open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Apičhatpons Vīrasethakuls

**Apičhatpons Vīrasethakuls** (; *Apichatpong Weerasethakul*, dzimis ) ir Taizemes kinorežisors, scenārists un producents.

Strādājot ārpus Taizemes kinostudiju sistēmas, Vīrasethakuls ir režisējis vairākas neatkarīgās pilnmetrāžas filmas un īsfilmas. Viņa režisētā filma "Tēvocis Bunmī, kas var atcerēties savas iepriekšējās dzīves" (2010) saņēma Zelta palmas zaru 2010. gada Kannu kinofestivālā, filma *[[Tropical Malady]]* (2004) saņēma 2004. gadā saņēma festivāla Žūrijas balvu, savukārt *[[Blissfully Yours]]* (2002) saņēma augstāko apbalvojumu *[[Un Certain Regard]]* sadaļā. *[[Syndromes and a Century]]* (2006) kļuva par pirmo taizemiešu filmu, kas piedalījās Venēcijas kinofestivālā. *[[Cemetery of Splendour]]* (2015) izrādīja 2015. gada Kannu kinofestivāla *Un Certain Regard* sadaļā. 2021. gadā režisējis pirmo filmu angļu valodā, *[[Memoria]]*, ar Tildu Svintoni galvenajā lomā.

Viņa filmās tiek atspoguļotas tādas tēmas kā sapņi, daba, seksualitāte (tostarp viņa paša homoseksualitāte), Rietumu pasaules uztvere Āzijā un Taizemē. Viņa filmas izceļas ar netradicionālām stāstījuma struktūrām, kā arī ar darbu ar aktieriem amatieriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kāpukvieši

**Kāpukvieši** () ir graudzāļu dzimtas ģints, kuras sugas ir sastopamas Eiropā, Āzijā un Amerikā. Latvijā ir sastopama viena suga — smiltāja kāpukviesis (*Leymus arenarius*).

## Sugas
Ģintī ir klasificētas šādas sugas:

* *Leymus aemulans* (Nevski) Tzvelev
* *Leymus ajanensis* (J.J.Vassil.) Tzvelev
* *Leymus akmolinensis* (Drobow) Tzvelev
* *Leymus alaicus* (Korsh.) Tzvelev
* *Leymus altus* D.F.Cui
* *Leymus ambiguus* (Vasey & Scribn.) D.R.Dewey
* *Leymus angustus* (Trin.) Pilg.
* *Leymus arenarius* (L.) Hochst.
* *Leymus aristiglumis* L.B.Cai
* *Leymus* × *buriaticus* Peschkova
* *Leymus cappadocicus* (Boiss. & Balansa) Melderis
* *Leymus chinensis* (Trin.) Tzvelev
* *Leymus cinereus* (Scribn. & Merr.) Á.Löve
* *Leymus condensatus* (J.Presl) Á.Löve
* *Leymus crassiusculus* L.B.Cai
* *Leymus divaricatus* (Drobow) Tzvelev
* *Leymus duthiei* (Stapf ex Hook.f.) C.Yen, J.L.Yang & B.R.Baum
* *Leymus erianthus* (Phil.) Dubc.
* *Leymus* × *fedtschenkoi* Tzvelev
* *Leymus flavescens* (Scribn. & J.G.Sm.) Pilg.
* *Leymus flexilis* (Nevski) Tzvelev
* *Leymus flexus* L.B.Cai
* *Leymus golmudensis* Y.H.Wu
* *Leymus innovatus* (Beal) Pilg.
* *Leymus* × *jenisseiensis* (Turcz.) Tzvelev
* *Leymus karelinii* (Turcz.) Tzvelev
* *Leymus komarovii* (Roshev.) J.L.Yang & C.Yen
* *Leymus kopetdaghensis* (Roshev.) Tzvelev
* *Leymus lanatus* (Korsh.) Tzvelev
* *Leymus latiglumis* Tzvelev
* *Leymus leptostachyus* L.B.Cai & X.Su
* *Leymus mollis* (Trin.) Pilg.
* *Leymus multicaulis* (Kar. & Kir.) Tzvelev
* *Leymus* × *multiflorus* (Gould) Barkworth & R.J.Atkins
* *Leymus mundus* L.B.Cai & X.Su
* *Leymus nikitinii* (Czopanov) Tzvelev
* *Leymus obvipodus* L.B.Cai
* *Leymus ordensis* Peschkova
* *Leymus paboanus* (Claus) Pilg.
* *Leymus pacificus* (Gould) D.R.Dewey
* *Leymus paucispiculus* L.B.Cai
* *Leymus pendulus* L.B.Cai
* *Leymus pishanicus* S.L.Lu & Y.H.Wu
* *Leymus pluriflorus* L.B.Cai & Tong L.Zhang
* *Leymus pseudoracemosus* C.Yen & J.L.Yang
* *Leymus pubens* H.X.Xiao
* *Leymus pubinodis* (Keng) Á.Löve
* *Leymus racemosus* (Lam.) Tzvelev
* *Leymus* × *ramosoides* Tzvelev
* *Leymus ramosus* (K.Richt.) Tzvelev
* *Leymus ruoqiangensis* S.L.Lu & Y.H.Wu
* *Leymus salina* (M.E.Jones) Á.Löve
* *Leymus secalinus* (Georgi) Tzvelev
* *Leymus shanxiensis* G.H.Zhu & S.L.Chen
* *Leymus sibiricus* (Trautv.) J.L.Yang & C.Yen
* *Leymus* × *sphacelatus* Peschkova
* *Leymus spiniformis* L.B.Cai & X.Su
* *Leymus tianschanicus* (Drobow) Tzvelev
* *Leymus triticoides* (Buckley) Pilg.
* *Leymus* × *tuvinicus* Peschkova
* *Leymus* × *vancouverensis* (Macoun ex Vasey) Pilg.
* *Leymus villosissimus* (Scribn.) Tzvelev
* *Leymus yiunensis* N.R.Cui & D.F.Cui

## Atsauces
Kukurūzas

**Kukurūzas** () ir graudzāļu dzimtas ģints. Visplašāk pazīstamā suga ir parastā kukurūza (*Zea mays*), kas ir viena no visnozīmīgākajām labībām pasaulē. Savvaļas sugu dabiskais izplatības areāls ir Vidusmerikā.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas šādas sugas:

* *Zea diploperennis* Iltis, Doebley & R.Guzmán
* *Zea luxurians* (Durieu & Asch.) R.M.Bird
* *Zea mays* L. — parastā kukurūza
* *Zea mexicana* (Schrad.) Kuntze
* *Zea nicaraguensis* Iltis & B.F.Benz
* *Zea perennis* (Hitchc.) Reeves & Mangelsd.

## Galerija

Attēls:Perennial Teosinte (Zea diploperennis).jpg|*Zea diploperennis*
Attēls:Zea perennis.jpg|*Zea perennis*
Attēls:Zea mays male flowers.jpg|Parastās kukurūzas (Zea mays) vīrišķie ziedi
Attēls:Starr-080914-9926-Zea mays-female flowers-Makawao-Maui (24832248371).jpg|Parastās kukurūzas (Zea mays) sievišķie ziedi


## Atsauces
Kaulu savienojums

**Kaulu savienojums** ir savienojums starp kauliem, kurš atkarībā no sava veida nodrošina savienoto kaulu savstarpējo kustīgumu vai nekustīgumu.

## Iedalījums
thumb|No kreisās puses uz labo: skrimšļainais, šķiedrainais, sinoviālais savienojums
Visus kaulu savienojumus iedala divās lielās daļās: sinartrozēs (nesinoviālie savienojumi) un diartrozēs (sinoviālie savienojumi jeb locītavas), kurus sīkāk iedala pēc materiāliem, no kuriem savienojumi veidoti, savienojumu veidojošo virsmu formas, pieļaujamajām kustībām.

Sinartrozes savienojumos kaulus tieši savieno cieti audi, kauli ir savstarpēji nekustīgi vai mazkustīgi. Sinartrozes iedala šādi:

* šķiedrainie savienojumi — kaulus savieno šķiedraini audi:
** šuvju savienojumi — kauli savienoti ar kolagēna membrānu, atrodamas tikai galvaskausā;
** gomfozes savienojumi — kaulveida veidojumu virsmas ir urbums un vārpsta, cilvēkam tāda veida savienojums ir tikai starp zobiem (kas nav kauli) un apakšžokli vai augšžokli;
** sindesmozes savienojumi — kauli savienoti ar saitēm vai aponeirotisko membrānu, tā ir savienoti, piemēram, lielais apakšstilba kauls un mazais apakšstilba kauls;
* skrimšļainie savienojumi — kaulus savieno šķiedrainais vai hialīnais skrimslis:
** simfīzes savienojumi — kaulus sedz hialīna skrimšļa slānis un savieno šķiedrainais skrimslis, šādi savienojumi, piemēram, ir starp skriemeļiem;
** sinhondrozie savienojumi — kaulus savieno hialīna skrimslis, tāds ir savienojums starp krūšu kaulu un pirmo ribu.

Diartrozes savienojumos kauli ir savienoti caur locītavas somiņu. Locītavas nodrošina kaulu savstarpējo kustīgumu. Diartrožu iedalījums:

* vienas ass locītavas — nodrošina kustību vienā plaknē jeb ap vienu asi:
** viru locītavas — atgādina eņģes, piemērs ir elkoņa locītava;
** vārpstas locītavas — sastāv no aptverošā kaula un aptveramā kaula, kurš spēj pagriezties, par piemēru, atlantoaksiālā locītava;
* divu asu locītavas — ļauj kustību divās plaknēs jeb ap divām asīm:
** paugura locītavas — viena kaula virsma ir izliekta, otra kaula virsma ir ieliekta, kā tas ir metakarpofalangeālajā locītavā;
** seglveida locītavas — abu kaulu virsmas noteiktās vietās ir ieliektas un izliektas, piemērs — papēža kubveida locītava;
* triju asu (daudzasu) locītavas — kustība iespējama visās trijās plaknēs jeb ap visām trim asīm, kā arī slīpās plaknēs (tas ir, pārmaiņus nokļūstot divās vai trīs galvenajās ķermeņa plaknēs):
** plaknes locītavas — kauli savstarpēji pārvietojas slīdot kā, piemēram, karpālajās locītavās;
** lodes—ietveres locītavas — viena kaula locītava ir izliekta un līdzīga lodei, otra ir ieliekta kā ietvere, piemēram, gūžas locītava.

## Atsauces
Īvs Montāns

**Īvo Līvi** (; dzimis , miris ), plašāk pazīstams kā **Īvs Montāns** () bija Itālijā dzimis franču aktieris un dziedātājs. Viens no pazīstamākajiem Francijas 20. gadsimta māksliniekiem.

## Karjera
Īvo Līvi piedzima Monsumāno Termes pilsētā Toskānā, Itālijā. Viņam piemita dzelžaina komunisma pārliecība un 1923. gadā, pie varas nākot Benito Musolīni, viņš ar ģimeni pārcēlās uz Marseļu.

1944. gadā, esot dziedātājam Parīzē, viņu atklāja Edīte Piafa, pēc kā viņš kļuva par pazīstamu dziedātāju. Montāns bija populārs arī Padomju Savienībā un Austrumeiropā, vairākas reizes tur uzstājoties.

Savas aktiera karjeras laikā tēlojis arī vairākās Holivudas filmās un Brodvejas uzvedumos. Par filmām *[[I... comme Icare]]* (1979) un *[[Garçon!]]* (1994) viņš nominēts Cēzara balvai. Iespējams, vislabāk pazīstams, kopā ar Žerāru Depardjē piedaloties filmā *[[Jean de Florette]]* (1986) un Emanuelu Beāru filmā *[[Manon des Sources]]* (1986).

Piedalījies arī filmās "Maksa par bailēm" (1953), "Mīlēsimies!" (*Let's Make Love*, 1960), *[[Le Joli Mai]]* (1963), *[[Grand Prix (filma)|Grand Prix]]* (1966), *[[Vivre pour vivre]]* (1967), "Z" (1969), "Sarkanais aplis" (1970), *[[L'Aveu]]* (1970), "Viss ir labi" (*Tout va bien*, 1972), *[[Le fond de l'air est rouge]]* (1977). Strādājis ar režisoriem Anrī Žoržu Kluzo, Džordžu Kjūkoru, Krisu Markeru, Kostu Gavru, Džonu Frankenheimeru, Klodu Lelušu, Žanu Pjēru Melvilu, Žanu Liku Godāru, Žaku Demī un Anrī Verneiju.

## Personīgā dzīve
1951. gadā Montāns apprecējās ar Simonu Sinjorē, ar ko kopā viņš vēlāk piedalījās arī vairākās filmās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ņūmena

**Ņūmena** (), līdz 1981. gadam **Mauntņūmena** (*Mount Newman*), ir pilsēta Austrālijas ziemeļrietumos, Rietumaustrālijas štatā, Pilbaras reģionā. Kalnrūpniecības centrs. Austrumpilbaras grāfistes administratīvais centrs. 4239 iedzīvotāji, no tiem 13,1 % – Austrālijas aborigēni (2021. gadā).

Izvietojusies kontinenta iekšienē, Oftalmijas kalnu grēdā, ap 1030 km uz ziemeļaustrumiem no Pērtas un ap 360 km uz dienvidaustrumiem no Porthedlendas un Indijas okeāna piekrastes, karsta tuksnešu klimata joslā. Ap 10 km uz dienvidaustrumiem no pilsētas atrodas Ņūmenas lidosta (regulāri reisi uz Pērtu, Karratu un Porthedlendu, 2022. gada dati). Privātais dzelzceļš savieno Ņūmenu ar Porthedlendu (tikai kravu pārvadājumi). Gar pilsētas robežu stiepjas Lielā Ziemeļu šoseja (*Great Northern Highway*), kas savieno Pērtu ar Vindemu. Blakus pilsētai darbojas divas BHP Group kompānijai piederošas dzelzs rūdas raktuves.

Pilsēta dibināta 1967.–1969. gadā, kad uzsākta Mauntveilbekas (*Mount Whaleback*) dzelzs rūdas raktuvju ekspluatācija. Līdz 1981. gadam Mauntņūmena bija slēgta pilsēta un piederēja raktuvju kompānijai (tajā varēja apmesties tikai raktuvju darbinieki un viņu ģimenes locekļi). Lai padarītu zaļāku tuksnesīgo ainavu, 1975. gadā Mauntņūmenā sastādīts ap 60 tūkstošiem koku un krūmu. 1979. gadā uzcelta dzelzs rūdas pārstrādes rūpnīca. 20. gadsimta deviņdesmitajos gados Ņūmena kļuva par vietējās pašvaldības administratīvo centru.
 

Hilditch Avenue, Newman, 2016 (01).JPG|Pilsētas centrā
WABCO Haulpak, Newman, 2016 (02).JPG|Norakstīts raktuvju pašizgāzējs kalpo par eksponātu pie Ņūmenas tūrisma informācijas centra
Aerial view of Newman, Western Australia.jpg|Pilsēta no putna lidojuma


## Atsauces

## Ārējās saites
Adrenalīns (filma)

**"Adrenalīns"** () ir 2006. gada ASV asa sižeta filma, kuras režisori un scenārija autori ir Marks Neveldains un Braiens Teilors. Galvenās lomas tajā atveido Džeisons Steitems (Čelioss), Emija Smārta (Ieva), Hosē Pablo Kantilo (Verona), Efrens Ramiress (Venēra) un Dvaits Joakems ("Doks" Mailss).

Filmas pirmizrāde notika ASV 2006. gada 1. septembrī, Latvijas kinoteātros to sāka rādīt 2006. gada 22. septembrī. Filma ir par slepkavu Čevu Čeliosu, kura asinīs ielaiž indi. Lai saglabātu dzīvību, viņam asinīs jāuztur augsts adrenalīna līmenis.

Filmas turpinājums izdots 2009. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kampo-Maanas nacionālais parks

**Kampo-Maanas nacionālais parks** (, ) ir 2000. gadā izveidots nacionālais parks Kamerūnas galējos dienvidrietumos, pie robežas ar Ekvatoriālo Gvineju.

Jau 1932. gadā daļā no mūsdienu nacionālā parka teritorijas tika nodibināts liegums. Nacionālais parks ir teritorija ar lielu bioloģisko daudzveidību. Šeit sastopamas daudzas augu un dzīvnieku sugas, to skaitā endēmas un apdraudētas. No apdraudētajām sugām sastopams Āfrikas meža zilonis (*Loxodonta cyclotis*), Rietumu piekrastes gorilla (*Gorilla gorilla gorilla*) un parastā šimpanze (*Pan troglodytes*).

## Ārējās saites
Dengdengas nacionālais parks

**Dengdengas nacionālais parks** (, ) ir 2010. gadā izveidots nacionālais parks Kamerūnas centrālajā daļā, uz rietumiem no Lomas-Pandžāras ūdenskrātuves.

Apdraudēto sugu vidū nacionālā parka teritoriju apdzīvo Rietumu piekrastes gorilla (*gorilla gorilla gorilla*) (tā ir šīs gorillu pasugas areāla ziemeļu robeža), parastā šimpanze (*pan troglodytes*), Āfrikas meža zilonis (*loxodonta cyclotis*), nīlzirgs (*Hippopotamus amphibius*), milzu zvīņnesis (*smutsia gigantea*).

## Ārējās saites
Dualas-Edejas nacionālais parks

**Dualas-Edejas nacionālais parks** (, ) ir 2018. gadā izveidots nacionālais parks Kamerūnas rietumos, pie Sanagas upes ieteces Gvinejas līcī, uz dienvidiem no valsts galvaspilsētas Dualas.

1932. gadā mūsdienu nacionālā parka teritorijā tika nodibināts liegums. 80% parka teritoriju aizņem tropiskais mežs, bet 15% — mangroves. Apdraudēto sugu vidū nacionālā parka teritorijā mīt parastā šimpanze (*Pan troglodytes*), Āfrikas meža zilonis (*Loxodonta cyclotis*), Āfrikas lamantīns (*Trichechus senegalensis*), melnais kolobs (*Colobus satanas*), sarkanausu mērkaķis (*Cercopithecus erythrotis*), apkakles mangabejs (*Cercocebus torquatus*).

## Ārējās saites
Faro nacionālais parks

**Faro nacionālais parks** (, ) ir 1980. gadā izveidots nacionālais parks Kamerūnas ziemeļos, pie Nigērijas robežas.

Apdraudēto sugu vidū nacionālā parka teritorijā mīt gepards (*Acinonyx jubatus*), melnais degunradzis (*Diceros bicornis*), Āfrikas zilonis (*Loxodonta*), dzīvo liela nīlzirgu (*Hippopotamus amphibius*) populācija.

## Ārējās saites
Johans Kristofs Švarcs

**Johans Kristofs Švarcs** var būt:

* Johans Kristofs Švarcs (*Johann Christoph Schwartz*; 1809—1859), vācbaltiešu ārsts;
* Johans Kristofs Švarcs (*Johann Christoph Schwartz*; 1722—1804), vācbaltiešu birģermeistars, jurists un vēsturnieks.
Thief (filma)

***Thief*** ir 1981. gada ASV *[[neo-noir]]* trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Maikls Manns, kuram tā ir pirmā režisētā pilnmetrāžas filma. Filmā galvenās lomas atveido Džeimss Kāns, Tjūsdeja Velda, Džims Beluši, Roberts Proskijs un Villijs Nelsons. Filma balstīta uz Frenka Hoimera 1975. gada grāmatu *The Home Invaders: Confessions of a Cat Burglar*.

Filma stāsta par profesionālu seifu atmūķētāju, kurš vēlas izdarīt pēdējo noziegumu un pamest kriminālo pasauli.

Filmas *Thief* pirmizrāde notika . Filma izrādīta arī 34. Kannu kinofestivālā. Filmas mūzikas autori ir vācu elektroniskās mūzikas grupa *[[Tangerine Dream]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
73. Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls

**73. ikgadējais [[Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls]]** notika 2023. gadā no 16. līdz 26. februārim. Šī gada kinofestivālā apbalvoja arī labākos televīzijas seriālus. 2022. gada 15. decembrī paziņoja pirmos *Panorama* un *Generation* sekciju filmu nosaukumus, un 13. janvārī ārpuskonkursa klāstam pievienoja daudzas pasaules pirmizrādes, tostarp Gaja Nativa politiski biogrāfisko filmu *[[Golda]]*.

Festivālu atklāja Rebekas Milleres drāmas filma *[[She Came to Me]]*. Festivāla atklāšanā attālināti ar videostraumēšanas palīdzību piedalījās arī Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis. Stīvenu Spīlbergu par mūža ieguldījumu festivālā apbalvoja ar Goda zelta lāci, balvu viņam pasniedza īru mūziķis Bono.

Zelta lāci ieguva franču filmu veidotāja Nikolā Filibēra dokumentālā filma *[[Sur l'Adamant]]* par dienas aprūpes centru Parīzē, kurā uzturas cilvēki ar garīgiem traucējumiem. Sudraba lāci ieguva vācu filmu veidotāja Kristiana Pecolda filma "Liesmojošās debesis". Sudraba lāci par labāko galvenās lomas tēlojumu saņēma Sofija Otero par astoņgadīgās Lūsijas lomu filmā *[[20.000 especies de abejas]]*, tādējādi kļūstot par jaunāko balvas ieguvēju Berlināles vēsturē.

## Žūrija
Berlināles konkursa žūrija:
* Kristena Stjuarta, aktrise (ASV) — žūrijas prezidente
* Goldšifte Farahani, aktrise (Francija)
* Valeska Grisebaha, režisore un scenāriste (Vācija)
* Radu Žude, režisors un scenārists (Rumānija)
* Fransīna Maislere, aktieru atlases režisore (ASV)
* Karla Simona, režisore un scenāriste (Spānija)
* Džonijs To, režisors un producents (Honkonga)

## Konkursa filmas
Sekojošās filmas sacentās par Zelta lāci.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 73. Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls vietnē IMDb
Johans Kristofs Švarcs (ārsts)

**Johans Kristofs Švarcs** (, 1809—1859) bija vācbaltiešu ārsts, *Dr. med.* (1833).
Atkārtoti ievēlēts par Rīgas Praktizējošo ārstu biedrības prezidentu (1849—1851, 1853–1855, 1857–1859), biedrības rakstu krājuma *Beiträge zur Heilkunde* izdevējs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1809. gada 23. augustā Rīgā tirgotāja un Lielās ģildes eltermaņa Ādama Heinriha Švarca (1775—1835) un viņa sievas Augustes, dzimušas fon Lencas, ģimenē. Mācījās Vidzemes guberņas ģimnāzijā (1820—1826). Studēja medicīnu Tērbatas Universitātē (1827—1829), taču pēc pistoļu divkaujas izslēgts un bija spiests turpināt studijas Berlīnes (1830—1831) un Vircburgas (1831—1832) universitātēs.

1832. gadā Švarcam atļāva turpināt studijas Tērbatas Universitātē, kur 1833. gadā viņš aizstāvēja medicīnas doktora disertāciju par ekskrēcijas antagonismu (). No 1833. gada Rīgā darbojās akušiera privātpraksē, no 1838. gada bija Vērmanes dārza minerālūdeņu iestādes līdzdirektors.
Līdztekus bija Rīgas Praktizējošo ārstu biedrības (RPĀB) bibliotekārs (1836—1847), biedrības 1847. gada 15. janvāra sēdē ziņoja par ētera narkozes atklāšanu, ko nekavējoties pilsētas slimnīcā izmēģināja Bernhards Frīdrihs Bērenss.

1848. gadā piedalījās holeras epidēmijas apkarošanā Rīgā. 1849. gadā viņu ievēlēja par Praktizējošo ārstu biedrības prezidentu un divas reizes (1853, 1857) pārvēlēja. 1853. gadā viņš kļuva par Svētā Jura hospitāļa (*St. Georgen-Hospital*) direktorijas locekli.

Miris 1859. gadā Kisnahtā (*Küssnacht*), Šveicē, un apbedīts Rīgas Lielajos kapos.
1860. gadā viņa atraitne uzdāvināja Praktizējošo ārstu biedrībai viņa bibliotēku ar 930 grāmatām.

1859. gadā izveidoja J. K. Švarca piemiņas kapitālu Rīgas bērnu slimnīcas būvei, ko 1879. gadā papildināja ar tirgotāja Džeimsa Armitsteda (1826—1879) testamentāro novēlējumu un 1899. gadā uzcēla Ārmitsteda slimnīcu Pārdaugavā.

## Literatūra
* Bochmann E. Die Geschichte der Gesellschaft praktischer Ärzte zu Riga von 1822—1872. R., 1872. 145 S.
* Brennsohn I. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Mitau, 1905. 481 S.
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon. 1710—1960. Köln, Wien, 1970. 930 S.; Wedemark, 1998. 930 S.

## Atsauces
Tompraisa

**Tompraisa** () ir pilsēta Austrālijas ziemeļrietumos, Rietumaustrālijas štatā, Pilbaras reģionā. Kalnrūpniecības centrs. Ašbērtonas grāfistes administratīvais centrs. 2874 iedzīvotāji, no tiem 10,4 % – Austrālijas aborigēni (2021. gadā).

Izvietojusies kontinenta iekšienē, Hamerslija grēdā, ap 1050 km uz ziemeļaustrumiem no Pērtas un ap 240 km uz dienvidaustrumiem no Karratas, 747 m augstumā virs jūras līmeņa; tiek uzskatīta par visaugstāk esošo apdzīvoto vietu Rietumaustrālijā. Pilsētas tuvumā atrodas kompānijas „Rio Tinto” Maunttompraisas dzelzs rūdas raktuves. Tajās iegūto rūdu pa 290 km garu dzelzceļu transportē uz Dampīras ostu eksportam, galvenokārt uz Ķīnu un Japānu. Tuvākā lidosta atrodas ap 70 km no pilsētas, Paraburdū. Netālu no Tompraisas ir tūristu iecienīts Neimlesa kalns (*Mount Nameless*), Kariģini nacionālais parks un Kariģini aborigēnu kultūras mantojuma interpretācijas centrs.

Pilsētu 1965.–1966. gadā uzcēla kalnrūpniecības kompānija „Hamersley Iron” (mūsdienās „Rio Tinto” meitas uzņēmums). Nosaukta par godu amerikāņu uzņēmējam Tomasam Mūram Praisam (*Thomas Moore Price*), kurš veicinājis dzelzs rūdas ieguves attīstību Hamerslija grēdas apvidū.


Tom Price - Town From Nameless.JPG|Skats uz pilsētu no Neimlesa kalna
Tom Price - Tom Price Senior High School.JPG|Vidusskola
Tom Price - Town Sign.JPG|Pilsētas zīme


## Atsauces

## Ārējās saites
Ādama tilta jūras nacionālais parks

**Ādama tilta jūras nacionālais parks** (, ) ir 2005. gadā izveidots nacionālais parks Šrilankas ziemeļos, kas ietver sevī Ādama tilta Šrilankas daļu. Indijas daļā izveidots Mannāras līča jūras nacionālais parks. Parks ir svarīga migrējošo putnu vieta. Parka teritorijā uzturas delfīni, jūrasgovis un jūras bruņurupuči. Viens no trijiem (bez Hikaduvas nacionālā parka un Baložu salas nacionālā parka) nacionālajiem parkiem valstī jūras ekosistēmas aizsardzībai.

## Ārējās saites
Angammedillas nacionālais parks

**Angammedillas nacionālais parks** (, ) ir 2006. gadā izveidots nacionālais parks Šrilankas centrālajā daļā. Nacionālais parks galvenokārt izveidots, lai aizsargātu 4. gadsimta izveidotās Parakramas Samudras ūdenskrātuves baseinu. Parka teritorijā atrodas sausie mūžzaļie meži ar ebenkoku kā valdošo sugu. No apdraudētajām dzīvnieku sugām nacionālajā parkā dzīvo Šrilankas zilonis (*Elephas maximus maximus*), Šrilankas leopards (*Panthera pardus kotiya*), garlūpu lācis (*Melursus ursinus*), Šrilankas milzu vāvere (*Ratufa macroura*), pērtiķi slaidais loris (*Loris tardigradus*) un svētais langurs (*Semnopithecus vetulus*).

## Ārējās saites
Bundalas nacionālais parks

**Bundalas nacionālais parks** (, ) ir 1993. gadā izveidots nacionālais parks Šrilankas dienvidos. Nacionālais parks ir svarīga ziemojošo gājputnu vieta, sevišķi daudz ir sārto flamingu (*Phoenicopterus roseus*). Nacionālais parks ir arī Rāmsaras vieta un biosfēras rezervāts.

## Galerija

Wildlife_Preserve_Near_Kirinda,_Sri_Lanka.jpg
SL Bundala NP asv2020-01 img23.jpg
SL Bundala NP asv2020-01 img26.jpg
SL Bundala NP asv2020-01 img16.jpg
Three Elephants.jpg
SL Bundala NP asv2020-01 img13.jpg
SL Bundala NP asv2020-01 img05.jpg


## Ārējās saites
Čundikulamas nacionālais parks

**Čundikulamas nacionālais parks** (, ) ir 2015. gadā izveidots nacionālais parks Šrilankas ziemeļos, pie Džafnas pussalas. Nacionālais parks izveidots ap Čundikulamas lagūnu, kas ir svarīga putnu vieta. 1938. gadā lagūna tika pasludināta par putnu liegumu. Šrilankas pilsoņu kara (1983—2009) laikā lieguma teritorijā atradās Šrilankas armijas bāze. Pēc kara beigām teritorija tika pasludināta par nacionālo parku.

## Ārējās saites
Delftas nacionālais parks

**Delftas nacionālais parks** (, ) ir 2015. gadā izveidots nacionālais parks Šrilankas ziemeļos, ap Delftas salu Polka līcī. Nacionālā parka teritorijā dzīvo savvaļas zirgu populācija. Iespējams, tos vēsturiski šeit ieviesuši portugāļi.

## Ārējās saites
Korupas nacionālais parks

**Korupas nacionālais parks** (, ) ir 1986. gadā izveidots nacionālais parks Kamerūnas rietumos, pie robežas ar Nigēriju.

Nacionālā parka teritoriju lielākoties klāj pirmatnējais tropiskais mežs ar izcilu bioloģisko daudzveidību. Vienlaicīgi tas ir relatīvi viegli sasniedzams un ar plašu taku tīklu. Tā ir populāra putnu un primātu vērošanas vieta. Nacionālajā parkā mīt šimpanzes (*Pan troglodytes*), drili (*Mandrillus leucophaeus*), kritiski apdraudētie Preisa sarkanie kolobi (*Piliocolobus preussi*), sarkanausu gvenoni (*Cercopithecus erythrotis*).

## Galerija

20160721_OSM-Korup.png
Korup_National_park.jpg
Falling_Waters_in_KORUP_National_park.jpg
Preuss's red colobus.jpg|Preisa sarkanais kolobs


## Ārējās saites
Miežu ģints

**Mieži** () ir viengadīgu un daudzgadīgu graudzāļu dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir mērenajā joslā Āfrikā, Eirāzijā un Amerikā. Suga parastais miezis (jeb mieži*; Hordeum vulgare*) ir starp visaudzētākajām labībām pasaulē, ko audzē pārtikai, tostarp iesala iegūšanai, lai ražotu alu vai viskiju, kā arī lopbarībai. Dažas sugas ir nezāles, kuras ir izplatījušās daudzviet pasaulē cilvēka darbības rezultātā, citas ir kļuvušas apdraudētas dzīvotņu zaudēšanas dēļ.

