Toms Kilburns

**Toms Kilburns** (dzimis 1921. gada 11. augustā, miris 2001. gada 17. janvārī) bija angļu inženieris. Kopā ar Frediju Viljamsu viņš strādāja pie Viljamsa-Kilburna elektronu lampas un pie pasaulē pirmā datora, kurā glabājas programmas — maza apjoma eksperimentālās mašīnas (SSEM). Tas bija laiks, kad viņš strādāja Mančestras Universitātē.

## Izglītība un pētījumi
Kilburns ir dzimis Devsburijā, Jorkšīrā, kur viņš apmeklēja Vīlvraitas zēnu klasisko ģimnāziju. Vņš mācījās Sidneja Saseksa koledžā Kembridžā matemātikas bakalaura programmā, tā tika saīsināta uz diviem gadiem Otrā pasaules kara dēļ. Pēc koledžas absolvēšanas Kilburnu nestandarta slepenā darbā pieņēma Č. P. Snovs, un viņš nonāca elektronikas iznīcinātājkursā, pirms tika norīkots darbā Telekomunikāciju izpētes nodaļā Malvernā, lai izstrādātu radarus Frederika Kalanda Viljamsa vadībā.

Kilburna darbs kara laikā modināja viņā entuziasmu attiecībā uz elektroniskajiem datoriem. Tajā laikā galvenais tehniskais šķērslis to attīstībai bija tas, ka nebija nekādu praktisku līdzekļu, kā uzglabāt datus un komandas. Kilburnam un Viljamsam sadarbojoties, tika izveidota atmiņas ierīce, kuras pamatā bija katodstaru elektronu lampa, kuru nosauca par Viljamsa-Kilburna elektronu lampu. Patents tika pieteikts 1946. gadā.

1946. gada decembrī Viljamss pieņēma Mančestras elektrotehnikas vadītāja amatu un norīkoja Kilburnu darbā no Malvernas pie sevis. Abi kopā viņi attīstīja savu izveidoto atmiņas iekārtu. 1948. gadā Kilburns to prakstiski testēja, uzbūvējot maza apjoma eksperimentālo mašīnu, kas 1948. gada 21. jūnijā kļuva par pirmo programmu glabājošo datoru, kurš pats varēja palaist programmu.

Sava darba dēļ Mančestrā viņš saņēma doktora grādu un bija paredzējis atgriezties Malvernā. Viljamss pārliecināja viņu palikt, lai universitātes sadarbības projektā attīstītu Ferranti Mark 1 — pasaules pirmo komerciālo datoru. Nākamos trīs gadu desmitus viņš vadīja viena Mančestras datora attīstību pēc otra, tai skaitā Atlas un MU5.

Savas karjeras laikā Mančestras Universitātē Kilburns piedalījās datorzinātnes skolas dibināšanā, 1964. gadā kļūstot par pirmo departamenta vadītāju. Viņš strādāja arī kā dekāns zinātņu fakultātē (1970—1972) un kā kanclera vietnieks universitātē (1976—1979).

## Apbalvojumi un godalgas
thumb|300px|Kilburna ēka, kurā atrodas Datorzinātnes skola pie Mančestras Universitātes, ir nosaukta Toma Kilburna vārdā.
Kilburns saņēma ļoti daudz balvu, tai skaitā:
* Elected a Fellow of the Royal Society (FRS) in 1965
* IEEE Computer Society W. Wallace McDowell Award, (1971)
* Commander of the Most Excellent Order of the British Empire (CBE), (1973)
* British Computer Society IT Award, (1973)
* Distinguished Fellow of the British Computer Society, (1974)
* Royal Medal of the Royal Society, (1978)
* Honorary doctorate of science from the University of Bath (1979)
* IEEE Computer Society Computer Pioneer Award, (1982)
* Eckert-Mauchly Award, (1983)
* Mountbatten Medal, (1997)
* Fellow of the Computer History Museum "par viņa ieguldījumu agrīnajā datora izstrādē, ieskaitot brīvpiekļuves cipardatu uzglabāšanu, virtuālo atmiņu un programmēšanu." (2000)
* Ēka, kas atrodas pie Mančestras Universitātes, kurā ir Datorzinātnes skola, ir nosaukta par "Kilburna ēku" par godu zinātniekam.
Viņa nominācijā Karaliskajai Sabiedrībai ir rakstīts:

"Mančestras Universitātes datorinženierijas profesors. Viņš bija inženierijas pionieris universālā elektroniskā ciparu datora izstrādē un ir devis lielu ieguldījumu straujajai attīstībai, kas ir notikusi pēdējo 15 gadu laikā šajā jomā. Viņa ieguldījums aptver visu no vispārīgas sistēmas projektēšanas līdz pat izgudrojumiem liela ātruma shēmās, lai apmierinātu attiecīgās vajadzības. Viņa pēdējā mašīna "Atlas" ļoti iespējams šobrīd ir vismodernākā visā pasaulē. "

## Privātā dzīve
1943. gadā Kilburns apprecēja Irenu Meirsdeni, viņi uzaudzināja dēlu un meitu.

Kilburns regulāri pavadīja brīvdienas kopā ar ģimeni Blekpūlā, bet viņš vienmēr atgriezās uz Manchester United futbola kausa izcīņas čempionāta pirmo sezonas spēli. Viņš devās pensijā 1981. gadā un nomira Mančestrā no pneimonijas pēc vēdera operācijas.

## Atsauces