AirBaltic

***airBaltic*** (uzņēmuma nosaukums **AS ''Air Baltic Corporation***) ir [[Latvija]]s nacionālā [[lidsabiedrība]]; tā bāzēta [[Rīgas Starptautiskā Lidosta|starptautiskajā lidostā "Rīga"]]. *airBaltic* ir lielākā pasažieru aviopārvadātāja Latvijā un tās bāzes kopš 2004. gada ir Lietuvā (Viļņā), un 2016. gada Igaunijā (Tallinā). Uzņēmuma izpilddirektors ir [[Erno Hildēns]]. *airBaltic* ir hibrīda lidsabiedrība — tā apvieno tradicionālo, kā arī zemo izmaksu lidsabiedrību biznesa modeļus. Tā ir viena no pasaules punktuālākajām lidsabiedrībām.

Tūkstošgades pirmajā desmitgadē lidsabiedrība piedzīvoja strauju izaugsmi, kam sekoja [[Ar airBaltic saistītie skandāli|finansiālas grūtības un bankrota draudi]], kuru dēļ tā tika pārņemta valsts īpašumā. Tai izdevās atgūties un turpināt izaugsmi un paplašināšanos. 2015. gadā *airBaltic* veidoja aptuveni 1,5 % no Latvijas iekšzemes kopprodukta. Uzņēmuma apgrozījums 2022. gadā sasniedza 500,17 miljonus eiro.

Kopš 2025. gada augusta 88,37 % *airBaltic* akciju pieder Latvijas valstij, 10 % *Lufthansa* un 1,62 % —  [[Larss Tūsens|Larsam Tūsenam]] piederošajam SIA *Aircraft Leasing 1*.

== Vēsture ==
=== Dibināšana ===
[[Attēls:Air Baltic Avro RJ70 Jonsson.jpg|thumb|200px|left|airBaltic Avro RJ70 (2002)]]
Lidsabiedrība dibināta 1995. gada 28. augustā kā [[sabiedrība ar ierobežotu atbildību]] (SIA) pēc Latvijas nacionālās aviokompānijas "[[Latavio]]" likvidēšanas. To nodibināja Latvijas valdība kopā ar Latvijas — [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kopuzņēmumu "[[Baltic International Airlines]]" un [[Skandināvijas aviolīnijas]]. Jaundibinātajā lidsabiedrībā Latvijas valstij piederēja 51% akciju, pārējo akciju īpašnieki bija *SAS* (28,5%), *Baltic International USA* (8%) un divas investīciju kompānijas — *Swedfund International AB* (6,2%) un *IO Danish Investment Fund for Central and Eastern Europe* (6,2%). Pirmie lidojumi tika sākti tā paša gada [[1. oktobris|1. oktobrī]] ar lidmašīnu [[Saab 340]], bet [[1996]]. gadā aviokompānija iegādājās [[Avro RJ70]].
1998. gada beigās SAS nopirka visas *Baltic International USA* akcijas un aktīvi iesaistījās kompānijas vadīšanā.

=== Straujas izaugsmes periods ===
[[1999]]. gadā visas *airBaltic* [[Saab 340]] lidmašīnas tika aizstātas ar [[Fokker 50]] lidmašīnām. Jaunu tūkstošgadi *airBaltic* uzsāka ar darbinieku jauno tērpu demonstrāciju un kravas nodaļas centra izveidi [[Rīgas lidosta|Rīgas lidostā]]. [[2003. gads|2003]]. gadā *airBaltic* nopirka pirmo [[Boeing 737|Boeing 737-500]] lidmašīnu, bet nākamā gada [[1. jūnijs|1. jūnijā]] aviokompānija uzsāka tiešos lidojumus no otrās bāzes — [[Viļņa]]s lidostas. [[2005. gads|2005]]. gadā aviokompānija pārvadāja 1 037 925 pasažierus, bet 2006. gadā jau 1 425 276 pasažierus. 2006. gada rudenī aviokompānija piedāvāja pirmos divus reisus uz [[Āfrika|Āfriku]]. [[2008. gads|2008]] gada [[Aprīlis|aprīlī]] *airBaltic* flotei pievienojās pirmā [[Boeing 757|Boeing 757-200]] lidmašīna, bet 2010. gada maijā *airBaltic* saņēma pirmo [[Bombardier Dash 8 Q400]] tipa lidmašīnu. Tika iegādātas astoņas pilnīgi jaunas lidmašīnas, veicot lielāko flotes papildināšanu kompānijas vēsturē. 
2010. gadā *airBaltic* sāka vasaras sezonu ar vairāk nekā 100 lidojumu maršrutiem Eiropas un Āzijas valstīs un plānoja atvērt bāzes lidostas Tallinas Lennarta Meri lidostā un Somijas ziemeļrietumu pilsētā [[Oulu]].

