open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Cildenie

**"Cildenie"** ir 2024. gada drāmas filma, kuras režisors ir Juris Kursietis. Filma ir Latvijas, Igaunijas un Grieķijas kopražojums, pie tās strādāja starptautisks kolektīvs un to starptautiski izplata ar nosaukumu ***The Exalted***. Galvenās lomas attēlo latviešu aktieris Juris Žagars un vācu aktrise Johanna Vokaleka.

Filmas pirmizrāde notika 2024. gada 14. novembrī Starptautiskajā Tallinas kinofestivālā "Melnās naktis", un Latvijas pirmizrāde bija dienu vēlāk — 15. novembrī.

## Sižets
Filma vēsta par starptautiski atzīto vācu ērģelnieci Annu (Vokaleka) un viņas latviešu vīru Andri (Žagars), ietekmīga valsts uzņēmuma vadītāju Latvijā. Pēc Annas koncerta Vācijā viņi atgriežas Latvijā, lai svinētu Annas dzimšanas dienu, taču viņus sagaida ziņas par Andra saistību ar korupcijas skandālu. Preses spiediens pieaug, liekot Andrim izjust milzīgu stresu. Tikmēr Annai jābalansē starp vīra jauno reputāciju un tās ietekmi uz viņas mūziķes karjeru.

## Lomās
Galvenās lomas filmā atveido:

* Juris Žagars — uzņēmējs Andris,
* Johanna Vokaleka (*Johanna Wokalek*) — ērģeļniece Anna, kuras tēls ir attāli balstīts uz latviešu ērģelnieci Ivetu Apkalnu,
* Judita Hofmana (*Judith Hofmann*),
* Egons Dombrovskis — mācītājs,
* Katarīna Unta (*Katariina Unt*) — mācītāja sieva Vera,
* Hanna Hilsdorfa (*Hanna Hilsdorf*) — Annas māsa Aleksa,
* Gerda Embure — Andra meita Elza,
* Dainis Grūbe — Ēriks,
* Ērika Eglija-Grāvele — Anda,
* Peka Strangs (*Pekka Strang)* — biznesa partneris Egners,
* Jorgs Pirpasopoloss (*Yorgos Pirpassopoulos*) — mūzikas balvas un izdevuma *Gramophone* žurnālists Jorgs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Okras pilskalns

**Okras pilskalns** atrodas Krāslavas novada Kastuļinas pagastā, 1,5 km uz ziemeļrietumiem no Vecokras, Dubuļa ezera dienvidaustrumu galā, Dagdas—Aglonas ceļa labajā pusē. Pirmais pilskalnu 1941. gadā aprakstīja Pēteris Stepiņš.

Okras pilskalns, kas apaudzis ar silu, ierīkots dienvidrietumu-ziemeļaustrumu virzienā orientēta 12—15 m augsta paugura galā, kas krīt pret Dubuli. Abpus pauguram ir purvāji. Tā dienvidrietumu gals no apkārtnes atdalīts ar diviem grāvjiem un diviem vaļņiem. Divi līdzīgi grāvji un vaļņi, atdalot pilskalna plakumu no paugura turpinājuma, izveidoti arī pretējā galā. Iespējams, ka te bijis vēl trešais grāvis un valnis, bet tie aizauguši, aizbiruši un mūsdienās vairs nav saskatāmi. No šīs puses pilskalna plakuma tuvākais grāvis gar abām pilskalna malām 3—4 m zem plakuma līmeņa pāriet terasē, kas ieloka gandrīz visu kalnu. Otra terase vērojama pilskalna austrumu nogāzē 6 m zem plakuma līmeņa. Abu terašu platums — ap 2 m. Ieeja pilskalnā vedusi no ziemeļaustrumu puses; tās vieta — vaļņi un grāvji — noplacināti. Nocietinājumu ietvertais pilskalna plakums plānā ir ovāls, 35x15 m liels. Kultūrslānis plakumā pelēcīgs un mazintensīvs.

Visi Okras pilskalna nocietināšanas zemes darbi atstāj nepabeigtības iespaidu. Iespējams, ka zemes nocietinājumi arī sapostīti vēlākos laikos.

Okras pilskalna datējums nav zināms. Pārsimt metru uz austrumiem no pilskalna atrodas uzkalniņu kapulauks, kurā ir aptuveni četrdesmit1,5 m augsti un caurmērā 5—8 m lieli kapu uzkalniņi.

Šāda veida uzkalniņi Latgalē attiecināti uz vēlo dzelzs laikmetu. Iespējams, ka gan senkapi, gan Okras pilskalns ir viena laika pieminekļi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Okras pilskalns
Sterlete

**Sterlete** (*Acipenser ruthenus*) ir mazākā storu dzimtas (*Acipenseridae*) zivs. Tā ir saldūdens zivs, sastopama Eirāzijā.

## Izplatība

Sterlete sastopama lielākajās upēs, kas ietek Kaspijas jūrā, Azovas jūrā un Melnajā jūrā. Senāk sterletes bijušas arī anadromas, taču anadromo sterlešu populācija ir izmirusi.

## Latvijā
Latvijā dīķos audzēta jau 1888. gadā. No 1948. līdz 1965. gadam ielaista Daugavā, Lāčupē un Ķeguma ūdenskrātuvē. Populāciju izveidošanās Latvijā nav zināma. Papildus Latvijā ievests arī belugas un sterletes hibrīds – besters.

## Izskats
Sterlete ir mazākā storu dzimtas pārstāve. Ķermenis slaids, vārpstveida, klāts ar 5 kaula vairogu rindām un sīkām kaula plātnītēm; to ir vairāk nekā storei un krievu storei. Mute galvas apakšpusē, tai priekšā ir 4 taustekļi, klāti ar bārkstīm. Mugura un sānu augšdaļa tumši zaļa, brūna vai pelēkbrūna, sānu apakšdaļa un vēders dzeltenīgs vai balts. Tās garums var sasniegt 150 cm, bet svars – 19 kg.

## Uzvedība un barība
Uzturas pa vienai vai nelielos baros. Lielākas koncentrācijas veido pirms nārsta un ziemojot. Novērota līdz 700 km tāla migrācija, pārvietošanās ātrums sasniedz 23 km diennaktī. Sterletes pamatbarība ir bentoss. Sasniedz 33 gadu vecumu.

## Vairošanās
Dzimumgatavība iestājas 2–15 gadu vecumā, kad sterletes garums ir no 28 līdz 70 cm. Sterletes auglība ir 4–200 tūkstoši ikru. Nārsto aprīlī–jūnijā, kad ūdens temperatūra ir no 7°C līdz 21°C, 2–15 m dziļumā. Raksturīgs vienlaicīgs nārsts, kas ilgst 5–43 dienas (80–150 grāddienas) Nārsto reizi 1–5 gados. Veido hibrīdus ar belugu, krievu stori un Sibīrijas stori.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kenijs Atkinsons

**Kenets (Kenijs) Neils Atkinsons** (; dzimis  Nortportā, Ņujorkas štatā, ASV) ir bijušais amerikāņu basketbolists, tagad — basketbola treneris. Spēlējis saspēles vadītāja pozīcijā. 2025. gadā ir Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) kluba Klīvlendas "Cavaliers" galvenais treneris. K. Atkinsons ir 2022. gada NBA čempions kā Goldensteitas "Warriors" treneris asistents. 2025. gadā atzīts par sezonas labāko treneri.

## Karjera
Pēc produktīvas koledžu basketbola karjeras Ričmondas Universitātes komandā NCAA 1. divīzijā, K. Atkinsons spēlēja profesionāli CBA un USBL, bet, neiekļūstot NBA komandu sastāvā, pārcēlās uz Eiropu. Spēlējis Spānijā, Itālijā, Vācijā, Francijā un Nīderlandē. K. Atkinsons ieguvis arī Spānijas pilsonību.

