open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krūkļi

**Krūkļi** (*Frangula*) ir pabērzu dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir jaunajā pasaulē, Ziemeļrietumāfrikā, un Eirāzijas mērenajā joslā no Eiropas līdz Indoķīnai.

Ģintī ir klasificētas aptuveni 56 sugas, no kurām Latvijā ir sastopama viena — parastais krūklis (*Frangula alnus*).

## Sugas
Ģintī ir klasificētas sugas (vai dabiski sastopami hibrīdi):

* Parastais krūklis *(Frangula alnus*) Mill.
* *Frangula acuminata* (Maguire & Steyerm.) A.Pool
* *Frangula austrosinensis* Hatus.
* *Frangula azorica* Grubov
* *Frangula betulifolia* (Greene) Grubov
* *Frangula* × *blumeri* (Greene) Kartesz & Gandhi
* *Frangula breedlovei* (L.A.Johnst. & M.C.Johnst.) A.Pool
* *Frangula californica* (Eschsch.) A.Gray
* *Frangula capreifolia* (Schltdl.) Grubov
* *Frangula caroliniana* (Walter) A.Gray
* *Frangula chimalapensis* (R.Fernández) A.Pool
* *Frangula chrysophylla* Reissek
* *Frangula circumscissa* A.Pool
* *Frangula crenata* (Siebold & Zucc.) Miq.
* *Frangula darienensis* A.Pool
* *Frangula dianthes* (L.Riley) Grubov
* *Frangula discolor* (Donn.Sm.) Grubov
* *Frangula glaberrima* (Peyron) Grubov
* *Frangula goudotiana* (Triana & Planch.) Grubov
* *Frangula grandiflora* A.Pool
* *Frangula grandifolia* (Fisch. & C.A.Mey.) Grubov
* *Frangula granulosa* (Ruiz & Pav.) Grubov
* *Frangula grisea* (Merr.) Grubov
* *Frangula henryi* (C.K.Schneid.) Grubov
* *Frangula hintonii* (M.C.Johnst. & L.A.Johnst.) A.Pool
* *Frangula inconspicua* A.Pool
* *Frangula lindeniana* (Triana & Planch.) Grubov
* *Frangula longipedicellata* A.Pool
* *Frangula longipes* (Merr. & Chun) Grubov
* *Frangula longistyla* (C.B.Wolf) A.Pool
* *Frangula macrocarpa* (Standl.) Grubov
* *Frangula marahuacensis* (Steyerm. & Maguire) A.Pool
* *Frangula mcvaughii* (L.A.Johnst. & M.C.Johnst.) A.Pool
* *Frangula microphylla* (Humb. & Bonpl. ex Schult.) Grubov
* *Frangula mucronata* (Schltdl.) Grubov
* *Frangula neblinensis* (Maguire & Steyerm.) A.Pool
* *Frangula obovata* (Kearney & Peebles) G.L.Nesom & Sawyer
* *Frangula oreodendron* (L.O.Williams) A.Pool
* *Frangula palmeri* (S.Watson) Grubov
* *Frangula paruensis* Aymard
* *Frangula pedunculata* F.K.Mey.
* *Frangula pendula* A.Pool
* *Frangula pinetorum* (Standl.) Grubov
* *Frangula polymorpha* Reissek
* *Frangula pringlei* (Rose) Grubov
* *Frangula pubescens* (Ruiz & Pav.) Grubov
* *Frangula purshiana* (DC.) A.Gray ex J.G.Cooper
* *Frangula revoluta* Grubov
* *Frangula rhododendriphylla* (Y.L.Chen & P.K.Chou) H.Yu, H.G.Ye & N.H.Xia
* *Frangula riojae* (Perkins) Grubov
* *Frangula rubra* (Greene) Grubov
* *Frangula rupestris* (Scop.) Schur
* *Frangula scopulorum* (M.E.Jones) A.Pool
* *Frangula sphaerosperma* (Sw.) Kartesz & Gandhi
* *Frangula surotatensis* (Gentry) A.Pool
* *Frangula ulei* (Pilg.) Grubov
* *Frangula wendtii* (Ishiki) A.Pool

## Galerija

Attēls:Frangula alnus 20150710a.jpg|*Frangula alnus*
Attēls:EP1040485 (30932916998).jpg|*Frangula azorica*
Attēls:Rhamnus betulifolia - Flickr - aspidoscelis.jpg|*Frangula betulifolia*
Attēls:Frangula caroliniana1.jpg|*Frangula caroliniana*
Attēls:Rhamnus purshiana, Cascara -- branch with leaves, flowers and buds.JPG|*Frangula purshiana*


## Atsauces

## Ārējās saites
Steforda (boro)

**Stefordas boro** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Stefordšīras grāfistē Anglijā. Aizņem grāfistes centrālo un rietumu daļu, robežojas rietumos ar Šropšīru, ziemeļos — ar Ņūkāslu pie Laimas, Stoku pie Trentas un Stefordšīras Mūrlendsu, austrumos — ar Austrumstefordšīru un Ličfīldu, bet dienvidos — ar Kenokčeisu un Dienvidstefordšīru. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Steforda.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 2021. gada 1. aprīlī, apvienojot Stefordas municipālo boro, Stonas urbāno distriktu un Stefordas un Stonas lauku distriktus. Distrikts kopš dibināšanas pārmantoja Stefordas boro statusu.

Administratīvi distriktu veido ārpuspagastu teritorija, ko tieši pārvalda boro padome un kas iekļauj Stefordas pilsētu ar  iedzīvotājiem, Stonas () un Ekelšalas () pagasta līmeņa pilsētas, kā arī 37 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
1993. gada konstitucionālā krīze Krievijā

thumb|Padomju nama nodegusī fasāde. Maskava, 1993. gada oktobris
**1993. gada konstitucionālā krīze Krievijā** bija nozīmīgs politisks konflikts starp Krievijas prezidentu Borisu Jeļcinu un Krievijas Augstāko Padomi (parlamentu), kas notika no 1993. gada marta līdz oktobrim. Šī krīze izraisīja izmaiņas Krievijas politiskajā sistēmā un noveda pie konstitūcijas reformām, kā arī valsts politiskās struktūras pārveides.

Konstitucionālās krīzes pamatā bija varas dalījums starp izpildvaru (prezidentu) un likumdevēju varu (parlamentu). Pēc Padomju Savienības sabrukuma Krievija bija valsts ar nepilnīgi izveidotu demokrātisko sistēmu, un valsts institūcijām bija grūtības pielāgoties jaunajiem apstākļiem. Krīzes sakne bija 1991. gadā pieņemtā Krievijas Konstitūcija, kas nebija skaidri definējusi prezidenta un parlamenta pilnvaras.

Borisam Jeļcinam, kurš bija ievēlēts par Krievijas prezidentu 1991. gadā, bija vēlme veikt plašas ekonomiskās reformas un pāriet no centrāli plānotas ekonomikas uz tirgus ekonomiku. Tomēr Augstākā Padome, kuru pārsvarā kontrolēja komunisti un citi konservatīvie spēki, iebilda pret šīm reformām, kas radīja politisko strupceļu. Konflikts eskalēja 1993. gada pavasarī, kad parlamentārieši mēģināja samazināt prezidenta pilnvaras un nostiprināt savu kontroli pār valsti.

Konflikts sasniedza kulmināciju 1993. gada septembrī, kad Boriss Jeļcins izdeva dekrētu par parlamenta atlaišanu, kaut arī tāda rīcība nebija noteikta Krievijas konstitūcijā. Augstākā Padome reaģēja, paziņojot par prezidenta impīčmentu un iecēla viceprezidentu Aleksandru Ruckoju par valsts vadītāju. Lai risinātu šo strupceļu, Jeļcins lika militāriem spēkiem iejaukties. Konflikts pārvērtās par īstām sadursmēm Maskavas ielās, kas kulminēja 1993. gada 3.—4. oktobrī, kad Jeļcina spēki apšaudīja parlamenta ēku (tā dēvēto Balto namu), kur bija noslēgušies Augstākās Padomes locekļi un viņu atbalstītāji.

