Ventspils novads

**Ventspils novads** () ir pašvaldība Kurzemes rietumos, kurā 2009. gadā apvienoja bijušā Ventspils rajona Piltenes pilsētu ar lauku teritoriju un 11 pagastus. Robežojas ar rietumos Ventspils valstspilsētu, dienvidrietumos ar Dienvidkurzemes novadu, dienvidos ar Kuldīgas novadu un austrumos ar Talsu novadu. Novada dome atrodas Ventspilī, Skolas ielā 4.

## Daba

### Ģeogrāfija
Ventspils novads izvietojies Piejūras un Kursas zemienēs. Piejūras zemiene stiepjas gar Baltijas jūras piekrasti un sīkāk iedalās Irves līdzenumā ziemeļos, Ventavas līdzenumā ap Ventspili un Piemares līdzenumā dienvidos, bet Kursas zemiene novadā sastāv no Rindas līdzenuma ziemeļos un Ugāles līdzenuma dienvidos. Tas ir vienīgais novads Kurzemē, kurš fizioģeogrāfiski atrodas tikai zemienēs. Pamatā novada reljefu veido Baltijas jūras seno formu abrāzijas un akumulācijas līdzenumi ar seno krastu vaļņiem. Seno lagūnu un līču vietā māla un dūņu sanesas (īpaši Ventas lejtecē). Vietām reljefa paaugstinājumi — bijušās Baltijas ledus ezera salas (Puzes, Ugāles un Popes pacēlumi attiecīgi līdz 50, 60 un 68 m vjl). Ziemeļdaļā biežas kāpu pauguraines, dienvidaustrumos Usmas smiltāji. Kvartāra nogulumu biezums līdz 30 m, pamatieži — vidusdevona smilšakmens, aleirolīti, māls, merģelis, dolomīts. Derīgie izrakteņi — grants (Pope, Ķorsīši, Užava), māls (Stilmes, Ugāle), laukakmeņi (Pope, Vēde), saldūdens kaļķi, kūdra. Augsnes — piejūras mežu joslā galvenokārt tipiski podzolētās uz smilšaina vai Ventas lejtecē putekļaina smilšmāla un māla pamata, iekšzemē galvenokārt velēngleja un velēnu podzolētās augsnes uz smilšainiem, bet pacēlumos uz morēnas smilšmāla un mālsmilts cilmiežiem. Purvos (ap 5% teritorijas) purvu augsnes. Vairāk nekā 60% novada aizņem meži, divas trešdaļas no visiem kokiem mežos ir priedes.

Nokrišņu daudzums 600 — 800 mm gadā, ar maksimumu dienvidos, Ventas un Abavas satekas rajonā. Vidējā mēneša temperatūra -3 — -4 °C janvārī, +16 — +16,5 °C jūlijā.

### Lielākās upes
* Venta
* Abava
* Užava
* Irbe
* Stende
* Rinda

### Ezeri
* Usmas ezers
* Puzes ezers
* Būšnieku ezers

### Dabas aizsardzība
* Moricsalas rezervāts
* Abavas senleja
* Užavas lejtece

### Purvi
* Sārnates purvs
* Lūžņas purvs
* Vārves purvs
* Vasenieku purvs

## Vēsture
Sārnates purva mītnēs apdzīvotība zināma kopš agrā neolīta 3. gadu tūkstotī p.m.ē. 9.-10. gadsimtā novada teritoriju apdzīvoja galvenokārt vendi, dienviddaļā jaukti ar kuršiem. Līdz 13. gadsimtam kurši bija iespiedušies dziļāk novadā, savukārt vendi dzīvoja galvenokārt novada ziemeļos un gar Ventu. Rietumdaļā bija izveidojusies Ventavas zeme, austrumdaļa piederēja Vanemas zemei. 13. gadsimtā krustnešu iebrukuma rezultātā mūsdienu Ventspils novada daļa ap Usmu, Ventspili un uz dienvidiem no tās nonāca Livonijas ordeņa īpašumā, bet pārējais pēc dažām īpašnieku maiņām — Kurzemes bīskapijā. Pēc Livonijas sabrukuma bijušo ordeņa īpašumu pārņēma Polijai pakļautā Kurzemes hercogiste, bet bīskapijas daļa nonāca Piltenes apgabalā. Ar 1795. gadu novads bija Krievijas Impērijas sastāvā, ar 1797. gadu — izveidotajā Kurzemes guberņā. Piltenes apgabals saglabāja tajā autonomiju līdz 1818. gadam. Gadu vēlāk, 1819. gadā tika izveidots '''Ventspils apriņķis'''. Pirmā pasaules kara laikā no 1915. gada vidus tā teritoriju bija okupējusi Vācija.

Latvijas neatkarības kara cīņās sākotnēji 1919. gada sākumā apriņķa teritoriju ieņēma Padomju Latvijas armija, bet 1919. gada vidū  Latvijas bruņotie spēki pretuzbrukumā atbrīvoja Ventspils apriņķi.

## Teritoriālais iedalījums
Ventspils novadā ietilpst Piltenes pilsēta un 12 pagasti, kas ir apvienoti 6 apvienībās.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās

### Apdzīvotās vietas

### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

## Saimniecība

### Transports
Ventspils novadu visā tās garumā šķērso autoceļš  (Rīga—Ventspils), kas Ugālē krustojas ar reģionālās nozīmes autoceļu  (Zlēkas—Ugāle) un pie Ventspils pilsētas robežas krustojas ar ceļu  (Ventspils—Kolka). Autoceļš P124 visā tās garumā stiepjas gar Baltijas jūras piekrasti. Caur novada vienīgo pilsētu Pilteni iet reģionālās nozīmes autoceļš  (Venspils—Piltene), kas sākas Piltenes pilsētas centrā un beidzas Ventspils pilsētā. Uz dienvidiem no Veclīcniekiem P123 ceļš, krustojas ar autoceļu  (Ventspils—Kuldīga—Saldus). Autoceļš P108 tālāk turpina iet līdz Ventspils pilsētai, Lečos, krustojoties ar autoceļu  (Ventspils (Leči)—Grobiņa).

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
*Alfrēds Audze (1897-1930) - karavīrs
*Ansis Buševics (1878-1943) - politiķis
*Jānis Erenštreits (1942-) - diriģents
*Jānis Fabriciuss (1877-1929) - karavīrs
*Vineta Ikauniece (1962) - vieglatlēte
*Ēriks Kalnmeiers (1960) - jurists
*Verners Kraulis (1904-1944) - psihiatrs
*Inta Kļimoviča-Drēviņa (1951) - vieglatlēte
*Georgs Heinrihs Loskīls (*Georg Heinrich Loskiel*, 1740-1814) - brāļu draudzes mācītājs
*Verners fon Mirbahs (*Werner von Mirbach*, 1713-1797) - Hesenes ģenerālleitnants
*Jānis Princis (1796-1868) - lībiešu kultūras darbinieks
*Kārlis Princis (1893-1978) - lībiešu izcelsmes latviešu dabaszinātnieks
*Maksis Reiters (1891-1950) - karavīrs
*Nikolajs Štelbaums (1933-2008) - ātrslidotājs
*Andrejs Šulcs (1910-2006) - gleznotājs

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

Baltic Sea coast near Miķeļtornis.jpg|Baltijas jūra pie Miķeļtorņa
Staldzenes stāvkrasts.jpg|Staldzenes stāvkrasts
2010 06 Pope (11).jpg|Popes muižas kalpu māja
Pasiekstes vējdzirnavas.jpg|Pasiekstes vējdzirnavas
Irbenes antena.jpg|Irbenes radioteleskops
Uzava lighthouse (1).jpg|Užavas bāka


## Atsauces

## Ārējās saites
*