Arī trenera karjeru K. Atkinsons sāka Eiropā, kā *[[Paris Basket Racing]]* treneris asistents. 2012. gadā viņš nokļuva NBA, iekļaujoties Ņujorkas "Knicks" treneru komandā, bet pāc tam strādāja Atlantas "Hawks" Maika Badenholcera vadībā. No 2016. līdz 2020. gadam viņš bija Bruklinas "Nets" galvenais treneris, izveidojot konkurētspējīgu komandu (šajā laikā viņa komandā spēlēja arī Latvijas basketbolists Rodions Kurucs). Sasniegumi tomēr nebija tik augsti, kā komandas vadība gaidīja, tikai vienā sezonā "Nets" iekļuva izslēgšanas spēlēs, kur zaudēja pirmajā kārtā, un 2020. gada martā klubs un galvenais treneris vienojās par darba attiecību pārtraukšanu.

Pēc tam K. Atkinsons vienu sezonu strādāja par treneri asistentu Losandželosas "Clippers" pie Tairona Lū, bet nākamajā sezonā pievienojās Goldensteitas "Warriors" kā viens no Stīva Kerra asistentiem. 2022. gadā kopā ar "Warriors" kļuva par NBA čempionu.

2024. gada jūnijā K. Atkinsons kļuva par Klīvlendas "Cavaliers" galveno treneri. Viņa vadībā komanda lieliski iesāka 2024.—2025. gada NBA sezonu, sasniedzot vienu no garākajām sezonas sākuma uzvaru sērijām līgas vēsturē — 15 uzvaras pēc kārtas, līdz piekāpās iepriekšējās sezonas NBA čempioniem Bostonas "Celtics". Sezonas noslēgumā K. Atkinsonu atzina par sezonas labāko treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaspars Pudāns

**Kaspars Pudāns** (dzimis ) ir latviešu militārpersona, ģenerālmajors. Pašreizējais Latvijas Nacionālo bruņoto spēku komandieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1976. gada 23. martā Jēkabpils pusē. Militāro izglītību ieguvis Baltijas Aizsardzības koledžā Igaunijā, Militārajā akadēmijā Francijā un Latvijas Nacionālajā aizsardzības akadēmijā. No 1994. gada dienē Nacionālajos bruņotajos spēkos. 2018. gadā kļuva par Zemessardzes 1. Rīgas brigādes komandieri. Kopš 2023. gada pildīja Latvijas Zemessardzes komandiera amatu.

2024. gada 21. novembrī izvirzīts Nacionālo bruņoto spēku komandiera amatam. 19. decembrī apstiprināts amatā. Amatā stājies 2025. gada 24. janvārī.

## Atsauces
Satona

**Satonas Londonas boro** () ir viena no Londonas administratīvajām apkaimēm. Atrodas pilsētas dienvidu daļā un robežojas ar Sari; to pieskaita Ārējai Londonai. Galvenie urbānie centri boro sastāvā ir Satona ( iedzīvotāji; administratīvais centrs) un Kāršoltona ().

## Vēsture
Tagadējās robežās kā boro izveidots 1965. gadā, apvienojot līdz tam Sari grāfistei piederējušos Satonas un Čīmas un Bedingtonas un Velingtonas municipālos boro un Kāršoltonas urbāno distriktu. Boro nodēvēts pēc tā galvenā urbānā centra Satonas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bens Mendelsons

**Pols Bendžamins Mendelsons** (; dzimis ) ir Austrālijas aktieris.

Austrālijā kļuvis pazīstams ar lomu filmā *[[The Year My Voice Broke]]* (1987). Starptautiski uzmanību pievērsis ar lomu krimināldrāmā "Zvēru valstība" (2010). Vēlāk piedalījies filmās "Kazino aplaupīšana" (*Killing Them Softly*, 2012), "Tumšais bruņinieks atgriežas" (2012), "Ņujorkas ēnā" (2012), *[[Starred Up]]* (2013), "Zudusī upe" (2014), "" (2014), "Gausie rietumi" (*Slow West*, 2015), "Pastaiga pa Misisipi" (2015), "Rogue One: Zvaigžņu karu stāsts" (2016), "Tumšākā stunda" (2017), "Spēle sākas" (2018), "Robins Huds" (*Robin Hood*, 2018), "Kapteine Mārvela" (2019), *[[The King]]* (2019), "Sirano" (2021), "Mizantrops" (2023) un "Jumtu bandīts" (2025).

Par lomu *[[Netflix]]* drāmas seriālā *[[Bloodline]]* (2015—2017) 2016. gadā saņēmis ''Emmy'' balvu.

## Ārējās saites
Paulina Čavesa

**Paulina Čavesa** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise. Kā aktrise debitējusi 2016. gadā. Ieguva popularitāti 2020. gadā ar Ešlijas lomu *[[Netflix]]* miniseriālā *[[The Expanding Universe of Ashley Garcia]]*. Atveidoja galveno lomu seriālā ** un filmā *The Casagrandes Movie* (2024).

## Atsauces

## Ārējās saites
Niedrušku pilskalns

**Niedrušku pilskalns** ir pilskalns, kas atrodas Madonas novada Ļaudonas pagastā. Praulienas pagasta dienvidu daļā, pie robežas ar Ļaudonas pagastu, ir paliels mežu masīvs. Netālu no abu pagastu robežas, šķēršļotā, mežainā, purvainā un cilvēku neapdzīvotā apvidū atrodas nelielie un purvainie Sīmaņu, Liniņu un Pārkārtņa ezeriņi. Uz dienvidiem no Pārkārtņa ezera purvainā krasta izceļas paliels, pār tuvāko apkārtni valdošs, tagad kokiem apaudzis, austrumu–rietumu virzienā orientēts kalns, kas pret Pārkārtni ir gandrīz 20 m augsts. Kalnam ir līdzens, 65 m garš plakums. Rietumu pusē plakums ir 30 m plats, bet austrumu pusē tas sašaurinās līdz 15 m. Plakums ir labi izlīdzināts, ar krasu pāreju uz nogāzēm. Pilskalns ir īpaši stāvs pret ziemeļiem, kur vienāds kalna stāvums saglabājas līdz pat Pārkārtnim un to ietverošā purva līmenim. Pretējā, dienvidu pusē, kalns ir vienlīdz stāvs, taču tikai 10 m augsts.

Mākslīgi, cilvēka veidoti kalna pārveidojumi — aprakumi un terases — ir pilskalna plakuma austrumu un rietumu galā, kur nogāzes lēzenākas. Austrumu galā, kur nogāze bijusi vislēzenākā, aprakums ir visstāvākais un ap 20 m garumā, puslokveidīgs; tas sasniedz 2 m augstumu. Tā priekšā ir 3—4 metrus plata, izteikta terase. Pašā plakuma austrumu galā, iespējams, var saskatīt nelielu, pārdesmit centimetru augstu, neizteiktu valnīti. Pretējā, respektīvi, pilskalna plakuma rietumu pusē, aprakums, piemērojoties kalna formai, ir mazāk izliekts, galvenokārt vērsts pret dienvidrietumiem, aptuveni metru augsts un ap 30 m garš. Tā centrālajā daļā ir pāris metru plats terases uzpildījums, kas varētu norādīt uz seno ieejas vietu. Iespējams, ka ieejas vieta varētu būt bijusi arī šā aprakuma dienvidu galā – starp aprakumu un kalna stāvo nogāzi. Pilskalna rietumu gala aprakuma priekšā ir 2—3 m plata, izteikta terase. Šā kalna nogāze ir nedaudz stāvāka nekā pretējā, austrumu nogāze, tāpēc aprakums veidots mazāk augsts.

Pilskalna plakumā neapšaubāms kultūrslānis nav konstatējams, lai gan zeme, cik nu var spriest, plakuma rietumu un arī austrumu galā ir jaukta, tumšāka nekā plakuma centrālajā daļā. Pilskalna rietumu galā, aprakuma malā izdarot nelielu pārbaudes rakumu, tika noskaidrots, ka jauktā zeme ir tikai 0,1 m bieza, zem tās sākas smilts zeme. Šajā pārbaudes rakumā tika konstatēts sadrupis un šķembains granīts, kas varētu būt dedzis ugunī. Vairāku cilvēka galvas lieluma degušu granītakmeņu sakopojums konstatēts pilskalna plakuma vidus daļā, tuvāk dienvidu nogāzei. Līdzīgs četru granītakmeņu kopojums tika fiksēts arī pie plakuma ziemeļu malas. Citur pilskalnā akmeņi virs zemes nebija manāmi.