Pēc tam, kad Jeļcina spēki guva virsroku, viņš nostiprināja savu varu, faktiski pārņemot pilnīgu kontroli pār valsti. 1993. gada decembrī tika pieņemta jauna Krievijas Konstitūcija, kas ievērojami palielināja prezidenta pilnvaras, padarot to par dominējošu figūru Krievijas politiskajā sistēmā. Krīze un tās iznākums deva ilgtermiņa sekas Krievijas politiskajai attīstībai. Prezidenta vara tika nostiprināta, un likumdevējam tika ierobežotas iespējas ietekmēt izpildvaru. 1993. gada notikumi arī norādīja uz ierobežotajām demokrātiskajām iespējām Krievijā un lika pamatus autoritārākiem vadības stilam, kas nostiprinājās turpmākajos gados.

Konstitucionālā krīze būtiski ietekmēja arī starptautiskās attiecības, jo Rietumvalstis turpināja atbalstīt Jeļcinu, uzskatot viņu par demokrātijas simbolu Krievijā, pat neskatoties uz militāro spēku izmantošanu konfliktā ar parlamentu.

## Ārējās saites
Pabērzi

**Pabērzi** (*Rhamnus*) ir pabērzu dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir mērenajā, subtropu joslā un tropu joslā kalnos. Tajā ir klasificētas vairāk nekā 130 sugas, no kurām Latvijā ir sastopama 1 suga — parastais pabērzs (*Rhamnus cathartica*).

## Sugas
Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 130 sugas, tostarp:

* Parastais pabērzs (*Rhamnus cathartica*) L.
* *Rhamnus alaternus* L.
* *Rhamnus alnifolia* L'Hér.
* *Rhamnus arguta* Maxim.
* *Rhamnus crenulata* Aiton
* *Rhamnus crocea* Nutt.
* *Rhamnus davurica* Pall.
* *Rhamnus glandulosa* Aiton
* *Rhamnus globosa* Bunge
* *Rhamnus integrifolia* DC.
* *Rhamnus* × *intermedia* Steud. & Hochst.
* *Rhamnus japonica* Maxim.
* *Rhamnus lanceolata* Pursh
* *Rhamnus libanotica* Boiss.
* *Rhamnus lycioides* L.
* *Rhamnus oleoides* L.
* *Rhamnus orbiculata* Bornm.
* *Rhamnus persica* Boiss.
* *Rhamnus petiolaris* Boiss. & Balansa
* *Rhamnus prinoides* L'Hér.
* *Rhamnus serrata* Humb. & Bonpl. ex Schult.
* *Rhamnus taquetii* (H.Lév. & Vaniot) H.Lév.
* *Rhamnus velutina* Boiss.

## Galerija

Attēls:Rhamnus alnifolia 5473176.jpg|*Rhamnus alnifolia*
Attēls:Rhamnus davurica 2016-09-10 4199.jpg|*Rhamnus davurica*
Attēls:Rhamnus lycioides kz9.jpg|*Rhamnus lycioides*
Attēls:Rhamnus oleoides kz04.jpg|*Rhamnus oleoides*
Attēls:Rhamnus pallasii kz01.jpg|*Rhamnus pallasii*


## Atsauces

## Ārējās saites
Steforda

**Steforda** (; ) ir pilsēta Anglijas rietumos, Stefordšīras grāfistes  un Stefordas nemetropoles distrikta administratīvais centrs. Atrodas grāfistes vidusdaļā Savas upes krastos  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture

Stefordu 913. gadā kā nocietinātu apmetni dibināja Mersijas valdniece Etelfleda cīņai pret dāņu iebrucējiem. Karalis Etelstans šeit dibināja naudas kaltuvi, kas darbojās līdz 12. gadsimta beigām. 1070. gadā uzbūvēta Stefordas pils; sākotnēji no koka, bet 1348. pārbūvēta par mūra pili. Viduslaikos pilsēta attīstījās kā vilnas un auduma tirdzniecības centrs, bet attīstīta bija arī ādu miecēšana, cimdu izgatavošana un apavu ražošana. Nākamajos gadsimtos apavu rūpniecība uzplauka un kļuva par Stefordas pamatnozari; 1880. gados pilsētā bija 39 ražotāji. Kopš tā laika nozarē sākās nepārtraukta lejupslīde un līdz 1958. gadam bija palicis tikai viens ražotājs.

1814. gadā Stefordu ar kanālu tīklu savienoja Savas upes navigācija, kas savienoja Stefordu ar Stefordšīras un Vusteršīras kanālu. Navigācija tika pārtraukta pagājušā gadsimta trīsdesmitajos gados. Dzelzceļš Stefordā atnāca 1837. gadā. 19. gadsimta beigās Stefordas ekonomika sāka diversificēties inženierzinātnēs, kad lokomotīvju ražotājs *W. G. Bagnall* 1875. gadā pilsētā atvēra lielu rūpnīcu. 1900. gadu sākumā  par nozīmīgu nozari kļuva elektrotehnika, kad *Siemens Brothers* pilsētā atvēra lielu rūpnīcu, ražojot tādas preces kā elektromotori, ģeneratori un transformatori.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ņūkāsla pie Laimas (boro)

**Ņūkāslas pie Laimas boro** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Stefordšīras grāfistē Anglijā. Atrodas grāfistes ziemeļrietumos, robežojas rietumos ar Šropšīru, ziemeļos — ar Češīru, austrumos — ar Stoku pie Trentas un Stefordšīras Mūrlendsu, bet dienvidos — ar Stefordu. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Ņūkāsla pie Laimas.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 2021. gada 1. aprīlī, apvienojot Ņūkāslas pie Laimas municipālo boro, Kidsgrovas urbāno distriktu un Ņūkāslas pie Laimas lauku distriktu. Distrikts kopš dibināšanas pārmantoja Ņūkāslas pie Laimas boro statusu.

Administratīvi distriktu veido ārpuspagastu teritorija, ko tieši pārvalda boro padome un kas iekļauj Ņūkāslas pie Laimas pilsētu ar  iedzīvotājiem, Kidsgrovas () pagasta līmeņa pilsēta, kā arī 10 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ņūkāsla pie Laimas

**Ņūkāsla pie Laimas** () ir pilsēta Anglijas rietumos, Stefordšīras grāfistes Ņūkāslas pie Laimas nemetropoles distrikta administratīvais centrs. Atrodas grāfistes ziemeļos Trentas pietekas Laimas krastos  no grāfistes centra Stefordas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Ietilpst Stokas pie Trentas aglomerācijā.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta radusies ap 12. gadsimtā būvētu pili, uz ko norāda tās nosaukums — ‘Jaunā pils’. 1235. gadā karalis Henrijs III piešķīra Ņūkāslai brīvā boro statusu, kas ļāva tai dibināt ģildes un citas privilēģijas. Tāpat kā blakus esošajā Stokā pie Trentas, arī Ņūkāslas agrīnā ekonomika balstījās uz cepuru tirdzniecību, zīda un kokvilnas ražotnēm. Māla tabakas pīpju ražošana pilsētā sākās ap 1637. gadu un strauji pieauga, līdz tā bija otrajā vietā aiz cepuru nozares. Vēlāk pilsēta kļuva ievērojama ar ogļu ieguvi, ķieģeļu ražošanu, čuguna liešanu un inženieriju. Ņūkāslas 20. gadsimta nozares bija dzelzs apstrāde, celtniecības materiāli, apģērbs (īpaši militārās, policijas un transporta darbinieku formas), datori, izdevējdarbība, elektromotori un mašīnbūve.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kols Hokers

**Kols Hokers** (; dzimis  Indianapolisā, Indiānā) ir amerikāņu vieglatlēts, vidējo un garo distanču skrējējs. Viņš ir  čempions 1500 metru distancē un 2025. gada pasaules čempions 5000 metros.

Divas reizes startējis olimpiskajās spēlēs (, ). 2020. gada spēlēs Tokijā (notika 2021. gadā) ieguva sesto vietu 1500 metru distancē. 2024. gadā Parīzē izcīnīja zelta medaļu, 1500 metrus noskrienot 3 minūtēs un 27,65 sekundēs un labojot olimpisko rekordu. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2023. gadā Budapeštā un ieņēma 7. vietu. 2024. gada Pasaules čempionātā telpās Glāzgovā izcīnīja sudraba medaļu 1500 m.

2026. gada Pasaules čempionātā telpās Toruņā izcīnīja sudraba medaļu 3000 metru distancē.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Temverta

**Temverta** (; ) ir pilsēta un nemetropoles distrikts ar boro statusu Anglijas rietumos, Stefordšīras grāfistes otra lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grafistes dienvidaustrumos Trentas pietekas Teimas krastos  no grāfistes centra Stefordas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Sena pilsēta, kas bijuši anglosakšu Mersijas karalistes galvenais varas centrs 8.—9. gadsimtā.

## Vēsture
Pilsētu 6. gadsimtā dibinājuši anglu ieceļotāji un nodēvējuši pēc tās izvietojuma *Tomworðig* — ‘pļava pie Teimas’. Pilsēta ātri attīstījās un 8. gadsimtā kļuva par Mersijas karalistes faktisko galvaspilsētu. Uz Mersijas karaļa Ofas laikiem attiecas senākā rakstiskā liecība par Temvertu, kur tā minēta kā *Tamworthie*. 10. gadsimtā pilsētu izlaupīja un nopostīja vikingi; tā tika ātri atjaunota, bet vairs neatguva agrāko ietekmi. Dibinot 10. gadsimtā Vorikšīras un Stefordšīras grāfiste, pilsēta tika sadalīta starp tām, robežai ejot caur pilsētas centru, un atkalapvienota tikai 1899. gadā, iekļaujot Stefordšīrā.

Pēc normaņu iekarojuma 11. gadsimtā tika uzbūvēta Temvertas pils. Viduslaikos Temverta bija neliela tirgus pilsētiņa. 1319. gadā tai tika piešķirta pilsētas hartija, bet 1337. gadā — tiesības rīkot divus ikgadējus gadatirgus. 1560. gadā karaliene Elizabete I apstiprināja Tembertas boro statusu un pastāvošās tiesības un privilēģijas. 18. un 19. gadsimtā pilsēta strauji izauga, pateicoties apkārtējām ogļraktuvēm. 18. gadsimta beigās tā ar Koventri kanālu tika savienota ar Anglijas ūdensceļu sistēmu, bet 1847. gadā iekļauta dzelzceļu tīklā. Pilsētā attīstījās kokvilnas pārstrādes rūpniecība. 1834. gadā kokvilnas magnāts un Lielbritānijas premjerministrs Roberts Pīls izdeva «Temvertas manifestu», dibinot mūsdienu Konservatīvo partiju. 20. gadsimtā pilsēta strauji attīstījās, pateicoties Birmingemas tuvumam. No 1935. līdz 1998. gadam šeit atradās autoražotāja *Reliant* rūpnīcas, kas ražoja *Scimitar* sporta auto un *Robin* trīsriteņu ekonomiskos auto.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Austrumstefordšīra

**Austrumstefordšīras boro** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Stefordšīras grāfistē Anglijā. Atrodas grāfistes austrumos, robežojas austrumos ar Dārbišīru, dienvidos — ar Ličfīldu, rietumos — ar Stefordu, bet ziemeļos — ar Stefordšīras Mūrlendsu. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Bērtona pie Trentas.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 2021. gada 1. aprīlī, apvienojot Bērtonas pie trentas grāfistes boro, Jūtokseteras urbāno distriktu un Tatberi un Jūtokseteras lauku distriktus. 1992. gadā distriktam piešķirts boro statuss.

Administratīvi distriktu veido divas pilsētas: Bērtona pie Trentas ( iedzīvotāji, dalās deviņos pagastos) un Jūtoksetera (), kā arī 28 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
MaXXXine

***MaXXXine*** ir 2024. gada ASV šausmu filma, kuras režisors un scenārists ir Tajs Vests. Šī ir trešā Vesta "X" filmu sērijā pēc 2022. gada filmām "X" un "Pērle". Filmā galvenās lomas atveido Mija Gota, Elizabete Debiki, Mozess Samnijs, Mišela Monagana, Bobijs Kanevāls, Holzija, Lilija Kolinsa, Džankarlo Espozito un Kevins Beikons.

Filma stāsta par Maksīni Minksu (Gota) un viņas izlaušanos uz lielā ekrāna 1980. gadu Holivudā, kamēr viņu vajā sērijveida slepkava.

Filmas *MaXXXine* pirmizrāde notika . Latvijā filmas pirmizrāde notika . Filmu izplatīja *[[A24]]*. Filma nopelnīja vairāk nekā 22 miljonu ASV dolāru, kļūstot par finansiāli veiksmīgāko filmu sērijā. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Slokas luterāņu baznīca

thumb|250px|Slokas evaņģēliski luteriskā baznīca (2011).
**Slokas evaņģēliski luteriskā baznīca** ir Slokas luterāņu dievnams, kas atrodas Raiņa ielā 4 Jūrmalā.

## Vēsture
Livonijas ordeņa valsts laikā pie Rīgas-Tukuma lielceļa bijusi Sv. Miķeļa kapella.
1567. gada landtāga recesā nolemts celt Slokas draudzes baznīcu. Patstāvīgs mācītājs Slokā bijis kopš 1643. gada, Slokas novada () draudze piederēja Kandavas, vēlāk Jelgavas prāvesta iecirknim.

Hercoga Jēkaba laikā 1678. gadā minēta koka baznīca ar niedru jumtu un mazu tornīti. Pēc kara un mēra laikiem 1737. gadā baznīca bija pilnīgi sabrukusi, 1744. gadā uzcēla jaunu baznīcu.

Līdz 1783. gadam tā atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes teritorijā, bet pēc Slokas apgabala aneksijas Vidzemes guberņā. Vēlāk uzcēla tās filiālbaznīcas Bulduros (1889), Ķemeros (1897) un Dubultos (1909).

1854. gadā uzcēla jaunu mūra baznīcas ēku, kuru paplašināta 1869. gadā. 1903. gadā pēc Vilhelma Bokslafa projekta to pārbūvēja.
1911. gadā 16. oktobrī iesvētīja *Walker* firmas ērģeles.

Pirmā pasaules kara laikā baznīca ilgstoši atradās piefrontes zonā un cieta no sprādzieniem un krievu zaldātu marodierisma. Ar saziedotajiem līdzekļiem līdz 1926. gadam baznīcu izdevās atjaunot. Otrā pasaules kara kaujās 1944. gada oktobrī baznīcas ēkai nodarīja nelielus bojājumus.