=== Darbības rādītāju pasliktināšanās un uzņēmuma pārveide ===
[[Attēls:Air Baltic B735 YL-BBF.jpg|thumb|200px|[[Boeing 737-500]]]]

Iestājoties [[Latvijas finanšu un pārvaldes krīze (2008—2010)|2008. gada finanšu krīzei]], pasliktinājās darbības rādītāji, un lidsabiedrībai draudēja bankrots. Valdība atteicās glābt uzņēmumu, kamēr nebija pieejami skaidri darbības rādītāji un īpašumu tiesību struktūra.

2011. gada 12. un 13. septembrī *airBaltic* bez paskaidrojumu sniegšanas uz divām dienām atcēla vairākus lidojumus, paziņojot, ka tuvākajā laikā gaidāms lidojumu skaita samazinājums. 21. septembrī tā iesniedza tiesiskās aizsardzības procesa pieteikumu, lai Latvijas valdība kā akcionārs nevarētu bloķēt nevienu lidsabiedrības lēmumu un nevarētu mainīt uzņēmuma vadību. Šo prasību tiesa atstāja bez virzības.

2011. gada 3. oktobrī tika panākta vienošanās par *airBaltic* glābšanu. Tika izbeigts valstij neizdevīgais akcionāru līgums un parakstīta vienošanās par nosacījumiem *airBaltic* [[Pamatkapitāls|pamatkapitāla]] palielināšanai, Latvijas valstij un Baltijas Aviācijas sistēmām lidsabiedrībā ieguldot 153 miljonus eiro (107,1 miljonu latu). No amata tika atcelts vienīgais valdes loceklis [[Bertolts Fliks]]. Pēc [[Latvijas Krājbanka|Latvijas krājbankas]] finanšu skandāla Latvijas valsts uz pirmpirkuma tiesību pamata iegādājās AS "Latvijas Krājbanka" ieķīlātās SIA "Baltijas Aviācijas sistēmas" piederošās 47,2 % *airBaltic* kapitāldaļas, kļūstot par 99,8 % *airBaltic* akciju īpašnieku.

[[Attēls:AlekS BAE 2.jpg|thumb|200px|[[Bombardier Q400 NextGen]]]]
[[Attēls:YL-CSA (31924493906).jpg|thumb|200px|[[Airbus A220|Airbus A220-300]]]]
2012. gada martā Latvijas valdība izskatīja lidsabiedrības iesniegto biznesa plānu, kas paredzēja līdz 2016. gadam veikt budžeta konsolidāciju par 330 miljoniem latu. Saskaņā ar šo biznesa plānu *airBaltic* sākotnēji plānoja nomainīt novecojušo reaktīvo lidmašīnu floti pret jaunām *Boeing* vai *Airbus* lidmašīnām, bet vēlāk izšķīrās par labu *Bombardier*. 2015. gada februārī lidsabiedrība paziņoja, ka jauno lidmašīnu *Bombardier CS300* piegāde atlikta no 2015. gada beigām uz 2016. gada septembri.

2015. gada septembrī [[Latvijas Republikas Satiksmes ministrija|Satiksmes ministrija]] nolēma izlīgt ar bijušajiem īpašniekiem, tiem samaksājot 9 miljonus eiro.

2015. gada otrajā pusē notika plašas diskusijas par finanšu investora piesaisti uzņēmumam, lai lidsabiedrība varētu iegādāties jaunas lidmašīnas. Novembrī Latvijas valdība nolēmuma pieņemt vācu investora Ralfa Dītera Montāga-Girmesa finanšu investīciju piedāvājumu, kā arī veikt 80 miljonu eiro ieguldījumu. 3. decembrī ieguldījumu un *airBaltic* kapitalizāciju apstiprināja Saeima. 2016. gada februārī Latvijas valdība un Montāgs-Girmess parakstīja līgumu par 20 % akciju pārdošanu par 52 miljoniem eiro.

Pēc pamatkapitāla palielināšanas līdz 256,473 miljoniem eiro kopš 2016. gada Latvijas valstij piederēja aptuveni 80 % *airBaltic* akciju, bet 20 % akciju piederēja uzņēmumam SIA *Aircraft Leasing 1*.
2016. gada 30. novembrī *airBaltic* saņēma pirmo *Bombardier CS300* lidmašīnu.
2017. gada 6. aprīlī par pastarpinātu mazākuma akcionāru kļuva Dānijas uzņēmējs [[Larss Tūsens]], kurš no Montāga-Girmesa pārņēma SIA *Aircraft Leasing 1*.
Uzņēmuma biznesa plānā *Horizon 2021* bija iekļauta papildu kapitāla piesaiste 50 miljonu eiro apmērā, lai pilnībā nodrošinātu lidmašīnu flotes nomaiņas finansējumu, kā arī turpinātu uzlabot lidsabiedrības kapitāla struktūru. Latvijas valdība uzstādīja mērķi atrast *airBaltic* stratēģisko investoru.

=== COVID-19 pandēmija un Ukrainas karš ===
[[COVID-19 pandēmija]]s laikā *airBaltic* veica vienīgi Baltijas valstu iedzīvotāju repatriācijas lidojumus un paziņoja, ka 2020. gada vasaras sezonā atliks lidojumu uzsākšanu jaunajos maršrutos, kā arī no 2020. gada 15. aprīļa līdz 31. oktobrim atcels aptuveni 50 % plānoto lidojumu. 
Pēc ārkārtas stāvokļa atcelšanas *airBaltic* plāno atsākt regulāros lidojumus populārākajos maršrutos ar samazinātu lidmašīnu skaitu, ar katru nākamo nedēļu izmantojot aizvien vairāk lidmašīnu.
23. aprīlī *airBaltic* padome apstiprināja jaunu uzņēmuma biznesa plānu, kas paredzēja samazināt lidmašīnu floti nākamajiem gadiem, sākotnēji atsākot lidojumus ar 22 *Airbus A220-300* lidmašīnām ar samazinātu sēdvietu skaitu 2020. un 2021. gadā, vienlaikus paredzot atgriešanos pie izaugsmes ar 50 *Airbus A220-300* lidmašīnām līdz 2023. gada beigām un atliekot papildu 30 *Airbus A220-300* lidmašīnu pasūtīšanu.

18. maijā *airBaltic* atsāka starptautiskos pasažieru lidojumus uz Viļņu, Tallinu, Oslo un Frankfurti, tad uz Amsterdamu, Helsinkiem, Minheni, Berlīni un Hamburgu, jūnijā arī uz Vīni, Diseldorfu, Parīzi un Kopenhāgenu, kā arī vairākus tiešos lidojumus no Tallinas un Viļņas lidostām.
No 15. jūnija līdz 7. jūlijam *airBaltic* atsāka lidojumus no Rīgas uz Dubrovnikas, Rijekas, Splitas, Barselonas, Nicas, Larnakas, Romas, Katānijas un Milānas lidostām.
Lai sniegtu atbalstu COVID-19 pandēmijas izraisītās krīzes pārvarēšanai, 2020. gada 4. augustā *airBaltic* pamatkapitāls tika palielināts līdz 506 473 000 eiro, no Latvijas valsts budžeta iemaksājot 250 miljonus eiro, tādējādi valsts līdzdalība lidsabiedrībā palielinājās no 80,05 % līdz 91 %.
Latvijas Ministru kabinets 2021. gada 17. augustā piešķīra 90 miljonu eiro *airBaltic* pamatkapitāla palielināšanai. Pārējai investīcijas daļai 45 miljonu eiro Eiropas Komisijas apstiprinājums tika saņemts 21. decembrī.

Pēc [[Krievijas uzbrukums Ukrainai (kopš 2022. gada)|Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā]] 2022. gada 24. februārī *airBaltic* paziņoja, ka sakarā ar gaisa telpas slēgšanu civilajai aviācijai atcēla visus lidojumus uz un no Ukrainas, bet 26. februārī uz un no Krievijas.
Ņemot vērā kara izraisītos gaisa telpas ierobežojumus, *airBaltic* nolēma 2022. gada vasaras sezonā neveikt lidojumus no Rīgas uz Baku un Erevānu.
Sākot no 2022. gada 1. maija, *airBaltic* no *Ukraine International Airlines* iznomāja vienu *Boeing 737-900ER* lidmašīnu ar apkalpi, kas sāka lidojumus *airBaltic* maršrutu tīklā.

2022. gada 1. maijā *airBaltic* atvēra jaunu bāzi [[Tamperes Pirkalas lidosta|Tamperes Pirkalas lidostā]], kur bez esošā galamērķa Rīgas lidsabiedrība varēja piedāvāt lidojumus uz jauniem galamērķiem: [[Kopenhāgena|Kopenhāgenu]], [[Frankfurte pie Mainas|Frankfurti]], [[Minhene|Minheni]], [[Oslo]], kā arī vasaras periodā uz [[Malaga|Malagu]] un [[Roda|Rodu]].

=== Dzinēju problēmas ===
2019. gada nogalē Kanādas un Eiropas aviācijas drošības regulatori ziņoja, ka "Airbus 220-300" lidmašīnas, lidojot lielā augstumā, nevar izmantot visu dzinēja jaudu. 2023. gadā ASV uzņēmums "Pratt&Whitney" paziņoja, ka atsauc vairāk nekā 1000 dzinēju, lai pārbaudītu mikroskopiskās plaisas. 2023. gada septembrī uzņēmums izplatīja vēl vienu paziņojumu, kas skāra arī "GTF" dzinēju floti, kurā ietilpst "airBaltic" izmantotie "A220-300" lidaparāti. Ražotājs dzinējus atsauca, jo pastāvēja bažas, ka to ražošanas procesā izmantotais metāla pulveris var veicināt atsevišķu elementu koroziju un plaisāšanu. Laika posmā no 2023. gada līdz 2026. gadam uzņēmums plānoja atsaukt līdz pat 700 dzinējiem, ietekmējot līdz 350 "GTF" dzinēju flotes lidmašīnām.

2025. gada janvāra sākumā kļuva zināms, ka lidsabiedrība *airBaltic* 2025. gada vasaras sezonā atcels kopumā 4670 lidojumus saistībā ar neplānoti ilgāku lidmašīnu dzinēju apkopi. Līdztekus *airBaltic* paplašināja nākamo trīs gadu sadarbību ar Vācijas lidsabiedrību *Lufthansa Group*, iznomājot uzņēmumam savas lidmašīnas kopā ar apkalpi.

=== Pārveide par publisku akciju sabiedrību ===
2024. gada 30. augustā Latvijas valdība nolēma mainīt lidsabiedrības *airBaltic* statusu, pārveidojot to par publisku akciju sabiedrību un veicot akciju sākotnējo publisko piedāvājumu (*initial public offering*, IPO) jeb iziešanu [[birža|biržā]]. Latvijas valsts līdzdalību aviokompānijā plānoja samazināt līdz 25% plus vienai akcijai, tādējādi saglabājot [[veto]] tiesības. Savukārt *airBaltic* vadība, gatavojoties IPO, nolēma visu A (akcijas nominālvērtība desmit eiro), B (trīs eiro), C (viens eiro) un D (0,1 eiro) kategoriju akciju nominālvērtību pielīdzināt desmit centiem, līdz ar to uzņēmuma pamatkapitālu samazinot no 596,473 līdz 25,179 miljoniem eiro.
Biznesa ziņu aģentūra "Bloomberg" ziņoja, ka aviokompānija *Lufthansa* apsver iespēju iegādāties Latvijas nacionālās aviokompānijas "airBaltic" akcijas pirms lidsabiedrības plānotā akciju sākotnējā publiskā piedāvājuma.
2024. gada novembrī kļuva zināms, ka *airBaltic* deviņos mēnešos līdz septembrim strādājis ar teju 50 miljonu eiro zaudējumiem, kaut apgrozījums palielinājies par 12,7 %. Tādēļ akciju sākotnējais publiskais piedāvājums tika pārlikts uz vēlāku laiku.

2025. gada 28. janvārī Ministru kabinets nolēma par stratēģiskā investora piesaisti *airBaltic*, bet 29. janvārī parakstīja stratēģiskā investora līgumu ar *Lufthansa* grupu, kas paredz investīcijas 14 miljonu eiro apmērā un dod tai 10 % līdzdalību. Vēlāk, pēc *airBaltic* iziešanas biržā, "Lufthansa" grupas līdzdalības lielumu noteiktu potenciālā IPO tirgus cena. Darījuma pabeigšanu plānoja pēc konkurences uzraudzības institūciju izvērtējuma 2025. gada otrajā ceturksnī.
11. februārī *airBaltic* akcionāru sapulcē pieņēma lēmumu samazināt uzņēmuma pamatkapitālu par 571 miljonu eiro. Par uzņēmuma pagaidu padomes locekļiem iecēla  uzņēmuma "*INVL Asset Management*" valdes priekšsēdētāju Andreju Martinovu un uzņēmuma "*Swedavia AB*" padomes locekli Larsu Midlandu, padomē darbu turpināja mazākuma akcionārs Larss Tūsens.

2025. gada 19. augustā *airBaltic* padome par uzņēmuma izpilddirektoru uz 3 gadiem iecēla bijušo *SAS Scandinavian Airlines* izpildviceprezidentu un grupas finanšu direktoru, Somijas pilsoni Erno Hildēnu (*Erno Hildén*); viņš amata pienākumus sāka pildīt 1. decembrī, nomainot izpilddirektora pienākumu izpildītāju Paulu Cālīti.
19. augustā Ministru Kabinets nolēma *airBaltic* ieguldīt 14 miljonus eiro pirms potenciālā akciju sākotnējā publiskā piedāvājuma.
21. augustā *Lufthansa* kļuva par *airBaltic* stratēģisko investoru ar kopējo investīciju apjomu 28 miljoniem eiro. Līdz ar to lidasbiedrības īpašanieku sadalījums kļuva šāds: Latvijas valsts (88,37 %), *Lufthansa* (10 %) un SIA *Aircraft Leasing 1* (1,62 %).
*AirBaltic* padomi paplašināja līdz pieciem locekļiemː Ruta Amtmane, Aleksandrs Feierzengers, Andrejs Martinovs, Jurģis Sedlenieks un Larss Tūsens.
2025. gada pirmajos 9 mēnešos uzņēmums pēc pārtraukuma pirmoreiz strādāja ar nelielu peļņu šajā gada periodā.

2026. gada martā *airBaltic* paziņoja, ka aptur iespējamo akciju sākotnējo publisko piedāvājumu (IPO), ja 2026. gadā nebūs pieejams jauns ārējais finansējums, *airBaltic* vadība vērsīsies pie pašreizējiem akcionāriem, lai saņemtu papildu finansējumu.

== Inovācijas un rekordi ==
=== Inovācijas ===
* 2023. gadā *airBaltic* visus lidaparātus aprīkoja ar *SpaceX* interneta pieslēguma sistēmu *Starlink*, kas ļauj pasažieriem izmantot bezmaksas internetu lidojumu laikā.
* 2017. gada maijā *airBaltic* kļuva par vienu no pirmajām aviokompānijām Eiropā, kas sākusi izmantot *Facebook* dinamiskās ceļojumu reklāmas (*Facebook Dynamic Ads for Travel (DAT)*).
* 2016. gada 14. decembrī *airBaltic* kļuva par pirmo aviokompāniju pasaulē, kas veic komerciālos lidojumus ar [[Airbus A220|Airbus A220-300]] (toreiz CS300) lidmašīnām.
*2014. gada 22. jūlijā *airBaltic* kļuva par pirmo aviokompāniju pasaulē, kas sāka pieņemt *Bitcoin* kā aviobiļešu iegādes maksāšanas līdzekli.
* 2013. gadā airBaltic kļuva par pirmo aviokompāniju pasaulē, kas pasažieriem piedāvā pilnībā personalizēt maltītes, ieviešot inovatīvu ēdiena pasūtīšanas sistēmu, kas ļauj ceļotājiem pašiem komplektēt savu maltīti. Pasažieri pēc rezervāciju veikšanas internetā var izvēlēties savu maltīti lidojumam no vairāk nekā 70 dažādām iespējām.

=== Rekordi ===
* 2017. gada 21. jūlijā *airBaltic* ar savu tikko saņemto 6. [[Airbus A220|Airbus A220-300]] (reģ. nr. YL-CSF) uzstādīja pasaules rekordu, sagatavojot to pirmajam komerciālajam lidojumam vien 50 minūšu laikā.
* *airBaltic* pieder garākais [[Airbus A220|Airbus A220-300]] lidojums (Rīga-Dubaja), kas ilgst 6 stundas un 50 minūtes. Lidojums no Rīgas uz [[Tenerife|Tenerifi]] ilgst apmēram 6 stundas un 40 minūtes.

== Lidojumu galamērķi ==


Līdz 2011. gadam *airBaltic* tiešo lidojumu skaits pieauga, sasniedzot 72 tiešos lidojumus no Rīgas (daži no tiem bija sezonāli), 13 no Viļņas, 7 no Tallinas. Pēc kompānijas vadības maiņas lidojumu skaitu stipri reducēja un pārtrauca gandrīz visus lidojumus no Viļņas un Tallinas lidostām. 2014. gadā *airBaltic* atjaunoja pa vienam tiešajam reisam no Tallinas un Viļņas uz kādu no Rietumeiropas galvaspilsētām un 2015. gada februārī paziņoja par pirmā reisa, kas savieno divus galamērķus ārpus Baltijas, atvēršanu. 2017. gadā, saņemot jaunās Bombardier CS300 lidmašīnas, *airBaltic* atklāja 11 jaunus galamērķus. Tika palielināts reisu skaits arī no Tallinas un Viļņas.

Vienīgas reģionālais maršruts, kurā *airBaltic* izpildīja lidojumus, bija Rīga-[[Starptautiskā lidosta "Liepāja"|Liepāja]], kas bija arī īsākais šīs aviokompānijas reiss. Lidojumus uz Liepāju zemā pieprasījuma dēļ atcēla 2020. gadā. Visi pārējie *airBaltic* lidojumi ir starptautiski.

2024. gadā *airBaltic* piedāvāja lidojumus uz vairāk nekā 130 galamērķiem no Rīgas, Tallinas, Viļņas, [[Tampere]]s un sezonāli no [[Grankanārija]]s. 2024. gadā tā savos maršrutos veica 47 000 lidojumu un pārvadāja 5,2 miljonus pasažieru, bet ieskaitot lidsabiedrības lidmašīnu nomas darījumu lidojumus citu aviokompāniju maršrutos, tā kopumā veica 73 300 lidojumu un pārvadāja 8,3 miljonus pasažieru.

=== Koda koplietošanas līgumi ===
[[Koda koplietošana]] ir vairāku lidsabiedrību reisa koda pievienošana vienam un tam pašam lidojumam. Savienotos lidojumos, kur pirmo lidojuma segmentu izpilda *airBaltic*, bet otro — sadarbības partneris — pirmajam (retāk otrajam) segmentam mēdz pievienot gan *airBaltic*, gan partnera kodu. Papildus tiešajiem lidojumiem *airBaltic* sadarbībā ar partneriem piedāvā savienotos lidojumus uz galamērķiem visā pasaulē. Ne visi savienotie lidojumi koplieto reisa kodus.