Jaunatklātais pilskalns uzskatāms par cilvēka maz skartu, tomēr neapšaubāmi pārveidotu  pilskalnu, kas, domājams, nav ticis ilgstoši izmantots — biezāks kultūrslānis kalnā nav izveidojies. Mākslīgie pārveidojumi ir optimāli piemēroti šā kalna nocietināšanai, jo kalns jau no dabas ir bijis pietiekami stāvs un nepieejams. Pilskalna izmantotājus droši vien sargāja arī apkārtnes purvi, ezeri, šķēršļotais un kalnotais reljefs, kas radīja labus apstākļus nodrošinātas patvēruma vietas iekārtošanai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Niedrušku pilskalns
Amīns Guirī

**Amīns Farīds Guirī** (, ; dzimis ) ir Francijā dzimis alžīriešu izcelsmes futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un pārstāv Alžīrijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Guirī spēlē Francijas futbola 1. līgas komandā Marseļas "Olympique".

Iepriekš spēlējis Francijas komandās Lionas "Olympique", *[[OGC Nice|Nice]]* un *[[Stade Rennais F.C.|Rennes]]*.

Pārstāvējis dažādu vecumu Francijas jauniešu futbola izlases. 2023. gadā debitējis Alžīrijas futbola izlases rindās.

## Ārējās saites
Zakarija Abuhlāls

**Zakarija Abuhlāls** (, dzimis ) ir Marokas futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Marokas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Abuhlāls spēlē Francijas 1. līgas komandā *[[Toulouse FC|Toulouse]]*.

Iepriekš spēlējis Nīderlandes komandās *[[PSV Eindhoven]]* un *[[AZ Alkmaar]]*.

Marokas futbola izlases rindās debitējis 2020. gadā. Pārstāvējis izlasi 2022. gada FIFA Pasaules kauss, kā arī 2021. gada Āfrikas Nāciju kausā.

## Sasniegumi
**Toulouse**

* Francijas kauss: 2022–23

## Ārējās saites
Zuriko Davitašvili

**Zuriko Davitašvili** (, dzimis ) ir gruzīnu futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Gruzijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Davitašvili spēlē Francijas 1. līgas komandā *[[AS Saint-Étienne|Saint-Étienne]]*.

Iepriekš spēlējis Gruzijas komandās Tbilisi "Dinamo", "Tbilisi "Locomotive" un "Batumi "Dinamo", Krievijas komandās Kazaņas "Rubin", Volgogradas "Rotor" un Tulas "Arsenal", kā arī Francijas komandā Bordo "Girondins".

Gruzijas futbola izlases rindās debitējis 2019. gadā Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Eduards Soboļs

**Eduards Soboļs** (, dzimis ) ir ukraiņu futbolists, kurš spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā un pārstāv Ukrainas futbola izlasi. Kopš 2026. gada Soboļs spēlē Čehijas futbola 1. līgas komandā *[[FK Jablonec|Jablonec]]*.

Iepriekš spēlējis Ukrainas komandās Zaporižjas "Metalurh", Doneckas "Šahtar", Harkivas "Metalist" un "Luhanskas "Zorya", Čehijas komandā Prāgas "Slavia", Beļģijas komandās *[[Club Brugge KV|Club Brugge]]* un *[[KRC Genk|Genk]]*, kā arī Francijas komandā Strasbūras "Racing".

Ukrainas futbola izlases rindās debitējis 2016. gadā. Pārstāvējis izlasi 2020. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Shakhtar Donetsk**

* Ukrainas Premjerlīga: 2012—13, 2013—14
* Ukrainas kauss: 2012—13
* Ukrainas Superkauss: 2012, 2013, 2014

**Slavia Prague**

* Čehijas kauss: 2017—18

**Club Brugge**

* Beļģijas Pro līga: 2019—20, 2020—21, 2021—22
* Beļģijas Superkauss: 2021

## Ārējās saites
Beksli

**Beksli Londonas boro** (; ) ir viena no Londonas administratīvajām apkaimēm. Atrodas pilsētas austrumu daļā Temzas dienvidu krastā un robežojas ar Kentas grāfisti; to pieskaita Ārējai Londonai. Galvenie urbānie centri boro sastāvā ir Īrita ( iedzīvotāji), Velinga (), Bekslihīta (; administratīvais centrs), Sidkapa () un Kreiforda ().

## Vēsture
Tagadējās robežās kā boro izveidots 1965. gadā, apvienojot līdz tam Kentas grāfistei piederējušos Beksli un Īritas municipālos boro, Kreifordas urbāno distriktu un Sidkapas daļu no Čizlhērstas un Sidkapas urbānā distrikta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bromli

**Bromli Londonas boro** (; ) ir viena no Londonas administratīvajām apkaimēm. Atrodas pilsētas dienvidaustrumos un robežojas ar Kentas un Sari grāfistēm; to pieskaita Ārējai Londonai. Galvenie urbānie centri boro sastāvā ir Orpingtona ( iedzīvotāji), Bromli (; administratīvais centrs), Bekenema (), Pendža (), Heisa (), Čizlhērsta (), Vestvikema () un Biginhila (). Boro teritorijā atrodas Kristāla pils parka sporta komplekss un Londonas Biginhilas lidosta.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 1965. gadā, apvienojot Kentas grāfistei piederošos Bromli un Bekenemas municipālos boro, Orpingtonas un Pendžas urbānos dietriktus un Čizlhērstas daļu no Čizlhērstas un Sidkapas urbānā distrikta, un iekļaujot to Lielajā Londonā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Datorpeles paklājs

thumb|Datorpeles uz paklāja
**Datorpeles paklājs** (angļu: *mousepad*) ir paliktnis, ko izmanto, lai uzlabotu datorpeles kustību precizitāti un ērtumu. 

Pirmais datorpeles paklājs tika radīts 1969. gadā un tika izmantots, lai uzlabotu tā laika kursoru ierīču darbību. Laika gaitā datorpeles tehnoloģijas attīstījās, un līdz ar to arī paklāju dizains un funkcionalitāte. Mūsdienās datorpeles paklāji ir pieejami dažādās formās, izmēros un ar specializētām funkcijām, pielāgotām konkrētām lietotāju vajadzībām. Populāri šo paklājiņu ražotāji ir *[[SteelSeries]]*, *[[Logitech]]*, *[[Razer]]* un *[[Corsair]]*.

## Izmēri
Datorpeles paklāji tiek ražoti dažādos izmēros, lai atbilstu lietotāju prasībām:

* Mazie (S): Kompakti, piemēroti ierobežotai darba vietai.
* Vidējie (M): Universāli un bieži sastopami birojos.
* Lielie (L, XL): Piemēroti spēlētājiem vai profesionāļiem, kas izmanto zemas sensivitātes peles kustības.

## Ārējās saites
Īlinga

**Īlingas Londonas boro** (; ) ir viena no Londonas administratīvajām apkaimēm, atrodas pilsētas rietumdaļā; to pieskaita Ārējai Londonai. Galvenie urbānie centri boro sastāvā ir Īlinga ( iedzīvotāji; administratīvais centrs), Sauthola (), Ektona (), Grīnforda (), Northolta (), Henvela () un Periveila (). Īlinga ar saviem daudzajiem parkiem un apzaļumotajām ielām ilgu laiku bija zināma kā «Priekšpilsētu karaliene» (*Queen of the Suburbs*); šo nosaukumu 1902. gadā ieviesa Īlingas boro mērnieks Čārlzs Džonss.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 1965. gadā, apvienojot Midlseksas grāfistei piederošos Īlingas, Ektonas un Sautholas municipālos boro, un iekļaujot to Lielajā Londonā.

## Atsauces

## Ārējās saites
ABC News

***ABC News*** ir ASV komerctelevīzijas tīkla *[[American Broadcasting Company]]* (ABC) ziņu nodaļa. Tā galvenā programma ir ikdienas vakara ziņu raidījums *ABC World News Tonight with David Muir*. Citās programmas ir rīta ziņu sarunu šovs *Good Morning America*, *Nightline*, *Primetime*, *20/20* un svētdienas rīta politisko lietu raidījums *This Week with George Stephanopoulos*.

Papildus nodaļas televīzijas programmām, *ABC News* ir radio un digitālie noieta kanāli, tostarp *[[ABC News Radio]]* un *[[ABC News Live]]*, kā arī dažādi raidieraksti, ko vada *ABC News* personības.

## ''ABC News'' televīzijas raidījumi

### Pašreizējie ''ABC News'' raidījumi
* *ABC World News Tonight* (1978–pašlaik)
* *20/20* (1978–pašlaik)
* *Good Morning America First Look* (1982–pašlaik)
* *[[Good Morning America]]* (1975–pašlaik)
* *Good Morning America Weekend* (1993–pašlaik)
* *GMA3: What You Need To Know* (2018–pašlaik)
* *Nightline* (1980–pašlaik)
* *This Week* (1981–pašlaik)
* *[[World News Now]]* (1992–pašlaik)

### Kādreizējie ''ABC News'' raidījumi
#### Ziņu pārraides
* *[[After the Deadlines]]* (1951–1952)
* *ABC News Weekend Report* (1970tie–1991)
* *[[AM America]]* (1975)
* *Business World* (1987–1990)
* *[[GMA3: What You Need To Know|Good Afternoon America]]* (2012)
* *The Health Show* (1987–89)
* *Turning Point* (1994–1999)

#### Ziņu žurnāli
* *Open Hearing* (1957–1958)
* *Our World* (1986–1987)
* *20/20 Downtown* (1999–2001)
* *Closeup*
* *Day One* (1993–1995)
* *Primetime* (1989–2012)
* *Primetime Thursday* (2000–2002)
* *Turning Point* (1994–1999)
* *[[I-Caught]]* (2007)

#### Sabiedrisko jautājumu pārraides
* *College News Conference* (1952–1960)
* *Answers for Americans* (1953–1954)
* *[[Issues and Answers]]* (1960–1981)

#### Digitālās programmas
* *The Debrief* (2018–2019)
* *The Briefing Room* (2018–2019)
* *10% Happier* (2015–2017)
* *Real Biz with Rebecca Jarvis* (2014–2017)

### Citas programmas
* *Discovery* (1962–1971)
* *Make a Wish* (1971–1976)
* *Animals, Animals, Animals* (1976–1981)
* *Biography* (1987–2005)
* *[[Peter Jennings Reporting]]* (1990–2005)
* *[[Intimate Portrait]]* (1994–2005) (kopražojums ar *Gay Rosenthal Productions*)
* *[[The Century: America's Time]]* (1999)
* *[[ABC 2000 Today]]* (1999–2000)
* *[[Medical Mysteries]]* (2006–2008)
* *[[NASCAR in Primetime]]* (2007)
* *What Would You Do?* (agrāk *Primetime: What Would You Do?*) (2008–2020, 2024–pašlaik)
* *Popcorn with Peter Traves* (2009–pašlaik)
* *The Generic Detective* (2020)
* *The Con* (2020–2022) (kopražojums ar *The Intellectual Property Corporation*)
* *Wild Crimes* (2021)
* *City of Angels | City of Death* (2021) (kopražojums ar *Highway 41 Productions*)
* *[[Let the World See]]* (2022)
* *Have You Seen This Man?* (2022)
* *Keeper of the Ashes: The Oklahoma Girl Scout Murders* (2022)
* *[[Mormon No More]]* (2022)
* *The Murders Before the Marathon* (2022) (kopražojums ar *Anonymous Content* un *Story Syndicate*)
* *Where Is Private Dulaney?* (2022–pašlaik) (kopražojums ar *Show of Force* un *Versus Pictures*)
* *Death in the Dorms* (2023)
* *Web of Death* (2023)

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
*
Rubež

***RS-26 Rubež*** ( — 'robeža') ir Krievijas Federācijas Bruņoto spēku starpkontinentālā ballistiskā raķete, kas spēj nest vairākas kodolgalviņas. Tā izstrādāta līdz 2011. gadam un izmēģināšanas nolūkos piegādāta Krievijas Stratēģiskajiem raķešu spēkiem 2016. gadā.

## Uzbrukumi Ukrainai
2024. gada 21. novembrī Ukrainas Gaisa spēki ziņoja, ka Krievija ar dažāda tipa raķetēm uzbruka Dņipro un Krivijrihas pilsētām, mērķējot galvenokārt pa rūpniecības uzņēmumiem un kritiskās infrastruktūras objektiem.
Pēc Ukrainas puses ziņām uzbrukumā Dņipro Krievija izmantoja starpkontinentālo ballistisko raķeti "Rubež" ar apmēram 1200 kg sprāgstvielu kaujas galviņās. Krievija uzbrukumos izmantoja arī virsskaņas raķeti "Kinžal", kā arī septiņas spārnotās raķetes "H-101". Ukrainas pretgaisa aizsardzības sistēmām izdevās notriekt sešas raķetes "H-101".
Savukārt Vladimirs Putins paziņoja, ka Krievija uzbrukusi Ukrainai ar vidēja darbības rādiusa ballistisko raķeti "Orešņik".

## Atsauces
Herova

**Herovas Londonas boro** (; ) ir viena no Londonas administratīvajām apkaimēm. Atrodas pilsētas ziemeļrietumu daļā un robežojas ar Hārtfordšīras grāfisti; to pieskaita Ārējai Londonai. Galvenie urbānie centri boro sastāvā ir Herova ( iedzīvotāji; administratīvais centrs), Pinera () un Stenmora ().

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 1934. gadā, Midlseksas grāfistes Herovas urbānajam distriktam pievienojot Vīldstonas urbāno distriktu un vairākus pagastus. 1954. gadā Herovas distriktam piešķīra municipālā boro statusu, bet 1965. gadā to reorganizēja par Londonas boro un iekļāva Lielajā Londonā. Herova ir vienīgais no 32 Londonas boro, ko iekļāva Lielajā Londonā, nemainot tā robežas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Caddo Lake

***Caddo Lake*** ir 2024. gada ASV trillera filma, kuras režisori un scenārija autori ir Selīna Helda un Logans Džordžs. Filmā galvenās lomas atveido Dilans O'Braiens un Elaiza Skanlena.

Filma stāsta par kādu ģimeni, kad noslēpumaini pazūd 8 gadus veca meitene, atklājot vairākas pagātnes nāves gadījumu un pazušanas.

Filmas *Caddo Lake* pirmizrāde notika . Filma guva pārsvarā pozitīvu kritiķu vērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Meitene ar adatu

**"Meitene ar adatu"** () ir 2024. gada Dānijas, Polijas un Zviedrijas vēsturiska psiholoģiskā šausmu filma, kuras režisors ir Magnuss von Horns. Filmā galvenās lomas atveido Vika Karmena Sonne un Trīne Dīrholma.

Filma daļēji balstīta uz patiesu stāstu par dāņu sērijveida slepkavu Dagmāru Overbī, kura palīdzēja nabadzīgām sievietēm nogalināt viņu nevēlamos bērnus.

Filmas "Meitene ar adatu" pirmizrāde notika  77. Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Filma saņēma pozitīvu kritiķu vērtējumu. "Meitene ar adatu" tika izvēlēta kā Dānijas kandidatūra par labāko starptautisko spēlfilmu 97. Kinoakadēmijas balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bārneta

**Bārnetas Londonas boro** (; ) ir viena no Londonas administratīvajām apkaimēm, atrodas pilsētas ziemeļdaļā, kur robežojas ar Hārtfordšīru; to pieskaita Ārējai Londonai. Galvenie urbānie centri boro sastāvā ir Finčli ( iedzīvotāji), Edžvēra (), Čipingbārneta (), Hendona (), Goldersgrīna (), Fraiernbārneta () un Kolindeila (; administratīvais centrs).

