open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Buse Tosuna

**Buse Tosuna** (; dzimusi ) ir turku brīvā stila cīkstone,  bronzas medaļas ieguvēja, Pasaules un Eiropas čempionātu medaļniece.

## Biogrāfija
2013. gadā viņa piedalījās Eiropas čempionātā Tbilisi, taču nespēja iekļūt pusfinālā. Tajā pašā gadā Skopjē viņa uzvarēja Eiropas junioru čempionātā, bet pieaugušo pasaules čempionātā Budapeštā netika pie medaļām, jo jau pirmajā cīņā zaudēja kolumbietei Žaklīnai Renterijai.

2014. gadā Buse Tosuns izcīnīja zelta medaļu pasaules junioru čempionātā Katovicē, taču neveiksmīgi startēja pieaugušo pasaules čempionātā Taškentā. Tajā pašā gadā Valbžihā viņa ieguva bronzas medaļu Eiropas U23 čempionātā (sportistiem līdz 23 gadu vecumam). 

2015. gadā Buse piedalījās Baku notikušajās Eiropas spēlēs, kur pirmajā cīņā zaudēja baltkrievietei Marijai Mamašukai un 16 dalībnieku konkurencē ierindojās 10. vietā.

2016. gadā Buse izcīnīja bronzas medaļu Eiropas čempionātā Rīgā un kļuva arī par zelta medaļnieci Ruse notikušajā Eiropas U23 čempionātā. Tajā pašā gadā viņai izdevās kvalificēties olimpiskajām spēlēm. Tajās Tosuna, pēc plecu uzvaras pirmajā cīņā pār polieti Agņešku Veščeku, astotdaļfinālā zaudēja japānietei Sarai Dosjo. Tā kā japāņu cīkstone šajā olimpiādē kļuva par olimpisko čempioni, Buse ieguva tiesības piedalīties gandarījuma cīņās, kur pirmajā cīņā viņa pieveica ukrainieti Alinu Stadņiku, taču otrajā zaudēja kanādietei Dorotijai Jeitsai un ieguva 7. vietu.

Gadu vēlāk Tosuna ieguva 3. vietu 2017. gada Islāma solidaritātes spēlēs Baku, Eiropas čempionātā bija piektā un Pasaules čempionātā septītā vietā.

Panākumiem bagāts Tosunai bija 2018. gads. Viņa uzvarēja Vidusjūras spēlēs, Pasaules un Eiropas U23 čempionātos, kā arī ieguva bronzas medaļas Pasaules un Eiropas čempionātos. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Reģionālisms

**Reģionālisms** ir politiska ideoloģija, kuras mērķis ir palielināt viena vai vairāku reģionu politisko varu, ietekmi, un pašnoteikšanos. 

Tas koncentrējas uz politiskās vai sociālās sistēmas attīstību, pamatojoties uz vienu vai vairākiem reģioniem, un nacionālo, normatīvo vai ekonomisko interesi konkrētā reģionā vai reģionu grupā, kā arī apziņas un lojalitātes stiprināšanu atšķirīgam reģionam ar viendabīgu iedzīvotāju grupu.

## Reģionālas partijas Latvijā
* Apvienība Iedzīvotāji
* Daugavpils novada partija
* Gods kalpot Rīgai!
* Jēkabpils reģionālā partija
* Jūrmala — mūsu mājas
* Kuldīgas novadam
* Latgales partija
* Latvijai un Ventspilij
* Latvijas Reģionu apvienība 
* Liepājas partija
* Mēs – Talsiem un novadam
* Mūsu partija
* Saldus novadam
* Sarauj, Latgale!
* Siguldas novada partija
* Talsu novada attīstībai
* Tev, Jūrmalai
* Tukuma pilsētai un novadam
* Valmierai un Vidzemei
* Vidzemes partija

## Atsauces
Daniels Bovē

**Daniels Bovē** (, , dzimis , miris ) bija Šveicē dzimis Itālijas farmakologs. 1957. gadā saņēma Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā “par viņa atklājumiem saistībā ar sintētiskiem savienojumiem, kas kavē noteiktu ķermeņa vielu darbību, un jo īpaši to iedarbību uz asinsvadu sistēmu un skeleta muskuļiem”. Nobela prēmijai tika izvirzīts arī 1951. un 1953. gadā. Zināms arī kā antihistamīna atklājējs. Viņa dzimtā valoda ir esperanto.

## Ārējās saites
Bovē

**Bovē** (, ) ir komūna un pilsēta Francijas ziemeļos, Odefransas reģionā. Tas ir Uāzas departamenta administratīvais centrs. 2019. gadā Bovē dzīvoja 57,1 tūkstoši iedzīvotāju. Bovē ir arī Bovē apgabala administratīvais centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Safran

***Safran*** ir liela Francijas rūpniecības un tehnoloģiju grupa, kas darbojas starptautiski aeronautikas, kosmosa un aizsardzības jomā. Tā tika izveidota 2005. gadā *Snecma* un *Sagem* apvienošanās rezultātā. Kopš 2011. gada septembra tā ir iekļauts CAC 40 sarakstā.

Tās uzņēmējdarbība ir lidmašīnu dzinēju, helikopteru un raķešu, aeronavigācijas aprīkojuma un aizsardzības projektēšana un ražošana.

Pēc *Zodiac Aerospace* pārņemšanas 2018. gadā, grupā 2020. gada septembra beigās bija vairāk nekā 81 000 darbinieku.

## Ārējās saites

*
Nikolajs Talts

**Nikolajs Talts** (igauņu: *Nikolai Talts*, dzimis 1890. gada 26. novembrī, Pērnavas apriņķa Laiksāres pagastā - miris 1949. gada 26. janvārī Tallinā) bija igauņu jurists un politiķis.

Nikolajs Talts dzimis Pērnavas apriņķa Laiksāres novadā kā zemnieku dēls. Studējis Laiksāres draudzes skolā, 1900.-1902. Jehvi ministrijas skolā, 1902.-1910. Rīgas Pareizticīgo garīgajā seminārā, un saņēma zinātnes grādu Varšavas Universitātē (absolvējis 1914. gadā). Viņš bija zvērināta advokāta palīgs Pērnavā, Pērnavas apriņķa milicijas komandieris, Pērnavas apriņķa valdības un Pērnavas pilsētas padomes loceklis, Igaunijas Satversmes sapulces loceklis, Lauksaimniecības ministrijas juriskonsults un lauksaimniecības ministra palīgs.

Nikolajs Talts bija lauksaimniecības ministrs (1933.-1938.) un Nacionālās asamblejas loceklis Konstantīna Petsa piektajā valdībā.

1944. gada 16. novembrī viņu arestēja NKVD un ar 1946. gada 25. februāra tribunāla lēmumu viņam piesprieda piecu gadu cietumsodu saskaņā ar §58-3. Atbrīvots no cietuma 1949. gada. janvārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nikolaja Talta foto ar sievu Ellu-Emīliju un meitu Teaga 1925. gadā.
Hronoklazma

**Hronoklazma** () zinātniskajā fantastikā ir viena no iespējamām sekām ceļojumam laikā. Dažādu laikmetu cilvēku tikšanās rezultātā idejas un informācija tiek pārnesta no nākotnes uz pagātni. Tas izraisa dažus pagātnes notikumus un darbības, taču visas to sekas jau atspoguļojas nākotnē. Tādējādi realitāte nemainās, visi jebkad radītie hronoklazmu gredzeni jau ir iekļauti vēstures gaitā. Gluži pretēji, kādas hronoklazmas atcelšana novedīs pie izmaiņām nākotnē. Hronoklazmas jēdziens ir tieši pretējs tauriņa efekta jēdzienam, kur jebkura ietekme uz pagātni rada tūlītēju lavīnas efektu nākotnē.

Šis termins sastāv no grieķu valodas elementiem *chrono* (laiks) un *clasm* (salauzts), tas ir, to var tulkot kā "laika lūzumu".

## Vēsture
Šo terminu izdomāja zinātniskās fantastikas rakstnieks Džons Vindems savā 1953. gadā sarakstītajā stāstā "Hronoklazma". Stāsta tulkojums krievu valodā tika iekļauts kolekcijā "Mūsdienu ārzemju zinātniskā fantastika" (*Современная зарубежная фантастикa*), kas tika publicēta 1964. gadā. Šī kolekcija izraisīja sajūsmu PSRS lasītāju vidū, kas veicināja šī termina popularitāti krievu valodā.

## Hronoklazmu piemēri
* Harija Herisona "Fantastiskajā sāgā" vikingi 11. gadsimta sākumā Ameriku atklāj tikai tāpēc, ka 20. gadsimtā kinostudija, kas atrodas uz bankrota robežas, nolemj steidzami uzņemt filmu par vikingu atklāto Ameriku.
* Filmā “Atpakaļ nākotnē” Maikla Dž. Foksa varonis Mārtijs Makflajs dzied Čaka Berija dziesmu *Johnny B. Goode*, bet ģitārists Martins Berijs no grupas, kas uzstājas skolas sarīkojumā, zvana savam brālēnam Čakam un sajūsmināts pavērš klausuli pret skatuvi, piedāvājot tam noklausīties dziesmu ar pilnīgi jaunu un pārsteidzošu skanējumu.
* Roberta Hainlaina īsajā stāstā *All You Zombies* un Čaka Palahņuka romānā *Rant: An Oral Biography of Buster Casey* galvenie varoņi laika ceļojuma rezultātā kļūst paši par saviem senčiem.
* Harija Potera romānu sērijas 3. romānā Harijs izmanto laika ratu, lai dotos uz pagātni un glābtu sevi no atprātotājiem.
* Britu teleseriālā "Doctor Who" Doktors daudzreiz piedzīvo hronoklazmu situācijas.
* Filmu ciklā "Terminators" Džons Konors sūta pagātnē savu draugu Kailu, lai glābtu savu māti Sāru no robota-slepkavas. Kails un Sāra iemīl viens otru, kā rezultātā Kails kļūst par Džona tēvu.

## Atsauces
Peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metri uz muguras vīriešiem

**200 metru peldēšana uz muguras** bija viena no septiņām peldēšanas disciplīnām, kas tika aizvadīta 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Sacensības notika divas dienas 1900. gada 11. augustā tika aizvadīti trīs priekšsacīkšu posmi, savukārt 12. augustā notika fināla sacensības. Disciplīnas norises vieta bija Sēnas upes daļa starp Kurbevuē un Aņēras tiltiem. Tajā kopā startēja 16 sportisti no 7 pārstāvošajām valstīm.

Zelta medaļu ieguva Vācijas sportists Ernsts Hopenbergs. Sudraba medaļu izcīnīja Austrijas sportists Karls Ruberls, bet bronzas medaļu izcīnīja Nīderlandes sportists Johanness Drosts. Nīderlandei šī bija pirmā olimpiskā medaļa peldēšanā.

## Rekordi

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
 — kvalifikācija finālam pēc vietas;  — Kvalifikācija finālam pēc laika;  — Olimpiskais rekords.

### Kvalifikācija
; 1. kvalifikācija

; 2. kvalifikācija

; 3. kvalifikācija

### Fināls

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
200 metru peldēšanā uz muguras startēja 16 sportisti (visi vīrieši) no 7 valstīm. Visas valstis šajā disciplīnā bija pārstāvētas pirmo reizi.

*Iekavās norādīts pārstāvošo sportistu skaits.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metri uz muguras vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metri uz muguras vīriešiem (''Olympedia'') 
* Peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metri uz muguras vīriešiem (''Olympics'') 
* 
*
Peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 4000 metri brīvajā stilā vīriešiem

**4000 metri brīvajā stilā peldēšanā vīriešiem** bija viena no septiņām peldēšanas disciplīnām, kas tika aizvadīta 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Sacensības notika divas dienas, 1900. gada 15. augustā tika aizvadīti trīs kvalifikācijas posmi, savukārt 19. augustā notika fināla sacensības. Disciplīnas norises vieta bija Sēnas upes daļa starp Kurbevuē un Aņēras tiltiem. Tajā kopā startēja 29 sportisti no 7 pārstāvošajām valstīm.

4000 metri brīvajā stilā peldēšanā olimpiskajās spēlēs tika rīkota tikai vienu reizi. Tas bija garākā olimpiskā peldēšanas disciplīna vairāk nekā gadsimta garumā, līdz 2008. gada olimpiskajām spēlēm Pekinā, kad tika ieviesta 10 kilometru maratonpeldēšana atklātajā ūdenī.

Zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Lielbritānijas sportists Džons Artūrs Džārviss, sudraba medaļu ieguva Ungārijas sportists Zoltāns Halmai, bet bronzas medaļu Francijas sportists Luijs Martēns.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
 — kvalifikācija finālam pēc vietas;  — Kvalifikācija finālam pēc laika;  — Olimpiskais rekords.

### Kvalifikācija
Kvalifikācija tika aizvadīta trijos mačos, no kuriem katras kvalifikācijas labākais uzreiz kvalificējās finālam. Savukārt nākamie 6 labāko laika rezultātu ieguvēji
arī ieguva iespēju startēt fināla sacensībās.

; 1. kvalifikācija

; 2. kvalifikācija

; 3. kvalifikācija

### Fināls

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
4000 metru brīvā stila sacensībās startēja 29 sportisti no 7 valstīm. Visas valstis pirmo reizi startēja šajā disciplīnā.

*Iekavās norādīts pārstāvošo sportistu skaits.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 4000 metri brīvajā stilā vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 4000 metri brīvajā stilā vīriešiem (''Olympedia'') 
* Peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 4000 metri brīvajā stilā vīriešiem (''Olympics'') 
* 
*
Trebiņe

**Trebiņe** (, ) ir pilsēta Bosnijas un Hercegovinas dienvidos, Serbu Republikā. Pilsēta atrodas Hercegovinā, 24 km uz ziemeļiem no Horvātijas pilsētas Dubrovnikas un Adrijas jūras. 2013. gadā pilsētā dzīvoja 23,0 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Mendeļejevska

**Mendeļejevska** (; ) ir pilsēta un Mendeļejevskas rajona administratīvais centrs Tatarstānas Republikā, Krievijā, un atrodas Ņižņekamskas ūdenskrātuves labajā krastā, 238 km no republikas galvaspilsētas Kazaņas . Saskaņā ar 2010. gada tautas skaitīšanas datiem, tās iedzīvotāju skaits bija&nbsp;22 075.

## Vēsture
Tā tika dibināta 18. gadsimtā kā **Bondjugas** ciems (**'). 1928. gadā tai tika piešķirts [[Pilsētciemats|pilsētciemata]] statuss un pārdēvēta par **Bondjužsku** (**'). 1967. gadā tai tika piešķirts pilsētas statuss un dots pašreizējais nosaukums, godinot Dmitriju Mendeļejevu, kurš apmeklēja tur esošo rūpnīcu. 

## Ekonomika
1997. gadā pilsētā atradās ķīmiskā rūpnīca, maizes ceptuvi un minerālmēslojuma rūpnīca.

Begiševo, tuvākā lidosta, atrodas 50 km uz dienvidiem no Mendeļejevskas. Tuvākā dzelzceļa stacija ir Tihonovo Agrizas-Akbaša līnijā, 8 km uz dienvidiem.

## Demogrāfiskie dati
1989. gadā iedzīvotāji etniski pārsvarā bija tatāri (48,5%), krievi (43,6%), udmurti (2,4%) un marieši (2,1%). 

## Atsauces

## Ārējās saites

*
2006. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**2006. gada (58.) [[Eiropas čempionāts cīņas sportā]]** notika no 2006. gada 25. līdz 30. aprīlim Krievijas galvaspilsētā Maskavā.

## Medaļu ieguvēji
### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

***** Sieviešu sacensību svara kategorijā līdz 48 kg zelta medaļu izcīnīja ukrainiete Marija Stadņika, bet vēlāk viņa tika diskvalificēta, jo viņa bija lietojusi furosemīdu.

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Latvijas cīkstoņi
Eiropas čempionātā no Latvijas piedalījās astoņi cīkstoņi:
:brīvajā cīņā vīriešiem — Andrejs Vasiļjevs (55 kg) un Imants Lagodskis (84 kg);
:grieķu-romiešu cīņā — Andrejs Afanasjevs (74 kg) un Aleksandrs Maculēvičs (96 kg);
:brīvajā cīņā sievietēm — Anastasija Grigorjeva (59 kg), Laura Skujiņa (63 kg), Kristīne Odriņa-Urbova (67 kg) un Dina Ivanova (72 kg).

Kristīne Odriņa-Urbova izcīnīja sudraba medaļu. No vīriešiem vislabāk cīnījās Andrejs Afanasjevs, kas cīņā par bronzu zaudēta turkam Mahmutam Altajam un ieguva 5. vietu.

## Atsauces


## Ārējās saites
* "European Championships - United World Wrestling
Alutaguzes nacionālais parks

**Alutaguzes nacionālais parks** jeb **Alutaguzes tautas parks** () ir nacionālais parks Igaunijā, kas atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā, purvainā mazapdzīvotā reģionā netālu no Kohtla-Jerves pilsētas. Parka platība ir 443,3 km², no tiem lielāko daļu (54%) aizņem purvi, bet 42% — meži. Parks sastāv no 11 savstarpēji nesaistītiem fragmentiem ar dažādu aizsardzības statusu — Agusalu, Murakas, Puhatu, Strūgas, Kurtnas u.c. Neliela parka daļa — Smolnica — ir Peipusa ezera piekraste.

Administratīvi parks atrodas Austrumviru apriņķa Alutaguzes pagastā, ar daļām Toilas, Jehvi un Liganuzes pagastos. 

Parka atrašanās vieta ir ar skujkoku mežiem un purviem visbagātākais rajons Igaunijā, tajā atrodas valsts garākā smilšu pludmale (40 km gara, tā sauktās "dziedošās smiltis") ar Smolnicas smilšu kāpu. Tāpat šeit ir Narvas upes attekas un vecupes, kā arī augstākā ezeru biezība valstī Kurtnas apkaimē. No citām dabas vērtībām tiek nosauktas Agusalu iekšzemes kāpas, Mētaguzes ozolu audze, lielie Puhatu mitrāji un Strūgas pārplūstošās pļavas. Tāpēc ideja par pirmā Igaunijas nacionālā parka izveidi tieši šeit parādījās jau 1920. gados, tomēr tolaik netika realizēta. Parks tika izveidots tikai 2018. gadā uz tobrīd esošo nelielo rezervātu un liegumu bāzes.

Parkā zināmas vairākas reto dzīvnieku un putnu sugas, ieskaitot lidvāveri, melno stārķi, ziemeļpūci, klinšu ērgli un baltirbi. Daļa lielo zīdītāju, kā lāči, vilki un lūši, no parka migrē starp Igauniju un blakus esošo Krieviju.

## Attēlu galerija

Muraka raba.JPG|Murakas purvi
Agusalu maastikukaitseala.JPG|Mežs rezervāta Agusalu zonā
Alutaguse karuvaatlusonn.jpg|Lāču novērošanas būda
Muraka looduskaitseala, Rüütli soo, älves..JPG|Rītli purvs Murakas purvos


## Atsauces

## Ārējās saites
Dināras dabas parks

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q95116940"
}

**Dināras dabas parks** () ir dabas parks Horvātijā, kas dibināts 2021. gada 21. februārī. Tas atrodas Splitas-Dalmācijas un Šibenikas-Kninas župānijās gar Bosnijas un Hercegovinas robežu. Gandrīz divas trešdaļas no 630,52 km² lielās platības atrodas Splitas-Dalmācijas župānijā. Dināras dabas parks ir otrs lielākais Horvātijā (lielākais ir Velebita dabas parks).

## Ģeogrāfija

Dināras dabas parks ietilpst Dināru kalnienes Dināru grēdā (augstākās virsotnes: Dināra (Siņala), Troglavs un Kamešnica), Cetinas upes izteka un augštece, Krkas upes izteka, Krčičas upe un karsta lauki gar Cetinu: Hrvatačko, Paško un Vrličko.

Dināras karsts ir starptautisks nosaukums, kas aptver daudz plašāku teritoriju. Dināra ir starp lielākajām dabiskā karsta vietām pasaulē ar nogulumiem, kuru biezums pārsniedz astoņus kilometrus.

## Daba

Dināras apkaime ir bagāta ar endēmām un apdraudētām sugām. Tajā zināms vairāk nekā 1000 augu sugu, no kurām 75 ir endēmas. Ir zināmas arī vairāk nekā 20 endēmas dzīvnieku sugas. Dināras grēdā atrodas Horvātijas augstākā virsotne — Dināra jeb Siņala (1831 metri). 87% no Dināras dabas parka teritorijas ir Natura 2000 ekoloģiskā tīkla daļa. Augsto Dināru zālāji (rudīni) ir vissvarīgākais endēmās stepes odzes pasugas *Vipera ursinii macrops* biotops Horvātijā.

## Attēlu galerija

Krčić - panoramio.jpg|Krčičas kanjons
Knin – Krčić waterfall.jpg|Krčičas ūdenskritums
Knin – Krka near source.jpg|Krkas upe augštecē
Dinara central.jpg|Dināru grēda ziemā
Eyeemfiltered1550481726023.jpg|Cetinas izteka
Hl.SpasP1030130.JPG|Spasa baznīca pie Cetinas iztekas
Wilde CetinaP1020650.JPG|Cetina pie Vrlikas
Mountaint Dinara and the old road near Polača.jpg|Skats uz grēdu netālu no Kninas


## Atsauces

## Ārējās saites
Šnēbergs

**Šnēbergs** () ir augstākais kalnu masīvs Lejasaustrijas federālajā zemē. Paceļas 2078 metrus virs jūras līmeņa, Ziemeļu Kaļķakmens Alpu kalnu sistēmā. 

Kopā ar netālu esošajajiem Raksiem ir tradicionāls alpīnisma un kalnu pastaigu rajons un tiek dēvēts par Vīnes Mājaskalniem (*Wiener Hausberge*). Skaidrā laikā Šnēberga virsotne redzama no Vīnes. Kopš 1873. gada no Šnēberga apkaimes notiek Vīnes ūdensapgāde. No 1897. gada uz 1800 metru augstumu ierīkots 9,8 kilometrus gara zobratu dzelzceļa līnija.

## Galerija

Puchberg_-_Schneeberg,_Ochsenboden.JPG
Schneeberg_-_Rax_1.JPG
Schneeberg_Kaiserin-Elisabeth-Gedächtniskirche_September_2014_j.jpg
Alte_Dampflok1.jpg


## Ārējās saites
Ema Klineca

**Ema Klineca** (; dzimusi ) ir Slovēnijas tramplīnlēcēja, 2021. gada pasaules čempione, vairākkārtēja Slovēnijas čempione.

## Sporta karjera
Ema Klineca Pasaules kausa izcīņā piedalās kopš 2013./2014. gada sezonas. 2013. gada 6. decembrī viņa debitēja Pasaules kausa izcīņā jaukto komandu konkurencē un ar Slovēnijas valstsvienību finišēja piektā. Nākamajā dienā viņa debitēja individuālos lēcienos un iekļuva desmitniekā, ierindojoties septītajā vietā.

2016. gada 16. janvārī viņa Saporo finišēja otrā, pirmo reizi sasniedzot pjedestālu Pasaules kausa posmos. Vēlāk, sezonas laikā, viņa ieguva vēl divas godalgotās vietas.

