open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Laimes hormoni

No zinātniskā viedokļa cilvēka labsajūta ir izskaidrojama kā smadzeņu darbības rezultāts, kuru palīdz izjust pareiza un līdzsvarota hormonu darbība. Zinātniski pierādīta ir vairāku hormonu ietekme uz cilvēka labsajūtu, tāpēc daži no tiem ieguvuši **laimes hormonu** statusu. Serotonīns ir visbiežāk pieminētais, taču labsajūtu ietekmē arī tādi hormoni kā dopamīns, adrenalīns, melatonīns, oksitocīns un endorfīni. Hormoni kopumā būtiski ietekmē dažādus veselībai un attīstībai nozīmīgus procesus, piemēram, augšanu, vielmaiņu, vairošanos un emocijas.

## Hormonu veidošanās
thumb|dopamīna molekula
Hormoni cilvēkam veidojas dažādos sekrēcijas dziedzeros, centrālajā nervu sistēmā - gan epifīzē un hipotalāmā (smadzenēs), gan perifērās nervu sistēmas ganglijos, piemēram, virsnieru serdē. Daudzi no šiem ķīmiskajiem savienojumiem darbojas arī kā neiromediatori, kuru funkcijas ir pārsūtīt impulsus starp nervu šūnām. Attiecīgi tā dēvētie **laimes hormoni** rūpējas par to, lai cilvēks sasniegtu laimes izjūtu.

## Fizisko aktivitāšu ietekme uz hormonu darbību
Viens no visvienkāršākajiem risinājumiem, kas palīdz stimulēt, regulēt un līdzsvarot laimes hormonu darbību, ir fiziskas aktivitātes. Tās veicot, tiek stimulēti hormonu darbības procesi smadzenēs un visā organismā, tādējādi cilvēks jūtas laimīgs un gandarīts, tiek izdalīts adrenalīns, kas veicina pašapziņas celšanos, endorfīni un enkefalīns - dabiskie opiāti, kuri ne tikai palīdz tikt galā ar ikdienas stresu, bet arī mazina baiļu un sāpju sajūtu. Sportošana normalizē arī stresa hormona kortizola daudzumu organismā, kas paaugstina asinsspiedienu, ietekmē glikozes līmeni asinīs un vājina imunitāti.

## Ēšanas ietekme uz hormonu darbību
Laimes hormonus un to darbību stimulējošas vielas var iegūt arī ar uzturu. Piemēram, **melatonīns** ir sastopams banānos, ķiršos, kukurūzā, tomātos, rīsos, ingverā un citos pārtikas produktos. Ir veikti arī dažādi pētījumi Vorikas Universitātē Lielbritānijā, kuros noskaidrots, ka vislaimīgākie ir cilvēki, kas dienā apēd vismaz septiņas dažādas augļu un dārzeņu porcijas (vienā porcijā 80 gramu).

Laimes hormoniem ar uzturu ir cieša saistība. Piemēram, serotonīns nodrošina pareizu apetītes regulāciju, jo rada sāta sajūtu, savukārt garšīgs un īpaši patīkams ēdiens var izraisīt gandarījuma sajūtu, kas rodas dopamīna iedarbībā.

## Laimes hormonu ietekme uz cilvēka organismu

## Ārējās saites
Fiziskās aktivitātes un hormonu darbība
Fakti par hormoniem
# https://web.archive.org/web/20171223110636/http://www.rigabrain.com/blog/2013/08/14/5-hormoni-kas-padara-laimigaku/
# https://web.archive.org/web/20170426180121/http://apollo.tvnet.lv/zinas/dieta-pret-depresiju/378517
# https://web.archive.org/web/20170124205831/http://www.la.lv/endokrinie-dziedzeri/
# Žurnāls "Ilustrētā Zinātnē", Rudens 2013(18), Laimes ķīmija tuvplānā, 18.lpp.
# Sāra Gotfrīda "Hormonu dziedniecība"
Pen-Pineapple-Apple-Pen

***Pen-Pineapple-Apple-Pen***, arī ***PPAP*** () ir japāņu komiķa Daimaou Kosaka radīta dziesma, kuru izpilda japāņu dziedātājs *Piko-Taro*. Šī dziesma *[[YouTube]]* tika publicēta . Dziesma tiek dēvēta par *[[Gangnam Style]]* pēcteci. Tās garums ir aptuveni 45 sekundes, un tā sastāv no vienkārša, atkārtojoša teksta, kurā tiek kombinēti vārdi “pen”, “*pineapple*” un “*apple*”, radot absurdi humoristisku efektu.

Papildu popularitāti veicināja arī Džastins Bībers, kurš publiski atzina to par vienu no saviem iecienītākajiem video.

*PPAP* iekļuva Ginesa rekordu grāmatā kā īsākā dziesma, kas jebkad sasniegusi *Billboard Hot* 100 topu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Saistība (šahs)

**Saistība** ir tālšāvēja figūras (dāmas, torņa vai laidņa) uzbrukums pretinieka figūrai (vai bandiniekam), aiz kuras uzbrūkošās figūras kustības virzienā atrodas cita pretinieka figūra parasti ar lielāku vērtību.

## Saistības veidi
Figūru (vai bandinieku), kas aizsedz no uzbrukuma citu figūru (vai bandinieku), sauc par piesaistīto (piesieto) figūru, jo saistība parasti noved pie šīs figūras kustības ierobežojumiem. Atkarībā no kustības ierobežojuma apjoma izšķir pilno (absolūto) un nepilno (relatīvo).

Pie **pilnās saistības** piesaistītā figūra (vai bandinieks) no uzbrukuma aizsargā karali un nevar izdarīt nevienu gājienu. Pie **nepilnās saistības** piesaistītā figūra aizsargā karali vai citu figūru, bet kustība tai ierobežota daļēji, jo tā var pārvietoties pa uzbrukuma trajektoriju. Visi citi saistības veidi dažās situācijās var izrādīties šķietami.

## Piemēri no šaha partijām

### 1. piemērs
Melnie izmantoja balto laidņa saistību 3. horizontālē,
partijā sekoja **1. ... Lg5 2. Te2 e4+ 3. Kd2 Txe3!!.** Ar kvalitātes upuri melnie atjauno saistību, jo pēc atbildes gājiena saistībā nonāk balto tornis. Pēc **4. Txe3  Kd4** torņa zaudējums kļuva nenovēršams un baltie padevās.
### 2. piemērs
Baltie ar gājienu **1. Tb3!** izmanto bandinieka c4 saistību pa horizontāli, jo pēc **1. ... cxb3**, seko **2. Dxb4** un nav iespējams 2. ... cxb4 bandinieka c5 saistības dēļ pa vertikāli. Neglābj dāmas atkāpšanas (pēc 1. Tb3), jo baltie iegūst izšķirošu uzbrukumu, izmantojot lauciņa b8 vājumu.
### 3. piemērs
Saistība var būt šķietama. Partijā sekoja: **1. Zxe5! Lxd1? 2. Lxf7+ Ke7 3. Zd5#**. Šo mata stāvokli šaha literatūra sauc pirmautora vārdā par **Legala matu**.

## Piemērs no šaha kompozīcijas

: Risinājums:
: **1. Df1!** (gājiena spaids)
: **1. ... Kxe6+ 2. Df5#**
: Balto dāma atrodas uz trīs melno figūru apdraudēta lauciņa, bet neviena no tām nespēj saistības dēļ glābt savu karali. (Skat. diagrammu pa kreisi.)
: 1. ... Zf6/Zg7/Zd6/Zc7 2. Dxf6#
: 1. ... Rd4/Rd3/Rd2/Rd1/Rd6/Rd7/Rd8/Rxc5 2.Qf4#
: 1. ... Qe3+ 2.Rxe3#
: 1. ... Qe2 2.Qxe2#/Rxe2#
: 1. ... Qxe1 2.Qxe1#

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
*
Andrē Derēns

**Andrē Derēns** (dzimis 1880. gada 10. jūnijā, miris 1954. gada 8. septembrī) bija viens no fovisma dibinātājiem. Arī plaši atpazīstams kā mākslinieks, gleznotājs un skulptors. Derēns bija precējies ar Alisi Derēnu, viņiem bija kopīgs dēls.

## Biogrāfija
Andrē Derēnam bija nozīmīga loma divu nozīmīgu mākslas kustību attīstībā divdesmitā gadsimta sākumā. Viņš ir pazīstams ar savu inovatīvo ainavu un pilsētu ainavu gleznām, kurās viņš pārveido objektu ar drosmīgām un lielā mērā nereālām krāsām. Agrā karjeras sākumā Derēns cieši sadarbojās ar kolēģiem Morisu de Vlaminku un Anrī Matisu, kuri arī centās palīdzēt pārliecināt Derēna ģimeni ļaut viņam turpināt karjeru glezniecībā. Derēns, Matiss un de Vlaminks bija atbildīgi, radot darbus ar pilnīgi jaunu stilu. Derēna darbos vēlāk parādījās vairāk izsmalcināti toņi un jauni priekšmeti, ieskaitot portretus un klusās dabas. Iedvesmojoties no Pablo Pikaso, Derēna fovisma darbi saplūda kopā ar klasicismu un kubismu. Ar šiem darbiem Andrē Derēns ieguvis plašu atzinību visā Eiropā un Amerikas Savienotajās Valstīs.

### Otrais pasaules karš
No 1935. gada Derēns dzīvoja laukos, strādājot izolācijā, bet viņš arī saglabāja dzīvokli Parīzē. Kara laikā, viņš tika uzaicināts uz Vāciju oficiālā vizītē, kur viņš tika izmantots nacistu propagandai. Pēc atbrīvošanas viņš tika uzskatīts par nodevēju līdzīgi kā arī daudzi citi. 

Viņš mira ārpus Parīzes 1954. gadā. 

Turpmākajos gados Derēns tika atzīts par vienu no ietekmīgākajiem franču ekspresionisma gleznotājiem. Mūsdienās viņš ir viens no pazīstamākajiem 20. gadsimta gleznotājiem. Viņa gleznas ienes miljoniem dolāru izsolēs visā pasaulē.

## Gleznas
Daži no slavenākajiem Derēna darbiem, kurus var redzēt labākajos mākslas muzejos visā pasaulē, ir:
* *The Harbour of Collioure* (1905)
* Portrait of Henri Matisse (1905)
* Fishing Boats, Collioure (c.1905)
* Charing Cross Bridge, London (c.1905)
* The Pool of London (1906)
* Big Ben, London (1906)
* Bacchic Dance (1906)
* L'Estaque (1906)
* Bridge over the Riou (1906)
* The Seine at Chatou (1906)
* L'Age d'Or (1906)
* Madame Derain in Green (1907)
* Landscape near Cassis (1907)
* Bathers (1907)
* Madame Derain in a White Shawl (c. 1919-20)
* Torso (c.1921)
* Landscape near Barbizon (c.1922)
* Still Life (c.1938-43)
* The Painter and his Family (c.1939)

## Atsauces

## Ārējās saites

* https://web.archive.org/web/20160708132907/http://the-athenaeum.org/art/list.php?m=a&s=tu&aid=448
* https://web.archive.org/web/20161006163034/http://www.musee-orangerie.fr/en/artist/andre-derain
Aizsaules iela

**Aizsaules iela** var būt šādās Latvijas pilsētās:

* Aizsaules iela — iela Rīgā;
* Aizsaules iela — iela Ainažos;
* Aizsaules iela — iela Kuldīgā;
* Aizsaules iela — iela Ventspilī.

## Skatīt arī
* Aizsaule
Boulderings

thumb|250px|Boulderinga kāpšanas siena iekštelpās
**Boulderings** (, no *boulder* — 'laukakmens') ir viens no klinšu kāpšanas veidiem, kas tiek veikts, neizmantojot virves vai jostu. Lai gan to var izdarīt bez jebkāda aprīkojuma, vairums kāpēju izmanto klinšu kurpes, lai būtu vieglāk nostāvēt uz akmeņiem, krītu, lai rokas paliktu sausas un neslīdētu, un bouldringa matraci, lai negūtu traumas kritiena brīdī. Atšķirībā no *free solo* kāpšanas, kas arī ir kāpšana bez stiprinājumiem, boulderings ir kāpšana ne augstāk par 6 metriem, lai droši var nolēkt uz paklāja.

Šis sporta veids radās kā apmācību metode kāpējiem un alpīnistiem. Boulderings ļāva kāpējiem praktizēties drošā attālumā no zemes, turklāt veidoja izturību un palielinātu pirkstu spēku. 1900. gadā boulderings pārtapa par atsevišķu disciplīnu.

## Vēsture
Klinšu kāpšana pirmo reizi parādījās kā sporta veids 19. gadsimta vidū. Agrāk bouldrings bija nevis atsevišķa disciplīna, bet sava veida apmācības veids. Specializētus klinšu kāpšanas apavus izgudroja Pjērs Alēns (*Pierre Allain*).

1960. gadā šis sports attīstījās jaunā līmenī, pateicoties amerikāņu matemātiķim Džonam Gillam (*John Gill*), kurš ieviesa vairākas svarīgas inovācijas. Gills izmantoja atlētikas un vingrošanas kustības, kas palīdzēja labāk tikt uz priekšu. Gills izveidoja maršrutu reitingus pēc to grūtības.

## Aprīkojums
Atšķirībā no citiem kāpšanas veidiem, bouldrings var būt drošs un efektīvs arī ar ļoti nelielu aprīkojumu, tāpēc tas ir ļoti pievilcīgs daudziem kāpējiem. Citi iesaka izmantot kāpšanas kurpes un krītasomu pēc iespējas mazāk, kamēr pieredzējuši kāpēji izmanto vairākus pārus kurpju, krītu, birstītes un matračus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* bouldering.lv — Sākums
Kavaliera karaļa Čārlza spaniels

**Kavaliera karaļa Čārlza spaniels** ir Lielbritānijas izcelsmes suņu šķirne, kura Latvijā nav populāra. Tos bieži kļūdaini uzskata par maza auguma kokerspanieliem, taču šīs šķirnes ir atšķirīgas. Kavaliera karaļa Čārlza spaniels iedalīts FCI 9 grupā.

## Sugas izcelsme
Mazie spanieli Eiropas mākslinieku gleznās sāka parādīties 16. vai 15. gadsimtā. Eiropas karaliskajos galmos un dižciltīgo cilvēku namos šie suņi bija ļoti pieprasīti. Stjuartu dinastijas laikā Kavaliera karaļa Čārlza spanieli kļuva vēl iecienītāki. Čārlzam I šie suņi esot ļoti patikuši, taču vēl ciešāk spanieli saistās ar Čārlzu II, jo savu nosaukumu tie ieguvuši karaļa Čārlza II valdīšanas laikā. Viņš izdeva rīkojumu, ka karaļa Čārlza spanieliem ir atļauts atrasties jebkurā publiskā vietā, ieskaitot parlamenta ēku.

## Rakstura iezīmes
Šīs šķirnes suns izrāda pieķeršanos, ir pieticīgs un viegli apmācāms. Ir lielisks ģimenes mīlulis, jo tam patīk pavadīt laiku ar saimnieku un baudīt viņa uzmanību. Lieliski saprotas ar bērniem un gados vecākiem cilvēkiem. Spaniels nav liels rējējs, taču ziņos par tuvumā esošajiem svešiniekiem. Par sargsuni tomēr nav uzskatāms, jo visus atnācējus sagaidīs sirsnīgi. Kavaliera karaļa Čārlza spaniels saprotas ar ikvienu, ieskaitot kaķus un citus maza auguma dzīvniekus. Tā kā pats ir salīdzinoši mazs un viegli paņemams līdzi, viņš kļuvis par lielisku ceļabiedru. Savas vajadzības pēc fiziskām nodarbībām piemēro saimnieka dzīves ritmam. Vienīgais mīnuss — nespēj ilgi palikt vientulībā.

## Izskats
Kavaliera karaļa Čārlza spanielam ir garš, mīksts, viegli viļņains apmatojums. Kažoka krāsa var būt melni lāsumaina — spīdīgi melna ar spilgtiem sarkanbrūniem plankumiem uz purna, kājām, krūtīm, ausu iekšpusē, zem astes un virs acīm. Trīskrāsaina — melnbalta ar spilgtiem sarkanbrūniem plankumiem uz vaigiem, ausu iekšpusē, zem astes un virs acīm, plats, balts laukums starp acīm un uz pieres. Blenheima — pamatā balta krāsa ar labi izvietotiem kastaņbrūni sarkaniem plankumiem. Rižs — kastaņbrūni sarkana krāsa. Abu dzimumu suņiem skausta augstums ir starp 30 un 33 cm, bet svars — starp 5.5 un 8 kg. Galvaskauss starp augsti novietotajām ausīm gandrīz plakans un plats. Pāreja starp galvaskausu un purniņu labi izteikta. Ausis ir garas un labi apmatotas. Acis, kuras novietotas tālu viena no otras ir lielas, apaļas un melnas. Aste ar labu apmatojumu.

## Kopšana
Kavaliera karaļa Čārlza spanielu ieteicams kopt reizi nedēļā. Nagi ir jāapgriež reizi mēnesī. Šis šķirnes suns maina apmatojumu, bet labas kopšanas rezultātā izkritušo matu nebūs pārāk daudz. Īpašu uzmanību jāpievērš ausīm, jo tā kā tās vienmēr ir nolaistas, praktiski nav gaisa apmaiņas. Apmatojumu nav nepieciešams apgriezt un arī izstāžu vajadzībām tas nav pieļaujams.

## Atsauces

## Ārējās saites
http://www.cavalierhealth.org/

## Informācijas avoti
* 
* https://web.archive.org/web/20181118230756/http://www.cavalier.lv/
* https://web.archive.org/web/20190114092409/http://www.mycavalier.lv/
92 (skaitlis)

**92 (deviņdesmit divi)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 91 un 93. Gada deviņdesmit otrā diena ir 2. aprīlis (garajā gadā 1. aprīlis).

Romiešu skaitļu sistēmā deviņdesmit divi tiek pierakstīts šādi — XCII, bet binārajā skaitīšanas sistēmā deviņdesmit divi ir 10111002, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 1348 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 5C16. Deviņdesmit divi ir pāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskā tabulā deviņdesmit divi ir urāna (U) atomskaitlis. Deviņdesmit divi arī ir ASCII kods "\" simbolam, kā arī starptautisko tālsarunu kodu sarakstā šis kods ir piešķirts Pakistānai.

## Skatīt arī
* 92. gads
* 92. gads p.m.ē.
Vaidava (Mārkalnes pagasts)

**Vaidava** ir ciems Alūksnes novada Mārkalnes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 12 km no pagasta centra Mārkalnes, 10 km no novada centra Alūksnes un 204 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V386, Vaidavas upes krastā.

## Atsauces
Opija kari

[thumb|Briti apšauda [Guandžou|Kantonu no tuvējās virsotnes, 1841. gada maijs]]
**Opija kari** bija divi kari 19. gadsimta vidū starp Lielbritāniju un Ķīnu par britu tirdzniecību Ķīnā un par Ķīnas suverenitāti. Pirmais Opija karš norisinājās no 1839. līdz 1842. gadam un Otrais Opija karš — no 1856. līdz 1860. gadam. Šie kari un ar tiem saistītie notikumi vājināja Cjinu dinastiju un palielināja Ķīnas izolāciju no pārējās pasaules.

## Pirmais Opija karš

Pirmais Opija karš no 1839. līdz 1842. gadam noslēdzās ar Naņdzjinas līgumu 1842. gadā. Saskaņā ar šo līgumu Lielbritānija ieguva savā pastāvīgā īpašumā Honkongas salu un izveidoja piecas līguma ostas: Šanhajā, Kantonā, Ninbo, Fudžou un Amoi. Vēl viens līgums nākamajā gadā piešķīra Lielbritānijai priviliģētu tirdzniecības statusu un pievienoja punktus par britu ekstrateritorialitāti. Vēlāk Francija nodrošināja sev līdzīgas koncesijas kā briti 1843. un 1844. gada līgumos.

## Otrais Opija karš

thumb|1860. gada kaujas par Dagu fortiem atainojums
Laikā no 1856. līdz 1860. gadam britu spēki cīnījās par opija tirdzniecības legalizāciju, plašāku nekvalificēta darbaspēka vervēšanu, visas Ķīnas atvēršanu britu tirgotājiem un ārzemju importa atbrīvošanu no iekšējām tranzīta nodevām. Francija pievienojās britiem. Šis karš ir arī pazīstams kā "Bultas karš" (*"Arrow War"*), par godu kuģim vārdā *"Arrow"*, no kura sākās konflikts. Šī kara rezultātā tikai izveidota otra līguma ostu grupa. Vēlākā laikā Ķīnā tika atvērtas vairāk nekā 80 dažādu valstu līguma ostas. Visi ārvalstu tirgoņi ieguva tiesības ceļot pa Ķīnu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lucjans Žeļigovskis

**Lucjans Žeļigovskis** (, , 1865—1947) bija Polijas armijas ģenerālis un sabiedriskais darbinieks. Lietuvas brīvības cīņu laikā cīnījās pret Lietuvas valdības armiju, organizēja Viļņas apgabala ieņemšanu. Viduslietuvas valsts galva. Polijas kara ministrs (1925—1926), Seima deputāts (1935—1939).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1865. gada 17. oktobrī Perehodu pusmuižā pie Ašmjaniem Lietuvas šļahtiča Gustava Žeļigovska un viņa sievas Vladislavas, dzimušas Tračevskas (*Traczewska*), ģimenē. Mācījās Rīgas karaskolā, 1885. gadā sāka dienēt Krievijas Impērijas armijā. Piedalījās Krievu-japāņu karā.

Pirmā pasaules kara laikā pulkvedis Žeļigovskis komandēja Krievijas Impērijas armijas 284. kājnieku pulku, pēc Februāra revolūcijas vadīja 1. Poļu korpusa brigādi. Krievijas pilsoņu kara sākumā 1918. gadā komandēja poļu vienības Kubaņā, piedalījās ģenerāļa Deņikina Dienvidkrievijas armijas organizēšanā, tomēr 1919. gada aprīlī ar 4. Poļu strēlnieku divīziju atgriezās Polijā. Poļu-padomju karā laikā bija 10. kājnieku divīzijas komandieris.

1920. gada oktobra sākumā Žeļigovskis tika iecelts par 1. Lietuviešu-baltkrievu divīzijas komandieri un pēc Juzefa Pilsudska norādījuma 9. oktobrī ieņēma Viļņu, neraugoties uz Lietuvas-Polijas pamiera nosacījumiem. Līdz 1922. gadam bija t.s. Viduslietuvas valsts galva, vēlāk armijas inspektors Varšavā (1921—1925) un Polijas kara ministrs (1925—1926). Viens no J. Pilsudska sabiedrotajiem 1926. gada Maija apvērsuma gatavošanā, pēc tam 1927. gadā atvaļinājās no armijas dienesta.

1930. gadā publicēja atmiņu grāmatu "1920. gada karš. Atmiņas un pārdomas" (*Wojna w roku 1920. Wspomnienia i rozważania*). Polijas Seima deputāts (1935—1939).

1939. gada 1. septembrī, sākoties Otrā pasaules kara Polijas kampaņai, mēģināja pieteikties karadienestā. Devās bēgļu gaitās uz Franciju, bet pēc tās okupācijas 1940. gadā uz Apvienoto Karalisti, kur bija Polijas trimdas valdības loceklis.

Miris 1947. gada 9. jūlijā Londonā. Viņa pelni pārvesti uz Varšavu un apglabāti Povonzku kara kapsētā (*Powązki Wojskowe*).
Džovanni Piko della Mirandola

**Džovanni Piko della Mirandola** (, , dzimis , miris ) bija renesanses laika itāļu augstmanis un neoplatonisma filozofs, kurš dzīvoja 15. gadsimtā. Piko della Mirandolas 1486. gada darbs *De hominis dignitate oratio* ("Svinīgā runa par cilvēka cieņu") tiek dēvēts par renesanses manifestu.

Mācījies Ferrārā, Padujā un Parīzē, pēc devās uz Itāliju. Darbojās Florencē, Areco (kur tika nopietni piekauts, jo mēģināja bēgt kopā ar kāda augstmaņa sievu), Perudžā, vēlāk devās uz Romu, lai aizstāvētu savas filozofiskās mācības tēzes. Pāvests Inocents VIII deklarēja Mirandolas mācību par ķecerīgu un Mirandola bija spiests bēgt uz Franciju. Vēlāk apmetās Fjezolē, Florences pievārtē. 1491. gadā kopā ar draugu, dzejnieku Policiāno noindēts neskaidros apstākļos.

**Izglītība**

**Džovanni Piko della Mirandola** bērnība, 1842, Nantes mākslas muzejs

Būdams priekšlaicīgs bērns ar izcilu atmiņu, Džovanni ļoti agrā vecumā mācījās latīņu un, iespējams, grieķu valodu. Mātes iecerēts Baznīcai, viņš desmit gadu vecumā tika nosaukts par pāvesta protonotāru, un 1477. gadā viņš devās uz Boloņu studēt kanoniskās tiesības.

Pēc mātes pēkšņās nāves trīs gadus vēlāk Piko atteicās no kanoniskajām tiesībām un sāka studēt filozofiju Ferāras Universitātē. Īsā ceļojumā uz Florenci viņš satika Andželo Policiāno, galma dzejnieku Žirolamo Benivjēni un, iespējams, jauno dominikāņu brāli Žirolamo Savonarolu. Visu atlikušo mūžu viņš palika ļoti tuvs draugs ar visiem trim. Viņš varēja būt arī Poliziano mīļākais. No 1480. līdz 1482. gadam viņš turpināja studijas Padujas Universitātē, kas ir galvenais aristotelisma centrs Itālijā. Jau pratis latīņu un grieķu valodu, viņš mācījās ebreju un arābu valodu Padujā pie ebreju averroista Elia del Medigo un kopā ar viņu lasīja arī aramiešu manuskriptus. Del Medigo arī tulkoja jūdaisma manuskriptus no ebreju valodas latīņu valodā Piko, kā tas turpinājās vairākus gadus. Piko rakstīja arī sonetus latīņu un itāļu valodā, kurus Savonarolas ietekmes dēļ viņš savas dzīves beigās iznīcināja.

Nākamos četrus gadus viņš pavadīja vai nu mājās, vai arī apmeklēja humānisma centrus citur Itālijā. 1485. gadā viņš devās uz Parīzes universitāti, kas tagad ir nozīmīgs zinātniskās filozofijas un teoloģijas centrs Eiropā un sekulārā averroisma perēklis. Parīzē Džovanni sāka savas 900 tēzes un radīja ideju tos aizstāvēt publiskās debatēs.

## Ārējās saites
Klaudio Merulo

**Klaudio Merulo** (); dzimis , miris ) bija vēlās renesanses laika Venēcijas skolas itāļu komponists, izdevējs un ērģelnieks, kurš pazīstams ar darbiem taustiņinstrumentiem un ansambļiem.

1557. gadā kļuva par Venēcijas Svētā Marka katedrāles ērģelnieku. 1584. gadā neskaidru iemeslu dēļ pameta šo prestižo amatu. No 1584. gada līdz nāvei 1604. gadā darbojās Parmā, kur arī bija ērģelnieks. Merulo bija viens no sava laika mūzikas novatoriem, šajā ziņā sevišķi atzīmējamas Merulo tokātas.

## Ārējās saites

* Merulo profils ''AllMusic'' 
* Merulo notis ''IMSLP''
Leonīds Judasins

**Leonīds Judasins** (; ; dzimis  Ļeņingradā) ir Krievijā dzimis Izraēlas starptautiskais lielmeistars šahā (1990).

## Biogrāfija
1984. gadā uzvarējis Ļeņingradas pilsētas šaha čempionātā. 1984. gadā PSRS komandas *Trud* sastāvā uzvarējis Eiropas šaha kluba kausa izcīņā. 1989. gadā uzvarējis Ļeņingradas starptautiskajā šaha turnīrā. Piecas reizes piedalījies PSRS šaha čempionātu finālos (1981, 1986, 1988, 1990, 1991). Labāko rezultātu sasniedzis 1990. gadā Ļeņingradā, kad dalījis 1.-4. vietu un pēc papildu koeficienta ieņēmis 2. vietu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1982. gadā Judasinam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1990. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pēc PSRS sabrukuma pārcēlies uz dzīvi Izraēlā. 1994. gadā kļuvis par Izraēlas šaha čempionāta uzvarētāju. 1996. gadā atkārtojis šo panākumu. Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā Pamplonā (1990, 1991 - kopā ar Migelu Iljeskasu), Redžo Emīlijā (1998, 2000), Atēnās *Ano Liosia Open* (2001).

Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas ciklos. 1990. gadā Manilā starpzonu turnīrā izcīnījis 9. vietu un iekļuvis pretendentu skaitā. 1991. gadā Rīgā pretendentu mačā pret Vasiļu Ivančuku cietis sagrāvi ar ½:4½. 1993. gadā Bīlē starpzonu turnīrā ieņēmis 6. vietu un atkal iekļuvis pretendentu skaitā. 1994. gadā pretendentu maču 1. kārtā piekāpies Vladimiram Kramņikam ar 2½:4½.

Pārstāvējis PSRS un Izraēlas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (1990, 1994-1996). PSRS izlases sastāvā komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1990) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1990) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 1997. gadā.

Kopš 2000. gadu sākuma pārcēlies uz dzīvi ASV. Ir pazīstams kā Bruklinas šaha akadēmijas treneris.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žoržs Lemetrs

**Žoržs Anrī Žozefs Eduārs Lemetrs** (; dzimis , miris ) bija beļģu priesteris, astronoms un fiziķis.

Studējis Lēvenas Katoļu universitātē, kurā arī bija fizikas profesors. Lemetrs izvirzīja teoriju par Visuma izplešanos. Divus gadus pēc tam, kad Lemetrs publicēja savus aprēķinus, amerikānis Edvīns Habls paziņoja par Visuma izplešanos, un visi sasniegumi tika piedēvēti Hablam. Vēl Lemetrs pirmais ieguva izteiksmi, kas pašlaik pazīstams kā Habla likums, kā arī bija pirmais, kas aptuveni noteica Habla konstanti. Izvirzīja teoriju par Visuma rašanos (pašlaik pazīstama kā Lielā sprādziena teorija), ko nosauca par "Pirmatnējā atoma hipotēzi" vai "Kosmisko olu".

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Džoels Bendžamins

**Džoels Bendžamins** (; dzimis  Ņujorkā) ir ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1986).

## Biogrāfija
1982. gadā Kopenhāgenā izcīnījis bronzas medaļu Pasaules junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. 1985. gadā dalījis otro vietu Hastingsas (Anglija) jaungada šaha festivālā. 1988. gadā uzvarējis Sentdžonsas (Kanāda) starptautiskajā šaha turnīrā. Vēlākajos gados uzvarējis starptautiskajos šaha turnīros Kannās (1989), Honolulu (1996), Stokholmas *Rilton Cup* (1996/97), Sidnejā (1999), Edmontonā (2000), Filadelfijas *World Open* (2006).

Daudzkārtējais ASV šaha čempionātu laureāts, tajā skaitā dalījis 1.—2. vietu ar Niku de Firmianu 1987. gadā, uzvarējis 1997. gadā, dalījis 1.—3. vietu ar Aleksandru Šabalovu un Jāsiru Seiravanu 2000. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1980. gadā Bendžaminam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1986. gadā — starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis ASV komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1988—1996, 2002). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1990) un bronzas (1996) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1993—1997). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1993) un sudraba (1997) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1993) medaļu.

1997. gadā bijis viens no superdatora *[[Deep Blue]]* šaha atklātņu bibliotēkas veidotājiem tā uzvarētajā mačā pret toreizējo Pasaules čempionu šahā Gariju Kasparovu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas Tehniskā koledža

**Rīgas Tehniskā koledža** jeb Profesionālās izglītības kompetences centrs "Rīgas Tehniskā koledža" (PIKC RTK) ir valsts dibināta un 2011. gadā reģistrēta profesionālās izglītības iestāde, kas atrodas Braslas ielā 16 un Lēdmanes ielā 3 Rīgā, un ir sadalīta 4 katedrās. 

Tā nodrošina ārpus formālās izglītības sistēmas apgūtās profesionālās kompetences novērtēšanu un organizē profesionālās tālākizglītības un profesionālās pilnveides kursus dažādās izglītības programmās visiem interesentiem, ieskaitot bezdarbniekus.

## Izglītības programmas
PIKC RTK var apgūt 9 pirmā līmeņa augstākās profesionālās izglītības programmas (4.profesionālās kvalifikācijas līmenis) un 10 vidējās profesionālās izglītības programmas (3. profesionālās kvalifikācijas līmenis): 
Enerģētika, Programmēšana, Datorsistēmas, Elektronika, Telesakari, Administratīvie un sekretāra pakalpojumi (sekretārs), Administratīvie un sekretāra pakalpojumi (klientu apkalpošanas speciālists), Autotransports, Kokizstrādājumu izgatavošana, Metālapstrāde.
Džulians Hodžsons

**Džulians Hodžsons** (; dzimis  Sentasafā) ir Lielbritānijas starptautiskais lielmeistars šahā (1988).

## Biogrāfija
1990. gados bijis viens no vadošajiem Anglijas šahistiem. Četras reizes uzvarējis Lielbritānijas šaha čempionātos (1991, 1992, 1999, 2000).
Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā bijis 2. vietā Londonas *Lloyds Bank Open* (1986), dalījis 1. vietu Ženēvas *Geneva Open* (1988) un dalījis 2. vietu Telavivā (1988). Par panākumiem turnīros FIDE 1983. gadā Hodžsonam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1988. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Sekmīgi pārstāvējis Anglijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (1990-1996, 2000). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1990) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1992) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1989, 1997). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1997) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1989) un bronzas (1989) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1989, 1997). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1989) medaļu.

Kopš 2003. gada vairs nepiedalās FIDE rīkotājos šaha turnīros.

## Atsauces

## Ārējās saites
Happy Birthday to You

***Happy Birthday to You***, zināma arī kā ***Happy Birthday***, ir dziesma, kuru parasti dzied, lai sveiktu personu dzimšanas dienā. Saskaņā ar 1998. gada Ginesa pasaules rekordu grāmatas izdevumu šī ir populārākā dziesma angļu valodā.

Dziesmas pamatvārdi ir iztulkoti vismaz 18 valodās. Latviešu valodā dzimšanas dienā personu sveic arī ar dziesmu "Daudz baltu dieniņu". Dziesmas melodija ir no māsu Petijas un Mildredas Hillu sacerētās *Good Morning to All*, tomēr tiek apstrīdēts tas, ka to sacerējušas Hillas.

Nevienā no dziesmas vārdu agrīnajām dokumentētajām versijām nebija iekļauti vārdu autori vai paziņojumi par autortiesībām. *The Summy Company* 1935. gadā reģistrēja autortiesības, par dziesmas autoriem nosaucot Prestonu Veiru Oremu un R. R. Formanu. 1988. gadā *Warner/Chappell* iegādājās uzņēmumu, kam pieder autortiesības, par 25 miljoniem ASV dolāru, *Happy Birthday* vērtība tika novērtēta ar 5 miljoniem. Pamatojoties uz 1935. gada autortiesību reģistrāciju, *Warner* apgalvoja, ka autortiesības ASV nebeigsies līdz 2030. gadam un neatļauta publiska dziesmas izpildīšana ir nelikumīga, ja *Warner* netiek samaksāta autoratlīdzība. Ticis novērtēts, ka kopējie ienākumi no dziesmas ir 50 miljoni ASV dolāru — šī ir visvairāk nopelnījusī dziesma vēsturē. Eiropas Savienībā dziesmas autortiesības beidzas ne vēlāk kā .

## Dziesmas vārdi
### ''Happy birthday to you''

: *Happy birthday to you*
: *Happy birthday to you*
: *Happy birthday dear [personas vārds]*
: *Happy birthday to you.*

### Vārdi ar melodiju
\relative c' { \key f \major \time 3/4 \partial 4 c8. c16 | d4 c f | e2 c8. c16 | d4 c g' | f2 c8. c16 | c'4 a f | e(d) bes'8. bes16 | a4 f g | f2 \bar "|." } \addlyrics { Hap — py birth — day to you, Hap — py birth — day to you, Hap — py birth — day dear [VĀRDS], __ Hap — py birth — day to you. }

## Atsauces
Kārlis Krūmiņš (zinātnieks)

**Kārlis Krūmiņš** (dzimis , miris ) bija augsnes zinātnieks, agroķīmiķis.

## Biogrāfija
Dzimis Viļķenes pagastā. Mācījies Vitrupes pamatskolā, Liepupes draudzes skolā un Limbažu pilsētas skolā. No 1912. līdz 1918. gadam studējis Rīgas Politehniskā institūta Ķīmijas fakultātē.

Pirmā pasaules kara laikā evakuējies uz Maskavu, kur 1917. gadā bijis profesora K. Blahera asistents. No 1918. gada līdz 1920. gadam strādājis Maskavā Kūdras akadēmijā.

1921. gadā atgriezies Latvijā, kļuvis par asistentu Latvijas Universitātes Ķīmijas katedrā. No 1921. gada Latvijas Universitātes, pēc tam Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas docētājs. 1926. gadā iestājās Vispasaules Augsnes pētnieku biedrībā. 1929. gadā izstrādāja atestācijas darbu “Metodes augsnes reakcijas noteikšanā”. 1932. gadā K. Krūmiņu ievēlēja par privātdocentu. 1939. gadā K. Krūmiņš sāka strādāt jaundibinātajā Jelgavas Lauksaimniecības akadēmijā, lasīja lekcijas augsnes zinātnē un mineraloģijā.
1944. gadā Krūmiņš tika iecelts par izveidotās Ģeoloģijas un mineraloģijas katedras vadītāju. 1945. gadā K. Krūmiņu ievēlēja par profesoru specialitātē — meža augsnes zinātne. 1950. gadā tika izveidota Augsnes zinātnes un ģeoloģijas katedra un par tās vadītāju kļuva Kārlis Krūmiņš. No 1955. līdz 1964. gadam Krūmiņš vadīja Zemkopības un augsnes zinātnes katedru.

No 1956. gada līdz mūža beigām bija Vissavienības Augsnes pētnieku biedrības Latvijas filiāles priekšsēdētājs.

Viņš ir publicējis vairāk nekā 80 zinātnisko darbu, rediģējis zinātnisko rakstu krājumu “Augsne un raža” u.c. zinātniskos izdevumus.

## Atsauces
Vladimirs Volčeks

**Vladimirs Volčeks** (; dzimis ) ir Krievijas futbola treneris. No 2016. līdz 2017. gadam bija Latvijas Virslīgas kluba *[[Riga FC]]* galvenais treneris.

## Karjera
Trenera karjeru sācis 1987. gadā ar bērnu un jauniešu komandām. 2005. gadā pievienojies Maskavas "Torpedo" treneru kolektīvam, sākot strādāt ar kluba dublieru komandu, 2006. gadā kļuvis par dublieru komandas galveno treneri. 2008. gadā neilgu laiku bijis *[[FK Krasnodar]]* galvenais treneris, kad komanda vēl spēlēja Krievijas trešajā spēcīgākajā līgā — Otrajā divīzijā. Vēlāk strādājis Maskavas "Lokomotiv" un "Lokomotiv-2".

2013. gadā kļuva par Krievijas Otrās divīzijas kluba *[[FK Kaluga]]* galveno treneri. Komandā nostrādāja līdz 2015. gadam. 2016. gada jūlijā atgriezās Maskavas "Torpedo".

2016. gada augustā tika apstiprināts par Latvijas Virslīgas kluba *[[Riga FC]]* galveno treneri. Sezonu komanda pabeidza 5. vietā.  pēc neveiksmīga jaunās sezonas sākuma, kurā tika izcīnīta tikai viena uzvara četrās spēlēs, tika atbrīvots no galvenā trenera amata.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Profils vietnē ''footballfacts.ru''
Lietuvas karaliste

**Lietuvas karaliste** bija neilgi pastāvējušas karaļvalsts nosaukums Lietuvas teritorijā:
* Lietuvas dižkunigaitija karaļa Mindauga valdīšanas laikā (1253—1263);
* Lietuvas karaliste (1918), plānotā Vācijas impērijas satelītvalsts 1918. gadā.
93 (skaitlis)

**93 (deviņdesmit trīs)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 92 un 94. Gada deviņdesmit trešā diena ir 3. aprīlis (garajā gadā 2. aprīlis).

Romiešu skaitļu sistēmā deviņdesmit trīs tiek pierakstīts šādi — XCIII, bet binārajā skaitīšanas sistēmā deviņdesmit trīs ir 10111012, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 1358 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 5D16. Deviņdesmit trīs ir nepāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskā tabulā deviņdesmit trīs ir neptūnija (Np) atomskaitlis. Deviņdesmit trīs arī ir ASCII kods "]" simbolam, kā arī starptautisko tālsarunu kodu sarakstā šis kods ir piešķirts Afganistānai.

## Skatīt arī
* 93. gads
* 93. gads p.m.ē.
Voiniča manuskripts

**Voiniča manuskripts** ir ilustrēts kodekss, kas sarakstīts ar roku pašlaik nezināmā rakstu sistēmā. Materiāls, uz kura tas rakstīts, tiek datēts ar 15. gadsimta pirmo pusi. Iespējams, sarakstīts Ziemeļitālijā renesanses laikā. Manuskripts nosaukts Vilfrīda Voiniča, kas to iegādājās 1912. gadā, vārdā. Kopš 1969. gada atrodas Jeila Universitātes bibliotēkā.

Dažas lapas laika gaitā ir pazudušas, ir palikušas aptuveni 240 lapas. Teksts rakstīts no kreisās uz labo pusi, lielākajā daļā lapu ir arī ilustrācijas vai diagrammas. Dažas lapas ir salokāmas. Manuskriptu ir pētījuši vairāki profesionāli kriptogrāfi, kā arī amatieri. Līdz šim nevienam nav izdevies atšifrēt tekstu. Voiniča manuskripts kļuvis par slavenu gadījumu kriptogrāfijas vēsturē. Ir tikuši izteikti minējumi, ka manuskripts domāts kā joks, tomēr teksta valodnieciskā analīze liecina, ka teksta struktūra atbilst dabiskajām valodām.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Jolo Džonss

**Jolo Džonss** (; dzimis  Serdigonā, miris ) bija Lielbritānijas FIDE meistars šahā (2013).

## Biogrāfija
No 1970. gadu sākuma līdz 2010. gadiem bijis viens no vadošajiem Velsas šahistiem. 1983. gadā uzvarējis Velsas šaha čempionātā. 1986. gadā bijis līdzautors pirmajai šaha mācību grāmatai velsiešu valodā - *A chwaraei di wyddbwyll?* ("Vai tu gribi spēlēt šahu?").

Pārstāvējis Velsas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 16 reizes (1972-1998, 2010-2012). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1990) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1989-1992, 2011).

## Atsauces

## Ārējās saites
ZGZ Shiyan Zhuangzhi

***ZGZ Shiyan Zhuangzhi*** jeb ***Zai Guijia Zhu Shiyan Zhuangzh*** (pēc dažiem avotiem ***Tianyuan 1***) bija Ķīnas kosmiskā iekārta, ar kuru tika veikti eksperimenti raķešdegvielas pārvietošanai mikrogravitācijā.