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 1965. gadā, apvienojot Midlseksas grāfistei piederošos Finčli un Hendonas municipālos boro ar Bārnetas, Īstbārnetas un Fraiernbārnetas urbānajiem distriktiem, un iekļaujot to Lielajā Londonā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pentjušu pilskalns

**Pentjušu pilskalns** ir pilskalns, kas atrodas Ludzas novada Rundēnu pagastā. Senāk Pentjušu ciems esot saucies "Zamkovaja", bet pēcāk iesaukts iedzīvotāju uzvārdā.

Šai mežainajā un samērā lēzenajā apvidū paceļas vairāki lieli kalni dažus kilometrus atstatu viens otram. Daži no šiem kalniem izlietoti kā pilskalni, piemēram, Lietavas kalns pie Rudoviem un aprakstāmais Pentjušu kalns.

Pentjušu "Zamkovaja gora" kartēs apzīmēts kā punkts ar 228 m augstumu virs jūras līmeņa. Virs apkārtnes Pentjušu kalns paceļas 50 m augstumā. Kalns garens, vērsts ziemeļu–dienvidu virzienā. Plakums 30 m plats un 100 metrus garš, līdzens un tā ziemeļu gals ir metru augstāks par dienvidpusi.

Kalna virsa un stāvie sāni senāk arti. Neraugoties uz noarumiem, vēl šur tur bijuši saredzami kādreizējie uzbedumi. Vis veselākie tie bija saglabājušies dienvidrietumu un ziemeļrietumu galā. Ziemeļgalā kalnam lēzens piedēklis, kuru vajadzējis atdalīt ar trim ierakumiem. Šajā vietā bijušas trīs aramas terases.

Iedzīvotāji stāstījuši, ka kalnam pirms aršanas visapkārt bijušas terases, bet tās izartas. Kalna austrumu pakājē ir dziļa ieleja. Šī ieleja tikusi arta un noarumos bijusi redzama mītņu kārta. Arī kalna plakumu klāj mītņu kārta, kas dažviet sasniedz metra biezumu. Pa izraktajām vietām kalna plakumā bijušas atrastas trauku lauskas. Tās visas bija virpotas un lielākoties plānas.

Vērojams, ka šis pilskalns bijis apdzīvots ilgāku laiku un pārdzīvojis vairākas kultūras un laikmetus.

Kad kalnu iesākuši art, tad bieži vien atraduši misiņa zvārguļus un gredzenus. Šie atradumi sen jau esot pazuduši.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pentjušu pilskalns
Desants

**Desants** ir militārs termins ar kuru apzīmē:
* kaujas grupas izkāpšanu (izcelšanos) no gaisa, jūras transportlīdzekļa ienaidnieka okupētā teritorijā, lai veiktu negaidītu triecienu, ar mērķi apiet izveidotos nocietinājumus;
* militāru operāciju, kas apzīmē karaspēka (spēku) nolaišanos (nolaišanas);
* karaspēku (spēkus), kas paredzēts desantam (izmešanai) no pārvadātājiem noteiktu uzdevumu veikšanai.

## Vēsture
thumb|ASV Armijas gaisa desantnieku mācības
Karaspēka nogādāšana un izcelšanās no kuģiem (laivām), tas ir, jūras un upju desantiem, uz militāro (kaujas) operāciju vietu bija zināma jau pirms daudziem tūkstošiem gadu.
[thumb|Britu planieru desants, 1944. gada 6. jūnijā, aizmugurē redzams [planieris]]
Stratēģiskās un taktiskās metodes, piemēram tādas kā gaisa desants un tanku desants, izmanto kopš Otrā pasaules kara. Pēckara gados sākās arī gaisa desanta bruņumašīnu attīstība.
[thumb|Jūras desants [Normandijas operācijas laikā (1944. gada jūnijs)]]
Mūsdienu ASV militārajā doktrīnā ar desantu bieži saprot tā saukto “gaisa mobilitātes” doktrīnu, kad karaspēks pārvietojas ar helikopteru palīdzību (nevis pa sauszemes ceļiem, kur ienaidnieks var organizēt slēpni).

## Skatīt arī
* Rolkeris
* Izcelšanās Normandijā

## Literatūra
* Dan van der Vat: *D-Day. Die alliierte Landung in der Normandie*, Collection Rolf Heyne, 2004, ISBN 3-89910-199-5.
* Jürgen W. Schmidt: *Ludwig von Wolzogen, Herzog Eugen von Württemberg und die Denkschrift über die Abwehr einer russischen Seelandung in Ostpreußen.* In: *Deutsche Schiffahrtsarchiv.* Bd. 31 (2008) S. 289—303.

## Ārējās saites
Nord Express (filma)

***Nord Express*** ir 2024. gada Latvijas, Igaunijas un Polijas dokumentālā filma, kuras režisors ir Kārlis Lesiņš. Filmā tiek pētīta ātrgaitas dzelzceļa līnijas *[[Rail Baltica]]* būvniecība. Filmas nosaukumā izmantots vēsturiskās dzelzceļa līnijas *[[Nord-Express]]* nosaukums, kas līdz Latvijas okupācijai 1940. gadā savienoja Rīgu ar citām Eiropas metropolēm.

Filmas veidošana sākta 2017. gadā, bet pirmizrāde notika 2024. gada 28. novembrī.

## Sižets
Režisors Kārlis Lesiņš kopā ar žurnālisti Inesi Braži uzsāk izmeklēšanu, lai noskaidrotu, kāpēc *Rail Baltica* dzelzceļa līnijas projekta attīstība ievērojami atpaliek no grafika un izmaksas krietni pārsniedz plānoto budžetu. Ceļojot cauri visām iesaistītajām valstīm, Kārlis tiekas ar amatpersonām, projektētājiem, būvniekiem, uzņēmējiem, militārpersonām un cilvēkiem, pa kuru īpašumiem nākotnē brauks *Rail Baltica* vilcieni. Filmā tiek apskatīts, kas notiek, kas notiks, kā arī — kas notiks, ja projekts netiks pabeigts, jo īpaši laikā, kad Eiropā notiek karš un dzelzceļa infrastruktūrai ir milzīga nozīme Baltijas valstu un visas Eiropas Savienības aizsardzībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pilišku pilskalns

**Pilišķu pilskalns** atrodas Preiļu novada Vārkavas pagastā, starp Piliškām un Bučkām, puskilometru uz austrumiem no Bleidas ezera. Pilskalns paceļas 10 metrus virs apkārtējiem laukiem kukuļa veidā. Plakums ir iegareni apaļš, 50 metrus garš, 35 metrus plats un līdzens. Nekādu uzbedumu vai grāvju nav, jo kalna malas ir pietiekoši stāvas. Uzeja vairs nav atrodama, jo kalns ticis arts.

Zeme sastāv no rupjas grants. Virspuse pārvērtusies vairāk nekā metru dziļā, melnā mītņu kārtā. Arumos bijis atrodams liels skaits rupja darinājuma trauku lausku. Arot atrasti arī akmens cirvji, no kuriem 3 izdevies ar grūtībām atpirkt, jo ļaudis tos iesauca par "pērkoņa lodēm" un tiem piedēvēja dziednieciskas īpašības. Pēc vietējiem nostāstiem, kalnā esot atrasti arī misiņa priekšmeti, tomēr neviens nav varējis tos parādīt. Kalnam austrumu sānos 1915. gadā Krievijas Impērijas armija izraka divas lielas bedres, domājams patvertnes, kas izpostīja pilskalna apveidu. 20. gadsimta 20. gados pilskalns bijis papuvē un virsū rēgojies kara topogrāfisko mērījumu signāls. No kalna redzama apkārtne un tuvējais ezers.

