open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Andrupenes baznīca

**Andrupenes Vissvētākās Jaunavas Marijas — Skapulāra karalienes Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada Andrupenes pagasta apdzīvotā vietā Andrupenē.

## Vēsture
Draudzes veidošanās laikā 17. gadsimta beigās baznīca atradusies muižkungu Soltānu īpašumos, taču konkrēts tās vecums nav nosakāms. Pēc draudzes metriku grāmatas var izsecināt, ka draudze Andrupenē bijusi no 1718. gada, kas apliecina, ka 18. gadsimta sākumā bijusi kā draudze, tā arī baznīca. Dažādos laika periodos ir bijušas divas koka baznīcas, no kurām viena atradusies vecajā kapsētā, bet otra, kas nodegusi, pašreizējās baznīcas vietā.

Pašreizējā mūra baznīca ir uzcelta 1849. gadā par Ignācija Šadurska līdzekļiem, par ko liecina Vitebskas gubernatora 1854. gada kancelejas aktos atrastās piezīmes un tikusi konsekrēta 1850. gada 24. septembrī Jaunavas Marijas Skapulāru godam. Baznīcas dārzā apbedīts priesteris Boļeslavs Jurovs, kurš bijis Andrupenes draudzes prāvests no 1933.-1944. gadam.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. No 2006.-2014. gadam draudzi apkalpojis prāvests Mihails Sivickis. Draudzei ir sešas kapsētas.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Kazimira diena, baznīcas iesvētīšanas svētki, Svētā Pētera un Pāvila diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas Skapulāra svētki, Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas diena,Svētā Asīzes Franciska stigmatu diena, Svētā Rožukroņa svētki.

## Tehniska informācija
Andrupenes baznīca ir četrstūra formas mūra celtne ar cinkota skārda jumtu. Uz jumta ir neliels tornītis ar krustu. Tā ir viennavas telpa ar flīžu grīdu, 28 metrus gara un 14 metrus plata. 1990. gadā baznīca nobalsināta. Ap baznīcu ir metāla žogs. Baznīcas dārzā atrodas  nobalsināts mūra zvanu tornis ar zvaniem.

## Interjers
Baznīcas griesti ir izliekti, rotāti ar skaistiem ozolkoka kvadrātiem, Tai ir trīs mūra altāri. Lielajā jeb centrālajā altārī ir Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas glezna. Baznīcā ir lietošanas kārtībā ērģeles

## Atsauces

## Ārējās saites
* Baznīcas vēsture
* Dagdas dekanāta mājaslapa
Landskoronas baznīca

**Landskoronas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada Šķaunes pagasta centrā Šķaunē.

## Vēsture
Sākotnēji jau 1696. gadā Šķaunē, toreiz Landskoronā, atradusies kapela, ko bija uzbūvējuši Pasienes dominikāņi, sākot misiju darbu. Vēlāk šajā vietā bijusi koka baznīca, kuras celšanas laiks nav zināms, bet tā ir pastāvējusi jau 1769. gadā.

Pašreizējā mūra baznīca uzcelta 1828. gadā par muižkunga Mārtiņa Karņicka līdzekļiem. To atjaunoja un paplašināja 1859. gadā.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudze pastāv no 1773. gada. Draudzi apkalpo prāvests Andris Sprukts  (iepriekš - Aivars Kursītis). Draudzei ir astoņpadsmit kapsētas.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Vasarsvētki, Svētās Marijas Magdalēnas svētki, Svētā Laurencija svētki. Katra mēneša 11. datumā notiek īpaši dievkalpojumi Lurdas Dievmātes godam.

## Tehniska informācija
Landskoronas baznīca ir nobalsināta mūra celtne ar cinkota skārda jumtu. Tā ir vairāknavu ēka ar flīžu grīdu, 34 metrus gara un 17 metrus plata. Dievnams celts, izmantojot vecās baznīcas fundamentu. Ap baznīcu ir metāla žogs. Baznīcas dārzā atrodas nobalsināts mūra zvanu tornis ar zvaniem. 1989. gadā baznīcā noritējuši remontdarbi.

Landskoronas katoļu baznīca ar žogu un zvanu torņiem ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Interjers
Lielajā altārī ir no vitrāžām veidota Vissvētākās Trīsvienības glezna ar Jēzus Sirds statuju. Baznīcā ir redzama Lurdas Dievmātes skulptūra, kas šeit uzstādīta pirmo reizi Latgalē.

Landskoronas katoļu baznīcas altāris un vitrāža ir valsts nozīmes mākslas pieminekļi.

Landskoronas katoļu baznīcas ērģeles ir iekļautas Latvijas ērģeļu katalogā.

## Ārējās saites
* Baznīcas vēsture

## Atsauces
Eversmuižas katoļu baznīca

**Eversmuižas Svētā Andreja Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Ludzas novada Ciblas pagasta Ciblā. Baznīca ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, bet tās altāra retabls un altāra mensa ar tabernākulu ir valsts nozīmes mākslas pieminekļi.

## Vēsture
Pirmā koka kapela šeit bijusi jau 1698. gadā, ko uzcēluši Pasienes dominikāņi.
Pašreizējo baznīcu uzcēla 1771. gadā Nikolajs Karņickis par saviem līdzekļiem. Tā tikusi konsekrēta Svētā Andreja godam. 1876. gadā baznīca tika pagarināta par 6,5 metriem torņu virzienā. Baznīcas dārzā atrodas zvanu tornis, kas uzbūvēts 1883. gadā.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Antons Justs.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Jāzepa svētki, Vasarsvētki, Svētā Eliasa svētki, Jaunavas Marijas vārda diena, Svētā Andreja svētki.

## Arhitektūra
Baznīca ir baroka laikmeta koka sakrālās celtnes paraugs. Tā ir 30 metrus gara un 10,5 metrus plata vairāknavu ēka ar poligonālo altārdaļu un diviem sānu ģērbkambariem, frontāliem sānu torņiem, kā arī slēgtu priekštelpu. No vidusjoma sānu jomi ir atdalīti ar trīs daudzskaldņu kolonveida stabiem. Tai ir vienkārši četrstūrveida formas torņi ar piramidālām, stāvām smailēm. Apkārt baznīcas dārzam atrodas mūra sēta, kas uzbūvēta 1896. gadā.

## Interjers
Baznīcas logi ir veidoti barokam raksturīgās formās ar starpveida dalījumu un pusaploces pārsedzi. Visu altāra telpu starp diviem logiem aizņem galvenā altāra rentabls, kura centrā ir glezna "Svētā ģimene". Sānu altāri ir divu stāvu. Baznīcā atrodas divi mākslas darbi — gleznas "Svētais Pēteris" (1745.) un "Svētā Rozālija" (1746.). Baznīcas ērģeles ir uzstādītas 1891. gadā.

## Ārējās saites
* Baznīcas vēsture

## Atsauces
Brunavas baznīca

**Brunavas Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Jelgavas diecēzes draudzes baznīca Bauskas novada Brunavas pagasta Brunavā.

## Vēsture
Brunavas baznīca tika uzcelta 1773. gadā pulkveža Brunava sievas Margaritas vadībā. No 1897. līdz 1900. gadam Tukuma un Jelgavas baznīcu cēlāja prāvesta Kazimira Jasenas vadībā to atjaunoja, pārbūvēja, piebūvējot divus aptuveni 15 metrus augstus torņus, kā arī paplašināja. Līdz inkorporācijai Rīgas bīskapijā 1920. gadā Brunava (tajā laikā Brunoviški) piederēja Panevēžu dekanātam.

1976. gadā baznīcu no ārpuses apšuva ar dēļiem un nokrāsoja dzeltenā krāsā. Tās priekšā ir neliels vējtveris ar ieejas durvīm uz visām trim pusēm.

2016. gada vasarā (no maija līdz augustam) priestera A. Vizbeļa laikā atjaunoja Brunavas baznīcas fasādi un zvanu torņa fasādi, saglabājot iepriekšējo tumši brūno krāsu. Priesteris Vizbelis savas kalpošanas laikā daudz darīja baznīcas un teritorijas atjaunošanā — tika apzāģēti lielie koki, nokrāsoti baznīcas torņi un sēta ap baznīcu, sakārtota baznīcas teritorija.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas Jelgavas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Agris Ruļuks. Svētā Mise tiek svinēta svētdienās pulksten 9.00, svētku dienās un dažkārt arī darba dienās.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Triju Ķēniņu svētki, Kristus ciešanu svētdiena, Baltā svētdiena, Dieva apredzības svētki un Svētā Jāņa Kristītāja svētki (40 stundas).

## Tehniska informācija
Brunavas baznīca ir koka celtne ar cinkota skārda jumtu. Tā ir viennavas telpa ar cementa grīdu. Dievnama celtne sākotnēji bija 11 metrus gara un 7 metrus plata. Pēc pārbūves celtne kļuva 20 × 13 × 8 metrus liela. Divi baznīcas būvētie torņi atrodas baznīcas priekšpusē un izvirzīti uz āru. 1976. gadā baznīca tika apšūta ar dēļiem un nokrāsota. Dievnama priekšā ir uzbūvēts vējtveris ar ieejas durvīm uz visām trijām pusēm. Baznīca nav apkurināma. Ap baznīcu ir mūra žogs.

## Interjers
thumb|Fotografēja:L.Savicka, 2015. gada septembris
Baznīcā aplūkojami 18. gadsimta altāri, kas ir valsts nozīmes mākslas pieminekļi. (Aizs. Nr. 3004), kā arī 18. gadsimta beigās darinātas lustras no metāla, stikla, satur 18 sveces.

## Baznīcas priesteri
* Aivars Taukuls
* Romāns Grantovskis
* Arnis Vizbelis
* Agris Ruļuks, kalpo pašlaik

## Atsauces

## Ārējās saites
* Baznīcas foto
* Baznīcas foto
Ciskādu katoļu baznīca

**Ciskādu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Rēzeknes novada Sakstagala pagasta Ciskādos.

## Vēsture
Pirmā katoļu baznīca šeit tika uzcelta 1751. gadā. Tā bija koka baznīca, ko uzcēla par muižnieka Franča Sokolovska līdzekļiem un veltīja Jaunavas Marijas aizbildniecībai.

Pašreizējā baznīca tika uzcelta prāvesta Vincenta Tomašūna vadībā senās baznīcas vietā vecajā kapsētā 1900. gadā. Tās būvniecību vadīja inženieris Vileišis. Dievnama būvēšanas laikā dievkalpojumi tika noturēti speciāli būvētā šķūnī. 
1914. gadā baznīcu Jāņa Kristītāja godam
konsekrēja Mogiļevas arhibīskaps Vincents Kļučinskis.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Sākotnēji draudzi apkalpoja Rēzeknes jezuīti, vēlāk laicīgie priesteri. Pašlaik draudzi apkalpo prāvests Imants Petrovskis. Draudzei ir trīspadsmit kapsētas.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Jāzepa diena, Vasarsvētku pirmā diena, Svētā Jāņa Kristītāja diena, Dievmātes Aizgādības svētki, Jaunavas Marijas Bezvainīgi Ieņemtās svētku diena.

## Tehniska informācija
Ciskādu baznīca ir sarkanu ķieģeļu mūra celtne ar cinkota skārda jumtu un torni. Tai ir trīs navu telpa ar flīžu grīdu, 42 metrus gara un 17 metrus plata. 1984. gadā baznīcas iekštelpas nokrāsoja ar līmes un eļļas krāsām, ko vēlāk atjaunoja 1991. gadā. Ap baznīcu ir mūra žogs.

## Arhitektūra
Baznīca būvēta romānikas stilā.

## Interjers
Baznīcā ir lietošanas kārtībā ērģeles. Apskatāma glezna "Madonna ar bērnu", Jaunavas Marijas glezna sudraba ietvarā un 1795. gada krucifikss, kas ir tēlnieka Stratužicka mākslas darbs, kas ir saglabāts no vecās baznīcas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ciskādu Sv. Jāņa Kristītāja baznīcas fotogrāfijas
Dricānu baznīca

**Dricānu svēto apustuļu Simeona un Jūdas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Baznīcas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Rēzeknes novada Dricānu pagasta Dricānos. Baznīca ir valsts nozīmes kultūras piemineklis.

## Vēsture
Pirmā Dricānu Romas katoļu baznīca šeit tika uzcelta 1779. gadā. Tā bija koka baznīca, kas nokalpoja 80 gadus. Pašreizējā mūra baznīca tika uzcelta 1859. gadā par baroneses Manteifeles un Katrīnas Uljanovskas līdzekļiem. Baznīcu ar Mogiļevas metropolīta atļauju konsekrēja vietējais prāvests K. Tarvids 1859. gada oktobrī, veltot apustuļu Sīmaņa un Jūdas godam.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Pašlaik draudzi apkalpo prāvests Viktors Petrovskis. Draudzē ir astoņas kapsētas. Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Jaunavas Marijas parādīšanās Lurdā, Baznīcas iesvētīšanas svētki, Vasarsvētki, Kristus Miesas un Asiņu svētki, Kunga pārveidošanās svētki, svēto apustuļu Sīmaņa un Jūdas svētki.

## Tehniska informācija
Dricānu baznīca ir 15,30 metrus gara, 11,25 metrus plata un 7,1 metrus augsta viennavas telpa ar cementa flīžu grīdu. Apkārt baznīcai ir mūra žogs.

## Arhitektūra
Baznīca celta vēlā klasicisma stilā ar diviem torņiem.
## Interjers
Baznīcā atrodas divi 19. gadsimta kokgriezuma krucifiksi un feretrons ar gleznojumu uz skārda. Apskatāmi ir trīs altāri ar bagātīgiem kokgriezumiem gotikas stilā. Centrālajā altārī ir ievietota Vissvētās Jēzus Sirds glezna un blakus koka ciļņi "Svētie Pēteris un Pāvils", virs gleznas redzams Sīmaņa-Jūdas zemcilnis jeb bareljefs, kuru vārdā nosaukta baznīca. Līdzās galvenajam altārim atrodas 19. gadsimta apaļskulptūras, kurās attēloti apustuļi Sīmanis un Jūda Tadejs. Labās puses altāris ir veltīts Svētā Gara nosūtīšanas notikumam, tajā atrodas 19. gadsimta kokā griezts cilnis, kas attēlo Svētā Gara atnākšanu Vasarsvētkos virs apustuļiem un Jaunavas Marijas, tā abos sānos ir svētā Franciska un svētās Klāras tēli, līdzās altārim ir svētā Jana Nepomuka skulptūra. Kreisās puses altāra vidū ir Jaunavas Marijas skulptūra, sānos svētā Antona un svētās Terēzes no Lizjē tēli, līdzās altārim ir svētā Jāzepa skulptūra.

## Ārējās saites
* Vizītkarte
* Attēls
*

## Atsauces
Voyager 2

***Voyager 2*** ir starpplanētu zonde, kas bija paredzēta Saules sistēmas ārējo planētu pētīšanai, viens no diviem Voyager programmas aparātiem. Tā tika palaista 1977. gadā un no tās joprojām tiek saņemta zinātniska informācija. *Voyager 2* pārlidoja Saules sistēmas visas milzu planētas: Jupiteru, Saturnu, Urānu un Neptūnu. Pašlaik tā atrodas Saules sistēmas ārējā zonā, kur 2020. gada novembrī tā bija aptuveni 126 AU attālumā no Zemes.

