open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luizs Inasiu Lula da Silva

**Luizs Inasiu Lula da Silva** (, izrunā: ; dzimis  Kastesā) ir atkārtoti ievēlētais Brazīlijas prezidents. 2010. gadā žurnāls *[[Time]]* viņu atzina par vienu no 100. ietekmīgākajiem cilvēkiem pasaulē.

## Dzīvesgājums
 
Dzimis 1945. gadā trūcīgā daudzbērnu ģimenē.

L. I. L. da Silva darbojās Brazīlijas Darba partijā. Pirms ievēlēšanas Brazīlijas prezidenta amatā viņš neveiksmīgi kandidēja uz šo amatu trīs reizes (pirmoreiz 1989. gada vēlēšanās). 2002. gada Brazīlijas prezidenta vēlēšanās viņš beidzot guva uzvaru un tika inaugurēts 2003. gada 1. janvārī. 2006. gada vēlēšanās viņš atkal uzvarēja un turpināja pildīt prezidenta pienākumus līdz 2011. gada 1. janvārim, kad beidzās otrais prezidentūras termiņš.

Lula pirmās prezidentūras ietvaros nostiprināja sociālās programmas, tostarp "Bolsa Familia", kuras mērķis bija sniegt finansiālu atbalstu nabadzīgām ģimenēm, un izveidoja programmu "Fome Zero", kuras mērķis ir pilnībā likvidēt badu un absolūto nabadzību Brazīlijā. Abu termiņu laikā Lula valstī veica radikālas reformas, kas noveda pie IKP pieauguma, publiskā parāda un inflācijas sarukšanas, un palīdzēja 20 miljoniem brazīliešu izkļūt no nabadzības. Ievērojami samazinājās nabadzības, nevienlīdzības, analfabētisma, bezdarba, zīdaiņu mirstības un bērnu nodarbinātības rādītāji; palielinājās minimālā alga, iedzīvotāju vidējie ienākumi, kā arī tika uzlabota skolu, augstskolu un veselības aprūpes pakalpojumu pieejamība. Aktīvi darbojās ārpolitikā, gan reģionāli, gan globālās tirdzniecības un vides aizsardzības pārrunās. Lula tika uzskatīts par vienu no vispopulārākajiem politiķiem Brazīlijas vēsturē, un vienu no pasaules populārākajiem politiķiem savas prezidentūras laikā.

2014. gadā sāktajā izmeklēšanā tika atklāts, ka pēc Lulas da Silvas nākšanas pie varas tika izveidota koruptīva shēma, kas ļāva celtniecības uzņēmumiem iegūt izdevīgus pasūtījumus valsts naftas uzņēmumā *[[Petrobras]]*. 2016. gada martā da Silvu aizturēja un nopratināja policija. Viņam tika izvirzīta apsūdzība par grezna dzīvokļa pieņemšanu no celtniecības uzņēmuma. Cenšoties glābt da Silvu, valsts prezidente Dilma Rusefa, kas no 2003. līdz 2010. gadam bija *Petrobras* padomes priekšsēdētāja, 16. martā bijušo prezidentu iecēla par savas administrācijas vadītāju. Maijā parlaments Rusefai izteica impīčmentu. 2017. gada 12. jūlijā federālā tiesa Lulam da Silvam piesprieda 9,5 gadu ilgu cietumsodu. Līdz apelācijas prasības izskatīšanai viņš palika brīvībā.
2018. gada janvārī federālā reģionālā ceturtā apgabala tiesa apstiprināja apsūdzības lēmumu un palielināja cietumsodu līdz 12 gadiem un vienam mēnesim. 7. aprīlī viņš tika nogādāts policijā.

2021. gada 9. martā Brazīlijas Federālā augstākā tiesa atcēla spriedumu Lulam da Silvam par korupciju un naudas atmazgāšanu.

2022. gadā 30. oktobrī viņš no jauna uzvarēja Brazīlijas prezidenta vēlēšanās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vekholmas rūnu akmens

[thumb|500px|Vekholmas rūnakmens zīmējums. [Līvzemes vārds (**liflainþi**) redzams rūnu teksta augšējā labajā līkuma daļā.]]

**Vekholmas rūnu akmens** () ir rūnu akmens, kas atrodas Vekholmā (*Veckholm*) Upsālas lēnes teritorijā Zviedrijas austrumos. Tas uzstādīts pēc 1050. gada m.ē. par godu vikingam Askeram (Ásgeirr), kas kritis Līvzemē un ir viens no vecākajiem rakstu avotiem, kurā pieminēta Latvijas teritorija, proti, Līvzeme — vikingu *Liflandi*.

Rūnu teksts ar latīņu burtiem (sākas no akmens centra un vijas uz leju):
thumb|500px|Rūnu raksta burtu atšifrējums

## Atsauces

## Ārējās saites
* An English Dictionary of Runic Inscriptions of the Younger Futhark, at the university of Nottingham
Trosas rūnu akmens

[right|thumb|500px|Trosas rūnu teksta attēls. [Līvzemes vārds (**liflainþi**) redzams rūnu teksta apakšējā daļā.]]

**Trosas rūnu akmens** () ir rūnu uzraksts uz pamatklinātāja Sēdermanlandes lēnes teritorijā Zviedrijas austrumos. Tas izkalts pēc 1000. gada m.ē. par godu vikingam Barkviram (Barkviðr), kas noslīcis Līvzemē un ir viens no vecākajiem rakstu avotiem, kurā pieminēta Latvijas teritorija, proti, Līvzeme - vikingu *Iflanti*. 

Rūnu teksts ar latīņu burtiem (sākas akmens apakšā un apliecas dzīvnieka attēlam):
thumb|500px|Rūnu raksta burtu atšifrējums

## Ārējās saites
* An English Dictionary of Runic Inscriptions of the Younger Futhark, at the university of Nottingham
Kristers Serģis

**Kristers Serģis** (dzimis ) ir bijušais latviešu motokrosa braucējs, pašlaik uzņēmējs un sporta menedžeris.

Ievērojamā Latvijas un padomju motokrosa braucēja Jāņa Serģa dēls. Viņš bijis arī Kristera pirmais treneris.

Pasaules čempionātā motokrosā blakusvāģu klasē startēja laikā no 1992. līdz 2008. gadam. Braucis kopā ar Arti Rasmani, Normundu Bērziņu, Ramonu van Millu, Svenu Verbrugi un Kasparu Stupeli. Piecas reizes kļuva par šo sacensību seriālu uzvarētāju (1997, 1998, 2000, 2001, 2002), 4 reizes ierindojās 2. vietā (1999, 2003, 2005, 2008), 2007. gadā ierindojās 3. vietā. 2005. un 2007. gadā kļuvis par Eiropas čempionu komandā.

2000. gadā kļuva par uzņēmuma "Kristers Serģis moto" īpašnieku un direktoru. Ir KTM un Husaberg oficiālais pārstāvis. 1996. gadā sācis vadīt sabiedrisko organizāciju "Biedrība "Kristera Serģa motoklubs"".

Ilgstoši ir latviešu soloklases motokrosista Paula Jonasa menedžeris.

1997. gadā ticis apbalvots ar trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ketrina Bigelova

**Ketrina Anna Bigelova** (; dzimusi  Sankarlosā, Kalifornija, ASV) ir amerikāņu kinorežisore, scenāriste un producente. Viņa ir vislabāk pazīstama par savu darbu pie filmu *[[Near Dark]]* (1987), "Lūzuma punkts" (*Point Break*, 1991), "Dīvainās dienas" (1995), "Ūdens svars" (*The Weight of Water*, 2000), "K-19" (2002), "Sapieris" (2008) un "Slepenā operācija "30 pēc pusnakts"" (2012) veidošanas.

"Sapieris" tika nominēts deviņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām un sešās nominācijas filma uzvarēja, tajā skaitā nominācijās labākā filma, labākais režisors un labākais oriģinālscenārijs. Saņemot balvu kā labākā režisore par filmu "Sapieris", Ketrina Bigelova kļuva par pirmo sievieti, kas saņem šo balvu.

Otra Bigelovas filma, kas tika izvirzīta uz Amerikas Kinoakadēmijas balvu vairākās nominācijas, bija "Slepenā operācija "30 pēc pusnakts"", tai skaitā nomināciju par gada labāko filmu. Filma saņēma balvu par labāko skaņas montāžu.

2010. gada aprīlī Ketrina Bigelova tika atzīta par vienu no 2010. gada ietekmīgākajiem cilvēkiem.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Swing, Swing

**"Swing, Swing"** ir amerikāņu grupas The All-American Rejects pirmais singls no viņu debijas albuma *[[The All-American Rejects (albums)|The All-American Rejects]]*. Singls tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompānijām DreamWorks, Universal International, Polydor. Dziesma sasniedza 8. vietu ASV Billboard Moderno rokdziesmu topā. Sings pēc RIAA sistēmas tika sertificēts ar platīna disku.

## Dziesmu saraksts

;UK limited edition 7" orange vinyl 
* Side A: "Swing, Swing"
* Side B: "Too Far Gone" (Bedroom Demo Version)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā grupas mājaslapa
Tramvaju satiksme Ščecinā

thumb|250px|Tramvajs ''Falkenried''
thumb|250px|Tramvajs Konstal 102Na Kristofora Kolumba ielā
thumb|250px|12. maršruta tramvajs Grunvaldes laukumā
**Tramvaju satiksme Ščecinā** ir viens no sabiedriskā transporta veidiem, kas nodrošina pasažieru pārvadāšanu Ščecinas pilsētas robežās. Kopš 2009. gada 1. janvāra, reorganizējot "MZK Szczecin", pārvadājumus ar tramvajiem veic pašvaldības uzņēmums "Tramwaje Szczecińskie". Patlaban pasažieru pārvadājumi tiek veikti 12 tramvaju maršrutos, kuru kopējais garums 2017. gada 1. decembrī sasniedza 112,77 km. 2021. gada 31. decembrī "Tramwaje Szczecińskie" rīcībā atradās 202 tramvaju vagoni. Ščecinā atrodas 2 tramvaju depo. Tramvaja sliežu platums ir 1435 mm. 

Tramvaju satiksmes pirmsākumi meklējami 1879. gada 23. augustā, kad Ščecinas ielās parādījās pirmie zirgu tramvaji. Nepilnus 15 gadus vēlāk, 1896. gadā, pilsētā darbību uzsāka elektriskais tramvajs. Sākot ar 2011. gada 1. februāri pasažierus 7. tramvaju maršrutā sāka pārvadāt pirmais Polijā ražotais zemās grīdas tramvajs Pesa 120NaS. Līdz 2014. gada martam Ščecinai tika piegādāti 6 zemās grīdas tramvaji ar 5 posmiem, sastāva garums 31,82 m, kā arī 22 šī paša modeļa tramvaji ar 5 posmiem, sastāva garums 30,12 m.

## Tramvaju modeļi
### Ekspluatācijā esošie tramvaju modeļi
Ekspluatācijā esošie tramvaju modeļi.

### Ekspluatācijā bijušie tramvaju modeļi
Ekspluatācijā bijušie tramvaju modeļi.

## Tramvaju maršruti
### Esošie tramvaju maršruti
Mūsdienās Ščecinā ir 12 tramvaju maršruti.

## Tramvaju depo
### Golęcin
* Adrese: Wiszesława 18
* Apkalpo maršrutus: 5, 6, 8, 11, 12.

### Pogodno
* Adrese: Wojska Polskiego 200
* Apkalpo maršrutus: 1, 2, 3, 5, 7, 8, 9, 12

## Attēlu galerija

Pesa_120NaS2_in_Szczecin,_2017.jpg|Zemās grīdas Pesa 120NaS, 5. tramvaju maršruts
Moderus_Alfa_HF_10_AC_in_Szczecin,_2017.jpg|Tramvajs Moderus Alfa HF10AC, 12. tramvaju maršruts
Szczecin--stettin-sl-2-711440.jpg|Tramvajs Tatra T6A2D, 2. tramvaju maršruts
Konstal 105N2k2000 1055+1056, tram line 11, Szczecin, 2013.jpg|Tramvajs Konstal 105N2k/2000, 11. tramvaju maršruts
Trams_in_Szczecin,_2015_(cropped).png|12. maršruta tramvajs Atbrīvošanas alejā
Pesa_120NaS_Swing_in_Szczecin,_2015.jpg|Tramvajs 120NaS šķērso Ādama Mickēviča ielu
T6a2d_stocznia_szczecinska.JPG|5. maršruta tramvaja galapunkts
Nordwaggon_Bremen_(1).jpg|Retro tramvajs


## Skatīt arī
* Ščecina

## Atsauces

## Ārējās saites

* "Tramwaje Szczecińskie" mājaslapa
* Ščecinas tramvaja fotogrāfijas
Starptautiskais Slāvu Kanāls

**Starptautiskais Slāvu Kanāls** (*SCI*) ir televīzija Ukrainā, kas raida kopš .

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa //
Serģis

**Serģis** var būt:
* Serģis — ezers Carnikavas pagastā;
* Jānis Serģis — latviešu motokrosa braucējs (1938—2017);
* Kaspars Serģis — latviešu riteņbraucējs (dzimis 1992. gadā);
* Kristers Serģis — latviešu motokrosa braucējs (dzimis 1974. gadā).
Fiziskā sagatavotība

thumb|200px|Karavīrs ar labu fizisko sagatavotību

**Fiziskā sagatavotība** jeb **vingrums** ir organisma veselības stāvoklis. Tas iedalās divos apakšjēdzienos: **vispārējā fiziskajā sagatavotībā** (vispārējā veselības stāvoklī) un **specifiskajā fiziskajā sagatavotībā** (noteiktam darbam vai sporta veidam paredzētā sagatavotībā). To var iegūt vingrojot, uzņemot pareizu uzturu un pietiekami atpūšoties.

## Skatīt arī
* Kultūrisms
1533. gads

**1533. gads** () bija parastais gads, kas sākās trešdien.

## Notikumi

### Decembris
* spāņu jūrasbraucējs Ernando de Grihalva atklāja 2 no 4 Reviljahihedo salām — Sanbenedikto un Sokorro salas

### Nezināms
* Dibināta Slovākijas pilsēta Mijava.
* Ivans IV kļuva par Maskavijas lielkņazu.

## Dzimuši
*  — Mišels de Monteņs (*Michel de Montaigne*), franču esejists (miris )
*  — Klaudio Merulo (*Claudio Merulo*), itāļu komponists (miris )
*  — Vilhelms Klusētājs (*Willem de Zwijger*), nīderlandiešu politiķis (miris )
*  — Elizabete I (*Elizabeth I*), Anglijas un Īrijas karaliene (mirusi )
*  — Stefans Batorijs (*Stephanus Rex*), Transilvānijas princis, Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs (miris )

## Miruši
* 3. decembris — Vasilijs III (*Василий III*), Maskavas lielkņazs (dzimis 1479.)
Lielais kanjons

**Lielais kanjons** ir viens no dziļākajiem kanjoniem pasaulē, tas atrodas ASV, Arizonas štatā. Kanjonu izgrauzusi Kolorādo upe. Lielais kanjons ir 446 km garš, 6 līdz 29 km plats (kanjona apakšā tā platums ir mazāks par puskilometru) un līdz 1,83 km dziļš. Kanjona sienas veido nogulumieži, vietām vertikālas. Ainavā dominē tuksnesis un pustuksnesis, priežu mežs. Kopš 1919. gada iekļauts Lielā kanjona nacionālajā parkā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Skaisti foto: Reta dabas parādība virs Lielā kanjona
Boriss Bogdaškins

**Boriss Bogdaškins** (dzimis , Rīgā) ir Latvijas bijušais futbolists, kurš spēlēja pussarga pozīcijā.

## Sasniegumi
**Jelgava**

* Latvijas kauss: 2016

**Riga**

* Latvijas Virslīga: 2018
* Latvijas kauss: 2018

## Ārējās saites
Motofrīstails

thumb|Motofrīstaila braucējs Džo Steins lēciena laikā izpilda triku.
**Motofrīstails** ir motokrosa variācija, kurā motobraucējs lec un gaisā izpilda dažādus akrobātiskus trikus, ko vērtē tiesnešu žūrija. 

## Ārējās saites
* Pasaules čempionāta motofrīstailā oficiālā mājaslapa
System of a Down (albums)

***System of a Down*** ir grupas System of a Down pirmais albums. Albums tika izlaists 1998. gada 30. jūnijā.

## Dziesmu saraksts

# Suite-Pee — 2:32
# Know — 2:56
# Sugar — 2:33
# Suggestions — 2:44
# Spiders — 3:35
# DDevil — 1:43
# Soil — 3:25
# War? — 2:40
# Mind — 6:16
# Peephole — 4:04
# CUBErt — 1:49
# Darts — 2:42
# P.L.U.C.K. — 3:37
Ilze Nagla

**Ilze Nagla** ir Latvijas žurnāliste, sabiedrisko attiecību speciāliste. Bijusi Latvijas Televīzijas raidījuma "*[[De facto (raidījums)|De facto]]*" veidotāja un vadītāja.

## Biogrāfija
### Izglītība
Ilze Nagla mācījusies Rīgas 49. vidusskolā, pēc tam žurnālistiku Latvijas Universitātē, un ieguvusi bakalaura grādu sociālajās zinātnēs komunikācijas jomā. Tad viņa divus gadus studēja Birmingemas Universitātē politisko zinātņu un starptautisko attiecību katedrā un ieguva maģistra grādu starptautiskajās attiecībās. Kopš 2000. gadā studē doktorantūrā Oslo Universitātē.

Ieguvusi arī diplomu par augstāko izglītību Eiropas žurnālistikā Orhūsas žurnālistikas skolā.

### Karjera

Studiju gados īsu brīdi strādājusi Universitātes avīzē. I. Nagla bijusi korespondente Latvijas Televīzijas Ziņu dienestā, vēlāk — raidījuma "Panorāma" producente. Kopš 1997. gada septembra I. Nagla ir nepilna laika pasniedzēja Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultātes Komunikācijas studiju nodaļā. 1998. gadā viņa kļuva par Rīgas Fondu biržas Sabiedrisko attiecību departmenta vadītāju, amatā bija līdz 2001. gada aprīlim.

Līdz 2003. gada decembrim Ilze Nagla strādāja PR firmā "Hill and Knowlton". No tā paša gada augusta līdz 2007. gada sākumam viņa bija "Microsoft Latvia" Sabiedrisko attiecību vadītāja Baltijas valstīs.

2007. gada augustā atsāka strādāt LTV Ziņu dienestā, veidoja un vadīja analītisko raidījumu "De facto", kā arī dažādus priekšvēlēšanu raidījumus. 2011. gada septembrī, pēc 11. Saeimas vēlēšanām, Nagla pameta darbu televīzijā.

2011. gada oktobrī viņa sāka strādāt uzņēmumā *[[Ventspils Nafta|AS Ventspils Nafta]]* par sabiedrisko attiecību vadītāju, kā arī turpināja lasīt lekcijas Latvijas Universitātē.

### Dzīvesvietas kratīšana
Saistībā ar VID datu noplūdi, par kuru vispirms tika pavēstīts raidījumā "De facto",  Ekonomikas policija veica kratīšanu I. Naglas dzīvesvietā. Veicot kratīšanu, policija konfiscēja viņas privāto klēpjdatoru un citus datu nesējus. Kratīšanu viņas mājās veica steidzamības kārtā. Tiesneša piekrišanu ieguva nākamajā dienā, . Tovakar LTV un Advokātu atbalsta biedrība aicināja Rīgas pilsētas Centra rajona tiesas priekšsēdētāju atcelt tiesneša akceptēto lēmumu par kratīšanas izdarīšanu Naglas dzīvesvietā kā juridiski nepamatotu un pretlikumīgu.

 Nagla Rīgas Centra rajona tiesā iesniedza sūdzību par izmeklēšanas tiesneša lēmumu. Tiesa saņēma sūdzību arī no LTV ģenerāldirektora Edgara Kota, tomēr to noraidīja, jo kratīšana nenotika televīzijas telpās. Nepilnu divu nedēļu laikā Nagla atguva savu datoru.

2010. gada decembrī Nagla iesniegusi prasību Eiropas Cilvēktiesību tiesā, uzskatot, ka policijas veiktā kratīšana bijusi preses brīvības aizskārums, un 2013. g. ECT palāta piesprieda Naglai 20 000 euro.

## Atsauces
Klientu attiecību pārvaldība

**Klientu attiecību pārvaldība** () ir uzņēmējdarbības stratēģija, kas vērsta uz klientu iegūšanu, saglabāšanu un atgūšanu, kā arī tās nodrošināšanai nepieciešamais rīku kopums, galvenokārt programmatūra, bieži saukta vienkārši ***CRM***.

*CRM* pamatuzdevums ir samazināt atšķirību starp organizācijas esošo un potenciālo sniegumu klientu iegūšanā, attīstīšanā un saglabāšanā.

## Ieguvumi
Izmaksu ietaupījums:
* darbinieki tērē mazāk laika informācijas meklēšanai un klientu pieprasījumu apstrādei;
* darbinieki tērē mazāk laika datu apstrādei un analīzei, t.sk. klientu kvalificēšanai;
* mērķauditorijas precīzāka noteikšana, kas samazina tirgvedības un pārdošanas materiālu un pūļu patēriņu;
* uzlabota darbinieku iesaistīšanās un komunikācija dod mazāku personāla mainību.

Ienākumu palielināšanās:
* vairāk noslēgtu darījumu, jo pārdevējiem paliek vairāk laika pārdošanai;
* papildu pasūtījumi no šķērspārdošanas (*cross-selling* and *up-selling*);
* samazināts pārdošanas cikls, jo pārdevējs netērē laiku nelietderīgām darbībām;
* lielāks līgumu noslēgšanas procents — pazīstot klientu, uzņēmums var dot tā vajadzībām un vēlmēm atbilstošu piedāvājumu;
* labāka cena — zinot klienta vajadzības, uzņēmums pārdod, atklājot piedāvājuma vērtību klientam, nevis piedāvājot atlaides.

Stratēģiskā ietekme — klientu ilgtermiņa lojalitāte:
* attiecības ar klientu ir vienīgā konkurences priekšrocība, ko konkurents nevar atkārtot;
* patērētāju lojalitāte rada uzņēmuma vērtības pieaugumu;
* labāka klientu apkalpošana palielina klientu apmierinātību ar uzņēmumu;
* elastība un ātrums ļauj reaģēt uz tirgus un klienta individuālajām izmaiņām;
* efektīva saziņa (“Digitālā nervu sistēma”) dod iespēju proaktīvi strādāt ar klientu;
* vairāk laika jauna biznesa attīstīšanai;
* kritiskā informācija par klientu konsolidētai lēmumu pieņemšanai.

## Vēsture
Kopš 60. gadiem tādi pārvaldības guru kā Pīters Drakers () un Teodors Levits () ir sludinājuši klientu attiecību pārvaldību, kura būtība ir:
“Katra uzņēmuma patiesais bizness ir:
* iegūt klientus,
* saglabāt klientus un
* maksimizēt peļņu no darba ar klientu.”

## Programmas
Ir pieejamas dažādas programmas, sākot no bezmaksas un vienkāršām līdz ļoti sarežģītām komerciālām programmām.

Programmu saraksts:

## Atsauces
Murads Ramazanovs (futbolists)

**Murads Ramazanovs** (; dzimis , Mahačkalā) ir Krievijas futbolists, pussargs.

Lielāko savas karjeras daļu Murads Ramazanovs nospēlēja savas dzimtās pilsētas FK Anži. 2009. gadu kā brīvais aģents nospēlēja Krievijas Amatieru futbola līgas FK Mahačkala rindās. Bet 2010. gada sākumā pievienojās FC Daugava, kur nospēlēja līdz vasaras transfēru periodam, pēc kura pārgāja uz FK Rotor.

## Sasniegumi
* Krievijas Pirmās divīzijas uzvarētājs: 1999
* Krievijas kausa finālists: 2000/01

## Ārējās saites
* Spēļu statistika portālā klisf.info
* Profils playerhistory.com
* Profils soccerway.com
Dinamiska tīmekļa lapa

**Dinamiska tīmekļa lapa** ir tīmekļa lapas veids, kuras saturs vai izskats mainās, atkarībā no lietotāja darbībām vai tās formēšanas veida, atšķirībā no statiskas lapas, kura paliek nemainīga. 

Tīmekļa lapas dinamiskums var izpausties kā skriptu valodas pielietojums satura veidošanai klienta pusē vai servera pusē, kā arī abu kombinācija.

Izmantojot skriptu valodu klienta pusē, var panākt no servera saņemtas lapas dinamisku satura un izskata izmaiņu, reaģējot uz lietotāja peles vai tastatūras darbībām vai īpašiem notikumiem. Biežāk pielietotā tehnoloģija ir dinamiskais HTML (DHTML), kurā, izmantojot Javascript, var mainīt HTML lapas elementus, tādus kā teksts, attēli u.c. Dinamiska satura veidošanai pielieto arī Flash tehnoloģiju, kura izmanto ActionScript. Papildu datu iegūšanai no servera tiek izmantota arī attālinātā skriptēšana, izmantojot slēptos *Frame* elementus vai XMLHttpRequests.

Izmantojot skriptu valodu servera pusē, HTML lapa tiek formēta katru reizi no jauna, kad lietotāja pārlūkprogramma pieprasa šo lapu. Biežāk lietotās skriptu valodas un servera puses skriptēšanas sistēmas ir: PHP, Perl, ASP, ASP.NET, JSP, ColdFusion un citas. Pirmoreiz šāda tīmekļa lapu ģenerēšanas specifikācija tika definēta 1993. gadā kā Common Gateway Interface (CGI). Mūsdienās arī tiek izmantota CGI, bet tai ir dažādas alternatīvas, piemēram Apache moduļi, ISS ISAPI, Simple Common Gateway Interface, FastCGI.

Kombinējot skriptu valodas servera un klienta pusē ar Ajax tehnoloģiju, var panākt dinamisku lapas satura apmaiņu ar serveri, nepārladējot visu lapu.
Gubiščes ezers

**Gubiščes ezers** (arī **Gubainis**) ir beznoteces ezers Daugavpils pilsētā. Sastāv no divām daļām: rietumu daļas platība 14,0 ha, maksimālais dziļums 2 m; austrumu daļas platība 4,5 ha, maksimālais dziļums 1 m. Abas ezera daļas savieno kanāls. Ezera rietumu daļā divas salas ar kopējo platību 3,8 ha. Dibens dūņains, krasti lēzeni, zemi. Zemūdens aizaugumā dominē hāras, bet vietām plašas audzes veido vārpainās daudzlapes. Krastā vairākas peldvietas.

Zivis: ezerā sastopami amūras grunduļi un karūsas.

Ezera ziemeļu krastā Daugavpils daudzstāvu dzīvojamais rajons Ķīmiķu ciemats, dienvidaustrumu krastā mazstāvu dzīvojamā apbūve. Austrumu krastā Daugavpils luterāņu kapi.

## Atsauces
Vilis Gulbis

**Vilis Gustavs Gulbis** (dzimis , miris ) bija agronoms, Latvijas Republikas sabiedriski politiskais darbinieks, zemkopības ministrs, izglītības ministrs un iekšlietu ministrs vairākās valdībās. Pēc Latvijas okupācijas deportēts uz PSRS, kur viņam izpildīts nāvessods.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1890. gada 23. septembrī Tukuma apriņķa Abavas pagasta Jaunsātu muižā (tagad — Jaunsātu pagasts) kalēja ģimenē.
Mācījās N. Mironova komercskolā un 1914. gadā beidza lauksaimniecības studijas Rīgas Politehniskajā institūtā, iegūstot agronoma grādu. Bija latviešu studentu korporācijas Talavija biedrs.

Kara laikā Vidzemes guberņas pārtikas valdes priekšsēdētājs. Viens no Latviešu zemnieku savienības dibinātājiem, kā tās delegāts piedalījās Tautas padomes dibināšanā 1918. gada 17. novembrī un Latvijas Republikas proklamēšanas aktā 1918. gada 18. novembrī.

Latvijas Republikas 3.—4. Saeimas deputāts, Zemkopības ministrs (1928, 1930-1931, 1931-1933), arī Izglītības ministrs (1933—1934), Iekšlietu ministrs (1934—1939). Pēc aiziešanas no ministra amata iecelts par vispārējās Lauksaimniecības bankas direktoru.

Pēc Latvijas okupācijas Vili Gulbi 1940. gada oktobrī apcietināja un deportēja uz PSRS, bet 1942. gada 19. janvārī nošāva Astrahaņas cietumā.

### Darbība izglītības ministra postenī
Ministrs Gulbis un LU rektors Auškāps 1934. gada martā parakstīja fonda “Nelaiķa Kristapa Morberga novēlējums” statūtus. Fonda mērķi bija "1) izsniegt stipendijas trūcīgiem Latvijas universitātes studentiem un studentēm un Mākslas akadēmijas un Konservatorijas audzēkņiem un audzēknēm, kā arī apdāvinātiem trūcīgiem absolventiem un absolventēm izglītības papildināšanai citās iekšzemes un ārzemju izglītības iestādēs; 2) dibināt un uzturēt Latvijas universitātes Zinātnisku bibliotēku, sevišķi būvniecības un lauksaimniecības veicināšanai; 3) dibināt un uzturēt lauksaimniecības skolu un izmēģinājumu staciju ar nosaukumu “Lauksaimniecības skola Kristapa Morberga piemiņai” Bukaišu pagastā; 4) turpināt un uzturēt kā pirmklasīgu uzņēmumu “Romas viesnīcu” līdz ar restorānu un restorāna pagrabu Aspazijas bulvārī Rīgā, ar nolūku arī šajā ceļā iegūt līdzekļus šajos statūtos paredzēto zinātnisko un labdarīgo mērķu sasniegšanai; 5) dibināt un uzturēt botānisku dārzu ar nosaukumu “Augustes Morberg vasarnīca — botāniskais dārzs” Rīgas Jūrmalas pilsētā; 6) dibināt remonta kapitālu.”

Ministrs Gulbis kā Krišjāņa Barona prēmiju komisijas priekšsēdētājs 1934. gada 8. martā parakstīja kārtējo lēmumu par prēmiju piešķiršanu. L. Adamovičs par grāmatu “Vidzemes baznīca un latviešu zemnieks 1710.—1740. g.” saņēma 250 latus, P. Mantinieks par “Lielo Latvijas karti” — tikpat daudz, A. Goba par darbu “Latgale” 150 latu utt.

## Apbalvojumi
Apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeņa I (1937) II, III (1930) un IV (1926) šķiru, Aizsargu Nopelnu krustu, Zemkopības ministrijas medaļām ("Par centību" u.c.) un vairākiem ārzemju ordeņiem (t.sk. Somijas Baltās rozes ordenis, Norvēģijas Svētā Olafa ordeņa zvaigzne, Lietuvas Ģedimina ordeņa zvaigzne), kas kā dāvinājums 2018. gadā nonāca Latvijas Nacionālā vēstures muzeja kolekcijā.

## Atsauces
Neiznīcināmie

**"Neiznīcināmie"** () ir Silvestra Stallones režisēta 2010. gada asa sižeta kara filma. Tās filmēšana sākās  Riodežaneiro, Ņūorleānā un Losandželosā. Filma pirmizrāde norisinājās 2010. gada 13. augustā. Tajā piedalās vieni no šo filmu žanra pazīstamākajiem aktieriem, kā Arnolds Švarcenegers, Brūss Viliss, Dolfs Lundgrēns, Mikijs Rurks, Džets Lī, kā arī pats Stallone.

Elitāra algotņu komanda — "Neiznīcināmie" — tiek nosūtīta uz Dienvidamerikas valsti, Korsu, lai gāztu tās zvērīgo valdību.

## Ārējās saites
*
Septītais zīmogs

**"Septītais zīmogs"** () ir 1957. gada Zviedrijas vēsturiska fantāzijas filma, kuras režisors ir Ingmars Bergmans. Filmas sižets risinās melnās nāves pandēmijas laikā un tajā attēlots viduslaiku bruņinieka (Makss fon Sīdovs) ceļojums un viņa šaha spēle ar Nāves personifikāciju, kas ieradusies, lai atņemtu viņa dzīvību. Bergmans šo filmu veidoja pēc viņa sarakstītas lugas "Koka glezna" motīviem. Nosaukums attiecas uz teksta fragmentu no Jāņa atklāsmes grāmatas, kas minēts gan filmas sākumā, gan beigās un sākas ar vārdiem: "Un kad Jērs atdarīja septīto zīmogu, kādu pusstundu debesīs iestājās klusums." (Jāņa atklāsmes grāmata 8:1). Klusuma motīvs šajā fragmentā attiecas uz "Dieva klusumu" — galveno filmas tematu.

To uzskata par vienu no nozīmīgākajām 20. gadsimta filmām.

Filmai Bergmanu iedvesmoja glezna "Nāve spēlē šahu" Tebī baznīcā netālu no Stokholmas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filmas scenārijs
Persona (filma)

"**Persona**" () ir zviedru režisora Ingmara Bergmana 1966. gadā uzņemta filma ar Bibi Andešoni un Līvu Ulmani galvenajās lomās. Bergmans šo filmu uzskata par vienu no svarīgākajām filmām savā karjerā.

Filma stāsta par divu sieviešu sastapšanos: Elizabete Voglere ir teātra aktrise, kura kādu dienu kļūst mēma, bet Māsa Alma ir medmāsa, kas rūpējas par viņu nelielā mājā jūras krastā. Abu sieviešu dzīves ir savā veidā saistītas: Alma ir uztaisījusi abortu un nožēlo to, bet Elizabete ir mēģinājusi nesekmīgi veikt abortu un tagad nožēlo savu pieķeršanos dēlam; Alma ir saderinājusies ar vīrieti, kas viņu vienmēr nosoda, bet Elizabete ir precējusies ar vīrieti, kas ir ārkārtīgi uzticīgs un viņu dievina. Abu tēlu vārdi tulkojas kā Dvēsele un Putnēns, simbolizējot filmas motīvus: jaunā un naivā Alma sastopas ar skarbo un auksto Elizabeti.

Bergmans sarakstīja "Persona" deviņās nedēļās — laikā, kad atlaba no plaušu karsoņa. Filmēšanas procesa laikā Bergmans šo filmu vēlējās nosaukt *Mazliet no kinematogrāfijas*. Pēc Bergmana producenta ierosinājuma nosaukums vēlāk tika mainīts. *Persona* ir minimālistiska filma: tikai pieci aktieri parādās uz ekrāna un tikai Andešone un Ulmane parādās vairāk par vienu minūti. Lai arī Elizabete Voglere uz ekrāna parādās visvairāk, visas filmas gaitā viņa izrunā tikai 14 vārdus. Filmā netiek izmantotas liekas butaforijas, ir redzamas tikai tās lietas, ko tēli izmanto filmas gaitā. Vizuālajā attēlojumā dominē ļoti lieli kontrasti: tumšie mājas skati tiek piesātināti ar spēcīgu saules gaismu, kas izpludina attēlu, aktieri ir tērpušies melnā apģērbā, ar vienkāršām frizūrām un bez grima.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Galveno tēlu detalizēts apraksts
Latvijas Radikāldemokrātiskā partija

**Latvijas Radikāldemokrātiskā partija**, arī **Latvijas Radikāldemokrātu partija**, bija viena no Latvijas politiskajām partijām, kas pastāvēja no 1917. gada pavasara līdz 1920. gadam, kad tā, apvienojoties ar bijušo Latvijas Darba savienību, izveidoja Latvijas Darba partiju.

Partijā apvienojās latviešu liberāļi un sīkpilsoniskie demokrāti. Starp tās dibinātājiem bija arī kreiso pārstāvji no kādreizējās Latviešu Demokrātiskās partijas, kas darbojās 1905. gadā. Latvijas Radikāldemokrātiskā partija darbojās Latviešu pagaidu nacionālajā padomē, Demokrātiskajā blokā un Latvijas Tautas padomē. Partijas vadītāji bija Kārlis Kasparsons, Jānis Zālītis, Gustavs Zemgals un Rūdolfs Bēnuss.

## Atsauces
Arnis Cimdars

**Arnis Cimdars** (dzimis  Jelgavā; miris  Jelgavā) bija Latvijas politiķis un sabiedrisks darbinieks, bijušais Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs (1997—2019).

## Biogrāfija
Arnis Cimdars dzimis  Jelgavā. 1980. gadā beidzis Jelgavas 1. vidusskolu. Pirmo augstāko izglītību būvinženiera specialitātē ieguva 1985. gadā Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā Jelgavā. 2009. gadā ieguva sociālo zinātņu maģistra grādu politikas zinātnē Latvijas Universitātē.

### Karjera
No 1985. līdz 1987. gadam A. Cimdars bija Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas galvenais enerģētiķis, vēlāk — LLA prorektora vietnieks kopmītņu jautājumos. No 1990. līdz 1993. gadam strādājis par Jelgavas pilsētas dzīvokļu nodaļas vadītāju. No 1993. līdz 1996. gadam bijis a/s "Aipara" prezidents, bet līdz 1997. gadam darbojies kā Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas konsultants.

Līdztekus darba gaitām no 1985. līdz 2007. gadam dejoja tautas deju ansamblī "Ritums".

Laulībā ar Iritu Cimdari bija meita un divi dēli. Vēlāk precējies otrreiz.

### Politiskā darbība
1995. gadā iestājies partijā "Saimnieks", vēlāk kļuvis arī par Demokrātiskās partijas "Saimnieks" biedru. 6. Saeimas vēlēšanās A. Cimdars koordinēja Demokrātiskās partijas "Saimnieks" dalību Zemgales reģionā.

1998. gadā, uzskatot, ka Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāja amats ar darbu partijā nav savienojams, darbību partijā apturējis. Pēc Demokrātiskās partijas "Saimnieks" pārveidošanās par Latvijas Demokrātisko partiju dalību partijā neatjaunoja un nebija nevienas partijas biedrs.

2021. gadā, pēc darbības Centrālajā vēlēšanu komisijā beigām, piedalījās partijas Latvija pirmajā vietā organizēšanā un tika iecelts par tās ģenerālsekretāru.

### Centrālā vēlēšanu komisija
1997. gada janvārī A. Cimdars pirmoreiz tika ievēlēts par Centrālās vēlēšanu komisijas biedru. Tā paša gada  tika ievēlēts par CVK priekšsēdētāju. Pirmās vēlēšanas, kuras A. Cimdars vadīja šajā amatā, bija 7. Saeimas vēlēšanas 1998. gadā. Viņš tika pārvēlēts kā CVK priekšsēdētājs 1999., 2003. un 2007. gadā. 2019. gadā viņu nomainīja Kristīne Bērziņa.

No 1997. gada līdz 2019. gadam viņš pārstāvēja Latviju Eiropas valstu vēlēšanu administratoru asociācijā (ACEEEO). 2000. gadā Varšavas konferencē ievēlēts par ACEEEO Izpildpadomes locekli. Atkārtoti asociācijas Izpildpadomē ievēlēts 2003. gadā Londonas konferencē. No 2005. gada septembra līdz 2007. gada septembrim bijis arī ACEEEO prezidents.

2019. gadā beidza darbu Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāja amatā.

### Slimība
A. Cimdars 2021. gada septembrī devās ceļojumā uz Turciju kopā ar ģimeni un atpakaļceļā, pēc viņa meitas uzskata, inficējās ar COVID-19. Saslima visi trīs ģimenes locekli. Sieva un viņas dēls jau sāka atveseļoties, bet Arnim palika sliktāk, viņš ārstējās slimnīcā.  miris Jelgavas slimnīcā no COVID-19 izraisītajām komplikācijām. Gan pirms saslimšanas, gan slimības gaitā A. Cimdars paziņoja saviem ģimenes locekļiem un ārstējošajam personālam, ka viņš nav potējies pret COVID-19 un dalījās ar pieņēmumu, ka veiksmīgi izslimos slimību un iegūs imunitāti dabīgā ceļā.

## Atsauces
Edmunds Ziemelis

**Edmunds Ziemelis** (dzimis , miris ) bija celtniecības inženieris, inženierzinātņu doktors, Latvijas Universitātes profesors, Latvijas Republikas sabiedriski politiskais darbinieks, izglītības ministrs divās valdībās.

## Dzīvesgājums

Edmunds Ziemelis ir dzimis 1880. gada 7. novembrī Bauskā. Beidza Rīgas Politehniskā institūta Inženierzinātņu fakultāti. Bija Latvijas Universitātes docents, vēlāk profesors, dziļbūvju katedras vadītājs. Bija latviešu studentu korporācijas *[[Patria (studentu korporācija)|Patria]]* biedrs. Latvijas Republikas izglītības ministrs 25.12.1925.— 18.12.1926. un 01.12.1928.— 07.12.1931. Profesiju kameras priekšnieks. Pēc Latvijas okupācijas 1941. gadā tika deportēts uz PSRS. Atgriezās Latvijā, miris 1970. gada 28. jūnijā Rīgā.

## Darbība izglītības ministra postenī
Edmunds Ziemelis 1926. gada 2. novembrī parakstīja uz 1924. gada likuma par Krišjāņa Barona prēmijām pamata izdotos noteikumus par šīs prēmijas piešķiršanu. Tajos bija nosacīts, ka 5 tūkstoši latu lielo prēmiju sevišķa komisija piešķir par latviešu valodā uzrakstītiem patstāvīgiem darbiem Latvijas dabas un kultūras pētīšanas laukā, kā arī zinātniska rakstura mācību grāmatām vai rokas grāmatām. Darbiem jābūt ne mazākiem par vienu drukas loksni, un tie var būt arī iznākuši iepriekšējā kalendāra gadā. Ar komisijas vienbalsīgu lēmumu sacensībai var pieņemt un godalgot arī darbus, mazākus par vienu drukas loksni. Komisijai ir tiesības ievērot arī citus publicētus darbus, kurus autori paši nav iesūtījuši godalgošanai.

## Apbalvojumi
Apbalvots ar Triju zvaigžņu ordeņa 2. šķiru (1929) un ārzemju ordeņiem.

## Literatūra
* Zigmunde A. Inženieris Edmunds Ziemelis — valstij un zinātnei. Laikmets un personība // Rakstu krājums. 10. — Rīga : RaKa, 2008. — 46.-65. lpp.

## Atsauces
Malajiešu valoda

**Malajiešu valoda** (*Bahasa Melayu*) ir austronēziešu valodu saimes makrovaloda, ko galvenokārt prot malajieši. Tā ir valsts valoda Malaizijā, kur tā tiek saukta par malaiziešu valodu, un Brunejā. Cits malajiešu valodas paveids — indonēziešu valoda — ir valsts valoda Indonēzijā. Savukārt Singapūrā tā ir viena no četrām valsts valodām. Malajiešu valoda galvenokārt ir izplatīta Malakas pussalas dienvidos, Sumatrā, Kalimantānā un citās Indonēzijas salās.

## Malajiešu alfabēts

## Atsauces

## Ārējās saites
Nikolajs Kamaņins

**Nikolajs Kamaņins** (*Николай Петрович Каманин*, dzimis , miris ) bija PSRS lidotājs un militārā amatpersona.

## Dzīvesgājums
1927. gadā Nikolajs Kamaņins iestājās Sarkanajā armijā. 1928. gadā pabeidza Ļeņingradas Gaisa spēku militāri teorētisko skolu, bet 1929. gadā — Borisogļebskas kara aviācijas lidotāju skolu. Pēc tam viņš dienēja gaisa spēkos.

1934. gadā kā lidmašīnu nodaļas komandieris piedalījās kuģa Čeljuskin apkalpes un pasažieru glābšanā Arktikā. Par to kā viens no pirmajiem saņēma Padomju Savienības Varoņa goda nosaukumu.

1938. gadā Kamaņins pabeidza Žukovska Kara gaisa inženieru akadēmiju. 1939.—1940. gadā viņš piedalījās Ziemas karā kā vieglo bumbvedēju aviobrigādes komandieris. 1940. gada beigās pulkvedis Kamaņins tika iecelts par Vidusāzijas kara apgabala Gaisa spēku komandiera vietnieku. 1941. gadā, pēc Vācijas uzbrukuma PSRS, piedalījās Irānas ziemeļdaļas okupācijā. No 1942. gada jūlija karoja frontē, komandējot aviācijas divīziju, vēlāk — korpusu.

No 1947. gada Kamaņins strādāja Civilās gaisa flotes Galvenajā pārvaldē. No 1951. līdz 1955. gadam viņš bija Brīvprātīgo armijas, aviācijas un flotes veicināšanas biedrības priekšsēdētāja vietnieks aviācijas jautajumos. 1956. gadā, pēc Ģenerālštāba kara akadēmijas pabeigšanas, N. Kamaņinu iecēla par gaisa armijas komandieri. No 1958. gada viņš bija Gaisa spēku Galvenā štāba priekšnieka vietnieks militārajā sagatavošanā.

No 1960. gada Kamaņins kā Gaisa spēku pārstāvis nodarbojās ar pirmo PSRS kosmonautu atlasi un sagatavošanu. 1966. gadā viņu nozīmēja par Gaisa spēku virspavēlnieka palīgu kosmosa jautājumos. Dienestu atstāja 1972. gadā.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Kamaņins Padomju Savienības Varoņu mājaslapā 
* Kamaņins Padomju Savienības Varoņu aviatoru mājaslapā 
* Ļeva Kamaņina atmiņas par tēvu
Waka Waka (This Time for Africa)

**"Waka Waka (This Time for Africa)"** ir kolumbiešu dziedātājas Šakiras un Dienvidāfrikas grupas Freshlyground singls, kas tika izdots 2010. gada 7. maijā. Šī ir 2010. gada FIFA Pasaules kausa oficiālā dziesma. Dziesmas versija spāņu valodā saucas "**Waka Waka (Esto es África)**". Dziesma ir iekļauta 2010. gada FIFA Pasaules kausa izcīņas oficiālajā albumā *[[Listen Up! The Official 2010 FIFA World Cup Album]]* un tika izpildīta Pasaules kausa izcīņas atklāšanas šovā 2010. gada 10. jūnijā un finālturnīra noslēguma šovā 11. jūlijā.

## Dziesmu saraksti
* **Veicināšanas CD singla versija**
# "Waka Waka (This Time for Africa)" - 3:22

* **Vācijas, Austrālijas un Itālijas CD singla versija**
# Waka Waka (This Time for Africa) (English Version) - 3:23
# Waka Waka (This Time for Africa) (Club Mix) - 3:12

;Citas versijas
* "Waka Waka" (Freemasons Club Mix) - 3:12

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālāis dziesmas videoklips
Kvortons

**Kvortons** (*Quorthon*), īstajā vārdā **Tomass Forsbergs** (*Tomas Börje Forsberg*) (1966. gada 17. februāris — 2004. gada 3. jūnijs), bija zviedru mūziķis, multinstrumentālists. Plašāk zināms kā zviedru smagā metāla grupas Bathory dibinātājs. Tiek uzskatīts reizē par melnā metāla un vikingmetāla žanru izveidotāju un spilgtu smagā metāla mūzikas ikonu.

## Biogrāfija

Tomass Forsbergs ir dzimis Zviedrijā, Stokholmā 1966. gada 17. februārī. Jau agri pievērsies mūzikai. 1983. gadā dibina grupu Bathory, bet naudas trūkuma dēļ pirmie ieraksti tiek veikti garāžās un to kvalitāte nav sevišķi augsta. Tomēr tieši to daudzas otrā viļņa melnā metāla grupas centīsies atdarināt.
Lielāko mūža daļu Kvortons sirgst ar sirdsdarbības problēmām un 2004. gada 3. jūnijā mirst no sirdstriekas savā dzīvoklī Stokholmā.

## Muzikālā karjera

1983. gadā tiek dibināta grupa Bathory. Tā brīža Kvartona lielākās muzikālās ietekmes ir grupas Venom un Celtic Frost. Pirmie izdotie ieraksti savas rupjās kvalitātes un sātaniskās stilistikas dēļ tiek uzskatīti par melnā metāla aizsākumiem un stila paraugiem, kam centās līdzināties liela daļa nākamo šī stila grupu.

1980. gadu beigās Kvartona un Bathory daiļradē notiek lūzums. Līdzšinējās stilistikas vietā albumos sāk dominēt ar Skandināvijas vēsturi un vikingiem saistītas tēmas, izmainās arī spēles stils. 1988. gadā izdotais albums *Blood Fire Death* tiek uzskatīts par pārējas posmu no melnā metāla uz Vikingmetālu. Šajā periodā lielāko daļu ierakstu veic Kvartons vienatnē,spēlējot visus instrumentus, tomēr dažos albumos tiek izmantoti kādi sesijas muzikanti.

1993. gadā Kvartons uz brīdi pamet Bathory un izdod divus soloalbumus zem nosaukuma Quorthon. Stilistiski šie albumi vairāk saistās ar klasisko rokmūziku.

Atgriežoties pie Bathory, daži albumi tiek izdoti ar vairāk trašmetālam raksturīgu skanējumu. Tomēr 90. gadu otrajā pusē notiek atgriešanās pie Vikingmetāla. Albumi kļūst konceptuālāki. Viņa pēdējais darbs ir pie četru albumu muzikālās sāgas *Nordland*, no kuras gan tiek pabeigtas un izdotas tikai divas pirmās daļas.

## Diskogrāfija

Ar **Bathory**

* *Bathory* (1984)
* *The Return* (1985)
* *Under the Sign of the Black Mark* (1986)
* *Blood Fire Death* (1988)
* *Hammerheart* (1990)
* *Twilight of the Gods* (1991)
* *Requiem* (1994)
* *Octagon* (1995)
* *Blood On Ice* (1996)
* *Destroyer of Worlds* (2001)
* *Nordland I* (2002)
* *Nordland II* (2003)

Ar **Quorthon**

* *Album* (1994)
* *Purity of Essence* (1997)

### Izlases
* *Touch of Death* (Black Mark Records, BMCD26) (1992)
* *Jubileum Volume I* (1992)
* *Jubileum Volume II* (1993)
* *Jubileum Volume III* (1998)
* *Katalog* (2003)
* *In Memory of Quorthon* (2006)

## Videogrāfija
* "One Rode to Asa Bay" (1990)

## Atsauces
Metamorphosis

***Metamorphosis*** ir amerikāņu dziedātājas Hilarijas Dafas otrais studijas albums. Albums tika izdots  ASV, citos reģionos tas tika laists klajā citā laikā. Albums iznāca īsi pēc H. Dafas beigšanas filmēties seriālā "Lizija Makgvaira" (*Lizzie McGuire*). Albums Argentīnā saņēma zelta disku par pārdotām vairāk nekā 20 000 kopijām, Austrālijā — platīna disku par vairāk nekā 70 000 pārdotām kopijām, Kanādā četrkāršo platīnu par vairāk nekā 400 000 pārdotām kopijām, Meksikā zelta disku par vairāk nekā 50 000 pārdotām kopijām un ASV — trīskāršo paltīnu par vairāk nekā 3 000 000 pārdotām kopijām.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hilarijas Dafas oficiālā mājaslapa
Anita Vlodarčika

**Anita Vlodarčika** (, dzimusi  Ravičā, Polijā) ir poļu vieglatlēte, vesera metēja, pasaules rekordiste šajā disciplīnā. Viņa ir trīskārtēja olimpiskā čempione un četrkārtēja pasaules čempione.

## Karjera
A. Vlodarčikas pirmais lielākais panākums bija uzvara 2009. gada Pasaules čempionātā Berlīnē ar jaunu pasaules rekordu — 77,96 m.  Bidgoščā viņa sev piederošo pasaules rekordu vēl uzlaboja, sasniedzot 78,30 m (šo pasaules rekordu 2011. gadā uzlaboja Betija Heidlere no Vācijas). Toties šajā pašā vasarā notikušais Eiropas čempionāts Barselonā A. Vlodarčikai nebija veiksmīgs — nācās samierināties ar bronzas medaļu (aiz B. Heidleres un Tatjanas Lisenko) un rezultātu 73,56 m.

2012. gada olimpiskajās spēlēs un 2013. gada Pasaules čempionātā A. Vlodarčika sākotnēji izcīnīja sudraba medaļas, piekāpjoties vienīgi T. Lisenko, bet pēc Lisenko diskvalifikācijas dopinga lietošanas dēļ Vlodarčikai tika piešķirtas zelta medaļas abās šajās sacensībās. Pasaules čempionātā Maskavā viņa aizmeta 78,46 m, kas bija sportistes personiskais un jauns Polijas rekords. A. Vlodarčika ir uzvarējusi četros Eiropas čempionātos pēc kārtas: 2012. gadā Helsinkos, 2014. gadā Cīrihē, 2016. gadā Amsterdamā un 2018. gadā Berlīnē.

2014. gada 31. augustā A. Vlodarčika atguva pasaules rekordu, sacensībās Berlīnē veseri aizmetot 79,58 m tālumā. 2015. gada 27. jūnijā Vroclavā uzlaboja pasaules rekordu līdz 79,83 m, bet 1. augustā uzlaboja rekordu līdz 81,08 m, kļūstot par pirmo sievieti, kas pārvarējusi 80 m robežu.

2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro izcīnīja zelta medaļu, sasniedzot jaunu pasaules rekordu un uzstādot olimpisko rekordu — 82,29 m.  sacensībās Varšavā vēlreiz laboja sev piederošo pasaules rekordu, sasniedzot 82,98 metrus. Viņa tika atzīta par 2016. gada labāko Polijas sportisti. 2017. gada Pasaules čempionātā Londonā izcīnīja vēl vienu zelta medaļu, bet 2019. gada Pasaules čempionātā nepiedalījās savainojuma dēļ.

2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kas norisinājās 2021. gadā Tokijā,  izcīnīja savu trešo olimpisko zelta medaļu, raidot veseri 78,48 metru tālumā. Viņa kļuva par pirmo sieviešu sportisti, kura trīs reizes pēc kārtas uzvarējusi vienā vieglatlētikas olimpisko spēļu disciplīnā.

2024. gada Eiropas čempionātā Romā izcīnīja sudraba medaļu. Startēja arī  Parīzē un ar 74,23 m tālu raidījumu ieņēma ceturto vietu, bronzas medaļas ieguvējai ķīnietei Džao Dzje zaudējot tikai četrus centimetrus.

## Personīgie rekordi
* Vesera mešanā — 82,98 m ( Varšava)
* Diska mešanā — 52,26 m ( Poznaņa)

## Atsauces

## Ārējās saites
Merida (Venecuēla)

**Santjago de los Kavaljerosa de Merida** () ir pilsēta Venecuēlas rietumos, Meridas štata administratīvais centrs. Pilsētā dzīvo aptuveni 205 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir 16. lielākā pilsēta valstī. Merida atrodas aptuveni 1630 metrus virs jūras līmeņa. Tā ir viena no nozīmīgākajām Venecuēlas Andu kalnu pilsētām.

Meridu  dibināja konkistadors Huans Rodrigess Suaress. Tajā laikā tā bija Jaunās Granādas sastāvā. Vēlāk nonāca Venecuēlas ģenerālkapteiņa pakļautībā. 19. gadsimtā pilsētai bija nozīmīga loma Venecuēlas neatkarības kara laikā.

Meridā atrodas Andu universitāte (*Universidad de Los Andes*); šeit ir lielākā studentu pilsētiņa Venecuēlā. Katru gadu februārī pilsētā norisinās festivāls *[[Feria del Sol]]*, kas ir viens no lielākajiem ikgadējiem kultūras pasākumiem Venecuēlā. Merida ir Lietuvas pilsētas Klaipēdas sadraudzības pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
One of the Boys

***One of the Boys*** ir amerikāņu dziedātājas Keitijas Perijas otrais studijas albums. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Capitol Records. Līdz 2010. gada jūnijam tas ir ticis pārdots vairāk nekā 7 miljonos kopiju visā pasaulē. Albumā ir iekļautas ''Billboard'' Hot 100 topa augšgalā iekļuvušās dziesmas un albuma singli "I Kissed a Girl", "Hot n Cold" un "Waking Up in Vegas". Albums tika sertificēts ASV ar platīna disku pēc RIAA sistēmas. Albums tika nominēts divām Grammy balvām.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Keitijas Perijas oficiālā mājaslapa 
* Metacritic profils
Insignija

thumb|150px|Bīskaps
**Insignija** ir amata zīme, kas caur simboliem atklāj mācību par baznīcu un bagātina liturģisko svinību norisi. Liturģiskās svinības ir ticības svētki, tādējādi to saturs un norise pauž ticības stāvokli redzamā veidā.

Pie bīskapa insignijām pieder: gredzens, gana zizlis, mitra, krūšu krusts, kā arī pallijs (arhibīskapiem-metropolītiem).

## Atsauces
I Kissed a Girl

**"I Kissed a Girl"** ir amerikāņu dziedātājas Keitijas Perijas singls no viņas otrā studijas albuma *[[One of the Boys]]*. Singls tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Capitol Records. K. Perija par pašu dziesmu saka, ka tā ir par maģisko sivietes burvību.

"I Kissed a Girl" tika izdots kā galvenais albuma *[[One of the Boys]]* singls. Dziesma bija ''Billboard'' Hot 100 topa pirmajā pozīcijā septiņas nedēļas pēc kārtas. Dziesma kļuva par vispasaules mēroga hītu, iekļūstot vairāk nekā 30 valstu topu virsotnēs. Dziesma tika nominēta 51. Grammy balvai. Dziesma tika sertificēta ASV pēc RIAA kritērijiem ar trīskāršo platīna disku par pārdotām 3 900 000 kopijām.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Keitijas Perijas oficiālā mājaslapa
Vuvuzela

thumb|220px|Sarkana vuvuzela

**Vuvuzela** (, ) ir apmēram 65 cm gara plastmasas taure, kas rada spalgu skaņu galvenokārt Si bemola tonī. Līdzīgs instruments *cometa* tiek plaši lietots Brazīlijā un citās Latīņamerikas valstīs. Dažādu ražotāju vuvuzelas var radīt atšķirīgu skaņas intensitāti un frekvenci. Skaņas intensitāte ir atkarīga no pūšanas tehnikas un spēka, ar ko to pūš.

Visvairāk tās tiek izmantotas futbola spēļu laikā Dienvidāfrikā. Vuvuzelas ir kļuvušas par Dienvidāfrikas futbola fanu neatņemamu atribūtiku un līdzjutēju simbolu. Vuvuzelu radītā skaņa bija nopietns to aizliegšanas iemesls 2009. gada Konfederāciju kausā un 2010. gada FIFA Pasaules kausā. Pēc Pasaules kausa izcīņas beigām vairākas dažādu sporta veidu līgas aizliedza vuvuzelu izmantošanu spēļu laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 10 fakti par vuvuzelām
The Best of Both Worlds

**The Best of Both Worlds** var būt:
* Jay Z un R. Kellija albums;
* Van Halen dziesmu izlase;
* Hannas Montanas singls.
Hot n Cold

**"Hot n Cold"** ir amerikāņu dziedātājas Keitijas Perijas singls no viņas otrā studijas albuma *[[One of the Boys]]*. Singls tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Capitol Records. Dziesmas piedziedājumā esošie pretstati (piemēram, auksts/karsts, jā/nē, iekšā/ārā, augšā/lejā, melns/balts) uzsver attiecību subjektu nestabilo raksturu. Dziesma iekļuva ''Billboard'' Hot 100 topa pirmajā trijniekā. Tāpat dziesma ir iekļuva vairāk nekā 15 valstu topos. Dziesma tika sertificēta ASV pēc RIAA kritērijiem ar četrkāršo platīna disku.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Keitijas Perijas oficiālā mājaslapa
Waking Up in Vegas

**"Waking Up in Vegas"** ir amerikāņu dziedātājas Keitijas Perijas singls no viņas otrā studijas albuma *[[One of the Boys]]*. Singls tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Capitol Records. Dziesmas videoklips tika uzfilmēts  Lasvegasā un tika laists klajā .

## Dziesmu saraksts
**Apvienotās Karalistes CD singls**

# "Waking Up in Vegas" (Radio Edit) 3:24
# "Waking Up in Vegas" (Calvin Harris Radio Edit) 3:48

**Apvienotās Karalistes ciparu formāta EP**
# "Waking Up in Vegas" (Radio Edit) 3:24
# "Waking Up in Vegas" (Manhattan Clique Remix Edit) 3:52
# "Waking Up in Vegas" (Calvin Harris Radio Edit) 3:48

**Radio reklāmmateriāla CD**
# "Waking Up in Vegas" (Radio Edit) 3:24
# "Waking Up in Vegas" (Radio Edit Instrumental) 3:26

**Austrālijas/ASV ciparu formāta ciparu formāta remiksu EP**
# "Waking Up in Vegas" (Calvin Harris Extended Remix) 5:41
# "Waking Up in Vegas" (Jason Nevins Electrotec Club Mix) 6:43
# "Waking Up in Vegas" (Jason Nevins Electrotec Dub) 6:04
# "Waking Up in Vegas" (Manhattan Clique Bellagio Remix) 6:22
# "Waking Up in Vegas" (Manhattan Clique Luxor Dub) 6:08

## Atsauces

## Ārējās saites
* Keitijas Perijas oficiālā mājaslapa
Ruvio

**Ruvio** var būt:

* Rikijs Ruvio (*Ricky Rubio*), Spānijas basketbolists (1990);
* Paulina Ruvio (*Paulina Rubio*), Meksikas dziedātāja (1971).

## Skatīt arī
* Rubio