Tuvējā Bučku ciema zemē bijuši izrakti cilvēka kauli ar "vara vaiņagiem".

Nosaukums, tips un atradumi liecina ka Pilišķu pilskalns ir viens no vecākajiem pilskalniem šai apvidū.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilišķu pilskalns
Strazdes luterāņu baznīca

**Strazdes evaņģēliski luteriskā baznīca** ir 16. gadsimta beigās uzcelta baznīca, kas atrodas Talsu novada Strazdes pagastā, uz ziemeļaustrumiem no Strazdes, pie autoceļa A10 (Ventspils šoseja). Valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Baznīca celta no 1591. līdz 1596. gadam. 1872. gadā pārveidota baznīcas ieeja un izveidoti torņa frontoni. Saglabājušies 1612. gada koka baznīcēnu soli un altāris no 1664. gada. 1885. gadā baznīcā tika ierīkotas Jēkabpils ērģeļmeistara Mārtiņa Krēsliņa darinātās ērģeles. Altārgleznu "Kristus" 1904. gadā darinājis lietuviešu gleznotājs Petrs Kalpoks (*Petras Kalpokas*, 1880—1945).

## Ārējās saites
Van Goga muzejs

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q224124"
}

**Van Goga muzejs** (*Van Gogh Museum*) ir mākslas muzejs Nīderlandes konstitucionālajā galvaspilsētā Amsterdamā. Atrodas Amsterdamas Muzeju laukumā, kurā bez Van Goga muzeja atrodas arī *[[Rijksmuseum]]*, Amsterdamas Pilsētas muzejs un koncertzāle *[[Concertgebouw]]*.

Muzejs tika atvērts 1973. gadā, celtnes arhitekti ir Gerrits Rītvelds (*Gerrit Rietveld*, 1888—1964) un japānis Kišo Kurokava (黒川 紀章, 1934—2007). Muzejā atrodas pasaulē lielākā Vincenta van Goga darbu kolekcija, to starpā tādi darbi kā "Kartupeļu ēdāji", "Dzeltenā māja" un "Kviešu lauks ar vārnām". Tas ir visvairāk apmeklētais muzejs Nīderlandē.

## Ārējās saites

*
Pauls Sokolovskis

**Pauls Ernests Emīls Sokolovskis** (*Paul Ernst Emil (v.) Sokolowski*, 1860—1934) bija vācbaltiešu jurists, profesors, Niedras valdības Tieslietu ministrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1860. gada 6. jūlijā Raunas mācītājmuižā Raunas draudzes novada luterāņu mācītāja Emīla Georga Hermaņa Sokolovska (1819—1869) un viņa sievas Vilhelmīnes (Minnas), dzimušas Zengbušas (*Sengbusch*), ģimenē. 1869. gadā kopā ar vecāku ģimeni pārcēlās uz Rīgu, mācījās Vidzemes guberņas ģimnāzijā (1872—1878) Rīgā. Studēja vēsturi, tad tieslietas Tērbatas Universitātē (1879—1884). Strādāja par juristu Maskavā (1884—1886), 9 mēnešus bija Varšavas cietumā (1886—1887), tad atgriezās Rīgā.

No 1890. gada bija Kijivas Universitātes privātdocents, tad ārkārtas profesors (1892—1896) romiešu tiesībās. 1894. gadā aizstāvēja *Dr. jur.* grādu un bija Maskavas Universitātes profesors (1896—1906). 1898. gadā Vīsbādenē salaulājās ar Mariju Emmu (Emmiju) fon Stvolinsku, 1907. gadā kļuva par Zaubes pilsmuižas (*Jürgensburg*) īpašnieku.

1907. gadā Sokolovskis kļuva par Kēnigsbergas Universitātes profesoru, 1909. gadā par Harkivas skolu apgabala kuratoru. Pēc Pirmā pasaules kara sākuma no 1916. gada dzīvoja Zaubes muižā un Cēsīs, iegādājās arī Taurupes un Vatrānes muižas. Pēc Oktobra revolūcijas 1918. gadā viņu deportēja uz Jekaterinburgu, bet pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas Sokolovskis atgriezās dzimtenē, Latvijas brīvības cīņu laikā iestājās landesvērā un 1919. gada 10. maijā kļuva par Niedras valdības ministru Liepājā.

Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām 1921. gadā Sokolovskis bija Herdera institūta līdzdibinātājs, 1925. gadā Rīgas Vācu juristu biedrības (*Deutsher Juristenverein in Riga*) priekšsēdis, 1926. gadā Herdera institūta priekšsēdis. Saimniekoja Vatrānes muižas kungu mājā. 1933. gadā kļuva par Kauņas Universitātes vācu civiltiesību profesoru.

Miris 1934. gada 16. novembrī Kauņā.

## Darbi
thumb|270px|Paula Sokolovska grāmatas "Filozofija civiltiesībās" pirmā sējuma titullapa (1902)
* Die Mandatbürgerschaft nach römischen und gemeinen Recht. von Paul Sokolowski. Halle, 1891 (maģistra disertācija)
* Рецепция римского гражданского права у современных народов и его прямое значение для России: Вступ. лекция, чит. 12 сент. 1891 г. приват—доцентом П. Соколовским. Киев, 1891 (privātdocenta ievadlekcija Kijivas Universitātē)
* Договор товарищества по римскому гражданскому праву. Киев, 1893 (doktora disertācija)
* Ответ г. Загурскому на его рецензию о «Договоре товарищества по римскому гражданскому праву». Киев, 1894
* Die Philosophie im Privatrecht: Sachbegriff und Körper in der klassischen Jurisprudenz und der modernen Gesetzgebung. 2 sējumos, Halle a.S.: M. Niemeyer, 1902. un 1907., atkārtots izdevums 1959.
* Русская школа в Восточной Сибири и Приамурском крае. Харьков, 1914
* Lebenserinnerungen, in: Baltische Hefte 4 (1957/58), 228-235 lpp.

## Atsauces
Slāpes (filma)

**"Slāpes"** ir 2024. gada Latvijas krimināldrāma, kuras režisors un producents ir Ronalds Mežmačs. Filmas galvenos varoņus atveido Kaspars Aniņš un Ieva Aniņa.

Filma pirmizrāde notika 2024. gada 22. novembrī *[[Splendid Palace]]*, kā arī sākot ar 2025. gada sākumu tā būs pieejama straumēšanas platformā *[[Go3]]*.

## Sižets
Motoreļļas un kvēpu aptraipīts motociklu entuziasts meklē vietu jaunajā pasaulē, kuru pārņem zaļā enerģija. Viņa sieva, stingra ilgtspējības filozofijas atbalstītāja, cieš no nieru mazspējas. Laulātos vairs nevieno kopīgas vērtības, bet gan sievas smagā slimība. Mehāniķis, meklējot veidus, kā nosegt sievas nieres transplantācijas izdevumus, tiek ierauts kriminālajā pasaulē. Savukārt Anna pēc operācijas iegūst radikāli atšķirīgu skatu uz apkārtējo pasauli.

## Lomās
Galvenās lomas filmā atveido:

* Kaspars Aniņš
* Ieva Aniņa
* Egons Dombrovskis
* Vilis Daudziņš
* Ieva Florence-Vīksne

## Atsauces
Engelbrehts fon Mengdens

**Engelbrehts fon Mengdens** (; dzimis , miris 1648. gada jūlijā) bija Meņģeles muižā dzimis Mengdenu dzimtas Vidzemes valsts darbinieks Zviedrijas dienestā.

