open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nevajadzīgie ļaudis

**"Nevajadzīgie ļaudis"** ir 2008. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Māris Martinsons.

## Sižets
Filmā tiek apspēlēts mazās pasaules jēdziens, kurā tiek runāts par to, ka visi cilvēk uz Zemes ir savā starpā saistīti. Tāpat filma pieskaras iedzīvotāju emigrācijai un tiem, kuri gaida savus tuviniekus atgriežamies.

## Lomās
* Valda Bičkute
* Andrjus Mamontovs
* Kosts Smorigins
* Daļa Mihelevičūte
* Daiva Tamošūnaite-Budre
* Gelmis Naujiks

## Atsauces

## Ārējās saites
Meistara slepenā dzīve

**"Meistara slepenā dzīve"** ir 2016. gada Latvijas leļļu filma. Filmas režisors ir Jānis Cimmermanis.

## Sižets
Filma veidota par godu Latvijas leļļu kino pamatlicēja Arnoldam Burovam. FIlmā vienlaikus savijas fantāzija ar pagātnes konkrētību,
filmu fragmenti ar jaunradītām epizodēm, fotogrāfijas ar kinohronikām.

## Atsauces
Javas cekulsīlis

**Javas cekulsīlis** (*Platylophus galericulatus*) ir reti sastopams vārnu dzimtas (*Corvidae*) putns, kas ir vienīgā suga **Javas cekulsīļu ģintī** (*Platylophus*). Izdala 4 pasugas. Sugas izdzīvošanu apdraud piemērotas dzīves vides samazināšanās.

## Izplatība
Javas cekulsīlis sastopams Dienvidaustrumāzijas Zunda reģionā, kas ietver Malakas pussalu un lielākās tuvējās salas — Borneo, Javu, Sumatru, kā arī citas apkārtējās nelielās salas. Mājo subtropu un tropu mitrajos platlapu koku mežos. Galvenokārt sastopams zemienēs, bet arī kalnos līdz 1800 m virs jūras līmeņa.

Izplatības areāls plešas Malaizijā, Mjanmā, Taizemē, Borneo, Sumatrā, Javā, Indonēzijā un Brunejā.

## Izskats
thumb|left|220px|Javas cekulsīli var viegli atpazīt pēc tā izteiksmīgā, garā, vertikāli stāvošā cekula
Javas cekulsīlis ir neliels vārnu dzimtas putns ar izteiksmīgu, garu cekulu un baltiem kakla laukumiem. Tēviņš nedaudz lielāks nekā mātīte, kā arī tā cekuls nedaudz garāks kā mātītei (tēviņam apmēram 100 mm, mātītei 92&nbsp;mm). Ķermeņa garums 31—33 cm, svars 78—114 g.

Apspalvojums melns vai kanēļbrūns (atkarībā no pasugas). Malakas pussalas pasugas cekulsīlim galva un krūtis piesātināti melnas, mugura un spārni tumši brūni, pavēdere tumši pelēka. Visām pasugām kakla sānos mēnesveida balti laukumi, kā arī ap tumšajām acīm ādas gredzens ir daļēji balts (divi balti punkti). Cekula divas vidējās spalvas īpaši garas. To gali nedaudz paplatināti un viegli noliecas uz priekšu.

Melnais knābis vidēji garš, slaids, ar liektu galu. Nāsis sedz mīkstas, īsas spalviņas. Aste vidēji gara ar noapaļotu galu. Kājas melnas. Abi dzimumi izskatās vienādi. Jaunajiem putniem cekuls ir īsāks un apspalvojums oranžīgi brūns, spārnu apspalvojums raibumots.

## Ekoloģija
Javas cekulsīļi uzturas pa pāriem  vai nelielos baros, kas kopīgi barojas un, lēkājot pa koku zariem, savā stapā visu laiku sasaucas. Barojas galvenokārt ar bezmugurkaulniekiem, piemēram, vabolēm, sienāžiem, cikādēm, lapsenēm, circeņiem, tauriņiem un tūkstoškājiem.

Par ligzdošanas ieradumiem zināmi tikai daži fakti. Ligzdošanas sezona atkarībā no izplatības reģiona ir atšķirīga, kopumā no jūnija līdz martam. Veido monogāmus pārus. Kausveida ligzda vīta no zariem, no iekšpuses izklāta ar smalkām paparžu plūksnām. Tā atrodas mazāku koku augšējos zaros, apmēram 2 m augstumā. Dējumā 1—2 gaiši pelēkas vai gaiži zilzaļas olas ar sarkanbrūniem raibumiņiem.

## Sistemātika
Javas cekulsīlim ir 4 pasugas:
**Platylophus galericulatus galericulatus* — nominālpasuga, sastopams Javas salā;
**Platylophus galericulatus ardesiacus* — sastopams Malakas pussalā;
**Platylophus galericulatus coronatus* — sastopams Sumatrā un Borneo (izņemot ziemeļdaļā);
**Platylophus galericulatus lemprieri* — sastopams Borneo ziemeļos.

## Atsauces

## Ārējās saites
*IBC: Crested Jay Platylophus galericulatus
*Xeno-Canto: Crested Jay Platylophus galericulatus (Cuvier, 1816)
*ARKive: Crested jay (Platylophus galericulatus)
*Avibase: Crested Jay Platylophus galericulatus (Cuvier, 1816)
Degošais

**"Degošais"** ir 2016. gada Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Jānis Putniņš.

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir Iļja Ripss, kurš 20 gadu vecumā mēģināja sadedzināties Rīgas centrā. Šī dedzināšanās bija domāts kā protests pret Padomju okupāciju Čehoslovākijā. Pašlaik Ripss mitinās Izraēlā un tiek uzskatīts par vienu no ievērojamākajiem matemātiķiem pasaulē, kurš savā zinātniskajā darbā nepazīst robežas.

## Atsauces
Baltais zvērs

**"Baltais zvērs"** ir 2005. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Jānis Vingris.

## Sižets
Filmas darbība norisinās 2012. gadā. Valdība ir noteikusi minimālo naudas summu 30 latu apmērā, kura katram Latvijas iedzīvotājam ir jāuzglabā bankas kartē. Pēc policijas pieprasījuma iedzīvotājiem ir jāuzrāda gan šī karte, gan šī summa. Ja kāda persona nespēj uzrādīt minimālo naudas summu, viņu uzskata par ļaunprātīgu nabagu un arestē.

## Lomās
* Rūdolfs Plēpis
* Juris Bartkevičs
* Kaspars Pūce
* Ģirts Krūmiņš
* Mārcis Maņjakovs

## Atsauces
Pēdējā padomju filma

**"Pēdējā padomju filma"** ir 2003. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Aleksandrs Hāns.

## Sižets
Bruklinas rakstnieks Džons F. Romanovs atklāj patiesību par saviem radiem. Viņi, iespējams, bijuši ietekmīgi Krievijas revolūcijas darbinieki.

## Lomās
* Dzintars Belogrudovs
* Jevgeņija Krjukova
* Voldemārs Karpačs
* Igors Klāss
* Larisa Tartunova
* Ints Burāns
* Juris Kalniņš

## Atsauces
Laiks, kura nav. Mihails Tāls

**"Laiks, kura nav. Mihails Tāls"** ir 2016. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Jānis Vingris.

## Sižets
Filmā tiek apskatīta šahista Mihaila Tāla dzīve. Pēc tam, kad Tāls 23 gadu vecumā izcīna pasaules čempiona titulu šahā, viņam slimnīcā tiek uzstādīta nāvējoša diagnoze. Ārsti apgalvo, ka viņam atlicis dzīvot tikai gadu. Tomēr, neraugoties ne uz ko, Mihails Tāls pēc diagnozes uzstādīšanas nodzīvo vēl 40 gadus.

## Atsauces
Ģenerālplāns

**"Ģenerālplāns"** ir 2016. gadā izdota Latvijas filma, kas veidota sadarbībā ar Lietuvu un Igauniju. Filmas režisors ir Juris Pakalniņš.

## Sižets
Filma tika veidota kā pētījums par metodēm, kuras Krievija izmanto mūsdienās, lai izcīnītu uzvaru informācijas karā.

## Atsauces
Savējie sapratīs. Sešdesmitie. Sākums

**"Savējie sapratīs. Sešdesmitie. Sākums"** ir 2015. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisori bija Mareks Bērents un Kristians Luhaers.

## Sižets
Padomju Savienība ilgi centās apkarot rokmūziku, jo uzskatīja, ka tā ir "pūstošā kapitālisma degradācijas auglis un imperiālistu radīts ierocis, lai diskreditētu Padomju valsts sabiedrisko iekārtu". Par spīti tam, roks iekaroja PSRS jauniešu sirdis. Dziesmu tekstos tika iekodēts protests pret pastāvošo kārtību, tomēr tai pašā laikā šie teksti šķita nevainīgi. Pateicoties rokmūzikai, tika veicināts vienotības gars un nacionālās pašapziņas atdzimšana.

## Atsauces
Kā Lupatiņi slēpās

**"Kā Lupatiņi slēpās"** ir 2015. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Edmunds Jansons.

## Sižets
Kamēr Lakatiņš lasa bilžu grāmatu, pārējie mājās trokšņo. Tāpēc Lakatiņš paslēpjas, lai troksnis netraucētu viņam lasīt. Vēlāk pārējie Lupatiņi izdomā spēlēt paslēpes un izrādās, ka Lakatiņš ir noslēpies vislabāk.

## Atsauces
Laimes formula

**"Laimes formula"** ir 2015. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Antra Cilinska.

## Sižets
*Kā būt laimīgam?* *Kā kļūt veselam?* *Kur gūt iedvesmu?* Uz šiem jautājumiem katrs mēģina atbildēt citādāk. Viens brauc ceļojumos, bet otrs - zināšanas smeļas žurnālos un grāmatās. Tomēr bieži cilvēki sagaida, ka laime viņiem tiks pienesta klāt. Šajā filmā tiek stāstīts par tiem, kuri ir atraduši savu laimes formulu.

## Atsauces
Īvāns (filma)

**"Īvāns"** ir 2015. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Andrejs Verhoustinskis.

## Sižets
Filma stāsta par Daini Īvānu - cilvēku, kurš savā ziņā simbolizē mūsdienu Latvijas vēsturi.

## Atsauces
Dubultie svešinieki

**"Dubultie svešinieki"** ir 2015. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Uģis Olte.

## Sižets
Filmētājs no Ziemeļiem un fotogrāfe no Dienvidiem kopā dodas uz kādu svešu zemi. Tur mīt cilvēki, kuri ir vēstures nogurdināti. Laiks šajā vietā tiecas sastingt.

## Atsauces
Ronalds Matarita

**Ronalds Matarita** (; dzimis ) ir Kostarikas futbolists, aizsargs, Kostarikas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Kostarikas kluba *[[Liga Deportiva Alajuelense|Alajuelense]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Mans tēvs baņķieris

**"Mans tēvs baņķieris"** ir 2015. gadā izdota dokumentāla Latvijas filma. Filmas režisore ir Ieva Ozoliņa.

## Sižets
Režisore savā filmā pēta 20. gadsimta 90. gadu notikumus Latvijā, kuru laikā viņas tēvs Boriss Osipovs, bankrotējušās bankas "Topbanka" prezidents, pazūd bez vēsts. "Interpola" meklēšanā viņš ir vairāk nekā 16 gadus. Kādu dienu pienāk ziņas, ka kāds vīrietis, kura personas dati sakrīt ar meklējamā vīrieša personas datiem, ir pieteicies psihiatriskajā klīnikā Kualalumpurā.

## Atsauces
Selso Borhess

**Selso Borhess Mora** (; dzimis ) ir Kostarikas futbolists, pussargs, Kostarikas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Kostarikas kluba ''Alajuelense'' sastāvā.

## Ārējās saites
Čristjans Bolanjoss

**Čristjans Bolanjoss Navarro** (; dzimis ) ir bijušais Kostarikas futbolists, pussargs, Kostarikas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**København**

* Dānijas Superlīga: 2010–11, 2012–13
* Dānijas kauss: 2011–12

## Ārējās saites
Rodnijs Volless

**Rodnijs Volless** (; dzimis ) ir bijušais Kostarikas futbolists, pussargs, Kostarikas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Portland Timbers**

* MLS kauss: 2015

## Ārējās saites
Marko Urenja

**Marko Danilo Urenja Porrass** (; dzimis ) ir Kostarikas futbolists, uzbrucējs, Kostarikas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Kostarikas kluba ''Cartaginés'' sastāvā.

## Ārējās saites
Johans Venegass

**Johans Alberto Venegas Uljoa** (; dzimis ) ir Kostarikas futbolists, uzbrucējs, Kostarikas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Kostrarikas *[[A.D. Guanacasteca|Guanacasteca]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Čau, Rasma!

**"Čau, Rasma!"** ir 2015. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Latviešiem dažreiz ir aktuāls jautājums - kāpēc igauņi dzīvo tik labi? Tāpat latviešus interesē, no kurienes igauņiem, piemēram, velosipēdi vai šujmašīnas. Vai gadījumā šīm mantām nav saistība ar latviešu kuģi "Rasma", kas nogrima pie Igaunijas?

## Atsauces
Nedzirdams

**"Nedzirdams"** ir 2015. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Gints Zilbalodis.

## Sižets
Kāds trompetists reiz kļuvis kurls un vairs nav spējīgs samierināties ar dzīvi pēc šī notikuma.

## Atsauces
Uģis Olte

**Uģis Olte** (dzimis ) ir latviešu kinorežisors un kinoscenārists. Pazīstams kā viens no dokumentālās filmas  "Atbrīvošanas diena" režisoriem. Šī filma ieguva četras Lielā Kristapa balvas 2017. gadā.

1999. gadā beidzis Ērgļu vidusskolu. No 1992. līdz 1995. gadam mācījies Ērgļu mākslas skolā. 2003. gadā absolvējis Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultātes Komunikācijas zinātnes nodaļu. 2000. gadā sācis strādāt Vides filmu studijā. Ir Klipu filmu darbnīcas īpašnieks. Ir veidojis vairākus TV raidījumus, kā arī strādājis pie vairākām filmām un īsfilmām.

Viņa vecākais brālis Māris Olte ir biologs, žurnālists un raidījumu vadītājs.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Daiga Mazvērsīte

**Daiga Mazvērsīte** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu muzikoloģe un žurnāliste.

## Biogrāfija
D. Mazvērsīte 1984. gadā beigusi J. Mediņa mūzikas koledžu. 1989. gadā beigusi Latvijas Valsts konservatoriju muzikoloģijas specialitātē (vēlāk diploms pielīdzināts maģistra grādam).

Kopš 1986. gada publicējusi daudz rakstu, recenziju un interviju ar mūziķiem. Strādā Latvijas radio, kur vada latviešu populārās mūzikas raidījumus. Veidojusi latviešu populārās mūzikas vēstures raidījumus "Latvju roks no A līdz Z" (kopā ar Gunāru Freidenfeldu), "Dzīves ritmi mūzikā" un "No putekļainā plaukta".

Sarakstījusi vairākas ar mūziku saistītas grāmatas, tai skaitā grāmatas par grupu "Jumprava", komponistu Raimondu Paulu un dziedātāju Ievu Akurateri.

