open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kucupe

**Kucupe** ir Dubnas kreisā krasta pieteka Līvānu un Preiļu novados.

Izteka - no Krievu purva Jersikas pagastā. Tek austrumu virzienā. Ietek Dubnā augšpus Augšmuktiem. Kucupi šķērso valsts autoceļš V682 (Špoģi–Arendole–Vecvārkava–Sīļi). Upes krastos atrodas Spričvecumi.

## Atsauces
Kurts fon Šleihers

**Kurts Ferdinands Frīdrihs Hermanis fon Šleihers** (; dzimis , miris ) bija vācu ģenerālis un politiķis. Vācijas kanclers no 1932. līdz 1933. gadam. Šleihers bija pēdējais Veimāras Republikas kanclers pirms Ādolfa Hitlera. Nogalināts Garo nažu naktī.

Izvirzījies pēc Pirmā pasaules kara kā viens no Vilhelma Grēnera līdzgaitniekiem. Bija viena no galvanajām personām, kas pēc Vācijas revolūcijas nodrošināja kontaktus starp reihsvēru un Vācijas valdību. Aktīvi darbojās pret Vācijas ierobežojumiem Versaļas sistēmas ietvaros. Vēlāk kļuva par vienu no prezidenta Hindenburga tuvākajiem padomdevējiem. No 1932. gada 1. jūnija līdz 1933. gada 28. janvārim bija Vācijas aizsardzības ministrs Franča fon Pāpena kabinetā. Kanclera amatu zaudēja politisko intrigu dēļ, politiskās taktikas dēļ atbalstīja Hitlera iecelšanu par kancleru.

## Ārējās saites
Velsiešu īpašvārdu atveidošana

**Velsiešu valodas īpašvārdu atveidošana** latviešu valodas vidē tiek veikta pēc fonētiskās transliterācijas principa. Velsiešu valodas alfabēta burti un burtkopas tiek pārlikti latviešu valodas ortogrāfijā, pakļaujot šos vārdus gramatizācijai.

Pēc šiem noteikumiem atveido velsiešu personvārdus, kā arī ģeogrāfiskos nosaukumus Velsā. Velsiešu cilmes personvārdus un vietvārdus ārpus Velsas pēc šiem norādījumiem var atveidot gadījumos, ja ir zināms, ka šos vārdus izrunā atbilstoši velsiešu valodas principiem.

## Velsiešu valodas alfabēts
Velsiešu valodas alfabētā ir 29 burti, no kuriem 8 ir digrafi:

**a b c ch d dd e f ff g ng h i j l ll m n o p ph r rh s t th u w y**

Patskaņi ar diakritiskajām zīmēm *â, à, á, ä* ietilpst pareizrakstības sistēmā, bet netiek uzskatīti par patstāvīgiem alfabēta burtiem. Līdzskaņi *k, q, v, x, z* nav iekļauti alfabētā un tiek lietoti tikai svešvārdos un dažos aizgūtajos vārdos.

## Atveidošana
Atveidojot Velsas vietvārdus, jāizšķir vietvārdi velsiešu valodā un velsiešu cilmes vietvārdu angliskotās formas (*Rhaeadr* — *Rhayader*, *Conwy* — *Conway*, *Llanelli* — *Llanelly*). Velsiešu valodas nosaukumi atveidojami saskaņā ar šīm vadlīnijām, bet angliskotās formas — saskaņā ar šo nosaukumu anglisko izrunu.

Norādošos artikulus * y, yr, 'r* nosaukumu sākumā atmet (*Y Waun* – Vaina), bet saliktos nosaukumos starp nosaukumu daļām atveido, apvienojot nosaukumu (*Pont-y-pŵl* — Pontipūla).
            
### Patskaņu atveidošana
Ar cirkumfleksu apzīmē garos patskaņus *â, ê, î, ô, û, ŵ, ŷ*, kas atveidojami ar attiecīgo latviešu valodas garo patskani ā, ē, ī, o, ī, ū, ī saskaņā ar atveidošanas tabulu.

Burti *a, e, i, o, u, w, y* pozicionāli apzīmē garos patskaņus:
* vārda pēdējā uzsvērtā atvērtā zilbē,
* uzsvērtā zilbē pirms līdzskaņiem *b, ch, d, dd, g, f, ff, th* (*Nefyn* — Nēvina),
* pirms *-s* vārda galotnē (*Betws* — Betūsa).

Ar gravi dažkārt apzīmē īsos patskaņus *à, è, ì, ò, ù, ẁ, ỳ* gadījumos, kad pozicionāli jābūt garajam patskanim.

Ar akūtu (*á, é, í, ó, ú, ẃ, ý*) dažkārt apzīmē uzsvērtu pēdējo zilbi. Atveidošanā neattēlojas.

Ar umlautu (*ä, ë, ï, ö, ü, ẅ, ÿ*) dažkārt patskaņu grupās apzīmē patskaņus, kas izrunājami atsevišķi, nevis kā divskaņi.

### Divskaņu atveidošana
Vārda izskaņā divskaņi -ai, -ei, -oi, -ui atveidojami ar -aj-, -ej-, -oj-, -uj-, pievienojot attiecīgo dzimtes galotni, bet divskaņi -au, -eu, -iu, -ou attiecīgi -av-, -ev-, -iv-, -ov- (*Abercwmboi* — Aberkumboja, *Llangernyw* — Langerniva).

## Fonētiskās atveidošanas tabula

**Piezīmes un atsauces**
:* z — ziemeļu dialektos
:* d — dienvidu dialektos

## Velsiešu sugas vārdi

## Ārējās saites
* The indexing of Welsh personal names. Donald Moore
* A Welsh Grammar, Historical and Comparative, John Morris-Jones, 1913, Clarendon Press, Oxford
* Ordnance Survey Guide to Welsh origins of place names in Britain

## Skatīt arī
* Īpašvārdu atveidošana
* Vikipēdija:Īpašvārdu atveidošana
* Velsiešu valoda
Indijas batakoplūme

**Indijas batakoplūme** (*Flacourtia indica*) ir batakoplūmju ģints suga, kas sastopama Āfrikas un Āzijas tropos un subtropos.

## Apraksts
Augstums parasti 3—5 m, dažreiz virs 10 m. Miza parasti gaiša vai pelēka, var būt arī no brūnas līdz tumši brūnai.

Jaunās lapiņas sarkanas vai sārtas, pēc formas ovālas, ovāli apaļas. Lapu abās pusēs izteikti 4 līdz 7 dzīslojumu pāri. Lapu garums līdz 12 cm, kātiņš — 2 cm.

Auglis lodveida, nobriedis iegūst sarkani melnu vai purpursarkanu krāsu.

## Izplatība
Dabiskais Indijas batakoplūmes areāls aptver Āfrikas dienvidus un austrumus no Dienvidāfrikas Republikas un Angolas līdz Eritrejai, kā arī Nigēriju un Sjerraleoni. Āzijā suga aug Indijā.

Ieviests Savienoto Valstu rietumu piekrastē un Havaju salās, vairākās Karību jūras salās, Madagaskarā, Seišelu salās, Maurīcijā, Reinjonā, Majotā, Indonēzijā, Ķīnā, Malaizijā, Vjetnamā, Jaunkaledonijas arhipelāgā, Franču Polinēzijā.

## Veģetācija
Indijas batakoplūmes visai bieži aug lapu koku un dzeloņu mežos. Sastopama arī sezonāli sausos mežos, krūmājos, ar kokiem apaugušās pļavās, bieži arī piekrastes apgabalos.

## Izmantošana
Sugas augļi ir ēdami gan svaigā veidā, gan gatavoti. Tie ir izmantojami ievārījumu pagatavošanai, nobriedušus augļus bieži lieto žāvētu produktu veidā.

Indijas batakoplūmes dažviet audzē arī kā krāšņumaugus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzegužu iela (Jūrmala)

**Dzegužu iela** ir maza iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē. Dzegužu iela sākas krustojumā ar Milteņu ielu. Kopējais ielas garums ir 110 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Dzegužu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Dzegužu iela ir savienota ar šādu ielu:
* Milteņu iela (L veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vaivari
Granits Džaka

**Granits Džaka** (; dzimis ) ir albāņu izcelsmes Šveices futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Šveices futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu *[[Sunderland AFC|Sunderland]]*.

Karjeru sācis *[[FC Basel]]* kluba sistēmā, tā sastāvā divas reizes kļuvis par Šveices čempionu. 2012. gadā pārgāja uz Vācijas Bundeslīgas klubu Menhengladbahas "Borussia", kura sastāvā aizvadījis četras sezonas. No 2016. gada līdz 2023. gadam spēlēja Anglijas Premjerlīgas klubā *[[Arsenal FC]]*

2011. gada debitējis Šveices pieaugušo izlases sastāvā. Izlasi pārstāvējis 2014., 2018. un 2022. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2016., 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

Džakas vecāki pārcēlās no Kosovas uz dzīvi Bāzelē, Šveicē, vēl pirms Granita un Taulanta dzimšanas.

## Nacionālā izlase

## Sasniegumi
**Basel**

* Šveices Superlīga: 2010—11, 2011—12
* Šveices kauss: 2011—12

**Arsenal**

* FA kauss: 2016—17, 2019—20
* FA Community Shield: 2017, 2020

**Leverkūzenes "Bayer"**

* Vācijas Bundeslīga: 2023—24
* Vācijas kauss futbolā: 2023—2024
* Vācijas Superkauss: 2024

**Individuālie sasniegumi**

* Šveices gada futbolists: 2017
* Vācijas futbola Bundeslīgas sezonas simboliskā izlase: 2023—2024
* UEFA Eiropas līgas sezonas simboliskā izlase: 2023—2024

## Atsauces

## Ārējās saites
Taulants Džaka

**Taulants Džaka** (; dzimis ) ir Albānijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Albānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2010. gadā pārstāv Šveices komanu *[[FC Basel]]*.

Lielāko daļu karjeras aizvadījis *[[FC Basel]]* kluba sistēmā, vienu sezonu gan tika izīrēts *[[Grasshopper Club Zürich]]* klubam. *Basel* kluba sastāvā četras reizes kļuvis par Šveices čempionu.

Pārstāvējis vairāku vecuma grupu Šveices jaunatnes futbola izlases, tomēr izvēlējies pieaugušo līmenī pārstāvēt dzimtās Albānijas izlasi, kurā debitējis 2014. gadā.

Džakas vecāki pārcēlās no Kosovas uz dzīvi Bāzelē, Šveicē, vēl pirms Taulanta un Granita dzimšanas.

## Sasniegumi
**Basel**

* Šveices Superlīga: 2010—11, 2013—14, 2014—15, 2015—16, 2016—17
* Šveices kauss: 2016—17, 2018—19

**Grasshopper**

* Šveices kauss: 2012—13

## Ārējās saites
Džaka

**Džaka** (*Xhaka*) var būt:
* Granits Džaka (1992) — albāņu izcelsmes Šveices futbolists;
* Taulants Džaka (1991) — albāņu futbolists.
Kārlis Landers

**Kārlis Landers** (; dzimis , miris ) bija latviešu izcelsmes vēsturnieks un žurnālists, padomju valsts un drošības iestāžu darbinieks.

## Dzīves gājums

Dzimis Vērgales pagastā. Mācījās Liepājas pilsētas skolā. Pēc skolas beigšanas strādāja par skolotāja palīgu Tāšu pagasta skolā. Strādāja par korektoru laikrakstā "Ļibavskije Novosti".

No 1902. gada piedalījās Liepājas sociāldemokrātisko pulciņu darbībā. KSDSP biedrs no 1905. gada. Apmeklēja lekcijas Maskavas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultātē, no kuras izstājās pēc trešā kursa. 1905. gada revolūcijas laikā piedalījās ielu cīņās Maskavā. No 1908. līdz 1909. gadam Maskavā izdeva Latvijas vēstures grāmatu (*Latwijas wehsture : kultur-wehsturiski apzerejumi*) trīs sējumos. Darbojās boļševiku partijas uzdevumos Latvijā, Maskavā, Sanktpēterbugā, Samarā, Ņižņijnovgorodā. Septiņas reizes arestēts.

Pēc Februāra revolūcijas bija KSDSP Minskas un Ziemeļrietumu apgabalu komiteju loceklis. Pēc Oktobra revolūcijas Rietumu apgabala (mūsdienu Lietuva un Baltkrievija) Tautas komisāru padomes priekšsēdētājs. Bija Viskrievijas Centrālās izpildkomitejas politbiroja loceklis, Krievijas Satversmes sapulces deputāts no Rietumu frontes un Minskas 9. vēlēšanu apgabala. No 1918. līdz 1919. gadam KPFSR Valsts kontroles Tautas komisārs. 1920. gadā bija VĀK īpašais pilnvarotais Donas apgabalā un Ziemeļkaukāzā. Organizēja un realizēja Sarkano teroru pret kazakiem. No 1922. līdz 1923. gadam — PSRS pilnvarotais darbam ar ārzemju organizācijām bada seku novēršanai. No 1923. līdz 1925. gadam — Ārējās tirdzniecības tautas komisariāta kolēģijas loceklis. No 1925. gada — personālais pensionārs. Nogalināts Lielā terora laikā.

## Ārējās saites
* Kārlis Landers portālā garamantas.lv
Landers

**Landers** var būt:

* Antons Landers (*Anton Lander*; 1991) — zviedru hokejists;
* Kārlis Landers (*Карл Ландер*; 1883—1937) — latviešu izcelsmes vēsturnieks un žurnālists.
Malajas laterningvers

**Malajas laterningvers** (*Etlingera elatior*) ir ingveru dzimtas suga, kas sastopama dienvidaustrumu Āzijas tropos.

## Nosaukums
Ģints nosaukums izveidots par godu vācu botāniķim Andreasam Ernstam Etlingeram, grāmatas *"Commentatio Botanico-Medica de Salvia"* (1777) autoram. Sugas nosaukums "elatior" (augstākais) atvasināts no latīņu "elatus".

## Apraksts
Malajas laterningveram ir masīvs, lapains stublājs, kas var pārsniegt 5 m un ir krasi nodalīts no ziedkopas. Ziedkopa izaug no sakneņa ap 1 m garā savrupā ziednesī. Ziedi sarkani, retāk arī sārti vai balti.

Lapasgarenas, to platums 18—20 cm, garums līdz 85 cm.

## Izplatība
Sastopams Borneo, Javas, Sulavesi, Sumatras, Taizemes lietus mežos, kā arī Filipīnās, kur, iespējams, tika introducēts. Mūsdienās tiek kultivēts daudzviet tropu apgabalos.

## Galerija

Attēls:Starr 030807-0081 Phaeomeria magnifica.jpg
Attēls:Etlingera elatior-0001 08.jpg
Attēls:Starr 030807 0085 phaeomeria magnifica.jpg
Attēls:Etlingera elatior-0001 06.jpg
Attēls:Etlingera elatior2.jpg
Attēls:Colpfl07a.jpg
Attēls:Etlingera elatior (Scott Zona) 001.jpg
Attēls:Etlingera elatior-0001 01.jpg


## Atsauces
Līgums par cenu starpību

**Līgums par cenu starpību** jeb **CFD** () finansēs ir vienošanās starp divām pusēm, pircēju un pārdevēju, kuras ietvaros viena no pusēm maksā otrai pusei starpību starp finanšu instrumenta pozīcijas atvēršanas un slēgšanas cenu. Būtībā tas ir atvasināts finanšu instruments (derivatīvs), kas ļauj tirgotājiem nopelnīt, ceļoties (garās pozīcijas) vai krītoties (īsās pozīcijas) attiecīgā finanšu instrumenta cenai, un to var izmantot, lai spekulētu attiecīgajā tirgū. Piemēram, akciju CFD ļauj tirgotājiem pelnīt uz akciju cenu svārstībām biržā bez nepieciešamības iegādāties pašas akcijas.

 
CFD var tirgot ar akcijām, obligācijām, nākotnes līgumiem, precēm, indeksiem, valūtām un kriptovalūtām.
 
CFD ir aizliegti vairākās valstīs, piemēram, ASV. Ņemot vērā, ka īpašumtiesības uz CFD nav īpašumtiesības uz aktīvu, dažās valstīs, piemēram, Apvienotajā Karalistē, CFD pirkšanas un pārdošanas darījumus neapliek ar nodokli.
 
## Vēsture
CFD ieviesa Anglijas riska ieguldījumu fondi 1950. gados, lai iegūtu pieeju tirdzniecības operācijām ar augstu kredītplecu. Sākotnēji CFD bija pieejami tikai institucionālajiem investoriem. Mūsdienās tie ir ļoti populārs tirdzniecības rīks mazo investoru vidū visā pasaulē.
 
## Bāzes piemērs
Investors prognozē, ka uzņēmuma N akciju vērtība pieaugs. Uzņēmuma akcijas vērtība ir 100$. Investoram ir 1000$.
 
1. variants (vienkārša iegāde): investors var iegādāties 10 akcijas (1000$/100$)
 
2. variants (CFD): brokera kredītplecs 1:10 ļauj investoram veikt darījumus, kas 10 reizes pārsniedz viņa depozītu, t.i., par summu $10 000 ($1000 * 10), kura ir vienāda ar 100 akciju vērtību.
 
**Ja akcijas vērtība pieaugs līdz 101$**:
1. variantā investors saņems peļņu 10$ apmērā (10 akcijas * 1$)
2. variantā investors saņems peļņu 100$ apmērā (100 akcijas * 1$)
 
**Ja akcijas vērtība kritīsies līdz 99$**:
1. variantā investors zaudēs 10$ (10 akcijas * 1$)
2. variantā investors zaudēs 100$ (100 akcijas * 1$)
 
**Ja akcijas vērtība saruks līdz 90$**:
1. variantā investors zaudēs 100$ no saviem 1000$ un turpinās tirgot.
2. variantā investors zaudēs visus savus 1000$. Ja akciju vērtība kritīsies zem 90$, investors paliks parādā brokerim.
 
## Atsauces
Hāfelzē

**Hāfelzē** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Potsdamas-Mitelmarkas apriņķī Bētcē kopienā. Atrodas uz ziemeļiem-ziemeļrietumiem no Brandenburgas pie Hāfeles pie Hāfeles upes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mizovski

**Mizovski** (arī **Mizauski**, latgaliski: **Myzauski**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 9,9 km no pagasta centra Rimicāniem un 216,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 53 cilvēkiem.
## Atsauces
Neicenieki

**Neicenieki** (arī **Neicinīki**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 10,5 km no pagasta centra Rimicāniem un 187,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V682 (Špoģi–Arendole–Vecvārkava–Sīļi), Dubnas upes kreisajā krastā.

## Atsauces
Fabiāns Gotlībs fon der Ostenzakens

**Fabiāns Gotlībs fon der Ostenzakens** (, ; 1752—1837) bija vācbaltiešu izcelsmes Krievijas Impērijas armijas karavadonis Napoleona karu laikā, feldmaršals (1826). Grāfs (1821), kņazs (1832).

## Dzīvesgājums
Dzimis  Tallinā kapteiņa Vilhelma Ferdinanda fon der Ostenzakena (†1754) un viņa sievas Hedvigas Eleonoras, dzimušas fon Udamas (†1778), ģimenē.
Agri palicis bez tēva, 1766. gadā sāka dienestu Koporjes musketieru pulkā, piedalījās Krievu-turku karā (1768–1774), 1769. gadā paaugstināts par prapoščiku. Našeburgas musketieru pulka sastāvā cīnījās pret Polijas-Lietuvas konfederātu armiju (1770–1773).

1785. gadā paaugstināts par kapteini un pārcelts uz kadetu korpusu, 1786. gadā paaugstināts par majoru un pārcelts uz Maskavas grenadieru pulku. Krievu-turku kara (1787—1792) laikā Rostovas musketieru pulka sastāvā piedalījās Izmajilas cietokšņa ieņemšanā ģenerāļa Suvorova vadībā, 1792. gadā paaugstināts par pulkvedi.
No 1793. gada Čerņigovas musketieru pulkā, 1794. gadā piedalījās Kostjuško sacelšanās apspiešanā pie Viļņas. 1797. gadā paaugstināts par ģenerālmajoru un Jakaterinoslavas grenadieru pulka komandieri, 1799. gadā par ģenerālleitnantu.  
1799. gada Cīrihes kaujā pret Napoleona armiju nokļuva franču gūstā, no kura atgriezās 1801. gadā. Izcēlās kaujās pie Pultuskas (1806) un Prūšu Eilavas (1807). Pēc tam, apvainots nepaklausībā, atstādināts no dienesta.

1812. gada kara laikā ģenerālis Zakens komandēja rezerves korpusu Volīnijā. Krievu un prūšu armiju Eiropas karagājiena laikā komandēja prūšu ģenerālfeldmaršala fon Blihera vadītās Silēzijas armijas krievu daļas. 
Kacbahas kaujā (*Schlacht an der Katzbach*) Silēzijā sakāva frančus Žaka Makdonalda vadībā, 1813. gada 14. augustā paaugstināts par infantērijas ģenerāli. Izcēlās arī Leipcigas Tautu kaujā, Briennas kaujā (*Bataille de Brienne*, 1814. gada 29. janvārī), Larotjēres kaujā (*Bataille de La Rothière*, 1814. gada 1. februārī). 
Pēc Parīzes ieņemšanas viņš no 1814. gada marta līdz jūnijam pildīja pilsētas gubernatora pienākumus. Tā saukto Simts dienu laikā komandēja Krievijas Impērijas armijas 3. kājnieku korpusu Varšavā.

Pēc Mihaela Andreasa Barklaja de Tolli nāves komandēja Krievijas Impērijas I Rietumu armiju. 1821. gadā viņam piešķīra grāfa titulu, 1825. gadā ķeizars Nikolajs I viņam nosūtīja feldmaršala zizli.
1831. gadā apspieda Novembra sacelšanās izraisītos nemierus Volīnijā un Podolijā, par ko 1832. gadā viņam piešķīra kņaza titulu.

Atvaļinājās 1835. gadā pēc 1. armijas izformēšanas, dzīvoja Kijivā. Miris 1837. gada 7. aprīlī, apglabāts Kijivas Pečeru klosterī.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija no *museum.ru* (krieviski)
Pabērži

**Pabērži** var būt:

*Pabērži - ciems Augšdaugavas novada Medumu pagastā
*Pabērži - ciems Augšdaugavas novada Eglaines pagastā 
*Pabērži - ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā
*Pabērži - ciems Valmieras novada Burtnieku pagastā
Peršaki

**Peršaki** var būt:

*Peršaki - ciems Augšdaugavas novada Kalupes pagastā
*Peršaki - ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā
Peršaki (Rožkalnu pagasts)

**Peršaki** ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6,9 km no pagasta centra Rimicāniem un 213,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe), Kalupes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 46 cilvēkiem.
## Atsauces
Plociņi

**Plociņi** var būt:

*Plociņi - ciems Augšdaugavas novada Vaboles pagastā
*Plociņi - ciems Krāslavas novada Kombuļu pagastā
*Plociņi - ciems Krāslavas novada Ūdrīšu pagastā
*Plociņi - ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā
Alussala

**Alussala** (arī **Olssola**, **Olussola**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4,1 km no pagasta centra Rimicāniem un 202,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, uz austrumiem no Nīcgales purva.

## Atsauces
Oklais ezers

**Oklais ezers** var būt:

*Oklais ezers - ezers Krāslavas novada Andzeļu pagastā
*Oklais ezers - ezers Preiļu novada Rožkalnu pagastā
*Ērmītes ezera cits nosaukums
*Teilānu ezera cits nosaukums
Oklais ezers (Rožkalnu pagasts)

**Oklais ezers** (arī **Oklais ezeriņš**, latgaliski: **Oklais azars**, **Oklais ezereņš**) ir caurteces ezers Preiļu novada Rožkalnu pagastā uz austrumiem no Peršakiem. No ezera iztek grāvis uz Kalupi.

## Atsauces
Pagalma dzelzceļš

[thumb|300px|Pagalma dzelzceļš ar [tvaika lokomotīve|tvaika lokomotīvi 1:8 mērogā, uz pārvietojamām sliedēm.]]

**Pagalma dzelzceļš** ir privāts āra dzelzceļš, parasti samērā miniatūrs, bet pietiekami liels, lai uz vagona sēžot, varētu braukt. Sliežu ceļa platums var būt no 64 milimetriem līdz 406 milimetriem, dažkārt pat vairāk. Mazākus āra dzelzceļus, uz kuru vagoniem nevar braukt, sauc par dārza dzelzceļiem. Pasaulē ir simtiem, pat tūkstošiem pagalma dzelzceļu, sevišķi ASV un Apvienotajā Karalistē, kur tie sastopami tikpat bieži, kā parastie modeļu dzelzceļi. 

## Sliedes
Pagalma dzelzceļu sliedes var būt gan pārvietojamas, gan arī novietotas pastāvīgi. Agrāk sliedes veidoja kā vienkārši sametinātas metāla konstrukcijas, bet tagad tās būvē no dzelzs vai alumīnija, dažreiz pat no koka. Sliedes parasti piestiprina pie koka, plastmasas vai betona gulšņiem, apkārt gulšņiem saber akmens šķembas (kā uz īstā dzelzceļa). No šiem materiāliem tiek taisītas arī pagalma dzelzceļu pārmijas. 

## Lokomotīves un vagoni
Pagalma dzelzceļu lokomotīvēm var būt vairāki tipi: tvaika lokomotīves, ar gāzes vai dīzeļdzinēju, kā arī elektriskās lokomotīves, kas izmanto akumulatoru baterijas.
Vagoni bieži tiek modelēti pēc līdzības ar reālā dzelzceļa aprīkojumu, uz tiem tiek krāsoti logo no bijušajiem vai esošiem dzelzceļiem. Preču vagonus, platformas, cisternas veido līdzīgi parastā dzelzceļa transporta vienībām. Pasažieriem izmanto speciālus vagonus, kuri tiek izgatavoti tā, lai to smaguma centrs atrastos zemu. Tas nepieciešams tādēļ, ka pasažieri sēž uz šiem vagoniem, nevis to iekšpusē.

## Skatīt arī
*Dzelzceļš
Malnaviņa

**Malnaviņa** ir Dubnas kreisā krasta pieteka Augšdaugavas un Preiļu novados.

Izteka - pie Izdegām. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Dubnā lejpus Vingriem. Malnaviņu šķērso valsts autoceļš V682 (Špoģi–Arendole–Vecvārkava–Sīļi). Upes krastos atrodas Rimicāni.

## Atsauces
Alans Kejs

**Alans Kērtiss Kejs** (; dzimis ) ir amerikāņu datorzinātnieks. Viņš ir ievēlēts biedrs Amerikas Mākslas un zinātnes akadēmijā, Nacionālajā Inženierijas akadēmijā un Karaliskajā Mākslas sabiedrībā. Viņš ir visplašāk zināms par savu pirmatklājēja darbu objektorientētajā programmēšanā, un logos bāzētas grafiskās lietotāja saskarnes izstrādē.

Kejs ir *Viewpoints* izpētes institūta prezidents un Kalifornijas Universitātes Losandželosā datorzinātnes profesors. Viņš darbojas arī *[[TTI/Vanguard]]* padomdevēju valdē. Līdz 2005. gada vidum viņš bija HP Labs vecākais biedrs, Kioto Universitātes vieslektors un Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta profesors. Pēc desmit pavadītiem gadiem *Xerox PARC* Kejs kļuva par *[[Atari (zīmols)|Atari]]* galveno zinātnieku triju gadu garumā.

Kejs ir arī profesionāli nodarbojies ar džeza ģitārspēli, mūzikas komponēšanu un bijis teātra dizaineris, kā arī amatiera līmenī spēlē ērģeles.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Volīnija

**Volīnija** (, , ) ir vēsturisks novads Austrumeiropā, kura kādreizējās teritorijās šobrīd atrodas Ukrainas Volīnijas apgabals, Rivnes apgabals, daļēji Žitomiras apgabals, Ternopiļas apgabals, Hmeļnickas apgabals, kā arī Polijas Ļubļinas vojevodistes austrumu daļa.

19. gadsimtā un 20. gadsimtā Volīnijā bija spēcīgas nacionālās kustības.

## Vēsture
Senatnē Volīnijas zeme bija Kijivas Krievzemes daļa, pirmo Volīnijas kņazu Vsevolodu 988. gadā iecēla viņa tēvs Kijivas kņazs Volodimirs Svjatoslavičs pārvaldīt savas valsts rietumu daļu pilī, kas tika nosaukta Volodimira vārdā. Pēc Kijivas Krievzemes pakāpeniskas sabrukšanas Volīnijas Volodimiras pilsēta kļuva par Volīnijas kņazistes centru. 1199. gadā to apvienojot ar Galīcijas kņazisti, tika izveidota Galīcijas-Volīnijas kņaziste. Kijivas lielkņaza dēls Volīnijas Volodimiras kņazs Romāns Mstislavičs no 1199. līdz 1233. gadam ilgstošās cīņās ar ungāru Arpādu dinastijas "Galīcijas un Volodimirijas karaļiem" pievienoja Galīcijas kņazisti saviem īpašumiem un viņa pēcnācēji tika saukti par Galīcijas-Volīnijas kņaziem. Viņa dēlam Danilo Romanovičam 1253. gadā Romas pāvests piešķīra arī titulu Krievijas karalis (*rex Rutheniae*).

Viņa pēcnācēji līdz 14. gadsimtam lietoja titulu "Visas Krievzemes, Galīcijas un Volodimiras hercogi" (*Dei gratia duces totius Terrae Russuae, Galiciae et Ladimiriae*). Pēc Galīcijas mantojuma kara Lietuvas dižkunigaitija 1392. gadā ieguva Volīnijas un Luckas kņazistes, bet Polijas Karaliste ieguva Galīciju.

