open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Daugavmalas iela (Rīga)

**Daugavmalas iela** ir Rīgas iela Latgales priekšpilsētas Dārziņu apkaimē. Iela stiepjas gar Daugavas un Dārziņu attekas krastu gandrīz visā apkaimes garumā. Daugavmalas iela sākas pie Aroniju ielas krustojuma, turpinās ar vairākiem pārtraukumiem, līdz beidzas krustojumā ar Dārziņu 42. līniju. Ielas kopējais garums ir 3856 metri, tā  atsevišķos posmos klāta ar asfaltbetona vai grants segumu, bet citi posmi ir bez seguma. Ielā ir privātmāju un vasarnīcu apbūve.

## Vēsture
Iela tika izveidota 1998. gadā ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā vairāk nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Daugavmalas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Aroniju iela
* Jāņogu iela
* Rinkuļu iela ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 14. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 15. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 16. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 18. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 19. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 20. līnija ("T" veida krustojums)
* Taisnā iela ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 21. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 22. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 23. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 24. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 25. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 27. līnija ("T" veida krustojums);
* Dārziņu 28. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 30. līnija
* Dārziņu 31. līnija
* Dārziņu 32. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 33. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 34. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 35. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 36. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 37. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 39. līnija ("T" veida krustojums)
* Dārziņu 42. līnija

## Atsauces
Tīrumeņu ģints

**Tīrumeņu ģints** jeb **tīrumenes** (*Agrocybe*) ir lapiņu sēņu ģints, kas pieder virpainīšu dzimtai. Latvijā atrastas 10 sugas, visā Ziemeļeiropā 12. GBIF 2021. gada beigās norāda pasaulē pavisam 127 tīrumeņu sugu. Ģints zinātnisko aprakstu devis Fajods 1889. gadā.

## Apraksts

Tīrumenes ir sīka līdz vidēja izmēra cepurīšu sēnes, ar sausām vai retāk vāji lipīgām un plānām, baltām, dzeltenīgām vai brūnām cepurītēm, lapiņu krāsa no dzeltenīgas līdz brūnganai. Cepurītes forma no izliektas līdz plakanai, kātiņš tievs, sākumā gaišs, vēlāk brūnējošs, bez maksts, ar vai bez gredzena. Sporu birumraksts brūnā krāsā.

## Izplatība
[thumb|[Arumu tīrumene]]
[thumb|[Purva tīrumenes lapiņas]]
[thumb|[Cietā tīrumene ar daļējā plīvura atliekām cepurītes malās]]
[thumb|[Puslodes tīrumene bieži aug ciešās grupās ganībās]]
[thumb|[Dobkāta tīrumene]]
Tīrumenes kopumā ir sastopamas visos kontinentos un klimatiskajās zonās, izņemot Antarktīdu.

### Latvijā atrastās sugas
Latvijā atrasto sugu nosaukumi norādīti pēc LMB 2002. gada saraksta ar dažiem Latvijas mikologu 2020. gada labojumiem.

 

 

## Daļa no Latvijā neatrastajām sugām

*[[Agrocybe acericola]]*, *[[Agrocybe allocystis]]*, *[[Agrocybe broadwayi]]*, *[[Agrocybe dura]]*, *[[Agrocybe farinacea]]*, *[[Agrocybe howeana]]*, *[[Agrocybe lazoi]]*, *[[Agrocybe putaminum]]*, *[[Agrocybe retigera]]*, *[[Agrocybe rivulosa]]*, *[[Agrocybe salicacola]]*, *[[Agrocybe sororia]]*, *[[Agrocybe viscosa]]*.

## Nozīme

Tīrumenes ir saprofīti — uz trūdvielām un koksnes augošas sēnes.

### Lietošana pārtikā

Vairums tīrumeņu, īpaši Eiropā, nav indīgas, bet pārtikā netiek plaši lietotas to mazo izmēru dēļ. Izņēmumi ir tagad uz jaunizveidoto *[[Cyclocybe]]* ģinti pārceltās tumšā tīrumene (agrāk *Agrocybe erebia*, tagad *Cyclocybe aegerita*), kas Eiropā tiek mākslīgi audzēta jau kopš antīkā laikmeta, *[[Cyclocybe cylindracea]]* un *[[Cyclocybe parasitica]]*. Taču vairākas to sugas tiek regulāri lietotas Rietumāfrikā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mycobank 
* Index Fungorum
Antons Smoļskis

**Antons Smoļskis** (; dzimis ) ir baltkrievu biatlonists. 2022. gada ziemas olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvējs.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties 2012. gadā. Startptautiskās sacensībās piedalās kopš 2015. gada. 2017. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnīja bronzas medaļu iedzīšanā. Pasaules kausa sacensībās debitēja  jauktajā stafetē Estešundā, komandai ieņemot 11. vietu. Piedalījās  Phjončhanā. Labāko rezultātu individuāli sasniedza iedzīšanā, ieņemot 33. vietu, bet stafetes komandas sastāvā ieguva 8. vietu. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2019. gadā.

, izcīnot trešo vietu sprintā Hohfilcenē, pirmo reizi kāpa uz goda pjedestāla Pasaules kausa posmos.

 Pekinā izcīnīja sudraba medaļu 20 km individuālajā distancē.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Aptumsums (1962. gada filma)

**"Aptumsums"** () ir 1962. gada Itālijas romantiskā filma. Filmas režisors ir Mikelandželo Antonioni. Filmā galvenās lomas atveido Alēns Delons, Monika Viti, Fransisko Ravals un Luijs Senjē.

Filmas darbība norisinās Romā un Veronā. Tā ir par jaunu sievieti (Viti), kas uzsāk attiecības ar azartisku biržas mākleri (Delons).

"Aptumsums" tiek uzskatīta par pēdējo filmu triloģijā "par mūsdienīgumu un tā neapmierinātību", pēc "Piedzīvojums" (1960) un "Nakts" (*La Notte*, 1961). Filma saņēma Žūrijas balvu Kannu kinofestivālā un tika nominēta Zelta palmas zaram.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tīkls (filma)

**"Tīkls"** () ir 1976. gada ASV satīriska melnās komēdijas un drāmas filma. Filmas režisors ir Sidnijs Lūmets. Filmā galvenās lomas atveido Feja Danaveja, Viljams Holdens, Pīters Finčs, Roberts Dūvols, Beatrise Streita un Neds Bītijs.

Filma ir par izdomātu televīzijas kanālu UBS un viņu cīņu ar sliktiem reitingiem.

"Tīkls" ieguva plašu kritiķu atzinību, īpaši izceļot aktierspēli. Filma bija arī finansiāli sekmīga, nopelnot 23,7 miljonus ASV dolāru. "Tīkls" ieguva četras Amerikas Kinoakadēmijas balvas, kategorijās labākais aktieris (Finčs), labākā aktrise (Danaveja), labākā aktrise otrā plāna lomā (Streita) un labākais oriģinālscenārijs (Čajefskis). Pavisam filma tika nominēta 10 Kinoakadēmijas balvām. 2000. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālais kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma". 2007. gadā Amerikas Kinoinstitūts filmu, savā 100 labāko amerikāņu filmu sarakstā, ierindoja 64. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bolī

**Bolī** var būt:

* Bazils Bolī (*Basile Boli*; 1967) — Francijas futbolists;
* Villī Bolī (*Willy Boly*; 1991) — Kotdivuāras futbolists.
Jāņa Ivanova Rēzeknes mūzikas vidusskola

**Jāņa Ivanova Rēzeknes mūzikas vidusskola** bija mūzikas profesionālās izglītības mācību iestāde, kas atradās Atbrīvošanas alejā 56, Rēzeknē.

## Izglītības programmas

### Mūzikas skolā
* Taustiņinstrumentu spēle
* Stīgu instrumentu spēle
* Pūšaminstrumentu un sitaminstrumentu spēle
* Vokālā mūzika

### Mūzikas vidusskolā
Pēc pamatizglītības ieguves zināšanas var apgūt profesionālās vidējās mūzikas izglītības programmās: 
* taustiņinstrumentu spēle: Klavierspēle, Ērģeļspēle
* Stīgu instrumentu spēle: Vijoles spēle, Alta spēle, Čella spēle,kontrabasa spēle
* Pūšaminstrumentu sitaminstrumentu spēle
* Vokālā mūzika
* Diriģēšana: Kora diriģēšana,Baznīcas mūzikas dzīves organizators un kormeistars
* Mūzikas vēsture un teorija
* Mūzika: Tradicionālā mūzika.
* Mūzika: Džeza un mūsdienu ritma mūzika
Līdztekus profesionālajai mūzikas izglītībai skola nodrošina arī vispārējo pamatizglītību un vispārējo vidējo izglītību, kas ietverta īstenotajās profesionālās izglītības programmās.

## Vēsture
Dibināta 1932. gadā kā Rēzeknes Tautas Konservatorija. 1944. gadā to pārdēvēja par Rēzeknes mūzikas vidusskolu ar bērnu mūzikas skolu. No 1949. līdz 1956. gadam darbojās vienīgi Rēzeknes bērnu mūzikas skola, bet 1956. gadā darbu atsāka mūzikas vidusskola.
1984. gadā mūzikas vidusskolai piešķīra komponista Jāņa Ivanova vārdu.
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas vidusskolu 1992. gadā pārveidoja par Jāņa Ivanova Rēzeknes mūzikas koledžu, bet 2002. gadā par Jāņa Ivanova Rēzeknes mūzikas vidusskolu.

2023. gadā Jāņa Ivanova Rēzeknes mūzikas vidusskolu un Rēzeknes Mākslas un dizaina vidusskolu reorganizēja par Latgales Mūzikas un mākslas vidusskolu.

## Atsauces
Emiļa Melngaiļa Liepājas Mūzikas skola

**Emiļa Melngaiļa Liepājas Mūzikas skola** ir mūzikas profesionālās izglītības mācību iestāde, kas atrodas Ausekļa ielā 11/15 un Radio ielā 8 (koncertzālē Lielais dzintars) Liepājā.

## Izglītības programmas

* pēc vispārējās pamatizglītības ieguves (mācību ilgums 4 gadi): Taustiņinstrumentu spēle, Stīgu instrumentu spēle, Pūšaminstrumentu spēle, Sitaminstrumentu spēle, Diriģēšana, Vokālā mūzika, Mūzikas vēsture un teorija, Mūzika (Populārā un džeza), Mūzikas projektu vadība.
* pēc vispārējās vidējās izglītības ieguves (mācību ilgums 3 gadi): Taustiņinstrumentu spēle, Stīgu instrumentu spēle, Pūšaminstrumentu spēle, Sitaminstrumentu spēle, Diriģēšana, Vokālā mūzika, Mūzikas vēsture un teorija, Mūzika (Populārā un džeza).

## Vēsture
Dibināta 1922. gadā kā Liepājas Tautas Konservatorija. 1945. gadā to pārdēvēja par Liepājas Mūzikas vidusskolu.

## Atsauces
Izglītojošas spēles

**Izglītojošas spēles** jeb **attīstošas spēles** ir spēles, kuru gaitā tiek attīstītas vai pilnveidotas dažādas prasmes. Spēļu attīstīšanas jēdziens galvenokārt ir saistīts ar cilvēka bērnības periodu. Bērni, spēlējot izglītojošas spēles, trenē savu domāšanu, atjautību, iztēli, radošumu. Terminu “attīstoša spēle” var lietot arī, lai apzīmētu virkni vingrošanas vingrinājumu zīdainim, lai attīstītu muskuļu tonusu un vispārējo fizisko sagatavotību.

Termins "bērnu agrīna attīstība" un Montesori, Domana, Ņikitina metodes (spēles "Salieciet modeli", "Kubi visiem", "Unicub"), N. A. Zaiceva ("Zaiceva kubi"), bērnu sporta spēļu kompleksi VS. Skripaļevs.

## Klasifikācija
Veidus, raksturu, saturu un noformējumu nosaka konkrēti izglītības uzdevumi saistībā ar bērnu vecumu, ņemot vērā viņu attīstību un intereses. Attīstošo spēļu izmantošana pedagoģiskiem nolūkiem spēlē ir atļauta (0) 1 gada vecumā un katrā konkrētā gadījumā atkarībā no bērna attīstības.

* pēc vecuma grupas:
** bērniem no 0 līdz 1 gadam
** bērniem no 1 līdz 3 gadiem;
** bērniem no 3 gadu vecuma līdz 7 gadu vecumam;
** bērniem no 7 gadu vecuma un pieaugušajiem;
* veids:
** masa modelēšanai;
** mīkla modelēšanai;
** plastilīns;
** krāsas;
** aplikācijas;
** puzles;
** izglītojoši (kubi ar burtiem un cipariem, kartītes ar priekšmetu un dzīvnieku attēliem);
** konstruktori.
* Katrā vecuma grupā ir iedalījums pa tēmām:
** loģikai;
** lasīšanai;
** skaitīšanai;
** par spēju atšķirt un nosaukt krāsas, formas;
** par taustes sajūtu  attīstību;
** paplašināt redzesloku;
** par uzmanības un atmiņas attīstību.
Barēzi

**Barēzi** var būt:

* Džuzepe Barēzi (*Giuseppe Baresi*; 1958) — Itālijas futbolists un futbola treneris;
* Franko Barēzi (*Franco Baresi*; 1960) — Itālijas futbolists un futbola treneris.
Pīters Finčs

**Frederiks Džordžs Pīters Ingle Finčs** (; dzimis , miris ) bija Anglijā dzimis amerikāņu aktieris.

Finča visatpazīstamākā loma bija Sidnija Lūmeta filmā "Tīkls" (*Network*, 1976), kur viņš attēloja ziņu diktoru Hauardu Bīlu. Par šo lomu viņš jau pēc nāves saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris. Kinoakadēmijas balvai Finču nominēja arī par lomu filmā *[[Sunday Bloody Sunday]]* (1971). Saņēmis piecas BAFTA kino balvas kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā" un Zelta globusa balvu.

Atveidojis lomas arī Freda Cinnemana filmā *[[The Nun's Story]]* (1959), Džeka Kleitona filmā *[[The Pumpkin Eater]]* (1964), Roberta Oldriča filmā "Fēniksa lidojums" (1965), Džona Šlesindžera filmā *[[Far from the Madding Crowd]]* (1967) un Mihaila Kalatozova filmā "Sarkanā telts" (*Красная палатка*, 1969).

Finčs bija pirmais cilvēks, kurš pēc nāves ieguva Kinoakadēmijas balvu kādā no aktieru kategorijām.