2024. gada nogalē *airBaltic* bija koda koplietošanas līgumi ar šādām aviokompānijām:



* [[Aegean Airlines]] <small>([[Star Alliance]])</small>
* [[Air Canada]] <small>([[Star Alliance]])</small>
* [[Air France]] <small>([[SkyTeam]])</small>
* [[Air Serbia]] <small>([[Etihad Airways Partners]])</small>
* [[Azerbaijan Airlines]] 
* [[Austrian Airlines]] <small>([[Star Alliance]])</small>
* [[Bulgaria Air]]
* [[British Airways]] <small>([[Oneworld]])</small>
* [[Brussels Airlines]] <small>([[Star Alliance]])</small>
* [[Delta Air Lines]] <small>([[SkyTeam]])</small>
* [[Etihad Airways]]
* [[Icelandair]]
* [[Iberia]] <small>([[Oneworld]])</small>
* [[ITA Airways]] <small>([[SkyTeam]])</small>
* [[KLM]] <small>([[SkyTeam]])</small>
* [[Lufthansa]] <small>([[Star Alliance]])</small>
* [[KM Malta Airlines]]
* [[Polijas aviolīnijas LOT|LOT Polish Airlines]] <small>([[Star Alliance]])</small>
* [[Scandinavian Airlines]] (SAS) <small>([[SkyTeam]])</small>
* [[Swiss]] <small>([[Star Alliance]])</small>
* [[TAP Air Portugal]] <small>([[Star Alliance]])</small>
* [[TAROM]] <small>([[SkyTeam]])</small>
* [[Uzbekistan Airways]]

== Flote ==

=== Pašreizējā flote ===


2012. gada 20. decembrī *airBaltic* paziņoja, ka ir noslēgusi līgumu ar [[Kanāda]]s *Bombardier Commercial Aircraft* kompāniju par desmit jaunu [[Airbus A220|Airbus A220-300]] (toreiz *Bombardier CS300*) lidmašīnu iegādi un ir nodrošinātas arī pirkuma tiesības uz vēl desmit tādām lidmašīnām. Pirmās *CSeries* lidmašīnas tika saņemtas 2016. gada pēdējā ceturksnī un pakāpeniski *airBaltic* pāriet tikai uz *Airbus* lidmašīnām.
2018. gada 28. maijā tika paziņots par vēl 30 *Airbus A220-300* pasūtījumu.

*airBaltic* [[Bombardier CS300|Airbus A220-300]] lidaparātos izmanto *Pratt & Whitney PW1521G* dzinējus, kas nodrošina par 15% zemākas lietošanas izmaksas un par 20% zemāku degvielas patēriņu. [[Airbus A220|Airbus A220-300]] ir videi draudzīgākais komerciālais lidaparāts pasaulē (savā klasē) - tas izdala par 20% mazāk [[Oglekļa dioksīds|CO<sub>2</sub>]] emisijas un par 50% mazāk [[NOx]] emisijas nekā citi pašreiz ražošanā esošie lidaparāti (vidēji). Tā ir arī savā klasē klusākā pasažieru lidmašīna - tās trokšņu līmenis ir apmēram tik mazs cik mazajām reģionālajām turbopropelleru lidmašīnām. Pat braukšana pa šoseju rada lielāku troksni. Tas ir arī pirmais lidaparāts pasaulē, kura dzīves cikla ietekmes uz vidi deklarācija ir pilnīgi caurspīdīga.

2018. gada septembrī *airBaltic* rīkoja vārdu došanas konkursu - internetā varēja balsot par to, kādu pilsētu vārdos nosaukt 14 [[Airbus A220|Airbus A220-300]] lidmašīnas. Konkursā uzvarēja [[Cēsis]], kam sekoja [[Alūksne]], [[Valmiera]], [[Kuldīga]], [[Smiltene]], [[Ogre]], [[Līvāni]], [[Bauska]], [[Gulbene]], [[Rīga]], [[Jelgava]], [[Liepāja]], [[Jūrmala]] un [[Sigulda]].

2018. gada 9. novembrī *airBaltic* Latvijai pasniedza dāvanu simtgadē - Latvijas karoga krāsās nokrāsotu [[Airbus A220|Airbus A220-300]] lidmašīnu (reģ. nr. YL-CSL). Svinīgajā lidmašīnas prezentēšanas pasākumā piedalījās arī Latvijas valsts prezidents [[Raimonds Vējonis]]. 2023. gadā par godu 40. saņemtajai lidmašīnai un gaidāmajiem Latviešu Dziesmu un Deju svētkiem *airBaltic* izveidoja otro Airbus A220-300 lidmašīnu Latvijas karoga krāsās.