2016. gada ziemas jaunatnes olimpiskajās spēlēs Lillehammerē viņa uzvarēja gan individuālajās, gan, startējot Slovēnijas valstsvienībā, jaukto komandu sacensībās.

2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā viņa individuālajā konkurencē ierindojās 14. vietā.

2021. gada 25. februārī Ema Klineca kļuva par pasaules čempioni uz normālā tramplīna un atnesa savai valstij pirmo pasaules čempionātu zelta medaļu. Dienu vēlāk slovēniete komandu turnīrā ieņēma otro vietu.

2023. gada Pasaules čempionātā Planīcā izcīnīja bronzu jaukto komandu sacenībās. Pēc diviem gadiem, kad Pasaules čempionāts  risinājās Tronheimā, jaukto komandu sacensībās ieguva sudraba godalgu.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāti

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Degtjarjovs

**Aleksandrs Degtjarjovs** (, ; dzimis , miris ) bija Ukrainas inženieris konstruktors. Viņš visu mūžu nostrādāja Konstruktoru birojā ''Južnoje'', un beigās bija tā ģenerāldirektors.

Aleksandrs Degtjarjovs piedzima  Jaranskā, Kirovas apgabalā, Krievijā. 
1975. gadā viņš absolvēja Ļeņingradas Mehānisko institūtu specialitātē "Lidaparātu dzinēji". Viņu norīkoja darbā Konstruktoru birojā *Južnoje* Dņepropetrovskā (tagad Dņipro), Ukrainā. Sākotnēji viņš strādāja par inženieri, vēlāk kļuva par vecāko inženieri, grupas priekšnieku, dienesta priekšnieku.
Degtjarjovs piedalījās starpkontinentālo ballistisko raķešu kompleksu izstrādē un modernizēšanā. Viņš piedalījās nesējraķešu *[[Zenit-2]]* un *[[Dnepr (nesējraķete)|Dnepr]]* projektos, kā arī kosmisko aparātu un pavadoņu sistēmu projektos.

1999. gadā Degtjarjovs kļuva par galvenā konstruktora — ģenerāldirektora vietnieku ārējās ekonomikas lietās. 
2001. gadā viņš absolvēja Dņepropetrovskas Nacionālās universitātes Ekonomikas fakultāti.
2005. gadā Degtjarjovs kļuva par galvenā konstruktora — ģenerāldirektora vietnieku uzņēmuma sistēmprojektēšanas un kompleksās attīstības lietās.
No 2010. līdz 2016. gadam viņš bija galvenais konstruktors — ģenerāldirektors.
2018. gadā Degtjarjovs kļuva par uzņēmuma ģenerāldirektoru.

Aleksandrs Degtjarjovs nomira  no koronavīrusa *[[COVID-19]]* slimības.

Degtjarjovs ir aptuveni 200 zinātnisko publikāciju un rakstu autors par raķešu kompleksu izstrādes, modernizācijas un adaptācijas jautājumiem. Viņš ir 50 izgudrojumu un patentu autors. Viņš daudz uzmanības pievērsa nozares zinātnes attīstībai un Konstruktoru birojā *Južnoje* zinātniskās ražošanas attiecību stiprināšanai ar Ukrainas Nacionālo zinātņu akadēmiju, akadēmiskajiem institūtiem un Ukrainas reģionu augstskolām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ПІШОВ З ЖИТТЯ ГЕНЕРАЛЬНИЙ ДИРЕКТОР-ГЕНЕРАЛЬНИЙ КОНСТРУКТОР ДП «КБ «ПІВДЕННЕ» О.В. ДЕГТЯРЕВ  Конструкторське Бюро "Південне" 
* ДЕГТЯРЕВ ОЛЕКСАНДР ВІКТОРОВИЧ  Національна академія наук України
Zemmeringas dzelzceļš

**Zemmeringas dzelzceļš** () ir 41 kilometru garš standarta platuma Austrijas Dienvidu dzelzceļa līnijas posms starp Glognicu Lejasaustrijā un Mircušlāgu Štīrijā caur 965 metrus augsto Zemmeringas pāreju. 

No 1848. līdz 1854. gadam celtā dzelzceļa līnija tiek uzskatīta par pasaulē pirmo standarta platuma kalnu dzelzceļa līniju un arī mūsdienās tiek ekspluatēta. Posmā tika izbūvēti 14 tuneļi un 16 viadukti. 1998. gadā dzelzceļš tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Galerija

Railjet_Garnitur_49,_Kalte_Rinne,_09.07.2016.jpg
Breitenstein_-_Semmeringbahn_-_Krausel-Klause-Viadukt_-_2.jpg
Kalte-Rinne-Viadukt_mit_Ghega-Museum.jpg
4023.011_R_6487_Weinhzettelwandtunnel.jpg


## Ārējās saites
Melkas abatija

**Melkas abatija** () ir 11. gadsimtā dibināts Benediktiešu ordeņa klosteris, kas atrodas Austrijas ziemeļaustrumos, Vahavā, Donavas upes labajā krastā. Abatija ietilpst UNESCO Pasaules mantojuma objekta Vahavas kultūrainavas sastāvā.

Klosteris dibināts 11. gadsimtā. 12. gadsimtā šeit nodibinājās Melkas abatijas ģimnāzija, slavu ieguva arī klostera bibliotēka un skriptorijs. Mūsdienu barokālo izskatu klosteris ieguva no 1702. līdz 1736. gadam, kad to pārbūvēja pēc Jākoba Prandtauera projekta. Klostera slavas dēļ tas netika sekularizēts imperatora Jozefa II reliģisko reformu laikā. 1974. gadā klosteris cieta ugunsgrēkā. Melkas klosterī apglabāts Sv. Kolomans, kā arī Austrijas pirmās dinastijas Bābenbergu pārstāvji.

## Galerija

Melk_-_Stift.JPG
070526_Stift_Melk_03.jpg
Aerial image of Melk Abbey (view from the southwest).jpg
Melk90.jpg
Melk_-_Abbey_-_Library.jpg
070526_Stift_Melk_09.jpg
Stift_Melk_church_dsc01494.jpg


## Ārējās saites

*
Klusā Dona

**“Klusā Dona”** () ir Mihaila Šolohova sarakstīts romāns četros sējumos laika posmā no 1928. līdz 1932. gadam (pirmie trīs sējumi) un 1940. gadā (pēdējais sējums). Romānā stāstīts par Donas kazakiem Pirmā pasaules kara laikā, par 1917. gada Krievijas revolūciju un Krievijas pilsoņu karu. 1965. gadā Šolohovs par šo darbu ieguva Nobela prēmiju literatūrā.

## Ārējās saites
LVMH

**LVMH** () ir Francijas uzņēmumu grupa, kuru dibinājuši Bernārs Arno, Alēns Ševaljē un Anrī Rekamjē. LVMH ir pasaules līderis luksusa nozarē pēc apgrozījuma. Grupu nodibināja  1987. gadā, apvienojoties modes namam *[[Louis Vuitton]]* (dibināts  1854. gadā) ar uzņēmumu *[[Moët Hennessy]]*, kas savukārt bija dibināts 1971. gadā, apvienojoties šampanieša ražotājam *[[Moët et Chandon]]* (dibināts 1743. gadā) un konjaka *[[Hennessy]]* ražotājam (dibināts 1765. gadā). Pašlaik valdes priekšsēdētājs un galvenais izpilddirektors ir uzņēmējs Bernārs Arno.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Frederiks Leins

**Frederiks Klods Viviens Leins** (; dzimis , miris ) bija austrāliešu peldētājs, divu olimpisko zelta medaļu ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Dzīves gājums
Leinam bija tika četri gadi, kad viņu brālis izglāba no noslīgšanas Sidnejas ostā. Pēc šī incidenta Leins izlēma iemācīties peldēt. Viņš ieguva izglītību Svētā Ignācija koledžā, Sidnejas Rivervjēras rajonā. Pārspējot vairākus Austrālijas peldēšanas rekordus viņš 1899. gadā pārcēlās uz Angliju, lai tur piedalītos Anglijas čempionātā.

1900. gadā viņš startēja vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē, kur startēja divās peldēšanas disciplīnās. Abās divās disciplīnās viņš izcīnīja zelta medaļas — 200 metru brīvā stila un 200 metru šķēršļu joslas peldēšanā. Līdz ar to viņš kļuva par pirmo Austrālijas sportistu, kurš ieguvis olimpiskās medaļas peldēšanā.

Pēc olimpiskajām spēlēm Leins vēl divus gadus palika dzīvot Anglijā, strādājot juridiskajā birojā Blekpūlā, kamēr viņš turpināja piedalīties peldēšanas sacensībās un labot vairākus rekordus. 1902. gada jūlijā viņš uzvarēja 100 jardu peldējumā un kļuva par pirmo personu, kurš šo distanci veica vienā minūtē. 1902. gada augustā viņš 220 jardus nopeldēja 2 minūtēs 28.6 sekundēs. Šo rezultātu 1974. gadā Starptautiskā peldēšanas federācija apstiprināka kā pirmo pasaules rekordu 200 metros. Tā paša gada oktobrī viņš 100 jardus pirmo reizi veica 59.6 sekundēs.

1969. gadā viņš tika iekļauts Starptautiskajā peldēšanas slavas zālē. Savukārt 1985. gada 10. decembrī viņš tika iekļauts Austrālijas sporta slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Frederiks Leins (SOK profils) 
* Frederiks Leins (Olympedia profils) 
* Frederiks Leins (Sports Reference profils)
Kering

***Kering*** (sākumā *Pinault S.A.*, pēc tam *Pinault-Printemps-Redoute* (PPR)) ir franču luksusa preču grupa, kura īpašumā ir vairāki zīmoli, tostarp modes nami *[[Gucci]]*, *[[Yves Saint Laurent]]*, *Bottega Veneta*, *Balenciaga*, *Boucheron*, *Alexander McQueen*..

1963. gadā Fransuā Pino nodibināja kokmateriālu tirdzniecības uzņēmumu *Pinault S.A.*. 1988. gadā uzņēmums tika kotēts Parīzes biržā. 1994. gadā tas kļuva par mazumtirdzniecības konglomerātu *Pinault-Printemps-Redoute* (PPR), bet 2013. gadā — par luksusa preču grupu *Kering*. 2020. gadā grupas ieņēmumi sasniedza 13,1 miljardu eiro. Kopš 2005. gada valdes priekšsēdētājs un galvenais izpilddirektors ir uzņēmuma dibinātāja Fransuā Pino dēls Fransuā Anrī Pino.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Donavas—Auenes nacionālais parks

**Donavas—Auenes nacionālais parks** () ir 1996. gadā izveidots nacionālais parks Austrijas austrumos. Tiek aizsargāta Donavas upes paliene no Vīnes līdz Slovākijas robežai 38 kilometru garumā.

1984. gadā tika plānots sākt Hainburgas hidroelektrostacijas celtniecību, kas applūdinātu mūsdienu nacionālā parka teritoriju. Radās plaša protesta kustība pret stacijas būvniecību un palienes mežu izciršanu. Daudzi aktīvisti okupēja palienes teritoriju, bet 1985. gada martā petīciju par palienes saglabāšanu parakstīja 353 906 cilvēki. 1986. gada 1. jūlijā darbi tika pārtraukti. Sekoja apvidus zinātniskā izpēte, bet 1996. gadā teritorijā tika izveidots nacionālais parks.

## Galerija

NPDA_2019.jpg|Nacionālā parka karte
Orth_an_der_Donau_-_Nationalpark_Donau-Auen,_Besucherzentrum.JPG|Ortas pils - parka administratīvā ēka un apmeklētāju centrs
Nationalpark_Donau-Auen_Orth_an_der_Donau_2012_Tschaike_Zille.jpg
NPDonauAuen_neu.jpg
Levee_field_woodland_in_Nationalpark_Donau-Auen_Austria.jpg


## Ārējās saites

*
Peldētāji 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskatījumā apkopoti **sportisti, [[peldētājs|peldētāji]], kuri startēja [[peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|peldēšanas sacensībās]] [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Francijas galvaspilsētā Parīzē no 1900. gada 11. līdz 19. augustam. Sacensībās startēja **76 sportisti**, visi vīrieši, no 12 pārstāvošajām valstīm.

Lielākā daļa no sportistiem bija no Francijas. Visi sportisti olimpiskajās spēlēs startēja pirmo reizi. No valstīm pirmo reizi olimpiskajās peldēšanas sacensībās bija pārstāvētas Austrālija, Beļģija, Dānija, Francija, Itālija, Lielbritānija, Nīderlande, Vācija un Zviedrija. Francijas sportisti Žoržs Leijē, Luijs Martēns, Moriss Ošpjē un Teksjē startēja četrās no septiņām olimpiskajām disciplīnām, kas tika aizvadītas šajās olimpiskajās spēlēs.

## Sportisti
*Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

## Pārstāvētās valstis un sportistu skaits

## Atsauces

## Ārējās saites
* Peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'') 
* Peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympics'') 
* 
*
2007. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**2007. gada (59.) [[Eiropas čempionāts cīņas sportā]]** notika no 2007. gada 17. līdz 22. aprīlim Bulgārijas galvaspilsētā Sofijā.

## Medaļu ieguvēji
### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Latvijas cīkstoņi
Eiropas čempionātā no Latvijas piedalījās trīspadsmit cīkstoņi:
:brīvajā cīņā vīriešiem — Andrejs Vasiļjevs (55 kg), Antans Azarevičs (74 kg), Imants Lagodskis (84 kg) un Viktors Djomins (120 kg);
:grieķu-romiešu cīņā — Andrejs Zjatkovs (60 kg), Andrejs Afanasjevs (74 kg), Staņislavs Kuļikovs (84 kg) un Igors Kostins (96 kg);
:brīvajā cīņā sievietēm — Viktorija Grigorjeva (55 kg), Diāna Borisova (59 kg), Laura Skujiņa (63 kg), Kristīne Odriņa-Urbova (67 kg) un Dina Ivanova (72 kg).

Vislabāk cīnījās Viktorija Grigorjeva, kas uzvarēja pirmajā cīņā uzvarēja austrieti Brigitu Šternu, bet  otrajā zaudēja ungārietei Emešei Sabo un ieguva 7. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* "European Championships - United World Wrestling
Zoltāns Halmai

**Zoltāns Halmai** (; dzimis , miris ) bija ungāru peldētājs. Startējis vairākās vairākās olimpiskajās spēlēs (1900—1908), kur kopsummā izcīnījis septiņas olimpiskās medaļas, kā arī divas medaļas 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs.

## Dzīvesgājums
Viņš 14 reizes bija Ungārijas čempions un uzvarēja arī Anglijas, Vācijas un Austrijas čempionātos. Viņš bija pasaules rekordists 100 metros, kā arī 50 un 220 jardos. Bez peldēšanas viņš nodarbojās ar airēšanu, futbolu un skrituļošanu.

Halmai ir startējis trijās vasaras olimpiskajās spēlēs un katrās ir izcīnījis olimpiskās medaļas. 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš izcīnīja 2 sudraba un 1 bronzas medaļu. Sudraba medaļas viņš izcīnīja 200 metru un 4000 metru brīvā stila peldēšanā, savukārt bronzas medaļu viņš ieguva 1000 metru brīvā stila peldēšanā. 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Sentluisā viņš izcīnīja divas zelta medaļas — 50 jardu un 100 jardu brīvā stila peldēšanā. 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Londonā viņš izcīnīja divas sudraba medaļas — 100 metru un 4x200 metru stafetē brīvā stila peldēšanā.

