open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Artrodiras

**Artrodiras** (*Arthrodira*) ir izmirušu bruņuzivju apakšklase vai kārta. Artrodiras dzīvoja devona perioda jūrās un saldūdeņos, galvenokārt bentālē. Artrodiras bija no dažiem centimetriem līdz 6 metriem garas zivis. Latvijā ir zināmas 7 dzimtas, 20  ģintis un ap 30 sugām. Zinātnē tās izmanto par vadfosilijām devona nogulumu korelācijai.

## Apraksts
Artrodiru bruņas var būt dažādās reducēšanās pakāpēs, pārsvarā plecu joslas eksoskeleta saīsināšanās rezultātā. Šarnīrveida savienojums starp plecu joslu un galvas vairogu daudzām formām kļūst nekustīgs vai vispār pazūd. Ja tas ir, tad savienojuma izaugums atrodas uz priekšējā sānu-muguras kaula (ADL), bet bedrīte uz sānu pakauša kaula (Pn). Endokrānija ārējā virsma pārkaulojas veselas kārbas vai vairāku kaulu veidā. Galvai ir īss parasfenoīds. Sklerotiskais gredzens sastāv no četriem vai vairākiem elementiem. Žokļu loks reizēm mēdz daļēji pārkauloties. Muguras stiegra ir pastāvīga. Ir atrasti pārkaulojušies neirālie un hemālie loki, kā arī gredzenveidīgi muguras skriemeļi. Krūšu spuras garas ķermeņa bruņas gadījumā stiprinās pie skapulokorakoīda īpašā aksiālā atvērumā aiz spināles. Saīsinātas bruņas gadījumā uzreiz aiz tās. Skapulokorakoīds bieži vien virspusē pārkaulojas. Žaunu atvere starp galvas *[[postsuborbitale]]* un ķermeņa *[[anterior laterale]]*.

## Atsauces
Cheiracanthus brevicostatus

***Cheiracanthus brevicostatus*** ir heirakantīdu akantodu suga. Tās pārstāvji dzīvoja vidusdevonā, no pērnavas līdz burtnieku svītai. Bija izplatīti Galvenajā devona laukā, Ziemeļvācijas līdzenumā un Grey Hoek formācijā Špicbergenas rietumos, kā arī, domājams, sariņas svītas nogulumos Momskas kalnos un urultunas svītas nogulumos Omuļevas kalnos. Šīs sugas pārstāvju zvīņas ir sastopamas arī Latvijas devona nogulumos. Šīm zivīm ir zināmas tikai zvīņas. Veseli ķermeņi nav atrasti.

## Apraksts
Zivis klāja rombveidīgas, līdz 0,6 mm garas zvīņas. Zvīņu vainaga ornamentējumu veido paralēli, pakāpeniski konverģējoši ķīlīši un seklas vadziņas vainaga aizmugurējā daļā. Mediālajā daļā, vidū reizēm novērojami vāji izteikti divi gareniski paaugstinājumi ar lēzenu padziļinājumu starp tiem. Vainaga aizmugurējā daļa ir gluda. Pamatne ir izliekta, gandrīz tikpat liela kā vainags. Kakliņš ir labi saskatāms. Zvīņā ir attīstīta ļoti sarežģīta augšupejošu, cirkulāru un radiālu kanālu sistēma. "Embrionālā zvīņa" ir caurausta ar lieliem asinsvadu kanāliem.

## Atsauces
Anrī Žobjē

**Luijs Pjērs Anrī Žobjē** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Žobjē startēja divās olimpiskajās spēlēs 1900. gadā un 1924. gadā. 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs viņš startēja paukošanā ar floreti. Šajā disciplīnā viņš aizcīnījās līdz atkārtojuma cīņām. Savukārt 1924. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs viņš bija viens no Francijas paukotāju komandas pārstāvjiem, kas startēja paukošanā ar floreti komandām. Šajā disciplīnā viņi izcīnīja zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Anrī Žobjē (''Olympics'' profils) 
* Anrī Žobjē (''Olympedia'' profils) 
* Anrī Žobjē (''Sports Reference'' profils)
Rolands Silaraups

[thumb|250px|1987. gada 14. jūnijs: ceļā uz [Brīvības piemineklis|Brīvības pieminekli. Gājiena priekšgalā "helsinkieši" Eva Biteniece un Rolands Silaraups]]
**Rolands Silaraups** (1965) ir latviešu disidents, viens no organizācijas "Helsinki-86" aktīvistiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1965. gada 30. septembrī Rīgā, viņa tēvs Rihards Silaraups Otrā pasaules kara laikā dienēja Vācijas armijā un bija atgriezies no ieslodzījuma.

1986. gadā VDK viņu apcietināja un inkriminēja pretpadomju aģitāciju un propagandu, izplatot vācu okupācijas laika žurnālus "Laikmets", Jāņa Sārta grāmatu "Pieviltie". 1986. gada 25. septembrī Silaraupu tiesāja Latvijas PSR Augstākās Tiesas Krimināllietu tiesas kolēģija, kuras priekšsēdētājs bija Juris Kaksītis, viņu sodīja ar brīvības atņemšanu uz pieciem gadiem un ar nometinājumu uz diviem gadiem. Līdz ar citiem politieslodzītajiem viņu drīz vien atbrīvoja.

Pēc līdzdalības "Helsinki-86" akcijā 1987. gada 14. jūnijā pie Brīvības pieminekļa viņu izraidīja no PSRS.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Silaraups Latvijā neatgriezās, dzīvo ASV.

## Atsauces

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 3. šķira (1997)

## Atsauces
Očamčira

**Očamčira** () vai **Očamčire** () ir pilsēta pašpasludinātajā Abhāzijas Republikā, *de iure* Gruzijas Abhāzijas Autonomajā Republikā. Izvietojusies Abhāzijas dienvidaustrumu daļā Melnās jūras piekrastē Galidzgas upes krastos.

## Vēsture
Senākā apdzīvotā vieta Očamčiras apvidū zināma kopš 6. gadsimta p.m.ē., kad grieķu jūrasbraucējs un ģeogrāfs Skilaks no Kariandas savā periplā aprakstījis grieķu koloniju **Giēnu** (*Γυένος*, *Gyēnos*). No 2. līdz 7. gadsimtam pilsētas teritorija ietilpa Kolhidas valsts sastāvā. Vēlāk piederējusi abhāzu un gruzīnu kņazistēm. 1926. gadā piešķirts pilsētas statuss. Gruzīnu—abhāzu konflikta laikā pilsēta stipri cietusi. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Asterolepis estonica

***Asterolepis estonica*** ir devona bruņuzivju suga, kas dzīvoja Austrumeiropas platformas ziemeļrietumu daļā eifela stāva narvas un arukilas svītās, un ir senākā zināmā asterolepju suga. Sugai nosaukumu 1940. gadā deva Valters Gross. Šīs sugas pārstāvji izmēru ziņā ir vismazākie no visiem zināmajiem asterolepjiem.

## Apraksts
Tās ir neliela izmēra zivis. Vidukļa bruņas dorsālās sienas garums nepārsniedz 10 cm. Priekšējais vidējais muguras kauls (AMD) ir diezgan augsts. Tergālais stūris ir labi saskatāms un atrodas tālu priekšā sānu stūriem. AMD priekšējā daļa ir garāka par aizmugurējo. Garuma attiecība starp aizmugurējo un priekšējo daļu ir robežās 60-100. Aizmugurējās slīpās bedrīšu līnijas vagas ir īsas. Uz AMD iekšējās virsmas, no kaula vidusdaļas slīpi atpakaļ atiet skaidri saskatāmas ribas, kas tālāk pāriet uz sānu jaukto kaulu (MxL). Reizēm ir attīstīti postlevatoru sabiezinājumi. Uz AMD šuvju virsmas, kas pārsedz priekšējo sānu-muguras kaulu (ADL), vienmēr ir atrodama slīpa vaga. Konusveida dzelksnis uz pakaļējā vidējā muguras kaula (PMD) iekšējās virsmas izceļas ļoti vāji. Leņķis starp locītavas padziļinājumu uz ADL un kaula virsmu ir 45°. Kaulu ornamentējumu veido lieli, konusveida  vai apaļīgi, pamatnē zvaigžņveidīgi izciļņi.

## Izplatība
Suga *Asterolepis estonica* bija izplatīta vidusdevonā, Narvas un arukilas svītās, Baltijā (Igaunijā pie Virtsjarves ezera Tartu apkartnē, Latvijā urbumu serdēs pie Vidrižiem, Seces u.c.), Ļeņingradas apgabalā (atsegumā lejpus Bežanu ciema), Baltkrievijā (Starobinas urbumā), kā arī Kalugas apgabalā.

## Atsauces
Picunda

**Picunda** () vai **Bičvinta** () ir pilsēta pašpasludinātajā Abhāzijas Republikā, *de iure* pilsētciemats Gruzijas Abhāzijas Autonomajā Republikā. Izvietojusies Abhāzijas rietumu daļā Melnās jūras piekrastē. Nozīmīgs piejūras klimatiskais kūrorts.

## Vēsture
Zināma kopš 4. gadsimta p.m.ē. kā grieķu pilsēta **Pitiusa** (*Πιτυοῦς*) vai **Pitiunta** (*Πιτυοῦντος*), kas līdz 1. gadsimta p.m.ē. sākumam ietilpa Pontas valstī. No 1. gadsimta p.m.ē. šeit atradās Romas impērijas cietoksnis. No 4. gadsimta viens no kristietības centriem Kaukāzā. Vēlākos gadsimtos piederējusi abhāzu un gruzīnu kņazistēm; kopš 11. gadsimta gruzīnu avotos zināma kā Bičvinta. 14.—15. gadsimtā šeit atradās dženoviešu faktorija **Peconda** (*Pezonda*). 17.—18. gadsimtā piederēja Osmaņu impērijai, vēlāk — Krievijas sastāvā. 20. gadsimtā attīstījās kā klimatiskais kūrorts. 2007. gadā piešķirts pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
1997. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**1997. gada [[Eiropas čempionāts cīņas sportā]]** notika šķirti: vīrieši un sievietes brīvajā cīņā sacentās no 1. līdz 6. maijam Varšavā (Polija), vīrieši grieķu-romiešu cīņā no 22. līdz 25. maijam Kouvolā (Somija).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Medaļu ieguvēji

### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

## Latvijas cīkstoņu rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* United World Wrestling Database
Šarls Gerēns

**Šarls Gerēns** (; dzimšanas un miršanas datums *nav zināms*) bija franču paukotājs, startējis 1900 gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Gerēns 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja paukošanā ar floreti. Šajā disciplīnā viņš izcīnīja 16. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Šarls Gerēns (''Olympedia'' profils) 
* Šarls Gerēns (''Sports Reference'' profils)
Žozefs Senā

**Žozefs Marī Florāns Anrī Senā** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija franču paukotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē un 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs Atēnās.

Senā 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja divās paukošanas disciplīnās — paukošanā ar floreti un paukošanā ar špagu. No šīm disciplīnām viņš labāko rezultātu izcīnīja paukošanā ar floreti, kur ieguva 6. vietu. Savukārt 1906. gada neoficiālajās spēlēs viņš startēja paukošanā ar floreti. Šajā reizē viņš startēja tikai pirmajā kārtā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žozefs Senā (''Olympedia'' profils) 
* Žozefs Senā (''Sports Reference'' profils)
Apsūdzības lieciniece (filma)

**"Apsūdzības lieciniece"** () ir 1957. gada ASV mistērijas tiesu trillera filma, kuras režisors ir Billijs Vailders. Filmā galvenās lomas atveido Tairons Pauers, Marlēna Dītriha, Čārlzs Lotons un Elza Lančestera. Filma ir balstīta uz 1953. gada Agatas Kristi lugas ar tādu pašu nosaukumu.

Advokātam Vilfrīdam Robartsam (Lotons) jāaizstāv savs klients slepkavības prāvā, kurā viņš tiek apsūdzēts par bagātas, bezbērnu atraitnes, kura bija viņā iemīlējusies, nogalināšanā.

"Apsūdzības lieciniece" pirmizrāde notika . Filma tika nominēta sešām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tai skaitā kategorijās "Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākais aktieris" (Lotons) un "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Lančestera), tomēr nevienu nesaņēma. Amerikas Kinoinstitūts filmu iekļāva savā *[[AFI 10 Top 10]]* sarakstā 6. vietā kategorijā "labākās tiesu drāmas".

## Atsauces

## Ārējās saites
Henriks Kasperčaks

**Henriks Vojcehs Kasperčaks** (, dzimis ) ir Polijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Polijas futbola izlases dalībnieks.

Lielu daļu spēlētāja karjeras pavadījis Polijas komandā Melecas "Stal". Karjeras noslēgumā spēlējis arī Francijas komandā ''Metz''.

Polijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1973. līdz 1978. gadam. Kopumā aizvadījis 61 maču un guvis piecus vārtus. Ar izlasi izcīnījis trešo vietu 1974. gada FIFA Pasaules kausā Rietumvācijā un sudraba medaļu 1976. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Monreālā.

Savu trenera karjeru sācis Francijā. kur vadījis tādas komandas kā ''Metz'', ''Saint-Étienne'', ''Strasbourg'', *[[RCF Paris]]*, ''Montpellier'' un ''Lille''. Turpinājumā vadījis vairākas Āfrikas valstu nacionālās izlases, kā Kotdivuāru, Tunisiju, Maroku, Mali un Senegālu.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Melecas "Stal"**

* Ekstraklasa: 1972–73, 1975–76
* UEFA Intertoto kauss: 1971

**Polija**

* Vasaras olimpiskās spēles sudraba medaļa: 1976

### Trenera karjera
**Metz**

* Francijas kauss: 1983–84

**Strasbourg**

* Francijas 2. līga: 1987–88

**Krakovas "Wisła"**

* Ekstraklasa: 2002–03, 2003–04, 2004–05
* Polijas kauss: 2001–02, 2002–03

## Ārējās saites
Kazimežs Dejna

**Kazimežs Dejna** (, dzimis , miris ) bija Polijas futbolists. Spēlējis uzbrūkošā pussarga pozīcijā, bijis Polijas futbola izlases dalībnieks.

No 1966. līdz 1978. gadam spēlējis Polijas komandā Varšavas "Legia", kur izcīnījis divus *[[Ekstraklasa]]* čempionu titulus. 1978. gadā pievienojies Anglijas komandai ''Manchester City'', kļūstot par pirmo poli Anglijas augstākajā divīzijā. Savu karjeru noslēdzis ASV komandā *[[San Diego Sockers]]*.

Polijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1968. līdz 1978. gadam. Kopumā piedalījies 97 mačos, kuru laikā guvis 41 vārtus. Ieguvis zelta medaļu 1972. gada vasaras olimpiskajās spēlēs un sudraba medaļu 1976. gadā. Izcīnījis trešo vietu 1974. gada FIFA Pasaules kausā.

Gājis bojā autoavārijā , Sandjego, ASV. 1994. gadā Polijas Futbola asociācija izraudzījās Dejnu kā visu laiku labāko poļu futbolistu. Viņa 10 numuru iemūžināja gan *Legia*, gan *Sockers*.

## Sasniegumi
**Varšavas "Legia"**

* Ekstraklasa: 1968–69, 1969–70
* Polijas kauss: 1966, 1973

**Polija**

* Vasaras olimpiskās spēles zelta medaļa: 1972
* Vasaras olimpiskās spēles sudraba medaļa: 1976
* FIFA Pasaules kauss trešā vieta: 1974

**Individuālie sasniegumi**

* Olimpisko spēļu labākais vārtu guvējs: 1972
* Polijas gada futbolists: 1973, 1974

## Ārējās saites
Eva Biteniece

[thumb|250px|1987. gada 14. jūnijs: ceļā uz [Brīvības piemineklis|Brīvības pieminekli. Gājiena priekšgalā "helsinkieši" Eva Biteniece un Rolands Silaraups]]
**Eva Biteniece** (1968) ir bijusī latviešu disidente, viena no organizācijas "Helsinki-86" aktīvistēm.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1968. gadā Liepājā, mācījās Liepājas 48. profesionāli tehniskajā skolā par šuvēju. 1983. gada 4. septembrī kopā ar tēvu Raimondu Bitenieku, viņa draugu un drauga dēlu ar motorlaivu nesekmīgi mēģināja nelegāli nokļūt Zviedrijā. VDK Evu Bitenieci kopā ar citiem bēgļiem daudzkārt pratināja, viņas tēvam Latvijas PSR Augstākā tiesa tiesneša I. Gravas vadībā piesprieda brīvības atņemšanu uz diviem gadiem labošanas darbu kolonijā.

1987. gada 14. jūnijā Eva Biteniece piedalījās "Helsinki-86" akcijā pie Brīvības pieminekļa, viņas tēvu 1987. gada nogalē izraidīja no PSRS. 1988. gadā atteicās sadarboties ar VDK un ziņot par "Helsinki-86" grupā notiekošo, E. Bitenieci ar tiesas lēmumu izlika no dzīvokļa. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas no politikas attālinājās.

## Atsauces

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 3. šķira (1997)

## Atsauces
Vlodzimežs Lubaņskis

**Vlodzimežs Leonards Lubaņskis** (, dzimis ) ir bijušais Polijas futbolists un futbola treneris, spēlējis uzbrucēja pozīcijā, bijis Polijas futbola izlases dalībnieks.

No 1963. līdz 1975. gadam spēlējis Polijas komandā Zabžes "Górnik". Lubaņskis ir visu laiku jaunākais vārtu guvējs Eiropas kausa/UEFA Čempionu līgas turnīrā. To viņš paveica  16 gadu un 258 dienu vecumā. Spēlējis arī Beļģijā un Francijā.

Polijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1963. līdz 1980. gadam. Kopumā aizvadījis 75 mačus, kuru laikā guvis 48 vārtus, kas padara viņu par Polijas izlases otro labāko vārtu guvēju aiz Roberta Levandovska. Ieguvis zelta medaļu 1972. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Piedalījies 1978. gada FIFA Pasaules kausā.

## Ārējās saites
Emīls Fiks

**Emīls Fredriks Fiks** (; dzimis , miris ) bija zviedru paukotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē un 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs Atēnās.

Fiks 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar floreti, kur piedalījās tikai pirmās kārtas posmā. Savukārt 1906. gada neoficiālajās spēlēs viņš startēja divās paukošanas disciplīnās — paukošanā ar floreti un paukošanā ar špagu. Šajā reizē viņš labāko rezultātu ieguva paukošanā ar špagu, kur aizcīnījās līdz pusfinālam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Emīls Fiks (''Olympics'' profils) 
* Emīls Fiks (''Olympedia'' profils) 
* Emīls Fiks (''Sports Reference'' profils)
Eduārs Fušjē

**Eduārs Paskāls Fušjē** (; dzimšanas un miršanas datums *nav zināms*) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Fušjē 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja divās paukošanas disciplīnās — paukošanā ar floreti un paukošanā ar špagu. Paukošanā ar floreti viņš startēja tikai pirmās kārtas sacensībās, savukārt paukošanā ar špagu viņš aizcīnījās līdz ceturtdaļfinālam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eduārs Fušjē (''Olympics'' profils) 
* Eduārs Fušjē (''Olympedia'' profils) 
* Eduārs Fušjē (''Sports Reference'' profils)
We Need to Talk About Kevin

***We Need to Talk About Kevin*** ir 2011. gada Apvienotās Karalistes un ASV psiholoģiska drāmas filma, kuras režisore ir Linna Remzija. Filmā galvenās lomas atveido Tilda Svintone, Džons Railijs un Ezra Millers. Filma ir balstīta uz Laionelas Šriveres 2003. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

Pēc tam, kad viņas dēls Kevins (Millers) pastrādā šausminošu noziegumu, viņa māte Eva (Svintone) pārdomā savas sarežģītās attiecības ar savu dēlu.

*We Need to Talk About Kevin* pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā. Tā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, turklāt daži to nosauca par vienu no gada labākajām filmām. Svintone tika nominēta Zelta globusa balvai, Ekrāna aktieru ģildes balvai un BAFTA kino balvai kategorijā "Labākā aktrise".

## Atsauces

## Ārējās saites
Emīls Koste

**Emīls Luijs Fransuā Dezirē Koste** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, olimpiskais čempions paukošanā ar floreti 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Koste 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar floreti. Šajā disciplīnā viņš izcīnīja zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Emīls Koste (''Olympics'' profils) 
* Emīls Koste (''Olympedia'' profils) 
* Emīls Koste (''Sports Reference'' profils)
Helmuts Šēns

**Helmuts Šēns** (; dzimis , miris ) bija Vācijas futbolists un futbola treneris. Spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks. Bijis Vācijas izlases galvenais treneris četros FIFA Pasaules kausos.

Savu lielāko daļu spēlētāja karjeras pavadījis savas dzimtās pilsētas Drēzdenes komandā *[[Dresdner SC]]*. Rietumvācijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1937. līdz 1941. gadam, kopumā aizvadot 16 mačus, kuru laikā viņš guva 17 vārtus.

No 1952. līdz 1956. gadam vadījis Zāras futbola izlasi. Kad Zāra 1956. gadā apvienojās ar Rietumvāciju, viņš kļuva par izlases trenera asistentu. 1964. gadā ticis apstiprināts par izlases galveno treneri. Aizvedis izlasi līdz uzvarai 1974. gada FIFA Pasaules kausā un 1972. gada Eiropas čempionātā. Vadījis izlasi arī 1966., 1970. un 1978. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1976. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi

### Trenera karjera
**Rietumvācija**

* FIFA Pasaules kauss: 1974
* Eiropas čempionāts: 1972

## Ārējās saites
Kini

**Enrike Kastro Gonsaless** (, dzimis , miris ), pazīstams kā **Kini** (*Quini*), bija Spānijas futbolists. Kini spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Spānijas futbola izlases dalībnieks.

Gandrīz visu savu karjeru pavadījis ''Sporting Gijón'' un ''Barcelona'' komandās, Kini tika uzskatīts par tā laika valsts labāko uzbrucēju. Piecas reizes kļuvis par *[[La Liga]]* sezonas labāko vārtu guvēju, tomēr ne reizi viņš nekļuva par Spānijas čempionu.

Spānijas futbola izlases sastāvā Kini spēlēja no 1970. līdz 1982. gadam. Kopumā aizvadījis 35 mačus un guvis astoņus vārtus. Piedalījies 1978. un 1982. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1980. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Sporting Gijón**

* Segunda Division: 1969–70, 1976–77

**Barcelona**

* Spānijas Karaļa kauss: 1980–81, 1982–83
* Spānijas Superkauss: 1983
* Spānijas Līgas kauss: 1983
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1981–82

**Individuālie sasniegumi**

* *La Liga* labākais vārtu guvējs: 1973–74, 1975–76, 1979–80, 1980–81, 1981–82
* *Segunda División* labākais vārtu guvējs: 1969–70, 1976–77

## Ārējās saites
Hanss Georgs Švarcenbeks

**Hanss Georgs Švarcenbeks** (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Rietumvācijas futbola izlases dalībnieks.

Visu savu karjeru, no 1966. līdz 1981. gadam, aizvadījis Vācijas Bundeslīgas komandā ''Bayern Munich'', piedaloties 416 mačos. Viņš sešas reizes ieguva Vācijas čempionu titulu, trīs Vācijas kausus, vienu Eiropas Kausu ieguvēju kausu un trīs Eiropas kausus (1974. gadā uzvarot *[[Atletico Madrid]]*, 1975. gadā ''Leeds United'' un 1976. gadā ''Saint-Étienne''). 1974. gada finālā pret *Atlético Madrid*, Švarcenbeks guva izlīdzinājuma vārtus pēdējā minūtē. Divas dienas vēlāk *Bayern* uzvarēja pārspēlē ar rezultātu 4–0.

Rietumvācijas futbola izlases sastāvā Švarcenbeks spēlēja no 1971. līdz 1978. gadam. Palīdzējis izlasei uzvarēt 1974. gada FIFA Pasaules kausā, finālā pārspējot Nīderlandi. Uzvarējis arī 1972. gada Eiropas čempionātā, finālā apspēlējot PSRS izlasi, kā arī izcīnīt otro vietu 1976. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 1968–69, 1971–72, 1972–73, 1973–74, 1979–80, 1980–81
* Vācijas kauss: 1966–67, 1968–69, 1970–71
* Eiropas kauss: 1973–74, 1974–75, 1975–76
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1966–67
* Starpkontinentālais kauss: 1976

**Rietumvācija**

* FIFA Pasaules kauss: 1974
* Eiropas čempionāts: 1972

## Atsauces

## Ārējās saite
Emersons Leans

**Emersons Leans** (, dzimis ) ir bijušais Brazīlijas futbolists un futbola treneris, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks. Leans tiek uzskatīts par vienu no Brazīlijas visu laiku labākajiem vārtsargiem.

Visu savu karjeru pavadījis Brazīlijā, vislielākos sasniegumus gūstot, spēlējot ''Palmeiras'' komandā.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1969. līdz 1986. gadam, kopumā aizvadot 80 mačus. Ar izlasi uzvarējis 1970. gada FIFA Pasaules kausā. Piedalījies arī 1974., 1978. un 1986. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. No 2000. līdz 2001. gadam vadījis Brazīlijas futbola izlasi.

## Sasniegumi
**Brazīlija**

* FIFA Pasaules kauss: 1970

## Atsauces

## Ārējās saites
Pirri

**Hosē Martiness Sančess** (, dzimis ), pazīstams kā **Pirri** (*Pirri*), ir bijušais Spānijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Spānijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeras lielāko daļu pavadījis Spānijas komandā ''Real Madrid'', kuras rindās viņš aizvadīja kopumā 561 maču un guva 172 vārtus. Kopā ar *Real Madrid* izcīnījis 15 titulus, tai skaitā 10 *[[La Liga]]* titulus. No 1976. līdz 1980. gadam bijis arī komandas kapteinis.

Spānijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1966. līdz 1978. gadam. Kopumā aizvadījis 41 maču, kuru laikā guvis 16 vārtus. Piedalījies 1966. un 1978. gada FIFA Pasaules kausā, kurā viņš bija komandas kapteinis.

## Sasniegumi
**Real Madrid**

* La Liga: 1964–65, 1966–67, 1967–68, 1968–69, 1971–72, 1974–75, 1975–76, 1977–78, 1978–79, 1979–80
* Spānijas Karaļa kauss: 1969–70, 1973–74, 1974–75, 1979–80
* Eiropas kauss: 1965–66

## Atsauces

## Ārējās saites
Marsels Bulenžē

**Marsels Žaks Amāns Romēns Bulenžē** (; dzimis , miris ) bija franču novelists un rakstnieks. Izcīnīja bronzas medaļu paukošanā 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Kā autors viņš galvenokārt ir pazīstams ar saviem pastišiem un daudzajām iedomātu personu mākslīgajām "autobiogrāfijām", piemēram, *Souvenirs du marquis de Floranges* (1923), and *Le Duc de Morny, prince franc̦ais* (1925). 1918. gadā viņš ieguva Franču akadēmijas balvu, kā arī 1918. gadā Stendāla balvu.

Bulenžē 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs izcīnīja bronzas medaļu paukošanā ar floreti. Savukārt 1912. gadā Stokholmas olimpiskajās spēles viņš piedalījās mākslas sacensībās, literatūras sadaļā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Marsels Bulenžē (''Olympics'' profils) 
* Marsels Bulenžē (''Olympedia'' profils) 
* Marsels Bulenžē (''Sports Reference'' profils)
Frederiks Suduā

**Marī Frederiks Marks Suduā** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Suduā 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar floreti. Lai gan viņš veiksmīgi pārvarēja sacensību pirmo kārtu, tomēr nākamajā kārtā, ceturtdaļfinālā viņš nestartēja.

Viņš tika nogalināts 1914. gada 20. augustā, Pirmā pasaules kara laikā, netālu no Fontenī, Mozeles departamentā.
## Atsauces

## Ārējās saites
* Frederiks Suduā (''Olympics'' profils) 
* Frederiks Suduā (''Olympedia'' profils) 
* Frederiks Suduā (''Sports Reference'' profils)
Jirgens Prohnovs

**Jirgens Prohnovs** (; dzimis ) ir Vācijas filmu, televīzijas un skatuves aktieris.

Starptautisku atpazīstamību iemantojis ar lomu 1981. gada kara filmā "Zemūdene".

Piedalījies arī tādās filmās kā *[[Die Verlorene Ehre der Katharina Blum]]* (1975), "Kāpa" (1984), "Beverlihilsas policists 2" (1987), "Vājprāta rīklē" (1994), "Angļu pacients" (1996), "Prezidenta lidmašīna" (*Air Force One*, 1997),  "Da Vinči kods" (2006), *[[Remember]]* (2015) un "Apslēptā dzīve" (2019). Piedalījies arī seriāla "24" (2010) astotajā sezonā.

## Ārējās saites
Asterolepis essica

***Asterolepis essica*** ir devona bruņuzivju suga, kas dzīvoja Baltijā apakšējā frāna Gaujas svītā. Sugu aprakstīja Ļubova Ļarskaja 1981. gadā. Sugas nosaukums veidots no Essi mājām pie Vehandu upes, Igaunijā, kur tika atrastas šīs sugas fosilijas. Citur šīs sugas pārstāvji pagaidām nav zināmi.

## Apraksts
Tās ir vidēja izmēra zivis. Galvas un vidukļa bruņas garums ap 30 cm. Galvas vairoga garums 6—7 cm, bet vidukļa bruņas muguras sienas garums ap 22 cm. Galvas vairogs ir mēreni izliekts. Orbitālais atvērums ir liels, garums pa mediālo līniju 2,6 reizes mazāks, nekā platums. Atvēruma aizmugurējā mala ir taisna. Skausta mala ir izliekta. Laterālā mala — ieliekta. Lielākais ieliekums atrodas savienojuma vietā starp sānu kaulu (La) un priekšējo nepāra kaulu (Pmg). Aizpineālais kauls (Pp) ir pagarināts, tā platums pusotru reizi pārsniedz garumu.

Vidukļa bruņa ir plata. Muguras siena ir salīdzinoši zema. Priekšējais sānu-muguras kauls (ADL) un sānu jauktais kauls (MxL) savienojuma vietā platuma attiecība pret garumu pa mediālo līniju ir ap 84. Priekšējā vidējā muguras kaula (AMD) tergālais leņķis ir labi pamanāms un atrodas sānu stūru līmenī. Muguras sienas aizmugurējā mala ir nedaudz izliekta un ļoti iztaisnota gar pakaļējā vidējā muguras kaula (PMD) aizmugurējo malu. Vidukļa bruņas sānu siena ir gara un zema. Pakaļējā vēdera-sānu kaula (PVL) sānu sienas garums ir 3 cm. Leņķis starp vēdera un sānu sienu ir 100—110°. Sānu riba, kas atdala muguras sienu no sānu sienas, ir izplūdusi, bet riba, kas atdala sānu sienu no vēdera senas, ir krasa. PMD ir plats, ar gandrīz taisnu aizmugurējo malu. PVL sānu sienas garums trīs reizes pārsniedz augstumu.

## Atsauces
Vājprāta rīklē

**"Vājprāta rīklē"** () ir 1994. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Džons Kārpenters. Filmā galvenās lomas atveido Sems Nīls, Džūlija Kārmena, Jirgens Prohnovs un Čārltons Hestons. "Vājprāta rīklē" ir trešā filma Kārpentera "Apokalipses triloģijā", pēc "Radījums" (1982) un *[[Prince of Darkness]]* (1987).

Filma stāsta par apdrošināšanas izmeklētāju, kurš, pētot veiksmīgu šausmu romānu rakstnieka pazušanu, apmeklē nelielu pilsētiņu, un sāk apšaubīt savu veselo saprātu, kad robežas starp realitāti un izdomu pazūd.

"Vājprāta rīklē" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[New Line Cinema]]*. Filma saņēma atšķirīgas kritiķu atsauksmes, bet laika gaitā tā ir kļuvusi par kulta filmu. Franču žurnāls *[[Cahiers du Cinéma]]* to ierindoja savā 10 gada labāko filmu saraksta 10. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ronijs Helstrems

**Ronijs Helstrems** (, dzimis , miris ) bija Zviedrijas futbolists. Spēlējis vārtsarga pozīcijā, bijis Zviedrijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā, no 1966. līdz 1984. gadam, pārstāvējis Zviedrijas komandu ''Hammarby'' un Vācijas komandu *[[1. FC Kaiserslautern]]*. Helstrems tiek uzskatīts par vienu no 70. gadu labākajiem vārtsargiem. 1971. nu 1978. gadā ticis atzīts par Zviedrijas gada futbolistu.

Zviedrijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1968. līdz 1980. gadam, kopumā aizvadot 77 mačus. Piedalījies 1970., 1974. un 1978. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Individuālie sasniegumi**

* Zviedrijas gada futbolists: 1971, 1978

## Ārējās saites
Tkvarčeli

**Tkvarčeli** (, ) ir pilsēta pašpasludinātajā Abhāzijas Republikā, *de iure* Gruzijas Abhāzijas Autonomajā Republikā. Izvietojusies Abhāzijas austrumu daļā Kodori grēdas pakājē.

## Vēsture
Pilsēta radusies 1938. gadā kā ogļraču ciemats **Akarmara** (აკარმარა) pie bagātīgām akmeņogļu iegulām. 1942. gadā Akarmaru administratīvi apvienoja ar apkārtējiem ciemiem, izveidojot Tkvarčeli pilsētu. Lielāko daļu pilsētas sākotnēji uzbūvēja vācu karagūstekņi (tajā skaitā arhitekti un inženieri) 1943.—1944. gados, tādēļ pilsētā lielā mērā ir Kaukāzam neraksturīga arhitektūra. Gruzīnu—abhāzu konfliktā 1992.—1993. gadā pilsēta stipri cieta; to aplenca gruzīnu karaspēks un pilsētā iestājās smaga humanitārā krīze. No vairāk kā 20 tūkstošiem iedzīvotāju pilsētā mūsdienās dzīvo ap 5 tūkstoši. 2000. gados ogļu ieguve atjaunota. Vietējās nozīmes balneoloģiskais kūrorts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Albērs Gotjē

**Albērs Gotjē** (; dzimšanas un miršanas datums *nav zināms*) bija franču paukotājs, startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Gotjē 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja paukošanā ar floreti. Šajā disciplīnā viņš startēja tikai pirmajā kārtā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Albērs Gotjē (''Olympics'' profils) 
* Albērs Gotjē (''Olympedia'' profils) 
* Albērs Gotjē (''Sports Reference'' profils)
Kvaisa

**Kvaisa** (,  — ‘Akmeņaina vieta’) ir republikas pakļautības pilsēta pašpasludinātajā Dienvidosetijas Republikā, *de iure* pilsētciemats Gruzijas Račas-Lečhumi un Lejassvanetijas mharē. Izvietojusies Dienvidosetijas ziemeļrietumos Račas grēdas ziemeļu nogāzē Rioni pietekas Stirdonas kreisajā krastā.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1940. gadā kā kalnraču ciemats pie jaunbūvējama svina un cinka apstrādes kombināta. Kara dēļ tā būvniecība tika pabeigta tikai 1949. gadā. 1980. gadu beigās uzņēmums tika slēgts. Papildus tam Kvaisa stipri cieta 1990. un 1991. gada zemestrīcēs, kā rezultātā iedzīvotāju skaits ir samazinājies no 2264 1989. gadā līdz 785 2021. gadā. 2007. gadā Kvaisai piešķirts pilsētas statuss, atjaunota daļa pilsētas infrastruktūras.

## Atsauces

## Ārējās saites
Plēsoņa (filma)

**"Plēsoņa"** () ir 1987. gada ASV zinātniskās fantastikas asa sižeta filma. Filmas režisors ir Džons Maktīrnans, scenārija autori ir brāļi Džims un Džons Tomass. Šī ir pirmā filma "Plēsoņas" filmu ciklā. Galvenajā lomā ir Arnolds Švarcenegers, kas atveido paramilitāru elites glābšanas vienības līderi, kam jāizglābj ķīlnieki no partizānu teritorijas Centrālamerikas lietus mežos, kur viņi sastopas ar nāvējošo Plēsoņu (Kevins Pīters Holls), prasmīgu, tehnoloģiski attīstītu citplanētieti, kas uzsācis viņu medības.

Filmas scenārijs sarakstīts jau 1984. gadā ar darba nosaukumu "Mednieks" (*Hunter*). Filmēšana norisinājās 1986. gadā no marta līdz jūnijam. Plēsoņas tēlu veidoja Stens Vinstons. Filmas pirmizrāde ASV norisinājās . Filmas pasaules kases ieņēmumi ir  ASV dolāru. Sākotnējās kritiķu atsauksmes bija pretrunīgas, tomēr mūsdienās filma tiek uzskatīta par spraiga sižeta žanra kino klasiku.

Filmas labie kases ieņēmumi rosināja franšīzes izveidošanu, kurā ietilpst filmas, romāni, komiksi, videospēles un rotaļlietas. Filmai ir trīs tiešie turpinājumi: "Plēsoņa 2" (1990), "Plēsoņas" (2010) un "Plēsoņa: Atjaunots" (2018), kā arī paredzētais prikvels *[[Prey (filma)|Prey]]* (2022). Sajaucoties ar "Svešo" filmu ciklu izveidojies filmu cikls "Svešie pret Plēsoņu", kurā ietilpst filmas "Svešais pret Plēsoņu" (2004) un "Svešie pret Plēsoņu 2" (2007).

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzeltenais bērzs

**Dzeltenais bērzs** (), pazīstams arī kā **Alegeinu bērzs**, ir bērzu dzimtas suga.
left|thumb

## Ārējās saites

## Atsauces
Apoi bērzs

**Apoi bērzs** () ir bērzu dzimtas suga, kura ir endēmiska Hokaido salā.

## Apraksts
Apoi bērzs ir vasarzaļš, līdz 1 m augsts stipri sazarots krūms. Jaunie zari ar daudziem sveķainiem dziedzeriem un matiņiem. Lapas olveida, plati olveida vai gandrīz apaļas, 1,5 – 4&nbsp;cm garas, 1–3&nbsp;cm platas, galotne smaila, pamats noapaļots, malas nevienādi asi zobainas. Jaunās lapiņas ar zīdainiem matiņiem, vēlāk gandrīz kailas, matiņi tikai uz dzīslām, tumši zaļas, spīdīgas. Sievišķās spurdzes stāvas, ieapaļas vai īsi cilindriskas, 1–3&nbsp;cm garas, ar īsu kātiņu.

## Ārējās saites

## Atsauces
Ribainais bērzs

**Ribainais bērzs** () ir bērzu dzimtas suga, kura savvaļā ir sastopama Krievijas Tālajos Austrumos, Mandžūrijā un Ziemeļkorejā.

## Apraksts
Ribainais bērzs ir vasarzaļš, līdz 30 m augsts koks. Miza gaiši dzeltena, dzeltenpelēka vai dzeltenbrūna, atslāņojas plānās plēksnēs. Jaunie dzinumi mataini. Zari ar retiem, sveķainiem dziedzerīšiem. Lapas gandrīz ādainas, olveida līdz iegareni olveida, ar gari nosmailotu galotni un noapaļotu vai sirdsveida pamatu, ar smalki divkārt zāģzobainām malām, 5—8 cm garas. Jaunās lapas abpusēji matainas, nobriedušas virspusē tumši zaļas, ar retiem matiņiem, apakšpusē gaišākas, ar izklaidus dziedzerīšiem un matiņiem uz dzīslām. Sievišķās spurdzes ar īsu kātiņu, eliptiskas vai ieapaļi olveida, 1,2-1,5 cm garas.

## Ārējās saites

## Atsauces
Cūka (filma)

**"Cūka"** () ir 2021. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Maikls Sarnoskis. Filmā galvenās lomas atveido Nikolass Keidžs, Alekss Vulfs un Ādams Arkins.

Trifeļu medniekam Robam (Keidžs), kurš dzīvo viens pats Oregonas mežos, jāatgriežas savā pagātnē Portlendā, pēc tam, kad tiek nolaupīta viņa cūka.

"Cūka" pirmizrāde notika  un to izplatīja kompānija *[[Neon]]*. Filma guva kritiķu atzinību, kuri slavēja tās scenāriju un Keidža aktierspēli. Filma saņēma *[[Independent Spirit Award]]* balvu kategorijā "Labākais pirmais scenārijs", savukārt Keidžs tika nominēts Kritiķu izvēles kino balvai kategorijā "Labākais aktieris".

## Atsauces

## Ārējās saites
Nacionālie dārgumi

**"Nacionālie dārgumi"** () ir 2004. gada ASV piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Džons Tērteltaubs. Filmā galvenās lomas atveido Nikolass Keidžs, Šons Bīns, Diāna Krīgere, Džastins Barta, Džons Voits, Hārvijs Keitels un Kristofers Plamers.

Keidžs attēlo Bendžaminu Frenklinu Geitsu, vēsturnieku un amatieri kriptogrāfu, kurš cenšas atrast leģendārus templiešu dārgumus, kuru karte ir paslēpta uz ASV Neatkarības deklarācijas.

"Nacionālie dārgumi" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]*. Filma bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 347,5 miljonus ASV dolāru pie 100 miljonu budžeta. Tā saņēma dalītus kritiķu vērtējumus, īpaši kritizējot tās scenāriju. Turpinājums, "Nacionālie dārgumi: Noslēpumu grāmata", tika izdots 2007. gada decembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nacionālie dārgumi: Noslēpumu grāmata

**"Nacionālie dārgumi: Noslēpumu grāmata"** () ir 2007. gada ASV piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Džons Tērteltaubs. Filmā galvenās lomas atveido Nikolass Keidžs, Diāna Krīgere, Džastins Barta, Džons Voits, Helēna Mirena, Eds Heriss, Hārvijs Keitels un Brūss Grīnvuds. Tas ir turpinājums 2004. gada filmai "Nacionālie dārgumi".

Vēsturniekam Bendžaminam Geitsam (Keidžs) ir jāseko pavedienam, kas atstāts Džona Vilksa Būta dienasgrāmatā, lai pierādītu viņa senču nevainību Abrahama Linkolna slepkavībā.

"Nacionālie dārgumi: Noslēpumu grāmata" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]*. Filma saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus, kuri galvenokārt kritizēja tās līdzību ar pirmo filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vims Jansens

**Vilhelmuss Marinuss Antoniuss Jansens** (, dzimis , miris ) bija Nīderlandes futbolists un futbola treneris. Spēlējis pussarga un aizsarga pozīcijā, bijis Nīderlandes futbola izlases dalībnieks.

Gandrīz visu savu spēlētāja karjeru pavadījis Nīderlandes komandā *[[Feyenoord]]*, izcīnot vairākus titulus, tai skaitā četrus *[[Eredivisie]]* titulus un Eiropas kausu 1969–70. gada sezonā. 1980. gadā vienu sezonu nospēlējis ASV, bet tad atgriezies Nīderlandē, lai pievienotos ''Ajax'', ar ko vēlreiz uzvarējis *Eredivisie*.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā spēlējis no 1967. līdz 1980. gadam, kopumā aizvadot 65 mačus. Izcīnījis otrās vietas gan 1974., gan 1978. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī ieguvis trešo vietu 1976. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām strādājis par treneri Beļģijā, Nīderlandē, Japānā un Skotijā. Vadot *[[Feyenoord]]*, viņš izcīnīja divus Nīderlandes kausus, savukārt, vadot ''Celtic'', viņš izcīnīja vienu Skotijas Premjerlīgas titulu.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Feyenoord**

* Eredivisie: 1964–65, 1968–69, 1970–71, 1973–74
* Nīderlandes kauss: 1968–69
* Eiropas kauss: 1969–70
* Starpkontinentālais kauss: 1970
* UEFA kauss: 1973–74

**Ajax**

* Eredivisie: 1981–82

### Trenera karjera
**Feyenoord**

* Nīderlandes kauss: 1990–91, 1991–92

**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 1997–98
* Skotijas Līgas kauss: 1997–98

## Ārējās saites
1976. gada Eiropas čempionāta futbolā dalībvalstu sastāvi

Šajā lapā uzskaitīti '''1976. gada Eiropas čempionāta futbolā''' **oficiāli apstiprinātie izlašu sastāvi.**

## 
Treneris: Vāclavs Ježeks

## 
Treneris: Ante Mladiničs

## 
Treneris: Georgs Knobels

## 
Treneris: Helmuts Šēns
Ivo Viktors

**Ivo Viktors** (, dzimis ) ir bijušais Čehijas futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Čehoslovākijas futbola izlases dalībnieks.

Viktors tiek uzskatīts par vienu no labākajiem čehu, kā arī par vienu no sava laika labākajiem vārtsargiem. 1976. gadā ieguvis trešo vietu *[[Ballon d'Or]]* balsojumā, piecas reizes ticis atzīts par Čehoslovākijas gada futbolistu, kā arī divas reizes ieguvis Eiropas gada labākā vārtsarga balvu. Ar *[[Dukla Prague]]* komandu trīs reizes uzvarējis Čehoslovākijas 1. līgā.

Čehoslovākijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1966. līdz 1977. gadam, kopā aizvadot 63 mačus. Palīdzējis izlasei uzvarēt 1976. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1970. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Dukla Prague**

* Čehoslovākijas 1. līga: 1964, 1966, 1977
* Čehoslovākijas kauss: 1965, 1966, 1969

**Čehoslovākija**

* Eiropas čempionāts: 1976

**Individuālie sasniegumi**

* Čehoslovākijas gada futbolists: 1968, 1972, 1973, 1975, 1976
* Eiropas gada labākais vārtsargs: 1969, 1976
* Eiropas čempionāta turnīra simboliskā izlase: 1976

## Ārējās saites
Pakaļējais vidējais muguras kauls

thumb|right|270px|PMD izvietojums (iekrāsots ar sarkanu).
**Pakaļējais vidējais muguras kauls** (*Posterior medio-dorsale*) saīsinājumā (**PMD**) ir bruņu plātne, kas klāj antiarhu rumpja muguras puses aizmugurējo vidus daļu, un kopā ar citiem rumpja kauliem veido rumpja vidukļa kārbu. PMD sānos robežojas ar sānu jaukto kaulu (MxL) vai pakaļējo sānu-muguras kaulu (PDL), bet priekšējā galā ar priekšējo vidējo muguras kaulu (AMD) plātnēm, uzguļot uz tām ar platām gludām šuvēm. Plātne parasti ir izstiepta zivs garenass virzienā un garums pārsniedz platumu. Priekšējais gals parasti ir ass, veidojot priekšējo stūri  (aa), bet priekšējā daļa šaurāka par aizmugurējo daļu. Augstums dažādām antiarhu grupām ir atšķirīgs, atkarībā no zivs ķermeņa formas. Pa PMD centrālo asi var iet ķīlis *"dorsomedial ridge"* (dmr), bet atsevišķos gadījumos tur var būt dzelkšņveida izaugums. Ārējās virsmas ornamentējums var būt tuberkulārs vai šūnveidīgs, pie tam tuberkulas reizēm var veidot radiālas rindas un pat saplūst radiālos valnīšos. Kaula iekšējā virsma ir gluda. Kaula aizmugurējā daļā iekšpusē iet šķērsenisks valnis *"posterior transverse thoracic crest"* (cr.tp), uz kura vidusdaļā var atrasties konusveida izaugums (pr) un piltuvveida padziļinājums (pt). Aiz cr.tp PMD kauls var veidot aizmugurējo stūri (pa). Cr.tp gali nobeidzas PMD sānu malās kaula platākajā vietā.

## Atsauces
Dragans Džajičs

**Dragans Džajičs** (, dzimis ) ir bijušais serbu futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Dienvidslāvijas futbola izlases dalībnieks.

Džajičs tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem futbolistiem no Dienvidslāvijas, kā arī par vienu no sava laika labākajiem kreisās malas uzbrucējiem. Lielu daļu karjeras pavadījis *[[Red Star Belgrade]]* komandā, kurā viņš piecas reizes kļuva par valsts čempionu. Spēlējis arī Francijas komandā ''Bastia''. 2004. gadā, UEFA jubilejas apbalvojumu ietvaros, Serbijas Futbola asociācija izvēlējās Džajiču kā visu laiku labāko serbu futbolistu.

Dienvidslāvijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1964. līdz 1978. gadam. Kopumā aizvadījis 85 mačus, kuru laikā guvis 23 vārtus. Kļuvis par 1968. gada Eiropas čempionāta rezultatīvāko spēlētāju. Piedalījies arī 1974. gada FIFA Pasaules kausā, 1976. gada Eiropas čempionātā, kā arī 1964. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Red Star Belgrade**

* Dienvidslāvijas Pirmā līga: 1963–64, 1967–68, 1968–69, 1969–70, 1972–73
* Dienvidslāvijas kauss: 1963–64, 1967–68, 1969–70, 1970–71
* Mitropa Cup: 1968

**Individuālie sasniegumi**

* Eiropas čempionāta labākais vārtu guvējs: 1968
* Eiropas čempionāta turnīra simboliskā izlase: 1968, 1976

## Atsauces

## Ārējās saites
Alīna Gendele

**Alīna Gendele** (dzimusi  Ludzā) ir latviešu sporta pedagoģe, sabiedriskā darbiniece un politiķe, Latgales partijas valdes locekle. Šobrīd 14. Saeimas deputāte no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta. Bijusi arī 13. Saeimas deputāte, kā arī Ludzas novada domes deputāte un priekšsēdētāja.

## Dzīvesgājums
1983. gadā beigusi LVFKI, sporta pedagoga specialitātē. 2011. gadā Daugavpils Universitātē ieguvusi izglītības zinātņu maģistra grādu pedagoģijā.

Strādājusi specialitātē, bijusi Kaunatas vidusskolas direktore.

Bijusi Latgales plānošanas reģiona Attīstības padomes priekšsēdētāja, kā arī Ludzas katoļu draudzes revīzijas komisijas locekle.

## Politiskā darbība
2005. gada pašvaldību vēlēšanās A. Gendele tika ievēlēta Ludzas pilsētas domē no partijas "Latvijas Ceļš" saraksta. 2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās tāpat ievēlēta Ludzas novada domē, pārstāvot LPP/LC sarakstu un 2010. gadā viņa tika ievēlēta par Ludzas novada domes priekšsēdētāju. 2013. gada pašvaldību vēlēšanās A. Gendele pārstāvēja jau Latgales partiju un atkal tika ievēlēta Ludzas novada domē, tāpat kā arī 2017. gada pašvaldību vēlēšanās.

2018. gadā viņa nesekmīgi kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta, pārstāvot tajā Latgales partiju. 2021. gada pašvaldību vēlēšanās atkal ievēlēta Ludzas novada domē no Latgales partijas. 2022. gadā A. Gendele kļuva par 13. Saeimas deputāti notiesājoša sprieduma spēkā stāšanās rezultātā amatu zaudējušā partijas biedra Alda Adamoviča vietā. Kā Saeimas deputāte strādāja Latgales apakškomisijā un Valsts pārvaldes un pašvaldību apakškomisijā. Rudenī viņa kandidēja arī 14. Saeimas vēlēšanās no "Jaunās Vienotības" saraksta, atkal pārstāvot tajā Latgales partiju, taču netika ievēlēta. 2023. gada 21. septembrī viņai apstiprināja 14. Saeimas deputāta pilnvaras, pēc tam, kad no tā paša saraksta ievēlētais Rihards Kozlovskis savas pilnvaras uz laiku nolika, lai darbotos Siliņas Ministru kabinetā.
[thumb|left|[Kaspars Gerhards|K. Gerhards, J. Savickis un A. Gendele 2015. gadā]]

## Atsauces

## Ārējās saites
Račas grēda

**Račas grēda** () kalnu grēda Gruzijā un separātiskajā Dienvidosetijā. Izvietojusies austrumos no Kolhīdas zemienes, atzarojas no Lielā Kaukāza grēdas ziemeļos. Stiepjas 85 km garumā austrumu—rietumu virzienā. Augstākā virsotne ir Mačkarahohi (3007 m) grēdas austrumos. Veidota no juras perioda slānekļiem austrumdaļā un krīta perioda kaļķakmens rietumdaļā. Izplatīts karsts. Ziemeļos gar grēdu plūst Rioni un tās pietekas, kas to atdala no Lečhumi grēdas, dienvidos — Kvirila. Nogāzēs platlapju un skujkoku meži, virs tām — alpīnās pļavas.

## Atsauces

## Ārējās saites
1998. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**1998. gada [[Eiropas čempionāts cīņas sportā]]**  notika šķirti: vīrieši un sievietes brīvajā cīņā sacentās no 23. līdz 25. aprīlim Bratislavā (Slovākija), vīrieši grieķu-romiešu cīņā no 7. līdz 10. maijam Minskā (Baltkrievija).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

## Latvijas cīkstoņu rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
*United World Wrestling Database
Augusts Ekhardts

**Augusts Ekhardts** (, dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes Latvijas luterāņu mācītājs.

Dzimis 1868. gadā Vidzemes guberņas Statistikas komitejas sekretāra Roberta Ekhardta ģimenē. Mācījās Rīgas guberņas ģimnāzijā (1880—1885). Studēja teoloģiju Tērbatas universitātē (1886—1891).

1892. gada 13. decembrī ordinēts par mācītāju-adjunktu Suntažu draudzes baznīcā. No 1893. gada kalpoja kā mācītājs Rīgas Doma baznīcas draudzē, strādāja par Rīgas reālskolas reliģijas skolotāju.
 
LSPR laikā komunistu arestēts, nošauts Centrālcietumā īsi pirms komunistu atkāpšanās no Rīgas.

## Ārējās saites
2023. gada FIFA Pasaules kauss sievietēm

**2023. gada FIFA Pasaules kauss sievietēm** bija devītais FIFA Pasaules kausa sievietēm finālturnīrs. Tas norisinājās Austrālijā un Jaunzēlandē, laika posmā no 2023. gada 20. jūlija līdz 20. augustam. Šī bija pirmā reize, kad FIFA Pasaules kausa sievietēm finālturnīru rīkoja divas valstis.

Finālturnīrā pirmo reizi piedalījās 32 izlases, tās tika sadalītas astoņās grupās pa četrām. Lēmums paplašināt komandu skaitu no 24 līdz 32 tika pieņemts .

Balsojums par turnīra norises vietu notika . Uz tā rīkošanu pretendēja arī Kolumbija. FIFA padomes balsojumā Austrālijas un Jaunzēlandes kopīgais pieteikums saņēma 22 balsis, bet Kolumbija — 13 balsis. Turnīra spēles tika aizvadītas desmit stadionos deviņās pilsētās. Atklāšanas spēle notika Oklendā, bet fināls tika aizvadīts Sidnejā.

Pasaules kausu pirmo reizi izcīnīnīja Spānijas izlase, kas finālā ar 1:0 pieveica Angliju. Bronzu ieguva Zviedrija. Par turnīra labāko spēlētāju atzina Spānijas izlases pussardzi Aitanu Bonmati.

## Stadioni

## Grupu turnīrs
Spēļu sākuma laiki norādīti pēc vietējā laika (UTC+8, UTC+9:30, UTC+10 vai UTC+12). Iekavās norādīts Latvijas laiks (UTC+3).

### A grupa

----

----

### B grupa

----

----

### C grupa

----

----

### D grupa

----

----

### E grupa

----

----

### F grupa

----

----

### G grupa

----

----

### H grupa

----

----

## Izslēgšanas spēles
Spēļu sākuma laiki norādīti pēc vietējā laika (UTC+9:30, UTC+10 vai UTC+12). Iekavās norādīts Latvijas laiks (UTC+3).

### Astotdaļfināli

----

----

----

----

----

----

----

### Ceturtdaļfināli

----

----

----

### Pusfināli

----

### Spēle par 3. vietu

### Fināls

## Balvas
Turnīra noslēgumā tika pasniegtas šādas balvas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
Vims van Hanegems

**Vilhelms "Vims" van Hanegems** (, dzimis ) ir bijušais Nīderlandes futbolists un futbola treneris, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Nīderlandes futbola izlases dalībnieks.

Savā vairāk nekā 20 gadus ilgajā spēlētāja karjerā izcīnījis vairākus titulus Nīderlandē. Karjeras veiksmīgāko posmu aizvadījis *[[Feyenoord]]*, kur viņš trīs reizes kļuva par *[[Eredivisie]]* uzvarētāju, kā arī 1969–70. gada Eiropas kausa uzvarētāju.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā spēlējis no 1968. līdz 1979. gadam. Kopumā aizvadījis 52 mačus, kuru laikā guvis sešus vārtus. Piedalījies 1974. gada FIFA Pasaules kausā un 1976. gada Eiropas čempionātā.

Kā treneris, ar *Feyenoord* komandu uzvarējis *Eredivisie* un Nīderlandes kausā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Feyenoord**

* Eredivisie: 1968–69, 1970–71, 1973–74
* Nīderlandes kauss: 1968–69
* Eiropas kauss: 1969–70
* Starpkontinentālais kauss: 1970
* UEFA kauss: 1973–74

**AZ'67**

* Nīderlandes kauss: 1977–78

**Individuālie sasniegumi**

* Nīderlandes gada futbolists: 1971

### Trenera karjera
**Feyenoord**

* Eredivisie: 1992–93
* Nīderlandes kauss: 1993–94, 1994–95

## Ārējās saites
Herberts Vimmers

**Herberts Vimmers** (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks.

Visu savu karjeru, no 1966. līdz 1978. gadam, pavadījis Vācijas komandā *[[Borussia Monchengladbach]]*. Izcīnījis piecus Vācijas Bundeslīgas titulus, vienu Vācijas kausu un vienu UEFA kausu.

Rietumvācijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1968. līdz 1976. gadam. Kopumā piedalījies 36 mačos, kuru laikā guvis četrus vārtus. Uzvarējis 1974. gada FIFA Pasaules kausā un 1972. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1976. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Borussia Mönchengladbach**

* Vācijas Bundeslīga: 1969–70, 1970–71, 1974–75, 1975–76, 1976–77
* Vācijas kauss: 1972–73
* UEFA kauss: 1974–75

**Rietumvācija**

* FIFA Pasaules kauss: 1974
* Eiropas čempionāts: 1972

## Ārējās saites