open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ferdinands I Sakss-Koburgs-Gota

**Ferdinands I** (; dzimis , miris ) bija Bulgārijas kņazistes kņazs no 1887. līdz 1908. gadam un Bulgārijas karalistes cars no 1908. līdz 1918. gadam.

Tika ievēlēts par Bulgārijas kņazu pēc tam, kad 1886. gadā puča rezultātā no troņa bija spiests atteikties Aleksandrs I. Iesākumā atradās Bulgārijas premjerministra Stefana Stambolova ēnā, tomēr 19. gadsimta beigās palielināja savu ietekmi valstī. 1908. gadā deklarēja pilnīgu Bulgārijas neatkarību no Osmaņu impērijas un pieņēma cara titulu. Vadīja Bulgāriju Pirmā Balkānu kara laikā no 1912. gada oktobra līdz 1913. gada maijam, kad Balkānu valstis karoja pret Osmaņu impēriju, kā arī Otrā Balkānu kara laikā 1913. gada vidū, kad, nespēdamas vienoties pēc uzvaras karā, pārējās valstis karoja ar Bulgāriju. Ferdinanda I ietekmē Bulgārija Pirmā pasaules karā karoja Vācijas Impērijas un Austroungārijas pusē. Pēc zaudējuma karā Ferdinands I bija spiests atdot troni dēlam Borisam III un devās trimdā uz Vāciju, kur nodzīvoja līdz savai nāvei jau pēc Otrā pasaules kara.

## Ārējās saites
Ričards Bekers

**Ričards Bekers** (; dzimis ) ir amerikāņu šaha problēmists.

Dzimis Vašingtonas štata pilsētā Bremertonā. Uzaudzis San Diego, kur strādājis viņa tēvs. 1974. gadā ģimene pārcēlusies uz Oregonu. Viņš ir interesējies par matemātiku un studējis inženierzinātņu koledžā. Strādā kosmiskās aviācijas nozarē.

Šahu  spēlēt iemācījies no tēva jau bērnībā. 1977. gadā uzvarējis Oregonas junioru čempionātā. Pēc tam aizrāvies ar šaha kompozīciju.

## Šaha kompozīcija
Bekers sastādījis  gan daudzvilčus, gan šaha etīdes. Viņa mīļākais žanrs ir etīde. No 2012. gada starptautiskais meistars un no 2017. gada lielmeistars šaha kompozīcijā.

5. Pasaules čempionātā šaha kompozīcijā ieguvis sudraba medaļu etīžu grupā.
 
R. Bekers ir ASV šaha problēmu žurnāla *StrateGems* daudzvilču nodaļas redaktors.
### Uzdevuma piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. Td3!** Zaudē 1. Td1? Df7+ 2. Kh6 Df6+ 3. Kh7 Df5+ 4. Kh8 Dh3+ -+ un 1. Ta7? De8 2. Kxg5 Db8 -+. **1. ... Df7 2. Kh6 g4** Ja 2. ... Df6, tad 3. Kh7 Df5 4. Kh8 =.
**3. Td4** Zaudē 3. Tg3? Df4+ 4. Kg6 De4+ 5. Kh6 Kf6 -+. **3. ... Df6+ 4. Kh7 Dh4+ 5. Kg6 Df6+ 6. Kh7 Df5+** Ja 6. ... Df7+ 7. Kh6 Kf5 8. Txg4 Kxg4 9. g8D Dxg8 pats.  **7. Kh6 Kf7 8. g8D+ Kxg8 9. Txg4 Kf8** Ja 9. ... Dxg4 pats.) **10. Tg8+ Ke7 11. Tg7+ Kf6 12. Tf7+ Kxf7 pats**

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ričarda Bekera šaha kompozīcijas vietnē PDB
Keisijs Afleks

**Kelebs Keisijs Makgvairs Afleks-Boldts** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un režisors.

Aktiera karjeru sācis bērnībā ar lomu 1988. gada filmā *[[Lemon Sky]]*. Pēc tam filmējies trijās Gusa Van Senta filmās — "Pāri līķiem", (1995), "Krietnais Vils Hantings" (1997) un "Džerijs" (2002) —, kā arī Stīvena Soderberga triloģijā: "Oušena banda" (2001), "Oušena ducis", (2004) un "Oušena velna ducis" (2007).

Aktieris ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai un Zelta globusa balvai kā labākais otrā plāna aktieris par lomu filmā "Džesija Džeimsa slepkavība no gļēvuļa Roberta Forda rokas" (2007). Filmējies sava brāļa Bena Afleka režisētajā filmā "Ardievu, mazā, ardievu!" (2007). Par lomu filmā "Mančestra pie jūras" (2016) saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris galvenajā lomā, kā arī Zelta globusa balvu un BAFTA kino balvu.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Fences

***Fences*** ir 2016. gada ASV drāmas filma. Filmas režisors ir Denzels Vašingtons, scenārija autors ir Ogasts Vilsons, kas scenāriju balstījis uz savu Pulicera balvu ieguvušo tāda paša nosaukuma lugu (Vilsons nomira 2005. gadā, bet scenāriju pabeidza pirms savas nāves). Filmā galvenās lomas atveido Denzels Vašingtons, Vaiola Deivisa, Stīvens Hendersons, Džovans Adepo, Rasells Hornsbijs, Maikelti Viljmsons un Sanja Sidneja.

Filmas filmēšanas process sākās  Pitsburgā un ilga līdz 2016. gada jūnija vidum. *Fences* pirmizrāde ASV norisinājās , un tā saņēma daudz pozitīvas atsauksmes. Filmu kā vienu no desmit labākajām 2016. gada filmām izvēlējās Amerikas Kinoinstitūts, papildus tam filma ir saņēmusi vairākas nominācijas un apbalvojumus, tostarp četras nominācijas 89. Kinoakadēmijas balvai: "Labākā filma", "Labākais aktieris galvenajā lomā", "Labākā aktrise otrā plāna lomā" un "Labākais adaptētais scenārijs" (balvu saņēma Vaiola Deivisa). Tāpat filmu izvirzīja divām Zelta globusa balvām nominācijās "Labākais aktieris" un "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (balvu saņēma Vaiola Deivisa).

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ainažu iela (Rīga)

**Ainažu iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Juglā. Tā sākas pie krustojuma ar Murjāņu ielu un beidzas krustojumā ar Silciema ielu. Ielas garums ir 321 metrs.

## Ielu savienojumi
Ainažu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Murjānu iela
* Bākūžu iela
* Silciema iela

## Skatīt arī
* Jugla
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Ainažu iela

**Ainažu iela** var būt:
* Ainažu iela — iela Jūrmalā;
* Ainažu iela — iela Rīgā;
* Ainažu iela — iela Saulkrastos;
* Ainažu iela — iela Valmierā;
* Ainažu iela — iela Skultes pagasta Skultē.

## Skatīt arī
* Ainaži
Viskaļu iela (Rīga)

**Viskaļu iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajona Čiekurkalna apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Čiekurkalna 1. līniju un Džutas ielu pie dzelzceļa līnijas Rīga—Lugaži un beidzas krustojumā ar Sprukstes ielu. Ielas garums ir 1295 metri.

## Vēsture
19.gadsimtā—20.gadsimta sākumā Viskaļu ielas nosaukums bija Jaunāsmuižas iela (), jo tā veda uz Jaunās muižas (*Neuhof*) teritoriju. 20. gadsimta 30. gados, Rīgas pilsētas valdei lemjot par teritoriju un ielu nosaukumu latviskošanu, kā arī tajos ietvertā vārda "muiža" izskaušanu, 1938. gadā tika nolemts pārdēvēt arī Jaunāsmuižas ielu par Viskaļu ielu.