### Mācītāji
* Vilhelms Rozenieks (1898—1938)
* Jēkabs Mekšs (1937—1944)

## Atsauces
Bērtona pie Trentas

**Bērtona pie Trentas** (, *Burton-on-Trent*) ir pilsēta Anglijas rietumos, Stefordšīras grāfistes Austrumstefordšīras distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grafistes rietumos Trentas upes krastos  no grāfistes centra Stefordas un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture

Apdzīvotā vieta izaugusi ap 1003. gadā dibināto benediktīniešu abatiju. Abatiju bieži apmeklēja monarhi, tajā skaitā Viljams I, Henrijs II un Edvards I. 12. un 13. gadsimtā augošajai pilsētiņai izbūvēja ielu tīklu, un 1200. gadā karalis Džons piešķīra Bērtonas abatam tirgus tiesības. 1539. gadā abatiju likvidēja, un 1545. gadā tā nonāca Pedžetu dzimtas īpašumā. 1699. gadā ar Viljama Pedžeta gādību Trentas upes kuģojamais posms tika pagarināts no Notingemas līdz Bērtonai; navigācija šajā posmā tika atklāta 1712. gadā. 18. gadsimta otrajā pusē pilsētā atvērtas vairākas alus darītavas. Bērtona līdz mūsdienām slavena ar tajā ražoto alu – ziedu laikos pilsētā ražoja ceturto daļu no visa Britānijā tirgotā alus. 
## Atsauces

## Ārējās saites
2025. gads kino

Šajā lapā apkopota informācija par **[[2025. gads|2025. gada]]** starptautiskajiem un vietējiem kino pasākumiem, ienesīgākajām gada filmām, kino nozares darbinieku nāvēm.

Šajā gadā *[[Shochiku]]* un *[[Gaumont]]* atzīmēja savu 130. gadadienu, kamēr kinokompānijas *[[Republic Pictures]]* un *[[20th Century Studios]]* svinēja savu 90. gadadienu, bet *[[Industrial Light & Magic]]* savu 50. gadadienu un *[[Amblin Entertainment]]* — ​​45. gadadienu. *[[Studio Ghibli]]* atzīmēja savu 40. gadadienu. *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]* pirmā muzikāla filma "Brodvejas melodija" (1929), pirmā skaņu filma, kas ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma", kļuva par neaizsargājamu darbu.

## Ienesīgākās filmas
Šis ir pēc tīmekļa vietnes *[[Internet Movie Database|IMDb.com]]* datiem veidots 2025. gadā izdoto desmit pasaules ienesīgāko filmu saraksts:

## Notikumi

### Balvu pasniegšanas ceremonijas

### Kinofestivāli

## Balvas

**[[Zelta lācis]] ([[75. Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls]]):**
: ***[[Drømmer]]***, režisors Dāgs Johans Haugeruds, 

**[[Zelta palmas zars]] ([[2025. gada Kannu kinofestivāls|78. Kannu kinofestivāls]]):**
: **"[[Tas bija tikai negadījums]]"**, režisors Džafars Panāhi, 

**[[Zelta lauva]] ([[82. Venēcijas kinofestivāls]]):**
: **"[[Tēvs māte māsa brālis]]"** (*Father Mother Sister Brother*), režisors Džims Džārmušs, 

## Miruši

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2025. gada filmu saraksts vietnē IMDb
Parastais pabērzs

**Parastais pabērzs** (*Rhamnus cathartica*) ir pabērzu suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir Eiropā, tostarp Latvijā, Āfrikas ziemeļrietumos un Āzijas rietumos, no centrālajām Britu salām uz dienvidiem līdz Marokai un austrumiem līdz Kirgizstānai. Tā 19. gadsimta sākumā tika ievesta Ziemeļamerikā kā dekoratīvs krūms un tagad tā ir naturalizēta kontinenta ziemeļu pusē, un vairākos ASV štatos, kā arī Ontārio, Kanādā klasificēta kā invazīva suga.

Latvijā atsevišķi eksemplāri vai nelielas grupas ir sastopamas dažādos krūmājos, mežos, īpaši raksturīgs upju ielejās.

## Apraksts
Parastais pabērzs ir 1,5—6 m garš divmājnieks krūms. Augam ir skrajs un zarains vainags, tumši pelēka miza un zvīņaini pumpuri. Auga lapas ir veselas, uz zariem novietotas pretējas vai uz īsvasām pušķos pa 3-5. Lapas plātne ir olveidīga vai eliptiska, 3—5 cm gara un 1,5—3 cm plata, tai ir sīkzobaina mana un gals īsi smails, pamats ķīļveida. Lapu dzīslojums ir lokveidīgs. Augam uz zariem ir strupi ērkšķi. Ziedi ir izvietoti lapu žāklēs pa 10-15, apziednis zaļgans, četrdaļīgs. Putekšņlapu (vīrišķie) un augļlapu (sievišķie) ziedi nodalīti uz dažādiem krūmiem. Vīrišķie ziedi ar 4 putekšņlapām, sievišķie ar četrdaļīgu drīksnu. Vainags īsāks nekā kauss. Putekšņlapas garākas nekā apziednis. Auglis ir melns kaulenis ar 3—4 sēklām. Gatava augļa mīkstums zaļgani brūns. Augļi nogatavojas daudzmaz vienlaicīgi. Zied maijā un jūnija sākumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elizabete Debiki

**Elizabete Debiki** (; dzimusi ) ir austrāliešu aktrise.

Kļuvusi atpazīstama ar lomu spiegu seriālā "Nakts menedžeris" (*The Night Manager*, 2016) un ar princeses Diānas lomu seriālā "Kronis" (2022—2023). Par šo lomu saņēmusi Zelta globusa balvu, kā arī nomināciju ''Emmy'' balvai un BAFTA televīzijas balvai.

Kino debiju piedzīvojusi komēdijā "Līgavaiņa vedēji" (*A Few Best Men*, 2011). Piedalījusies arī Baza Lurmena filmā "Lielais Getsbijs" (2013), Marvel Cinematic Universe filmās "Galaktikas sargi: 2. daļa" (2017) un "Galaktikas sargi: 3. daļa" (2023), Stīva Makvīna filmā "Atraitnes" (2018), Kristofera Nolana filmā "Tenet" (2020) un Taja Vesta filmā *[[MaXXXine]]* (2024).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Idiots (romāns)

thumb
**"Idiots"** (pirmsrevolūcijas krievu rakstībā: *Идіотъ)* ir krievu rakstnieka Fjodora Dostojevska (1821—1881) romāns, kurš pirmo reizi tika publicēts 1869. gadā. Šī grāmata tiek uzskatīta par vienu no nozīmīgākajiem darbiem krievu literatūrā, un tajā ir dziļa izpēte par cilvēka dabu, morāli un sociālajām normām.

Romāna centrā ir galvenais varonis, kņazs Ļevs Miškins, kurš tiek uzskatīts par “idiotu” viņa tīrās dvēseles un labvēlīgās attieksmes pret pasauli dēļ. Miškins ir līdzjūtīgs, atklāts un naivs cilvēks, kas viņu padara neparastu sabiedrībā, kas balstās uz savtīgumu, ambīcijām un varas spēlēm. Viņa labestība bieži vien tiek pārprasta vai uzskatīta par muļķību. Caur Miškina pieredzi Dostojevskis izzina sabiedrības nežēlību un garīgo trūkumu.

Grāmata pievēršas tādiem jautājumiem kā ticība, mīlestība un cilvēciskās attiecības, padarot to par dziļi filozofisku un psiholoģiski bagātu darbu.

## Ārējās saites
Ekonomikas integrācija

**Ekonomikas integrācija** ir process, kurā valstis vai reģioni sadarbojas, lai saimnieciski ciešāk saistītos, samazinātu vai likvidētu šķēršļus tirdzniecībai, kapitāla kustībai, darbaspēka migrācijai un citai saimnieciskajai darbībai. Ekonomikas integrācija tiek īstenota dažādos līmeņos, sākot no vienkāršas sadarbības līdz pilnīgai ekonomiskai savienībai. Tā mērķis ir veicināt ekonomikas izaugsmi, nodrošināt labāku pieeju tirgiem un resursiem, kā arī uzlabot iedzīvotāju dzīves līmeni.

Viens no galvenajiem kritiķu argumentiem ir tas, ka ekonomikas integrāciju bieži vien pavada valsts suverenitātes pārņemšana pārvalstiskā līmenī attiecībā uz ekonomikas politiku. Tas var ierobežot atsevišķu valstu iespējas pašām lemt par saviem saimniecības, nodokļu, fiskālās politikas un tirdzniecības noteikumiem. Turklāt dažas valstis var gūt lielāku labumu no ekonomikas integrācijas nekā citas, jo īpaši, ja tajās ir attīstītākas rūpniecības nozares vai labāki ekonomiskie apstākļi. Tas var palielināt dzīves līmeņa atšķirības starp bagātajām un nabadzīgajām valstīm, kā arī valstu iekšienē starp bagātajiem un nabadzīgajiem reģioniem.

## Ekonomikas integrācijas posmi
Galvenie ekonomikas integrācijas posmi ir šādi:

# Brīvās tirdzniecības zona — valstis vienojas par tarifu un kvotu atcelšanu preču tirdzniecībā starp savām teritorijām (piemēram, NAFTA).
# Muitas savienība — papildus brīvās tirdzniecības zonai valstis vienojas par vienotu ārējo tarifu attiecībā uz trešajām valstīm (piemēram, Mercosur Dienvidamerikā).
# Kopējais tirgus — papildus preču un pakalpojumu tirdzniecības liberalizācijai tiek atvieglota arī kapitāla un darbaspēka brīva kustība (piemēram, Eiropas Savienība).
# Ekonomiskā savienība — papildus kopējam tirgum valstis saskaņo arī savu makroekonomisko politiku, piemēram, fiskālo un monetāro politiku. Bieži tas ietver kopīgu valūtu, kā tas ir eirozonas gadījumā.
# Pilnīga ekonomiskā un politiskā savienība — valstis ne tikai apvieno savas saimniecības, bet arī integrē savas politiskās sistēmas. Šāds piemērs ir Eiropas Savienība, kas virzās uz arvien ciešāku politisko un ekonomisko savienību.

## Ārējās saites
Peldošais valūtas kurss

**Peldošais valūtas kurss** ir valūtas kursa sistēma, kurā valūtas vērtība tiek noteikta brīvajā tirgū atbilstoši piedāvājuma un pieprasījuma likumiem. Šajā sistēmā valūtas kurss var mainīties jebkurā laikā, jo to ietekmē dažādi faktori, piemēram, ekonomiskā situācija, investoru noskaņojums, procentu likmes, inflācija un starptautiskā tirdzniecība.

Peldošo valūtas kursu valdības vai centrālās bankas parasti nekontrolē tieši, lai gan tās var iejaukties tirgū ar valūtas pirkšanu vai pārdošanu, lai ietekmētu kursa svārstības, ja tas ir nepieciešams ekonomiskās stabilitātes nodrošināšanai. Šāda veida iejaukšanās ir pazīstama kā "pārvaldīts peldošais kurss" (*managed float*).

Atšķirībā no fiksētā valūtas kursa, kurā valūtas vērtība tiek piesaistīta kādai konkrētai citai valūtai vai valūtu grozam, peldošais kurss var brīvi pielāgoties globālajiem finanšu apstākļiem un tirgus nosacījumiem.

## Priekšrocības un trūkumi
Peldošais valūtas kurss ļauj valūtai automātiski pielāgoties ekonomiskās situācijas izmaiņām. Ja, piemēram, valsts ekonomikā ir inflācija vai strauji pieaug imports, valūtas vērtība var samazināties, tādējādi veicinot eksportu (jo eksportējamās preces kļūst lētākas ārvalstu pircējiem) un samazinot importu (jo ārvalstu preces kļūst dārgākas). Tas palīdz līdzsvarot tirdzniecības deficītu un ekonomisko aktivitāti. Valstīm ar peldošu valūtas kursu ir lielāka brīvība veidot savu monetāro politiku, jo tās nav piesaistītas konkrētam valūtas kursam. Piemēram, centrālās bankas var neatkarīgi pielāgot procentu likmes, lai cīnītos ar inflāciju vai stimulētu izaugsmi, neuztraucoties par valūtas kursa fiksāciju. Tas nodrošina lielāku elastību ekonomiskās politikas veidošanā.

Peldošais valūtas kurss veicina efektīvāku resursu sadali pasaules ekonomikā. Valūtas vērtība, kas balstīta uz tirgus spēkiem, ļauj precēm un pakalpojumiem brīvāk konkurēt starptautiskajos tirgos. Tas palīdz novirzīt resursus uz jomām, kurās valstij ir salīdzinošas priekšrocības, uzlabojot vispārējo ekonomikas efektivitāti.

Tomēr peldošajam valūtas kursam ir arī riski, piemēram, lielākas svārstības un nestabilitāte, kas var radīt problēmas uzņēmumiem un valdībām, īpaši mazāk attīstītās ekonomikās. Pārmērīga valūtas svārstību amplitūda var radīt nenoteiktību starptautiskajā tirdzniecībā un investīcijās.

## Ārējās saites
Vizbuļi

**Vizbuļi** var būt:

* vizbuļi (*Anemone*) — gundegu dzimtas lakstaugu ģints;
* Vizbuļi — Daugavpils apkaime;
* Vizbuļi — ciems Augšdaugavas novada Kalupes pagastā.
Klusā pasaule: Pirmā diena

**"Klusā pasaule: Pirmā diena"** () ir 2024. gada ASV apokaliptiskā šausmu filma, kuras scenārija autors un režisors ir Maikls Sarnoskis un kuras pamatā ir viņa un Džona Krasinska stāsts. Tā ir filmu sērijas trešā daļa, kas vienlaikus ir atvasinājums un priekšvēsture. Filmā Lupita Ņono atveido neārstējami slimu sievieti aklu ārpuszemes būtņu ar asu dzirdi iebrukuma sākumā Ņujorkā. Pārējās lomas atveido Džozefs Kvins, Alekss Vulfs un Džimons Honsū, kurš atveido savu lomu no "Klusā pasaule 2" daļas.

Filmas izstrāde uzsākta 2020. gada novembrī un par režisoru un scenārija autoru izvēlēts Džefs Nikolss. Neskatoties uz pabeigto scenāriju, Nikolss atkāpās no filmas veidošanas 2021. gada oktobrī. 2022. gada janvārī paziņoja, ka Nikolasu aizstās Sarnovskis. Sarnovski uzrunāja Džons Krasinskis pēc viņa debijas filmas pilnmetrāžas režijā "Cūka" (2021). Filmēšana notika no 2023. gada februāra līdz 2023. gada aprīlim Londonā, Apvienotajā Karalistē.

Filmas "Klusā pasaule: Pirmā diena" pirmizrāde notika Traibekas festivālā . ASV un Latvijas kinoteātros filmu demonstrēja no , to izplatīja *[[Paramount Pictures]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un visā pasaulē nopelnījusi 261 miljonu ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Latvija 2026. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**Latvija 2026. gada ziemas olimpiskajās spēlēs** bija viena no nacionālajām komandām, kas startēja 2026. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Milānā un Kortīnā d'Ampeco no 2026. gada 6. līdz 22. februārim. Latvijas sportistu delegāciju olimpiskajās spēlēs veidoja 68 sportisti (53 vīrieši (ieskaitot rezervistu bobslejā) un 15 sievietes) deviņos ziemas olimpiskajā sporta veidos, un šī bija lielākā delegācija, ar kādu Latvija ir piedalījusies olimpiskajās spēlēs. Latvijas komandai šīs bija 13. ziemas olimpiskās spēles.