*Voyager 2* misija tika veidota tā, lai varētu izmantot tolaik jauno metodi — gravitācijas manevru. Veiksmīgas apstākļu sakritības dēļ *Voyager* misija notika laikā, kad Jupiters, Saturns, Urāns un Neptūns atradās pozīcijās, kur varēja sekmīgi veikt gravitācijas manevrus.

## Lidojuma gaita

*Voyager 2* palaida  no Kanaveralas zemesraga ar Titan IIIE nesējraķeti. Pēc divām nedēļām tika palaists *Voyager 1*. Neskatoties uz to, ka *Voyager 2* startēja agrāk, tā trajektorija bija garāka, vairāk apļveidīga, un Jupiteru tas sasniedza vēlāk par *Voyager 1*.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Voyager 1
* Pioneer 10
* Pioneer 11
* New Horizons

## Ārējās saites

* Misijas ziņojumi
1435. gads

**1435. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 1. septembris — kaujā pie Pabaiskas netālu no Ukmerģes Švitrigaiļa karaspēku sakauj Žigimanta spēki.

### Nezināms datums
* Tika noslēgts Arrasas līgums, pēc kura Burgundija pārgāja Francijas pusē, iegūdama par to Pikardiju.

## Dzimuši
* 1. februāris — Amadejs IX Savojas hercogs. (miris 1472.)

## Miruši
* 1. februāris — Joanna II Neapoles karaliene. (dzimusi 1373.)
Beibe Zahariasa

**Mildrēda Ella "Beibe" Didriksone Zahariasa** (;  — ) bija ASV sportiste. Viņa guva labus panākumus golfā, basketbolā un vieglatlētikā.

ESPN vērtējumā viņa tika atzīta par Ziemeļamerikas 10. izcilāko 20. gadsimta sportisti un *Associated Press* vērtējumā ieņēma 9. vietu.

Beibe Zahariasa pārstāvēja ASV 1932. gada Losandželosas Olimpiskajās spēlēs vieglatlētikas sacensībās. Viņa izcīnīja divas uzvaras (80 m barjerskrējienā un šķēpa mešanā), kā arī izcīnīja sudraba medaļu augstlēkšanā.

1935. gadā viņa uzsāka golfa karjeru, tieši šajā sporta veidā Beibe Zahariasa guva lielākos panākumus. 1938. gadā viņa piedalījās vienā no vīriešu PGA tūres sacensībām, Zahariasa bija pirmā sieviete, kas piedalījās šajās sacensībās (nākamās sievietes PGA tūrē startējušas tikai 60 gadus vēlāk).

## Atsauces

## Ārējās saites

* LPGA tūres profils
Rūdolfs Virhovs

**Rūdolfs Ludvigs Kārlis Virhovs** (; dzimis , miris ) bija vācu ārsts, antropologs, patologs, vēstures pētnieks un politiķis. Modernās patoloģijas pamatlicējs. Devis būtisku ieguldījumu sociālās medicīnas attīstībā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1821. gadā Pomerānijā. Studēja Prūsijas Militārājā akadēmijā, pēc tam strādāja ''Charité'' slimnīcā, Humbolta Berlīnes universitātē, vēlāk Vircburgas Universitātē.

## Darbi
Virhovs ir citopatoloģijas jeb šūnu patoloģijas pamatlicējs, viņš pirmais izskaidroja vairāku slimību (piemēram, leikēmijas) citopatoloģisko būtību. Atbalstīja un ieviesa zinātnes apritē Roberta Rēmaka uzskatu par jaunu šūnu veidošanos dalīšanos rezultātā.

Rūdolfs Virhovs proponēja modernās sanitārijas nozīmi cīņā pret slimībām. Bija gan Prūsijas, gan Vācijas Impērijas parlamenta deputāts un viens no redzamākajiem Oto fon Bismarka oponentiem.

Nodarbojās arī ar senatnes pētniecību. Piedalījās Heinriha Šlīmaņa arheoloģiskajos izrakumos Trojā. 1877. gada vasarā Rūdolfs Virhovs ieradās Latvijā un datēja Āraišu ezerpili. Pēdējo reizi Rīgā viesojās 1896. gada vasarā.

## Ārējās saites
Ērihs Rēders

**Ērihs Johans Alberts Rēders** (; dzimis , miris ) bija vācu admirālis, Vācijas Kara flotes (*Kriegsmarine*) komandieris līdz 1943. gadam, kad viņu nomainīja Kārlis Dēnics. Pirmais lieladmirāļa titula īpašnieks kopš Alfreda fon Tirpica laikiem. Notiesāts uz mūža ieslodzījumu Nirnbergas prāvas laikā. 1955. gadā atbrīvots no apcietinājuma.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Hamburgas pievārtē skolas direktora ģimenē. Veidoja strauju karjeru Vācijas Impērijas kara flotē, kļūdams par virsnieku ķeizara Vilhelma II privātās jahtas *Hohenzollern* apkalpē. 1912. gadā kļuva par admirāļa Franča fon Hipera štāba priekšnieku. Pirmā pasaules kara laikā piedalījās karadarbībā, tai skaitā Dogersēkļa kaujā un Jitlandes kaujā.
Pēc kara bija iesaistīts Kapa pučā, tāpēc pēc puča apspiešanas tika nosūtīts darbā uz Flotes arhīviem. Tomēr vēlāk veiksmīgi atkal kāpa pa karjeras kāpnēm un 1922. gadā kļuva par kontradmirāli, 1925. gadā - viceadmirāli, bet 1928. gadā - par admirāli un Kara flotes virspavēlnieku.

Otrā pasaules kara sākumā 1939. gadā bija pret plānoto iebrukumu Lielbritānijā.
Pēc vairākām neveiksmēm karadarbībā 1943. gada maijā demisionēja, bet par Kara flotes komandieri tika iecelts zemūdens spēku komandieris Kārlis Dēnics. Kara beigās 1945. gadā E. Rēderu apcietināja Sarkanā armija un nosūtīja uz Maskavu. Tiesāts Nirnbergas prāvā, piespriesto mūža ieslodzījumu izcieta Špandavas cietumā Berlīnē. Viņa sieva, ar daudzu kara flotes veterānu atbalstu, organizēja vairākas kampaņas Rēdera atbrīvošanai. 1955. gadā veselības stāvokļa dēļ viņu atbrīvoja no ieslodzījuma.

Pēc atbrīvošanas dzīvojis Ķīlē, kur arī miris 1960. gada 6. novembrī.

## Ārējās saites
Rēders

**Rēders** (, *Ræder*; sieviešu dzimtē **Rēdere**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ērihs Rēders (*Erich Raeder*; 1876—1960) — vācu admirālis;
* Gundars Rēders (1972) — latviešu žurnālists.

## Skatīt arī
* Rēderis (kuģu īpašnieks)
LoveGame

"**LoveGame**" ir amerikāņu dziedātājas Lady Gaga singls no viņas debijas studijas albuma *[[The Fame]]*. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Interscope Records kā debijas studijas albuma ceturtais singls.