## Ārējās saites
Tilda Svintone

**Katerīne Matilda Svintone** (; dzimusi ) ir britu aktrise.

Savas karjeras laikā saņēmusi vairākus apbalvojumus, tai skaitā Amerikas Kinoakadēmijas balvu un BAFTA kino balvu. Tikusi nominēta arī trīs Zelta globusa balvām un piecām Ekrāna aktieru ģildes balvām. Par lomu filmā "Maikls Kleitons" (2007), Svintone saņēma Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise otrā plāna lomā, kā arī BAFTA kino balvu kā labākā aktrise otrā plāna lomā.

Savu karjeru sākusi, piedaloties vairākās britu eksperimentālajās filmās, kā "Karavadžo" (*Caravaggio*, 1986), *[[The Last of England]]* (1988), *[[War Requiem]]* (1989) un *[[The Garden (filma)|The Garden]]* (1990). Par lomu filmā "Edvards II" (*Edward II*, 1991), viņa saņēma Venēcijas kinofestivāla *Coppa Volpi* balvu kā labākā aktrise. Tikusi nominēta Eiropas Kino balvai, par filmu "Orlando" (*Orlando*, 1992).

Svintone tika nominēta arī Zelta globusa balvai, par lomu filmā *[[The Deep End]]* (2001). Vēlāk piedalījusies tādās filmās kā "Vaniļas debesis" (2001), "Adaptācija" (2002), *[[Young Adam]]* (2003), "Konstantīns" (2005), "Neticamais stāsts par Bendžaminu Batonu" (2008), "Džūlija" (*Julia*, 2008), "Es esmu mīlestība" (2009), *[[We Need to Talk About Kevin]]* (2011), "Izdzīvo tikai mīlētāji" (2013), "Saules apžilbinātie" (2015), "Doktors Streindžs" (2016), "Mirušie nemirst" (2019) un "Atriebēji: Noslēgums" (2019). Pazīstama arī no Vesa Andersona filmām "Mēness lēkta karaļvalsts" (2012), "Viesnīca "Diženā Budapešta"" (2014), "Suņu sala" (2018), "Francijas Vēstnesis" (2021), "Asteroīdu pilsēta" (2023) un "Blakusistaba" (2024).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Daugmale (nozīmju atdalīšana)

**Daugmale** var būt:

* Daugmale, apdzīvota vieta Ķekavas novada Daugmales pagastā;
* Daugmale (stacija), dzelzceļa pieturas punkts Rīgā, līnijā Rīga—Krustpils;
* Bērnu un jauniešu centrs "Daugmale"

## Skatīt arī
* Daugmales pagasts
* Daugmales pilskalns
Armands Sīlītis

**Armands Sīlītis** (dzimis  Cēsīs) ir latviešu elektroinženieris, pedagogs un Rīgas Tehniskās universitātes Cēsu studiju un zinātnes centra direktors. Rīgas Tehniskās universitātes Absolventu asociācijas valdes loceklis.

## Biogrāfija
Dzimis Cēsīs, 1992. gadā. Pabeidza mācības Cēsu 2. vidusskolā, 2016. gadā absolvēja Rīgas Tehniskās universitātes Enerģētikas un elektrotehnikas fakultāti, iegūstot elektroinženiera kvalifikāciju.

Laikā no 2014. līdz 2016. gadam valdes priekšsēdētājs uzņēmumā SIA "SolarDot". Kopš 2016. gada strādā dažādos amatos Rīgas Tehniskā universitātes Cēsu filiālē un Cēsu novada skolās. Kopš 2017. gada strādā Rīgas Tehniskajā universitātē kā laboratorijas vadītājs un lektors, izveidojis inovāciju un prototipēšanas laboratoriju Cēsīs "theLAB Cēsis". Vada vairākas interešu izglītības nodarbības jauniešiem Latvijā. Kopš 2017. gada strādā Cēsu Bērnu un jauniešu centrā "Spārni". Kopš 2019. gada RTU filiāļu padomē ievēlēts par RTU Cēsu filiāles direktoru aizstājot priekšteci Alvi Sokolovu.

Kopš 2021. gada janvāra uzsācis studijas doktorantūrā ar promocijas darba tēmu "Regulējamas piedziņas sistēmas ar bezrievu maiņstrāvas dzinēju izpēte un izstrāde".

Ir Rīgas Tehniskās universitātes Absolventu asociācijas valdes loceklis; Vispasaules Elektroinženieru asociācijas IEEE biedrs.

Zinātniskās darbības virzieni: industriālā elektronika, bezrievu diznēji elektriskā piedziņa, viedās teoloģijas, elektromehāniskie pārveidotāji, maiņstrāvas un speciālās elektriskās mašīnas, energoelektronikas iekārtas un to vadības sistēmas. Uzrakstītas zinātniskās publikācijas angļu valodā.

## Atsauces
Hosē Ferrers

**Hosē Visente Ferrers de Otero i Sintrons** (; dzimis , miris ) bija puertorikāņu aktieris un režisors.

Ferrera pirmā nozīmīgā loma bija 1947. gada lugā "Sirano de Beržeraks" (*Cyrano de Bergerac*), par ko viņš ieguva Tony balvu kā labākais lugas aktieris. Piedalījies arī lugas 1950. gada versijā, par ko viņš ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris. Viņš kļuva par pirmo Puertoriko un spāņvalodīgā valstī dzimušo Oskara saņēmēju.

Piedalījies arī filmās "Mulenrūža" (*Moulin Rouge*, 1952), "Keina dumpis" (1954), "Arābijas Lorenss" (1962), *[[Ship of Fools]]* (1965) un "Kāpa" (1984).

Hosē Ferrers ir tēvs aktierim Migelam Ferreram un tēvocis aktierim Džordžam Klūnijam.

## Ārējās saites
Lī Ērmijs

**Ronalds Lī Ērmijs** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris un ASV Jūras kājnieku korpusa instruktors.

Kā aktieris, slavu ieguvis pateicoties instruktora Hartmana lomai 1987. gada Stenlija Kubrika filmā "Pilns bruņojums". Par šo lomu viņš tika nominēts Zelta globusa balvai.

Piedalījies arī tādās filmās kā *[[Mississippi Burning]]* (1988), *[[Fletch Lives]]* (1989), "Septiņi" (1995), *[[Prefontaine]]* (1997), "Motorzāģa slaktiņš Teksasā" (*The Texas Chainsaw Massacre*, 2003). Ierunājis balsi "Rotaļlietu stāsts" (1995—2010) filmu ciklā.

## Ārējās saites
Vels Kilmers

**Vels Edvards Kilmers** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Karjeru iesācis kā teātra aktieris, slavu ieguvis, piedaloties tādās kinokomēdijās kā *[[Top Secret!]]* (1984), *[[Real Genius]]* (1985), asa sižeta filmā "Labākais šāvējs" (1986) un fantāzijas filmā "Vilovs" (*Willow*, 1988).

Piedalījies arī tādās filmās kā *[[The Doors (filma)|The Doors]]* (1991), "Īstā mīlestība" (1993), "Tombstona" (*Tombstone*, 1993), "Betmens uz mūžu" (1995), "Spoks un tumsa" (*The Ghost and the Darkness*, 1996), "Svētais" (*The Saint*, 1997), "Ēģiptes princis" (1998), "Brīnumzeme" (2003), "Aleksandrs Lielais" (*Alexander*, 2004), "Spartietis" (2004), *[[Déjà Vu (filma)|Déjà Vu]]* (2006), "Sliktais policists" (2009), "Starp divām pasaulēm" (2011), "Sniegavīrs (2017), "Top Gun: Maveriks (2022).

Par lomām filmās "Sadursme" (1995) un *[[Kiss Kiss Bang Bang]]* (2005) Kilmers nominēts Saturna balvai.

Kilmers nomira no pneimonijas Losandželosā 2025. gada 1. aprīlī 65 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ferrers

**Ferrers** var būt:
* Alberts Ferrers (*Albert Ferrer*), Spānijas futbola treneris (dzimis 1970. gadā);
* Hosē Ferrers (*José Ferrer*), puertorikāņu aktieris un režisors (1912—1992).
Zaļās informācijas tehnoloģijas

**Zaļās informācijas tehnoloģijas** jeb **zaļās IT** ir videi draudzīgu informācijas tehnoloģiju (IT) izpētes un prakses apzīmējums. Tas ir energoefektivitātes un bezatkritumu tehnoloģiju apvienojums, kas pielietots atsevišķā IT jomā.

Zaļo IT mērķi ir efektīvi izmantot IT resursus, lai samazinātu cilvēka darbības ietekmi uz vidi un samazinātu enerģijas patēriņu, samazināt IT darbību negatīvo ietekmi uz vidi, projektējot, izgatavojot, darbinot un utilizējot datorus un ar datoriem saistītus produktus videi draudzīgā veidā. Zaļo IT prakse ietver bīstamu materiālu izmantošanas samazināšanu, maksimālu energoefektivitātes palielināšanu produkta ekspluatācijas laikā un neizmantotu un novecojušu produktu bioloģiskās noārdīšanās veicināšanu. Zaļo IT piemēri ir energoefektīva aparatūra un datu centri, serveru virtualizācija un uzraudzības sistēmas. Zaļās IT koncentrējas uz materiālā un enerģijas sloga mazināšanu, kas saistīts ar parastajām IT, vienlaikus apmierinot informācijas un komunikācijas prasības.

## Vēsture
Zaļo IT koncepcija radās 1992. gadā, kad ASV Vides aizsardzības aģentūra uzsāka *[[Energy Star]]* — brīvprātīgu marķēšanas programmu, kas palīdz organizācijām ietaupīt naudu un samazināt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu izdalīšanu, identificējot produktus, kas piedāvā augstāku energoefektivitāti. Citas zaļo IT sastāvdaļas ir datu centru pārbūve, virtualizāciju veicināšana, ekoloģiskāka tīmekļa un mākoņskaitļošanas popularitāte.

## Energoefektivitāte un ekodizains
Energoefektivitāte ir pasākumu kopums, kas liek ražotājiem padarīt savus produktus mazāk energoietilpīgus. Ekodizains tam pievieno prasību pēc minimālas vides ietekmēšanas.

Saskaņā ar Eiropas Komisijas aprēķiniem, jau produkta projektēšanas posmā varētu izvairīties no 80% liekā, kas atstāj ietekmi uz vidi. Tāpēc ES izdevusi daudzas direktīvas, kas nosaka IT un citu produktu minimālās ekoloģiskās prasības.

Kopš 21. gadsimta sākuma Eiropas tirgū ir atļauti tikai tie produkti, kas atbilst minimālajām ekodizaina prasībām. Tādējādi patērētāji tiek nodrošināti ar mazāk piesārņojošiem produktiem un maksā mazāk par elektrību. ES enerģijas marķējums mudina ražotājus veikt papildu darbības un nodrošināt produktus, kas pārsniedz šīs minimālās prasības.

Papildus produktu enerģijas patēriņa ierobežošanai tiek ņemtas vērā arī prasības tādās jomās kā izturība (piemēram, izstrādājumu minimālais kalpošanas laiks), remontējamība (piemēram, rezerves daļu pieejamība) un atjaunošana.

## Elektroniskie atkritumi

* 2010. gadā ASV iznīcināja 52 miljonus datoru un 152 miljonus mobilo ierīču. Tikai 40% datoru un 11% mobilo ierīču tika pārstrādāti.
* Mobilajā elektronikā izmantoto iespiedshēmu plates galvenās sastāvdaļas ir polimēri un varš ar nelielu daudzumu dārgmetālu — sudraba, zelta un platīna, kā arī toksiskie metāli arsēns, berilijs, hroms un svins.
* Vienā tonnā iespiedshēmu plates ir augstāka dārgmetālu koncentrācija nekā vienā tonnā raktuvju rūdas.

## Atsauces
Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Jāšana]] [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 20 oficiālajiem olimpiskajiem sporta veidiem. Šī bija pirmā reize, kad olimpisko spēļu programmā bija iekļauts jāšanas sports. Jāšanas sports tika aizvadīts Breteja laukumā, 7. apgabalā, Parīzē. Tās notika no 1900. gada 29. maija līdz 2. jūnijam. Jāšanas sacensībās tika aizvadītas 5 disciplīnas, no kurām šobrīd Starptautiskā Olimpiskā komiteja atzīst 3 disciplīnas (konkūrs, augstlēkšana un tāllēkšana). Šī bija pirmā reize, kad jāšana bija iekļauta olimpisko spēļu programmā.

Visas disciplīnas bija atvērtas abiem dzimumiem. Kopējais dalībnieku skaits jāšanā precīzi nav zināms. Taču tas varētu 58 sportisti. Dalībnieku skaita aprēķināšanu apgrūtina fakts, ka jātnieks varēja piedalīties sacensībās vairākas reizes ar dažādiem zirgiem. Kopumā bija pārstāvētas 8 valstis, taču olimpiskajās disciplīnās startēja piecu valstu pārstāvji. Sacensībās startēja arī divas sievietes — jātnieces: Elvīra Gerra un Mulēna.

No disciplīnām, kuras atzīst Starptautiskā Olimpiskā komiteja, visvairāk medaļu izcīnīja Beļģija (4 medaļas). Olimpiskās medaļas izcīnīja trīs valstis.

## Sacensību kalendārs
 — fināls (medaļu izcīņa)

## Medaļu ieguvēji
### Medaļnieki
; Disciplīnas, kuras atzīst SOK 

; Disciplīnas, kuras neatzīst SOK 

### Sportisti ar vairākām medaļām

### Medaļu sadalījums starp valstīm

*  — Pirmās izcīnītās olimpiskās medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā zelta medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā sudraba medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā bronzas medaļas valstij šajā sporta veidā

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* Skatīt arī: *[[Jātnieki 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]*
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs jāšanas sacensībās startēja 58 sportisti no 8 valstīm. Tikai daļai no sportistiem ir zināma precīza identitāte.

*Iekavās uzrādīts sportistu skaits no valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'') 
* Jāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Equestrian 1900". Accessed 18 March 2006. Available electronically at  .
*
Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskola

**Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskola** ir mūzikas profesionālās izglītības mācību iestāde, kas atrodas Raunas ielā 12-2 Cēsīs.

## Izglītības programmas

* Profesionālās ievirzes programmas: Taustiņinstrumentu spēle (Klavieres, Akordeons), Stīgu instrumentu spēle (Vijole, Čells, Kontrabass, Kokle, Ģitāra), Pūšaminstrumentu spēle	(Flauta, Fagots, Oboja, Klarnete, Saksofons, Trompete, Eifonijs, Trombons, Tuba), Sitaminstrumentu spēle (Sitaminstrumenti), Vokālā mūzika (Kora klase), Mūzika (Populārā un džeza mūzika);
* Programmas pēc vispārējās pamata izglītības iegūšanas: Taustiņinstrumentu spēle (Mūziķis pianists, koncertmeistars, Mūziķis akordeonists, ansambļa vadītājs), Stīgu instrumentu spēle (Mūziķis vijolnieks, Mūziķis čellists, Mūziķis koklētājs, ansambļa vadītājs, Mūziķis ģitārists, ansambļa vadītājs), Pūšaminstrumentu spēle (Mūziķis flautists, ansambļa vadītājs, Mūziķis klarnetists, ansambļa vadītājs, Mūziķis saksofonists, ansambļa vadītājs, Mūziķis trompetists, ansambļa vadītājs, Mūziķis eifonists, ansambļa vadītājs, Mūziķis trombonists, ansambļa vadītājs, Mūziķis tubists, ansambļa vadītājs, Mūziķis mežradznieks, ansambļa vadītājs, Mūziķis fagotists, ansambļa vadītājs); Sitaminstrumentu spēle (Mūziķis sitaminstrumentālists, ansambļa vadītājs); Diriģēšana (Kormeistars, kora dziedātājs); Vokālā mūzika (Vokālists, kora dziedātājs); Populārā un džeza mūzika (Mūziķis dziedātājs, ansambļa vadītājs, Mūziķis ģitārists, ansambļa vadītājs, Mūziķis klarnetists, ansambļa vadītājs, Mūziķis saksofonists, ansambļa vadītājs, Mūziķis sitaminstrumentālists, ansambļa vadītājs, Mūziķis pianists, ansambļa vadītājs); Deja (Deju kolektīva repititors).
* Profesionālās vidējās izglītības programmas: Taustiņinstrumentu spēle	(Mūziķis pianists, koncertmeistars, Mūziķis ērģelnieks); Stīgu instrumentu spēle (Mūziķis ģitārists, ansambļa vadītājs); Pūšaminstrumentu spēle	(Mūziķis trombonists, ansambļa vadītājs, Mūziķis tubists, ansambļa vadītājs, Mūziķis flautists, ansambļa vadītājs, Mūziķis saksofonists, ansambļa vadītājs); Sitaminstrumentu spēle (Mūziķis sitaminstrumentālists, ansambļa vadītājs); Vokālā mūzika (Vokālists, kora dziedātājs); Deja (Deju kolektīva repititors).

## Vēsture
Dibināta 1925. gadā kā Cēsu mūzikas skola, sākumā mācības notika dziedāšanas klasē, klavieru klasē un vijoles klasē.
1934. gadā par mūzikas skolas direktoru kļuva Helmers Pavasars. 1937. gadā mūzikas skolu pēc Alfrēda Kalniņa ierosinājuma pārdēvēja par Cēsu pilsētas Tautas konservatoriju.
Latvijas PSR laikā 1944. gadā izveidoja Cēsu pilsētas mūzikas vidusskolu un bērnu mūzikas skolu Lielajā Kalēju ielā 4. 
1951. gadā Cēsu mūzikas vidusskolai piešķīra Alfrēda Kalniņa vārdu.
2014. gadā skola pārcēlās uz Vidzemes koncertzāles “Cēsis” ēku Raunas ielā 12.

## Atsauces
2004.—2005. gada UEFA Čempionu līgas sezona

**2004.—2005. gada UEFA Čempionu līgas sezona** bija Eiropas spēcīgākā futbola klubu turnīra 50. sezona un 13. zem UEFA Čempionu līgas nosaukuma. Sezona ilga no  līdz . Finālspēle norisinājās Ataturka Olimpiskajā stadionā Stambulā.

Par UEFA Čempionu līgas uzvarētājiem piekto reizi kļuva Anglijas klubs ''Liverpool'', kas finālā, pēcspēles 11 metru soda sitienu sērijā, uzvarēja Itālijas klubu *[[AC Milan]]*.

## Kvalifikācija

### Pirmā kvalifikācijas kārta

|}

### Otrā kvalifikācijas kārta

|}

### Trešā kvalifikācijas kārta

|}
1.*[[Telavivas "Maccabi" (futbols)|Maccabi Tel Aviv]]* pirmajā mačā uzvarēja 2–1, bet komandai tika piešķirta uzvara 3–0, jo *[[PAOK FC|PAOK]]* izlaida laukumā diskvalificētu spēlētāju.

## Grupu turnīrs
Pirmo reizi UEFA Čempionu līgas grupu turnīrā piedalījās *[[Telavivas "Maccabi" (futbols)|Maccabi Tel Aviv]]*.

### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

## Izslēgšanas spēles

### Astotdaļfināli

|}

### Ceturtdaļfināli

|}

1.Mačš tika apturēts 72. minūtē, *[[Internazionale]]* fanu nekārtību dēļ. *[[AC Milan|Milan]]* komandai tika piešķirta 3–0 tehniskā uzvara.

### Pusfināli

|}

### Fināls

## Labākie vārtu guvēji

## Atsauces

## Ārējās saites

* UEFA mājaslapa
Mississippi Burning

***Mississippi Burning*** ir 1988. gada ASV vēsturiska kriminālfilma. Filmas režisors ir Alans Pārkers. Filmā galvenās lomas atveido Džīns Hekmens, Vilems Defo, Frānsisa Makdormanda, Breds Dorifs un Lī Ērmijs. Filmas notikumi ir balstīti uz pilsonisko tiesību kustības dalībnieku slepkavību Misisipi štatā 1964. gadā.

Divi FIB aģenti (Hekmens un Defo) izmeklē trīs cilvēktiesību aktīvistu pazušanu Misisipi. Abi sastopas gan ar Kukluksklanu, gan ar vietējo iedzīvotāju un policijas rasismu.

Filma saņēma dalītas kritiķu atsauksmes, īpaši izceļot Hekmena, Defo un Makdormandas aktierspēli. Filmas kopējie ienākumi bija 34,6 miljoni ASV dolāru. *Mississippi Burning* tika nominēta septiņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tai skaitā labākā filma. No septiņām nominācijām filma saņēma vienu balvu — labākais operatora darbs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bernhards Frīdrihs Bērenss

**Bernhards Frīdrihs Bērenss** (, 1795–1863) bija vācbaltiešu ārsts, Dr. med. (1819). 
Rīgas pilsētas slimnīcas direktors (1832-1863), Rīgas Praktizējošo ārstu biedrības prezidents (1845–1847, 1851–1853).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1795. gada 4. augustā Rīgā tirgotāja Kārļa Vilhelma Bērensa un viņa sievas Elizabetes Frīderikes, dzimušas Holstas, ģimenē. Mācījās Vidzemes guberņas ģimnāzijā Studēja medicīnu Tērbatas Universitātē (1814-1815), tad pēc Napoleona karu beigām Vīnes un Getingenes universitātēs (1816-1819).
1819. gadā Tībingenes Universitātē aizstāvēja medicīnas doktora disertāciju par acs lēcas fizioloģiju un patoloģiju. No 1820. gada strādāja Rīgā.
1822. gadā kopā ar Kārli Jūliju Jakobu Mēbesu (1789-1861) un Eiženu Merklinu (1792-1873) nodibināja Rīgas Praktizējošo ārstu biedrību, bija tās prezidents (1845-1847). 
1832. gadā B. F. Bērenss kļuva par Rīgas pilsētas nabagu, vēlākās 1. slimnīcas direktoru, sagatavojot jaunu būvniecības projektu (arhitekts Johans Daniels Felsko). 1847. gadā viņa vadībā veica pirmo ētera narkozi Latvijā.  
Pēc viņa ierosmes un vadībā no 1849. līdz 1860. gadam iznāca Rīgas Praktizējošo ārstu biedrības rakstu krājums *Beiträge zur Heilkunde*.
Bija Rīgas Literāri praktiskās pilsoņu biedrības goda biedrs (1852).
Miris 1863. gada 25. septembrī Rīgā.
1864. gadā viņa atraitne uzdāvināja Praktizējošo ārstu biedrībai viņa bibliotēku ar 356 grāmatām.

## Darbi
* Dissertatio inauguralis sistens systematis lentis crystallinae monographiam physiologico-pathologicam, pars prima. Bernhardus Fridericus Baerens. Riga-Livonus. Tubingae: Typis Reisianis, MDCCCXIX.
* Beobachtungen und Erfahrungen über die epidemische Cholera. Protoc.-Extr. der Versammlung sammtl. Aerzte Rigas. Riga, 1831
* Eine angeborne Halsfistel und Ophthalmie abdominalis. Mittheil. aus d. Arch. der Gesellschaft pr. Aerzte in Riga, 1839
* Geschichtliches aus der Cholera-Epidemie in Riga. Beitr. zur Heilkunde, 1851
* Zur Erinnerung an Dr. O. G. Z. Girgensohn.  Beitr. zur Heilkunde, 1853
* Falle v. Traumen des Auges. Beitr. zur Heilkunde, 1855

## Literatūra
* Bochmann E. Die Geschichte der Gesellschaft praktischer Ärzte zu Riga von 1822–1872. R., 1872. 145 S.
* Brennsohn I. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Mitau, 1905. 481 S.
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon. 1710–1960. Köln, Wien, 1970. 930 S.; Wedemark, 1998. 930 S.

## Atsauces
Džons Turturo

**Džons Maikls Turturo** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, režisors, producents un scenārists.

Turturo ir piedalījies vairāk nekā 60 filmās, bieži sadarbojoties ar brāļiem Koeniem, Ādamu Sendleru un Spaiku Lī. Savu aktiera karjeru sācis 80. gados. Slavu iematojis ar neatkarīgo filmu *[[Five Corners]]* (1988). Vēlāk piedalījies Spaika Lī filmā *[[Do the Right Thing]]* (1989), kā arī brāļu Koenu filmās "Millera krustceles" (*Miller's Crossing*, 1990) un "Bārtons Finks" (1991), par ko viņš saņēma labākā aktiera balvu Kannu kinofestivālā.

Piedalījies arī tādās filmās kā "Naudas krāsa" (1986), "Savādā spēle" (1994), "Lielais Lebovskis" (1998), "O, brāl, kur tu esi?" (2000), "Dīdsa kungs" (2002), "Dusmu terapija" (2003), "Kas tikko notika" (2008), "Transformeri 3: Mēness no otras puses" (2011) un "Transformeri: Pēdējais bruņinieks" (2017).

Kā režisors veidojis filmas *[[Mac (filma)|Mac]]* (1992), *[[Illuminata]]* (1998) un "Mīla un cigaretes" (*Romance & Cigarettes*, 2005).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Maikls Manns

**Maikls Kenets Manns** (, dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists un kinoproducents. Pazīstams pēc vairāku veiksmīgu kriminālfilmu režijām.

Manna pazīstamākās filmas ir *[[Thief (filma)|Thief]]* (1981), *[[Manhunter]]* (1986), "Pēdējais mohikānis" (*The Last of the Mohicans*, 1992), "Sadursme" (1995), "Savs cilvēks" (1999), "Līdzzinātājs" (2004) un "Sabiedrības ienaidnieki" (*Public Enemies*, 2009).

Manna producētās filmas ir divas reizes nominētas Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā labākā filma — "Savs cilvēks' (arī režisors) un "Aviators" (2004).

## Ārējās saites
Hugo Vīvings

**Hugo Voliss Vīvings** (, dzimis ) ir britu aktieris.

Dzimis Ibadanas pilsētā Nigērijā, britu vecākiem. Savu aktiera karjeru iesācis Austrālijā. Viņš ir ieguvis sešas AACTA balvas.

Savu atpazīstamību ieguvis, pateicoties filmām *[[Proof (filma)|Proof]]* (1991) un *[[The Adventures of Priscilla, Queen of the Desert]]* (1994). Plašāku popularitāti ieguva pēc aģenta Smita lomas filmās "Matrikss" (1999), "Matrikss atjaunots" (2003) un "Matrikss — Revolūcija" (2003). Vēlāk piedalījies arī tādos filmu ciklos kā "Gredzenu pavēlnieks" (2001—2003) un "Hobits" (*The Hobbit*, 2012—2014), kā arī filmās "V ir vendeta" (2005) un "Kapteinis Amerika: Pirmais atriebējs" (2011).

## Ārējās saites
Pols Betanijs

**Pols Betanijs** (; dzimis ) ir angļu aktieris.

Pazīstams, piedaloties *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmās "Dzelzs vīrs" (2008), "Dzelzs vīrs 2" (2010), "Atriebēji" (2012), "Dzelzs vīrs 3" (2013), "Atriebēji: Ultrona laikmets" (2015), "Kapteinis Amerika: Pilsoņu karš" (2016) un "Atriebēji: Bezgalības karš" (2018).

Betanijs ir piedalījies arī tādās filmās kā *[[Gangster No. 1]]* (2000), Bruņinieka stāsts" (2001), "Brīnišķais prāts" (2001), "Master and Commander: Uz pasaules malu" (2003), "Dogvila" (2003), "Vimbldona" (2004), "Da Vinči kods" (2006), *[[Creation]]* (2009), "Tūrists" (2010), "Riska robeža" (2011), "Leģenda" (2015) un "Hans Solo: Zvaigžņu karu stāsts" (2018).

## Ārējās saites
Somņiteļnaja

**Somņiteļnaja** () ir pamests ciems Vrangeļa salā Krievijas ziemeļaustrumos, administratīvi ietilpst Čukotkas autonomā apvidus Iuļtinas rajonā. Izvietojies salas dienvidu piekrastē pie Krasina līča Somņiteļnijas upes krastā. Ciemā nav pastāvīgo iedzīvotāju; vasaras periodā vairākas ciema ēkas kā tūrisma atbalsta bāzi un kordonu izmanto Vrangeļa salas dabas rezervāta personāls.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta veidojusies 1950. gados kā briežkopju kolhoza «Pioņer» ciemats.  1960. gados 2,5 km uz ziemeļaustrumiem no Somņiteļnajas uzbūvēja Pretgaisa aizsardzības spēku rezerves lidlauku, pie kura izauga Zvjozdnijas ciemats. Somņiteļnaja pamesta 1980. gados, kad salā tika pārtraukta saimnieciska ziemeļbriežu audzēšana.

## Atsauces
Vītne

thumb|Skrūves ar dažādām vītnēm
**Vītne** ir uz rotācijas ķermeņiem esošu spirālē izvietotu izciļņu un rievu kopums.

## Vītņu iedalījumi
Iedalījums pēc novietojuma uz rotācijas ķermeņa:
* ārējā vītne atrodas uz objekta ārējās virsmas,
* iekšējā vītne atrodas uz objekta iekšējās virsmas.

Iedalījums pēc vītnes virsmas kustības:
* labās vītnes izcilnis, griežoties pulksteņa rādītāja kustības virzienā, virzās prom no skatītāja;
* kreisās vītnes izcilnis virzās prom no skatītāja, griežoties pretēji pulksteņa rādītāja kustības virzienam.

Iedalījums pēc parametru mērvienības:
* metriskā vītne — parametri norādīti milimetros;
* collu vītne — parametri norādīti collās.

Iedalījums pēc profila:
* trijstūrvītne,
* trapecvītne,
* taisnstūrvītne
* un citas.

Iedalījums pēc virsmas, uz kuras atrodas vītne:
* cilindriskā vītne,
* koniskā vītne.

Iedalījums pēc izmantojuma:
* gaitas vītne,
* sastriprinājuma
* un citas.

## Vītnes parametri
* Vītnes ārējais diametrs d ir iedomāta ap ārējās vītnes izciļņu virsotnēm apvilkta vai iekšējās vītnes rievās ievilkta cilindra diametrs.
* Vītnes iekšējais diametrs d1 ir iedomāta ārējās vītnes rievās ievilkta vai iekšējās vītnes izciļņiem apvilkta cilindra diametrs.
* Vītnes vidējais diametrs d2 ir iedomāta cilindra diametrs, kura veidules krusto vītnes profilu tā, ka rievu platums ir vienāds ar pusi no vītnes nominālā izmēra.
* Vītnes profils ir vītnes šķēluma laukums ar plakni, kas iet caur vītnes asi.
* Profila leņķis ir leņķis starp profila sānu malām.
* Vītnes solis P ir attālums, mērīts paralēli vītnes asij, starp profila divām blakusesošām vienāda nosaukuma sānu malām.
* Koniskās vītnes solis P ir projekcija uz vītnes ass nogrieznim, kas savieno vītnes profila divas blakusesošas šaurleņķa virsotnes.
* Koniskās vītnes pamatplakne I2 ir aprēķina šķēlums dotajā attālumā no konusa bāzes.
* Vītnes gājiens Ph ir attālums, kas mērīts paralēli vītnes asij starp profila divām tuvākajām vienāda nosaukuma malām, kuras pieder vienai skrūves virsmai.

## Vītnes parametru noteikšana
left|thumb|Vītņmēru komplekts
thumb|Vītnes soļa noteikšana ar vītņmēru
Parasti visas vītnes, izņemot vītnes ar taisnstūra profilu, ir standartizētas. Vītnes ārējo vai iekšejo diametru mēra ar bīdmēru.
Vītnes soli nosaka ar vītņmēru komplektu, kas ir sakopoti metāla šabloni ar zāģveida izgriezumiem. Atrodot to šablonu, kura zobi cieši ieguļas vītnes rievās, no šī šablona nolasāmais skaitlis norāda vītnes soļa lielumu milimetros. Lielām vītnēm soli var vienkārši izmērīt ar lineālu. Vēl vītnes soli var noteikt pēc tā nospieduma uz papīra.

## Atsauces

## Ārējās saites
2006.—2007. gada UEFA Čempionu līgas sezona

**2006.—2007. gada UEFA Čempionu līgas sezona** bija Eiropas spēcīgākā futbola klubu turnīra 52. sezona un 15. zem UEFA Čempionu līgas nosaukuma. Sezona ilga no  līdz . Finālspēle norisinājās Atēnu olimpiskajā stadionā.

Par UEFA Čempionu līgas uzvarētājiem septīto reizi kļuva Itālijas klubs *[[AC Milan]]*, kas finālā uzvarēja Anglijas klubu ''Liverpool'' ar rezultātu 2–1.

## Kvalifikācija

### Pirmā kvalifikācijas kārta

|}

### Otrā kvalifikācijas kārta

|}

### Trešā kvalifikācijas kārta

|}

## Grupu turnīrs
Pirmo reizi UEFA Čempionu līgas grupu turnīrā piedalījās *[[PFC Levski Sofia|Levski Sofia]]* un *[[FC København|Copenhagen]]*.

### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

## Izslēgšanas spēles

### Astotdaļfināli

|}

### Ceturtdaļfināli

|}

### Pusfināli

|}

### Fināls

## Labākie vārtu guvēji

## Atsauces

## Ārējās saites

* UEFA mājaslapa
Bēglis (filma)

**"Bēglis"** () ir 1993. gada asa sižeta filma, kuras režisors ir Endrū Deiviss. Filmā galvenās lomas atveido Harisons Fords, Tomijs Lī Džonss, Sila Vorda, Džo Pantoliano, Andreass Katasulass, Jeruns Krabē.

Ārsts Ričards Kimbls (Fords) tiek nepatiesi apsūdzēts par savas sievas nogalināšanu un notiesāts uz nāvi. Pēc cietuma autobusa avārijas viņš izbēg no apcietinājuma un cenšas atrast savas sievas slepkavas.

"Bēglis" pirmizrāde notika . Filma bija gan kritiski, gan finansiāli veiksmīga, nopelnot gandrīz 370 miljonus ASV dolāru. "Bēglis" bija trešā pelnošākā filma 1993. gadā. Filma tika nominēta septiņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tai skaitā labākās filmas kategorijā. Tomijs Lī Džonss ieguva Oskaru kategorijā labākais aktieris otrā plāna lomā. "Bēglis" tiek uzskatīta par vienu no 90. gadu labākajām spriedzes filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džūdija Deivisa

**Džūdita Deivisa** (; dzimusi ) ir austrāliešu aktrise.

Savas karjeras laikā, kas ilgst jau kopš 1977. gada, viņa tiek slavēta par savu daudzpusību un tiek uzskatīta par vienu no savas paaudzes labākajām aktrisēm. Savas kajeras laikā Deivisa ir ieguvusi deviņas AACTA balvas, trīs Emmy balvas, divas BAFTA kino balvas un divas Zelta globusa balvas. Divas reizes tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Pazīstama ar savu sadarbību ar Vudiju Allenu. Deivisa ir piedalījusies tādās Allena filmās kā "Alise" (*Alice*, 1990), *[[Husbands and Wives]]* (1992), "Harija dekonstrukcija" (1997), "Slavenība" (1998) un "Romai - ar mīlestību" (*To Rome with Love*, 2012).

Saņēmusi divas BAFTA kino balvas par lomu filmā *[[My Brilliant Career]]* (1979). Vēlāk saņēmusi divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijas par lomām filmās "Brauciens uz Indiju" (*A Passage to India*, 1984) un *[[Husbands and Wives]]* (1992). Piedalījusies arī tādās filmās kā *[[High Rolling]]* (1977), *[[Who Dares Wins]]* (1982), *[[Heatwave]]* (1982), *[[High Tide]]* (1987), ''Georgia'' (1988), *[[Impromptu]]* (1991), *[[Naked Lunch]]* (1991), "Bārtons Finks" (1991), *[[Dark Blood]]* (1993), *[[The Ref]]* (1994), "Absolūtā vara" (*Absolute Power*, 1997), "Puiši neraud" (1999), *[[The Man Who Sued God]]* (2001), "Šķiršanās amerikāņu stilā" (2006), "Marija Antuanete" (2006), *[[The Eye of the Storm]]* (2011), *[[The Young and Prodigious T. S. Spivet]]* (2013), *[[The Dressmaker]]* (2015) un "Nitrams" (2021).