## Sportistu sadalījums pa sporta veidiem

## [[Attēls:Biathlon pictogram.svg|25px]] Biatlons

### Sportisti
; Vīrieši
* Andrejs Rastorgujevs
* Renārs Birkentāls
* Rihards Lozbers
* Edgars Mise

; Sievietes
* Baiba Bendika
* Estere Volfa
* Sanita Buliņa
* Annija Sabule

### Rezultāti

; Vīrieši

; Sievietes

; Jaukti



## [[Attēls:Bobsleigh pictogram.svg|25px]] Bobslejs

### Sportisti
; Vīrieši
* Jēkabs Kalenda
* Matīss Miknis
* Lauris Kaufmanis
* Mairis Kļava
* Renārs Grantiņš - trauma treniņbraucienā
* Arnis Bebrišs
* Edgars Ungurs
* Dāvis Kaufmanis
* *[[Edgars Nemme]] - rezervists*

### Rezultāti

; Vīrieši



## [[Attēls:Figure skating pictogram.svg|25px]] Daiļslidošana

### Sportisti
; Vīrieši
* Deniss Vasiļjevs
* Fedirs Kuļišs

### Rezultāti

; Vīrieši


## [[Attēls:Cross country skiing pictogram.svg|25px]] Distanču slēpošana

### Sportisti
; Vīrieši
* Raimo Vīgants
* Lauris Kaparkalējs
* Niks Saulītis

; Sievietes
* Patrīcija Eiduka
* Kitija Auziņa
* Linda Kaparkalēja
* Samanta Krampe

### Rezultāti

; Vīrieši

; Sievietes


## [[Attēls:Ice hockey pictogram.svg|25px]] Hokejs

### Sportisti

; Vīrieši
2026. gada ziemas olimpisko spēļu turnīram Latvijas izlasē tika pieteikti šādi spēlētāji (spēlētāju vecums norādīts uz turnīra sākumu 2026. gada 11. februārī):

### Rezultāti
; Vīrieši

;Latvijas izlases spēles
*Visi spēļu sākuma laiki norādīti pēc laika norises vietā ([[UTC+1]]).*

;Kvalifikācijas izslēgšanas spēle

## [[Attēls:Alpine skiing pictogram.svg|30px]] Kalnu slēpošana

### Sportisti
; Vīrieši
* Elvis Opmanis

; Sievietes
* Dženifera Ģērmane
* Liene Bondare

### Rezultāti

; Vīrieši

; Sievietes


## [[Attēls:Luge pictogram.svg|25px]] Kamaniņu braukšana

### Sportisti
; Vīrieši
* Kristers Aparjods
* Gints Bērziņš
* Mārtiņš Bots
* Roberts Plūme
* Eduards Ševics-Mikeļševics
* Lūkass Krasts

; Sievietes
* Elīna Ieva Bota
* Kendija Aparjode
* Marta Robežniece
* Kitija Bogdanova

### Rezultāti

; Vīrieši

; Sievietes

; Jaukti


## [[Attēls:Skeleton pictogram.svg|25px]] Skeletons

### Sportisti
; Vīrieši
* Emīls Indriksons

; Sievietes
* Marta Andžāne

### Rezultāti

; Vīrieši

; Sievietes

; Jaukti


## [[Attēls:Short track speed skating pictogram.svg|25px]] Šorttreks

### Sportisti
; Vīrieši
* Roberts Krūzbergs
* Reinis Bērziņš

### Rezultāti

;Vīrieši

1 - norādīta vieta posmā


## Atsauces
Brāļi Sisteri

**"Brāļi Sisteri"** () ir 2018. gada Francijas, ASV un Spānijas kopražojuma vesterna filma, kuras režisors ir Žaks Odijārs, kuram šī ir pirmā režisētā filma angļu valodā. Filmā galvenās lomas atveido Džons Railijs, Vakīns Fīnikss, Džeiks Jillenhols, Rizs Ahmeds un Ritgers Hauers. Filma balstīta uz Patrika Devita 2011. gada tāda paša nosaukuma romānu.

Filma stāsta par brāļiem — slepkavām Īlaju (Railijs) un Čārliju (Fīnikss), kuri dzenas pakaļ diviem zelta meklētājiem.

Filmas "Brāļi Sisteri" pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā, kur Odijārs saņēma Sudraba lauvas balvu kā labākais režisors. Filmu nominēja Cēzara balvai deviņās kategorijās, saņemot četrās, tai skaitā kategorijā "Labākais režisors". Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot aktierspēli, varoņus, režiju un skaņu celiņu. Filma bija finansiāli neveiksmīga, nopelnot tikai 13,1 miljonu ASV dolāru pie 38 miljonu dolāru budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vorika

**Vorika** (; ) ir pilsēta un pagasts Anglijas rietumos, Vorikšīras grāfistes tradicionālā galvaspilsēta un Vorikas distrikta otra lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grafistes vidusdaļā Eivonas upes krastos  no valsts galvaspilsētas Londonas. Pašā pilsētā ir 32 tūkstoši iedzīvotāju, bet kopā ar Rojallemingtonspā, Vaitnešu un piepilsētas ciemiem veido aglomerāciju ar 104 tūkstošiem iedzīvotāju.

## Vēsture
Apdzīvota vieta Eivonas krastā pastāv vismaz kopš 5. gadsimta, bet vēstures avotos pirmoreiz minēta 914. gadā Anglosakšu hronikā kā *Wæringwīc* nocietināta apmetne, ko uzbūvējusi Mersijas valdniece Etelfleda, lai aizsargātos pret vikingu iebrukumiem. 10. gadsimta sākumā tika nodibināta šīra (grāfiste) un Vorika kļuva par tās galveno pilsētu. 1068. gadā Viljams Iekarotājs uzbūvēja Vorikas pili. Vorika attīstījās kā militārs un administratīvs centrs, bet tās novietojums bija neizdevīgs attiecībā pret tirdzniecības ceļiem, tādēļ tas viduslaikos nebija ne ražošanas, ne tirdzniecības centrs. 1119. gadā dibināta Vorikas priorija, bet beidz pastāvēt 1536. gadā klosteru likvidēšanas kampaņā. 1694. gada 5. septembra ugunsgrēkā nodega liela daļa pilsētas apbūves, tādēļ Vorikas centrā lielākoties ir 17. un 18. gadsimta celtnes — tā savulaik atzīta par vienu no modernākajām Anglijas pilsētām.

1800. gadā cauri pilsētai uzbūvēja kuģojamus kanālus, kas vēlāk kļuva par Grandjūnionkanālu. 1852. gadā pilsētu savienoja ar dzelzceļu. Neskatoties uz šiem infrastruktūras uzlabojumiem, Vorikai gāja secen rūpnieciskās revolūcijas izaugsme — 17. gadsimta beigās pilsētā bija ap 3 tūkstošiem iedzīvotāju, 1801. gadā — 5592 iedzīvotāji, 1851. gadā —  iedzīvotāji, bet 1951. gadā —  iedzīvotāji. Lēnajai Vorikas izaugsmei nozīmīgs faktors bija kaimiņos esošās Rojallemingtonspā kūrortpilsētas straujā izaugsme no 18. gadsimta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aramieši

thumb|Aramiešu karogs
**Aramieši** (aramiešu: 𐤀𐤓𐤌𐤉𐤀 (*Aramayya*),  (*Arammaîoi*), ,  (*Aramaye*)) bija semītu tauta, kas apdzīvoja Tuvos Austrumus, galvenokārt Sīriju un Seno Divupi. Viņu galvenais dzīves areāls bija Aramas zemes, kas aptvēra mūsdienu Sīrijas, Libānas, Jordānijas un Irākas teritorijas. Aramieši lietoja aramiešu valodu, kas ap 1. gadu tūkstoti pirms mūsu ēras bija viena no dominējošajām valodām Tuvajos Austrumos. Aramiešu valoda kļuva par diplomātijas un tirdzniecības valodu Asīrijas un Persijas impēriju laikā, un to plaši lietoja līdz pat islāma laikmeta sākumam.

Aramiešu kultūra un valoda ievērojami ietekmēja reģiona vēsturi un kultūru. Aramieši bija pazīstami ar savu pilsētvalstu organizāciju, no kurām slavenākās bija Damaska un Hamadāna. Aramiešu ietekme bija jūtama arī reliģijā, jo viņi pielūdza dažādus dievus, tai skaitā Hadadu (pērkona dievu), kurš bija ļoti populārs aramiešu panteonā.

Vēlāk aramiešu apdzīvotās zemes iekaroja Asīrijas un Babilonijas impērijas, ko savukārt 539. gadā p.m.ē. iekaroja Ahemenīdu impērija, tomēr aramiešu valodas un kultūras ietekme uz reģionu saglabājās arī pēc aramiešu neatkarības zaudēšanas. Aramiešiem bija arī ievērojama loma senās Izraēlas vēsturē, kur aramiešu valodu bieži lietoja kā *[[lingua franca]]*.

## Ārējās saites
Despotisms

**Despotisms** ir politisks režīms vai valdīšanas veids, kurā visa vara ir koncentrēta viena valdnieka vai nelielas elites grupas rokās, un šī vara tiek izmantota neierobežoti un bieži vien patvaļīgi. Despotisms parasti raksturojas ar autoritāru pārvaldi, kur valdnieks, kurš bieži vien tiek dēvēts par despotu, pieņem lēmumus, neņemot vērā tautas gribu vai intereses. Šāds valdnieks var izmantot savu varu bez jebkādiem juridiskiem ierobežojumiem vai kontroles mehānismiem.

Despotisms var izpausties dažādās valdīšanas formās, sākot no absolūtās monarhijas līdz autoritāriem režīmiem, kur vara ir koncentrēta vienas partijas, militārā režīma vai diktatora rokās. Klasiski piemēri vēsturē ir bijušas dažas absolūtās monarhijas Eiropā vai dažādi diktatori 20. gadsimtā.

## Ārējās saites
Vorika (distrikts)

**Vorikas distrikts** () ir nemetropoles distrikts Vorikšīras grāfistē Anglijā. Atrodas grāfistes vidusdaļā, robežojas ziemeļos ar Rietummidlendas grāfisti, austrumos — ar Ragbi, bet dienvidos un rietumos — ar Stretfordu pie Eivonas. Distrikta teritorijā atrodas Vorikšīras grāfistes galvenā pilsēta Vorika, bet tā administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Rojallemingtonspā.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 2021. gada 1. aprīlī, apvienojot Rojallemingtonspā un Vorikas municipālos boro, Kenilvertas urbāno distriktu un Vorikas lauku distriktu.

Administratīvi distriktu veido četras pilsētas: Rojallemingtonspā ( iedzīvotāji), Vorika (), Kenilverta (), Vaitneša (), kā arī 28 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Rīgas aglomerācija

**Rīgas aglomerācija** ir ekonomiski, sociāli un ģeogrāfiski vienots reģions, kurā ietilpst Rīga (Latvijas galvaspilsēta) un tās tuvumā esošās pilsētas, ciemi un lauku teritorijas, kas ir cieši saistītas ar Rīgu dažādos aspektos, piemēram, infrastruktūras un darba tirgus kontekstā. Dažādi avoti Rīgas aglomerācija ir Latvijā lielākā pilsētu aglomerācija.

Avotos var atšķirties izpratne par to, kuras pilsētas un apdzīvotās vietas tiek iekļautas Rīgas aglomerācijā, jo tās robežas nav viennozīmīgi noteiktas.

Iedzīvotāji, kas dzīvo Rīgas aglomerācijā, bieži vien strādā, mācās un piedalās dažādās aktivitātēs Rīgā. Rīgas aglomerācijā ietilpstošās teritorijas ir cieši ekonomiski integrētas ar Rīgu, tā kalpo kā galvenais centrs darbam, izglītībai, kultūrai un tirdzniecībai.

## Rīgas aglomerācijas pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Štats

**Štats** jeb **pavalsts** ir administratīvi teritoriāla vienība ar valstiska veidojuma raksturu. Tām ir noteikts pašpārvaldes līmenis, un tās pastāv galvenokārt federatīvu valstu ietvaros. Štati parasti ir atbildīgi par vietējās pārvaldes organizāciju, ekonomisko politiku, izglītības sistēmu, sabiedrisko drošību un citām sabiedriskajām funkcijām. Štatu iedzīvotāji bieži vien ievēl savus vietējos pārstāvjus un vadītājus, piemēram, gubernatorus un štatu likumdevējus.

## Piemēri

*  Amerikas Savienotajās Valstīs ir 50 štati () un viens federālais apgabals. Katram štatam ir sava konstitūcija un valdība. Šie štati ir federālās sistēmas daļa un tiem ir plaša autonomija attiecībā uz vietējiem likumiem un regulām, kamēr federālā valdība pārvalda lietas, kas attiecas uz visu valsti kopumā. Kaut arī štatiem ir zināma neatkarība, ASV federālās tiesas var anulēt štatu likumus, ja tie ir pretrunā ar ASV Konstitūciju. Ir arī daudzveidība štatu likumdošanā, piemēram, attiecībā uz nāvessoda izmantošanu, marihuānas legalizāciju, nodokļu likmēm un laulību noteikumiem.
*  Indijas Republikā ir 28 štati (,  — ‘valsts’) un 8 savienības teritorijas. Indijas federālā struktūra ir viena no lielākajām pasaulē.
*  Austrālija sastāv no 6 štatiem () un 2 teritorijām. Štatiem ir savas konstitūcijas, parlamenti un valdības, savukārt teritorijām ir mazāka autonomija un tās vairāk kontrolē federālā valdība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Klusā pasaule (filmu sērija)

**"Klusā pasaule"** () ir ASV apokaliptiska un pēcapokaliptiska šausmu mediju franšīze, kuras pamatā ir filmu sērija, kuras darbība risinās pasaulē, kurā dzīvo akli ārpuszemes radījumi ar ļoti jūtīgu dzirdi. Pirmā filma sērijā ir "Klusā pasaule" (2018), kurai sekoja turpinājums "Klusā pasaule 2" (2020), abus režisēja Džons Krasinskis. Trešā filma kā atvasinājums un priekšvēsture ir "Klusā pasaule: Pirmā diena" (2024), kuras režisors ir Maikls Sarnoskis.

Pamatsērijas trešā un noslēdzošā filma "Klusā pasaule 3" (*A Quiet Place Part III*), kuru atkal režisēs Krasinskis, ir izstrādē. Franšīzē ietilpst arī gaidāmā videospēle *[[A Quiet Place: The Road Ahead]]*, kuru izstrādā *Stormind Games* un kuru  paredzēts izdod, spēli izplatīs *[[Sabre Interactive]]*.

## Filmas

### "Klusā pasaule" (2018)

Sižets risinās ap māti (Emilija Blanta) un tēvu (Krasinskis), kuri cīnās, lai izdzīvotu un audzinātu savus bērnus pēcapokaliptiskajā pasaulē, kurā dzīvo akli briesmoņi ar jūtīgu dzirdi.

### "Klusā pasaule 2" (2020)

Turpinājums seko ģimenei no pirmās filmas, kad viņi turpina izdzīvot pēcapokaliptiskajā pasaulē, kurā dzīvo akli citplanētieši ar jūtīgu dzirdi. Kilians Mērfijs un Džimons Honsū pievienojās sākotnējam aktieru sastāvam.

### "Klusā pasaule: Pirmā diena" (2024)

2020. gada novembrī paziņoja, ka tiek izstrādāta filmu atvasinājums un priekšvēsture, kurā par scenārija autoru un režisoru izvēlēts Džefs Nikolss, pamatojoties uz Džona Krasinska stāstu. Filma ir *[[Platinum Dunes]]* un *Sunday Night Productions* kopuzņēmums un to producēja Maikls Bejs, Endrjū Forms, Breds Fulers un Krasinskis. 2021. gada maijā Krasinskis paziņoja, ka Nikolsa scenārijs ir pabeigts un iesniegts studijai. Tomēr līdz oktobrim Nikolss atkāpās no pienākumiem, atsaucoties uz radošām atšķirībām. 2022. gada janvārī Maikls Sarnoskis apstiprināts kā filmas režisors un scenārija autors. 2022. gada aprīlī kinoteātrī *CinemaCon* oficiāli paziņots filmas nosaukums. Filmēšana sākās  Londonā, Anglijā.