## Dziesmu saraksts
* **Australian iTunes Singls**
# "LoveGame" – 3:33
# "LoveGame (Robots to Mars Remix)" – 3:13

* **Australian iTunes remixes**
# "LoveGame" – 3:32
# "LoveGame (Dave Audé Radio Edit)" – 3:32
# "LoveGame (Jody den Broeder Radio Edit)" – 3:53
# "LoveGame (Space Cowboy Remix)" – 3:20
# "LoveGame (Robots to Mars Remix)" – 3:13
# "LoveGame (Dave Audé Club Remix)" – 8:35
# "LoveGame (Jody den Broeder Club Remix)" – 6:28

* **LoveGame (Chew Fu GhettoHouse Fix) iTunes single**
# "LoveGame (Chew Fu GhettoHouse Fix) [feat. Merilins Mensons]" – 5:20

* **AK iTunes Remix EP**
# "LoveGame" – 3:37
# "LoveGame (Chew Fu GhettoHouse Fix) [feat. Marilyn Manson]" – 5:20
# "LoveGame (Space Cowboy Remix)" – 3:20
# "LoveGame (Jody den Broeder Club Remix)" – 6:27
# "LoveGame (Music Video Version)" – 3:44

* **US 'The Remixes' CD Singls**
# "LoveGame" – 3:37
# "LoveGame (Instrumental)" – 3:37
# "LoveGame (Acapella)" – 3:31
# "LoveGame (Dave Audé Radio Edit)" – 3:33
# "LoveGame (Space Cowboy Remix)" – 3:21
# "LoveGame (Robots to Mars Remix)" – 3:13

* **Germany 'The Remixes' CD Singls**
# "LoveGame (Chew Fu GhettoHouse Fix) [feat. Marilyn Manson]" – 5:20
# "LoveGame (Robots to Mars Remix)" – 3:12
# "LoveGame (Space Cowboy Remix)" – 3:20
# "LoveGame (Jody den Broeder Club Remix)" – 6:27
# "LoveGame (Dave Audé Club Remix)" – 8:36
# "LoveGame (Chester French Remix)" – 3:15
# "LoveGame" – 3:31

* **US and Canadian iTunes remix single**
# "LoveGame (Dave Audé Radio Edit)" – 3:32
# "LoveGame (Space Cowboy Remix)" – 3:20
# "LoveGame (Robots to Mars Remix)" – 3:13

* **French iTunes remixes**
# "LoveGame" – 3:32
# "LoveGame (Dave Audé Radio Edit)" – 3:32
# "LoveGame (Jody den Broeder Radio Edit)" – 3:53
# "LoveGame (Space Cowboy Remix)" – 3:20
# "LoveGame (Robots to Mars Remix)" – 3:13
# "LoveGame (Dave Audé Club Remix)" – 8:35
# "LoveGame (Jody den Broeder Club Remix)" – 6:28

* **French iTunes remixes (bonus track version)**
# "LoveGame (Chew Fu GhettoHouse Fix) [feat. Marilyn Manson]" – 5:20
# "LoveGame (Robots to Mars Remix)" – 3:12
# "LoveGame (Space Cowboy Remix)" – 3:20
# "LoveGame (Jody den Broeder Club Remix)" – 6:27
# "LoveGame (Dave Audé Club Remix)" – 8:35
# "LoveGame (Chester French Remix)" – 3:15
# "LoveGame" – 3:31

* **AK CD Singls**
# "LoveGame" – 3:37
# "LoveGame (Chew Fu GhettoHouse Fix) [feat. Marilyn Manson]" – 5:20

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lady Gaga oficiālā mājaslapa 
* Dziesmas videoklips
Bukmuižas baznīca

**Bukmuižas Svētā Ludviga Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada Ezernieku pagasts Ezernieku ciemā.

## Vēsture
Pirmo Bukmuižas katoļu baznīcu šeit uzcēla Jānis Hilzens. Tās celtniecības laiks nav zināms, taču tā bija koka baznīca, Dagdas baznīcas filiāle. Šajā dievnamā Latgales-Piltenes bīskaps Jāzeps Dominiks Puzina atļāva noturēt Svēto Misi 1751. gada 23. augustā, par ko liecina bīskapa parakstītā atļauja, kas glabājas draudzes arhīvā. 1785. gadā grāfiene Konstance, kas bija Jāņa Hilzena sieva, dāvināja Bukmuižas baznīcai 44 desetīnas zemes, šo dāvinājumu ar savu pavēli apstiprināja Katrīna II, kas lasāms Bukmuižas draudzes hronikā. Bijuši lieli strīdi starp cara valdību un Dagdas jezuītu misiju laika periodā starp 1808. un 1817. gadu, jo cara valdība vēlējās baznīcu atdot pareizticīgajiem, mēģinot pierādīt, ka tā piederējusi uniātiem. Šajā apkārtnē patiešām dzīvojuši daudzi uniāti, taču viņu baznīca atradās 7&nbsp;km attālajā Vertaļovā.

Pašreizējā mūra baznīca tika uzcelta 1830. gadā par muižkunga Ludviga Šabanska līdzekļiem prāvesta Pētera Bržozdovska darbības laikā. Baznīcu konsekrēja tajā pašā gadā, veltot to Svētā Ludviga godam.

1928.-1944. gadā Bukmuižas draudzē par priesteri kalpojis Jāzeps Kazlass, pazīstams arī kā sabiedrisks darbinieks, literāts.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Pašlaik draudzi apkalpo prāvests Andris Sprukts. Draudzei ir piecas kapsētas.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Triju Ķēniņu diena, Svētā Jāzepa diena, Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētki, Svētā Ludviga diena, Rožukroņa Karalienes svētki.

## Tehniska informācija
Bukmuižas baznīca ir 24 metrus gara un 12 metrus plata viennavas celtne ar koka grīdu. Baznīcai ir skārda jumts. Apkārt baznīcai ir mūra žogs. Baznīcas dārza labajā stūrī atrodas mūra zvanu tornis.

## Arhitektūra
Baznīca ir celta baroka stilā bez torņiem. Bukmuižas katoļu baznīca (ar žogu) ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Interjers
Baznīcā atrodas ērģeles lietošanas kārtībā, ir aplūkojama Dievmātes glezna, kas ir Lietuvas Šiluvas Brīnumdarītājas Dievmātes gleznas kopija. Baznīcā ir pieci altāri. Centrālajā altārī, kas finansēts arī par Ludviga Šabanska līdzekļiem, atrodas "Krustā Sistā" glezna, bet altāra augšdaļā — Svētā Ludviga glezna, sānos atrodas Jēzus Sirds un Jaunavas Marijas altāri, kuriem līdzekļus ir devis prāvests Ferdinands Smilgevics. Svētā Jāzepa un Jaunavas Marijas pastāvīgās palīdzības altāri ir ģenerāļa Feliksa Stabrovska finansēti un uzbūvēti 1902. gadā. Jaunavas Marijas pastāvīgās palīdzības altārim ir dotas speciālas pāvesta Leona XIII atlaidas. Baznīcā ir arī redzamas mākslinieka Aldzimoviča 1904. gadā Varšavā gleznotas Jēzus Sirds, Svētā Jāzepa un Kristus ciešanu gleznas.

Bukmuižas katoļu baznīcas altāris ir valsts nozīmes mākslas piemineklis.

## Ārējās saites

* www.zudusilatvija.lv
* www.atputasbazes.lv

## Atsauces
Lansinga

**Lansinga** (; ) ir pilsēta ASV un Mičiganas štata administratīvais centrs. Tā galvenokārt atrodas Ingemas apgabalā, lai arī neliela pilsētas daļa atrodas arī Ītonas apgabalā. Pēc ASV 2010. gada tautas skaitīšanas datiem pilsētas iedzīvotāju skaits ir 114 297, padarot to par piekto lielāko pilsētu Mičiganā. Pilsētas aglomerācijas iedzīvotāju skaits ir 464 036.

Lansingas aglomerācija, bieži saukta par Vidusmičiganu (*Mid-Michigan*), ir svarīgs izglītības, kultūras, valdības administrācijas, darījumu un augsto tehnoloģiju ražošanas centrs. Tajā atrodas divas medicīnas izglītības iestādes, viena veterinārā skola, divas medmāsu skolas, divas juristu skolas, ieskaitot valstī lielāko juridiskās izglītības iestādi (*[[Thomas M. Cooley Law School]]*), NCAA *Big-10* konferences universitāte (Mičiganas štata universitāte), štata administratīvais centrs un augstākā tiesa, kā arī apelāciju tiesa, federālā tiesa, Mičiganas bibliotēka un Vēstures centrs, četru nacionālo apdrošināšanas kompāniju galvenās mītnes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lansingas oficiālā vietne
* Lansingas aglomerācijas apmeklētāju birojs
* ''The Lansing Republican'', fragmenti no 1859. gada izdevumiem
Borovkas katoļu baznīca

**Borovkas Dievmātes Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada Ūdrīšu pagasta apdzīvotā vietā Borovkā.

## Vēsture
Borovkas katoļu baznīcu uzcēla Vaclovs un Kazimirs Konrads Plāteri 1811. gadā, tad tā bija kā Krāslavas draudzes filiāle līdz pat 1922. gadam.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Pašlaik draudzi apkalpo prāvests Alberts Cimanovskis, MIC. Draudzei ir piecas kapsētas — Borovkas kapsēta, Užingoras kapsēta, Kaplavas kapsēta, Stašānu kapsēta un Muļķu kapsēta. Draudzē ir aptuveni 300 draudzes locekļi.

### Draudzes svētki
Draudzes īpašās svētku dienas ir Svētā Izidora diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas — Pastāvīgās palīdzības diena, Svētā Elija diena, sargeņģeļu piemiņas diena.

## Tehniska informācija
Borovkas baznīca ir 10 metrus gara un 7 metrus plata mūra viennavas celtne ar flīžu grīdu. Baznīcai ir skārda jumts. Apkārt baznīcai ir metālkalumu žogs ar ķieģeļu mūra elementiem. Baznīcas dārza abos stūros baznīcas ieejas pusē ir divi masīvi taisnstūra zvanu torņi no akmens un sarkanu ķieģeļu mūrējuma. Labās puses tornī atrodas vecs zvans. Baznīcas dārzā atrodas liels krucifikss.

## Interjers
Aplūkojami ir seni priekšmeti — galvenais altāris ar Dievmātes skulptūru, trīs biktskrēsli, Lurdas Dievmātes glezna, četras evaņģēlistu sienas freskas. Baznīcā redzama piemiņas plāksne dievnama cēlājiem.

## Ārējās saites

* Attēli
* Karte 
* 200 gadu jubileja
* www.zudusilatvija.lv

## Atsauces
Linkolna (ASV)

**Linkolna** (, ) ir pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, Nebraskas štata un Lenkasteras apgabala administratīvais centrs. Tā ir otra apdzīvotākā pilsēta štatā aiz Omahas. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 287 tūkstoši cilvēku. Atrodas Nebraskas štata dienvidaustrumos, 95 km uz dienvidrietumiem no Omahas, Soltkrīkas upes krastos.

Linkolna tika dibināta 1856. gadā kā Lenkasteras ciems. 1859. gadā tā kļuva par jaunizveidotā Lenkasteras apgabala administratīvo centru. 1869. gadā, kad tā kļuva par Nebraskas administratīvo centru, pilsētas nosaukums tika mainīts uz Linkolna par godu ASV prezidentam Abrahamam Linkolnam. 1869. gadā dibināta arī Nebraskas Universitāte. Vēl Linkolnā atrodas metodistu universitāte — Nebraskas Veslejanas universitāte (*Nebraska Wesleyan University*). Linkolna ir nozīmīgs transporta mezgls, cauri pilsētai izbūvēta dzelzceļa līnija. Pilsētas teritorijā atrodas Linkolnas lidosta. Netālu no pilsētas ir vēl divas lidostas un aviobāze.

Linkolnā attīstīta lauksaimniecības produktu pārstrāde — miltu ražošana, gaļas pārstrāde. Attīstīta arī lauksaimniecības tehnikas būve, pārtikas rūpniecības iekārtu ražošana, elektrotehnikas gatavošana, naftas pārstrāde.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Linkolnas mājaslapa
Argentīnas futbola pirmā divīzija

***Primera División*** ir augstākā futbola līga Argentīnā. Nacionālajā čempionātā piedalās 30 komandas. Parasti sezona ilgst no augusta līdz nākamā gada maijam. Katra sezona ir sadalīta divās daļās (*Apertura* un *Clausura*) un katrai ir savs čempions. *Primera División* tika dibināta 1893. gadā un 1931. gadā tā kļuva par profesionālu līgu. IFFHS to ierindo 7. vietā spēcīgāko pasaules līgu sarakstā.

Kopš 1931. gada 16 klubi ir kļuvuši par Argentīnas čempioniem, četri klubi ir titulu izcīnījuši vismaz 10 reizes. Visveiksmīgākais klubs ir *[[Club Atlético River Plate|River Plate]]*, kas izcīnījis 33 titulus.

## Pašreizējie klubi

## Ārējās saites

*
Portugāles futbola Premjerlīga

***Primeira Liga***, zināma arī kā ***Liga Portugal***, ir augstākā futbola līga Portugālē. Nacionālajā čempionātā piedalās 18 komandas. *Primeira Liga* tika dibināta 1934. gadā.

Čempionātā ierasti dominē tā sauktais "lielais trijnieks" (Porto, Benfica un Sporting), kas kopumā izcīnījuši 87 titulus, pārējās divas reizes uzvarējuši Belenenses un Boavista.

Portugāles Premjerlīga ir viena no spēcīgākajām nacionālajām līgām Eiropā, šobrīd (2023) UEFA koeficientu rangā ieņemot septīto vietu aiz Anglijas Premjerlīgas, Spānijas *[[La Liga]]*, Vācijas Bundeslīgas, Itālijas A sērijas, Francijas 1. līgas un Nīderlandes *[[Eredivisie]]*.

## Klubi 2023.—2024. gada sezonā

## Panākumiem bagātākie klubi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
Kalupes katoļu baznīca

**Kalupes Vissvētākā Altāra Sakramenta Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Augšdaugavas novada Kalupes pagasta Kalupes ciemā. Baznīca ir arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
Pirmā Kalupes katoļu baznīca šeit tika uzcelta 1795. gadā. Tā bija koka baznīca, uzbūvēta no priežu baļķiem, ko uzcēla par Kalupes un Arendoles īpašnieka grāfa Jāzepa Zīberga līdzekļiem. Tā bija 9 asis gara un 4,5 asis plata ar diviem torņiem. Šī baznīca nokalpoja līdz 1882. gadam. Pēc baznīcas nojaukšanas tās vietā uzstādīja krustu, kas bijušās muižas liepu audzē ir saglabājies līdz mūsu dienām.

Pašreizējās baznīcas pamati tika likti 1861. gadā, tos iesvētīja Līksnas dekāns Kopecs, līdzekļus baznīcas būvniecībai deva draudze, grāfs Staņislavs Kostka Plāters-Zībergs un prāvests S. Beinarovičs, taču politiskie notikumi aizkavēja baznīcas būvniecību. Tā aizsākās 1881. gadā, kad tika noslēgts līgums par ķieģeļu baznīcas būvi Kalupē pēc arhitekta Vilhelma Neimaņa projekta. Baznīcu uzbūvēja 1882. gadā un to iesvētīja Kalupes prāvests S. Beinarovičs, bet 1896. gadā dievnamu konsekrēja Mogiļevas bīskaps Albins Simons Vissvētākā Sakramenta godam. 1913. gadā tika mākslinieciski apgleznotas sienas. Baznīcas dārzā ir apbedīts 1990. gadā draudzes plebānijā noslepkavotais prāvests Klements Apšs.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Pašlaik draudzi apkalpo prāvests Antons Aglonietis. Draudzei ir četras kapsētas — Kalupes (Baltaču) kapsēta, Ratnieku kapi, Lazdānu kapsēta un Loču kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Kunga Prezentācijas svētki, Jaunavas Marijas pasludināšanas svētki, svētā Jura diena, Kristus Miesas un Asins svētki, svētā Pētera un svētā Pāvila diena, Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētki, svētā Franciska stigmatu diena, svētā Staņislava Kostkas diena, svētā Miķeļa diena, svētās Terēzijas diena, Jaunavas Marijas Bezvainīgās ieņemšanas diena.

