open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ārkanzasa

**Ārkanzasa** () ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Dienvidu reģionā. Ārkanzasas galvaspilsēta ir Litlroka.
Ārkanzasa robežojas ar Luiziānas, Misisipi, Misūri, Oklahomas, Teksasas, Tenesī štatiem.

Pavalsts nosaukums ir jauktas franču un indiāņu izcelsmes un nozīmē "dienvidu vēja [cilts]". Vietējie šo vārdu izrunā , nevis , un savulaik esot pat bijis pretlikumīgi šo vietvārdu izrunāt nepareizi.

## Vēsture
Pirmais eiropietis, kurš 16. gadsimta beigās sasniedza Ārkanzasu, bija spāņu konkistadors Ernando de Soto (*Hernando de Soto*). 18. gadsimtā štata teritorija ietilpa Francijas, vēlāk Spānijas pārvaldītajā Luiziānā (*La Louisiane*). 1803. gadā ASV Franču Luiziānu nopirka no Napoleona Francijas.

 Ārkanzasu uzņēma ASV kā 25. pavalsti. Štatā bija atļauta verdzība. Pirms ASV pilsoņu kara sākuma Ārkanzasa neiestājās Amerikas Valstu Konfederācijā, tomēr, karam sākoties,  izstājās no ASV. Kara laikā štatā notika daudzas nelielas kaujas.

1874. gadā štata galvaspilsētā Litlrokā notika t. s. Brūksa — Bakstera karš (*Brooks-Baxter War*) — militārs konflikts starp diviem gubernatora amata pretendentiem.

1957. gadā pēc tiesas prāvas Brauns pret Topekas izglītības padomi, Ārkanzasa nokļuva ASV uzmanības centrā, kad štata gubernators Orvels Fobass (*Orval Faubus*) pavēlēja štata Nacionālajiem gvardiem nepieļaut t. s. Litlrokas devītniekam (deviņiem afroamerikāņiem) apmeklēt vidusskolu baltajiem. ASV prezidents Dvaits Eizenhauers nosūtīja uz Litlroku karavīrus, lai tā eskortētu afroamerikāņus uz skolu.


Nouvellefrance-V2.jpg|Jaunās Francijas teritorija 18. gadsimtā
Viceroyalty of the New Spain 1800 (without Philippines).png|Jaunās Spānijas teritorija (1800)
U.S. Territorial Acquisitions.png|Ārkanzasas pakļaušana ASV (1803)


## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Kolorādo

**Kolorādo** (, izrunā:  vai ) ir viens no Amerikas Savienoto Valstu 50 štatiem, atrodas rietumu reģionā. Kolorādo administratīvais centrs ir Denvera. Kopš  štata gubernators ir Džareds Polis (*Jared Polis*).

Kolorādo robežojas ar Jūtas, Kanzasas, Nebraskas, Ņūmeksikas, Oklahomas un Vaiomingas štatu.

Kolorādo ir pazīstams arī ar progresīvu politiku, un tas bija viens no pirmajiem štatiem, kas legalizēja marihuānas lietošanu izklaides nolūkiem 2012. gadā.

## Vēsture
Kolorādo indiāņi apdzīvojuši jau vismaz 13 500 gadu. 
ASV ieguva Kolorādo austrumu daļu 1803. gada Luiziānas pirkuma rezultātā, bet 1848. gadā rietumu daļu no Meksikas. 1876. gada 1. augustā Kolorādo kļuva par 38. ASV pavalsti. 
20. gadsimta sākumā štatā notika konflikts starp ogļračiem un Nacionālo Gvardi.
 

Nouvellefrance-V2.jpg|Jaunās Francijas teritorija 18. gadsimtā
Viceroyalty of the New Spain 1800 (without Philippines).png|Jaunās Spānijas teritorija (1800)
Adams onis map.png|Kolorādo rietumi kā Spānijas daļa pēc 1819. gada Adamsa-Onisa robežlīguma
U.S. Territorial Acquisitions.png|Kolorādo pakāpeniska iekļaušana ASV (1803-1848)
United States 1861-03-1861-08.png|Kolorādo teritorija (1861)


## Ekonomika
Štats ir viens no vadošajiem naftas un dabasgāzes ražotājiem ASV, kā arī iegulda atjaunojamajā enerģijā, piemēram, vēja un saules enerģijā. Denvera un Boldera ir tehnoloģiju centri, kas sadarbojas ar NASA un aviācijas nozari. Ražošanas sektors koncentrējas uz aviācijas, elektronikas un iekārtu ražošanu. 

Kolorado ir arī spēcīga izglītības un veselības aprūpes nozare. Tas ir arī viens no vadošajiem štatiem ziemas sporta jomā, un tā kūrorti, piemēram, Espena, Veila un Brekenridža, piesaista slēpotājus un snovbordistus no visas pasaules.

## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Arizona

**Arizona** ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Dienvidrietumu reģionā. Arizonas galvaspilsēta ir Fīniksa.
Arizona robežojas ar Jūtas, Kalifornijas, Kolorādo, Nevadas un Ņūmeksikas štatu, kā arī ar diviem Meksikas štatiem — Sonoru un Lejaskaliforniju.

Arizonas štatā atrodas Lielais kanjons un citi dabas pieminekļi.

## Vēsture
1912. gada 14. februārī Arizona kļuva par 48. ASV pavalsti.

Viceroyalty of the New Spain 1800 (without Philippines).png|Jaunās Kalifornijas sastāvā (1800)
Adams onis map.png|Arizona kā Spānijas daļa pēc 1819. gada Adamsa-Onisa robežlīguma
U.S. Territorial Acquisitions.png|Iekļaušana ASV (1848-1853)
United States 1861-03-1861-08.png|Jaunmeksikas teritorijas sastāvā (1861)


## Iedzīvotāji
Pēc tautas skaitīšanas datiem 2010. gadā štatā bija 6 392 017 iedzīvotāju. 72,9% no štata iedzīvotājiem, kas vecāki par 5 gadiem, kā pirmo ģimenē lietoto valodu minēja angļu valodu, 20,8% — spāņu, bet 1,48% — navahu valodu. Tikai divos ASV štatos — Aļaskā un Ņūmeksikā — bija lielāks pamatiedzīvotāju valodu lietotāju skaits. Štata etniskais sastāvs bija šāds: baltie (73 %), afroamerikāņi (4,1 %), indiāņi (4,6 %), aziāti (2,8 %), Havaju un Okeānijas iedzīvotāji (0,2 %), citas rases pārstāvji (11,9 %), divu vai vairāku rasu pārstāvji (3,4 %).

Saskaņā ar ASV tautas skaitīšanas datiem 2020. gada 1. aprīlī štatā dzīvoja 7 158 923 iedzīvotāji, tādējādi Arizona ieņem 14. vietu ASV.

## Lielākās pilsētas

## Skatīt arī
* Arizonas karogs

## Atsauces

## Ārējās saites

* www.adventures.lv - Fotogrāfijas un ceļojuma piezīmes no Arizonas
Konektikuta

**Konektikuta** ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Jaunanglijas reģionā. Konektikutas galvaspilsēta ir Hārtforda.

Konektikuta robežojas ar Masačūsetsas, Ņujorkas un Rodailendas štatiem, kā arī ar Longailendas līci.

## Vēsture
Pirms eiropiešu ierašanās Konektikutas upes baseinā dzīvoja vairākas algonkinu tautas. Pirmais eiropietis, kurš izpētīja štata piekrasti, bija nīderlandietis Adriēns Bloks (*Adriaen Block*). Nīderlandieši nodibināja apmetni netālu no mūsdienu Hārtfordas un nodarbojās ar kažokādu tirdzniecību. 1633. gadā teritorijā ieradās angļi un nodibināja vairākas citas apmetnes. 1636. gadā nodibinājās angļu Konektikutas kolonija. 1637. gadā izcēlās t. s. Pekotu karš starp kolonistiem un to sabiedrotajiem un indiāņu pekotu tautu. Pekoti tika smagi sakauti. 18. gadsimta beigās robežu disputs Konektikutu noveda pie kara ar Pensilvāniju.

Konektikuta bija viena no britu Trīspadsmit kolonijām, kas 1776. gadā pasludināja savu neatkarību no Lielbritānijas Karalistes. 
ASV neatkarības kara laikā Konektikutā lielas cīņas nenotika, jo jau pirms tam kolonijā bija nodibināta pašpārvalde. 1788. gadā tā kļuva par 5. ASV pavalsti.

19. un 20. gadsimtā Konektikutā strauji attīstījās rūpniecība. Līdz pat 1930. gadiem štatā bija vislielākais izdoto patentu skaits uz iedzīvotāju visā valstī. Pasaules kari deva spēcīgu impulsu štata militārajai rūpniecībai. 20. gadsimta beigās indiāņu rezervātiem atļāva savās teritorijās atklāt kazino, rezultātā ievērojami palielinājās indiāņu rezervātu ieņēmumi.


QueenAnnesWarBefore.svg|Anglijas un Francijas Ziemieļamerikas kolonijas (1702)
French and indian war map.svg|Karš ar frančiem un indiāņiem (1755–1763)
Map of territorial growth 1775.svg|Konektikuta (CONN) kā viena no 13 kolonijām (1775) 


## Iedzīvotāji
Pēc tautas skaitīšanas datiem 2024. gadā štatā bija  3 675 069 iedzīvotāji.

## Lielākās pilsētas

## Galerija

Hartford Connecticut Skyline.JPG|Hārtfordas ainava
Connecticut State Capitol, February 24, 2008.jpg|Konektikutas štata kapitolijs
Approaching Summit Again.JPG|Lāču kalns (Bear mountain) Konektikutas augstākā virsotne


## Atsauces

## Ārējās saites
Delavēra

**Delavēra** (, ) ir viens no Amerikas Savienoto Valstu 50 štatiem, atrodas Vidusatlantijas reģionā. Delavēra robežojas ar Mērilendas, Ņūdžersijas un Pensilvānijas štatiem, kā arī ar Atlantijas okeānu un tā līci — Delavēras estuāru. 2024. gadā štatā dzīvoja 1 051 917 miljons iedzīvotāju. Tas ir otrs mazākais ASV štats pēc platības (~6 446 km²). Delavēras administratīvais centrs ir Dovera. 

Administratīvi sīkāk Delavēra dalās trīs apgabalos — Kentas, Ņūkāstlas un Saseksas apgabalā.

## Vēsture
Delavēras štata nosaukums cēlies no Delavēras upes nosaukuma, savukārt tā nosaukta par godu Delavēras grāfam Tomasam Vestam, kurš savulaik bija Virdžīnijas kolonijas gubernators. Delavēra bija pirmais Amerikas štats, kas 1787. gada 7. decembrī ratificēja ASV Konstitūciju.

## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Ilinoisa

**Ilinoisa** ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas vidējo rietumu reģionā. Ilinoisas galvaspilsēta ir Springfīlda.

Ilinoisa robežojas ar Aiovas, Indiānas, Kentuki, Misūri un Viskonsinas štatiem, kā arī ar Lielo ezeru — Mičiganu. Ezeram ir arī ūdens robeža ar Mičiganas štatu.

## Vēsture

Pirms eiropiešu ierašanās štata dienvidrietumos pie Misisipi upes atradās Kahokija (*Cahokia*) — viens no Misisipi civilizācijas centriem. Neskaidru iemeslu dēļ 15. gadsimtā šī kultūra izzuda. Pēc tam mūsdienu štata teritorijā valdīja ilinoisi, tomēr irokēzu uzbrukumos tie gandrīz pilnīgi tika iznīcināti.

1673. gadā franči Žaks Markets un Luijs Žolī izpētīja Ilinoisas upes krastus. Līdz 1763. gadam apvidus bija Francijas teritorija, vēlāk to ieguva briti. Tolaik teritorijā bija nelielas franču apmetnes un neliels britu karaspēka skaits.

Pēc 1787. gada mūsdienu Ilinoisas teritorija bija daļa no ASV Ziemeļrietumu teritorijas. 1809. gadā tika nodibināta Ilinoisas teritorija (daudz lielāka nekā mūsdienu štats). 1818. gadā Ilinoisa kļuva par ASV 21. pavalsti. Štatā verdzība bija aizliegta. 1832. gadā štata teritorijā notika karadarbība pret indiāņu virsaiti Melno Vanagu (*Black Hawk War*).

Ap 1839. gadu štata teritorijā uzplauka mormoņu pilsēta Navu (*Nauvoo*), konkurējot ar Čikāgu. Kad 1844. gadā nogalināja mormoņu līderi Džozefu Smitu, mormoņi masveidā devās uz rietumiem.

Ilinoisa pazīstama kā ASV 16. prezidenta Abrahama Linkolna štats, jo šeit viņš pavadījis lielāko daļu no sava mūža. ASV pilsoņu kara laikā Ilinoisa bija viens no galvenajiem ziemeļnieku štatiem, vairāk kā 250 000 štata iedzīvotāju karoja ziemeļnieku armijā.

19. gadsimta vidū štatā uzbūvēja dzelzceļus un štata lauksaimnieciski ļoti ražīgajā centrālajā daļā ieplūda ieceļotāji no Vācijas un Zviedrijas. 20. gadsimta sākumā ļoti strauji attīstījās rūpniecība un štatā ieradās imigranti no Austrumeiropas un Dienvideiropas. Papildus tam no ASV dienvidiem ieceļoja afroamerikāņi, kuri, Čikāgā, piemēram, radīja slaveno džeza skolu.

## Iedzīvotāji
Pēc tautas skaitīšanas datiem 2020. gadā štatā bija 12 812 508 iedzīvotāju. Štata lielākā pilsēta Čikāga ir trešā lielākā pilsēta ASV.
Lielākā reliģiskā konfesija Ilinoisā ir katoļi (29%). Dažādas protestantu konfesijas sastāda 36% iedzīvotāju.

## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Indiāna

**Indiāna** (, ) ir viens no Amerikas Savienoto Valstu 50 štatiem, kurš atrodas Vidējo rietumu reģionā. Indiānas administratīvais centrs ir Indianapolisa. Kopš 2005. gada 10. janvāra štata gubernators bija Mičs Danielss (*Mitch Daniels*). 

Indiāna robežojas ar Ilinoisas, Kentuki, Mičiganas un Ohaio štatiem, kā arī ar vienu no Lielajiem ezeriem — Mičiganu. Lielākās Indiānas štata pilsētas ir Indianapolisa, Fortveina, Evansvila, Sautbenda, Hamonda un Blūmingtona.

Indiānas štatā notiek slavenās autosporta sacīkstes *[[Indianapolis 500]]*. No 2000. līdz 2007. gadam Indianapolisas trasē notika ASV ''Grand Prix'' izcīņa *[[Formula 1]]* sacensībās. Indiānā populārs sporta veids ir arī basketbols. Indianapolisas *[[Indiana Pacers]]* ir viens no Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubiem kopš līgas dibināšanas. Indianapolisā bāzējās arī Nacionālās futbola līgas (NFL) klubs Indianapolisas "Colts".

## Vēsture
Indiāna bija 19. ASV pavalsts, kas pievienojās Amerikas Savienotajām Valstīm 1816. gada 11. decembrī.

## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Džordžija

**Džordžija** () ir Amerikas Savienoto Valstu štats, kas atrodas Dienvidaustrumu reģionā. Robežojas ar Tenesī un ar Ziemeļkarolīnas štatu ziemeļos, ar Dienvidkarolīnas štatu ziemeļaustrumos, ar Floridas štatu dienvidos, ar Alabamas štatu rietumos, kā arī ar Atlantijas okeānu dienvidaustrumos. Džordžijas štata galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Atlanta. Štata kopējā platība ir 153 909 km², pēc 2019. gada datiem štatā dzīvo 10,62 miljoni iedzīvotāju. Tas ir 24. lielākais ASV štats pēc platības un 8. lielākais pēc iedzīvotāju skaita. Štats ir sīkāk sadalīts 159 apgabalos.

Kopš 2019. gada 14. janvāra Džordžijas štata gubernators ir Braiens Kemps.

## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Havajas

**Havajas** (, ) ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, aizņem lielāko daļu Havaju salu arhipelāga (izņemot Midveja atolu) Klusā okeāna ziemeļu daļā. Havaju pārvaldes centrs ir Honolulu.

Havajas ir astotais mazākais štats ASV, vienpadsmitais mazākais pēc iedzīvotāju skaita un trīspadsmitais blīvāk apdzīvotais štats ASV. Havaju štats ir vienīgais ASV, kura karogā vēl joprojām iekļauts Apvienotās Karalistes karogs.

## Vēsture
thumb|160px|left|Havaju karalistes ģerbonis (1843).
Līdz 18. gadsimtam arhipelāgā bija vairākas polinēziešu karalistes, kuras 19. gadsimta sākumā bija apvienotas vienā Havaju Karalistē (aptuveni  iedzīvotāju).

1893. gadā arhipelāgā ieradās ASV Armija, kas gāza karalieni Liliuokalani (havajiešu: *Lili'uokalani*, 1838—1917) un nodibināja pagaidu valdību, ko vadīja amerikāņu advokāts Henrijs Kūpers (*Henry Cooper*). 1894. gadā tā proklamēja Havaju Republiku, kas *de facto* bija ASV protektorāts, par kuras prezidentu kļuva Senfords Douls (*Sanford Dole*). 1898. gadā ASV anektēja Havaju salas, 1900. gadā piešķirot tām "teritorijas" statusu.
1908. gadā Pērlhārboras līcī ierīkoja Jūras kara flotes bāzi, kas bija nozīmīgs ASV Armijas atbalsta punkts Klusajā okeānā. 1941. gada 7. decembrī Japānas Impērijas armija bombardēja Pērlhārboras jūras kara bāzi, kas pamudināja ASV iesaistīties Otrajā pasaules karā. 1959. gada 21. augustā Havaju salas kļuva par 50. ASV pavalsti.

Austroneske jazyky.jpg|Austronēziešu valodās runājošo tautu areāls mūsdienās
Chronological dispersal of Austronesian people across the Pacific.svg|Migrācija Klusajā un Indijas okeānā


## Ārējās saites
Aiova

**Aiova** (, ) ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, kas atrodas Vidējo Rietumu reģionā, un kuru no austrumiem apskalo Misisipi, bet no rietumiem — galvenokārt Misūri upe. Kopumā Aiova robežojas ar sešiem štatiem — Minesotu ziemeļos, Viskonsinu ziemeļaustrumos, Ilinoisu austrumos, Misūri štatu dienvidos, Nebrasku rietumos un Dienviddakotu ziemeļrietumos.

Pēc teritoriālās platības Aiova ir 26. lielākais štats, savukārt pēc iedzīvotāju skaita 30. lielākais štats ASV teritorijā. Tās administratīvais centrs, kā arī lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita ir Demoina. Tā kā Aiova ir viens no bagātākajiem lauksaimniecības štatiem ASV, to bieži vien mēdz dēvēt arī par "pasaules pārtikas galvaspilsētu" (*The Food Capital of the World*). Tāpat noziedzības ziņā Aiova tiek atzīmēta kā viens no drošākajiem štatiem, kurā dzīvot.

## Vēsture
Aiova bija daļa no Franču Luiziānas (1682—1762) un vēlāk no Spāņu Luiziānas (1762—1802) teritorijas, līdz 1803. gadā Luiziānas pirkuma rezultātā tās teritoriju pakļāva ASV. Tādēļ Aiovas štata karogs ir veidots pēc Francijas nacionālā karoga parauga. 29. ASV pavalsts kopš 1846. gada 28. decembra.

Ilgu laiku Aiovas ekonomika galvenokārt tika bāzēta vienīgi uz lauksaimniecību, līdz 20. gadsimta otrajā pusē tā veica pāreju uz jauktāka veida ekonomiku, kur paralēli lauksaimniecībai parādījās arī izteikta ražošanas, finanšu pakalpojumu, informācijas tehnoloģiju un biotehnoloģijas nozare.


Nouvellefrance-V2.jpg|Jaunās Francijas teritorija 18. gadsimtā
U.S. Territorial Acquisitions.png|Aiovas iekļaušana ASV (1803)


## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Kanzasa

**Kanzasa** ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Vidējo rietumu reģionā. Kanzasas galvaspilsēta ir Topīka.

Kanzasa robežojas ar Kolorādo, Misūri, Nebraskas un Oklahomas štatiem. Kanzasā, Osbornas grāfistē, atrodas Ziemeļamerikas ģeogrāfiskais centrs, kā arī ASV pamatdaļas (t.i. bez Aļaskas un Havaju štatiem) ģeogrāfiskais centrs, kurš atrodas Smita grāfistē.

## Vēsture
ASV ieguva Kanzasas austrumu daļu 1803. gada Luiziānas pirkuma rezultātā, bet 1845. gadā nelielu daļu pēc Teksasas aneksijas. 1861. gada 29. janvārī kļuva par 34. ASV pavalsti.
 

Nouvellefrance-V2.jpg|Jaunās Francijas teritorija 18. gadsimtā
Viceroyalty of the New Spain 1800 (without Philippines).png|Jaunās Spānijas teritorija (1800)
U.S. Territorial Acquisitions.png|Kanzasas pakāpeniska iekļaušana ASV (1803-1845)


## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Kentuki

**Kentuki** (, izrunā: ), oficiāli **Kentuki Sadraudzība** (*Commonwealth of Kentucky*),  ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, kas atrodas Dienvidu reģionā. Štata robežas nosaka upes, izņemot dienvidu robežu ar Tenesī štatu, kas ir taisna līnija, un dienvidaustrumu robežu ar Virdžīniju, kuru veido kalni. Atlikušie štati, ar kuriem robežojas Kentuki, ir Ilinoisa, Indiāna, Misūri, Ohaio un Rietumvirdžīnija. Štata administratīvais centrs ir Frankforta, lai gan pēc iedzīvotāju skaita ir vēl lielākas pilsētas: Lūivila un Leksingtona.

## Vēsture
Štata nosaukums iespējams ir cēlies no irokēzu vārda, kas apzīmē "prērijas". Kentuki pievienojās Amerikas Savienotajām Valstīm 1792. gada 1. jūnijā kā ASV 15. pavalsts, esot pirmā uz rietumiem no Apalaču kalniem. Vēsturiski Kentuki bija daļa no Virdžīnijas štata. Latviski agrāk dēvēts arī **Kentaki**.

## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Mičigana

**Mičigana**  ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Vidējos rietumos, Lielo ezeru reģionā. Mičiganas galvaspilsēta ir Lansinga.

Vissvarīgākā nozare Mičiganā ir automobiļu rūpniecība. Šajā štatā atrodas trīs lielie autobūves uzņēmumi: *[[General Motors]]*, *[[Ford Motor Company|Ford]]* un *[[Stellantis North America]]* (bijušais *Chrysler*), to galvenās mītnes joprojām atrodas Detroitas aglomerācijā: attiecīgi Detroitā, Dīrbornā un Oburnhillsā.

## Vēsture
[thumb|200px|left|Mičiganas teritorija pēc 1819. gada [Džons Kvinsijs Adamss|Adamsa-Onisa robežlīguma.]]
Mičiganas teritoriju apdzīvoja dažādas indiāņu ciltis. 17. gadsimtā ieradās franču kolonisti, un reģions kļuva par daļu no Jaunfrancijas. Pēc Francijas sakāves Septiņgadu karā 1762. gadā reģions nonāca Lielbritānijas kontrolē, pēc tās sakāves Amerikas Neatkarības karā Lielbritānija to atdeva ASV. Mičigana kļuva par daļu no Ziemeļrietumu teritorijas. No 1800. gada reģiona rietumu daļa kļuva par daļu no Indiānas teritorijas. Mičiganas teritorija, kas bija izveidota 1805. gadā, 1837. gada 26. janvārī kļuva par Amerikas Savienoto Valstu 26. pavalsti.

Mičigana drīz vien kļuva par vienu no vadošajiem rūpniecības štatiem.
1830. gados sākās masveida kolonistu pieplūdums.
1903. gadā Henrija Forda rūpnīcā tika uzsākta automobiļu ražošana pa montāžas līniju. 1926. gadā *General Motors* uzstādīja nozares rekordu — gada apgrozījums sasniedza 1 miljardu ASV dolāru.

## Ģeogrāfija
200px|left|thumb|Tahkvamenonas augšējais ūdenskritumsMičigana robežojas ar Indiānas, Minesotas, Ohaio, Viskonsinas štatiem, Kanādu, kā arī ar četriem Lielajiem ezeriem — Augšezeru, Ēri ezeru, Hūronu un Mičiganu.

## Iedzīvotāji
Saskaņā ar 2020. gada datiem štatā dzīvoja 10 077 331 iedzīvotājs, no kuriem 82,65 % bija baltie un 15,05 % — melnie.

Katoļu baznīca ir lielākā baznīca valstī piekritēju skaita ziņā.

## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Masačūsetsa

**Masačūsetsa** (, ), oficiāli **Masačūsetsas Sadraudzība** (*Commonwealth of Massachusetts*), ir viens no Amerikas Savienoto Valstu 50 štatiem, kas atrodas ASV ziemeļaustrumos, Jaunanglijas reģionā. Masačūsetsa robežojas ar Konektikutas, Ņūhempšīras, Ņujorkas, Rodailendas un Vērmontas štatiem, kā arī ar Atlantijas okeānu. Štata administratīvais centrs ir Bostona. Vairāk nekā 80% štata iedzīvotāju dzīvo Bostonas aglomerācijā. 2017. gadā Masačūsetsā dzīvoja 6,86 miljoni cilvēku.

## Vēsture
Radusies no Masačūsetsas teritorijas, kas bija nosaukta tās pirmiedzīvotāju masačūsetsu vārdā. Tā bija viena no britu Trīspadsmit kolonijām, kas 1776. gadā pasludināja savu neatkarību no Lielbritānijas Karalistes. 1788. gadā kļuva par 6. ASV pavalsti.


QueenAnnesWarBefore.svg|Anglijas un Francijas Ziemeļamerikas kolonijas (1702)
French and indian war map.svg|Karš ar frančiem un indiāņiem (1755–1763)
Map of territorial growth 1775.svg|Masačūsetsa (MASS) kā viena no 13 kolonijām (1775) 


## Iedzīvotāji
Pēc tautas skaitīšanas datiem 2010. gadā štatā bija  iedzīvotāju. Lielākā reliģiskā konfesija ir katoļi (34%). Dažādas protestantu konfesijas sastāda 21%.

## Lielākās pilsētas
left|thumbnail|Bostona

## Atsauces

## Ārējās saites
Minesota

**Minesota** (, ) ir viens no Amerikas Savienoto Valstu Vidējo Rietumu štatiem. Tas pēc platības ir 12. lielākais štats ASV, bet pēc iedzīvotāju skaita — 22. lielākais štats. Tajā dzīvo tikai mazliet vairāk nekā 5 miljoni iedzīvotāju. 

Lielākā pilsēta štatā ir Mineapolisa, tomēr Minesotas galvaspilsēta ir Sentpola. Štats ir pazīstams arī kā "10 000 ezeru zeme" (*"Land of 10,000 Lakes"*), jo šajā štatā ir daudz ezeru un citu ūdeņu. Tas, kā arī daudzie valsts nozīmes meži un parki, sniedz dažādas atpūtas iespējas pie dabas gan pastāvīgajiem iedzīvotājiem, gan tūristiem.

## Vēsture
Sākotnēji Minesotas teritorija bija iekļauta Franču Luiziānas (1682—1762) un vēlāk Spāņu Luiziānas (1762—1802) teritorijā. 1803. gadā Francija pārdeva Luiziānu ASV. 
 Minesotas teritorija tika sadalīta uz pusēm un tās austrumu daļā izveidoja ASV Minesotas štatu kā 32. ASV pavalsti, bet rietumu daļā Dakotas teritoriju. 


Nouvellefrance-V2.jpg|Jaunās Francijas teritorija 18. gadsimtā
U.S. Territorial Acquisitions.png|Minesotas iekļaušana ASV (1803-1818)
Adams onis map.png|Minesota kā daļa no Mičiganas un Misūri teritorijām pēc 1819. gada Adamsa-Onisa robežlīguma ar Spāniju 


## Ģeogrāfija
Minesota robežojas ar Aiovas, Dienviddakotas un Ziemeļdakotas štatiem, ar Kanādu, kā arī ar vienu no Lielajiem ezeriem — Augšezeru. Pa Augšezeru iet štata robeža ar Mičiganu un Viskonsinu. Minesota ir ziemeļos vistālāk esošais ASV štats, ja neskaita Aļasku.

### Lielākās pilsētas

## Iedzīvotāji
Pēc 2021. gada tautas skaitīšanas datiem Minesotā dzīvoja 5 707 390 iedzīvotāji. Pēc rases pazīmēm 84,3% iedzīvotāju ir baltādainie, bet 5,7% — melnādainie. 50% iedzīvotāju ir protestanti, 22% — Romas katoļi.

Gandrīz 60% no visiem Minesotas iedzīvotājiem dzīvo divās tās lielākajās pilsētas, Mineapolisā un Sentpolā, kuras atrodas cieši līdzās viena otrai, tāpēc tiek sauktas arī par *Dvīņu pilsētām*. Šeit ir transporta, biznesa un rūpniecības centrs, kā arī mājas starptautiskai mākslinieku kopienai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Misisipi (štats)

**Misisipi** ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas dienvidu reģionā. Misisipi galvaspilsēta ir Džeksona. Misisipi robežojas ar Alabamas, Ārkanzasas, Luiziānas un Tenesī štatiem, kā arī ar Meksikas līci.

## Vēsture
Pirms eiropiešu ienākšanas šeit dzīvoja čoktavi, čikasavi, natčēzi un citas pamatiedzīvotāju ciltis. 

16. gadsimtā teritoriju izpētīja spāņu pētnieks Ernando de Soto, bet vēlāk tajā ieradās franči, briti un spāņi. 1798. gadā Misisipi kļuva par ASV teritoriju, un 1817. gada 10. decembrī tā tika uzņemta Savienībā kā 20. štats. 

19. gadsimtā štata ekonomika balstījās uz kokvilnas plantācijām un vergu darbu, tāpēc, sākoties strīdiem par verdzības nākotni, Misisipi 1861. gada 9. janvārī kā otrais štats pēc Dienvidkarolīnas atdalījās no Savienības un pievienojās Konfederācijai. Pilsoņu kara laikā īpaši nozīmīgs bija Viksburgas aplenkums (1863), kas deva Savienībai kontroli pār Misisipi upi un kļuva par lūzuma punktu karā. 

Pēc kara štats piedzīvoja smagas ekonomiskas un sociālas pārmaiņas, bet 20. gadsimtā tas kļuva par vienu no pilsoņu tiesību kustības centriem. 

Mūsdienās Misisipi pazīstams ar savu bagāto kultūras mantojumu, īpaši kā blūza dzimtene, lai gan joprojām saskaras ar ekonomiskām un sociālām problēmām.

## Iedzīvotāji
Pēc tautas skaitīšanas datiem 2020. gadā štatā bija 2 963 914 iedzīvotāji. Pēc rases pazīmēm 59% iedzīvotāju ir baltādainie, bet 37% — melnādainie. Vairums iedzīvotāju ir protestanti. Lielākā konfesija ir baptisti (907 384), tiem seko metodisti (204 165). Romas katoļu baznīcai pieder 112 488 iedzīvotāju. Pēc socioloģiskās aptaujas datiem 2009. gadā 63% Misisipi iedzīvotāju apmeklēja baznīcu reizi nedēļā, kas ir augstākais rādītājs starp visiem ASV štatiem. Kopš 2020. gada štata gubernators ir Teits Rīvs no Republikāņu partijas.

## Lielākās pilsētas

## Ārējās saites
Michigan

***Michigan*** var būt:

* Mičigana — ASV štats
* Mičigans *(Lake Michigan)* — ezers ASV
* Mičigansitija *(Michigan City)* — pilsēta ASV
Texas

***Texas*** var būt:
* Teksasa — ASV pavalsts
* ''Texas'' — skotu rokgrupa

## Skatīt arī
* ''Texas hold 'em''
* ''Texas Lightning''
* ''Texas Stars''
Nebraska

**Nebraska** ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Lielo līdzenumu reģionā. Nebraskas galvaspilsēta ir Linkolna. Nebraska robežojas ar Aiovas, Dienviddakotas, Kanzasas, Kolorādo, Misūri un Vaiomingas štatiem.

## Vēsture
Nebraska bija daļa no Franču Luiziānas (1682—1762) un vēlāk no Spāņu Luiziānas (1762—1802) teritorijas, līdz 1803. gadā Luiziānas pirkuma rezultātā tās teritoriju pakļāva ASV. 1867. gada 1. martā Nebraska kļuva par 37. ASV pavalsti.
Ilgu laiku Nebraskas ekonomika galvenokārt tika bāzēta vienīgi uz lauksaimniecību.


Nouvellefrance-V2.jpg|Jaunās Francijas teritorija 18. gadsimtā
Viceroyalty of the New Spain 1800 (without Philippines).png|Jaunās Spānijas teritorija (1800)
U.S. Territorial Acquisitions.png|Nebraskas iekļaušana ASV (1803)
United States 1861-03-1861-08.png|Nebraskas teritorija (1861)


## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Nevada

**Nevada** (, ; no  — ‘apsnidzis’) ir ASV štats valsts rietumos. Nevadas administratīvais centrs ir Kārsonsitija. Štata gubernators ir Stīvs Sisolaks.

Ziemeļos Nevada robežojas ar Oregonu un Aidaho, austrumos ar Jūtu, dienvidaustrumos ar Arizonu, bet rietumos ar Kaliforniju. Lai arī nosaukums liecinātu par pretējo, Nevadas lielāko daļu aizņem tuksnesis (Nevadas štats ir vissausākais visā valstī). Par spīti tam, Nevada ir visstraujāk augošais štats ASV (kopš 1990. gada iedzīvotāju skaits ir dubultojies). Nevadas štata ekonomika lielā mērā balstās uz azartspēļu industriju (skatīt: Lasvegasa), kā arī zemiem nodokļiem un nekustamā īpašuma cenām.  Nevadas štats ir vienīgais ASV, kurā prostitūcija ir likumīga. Šajā štatā atrodas 21 oficiāls bordelis. Štata dienvidos uz robežas ar Arizonu atrodas Hūvera dambis, bet uz ziemeļaustrumiem no Lasvegasas — kodolieroču izmēģinājumu poligons.

## Vēsture
1850. gadā ASV Kongress nodibināja Jūtas teritoriju, kurā atradās daļas no mūsdienu Aidaho, Jūtas un Nevadas štatiem.
1859. gadā starp Kārsonsitiju un Rīno atklāja zelta un sudraba atradnes. Uz Nevadu devās laimes meklētāji no visas valsts.
1861. gada 2. martā Nevada atdalījās no Jūtas teritorijas.
1864. gada 31. oktobrī, lai nodrošinātu Abrahama Linkolna pārvēlēšanu, Nevadu uzņēma ASV kā 36. pavalsti.
1909. gadā Nevadā aizliedza azartspēles.
1920. gados notika zelta un sudraba ieguves samazināšanās.
1931. gadā, Lielās depresijas laikā, azartspēles "uz laiku" atļāva.
1941. gadā sākās Lasvegasas lielo izklaides centru celtniecība.
1951. gada 27. janvārī notika pirmais kodolieroču izmēģinājums Nevadas tuksnesī uz ziemeļaustrumiem no Lasvegasas.
1992. gada 23. septembrī bija pēdējais kodolieroču izmēģinājums Nevadas tuksnesī.
 

Viceroyalty of the New Spain 1800 (without Philippines).png|Jaunās Kalifornijas sastāvā (1800)
Adams onis map.png|Nevada kā Spānijas daļa pēc 1819. gada Adamsa-Onisa robežlīguma
U.S. Territorial Acquisitions.png|Nevadas iekļaušana ASV (1848)
United States 1861-03-1861-08.png|Nevadas teritorija (1861)


## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Misūri (štats)

**Misūri** ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Vidējo rietumu un Dienvidu reģionos. Misūri administratīvais centrs ir Džefersonsitija.

Misūri robežojas ar Aiovas, Ārkanzasas, Ilinoisas, Kanzasas, Kentuki, Oklahomas, Nebraskas un Tenesī štatiem.

## Vēsture
ASV ieguva Misūri 1803. gada Luiziānas pirkuma rezultātā. 1821. gada 10. augustā tā kļuva par 24. ASV pavalsti.
 

Nouvellefrance-V2.jpg|Jaunās Francijas teritorija 18. gadsimtā
Viceroyalty of the New Spain 1800 (without Philippines).png|Jaunās Spānijas teritorija (1800)
U.S. Territorial Acquisitions.png|Misūri pakļaušana ASV (1803)
Adams onis map.png|Misūri teritorija pēc 1819. gada Adamsa-Onisa robežlīguma 


## Ģeogrāfija
200px|left|thumb|Ozārkas plato
Misūri, tāpat kā tās austrumu kaimiņš Tenesī, robežojas ar astoņiem citiem štatiem. Ziemeļos Misūri robežojas ar Aiovu, austrumos (gar Misisipi upi) - ar Ilinoisu, Kentuki un Tenesī, dienvidos - ar Arkanzasu, rietumos - ar Oklahomu, Kanzasu un Nebrasku (ar pirmajiem diviem - gar Misūri upi).

Štata lielākās upes ir Misūri un Misisipi upes, pa kurām iet štata austrumu robeža. Misūri upe šķērso štatu no rietumiem uz austrumiem un kalpo kā upes ceļš starp štata lielākajām pilsētām Kanzassitiju un Sentluisu.

Lai gan mūsdienās Misūri uzskata par daļu no Vidējiem Rietumiem, vēsturiski Misūri daudzi uzskata par dienvidu štatu, galvenokārt tāpēc, ka šeit apmetās migranti no dienvidiem un pirms Amerikas pilsoņu kara tajā bija atļauta verdzība.

## Iedzīvotāji
Pēc 2012. gada ASV tautas skaitīšanas datiem Misūri štatā 2012. gadā dzīvoja 6 021 988 iedzīvotāji. Vairāk nekā puse štata iedzīvotāju (3 294 936 cilvēki jeb 55,0%) ir dzīvo divu štata lielāko pilsētu — Sentluisas un Kanzassitijas — aglomerācijās. Iedzīvotāju blīvums 2009. gadā bija 86,9 iedzīvotāji uz km² (kas ir gandrīz vienāds ar ASV vidējo — 86,8 2009. gadā).

Lielākā daļa štata iedzīvotāju pēc izcelsmes identificē sevi šādās grupās: vācieši (27,4%), īri (14,8%), angļi (10,2%), amerikāņi (8,5%) un franči (3,7%). "Amerikāņi" ietver ne tikai Amerikas pamatiedzīvotājus un afroamerikāņus, bet arī amerikāņus no Eiropas, kuri ASV dzīvo daudzām paaudzēm.[200px|thumb|Misuri 2010. gada [Iedzīvotāju blīvums|iedzīvotāju blīvuma karte]]

### Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Ņūdžersija

**Ņūdžersija** () ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, kas atrodas ASV Vidusatlantijas un Ziemeļaustrumu reģionos. Štats robežojas ar Ņujorkas štatu ziemeļos un austrumos, ar Pensilvāniju rietumos un ar Delaveru dienvidrietumos, to austrumos, dienvidaustrumos un dienvidos apskalo Atlantijas okeāns.

Štata kopējā platība ir 22 608 km² un tas ir ceturtais mazākais štats ASV pēc platības. Pēc 2018. gada datiem, tajā dzīvo ap 8,9 miljoniem iedzīvotāju un tas ir vienpadsmitais apdzīvotākais štats ASV. Ņūdžersija ir visblīvāk apdzīvotais ASV štats. Pēc 2010. gada datiem, no kopējā iedzīvotāju skaita 68,6% bija baltie, 13,7%  melnie, 8,3% āziešu izcelsmes, 0,3% indiāņu izcelsmes, bet 9,1% bija ar citu rasi. Ņūdžersijas administratīvais centrs ir Trentona, bet lielākā pilsēta ir Ņuarka. Daļa no štata atrodas Ņujorkas un Filadelfijas piepilsētas zonā. Pēc 2017. gada datiem, Ņūdžersija ar mājsaimniecības vidējiem ienākumiem $68 357 ASV dolāru ir septītais bagātākais ASV štats.

## Vēsture
17. gadsimtā nīderlandieši un zviedri šajā teritorijā izveidoja savas apmetnes. Vēlāk angļi to nodēvēja par Nūdžersijas provinci. Nosaukums radies no Apvienotai Karalistei piederošās Džērsijas salas.

## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Ņūhempšīra

**Ņūhempšīra** ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Jaunanglijas reģionā. Tā robežojas ar Masačūsetsu dienvidos, Vērmontu rietumos, Meinu un Atlantijas okeāna Meinas līci austrumos un ar Kanādas provinci Kvebeku ziemeļos. Ņūhempšīras galvaspilsēta ir Konkorda.

## Vēsture
Radusies no **Jaunās Hempšīras** kolonijas, kas bija nosaukta Anglijas ceremoniālās grāfistes Hempšīras vārdā. Tā bija viena no britu Trīspadsmit kolonijām, kas 1776. gadā pasludināja savu neatkarību no Lielbritānijas Karalistes. 1788. gadā kļuva par 9. ASV pavalsti.


French and indian war map.svg|Karš ar frančiem un indiāņiem (1755–1763)
Map of territorial growth 1775.svg|Ņūhempšīra (N H) kā viena no 13 kolonijām (1775) 


## Lielākās pilsētas

## Atsauces
thumb|200px|left|Daremas pilsētiņa Ņūhempšīrā

## Ārējās saites
Ziemeļdakota

**Ziemeļdakota** () ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Vidējo rietumu reģionā. Ziemeļdakotas galvaspilsēta ir Bismarka. 

Robežojas ar Kanādu, kā arī ar Dienviddakotas, Minesotas un Montānas štatiem.

## Augstākās amatpersonas

### Gubernators
**Kellijs Ārmstrongs** - 34. štata gubernators kopš 2024. gada 15. decembra.

### Gubernatorleitnants
**Mišela Strindena** - 40. štata gubernatorleitnante kopš 2024. gada 15. decembra.

## Vēsture
Kopš 1743. gadā Dakotas teritorija piederēja Francijai. Tā bija iekļauta Franču Luiziānas (1682—1762) un vēlāk Spāņu Luiziānas (1762—1802) teritorijā. 1803. gadā Francija pārdeva Luiziānu ASV. 
 Minesotas teritorija tika sadalīta uz pusēm un tās austrumu daļā izveidoja Minesotas štatu, bet rietumu daļā Dakotas teritoriju. 
1887. gadā Dakotas teritoriju sadalīja un 1889. gada 2. novembrī Ziemeļdakota kļuva par 39. ASV pavalsti.


Nouvellefrance-V2.jpg|Jaunās Francijas teritorija 18. gadsimtā
U.S. Territorial Acquisitions.png|Dakotas iekļaušana ASV (1803-1818)
United States 1861-03-1861-08.png|Dakotas teritorijas sastāvā (1861)
DakotaTerritory.png|Dakotas teritorijas sadalīšanās


## Lielākās pilsētas

200px|left|thumb|Trailas apgabals, saulespuķu lauks, Ziemeļdakota

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ohaio (štats)

**Ohaio** () ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Vidējo rietumu reģionā. Ohaio administratīvais centrs ir Kolumbusa, kopš 2019. gada janvāra štata gubernators ir Maiks Devains.

Ohaio robežojas ar Kanādu, Indiānas, Kentuki, Mičiganas, Pensilvānijas un Rietumvirdžīnijas štatiem, kā arī ar vienu no Lielajiem ezeriem — Ēri ezeru.

## Vēsture
Pirms eiropiešu ierašanās štata teritoriju apdzīvoja indiāņi. Ohaio upes ielejā no pirmais tūkstošgades pirms mūsu ēras līdz mūsu ēras 3. gadsimtam uzplauka Adenas kultūra (*Adena culture*). To nomainīja Hopvelas kultūra (*Hopewell culture*; no apmēram 100. līdz 400. gadam).

Kad apkārtnē 17. gadsimtā parādījās eiropieši, attīstījās kažokādu tirdzniecība. 16. gadsimta vidū, tā sauktajā Bebru karā (*Beaver Wars*), vietējās indiāņu tautas iznīcināja vai padzina irokēzi, un štata teritorija vairākus gadu desmitus bija gandrīz neapdzīvota, tomēr vēlāk šeit ieplūda dažādu tautu indiāņi. 18. gadsimtā franči Ohaio teritorijā ierīkoja vairākas apmetnes. 1753. gadā franči sāka Ohaio upes ielejas militāru okupāciju. Tomēr Franču un indiāņu karā teritoriju ieguva briti. Viens no britu armijas komandieriem šajā karā bija vēlākais pirmais ASV prezidents Džordžs Vašingtons.

ASV Neatkarības kara laikā dažas indiāņu tautas atbalstīja neatkarības piekritējus, bet dažas britus. Pēc kara Ohaio teritorija tika atzīta par ASV ietekmes zonu. 1788. gadā Ohaio tika nodibināta pirmā pilsēta — Marjeta (*Marietta*). Apmetņu un pilsēta rašanās noveda pie Ziemeļrietumu indiāņu kara (1785 — 1795), kurā teritoriju sagrāba ASV.  Ohaio kļuva par 17. ASV pavalsti.

1835. gadā teritoriāls disputs ar Mičiganu gandrīz pārauga bruņotā konfliktā. 1912. gadā tika pieņemts likums, ka štata konstitūcija jāapstiprina referendumā pēc katriem 20 gadiem. Tas ticis rīkots 1932., 1952., 1972. un 1992. gadā.

## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Oklahoma

**Oklahoma** (, ) ir viens no ASV centrālajiem dienvidu štatiem. Tas pēc platības ir 20. lielākais štats ASV, bet pēc iedzīvotāju skaita — 28. lielākais štats. Oklahomā dzīvo mazliet vairāk par 4,2 miljoniem iedzīvotāju. Štata nosaukums ir veidojies no čoktavu cilts vārdiem *okla* un *humma*, kas nozīmē "sarkanais cilvēks". Oklahomas administratīvais centrs ir Oklahomasitija.

Oklahoma robežojas ar Ārkanzasas, Kanzasas, Kolorādo, Misūri, Ņūmeksikas un Teksasas štatiem. Štatam raksturīga vislielākā reljefa daudzveidība ASV un viena no augstākajām ekoloģiskajām daudzveidībām.

## Vēsture
thumb|left|Indiāņu teritorija mūsdienu Oklahomas štatā (ap 1890).
1803. gadā Francijas Pirmā republika pārdeva ASV Franču Luiziānas koloniju, uz kuru no ASV dienvidaustrumu piekrastes štatiem no 1817. līdz 1830. gadam deportēja "Piecas civilizētās ciltis", šo nosaukumu attiecinot uz piecām indiāņu tautām (čirokiem, čikasiem, čoktaviem, krīkiem jeb muskogiem, un seminoliem), jo tās bija pārņēmušas daudzas Eiropas kolonistu paražas.    
1834. gadā to pasludināja par "Indiāņu teritoriju". 

1889. gadā ASV valdība panāca vienošanos ar muskogiem un seminoliem par 2 miljonu akru (≈ 8094 km²) zemes piešķiršanu eiropiešu pārceļotājiem, kuru nosauca par "Oklahomas teritoriju". 1901. gadā Teksasā un Oklahomā sākās naftas ieguves attīstība.
1907. gada 16. novembrī Oklahoma kļuva par 46. ASV pavalsti.

## Lielākās pilsētas

## Oklahomā dzimuši cilvēki

* Džons Maikls Talbots (dziedātājs un dziesmu autors)

## Atsauces

## Ārējās saites
Oregona

**Oregona** () ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, kas atrodas Ziemeļrietumu reģionā. Oregonas galvaspilsēta ir Seilema.

Oregona robežojas ar Aidaho, Kalifornijas, Nevadas un Vašingtonas štatiem, kā arī ar Kluso okeānu. Štatam raksturīgas krāšņas, dabiskas ainavas — meži ar milzīgiem, augstiem kokiem, krāšņa Klusā okeāna piekraste, vulkāni ar ledājiem, prērijas, tuksneši.

## Vēsture

Adams onis map.png|Oregonas zeme pēc 1819. gada Adamsa-Onisa robežlīguma ar Spāniju
Oregoncountry.png|Oregonas zeme ar strīdīgo teritoriju (vēlākā Vašingtonas štata daļa), uz kuru pretendēja gan Apvienotā Karaliste, gan ASV
Oregon Territory 1848.svg|Oregonas teritorija pēc dibināšanas (1848) 
Oregon & Washington Territories 1853.svg|Oregonas un Vašingtonas teritorija (1853) 
Oregon State & Washington Territory 1859.svg|Oregonas štats un Vašingtonas teritorija (1859) 
United States 1861-03-1861-08.png|Oregona kā ASV štats Pilsoņu kara sākumā (1861)


## Iedzīvotāji
Pēc tautas skaitīšanas datiem 2010. gadā štatā bija 3 831 074 iedzīvotāju. Lielākā reliģiskā konfesija ir katoļi (14%). Dažādas protestantu konfesijām pieder 30%, mormoņiem — 5% iedzīvotāju. Pēc socioloģiskās aptaujas datiem 2009. gadā 24,6% Oregonas iedzīvotāju nesaista sevi ne ar vienu reliģiju, kas ir augstākais rādītājs starp visiem ASV štatiem.

### Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Pensilvānija

**Pensilvānija** (, ), oficiāli **Pensilvānijas Sadraudzība** (*Commonwealth of Pennsylvania*), ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Ziemeļaustrumu reģionā. Pensilvānijas administratīvais centrs ir Harisberga.

Pensilvānija robežojas ar Delavēras, Mērilendas, Ņūdžersijas, Ņujorkas, Ohaio un Rietumvirdžīnijas štatiem, kā arī ar vienu no Lielajiem ezeriem — Ēri ezeru. Štatu apskalo arī Delavēras estuārs — Atlantijas okeānam piederīgs līcis.

## Vēsture
1681. gadā Anglijas karalis Čārlzs II dāvāja lordam Viljamam Pennam lēņu tiesības pār *Jaunās Pasaules* zemēm, kuras vēlāk sāka dēvēt par Pensilvāniju. 1682. gadā, ieradies savā feodā, lords Penns, kurš pats bija kvēkers, sāka veicināt kvēkeru pārcelšanos uz Jauno Pasauli. Līdz ar angļiem tur ieradās visai liels skaits kvēkeru un luterāņu no vācu zemēm, Nīderlandes u.c. Eiropas valstīm. Bez tam turp pārcēlās visai liels skaits vācu menonītu (pirmie vācieši ieradās Filadelfijā 1683. gadā).

## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Ņujorka (štats)

**Ņujorka** () ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, kas atrodas Ziemeļaustrumu reģionā. Ņujorkas administratīvais centrs ir Olbani, taču štatā esošā Ņujorkas pilsēta ir dominējošā pilsēta, viena no nozīmīgākajām pilsētām pasaulē. Nereti štats tiek saukts par **Ņujorkas štatu** (*New York State*), lai atšķirtu to no Ņujorkas pilsētas. Štats robežojas ar Konektikutas, Masačūsetsas, Pensilvānijas, Vērmontas štatiem, kā arī ar Kanādas provincēm Ontārio un Kvebeku. Štata dienvidaustrumos to apskalo Atlantijas okeāns.
2012. gadā štatā dzīvoja aptuveni 19,6 miljoni iedzīvotāju, no kuriem aptuveni 40% ir Ņujorkas pilsētas iedzīvotāji. 

Ņujorkas štatam raksturīga liela ainavu daudzveidība no milzīgas metropoles ainavas štata austrumos līdz pirmatnējām, maz pārveidotām ainavām jau Ņujorkas pilsētas pievārtē.

## Vēsture
Pirms eiropiešu kolonizācijas mūsdienu Ņujorkas štata teritorijā dzīvoja algonkinu un irokēzu ciltis. 17. gadsimta sākumā šajā teritorijā ieradās nīderlandiešu kolonisti, izveidojot Jauno Nīderlandi. 1664. gadā briti pārņēma kontroli pār šo koloniju, izveidojot Ņujorkas provinci. 

18. gadsimtā izcēlās Neatkarības karš. Aptuveni viena trešdaļa no visām kara kaujām notika Ņujorkas štata teritorijā. 1788. gadā tā kļuva par 11. ASV pavalsti. 19. un 20. gadsimtā Ņujorkas štats bija Eiropas ieceļotāju vārti Amerikas Savienotajās Valstīs.


QueenAnnesWarBefore.svg|Anglijas un Francijas Ziemeļamerikas kolonijas (1702)
French and indian war map.svg|Karš ar frančiem un indiāņiem (1755–1763)
Map of territorial growth 1775.svg|Ņujorka (N Y) kā viena no 13 kolonijām (1775) 


### 21. gadsimts

2001. gada 11. septembrī divas no četrām nolaupītajām lidmašīnām ietriecās Pasaules tirdzniecības centra dvīņu torņos Manhetenas lejasdaļā, un torņi sabruka. Pasaules tirdzniecības centrs arī sabruka ugunsgrēku radīto postījumu dēļ. Pārējās Pasaules tirdzniecības centra kompleksa ēkas tika bojātas neatgriezeniski un drīz pēc tam tika nojauktas. Dvīņu torņu sabrukšana radīja lielus postījumus un izraisīja 2753 upuru nāvi, tostarp 147, kas atradās abās lidmašīnās. Kopš 11. septembra lielākā daļa Lejas Manhetenas ir atjaunota. Kopš tā laika vairāk nekā 7000 glābšanas darbinieku un apgabala iedzīvotāju ir saslimuši ar vairākām dzīvībai bīstamām slimībām, un daži ir miruši.

Memoriāls šajā vietā, Nacionālais 11. septembra memoriāls un muzejs, tika atvērts sabiedrībai 2011. gada 11. septembrī. Vēlāk 2014. gada 21. martā šajā vietā tika atvērts pastāvīgs muzejs. Pēc tā pabeigšanas 2014. gadā tika izveidotais jaunais One World Trade Centrs kļuva par augstāko debesskrāpi Rietumu puslodē, sasniedzot 541 m (1776 pēdu) augstumu, kas simbolizē gadu, kad Amerika ieguva neatkarību 1776. gadā. No 2006. līdz 2018. gadam tika pabeigts Pasaules tirdzniecības centrs, Pasaules tirdzniecības centra transporta mezgls, *[[Liberty Park]]* un *Fiterman Hall*. Pēc Pasaules tirdzniecības centra sagraušanas tā vietā uzbūvēta Svētā Nikolaja grieķu pareizticīgo baznīca un Ronalda Perelmana skatuves mākslas centrs.

## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Ņūmeksika

**Ņūmeksika** ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas dienvidrietumu reģionā. Ņūmeksikas galvaspilsēta ir Santafē.
Ņūmeksika robežojas ar Meksiku, ar Arizonas, Kolorādo, Oklahomas, Teksasas štatiem, vienā punktā arī ar Jūtas štatu.

Ņūmeksika ir salīdzinoši maz pārveidots štats ar plašām, dabiskām teritorijām — tuksnešiem, prērijām, ar mežiem klātiem kalniem.

## Vēsture
1912. gada 6. janvārī Ņūmeksika kļuva par 47. ASV pavalsti.

Viceroyalty of the New Spain 1800 (without Philippines).png|Jaunmeksika Jaunās Spānijas sastāvā (1800)
Adams onis map.png|Ņūmeksika kā Spānijas daļa pēc 1819. gada Adamsa-Onisa robežlīguma
U.S. Territorial Acquisitions.png|Jaunmeksikas iekļaušana ASV (1845-1848)
United States 1861-03-1861-08.png|Jaunmeksikas teritorija (1861)
Bandelier tent rocks.jpg|Hemesas kalni, Bandeljēras nacionālais piemineklis


## Iedzīvotāji

Pēc tautas skaitīšanas datiem 2020. gadā štatā bija 2 117 522 iedzīvotāju. 64% no štata iedzīvotājiem, kas vecāki par 5 gadiem, kā pirmo ģimenē lietoto valodu minēja angļu valodu, 28% — spāņu, bet 4% — navahu valodu. Tikai vienā ASV štatā — Aļaskā ir lielāks pirmiedzīvotāju valodu lietotāju īpatsvars.

## Lielākās pilsētas

## Ārējās saites
Rodailenda

**Rodailendas štats** (), plašāk zināma kā **Rodailenda** (*Rhode Island*), ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, kas atrodas Jaunanglijas reģionā. Mazākais štats Amerikas Savienotajās Valstīs. Rodailendas administratīvais centrs ir Providensa.

Ziemeļos un austrumos Rodailenda robežojas ar Masačūsetsu, rietumos ar Konektikutu, bet dienvidos ar Atlantijas okeānu. Viena no Anglijas trīspadsmit kolonijām, kas sacēlās pret metropoli un nodibināja ASV.

## Vēsture
1614. gadā nīderlandiešu jūrasbraucējs Adriens Bloks (*Adriaen Block*) savā aprakstā minēja "Sarkano salu" (). 1636. gadā teologam Rodžeram Viljamsam aizliedza uzturēties Masačūsetsas Līča kolonijā un viņš izveidoja apmetni, kuru nosauca par Providenci, deklarēdams reliģisko brīvību baptistu kolonistiem. 1652. gadā Rodailenda izdeva likumu, kas pirmoreiz Ziemeļamerikā aizliedza verdzību.

1663. gada 8. jūlijā Anglijas karalis Čārlzs II izdeva karaļa hartu (*Royal Charter*) par Rodailendas kolonijas 
(*Rhode Island and Providence Plantations*) dibināšanu. No 1675. gada līdz 1676. gadam norisinājās karaļa Filipa karš. 

Rodailenda bija viena no britu Trīspadsmit kolonijām, kas 1776. gada 4. maijā kā pirmā pasludināja savu neatkarību no Lielbritānijas Karalistes. 
Tikai 1790. gada 29. maijā, pārējiem štatiem piedraudot, ka piemēros Rodailendai augstas muitas nodevas, Rodailenda pēdējā no 13 kolonijām akceptēja ASV Konstitūciju. 1842. gadā notika Dorra sacelšanās.


QueenAnnesWarBefore.svg|Anglijas un Francijas Ziemeļamerikas kolonijas (1702)
French and indian war map.svg|Karš ar frančiem un indiāņiem (1755–1763)
Map of territorial growth 1775.svg|Rodailenda (R I) kā viena no 13 kolonijām (1775) 


## Iedzīvotāji
Pēc tautas skaitīšanas datiem 2010. gadā štatā bija 1 052 567 iedzīvotāji.

## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Tenesī

**Tenesī** jeb **Tenesi** (, ), agrāk arī **Tenesija**, oficiāli **Tenesī štats** (*State of Tennessee*), ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Dienvidaustrumu reģionā. Tenesī štats ir 36. lielākais pēc platības un 15. lielākais pēc iedzīvotāju skaita no piecdesmit ASV štatiem. 2020. gadā Tenesī dzīvoja 6,91 miljons iedzīvotāju. Tenesī administratīvais centrs ir Našvila. Tā ir arī lielākā pilsēta štatā ar 689 tūkstošiem iedzīvotāju. Otra lielākā pilsēta Tenesī štatā ir Memfisa ar 633 tūkstošiem iedzīvotāju.

Tenesī robežojas ar Alabamas, Ārkanzasas, Džordžijas, Kentuki, Misisipi, Misūri, Virdžīnijas un Ziemeļkarolīnas štatiem. Tenesī galvenokārt nodarbojas ar lauksaimniecību, tūrismu un ražošanu. Lauksaimniecībā galvenokārt audzē mājputnus, soju un liellopus. Ražo galvenokārt elektroniku, ķīmiskas vielas un auto detaļas.

## Vēsture
Vēsturiski Tenesī bija daļa no Ziemeļkarolīnas štata, pēc tam lielākā daļa no Dienvidrietumu teritorijas.  Tenesī pievienojās Amerikas Savienotajām Valstīm kā 16. pavalsts. Britu—amerikāņu kara laikā (1812–1815) Tenesī ieguva neformālo nosaukumu “Brīvprātīgo štats” (*The Volunteer State*), jo daudzi Tenesī štata iedzīvotāji brīvprātīgi iesaistījās šajā karā. Iesauka vēl vairāk nostiprinājās pēc 1815. gadā notikušās Ņūorleānas kaujas, kurā amerikāņi svinēja uzvaru.

## Lielākās pilsētas

[upright=1.0|thumbnail|left|Skats no [Klingmena kalns|Klingmena kalna]]

## Atsauces

## Ārējās saites
Dienvidkarolīna

**Dienvidkarolīna** () ir Amerikas Savienoto Valstu štats, kas atrodas Dienvidaustrumu reģionā. Robežojas ar Džordžijas štatu dienvidrietumos, ar Ziemeļkarolīnas štatu ziemeļos, kā arī ar Atlantijas okeānu dienvidaustrumos. Dienvidkarolīnas štata galvaspilsēta ir Kolumbija, bet lielākā pilsēta ir Čārlstona. Štata kopējā platība ir 82 965&nbsp;km², pēc 2020. gada datiem štatā dzīvo 5,12 miljoni iedzīvotāju. Pēc platības, tas ir 40. lielākais ASV štats pēc platības un 23. lielākais pēc iedzīvotāju skaita. Štats ir sīkāk sadalīts 46 apgabalos.

Štata ekonomika balstās uz tekstila, ķīmisko produktu, papīra, automašīnu un to detaļu ražošanu, kā arī tūrismu. No lauksaimniecības produktiem galvenokārt audzē tabaku, mājputnus, kokvilnu, piena produktus un sojas pupiņas. Pēc 2019. gada datiem, štata iekšzemes kopprodukts ir 249,9 miljardi ASV dolāru, bet IKP uz vienu iedzīvotāju ir 50 570 ASV dolāri.

## Vēsture
Štats ir nosaukts par godu Anglijas karalim Čārlzam I Stjuartam, kura valdīšanas laikā šeit izveidoja angļu koloniju.
1788. gada 23. maijā Dienvidkarolīna kļuva par astoto ASV pavalsti, kas ratificēja ASV Konstitūciju. Sākoties Amerikas pilsoņu karam, Dienvidkarolīna kļuva par pirmo štatu kas izstājās no ASV un pievienojās Amerikas Valstu Konfederācijai.

## Lielākās pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites