open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krūmu šaurmutvaržu apakšdzimta

**Krūmu šaurmutvaržu apakšdzimta** (*Asterophryinae*) ir lielākā šaurmutvaržu dzimtas (*Microhylidae*) apakšdzimta, kas apvieno 312 sugas un kas tiek iedalītas 21 ģintī. Šīs grupas vardes mājo Malakas pussalas dienvidos, Borneo, Indonēzijā, Filipīnu dienvidos, Sulavesi, Bali, Jaungvinejā, Jaunbritānijā, Moluku salās un Austrālijas pašos ziemeļos. Lielākā sugu dažādība sastopama Jaungvinejā un tās tuvējās salās.

Šīs grupas vardes morfoloģiski piemērojušās visdažādākajām meža vidēm un atkarībā no sugas mājvietu atrod, sākot ar koku galotnēm un beidzot ar trūdzemi un kritušajām lapām uz zemes.

## Kopīgās īpašības
Krūmu šaurmutvaržu apakšdzimtas vardes kopumā ir neliela auguma. Lielāko sugu (Bulindžera zemesvardes (*Callulops robustus*), Fakfakas zemesvardes (*Callulops valvifer*),  Dorija zemesvardes (*Callulops doriae*) un Jaungvinejas krūmvardes (*Asterophrys turpicola*)) pārstāvji pārsniedz 65&nbsp;mm garumu. Toties Jaungvinejas mikrovardīšu ģints (*Paedophryne*) vardītes ir loti maziņas, no tām mazākā ir Amau vardīte (*Paedophryne amauensis*), kuras ķermeņa garums ir 7—8 mm. Arī pārējo sugu vardītes šajā ģintī nav daudz lielākas, pārsniedzot Amau vardīti tikai par dažiem milimetriem.

## Sistemātika
* **Krūmu šaurmutvaržu apakšdzimta** (*Asterophryinae*)
** Arhipelāga vardes (*Mantophryne*)
** Bezzobu vardes (*Genyophryne*)
** Fakfakas vardes (*Oninia*)
** Gvinejas vardes (*Aphantophryne*)
** Jaungvinejas kalnu vardes (*Oxydactyla*)
** Jaungvinejas kalnu zemesvardes (*Pseudocallulops*)
** Jaungvinejas krūmvardes (*Asterophrys*)
** Jaungvinejas mežu vardes (*Metamagnusia*)
** Jaungvinejas mikrovardītes (*Paedophryne*)
** Jaungvinejas rūķuvardes (*Albericus*)
** Jaungvinejas snuķvardes (*Xenorhina*)
** Jaungvinejas zemesvardes (*Liophryne*)
** Kritalu vardes (*Austrochaperina*)
** Krustavardes (Oreophryne)
** Lietus meža vardes (*Cophixalus*)
** Mavata vardes (*Hylophorbus*)
** Meheli vardes (*Copiula*)
** Papua vardes (*Barygenys*)
** Ragainās zemesvardes (*Sphenophryne*)
** Toričelli kalnu vardes (*Choerophryne*)
** Zemesvardes (*Callulops*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Journals: Ecological Guild Evolution and the Discovery of the World's Smallest Vertebrate
Jaungvinejas mikrovardītes

**Jaungvinejas mikrovardītes** (*Paedophryne*) ir šaurmutvaržu dzimtas (*Microhylidae*) ģints, kas apvieno 6 sīciņas varžu sugas. Tās sastopamas Jaungvinejas dienvidaustrumos (Milnbejas un Centrālajā provincē) un tuvējās D'Antrkasto salās. Mazās vardītes mājo kalnainā vidē ar bieziem tropu lietus mežiem, uzturoties sūnās un mitrajā kritušo lapu zemsedzē.

## Ģints atklāšana
[thumb|left|200px|[Kārpainā vardīte (*Paedophryne verrucosa*) tika atklāta 2002. gadā]]
[thumb|left|200px|[Deimana vardīte (*Paedophryne dekot*)]]
Pirmās Jaungvinejas mikrovardītes tika pamanītas 2000. gadu sākumā. Pagāja vairāki gadi, līdz zinātnieki saprata, ka ir atklājuši jaunas sugas un jaunu varžu ģinti. Ģints un pirmās divas sugas tika izsludinātas 2010. gadā, divas sugas 2011. gadā un vēl divas 2012. gadā. Zinātnieki uzskata, ka Jaungvinejas mežos joprojām slēpjas vēl neatklātas vardīšu sugas.

Tā kā vardītes ir ļoti mazas, tās pamanīt lietus meža zemsedzē ir ļoti grūti. Vienīgais, kas vardītes nodod, ir to kurkstēšana. Uzmanīgi vērojot zemi un cenšoties atrast skaņas avotu, ir izdevies atklāt šīs mazās vardītes. Ģints zinātniskais nosaukums *Paedophryne* atvasināts no diviem grieķu valodas vārdiem un latviski nozīmē "bērns" (*paedos*) un "varde" (*phryne*).

## Kopīgās īpašības
Visas sešas ģints sugas ir mazākās vardītes pasaulē, un tās visas ir apmēram istabas mušas lielumā. Mazākā ģintī ir Jaungvinejas dienvidaustrumos dzīvojošā Amau vardīte (*Paedophryne amauensis*), kuras ķermeņa garums ir 7–8&nbsp;mm. Tā ir arī ne tikai mazākā vardīte pasaulē, bet arī mazākais mugurkaulnieks pasaulē.

Pārējās šīs ģints vardītes ir tikai par dažiem milimetriem lielākas, nekā Amau vardīte. Lielākā ir Fērgusona salā dzīvojošā Fērgusona vardīte (*Paedophryne oyatabu*), kuras mātītes ķermeņa garums ir 11,3&nbsp;mm. Visām sugām mātītes ir par kādu milimetru lielākas nekā tēviņi.

Tā kā vardītes ir ļoti maziņas, to kājiņas ir ir tik smalciņas, ka tām ir grūti pārvietoties. Pēdās ir samazināts pirkstu skaits, priekšējām pēdām ir trīs pirksti bez peldplēvēm, pakaļējām četri pirksti, arī bez peldplēvēm. Mātīte vienā vairošanās sezonā iznēsā divus ikrus. Sīkās vardītes barojas ar nelieliem bezmugurkaulniekiem, piemēram, ērcēm.

## Sistemātika
* **Jaungvinejas mikrovardītes** (*Paedophryne*)
**Amau vardīte (*Paedophryne amauensis*)
**Deimana vardīte (*Paedophryne dekot*)
**Fērgusona vardīte (*Paedophryne oyatabu*)
**Kārpainā vardīte (*Paedophryne verrucosa*)
**Morobes vardīte (*Paedophryne swiftorum*)
**Simpsona vardīte (*Paedophryne kathismaphlox*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Paedophryne dekot (Микролягушки)
*Map of southeastern Papua New Guinea, showing type localities for Paedophryne dekot
Miermīlis Steiga

**Iļja Frīdmanis**, plašāk zināms ar pseidonīmu **Miermīlis Steiga** (dzimis  Rīgā, miris 2021. gada 24. martā Štutgartē) bija Latvijas ebreju izcelsmes jurists, prozaiķis un satīriķis. Viens no detektīvžanra aizsācējiem latviešu literatūrā.

## Dzīves gājums

Dzimis Rīgas strādnieku ģimenē. 1941. gadā ģimene evakuējās uz Kazahijas PSR, 1945. gadā atgriezās Rīgā. 1946. gadā absolvēja Rīgas 6. vidusskolu, 1951. gadā — Latvijas Valsts universitātes juridisko fakultāti. No 1950. līdz 1972. gadam strādāja par prokuratūras izmeklētāju un prokurora palīgu vairākās Latvijas pilsētās, no 1972. līdz 1987. gadam — par advokātu Rīgā. Bija Latvijas Rakstnieku savienības biedrs kopš 1993. gada. No 1997. gada līdz savai nāvei dzīvoja Štutgartē, Vācijā. Miris 2021. gada 24. martā no COVID-19 izraisītajām komplikācijām.

Pirmā publikācija — humoreska «Cīņa ar smēķēšanu» žurnālā «Dadzis» (1964). Izdevis vairākus humoresku krājumus, kā arī satīras kopkrājumus. Sarakstījis vairākus detektīvromānus, pēc diviem no tiem uzņemtas kinofilmas (Pēdējā indulgence, Šahs briljantu karalienei). Darbi tulkoti krievu un rumāņu valodā.

## Bibliogrāfija
### Satīra un humoreskas
* Pazīstama seja, humoreskas (1967)
* Neparastas kaites, satīra (1965)
* Sirdscilvēki, satīra (1971)
* 13+2 mērcētas rīkstes, satīra (1971)
* Āķis biogrāfijā, humoreskas (1972)

### Romāni
* Šahs briljantu karalienei, kriminālromāns, līdzautors Lazars Volfs (1971, ekranizēts 1973),
* Soļi aiz muguras, kriminālromāns (1977)
* Pēdējā indulgence, kriminālromāns (1982, ekranizēts 1985)
* Firma uzpērk melnus āžus, kriminālromāns (1995)
* Pulkvedes Spūres liktenīgā kļūda, kriminālromāns (1999),
* Toreiz Klintainē, kriminālromāns (1999),
* Baismās rotaļas, kriminālromāns (2001),
* Advokāts un Īkstīte, kriminālromāns (2002),
* Melnais klauns, kriminālromāns (2003).
* Cik maksā sieviete, kriminālromāns (2018)

## Atsauces
Nikolajs Berdjajevs

**Nikolajs Berdjajevs** (, ; dzimis , miris ) bija Ukrainā dzimis 20. gadsimta pirmās puses krievu filozofs, kurš parasti tiek ierindots kristīgā eksistenciālisma tradīcijā.

Uzsāka mācības Kijivas Universitātē, tomēr par piedalīšanos studentu nemieros 1897. gadā tika izsūtīts uz Vologdu. Pēc izsūtījuma apmetās Sanktpēterburgā. Iesākumā būdams marksisma ietekmē, Berdjajevs kritizēja marksisma realizāciju Krievijā un virzījās kristietības universālisma un personālisma virzienā. 1913. gadā par rakstu, kas zaimojot baznīcu, tika notiesāts ar izsūtījumu uz Sibīriju, tomēr Pirmā pasaules kara sākums un revolūcijas izjauca sprieduma realizāciju. Pēc Oktobra revolūcijas nepieņēma lielinieku dogmātismu. 1920. un 1922. gadā tika apcietināts. 1922. gada septembrī t.s. filozofu kuģa akcijā izsūtīts no valsts. Apmetās Francijā, kur nodzīvoja līdz mūža galam, radot vairumu no saviem pazīstamākajiem darbiem.

## Ārējās saites
Viktors Lagzdiņš

**Viktors Lagzdiņš** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu prozaiķis. Rakstījis galvenokārt stāstus bērniem un pusaudžiem; pēc detektīvstāsta «Nakts «Mežāžos»» motīviem 1984. gadā Rīgas Kinostudijā uzņemta filma «Aveņu vīns».

## Dzīves gājums
Dzimis Rīgā inženiera un skolotājas ģimenē. 1931. gadā kopā ar māti pārcēlies uz Liepāju. 1940. gadā sācis mācīties Liepājas ģimnāzijā, kur no priekšpēdējās klases 1944. gada pavasarī mobilizēts Latviešu leģiona 15. divīzijā. Kara beigās nonācis pārsūtīšanas nometnē Prenclavā, no kurienes 1945. gada rudenī atgriezies Latvijā.

Sācis strādāt 1946. gadā Liepājas energorajona tehniskajā daļā par rasētāju, vēlāk — par tehniķi. 1947. gadā ar izcilību absolvējis Liepājas Pedagoģisko skolu. No 1947. līdz 1952. gadam strādājis par Dzērves-Cīravas septiņgadīgās skolas skolotāju un pionieru vadītāju. No 1952. līdz 1958. gadam Liepājas pionieru nama direktors. 1958. gadā ar izcilību pabeidzis Rīgas Pedagoģiskā institūta valodu un literatūras fakultāti. No 1958. līdz 1963. gadam strādājis Liepājas laikraksta «Komunists» redakcijā. No 1963. līdz 1982. gadam — žurnāla «Lauku Dzīve» literārās nodaļas redaktors.

## Radošā darbība
Sākumā pievērsies bērnu literatūrai. Pirmais literārais tēlojums publicēts 1949. gadā žurnālā «Bērnība». Darbi tulkoti arī krievu, angļu, rumāņu, slovāku, lietuviešu, baltkrievu, kirgīzu, ukraiņu, ungāru un citās valodās. Rakstnieku savienības biedrs no 1959. gada.

### Grāmatas
* Teltis pie upes (1958), stāsts par skolēnu vasaras nometni laukos (tulkota krievu un rumāņu valodā).
* Pārbaude (1959), īsie stāsti un tēlojumi bērniem (titulstāsts tulkots krievu, lietuviešu un baltkrievu valodā).
* Indiāņu virsaitis Drošsirdīgais Ķiķāķis (1963), tēlojumu cikls par dabas skaistumu (fragmenti tulkoti krievu, angļu, spāņu un poļu valodā).
* Vienas gadskārtas lokā, krājums (1965).
* Zili zaļā romantika (1966), humoristiskas ceļojumu piezīmes.
* Virs miglas ir zvaigznes (1967), garais stāsts pamatskolas vecuma bērniem par Liepājas puikām (tulkota krievu valodā).
* Nelaimes auglis (1968), humoristiskas prozas krājums (fragmenti tulkoti krievu valodā).
* Ķēdes loks, (1972) pusaudžiem rakstīts garais stāsts par Rietumkursas mežu puikām (tulkota vācu, krievu, ukraiņu un kirgīzu valodā).
* Nakts "Mežāžos" (1976), detektīvstāsts (tulkota igauņu, lietuviešu, krievu, angļu, slovāku, ungāru, čehu un ukraiņu valodā). Pēc grāmatas motīviem 1984. gadā Rīgas Kinostudijā uzņemta filma «Aveņu vīns».
* Zili zaļā (1986), izlase.

## Atsauces
Slovēnija Eirovīzijas dziesmu konkursā

**[[Slovēnija]] [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]** ir piedalījusies 29 reizes, debitējot 1993. gada konkursā, kad Slovēniju pārstāvēja grupa 1x Band ar dziesmu "Tih deževen dan". Slovēnija Eirovīzijā nav uzvarējusi, bet labākais rezultāts ir bijis 1995. gada konkursā un 2001. gada konkursā, iegūstot 7. vietu.

## Slovēnijas pārstāvji Eirovīzijā
:  *Uzvarētāji*
:  *Otrā vieta*
:  *Trešā vieta*
:  *Pēdējā vieta*
:  *Nekvalificējās finālam*
Novoselicja

**Novoselicja** () ir pilsēta Ukrainas rietumu daļā, Čerņivcu apgabalā, Novoselicjas rajona centrs pie Prutas upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1456. gadā. Atradās Moldāvijas kņazistes sastāvā. No 1812. gada - Krievijas impērijā. No 1828. gada Novoselicja tika sadalīta austriešu un krievu daļā ar robežu par cauri pilsētai tekošo Rokitnas upi.  No 1774. līdz 1877. gadam pie pilsētas atradās punkts, kurā satiekas trīs impērijas - Krievijas, Austrijas un Osmaņu impērija. No 1918. līdz 1940. gadam - Rumānijā. 1940. gadā, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, tā iekļāvās PSRS. 1941. gadā, Vācijai iebrūkot PSRS, tā atkal iekļāvās Rumānijā, bet pēc Vācijas sakāves - PSRS. No 1991. gada - Ukrainas pilsēta.

## Ārējās saites
Andrejs Kaļiņins

**Andrejs Kaļiņins** (dzimis  Salaspilī) ir Latvijas futbola treneris, bijušais futbolists. Spēlējis aizsarga pozīcijā. 2017. gada sezonā bija Latvijas Virslīgas kluba RFS galvenais treneris.

## Karjera
A. Kaļiņins ir Daugavpils futbola skolas audzēknis.  Futbolista karjeras laikā spēlējis tādos Latvijas klubus kā Skonto/Metāls, FK Rīga, FC Jūrmala un JFK Olimps. Pārstāvējis arī Baltkrievijas klubus Minskas "Dinamo" un Saļihorskas "Šahtjor", spēlējot galvenokārt šo klubu dublieru komandās.

Pēc spēlētāja karjeras beigām 2011. gadā palika JFK Olimps, sākot strādāt par vienu no kluba treneriem. 2012. gadā pievienojās FK Auda, kļūstot par galvenā trenera Jurija Idionova asistentu. 2012. gada septembrī uzņēmās FK Auda galvenā trenera pienākumus. 2013. gada 27. augustā atstāja FK Auda un kļuva par Skonto FC galvenā trenera Tamaza Pertijas asistentu. Paralēli vadīja arī "Skonto" dublieru komandu. No 2015. līdz 2016. gadam bijis viens no Latvijas U19 izlases treneriem.

2016. gada martā pievienojās RFS treneru kolektīvam. 2017. gada sezonas sākumā kļuva par komandas galveno treneri. Pēc sezonas, kurā RFS ierindojās 5. vietā un nespēja kvalificēties Eiropas klubu sacensībām, sadarbība tika pārtraukta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lankaskalns

**Lankaskalns** ir ciems Smiltenes novada Palsmanes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 3,1 km no pagasta centra Palsmanes, 25,3 km no novada centra Smiltenes un 147,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V248 (Cirgaļi–Palsmane–Ūdrupe) un V249 (Lankaskalns–Vidaga), uz ziemeļiem no Lankaskalna purva, pie Palsmanes kapiem.

## Atsauces
1962. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

**1962. gada Eirovīzijas Dziesmu konkurss** bija septītais Eirovīzijas dziesmu konkurss, kas notika 1962. gada 18. martā Luviņī villā (*Villa Louvigny*) Luksemburgā.  Konkursā trešo reizi laurus plūca Francija ar dziedātāju Izabellu Obrē, kura izpildīja dziesmu *Un premier amour* franču valodā. Bija četras valstis, kas ieguva 0 punktus: Austrija, Nīderlande, Spānija un Beļģija.

## Dalībvalstis un rezultāti
1962. gada Eirovīzijas Dziesmu konkursā piedalījās tikpat valstu kā pagājušajā gadā, neviena valsts neizstājās vai no jauna nepievienojās konkursam.

## Norises vieta
alt=Lūvīnu villa 2008. gadā|thumb|Luviņī villa 2008. gadā
1962. gada konkurss notika Luviņī villā Luksemburgas pilsētā. Pašlaik šajā ēkā darbojas Luksemburgas Veselības ministrija.

## Atsauces
*http://www.eurovision.tv/page/history/by-year/contest?event=279
Aleksandru Kurtejans

**Aleksandru Kurtejans** (; dzimis  Kišiņevā) ir Moldovas futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Moldovas futbola izlases dalībnieks. 2017. gada sezonas pirmajā pusē bija Latvijas Virslīgas kluba FK Jelgava galvenais treneris.

## Karjera
Futbolista karjeru sācis 1991. gadā dzimtās pilsētas Kišiņevas klubā "Zimbru", kurā spēlējis līdz 1996. gadam. Šajā laikā piecas reizes izcīnījis Moldovas čempiona titulu. 1997. gadā uz īres līguma pamata pievienojies Polijas klubam Lodzas "Widzew", kurā kļuva arī par Polijas čempionu. Nākamajā gadā ticis izīrēts Krievijas klubam Sanktpēterburgas "Zenit", bet 1998.—1999. gada sezonā spēlējis arī Vācijas Bundeslīgas klubā *[[Hamburger SV]]*. 1999. gada jūnijā atgriezies *Zenit* komandā. Spēlētāja karjeru noslēdzis Maskavas komandā *[[FK Moskva|Torpedo-Zil]]*.

Moldovas futbola izlasē aizvadījis 38 spēles un guvis divus vārtus. Divas reizes ticis atzīts par Moldovas gada labāko futbolistu. 

Pēc spēlētāja karjeras beigām 2003. gadā sācis strādāt Kišiņevas "Zimbru" kluba sistēmā. 2007. gadā bijis arī komandas galvenā trenera pienākumu izpildītājs. Vēlāk neilgu laiku bijis arī Sanktpēterburgas "Smena-Zenit" trenera asistents. 

2011. gadā kļuvis par Moldovas U21 izlases galveno treneri. Šajā amatā nostrādājis trīs gadus. 2014. gada 24. septembrī ticis apstiprināts par Moldovas nacionālās izlases galveno treneri.  Līgums tika noslēgts līdz 2016. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas cikla beigām. Tomēr jau pēc gada, 2015. gada septembrī, atkāpās no amata. 2016. gada decembrī iecelts par Latvijas Virslīgas kluba FK Jelgava galveno treneri. 2017. gada augustā pēc abpusējas vienošanās Kurtejans klubu atstāja.

## Sasniegumi
* Moldovas Nacionālās divīzijas čempions: 1992, 1993, 1994, 1995, 1996
* Polijas *[[Ekstraklasa]]* čempions: 1997
* Krievijas kausa ieguvējs: 1999

## Atsauces

## Ārējās saites
Gatis Ziema un Karaliskā dekadence

**Gatis Ziema un Karaliskā dekadence** ir latviešu indīroka, progresīvā roka un folkroka projekts.
## Vēsture
thumb|right|150px|Albums "Pēdējā derība - pirmā grāmata"
Dziedātājs, ģitārists un dziesmu autors Gatis Ziema darbojies dažādos projektos. 2009. gadā viņš kopā ar Montu Zaļkalni nodibinājis grupu „Nepilngadīgā Anna”, kas visaktīvāk darbojusies no 2010. līdz 2012. gadam. Tajā spēlējuši arī Aleksandrs Aleksandrovs, Jaroslavs Brutans, Māris Mar un Lidija Mirska.

2013. gadā G. Ziema nodibināja jaunu projektu ar nosaukumu „Nelaiķa pavadonis” ar plašāku instrumentālo sastāvu. 2015. gadā viņš koncertēja kopā ar grupu, kuras nosaukums ir „Izvirtības rēgi”.
2015. gada vasarā viņš pārcēlās uz dzīvi Grieķijā, Salonikos, turpmākā muzikālā darbība notika Latvijas apciemojuma brīžos.

2016. gadā G. Ziema uzstājas dažādos Rīgas klubos kopā ar projektu „Karaliskā dekadence”. 2016. gada 9. oktobrī iznāca šī projekta albums „Pēdējā derība – pirmā grāmata”, kurā apkopotas sešas dziesmas. Dziesma "Maskava" ir pirmais singls no albuma, tas "Radio Naba" 2016. gada noslēguma topā iekļuvis 19. vietā. Dziesma „Melnais pavēlnieks” 2017. gada martā nokļuva radio „Naba” latviešu dziesmu topa pirmajā vietā.

## Grupas sastāvs
Gatis Ziema (vokāls, ģitāra), Māris Rupainis (basģitāra), Matīss Akurāters (sitamie instrumenti, perkusijas), Monta Zaļkalne, Laura Elīza Muskare (vijoles), Marta Rācene (alts), Elizabete Balčus (flauta), Armands Eidiņš (trompete), Andrejs Jastrebinskis (saksofons).

## Diskogrāfija

## Videoklipi

## Ārējās saites
"Bandcamp" profils: "Gatis Ziema un Karaliskā dekadence"

## Atsauces
Vladimirs Solovjovs

**Vladimirs Solovjovs** (; dzimis , miris ) bija 19. gadsimta otrās puses krievu filozofs, teologs, dzejnieks, publicists un literatūrkritiķis. Tuvs Fjodora Dostojevska draugs. Ietekmējis turpmāko Krievijas filozofijas attīstību, Dostojevska un Tolstoja daiļradi, kā arī krievu simbolistu kustību. Reaģējot uz Eiropas racionālisma izaicinājumu, centās sintezēt filozofijas, zinātnes un ētikas atziņas, strādājot pareizticības un (atšķirībā no Dostojevska) arī katolisma tradīcijas kontekstā. Dzīves otrajā pusē izplatīja uzskatu par Āzijas tautu draudiem Krievijas pastāvēšanai.

Studēja Maskavas Universitātē. Pasniedza Sanktpēterburgas Universitātē. 1881. gadā pēc Aleksandra II slepkavības nolasīja lekciju, kurā aicināja apžēlot slepkavas, un pameta darbu. Vēlākos gados parasti uzturējās draugu īpašumos.

## Ārējās saites
Kalifornijas Universitāte (Sandjego)

**Kalifornijas Universitāte Sandjego** (; **UCSD**) ir uz pētniecību orientēta publiska universitāte. Tā atrodas Sandjego, Kalifornijas štatā. Tiek uzskatīta par vienu no prestižākajām universitātēm visā pasaulē. Universitāte tika dibināta 1960. gadā Lahoijas priekšpilsētā.

Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā ieņem 14. vietu (2016).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Zubs

**Zubs** (slāvu: *зуб*/*zub* — 'zobs'; sieviešu dzimtē Zuba) ir slāvu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Artjoms Zubs (*Артйом Зуб*; 1995) — Krievijas hokejists;
* Mareks Zubs (*Marek Zub*; 1964) — poļu futbola treneris un bijušais futbolists.
Serhio Enao

**Serhio Luiss Enao Montoija** (; dzimis ) ir bijušais Kolumbijas šosejas riteņbraucējs.

2017. gadā Enao uzvarēja Kolumbijas čempionātā grupas braucienā. Tā paša gada martā viņš uzvarēja Parīze—Nica daudzdienu velobraucienā, par divām sekundēm kopvērtējumā pārspējot Alverto Kontadoru.

2018. gada februārī Enao otro reizi pēc kārtas uzvarēja Kolumbijas čempionātā grupas braucienā.

2022. gadā noslēdza profesionāļa karjeru, kas pēc ** komandas izjukšanas nesaņēma atbilstošus līguma piedāvājumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vasiliški

**Vasiliški** ir ciems Baltinavas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 11 km no pagasta centra Baltinavas un 267 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V474.

## Atsauces
Štutgartes apgabals

**Štutgartes apgabals** () ir viens no četriem Vācijas federālās zemes Bādenes-Virtembergas apgabaliem. Štutgartes apgabals atrodas Bādenes-Virtembergas ziemeļos, ap Štutgarti, kas ir apgabala administratīvais centrs. Robežojas ar Bādenes-Virtembergas Karlsrūes, Tībingenes, Freiburgas apgabaliem un ar Bavāriju ziemeļos un austrumos. Apgabala pašreizējās robežas pastāv kopš 1973. gada.

## Štutgartes apgabala administratīvais iedalījums
Apgabals iedalīts 11 apriņķos (vācu: *Landkreise*) un 2 brīvpilsētās (vācu: *kreisfreie Städte*).

Bēnlingene, Eslingene, Ludvigsburga, Rems-Muras, Gepingene un Štutgarte kopā veido pilsētkopu Štutgartes reģions ar tieši ievēlētu reģionālo asambleju (*Regionalversammlung*).

## Kartes

200px|Štutgartes reģions 200px|Adminstratīvais Štutgartes apgabals
Bādenes-Virtembergas karteKreisajā pusē: Štutgartes reģions — labajā pusē: Adminstratīvais Štutgartes apgabals.


## Iedzīvotāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Štutgartes apgabala oficiālā mājaslapa
Mareks Zubs

**Mareks Zubs** (; dzimis  Tomašovā Lubelskā) ir poļu futbola treneris un bijušais futbolists. 2017. gada sezonas pirmajā pusē bija Latvijas Virslīgas kluba FK Spartaks Jūrmala galvenais treneris. Kopš 2023. gada Zubs ir Polijas komandas Žešovas "Stal" galvenais treneris.

## Karjera
Futbolista karjeru sācis 1980. gadā Zamoscas "Hetman" komandas sastāvā. Trīs gadus vēlāk pārgājis uz Varšavas AZS-AWF klubu, bet vēl pēc gada pievienojies Dembicas "Igloopol", kura sastāvā nospēlējis septiņas sezonas. Vēl turpinot spēlētāja karjeru, 1989. gadā sācis strādāt arī par kluba jauniešu komandas treneri. 1990. gadā palīdzējis komandai iekļūt *[[Ekstraklasa]]*, Polijas čempionāta augstākajā līgā. Vēlāk neilgu laiku spēlējis Beļģijas klubā *Lorrain Arlon*. Pēc atgriešanās Polijā pārstāvējis klubus *KS Piaseczno* un Varšavas *Polonia*, paralēli strādājot arī par treneri. Spēlētāja karjeru noslēdza 2000. gadā.

Strādājis gan par trenera asistentu, gan galveno treneri dažādu līgu Polijas klubos. 2012. gada jūlijā pievienojās Polijas izlases treneru korpusam kā viens no asistentiem. Taču jau tā paša gada augustā kļuva par Lietuvas futbola kluba Viļņas "Žalgiris" galveno treneri, atstājot darbu Polijas izlasē. Ar Viļņas klubu divas reizes izcīnījis valsts čempionu titulu. 
2014. gadā atzīts par Lietuvas līgas gada labāko treneri.

2015. gadā no marta līdz maijam bijis *Ekstraklasa* kluba Belhatovas GKS galvenais treneris. 2016. gadā strādājis ar Ķīnas 2. līgas (trešās pēc ranga) klubu *Shenyang Urban FC*. 2017. gada februārī iecelts par Latvijas Virslīgas kluba FK Spartaks Jūrmala galveno treneri. Tā paša gada jūlijā Zubs klubu atstāja, kļūstot par Baltkrievijas kluba Saļihorskas "Šahtjor" galveno treneri. 2018. gadā vadīja Kazahstānas klubu *[[FK Tobol]]*. 2019. gada 13. februārī viņš kļuva par galveno treneri Lietuvas vicečempioniem FK Žalgiris.

2020. gada janvārī stājās Latvijas Virslīgas jaunpienācēju FK Tukums 2000 galvenā trenera amatā. Virslīgas sākums tika atlikts COVID-19 pandēmijas dēļ, un klubs jūnija sākumā nolēma neturpināt sadarbību ar Zubu, kas komandas galvenā trenera amatā tā arī neaizvadīja nevienu oficiālu spēli.

## Sasniegumi
* Lietuvas A līgas čempions (2): 2013, 2014
* Lietuvas kausa ieguvējs (2): 2012–13, 2013–14
* Lietuvas superkausa ieguvējs (1): 2013

## Atsauces

## Ārējās saites

*     

* Profils vietnē ''90minut.pl''
1963. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

[thumb|270px|[BBC televīzijas centrs Londonā.]]
1963. gada Eirovīzijas Dziesmu konkurss bija septītais Eirovīzijas Dziesmu konkurss, kas notika 1963. gada 23. martā BBC televīzijas centrā Londonā. Iepriekšējā gada konkursā gan uzvarēja Francija ar dziedātāju Izabellu Obrē, bet RTF atteicās vadīt konkursu finansiālu grūtību dēļ. Konkursā pirmo reizi laurus plūca Dānija ar dziesmu *Dansevise*, kuru izpildīja Grēte un Jergens Ingmani. Tāpat kā iepriekšējā gadā, 4 valstis neieguva nevienu punktu: Zviedrija, Norvēģija, Somija un Nīderlande.

## Rezultāti

## Atsauces
*https://web.archive.org/web/20170211085511/http://eurovisionworld.com/?eurovision=1963
*http://www.eurovision.tv/page/history/by-year/contest?event=280
Viborgi

**Viborgi** ir ciems Baltinavas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Baltinavas un 260 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V460.

## Atsauces
Blukas (stacija)

**Blukas** bija dzelzceļa stacija līnijā Rīga—Jelgava starp Olaines un Dalbes stacijām. Tā atradās Olaines novada Olaines pagastā. 

Bluku pieturas punkts tika atklāts 1928. gadā. Pēc Otrā pasaules kara vilcieni te nepietur.

## Atsauces
Amau vardīte

**Amau vardīte** (*Paedophryne amauensis*) ir šaurmutvaržu dzimtas (*Microhylidae*) pasaulē mazākā varžu suga, kas šobrīd ir arī mazākais zināmais mugurkaulnieks pasaulē.

## Vardītes atklāšana
Amau vardīte tika atklāta 2009. gadā, kad Luiziānas štata Universitāte organizēja pētniecisko ekspedīciju Papua-Jaungvinejas bioloģiskās daudzveidības izpētei. Jaunā vardīšu suga tika atklāta Amau ciema tuvumā Centrālajā provincē. Šis ciema nosaukums tika izmantots vardītes zinātniskā nosaukuma izveidē. Par jaunās sugas atklāšanu zinātnieki paziņoja 2012. gadā. 

Mazās vardītes, kas ir istabas mušas lielumā, meža zemsedzē praktiski ir neiespējami ieraudzīt. Par to varbūtējo atrašanās vietu liecina tikai to kurkstēšana, kas ir līdzīga kukaiņu čirkstēšanai, tādēļ biologiem jābūt īpaši dzirdīgiem, lai saprastu, ka skaņa tomēr ir nedaudz atšķirīga. Lai notvertu nezināmo dzīvnieku, kura skaņa bija dzirdama nākam no sakritušo lapu kaudzes, pētnieki izmantoja plastikas maisiņu, saņemot tajā lielāku kaudzi ar kritušajām lapām. Tikai pēc tam tie ieraudzīja, ka maisiņā pa lapām lēkā sīciņa vardīte. 

## Izskats un īpašības
[thumb|left|240px|Amau vardītes [rentgens|rentgena uzņēmums]]
Amau vardītes pieauguša īpatņa ķermeņa lielums ir 7—8 mm (visbiežāk ap 7,7 mm). Mātīte ir nedaudz lielāka nekā tēviņš. Vardītes skeleta uzbūve ir vienkāršāka kā normāla lieluma vardēm. Tām pirms krustu kaula ir tikai 7 mugurkaula skriemeļi. Amau vardītes mugura ir tumši brūna ar neregulāras formas rudiem vai rudi brūniem raibumiņiem, sāni un vēders tumši brūni vai tumši pelēki ar neregulāriem zilganbaltiem plankumiņiem. Priekškāju pēdām ir trīs pirksti bez peldplēvēm (pirksti viegli saplacināti), pakaļkājām četri pirksti bez peldplēvēm.

## Uzvedība un barība
Amau vardīte dzīvo uz zemes, nokritušo lapu mitrajā zemsedzē. Amau vardīte spēj palēkties uz augšu 30 reizes augstāk par savu ķermeni. Tā ir aktīva krēslas stundās un barojas ar sīciņiem bezmugurkaulniekiem, piemēram, ērcēm, ar kuriem citi abinieki nebarojas. Vairošanās sezonas laikā tēviņi sauc mātītes, izdodot ļoti augstas, kukaiņu čirkstēšanai līdzīgas frekvences skaņas (8400—9400 Hz). Mātīte vienā vairošanās sezonā iznēsā divus ikrus. Attīstības ciklā nav kurkuļa fāzes, no ikriem izšķiļas miniatūras vardītes, kas ir pieaugušo īpatņu samazinātas kopijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Mazākā varde pasaulē
*World's Smallest Frog Found—Fly-Size Beast Is Tiniest Vertebrate
*Amazing top 10 new species include glowing cockroach, tiniest vertebrate and new monkey
Ričards Kenets Gajs

**Ričards Kenets Gajs** (; dzimis , miris ) bija britu matemātiķis, Kalgari Universitātes Matemātikas departamenta emeritētais profesors. Gajs pazīstams ar saviem darbiem ģeometrijā, skaitļu, kombinatorikas spēļu un grafu teorijā.

## Biogrāfija
Gajs ieguva bakalaura un maģistra grādu Kembridžas Universitātē. vēlāk Birmingenas Universitātē ieguva skolotāja diplomu. Otrā pasaules kara laikā dienēja Karalisko gaisa spēku Meteoroloģijas daļā, tika nosūtīts uz Reikjaviku, pēc tam uz Bermudu salām kā meteorologs. Pēc kara atgriezās Anglijā, strādāja par matemātikas skolotāju. 1951. gadā pārcēlās uz Singapūru, strādāja universitātē līdz 1962. gadam. Vēlāk dažus gadus strādāja Indiešu tehnoloģijas institūtā Deli, Indijā. 1965. gadā pārcēlās uz Kanādu. Lielāko daļu sava darba mūža Gajs strādāja Kalgari Universitātē. Kaut arī pensionējās 1982. gadā, turpināja darbu pat sasniedzis 100 gadu vecumu.

Ričards Gajs sarakstījis vairākas grāmatas un vairāk nekā simts rakstu par skaitļu un grafu teoriju. Viņš bija Pāla Erdēša četru publikāciju līdzators, tāpēc viņa Erdēša skaitlis ir 1.

Gajs kopš jaunības līdz pat vēlīniem gadiem kopā ar sievu Nensiju Luīzu nodarbojās ar pārgājieniem kalnos. Viņi bija apprecējušies 1940. gadā un nodzīvoja kopā 70 gadus līdz par sievas nāvei 2010. gadā. Viņiem bija trīs bērni, tai skaitā datorzinātnieks un matemātiķis Maikls Gajs. Ričards Gajs nomira 2020. gada 9. martā 103 gadu vecumā.

## Šaha kompozīcija
Rčards Gajs pazīstams arī kā šaha etīžu sastādītājs. viņš sastādījis apmēram 200 etīdes un ir Gaja — Blendforda — Rojkrofta koda, ko izmanto etīžu klasifikācijai, līdzautors.

No 1948. līdz 1951. gadam Gajs strādājis šaha žurnālā *British Chess Magazine*.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
:**1. Lg8 ! Kb1 2. Lh7+ Ka1 3. Kg6 ! Kb1 4. Kf6+ Ka1 5. Kf5 Kb1 6. Kf4+ Ka1 7. Ke4 Kb1 8. Ke3+ Ka1 9. Ke2 d1D+ 10. Kxd1** un uzvar.

## Bibliogrāfija
* 
* 
* Guy, R. K. (1989). *Fair game how to play impartial combinatorial games*, COMAP in Arlington, MA, .
* Guy, R. K. (1976). *Packing with solutions of ax+by= cz The unity of combinatorics*, OCLC Number: 883501309
* Guy, R. K. (1991). *Graphs and the strong law of small numbers*, Wiley, OCLC Number: 897682607.
* Guy, R. K. (1987). *Six phases for the eight-lambdas and eight-deltas configurations*, North-Holland, OCLC Number: 897693235.
* Guy, R. K. (1982). *Sets of integers whose subsets have distinct sums*, North-Holland, OCLC Number: 897757256.

## Atsauces

## Papildu literatūra
* John Roycroft *Richard Guy’s Chess Endgame Studies.* Prime Actions, Kenneth Solja, Helsinki 1996. . 
* Donald J. Albers, Gerald L. Alexanderson: *Fascinating Mathematical People: Interviews and Memoirs.* Princeton University Press 2011. 

## Ārējās saites
* Ričarda Gaja simts gadu jubilejai veltīta mājas lapa Amerikas Matemātikas asociācijas vietnē  
* Ričarda Gaja profils vietnē ''Arves'' 
* R. Gaja šaha kompozīcijas vietnē PDB
* R. Gaja profils vietnē CPW
Eirovīzijas koris

**Eirovīzijas koris** (), iepriekš **Eirovīzijas gada koris** (), ir koru sacensība, kas notiek ik pa 2 gadiem un ir balstīta uz Pasaules koru olimpiādes formāta. To rīko Eiropas Raidorganizāciju apvienība (EBU) kopā ar *[[Interkultur]]*. Konkursā drīkst piedalīties visas EBU dalībvalstis. Pirmais konkurss notika  Latvijas galvaspilsētā Rīgā.

## Valstis

## Konkursi

## Atsauces
Viļumi (Baltinavas pagasts)

**Viļumi** ir daļēji izzudis ciems Balvu novada Baltinavas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 8 km no pagasta centra Baltinavas un 253 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V478, Kūkovas upes krastā.

## Atsauces
Egons Līvs

**Egons Gūtmanis**, pazīstams ar pseidonīmu **Egons Līvs** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu rakstnieks un kinoscenārists. Rakstījis galvenokārt par zvejnieku dzīvi un darbu; vairāku Rīgas Kinostudijas filmu scenārija autors, tajā skaitā 1964. gadā uzņemtajai filmai «Kapteinis Nulle».

## Dzīves gājums
Dzimis dzelzceļnieka ģimenē Jelgavā. 1940. — 1942. gadā mācījies Liepājas vakara tehnikumā un strādājis dzelzceļa darbnīcās. No 1942. līdz 1945. gadam dienējis Latviešu leģionā. No 1945. līdz 1950. gadam atradās izsūtījumā Baltijas—Baltās jūras kanāla celtniecībā un Sarkanās armijas dienestā. No 1950. līdz 1964. gadam strādāja Liepājas zvejas ostā par kuģu mehāniķi un dispečeru.

No 1965. līdz 1969. gadam laikraksta «Cīņa» speciālkorespondents Liepājā, rakstījis reportāžas par zvejniekiem. No 1969. līdz 1973. gadam strādāja par Rīgas Kinostudijas scenāriju redakcijas redaktoru, no 1973. līdz 1974. gadam — Rakstnieku savienības prozas konsultants.
 
## Radošā darbība
Pirmā publikācija ir stāsts «Cīruļu putenī» 1959. gadā Liepājas laikrakstā «Komunists». Sarakstījis piecus stāstu krājumus, romānu "Velnakaula dvīņi", kā arī deviņus kinoscenārijus. Rakstnieku savienības biedrs kopš 1963. gada.

### Grāmatas
* Asteru medus (2000)
* Rēta lūpas iekšpusē. Atmiņas (1990)
* Skumji un rakstīt grūti. Dienasgrāmata (1991)
* Skumjās rotaļas (1984)
* Parāds mīlestībā. Scenārijs (kopā ar Ēriku Kūli) (1984)
* Viena diena uz labās, mīļās zemītes (1983)
* Akmeņainais ceļš. Scenārijs pēc Viļa Lāča romāna (1983)
* Nakts bez putniem. Scenārijs (1979)
* Lielā Jaungada nakts. Scenārijs (1978)
* Tandēms (1977)
* Pārnākšana. Stāsti (1977)
* Slieksnis (1974)
* Tandēms. Scenārijs (1974)
* Pirmā vasara. Scenārijs (1974)
* Meldru mežs. Kinostāsts (1972)
* Meldru mežs. Scenārijs (1971)
* Vecā romantiķu pirts. Stāsti (1968)
* Rīta miglā. Scenārijs (1967)
* Vērts bij vīriem satikties. Reportāžu krājums (1966)
* Velnakaula dvīņi. Romāns (1966) (arī scenārija autors pēc romāna motīviem Lietuvas kinostudijā uzņemtajai filmai "Jūtas" (1968))
* Kapteinis Nulle. Scenārijs (1964)
* Prelūdija. Stāsti (1964)
* Kapteinis Nulle. Stāsti (1963)
* Selgas vīri. Stāsti (1962)
* Cīruļu putenī. Stāsts (1959)

## Atsauces
DJ Dween

***DJ Dween*** (īstajā vārdā **Kaspars Dvinskis**; dzimis 1983. gada 20. novembrī Gulbenē) ir latviešu mūzikas producents, dīdžejs, video klipu filmētājs un montētājs.

## ''DJ Dween Production''
Profesionāli deju un klubu mūzikai pievērsies 2008. gadā, kad sadarbojoties ar Robertu Lejasmeijeru, tapa 2 projekti: kompozīcijas "Vella kalpi" deju versija, kas tika iekļauta Roberta Lejasmeijera albumā "Restaurācija" un remikss grupas Tranzīts dziesmai "Pa gaisu viss".

2009. gada novembrī *Dween* izveidoja remiksu grupas *[[PeR]]* dziesmai "Nevar būt" *hands up* & *[[jumpstyle]]* stilā, kas guva pozitīvas atsauksmes no dažādiem klubu mūzikas producentiem.

2009. gada decembrī sadarbībā ar solisti Sandiju Vīganti ziemas noskaņās tapa Dween pirmā oriģināldziesma "Baltas pārslas”, kas ,aptuveni, mēnesi noturējās Latviešu Radio top 20-niekā, un guva lielu radio klausītāju atzinību. 2010. gada aprīlī turpinot sadarbību ar solisti S.Vīganti tapa *Dween* otra oriģināldziesma "Manas acis iemīlējās”.

2010. gada februārī panākumus gan latviešu, gan igauņu radio klausītāju vidū guva Dween jumpstyle stilā remiksētā Roberta Lejasmeijera un *Candy* dziesma “Rīts ir tālu vēl”. Remikss Latvijas Klubu mūzikas stundu klausītāju balsojumā, 21 skaņdarba konkurencē, ieguva 2. vietu.

2010. gada septembrī Laura Reinika dziesmai "Es skrienu" tika izveidots īpašais Dween Jumpstyle remikss, kas tika iekļauta Laura Reinika albumā "Es skrienu" kā bonusa versija. 

2010. gada nogalē Grupai BTH dziesmai "Last Christmas" tika izveidots jauns moderns remiks,kas tika izdots Amerikas Savienotajās valstīs.

DJ Dween kļuva atpazīstams pēc tam, kad viņa producētā un kopīgi ar dziedātāju Miku Dukuru izpildītā dziesma „ Tu mani cel” 2011.gadā kļuva par latviešu deju mūzikas klubu hītu un nonāca „Muzikālās bankas” finālā un tika atzīta par gada četrpadsmito vērtīgāko dziesmu.

Jau 2012. gadā veiksmīgi sadarbojoties ar Nikolaju Puzikovu tapa dziesma "Tu esi karsta" kas guva atzinību no top klubiem un dīdžejiem. Ilgi noturējās "Latvijas Radio 2" topā.

Tā paša gada ietvaros, sadarbojoties ar Sabīni Berezinu un Grafomānu nonāca radio stacijās dziesma "Ir jāmeklē", kas bija viena no vērtīgākajām "Muzikālās bankas" dziesmām.

2014. gadā sadarbojoties ar Oskaru Deigeli tika izdota dziesma "Man Tevis Nepietiek".

2013. gadā Sadarbojoties ar Nikolaju Puzikovu un reperi *Mixtyper* tika izdota dziesma "Viņas varā".

2013. gadā nogalē sadarbojoties ar Ivo Fominu tika izveidota spēcīga dziesma "Radio aktīvs" Kas iekļuva "Latvijas Radio 2" apritē.

Uzvarot dziedātājam Justs Supernovā, dziesmai *Heartbeat* *Dween* izveidoja dziesmas remiksu, kura tika iekļauta labāko remiksu izlasē.

2016. gadā. Sadarboties ar Nikolaju Puzikovu tika izdota saulaina dziesma "Ceļojums", kas bija "Latvijas Radio 2" viena no gada spēlētākajām dziesmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
* Oficiālais Youtube kanāls
Vācijas Karaliste

**Vācijas karaliste** (, ) vēsturiski formāls apzīmējums reāli nekad nepastāvējušai valstij, kas izmantota Svētās Romas impērijā. Impērijai izplešoties un iekļaujot nevācu zemes – Itālijas karalisti (951), Bohēmijas kņazisti (1004), Burgundijas karalisti (1032), par Vācijas karalisti tika saukta sākotnējā Austrumfranku valsts teritorija, kuru galvenokārt apdzīvoja ģermāņi.

## Vācu karalis
Terminu *Rex Teutonicorum* (teitoņu karalis), pirmo reizi izmanto pāvests Gregors VII investitūras stīda laikā, kā neglaimojošu terminu attiecībā pret imperatoru Heinrihu IV, lai samazinātu viņa prestižu līdz parasta karaļa līmenim. Reaģējot, Heinrihs IV sāka lietot titulu *Rex Romanorum* (Romiešu karalis), lai demonstrētu savas tiesības valdīt visā Svētās Romas impērijas teritorijā. 

Titulu “Vācijas karalis” sākotnēji attiecināja uz vācu kūrfirstu ievēlētu jauno valdnieku, pirms tā oficiālās kronēšanas par pārējo impērijas zemju karali un imperatoru.  Lai arī jaunievēlētais valdnieks jau uzreiz pildīja imperatora funkcijas, oficiāli par imperatoru viņš kļuva tikai pēc kronēšanas ceremonijas Romā, kas dažreiz notika vairākus gadus vēlāk, vai nenotika nemaz. 12. gadsimtā par nākamo imperatoru ievēlētais valdnieks sāka pieņemt titulu “Romiešu karalis”, lai demonstrētu savas tiesības uz visu impēriju. 

Par Vācijas karalisti citu valstu valdnieki turpināja saukt tradicionālās vācu zemes. Termins *regnum Germaniae* (Vācijas karaliste) vācu dokumentos sāk parādīties 14. gs. taču tā nekad neveidojās par reālu karalisti, jo vācu zemes bija sadalītas augstmaņu valdījumos, un imperatoram piederēja tikai fragmentāras impērijas zemes un paša dinastijas īpašumi. 

1508. gadā Maksimiliāns I ar pāvesta piekrišanu uzreiz pēc ievēlēšanas sāka lietot titulu *Imperator Electus* (Izvēlētais imperators), kas nozīmēja, ka imperatora tituls nāk līdz ar ievēlēšanu, nevis kronēšanu Romā, kas drīz tika izbeigta vispār. Tikko ievēlētais valdnieks turpmāk joprojām pieņēma Romiešu karaļa titulu, un tad tika kronēts par imperatoru. Sākās tradīcija troņmantinieku vēl imperatora dzīves laikā iecelt par Romiešu karali, lai norādītu dinastisko turpināšanos, līdzīgi kā mūsdienās Lielbritānijas troņmantinieks ir Velsas princis. 
## Literatūra
* Carlrichard Brühl: *Die Geburt zweier Völker.* Köln u.&nbsp;a. 2001.
* Walter Mohr: *Von der Francia Orientalis zum Regnum Teutonicum.* In: *Archivum Latinitatis Medii Aevi.* Bd. 27, 1957, S. 27–49.
Laimonis Vāczemnieks

**Laimonis Vāczemnieks** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu rakstnieks, dzejnieks un kinoscenārists. Rakstījis galvenokārt bērniem un pusaudžiem; scenārija autors 1973. gadā Rīgas Kinostudijā uzņemtajai kinofilma «Dāvana vientuļai sievietei»; vairāku folklorizējušos dziesmu («Vecpiebalgas ūdensrozes», «Viss nāk un aiziet tālumā») tekstu autors.
## Dzīves gājums
Dzimis strādnieku ģimenē, mācījies Rīgas 28. vidusskolā (1936—1945), J. Raiņa strādnieku jaunatnes 8. vidusskolā (1945—1948). Pārtikas ministrijas Darba rezervju skolā ieguvis maizes cepēja diplomu. Neilgi strādājis specialitātē, vēlāk bijis transporta strādnieks Iļģuciema ādas izstrādājumu fabrikā, ekspeditors «Dinamo» slēpju fabrikā. No 1958. gada žurnāla «Bērnība» atbildīgais sekretārs, kopš 1964. gada žurnālu «Draugs» un «Zīlīte» galvenā redaktora vietnieks. Miris 1998. gadā, apglabāts 1. Meža kapos.

## Radošā darbība
Pirmais dzejolis publicēts 1953. gadā laikrakstā «Padomju Jaunatne». Sarakstījis vairākus dzejoļu krājumus. Prozā rakstījis galvenokārt bērnu un jauniešu auditorijai. Vairāku kinoscenāriju autors (Līvsalas zēni (1969), Dāvana vientuļai sievietei (1973), Veco vraku noslēpums (1973), Kroņa numurs (1986)). Rakstnieku savienības biedrs kopš 1957. gada. Latvijas PSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks (1979).

### Grāmatas
* Viss Dieva rokās. Dzejoļu krājums (1999)
* Jefiņa glābšanas biedrība. Detektīvstāsts (1991)
* Atsaukšanās (1989)
* Bite runā to pašu, ko es. Dzejoļu krājums bērniem (1988)
* Es paklanos labvakaram. Dzejoļu krājums (1986)
* Kroņa numurs. Kinoscenārijs (1986), ekranizēts Rīgas Kinostudijā 
* Ceļamaize (1984)
* Stepiņš un viņa brigāde. Proza bērniem (1978)
* Novadnieki. Dokumentāls romāns, līdzautors Aleksandrs Groms
* Celmlauži. Dokumentāls romāns, līdzautors Aleksandrs Groms (1975)
* Veco vraku noslēpums. Kinoscenārijs (1973), ekranizēts Rīgas Kinostudijā
* Dāvana vientuļai sievietei. Kinoscenārijs (1973), ekranizēts Rīgas Kinostudijā
* Atbalss. Dzejoļu krājums (1970)
* Puika, valdies! Dzejoļu krājums bērniem (1969)
* Siltais rieciens. Proza bērniem (1968)
* Līvsalas zēni. Proza bērniem (1966); ekranizēts 1969. gadā Rīgas Kinostudijā
* Kad apses tvīkst. Dzejoļu krājums (1966)
* Sprīdīša piedzīvojumi. Dzejoļu krājums bērniem (1964)
* Atdodiet mammu! Proza bērniem (1962)
* Dziļā ziema. Dzejoļu krājums (1962)
* Mēnestiņa pirmais ceļojums. Proza bērniem (1961)
* Siltās rokas. Dzejoļu krājums (1961)
* Pūpolītis. Dzejoļu krājums bērniem (1959)
* Vasara Ziedu ciemā. Proza bērniem (1958)
* Dzintarlāse.  Dzejoļu krājums (1957)

## Atsauces
Guntars Ķirsis

**Guntars Ķirsis** (dzimis  Limbažos) ir latviešu diriģents, festivālu producents un profesionālo kultūras organizāciju vadītājs.

1983. gadā absolvējis Emīla Dārziņa speciālās mūzikas vidusskolas pasniedzēja Jāņa Erenštreita diriģēšanas klasi. 1990. gadā pabeidzis Latvijas konservatorijas profesora Gido Kokara diriģēšanas klasi, vēlāk studējis Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas maģistratūrā pie profesora Imanta Kokara. Mācījies orķestra diriģēšanu pie profesora Jāņa Kaijaka. Ieguvis maģistra grādu diriģēšanā.

Laikā no 1997. gada līdz 2005. gadam vadījis korus "Caritas", "Valmiera", "Tēvzeme". No 1998. līdz 2005. gadam bijis Valmieras rajona koru virsdiriģents un XXIII vispārējo Latviešu Dziesmusvētku virsdiriģents. No 1993. līdz 2005. gadam bijis Latvijas Radio kora direktors, kopš 2005. gada — Kultūras Ministrijas kapitālsabiedrības "Latvijas Koncerti" direktors, kopš 2014. gada — Dzintaru koncertzāles direktors. Rīgas festivāla mākslinieciskais vadītājs.

Apbalvots ar Valmieras Goda pilsoņa nosaukumu, Ministru kabineta Goda rakstu un Francijas komandora pakāpes Ordeni mākslā un literatūrā (*Ordre des Arts et des Lettres*, 2007).

## Atsauces
Čīles 1973. gada apvērsums

**Čīles 1973. gada apvērsums** ir militārs apvērsums Čīlē, ko  veica Čīles bruņotie spēki ģenerāļa Augusto Pinočeta vadībā. Apvērsumā tika gāzta demokrātiski ievēlētā Salvadora Aljendes valdība un pie varas nāca militāra hunta.

Apvērsums notika pēc ilgām nesaskaņām starp labējo kontrolēto Kongresu un vēlēto sociālistu Salvadoru Aljendi. Situāciju saasināja ekonomiskais karš, kuru ASV prezidents Ričards Niksons bija licis uzsākt pret Čīli.

Pēc apvērsuma tika apturēta Aljendes Tautas vienotības valdība un izveidota hunta, kas apturēja politisko darbību valstī un apspieda kreisās kustības, īpaši komunistiskās un sociālistiskās partijas un Revolucionāro kreiso kustību. Aljendes armijas virspavēlnieks Augusto Pinočets kļuva par Čīles valdības huntas prezidentu un gadu pēc apvērsuma — par prezidentu.

## Skatīt arī

* Augusto Pinočets

## Atsauces

## Ārējās saites
Zubki

**Zubki** ir ciems Baltinavas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 13 km no pagasta centra Baltinavas un 286 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P45, Kūkovas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 78 cilvēkiem.
## Atsauces
Tea Lančava

**Tea Lančava** (; dzimusi  Kutaisi, arī **Tea Bosboma-Lančava** ()) ir Gruzijā dzimusi Nīderlandes starptautiskā lielmeistare šahā (2001).

## Biogrāfija
Šahu iemācījusies spēlēt piecu gadu vecumā. Daudzsološo talantu pamanījusi Pasaules šaha eksčempione Nona Gaprindašvili, kura trenējusi Lančavu savā šaha skolā Tbilisi. 1988. gadā Timišoarā uzvarējusi Pasaules junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā. Gadu vēlāk Puertoriko izcīnījusi 2. vietu Pasaules junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 1990. gadā Singapūrā uzvarējusi Pasaules junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā.

1995. gadā pārcēlusies uz dzīvi Nīderlandē, vēl pēc gada apprecējusies. Kopš 1997. gada šaha turnīros pārstāv Nīderlandi. Vairākkārt piedalījusies Nīderlandes sieviešu šaha čempionātos, kuros izcīnījusi zelta (2012), piecas sudraba (1998, 1999, 2000, 2002, 2003) un četras bronzas (2001, 2006, 2008, 2013) medaļas. 2006. gadā Turcijā izcīnījusi sudraba medaļu Eiropas individuālajā sieviešu šaha čempionātā.

Pārstāvējusi Nīderlandes komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 9 reizes (1998-2006, 2010-2016);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 8 reizes (1999-2007, 2011-2015).

Par panākumiem turnīros FIDE 1997. gadā Lančavai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2001. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2005. gadā saņēmusi starptautiskā meistara nosaukumu vīriešiem (IM).

## Atsauces

## Ārējās saites
Šiprage

**Šiprage** (, , ) ir neliela pilsēta Bosnijā un Hercegovinā, Kotoras Varošas pašvaldībā.

## Klimats

## Demogrāfija

### Pārskats pēc sarakstiem

* 1931, 1953: Pašvaldība
+ Platība
thumb|center|500px|Iedzīvotāji 1961-2013

## Vēsturisku attēlu galerija

Attēls:Ostaci rimske naseobine.jpg|Bazilikas plāns (18,42 x 14,20 m), 5 gadsimts


## Atsauces

## Ārējās saites
Ūzulova

**Ūzulova** var būt:

* Ūzulova — apdzīvota vieta Baltinavas pagastā;
* Ūzulova — apdzīvota vieta Balvu novada Lazdulejas pagastā.
Ūzulova (Baltinavas pagasts)

**Ūzulova** ir ciems Baltinavas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1 km no pagasta centra Baltinavas un 257 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pavisam netālu uz dienvidaustrumiem no Baltinavas, Zvaigas upes krastā.

## Atsauces
Putilas rajons

**Putilas rajons** () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņivcu apgabala rietumos. Robežojas ar Čerņivcu apgabala Vižnicjas rajonu austrumos, Ivanofrankivskas apgabala Verhovinas rajonu rietumos un Kosivas rajonu ziemeļos, kā arī Rumāniju dienvidos. Rajons atrodas Ukrainas Karpatu reģionā un ir viens no kalnainākajiem valstī.

Pēc etniskā sastāva iedzīvotāju absolūtais vairākums ir ukraiņi (99,47 %).

Rajona Šepitas ciemā dzimis rumāņu komponists Čiprians Porumbesku (*Ciprian Porumbescu*, 1853 – 1883).

## Ārējās saites
2016.—2017. gada Pasaules kauss biatlonā — 1. posms

**[[2016.—2017. gada Pasaules kauss biatlonā|2016.—2017. gada Pasaules kausa biatlonā]] 1. posms** notika no 2016. gada 27. novembra līdz 4. decembrim Estešundā, Zviedrijā.

## Sacensību laiki

## Medaļu ieguvēji
### Vīrieši

### Sievietes

### Jaukti

## Ārējās saites
* IBU mājaslapa
Tārpveida piedēklis

thumbnail|235px|Tārpveida piedēkļa izvietojums gremošanas sistēmā (atzīmēts brūnā krāsā).
**Tārpveida piedēklis** jeb **aklās zarnas piedēklis** () ir tievs aklās zarnas (*Caecum*) atzarojums ar noslēgtu otro galu. Aklās zarnas piedēkļa iekaisumu mēdz saukt arī par apendicītu, kuru ārstē ķirurģiski, amputējot šo tārpveida piedēkli. Tā ir viena no biežākajām ķirurģiskajām operācijām Latvijā. Tārpveida piedēklis cilvēkiem tiek uzskatīts par rudimentāru orgānu.

## Anatomija
Tārpveida piedēkļa garums pieaugušam cilvēkam sastāda ap 10 cm, bet var arī variēt no 2 līdz 20 cm. Pēc Ginesa rekordu grāmatas datiem garākais izoperētais tārpveida piedēklis ir 23,6 cm. Piedēkļa diametrs parasti nepārsniedz 1 cm. Tārpveida piedēkļa iekšējais kanāls ieiet aklajā zarnā, un savienojuma vietā ar aklo zarnu piedēklim mēdz būt krokas veida aizvars (Gerlaha vārsts).
Tārpveida piedēklis var atrasties dažādos stāvokļos, attiecībā pret citiem orgāniem:
* Lejupejošais: piedēklis nolaižas iegurņa dobumā, kur robežojas ar urīnpūsli un dzemdi. Šāds piedēkļa stāvoklis var veicināt bruku.
* Iekšējais (mediālais): piedēklis atrodas starp zarnu cilpām. Pie strutojošām komplikācijām bieži veidojas peritonīts un zarnu saaugumi.
* Priekšējais: piedēklis robežojas ar priekšējo vēdera dobuma sieniņu. Šādā stāvoklī ir biežas komplikācijas ar zarnu saaugumiem.
* Ārējais (laterālais): piedēklis atrodas labajā sānu kanālā. Iekaisuma gadījumā apendicīts mēdz būt hronisks.
* Šķērseniskais: piedēklis atrodas zem aknas vai pie žultspūšļa sieniņas.
* Iekšorgāniskais (intramurālais): Piedēklis atrodas aklās zarnas sieniņā.
thumb|150px|Tārpveida piedēklis.

## Funkcijas
Cilvēka tārpveida piedēklis ir rudimentārs orgāns, jo ir zaudējis savu primāro gremošanas funkciju. Tomēr cilvēkiem tas pilda vairākas sekundāras funkcijas. Tās ir saistītas ar organisma aizsardzību, jo tur ir daudz limfātisko veidojumu, sekrēcijas funkciju, pie lipāzes un amilāzes sintēzes, hormonālo funkciju, producējot hormonus, kas piedalās zarnu sfinkteru un peristaltikas darbībā. Tas sekundāri ir saistīts arī ar gremošanu, pildot dažādu gremošanai svarīgu baktēriju inkubatora funkcijas.

## Atsauces