## Bibliogrāfija
* *Pieskāriens: Raimonds Pauls un latviešu mūzikas kultūra*. Rīga: Madris, 2006. 
* *Jumprava. Leģendārās rokgrupas dzīvesstāsts.* Rīga: Atēna, 2006.
* *Manai tautai. Ieva Akuratere* [kopā ar I. Akurateri un A. Aizpurieti]. Rīga: Pētergailis, 2007.
* *Pusvārdā. Jānis Zābers*. Rīga: Mansards, 2010. 
* *No vienas ligzdas: bērnu vokālais ansamblis "Dzeguzīte"*. Rīga: Jumava, 2013.
* *Elga Īgenberga. Dzīves riču-raču*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2014.
* *Jānim Peteram 75* [jubilejas koncertam veltīts izdevums]. Rīga: Lauku Avīze, 2014.
* *Uldis Stabulnieks. Tik un tā*. Rīga: Lauku Avīze, 2015.
* *Mans draugs Mārtiņš Freimanis*. Rīga: MicRec, 2018.
* *Melnbaltās dziesmas: no Alfrēda Vintera līdz Zigfrīdam Račiņam*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2020.
* *Melnbaltās dziesmas 2: lielo orķestru ēru nomaina vokāli instrumentālie ansambļi*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2021.
* *Melnbaltās dziesmas 2: ar roka zāģi*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2024.

## Atsauces
Oāze (filma)

**"Oāze"** ir 2017. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Gints Zilbalodis.

## Sižets
Kādu dienu zēns pamostas tuksnesī blakus avarējušai lidmašīnai. No lidmašīnas vraka parādās kāds briesmonis, kurš sāk zēnu vajāt. Vienīgā vieta, kur patverties, ir oāze. Tomēr ar laiku zēnu oāzē sāk mocīt vientulība. Vienu dienu zēns atrod pamestu putniņu, kuram viņš iemāca lidot. Pēc kāda laika abi ir gatavi doties pasaulē.

## Atsauces
Vārpa — apsolītā zeme

**"Vārpa – apsolītā zeme"** ir 2017. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Bruno Aščuks.

## Sižets
Filmā tiek sekots līdzi latviešu baptistu izceļošanai uz Brazīliju 20. gadsimta 20. gadu sākumā.

Pravieši tajā laikā Brazīliju bija pasludinājuši par apsolīto zemi, kur iespējams sagaidīt pasaules galu un Jēzus Kristus otrreizējo atnākšanu. Viņuprāt, tieši tur izredzēto tautu paraus debesīs. Pēc tam, kad tas viss nepiepildījās, ekstrēmākie izceļotāji izveidoja kristīgu kopienu, kura nokļuva mūža mežu neapskaužamajos apstākļos.

Filmā tiek parādīta sarežģītā iedzīvošanās Brazīlijā, kuru atklāj aculiecinieku stāsti. Dzīve ciemā "Vārpa" tiek parādīta ar vēsturisku fotogrāfiju, dokumentu un dzīvesstāstu palīdzību.

## Atsauces
Tukšās zemes ritmi

**"Tukšās zemes ritmi"** ir 2015. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisori ir Reinis Spaile un Mārtiņš Groza.

## Sižets
14 gadus vecs zēns Arvīds dzīvo mazā lauku ciematā, kurš viņš laiku aizpilda, kaļot nākotnes plānus ar draugu Klāvu. Rīta skrējiena laikā Arvīds neapzināti kļūst par liecinieku savas mežonīgās dabas izpausmei. Arvīdam ir jāpieņem lēmums - pakļauties apkārtējo spiedienam vai uzņemties atbildību par savu rīcību un tās sekām.

## Atsauces
Kā Lupatiņi kārtoja māju

**"Kā Lupatiņi kārtoja māju"** ir 2015. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Edmunds Jansons.

## Sižets
Lupatiņu istabā ir liela nekārtība. Kaķim rodas ideja veikt pavasara tīrīšanu. Mājas kārtošanas procesā Lupatiņi meklē katras lietas atrašanās vietu.

## Atsauces
2018. gada ziemas olimpisko un paraolimpisko spēļu norises vietas

thumbnail|300px|2018. gada ziemas olimpisko spēļu sacensību norises vietas Kanvondo provincē (vietu nosaukumi angļu valodā)

2018. gada ziemas olimpisko un paraolimpiskās spēlēs notika Dienvidkorejas apgabalā Phjončhanā. Viens no galvenajiem norises vietu galvenajām vadlīnijām bija kompaktums. Spēles tika rīkotas divās galvenajās vietās — Alpensijas kūrortā (āra sporta veidi) Phjončanā un Kanninas pilsētā (iekštelpu sporta veidi), kā arī divās atsevišķās kalnu vietās.

Phjončhanas ziemas olimpiskās spēles notika 13 sacensības vietās, no kurām sešas bija pilnīgi no jauna uzbūvētas.

## Phjončhanas kalnu grupa
### Alphensijas kūrorts

### Atsevišķās norises vietas

## Kanninas piekrastes grupa

## Skatīt arī
* 2018. gada ziemas olimpiskās spēles
* 2018. gada ziemas paraolimpiskās spēles

## Atsauces
Džordžs Maklelans

**Džordžs Brintons Maklelans** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu inženieris, politiķis un virsnieks, kurš plašāk pazīstams ar savu militāro dienestu Amerikas pilsoņu kara (1861—1865) laikā, kalpojot par vienu no Savienības jeb Ziemeļu štatu ģenerāļiem cīņā pret Konfederācijas spēkiem karadarbības pirmajos gados.

Laika posmā no 1861. gada jūlija līdz 1862. gada novembrim Maklelans kalpoja par jaunizveidotās Potomakas armijas virspavēlnieku, kuras galvenais uzdevums bija aizsargāt Savienības galvaspilsētu Vašingtonu un uzbrukuma gadījumā stāties pretī Konfederācijas spēku izvietotajai Ziemeļvirdžīnijas armijai, kas Potomakas upes reģionā bija tās galvenais pretinieks. Lai gan Maklelanam piemita labas organizatoriskās spējas un popularitāte karavīru vidū, viņa lielākā vājība bija pārlieku lielā piesardzība kaujas laukā. Maklelans regulāri pārvērtēja ienaidnieka pieejamos spēkus, kas tādējādi bieži vien beidzās ar to, ka tika palaistas garām labas un izdevīgas iespējas sakaut daudz mazāko Ziemeļvirdžīnijas armiju atklātā kaujas laukā.

1864. gadā Maklelans kā Demokrātiskās partijas pārstāvis centās startēt prezidenta vēlēšanās, kurās solīja saglabāt Savienības vienotību, taču pretēji Republikāniskās partijas kandidātam Abrahamam Linkolnam atbalstīja Dienvidu štatu tiesības uz verdzības sistēmas saglabāšanu un gala rezultātā tika sakauts. Tomēr pēc pilsoņu kara no 1878. līdz 1881. gadam Maklelanam izdevās kļūt par 24. Ņūdžersijas štata gubernatoru. Savas dzīves nobeigumā Maklelans nodevās rakstniecībai, sarakstīdams savus pēckara memuārus, aizstāvot savu pozīciju un pieņemtos lēmumus Amerikas pilsoņu kara laikā.

## Kultūrā
[thumb|Džordža Maklelana piemineklis [Vašingtona|Vašingtonā, ASV]]
Džordžs Maklelans tiek pieminēts amerikāņu mūziķa Deivida Kinkeida (*David Kincaid*) dziesmā *The Irish Volunteer*, kas tika sacerēta jau Amerikas pilsoņu kara laikā, taču izdota vien 1998. gadā. Dziesmā tiek stāstīts par īru izcelsmes imigrantu varonību Ziemeļu štatu pusē. Lai gan dziesmā Maklelans tiek pieminēts kā "drosmīgs ģenerālis, kuru armija augstu godā", lielākā daļa mūsdienu vēsturnieku viņu vērtē samērā pretrunīgi.

Tāpat par godu Maklelana militārajam dienestam pilsoņu kara laikā ASV galvaspilsētā Vašingtonā atrodas piemineklis, kas oficiāli tika uzstādīts 1907. gadā.

## Skatīt arī
* Amerikas pilsoņu karš

## Atsauces

## Ārējās saites
Laura Rizoto

**Laura Rizoto** (, pilnajā vārdā **Laura di Karvaļu Rizoto** (*Laura de Carvalho Rizzotto*); dzimusi  Riodežaneiro, Brazīlijā) ir latviešu izcelsmes brazīliešu dziedātāja un dziesmu autore.

Dziedātāja piedalījās Latvijas nacionālajā atlasē 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursam Supernova 2018 ar dziesmu *[[Funny Girl (dziesma)|Funny Girl]]*, viņa piedalījās 3. pusfinālā un tajā ieguva 1. vietu. Viņa uzvarēja arī Supernovas finālā un pārstāvēja Latviju 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē, kur viņa nekvalificējās finālam, iegūstot 12. vietu ar 106 punktiem.

## Biogrāfija
Lauras māte ir portugāļu izcelsmes brazīliete, bet tēvs ir latviešu izcelsmes, un viņa māte ir dzimusi Liepājā Herberta Cukura ģimenē un augusi Rīgā.

Savu pirmo melodiju Laura sarakstīja 11 gadu vecumā. Kopš tā laika dziedātāja ir uzrakstījusi un publicējusi vairāk nekā 100 savu dziesmu.

Dziedātājas karjeru Laura sāka 15 gadu vecumā savā dzimtajā pilsētā — Riodežaneiro, Brazīlijā. Savu pirmo ierakstu līgumu viņa noslēdza ar kompāniju *[[Universal Music Group|Universal Music]] Brazil*, kuras paspārnē 2011. gadā iznāca Lauras pirmais albums *[[Made in Rio]]*. Drīz pēc tam viņa ieguva stipendiju, lai iestātos ''Berklee'' mūzikas koledžā un pārceltos uz Bostonu, ASV.

ASV Laura uzstājās vairākos festivālos un dažādos mūzikas notikumos. Vēlāk viņa pārcēlās uz Losandželosu, kur ierakstīja savu otro studijas albumu *[[Reason to Stay]].* 2015. gadā viņa devās uz Ņujorku, lai apmeklētu Kolumbijas Universitātes maģistra mūzikas programmu, kuru pabeidza 2017. gada maijā.

2016. gadā pēc *[[Sony Music Entertainment|Sony Music]]* piedāvājuma Laura strādāja par Dženiferes Lopesas vokālo skolotāju portugāļu valodā. Pašlaik Laura strādā pie savas trīs mazalbumu sērijas *[[Precious Stones]]*. Viņas jaunākais singls ir *[[Bonjour]]* no 2017. gadā izlaistā mazalbuma *[[Ruby (mazalbums)|Ruby]]* ("Rubīns"). Otrs mazalbums būs *[[Amber]]* ("Dzintars"), kas parādīs Lauras latviešu saknes. Mazalbuma populārākā dziesma ir *[[Funny Girl (dziesma)|Funny Girl]]*, ar kuru viņa piedalījās Latvijas nacionālajā atlasē 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursam Portugālē un pārstāvēja tajā Latviju, taču nekvalificējās finālam.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

### Mazalbumi

### Singli

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Igaunijas Valsts vecākais

[thumb|300px|Igaunijas Valsts vecākais [Jiri Jāksons sagaida Latvijas Valsts prezidentu Jāni Čaksti Tallinā 1925. gada 23. februārī.]]
**Igaunijas Valsts vecākais** () bija Igaunijas valsts un valdības vadītāja nosaukums no 1920. gada, kad Igaunijas Satversmes sapulce 2. jūlijā pieņēma "Igaunijas Republikas konstitūcijas ieviešanas un Rīgikogu vēlēšanu, referenduma un tautas iniciatīvas likumu". Tas noteica, ka Igaunijas valdība sastāv no parlamenta vēlētiem ministriem un Valsts vecākā, kura pienākumos ietilpst Igaunijas Republikas pārstāvēšana un valdības darbības vadīšana.  
Tātad Igaunijas Valsts vecākais pildīja gan Ministru prezidenta, gan arī valsts galvas funkcijas, reprezentējot valsti iekšzemē un ārzemēs. Dažādās valodās viņa nosaukuma oficiālais tulkojums bija atšķirīgs (, , , ).

Pēc nacionālistiskās vabsu kustības ierosinājuma 1933. gadā oktobrī ar Igaunijas vēlētāju vairākuma atbalstu tika radikāli grozīta konstitūcija, kas deva Valsts vecākajam plašas pilnvaras un ierobežoja parlamenta un valdības neatkarību. Nākamajā gadā bija jānotiek Valsts vecākā vēlēšanām, kurās vabsu kustība cerēja uz sava kandidāta uzvaru, tomēr 1934. gada 12. martā Konstantīns Petss kopā ar ģenerāli Laidoneru un citiem sazvērniekiem veica valsts apvērsumu, kura rezultātā valstī tika ieviests ārkārtas stāvoklis. Politiskās partijas tika aizliegtas un mediji tika pakļauti cenzūrai. Līdz ar jauniem grozījumiem konstitūcijā K. Petss 1937. gadā kļuva par Igaunijas prezidentu - reģentu, bet 1938. gadā par pirmo Igaunijas prezidentu. Valdības vadītājus atsāka dēvēt par Igaunijas premjerministriem.

## Valsts vecāko uzskaitījums

## Atsauces

## Skatīt arī
* Igaunijas premjerministru uzskaitījums

## Ārējās saites
* Igaunijas prezidenta oficiālā mājaslapa
Baltā grāmata

**Baltā grāmata** () ir oficiāls rakstisks dokuments, kas ir viens no sekojošajiem:
* varas iestāžu ziņojums, kas apraksta to politiku;
* skaidrojošais dokuments korporatīviem klientiem;
* oficiāla dokumentācija, kas satur risinājuma aprakstu;
* dokuments, kas apraksta jaunu tehnoloģiju vai algoritmu.

Pēdējās divās nozīmēs to mēdz dēvēt arī par **tehnisko dokumentu**.

Šādus dokumentus mēdz izmantot lēmumu pieņemšanai.

Dažkārt pirms baltās grāmatas tiek publicēta zaļā grāmata, kas uzskatāma par priekšlikumu vai konsultatīvu, nevis galīgu un saistošu, dokumentu.

## Atsauces
Baltā grāmata (nozīmju atdalīšana)

**Baltā grāmata** var būt:
* Baltā grāmata — dokumenta veids;
* Baltā grāmata (Jānis Jaunsudrabiņš) — Jāņa Jaunsudrabiņa tēlojumu apkopojums.

## Skatīt arī
* Melnā grāmata
Biržas kods

**Biržas kods** jeb **akcijas kods** ir īsa publiska uzņēmuma vai finanšu instrumenta abreviatūra, kas tiek lietota biržās. Katrs unikālais kods sastāv no skaitļiem, burtiem, vai abiem, piemēram, SAF Tehnikas biržas kods *[[Nasdaq Riga]]* biržā ir SAF1R.

Katrai no pasaules fondu biržām ir sava kodu sistēma. ASV un Eiropas biržās parasti tiek izmantoti kodi, kuri satur 3–4 burtus, kas bieži apzīmē uzņēmuma nosaukumu, piemēram, ASV *[[Nasdaq]]* biržā Alphabet Inc biržas kods ir GOOG un Apple Inc – AAPL. Āzijā akciju kodi lielākoties ir ciparu sērijas, piemēram, HSBC Honkongas fondu biržā tiek apzīmēts ar ciparu virkni 0005.

Daži biržas kodi satur noderīgu informāciju par pieejamajiem vērtspapīriem. Piemēram, Nasdaq biržas parasti ir 4 burti, bet dažkārt tiem ir arī 5. burts, kas sniedz sīkāku informāciju par konkrēto akciju, piemēram, J nozīmē, ka akcijām ir balsstiesības, un Q nozīmē, ka uzņēmums iepriekš ir pasludināts par maksātnespējīgu.

## Atsauces
Sičuaņas bēdrozis

**Sičuaņas bēdrozis** (*Perisoreus internigrans*) ir neliela auguma vārnu dzimtas (*Corvidae*) endēma Ķīnas putnu suga. Ģeogrāfisko variāciju nav. Sugas izdzīvošanu apdraud piemērotas dzīves vides samazināsanās.

## Izplatība
Sičuaņas bēdrozis izplatīts Ķīnas centrālās daļas rietumos — Tibetas austrumos, Cjinhai provincē, Gansu provinces dienvidos un Sičuaņas rietumos. Lai arī izplatības areāls ir samērā liels, populācija sadrumstalota un neliela.