*ZGZ Shiyan Zhuangzhi* tika palaists  12:00 UTC ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 7/YZ-1A]]* no Veņčanas pavadoņu palaišanas centra kā sekundārā krava nolaižamā aparāta prototipam *[[DFFC]]*. *ZGZ Shiyan Zhuangzhi* nebija atdalāms no pēdējās pakāpes *YZ-1A*. 

30. jūnijā Ķīna paziņoja, ka ar *ZGZ Shiyan Zhuangzhi* sistēmu ir veiksmīgi īstenotas degvielas pārsūknēšanas operācijas kosmosā.<
26. jūnijā *ZGZ Shiyan Zhuangzhi* kopā ar raķešpakāpi *YZ-1A* nogāja no orbītas un aptuveni 07:30 UTC sadega Zemes atmosfērā.

Šie eksperimenti Ķīnai nākotnē ļaus izstrādāt pavadoņu degvielas uzpildīšanas sistēmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ZGZ Shiyan Zhuangzhi Gunter Dirk Kreb
Vanagērgļi

**Vanagērgļi, vanagērgļu ģints** (*Hieraaetus*) ir vanagu dzimtas (*Accipitridae*) ģints, kas pieder ērgļu apakšdzimtai (*Aquilinae*). Šajā ģintī ir 5 mūsdienās dzīvojošas neliela auguma ērgļu sugas, kas izplatītas Eiropā, Āzijā, Āfrikā, Jaungvinejā un Austrālijā. Latvijā saskaņā ar mūsdienu sistemātiku sastopama viena vanagērgļu ģints suga — pundurērglis (*Hieraaetus pennatus*).

## Kopīgās īpašības
[thumb|240px|left|Vanagērgļi ir neliela auguma ērgļi, attēlā [pundurērglis (*Hieraaetus pennata*)]]
Vanagērgļu ģints sugas ir neliela auguma ērgļi, tie ir mazāki nekā ērgļu ģints (*Aquila*) un melno ērgļu ģints (*Ictinaetus*) sugas. To apspalvojums salīdzinoši ar citiem ērgļiem ir gaišāks. Tas var būt brūns, gaiši brūns un smilšu dzeltens. Pavēdere ir gaišāka nekā mugura, reizēm apakšdaļa izskatās gandrīz balta. Lielākais no visiem ir sudrabotais ērglis (*Hieraaetus wahlbergi*), kura ķermeņa garums sasniedz 61 cm, spārnu plētums 146 cm, svars mātītei 1,4 kg. Pārējās sugas ir apmēram vienādi lielas, bet vismazākais, mazākajiem īpatņiem atšķiroties par dažiem centimetriem, ir Austrālijas mazais ērglis (*Hieraaetus morphnoide*), kura mazākais īpatnis ir tikai 38 cm garš, tā spārnu plētums 101 cm, svars 440 g. 

## Sistemātikas izmaiņas
Līdz ar jaunākajiem ģenētiskajiem pētījumiem, ir veikta sistemātikas revīzija. No vanagērgļu ģints uz citām ģintīm ir pārceltas trīs sugas: svītrainais ērglis (*Aquila fasciata*), Āfrikas ērglis (*Aquila spilogaster*) un rudais vanagērglis (*Lophotriorchis kienerii*).

## Sistemātika
**Vanagērgļu ģints** (*Hieraaetus*)
* Airisa vanagērglis (*Hieraaetus ayresii*)
* Austrālijas mazais ērglis (*Hieraaetus morphnoide*)
* Jaungvinejas mazais ērglis (*Hieraaetus weiskei*)
* Pundurērglis (*Hieraaetus pennatus*)
* Sudrabotais ērglis (*Hieraaetus wahlbergi*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Our Beautiful World: Eagles, Aquila
Buda-Kašaļova

**Buda-Kašaļova** (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Gomeļas apgabala austrumos, Budas-Kašaļovas rajona centrs.

## Vēsture
Rakstos kā Buda pirmoreiz minēta 1824. gadā. No 1938. gada - pilsētciemats, no 1971. gada - pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Buda-Košaļova vietnē "Baltkrievijas globuss"
Dibjendu Barua

**Dibjendu Barua** (; dzimis  Kalkutā) ir Indijas starptautiskais lielmeistars šahā (1991).

## Biogrāfija
Divpadsmit gadu vecumā kļuvis par jaunāko Indijas šaha čempionāta fināla dalībnieku šo sacensību vēsturē. Turpmākajos gados regulāri piedalījies Indijas šaha čempionātos un trīs reizes kļuvis par Indijas šaha čempionu (1983, 1998, 2001). Trīs reizes pārstāvējis Indiju Pasaules junioru šaha čempionātos dažādās vecuma grupās. Lielāko panākumu izcīnījis 1981. gadā, kad U16 vecuma grupā dalījis 3. vietu.

1982. gadā Londonas starptautiskajā šaha turnīrā *Lloyds Bank Open* sešpadsmit gadu vecumā uzvarējis toreizējo Pasaules otro šahistu Viktoru Korčnoju. Tā bijusi viena no pirmajām Indijas šahista uzvarām pār kādu no titulētajiem šaha lielmeistariem. 1983. gadā kļuvis par Indijas prestižās Ardžunas balvas () ieguvēju šahistu nominācijā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā uzvarējis Londonā (1989), Kalkutā (1991), Madrasā (1995), Džamšedpurā (2003). 1998. gadā Teherānā izcīnījis sudraba medaļu Āzijas individuālajā šaha čempionātā.

Piecas reizes piedalījies Pasaules šaha čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas, taču visas reizes cietis zaudējumus jau 1. kārtā (1997, 1999, 2000, 2001, 2004).

Pārstāvējis Indijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (1988-2000). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1990) medaļu;
* Āzijas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1983, 1989, 2003). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (2003) un 2 bronzas (1983, 1989) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 bronzas (1983, 1989) medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 1984. gadā Barua piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1991. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Bijis otrais Indijas šahists pēc Višvanatana Ananda, kas kļuvis par šaha lielmeistaru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karakums

**Karakums** ( — ‘melnās smiltis’) ir tuksnesis Centrālajā Āzijā. Tas aizņem apmēram 70 procentus jeb 350 000 km² no Turkmenistānas teritorijas. Tuksnesis ir reti apdzīvots — vidējais blīvums ir viens cilvēks uz 6,5 km². Neliels gada vidējais nokrišņu daudzums, robežās no 70 līdz 150 mm gadā.

## Ģeogrāfija
thumb|250px|Каrakuma ainava
Tuksnesis izvietojies Turānas zemienes dienvidu daļā, aizņem lielāko daļu mūsdienu Turkmenistānas teritorijas no Balhana kalniem austrumos, sasniedzot Sarikamiša ieplaku un Uzboju ziemeļos, Amudarjas upi austrumos un Kopetdagu dienvidos.

Karakums ir paugurains, ar kopējo slīpumu austrumu — rietumu virzienā, klāts ar kāpām, barhāniem un smilšu sanesumiem.

## Hidrogrāfija
Dienvidos no Hindukuša kalniem tekošās Murgapas un Tedženas upes tek uz rietumiem un ietek tuksnesī, piegādājot tur irigācijai nepieciešamo ūdeni. Tuksnesi šķērso otrais lielākais irigācijas kanāls pasaulē — Karakuma kanāls. To sāka būvēt 1954. gadā, tas ir 1375 km garš, un tā gada caurtece ir 13—20 km³ ūdens. No kanāla noplūdēm gar tā malām ir izveidojušies ezeri un dīķi.

## Klimats
Izteikts kontinentāls klimats ar vidējo temperatūru janvārī tuksneša ziemeļos — 5°С, dienvidos +3°С, jūlijā no 28°С līdz 34°С. Krasa gaisa temperatūras maiņa dažādos diennakts laikos. Vasarā daudzos tuksneša rajonos temperatūra pakāpjas līdz 50°С un vairāk, kas to padara par vienu no karstākajiem pasaules tuksnešiem. Ziemā iespējams stiprs sals līdz -30 °C un zemāk. Nokrišņu maz — no 60 mm gadā ziemeļos līdz 150 mm gadā dienvidos, pie kam 70% no visiem nokrišņiem nokrīt laikā no novembra līdz aprīlim.

## Flora un fauna
Pavasarī visu tuksneša teritoriju klāj efemēri un efemeroīdi, kas nokalst jau maija mēneša vidū. Augu valsti pārstāv smiltāja grīslis, smiltāja akācija, astragāls, saksauls. Karakumā mīt džeirāni, korsaki, vilki, barhānu kaķi, stepes kaķis, grauzēji, ķirzakas, čūskas, solpugas un skorpioni, stepes bruņurupuči. Attīstīta aitkopība un kamieļu audzēšana. Karakuma dienvidaustrumos atrodas Repetekas biosfēras valsts rezervāts. Centrālajā tuksneša daļā atrodas Bereketli — Karakuma rezervāts.

## Ģeoloģija
thumb|300px|right|Dervazas gāzes krātera degošā uguns Karakuma tuksneša vidū
Karakuma tuksnesī ir ievērojamas naftas, gāzes un sēra atradnes.

Šeit atrodas arī Dervazas gāzes krāteris, saukts par Elles vārtiem.

## Transports
Tuksnesi šķērso Transkaspijas dzelzceļa līnija.

## Atsauces

## Ārējās saites

* TravelBlog Darvasa Craters: Entrance to Hell
* Gonur Depe site in the Karakum Desert
* photos and about the Karakum Desert
Egons Brestians

**Egons Brestians** (; dzimis ) ir Austrijas starptautiskais meistars šahā (1988).

## Biogrāfija
1983. gadā kļuvis par Austrijas junioru šaha čempionāta uzvarētāju. 1987. gadā uzvarējis Austrijas šaha čempionātā. 1989. gada Austrijas šaha čempionātā izcīnījis sudraba medaļu. Vairāku Austrijas starptautisko šaha turnīru uzvarētājs: Halleinas *Halleiner Open* (1988), Vagnas *Heimo-Sommer-Gedenkturnier* (2001) un *Biedermeier Open* (2002).

Pārstāvējis Austrijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (1990, 1994, 1998). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1990) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1989, 1999);
* Pasaules junioru komandu šaha čempionātā U16 vecuma grupā piedalījies 1979. gadā un izcīnījis individuālo zelta medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1988. gadā Brestianam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. Pazīstams arī kā šaha treneris un šaha dzīves organizators. No 2006. līdz 2009. gadam bijis Austrijas šaha izlases treneris. 2007. gadā kļuvis par FIDE treneri. No 2007. līdz 2009. gadam bijis Austrijas šaha federācijas komisijas vadītājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Roberto Martins del Kampo

**Roberto Martins del Kampo** (; dzimis 1967. gadā) ir Meksikas starptautiskais meistars šahā (1987).

## Biogrāfija
1985. gadā uzvarējis Meksikas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. Divas reizes uzvarējis Meksikas junioru šaha čempionātā U26 vecuma grupā (1986, 1987). 1987. gadā Filipīnās pārstāvējis Meksiku Pasaules junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. 1987. gadā izcīnījis sudraba medaļu Meksikas šaha čempionātā un uzvarējis Panamerikas junioru šaha čempionātā. 1988. gadā ieguvis bronzas medaļu Meksikas šaha čempionātā. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis turnīros Managvā (1991), Mehiko (1994), Čikāgā (1995, 1996) un Maiami (2005).

Pārstāvējis Meksikas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (1990-1992, 1998). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1990) medaļu;
* Panamerikas komandu šaha čempionātā piedalījies 1991. gadā;
* Pasaules jauniešu šaha komandu čempionātos U26 vecuma grupā piedalījies 2 reizes (1985, 1993).

Par panākumiem turnīros FIDE 1987. gadā del Kampo piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rauls Garsija Paoliki

**Rauls Garsija Paoliki** (; dzimis ) ir Andoras šahists. FIDE meistars (1993).

## Biogrāfija
Četras reizes kļuvis par Andoras šaha čempionāta vicečempionu (2001, 2002, 2005, 2010) un divas reizes uzvarējis Andoras šaha čempionātos (2011, 2013). Četras reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla zonas turnīros (1987, 1993, 1995, 1998). 1994. gadā uzvarējis *Mollerussa Open* turnīrā (Spānija), gadu vēlāk šajā turnīrā izcīnījis 2. vietu.

Pārstāvējis Andoras komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 18 reizes (1984-2018). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1990) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gasteruption jaculator

***Gasteruption jaculator*** ir plēvspārņu suga no tievvēderlapseņu dzimtas. Tā ir parazītiska suga, dažu citu plēvspārņu (*[[Apoidea]]*,  *[[Eumenidae]]*) ektoparazīts. Izplatīta Eiropā, Ziemeļāfrikā, Turcijā un Japānā.

Ir atzīmēts, ka *Gasteruption jaculator* ir *[[Hylaeus]]*, *[[Colletes]]*, *[[Hoplitis]]*, *[[Osmia]]*, *[[Heriades]]*, *[[Chelostoma]]*, *[[Pemphredon]]*, *[[Trypoxylon]]* ģinšu pārstāvju no *Apoidea* virsdzimtas parazīts, kā arī *[[Symmorphus murarius]]* no *Eumenidae* dzimtas parazīts.

## Atsauces
Bena 10: Citplanētiešu spēks

**"Bena 10: Citplanētiešu spēks"** () ir ASV animācijas seriāls, kuru veidoja studija *[[Man of Action]]* (Dankans Rulē, Džo Keisijs, Džo Kellijs un Stīvens Sīgls) un producēja *[[Cartoon Network Studios]]*. Animācijas seriāla stāsts norisinājās piecus gadus pēc seriāla *[[Bena 10]]* notikumiem.

Pirmizrāde notika , televīzijas kanālā *[[Cartoon Network]]*. Kanādā sēriju pirmizrāde notika , kanālā *[[Teletoon]]*. Sērijas sākotnēji veidotas ar darba nosaukumu "Bena 10: Varoņu paaudze". Animācijas seriālam kopā iznākušas trīs sezonas un četrdesmit sešas sērijas, seriāla pēdējā sērija iznāca .

Animācijas seriālu nominēja četrām ''Emmy'' balvām, no kurām tas ieguva vienu kategorijā "Izcils skaņas sajaukums — Dzīvai darbībai un animācijai".

## Sezonas

## Stāsts
Piecus gadus pēc seriāla "Bena 10" notikumiem, Bens Tenisons atkal dodas piedzīvojumos lai aizsargātu zemi un citas visuma daļas. Rokaspulkstenis "Omnitriks" ļauj Benam pārvērsties vairākos ciplanētiešos, kuri dod viņam īpašas spējas.

## Ārējās saites