open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maksims Kathe

**Maksims Kathe** (, ; dzimis , miris ) bija vācbaltu izcelsmes Krievijas un Lietuvas virsnieks, Svētā Jura ordeņa un Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

Dzimis Jonišķos, Lietuvā (tolaik — Kauņas guberņa Krievijas Impērijas sastāvā). 1899. gadā beidzis Pēterburgas militāro akadēmiju un sācis dienestu Krievijas armijā. Piedalījies Krievijas-Japānas karā un Pirmajā pasaules karā, uzdienoties līdz pulkveža pakāpei. 1907. gada 10. augustā piešķirts IV šķiras Svētā Jura odenis.

1919. gada aprīlī iestājies Lietuvas armijā, kur piedalījies cīņās pret lieliniekiem un bermontiešiem Lietuvas brīvības cīņās. Izplānoja Zarasu atbrīvošanas operāciju. Saņēmis III šķiras Lāčplēša Kara ordeni. Bija Lietuvas delegācijas vadītājs sarunās ar Poliju, kuru rezultātā 1920. gada 7. oktobrī tika noslēgts Suvalku līgums. Tika iecelts par Lietuvas armijas ģenerālštāba priekšnieku. Apbalvots ar IV un V šķiras Vīta Krusta ordeni. Vēlāk tika paaugstināts par ģenerālleitnantu. 1921. gada aprīlī organizēja kursus Lietuvas armijas virsniekiem. Atvaļinājās 1922. gadā veselības stāvokļa dēļ.
Marts Helme

**Marts Helme** (, dzimis  Pērnavā) ir igauņu politiķis, nacionālistiskās Igaunijas Konservatīvās Tautas partijas līders. Bijis Igaunijas vēstnieks Krievijā (1995—1999).

## Ārējās saites
Komandanteferrasa

**Komandanteferrasa** () ir vienīgā Brazīlijas vissezonas polārstacija Antarktikā. Izvietojusies Dienvidšetlendas salu lielākās salas Karaļa Džordža salas dienvidos, Admiralitātes līča ziemeļu krastā. Stacija izveidota 1984. gada 8. februārī līdzās bijušajai Lielbritānijas Bāzei G un nosaukta par godu Brazīlijas Kara flotes virsniekam, hidrogrāfam un okeanogrāfam Luišam Antoniu di Karvaļu Ferrasam *(Luís Antônio de Carvalho Ferraz)*. Pirmā pārziemošana tika organizēta 1986. gadā. Staciju pārvalda Brazīlijas Kara flote, zinātniskie pētījumi tiek veikti saskaņā ar valsts programmu PROANTAR. Galvenās izpētes jomas ir klimatoloģija, meteoroloģija, ģeoloģija, okeanogrāfija, astrofizika, ģeomagnētisms, ģeofizika.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hilzeni

thumb|150px|Hilzenu dzimtas ģerbonis
[thumb|150px|[Smoļenskas katoļu bīskaps Juris Nikolajs Hilzens (1692-1775)]]
[thumb|200px|Hilzenu dzimtas celtā [Dagdas katoļu baznīca (1741)]]
**Hilzeni** (, ) ir vācbaltiešu dzimta, kuras priekšteči izsekojami līdz 14. gadsimtam, kad viņi piedalījās Livonijas krusta karos. Kopš 16. gadsimta pārpoļotā Hilzenu dzimta izplatījās arī tagadējā Baltkrievijā, Polijā un Vācijā. 18. gadsimtā kļuva par ietekmīgu dzimtu Inflantijā (Latgalē), kur citu starpā saradojās ar Šadursku dzimtu.

## Vēsture
Dzimtas priekšteči cēlušies no Vācu ordeņa bruņiniekiem **no Ekelnas, sauktiem par Hilzeniem** (*von Eckeln genannt Hülsen*). Pēc Livonijas konfederācijas sadalīšanas Hilzeni kalpoja Polijas-Lietuvas kopvalsts valdniekiem un kļuva par vienu no ietekmīgajām Latgales šļahtas dzimtām. Ježijs Konstantīns Hilzens (ap 1660-1737) bija Inflantijas vaivadijas Viļakas trakta stārasts. Par Hilzenu dzimtmuižu šajā laikā kļuva Dagda. Savos īpašumos Dagdā un Kaunatā 1727. gadā Hilzeni dibināja jezuītu misiju (*missio Hilzeniana*), aicinādami jezuītus izplatīt kristīgo ticību un rūpēties par zemnieku izglītošanu. 
 
Viņa dēls Jans Augusts Hilzens (1702-1767),  kļuva par Minskas vaivadu (1754) un Inflantijas vaivadijas kastelānu (1744), uzrakstīja vēsturisku apcerējumu par Latgali *Inflanty w dawnych swych…* (1750). Viņa vecākais brālis Ježijs Nikolajs Hilzens (1692-1775) bija Smoļenskas diecēzes bīskaps, ilgstoši dzīvoja Dagdā, tulkoja un rakstīja garīga satura grāmatas. Krietnu daļu no saviem līdzekļiem Hilzeni ziedoja jezuītu misijas darbam, Dagdas katoļu baznīcas (1743) un slimnīcas celšanai. Hilzenu dzimta sāka arī Viļakas, Bukmuižas, Stoļerovas, Pildas, Osvejas, Baltinavas katoļu baznīcu celtniecību.

Savukārt  viņa dēls Juzefs Hilzens (1736-1786) bija Inflantijas vaivadijas kastelāns (no 1760), Minskas vaivads (no 1767), Mstislavas vaivads (no 1770). Savā 1783. gadā sacerētajā testamentā piešķīra saviem dzimtļaudīm „mūžīgu brīvību”, bet divas trešdaļas mantojuma ar Hilzenu-Šadursku fonda palīdzību novēlēja zinātnes un mākslas veicināšanai, jaunu slimnīcu un nespējnieku māju celšanai.

Uz Prūsiju un Pomerāniju izceļojušie Hilzeni sadalījās Arnsdorfas un Vīzes (*Wiese*) atzaros, kas 1840. gadā ieguva mantojamu grāfu titulu.

## Pazīstami Hilzeni
* Ježijs Konstantīns Hilzens (*Jerzy Konstanty Hulsen*, ap 1660-1737), Viļakas trakta stārasts
** Juris Nikolajs Hilzens (*Jerzy Mikołaj Hylzen*, 1692-1775), rakstnieks, izdevējs, Smoļenskas bīskaps
** Jans Augusts Hilzens (*Jan August Hylzen*, 1702-1767), Minskas vaivads (1754) un Inflantijas vaivadijas kastelāns (1744), rakstnieks
*** Juzefs Hilzens (*Józef Jerzy Hylzen*, 1736-1786), Inflantijas vaivadijas kastelāns (no 1760), Minskas vaivads (no 1767), Mstislavas vaivads (no 1770)

## Ārējās saites
* Latgales magnātu pētnieks Anna Rancāne, "Diena", 2006. gada 6. februāris

## Atsauces
Raimons Puankarē

**Raimons Puankarē** (; dzimis , miris ) bija franču labējs politiķis. Pieckārtējs Francijas premjerministrs periodā no 1912. līdz 1929. gadam un Francijas prezidents no 1913. līdz 1920. gadam. Bijis arī valsts ārlietu un finanšu ministrs.

Studējis tieslietas, strādājis par advokātu. 1887. gadā ievēlēts par parlamenta deputātu. 1895. gadā kļuva par finanšu ministru. Politiskajā darbībā ieturēja stingri pretvācisku pozīciju, pirms kara divreiz devās vizītēs uz Krieviju, lai stiprinātu sabiedroto saites. Pirmā pasaules kara laikā — Francijas prezidents. Pēc kara aizstāvēja Reinas apgabala okupācijas ideju.

