open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sosnauka

**Sosnauka** (), agrāk — **Sasnauka**, ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Dvietes pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā Daugavas kreisajā krastā 6 km no pagasta centra Dvietes, 25 km no novada centra Daugavpils un 208 km no Rīgas.

## Atsauces
Pontonu tilts (Rīga)

**Pontonu tilts** jeb **Rīgas pontontilts** (, ) bija no pontoniem sastāvošs tilts Rīgā pār Daugavu, kas vairākas reizes mainīja novietojumu. Pirmais (1896—1915), otrais (1931—1944) un trešais (1945—1957) pontontilts aptuveni atradās tagadējā Akmens tilta vietā, bet ceturtais pontontilts (1957—1981) atradās augšpus tagadējam Vanšu tiltam.

## Vēsture
Pirmo Pontontiltu no 1892. līdz 1896. gadam pa posmiem uzbūvēja 646 metrus garā Peldošā tilta vietā, kas savienoja Vecrīgas Grēcinieku ielas galu ar Klīversalu un Jelgavas ceļu un atradās tagadējā Akmens tilta vietā. Tā vidū atradās tramvaja sliedes. Pavasaros, ledus iešanas laikā, to izņēma un novietoja ziemas ostā.
Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā, baidoties no vācu armijas uzbrukuma Rīgai, Pontontiltu izjauca. Uzsāka pontonu evakuāciju uz Igauniju, bet vētras laikā lielāko daļu no tiem izmeta Igaunijas piekrastē uz akmeņiem.
Pēc Rīgas ieņemšanas 1917. gada septembrī Pontontilta vietā uzbūvēja Lībekas koka tiltu, ko 1924. gadā izpostīja pavasara pali.

1931. gadā atklāja Jauno Pontontiltu, kas bija izgatavots Liepājas karostas darbnīcās. Pirms 1941. gada kaujas par Rīgas tiltiem Sarkanā armija iznīcināja divus pontontilta posmus, kas tika atjaunoti 1942. gadā.
Vācu armijai atkāpjoties 1944. gadā, tilta pontonus uzspridzināja un nogremdēja Daugavā.

Satiksmi pār atjaunoto (trešo) pontontiltu atklāja 1945. gada 23. jūnijā. Kad 1957. gadā pabeidza Oktobra (Akmens) tilta būvniecību, pontontiltu pārvietoja lejup pa straumi iepretī Rīgas pilij. Pēc Rīgas HES atklāšanas, pārmērīgi atverot slūžas, stiprā straume aizrāva vairākus pontonus ar cilvēkiem un automašīnām līdz pat Daugavas grīvai.

Pēc Vanšu tilta atklāšanas 1981. gadā pontontiltu nojauca, daļu no pontoniem pa jūru aizvilka uz Ļeņingradu, bet daļa veco pontonu ilgstoši atradās Āgenskalna līcī.

### Vēsturiski attēli

Senākais Rīgas pontontilts pirms Pirmā pasaules kara.jpg|Senākais Rīgas pontontilts (pirms Pirmā pasaules kara)
Rīgas pontontilts pirms Pirmā pasaules kara.png|Senākais Rīgas pontontilts (pirms Pirmā pasaules kara)
Rīgas pontontilts 20. gadsimta pirmajā pusē.jpg|Rīgas pontontilts pēc kara 
Rīgas pontontilts 1930.jpg|Atjaunotais Rīgas pontontilts pirms atklāšanas (1930)
Cepelīns un Rīgas pontontilts 1930.jpg|Cepelīna dirižabļa vērošana no Rīgas pontontilta (1930)
Rīgas pontontilts 1941. gada vasarā.jpg|Pamests Sarkanās armijas tanks BT-7 uz Rīgas pontontilta (1941. gada vasara)


## Atsauces
Kārļa iela (Jūrmala)

**Kārļa iela** ir iela Jūrmalā, kas atrodas Vaivaru apkaimē. Kārļa iela sākas krustojumā ar Oļģerta ielu un beidzas krustojumā ar Gaidas ielu. Kopējais ielas garums ir 190 metri, tā klāta ar asfalta segumu. Kārļa ielā satiksmes kustība notiek vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Kārļa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Oļģerta iela (T veida krustojums)
* Gaidas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vaivari
Dviete (upe)

**Dviete**, arī **Dvīta**, augštecē **Zeserene**, **Bokānupīte**, vidustecē **Sloboda**, ir Daugavas kreisā krasta pietekas Berezaukas kreisā satekupe (ar Ilūksti) Jēkabpils un Augšdaugavas novados. Sākas Prodes pagastā ziemeļrietumos no Viliškiem. Augštecē plūst pa Ilūkstes pauguraini ziemeļu virzienā. Pie Bokāniem pagriežas uz austrumiem un apliec Augšzemes augstienes ziemeļu galu, ieplūst senlejā un turpina tecējumu uz dienvidaustrumiem. Augštecē un lejtecē upe vietām iztaisnota. Kritums augštecē 4 m/km, lejtecē — 0,2 m/km. Lielākās pietekas ir Alkšņupīte (7 km), Viesīte (11 km; kreisās), Kaldabruņa (12 km), Pastaune (8 km), Akmeņupe (12 km), Pļepovka (7 km; labās). Lejtecē upe tek caur 1930. gados nolaistajiem un tagad atjaunotajiem Skuķu un Dvietes ezeriem. Palu laikā, kad Daugavā veidojas ledus sastrēgumi, upes lejteces ieleju pārplūdina Daugavas ūdeņi. Upes ieleja uz leju no Kaldabruņas ietilpst Dvietes palienes dabas parkā.

Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Dviete un Bebrene. Upi šķērso autoceļš P72.

## Atsauces
Valdemāra tilts

[thumb|250x250px|[Pontonu tilts (Rīga)|Pontonu un Valdemāra tilts, 1959. gads.]]
**Valdemāra tilts** bija koka tilts pār Daugavu Rīgā, ko uzcēla Otrā pasaules kara laikā 1944. - 1945. gadā frontes apgādes vajadzībām. Sliktā stāvokļa dēļ to demontēja 1964. gadā.

## Vēsture
Vērmahta atkāpšanās laikā 1944. gada oktobrī uzspridzināja Pontonu tiltu un nogremdēja Daugavā. 1944. gada 1. decembrī Krišjāņa Valdemāra ielas galā Sarkanās armijas sapieri pēc I. Stoļarskas projekta sāka koka tilta celtniecību pēc Langera sistēmas, kas bija līdzīgs agrākā Lībekas tilta (1917-1924) projektam. Kokmateriālus steidzamības kārtā bez antiseptikas sagatavoja Jaunciema kokzāģētavā un tiltu atklāja 1945. gada 15. martā. Tilts bija 564 metrus garš, bet tikai 7 metrus plats, pār to veda vienas tramvaja sliedes. 
 
Kad 1957. gadā pabeidza Oktobra (Akmens) tilta būvniecību, paralēli Valdemāra tiltam pārvietoja jauno pontontiltu. Valdemāra tilts tika lietots līdz 1950. gadu beigām, to nojauca 1964. gadā.

## Projekta autore
Valdemāra tilta projekta autore bija Maskavā dzimusī PSRS inženiere I. Stoļarska (*И. А. Столярская*), kas pēc tilta atklāšanas sniegtajā intervijā teica, ka ir "priecīga par iespēju piedalīties šajā darbā un ar to kalpot jaunajai padomju republikai Latvijai un draudzīgajai latviešu tautai".

## Atsauces
Zeikari (Vecpiebalgas pagasts)

**Zeikari** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Vecpiebalgas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5,5 km no pagasta centra Vecpiebalgas un 123,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P30 (Cēsis—Vecpiebalga—Madona).

## Atsauces
3. šaha olimpiāde

**3. [[šaha olimpiāde]]** notika no 1930. gada 13. jūlija līdz 27. jūlijam Vācijas pilsētā Hamburgā.

## Vispārīgs apskats
Olimpiādes norises vietas izvēle bija saistīta ar to, ka 1930. gada vasarā Hamburgas Šaha klubs svinēja savas dibināšanas 100 gadu jubileju. Uz turnīru bija ieradušās 18 komandas. Pirmoreiz piedalījās Islandes, Lietuvas un Norvēģijas šahisti. Spēles reglaments: katru trešo dienu divas kārtas, apdomas laiks 2 stundas 40 gājieniem.

## Olimpiādes rezultāti
Visas komandas spēlēja vienā grupā pēc apļa sistēmas, tas ir, katra ar katru.

Turnīra rezultāti apkopoti nākamajā tabulā:
: 

Apzīmējumi: **V** — vieta; **P** — komandas dalībnieku iegūto punktu summa; **KP** — komandas iegūto punktu summa (2 punkti — uzvarēts, 1 — neizšķirts, 0 — zaudēts mačs); **+** (uzvarēto), **=** (neizšķirto), **-** (zaudēto) maču skaits.
### Uzvarētāju individuālie rezultāti
Godalgoto komandu dalībnieku individuālie rezultāti apkopoti nākamajās trīs tabulās:
#### 1. vieta — Polija

#### 2. vieta — Ungārija

#### 3. vieta — Vācija

### Individuālās medaļas
Šajā olimpiādē, tāpat kā divās pirmajās, dalībnieku izvietojumu pie galdiņiem noteica komandas kapteinis pirms katras kārtas. Tāpēc, noteikt uzvarētājus pie galdiņiem bija neiespējami un individuālo sniegumu vērtēja neatkarīgi no galdiņa numura. Apbalvoti tika seši spēlētāji, kas sasnieguši labākos individuālos rezultātus un spēlējuši vismaz 12 partijas. Līdz ar to pasaules čempions Aleksandrs Aļehins, kas bija uzvarējis visas 9 spēlētās partijas, apbalvoto skaitā neiekļuva.

:

### Latvijas šahistu sniegums

Latvijas Šaha savienībai grūtības radās jau komandas veidošanas procesā. Līdzekļu trūkuma dēļ, Latvijai vajadzēja spēlēt bez rezervista. Vairāki dalībnieki doties uz Hamburgu atteicās. Veselības dēļ, ārsti neļāva braukt Matisonam. Viņa vietā apstiprināja A. Taubi, kas jau vairāk par gadu nebija spēlējis nevienu nopietnu partiju.

Latvijas komandas  (10. vieta) dalībnieku rezultāti apkopoti nākamajā tabulā:

## Apbalvotās partijas
**1. godalga par labāko partiju:**
* Jideons Stolbergs (Zviedrija) — '''Aleksandrs Aļehins (Francija)''' 0:1
**2. godalga (dalīta) pr labāko partiju:**
* '''Kurts Rihters''' (Vācija) — Leonards Abramavičus (Lietuva) 1:0
* A. Voisins (Francija) — '''Daniels Noteboms''' (Nīderlande) 0:1
**Godalga par labāko galotni:**
* '''Isaks Keždens''' (ASV) — Salo Flors (Čehoslovākija) 1:0

## Atsauces

## Papildu literatūra
* 

## Ārējās saites
* 3rd Chess Olympiad: Hamburg 1930 OlimpBase  
* Frank Große: ''Die Geschichte der Schacholympiade – Teil 2: Vor dem Zweiten Weltkrieg (1928 – 1930)''
Spuldzēni

**Spuldzēni** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Vecpiebalgas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5,6 km no pagasta centra Vecpiebalgas un 126,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu P3 (Garkalne—Alauksts) un V344 (Spuldzēni–Nāgeles) krustojuma.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Tašķēni

**Tašķēni** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Vecpiebalgas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 5,5 km no pagasta centra Vecpiebalgas un 131,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Viļķenupītes krastā.

## Atsauces
Veļķumuiža

**Veļķumuiža** jeb **Veļķi** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Vecpiebalgas pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 2,7 km no pagasta centra Vecpiebalgas un 130,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P33 (Ērgļi—Jaunpiebalga—Saliņkrogs), veidojusies ap bijušās Veļķu muižas *(Hohenberg)* centru.

## Atsauces
Ozols (uzvārds)

**Ozols** (sieviešu dzimtē Ozola) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds, sestais izplatītākais vīriešu uzvārds Latvijā (aiz Bērziņš, Ivanovs, Kalniņš, Ozoliņš, Jansons). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Ozols (1896—1919) ― Latvijas atbrīvošanas cīņu dalībnieks;
* Alfrēds Ozols (1898—1971) ― biologs, agronoms-selekcionārs;
* Andris Ozols (1944) ― fiziķis;
* Antons Ozols (1878—1956) ― jurists, politiķis;
* Arturs Ozols:
** Arturs Ozols (1890—1969) ― kuģu inženieris mehāniķis;
** Arturs Ozols (1912—1964) ― valodnieks un pedagogs;
* Arvīds Ozols-Bernē (1888—?) ― vieglatlēts;
* Arvīds Ozols (1959) — mežsaimnieks un politiķis;
* Atis Ozols (2000) ― futbolists;
* Dainis Ozols (1966) ― riteņbraucējs;
* Edgars Ozols (1899—1957) ― entomologs, bioloģijas zinātņu doktors, profesors;
* Harijs Ozols (1963—2015) ― mūziķis un aktieris;
* Imants Frederiks Ozols (1980) ― žurnālists un literatūrzinātnieks;
* Indulis Ozols (1933) ― ekonomists un sabiedriskais darbinieks;
* Jānis Ozols:
** Jānis Ozols (1859—1906) ― grāmatizdevējs;
** Jānis Ozols (1904—1947) ― virsnieks;
** Jānis Ozols (1972) ― bobslejists;
** Jānis Ozols (1952) ― politiķis;
** Jānis Ozols (1980) ― diriģents;
* Jurijs Ozols (1923―1942) ― izcelsmes padomju militārais izlūks, partizāns;
* Juris Ozols (1977) ― hokejists;
* Kārlis Ozols (1882—1941) ― diplomāts un publicists;
* Kārlis Ozols (1897—1944) — strēlnieks, padomju militārais darbinieks;
* Kārlis Ozols (1912—2001) ― Latvijas un Austrālijas šahists;
* Kristaps Kristers Ozols (1999) — aktieris;
* Marija Ozols (1899—1950) ― ārste;
* Markus Ozols (1895—1942) ― ierēdnis, atbrīvošanas cīņu dalībnieks, L.K.o.k.;
* Oskars Ozols (1889—1975) ― pedagogs, L.K.o.k.;
* Otto Ozols (īstajā vārdā Mārtiņš Barkovskis; 1970) ― žurnālists un rakstnieks;
* Patriks Ozols (2001) ― hokejists
* Pēteris Ozols (1905—1979) ― jurists;
* Roberts Ozols:
** Roberts Ozols (1905—2002) ― riteņbraucējs;
** ‎Roberts Ozols (1995) ― futbolists;
* Vilis Ozols (1923—2011) ― horeogrāfs, kultūras darbinieks, deju kolektīvu vadītājs;
* Voldemārs Ozols (1884—1949) ― virsnieks.

## Pseidonīms
* Ozols (reperis) (īstajā vārdā Ģirts Rozentāls; 1979) ― hiphopa mūzikas izpildītājs.

## Skatīt arī
* Ozoliņš

## Atsauces
Vēveri (Vecpiebalgas pagasts)

**Vēveri** ir ciems Cēsu novada Vecpiebalgas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos 8 km no pagasta centra Vecpiebalgas un 134,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem. Vēveri kā zemnieku-amatnieku sētu grupa - Vēveru ciems ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis un šeit ir izveidota Latvijas Etnogrāfiskā brīvdabas muzeja filiāle "Vēveri".

## Atsauces
Tauns (ezers)

**Tauns** (arī **Tauna ezers**, **Taunis**) ir stipri aizaudzis caurteces ezers Cēsu novada Vecpiebalgas pagastā uz rietumiem no Vecpiebalgas starp Alaukstu ziemeļos un Inesi dienvidos.

Dibens — dūņains. Krasti zemi, lēzeni, nav pieejami. Ezerā ietek Balga un Silakroga grāvis no Alauksta, iztek — Pīle uz Inesi. Makrofīti — niedres, grīšļi, meldri, kosas, vilkvālītes, kalmes, cirvenes, velnarutki, cūkauši, vārnkājas, puplakši, doņi, ežgalvītes, baltās ūdensrozes, dzeltenās un sīkās lēpes, mazlēpes, spirodellas, peldošās un skaujošās glīvenes, daudzlapes, raglapes, elši, hāras, avotsūnas. Ezerā dzīvo līņi, raudas, asari, plauži, ruduļi, līdakas, ķīši, vīķes, zuši, karūsas, vēdzeles, ālanti un sudrabkarūsas.

Ezera austrumos — peldvieta. Ezerā ietek attīrīti notekūdeņi no Vecpiebalgas un no liellopu fermas.

**Teika** vēsta „Reiz nākuši divi melni negaisa debeši: tie bijuši Inesis ar Alaukstu. Gribējuši abi vienā vietā nomesties. Abi gribējuši nomesties augstākā vietā, kur nekas netraucē. Tāda vieta te. Inesis arī te grib nomesties. Sākuši gaisā plēsties. Taisīt savā starpā karu. Inesis pirmais licis Alaukstam vienu pļauku. No tās Alaukstam esot cēlusies sala. Alauksts par to Inesim sadevis septiņas pļaukas no vietas. No tā Inesim cēlušās septiņas salas. Kad izrādījies, ka Alauksts uzvarētājs, tad Inesis bēdzis no šā apgabala un nosviedis vienu gabalu no sevis purvā. No tā cēlies purvainais Tauna ezers. Viena šļakata aizskrējusi pāri kalnam. Tā cēlies Zobola ezers.

## Atsauces
Stīnūži

**Stīnūži** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Vecpiebalgas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 9,3 km no pagasta centra Vecpiebalgas un 116,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P3 (Garkalne—Alauksts), uz ziemeļrietumiem no Zobola ezera.

## Atsauces
Ūdrītis (ezers)

**Ūdrītis** (arī **Ūdriņš**, **Ūdrīts**) ir caurteces ezers Cēsu novada Vecpiebalgas pagasta centrālajā daļā uz dienvidiem no Alauksta. Ezerā ietek grāvis, iztek - grāvis uz Alaukstu.

## Atsauces
7. šaha olimpiāde

thumb|220px|Grand Hotel Royal (Spēles vieta)
**7. [[šaha olimpiāde]]** notika no 1937. gada 31. jūlija līdz 14. augustam Zviedrijas galvaspilsētā Stokholmā. 

## Vispārīgs apskats
Par sacensību vietu zviedri bija izvēlējušies viesnīcu "Grand Hotel Royal", kas bija slavena ar savu ziemas dārzu, strūklakām un skaisto interjeru. Viesnīcas pirmajā stāvā spēlēja olimpiādes dalībnieki, otrajā vienlaicīgi notika sieviešu pasaules šaha čempionāts, kurā sekmīgi startēja, izcīnot trešo vietu, jaunā latviešu šahiste Milda Lauberte. Olimpiādē uzvarēja amerikāņi, kas sev zelta medaļas nodrošināja jau pirms pēdējās kārtas, jo no saviem konkurentiem bija atrāvušies par 4,5 punktiem.

## Olimpiādes rezultāti
Olimpiādē piedalījās 19 komandas, par vienu komandu mazāk nekā iepriekšējā olimpiādē. Šoreiz debitantu nebija. Visas komandas spēlēja vienā grupā pēc apļa sistēmas, tas ir, katra ar katru. 

Turnīra rezultāti apkopoti nākamajā tabulā:
: 

Apzīmējumi: **V** — vieta; **P** — komandas dalībnieku iegūto punktu summa; **KP** — komandas iegūto punktu summa (2 punkti — uzvarēts, 1 — neizšķirts, 0 — zaudēts mačs); **+** (uzvarēto), **=** (neizšķirto), **-** (zaudēto) maču skaits.
### Uzvarētāju individuālie rezultāti
Godalgoto komandu dalībnieku individuālie rezultāti apkopoti nākamajās trīs tabulās:

#### 1. vieta — ASV (zelta medaļas)

#### 2. vieta — Ungārija

#### 3. vieta — Polija

### Individuālās medaļas
: 

### Latvijas šahistu sniegums
Latvijas komandas  (11. vieta) dalībnieku rezultāti apkopoti nākamajā tabulā:

## Atsauces

## Papildu literatūra
* 

## Ārējās saites
* 7th Chess Olympiad: Stockholm 1937 OlimpBase  
* Šaha olimpiāžu vēsture (trešā daļa)
Eriks Andersens

**Eriks Andersens** (;  Gentofte —  Kopenhāgena) bija Dānijas šahists.

## Biogrāfija
No 1920. gadu sākuma līdz savai pāragrajai nāvei bijis viens no Dānijas spēcīgākājiem šahistiem. Divpadsmit reizes uzvarējis Dānijas šaha čempionātos (1923, 1925, 1926, 1927, 1929, 1930, 1931, 1932, 1933, 1934, 1935, 1936), kas joprojām ir nepārspēts šo turnīru sasniegums. 1930. gadā Stokholmā uzvarējis Ziemeļu valstu individuālajā šaha čempionātā. Tajā pašā gadā starptautiskajā šaha turnīrā Svinemindē dalījis 4.-5. vietu (uzvarēja Frīdrihs Zēmišs). 1934. gadā aizstāvējis savu Ziemeļu valstu šaha meistara titulu mačā pret Jideonu Stolberju, nospēlējot neizšķirti 3:3. 1937. gadā zaudējis maču par Ziemeļu valstu šaha meistaru titulu pret citu Zviedrijas šahistu Ēriku Lundīnu ar 2½:3½.

Pārstāvējis Dānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1927-1935). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1927) medaļu;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1936. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tuleja

**Tuleja** (arī **Tulija**, **Tūlija**) ir Gaujas labā krasta pieteka Madonas un Cēsu novados.

Izteka — no Ilzēnu ezera Liezēres pagastā. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Gaujā augšpus Jēciem. Lielākās pietekas  — Āžupe, Bāliņupīte, Ošupe, Skujupīte, Slieķupīte, Vienziemīte.

Tuleju šķērso valsts autoceļš P33 (Ērgļi—Jaunpiebalga—Saliņkrogs) un V299 (Rauna–Taurene–Abrupe), tās krastos atrodas Augstlīci, Jānēni un Zosēni.

## Atsauces
Skolas ezers

**Skolas ezers**  var būt:

*Skolas ezers - ezers Ārlavas pagastā
*Skolas ezers - ezers Praulienas pagastā
*Draudzesskolas ezera cits nosaukums
*Ilzes ezera cits nosaukums
*Mazā Paiķa cits nosaukums
*Slīceņa cits nosaukums
Viļķenupīte

**Viļķenupīte** (augštecē - **Gailīšu upe**, **Gailīšupīte**, **Gaiļupe**, posms vidustecē - **Tomuļupīte**, posms lejtecē - **Ķidenupīte**) ir Gaujas labā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka - pie Krievēniem. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Gaujā augšpus Melnbāržiem. Caurtek Gailīša ezeru. Lielākā pieteka  - Zīļupīte. Viļķenupīti šķērso valsts autoceļš V299 (Rauna–Taurene–Abrupe), tās krastos atrodas Tašķēni un Tomuļi.

## Atsauces
Zīļupīte

**Zīļupīte** ir Viļķenupītes labā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka starp Kauliņiem un Igauņiem. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Viļķenupītē lejpus Tašķēniem. Zīļupīti nešķērso valsts autoceļi.

## Atsauces
Holgers Normans-Hansens

**Holgers Normans-Hansens** (;  —  Malta) bija Dānijas šahists.

## Biogrāfija
1920. gadā bijis otrais šaha turnīrā Gēteborgā. Divas reizes dalījis pirmo vietu Dānijas šaha čempionātos. 1936. gadā zaudējis papildu mačā, taču 1939. gadā pēc papildu mača kļuvis par Dānijas šaha čempionu.

Pārstāvējis Dānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (1927-1928). 1927. gadā komandu vērtējumā izcīnījis sudraba, bet individuālajā vērtējumā zelta medaļu;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1936. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Naoemons Šimidzu

**Naoemons Šimidzu** () bija japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.

## Nacionālā izlase

|-
|1923||2||1
|-
!Kopā||2||1
|}

## Ārējās saites

*Japan National Football Team Database
Secu Savagata

**Secu Savagata** () bija japāņu futbolists, bijušais Japānas futbola izlases dalībnieks.

## Nacionālā izlase

|-
|1923||2||0
|-
!Kopā||2||0
|}

## Ārējās saites

* Japan National Football Team Database
Orla Krauze

**Orla Hermans Krauze** (;  — ) bija Dānijas šahists.

## Biogrāfija
Pēc profesijas bijis ārsts. Strādājis dažādās slimnīcās Roskildē un Vordingborgā. Profesionālas aizņemtības dēļ piedalījies galvenokārt Dānijas šaha turnīros, labākos rezultātus sasniedzot Kopenhāgenā 1895., 1899. un 1916. gadā, kad ieņēmis otro vietu. Pārstāvējis Dānijas komandu Pasaules šaha olimpiādē 1927. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

Kopā ar Āronu Nimcoviču veicis šaha atklātņu izpēti. Krauzes vārdā ir nosaukti atklātņu varianti dāmas bandinieka atklātnē (1. d4 d5 2. Zf3 c5) un slāvu aizsardzībā (1. d4 d5 2. c4 c6 3. Zf3 Zf6 4. Zc3 dxc4 5. a4 Lf5 6. Zh4). 1902. gadā Stokholmā bijis līdzautors grāmatai par pirmajiem trim Ziemeļu valstu šaha čempionātiem — *De nordiska schackkongresserna: Stockholm 1897, Köpenhamn 1899, Göteborg 1901*'.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hideo Sakai

**Hideo Sakai** (; dzimis , miris ) bija japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.

## Nacionālā izlase

|-
|1934||3||0
|-
!Kopā||3||0
|}

## Ārējās saites

* Japan National Football Team Database
Kolomans Mozers

**Kolomans Mozers** (, saukts arī par **Kolo Mozeru** (); dzimis , miris ) bija austriešu jūgendstila (Vīnes secesijas) mākslinieks, dizainers un grafiķis. Darbi grafikā (tai skaitā pastmarkas), vitrāžā, keramikā, stiklā, dizainēja mēbeles.

Studēja Vīnes Mākslas akadēmijā. 1897. gada 3. aprīlī Mozers bija viens no Vīnes secesijas grupas dibinātājiem. 1903. gadā, ietekmējoties no britu Mākslas un amatu kustību (*Arts and Crafts movement*), kopā ar Jozefu Hofmani nodibināja Vīnes Darbnīcas (*Wiener Werkstätte*). 1905. gadā kopā ar Klimtu pameta secesionistus, bet 1907. gadā arī Vīnes Darbnīcas.

## Ārējās saites
I Juhjons

**I Juhjons** (, dzimis , miris ) bija korejiešu futbolists, bijis Japānas un Korejas Republikas futbola izlases dalībnieks.

## Nacionālā izlase

|-
|1940||1||0
|-
!Kopā||1||0
|}

## Ārējās saites

*Japan National Football Team Database
Karls Rubens

**Karls Rubens** (;  — ) bija Dānijas šahists.

## Biogrāfija
Lielākos panākumus šaha turnīros sasniedzis 1927. gadā, kad dalījis 2.-3. vietu Dānijas šaha čempionātā un ieņēmis 2. vietu Kopenhāgenas šaha turnīrā. Pārstāvējis Dānijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 4 reizes (1927-1931) un 1927. gadā komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu. 1930. gada aprīlī simultānspēles seansā pie 10 galdiņiem ar laika kontroli vienīgais no visiem dalībniekiem pārspējis toreizējo Pasaules šaha čempionu Aleksandru Aļehinu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gēza Naģs

**Gēza Naģs** (;  Šātoraljaūjheļa —  Kapošvāra) bija Ungārijas starptautiskais meistars šahā (1950).

## Biogrāfija
Beidzis universitāti Budapeštā un ieguvis medicīnas doktora grādu. Pirmā pasaules kara dalībnieks. Pēc kara nodarbojies ar zinātnisko pētniecību Budapeštas un Debrecenas universitātes klīnikās, bet no 1930. gada strādājis praktiskajā medicīnā. No 1938. gada bijis Kapošvāras slimnīcas galvenais ārsts.

Jau studiju laikā aizrāvies ar šahu. 1924. gadā Ģērā uzvarējis Ungārijas atklātajā šaha čempionātā, apsteidzot Polijas meistaru Davidu Pšepjurku. Pārstāvējis Ungārijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 2 reizes (1927-1928) un abas reizes komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu. Sakarā ar aizņemtību pamatdarbā šaha turnīros piedalījies neregulāri. Par vēsturiskajiem panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā viņam kā vienam no pirmajiem piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. 2008. gadā par godu astoņdesmitajai gadadienai kopš Ungārijas šaha izlases uzvaras Pasaules šaha olimpiādē Kapošvārā tika atklāta Naģam veltīta piemiņas plāksne.

## Atsauces

## Ārējās saites