open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viktors Volčeks

**Viktors Volčeks** (; dzimis ) ir baltkrievu šaha problēmists.

## Biogrāfija
Dzimis Baltkrievijā, Grodņas apgabala Ļidas rajona Berdovskas ciema Kosovščinas sādžā. No ceturtās klases mācījies Berdovskas vidusskolā, kur no vecāko klašu zēniem iemācījies spēlēt šahu. 1982. gadā problēmista Vaclava Hebelta pamudināts pievērsies šaha kompozīcijai.

Pēc profesijas lauksaimniecības darbinieks — veterinārārsts.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1982. gada sastādījis apmēram 550 šaha kompozīcijas, to skaitā 270 ieguvušas atzinības sastādīšanas konkursos, no tām 140 godalgotas, 62 ar pirmo godalgu. Trīsdesmit četras viņa kompozīcijas tikušas atlasītas FIDE albumiem. 2014. gadā viņam tika piešķirti starptautiskā meistara un starptautiskā tiesneša tituli šaha kompozīcijā.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. Kh7! ~ 2. Tg4+ Kf5 3. Zh6+ Kf6 4. Txg6#
: 1. ... exd6 2. Tf1+ Ke4 3. Zf6+ Ke3 4. Lf4#
: 1. ... g5 2. Th4+ Kf5 3. Zxe7+ Kf6 4. Th6#
: 1. ... Kxd6 2. Tf6+ Kd7 3. Lb5+ Kd8, Kc8 4. Tf8#
: 1. ... Lh5 2. Tf3+ Ke4 3. Zd2+ Kd4 4. Txd3#

## Bibliogrāfija
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Viktora Volčeka šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
*
Aļona Amjaļusika

**Aļona Amjaļusika** (; dzimusi  Babruiskā) ir Baltkrievijas šosejas riteņbraucēja.

Viņa pārstāvējusi Baltkrieviju 2012. gada vasaras olimpiskās spēlēs, grupas braucienā izcīnot 15. vietu. 2015. gadā pievienojusies **' komandai. Viņa piedalījās [[2015. gada Eiropas spēles|2015. gada Eiropas spēlēs]], kur izcīnīja zelta medaļu grupas braucienā.

Ar **' uzvarēja komandu braucienā 2015. gada Pasaules čempionātā Ričmondā. 2015. gada novembrī pievienojās *[[Canyon-SRAM]]* komandai.  2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja gan grupas (13. vieta), gan individuālajā (16. vieta) braucienā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Horvātija olimpiskajās spēlēs

**[[Horvātija]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** piedalās kopš 1992. gada, kad notika gan ziemas olimpiskās spēlēs Albervilā, gan arī vasaras olimpiskās spēlēs Barselonā. Kopš tā brīža Horvātija ir piedalījusies visās ziemas un vasaras olimpiskajās spēlēs. No 1920. līdz 1988. gadam Horvātijas sportisti lielākoties startēja Dienvidslāvijas sastāvā.

Horvātija olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 59 medaļas (20 zelta, 21 sudraba un 18 bronzas medaļas). Lielākā daļa, 41 medaļa, ir izcīnīta vasaras olimpiskajās spēlēs, bet 11 medaļas izcīnītas ziemas olimpiskajās spēlēs. 2016. gada Riodežaneiro vasaras olimpiskās spēles bija līdz šim veiksmīgākās spēles. Horvātijas sportisti tajās izcīnīja 10 olimpiskās medaļas.
No vasaras olimpiskajiem sporta veidiem visvairāk medaļas (7) ir izcīnītas airēšanā, bet vieglatlētikā ir izcīnītas 5 medaļas. Savukārt no ziemas olimpiskajiem sporta veidiem visvairāk medaļas, 10 medaļas, ir izcīnītas kalnu slēpošanā. Kopumā medaļas ir izcīnītas 13 vasaras un 2 ziemas olimpiskajos sporta veidos.

Kalnu slēpotāja Janica Kosteliča ir titulētākā Horvātijas sportiste olimpiskajās spēlēs. Viņa ir izcīnījusi 6 medaļas, no tām 4 zelta un 2 sudraba medaļas, no 2002. līdz 2006. gadam ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
;Paskaidrojumi

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

## Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs
;Paskaidrojumi

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

### Medaļas pa vasaras sporta veidiem

### Medaļas pa ziemas sporta veidiem

## Medaļām bagātākie sportisti
[200px|thumb|[Janica Kosteliča ir medaļām bagātākā Horvātijas sportiste. Viņa kopumā ir izcīnījusi 6 olimpiskās medaļas.]]

*Šajā tabulā apkopoti tikai tie medaļnieki, kas pēc [[SOK|Starptautiskās olimpiskās komitejas]] datiem pārstāvot Horvātiju ir izcīnījuši trīs un vairāk olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumā.*

## Karognesēji

*Horvātijas sportisti, kas nesuši valsts karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.*

### Vasaras olimpiskās spēles

*  2016 Riodežaneiro — 23px Josips Pavičs
*  2012 Londona — 23px Venio Loserts
*  2008 Pekina — 23px Ivano Baličs
*  2004 Atēnas — 23px Dubravko Šimencs
*  2000 Sidneja — 23px Zorans Primoracs
*  1996 Atlanta — 23px Perica Bukiča
*  1992 Barselona — 23px Gorans Ivaniševičs

### Ziemas olimpiskās spēles

*  2018 Phjončhana — 23px Natko Zrnčičs-Dims
*  2014 Soči — 23px Ivica Kosteličs
*  2010 Vankūvera — 23px Jakovs Faks
*  2006 Turīna — 23px Janica Kosteliča
*  2002 Soltleiksitija — 23px Janica Kosteliča
*  1998 Nagano — 23px Janica Kosteliča
*  1994 Lillehammere — 23px Vedrans Pavleks
*  1992 Albērvila — 23px Tomislavs Čižmešija

## Ārējās saites
* 
* 
* 
* Sportnet  Bernard Jurišić: Tuđe nećemo - svoje ne damo (medals of Yugoslavia  won by Croatian sportsmen), April 1, 2008, accessed September 30, 2010
Krūmiņupīte (Silupītes pieteka)

**Krūmiņupīte** (arī **Krūmiņu upe**, **Kuļķinupīte**, **Skolupīte**) ir Silupītes labā satekupe Valmieras novada galējos ziemeļaustrumos. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Pie Arakstes, satekot ar Veserupīti, izveido Silupīti. Krūmiņupīti šķērso valsts autoceļš V176 (Sīļi–Igaunijas robeža), tās krastos atrodas Arakste.

## Atsauces
Kurkužupīte

**Kurkužupīte**  ir Rūjas kreisā krasta pieteka Valmieras novadā uz dienvidaustrumiem no Rūjienas. Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Rūjā lejpus Nāras. 

## Atsauces
Laņģupīte (Rūjas pieteka)

**Laņģupīte** (arī **Lode**, **Sutra**) ir Rūjas kreisā krasta pieteka Valmieras novada ziemeļaustrumos. Iztek no Laņģu ezera. Tek ziemeļrietumu virzienā, sasniedzot Lodi, pagriežas uz ziemeļaustrumiem. Ietek Rūjā caur Lodes dīķi pie Lodes ciema.

## Atsauces
Equinox

***Equinox*** ir bulgāru supergrupa, kas savu darbību aizsāka 2018. gadā. Grupa pārstāvēja Bulgāriju 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu *[[Bones (dziesma)|Bones]]*. Savā pusfinālā viņi ieguva 7. vietu, kas ļāva kvalificēties finālam, kurā grupa ieguva 14. vietu.

## Dalībnieki
Grupas sastāvā ir:
* Žana Bergendorfa
* Georgijs Simeonovs
* Džonijs Manjels
* Trejs Kampbels
* Vladimirs Mahailovs

## Atsauces
Elīna Nečajeva

**Elīna Nečajeva** (, ; dzimusi  Tallinā, Igaunijā) ir krievu izcelsmes igauņu soprāns. Elīna piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Portugālē ar dziesmu *[[La Forza]]* itāļu valodā, pārstāvot Igauniju. Savā pusfinālā viņa ieguva 5. vietu, kas ļāva viņa kvalificēties finālam, kurā dziedātāja ieguva 8. vietu.

