open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Prey (programmatūra)

***Prey*** ir tīmekļa pakalpojums, kas paredzēts klēpjdatoru, viedtālruņu un citu elektronisko iekārtu izsekošanai un uzraudzībai, izmantojot atvērtā pirmkoda aģentprogrammu, kas pieslēdzas centrālajam serverim. Tas izmanto *[[freemium]]* apmaksas modeli. Centrālais serveris var dot signālu aģentam, pieprasot informāciju par tā tobrīdējo atrašanās vietu, un var izsaukt citas darbības.

*Prey* darbojas uz vairuma *[[Microsoft Windows|Windows]]*, *[[Mac OS]]*, *[[Linux]]*, *[[Android]]* un *[[iOS]]* versijām. *Prey* aģenta darbvirsmas versija ir sarakstīta galvenokārt *[[Bash (Unix čaula)|Bash]]*, bet mobilās versijas to vides standarta valodās, ''Java'' un *[[Objective-C]]*. Viss klienta puses izejas kods ir publicēts *[[GitHub]]* un tiek izplatīts saskaņā ar GNU Vispārējo publisko licenci. Oficiālais servera kods tomēr ir patentēts, lai arī publiskai lietošanai ir pieejama arī atvērtā pirmkoda versija.

Darbvirsmas versijām *Prey* atrašanās vietu piedāvā, izmantojot triangulāciju, gan pieslēdzoties Wi-Fi tīklam, gan bez tā. Mobilajām versijām tiek izmantots iekārtas iebūvētā GPS funkcionalitāte.

## Uzņēmums
*Fork Ltd.* ir privāts uzņēmums ar birojiem ASV, Čīlē un Honkongā. To 2009. gadā dibināja Tomass Pollaks un Karloss Jakoni.

## Versijas
2009. gada martā pirmā aģenta versija tika izlaista *Linux* un *Mac OS X* videi. Aprīlī sekoja versija *Microsoft Windows*.

*Prey* piedāvā automātisku Wi-Fi savienojuma izveidi, datu aizsardzību, ekrānuzņēmumu veidošanu, tīmekļa kameras attēlu uzņemšanu, aparatūras izmaiņu uzraudzību, ekrāna bloķēšanu, attālinātu paziņojumu nosūtīšanu un signalizācijas skaņas signāla atskaņošanu. Katra iespēja tiek pārvaldīta kā modulis un var tikt aktivizēta pēc pieprasījuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Fork Ltd.
* ''Prey'' projekts GitHub vietnē
Edgars Lipsbergs

**Edgars Lipsbergs** (dzimis  Rīgā) ir latviešu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2018) Lipsbergs spēlē Latvijas čempionāta komandā HK Lido.

Profesionāli hokejisti ir arī Edgara brāļi Roberts, Miks un Krišs.

## Spēlētāja karjera
Karjeru Lipsbergs sāka 2005.—06. gada sezonā, kad spēlēja Latvijas čempionāta klubā SK LSPA/Rīga. Vairākas nākamās sezonas hokejists aizvadīja dažādās Ziemeļamerikas hokeja līgās, vēlāk no 2008. līdz 2010. gadam spēlējot NAHL vienībā Topekas "Roadrunners".

2010. gada vasarā Lipsbergs pievienojās jaunizveidotajam MHL klubam HK Rīga, nākamajā sezonā pildot arī tās kapteiņa funkcijas. No 2011. līdz 2014. gadam Lipsbergs spēlēja Latvijas čempionāta klubā HK Ozolnieki/Monarhs. 2011.—12. gada sezonā kopā ar komandu izcīnīja Latvijas čempionāta sudraba medaļas. 2013.—14. gada sezonā Lipsbergs bija čempionāta trešais rezultatīvākais spēlētājs aiz Renāra Undeļa un komandas biedra Mihaila Bogdanova.

2014.—15. gada sezonu Lipsbergs aizvadīja Jūrmalas HASC rindās. Ar 27 punktiem viņš bija komandas rezultatīvākais spēlētājs. Vasarā pievienojās HK MOGO rindām.

## Ārējās saites
Korņilovs

**Korņilovs** (, no personvārda Kornēlijs (*Корни́лий*); sieviešu dzimtē Korņilova (*Корни́лова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Dmitrijs Korņilovs (1982) — Latvijas hokejists;
* Lavrs Korņilovs (*Лавр Корнилов*; 1870—1918) — krievu ģenerālis, ceļotājs un diplomāts.
Narina

**Narina** () ir apgabala pakļautības pilsēta Kirgizstānā, Narinas apgabala un Narinas rajona administratīvais centrs (rajonā neietilpst). Izvietojusies apgabala dienvidaustrumu daļā Narinas ieplakā Narinas upes krastos. Lielākā daļa iedzīvotāju ir kirgīzi (98,5%), kā arī uzbeki, dungani, uiguri u.c.

## Vēsture
Par pilsētas pirmsākumiem uzskata šajā vietā 1868. gadā uz tirdzniecības ceļa starp Vidusāziju un Kašgaru izveidoto Krievijas armijas nocietināto garnizonu. Kopš 1939. gada — apgabala centrs. Mūsdienās Narinā izvietotas vairākas valsts iestādes, universitāte, rūpniecības uzņēmumi. Izveidota brīvā ekonomiskā zona «Narina».

Pilsēta ir viens no valsts hokeja centriem, tās komanda *Alatoo-Dordoy* vairākkārt kļuvusi par valsts čempioniem (2008/2009, 2012/2013).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Добро пожаловать в город Нарын!
Lavrs Korņilovs

**Lavrs Korņilovs** (, dzimis , miris ) bija krievu ģenerālis, izlūkdienesta darbinieks, ceļotājs un diplomāts. Kā Krievijas Pagaidu valdības ieceltais armijas virspavēlnieks pazīstams kā t.s. Korņilova dumpja vadītājs 1917. gada augustā (septembrī). Krievijas pilsoņu kara sākumā bija viens no Baltās kustības dibinātājiem un Brīvprātīgo armijas pirmais komandieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1870. gadā Ustjkamenogorskā (mūsdienu Eskemenā) Sibīrijas kazaku ģimenē. Par Korņilova etnisko izcelsmi ir vairākas versijas, tostarp teorijas par kalmiku, kazahu, altaju un pat poļu izcelsmi. No 1883. līdz 1889. gadam mācījās Sibīrijas kadetu korpusā Omskā. 1892. gadā absolvēja Mihailova artilērijas skolu Sanktpēterburgā, vēlāk izvēloties dienestu Turkestānas kara apgabalā. No 1895. līdz 1897. gadam studēja Ģenerālštāba akadēmijā. No 1898. līdz 1904. gadam dienēja Turkestānā, veikdams izlūkošanas, izpētes ekspedīcijas Afganistānā, Indijā un Persijā. Kā apakšpulkvedis piedalījās Krievijas—Japānas karā. No 1907. līdz 1911. gadam dienēja par kara aģentu Ķīnā.

Pirmā pasaules kara laikā kā divīzijas komandieris karoja Karpatos un Galīcijā. 1915. gada aprīlī krita austriešu gūstā, tomēr 1916. gada jūlijā viņam izdevās izbēgt, viņš atgriezās armijas sastāvā un tika iecelts par armijas korpusa komandieri. Pēc Februāra revolūcijas  Krievijas Pagaidu valdība iecēla Korņilovu par Petrogradas kara apgabala karaspēka komandieri. Aprīļa beigās viņš nolika Petrogradas kara apgabala komandiera pilnvaras, un tika iecelts par frontes 8. armijas komandieri. Izgāžoties Jūnija ofensīvai,  Korņilovs tika iecelts par Krievijas armijas virspavēlnieku, nomainot amatā Alekseju Brusilovu.

Kā armijas virspavēlnieks 1917. gada augustā Korņilovs sāka koncentrēt lojālas militārās vienības ap Petrogradu. Ar pagaidu valdību tika vestas pārrunas par šo spēku ienākšanu pilsētā, lai apspiestu nemierus un boļševiku struktūras. Tomēr vienošanās netika panākta, un  Pagaidu valdība pasludināja Korņilovu par dumpinieku. Karaspēks, kas virzījās uz Petrogradu, ar boļševiku atbalstu tika apstādināts Petrogradas pievārtē. Notikumi nostiprināja boļševiku pozīcijas un novājināja Pagaidu valdības stāvokli.

Pēc Korņilova dumpja izgāšanās arestēts un kopā ar citiem Krievijas virsniekiem ieslodzīts Bihavā. , jau pēc Oktobra revolūcijas uzvaras, Krievijas armijas virspavēlnieks Nikolajs Duhoņins izdeva pavēli par virsnieku atbrīvošanu. Korņilovs līdz ar citiem devās uz Krievijas dienvidiem, kur sāka veidoties Balto kustība. Kā Brīvprātīgo armijas komandieris piedalījās t.s. Ledus maršā. Kritis, balto spēkiem ieņemot Jekaterinodaru. Tika apglabāts vācu kolonijā Gnačbavā. Nākamajā dienā apdzīvoto vietu ieņēma sarkanie, Korņilova mirstīgās atliekas tika izraktas un publiski sadedzinātas.

## Piemiņa

2013. gada 13. aprīlī Krasnodarā tika uzstādīts piemineklis ģenerālim Korņilovam. Piemiņas ceremonijas notika kopā ar vietējiem kazakiem, kā arī kazakiem no Donas, Stavropoles un Tamanas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Soročkas ezers

**Soročkas ezers** (arī Ilzas ezers, Ilzas I ezers, Soreits, Soričkas ezers, Soročka) ir subglaciālas izcelsmes caurteces ezers Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos meža masīvā dienvidrietumos no Ilzas sādžas. Krasti zemi, slīpi, dibens — dūņains, dūņu slānis 2—3 m. Ietek grāvis no Kauguru ezera, iztek strauts uz Ilzas ezeru.

## Atsauces
65 Kibele

**Kibele**, arī **65 Kibele** ir asteroīds ar diametru apmēram 237 km. Objekts atrodas asteroīdu joslas ārmalā, pieder P tipa asteroīdiem.
 
Asteroīdu atklāja  vācu astronoms Ernsts Tempels Marseļas observatorijā. Tas bija otrais viņa atklātais asteroīds (kopā 5). Nosaukuma piešķiršana asteroīdam nebija vienkārša. E.Tempels piešķīra tiesības nosaukt asteroīdu vācu zinātniekam Karlam Šteinheilam (*Carl Steinheil*), kurš to nodēvēja par *Maximiliana*, godinot Bavārijas kūrfirstu Maksimiliānu II Emanuelu. Tomēr, tajā laikā asteroīdiem bija pieņemts piešķirt vārdus, saistītus ar sengrieķu mitoloģiju, tāpēc daudzi astronomi iebilda izvēlētajam vārdam un tas tika nomainīts, nosaucot objektu frīģiešu dievietes Kibeles vārdā. Kibele grieķu mitoloģijā ir kalnu un zvēru pavēlniece, kas regulē to neizsīkstošo auglību.

## Orbīta un fiziskie parametri
 trijās PSRS observatorijās tika veikta zvaigznes aizklāšanās novērošana, kad Kibele aizklāja zvaigzni AGK3 +19 599. Tika konstatēts, ka asteroīdam ir neregulāra forma, tā diametrs ap 245 km. Pētījumu dati rādīja, ka asteroīdam, iespējams, ir arī 11 km liels pavadonis. 1983. gadā IRAS orbitālā observatorija noteica Kibeles diametru ap 237 km.
2003. gadā vācu un beļģu zinātnieki veica pētījumu, izmantojot termofizisko modelēšanu, noteiktie Kibeles izmēri 302 x 290 x 232 km. 

Asteroīda virsma ir tumša, klāta ar oglekļa savienojumiem. Spektra izpēte parāda, ka uz Kibeles, iespējams, atrodas ūdens ledus. Kibelei pastāv 1:2 orbitālā rezonanse ar Jupiteru.
Kibeles vārdā nosaukta Kibeles tipa asteroīdu grupa. Šīs grupas asteroīdi senatnē radušies no viena kopīga objekta, tam izjūkot trieciena rezultātā. Grupas lielākais objekts ir 87 Silvija.
 
## Atsauces
Jons Mikens

**Jons Mikens** (, dzimis , miris ) bija Latvijā dzimis lietuviešu aviators, keramiķis un tēlnieks. Joza Mikena un Akviles Mikenaites brālis.

Dzimis pie Aknīstes, kur gājis skolā. Pirmā pasaules kara laikā mācījās Koļcova reālskolā Petrogradā. No 1919. gada augustā brīvprātīgi iestājās Lietuvas aviācijā. Dienējis dažādos amatos Lietuvas kara aviācijā. Līdz ar Lietuvas okupāciju, 1940. gadā demobilizējies. 1944. gadā pabeidza keramikas nodaļu mākslas skolā Kauņā. No 1940. gada strādāja pedagoģisko darbu Kauņas un Viļņas mākslas akadēmijā. No 1947. gada — docents, no 1977. gada — profesors.

Jona Mikena dzimtās mājas ir valsts nozīmes Latvijas vēstures piemineklis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Par Mikenu Lietuvas aviācijas vēstures lapā 
* Par Mikenu kā keramiķi
Boltais ezers

**Boltais ezers** (arī Baltais ezers, Baltezers) ir subglaciālas izcelsmes caurteces ezers Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos uz robežas ar Pušas pagastu ziemeļaustrumos no Dorotpoles ciema. Krasti slīpi, austrumos — stāvi, dibens — dūņains. Ietek viens grāvis, iztek grāvis uz Meiruškas ezeru un tālāk uz Baldu. Ezerā mīt plaudis, asaris, rauda, līdaka, līnis, karūsa. Ziemeļaustrumu krastā atpūtas vieta.

## Atsauces
Baltais ezers

**Baltais ezers** var būt:
* Baltais ezers Indras pagastā
* Baltais ezers Kalna pagastā
* Baltais ezers Kastuļinas pagastā
* Baltais ezers Robežnieku pagastā
* Baltais ezers Sventes pagastā
* Baltais ezers Vestienas pagastā
* Baltezera Cieceres pagastā cits nosaukums
* Baltezera Susāju pagastā cits nosaukums
* Baltezera Variešu pagastā cits nosaukums
* Beļankas ezera cits nosaukums
* Beļānu ezera cits nosaukums
* Boltā ezera cits nosaukums
* Boļtiņā cits nosaukums
* Bolta cits nosaukums
* Kalmodu ezera cits nosaukums
* Lielā Baltiņa cits nosaukums
* Nomavas ezera cits nosaukums
* Suklādes Baltā ezera cits nosaukums
Aleksandrs Bočagovs

**Aleksandrs Bočagovs** (;  — ) bija Latvijas krievu izcelsmes jurists un politiķis. Bijis Tautas padomes loceklis, Satversmes sapulces un 1. Saeimas deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Rīgā tirgotāju Semjona un Klaudijas ģimenē. 1904. gadā beidzis Rīgas Aleksandra ģimnāziju. Studējis jurisprudenci vispirms Pēterburgas Universitātē, pēc tam Maskavas Universitātē, kuru pabeidzis 1909. gadā. Atgriezies Rīgā, kur bija jaunākais tiesamatu kandidāts Rīgas apgabaltiesā. 1911. gadā kļuvis par vecāko tiesamatu kandidātu.

1910. gadā Bočagovs tika iecelts kolēģijas sekretāra pakāpē, 1911. gadā — paaugstināts par titulāro padomnieku. No 1911. gada bija Rīgas-Valmieras miertiesas papildu miertiesnesis, no 1914. gada — 13. iecirkņa miertiesnesis Siguldā. Neilgi pirms Vācijas armijas ienākšanas evakuējies no Siguldas. 1917. gadā Latvijā dibinājis Krievu nacionāldemokrātisko savienību, 1918. gadā dibinājis Pareizticīgo draudžu savienību. Bogačovs bija abu organizāciju priekšsēdētājs līdz 1923. gadam. 1918. gada maijā sāka strādāt Rīgā par zvērinātu advokātu.

1917. gada augustā ievēlēts Rīgas domē no Krievu nacionāldemokrātiskās savienības saraksta. Rīgas domē ievēlēts vairākkārt. No 1919. gada 13. jūlija bija Latvijas Tautas padomes (LTP) loceklis no Krievu nacionāldemokrātu saraksta, teica
runu krievu un ebreju tautību vārdā, apsveicot Padomi ar uzvaru pār Latvijas neatkarības ienaidniekiem un atzīstot LTP prasmi
sākt jaunas dzīves radīšanu Latvijā. kā arī Satversmes sapulces un 1. Saeimas deputāts (ievēlēts no Apvienoto krievu saraksta).

No 1918. līdz 1940. gadam bija 3. Rīgas savstarpējās kredītbiedrības juriskonsults. Tāpat ir bijis Latvijas Profesiju kameras loceklis, Krievu darba savienības un Krievu juridiskās biedrības priekšsēdētājs, Vidzemes Patronāta biedrības, Latvijas Juristu biedrības, Rīgas krievu Sv. Nikolaja palīdzības biedrības un Krievu kluba Rīgā biedrs, F. Sadovņikova nabagu patversmes komitejas loceklis.

Padomju okupācijas laikā, sākot ar 1941. gada janvāri, bija advokāts Rīgas 2. juridiskajā konsultācijā. Vācu okupācijas laikā 1941. gada septembrī ieskaitīts advokatūras sastāvā. No 1942. gada marta līdz 1944. gada oktobrim strādāja Rīgā par notāru. 1944. gada novembrī atkal kļuva par advokātu juridiskajā konsultācijā Rīgā, 1946. gada augustā izslēgts no Advokātu kolēģijas. Pēc tam bija Rīgas gāzes, ūdensvada un kanalizācijas tresta juriskonsults.

Miris  Rīgā. Apglabāts Pokrova kapos.

## Atsauces
Meiruška

**Meiruška** (arī Meročkas ezers, Meruškas ezers) ir subglaciālas izcelsmes caurteces ezers Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos. Ietek grāvis no Boltā ezera, iztek grāvis uz Baldu.

## Atsauces
Maltečkas dzirnavu ezers

**Maltečkas dzirnavu ezers** ir mākslīga ūdenstilpe Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā. Uzstādināta uz Maltas upes pie Utānu—Stikutu ceļa, ūdens enerģiju izmantoja dzirnavu darbināšanai. 

## Atsauces
52 Eiropa

**Eiropa**, arī **52 Eiropa** ir asteroīds ar diametru apmēram 315 ± 7 km. Objekts atrodas asteroīdu joslā, pieder C tipa asteroīdiem. 

Asteroīdu atklāja  astronoms Hermanis Goldšmits (*Hermann Goldschmidt*) no sava balkona Parīzē. Objektu nodēvēja Eiropas vārdā. Eiropa grieķu mitoloģijā ir Tēbu valdnieka Agēnora meita, kuru nolaupīja Zevs un padarīja par savu mīļāko.

## Orbīta un fiziskie parametri
Eiropa ir sestais lielākais asteroīds pēc tilpuma, tā blīvums ir ap 1,5 ± 0,4 g/cm<sup>3</sup>. Mazais blīvums liecina, ka asteroīds ir stipri porains. Eiropa ir otrs lielākais C tipa asteroīds pēc Higiejas. Asteroīda virsma ir tumša, to klāj oglekli saturošs materiāls, spektrs liecina, ka uz virsmas ir sastopams olivīns un piroksēns.

1987. gadā Maunakea observatorija, izmantojot 2,2 m teleskopu, pētīja apgabalu ap asteroīdu, nolūkā atklāt kādu pavadoni vai putekļu gredzenu, taču nekas netika atrasts.

## Atsauces
Skrunda-1

**Skrunda-1**, oficiāli **Līdumnieki**, saukts arī **Mežaine**, **Skrunda-2** un **Lokators**, ir pamests ciems un bijusī PSRS radaru stacija 5&nbsp;km uz ziemeļiem no Skrundas Raņķu pagastā. Tajā atradās divi ''Dņepr'' radari (NATO apzīmējums: *Hen House*), kas tika uzbūvēti 1960. gados. Pirms PSRS sabrukuma bija uzsākta Darjal radara celtniecība. Skrunda bija nozīmīgs objekts Padomju Savienībai, jo tās radari nosedza Rietumeiropu. Šie divi šķūņa formas radari bija viena no PSRS nozīmīgākajām agrā brīdinājuma radaru stacijām objektu novērošanai kosmosā un iespējamu starpkontinentālo ballistisko raķešu izsekošanai.

## Militārais objekts
thumb|left|200px|Skrunda-1 2009. gadā

Saskaņā ar 1994. gada 30. aprīlī parakstīto līgumu starp Latviju un Krieviju par Skrundas radaru stacijas statusu Krievijas Federācijai bija tiesības to darbināt četrus gadus, pēc kuriem tai 18 mēnešu laikā tā bija jādemontē. Demontāžas termiņš bija 2000. gada 29. februāris. Krievijas puse vēlējās šo termiņu pagarināt par vismaz diviem gadiem, kamēr tiek pabeigts jauns Darjal radars pie Baranavičiem Baltkrievijā. Šie lūgumi tika noraidīti, un radara slēgšana tika apstiprināta 1998. gada 4. septembrī ar EDSO novērotāju klātbūtni.

2008. gadā Latvijas valdība izlēma pārdot Skrundas-1 pilsētiņu. 2010. gada 5. februārī visus 40 hektārus zemes pārdeva izsolē. Sākumcena bija 150 000 latu (290 000 USD; 211 000 EUR). Izsolē uzvarēja Krievijas uzņēmums *Alekseevskoye-Serviss* par 1,55 miljonu latu (3,1 miljoni USD; 2,2 miljoni EUR). Izsole notika divas stundas, un tajā piedalījās vēl viens Krievijas uzņēmums, kā arī kāds pircējs no Azerbaidžānas.

Izsoles uzvarētājs nesamaksāja nosolīto summu, tāpat atteicās otrās vietas ieguvējs. Pilsēta vēlreiz tika izsolīta 2010. gada jūnijā par 170 000 latiem.

No 2016. gada februāra saistībā ar palielināto interesi par objektu, pašvaldība ieviesa ieejas maksu 4 eiro apjomā no personas. 2016. gada jūlijā pieņemts lēmums nodot pilsētiņu Aizsardzības ministrijas īpašumā, lai izveidotu militāru objektu karavīru apmācībai. 2018. gada janvārī Aizsardzības ministrija pārņēma bijušo padomju kara pilsētiņu, un tajā tika ierīkots reģionāla līmeņa poligons militāriem treniņiem pilsētvides apstākļos, kā arī militārā transporta ekspozīcija.

Mūsdienās (2022) bijušās Skrundas-1 armijas pilsētiņas teritorija ir sakārtota, un tajā ierīkots militārais poligons "Mežaine".

## Atsauces
Kibeles tipa asteroīds

**Kibeles tipa asteroīdi** ir asteroīdu grupa ar līdzīgām orbītām un fiziskajiem parametriem. Atrodas asteroīdu joslas ārējā malā, grupas asteroīdu orbītu lielās pusasis ir no 3,27 AU līdz 3,7 AU, ekscentricitāte mazāka par 0,3, inklinācija < 25°. Grupa nosaukta asteroīda 65 Kibele vārdā. Domājams, ka grupas asteroīdi radušies no viena kopēja objekta, kurš senatnē izjucis trieciena rezultātā.

Grupas nozīmīgākie pārstāvji ir 87 Silvija, 65 Kibele, 107 Kamilla, 121 Hermione un 76 Freija.

## Atsauces
Jānis Balodis (komunists)

**Jānis Balodis** ( — ) bija Latvijas politiķis. Bijis 3. Saeimas deputāts, Latvijas Komunistiskās partijas biedrs.

## Biogrāfija
Jānis Balodis piedzima  Pociema pagastā. Pirms iesaistīšanās politikā bija apavstrādnieks.

1928. gadā ievēlēts 3. Saeimā no Strādnieku un zemnieku partijas (Latvijas Komunistiskās partijas) saraksta. Amatā palicis līdz Saeimas pilnvaru beigām 1931. gadā. Neilgi pēc tam kopā ar ģimeni pārcēlies uz PSRS.

 arestēts par dalību "kontrrevolucionārā teroristu organizācijā".  viņam piespriests un izpildīts nāvessods nošaujot. Apglabāts masu kapā Maskavas Donas kapsētā.  ar PSRS Augstākās Padomes Kara kolēģijas lēmumu reabilitēts.

## Atsauces
Jānis Balodis

**Jānis Balodis** var būt:
* Jānis Balodis (1881—1965), Latvijas armijas ģenerālis, Kara ministrs
* Jānis Balodis (1890—1975), jurists, senators
* Jānis Balodis (1901—1937), politiķis, Latvijas Komunistiskās partijas biedrs
* Jānis Balodis (1938), astronoms, kura vārdā nosaukta mazā planēta "Balodis"
* Jānis Balodis (1987), dramaturgs
Slobodska

**Slobodska** () ir pilsēta Krievijas Federācijas Kirovas apgabalā, Slobodskas rajona centrs. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Vjatkas labajā krastā 35 km no apgabala centra Kirovas; ietilpst tās aglomerācijā.

## Vēsture
Slobodska vēstures avotos pirmoreiz minēta 1489. gadā kā viena no Maskavas kņaza ieņemtajām Vjatkas pilsētām. Pēc arheoloģiskiem pētījumiem secināts, ka pilsēta dibināta 13. gadsimtā kā Novgorodas ieceļotāju nocietinājums. 1780. gadā piešķirts apriņķa pilsētas statuss. 19. un 20. gadsimtu mijā bijusi izsūtījumu vieta, šeit bijis izsūtīts Rainis (1897—1903), Pēteris Stučka u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Kalējs

**Jānis Kalējs** (dzimis , miršanas gads nav zināms) bija Latvijas politiķis. Bijis 1. un 2. Saeimas deputāts. Pārstāvējis Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju. Ieguvis vidējo izglītību.

## Atsauces
Jānis Rudzis

**Jānis Rudzis** ( — ) bija Latvijas jurists un politiķis. Bijis 1. un 2. Saeimas deputāts. Pārstāvējis Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju.

## Biogrāfija
Jānis Rudzis piedzima . Absolvējis Latvijas Universitātes Juridisko fakultāti. Bija Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) biedrs, no tās saraksta 1922. gadā ievēlēts 1. Saeimā. 1925. gadā ievēlēts 2. Saeimā.

Vācu okupācijas laikā darbojās pretestības kustībā, bija nelegālās LSDSP Centrālās komitejas biedrs. Pēc Bruno Kalniņa apcietināšanas 1944. gada jūlijā kļuva par LSDSP pārstāvi Latvijas Centrālajā Padomē. Otrā pasaules kara beigās 1945. gada maijā atradās Liepājā, taču viņam neizdevās aizbēgt uz Zviedriju. Turpmākās padomju okupācijas laikā ticis represēts.

Miris 1966. gadā Rīgā.

## Atsauces
Anna Kopčovska

thumb|300px|Anna Kopčovskas "Londonderijas" reklāma Denveras laikrakstā ''the Rocky Mountain News'' 1895. gada 12. augustā.

**Anna Kopčovska**, pazīstama arī kā **Annija Londonderija** (, ap 1870-1947) bija Rīgā dzimusi amerikāņu ceļotāja un žurnāliste. Pirmā sieviete, kas ar divriteni 1895. gadā 15 mēnešos apceļoja apkārt zemeslodei.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1870. vai 1871. gadā Rīgas ebreju ģimenē, ap 1875. gadu kopā ar vecākiem emigrēja uz ASV. 1888. gadā apprecējās ar Maksi Kopčovski un četru gadu laikā viņiem piedzima trīs bērni. 
1894. gadā viņa nolēma piedalīties pasaules apceļošanā ar divriteni, lai iegūtu 5000 dolāru balvu, ko solīja samaksāt divi derības noslēguši kāda Bostonas kluba biedri, domājams, iespaidojušies no 1873. gadā izdotās Žila Verna grāmatas "Astoņdesmit dienās ap zemeslodi". Lai iegūtu līdzekļus šim pasākumam, Anna Kopčovska noslēdza līgumu ar minerālūdens ražotāju *Londonderry Lithia Spring Water Company*, kas viņai samaksāja 100 dolāru par reklamēšanu. Tādēļ viņa pieņēma pseidonīmu Annija Londonderija un piestiprināja pie divriteņa reklāmas baneri.    
       
1894. gada 27. jūnijā viņa no Bostonas devās uz Čikāgu, bet nepiemērotā apģērba un smagā velosipēda dēļ bija spiesta rudenī atgriezties Ņujorkā un doties apkārt pasaulei pretējā virzienā. 1894. gada novembrī viņa ar kuģi devās uz Havru, šķērsoja visu Franciju līdz Marseļai. 1895. gada janvārī viņa ar tvaikoni "Sydney" devās uz Aleksandriju, pēc tam Kolombo, Singapūru, Saigonu, Honkongu un Šanhaju, sūtot laikrakstiem savas fotogrāfijas uz divriteņa. 1895. gada 23. martā viņa ar tvaikoni "Belgic" ieradās Sanfrancisko, tālāk ceļojot cauri ASV uz Losandželosu un Denveru, kur viņa ieradās 1895. gada 12. augustā, uzstājoties ar priekšlasījumiem par saviem neticamajiem piedzīvojumiem ceļā. 1895. gada 12. septembrī viņa atgriezās Čikāgā pēc gandrīz 15 mēnešu brauciena. 
Laikraksts *The New York World* 1895. gada 20. oktobrī viņas ceļojumu nosauca par "visneparastāko ceļojumu, ko jebkad paveikusi sieviete".  
Pēc šī brauciena viņa kļuva par žurnālisti.

Mirusi 1947. gada 11. novembrī Ņujorkā.

## Piemiņa
2013. gadā iznāca 27 minūtes ilga dokumentālā filma *The New Woman: Annie „Londonderry“ Kopchovsky*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Annie Londonderry
Rešetnīku ezers

**Rešetnīku ezers** (arī Gubāna ezers, Gubena ezers, Rešetnieku ezers, Rešetņiku ezers) ir ezers Krāslavas novada Andzeļu pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa V609 Rāznas nacionālā parka teritorijā, izstiepts ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā. Krasti slīpi, ziemeļu daļā — stāvi, dibens — dūņains, vietām — smilšains, dūņu slānis 0,2—2,7 m. Ezerā divas salas ar kopējo platību 0,2 ha. Ietek strauts no Svetļiņkija ezera, iztek grāvis uz Boraugas ezeru. Ezerā mīt asaris, rauda, līdaka, karūsa. Ir atpūtas vieta, peldvieta.

Rietumu krastā Rešetnīku ciems.

## Atsauces
VietJet Air

**Akciju lidsabiedrība ''VietJet*** () ir zemo izmaksu [[lidsabiedrība]] [[Vjetnama|Vjetnamā]]. Tā ir viena no divām zemo izmaksu lidsabiedrībām Vjetnamā, otra lidsabiedrība ir *Jetstar Pacific Airlines*.

Uzņēmuma galvenā mītne atrodas [[Hošimina|Hošiminā]]. Lidsabiedrība tika dibināta 2007. gadā, bet pirmais lidojums notika . Līdz 2014. gada decembrim lidsabiedrība bija apkalpojusi 10 miljonus pasažieru. *VjetJet* nodrošina lidojumus uz Vjetnamas lielākajām lidostām, kā arī piecus starptautiskos galamērķus uz citām Āzijas pilsētām: [[Seula|Seulu]] ([[Dienvidkoreja|Dienvidkoreju]]), [[Bangkoka|Bangkoku]] ([[Taizeme|Taizemi]]), [[Taibei]] ([[Ķīnas Republika|Taivānu]]), [[Singapūra|Singapūru]] un [[Siemreapa|Siemreapu]] ([[Kambodža|Kambodžu]]).

2014. gadā lidsabiedrība *VjetJet* parakstīja līgumu ar *Airbus* par aptuveni 100 *Airbus A320* un *A321* iegādi un [[izpirkumnoma|izpirkumnomu]]. 2014. gadā *VjetJet'' apkalpoja 35% no iekšzemes pasažieru skaita.

## Ārējās saites
Pēteris Koreckis

**Pēteris Koreckis** (;  — ) bija Latvijas krievu izcelsmes jurists un politiķis. Bijis 1. Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
Dzimis  Silajāņu pagastā (pēc citiem datiem — Jekaterinoslavas guberņā). Pabeidzis Konstantīna kara skolu, studējis jurisprudenci Pēterburgas Universitātē. Līdz 1917. gadam Jekaterinoslavā strādāja par juriskonsultu.

Lai izvairītos no lieliniekiem, devās uz Odesu, kur strādāja Baltās armijas propagandas nodaļā (). Lieliniekiem iekarojot aizvien lielākas teritorijas, evakuējies uz Konstantinopoli, no kurienes pārcēlies uz Bulgāriju. 1921. gadā atgriezies Latvijā, kļuva par Krievu nacionāldemokrātu partijas Rēzeknes nodaļas vadītāju. 1922. gadā ievēlēts 1. Saeimā no Apvienotā krievu saraksta. 1924. gadā atšķēlās no Krievu nacionāldemokrātu partijas un izveidoja Krievu tautas partiju. 1925. gadā pirms kārtējām Saeimas vēlēšanām izdeva avīzi "Narod". Krievu tautas partijas saraksts netika pielaists vēlēšanām.

Miris . Apglabāts Riebiņu Sv. Nikolaja pareizticīgo baznīcas dārzā.

## Atsauces
Pietraga Sarkanās klintis

**Pietraga Sarkanās klintis** ir Burtnieku svītas smilšakmens klintis jeb krauja, kas atrodas Salacas kreisajā krastā. Tās paceļas upes līkumā kā izvirzīts klinšains rags. Valsts nozīmes ģeoloģisks aizsargājams dabas piemineklis. Ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātā. Administratīvi ietilpst Limbažu novada Ainažu pagastā.

Klintis savā tecējumā izveidojusi Salaca, kura savu ieleju izgrauzusi ne vien irdenajos kvartāra iežos, bet arī pamatiežu smilšakmenī. Atsevišķi iežu atsegumi abos Salacas krastos atrodami arī lejpus Pietraga klintīm. Tādas ir Upeskalna klintis Salacas labajā krastā, nedaudz tālāk esošās Zviguļu klintis un 2,8 km attālumā apskatāmās, 150 m garās Junču klintis. Vēl tālāk atrodas Rostu klintis ar dažām nelielām alām un atsegumiem.

## Apraksts
Pietraga klinšu augstums līdz 10 m, garums ap 400 m. Tās ir lielākās Salacas lejteces klintis un viens no ainaviskākajiem smilšakmens atsegumiem Latvijā. Klinšu sienā vairākas nelielas, seklas alas un grotas. Kādreiz klintī bijusi ala ar garumu 3,8 m, bet tā tagad jau ir sabrukusi. Salacas gultnē klinšu apkaimē vairāki krāčaini un strauji posmi. Ziemā zem pārkarēm veidojas visievērojamākais Salacas krastu leduskritums.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vides Vēstis. Smilšakmes gleznas Salacas krastos Nr. 2 (107) 2008
UNESCO Pasaules mantojumu objektu skaits pa valstīm

thumb|400px|Pasaules mantojuma vietas pa valstīm 2021. gadā
2016. gadā Pasaules mantojuma objektu sarakstā bija iekļauti **1052 objekti** no 165 pasaules valstīm (UNESCO Kosovu iekļauj Serbijas sastāvā, savukārt Latvija to ir atzinusi par atsevišķu neatkarīgu valsti). No šiem 1052 objektiem 814 bija kultūras objekti, 203 dabas objekti un 35 jaukti objekti. Uzskaitījumā valstis sadalītas UNESCO Pasaules mantojuma 5 ģeogrāfiskajās zonās: Arābu valstis, Āfrika, Eiropa un Ziemeļamerika un Latīņamerika un Karību jūra. No 1052 objektiem 55 objekti ir apdraudēti. Kopš saraksta izveidošanas no tā ir dzēstas 2 vietas (Vācijā — Drēzdenes Elbas ieleja (dzēsts 2009. gadā), un Omānā — Arābijas oriksu rezervāts (dzēsts 2007. gadā)).

## Uzskaitījums

## Objekti pēc valsts
* Brūns: valstis ar vismaz 40 pasaules mantojuma objektiem
* Gaiši brūns: valstis ar 30—39 pasaules mantojuma objektiem
* Oranžs: valstis ar 20—29 pasaules mantojuma objektiem
* Zils: valstis ar 15—19 pasaules mantojuma objektiem
* Zaļš: valstis ar 10—14 pasaules mantojuma objektiem



ImageSize = width:602 height:auto barincrement:15
PlotArea  = top:10 bottom:30 right:51 left:20
AlignBars = early

DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:51
TimeAxis   = orientation:horizontal
ScaleMajor = unit:year increment:20 start:0

Colors     =
  id:canvas      value:rgb(1,1,1)
  id:red   value:rgb(0.54,0.21,0)
  id:redl   value:rgb(0.84,0.41,0)
  id:orange   value:orange
  id:blue  value:blue
  id:green value:green

Backgroundcolors = canvas:canvas

BarData =
  barset:Studentenbuden

PlotData =
  width:5 align:left fontsize:S shift:(5,-4) anchor:till
  barset:Studentenbuden
  from: 0 till: 51 color:red text:"Itālija" (51)
  from: 0 till: 50 color:red text:"Ķīna" (50)
  from: 0 till: 45 color:red text:"Spānija" (45)
  from: 0 till: 42 color:red text:"Francija" (42)
  from: 0 till: 41 color:red text:"Vācija" (41)
  from: 0 till: 35 color:redl text:"Indija" (35)
  from: 0 till: 34 color:redl text:"Meksika" (34)
  from: 0 till: 30 color:orange text:"Lielbritānija (Apvienotā Karaliste)" (30)
  from: 0 till: 26 color:orange text:"Krievija" (26)
  from: 0 till: 23 color:orange text:"ASV" (23)
  from: 0 till: 20 color:blue text:"Brazīlija" (20)
  from: 0 till: 20 color:blue text:"Irāna" (20)
  from: 0 till: 20 color:blue text:"Japāna" (20)
  from: 0 till: 19 color:blue text:"Austrālija" (19)
  from: 0 till: 18 color:blue text:"Grieķija" (18)
  from: 0 till: 18 color:blue text:"Kanāda" (18)
  from: 0 till: 16 color:blue text:"Turcija" (16)
  from: 0 till: 15 color:blue text:"Portugāle" (15)
  from: 0 till: 15 color:blue text:"Zviedrija" (15)
  from: 0 till: 14 color:green text:"Polija" (14)
  from: 0 till: 11 color:green text:"Beļģija" (12)
  from: 0 till: 12 color:green text:"Čehija" (12)
  from: 0 till: 12 color:green text:"Dienvidkoreja" (12)
  from: 0 till: 12 color:green text:"Peru" (12)
  from: 0 till: 11 color:green text:"Šveice" (11)
  from: 0 till: 10 color:green text:"Argentīna" (10)
  from: 0 till: 10 color:green text:"Nīderlande" (10)
  barset:skip




## Atsauces un piezīmes
Grižanku ezers

**Grižanku ezers** (arī Grižanka ezers, Grižankas ezers, Grižaņka ezers, Grižinka ezers) ir ezers Krāslavas novada Andzeļu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā pie autoceļa V609 Rāznas nacionālā parka teritorijā, izstiepts ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā. Krasti slīpi, austrumu daļā vietām stāvi, dibens — smilšains, akmeņains. Ietek strauts no Rudušku ezera, iztek strauts uz Lielo Iļzu. Ezerā mīt rauda, asaris, līdaka, karūsa, ķīsis, plaudis. Ir atpūtas vieta, peldvieta, kempings.

Ziemeļaustrumu krastā Rudušku ciems, ziemeļrietumu — Grižanku ciems.

## Atsauces
Bernhards Gregori

**Bernhards Gregori** (;  Rēvele -  Berlīne) bija Igaunijā dzimis vācbaltiešu meistars šahā, viens no 3. Baltijas Šaha savienības kongresa uzvarētājiem (1904).

## Biogrāfija
Piedzimis Rēveles advokāta ģimenē. No 1885. līdz 1893. gadam mācījies Rēveles Doma vācu skolā. 1898. gadā devies uz Vāciju, kur sākumā studējis ķīmiju un inženierzinātnes Minhenē. Vēlāk savas studijas turpinājis Berlīnes Universitātē. 1902. gadā apprecējis Idu Hempeli no Leipcigas. Pāris dzīvojis Berlīnē un viņiem bijušas divas meitas: Izelīna (dzimusi 1903. gadā) un Mauda Dollija (dzimusi 1905. gadā). Kopš 1914. gada laulātie dzīvojuši atsevišķi, un Ida ar meitām atgriezusies Leipcigā. Tikai 1931. gadā Bernhards oficiāli šķīries no savas sievas, un tajā pašā gadā apprecējies otrreiz ar Helēnu Valslēbenu. Otrajā laulībā viņam bērnu nav bijis. 1932. gadā pēc vairākiem mēģinājumiem kļuvis par Vācijas pavalstnieku.

## Šahista karjera
Šahu sācis nopietni spēlēt studiju gados Vācijā. Tomēr Vācijas šaha turnīros Bernhards Gregori nav guvis lielus panākumus: 1902. gadā dalīta 16.-19. vieta 13. Vācijas šaha savienības kongresā Hanoverā, 1903/04. gadā dalīta 9.-10. vieta Berlīnē, 1904. gadā dalīta 7.-8. vieta 14. Vācijas šaha savienības kongresā Koburgā. Atgriešanās dzimtajā Rēvelē vainagojusies ar nozīmīgu panākumu - dalītu 1.-2. vietu 3. Baltijas Šaha savienības kongresā. Bernhards Gregori tiek uzskatīts arī par 1904. gada Igaunijas neoficiālā šaha čempionāta uzvarētāju. 1906. gadā bijis 5. vietā 15. Vācijas šaha savienības kongresā Nirnbergā. 1908. gada decembrī Berlīnē zaudējis maču ASV tolaiku spēcīgākajam šahistam Frenkam Māršalam ar 1:4. 1909. gadā izcīnījis 3. vietu Viskrievijas amatieru čempionātā Sanktpēterburgā par 1½ punktu atpaliekot no uzvarētāja, nākamā Pasaules čempiona šahā Aleksandra Aļehina. 1914. gadā turnīrā Sanktpēterburgā spējis uzvarēt Aļehinu savstarpējā partijā.

Pēc Pirmā pasaules kara turpinājis piedalīties galvenokārt Berlīnes turnīros, kuros parasti ieņēmis vietas tabulas vidusdaļā. 1921. gadā piedalījies 21. Vācijas šaha savienības kongresā Hamburgā, kur ieņēmis 12. vietu. Pārstāvējis Berlīnes pilsētas komandu mačos pret Vīni (1911), Prāgu (1913), mačā pa telegrāfu pret Holandi (1920).

## Atsauces

## Ārējās saites
Šalča

**Šalča** (lietuviski *Šalčia*) ir upe Lietuvas dienvidrietumos. Tās kopgarums ir 75,8 km, baseina platība — 748,9 km². Tek caur Šaļčininku un Varēnas rajoniem, nelielā posmā — caur Baltkrieviju.

Iztek aptuveni 4 km no Šaļčininkiem, no kurienes ieplūst Baltkrievijā. Pēc īsa tecējuma pagriežas rietumu virzienā, veidojot negaru robežu starp abām valstīm. Tālāk plūst caur Rūdininku mežu un netālu no Valkininkiem ietek Merkisā.

Šalča ir pietiekami strauja, nedziļa un ļoti līkumota, bez augstiem krastiem. Vēso ūdeni arī vasaras gadalaikā nodrošina daudzie strauti un urgas, kas ietek upē.

Lielākās pietekas — Beržūna, Balča, Šalčīkšča, Maltupe, Cira, Brasta, Berže, Visinča.

## Nosaukums
Upes nosaukums atvasināts no lietuviešu *šalti* ("sals", "aukstums"), *šaltas* ("salts", "auksts").

## Atsauces
Vladimirs Pozners

**Vladimirs Pozners** (; dzimis 1934. gada 1.aprīlī) ir PSRS un Krievijas žurnālists un propagandists. Rietumos ieguvis atpazīstamību ar to, ka Aukstā kara gados televīzijā skaidroja Padomju Savienības uzskatus. Viņš uzauga Amerikas Savienotajās Valstīs un lieliski pārvalda angļu valodu. Kopš 2008. gada viņš vada intervijas formāta raidījumu *Pozner* (*Познер*) Krievijas televīzijas Pirmajā kanālā, ieguvis popularitāti sabiedrībā ar saviem izteicieniem un profesionālo spēju intervēt savus viesus.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1934. gada 1. aprīlī Parīzē ebreju izcelsmes kino darbinieka un sportista Vladimira Poznera (), un Žeraldīnes Luttenas () ģimenē, viņa vecāki izšķīrās īsi pēc viņa dzimšanas. Trīs mēnešu vecumā kopā ar māti viņš pārcēlās dzīvot uz Amerikas Savienotajām Valstīm. 1939. gadā ģimene atkal apvienojās un pārcēlās atpakaļ uz Parīzi un pēc Otrā Pasaules kara sākuma dzīvoja Marseļā, tad Madridē un Barselonā, vēlāk caur Lisabonu 1941. gadā pārcēlās atpakaļ uz ASV. Poznera tēvs sadarbojās ar padomju izlūkdienestu. Sākoties makartisma periodam, 1948. gadā ģimene bija spiesta atstāt ASV un pārcēlās uz Berlīni, bet 1952. gadā — uz Maskavu.

Tikai 19 gadu vecumā, dzīvojot Maskavā, Pozners apguva krievu valodu labā līmenī. 1953. gadā viņš iestājās Maskavas Valsts universitātes Bioloģijas fakultātē, to absolvēja 1958. gadā.

Pēc augstskolas beigšanas Pozners divus ar pusi gadus strādāja pie rakstnieka Samuila Maršaka par literāro sekretāru. 1961. gadā viņam piedāvāja darbu preses aģentūrā *Новости*, kur viņš strādāja divus gadus par vecāko redaktoru politisko publikāciju galvenajā redakcijā. Bija pārsteigts uzzinot, ka aģentūras īstā pārvaldītāja bija Valsts drošības komiteja. Kā izsakās pats Pozners, tad savu karjeru viņš sāka KGB dezinformācijas birojā. Pēc tam viņam piedāvāja kļūt par vecāko redaktoru angļu valodā iznākošā žurnālā *USSR*, kas galvenokārt tika izplatīts ASV (vēlāk pārdēvēts par *Soviet Life*). 1970. gadā viņš sāka strādāt *Voice of Moscow* redakcijā par politisko notikumu komentētāju. Tā bija propagandas radio programma publikai ASV un Lielbritānijā, ko finansēja Padomju Savienība. Pozners vadīja savu radioraidījumu angļu valodā līdz pat 1985. gadam.
[thumb|Vladimirs Pozners un [Fils Donahjū TV raidījumā *Pozner & Donahue* 1990. gados]]
Pozners kļuva populārs kā televīzijas tiltu vadītājs, tai skaitā bija kopā ar amerikāņu žurnālistu Filu Donahjū vadīta pārraide Ļeņingrada — Sietla 1985. gadā. 1991. gadā Pozners saņēma uzaicinājumu strādāt ASV televīzijas kanālā *CNBC*, kur kopā ar Donahjū vadīja iknedēļas pārraides līdz pat 1996. gadam.

1997. gadā Pozners pārcēlās atpakaļ uz Maskavu. Strādāja par radioraidījumu vadītāju (1997—2006), kā arī bija televīzijas politisko sarunu šova *Времена* vadītājs Krievijas TV Pirmajā kanālā (2000—2008). 2008. gadā vadīja TV raidījumu ciklu *Одноэтажная Америка* (kopā ar Ivanu Urgantu). Kopš 2008. gada 17. novembra TV Pirmajā kanālā iznāk Poznera iknedēļas autorraidījums *Познер*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vladimira Poznera oficiālā mājaslapa
*
Nestlé

***Nestlé S.A.*** ir Šveicē reģistrēts pārtikas un dzērienu uzņēmums. Šis ir pasaulē lielākais pārtikas uzņēmums pēc ieņēmumiem.

Starp uzņēmuma produktiem ir zīdaiņu pārtika, dzeramais ūdens, brokastu pārslas, kafija, tēja, konditorejas izstrādājumi, piena produkti, saldējums, saldētā pārtika, pārtika mājdzīvniekiem, uzkodas. 29 *Nestlé* zīmoli katru gadu tiek pārdoti vairāk nekā 1 miljarda Šveices franku (apmēram 1,1 miljards ASV dolāru) vērtībā katrs. Starp šiem zīmoliem ietilpst *[[Nespresso]]*, *[[Nescafé]]*, *[[Kit Kat]]*, *[[Smarties]]*, *[[Nesquik]]*, *[[Stouffer's]]*, *[[Vittel]]*, *[[Maggi]]*. Uzņēmumam ir 447 fabrikas, tas darbojas 194 valstīs un nodarbina ap 333 tūkstošiem cilvēku. *Nestlé* ir viens no galvenajiem *[[L'Oreal]]*, pasaules lielākā kosmētikas uzņēmuma, akcionāriem.

Uzņēmums dibināts 1905. gadā, apvienojoties 1866. gadā dibinātajiem ***Anglo-Swiss Milk Company*** un ***Farine Lactée Henri Nestlé***.

## Nesenā vēsture
2018. gada janvārī *Nestle* vienojās par 2,8 miljardiem USD pārdot savu ASV saldumu ražošanas biznesu (zīmoli *Nestle Crunch*, *Butterfinger*, *Baby Ruth*, *Raisinets*, *Nips*, *Skinny Cow*, *Laffy Taffy*) Itālijas uzņēmumam *[[Ferrero (uzņēmums)|Ferrero]]*. Darījumu plānots pabeigt līdz marta beigām. Turpmāk *Nestle* plāno fokusēties tādām kategorijām kā mājdzīvnieku barība, kafija, ūdens pudelēs, saldētas maltītes un zīdaiņu pārtika.

2018. gada 28. augustā *Nestle* par 7,15 miljardiem dolāru noslēdza vienošanos ar ASV uzņēmumu *[[Starbucks]]* par tiesībām tirgot *Starbucks* produktus.
2019. gada 2. oktobrī tika paziņots, ka *Nestle* par 10,2 miljardiem franku (9,4 miljardiem eiro) pārdos ādas kopšanas produktu biznesu grupai, ko pārvalda Zviedrijas privāto investīciju uzņēmums *[[EQT]]* un Abū Dabī ieguldījumu fonds *Abu Dhabi Investment Authority*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Jezups Rubulis

**Jezups Rubulis** (dzimis , miris ) bija Latvijas politiķis un sabiedrisks darbinieks. Bijis 1. Saeimas deputāts, Saeimas sekretāra biedrs. No 1929. līdz 1932. gadam — Rēzeknes pilsētas galva.

## Biogrāfija
Jezups Rubulis piedzima  Viļānu pagastā. Studējis jurisprudenci Maskavas Universitātē.

Pirmā pasaules kara laikā pabeidzis Ziemeļfrontes praporščiku skolu. Apbalvots ar III šķiras Svētā Jura krustu. 1919. gada jūnijā brīvprātīgi iestājies Latvijas armijā, piedalījies Latgales atbrīvošanā. 5. oktobrī netālu no Varakļāniem, vadīdams 30 cilvēku lielu nodaļu Sarkanās armijas kontrolētajā teritorijā, tika smagi ievainots krūtīs, taču neatstāja ierindu un izpildīja uzdevumu, atgriezās ar gūstekņiem un svarīgu informāciju. Par to apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni. 1920. gada augustā atvaļināts no dienesta.

Turpmāk dzīvojis Rēzeknē. No 1922. līdz 1925. gadam bija 1. Saeimas deputāts, pārstāvēja Latgales Darba partiju. Ievēlēts Saeimas prezidijā — bija sekretāra biedrs. 1929. gadā kļuva par Rēzeknes pilsētas galvu, amatā bija līdz 1932. gadam. No 1933. līdz 1935. gadam strādāja par notāru.

 Donato viesnīcā Rēzeknē Francis Markovskis, esot alkohola reibumā, ar revolveri raidīja trīs šāvienus griestos. Ar ceturto šāvienu viņš sašāva Jezupu Rubuli krūtīs. Rubulis smagā stāvoklī tika nogādāts Rēzeknes Sarkanā krusta slimnīcā.

Iespējams, 1941. gada jūnija deportācijās izsūtīts uz Sibīriju. Par turpmāko likteni ziņu nav.

Apbalvots ar Aizsargu Nopelnu krustu.

## Atsauces
Instagram

***Instagram*** ir tiešsaistes mobilais fotogrāfiju un video koplietošanas un sociālā tīkla pakalpojums, kas ļauj lietotājiem uzņemt fotogrāfijas un video un dalīties ar tiem dažādos sociālajos tīklos, piemēram, *[[Facebook]]*, *[[Twitter]]*, *[[Tumblr]]*, *[[Flickr]]*. Aktīvo lietotāju skaits 2023. gada beigās sasniedza vairāk nekā 2 miljardus.

*Instagram* izveidoja Kevins Saistroms un Maiks Krīgers, projekts tika laists klajā 2010. gada oktobrī. Pakalpojums strauji guva popularitāti, 2012. gada aprīlī tam bija 100 miljoni aktīvo lietotāju, 2014. gada decembrī — vairāk nekā 300 miljoni. 2011. gada janvārī *Instagram* pretendēja uz labākās mobilās lietotnes balvu *[[TechCrunch]]* vērtējumā. 2011. gada nogalē *[[Apple Inc.]]* nosauca *Instagram* par gada labāko lietotni. Saskaņā ar 2014. gada augusta datiem 50% pakalpojuma lietotāju ir *[[Android]]* lietotāji, otri 50% — *[[Apple Inc.|Apple]]*, apmēram  lietotāju ir sievietes.

## Drošība
2019. gada novembrī sociālais tīkls noņēma oficiālās lietojumprogrammas cilni “Abonementi”, “lai izvairītos no pārpratumiem”. Cilne būtībā ļāva izsekot citu lietotāju darbības: atzīmes Patīk, komentārus un abonementus. Lai gan tagad šīs funkcijas nav, šo informāciju ir iespējams saņemt, izmantojot trešo personu pakalpojumus.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Tigrans II

**Tigrans II Lielais** (, *Tigran Mets*; , *Tigránes ho Mégas*; ; dzimis 140. gadā p.m.ē., miris 55. gadā p.m.ē.) bija Lielās Armēnijas valdnieks no 95. gada p.m.ē. līdz savai nāvei 55. gadā p.m.ē. Viņa vadītā valsts uz laiku kļuva par varenāko valsti Romas impērijas austrumos.

Tigrans paplašināja valsts robežas, viņa laikā Armēnija iesaistījās vairākos karos, tai skaitā ar Partu un Seleikīdu impēriju. Taču karā ar Romas impēriju, Tigranakertas un Artaksatas kaujās Tigrans cieta sakāvi, un, zaudējot visas iekarotās zemes, viņam nācās atzīt vasaļatkarību no Romas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Germanwings reiss 9525

**''Germanwings'' reiss 9525** bija Vācijas lidsabiedrības *[[Germanwings]]* starptautisks pasažieru lidmašīnas reiss no Barselonas Spānijā uz Diseldorfu Vācijā .

*[[A320|Airbus A320-211]]* lidmašīna nogāzās netālu no Praotbleonas komūnas Francijas Alpos, ap 100 km uz ziemeļiem no Nicas. Negadījumā gāja bojā visi lidmašīnā bijušie 144 pasažieri un 6 apkalpes locekļi. Lielākā daļa cilvēku bijuši no Vācijas (70) un Spānijas (51). Šī ir lielākā katastrofa aviokompānijas vēsturē.

Divas dienas pēc negadījuma tika izvirzīta teorija, ka katastrofu apzināti izraisījis lidmašīnas otrais pilots Andreass Lubics. Pirmais pilots bija pametis kabīni, tomēr pēc atgriešanās nevarēja iekļūt kabīnē, jo otrais pilots bija nobloķējis durvis. Kabīnē esošais pilots nereaģēja uz pirmā pilota un dispečeru saucieniem. Lidojuma augstums tika samazināts, kas beigās izraisīja ietriekšanos kalnā. Šī teorija izrādījās patiesa.

## Atsauces
Kumu mākslas muzejs

**Kumu mākslas muzejs** () ir mākslas muzejs, kas atrodas Tallinā, Igaunijā. Šis ir viens no lielākajiem muzejiem Igaunijā un viens no lielākajiem mākslas muzejiem Ziemeļeiropā. Viena no piecām Igaunijas mākslas muzeja filiālēm. Atvērts .

Galvenajā muzeja kolekcijā ir atrodami Igaunijas mākslas darbi, sākot no 18. gadsimta. Ir arī izstādes, kurās izrādīti gan igauņu, gan ārzemju modernās un laikmetīgās mākslas darbi. Eiropas Muzeju forums šo nosauca par 2008. gada Eiropas gada muzeju.

Kumu ir akronīms no vārda igauņu valodā *Kunstimuuseum* (mākslas muzejs).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Olha Kuriļenko

**Olha Kuriļenko** (, ; dzimusi ) ir ukraiņu tautības Francijas aktrise un modele.

13 gadu vecumā sākusi modeles karjeru, 16 gadu vecumā pārcēlusies no Ukrainas uz dzīvi Parīzē, Francijā. 2001. gadā kļuvusi par Francijas pilsoni. 2005. gadā sākusi aktrises karjeru. Ievērojamākā loma bija Bonda meitenes tēlošana 22. Džeimsa Bonda filmā "Mierinājuma kvants" (2008). Filmā viņa attēlo Bolīvijas slepenā dienesta aģenti, kas kopā ar Bondu cenšas atriebt viņas vecāku nāvi. Vēl ir filmējusies tādās filmās kā *[[Hitman]]* (2007), *[[To the Wonder]]* (2012), "Aizmirstība" (2013), *[[The Water Diviner]]* (2014), "Staļina nāve" (2017), "Cilvēks, kas nogalināja Donu Kihotu" (*The Man Who Killed Don Quixote*, 2018), "Tulkotāji" (2019) un *[[Extraction 2]]* (2023).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Grēvis

**Grēvis** (*Saduria entomon*) ir vienādkājvēzis, kas ietilpst *[[Chaetiliidae]]* virskārtā. Izplatīts Ziemeļu Ledus okeāna un Klusā okeāna ziemeļu piekrastēs. Tāpat sastopams sājūdenī Baltijas jūrā, kur tiek uzskatīts par ledus laikmeta reliktu. Vēl grēvji lielos daudzumos sastopami Ziemeļeiropas ezeros: Lādogā, Vēnernā un Veternā. Atzīmēta kā aklimatizējusies radība Melnajā jūrā.

Grēvji ir lielākie vēžveidīgie, kas sastopami Baltijas jūrā. To ķermenis ir ovāli plakans, pelēkā vai pelēkbrūnā krāsā. Paši lielākie eksemplāri novēroti Botnijas līcī, kuru garums sasniedz līdz 9 centimetriem. Grēvji ir plēsoņas un maitēdāji.

Latvijas Entomoloģijas biedrība grēvi ir izvēlējusies par 2015. gada bezmugurkaulnieku.

## Atsauces
Kušinga sindroms

**Kušinga sindroms** ir simptomu un pazīmju kopums, kas radies ilgstoši paaugstināta hormona kortizola līmeņa dēļ. Kušinga sindromu sauc arī par **hiperkortizolismu**, **Icenko—Kušinga sindromu** un **hiperadrenokorticismu**. Biežākie simptomi ir vēdera aptaukošanās, tievi locekļi, apaļa seja, vāji muskuļi un kauli, pinnes, strijas u.c. pazīmes. Tā kā glikokortikoīdu receptori izvietoti gandrīz visās šūnās un kortizols ietekmē daudzus fizioloģiskos procesus, tas skar vairākas orgānu sistēmas un, tādēļ Kušinga sindromam nav raksturīgs tikai viens konkrēts simptoms. Kušinga sindroms var veidoties divējādi. Pirmais iemesls ir izteikta kortizolam līdzīgu medikamentu lietošana, bet otrs ir gadījumos, kad virsnieru audzējs par daudz izdala asinīs kortizolu.

## Simptomi
* Aptaukošanās — visizteiktāk uz sejas un vidukļa, bet rokas un kājas muskuļu atrofijas dēļ kļūst tievākas. Vispārējā aptaukošanās veidojas biežāk bērniem. Tauku uzkrāšanās dēļ veidojas t.s. "mēnessveida" seja un "bifeļa skausts".
* Nelieli asinsizplūdumi uz vaigiem — lielais kortizola daudzums samazina saistaudu šūnu — fibroblastu aktivitāti un kolagēna sintēzi, tāpēc attīstās atrofiskas izmaiņas zemādas saistaudos, radot teleangiektāzijas un pilnasinību vaigos.
* Eksoftalms  — rodas, taukaudiem aizpildot telpu aiz acs ābola (retroorbitāli) un var izvirzīt acis vairāk uz āru.
* Palielināta ēstgriba — saistīts ar glikozes vielmaiņas traucējumiem.
* Glikozes vielmaiņas traucējumi - pastiprināta glikoneoģenēze (glikozes veidošana) aknās, samazināta lipolīze jeb tauku noārdīšana, kā arī insulīna pretestība, kad šūnas mazāk spēj uzņemt glikozi.
* Ādas pārmaiņas — raksturīga ādas slāņu atrofija, kā arī zemādas taukaudu atrofija, kā dēļ var labi redzēt zemādas asinsvadus. Āda ir viegli ievainojama, brūces dzīst slikti. Kušinga sindroma gadījumā var veidoties arī tumši sarkanas, platas strīpas — strijas. Tās visbiežāk veidojas uz vēdera, krūtīm vai augšstilbiem. 
* Uzņēmība pret infekcijas slimībām — kortizols nomāc imūnās sistēmas darbību un ir nomāktas arī tādas iekaisuma tipiskās reakcijas kā pietūkums, apsārtums vai temperatūra. Tāpēc lielāka iespēja ir infekciju diagnosticēt vēlāk.
* Hipertensija — saistīta arī ar minerālkortikoīdu pastiprinātu sekrēciju, kā dēļ ķermenis aiztur ūdeni.
* Osteoporoze — iesaistīti vairāki mehānismi, piemēram, pastiprināta kalcija jonu izvade ar urīnu, samazināta uzsūkšanās no zarnām, kā arī osteoblastu (kaulu veidojošās šūnas) nomākšana.

## Atsauces

## Ārējās saites