Krievupe

**Krievupe** jeb vēsturiski **Doņupe** () ir Lielās Juglas labā pieteka Siguldas un Ropažu novados. Sākas purvainā apvidū pie Allažiem Mazo Kangaru ziemeļaustrumu galā. Augštece ar grāvju sistēmu savienota ar Egļupi. Lielākoties tek pa Ropažu līdzenumu. Gandrīz visā upes baseinā priežu sili. Krasti pārsvarā zemi, purvaini. Piekļaujas vairāki lieli purvu masīvi: augštecē Buļļu purvs un Laugas purvs, vidustecē šķērso Ķēniņu purvu. Pie ietekas Lielajā Juglā vairāki dīķi: Upesciema dīķi, Alberta dīķi, Kalna Spuļļu dīķi, Ūdensrožu dīķis. Lielākā pieteka: Mude. Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Garkalne, Makstenieki.

Upi šķērso autoceļi A2, P3, P10.

## Vēsture
Upes nosaukums viduslaikos bijis *Ruschen beke*, par ko liecina dokumenti jau no 1380. gada. Nosaukuma etimoloģiju biežāk skaidro divējādi:

* Viduslejasvācu valodā (12.—17.gs.) vārda "*beke*" vai "*beck*" nozīme ir "strauts", ar ko apzīmēja mazām ūdensteces, savukārt vārds "*rusche*" tika attiecināts uz mitrāju zālāju augu veidu no Doņu dzimtas (latīņu: Juncaceae), Doņu ģints (latīņu: *Juncus*). Attiecīgi, *Ruschen beke* tiešais tulkojums latviešu valodā būtu "Doņu upe" jeb "Doņupe". Lejasvācu valoda bija Hanzas savienības (13.—17.gs.) *[[lingua franca]]*, ko lietoja daudzi vācbaltieši.
* Ar agrajos viduslaikos līdztekus upei caur Alūksnei ejošo tirdzniecības ceļu "uz krieviem", tomēr šo versiju uzskata par mazāk ticamu, jo  viduslejasvācu valodā ar krievu izcelsmi bija saistāms vārds "russsch", nevis "rusch", un šī upe ir salīdzinoši īsa, tādēļ līdztekus tirdzniecības ceļam varēja atrasties vien neliela posma ietvaros.

Minēto nosaukumu upe saglabājusi vismaz līdz 18. gadsimta sākumam, jo vēl 1705. gada *Ducatuum Livoniae et Curlandiae Nova Tabula* kartē, kā arī aptuveni 1720. gada *Ducatuum Livoniae et Curlandiae cum vicinis Insulis Nova Exhibitio Geographica* kartē, upe bija atzīmēta kā *Ruschebek*.

1791. gada *Der Rigische Kreis* kartē, upe dažādos tās posmos redzama jau ar 2 nosaukumiem — gan *Rusche Bach,* gan *Krewe Uppe/Kreew Uppe.* Kartē ir redzama upes sākotnējā gultne, kas mūsdienās ir mainīta.**

19. gadsimta pirmās puses kartēs biežāk sastopams jau mūsdienās labāk pazīstamais nosaukums Krievupe, piemēram, 1826.—1840. gada Speciālajā Krievijas impērijas rietumu daļas kartē, upe atzīmēta tikai ar nosaukumu *Кревуппе*. Šajā laikā Krievijas Impērijas armijas kareivji veica upes gultnes pārrakšanu pasta ceļam no Rīgas līdz Englārtei, tā būvniecību pabeidzot 1845. gadā. Lai nevajadzētu būvēt 2 tiltus pāri upes līkumam, upes iztaisnošanai Krievijas Impērijas armijas kareivji izraka kanālu, mainot upes sākotnējo gultni. Tagad upe tek pa jauno gultni mūsdienu Garkalnes pagastā.

19. gadsimta beigās ir veikts funkcionāls civilo un militāro karšu uzlabojums, un visus vecos vietvārdus, kas bija vācu, zviedru, krievu un citas izcelsmes, ieskaitot hidronīmus, kartēs atzīmēja tā, kā tos dēvēja vietējie iedzīvotāji, kas šo upi latviski sauca par "Krievupi". Ar šo nosaukumu upe kartēs saglabājusies līdz mūsdienām.

## Attēlu galerija

### Krievupe kā Garkalnes un Ropažu novadu robežupe

Krievupe River south from railway station Krievupe 20200715 (1).jpg
Krievupe River south from railway station Krievupe 20200715 (2).jpg
Krievupe River south from railway station Krievupe 20200715 (3).jpg
Krievupe River south from railway station Krievupe 20200715 (4).jpg


## Atsauces