## Atsauces
Aisela Mamadova

**Aisela Mamadova** (; plašāk pazīstama kā ***Aisel***, dzimusi  Baku, Azerbaidžānas PSR, tagad Azerbaidžāna), ir azerbaidžāņu dziedātāja. Aisela piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Portugālē, pārstāvot Azerbaidžānu ar dziesmu *[[X My Heart]]*. Savā pusfinālā viņa ieguva 11. vietu, kas viņai neļāva kvalificēties finālam.

## Atsauces
Sojuz MS-08

***Sojuz MS-08*** () bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Orbītā palaists 2018. gada 21. martā. Uz zemes atgriezās 4. oktobrī.
 
## Apkalpe
Kuģa *Sojuz MS-08* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Aleksejs Ovčiņins, komandieris, *[[Roskosmos]]* 
* Tailers Heigs, lidojuma inženieris, NASA, 

## Lidojuma gaita
*Sojuz MS-08* tika palaists  17:44:23 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG]]* no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas.

Kosmosa kuģis ar staciju saslēdzās 23. martā 19:50 UTC pie *[[Poisk (SKS)|Poisk]]* moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās notika automātiskā režīmā.

No stacijas *Sojuz MS-08* atvienojās  07:57 UTC. Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 11:45 UTC Kazahstānā. Lidojuma ilgums — 196 dienas 18 stundas 1 minūte.

## Ārējās saites
* Хроника подготовки и полёта корабля «Союз МС-08» с экипажем экспедиции МКС (ISS-54S) astronaut.ru
Rajons

thumb|Latvijas rajoni un republikas pilsētas
**Rajons** ir administratīvi teritoriāla vienība vairākās bijušās Padomju Savienības valstīs. Mūsdienās rajonos administratīvi tiek iedalīta Azerbaidžāna, Baltkrievija, Kazahstāna, Krievija, Moldova un Ukraina. Kādreiz rajonos tika dalīta arī Armēnija, Gruzija, Igaunija, Latvija, Lietuva un Rumānija. Termins ir cēlies no franču vārda *rayon*, kas nozīmē ‘rādiuss’.

## Skatīt arī
* Latvijas rajoni — otrā līmeņa pašvaldības Latvijas PSR un Latvijā no 1949. līdz 2009. gadam
Jans Ruseks

**Jans Ruseks** (; dzimis , miris ) bija poļu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Jans Ruseks šaha spēli apguvis 15 gadu vecumā. Pirmais viņa uzdevums publicēts 1929. gadā Ļvivas laikrakstā *Dziennik Ludowy*. Kopumā viņš sastādījis apmēram 2900 dažādu žanru šaha kompozīcijas, iegūstot 380 apbalvojumus, tai skaitā 71 pirmo godalgu. FIDE albumos tika atlasīti 32 viņa uzdevumi, par to viņam tika piešķirts starptautiskā meistara tituls šaha kompozīcijā. No 1958. gada viņš bija arī starptautiskais tiesnesis.

Ruseks bija pieckārtējs Polijas čempions pašmatos (3., 4., 5., 7. un 10. čempionāts) un divkārtējs palīgmatos (5. un 6. čempionāts).

Viņš bija strādājis par Silēzijas reģionālās šahu asociācijas problēmu daļas priekšsēdētāju. Turklāt viņš bija šaha kompozīcijas nodaļas "Chess Nowiny" (1938—1939) Silēzijas rajona Šaha asociācijas biļetena redaktors (1957—1958). Laikā no 1966.— 1970. gadam viņš bija Polijas šaha federācijas revīzijas komitejas loceklis.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1.♔d1!
: 1. ...d6 2.♕h4 d5 3.♗c4+ d×c4 4.♗b2 c3 5.♗c1 c2#
: 1. ...d5 2.♖f1 d4 3.♕h7+ ♔e3 4.♔e1 d3 5.♗d1 d2#

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jana Ruseka šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Jana Ruseka profils mājaslapā ''Chess Composers''
1755. gada Lisabonas zemestrīce

**1755. gada Lisabonas zemestrīce**, pazīstama arī kā **Lielā Lisabonas zemestrīce**, notika 1755. gada 1. novembrī ap plkst. 9.40 pēc vietējā laika. Zemestrīce kopā ar tai sekojošajiem ugunsgrēkiem un cunami gandrīz pilnībā iznīcināja Lisabonas pilsētu un tās apkārtējo reģionu.

Seismologi mūsdienās zemestrīces stiprumu novērtējuši ar magnitūdu 8,5—9. Tiek uzskatīts, ka zemestrīcē bojā gāja no 10 000 līdz 100 000 cilvēku, kas tādējādi to padara par vienu no nāvējošākajām zemestrīcēm cilvēces vēsturē. Pēc zemestrīces izpētes radās modernā seismoloģijas zinātne.

Zemestrīce neizpostīja pilsētas daļu — Alfamu un tā saglabājās kā ainavisks šauru ielu un mazu skvēru labirints.

## Ārējās saites

* The Lisbon earthquake of 1755: the catastrophe and its European repercussions.
* The 1755 Lisbon Earthquake, available seismological studies from the European Archive of Historical Earthquake Data
* The 1755 Lisbon Earthquake
* Images and historical depictions of the 1755 Lisbon earthquake
* More images of the 1755 Lisbon earthquake and tsunami
Belnaftahim

***Belnaftahim*** () jeb ***Belneftehim*** (), pilns nosaukums **«Baltkrievijas naftas un ķīmijas valsts koncerns»**) ir Baltkrievijas naftas un ķīmiskās rūpniecības uzņēmums. Tas ir lielākais valsts koncerns. Galvenais birojs atrodas Minskā.

Uzņēmums ir dibināts 1997. gada aprīlī, apvienojot naftas ieguves, transportēšanas, pārstrādes un tirdzniecības, minerālmēslu ražošanas, ķīmiskās rūpniecības un ar to saistītus uzņēmumus.

## Koncerna struktūra

*Belnaftahim* koncernā ietilpst aptuveni 60 organizācijas. Lielākā daļa ir atvērtas akciju sabiedrības ar daļēju valsts kapitālu. Informācija pēc datiem 2021. gada martā:

### Naftas ieguve un pārstrāde
* *[[Belarusnafta]]* — naftas iegulu izpēte, ieguve un realizācija Baltkrievijā, Krievijā un Venecuēlā
* *[[Naftan]]* (Novolopockas naftas pārstrādes rūpnīca)
* Maziras naftas pārstrādes rūpnīca
* Kalnu vaska rūpnīca — parafīnu, vasku un smērvielu ražošana

### Cauruļvadu transports
* *Polocktransneft Družba* — naftas transportēšana no Krievijas uz Baltkrieviju (*Naftan* rūpnīcu), kā arī pieslēgums naftas vadiem uz Latviju un Lietuvu
* *Gomeltransneft Družba* — naftas tranzīts no Krievijas un Kazahstānas uz Eiropu, naftas transportēšana uz Maziras naftas pārstrādes rūpnīcu

### Minerālmēsli
* *[[Grodna Azot]]* — slāpekļa savienojumi un minerālmēsli
* Gomeļas ķīmiskā rūpnīca (*BelFert*) — fosfora savienojumu minerālmēsli un citi ķīmiski savienojumi

### Riepas
* *[[Belšina]]* — autotransporta riepu ražošana
* *Šinoremont* — riepu atjaunošana, gumijas izstrādājumu ražošana

### Ķīmiskās šķiedras un diegi
* *Mogilevhimvolokno*
* *SvetlogorskHimvolokno*

### Plastmasa
* *[[Naftan]]*
* *[[Grodna Azot]]*
* *Mogilevhimvolokno*

### Krāsas un lakas
* *Lakokraska*

### Stiklašķiedras un stiklašķiedras plastmasa
* *Polick-Steklovolokno*

### Gaisa sadalīšanas produkti
* *[[Grodna Azot]]*
* *Krion*

### Sintētiskie mazgāšanas līdzekļi
* *Barhim*

### Tekstilizstrādājumi
* *Rečickij tekstil*

### Zinātniski pētnieciskie un projektēšanas darbi
* Naftas un ķīmijas institūts
* Grodņas slāpekļa rūpniecības un organiskās sintēzes produktu zinātniski pētnieciskais un projektēšanas institūts

### Celtniecība
* *Himremont*
* *Promžilstroj*
* 3. Specializetā remonta un celtniecības pārvalde, Novopolocka
* *Remspecstroj*
* Trests *Šahtospecstroj*
* *Belhimenergo*

### Apdrošināšana
* *Belneftestrah*

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Belnaftahim'' vietne
Viļuma iela (Jūrmala)

Viļuma iela ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Viļuma iela sākas krustojumā ar Jomas ielu un beidzas pie Turaidas ielas. Kopējais ielas garums ir 200 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Viļuma ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Viļuma iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jomas iela (T veida krustojums)
* Turaidas iela

## Skatīt arī
* Majori
Viktors Logunovs

**Viktors Logunovs** (; dzimis , miris ) bija padomju treka riteņbraucējs.

Viņš piedalījās 1964. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kopā ar latvieti Imantu Bodnieku startējot 2000 metru tandēma sprintā un izcīnot sudraba medaļu. Šajās pašās olimpiskajās spēlēs viņš startēja arī 1 kilometra individuālajā braucienā, izcīnot 9. vietu.

Pēc sportista karjeras beigām viņš strādāja par treka riteņbraukšanas treneri un gatavoja Apvienoto komandu 1992. gada olimpiskajām spēlēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Melnuļu dzimta

**Melnuļi** () ir viena no izplatītākajām vaboļu dzimtām pasaulē. Ir aprakstītas vairāk nekā 20 000 sugu. Īpatņu morfoloģiskā daudzveidība ir tik liela, ka bieži vien ir apgrūtināta īpatņa noteikšana.

## Atsauces
Alleculinae

***Alleculinae*** ir melnuļu dzimtas apakšdzimta, kurā ietilpst ap 160 sugu visā pasaulē.

## Klasifikācija
* cilts: *[[Alleculini]]* Laporte, 1840
:* apakšcilts: *Alleculina* Laporte, 1840
:* apakšcilts: *Gonoderina* Seidlitz, 1896
:* apakšcilts: *Mycetocharina* Mulsant, 1856/Gistel, 1856
:* apakšcilts: *Xystropodina* Solier, 1835
* cilts: *[[Cteniopodini]]* Solier, 1835

## Atsauces

## Ārējās saites
* Subfamily Alleculinae - Comb-clawed Beetles. BugGuide
Maiģupīte

**Maiģupīte** (arī **Maiģe**, **Maure**) ir Rūjas kreisā krasta pieteka Valmieras novada ziemeļos. Izteka uz dienvidaustrumiem no Šķūres purva. Tek ziemeļrietumu virzienā, gar Šķūres purva austrumu malu. Ietek Rūjā lejpus bijušajiem Rūjas dīķiem. Maiģupīti šķērso valsts autoceļš V171 (Krogzemji–Sēļi–Rūjiena).

## Atsauces
Cossyphodinae

***Cossyphodinae*** ir melnuļu dzimtas apakšdzimta. Izplatīti Vecajā Pasaulē. Ir mirmekofili, dzīvo skudru pūžņos.

## Atsauces
Stara Zagoras apgabals

**Stara Zagoras apgabals** () ir apgabals Bulgārijas centrālajā daļā, nosaukts tā galvenās pilsētas — Stara Zagoras — vārdā. Tas robežojas ar Gabrovas un Veliko Tarnovas apgabalu ziemeļos, Slivenas un Jambolas apgabalu austrumos, Haskovas apgabalu dienvidos un Plovdivas apgabalu rietumos. 

Apgabals sadalīts vienpadsmit pašvaldībās, bet tā kopējais iedzīvotāju skaits ir 353 393 (2016. gada aprīlis).

Apgabala dienvidaustrumu daļā Radnevo pašvaldībā atrodas akmeņogļu ieguves vieta. No 1934. līdz 1949. gadam apgabalā bija iekļauta daļa no mūsdienu Kardžali apgabala teritorijas.

Stara Zagoras apgabalā atrodas UNESCO Pasaules mantojuma objekts — Trāķiešu kapenes Kazanlakā. Šī vieta atklāta 1944. gadā un ir hellēnisma perioda apbedījuma vieta no 4. gadsimta p.m.ē. beigām. Apgabalā atrodas arī divi saraksta kandidātobjekti — divi pilnībā saglabājušies neolīta laika mājokļi ar savu interjeru, sadzīves mēbelēm un piederumiem, kā arī Centrālbalkānu nacionālais parks (daļēji arī blakus apgabalos).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Timea Baboša

**Timea Baboša** (*Tímea Babos*; dzimusi ) ir profesionāla Ungārijas tenisiste. Augstāko 25. vietu vienspēlēs sasniegusi 2016. gada 19. septembrī. Pēc uzvaras 2018. gada Austrālijas atklātā čempionāta dubultspēlēs pakāpās uz 5. vietu dubultspēļu reitingā. 

## Ārējās saites
Temistokls

thumb|230px|Temistokls
**Temistokls** (; dzimis ap 524. gadu p.m.ē., miris 459. gadā p.m.ē.) bija Atēnu politiķis un stratēgs.

Kā politiķis bija populists, viņam bija zemāko slāņu Atēnu iedzīvotāju atbalsts. 493. gadā ievēlēts par arhonu. Temistokls pārliecināja polisu palielināt Atēnu jūras karaspēka lielumu. Cīnījies Maratonas kaujā. Pēc tās kļuva par ievērojamāko politiķi Atēnās. Uzvarējis vairākās kaujās. Vēlāk tika padzīts no Atēnām, aizmuguriski piespriests nāvessods par simpātijām pret Persiju. Pēc nāves tika atjaunota Temistokla varoņa slava.

## Ārējās saites

*
Mélovin

**Konstantīns Bočarovs**, plašāk pazīstams kā ***Mélovin*** (; dzimis  Odesā, Ukrainā), ir ukraiņu dziedātājs un dziesmu autors. *Mélovin* uzvarēja Ukrainas X-Faktora versijas 6. sezonā.

Viņš ir piedalījies Ukrainas nacionālajā atlasē Eirovīzijas dziesmu konkursam 2017., kad viņš ieguva 2.vietu, un 2018. gadā, kad viņš uzvarēja, tas nozīmē, ka *Mélovin*, pārstāvot Ukrainu, piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Portugālē, Lisabonā ar dziesmu *[[Under the Ladder]]*. Savā pusfinālā viņš ieguva 6.vietu, kas ļāva kvalificēties finālam, kurā viņš ieguva 17. vietu.

## Atsauces
Stavre Jada

**Stavre Jada** (; dzimis  Kruševā) ir Ziemeļmaķedonijas distanču slēpotājs un biatlonists.

Pārstāvēja Maķedoniju 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhjanā, kur bija delegācijas karognesējs olimpiādes atklāšanas ceremonijā. Startēja divās distanču slēpošanas disciplīnās. Viņa iegūtā 79. vieta sprinta distancē bija augstākais sasniegums Ziemeļmaķedonijai 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Augstāko rezultātu olimpiskajās spēlēs izcīnīja 2022. gada ziemas olimpiādē Pekinā, finišējot 56. vietā ļoti smagajā 50 km brīvā stila distancē, kas laikapstākļu dēļ tika saīsināta. Arī šis rezultāts bija augstākā vieta starp Ziemeļmaķedonijas sportistiem olimpiskajās spēlēs.

Olimpiskās delegācijas karognesējs S. Jada bija arī 2026. gada ziemas olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā, kur viņš finišēja 83. vietā 10 km brīvā stila slēpošanas distancē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzinara Alimbekava

**Dzinara Alimbekava** (; dzimusi ) ir Kazahstānā dzimusi Baltkrievijas biatloniste.

Ar biatlonu nodarbojas kopš 2008. gada, pirms tam trenējusies distanču slēpošanā. Vairākkārt piedalījusies Pasaules čempionātos biatlonā jauniešiem un junioriem. 2015. gadā Minskā kļuva par pasaules čempioni jauniešiem (U-19) stafetē. Pasaules kausa sacensībās debitējusi 2016. gada janvārī Antholcā ar 73. vietu sprintā.

 Phjončhanā Baltkrievijas komandas sastāvā kopā ar Nadeždu Skardino, Irinu Krivko un Darju Domračevu kļuva par čempioni stafetē.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Zvaigžņu iela (Jūrmala)

**Zvaigžņu iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Zvaigžņu iela sākas krustojumā ar Rīgas ielu un beidzas krustojumā ar Ķemeru ielu. Kopējais ielas garums ir 530 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Zvaigžņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Zvaigžņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Rīgas iela (T veida krustojums)
* Staru iela
* Blāzmas iela
* Varavīksnes iela
* Ķemeru iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dzintari
Andrejs Kobjakovs

**Andrejs Kobjakovs** (), jeb **Andrejs Kabjakovs** (; dzimis ) ir Baltkrievijas inženieris, ekonomists, politologs, diplomāts un politiķis. No 2014. līdz 2018. gadam viņš bija Baltkrievijas premjerministrs.

Andrejs Kobjakovs dzimis 1960. gadā Maskavā. Viņa tēvs bija militārpersona, un 1963. gadā ģimene pārcēlās uz Baltkrieviju, kad tēvs tika norīkots turp dienestā.

1983. gadā Kobjakovs absolvēja Maskavas aviācijas institūtu. Viņš sāka strādāt par meistaru Vavilova Minskas mehāniskajā rūpnīcā Minskā. 1985. gadā Kobjakovs pārgāja darbā uz rūpnīcu *Diaprojektor* Rahačovā, kur sākumā bija vecākais meistars, tad ceha priekšnieka vietnieks, līdz beidzot ražošanas priekšnieka vietnieks. No 1988. līdz 1989. gadam viņš bija komunistiskās partijas Rahačovas pilsētas komitejas organizatoriskās nodaļas instruktors.

1991. gadā Andrejs Kobjakovs pabeidza Baltkrievijas valsts tautsaimniecības universitāti. No 1989. līdz 1991. gadam bija klausītājs komunistiskās partijas Politoloģijas un sociālās pārvaldes institūtā. 1991. gadā viņš sāka strādāt rūpnīcā *Diaprojektor* par plānošanas un ekonomikas nodaļas priekšnieku. 1992. gadā viņš kļuva par *Diaprojektor* direktora vietnieku ekonomikas jautājumos.

1995. gadā Kobjakovs kļuva par Baltkrievijas Republikas prezidenta kontroles dienesta priekšnieka vietnieku. 1996. gadā viņš iecelts par Baltkrievijas Valsts kontroles komitejas priekšsēdētāja vietnieku. Vēlāk viņš kļuva par Baltkrievijas Vieglās rūpniecības preču ražošanas un realizācijas valsts koncerna prezidentu. 1998. gadā Kobjakovs iecelts par Baltkrievijas Valsts kontroles komitejas priekšsēdētāju. 2000. gadā viņš iecelts par bankas *Belprambudbank* valsts pārstāvi.

2000. gadā Andrejs Kobjakovs kļuva par Baltkrievijas premjerministra pirmo vietnieku. 2001. gada 24. septembrī viņš kļuva par Baltkrievijas premjerministra vietnieku. 2002. gada 3. jūlijā Andrejs Kobjakovs tika apstiprināts par ekonomikas ministru; šo amatu viņš pildīja līdz 2003. gada 24. decembrim. Pēc tam līdz 2010. gadam viņš turpināja premjerministra vietnieka amatu. 2004. gadā Kobjakovs iecelts par bankas *Belpromstrojbank* valsts pārstāvi.

2010. gada 28. decembrī Kobjakovs kļuva par Baltkrievijas prezidenta administrācijas vadītāja vietnieku. 2011. gada 8. novembrī viņš apstiprināts par vēstnieku Krievijā. 2012. gada 27. augustā Kobjakovs kļuva par Baltkrievijas prezidenta administrācijas vadītāju.

2014. gada 27. decembrī Andrejs Kobjakovs kļuva par Baltkrievijas premjerministru, nomainot amatā Mihailu Mjasņikoviču.
2018. gada 18. augustā Kobjakovu Baltkrievijas premjerministra amatā nomainīja Sergejs Rumass.

Pēc tam Andrejs Kobjakovs kļuva par *[[Belgazprombank]]* direktoru padomes locekli.
2020. gada 17. novembrī viņš kļuva par Krievijas ogļu ieguves uzņēmuma *[[Sibuglemet|OOO Gruppa Sibuglemet]]* ģenerāldirektoru un *OOO Holding Sibuglemet* direktoru padomes priekšsēdētāju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Биография Андрея Кобякова РИА Новости
Melderīšupīte

**Melderīšupīte**, Igaunijā **Rūkli** () ir Saprašas (Pestavas) kreisā krasta pieteka Igaunijā un Valmieras novada ziemeļrietumos. Tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā. Vidustecē apmēram 300 metrus veido Latvijas un Igaunijas robežu. Ietek Saprašā lejpus Tītas purva. Melderīšupīti pirms ieteces Saprašā šķērso valsts autoceļš V173 (Virķēni–Meizakila).

## Atsauces
Oļa

**Oļa** (arī **Ola**, **Ole**) ir Rūjas kreisā krasta pieteka Valmieras novada dienvidos. Izteka no Stirnas purva. Tek ziemeļrietumu virzienā. Lielākās pietekas  - Jungas grāvis, Purupīte. Ietek Rūjā augšpus bijušajiem Rūjas dīķiem. Oļu šķērso valsts autoceļi P17 (Valmiera–Rūjiena–Igaunijas robeža (Unguriņi)), V206 (Krustiņi–Ārgaļi) un V171 (Krogzemji–Sēļi–Rūjiena). Tās krastos atrodas Oleri un Oleru muiža.

## Atsauces
Pepco

[thumb| ''Pepco'' veikals [Belava|Belavā, Polijā]]
***Pepco*** (uzņēmuma nosaukums ***PEPCO Poland sp. z o.o***) ir Polijas apģērbu un mājsaimniecības preču mazumtirgotājs. Tā galvenais birojs atrodas Poznaņā. Uzņēmums ir dibināts 1999. gadā. Tā mātes uzņēmums ir Nīderlandē reģistrēts uzņēmums *[[Pepco Group|Pepco Group N.V.]]*, kā akcijas tiek kotētas Varšavas fondu biržā.

*Pepco* ir vairāk nekā 3500 zemo cenu veikali 18 Eiropas valstīs, tostarp vairāk nekā 1300 Polijā.
Aptuveni 60 % *Pepco* sortimenta ir apģērbs, un 40 % ir mājsaimniecības preces.

## Vēsture
thumb|right|140px| Logotips līdz 2021. gadam
Uzņēmums tika dibināts 1999. gadā, Apvienotās Karalistes mazumtirgotājam *Brown & Jackson* Polijā atverot filiāli. 2000. gada sākumā tika atvērts pirmais apģērbu un mājsaimniecības preču veikals.

*Brown & Jackson* piedzīvoja zaudējumus, un 2004. gadā tā Polijas veikalus pārņēma Dienvidāfrikas investīciju uzņēmuma *[[Pepkor]]* meitas uzņēmums *Tradegro*. Tika nomainīts zīmols uz *Pepco* un veiktas investīcijas, lai to pārveidotu par zemo cenu veikalu tīklu Polijā.

2013. gadā *Pepco* sāka darbību Čehijā un Slovākijā, 2015. gadā — Ungārijā un Rumānijā.
2014. gada novembrī Vācijas pārvaldītājsabiedrība *[[Steinhoff International]]* par 5,7 miljardiem ASV dolāru iegādājās *Pepco* mātes uzņēmumu *Pepkor Europe* (tagad *Pepco Group N.V.*).
2016. gadā tika atvērts 1000. *Pepco* veikals.
2017. gadā *Pepco* atvēra pirmo veikalu Horvātijā, Slovēnijā un Lietuvā, 2018. gadā — Latvijā un Igaunijā.
2019. gadā uzņēmums sāka darbību Bulgārijā.

2020. gadā tika atvērts 2000. *Pepco* veikals, kā arī sāka darbību Itālijā un Serbijā.
2021. gadā *Pepco* atvēra pirmo veikalu Spānijā un Austrijā, 2022. gadā — Vācijā un Grieķijā, 2023. gadā — Portugālē un Bosnijā un Hercegovinā.

## ''Pepco'' Latvijā
2017. gada martā tika paziņots, ka *Pepco* gatavojas sākt darbību Baltijas valstīs.
Meitas uzņēmums Latvijā SIA *Pepco Latvia* tika dibināts 2017. gada 7. aprīlī.
2018. gada 23. martā tirdzniecības centrā "Mežciems" Rīgā tika atklāts pirmais *Pepco* veikals Latvijā.
Pirmā darbības gada laikā *Pepco* Latvijā atvēra 11 veikalus, 2019. gadā — 15 veikalus.
2024. gadā Latvijā bija 60 *Pepco* veikali.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Pepco'' globālā vietne
* ''Pepco'' Latvijas vietne
Ramata (upe)

**Ramata**  () ir Salacas labā krasta pieteka Valmieras novadā. Izteka Igaunijā, pie Ramata (Raamatu) ciema. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Augštecē tek gar Ķeseles purva austrumu malu. Vidustecē caurtek Rauskas ūdenskrātuvei. Lielākās pietekas  - Ārņupīte, Kabuļupīte, Krūkļupe, Ķīšupe, Zariņupīte. Ietek Salacā lejpus Pēcas purva, pie Puņmušu mājām. Ramatu šķērso valsts autoceļi V170 (Krustiņi–Ārgaļi), V177 un V164. Tās krastos atrodas Talcis, Ramata, Nuķis.

## Atsauces
Purupīte

**Purupīte**  ir Oļas labā krasta pieteka Valmieras novada dienvidos. Tek dienvidu virzienā. Lielākā pieteka  - Riemas grāvis. Ietek Oļā pie Oleru muižas. Purupīti šķērso valsts autoceļš V206 (Krustiņi–Ārgaļi).

## Atsauces
Riemas grāvis

**Riemas grāvis** (arī **Riemes grāvis**)  ir Purupītes kreisā krasta pieteka Valmieras novadā, uz dienvidrietumiem no Endzeles. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Purupītē pie Alksnīšu mājām. 

## Atsauces
Raudava

**Raudava** ir Rūjas labā krasta pieteka Igaunijā, kā arī Valmieras novadā. Augštecē veido valsts robežu. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Rūjā augšpus Raudavas purva. Raudavu šķērso valsts autoceļš V176 (Sīļi—Igaunijas robeža).

## Atsauces
Vjačeslavs Kopajevs

**Vjačeslavs Kopajevs** (; dzimis , miris ) bija krievu, pirms tam padomju šaha problēmists.

## Biogrāfija
Pēc profesijas inženieris fiziķis. 1962. gadā beidzis Maskavas inženieru fizikas institūtu, ilgus gadus strādājis par vadošo inženieri Vissavienības strāvas avotu zinātniski pētnieciskā institūtā. Bijis vairāk nekā 150 izgudrojumu autors. 

## Šaha kompozīcija
Kopš 1955. gada viņš publicēja vairāk nekā 500 šaha uzdevumus, galvenokārt divvilčus un trīsvilčus, kā arī palīgmatus. Konkursos viņam tika piešķirtas 170 atzinības, tostarp 65 godalgas, to skaitā 20 pirmās. Pieckārtīgs pasaules čempions PSRS un Krievijas nacionālajās komandās. Triju PSRS individuālo čempionātu finālists — 1983. gadā 14.čempionātā dalījis 4.-5. vietu trīsvilču grupā. Otrais vietas ieguvējs Maskavas komandas sastāvā PSRS komandu čempionātā 1977.-1978. gadā. 1970. un 1983. gada Maskavas čempions trīsvilčos, bet 1984. gadā — divvilčos. 

Veicinājis šaha kompozīcijas attīstību PSRS un Krievijā. Kopš 1972. gada bijis Centrālās šaha kompozīcijas komisijas loceklis, 1980. gados - komisijas sekretārs. Ar viņa palīdzību 1992. gadā tika izveidots žurnāls "Šaha kompozīcija", kura redakcijas padomē viņš vēlāk darbojās.

FIDE albumos ieguvis 35,92 punktus. 1989. gadā viņam tika piešķirts starptautiskā tiesneša un 2001. gadā starptautiskā meistara tituls šaha kompozīcijā.

Divu grāmatu un vairāku šaha kompozīcijas teorijai veltītu rakstu autors.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1.♘×h6! ~ 2.♖c7+ ♔×d6 3.♘f7# 
: 1. ... ♕f3 2.♕×c2+ ♘c3 3.b5# 
: 1. ... ♕e4 2.♘f7 (draud 3.♘d8#) 2. ... ♕×b4 3.♖c7# 
: 1. ... ♕g2 2.b5+ ♔c5 3.♕e3# 

## Bibliogrāfija
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vjačeslava Kopajeva šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Vjačeslava Kopajeva profils mājaslapā ''Chess Composers''
Čhīanmai

**Čhīanmai** () ir pilsēta Taizemē. Atrodas valsts ziemeļrietumos, Pingas upes krastos, apmēram 700 km uz ziemeļiem no valsts galvaspilsētas Bangkokas. Čhīanmai provinces administratīvais centrs. Iedzīvotāju skaits 2017. gadā sasniedza 131 tūkstoti. Tā ir lielākā pilsēta valsts ziemeļos, kā arī ievērojams tūrisma centrs.

Pilsēta dibināta 11. gadsimtā. Bija *Lan Na* karalistes galvaspilsēta (1296—1768), pēc tam tā kļuva par Čhīanmai karalisti. Pilsētā ievērojami ir dažādi klosteru kompleksi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Daudzskaitlis

**Daudzskaitlis** () – gramatiskā kategorija (gramatiskais skaitlis), kas nosaka valodā lietotas vārdu formas, kas norāda, ka vārds raksturo nevis vienu, bet vairāk nekā vienu objektu. Daudzskaitlis (saīs. dsk.), tāpat kā vienskaitlis (saīs. vsk.) ir satopams vairumā pasaules valodu. Dažās valodās, kā, piemēram, esperanto, lai veidotu daudzskaitļa formas, atsevišķu gramatisko kategoriju vietā tiek lietots papildus elements (galotne, priedēklis utml.), tāpēc šo valodu vārdiem atsevišķa daudzskaitļa forma nav vajadzīga.

Indoeiropiešu valodās daudzskaitlis ir neatņemama valodas sastāvdaļa, lai norādītu vairāk nekā vienu (vai divus) objektus, bet citās valodās daudzskaitļa lietojums nereti ir visai nosacīts. Piemēram, tjurku valodās lietvārdu daudzskaitlis tiek veidots, pie saknes pievienojot izskaņu *-lar/ler*, taču, ja no konteksta ir skaidrs, ka objekts nav viens, daudzskaitļa forma nav vajadzīga (piemēram,  – "āboli", *yedi elma* – "7 āboli"). Daļā no indiāņu valodām (kečvu, tupu-gvarānu) lietvārdu daudzskaitlis ir jānorāda tikai tad, kad nepieciešams uzsvērt to daudzesamību. Daļai pasaules valodu bez divskaitļa ir arī trīsskaitlis un lielais daudzskaitlis (ja jānorāda liels skaits lietu).

## Daudzskaitlis latviešu valodā
Literārajā latviešu valodā vairumam lokāmo vārdu ir gan vienskaitļa, gan daudzskaitļa formas, to vidū ir lielākā daļa lietvārdu, kā arī īpašības vārdi, darbības vārdi, vietniekvārdi un arī skaitļa vārdi.

Latviešu valodā, tāpat kā citās baltu-slāvu valodās, ir saglabājušās lielā un mazā daudzskaitļa iezīmes, piemēram, 1 roka, 2 roki (sar.), 3-9 rokas, >10 roku.

### Divskaitlis
Vēsturiski latviešu valodā bez tagadējā daudzskaitļa pastāvēja atsevišķa daudzskaitļa apakškategorija - divskaitlis, kas domāts, lai norādītu, ka vārds raksturo nevis daudz (vairāk par diviem), bet tikai divus objektus. Piemēram, *mudviema irā duvi galvi* ('mums diviem kopā ir divas galvas'), *mudvu esava duvu brāļu* ('mēs esam divi brāļi'), *judvi esata duvi māsi* ('jūs esat divas māsas'). Diemžēl mūsdienās no senā divskaitļa ir palikušas tikai atsevišķas sarunvalodas frāzes, kā: "*ar abi roki/kāji/auši/akši*" ('ar abām rokām/kājām/ausīm/acīm').

Ir valodas, kurās tiek lietotas divskaitlim līdzīgas daudzskaitļa apakškategorijas, kas domātas, lai raksturotu trīs, četrus, mazu skaitu vai ļoti lielu skaitu objektu.

### Daudzskaitļa piemēri
**Lietvārdi**:
* *Nami* (vsk. *nams*)
* *Liepās* (vsk. *liepā*)
**Īpašības vārdi:**
* *Baltie* (vsk. *baltais*)
* *Labas* (vsk. *laba*)
**Darbības vārdi (un divdabji)**:
* *Nesam* (vsk. *nesu*)
* *Braukuši* (vsk. *braucis*)
**Skatitļa vārdi**:
* *Desmiti* (vsk. *desmits*)
* *Tūkstoši* (vsk. *tūkstotis*)
**Vietniekvārdi**:
* *Kuru* (vsk. *kura*)
* *Tām* (vsk. *tai*)
Bumbuļsīpols

[thumb|[Gladiolas sīpols]]
**Bumbuļsīpols** ir īpašas struktūras pazemes vasas pārveidne, kurai raksturīgs palielināts reducēts stumbrs. Stumbrā uzkrājas barības vielas. Apkārt tam ir sakārtotas sausās lokveida lapas. Lapu funkcija ir pasargāt stumbru no ievainojumiem un samazināt ūdens zudumus no tā. Bumbuļsīpolam ir terminālais pumpurs, no kura attīstīsies zieds, un laterālie pumpuri, no kuriem attīstīsies jaunie augi. Bumbuļsīpoli raksturīgi, piemēram, gladiolām *(Gladiolus)* un krokusiem *(Crocus)*.
Saknenis

[250px|thumb|Dažādi [uzturs|uzturā lietojami sakneņi — ingvera, galangala, kurkumas un lotosa sakneņi (no kreisās uz labo).]]

**Saknenis** ir horizontāli zemes virsmai pazemē augošs stumbrs, kas veido pazemes vasas pārveidni un nākamajā gadā dzen jaunus dzinumus, kamēr auga virszemes daļa ziemā iet bojā. Mezglu vietās terminālais pumpurs stiepjas augšup, lai producētu ziedu, savukārt no laterālajiem pumpuriem var veidoties jauni augi. Atsevišķos gadījumos, piemēram, skalbēm (*Iris*), saknenis var uzkrāt barības vielas. Sakneņi raksturīgi lielākoties viendīgļlapju klases augiem, piemēram, banāniem, bambusiem, maijpuķītēm, bet var būt arī atsevišķiem divdīgļlapju klases augiem, piemēram, šaurlapu mellenēm (*Vaccinium angustifolium*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Cēzars Sampsons

**Cēzars Sampsons** (, dzimis  Lincā, Austrijā), ir austriešu dziedātājs, dziesmu autors un modelis. Cēzars piedalījās, pārstāvot Austriju, 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē ar dziesmu *[[Nobody but You]]*. Savā pusfinālā viņš ieguva 4. vietu, kas viņam ļāva kvalificēties finālam, kurā dziedātājs ieguva visvairāk punktus no žūrijas, un, punktus apvienojot ar skatītāju balsojumu, viņš ieguva 3. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Longs (nozīmju atdalīšana)

**Longs** var būt:

* Longs (Λόγγος) — sengrieķu rakstnieks;
* Džastins Longs (*Justin Long*) — amerikāņu aktieris (dzimis 1978. gadā);
* Šeins Longs (*Shane Long*) — Īrijas futbolists (dzimis 1987. gadā).

## Skatīt arī
* Longo
Diaperinae

***Diaperinae*** ir melnuļu dzimtas apakšdzimta.

## Fosilas sugas
Apakšdzimtā ir zināmas 11 fosilas sugas. Tās ir:
* *[[Ceropria messelense]]* Hornschemeyer, 1994 — Vidējas Eocēns
* *[[Liodema phalacroides]]* Doyen & Poinar, 1994 — Dominikas dzintars
* *[[Neomida senicula]]* Doyen & Poinar, 1994 — Dominikas dzintars
* *[[Pentaphyllus cioides]]*  Kirejtshuk, Merkl & Kernegger, 2008 — Baltijas dzintars
* *[[Platydema antiquorum]]* Wickham, 1913 — Agrais Oligocēns
* *[[Platydema bethunei]]* Wickham, 1913 — Agrais Oligocēns
* *[[Platydema geinitzi]]* Heyden & Heyden, 1866 — Agrais Miocēns
* *[[Tyrtaeus azureus]]* Doyen & Poinar, 1994 — Dominikas dzintars
* *[[Tyrtaeus elongatus]]* Doyen & Poinar, 1994 — Dominikas dzintars
* *[[Tyrtaeus flavoantennatus]]* Doyen & Poinar, 1994 — Dominikas dzintars
* *[[Tyrtaeus thoracicus]]* Doyen & Poinar, 1994 — Dominikas dzintars

Primāri apakšdzimtas pārstāvji bijuši asociēti ar kokiem, dzīvojot uz koku sēnēm un zem koku mizas.

## Klasifikācija
* cilts: *[[Diaprini]]* Latreille, 1802
:* apakšcilts: *Adelinina* LeConte, 1862
:* apakšcilts: *Diaperina* Latreille, 1802
* cilts: *[[Hyociini]]* Medvedev & Lawrence, 1982
:* apakšcilts: *Brittonina* Medvedev & Lawrence, 1986
:* apakšcilts: *Hyociina* Medvedev & Lawrence, 1982
:* apakšcilts: *Uptonia* Medvedev & Lawrence, 1986
* cilts: *[[Ectychini]]* Doyen, Matthews & Lawrence, 1990
* cilts: *[[Crypticini]]* Brullé, 1832
* cilts: *[[Phaleriini]]* Blanchard, 1845
* cilts: *[[Trachyscelini]]* Blanchard, 1845
* cilts: *[[Myrmechixenini]]* Jacquelin DuVal, 1858
* cilts: *[[Hypophlaeini]]* Billberg, 1820
* cilts: *[[Gnathidiini]]* Gebien, 1921
:* apakšcilts: *Anopidiina* Jeannel & Paulian, 1945
:* apakšcilts: *Gnathidiina* Gebien, 1921
* cilts: *[[Scaphidemini]]* Reitter, 1922
* cilts: *[[Leiochrinini]]* Lewis, 1894

## Atsauces

## Ārējās saites
* Subfamily Diaperinae. BugGuide
* Subfamily Diaperinae Latreille 1802 (darkling beetle) . fossilworks
Tijana Boškoviča

**Tijana Boškoviča** (; dzimusi ) ir serbu volejboliste, turku kluba *Edžzadžibaši* un Serbijas izlases diagonālā uzbrucēja.

## Biogrāfija
Tijana Boškoviča piedzima 1997. gada 3. martā Bosnijas un Hercegovinas Serbu Republikas pilsētā Trebiņē. Spēlēt volejbolu sāka jau agrā bērnībā, desmit gadu vecumā viņa pārcēlās uz pastāvīgu dzīvi Bilečā un kļuva par vietējā sieviešu volejbola kluba *Херцеговац* jauniešu komandas dalībnieci. 2010. gadā viņa iekļuva kluba pirmajā komandā un vienu sezonu spēlēja Bosnijas un Hercegovinas čempionātā. Tad viņa pārcēlās uz Serbiju un no 2011. līdz 2015. gadam pārstāvēja Serbijas klubu "Partizan Vizura" no Belgradas, un galu galā pieņēma Serbijas pilsonību.

Serbijas nacionālas izlases pamatsastāvā Boškoviča debitēja 2014. gada Pasaules čempionātā Itālijā. Serbija veiksmīgi pārvarēja turnīra pirmo etapu, ieņemot otro vietu grupā, bet turnīra otrajā etapā astoņu komandu konkurencē ieguva ceturto vietu un tālākai dalībai čempionātā nekvalificējās. 2014. un 2015. gadā viņas kluba komanda uzvarēja Serbijas čempionātā. 2015. gada Eiropas jaunatnes čempionātā  (volejbolistēm līdz 19 gadu vecumam) viņa tika atzīta par turnīra vērtīgāko spēlētāju.

Pirmais lielais panākums pieaugušo starptautiskā līmenī Tijanai Boškovičai bija 2015. gadā, kad viņa pievienojās turku klubam *"Edžzadžibaši"* no Stambulas. Šajā sezonā viņa izcīnīja sudraba medaļu Pasaules kausa izcīņā Japānā, kur Serbija zaudēja tikai  Ķīnas Tautas Republikas komandai. Vēlāk viņa savam panākumu sarakstam pievienoja vēl vienu bronzas medaļu, kas tika iegūta Eiropas čempionāta Beļģijā un Nīderlandē. Pusfinālā serbietes ar rezultātu 1:3 zaudēja Krievijas komandai, bet spēlē par trešo vietu ar 3:0 uzvarēja Turciju.

Pateicoties vairākiem veiksmīgiem startiem, Boskoviča ieguva tiesības aizstāvēt valsts godu 2016. gada vasaras olimpiskās spēles Riodežaneiro, no kuras vēlāk atveda sudraba medaļu — Serbijas volejbolistēm izdevās sasniegt finālu, kurā tās zaudēja Ķīnas valstsvienībai.

2017. gadā Serbijas komanda uzvarēja Eiropas čempionātā un Eiropas Volejbola konfederācija Boskoviču atzina par 2017. gada Eiropas labāko spēlētāju. 2019. gadā vēlreiz uzvarēja Eiropas čempionātā.

 ieguva bronzas medaļu. Boškoviča ir izcīnījusi arī divas zelta medaļas Pasaules čempionātā (2018, 2022).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dzenis (nozīmju atdalīšana)

**Dzenis** var būt:

* dzenis — dzilnu jeb dzeņu apakšdzimtas putns;
* Dzenis — uzvārds.

## Skatīt arī
* Dzeņi
* Dzilna
* Dzilnas
Eduards Laursons

**Eduards Laursons** (dzimis , miris ) bija latviešu skolotājs, kooperācijas propagandists un sabiedriskais darbinieks. Latviešu pagaidu nacionālās padomes valdes loceklis (1917), viens no Latviešu zemnieku savienības dibinātājiem. Latvijas Tautas bankas valdes priekšsēdētājs, Centrālās savienības "Konzums" valdes un padomes priekšsēdētāja biedrs, Savstarpējās ugunsapdrošināšanas centrālās savienības valdes priekšsēdētājs.

Daudz rakstīja par kooperācijas un saimnieciskiem jautājumiem "Dzimtenes Vēstnesī", "Kooperatorā", "Līdumā", "Brīvajā Zemē", "Savienībā", "Kopdarbībā", "Latvijas Lauksaimniekā", "Ekonomistā", "Balsī", "Kooperatīvā Kredītā" un citos izdevumos.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1876. gada 24. (11. pēc VS) februārī Jaunvāles pagasta Mailēs zemnieku ģimenē. Mācījās Jaunvāles pagasta skolā, Trikātas draudzes skolā un Pleskavas skolotāju seminārā, bija Turaidas un Bīriņu pagasta skolotājs (1897—1909). Kā eksterns nolika Maskavas Praktiskās akadēmijas gala eksāmenu, studēja Maskavas komercinstitūtā (1909—1913) un ieguva I. šķiras komercinženiera grādu, aizstāvot diplomdarbu "Kooperācija Latvijā".

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1915. gadā Maskavā organizēja Centrālo savienību "Konzums", bija par tirdzniecības instruktoru un revidentu. Organizēja arī Latvijas Lauksaimnieku Centralbiedrības Maskavas nodaļas un birojus, kuri palīdzēja paglābt Latvijas kooperatīvo centrālo organizāciju mantas, lopus un iestādes. Karam ieilgstot, 1916. gadā Laursons pārcēlās atpakaļ uz Latviju, kur Valkā 1917. gadā kļuva par "Konzuma" valdes un padomes priekšsēdētāja biedru, bez tam ņēma aktīvu dalību bēgļu apgādāšanas organizācijās.

[thumb|left|200px|LPNP valde: sēž no kreisās puses [Kristaps Bahmanis|K. Bahmanis (sekretārs), J. Rubulis (pr. biedrs), V. Zāmuēls (priekšsēdētājs), J. Palcmanis (pr. biedrs), K. Pauļuks (pr. biedrs), stāv no kreisās V. Siliņš, O. Nonācs, K. Skalbe, J. Akuraters, E. Laursons.]]
Kopīgi ar M. Valteru un K. Ulmani 1917. gadā nodibināja Latviešu zemnieku savienību un aktīvi piedalījās pirmās Vidzemes zemes sapulces organizēšanā Valmierā 1917. gada martā, kurā tika ievēlēts par pirmās Vidzemes Zemes padomes locekli, novembrī Valkā ievēlēts par pirmās Latviešu nacionālās padomes un tās valdes locekli. Iskolata laikā darbojās Vidzemes guberņas pārtikas komitejā un vēlāk Rīgas apgādāšanas komitejā. 1918. gadā vācu okupācijas laikā rediģēja žurnālu "Savienība", kuru izdeva C. S. "Konzums".

Arī Latvijas SPR laikā 1919. gada ziemā un pavasarī mēģināja glābt, kas vēl bija glābjams kooperācijas laukā, atmeta piedalīšanos politiskā dzīvē, jo nevarēja ciest un saprast politisko "andeli", pievērsās vienīgi iemīļotajam kooperācijas darbam. Centās Latvijas sabiedrisko un saimniecisko dzīvi iekārtot pēc godīguma un kopdarbības principiem.

1949. gada marta deportācijas laikā 25. martā apcietināts un deportēts uz Amūras apgabalu, kur 1950. gada 1. jūlijā Javitinskas rajonā kopā ar sievu izdarījis pašnāvību.

## Atsauces
Vilis Siliņš

**Vilis Siliņš** (1874—1935) bija latviešu zemnieku kooperācijas kustības darbinieks, Kurzemes Zemes sapulces un Kurzemes Pagaidu zemes padomes loceklis, Latviešu pagaidu nacionālās padomes valdes loceklis (1917).

Publicējās ar pseidonīmu "Zemnieks", bija žurnāla "Kopdarbība" redaktors.
[thumb|270px|LPNP valde: sēž no kreisās puses [Kristaps Bahmanis|K. Bahmanis (sekretārs), J. Rubulis (pr. biedrs), V. Zāmuēls (priekšsēdētājs), J. Palcmanis (pr. biedrs), K. Pauļuks (pr. biedrs), stāv no kreisās V. Siliņš, O. Nonācs, K. Skalbe, J. Akuraters, E. Laursons.]]

## Dzīvesgājums
Dzimis 1874. gada 19. maijā Šederes pagasta Akmeņu (Šteinburgas) muižā. Nodibināja Ilūkstes apriņķa lauksaimniecības biedrību "Grauds". Piedalījās 1905. gada revolūcijā, pēc tās sakāves 1906. gada sākumā devās bēgļu gaitās uz Somiju, vēlāk uz Šveici. 1910. gadā finansēja Franča Kempa vēsturiskās apceres "Latgalieši" izdošanu.
Pēc Februāra revolūcijas 1917. gada 27. aprīlī Tērbatā Kurzemes Zemes sapulces deputāti viņu ievēlēja par Kurzemes Pagaidu zemes padomes locekli.

Pēc Oktobra revolūcijas viņš kā Kurzemes Pagaidu zemes padome loceklis no  līdz  Valkā piedalījās latviešu partiju un sabiedrisko organizāciju sanāksmē, kur viņu ievēlēja par Latviešu pagaidu nacionālās padomes valdes locekli.

Pēc 1920. gada bija Latvijas Tautas bankas padomes loceklis, Starptautiskās kooperācijas alianses centrālkomitejas loceklis. 
Sakarā ar V. Siliņa kooperatīvās darbības 25 jubileju Rainis iesūtīja žurnālam "Kopdarbība" atmiņas par jubilāru. 
1932. gadā pārcēlās uz savu Randenes muižu pie Daugavpils, kur pavadīja pēdējos mūža gadus.

Miris 1935. gada 14. martā Randenē, apbedīts Birķeneļu kapos.

## Atsauces
Jānis Palcmanis

**Jānis Palcmanis** (dzimis , miršanas datums nav zināms) bija latviešu arheologs, mērnieks un politiķis.

## Dzīvesgājums
Studēja Maskavas arheoloģiskajā institūtā.

Pēc Latvijas valsts pasludināšanas kļuva par Tautas padomes locekli no Latvijas Darba savienības.
1920. gadā bija Stukmaņu zemes ierīcības kontrolieris. Vēlāk darbojās kā kooperatīva priekšnieks, bija Latvijas darba savienības prezidija loceklis.
3. Saeimas vēlēšanās 1928. gada 6. un 7. oktobrī viņš nesekmīgi kandidēja no Latvijas darba savienības un Tautas apvienības saraksta.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 5. šķira Nr.1151 (1928)

## Atsauces
Mazezera iela

**Mazezera iela** ir viena no Viesītes pilsētas ielām. Tā ir neliela iela ar mazstāvu savrupmāju apbūvi pilsētas ziemeļos. Iela ir 150 m gara un tajā ir 7 adreses. Iela nosaukta par godu Viesītes Mazajam ezeram un šī ir vienīgā šāda nosaukuma iela Latvijā.

## Ielu savienojumi
Mazezera iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ezera iela (T-veida krustojums)
* Paula Stradiņa iela (T-veida krustojums)

## Skatīt arī
* Viesīte
* Viesītes ielu uzskaitījums

## Atsauces
Silupīte (Rūjas pieteka)

**Silupīte** (arī **Enčupīte**, **Skolupīte**)  ir Rūjas labā krasta pieteka Valmieras novada ziemeļaustrumos, pie Arakstes. Izveidojas, pie Arakstes satekot Krūmiņupītei no labās un Veserupītei no kreisās puses. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Rūjā lejpus Niedru mājām.

## Atsauces
Veserupīte

**Veserupīte** (arī **Enčupīte**) ir Silupītes kreisā satekupe Valmieras novada galējos ziemeļaustrumos. Tek dienvidu virzienā. Pie Arakstes, satekot ar Krūmiņupīti, izveido Silupīti. Veserupītei šķērso valsts autoceļš V176 (Sīļi–Igaunijas robeža), tās krastos atrodas Arakste.

## Atsauces
Vidzemnieku grāvis

**Vidzemnieku grāvis** ir Palmutes kreisā krasta pieteka Valmieras novadā. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Lielākā pieteka - Galzemnieku grāvis. Ietek Palmutē uz austrumiem no Idus. Vidzemnieku grāvi šķērso valsts autoceļš P21 (Rūjiena—Mazsalaca)

## Atsauces
Virķīte

**Virķīte** (arī **Virķe**, **Virķene**, **Virķupīte**) ir Rūjas kreisā krasta pieteka Valmieras novadā. Izteka uz ziemeļrietumiem no Vilpulkas. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Lielākā pieteka - Virķēnmuižas grāvis. Ietek Rūjā pie Rūjas skolas. Virķīti šķērso valsts autoceļi V173 (Virķēni—Meizakila) un P21 (Rūjiena—Mazsalaca). Tās krastos atrodas Virķēni.

## Atsauces
Spicera kosmiskais teleskops

thumb|Teleskops mākslinieka attēlojumā
**Spicera kosmiskais teleskops** (***Spitzer Space Telescope*** jeb ***SST***) bija ASV orbitālā observatorija. Tā bija nosaukta astronoma Laimana Spicera vārdā. Teleskops darbojās infrasarkanajā spektrā. Šis bija viens no četriem NASA lielo observatoriju kosmiskajiem aparātiem. Observatorija tika palaista 2003. gada augustā. 2020. gada 30. janvārī *Spitzer* darbība tika pārtraukta, atstājot to nekontrolētu heliocentriskā orbītā.

## Ārējās saites

* Informācija NASA mājaslapā
Gramatiskais skaitlis

**Gramatiskais skaitlis** () – gramatiskā kategorija, kas norāda daudzuma atšķirību lietvārdos, īpašības vārdos, vietniekvārdos un darbības vārdos. Vairumā pasaules valodu pastāv duālistiskais valodas formu sadalījums vienskaitlī () un daudzskaitlī(). Bet pastāv arī citas gramatiskā skaitļa kategorijas, kā divskaitlis (sanskritā, latīņu valodā, slovēņu valodā u.c.), trīsskaitlis (bislama, atsevišķās Okeānijas valodās), dažskaitlis (lai atšķirtu dažus no daudziem objektiem; hopu valodā, arābu valodā, daļā baltu-slāvu valodu).

Gramatiskais skaitlis tiek norādīts, mainot galotnes vai pievienojot piedēkļus. Lietvārdu un īpašības vārdu skaitļi ir sastopami visās indoeiropiešu valodās, vairumā citu rietumu un ziemeļu Eirāzijas valodu, kā arī Āfrikas valodās. Savukārt dienvid-dienvidaustrumu Āzijā un Amerikā daudzskaitļa forma bieži vien tiek atmesta, bet daļā Austrālijas un Jaungvinejas vietējo valodu daudzskaitļa nav vispār.

Darbības vārdu atšķirība skaitļos ir sastopama daudz retāk, jo īpaši tajās valodās, kurās obligāti ir jānorāda darītājs (kā, piemēram, angļu vai zviedru) un daudzskaitlīgums ir izsecināms no darītāju skaita.
Mehmets Ali Agdža

**Mehmets Ali Agdža** (; dzimis ) ir turku terorists, slepkava un Pelēko vilku kustības biedrs.

 viņš nogalināja turku žurnālistu Abdu Ipekcu, kas tobrīd vadīja vienu no vadošajiem turku laikrakstiem *Milliyet*. Mehmetam Ali Agdžam tika piespriests mūža ieslodzījums. Pēc sešiem mēnešiem viņš izbēga.  centās nogalināt pāvestu Jāni Pāvilu II, taču neveiksmīgi. Tā paša gada jūlijā viņam tika piespriests mūža ieslodzījums Itālijā. 2000. gadā pēc pāvesta lūguma viņu apžēloja Itālijas prezidents un Agdža tika deportēts uz Turciju. 2010. gadā tika atbrīvots no ieslodzījuma Turcijā.

## Ārējās saites
Vecais kanāls

**Vecais kanāls** ir Āžupītes labā krasta pieteka Valmieras novada dienvidaustrumos, uz austrumiem no Oleriem. Tek dienvidaustrumu virzienā purvainā apvidū. Ietek Āžupītē netālu no tās ieteces Sedā purvainā, mazapdzīvotā apvidū.

## Atsauces
Vienskaitlis

**Vienskaitlis** (saīs. **vsk.**) — gramatiskais skaitlis, kas tiek lietots, lai norādītu, ka darbība notiek ar vienu priekšmetu vai darbības veicējs ir viens pats.

Mūsdienu literārajā latviešu valodā tiek lietotas tikai vienskaitļa un daudzskaitļa formas, taču sarunvalodā ir sastopamas arī atsevišķas divskaitļa formas, piem, "*ar abi roki*" ('ar abām rokām').

Vienskaitli lieto arī aiz saliktiem skaitļa vārdiem vai skaitļiem, kas beidzas ar "viens"  (51 gads). 

## Atsauces