open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gordons Strehens

**Gordons Deivids Strehens** (, dzimis ) ir Skotijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Skotijas futbola izlases dalībnieks.

Savas spēlētāja karjeras laikā Strehens kopumā nospēlēja 635 līgas mačus, kopumā gūstot 138 vārtus. 21 no 25 sezonām pavadījis Skotijas un Anglijas augstākajās futbola līgās.

## Karjera
Savu debiju piedzīvojis 1974. gadā ''Dundee'' komandā. Vēlāk septiņas sezonas pavadījis ''Aberdeen''. Spēlējot *Aberdeen*, Strehems izcīnīja vairākus titulus, tostarp Eiropas Kausu ieguvēju kausu un Eiropas Superkausu. 1984. gadā pievienojies Anglijas komandai ''Manchester United'', kur izcīnījis FA kausu. 1989. gadā pārcēlies uz ''Leeds United'', kur pavadījis septiņas sezonas, esot komandas kapteinis. 1992. gadā kļuvis par Anglijas čempionu. Karjeru beidzis ''Coventry City''.

Skotijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1980. līdz 1992. gadam, nospēlējot 50 mačus. Piedalījies 1982. un 1986. gada FIFA Pasaules kausā.

Savu trenera karjeru sācis *Coventry City*. 2001. gadā ticis atlaists, kad komanda pirmo reizi 34 gadu laikā izkrita no Premjerlīgas. No 2001. līdz 2004. gadam vadījis Premjerlīgas komandu ''Southampton''. 2005. gadā atgriezies Skotijā, kļūstot par ''Celtic'' galveno treneri, kur viņš izcīnīja trīs Skotijas Premjerlīgas titulus. No 2013. līdz 2017. gadam bijis Skotijas futbola izlases galvenais treneris.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Aberdeen**

* Skotijas Premjerlīga: 1979–80, 1983–84
* Skotijas kauss: 1981–82, 1982–83, 1983–84
* Eiropas Kausu ieguvēju kauss: 1982–83
* Eiropas Superkauss: 1983

**Manchester United**

* FA kauss: 1984–85

**Leeds United**

* Anglijas līgas Pirmā divīzija: 1991–92
* Anglijas līgas Otrā divīzija: 1989–90
* FA Charity Shield: 1992

### Trenera karjera
**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 2005–06, 2006–07, 2007–08
* Skotijas kauss: 2006–07
* Skotijas Līgas kauss: 2005–06, 2008–09

## Ārējās saites
Kristaps Eklons

**Kristaps Eklons** (dzimis ) ir latviešu ugunsdzēsējs, Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienesta (VUGD) ģenerālis, bijušais Latvijas Republikas iekšlietu ministrs. Pārstāv partiju "Kustība Par!" un apvienību "Attīstībai/Par!".

## Dzīvesgājums
Mācījās Jūrmalas 6. pamatskolā (1986—1989), Ļvivas Ugunsdrošības skolā (1989—1992), tad Maskavas Ugunsdrošības akadēmijā (1993—1997), iegūstot ugunsdrošības inženiera izglītību. 1995. gadā K. Eklons sāka strādāt par VUGD Centra rajona daļas komandiera vietnieku, 1997. gadā par VUGD Kurzemes rajona daļas komandieri, 2000. gadā par VUGD Ātrās reaģēšanas brigādes komandieri, 2006. gadā par VUGD Operatīvās vadības pārvaldes priekšnieka vietnieku, 2011. gadā par VUGD priekšnieka vietnieku.

## Politiskā darbība
2022. gada maijā pēc iekšlietu ministres Marijas Golubevas demisijas partiju apvienība "Attīstībai/Par!" K. Eklonu izvirzīja iekšlietu ministra amatam. 26. maijā Saeima viņu apstiprināja ministra amatā.

2022. gada septembrī iestājies partijā "Kustība Par!". 14. Saeimas vēlēšanās K. Eklons kandidēja no apvienības "Attīstībai/Par!" saraksta, taču tas nepārvarēja 5% barjeru.

## Atsauces
Ahalcihe

**Ahalcihe** () ir pilsēta Gruzijā, Samche-Džavahetijas mhares un Ahalcihes municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts dienviddaļā Mazā Kaukāza kalnos Pochovischali upes krastos  no valsts galvaspilsētas Tbilisi. Vēsturisks Samches novada centrs; pilsētā mīt nozīmīga armēņu diaspora (26,7 % no kopējā iedzīvotāju skaita). Balneoloģisks kūrorts.

## Vēsture
Apvidus apdzīvots kopš bronzas laikmeta. Mūsdienu pilsēta dibināta 12. gadsimta 1. pusē. No 14. gadsimta līdz 1580. gadiem bija Meshetijas kultūras, politikas un saimnieciskais centrs. 1579. gadā pilsēta nokļuva Osmaņu impērijas pakļautībā un 1628. gadā kļuva par Ahalcihes provinces centru. 1829. gadā pēc Krievu—turku kara pilsēta nonāca Krievijas sastāvā. 1930. gadā Ahalcihe kļuva par rajona centru.

Nozīmīgs vīnkopības un pārtikas rūpniecības centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
STORK-4

***STORK-4*** ir Polijas uzņēmuma *[[SatRev]]* Zemes tālizpētes pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2021. gada 30. jūnijā.

Pavadoni izgatavoja uzņēmums *[[SatRev]]*. *STORK* tika veidots *[[CubeSat]]* *3U* formā uz *UniBus* platformas bāzes. Tam ir multispektrāls attēlveidotājs *Vision-300* ar izšķirtspēju līdz 5,8 m no 500 km orbītas. Atlikusī pavadoņa *2U* ir pieejama klientu kravām.

## Lidojuma gaita
*STORK-4* tika palaists  14:47 *UTC* ar nesējraķeti *[[LauncherOne]]* (sērijas numurs *R4*) no lidmašīnas *[[Cosmic Girl]]* (*[[Boeing 747-400]]*), kas pacēlās 13:53 *UTC* no Mohaves gaisa un kosmosa ostas (*[[Mojave Air and Space Port]]*). Raķetes starts notika virs Klusā okeāna punktā ar koordinātēm 120,1 rietumu garuma 33,2 ziemeļu platuma, aptuveni 200 km no Losandželosas. Kopā ar *STORK-4* tika palaists analoģisks pavadonis *[[STORK-5|STORK-4 Marta]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* SatRev
* STORK 1, ..., 14 Gunter Dirk Krebs
* STORK Erik Kulu, Nanosats Database
Dalmācijas salas

**Dalmācijas salas** () ir Horvātijai piederošu salu grupa Adrijas jūras austrumu piekrastē. Arhipelāgā ietilpst 1246 salas, saliņas un klintis, kas stiepjas gar Dalmācijas krastu  garumā no Rijekas līča ziemeļos līdz Dubrovnikai dienvidos. Nozīmīgs tūrisma reģions.

## Ģeogrāfija
Salas veidojušās, iegrimstot Balkānu pussalas rietumu krastam un jūrai appludinot Dināru kalnu piekrastes grēdas. Salas veidotas galvenokārt no kaļķakmens, izplatīts karsts. Reljefs paugurains; augstākā virsotne ir 778 m vjl Bračas salā. Krasta līnija stipri izrobota. Ainavā dominē Vidusjūras krūmāji. Salās izveidoti trīs nacionālie parki — Brioni, Kornati un Mļeta.

Lielākās salas (ar platību virs 50 km²) ir:
* Krka
* Cresa
* Brača
* Hvara
* Paga
* Korčula
* Dugi Otoka
* Mļeta
* Raba
* Visa
* Lošiņa
* Pašmana
* Šolta
* Ugļana

## Atsauces

## Ārējās saites
SPARTAN (pavadonis)

***SPARTAN*** (no ) jeb ***Shared Sat 1*** ir Bulgārijas uzņēmuma *[[EnduroSat]]* tehnoloģiju demonstrācijas pavadonis ar koplietošanas platformu 7 eksperimentiem. Tas orbītā tika palaists 2021. gada 30. jūnijā.

Pavadoni izstrādāja Bulgārijas uzņēmums *EnduroSat*. Tas izgatavots *[[CubeSat]]* *6U* formā (30 × 20 × 10 cm). Platformā var izvietot klientu dažādas kravas, un katrai tiek nodrošināta elektroenerģijas, datu apstrādes un tēmēšanas iespējas.

## Lidojuma gaita
*SPARTAN* tika palaists  19:31 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* (*Transporter-2* misija) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*. Tas startēja kopā ar 86 pavadoņiem. *SPARTAN* sākotnēji atradās Itālijas uzņēmuma *[[D-Orbit]]* pavadoņu izmešanas kosmiskajā aparātā *[[ION-SCV 003|ION-SCV 003 Dauntless David]]*, ko *Falcon 9* otrā pakāpe ievadīja solārsinhronā orbītā. *SPARTAN* no *ION-SVC-003* brīvā lidojumā tika izmests 21. jūlijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Shared Satellite Service *EnduroSat One*]
* Commercial space services redefined *EnduroSat One*]
* SharedSat 1, 2, 3, 4 (Spartan) Gunter Dirk Krebs
Haralds Šūmahers

**Haralds Antons "Tonijs" Šūmahers** (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists un futbola treneris, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks.

Savu lielāko daļu spēlētāja karjeras pavadījis Vācijas komandā *[[1. FC Köln]]*, kur viņš 15 sezonu laikā kopumā nospēlēja 541 maču un izcīnīja vienu Bundeslīgas titulu un trīs Vācijas kausus.

Rietumvācijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1979. līdz 1986. gadam. Bijis komandas pamatvārtsargs, kad Rietumvācija uzvarēja 1980. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1984. gada Eiropas čempionātā, kā arī 1982. un 1986. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**1. FC Köln**

* Vācijas Bundeslīga: 1977–78
* Vācijas kauss: 1976–77, 1977–78, 1982–83

**Fenerbahçe**

* Turcijas 1. līga: 1988–89

**Borussia Dortmund**

* Vācijas Bundeslīga: 1995–96

**Vācija**

* Eiropas čempionāts: 1980

**Individuālie sasniegumi**

* Vācijas gada futbolists: 1984, 1986

## Ārējās saites
Hanss Pēters Brīgels

**Hanss Pēters Brīgels** (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists un futbola treneris, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Rietumvācijas futbola izlases dalībnieks.

Lielu daļu spēlētāja karjeras pavadījis Vācijas Bundeslīgas komandā *[[1. FC Kaiserslautern]]*. Karjeras noslēgumā spēlējis arī Itālijas komandās ''Hellas Verona'' un ''Sampdoria''. Ar *Verona* komandu uzvarējis A sērijā.

Rietumvācijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1979. līdz 1986. gadam. Ar izlasi uzvarējis 1980. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1984. gada Eiropas čempionātā, kā arī 1982. un 1986. gada FIFA Pasaules kausā.

Savas trenera karjeras laikā vadījis vairākas komandas Šveicē, Vācijā un Turcijā, kā arī bijis Albānijas un Bahreinas futbola izlases galvenais treneris.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Verona**

* A sērija: 1984–85

**Sampdoria**

* Itālijas kauss: 1987–88

**Rietumvācija**

* Eiropas čempionāts: 1980

## Ārējās saites
Klauss Augentālers

**Klauss Augentālers** (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists un futbola treneris, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Rietumvācijas futbola izlases dalībnieks.

Visu savu spēlētāja karjeru, 15 gadus, pavadījis Vācijas komandā ''Bayern Munich'', kur viņš izcīnīja septiņus Vācijas Bundeslīgas titulus un trīs Vācijas kausus.

Rietumvācijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1983. līdz 1990. gadam. Ar izlasi uzvarējis 1990. gada FIFA Pasaules kausā.

Kā treneris, vadījis vairākas komandas gan Vācijā, gan Austrijā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 1979–80, 1980–81, 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1988–89, 1989–90
* Vācijas kauss: 1981–82, 1983–84, 1985–86
* Vācijas Superkauss: 1987, 1990

**Rietumvācija**

* FIFA Pasaules kauss: 1990

## Ārējās saites
Fēlikss Magats

**Volfgangs Fēlikss Magats** (, dzimis ) ir Vācijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Rietumvācijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras lielāko daļu pavadījis Vācijas komandā *[[Hamburger SV]]*, kur viņš trīs reizes uzvarēja Vācijas Bundeslīgā, kā arī pa reizei Eiropas kausā un Eiropas Kausu ieguvēju kausā.

Rietumvācijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1977. līdz 1986. gadam. Ar izlasi uzvarējis 1980. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1982. un 1986. gada FIFA Pasaules kausā.

Kā treneris izcīnījis trīs Bundeslīgas titulus, divus ar ''Bayern Munich'' un vienu ar *[[VfL Wolfsburg]]*.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Hamburger SV**

* Vācijas Bundeslīga: 1978–79, 1981–82, 1982–83
* Eiropas kauss: 1982–83
* Eiropas Kausu ieguvēju kauss: 1976–77

**Rietumvācija**

* Eiropas čempionāts: 1980

### Trenera karjera
**VfB Stuttgart**

* UEFA Intertoto kauss: 2002

**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2004–05, 2005–06
* Vācijas kauss: 2004–05, 2005–06
* Vācijas Līgas kauss: 2004

**VfL Wolfsburg**

* Vācijas Bundeslīga: 2008–09

## Ārējās saites
Brontex

thumb|Brontex iepakojums, zāļu plāksnīte un zāles
***Brontex*** ir Vācijā ražotas bezrecepšu zāles, kuras izmanto krēpu šķīdināšanai un izdalīšanās veicināšanai akūtu un hronisku bronhu un plaušu slimību gadījumā.

## Sastāvs
*Brontex* aktīvā viela ir ambroksola hidrohlorīds, un katra tablete satur 30 mg ambroksola hlidrohlorīda. *Brontex* tabletēs arī atrodas laktozes monohidrāts, kukurūzas ciete, magnija stearāts, koloidālais silīcija dioksīds.

## Lietošana
*Brontex* ieteicams lietot 1 tableti 3 reizes dienā (atbilst 90 mg ambroksola hidrohlorīda dienā), bet bērniem no 6 līdz 12 gadu vecumam ieteicams lietot 1/2 no 30 mg tabletes 2 līdz 3 reizes dienā. Nav ieteicams lietot *Brontex* tabletes bez ārsta norādījuma ilgāk par 4—5 dienām. Lai izvairītos no blaknēm, ieteicams nepārsniegt ieteicamo dienas devu un to pakāpeniski to samazināt. Pārdozēšanas gadījumā nav novērotas saindēšanās izpausmes, bet ir ziņots par īslaicīgu nemieru un caureju.

## Atsauces
Klauss Allofss

**Klauss Allofss** (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists un futbola treneris, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Rietumvācijas futbola izlases dalībnieks.

Kā uzbrucējs, kopumā 15 sezonās Vācijas Bundeslīgā 424 mačos guvis 177 vārtus, divas reizes kļūstot par sezonas labāko vārtu guvēju. Lielu daļu karjeras pavadījis *[[Fortuna Düsseldorf]]* un *[[1. FC Köln]]* komandās. Ar ''Olympique Marseille'' 1989. gadā kļuvis par Francijas čempionu, savukārt ar ''Werder Bremen'' 1993. gadā uzvarējis Bundeslīgā.

Rietumvācijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1978. līdz 1988. gadam, kopumā piedaloties 56 mačos un gūstot 17 vārtus. Ar izlasi uzvarējis 1980. gada Eiropas čempionātā, kur viņš bija arī visa turnīra rezultatīvākais spēlētājs. Piedalījies arī 1984. gada Eiropas čempionātā un 1986. gada FIFA Pasaules kausā.

1998. gadā kļuvis par *[[Fortuna Düsseldorf]]* galveno treneri, bet sezonas vidu ticis atlaists. No 1999. līdz 2012. gadam bijis ''Werder Bremen'' ģenerālmenedžeris.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Fortuna Düsseldorf**

* Vācijas kauss: 1978–79, 1979–80

**1. FC Köln**

* Vācijas kauss: 1982–83

**Marseille**

* Francijas 1. līga: 1988–89
* Francijas kauss: 1988–89

**Werder Bremen**

* Vācijas Bundeslīga: 1992–93
* Vācijas kauss: 1990–91
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1991–92

**RIetumvācija**

* Eiropas čempionāts: 1980

**Individuālie sasniegumi**

* Vācijas Bundeslīgas labākais vārtu guvējs: 1978–79, 1984–85
* Eiropas čempionāta labākais vārtu guvējs: 1980
* UEFA kausa labākais vārtu guvējs: 1985–86

## Ārējās saites
Rejs Vilkinss

**Reimonds Kolins Vilkinss** (, dzimis , miris ) bija Anglijas futbolists un futbola treneris. Vilkinss spēlēja pussarga pozīcijā, pārstāvējis Anglijas futbola izlasi.

Savu spēlētāja karjeru sācis ''Chelsea'', kur viņš 18 gadu vecumā tika apstiprināts par komandas kapteini. Vēlāk spēlējis tādos klubos kā ''Manchester United'', *[[AC Milan]]*, ''Queens Park Rangers'' un ''Rangers''.

Anglijas futbola izlases sastāva no 1976. līdz 1986. gadam aizvadījis 84 mačus un guvis 3 vārtus. Piedalījies 1982. un 1986. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1980. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām strādājis kā treneris, pārsvarā esot asistents vairākos Anglijas klubos. Vadījis Jordānijas futbola izlasi 2015. gada Āzijas kausā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Manchester United**

* FA kauss: 1982–83
* FA Charity Shield: 1983

**Rangers**

* Skotijas Premjerlīga: 1988–89, 1989–90
* Skotijas Līgas kauss: 1988–89

## Ārējās saites
Vivs Andersons

**Vivians Aleksandrs Andersons** (, dzimis ) ir bijušais Anglijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks. Andersons ir pirmais melnādanais futbolists, kurš ir spēlējis Anglijas izlasē.

Savu veiksmīgāko un lielāko daļu karjeras pavadījis savas dzimtās pilsētas komandā *[[Nottingham Forest]]*, kur 1978. gadā kļuvis par Anglijas futbola līgas uzvarētāju. Uzvarējis arī 1978—79. un 1979.—1980. gada Eiropas kausa sezonā. Vēlāk izcīnījis titulus arī ar ''Arsenal'' un ''Manchester United''.

Anglijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1978. līdz 1988. gadam. Piedalījies 1980. un 1988. gada Eiropas čempionātā, kā arī 1982. un 1986. gada FIFA Pasaules kausā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vladislavs Žmuda

**Vladislavs Žmuda** (, dzimis ) ir bijušais Polijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Polijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis komandas Polijā, ASV un Itālijā. Kļuvis par *[[Ekstraklasa]]* uzvarētāju gan ar Vroclavas "Śląsk", gan ar Lodzas "Widzew".

Polijas futbola izlases sastāvā no 1973. līdz 1986. gadam aizvadījis 91 maču un guvis 2 vārtus. Piedalījies 1974., 1978., 1982. un 1986. gada FIFA Pasaules kausā. Atzīts par 1974. gada FIFA Pasaules kausa labāko jauno spēlētāju. Izcīnījis sudraba medaļu 1976. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Vroclavas "Śląsk"**

* Ekstraklasa: 1976-77
* Polijas kauss: 1975–76

**Lodzas "Widzew"**

* Ekstraklasa: 1980–81, 1981–82

**Polija**

* Vasaras olimpiskās spēles sudraba medaļa: 1976

**Individuālie sasniegumi**

* FIFA Pasaules kausa labākais jaunais spēlētājs: 1974

## Ārējās saites
Septabene

thumb|Septabene iepakojums, zāļu plāksnīte un sūkājamā tablete
***Septabene*** ir Slovēnijā ražotas bezrecepšu zāles, kuras izmanto kā pretiekaisuma, pretsāpju un antiseptisku medikamentu vietējai lietošanai mutes dobumā. *Septabene* dezinficē mutes dobumu un rīkli un mazina rīkles iekaisuma pazīmes, piemēram, sāpes, apsārtumu, pietūkumu, karstuma sajūtu un funkciju traucējumus.

## Sastāvs
*Septabene* aktīvā viela ir benzidamīna hidrohlorīds un cetilpiridīnija hlorīds, kas attiecīgi atrodas 3 mg un 1 mg daudzumos katrā sūkājamajā tabletē.

Citas *Septabene* tablešu sastāvdaļas ir piparmētru eļļa, levomentols, sukraloze (E955), citronskābe (E330), kurkumīns (E100), hlorofila vara kompleksi (E141).

## Lietošana
*Septabene* ieteicams lietot 3—4 reizes dienā ar 3—6 stundu starplaiku, bet bērni līdz 6 gadu vecumam to nedrīkst lietot. Nav ieteicams lietot *Septabene* tabletes ilgāk par 7 dienām. Lai izvairītos no blaknēm, ieteicams nepārsniegt ieteicamo dienas devu, un, ja pēc 3 dienām simptomi pastiprinās vai nemazinās, vai rodas citi simptomi, ir nepieciešams konsultēties ar ārstu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Izdzīvo tikai mīlētāji

**"Izdzīvo tikai mīlētāji"** () ir 2013. gada Apvienotās Karalistes un Vācijas fantāzijas komēdijdrāma, kuras režisors un scenārija autors ir Džims Džārmušs. Filmā galvenās lomas atveido Tilda Svintone, Toms Hidlstons, Mija Vašikovska, Antons Jeļčins, Džefrijs Raits, Slimans Dazi un Džons Hērts.

Filma ir neparasts mīlas stāsts starp diviem vampīriem, Ādamu un Ievu, kuru attiecības apdraud Ievas jaunākā māsa.

"Izdzīvo tikai mīlētāji" pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Izdzīvo tikai mīlētāji" ierindojās 72. vietā. 2019. gadā *[[The Hollywood Reporter]]* ierindoja to, kā ceturto labāko 2010. gadu filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Durbe (Tukums)

**Durbe** ir viens no Tukuma pilsētas mikrorajoniem. Tas radies pēc Pirmā pasaules kara, kad agrārreformas rezultātā tika palielināta pilsētas platība. Tolaik šeit zemes gabalus ieguva un dzīvoja ne tie bagātākie pilsētas iedzīvotāji. 20. gadsimta 60. un 70. gados šeit izveidojās viens no tolaik turīgāko privātmāju rajoniem. Mūsdienās Durbe ir privātmāju mikrorajons ar brīnišķīgiem ziedu un augļkoku dārziem.

Durbes mikrorajons pazīstams ar tajā esošo Durbes muižas kompleksu — Durbes pili un parku, kas to ieskauj. Durbes parkā jau no 20. gadsimta 20. gadiem atrodas pilsētas brīvdabas pasākumu norises vieta — Durbes estrāde.

## Skatīt arī
* Tukums

## Atsauces
Nožēlojamie (2019. gada filma)

**"Nožēlojamie"** () ir 2019. gada Francijas drāmas filmas, kuras režisors ir Ladžs Lī. Filmā galvenās lomas atveido Damjēns Bonārs, Aleksiss Maneti un Džebrils Zonga.

Filmas darbība norisinās Parīzes priekšpilsētā Monfermei, imigrantu rajonos, kur sāk strādāt jauns policists. Drīz viņš atklāj policijas dubultos standartus, kā arī spriedzi starp dažādām bandām, cilvēkiem un rasēm.

Filma ir balstīta uz reālu policijas vardarbību, kas notika . Filmas nosaukums ir atsauce uz Viktora Igo romānu "Nožēlojamie" (1862), kurš tika sarakstīts Monfermei un kur daļēji norisinājās arī sižets. "Nožēlojamie" pirmizrāde notika  72. Kannu kinofestivālā, kur tā saņēma Žūrijas balvu. Tā tika nominēta 12 Cēzara balvām, no kurām saņēma četras, tai skaitā kategorijā "Labākā filma". "Nožēlojamie" tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā starptautiskā spēlfilma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Zem sudraba ezera

**"Zem sudraba ezera"** () ir 2018. gada ASV sirreāla ''neo-noir'' melnās komēdijas mistērijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Deivids Roberts Mičels. Filmā galvenās lomas atveido Endrū Gārfīlds un Railija Kio.

Filma stāsta par jaunu vīrieti Semu (Gārfīlds), kurš uzsāk izmeklēt savas noslēpumainās kaimiņienes pēkšņo pazušanu. Drīz viņš atklāj daudz bīstamāku un dīvaināku sazvērestību.

"Zem sudraba ezera" pirmizrāde notika  71. Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Filma neguva gaidītos finansiālos panākumus, nopelnot tikai nedaudz vairāk par 2 miljoniem ASV dolāriem pie 8 miljonu budžeta. "Zem sudraba ezera" saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus, slavējot tās oriģinalitāti, režiju, mūziku, kinematogrāfiju un Gārfīlda aktierspēli, taču dažiem šķita, ka scenārijs ir pārāk mulsinošs. "Zem sudraba ezera" ir kļuvusi par kulta filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jauntukums

**Jauntukums** ir Tukuma pilsētas daļa, kas atrodas Tukuma dienvidaustrumos, tā tapusi uzreiz pēc Otrā pasaules kara un tika izmantota kā armijas priekšpilsēta, kur dzīvoja Tukuma gaisa bāzē dienošie padomju armijas virsnieki. Vietējie to dēvēja  arī par **kara pilsētiņu** jeb „**gorodoku**” padomju militārās dislokācijas dēļ. Iespējams, Jauntukumu arī sauca par **Tukumu-III**  

Jauntukumā apskatāmas 1950. gados celtās “hruščovku” ēkas, kā arī 1980. gados būvētās modernā kvartāla ēkas. Ielu nosaukumi, kā Aviācijas, Parādes un Telegrāfa ielas, liecina par saistību ar armiju šajā pilsētas daļā.

## Skatīt arī

* Tukums

## Atsauces
Lauktehnika (Tukums)

**Lauktehnika** ir Tukuma pilsētas mikrorajons, kas radies 20. gadsimta 70. gados bijušajā Mācītājmuižas teritorijā jeb Mācītājlaukos. Tas izauga kā pastāvīgs centrs ar dažādiem ražošanas objektiem, administratīvo korpusu, daudzdzīvokļu mājām un 1986. gadā uzcelto sporta kompleksu. Lauktehnikas atrašanās vietas dēļ, Tukuma novads nevarēs atjaunot Tukuma ezeru plūdu dēļ.

## Skatīt arī

* Tukums

## Atsauces
Maksims Bosiss

**Maksims Žans Marsels Bosiss** (, dzimis ) ir bijušais Francijas futbolists un futbola treneris, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Francijas futbola izlases dalībnieks.

Lielāko daļu spēlētāja karjeras pavadījis Francijas komandā *[[FC Nantes]]*, kur viņš palīdzēja komandai izcīnīt trīs Francijas 1. līgas titulus un vienu Francijas kausu.

Francijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1976. līdz 1986. gadam. Kopumā nospēlējis 76 spēles, kuru laikā guvis vienus vārtus. Ar izlasi uzvarējis 1984. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies 1978., 1982. un 1986. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Nantes**

* Francijas 1. līga: 1976–77, 1979–80, 1982–83
* Francijas kauss: 1978–79

**Francija**

* Eiropas čempionāts: 1984

## Ārējās saites
Māris Locs

**Māris Locs** (dzimis  Valmierā) ir latviešu ceļotājs, amatieris-vēsturnieks, novadpētnieks un fotogrāfs. Daudzus gadus ar velosipēdu apceļojis Latviju, fotografējot un pētot dažādas vēstures liecības. Bijušas daudzas personālizstādes.

## Dzīvesgājums
Dzimis Valmierā. Mācījies Valmierā un Mālpils sovhoztehnikumā.

1991. gadā sarīkota pirmā M. Loca personālizstāde "Latvijas Atbrīvošanas cīņās kritušo karavīru apbedījumu vietas". Vēlākajos gados ievērību guvis ar fotogrāfijām, kas salīdzina dažādu Latvijas vietu agrākos attēlus (lielākoties 20. gadsimta 20. un 30. gados) ar to mūsdienu izskatu. Lielākoties ceļo ar velosipēdu, pa Latvijas ceļiem veicis vairāk nekā 200 000 kilometru. Pārdzīvojis smagu satiksmes negadījumu, kad viņam uztriekusies automašīna. Pēc tam ieguvis invaliditāti, taču turpinājis iesākto Latvijas apceļošanas un izpētes darbu.

## Atsauces
Alēns Žiress

**Alēns Žans Žiress** (, dzimis ) ir Francijas futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Francijas futbola izlases dalībnieks.

Gandrīz visu savu spēlētāja karjeru, 16 sezonas, pavadījis Francijas komandā ''Bordeaux'', kur kopumā nospēlējis 592 mačus. Ar *Bordeaux* komandu divas reizes kļuvis par Francijas čempionu. Karjeru noslēdzis ''Marseille''. 1982., 1983. un 1987. gadā ticis atzīts par Francijas gada futboistu.

Francijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1974. līdz 1986. gadam. Kopumā nospēlējis 47 mačus, kuru laikā guvis 6 vārtus. Ar izlasi uzvarējis 1984. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1982. un 1986. gada FIFA Pasaules kausā.

1995. gadā kļuvis par ''Toulouse'' galveno treneri. Vēlāk vadījis vairākas izlases, kā Gruziju, Gabonu, Mali, Senegālu un Tunisiju. 2022. gadā Žiress tika apstiprināts par Kosovas futbola izlases galveno treneri.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Bordeaux**

* Francijas 1. divīzija: 1983—84, 1984—85
* Francijas kauss: 1985—86

**Francija**

* Eiropas čempionāts: 1984

**Individuālie sasniegumi**

* Francijas gada futbolists: 1982, 1983, 1987

### Trenera karjera
**Paris Saint-Germain**

* Trophée des Champions: 1998

## Ārējās saites
Žans Tigana

**Amadu Žans Tigana** (, dzimis ) ir bijušais Francijas futbolists un futbola treneris, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Francijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis ''Toulon'', ''Lyon'', ''Bordeaux'' un ''Marseille''. Ar *Bordeux* trīs reizes, bet ar *Marseille* divas reizes kļuvis par Francijas 1. divīzijas čempionu.

Francijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1980. līdz 1988. gadam. Kopumā nospēlējis 52 mačus un guvis vienus vārtus. Ar izlasi uzvarējis 1984. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1982. un 1986. gada FIFA Pasaules kausā.

Kā treneris, vadījis komandas Francijā, Anglijā, Turcijā un Ķīnā. Ar *Monaco* komandu 1997. gadā uzvarējis 1. divīzijā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Bordeaux**

* Francijas 1. divīzija: 1983–84, 1984–85, 1986–87
* Francijas kauss: 1985–86, 1986–87

**Marseille**

* 1. divīzija: 1989–90, 1990–91

**Francija**

* Eiropas čempionāts: 1984

### Trenera karjera
**Monaco**

* 1. divīzija: 1996–97
* Trophée des Champions: 1997

**Fulham**

* Anglijas futbola līgas Pirmā divīzija: 2000–01
* UEFA Intertoto kauss: 2002

**Beşiktaş**

* Turcijas kauss: 2005–06, 2006–07
* Turcijas Superkauss: 2006

## Ārējās saites
Vlodzimežs Smolareks

**Vlodzimežs Vojcehs Smolareks** (, dzimis , miris ) bija Polijas futbolists un futbola treneris. Spēlējis uzbrucēja pozīcijā, bijis Polijas futbola izlases dalībnieks. Viņš ir Euzebjuša tēvs

Savu 20 gadus ilgo karjeru pārsvarā pavadījis Polijā un Nīderlandē. Ar Lodzas "Widzew" komandu divas reizes kļuvis par Polijas čempionu.

Polijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1980. līdz 1992. gadam, nospēlējot kopumā 60 mačus. Piedalījies 1982. un 1986. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Lodzas "Widzew"**

* *[[Ekstraklasa]]*: 1981, 1982
* Polijas kauss: 1985

**Eintracht Frankfurt**

* Vācijas kauss: 1988

## Ārējās saites
Vibrocil

thumb|Vibrocil iepakojums un pilienu trauciņš
***Vibrocil*** ir Lietuvā ražotas bezrecepšu zāles, kuras izmanto ilgstoši aizlikta un tekoša deguna simptomu atvieglināšanai un palīdz atbrīvot aizliktu degunu. *Vibrocil* palīdz mazināt tūskas, ir līdzeklis pret siena drudzi vai citu putekļu alerģiju, vai deguna blakusdobumu iekaisuma (sinusīta) gadījumā.

## Sastāvs
*Vibrocil* aktīvā viela ir fenilefrīns un dimetindēna maleāts, kas attiecīgi atrodas 2,5 mg un 0,25 mg daudzumos uz 1 ml.

Citas *Vibrocil* pilienu sastāvdaļas ir benzalkonija hlorīds, bezūdens nātrija hidrogēnfosfāts, citronskābes monohidrāts, sorbīts (E420), lavandas smaržviela un attīrīts ūdens.

## Lietošana
Ieteicams pilināt 3—4 pilienus 3—4 reizes dienā. Bērniem no 1 līdz 6 gadu vecumam ieteicams pilināt 1—2 pilienus 3—4 reizes dienā, bet bērni zem 1 gada vecuma to nedrīkst lietot. Lai izvairītos no blaknēm, ieteicams nepārsniegt ieteicamo dienas devu, kā arī nelietot ilgāk kā 7 dienas pēc kārtas. Ja simptomi saglabājas, ir nepieciešams konsultēties ar ārstu.

## Atsauces
Apmeklētākās futbola spēles Latvijā kopš 1992. gada

Šajā lapā tiek uzskaitītas apmeklētākās Latvijā notikušās futbola spēles kopš 1992. gada, brīža, kad Latvijas Futbola federācija tika atjaunota Starptautiskajā Futbola federāciju asociācijā un uzņemta Eiropas Futbola asociāciju savienībā.

## Atsauces
Tavegyl

thumb|Tavegyl iepakojums, zāļu plāksnīte un zāles
***Tavegyl*** ir Spānijā ražotas bezrecepšu zāles, kuras izmanto alerģijas simptomu mazināšanai. *Tavegyl* neitralizē histamīna darbību, kas ir vielas, kura atbrīvojas alerģisku rekciju laikā. *Tavegyl* atvieglo ādas alerģiskās reakcijas (apsārtumu, izsitumus, niezi, pietūkumu), alerģisko rinītu (siena drudzi, acu asarošanu, šķaudīšanu, iesnas), kukaiņu kodumu/dzēlienu simptomus.

## Sastāvs
*Tavegyl* aktīvā viela ir klemastīns (fumarāta veidā), un katra tablete satur 1 mg klemastīna fumarāta.

Citas *Tavegyl* tablešu sastāvdaļas ir magnija stearāts, povidons, talks, kukurūzas ciete, laktozes monohidrāts.

## Lietošana
*Tavegyl* ieteicams lietot 1 tableti no rīta un vakarā. Bērniem no 6 līdz 12 gadu vecumam ieteicams lietot 1/2 no 1 mg tabletes no rīta un vakarā. Bērniem no 3 līdz 6 gadu vecumam ieteicams lietot 1/2 no 1 mg tabletes pirms brokastīm un gulētiešanas. Lai izvairītos no blaknēm, ļoti ieteicams nepārsniegt ieteicamo dienas devu. Ja ārsts nav norādījis savādāk, nelietot vairāk par 6 tabletēm 24 stundu laikā, lielākā deva ir 2 tabletes vienlaicīgi. Klemastīna fumarātu nedrīkst lietot ilgāk par 14 dienām, nekonsultējoties ar ārstu.

## Atsauces
RadCube

***RadCube*** ir Ungārijas un Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) pavadonis kosmisko laikapstākļu novērošanai. Tas orbītā tika palaists . Projektu veido Ungārijas uzņēmuma *[[C3S]]* vadīts konsorcijs, kurā iekļauts Ungārijas Zinātņu akadēmijas Enerģijas pētniecības centrs (*MTA EK*), Londonas Imperiālā koledža (*ICL*) un Polijas uzņēmums *Astronika*.

*RadCube* ir EKA tehnoloģiju demonstrācijas programmas *General Support Technology Program* (*GSTP*) misija, kuras uzdevums ir demonstrēt miniaturizētas instrumentu tehnoloģijas, kas mēra *[[in situ]]* kosmisko starojumu un magnētiskā lauka vidi zemā Zemes orbītā kosmisko laikapstākļu monitoringa nolūkos.

## Uzbūve
Kosmiskais aparāts tika veidots *[[Cubesat]]* *3U* formā, to izgatavoja Ungārijas uzņēmums *[[C3S]]*. Spānijas uzņēmums *DHV Technologies* piegādāja saules baterijas, savukārt Beļģijas *KU Leuven* nodrošināja orientācijas noteikšanas un kontroles sistēmu *ADCS*.

Galvenā zinātniskā krava bija Ungārijas Zinātņu akadēmijas Enerģijas pētniecības centrā izstrādātais kompakts instrumentu komplekts *RadMag*, kas sastāvēja no enerģijas daļiņu detektoriem.

Londonas Imperiālā koledža piegādāja vektoru magnetometru *MAGIC* (*MAGnetometer no Imperial College*), kas veidots ap magnetorezistīviem sensoriem, ko izmanto magnētiskā lauka mērīšanai un magnetosfēras telpas laikapstākļu uzraudzībai, nosakot lauka izlīdzinātās strāvas un izmaiņas magnētiskajā laukā. *MAGIC* izvēršana notika ar lentes atsperes motorizētu 80 cm garu izlici, ko piegādāja Polijas uzņēmums *Astronika*.

Eiropas Kosmosa aģentūra nodrošināja sekundāro kravu, lai novērtētu kosmiskā starojuma ietekmi uz datora atmiņas mikroshēmām.

## Lidojuma gaita
*RadCube* tika palaists  01:51:10 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Vega (nesējraķete)|Vega]]* (lidojums *VV19*) no Gviānas kosmiskā centra kā sekundārā krava pavadonim *[[Pléiades-Neo 4]]*. *RadCube* tika ievadīts solārsinhronā orbītā ar augstumu aptuveni 550 km.

21. decembrī pavadonis tika nodots ekspluatācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* RadCube was successfully launched S3S, 2021-08-17
* RadCube technology demonstration mission ESA eoPortal
* RadCube Imperial College London
* Boom System for RadCube mission successfully integrated on the spacecraft  Astronika
* TRISAT *Gunter Dirk Kreb*
* ''RADCUBE'' orbitālie dati n2yo.com
Jantarnij bereg

***Jantarnij bereg*** ( — 'Dzintarkrasts') ir privāts daudzprofila medicīniskās rehabilitācijas, veselības aprūpes uzņēmums, kas atrodas Ķemeru nacionālajā parkā, Zvīņu ielā 2, Jūrmalā. Sanatorijas teritorija ir 19 ha liela. Sanatorija pieder Krievijas Federācijas Prezidenta lietu pārvaldei.

2022. gada maijā, pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā, sanatorija *Jantarnij bereg* tika slēgta, bet tās direktors Viktors Daņiloha — izraidīts.

## Atsauces
Oksolīns

thumb|Krievijā ražots oksolīna iepakojums un ziedes tūbiņa
**"Oksolīns"** ir bezrecepšu zāles — deguna ziede vīrusu rinīta (iesnu) ārstēšanai, kā arī gripas profilaksei.

## Sastāvs
thumb|Oksolīna ziedes aktīvās vielas struktūrformula
"Oksolīna" aktīvā viela ir oksolīns (1,2,3,4-tetraoksotetralīns). Viens grams ziedes satur 2,5 mg oksolīna (0,25% no ziedes). Citas "Oksolīna" ziedes sastāvdaļas ir vazelīns un citronskābe.

## Lietošana
"Oksolīnu" nevajadzētu lietot, ja ir alerģija (paaugstināta jutība) pret aktīvo vielu oksolīnu vai palīgvielu vazelīnu. "Oksolīnu" nevajadzētu lietot arī bērniem zem 2 gadu vecuma.

Vīrusu izraisīta rinīta ārstēšanai deguna gļotādu viegli ieziež ar ziedi 2—3 reizes dienā 3—4 dienas. Profilaksei ziedi lieto 2 reizes dienā, bet ne ilgāk par 25 dienām bez ārsta norādījumiem.

## Atsauces
Furasol

thumb|Furasol iepakojums un pulveris
***Furasol*** ir Latvijā ražotas bezrecepšu zāles, kuras izmanto ārīgi lietojama šķīduma pagatavošanai mutes dobuma un rīkles iekaisumu, inficētu brūču, apdegumu un strutainu iekaisumu ārstēšanai.

## Sastāvs
*Furasol* aktīvā viela ir šķīstošais furagīns. Katra pulvera paciņa satur 100 mg šķīstošā furagīna, kas atbilst 87,4 mg furagīna. Cita sastāvdaļa ir nātrija hlorīds.

## Lietošana
*Furasolu* nevajadzētu lietot, ja ir alerģija pret furagīnu vai citiem nitrofurāna savienojumiem vai ir alerģisks dermatīts. *Furasol* nevajadzētu lietot arī bērniem zem 4 gadu vecuma.

Paciņas saturu izšķīdina glāzē (200 ml) karsta, vārīta ūdens. Siltu šķīdumu lieto mutes dobuma un rīkles skalošanai 2—3 reizes dienā vai inficēto brūču, apdegumu un strutainu iekaisumu apstrādei 1—2 reizes dienā.

## Atsauces
Pols Verhovens

**Pols Verhovens** (, dzimis ) ir nīderlandiešu kinorežisors un scenārists. Viņa filmas ir pazīstamas ar tajā attēloto vardarbību un seksuālo saturu. Pārsvarā veidojis filmas drāmas un zinātniskās fantastikas žanrā. Verhovens ir viens no pazīstamākajiem un veiksmīgākajiem nīderlandiešu kinorežisoriem

## Karjera
Atpazīstamību ieguvis ar romantisko drāmu *[[Turks fruit]]* (1973), kas tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā filma svešvalodā". Filmā galveno lomu atveidoja Ritgers Hauers, kurš vēlāk ar režisoru sadarbojies vairākkārt. Vēlāk Nīderlandē režisējis vēsturisko drāmu *[[Keetje Tippel]]* (1975), kara filmu *[[Soldaat van Oranje]]* (1977), pusaudžu drāmu *[[Spetters]]* (1980) un psiholoģisko trilleri *[[De vierde man]]* (1983).

1985. gadā Verhovens izlaida savu pirmo Holivudas filmu *[[Flesh and Blood]]*. Vēlāk Verhovenam izveidojās veiksmīga karjera ASV, veidojot tādas zinātniskās fantastikas filmas kā "Robots policists" (*RoboCop*, 1987), "Atcerēties visu" (1990), "Zvaigžņu kuģa kareivji" (1997) un "Neredzamais cilvēks" (*Hollow Man*, 2000), kā arī erotisko trilleri "Pamatinstinkts" (1992).

Vēlāk atgriezies Eiropā, kur uzņēmis nīderlandiešu kara filmu "Melnā grāmata" (*Zwartboek*, 2006), franču psiholoģisko trilleri "Viņa" (2016) un reliģisko drāmu "Apmātība" (2021). "Melnā grāmata" un "Viņa" tika nominētas BAFTA kino balvai kategorijā "Labākā filma svešvalodā", savukārt "Viņa" saņēma Zelta globusa balvu kategorijā "Labākā filma svešvalodā" un Cēzara balvu par "Labāko filmu". 2008. gadā, Nīderlandē veiktajā aptaujā "Melnā grāmata" tika atzīta par visu laiku labāko nīderlandiešu filmu. Saņēmis arī divas Zelta avenes balvas kategorijās "Sliktākā filma" un "Sliktākais režisors" par erotisko filmu "Šova meičas" (*Showgirls*, 1995). Verhovens ir viens no retajiem, kurš ir pieņēmis šo balvu un pats pirmais, kurš ir apmeklējis un saņēmis balvu klātienē.

Verhovena filmas kopumā ir saņēmušas deviņas Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Melisa Leo

**Melisa Leo** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise. Savas karjeras laikā saņēmusi vairākas balvas, tai skaitā Amerikas Kinoakadēmijas balvu, Emmy balvu, Zelta globusa balvu, Kritiķu izvēles kino balvu un Ekrāna aktieru ģildes balvu.

Savu karjeru iesākusi 80. gados, piedaloties vairākās filmās un televīzijas seriālos. Pazīstama ar lomu ABC seriālā *[[All My Children]]*, par ko viņa tika nominēta Emmy balvai. Plašāku atpazīstamību ieguvusi seriālā ** (1993—1997).

Par lomu filmā *[[Frozen River]]* (2008), Leo tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise". 2010. gadā viņa ieguva vairākas balvas, tostarp Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā" par filmu "Cīnītājs".

Piedalījusies arī tādās filmās kā "21 grams" (2003), "Notiesāšana" (2010), "Laipni lūgti pie Railijiem" (2010), "Lidojums" (2012), "Gūsteknes" (2013), "Olimpa krišana" (2013) un "Stabilizators" (2014).

## Ārējās saites
Oktjabrska

**Oktjabrska** var būt:
* Oktjabrska (*Октябрьский*) — pilsēta Baškortostānā Krievijā
* Oktjabrska (*Октябрьск*) — pilsēta Samaras apgabalā Krievijā
* Kandiagašas Kazahstānā agrākais nosaukums
* Saparmiraturkmenbaši Turkmenistānā agrākais nosaukums
Durbes estrāde (Tukums)

thumb|Durbes estrāde
**Durbes estrāde** ir pasākumu norises vieta Tukumā. 

Durbes parks kā kultūras norišu vieta izmantota jau sen. Tajā tikuši rīkoti Līgo svētku pasākumi, lai izkoptu vietējo sabiedrisko dzīvi. 1928. gadā pirmajos Tukuma novada dziesmu svētkos kā goda viesi piedalījās dzejnieks Rainis, Valsts prezidents Gustavs Zemgals un citas augstas valsts amatpersonas.

1957. gadā Durbes estrāde tika nopostīta lielajā vētrā, 1963. gadā tika uzbūvēta mūsdienās redzamā Durbes estrādes koka konstrukciju būve. 2011. gada janvārī estrāde cieta no sniega smaguma.

## Skatīt arī

* Durbes pils

## Atsauces
Anastasija Daugule

**Anastasija Daugule** (ukraiņu: *Анастасія Даугуле*; dzimusi 1975. gada 18. novembrī Rīgā) ir latviešu izcelsmes Ukrainas televīzijas raidījumu vadītāja un žurnāliste. Nopelniem bagātā Ukrainas žurnāliste (2011).

## Biogrāfija
Dzimusi 1975. gada 18. novembrī Rīgā.

Pēc vidusskolas beigšanas viņa iestājās Harkivas Nacionālajā universitātē, Vēstures fakultātē. Studējusi senlietu katedrā, specializējusies Senās Romas vēsturē, paralēli studējusi arī politoloģiju.

### Karjera
Televīzijā viņa nokļuva studentu gados, iegūstot praktikantes darbu informācijas apraides grupā vienā no pirmajiem Harkivas neatkarīgajiem kanāliem *A/TVK*.

Viņa strādājusi par reportieri, redaktori, autoru un vadošo projektu vadītāju.

Kopš 2007. gada televīzijas kanāla *[[Inter (TV kanāls)|Inter]]* speciālā korespondente.

No 2011. gada 28. marta līdz 2014. gada 21. martam — raidījuma *Подробиці* vadītāja.

Kopš 2014. gada 1. septembra viņa ir raidījuma *Ранок з Інтером* un muzikāli izklaidējošā projekta *Місце зустрічі* vadītāja.

### Peldēšanas karjera
2019. gadā A. Daugule piedalījās Dardaneļu peldēšanas sacīkstēs, kas notiek Turcijā un kuru dēļ reizi gadā tiek bloķēts stratēģiski nozīmīgais Dardaneļu šaurums. Žurnāliste bija vienīgā Ukrainas pārstāve un kļuva par starpkontinentālās peldēšanas oficiālo finišētāju. Turklāt tā gada vasarā viņa piedalījās vairākos no lielākajiem atklātā ūdens peldējumiem. To vidū ir *Le Défi de Monte-Cristo* Francijā, *[[OCEANMAN]]* turnīrs Benidormā Itālijā un starptautiskais peldējums pāri Dņeprai Ukrainā (tā platākajā daļā gar Čerkasu dambi).

2021. gadā Anastasija Daugule piedalījās Bosfora peldējumā, kas 22. augustā notika Stambulā Turcijas Nacionālās Olimpiskās komitejas paspārnē, un trešo reizi pārvarēja jūras šaurumu, kas savieno Marmora un Melno jūru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Anastasija Daugule Inter oficiālajā vietnē inter.ua
* Oficiālais Facebook konts
* Oficiālais VKontakte konts
* Oficiālais Instagram konts
1637. gads Latvijā

thumb|315px|Sadalītā Latvija.
thumb|315px|Sadalītā Latvija (1629–1795).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1637]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā. 
## Valdnieki
* Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Vladislavs IV Vāsa.
* Kurzemes un Zemgales hercogistē valdīja hercogs Frīdrihs Ketlers.
* Zviedru Vidzemē formāli valdīja Kristīne I Vāsa. Taču viņas mazgadības dēļ faktiski Vidzemi pārvaldīja reģents Aksels Oksenšerna.
## Notikumi

## Kultūra
* 

## Zinātne
* 

## Dzimuši
* 

## Miruši
*

## Attēlu galerija
Veļķi (Tukums)

**Veļķi** ir individuālo māju mikrorajons Tukumā, kas strauji izveidojās 20. gadsimta 70. un 80. gados. Veļķu priedes attēlotas mākslinieka Kārļa Neiļa gleznā „Tukuma gadatirgus” (1936), kas glabājas Tukuma muzeja krājumā. Gleznas fonā Saules kalns, Veļķu priedes un Čigānu ezers. Vecākās ēkas Veļķos ir 100 gadus vecas.

Veļķos atrodas Veļķu pilskalns — Tukuma pilskalns pilsētas rietumu daļā, Pilskalna ielas kreisajā pusē.

## Skatīt arī

* Tukums

## Atsauces
1655. gads Latvijā

thumb|315px|Sadalītā Latvija
thumb|315px|Sadalītā Latvija (1629—1795)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1655]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**. Šajā laikā Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.

## Valdnieki
* Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Jans II Kazimirs Vāsa.
* Kurzemes un Zemgales hercogistē valdīja hercogs Jēkabs Ketlers.
* Zviedru Vidzemē valdīja karalis Kārlis X Gustavs.

## Notikumi
Sākās Otrais Ziemeļu karš (1655—1661) par Livonijas mantojumu.
1655. gada jūlijā Zviedrijas karaspēks no Zviedru Vidzemes iebruka Poļu Livonijas teritorijā. Kurzemes hercogs Jēkabs pasludināja neitralitāti. 11. jūlijā zviedru karaspēks ieņēma Daugavpils cietoksni, pēc tam izgāja cauri Sēlijai un ieņēma Biržu pili, vēlāk visu Žemaitijas rietumu daļu.
 

## Miruši
* 25. maijs — Pauls Einhorns (*Paul Einhorn*), luterāņu mācītājs (dzimšanas gads nav zināms)
Pols Šreiders

**Pols Džozefs Šreiders** (, dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors un scenārists.

Sarakstījis scenārijus vairākām Mārtina Skorsēzes filmām, kā "Taksists" (1976), "Satrakotais vērsis" (1980), "Kristus pēdējais kārdinājums" (1988) un "Augšāmceļot mirušos" (*Bringing Out the Dead*, 1999).

Šreiders ir arī režisējis kopumā 19 filmas, tai skaitā krimināldrāmas *[[Blue Collar]]* (1978), ''Hardcore'' (1979) un "Amerikāņu žigolo" (*American Gigolo*, 1980), šausmu filmu *[[Cat People (1982. gada filma)|Cat People]]* (1982), drāmas ** (1985), *[[Patty Hearst]]* (1988), *[[Light Sleeper]]* (1992) un *[[Affliction]]* (1997), biogrāfisko filmu *[[Auto Focus]]* (2002), erotisko trilleri "Kanjoni" (2013) un drāmas *[[First Reformed]]* (2018), "Kāršu skaitītājs" (2021), "Meistars dārznieks" (2022) un "O, Kanāda!" (*Oh, Canada*, 2024). Par filmu *First Reformed* ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs".

## Ārējās saites
Kāršu skaitītājs

**"Kāršu skaitītājs"** () ir 2021. gada ASV krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir Pols Šreiders. Filmā galvenās lomas atveido Oskars Aizeks, Tifānija Hediša, Tajs Šeridans un Vilems Defo. Filmas izpildproducents ir Mārtins Skorsēze.

Filma stāsta par bijušo militāristu, kurš ir kļuvis par spēlmani, ko sāk vajāt viņa pagātnes rēgi.

"Kāršu skaitītājs" pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā, savukārt Latvijā filmas pirmizrāde notika . Filma tika iekļauta dažādu kritiķu, tai skaitā *[[Time]]*, *[[The New Yorker]]*, *[[RogerEbert.com]]*, *[[IndieWire]]*, *[[The AV Club]]* un *[[Cahiers du Cinéma]]*, 2021. gada labāko filmu sarakstos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Volžska

**Volžska** var būt:
* Volžska (*Волжск*) — pilsēta Marijelas republikā Krievijā
* Volžska (*Волжский*) — pilsēta Volgogradas apgabalā Krievijā
Mirča Lučesku

**Mirča Lučesku** (, dzimis ) ir Rumānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Rumānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada augusta ir Rumānijas izlases galvenais treneris.

Lučesku ir viens no visu laiku pazīstamākajiem un veiksmīgākajiem futbolistiem, kuri ir spēlējuši Rumānijas Pirmajā līgā. Ar ''Dinamo București'' viņš septiņas reizes kļuva par Rumānijas čempionu.

Rumānijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1966. līdz 1979. gadam. Kopumā nospēlējis 70 mačus un guvis 9 vārtus. Bijis izlases kapteinis 1970. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc karjeras beigām kļuvis par treneri. Strādājis Rumānijā, Itālijā, Turcijā, Ukrainā un Krievijā. No 1981. līdz 1986. gadam vadījis Rumānijas izlasi. Vislabāk pazīstams, vadot Ukrainas Premjerlīgas komandu ''Shakhtar Donetsk'', amatā esot 12 gadus. Ar *Shakhtar* komandu izcīnījis astoņus Premjerlīgas titulus. 2015. gadā kļuvis tikai par piekto treneri, kuri ir vadījuši komandas vismaz 100 UEFA Čempionu līgas spēlēs. No 2017. līdz 2019. gadam vadījis Turcijas futbola izlasi. 2020. gadā Lučesku tika apstiprināts par ''Dynamo Kyiv'' treneri, kas izraisīja lielus protestus no *Dynamo Kyiv* faniem, tomēr komandu viņš turpināja vadīt. , Čempionu līgas mačā pret ''Juventus'', Lučesku 75 gadu un 83 dienu vecumā kļuva par visu laiku vecāko treneri, kurš ir vadījis komandu turnīrā. 2024. gada augustā otro reizi karjerā kļuva par Rumānijas izlases galveno treneri, stājoties amatā Edvarda Jordenesku vietā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Dinamo București**

* Rumānijas A divīzija: 1963–64, 1964–65, 1970–71, 1972–73, 1974–75, 1976–77, 1989–90
* Rumānijas kauss: 1967–68

**Corvinul Hunedoara**

* Rumānijas 2. līga: 1979–80

### Trenrera karjera
**Corvinul Hunedoara**

* Rumānijas 2. līga: 1979–80

**Dinamo București**

* Rumānijas A divīzija: 1989–90
* Rumānijas kauss: 1985–86, 1989–90

**Brescia**

* Itālijas B sērija: 1991–92

**Rapid București**

* Rumānijas A divīzija: 1998–99
* Rumānijas kauss: 1998–99
* Rumānijas Superkauss: 1999

**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 2001–02
* UEFA Superkauss: 2000

**Beşiktaş**

* Turcijas Superlīga: 2002–03

**Shakhtar Donetsk**

* Ukrainas Premjerlīga: 2004–05, 2005–06, 2007–08, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14
* Ukrainas kauss: 2003–04, 2007–08, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2015–16
* Ukrainas Superkauss: 2005, 2008, 2010, 2012, 2013, 2014, 2015
* UEFA kauss: 2008–09

**Zenit Saint Petersburg**

* Krievijas Superkauss: 2016

**Dynamo Kyiv**

* Ukrainas Premjerlīga: 2020–21
* Ukrainas kauss: 2020–21
* Ukrainas Superkauss: 2020

## Atsauces

## Ārējās saites
1659. gads Latvijā

thumb|315px|Sadalītā Latvija
thumb|315px|Sadalītā Latvija (1629—1795)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1659. gads|1659]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā. Turpinājās Otrais Ziemeļu karš.

## Valdnieki

* Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Jans II Kazimirs Vāsa.
* Kurzemes un Zemgales hercogistē valdīja hercogs Jēkabs Ketlers.
* Zviedru Vidzemē valdīja Zviedrijas karalis Kārlis X Gustavs.

## Notikumi
Turpinājās Otrais Ziemeļu karš (1655—1661).

Zviedru sagūstīto Kurzemes un Zemgales hercogu Jēkabu un viņa ģimeni no Jelgavas pārveda uz Rīgu, bet  vēlāk deportēja uz Ivangorodas cietoksni Ingrijas rietumos. Šajā laikā Nīderlande, kas bija pieteikusi karu Zviedrijai, ieņēma Kurzemes hercogistei piederošo Tobāgo koloniju, bet zviedru uzpirktie pirāti ieņēma Jēkaba fortu Gambijā.
Roberta Duglasa komandētā Zviedrijas armija okupēja Zemgali un daļu Kurzemes līdz 1659. gada beigām, kad tos piespieda atkāpties lietuviešu karaspēks kopā ar latviešu zemessargiem. Zviedru Jelgavas pils garnizons kapitulēja tikai 1660. gada janvārī.

## Atsauces
1662. gads Latvijā

thumb|315px|Sadalītā Latvija
thumb|315px|Sadalītā Latvija (1629—1795)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1662]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā, tomēr krievu okupētajā Latgales daļā turpināja pastāvēt Borisogļebskas (Daugavpils) vaivadija.

## Valdnieki
* Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Jans II Kazimirs Vāsa.
* Kurzemes un Zemgales hercogistē valdīja hercogs Jēkabs Ketlers.
* Zviedru Vidzemē valdīja Zviedrijas karalis Kārlis XI.

## Notikumi
* bijušā karaļa Magnusa mirstīgās atliekas ar kuģi no Piltenes aizveda uz Dāniju, lai tās pārapbedītu Roskildes katedrālē.

## Atsauces