## Izskats
Sičuaņas bēdrozis ir neliels vārnu dzimtas putns ar garu asti un īsu, spēcīgu knābi. Tēviņš ir nedaudz lielāks nekā mātīte. Ķermeņa garums apmēram 30 cm, svars 92—123 g.

Sičuaņas bēdrozis ir viens no vismazāk pētītajiem vārnu dzimtas putniem. Apspalvojums pelnu pelēks, galva melna. Kājas pelēkas, knābis gaiši pelēks, gandrīz balts un koši kontrastē ar tumši pelēko apspalvojumu. Apmēram trešdaļai novēroto putnu uz spārniem bija balta šķērsjosla. Iespējams, tā attīstās, putniem kļūstot vecākiem.

## Uzvedība un barība
Sičuaņas bēdrozis galvenokārt sastopams augstkalnos 3000—4270 m virs jūras līmeņa. Mājo sausos egļu mežos, arī jauktos mežos ar balteglēm un rododendriem. Šajos mežos parasti tikpat kā nav pameža. Pēdējos 30—40 gados lielākā daļa šo mežu izcirsta, tādēļ sugas izdzīvošana ir apdraudēta.

Rudenī bēdroži veido nelielus baros, kuros ir 5—6 īpatņi, bet reizēm pat vairāk kā 10 īpatņi. Barojas ar bezmugurkaulniekiem, augļiem un čiekuru sēklām. Barību meklē koku zaros, rūpīgi pārskatot katru mizas plaisiņu.

## Ligzdošana
Ligzdošanas sezona sākas agri pavasarī — martā vai aprīlī, kad mežus vēl klāj sniegs. Sičuaņas bēdrozim raksturīga kooperatīvā mazuļu audzināšana. Grupā (apmēram 3—4 īpatņi) ir tikai viens dzimumbriedumu sasniedzis pāris, pārējie palīdz barot mazuļus, kā arī jaunos putnus, kas tikko atstājuši ligzdu.

Ligzda masīva žagaru platforma, kas novietota uz zara, tuvu pie koka stumbra. Atrodas egļu augšējos zaros, noslēpta skatienam (apmēram 15 m augstumā). Dējumā 3 olas. Inkubācijas periods ilgst apmēram 22 dienas. Perē tikai mātīte, bet tēviņš to baro. Palīgi to nedara. Mazuļi ligzdu atstāj apmēram 25 dienu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*ARKive: Sichuan jay (Perisoreus internigrans)
*IBC: Sichuan Jay   Perisoreus internigrans
*Avibase: Sichuan Jay Perisoreus internigrans (Thayer & Bangs, 1912)
*Xeno-Canto: Sichuan Jay Perisoreus internigrans (Thayer & Bangs, 1912)
Vēsā mierā

**"Vēsā mierā"** ir 2015. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Didzis Eglītis.

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir autobūvētājs Andris Dambis. Viņu var nosaukt par dzīvu autosporta leģendu, kurš pazīstams ar pirmo bezceļa auto un ar pirmo elektrisko auto, kas piedalījies Dakaras rallijā.

## Atsauces
Laiks iet

**"Laiks iet"** ir 2015. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Ivo Briedis.

## Sižets
Vējš pie kādas loga rūts pielipina zīmīti ar vārdiem "Laiks iet". Šie vārdi iedvesmu vientuļu vīru iet uz pilsētu. Tomēr ir kāds, kurš viņam neļauj pamest istabu.

## Atsauces
Tie, kas uzdrošinās

**"Tie, kas uzdrošinās"** ir 2015. gadā izdota Islandes, Latvijas, Igaunijas un Lietuvas filma.

## Sižets
Stāsts par Islandes ārlietu ministru Hannibalssonu, kurš lika lielajām Rietumu valstīm ieklausīties Baltijas valstīs un viņu lūgumos pēc neatkarības.

## Atsauces
Dieva putniņi

**"Dieva putniņi"** ir 2015. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Dzintra Geka-Vaska.

## Sižets
Otrā pasaules kara beigās vairāk nekā 150 000 cilvēkiem bija jādodas bēgļu gaitās. Visiem šiem cilvēkiem jau bija "baigā gada" šausmu pieredze.

## Atsauces
Tornis (filma)

**"Tornis"** ir 2015. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Jānis Cimmermanis.

## Sižets
Japāņu tūristi ir ieradušies Itālijā, lai redzētu slaveno Pizas torni. Viņiem pievienojies arī pensionārs no Latvijas. Ekskursijas laikā tornis sāk krakšķēt; tūristi metas torni turēt. Viņu pūles iekļūst pasaules ziņās. Šīs ziņas ierauga arī "Avārijas brigāde", kura dodas glābt torni un Latvijas tūristu. Tomēr no viņu darba labāk nekļūst...

## Atsauces
Ausma (filma)

**"Ausma"** ir 2015. gadā izdota Latvijas, Polijas un Igaunijas filma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Padomju laikos bija populārs stāsts par Pavļiku Morozovu. Viņš čekai nodeva savu tēvu, kurš nebija apmierināts ar padomju varu. Par to Pavļiku nogalināja viņa paša ģimene.

Filmas sižets norisinās 75 gadus pēc Pavļika Morozova stāsta. Mazs zēns, vārdā Jānis, dzīvo padomju Latvijā, kolhozā "Ausma". Viņa tēvs ir padomju varas pretinieks, kurš plāno sazvērestību. Jānis nodod savu tēvu, kurš vēlāk viņam atriebjas. Kurš šajā stāstā ir labais, bet kurš — sliktais?

## Lomās
* Vilis Daudziņš
* Andris Keišs
* Antons Georgs Grauds
* Liena Šmukste
* Viktors Zborovskis

## Atsauces

## Ārējās saites
Ukraiņu šerifi

**"Ukraiņu šerifi"** ir 2015. gadā izdota Latvijas, Vācijas un Ukrainas kopražota filma. Filmas režisors ir Romans Bondarčuks.

## Sižets
Steidzoties uz kārtējo izsaukumu, pa Starazburivkas ciemu Dienvidukrainā brauc divi šerifi. Austrumukrainā notiek karš, bet ciemā sāk plosīties šķeltnieki. Ciema galva nezaudē ticību līdzpilsoņos. Arī šerifi nepadodas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marsietis (animācijas filma)

**"Marsietis"** ir 2015. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Nils Skapāns.

## Sižets
Kāds puika spēļu automātā laimē rotaļmarsieti. Pēc šī laimesta iegūšanas viņam sākas cīnīties ar veselu marsiešu baru.

## Atsauces
Žurnāla Sight & Sound 50 visu laiku labākās filmas

**Žurnāla ''Sight & Sound'' 50 visu laiku labākās filmas** ir saskaņā ar britu žurnāla *[[Sight & Sound]]* veiktajām aptaujām sastādīts labāko filmu saraksts.

Britu Filmu institūta izdotais žurnāls *Sight & Sound* kopš 1952. gada ik pēc desmit gadiem publicē labāko filmu sarakstu. Pēdējais saraksts izdots 2022. gadā. Aptaujas rezultātā publicēts "kritiķu balsojums", kas pamatā balstījās uz 1639 kritiķu, programmētāju, akadēmiķu un filmu izplatītāju balsojumu, kā arī "režisoru balsojums", kas atspoguļoja 480 filmu režisoru un producentu balsojumu.

## 50 visu laiku labākās filmas (2022. gada "kritiķu balsojums")
thumb|409x409px|Filmas "Vertigo" plakāts
thumb|410x410px|Filmas "Žannas d'Arkas ciešanas" plakāts
thumb|371x371px|Filmas "Pilsonis Keins"" plakāts

## 50 visu laiku labākās filmas (2022. gada "režisoru balsojums")

## Atsauces
Hadims N'Diaje

**Seriņe Hadims N'Diaje** (*Serigne Khadim N'Diaye*; dzimis ) ir Senegālas futbolists, vārtsargs, Senegālas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2014. gada spēlē Gvinejas Nacionālā čempionāta kluba Horoya AC sastāvā.

## Ārējās saites
Kara Mbodžs

**Seriņe Mdu Kara Mbodžs** (*Serigne Modou Kara Mbodj*; dzimis ) ir Senegālas futbolists, aizsargs, Senegālas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Genk**

* Beļģijas kauss: 2012–13

**Anderlecht**

* Beļģijas Pro līga: 2016–17
* Beļģijas Superkauss: 2017

## Ārējās saites
Meža sargi

**"Meža sargi"** ir 2015. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Māris Brinkmanis.

## Sižets
Mežsargs apgaitas laikā atrod mežā atstātus atkritumus, par kuriem nepatīkami pārsteigti ir arī viņa mājdzīvnieki. Nākamajā reizē nejauko piemēslotāju izdodas pieķert. Tomēr mežsargs ir vecs vīrs un viņa bise ir pielādēta vienīgi ar korķi, tāpēc neko nevar darīt. Piemēslotājs līdz ar to turpina savas izdarības. Mājdzīvnieki apvienojas ar meža zvēriem, lai palīdzētu mežsargam. Viņiem izdodas gan iztīrīt mežu, gan ielikt piemēslotāju aiz restēm.

## Atsauces
Notikums Kālija parkā

**"Notikums Kālija parkā"** ir 2015. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Pēteris Ķimelis.

## Sižets
Filma ir stāsts par diviem brāļiem un viņu attiecībām, kā arī uzticēšanos, nodevību, draudzību un bailēm.

## Lomās
* Toms Treinis
* Uga Lūsis
* Kristīne Vītola
* Ģirts Lukevics
* Krista Štrausa
* Artūrs Čukurs

## Atsauces
Katrīna Neiburga

**Katrīna Neiburga** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu māksliniece un scenogrāfe.

## Biogrāfija
Katrīna Neiburga ir rakstnieces Andras Neiburgas un mākslinieka Andra Brežes meita. Ieguvusi maģistra grādu Latvijas Mākslas akadēmijas Vizuālās komunikācijas nodaļā (2002). Veidojusi instalācijas un videomākslas darbus. Piedalījusies vairākās grupu izstādēs, tai skaitā Sidnejas biennālē Austrālijā (2006), Ziemeļvalstu *Ars Fennica* balvas mākslā nominantu izstādē *[[Kumu mākslas muzejs|Kumu]]* muzejā Tallinā (Igaunijā, 2009). Veido instalācijas, gaismas un video projekcijas, scenogrāfiju un video operas un teātra iestudējumiem, kā arī koncertiem.

Darbi scenogrāfijā: Latvijas Nacionālajā operā — R. Vāgnera "Klīstošais holandietis" (2003), P. Čaikovska "Jevgēņijs Oņegins" (2011), A. Dzenīša "Dauka" (2012), Dž. Pučīni "Manona Lesko" (2015); Jaunajā Rīgas teātrī — A. Neiburgas "Stum, stum" (2014), M. Zālītes "Pilna Māras istabiņa" (2016); M. Čehova Rīgas Krievu teātrī — B. Brehta "Krietnais cilvēks no Sečuanas" (2017).

2008. gadā ieguvusi Purvīša balvu mākslā.

2015. gadā kopā ar dzīvesbiedru mākslinieku Andri Eglīti veidojusi Latvijas ekspozīciju 56. Venēcijas mākslas biennālē "Armpit" ("Paduse").

## Cenzūra
2008. gada 1. februārī Valsts Policija uzsāka kriminālprocesu par bērna kailfoto izmantošanu Katrīnas Neiburgas veidotā Latvijas Nacionālās operas izrādes «Leļļu opera» reklāmā, kur kā Pinokio tēls tika izmantots kails puisēns. LNO nolēma mainīt reklāmas māksliniecisko risinājumu, bet portāls Delfi pēc policijas pieprasījuma ilustrāciju izdzēsa. Kriminālprocesu izbeidza pēc četriem gadiem noziedzīga nodarījuma trūkuma dēļ.

## Literatūra
* Elīna Sproģe. *Katrīna Neiburga*. Rīga: Neputns, 2015.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Katrīna Neiburga izrades.lv
Zaķu lielā diena

**"Zaķu lielā diena"** ir 2015. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisore ir Dace Rīdūze.

## Sižets
Zaķēns, kurš pēc dabas ir slinks, kādā pavasara rītā piedzīvo nepatīkamu pārsteigumu - viņa mājās sākusies pēkšņa rosība. Zaķēns tiek gan iztraucēts no miega, gan iesaistīts dažādu uzdevumu veikšanā. Došanās uz vistu kūti kļūst par bīstamu piedzīvojumu. Lai izglābtu Lieldienas, garausim jāpārvar savas bailes un slinkums, kā arī jānotic saules zaķa klātbūtnei.

## Atsauces
Ručs un Norie

**"Ručs un Norie"** ir 2015. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Ināra Kolmane.

## Sižets
Norie Tsuruta, antropoloģijas maģistratūras studente no Japānas, ierodas Latvijā. Viņas mērķis šeit ir rakstīt maģistra darbu par suitu novadu. Novadā viņa satiek vienu no vecākajām suitu sievām — Mariju Steimani, sauktu par Ruču. Norie iemācās gan latviešu valodu, gan dziesmas. Antropoloģiskā interese palēnām pārvēršas gara tuvībā, kura turpinās arī tad, kad Norie atgriežas Japānā.

## Atsauces
Spoguļvīrs

**"Spoguļvīrs"** ir 2015. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Agnese Laizāne.

## Sižets
Topošais jurists Viks sapņo par karjeras panākumiem, tomēr ceļā uz tiem atrodas nedrošība un kautrība. Pēc tam, kad Viku uzrunā noslēpumains svešinieks Spoguļvīrs, viņš piekrīt sadarboties. Tomēr Viks nenojauš, ka drīzumā zaudēs kontroli pār savu dzīvi.

## Lomās
* Jurģis Spulenieks
* Artūrs Dīcis
* Intars Rešetins
* Pēteris Galviņš

## Atsauces
Frīdrihs Akels

**Frīdrihs Kārlis Akels** (; 1871—1941) bija igauņu valstsvīrs, Igaunijas ārlietu ministrs, Igaunijas Valsts vecākais (1924), diplomāts un Igaunijas pārstāvis Starptautiskajā Olimpiskajā komitejā (1927–1932).

## Dzīvesgājums
thumb|200px|left|Frīdrihs Akels vada Baltijas ārlietu ministru konferenci Tallinā (1937. gada decembris).
Dzimis 1871. gada 5. septembrī (24. augustā pēc VS) Vīlandes apriņķa Kaubi muižas (*Neu-Bornhusen*) īpašnieka Juhana Akela ģimenē.
Mācījās Vīlandes elementārskolā 1881–1883, Vīlandes apriņķa skolā (1883–1887), Tērbatas ģimnāzijā (1889–1892), studēja Tērbatas Universitātes Medicīnas fakultātē (1892–1897), uzņemts igauņu studentu korporācijā *Fraternitas Estica*. Strādāja par asistentu Tērbatas Universitātes klīnikā (1898–1899), tad Reimersas acu klīnikā Rīgā (1901–1902) un papildinājās Varšavas, Prāgas un Leipcigas klīnikās.  
No 1902. gada strādāja par acu ārstu Tallinā, piedalījās Krievu-japāņu karā (1904–1905). 1912. gadā nodibināja savu acu klīniku Tallinā, bija vairāku biedrību priekšnieks. 

1922. gadā viņu iecēla par Igaunijas sūtni Somijā, vēlāk viņš bija Rīgikogu deputāts (1923–1929), Igaunijas ārlietu ministrs (1923-1924). No 1924. gada marta līdz decembrim viņš bija Igaunijas Valsts vecākais, Tallinas puča laikā Akela dzīvoklī iebuka nemiernieki, tomēr viņam izdevās izglābties no nogalināšanas.