Viņš startēja arī 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs Atēnās, kur izcīnīja zelta medaļu 4x250 metru stafetē un bronzas medaļu 100 metru brīvā stila peldēšanā.

No 1905. gadam līdz 1908. gadam viņš piederēja pirmais atzītais pasaules rekords 100 metru brīvā stila peldēšanā — 1 minūte 5,8 sekundes. 1908. gadā viņš uzstādīja jaunu pasaules rekordu 200 metru brīvā stila peldēšanā — 2 minūtes 26,8 sekundes, taču šo rekordu tajā pašā gadā uzlaboja austriešu peldētājs Oto Šefs.

Pēc aiziešanas pensijā viņš strādāja par treneri un bija Ungārijas Peldēšanas asociācijas galvenais treneris.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Zoltāns Halmai (SOK profils) 
* Zoltāns Halmai (Sports Reference profils)
Ё

thumbnail|235px|Lielais un mazais kirilicas burts Ё
**Ё** (**ё**) ir kirilicas burts. Vispārīgi šo burtu izrunā kā /jo/ vai /ʲo/, bet pēc līdzskaņiem tas pārvēršas par /o/, šo priekšā esošo līdzskani palatizējot un skaņa /j/ pazūd. Šis burts nav sastopams visos uz kirilicu balstītajos alfabētos. Krievu un baltkrievu alfabētos burts ё ir 7. burts pēc kārtas. Tas ir sastopams arī baškīru valodā, kazahu valodā, kirgīzu valodā un tadžiku valodā.

## Ārējās saites
Lasiņu pilskalns

thumb|326x326px|Pilskalna 3D modelis
**Lasiņu** (**Lasenbekas**, **Lasenbergas**) pilskalns jeb **Gorodoks** atrodas Augšdaugavas novada Tabores pagastā, Lasenbergā. Pirmās ziņas par to 1930. gadu beigās sniedzis A.Košķens. Pilskalns datēts ar I g. t. p. m. ē. – m. ē. I g. t. Pilskalna tuvumā atrodas Lasenbekas muiža. Valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis kopš 1998. gada.

## Atsauces
Roberts Berijs

**Roberts Melorijs Berijs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu flotes virsnieks, jūrasbraucējs un polārpētnieks.

## Biogrāfija
Dzimis Bīclendsā, Kentuki pavalstī Edmunda Teilora un Sāras Frensisas Beriju ģimenē. Absolvējis ASV Jūras akadēmiju 1866. gadā.

1881. gada maijā Berijs leitnanta pakāpē tika iecelts par komandieri speciāli arktiskajai navigācijai būvētajam kuģim *Rodgers* un ar to piedalījās Džordža Delonga glābšanas otrajā ekspedīcijā. Augusta beigās kuģis iepeldēja Čukču jūrā, kur tika apsekota Heralda sala, kurā netika atrastas Delonga ekspedīcijas pazīmes. Pēc trijām dienām Berijs piestāja Vrangeļa salā, kur tika detāli pētīta tās dienvidu piekraste un neliels apvidus iekšzemē. Berija ekspedīcija piešķīra nosaukumus virknei salas piekrastes un iekšzemes ģeogrāfisko objektu, tajā skaitā kalns, kas tika uzskatīts par salas augstāko virsotni tika nosaukta par Berija kalnu.

Pēc neveiksmīgiem mēģinājumiem virzīties tālāk uz ziemeļiem, Berijs nolēma atgriezties Čukču pussalas piekrastē pārziemošanai. Ziemošanas sagatavošanās laikā, 30. novembrī, uz kuģa izcēlās ugunsgrēks un tas tika pamests. Kuģa komanda pārziemoja vietējā eskimosu ciemā un nākamajā vasarā atgriezās Amerikā.

Vēlākajos gados Berijs strauji virzījās pa karjeras kāpnēm. Spāņu—amaerikāņu kara laikā dienēja par Dienvidatlantijas kara bāzes komandieri. 1908. gadā atvaļinājās kontradmirāļa pakāpē. Miris 1929. gadā Traionā, Ziemeļkarolīnā.

## Pagodinājumi
Roberta Berija vārdā nosaukti Berija Kalns un Berija Rags Vrangeļa salā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dassault Systèmes

***Dassault Systèmes*** ir informācijas tehnoloģiju uzņēmums, programmatūras izstrādātājs, kas specializējas 3D projektēšanā, 3D digitālajā maketēšanā un risinājumos produkta dzīves cikla pārvaldībai (PLM).

*Dassault Systèmes* tika izveidots 1981. gadā, lai datorizētu lidmašīnu dizainu, balstoties uz "pasaules virtualizācijas" ideju, vēlāk paplašinājis savu darbību profesionālās programmatūras izstrādē un mārketingā visām rūpniecības jomām (aeronautika un aizsardzība, inženierija un celtniecība, enerģētika, patēriņa preces utt.), kas cita starpā attiecas uz arhitektūru vai dzīvības zinātnēm.

2015. gadā *Dassault Systèmes* bija vadošais Francijas programmatūras izdevējs apgrozījuma ziņā un otrais Eiropā aiz Vācijas SAP.

Uzņēmuma galvenā mītne atrodas *[[Vélizy-Villacoublay]]*, Parīzes-Saclay tehnoloģiju centra ziemeļu daļā.

## Ārējās saites

*
Brasiatisa

**Brasiatisa** () ir izžūstoša upe Kinurijā (Ziemeļkinurijas dēms, Arkādijas nome), Peloponēsā, Grieķijā, apmēram 110 km uz dienvidrietumiem no Atēnām. Upes izteka atrodas Parnona kalnos, bet tā ietek Argolīdas līcī, šķērsojot Tirejas līdzenuma dienvidu daļu.

Upe tek caur Lepida aizu, kas atrodas starp Agjosjoanisu un Platano, kā arī caur Lulugas aizu starp Platano un Sitainu. Upei ir daudz pieteku. Taču ūdens upē ir tikai lietus un sniega laikā no janvāra līdz aprīlim. Caur Platano ciemu iet upes atzars, kurā ūdens ir katru mēnesi un tas darbina ūdensdzirnavas. Pēc citiem datiem Brasiatisa veidojas, satekot Kutupovas, Lulugas un Mazijas upēm. Senāk upe starp Agjosandreasu un Korakovuni tecēja cauru gadu, bet tagad ūdens ir tikai pēc stipra lietus.

Netālu no Brasiatisas ietekas Argolikā atradās antīkā pilsēta Antana, bet vairāk uz augšu, netālu no Agjosandreasas pār upei atrodas sens arkveidīgs akmens tilts.

## Atsauces
Andžela Peristeri

**Andžela Peristeri** (, dzimusi  Korčā) ir albāņu dziedātāja, dziesmu autore un modele. Viņa piedalījās, pārstāvot Albāniju, 2021. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Roterdamā, Nīderlandē ar dziesmu *[[Karma (dziesma)|Karma]]*. Viņa kvalificējās finālam, tajā iegūstot 21. vietu.
 
## Biogrāfija
Dzimusi  Korčā, Albānijā austrumu pareizticīgo ģimenē. Viņas vectēvs ir grieķu izcelsmes. Pēc vidusskolas absolvēšanas Tirānā, Andžela kopā ar ģimeni pārcēlās uz Salonikiem Grieķijā, kur, viņasprāt, Andžela saskārās ar diskrimināciju viņas albāņu izcelsmes dēļ. Atēnās viņa mācījās un absolvēja mūzikas akadēmiju.
 
### Mūzikas karjera
Andžela savu profesionālo mūzikas karjeru uzsāka , kad viņa neveiksmīgi piedalījās nozīmīgākajā albāņu mūzikas konkursā *Festivali i Këngës* ar dziesmu *Vetëm ty të kam*. Vēlāk tajā pašā gadā viņa piedalījās arī skaistumkonkursā *Miss Albania* Tirānā. Grieķijā viņa ir piedalījusies arī valsts X Faktora versijā *The X-Factor*.  tika izlaists Andželas vienīgais studijas albums *Anxhela për ju*.