## Tehniska informācija
Kalupes baznīca ir sarkanu ķieģeļu celtne bez torņiem ar skārda jumtu, tā ir celta krustveida formā. Tā ir trīs navu celtne ar cementa flīžu grīdu, koka griestiem, tā ir 38,50 metrus gara un 19,2 metrus plata. Apkārt baznīcas dārzam ir sarkanu ķieģeļu žogs. Baznīcai ir trīs zvani.

## Interjers
thumbnail|Baznīcas vidusjoms|left
Baznīcā ir lietošanas kārtībā ērģeles un fisharmonijs. Dievnamā ir trīs koka altāri ar daudzām svēto figūrām. Galvenajā jeb centrālajā altārī atrodas Kristus statuja ar ciboriju rokā, sānos svētās Terēzes un svētā Staņislava statujas, labajā pusē no dievgalda atrodas svētā Franciska statuja. Labajā sānu altārī novietota Lurdas Dievmātes statuja, bet kreisajā sānu altārī svētā Miķeļa Erceņģeļa statuja. Tās visas bija iegādātas 1928. gadā Parīzē. Uz baznīcas sienām redzamas melna marmora plāksnes ar grāfu Zībergu piemiņas uzrakstiem.

## Ārējās saites

* Draudzes mājaslapa

## Atsauces
Gaņsu

**Gaņsu province** () ir viena no Ķīnas 22 provincēm. Province atrodas starp Tibetas kalnieni un Gobi tuksnesi. Robežojas ar Mongoliju, Iekšējās Mongolijas autonomo reģionu, Ninsjas Hueju autonomo reģionu, Siņdzjanas Uiguru autonomo reģionu, Cjinhai, Sičuaņu un Šaaņsji. Provinces pārvaldes centrs un lielākā pilsēta ir Laņdžou. 2010. gadā Gaņsu dzīvoja 25,57 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 91% bija haņi, 5% — hueji, 2% — dunsjani un 2% — tibetieši.

## Ārējās saites
Lainuss Polings

**Lainuss Karls Polings** (;  — ) bija amerikāņu ķīmiķis, bioķīmiķis, miera aktīvists, rakstnieks un pedagogs. Viņš bija viens no visietekmīgākajiem ķīmiķiem šīs zinātnes vēsturē un viens no 20. gadsimta ietekmīgākajiem zinātniekiem. L. Polings bija viens no pirmajiem, kas darbojās kvantu ķīmijas un molekulārās bioloģijas jomās.

Viņš ir viena no četrām personām, kas saņēmuši vairāk nekā vienu Nobela prēmiju. Tāpat L. Polings ir viena no divām personām, kas saņēmuši divas dažādas Nobela prēmijas (ķīmijā un par miera veicināšanu), vēl divas dažādas Nobela prēmijas saņēmusi Marija Sklodovska-Kirī (ķīmijā un fizikā).

Nobela prēmiju ķīmijā viņš saņēma 1954. gadā. Savukārt Nobela miera prēmiju amerikāņu zinātnieks saņēma 1962. gadā par viņa cīņu pret kodolieroču izmēģinājumiem.

Polings  kļuvis populārs visā pasaulē, veicinot vitamīna C lietojumu slimību profilakses nolūkā, bet krietni agrāk latviešu zinātnieks Augusts Kirhenšteins atklājis, ka vitamīnam C ir liela nozīme slimību novēršanā, taču pētījumus pietiekami neizvērsa.

L. Polings mira  no prostatas vēža 93 gadu vecumā.

Žurnāls *New Scientist* viņu ierindoja starp 20 visu laiku izcilākajiem zinātniekiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Polinga CV 
* Ķīmijas enciklopēdijas profils 
* Lainusa Polinga biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā 
* Interview with Linus Pauling
Tilžas katoļu baznīca

**Tilžas Svētā Jāzepa Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Balvu novada Tilžas pagasta centrā Tilžā. Lielākā koka baznīca Latvijā, no 1994. gada valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
Tilžas, sākotnēji Kokorevas katoļu baznīca tika celta 1922. gadā Bēržu prāvesta Jēkaba Kindzuļa un vikāra Aloiza Kalves vadībā. Pirms tam, 1920. gada 15. oktobrī Tilžas kapos notika sapulce, uz kuru bija ieradušies aptuveni 500 cilvēku, kur sprieda par baznīcas būvi. Valsts fonds baznīcas būvniecībai piešķīra 10 desetīnas zemes. Katram draudzes loceklim bija jāmaksā nodoklis 10 rubļu apmērā un vēl 10 rubļu par katru desetīnu izmantojamās zemes. Kamēr cēla baznīcu, dievkalpojumi notika Kokorevas zemkopības skolā. 1925. gada 20. jūnijā baznīcu konsekrēja Rīgas arhibīskaps Antonijs Springovičs Svētā Jāzepa — strādnieku aizbildņa godam. Pirmais Kokorevas prāvests uzbūvēja arī plebāniju.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Pašlaik draudzi apkalpo prāvests Alberts Budže. Draudzei ir septiņas kapsētas — Lutinānu kapi, Tilžas kapi, Kāpessila kapi, Ūdrenes kapi, Pūriņu kapi, Runcīnes kapi un Ranguču kapi. Draudzes lielākie svētki ir Lurdas Dievmātes svētki, Svētā Jāzepa svētki, Svētā Aloiza svētki, Krusta Paaugstināšanas svētki un Dievmātes Upurēšanas svētki.

## Tehniska informācija
Tilžas baznīca ir koka celtne ar diviem smailiem torņiem un skārda jumtu, 24 metrus gara un 14 metrus plata, aptuveni 10 metrus augsta uz akmens pamata. Koka velvē veidoti griesti, kas balstās uz četriem koka pīlāriem. Pie ieejas baznīcā ir priekštelpas, uz kurām balstās kora telpas un torņu smagums. Apkārt dievnamam ir dārzs, ko ieslēdz metāla žogs akmens mūra stabos. Dārza kreisajā pusē pie ieejas ir koka krusts. 1935. gadā draudze ieguva lielo zvanu, kas bija atliets Liepājā.

## Interjers
Baznīcā ir lietošanas kārtībā ērģeles, kas tika iegādātas 1940. gadā. Dievnamā ir trīs koka altāri prāvesta K. Kangara gleznotām gleznām. Galvenajā jeb centrālajā altārī ir Svētās Ģimenes glezna — Marija, Jēzus un Jāzeps, Svētā Gara apmirdzēti. Labajā sānu altārī ir novietota Svētā Aloiza glezna, bet kreisajā sānu altārī — Jēzus Sirds glezna.

## Ārējās saites
* www.balvurcb.lv
* www.travelnet.lv
* www.zudusilatvija.lv

## Atsauces
Apzinātā sapņošana

**Apzinātā sapņošana** ir sapņus ietverošs miega stāvoklis, kurā cilvēks apzinās, ka sapņo, un var ietekmēt sapņa gaitu un vizuālo vidi. Apzinātā sapņošana var iekļaut īpašus apziņas stāvokļus, ārpusķermeņa pieredzi vai pirmsnāves pieredzi.

Terminu *apzinātais sapnis* ieviesa nīderlandiešu psihiatrs Frederiks van Ēdens. Iepriekš šo fenomenu aprakstījis arī grieķu filozofs Aristotelis.

Apzināto sapņošanu var iedalīt divos veidos.
* **Nomoda ierosinātā apzinātā sapņošana** (WILD, ). Cilvēks no nomoda stāvokļa nokļūst miegā ar ātrajām acu kustībām, pilnībā saglabājot pašapziņu. Nomoda ierosinātai apzinātajai sapņošanai raksturīga miega paralīze, tiek dzirdētas ļoti skaļas un trokšņainas skaņas ar mainīgu skaļumu un tempu, parādās hipnagoģiskas halucinācijas ar abstraktiem vai reāliem priekšmetiskiem objektiem un vizualizētu sižetu, kas pārsvarā veidojas, balstoties uz to, ko sapņotājs tobrīd domā. Retos gadījumos elpošana kļūst automatizēta, dažkārt cilvēks jūt spēcīgas smakšanas sajūtas. Sapņotājs apjauš, ka ir nokļuvis pilnīgi nedabiskā apziņas stāvoklī, kādā citā dimensijā.
* **Sapņa ierosinātā apzinātā sapņošana** (DILD, ). Sastopama daudz biežāk. Cilvēks no normāla sapņa nokļūst apzinātajā sapnī, kam pārsvarā nav raksturīga tik pilnīga pašapziņa kā tas ir nomoda ierosinātajā apzinātajā sapņošanā, tādējādi arī vizualizācijas tiek vairāk uztvertas kā sapņi, nevis halucinācijas. Visbiežāk pilnīgas pašapziņas sasniegšana beidzas ar pamošanos.

## Atsauces
Eiforija

**Eiforija** ir garīgs un emocionāls stāvoklis, kam raksturīga galēji saasināta labsajūta. Medicīniski eiforija tiek definēta kā afekta stāvoklis.

Eiforija bieži tiek uzskatīta kā pārspīlēts un neikdienišķs psiholoģiskais stāvoklis, ko visbiežāk izraisa psihotropās vielas un kas lielākoties nav sasniedzams parasta cilvēka dzīvesveida rezultātā. Tomēr dažas cilvēka dabiskās psiholoģiskās un fiziskās darbībās un garīgās izpausmes, piemēram, orgasms, spēcīga mīlestība un sportista uzvaras triumfs, var radīt īslaicīgu eiforijas stāvokli. Eiforiju var izraisīt arī reliģiskās prakses (rituāli) un meditācija, tāpat eiforija rodas dažu garīgu slimību, piemēram, bipolāro traucējumu un ciklotīmijas, dēļ.

## Atsauces
Višķu baznīca

**Višķu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Augšdaugavas novada Višķu pagasta Višķos. Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Viena no nedaudzām baznīcām, kas būvēta no šķeltiem akmeņiem un ir viena torņa bazilikāņu krusta baznīcu tipa dievnams.

2017. gadā iekļauta Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā.

## Vēsture
Pirmā no ozolkoka baļķiem būvētā katoļu baznīca, kas atradās ārpus Višķiem kapsētā tika uzcelta 1621. gadā par muižturu Andreja un Elizabetes Molu līdzekļiem. 1715. gadā Heronims un Katrīna Moli baznīcu izjauca un pārvietoja tuvāk Višķiem uz ezera pussalas. Uzbūvējot jauno baznīcu, šī baznīca tika pārvietota 1935. gadā uz Ambeļiem, bet 1937. gadā uz Valmieru, kur tā atrodas arī šobrīd, bet pārbūvētā veidā un jaunā izskatā.

1907. gada 2. augustā Mogiļevas arhibīskapa kūrija Pēterpils gubernatoram iesniedza lūgumu jaunas mūra baznīcas celtniecībai Višķos, ko saņēma. 1908. gadā prāvests Broņislavs Veržbickis uzsāka jaunas baznīcas celtniecību Višķos pēc Liepājā dzīvojošā zviedru arhitekta Kārļa Eduarda Strandmaņa projekta. 1915. gadā baznīca par draudzes un muižkungu līdzekļiem tika uzcelta un uzlikts jumts, bet palika iekšdarbi, kas tika veikti prāvesta Izidora Livčāna vadībā. Tika saliktas grīdas, griesti, apmestas sienas, ielikts pagaidu altāris un 1925. gadā jau sāka notikt dievkalojumi. 1930. gadā tika pabeigti iekšdarbi. 1935. gadā tika iegādāts 673 kg smags zvans, gadu vēlāk prāvests Antons Skromans iegādājās divas žirandoles (sienas svečturus), uzstādīja firmas "Kolbe" ērģeles, uzbūvēja plebāniju un ievilka elektrību. 1939. gada 27. jūnijā baznīcā iespēra zibens, nopostot jumtu un baznīcas iekšpusi. Baznīcu atjaunoja prāvests O. Skromans un draudze, 4500 latus piešķīra arī toreizējais prezidents Kārlis Ulmanis. 1970. gados prāvesta Eugēnija Klavcāna darbības laikā tika uzstādīta ambona romāņu stilā, iegādātas skulptūras, ierīkots Svētā Jāņa Kristītāja altāris. 1980. gados prāvesta Andreja Aglonieša darbības laikā norisa kapitālais remonts, izveidota Dievmātei veltīta kapela. Mūsdienās prāvesta Antona Aglonieša vadībā tika ierīkota baznīcas apgaismošanas sistēma, pārveidots prezbitērijs. Pie baznīcas apbedīts prāvests Vladislavs Litaunieks.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudze dibināta 1625. gadā. Draudzi apkalpo prāvests Antons Aglonietis. Draudzei ir trīs kapsētas — Višķu kapsēta, Kondavnieku kapsēta, Klobānu kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki ir Svētā Jāņa Kristītāja svētki, Jaunais gads, Vissvētākās Jaunavas Marijas — Māras zemes Karalienes svētki.

## Tehniska informācija
Višķu baznīca ir šķeltu akmeņu mūra celtne ar cinkota skārda jumtu un torni. Viena torņa baziliāņu krusta baznīcu tipa baznīca. Tā ir trīsnavu ēka ar cementa grīdu, 30 metrus gara un 15 metrus plata. Ap baznīcu ir mūra žogs.

## Interjers
Ievērības cienīgs ir melns ozolkoka altāris, kas tika pārvests no Dubnas kapelas.

## Ārējās saites

* Draudzes mājaslapa
* Foto galerija
* Foto galerija
* www.zudusilatvija.lv

## Atsauces
Andzeļmuižas baznīca

**Andzeļmuižas Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada Andzeļu pagasta apdzīvotā vietā Andzeļos.

## Vēsture
Pirmā baznīca Andzeļmuižā tika uzbūvēta 1697. gadā un to konsekrēja bīskaps Nikolajs Poplavskis. Vēlāk draudzes vajadzībām tika izmantota muižas kapela, kas atradās muižas parkā pie Eša ezera, ko uzbūvēja 1782. gadā un veltīja to Svētā Jāņa Kristītāja godam. Koka katoļu baznīcu uzbūvēja 1845. gadā par muižnieka Vesenhofa un draudzes līdzekļiem, tā kalpoja līdz 1960. gadu sākumam, kad to nojauca, jo tā atradās avārijas stāvoklī un draudze beidza pastāvēt.