No 1926. gada 23. jūlija līdz 1927. gada novembrim viņš otro reizi Igaunijas ārlietu ministrs. Darbojās SOK, bija Igaunijas vēstnieks Zviedrijā un Vācijā. Konstantīna Petsa autoritārās vadīšanas laikā 1936. gadā atkārtoti kļuva par Igaunijas ārlietu ministru (1936–1938) un parlamenta apakšpalātas (*Riiginõukogu*) deputātu (1938–1940).   

Pēc Igaunijas okupācijas viņu 1940. gada oktobrī apcietināja NKVD un nošāva 1941. gada 3. jūlijā Tallinā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Simons Šemps

**Simons Šemps** (; dzimis ) ir vācu biatlonists.

## Karjera
Pasaules kausa sacensībās debitēja 2008.—2009. gada sezonā. Pirmo individuālo uzvaru izcīnīja  Antholcā sprinta distancē, pirmo vietu dalot ar Itālijas biatlonistu Lūkasu Hoferu.

Piedalījies trīs ziemas olimpiskajās spēlēs (, , ). 2014. gadā Sočos Vācijas komandas sastāvā izcīnīja sudraba medaļu stafetē. 2018. gadā Phjončhanā 15 km distancē ar kopējo startu uzrādīja vienādu laiku ar uzvarētāju Martēnu Furkadu, piekāpjoties tikai pēc fotofiniša rezultātiem un iegūstot savu otro olimpisko sudraba medaļu. Stafetē kopā ar Ēriku Leseru, Benediktu Dollu un Arndu Peiferu ieguva bronzas medaļu.

Pasaules čempionātos piedalās kopš 2010. gada, kad guva uzvaru jauktajā stafetē. Kopumā izcīnījis četras zelta, divas sudraba un divas bronzas godalgas. Līdz šim vienīgo reizi individuāli par pasaules čempionu kļuva 2017. gadā Hohfilcenē, uzvarot masu startu.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Plocīte

**Plocīte** ir Zaņas labā krasta pieteka Saldus novada rietumos, uz ziemeļaustrumiem no Pampāļiem. Tek dienvidu - dienvidrietumu virzienā. Lielākā pieteka - Vēršupīte. Ietek Zaņā augšpus Pampāļiem. 

## Atsauces
Pločugrāvis

**Pločugrāvis** (lejtecē **Kasparaste**) ir Zaņas labā krasta pieteka Saldus novada rietumos, pie Pampāļiem. Augštecē tek ziemeļaustrumu virzienā, gar Cepeļpurva dienvidu malu, pēc tam pagriežas uz dienvidiem-dienvidaustrumiem. Ietek Pampāļu dzirnavu dīķī tā ziemeļu krastā. Pločugrāvi trīsreiz šķērso valsts autoceļš P107 (Skrunda—Ezere).

## Atsauces
Arvīds Ozoliņš (baletdejotājs)

**Arvīds Ozoliņš** (dzimis 1908. gadā, miris 1996. gadā) bija latviešu baletdejotājs, Latvijas Nacionālās operas (LNO) baleta solists, Rīgas Horeogrāfijas vidusskolas pedagogs, daudzu mākslinieces Aleksandras Beļcovas darbu modelis.

## Dzīves gājums

Ozoliņš mācījis Mārtiņa Kauliņa (1927) un Aleksandras Fjodorovas (1928-32) baleta studijās, pilnveidojies Parīzē pie Ļubovas Jegorovas un Olgas Preobreženskas.

30. gados dejojis Sergeja Djagiļeva “Krievu sezonu” idejas turpinātāja pulkveža de Bazila baleta trupā baletmeistara Leonīda Mjasina vadībā un uzstājies Londonā, Montekarlo, citās Rietumeiropas pilsētās, ASV un Dienvidāfrikā.

Dejojis LNO baleta trupā no 1939. gada.

Bijis pedagogs LNO baleta studijā, Tallinas un Rīgas horeogrāfijas vidusskolās.

Ozoliņu saistīja draudzība ar mākslinieci Beļcovu un baleta prīmu Annu Priedi.

Kā aktieris filmējies latviešu kinofilmās "Latvieši?!" (1989), "Maija un Paija" (1990) un "Ievas paradīzes dārzs" (1990).

## Atsauces
2010. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

250px|thumb|2010. gada ziemas olimpisko spēļu logo

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[2010. gada ziemas olimpiskās spēles|2010. gada ziemas olimpisko spēļu]] medaļnieki**. Šīs bija XX ziemas olimpiskās spēles, kas notika Kanādas pilsētā Vankūverā no 2010. gada 12. februāra līdz 28. februārim. Vankūveras olimpiskajās spēlēs piedalījās 82 valstis, kuras pārstāvēja 2632 sportisti. Kopumā tika sadalīti 86 medaļu komplekti 15 sporta veidos. 46 disciplīnās aizvadīja sacensības vīrieši, 38 — sievietes un 2 disciplīnās piedalījās jaukta sastāva komandas. Ziemeļu divcīņā un tramplīlēkšanā sacensības aizvadīja tikai vīrieši. Olimpisko spēļu programma tika papildināta ar divām jaunām disciplīnām frīstaila slēpošanā — vīriešu un sieviešu frīstaila krosu.

Kopumā 450 sportists ieguva medaļas no 29 pārstāvošajām valstīm. 19 no šīm valstīm ieguva vismaz vienu zelta medaļu. Kanāda, kas reizē bija arī rīkotājvalsts, kopsummā ieguva visvairāk zelta medaļas — 14. Kanāda ar iegūtajām 14 medaļām kļuva arī par pirmo valsti ziemas olimpiskajās spēlēs, kas ir izcīnījusi vairāk kā 13 zelta medaļas. Tomēr kopumā visvairāk medaļas ieguva ASV sportisti, kupumā 37 medaļas (9 — zelta, 15 — sudraba un 13 bronzas medaļas).

Biatlonā vīriešu individuālajā slēpojumā tika piešķirtas divas sudraba medaļas un bronzas medaļa netika pasniegta. Slovākijas sportiste Anastasija Kuzmina un Baltkrievijas sportists Aļaksejs Grišins savām valstīm izcīnīja pirmās zelta medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs. Norvēģu distanču slēpotāja Mārita Bjergena šajās olimpiskajās spēlēs kļuva par visveiksmīgāko sportisti savā īpašumā, iegūstot trīs zelta, vienu sudraba un vienu bronzas medaļu. Tādējāki kļūstot par devīto olimpieti, kurš vienās ziemas olimpiskajās spēlēs izcīnījis piecas olimpiskās medaļas. Ķīniešu ātrslidotāja Vana Mena šajās olimpiskajās spēlēs ieguva 3 zelta medaļas.

## Ātrslidošana

## Biatlons

## Bobslejs

## Daiļslidošana

## Distanču slēpošana

## Frīstaila slēpošana

## Hokejs

## Kalnu slēpošana

[right|thumb|300px|Kalnu slēpošanas supergiganta medaļnieces (no kreisās puses): [Tina Maze, Andrea Fišbahere un Lindsija Vona]]

## Kamaniņu braukšana

## Kērlings

## Skeletons

## Snovbords

## Šorttreks

[right|thumb|Šortretka 500 metru disciplīnas medaļnieces [Vana Mena (kreisā), Marianna Sentželā (centrā) un Ariana Fontana (labā puse)]]

## Tramplīnlēkšana

## Ziemeļu divcīņa

## Medaļu līderi
Sportisti, kuri ieguvuši vismaz divas zelta medaļas vai trīs kopējās medaļas, ir uzskaitīti zemāk pēc iegūto medaļu skaita, kam seko zelta, sudraba un bronzas skaits.

## Skatīt arī
* 2010. gada ziemas olimpiskās spēles
* 2010. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

## Atsauces
;Vispārīgās
*Rezultāti un medaļnieki *Olympic.org.* International Olympic Committee.

;Specifiskās
Polīšupe

**Polīšupe** ir Ēdas labā krasta pieteka Kuldīgas un Saldus novados. Izteka no Bezdibeņa Kalnansu purvā Kuldīgas novada austrumos. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Ēdā (Šķēdē) pie Melnkalnu I mājām. Polīšupi šķērso valsts autoceļš V1148 (Šķēde–Ķinguti).

## Atsauces
Pusaru grāvis

**Pusaru grāvis** ir Abrupes kreisā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos, uz dienvidaustrumiem no Pampāļiem. Tek ziemeļrietumu virzienā, gar Pusaru purva ziemeļrietumu malu. Ietek Abrupē pie Pampāļiem.

## Atsauces
Kingslijs Emiss

Sers **Kingslijs Viljams Emiss** (, dzimis , miris ) bija angļu rakstnieks, dzejnieks, kritiķis un pasniedzējs. Viņš sarakstījis vairāk kā divdesmit romānus, sešus dzejas sējumus, memuārus, dažādus īsos stāstus, radio lugu un televīzijas pārraižu scenārijus, kā arī sociālos un literatūras kritikas rakstus. Emiss ir britu rakstnieka Martina Emisa tēvs.

Emisa saistība ar Iana Fleminga Džeimsa Bonda romāniem, ko viņš apbrīnoja, sākās 1960. gadu otrajā pusē, kad viņš sāka rakstīt kritikas darbus par izdomāto spiegu. 1965. gadā viņš sarakstīja slaveno *[[The James Bond Dossier]]*. 1968. gadā Emiss zem pseidonīma Roberts Markhems sarakstīja romānu *[[Colonel Sun]]*, kas ir viens no Džeimsa Bonda romānu sērijas.

1986. gadā sarakstītais romāns *[[The Old Devils]]* saņēma Bukera balvu. Šai balvai viņš tika izvirzīts jau iepriekš ar romāniem *[[Ending Up]]* (1974) un *[[Jake's Thing]]* (1978).

2008. gadā laikraksts *[[The Times]]* ievietoja Kingsliju Emisu 13. vietā starp 50 dižākajiem britu rakstniekiem kopš 1945. gada.

## Atsauces
Puteņu grāvis (Strazdupītes satekupe)

**Puteņu grāvis** ir Strazdupītes kreisā satekupe Saldus novada austrumos, starp Striķiem un Strazdiem. Tek ziemeļrietumu virzienā. Izveido Strazdupīti, satekot ar Bāliņu strautu no labās puses. 

## Atsauces
Pūteļu grāvis

**Pūteļu grāvis** ir Ezeres kreisā krasta pieteka Saldus novada dienvidaustrumos. Tek rietumu virzienā. Ietek Ezeres upē augšpus Ropmuižas. Pūteļu grāvi šķērso valsts autoceļi V1175 (Jaunauce–Vadakste) un P96 (Pūri–Auce–Grīvaiši). Tā krastos atrodas Jaunauce un Ezerkrogs.

## Atsauces
Runcene

**Runcene** ir ciems Balvu novada Krišjāņu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 5 km no pagasta centra Krišjāņiem, 42 km no novada centra Balviem un 252 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem, Tilžas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija
Runcāni 1 - 1 sēta ar 15 cilvēkiem,
Runcāni 2 - 1 sēta ar 28 cilvēkiem.

## Atsauces
Oto Augusts Strandmans

**Oto Augusts Strandmans** (; 1875—1941), arī **Oto Strandmanis**, bija igauņu jurists, politiķis un diplomāts. Igaunijas premjerministrs (1919) un Igaunijas Valsts vecākais (1929—1931).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1875. gada 30. novembrī Rakveres apriņķa Undlas pagasta Vandu ciemā zemnieku ģimenē. 

Mācījās Tallinas Aleksandra ģimnāzijā, tad Pēterburgas V un VII ģimnāzijās. Studēja tieslietas Pēterburgas Universitātē (1899—1901) un Tartu Universitātē (1901—1903). Pēc 1905. gada revolūcijas bija spiests doties bēgļu gaitās uz Šveici un Somiju (1905—1909), pēc atgriešanās dzimtenē darbojās kā advokāts Tallinā (1909—1917). 
Pēc Februāra revolūcijas gadā viņš bija Igaunijas Pagaidu zemes padomes priekšsēdis. Igaunijas brīvības cīņu laikā 1919. gada maijā kļuva par Igaunijas premjerministru un Kara ministru, 1919. gada otrajā pusē kā Igaunijas valsts galva apmeklēja Rīgu, kur viņu oficiāli pieņēma Latvijas pagaidu valdības vadītājs Kārlis Ulmanis. Pēc tam ilgstoši bija Rīgikogu deputāts, pildīja tieslietu ministra (1920—1921), ārlietu ministra (1920—1921; 1924) un finanšu ministra (1924) pienākumus. 1927. gadā viņu iecēla par Igaunijas sūtni Varšavā (1927—1929). 

No 1929. gada 9. jūlija līdz 1931. gada 12. februārim bija Igaunijas Valsts vecākais, 1930. gada februāra sākumā viņš oficiālā valsts vizītē apmeklēja Varšavu un Polijas anektēto Viļņas apgabalu, bet atpakaļceļā Rīgā 4. februārī īsi tikās ar Latvijas Valsts prezidentu Zemgalu. No 1933. gada viņš bija Igaunijas sūtnis Parīzē (1933—1939), 1938. gadā arī Hāgas Starptautiskās tiesas loceklis.

1939. gadā viņš atgriezās dzimtenē, pēc Igaunijas okupācijas viņš dzīvoja savā dzimtajā ciemā. Nošāvās 1941. gada 5. februārī, kad saņēma paziņojumu par ierašanos uz nopratināšanu NKVD.


Igaunijas premjerministra Oto Strandmana vizīte Rīgā 1919.jpg|Kopā ar Latvijas premjeru Kārli Ulmani pie Rīgas dzelzceļa stacijas (pēc Cēsu kaujām, 1919)
Igaunijas Valsts vecākā Strandmana sagaidīšana Turmantu stacijā 1930.jpg|Igaunijas Valsts vecākā Strandmana sagaidīšana Turmantu stacijā pie Latvijas-Polijas robežas 1930. gada februārī.


## Atsauces
Baltijas eSporta līga

**Baltijas eSporta līga** () ir sadarbībā ar *[[Lattelecom]]* izveidota elektroniskā sporta līga, kas sevī apvieno Baltijas valstu spēlētājus. Pirmajā sezonā (kas sāksās 2018. gada 26. februārī) katrā disciplīna piedalās pa 10 komandām no Baltijas valstīm, kuras sacenšās divās spēļu kategorijās — *[[Counter-Strike|Counter-Strike: Global Offensive]]* un *[[League of Legends]]* — par balvu fondu 10 500 eiro apmērā. *Counter-Strike* sezonas uzvarētājs saņems 2000 bet *League of Legends* — 1000 eiro lielu balvu. Līga tiek organizēta ar *GOEXANIMO* spēļu kluba līdzdalību.

## Dalībnieki

## Atsauces
Kalidu Kulibali

**Kalidu Kulibali** (*Kalidou Koulibaly*; dzimis ) ir Francijā dzimis senegāliešu izcelsmes futbolists, aizsargs, Senegālas futbola izlases dalībnieks un kapteinis. Kopš 2023. gada spēlē Saūda Arābijas profesionālā līgas komandā ''Al Hilal''.

## Sasniegumi
**Genk**

* Beļģijas kauss: 2012—13

**Napoli**

* Coppa Italia: 2019—20
* Supercoppa Italiana: 2014
**Al-Hilal**

* Saūda Arābijas profesionālā līga: 2023—24
* Karaļa kauss: 2023—24
* Saūda Arābijas Superkauss: 2023, 2024

**Senegāla**

* Āfrikas Nāciju kauss: 2021, 2025

**Individuālie sasniegumi**

* Itālijas Serie A labākais aizsargs: 2018—19
## Atsauces

## Ārējās saites
Lamins Gasama

**Lamins Gasama** (*Lamine Gassama*; dzimis ) ir Senegālas futbolists, aizsargs, Senegālas futbola izlases dalībnieks.

## Ārējās saites