorus. 1980. gados *Lännen* ieguva tiesības ražot *[[Lokomo]]* greiderus un ekskavatorus, kā arī Turku bāzēto *Auran Rautateollisuus Oy*, kas ražoja *Ara* ekskavatorus. 1992. gadā tika iegādāts *[[Vammas]]* ekskavatoru ražošanas bizness, tai pat laikā greideru ražošanu nododot *Vammas*.

1990. gados *Lännen Tehtaat* mehāniskās darbnīcas tika atdalītas kā meitas uzņēmums ***Lännen Engineering Oy*** un kopā ar citiem *Lännen Tehtaat* zemes pārvietošanas tehnikas meitas uzņēmumiem tika apvienots uzņēmumā *Machinium*. 1994. gadā hidrocilindru ražošana tika pārdota uzņēmumam *Hydoring Oy*.

2004. gadā *Lännen Tehtaat* nolēma atteikties no nepārtikas operācijām.
2004. gada 25. maijā *Lännen Engineering* biznesa operācijas tika pārdotas hidraulikas un pneimatikas aprīkojuma un rūpniecisko vārstu uzņēmumam *AVS-Yhtiöt Oy* un nodotas jaunam uzņēmumam ***Lännen Tractors***.

2008. gada 1. janvārī *Lännen Tractors* iegādājās Zviedrijas uzņēmumu *Lundberg Hymas AB*, kas ražoja iekrāvējus un daudzuzdevumu komunālās mašīnas.
2008. gada 18. augustā *Lännen Tractors* īpašnieki dibināja uzņēmumu *Lännen Konekeskus Oy* (tagad *[[LMCE Group|Lännen MCE Oy]]*), kas nodarbojās ar tehnikas pārdošanu un kļuva par *Lännen Tractors* grupas pārvaldītājsabiedrību.
2009. gada 3. decembrī *Lännen Tractors* tika pārdots uzņēmumiem *Lähde Invest Oy Ab*, *Tamex Oy* (90 %) un privātpersonām (10 %).

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''LMCE Group''
Vārkava (nozīmju atdalīšana)

**Vārkava** var būt:
* Vārkava — apdzīvota vieta Asares pagastā
* Vārkava — apdzīvota vieta Upmalas pagastā
* Vārkava — apdzīvota vieta Vārkavas pagastā

## Skatīt arī
* Vecvārkava
* Vārkavas ezers
* Vārkavas novads
* Vārkavas pagasts
Ceļojošais bruņinieks (2008. gada seriāls)

**"Ceļojošais bruņinieks"** () ir amerikāņu seriāls. To translēja televīzijas kanāls NBC. Galvenās lomas seriālā atveidoja Džastins Brenings, Diāna Ruso, Sidnija Tamija Puatjē, Pols Kempbels, Jensijs Ariass, Brūss Deivisons un Smita Čo. Seriālam ir 1 sezona ar 17 sērijām. Pēc pirmās sezonas seriāls tika atcelts. "Ceļojošais bruņinieks" ir turpinājums 1980. gadu seriālam ar tāu pašu nosaukumu un 2008. gada filmai.

## Ārējās saites
*
Rasma Kārkliņa

**Rasma Šilde-Kārkliņa** (dzimusi  Marburgā, Vācijā) ir latviešu politoloģe, pasniedzēja un politiķe, pašlaik 11. Saeimas deputāte, pārstāv partiju „Vienotība”. R. Kārkliņai ir dubultpilsonība, viņa ir arī ASV pilsone.

## Biogrāfija
Dzimusi un augusi trimdas latviešu ģimenē Vācijā. Absolvējusi Berlīnes Brīvo universitāti (1969). Pāc apprecēšanās ar ASV latvieti Jāni Kārkliņu pārcēlusies uz ASV, kur beigusi Čikāgas Universitāti (1971, 1975), iegūstot doktora grādu politikas zinātnē. 1993. gadā kļuva par politoloģijas profesori Ilinoisas Universitātē Čikāgā, šajā amatā bija līdz 2008. gadam. 2002.—2003. gadā R. Kārkliņa bija vieszinātniece Prinstonas Augstāko pētījumu institūtā.

Pēc tam pārcēlusies uz dzīvi Latvijā. No 2006. gada darbojusies Latvijas Universitātes Politikas zinātnes nodaļā kā viesprofesore, pēc tam profesore, vadošā pētniece. 2007. gadā pretendēja uz tiesībsarga amatu, taču netika ievēlēta (Saeima amatā apstiprināja Romānu Apsīti). 2009. gadā bija arī aizsardzības ministra Imanta Lieģa padomniece.

## Politiskā darbība
R. Kārkliņa piedalījās organizācijas „Meierovica biedrība par progresīvām pārmaiņām” dibināšanā.  tika paziņots, ka politiskās apvienības „Vienotība” sarakstā 10. Saeimas vēlēšanās startēs 10 „Meierovica biedrības par progresīvām pārmaiņām” dalībnieki.  šie cilvēki, tai skaitā R. Kārkliņa, paziņoja par iestāšanos partijā „Pilsoniskā savienība”. Tikusi ievēlēta 10. Saeimā no partiju apvienības „Vienotība” saraksta. 2011. gada rudenī notikušajās Saeimas ārkārtas vēlēšanās R. Kārkliņa netika ievēlēta parlamentā, taču ieņēma vietu 11. Saeimā uz laiku, kamēr viņas partijas biedre Ilze Viņķele pildīja ministra pienākumus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* "Vienotības" profils
Pirmais Baltijas kanāls

**Pirmais Baltijas kanāls** jeb **PBK** () bija kanāls, kas Latvijā, Lietuvā un Igaunijā pārraidīja ziņas, kā arī TV seriālus, filmas un sarunu šovus krievu valodā. 
SIA "Pirmais Baltijas kanāls" 50% kapitāldaļu īpašnieks pastarpināti ir Krievijas pilsonis Aleksejs Pļasunovs. 2021. gada 26. oktobri NEPLP anulēja atļauju translēt televīzijas kanālu Latvijā, savukārt 2022. gada 12. maijā televīzijas kanāla darbība tika pilnībā pārtraukta.

## PBK Latvija
Latvijā kanāls sāka raidīt 2002. gadā, to bija iespējams skatīties visos kabeļtelevīzijas tīklos Latvijā, ka arī caur *[[Viasat]]* satelītu maksas paketē (*[[Astra 4A]]*) un internetā. *[[Lattelecom]]* televīzijā bija pieejama audio dublēšana latviešu valodā.
2021. gada 26. oktobrī Latvijas Nacionālā elektronisko plašsaziņas līdzekļu padome (NEPLP) par vairākiem pārkāpumiem anulēja PBK apraides atļauju.

## PBK Igaunija (arī PBK+)
2021. gada aprīlī tika atvērts kanāls PBK Igaunija, kas rāda *Первый канал* programmas, kā arī citus raidījumus un seriālus. Rādīja arī *Euronews*.

## PBK Lietuva
2021. gada oktobrī tika atvērts kanāls PBK Lietuva, kas rāda NTV programmas, kā arī citas programmas. Rādīja arī *Euronews*. Kanāls bija pieejams tikai Baltcom, Balticom, Livas, Telenet un Netvision.

## Iepriekšējie logo

## Atsauces
Montgomerijs Bērnss

**Čārlzs Montgomerijs Bērnss** (), pazīstams kā **Bērnsa kungs** (*Mr. Burns*), ir izdomāts tēls animētajā seriālā "Simpsoni". Tēlu ierunājis Harijs Šīrers (sākumā Kristofers Kolinss). M. Bērnss ir Springfīldas atomelektrostacijas īpašnieks, Homēra Simpsona priekšnieks. Kopā ar viņu gandrīz vienmēr ir Veilons Smiterss, viņa lojālais palīgs, padomdevējs, uzticības persona un slepenais pielūdzējs. Viņa pašreizējo īpašumu vērtību *[[Forbes]]* ir novērtējis ar 1,3 miljardiem ASV dolāru. M. Bērnss savu bagātību un ietekmi izmanto, lai iegūtu visu, ko vēlas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''IMDb'' profils
Navid

***Navid*** () jeb ***Navid-e Elm-o San'at*** () ir Irānas Zemes novērošanas pavadonis, kas palaists 2012. gada februārī.
Tas ir trešais Irānas pavadonis, kas palaists ar savu nesējraķeti.

Pavadonis izgatavots Irānas zinātnes un tehnoloģiju universitātē (*Daneshgah Elm-o Sanat Iran*) Teherānā. Tā masa ir aptuveni 50 kg.

*Navid* palaists  00:04 UTC no Irānas teritorijas. Par startu oficiāli paziņoja 05:34 UTC. Pavadonis orbītā tika ievadīts ar nesējraķetes *Safir* jaunu modifikāciju, kurai otrā pakāpes vilce palielināta par 20 %.

Kosmiskais aparāts nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā .

## Atsauces

## Ārējās saites
* Navid-e-Elm-o-Sanat Gunter Dirk Kreb