## Ielu savienojumi
Viskaļu iela krustojas ar:
* Čiekurkalna 1. līniju,
* Džutas ielu,
* Skultes ielu,
* Čiekurkalna 2. līniju,
* Stienes ielu,
* Liepupes ielu,
* Krustabaznīcas ielu,
* Ezermalas ielu,
* Sprukstes ielu.

## Skatīt arī
* Čiekurkalns
* Ziemeļu rajons

## Atsauces
Ezermalas iela

**Ezermalas iela** var būt:
* Ezermalas iela — iela Alūksnē;
* Ezermalas iela — iela Baložos;
* Ezermalas iela — iela Carnikavā;
* Ezermalas iela — iela Dagdā;
* Ezermalas iela — iela Liepājā;
* Ezermalas iela — iela Piņķos;
* Ezermalas iela — iela Rīgā;
* Ezermalas iela — iela Ulbrokā.
Čiekurkalna 1. līnija

**Čiekurkalna 1. līnija** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajona Čiekurkalna apkaimē. Tā sākas pie krustojuma ar Gaujas ielu un beidzas krustojumā ar Viskaļu un Džutas ielu. Ielas garums ir 1742 metri.

## Ielu savienojumi
Čiekurkalna 1. līnija ir savienota ar šādām ielām:
* Gaujas iela
* Augstrozes iela
* Čiekurkalna 1. šķērslīnija
* Čiekurkalna 2. šķērslīnija
* Čiekurkalna 3. šķērslīnija
* Čiekurkalna 4. šķērslīnija
* Čiekurkalna 5. šķērslīnija
* Čiekurkalna 6. šķērslīnija
* Čiekurkalna 7. šķērslīnija
* Čiekurkalna 8. šķērslīnija
* Viskaļu iela
* Džutas iela

## Vēsture
thumb|250px|Gaujas ielas un Čiekurkalna 1. garās līnijas sazarošanās vieta. Redzams Čiekurkalna ūdenstornis un Poruka pamatskola (1937)
Ielu kartēs Čiekurkalna 1. līnija atrodama kopš 1902. gada ar nosaukumu "Šreienbušas 1. līnija", bet no 1922. gada kā **Čiekurkalna 1. garā līnija**.
1932. gada augustā Rīgas pilsētas valde nolēma 1933. gadā ierīkot trotuārus Ķīšezera ielā līdz Gaujas ielai, Čiekurkalna 1. garajā līnijā, Čiekurkalna 2. garajā līnijā, kā arī Čiekurkalna 1. šķērslīnijā.

## Ēkas
[thumb|250px|[Rīgas Čiekurkalna pamatskola|Čiekurkalna pamatskola]]
* Rīgas 37. vidusskolas ēka (arhitekts Alfrēds Grīnbergs), celta funkcionālisma stilā Čiekurkalna 1. līnijā 53

## Skatīt arī
* Čiekurkalns
* Ziemeļu rajons

## Atsauces
Progress MS-05

***Progress MS-05*** (***Прогресс МС-05***; SKS apzīmējums ***ISS-66P***) bija Krievijas automātisks *[[Progress-MS]]* sērijas kravas kosmosa kuģis. Paredzēts kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā palaists 2017. gada februārī. Darbību beidza 2017. gada jūlijā.

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2398 kg.
Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela (), skābeklis (), ūdens (). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam ) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces, skafandrs *Orlan-MKS*.

## Lidojuma gaita
*Progress MS-05* tika palaists  05:58:33 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-U]]* no Baikonuras kosmodroma. Šis bija pēdējais *Sojuz-U* starts.

Saslēgšanās ar staciju automātiskā režīmā notika 24. februārī 08:34 UTC pie *[[Pirs (SKS)|Pirs]]* moduļa.

 17:46 UTC *Progress MS-05* atvienojās no SKS. 20:58 UTC iedarbināta bremzēšanas dzinēji, un kravas kuģis nogāja no orbītas. Tas iegāja Zemes atmosfērā un sadega. Nesadegušās daļas aptuveni 21:41 UTC iekrita Klusajā okeānā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Progress MS-05'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā  
* Progress MS-05 Chris Gebhardt, nasaspaceflight.com
Dastins Baflins

**Dastins Baflins** (; dzimis ) ir amerikāņu hokejists, aizsargs, kurš karjeras laikā vairākas sezonas spēlējis arī kā uzbrucējs. Pašlaik (2017) spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Vinipegas "Jets" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Pēc vairākām Rietumu hokeja līgā aizvadītām sezonām profesionāļa karjeru Baflins sāka 2005.—06. gada sezonā, kad aizvadīja 25 spēles NHL kluba Čikāgas "Blackhawks" sastāvā. Nākamajā sezonā "Blackhawks" rindās aizvadīja vien deviņas spēles, sezonas lielāko daļu pavadot AHL komandā Norfolkas "Admirals". Sezonas noslēgumā tika iekļauts otrajā AHL simboliskajā izlasē.

2007.—08. gada sezonas ievadā tika pieņemts lēmums Baflinu iespēlēt kā malējo uzbrucēju. Novembrī viņš tika izsaukts uz "Blackhawks", tās sastāvā dodoties laukumā 67 spēlēs un atzīmējoties ar 36 rezultativitātes punktiem. Turpmākajās sezonās Baflins saglabāja savu rezultativitāti, 2009.—10. gada sezonā spēlējot arī nozīmīgu lomu Stenlija kausa izcīņā, kur "Blackhawks" rindās 22 izslēgšanas kārtas spēlēs guva 11 vārtus, kopā ar komandu izcīnot Stenlija kausu.

2010. gada jūnija otrajā pusē Baflins tika aizmainīts uz Atlantas "Thrashers". "Thrashers" vadība lēma Baflinu atgriezt aizsarga pozīcijā. Komandas rindās Baflins turpināja spēlēt arī pēc tam, kad 2011. gadā franšīze tika pārcelta uz Vinipegu un komanda mainīja nosaukumu uz Vinipegas "Jets".

## Ārējās saites
Nikolā Dipons

**Nikolā Dipons** (; dzimis ) ir franču šaha problēmists.

1977. gadā beidzis *Henri Darras* liceju.

## Šaha kompozīcija
Sastādījis vairāk nekā 100, galvenokārt pasaku šaha uzdevumus. Lielākā daļa no tiem ir uzdevumi, kuros jāatrod dotajai pozīcijai retro partija.
Ieguvis bronzas medaļu 4., 5. un 6. Pasaules čempionātā šaha kompozīcijā retrogrādās analīzes uzdevumu grupā. Izcīnījis 3. vietu šaha olimpiādei veltītā turnīrā Hantimansijskā. No 2013. gada FIDE meistars šaha kompozīcijā.

### Uzdevuma piemērs

**Uzdevuma risinājums ([[retro partija]]):**
: **1. f4 e5 2. fxe5 Ld6 3. exd6 Dg5 4. dxc7 Dxg2 5. cxb8=L Dxh1 6. Lxa7 Dd5 7. Ld4 Dxa2 8. Lxg7 Dxb2 9. Lxh8 Dxc2 10. Lhb2 Dxc1 11. Lxc1**

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nikolā Dipons šaha kompozīcijas vietnē PDB
Friča Brīvzemnieka iela (Rīga)

**Friča Brīvzemnieka iela** ir iela Rīgā, Pārdaugavā, Zemgales priekšpilsētā, Torņakalnā. Iela sākas krustojumā ar Vienības gatvi, bet beidzas krustojumā ar Ojāra Vācieša ielu. Kopējais ielas garums ir 650 metri, un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta un bruģa segumu. Pa Friča Brīvzemnieka ielu visā garumā iet 10. tramvaja līnija.

Iela nosaukta Friča Brīvzemnieka — folklorista, sabiedriska darbinieka, publicista, dzejnieka un tulkotāja, ievērojama jaunlatviešu kustības dalībnieka vārdā.

## Ielas raksturojums
Friča Brīvzemnieka iela sākas krustojumā ar Ojāra Vācieša ielu pie Māras dīķa, Mārupītes un Arkādijas parka. Iela netālu no Torņakalna dzelzceļa stacijas šķērso divas dzelzceļa līnijas: Rīga—Tukums un Rīga—Jelgava pa vienotu satiksmes pārvadu. Posmā starp O. Vācieša ielu un dzelzceļu ielas nepāra numuru pusē ir Arkādijas parks, bet pāra numuru pusē pārsvarā saimnieciska apbūve. Otrpus dzelzceļa līnijai — pārsvarā dzīvojamā apbūve, kā arī Torņakalna kapi pāra numuru pusē pirms krustojuma ar Vienības gatvi, kur iela beidzas.

## Vēsture
Friča Brīvzemnieka iela pirmo reizi Rīgas pilsētas plānos sastopama 1844. gadā ar nosaukumu **Marijas Dzirnavu iela**. 1921. gada Rīgas adrešu grāmatās tā minēta ar nosaukumu **Sudmalu iela**. Abi nosaukumi saistīti ar dzirnavām uz Mārupītes pie Māras dīķa (jau 1226. gadā šeit bija uzceltas Rīgas bīskapa dzirnavas, pēdējās dzirnavas nojauktas 1920. gados). 1923. gadā tā ieguva nosaukumu **Brīvzemnieka iela**, bet 1987. gadā — Friča Brīvzemnieka iela.

## Ielu savienojumi
Friča Brīvzemnieka iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vienības gatve
* Indriķa iela
* Grobiņas iela
* Cigoriņu iela
* Ojāra Vācieša iela

## Atsauces

## Skatīt arī
* Torņakalns

## Ārējās saites
* Torņakalna ielas Citariga.lv
Džeimsa Armitsteda iela

**Džeimsa Armitsteda  iela** ir iela Rīgā, Pārdaugavā, Zemgales priekšpilsētā,  Torņakalnā. Kopējais ielas garums ir 200 metri, tā klāta ar asfalta segumu.

Džeimsa Armitsteda iela sākas krustojumā ar Jelgavas ielu un, krustojoties ar Āpšu ielu, beidzas krustojumā ar Bauskas ielu. Ielā ir dzīvojamā apbūve, vienīgā sabiedriskā ēka — 272. pirmsskolas izglītības iestāde "Pērlīte" (Jelgavas ielā 86).

## Vēsture
Iela izveidota ar Rīgas domes 1928. gada 16. augusta lēmumu ar nosaukumu **Armitsteda iela**. Iela tika nosaukta Džeimsa Armitsteda — skotu izcelsmes vācbaltiešu tirgotāja, rūpnieka un mecenāta vārdā, kas savā testamentā novēlēja 500 000 rubļus netālu izveidotās bērnu slimnīcas ierīkošanai. Laikā no 1950. līdz 1996. gadam tā saukta par **Lovates ielu** (Lovate — upe Krievijas rietumu daļā).

1996. gadā iela tika atkārtoti pārdevēta par Armitsteda ielu, bet 2023. gada 29. novembrī ar Rīgas domes lēmumu ielas nosaukums precizēts uz “Džeimsa Armitsteda iela”.

## Ielu savienojumi
Džeimsa Armitsteda iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jelgavas iela (T veida krustojums)
* Āpšu iela (T veida krustojums)
* Bauskas iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Torņakalns

## Ārējās saites
* Torņakalna ielas portālā Citarīga.lv
Jānis Nīmanis

**Jānis Nīmanis** (starptautiski pazīstams kā **Džons Nīmans** *(John Neeman)*; dzimis 1988. gada 8. janvārī Priekuļos, Latvijā) ir latviešu kalējs un viens no cirvju un griezējinstrumentu izgatavošanas uzņēmuma „Autine” dibinātājiem. Specializējies asmeņu kalšanā.

## Dzīves gājums
Jānis Nīmanis dzimis 1988. gada 8. janvārī Priekuļu pagasta „Nīmaņos”, kur pavadīja arī bērnību. Pēc 9. klases absolvēšanas Priekuļu vidusskolā turpināja mācības Valsts Priekuļu Lauksaimniecības tehnikumā, kur ieguva vides iekārtu inženiera profesiju. Vēlēdamies sev no Damaskas tērauda izgatavot nazīti, ko ņemt līdzi makšķerējot un pārgājienos, līdztekus mācībām pašmācības ceļā apguva metālmācību un iekārtoja kalvi, kur spēra pirmos soļus kalēja amatā.

2011. gadā Nīmanis izgatavoja pirmo kaltu komplektu un sāka nodarboties ar kokapstrādes darbarīku izgatavošanu, pieņemot pseidonīmu *John Neeman*. Drīz vien viņš sāka arī izgatavot cirvjus un nažus. 2012. gadā Nīmanis ar brāli un māsu izveidoja cirvju un griezējinstrumentu izgatavošanas uzņēmumu „Autine”, kas darbarīkus kaļ pēc tradicionālām metodēm un saviem metāla izstrādājumiem dod mūža garantiju. Uzņēmuma popularitāte strauji pieauga pēc video publicēšanas, kurā nofilmēta Nīmaņa cirvja izkalšanu. „Autine” savu produkciju sāka eksportēt uz vairāk nekā 10 valstīm, tostarp Jaunzēlandi, ASV, Ķīnu, Apvienotajiem Arābu Emirātiem un citur, gūstot lielu namdaru atzinību. 2014. gadā Nīmanis Latvijas Nacionālās bibliotēkas jaunās ēkas „Gaismas pils” atklāšanai izkala 7 īpaša dizaina šķēres un 2016. gadā rakstmetinātā jeb Damaskas tērauda zobenu filmai „Nameja gredzens”.

## Apbalvojumi
**[[Forbes Latvija]]* 2016. gada „30 zem 30” laureāts kategorijā „Tirdzniecība un ražošana”.
*TOYP *(Ten outstanding young persons)* Latvija balvas „Iedvesmas balva” 2016 ieguvējs kategorijā „Bizness, ekonomika un uzņēmējdarbība”.
*„Autines” nominācija 2014. gada konkursā „Latvijas drosmīgākais zīmols”.
*Fonda „Viegli” apbalvojuma „Laiks Ziedonim” 2014. gada laureāts kategorijā „Zemi es mācos” par sasniegumiem latviskā saimniekošanā un uzņēmējdarbībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*„Autines” tīmekļa vietne /
*Edgars Raginskis (2015. gada 14. jūnijs). Kalējs Jānis Nīmanis. *Mākslinieka darbistabā*. Latvijas Radio 3. Lsm.lv. Skatīts: 2017. gada 26. februārī.
*Agnese Ģermane (2015. gada 29. maijs). Sava amata meistars — kalējs Jānis Nīmanis. Neatkarīgā Rīta Avīze. Skatīts: 2017. gada 26. februārī.
*Rampas Ugunis: Latviešu kalējs Jānis Nīmanis. 2015. gada 17. aprīlis. RigaTV 24. *[[YouTube]]*. Skatīts: 2017. gada 26. februārī.
*Arita Grīnberga (2015. gada 9. janvāris). Kalējs Jānis Nīmanis arvien sev nav uztaisījis nazi, to viņam iedāvinājis brālis. *Monopols*. Latvijas Radio 1. Lsm.lv. Skatīts: 2017. gada 26. februārī.
Simeons Sakskoburgotskis

**Simeons Sakskoburgotskis** (; dzimis ) ir Bulgārijas politiķis, pēdējais Bulgārijas cars **Simeons II** (*Симеон Втори*) no Saksijas Koburgas un Gotas dzimtas, Bulgārijas premjerministrs (2001—2005).

## Dzīvesgājums
Kā cars formāli valdīja Bulgārijā no 1943. līdz 1946. gadam. Mazgadības dēļ cara pienākumus veica reģenti. 1946. gadā, pēc tam, kad referenduma rezultātā Bulgārijā tika ieviesta republika, devās emigrācijā uz Madridi. Atgriezās Bulgārijā 1996. gadā un nodibināja partiju Stabilitātes un progresa nacionālā kustība (*Национално движение за стабилност и възход*). Partija 2001. gada vēlēšanās ieguva 42,7% vēlētāju balsu un 120 (no 240) deputātu vietām parlamentā, bet Simeons Sakskoburgotskis kļuva par valdības vadītāju. Sakskoburgotska valdības laikā Bulgārija iestājās NATO. Bija Bulgārijas premjerministrs līdz 2005. gadam, kad Simeona vadītā partija vēlēšanās ieguva otro vietu un kļuva par parlamenta pozīcijas minoritāru locekli. Simeons Sakskoburgotskis ir viens no diviem vēsturē zināmajiem monarhiem (otrs ir Norodoms Seihanūks), kuri pēc monarhijas likvidēšanas spējuši kļūt par valsts vadītājiem demokrātiskās vēlēšanās.

## Ārējās saites
Sudzuka

**Sudzuka** (, *Suzuka-shi*) ir pilsēta Mie prefektūrā, kas atrodas Japānas centrālajā dienvidu daļā — Kansai reģionā uz Honsju salas.

Sudzukas pilsēta ir vairāk pazīstama kā mājvieta Sudzukas trasei, kurā no 1987. līdz 2006. gadam, kā arī atkārtoti kopš 2009. gada tiek rīkota Pirmās formulas autosacīkšu Japānas ''Grand Prix'' izcīņa.

## Skatīt arī
* Sudzukas trase

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Sergejs Staniševs

**Sergejs Staniševs** (; dzimis ) ir Bulgārijas un ES politiķis.

Dzimis PSRS, bijis PSRS, vēlāk (līdz 1995. gadam) - Krievijas pilsonis. No 1995. gada darbojās sociāldemokrātiskās Bulgārijas Sociālistiskās partijas darbā, no 2001. līdz 2014. gadam bija tās līderis. 2005. gada parlamenta vēlēšanās partija ieguva visvairāK (31,0%) balsu un 82 (no 240) deputātu vietu, bet Sergejs Staniševs kļuva par valsts premjerministru. Staniševa valdības laikā Bulgārija iestājās Eiropas Savienībā. 2009. gada vēlēšanās uzvarēja labēji centriskā partija GERB un Staniševs premjera amatu zaudēja. 2011. gadā kļuva par Eiropas Sociāldemokrātiskās partijas - Eiropas sociāldemokrātisko partiju jumta organizācijas, vadītāju. No 2014. gada - Eiroparlamenta deputāts.

## Ārējās saites
Mena (pilsēta)

**Mena** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļaustrumu daļā, Čerņihivas apgabala centrālajā daļā, Menas rajona centrs.

## Vēsture
Rakstos zināma no 1408. gada kā apdzīvotā vieta Lietuvas lielkņaziastē, pēc Ļubļinas ūnijas - Žečpospolitā. 17. gadsimtā Menai bija piešķirtas Magdeburgas tiesības. Pēc Bohdana Hmeļnicka sacelšanās iekļāvās Hetmanščinā, kas bija Krievijas autonoms apgabals. Pēc Oktobra revolūcijas ietilpa Ukrainas PSR. 1966. gadā Menai tika piešķirtas pilsētas tiesības. No 1991. gada — neatkarīgās Ukrainas sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nosivkas rajons

**Nosivkas rajons** () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņihivas apgabala dienviddaļā. Robežojas ar Čerņihivas apgabala Bobrovicas rajonu dienvidrietumos, Kozelecas rajonu rietumos, Kulikivkas rajonu ziemeļos, Ņižinas rajonu ziemeļaustrumos un Priluku rajonu austrumos, kā arī Kijivas apgabala Zgurivkas rajonu dienvidos.

Nosivkas pilsētā dzimis PSRS ģenerālprokurors Romāns Rudenko (*Роман Андреевич Руденко*, 1907—1981).

## Ārējās saites
Vaiola Deivisa

**Vaiola Deivisa** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise un producente. Vienīgā melnādainā aktrise, kas ieguvusi trīs augstākos ASV aktiermākslas apbalvojumus (*[[Triple Crown of Acting]]*) — ''Emmy'', ''Tony'' un ''Oskara'' balvu. 2012. un 2017. gadā žurnāls *[[Time]]* viņu iekļāvis Pasaules 100 ietekmīgāko cilvēku sarakstā.

Aktrises karjeru sākusi teātrī. 20. gadsimta 90. gados un 21. gadsimta pirmajā desmitgadē bijušas vairākas mazas lomas seriālos un filmās. Par lomu 2008. gada filmā "Šaubas" tikusi nominēta vairākiem apbalvojumiem, tai skaitā Zelta globusa balvai un Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Nomināciju šiem pašiem apbalvojumiem saņēmusi arī par lomu komēdijdrāmā "Kalpone" (2011). Par lomu filmā *[[Fences]]* saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise otrā plāna lomā, kā arī Zelta globusa balvu un BAFTA balvu. Filmā *Fences* aktrisei bija tā pati loma, kuru viņu tēloja teātra izrādē, pēc kuras motīviem uzņemta filma. Par lomu teātra izrādē saņēmusi ''Tony'' balvu. Deivisa ir pirmā afroamerikāņu aktrise, kas trīs reizes nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai. No 2014. līdz 2020. gadam bija galvenās lomas attēlotāja seriālā "Kā izbēgt no soda par slepkavību". Par šo lomu 2015. gadā ieguvusi ''Emmy'' balvu.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Vienādojums ar nezināmajiem

**"Vienādojums ar nezināmajiem"** () ir 2016. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors ir Teodors Melfi. Filmas sižets veidots pēc Margotas Lī Šeterlijas grāmatas ar tādu pašu nosaukumu.

Filma ir par afroamerikāņu matemātiķēm, kas strādāja NASA un izrēķināja lidošanas trajektorijas *[[Mercury (kosmiskais projekts)|Mercury]]* un citiem projektiem. Tajā galvenās lomas attēlo Taradži Hensone, Oktāvija Spensere, Džanele Mone, Kevins Kostners, Kirstena Dansta, Džims Pārsonss.

Filmas pirmizrāde notika 2016. gada decembrī un tā tikusi nominēta vairākiem apbalvojumiem, tai skaitā Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākā filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Satiksmes iela (Rīga)

**Satiksmes iela** ir Rīgas iela Torņakalna apkaimē Pārdaugavā. Satiksmes iela sākas krustojumā ar Vienības gatvi un beidzas krustojumā ar Jelgavas ielu. Kopējais ielas garums ir 180 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām.

## Vēsture
Pirmo reizi Rīgas adrešu grāmatās minēta 1868/1869. gadā ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Satiksmes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vienības gatve
* Jelgavas iela

## Ārējās saites
* Torņakalna ielas portālā Citarīga.lv
16. autobusu maršruts (Daugavpils)

**16. autobusu maršruts** ir Daugavpils sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Autoostas līdz Piena kombināta ciematam. 16. autobusu maršrutu apkalpo A/S "Daugavpils satiksme". Maršruts tika atklāts . Sākotnēji tas bija eksperimentāls maršruts, bet vēlāk tika apstiprināts par regulāru maršrutu.

## Maršruts
* Virzienā **Autoosta** — **Piena kombināta ciemats** autobusi kursē pa šādām ielām: Lāčplēša iela, Cietokšņa iela, Balvu iela, Stacijas iela, Kārklu iela, Vidzemes iela un 2. Preču iela līdz gala pieturai “Dīķu iela”.

* Virzienā **Piena kombināta ciemats** — **Autoosta** autobusi kursē pa šādām ielām: 2. Preču iela, Smiltenes iela, Malu iela, 1. Pasažieru iela, Vidzemes iela, Stacijas iela, Balvu iela un Cietokšņa iela.

## Pieturvietas
16. autobusu maršrutā ir 14 pieturas, virzienā **Autoosta** — **Piena kombināta ciemats** ir 7 pieturas, tāpat arī virzienā **Piena kombināta ciemats** — **Autoosta** ir 7 pieturas.

## Ārējās saites
* Drīz tiks atklāts jaunais autobusu maršruts 
* Saraksts
Neomija Herisa

**Neomija Melānija Herisa** (; dzimusi ) ir angļu aktrise.

Tēlojusi "Karību jūras pirāti" cikla otrajā un trešajā filmā, Džeimsa Bonda filmās "007: SPEKTRS", "Operācija "Skyfall"" un "Nav laiks mirt" atveidojusi Īvu Manīpeniju. Par lomu 2016. gada filmā "Mēnessgaisma" tikusi nominēta vairākiem apbalvojumiem, tai skaitā arī Zelta globusa balvai un Amerikas Kinoakadēmijas balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maheršala Ali

**Maheršala Ali** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Kļuvis pazīstams pēc filmēšanās zinātniskās fantastikas seriālā *[[The 4400]]*. Pirmā lielā loma kino bija 2008. gada filmā "Neticamais stāsts par Bendžaminu Batonu". Vēl filmējies tādās filmās kā "Plēsoņas" (2010), "Ņujorkas ēnā" (2012), "Džounsa brīvība" (2016), "Vienādojums ar nezināmajiem" (2016), "" (2019), "Atstāj pasauli aiz sevis" (2023) un "Bada spēļu" filmu ciklā.  Ali pazīstams arī ar lomām TV seriālos "Kāršu nams" (nominēts ''Emmy'' balvai) un "Lūks Keidžs".

Saņēmis kritiķu atzinību par lomu filmā "Mēnessgaisma" (2016), par kuru saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris otrā plāna lomā, kā arī nominācijas Zelta globusa balvai un BAFTA kino balvai. Par lomu filmā "Ceļvedis" (2018) saņēmis otru Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris otrā plāna lomā, kā arī saņēmis BAFTA kino balvu un Zelta globusa balvu.

## Ārējās saites
Eduards Asaba

**Eduards Asaba** (; dzimis , miris 1988. gada februārī) bija padomju šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Sastādījis apmēram 150 šaha kompozīcijas, galvenokārt etīdes.
### Uzdevumu piemēri

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. Kh1 a2 2. Tg1 Zb1 3. Zg4+ Kh7** (3. ... Kh5 4. Zf6+ Kxh4
5. Kh2 a1D 6. Tg4#) **4. Zf6+ Kh6 5. h5 a1D 6. Tg6#** 

## Atsauces

## Ārējās saites
* E. Asabas šaha kompozīcijas vietnē PDB
* E. Asabas profils vietnē ''Arves''
Māris Graudiņš

**Māris Indulis Graudiņš** (dzimis  Zviedrijā) ir Latvijas politiķis un pasniedzējs. Pārstāv partiju "Progresīvie". Bijis 5. Saeimas deputāts, ievēlēts no partijas "Latvijas Ceļš".

## Dzīvesgājums
M. Graudiņš ir dzimis Zviedrijā, bet uzaudzis ASV. Pirms Latvijas neatkarības atjaunošanas studējis un strādājis Kanādā, ASV, Zviedrijā un Vācijā.

Drīz pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas viņš kopā ar ģimeni pārcēlās no ASV uz Latviju.

Tēvs — barjerskrējējs un sporta fotogrāfs Arturs Graudiņš, māte — vieglatlēte Staņislava Graudiņa-Spruženiece. M. Graudiņam ir seši bērni. Viņa meita ir pludmales volejboliste Tīna Laura Graudiņa.

### Sabiedriskā un politiskā darbība
Vēsturnieks Heinrihs Strods raksturojis M. Graudiņu kā vienu no trimdas “latviešu ideologiem”. Kā latviešu daļas priekšsēdētājs vadījis finanšu piesaisti 1985. gada akcijai "Baltijas Brīvības un miera kuģis" (). Kuģa "*Baltic Star*" brauciens bija daļa no 1985. gada vasaras lielās baltiešu protesta akcijas pret Padomju Savienību un Baltijas valstu okupāciju 1940. gadā, un tā bija trimdas laika spilgtākā politiskā manifestācija ar vairāk nekā 2000 preses rakstiem pasaules laikrakstos. BBMK arī bija elektronisko mediju degpunktā Zviedrijā un Somijā. Baltijas brīvības un miera kuģis, izbraucis no Stokholmas, kuģoja pa Baltijas jūru un ceļa gaitā centās, cik iespējams, tuvoties Latvijas un Igaunijas krastiem neitrālos ūdeņos. Atgriežoties no protesta brauciena, kura galamērķis bija Helsinki, akcijas valdes priekšsēdis Māris Graudiņš preses konferencē Stokholmā pavēstīja būtībā to, ko visi jau nojauta iepriekšējās dienās: "Mūsu demonstrācija svētdien Helsinkos bija neizsakāmi panākumiem bagāta. Mēs atkal novietojām Baltiju uz politiskās kartes. Daudzām valstīm pasaulē tika atgādināts, ka Igaunija, Latvija un Lietuva ir okupētas un nebrīvas valstis."

1993. gadā viņš bija viens no partijas "Latvijas Ceļš" dibinātājiem un no tās saraksta tika ievēlēts 5. Saeimā. No partijas izstājies 2002. gadā. Bijis partijas "Sociāldemokrātu savienība" biedrs no 2002. līdz 2005. gadam

2016. gadā, atsaucoties uz Māra Graudiņa aicinājumu startēt Jūrmalas pašvaldību vēlēšanās, biedrības "Progresīvie" valde nolēma 2017. gada februārī dibināt politisko partiju ar tādu pašu nosaukumu. 2017. gadā M. Graudiņš bija partijas "Progresīvie" dibinātāju skaitā un no 2017. gada 25. februāra līdz 2018. gada 24. februārim bija šīs partijas priekšsēdētājs. No "Progresīvo" saraksta kandidējis virknē vēlēšanu, nekad gan netiekot ievēlēts: 2017. gada pašvaldību vēlēšanās uz vietu Jūrmalas domē, 13. Saeimas vēlēšanās 2018. gadā, 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, 2021. gada pašvaldību vēlēšanās uz vietu Jūrmalas domē, 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā un 2025. gada pašvaldību vēlēšanās uz vietu Jūrmalas domē.

No 2005. līdz 2013. gadam bijis Eiropas Parlamenta informācijas biroja (EPIB) jeb "ES mājas" vadītājs Latvijā. Ir latviešu studentu korporācijas *[[Fraternitas Imantica]]* biedrs.

## Atsauces
Ņižinas rajons

**Ņižinas rajons** () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņihivas apgabala ziemeļaustrumos. Robežojas ar Čerņihivas apgabala Kulikivkas rajonu ziemeļos, Borznas rajonu ziemeļaustrumos, Ičņas rajonu austrumos, Priluku rajonu dienvidaustrumos un Nosivkas rajonu dienvidrietumos.

Rajona teritorijā, kā arī blakusesošā Borznas rajona teritorijā 1918. gada 29. janvārī notika Krutu kauja.

Rajona Vertijivkas ciemā dzimis padomju ģenerālis Mihails Kirponoss (*Михаил Петрович Кирпонос*, 1892—1941).

## Ārējās saites
Mārci

**Mārci** ir ciems Smiltenes novada Grundzāles pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 16,9 km no pagasta centra Grundzāles, 33,9 km no novada centra Smiltenes un 155,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no valsts autoceļa V248 (Cirgaļi–Palsmane–Ūdrupe).

## Atsauces
Nosivka

**Nosivka** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļaustrumu daļā, Čerņihivas apgabala dienviddaļā, Nosivkas rajona centrs.

## Vēsture
Rakstos zināma no 1147. gada Hipatija hronikā. 14. gadsimtā iekļāvās Lietuvas lielkņazistē, pēc Ļubļinas ūnijas noslēgšanas — Žečpospolitā. Pēc Bohdana Hmeļnicka sacelšanās iekļāvās Hetmanščinā, kas bija Krievijas autonoms apgabals. Pēc Oktobra revolūcijas ietilpa Ukrainas PSR. 1960. gadā Nosivkai tika piešķirtas pilsētas tiesības. No 1991. gada — neatkarīgās Ukrainas sastāvā.

Nosivkas pilsētā dzimis PSRS ģenerālprokurors Romāns Rudenko (*Роман Андреевич Руденко*, 1907—1981).

## Atsauces

## Ārējās saites
Novhorodas-Siverskas rajons

**Novhorodas-Siverskas rajons** () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņihivas apgabala ziemeļaustrumos. Robežojas ar Čerņihivas apgabala Koropas rajonu dienvidos, Sosnicjas rajonu un Korjukivkas rajonu dienvidrietumos un Semeņivkas rajonu rietumos, kā arī Krieviju ziemeļos un ziemeļaustrumos. 

Rajona Čaikines ciemā dzimis Ukrainas prezidents Leonīds Kučma (*Леонід Данилович Кýчма*, 1938).

## Ārējās saites
*
Ozoliņi (Grundzāles pagasts)

**Ozoliņi** ir ciems Smiltenes novada Grundzāles pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 8,1 km no pagasta centra Grundzāles, 25,1 km no novada centra Smiltenes un 146,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no valsts autoceļu V247 (Mēri–Grundzāle–Vizla) un V248 (Cirgaļi–Palsmane–Ūdrupe) krustojuma.

## Atsauces
Rudaci

**Rudaci** ir ciems Smiltenes novada Grundzāles pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 5,8 km no pagasta centra Grundzāles, 29,5 km no novada centra Smiltenes un 151,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļa V247 (Mēri–Grundzāle–Vizla).

## Atsauces
Torņakalna iela

**Torņakalna iela** ir Rīgas iela Torņakalna apkaimē Pārdaugavā. Kopējais ielas garums ir 600 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām. Torņakalna iela sākas krustojumā ar Vienības gatvi un beidzas krustojumā ar Ojāra Vācieša ielu.

## Vēsture
Torņakalna iela pirmo reizi Rīgas adrešu grāmatās minēta 1861. gadā ar nosaukumu Kapsētas iela. 1937. gadā tā ieguva nosaukumu Kāpu iela. 1942. gadā tika pārsaukta par Kapu ielu. Savu tagadējo nosaukumu tā ieguva 1961. gadā.

## Ielu savienojumi
Torņakalna iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vienības gatve
* Biešu iela
* Indriķa iela
* Grobiņas iela
* Ojāra Vācieša iela

## Sabiedriskais transports
* Visas Torņakalna ielas garumā (no Vienības gatves līdz Ojāra Vācieša ielai) kursē 44 un 46 maršruta autobusi.

## Skatīt arī
* Zemgales priekšpilsēta
* Torņakalns

## Ārējās saites
* Torņakalna ielas Citariga.lv
Vizla (nozīmju atdalīšana)

**Vizla** var būt:

* vizla — silikātu grupas minerāls;
* Vizla — ciems Smiltenes novadā;
* Vizla — Gaujas pieteka.
Vizla (ciems)

**Vizla** ir ciems Smiltenes novada Grundzāles pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 6,6 km no pagasta centra Grundzāles, 30,2 km no novada centra Smiltenes un 151,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V249 (Lankaskalns–Vidaga), Vizlas upes krastā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Zinovijs Birnovs

**Zinovijs Birnovs** (; dzimis , miris ) bija padomju šaha problēmists, PSRS sporta meistars šaha kompozīcijā (1966).

Pamatprofesija: tehniķis celtnieks, 1931. gadā beidzis  Maskavas celtniecības tehnikumu.

## Šaha kompozīcija
Pirmos uzdevumus sastādījis 16 gadu vecumā, kopumā publicējis vairāk nekā 400 šaha uzdevumus un 150 etīdes. Bijis daudzu konkursu uzvarētājs. Iemīļotās tēmas: mats, pozicionālais neizšķirts.

1956. gadā izlaidis krājumu *"На досуге"*, kas saturēja šaha uzdevumus, loģiskās un krustvārdu mīklas.  
### Etīdes piemērs

**Etīdes risinājums:**
: **1. Zb5! Zb6! 2. Lf4+ Ka8! 3. Zc7+ Ka7! 4. Le3 Kb7 5. a5 Zc4! 6. Zd6+! Zxd6+ 7. Kd7! Zc8 8. a6+ Kb8 9. Zb5! Lb7! 10. a7+ Zxa7 11. Lf4+ Ka8 12. Zc7+ Kb8 13. Zd5+ Ka8 14. Zb6#**
 

## Bibliogrāfija
* Бирнов. *На досуге*. Сталинград. книжное изд. 1956г. 
## Atsauces

## Papildu literatūra
* *Советский шахматный этюд*. Составители: А. П. Казанцев и др., 1955, 178.—189. lpp. (krieviski)
## Ārējās saites
* Zinovijs Birnovs šaha kompozīcijas vietnē PDB
Indriķa iela (Rīga)

**Indriķa iela** ir Rīgas iela Torņakalna apkaimē Pārdaugavā. Indriķa iela sākas krustojumā ar Friča Brīvzemnieka ielu un beidzas krustojumā ar Robežu ielu. Ielas garums ir 1,1 km, tā klāta ar asfalta un bruģa segumu. Visā garumā iela iet paralēli dzelzceļa līnijai Rīga—Jelgava, tādēļ apbūve ir vairāk vienā tās pusē. Indriķa ielā ir pārsvarā dzīvojamā apbūve, kā arī Rīgas Lutera baznīcas teritorija ar tās draudzes namu (Indriķa ielā 5) un Bērnu klīniskās universitātes slimnīcas teritorija, kas aizņem veselu kvartālu ielas pāra numuru pusē (slimnīcas adrese Vienības gatve 45).

## Vēsture
Indriķa iela pastāv kopš 19. gadsimta 80. gadiem un laika gaitā nav mainījusi nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Indriķa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Friča Brīvzemnieka iela (T veida krustojums)
* Torņakalna iela
* Altonavas iela
* Olīvu iela (T veida krustojums)
* Robežu iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Torņakalns

## Ārējās saites
* Torņakalna ielas Citariga.lv
Olīvu iela (Rīga)

**Olīvu iela** ir Rīgas iela Torņakalna apkaimē Pārdaugavā. Olīvu iela sākas krustojumā ar Vienības gatvi un beidzas krustojumā ar Indriķa ielu. Kopējais ielas garums ir 350 metri, tā klāta ar asfalta segumu. Ielas nepāra numuru pusē ir dzīvojamā apbūve, bet pretējā pusē atrodas Bērnu klīniskās universitātes slimnīcas teritorija.

## Vēsture
Olīvu iela pirmo reizi Rīgas pilsētas plānos minēta 1876. gadā ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Olīvu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vienības gatve (T veida krustojums)
* Gustava iela (T veida krustojums)
* Indriķa iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Torņakalns

## Atsauces

## Ārējās saites
* Torņakalna ielas Citariga.lv
Ceidzelīte

**Ceidzelīte** (arī **Ceizelīte**) ir Vecpalsas labā krasta pieteka Smiltenes novadā.

Izteka pēc vienām ziņām — no Lejas Bužezera, pēc citām — uz ziemeļiem no Melnā purva. Tek apmēram ziemeļu virzienā. Ietek Vecpalsā lejpus Grundzāles. Ceidzelīti šķērso valsts autoceļš A2 (Rīga—Sigulda—Igaunijas robeža (Veclaicene)).

## Atsauces
Boiko Borisovs

**Boiko Borisovs** (; dzimis ) ir Bulgārijas politiķis, vairākas reizes bijis Bulgārijas premjerministrs.

Pirms tam no 1982. gada strādādams Bulgārijas Iekšlietu ministrijā, 2005. gadā tika ievēlēts par galvaspilsētas Sofijas mēru; amatā atradās līdz 2009. gadam. 2006. gada decembrī bija viens no labēji centriskās partijas GERB dibinātājiem. 2009. gada parlamenta vēlēšanās partija ieguva 39,7% balsu un 116 (no 240) deputātu vietām, bet Boiko Borisovs kļuva par valsts premjerministru. 2013. gada janvārī valstī izcēlās protesti pret komunālo maksājumu dārdzību un 2013. gada 13. martā Borisova valdība demisionēja. Tika sarīkotas jaunas vēlēšanas, tajās atkal uzvarēja GERB ar 30,5% balsu un 97 (no 240) deputātu mandātiem, tomēr valdību sastādīja sociālists Plamens Orešanskis. 2014. gada oktobrī notika vēl vienas parlamenta vēlēšanas, kurās atkal uzvarēja GERB ar 32,7% balsu un 84 (no 240) deputātu mandātiem. Boiko Borisovs vēlreiz ieguva premjerministra amatu. Pēc tam, kad Bulgārijas prezidenta vēlēšanās 2016. gada novembrī uzvarēja Rumens Radevs, nevis GERB atbalstītā Cecka Cačeva, Boiko Borisovs demisionēja. Pēc 2017. gada parlamentārajām vēlēšanām Borisovs atkal kļuva par premjerministru, sākot savu 3 termiņu šajā amatā.

Pēc 2021. gada parlamenta vēlēšanām nolēma vairs nekandidēt uz premjerministra amatu. 2022. gada martā tika aizturēts uz aizdomu pamata par Eiropas Savienības līdzekļu neatbilstošu izmantošanu, taču jau pēc nepilnām 24 stundām tika atbrīvots.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Martins Vesels

**Martins Vesels** (; dzimis ) ir vācu mūziķis un šaha problēmists.

Strādā Osnabrikas augstskolas Mūzikas institūtā.

## Šaha kompozīcija
Sastāda galvenokārt tiešā mata uzdevumus un ir šaha žurnālā *[[Die Schwalbe]]* trīsvilču nodaļas redaktors. Viņš ir FIDE meistars šaha kompozīcijā (2007) un bronzas medaļas ieguvējs 1. pasaules čempionātā (WCCI 1998—2000) trīsvilču grupā.

### Uzdevumu piemēri

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. De1 ! draud 2. Db1+ (A) Kd5 3. Tc5# (B) 
: 1. ... Kd5 2. Tc5+ (B) Ke4 3. Zd2# (C) 
: 1. ... Df8 2. Zd2+ (C) Kd5 3. Zf6# (D)
: 1. ... Dxb8 2. Zf6+ (D) Kd3 3. Za5# (E)
: 1. ... Kd3 2. Za5+ (E) Ke4 3. Dh1# (F)
: 1. ... bxc4/Lxc4 2. Dh1+ (F) Kd3 3. Db1# (A)

Balto 2. un 3. gājienu cikls (AB-BC-CD-DE-EF-FA).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Martina Vesela šaha kompozīcijas vietnē PDB
Larss Hansens

**Larss Pīters Hansens** (, dzimis ) ir amerikāņu ekonomists, Čikāgas Universitātes profesors un, kopā ar Jūdžīnu Fāmu un Robertu Šilleru, 2013. gada Nobela prēmijas ekonomikā laureāts. 

Larsa Hansena darbi saistās ar pētījumiem ekonomikas dinamikā, robežojoties makroekonomikai, finansēm un ekonometrijai. Visplašāk pazīstami Larsa Hansena pētījumi par vispārināto momentu metodi (*generalized method of moments*). Darbi arī makroekonomikā, pētot sakarības starp finanšu sektoru un makroekonomiku.

## Ārējās saites

* 
*
Kūdras iela (Rīga)

**Kūdras iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Zasulauka apkaimē. Kūdras iela sākas krustojumā ar Vīlipa un Dzirciema ielām un beidzas krustojumā ar Elvīras ielu. Kopējais ielas garums ir 192 metri, tā klāta ar asfalta segumu. Kūdras ielā ir dažāda veida dzīvojamā apbūve. 

Pirmoreiz sastopama 1885. gada kartogrāfiskajā materiālā ar tagadējo nosaukumu. Rīgas adrešu grāmatās sastopama no 1963. gada ar nosaukumu **Torfa iela**.

## Ielu savienojumi
Kūdras iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vīlipa iela
* Dzirciema iela
* Elvīras iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Zasulauks

## Atsauces
Elvins Rots

**Elvins Eliots Rots** (, dzimis ) ir amerikāņu ekonomists, Stenforda Universitātes profesors un, kopā ar Loidu Šeipliju, 2012. gada Nobela prēmijas ekonomikā laureāts. 

Devis ieguldījumu spēļu teorijas, tirgus plānojums (*market design*) un eksperimentālās ekonomikas attīstībā. Pazīstams ar pētījumiem par ekonomisko teoriju ieviešanu reālās dzīves ekonomikā.

## Ārējās saites

*
Pērnciems

**Pērnciems**, arī **Pērņciems**, ir ciems Mārupes novada Salas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Spuņciema,  no novada centra Mārupes un 34 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A10, Spuņņupes un Babītes ezera krastā.

## Atsauces
Aleksandrs Herbstmans

**Aleksandrs Herbstmans** (; dzimis , miris ) bija padomju, no 1980. gada zviedru filologs un šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
No 1924. gada publicējis vairāk nekā 300 etīdes, ieguvis 150 dažādas atzinības. tai skaitā 24 pirmās. Strādājis pie tēmām: iemūrēšana, pozicionālais neizšķirts, maldinājums un citām.  PSRS individuālo šaha kompozīcijas čempionātu dalībnieks: 4. čempionāts (1955) — 3. vieta; 5. čempionāts (1959) — 5.-6. vieta, PSRS Nopelniem bagātais sporta meistars. No 1956. gada starptautiskais tiesnesis, no 1959. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.

### Etīžu piemēri

**Etīdes Nr. 1 risinājums:**
: 1. d4+ Ke4 2. Lf3+ Kd3 3. Le2+ Kd3 4. axb7 Lxd4+ 5. Kc4! Le5 6. Ld3#

**Etīdes Nr. 2 risinājums:**
: 1. Tf3+! Kg2 2. Tb3 Zac3+ 3. Kc1! Txa1 4. Tb2+ Kg1 5. Ta2! Zxa2+ (5... Txa2 pats) 6. Kb2! = 

## Bibliogrāfija
* Шахматная партия и композиция, М. — Л., 1930;
* Шахматный этюд в СССР, Л. — М., 1934;
* Современный шахматный этюд, М. — Л., 1937;
* Падение черного короля, Алма-Ата, 1958;
* Рассказы о белом слоне, М. 1959;
* Шахматы из березовой коры, Алма-Ата, 1960;
* Избранные шахматные этюды, М., 1964.

## Atsauces

## Papildu literatūra
* *Советский шахматный этюд*. Составители: А. П. Казанцев и др., 1955, 206.—221. lpp. (krieviski)

## Ārējās saites
* Aleksandra Herbstmana šaha kompozīcijas vietnē PDB
Līkumciems

**Līkumciems** ir ciems Mārupes novada Salas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 8 km no pagasta centra Spuņciema, 33,5 km no novada centra Mārupes un 40 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa A10, Lielupes krastā.

## Atsauces
Robežu iela (Rīga)

**Robežu iela** ir Rīgas iela Torņakalna, Atgāzenes un Bieriņu apkaimēs Zemgales priekšpilsētā. Robežu iela sākas krustojumā ar Vienības gatvi un beidzas krustojumā ar Ojāra Vācieša ielu. Ielas kopējais garums ir 900 metri, tā klāta ar asfalta segumu.

Iela šķērso Rīgas – Jelgavas dzelzceļa līniju, kur 2023.—2024. gados ierīkots jaunais pieturas punkts Bieriņi / Bērnu slimnīca.

Nosaukums cēlies no Rīgas robežas daļas, kas līdz 1922. gadam bija iezīmēta pa šo ielu.

## Ielu savienojumi
Robežu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vienības gatve
* Dīķa iela
* Adulienas iela
* Indriķa iela
* Apguldes iela
* Alsungas iela
* Adulienas iela
* Tēriņu iela
* Ārlavas iela
* Ojāra Vācieša iela

## Skatīt arī
* Zemgales priekšpilsēta
* Torņakalns

## Ārējās saites
* Torņakalna ielas Citariga.lv
Jānis Vilerts

**Jānis Vilerts** ( Alšvangas pagasts —  Kuldīga) bija Latvijas šahists un treneris.

## Biogrāfija
1949. gada marta deportācijās kopā ar ģimeni izvests uz Omskas apgabalu, kurā atradies līdz 1956. gada februārim. Pēc atbrīvošanas ģimene atgriezusies Latvijā.

1961. gadā uzvarējis Kazdangas šaha turnīrā un Kuldīgas komandas sastāvā debitējis Latvijas komandu šaha čempionātā. 1971. gadā beidzis Daugavpils Pedagoģisko institūtu un uzvarējis Daugavpils pilsētas šaha čempionātā. Tajā pašā gadā Kuldīgas rajona komandas sastāvā uzvarējis sporta biedrības "Vārpa" komandu čempionātā. 

1970. un 1980. gados bijis vadošais Kuldīgas šahists, daudzkārtējais Kuldīgas šaha čempionātu uzvarētājs. 1974. gadā piedalījies Latvijas šaha čempionāta finālā. Vēlākajos gados trenera darbs liedzis regulāri piedalīties šaha turnīros, taču Vilerts sekmīgi pārstāvējis Kuldīgas komandu Latvijas komandu šaha čempionātos, kur bijis nopietns pretinieks vadošajiem Latvijas šahistiem. Šajā turnīrā 1977. gadā kopā ar Inesi Budovski uzvarējis, bet 1981. gadā kopā ar Igoru Ždanovu dalījis 3.-4. vietu pie 1. galdiņa. 1983. gadā Latvijas komandu šaha čempionātā savstarpējā partijā uzvarējis Alvi Vītoliņu.

Devis lielu ieguldījumu Kuldīgas rajona sporta skolas šaha nodaļas attīstībā un šaha popularizēšanā Kuldīgā. Viņa vadībā Kuldīgas jaunie šahisti kļuvuši par dažādu Latvijas šaha sacensību laureātiem, kā arī par pastāvīgiem Latvijas skolēnu, jauniešu un junioru šaha izlašu dalībniekiem. Trenera Vilerta audzēkņu vidū ir arī Latvijas sabiedriskajā dzīvē labi pazīstamie Dana Reizniece-Ozola un Aivis Ronis. Par savu veikumu saņēmis Kuldīgas novada "Goda balvu". Atzīmējot Jāņa Vilerta nopelnus, katru gadu Kuldīgā tiek rīkoti viņa vārdā nosauktie piemiņas turnīri.

Jāņa Vilerta māsas ir kļuvušas par Latvijas sieviešu šaha čempionātu uzvarētājām: 1966. gadā uzvarēja Benita Vēja, bet 1973. gadā 1.-2. vietu dalīja Tamāra Vilerte, kura pēc uzvaras 2008. gada Pasaules senioru čempionātā sievietēm saņēma starptautiskā lielmeistares nosaukumu.

## Vietas Latvijas šaha čempionātā
* 1974. gads — 10.-11. vieta.
* 1990. gads — 64.-88. vieta.
* 1991. gads — 28.-40. vieta.

## Atsauces

## Literatūra
* Encyclopedia of Latvian chessplayers : 1900-2000 / compiled by Val Zemitis ; editors, J. Vitomskis ... [et al. ]. [ASV : b. n.], 2009 2 sēj. : il., portr. ; 29 cm.
Peičs

**Peičs** var būt:
* Hugo Peičs (*Hugo Peitsch*; 1878—1951) — vācu vingrotājs;
* Leonhards Peičs (1904—1984) — latviešu jurists un šahists.
Konrāda iela

**Konrāda iela** ir Rīgas iela Zemgales priekšpilsētas Torņakalna apkaimē Pārdaugavā. Kopējais ielas garums ir 270 metri. Iela abos galos ir savienota ar Vēja ielu. Konrāda ielas lielākajā daļā ir grants segums, bet vienā galā arī asfalta. Šeit ir dažāda veida apbūve, gan dzīvojamā, gan saimnieciska, kā arī neapbūvēti gruntsgabali.

Konrāda iela pirmo reizi Rīgas kartogrāfiskajā materiālā ir sastopama 1877. gadā kā **Mazā Vējdzirnavu iela**, tagadējā nosaukumā pārdēvēta 1885. gadā.

Konrāda iela ir savienota ar Vēja ielu.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Torņakalns
Tigrans Gorgijevs

**Tigrans Gorgijevs** (, ; dzimis , miris ) bija armēņu izcelsmes padomju šaha problēmists.

Pamatprofesija: ārsts epidemiologs, medicīnisko zinātņu doktors.

## Šaha kompozīcija
Pievērsies šaha kompozīcijai 1927. gadā, jau nākamā gadā sastādīšanas konkursos ieguvis divas pirmās godalgas. Kopumā Georgijevs sastādījis vairāk nekā 400 etīdes, no tām vairāk nekā 80 saņēmušas atzinības konkursos, tai skaitā 15 pirmās un otrās godalgas. Uzrakstījis daudz rakstu par dažādiem šaha kompozīcijas jautājumiem un izdevis savu etīžu krājumu.

No 1956. gada starptautiskais tiesnesis, no 1969. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.
### Etīdes piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. f5+ Kxf5 2. Zh6+ Txh6 3. f7 Zg5+ 4. Lxg5 Kxg5 5. h4+ Kg6! 6. f8L!** (6. f8D pats) **6. ... K~ 7. Lxh6**  1-0

## Bibliogrāfija
* 

## Atsauces

## Papildu literatūra
* *Советский шахматный этюд*. Составители: А. П. Казанцев и др., 1955, 221.—239. lpp. (krieviski)
* 

## Ārējās saites
* Tigrana Gorgijeva šaha kompozīcijas vietnē PDB
*
Loids Šeplijs

**Loids Stauels Šeplijs** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu matemātiķis, kopā ar Elvinu Rotu 2012. gada Nobela prēmijas ekonomikā laureāts.

Devis būtisku ieguldījumu spēļu teorijas attīstībā. Astronoma Hārlova Šeplija dēls. Pēc doktora grāda iegūšanas Prinstonas Universitātē, no 1954. līdz 1981. gadam strādāja RAND korporācijā, vēlāk - Kalifornijas Universitātes profesors.

## Ārējās saites

*