## Ārējās saites
Ludmila Olijare

**Ludmila Olijare** (dzimusi ) ir bijusī Latvijas vieglatlēte, tagad — vieglatlētikas trenere un funkcionāre.

Sportistes karjeras laikā pārsvarā startējusi 100 m/b distancē, taču skrējusi arī sprinta distancēs bez barjerām. Latvijas čempionātos laikā no 1984. līdz 1994. gadam ir izcīnījusi 21 uzvaru dažādās disciplīnās. Olijare ir pašreizējā Latvijas rekordiste 100 m/b distancē, kā arī 4×100 m stafetē un 60 m/b distancē telpās. Kopumā sportistes karjeras laikā Latvijas rekordu labojusi 14 reizes.

Pēc sportistes karjeras beigām kļuvusi par treneri. Bijusi sava dēla, divu Eiropas čempionāta medaļu izcīnījušā barjersprintera Staņislava Olijara trenere. Tāpat ir Aigas Grabustes trenere, tāpat bijusi vairāku citu pazīstamu vieglatlētu trenere gan sprintā, gan tāllēkšanā, gan citās disciplīnās (Sergejs Inšakovs, Edvīns Krūms, Līga Kļaviņa, Ineta Radēviča, Valentīna Gotovska, Gundega Sproģe, Lauma Grīva). Olijare tāpat nodarbojas arī ar sacensību organizēšanu, astoņus gadus bijusi Eiropas vieglatlētikas asociācijas valdes locekle. 2013. gadā saņēmusi Eiropas vieglatlētikas asociācijas apbalvojumu par ieguldījumu vieglatlētikas attīstībā.

## Personiskie rekordi

## Atsauces
Silva Golde

**Silva Golde** (dzimusi  Liepājā, mirusi ) bija latviešu izglītības darbiniece un politiķe, bijusi Saeimas deputāte no Tautas partijas un Latvijas izglītības un zinātnes ministre. Pēc tam bijusi Liepājas pilsētas domes deputāte, pārstāvējusi Liepājas partiju.

## Biogrāfija
1973. gadā beigusi mācības Grobiņas vidusskolā, 1977. gadā absolvējusi Liepājas Pedagoģisko institūta Pamatskolas pedagoģijas un metodikas fakultāti.

1977. gadā uzsākusi darba gaitas, sākumā strādājusi Cieceres internātskolā par skolotāju (1977—1980), vēlāk bijusi Liepājas rajona Pionieru nama metodiķe, rajona Izglītības nodaļas skolu inspektore, vadītājas vietniece. Laikā no 1992. līdz 1999. gadam Golde vadījusi Liepājas rajonu Skolas valdi.

## Politiskā darbība
1998. gadā Golde tikusi ievēlēta 7. Saeimā no Tautas partijas saraksta. Laikā no 1999. gada jūlijam līdz tā paša gada decembrim bijusi Latvijas Republikas izglītības un zinātnes ministre Andra Šķēles trešajā Ministru kabinetā. Pēc tam atgriezusies Saeimā, tika ievēlēta arī 8. Saeimā 2002. gadā. 2004. gadā S. Golde kļuvusi par Latvijas Ārlietu ministrijas parlamentāro sekretāri, amatā bijusi līdz 2005. gadam. 2005. gada pašvaldību vēlēšanās kandidējusi Liepājas pilsētas domes vēlēšanās. Golde tika ievēlēta un kļuva par domes priekšsēdētāja Ulda Seska pirmo vietnieci. Atkārtoti tikusi ievēlēta arī 2009. gada un 2013. gada pašvaldību vēlēšanās, līdz mūža galam saglabāja priekšsēdētāja vietnieces amatu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Izglītības un zinātnes ministrijas biogrāfija
Moai

thumb|250px|right|Sešas moai statujas
**Moai** ir akmens statujas, ko rapanujieši izcirta no klintīm Lieldienu salā laikā starp 1100. un 1680. gadu. Gandrīz puse no visām statujām atrodas Rano Raraku krāterī, taču vairāki simti statuju tika transportētas apkārt salai un atrodas uz akmens platformām. Gandrīz visām moai statujām ir lielas galvas, kas veido  no visas statujas. Lielākā uzceltā statuja, kas tiek saukta par *Paro*, ir 9,8 metrus augsta un sver aptuveni 82 tonnas. Smagākā statuja ir 86 tonnas smaga, tomēr tā nav pabeigta — ja būtu, tā būtu aptuveni 21 metru augsta un 270 tonnas smaga.

Kopsummā ir uzskaitītas 887 monolītas akmens statujas pašā Lieldienu salā, kā arī muzeju kolekcijās citur pasaulē. Par "Lieldienu salas akmens galvām" bieži sauktās figūras patiesībā ir pilnībā izveidoti torsi vai uz ceļiem sēdošas figūras ar rokām uz vēdera. Dažas stāvus esošās figūras gadu gaitā iegrimušas zemē līdz pat kaklam.

Lielākā daļa (95%) moai ir izkalti no viegli apstrādājamā tufa vai vulkāniskajiem izdedžiem, kas atrodami salā vienā vietā — izdzisušā vulkāna Rano Raraku iekšienē. Skulptūru izkalšanai salinieki lietoja bazalta kaltus — toki, kas lielā skaitā joprojām atrodami akmeņlauztuvēs. Šie akmens kalti tika uzasināti, noskaldot tiem jaunas šķautnes, kad vecās notrulinājās. Vienas statujas izkalšanai piecu vai sešu cilvēku komandai bija nepieciešams apmēram gads. Katra statuja attēlo mirušu garaušu (*hanau epe*) virsaiti vai citu ievērojamu personu, to ķermeņi apglabāti ahu, uz kuriem statujas uzstādītas.

Tikai ceturtā daļa visu statuju tika uzstādītas. Apmēram puse joprojām atrodas Rano Raraku akmeņlauztuvēs un pārējās dažādās salas vietās, iespējams, pamestas transportējot. Milzīgo statuju transportēšanai tika izmantotas *[[miro manga erua]]* - *Y* formas kamanas ar šķērskokiem, kuras vilka ar ap statujas kaklu apsietām no hauhau koka mizas izgatavotām tauvām. Statujas pārvietošanai, atkarībā no tās izmēra, bija nepieciešami 180 līdz 250 vīru. Ap 50 no šodien stāvošajām statujām ir no jauna uzstādītas mūsdienās. Pirmo moai no jauna Anakenas līcī, izmantojot tradicionālās metodes, uzstādīja 1958. gadā Tūra Heijerdāla Kon-Tiki ekspedīcijas laikā.

2022. gadā meža ugunsgrēks izpostīja vairākas statujas.

## Atsauces
Dollija

**Dollija** ( — ) bija aita, pasaulē pirmais klonētais zīdītājs. Viņu no pieauguša dzīvnieka somatiskajām šūnām klonēja britu zoologi Jana Vilmuta un Kīta Kempbela vadībā Roslina institūtā (*The Roslin Institute*) Skotijā.

Dollija piedzima  un nodzīvoja līdz sešu gadu vecumam, kad mira no progresējošas plaušu slimības. Vairākos resursos, tai skaitā *[[BBC News]]* un *[[Scientific American]]*, tā tikusi nosaukta par "pasaulē slavenāko aitu". Dollija tika klonēta no krūšu dziedzera šūnas, tāpēc arī tikusi nosaukta amerikāņu kantrīdziedātājas Dollijas Pārtones vārdā (pazīstama ar visai liela izmēra krūtīm).

## Atsauces
A-Europa

***A-Europa*** ir Latvijas deju mūzikas grupa. Līdz šim izdoti divi grupas albumi, kas abi Latvijā ieguvuši platīna diska sertifikāciju.

## Vēsture
1980. gadu beigās **"Austrumeiropa"** kļuva pazīstama Latvijā kā popmūzikas grupa ar Artūra Duboka un viņa sievas Patrīcijas duetu. "Mikrofona" aptaujā panākumus guva dziesmas "Tev" (13. vieta, 1990), "Hei, mazā!" (8. vieta, 1991) un "Dzīvo uz nebēdu" (19. vieta, 1992). Šis sastāvs darbību izbeidza 1992. gadā.

1999. gadā Artūrs Duboks un Jānis Lamsters, pieaicinot divas dejotājas, izveidoja deju mūzikas projektu *A-Europa*. 

2001. gadā *A-Europa* izdeva debijas albuma latviešu un krievu valodas versijas — "Tuvumā tālumā" un *Белые небеса*. Albumu prezentācijas koncerts notika 14. februārī klubā "La Rocca-Studija 69" un 17. februārī — tirdzniecības centrā "Mols". 6. aprīlī ar koncertu Saldus Kultūras centrā grupa sāka Latvijas koncertturneju, kas noslēdzās 5. maijā ar labdarības koncertu Rīgas Kinostudijā.

2003. gadā *[[Platforma Records]]* izdeva *A-Europa* otrā studijas albuma latviešu un krievu valodas versijas — "Tici sapnim" un *Верь в мечту*, kuru prezentācijas koncerts notika "Vernisāžas centrā", klubā *Fashion Club*.

## Diskogrāfija
* "Tuvumā tālumā" (2001)
* *Белые небеса* (2001)
* "Tici sapnim" (2003)
* *Верь в мечту* (2003)

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Šarls Ermits

**Šarls Ermits** (; dzimis , miris ) bija franču matemātiķis. Veicis pētījumus skaitļu teorijā, kvadrātiskajās formās, ortogonālajos polinomos, eliptiskajās funkcijās un algebrā.

Pierādījis, ka e transcendents skaitlis. Pamatojoties uz šo pierādījuma metodi Ferdinands fon Lindemanis pierādīja, ka arī π ir transcendents. Viens no Ermita skolniekiem ir Anrī Puankarē.

Dzimis kalnu inženiera ģimenē. 1842. gadā iestājās Politehniskajā skolā (*École Polytechnique*), tomēr fiziskas nepilnības dēļ (Ermits kopš bērnības bija klibs) iesākumā to nebeidza. Vēlāk, jau būdams pazīstams matemātiķis, šajā skolā strādāja par pasniedzēju.

## Ārējās saites

* Cours de M. Hermite, 1891 (fr) (Курс анализа, 1936 (ru) )
Tims Glīsons

**Tims Patriks Glīsons** (; dzimis 1983. gada 29. janvārī) ir bijušais amerikāņu hokejists, aizsargs, ASV hokeja izlases dalībnieks. 2015.gadā Glīsons noslēdza spēlētāja karjeru.

## Spēlētāja karjera
Pēc vairākām Ontārio hokeja līgā aizvadītām sezonām, Glīsons profesionāļa karjeru sāka 2003.—04. gada sezonā NHL kluba Losandželosas "Kings" sastāvā. 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā Glīsons spēlēja AHL, taču tad atgriezās "Kings" sastāvā.

2006. gada septembrī tika aizmainīts uz Karolīnas "Hurricanes" vienību. Sākot ar 2010. gadu pilda kapteiņa palīga pienākumus. 2013.—14. gada sezonas gaitā tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs", taču pēc sezonas beigām, kļūstot par brīvo aģentu, noslēdza jaunu līgumu ar "Hurricanes". Arī 2014.—15. gada sezonas otrajā pusē "Hurricanes" Glīsonu aizmainīja — šoreiz uz Vašingtonas "Capitals" rindām.

ASV hokeja izlases rindās izcīnījis sudraba medaļu 2010. gada olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Bruntāla

**Bruntāla** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Bruntālas apriņķa centrs. Pilsētas centram ir pieminekļa statuss. ASV volframa pulveru ieguves kompānijas *[[Global Tungsten & Powders Corp.]]* ražotne.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1223. gadā. Attīstījās kā dārgmetālu ieguves centrs. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Freidentāle Silēzijā** (), un arī vairums iedzīvotāju līdz Otrā pasaules kara beigām bija vācieši. 1625. gadā pilsēta bija Teitoņu ordeņa īpašums. No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Sociālistiskās Čehoslovākijas laikā pie pilsētas atradās Padomju armijas kara bāze (31. tanku divīzija). Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Cilvēki
Bruntāla ir vācu futbolista Zigfrīda Helda (*Sigfried Held*, 1942) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Joni Pitkenens

**Joni Pitkenens** (; dzimis 1983. gada 19. septembrī) ir somu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2015) Pitkenens ir bez kluba.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Pitkenens sāka 2000.—01. gada sezonā, kad debitēja SM līgas kluba Oulu "Kärpät" rindās. "Karpat" rindās aizsargs aizvadīja vēl divas sezonas, pirms 2003. gada vasarā pārcēlās uz Ziemeļameriku.

2003.—04. gada sezonu Pitkenens aizvadīja NHL kluba Filadelfijas "Flyers" rindās. 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā spēlēja AHL klubā Filadelfijas "Phantoms", kopā ar to izcīnot Kaldera kausu, taču tad atgriezās "Flyers".

2007. gada vasarā tika aizmainīts uz Edmontonas "Oilers", taču gadu vēlāk nonāca jau Karolīnas "Hurricanes" rindās. Tās sastāvā hokejists spēlēja līdz 2013.—14. gada sezonas noslēgumam.

Somijas hokeja izlases rindās izcīnījis bronzas medaļu 2010. gada olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Jānis Leo Briedītis

**Jānis Leo Briedītis** ( — ) bija latviešu trimdas gleznotājs, grafiķis un tēlnieks.

## Biogrāfija
Jānis Leo Briedītis dzimis 1922. gada 14. oktobrī Balvu novada Rugāju pagastā. Studējis glezniecību Latvijas Mākslas akadēmijā no 1941. līdz 1944. gadam, kad Otrā pasaules kara laikā studijas pārtraucis un devies bēgļu gaitās trimdā uz Zviedriju, kur apmetās uz dzīvi un bija pazīstams, īpaši latviešu kopienas vidū kā gleznotājs un grafiķis. Mākslas izglītību pabeidza iegūt Stokholmas Karaliskajā Mākslas akadēmijā tēlniecības nodaļā (1960-1961), no šī laika Zviedrijā viņš tika vairāk uzlūkots kā tēlnieks. Tēlniecībai mākslinieks šajā periodā arī visvairāk pievērsies. 1962. gadā Jānis Leo Briedītis pārcēlās uz dzīvi Upsālā, kur nodzīvoja atlikušo mūžu. Jau 1962. gadā viņš iesaistījās Upsālas mākslinieku kluba darbībā, šajā pilsētā arī turpināja studijas mākslas zinātnēs Upsālas Universitātē, kas tika pabeigtas 1977. gadā. Otru vārdu - Leo - mākslinieks pievienoja 1965. gadā. Personālizstāde pirmo un vienīgo reizi Latvijā noritēja Rīgaā, Latvijas Nacionālajā mākslas muzejā 1997. gadā. Šajā gadā uzņemts Latvijas radošo savienību padomē. 2008. gadā Jānis Leo Briedītis apciemoja savu dzimto vietu Rugājus. Mākslinieks miris 2007. gada 24. novembrī. Apbedīts Upsālas vecajā kapsētā 2008. gada 28. jūlijā.

## Mākslinieciskā darbība
Mākslinieks ir piedalījies daudzās izstādēs un konkursos Zviedrijā un citās Ziemeļvalstīs, Eiropā un pasaulē. Tēlniecības darbi ieguvuši sudraba medaļas Romā (1971) un Londonā (1972), kā arī zelta medaļu Romā (1973). Mākslinieka darbs ticis novērtēts, 1977. gadā iegūstot Zviedrijas Valsts lielo darba stipendiju, Upsālas pilsētas lielo darba stipendiju un 1978. gadā Sundbībergas kultūras stipendiju. Tēlniecībā iecienītākais tēlnieciskais materiāls bijis nerūsošais tērauds, darbiem raksturīgas galēji lakoniskas, konstruktīvi skaidras formas. Ietekmējies no dabas motīviem, akcentējis strukturējumu un vispārinātu plastiku. Darbu virsmas ir liektas, spoguļgludas, kas raisa bagātas, sarežģītas saspēles ar zemi un debesi, gaisa un gaismas vidi.

### Pazīstamākie tēlniecības darbi
* "Riņķu rotaļas" (1965, Stokholma);
* "Lielais dzīvnieks" (Upsāla, 1967);
* "Vilnis" (Okselēsunda,1975)
* "Nīke" (Jenčēpinga, 1986),
* "Bura" (Kalmāra, 1990)
* "Spārnu vēziens" (Gimo, 1991)

## Ārējās saites
* Mākslinieka mājaslapa www.leo-janis-brieditis.se
* Biogrāfija www.balvurcb.lv
* Pamatinformācija www.latgalesdati.du.lv
* Mākslas darbi www.antonia.lv

## Atsauces
Brūkss Orpiks

**Brūkss Orpiks** (; dzimis 1980. gada 26. septembrī) ir bijušais amerikāņu hokejists, aizsargs. Karjeras laikā aizvadījis 16 sezonas un 1035 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Pitsburgas "Penguins" un Vašingtonas "Capitals", divas reizes izcīnījis Stenlija kausu.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Orpiks sāka 2001.—02. gada sezonā AHL kluba Skrentonas "Penguins" rindās. 2002.—03. gada sezonā aizsargs debitēja arī NHL, 2003.—04. gada sezonā nostiprinoties Pitsburgas "Penguins" rindās. 2008. gada oktobrī kļuva par kapteiņa palīgu, sezonas izskaņā kopā ar klubu izcīnot Stenlija kausu.

2014. gada vasarā Orpiks noslēdza piecu gadu līgumu ar Vašingtonas "Capitals". 2018. gadā kopā ar "Capitals" izcīnīja Stenlija kausu. Gadu vēlāk Orpiks paziņoja par karjeras beigšanu.

ASV hokeja izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļas 2010. gada Olimpisko spēļu turnīrā.

## Ārējās saites
Čančena

**Čančena** (, *Zhōngguó Nánjí Chángchéngzhàn* — ‘Ķīnas Antarktikas Lielā [Ķīnas] mūra stacija’) ir Ķīnas vissezonas polārstacija Antarktikā. Izvietojusies Dienvidšetlendas salu lielākās salas Karaļa Džordža salas dienvidrietumos, Faildsa pussalā ap 2 km no Viljas las Estreljasas. Stacija izveidota 1985. gada 20. februārī un nosaukta par godu Lielajam Ķīnas mūrim. Stacija sastāv no 15 ēkām ar kopējo platību vairāk kā  un tajā iespējams izmitināt 40 personas ziemošanas periodā un 80 — vasaras sezonā. Galvenās pētniecības nozares ir ģeodēzija, kartogrāfija, ģeomagnētisms, glacioloģija, limnoloģija, cilvēka bioloģija, meteoroloģija, seismoloģija u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sudetu apgabals

thumb|Sudetu apgabals
thumb|Čehoslovākijas sadalīšana (1938—1939)
**Sudetu apgabals** (, ) ir vēsturisks apzīmējums Čehijas apgabaliem Sudetu kalnos pie robežas ar Vācijas Impēriju. Tā iedzīvotāji līdz 1945.—1946. gada izsūtīšanai (Beneša dekrēti) pārsvarā lietoja vācu valodu.

19. gadsimtā Sudetu apgabals kļuva par nozīmīgu rūpniecības centru Austrijas Impērijas un vēlāk Austroungārijas sastāvā, īpaši attīstoties tekstilrūpniecībai, stikla ražošanai un kalnrūpniecībai. Reģionā veidojās ciešas ekonomiskās un kultūras saiknes ar Vāciju.

Pēc Pirmā pasaules kara un Čehoslovākijas izveidošanas 1918. gadā Sudetu apgabals tika iekļauts jaunajā valstī, lai gan lielākā daļa iedzīvotāju bija etniskie vācieši. Tas radīja politisku spriedzi starp vācu minoritāti un Čehoslovākijas valdību.

1938. gadā, pamatojoties uz Minhenes vienošanos, Sudetu apgabalu anektēja nacistiskā Vācija. Otrā pasaules kara laikā reģions tika pilnībā integrēts Vācijas administratīvajā un militārajā sistēmā.

Pēc Otrā pasaules kara beigām Sudetu apgabals tika atgriezts Čehoslovākijai. 1945.—1946. gadā notika vācu iedzīvotāju masveida izsūtīšana saskaņā ar Beneša dekrētiem. Reģionu apdzīvoja čehi, slovāki un citu tautību pārstāvji, būtiski mainot tā etnisko struktūru.

## Ārējās saites
Grigorijs Pereļmans

**Grigorijs Pereļmans** (; dzimis ) ir ebreju izcelsmes krievu matemātiķis. Darbi Rīmaņa ģeometrijā un topoloģijā.

2002. gadā internetā publicēja 1904. gadā definētās Puankarē hipotēzes pierādījumu. Šobrīd šī ir vienīgā atrisinātā matemātiskā problēma no "septiņām tūkstošgades problēmām". Līdz 2007. gadam pierādījumu pārbaudīja un  atzina par korektu vairāki neatkarīgi matemātiķi. 2000. gadā Kleja Matemātikas institūts t.s. Tūkstošgades prēmijas ietvaros izsludināja 1 000 000 $ balvu par šīs hipotēzes pierādījumu. 2010. gadā institūts atzina, ka ir gatavs izmaksāt prēmiju Pereļmanam. Pereļmans tomēr atteicās saņemt prēmiju, pamatojot to ar morālo klimatu matemātiķu aprindās.

Pats Pereļmans izvairās no publiskās dzīves un intervijām.

## Ārējās saites
Horni Benešova

**Horni Benešova** (, līdz 1950. gadam **Benešova** ()) ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Bruntālas apriņķī.

## Vēsture
Radusies 1253. gadā zelta, sudraba, vara un dzelzs ieguves rajonā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Benniša** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Cilvēki
Horni Benešovā ir dzimis ASV Valsts sekretāra Džona Kerija vectēvs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mikko

***Mikko*** bija 1970. gados Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* elektronikas nodaļas izstrādātu minidatoru sērija.

## ''Mikko 1''
*Mikko 1* izlaists 1972. gadā kā kases un bankas termināļu iekārta.

## ''Mikko 2''
*Mikko 2* izlaists 1973. gadā. Izstrādāts sadarbībā ar *[[Kansallis-Osake-Pankki|KOP]]* banku. Tika izmantots bankas kantora un mazumtirdzniecības sistēmās. Izmantoja programmēšanas valodu *[[PL/I]]*.

## ''Mikko 3''
*Mikko 3* izstrāde sākta 1978. gadā. Izmantots procesors *[[Intel 8080]]*. Tam bija 180 kB 8″ diskešu iekārta.

## ''MPS-10''
Tālākās *Nokia* minitatoru izstrādes saistījās ar modeli *MPS-10*, kurš izlaists 1983. gadā. Tas bija balstīts uz 32 bitu athitektūru un programmēšanas valodu *[[Ada (programmēšanas valoda)|Ada]]*. Tajā tika izmantota *DMS/MPS10* datubāze.

## Galerija

Attēls:Nokia Mikko 3 minicomputer.JPG|1980. gada *Nokia Mikko 3/36* minidators
Attēls:Nokia Mikko display and keyboard.JPG|*Mikko 3* displejs un tastatūra
Attēls:Nokia Mikko printer.JPG|*Nokia* printeris *Mikko 3* datoram


## Skatīt arī
* MikroMikko
* Nokia Data
Dreifuss

**Dreifuss** var būt:

* Alfreds Dreifuss (*Alfred Dreyfus*; 1859—1935) — ebreju izcelsmes franču štāba virsnieks.
* Žans Dreifuss (*Jean Dreyfus*) — franču paukotājs.
2013. gada Pasaules čempionāta hokejā izlašu sastāvi

Šajā lapā ir apkopoti visu **[[2013. gada Pasaules čempionāts hokejā|2013. gada Pasaules čempionāta hokejā augstākās divīzijas]] izlašu sastāvi**.

## H grupa
### 
* **Galvenais treneris**:  Zinetula Biļaļetdinovs

### 
* **Galvenais treneris**:  Juka Jalonens

### 
* **Galvenais treneris**:  Vladimīrs Vūjteks

### 
* **Galvenais treneris**:  Džo Seko

### 
* **Galvenais treneris**:  Pets Kortina

### 
* **Galvenais treneris**:  Teds Nolans

### 
* **Galvenais treneris**:  Deivs Hendersons

### 
* **Galvenais treneris**:  Emanuels Viveiross

## S grupa
### 
* **Galvenais treneris**:  Aloiss Hadamčiks

### 
* **Galvenais treneris**:  Pērs Morts

### 
* **Galvenais treneris**:  Lindijs Rafs

### 
* **Galvenais treneris**:  Rojs Johansens

### 
* **Galvenais treneris**:  Šons Simpsons

### 
* **Galvenais treneris**:  Pērs Bekmens

### 
* **Galvenais treneris**:  Andrejs Skabelka

### 
* **Galvenais treneris**:  Matjažs Kopitars

## Skatīt arī
* 2013. gada Pasaules čempionāts hokejā

## Atsauces
Paģiras 3

**"Paģiras 3"** () ir 2013. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Tods Filipss. Šis ir turpinājums 2011. gada filmai "Paģiras 2" un noslēdzošā filmu "Paģiru" filmu sērijā. Filmā galvenās lomas atveido Bredlijs Kūpers, Eds Helmss un Zaks Galifjanakis.

Filma pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
* 

* ''Paģiras 3'' Soundtrack Stream  (angliski)
MikroMikko

thumb|right|220px|''MikroMikko 4 TT m216'' galda dators
***MikroMikko*** bija 1980. gados Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* izstrādātu galddatoru sērija. Tos izmantoja galvenokārt biznesā.

*MikroMikko* datori tika izgatavoti *Nokia* ražotnē Kilo, Espo.

## Modeļi
### ''MikroMikko 1 M6'' modelis
* izlaists 1981. gada 29. septembrī
* procesors *[[Intel 8085]]*, 6,2 MHz
* 64 kB RAM, 4 kB ROM
* displejs: 24 × 80 rakstzīmju teksta režīmā ar 25. rindu statusa informācijai; grafiskā izšķirtspēja 160 × 75 un 800 × 327 pikseļu, atsvaidzes intensitāte 50 Hz
* divas 640 kB 5,25″ diskešu iekārtas (vai medelis ar vienu diskešu iekārtu)
* 5 MB cietais disks
* programmatūra: *Nokia* *[[CP/M]]* 2.2 operētājsistēma, *[[BASIC|Microsoft Basic]]*, teksta redaktors, asemblers un atkļūdotājs
* cena 30 000 FIM (1984. gadā)

### ''MikroMikko 2''
* izlaists 1983. gadā
* procesors *[[Intel 80186]]*
* *[[MS-DOS]] savietojama operētājsistēma

=== *MikroMikko 3* ===
* izlaists 1986. gadā
* *IBM PC/AT* savietojams
* procesors *Intel 80286* 6 līdz 8 MHz
* *Hercules* monitors
* 6 paplašinājuma ligzdas
* [[datorpele|pele]]
* cena 47 950 FM

=== *MikroMikko 3 TT* ===
* darbstacija, prezentēta 1987. gadā
* procesors *Intel 80286* 8'MHz
* 1 MM RAM
* 2 paplašinājuma kartes
* 1 vai 2 3,5″ 720 kB diskešu iekārtas
* 20 MB cietais disks
* operētājsistēma *MS-DOS* 3.2
* cena: ar vienu diskešu iekārtu 21&nbsp;500 FIM; ar divām diskešu iekārtām 23&nbsp;000 FIM; ar vienu diskešu iekārtun un 20 MB cieto disku 25&nbsp;900 FIM

=== *MikroMikko 3 TT M125* ===
* procesors *Intel 80386DX* 33 MHz
* 4 MB RAM
* 1,44 MB 3.5″ diskešu iekārta
* 40 MB cietais disks
* operētājsistēma *MS-DOS* 5.0

=== Klēpjdatori ===
* *MikroMikko 4m310*
* *MikroMikko  N3/25x''

## Atsauces

## Skatīt arī
* Mikko
* Nokia Data
Zbiņeks Mihāleks

**Zbiņeks Mihāleks** (; dzimis 1982. gada 23. decembrī) ir čehu bijušais hokejists, aizsargs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks.

Viņa brālis Milans Mihāleks arī ir profesionāls hokejists.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Mihāleks sāka 2002.—03. gada sezonā Amerikas hokeja līgas kluba Hjūstonas "Aeros" rindās. Jau nākamajā sezonā hokejists debitēja arī NHL, aizvadot 22 spēles Minesotas "Wild" rindās.

2005. gadā Mihāleks tika aizmainīts uz Fīniksas "Coyotes" rindām, tās sastāvā aizvadot nākamās piecas sezonas. 2010. gada vasarā hokejists pievienojās Pitsburgas "Penguins", taču pēc divām kluba sastāvā aizvadītām sezonām tika aizmainīts uz "Coyotes". "Coyotes" rindās hokejists spēlēja līdz 2015. gada martam, kad tika aizmainīts uz Sentluisas "Blues". 2016. gada vasarā atgriezās "Coyotes", noslēdzot ar komandu divu gadu līgumu. Karjeras laikā Mihāleks NHL kopumā aizvadījis 13 sezonas, 784 spēlēs atzīmējoties ar 178 rezultativitātes punktiem.

## Ārējās saites
Jans Hejda

**Jans Hejda** (; dzimis 1978. gada 18. jūnijā) ir bijušais čehu hokejists, aizsargs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 627 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Edmontonas "Oilers", Kolumbusas "Blue Jackets" un Kolorādo "Avalanche". Čehijas hokeja izlases sastāvā kļuvis par 2005. gada Pasaules čempionu, 2006. gadā izcīnījis sudraba medaļas.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru sācis 1997.—98. gada sezonā Čehijas Ekstralīgas kluba Prāgas "Slavia" rindās. Kluba rindās Hejda spēlēja līdz pat 2002.—03. gada sezonas izskaņai, kad kopā ar klubu kļuva par Čehijas čempionu. 2003. gada pievienojās Krievijas Superlīgas klubam Maskavas CSKA, tās sastāvā aizvadot divas sezonas, taču tad vienu gadu aizvadīja Mitišču "Khimik" rindās.

2006. gada vasarā Hejda pārcēlās uz Ziemeļameriku, nākamajā sezonā aizvadot 39 spēles NHL kluba Edmontonas "Oilers" rindās. Pēc vienas kluba sastāvā aizvadītas sezonas aizsargs noslēdza līgumu ar Kolumbusas "Blue Jackets" vienību. 2011. gada vasarā hokejists noslēdza līgumu ar Kolorādo "Avalanche". Tās sastāvā spēlēja līdz pat 2014.—15. gada sezonas noslēgumam. 2015.—16. gada sezonu aizvadīja AHL, taču pēc tam noslēdza spēlētāja karjeru.

## Ārējās saites
Martins Hanzals

**Martins Hanzals** (; dzimis 1987. gada 20. februārī) ir čehu bijušais hokejists, centra uzbrucējs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Hanzals sāka 2005.—06. gada sezonā, 19 spēles aizvadot Čehijas Ekstralīgas kluba *[[HC Ceske Budejovice]]* sastāvā. 2006.—07. gada sezonā spēlēja Rietumu hokeja līgā, taču tad izcīnīja vietu NHL kluba Fīniksas "Coyotes" rindās. "Coyotes" sastāvā Hanzals aizvadīja 10 sezonas, līdz 2017. gada februāra nogalē tika aizmainīts uz Minesotas "Wild".

Čehijas hokeja izlases rindās spēlējis 2008. un 2013. gada Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Radims Vrbata

**Radims Vrbata** (; dzimis ) ir čehu hokejists, malējais uzbrucējs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2017) Vrbata spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Floridas "Panthers" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Vrbata profesionāļa karjeru sāka 2001.—02. gada sezonā, kad debitēja NHL kluba Kolorādo "Avalanche" rindās. 2002.—03. gada sezonas otrajā pusē tika aizmainīts uz Karolīnas "Hurricanes" vienību. 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā spēlēja Čehijas Ekstralīgas kluba Liberecas "Bílí Tygři" rindās, taču tad atgriezās "Hurricanes". 2005.—06. gada sezonā tika aizmainīts uz Čikāgas "Blackhawks", taču pēc sezonas beigām nonāca Fīniksas "Coyotes" rindās.

2008.—09. gada sezonu uzsāka Tampabejas "Lightning" sastāvā, taču sezonu noslēdza Čehijas Ekstralīgā. 2009. gada vasarā Vrbata pievienojās Fīniksas "Coyotes" vienībai, tās rindās aizvadot nākamās piecas sezonas. 2014. gada jūlijā noslēdza divu gadu līgumu ar Vankūveras "Canucks". 2014.—15. gada sezonā ar 63 punktiem bija trešais rezultatīvākais komandas spēlētājs aiz brāļiem Sedīniem. 2016. gada vasarā pievienojās Arizonas "Coyotes" rindām, taču gadu vēlāk noslēdza līgumu ar Floridas "Panthers".

## Ārējās saites
Sedžona

**Sedžona** (, *Sejong Gwahak Giji* — ‘Sedžona zinātniskā bāze’) ir Korejas Republikas vissezonas polārstacija Antarktikā. Izvietojusies Dienvidšetlendas salu lielākās salas Karaļa Džordža salas dienvidrietumos, Bārtona pussalā. Stacija izveidota 1988. gada 17. februārī un nosaukta par godu senās Čosonas valsts karalim Sedžonam Lielajam. Staciju pārvalda un pētniecības darbus organizē Korejas Polāro pētījumu institūts. Galvenās pētniecības nozares ir ģeodēzija, kartogrāfija, glacioloģija, meteoroloģija, jūras bioloģija, ģeoloģija, seismoloģija, ozona slāņa monitorings u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oskars II

**Oskars II** (; dzimis , miris ) bija Zviedrijas karalis no 1872. gada līdz savai nāvei 1907. gadā un Norvēģijas karalis no 1872. gada līdz 1905. gadam, kad Norvēģija izstājās no ūnijas ar Zviedriju.

Kļuva par karali pēc sava brāļa Kārļa XV, kuram nebija vīriešu kārtas pēcnācēju, nāves 1872. gadā. Oskara II laikā notika Norvēģijas neatkarības atgūšana, kas formāli centrējās ap prasību pēc Norvēģijas ārlietu ministrijas. 1905. gadā Norvēģijas parlaments atcēla Oskaru II no troņa un par Norvēģijas karali kļuva Dānijas princis, Oskara II brāļameitas dēls Hokons VII. Oskara II laikā sākās Nobela prēmijas pasniegšana. Tā kā tolaik Zviedrija un Norvēģija ietilpa vienā valstī, mūsdienās Nobela miera prēmiju piešķir Oslo. Oskars II atbalstīja arktiskās ekspedīcijas. Pasaulē iemantoja autoritāti, tāpēc dažkārt viņu uzaicināja par šķīrējtiesnesi starptautiskos strīdos.

## Vizīte Rīgā
1875. gada 9. jūlijā karalis Oskars II ieradās Rīgā un turpināja tālāko ceļu uz Maskavu un Pēterburgu.
## Atsauces

## Ārējās saites
Janova

**Janova** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Bruntālas apriņķī.

## Vēsture
Dibināta 1251. gadā. Cerībā, ka, tāpat kā citās reģiona pilsētās, šeit atrodas bagātīgas izrakteņu atradnes. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Johannestāla** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ladislavs Šmīds

**Ladislavs Šmīds** (; dzimis 1986. gada 1. februārī) ir čehu hokejists, aizsargs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2014) Šmīds spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Kalgari "Flames" rindās.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Šmīds sāka 2002.—03. gada sezonā Čehijas Ekstralīgas kluba Liberecas "Bili Tygri" rindās. 2005. gada vasarā hokejists pārcēlās uz Ziemeļameriku.

2005.—06. gada sezonu Šmīds aizvadīja Amerikas hokeja līgas kluba Portlendas "Pirates" rindās, taču jau nākamajā sezonā izcīnīja vietu NHL klubā Edmontonas "Oilers". 2013. gada aprīlī Šmīds pagarināja līgumu ar "Oilers" uz nākamajām četrām sezonām, taču novembrī tika aizmainīts uz Kalgari "Flames" vienību.

## Ārējās saites
Nana Aleksandrija

**Nana Aleksandrija** (; dzimusi  Poti, Gruzijas PSR) ir Gruzijas starptautiskā sieviešu lielmeistare šahā (1976) un FIDE starptautiskā tiesnese (1995).

## Šahistes karjera
Nana Aleksandrija jau 1963. gadā debitēja PSRS sieviešu šaha čempionāta finālā, bet pēc tam kļuva par šo sacensību trīskārtēju uzvarētāju (1966, 1968, 1969). Sešas reizes ir pārstāvējusi PSRS izlasi Pasaules šaha olimpiādēs (1969, 1974, 1978, 1980, 1982, 1986) un četras reizes ieguvusi pirmo vietu pie sava galdiņa. Vairāk nekā divdesmit gadus (1967-1990) ir piedalījusies cīņā par Pasaules sieviešu šaha čempiones titulu, un divas reizes ir izcīnījusi tiesības piedalīties mačā par čempiones nosaukumu. Taču abi mēģinājumi iegūt augstāko titulu beidzās ar neveiksmi: 1975. gadā viņa bez ierunām zaudēja Nonai Gaprindašvili (+3 =1 −8), bet 1981. gadā maču ar Maiju Čiburdanidzi beidza neizšķirti (+4 =8 −4), tomēr pēc to laiku FIDE noteikumiem Čiburdanidze saglabāja čempiones nosaukumu. Nana Aleksandrija ir bijusi FIDE sieviešu komisijas locekle (1986 - 2001). Nana Aleksandrija ir ārpus konkursa piedalījusies 1989. gada Latvijas vīriešu šaha čempionātā.

## Personīgā dzīve
Pēc izglītības Nana Aleksandrija ir žurnāliste. Precējusies ar arhitektu Levanu Bokeriju. Viņu dēls Giga Bokerija (dzimis 1972. gadā) ir bijis Gruzijas ārlietu ministra vietnieks un Gruzijas Nacionālās drošības padomes sekretārs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Igors Ļucko

**Igors Ļucko** (; dzimis  Minskā, Baltkrievijas PSR, miris 2024. gadā) bija Baltkrievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2004), kurš 1980. gados pārstāvēja Latviju.
 
## Šahista karjera
Piedalījies Baltkrievijas izlases sastāvā, kas uzvarēja Vissavienības skolēnu spartakiādē 1978. gadā Taškentā. 1980. gadu sākumā Ļucko dienēja Padomju armijas rindās Rīgā un turpināja savu šahista karjeru Latvijā. 1982. gadā kļuva par Latvijas jauniešu čempionāta uzvarētāju. Sešas reizes pēc kārtas spēlēja Latvijas šaha čempionāta finālos: 1983., 1984., 1985., 1986., 1987. un 1988. gadā. Lielākais panākums šajos turnīros tika sasniegts 1985. gadā, kad Ļucko kopā ar Aleksandru Šabalovu dalīja 3.—4. vietu, tikai par puspunktu atpaliekot no uzvarētājiem Alvja Vītoliņa un Juzefa Petkēviča. Latvijas izlases sastāvā piedalījies Vissavienības jaunatnes spēlēs 1982. gadā Ļeņingradā un PSRS Tautu spartakiādē 1986. gadā Minskā. Vēlākajos gados atgriezies Baltkrievijā. No 1993. gada regulāri piedalās Baltkrievijas šaha čempionāta finālos, kur lielākais panākums ir dalīta 2.—3. vieta 2001. gadā. 2004. gadā ieguvis 11. vietu starptautiskajā turnīrā "Rīga-2004".

Par panākumiem starptautiskajās sacensībās Ļucko 1995. gadā piešķirts FIDE starptautiskā meistara nosaukums, bet 2004. gadā starptautiskā lielmeistara nosaukums.

2024. gada 5. septembrī tika paziņots par Igora Lucko nāvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bridžportas "Islanders"

**Bridžportas "Islanders"** () ir hokeja komanda, kas atrodas Bridžportā, ASV, un spēlē Amerikas hokeja līgā. Līdz 2021. gadam tās nosaukums bija **Bridžportas "Sound Tigers"** (*Bridgeport Sound Tigers*).

Kluba debijas sezonā (2001.—2002. gadā) "Sound Tigers" sasniedza Kaldera kausa izcīņas finālu, tajā gan piekāpjoties Čikāgas "Wolves".

## Ārējās saites
* Eliteprospects.com komandas lapa
Aiovas "Wild"

**Aiovas "Wild"** (; agrāk pazīstama kā ***Houston Aeros***) ir hokeja komanda, kas atrodas Hjūstonā, ASV, un spēlē Amerikas hokeja līgā. Komanda dibināta 1994. gadā, taču AHL tā spēlē vien kopš 2001. gada. 2002.—03. gada sezonā komanda izcīnīja Kaldera kausu.

1995.—96. gada sezonā divas spēles komandas rindās aizvadījis Artūrs Kupaks, taču 1997.—98. gada sezonā deviņās spēlēs "Aeros" sastāvā laukumā devās arī Pēteris Skudra.

Līdz 2013. gadam komanda bija pazīstama kā **Hjūstonas "Aeros"**.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa 
* Eliteprospects.com komandas lapa
Nasdaq Stockholm

thumb|200px|Stokholmas birža atrodas Stokholmas brīvostas teritorijā
thumb|200px|Stokholmas biržas vecā ēka Stokholmā
***Nasdaq Stockholm AB*** (agrāk *NASDAQ OMX Stockholm*, *Stockholmsbörsen*) ir Zviedrijas fondu birža. Tā atrodas Stokholmā. Birža ietilpst *[[Nasdaq]]* grupas *[[Nasdaq Nordic]]* tirgus segmentā.

Stokholmas biržā tiek apkopots biržas indekss *[[OMX Stockholm 30]]*, kas rāda 30 uzņēmumus ar pārdotākajām akcijām.

## Vēsture
Stokholmas birža (***Stockholms Fondbörs***) pirmo transakciju veica 1863. gada 4. februārī. 1901. gada 1. oktobrī biržā ieviesta jauna akciju tirgošanas sistēma. Līdz ar telefona ieviešanu darījumu skaits biržā ievērojami pieauga. 1929. gada ekonomiskā krīze un finansista Īvara Krīgera impērijas sabrukums sagrāva Stokholmas biržu. Birža īsti atguvās tikai 1950. gados.

1993. gadā Stokholmas birža kļuva par kapitālsabiedrību (***Stockholms Fondbörs AB***).

1998. gadā *Stockholms Fondbörs AB* apvienojās ar *OM Stockholm AB * ar nosaukumu ***OM Stockholmsbörsen AB***, kuras īpašnieks bija *OM AB*.
2004. gadā *OM* iegādājās Helsinku biržu un mainīja nosaukumu uz *OMX AB*. Stokholmas birža pārdēvēta par ***OMX Stockholm***.

2007. gadā tika panākta vienošanās par *OMX* pārdošanu ASV bāzētajam *[[NASDAQ]]*. 2008. gada 27. februārī darījums tika pabeigts, izveidojot *[[NASDAQ OMX Group]]*. *OMX Stockholm* tika pārdēvēts par ***NASDAQ OMX Stockholm***.
2009. gadā Stokholmas birža sāka kotēt pārdotākās Norvēģijas akcijas.

2015. gada 1. decembrī *NASDAQ OMX Stockholm AB* tika pārdēvēts par ***Nasdaq Stockholm AB***.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NASDAQ OMX Nordic
Alfreds Dreifuss

**Alfreds Dreifuss** (, dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes franču štāba virsnieks, Dreifusa lietas centrālā persona.

## Biogrāfija
Dzimis turīgā Elzasas ebreju ģimenē. Pēc 1870. gada Francijas—Prūsijas kara Elzasa iekļāvās Vācijā, un Dreifusu ģimene pārcēlās uz Parīzi. 1880. gadā Dreifuss absolvēja Politehnisko skolu (*École Polytechnique*) apakšleitnanta pakāpē, vēlāk pamazām virzījās pa militārās karjeras kāpnēm.

1894. gadā franču armijas pretizlūkošanas dienests atklāja, ka Vācijas iestādēm tiek nodota militāra rakstura informācija. 1894. gada 15. oktobrī Dreifuss tika arestēts un apsūdzēts valsts nodevībā. 1895. gada 5. janvārī kara tribunāls atzina Dreifusu par vainīgu un uz mūžu izsūtīja ieslodzījumā uz Sātana salu (*Île du Diable*) Franču Gviānā.

1896. gada augustā jaunais franču militārās izlūkošanas dienesta vadītājs Žoržs Pikārs, iepazinies ar materiāliem, ziņoja priekšniecībai, ka Dreifuss varētu nebūt vainīgs, bet iespējamais vainīgais ir cits štāba priekšnieks — Ferdinands Esterhāzi. 1896. gada novembrī Pikārs tika nosūtīts dienēt uz Tunisiju. Pēc tam, kad ziņas par Dreifusu un Pikāru nokļuva presē, izcēlās karsta polemika un sabiedrība sadalījās divās naidīgās nometnēs. Diskusija skāra antisemītismu, katolismu un republikānismu Francijā. Esterhāzi tika tiesāts kara tribunālā un attaisnots, tomēr vēlāk viņš aizbēga no valsts. Dreifusa atkārtotajā prāvā viņa ieslodzījuma laiks tika samazināts uz 10 gadiem. Pēc Francijas redzamu intelektuāļu (tādu kā Emils Zolā, Anatols Franss, Anrī Puankarē, Žoržs Klemanso) kampaņas, Francijas prezidents Emils Lubē Dreifusu apžēloja. Slavena ir avīzē publicētā 1898. gada 13. janvāra Zolā atklātā vēstule "Es apsūdzu" (*J'accuse*).

1906. gadā militāra komisija Dreifusu reabilitēja. 1907. gadā viņš atvaļinājās no dienesta. 1908. gadā, kad Dreifuss piedalījās Zolā pelnu apbedīšanā Panteonā, kāds žurnālists ar revolveri Dreifusu ievainoja rokā. Pirmā pasaules kara laikā Dreifuss dienēja artilērijā, tika apbalvots Goda Leģiona ordeni. Miris 1935. gadā.

## Ārējās saites
Jirži Tlustijs

**Jirži Tlustijs** (; dzimis ) ir bijušais čehu hokejists, malējais uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 446 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Toronto "Maple Leafs", Karolīnas "Hurricanes", Vinipegas "Jets" un Ņūdžersijas "Devils", atzīmējies ar 177 rezultativitātes punktiem. Čehijas hokeja izlases rindās spēlējis 2013. gada Pasaules čempionātā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Tlustijs sāka 2005.—06. gada sezonā, kad debitēja Čehijas Ekstralīgas kluba HC Kladno rindās. Jau nākamajā sezonā uzbrucējs devās uz Ziemeļameriku, sezonu aizvadot Ontārio hokeja līgā. 2007.—08. gada sezonā Tlustijs debitēja arī NHL, aizvadot 58 spēles Toronto "Maple Leafs" rindās. 2009.—10. gada sezonas vidū tika aizmainīts uz Karolīnas "Hurricanes". Par spīti lokauta saīsinātajai sezona, 2012.—13. gada sezona bija rezultatīvākā Tlustija NHL karjerā, tajā viņam atzīmējoties ar 38 punktiem "Hurricanes" rindās. 2014.—15. gada sezonas otrajā pusē tika aizmainīts uz Vinipegas "Jets", taču vasarā noslēdza viena gada līgumu ar Ņūdžersijas "Devils". 2016.—17. gada sezonas pirmajā pusē īslaicīgi spēlēja SM līgas vienībā Oulu "Kärpät", vēlāk noslēdzot profesionāļa karjeru.

## Ārējās saites
Mets Dišēns

**Metjū Dišēns** (; dzimis 1991. gada 16. janvārī) ir kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs, Kanādas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2023) Dušeins spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Dalasas "Stars" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru sāka 2009.—10. gada sezonā, kad debitēja NHL kluba Kolorādo "Avalanche" sastāvā. Jau savā debijas sezonā viņš bija viens no kluba rezultatīvākajiem spēlētājiem, 81 spēlē gūstot 55 punktus. 2016. gada Dišēns kļuva par "Avalanche" kapteini.

2017. gada novembrī Dišēns tika aizmainīts uz Otavas "Senators".

2019. gada februārī tika aizmainīts uz Kolumbusas "Blue Jackets". 2019. gada jūlijā kā brīvais aģents pievienojās Našvilas "Predators".

Kanādas hokeja izlases rindās kļuvis par 2014. gada olimpisko čempionu, divas reizes izcīnījis Pasaules čempionāta zelta medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krnova

**Krnova** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Bruntālas apriņķī pie Opavas upes, netālu no Polijas robežas. Tradicionāls tekstilrūpniecības, mūzikas instrumentu (ērģeļu un ģitāru) un pārtikas rūpniecības (dzēriena Kofola) ražošanas centrs.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1221. gadā. No 1377. līdz 1523. gadam — hercogistes centrs. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Jēgerndorfa** (). No 1918. gada
— Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Cilvēki
Krnova ir tramplīnlēcēja Jaroslava Sakalas (*Jaroslav Sakala*, 1969) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Dzērienu ražotājs "Kofola"
* Ērģeļu ražotājs "Rieger-Kloss"
Žaks Adamārs

**Žaks Solomons Adamārs** (, dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes franču matemātiķis. Devis ieguldījumu skaitļu teorijā, kompleksajā analīzē, diferenciālģeometrijā un matemātiskās fizikas vienādojumos.

Dzimis skolotāja ģimenē. No 1884. līdz 1892. gadam studēja Augstākajā normālskolā. Strādājis Bordo universitātē, vēlāk Sorbonnā. Otrā pasaules kara laikā ar Višī Francijas varas iestāžu atļauju emigrēja uz ASV, Lielbritāniju. Pēc kara atgriezās Francijā.

## Ārējās saites

*
Denjels Denets

**Denjels Klements "Dens" Denets III** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu filozofs un kognitīvists, kura interešu lokā bija prāta filozofija, bioloģijas filozofija un zinātnes filozofija. Ateists un sekulārists. Kopā ar Ričardu Dokinsu, Semu Herisu un Kristoferu Hičinsu dažkārt tiek dēvēti par jaunā ateisma Apokalipses jātniekiem.

Dzimis Bostonā. Daļu bērnības pavadījis Beirūtā. Studējis Hārvarda un Oksfordas universitātēs. Kopš 1971. gada strādāja Taftsa Universitātē. Pasniedza lekcijas daudzās citās universitātēs. Bija vairāku sekulāristu organizāciju redzams pārstāvis.

## Ārējās saites
Lehaiveli "Phantoms"

**Lehaiveli "Phantoms"** () ir hokeja komanda, kas atrodas Alentaunā, ASV, un spēlē Amerikas hokeja līgā.

No 2009. līdz 2012. gadam kluba sastāvā epizodiski spēlēja latviešu aizsargs Oskars Bārtulis. No 2024. gadā komandā spēlē latviešu uzbrucējs Rodrigo Ābols.
## Galvenais treneris
*Terijs Marejs: 2014–2015
*Skots Gordons: 2015–2018, 2019–2021
*Kerijs Hafmens:  2018–19 (pagaidu)
*Jans Laperjērs: 2021–pašlaik
## Atsauces

## Ārējās saites
* Eliteprospects.com komandas lapa
* 
* 
*
Olbani "Devils"

**Olbani "Devils"** () bija hokeja komanda, kas atradās Olbani, ASV, un spēlēja Amerikas hokeja līgā.

## Ārējās saites
* Eliteprospects.com komandas lapa
Ferdinands de Lesepss

**Ferdinands Marī, vikonts de Lesepss** (; dzimis , miris ) bija franču diplomāts un uzņēmējs, kura vadībā tika uzbūvēts Suecas kanāls.

Dzimis diplomāta ģimenē. No 1825. līdz 1849. gadam strādāja franču diplomātiskajā dienestā dažādās pasaules valstīs, tai skaitā no 1831. līdz 1837. gadam — Ēģiptē, kur iedibināja kontaktus galmā. 1854. gadā ieguva koncesiju Suecas kanāla būvēšanai. Manevrējot starp britu un franču interesēm, no 1859. līdz 1869. gadam vadīja kanāla būvniecību. 1869. gada novembrī kanāls tika nodots ekspluatācijā.

1880. gadā kļuva par kompānijas vadītāju Panamas kanāla būvniecībai. Hidroloģisko apstākļu un slimību (malārijas, dzeltenā drudža) dēļ būvniecība noritēja gausi. 1889. gadā Panamas kanāla kompānija bankrotēja. Zaudējumus cieta apmēram 700 000 ieguldītāju. Izcēlās Panamas kanāla skandāls, kura gaitā atklājās plaši korupcijas fakti valdības aprindās. De Lesepss tika tiesāts, atzīts par vainīgu un viņam piesprieda cietumsodu, kas gan vēlāk tika atcelts.

## Ārējās saites
Vrbno pie Pradēda

**Vrbno pie Pradēda** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Bruntālas apriņķī pie Opavas upes.

## Vēsture
Radusies saplūstot vairākām apdzīvotām zelta ieguves rajonā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Virbentāle** (). No 1621. līdz pat 1938. gadam pilsētā bija Teitoņu ordeņa īpašumi. No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. 1961. gada 27. augustā pie pilsētas notika dzelzceļa katastrofa, kurā bojā gāja 19 cilvēki. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*