1569. gadā to iekļāva Polijas-Lietuvas kopvalstī. Pēc Polijas dalīšanām 1793. un 1795. gadā apgabals nokļuva Krievijas Impērijas sastāvā līdz pat Pirmā pasaules kara beigām kā Volīnijas guberņa.

Pēc Rīgas miera līguma 1921. gadā apgabala teritoriju iekļāva Polijas Republikas Volīnijas vojevodistē.
1939. gadā, pēc Polijas okupācijas, ko veica PSRS un Trešais reihs, Volīnija kopā ar citiem tuvējiem rajoniem tika pievienota PSRS un ietilpa Ukrainas PSR sastāvā. Pēc Vācijas uzbrukuma PSRS to ieņēma vācu karaspēks. Holokaustā tika iznīcināta lielākā daļa no apgabala ebrejem, kuri mazpilsētās nereti veidoja iedzīvotāju vairākumu. Kaujinieki no UPA izvērsa represijas pret poļu iedzīvotājiem. Apgabalā darbojās arī poļu *[[Armia Krajowa]]* kaujinieki.
Pēc Otrā pasaules kara beigām notika poļu izceļošana un izvešana no Ukrainas PSR uz Poliju un ukraiņu pārvietošana no Polijas uz Ukrainu.
Līdz 1991. gadam Volīnijas apgabals bija Ukrainas PSR sastāvā.


Attēls:Ortelius_Volhinia.jpg|Viduslaiku Volīnijas karte (Abrahams Ortēlijs, 16. gadsimts).
Attēls:Principalities_of_Kievan_Rus'_(1054-1132).jpg|Volīnijas kņazistes teritorija (1054-1132).


## Ārējās saites
* The Swiss Mennonite Cultural & Historical Association
* Volhynia.com
* wolhynien.de
Ploņi

**Ploņi** (latgaliešu: **Pluoni**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 7,1 km no pagasta centra Rimicāniem un 213,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe), Kalupes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 75 cilvēkiem.
## Atsauces
Kauļi (Annas pagasts)

**Kauļi** ir ciems Alūksnes novada Annas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Annas, 16 km no novada centra Alūksnes un 204 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V396.

## Atsauces
Podolija

thumb|180px|Podolijas ģerbonis

**Podolija** (, , ) ir vēsturisks novads Austrumeiropā, kura kādreizējās teritorijās šobrīd atrodas Ukrainas Vinnicas apgabals, daļēji Hmeļnickas apgabals, Ternopiļas apgabals, Čerkasu apgabals un Odesas apgabals.

## Vēsture
Senatnē Podolijas zeme bija Kijivas Krievzemes daļa Dņestras un Dienvidbugas upju krastos, tās senais nosaukums bijis "Lejas zeme" (). 13. gadsimtā ietilpa Galīcijas-Volīnijas kņazistes sastāvā, robežojoties ar Zelta Ordas pārvaldītajām zemēm. Kad Kaujā pie Siņuhas ("Kaujā pie Zilajiem ūdeņiem") Lietuvas dižkunigaitis Aļģirds 1362. gadā sakāva Zelta Ordas karaspēku un iekļāva Podolijas teritoriju Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā.

Pēc 1430. gada to pakļāva Polija un nodibināja Podolijas vojevodisti. No 1569. gada tā bija iekļauta Polijas-Lietuvas kopvalsts Podolijas un Braclavas vaivadiju sastāvā. Neilgu laiku bija pakļauta Osmaņu impērijai (1672-1699).

Pēc Pirmās Polijas dalīšanas 1772. gadā apgabala teritorija nokļuva Krievijas Impērijas Podolijas guberņas sastāvā. Pēc Pirmā pasaules kara beigām, no 1918. līdz 1921. gadam Podolija bija galvenā Ukrainas Tautas Republikas karaspēku formēšanas un militārās virsvadības dislokācijas vieta, Kamjaneca-Podiļska bija Simona Petļuras karaspēka pēdējais atbalsta punkts.

Pēc Rīgas miera līguma 1921. gadā Podoliju iekļāva Ukrainas PSR sastāvā kā Viņņicas apgabalu. 1937. gadā no tā atdalīja Podolijas Kameņecas apgabalu ar centru Kamjanecā-Podiļskā, 1941. gadā apgabala centru pārcēla uz Proskurivu (vēlāko Hmeļnicku). Pēc Vācijas uzbrukuma PSRS to ieņēma vācu karaspēks un iekļāva Ukrainas reihskomisariāta Volīnijas-Podolijas ģenerālapgabalā (*Generalbezirk Wolhynien-Podolien*) ar centru Luckā.

No 1991. gada Ukrainas sastāvā.

Attēls:Ukraine-Podiliya.png|Podolijas teritorija mūsdienu Ukrainas kartē
Attēls:Podział administracyjny I RP.png|Polijas-Lietuvas kopvalsts Podolijas un Braclavas vojevodistu teritorija (1619)


## Atsauces
Vilhelms Markss

**Vilhelms Markss** (; dzimis , miris ) bija vācu jurists un politiķis. Vācijas kanclers no 1923. līdz 1924. gadam, kā arī no 1926. līdz 1928. gadam. Markss bija visilgāk kanclera amatu pildījušais politiķis Veimāras Republikas laikā. Kopumā vadīja četras valdības.

No 1881. līdz 1884. gadam studēja tiesības Bonnas Universitātē. 1888. gadā iestājās Prūsijas valsts dienestā. Strādāja juridiskos amatos dažādās Piereinas pilsētās.

Tika ievēlēts 1919. gada Veimāras Nacionālajā asamblejā, bet 1920. gadā — Reihstāgā no katoliskās Vācu Centra partijas saraksta. No 1921. gada — Reihstāga frakcijas vadītājs, no 1922. gada — partijas līderis.

1923. gada 30. novembrī spēja izveidot mazākumvaldību. Vilhelma Marksa laikā valdībai izdevās apvaldīt hiperinflāciju. 1924. gada janvārī tika realizēta tiesu reforma (*Emminger Verordnung*). Tika noslēgts Dauesa plāns, lai atvieglotu reparāciju maksājumus Vācijai. Pēc 1924. gada 7. decembra Reihstāga vēlēšanām Markss nespēja sastādīt valdību un demisionēja. Kā Vācijas prezidenta kandidāts Markss piedalījās 1925. gada Vācijas prezidenta vēlēšanās, kur pirmajā kārtā ieguva 14.5% balsu, bet otrajā kārtā — 45.3%, zaudējot Hindenburgam, kurš saņēma 48,3% balsu.

1926. gada 17. maijā Markss otrreiz tika ievēlēts par kancleru. Marksa valdības laikā Vācija tika uzņemta Nāciju līgā, no amata tika atlaists Hanss fon Zēkts. 1927. gada jūlijā tika pieņemta likumdošana, kas ieviesa apdrošināšanu bezdarba gadījumā. 1928. gada 29. jūnijā Markss demisionēja. Pēc demisijas pamazām atteicās no politiskās darbības.

## Ārējās saites
Jānis Pieče

**Jānis Pieče (Peče)** (; dzimis , miris ) bija latviešu izcelsmes revolucionārs, viens no boļševiku sacelšanās līderiem Maskavā 1917. gada oktobrī.