Pēc vairāku gadu muzikālās darbības pārtraukšanas un dzīvošanas Grieķijā  Andžela atgriezās uz skatuves Albānijā ar dziesmu *Femër Mediatike*.  viņa piedalījās un uzvarēja Izklausies redzēts Albānijas versijā. Tajā pašā gadā viņa arī piedalījās dziesmu konkursā *Kënga Magjike* ar dziesmu *Genjështar*, iegūstot 2. vietu. Nākamajā gadā šajā konkursā viņa piedalījās ar dziesmu *E Çmëndur*, šoreiz uzvarot.  viņa šajā konkursā piedalījās ar dziesmu *Dikush i imi*, iegūstot 3. vietu. 2020. gada janvārī, piedaloties kosoviešu—albāņu dziedātājam Sinanan Vlasaliu, tika izslaista dziesma *Ata*, kas iekļuva Albānijas mūzikas TOP 100.

#### Eirovīzijas dziesmu konkurss
 Albānijas pārraidītājs *Radio Televizioni Shqiptar* (RTSH) paziņoja, ka Andžela ar dziesmu *[[Karma (dziesma)|Karma]]* atgriezīsies piedalīties mūzikas konkursā *Festivali i Këngës*, kas kopš viņas pēdējās dalības konkursā pirms 20 gadiem bija kļuvusi arī par Albānijas Eirovīzijas dziesmu konkursa nacionālo atlasi. Konkursa finālā  viņa uzvarēja, kas nozīmē, ka dziedātāja piedalījās, pārstāvot Albāniju 2021. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Roterdamā, Nīderlandē. Savā pusfinālā ar 112 punktiem viņa ieguva 10. vietu, kas ļāva viņai kvalificēties finālam. Konkursa finālā viņa ieguva 21. vietu ar 57 punktiem.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

* Profils ''Eurovision.tv'' lapā
* 
*
Jānis Menska

**Jānis Menska**, 1. Daugavgrīvas Latviešu strēlnieku bataljona 4. rotas komandieris. Dzimis 1893. gada 2. februārī Smiltenes pagasta "Menskās", kritis 1916. gada 23. decembrī, Ziemassvētku kauju laikā.

Bijis vecākais no trijiem brāļiem. Mācījies Mežoles pamatskolā, tad Smiltenes draudzes skolā. No 1909. līdz 1912. gadam mācījies Smiltenes tirdzniecības skolā, kuru absolvējis. Vēlāk Tukumā beidzis lopkopības instruktoru kursus un 1913. gada pavasarī pieņēmis vietu Sabiles-Valgales pagastā, bet jau pēc pusgada pārnācis uz Smiltenes pagastu par lopkopības pārraugu, kur strādājis līdz Pirmā pasaules kara sākumam. Bijis vairāku Smiltenes sabiedrisko organizāciju biedrs, dziedājis korī, spēlējis teātri u.t.t.

1914. gada rudenī Menska iesaukts armijā un nosūtīts uz Lugu, bet 1915. gada pavasarī uz Pēterhofas 3. praporščiku skolu, kuru viņš beidzis 1915. gada augustā. Pēc skolas beigšanas pāris nedēļas pavadījis atvaļinājumā mājās, tad devies uz Minsku, kur viņu gribējuši ieskaitīt krievu armijā pulkā, bet pēc viņa paša lūguma viņam atļāvuši iestāties latviešu strēlnieku bataljonā. 1915. gada 1. oktobrī praporščiks Menska ieradās 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku bataljonā un 21. oktobrī viņu iedalīja par jaunāko virsnieku 1. rotā. Menska jau no sākuma piedalījās visos poručika Frīdriha Brieža pārgalvīgajos uzbrukumos.

1915. gada 1. decembrī pārcelts uz 4. rotu. Pēc rotas komandiera ievainošanas iecelts par rotas pagaidu komandieri. 1916. gada 15. februārī apstiprināts par 4. rotas komandieri. 29. februārī sadursmē ar vāciešiem pie Misas upes ievainots pēdā. Par drosmi 1916. gada 8. marta sadursmi apbalvots ar Sv.Vladimira IV. šķiras ordeni, ar šķēpiem un lentu.

Ziemassvētku kaujās atradās pirmajās līnijās, kur vācu lode viņu nāvējoši ķēra galvā. Mensku pārveda uz Smilteni, kur 1917. gada 3. janvārī apglabāts Smiltenes pilsētas kapos.

## Atsauces
Heiligenkreicas abatija

**Heiligenkreicas abatija** jeb **Svētā Krusta abatija** () ir 12. gadsimtā dibināts cisterciešu klosteris, kas atrodas uz dienvidrietumiem no Austrijas galvaspilsētas Vīnes, Vīnervaldes dienviddaļā. Tā ir pasaulē vecākais nepārtraukti funcionējošais cisterciešu klosteris.

Klosteri 1133. gadā dibināja Austrijas markgrāfs Leopolds III, pēc sava dēla Freizingas Oto vēlēšanās, kurš kopš 20. gadsimta vidus ir apglabāts abatijā. Kopš 1188. gada klosterī glabājas arī Patiesā Krusta relikvija. Klostera attīstību atbalstīja Austrijā valdošā Bābenbergu dinastija, šeit apglabāti 13 Bābenbergu dinastijas pārstāvji. Heiligenkreicas abatijai izdevās izvairīties no sekularizācijas imperatora Jozefa II reliģisko reformu laikā 16. gadsimta otrajā pusē. Mūsdienās bez klostera šeit darbojās garīgais seminārs (*Priesterseminar Leopoldinum*).

## Galerija

Stift_Heiligenkreuz_im_Wienerwald_-_Luftbild.jpg
Heiligenkreuz_Wiener_Tor_2005.jpg
Heiligenkreuz_Stift1.jpg
Stift_Heiligenkreuz_-_Dreifaltigkeitssäule_2.jpg
Stift_Heiligenkreuz_Grundriss.6.jpg
Heiligenkreuz - Stiftskirche, Innenansicht (a).JPG
Heiligenkreuz_7913.jpg


## Ārējās saites

*
Lihtenšteinas pils

**Lihtenšteinas pils** var būt:

*Lihtenšteinas pils - pils Austrijā, Lejasaustrijas zemē
*Lihtenšteinas pils - pils Vācijā, Bādenē-Virtembergā
Agatons

**Agatons** (, dzimis 574. gadā, miris ) bija Romas pāvests no 678. gada jūnija līdz 681. gada janvārim. Viņš bija pāvesta Dona pēctecis. Pēc tautības viņš bija grieķis, tāpat kā vairāki citi Romas pāvesti Austrumromas impērijas laikā.

## Ārējās saites
Glock (uzņēmums)

***Glock GmbH*** ir 1963. gadā inženiera Gastona Gloka dibināts ieroču ražošanas uzņēmums, kura galvenā mītne atrodas Austrijas Deičvafgramas pilsētā uz ziemeļaustrumiem no valsts galvaspilsētas Vīnes. Visplašāk pazīstamā uzņēmuma produkcija ir pistoles *[[Glock 17]]*, tomēr uzņēmums ražo arī kaujas nažus, ierakumu rīkus un apģērbu.

## Ārējās saites

*
L'Oréal

***L'Oréal*** ir starptautiska personīgās higiēnas kompānija, kuras galvenā mītne atrodas Klišī, Odesēnā, ar juridisko adresi Parīze. Tas ir pasaules lielākais kosmētikas uzņēmums un ir attīstījis darbības šajā jomā, koncentrējoties uz matu krāsu, ādas kopšanu, saules aizsardzību, dekoratīvo kosmētiku, smaržām un matu kopšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Lihtenšteinas pils (Austrija)

**Lihtenšteinas pils** () ir 12. gadsimta privāta pils Lejasaustrijā Austrijas galvaspilsētas Vīnes dienvidrietumu pievārtē. Pils īpašnieki ir Lihtenšteinu dzimta.

