open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elza Egle

**Elza Egle** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu dzejniece, dramaturģe un tulkotāja. 

## Biogrāfija
Dzimusi Valmieras novada Kauguru pagastskolas skolotāja ģimenē. Beigusi Cēsu ģimnāziju, strādājusi par skolotāju. 1914. gadā publicēti viņas pirmie dzejoļi ar pseidonīmu B. Balta, tajā pašā gadā apprecējās ar vēlāko literatūrzinātnieku un tulkotāju Rūdolfu Egli. Devusies vīram līdzi uz Pēterburgu, kur studējusi un vēlāk kopā strādājuši Sociobiblioloģiskajā institūtā. Pēc atgriešanās Latvijā 1922. gadā pievērsusies tulkošanai no vācu, angļu un franču valodām. 1930. iestudēta viņas luga "Zelta ādere". Tulkojusi arī no krievu valodas, īpaši Maksima Gorkija darbus.

Mirusi 1950. gada 15. septembrī Rīgā, apbedīta Raiņa kapos.

## Tulkojumi
Tulkojumi no franču, vācu un angļu valodām:
* 1930: A. Ridlejs "Spoku vilciens"
* 1937: H. Zūdermanis "Leišu stāsti"
* 1937: H. Zūdermanis "Kūlenītis" 
* 1937: P. Renjē "Meklējiet prieku" 
* 1939: Ā. Kronins "Tirāns"
* 1939: L. Bromfīlds "Lieti nāk"
* 1944: L. Tīgels "Lielā pārvērtība"
* 1973: Ā. Kronins "Cepurnieka pils"
* 1981: L. Bromfīlds "Lieti nāk"

Tulkojumi no krievu valodas:
* 1941: M. Gorkijs "Manas universitātes" 
* 1941: M. Gorkijs "Ienaidnieki"
* 1946: M. Gorkijs "Toms Gordejevs"
* 1947-1954: M. Gorkijs "Raksti" 
* 1952: M. Gorkijs "Vectēvs Arhips un Ļoņka"
* 1964: A. Kuprins "Izlase"

## Atsauces
2018.—2019. gada Francijas futbola 1. līgas sezona

**2018.—2019. gada Francijas futbola 1. līgas sezona** bija 81. Francijas futbola čempionāta spēcīgākās līgas (*[[Ligue 1]]*) sezona. Tā sākās  un noslēdzās .

Čempionātā uzvarēja Parīzes "Saint-Germain" futbolisti, izcīnot 8. Francijas čempionu titulu kluba vēsturē. Par sezonas rezultatīvāko spēlētāju, gūstot 33 vārtus, kļuva Parīzes "Saint-Germain" uzbrucējs Kilians Mbapē.

## Komandas
### Stadioni

## Turnīra tabula

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Saldais pārītis. Ir bērni

**"Saldais pārītis. Ir bērni"** ir latviešu televīzijas seriāls, kas tika pārraidīts kanālā 360TV no 2018. gada 10. marta. Seriāls veidots kā turpinājums 2006. gada seriālam "Saldais pārītis".
## Sižets
"Saldais pārītis. Ir bērni" notikumi risinās 10 gadus pēc "Saldais pārītis" notikumiem. Filipam un Simonai ir divi bērni - Filips juniors un Hanna. Simona līdz šim bijusi mājsaimniece un rūpējusies par bērniem, tomēr nu vēlas atsākt karjeru. Filips savukārt kļuvis par multimediju kompānijas vadītāju.

## Tēli
* **Simona** — Sandra Kļaviņa
* **Filips** — Artūrs Skrastiņš
* **Epizodiskās lomās** — Lauris Reiniks, Kaspars Kambala, Ivars Auziņš, Māris Bezmers, Imants Pakalnietis, Kristians Kareļins, Daiga Gaismiņa-Šiliņa, Artis Robežnieks, Linda Leen, Jānis Bukums u.c.

## Atsauces
Lisjēns Favrs

**Lisjēns Favrs** (; dzimis ) ir Šveices futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Šveices futbola izlases dalībnieks. Trenera karjeras laikā vadījis Šveices, Francijas un Vācijas klubus. 

## Futbolista karjera
Spēlētāja karjeras laikā pārstāvējis Šveices klubus *[[Lausanne Sports|Lausanne]]*, *[[Neuchâtel Xamax]]* un *[[Servette FC|Servette]]*. 1985. gadā *Servette* sastāvā kļuva par Šveices čempionu. No 1983. līdz 1984. gadam spēlēja Francijā *[[Toulouse FC]]* sastāvā. Futbolista karjeru noslēdza 1991. gadā. 1983. gadā ir ticis atzīts par Šveices gada futbolistu.

Šveices izlases sastāvā aizvadījis 24 spēles. Vienīgos vārtus izlases labā guva savā debijas spēlē  pret Nīderlandi. Karjeru izlasē noslēdza 1989. gada septembrī, pēdējo spēli aizvadot pret Portugāles izlasi.

## Trenera karjera
Trenera karjeru sāka 1991. gadā Šveices klubā *[[FC Echallens|Echallens]]*. Sākumā trenēja kluba jauniešu komandas, 1993. gadā kļuva par pirmās komandas galveno treneri. Karjeras turpinājumā strādāja arī citos Šveices klubos: *Yverdon Sport*, *[[Servette FC|Servette]]* un *[[FC Zürich]]*. Ar *FC Zürich* divreiz uzvarēja Šveices Superlīgā (2006. un 2007. gadā). 

2007. gada jūnijā kļuva par Vācijas Bundeslīgas kluba *[[Hertha BSC]]* galveno treneri. No 2011. līdz 2017. gadam vadīja citu Bundeslīgas klubu Menhengladbahas "Borussia". 2014.—2015. gada sezona bija sekmīgākā, kad izdevās sasniegt 3. vietu. 

No 2016. līdz 2018. gadam strādāja par Francijas kluba *[[OGC Nice]]* galveno treneri. 2016.—2017. gada sezonā izcīnīja 3. vietu *[[Ligue 1]]*, kvalificējoties UEFA Čempionu līgas 3. kvalifikacijas kārtai. Tas bija kluba lielākais panākums vairāk nekā 40 gadu laikā. 2018. gada maijā tika apstiprināts par Dortmundes "Borussia" galveno treneri. 2019. gadā ieguva Vācijas superkausu. Divas reizes ar *Borussia* ieguva 2. vietu Bundeslīgā.  pēc zaudējuma 1:5 pret *[[VfB Stuttgart]]* tika atbrīvots no amata.

2022. gada jūnijā atgriezās *OGC Nice* galvenā trenera amatā. 2023. gada janvārī pēc izstāšanās no Francijas kausa pret zemākas līgas komandu tika atbrīvots no amata.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ruņģis

**Ruņģis** () baltu mitoloģijā ir labais mājas gars, labības aizgādnis un sargātājs, kurš palīdzot mājas iedzīvotājiem, sargājot tos un nesot mājās graudus, ko berot apcirkņos, lai mājiniekiem vienmēr būtu ko ēst un tie nepiedzīvotu badu. Cilvēkiem Runģis esot parādījies melna kaķa veidolā.

## Atsauces
Demokrātija Eiropā 2025 kustība

**Kustība Demokrātija Eiropā 2025 **jeb **DiEM25**, ir visas Eiropas mēroga politiskā kustība, kuru 2015. gadā dibināja bijušais grieķijas finanšu ministrs Janis Varufakis un horvātu filozofs Srećko Horvats. Kustība tika oficiāli prezentēta svinīgā ceremonijā, kas notika 2016. gada 9. februārī *Volksbühne* teātrī, Berlīnē , un paralēli 23. martā Romā. Kustības mērķis ir reformēt Eiropas Savienības esošās iestādes, lai izveidotu "pilnvērtīgu demokrātiju ar suverēnu parlamentu, kas ievēros valstu tiesības uz pašnoteikšanos un kas dalīs varu ar Eiropas Savienības dalībvalstu nacionālajiem parlamentiem, reģionālajām asamblejām un pašvaldībām". Kustību nodrošina intelektuāļi un aktīvisti, piemēram, WikiLeaks dibinātājs Džulians Asāndžs, ievērojamais Amerikāņu lingvists un politiskais aktīvists Noams Čomskis, itāļu filozofs Antonio Negri, Amerikāņu antropologs Čārlzs Nukols, holandiešu socioloģe Saskia Sessena, amerikāņu ekonomists Džeimss K. Gelbreits, bijušais britu Darba partijas loceklis Stjuarts Holends un slovēņu filozofs Slavojs Žižeks, kā arī daudzi citi.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Oskara Kalpaka Rīgas Tautas daiļamatu pamatskola

**Oskara Kalpaka Rīgas Tautas daiļamatu pamatskola** ir Rīgas pamatskola Skrindu ielā 1 Latgales apkaimē, kurā mācības notiek no 1. līdz 9. klasei.

## Izglītības programmas
Pamatizglītības profesionāli orientētā virziena izglītības programma (21014111).

## Vēsture
Skolas pirmsākumi meklējami 1903. gadā, kad Reinholda Šmēlinga projektētajā ēkā Rodenburga ielā 1 (*Rodenburgsche Straße*) tika izveidota 6. Rīgas pilsētas skola, vēlāk Rīgas pilsētas apvienotā elementārskola.
Vācu okupācijas laikā no 1917. līdz 1918. gadam ēkā darbojās ebreju skola, bet 1919. gadā poļu skola. 1919. gada 15. septembrī nodibināja Rīgas pilsētas 12. pamatskolu, ko 1937. gadā pārdēvēja par Rīgas pilsētas Pulkveža Kalpaka pamatskolu.

Pēc Otrā pasaules kara 1946. gadā to apvienoja ar Rīgas 39. vidusskolu, 1964. gadā pārveidoja par Rīgas 13. astoņgadīgo skolu. No 1970. līdz 1990. gadam skolā darbojās mācību ražošanas kombināts.
1991. gadā to pārveidoja par Rīgas Tautas daiļamatu pamatskolu, 2000. gadā skolai atjaunoja Oskara Kalpaka vārdu. Rekonstrukcijas darbu laikā 2013./2014. mācību gadā skola atradās Krišjāņa Barona ielā 116.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums 2016
Matss Vilanders

**Matss Vilanders** (; dzimis  Vekšē, Zviedrijā) ir bijušais zviedru tenisists. No 1988. gada septembra līdz 1989. gada janvārim bija ATP ranga pirmais numurs.

Karjeras laikā izcīnījis septiņus *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīru titulus vienspēlēs — trīsreiz uzvarējis Francijas atklātajā čempionātā, trīs reizes Austrālijas atklātajā čempionātā un vienreiz ASV atklātajā čempionātā. Ieguvis vienu *Grand Slam* turnīra titulu arī dubultspēlēs, 1986. gadā uzvarot Vimbldonā. Kopumā karjerā uzvarējis 33 vienspēļu un septiņos dubultspēļu turnīros.

Vilanders regulāri spēlēja Zviedrijas izlases sastāvā Deivisa kausa izcīņā. Trīs reizes kļuva par Deivisa kausa ieguvēju (1984., 1985. un 1987. gadā).

1995. gada Francijas atklātā čempionāta laikā Vilanderam un čehu tenisistam Karelam Novāčekam tika konstatēta kokaīna lietošana. Abi iesniedza apelāciju, noraidot apsūdzības, tomēr 1997. gada maijā jau pēc karjeras beigām atsauca apelāciju un saņēma trīs mēnešu diskvalifikāciju.

2002. gadā Vilanders tika uzņemts Starptautiskajā tenisa slavas zālē. Kopš 2007. gada darbojas kā tenisa eksperts *[[Eurosport]]* TV kanālā un vada pārraidi *Game Set & Mats*.

## Sasniegumi ''Grand Slam'' turnīros
### Sniegums vienspēlēs

|}

### ''Grand Slam'' fināli
#### Uzvaras

#### Zaudējumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūdolfs Ronis

**Rūdolfs Ronis** (dzimis  (pēc vecā stila — ), miris ) bija latviešu cīkstonis, startējis grieķu—romiešu cīņā.

## Biogrāfija

Dzimis Pukas dzelzceļa stacijā (*Bockenhof*) Vidzemes guberņas Tērbatas apriņķī (tagadējā Valgas apriņķa Pukas ciemā) Pētera Roņa un viņa sievas Kristīnes, dzimušas Poķes, ģimenē, kaut Latvijas pasē bija ieraksts, ka dzimis Valkā. Kristīts Valkas—Lugažu luterāņu baznīcā.

Pirmā pasaules kara gados devās bēgļu gaitās uz Petrogradu, kur 1916. gadā kopā ar citiem latviešu sportistiem piedalījās sporta biedrības "Latvija" dibināšanā, kuru uzskata par pirmsākumu vēlākajai atlētu vidū populārajai sporta biedrībai "Krauze". Bija 1916. un 1918. gada Krievijas čempions, 1917. gada Krievijas vicečempions un 1918. gada Petrogradas čempions. Pēc kara atgriezās Latvijā.

Bija pieckārtējs Latvijas olimpiādes uzvarētājs, astoņkārtējs Latvijas meistars: 1920., 1921., 1923. un 1926. gadā pussmagajā; 1924. un 1930. gadā vidējā un 1925. gadā vieglajā svarā.

1921. gada 5.—8. novembrī Helsinkos notika Pasaules meistarsacīkstes grieķu-romiešu cīņā. Tajās piedalījās arī trīs Latvijas cīkstoņi: J. Polis (smagais svars), A. Muskats (pussmagais svars) un R. Ronis (vieglais svars). Rūdolfs Ronis 12 dalībnieku konkurencē ieguva otro vietu.

Būdams robežsargs uz Latvijas—Igaunijas robežas, no 1923. gada dzīvoja Rūjienā, tur nodibināja sporta kluba "Krauze" Rūjienas nodaļu un trenēja jaunos cīkstoņus. Vairāki viņa audzēkņi vēlāk bija pazīstami Latvijas cīkstoņi: E. Bietags, P. Atars un citi.

1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš guva četras uzvaras, bet piektajā cīņā, tiesnešu domām daloties, uzvaru piešķīra pretiniekam. Latvijas delegācija un R. Ronis, protestējot pret netaisnīgo lēmumu, no turpmākām cīņām atteicās un palika dalītajā 6.—9. vietā.

1926. gadā Eiropas čempionātā Ronis vidējā svarā izcīnīja 4. vietu.

1928. gadā pārcēlās uz dzīvi Rīgā, sacensībās pārstāvēja Rīgas policijas darbinieku sporta klubu (RPDSK) un kļuva par Rīgas čempionu vidējā svarā.

Aktīvās sporta gaitas beidza 1930. gadā pleca traumas dēļ. Bijis cīņas sporta tienesis. Miris 1970. gada 30. martā Rīgā.

## Nozīmīgāko sacensību rezultāti
Rūdolfa Roņa nozīmīgāko sacensību saraksts:

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltactiņu dzimta

**Baltactiņu dzimta** jeb **briļļuputnu dzimta** (*Zosteropidae*) ir zvirbuļveidīgo (*Passeriformes*) dzimta, kas apvieno 130 dziedātājputnu sugas un kas tiek iedalītas 15 ģintīs.
Šīs dzimtas putnu sugas mājo mežos un krūmājos Subsahāras Āfrikas tropu, subtropu un mērenajā joslā, Dienvidāzijā, Dienvidaustrumāzijā un Austrālāzijā. Baltactiņas sastopamas lielākajā daļā Indijas okeāna, Klusā okeāna un Atlantijas okeāna Gvinejas līča salās.

Neņemot vērā lielāko dzimtas ģinti — baltactiņu ģinti (*Zosterops*) —, pārējās ģintīs ietilpstošās sugas galvenokārt ir endēmas un sastopamas vienā salā vai vairāku salu grupā (arhipelāgā).

## Izskats
[thumb|200px|[Abesīnijas baltactiņa (*Zosterops abyssinicus*)]]
Baltactiņu dzimtas putni ir nelieli dziedātājputni ar noapaļotiem, īsiem spārniem, vidēji garu, taisnstūrveida asti un spēcīgām kājām. Līdzīgi kā citiem putniem — nektārēdājiem, tiem ir slaids, smails knābis un birstītes veida mēle, kuru sedz biezas, lipīgas siekalas. Knābis parasti ir taisns vai nedaudz noliekts. Baltactiņu ķermeņa garums 8—16 cm.

Apspalvojums ir neuzkrītošs un dabā nemanāms, labi maskējošs. Tas visbiežāk ir olīvzaļš mugurpusē un gaiši pelēks apakšpusē. Dažām sugām ir balta vai koši dzeltena pakakle, krūtis vai pavēdere. Un pavisam nedaudz sugām gaiši brūni sāni. Kā jau dzimtas nosaukums norāda, lielākajai daļai sugu ap acīm ir smalku spalviņu balts gredzens. Abi dzimumi izskatās līdzīgi.

## Uzvedība
[thumb|200px|[Ūsainā cekullosīte (*Yuhina flavicollis*)]]
[thumb|200px|[Javas pelēkrīkles baltactiņa (*Lophozosterops javanicus*)]]
Visas baltactiņu dzimtas sugas ir sabiedriskas, uzturas lielos baros, kas izklīst tikai, kad tuvojas vairošanās sezona. Lai arī baltactiņas galvenokārt barojas ar kukaiņiem, tās barojas arī ar nektāru un dažādiem augļiem.

## Sistemātika
**Baltactiņu dzimta** (*Zosteropidae*)
*Baltactiņas (*Zosterops*)
*Boninas baltactiņas (*Apalopteron*)
*Borneo baltactiņas (*Oculocincta*)
*Cekullosītes (*Yuhina*)
*Divkrāsu baltactiņas (*Tephrozosterops*)
*Garknābja baltactiņas (*Rukia*)
*Kalnu melnactiņas (*Chlorocharis*)
*Kroņtarkšķi (*Sterrhoptilus*)
*Lielās baltactiņas (*Lophozosterops*)
*Mazo Zundu baltactiņas (*Heleia*)
*Milzu baltactiņas (*Megazosterops*)
*Pundurtarkšķi (*Dasycrotapha*)
*Svītrainie tarkšķi (*Zosterornis*)
*Zālamanu baltactiņas (*Woodfordia*)
*Zeltainās baltactiņas (*Cleptornis*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Putni dabā
*IBC: Family White-eyes and Yuhinas (Zosteropidae) | the Internet Bird Collection
*Britannica: White-eye
*iNaturalist: White-eyes, Yuhinas, and Allies Family Zosteropidae
Iza Bīne

**Iza Beatrise Bīne** (dzimusi  Rīgā, mirusi  Rīgā) bija latviešu teātra un kino aktrise.

## Biogrāfija
Dzimusi Rīgā gleznotāja Jēkaba Bīnes un leļļu teātra dramaturģes Antonijas Bīnes ģimenē. 1949. gadā beigusi Rīgas Lietišķās mākslas vidusskolu. Paralēli no 1946. līdz 1949.gadam mācījusies Dailes teātra 2. studijā. No 1959. gada bija Liepājas teātra aktrise, kur nospēlējusi vairāk nekā 100 lomu. 1980. gadā filmējusies Dzidras Ritenbergas filmā "Vakara variants", kur attēloja fizikas skolotājas. Iza Bīne trīsdesmit piecus gadus spēlējusi Pindacīšu Rūdolfa Blaumaņa lugā "Skroderdienas Silmačos".

Mirusi 2006. gada 28. jūlijā ceļā uz "Atštauku" koncertu Nīcā. Apbedīta Rīgā, Raiņa kapos.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Halloween: The Curse of Michael Myers

***Halloween: The Curse of Michael Myers*** ir 1995. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Džo Čapels. Galvenās lomas atveido Donalds Plezenss, Marianna Hagana, Pols Rads un Mičs Raiens. Filmas pirmizrāde notika . Šī ir sestā daļa "Helovīna" filmu sērijā.

Sešus gadus pēc tam, kad Maikls Maijerss pēdējo reizi terorizēja Hedonfīldu, viņš tur atgriežas, lai sameklētu savu radinieci Džeimiju Loidu, kura ir aizbēgusi ar savu bērnu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Natālija Edzgveradze

**Natālija Edzgveradze** (; dzimusi ) ir Gruzijas starptautiskā lielmeistare šahā (1999).

## Biogrāfija
1990. gadā piedalījusies PSRS junioru šaha čempionāta finālā U20 meiteņu vecuma grupā. Četras reizes pārstāvējusi Gruziju Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos, kuros labākos panākumus guvusi 1994. gadā, kad Pasaules junioru šaha čempionātā U20 meiteņu vecuma grupā izcīnījusi bronzas medaļu. 1995. gadā Lāzne Bohdanečā izcīnījusi otro vietu starptautiskajā šaha turnīrā, kā arī Kišiņevā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 30. vietu. 1996. gadā Maskavā uzvarējusi starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā, apsteidzot Jekaterinu Kovaļevsku. 1996. gadā Tbilisi kopā ar Maiju Lomineišvili dalījusi pirmo vietu Gruzijas sieviešu šaha čempionātā, taču pēc papildu rādītājiem bijusi otrā. 1999. gadā beigusi savu aktīvās šahistes karjeru. Vēlākajos gados strādājusi Singapūrā par šaha treneri.

Par panākumiem turnīros FIDE 1999. gadā viņai piešķīra starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2005. gadā saņēmusi FIDE trenera (FT) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Televīzijas dvēsele

**"Televīzijas dvēsele"** () ir 2004. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Ādams Makejs. Galvenās lomas atveido Vills Ferels, Pols Rads, Kristīna Eplgeita, Stīvs Karels un Freds Vilards. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā. Filmai 2013. gadā iznāca turpinājums "Televīzijas dvēsele 2".

Rons Burgundijs ir Sandjego labākais 70. gadu televīzijas žurnālists raidījumā, kurā dominē vīrieši. Tomēr viss sāk mainīties pēc tam, kad raidījumā pieņemta ambicioza sieviete.

## Atsauces

## Ārējās saites
Paraugdžeki

**"Paraugdžeki"** () ir 2008. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Deivids Veins. Galvenās lomas atveido Šons Viljams Skots, Pols Rads, Džeina Linča, Elizabete Benksa un Kristofers Mintzs-Plass. Filmas pirmizrāde notika  Vestvudā.

Divu enerģijas dzērienu pārdevēju uzvedība liek viņiem pieteikties "Big Brother" programmā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Johans Rodenburgs

**Johans Rodenburgs** (, arī *Rotenburg*; miris 1660) bija nīderlandiešu izcelsmes kara inženieris, kas izstrādāja Rīgas pils un pilsētas priekšpilsētu nocietinājumu loka plānu Zviedru Vidzemes laikā.

## Dzīvesgājums
Cēlies no Flandrijas muižnieku dzimtas. Piedalījās Trīsdesmitgadu karā Nīderlandes pusē, bijis Krievijas cara Mihaila galvenais inženieris.
1632. gadā viņš vadīja Rostovas cietokšņa deviņu bastionu izbūvi, piedalījās poļu-krievu karā (1632—1634), kad 1633. gadā krievu karaspēks nespēja ieņemt Smoļenskas cietoksni. Pie robežas ar Nogaju ordu pēc viņa projekta krievi 1636. gadā stepē uzcēla 25 km garu zemes valni starp Kozlovas cietoksni un Čelnovajas upi (netālu no Tambovas). 

1637. gadā Rodenburgs iestājās Zviedrijas karalistes militārajā dienestā. No 1639. gada viņš vadīja Daugavgrīvas (Neimindes) skansts pārbūvi par holandiešu tipa cietoksni ar pieciem bastioniem un diviem vārtiem. Cietoksnī bija izvietoti 120 lielgabali un mortīras, zaldātu kazarmas, virsnieku dzīvokļi, garnizona baznīca, pārtikas un munīcijas noliktavas.
Pēc tam J. Rodenburgs ķērās arī pie Rīgas pils (1641) un pilsētas nocietinājumu sistēmas pārbūves plāna, 1643. gada plānā viņš ierosināja aiz priekšpilsētas nocietinājumu joslas pie Smilšu ceļa
augstākā pakalnā (Kubes kalnā) uzbūvēt skansti, no kuras varētu aizsargāt ne vien priekšpilsētu, bet arī pilsētu.

1652. gadā pilsētas nocietinājumu sistēmas pārbūves plānu apstiprināja Rīgas ģenerālgubernators Gustavs Horns. Gar priekšpilsētas ārējo robežu izraka kanālu pa tagadējās Dzirnavu ielas gaitu līdz tagadējai Marijas ielai, kas vēlāk ieguva Rodenburga grāvja nosaukumu (aizbērts 19. gadsimta otrajā pusē).

Uzskata, ka J. Rodenburgs miris 1660. gadā.

## Atsauces
Valentīna Zeile

**Valentīna Zeile** (1937—2018) bija latviešu ekonomiste un politiķe. Viena no Latvijas Republikas Augstākās Padomes deputātiem, kuri 1990. gada 4. maijā nobalsoja par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanas deklarāciju. 

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1937. gada 1. martā Rēzeknes apriņķa Bukmuižas pagastā zemnieka Boļeslava Dubras un viņa sievas Feliciānas ģimenē. Tēvs gāja bojā Otrajā pasaules karā, māte pēc kara  beigām strādāja Kokneses skolā, vēlāk pārcēlās uz Rīgu un strādāja Aviācijas rūpnīcā.

V. Zeile studēja Latvijas Valsts universitātes Ekonomikas fakultātē. No 1955. gada strādāja par kredītinspektori un kredītu daļas vadītāju PSRS valsts bankas Pļaviņu nodaļā, vēlāk Rīgas pilsētas izpildkomitejā un Latvijas Valsts universitātē.

Sākoties Atmodas kustībai, Valentīna Zeile kļuva par Latvijas Tautas frontes Tautsaimniecības komisijas vadītāju. 1990. gadā Valentīnu Zeili no Preiļu vēlēšanu apgabala ievēlēja Latvijas Augstākajā Padomē, viņa bija tās Ekonomikas komisijas locekle, vēlāk  – Budžeta komisijas vadītāja, piedalījās Latvijas Bankas izveidošanā, tās likumdošanas sagatavošanā un pieņemšanā. 1990. gada 4. maijā nobalsoja par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanas deklarāciju.

Pēc dalības Augstākajā Padomē līdz 2011. gadam bija Latvijas Bankas padomes locekle.

Mirusi 2018. gada 18. augustā Rīgā, apglabāta Rīgas Pirmajos Meža kapos.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, III šķira (2000)  
* 1991. gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīme 

## Atsauces
Mūsu stulbais brālis

**"Mūsu stulbais brālis"** () ir 2011. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Džese Peretzs. Galvenās lomas atveido Pols Rads, Zoja Dešanela, Elizabete Benksa, Emīlija Mortimera, T. Dž. Millers un Ādams Skots. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Filmā ne pārāk apķērīgs vīrietis iejaucas un rada haosu savu triju māsu dzīvēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mihails Savisko

**Mihails (Miks) Savisko** (dzimis , miris ) bija latviešu kinokritiķis. Plašu atpazīstamību Latvijā ieguvis kā televīzijas raidījuma "Kino un mēs" vadītājs (1971—1991).
Savisko devis nozīmīgu ieguldījumu kinoizglītībā, kopā ar Ābramu Kleckinu noformulējis jēdzienu "Rīgas poētiskā dokumentālā kino skola", attiecinot to uz Latvijas dokumentālā kino attīstības virzienu 1960. gados.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1936. gadā. Mācījās Rīgas 1. vidusskolā (1950-1954). Studēja Ļeņingradas Kalnu institūtā, tad Rīgas Pedagoģiskajā institūtā vai Latvijas Valsts Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultātē (1956-1959).
1959. gadā sāka strādāt laikraksta "Rīgas Kinoekrāni" redakcijā, kļuva par tā redaktoru, bija arī mazformāta žurnāla "Kino" dibinātājs. 1960. gadā kļuva par žurnāla “Māksla” Filmu, arhitektūras un fotogrāfijas nodaļas redaktoru.
Latvijas Kinematogrāfistu savienības biedrs kopš 1965. gada.

1971. gadā sāka vadīt TV raidījumu "Kino un mēs". Kopā ar režisoru Ivaru Selecki, Ābramu Kleckinu un citiem organizēja Eiropas Dokumentālā kino simpozijus, kas notika Mellužos un Rīgā, pulcējot kinodokumentālistus un filmu programmas no Eiropas, ASV un citām valstīm.
Savisko bija scenārija autors Rīgas kinostudijas dokumentālajai filmai "Vīru spēle" (1974).
No 1997. līdz 2002. gadam viņš bija žurnāla “MĀKSLA PLUS” redaktors.

## Apbalvojumi
2018. gadā Savisko un Kleckins saņēma Lielā Kristapa balvu par mūža ieguldījumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mihails (Miks) Savisko  filmas.lv
Es mīlu tevi, vecīt

**"Es mīlu tevi, vecīt"** () ir 2008. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Džons Hamburgs. Galvenās lomas atveido Džeisons Sīgels, Pols Rads, Rašida Džonsa, Endijs Sambergs, Džons Favro un Dž. K. Simonss. Filmas pirmizrāde notika .

Pīters Klavens ir sarunājis vairākas satikšanās ar vīriešiem, lai atrast līgavaiņa brāli savām kāzām. Tomēr pēc tam, kad viņš atrod labāko draugu, abu attiecības ienes spriedzi Pītera attiecībās ar līgavu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mežciema pamatskola

**Mežciema pamatskola** ir Rīgas pirmsskolas izglītības iestāde un pamatskola Hipokrāta ielā 31 Mežciema apkaimē, kurā mācības notiek no 1. līdz 9. klasei piecās izglītības programmās.

Skolā ir izveidota skolēnu pašpārvalde.

## Izglītības programmas
Vispārējās pirmsskolas izglītības programma (01011111), Pamatizglītības programma (21011111), Pamatizglītības humanitārā un sociālā virziena programma (21012111), Pamatizglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (21013111), Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās veselības traucējumiem (21015711).

## Vēsture
Skola dibināta 1991. gadā kā Mežciema sākumskola, pielāgojot pirmsskolas iestādes telpas sākumskolas 1.—4. klases mācību telpām. 1994.—1995. gadā atvēra 5.—6. klases un 1998. gadā to pārdēvēja par Mežciema pamatskolu. 2000.—2002. gadā notika telpu renovācija.

2026. gada februārī, Rīgas dome atbalstīja lēmumprojektu, ar 2027. gada 1. septembri, apvienot Rīgas Mežciema pamatskolu ar Rīgas Gaiļezera pamatskolu.

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums 2016

## Atsauces
Aizmirst Sāru Maršalu

**"Aizmirst Sāru Maršalu"** () ir 2008. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Nikolass Stollers. Galvenās lomas atveido Džeisons Sīgels, Kristena Bella, Mila Kūnisa un Rasels Brends. Filmas pirmizrāde notika .

Pīters pavada atvaļinājumu Havaju salās, lai aizmirstu neseno šķiršanos no draudzenes Sāras. Tomēr Pīters nenojauš, ka arī Sāra dodas uz to pašu kūrortu, pie tam ņemot līdzi arī savu jauno draugu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karstā amerikāņu vasara

**"Karstā amerikāņu vasara"** () ir 2001. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Deivids Veins. Galvenās lomas atveido Mollija Šanona, Pols Rads, Kristofers Meloni, Deivids Haids Pīrss, Žanīna Garofalo un Maikls Šovalters. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas sižets notiek 1981. gada vasarā, kādas nometnes pēdējā dienā. Padomdevēju grupa cenšas līdz dienas beigām pabeigt savus nepabeigtos darbus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bezpalīdzīgās

**"Bezpalīdzīgās"** () ir 1995. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisore un scenārija autore ir Eimija Hekerlinga. Galvenās lomas atveido Pols Rads, Ališija Silverstone, Steisija Deša, Britānija Mērfija, Brekins Meijers, Donalds Feisons un Dens Hedaja. Filmas pirmizrāde notika .

Bagāta un populāra vidusskolniece cenšas palīdzēt jauniņajai iejusties skolā un kļūt populārai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gurams Lukava

**Gurams Lukava** (; dzimis ) ir Gruzijas futbolists, uzbrūkošs pussargs, kas šobrīd pārstāv Erovnuli līgas komandu *[[FC Samtredia]]*.
The Best Of

***The Best Of*** ir latviešu grupas Prāta Vētra 2013. gadā izdota dziesmu izlase. Albumā iekļautas 18 kompozīcijas gan angļu, gan krievu valodās.

## Dziesmu saraksts

# Maybe
# My Star
# Гори, гори ясно
# Ветер
# Скользкие Улицы
# Выходные
# Thunder Without Rain
# Colder
# Чайки на крыше
# Ты не один
# На заре
# Lantern
# Шаг
# Волны
# Только бы ты на меня посмотрела
# Миллионы Минут
# Under My Wing
# Butterfly in a Bottle		

## Ārējās saites
*
Lai tev labi klājas!

**"Lai tev labi klājas!"** ir 1994. gadā izdots Latvijas seriāls. Seriāla režisore un viena no scenārija autorēm ir Virdžīnija Lejiņa. Galvenās lomas seriālā atveidojuši Ģirts Jakovļevs, Ligita Dēvica, Juris Žagars, Indra Tilaka, Aigars Rozenbergs, Indra Roga un Iza Bīne.

## Atsauces
16+

**"16+"** ir latviešu televīzijas seriāls, kas tika pārraidīts kanālā LTV1 2018. gada 21. septembrī un arī kanālā LTV7 rudenī. Seriāla mērķauditorija ir jaunieši vecumā no 13 līdz 17 gadiem. Seriālā galvenās lomas atveido jaunieši bez iepriekšējas pieredzes aktiera darbā, ar kuriem strādāja režisors Uldis Cipsts, kurš iepriekš Latvijas Televīzijā veidojis seriālu "Savējie", īstenojis citus televīzijas seriālu projektus Latvijā, kā arī aktīvi darbojies Krievijas seriālu tirgū.

Seriāla galvenā platforma ir tīmekļa vietnē "YouTube", bet informācija par to bija atrodama arī sociālajā tīklā "Instagram" (tostarp arī lietotnē IGTV) un "Facebook", izmantots arī "Instagram TV".

## Sižets
Seriāla centrā ir seši vidusskolēni, kuri tiek ierauti pašu izraisītu notikumu ķēdē. Edgars, Pauls, Mārtiņš un Māra ir četri draugi, kuri mācās vienā klasē. Jaunā mācību gada sākumā klasei pievienojas divas jaunas meitenes — Laura un Amanda. Abu jauniņo attieksmes rezultātā četrotnes draudzība sašķobās un sākas dažādi notikumi, kuros tiek iesaistīti visi.

## Tēli
* **Māra** — Helēna Kuple
* **Mārtiņš** — Aleksis Vilciņš
* **Edgars** — Kristaps Brēmers
* **Pauls** — Augusts Barkovskis
* **Amanda** — Grieta Sipeniece
* **Laura** — Annija Ūsīte

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''ltv.lsm.lv'' lapa
Ešlija Bārtija

**Ešlija Bārtija** (; dzimusi ) ir bijusī Austrālijas tenisiste. Vienspēlēs izcīnījusi trīs *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* titulus, uzvarot 2019. gada Francijas atklātajā čempionātā, 2021. gada Vimbldonas čempionātā un 2022. gada Austrālijas atklātajā čempionātā. Viņai ir arī viens *Grand Slam* tituls dubultspēlēs — uzvara 2018. gada ASV atklātajā čempionātā. No 2019. gada jūnijam līdz karjeras noslēgšanai 2022. gada martā bija WTA ranga līdere.

## Karjera
E. Bārtija ir uzvarējusi 15 WTA vienspēļu turnīros. Pirmo titulu izcīnījusi 2017. gada martā, uzvarot *Malaysian Open*. Pirms *Grand Slam* titula viņas nozīmīgākais panākums bija uzvara 2018. gada *[[WTA Elite Trophy]]*.  pēc uzvaras Birmingemas *Premier 700* turnīrā E. Bārtija kļuva par WTA ranga līderi. Šo pozīciju zaudēja 2019. gada 12. augustā. WTA ranga līderes godā atgriezās . Uzvarējusi 2019. gada *[[WTA Finals]]* turnīrā.

Panākumus guvusi arī dubultspēlēs, kur ir spēlējusi visu *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīru finālos. Pārī ar amerikānieti Koko Vandeveju uzvarējusi 2018. gada ASV atklātā čempionāta dubultspēļu turnīrā. 2018. gada maijā sasniegusi 5. vietu WTA dubultspēļu rangā. Kopš 2013. gada pārstāv Austrālijas izlasi Federācijas kausā (*Fed Cup*). 2014. gadā izlases sastāvā sasniegusi *Fed Cup* pusfinālu, 2019. gadā piedzīvoja zaudējumu finālā pret Franciju.

2014. gada nogalē pārtrauca tenisistes karjeru un sāka spēlēt kriketu, pārstāvot *Brisbane Heat* komandu Austrālijas sieviešu *Twenty20* kriketa līgā WBBL. 2016. gada februārī pēc WBBL sezonas beigām atgriezās tenisā.

2022. gada 23. martā E. Bārtija paziņoja par tenisa karjeras beigām, kļūstot par otro tenisisti pēc Žustīnes Enānas, kas pamet profesionālo sportu, atrodoties WTA ranga pirmajā vietā.

## Sasniegumi ''Grand Slam'' turnīros

### Vienspēles

|}

### Dubultspēles

|}

### Grand Slam fināli

#### Uzvaras

## Atsauces

## Ārējās saites
Pirita

**Pirita** () ir upe Igaunijas ziemeļos, Jervas, Harju apriņķī un Tallinā.

Izteka Pūzu purvs Jervas apriņķī. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Tallinas līcī Tallinas pilsētas teritorijā. Piritu trīsreiz šķērso valsts autoceļš A2 (Tallina—Tartu—Veru—Luhamā), kā arī lejtecē autoceļš A1 (Tallina—Narva). Upes krastos atrodas Koze un Jiri.

Piritas vārdā nosaukts viens no astoņiem Tallinas administratīvajiem rajoniem. Piritas upe iekļauta Tallinas pilsētas ūdensapgādes sistēmā. Pie tās grīvas atrodas Piritas klostera drupas. Upes grīvā Piritas osta, kas tika izveidota burāšanas sacensību rīkošanai Maskavas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Aizkraukles baznīca

**Aizkraukles baznīca** var būt:

*Aizkraukles katoļu baznīca
*Aizkraukles luterāņu baznīca
*Aizkraukles Kristus Spēka luterāņu baznīca
Svīta (seriāls)

**"Svīta"** () ir ASV televīzijas seriāls, kura režisors ir Dags Elins. Seriālu pārraidīja televīzijas kanālā HBO laika posmā no 2004. gada 8. jūlija līdz 2011. gada 11. septembrim. Seriālam kopā iznāca 8 sezonas ar 96 sērijām.

Seriāls ir par aktieri Vinsentu Čeisu un viņa draugiem ceļā uz panākumiem Losandželosā.

## Ārējās saites
Rīgas Pārdaugavas pamatskola

**Rīgas Pārdaugavas pamatskola** ir Rīgas pamatskola Kartupeļu ielā 2, Ziepniekkalna apkaimē, kurā mācības notiek no 1. līdz 9. klasei divās izglītības programmās. 

## Izglītības programmas
Pamatizglītības programma (21011121), Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar fiziskās attīstības traucējumiem (21015321).

## Vēsture
Skola dibināta 1964. gadā kā **Rīgas 59. vidusskola** ar krievu un latviešu mācību valodas plūsmām. 1982. gadā no tās atdalīja klases ar latviešu valodas mācību valodu un izveidoja Rīgas 47. vidusskolu.
Skolā īstenoja 3. divvalodu izglītības modeli, kas piedāvāja pakāpenisku pāreju uz latviešu valodas apmācību, sākot ar dažiem priekšmetiem latviešu valodā sākumskolā, pēc tam priekšmetu skaitu pamatskolā palielināja.

## Skolā mācījušies
*

## Atsauces
Kārlis Bone

**Kārlis Eduards Bone** (*Karl Eduard Bohne*, dzimis , miris ) bija latviešu jurists un futbolists.

Dzimis tirgotāja Friča Bones un Annas Katrīnas, dzimušas Zutes, ģimenē. 1918. gadā beidzis Rīgas pilsētas vācu ģimnāziju. 1919. — 1920. gadā Latvijas armijas Jātnieku eskadrona brīvprātīgais. No 1920. līdz 1929. gadam mācījies Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, 1928-1930. g. Rīgas apgabaltiesas papildu miertiesnesis, 1930.-1934. g. zvērināta advokāta Friča Gailīša palīgs,1934.-1936. g. Cēsu pilsētas valdes loceklis,1936.-1940. g. Cēsu pilsētas valdes juriskonsults.

Aizsargu organizācijas biedrs, apbalvots ar Aizsargu Nopelnu krustu 1939. gadā. Korporācijas "Lettonia" filistrs.

Viens no Latvijas futbola apvienības dibinātājiem. Latvijas futbola izlases kapteinis 1924. gada olimpiskajās spēlēs.

Precējies ar Annu, dzimušu Kampi, 1927. gadā.

1941. gada 14. jūnijā deportēts no Priekuļu pagasta Vītiņkalna kopā ar sievu Annu un dēliem Jāni un Juri. Miris izsūtījumā Sevuraļlaga nometnē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Eiropas futbola izlašu datubāzes profils
Fehérvár FC

***Fehérvár FC***  ir Ungārijas futbola klubs no Sēkešfehērvāras, kas pašlaik spēlē Ungārijas futbola čempionāta augstākajā līgā — Nacionālajā čempionātā. Mājas spēles klubs aizvada *Sóstói* stadionā. Agrāk bija pazīstams ar nosaukumu ***Videoton***.

## Sasniegumi
* **Ungārijas čempionāts (''[[Nemzeti Bajnokság I]]'')**
** Čempioni (3): 2010–11, 2014–15, 2017–18
** Vicečempioni (8): 1975–76, 2009–10, 2011–12, 2012–13, 2015–16, 2016–17, 2018–19, 2019–20
* **[[Ungārijas kauss futbolā|Ungārijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 2005–06, 2018–19
** Finālisti (4): 1981–82, 2000–01, 2010–11, 2014–15
* **Ungārijas līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (3): 2007–08, 2008–09, 2011–12
** Finālisti (2): 2012–13, 2013–14
* **Ungārijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2011, 2012
** Finālisti (3): 2006, 2010, 2015
* **[[UEFA kauss]]**
** Finālisti (1): 1984–85

## Ārējās saites

*
Aizkraukles luterāņu baznīca

**Aizkraukles evaņģēliski luteriskā baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīcas baznīca, kas atrodas Aizkraukles novada Aizkraukles pagasta dienvidaustrumos, starp Daugavu dienvidos un valsts autoceļu A6 (Rīga—Daugavpils—Krāslava—Baltkrievijas robeža (Pāternieki)).

## Vēsture
Aizkraukles draudzes pirmā koka baznīca celta 1680. gadā. Pirmā mūra baznīca Aizkrauklē tika celta 1694. gadā un tā nomainīja šajā vietā veco koka dievnamu uz akmens pamatiem. Mūra baznīca tika nopostīta Ziemeļu kara sākumā, bet tas tika atjaunots neilgi pēc kara beigām. No 1896. līdz 1899. gadam baznīca tika pārbūvēta pēc arhitekta Gotfrīda Krona projekta, pēc pārbūves baznīca ieguva to plānojumu, kas ir saglabājies līdz mūsdienām — krustveida celtnes formu ar augstām smailloka logailām. Torņa fasādē ir iemūrēti gada skaitļi "1680—1899", iezīmējot pirmās baznīcas uzcelšanu un toreizējā baznīcas remonta gadu. Baznīca cieta Pirmajā pasaules karā, taču to līdz 1930. gadam daļēji atjaunoja. Dievnams cieta arī Otrajā pasaules karā — jaunajā, augstajā tornī esot ieskrējusi vācu lidmašīna.

Baznīcā apskatāma 1943. gadā tapusī altārglezna "Kungs, palīdzi mums, mēs grimstam", kas ir pēdējais Augusta Annusa Latvijā tapušais darbs. Baznīcā uzstādītas memoriālās plāksnes šejienes novadniekiem — pulkvedim Jorģim Zemitānam un arhibīskapam Arnoldam Lūsim. Draudzi līdz 2020. gadam apkalpoja mācītājs Valdis Baltruks.

## Ārējās saites
* 
* Aizkraukles baznīcas mājaslapa
Pamatskola "Rīdze"

**Pamatskola "Rīdze"** ir Rīgas pamatskola Krišjāņa Valdemāra ielā 2 Centra apkaimē, kurā mācības notiek no 1. līdz 9. klasei pamatizglītības programmā. Skola dibināta 1996. gadā kā sākumskola "Rīdze", bet 2002. gadā oficiāli pārveidota par pamatskolu.

## Izglītības programmas
Pamatizglītības programma (21011111).

## Vēsture
Skolas ēka celta no 1881. līdz 1884. gadam kā Rīgas pilsētas meiteņu skola, arhitekti Johans Daniels Felsko un Reinholds Šmēlings. Vēlāk ēkā atradās Rīgas 3. vidusskola (1919-1934, 1944-1966), Rīgas 3. ģimnāzija (1934—1944) un Rīgas 17. vidusskola (1966−2007).

Skola dibināta kā sākumskola Bērnu un jauniešu centrā "Rīdze" Grēcinieku ielā 28. 2001. gadā skolu pārcēla uz ēku Krišjāņa Valdemāra ielā 2 un 2002. gadā pārveidoja par pamatskolu „Rīdze”.
2005. gadā Rīgas dome pieņēma lēmumu par Bērnu un jauniešu centra “Rīdze” likvidāciju. Pamatskola kļuva par interešu izglītības iestādes tiesību un saistību pārņēmēju un tās struktūrvienība turpināja īstenot visas interešu izglītības iestādē iepriekš īstenotās programmas.
2013. gadā atjaunoja skolas ēku.

## Atsauces
Rīgas Valdorfskola

**Rīgas Valdorfskola** ir Rīgas izglītības iestāde, kas īsteno pamatizglītības programmas. Tā atrodas divās adresēs - Kalnciema ielā 160 un Šampētera ielā 98

## Izglītības programmas
Pamatizglītības programma ar augstākiem izglītības satura apguves plānotiem rezultātiem svešvalodā, 

Pamatizglītības programma ar augstākiem izglītības satura apguves plānotiem rezultātiem mūzikā, 

Pamatizglītības programma (21011111)

Speciālā pamatizglītības programma skolēniem ar valodas vai mācīšanās traucējumiem

## Vēsture
Rīgas Valdorfskolas pirmsākumi meklējami 1993. gadā, kad likvidētās Rīgas 25. vakara (maiņu) vidusskolas ēkā Tērbatas ielā 69 izveidoja Rīgas Centra pamatskolu. Sākotnēji skolā bija divas pirmās valdorfklases un divas valdorfsagatavošanas grupas – kopā ap 90 skolēnu. 1996. gadā Natālijas Draudziņas ģimnāzijas sākumskolas klases apvienoja ar Rīgas Centra pamatskolas valdorfpedagoģijas klasēm, bet 1997. gadā uz Rīgas Centra pamatskolas valdorfpedagoģijas klašu bāzes Raņķa dambī 3 nodibināja Rīgas Valdorfskolu. Tā īstenoja pamatizglītības un pirmsskolas programmu.

2010. gadā skolu pārvietoja uz ēku Baltajā ielā 10 Iļģuciemā.

2021. gada 18. februārī Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departaments atbalstīja Rīgas Valdorfskolas un Rīgas Mūzikas vidusskolas apvienošanu.

No 2025. gada 1.septembra skola atrodas Šampētera ielā 98 un Kalnciema ielā 160.

Daudzo nevakcinēto skolēnu dēļ skola kļuva par masalu izplatības avotu 2026. gada pavasarī.

## Atsauces
Andželina Beļakovska

**Andželina Beļakovska** (; dzimusi  Odesā) ir Ukrainā dzimusi ASV starptautiskā lielmeistare šahā (1993).

## Biogrāfija
1990. gadā PSRS izlases sastāvā uzvarējusi Pasaules studenšu komandu čempionātā šahā. 1991. gadā Ļeņingradā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm zonu turnīrā, kā arī Filadelfijā piedalījusies starptautiskajā šaha turnīrā *World Open*. 1994. gadā pārcēlusies uz dzīvi ASV un sākusi šaha turnīros pārstāvēt šo valsti. Trīs reizes uzvarējusi ASV sieviešu šaha čempionātos (1995, 1996, 1999), kā arī vienu reizi šajā turnīrā bijusi otrā (1997). Trīs reizes uzvarējusi Ņujorkas pilsētas čempionātā šahā sievietēm.

1995. gadā Kišiņevā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 26. vietu.

Pārstāvējusi ASV komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 3 reizes (1994-1998).

Par panākumiem turnīros FIDE 1993. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 1999. gadā beigusi savu aktīvo šahistes karjeru.

Odesā beigusi vietējo lauksaimniecības universitāti, bet ASV beigusi Ņujorkas Universitāti ar maģistra grādu finanšu matemātikā. Strādājusi kā nekustamā īpašuma aģents.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dagne Čukšīte

**Dagne Čukšīte** (, ; dzimusi  Panevēžā) ir Lietuvas starptautiskā lielmeistare šahā (1997), kas kopš 2007. gada pārstāv Lielbritāniju.

## Biogrāfija
No 1992. līdz 1997. gadam piecas reizes pārstāvējusi Lietuvu Pasaules un Eiropas junioru šaha čempionātos, kurā labāko rezultātu sasniegusi 1997. gadā Pasaules junioru šaha čempionātā U20 meiteņu vecuma grupā, kad ieņēmusi 8. vietu. Trīs reizes uzvarējusi Lietuvas sieviešu šaha čempionātos (1994, 1996, 2003). 1995. gadā Kišiņevā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 35. vietu. 2001. gadā Maskavā piedalījusies Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas, kurā uzvarot Sjui Juaņjuaņu un Ketevanu Arahamiju tikusi līdz 3. kārtai, kurā piekāpusies Maijai Čiburdanidzei.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāte, tajā skaitā uzvarējusi Frīdekmīstekā (1996) un Londonas *London Chess Classic*.

Pārstāvējusi Lietuvas un Anglijas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 6 reizes (1994-1998, 2004-2008);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 8 reizes (1997, 2003-2007, 2011-2017). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (2005) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1995. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 1997. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2006. gadā saņēmusi arī vīriešu starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marina Šeremetjeva

**Marina Šeremetjeva** (; dzimusi kā **Afanasova** ) ir Moldovas starptautiskā lielmeistare šahā (1998).

## Biogrāfija
Trenera Vjačeslava Čebaņenko audzēkne. Beigusi Kišiņevas Valsts Universitātes fiziskās kultūras fakultāti. Četras reizes uzvarējusi Moldovas sieviešu šaha čempionātā (1978, 1987, 1988, 1992). 1987. gadā Krasnodarā uzvarējusi PSRS Arodbiedrību šaha čempionātā sievietēm. Divas reizes piedalījusies PSRS sieviešu šaha čempionātu finālos (1988, 1989), kuros labāko rezultātu sasniegusi 1989. gadā, kad dalījusi 8.-10. vietu. Pārstāvējusi Moldovas komandu PSRS komandu šaha čempionātos (1983, 1985, 1991). 1993. gadā bijusi otrā Bukarestes starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā. 1995. gadā Kišiņevā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 27. vietu.

Pārstāvējusi Moldovu Pasaules šaha olimpiādēs:
* 1992. gadā pie pirmā galdiņa 30. sieviešu šaha olimpiādē Manilā (+6, =3, -5),
* 1994. gadā pie pirmā galdiņa 31. sieviešu šaha olimpiādē Maskavā (+2, =4, -6),
* 1996. gadā pie trešā galdiņa 32. sieviešu šaha olimpiādē Erevānā (+3, =4, -3),
* 2000. gadā pie otrā galdiņa 34. sieviešu šaha olimpiādē Stambulā (+5, =5, -3),
* 2002. gadā pie otrā galdiņa 35. sieviešu šaha olimpiādē Bledā (+3, =3, -5).

Pārstāvējusi Moldovu Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā:
* 1992. gadā pie pirmā galdiņa 1. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Debrecenā (+2, =5, -2).

Par panākumiem turnīros FIDE 1990. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 1998. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dagmāra Beitnere-Le Galla

**Dagmāra Beitnere-Le Galla** (dzimusi **Dagmāra Zagorska**  Ventspilī) ir latviešu kultūras socioloģe, augstskolas pasniedzēja un politiķe. Pārstāv Jauno konservatīvo partiju, ir tās valdes priekšsēdētāja. Bijusi 13. Saeimas deputāte un Saeimas priekšsēdētājas biedre. Pirms ievēlēšanas Saeimā bija Jūrmalas domes deputāte.

## Izglītība un zinātniskā darbība
Ieguvusi izglītību Ventspils 1. vidusskolā. 1980. gadā ieguvusi maģistra grādu vēsturē Latvijas Valsts universitātē. Kļuvusi par LVU Filozofijas vēstures un vēsturiskā materiālisma katedras pasniedzēju, bijusi šīs katedras aspirante, izstrādājusi pētījumu "Ateisms un mūsdienu ideoloģiskā cīņa".

Atmodas laika sākumā strādājusi PSRS Zinību biedrībā kā lektore ideoloģiskajam aktīvam par reliģisko svētku un rituālu izcelšanos un jauniešu ateistiskās audzināšanas problēmām. 1990. gadā Dagmāra Beitnere par šo savu karjeras periodu stāstīja: "...Trīs gadus LU lasīju lekcijas tādā kursā, ko oficiāli sauca par zinātnisko ateismu, bet ko lekcijās centos interpretēt kā reliģijas un brīvdomības vēsturi."

1992. gadā pievērsusies Ernesta Brastiņa izpētei un dievturībai, apgalvojot, ka "iepazīstoties ar latvisko dievestību jutusies kā mājās atgriezusies, jo iepriekš izdzīvojusi, izslimojusi visas citas".

Latvijas Universitātē ieguvusi doktora grādu socioloģijā 2003. gadā. Bijusi Latvijas Mūzikas akadēmijas prorektore. Arī pēc ievēlēšanas parlamentā turpināja darbu kā Latvijas Universitātes Filozofijas un socioloģijas institūta vadošā pētniece.

## Politiskā darbība

20. gadsimta septiņdesmitajos gados, darbojoties komjaunatnē, vairākus gadus bijusi internacionālā draudzības kluba «Sārtā neļķe» prezidente.

1994. gadā kandidējusi Jūrmalas domes vēlēšanās no Gvido Harija Volbruga vadītā Latvijas Kristīgo demokrātu savienības saraksta, nav tikusi ievēlēta.

2017. gadā ievēlēta Jūrmalas domē no partijas "Tev, Jūrmalai" un Jaunās konservatīvās partijas apvienotā saraksta. Tur viņa strādāja Finanšu, Sociālo, veselības un integrācijas jautājumu un Tūrisma un kūrortoloģijas komitejā.

2018. gada rudenī ievēlēta 13. Saeimā no Jaunās konservatīvās partijas. Pirmajā Saeimas sēdē kandidēja uz Saiemas priekšsēdētajas amatu, taču piekāpās Inārai Mūrniecei. D. Beitnere-Le Galla toties tika ievēlēta Saeimas priekšsēdētājas biedra amatā, pārspēdama Gundaru Daudzi.

2024. gada rudenī D. Beitnere-Le Galla tika ievēlēta par Jaunās konservatīvās partijas valdes priekšsēdētāju, stājoties Gata Eglīša vietā.

## Privātā dzīve
Precējusies ar franču inženieri Ervē Le Gallu, ir divas meitas. Ar vīru dzīvo Jūrmalā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils
1921. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1921. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā|pasaules čempionāts grieķu-romiešu cīņā]]** notika 5.—8. novembrī Somijas galvaspilsētā Helsinkos.

Sacensībās piedalījās 68 dalībnieki no 7 valstīm. Somiju pārstāvēja 36 dalībnieki, Igauniju — 11, Nīderlandi — 7, Norvēģiju — 6, Zviedriju — 4, Latviju — 3 un Dāniju —1. No Latvijas startēja R. Ronis, J. Polis un A. Muskats, Rūdolfs Ronis izcīnīja sudraba medaļu svara kategorijā līdz 67,5 kg.  

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Medaļu ieguvēji

## Atsauces

## Ārējās saites
* United World Wrestling Database 
* FILA Wrestling Database
Rīgas Pļavnieku pamatskola

**Rīgas Pļavnieku pamatskola** ir Rīgas pamatskola Jāņa Grestes ielā 14 Pļavnieku apkaimē, kurā mācības notiek no 1. līdz 9. klasei divās izglītības programmās.

## Izglītības programmas
Pamatizglītības programma (21011111), Pamatizglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (21013111).

## Vēsture
Skola dibināta 1986. gadā kā Rīgas 90. vidusskola, ēkas augšstāvā darbojās Mākslas skola. Daudzus gadus skolā mācības tika organizēts divās maiņās, tādēļ no tās atdalīja Rīgas Pļavnieku sākumskolu, kurā mācības notika no 1. līdz 6. klasei.
Skolēnu skaitam krītoties, 2011. gadā abas skolas atkal apvienoja un pārveidoja par Rīgas Pļavnieku pamatskolu.

## Ārējās saites
* Pašvērtējuma ziņojums 2017 

## Atsauces
Kādā jaukā dienā

**"Kādā jaukā dienā"** () ir 1996. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Maikls Hofmans. Galvenās lomas atveido Mišela Feifere, Džordžs Klūnijs, Čārlzs Dērnings un Meja Vitmena. Filmas pirmizrāde notika .

Divi vientuļie vecāki Melānija un Džeks, kuru bērni mācās vienā klasē, nepaspēj aizvest savus bērnus uz ekskursiju. Tā rezultātā Melānijai un Džekam visas dienas garumā jāpieskata savs un otra bērns.

## Atsauces

## Ārējās saites
Augstu gaisā

**"Augstu gaisā"** () ir 2009. gada ASV drāmas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Džeisons Raitmans. Galvenās lomas atveido Vera Fārmiga, Džordžs Klūnijs, Anna Kendrika un Denijs Makbraids. Filmas pirmizrāde notika  Tellaridas filmu festivālā.

Raiens Bingems izbauda savu darbu, kas nozīmē ceļot pa visu valsti un atbrīvot no darba cilvēkus, tomēr drīz vien Raiens konstatē, ka viņa dzīvesveids apdraud viņa attiecības ar jauno kolēģi un potenciālo draudzeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oušena velna ducis

**"Oušena velna ducis"** () ir 2007. gada ASV kriminālkomēdija, kuras režisors ir Stīvens Soderbergs. Galvenās lomas atveido Breds Pits, Džordžs Klūnijs, Mets Deimons, Endijs Garsija, Dons Čīdls un Bērnijs Maks. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā. Filma ir turpinājums 2001. filmai "Oušena banda" un 2004. gada filmai "Oušena ducis", bet 2018. gadā filmai iznāca atvasinājums "Oušenas 8".

Denijs Oušens sasauc savu bandu uz vēl vienu zādzību pēc tam, kad kazino īpašnieks Villijs Benks lauž oriģinālās bandas loceklim Rubenam Tiškovam doto solījumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sadedzināt pēc izlasīšanas

**"Sadedzināt pēc izlasīšanas"** () ir 2008. gada ASV, Apvienotās Karalistes un Francijas melnā komēdija, kuras režisori, producenti un scenārija autori ir Džoels un Ītans Koeni. Galvenās lomas atveido Frānsisa Makdormanda, Džordžs Klūnijs, Džons Malkovičs, Tilda Svintone, Ričards Dženkinss un Breds Pits. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Disks, kas satur noslēpumainu informāciju no CIP aģenta, nonāk divu negodīgu un nervozu sporta zāles darbinieku rokās, kuri mēģina disku pārdot.

## Atsauces

## Ārējās saites
Spiegu bērni 3D: Spēle beigusies

**"Spiegu bērni 3D: Spēle beigusies"** () ir 2003. gada ASV piedzīvojumu kinokomēdija, kuras režisors, scenārija autors, mūzikas autors, kā arī viens no producentiem ir Roberts Rodrigess. Galvenās lomas atveido Antonio Banderass, Karla Gugino, Aleksa Vega, Derils Sabara, Rikardo Montalbans, Maiks Džadžs, Džordžs Klūnijs un Holanda Teilore. Filmas pirmizrāde notika . Filma ir trešā filma "Spiegu bērnu" filmu sērijā.

Karmena ir iesprostota virtuālās realitātes spēlē, ko izstrādājis ļaundaris, kura mērķis ir pakļaut bērnus visā pasaulē. Džūnijam ir jāizglābj gan māsa, gan visa pasaule.

## Atsauces

## Ārējās saites