Miežu sugas uzturā izmanto vairāku zvīņspārņu sugu kāpuri, tostarp *Xestia c-nigrum, Axylia putris* un *Apamea sordens.*

## Sugas
Ģintī ir klasificētas aptuveni 34 sugas. No tām Latvijā ir sastopamas šādas:

* Krēpju miezis (*Hordeum jubatum*) L.
* Parastais miezis (*Hordeum vulgare*) L. s.l.
* Rudzu miezis (*Hordeum secalinum*) Schreb.

Citas sugas:

* *Hordeum aegiceras* Nees ex Royle
* *Hordeum arizonicum* Covas
* *Hordeum bogdanii* Wilensky
* *Hordeum brachyantherum* Nevski
* *Hordeum brachyatherum* Phil.
* *Hordeum brevisubulatum* (Trin.) Link
* *Hordeum bulbosum* L.
* *Hordeum californicum* Covas & Stebbins
* *Hordeum capense* Thunb.
* *Hordeum chilense* Roem. & Schult.
* *Hordeum comosum* J.Presl
* *Hordeum cordobense* Bothmer, N.Jacobsen & Nicora
* *Hordeum depressum* (Scribn. & J.G.Sm.) Rydb.
* *Hordeum distichon* L.
* *Hordeum erectifolium* Bothmer, N.Jacobsen & R.B.Jørg.
* *Hordeum euclaston* Steud.
* *Hordeum flexuosum* Nees ex Steud.
* *Hordeum fuegianum* Bothmer, N.Jacobsen & R.B.Jørg.
* *Hordeum guatemalense* Bothmer, N.Jacobsen & R.B.Jørg.
* *Hordeum halophilum* Griseb.
* *Hordeum* × *jungblutii* Reichling
* *Hordeum* × *lagunculciforme* (Bachteev) Nikif.
* *Hordeum lechleri* (Steud.) Schenck
* *Hordeum marinum* Huds.
* *Hordeum murinum* L.
* *Hordeum muticum* J.Presl
* *Hordeum parodii* Covas
* *Hordeum patagonicum* (Hauman) Covas
* *Hordeum* × *pavisii* Préaub.
* *Hordeum procerum* Nevski
* *Hordeum pubiflorum* Hook.f.
* *Hordeum pusillum* Nutt.
* *Hordeum roshevitzii* Bowden
* *Hordeum spontaneum* K.Koch
* *Hordeum stenostachys* Godr.
* *Hordeum tetraploidum* Covas

## Galerija

Attēls:Hordeum brachyantherum (6134788492).jpg|*Hordeum brachyantherum*
Attēls:Hordeum distichon0.jpg|*Hordeum distichon*
Attēls:Hordeum jubatum kz04.jpg|*Hordeum jubatum* 
Attēls:Hordeum murinum Closeup DehesaBoyaldePuertollano.jpg|*Hordeum murinum* 
Attēls:Sheaf of wild barley.jpg|*Hordeum spontaneum* 


## Atsauces
Inna Čurikova

**Inna Čurikova** (; dzimusi , mirusi ) bija padomju un krievu aktrise.

Filmējusies tādās filmās kā "Salatēvs" (*Морозко*, 1964), "Sākums" (*Начало*, 1970), "Tas pats Minhauzens" (*Тот самый Мюнхгаузен*, 1979), "Vassa" (*Васса*, 1983), "Karalauka romāns" (*Военно-полевой роман*, 1984), "Kurjers" (*Курьер*, 1986), "Ādama riba" (*Ребро Адама*, 1990), "Širļi mirļi" (*Ширли-мырли* 1995) un seriālā "Idiots" (*Идіотъ*, 2003)

Par lomu filmā "Karalauka romāns" viņa 1984. gada Berlīnes kinofestivālā saņēma Sudraba lāci kā labākā aktrise.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mēslu tīrītājs Tjūdoru laikā

[alt=Engraving|right|thumb| [18. gadsimts|Astoņpadsmitā gadsimta skrejlapa, kurā tiek reklamēti naktsvīra un atkritumu vedēja Džona Hanta pakalpojumi, un tajā redzami divi vīrieši, kas nes vienu no caurulēm, ko izmantoja cilvēku ekskrementu izvākšanai|260x260px]]
**Mēslu tīrītājs Tjūdoru laikā** () bija cilvēks, kurš izvāca cilvēku ekskrementus no ateju bedrēm un mēslu tvertnēm Tjūdoru Anglijā. Ar vārdu *gong* apzīmēja gan pašu ateju, gan tās saturu. Tā kā darbs tika uzskatīts par netīru un sabiedrībai nepievilcīgu, šie mēslu tīrītāji drīkstēja strādāt tikai naktīs, tāpēc viņus dažkārt sauca par **naktsvīriem** (*nightmen*). Viņu savāktie atkritumi, ko sauca par nakts kakām (*night soil*), bija jānogādā ārpus pilsētas vai ciemata robežas vai uz oficiālām izgāztuvēm.

Ar laiku atejas bedru rakšana gāja mazumā, jo 19. gadsimta Anglijā arvien vairāk izplatījās modernākas notekūdeņu novadīšanas sistēmas, piemēram, spaiņu mazmājiņas (*[[:en:Pail_closet|pail closets]]*) un ūdens tualetes (WC). Mūsdienās tvertņu iztukšošanas darbu parasti veic mehāniski, izmantojot speciālas asenizācijas mašīnas ar cisternām un sūkņiem.

## Atsauces
Plūdu līdzenuma nacionālais parks

**Plūdu līdzenuma nacionālais parks** (, ) ir 1984. gadā izveidots nacionālais parks Šrilankas ziemeļaustrumu daļā, Mahaveli upes palienē, kas ir barības vide savvaļas ziloņiem. 

## Ārējās saites
Švarci

thumb|250px|Birģermeistara Ādama Hinriha Švarca epitāfija ar dzimtas ģerboni Rīgas Sv.Pētera baznīcā.

**Švarci** bija vācbaltiešu cilmes Rīgas patriciešu dzimta ().

## Vēsture
Dzimta par savu ciltstēvu uzskata 15. gadsimta vidū dzīvojušo Perlebergas pilsoni Ebelu Svarti (). Tās tiešie pirmsākumi saistāmi ar Parhimas namnieku Andreasu Švarcu (*Andreas Schwartz*, ap 1575-1640), kurš Trīsdesmitgadu kara laikā pārcēlās uz Zviedru Igaunijas galvaspilsētu Rēveli. Viņa dēls Johans Kristofs Švarcs (1627—1699) kļuva par Narvas birģermeistaru, bet viņa dēls Ādams Hinrihs Švarcs (1678—1762) Lielā Ziemeļu kara laikā 1705. gadā apmetās Rīgā un kļuva par birģermeistaru. No viņa deviņiem bērniem izveidojās kuplā Rīgas Švarcu dzimta, kuras vecāko līniju veidoja Johana Georga Švarca (1712—1780) pēcnācēji, bet jaunāko līniju Johana Kristofa Švarca (1722—1804) pēcteči.


Švarcmuiža.JPG|Dzimtas vasaras rezidence Švarcmuiža Daugavgrīvas ielā 19/21 Āgenskalnā.
Švarcenieku muiža (2).jpg|Medībām domātā Švarcenieku muiža Jaunmārupē. 


## Ievērojami dzimtas pārstāvji
[thumb|[Arends Buhholcs. Švarcu dzimtas vēstures titullapa.]]
* Ādams Hinrihs Švarcs (1678—1762), Rīgas birģermeistars
* Johans Kristofs Švarcs (1722—1804), jurists, Rīgas birģermeistars (1782—1787)
* Johans Kristofs Švarcs (1809—1859), ārsts, Rīgas Praktizējošo ārstu biedrības prezidents (1849—1859)
* Eižens Švarcs (1871—1940), sabiedriskais darbinieks, Niedras valdības finanšu ministrs (1919)

## Literatūra
* Arend Buchholtz. Geschichte der Rigaschen Familie Schwartz. Berlin: 1921

## Atsauces
Tvaikonis Villijs

**"Tvaikonis Villijs"** () ir 1928. gada ASV animācijas īsfilma, kuras režisori ir Volts Disnejs un Abs Aivērks. Šo melnbalto īsfilmu veidoja *[[Walt Disney Animation Studios|Walt Disney Studios]]* un izplatīja Pets Pauerss zem *Celebrity Productions* zīmola. To uzskata par Mikipeles un viņa sievas Minnijas ekrāna debiju, neskatoties uz to, ka abi animācijas tēli jau vairākus mēnešus iepriekš parādījās īsfilmā "Lidmašīnu trakums" (*Plane Crazy*) testa skatēs. "Tvaikonis Villijs" bija jau Mikipeles trešā īsfilma, bet pirmā, ko izplatīja, jo Disnejs pēc filmas "Džeza dziedātājs" noskatīšanās apņēmās izveidot pirmo skaņas animācijas filmu.

"Tvaikonis Villijs" īpaši ievērojams ar to, ka tā ir viena no pirmajām animācijas filmām ar sinhronizētu skaņu, kā arī viena no pirmajām animācijas filmām, kuras skaņu celiņš ir pilnībā pēcproducēts, kas to atšķīra no iepriekšējām skaņu animācijas filmām, piemēram, *[[Fleischer Studios|Inkwell Studios]]* sēriju *[[Song Car-Tunes]]* (1924—1926) un *[[Van Beuren Studios]]* īsfilmu *Dinner Time* (1928). Disnejs zināja, ka sinhronizēta skaņa ir kino nākotne. "Tvaikonis Villijs" kļuva par tā laika populārāko multfilmu.

Mūziku animācijas īsfilmai aranžēja Vilfreds Džeksons un Bērts Luiss, un tajā iekļautas dziesmas *Steamboat Bill*, skaņdarbs, ko 1910. gados popularizēja baritons Arturs Kolinss, un *[[Turkey in the Straw]]*, skaņdarbs, ko 19. gadsimta vidū popularizēja menestreli. Filmas nosaukums var būt parodija Bastera Kītona filmai *[[Steamboat Bill, Jr.]]* (1928), kas atsaucās uz Kolinsa dziesmu. Disnejs īsfilmā ierunāja visu tēlu balsis, lai gan tajā ir maz saprotamu dialogu.

Filma saņēma plašu kritiķu atzinību ne tikai par iepazīstināšanu ar vienu no pasaulē populārākajiem animācijas varoņiem, bet arī par tās tehniskajiem jauninājumiem. 1994. gadā animācijas jomas darbinieki ierindoja īsfilmu "Tvaikonis Villijs" 13. vietā grāmatā *[[The 50 Greatest Cartoons]]*, kurā uzskaitītas visu laiku labākās animācijas filmas. 1998. gadā filma iekļauta Nacionālajā kino reģistrā "kā kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".  animācijas filma ASV kļuva par neaizsargājamu darbu.
thumb|200px|left|50. gadadienas plakāts (1978)
thumb|thumbtime=0:26|Visa animācijas filma ''Steamboat Willie''

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Galas nacionālais parks

**Galas nacionālais parks** (, ) ir 1954. gadā izveidots nacionālais parks Šrilankas austrumos. Nacionālā parka teritorija atrodas uz Galas upes 1950. gadā izveidotās ūdenskrātuves baseinā. Parkā dzīvo savvaļas ziloņu populācija. Aug ājurvēdiskajā medicīnā vērtīgie augi haritaki (*Terminalia chebula*), Terminālijas balerika (*Terminalia bellirica*) un amla (*Phyllanthus emblica*).

## Galerija

Thousand shades of green.jpg
Grass field Senanayake Samudra, Gal oya national park.jpg
Gal Oya National Park (Senanayake Samudhraya).JPG
Gal Oya National Park in Sri Lanka during mid monsoon period.jpg


## Ārējās saites
Horagollas nacionālais parks

**Horagollas nacionālais parks** () ir nacionālais parks Šrilankas rietumdaļā. Parks nosaukts Šrilankā endēmā koka *[[Dipterocarpus zeylanicus]]* (singāļu valodā — *hora*) vārdā, kas aug nacionālā parka teritorijā. Nelielais nacionālais parks atrodas starp apbūvētām teritorijām. Nodibināts kā liegums 1973. gadā, no 2004. gada — nacionālais parks. Parka teritorijā dzīvo apdraudētie Āzijas zvejniekkaķi (*Prionailurus viverrinus*).

## Ārējās saites
Golvejslendas nacionālais parks

**Golvejslendas nacionālais parks** (, ) ir neliels (0,27 km2) nacionālais parks Šrilankas dienviddaļā uz dienvidaustrumiem no Novaras Elijas pilsētas. Kā liegums izveidots 1938. gadā, bet 2005. gadā ieguva nacionālā parka statusu. Izveidots, lai aizsargātu kalnu meža ekosistēmu.

## Galerija

SL Nuwara Eliya asv2020-01 img02 Galways NP.jpg
SL Nuwara Eliya asv2020-01 img06 Galways NP.jpg
SL Nuwara Eliya asv2020-01 img03 Galways NP.jpg


## Ārējās saites
Hikaduvas nacionālais parks

**Hikaduvas nacionālais parks** (, ) ir nacionālais parks Šrilankas dienvidrietumu piekrastē. Viens no trijiem (bez Ādama tilta jūras nacionālā parka un Baložu salas nacionālā parka) nacionālajiem parkiem valstī jūras ekosistēmas aizsardzībai. Tiek aizsargāts koraļļu rifs ar augstu bioloģiskās daudzveidības pakāpi. Aizsardzībā kā liegums no 1979. gada. No 2002. gada — nacionālais parks.

## Galerija

Hikkaduwa_Beach.JPG|Hikaduvas pludmale
Staghorn-coral-1.jpg
Brain_coral.jpg
Acropora_latistella_(Table_coral).jpg


## Ārējās saites
Elefsina

**Elefsina** ( *Elefsina*) jeb **Elefsis** ( *Eleusis*) ir Grieķijas galvaspilsētas Atēnu piepilsēta un dēms Rietumatikas reģionā. Tā atrodas apmēram 18 kilometrus uz ziemeļrietumiem no Atēnu centra un ir daļa no tās metropoles. Pilsēta atrodas Triasija līdzenumā, Saronikas līča ziemeļu galā. Uz ziemeļiem no Elefsinas atrodas Mandra un Magola, savukārt Aspropirgosa atrodas ziemeļaustrumos.

Tā ir Eleusīnas mistēriju notikumu vieta un Aishila dzimtene. Mūsdienās Elefsina ir nozīmīgs industriālais centrs ar lielāko naftas pārstrādes rūpnīcu Grieķijā. Pilsētā norisinās Aishila festivāls.  Elefsinu izvēlējās par Eiropas kultūras galvaspilsētu 2021. gadam, bet par tādu tā kļuva tikai 2023. gadā saistībā ar pārcelšanu ''COVID-19'' pandēmijas dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Pauls Hampelns

**Pauls Aleksandrs fon Hampelns** (, 1843—1927) bija vācbaltiešu ārsts, Rīgas pilsētas slimnīcas iekšķīgo slimību nodaļas virsārsts (1878—1899).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1843. gada 30. oktobrī Rīgā muitas ierēdņa Georga fon Hampelna un viņa sievas Otīlijas, dzimušas Hardenakas, ģimenē,
Mācījās Vidzemes guberņas ģimnāzijā, studēja Tērbatas universitātes medicīnas fakultātē (1863—1865, 1866—1868). 1869. gadā Tērbatā aizstāvēja medicīnas zinātņu doktora (*Dr.med.*) disertāciju par acs varavīksnenes anatomiju un papildinājās Getingenes (1869—1870) un Vīnes (1870) universitāšu klīnikās.