Tēvs — muižnieks Fromholds fon Mengdens, māte — Margarēta, dzimusi fon Tīzenhuazena no Devēnas muižas (mūsdienu Vestienas pagastā). Mācījies Rīgas Domskolā. Pēc studijām universitātēs Vācijā, sāka darboties Kurzemes hercogistē. 1615. gadā bija muižnieku delegācijā Jelgavā, kuras līderi bija brāļi Gothards un Magnuss Noldes. Pēc hercoga Vilhelma Ketlera pavēles 20. augustā brāļi tika nogalināti, tomēr Engelbrehtam fon Mengdenam izdevās izglābties. Tā kā Meņģeles muiža atradās Zviedrijas teritorijā, Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs muižu piešķīra Antonam Jurgenreiham. 1631. gada pavasarī Engelbrehts fon Mengdens ieradās Kameņā Pomorskā, kur tobrīd atradās Zviedrijas karalis ar Juhana Šites rekomendācijas vēstuli un piedāvāja kalpot Zviedrijas karalim. Karalis piekrita, tomēr, tā kā Jirgenreihs atteicās izvākties no Meņģeles muižas, karalis Engelbrehtam fon Mengdenam piešķīra Jērjes muižu (mūsdienu Igaunijas Sārdes pagastā). 1643. gadā Engelbrehts fon Mengdens bija Vidzemes landmaršals, no 1646. līdz 1650. gadam — Vidzemes landrāts, no 1644. gada — apelācijas tiesas tiesnesis Tartu.

## Ārējās saites
*Baltiešu biogrāfiskais leksikons digitāli
Makūrija

**Makūrija**, arī **Dongola**, bija viduslaiku kristiešu valsts Nīlas ielejā, Nūbijā, mūsdienu Ēģiptes dienvidos un Sudānas ziemeļos. Izveidojās 5. gadsimtā pēc Kušas valsts sairuma. Tās galvaspilsēta lielāko valsts pastāvēšanas laiku bija Senā Dongola Nīlas labajā krastā mūsdienu Sudānas Šemālījas vilajetā. 6. gadsimta vidū pieņēma kristietību. 7. gadsimta sākumā anektēja uz ziemeļiem esošo Nobatiju un sāka robežoties ar Bizantiju.  651. gadā Makūrijā iebruka islāmticigie arābi, tomēr Makūrija spēja saglabāt neatkarību. Laiku no 9. līdz 11. gadsimtam var uzskatīt par Makūrijas zelta gadsimtu. 13. un 14. gadsimtā valsts pamazām saira. To ietekmēja Mameluku sultanāta un beduīnu iebrukumi, kā arī valsts iekšējās jukas. Pēc 1365. gada no valsts bija saglabājusies neliela daļa, bet 16. gadsimta vidū Nūbiju anektēja Osmaņu impērija.

## Ārējās saites
Orešņik

***Orešņik*** ( — "lazda") ir Krievijas Federācijas Bruņoto spēku vidējas darbības rādiusa virsskaņas ballistiskā raķete, kas spēj nest sešas kodolgalviņas. Tā izstrādāta uz starpkontinentālās ballistiskās raķetes *[[Rubež|RS-26 Rubež]]* bāzes un izmēģināšanas nolūkos piegādāta Krievijas Stratēģiskajiem raķešu spēkiem 2024. gadā.

## Uzbrukumi Ukrainai

2024. gada 21. novembrī Ukrainas Gaisa spēki ziņoja, ka Krievija ar dažāda tipa raķetēm uzbruka Dņipro un Krivijrihas pilsētām, mērķējot galvenokārt pa rūpniecības uzņēmumiem un kritiskās infrastruktūras objektiem.
Pēc Ukrainas puses ziņām uzbrukumā Dņipro Krievija izmantoja starpkontinentālo ballistisko raķeti "Rubež" ar apmēram 1200 kg sprāgstvielu kaujas galviņās. Krievija uzbrukumos izmantoja arī virsskaņas raķeti "Kinžal", kā arī septiņas spārnotās raķetes "H-101". Ukrainas pretgaisa aizsardzības sistēmām izdevās notriekt sešas raķetes "H-101".
Savukārt Vladimirs Putins paziņoja, ka Krievija uzbrukusi Ukrainai ar vidēja darbības rādiusa ballistisko raķeti "Orešņik".

## Atsauces
Jānis Olders

**Jānis Ivars Olders** (dzimis  Rīgā, miris  Alūksnē) bija latviešu ūdenstūrisma entuziasts un treneris. Pazīstams kā Amatas ūdenstūrisma sacensību aizsācējs un ilggadējs to galvenais tiesnesis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1935. gada 19. februārī Rīgā. 1941. gadā deportēts ar māti un māsām uz Sibīriju, bet vēlāk atgriezies Latvijā. 1964. gadā Olders kopā ar domubiedriem organizēja pirmās ūdenstūrisma sacensības Amatas upē, lai sagatavotu laivotājus drošai braukšanai pa kalnu upēm. Šīs sacensības kļuva par tradīciju, pulcējot dalībniekus un skatītājus no visas Padomju Savienības. Ūdens slaloma sacensības Amatā savu kulmināciju piedzīvoja 1969. gadā, kad tajās piedalījās ap 1500 laivotāju un ap 20000 skatītāju. Pēc šīm sacensībām varas iestādes Amatas sacensības aizliedza, bet tās vēlāk tika rīkotas atkārtoti.

Papildus sacensību organizēšanai Jānis Olders bijis arī treneris. J. Olders trenējis kanoe un smaiļošanas sportisti Dzintru Blūmu, kura piedalījusies 1992. gada Barselonas un 1996. gada Atlantas olimpiskajās spēlēs.

2018. gadā saņēmis Rīgas domes atzinību par mūža ieguldījumu sporta un fiziskās kultūras attīstīšanā Rīgā un Latvijā.

Miris 2019. gada 5. martā 84 gadu vecumā. Atvadīšanās notika Alūksnes kapos 12. martā.

## Atsauces
Militārā doktrīna

**Militārā doktrīna** ir valsts vai alianses militārās politikas un stratēģijas sistēma, kas nosaka valsts aizsardzības un militārās darbības pamatprincipus. Tā ir teorētiska un praktiska pieeja militāro spēku izmantošanai, ņemot vērā ģeopolitiskos, ekonomiskos un tehnoloģiskos apstākļus. Militārā doktrīna ietver stratēģiju, operatīvo mākslu un taktiku, kā arī nosaka militārās organizācijas mērķus, uzdevumus un rīcību.

Latvijā ir pieņemta Valsts aizsardzības koncepcija. Atbilstoši Valsts aizsardzības koncepcijai tiek īstenota valsts aizsardzības politika, plānoti valsts aizsardzības politiskie un operacionālie pasākumi un tiem nepieciešamie resursi. Valsts aizsardzības koncepcija ir pamats Nacionālo bruņoto spēku (NBS) attīstībai, kā arī valsts varas un pārvaldes institūciju, pašvaldību, fizisko un juridisko personu rīcībai miera, valsts apdraudējuma un kara laikā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Strauta sniegoga

**Strauta sniegoga** (*Symphoricarpos albus*) ir sniegogu suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir Ziemeļamerikā. Suga kā krāšņumaugs tika ieviesta Latvijā 19. gadsimtā un vietām ir pārgājusi savvaļā — tā ir sastopama apstādījumos un ar sakņu atvasēm izplatās apdzīvotu vietu tuvumā. Latvijā sastopamie eksemplāri pieder pie varietātes *Symphoricarpos* *albus var. laevigatus.*

## Apraksts
Strauta sniegoga ir 1—2 m augsts, vasarzaļš krūms. Tam ir tievi un kaili zari, pretējas, zilganzaļas, ieapaļas vai ovālas lapas ar gludu malu un strupu galu. Lapām ir īss kāts. Lapu žāklēs nelielos pušķos ir izvietoti ziedi. To kauss ir īss, paliek pie augļa. Vainags stobrveidīgs, balts vai bāli sārts, galā vainaglapas atstāv. Auglis ir liela, balta oga. Zied jūlijā, augustā.

Ogas ir cilvēkiem indīgas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sarkanais plūškoks

**Sarkanais plūškoks** (*Sambucus racemosa*) ir mainīga izskata plūškoku suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Latvijā suga ir pārgājusi savvaļā no stādījumiem un naturalizējusies, sastopama diezgan bieži mežos pilsētu tuvumā, izmīdītos, vecos parkos, nezālienēs, upju krastos un gar dzelzceļiem.