### Paredzētās filmas

#### ''A Quiet Place Part III''
2021. gada maijā Blanta atklāja, ka Krasinskim ir plāni par trešo un noslēdzošo filmu pamatsērijā. 2022. gada februārī tika oficiāli paziņots par filmu, kuras izlaišanas datums paredzēts 2025. gadā. Tomēr 2024. gada februārī filmai vairs nebija noteikts izlaišanas datums.

## Atsauces
Ventspils Mūzikas vidusskola

**Ventspils Mūzikas vidusskola** ir mākslu izglītības kompetences centrs, kas atrodas Lielajā laukumā 1, Ventspilī, vienā ēkā ar koncertzāli "Latvija".

## Izglītības programmas

### Mūzikas vidusskolā
Pēc pamatizglītības ieguves zināšanas var apgūt profesionālās vidējās mūzikas izglītības programmās:
* taustiņinstrumentu spēle: klavierspēle
* Stīgu instrumentu (vijoles, alta, čella, kontrabasa) spēle
* Pūšaminstrumentu (flautas, obojas, klarnetes, fagota, mežraga, trompetes, trombona, tubas, eifonija, saksofona) spēle
* Sitaminstrumentu spēle
* Vokālā mūzika
* Diriģēšana
* Mūzikas vēsture un teorija
* Mūzika (mūsdienu ritma mūzika — klavieru, ģitāras, basģitāras, sitaminstrumentu, saksofona, trompetes, trombona spēle, dziedāšana)
* Skaņu operators.

## Vēsture
Dibināta 1928. gada 6. janvārī kā **Ventspils Tautas Konservatorija**. 1945. gadā to pārdēvēja par **Ventspils Mūzikas vidusskolu ar bērnu mūzikas skolu**.

## Atsauces
Identitāte

**Identitāte** (no  — 'vienāds') jeb **tāpatība** ir daudzslāņains jēdziens, kas attiecas uz to, kā indivīdi un to grupas sevi raksturo un tiek uztverti sabiedrībā. Identitāte aptver dažādus elementus, piemēram, personības iezīmes, sociālās lomas, kultūras piederību, dzimumu, tautību, reliģiju, seksualitāti un citus faktorus, kas veido cilvēka pašizpratni un piederības sajūtu.

Identitāte veidojas dažādos līmeņos un to ietekmē gan individuālie, gan sociālie, gan kultūras faktori. Tās veidošanās ir dinamiska un var mainīties laika gaitā, un to ietekmē personiskā pieredze (kā indivīds piedzīvo un izprot pasauli, mijiedarbojoties ar citiem cilvēkiem un vidi), sociālā mijiedarbība (kā indivīds tiek uztverts un pieņemts sabiedrībā, kā arī kāda ir viņa vai viņas mijiedarbība ar dažādām sabiedrības grupām), kultūra (tradīcijas, vērtības un normas), kā arī politiskie un ekonomiskie faktori (valsts politikas, ekonomiskā situācija un sociālā struktūra var ietekmēt identitātes veidošanos, īpaši tādām grupām kā migranti, mazākumtautības vai sociāli atstumtie).

Politikas filozofijā un sociālajās zinātnēs bieži tiek apskatīts jēdziens identitātes politika, kas attiecas uz politiskām kustībām vai darbībām, kuras balstītas uz kopīgu identitāti.

## Ārējās saites
Mākslīgais piena maisījums

thumb|Mākslīgais piena maisījumis
**Mākslīgais piena maisījums** ir rūpnieciski ražots produkts, kas paredzēts zīdaiņu barošanai, ja mātes piens nav pieejams, nav pietiekamā daudzumā vai ir kontrindicēts. Tas tiek izgatavots, lai maksimāli līdzinātos mātes pienam gan uzturvērtības, gan sastāva ziņā, un nodrošinātu bērnam nepieciešamās barības vielas, lai atbalstītu viņa augšanu un attīstību pirmajos dzīves mēnešos.

Mākslīgais piena maisījums ir izstrādāts, ņemot vērā zīdaiņa specifiskās uztura vajadzības, un parasti satur pielāgotus olbaltumvielu, tauku un ogļhidrātu avotus, kā arī vitamīnus un minerālvielas. Galvenā maisījuma bāze var būt govs piens, kas tiek modificēts, lai būtu vieglāk sagremojams zīdaiņiem, vai arī sojas piens vai citas alternatīvas tiem bērniem, kuriem ir alerģija pret govs piena olbaltumvielām vai laktozes nepanesība.

Pastāv vairāki mākslīgā piena maisījumu veidi, piemēram, maisījumi jaundzimušajiem, īpaši pielāgoti priekšlaicīgi dzimušiem zīdaiņiem vai zīdaiņiem ar specifiskām veselības vajadzībām, hipoalerģiski maisījumi, kas samazina alerģijas risku, un sojas maisījumi. Tāpat ir pieejami arī speciālie maisījumi, kas ir piemēroti bērniem ar kuņģa-zarnu trakta traucējumiem vai specifiskiem metabolisma traucējumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
ECTS

**Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēma** jeb **ECTS** () ir Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēma, kas izstrādāta, lai padarītu salīdzināmu un atzīstamu augstāko izglītību visā Eiropā. ECTS galvenais mērķis ir atvieglot studentu mobilitāti starp dažādām izglītības iestādēm un valstīm, kā arī nodrošināt caurspīdīgumu un salīdzināmību starp dažādām studiju programmām.

## ECTS pamatprincipi

* Kredītpunktu piešķiršana: ECTS kredītpunkti tiek piešķirti, balstoties uz studenta ieguldīto darbu, lai sasniegtu noteiktus mācību mērķus un apgūtu konkrētas zināšanas vai prasmes. Parasti viens ECTS kredītspunkts atbilst 25–30 stundām studenta darba, ieskaitot lekcijas, seminārus, praktiskos darbus, pašmācību un eksāmenus.
* 60 ECTS kredītpunkti gadā: Pilna laika studiju programmā vienā mācību gadā students parasti iegūst 60 ECTS kredītpunktus, kas aptuveni atbilst 1500–1800 stundām studiju darba. Tas nozīmē, ka bakalaura studiju programma parasti ilgst trīs līdz četrus gadus (180–240 ECTS), maģistra programma vienu līdz divus gadus (60–120 ECTS), bet doktora studijas var variēt atkarībā no valsts un programmas prasībām.
* Kredītpunktu pārnese: ECTS atvieglo studiju rezultātu pārnesi starp dažādām izglītības iestādēm gan vienas valsts ietvaros, gan starptautiski. Piemēram, ja students studē vienu semestri citā valstī, viņa iegūtie ECTS kredītpunkti tiek atzīti mājas universitātē.
* Kvalitātes nodrošināšana: ECTS sistēma palīdz nodrošināt, ka studenti saņem kvalitatīvu izglītību, jo kredītpunkti tiek piešķirti, pamatojoties uz skaidriem mācību rezultātiem un prasībām.

## Ārējās saites
Marko Materia

**Marko Materia** (; dzimis ) ir Francijas FIDE starptautiskais meistars šahā (2022).

## Biogrāfija
Ar šahu sācis nodarboties septiņu gadu vecumā. 2017. gadā uzvarējis Francijas jauniešu šaha čempionātā U8 vecuma grupā, pēc gada atkārtojis šo panākumu. 2018. gada Eiropas jauniešu šaha čempionātā Rīgā ierindojies 8. vietā U10 vecuma grupa. Pēc gada šajā pašā Eiropas jauniešu čempionāta vecuma grupā bijis 4. vietā.

2024. gada jūnijā bijis labākais Francijas šaha ātrspēles čempionātā. 2024. gada augustā Prāgā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionāta U16 vecuma grupā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2022. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites