open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karels Pilaržs

**Karels Pilaržs** (; dzimis 1977. gada 23. decembrī) ir bijušais čehu hokejists, aizsargs. Karjeras laikā 90 spēles aizvadījis Nacionālās hokeja līgas klubā Toronto "Maple Leafs". Čehijas hokeja izlases sastāvā kļuvis par 2001. gada Pasaules čempionu.

## Spēlētāja karjera
Pilaržs profesionālā spēlētāja karjeru uzsāka 1999. gadā, kad debitēja Čehijas Ekstralīgas kluba HC Litvīnova rindās. Turpat aizsargs aizvadīja arī 2000.—01. sezonu, taču, tiekot izvēlēts 2001. gada NHL draftā, vasarā Karels pārcēlās uz Ziemeļamerika.

Lai gan lielāko daļu 2001.—02. sezonas Pilaržs aizvadīja AHL klubā Sentdžonsas "Maple Leafs", jaunajam aizsargam izdevās debitēt arī NHL, laukumā izejot 34 Toronto "Maple Leafs" spēlēs. 2002.—03. sezonā traumas dēļ Karels Toronto rindās aizvadīja vien 17 spēles.

2004.—05. NHL sezonas lokauta laikā Pilaržs atgriezās Čehijā, sezonu aizvadot Prāgas "Sparta" rindās. Sirdskaites dēļ Pilaržs arī 2005.—06. sezonā palika "Sparta" sastāvā, kluba rindās gan aizvadot vien sešas spēles.

2006.—07. sezonā, pēc traumas sadziedēšanas, Pilaržs atgriezās Ziemeļamerikā, aizvadot 10 spēles AHL kluba Toronto "Marlies" rindās. 2007.—08. sezonā Karels kopā ar Čikāgas "Wolves" kļuva par AHL čempioniem, izcīnot Kaldera kausu.

2008.—09. sezonu Pilaržs uzsāka KHL klubā Magņitogorskas "Metallurg", taču sezonas gaitā pievienojās Prāgas "Sparta" rindām. Nākamo sezonu hokejists aizvadīja HC Lītvinovas sastāvā, taču 2010.—11. sezonā atgriezās KHL, sezonu aizvadot Maskavas "CSKA" rindās. Vēlāk spēlēja arī Popradas "Lev" un Doneckas "Donbass" rindās, taču karjeras nogalē vairākas sezonas aizvadīja Čehijas Ekstralīgā, līdz 2018. gadā noslēdza karjeru. 2014. gadā Prāgas "Sparta" sastāvā kļuva par līgas rezultatīvāko aizsargu.

Čehijas hokeja izlases sastāvā kļuvis par 2001. gada Pasaules čempionu hokejā.

## Ārējās saites
Guansji Džuanu autonomais reģions

**Guansji Džuanu autonomais reģions** (, ; ) ir viens no Ķīnas 5 autonomajiem reģioniem. 

Province atrodas starp Ķīnas dienvidos. Robežojas ar Vjetnamu un četrām Ķīnas provincēm: Juņnaņu, Guidžou, Hunaņu un Guandunu. Dienvidos to apskalo Dienvidķīnas jūras Bakbo līcis. Autonomā reģiona administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Naņnina. Citas nozīmīgas pilsētas ir Lijučaņa, Beihai un Guijana.

2010. gadā Guansji dzīvoja 46,03 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 62% ir haņi, 32% — džuani, 3% — jao un 1% — miao.

## Ekonomika
Lai gan vēsturiski tas bija viens no mazāk attīstītajiem reģioniem Ķīnā, pēdējās desmitgadēs Guansji ir piedzīvojis ievērojamu ekonomisko izaugsmi, pateicoties valdības ieguldījumiem, tirdzniecībai ar Dienvidaustrumāziju un tūrisma attīstībai. Guansji ir viens no Ķīnas galvenajiem lauksaimniecības reģioniem, pateicoties tropiskajam un subtropiskajam klimatam, kas ļauj audzēt dažādus produktus. Galvenie lauksaimniecības produkti ir rīsi, cukurniedres (nodrošinot apmēram 60% no valsts kopējās ražas), augļi (īpaši mango, ličiji, banāni un citrusaugļi), tējas lapas un tabaka.

Reģions ir viens no lielākajiem boksīta, mangāna, alvas un cinka ieguves centriem Ķīnā. Automobiļu un mašīnbūves rūpniecība pēdējos gados ir attīstījusies Naņninā un Lijučānā.

Līdzīgi kā citās Ķīnas provincēs, Guansji piedzīvo plašu lauku iedzīvotāju migrāciju uz pilsētām, kas ir saistīta ar ekonomisko attīstību un urbanizāciju. Liels skaits Guansji iedzīvotāju, īpaši no lauku reģioniem, dodas strādāt uz Guandunu, Šanhaju un Pekinu, kur ir vairāk darba iespēju rūpniecībā, celtniecībā un pakalpojumu sektorā. Sakarā ar ģeogrāfisko tuvumu un vēsturiskajām saitēm daudzi vjetnamieši ir pārcēlušies uz Guansji.

## Ārējās saites
Pivņičnazdroja

**Pivņičnazdroja** (, līdz 1999. gadam **Pivņična** (*Piwniczna*)) ir pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē uz dienvidiem no Novi Sončas, pie Popradas upes, netālu no Slovākijas robežas.
Lomu ciems

**Lomu ciems** bija administratīvi teritoriāla vienība Viļānu un Preiļu rajonos. 1945. gada 2. novembrī Rēzeknes apriņķa Galēnu pagastā izveidoja Lomu ciema padomi. 1949. gada 31. decembrī pēc pagasta likvidēšanas ciemu iekļāva Viļānu rajonā. 1962. gada 18. decembrī pēc Viļānu rajona likvidēšanas Lomu ciemu iekļāva Preiļu rajonā.

1954. gada 14. jūnijā Lomu ciemam pievienoja likvidēto Soboļevas ciemu.

Ciemu likvidēja 1973. gada 29. martā, tā teritoriju pievienojot Galēnu ciemam.

## Atsauces
Kārlis Mengers

**Kārlis Mengers** (; dzimis , miris ) bija Volīnijā dzimis austriešu ekonomists. Austriešu ekonomikas skolas pamatlicējs.

Dzimis Novi Sončā, turīga jurista ģimenē. Arī abi Kārļa brāļi kļuva par juristiem. Studēja tiesības Prāgā un Vīnē. Ieguva doktora grādu tiesībās Jagaiļa Universitātē Krakovā. 19. gadsimta sešdesmitajos gados Kārlis Mengers strādāja par ekonomikas jautājumu žurnālistu Ļvivas avīzē *Lemberger Zeitung*, bet vēlāk *Wiener Zeitung* Vīnē. 1871. gadā publicēja darbu "Ekonomikas principi" (*Grundsätze der Volkswirtschaftslehre*), kļūdams par Austriešu ekonomikas skolas pamatlicēju. No 1872. gada pasniedza finanses un politekonomiku Vīnes Universitātē. 1876. gadā kļuva par kroņprinča Rūdolfa skolotāju. Pavadīja kroņprinci ceļojumos pa valsti un ārzemēs. Astoņdesmito gadu beigās tika iecelts par Austrijas monetārās sistēmas reformas vadītāju. 1903. gadā atteicās no pedagoģiskās darbības.

## Ārējās saites

* Kārļa Mengera "Ekonomikas principi"
Makina kalns

**Makina kalns** () ir ar sniegu un ledu klāts plato Antarktīdā, Patuksentas grēdas un Pensakolas kalnu augstākā virsotne. Atrodas grēdas dienvidu daļā līdzās Patuksentas ledus straumei, augstums .

Kalnu 1961./1962. gada sezonā uzmērīja USGS ekspedīcija; no gaisa nofotografēts 1964. gadā, nosaukts par godu Vašingtona universitātes ģeoloģijas profesoram Džozefam Makinam *(Joseph Hoover Mackin)*.

## Atsauces
Ziyuan 1-02C

**Ziyuan 1-02C** jeb **CBERS 02C** ir Ķīnas civilais augstas izšķirtspējas Zemes novērošanas pavadonis, kas palaists 2011. gadā Ķīnas Zemes un resursu ministrijas vajadzībām.

*Ziyuan 1-02C* ir trešais pavadonis CBERS-2 sērijā, bet to izstrādājusi Ķīna viena pati bez Brazīlijas līdzdalības. Pavadoni izgatavojusi Ķīnas Kosmosa tehnoloģiju akadēmija. 

Pavadonī uzstādītas divas augstas izšķirtspējas kameras ar izšķirtspēju 2,36 m un kopēju Zemes virsmas joslas platumu 54 km. Vēl ir infrasarkanais multispektrālais skeneris ar izšķirtspēju 5 m / 10 m. Augstas izšķirtspējas kamerām ir zemāks saspiešanas līmenis (4:1) tā lejupielādes kanālā un, salīdzinājumā ar CBERS 2B (8:1), tas spēj nosūtīt kvalitatīvākus Zemes attēlus.

Kosmiskais aparāts paredzēts zemes un ūdens resursu izmantošanas un ekoloģiskās situācijas novērošanai, kā arī lauksaimniecības attīstībai.

## Lidojuma gaita
*Ziyuan 1-02C* tika palaists  03:26:14 UTC ar nesējraķeti Chang Zheng 4B no Taijuaņas pavadoņu palaišanas centra Ķīnas vidienē. Pirmie attēli no pavadoņa tika saņemti 23. decembrī.

2012. gada 18. aprīlī svinīgā ceremonijā pavadonis tika nodots ekspluatācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* China-Brazil Earth Resource Satellite / Ziyuan 1 
* ZY 3A, 3B Gunter Dirk Kreb
Sokolovas ciems

**Sokolovas ciems** bija administratīvi teritoriāla vienība Viļānu rajonā. 1945. gada 2. novembrī Rēzeknes apriņķa Sakstagala pagastā izveidoja Sokolovas ciema padomi. 1949. gada 31. decembrī pēc pagasta likvidēšanas ciemu iekļāva Viļānu rajonā. Ciemu likvidēja 1954. gada 14. jūnijā, tā teritoriju pievienojot Sakstagala ciemam.

## Atsauces
Ornicānu ciems

**Ornicānu ciems** bija administratīvi teritoriāla vienība Viļānu rajonā. 1945. gada 2. novembrī Rēzeknes apriņķa Viļānu pagastā izveidoja Ornicānu ciema padomi. 1949. gada 31. decembrī pēc pagasta likvidēšanas ciemu iekļāva Viļānu rajonā. Ciemu likvidēja 1951. gada 18. jūlijā, kolhoza «Gaisma» teritoriju iekļaujot Makūžu ciemā, bet kolhoza «Vienotā saime» un padomju saimniecības «Viļāni» teritorijas iekļaujot Viļānu ciemā.

## Atsauces
Rallijreids

**Rallijreids** ir motorsporta veids, kas norisinās vairākas dienas, un kur dalībniekiem jāveic liela attāluma ātrumposmi un terminēti pārbraucieni. Rallijreida dalībnieki dienā nobrauc 400—900 kilometrus. Laika ziņā rallijreids var ilgt no 3 līdz 30 dienām. Viens no populārākajiem rallijreidiem ir Dakaras rallijs. Rallijreidos automobiļos bez pilota brauc arī stūrmanis, kas atbild par maršruta navigāciju, bet kravas automobiļos vēl komandā ir arī mehāniķis.

Rallijreida dalībnieki klasificējas atkarībā no transportlīdzekļa tipa. Parasti trīs galvenās klases ir motociklu, automobiļu un kravas automobiļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
1220. gads

**1220. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 8. augusts — notika zviedru karagājiens uz Ridalu un kauja pie Lihulas.
* 22. novembris — Frīdrihs II Hohenštaufens tika kronēts par Svētās Romas imperatoru.

### Nezināms datums
* Mongoļi iebruka Abāsīdu kalifātā un iekaroja Samarkandu un Buhāru.
* Ļubļana ieguva pilsētas tiesības.
* Notika otrais Mežotnes aplenkums.

## Dzimuši
* 1. aprīlis — Go-Saga, Japānas imperators (miris 1272.)
* 30. maijs — Aleksandrs Ņevskis, Novgorodas un Vladimiras lielkņazs (miris 1263. gadā)
* *datums nezināms*
** Rabans Sauma — nestoriešu mūks (miris 1294. gadā)

## Miruši
* *iespējams*
** Saksis Gramatiķis, viduslaiku mūks, Dānijas vēstures apraksta autors (dzimis ap 1140. gadu)
1225. gads

**1225. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Rīga ieguva pilsētas tiesības.

## Dzimuši
* 28. janvāris (iespējams) — Akvīnas Toms, Dominikāņu ordeņa mūks (miris 1274. gadā)

## Miruši
* 28. oktobris — Dziens, japāņu dzejnieks (dzimis 1155. gadā)
* 7. novembris — Engelberts II, Ķelnes arhibīskaps (dzimis 1185. vai 1186. gadā)
1248. gads

**1248. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 4. janvāris — Alfonsu III kļuva par Portugāles karali.
* 15. augusts — tika ielikts Ķelnes katedrāles pamatakmens. Katedrāles celtniecība tika pabeigta 632 gadus vēlāk.

### Nezināms datums
* Francijas karaļa Luijs IX Kapetinga vadībā sākās Septītais krusta karš.
* Rekonkista: Kastīlijas karalis Ferdinands III no mauriem atkaroja Sevilju.
* Tallina ieguva pilsētas tiesības.
* Tika dibināta Nīderlandes pilsēta Hāga.

## Dzimuši
* datums nezināms — Aragonas Izabella (*Isabelle d'Aragon*), Francijas karaliene (mirusi 1271.)
* datums nezināms — Kārlis II Anžū (*Carlo II d'Angiò*), Neapoles karalis (miris 1309.)

## Miruši

* 4. janvāris — Sanšu II, Portugāles karalis (dzimis 1209. gadā) 
* *datums nezināms* Hermanis fon Bukshēvdens, Tērbatas bīskaps, bīskapa Alberta brālis (dzimis 1163. gadā)
Harijs Mulišs

**Harijs Mulišs** (; dzimis ; miris ) bija nīderlandiešu rakstnieks. Viņš ir sarakstījis vairāk nekā 80 romānus, lugas, esejas, poēmas un filozofiskās pārdomas. Viņa darbi ir tulkoti vairāk nekā 20 valodās. H. Mulišs tiek uzskatīts par vienu no trim ievērojamākajiem rakstniekiem nīderlandiešu pēckara literatūrā. Pēc viņa romāna *De Aanslag* motīviem ir tikusi uzņemta filma *De aanslag*, kas saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā filma svešvalodā. 2007. gada aptaujā viņa 1992. gada romāns *De Ontdekking van de Hemel* tika atzīts par labāko grāmatu nīderlandiešu valodā.

## Ārējās saites

*
Ciecere

**Ciecere** ir Ventas labā krasta pieteka Saldus un Kuldīgas novados. Baseins pārsvarā atrodas Austrumkursas augstienē, kur vienā no subglaciālām iegultnēm izveidojies 50 m dziļais Cieceres ezers, no kura iztek Ciecere. Reizēm par Cieceres sākumu uzskata Cieceres ezera pieteku Mazupi. Upes vidējais platums ir , dziļums — , ielejas platums — , kritums augštecē — , vidustecē un lejtecē — ap .

Lielākās labā krasta pietekas ir Vēršāda 16 km, Dīcmaņu strauts () un Krimelde (), kreisā krasta — Bukupe () un Paksīte (). Ciecerei ir vēl 48 pietekas, kas īsākas par 10&nbsp;km (kopgarums ). Cieceres baseinā ir 25 ezeri ar kopējo platību . Uz Cieceres ir uzbūvētas 3 hidroelektrostacijas: Cieceres dzirnavu HES, HES “Dzirnavnieki” un Pakuļu HES. Saldus pilsētas robežās uz Cieceres ir izveidoti trīs mākslīgi ūdenskritumi, taču pašlaik, pēc HES “Dzirnavnieki” uzcelšanas, no tiem redzami tikai divi. Baseina augšdaļā un vidusdaļā plaši tīrumi un lauki ar atsevišķiem mežu puduriem, bet lejas daļā ir lieli mežu masīvi. Upei ir vidēji slīpas nogāzes, kas bieži apaugušas ar krūmiem, arī palieni daļēji klāj krūmāji. Dažviet krastos ir pamatiežu atsegumi, lejtecē pie Paksītes ietekas Pavāru atsegums ir dabas aizsargājamais objekts. Ciecerē ir sastopami rauda, rudulis, asaris, līdaka, breksis, vēdzele, forele, alata, sapals, akmeņgrauzis, saldūdens bullītis, grundulis, ķīsis, stagars, ausleja un spidiļķis.

Upi šķērso autoceļš A9. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Saldus, Ciecere, Sātiņi, Mežvidi, Kušaiņi.
[thumb|left|Ciecere, skatoties no autoceļa [Autoceļš V1278|V1278 tilta]]

## Atsauces
Brendons Bočenskis

**Brendons Bočenskis** (; dzimis 1982. gada 4. aprīlī) ir bijušais amerikāņu hokejists, malējais uzbrucējs, Kazahstānas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 156 spēles Nacionālajā hokeja līgā. Karjeras nogalē aizvadījis astoņas sezonas KHL vienībā Astanas "Baris".

2020. gada jūnijā Bočenskis tika ievēlēts par Ziemeļdakotas štata pilsētas Grandforksas mēru.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Bočenskis uzsāka vien 2004. gadā, kad aizvadīja sezonu AHL klubā Bingemtonas "Senators". 2005.—06. sezonā Brendons savu laiku dalīja jau starp Bingemtonu un NHL klubu Otavas "Senators". Sezonas vidū gan hokejists tika aizmainīts uz Čikāgas "Blackhawks" vienību.

Arī turpmākajās sezonās Bočenskis bieži tika mainīts no viena kluba uz otru, nākamo divu sezonu gaitā spēlējot gan Bostonas "Bruins", gan arī Anahaimas "Ducks" un Našvilas "Predators" rindās. No 2008. līdz 2010. gadam Bočenskis spēlēja Tampabejas "Lightning" rindās, lielāko daļu laika pavadot gan tās AHL fārmklubā Norfolkas "Admirals".

2010. gada vasarā Bočenskis pievienojās Astanas "Baris" rindām. 2011.—12. sezonā Bočenskis tika izvēlēts dalībai 2012. gada KHL Zvaigžņu spēlē. No 2014. līdz 2016. gadam Bočenskis pildīja arī "Baris" kapteiņa funkcijas. 2017.—18. gada sezonu hokejists izlaida, taču tad vēl uz gadu atgriezās "Baris" rindās.

ASV hokeja izlases rindās spēlējis 2007. gada Pasaules čempionātā. Pēc vairākām "Baris" rindās aizvadītām sezonām pieņēmis Kazahstānas pilsonību. Kazahstānas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2016., 2017. un 2019. gada Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
2012. gada Dakaras rallijs

thumb|250px|Rallijreida maršruts
**2012. gada Dakaras rallijs** bija 33. Dakaras rallijs. Tas jau ceturto reizi pēc kārtas norisinājās Dienvidamerikā. Rallijreida dalībnieki startēja 1. janvārī no Mara del Platas (Argentīna), un, pēc 14 etapiem Argentīnā, Čīlē un Peru, 15. janvārī finišēja Peru galvaspilsētā Limā.

## Incidenti
Sacīkšu dalībnieku un skatītāju bojāeja šajā rallijreidā notiek katru gadu. Šoreiz 1. etapā bojā gāja motobraucējs Horhe Voero. Motobraucējs cieta avārijā distances 55. kilometrā. Mediķi avārijas vietā ieradās piecu minūšu laikā. Voero mira no sirdstriekas, helikopterā pa ceļam uz Mara del Platas slimnīcu.

## Latvijas pārstāvji
Rallijreidā startēja divas "Team Latvia" vieglo autombobiļu ekipāžas. Andris Dambis un Māris Saukāns ar elektropiedziņas OSCar eO ieņēma 77. vietu. Antons Grigorovs un Ainārs Princis ar OSCar O3 finišu nesasniedza, jo pirmspēdējā posmā automobili piemeklēja nenovēršamas dzinēja problēmas. "Team Latvia" pavadošā kravas auto ekipāža bija francūzis Žans Šarls Morī, stūrmanis Žans Klods Kakē no Beļģijas un mehāniķis Kaspars Dambis.

Otras Latvijas komandas "RE Autoclub" automobiļa ekipāža bija krievu braucēji Antons Meļņikovs un Antons Nikolajevs, kuri ieņēma 18. vietu. Bet otras ekipāžas braucēji Iļja Kuzņecovs un Romans Jelagins ieņēma 36. vietu.

### OSCar eO
Pirmo reizi Dakaras rallijā startēja automobilis ar elektropiedziņu OSCar eO. OSCar eO ir Ogres servisa centrā (OSC) radīts sacīkšu pilnpiedziņas automobilis ar elektromotoru (210 kW, 800 Nm), ģeneratoru, iekšdedzes dzinēju, kas piedzen ģeneratoru, 240 litru degvielas bāku un 160 maziem akumulatoriem, kas dod 600 voltu strāvas spriegumu. Automobiļa konstruktors ir Andris Dambis. OSCar eO ekipāža rallijreidā bija A. Dambis un M. Saukāns, viņi kopvērtējumā ieguva 77. vietu, kļūstot par pirmajiem Dakāras rallija vēsturē, kas ar elektropiedziņas automobili sasnieguši sacensību finišu.

## Etapi
Rallijreida kopējais garums bija mazliet vairāk kā 8300 kilometri. Atšķirībā no pagājušā gada apļa veida sacīkstēm Argentīnā un Čīlē, šajā gadā Atlantijas krastā norisinājās tikai starts, bet finišs bija Peru galvaspilsētā, Limā (kontinenta Klusā okeāna pusē). Sestā etapa speciālais posms Andos tika atcelts dēļ sniegputeņa.

## Etapu rezultāti

### Motocikli

### Kvadricikli

### Automobiļi

### Kravas automobiļi

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 2012. gada Dakaras rallija fotogrāfijas *(cc-by-sa 3.0)*
2012. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 2012. gada sezona** ir 38. Virslīgas sezona. Tā sākās 24. martā. Tajā piedalās 10 komandas, kuras aizvada četru riņķu turnīru, katra aizvadot 36 spēles.

Čempionāta organizēšanai tika izveidota biedrība "Latvijas futbola Virslīga", kura šīs funkcijas pārņēma no Latvijas Futbola federācijas.

## Komandu izmaiņas

1. līgas 2011. gada sezonā uzvarēja FS METTA/Latvijas Universitāte, izcīnot tiesības 2012. gada sezonā startēt Virslīgā.

Pārspēlēs par palikšanu Virslīgā JFK Olimps zaudēja 1. līgas 2. vietas ieguvējai FK Spartaks.

FK Jūrmala-VV neilgi pirms sezonas sākuma mainīja nosaukumu un bāzes vietu, kļūstot par FK Daugava. Tobrīd Virslīgā bija pārstāvēts arī Daugavpils klubs FC Daugava.

## Turnīra tabula

||rowspan=5 style="background-color:white;"|

## Rezultatīvākie spēlētāji
;18 vārti
* Mamuka Gongadze *([[FC Daugava|Daugava Daugavpils]])*

;15 vārti
* Josuke Saito *([[FB Gulbene|Gulbene]]/ [[FK Ventspils|Ventspils]])*

;12 vārti
* Dāvids Kortess *([[FK Spartaks Jūrmala|Spartaks Jūrmala]])*
* Daniils Turkovs *([[FK Ventspils|Ventspils]])*

;11 vārti
* Valērijs Šabala *([[Skonto FC|Skonto Riga]])*
* Tads Labuks *([[Skonto FC|Skonto Riga]])*
* Antons Jemeļins *([[FK Spartaks Jūrmala|Spartaks Jūrmala]])*

;10 vārti
* Stenlijs Ibe *([[FC Daugava|Daugava Daugavpils]])*
* Vladimirs Kamešs *([[FK Liepājas Metalurgs|Liepājas Metalurgs]])*
* Valērijs Afanasjevs *([[FK Liepājas Metalurgs|Liepājas Metalurgs]])*
* Patriks Tvumasi *([[FK Spartaks Jūrmala|Spartaks Jūrmala]])*
* Mārtiņš Milašēvičs *([[FS METTA/Latvijas Universitāte|Metta-LU]])*
* Vitālijs Ziļs *([[FK Daugava (2003)|Daugava Riga]])*

## Mēneša labākais spēlētājs

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Latvijas Futbola federācija
Stefans Peteransels

**Stefans Peteransels** (; dzimis ) ir franču rallijreidu moto un autosportists. Viņam pieder uzvaru rekords (10) Dakaras rallijā, no kurām daļa iegūta motociklu klasē ar *[[Yamaha Motor Company|Yamaha]]*, un daļa automobiļu klasē ar *[[Mitsubishi Motors|Mitsubishi]]* un *[[Mini]]*. Peteransels ir otrais pēc Ibēra Oriola, kurš uzvarējis prestižā rallijreida dažādu klašu ieskaitēs.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Simboliskā antropoloģija

**Simboliskā antropoloģija** ir antropoloģijas veids un teorētiskā nostādne, kurā sabiedrības labākai izprašanai tiek pievērsta uzmanība kultūra simboliem un tam, kā šos simbolus interpretēt. Simboliskā antropoloģija bieži tiek pretnostatīta kulturālajam materiālismam. Uzsvars tiek likts uz cilvēku neapzināto rīcību, kultūras zīmju sistēmām, ne pašiem cilvēkiem vai viņu tiešiem skaidrojumiem. Simboliskā antropoloģija ir veidojusies un ietekmējusies no hermeneutikas, fenomenoloģijas, semiotikas un strukturālisma.

Pazīstamākie simboliskās antropoloģijas pārstāvji ir Klifords Gīrcs, Deivids Šneiders, Viktors Tērners un Mērija Daglasa.
Petri Kontiola

**Petri Kontiola** (; dzimis ) ir profesionāls somu hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā, Somijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2024) pārstāv Somijas hokeja līgas klubu Tamperes Tappara.

## Spēlētāja karjera
Karjeru uzsācis Somijas līgas kluba Tamperes "Tappara" sastāvā. 2004. gada NHL draftā viņu Čikāgas "Blackhawks" izraudzījās ar kopējo 196. kārtas numuru. NHL aizvadījis 12 spēles, kurās atdevis 5 rezultatīvas piespēles, vairāk spēlēja dažādu AHL klubu sastāvā. Kopš 2009.—2010. gada sezonas spēlē KHL, pirmo sezonu aizvadīja Magņitogorskas "Metallurg", taču pēc tam pārgāja uz Čeļabinskas "Traktor". Tika pieteikts startam 2011. gada KHL Zvaigžņu spēlē, taču tajā nepiedalījās. 2012.—13. gada sezonā Kontiola kopā ar komandu sasniedza Gagarina kausa finālu, tajā gan piekāpjoties Maskavas "OHK Dinamo".

2014. gada jūlijā noslēdza viena gada līgumu ar Toronto "Maple Leafs", taču sezonas ievadu pavadīja tās AHL fārmklubā Toronto "Marlies". Sezonas vidū Kontiola pievienojās KHL vienībai Jaroslavļas "Lokomotiv", tās rindās aizvadot nākamās četrarpus sezonas. 2019. gada maijā noslēdza viena gada līgumu ar Helsinku "Jokerit".

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļas 2014. gada olimpiskajās spēlēs. Tāpat izcīnījis sudraba medaļu 2007. un 2014. gada Pasaules čempionātos. 2013. gadā turnīru noslēdza kā tā rezultatīvākais spēlētājs, iegūstot arī labākā uzbrucēja balvu.

## Ārējās saites
Klotrimazols

**Klotrimazols** () ir populārs imidazola atvasinājumu grupas pretsēnīšu līdzeklis ārīgai lietošanai cilvēkiem un dzīvniekiem. Pieejams dažādās zāļu formās — ziede, vaginālas tabletes, supozitoriji, šķīdums ārīgai lietošanai.
Ilgās dienas rīts

**"Ilgās dienas rīts"** ir 1968. gada Latvijas PSR aktierfilma. Filmas režisore ir Ada Neretniece. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
1923. gads - Pilsoņu kara laiks Jakutijā. Sarkanās Armijas daļas komandiera Aldanova vadībā nespēj izrādīt efektīvu pretestību baltgvardiem. Sarkano izlūku nodaļu, ko komandē Jānis Krasts, sagūsta, tomēr Krasts ar biedriem izbēg un brīdina Aldanovu par balto nodomiem. Tikmēr komisārs boļševiks Sņegins veic propagandas darbu starp jakutiem, kas atbalsta baltgvardus. Aldanovam ar saviem ļaudīm jānogriež baltgvardiem ceļš uz Jakutsku, kamēr no Irkutskas ieradīsies papildspēki. Tas tiek uzticēts Krasta nodaļai, kas nokļūst ienaidnieka aizmugurē un traucē tiem turpināt gājienu uz Jakutsku. Krīt Krasta draugs Andris, iemīļotā jakutu meitene Aana, tomēr Krasta nodaļa izpilda uzdevumu.

## Lomās
* Uldis Pūcītis — *Jānis Krasts*
* Edgars Girgensons — *Andris*
* Natālija Hristoforova — *Aana*
* Marija Podgurska — *Ivļeva*
* Vladimirs Žuks — *Aldanovs*
* Genādijs Ņilovs — *Sņegins*
* Roberts Zēbergs — *Krūms*
* Marija Krivogorņicina — *Kjunne*
* Spiridons Grigorjevs — *Kusturovs*
* Hristofors Maksimovs — *Dodors*
* Vladislavs Kovaļkovs — *Morozovs*
* Leonīds Satanovskis — *Kulakovs*
* Juris Civjans — *Saša*
* K. Anufrijevs — *Pelovs*
* F. Safronovs — *Nikuss*

**Epizodēs:**
* Juris Kaminskis
* Egons Beseris
* Voldemārs Lobiņš

## Interesanti fakti
* Galvenā varoņa prototips - revolucionārs, sarkanais komandieris un rakstnieks Jānis Strods.
* Filma uzņemta Jakutijā Ivana Stroda vārdā nosauktā kolhoza teritorijā. Jakutskas Valodas un etnogrāfijas institūta līdzstrādniekii konsultēja filmas veidotājus par jakutu valodu un paražām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino muzejs
* Kino-teatr.ru
Žans Pjērs Papēns

**Žans Pjērs Papēns** (; dzimis ) ir bijušais franču futbolists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā, bijis Francijas izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Papēns ir Marseļas "Olympique" B komandas galvenais treneris.

Lielākos panākumus guvis, spēlējot Marseļas "Olympique" sastāvā. Vēlāk spēlējis tādos klubos kā *[[AC Milan]], [[Minhenes "Bayern"|Bayern München]], [[Girondins de Bordeaux|Bordeaux]], [[En Avant Guingamp|Guingamp]], [[JS Saint-Pierroise]]*. 1994. gadā guva uzvaru Čempionu līgā, 1996. gadā — UEFA kausā, četras reizes kļuvis par Francijas čempionu (1989, 1990, 1991, 1992), divas reizes — Itālijas čempionu (1993, 1994).

Francijas izlases sastāvā izcīnīja 3. vietu 1986. gada FIFA Pasaules kausā.

Piecas reizes bijis Francijas čempionāta rezultatīvākais spēlētājs (1988, 1989, 1990, 1991, 1992), divas reizes atzīts par Francijas gada labāko futbolistu (1989, 1991), 1991. gadā saņēma Zelta bumbu. 2004. gadā bijušais Brazīlijas futbolists Pelē viņu iekļāva savā *[[FIFA 100]]* sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Club Brugge**

* Beļģijas kauss: 1985—86

**Marseille**

* Francijas 1. divīzija: 1988—89, 1989—90, 1990—91, 1991—92
* Coupe de France: 1988—89

**Milan**

* Itālijas Serie A: 1992—93, 1993—94
* Supercoppa Italiana: 1992, 1993
* UEFA Čempionu līga: 1993—94

**Bayern Munich**

* UEFA kauss: 1995—96

**Individuālie sasniegumi**

* Francijas 1. divīzijas labākais vārtu guvējs: 1987—88, 1988—89, 1989—90, 1990—91, 1991—92
* Eiropas kausa labākais vārtu guvējs: 1989—90, 1990—91, 1991—92
* Ballon d'Or: 1991
* FIFA 100

## Ārējās saites

* Francijas Futbola federācijas profils
Holmsa kalns

**Holmsa kalns** () ir Šekltona grēdas augstākā virsotne Antarktīdā. Atrodas grēdas dienvidaustrumu daļā Rīda kalnos, augstums .

Kalnu 1967. gada sezonā no gaisa nofotografēja ASV Kara flotes lidmašīna. 1968.—1971. gados kalnā uzkāpa un to nomērīja britu ekspedīcija no Halejas stacijas. Nosaukts par godu ģeoloģijas profesoram Artūram Holmsam *(Arthur Holmes)*.

## Atsauces
Cīruļi atlaižas pirmie

**"Cīruļi atlaižas pirmie"** ir 1967. gada Latvijas PSR mākslas filma. Filmas režisors ir Māris Rudzītis. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets

Pirmā miera nedēļa pēc Otrā pasaules kara beigām. Kādā Kurzemes pagastā vienīgajam pagasta komjaunietim un reizē komsorgam Justam un partorgam Miķelsonam jācīnās ar mežabrāļiem.

## Lomās
* Imants Skrastiņš — *Justs Eglītis*
* Ligita Jaunsila — *Anda*
* Vilma Liepiņa — *Alvīne*
* Alfrēds Videnieks — *Kristaps*
* Ēvalds Valters — *Ansķins*
* Dzidra Ritenberga — *Kurzemniece*
* Juris Bernots — *Miervaldis*
* Gunārs Stūris — *Ilmārs*
* Valdemārs Zandbergs — *Miķelsons*
* Artūrs Dimiters — *Bergis*
* Žanis Priekulis — *Rampāns*
* Jānis Petrovskis — *Uldis*

## Ārējās saites

* Filmu katalogs
Rīta miglā

**"Rīta miglā"** ir 1966. gada Latvijas PSR aktierfilma, īsfilma pēc Egona Līva stāsta "Nora" motīviem. Filmas režisors ir Imants Krenbergs un šis ir viņa diplomdarbs Augstākajos režisoru kursos Maskavā. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Zvejniekciems Latvijā. Par divu jaunu cilvēku - zvejaskuģa stūrmaņa Arņa un medmāsas Noras - mīlestību.

## Lomās
* Ingrīda Andriņa — *Nora*
* Imants Adermanis — *Ernests*
* Jānis Melderis — *Arnis*

## Interesanti fakti
* Filma uzņemta Kuivižos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino muzejs
* Kino-teatr.ru
"Ciklons" sāksies naktī

**""Ciklons" sāksies naktī"** ir 1966. gada Latvijas PSR televīzijas filma, kuras režisore ir Ada Neretniece. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā, pēc Dmitrija Morozova stāsta "Trīsdesmit sešas stundas no izlūka dzīves" motīviem.

Filmā atainots kā Otrā pasaules kara beigās vācu izlūkdienests cenšas organizēt diversantu grupas aplenktajos Karpatu rajonos. Lai koordinētu darbību, operācijas "Ciklons" ietvaros, uz turieni jānosūta pieredzējušais kapteinis Švarcbruks. Padomju izlūkam Libelam Švarcbruka vietā šai uzdevumā izdodas nosūtīt savu cilvēku — Mišelu, kurš izjauc vācu nodomus.

## Lomās
* Pjotrs Gorins — *Mišels*
* Anatolijs Romašins — *Libels*
* Leonīds Satanovskis — *Švarcbruks*
* Ausma Dragone — *Helēna*
* Ļubova Maļinovska — *Helēnas māte*
* Oļģerts Šalkonis — *Klecs*
* Artūrs Dimiters — *Melceris*
* Anatolijs Azo — *Lange*
* Staņislavs Korņevs — *Koļesņikovs*
* Ļevs Perfilovs — *Krīgers*
* Velta Līne — *Krāmere*
* Jānis Melderis — *Rozenštoks*
* Jurijs Bogoļubovs — *Meļņičenko*
* J. Stepanovs — *Skļanojs*
* N. Ogoņkovs — *šoferis*
* A. Smirnovs — *Krebss*

## Interesanti fakti
* Vienā no lomām toreizējā Latvijas PSR Valsts operas un baleta teātra baleta soliste Ausma Dragone.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino-teatr.ru 
* filmas.lv
Taukaudi

thumb|300px|Taukaudi ir vieni no galveniem audiem.
**Taukaudi** () ir daudzos orgānos sastopams saistaudu veids, ko veido taukšūnu kopums. Izšķir divus taukaudu veidus — baltos un brūnos. Šie termini ir nosacīti un atspoguļo šūnu nokrāsas īpašības. Baltie taukaudi plaši izplatīti cilvēka organismā, taču brūnie taukaudi sastopami galvenokārt jaundzimušiem un dažiem dzīvniekiem (grauzējiem un ziemojošiem) visas dzīves garumā.

## Baltie taukaudi
Baltie taukaudi atrodas vēdera, gūžu un sēžas zemādā, tauku plēvēs, mezentērijā, iekšējo orgānu taukaudu kapsulā u.c. Saistaudu starpslāņi taukšūnu sakopojumus sadala daiviņās, kurās taukšūnas cieši pieguļ cita citai. Taukaudi ir labi vaskularizēti. Balto taukaudu daudzums ir mainīgs, tas ir atkarīgs no organisma barojuma. Kad badojoties taukšūnu lielie tauku ieslēgumi pārvēršas mazos tauku pilieniņos, ap kuriem grupējas mitohondriji, kas ar taukskābju oksidāzes palīdzību šķeļ taukus.

Atšķirīgas ir sarkano kaulu smadzeņu taukšūnas. Tās izstrādā faktoru, kas veicina neitrofilo leikocītu attīstību. Tās nezaudē taukus, pat badojoties.

Balto taukaudu funkcijas ir ādas: tie mazina mehāniskā trieciena spēku uz orgānu, nodrošina termoizolāciju; ir lipīdu avots enerģētiskām un plastiskām vajadzībām. Turklāt tauku oksidācijas procesā veidojas ogļskābā gāze un ūdens, ko organisms izmanto daudzās vielmaiņas reakcijās.

Svarīga nozīme tauku vielmaiņas regulācijā ir endokrīnajai un nervu sistēmai. Simpātiskās nervu sistēmas nervgaļi, atbrīvojot adrenalīnu, izraisa taukskābju pārvietošanos no taukaudiem asinīs.

## Brūnie taukaudi
Brūnie taukaudi ir jaundzimušajiem, kā arī zīdītājiem, kas guļ ziemas miegu. Tie sastopami jaundzimušajiem starplāpstiņu zonā, aiz krūšu kaula, gar mugurkaulu un nieres vārtu apvidū.  Brūnos taukaudus veido multilokulārās tauku šūnas. Šie taukaudi veido 2-5% no ķermeņa masas. To taukšūnās ir sīki tauku pilieni, daudz mitohondriju, kas satur dzelzi saturošu pigmentu citohromu un piešķir taukšūnām brūno krāsu. Starp brūnajām taukšūnām zarojas plašs asins kapilāru tīkls. Šīm taukšūnām ir nozīme siltumregulācijā. Brūnie taukaudi ir nepieciešami organisma atdzišanas novēršanai, jo tie kompensē lielos siltuma zudumus sakarā ar bērna ķermeņa virsmas samērā lielo laukumu salīdzinājumā ar tā masu.
Brūnajās taukšūnās, taukiem sadaloties, pie mitohondrijiem rodas neliels adenozīntrifosforskābes molekulu daudzums. Liela daļa enerģijas izdalās kā siltuma enerģija, kas sasilda organismu.

## Hormonālā regulācija
Tauku noārdīšanos pastiprina arī tiroksīns un dzimumhormoni, turpretī insulīns tauku šūnās veicina triglicerīdu sintēzi.

Baltajiem taukaudiem piemīt arī hormonālā aktivitāte, proti, monolokulārās tauku šūnas ražo hormonu leptīnu, kas, iedarbojoties uz hipotalāma kodoliem, pastiprina tauku oksidēšanas procesus, samazina ēstgribu un sekmē dzimumhormonu sintēzi. Tie nedaudz sintezē estrogēnus, kam ir nozīme klimaksa periodā, kad tos vairs neizdala olnīcas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Papēns

**Papēns** var būt:

* Denī Papēns (*Denis Papin*), franču matemātiķis, fiziķis un izgudrotājs (1647—1712);
* Žans Pjērs Papēns (*Jean-Pierre Papin*), franču futbolists (dzimis 1963).
Fengyun 2-07

**Fengyun 2-07** jeb **FY 2-07** ( 风云二号07), zināms arī kā **Fengyun 2F**, ir Ķīnas meteoroloģiskais pavadonis, kas palaists 2012. gadā.
Tas ir sestais ģeostacionāro pavadoņu sērijas Fengyun 2 pavadonis.

Kosmiskais aparāts ir cilindra formas 2,1 m diametrā un 4,5 m augstumā, kad ir pilnībā izvēsts. Tā stabilizācija notiek, rotējot ar 100 apgriezieniem minūtē. Apgādāts ar piecu kanālu redzamās gaismas un infrasarkano rotējošo skenējošo radiometru, kas dod Zemes virsmas attēlus redzamajā gaismā ar izšķirtspēju 1,25 km un infrasarkanajā diapazonā ar izšķirtspēju 5 km. Tas zemeslodes pilnu disku uzņem ik pēc 30 minūtēm, bet var fotografēt arī mazākus apgabalus. Bez tam *Fengyun 2-07* ir apgādāts arī ar rentgenstaru detektoru, kas paredzēts Saules novērošanai un Saules uzliesmojumu atklāšanai.
Ģeostacionārās orbītas sasniegšanai pavadonis apgādāts ar raķešdzinēju *FG-36*, kurš pēc darbības beigšanas ir atdalāms.

## Lidojuma gaita
*Fengyun 2-07* tika palaists  00:56:04 UTC ar nesējraķeti Chang Zheng 3A (sērijas numurs Y22) no Sjičanas pavadoņu palaišanas centra.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Fengyun 2 sinodefence.com
* FY 2A, 2B, 2C, 2D, 2E, 2F, 2G, 2H Gunter Dirk Kreb
Skrimslis

thumbnail|200px|Skrimšļaudi
**Skrimslis** ir organisma struktūra, kuru veido **skrimšļaudi**. Skrimšļaudi nav tik cieti un neelastīgi kā kaulaudi, bet ir cietāki un neelastīgāki par muskuļiem. Skrimšļaudi kopā ar taukaudiem veido tā sauktos irdenos audus. Skrimšļi cilvēka un daudzu citu dzīvnieku sugu organismos atrodas locītavās starp kauliem, ausīs, degunā, elkoņos, ceļos, potītēs, bronhos un citur. Skrimšļaudus iedala elastīgajos, šķiedrainajos un hialīnajos skrimšļaudos. Skrimšļus no ārpuses sedz saistaudu plēve.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stari Sonča

**Stari Sonča** () ir sena pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē uz dienvidiem no Novi Sončas, pie Popradas ietekas Dunajecā, netālu no Slovākijas robežas.

Pilsēta dibināta 12. gadsimtā. Pie tās ir klosteris, kuru 1280. gadā nodibināja Ungārijas karaļa Bēlas IV meita un Polijas kņaza Boļeslava V Kautrīgā sieva Sv. Kinga (*Święta Kinga*, 1234 - 1292), kura šeit arī mirusi un apglabāta. Pilsētā savulaik atrasti senākie, 13. gadsimta, Polijas mūzikas pieraksti.
Savojas princis Eižens

**Savojas princis Eižens** (; dzimis , miris ) bija viens no visu laiku izcilākajiem Hābsburgu monarhijas karavadoņiem. Kalpojis trijiem Austrijas valdniekiem Leopoldam I, Jozefam I un Kārlim VI.

## Dzīvesgājums

Dzimis Parīzē, itāļu augstmaņu ģimenē. Uzauga Francijas karaļa Luija XIV galmā. Tā kā Eiženam bija vāja veselība, iesākumā viņam bija paredzēta garīdznieka karjera, tomēr 19 gadu vecumā viņš iestājās militārā dienestā. Nebūdams pieprasīts Francijas armijā, viņš devās uz Vīni, kur iestājās Hābsburgu armijā tieši pirms Lielā turku kara 1683. gada 11.—12. septembra Kaujas par Vīni, kurā piedalījās. Vēlāk piedalījās 1687. gada Mohāčas kaujā, 1688. gadā tika ievainots Belgradas aplenkumā.

Kopā ar brālēnu Viktoru Amadeju II piedalījās Deviņgadu karā cīņās pret Franciju, iesākumā pie Reinas, vēlāk Pjemontā. 1697. gadā princis Eižens atkal iesaistījās kaujās pret turkiem un 1697. gada 11. septembrī smagi sakāva tos Zentas kaujā. Tā bija viena no smagākajām sakāvēm Osmaņu impērijas vēsturē — gāja bojā 25 000—30 000 turku, bet austriešiem bija tikai 429 kritušie. Šī spīdošā uzvara padarīja princi Eiženu par Eiropas slavenību.

1701. gadā princis Eižens iesaistījās Spānijas mantojuma karā, kur vairākkārtēji (dažās kaujās kopā ar angļiem Malboro hercoga vadībā) sakāva franču karaspēku — Karpi kaujā 1701. gada jūlijā, Kjari kaujā 1701. gada septembrī, Otrajā Hehštetas kaujā 1704. gads augustā, Turīnas kaujā 1706. gada septembrī, Audenardes kaujā 1708. gada jūlijā, Malplakē kaujā 1709. gada septembrī, tomēr zaudēja Denēnas kaujā 1712. gada jūlijā.

Pēc Krievijas cara Pētera I neveiksmēm 1710.—1711. gada Krievu—turku karā, atsākās austriešu karadarbība pret turkiem. Princis Eižens sakāva turkus Petrovaradinas kaujā 1716. gada augustā, bet 1717. gada augustā ieņēma Belgradu.

No 1716. līdz 1724. gadam Eižens bija Dienvidnīderlandes (apmēram mūsdienu Beļģija) ģenerālgubernators, tomēr valdīja no Vīnes ar iecelta pārstāvja palīdzību. No 1733. gada, vecuma dēļ fiziski un mentāli vājāks, princis Eižens diezgan neveiksmīgi piedalījās Polijas mantojuma karā. Miris 1736. gadā. Princis Eižens kā rezidenci izmantoja par saviem līdzekļiem uzcelto grezno Belvederes pili Vīnē.
Latvijas Jūras administrācija

**Latvijas Jūras administrācija** ir institūcija, kas nodrošina Jūrlietu politikas plānošanu un īstenošanu Latvijā, lai sasniegtu mērķi — droša, aizsargāta un efektīva kuģošana tīrās jūrās. Aģentūras galvenais birojs atrodas Rīgā, Pārdaugavā, Trijādības ielā 5, netālu no Āgenskalna līča. Aģentūras mērķis ir veicināt drošu un aizsargātu kuģošanu Latvijas piekrastē un ostās, veicināt kuģu, to apkalpes un pasažieru drošību un aizsardzību, novērst jūras piesārņošanu, paaugstināt Latvijas flotes konkurētspēju pasaulē un paaugstināt Latvijas jūrnieku konkurētspēju pasaulē.

Iepriekš jūras negadījumus izmeklēja Latvijas Jūras administrācijas Jūras negadījumu izmeklēšanas nodaļa, bet kopš 2011. gada 1. jūnija šī funkcija tika nodota Transporta nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanas birojam.
## Vēsture
Valsts akciju sabiedrība "Latvijas Jūras administrācija" tika izveidota 1994. gadā kā valsts bezpeļņas organizācija uz 1991. gadā dibinātā Latvijas ostu galvenā kapteiņa dienesta bāzes, pievienojot:
* Latvijas Hidrogrāfijas dienestu,
* Meklēšanas un glābšanas dienestu,
* Latvijas Kuģu reģistru,
* Latvijas Jūrnieku reģistru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Jūras administrācija
Caran d'Ache

**Caran d'Ache** ir vārds franču valodā, kurš tika aizgūts no krievu vārda ***karandaš*** (*карандаш*), kas nozīmē — zīmulis. Tas var būt:

* Caran d'Ache — Emanuela Puarē pseidonīms;
* Caran d'Ache — Šveices kompānija, kas ražo ekskluzīvus rakstāmpiederumus;
* Caran d'Ache — Austrumlatvijas radošo pakalpojumu centra iesauka tautā.
Ichaks Rabins

**Ichaks Rabins** (, *Yitzhak Rabin*; dzimis , miris ) bija Izraēlas politiķis, valstsvīrs un ģenerālis. 1994. gadā kopā ar Šimonu Peresu un Jāsiru Arafātu saņēma Nobela miera prēmiju.

Divas reizes bija Izraēlas premjerministrs, pirmoreiz — laikā no  līdz , otrreiz — no  līdz , kad tika nogalināts pret viņu vērsta atentāta laikā. Atentātu pret I. Rabinu veica ultralabējs ebreju students demonstrācijas laikā Telavivā. Rabins bija pirmais Izraēlas premjerministrs, pret kuru veikts atentāts, kā arī otrais, kurš mira, esot amatā. Laukums, kur viņš tika nogalināts, ir pārdēvēts no *Kikar Malkhei Yisrael* par "Rabina laukumu".

## Atsauces

## Ārējās saites

*Ichaka Rabina biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Kristīna Hendriksa

**Kristīna Rene Hendriksa** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise un bijusī modele. Saņēmusi dažādus apbalvojumus, tostarp sešas ''Primetime Emmy'' balvas nominācijas, divas Ekrāna aktieru ģildes balvas un divas Kritiķu izvēles televīzijas balvas. Viņa pazīstama ar Džoanas Herisas lomu kritiķu atzinīgi novērtētajā AMC drāmas seriālā *[[Mad Men]]*. 2010. gadā žurnāla *[[Esquire]]* veiktā sieviešu lasītāju aptaujā viņu izvēlējās par "seksīgāko sievieti pasaulē". Viņu arī atzina par izskatīgāko sievieti Amerikā.

Hendriksa dzimusi amerikānes un angļa ģimenē Noksvilā, Tenesī štatā, bet pieauga Portlendā, Oregonas štatā un Tvinfalsā, Aidaho štatā, kur viņa sāka aktīvi darboties vietējā teātrī. Pēc vidusskolas pabeigšanas Virdžīnijā viņa pārcēlās uz Ņujorku un pēc dalības *[[Seventeen]]* vāka konkursā sāka modeles karjeru. Viņa turpināja strādāt starptautiski kā modele vairāk nekā desmit gadus, pirms pārgāja uz aktiermākslu.

Hendriksa atveidoja lomas vairākos televīzijas seriālos, tostarp *Beggars and Choosers* (2001—2002), "Jāņtārpiņš" (2002–2003) un *Kevin Hill* (2004—2005), pirms viņu 2007. gadā izvēlējās Džoanas Holovejas lomā AMC drāmas seriālā *Mad Men*, kurā viņa bija viena no galveno aktieru ansambļa sastāva līdz pat seriāla noslēgumam 2015. gadā. Viņa saņēma kritiķu atzinību par savu aktierspēli, tostarp sešas *Emmy* balvas nominācijas un vairākas Ekrāna aktieru ģildes balvas kategorijā "Labākais aktieru ansamblis". Filmējoties seriālā *Mad Men* viņa paralēli sāka piedalīties arī filmās, saņemot kritiķu atzinību par savu sniegumu Nikolasa Vindinga Refna asa sižeta drāmā "Draivs" (2011), Sallijas Poteres drāmā *[[Ginger & Rosa]]* (2012) un Raiena Goslinga neonuāra fantāzijā "Zudusī upe" (2014).

Pēc seriāla *Mad Men* noslēguma Hendriksa filmējās komēdijseriālā *[[Another Period]]* (2015—2016) un *[[SundanceTV]]* drāmas seriālā *[[Hap and Leonard]]* (2016). Viņa atkal apvienojās ar Refnu, lai atveidotu otrā plāna lomu viņa trillera filmā "Neona dēmons" (2016), kam sekoja lomas komēdijā "Dūru cīņa" (*Fist Fight*, 2017), šausmu filmā "Svešinieki: Nakts medības" (*The Strangers: Prey at Night*, 2018) un animācijas komēdijā "Rotaļlietu stāsts 4" (2019). Televīzijā viņa atgriezās ar galvenajām lomām krimināldrāmas seriālā *[[Tin Star]]* (2017—2019) un NBC komēdijas kriminālseriālā *[[Good Girls]]* (2018—2021).

## Atsauces

## Ārējās saites
Gravitācijas lauks

**Gravitācijas lauks** ir fundamentāls fizikāls lauks, kurš pastāv ap katru ķermeni, kuram ir masa. Masa ir gravitācijas lauka avots.
1254. gads

**1254. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 12. decembris — Aleksandrs IV kļuva par Romas pāvestu.

### Nezināms datums
* dibināta Anglijas pilsēta Plimuta.
* Zemgales valsts tika sadalīta starp Rīgas bīskapu, tā domkapitulu un Vācu ordeni.

## Dzimuši
* 13. maijs — Brabantes Marija (*Marie de Brabant*), Francijas karaliene - konsorte (mirusi 1322. gadā)
* *iespējams*
** Marko Polo, Venēcijas tirgotājs un ceļotājs (miris 1324. gadā)

## Miruši
* 7. decembris — Inocents IV, Romas pāvests (dzimis 1195. gadā)
Ratinīku pilskalns

**Ratinīku pilskalns** ir pilskalns Rēzeknē, kas atrodas Rēzeknes Sāpju Dievmātes Romas katoļu draudzei piederošajos Jupatovkas vecajos katoļu kapos.

Pilskalnu atklāja arheologs un vēsturnieks Juris Urtāns 2005. gadā, bet valsts nozīmes arheoloģijas pieminekļa statuss tam tika piešķirts 2007. gadā.

## Foto galerija

Attēls:Ratinieku pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Ratinieku pilskalna 3D modelis
Attēls:Ratinieku pilskalns.jpg|alt=|Ratinieku pilskalna 3D modelis


## Atsauces

## Ārējās saites
* www.latvijas-pilskalni.lv
Patuksentas grēda

**Patuksentas grēda** (), Argentīnas avotos saukta **Argentīnas Kara flotes masīvs** (), ir ap  gara un ap  plata kalnu grēda Pensakolas kalnos Antarktīdā. Izvietojusies Pensakolas kalnu dienvidos un ir to augstākā daļa ar 2135 m augsto Makina kalnu. Stiepjas ziemeļu—dienvidu virzienā, ziemeļos tai piekļaujas Faundeišena ledus straume un Akadēmijas glečers, dienvidos — Patuksentas ledus straume. Grēda sastāv no Tomasa kalniem, Andersona kalniem, masīvas plakankalnes — Makina kalna un vairākiem nunatakiem.

Kalnus 1956. gada 13. janvārī atklāja un no gaisa daļēji nofotografēja ASV Kara flotes operācijas Highjump transkontinentālā pārlidojuma laikā. Nosaukti par godu ASV Kara flotes Patuksentas aviobāzei Mērilendā.

## Atsauces
Faundeišena ledus straume

**Faundeišena ledus straume** (), Argentīnas avotos **Bajabuensuseso glečers** (), ir ap  garš un  plats šļūdonis Antarktīdā. Sākas no Rietumantarktīdas ledus vairoga un gar Pensakolas kalnu rietumu malu ziemeļu—ziemeļaustrumu virzienā noplūst uz Ronnes šelfa ledāju. Glečeri pirmoreiz ieraudzīja Argentīnas pirmā Dienvidpola pārlidojuma *Grupo Aeronaval UT 78* 1962. gada janvārī un nosauca par godu Argentīnas Kara flotes kuģim *Bahía Buen Suceso*. No gaisa nofotografēja ASV Kara flote 1964. gadā un nosauca par godu galvenajam ASV Antarktikas pētniecības programmas *(USARP)* pārraudzītājam Nacionālajam zinātnes fondam *(National Science Foundation)*.

## Atsauces
NigComSat-1R

***NigComSat-1R*** ir Nigērijas uzņēmuma *[[NIGCOMSAT]]* sakaru pavadonis, kas palaists 2011. gadā.
Tas ir palaists sabojātā *[[NigComSat-1]]* vietā ģeostacionārajā orbītā punktā 42,5° austrumu garuma. Pavadoni izgatavojusi Ķīna.

Paredzēts sakaru nodrošināšanai galvenokārt Āfrikā, bet arī Rietumeiropā un daļā Āzijas. Apgādāts ar 28 aktīvajiem transponderiem (14 Ku joslas, 8 Ka joslas, 4 C joslas un 2 L joslas).

2007. gadā tika palaists Ķīnā izgatavots pavadonis *[[NigComSat-1]]*. 2008. gada beigās tam sabojājās saules baterijas un to vairs nebija iespējams izmantot.  Ķīnā tika pasūtīts jauns pavadonis, kas aizstātu zaudēto; Ķīnas puse finansēja jaunā pavadoņa izgatavošanu un palaišanu. *NigComSat-1R* tika būvēts uz tās pašas platformas DFH-4 kā iepriekšējais, bet ar uzlabojumiem. 

## Lidojuma gaita
*NigComSat-1R* tika palaists  16:41 UTC ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 3B/E]]* no Sjičanas pavadoņu palaišanas centra. Pēc nedēļas tas sasniedza paredzēto punktu 42,5° A ģeostacionārajā orbītā un sākās testēšanas fāze.  Ķīnas puse nodeva pavadoņa vadību Nigērijas pusei *Obasanjo* kosmosa centrā Abudžā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NigComSat-1R nigcomsat.com
* NIGCOMSAT 1, 1R Gunter Dirk Kreb
Dmitrijs Laptevs

thumb|250px|Latpteva dzīves laikā izpētītā Sibīrijas piekraste (1773).
**Dmitrijs Laptevs** (; dzimis 1701. gadā, miris ) bija krievu polārpētnieks un viceadmirālis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1701. gadā Pleskavas guberņas muižnieka ģimenē. 1730. gada vasarā viņš ceļoja Ziemeļu ledus okeānā kopā ar kapteini Baršu. 1731. gadā viņu uzaicināja piedalīties Vitusa Beringa ierosinātajā Lielajā Ziemeļu ekspedīcijā ar mērķi izpētīt un atzīmēt kartē Sibīrijas ziemeļu piekrasti no Ļenas upes līdz Anadiras upes ietekai. 

1736. gadā ekspedīcija no Jakutskas nokļuva līdz Ziemeļu Ledus okeānam un gar krastu mēģināja virzīties uz austrumiem, bet ledus sastrēgumu dēļ bija spiesta atgriezties. Nākamā gada vasarā viņš saņēma Admiralitātes pavēli turpināt krasta izpēti uz austrumiem no Ļenas un sasniegt Kamčatku. 1739. gada 27. jūnijā Laptevs sasniedza Ļenas deltu, 5. jūlijā izbrauca okeānā un sasniedza Indigirkas upes ieteku. Pēc ziemošanas Laptevs lika uzbūvēt mazākas laivas, un 1740. gadā sasniedza Lielā Baranova ragu (*Большой Баранов*) uz austrumiem no Kolimas upes ietekas. Pēc vēl vienas ziemošanas Laptevs nolēma turpināt savu ceļojumu pa sauszemi līdz Anadiras upes ietekai Čukču pussalas dienvidu malā.
Pēc Sibīrijas ekspedīcijas Laptevs dienēja Baltijas flotē līdz 1762. gadam.

Lapteva vārdā nosaukts Dmitrija Lapteva šaurums starp Jaunsibīrijas salām un kontinentu, kā arī viņa un viņa brālēna Haritona Lapteva vārdā — Laptevu jūra.

## Ārējās saites

* Dmitrija Laptjeva biogrāfija
1258. gads

**1258. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 10. februāris — mongoļi hana Hulagu vadībā ieņēma un gandrīz pilnībā nopostīja Bagdādi, un pilsēta zaudēja arābu pasaules galvenā centra statusu.

### Nezināms datums
* Joans IV Laskars kļuva par Bizantijas imperatoru.
* Beidza pastāvēt Abāsīdu kalifāts, jo lielāko daļu no tā bija iekarojuši mongoļi.
* Pirmo reizi rakstiskajos avotos pieminēta Francijas pilsēta Sentetjēna.
* Lietuvas pilsēta Klaipēda ieguva pilsētas tiesības.
* Pēc Nestora hronikas Lietuvas un Nalsenes zemēs iebruka tatāri.

## Dzimuši
* *datums nezināms*
** Osmans I, Osmaņu impērijas sultāns (miris 1326. gadā)
* *iespējams*
** Henriks IV Probuss, Polijas lielkņazs (miris 1290. gadā)

## Miruši
* augusts — Teodors II Laskars, Bizantijas imperators (dzimis 1223. gadā)
Vladimirs Nikonovs

**Vladimirs Nikonovs** (; dzimis  Rēzeknē) ir Latvijas krievu politiķis, pārstāv partiju "Saskaņa". Bijis vairāku Saeimas sasaukumu un Rēzeknes domes deputāts.

## Izglītība
Izglītību ieguvis Rēzeknes 2. vidusskolā (1972), Rīgas Politehniskajā institūtā (specialitāte inženieris mehāniķis; 1977). Pēc studijām strādājis vairākos uzņēmumos Rēzeknē. Bijis mākslinieks restaurators Latgales Kultūrvēstures muzejā, kopš 1999. gada ir Rēzeknes vecticībnieku kopienas priekšsēdētājs.

## Politiskā darbība
2005. gadā ticis ievēlēts Rēzeknes domē no Tautas Saskaņas partijas, kur darbojās kā komitejas priekšsēdētājs. Arī 2009. gadā ievēlēts Rēzeknes pilsētas pašvaldībā, jau no "Saskaņas Centra" saraksta.

2010. gadā kandidēja 10. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta un tika ievēlēts 10. Saeimā. Tāpat 2011. gadā tika ievēlēts arī 11. Saeimā.

Pētnieciskās žurnālistikas centra ** veiktajā pētījumā par 12. Saeimas deputātu uzstāšanos tribīnē un ziņojumu gatavošanu atzīts par vienu no 12 "nerunīgajiem deputātiem", jo 12. Saeimā 44 pavadītajos mēnešos Nikonovs tikai divas reizes runājis no tribīnes un ne reizi nav gatavojis ziņojumu par kādu likumprojektu.

2018. gada rudenī V. Nikonovs tika ievēlēts 13. Saeimā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* 11. Saeimas profils
* "Saskaņas Centra" profils
1250. gads

**1250. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 9. augusts — Ābels Estridsens kļuva par Dānijas karali.

### Nezināms datums
* Tika dibināts Mameluku sultanāts.
* Zviedrijas pilsētai Malmei tika piešķirtas pilsētas tiesības.
* Notika Livonijas ordeņa karagājiens uz Zemgali.
* Notika Livonijas ordeņa karagājiens uz Nalseni, Lietuvu un Žemaitiju.

## Dzimuši
* *iespējams*
** Mozus no Leonas, rabīns (miris 1305. gadā)

## Miruši
* 9. augusts — Ēriks IV Estridsens, Dānijas karalis (dzimis 1216. gadā)
* 13. decembris — Frīdrihs II Hohenštaufens, Svētās Romas imperators (dzimis 1194. gadā)
* *iespējams*
** Fibonači, itāļu matemātiķis (dzimis ap 1170. gadu)