Pils uzcelta 12. gadsimtā un tā ir Lihteinšteinu dzimtas sākotnējā rezidence. Lihtenšteini īpašuma tiesības uz pili zaudēja. To nopostīja turki 1529. gadā un 1683. gadā un tā stāvēja drupās. 1808. gadā pils drupas īpašumā atguva Lihtenšteini un 1884. gadā to atjaunoja.

## Ārējās saites

*
Eimija Klobušāra

**Eimija Džīna Klobušāra** (; dzimusi ) ir Amerikas Savienoto Valstu politiķe, pārstāv ASV Demokrātisko partiju. Kopš 2007. gada ir ASV senatore, pārstāvot Minesotas štatu. Pirms kļūšanas par ASV senatori Klobušāra bija Henepinas apgabala prokurore, Minesotā.

Dzimusi Plimutā, Minesotas štatā, Klobušāra ir absolvējusi Jeila Universitāti, no kuras 1982. gadā saņēma bakalaura grādu politiskajās zinātnēs. Mācoties Jeila Universitātē Klobušāra strādāja par interni bijušajam ASV viceprezidentam un Minesotas senatoram Volteram Mondeilam. Vēlāk arī absolvējusi Čikāgas Universitāti, no kuras 1985. gadā saņēma doktora grādu jurisprudencē.

Pēc Čikāgas Universitātes absolvēšanas viņa strādāja par uzņēmuma juristi. 1994. gadā Klobušāra kļuva par Henepinas apgabala prokurori.

2006. gadā viņa tika ievēlēta ASV Senātā, pārspējot Republikāniskās partijas oponentu Marku Kenediju, saņemot 58% balsu. Viņa ASV senatora amatā ir tikusi pārvēlēta 2 reizes: 2012. gadā un 2018. gadā.

2019. gada 10. februārī Klobušāra paziņoja par kandidēšanu uz ASV prezidenta amatu. Demokrātiskās partijas priekšvēlēšanu balsojumos Klobušāra bija vāji rezultāti un 2020. gada 2. martā viņa izstājās no Demokrātiskās partijas ASV prezidenta nomināciju. Vēlāk tika ziņots, ka Klobušāra tiek apspriesta, kā Džo Baidena viceprezidenta amata kandidāte. Džo Baidens tomēr izvēlējās Kamala Harisu, kā viņa viceprezidenta amata kandidāti.
## Atsauces

## Ārējās saites

*Senator Amy Klobuchar oficiālā ASV Senāta mājaslapa
Pauls fon Mēdems

**Pauls fon Mēdems** (, ; 1800—1854) bija vācbaltiešu diplomāts, Elejas muižas īpašnieks (no 1838), slepenpadomnieks (1844).

## Dzīvesgājums
Dzimis  Jelgavā Kristofa Johana Frīdriha fon Mēdema un viņa sievas Luīzes, dzimušas fon der Pālenas, ģimenē. No 1818. gada studēja tiesības Berlīnē, no 1819. līdz 1820. gadam — Heidelbergā.
No 1822. gada viņš darbojās Krievijas Impērijas sūtniecībā Romā (1822—1823), tad Parīzē (1826—1829), Vīnē (1829—1830) un Londonā (1834—1835).

1840. gadā Paulu fon Mēdemu iecēla par Krievijas Impērijas sūtni Štutgartē un Darmštatē, no 1841. gada viņš vadīja Krievijas Impērijas sūtniecību Vīnē, no 1848. gada decembra bija Krievijas Impērijas ārkārtas sūtnis un pilvarotais ministrs Vīnē. 1850. gadā atvaļinājās no diplomātiskā dienesta un atgriezās dzimtenē.
 
Miris .

## Ārējās saites

*
Billa

***BILLA*** ir 1953. gadā dibināta lielveikalu ķēde, kuras galvenā mītne atrodas Vīnerneidorfas pilsētā Lejasaustrijā, uz dienvidiem no Vīnes. Kopš 1996. gada veikalu ķēde pieder vācu uzņēmumam REWE Group. Veikalu ķēde 2020. gada darbojās sešās Eiropas valstīs (iekavās veikalu skaits valstī) - Austrijā (1102), Čehijā (236), Krievijā (172), Slovākijā (145), Bulgārijā (121) un Ukrainā (35).

## Ārējās saites

*
Lēvenas Katoļu universitāte (nīderlandiešu valoda)

**Lēvenas Katoļu universitāte** () ir 1968. gadā dibināta universitāte Beļģijas pilsētā Lēvenā, Flāmu Brabantē, kaut arī universitātes vēsture iesākusies 1425. gadā. Pēc studentu skaitā tā ir lielākā universitāte valstī. Bez Lēvenas, studentu pilsētiņas atrodas vēl 10 vietās valstī. Pretēji vēsturiskajam nosaukumam, mūsdienās universitāte darbojas neatkarīgi no Romas katoļu baznīcas.

Universitāte radās, kad senā, 1425. gadā dibinātā, Lēvenes Universitāte tika pēc lingvistiskā principa sadalīta divās atsevišķās universitātēs, franču valodas Lēvenas Katoļu universitātei pārceļoties uz speciāli tam uzcelto Lēvenlanēvu (Jauno Lēvenu) Valoņu Brabantē.

Bijušo un esošo pasniedzēju un studentu vidū minami politiķis Barts De Vevers (*Bart De Wever*), kardināls Gotfrīds Dannēlss (*Godfried Danneels*), politiķis Žans Liks Dehanē (*Jean-Luc Dehaene*), indologs un publicits Kūnrāds Elsts (*Koenraad Elst*), politiķis Īvs Leterms (*Yves Leterme*), politiķis Hermans Van Rompejs.

## Ārējās saites

*
TUI fly Belgium

***TUI fly Belgium*** ir 2003. gadā (kā *Jetairfly*) dibināta Beļģijas lidsabiedrība. Tās galvenā mītne atrodas Briseles lidostā. *TUI fly Belgium* galvenokārt nodrošina tūrisma lidojumus. Lidsabiedrības mātesuzņēmums ir *[[TUI Group]]*.

## Ārējās saites

*
Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems

**Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems** (, ; 1803—1859) bija vācbaltiešu diplomāts, slepenpadomnieks (1854).

## Dzīvesgājums
Dzimis  Jelgavā Kristofa Johana Frīdriha fon Mēdema un viņa sievas Luīzes, dzimušas fon der Pālenas, ģimenē. Studēja Getingenes Universitātē (1822—1828). 
No 1828. gada viņš darbojās Krievijas Impērijas sūtniecībā Konstantinopolē un citās Āzijas valstīs, bija Krievijas ģenerālkonsuls Aleksandrijā (1838—1841).

1841. gadā Aleksandru fon Mēdemu iecēla par Krievijas Impērijas ārkārtas sūtni un pilvaroto ministru Teherānā (1841—1845), tad Riodežaneiro (1848—1854) un Vašingtonā (1854—1855).

Pēc Krimas kara viņu nosūtīja diplomātiskā misijā uz Ķīnu, miris Šanhajā .

## Ārējās saites
*
Brussels Airlines

***Brussels Airlines*** ir 2006. gadā dibināta Beļģijas nacionālā lidsabiedrība, kas kopš 2016. gada pieder *[[Lufthansa]]s* grupai. Tās galvenā mītne atrodas Briseles lidostā, kas ir arī tās bāzes lidosta. Nodrošina lidojumus uz Eiropas, Ziemeļamerikas un Āfrikas pilsētām. 

*Brussels Airlines* tika nodibināta 2006. gadā, apvienojoties lidsabiedrībām *[[SN Brussels Airlines]]* un *[[Virgin Express]]*. *SN Brussels Airlines* savukārt nodibinājās pēc nacionālās lidsabiedrības *[[Sabena]]* bankrota 2001. gadā.

## Ārējās saites

*