Atmodas gados Andzeļu draudze tika atjaunota, lielā mērā pateicoties dekānam Jānim Stepiņam. Tika pārveidota viena no draudzes atgūtajām ēkām, kas padomju gados bija kultūras nams, par baznīcu, ko konsekrēja toreizējais Rīgas arhibīskaps, vēlākos gados kardināls Jānis Pujats, veltot to Jāņa Kristītāja godam.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Pašlaik draudzi apkalpo prāvests Ivars Vigulis. Līdz 1929. gadam tai bija savs prāvests, vēlākos gados to apkalpoja prāvests no Bukmuižas, ko dara arī tagad. Draudzei ir četras kapsētas — Andzeļu kapsēta, Bresingovas kapsēta, Frolu kapsēta, Kraulu kapsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dagdas dekanāta mājaslapa
* dagda.lv
* Panoramio attēls
Gerds fon Rundštets

**Kārlis Rūdolfs Gerds fon Rundštets** (; dzimis , miris ) bija vācu ģenerālfeldmaršals Otrā pasaules kara laikā.

Dzimis dižciltīgā vācu ģimenē. Piedalījās Pirmajā pasaules karā. Starpkaru periodā turpināja militāro dienestu, bet 1938. gadā pensionējās.

Sākoties Otrajam pasaules karam, atgriezās ierindā un vadīja Armijas grupu "Dienvidi" Polijas kampaņas laikā, bet vēlāk komandēja Armijas grupu "A" Kaujas par Franciju laikā. Lielā mērā viņa nopelns bija spožais Vācijas uzbrukums cauri Ardēniem, sasniedzot Lamanšu, kas ļāva ielenkt lielus franču un britu spēkus pie Denkerkas.Tomēr fon Rundštets pārtrauca ofensīvu, un šī lēmuma iemesli nav pilnībā saprotami. Tas ļāva evakuēt vairāk nekā 300 000 ielenkto sabiedroto karavīru ar kuģiem uz Lielbritāniju.

Pēc Vācijas uzbrukuma PSRS Gerds fon Runštets komandēja Armiju grupu "Dienvidi". Guva spīdošu militāro uzvaru 1941. gada Kijivas kaujas laikā. Tālākie militārie sasniegumi nebija un tā kā fon Rundštets nespēja veikt operācijā "Barbarosa" plānotos uzdevumus, Ādolfs Hitlers atsauca viņu no Austrumu frontes.

1942. gadā Gerds fon Runštets tika iecelts par Vācijas spēku komandieri Rietumos (*[[OB West]]*). Pēc Sabiedroto veiktās Normandijas operācijas 1944. gada jūlijā tika atlaists (vācu spēku aizsardzību viņš vadīja kopā ar ģenerālfeldmaršalu Ervīnu Rommelu), tomēr vēlāk atjaunots amatā un ar pātraukumiem dienēja līdz 1945. gada martam, kad Hitlers viņu atlaida vēlreiz. 1. maijā krita Sabiedroto (amerikāņu) gūstā.

Apsūdzēts kara noziegumos, tomēr nav tiesāts vecuma un sliktā veselības stāvokļa dēļ. 1949. gadā atbrīvots no apcietinājuma. Miris 1953. gadā.

## Ārējās saites
Levi Leipheimers

**Levi Leipheimers** (; dzimis  Bjūtā, Montānas štatā, ASV) ir bijušais profesionālais amerikāņu šosejas riteņbraucējs, kura pēdējā pārstāvētā komanda bija *[[UCI ProTour]]* komanda **'. Viņa ievērojamākie sasniegumi ir trīs uzvaras (2007—2009) ''[[Tour of California]]'', uzvara 2006. gada ''[[Dauphiné Libéré]]'' un 2005. gada [[Vācijas tūre|Vācijas tūrē]], kā arī otrā vieta kopvērtējumā [[2008. gada Vuelta a España|2008. gada ''Vuelta a España'']], trešā vieta [[2001. gada Vuelta a España|2001. gada ''Vuelta a España'']] un četri finiši pirmajā desmitniekā ''[[Tour de France]]'', ieskaitot trešo vietu kopvērtējumā [[2007. gada Tour de France|2007. gadā]].

Levi Leipheimers ar savu sievu Odesu Gunnu dzīvo [[Santarosa (Kalifornija)|Santarosā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], bet riteņbraukšanas sezonas laikā viņš dzīvo [[Spānija]]s pilsētā [[Žirona|Žironā]]. Leipheimers uzvarēja 2007. gada ASV šosejas riteņbraukšanas čempionātā, par 1m 11s apsteidzot savu ''Discovery'' komandas biedru un iepriekšējo čempionu [[Džordžs Hinkapī|Džordžu Hinkapī]]. [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008. gada Olimpisko spēļu]] bronzas medaļas ieguvējs individuālajā braucienā.

2012. gadā atzinies dopinga lietošanā, laikā, kad pārstāvēja ASV komandu **', par ko tika diskvalificēts uz sešiem mēnešiem. Vēlāk USADA paziņoja, ka tiek anulēti visi viņa uzrādītie rezultāti laika posmā no 1999. gada jūnija līdz 2006. gada jūlijam, kā arī 2007. gada jūlijā.

Nedēļu pēc atzīšanās dopinga lietošanā *Omega Pharma-Quick Step* komanda oktobrī lauza līgumu ar Leipheimeru.

2013. gada maijā, nespējot atrast jaunu komandu, Leipheimers beidza profesionālo karjeru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vilhelms Keitels

**Vilhelms Bodevins Gustavs Keitels** (; dzimis , miris ) bija vācu ģenerālfeldmaršals Otrā pasaules kara laikā. *[[Oberkommando der Wehrmacht]]* (Bruņoto spēku Augstākās vadības) komandieris, faktiski kara ministrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis vidēji turīgā vācu zemnieka ģimenē. Pirmajā pasaules karā piedalījās kā virsnieks Rietumu frontē. Sākumā dienēja kājnieku daļās Flandrijā, kur tika smagi ievainots. Kopš 1915. gada bija štāba virsnieks dažādās divīzijās. Starpkaru periodā turpināja militāro dienestu. Pēc Vernera fon Blomberga demisijas kļuva *Oberkommando der Wehrmacht* komandieri.

Otrā pasaules kara laikā vadīja Vācijas armijas militārās operācijas. Iesākumā iebilda Hitleram pret iebrukumu Francijā un PSRS, vēlākajā kara gaitā bija viena no Hitleram lojālākajām augstākajām militārpersonām. Kara gaitā parakstīja vairākas pavēles, kuras var klasificēt kā kara noziegumus, piemēram 1941. gada "Nakts un Miglas" direktīva (*Nacht und Nebel*), kura akceptēja politisko pretinieku nolaupīšanu ("pazušanu") Vācijas okupētajās teritorijās. Pēc Hitlera pašnāvības 1945. gada 30. aprīlī Keitels iekļāvās t.s. Flensburgas valdības sastāvā. 1945. gada 8./9. maijā PSRS pārstāvju klātbūtnē parakstīja Vācijas bezierunu kapitulāciju.

Tiesāts par kara noziegumiem Nirnbergas procesā un sodīts ar nāvi . Tiesas procesa laikā pilnībā atzinis savu vainu *šausmīgajā karā* un nožēlojis savu nespēju to apturēt. Lai pasvītrotu viņa apsūdzību kriminālo raksturu, rietumu sabiedrotie nepiekrita Keitela lūgumam nāvessodu izpildīt ar militārpersonām paredzēto nošaušanu, bet gan saglabāt sākotnēji piespriesto pakāršanu. Viņa pēdējie vārdi pirms nāvessoda izpildes bija:* Es lūdzu visvarenajam Dievam apžēloties pār vācu tautu. Vairāk kā divi miljoni vācu karavīru ir devušies nāvē par dzimteni pirms manis. Es tagad jums sekoju, mani dēli. Visu par Vāciju*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* "Statement of Nuremberg defendant Wilhelm Keitel."
Keitels

**Keitels** var būt:

* Hārvijs Keitels (*Harvey Keitel*; 1939), amerikāņu aktieris un kinoproducents;
* Vilhelms Keitels (*Wilhelm Keitel*; 1882—1946), vācu ģenerālfeldmaršals.