open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Agris Daņiļevičs

**Agris Daņiļevičs** (dzimis  Siguldā) ir latviešu horeogrāfs, dejas pedagogs.

1985. gadā absolvējis Latvijas Konservatorijas Kultūras un mākslas zinātņu fakultāti. 2008. gadā Latvijas Kultūras akadēmijā ieguvis maģistra grādu teātra režijā.

1980. gados darbojies tautas deju ansamblī "Gundega", sākotnēji kā repetitors, vēlāk — mākslinieciskais vadītājs. 1985. gadā kļuva par Krimuldas pagasta deju grupas "Dzirnas" vadītāju, 1998. gadā — deju skolas "Dzirnas" vadītāju, 2002. gadā dibinājis deju skolas studiju Rīgā. Viņa horeogrāfijas tikušas izmantotas Vispārējos latviešu Dziesmu un Deju svētkos, Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētkos, izstādē EXPO 2000, dejas izrādes "No Zobena Saule Lēca" vienīgais horeogrāfs, deju lieluzvedumā "Dziesma dejo. Deja skan" (2022). un citur. Bijis vairāku TV šovu žūrijas loceklis, kā arī piedalījies TV3 šovā "Koru kari 1" Siguldas kora sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Agris Daņiļevičs dzirnas.lv
* Agris Daņiļevičs izrades.lv
Bruno Drāke

**Bruno Drāke** ( — ) bija latviešu basketbolists, spēlējis centra pozīcijā.

Basketbolā sācis trenēties 1951. gadā pie Augusta Raubena "Daugavas" sporta skolā. 1955. gadā uzsāka karjeru LVU komandā, vēlāk 1957. gadā neilgu laikposmu bijis Rīgas ASK spēlētājs. No 1958. līdz 1959. gadam pārstāvējis Rīgas "Spartaks" komandu, laikā no 1959. līdz 1968. gadam B. Drāke pārstāvējis Rīgas VEF komandu, kā sastāvā divas reizes tika izcīnītas PSRS čempionāta bronzas medaļas (1960, 1966). Spēlējis Latvijas PSR izlasē (83 spēles), tās sastāvā izcīnījis 3. vietu 1959. un 1963. gada PSRS Tautu spartakiādē (vēl 1967. gadā tika ieņemta 5. vieta). Kandidējis uz vietu PSRS izlasē. 1959. gadā saņēmis PSRS sporta meistara nosaukumu, tomēr 1968. gadā tas ticis atņemts. 1997. gadā izcīnījis otro vietu Pasaules veterānu basketbola čempionātā. Tāpat ar panākumiem piedalījies pasaules un Eiropas veterānu basketbola sacīkstēs, kurās izcīnījis vairākas dažāda kaluma medaļas.

Miris .

## Atsauces
;Kopējās

* 
* 
* 

;Konkrētās
Ikaluita

**Ikaluita** (, *Iqaluit*, 'daudzu zivju vieta') ir pilsēta Kanādā, Nunavutas teritorijas galvaspilsēta. Atrodas Bafina salas dienvidaustrumos Kanādas Arktiskajā arhipelāgā. Tās iedzīvotāju skaits ir 6699, vismazākais no visām Kanādas teritoriju galvaspilsētām. Ikaluita dibināta , kā amerikāņu gaisa spēku bāze.  Ikaluitā notika finansistu tikšanās, kā daļa no G7 samita.

## Klimats
Ikaluitā valda tipisks arktiskais klimats. Tur ir garas, aukstas ziemas un īsas vasaras, kas ir pārāk vēsas, lai nodrošinātu koku augšanu. Tomēr tur ir sastopami augi, kas tiek klasificēti kā koki. Ziemā temperatūra noslīd pat zem 45 grādiem pēc Celsija skalas, bet maksimālā temperatūra ir bijusi 25,8 grādi.

## Demogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
1933. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

**1933. gada [[Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā]]** notika Montlerī, Francijā. Tas bija septītais Pasaules čempionāts profesionāļiem un tajā notika divas sacensības — atsevišķi grupas braucieni profesionāļiem un amatieriem.

## Sacensību kopsavilkums

## Medaļu tabula
Filipo Simeoni

**Filipo Simeoni** (; dzimis ) ir bijušais profesionālais Itālijas šosejas riteņbraucējs, 2008. gada Itālijas čempions grupas braucienā. Viņa karjeras lielākie sasniegumi bija divas uzvaras *[[Vuelta a España]]* posmos (2001. un 2003. gadā) un 2008. gada Itālijas čempiona tituls.

## Biogrāfija
Simeoni dzimis Dezio, Milānas provincē.

F. Simeoni ir plašāk pazīstams ar savām "dumpinieka" darbībām. 2001. gada *Vuelta* posmā, kur viņš izcīnīja uzvaru, viņš apstājās pirms finiša līnijas un šķērsoja to ar velosipēdu rokās. Viņš to darīja, izrādot cieņu 11. septembrī ASV bojā gājušajiem. Vēlāk par šo darbību viņš saņēma sodu no UCI.

2009. gada maijā viņš atteicās no sava Itālijas čempiona krekla, protestējot pret to, ka viņa komanda netika uzaicināta uz 2009. gada ''Giro d'Italia''.

## Nesaskaņas ar Lānsu Ārmstrongu
Vairāk zināmas ir Simeoni nesaskaņas ar Lānsu Ārmstrongu. Simeoni sadarbojās ar sporta ārstu Mikēli Ferrāri, kurš bija arī Ārmstronga ārsts. Simeoni tiesā liecināja, ka viņš sācis dopingu 1993. gadā, ka 1996. un 1997. gadā M. Ferrāri viņam parakstījis tādus līdzekļus kā EPO un cilvēka augšanas hormons un ka Ferrāri viņam arī devis norādījumus, kā izmantot šos līdzekļus. 2001. un 2002. gadā Simeoni uz vairākiem mēnešiem bija diskvalificēts par dopinga lietošanu. Ārmstrongs 2003. gada jūlija intervijā Francijas laikrakstam *[[Le Monde]]* nosauca Simeoni par "meli". Simeoni iesūdzēja Ārmstrongu tiesā par neslavas celšanu un pieprasīja 100 000 € kompensāciju, solot šo naudu nodot labdarībai.

2004. gada *[[Tour de France]]* 18. posmā Simeoni no pelotona pārcēlās uz sešu cilvēku atrāvienu, kurš neapdraudēja Ārmstronga kopvērtējuma vadību. Tomēr Ārmstrongs sekoja Simeoni, kas lika Ārmstronga konkurentu komandai *[[T-Mobile Team]]* mēģināt noķert atrāvienu. Noķerot Ārmstrongu, tiktu izslēgta iespēja uzvaru posmā izcīnīt kādam no sešiem atrāviena braucējiem. Seši braucēji lūdza Ārmstrongu atgriezties pelotonā, bet Ārmstrongs piekrita to darīt tikai tad, ja Simeoni to darīs kopā ar viņu. Abi braucēji atgriezās pelotonā. Kad Simeoni atgriezās, viņam uzbruka citi braucēji, ieskaitot Andrea Peronu, Filipo Pocato un Džuzepi Gerīni. Vēlāk intervijā viņš atklāja, ka arī Daniele Nardello apvainojis viņu, nosaucot to par "negodu". Pēc tam Ārmstrongs nodemonstrēja žestu, atdarinot rāvējslēdzēja aizvilkšanu pār lūpām, bet vēlāk izteicās, ka Simeoni "nebija pelnījia" uzvarēt posmā. Divas dienas vēlāk, pēdējā posmā, kurš parasti ir lēns posms, kurā Tūres uzvarētājs (2004. gadā tas bija Ārmstrongs) jau parasti svin uzvaru. Šajā posmā Simeoni atkārtoti uzbruka, lai atspēlētos Ārmstrongam par pāridarījumu pirms trijām dienām, bet katru reizi Ārmstronga komanda pārsvaru sadeldēja. Par šo darbību Simeoni izpelnījās atkārtotus apvainojumus un spļāvienus no citiem braucējiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzērumi

**Dzērumi** (agrāk arī **Dzērumcelmi**, **Dzerumi**) ir apdzīvota vieta Ķekavas novada Ķekavas pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidos Misas krastos   no novada centra Ķekavas un  no Rīgas centra.

Apdzīvotā vieta veidojusies padomju gados kā vasarnīcu un lapeņu kolonija pie bijušās Dzerumu muižas *(Misshof)*. Sastāv no vairākām atsevišķām daļām: Teika, Rožkalni, Lāčplēsis, Radiotehnika, Tekstilnieks, Ausma, Veckalni, Aviators, Pļavas, Restaurators, kas sākotnēji lielākoties veidojušies kā atsevišķu uzņēmumu darbinieku vasarnīcu kooperatīvi. Dzērumos atrodas mobilo sakaru tornis, veikals, kafejnīca. Kursē autobuss no Rīgas.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Etniskā struktūra

## Atsauces
Rīgas Kongresu nams

**Rīgas Kongresu nams** ir sabiedriska ēka Kronvalda parkā, Krišjāņa Valdemāra ielā 5, Rīgā.

Sākotnēji ēka kalpoja kā Latvijas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas **Politiskās izglītības nams.** Šajā ēkā 1988. gada 8.—9. oktobrī notika Latvijas Tautas frontes dibināšanas kongress, kā arī Interfrontes dibināšanas kongress 1989. gada sākumā.

## Ēkas raksturojums un pārbūves plāni
Ēkas celtniecību pabeidza 1982. gadā (arhitekti Juris Gertmanis un Valērijs Kadirkovs), tās ārējā apdarē izmantots sārtais dolomīts un vara skārds. Ēkas pirmajā stāvā atrodas 1200 vietu lielā konferenču zāle, otrajā — lielās zāles balkons, mazā zāle, kā arī citas telpas, savukārt trešajā stāvā atrodas darba kabineti. 1999.—2000. gadā Kongresu namam uzcēla četrus stāvus augstu piebūvi.

Nākotnē Rīgas Kongresu nama vietā būs **Rīgas Filharmonijas koncertzāle**.
2023. gada nogalē paziņoja starptautiskā metu konkursa uzvarētāju un noslēdza līgumu ar pilnsabiedrību "Mark arhitekti un Mailītis arhitekti", kas paredzēja līdz 2026. gada 30. novembrim izstrādāt būvprojektu. Rīgas filharmonija pēc Kongresu nama pārbūves pabeigšanas kļūs par Latvijas Nacionālā Simfoniskā orķestra (LNSO), Latvijas Radio kora un Latvijas Radio bigbenda mājvietu. 

Dēļ Lielās ģildes rekonstrukcijas darbiem LNSO uz Kongresu namu pārcēlās jau 2024. gada vidū.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Sanhosē "Barracuda"

**Sanhosē "Barracuda"** (, iepriekš Vusters "Sharks") ir hokeja komanda, kas atrodas Sanhosē, ASV, un spēlē Amerikas hokeja līgā. Komanda dibināta 2015. gadā. Savas mājas spēles aizvada Tech CU Arena hallē.

No 2017. gada līdz 2018. gadam komandas rindās spēlēja latviešu uzbrucējs Rūdolfs Balcers.
## Komandas talismans
Barakuda Frenzijs ir Sanhosē "Barracuda" talismans.
## Atsauces

## Ārējās saites
* Eliteprospects.com komandas lapa
Cezars Kiī

**Cezars Kiī** (, ; dzimis , miris ) bija Viļņā dzimis franču izcelsmes Krievijas komponists, mūzikas kritiķis un militārais inženieris - ģenerālis. Viens no "Varenās kopas" komponistiem.

Dzimis Viļņā Napoleona bijušā virsnieka ģimenē. Dzimtajā Viļņā kādu brīdi mūziku apguva pie Staņislava Moņuško. Mācījās Sanktpēterburgas Kara inženiertehniskajā universitātē, vēlāk Sanktpēterburgā daudzus gadus strādāja par fortifikācijas pasniedzēju militārajās augstskolās, paralēli nodarbodamies ar mūziku. Pagrieziena punkts Kiī muzikālajā darbībā notika 1856. gadā, kad Kiī satika Miliju Balakirevu. Kaut arī ar mūziku Kiī nodarbojās brīvajā laikā, viņš bija diezgan ražīgs komponists - sarakstījis 15 operas (no tām 4 operas bērniem), daudzus darbus korim, kamermūzikas kompozīcijas, klavieru skaņdarbus, solodziesmas. Publicējis vairāk nekā 800 rakstus par mūziku un arī vairākus darbus fortifikācijā.

## Ārējās saites

* Cezara Kiī profils ''AllMusic'' 
* Cezara Kiī notis ''IMSLP''
Katuži

**Katuži**, agrāk **Kraģišķi**, ir apdzīvota vieta Kurzemes galējos dienvidrietumos, Dienvidkurzemes novada Rucavas pagastā, uz dienvidiem no Rucavas netālu no autoceļa A11 (Liepāja — Lietuvas robeža) pie Lietuvas robežas.

## Ārējās saites
*LĢIA vietvārdu datubāze
Saharovs

**Saharovs** (, no vārda *сахар* — 'cukurs' vai personvārda Isahars *(Иссахар)*; sieviešu dzimtē **Saharova** *(Са́харова)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Saharovs (Александр Сахаров; 1865—1942) — krievu esperantists;
* Andrejs Saharovs (*Андрей Сахаров*; 1921—1989) — krievu-padomju fiziķis, disidents un cilvēktiesību aktīvists;
* Boriss Saharovs (*Борис Сахаров*; 1914—1973) — padomju šaha problēmists, ķīmiķis un metalurgs.
Skodas rajona pašvaldība

**Skodas rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas Klaipēdas apriņķa pašvaldībām. Rajona teritorija mūsdienās atrodas Žemaitijas novadā, bet līdz 13. gadsimta beigām ietilpa Kursā, pēc 1422. gada Melnas līguma noslēgšanas nokļuva Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā. Pašvaldība robežojas ar Mažeiķu rajona, Pluņģes rajona un Kretingas rajona pašvaldībām, kā arī Latviju.

## Seņūnijas

## Ārējās saites
Poliporu dzimta

**Poliporu dzimta** (*Bondarzewiaceae*) ir sēņu dzimta, kas pieder bērzlapju rindai. Daži poliporu dzimtas sugu veidi ļoti līdzinās piepju rindas sugām, bet tās atšķiras, salīdzinot sporas, kas poliporu dzimtas sugām ir pēc uzbūves tādas pašas kā bērzlapju un pienaiņu ģints sugām. Pēc *Dictionary of the Fungi* 10. izdevuma (2008) informācijas, dzimta sastāv no 8 ģintīm un 48 sugām.

Pie poliporu dzimtas pieder tādas sēņu sugas kā sakņu piepe un lielā pergamentsēne.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Bukupe

**Bukupe** var būt:
* Bukupe — apdzīvota vieta Zirņu pagastā
* Bukupe — upe, Cieceres pieteka
* Rudņas cits nosaukums
Hoseba Lorente

**Hoseba Lorente Etkari** (, dzimis ) ir basku tautības bijušais Spānijas futbolists, centra uzbrucējs. Lorente ir slavens ar to, ka spēlējot *[[Real Valladolid]]*  pret *[[RCD Espanyol]]* viņš iesita ātrākos vārtus Spānijas "La Liga" vēsturē — 7,82 sekundes pēc spēles sākuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oja

**Oja** var būt:

* Ajumi Oja (大矢 歩; 1994) — japāņu futboliste;
* Bruno Oja (*Bruno Oja*; 1933—2002) — igauņu un padomju teātra un kino aktieris;
* Johans Oja (*Juhan Oja*; 1904―1942) ― latviešu izcelsmes igauņu vieglatlēts;
* Pēters Oja (*Peeter Oja*; 1960) ― igauņu aktieris un dziedātājs.
Rudņa

**Rudņa** (arī **Bukupe**, **Tartaka**) ir Daugavas labā krasta pieteka Augšdaugavas un Krāslavas novados. Sākas pie Bramaniškiem Augšdaugavas novada Biķernieku pagastā. Tek pa Latgales augstienes Dagdas pauguraines nogazi dienvidu virzienā. Augštecē tek cauri Sargovas ezeram, līdz tam upes gultne regulēta. Lejtecē Rudņa tek pa dziļu, kokiem apaugušu gravu, daļa iekļauta Daugavas loku dabas parkā. Pie Tartaka uz upes izbūvēta ūdenskrātuve Tartaka ezers. Ietek Daugavā Tartaka lokā.

