Preiļu novads

**Preiļu novads** () ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots Preiļu novads, Riebiņu novads, Vārkavas novads un daļa no Aglonas novada (Aglonas pagasts). Robežojas ziemeļos ar Madonas novadu, ziemeļrietumos ar Jēkabpils novadu, rietumos ar Līvānu novadu, dienvidos ar Augšdaugavas novadu, dienvidaustrumos ar Krāslavas novadu un austrumos ar Rēzeknes novadu. Novada centrs atrodas Preiļu pilsētā.

## Teritoriālais iedalījums
Preiļu novads sastāv no 1 pilsētas un 14 pagastiem: Aglonas pagasts, Aizkalnes pagasts, Galēnu pagasts, Pelēču pagasts, Preiļu pagasts, Preiļu pilsēta, Riebiņu pagasts, Rožkalnu pagasts, Rušonas pagasts, Saunas pagasts, Silajāņu pagasts, Sīļukalna pagasts, Stabulnieku pagasts, Upmalas pagasts un Vārkavas pagasts.

## Daba
Novada rietumdaļa atrodas Austrumlatvijas zemienes Jersikas līdzenumā, austrumdaļas lielākā tiesa Latgales augstienes Feimaņu paugurainē, gar kuras malām tās pašas augstienes Maltas pazeminājums un Dagdas pauguraine. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Sīļukalns), smilts un grants (Kaži, Riebiņi, Zīlēni), māls (Aizkalne, Ārlava, Gailīši), kūdra. Augsnes rietumos galvenokārt mālainas podzolētās un purvu kūdrainās, austrumos smilšainas un smilšmāla velēnu podzolētās. Ģeoloģiski novadā, tāpat kā lielākajā Latvijas daļā, dominē augšdevona Franas stāva nogulumi.

Vidējā temperatūra: -6,5 ° C janvārī, +17 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums ap 650 mm gadā.

### Upes

Preiļu novadu šķērso Daugavas pieteka Dubna, kuras baseina upes (lielākās — Feimanka, Sauna, Ūša, Jaša) veido lielāko upju tīkla daļu. Austrumdaļā kā robežupe Malta.

### Ezeri

Lielākie ezeri atrodas novada dienvidaustrumos — Rušons (23,7 km², daļēji), Ciriša ezers (6,3 km²), Zolvas ezers (3,65 km²), Bicānu ezers (1,5 km²), Kategrades ezers (1,4 km²), Salmejs (1 km²), Jašazars (0,9 km²).

## Vēsture
Novada apdzīvotība zināma kopš agrā neolīta, taču lielāks iedzīvotāju blīvums konstatēts kopš vēlā neolīta. 13. gadsimta sākumā novads bija seno latgaļu Jersikas valsts daļa. 13. gadsimtā teritorija tika iekļauta Livonijas Daugavpils komturejā. Pēc Livonijas sabrukuma 1560. gados nonāca Pārdaugavas hercogistes sastāvā, vēlāk tiešā Polijas pārvaldē. 17. gadsimtā tas ietilpa Inflantijas vaivadijas Daugavpils traktā (1629—1772). 1772. gadā Polijas sadalīšanas dēļ novada teritorija pārgāja Krievijas Impērijas kontrolē un tika iekļauta vispirms Pleskavas guberņas Daugavas provincē, tad 1776. gadā Polockas vietniecībā, no 1796. gada Baltkrievijas guberņā un no 1802. gada Vitebskas guberņā.

1949. gadā tika izveidots Preiļu rajons. 1952. — 1953. gadā Preiļu rajons ietilpa Daugavpils apgabalā. 1959. gadā Preiļu rajonam tika pievienots Līvānu rajons. Pēc Latvijas Republikas atjaunošanas 1990. gadā Preiļu rajona ciemi tika pārdēvēti par pagastiem, bet 2009. gadā rajons tika sadalīts vairākos novados.

2021. gadā, kad vairumā gadījumu tika atjaunots Latvijas PSR teritoriālais dalījums pa rajoniem, bijušais Preiļu rajons tomēr palika sadalīts divos — centrs un austrumi palika Preiļu novadam, bet rietumi tika Līvānu novadam.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas

### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

### Transports

Aglonas stacija.jpg|Aglonas dzelzceļa stacija
Ceļš Līvāni-Preiļi P63.jpg|Autoceļš P63 pie Moskvinas.

Preiļu novadu šķērso vairāki dažādas nozīmes autoceļi. Netālu no Aglonas stacijas krustojas autoceļi  (Krievijas robeža (Grebņeva)—Rēzekne—Daugavpils—Lietuvas robeža (Medumi)) un autoceļš  (Krāslava—Preiļi—Madona (Madonas apvedceļš)). Preiļu pilsētā krustojas vairāki reģionālās nozīmes ceļi —  (Viļāni—Preiļi—Špoģi),  un  (Līvāni—Preiļi). 

Novada teritoriju šķērso arī dzelzceļa līnija Daugavpils—Rēzekne, pa kuru regulāri pasažieru pārvadājumi nenotiek, bet reizi gadā uz Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētkiem Aglonā augusta vidū, kursē pasažieru vilciens Rīga—Aglona.

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
* Jānis Ivanovs (1906—1983), latviešu komponists
* Staņislavs Kerbedzis (1810—1899), inženieris, tiltu būves speciālists
* Eugēnija Kerbedža (1855—1946), poļu mecenāte, Riebiņu muižas un Lūznavas muižas īpašniece
* Aleksandrs Kovaļevskis (1840—1901), viens no embrioloģijas pamatlicējiem
* Vladimirs Kovaļevskis (1842—1883), viens no paleontoloģijas pamatlicējiem
* Anastasija Neretniece (1931), Pumpura muzeja izveidotāja un vadītāja
* Jānis Streičs (1936), kinorežisors
* Julijans Vaivods (1895—1990), katoļu kardināls
* Jānis Volonts (1882—1943), Latvijas politiķis, Daugavpils pilsētas galva (1923—1937) un Latvijas tautas labklājības ministrs (1938—1940)
* Francis Zagorskis (1929—1986), vēsturnieks un arheologs
* Einārs Pelšs (1960), dzejnieks

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

Tartaks, Aglonas pagasts, Aglonas novads, Latvia - panoramio.jpg|Tartaks
Karaļu kalns - mikroskops - Panoramio.jpg|Karaļu kalns
Cirišs - Uldis Osis - Panoramio.jpg|Ciriša ezers
Aglonas bazilika-2.jpg|Aglonas bazilika
Vārkavas Sv.Trīsvienības Romas katoļu baznīca 7.jpg|Vārkavas katoļu baznīcā
Arendoles muižas pils.jpg|Arendoles muižas kungu māja
Pazarnaja stancyja Preili.JPG|Preiļu ugunsdzēsēju stacija
Jasmuiža - Raiņa muzejs Aizkalnē 2001-04-08.jpg|Jasmuiža - Raiņa muzejs Aizkalnē
Озеро Ардавас.jpg|Ārdavas ezers
12 - panoramio (4).jpg|Pelēču pagasts


## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī