Iveta Ratinīka

**Iveta Ratinīka** (dzimusi  Viļānos) ir latviešu pedagoģe, dzejniece, literatūras pētniece, publiciste un politiķe. 2011. gadā izdevusi dzejas krājumu "Rūgts", bet 2018. gadā — "tikko & tikai". 2017. gada jūnijā ievēlēta Rīgas domē, atkārtoti ievēlēta pašvaldībā 2020. gada ārkārtas vēlēšanās. Pārstāv partiju "Latvijas attīstībai".

## Biogrāfija
2000. gadā Rēzeknes Augstskolas Humanitārajā fakultātē iegūts humanitāro zinātņu bakalaura grāds filoloģijā un latviešu valodas, literatūras un kultūras vēstures skolotāja augstākās profesionālās izglītības diploms. 2002. gadā Latvijas Universitātē iegūts humanitāro zinātņu maģistra grāds latviešu filoloģijā. 2012. gada septembrī — filoloģijas doktorante Daugavpils Universitātē. Strādājusi par latviešu valodas un literatūras, kā arī kultūras vēstures skolotāju Rēzeknē, bijusi Baltu filoloģijas pētnieciskā centra vadītāja un sabiedrisko attiecību speciāliste Rēzeknes Augstskolā, zinātniskā līdzstrādniece, tekstu autore reklāmas aģentūrā “McCann-Ericson Riga”, bijusi AKKA/LAA komunikācijas nodaļas vadītāja, kopš 2008. gada strādāja par latviešu valodas un literatūras skolotāju Āgenskalna Valsts ģimnāzijā.

2008. gadā kļuva par latviešu valodas un literatūras skolotāju. 2011. gadā izdevusi pirmo dzejas krājumu "Rūgts". 2014. gadā saņēmusi Ata Kronvalda balvu. 2015. gadā izvirzīta "Eiropas Gada cilvēks Latvijā 2015" titulam.

2015. gadā I. Ratinīka iekļuva ažiotāžā par tā dēvēto "". Pēc vecāku sūdzības izteikta brīdinājuma, kas tika tieši pamatots ar "tikumības likumu",  *[[Twitter]]* izteica savas domas, kas vēlāk izraisīja ažiotāžu sabiedrībā par nekonkrēto likuma izmaiņu.

2024. gada vasarā I. Ratinīka kļuva par Āgenskalna Valsts ģimnāzijas direktori.

## Politiskā darbība
Iesaistījusies politikā, darbojoties partijā "Latvijas attīstībai". 2017. gada jūnijā I. Ratinīka kandidēja Rīgas domes vēlēšanās no Latvijas Reģionu apvienības un partijas "Latvijas attīstībai" kopējā saraksta un tika ievēlēta domē. Pēc vairāku mēnešu darba viņa devās grūtniecības atvaļinājumā, un vietu domē uz gadu ieņēma nākamais kandidāts sarakstā Ojārs Judrups.

 ir kritizējusi vairākus Izglītības un zinātnes ministrijas iecerētos grozījumus Izglītības likumā. Viņa kritizē vienotos eksāmenu standartus latviešu valodā. "Tika samazinātas prasības latviešiem, lai krievvalodīgie bērni kaut kā tiktu galā ar uzdevumiem. Teksta analīzes daļa latvietim dažkārt pat ir pazemojoša, tā ir pārāk primitīva. Kad agrāk bija centralizēts eksāmens literatūrā, zināšanas līmenis bija daudz augstāks. Tagad viss ir nonācis līdz teksta funkcionālai analīzei, un ir ļoti grūti saprast, kāpēc mēs pieņemam tikai vienu atbildi kā pareizo."

 atzinusi, ka mazākumtautību skolu pilnīgā pāreja uz latviešu apmācības valodu ir bērnu ar dzimto krievu valodu asimilācija, jo iegūt augstāko kategoriju latviešu valodā ir elementāri, bet mācīšana šajā valodā ir kas cits, mācīšanas metodikas nav. "Neesmu saskārusies ar kursiem, kur mācītu, kā pasniegt bioloģiju vai vēsturi latviešu valodā bērniem, kuru dzimtā valoda nav latviešu. Tā kā leksiski ir daudz jaunu vārdu, un, izskaidrojot tēmu, vienlaikus ir jāsniedz arī šo vārdu vārdnīca. Šie vārdi jāiemācās no nulles."

2020. gadā atkārtoti ievēlēta Rīgas pašvaldībā no "Attīstībai/Par!" un "Progresīvo" saraksta. Sākotnēji vadīja pašvaldības Izglītības, kultūras un sporta komiteju, bet 2022. gada beigās pēc domes priekšsēdētāja Mārtiņa Staķa iniciatīvas no amata atcelta. Kandidēja 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās partijas "Latvijas attīstībai" sarakstā, taču netika ievēlēta. Tāpat netika ievēlēta 2025. gada Rīgas domes vēlēšanās, kur partijas "Latvijas attīstībai" saraksts nepārvarēja 5% barjeru.

## Bibliogrāfija

### Dzeja

* *Rūgts.* Rīga: Mansards, 2011.
* *tikko&tikai.* Rīga: Zvaigzne ABC, 2018.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Rūgts. Etiķis nofiltrēts. Intervija ar Ivetu Ratinīku