open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kamila Valijeva

**Kamila Valijeva** (, , dzimusi ) ir tatāru izcelsmes Krievijas daiļslidotāja. 2022. gada Eiropas čempione (rezultāts anulēts), divkārtēja Krievijas čempionāta medaļniece. Pašreizējā pasaules rekordiste īsajā, izvēles programmā, kā arī kopējā punktu summā, kopumā karjeras laikā uzstādījusi deviņus pasaules rekordus.

Piedalījusies  Pekinā, kur komandu sacensībās izcīnīja zelta medaļu. Olimpisko spēļu laikā tika izplatīta informācija, ka sportistes dopinga analīzēs 2021. gada decembrī tika atklāts trimetazidīns (var uzlabot sportista izturību) un uztura bagātinātāji. Tika uzsākta izmeklēšana, lai noteiktu, vai K. Valijeva tiks apbalvota ar Pekinas olimpiskajās spēlēs izcīnītām medaļām. Pēc izmeklēšanas sportistei tika piespriesta četru gadu diskvalifikācija un viņas olimpiskā medaļa, kā arī Eiropas čempionāta zelta medaļas tika atņemtas. Pārējā Krievijas komanda tomēr saglabāja savu zelta medaļas Pekinas olimpiādes daiļslidošanas komandu sacensībās, jo no kopējā rezultāta tika izņemti K. Valijevas punkti, bet komanda netika diskvalificēta. Vēlākajā izmeklēšanā tika atklāts, ka nepilngadīgajai daiļslidotājai divus gadus tika norādīts lietot 56 medikamentus un uztura bagātinātājus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jani Lajunens

**Jani Lajunens** (; dzimis ) ir Somijas hokejists, spēle centra uzbrucēja pozīcija. Kopš 2017. gada Lajunens pārstāv Nacionālās līgas komandu *[[HC Lugano]]*. 2008. gada NHL draftā Lajunenu ar kopējo 201. numuru septītajā kārtā izvēlējās Našvilas "Predators".

Iepriekš spēlējis Somijas hokeja līgas komandās Espo "Blues" un Tamperes "Tappara", AHL komandā Milvoki "Admirals" un Piorijas "Rivermen" un Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Växjö Lakers]]*.

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļu 2011. gada Pasaules čempionātā un otro vietu 2016. gada Pasaules čempionātā. Piedalījies arī 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Trevors van Rīmsdaiks

**Trevors van Rīmsdaiks** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2020. gada van Rīmsdaiks pārstāv NHL komandu Vašingtonas "Capitals".

Iepriekš spēlējis Čikāgas "Blackhawks" un Karolīnas "Hurricanes". Ar "Blackhawks" komandu 2015. gadā izcīnījis Stenlija kausu.

ASV hokeja izlases sastāvā spēlējis 2017. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Mihels Miklīks

**Mihels Miklīks** (, dzimis ) ir Slovākijas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Miklīks pārstāv Slovākijas komandu *[[HK Trnava]]*.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Slovākijas komandas *[[MHk 32 Liptovský Mikuláš]]*, ''MsHK Žilina'', *[[HC Košice]]*, *[[HK Dukla Trenčín]]*, *[[HC 46 BEMACO Bardejov]]*, *[[ŠHK 37 Piešťany]]*, *[[Bratislava Capitals]]* un *[[HC Topoľčany]]*, KHL komandas Bratislavas "Slovan" un Habarovskas "Amur", Čehijas Ekstralīgas komandu *[[HC Kometa Brno]]*, Somijas hokeja līgas komandu Jiveskiles JYP un Francijas hokeja līgas komandu *[[Dragons de Rouen]]*. 2006, 2009. un 2011. gadā kļuvis par Slovākijas Ekstralīgas uzvarētāju.

Slovākijas hokeja izlases sastāva ieguvis otro vietu 2012. gada Pasaules čempionātā. Kopumā piedalījies piecos Pasaules čempionātos, kā arī 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Deniss Roils

**Deniss Roils** (, dzimis ) ir Vācijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2009. gada Roils pārstāv Vācijas hokeja līgas komandu Manheimas "Adler". 2007. gada NHL draftā Roilu ar kopējo 130. numuru piektajā kārtā izvēlējās Bostonas "Bruins".

Iepriekš spēlējis AHL komandā Providensas "Bruins". Ar Manheimas "Adler" komandu 2015. un 2019. gadā kļuvis par Vācijas hokeja līgas uzvarētāju.

Vācijas hokeja izlases sastāvā piedalījies sešos Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Džastins Krīgers

**Džastins Metjū Krīgers** (, dzimis ) ir Vācijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2020. gada Krīgers pārstāv Nacionālās līgas komandu *[[Lausanne HC]]*. 2007. gada NHL draftā Krīgeru ar kopējo 213. numuru septītajā kārtā izvēlējās Karolīnas "Hurricanes".

Viņa tēvs ir Kanādas hokejists un hokeja treneris Ralfs Krīgers, kurš pārstāvējis Vāciju.

Iepriekš spēlējis AHL komandā Šarlotas "Checkers" un Nacionālās līgas komandā *[[SC Bern]]*. Ar *Bern* komandu 2016., 2017. un 2019. gadā kļuvis par Nacionālās līgas uzvarētāju.

Vācijas hokeja izlases sastāvā piedalījies septiņos Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Kelvins de Hāns

**Kelvins de Hāns** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2024. gada de Hāns pārstāv NHL komandu Kolorādo "Avalanche". 2009. gada NHL draftā de Hānu ar kopējo 12. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Ņujorkas "Islanders".

Iepriekš pārstāvējis Ņujorkas "Islanders" un Karolīnas "Hurricanes", Tampabejas "Lightning", Čikāgas "Blackhawks" komandas.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2017. gada Pasaules čempionātā, kur ieguvis otro vietu.

## Ārējās saites
Niks Bjugstads

**Nikolass Džejs Bjugstads** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2025. gada Bjugstads pārstāv NHL komandu Sentluisas "Blues". 2010. gada NHL draftā Bjugstadu ar kopējo 19. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Floridas "Panthers".

2013. gadā debitējis Floridas "Panthers" komandā, kur pavisam aizvadījis septiņas sezonas. 2019. gadā viņš tika aizmainīts uz Pitsburgas "Penguins", savukārt 2020. gadā uz Minesotas "Wild".

2022. gada 13. jūlijā Bjugstads ar Arizonas "Coyotes" noslēdza viena gada līgumu par 900 000 ASV dolāru.

2023. gada 2. martā Coyotes aizmainīja Bjugstadu kopā ar Kemu Dainīnu uz Edmontonas "Oilers" apmaiņā pret trešās kārtas izvēli 2023. gadā, un jauno spēlētāju Maiklu Keselringu, kā arī Arizonas budžetā saglabājās puse no Bjugstada algas.

ASV hokeja izlases sastāvā piedalījies 2011. un 2017. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Kristians Dvoraks

**Kristians Dvoraks** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2025. gada Dvoraks pārstāv NHL komandu Filadelfijas "Flyers". 2014. gada NHL draftā Dvoraku ar kopējo 58. numuru otrajā kārtā izvēlējās Arizonas "Coyotes".

Iepriekš spēlējis NHL komandās Arizonas "Coyotes" un Monreālas "Canadiens".

ASV hokeja izlases sastāvā piedalījies 2017. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sloupstails vīriešiem

**Sloupstails vīriešiem** bija viena no 13 disciplīnām frīstaila slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou. 2022. gada 14. februārī tika aizvadītas kvalifikācijas kārtas, bet 16. februārī notika fināla sacensības. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 31 sportists no 13 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja ASV sportists Alekss Hols (finiša rezultāts — 90.01 punkti). Sudraba medaļu arī izcīnīja ASV sportists Niks Gepers (finiša rezultāts — 86.48 punkti). Savukārt bronzas medaļu ieguva Zviedrijas sportists Jespers Tjaders (finiša rezultāts — 85.35 punkti). Holam un Tjaderam šīs bija pirmās olimpiskās medaļas.

## Kvalifikācija sacensībām
* 

Kopumā disciplīnai kvalificējās 30 sportisti. Lai sportists varētu piedalīties sacensībās, viņam bija jābūt vismaz 50,00 FIS punktiem FIS punktu rangā uz 2022. gada 17. janvāri un 30 labāko sportistu sarakstā Pasaules kausa sacensībās vai FIS frīstaila slēpošanas 2021. gada pasaules čempionātā *big air* vai sloupstailā. No vienas valsts disciplīnā maksimāli varēra startēt ne vairāk kā četri sportisti.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

### Kvalifikācija
Kvalifikācijas sacensībās startēja 31 sportists. Viņiem tajās bija jāveic divi braucienu mēģinājumi. Par kuriem tika doti punkti. Par kvalifikācijas galveno rezultātu tika ņemts brauciens ar labāko punktu skaitu. Fināla kārtai kvalificējās 12 labākie sportisti pēc rezultāta.

* Datums — 2022. gada 14. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 13:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — kvalifikācija finālam.

### Fināls
Fināla kārtā startēja 12 labākās sportisti no kvalifikācijas kārtas. Šajā kārtā katram sportistam bija jāveic trīs brauciei par kuriem tika doti punkti. Fināla rezultātu veidoja labākā brauciena punkti.

* Datums — 2022. gada 16. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 9:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Sacensību tiesneši

*  Vincencs Verls
*  Vegards Oje
*  Čiho Takao
*  Tobiass Gracs
*  Šarlī Rojērs
*  Viktorija Bītija
*  Īans Mīders
*  Filips Laross
*  Ādams Frisels

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 31 sportists no 13 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Suņi bruņinieki

**Suņi bruņinieki** (**suņi-bruņinieki**) ir vēstures literatūrā sastopams vārdu salikums, kas dažviet (padomju un Krievijas literatūrā, filmā "Aleksandrs Ņevskis") ieguvis epiteta nozīmi un ar kuru apdēvēti Vācu ordeņa bruņinieki. Šis vārdu salikums ir padomju vēsturnieku kļūdains vācu valodas salikteņa *Reitershunde* tulkojums krievu valodā (*Псы-рыцари*). Šo salikteni vāciski izmantojis Kārlis Markss savā Aleksandra Ņevska un Vācu ordeņa bruņinieku karam veltītajā manuskriptā. *Reitershunde* (*Reiters* — 'bruņinieku, jātnieku', *Hunde* — 'suņi') varētu tikt tulkots kā bruņinieku vai jātnieku bars vai varza (pēc līdzības ar suņu baru).

## Atsauces
Laidu muiža

thumb|250px|Laidu muiža (2010).
**Laidu muižas** () kungu māja ir agrākais muižas īpašnieku nams Laidu pagastā. Laidu muižas apbūve (pils, pārvaldnieka māja, ratnīca-klēts) un parks ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi.  Apbūve veidota simetriski ap pagalmu. Pilij abās pusēs, viena otrai pretī klēts-ratnīca un pārvaldnieka māja, kuras ar pili savieno vārti vienotā būvapjomā.

Ēkā atradās Laidu pamatskola, kuru slēdza 2022. gadā.

## Vēsture
Laidu muižu pēdējais Kurzemes bīskaps Magnuss 1562. gadā bīskaps to izlēņoja kambarkungam E. fon Ganckovam. 
Pēc Piltenes apgabala izveides tā piederēja  Manteifeļu dzimtai, no 17. gadsimta vidus Brinkenu dzimtai, 1720. gadā muižu ieguva Mirbahu dzimta, 1750. gadā Taubes dzimta. 
1797. gadā muižu ieguva Liepājas tirgotājs H. F. Bordēls, kurš nopirka arī muižnieka titulu un kļuva par fon Bordēliusu. No viņa 1808. gadā fon Manteifels nopirka muižu savai meitai Johannai fon Lambsdorfai, un turpmāk tā palika viņu īpašumā. Muižas kungu māja celta saimniecības ēkām no 1800. līdz 1810. gadam neoklasicisma stilā.

Pēc 1920. gada zemes reformas 1921. gada muižas centrā ierīkoja skolu.
Otrā pasaules kara gados ēkā 1945. gadā bija vācu armijas hospitālis, pēc kara beigām atkal pamatskola.

## Atsauces
Manuels Fetners

**Manuels Fetners** (; dzimis  Vīnē) ir austriešu bijušais tramplīnlēcējs. Viņš ir piedalījies divās olimpiskajās spēlēs (2018, 2022), 2022. gadā izcīnot sudraba medaļu sacensībās uz parastā tramplīna, kā arī ar Austrijas komandu iegūstot zelta medaļu komandu sacensībās. Tāpat Fetners ar Austrijas komandu kļuva par 2013. gada pasaules čempionu komandu sacensībās. 2017. gada Pasaules čempionātā ar komandu izcīnīja bronzas medaļu.

Pasaules kausā Fetners debitēja jau 2001. gada janvārī. Pirmo pjedestālu pasaules kausā sasniedzis  Oberstdorfā izcīnot 3. vietu. Kopumā karjerā guvis sešus pjedestālus individuālajās sacensībās, kā arī 21 pjedestālu komandu sacensībās (tai skaitā 6 uzvaras).

2026. gada martā noslēdza sportista karjeru.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Atsauces

## Ārējās saites
Evenu valoda

**Evenu valoda** (agrāk — **lamutu valoda**) ir viena no tungusu valodu saimes valodām, ko lieto daļa evenu Sibīrijā Krievijā. No 22 383 eveniem (2010) valodu lieto 5538 cilvēki (25,8%), un tā tiek uzskatīta par nopietni apdraudētu. No 1970. līdz 2011. gadam korjaku valodā izdotas 2 grāmatas. Valodu apgūst ap 250 skolēnu septiņās Kamčatkas novada skolās (2012).

## Izplatība
Evenu valodu lieto plašā areālā Jakutijā, Magadanas apgabalā, Čukotkā, Kamčatkā un Habarovskas novadā. Jakutijā evenu valoda vietējā līmenī ir viena no oficiālajām valodām. Apmācība skolās evenu valodā nenotiek, bet valoda tiek pasniegta kā priekšmets evenu bērniem. 2012. gadā valodu apguva 1180 skolnieki 25 skolās Jakutijā (888 skolnieki 22 skolās), Habarovskas novadā (99 skolnieki 1 skolā), Magadanas apgabalā (13 skolnieki 1 skolā), Čukotkā (98 skolnieki 2 skolās) un Kamčatkā (76 skolnieki 2 skolās).

## Ortogrāfija
Pirmā rakstība evenu valodai izveidota 1932. gadā uz latīņu alfabēta pamata. 1937. gadā pārcelta uz kirilicu. 1958. gadā alfabētā papildus standarta krievu alfabēta burtiem tika ieviesti burti ***ӈ, ө, ӫ***. Mūsdienu evenu alfabēts:

## Atsauces
Ville Lajunens

**Ville Lajunens** (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2023. gada Lajunens pārstāv Vācijas hokeja līgas komandu Lowen Frankfurt.

Iepriekš pārstāvējis Somijas hokeja līgas komandu Espo "Blues", KHL komandas Magņitogorskas "Metallurg", Helsinku "Jokerit", Maskavas "Spartak", Pekinas "Kunlun Red Star" un Podoļskas "Vitjaz", kā arī Zviedrijas hokeja līgas komandu *[[Färjestad BK]]*.

Somijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2014. un 2017. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Markuss Hennikeinens

**Markuss Hennikeinens** (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2023. gada Hennikeinens pārstāv Vācijas hokeja līgas komandu Adler Mannheim .

Iepriekš spēlējis Somijas hokeja līgas komandās Hemēnlinnas HPK un Jiveskiles JYP, AHL komandās *[[Lake Erie Monsters]]* un Tūsonas "Roadrunners", NHL komandā Kolumbusas "Blue Jackets",KHL komandā Helsinku "Jokerit", Zviedrijas hokeja līgas komandā Linkoping HC  .

Somijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2017. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Vinss Dans

**Vinss Dans** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Dans pārstāv NHL komandu Sietlas "Kraken". 2015. gada NHL draftā Danu ar kopējo 56. numuru otrajā kārtā izvēlējās Sentluisas "Blues".

2017–18. gada sezonā debitējis Sentluisas "Blues" komandā. 2019. gadā izcīnījis Stenlija kausu. Pēc četrām sezonām "Blues" komandā, 2021. gadā Dans, līgas paplašināšanās drafta ietvaros, nonāca līgas Sietlas "Kraken".

## Atsauces

## Ārējās saites
ST depresija

alt=|thumb| Augšupejoša ST segmenta depresijas ilustrācija
**ST depresija** attiecas uz atradi elektrokardiogrammā, kur ST segments ir neparasti zems, zem bāzes līnijas.

## Cēloņi
Tā bieži ir miokarda išēmijas pazīme, kuras galvenais cēlonis ir koronārā nepietiekamība. Citas išēmiskas sirds slimības, kas izraisa ST depresiju, ir:

* Subendokardiāla išēmija vai pat infarkts. Subendokardiāls nozīmē nepilna biezuma išēmiju. Turpretim ST elevācija (pacēlums) ir transmurāla (vai pilna biezuma) išēmija
* Miokarda infarkts bez Q viļņa
* Savstarpējas izmaiņas akūtā Q-viļņa miokarda infarkta gadījumā (piemēram, ST depresija I un aVL novadījumos ar akūtu apakšējās sienas miokarda infarktu)
* Pacientiem ar nestabilu stenokardiju var novērot ST segmenta depresiju un T-viļņa izmaiņas

Nomākts, bet *augšupejošs* ST segments parasti izslēdz išēmiju kā cēloni.

Tas var būt arī normas variants vai artifakti, piemēram:

* Pseido-ST-depresija, kas ir klīstošā bāzes līnija dēļ slikta elektroda kontakta ar ādu
* Fizioloģiska J-junkcijas depresija ar sinusa tahikardiju
* Hiperventilācija

thumb|Horizontālā ST depresija V4, V5, V6 novadījumos sirds stresa EKG laikā
Citi, ne išēmiski, cēloņi ir:

* Digoksīna blakusparādība
* Hipokaliēmija
* Labā vai kreisā kambara hipertrofija
* Intraventrikulārās vadīšanas anomālijas (piemēram, labā vai kreisā zara blokāde, WPW utt. )
* Hipotermija
* Tahikardija
* Abpusējs ST pacēlums
* Mitrālā vārstuļa prolapss
* Centrālās nervu sistēmas slimības, piemēram, insults

## Mērīšana
ST segmenta depresiju var noteikt, mērot vertikālo attālumu starp pacienta pierakstu un izoelektrisko līniju (bāzes līniju) vietā 2 -3 milimetrus no QRS kompleksa. 

ST depresija ir nozīmīga, ja tā ir lielāka par 1&nbsp;mm uz V5-V6 vai 1,5&nbsp;mm uz AVF vai III. 

Sirds slodzes testā, ja ST depresija ir vismaz 1&nbsp;mm pēc adenozīna ievadīšanas, tā norāda uz atgriezenisku išēmiju, savukārt slodzes testam nepieciešama ST depresija vismaz 2&nbsp;mm, lai būtiski norādītu uz atgriezenisku išēmiju.

## Atsauces
Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — akrobātika vīriešiem

**Akrobātika sievietēm** bija viena no 13 disciplīnām frīstaila slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou. 2015. gada 15. februārī notika kvalifikācijas kārtas, bet 16. februarī fināla kārta. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 24 sportisti no 9 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Ķīnas sportists Cji Guanpu (fināla rezultāts — 129.00 punkti), sudraba medaļu ieguva Ukrainas sportists Oleksandrs Abramenko (fināla rezultāts — 116.50 punkti), bet bronzas medaļu ieguva Krievijas Olimpiskās komitejas sportists Iļja Burovs (fināla rezultāts — 114.93 punkti).  Ķīnietim Cji Guanpu šī bija pirmā olimpiskā zelta medaļa.

## Kvalifikācija sacensībām
* 

Kopumā disciplīnai kvalificējās 25 sportisti. Lai sportists varētu piedalīties sacensībās, viņam bija jābūt vismaz 80,00 FIS punktiem FIS punktu rangā uz 2022. gada 17. janvāri un 30 labāko sportistu sarakstā Pasaules kausa sacensībās vai FIS frīstaila slēpošanas 2021. gada pasaules čempionātā. No vienas valsts disciplīnā maksimāli varēra startēt ne vairāk kā četri sportisti.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
### Kvalifikācija
Kvalifikācijas sacensībās startēja visi 24 sportisti. No pirmās kvalifikācijas automātiski finālam kvalificējās labākās sportistes pēc punktiem. Savukārt pārējie sportisti startēja otrajā kvalifikācijā. Otrajā kvalifikācijā sportisti veica vēl vienu lēcienu. Par otrās kvalifikācijas galveno rezultātu tika ņemts labākais rezultāts pēc punktiem no 1. vai 2. kvalifikācijas. No otrās kvalifikācijas finālam kvalificējās arī 6 sportisti.

* Datums — 2022. gada 15. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 19:00 (1. kvalifikācija) un 19:45 (2. kvalifikācija) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 
* Atsauce — 

; 1. kvalifikācija 
 — kvalifikācija finālam.

; 2. kvalifikācija 
 — kvalifikācija finālam.

## Fināls
Fināla kārta bija sadalīta divos posmos. Pirmajā finālā startēja 12 labākie sportisti no kvalifikācijas kārtām. Sportistiem šajā fināla kārtā bija jāveic divi lēcieni, kur par fināla rezultātu ņēma labāko lēcienu. Otrajā finālā (cīņā par medaļām) startēja 6 labākie sportisti. Viņiem bija jāveic fināla lēciens, par kuru tika pasniegtas olimpiskās medaļas.

* Datums — 2022. gada 16. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 19:00 (1. fināls) un 20:00 (2. fināls) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 
* Atsauce — 

; 1. fināls
 — kvalifikācija 2. finālam.

; 2. fināls

## Sacensību tiesneši

*  Terijs Kempbels
*  Anatolijs Jahejevs
*  Sāra Simsone
*  Kirils Kručoks
*  Jončuns Tao

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 24 sportisti no 9 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Railijs Šīens

**Railijs Maikls Šīens** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Šīens pārstāv NHL komandu Sietlas "Kraken". 2010. gada NHL draftā Šīenu ar kopējo 21. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Detroitas "Red Wings".

Savas karjeras laikā pārstāvējis Detroitas "Red Wings", Pitsburgas "Penguins", Floridas "Panthers", Edmontonas "Oilers" un Bufalo "Sabres".

## Ārējās saites
Distanču slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sprints vīriešu komandām

**Sprints vīriešu komandām** bija viena no 12 disciplīnām distanču slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou, Džandzjakou slēpošanas centrā 2022. gada 16. februārī. Tajā bija pārstāvēti 50 sportisti (25 komandas) no 25 valstīm. Vienu komandu veidoja divi distanču slēpotāji. Katram no sportistiem bija jāveic 6 slēpojuma apļi 1,5 kilometru garumā.

Olimpisko zelta nedaļu šajā disciplīnā ieguva Norvēģijas sportisti Ēriks Valness un Juhanness Hesflots Klēbo (finiša laiks — 19:22.99), sudraba medaļu ieguva Somijas sportisti Īvo Niskanens un Joni Meki (finiša laiks — 19:25.45), bet bronzas medaļu ieguva Krievijas Olimpiskās komitejas sportisti Aleksandrs Boļšunovs un Aleksandrs Terentjevs (finiša laiks — 19:27.28).

Šajā disciplīnā startēja arī Latvijas slēpotāju komanda Raimo Vīgants un Roberts Slotiņš. Viņi startēja otrajā pusfināla kārtā, kur ieguva 11. vietu (finiša laiks — 21:06.82).

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
### Pusfināli
Pusfinālā startēja visas 25 slēpotāju komandas. Komandas bija sadalītas divos pusfināla braucienos. No katra pusfināla brauciena 4 labākās komandas automātiski kvalificējās fināla kārtai. Vēl divas kvalifikācijas vietas finālam tika piešķirtas komandām ar labākajiem laika rezultātiem no tām kas nebija kvalificējušās finālam.

* Datums — 2022. gada 16. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 15:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

; 1. pusfināls
 — automātiskā kvalifikācija finālam;  — kvalifikācija fināla kārtai pēc labākā laika.

; 2. pusfināls
 — automātiskā kvalifikācija finālam;  — kvalifikācija fināla kārtai pēc labākā laika.

### Fināls
Finālā startēja 12 slēpotāju komandas.

* Datums — 2022. gada 16. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 17:45 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 50 sportisti (25 komandas) no 25 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Distanču slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Māriuss Linnvīks

**Māriuss Linnvīks** (; dzimis ) ir Norvēģijas tramplīnlēcējs, 2022. gada olimpiskais čempions sacensībās uz lielā tramplīna, 2025. gada pasaules čempions lēcinos no parastā tramplīna un jauktajā komandā.

Pasaules kausā debitējis 2015. gada decembrī, tomēr viņa nākamās sacensības šajā līmenī sekoja vien 2018. gada janvārī. Pirmo individuālo pjedestālu izcīnījis  Klingentālē. Neilgi pēc tam izcīnījis arī pirmo uzvaru pasaules kausā —  Garmišā-Partenkirhenē.

M. Linnvīks ir piedalījies divās ziemas olimpiskajās spēlēs. 2022. gadā Pekinā kļuva par čempionu sacensībās uz lielā tramplīna,  izcīnīja sudraba medaļu jaukto komandu sacensībās. Piedalījies arī 3 pasaules čempionātos (2021, 2023, 2025), izcīnot 2 zelta, 1 sudraba un 1 bronzas medaļu. Tāpat Linnvīks ir 2018. gada pasaules junioru čempions.

## Rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kauss

#### Vietas kopvērtējumā

#### Individuālās uzvaras

## Ārējās saites
Marija Rezgale

**Izabella Marija Rezgale** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu komuniste un Tautas Saeimas (1940) deputāte.

## Dzīvesgājums
Marija Rezgale dzimusi  (pēc vecā stila — ) Valmieras apriņķa Meizakilas muižas (tagad Igaunijā) kalpa Anca Rezgal un viņa sievas Ievas, dzimušas Kažes ģimenē.

Pelnījusies gadījuma darbos, iedama laukstrādnieku gaitās Mazsalacas un Sēļu pagastos.

1922. gada janvārī iestājusies Komunistiskajā partijā, kļūdama par Vidienas organizācijas Rūjienas rajona biedri ar segvārdu "Stūrgalve". Vadījusi Sēļu pagasta partijas pulciņu «Atvase». Par revolucionāro darbību 1923. gada jūlijā arestēta un 1924. gadā notiesāta uz 3 gadiem ieslodzījumā. Pēc atbrīvošanas turpinājusi nelegālo darbību. Piedalījusies arī laukstrādnieku arodbiedrības Sēļu pagasta nodaļas darbā.

Sekojot brāļa Jāņa Rezgala (1892 — 1938, nošauts Ļeņingradā) aicinājumam, 1929. gada oktobrī aizbrauca uz Pleskavu, Padomju Savienībā, kur dzīvoja līdz 1930. gada septembrim.

Pēc atgriešanās Latvijā atkal iesaistījās pretvalstiskā darbībā, līdz viņu 1933. gada septembrī apcietināja otrreiz, notiesājot uz 4 gadiem spaidu darbos. Iznākusi по apcietinājuma 1937. gada janvārī, viņa pārcēlās uz Mazsalacu un strādāja gadījuma darbus — par šuvēju.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā kļuva par Tautas Saeimas deputāti no Vidzemes apgabala. Ievēlēta par LKP Valmieras apriņķa komitejas locekli. 1941. gada februārī pārcēlusies uz Valmieru, kur veica jaunizveidotās Valmieras apgabaltiesas locekles pienākumus.

1941. gada maijā smagi saslimusi un ievietota Valmieras slimnīcā. Pēc vācu uzbrukuma M. Rezgali evakuēja un nogādāja Jaroslavļas apgabalā, Padomju Savienībā, kur 1941. gada augustā viņa nomira. Apbedīta Jaroslavļas apgabala Kozas ciemā.

## Atsauces
Jūrmalas augstiņš

**Jūrmalas augstiņš** (*Centaurium littorale*) ir mainīga izskata augu suga genciānu dzimtas augstiņu ģintī. Tā ir sastopama Eiropas ziemeļu, centrālajā un austrumu daļā. Tiek nodalītas divas pasugas, no kurām *Centaurium littorale ssp. littorale* ir sastopama arī Latvijā (Baltijas jūras un Rīgas līča krastā vai tā tuvumā).

Ierakstīts Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

## Morfoloģija
Jūrmalas augstiņš ir viengadīgs, 5—25 cm garš lakstaugs. Tam ir stāvs, kails un četršķautņains stublājs, kurš augšdaļā dakšveidīgi zaro un dažādos augstumos ir ziedu divžuburonis. Lapas ir lāpstveidīgas un veido rozeti. Stublāja lapām ir 1—3 dzīslas, tās ir sēdošas un ir izvietotas pretēji. Pēc formas lapas ir iegareni lancetiskas, aptuveni 0,8—2,5 cm garas un 0,2—0,4 cm platas.

Ziedi ir rožaini sārti vai violeti, vainaglapas un kauslapas pa 5 vai 4. Kauss ir dziļi šķelts, daivas smailas, kauss aptuveni vainaga stobriņa garumā. Auglis ir iegarena divvāršņu pogaļa. Zied no jūnija beigām līdz septembrim.

## Atsauces

## Ārējās saites
Spēka impulss

**Spēka impulss** klasiskajā mehānikā ir vektoriāls fizikāls lielums, kas vienāds ar spēka un tā darbības ilguma reizinājumu. Sastopami atšķirīgi spēka impulsa apzīmējumi: \vec{J}, \vec{J_F}, \vec{I}, \vec{I_F}, kā arī citi. Lieluma SI mērvienība ir ņūtonsekunde (N⋅s).

Elementārais spēka impulss \operatorname{d}\!\vec{J} kādā laika momentā \operatorname{d}\!t iegūstams pēc izteiksmes

\operatorname{d}\!\vec{J}=\vec{F}\operatorname{d}\!t,

kur \vec{F} ir spēks.

Savukārt, spēka impulss kādā laika intervālā no t_0=0 līdz t:

\vec{J}=\int\limits_{0}^{t} \vec{F}\operatorname{d}\!t.

Ar spēka impulsu var sniegt vienu no Otrā Ņūtona likuma formulējumiem: ķermeņa impulsa \vec{p} izmaiņa ir vienāda ar ķermenim pieliktā spēka impulsu, tas ir,

\Delta \vec{p}=\vec{J}.

## Atsauces
Kambodžas virtuve

[thumb|250px|Mūsdienu kambodžiešu restorāna maltīte četrām personām ar tvaicētiem rīsiem, skābo garšaugu zupu (''samlar machu kroeung''), [balzambumbieris|balzambumbieru omleti, apceptu paipalu un vistas gaļu, strauji apceptu zivi saldskābajā mērcē un saldo zivju mērci ar ķiplokiem un čili pipariem]]

**Kambodžas virtuve** ir Kambodžā dzīvojošajām tautām raksturīgo ēdienu un to gatavošanas īpatnību kopums. Kambodžas virtuvē nozīmīgu lomu ieņem gandrīz divtūkstoš gadu senā **khmeru virtuve** ( — 'khmeru pavārmāksla'), bet atsevišķi izdalāma arī **Kambodžas ķīniešu** jeb **sinokhmeru virtuve**, kas ir atšķirīga gan no khmeru, gan ķīniešu virtuves.

Gadsimtu gaitā khmeru virtuve ir iekļāvusi indiešu, ķīniešu, portugāļu un franču virtuves elementus un mijiedarbojusies ar citu kaimiņos esošo Dienvidaustrumāzijas tautu virtuvēm, tādējādi mūsdienu khmeru virtuvei ir daudz līdzību ar Taizemes vidienes, Vjetnamas dienvidu un mazākā mērā arī Vjetnamas vidienes, Taizemes ziemeļaustrumu un visas Laosas virtuvi. Khmeru virtuves divas galvenās sastāvdaļas ir pūdētu zivju pasta (ប្រហុក, *prâhŏk*) un svaigu garšaugu pasta (គ្រឿង, *krœăng*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Aizmirstie Kambodžas ēdieni . 2018. gada 11. novembris. *The Food Programme*. *BBC Sounds*
* Lara Danstone (2017. gada 16. augusts). Kambodžiešu ēdieni — gatavošana ar uguni, dabas veltēm, raudzēšanu un ziediem.  *Grantourismo Travels*.
* Lara Danstone (2016. gada 20. augusts). Kliedējot mītus par Kambodžas virtuvi — tā nav „maigāka taizemiešu virtuve”!  *Grantourismo Travels*.
* Fils Līss (2006. gada 18. augusts). Kāpēc ceļotājiem negaršo khmeru ēdieni.  *Phnomenon*.
Biatlons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sieviešu stafete

**Sieviešu stafete** bija viena no 11 disciplīnām biatlonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou biatlona centrā, Džandzjakou 2022. gada 16. februārī. Tajās bija pārstāvēti 80 sportistes (20 komandas) no 20 valstīm. Komandu šajās sacensībās veidoja četras biatlonistes. Katrai biatlonistei bija jāveic 6 kilometru slēpojums ar šaušanu.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Zviedrijas biatlonistu komanda (finiša laiks — 1:11:03.9) — Linna Pēšone, Mona Brūšone, Hanna Ēberga un Elvīra Ēberga. Olimpisko sudraba medaļu ieguva Krievijas Olimpiskās komitejas biatlonistu komanda (finiša laiks — 1:11:15.9) — Irina Kazakeviča, Kristīna Rezcova, Svetlana Mironova un Uļjana Ņigmatuļina. Savukārt bronzas medaļu ieguva Vācijas biatlonistu komanda (finiša laiks — 1:11:41.3) — Vanesa Foigta, Vanesa Hinca, Franciska Preisa un Denīze Hermane. Šī bija pirmā reize, kad Zviedrijas komanda izcīnīja zelta medaļu šajā disciplīnā.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 16. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 15:45 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 80 sportisti (20 komandas) no 20 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Haralds Okermans

**Haralds Kristians Okermans** (*Harald Christian Åkerman*; dzimis , miris ) bija Somijas virsnieks un valsts neatkarības aktīvists. 1917. gada rudenī viņš bija Senāta loceklis.

Haralda Okermana vecāki bija muižas īpašnieks un kapteinis Henriks Kristians Okermans (*Henrik Christian Åkerman*) un Alīna Johanna Otmane (*Alina Johanna Othman*).
1893. gadā viņš absolvēja Fredrikshamnas kadetu skolu Haminā, un līdz 1900. gadam dienēja Somijas dragūnu pulkā. No 1894. līdz 1897. gadam tika norīkots uz Astrahaņas dragūnu pulku. No 1900. līdz 1902. gadā Okermans bija jāšanas skolotājs Kadetu skolā.

Pēc Somijas bruņoto vienību izformēšanas Haralds Okermans nodarbojās ar zemkopību Kullo muižā Porvo lauku pagastā.
No 1906. līdz 1914. gadam viņš darbojās kā apdrošināšanas sabiedrību *[[Fennia]]* un *[[Sampo (uzņēmums)|Sampo]]* aģents Helsinkos.
1914. gadā Okermans kļuva par Centrālā kooperatīva *Labor* rīkotājdirektoru, un 1919. gadā kļuva par tā ģenerāldirektoru, amatu pildot līdz 1942. gadam.

1905. gada revolūcijas Lielā streika laikā Okermans bija Brīvprātīgās aizsardzības gvardes vadītājs.
Pēc Pirmā pasaules kara sākšanās 1914. gadā viņu iecēla par pārtikas sagādes vadītāju Helsinkos. Viņš bija arī jēgeru kustības mugurkauls, un 1915. gadā bija galvenā persona tā sauktās Militārās komitejas izveidošanā. Haralds Okermans darbojās kā saikne starp Militāro komiteju un Aktīvo komiteju, kas pazīstama arī kā Neatkarības kustības galvenā mītne.

Pēc tam, kad 1917. gada septembrī Somijas senātu atstāja sociāldemokrāti un tika izveidots "nogriezts" Senāts Seteles vadībā, 17. septembrī Haralds Okermans kā vienīgais bez partijas piederības tika apstiprināts par Senāta palātas darba vadītāju un pārtikas apgādes nodaļas vadītājs, viņš bija atbildīgs arī par Senāta militāro spēku izveidi. Nesaskaņu dēļ viņš atkāpās no amata jau pēc diviem mēnešiem.

Somijas pilsoņu kara laikā Haralds Okermans darbojās Balto armijas štābā. 1918. gada janvārī viņš devās uz Stokholmu, lai iegādātos ieročus armijai un organizētu jēgeru atgriešanos Somijā. Martā viņš kļuva par virspavēlnieka Mannerheima sakaru virsnieku ar Vāsas Senātu. Maijā Okermans kļuva par Svīnhūvuda kara kancelejas priekšnieku. Pēc kara Okermans tika paaugstināts par pulkvedi, un 1918. gada decembrī par ģenerālmajoru. 1919. gada sākumā viņš atstāja militāro dienestu un atgriezās *Labor* ģenerāldirektora amatā. Okermans bija viens no Mannerheima tuvākajiem draugiem un uzticības cilvēkiem, kā arī labējo aktīvistu pamatgrupas loceklis, kas vairākkārt runāja par iespēju veikt apvērsumu un iecelt ģenerāli valsts vadītāja amatā.

Haralds Okermans bija arī uzņēmuma *[[Lohja (uzņēmums)|Lohjan Kalkkitehdas Oy]]* valdes priekšsēdētājs.

## Ārējās saites
* Åkerman, Harald (1869 - 1943) Kokoomus 
* Åkerman, Harald Svenska folkskolans vänner 
* Harald Christian Åkerman geni.com
Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — slaloms vīriešiem

**Slaloms vīriešiem** bija viena no 11 disciplīnām kalnu slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Ledus upes slēpošanas trasē, Nacionālajā kalnu slēpošanas centrā, Pekinā, 2022. gada 16. februārī. Sacensībās kopā startēja 89 sportisti no 61 valsts.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Francijas sportists Klemāns Noels (finiša rezultāts — 1:44.09), sudraba medaļu ieguva Austrijas sportists Johanness Štrolcs (finiša rezultāts — 1:44.70), bet bronzas medaļu ieguva Norvēģijas sportists Sebastiāns Foss-Solevāgs (finiša rezultāts — 1:44.79).

Šajā disciplīnā startēja arī Latvijas sportists Miks Zvejnieks. Viņš nefinišēja pirmajā braucienā un turpmāko cīņu neturpināja.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
Sportistiem bija jāveic divi braucini. Finiša laiks tika aprēķināts ņemot vērā abu braucienu kopējo laiku.

* Datums — 2022. gada 16. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 10:15 (1. brauciens) un 13:45 (2. brauciens) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Sacensībās startēja 89 sportisti no 61 valsts.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Asklēpiju dzimta

**Asklēpiju dzimta** (*Asclepiadaceae*) ir augu dzimta genciānu rindā, kurā ir galvenokārt tropu un subtropu joslā sastopami krūmi, puskrūmi un lakstaugi. Izplatības centri ir Dienvidamerikā un Dienvidāfrikā. Šīs dzimtas pārstāvjiem ir raksturīga piensula un lapas bez pielapēm, kā arī divdzimumu ziedi, kurus veido pa piecām kopā saaugušas putekšņlapas, vainaglapas un kauslapas. Auglis parasti ir somenis.

Dzimtā ir ap 348 ģinšu un 2900 sugu. Latvijā konstatēta tikai viena šīs dzimtas suga — ārstniecības indaine (*Vincetoxicum hirundinaria*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — nobrauciens sievietēm

**Nobrauciens vīriešiem** bija viena no 11 disciplīnām kalnu slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Akmens slēpošanas trasē, Nacionālajā kalnu slēpošanas centrā, Pekinā, 2022. gada 15. februārī. Sacensībās startēja 36 sportistes no 17 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Šveices sportiste Korīna Zutere (finiša laiks — 1:31.87), sudraba medaļu ieguva Itālijas sportiste Sofija Godža (finiša laiks — 1:32.03), savukārt bronzas medaļu arī izcīnīja Itālijas sportiste Nadja Delago (finiša laiks — 1:32.44). Zuterei un Delago šīs bija pirmās olimpiskās medaļas.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 15. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 11:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Sieviešu sloupstaila sacensībās startēja 36 sportisti no 17 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — kombinācija sievietēm

**Kombinācija sievietēm** bija viena no 11 disciplīnām kalnu slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Akmens slēpošanas trasē (nobrauciens) un Ledus upes slēpošanas trasē (slaloms) Nacionālajā kalnu slēpošanas centrā, Pekinā, 2022. gada 17. februārī. Sacensībās kopā startēja 26 sportistes no 14 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu izcīnīja Šveices sportiste Mišele Gisina (finiša rezultāts — 2:25.67), sudraba medaļu arī izcīnīja Šveices sportiste Vendija Holdenere (finiša rezultāts — 2:26.72), bet bronzas medaļu ieguva Itālijas sportiste Federika Briņona (finiša rezultāts — 2:27.52). Gisina izcīnīja otro zelta medaļu pēc kārtās šajā disciplīnā olimpiskajās spēlēs.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 17. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 10:30 (nobrauciens) un 14:00 (slaloms) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Sieviešu sloupstaila sacensībās startēja 26 sportisti no 14 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Karls Geigers

**Karls Geigers** (; dzimis  Oberstdorfā) ir vācu tramplīnlēcējs, četrkārtējs pasaules čempions komandu sacensībās, 2020. gada pasaules čempions lidošanā ar slēpēm, kā arī vairākkārtējs olimpiskais medaļnieks.

Pasaules kausā Geigers debitēja 2012. gada novembrī. Pirmo individuālo pjedestālu viņš guva  Lahti. Pirmo individuālo uzvaru izcīnīja  Engelbergā. Kopā Geigers ir izcīnījis 13 uzvaras pasaules kausa posmos. Geigeram visveiksmīgākā bija 2019.—2020. gada sezona, kurā viņš izcīnīja 4 uzvaras, 12 pjedestālus, kā arī ieguva 2. vietu kopvērtējumā, piekāpjoties vien Stefanam Kraftam.

Geigers ir piedalījies divās olimpiskajās spēlēs (2018, 2022), izcīnot 3 medaļas — sudrabu komandu sacensībās 2018. gadā, kā arī bronzu sacensībās uz lielā tramplīna un komandu sacensībās 2022. gadā. Tāpat Geigers ir piedalījies trīs pasaules čempionātos (2019, 2021, 2023), izcīnot 4 zelta medaļas — gan 2019. gadā, gan 2021. gadā ar Vācijas komandu uzvarot gan komandu sacensībās, gan jaukto komandu sacensībās. Tāpat viņš pasaules čempionātos ir izcīnījis 4 medaļas individuālajās sacensībās. Viņš piedalījās arī 2020. gada pasaules čempionātā lidošanā ar slēpēm, uzvarot individuālajās sacensībās, kā arī izcīnot sudraba medaļu komandu sacensībās.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules čempionāts lidošanā ar slēpēm

### Pasaules kauss
#### Vietas kopvērtējumā

#### Individuālās uzvaras

## Ārējās saites
Maiks Railijs

**Maiks Railijs** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2025. gada pārstāv NHL komandu Karolīnas "Hurricanes". No 2021. gada līdz 2023. gada Railijs pārstāvēja NHL komandu Bostonas "Bruins". Vēlāk spēlējis arī Ņujorkas "Islanders". 2011. gada NHL draftā Railiju ar kopējo 98. numuru ceturtajā kārtā izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets".

2015—16. gada sezonā Railijs debitēja Minesotas "Wild" rindās. Tur viņš pavadīja trīs sezonas, līdz tika aizmainīts uz Monreālas "Canadiens". 2020. gadā viņu aizmainīja uz Otavas "Senators", bet 2021. gadā uz Bostonas "Bruins".

Pēc sezonas beigām 2023. gada 30. jūnijā Railijs tika tika ievietots atteikšanās draftā, lai izpirktu atlikušo līguma gadu ar Bruins. Atbrīvots kā brīvais aģents, Railijs 2023. gada 1. jūlijā nekavējoties parakstīja līgumu uz vienu gadu par 1 miljonu ASV dolāriem ar Floridas "Panthers".

ASV hokeja izlases sastāvā Railijs ir spēlējis 2015. gada Pasaules čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kevins Lalands

**Kevins Lalands** (, dzimis ) ir bijušais Kanādā dzimis Baltkrievijas hokejists, spēlēja vārtsarga pozīcijā. 2005. gada NHL draftā Lalandu ar kopējo 128. numuru piektajā kārtā izvēlējās Kalgari "Flames".

Savas karjeras laikā spēlējis AHL komandās *[[Quad City Flames]]* un Sirakjūsas "Crunch" un KHL komandās Čehovas "Vitjaz", Minskas "Dinamo" un Maskavas CSKA.

Pārstāvējis Baltkrievijas hokeja izlasi četros Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
The Battle at Lake Changjin II

***The Battle at Lake Changjin II*** (), zināma arī kā ***Water Gate Bridge***, ir 2022. gada Ķīnas kara filma un tas ir turpinājums filmai *[[The Battle at Lake Changjin]]* (2021). Filmas režisori ir Čens Kaige, Cujs Harks, Dante Lams, un tajā galvenās lomas atveido Vu Džins, Džeksons Jī, Duans Jions un Žans Haniu. Šī ir daļa no Ķīnas Komunistiskās partijas 100. gadadienas svinībām uzņemtajam filmām. Filmas pamatā ir vēsturiskās cīņas Funčilinas pārejā Čosinas ūdenskrātuves kaujas laikā Korejas karā. Filmas pirmizrāde notika 2022. gada 1. februārī (ķīniešu Jaunais gads) un tā visā pasaulē ir nopelnījusi vairāk nekā  ASV dolāru, un šobrīd tā ir 2022. gada devītā ienesīgākā filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Antons Lindholms

**Antons Lindholms** (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2022. gada Lindholms pārstāv Zviedrijas hokeja līgas komandu Leksands IF. 2014. gada NHL draftā Lindholmu ar kopējo 144. numuru piektajā kārtā izvēlējās Kolorādo "Avalanche".

Iepriekš spēlējis Zviedrijas komandās *[[Skellefteå AIK]]* un Malmes "Redhawks", AHL komandās Sanantonio "Rampage", Kolorādo "Rapids" un Rokfordas "IceHogs",NHL komandā Kolorādo "Avalanche", kā arī KHL komandā Minskas "Dinamo".

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2016. gada Pasaules čempionātā, 2022. gada Pasaules čempionātā un 2023. gada Pasaules čempionātā  .

## Ārējās saites
Ēriks Haula

**Ēriks Haula** (; dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2025. gada viņš pārstāv NHL komandu Našvilas "Predators". No 2022. gada līdz 2025. gadam Haula pārstāvēja NHL komandu Ņūdžersijas "Devils". 2009. gada NHL draftā Haulu ar kopējo 182. numuru septītajā kārtā izvēlējās Minesotas "Wild".

Iepriekš spēlējis Minesotas "Wild", Vegasas "Golden Knights", Karolīnas "Hurricanes", Floridas "Panthers", Ņūdžersijas "Devils" un Bostonas "Bruins".

2022. gada 13. jūlijā Haula tika aizmainīta uz Ņūdžersijas "Devils" apmaiņā pret Pavelu Zahu.

2025. gada 18. jūnijā Haula tika aizmainīts atpakaļ uz Našvilas "Predators" komandu, kur iepriekš jau bija spēlējis apmaiņā pret Džeremiju Hanzelu un 4. kārtas izvēli 2025. gada NHL draftā.

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis otro vietu 2014. gada Pasaules čempionātā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Ņikita Ņikitins

**Ņikita Ņikitins** (, dzimis ) ir bijušais Krievijas hokejists, spēlēja aizsarga pozīcijā.

2004. gada NHL draftā Ņikitinu ar kopējo 136. numuru piektajā kārtā izvēlējās Sentluisas "Blues". 2004–05. gada sezonā debitējis Krievijas Superlīgas komandā Omskas "Avangard". 2010. gadā noslēdzis līgumu ar Sentluisas "Blues", kur viņš pavadīja divas nepilnas sezonas, līdz viņš tika aizmainīts uz Kolumbusas "Blue Jackets". Vēlāk spēlējis arī Edmontonas "Oilers". 2016. gadā atgriezies "Avangard" komandā, bet 2019. gadā karjeru noslēdza Čeļabinskas "Traktor" rindās.

Krievijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2012. gada Pasaules čempionātā, kur tika izcīnīta zelta medaļa. Ņikitins tika iekļauts izlases sastāvam 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — 1000 metri sievietēm

**1000 metri sievietēm** bija viena no 14 disciplīnām ātrslidošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā, Pekinā 2022. gada 17. februārī. Tajās bija pārstāvētas 30 sportistes no 17 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Japānas sportiste Miho Takagi (finiša laiks — 1:13.19), sudraba medaļu ieguva Nīderlandes sportiste Juta Lērdama (finiša laiks — 1:13.83), bet bronzas medaļu ieguva ASV sportiste Britānija Bouva (finiša laiks — 1:14.61). Japānietei Takagi šī bija ceturtā olimpiskā medaļa Pekinas spēlēs, bet Lērdama izcīnīja savu pirmo olimpisko medaļu. Japāniete ar savu finiša rezultātu, 1:13.19, laboja olimpisko rekordu šajā disciplīnā.

## Kvalifikācija
* 
Šajā disciplīnā bija pieejama 30 dalībnieku kvota, maksimāli trīs sportistes no vienas valsts. Pirmās 20 sportistes kvalificējās ar savu sniegumu 2021.–2022. gada ISU ātrslidošanas Pasaules kausa izcīņā, bet pārējās desmit ieguva kvotas, sasniedzot labākos laikus starp tām, kuras vēl nebija kvalificējušāss. Valsts varēja nopelnīt maksimāli trīs vietas Pasaules kausa reitingā.

Disciplīnas kvalifikācijas laiks (1:18.00) tika paziņots 2021. gada 1. jūlijā un tas bija nemainīgs salīdzinot ar 2018. gada Phjončhana spēlēm. Sportisti disciplīnai varēja kvalificēties, laika posmā no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim, Starptautiskās Slidošanas savienības (ISU) pasākumu ietvaros.

## Medaļu ieguvēji

## Rekordi
* 

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 17. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 16:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — olimpiskais rekords;  — trases rekords.

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 30 sportisti no 17 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Pedosfēra

**Pedosfēra** ir Zemes garozas auglīgā virskārta, tās augsnes sega. Tā ir ģeogrāfiskā apvalka daļa, kas veidojas, mijiedarbojoties litosfērai, hidrosfērai, atmosfērai un biosfērai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Peters Olveckis

**Peters Olveckis** (, dzimis ) ir bijušais Slovākijas hokejists, spēlēja kreisās malas uzbrucēja pozīcijā.

2004. gada NHL draftā Olvecki ar kopējo 78. numuru trešajā kārā izvēlējās Minesotas "Wild".

Savas karjeras laikā pārstāvējis Slovākijas Ekstralīgas komandu Trenčīnas "Dukla", AHL komandas Hjūstonas "Aeros", Milvoki "Admirals" un Manitobas "Moose", NHL komandas Minesotas "Wild" un Našvilas "Predators", Somijas hokeja līgas komandu Kuopio "KalPa", KHL komandās Popradas "Lev" un Bratislavas "Slovan", Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Växjö Lakers]]* un Čehijas Ekstralīgas komandās *[[HC Vítkovice Steel]]* un *[[Piráti Chomutov]]*.

Slovākijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2009. un 2013. gada Pasaules čempionātā, kā arī 2014. un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Alehandro Amenabars

**Alehandro Fernando Amenabars Kantoss** (, dzimis ) ir Čīlē dzimis spāņu kinorežisors, scenārists un komponists.

Savas karjeras laikā saņēmis deviņas ''Goya'' balvas, tai skaitā divas labākā režisora balvas par filmām "Citi" (2004) un "Iekšējā jūra" (*Mar adentro*). Par filmu "Iekšējā jūra" saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu par labāko starptautisko spēlfilmu.

Režisējis arī filmas "Diplomdarbs" (*Tesis*, 1996), *[[Abre los ojos]]* (1997), "Agora" (2009), *[[Regression]]* (2015) un *[[Mientras dure la guerra]]* (2019).

## Ārējās saites
Ņūtonsekunde

**Ņūtonsekunde** (**N⋅s**, arī **N s**) jeb **ņūtons** (N) **reiz sekunde** (s) ir atvasināta ''SI'' mērvienība, ar kuru raksturo spēka impulsu. Var izteikta arī impulsa mērvienībā kilograms reiz metrs sekundē (kg⋅m/s). Viena ņūtonsekunde atbilst vienu sekundi ilgai vienu ņūtonu liela spēka iedarbībai.
Citi

**"Citi"** (, ) ir 2001. gada Spānijas psiholoģiskā šausmu filma. Tās režisors un scenārija autors ir Alehandro Amenabars. Filmā galvenās lomas atveido Nikola Kidmena, Fionula Flenegena, Kristofers Eklestons, Elaina Kesidija, Eriks Saikss, Alkina Manna un Džeimss Bentlijs.

Filma vēsta par sievieti (Kidmena), kura dzīvo tumšā, vecā ēkā ar saviem diviem bērniem, sāk uzskatīt, ka mājā spokojas.

"Citi" pirmizrāde notika . Filma bija komerciāli veiksmīga, nopelnot 209,9 miljonus ASV dolārus pie 17 miljonu budžeta. Filma saņēma arī pozitīvas kritiķu atsauksmes, īpaši izceļot Amenabara režiju, scenāriju un mūziku, atmosfēru un Kidmenas aktierspēli. Filma saņēma septiņas Spānijas ''Goya'' balvas, tai skaitā labākā režisora un labākās filmas balvu. Filma tika nominēta sešām Saturna balvām, no kurām saņēma trīs. Kidmena tika nominēta gan Zelta globusa balvai, gan BAFTA kino balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ņūtonmetrs

**Ņūtonmetrs** (**N⋅m**, arī **N m**) jeb **ņūtons** (N) **reiz metrs** (m) ir atvasināta ''SI'' mērvienība, ar kuru raksturo spēka momentu. Viens ņūtonmetrs atbilst vienu ņūtonu lielam spēkam attiecībā pret punktu, kurš atrodas viena metra attālumā no spēka darbības līnijas.