Upi šķērso dzelzceļa līnija Daugavpils—Indra un autoceļš A6. Lielākās apdzīvotās vietas upes krastos ir Izvalta un Tartaks.

## Atsauces
Bērzlapju rinda

**Bērzlapju rinda** (*Russulales*) ir sēņu rinda, kas pieder himēnijsēņu klasei. Pēc *Dictionary of the Fungi* 10. izdevuma (2008) informācijas, rinda tolaik sastāvēja no 12 dzimtām, 80 ģintīm un 1767 sugām. 2016. gadā ''Species Fungorum'' norādīja uz 13 dzimtām, 117 ģintīm un 3060 sugām, bet 2021. gadā *Catalogue of Life* atsaucās uz 12 dzimtām, 102 ģintīm un 3268 sugām.

## Ietilpstošās dzimtas
(*Catalogue of Life* 2021. gada sākuma versija):
* Aitpiepju dzimta (*Albatrellaceae*)
* *[[Amylostereaceae]]*
* Ausenīšu dzimta (*Auriscalpiaceae*)
* Poliporu dzimta (*Bondarzewiaceae*)
* *[[Echinodontiaceae]]*
* Dižadateņu dzimta (*Hericiaceae*)
* *[[Hybogasteraceae]]*
* *[[Lachnocladiaceae]]*
* Vaskaiņu dzimta (*Peniophoraceae*)
* Bērzlapju dzimta (*Russulaceae*)
* *[[Gloeocystidiellaceae]]*
* Sīkpiepju dzimta (*Stereaceae*)

Daži avoti neiekļauj šai sarakstā kā atsevišķas dzimtas *Albatrellaceae* (pievienojot to *[[Scutigeraceae]]* dzimtai) un *Lachnocladiaceae* (pievienojot to *Peniophoraceae* dzimtai), bet iekļauj *Scutigeraceae* un *[[Wrightoporiaceae]]*. Tāpat rindā bieži tiek iekļautas ģintis, kurām pašlaik nav noteikta precīza vieta klasifikācijā (t. s. *incertae sedis*), kā *Aleurocystidiellum*, *Byssoporia*, *Dentipellopsis*, *Gloeodontia*, *Gloeoasterostroma*, *Gloeohypochnicium*, *Haloaleurodiscus*, *Larssoniporia*, *Perplexostereum*, *Scytinostromella* un *Xanthoporus*.

## Morfoloģija

Rinda iekļauj sevī kā klasiskās cepurīšu sēnes no bērzlapju dzimtas, kā bērzlapes un pienaines, tā arī pazemes, piepjveidīgās, adateņu un čemurveidīgās sēnes. Ar dažiem izņēmumiem, to sporas ir kārpainas vai tīklotas. Sporu formu daudzveidībā visvairāk izceļas bērzlapju un aitpiepju dzimtas.

## Atsauces

## Ārējās saites
	
* Index Fungorum
* MycoBank
Lielmorāvija

**Lielmorāvija** (, , ) bija agro viduslaiku slāvu valsts, kas pastāvēja no 833. līdz 902. gadam. 

Lielmorāvija izveidojās 833. gadā, kad Morāvijas kņazs Mojmirs I pakļāva blakus esošo Nitras kņazisti. Valsts atradās mūsdienu Čehijas austrumu, Slovākijas un Ungārijas rietumu teritorijās, un tās ietekme sniedzās līdz pat Balkāniem un Polijas dienvidiem. 

Lielās Morāvijas iedzīvotāji runāja vienotās slāvu valodas rietumslāvu dialektos. Pēc karaļa Rastislava uzaicinājuma 863. gadā Bizantijas imperators Mihaels III uz Morāviju nosūtīja kristiešu misionārus Kirilu un Metodiju, kas ieviesa īpašu rakstību (kirilicu) un valsts pārvaldes sistēmu. 

Valsts uzplaukums notika 9. gadsimta vidū, īpaši valdnieku Rastislava, Svatopluka I un Mojmira II valdīšanas laikā. Šajā periodā Lielmorāvija kļuva par svarīgu kultūras un reliģijas centru, pateicoties svēto Kirila un Metodija misionārajai darbībai.  

Pēc Svatopluka I nāves valsts sāka vājināties iekšēju konfliktu un ārējo apdraudējumu dēļ. 902. gadā valsti sagrāva ungāri, kuri 9. gadsimta beigās bija ieradušies Centrāleiropā no Austrumeiropas stepēm. Viņu uzbrukumi sagrāva Lielmorāvijas militāro un politisko struktūru, kas noveda pie valsts sabrukuma. Pēc tās bojāejas teritoriju sadalīja kaimiņu valstis, bet ungāri izveidoja pamatu vēlākajai Ungārijas Karalistei. 

## Ārējās saites
Kolorādospringsa

**Kolorādospringsa** () ir pilsēta Kolorādo štatā, ASV. Tā ir Elpaso apgabala administratīvais centrs. Tajā dzīvo vairāk nekā 416 tūkstoši cilvēku, tādējādi tā ir otra lielākā pilsēta štatā pēc Denveras un 41. — ASV. Dažādos vērtējumos tā tikusi atzīta par vienu no labākajām lielajām pilsētām ASV, kur dzīvot. Lielākie darba devēji pilsētā ir ar militārismu saistītas organizācijas. Pilsētā atrodas ASV Olimpiskās komitejas vadība, ASV olimpiskais treniņu centrs, kā arī vairāku sporta veidu federāciju vadība.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Grenctāle

**Grenctāle** (agrāk arī **Rupuļi**, **Rainis**) ir ciems Bauskas novada Brunavas pagastā. Atrodas Ceraukstes krastos pie autoceļa A7  no pagasta centra Ērgļos,  no novada centra Bauskas un 82 km no Rīgas. Grenctāle atrodas tiešā Latvijas—Lietuvas robežas tuvumā.

Tagadējā apdzīvotā vieta izaugusi padomju laikā Rupuļu sādžas vietā kā Raiņa padomju saimniecības ciemats. Grenctālē atrodas kultūras nams, viesnīca, veikals, degvielas uzpildes stacija. Ziemeļrietumos no Grenctāles atrodas šobrīd neizmantots lidlauks.

Kopš Latvijas neatkarības atjaunošanas apmēram 4 km uz dienvidiem no Grenctāles atradās robežkontroles punkts, kas 1997. gadā kļuva par pirmo Latvijas-Lietuvas robežas apvienoto robežkontroles punktu. Grenctāles robežkontroles punkts, tāpat kā Saloču robežpunkts Lietuvas pusē, darbojās līdz Latvijas iekļaušanai Šengenas zonā (2007. gada 21. decembrī).

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Ārlingtona (Teksasa)

**Ārlingtona** () ir pilsēta Teksasas štatā, ASV. 2010. gadā pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedza 365 tūkstošus, tādējādi tā ir 7. lielākā pilsēta štatā un 50. — ASV. Šajā pilsētā atrodas Teksasas universitāte Ārlingtonā, NFL kluba Dalasas "Cowboys" mājas spēļu *[[AT&T Stadium]]*, MLB klubs Teksasas "Rangers" un tā mājas spēļu stadions. Ārlingtona ir valstī lielākā pilsēta, kurā nav sabiedriskā transporta sistēmas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Rainis (nozīmju atdalīšana)

**Rainis** var būt:
* Rainis — dzejnieks un sabiedriskais darbinieks
* «Rainis» — 1949. gadā uzņemta latviešu padomju spēlfilma
* Grenctāles agrākais nosaukums
Mārtiņš Rītiņš

**Mārtiņš Ints Rītiņš** (dzimis , miris ) bija latviešu pavārs, uzņēmējs un kulinārijas TV raidījumu vadītājs. Triju Zvaigzņu ordeņa kavalieris (2007).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1949. gadā Anglijā latviešu bēgļu ģimenē. 

1971. gadā absolvēja Vestminsteras tehnikumu (*Westminster Technical School*) Londonā.

No 1970. gadu vidus līdz 1980. gadu sākumam strādāja dažādos ēdināšanas uzņēmumos viesnīcu tīklā *Grand Metropolitan Hotels*. 

No 1984. līdz 1992. gadam bija Toronto uzņēmuma *Martins Catering Ltd* īpašnieks.

1993. gadā M. Rītiņš ar māti Hermīnu pārcēlās uz dzīvi Latvijā, un gadu vēlāk kļuva par tikko izveidotā restorāna "Vincents" direktoru un šefpavāru, 1995. gadā sāka vadīt televīzijas raidījumu "Kas var būt labāks par šo?", kura filmēšanu pārtrauca 2015. gadā Rītiņa, LTV un raidījuma producentu domstarpību dēļ.

2017. gadā Mārtiņš Rītiņš restorāna "Vincents" vadību nodeva vīnzinim Raimondam Tomsonam.

2018. gadā viņš atgriezās televīzijā ar raidījumu "Tuč, tuč Rītiņš", ko demonstrēja kanālā LNT.

2020. gadā M. Rītiņš atgriezās kā restorāna "Vincents" direktors un līdzīpašnieks.

Miris 2022. gada 11. februārī Stradiņa slimnīcā no COVID-19 komplikācijām.

## Apbalvojumi
2007. gadā apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeņa piekto šķiru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aivars Mackevičs. LIELĀ INTERVIJA ar Mārtiņu Rītiņu restorāna «Vincents» šefpavāru. *Baltic Travel News* 2017. gada 23. martā. Skatīts: 2017. gada 22. decembrī.
Leonīds Ribickis

**Leonīds Ribickis** (dzimis  Lielstraupes pagastā) ir latviešu elektroinženieris un bijušais Rīgas Tehniskās universitātes rektors. Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis.

## Biogrāfija
Dzimis Lielstraupes pagastā. 1965. gadā pabeidza mācības Cēsu 1. vidusskolā, 1970. gadā absolvēja Rīgas Politehniskā institūta Elektroenerģētikas fakultāti, iegūstot inženiera elektromehāniķa kvalifikāciju.

Laikā no 1970. līdz 1974. gadam bija vecākais zinātniskais līdzstrādnieks Vissavienības Vagonbūves ZPI Rīgas filiālē. Kopš 1975. gada dažādos amatos strādā Rīgas Politehniskajā institūtā (vēlāk — Rīgas Tehniskā universitāte). Kopš 2000. gada ir nodibinājuma "Latvijas Tehnoloģiskais parks" padomes priekšsēdētājs, tāpat 21. gadsimta sākumā bijis uzņēmuma "Latvenergo" padomes loceklis un padomes priekšsēdētājs. 2007. gadā kļuva par Latvijas Zinātņu akadēmijas akadēmiķi. 2011. gadā kļuva par Rīgas Tehniskās universitātes rektoru, amatā nomainot Ivaru Knētu.

Ir Latvijas Zinātnes padomes loceklis; LR EM Tautsaimniecības padomes loceklis, Latvijas delegāts un eksperts ES 7.Ietvara programmas apakšprogrammā „ENERGY”; Pasaules Enerģētikas Padomes Latvijas Nacionālās komitejas valdes loceklis; Vispasaules Elektroinženieru asociācijas IEEE biedrs un Latvijas Sekcijas vadītājs; Eiropas Energoelektronikas un piedziņas asociācijas (EPE) asamblejas un valdes loceklis; Latvijas universitāšu asociācijas priekšsēdētājs; Eiropas zinātnieku savienības *Euroscience* biedrs, LETERA valdes loceklis u.c.

Kā vieslektors lasījis lekcijas Norvēģijas Trondheimas Tehniskajā universitātē (NTNU), Turīnas Politehniskajā institūtā, Tokijas Denki Tehniskajā universitātē, kā arī Tallinas Tehniskajā universitātē.

Zinātniskās darbības virzieni: spēka elektronika, elektriskā piedziņa, viedie tīkli, elektromehāniskie pārveidotāji, maiņstrāvas un speciālās elektriskās mašīnas, energoelektronikas iekārtas un to vadības sistēmas, tehnoloģisko procesu un kustības vadība, ūdeņraža enerģētikas sistēmas;
Uzrakstītas vairāk kā 397 zinātniskās publikācijas latviešu, krievu un angļu valodās, 20 monogrāfijas. 63 patentu, tai skaitā 2 ASV patentu, autors.

## Atsauces

;Kopējās

* 
* 
* 
* 
* 

;Konkrētās
Šilutes rajona pašvaldība

**Šilutes rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām Klaipēdas apriņķī. Atrodas vēsturiskajā Mazās Lietuvas novadā. Tā robežojas ar Klaipēdas rajona, Šilales rajona, Tauraģes rajona un Paģēģu pašvaldībām, kā arī Krieviju un Kuršu jomu.

## Seņūnijas

## Atsauces

## Ārējās saites
Līkuma ciems

**Līkuma ciems** ir apdzīvota vieta Kurzemes dienvidrietumos, Dienvidkurzemes novada Rucavas pagastā uz dienvidiem no Rucavas pie Lietuvas robežas. Apdzīvotajā vietā atrodas atpūtas māja „Šimji”.

## Atsauces

## Ārējās saites
*LĢIA vietvārdu datubāze
Filips Bozons

**Filips Bozons** (; dzimis 1966. gada 30. novembrī) ir franču hokeja treneris un bijušais hokejs, kreisās malas uzbrucējs, Francijas hokeja izlases dalībnieks. Savas karjeras laikā aizvadīja divas sezonas Nacionālajā hokeja līgā, kļuva par divkārtēju Francijas, kā arī Vācijas čempionu. 2008. gadā Bozons tika iekļauts IIHF Slavas zālē.

## Spēlētāja karjera
Pēc trim QMJHL aizvadītām sezonām, profesionāļa karjeru Bozons uzsāka 1987.—88. gada sezonā Francijas hokeja līgas kluba HC Mont-Blanc sastāvā, kopā ar komandu izcīnot līgas čempiona titulu. 1989. gada vasarā hokejists pārcēlās uz HC Grenoble vienību, tās sastāvā 1991. gadā kļūstot jau par divkārtēju Francijas čempionu.

1991.—92. gada sezonu hokejists uzsāka HC Chamonix sastāvā, taču sezonas vidū pārcēlās uz NHL, aizvadot deviņas spēles Sentluisas "Blues" rindās. 1993.—94. gada sezonu Bozons noslēdza ar 25 rezultativitātes punktiem. 1994.—95. gada NHL lokauta laikā spēlēja Francijā, Sentluisas "Blues" sastāvā aizvadot vienu vienīgu spēli.

1995.—96. gada sezonu Bozons uzsāka Šveices Otrajā līgā, taču 1996.—97. gada sezonas vidū pārcēlās uz Vācijas hokeja līgas klubu Manheimas "Adler", nākamajās trīs sezonās komandas sastāvā izcīnot divus Vācijas čempiona titulus.

1999.—2000. gada sezonu uzbrucējs aizvadīja Šveices hokeja līgas klubā HC Lugano, esot viens no komandas vadošajiem uzbrucējiem. Divas sezonas vēlāk Bozons pārcēlās uz HC Geneve-Servette vienību, pildot arī tās kapteiņa funkcijas. Ženēvā Bozons spēlēja līdz 2005.—06. gada sezonai, kad beidza savu profesionālo karjeru.

Francijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 1988., 1998. un 2002. gada olimpisko spēļu turnīros, kā arī 12 Pasaules čempionātos.

## Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuva par treneri. Sākumā vadīja *[[Genève-Servette HC|Genève-Servette]]* dažādu vecumu jauniešu komandas. 2010. gada janvārī kļuva par *[[HC Lugano]]* galveno treneri Šveices NLA. 2011.—2012. gada sezonā vadīja *[[HC Sierre]]* Šveices otrajā pēc līmeņa līgā NLB. 2014. gada jūlijā tika iecelts par Francijas kluba *[[Gamyo d'Épinal]]* galveno treneri, aizveda komandu līdz Francijas hokeja līgas finālam, bet pēc sezonas nespēja vienoties par jaunu līgumu.

2016. gada martā tika apstiprināts par *[[Boxers de Bordeaux|Bordeaux]]* galveno treneri. 2018. gada maijā Francijas Hokeja federācija paziņoja, ka pēc Pasaules čempionāta kļūs par Francijas izlases treneri, nomainot Deivu Hendersonu.

## Ārējās saites
Ķāķišķe

**Ķāķišķe** ir ciems Kurzemes dienvidrietumos, Dienvidkurzemes novada Rucavas pagastā uz ziemeļaustrumiem no Rucavas pie autoceļa P113 (Grobiņa—Bārta—Rucava).

Ķāķišķē 2005. gadā ar Nīderlandes karalienes Juliānas fonda atbalstu atklāja Ģimeņu saieta centru. Netālu no ciema centra atrodas relatīvi labi saglabājušās vējdzirnavas. Ciems veidojies pie Ķāķišķes (*Kakischken*) muižas. Valsts arhīvā saglabājušies Ķāķišķes muižas dokumenti no 1787. līdz 1828. gadam.

Ķāķišķes muižā dzimis sabiedriskais darbinieks Aleksandrs Vēbers (1848—1910).

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* LĢIA vietvārdu datubāze
Aleksandrs Vēbers

**Aleksandrs Vēbers** (dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes latviešu žurnālists, advokāts, sabiedrisks darbinieks un spiestuves īpašnieks. Publicējies arī ar pseidonīmiem **Varaidošu Zanderis**, **Vēberu Zanders**. Piecpadsmit gadus (no 1879. līdz 1894. gadam) Vēbers bija Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisijas vadītājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis Ķāķišķes muižā mērnieka ģimenē. Kaut arī abi vecāki bija vācbaltieši, kopš bērnības Vēberam bijuši latviešu rotaļu biedri un viņš kā skolnieks turpinājis arvien vairāk iesaistīties latviešu sabiedrībā. Ģimene bieži mainīja dzīvesvietu, tāpēc Vēbers mācījās Liepājas, Viļņas un Jelgavas skolās. Mācīdamies Jelgavas pilsētas ģimnāzijā, iepazinās ar Alunānu dzimtu, arī Ādolfu Alunānu. 1870. gadā studēja Tērbatas Universitātē, kur bija viens no latviešu studentu korporācijas *[[Lettonia]]* dibinātājiem. No 1872. gada studēja valodniecību Maskavā, vēlāk tieslietas Pēterburgas Universitātē. No 1877. gada strādāja par advokātu Vidzemes hoftiesā un Rīgas rātē, vēlāk zvērināts advokāts.

No 1871. līdz 1903. gadam darbojās laikrakstā "Baltijas Vēstnesis", pēc dibinātāja Bernharda Dīriķa nāves no 1892. līdz 1896. gadam - "Baltijas Vēstneša" redaktors. 1875. gada "Baltijas Vēstnesī", iesaistīdamies polemikā par to, kas ir tautasdziesma, deva tās definīciju -  *...Tādu dziesmu, pie kuras radīšanas un dziedāšanas visa tauta dalību ņēma, kura uzglabājas tautas mutē, ilgāku laiku no tēva un mātes uz bērniem pāriedama, kura pirmo sacerētāju tautas atmiņa vairs nezin daudzināt, kura tautas dzīvi mums patiesi parāda, kāda tā īstenībā ir, tādu dziesmu mēs, latvieši, saucam par tautas dziesmu...*.

1878. gadā nodibināja laikrakstu "Balss" (līdz 1904. gadam). No 1879. līdz 1894. gadam Vēbers bija Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisijas vadītājs. 1884. gadā ierosināja izveidot biedrības Derīgu grāmatu nodaļu. Darbojies latviešu valodas ortogrāfijas izveidē. No  1882. līdz 1884. gadam - Jelgavas Latviešu biedrības vadītājs, darbojās latviešu rēderejā "Ausma". Publicēja dzejoļus un rakstus par tautsaimniecību. 19. gadsimta beigās vērsās pret "Jaunās Strāvas" idejām.

1903. gadā apmetās jauniegūtajās mājās pie Skrīveriem. 1905. gada revolūcijas laikā, vīlies savās idejās, izbrauca uz Vāciju. Publicēja grāmatu *Preussen und Polen*, kurā pozicionēja sevi kā vācu nacionālistu.

Miris Vācijā 1910. gadā, kremēts, pelni apglabāti Rīgas Lielajos kapos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Datubāze "Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam" 
*
Valteri Botass

**Valteri Viktors Botass** (; dzimis ) ir somu autosportists, kas 2022. gada sezonā startē *[[Formula 1]]* čempionātā *[[Alfa Romeo F1|Alfa Romeo]]* komandas sastāvā. Iepriekš no 2013. līdz 2016. gadam pārstāvēja *[[WilliamsF1|Williams]]* komandu, bet no 2017. līdz 2021. gadam startēja *[[Mercedes F1|Mercedes]]* komandā.

## Karjera
Karjeras sākumā bijis 2008. gada *Formula Renault 2.0 NEC* un *Eurocup Formula Renault 2.0* sacensību uzvarētājs, tāpat divas sezonas pēc kārtas uzvarējis *Formula Three Masters* (2009—2010), 2011. gadā kļuva arī par *[[GP3 Series]]* čempionu. 2010. gadā kļuva par *[[Williams F1|Williams F1 Team]]* testpilotu *Formula 1*. 2012. gada novembrī tika paziņots, ka Botass . gada sezonā būs viens no diviem *Williams F1 Team* komandas pilotiem kopā ar Pastoru Maldonado.

Pirmās formulas sacensībās debitēja ar 14. vietu 2013. gada Austrālijas Grand Prix. Pirmo reizi uz goda pjedestāla F1 sacensībās kāpa , izcīnot trešo vietu Austrijas Grand Prix. 2014. gada sezonā ar izcīnītiem 186 punktiem ieguva 4. vietu kopvērtējumā.

Pēc Niko Rosberga pēkšņā paziņojuma par aiziešanu no *[[Mercedes F1]]* komandas 2016. gadā Botass tika pievienots šai komandai. No 2017. līdz 2021. gadam brauca *AMG-Petronas Mercedes F1* komandā līdzās Luisam Hamiltonam kā otrais pilots.  Krievijas Grand Prix izcīnīja savu pirmo uzvaru F1 karjerā. Vēl sezonas gaitā uzvarēja arī Austrijas Grand Prix un sezonas pēdējā posmā Abū Dabī Grand Prix. 2017. gada sezonu pabeidza 3. vietā kopvērtējumā ar 305 punktiem.

Nākamā sezona nebija tik sekmīga — kopvērtējumā tika iegūta 5. vieta. 2019. gada sezonā izcīnīja četras uzvaras un ieņēma otro vietu kopvērtējumā aiz komandas biedra Luisa Hamiltona. 2020. gada augustā pagarināja līgumu ar *Mercedes F1* komandu arī uz 2021. gadu. 2020. gada sezonā vēlreiz ieņēma otro vietu, izcīnot divas uzvaras un sezonas vērtējumā piekāpjoties tikai Hamiltonam.

Pēc 2021. gada sezonas, kurā tika iegūta 3. vieta kopvērtējumā, līgums ar *Mercedes F1* komandu netika pagarināts, un Botass pievienojās *[[Alfa Romeo F1|Alfa Romeo]]* komandai.

## Formula 1 rezultāti

* Sacīkstes **treknrakstā** sāktas no pirmās starta pozīcijas.
* Sacīkstēs *slīprakstā* ir uzrādīts ātrākais apļa laiks.

 - Pašreizējā sezona.
† - Nefinišēja, bet ieskaitīts klasifikācijā, jo paveica vismaz 90% no distances.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa  
* ''Twitter'' profils ,
961. gads

**961. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Ani pilsēta kļuva par Armēnijas Karalistes galvaspilsētu.
* Bizantija iekaroja Krētu, kuru pirms tam kontrolēja musulmaņi.
* Haralds II Pelēkāda kļuva par Norvēģijas karali.
* Londonā nodega Svētā Pāvila katedrāle.
* Al Hakams II kļuva par Kordovas kalifāta kalifu.

## Dzimuši

## Miruši
* Hākons I, Norvēģijas karalis
Komptona efekts

thumbnail|235px|Komptona efekta ilustrācija
**Komptona efekts** ir elektromagnētisko viļņu (parasti rentgenstarojuma) garuma palielināšanās, kas rodas, ja starojums cietvielā izkliedējas no brīviem vai vāji saistītiem elektroniem. Kvantu teorija Komptona efektu izskaidro kā fotona un elektrona sadursmi. Fotons, izkliedējoties no elektrona, atdod daļu savas enerģijas un impulsa. Tādējādi fotonu enerģija samazinās un pieaug atbilstošā starojuma viļņa garums. Klasiskā fizika Komptona efektu izskaidrot nevar. Efektu 1923. gadā atklāja amerikāņu fiziķis Arturs Komptons. Četrus gadus vēlāk, 1927. gadā, viņš par to saņēma Nobela prēmiju fizikā.

Fotona frekvences pirms () un pēc (') sadursmes saista šāda sakarība:
: \nu'=\nu\;{1\over {1 + {h\nu\over {m_ec^2}}(1-\cos\Theta)}},

kur \ \Theta ir izkliedes leņķis starp fotonu izplatīšanās virzieniem pirms un pēc sadursmes.

Šī viļņa garuma maiņa ir atkarīga no izkliedes leņķi un tiek izteikta ar vienādojumu
: \ \lambda'-\lambda=\lambda_k(1-\cos\Theta),

kur \lambda_k={h\over {m_ec}} ir Komptona viļņa garums.

Elektronam \lambda_k=2,4263 \cdot 10^{-12} m.

## Ārējās saites
Alberts Hofmanis

**Alberts Hofmanis** (; dzimis , miris ) bija Šveices ķīmiķis, vislabāk zināms kā pirmais cilvēks, kas sintezēja un izmēģināja LSD, un aprakstīja tā psihodēliskos efektus. Pēc LSD atklāšanas Hofmanis lielu daļu savas karjeras veltīja citu halucinogēnu pētījumiem. Viņš bija arī pirmais cilvēks, kas no maģiskajām sēnēm ieguva to aktīvās vielas psilocibīnu un psilocīnu, dodot šīm vielām nosaukumus no kailgalvju ģints latīniskā nosaukuma *Psilocybe*. Hofmanis ir autors vairāk kā 100 zinātniskajiem rakstiem un vairākās grāmatām, tai skaitā *LSD: My Problem Child*. Viņš visu mūžu ticēja LSD ārstnieciskajām īpašībām, īsi pirms savas 100. dzimšanas dienas viņš LSD raksturoja kā "zāles dvēselei" un izteica nožēlu par vielas aizliegumu.

2007. gadā viņš dalīja 1. vietu kopā ar Timu Bērnersu-Lī *The Telegraph* sarakstā "100 dižākie dzīvie ģēniji".

## Atsauces
Staņislavs Ulams

**Staņislavs Marcins Ulams** (, dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes poļu/amerikāņu matemātiķis. Piedalījies Manhatanas projektā, kur deva būtisku ieguldījumu kodoltermisko ieroču izveidē. Pazīstams arī kā Montekarlo metodes autors.

## Dzīvesgājums

Dzimis Austroungārijā, Ļvivā turīgu ebreju ģimenē. No 1919. līdz 1927. gadam mācījās ģimnāzijā, vēlāk Ļvivas Politehnikā, kuru pabeidza 1933. gadā. Pilnveidojās Viļņā, Vīnē, Cīrihē, Parīzē un Kembridžā. Kopā ar Stefanu Banahu, Hugo Steinhausu, Marku Kacu un citiem bija viens t.s. Ļvivas matemātiķu skolas dalībniekiem. 1936. gadā pēc Džona fon Neimana uzaicinājuma apmeklēja Padziļināto studiju institūtu Prinstonā. Līdz karam strādāja Hārvarda Universitātē, vasaras pavadot Polijā. 1939. gada 20. augustā, īsi pirms Otrā pasaules kara sākuma Ulams no Gdiņas devās uz ASV, kā izrādījās, uz viesiem laikiem. Ulama ģimene gāja bojā holokaustā.

1944. gada februārī iesaistījās Manhatanas projektā, Losalamosas laboratorijā Ņūmeksikā. 1946. gada janvārī Ulams dzīvībai bīstami saslima ar encefalītu. Atveseļošanās gaitā, būdams pazīstams ar datora ENIAC iespējām, Ulams radīja t.s. Montekarlo metodi problēmu risināšanā. 1951. gadā deva izšķirošu ieguldījumu kodoltermisko ieroču radīšanā, kopā ar Edvardu Telleru radīdams tā saucamo Tellera - Ulama kodolieroču dizainu.

Ulama vārdā nosaukti arī Borsuka-Ulama teorēma, Kuratovska-Ulama teorēma, Ulama spirāle, Ulama skaitlis.

## Ārējās saites
Mažeiķu rajona pašvaldība

**Mažeiķu rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Atrodas Telšu apriņķī, vēsturiskajā Žemaitijas novada daļā, kas līdz 13. gadsimta beigām ietilpa Kursā, bet pēc 1422. gada Melnas līguma noslēgšanas nokļuva Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā. Tā robežojas ar Akmenes rajona, Telšu rajona, Pluņģes rajona un Skodas rajona pašvaldībām, kā arī Latviju.

## Seņūnijas

## Ārējās saites
Čajki na kryšah

***Чайки на крышах*** (no krievu valodas — 'kaijas uz jumtiem') ir latviešu grupas Prāta Vētra devītā studijas albuma "Vēl Viena Klusā Daba" krieviskā versija.

## Dziesmu saraksts
# *Lantern* 
# *Europa* 
# *Queen of England's Treasure* 
# *Чайки на крышах* 
# *Кто то живой* 
# *Что ты тянешь?!* 
# *Part Of The Sky*
# *Knife* 
# *Violet* 
# *Butterfly In A Bottle* 
# *Мы из снежной страны* 
# *Рамочка* 
# *Гори, гори ясно*

## Ārējās saites
*
Taiti futbola izlase

**Taiti futbola izlase** ir futbola komanda, kas pārstāv Franču Polinēziju starptautiskās sacensībās. Tā ir viena no spēcīgākajām Okeānijas futbola izlasēm. Taiti futbola izlases labākais panākums ir Okeānijas nāciju kausa iegūšana  un piedalīšanās 2013. gada FIFA Konfederāciju kausā.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1950 — *Neeksistēja*
* 1954-1990 — *Nepiedaījās*
* 1994-2014 — *Nekvalificējās*
* 2018 — *Nekvalificējās*
* 2022 — *Nekvalificējās*
* 2026 — Nekvalificējās

## Okeānijas Nāciju kausā
* 1973 — *2. vieta*
* 1980 — *2. vieta*
* 1996 — *2. vieta*
* 1998 — *4. vieta*
* 2000 — *Grupu turnīrs*
* 2002 — *3. vieta*
* 2004 — *Grupu turnīrs*
* 2008 — *Nekvalificējās*
* 2012 — **Čempioni**
* 2016 — *Grupu turnīrs*
* 2024 -

## Atsauces

## Ārējās saites
* Official Web Site
* Tahiti at OFC
* Tahiti at FIFA
Brems Stokers

**Ābrahams "Brems" Stokers** (; dzimis , miris ) bija īru romānu un īso stāstu rakstnieks.

Viņš ir vislabāk pazīstams ar savu 1897. gada romānu "Drakula" (*Dracula*). Dzīves laikā B. Stokers bija vairāk pazīstams kā aktiera Henrija Irvinga palīgs, kā arī aktierim piederošā Vestendā esošā *Lyceum Theatre* biznesa menedžeris.

## Ārējās saites
* Biogrāfija
Halīls Džibrāns

**Halīls Džibrāns** (, *Jubrān Khalīl Jubrān* vai *Jibrān Khalīl Jibrān*, ; dzimis , miris ) bija libāņu–amerikāņu mākslinieks, dzejnieks un rakstnieks.

Dzimis mūsdienu Libānā, vēlāk viņš ar ģimeni pārcēlās uz dzīvi ASV, kur uzsāka literāta karjeru. Rakstījis gan angļu, gan arābu valodā. Arābu pasaulē viņš tiek uzskatīts par politisku un literāru dumpinieku. Pasaulē viņš ir slavens ar 1923. gadā izdoto grāmatu *The Prophet (Pravietis)*. Džibrāns tiek uzskatīts par trešo visu laiku vispopulārāko dzejnieku pēc Viljama Šekspīra un Laodzi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rakstnieka darbi
Druīds

thumbnail|right|225px|"Divi druīdi" XIX gadsimta gravīrā
**Druīds** (gallu: *druidae*, senīru: *drui*, daudzskaitlī *druid*) bija priesteris ķeltu apdzīvotajās teritorijās (mūsdienu Īrijā, Lielbritānijā, daļā Francijas) dzelzs laikmeta Eiropā.

Lielākoties ziņas par druīdiem ir saglabājušās sengrieķu un seno romiešu rakstītajos avotos. Druīdiem bija augsts sabiedriskais stāvoklis ķeltu zemēs. Viņiem piedēvēja dzīvu cilvēku upurēšanas rituālus, reinkarnācijas ideju praktizēšanu, varoņteiku un buramvārdu pārzināšanu. Pie britiem un īriem druīdi agri zaudēja savu dzejnieku lomu, jo to vietā nāca bardi. 4.—5. gadsimtā, kad ķeltu zemēs izplatījās kristietība, druīdi nonivelējās līdz lauku ārstu, pūšļotāju statusam. Gallijā druīdisms tika iznīcināts krietni agrāk (1.—2. gadsimtā), jo šajās zemēs iebrukušie romieši apspieda druīdus un to piekoptos kultus.

## Ārējās saites
Kūzas Nikolaja universitāte

**Kūzas Nikolaja universitāte** (), bieži izmanto abreviatūru **UNICUSANO**, ir privāta universitāte, kas 2006. gadā dibināta Itālijas galvaspilsētā Romā. Universitāte ir nosaukta Romas katoļu kardināla, zinātnieka un astronoma Kūzas Nikolaja vārdā. Universitāti veido četras fakultātes, kurās var apgūt pedagoģiju, tieslietas, ekonomiku un politoloģiju. Kopš 2010. gada universitātes rektors ir Džovanni Puoti (*Giovanni Puoti*). No 2006. līdz 2010. gadam rektors bija Sebastiāno Skarčella (*Sebastiano Scarcella*).

## Ārējās saites

*  Nikolaja universitāte mājaslapa (itāļu)
* Nikolaja universitāte mājaslapa
Brensons

**Brensons** var būt:

* Izidors Brensons (*Isidorus Brennsohn*; 1854―1928) ― Latvijas ebreju izcelsmes ārsts ortopēds, antropologs un medicīnas vēsturnieks;
* Ričards Brensons (*Richard Branson*; 1950) ― angļu uzņēmējs.

## Skatīt arī
* Bransons
Ričards Brensons

**Sers Ričards Čārlzs Nikolass Brensons** (; dzimis ) ir angļu biznesa magnāts, vislabāk zināms kā  *[[Virgin Group]]* izveidotājs un īpašnieks.

## Biogrāfija
Brensons uzsāka uzņēmējdarbību ar žurnāla *Student* 16 gadu vecumā. 1970. gadā viņš izveidoja pa pastu piegādātu mūzikas ierakstu sistēmu, vēlāk tika atvērts *Virgin Records* veikalu tīkls (tagad zināms kā *[[Virgin Megastores]]*). 1972. gadā Brensona kopā ar Niku Pauelu izveidotā *[[Virgin Records]]* ierakstu kompānijā izdotie ieraksti guva ļoti lielus panākumus, neskatoties uz to, ka tika piedāvāts veidot ierakstus tobrīd mazpazīstamiem izpildītājiem, piemēram, Maikam Oldfīldam. Brensona komercdarbība bija ļoti veiksmīga, un 1984. gadā viņš dibināja arī *[[Virgin Atlantic Airways]]* lidsabiedrību. Vēlāk īstenojis vēl citus sekmīgus uzņēmējdarbības projektus.

2000. gada martā Brensons Bakingemas pilī tika iecelts bruņinieku kārtā, novērtējot viņa ieguldījumu uzņēmējdarbībā.

2018. gada Brensonam piešķīra zvaigzni Holivudas Slavas alejā par darbību audio ierakstu jomā.

Ričards Brensons ir piedalījies arī dažādu ekstremālu pasaules rekordu uzstādīšanā, piemēram, šķērsojot dažādas vietas pasaulē ar gaisa balonu vai ūdens transportu. 2021. gada 11. jūlijā Brensons kā pasažieris piedalījās *Virgin Galactic Unity 22* lidojumā uz Zemes atmosfēras robežu. Tas bija suborbitāls testa lidojums, ko veica viņa kosmosa lidojumu kompānija *Virgin Galactic*. Lidojums ilga aptuveni vienu stundu, sasniedzot maksimālo augstumu 86,1 km. 70 gadu vecumā Brensons kļuva par trešo vecāko cilvēku, kurš lidojis kosmosā.

2011. gadā *[[Forbes]]* viņa bagātību daudzumu aprēķināja ap 4,2 miljardiem, ierindojot Brensonu 4. vietā bagātāko Apvienotās Karalistes cilvēku sarakstā. 2021. gada jūlijā *Forbes* Brensona bagātības neto vērtību noteica ap 5,7 miljardu ASV dolāru apmērā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Veņs Dzjabao

**Veņs Dzjabao** (, ; dzimis ) ir Ķīnas politiķis, no 2003. līdz 2013. gadam bija Ķīnas premjerministrs.

Laikā no 1986. gada aprīļa līdz 1993. gada martam bija Komunistiskās partijas ģenerālbiroja vadītājs, 1998. gadā tika paaugstināts līdz vicepremjera amatam, Veņa pārraudzībā bija lauksaimniecība un finanses. 2003. gada martā kļuva par Ķīnas premjerministru. Tāpat no 2002. līdz 2012. gadam viņš bija Komunistiskās partijas Politbiroja patstāvīgās komitejas loceklis.

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Skaista (upe)

**Skaista** ir Daugavas labā krasta pieteka Krāslavas novadā. Sākas no Skaista ezera uz Krāslavas un Skaistas pagastu robežas. Tek galvenokārt dienvidu—dienvidrietumu virzienā. Atsevišķos posmos upes gultne regulēta. Lielākā pieteka — Soļanka.

Upi šķērso dzelzceļa līnija Daugavpils—Indra un autoceļš A6. Lielākā apdzīvotā vieta krastos ir Krāslava.

## Atsauces
Viļeika

**Viļeika** (arī **Vileika**;  ) ir Daugavas kreisā krasta pieteka Krāslavas novadā un Baltkrievijā. Sākas no Pļusu ezera Baltkrievijā. Tek galvenokārt ziemeļu—ziemeļaustrumu virzienā. Augštecē upes gultne regulēta. 4,6 km garumā Viļeika ir Latvijas un Baltkrievijas robežupe. Lielākās pietekas — Melnupīte, Kobilka, Perebrodje. Ietek Daugavā pie Upmales.

## Atsauces
Kobilka (nozīmju atdalīšana)

**Kobilka** var būt:
* Kobilka — pilsēta Polijā
* Kobilka — upe Latvijā, Viļeikas pieteka
* Braiens Kobilka — amerikāņu ķīmiķis
Borne

**Borne** (; arī **Lielborne**) ir Daugavas kreisā krasta pieteka Augšdaugavas novadā. Sākas no Kirjanišku ezera. Pēc  tek cauri Kamenkas ezeram, pēc kura Borne  garumā ir Latvijas un Baltkrievijas robežupe. Tek galvenokārt ziemeļu—ziemeļrietumu virzienā pa Skrudalienas pauguraines malu. Augštecē un vidustecē upes gultne regulēta, kritums — ; lejtecē tek pa izteiktu gravu, kritums — . Divas nelielas pietekas (kopgarumā 8 km), baseinā 4 ezeri. Ietek Daugavā pie Lielbornes. Upi šķērso autoceļš P69.

## Atsauces
Latvijas florbola izlase

**Latvijas vīriešu florbola izlase** ir komanda, kas pārstāv Latviju starptautiskajās florbola spēlēs, tā ir Starptautiskās Florbola federācijas dalībniece. Latvijas florbola izlase ir piedalījusies visos piecpadsmit Pasaules čempionātos kopš pirmā čempionāta 1996. gadā. 1996. un 1998. gadā Latvijas izlase ierindojās 9. vietā, 2000. un 2002. gadā — 7. vietā, 2004. gadā — 6. vietā, bet 2006., 2008., 2010., 2014., 2020. un 2022. gadā izcīnīja 5. vietu, 2024. gadā izcīnīja 4. vietu. 2008., 2010. un 2014. gada pasaules čempionātos spēlē par 5. vietu Latvijas florbolisti tikās ar Norvēģijas izlasi un uzvarēja: 2008. gadā ar 6:5, 2010. gadā ar 6:5, bet 2014. gadā ar 4:3. Arī 2012. gada pasaules čempionātā Latvijas izlase spēlē par 5. vietu tikās ar Norvēģijas izlasi, taču zaudēja ar 5:7.

2016. gada Pasaules čempionāts notika Rīgā. Latvijas izlase nespēja iekļūt ceturtdaļfinālā un noslēgumā ieņēma 10. vietu, zaudējot Slovākijai ar rezultātu 5—6 papildlaikā.

## Spēlētāju sastāvs

## Sasniegumi pasaules čempionātos
thumb|Latvijas florbola izlase 2022. gada pasaules čempionātā Šveicē

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://www.floorball.lv/
Poguļanka (upe)

**Poguļanka** (; arī **Saliena**, **Jaunborne**, **Olšanka**) ir Daugavas kreisā krasta pieteka Augšdaugavas novadā. Sākas kā novadgrāvis Kirlišku mežā, tek galvenokārt ziemeļaustrumu virzienā, lejtecē pavēršas uz ziemeļrietumiem un pēdējos 2 km tek paralēli Daugavai. Upes augštece līdz Šlapakiem regulēta, tālāk tā tek pa dziļu ieleju. Ietek Daugavā pie Ritāniem. Lielākā pieteka — Tartaciņa (kreisā, 11 km gara).

Upi šķērso autoceļš P69. Lielākās apdzīvotās vietas krastos — Šlapaki, Faļtopi, Jaunborne.

## Atsauces
Saliena (nozīmju atdalīšana)

**Saliena** var būt:
* Saliena — apdzīvota vieta Augšdaugavas novadā
* Saliena — apdzīvota vieta Mārupes novadā.
* Piņķu agrākais nosaukums
* Poguļankas cits nosaukums

## Skatīt arī
* Salienas pagasts
Burē

**Burē** var būt:
* Pāvels Burē (*Павел Буре*; 1971) — krievu hokejists;
* Valērijs Burē (*Валерий Буре*; 1974) ― krievu hokejists.
Izpletnis

thumb|upright|ASV desantnieks ar ''MC1-1C'' sērijas apaļo izpletni
**Izpletnis** ir līdzeklis, kas samazina objekta ātrumu atmosfērā vai ļauj objektam lidot, izmantojot viegla, izturīga auduma konstrukciju. Tos visbiežāk izmanto cilvēku lēcieniem vai kravu izmešanai no gaisa kuģiem, lidaparātu nolaišanai uz zemes.

Pirmie izpletņu apraksti zināmi no Renesanses laika (15. gadsimta).
Mūsdienu izpletni izgudroja Luijs Sebastjans Lenormans, kurš 1783. gadā veica pirmo publisko lēcienu.

## Veidi
Izpletņus var iedalīt pēc to darbības principa: nolaišanās un pacelšanās.

Parasti izpletnis izmanto gaisa pretestību, lai samazinātu objekta krišanas ātrumu.
Apaļais izpletnis veidots kupola formā, pie kura malām piestiprinātas atsaites, kurās iekārts objekts. Tādus visbiežāk izmanto militārā desanta, kā arī kravu nomešanai. Smagākām kravām var izmantot vairākus izpletņus. Apaļie izpletņi nav vadāmi, lai gan eksistē modifikācijas ar atveramām sekcijām kupolā, kas ļauj nedaudz mainīt kustības virzienu.

Sportam, izklaidei un uzdevumiem, kad nepieciešama precīza nolaišanās, izmanto izpletņus spārna vai daļēja spārna formā. Tie ir vadāmi un izmanto spārnu cēlējspēku kombinācijā ar gaisa pretestību. Pie tiem pieskaita Rogallo spārnus, paraplānus, parafoilus.

Stabilitātes nodrošināšanai brīvās krišanas laikā reizēm izmanto arī nelielus stabilizējošos izpletņus.

Bremzēšanas izpletņus izmanto transportlīdzekļa horizontālā ātruma samazināšanai, lai saīsinātu bremzēšanas ceļu (lidmašīnai pēc nosēšanās, dragreisa mašīnai).

Izpletņus izmanto arī ārpus Zemes — uz citām planētām un to pavadoņiem, kur eksistē atmosfēra, lai kosmiskā aparāta nolaižamais aparāts veiktu lēnu nolaišanos.

## Ārējās saites
Seda (Lietuva)

**Seda** () ir pilsēta Lietuvā, Telšu apriņķa Mažeiķu rajona pašvaldībā, 24 kilometrus uz dienvidrietumiem no Mažeiķiem. Pilsēta atrodas Varduvas upes krastā, pie Sedas ezera.

## Vēsture
Seda rakstiskajos avotos pirmo reizi minēta 13. gadsimtā. 15. un 16. gadsimtā tā bija nozīmīgs tirdzniecības mezgls ceļā uz Livoniju. 1780. gadā Sedai tika piešķirtas Magdeburgas tiesības.

1855. gadā pilsētā par rakstveža palīgu strādāja un dzīvoja dzejnieks Antans Baranausks, kura piemiņai pilsētā uzstādīts piemineklis. 

Otrā pasaules kara laikā, 1944. gada 7. oktobrī, pie pilsētas notika Sedas kauja — viena no pēdējām lielajām sadursmēm Lietuvas teritorijā, kurā vietējie lietuviešu spēki (*Tėvynės apsaugos rinktinė*) mēģināja aizturēt Sarkanās armijas uzbrukumu. Kaujas piemiņai pilsētas centrā uzstādīts piemineklis kritušajiem brīvprātīgajiem.

## Arhitektūra un apskates objekti
* Sedas Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas baznīca: viena no senākajām koka baznīcām Lietuvā, celta 1770. gadā baroka stilā bez naglām.
* Sedas Sv. Jāņa Nepomuka baznīca: otra koka baznīca pilsētā, celta 1793. gadā.
* Sedas ūdensdzirnavas.
* Pilsētas vēsturiskais plānojums: Seda ir saglabājusi savu radiālo ielu tīklu, kas ir valsts nozīmes pilsētbūvniecības piemineklis.

## Sabiedrība
Pilsētā darbojas Vītauta Mačerna ģimnāzija, bibliotēka un kultūras centrs. Seda ir pazīstama ar savām spēcīgajām žemaišu kulinārā mantojuma tradīcijām, īpaši ar vietējo asinsdesu (*pusmarškonė košė*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Meirišķe

**Meirišķe** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Rucavas pagastā. Izvietojusies uz dienvidaustrumiem no Rucavas Paurupes kreisajā krastā, ar to faktiski saplūstot. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Meirišķes muižas *(Meirischken)* centru.

## Ārējās saites
*LĢIA vietvārdu datubāze
Thaņhoa

**Thaņhoa** () ir pilsēta Vjetnamā, Thaņhoa provinces administratīvais centrs. 2012. gadā pilsētā dzīvoja 120 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas 137 km uz dienvidiem no Vjetnamas galvaspilsētas Hanojas, netālu no Bakbo līča. Vjetnamas kara laikā pilsēta tika gandrīz pilnībā izpostīta. To uzcēla no jauna un par tās dibināšanas gadu uzskata 1994. gadu. Netālu no pilsētas iegūst hroma rūdu.

## Atsauces

## Ārējās saites