=== Vēsturiskā flote ===


== Apbalvojumi ==

* Aviācijas industrijas tirgus izpētes un analīzes izdevuma "OAG Aviation Solutions" analītiķi atzinuši *airBaltic* par 2014., 2015. un 2017. gada punktuālāko aviosabiedrību pasaulē - vairāk kā 90% *airBaltic* lidojumu savā galamērķī ierodas ar ne vairāk kā 15 minūšu nokavēšanos. 2016. gadā *airBaltic* ierindojās trešajā vietā, savukārt 2018. gadā ieņēma otro vietu.
* 2018. gadā *airBaltic* saņēma [[ATW]] Tirgus līdera balvu.
* Interneta personāla atlases uzņēmums *CV-online Latvia* no 2011. līdz 2017. gadam katru gadu ir nosaukuši *airBaltic* par Latvijā labāko darba devēju transporta un loģistikas sektorā.
* *airBaltic* izpelnījusies arī godu kā ļoti inovatīva aviosabiedrība, ko apliecina, piemēram, 2017. gadā saņemtā CAPA gada reģionālās aviosabiedrības balva.

== Meitasuzņēmumi un zīmoli==
Daļa no *airBaltic* uzņēmējdarbības tiek veikta ar meitasuzņēmumu starpniecību. "[[airBaltic Training|*airBaltic* Training"]] nodrošina apkalpes sagatavošanu, un nodrošina šo pakalpojumu citām aviosabiedrībām. Vairāki ar aviosatiksmi tieši nesaistīti uzņēmējdarbības zīmoli, piemēram, "*airBaltic*Travel.com", "[[Baltic Taxi]]", "BalticHotels", "BalticMiles" ir daļa no uzņēmuma aktīviem, kas [[Bertolts Fliks|Bertolda Flika]] darbības laikā īslaicīgi tika ieķīlāti.

== Incidenti ==

*airBaltic* tiek uzskatīta par ļoti drošu aviokompāniju. Šīs aviosabiedrības notikušajos nedaudzajos nopietnajos incidentos nav gājis bojā neviens cilvēks un kopumā 25 gadu laikā  tikai 3 guvuši traumas.

== Attēlu galerija ==
<center><gallery widths="100" heights="80" perrow="6">
Attēls:AirBaltic Boeing 737-500 turbine.jpg|[[Boeing 737|Boeing 737-500]] dzinējs
Attēls:Air-baltic-tallinn.jpg|[[Fokker 50]] (iepriekšējā livrejā) [[Tallinas lidosta|Tallinas lidostā]]
Attēls:Air Baltic Fokker F-50 (YL-BAT).jpg|[[Fokker 50]] (reģ. nr. YL-BAT)
Attēls:AirBaltic plane at Riga airport.jpg|[[Boeing 737|Boeing 737-300]] [[Starptautiskā lidosta "Rīga"|starptautiskajā lidostā "Rīga"]]
Attēls:YL-CSB CS300 airBaltic ARN.jpg|[[Airbus A220|Airbus A220-300]] [[Stokholmas Ārlandas lidosta|Stokholmas Ārlandas lidostā]]
Attēls:AirBaltic Boeing 757-200 at RIX.jpg|[[Boeing 757|Boeing 757-200]] [[Starptautiskā lidosta "Rīga"|starptautiskajā lidostā "Rīga"]]
Attēls:Dash 8Q-400 airBaltic YL-BAY.jpg|[[Bombardier Dash 8|Bombardier Dash 8 Q400 NextGen]]
</gallery></center>

== Atsauces ==


== Ārējās saites ==

* [https://www.airbaltic.lv *airBaltic* mājaslapa]
* [https://airbalticcard.com/lv *airBaltic*cardMobile mājaslapa]
* [https://www.irir.lv/2011/9/6/nacionala-aviosabiedriba-airbaltic Nacionālā aviosabiedrība “airBaltic” — ir.lv Dzīvie šķirkļi]

== Skatīt arī ==
* [[Ar airBaltic saistītie skandāli|Ar *airBaltic'' saistītie skandāli]]