1870. gadā Dr. Hampelns sāka strādāt Rīgā, 1871. gada holeras epidēmijas laikā bija pagaidu hospitāļa ārsts, Krievu—turku kara (1877—1878) laikā bija Sarkanā Krusta pagaidu hospitāļa ārsts.
No 1878. līdz 1899. gadam viņš vadīja Rīgas pilsētas slimnīcas iekšķīgo slimību nodaļu, līdztekus bija Rīgas Praktizējošo ārstu biedrības prezidents (1886—1888).

Miris 1927. gada 15. decembrī Rīgā.

## Biedrības
* Rīgas Praktizējošo ārstu biedrības prezidents (1886—1888), goda biedrs (1913)
* Vidzemes ārstu biedrības goda biedrs (1914)

## Darbi
* Ein Beitrag zur Anatomie der Iris. (*Dr. med.* disertācija, 1869)
* Die Behandlung seröser und eitriger pleuritischer Exsudate. Riga, Moskau, Odessa: J. Deubner, 1879
* Zur Symptomatologie und Diagnose der primären malignen Lungentumoren. Mitt. Med. u. Chir. 31 (1918/19), 672-718

## Atsauces
Ardabīla

**Ardabīla** (, *Ardabīl*, ) vai **Erdebila** (, *Ərdəbil *) ir pilsēta Irānas ziemeļrietumos, Ardabīlas ostāna administratīvais centrs. Nosaukums cēlies no avestas valodas *artawila* — ‘svēta vieta’. Tradicionāli slavena ar zīdu un paklājiem. Lielākā daļa iedzīvotāju ir azerbaidžāņi.

## Vēsture
Tiek uzskatīts, ka pilsēta dibināta 5. gadsimtā Sasanīdu valdnieka Peroza I valdīšanas laikā. Dažādos laikos to iekarojušas dažādas varas, bet pilsēta bijusi viens no azerbaidžāņu galvenajiem kultūras centriem. 1220. gadā pilsētu nopostīja mongoļi. 16. gadsimtā pilsēta kļuva par Irānas apvienošanas kustības centru Ismaila I vadībā. 18. gadsimtā — Ardabīlas hanistes centrs. 19. gadsimta sākumā pilsēta bija viens no galvenajiem pretošanās punktiem krievu—persiešu kara laikā — pilsētu ieņēma krievu karaspēks, bet pēc Turkmenčajas miera līguma noslēgšanas to atgrieza Persijai.

1997. gada 28. februāra zemestrīcē pilsētā gāja bojā ap 1000 iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Būšehra

**Būšehra** (, *Būshehr*, ) ir pilsēta Irānas dienvidrietumos, Būšehras ostāna administratīvais centrs. Nozīmīga ostas pilsēta Persijas līča krastā.

## Vēsture
Mūsdienu Būšehras dienvidu daļā atrastas elamītu apmetnes paliekas, kas datētas ar 3000. gadu p.m.ē. Pilsēta no jauna nodibināta Seleika I Nikatora laikā 3. gadsimtā p.m.ē. kā **Persijas Antiohija** (*Αντιόχεια της Περσίδος*). Sasanīdu impērijas laikā viena no svarīgākajām ostām un kara flotes bāze; dēvēta par **Ramardašīru** par godu dinastijas pirmajam karalim Ardašīram I. Mūsu ēras 5. gadsimtā pilsēta bija nestoriešu galvenā pilsēta to ekspansijas laikā Persijas dienvidos. 18. gadsimta otrajā pusē pilsētā izveidota Britu Austrumindijas kompānijas bāze, bet vēlāk arī Britu kara flotes bāze.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alksnīne

**Alksnīne** (; ) ir viensēta Lietuvas Republikā. Atrodas Kuršu kāpās, Neringas pilsētas ziemeļu galā.

## Atsauces
Krauja (stacija)

**Krauja** ir dzelzceļa stacija Naujenes pagastā Augšdaugavas novadā līnijā Daugavpils—Indra. Pasažieru vilcieni stacijā nepietur.

Stacija atklāta kā pieturas punkts 1937. gadā pēc tuvumā esošā pieturas punkta Stropi slēgšanas. Padomju laikā Krauja kļuva par staciju. Līdz 2002. gadam šeit pieturēja maršruta Rīga—Daugavpils—Indra dīzeļvilcieni.

thumb|Kraujas stacija|left

## Atsauces
Putāni (stacija)

**Putāni** ir neizmantots dzelzceļa pieturas punkts Biķernieku pagastā, Augšdaugavas novadā līnijā Daugavpils—Indra. Līdz 2002. gadam Putānos pieturēja Rīga—Daugavpils—Indra maršruta dīzeļvilcieni.

Pieturas punkts ar nosaukumu **Spruksti** atvērts 1929. gadā. 1935. gadā to pārdēvēja par Putāniem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Putānu stacijas fotogrāfijas
The Vast of Night

***The Vast of Night*** ir 2019. gada ASV zinātniskās fantastikas mistērijas filma, kuras režisors ir Endrū Patersons. Filmā galvenās lomas atveido Sjerra Makormika un Džeiks Horovics.

Filmas darbība norisinās 1950. gadu Ņūmeksikā un stāsta par telefonu operatori un radio dīdžeju, kuri atklāj savādu audio frekvenci, kuras izcelsme, iespējams, nāk ārpus zemes.

Filmas *The Vast of Night* pirmizrāde notika . Filma saņēma kritiķu atzinību par režiju, operatora darbu un vēsturisko autentiskumu, kā arī Makormikas un Horovica aktierspēli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Izvalda

**Izvalda** ir dzelzceļa stacija Izvaltas pagastā, Krāslavas novadā līnijā Daugavpils—Indra. Pasažieru vilcieni stacijā nepietur.

Stacija pirmo reizi pieminēta 1869. gadā ar nosaukumu **Maļinovka**. 1920. gadā tās nosaukums bija **Maļinova**, bet 1921. gadā tā tika pārdēvētā par **Uzvaldiem**. Kopš 1925. gada staciju sauc par Izvaldu. Padomju laikā tika uzbūvēts atzars uz naftas bāzi (mūsdienās nojaukts). Līdz 2002. gadam šeit pieturēja maršruta Rīga—Daugavpils—Indra dīzeļvilcieni.

## Atsauces
Z (filma)

**"Z"** () ir 1969. gada Alžīrijas un Francijas politiskā trillera filma, kuras režisors ir Kosts Gavrs. Filmā galvenās lomas atveido Žans Luijs Trentiņāns, Īvs Montāns, Irēne Papa un Žaks Perēns. Filma balstīta uz Vasilija Vasilika 1966. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

Filma daļēji balstīta uz notikumiem, kas saistīti ar grieķu politiķa Grigorija Lambraka slepkavību 1963. gadā. Režisors skarbi ataino Grieķijas politiku un Grieķijas militāro huntu, kas tobrīd valdīja. Filmā Žans Luijs Trentiņāns attēlo maģistrātu, kurš izmeklē politiķa un ārsta publisku slepkavību demonstrācijas laikā.

Filmas nosaukums aizgūts no populāra grieķu protesta saukļa "Z" (, ), ar nozīmi "viņš dzīvo", kas ir atsauce uz Lambraku.

"Z" kļuva tikai par otro filmu svešvalodā, pēc 1937. gada franču filmas "Lielā ilūzija" (*La Grande Illusion*), kas nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā filma". Tā kļuva par pirmo, kas nominēta gan "Labākās filmas", gan "Labākās filmas svešvalodā" kategorijā, no kurām pēdējo tā arī saņēma. Filma saņēma balvu arī kategorijā "Labākā montāža". Kosts Gavrs nominēts kategorijā "Labākais režisors", savukārt Gavrs un Horhe Sempruns nominēti kategorijā "Labākais adaptētais scenārijs". Filma saņēma Žūrijas balvu Kannu kinofestivālā, BAFTA kino balvu kategorijā "Labākā filmu mūzika", kā arī Zelta globusa balvu kategorijā "Labākā filma svešvalodā". 27. Zelta globusa balvu pasniegšanas ceremonijā filmas producenti atteicās saņemt balvu, protestējot pret filmas izslēgšanu no kategorijas "Labākā drāmas filma".

"Z" saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, kritiķim Rodžeram Ībertam to nodēvējot par 1969. gada labāko filmu. Tā ir režisoru Olivera Stouna un Viljama Frīdkina viena no mīļākajām un ietekmējošākajām filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Silava (stacija)

**Silava** ir dzelzceļa stacija Izvaltas pagastā, Krāslavas novadā līnijā Daugavpils—Indra. Pasažieru vilcieni stacijā nepietur.

Silava kā pieturas punkts tika atvērta 1930. gadā, laika gaitā kļūstot par staciju. Līdz 2002. gadam šeit pieturēja maršruta Rīga—Daugavpils—Indra dīzeļvilcieni. Mūsdienās gan pasažieru perons, gan pasažieru stacijas ēka ir nojaukta.

## Attēlu galerija

St. Silava (2) - panoramio.jpg|Kravas vilciens stacijā
St. Silava (1) - panoramio.jpg|Stacijas sliežu ceļi


## Atsauces
Skaista (stacija)

**Skaista** ir dzelzceļa stacija Kalniešu pagastā, Krāslavas novadā līnijā Daugavpils—Indra. Pasažieru vilcieni stacijā nepietur. Pie stacijas izveidojusies apdzīvota vieta Skaistas stacija.

Stacija pirmo reizi pieminēta 1869. gadā ar nosaukumu **Baltiņi**. 1925. gadā tika pārdēvēta par Skaistu. Līdz 2002. gadam šeit pieturēja maršruta Rīga—Daugavpils—Indra dīzeļvilcieni.

thumb|left|Perons

## Atsauces
Niedrica

**Niedrica** (dažos avotos minēta kā **Niedrīca**) ir dzelzceļa stacija Kalniešu pagastā, Krāslavas novadā līnijā Daugavpils—Indra. Pasažieru vilcieni stacijā nepietur.

Stacija atvērta 1935. gadā kā pieturas punkts **Kurpnieki** un uzreiz pēc tam pārdēvēta par Niedrīcu. Pēc Otrā pasaules kara staciju sauc par Niedricu. Līdz 2002. gadam šeit pieturēja maršruta Rīga—Daugavpils—Indra dīzeļvilcieni.

## Attēlu galerija

St. Niedrica (2) - panoramio.jpg|Stacijas ēka (mūsdienās nojaukta)
St. Niedrica (8) - panoramio.jpg|Saimniecības ēkas un kravas vagoni
St. Niedrica (3) - panoramio.jpg|Perons


## Atsauces
Pukcinellijas

**Pukcinellijas** () ir graudzāļu dzimtas ģints. Sugas aug mitrās vidēs, it sevišķi vidēs ar paaugstinātu sāļu līmeni. To savvaļas izplatības areāls ir mērenajā līdz arktiskajā joslā  Ziemeļu un Dienvidu puslodēs. Ģintī ir klasificētas 113 sugas, no kurām Latvijā ir sastopamas divas — matveida pukcinellija (*Puccinellia capillaris*) un attālā pukcinellija (*Puccinellia distans*), pāris reizes 20. gadsimta beigās valsts teritorijā ir konstatēta arī milzu pukcinellija (*Puccinellia gigantea*, sinonīms *Puccinellia sclerodes*).

## Galerija

Attēls:Puccinellia angustata-MW0158055-live.jpg|*Puccinellia angustata*
Attēls:Puccinellia distans sl4.jpg|*Puccinellia distans*
Attēls:Puccinellia maritima.jpeg|*Puccinellia maritima*
Attēls:Puccinellia nuttalliana (7977136344).jpg|*Puccinellia nuttalliana*
Attēls:Puccinellia rupestris plant (01).jpg|*Puccinellia rupestris*


## Atsauces
Šahrekorda

**Šahrekorda** () ir pilsēta Irānas dienvidrietumos, Čahārmahālas un Bahtijārī ostāna administratīvais centrs. Izvietojusies Zāgrosa kalnu grēdā 540 km no valsts galvaspilsētas Teherānas. Viena no Irānas augstkalnu pilsētām; piepilsētā izvietojies kalnu slēpošanas kūrorts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bīrdžanda

**Bīrdžanda** () ir pilsēta Irānas dienviaustrumos, Dienvidhorasānas ostāna administratīvais centrs. Izvietojusies ielejā starp Momenābādas un Bāgārāna kalnu grēdām  no valsts galvaspilsētas Teherānas. Nozīmīgs safrāna, bārbeles un paklāju ražošanas un eksporta centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 13. gadsimtā kā viena no Kūhestānas pilsētām. Izvietojusies tā sauktajā «Opija pusmēnesī» — reģionā, caur kuru no Afganistānas uz Eiropu kontrabandas ceļā tika vests opijs. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Elbursa ostāns

**Elbursa ostāns** (, *Ostān-e Alborz*) ir Irānas ostāns valsts ziemeļrietumos. Izvietojies Elbursa grēdas dienvidu nogāzē. Robežojas ar Māzenderānu ziemeļos, Gazvīnu rietumos, Markazī dienvidos un Teherānas ostānu austrumos. Ostāna administratīvais centrs ir Karadža. Izveidots 2010. gadā, nodalot Teherānas ostāna rietumu daļu. Lielākās pilsētas ir Karadža (1592 492), Kamālšahra (141 669), Nazarābāda (119 512), Mohammadšahra (119 418), Māhdašta (62 910), Meškīndašta (62 005) un Haštgerda (55 640).

## Atsauces

## Ārējās saites
Il-76

[thumb|''Il-76'' nolaišanās militārā lidlaukā [Orenburgas apgabalā (2019)]]

***Il-76*** () ir PSRS līdz 1973. gadam radīta četru dzinēju turboreaktīvā transporta lidmašīna, ko līdz 1997. gadam ražoja Uzbekistānā, pēc 2010. gada Krievijas Federācijas aviācijas rūpnīcās. Lidmašīna spēj pārvadāt smago militāro aprīkojumu, arī tankus. *Il-76* militārais variants ir aprīkots ar aizmugures lielgabala kupolu ar diviem 23 mm lielgabaliem. Veiktspējas ziņā tā līdzinās ASV transporta lidmašīnām *Lockheed C-141 Starlifter* un *Boeing C-17*. Līdz 1997. gadam uzbūvēja aptuveni 960 *Il-76* lidmašīnu, no tām aptuveni 100 eksportēja uz ārzemēm.

## Vēsture
1971. gada 25. martā *Il-76* veica pirmo izmēģinājuma lidojumu, bet sērijveida ražošana sākās 1973. gadā Taškentas aviorūpnīcā. 1974. gadā lidmašīnu sāka piegādāt PSRS gaisa spēkiem, 1976. gada decembrī civilās aviācijas pārvaldei *[[Aeroflot]]*. Lidmašīnas Taškentas Čkalova vārdā nosauktajā rūpnīcā (*ТАПОиЧ*) ražoja līdz 1997. gadam. 2010. gadā ražošanu pārcēla uz Uļjanovskas aviorūpnīcu.

## Piedalīšanās karadarbībā
1979. gada 25. decembrī, Afganistānas kara pirmajā dienā avarēja viena no PSRS gaisa spēku lidmašīnām *IL-76M*, kas transportēja desantnieku vienības no Taškentas uz Kabulas lidostu. Bojā gāja visi karavīri un militārā tehnika.

Savukārt Krievijas 2022. gada iebrukuma sākumā 2022. gada februārī Ukrainas pretgaisa aizsardzība notrieca divas Krievijas kara lidmašīnas *Il-76* ar desantniekiem.

Pēc Rietumvalstu izlūkdienestu ziņām 20. augustā Irānas galvaspilsētas Teherānas lidostā nolaidās Krievijas gaisa spēku transporta lidmašīna *Il-76* ar ASV un Lielbritānijas ieročiem, kurus Krievija bija sagrābusi Ukrainā. Krievijas valdības pārstāvji samaksājuši 140 miljonus eiro par pirmo bezpilota lidaparātu partiju, kurā bija 100 droni-kamikadzes "*Shahed*" un seši lielie lidaparāti.

## Atsauces

## Ārējās saites