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeimss Kāns

**Džeimss Edmunds Kāns** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Savas karjeras sākumā piedalījies tādās filmās kā *[[El Dorado (filma)|El Dorado]]* (1966), *[[Countdown]]* (1967) un Frānsisa Forda Kopolas *[[The Rain People]]* (1969). Savu slavu viņš iemantoja 70. gados, piedaloties filmās *[[Brian's Song]]* (1971), *[[Cinderella Liberty]]* (1973), *[[The Gambler]]* (1974), *[[Rollerball]]* (1975), "Pēdējais tilts" (*A Bridge Too Far*, 1977) un *[[Comes a Horseman]]* (1978). Par lomu Kopolas filmā "Krusttēvs" (1972) Kāns tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā Labākais aktieris otrā plāna lomā.

Kāns vēlāk ir piedalījies tādās filmās kā ''Thief'' (1981), *[[Gardens of Stone]]* (1987), "Mizerija" (1990), "Diks Treisijs" (*Dick Tracy*, 1990), *[[Bottle Rocket]]* (1996), "Jardi" (*The Yards*, 2000), "Dogvila" (2003) un "Elfs" (2003).

Par ieguldījumu kino industrijā Kānam 1978. gadā tika piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā.

## Ārējās saites
Džons Railijs

**Džons Kristofers Railijs** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, komiķis, mūziķis, scenārists un producents.

Pēc debijas filmā *[[Casualties of War]]* (1989) Railijs piedalījās tādās filmās kā "Pērkona dienas" (1990), "Kas nomoka Gilbertu Greipu" (1993) un "Mežonīgā upe" (*The River Wild*, 1994). Piedalījies Pola Tomasa Andersona filmās *[[Hard Eight]]* (1996), "Naktis bugi stilā" (1997) un "Magnolija" (1999), kā arī Terensa Malika filmā "Šaurā, sārtā līnija" (1998). Par savu sniegumu flimā "Čikāga" (2002), Railijs tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris otrā plāna lomā. Sadarbojies arī ar Mārtinu Skorsēzi filmās "Ņujorkas bandas" (2002) un "Aviators" (2004).

Piedalījies arī tādās filmās kā "Rikijs Bobijs — ātruma karalis" (2006), *[[Walk Hard: The Dewey Cox Story]]* (2007), "Pusbrāļi" (*Step Brothers*, 2008), *[[Cyrus (filma)|Cyrus]]* (2010), *[[We Need to Talk About Kevin]]* (2011), "Asinspirts" (2011), "Galaktikas sargi" (2014), "Omārs" (2015), "" (2017), "Brāļi Sisteri" (*The Sisters Brothers*, 2018) un *[[Stan & Ollie]]* (2018).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
2022. gada UCI Pasaules tūre

**2022. gada [[UCI Pasaules tūre]]** ir sacensību sērija, kurā iekļautas 33 šosejas riteņbraukšanas sacensības. Sezona sākās ar ''UAE Tour'' atklāšanas posmu 22. februārī un noslēgsies ar *[[2022. gada Tour of Guangxi|Tour of Guangxi]]* noslēdzošo posmu 18. oktobrī. Šī ir četrpadsmitā sezona 2009. gadā UCI izveidotajai sacensību sērijai šādā formātā.

## Sacensības
2022. gada sacensību kalendārs sākotnēji tika paziņots 2021. gada rudenī.

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Džefs Goldblūms

**Džefrijs Linns Goldblūms** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un mūziķis.

Goldblūms ir vislabāk pazīstams, filmējoties 90. gadu filmās "Juras laikmeta parks" (1993) un "Neatkarības diena" (1996), kā arī to turpinājumos — "Juras laikmeta parks 2" (1997) un "Juras laikmeta pasaule: Kritusī karaliste" (2018), un "Neatkarības diena: Atdzimšana" (2016).

Savu karjeru iesācis, piedaloties filmās ''Invasion of the Body Snatchers'' (1978), *[[The Big Chill]]* (1983) un *[[Into the Night]]* (1985). Iemantojis atpazīstamību, piedaloties Deivida Kronenberga filmā "Muša" (1986), par ko viņš saņēma Saturna balvu kā labākais aktieris. Piedalījies arī tādās filmās kā "Našvila" (1975), *[[The Adventures of Buckaroo Banzai Across the 8th Dimension]]* (1984), "Zemes meitenes ir viegli pieejamas" (1988) *[[The Tall Guy]]* (1989), *[[Deep Cover (1992. gada filma)|Deep Cover]]* (1992), *[[Powder]]* (1995), "Ēģiptes princis" (1998), *[[Cats & Dogs]]* (2001), "Igbijs iet uz leju" (2002), "Ūdensdzīve ar Stīvu Zisū" (2004), *[[Adam Resurrected]]* (2008), "Kā tikt pie bērna" (2010), *[[Le Week-End]]* (2013), "Viesnīca "Diženā Budapešta"" (2014), "Mortekajs" (2015), "" (2017) un "Suņu sala" (2018).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
1616. gads Latvijā

thumb|315px|Polijas-Lietuvas un Zviedrijas cīņas par dominanci (1585–1629)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1616]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, bet Vidzemes un Latgales vēsturiskās zemes Pārdaugavas Livonijas hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Šajā laikā pēc pamiera nolēgšanas līdz 1617. gadam bija pierimis Poļu-zviedru karš starp Polijas-Lietuvas kopvalsts un Zviedrijas karalistes karaspēkiem.
## Valdnieki
* Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.
* Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers, bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers.

## Notikumi

### Nezināms laiks vai visa gada laikā

* Pēc muižnieku opozīcijas vadoņu brāļu Magnusa un Gotharda fon Noldu nogalināšanas Jelgavā iepriekšējā gadā, Polijas karalis abus hercogus Vilhelmu un Frīdrihu atstādināja no varas.
* Kuldīga pārstāja būt Kurzemes hercogistes galvaspilsēta, bet par Kurzemes un Zemgales hercogistes galvaspilsētu kļuva Jelgava.
* Par birģermeistara un rātskungu līdzekļiem tika uzsāka rātsnama celtniecība Bauskā.
* Georgs Mancelis kļuva par mācītāju Vallē, latviešu draudzē, nomainot iepriekšējo mācītāju Henrihu Molleriju.
* Berķenes muižas īpašums tika sadalīts divās patstāvīgās muižās, kas 1704. gadā ieguva Lielbērķenes un Mazbērķenes muižas vārdu.

### Jūnijs
* 30. jūnijs — Latvijas teritorijā, Kurzemes austrumos un Bauskas apkārtnē, notika pirmā dokumentāli aprakstītā zemestrīce. Pazemes grūdieni un kustības bija jūtamas līnijā Birži—Bauska—Dobele. Rakstiskās liecības par notikušo atstājis Valles muižas mācītājs, literāts un valodnieks Georgs Mancelis, kurš tobrīd atradies Pienavā. Tur “lopi uz lauka līdz ar ļaudīm, kā arī mājas tapa stipri satricinātas un no zemes iekšienes nodunēja it kā pērkons”. Pēc mūsdienu aplēsēm, Pienavas zemestrīces spēks varēja būt 5 — 6 balles pēc Eiropas makro seismiskās skalas.
 

## Kultūra
## Zinātne

## Dzimuši
* 11. marts — Johans Brēfers, Zviedru Vidzemes vācu pedagogs un teologs. Rīgas akadēmiskās ģimnāzijas daiļrunības (retorikas) un vēstures profesors, vēlāk inspektors un teoloģijas profesors, Rīgas superintendents (miris 1700.)

## Miruši