Bērzlapju dzimta

**Bērzlapju dzimta** (*Russulaceae*) ir sēņu dzimta, kas pieder bērzlapju rindai. Saskaņā ar *Catalogue of Life*, 2021. gadā tajā ietilpa 10 ģintis un 2222 sugas. Lielākā no ģintīm ir bērzlapes ar 1331 sugu, tai seko pienaines ar 638 sugām.

Bērzlapju dzimta galvenokārt sastāv no lapiņu sēnēm ar relatīvi trausliem augļķermeņiem, pazīstamākās ģintis no tām ir bērzlapes un pienaines. Tomēr 21. gadsimta filoģenētiskie pētījumi likuši šai dzimtai kopīgas izcelsmes dēļ pieskaitīt arī dažas ģintis, kuras ārēji tām nelīdzinās, tai skaitā ar sāniski augošu kātiņu, pūpēžveida un pat plānai garozai līdzīgas sēnes.

## Ietilpstošās ģintis
(*Catalogue of Life* 2021. gada sākuma versija):
* *[[Arcangeliella]]*
* *[[Boidinia]]*
* Pienaiņu ģints (*Lactarius*)
* *[[Lactifluus]]*
* *[[Macowanites]]*
* *[[Multifurca]]* 
* *[[Pleurogala]]*
* *[[Pseudoxenasma]]*
* Bērzlapju ģints (*Russula*)
* *[[Zelleromyces]]*

Daži avoti neiekļauj šai sarakstā kā atsevišķas dzimtas *Pleurogala* (pievienojot to pienaiņu ģintij), bet iekļauj *[[Cystangium]]*, *[[Gloeopeniophorella]]* un *[[Gymnomyces]]*, reizēm arī citas ģintis vai apvieno esošās (tā, *Lactifluus* reizēm tiek iekļauta pienainēs, tas pats reizēm tiek darīts ar *Arcangeliella*, *[[Gastrolactarius]]* un *Zelleromyces*, kamēr bērzlapju ģintī var tikt iekļautas *Cystangium*, *Gymnomyces*, *[[Elasmomyces]]*, *[[Martellia]]* un *Macowanites*).

### Taksonomiskā vēsture

Sākotnēji dzimtā 1907. gadā Johanness Lotsi iekļāva tikai tradicionālā veida sēnes, pienaines un bērzlapes. 1970. gados tika atzīts, ka daudzām pūpēžveidīgām sēnēm ir saistība ar bērzlapēm un pienainēm, un bērzlapju dzimta tika izņemta no agrākās atmateņu rindas, izveidojot bērzlapju rindu, kurā tika iekļautas dažas pūpēžu vai trifeļveidīgās sēnes. Tomēr arī pēc tam masveida izdevumi, tai skaitā PSRS, bieži turpināja aprobežot dzimtas ģinšu skaitu ar divām populārākajām.

2008. gadā no bērzlapju ģints izdalīja *Multifurca*, bet no pienaiņu — *Lactifluus*. Turpinājās un nav beidzies sajukums par to, kuras ģintis kurai dzimtai piederīgas un kuras jāapvieno vai jāsadala. Tāpat kā pārējā sēņu molekulārajā ģenētikā, klasifikācija nav nostabilizējusies un joprojām tiek pastāvīgi mainīta.

Pienaines, bērzlapes, *Lactifluus* un *Multifurca* ir ar koku saknēm mikorizu veidojošas sēnes. Vēlāk dzimtā iekļautās uz koksnes garozu veidojošās *Boidinia*, *Gloeopeniophorella* un *Pseudoxenasma* agrāk par citām atdalījušās no pārējām dzimtas sēnēm. No dzimtai pieskaitītajām garozas veida sēņu sugām vismaz *Boidinia* ir polifilētiska, t.i. mākslīgi izveidota no dažādām sugām, daļa no kurām neietilpst bērzlapju dzimtā. Precīza klasifikācija būs iespējama pēc tālākiem pētījumiem.

## Uzbūve

### Makroskopiskās iezīmes
Johanness Lotsi 1907. gadā dzimtu raksturoja kā ar irdeniem augļķermeņiem, biežām lapiņām, dzeloņainām vai kārpainām sporām, pienainām hifām un noapaļotām šūnām apveltīta. Bērzlapju un pienaiņu sporas tika viņa atzītas par baltām, bet bērzlapēm ar krāsainām sporām tika izveidota īpaša ģints *Russulina*. Dzimtas sēnēm nekad nav maksts, bet dažām tropu sugām var būt daļējais plīvurs, kura nav Latvijā atrodamajām sugām. Redzama ģinšu *Lactarius*, *Lactifluus* un sugas *Multifurca furcata* iezīme ir ievainojumu vietās izdalošā sula — "piens". Gandrīz visām sugām ir balts mīkstums (trama).

### Mikroskopiskās iezīmes
[thumb|left|[Kampara pienaines sporas, iekrāsotas ar Melcera reaģentu]]
Sporu krāsa var būt no baltas līdz okera vai oranžai, vienīgais zināmais izņēmums ir Āfrikā augošā brūnsporu *Lactarius chromospermus*. 
Visām *Russulaceae*, ieskaitot kortīzioīdu sugas, raksturīgas sfēriskas vai eliptiskas bazīdijsporas ar rotājumu (piemēram, kārpu, dzeloņainu vai cekulainu), kas ar Melcera reaģentu iekrāsojas zilgani melnā krāsā. Bazīdijas, jeb sporas nesošās šūnas, parasti ir nūjas formas un ar četrām sporām bez skavu savienojumiem.

Himēnijā atrodamas raksturīgas šūnas ar eļļainu saturu (gleocistīdas). Tās atrodas arī *Russulaceae* mikorizālo augu sakņu hifu apvalkā.

Par dzimtu veidojošo sugu sākotnēji graudaino, bet vēlāk irdeno augļķermeņu struktūru atbild lodveida šūnas — sfērocistas, kas kopā ar parastajām hifām veido mīkstumu.

Vēl viens īpašs mīkstuma šūnu veids ir laktiferozās hifas. Tās ir hifas, kurās ir piensulas šūnu izdalītais "piens"; tās mīkstumā veido bagātīgi sazarotu sistēmu un beidzas kā pseidocistīdas himēnijā. Pamatā tās ir tikai *Lactarius*, *Lactifluus* un *Multifurca furcata*. Bērzlapēs līdzīgas hifas dažreiz arī var novērot, taču tās nav tik bagātīgi sazarotas un nesasniedz himēniju.  Šī tradicionālā atšķirība starp pienaiņveidīgajām ģintīm un bērzlapjveidīgajām tomēr ir mazāk redzama dažām tropu sugām, kuras atrodas starpstāvoklī.

### Ģinšu atšķirības

* *Boidinia*: kortīzioīdi jeb garozveidīgas; irdena tekstūra; virsma gluda, ar porām vai pārslveida; sfēriskas sporas ar smailu vai kārpu ornamentu. Ģints ir polifilētiska un tā būs jādefinē no jauna.
* *Gloeopeniophorella*: kortīzioīdi jeb garozveidīgas; virsma gandrīz gluda; hifas bez skavu savienojumiem; sastopamas biezsienu cistīdas (metuloīdi) un gleocistīdas; sporas ar krunkainu ornamentu.
* *Lactarius*: agarikoīdi vai gasteroīdi; izdala piensulu.
* *Lactifluus*: agarikoīdi vai pleirotoidāli; izdala piensulu. Atšķirt *Lactarius* un *Lactifluus*, pamatojoties tikai uz morfoloģiju, ir diezgan grūti, jo vēl nav identificētas skaidras atšķirības abām ģintīm. Lielākā daļa sēņu noteicēju abas ģintis ievieto kopā vai vispār neatzīst *Lactifluus* par esošu ģinti.
* *Multifurca*: agarikoīdi; lapiņas regulāri dakšveida; *M. furcata* vienīgā izdala piensulu; sporu nobirums oranžs; sporas ļoti mazas; mikroskopiskās tramas un himēnija īpašības ir ļoti mainīgas.
* *Pseudoxenasma*: kortīzioīdi jeb garozveidīgas; vaska veida tekstūra; gleocistīdas ar sfēriskiem galu izaugumiem; bazīdijas, kas sāniski attīstās uz hifām (pleirobazīdijas); sporas plati elipsoīdas līdz aptuveni sfēriskām, ar kārpainu ornamentu.
* *Russula*: agarikoīdi, gasteroīdi vai pleirotoidāli; nekad neizdalās piensula; cepurītes bieži spilgti krāsotas ar bāliem kātiņu un lapiņām; sporu nobirums balts, krēmkrāsas, okera vai oranžs; nav īstu piensulas hifu.

## Izplatība
[thumb|Pienaines pārdošanā [Gvatemala|Gvatemalā.]]
*Russulaceae* kopumā ir izplatītas visā pasaulē, taču no ģintīm šāda izplatība raksturīga tikai bērzlapēm. Pienaines galvenokārt pazīstamas ziemeļu mērenajā zonā, lai gan dažas sugas sastopamas arī tropiskajā Āzijā un Āfrikā. *Lactifluus* izplatība ir vairāk tropiska un vairums sugu ir pazīstamas no tropu Āfrikas, Āzijas, Dienvidamerikas un Austrālijas, bet dažas sastopamas arī ziemeļu mērenajā joslā. *Multifurca* ir skaitliski mazākā un retākā starp četrām tradicionālā izskata sēņu *Russulaceae* ģintīm, būdama zināma tikai no dažiem atradumiem Amerikā, Āzijā un Austrālijā.

*Lactarius*, *Lactifluus* un *Russula* sugas ir ievestas ar kokiem ārpus viņu parastās izplatības: ir uzskaitīti šādi gadījumi Čīlē, Argentīnā, Urugvajā, Brazīlijā, ASV, Lielbritānijā, Fēru salās, Dienvidāfrikā, Ķīnā, Taizemē un Jaunzēlandē.

Starp kortīzioīdu ģintīm *Pseudoxenasma* ir zināma tikai no atradumiem Eiropā. Turpretī *Boidinia* sugas ir atrastas visā Eirāzijā un *Gloeopeniophorella* sugas lielākajā daļā planētas.

## Nozīme

Vairums bērzlapju un pienaiņu ģinšu sugu ir ēdamas; tām kā mikorizas sēnēm ir arī būtiska nozīme mežu augšanā, dažas veido mikorizu arī ar augiem. Garozveida ģintis aug uz mirušas koksnes un palīdz tai sadalīties.

## Atsauces