## Apraksts
Sarkanais plūškoks ir vasarzaļš, līdz 5 m augsts krūms, retāk kokveidīgs augs ar pelēkbrūnu mizu. Tā pumpuri ir lieli, ieapaļi, ar violetu nokrāsu. Serde plata, mīksta, brūndzeltena. Lapas ir pretējas, nepāra plūksnaini saliktas no lancetiskām līdz iegareni olveidīgām lapiņām. Lapiņu mala smaili zobaina, gals gari smails, plātnes apakšpuse mazliet gaišāka. Dažreiz šādu lapiņu ar neregulāriem izgriezumiem un asi smailām plūksnām sauc par iešķeltu lapu. Lapas un lapiņu kāts, ieskaitot vidus dzīslu, bieži ar sarkanīgu nokrāsu. Ziedi sīki, dzeltenzaļi, blīvā konusveidīgā skarā. Auglis ir daudzi sarkani kauleņi blīvā skarā. Zied maijā, augļi nogatavojas jūlijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Redīsu nakts

**Redīsu nakts** () ir meksikāņu svētki, kas katru gadu tiek svinēti Oahakas pilsētā 23. decembrī. Šis ir viens no iespaidīgākajiem dārzeņu festivāliem pasaulē. Meksikāņu amatnieki no milzu redīsu saknēm izgrebj cilvēkus, dzīvniekus, arhitektūras būves un visu, ko spēj īstu mākslinieku iztēle. Iedzīvotāji no redīsiem izgriež dažādas figūras un ar tām rotā Ziemassvētku tirdziņu. Festivāls aizsākās laikā, kad spāņu kolonisti atveda redīsus uz Meksiku.
thumb
Oahakas pilsēta jau izsenis bija slavena ar saviem kokgriezumiem, tad vietējie zemnieki mēģināja izgrebt figūras no jaunievestā dārzeņa, lai piesaistītu pircējus saviem veikaliņiem Ziemassvētku tirgū. 1897. gadā pilsētas vadība apstiprināja svētkus kā ikgadēju notikumu, kad meistari sacenšas savā starpā par balvu, kuru iegūst par labāko izveidoto figūru. Grebšanai speciāli audzē diezgan lielas redīsu saknes, kas var sasniegt 50 cm garumu un sver līdz 3 kg. Parasti šie redīsi ir neēdami un bieži vien tiem ir arī nestandarta forma. Redīsi amatniekiem tiek izdalīti 5 dienas pirms svētkiem, lai viņiem ir laiks pārdomāt, kādu figūru izveidot no piedāvātā dārzeņa. Tā kā redīsi ātri novīst un kompozīcijas nevar nostāvēt ilgāk par dažām stundām, izstāde ilgst no pusdienlaika līdz vēlam vakaram, tāpēc uz apskati ir milzīgas rindas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oaxaca, México on TripAdvisor Retrieved March 27, 2013
* Night of the Radishes, Mexico  Retrieved March 29, 2013
Roslinas kapela

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q49642"
}

**Roslinas kapela** (), arī **Svētā Mateja Koleģiātā kapela** () ir 15. gadsimtā celta Skotijas Episkopālās baznīcas (anglikāņu) kapela, kas atrodas Skotijas Roslinas ciemā uz dienvidiem no Edinburgas.

1456. gadā pēc 1. Kaitnesas grāfa Viljama Sinklēra (1410—1480) pavēles tika ielikts kapelas pamatakmens. Kapela tika uzcelta, bagātīgi izgreznojot interjeru un izmantojot netipisku simbolismu. 1560. gadā, Skotijas reformācijas laikā tā tika pamesta un pamazām sabruka. 1862. gadā, pēc tam, kad 1842. gadā to bija apmeklējusi karaliene Viktorija, kapela tika atjaunota. 1914. gada 11. jūlijā kapelā eksplodēja bumba, kuru tur bija ievietojušas sufražistes.

Kopš 20. gadsimta astoņdesmitajiem gadiem kapela publiski tiek asociēta ar templiešiem, Svēto Grālu un brīvmūrniekiem. To aprakstījis Dens Brauns savā romānā "Da Vinči kods".


Rosslyn_Chapel_plan.svg
Roslin Rosslyn Chapel southern portal.jpg
Roslin Chapel interior (40541700555).jpg
Rosslyn Chapel 20061213 Apprentice Pillar.jpg


## Ārējās saites
*
1936. gada ASV prezidenta vēlēšanas

**1936. gada ASV prezidenta vēlēšanas** bija 38. ASV prezidenta vēlēšanas, kas notika . Šīs bija vienbalsīgākās vēlēšanas ASV vēsturē, jo Franklins Delano Rūzvelts no 531 elektoru balsīm guva 523 balsis (98,5%). Izvēle bija starp līdzšinējo prezidentu Franklinu Delano Rūzveltu un Kanzasas gubernatoru Alfu Lendonu.

## Kandidāti

## Rezultāti
Vēlēšanās ar milzīgu pārsvaru prezidenta amatā tika ievēlēts Franklins Rūzvelts, un viceprezidenta amatā tika ievēlēts Džons Nenss Gārners ar 523 no 531 elektoru balsīm.

## Ārējās saites
Bills Kobss

**Vilberts Fransisko Kobss** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Atveidojis lomas tādās filmās kā *[[The Taking of Pelham One Two Three]]* (1974), *[[Trading Places]]* (1983), "Silkvuda" (1983), "Klubs "Cotton"" (*The Cotton Club*, 1984), "Naudas krāsa" (1986), "Putns" (*Bird*, 1988), *[[New Jack City]]* (1991), *[[The People Under the Stairs]]* (1991), "Miesassargs" (*The Bodyguard*, 1992), "Cilvēks iznīcinātājs" (*Demolition Man*, 1993), "Hadsakera rokaspuisis" (*The Hudsucker Proxy*, 1994), *[[Things to Do in Denver When You're Dead]]* (1995), "Lai ko tu darītu" (*That Thing You Do!*, 1996), "Badijs" (*Air Bud*, 1997),  "Nakts muzejā" (2006) un "Varenais no Oza zemes" (2013). Vēl filmējies tādos seriālos kā "Volkers, Teksasas reindžers" un "Soprano ģimene". 2020. gadā viņš ieguva ''Daytime Emmy'' balvu par izcilu nelielo lomu dienas programmā seriālā *[[Dino Dana]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dirndls

Dirndls|thumb

**Dirndls** () ir 19. gadsimta otrajā pusē radies meiteņu un sieviešu tērps, kas stilistiski ietekmējies no Alpu vācvalodīgo iedzīvotāju tautastērpa. Mūsdienās Bavārijas, Austrijas, Lihtenšteinas un Šveices vācisko kantonu iedzīvotājas dirndlu izmanto kā svinību tērpu. Atkarībā no personas gaumes un reģiona eksistē daudzi šī tērpa varianti. Dirndla vīrišķais analogs ir tradicionālās ādas bikses — lēderhozes.

## Ārējās saites
Pasvales katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12668613"
}

**Pasvales Sv. Jāņa Kristītāja baznīca** () ir Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas ziemeļos, Pasvales pilsētā.

1497. gadā Aleksandrs Jagellons piešķīra zemi baznīcas ierīkošanai un tā tika uzcelta. 1776. gadā šī baznīca nodega. No 1779. līdz 1787. gadam tika uzcelta jauna mūra baznīca bez torņiem. No 1885. līdz 1887. gadam tā tika paplašināta, uzceļot torņus.

## Ārējās saites
Lipušku pareizticīgo baznīca

**Lipušku Svētā Nikolaja Brīnumdarītāja pareizticīgo baznīca** ir Latvijas Pareizticīgās Baznīcas dievnams, kas atrodas Rēzeknes novada Mākoņkalna pagasta Lipušku ciemā, Rāznas ezera dienvidu krastā, Rāznas nacionālā parka teritorijā.

## Ārējās saites