Vīne

**Vīne** (, ) ir Austrijas galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Tā atrodas pie Donavas upes valsts austrumos. Gadsimtiem bijusi Hābsburgu impērijas galvaspilsēta. Devusi nepārvērtējamu ieguldījumu pasaules kultūrā, it sevišķi mūzikā.

Vīnē atrodas ANO Rūpnieciskās attīstības organizācijas, Naftas eksportētājvalstu organizācijas un ANO Starptautiskās atomenerģijas aģentūras galvenās mītnes.

Slavena ar klasicisma un jūgendstila arhitektūru un savām greznajām kafejnīcām.

## Vēsture
Rakstītā pilsētas vēsture sākas ar romiešu cietoksni (*castrum*), ko 1. gadsimtā nodibināja viens no leģioniem. Ap cietoksni izauga apmetne — **Vindobona** (tulkojumā — 'labs vīns') —, tomēr līdz pat 11. gadsimtam Vīne bija neliela pilsētiņa. Kad Otons I 955. gadā sakāva ungārus Lehfeldas kaujā, tika nodibināta Austrijas markgrāfiste (daļa no mūsdienu Lejasaustrijas), kuru pārvaldīja Bābelbergu dinastija. 1155. gadā Austrijas markgrāfs Heinrihs II izvēlējās Vīni par Austrijas galvaspilsētu.

Trešā Krusta kara laikā Vīnes hercogs Leopolds V sagūstīja Anglijas karali Ričardu I (Ričardu Lauvassirdi), un Vīne ieguva milzīgu izpirkuma maksu sudrabā, kas palīdzēja nostiprināt pilsētas statusu. 1221. gadā Vīne ieguva pilsētas tiesības un drīz kļuva turīga, jo atradās vairāku tirdzniecības ceļu krustojumā un kontrolēja gan Donavas tirdzniecību, gan tirdzniecību ar Venēciju. 1278. gadā Vīne nonāca toreizējā Svētās Romas impērijas imperatora Rūdolfa I no Hābsburgu dinastijas īpašumā. Hābsburgi saglabāja savu varu pār Vīni līdz pat 1918. gadam.

1365. gadā nodibināja Vīnes Universitāti. 14. un 15. gadsimtā, kad Svētā Romas impērijā dominēja Bohēmijas Luksemburgu dinastija, Vīne atradās Prāgas paēnā, tomēr 1438. gadā Hābsburgam Albertam II kļūstot par imperatoru, Vīne kļuva par Svētās Romas impērijas galvaspilsētu. 1556. gadā Vīne kļuva par impērijas centru, jo Hābsburgi ieguva arī Ungārijas un Bohēmijas kroni.

[thumb|left|250px|[Kauja par Vīni|Vīnes kauja 1683. gada 12. septembrī.]]
1529. gadā pilsētu nesekmīgi aplenca osmaņu sultāns Suleimans I Lieliskais. 1683. gadā osmaņi to darīja otrreiz (skat. Kauja par Vīni), un tikai ar poļu karaļa Jana III Sobeska palīdzību Vīnei izdevās izglābties no sultāna Mehmeda IV karaspēka, kuru kaujā vadīja lielvezīrs Mustafa Melnais pašā. Šis notikums kļuva par pagrieziena punktu Eiropas valstu cīņā pret Osmaņu impērijas ekspansiju.

Napoleona karu laikā Vīni divreiz (1805. un 1809. gados) ieņēma Napoleona karaspēks. Pēc Napoleona sakāves no 1814. līdz 1815. gadam Vīnē notika Vīnes kongress, kurā uzvarētāji lēma par jaunajām Eiropas robežām.

 Vīnē izcēlās 1848. gada revolūcija, kura bija daļa no t.s. Tautu pavasara. 19. gadsimts Vīnē bja intensīvas industrializācijas laiks. 20. gadsimta sākumā Vīne bija jūgendstila centrs. Politiskajā dzīvē viens no redzamākajiem pārstāvjiem bija pilsētas galva Karls Lugers, izteikts antisemīts un viens no Hitlera (pēc viņa paša vārdiem) iedvesmotājiem.

Pēc Austroungārijas sakāves Pirmajā pasaules karā  Vīnē tika proklamēta Vācu Austrijas (''Deutsch-Österreich'') republika. Līdz pat 1934. gadam pilsētas politikā dominēja sociāldemokrāti. 1934. gada Austrijā izcēlās pilsoņu karš starp sociāldemokrātisko Šucbundu (*Schutzbund*) un konservatīvo Heimvēru (*Heimwehr*). Vīnē notika ielu cīņas. Ar policijas un Heimvēra spēku palīdzību konservatīvais Austrijas kanclers Engelberts Dreifuss ieguva autoritāru varu, tomēr  Dreifusu atentātā nogalināja nacisti, un par Austrijas vadītāju kļuva Kurts Šušnigs.

1938. gadā pēc Anšlusa Austrija iekļāvās Vācijas sastāvā. 1938. un 1940. gados Vīnē tika noslēgtas Vīnes arbitrāžas. Pēc Vācijas sakāves Otrajā pasaules karā Austrija un arī tās galvaspilsēta Vīne, tāpat kā Vācija tika sadalīta četrās okupācijas zonās.  starp bijušajiem sabiedrotajiem Otrajā pasaules karā un Austrijas valdību tika parakstīts Austrijas valsts līgums (*Österreichischer Staatsvertrag*) par Austrijas suverenitātes atjaunošanu.

## Ievērojamākās vietas
[thumb|[Vīnes gazometri]]
* Grābena (*Graben*) — viena no ievērojamākajām ielām
* Hofburga (*Hofburg*) — Austrijas imperatoru ziemas rezidence
* Sv. Stefana katedrāle (*Stephansdom*) — Vīnes galvenā baznīca
* Šēnbrunnas pils (*Schloss Schönbrunn*) — Austrijas imperatoru vasaras rezidence
* Vīnes Pilsētas teātris (*Burgtheater*) — ievērojamākais teātris
* Vīnes Rings (*Ringstraße*) — viena no ievērojamākajām ielām
* Vīnes opera (*Wiener Staatsoper*) — viens no ievērojamākajiem operteātriem pasaulē

Wien-Graben-18-2009-gje.jpg|Grābena
Wien-Hofburg-117-Reichskanzleitrakt-2007-gje.jpg|Hofburga
Wien-Hofbibliothek-04-2005-gje.jpg|Hofburga
Wien-Stephansdom-138-innen-2007-gje.jpg|Sv. Stefana katedrāle
Wien-Schoenbrunn-104-Gartenfront-2007-gje.jpg|Šēnbrunnas pils
Wien-Burgtheater-106-2007-gje.jpg|Vīnes Pilsētas teātris
Wien-Stubenring-04-Nr1-Regierungsgebaeude-2008-gje.jpg|Vīnes Rings
Wien-Staatsoper-108-2007-gje.jpg|Vīnes opera
Wien-Staatsoper-204-2013-gje.jpg|Vīnes opera


## Skatīt arī
* Vīnē dzimušo uzskaitījums
## Atsauces

## Ārējās saites