open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sweet Dreams

***Sweet Dreams*** ir ASV seriāla "Radīti skatuvei" ceturtās sezonas 19. sērija (seriālā tā kopumā bija 85. sērija). Pirmoreiz tā tika pārraidīta *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]* televīzijas kanālā . Seriāls ir par izdomātas Viljama Makinlija vidusskolas ansambli "Jaunais virziens" un tā dalībnieku dzīvi. Sērijā piedalās arī Reičelas Berijas bioloģiskā māte Šelbija Korkorana. Tāpat šī ir pēdējā sērija, kurā piedalās Korija Montīta attēlotais Finns Hadsons (Montīts nomira trīs mēnešus pēc sērijas pārraides).

Sērijas režisore bija Elodija Kīna, sērijas scenāriju sarakstīja Ross Maksvels. Pirmo sērijas pārraidi kopumā noskatījās 6,14 miljoni skatītāju ASV.

## Sižets
Ansambļa vadītājs Vills Šusters paziņo, ka šī gada reģionālās skates tēma ir "Sapņi", tāpat amerikāņu futbola trenere Šenona Bīstija iedrošina Villu izlīgt ar Finnu Hadsonu, kas kopā ar Noā Pakermanu uzsāk studijas Laimas universitātē, tomēr Finns noraida Villa atvainošanos, aizbildinoties ar aizņemtību universitātē.

Ņujorkā Reičela Berija gatavojas atlasei uz lomu mūziklā *[[Funny Girl (mūzikls)|Funny Girl]]*. Viņas bioloģiskā māte Šelbija Korkorana ierodas viņu apciemot un iesaka neizpildīt dziesmu no mūzikla, bet gan kaut ko jaunu. Tajā pašā laikā Finns un Noā tiek uzņemti brālībā.

Jaunais virziens iebilst pret Villa dziesmu izvēli. Mārlija Rouza iesaka dziedāt viņas sacerētu dziesmu, tomēr Vills šo piedāvājumu ignorē. Vēlāk viņa kopā ar Bleinu Andersonu, Semu Evansu un Veidu "Unikumu" Adamsu izpilda Mārlijas sacerētu dziesmu "You Have More Friends Than You Know". Vills slepeni noklausās viņus un saprot, ka viņam ir jāieklausās skolēnos.

Reičela piezvana Finnam, prasot padomu, ko lai viņa izpilda atlasē. Finns iesaka izpildīt dziesmu, kas kaut ko nozīmē viņai. Vēlāk Reičela izpilda dziesmu *[[Don't Stop Believin']]*, veltot saviem draugiem un atstājot iespaidu uz producentiem. Tajā pašā laikā Noā iedrošina Finnu labāk kļūt par skolotāju, nekā ballēties, un Finns vēlāk satiek Villu. Viņi atvainojas viens otram un nolemj ansambli vadīt kopā.

Reičela tiek ielūgta uz mūzikla atlases otro kārtu, savukārt Bleinam sāk parādīties aizdomas, ka Bekija Džeksone par Sjū Silvestras atstādināšanu zina vairāk, nekā atklāj visiem pārējiem. Vills atvainojas ansambļa dalībniekiem un lūdz Mārliju iemācīt kādu no viņas dziesmām. Vēlāk ansamblis izpilda viņas dziesmu *Outcast*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Fox'' profils 
* TV profils
Ņujorkas karalis (seriāls)

**"Ņujorkas karalis"** () ir ASV komēdijseriāls, kura autori ir Maikls Vītorns un Deivids Lits. Seriāls ir par Dagu Hefernenu, viņa ģimenes un draugu piedzīvojumiem. Seriālu pārraidīja CBS laikā no  līdz . Kopumā seriālam deviņu sezonu laikā izdotas 207 sērijas.

Seriālā galvenās lomas atveido Kevins Džeimss, Lija Remini, Džerijs Stilers, Viktors Viljamss, Petons Osvalts, Gērijs Valentains un Nikola Salivana.

Latvijā to rādija TV3 un TV6.

## Ārējās saites
*
Bādmuskava

**Bādmuskava** (, ) ir kūrortpilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Gerlicas apriņķī pie Neises upes. Upes pretējā krastā atrodas Polijas pilsēta Lenkņica.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1249. gadā un gadsimtiem saukusies Muskava (par Bādmuskavu, uzsverot kūrorta būtību, pilsēta nosaukta 1962. gadā). Līdz 1635. gadam - Bohēmijā, vēlāk - Saksijas sastāvā. No 1815. gada Vīnes kongresa - Prūsijas sastāvā. No 1871. gada - Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara, kad robeža tika nosprausta pa Neises upi, Bādmuskava kļuva par robežpilsētu. Līdz 1991. gadam - VDR sastāvā.

## Izglītība, kultūra, tūrisms un sports
Pie pilsētas atrodas izcils ainavu parka paraugs - 19. gadsimtā izveidotais Firsta Piklera parks, kas iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Kopš 1945. gada 2/3 no parka teritorijas atrodas Polijā.

## Cilvēki
Bādmuskavā dzimis augstmanis un Muskava parka izveidotājs Hermanis fon Piklers-Muskavs (*Hermann von Pückler-Muskau*, 1785-1871).

## Atsauces

## Ārējās saites
USA-244

***USA-244*** jeb ***WGS-6*** (*Wideband Global SATCOM 6*) ir ASV militārais sakaru pavadonis, kas palaists 2013. gada maijā.
Tas ietilpst *[[Wideband Global SATCOM]]* sistēmā, ir viens no *WGS Block II* grupas pavadoņiem. Paredzēts sakaru nodrošināšanai Austrālijas bruņotajiem spēkiem. Pavadoni un tā palaišanu apmaksājusi (700 — 825 miljoni USD) Austrālija pēc 2007. gadā noslēgtā līguma ar ASV.

Kosmisko aparātu izgatavojusi korporācija *[[Boeing]]* uz platformas *[[Boeing 702HP]]* bāzes ar masu 5987 kg. Ģeostacionārās orbītas sasniegšanai pavadonis apgādāts ar konvencionālo raķešdzinēju *R-4D* un jonu dzinēju *XIPS-25*.
*USA-244* var pārraidīt datus ar ātrumu 3,6 gigabiti sekundē. Tam ir 19 individuāli vēršami kūļi, kas darbojas X joslas un Ka joslas frekvencēs.

## Lidojuma gaita
*WGS-6* tika palaists  00:29 UTC ar nesējraķeti *[[Delta IV Medium+(5,4)]]* (lidojums *D363*) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta kompleksa *SLC-37B*. Pēc veiksmīgā starta pavadonim tika dots nosaukums *USA-244*.
40 dienu laikā ar jonu dzinēja *XIPS-25* palīdzību tika sasniegta ģeostacionārā orbīta.
Tas izvietots punktā 104° austrumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Transformational Wideband Communication Capabilities for the Warfighter Boeing
* WGS 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 Gunter Dirk Kreb
Akāciju iela

**Akāciju iela** var būt:

* Akāciju iela — iela Rīgā;
* Akāciju iela — iela Daugavpilī;
* Akāciju iela — iela Jelgavā;
* Akāciju iela — iela Jūrmalā;
* Akāciju iela — iela Aizkrauklē;
* Akāciju iela — iela Bauskā;
* Akāciju iela — iela Salaspilī;
* Akāciju iela — iela Siguldā;
* Akāciju iela — iela Salgales pagasta Rencelēs;
* Akāciju iela — iela Carnikavas pagasta Siguļos;
* Akāciju iela — iela Skultes pagasta Skultē;
* Akāciju iela — iela Klintaines pagasta Stukmaņos.

## Skatīt arī
* Akācijas
Darba iela (Rīga)

**Darba iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Zasulaukā. Darba iela sākas krustojumā ar Kuldīgas ielu un beidzas krustojumā ar Tapešu ielu. Kopējais ielas garums ir 250 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām. Ielā pārsvarā ir īres namu un savrupmāju apbūve.

Ielas sākotnējais nosaukums ir **Fabrikantu iela**. Ar šādu nosaukumu iela parādās 1883. gada Rīgas pilsētas kartē un starpkaru Latvijas kartēs, līdz padomju okupācijas gados to pārdēvēja par Darba ielu. Vācu okupācijas laikā ielai īslaicīgi tika atjaunots sākotnējais nosaukums. Iela aptver bijušās tapešu fabrikas "Puls" (*Tapetenfabrik Puls*), kas piederēja Pulsu ģimenei, teritoriju. Ar šo fabriku saistīts arī līdzās esošās Tapešu ielas nosaukums.

## Ielas raksturojums
Darba iela ir 250 metrus gara iela Zasulaukā. Tā sākas krustojumā ar Kuldīgas ielu un beidzas krustojumā ar Tapešu ielu. Darba iela nekrustojas ne ar vienu citu ielu, taču aptuveni vidusdaļā pagriežas 90 grādu leņķī.

Darba iela atrodas netālu no Zasulauka dzelzceļa stacijas. Ielas abi gali atduras pret ielām, pa kurām iet 2. tramvaja līnija. Aptuveni Darba ielas rajonā, iespējams, savulaik atradusies Zasumuiža (muižas centra atrašanās vieta laika gaitā ir vairākkārt mainījusies). Šobrīd uz Darba ielas un Kuldīgas ielas stūra ir Ķīnas Tautas Republikas vēstniecības Tirdzniecības un ekonomikas padomnieka kanceleja (Darba ielā 2).

## Ielu savienojumi
Darba iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kuldīgas iela (T veida krustojums)
* Tapešu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Zasulauks

## Atsauces
Ābeļu iela (Rēzekne)

**Ābeļu iela** ir viena no īsākajām ielām Rēzeknes pilsētā. Tās garums ir tikai 140 metri. Ielai ir grants segums. Tā atrodas Rēzeknes Centra rajona rietumu daļā, netālu no dzelzceļa. Ābeļu ielā ir sešas dzīvojamās ēkas. Ar nelielu līkumu tā iet cauri daudzstāvu namu masīva pagalmam.

## Ielu savienojumi
Ābeļu ielai ir divi T veida krustojumi tās sākumā un beigās:
* Nikodema Rancāna iela (T-veida krustojums);
* 18. novembra iela (T-veida krustojums).

## Skatīt arī
* Centra rajons
* Rēzeknes ielas
18. novembra iela (Rēzekne)

**18. novembra iela** ir galvenokārt ar asfaltbetonu segumu klāta iela Rēzeknes Centra rajonā. 18. novembra iela sākas pie Rēzeknes — Daugavpils dzelzceļa līnijas sliežu ceļiem un beidzas pie Rēzeknes upes Centra rajona austrumu daļā. Kopējais ielas garums ir 1,65 km.

## Ielas raksturojums
18. novembra iela iet cauri visam pilsētas Centra rajonam, savienojot tā rietumos esošo dzelzceļa līniju, kas ir ielas sākums un austrumos esošo Rēzeknes upi. Tā ir perpendikulāra pilsētas galvenajai ielai — Atbrīvošanas alejai.

## Ielu savienojumi
18. novembra iela ir savienota ar šādām ielām:
* Nikodema Rancāna iela (T-veida krustojums);
* Ābeļu iela (T-veida krustojums);
* Rīgas iela;
* Bērzpils iela;
* Valērijas Seiles iela;
* Atbrīvošanas aleja;
* Dārzu iela;
* Raiņa iela;
* Zemnieku iela;
* Mediķu iela (T- veida krustojums).

## Objekti
* 18. novembra ielā 33 atrodas Rēzeknes 3. pamatskola
* 18. novembra ielā 26 atrodas Rēzeknes Mākslas nams
* 18. novembra ielā 39 atrodas Rēzeknes Sporta pārvaldes stadions

## Sabiedriskais transports
Pa 18. novembra ielu kursē sabiedriskais transports no Atbrīvošanas alejas līdz Rēzeknes slimnīcas kompleksam.

## Attēlu galerija

Attēls:Rezeknes makslas nams.jpg|Rēzeknes Mākslas nams
Attēls:3vsk rezekne.jpg|Rēzeknes 3. pamatskola


## Skatīt arī
* Centra rajons
* Rēzeknes ielas
Citava

**Citava** (, ) ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Gerlicas apriņķī pie Neises upes, netālu no vietas, kur satiekas Vācijas, Polijas un Čehijas robežas. Citava atrodas netālu no vietas, kur satiekas Čehijas Republika, Vācija un Polija, un tās apkārtnē ir vairāki starptautiski robežšķērsošanas punkti. Tomēr pastāvīgā imigrācijas un muitas kontrole tika atcelta 2007. gada 21. decembrī, kad visas trīs valstis kļuva par Šengenas zonas daļu.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1238. gadā. Viduslaikos ietilpa t.s. Lauzicas līgā. Pēc kontrreformācijas sākuma no Bohēmijas Citavā ienāca daudzi protestanti. Pilsēta gandrīz pilnīgi nopostīta Septiņgadu karā. 18. un 19. gadsimtā attīstījās kā tekstilrūpniecības centrs. Pēc Otrā pasaules kara ietilpa VDR. Pēc 1991. gada Vācijas apvienošanās tika slēgtas tekstilrūpnīcas un lignīta ieguve apkārtnē.

## Cilvēki
Citavā dzimuši komponists Melhiors Franks (*Melchior Franck*, 1579-1639), komponists Heinrihs Maršners (*Heinrich Marschner*, 1795-1861) un slēpotājs Renē Zommerfelds (*René Sommerfeldt*, 1974).

17. gadsimta beigās pilsētā dzīvoja komponists Johans Kūnavs (*Johann Kuhnau*, 1660-1722). Savulaik pilsētas ģimnāzijā mācījies filozofs Hermanis Loce (*Hermann Lotze*, 1817-1881) un mākslinieks Gerhards Rihters (*Gerhard Richter*, 1932).

## Atsauces

## Ārējās saites
Bernštate Eigenā

**Bernštate Eigenā** (, ) ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Gerlicas apriņķī. Tā atrodas 16 km uz ziemeļiem no Citavas un 16 km uz dienvidrietumiem no Gerlicas.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1234. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ludzas iela (Rēzekne)

**Ludzas iela** ir viena no senākajām Rēzeknes ielām, pilsētas Dienvidu rajona ziemeļaustrumu stūrī. Tā reizē ir robeža starp pilsētas Dienvidu un Vipingas mikrorajoniem.

## Ielas raksturojums
200px|thumbnail|right|Ludzas, Zilupes, Rēznas un Liepu ielu apļa krustojums 2015. gada augustā
Ludzas iela met izliektu līkumu paralēli pretēji vērstajam Rēzeknes upes mestajam lokam. Tā sākas ar Latgales ielas krustojumu (krustojuma otrā galā turpinās Kr. Barona iela) un beidzas apļveida krustojumā ar Liepu, Rēznas un Zilupes ielām. Ielā ir saglabājusies vienstāvu koka apbūve, kur vecākās ēkas celtas 19. gs. Ēkas izvietotas ļoti tuvu brauktuves daļai, tādēļ gājēju ietve ir "iespiesta" starp tām un brauktuvi. Ludzas iela ir viena no pilsētas galvenajām ielām. Vēsturiski tā kalpojusi kā izeja no pilsētas centra virzienā uz Ludzu. Šī iemesla dēļ ielai ir dots šāds nosaukums.

## Ielu savienojumi
Ludzas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Latgales iela
* Kr. Barona iela (ielas turpinājums uz dienvidiem)
* Jelgavas iela (T-veida krustojums)
* Vilhelma Purvīša iela (T-veida krustojums)
* Miera iela (T-veida krustojums)
* Franča Trasuna iela (T-veida krustojums)
* Zilupes iela (apļa krustojums)
* Rēznas iela (apļa krustojums)
* Liepu iela (apļa krustojums)

## Sabiedriskais transports
6.,
7.,
9.,
10.,
13.,
14.,
21. autobuss.

## Skatīt arī
* Rēzeknes upe
* Dienvidu rajons
* Rēzeknes ielu uzskaitījums
1936. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

**1936. gada [[Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā]]** notika Bernē, Šveicē. Tas bija desmitais Pasaules čempionāts profesionāļiem un tajā notika divas sacensības — atsevišķi grupas braucieni profesionāļiem un amatieriem.

## Sacensību kopsavilkums

## Medaļu tabula

## Atsauces
Azerbaidžānas Nacionālais mākslas muzejs

**Azerbaidžānas Nacionālais mākslas muzejs** () ir lielākais mākslas muzejs Azerbaidžānā, kurā glabājas vairāk kā 17 000 Azerbaidžānas, Eiropas un Krievijas gleznotāju un tēlnieku mākslas darbi. Tajā atrodas 60 galerijas. Tas atrodas Baku centrā. Muzejs tika atvērts 1920. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Azerbaidžānas Nacionālais mākslas muzejs (Bakupages.com)
Ebersbaha-Neigersdorfa

**Ebersbaha-Neigersdorfa** (, ) ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Gerlicas apriņķī, pie Šprē upes iztekas. Pilsēta izveidota 2011. gadā, apvienojot divas pilsētas - Ebersbahu un Neigersdorfu. Atrodas tieši pie Čehijas robežas, iepretim Jiržikovas pilsētai.

## Vēsture
Rakstos Ebersbaha un Neigersdorfa pirmoreiz minētas 1306. gadā. 1924.gadā Neigersdorfai, bet 1925. gadā - Ebersbahai tika piešķirtas pilsētas tiesības. Pēc Otrā pasaules kara tās ietilpa VDR. 2011. gadā abas pilsētas apvienotas vienā.

## Cilvēki
Ebersbahā dzimis horvātu politiķis Ivica Račans (*Ivica Račan*, 1944-2007).
## Atsauces

## Ārējās saites
Stacijas iela (Rēzekne)

**Stacijas iela** ir viena no Rēzeknes nozīmīgākajām ielām, kas savieno divas pilsētas maģistrālās ielas — Atbrīvošanas aleju pilsētas Centra rajonā un Zilupes ielu Vipingas mikrorajonā. Tā ir 1,47 km gara un kopš 2012. gada, pēc ielas pagarinājuma un tilta uzbūves, tā šķērso Rēzeknes upi. 2022. gadā satiksmes organizācijā ir notikušas būtiskas izmaiņas, tostarp izbūvēts jauna veida "turbo" apļveida krustojums, kas nodrošina lielāku caurlaides spēju un tika izveidots veloceļš, kas kļūs par daļu no pilsētas veloceļu tīkla.

## Ielas raksturojums
Stacijas iela iesākas zem dzelzceļa viadukta, kur tai ir savienojums ar Atbrīvošanas aleju divu uzbrauktuvju veidā uz Atbrīvošanas alejas pārvadu pāri Rīgas — Maskavas dzelzceļa līnijai. Līdz 2012. gadam, Stacijas iela tika pieskaitīta pilsētas Centra rajonam, bet kopš 2012. gada — ielas pagarinājuma un tilta pāri Rēzeknes upei izbūves un tās savienošanas ar Zilupes ielu, tā tiek pieskaitīta arī Vipingas mikrorajonam.
Stacijas iela ir otra iela pilsētā (otra ir Zilupes iela ar diviem apļa krustojumiem), kurai ir trīs apļveida krustojumi — lielākais un vecākais no tiem — pie stacijas Rēzekne II, kur tiekas Raiņa, Dārzu un Stacijas iela, otrs — 2023. gadā izbūvētais savienojums ar Dārzu ielu un uzbrauktuvi uz tilta, bet trešais — 2013. gadā uzbūvētais — krustojumā ar Zilupes ielu. Stacijas ielas visā garumā ir izvietojušies dažādi pakalpojumu sniedzēji — lielveikali "Citro" un "Beta", dzelzceļa stacija Rēzekne II, apģērbu veikals "SINSAY", degvielas uzpildes stacijas "Latvijas Nafta" un "Virši", atpūtas komplekss un CSDD klientu apkalpošanas centrs, līdz ar to visas ielas garumā gar tās abām pusēm ir seši lieli automašīnu stāvlaukumi.

2020. gada decembrī lielveikalā "Depo" izcēlās ugunsgrēks, kura dēļ veikals tika nojaukts un nav zināms, kādiem mērķiem tiks izmantota vairāk 2 hektāru plašā teritorija. Paredzēts, ka jaunā lielveikala atrašanās vieta būs Atbrīvošanas alejā 141. 

## Ielu savienojumi
Stacijas iela ir savienota ar šādām ielām:
*  Atbrīvošanas aleja (uzbrauktuves uz gaisa tiltu)
*  Dārzu iela
*  Raiņa iela
*   Zemnieku iela
*  Upes iela
*  Jupatovkas iela
*  Krišjāņa Valdemāra iela
*  Rēzeknes upe
*  Franča Trasuna iela
*  Zilupes iela

## Skatīt arī
* Atbrīvošanas alejas pārvads
* Stacijas tilts
* Centra rajons
* Vipinga
* Rēzeknes ielas

## Atsauces
Venna diagramma

[thumb|'''Venna diagramma''', kura attēlo [šķēlums (kopu teorija)|šķēlumu no grieķu, latīņu un krievu alfabētiem (lielie burti)]]

**Venna diagramma** jeb **kopu diagramma** ir diagramma, kura attēlo visas iespējamās loģiskās attiecības starp galīga skaita kopām. Venna diagrammas 1880. gadā ieviesa Džons Venns. Tās izmanto, lai mācītu elementāro kopu teoriju, kā arī kā ilustratīvu piemēru kopu attiecībām varbūtību teorijā, loģikā, statistikā, lingvistikā un datorzinātnē.

## Ārējās saites
Ralfs Krīgers

**Ralfs Krīgers** (; dzimis 1959. gada 31. augustā) ir bijušais Vācijas hokejists, labās malas uzbrucējs, vēlāk treneris. Bijis NHL kluba Bufalo "Sabres" galvenais treneris, kā arī Anglijas futbola kluba *[[Southampton F.C.|Southampton]]* valdes priekšsēdētājs.

## Trenera karjera
Trenera karjeru Krīgers sāka 1989.—90. gada sezonā, kad bija Vācijas 2. līgas kluba *[[EV Duisburg]]* spēlējošais treneris. Divus gadus vēlāk Krīgers sāka strādāt par Austrijas hokeja līgas kluba *[[VEU Feldkirch]]* galveno treneri, kopā ar klubu izcīnot piecus Austrijas čempiona titulus.

1998. gadā Krīgers kļuva par Šveices hokeja izlases galveno treneri. Par izlases treneri Krīgers strādāja līdz pat 2010. gada Olimpisko spēļu turnīram.

2010.—11. gada sezonu Krīgers uzsāka kā NHL kluba Edmontonas "Oilers" trenera palīgs, taču 2012. gada 27. jūnijā "Oilers" paziņoja, ka ir apstiprinājis Krīgeru par kluba galveno treneri. 2013. gada 8. jūnijā "Oilers" Krīgeru no amata atbrīvoja. Krīgers bijis arī Kanādas hokeja izlases konsultants. 2019. gadā Krīgers tika apstiprināts par Bufalo "Sabres" galveno treneri.

## Futbols
2014. gadā Krīgers kļuva par Anglijas Premjerlīgas futbola kluba *[[Southampton F.C.|Southampton]]* direktoru. 2014. gada 12. martā viņš kļuva par kluba valdes priekšsēdētāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hokejs 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs vīriešiem

**[[2014. gada ziemas olimpiskās spēles|2014. gada Soču ziemas olimpisko spēļu]] sacensības [[Hokejs olimpiskajās spēlēs|hokejā]] vīriešiem** norisinājās no  līdz  *[[Bolshoy Ice Dome]]* un *[[Shayba Arena]]* hallēs Sočos. Zelta medaļas izcīnījs Kanādas hokeja izlase, kas tādējādi aizstāvēja pirms četriem gadiem izcīnīto titulu, finālā ar 3—0 pārspējot Zviedrijas hokejistus. Trešo vietu izcīnīja Somijas hokeja izlase, tās 43 gadus vecajam kapteinim Tēmu Selennem iegūstot arī turnīra vērtīgākā spēlētāja titulu — viņš bronzas medaļas spēlē atzīmējās ar diviem vārtu guvumiem. Ar pieciem vārtiem un trim rezultatīvām piespēlēm par turnīra rezultatīvāko spēlētāju kļuva ASV izlases uzbrucējs Fils Kesels.

Latvijas hokeja izlasei šis bija veiksmīgākais Olimpiskais turnīrs tās pastāvēšanas vēsturē. Lai gan apakšgrupu spēlēs komanda piedzīvoja trīs zaudējumus, kvalifikācijas spēlē izlase ar 3—1 pārspēja Šveices valstvienību, savukārt ceturtdaļfinālā saspringtā cīņā ar 1—2 piekāpās turnīra uzvarētājai Kanādai, tādējādi izcīnot 8. vietu. Par rezultatīvāko Latvijas izlases spēlētāju kļuva Lauris Dārziņš, kurš piecās spēlēs atzīmējās ar četriem vārtiem un vienu rezultatīvu piespēli, savukārt plašu uzmanību izpelnījās arī abi izlases vārtsargi Edgars Masaļskis un Kristers Gudļevskis, Masaļskim turnīru noslēdzot ar vidēji 94,6 procentiem atvairītu metienu, savukārt Gudļevskim ceturtdaļfināla spēlē atvairot 55 no 57 pretinieku metieniem.

## Halles

## Kvalifikācija

Kanāda, Čehija, Somija, Norvēģija, Krievija, Slovākija, Zviedrija, Šveice un ASV turnīram kvalificējās kā deviņas IIHF reitingā augstāk ierindotās izlases, savukārt kvalifikācijas turnīra ceļā Olimpiskajām spēlēm kvalificējās arī Austrija, Latvija un Slovēnija.

## Komandas

## Izlašu sastāvi

## Apakšgrupu kārta

### A grupa

### B grupa

### C grupa

## Medaļu kārta

### Ceturtdaļfinālu kvalifikācija

### Ceturtdaļfināli

### Pusfināli

### Bronzas medaļas spēle

### Fināls

## Vietu sadalījums un statistika

### Vietu sadalījums

### Laureāti

### Rezultatīvākie spēlētāji
Sarakstā iekļauti 10 rezultatīvākie spēlētāji pēc gūtajiem punktiem, tad pēc vārtiem.
*Sp = aizvadītās spēles; V = vārti; P = piespēles; Pkt = punkti; +/- = plus/mīnus koeficients; SM = soda minūtes; Poz = pozīcija*

### Labākie vārtsargi
Sarakstā iekļauti 5 labākie vārtsargi pēc atvairīto metienu procenta, kuri ir aizvadījuši vismaz 40% no visa komandas spēlētā laika.

*L = spēlētais laiks (minūtes:sekundes); IV = ielaistie vārti ; VVSp = vidēji spēlē ielaistie vārti ; Atv% = atvairīto metienu procents; Atv = atvairīto metienu skaits; SSp = "sausās" spēles*

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2014. gada ziemas olimpisko spēļu oficiālā mājaslapa
Hernhūte

**Hernhūte** (, ) ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Gerlicas apriņķī. Pazīstama kā brāļu draudzes baznīcas (hernhūtiešu) rašanās vieta un galvenais centrs.

## Vēsture
Hernhūte dibināta 1722. gadā, kad grāfs Nikolajs fon Cincendorfs uzaicināja uz šejieni protestantu pārceļotājus jeb t.s. Morāvijas brāļus. 1738. gadā Hernhūtē ieradās arī metodisma pamatlicējs Džons Veslijs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andris Freibergs

**Andris Freibergs** (dzimis , miris ) bija latviešu scenogrāfs un pasniedzējs, Latvijas Mākslas akadēmijas (LMA) profesors (kopš 1996. gada), vairāk nekā 170 iestudējumu scenogrāfiju autors, veidoja scenogrāfiju arī teātra izrādēm citu valstu teātros.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1938. gadā Skrundas pagasta Videnieku mājās. Mācījās Skrundas Pumpura pamatskolā, 1957. gadā beidza mācības Rīgas lietišķās mākslas vidusskolā, 1965. gadā absolvēja Latvijas Valsts Mākslas akadēmijas Glezniecības nodaļu. No 1965. līdz 1973. gadam strādāja Drāmas teātrī kā mākslinieks inscenētājs, no 1973. līdz 1992. gadam — Jaunatnes teātrī kā galvenais mākslinieks, kopš 1993. gada bija galvenais mākslinieks Latvijas Nacionālajā operā. Kopš 1962. gada piedalījās izstādēs, 1968. gadā kļuva par Latvijas Teātra darbinieku savienības biedru, 1969. gadā — Latvijas Mākslinieku savienības biedru.

Latvijas Mākslas akadēmijas pedagogs kopš 1971. gada, LMA Scenogrāfijas katedras vadītājs kopš 1994. gada, emeritētais profesors kopš 2010. gada.

## Apbalvojumi
1988. gadā saņēma Latvijas PSR Tautas mākslinieka goda nosaukumu. 2003. gadā apbalvots ar ceturtās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. Septiņas reizes saņēmis Spēlmaņu nakts balvu "Gada scenogrāfs", bet 2014. gadā saņēma Spēlmaņu nakts balvu par mūža ieguldījumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Andris Freibergs izrades.lv
Pets Bērnss

**Pets Bērnss** (; dzimis , miris ) bija kanādiešu hokeja treneris. Bērnss 14 sezonas trenēja dažādus Nacionālās hokeja līgas klubus, būdams vienīgais, kas trīs reizes izcīnījis Džeka Adamsa balvu, ko pasniedz līgas labākajam trenerim. 2003. gadā aizvedis Ņūdžersijas "Devils" līdz Stenlija kausam. 2014. gadā tika uzņemts Hokeja slavas zālē.

## Karjera
Par NHL treneri Bērnss kļuva 1988. gadā, kad sāka darbu Monreālas "Canadiens" vienībā. No 1992. līdz 1996. gadam Bērnss trenēja Toronto "Maple Leafs", savukārt no 1997. līdz 2001. gadam — Bostonas "Bruins" komandu. 2002.—03. un 2003.—04. gada sezonās trenēja Ņūdžersijas "Devils" vienību.

Bērnss trenējis arī Kanādas hokeja izlasi, 2008. gada Pasaules čempionātā būdams galvenā trenera Kena Hičkoka palīgs.

## Ārējās saites
* ''Eliteprospects.com'' profils
Gerlica

**Gerlica** (, ) ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Gerlicas apriņķa centrs, pie Neises upes, kas kopš 1945. gada ir robeža ar Poliju. Upes pretējā krastā atrodas Zgoželecas pilsēta, kas vēsturiski bijusi Gerlicas daļa. Visvairāk uz austrumiem esošā Vācijas pilsēta.

## Vēsture
Rakstos Gerlica pirmoreiz minēta 1071. gadā. 13. gadsimtā kļuva par pilsētu. Bija Lauzicas līgas sastāvā. 16. gadsimta pirmajā pusē Gerlicā izplatījās luterticība. Pēc Trīsdesmitgadu kara Gerlica iekļāvās Saksijas kūrfirstes sastāvā. Vīnes kongress 1815. gadā to iekļāva Prūsijā. 1871. gadā kļuva par apvienotās Vācijas pilsētu. Pēc Otrā pasaules kara pa Neises upi tika nosprausta Vācijas - Polijas robeža un Gerlica kļuva par robežpilsētu.

## Ekonomika
Pie Gerlicas atrodas autobūves uzņēmuma "*[[Magirus]]*" ražotne.

## Izglītība, kultūra, tūrisms un sports
Gerlicā uzņemti Kventina Tarantīno filmas "Bēdīgi slavenie mērgļi" kadri.

## Cilvēki
Gerlicā dzimuši futbolists Hanss Jirgens Derners (*Hans-Jürgen Dörner*, 1951), futbolists Mihaels Ballaks (*Michael Ballack*, 1976), Livonijas apgaismotājs Johans Kristofs Broce (*Johann Christoph Brotze*, 1742-1823), fiziķis Hanss Georgs Dēmelts (*Hans Georg Dehmelt*, 1922), futbolists Jenss Jeremīss (*Jens Jeremies*, 1974), vēsturnieks Reinhards Kozeleks (*Reinhart Koselleck*, 1923-2006), ekonomists Oskars Morgenšterns (*Oskar Morgenstern*, 1902-1977), vieglatlēts Leo Neigebauers (*Leo Neugebauer*, 2000), serbu ģenerālis Pavle Jurišičs Šturms (*Pavle Jurišić Šturm*, 1848-1922).

Gerlicā dzīvojuši mistiķis Jākobs Bēme (*Jakob Böhme*, 1575-1624), komponists Johans Ādams Hillers (*Johann Adam Hiller*, 1728-1804) un aktieris Emīls Janningss (*Emil Jannings*, 1884-1950). Otrā pasaules kara laikā nometnē pie pilsētas bija ieslodzīts franču komponists Olivjē Mesiāns (*Olivier Messiaen*, 1908-1992).

## Atsauces

## Ārējās saites
Kremlis

[thumb|300px|Pazīstamākais no kremļiem — [Maskavas kremlis]]

**Kremlis** () ir Krievzemes vēsturiskās pilsētas senākā, visvairāk nocietinātā daļa. Dažkārt par **Kremli** sauc pazīstamāko no kremļiem — Maskavas kremli. Par **Kremli** dažkārt dēvē arī Krievijas valdību, jo Maskavas kremlī rezidē Krievijas prezidents.

Nosaukums ieviesās Ziemeļaustrumu Krievzemē 14. gadsimtā, nomainot pirms tam lietoto nosaukumu **detinecs** (*детинец*). Vēsturiski pilsētas kremlim piekļāvās nocietinātā piepilsēta (*окольный город*) vai nenocietinātais posads (*посад*). Kremlis parasti bija kņaza rezidence, tāpēc vairāki nocietinājumi, kas mūsdienās pazīstami kā kremļi, pēc būtības tādi nav, piemēram Rostovas kremlis, kas bija arhibīskapa rezidence. Vairāki vēsturiskie kremļi mūsdienās atrodas Ukrainas un Baltkrievijas teritorijā.

## Pazīstami kremļi

* Kazaņas kremlis (UNESCO Pasaules mantojums)
* Maskavas kremlis (UNESCO Pasaules mantojums)
* Novgorodas kremlis (tradicionāli saukts detinecs, UNESCO Pasaules mantojums)
* Ņižņijnovgorodas kremlis
* Pleskavas kremlis (tradicionāli saukts kroms)
* Smoļenskas kremlis
* Suzdaļas kremlis (UNESCO Pasaules mantojums)
* Toboļskas kremlis (vienīgais Sibīrijā)

## Galerija

Attēls:Казанский кремль. Панорама с колеса обозрения.jpg|Kazaņas kremlis
Attēls:Kremlin birds eye view-1.jpg|Maskavas kremlis
Attēls:VNovogorod Detinets VN13.jpg|Novgorodas detinecs
Attēls:Nizhny Novgorod Kremlin by aircraft.jpg|Ņižņijnovgorodas kremlis
Attēls:Pskov asv07-2018 Kremlin aerial1.jpg|Pleskavas kroms
Attēls:Крепостная стена 1596-1602г.г. смоленского кремля.jpg|Smoļenskas kremlis
Attēls:Suzdal Kremlin15.jpg|Suzdaļas kremlis
Attēls:Tobolsk Kremlin by Dmitry Medvedev.jpg|Toboļskas kremlis 


## Ārējās saites
Silvija Burka

**Silvija Burka** (dzimusi ) ir bijusī Kanādas latviešu izcelsmes ātrslidotāja un treka riteņbraucēja.

1973. gadā viņa izcīnīja uzvaru Pasaules čempionātā junioriem ātrslidošanā daudzcīņā, tajā pašā gadā arī uzstādīja pasaules rekordu sprinta daudzcīņā, 1976. gadā — klasiskajā daudzcīņā. Piedalījusies trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). 1972. gadā Saporo viņa izcīnīja 8. vietu 1000 m, 21. vietu 1500 m un 500 m sportiste tika diskvalificēta. 1976. gadā Insbrukā Burka izcīnīja 4. vietu 1000 m, 8. vietu 3000 m, 9. vietu 1500 m un 11. vietu 500 m. 1980. gadā Leikpleisidā ieņēma 7. vietu 1000 m, 9. vietu 500 m, 10. vietu 1500 m un 12. vietu 3000 m.

Ar panākumiem startējusi Pasaules čempionātā. 1976. gadā ar 184,840 punktiem izcīnīja uzvaru klasiskajā daudzcīņā, 1977. gadā ar 177,115 punktiem — sprinta daudzcīņā, kā arī izcīnījusi divas bronzas (1976. gadā sprinta daudzcīņā un 1979. gadā klasiskajā daudzcīņā). Vairākas reizes uzvarējusi Kanādas čempionātā gan ātrslidošanā, gan treka riteņbraukšanā. Ar riteņbraukšanu sāka nodarboties 1976. gadā. Burkas labākais sasniegums Pasaules čempionātā treka riteņbraukšanā ir 1977. gadā izcīnītā 4. vieta sprintā. 1982. gadā sportiste uzstādīja pasaules rekordu 1 km hītā (1:14,976). 1977. gadā tikusi uzņemta Kanādas Sporta slavas zālē.

## Sasniegumi
### Olimpiskās spēles

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kanādas Sporta slavas zāles profils
Burka

**Burka** var būt:

* burka (trauks) — cilindrveida stikla trauks;
* burka (islāms) — musulmaņu sievietes apģērba veids;
* Silvija Burka — Kanādas latviešu izcelsmes ātrslidotāja un treka riteņbraucēja;
* Hiacinte Burka — galvenā varone britu komēdijseriālā "Smalkais stils".
Saka (stacija)

**Sakas stacija** atvērta līdz ar dzelzceļa līnijas izveidi 1932.gadā. Pirmajos pastāvēšanas gados uzgaidāmā telpa tika iekārtota dzelzceļa vagonā. 1936./1937. budžeta gadā uzbūvēta divstāvu ēka ar uzgaidāmo telpu. Sākumā stacijā bija divi sliežu ceļi. Netālu no stacijas atrodas lielākais tilts dzelzceļa līnijā pār Sakas upi.
Neizalca-Špremberga

**Neizalca-Špremberga** (, ) ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Gerlicas apriņķī pie Šprē upes, pie Čehijas robežas.

## Vēsture
Pilsēta radusies 1920. gadā, apvienojot Neizalcas pilsētu un Šprembergas ciemu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*"August Förster"
Mestis

***Mestis'' hokeja līga''' (vai vienkārši ***Mestis**') ir otra augstākā Somijas hokeja līga aiz SM līgas. Mestis pašlaik spēlē 14 komandas. Līga tika izveidota 2000. gadā.

2022. gadā līgā tika uzņemta Latvijas komanda HK Zemgale/LLU.

## Visi čempioni
* 2021.—22. - Imatras "Ketterä"
* 2020.—21. - Imatras "Ketterä"
* 2019.—20. - *Netika noteikts*
* 2018.—19. - Imatras "Ketterä"
* 2017.—18. - *[[KeuPa HT]]*
* 2016.—17. - *[[SaPKo]]*
* 2015.—16. - Mikeli "Jukurit"
* 2014.—15. - Mikeli "Jukurit"
* 2013.—14. - Kouvolas "KooKoo"
* 2012.—13. - Mikeli "Jukurit"
* 2011.—12. - Vāsas "Sport"
* 2010.—11. - Vāsas "Sport"
* 2009.—10. - Joensū "Jokipojat"
* 2008.—09. - Vāsas "Sport"
* 2007.—08. - Turku TuTo 
* 2006.—07. - Kajāni "Hokki"
* 2005.—06. - Mikeli "Jukurit"
* 2004.—05. - Kuopio "KalPa" 
* 2003.—04. - Kuopio "KalPa" 
* 2002.—03. - Mikeli "Jukurit"
* 2001.—02. - Mikeli "Jukurit"
* 2000.—01. - Mikeli "Jukurit"
## Klubi

## Ārējās saites
*Līgas oficiālā mājaslapa
*Līgas profils eliteprospects.com mājaslapā
Maskavas kremlis

**Maskavas kremlis** () ir vēsturisks nocietināts celtņu komplekss, kas atrodas Krievijas galvaspilsētas Maskavas centrā. Tā ir Maskavas senākā daļa. Līdzās kremlim atrodas Maskavas upe, Sarkanais laukums, Vasilija Svētlaimīgā katedrāle un Aleksandra dārzs, Ļeņina mauzolejs. Šis ir vislabāk pazīstamais no visiem kremļiem (Krievijas citadeles), tajā ir piecas pilis, četras katedrāles un Kremļa siena ar Kremļa torņiem. Maskavas kremlis ir Krievijas prezidenta oficiālā rezidence.

Maskavas kremļa politiskās nozīmības dēļ jēdziens "Kremlis" nereti tiek izmantots pārnestā nozīmē, lai apzīmētu Krievijas valdību un tās politiku.

## Vēsture
Tagadējo Maskavas kremli uzbūvēja lielkņazs Ivans III no 1482. līdz 1495. gadam. Kopumā kremlim ir 20 torņi (sākotnēji — 18 torņi), no kuriem augstākais ir Troickas tornis, kas ir 73,9 m augsts. Kremlis aizņem 275 tūkstošus m2 lielu platību.

Maskavas kremlis Šturns 1661.jpg|Maskavas kremlis 17. gadsimtā (Šturns, 1661)


## Ārējās saites

* Kremļa vēsture
FEMEN

**FEMEN** () ir Ukrainas feministu protesta grupa, kas tika dibināta 2008. gadā. Organizācija kļuva pazīstama ar organizētajām strīdīgajām protesta akcijām, uz kurām sievietes parasti ierodas protestēt ar kailu ķermeņa augšdaļu. Tiek protestēts pret seksa tūrismu, reliģiskām iestādēm, starptautiskām precību aģentūrām, seksismu un citiem sociāliem, nacionāliem un starptautiskiem tematiem. 2012. gada oktobrī organizācija apgalvoja, ka tās sastāvā ir 40 aktīvistes no Ukrainas, kā arī vēl 100 aktīvistes no citām valstīm.

Organizāciju 2008. gada aprīlī dibināja Anna Hucola. Organizācijas dalībnieces bija galvenokārt 18—20 gadus vecas studentes. Sākotnējajos protestos sievietes nepiedalījās ar kailu ķermeņa augšdaļu, bet gan tērpušās erotiskos tērpos.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Joensū "Jokipojat"

**Joensū "Jokipojat"** ir profesionāla hokeja komanda, kas bāzēta Joensū, Somijā. Tā spēlē Mestis līgā. Komanda dibināta 1953. gadā. 2010. gadā tā izcīnīja līgas čempiones titulu.

1989.—90. un 1991.—92. gada sezonās komanda spēlēja SM līgā.

No 2012. līdz 2014. gadam "Jokipojat" sadarbojās ar Kontinentālās hokeja līgas klubu Rīgas "Dinamo". 2012.—13. gada sezonā komandas sastāvā spēlēja Mārtiņš Jakovļevs un Vitālijs Pavlovs, taču 2013.—14. gada sezonu "Jokipojat" uzsāka Elvijs Biezais, Miks Lipsbergs, kā arī Raimonds Vilkoits.

No 2009. līdz 2011. gadam klubā spēlēja arī Roberts Jekimovs, 2010. gadā kopā ar "Jokipojat" izcīnot līgas čempiona titulu. 1998.—99. gada sezonā komandas rindās spēlēja Artis Ābols un Mareks Jass, savukārt 1999.—2000. gada sezonā "Jokipojat" rindas pārstāvēja Igors Bondarevs.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa 
* Eliteprospects.com komandas lapa
Novopolocka

**Novopolocka** () jeb **Navapolacka** ( vai *Наваполацак*) ir Baltkrievijas apgabala nozīmes pilsēta. Atrodas Daugavas krastos Vitebskas apgabalā, netālu no Polockas. Pilsētas tiesības ieguvusi 1958. gadā.

## Vēsture

Pilsēta veidojusies kopš 1958. gada, kad PSRS varas iestādes nolēma šeit uzbūvēt lielu naftas pārstrādes rūpnīcu.

## Saimniecība

Pilsētā atrodas naftas pārstrādes uzņēmums Naftan, kā arī ķīmiskās rūpniecības uzņēmums *[[Polimir]]* (plastmasas ražošana).

## Sports
Pilsētā atrodas Baltkrievijas Ekstralīgas hokeja klubs Novopolockas "Khimik-SKA", kā arī Baltkrievijas augstākajā futbola līgā spēlējošais Novopolockas "Naftan".

## Cilvēki

Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir baltkrievi (80,89 %), krievi (15,51%). Ticīgie pēc reliģiskās piederības — pareizticīgie (91%), katoļi (8%).

Novopolockā dzimuši:
* Vadzims Dzevjatovskis (*Вадзі́м Дзевято́ўскі*, 1977) — vieglatlēts;
* Andrejs Kosticins (*Андрэй Касціцын*, 1985) — hokejists;
* Sergejs Kosticins (*Сяргей Касціцын*, 1987) — hokejists;
* Sergejs Ostapčuks (*Сяргей Астапчук*, 1990—2011) — hokejists.
## Izglītība

* Polockas Valsts universitāte
* Novopolockas Valsts Politehniskā koledža
* Novopolockas Valsts profesionālā celtniecības koledža
* Novopolockas Valsts mūzikas koledža
thumb|Polockas Valsts universitāte

## Atsauces

## Ārējās saites

* Novopolocka vietnē "Baltkrievijas globuss" 
* Uzņēmums "Naftan"
* Uzņēmums "Polimir"
Itālijas hokeja līga

**Itālijas hokeja līga** (**Serie A**) bija spēcīgākā Itālijas hokeja līga, kas dibināta 1924. gadā. 2016. gadā tika izveidota Alpu hokeja līga, tajā apvienojot Itālijas hokeja līgas un Austrijas 1. līgas komandas.

## Visi čempioni

* 2025.—26. - Asiago Hockey
* 2024.—25. - SG Cortina
* 2023.—24. - Ritten Sport
* 2022.—23. - SG Cortina
* 2021.—22. - Asiago Hockey
* 2020.—21. - Asiago Hockey
* 2019.—20. - Asiago Hockey
* 2018.—19. - Ritten Sport
* 2017.—18. - Ritten Sport
* 2016.—17. - Ritten Sport
* 2015.—16. - Ritten Sport
* 2014.—15. - Asiago Hockey
* 2013.—14. - Ritten Sport
* 2012.—13. - Asiago Hockey
* 2011.—12. - HC Bolzano-Bozen
* 2010.—11. - Asiago Hockey
* 2009.—10. - Asiago Hockey
* 2008.—09. - HC Bolzano-Bozen
* 2007.—08. - HC Bolzano-Bozen
* 2006.—07. - SG Cortina
* 2005.—06. - Milānas "Vipers"
* 2004.—05. - Milānas "Vipers"
* 2003.—04. - Milānas "Vipers"
* 2002.—03. - Milānas "Vipers"
* 2001.—02. - Milānas "Vipers"
* 2000.—01. - Asiago Hockey
* 1999.—00. - HC Bolzano-Bozen

## Atsauces

## Ārējās saites
*Līgas oficiālā mājaslapa
*Līgas profils eliteprospects.com mājaslapā
Nīski

**Nīski** (, ) ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Gerlicas apriņķī.

## Vēsture
Pilsētu 1742. gadā dibinājuši iebraucēji Morāvijas brāļi.

## Cilvēki
Vietējā skolā savulaik mācījies filozofs Frīdrihs Šleiermahers (*Friedrich Schleiermacher*, 1768-1836).

## Atsauces

## Ārējās saites
Ostrica

**Ostrica** (, ) ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Gerlicas apriņķī pie Neises upes. Upes pretējā krastā atrodas Polijas teritorija.

## Vēsture
Pēc Otrā pasaules kara Ostrica kļuva par robežpilsētu. Kad tika nosprausta jaunā Polijas - Vācijas robeža, pilsētas dzelzceļa stacija Gerlicas - Citavas līnijā nokļuva Polijas teritorijā. No 1948. gada, Polijas armijas apsargāti, pilsētas iedzīvotāji atkal varēja izmantot šo dzelzceļa staciju.

## Izglītība, kultūra, tūrisms un sports
Uz dienvidiem no pilsētas atrodas Marientāles klosteris - vecākais darbojošais cisterciešu klosteris Vācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*St. Marienthal Kloster
Reihenbaha

**Reihenbaha** *(Reichenbach)* var būt:

* Reihenbaha Fogtlandē (*Reichenbach im Vogtland*) — pilsēta Vācijā, Saksijas zemes Fogtlandes apriņķī;
* Reihenbaha/Oberlauzica (*Reichenbach/O.L.*) — pilsēta Vācijā, Saksijas zemes Gerlicas apriņķī;
* Dzeržoņovas Polijā agrākais nosaukums.
Programmētāju diena

**Programmētāju diena** ir profesijas svētki, ko atzīst daudzi tehnoloģiju un programmēšanas uzņēmumi visā pasaulē, bet Krievijā tai pat ir oficiāls statuss. Programmētāju dienu atzīmē gada 256. dienā (100 heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā, 28), kas iekrīt 13. septembrī īsajos gados, 12. septembrī - garajos.

Skaitlis 256 (28) tika izvēlēts, jo tas ir lielākais kombināciju skaits, ko var iekodēt 8 bitu baitā, programmētājiem labi zināms skaitlis. 256 arī ir lielākā skaitļa divi pakāpe, kas ir mazāka par 365 - dienu skaitu gadā.

## Ķīna
Ķīnā jau ilgstoši programmētāju dienu atzīmē 24. oktobrī. Datums tika izvēlēts, jo to var pierakstīt kā 1024, kas atbilst 210. Šis datums nemainās garajos gados.

## Atsauces
Deltoīds

thumb|200px|Deltoīds ar ievilktu riņķa līniju
Eiklīda ģeometrijā **deltoīds** ir četrstūris, kura četras malas var sadalīt divos pāros ar vienāda garuma malām katrā, kuras ir blakus viena otrai. Pretstatā deltoīdam, paralelogramam arī ir divi pāri ar vienāda garuma malām, bet tie ir pretī viens otram nevis blakus esoši. Reizēm deltoīdus sauc arī par pūķiem (jo tie atgādina pūķus, ko laiž vējā).

Deltoīds, atbilstoši augstāk esošai definīcijai, var būt ieliekts vai izliekts.

## Speciāli gadījumi
Ja visām četrām deltoīda malām ir vienāds garums (tas ir, ja deltoīds ir vienādmalu), tad tas ir rombs.

Ja deltoīds ir vienādleņķu, kas nozīmē ka visi četri tā leņķi ir vienādi, tad tam arī ir jābūt vienādmalu un tāpēc tas ir kvadrāts.

## Ārējās saites
Mosta

**Mosta** () ir pilsēta Čehijā, Ūstu apgabalā, Bīlinas upes krastos. Tā atrodas 77 kilometru attālumā no valsts galvaspilsētas Prāgas. Pilsētā dzīvo aptuveni 70 000 iedzīvotāju.

Tulkojumā no čehu valodas pilsētas nosaukums nozīmē vārdu "tilts". Pilsēta savu nosaukumu ieguvusi pateicoties tiltu un tuneļu sistēmai, kas 10. gadsimtā šajā reģionā veda pāri purvājiem.

Mosta ir nozīmīgs dzelzceļa mezgls un ievērojama ogļu ieguves vieta. Pilsētā ir attīstīta arī tekstila, podniecības, dzelzs un ķīmiskā industrija. 20. gadsimta otrajā pusē ogļu ieguves dēļ Mosta tika uzskatīta par vienu no piesārņotākajām pilsētām Čehoslovākijā.

## Cilvēki
Mostā dzimuši vai auguši:

* Iveta Benešova (*Iveta Benešová*, 1983) - tenisiste
* Ivans Hlinka (*Ivan Hlinka*, 1950-2004) - hokejists, treneris
* Lukāšs Kašpars (*Lukáš Kašpar*, 1985) - hokejists
* Jozefs Masopusts (*Jozefs Masopusts*, 1931) - futbolists, treneris
* Martins Ručinskis (*Martin Ručinský*, 1971) - hokejists
* Vladimīrs Rūžička (*Vladimír Růžička*, 1963) - hokejists, treneris
* Petrs Svoboda (*Petr Svoboda*, 1966) - hokejists
* Mareks Židlickis (*Marek Židlický*, 1977) - hokejists

## Atsauces

## Ārējās saites

*Pilsētas mājaslapa
Ošava

**Ošava** () ir pilsēta Kanādas dienvidaustrumos Ontārio provincē Ontārio ezera krastā. Tā atrodas aptuveni 60 kilometru attālumā no Toronto.

Pilsētā atrodas General Motors Kanādas meitaskompānija, kas nodarbina aptuveni 10 000 cilvēku.

Pilsētā atrodas arī Ontārio hokeja līgas klubs Ošavas "Generals".

## Cilvēki
Ošavā dzimuši vai auguši:

* Šons Eiverijs (*Sean Avery*, 1980) - hokejists
* Deils Haverčuks (1963) - hokejists
* Harijs Hess (1968) - mūziķis
* Džons Makleins (*John MacLean*, 1964) - hokejists
* Džeimss Nīls (1987) - hokejists

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilsētas mājaslapa
Paslēpes

thumb|220px|19. gadsimta glezna, kurā redzams, kā trīs bērni mežā spēlē paslēpes
**Paslēpes** ir pārsvarā bērnu spēle, kurā viens vai vairāki spēles dalībnieki noslēpjas  un ir viens vai vairāki meklētāji, kas cenšas pēc iespējas ātrāk atrast noslēpušos dalībniekus. Šo spēli var spēlēt, ja ir vismaz divi cilvēki.

Paslēpēm ir vairāki izspēles varianti. Vienā variantā iepriekš izraudzīts meklētājs meklē visus pārējos dalībniekus un uzvar tas, kurš ticis atrasts kā pēdējais. Taču spēle var tikt pārtraukta arī pēc pirmā cilvēka atrašanas. Tāpat atrastie dalībnieki var palīdzēt meklēt pārējos vēl neatrastos dalībniekus.
Viviana Čeruijota

**Viviana Ģepkemoi Čeruijota** (; dzimusi ) ir Kenijas vieglatlēte, kas startē garo distanču skriešanā.

Piedalījusies trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). Lielākos panākumus guvusi 2012. gadā Londonā, kur izcīnīja sudrabu 5000 m distancē un bronzu divreiz garākā distancē. Ar panākumiem startējusi Pasaules čempionātā, kur ir izcīnījusi trīs zelta medaļas (2009. gadā Berlīnē 5000 m distancē un 2011. gadā Tegu gan 5000 m, gan 10 000 m distancē) un vienu sudrabu 2007. gadā Osakā 5000 m distancē.

Čeruijota *Laureus* vērtējumā tika atzīta par 2012. gada labāko sportisti pasaulē.

## Ārējās saites
Baby

***Baby*** ir kanādiešu dziedātāja Džastina Bībera dziesma no viņa studijas albuma *[[My World 2.0]]*. Singls ciparu lejupielādei tika izdots .

Saskaņā ar 2013. gada jūlija datiem šī ir vairāk pārdotākā dziesma ASV vēsturē, tāpat tā ir vienīgā dziesma, kas ir tikusi sertificēta ar divpadsmitkāršo platīna disku. *Baby* videoklips 2010. gada jūlijā kļuva par visu laiku skatītāko video *[[YouTube]]*, to pārspēja PSY dziesmas *[[Gangnam Style]]* videoklips 2012. gada novembrī.

## Dziesmu saraksts
* **ASV ciparu lejupielāde**
# "Baby" (featuring Ludacris) – 3:34

* **UK ''Chipmunk'' remikss**
# "Baby" (Chipmunk Remix) (featuring Chipmunk) – 3:41

* **Austrālijas ciparu lejupielāde**
# "Baby" (featuring Ludacris) – 3:36
# "Baby" (music video) – 3:39

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
The Wall Street Journal

***The Wall Street Journal*** ir laikraksts angļu valodā, kas iznāk kopš 1889. gada. Laikraksta vadība atrodas Ņujorkā, ASV.

Tas ir lielākais laikraksts ASV pēc pārdotajiem eksemplāriem. Vidēji darba dienās *The Wall Street Journal* metiens pārsniedz 2,378 miljonus eksemplārus, nedēļas nogalēs — 2,406 miljonus. Tā lielākais konkurents biznesa laikrakstu sektorā ir Londonā bāzētais *[[Financial Times]]*. Laikraksts pieder *[[News Corp]]*. *The Wall Street Journal* ir saņēmis 34 Pulicera balvas.

Laikrakstā lielākā daļa rakstu ir par ASV ekonomiku un starptautisko biznesu. Laikraksta nosaukums ir atvasinājums no Volstrītas (*Wall Street*), kas ir Ņujorkas finanšu rajona centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Džennāro Gatuzo

**Džennāro Ivans "Rino" Gatuzo** (; dzimis ) ir bijušais itāļu futbolists, tagad — futbola treneris. Kopš 2025. gada jūnija ir Itālijas futbola izlases galvenais treneris.

Spēlētāja karjeras laikā spēlēja uzbrūkošā pussarga pozīcijā. Lielāko karjeras daļu pārstāvēja Itālijas klubus, laikā no 1999. līdz 2012. gadam — *[[AC Milan|Milan]]*. Pārstāvot *Milan*, Gatuzo izcīnīja divas uzvaras UEFA Čempionu līgā (2003, 2007) un divas uzvaras Itālijas A sērijā (2004, 2011).

Itālijas izlases sastāvā ir piedalījies trijos Pasaules kausos (, , ) un divos Eiropas čempionātos (, ), 2006. gada Pasaules kausa izcīņā viņš Itālijas izlases sastāvā arī kļuva par čempionu, pats Gatuzo tika iekļauts turnīra simboliskajā izlasē.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Pirmais klubs trenera karjerā bija Šveices komanda *[[FC Sion|Sion]]*, kurā viņš darbojās kā spēlējošais treneris. Vēlāk vadījis *[[U.S. Città di Palermo|Palermo]]*, Grieķijas klubu *[[OFI Crete F.C.|OFI Crete]]*, *[[A.C. Pisa 1909|AC Pisa]]* un *Milan* jauniešu komandu. 2017. gada novembrī kļuva par *Milan* galveno treneri. Pēc 2018.—2019. gada sezonas, kad komanda nespēja iekļūt UEFA Čempionu līgā, galvenā trenera amatu atstāja. 2019. gada decembrī tika apstiprināts par A sērijas kluba *[[SSC Napoli|Napoli]]* galveno treneri. 2020. gadā ar *Napoli* kļuva par Itālijas kausa ieguvēju. 2021. gadā nespēja aizvest komandu līdz vietai UEFA Čempionu līgā un sezonas beigās amatu atstāja.

2021. gada maijā *[[ACF Fiorentina|Fiorentina]]* paziņoja par Gatuzo iecelšanu galvenā trenera amatā, bet vēl līdz līguma spēkā stāšanās brīdim pēc abpusējas vienošanās tas tika atsaukts. 2022. gada jūnijā noslēdza līgumu uz divām sezonām ar Spānijas klubu *[[Valencia CF|Valencia]]*, kļūstot par komandas galveno treneri. 2023. gada janvārī pēc abpusējas vienošanās amatu atstāja.  kļuva par Francijas kluba Marseļas "Olympique" galveno treneri. 2024. gada 19. februārī viņš tika atlaists pēc piecu mēnešu termiņa Marseļas kluba galvenā trenera amatā.

2024. gada jūnijā tika iecelts par Horvātijas kluba Splitas "Hajduk" galveno treneri. 2024.—2025. gada sezonā Dž. Gatuzo vadībā komanda ieņēma 3. vietu Horvātijas futbola līgā. 2025. gada jūnijā Itālijas Futbola federācija apstiprināja Gatuzo par Itālijas izlases galveno treneri. Šajā amatā viņš nomainīja Lučāno Spalleti, kurš tika atlaists pēc 0:3 zaudējuma Norvēģijai 2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Milan**

* Itālijas Serie A: 2003–04, 2010–11
* Coppa Italia: 2002–03
* Supercoppa Italiana: 2004, 2011
* UEFA Čempionu līga: 2002–03, 2006–07
* UEFA Superkauss: 2003, 2007
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2007

**Itālija**

* FIFA Pasaules kauss: 2006

### Trenera karjera
**Napoli**

* Coppa Italia: 2019–20

## Atsauces

## Ārējās saites
Rods Stjuarts

**Roderiks Deivids "Rods" Stjuarts** (; dzimis ) ir britu dziedātājs, dziesmu autors. Ar pārdotiem vairāk nekā 100 miljoniem ierakstu visā pasaulē viņš ir viens no vislabāk pārdotajiem māksliniekiem.

Karjeru sācis 1960. gadu sākumā, kļuva populārs ar grupu *[[The Jeff Beck Group]]* un vēlāk ar *[[Faces]]*. 1969. gadā uzsāka solokarjeru ar debijas studijas albumu *An Old Raincoat Won't Ever Let You Down*, kas ASV tika izdots ar nosaukumu *The Rod Stewart Album*.

Kopumā karjeras laikā izdevis 29 solo studijas albumus, trīs koncertierakstu albumus, 13 labāko dziesmu izlases un vairāk nekā 100 singlus. Apvienotajā Karalistē seši viņa albumi pēc kārtas ierindojās valsts topa pirmajā vietā, 31 singls ierindojās topa pirmajā desmitniekā (seši sasniedza 1. vietu). ASV topu pirmajā desmitniekā ierindojās 16 singli, četri ierindojās *[[Billboard Hot 100]]* topa pirmajā vietā.

Divas reizes uzņemts rokenrola slavas zālē: 1994. gadā kā solomākslinieks, 2012. gadā kā grupas *Faces* dalībnieks. 2005. gadā saņēmis *[[Grammy]]* balvu.

*[[Billboard]]* 2008. gadā ierindoja Stjuartu 100 visu laiku izcilāko mākslinieku saraksta 17. vietā. *[[Rolling Stone]]* savā 100 visu laiku izcilāko dziedātāju sarakstā viņu ierindoja 59. vietā.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi

* *[[An Old Raincoat Won't Ever Let You Down]]* (1969)
* *[[Gasoline Alley]]* (1970)
* *[[Every Picture Tells a Story]]* (1971)
* *[[Never a Dull Moment]]* (1972)
* *[[Smiler]]* (1974)
* *[[Atlantic Crossing]]* (1975)
* *[[A Night on the Town]]* (1976)
* *[[Foot Loose & Fancy Free]]* (1977)
* *[[Blondes Have More Fun]]* (1978)
* *[[Foolish Behaviour]]* (1980)
* *[[Tonight I'm Yours]]* (1981)
* *[[Body Wishes]]* (1983)
* *[[Camouflage]]* (1984)
* *[[Every Beat of My Heart]]* (1986)
* *[[Out of Order]]* (1988)
* *[[Vagabond Heart]]* (1991)
* *[[A Spanner in the Works]]* (1995)
* *[[When We Were the New Boys]]* (1998)
* *[[Human]]* (2001)
* *[[It Had to Be You: The Great American Songbook]]* (2002)
* *[[As Time Goes By: The Great American Songbook, Volume II]]* (2003)
* ** (2004)
* *[[Thanks for the Memory: The Great American Songbook, Volume IV]]* (2005)
* *[[Still the Same... Great Rock Classics of Our Time]]* (2006)
* *[[Soulbook]]* (2009)
* *[[Fly Me to the Moon... The Great American Songbook Volume V]]* (2010)
* *[[Merry Christmas, Baby]]* (2012)
* *[[Time (albums)|Time]]* (2013)
* *[[Another Country]]* (2015)
* *[[Blood Red Roses]]* (2018)
* *[[The Tears of Hercules]]* (2021)
* *[[Swing Fever]]* with Jools Holland (2024)

## Ārējās saites

*