## Dzīvesgājums
Dzimis Tadaiķu pagastā, dzīvoja un strādāja Liepājā. 1903. gadā iestājās sociāldemokrātu organizācijā (vēlāk — LSDSP). 1905. gada revolūcijas laikā darbojās LSDSP Liepājas komitejā, pēc revolūcijas sakāves darbojās Rīgā, Mikolajivā, Maskavā. 1914. gadā arestēts un izsūtīts uz Narimu. 1916. gadā izbēga un darbojās Samarā un Rostovā pie Donas. Pēc Februāra revolūcijas kļuva par boļševiku partijas Maskavas komitejas locekli. Nodarbojās ar Sarkanās gvardes organizēšanu un bija Maskavas Sarkanās gvardes štāba loceklis. 1919. gadā bija Padomju Latvijas armijas Revolucionārās Kara padomes loceklis. Pēc LSPR sagrāves atgriezās KPFSR. 1927. gadā devās pensijā.

## Ārējās saites
* Jāņa Piečes atmiņas ''Красная гвардия в Москве в боях за Октябрь'' (Sarkanā gvarde Maskavā cīņās par Oktobri)
Poļesje

thumb|right|200px|Poļesjes teritorija mūsdienu Ukrainas kartē.
**Poļesje** (, , ) ir dabas apgabals Pripetes baseinā Poļesjes zemienē Austrumeiropā, kurā atrodas Ukrainas Volīnijas, Rivnes, Žitomiras un Kijivas apgabalu ziemeļu daļas, kā arī Baltkrievijas Brestas un Gomeļas apgabalu dienvidu daļa.

## Vēsture
Senatnē Poļesjes zeme bija Kijivas Krievzemes mežainā daļa, kas 13. gadsimtā bija sadalīta starp Turovas-Pinskas kņazisti un Kijivas lielkņazisti. Poļu hronikā viena no Poļesjes rietumu daļā dzīvojošajām jātvingu ciltīm saukta par *polexiani*. Turovas kņazi pārvaldīja stratēģiski svarīgo Pripetes upes ūdensceļu no Kijivas uz Polijas zemēm, tādēļ Kijivas lielkņazi tradicionāli par kņaziem centās iecelt savus dēlus. Sākotnēji kņazi valdīja Turovas pilī, bet no 12. gadsimta Pinskas pilī. 1239. gadā Turovas-Pinskas kņazisti pakļāva Galīcijas-Volīnijas kņazs Danilo Romanovičs, kas pēc 1240. gada nokļuva Zelta Ordas pakļautībā.

Pirmo reizi rakstos pieminēta Galīcijas-Volīnijas hronikā, kurā teikts, ka 1274. gadā kņazs Mstislavs karojis Poļesjē (*ѿ Копылѧ воюӕ по Полѣсью*). Pēc 1320. gada to ieguva Lietuvas dižkunigaitija, 1569. gadā Poļesje iekļāvās Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā. Pēc Polijas dalīšanām 1793. un 1795. gadā tā nokļuva Krievijas Impērijas sastāvā līdz pat Pirmā pasaules kara beigām.

1921. gada Rīgas miera līguma noslēgšanas bija Polijas, Baltkrievijas PSR un Ukrainas PSR sastāvā. Pēc Polijas kampaņas to pilnībā iekļāva PSRS, bet pēc Vācijas uzbrukuma PSRS to ieņēma vācu karaspēks un iekļāva Ukrainas reihskomisariāta Volīnijas-Podolijas ģenerālapgabalā (*Generalbezirk Wolhynien-Podolien*) un Žitomiras ģenerālapgabalā (*Generalbezirk Shitomir*).

No 1991. gada Baltkrievijas un Ukrainas sastāvā.

## Skatīt arī
* Poļesjes zemiene

## Atsauces

## Ārējās saites
Divkāršais ieraksts

**Divkāršais ieraksts** (arī **dubultais ieraksts**) ir itāļu matemātiķa Luka Pačiolo pirmoreiz aprakstīta un precizēta grāmatvedības pieeja, kas uzskatāma par mūsdienu grāmatvedības pamatprincipu. Divkāršā ieraksta pamatā ir saimnieciskā darījuma summas ierakstīšana divos savstarpēji saistītos kontos: viena konta kreisajā pusē — debetā, otra konta labajā pusē — kredītā. Nosaukuma dēļ divkāršo ierakstu mēdz nepamatoti jaukt ar nelikumīgu paralēlu grāmatvedību, sauktu arī par dubulto grāmatvedību, ko veido ar mērķi slēpt patieso ieņēmumu un izdevumu stāvokli.

## Atsauces
Brika

**Brika** () ir pilsēta un kopiena Vācijā, Brandenburgā, Potsdamas-Mitelmarkas apriņķī uz dienvidrietumiem no Potsdamas, Augstā Flēminga dabas parka (*Naturpark Hoher Fläming*) teritorijā. Pie pilsētas atrodas Vācijas armijas struktūrvienība - Armijas Centālā mobilizācijas bāze (*Zentraler Mobilmachungsstützpunkt*).

## Vēsture
Pilsētas tiesības ap 1360./1374. gadu. Pēc Otrā pasaules kara līdz 1990. gadam ietilpa VDR.

## Atsauces

## Ārējās saites
Romānvecumi

**Romānvecumi** (arī **Romāni**, **Romānvacumi**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 6,4 km no pagasta centra Rimicāniem un 194,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Dubnas upes kreisajā krastā.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 17 cilvēkiem.
## Atsauces
Salenieki (Rožkalnu pagasts)

**Salenieki** (arī **Salinīki**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 12,8 km no pagasta centra Rimicāniem un 215,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta netālu no autoceļa V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe), uz Lielā Kalupes ezera pussalas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 58 cilvēkiem.
## Atsauces
Spričvecumi

**Spričvecumi** (**Spriči**, **Spričvacumi**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 6,4 km no pagasta centra Rimicāniem un 192,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V682 (Špoģi–Arendole–Vecvārkava–Sīļi), Kucupes krastos.

## Atsauces
Strodi (Rožkalnu pagasts)

**Strodi** ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1,8 km no pagasta centra Rimicāniem un 199,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 10 sētas ar 90 cilvēkiem.
## Atsauces
Salupīte

**Salupīte** ir Lielajā Kalupes ezerā ietekoša upe Augšdaugavas un Preiļu novados.

Izteka no grāvju sistēmas Kolupa mežā. Tek rietumu virzienā. Ietek Lielajā Kalupes ezerā starp Dunciškiem ziemeļos un Saleniekiem dienvidos. Salupīti šķērso valsts autoceļš V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe), tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Džons Frimonts

**Džons Čārlzs Frimonts** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu karavīrs, ceļotājs, uzņēmējs un politiķis. Viens no mūsdienu Kalifornijas pamatlicējiem, pirmais Republikāņu partijas ASV prezidenta kandidāts, verdzības pretinieks.

19. gadsimta četrdesmitajos gados vadīja vairākas ekspedīcijas uz ASV rietumiem, atklādams eiropiešiem nezināmas teritorijas. ASV — Meksikas kara (1846—1848) laikā 1846. gadā pārņēma varu no Kalifornijas Republikas un pasludināja sevi par Kalifornijas gubernatoru, par ko tika tiesāts kā dumpinieks. Prezidenta Džeimsa Polka apžēlots, apmetās Kalifornijā. Kļuva ļoti turīgs Kalifornijas zelta drudža (1848—1855) laikā. Bija viens no diviem pirmajiem senatoriem no Kalifornijas ASV vēsturē. 1856. gada ASV prezidenta vēlēšanās kandidēja kā vēsturē pirmais kandidāts no Republikāņu partijas. Saņēma 33,1% procentu balsu (114 no 296 elektoriem), vēlēšanās zaudējot Džeimsam Bjūkenenam. ASV pilsoņu kara laikā komandēja armijas Rietumu departamentu, līdz prezidents Abrahams Linkolns par subordinācijas neievērošanu atcēla Frimontu no amata. 1878. gadā prezidents Raterfords Heizs iecēla Frimontu par Arizonas gubernatoru, kura pienākumus Frimonts pildīja līdz 1881. gadam.

## Ārējās saites
Hosē Araisa

**Hosē Hoakins Araisa Munjoss** (;  — ) bija Meksikas šahists.

## Biogrāfija
No 1920. gadu beigām līdz 1940. gadiem bijis viens no Meksikas spēcīgākajiem šahistiem. Daudzkārtējais Meksikas šaha čempionātu uzvarētājs, pēdējo reizi šādu panākumu guvis 1957. gadā. Daudzu starptautisko šaha turnīru dalībnieks.

1928. gadā Hāgā Pasaules amatieru šaha meistarsacīkstēs dalījis 12.-14. vietu (uzvarēja Makss Eive). 

1932. gadā Mehiko organizējis pirmo starptautisko šaha turnīru Meksikā, kurā pats ieņēmis 3. vietu aiz Aleksandra Aļehina un Isaka Keždena.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stallis

thumbnail|235px|Staļļa iekštelpas
**Stallis** ir zirgu mājvieta. Stallis ir vieta, kur zirgus ieved uz nakti, dažos staļļos aukstā lietus laikā, bieži arī pārāk karstā laikā vai lai paglābtu no kukaiņiem. Zirgus staļļos apkopj, pabaro.

Stallī ir vairāki boksi (no angļu valodas vārda "*box*") jeb vecvārdā steliņģi, kuros katrā pa vienam zirgam. Ir arī palielināti boksi jeb steliņģi kumeļmātēm ar kumeļiem. Katrs bokss ir aiztaisāms, lai zirgs netiek patvaļīgi ārā. Boksus jātīra katru dienu vai retāk, ja to pieļauj izmantotais pakaišu materiāls. Stallim pa vidu ir eja starp boksiem visā staļļa garumā, pa kurieni zirgus izved ārā vai ieved iekšā.

Gaisa temperatūra stallī nedrīkst stipri atšķirties no āra temperatūras (ārā daudz zem 0, iekšā pārāk daudz virs), bet stallī grīdai jābūt siltākai kā zemei ārā ziemas laikā, lai zirgs var atpūsties pa nakti.

Zirgi nedrīkst atrasties caurvējā, taču stallī jābūt svaigam gaisam.

Ir atvērtā tipa staļļi, kur zirgi iet iekšā paši, kad vēlas un ir slēgtā tipa staļļi, kur tos saved iekšā darbinieki, t.sk., zirgkopis. Vēlamais minimālais boksa izmērs, kur turēt 1 zirgu, lai tas var justies ērti un apgriezties, apgulties, ir 12 kv.m.

## Ārējās saites
Dmitrijs Lobanovs-Rostovskis

**Dmitrijs Lobanovs-Rostovskis** (; dzimis , miris ) bija krievu infantērijas ģenerālis un valsts darbinieks. Rīgas (Vidzemes, Igaunijas un Kurzemes) ģenerālgubernators no 1810. gada, pārņemot amatu no Frīdriha Bukshēvdena, līdz 1812. gadam, kad sākoties 1812. gada karam tika nomainīts ar Filipu Pauluči. Nostiprināja garnizonu, veica Daugavgrīvas cietokšņa pārbūvi.

Krievijas armijas dienestā no 1779. līdz 1827. gadam. Piedalījās Krievu—turku karā (1768—1774), Krievu—turku karā (1787—1792) un Koscjuško sacelšanās apspiešanā. 1812. gada kara laikā nodarbojās ar kaujas daļu formēšanu. 1813. gadā kļuva par Krievijas Impērijas Valsts padomes locekli. No 1817. līdz 1827. gadam bija Krievijas Impērijas justīcijas ministrs.

## Ārējās saites
* Par Lobanovu-Rostovski Krievijas ģenerālprokuratūras mājaslapā
Kārlis Karlss

**Kārlis Karlss** (;  Farela —  Brēmene) bija Vācijas starptautiskais meistars šahā (1951).

## Biogrāfija
Piedzimis Lejassaksijas pilsētā Farelā. Šahu iemācījies spēlēt trīspadsmit gadu vecumā. Savu šaha spēles stilu izveidojis Zīgberta Tarraša pozicionālo uzskatu ietekmē. 1898. gadā Ķelnē uzvarējis Vācijas šaha savienības turnīrā. 1911. gadā ieguvis Vācijas nacionālā šaha meistara nosaukumu. 1922. gadā bijis otrais Vācijas 20. šaha čempionātā. 1928. gadā Hāgā Pasaules amatieru šaha meistarsacīkstēs ieņēmis 7. vietu (uzvarēja Makss Eive). 1934. gadā Āhenē uzvarējis Vācijas 27. šaha čempionātā.

Pārstāvējis Vācijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (1927, 1930). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1930) medaļu;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1936. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu.

Par vēsturiskajiem panākumiem turnīros FIDE 1951. gadā Karlsam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Dzīvojis Brēmenē un pēc profesijas bijis bankas darbinieks, kādēļ nav varējis visu savu laiku veltīt šaham. Lai izvairītos no pārsteigumiem atklātnēs ar baltajiem vienmēr izvēlējies angļu atklātni (1. c4), daži kuras varianti par godu Karlsam vēlāk tika nosaukti viņa pilsētas Brēmenes vārdā: *1. c4 e5 2. Zc3 Zf6 3. g3 c6* un *1. c4 e5 2. Zc3 Zf6 3. g3 g6*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Ahuess

**Kārlis Oskars Ahuess** (;  Brēmene —  Hamburga) bija Vācijas starptautiskais meistars šahā (1950).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt astoņpadsmit gadu vecumā. 1907. gadā pārcēlies uz dzīvi Berlīnē, kur kļuvis par vietējā šaha kluba biedru. 1910. gadā kļuvis par Berlīnes pilsētas šaha čempionu. Pirmā pasaules kara laikā bijis iesaukts armijā un Rumānijas frontē nokļuvis gūstā. Pēc atgriešanās Vācijā turpinājis aktīvi piedalīties šaha dzīvē. No 1921. līdz 1953. gadam deviņas reizes piedalījies Vācijas šaha čempionātu finālos. Labākais rezultāts ticis sasniegts 1929. gadā Dīsburgā, kad Ahuess uzvarējis Vācijas 24. šaha čempionātā. Lielāko panākumu starptautiskajos šaha turnīros sasniedzis 1936. gadā, kad Hesenes kūrortā Badnauheimā ieņēmis 3. vietu aiz uzvarētājiem Aleksandra Aļehina un Paula Keresa, apsteidzot Jefimu Bogoļubovu.

Pārstāvējis Vācijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (1930, 1931). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1930) medaļu;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1936. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu.

Pēc Otrā pasaules kara pārcēlies uz Šlēsvigu-Holšteinu un līdz pat sava mūža beigām regulāri spēlējis šaha turnīros. Trīs reizes ar Hamburgas komandām uzvarējis Vācijas šaha bundeslīgā: 1950. gadā ar *Hamburger Schachgesellschaft*, bet 1956. un 1958. gadā ar *Hamburger SK*.

Par vēsturiskajiem panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Ahuesam kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Viņa dēls Herberts Ahuess (1922—2015) bija lielmeistars šaha kompozīcijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Heinrihs Vāgners

**Heinrihs Vāgners** (;  Hamburga —  Hamburga) bija Vācijas starptautiskais meistars šahā (1953).

## Biogrāfija
Pirms Pirmā pasaules kara bijis Ķīles šaha kluba biedrs. 1921. gadā uzvarējis Ķīles pilsētas šaha čempionātā. Daudzkārtējais Vācijas šaha čempionātu finālu dalībnieks. 1923. gadā Frankfurtē sasniedzis savu labāko rezultātu, kad dalījis 2.-3. vietu Vācijas 21. šaha čempionātā.
Labākos rezultātus starptautiskajos šaha turnīros sasniedzis 1925. gadā Breslavā un 1927. gadā Brēmenē, kad dalījis 3. vietu (abos turnīros uzvarēja Jefims Bogoļubovs). 1926. gadā Vīnes šaha turnīrā dalījis pirmo vietu ar Kārli Gilgu. 1930. gadā uzvarējis šaha turnīrā Hamburgā.

Pārstāvējis Vācijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 4 reizes (1927-1931). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1930) medaļu.

1933. gadā pēc nacistu nākšanas pie varas pārstājis piedalīties šaha turnīros.

Par vēsturiskajiem panākumiem turnīros FIDE 1953. gadā Vāgneram piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dimitri Pajē

**Dimitri Pajē** (, dzimis  Senpjērā, Reinjonā) ir Francijas futbolists, bijušais Francijas futbola izlases pārstāvis. Kops 2023. gada Pajē spēlē Brazīlijas A sērijas komandā *[[CR Vasco da Gama|Vasco da Gama]]*. Pārsvarā spēlē uzbrūkošā pussarga pozīcijā, tiek atzīmēts ar izcilu tehniku un driblu.

Pajē dzimis Francijas aizjūras departamentā Reinjonā un karjeru sācis vietējos klubos *Saint-Philippe* un *Saint-Pierroise*. 1999. gadā pārcēlies uz Franciju un uz četriem gadiem pievienojies klubam *[[Le Havre AC|Le Havre]]*, pēc kā atgriezies Reinjonā. 2005. gadā pievienojies klubam *[[FC Nantes|Nantes]]* un pēc veiksmīgās 2006./2007. gada sezonas pārgājis uz *[[AS Saint-Étienne|Saint-Étienne]]*. Pēc sezonas beigām Pajē pārgāja uz *[[Lille OSC|Lille]]*, parakstot četru gadu kontraktu. Pēc tam pārstāvējis *[[Marseļas "Olympique"|Olympique de Marseille]]* un Anglijas Premjerlīgas klubu *[[West Ham United]]*, kura sastāvā spēlē joprojām.

Pajē ir Francijas futbola izlases dalībnieks. 2006.—2008. gadā spēlējis Francijas U21 izlasē, laukumā izejot 11 reizes. 2010. gadā Lorāns Blāns Pajē uzaicināja uz Francijas pieaugušo izlasi. Pajē izlasē debitēja 2012. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācijas spēlē pret Rumāniju, iznākot uz maiņu.

## Sasniegumi
**Individuālie sasniegumi**

* *[[Olympique de Marseille]]* sezonas labākais spēlētājs: 2014–15
* ''West Ham United'' gada labākais spēlētājs: 2015–16

## Atsauces

## Ārējās saites
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Brazīlijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Brazīlija|Brazīlijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Brazīlijas ir iekļautas **20 vietas** (13 kultūras objekti un 7 dabas objekti), savukārt 24 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Brazīlija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1977. gada 1. septembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti
 

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Ahuess

**Ahuess** var būt:
* Herberts Ahuess (*Herbert Ahues*; 1922—2015) — Vācijas šahists;
* Kārlis Ahuess (*Carl Ahues*; 1883—1968) — Vācijas šahists.
Lejas (Annas pagasts)

**Lejas**, arī **Lajas**, ir ciems Alūksnes novada Annas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 6 km no pagasta centra Annas, 18 km no novada centra Alūksnes un 204 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V393, Paparzes upes krastā.

## Atsauces
Apšaude naktsklubā Orlando

thumb|Naktsklubs, kurā notika apšaude
 geju naktsklubā Orlando, Floridā, ASV, notika apšaude, kuras rezultātā 50 cilvēki gāja bojā (tai skaitā šāvējs) un vēl 53 cilvēki tika ievainoti. Šī ir lielākā masu apšaude ASV vēsturē, kā arī nāvējošākais terora akts ASV pēc 2001. gada 11. septembra uzbrukuma.

Uzbrukuma autors bija 29 gadus vecais afgāņu izcelsmes ASV pilsonis Omārs Matīns, kas jau iepriekš bija nonācis FIB redzeslokā. Pats Matīns pirms uzbrukuma paziņoja, ka ir Islāma valsts sekotājs, taču izmeklētāji šo saistību nav apstiprinājuši.

## Atsauces
Garlapu rasene

**Garlapu rasene** (*Drosera anglica*) ir daudzgadīgs raseņu dzimtas kukaiņēdājs lakstaugs.

## Raksturojums
Garlapu rasenei ir raksturīgas rozetē izvietotas lapas, kuras aug slīpi ārā no zemes (vai retāk — stāvus) sasniedzot 5—20 cm augstumu. Lapas plātne ir iegarena (aptuveni 1—4 cm garumā, 0,2—0,5 cm platumā). Lapas virspusei ir sarkanīga nokrāsa, un, kā tas ir raksturīgs rasenēm, tā ir klāta ar gariem sarkanīgiem dziedzermatiņiem, kuru galos ir lipīga šķidruma lāse (līdzīga rasas pilienam), kura tiek izmantota, lai ķertu kukaiņus. Lapas apakšpuse zaļa un kaila. Ap lapas kātu var būt pavedienveida pielapes. Augam ir vāja sakņu sistēma, kura sniedzas tikai dažus centimetrus zem zemes, un saknes galvenokārt veic ūdens absorbcijas funkciju.

Ziedēšanas periods ir jūnijā un jūlijā. Tad auga rozetes centrā var parādīties līdz pat diviem ziednešiem, kuru galotnē veidojas skraja ziedkopa ar sīkiem ziediem. Tiem ir 5 baltas vainaglapas un 5 zaļas kauslapas. Garlapu rasenes auglis ir gluda olveida pogaļa.

Līdzīga ir ieapaļā rasene (*Drosera x obovata*), kas ir apaļlapu rasenes (*Drosera rotundifolia*) un garlapu rasenes krustojums. Tai ir atšķirīgas formas lapas un salīdzinoši zemāks ziednesis.

## Izplatība
Garlapu rasene ir viena no visizplatītākajām raseņu dzimtas pārstāvēm pasaulē. Augs ir galvenokārt izplatīts ziemeļu reģionos, bet ir sastopams arī vairāk uz dienvidiem, piemēram, Japānā, Eiropas dienvidos, Havaju salā Kauai un Kalifornijā. Havaju salās augošās garlapu rasenes ir mazākas nekā citur un tām nav ziemas miera perioda, bet tās var ziedēt cauru gadu.

Latvijā garlapu rasene ir sastopama visā teritorijā, bet salīdzinoši retāk nekā apaļlapu rasene. Tā ir sastopama dažāda lieluma purvos un purvainos ezeru krastos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vingri

**Vingri** var būt:

*Vingri - ciems Augšdaugavas novada Nīcgales pagastā
*Vingri - ciems Preiļu novada Aizkalnes pagastā
*Vingri - ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā

## Skatīt arī
*Otrie Vingri
*Pirmie Vingri