open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — masu starts sievietēm

**Masu starts sievietēm** bija viena no 14 disciplīnām ātrslidošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā, Pekinā 2022. gada 19. februārī. Tajās bija pārstāvēti 29 sportisti no 18 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Nīderlandes sportiste Irēne Shautena (finiša laiks — 8:14.73), sudraba medaļu ieguva Kanādas sportiste Ivanī Blondēna (finiša laiks — 8:14.79), bet bronzas medaļu ieguva Itālijas sportiste Frančeska Lollobridžida (finiša laiks — 7:47.204).

## Kvalifikācija
* 

Bija paredzēts, ka šajā disciplīnā varēs startēt 24 dalībnieki, maksimāli divi sportisti no valsts. Visi šie sportisti kvalificējās ar savu sniegumu 2021.—2022. gada ISU Pasaules kausā ātrslidošanā. Taču vēlāk sacensībās atļāva startēt 29 sportistiem.

Disciplīnas kvalifikācijas laiks (2:10.00 (1500 m)) tika paziņots 2021. gada 1. jūlijā un tas bija nemainīgs salīdzinot ar 2018. gada Phjončhana spēlēm. Sportisti disciplīnai varēja kvalificēties, laika posmā no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim, Starptautiskās Slidošanas savienības (ISU) pasākumu ietvaros.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
Pusfināls bija sadalīts divos slidojumos, kur katrā startēja pa 14 sportistiem. No katra slidojuma 8 labākie sportisti pēc rezultāta kvalificējās fināla sacensībām. Vēlāk Krievijas Olimpiskās komitejas pārstāvei tika piešķirta iespēja startēt fināla sacensībām.

### Pusfināli
* Datums — 2022. gada 19. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 15:45 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

; 1. pusfināls
 — kvalifikācija finālam.

; 2. pusfināls
 — kvalifikācija finālam.

### Fināls
Fināla sacensībās startēja 17 labākie ātrslidotāji.

* Datums — 2022. gada 19. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 16:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 29 sportisti no 18 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Brendans Lemjē

**Brendans Lemjē** (, dzimis ) ir ASV dzimis Kanādas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2023. gada Lemjē pārstāv NHL komandu Filadelfijas "Flyers". 2014. gada NHL draftā Lemjē ar kopējo 31. numuru otrajā kārtā izvēlējās Bufalo "Sabres".

2017–18. gada sezonā debitējis NHL komandas Vinipegas "Jets" rindās. Nākamās sezonas vidū viņš tika aizmainīts uz Ņujorkas "Rangers". 2021. gada martā Lemjē aizmainīja uz Losandželosas "Kings".

2023. gada 3. martā "Kings" aizmainīja Lemjē un piektās kārtas izvēli 2024. gada NHL draftā uz Filadelfijas Flyers apmaiņā pret Zeku Makjūnu.

Brendana tēvs ir bijušais hokejists Klods Lemjē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viktors Tenisons

**Viktors Tenisons** (dzimis , miris ) bija Tautas Saeimas (1940) deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1917. gada 17. septembrī Rūjienā Riharda un Olgas Tenisonu ģimenē.

Līdz 1938. gadam strādājis Rīgas kokapstrādes rūpnīcā. 1939. gadā iesaukts Latvijas armijā, dienējis 8. Daugavpils kājnieku pulkā Valmierā un instruktoru rotā Cēsīs.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā kļuva par Tautas Saeimas deputātu no Vidzemes apgabala. 7. Siguldas kājnieku pulka politiskais vadītājs.

Otrā pasaules kara laikā no 1941 . gada jūnija līdz 1945. gada jūlijam dienējis Sarkanajā armijā.

Pēc kara — no 1945. līdz 1954. gadam aktīvi piedalījies akcijās pret nacionalajiem partizāniem Talsu apriņķī. 1947. gadā apbalvots ar PSRS medaļām un Sarkanās Zvaigznes ordeni.

Pēc tam — direktora vietnieks sovhozā "Okte", Mērsraga sālījumu ceha vadītāja vietnieks, Stendes graudu sagādes punkta vadītājs, Talsu ražošanas kombināta kadru daļas inspektors, mālderis elektrokonstrukciju rūpnīcā "Jauda".

Komunistiskās partijas biedrs un personālais pensionārs Rīgā.

Brālis — Alberts Tenisons (1913) pazudis bez vēsts Otrā pasaules kara laikā kā Sarkanās armijas kareivis.

Miris 2009. gada 25. martā Rīgā. Apglabāts Rīgas 1. Meža kapos

## Atsauces
Indijas Premjerlīga

**Indijas premjerlīga** () ir profesionāla vīriešu kriketa līga, kurā piedalās desmit komandas no desmit Indijas pilsētām. Līgu dibināja Indijas kriketa kontroles padome (BCCI) 2007. gadā.

Indijas Premjerlīga ir pasaulē skatītākā kriketa līga, un 2014. gadā tā ierindojās sestajā vietā pēc vidējās apmeklētības starp visām sporta līgām. 2010. gadā Indijas Premjerlīga kļuva par pirmo sporta notikumu pasaulē, kas tika pārraidīts tiešraidē pakalpojumā *[[YouTube]]*. Indijas Premjerlīgas zīmola vērtība 2019. gadā bija 6,3 miljardi ASV dolāru.

Indijas Premjerlīgai turnīrā ir bijušas četrpadsmit sezonas. Pašreizējie premjerlīgas titula īpašnieki ir *Chennai Super Kings*, kas uzvarēja 2021. gada sezonā. 

## Atsauces
Breidens Maknebs

**Breidens Lūks Maknebs** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2017. gada Maknebs pārstāv NHL komandu Vegasas "Golden Knights". 2009. gada NHL draftā Maknebu ar kopējo 66. numuru trešajā kārtā izvēlējās Bufalo "Sabres".

2011–12. gada sezonā debitējis Bufalo "Sabres" komandas sastāvā. 2014. gadā viņš tika aizmainīts uz Losandželosas "Kings". "Kings" komandā pavadījis trīs sezonas. 2017. gadā, NHL paplašināšanās drafta ietvaros, Maknebs nonāca Vegasas "Golden Knights" komandā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čendlers Stīvensons

**Čendlers Stīvensons** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2019. gada Stīvensons pārstāv NHL komandu Vegasas "Golden Knights". 2012. gada NHL draftā Stīvensonu ar kopējo 77. numuru trešajā kārtā izvēlējās Vašingtonas "Capitals".

2015–16. gada NHL sezonā debitējis Vašingtonas "Capitals" rindās. "Capitals" rindās aizvadījis nepilnas piecas sezonas, 2018. gadā uzvarot Stenlija kausa izcīņā. 2019. gada decembrī Stīvensons tika aizmainīts uz Vegasas "Golden Knights".

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūhans Lāšons

**Jūhans Lāšons** (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2022. gada Lāšons pārstāv NHL komandu Vašingtonas "Capitals". 2010. gada NHL draftā Lāšonu ar kopējo 56. numuru otrajā kārtā izvēlējās Minesotas "Wild".

2010. gadā debitējis Zviedrijas hokeja līgas komandas *[[Brynäs IF]]* rindās. 2012.–2013. gada sezonā debitējis Minesotas "Wild" komandā. 2013. gadā Lāšons tika aizmainīts uz Bufalo "Sabres", kur viņš nospēlēja pavisam septiņas sezonas. 2020. gada oktobrī, kā brīvais aģents, noslēdzis līgumu ar Arizonas "Coyotes". 2022. gada martā Lāšons tika aizmainīts uz Vašingtonas "Capitals".

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2012. un 2018. gada Pasaules čempionātā, pēdējā no tiem izcīnot zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeitī Komfers

**Džozefs Teilors Komfers** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2015. gada Komfers pārstāv NHL komandu Kolorādo "Avalanche". 2013. gada NHL draftā Komferu ar kopējo 35. numuru otrajā kārtā izvēlējās Bufalo "Sabres". Komfers ar Kolorādo Avalanche izcīnīja Stenlija kausu 2022. gadā.

ASV hokeja izlases sastāvā piedalījies 2016. un 2017. gada Pasaules čempionātā.
## Atsauces

## Ārējās saites
2022. gada Lietuvas futbola čempionāta sezona

**Lietuvas futbola čempionāta 2022. gada sezonā**

## Līgas
* A līga ir 1. līmenis (elites divīzija); 
* Pirmā līga ir 2. līmenis; 
* Otrā līga ir 3. līmenis;

## [[A lyga|A līga]]
* **A līga** ir 1. līmenis (elites divīzija);
* 10 komandu.
### Licencijas

### Turnīra tabula

## Pirmā līga
* **Pirmā līga** – ir 2. līmenis.

### Turnīra tabula

## Otrā līga
* **Otrā līga** – ir 3. līmenis, 2. līga;

### Turnīra tabula
#### Pirmais posms

#### Otrais posms

; Cīņa par 1-10 vietām

; Cīņa par 11-20 vietām

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
* RSSSF Lietuva 2021
* A lyga oficiālā vietne  
* LFF.LT oficiālā vietne  
* lietuvosfutbolas.lt alyga
Juhans Fransons

**Juhans Fransons** (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2019. gada Fransons pārstāv Zviedrijas hokeja līgas komandu *[[Leksands IF]]*. 2004. gada NHL draftā Fransonu ar kopējo 34. numuru otrajā kārtā izvēlējās Dalasas "Stars".

Iepriekš pārstāvējis Zviedrijas hokeja līgas komandas *[[Luleå HF]]*, *[[Frölunda HC]]* un *[[Linköpings HC]]*, Nacionālās līgas komandās *[[HC Lugano]]*, *[[Rapperswil-Jona Lakers]]* un *[[Genève-Servette HC]]*, Somijas hokeja līgas komandā Pori "Ässät" un KHL komandā Sanktpēterburgas SKA.

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā piedalījies trijos Pasaules čempionātos, kā arī 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. 2013. gada Pasaules čempionātā izcīnījis zelta medaļu.

## Ārējās saites
Biatlons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — masu starts vīriešiem

**Masu starts vīriešiem** bija viena no 11 disciplīnām biatlonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou biatlona centrā, Džandzjakou 2022. gada 18. februārī. Tajās bija pārstāvēti 30 sportisti no 13 valstīm. Sportistiem bija jāveic 15 kilometru slēpojums ar šaušanu četras reizes.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Norvēģijas sportists Juhanness Tīngnēss Bē (finiša laiks — 38:14.4), sudraba medaļu izcīnīja Zviedrijas sportists Martins Ponsiluoma (finiša laiks — 38:54.7), savukārt arī bronzas medaļu ieguva Norvēģijas sportists Vetle Šostads Kristiansens. Norvēģim Bē šī bija ceturtā zelta medaļa šajās olimpiskajās spēlēs, savukārt zviedrs Ponsiluoma izcīnīja savu pirmo olimpisko medaļu.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 18. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 17:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 30 sportisti no 13 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Biatlons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — masu starts sievietēm

**Masu starts sievietēm** bija viena no 11 disciplīnām biatlonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou biatlona centrā, Džandzjakou 2022. gada 18. februārī. Tajās bija pārstāvēti 30 sportisti no 15 valstīm. Sportistiem bija jāveic 12,5 kilometru slēpojums ar šaušanu četras reizes.

Olimpisko zelta medaļu ieguva Francijas sportiste Žistīne Brezā-Bušē (finiša laiks — 40:18.0), sudraba medaļu ieguva Norvēģijas sportiste Tīrila Ekhofa (finiša laiks — 40:33.3), savukārt arī bronzas medaļu ieguva Norvēģijas sportiste Marte Olsbu-Reiselanne (finiša laiks — 40:52.9). Francijas sportiste Brezā-Bušē izcīnīja savu pirmo olimpisko zelta medaļu, savukārt Norvēģijas sportiste Reiselanne izcīnīja piekto olimpisko medaļu šajās olimpiskajās spēlēs.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 18. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 15:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 30 sportisti no 15 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Railijs Nešs

**Railijs Nešs** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2022. gada Nešs pārstāv AHL komandu Sirakjūsas "Crunch". 2007. gada NHL draftā Nešu ar kopējo 21. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Edmontonas "Oilers".

Iepriekš pārstāvējis Karolīnas "Hurricanes", Bostonas "Bruins", Kolumbusas "Blue Jackets", Toronto "Maple Leafs", Vinipegas "Jets" un Tampabejas "Lightning".

## Ārējās saites
Kalnu asinszāle

**Kalnu asinszāle** (*Hypericum montanum*) ir augu suga asinszāļu dzimtas asinszāļu ģints augu suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas rietumu un centrālajā daļā, kā arī dažviet Āfrikā un Mazāzijā. Latvijā kalnu asinszāle ir sastopama ļoti reti — Daugavas ielejā valsts vidusdaļā, visbiežāk uz kaļķaina substrāta, piemēram, Daugavas krastā uz dolomīta.

## Morfoloģija
Kalnu asinszāle ir daudzgadīgs, 15—70 cm garš lakstaugs ar stāvu, kailu un nezarojošu stublāju.

Lapas ir izvietotas pa pāriem visā stublāja garumā, tomēr gandrīz horizontāli atstāvošie lapu pāri cits no cita ir attālu, tie ir īpaši skraji augstāk par stublāja vidu. Lapas ir iegarenas, aptuveni 3—6 cm garas un 0,6—1,5 cm platas. Tās ir visplatākās zem to vidusdaļas; tās ir sēdošas un ar ieapaļu pamatu, to mala ir gluda, gals nosmailots vai strups.

Ziedi ir blīvā un diezgan mazziedainā (visbiežāk 3—10 ziedi) skarā stublāja galotnē. Vainaglapas ir dzeltenas, aptuveni 0,9—1,4 cm garas. Kauslapas ir šauri lancetiskas, aptuveni divreiz īsākas nekā vainaglapas, kauslapu mala ir smaili zobaina, katra zobiņa galā ir tumšs dziedzeris. Auglis ir olveida pogaļa. Zied no jūnija beigām līdz augustam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Asinszāļu dzimta

**Asinszāļu dzimta** (*Hypericaceae*) ir augu dzimta malpīgiju rindā, kura sevī ietver (atkarībā no klasifikācijas) no 6 līdz 9 augu ģintīm un līdz pat 700 sugām.

Šajā dzimtā ietilpst lakstaugi, krūmi un koki, kuriem raksturīgas pretējas vai mieturos izvietotas lapas bez pielapēm, piecas kauslapas vai vainaglapas, daudz putekšņlapu un trīscirkņu vai pieccirkņu pogaļas.

Dzimtas pārstāvji ir sastopami tropu, subtopu un mērenā klimata joslās. Latvijas pļavās, krūmājos un mežos ir konstatētas šādas asinszāļu dzimtas sugas:

* Pūkainā asinszāle (*Hypericum hirsutum*),
* Kalnu asinszāle (*Hypericum montanum*),
* Divšķautņu asinszāle (*Hypericum perforatum*),
* Plankumainā asinszāle (*Hypericum maculatum*).

## Klasifikācija
Senāk šīs dzimtas pārstāvji bija klasificēti kā klusiju dzimtas (*Clusiaceae*) apakšdzimta, taču mūsdienās tiek izdalīta atsevišķa asinszāļu dzimta. Tajā ir nodalītas šādas augu ģintis:

* *[[Cratoxylum]]* Blume
* *[[Eliea]]* Cambess.
* *[[Harungana]]* Lam.
* *[[Asinszāles|Hypericum]]* L. (Asinszāles).
* *[[Lianthus]]* N.Robson
* *[[Psorospermum]]* Spach
* *[[Santomasia]]* N.Robson
* *[[Thornea]]* Breedlove & E.M.McClint.
* *[[Triadenum]]* Raf.
* *[[Vismia]]* Vand.

## Atsauces
Jāzeps Trukšāns

**Jāzeps Trukšāns** (dzimis , miris ) bija latviešu komunists, Tautas Saeimas (1940) deputāts. Pēc Otrā pasaules kara darbojās Valsts drošības tautas komisariātā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1910. gada 10. februārī Eversmuižas pagasta Bārtuļu ciemā (tagad Līdumnieku pagastā) zemnieka Aleksandra Trukšāna ģimenē.

Apmeklēdams Latgales lauksaimniecības vidusskolu, sācis darboties komjaunatnē. Izslēgts no skolas. Beidzis Rēzeknes vakarskolu, pelnījies ar gadījuma darbiem un turpinājis pagrīdes darbību. 1932. gadā uzņemts Komunistiskajā partijā un strādājis par nelegālās Latvijas KP Latgales apgabala komitejas sekretāru. 1933. gadā notiesāts uz 8 gadiem spaidu darbos. Atbrīvots 1938. gadā un strādājis kā ostas strādnieks.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā kļuva par Tautas Saeimas deputātu no Latgales apgabala. Bija Iekšlietu tautas komisariāta Rēzeknes apriņķa nodaļas priekšnieks, no 1941. gada maija — Rīgas apriņķa nodaļas priekšnieks.

Otrā pasaules kara laikā Sarkanās armijas Latviešu strēlnieku divīzijas izlūku rotas politiskā darba vadītājs. 1942. gadā pēc ievainojuma un izārstēšanās atkal Iekšlietu tautas komisariātā. PSRS Iekšlietu tautas komisariāta Augstākās skolas operatīvo darbinieku kursu klausītājs Maskavā (1942—1943); Latvijas PSR Valsts drošības tautas komisariāta operatīvās grupas sastāvā — apriņķa priekšnieka amatā Pavlovskij Posadā, Krievijā (1944); Latvijas PSR Valsts drošības tautas komisariāta Jelgavas apriņķa daļas priekšnieks (1944—1946), tad Rīgas apriņķa daļas priekšnieka vietnieks, vēlāk Latvijas PSR Iekšlietu ministrijas Milicijas pārvaldes kriminālmeklēšanas daļas priekšnieks.

Apbalvots ar Sarkanās Zvaigznes ordeni, I pakāpes Tēvijas kara ordeni un sešām medaļām.

Miris 1965. gada 1. decembrī. Apglabāts Rīgas 1. Meža kapos.

## Atsauces
Dastins Boids

**Dastins Boids** (, dzimis ) ir bijušais Kanādā dzimušais Kazahstānas hokejists, spēlēja centra uzbrucēja pozīcijā. 2004. gada NHL draftā Boidu ar kopējo 98. numuru trešajā kārtā izvēlējās Kalgari "Flames".

2006–07. gada sezonā debitējis Kalgari "Flames" rindās. NHL pārstāvējis arī Našvilas "Predators" un Monreālas "Canadiens". 2011. gadā pievienojies KHL komandai Astanas "Baris", kur kopumā pavadījis astoņas sezonas. No 2017. līdz 2018. gadam spēlējis arī Maskavas "Dinamo".

Kazahstānas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2016. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Konstantīns Puškarjovs

**Konstantīns Puškarjovs** (, dzimis ) ir bijušais Kazahstānas hokejists, spēlēja labās malas uzbrucēja pozīcijā. 2003. gada NHL draftā Puškarjovu ar kopējo 44. numuru otrajā kārtā izvēlējās Losandželosas "Kings".

2003—04. gada sezonā debitējis Krievijas Superlīgas komandas Omskas "Avangard" rindās. 2005. gadā parakstījis līgumu ar NHL komandu Losandželosas "Kings", tomēr nākamās divas sezonas lielākoties pavadījis AHL komandās Mančestras "Monarchs" un Aiovas "Stars". Vēlāk spēlējis Krievijas komandās Maskavas CSKA un Magņitogorskas "Metallurg". 2009—10. gada sezonu pavadījis AHL komandā Skrentonas "Penguins", bet nākamsezon pievienojies KHL komandai Astanas "Baris", kur pavadījis astoņas sezonas. 2018. gada decembrī pievienojies Latvijas čempionāta komandai HK Kurbads. 2020. gadā savu karjeru noslēdzis Kazahstānas hokeja līgas komandā HK Almaty.

Kazahstānas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2012., 2014. un 2016. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Tomi Sallinens

**Tomi Sallinens** (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2018. gada Sallinens pārstāv Zviedrijas hokeja līgas komandu *[[Brynäs IF]]*.

Iepriekš pārstāvējis Somijas hokeja līgas komandu Espo "Blues", Zviedrijas hokeja līgas komandas *[[Leksands IF]]*, *[[Djurgårdens IF]]* un *[[Färjestad BK]]*, KHL komandas Ņižņekamskas "Ņeftehimik" un Pekinas "Kunlun Red Star", kā arī Nacionālās līgas komandu Klotenes "Flyers".

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļu 2014. un 2016. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Kīts Deivids

**Kīts Deivids Viljamss** (, dzimis ) ir ASV aktieris un kinoproducents.

Piedalījies tādās filmās kā "Radījums" (1982), "Armijas vads" (1986), *[[They Live]]* (1988), "Padibenes" (1995), *[[Dead Presidents]]* (1995), "Armagedons" (1998), "Šis un tas par Mēriju" (1998), "Rekviēms sapnim" (2000), "Kad iestājas tumsa" (2000), *[[Barbershop]]* (2002), "Sadursme" (2004), "Ridika hronikas" (2004), "Mākoņu atlants" (2012) un "Foršie džeki" (2016).

Ierunājis arī lomas animācijas filmās "Princese un varde" (2009) un "Korelaina" (2009).

## Ārējās saites
Franča Trasuna iela (Rīga)

**Franča Trasuna iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Dārzciemā. Tā sākas krustojumā ar Vietalvas ielu un beidzas krustojumā ar Piedrujas ielu (savienojums gājējiem). Kopējais ielas garums ir 480 metri, tā klāta ar asfalta segumu. Franča Trasuna ielā ir dažāda veida dzīvojamā apbūve, arī neapbūvēta teritorija.

## Vēsture
Franča Trasuna iela ir izveidota 2019. gadā, pārdēvējot Nīcgales ielas posmu no Vietalvas ielas līdz Piedrujas ielai. Iela nosaukta latgaliešu un latviešu kultūras un garīgā darbinieka, valstsvīra un literāta Franča Trasuna vārdā.

## Ielu savienojumi
Franča Trasuna iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vietalvas iela (T veida krustojums)
* Rumbulas iela (T veida krustojums)
* Kaibalas iela
* Piedrujas iela (savienojums gājējiem)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Dārzciems
Džordans Šrēders

**Džordans Šrēders** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. 2009. gada NHL draftā Šrēderu ar kopējo 22. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Vankūveras "Canucks".

Pārstāvējis NHL komandas Vankūveras "Canucks", Minesotas "Wild" un Kolumbusas "Blue Jackets", AHL komandas Manitobas "Moose", Čikāgas "Wolves", Jūtikas "Comets", Aiovas "Wild", Klīvlendas "Monsters" un Rokfordas "IceHogs", KHL komandas Ņižņijnovgorodas "Torpedo" un Helsinku "Jokerit", Šveices Nacionālās līgas komandu Rapperswil-Jona Lakers un Zviedrijas hokeja līgas komandu Brynäs IF.

ASV hokeja izlases sastāvā piedalījies 2016. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Aksela Heiberga sala

**Aksela Heiberga sala** () vai **Uminmatnunāta** (, *Umingmat Nunaat*) ir Kanādai piederoša neapdzīvota sala Kanādas Arktiskajā arhipelāgā. Administratīvi pieder Nunavutas teritorijas Kikiktālukas reģionam. Vienīgā apdzīvotā vieta salā ir Makgilas polārā pētniecības stacija.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Kanādas Arktiskā arhipelāga ziemeļos. Ietilpst Sverdrupa salu grupā, kas savukārt pieder Karalienes Elizabetes salu grupai. Nansena un Jūrikas šaurumi to atdala no Elsmīra salas austrumos, bet Sverdrupa un Mesija šaurumi — no Mīena salas un Amunda Ringnesa salas. Dienvidos krastus apskalo Norvīdžena līcis, bet ziemeļos — okeāns. Krasta līnija stipri izrobota, daudz lielu līču un fjordu. Sala kalnaina, daļi tās teritorijas klāj ledāji un šļūdoņi. Valda arktiska tuksneša klimats ar sausu aukstu ziemu un vēsu vasaru.

## Vēsture
Pirmie no eiropiešiem salu atklāja norvēģa Oto Sverdrupa ekspedīcija 1899. gada aprīlī. Nosaukta par godu vienam no ekspedīcijas sponsoriem, alus magnātam Akselam Heibergam. Līdz 1930. gadam Norvēģija pretendēja uz salu ar pirmatklājēja tiesībām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ultima Thule. Axel Heiberg, arctic as arctic can be, plus fossil trees from the Eocene
* International Map of the World 1:1,000,000 Belcher Channel NT-12/13/14/15/16
* International Map of the World 1:1,000,000 Robeson Channel NU-14/15/16/17/18/19/20
Krustmadaras

**Krustmadaras** (*Cruciata*) ir rubiju dzimtas lakstaugu ģints. Savvaļā tās pārstāvji ir satopami Eiropā, Ziemeļāfrikā, kā arī Āzijā — no Turcijas līdz Himalaju rietumiem un Altaja Republikai Sibīrijā.

## Sugas
Krustmadaru ģintī ir identificētas šādas augu sugas:

* *Cruciata articulata* (L.),
* *Cruciata elbrussica* (Pobed.),
* *[[Kailā krustmadara|Cruciata glabra]]* (L., Opiz)  — Kailā krustmadara,
* *Cruciata x grecescui* (Prodan),
* *[[Skropstainā krustmadara|Cruciata laevipes]]* (Opiz) — Skropstainā krustmadara,
* *Cruciata mixta* (Ehrend. & Schönb.-Tem),
* *Cruciata pedemontana* (Bellardi, Ehrend.,
* *Cruciata taurica* (Pall. ex Willd.),
* *Cruciata valentinae* (Galushko).

## Atsauces

## Ārējās saites
Atlantis (kosmoplāns)

thumb|''Space Shuttle Atlantis''
***Atlantis*** bija viens no ASV Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas (*NASA*) *[[Space Shuttle]]* kosmoplāniem. Tas bija ceturtais no izgatavotajiem orbitālajiem kosmoplāniem (apzīmējums *OV-104*). Pēc *[[Columbia (kosmoplāns)|Columbia]]* katastrofas bija palikuši tikai trīs darbspējīgi lidaparāti. 2011. gadā misijā *[[STS-135]]* notika pēdējais *Atlantis*, kā arī *Space Shuttle* programmas lidojums.

Kosmoplāns tika nosaukts par godu okeanogrāfiskajam buriniekam *Atlantis*, ko *[[Woods Hole Oceanographic Institution]]* izmantoja no 1930. līdz 1966. gadam.

## Ārējās saites
Atliektā salvija

**Atliektā salvija** (*Salvia reflexa*) ir lūpziežu jeb panātru dzimtas salviju ģints suga. Savvaļā tā sastopama Ziemeļamerikā un Centrālamerikā. Eiropā, tostarp Latvijā, uzskatāma par ļoti retu un ievazātu.

## Morfoloģija
Atliektā salvija ir viengadīgs, 20—80 cm garš lakstaugs ar ļoti spēcīgu mētras smaržu, kas pazūd augam izžūstot. Auga stublājs ir stāvs, zarains un klāts ar ļoti īsiem matiņiem. Lapām ir īss kātiņš, tās pēc formas ir lancetiskas, 2—7 cm garas un 0,5—1,5 cm platas. Lapas plātnes pamats ir ķīļveidīgs, gals ir strups un mala — attāli sīkrantaina. Lapu virspuse ir kaila vai gandrīz kaila, bet apakšpuse — apmatota.

Ziedi ir izvietoti skrajos ķekaros stublāja un zaru galā. Kauss ir apmatots, 0,8—1,2 cm plats, tam ir labi saskatāms dzīslojums un kausam ir smaili zobiņi. Zieda vainags ir aptuveni 1—1,5 cm garš, tas ir gaišzils vai gaiši violets. Vainaga apakšlūpa ir gara, trīsdaivaina, vidējā daiva strupi ieapaļa. Augļi ir šķautņaini, dzeltenpelēki riekstiņi skaldauglī. Zied no jūlija līdz septembrim.

Šī ir vienīgā salviju suga Latvijā ar gaišziliem vai gaiši violetiem ziediem un aromātisku mētru smaržu.

## Atsauces
Krustlapu drudzene

**Krustlapu drudzene** () ir augu suga genciānu dzimtas drudzeņu ģintī. Savvaļā tā ir sastopama dažviet Āzijā, centrālajā un austrumu Eiropā. Latviju šķērso sugas izplatības ziemeļrietumu robeža un tādēļ tā valsts teritorijā ir sastopama reti — galvenokārt upju ielejās, kā arī sausās pļavās.

Suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

## Morfoloģija
Krustlapu drudzene ir 20—40 cm garš, drukns lakstaugs ar piezemes lapu rozeti. Tā stublājs ir stāvs, kails un nezarojošs. Lapas uz stublāja ir izvietotas blīvi un krusteniski pretējas. Lapu mala ir gluda, tās plātne ir eliptiska, 4—10 cm gara un 1—2 cm plata, parasti ar 3 dzīslām. Lapas gals ir diezgan strups. Auga ziedi ir zili, 1,5—3 cm gari, sēdoši un parasti atrodas augšējo lapu žāklēs vai stublāja galotnē. Vainaglapas un kauslapas pa 4 un tās ir saaugušas. Kauss manāmi īsāks nekā vainags. Auglis ir iegarena divvāršņu pogaļa. Zied jūlijā un augustā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tumšzilā drudzene

**Tumšzilā drudzene** () ir augu suga genciānu dzimtas drudzeņu ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā (neiekļaujot lielu daļu Ziemeļeiropas) un Rietumāzijā, atklātās, periodiski vai pastāvīgi mitrās vietās ar kūdras augsni — mitrās un purvainās pļavās, zāļu purvu apmalēs, mežmalās. Latviju šķērso sugas izplatības robeža, tādēļ valsts teritorijā tumšzilā drudzene ir sastopama reti — galvenokārt valsts austrumu daļā. Suga jutīga pret izmaiņām, atradņu skaits Latvijā strauji sarūk pārmitro biotopu meliorācijas un rekultivācijas dēļ.

Suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

## Morfoloģija
Tumšzilā drudzene ir daudzgadīgs 25—60 cm garš lakstaugs ar stāvu, aplapotu stublāju, kurš parasti nezaro. Auga lapas ir šauras, lineāras vai lancetiskas, aptuveni 4—7 cm garas un 0,2—0,5 cm platas. Tām ir viena izteikta dzīsla. Piezemes lapu rozetes nav un uz stublāja lapas ir pretējas.

Ziedi pa vienam izvietoti augšējo lapu žāklēs. Tie ir 3—5 cm gari, zvanveidīgi, tumši zili vai violeti zili. Vainaglapas un kauslapas pa 5, saaugušas. Kauslapas ir vismaz divreiz īsākas nekā vainags. Vainaga gala nesaaugušās daivas ir smaili trīsstūrainas. Auglis ir iegarena divvāršņu pogaļa. Zied augustā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Austrumu studijas

**Austrumu** (**Āzijas**) **studijas**, **austrumzinības**, jeb **orientālistika** (no  — 'austrumu') ir zinātnes nozaru kopums, kurš pēta Āzijas kultūru, tautsaimniecību, politiku, kā arī ģeogrāfiju no ģeopolitikas skata punkta.

Austrumu studijās dažkārt tiek iekļautas Āfrikas studijas.

## Nozares

* arābistika
* armēnistika
* aseanoloģija
* asīrioloģija
* budoloģija
* eģiptoloģija
* filipīnistika
* hetoloģija
* indoloģija
* irānistika
* japānistika
* kartveloloģija
* kaukāzioloģija
* korejistika
* malajistika
* mongolistika
* osmaņistika
* semītoloģija
* sinoloģija
* šumeroloģija
* taistika
* tibetoloģija
* tjurkoloģija
* urartoloģija
Lakricas pica

**"Lakricas pica"** () ir 2021. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Pols Tomass Andersons. Filmā galvenās lomas atveido Alana Haima, Kūpers Hofmans, Šons Penns, Toms Veitss, Bredlijs Kūpers un Benijs Safdijs.

Filmas darbība norisinās 70. gados. 15 gadus vecais aktieris Gerijs Valentains (Hofmans) iemīlas vecākā fotogrāfē Alanā Keinā (Haima) un cenšas viņu aplidot.

"Lakricas pica" pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un tika nominēta trijām Amerikas Kinoakadēmijas balvām — labākā filma, labākais režisors un labākais oriģinālscenārijs. Amerikas Kinoinstitūts filmu ierindoja savā 2021. gada labāko filmu sarakstā. 79. Zelta globusa balvu ceremonijā "Lakricas pica" tika nominēta četrām balvām, tai skaitā kā labākais mūzikls vai kinokomēdija.

Šī ir kinodebija gan dziedātājai Alanai Haimai, gan aktiera Filipa Sīmora Hofmana dēlam Kūperam Hofmanam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Hohlačevs

**Aleksandrs Hohlačevs** (, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Hohlačevs pārstāv KHL komandu Maskavas "Spartak". 2011. gada NHL draftā Hohlačevu ar kopējo 40. numuru otrajā kārtā izvēlējās Bostonas "Bruins".

Savu karjeru 2012–13. gada sezonā sācis Maskavas "Spartak" rindās. 2012. gadā pārcēlies uz Ziemeļameriku, kur spēlējis AHL komandā Providensas "Bruins". 2014. gadā debitējis NHL komandas Bostonas "Bruins" sastāvā. Pavisam aizvadījis 9 mačus NHL. 2016. gadā atgriezies KHL un pievienojies Sanktpēterburgas SKA, ar kuru viņš izcīnīja savu pirmo Gagarina kausu. Vēlāk trīs sezonas pavadījis "Spartak", bet 2019–20. gada sezonā ar Omskas "Avangard" izcīnījis savu otro Gagarina kausu. 2021. gadā atkal atgriezies "Spartak".

## Ārējās saites
Andrejs Loktionovs

**Andrejs Loktionovs** (, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Loktionovs pārstāv KHL komandu Maskavas "Spartak". 2008. gada NHL draftā Loktionovu ar kopējo 123. numuru piektajā kārtā izvēlējās Losandželosas "Kings".

2007–08. gada sezonā debitējis Jaroslavļas "Lokomotiv" rindās. 2009–10. gada sezonā debitējis Losandželosas "Kings" komandā NHL. 2012. gadā ar "Kings" komandu izcīnījis Stenlija kausu. Vēlāk spēlējis arī NHL komandās Ņūdžersijas "Devils" un Karolīnas "Hurricanes", kā arī KHL komandās "Lokomotiv", Magņitogorskas "Metallurg" un Maskavas CSKA.

Krievijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2013. un 2014. gada Pasaules čempionātā, kurā izcīnījis zelta medaļu.

## Ārējās saites
Nasdaq Financial-100

***Nasdaq Financial-100*** ir finanšu pakalpojumu indekss. Tas tika izveidots 1985. gadā kā *Nasdaq-100* meitas reitings.

*[[NASDAQ]]* izstrādātais reitings *Nasdaq Financial-100* ietver bankas, kā arī uzņēmumus, kas nodarbojas ar apdrošināšanu, hipotēku un vērtspapīru tirdzniecību. Tas ietver arī *NASDAQ* biržas akcijas.

## Atlases kritēriji
Lai pretendētu uz iekļaušanu indeksā, uzņēmumam ir jāatbilst šādiem kritērijiem:

* Tam jādarbojas vienā no šādām jomām: banku darbība, apdrošināšana, vērtspapīru tirdzniecība, brokeru pakalpojumi, hipotēka, parādu piedziņa un nekustamais īpašums.
* Uzņēmuma akcijām ir jābūt tirgotam NASDAQ vismaz trīs mēnešus.
* Uzņēmumam ir regulāri jāiesniedz pārskati ASV Vērtspapīru un biržas uzraudzības komisijā (SEC).
* Uzņēmums nedrīkst būt bankrots.

Ja uzņēmumam ir vairākas akciju klases, tiek iekļautas visas klases, kas atbilst minimālajiem tirgus kapitalizācijas standartiem. Taču šobrīd visiem indeksa uzņēmumiem ir tikai vienas klases akcijas.

Atšķirībā no indeksa *Nasdaq-100* prasības pret minimālo svaru nepastāv.

Tāpat kā *Nasdaq-100*, indeksu pārskata katru gadu, bet jūnijā. Ja indeksa komponents pēc pārrēķināšanas nokļūst pozīcijā starp 101 un 125, tam tiek dots viens gads, lai atgrieztos iepriekšējā pozīcijā; ja uzņēmums turpina neatbilst šim standartam, tā akcijas tiek izslēgtas. Jebkurš komponents, kas indeksa pārskatīšanas brīdī neiekļūst 125 labāko skaitā, tiek izslēgts. Brīvas vietas indeksā aizpilda ar uzņēmumiem, kuri nav iekļauti indeksā un kuriem ir visaugstākais reitings.

Atšķirībā no *Nasdaq-100*, kur par izmaiņām tiek paziņots iepriekš, izmaiņas *NASDAQ Financial-100* netiek publicētas *NASDAQ*.

## Atsauces
Teilors Beks

**Teilors Beks** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Beks pārstāv KHL komandu Minskas "Dinamo". 2009. gada NHL draftā Beku ar kopējo 70. numuru trešajā kārtā izvēlējās Našvilas "Predators".

Iepriekš spēlējis AHL komandās Milvoki "Admirals", Bridžportas "Sound Tigers", Sanantonio "Rampage", Beikersfīldas "Condors" un Hartfordas "Wolf Pack", NHL komandās Našvilas "Predators", Ņujorkas "Islanders", Edmontonas "Oilers" un Ņujorkas "Rangers", kā arī KHL komandās Jekaterinburgas "Avtomobilist", Pekinas "Kunlun Red Star", Omskas "Avangard" un Magņitogorskas "Metallurg".

## Ārējās saites
Oto Sverdrups

**Oto Neimans Knofs Sverdrups** (; dzimis  Bindālē, miris  Sannvikā) bija norvēģu polārpētnieks un jūrasbraucējs. Kopā ar Fritjofu Nansenu un Roaldu Amundsenu tiek uzskatīts par vienu no trijiem izcilākajiem «Zelta gadsimta» norvēģu polārpētniekiem. Devis lielu ieguldījumu Kanādas Arktiskā arhipelāga izpētē.

## Biogrāfija
Dzimis zemnieku ģimenē Nūrlannē, 17 gadu vecumā sācis jūrnieka gaitas pie sava onkuļa. 1875. gadā viņš nokārtoja kapteiņa palīga eksāmenu un dažus gadus vēlāk — kuģa kapteiņa eksāmenu un 1877. gadā sāka pildīt kapteiņa pienākumus uz tvaikoņa *TRIO*.

## Polārās ekspedīcijas
1888. gadā Sverdrups pieveinojās Fritjofa Nansena Grenlandes šķērsošanas ekspedīcijai. 1892. gadā Sverdrups tika nozīmēts par Nansena kuģa *Fram* būvniecības pārraugu un 1894. gadā kļuva par tā kapteini. Piedalījās Nansena 1895./1896. gada ekspedīcijā uz Ziemeļpolu.

1898. gadā Sverdrups ar kuģi *Fram* mēģināja apkuģot Grenlandi no Bafina līča puses, bet iestrēga Nersa šaurumā un bija spiests pārziemot Elsmīra salā. Ekspedīcija ar pārziemošanām turpinājās līdz 1902. gadam, kuras laikā tika atklātas un izpētītas Sverdrupa salas un Prinča Gustava Ādolfa jūra, nokartējot ap 260 000 km² Kanādas Arktikā.

1914./1915. gadā Sverdrups ar kuģi *Eklips* piedalījās glābšanas ekspedīcijā Karas jūrā. 1921. gadā Sverdrups vadīja piecu kravas kuģu konvoju, kas šķērsoja Karas jūru un sasniedza Obas un Jeņisejas grīvas un veiksmīgi atgriezās, kas bija nopietns solis Ziemeļu jūrasceļa izveidošanā.

Miris 1930. gada 26. novembrī savā īpašumā Norvēģijā.

## Pagodinājumi
Sverdrupam piešķirti vairāki Norvēģijas un Prūsijas valsts apbalvojumi.

Viņa vārdā nosaukti:
* Sverdrupa sala Karas jūrā,
* Sverdrupa salas Kanādas Arktikā,
* Sverdrupa Zeme Elsmīras salas dienvidos,
* Sverdrupa šaurums Kanādas Arktikā,
* Vairāki kuģi un lidmašīnas,
* Krāteris Mēness otrajā pusē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sverdrupa salas

**Sverdrupa salas** (; ) ir Kanādai piederoša neapdzīvotu salu grupa Kanādas Arktiskajā arhipelāgā. Administratīvi pieder Nunavutas teritorijas Kikiktālukas reģionam. Vienīgā apdzīvotā vieta salās ir Makgilas polārā pētniecības stacija.

## Ģeogrāfija
Salas izvietojušās Kanādas Arktiskā arhipelāga ziemeļos. Ietilpst Karalienes Elizabetes salu grupā. Grupā ietilpst sešas galvenās salas (Aksela Heiberga sala, Ellefa Ringnesa sala, Amunda Ringnesa sala, Mīena sala, Karaļa Kristiana sala un Stūra) un vairākas nelielas saliņas un klintis. Valda arktiska tuksneša klimats ar sausu aukstu ziemu un vēsu vasaru.

## Vēsture
Pirmie no eiropiešiem salas atklāja norvēģa Oto Sverdrupa ekspedīcija no 1898. gada līdz 1902. gadam. Nosauktas par godu ekspedīcijas vadītājam, kurš salas pasludināja par Norvēģijas īpašumu. Līdz 1928. gadam Norvēģijas valdība neizrādīja interesi par atklātajām salām, līdz 1930. gadā pretenzijas uz Sverdrupa salām tika iemainītas pret Norvēģijas suverenitātes atzīšanu no Apvienotās Karalistes puses uz Jana Majena salu un Buvē salu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēteris Supe

**Pēteris Aivars Supe** (segvārds "Cinītis", 1920-1946) bija agronoms un nacionālās pretošanās kustības vadītājs Latgalē, Latvijas nacionālo partizānu apvienības (LNPA) komandieris. 1946. gada 1. aprīlī viņu nogalināja NKVD provokators.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1920. gada 1. janvārī Purvmalas pagastā Vinca un Emīlijas Supes septiņu bērnu ģimenē.
Mācījās Bokovas Viestura valsts sešklasīgajā pamatskolā, tad Viļakas ģimnāzijā, studēja LU Lauksaimniecības fakultātē Jelgavā, 1942. gadā kļuva par diplomētu agronomu. 1943. gadā viņu mobilizēja Latviešu leģionā. Operācijas "Mežaķakis" () ietvaros pēc Latgales okupācijas viņu kopā ar citiem latviešu brīvprātīgajiem 1944. gadā iesūtīja Sarkanās armijas aizmugurē.
1944. gada 11. novembrī Supe sāka organizēt partizānu kustību, viņa vietnieks bija LU Tautsaimniecības fakultātes students Staņislavs Ločmelis (segvārds "Dūze").
1944. gada 10. decembrī mežā pie Stompakiem viņš nodibināja Latvijas nacionālo partizānu apvienību (LNPA), kurai bija savs štābs, propagandas, saimnieciskās un pretizlūkošanas nodaļas, tiesa un avīze. Dibināšanas brīdī tajā bija 123 vīri, bet 1945. gadā ap 1000 vīru un drīz vien organizācijas pakļautībā atradās partizānu grupas Viļakas, Alūksnes, Valkas, Gulbenes, Cēsu un daļēji Madonas apriņķī.

1945. gada janvāra sākumā LNPA partizāni pēc P. Supes pavēles sāka pulcēties Stompaku purvos starp Balviem un Viļaku, kur uz vairākām purva saliņām izveidoja nometni ar nosaukumu "Saliņu mītnes". 1945. gada marta sākumā viņš vadīja Stompaku kauju, kurā no partizānu puses piedalījās 300, bet padomju pusē vairāk nekā 560 karotāju.

1946. gada 1. aprīlī Pēteri Supi Jaungulbenes pagastā nošāva partizānu rindās iesūtīts NKVD aģents.
Viņa māsa Mihalīna Supe turpināja darboties nacionālajā pretestības kustībā līdz 1954. gadam.

## Atsauces
Staņislavs Ločmelis

**Staņislavs Ločmelis** (segvārds "Dūze", 1915-1945) bija nacionālās pretošanās kustības dalībnieks Latgalē, Latvijas nacionālo partizānu apvienības (LNPA) komandiera vietnieks. Miris pēc Stompaku kaujas no ievainojumiem 1945. gada 21. vai 23. martā.

## Atsauces
Sarlalakaneda

**Sarlalakaneda** (, ) ir komūna Francijas dienvidos, Jaunakvitānijas reģionā, Dordoņas departamentā. Tas ir Sarlalakanedas apgabala administratīvais centrs. 2018. gadā Sarlalakanedā dzīvoja 8,8 tūkstoši iedzīvotāju. Līdz 1965. gadam pastāvēja divas atsevišķas komūnas — Sarla un Kaneda, bet, apvienojot tās, izveidojās pašreizējā komūna.

## Atsauces

## Ārējās saites
Iekavas

**Iekavas** ir divpusēja pieturzīme vai matemātiska zīme. Iekavām ir 5 veidi:

* kvadrātiekavas [] ,
* apaļās iekavas () ,
* figūriekavas {} ,
* pusiekavas) ,
* slīpās iekavas // .

Starp iekavām, kvadrātiekavām un tajās ietverto tekstu nav atstarpes. Starp pusiekavu un iepriekšējo burtu vai ciparu nav atstarpes.

## Lietojums

### Matemātikā
Kvadrātiekavas [] izmanto, lai, rakstot skaitļu intervālus, jeb nevienādību atrisinājumus, attēlotu nestingras nevienādības. Strādājot ar stariem un nogriežņiem tās norāda sākumpunktu.

Apaļās iekavas () izmanto, lai, rakstot skaitļu intervālus, jeb nevienādību atrisinājumus, attēlotu stingras nevienādības. Apaļās iekavas arī izmanto, lai norādītu, ka tajās esošās matemātiskās darbības ir svarīgākas un veicamas pirmās. Strādājot ar stariem un nogriežņiem tās norāda bezgalību.

Figūriekavu { izmanto nevienādību sistēmu attēlojumā.

### Latviešu valodā
Apaļās iekavas () tiek izmantotas, lai atdalītu paskaidrojošu vārdu grupu, ja paskaidrojums ir nenozīmīgs. Ar apaļajām iekavām arī atdala iespraudumus, kuriem ir paskaidrojoša nozīme.

Pusiekavas) tiek izmantotas pēc burtiem vai arābu cipariem, lai norādītu uzskaitījuma secību.

Kvadrātiekavās [] liek paskaidrojumus, labojumus, papildinājumus, utml.

### Programmēšanā
Iekavas izmanto arī programmēšanā.

To ASCII kodi vai kodu intervāli ir:

* (kods ir 40,
*) kods ir 41,
* { kods ir 123,
* } kods ir 125,
* / kods ir 47.

Dažreiz programmēšanā tās sastopamas  formā,  kods ir 62.

## Atsauces
Kazuāri

**Kazuāri** (*Casuarius*) ir viena no divām kazuāru dzimtas putnu ģintīm. Kazuāru dabiskais izplatības areāls ir tropiskie lietus meži Jaungvinejā un Austrālijas ziemeļaustrumos. Kazuāru ģintī ir 3 sugas — dienvidu kazuārs (*Casuarius casuarius*), ziemeļu kazuārs (*Casuarius unappendiculatus*) un pundurkazuārs (*Casuarius bennetti*). Ir liecības par vēl vienu izmirušu sugu — *[[Casuarius lydekkeri]]*.

## Ārējās saites
Rūgtā drudzenīte

**Rūgtā drudzenīte** () ir mainīga paskata augu suga genciānu dzimtas drudzenīšu ģintī, kurai nodala vairākas pasugas. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas austrumu un ziemeļu daļā, kā arī rietumu un centrālajā Sibīrijā. Latvijā reti sastopama visā valsts teritorijā, mitrās pļavās (tajā skaitā — piejūras), krūmainās ganībās un atmatās.

Pļavu lauksaimnieciskās apguves un ķimikāliju lietojuma dēļ izplatība samazinās, jo augs jutīgi reaģē uz biotopa pārmaiņām. Augu suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

## Morfoloģija
Rūgtā drudzenīte ir divgadīgs, 5—35 cm garš lakstaugs. Augam ir lāpstveidīgu vai otrādi olveidīgu lapu piezemes rozete, kura dažreiz līdz ziedēšanas brīdim jau ir atmirusi. Stublājs sastāv no 4—10 posmiem, no kuriem otrais un trešais apakšējais posms garāks nekā citi, bet galotnes zieda kāts kopā ar augšējo posmu vairākas reizes īsāks nekā pārējā stublāja daļa. Stublājs ir stāvs, zarains, ar sēdošām, pretējām, lancetiskām lapām, kuras ir 1—2,5 cm garas un 0,5—1 cm platas.

Ziedu garums ir 1—2 cm, tie ir tumšāk vai blāvāk violeti un atrodas stublāja galotnē vai lapu žāklēs. Kauslapas un vainaglapas pa 5, saaugušas. Auglis ir aptuveni 1,5 cm gara divvāršņu pogaļa. Zied no jūnija beigām līdz septembrim.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gatis Madžiņš

**Gatis Madžiņš** (dzimis ) ir latviešu žurnālists.

No 1999. līdz 2011. gadam strādājis ziņu aģentūrā "BNS Latvija", no 2011. līdz 2013. gadam ieņēmis Latvijas Televīzijas (LTV) interneta satura direktora amatu, bet no 2013. gada ir laikraksta "Diena" un SIA "Izdevniecība Dienas mediji" galvenais redaktors. No 2013. līdz 2015. gadam vienlaicīgi bijis arī laikraksta "Dienas Bizness" galvenais redaktors. Latvijas triatlona federācijas valdes loceklis.

## Atsauces
Herberts Ahternbušs

**Herberts Ahternbušs** (; dzimis , miris ) bija vāciešu kinorežisors, rakstnieks un gleznotājs. Savu radošo darbību uzsāka ar avangarda prozas rakstīšanu (*Die Alexanderschlacht*), laika gaitā pamazām pievēršoties mazbudžeta filmu režijai. Viņa divējādās sajūtas pret Bavāriju var just viņa darbos. Dažas no viņa pretrunīgajām filmām, piemēram *[[Das Gespenst]]*, tika demonstrētas Berlinālēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vanesa Foigta

**Vanesa Foigta** (; dzimusi  Šmalkaldenē) ir vācu biatloniste, 2022. gada ziemas olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvēja stafetē un  bronzas medaļniece jauktajā stafetē.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties 2013. gadā. 2017. gada Pasaules čempionātā junioriem Brezno 12,5 km individuālajā distancē ieņēma 4 vietu, bet stafetē izcīnīja sudraba medaļu. 2019.—2020. gada sezonā sāka startēt pieaugušo konkurencē IBU kausā, vairākas reizes izcīnot vietas uz goda pjedestāla. 2021. gada februārī IBU kausa posmā Slovākijā izcīnīja trīs uzvaras pēc kārtas. 2021. gada Eiropas čempionātā Dušņikizdrojā ieguva sudraba medaļu jauktajā stafetē. Pasaules kausa sacensībās debitēja  Nove Mesto Morāvijā ar 64. vietu sprintā.

Piedalījās  Pekinā. Vācijas komandas sastāvā kopā ar Vanesu Hincu, Francisku Preisu un Denīzi Hermani izcīnīja bronzas medaļu. Individuāli labāko rezultātu sasniedza 15 km distancē, ieņemot 4. vietu. 2023. gada Pasaules čempionātā Oberhofā ieguva sudraba medaļu. Pēc gada Nove Mesto stafetē tika pie bronzas.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Kirils Petrovs

**Kirils Petrovs** (, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2019. gada Petrovs pārstāv KHL komandu Kazaņas "Ak Bars". 2008. gada NHL draftā Petrovu ar kopējo 73. numuru trešajā kārtā izvēlējās Ņujorkas "Islanders".

Iepriekš spēlējis KHL komandās Hantimansijskas "Jugra", Maskavas CSKA un Omskas "Avangard", kā arī AHL komandā Bridžportas "Sound Tigers".

Krievijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2013. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Franss Tuohimā

**Franss Tuohimā** (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcija.

2011. gada NHL draftā Tuohimā ar kopējo 182. numuru septītajā kārtā izvēlējās Edmontonas "Oilers".

Spēlējis Somijas hokeja līgas komandās Helsinku IFK, Helsinku "Jokerit", Vāsas "Sport" un Lapēnrantas "SaiPa", AHL komandā Oklahomasitijas "Barons", Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Leksands IF]]* un KHL komandā Ņižņekamskas "Ņeftehimik".

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļu 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Džeremijs Smits

**Džeremijs Smits** (, , , dzimis ) ir ASV dzimis Ķīnas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. 2007. gada NHL draftā Smitu ar kopējo 54. numuru otrajā kārtā izvēlējās Našvilas "Predators".

Iepriekš spēlējis AHL komandās Milvoki "Admirals", Springfīldas "Falcons", Providensas "Bruins", Aiovas "Wild", Sanantonio "Rampage", Šarlotas "Checkers" un Bridžportas "Sound Tigers", NHL komandā Kolorādo "Avalanche", kā arī KHL komandā Pekinas "Kunlun Red Star".

Pārstāvējis Ķīnas hokeja izlasi 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Sergejs Šoigu

**Sergejs Šoigu** (, ; dzimis ) ir tiviešu tautības Krievijas Federācijas politiķis un armijas ģenerālis, bijušais aizsardzības ministrs (2012–2024). Krievijas Federācijas Drošības padomes pastāvīgais loceklis. Līdzatbildīgs par 2022. gada Krievijas iebrukumu Ukrainā un citām militārām agresijām.

## Dzīvesgājums

Dzimis 1955. gadā Čadanas pilsētā Tivas Autonomajā apgabalā tiviešu žurnālista un PSKP funkcionāra Kužegeta Šoigu un viņa sievas zootehniķes Aleksandras, dzimušas Kudrjavcevas, ģimenē.
1977. gadā viņš absolvēja Krasnojarskas politehnisko institūtu un strādāja dažādos Sibīrijas rūpniecības uzņēmumos.

1990. gadā pārcēlās uz dzīvi Maskavā, bija Krievijas Federācijas (KF) civilās aizsardzības, ārkārtas situāciju un stihisko nelaimju likvidācijas ministrs (1994—2012), Maskavas apgabala gubernators (2012). No 2012. līdz 2024. gadam vadīja Krievijas Federācijas Aizsardzības ministriju.

2024. gada jūnijā Starptautiskā Krimināltiesa izdeva  Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba priekšnieka Valērija Gerasimova un bijušā aizsardzības ministra Sergeja Šoigu aresta orderus, apsūdzot viņus kara noziegumos un noziegumos pret cilvēci, ko Krievijas karaspēks pastrādāja karadarbībā Ukrainā.

## Atsauces

## Ārējās saites
2046. gads

**2046. gads** () būs parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies pirmdienā.

## Gaidāmie notikumi

* Japānas iedzīvotāju skaits būs mazāks par 100 000 000.
* Apvienotajā Karalistē valsts pensijas vecumu palielinās līdz 70 gadiem.
* Angola tiks pasludināta par brīvu no sauszemes mīnām.
* Oglekļa dioksīda emisiju cenas būs visuresošas visā pasaulē.

## Atsauces
Andrejs Čibisovs

**Andrejs Čibisovs** (, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2020. gada Čibisovs pārstāv KHL komandu Magņitogorskas "Metallurg".

Iepriekš pārstāvējis Kontinentālās hokejas līgas komandas Hantimansijskas "Jugra" un Kazaņas "Ak Bars", AHL komandu Manitobas "Moose" un NHL komandu Vinipegas "Jets".

Pārstāvot Krievijas Olimpiskās komitejas komandu, izcīnījis sudraba medaļu 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Raiens Sprouls

**Raiens Sprouls** (, ) ir Kanādā dzimis Ķīnas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2019. gada Sprouls pārstāv KHL komandu Pekinas "Kunlun Red Star". 2011. gada NHL draftā Sproulu ar kopējo 55. numuru otrajā kārtā izvēlējās Detroitas "Red Wings".

Iepriekš pārstāvējis AHL komandas Grandrepidsas "Griffins", Hartfordas "Wolf Pack", Toronto "Marlies", Lavālas "Rocket" un Hēršijas "Bears", kā arī NHL komandas Detroitas "Red Wings" un Ņujorkas "Rangers".

Ķīnas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Jakubs Krejčīks

**Jakubs Krejčīks** (, dzimis ) ir Čehijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2022. gada Krejčīks pārstāv Čehijas Ekstralīgas komandu Prāgas "Sparta".

Iepriekš pārstāvējis Čehijas Ekstralīgas komandas Prāgas "Slavia" un Brno "Kometa", KHL komandas Prāgas "Lev", Zagrebas "Medveščak", Helsinku "Jokerit" un Minskas "Dinamo",  Zviedrijas hokeja līgas komandu *[[Örebro HK]]* un Somijas hokeja līgas komandas Raumas "Lukko" un Oulu "Kärpät". Ar "Kometa" komandu 2017. un 2018. gadā kļuvis par Čehijas Ekstralīgas uzvarētāju.

Čehijas hokeja izlases sastāvā piedalījies četros Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Petrs Koukals

**Petrs Koukals** (, dzimis ) ir Čehijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā.

Iepriekš spēlējis Čehijas Ekstralīgas komandās ''HC IPB Pojišťovna Pardubice'' un *[[HC Plzeň]]*, kā arī KHL komandās Ņižņekamskas "Ņeftehimik", Helsinku "Jokerit" un Jekaterinburgas "Avtomobilist". Trīs reizes kļuvis par Čehijas Ekstralīgas čempionu.

Čehijas hokeja izlases sastāvā piedalījies piecos Pasaules čempionātos un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Patriks Reimers

**Patriks Reimers** (, dzimis ) ir Vācijas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2012. gada Raimers pārstāv Vācijas hokeja līgas komandu Nirnbergas "Ice Tigers".

Iepriekš spēlējis Vācijas hokeja līgas komandā *[[Düsseldorfer EG]]*. Nirnbergas "Ice Tigers" komandai pievienojies 2012. gadā.

Vācijas hokeja izlases sastāvā piedalījies piecos Pasaules čempionātos. Ar izlasi izcīnījis sudraba medaļu 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites