open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Batāte

**Batāte** jeb **saldais kartupelis** (*Ipomoea batatas*) ir tīteņu dzimtas augs. Batātes dabiskais izplatības areāls ir Amerikas tropi, bet to plaši audzē citās pasaules daļās, īpaši tropu un subtropu joslā. Cilvēki uzturā lieto batāšu saknes, precīzāk, bumbuļus. Izcepti batāšu bumbuļi garšo pēc kartupeļiem, bet tos nevajadzētu jaukt ar tiem, jo botāniski šie augi ir atšķirīgi. Dažkārt batātes tiek sajauktas arī ar topinambūriem.

2008. gadā aptuveni divas trešdaļas (67%) no visām batātēm tika izaudzētas Ķīnā. Nākamās lielākās valstis pēc iegūtās batāšu ražas bija Nigērija, Uganda, Indonēzija, Tanzānija, Vjetnama un Indija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tāllēkšana

thumb|220px|Tāllēkšana
[thumb|Sieviešu fināls 2015. gada [Universiāde|Universiādē]]
**Tāllēkšana** ir vieglatlētikas lēkšanas disciplīna, kurā dalībniekiem pēc iespējas tālāk jāaizlec speciāli sagatavotā bedrē. Tāllēkšana ir viena no vīriešu desmitcīņas un sieviešu septiņcīņas disciplīnām.

Lēciena atzīme ir dēlītis, kuram mūsdienu čempionātos ir uzlikta maza plastilīna strīpiņa, lai varētu redzēt pēdas, ja sportists ir pārkāpis atspēriena dēlīti. Lēciens netiek ieskaitīts, ja sportists pārkāpj atspēriena dēlīti vai neveic lēcienu atvēlētajā laikā (parasti vienā minūtē).

Tāllēkšana ir iekļauta olimpisko spēļu vieglatlētikas sacensību programmā. Vīrieši olimpiskajās spēlēs sacenšas kopš 1896. gada, sievietes — kopš 1948. gada. Tāpat tā bija iekļauta arī Antīko olimpisko spēļu programmā.

Pasaules rekords tāllēkšanā vīriešiem ir 8,95 m un pieder Maikam Pauelam no ASV, uzstādīts . Pasaules rekords tāllēkšanā sievietēm ir 7,52 m un pieder Gaļinai Čistjakovai no PSRS, uzstādīts .

Latvijas rekords tāllēkšanā vīriešiem ir  8,08 m un to 2016. gada 12. jūlijā uzstādīja Elvijs Misāns. Latvijas rekords tāllēkšanā sievietēm ir 6,92 m un tas pieder Inetai Radēvičai, uzstādīts , Eiropas čempionātā Barselonā, kur ar šo rezultātu I. Radēviča kļuva par čempioni.

## Ārējās saites

* Tāllēkšanas vēsture  
* Rekordi 
* IAAF sacensību noteikumi
Bologna FC 1909

***Bologna Football Club 1909*** ir Itālijas futbola klubs no Boloņas, Emīlijā-Romanjā, dibināts 1909. gadā. Kluba iesauka ir *rossoblù* sarkanzili svītroto kreklu dēļ. Sarkans un zils ir arī pilsētas oficiālās krāsas.

Savā vēsturē klubs septiņas reizes uzvarējis Itālijas čempionātā. Vēsturiski pēc uzvaru skaita *Bologna* ir sestā veiksmīgākā komanda līgā.

## Komandas sastāvs
*Sastāvs .*

## Sasniegumi
* **[[Itālijas futbola čempionāta A sērija|A sērija]]**
** Čempioni (7): 1924–25, 1928–29, 1935–36, 1936–37, 1938–39, 1940–41, 1963–64
** Vicečempioni (4): 1926–27, 1931–32, 1939–40, 1965–66
* **[[Itālijas kauss futbolā|Itālijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (3): 1969–70, 1973–74, 2024–25
* **[[Itālijas futbola čempionāta B sērija|B sērija]]**
** Čempioni (2): 1987–88, 1995–96 
* **"Mitropa" kauss**
** Kausa ieguvēji (3): 1932, 1934, 1961
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 1998

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Vēlēšanas

**Vēlēšanas** ir valsts vai kādas organizācijas veikts demokrātisks pasākumu un darbību kopums, kurā tās vēlētāji veic politisko izvēli, atdodot balsi par sev tīkamu kandidātu vai par partiju, kas vēlas nonākt pie varas šai valstī vai organizācijā. Tās ir būtiska demokrātijas sastāvdaļa un nodrošina sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā. 

Vēlēšanās var tikt arī apstiprināts vai noraidīts kāds politisks priekšlikums. thumbnail|235px|Vēlēšanu kastē tiek iesviesta aploksne, kurā vēlētājs ir atzīmējis savu izvēli par labu kādam no kandidātiemValsts vai pašvaldību vēlēšanās vēlētāji savu balsi parasti nodod vēlēšanu iecirknī. Vēlēšanas var būt gan aizklātas, gan tiešas; to, kādas ir konkrētās vēlēšanas, nosaka vēlēšanu nolikums. Pirms vēlēšanām politiskās partijas sagatavo kandidātu sarakstus un priekšvēlēšanu programmas, kur vēlētājiem tiek izklāstīts, ko partija darīs, ja tiks ievēlēta.

## Vēlēšanu veidi

#### Pēc mērķa un līmeņa
* Prezidenta vēlēšanas — notiek, lai ievēlētu valsts vadītāju (piemēram, ASV, Francijā).
* Parlamenta vēlēšanas — nosaka likumdevējās varas sastāvu (Saeima, Bundestāgs, Kongress).
* Pašvaldību vēlēšanas — ievēl vietējo varu (domes, mērus, padomes).
* Referendumi — vēlētāji lemj par konkrētiem jautājumiem vai likumiem.

#### Pēc vēlēšanu sistēmas
* Proporcionālā sistēma — mandāti tiek sadalīti atbilstoši iegūtajam balsu skaitam (piemēram, Latvijā, Zviedrijā).
* Mažoritārā sistēma — uzvar kandidāts, kurš saņem visvairāk balsu (piemēram, ASV, Lielbritānijā).
* Jauktā sistēma — apvieno abu sistēmu elementus (piemēram, Vācijā).

#### Pēc dalības tiesībām
* Tiešās vēlēšanas — pilsoņi balso par kandidātiem tieši.
* Netiešās vēlēšanas — vēlētāji izraugās pārstāvjus, kas vēlāk pieņem lēmumus (piemēram, ASV prezidenta vēlēšanu kolēģija).

## Skatīt arī
* Netiešas vēlēšanas
* Proporcionālas vēlēšanas
* Balsošanas sistēma
* Parlamenta vēlēšanas Latvijā
Stēfans Līvs

**Stēfans Patriks Līvs** (; dzimis **Patriks Šližs** (); dzimis  Gdiņā, Polijā, miris 2011. gada 7. septembrī) bija poļu izcelsmes Zviedrijas hokejists, vārtsargs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks.

S. Līvs ir dzimis Polijas pilsētā Gdiņā kā Patriks Šližs, pēc tam nonācis bērnu namā Gdaņskā, no kurienes divu gadu vecumā adoptēts uz Zviedriju, kur audzis zviedru ģimenē.

## Spēlētāja karjera
Zviedrijas Elitsērijā S. Līvs debitēja HV71 kluba rindās 2000. gada 18. janvārī. Tā paša gada jūnijā NHL draftā viņu ar kopējo 102. numuru izvēlējās Detroitas "Red Wings". 2004. gadā, turpinot spēlēt HV71 rindās, Stefans kļuva par Zviedrijas čempionu hokejā. Pēc 2005.—06. sezonas beigām S. Līvs parakstīja viena gada līgumu ar Detroitas "Red Wings", taču visu nākamo sezonu aizvadīja tās Amerikas hokeja līgas fārmklubā Grandrepidsas "Griffins". Pēc sezonas beigām S. Līvs atgriezās HV71, noslēdzot ar to līgumu uz nākamajām trim sezonām. Spēlējot klubā, 2008. un 2010. gadā viņš izcīnīja jau savu otro un trešo Zviedrijas čempiona titulu. Pēc 2009.—10. sezonas beigām noslēdza viena gada līgumu ar Kontinentālās hokeja līgas klubu Novosibirskas "Sibirj". Sezonas gaitā piedalījās arī 2011. gada KHL Zvaigžņu spēlē.

2011. gada 7. septembrī spēlētājs gāja bojā Jaroslavļas aviokatastrofā.

Zviedrijas izlases vārtos debitējis 2000. gada 9. novembrī, piedalījies 2006. un 2010. gada olimpisko spēļu turnīros, 2006. gadā kopā ar izlasi izcīnot Olimpisko zelta medaļu. Spēlējis arī sešos Pasaules čempionātos, 2006. gadā izcīnot Pasaules čempiona titulu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gotiskā lolita

[thumb|Divas Gotiskās lolitas izskata meitenes [Tokija|Tokijā.]]
**Gotiskā lolita** ir Japānā popularizēts sievietes tēls, kas pēdējo 10 gadu laikā ir plaši izplatījies pa visu pasauli.
Pamatpazīmes: „lelliskums”, nevainīgs, infantils izskats, Viktorijas laikmeta stilizētas meiteņu drēbes (tāpat kā "Alise Brīnumzemē"): taisni mati uz pieres, tumšas bantes matos, korsete, garas getras, kurpes un svārki augstāki par celi. Polārākās krāsas ir — zili-melni-balts. Gotiskās lolitas izskatam ir tieša saikne ar Eiropas gotu subkultūru, bet atšķiras no tās ar īpašu estētismu.
Apustulis

[thumb|300px|Jēzus ar apustuļiem, [katakombas glezna Romā]]
**Apustulis** (, *apostolos* — 'ziņnesis') ir ikviens no divpadsmit Jēzus Kristus izvēlētajiem mācekļiem; termins dažkārt tiek attiecināts arī uz citiem, īpaši uz svēto Pāvilu, kas pievērsās kristietībai dažus gadus pēc Jēzus Kristus nāves. Lūkas evaņģēlijā 6:13 ir teikts, ka Jēzus Kristus izvēlējās divpadsmit cilvēkus no saviem mācekļiem, "kurus Viņš nosauca par apustuļiem". Jēzus Kristus izvēlētie apustuļi bija Pēteris, Jēkabs, Jānis (abi Cebedeja dēli), Andrejs, Filips, Bartolomejs, Matejs, Toms, Jēkabs (Alfeja dēls), Tadejs, Sīmanis Kānaānietis un Jūda Iskariots. Pēc Jūdas Iskariota pašnāvības viņa vietu ieņēma Matijs.

## Ārējās saites
Līdz rudenim vēl tālu

**"Līdz rudenim vēl tālu"** ir Latvijas PSR laikā 1964. gadā uzņemta aktierfilma. Filmas režisors ir Aloizs Brenčs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Zigmunda Skujiņa romāna "Kolumba mazdēli" motīviem.

## Sižets
Jaunai un skaistai meitenei jāizvēlas starp diviem viņas sirds iekarotājiem. Judītei pastāv ērta iespēja paslēpties labiekārtotā pasaulē, kuru viņai nodrošinātu jaunais zinātņu kandidāts Šumskis. Tomēr viņa izvēlās būt kopā ar rītdienas neparedzamību sava bijuša skolas biedra, romantiskā mākslinieka Lipsta, izskatā.

## Lomās
* Renāte Stūrmane — *Judīte*
* Viesturs Rendenieks — *Lipsts*
* Harijs Liepiņš — *Rolands Šumskis*
* Benis Povilaitis — *Uģis*
* Uldis Pūcītis — *Robis*
* Ints Burāns — *Kazis*
* Lolita Plociņa — *Ija*
* Ligita Dēvica — *Vija*
* Leons Krivāns — *Spricis*
* Vilis Verners — *Krūskops*
* Alfrēds Videnieks, Šumska tēvs
* Olga Lejaskalne, Šumska māte
* Valdemārs Zandbergs

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Aloizs Brenčs
* Režisora asistents: Varis Brasla
* Scenārija autori: Emīls Braginskis, Osvalds Kublanovs, Zigmunds Skujiņš
* Operators: Jānis Briedis
* Mākslinieks: Uldis Pauzers
* Komponists: Raimonds Pauls

## Interesanti fakti
* Judīti spēlē meitene no piena kombināta laboratorijas, bet Lipstu - jauns Drāmas teātra administrators.

## Ārējās saites

* Filmas.lv
* Kino Muzejs

## Video
*
Tilža

**Tilža** () ir apdzīvota vieta Balvu novada Tilžas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Tilžas upes krastos pie autoceļa P48 31 km no novada centra Balviem un 250 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta (agrāk **Kokoreva**) izveidojās ap 1909. gadu, kad Ruskolovas muižas īpašnieks atdalīja no muižas zemes 15 hektārus, sadalot tos ap 200 apbūves gabalos. Kokorevas ciema nosaukums radies no Ruskulovas muižas vagara Kokoreva uzvārda, kuru muižnieks Lēvenšterns bija atsūtījis uz šo apdzīvoto vietu uzraudzīt zemniekus. 1925. gadā Kokorevai tika piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss. 1926. gadā Kokoreva tika pārsaukta pēc Tilžas upes nosaukuma par Tilžu.

Ciemā atrodas pagasta pārvalde, Tilžas pamatskola, bērnudārzs, pasts, kultūras nams, bibliotēka, Tilžas novada muzejs, ātrās palīdzības brigāžu punkts, kā arī četri dievnami (pareizticīgo, katoļu, luterāņu, baptistu). Līdz 2019. gadam darbojās internātpamatskola.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Slings

**Slings** ir apģērba gabals, ar kura palīdzību var nēsāt zīdaini vai mazu bērnu.

Dažādu veidu slingi mazu bērnu pārvietošanai jau kopš senatnes tikuši izmantoti praktiski visās kultūrās, kurās apgūta auduma ražošana. Mūsdienās tiek izmantoti daudzveidīgi slingi, tai skaitā tradicionālie Āzijas slingi (Mei Tai slings, onbuhimo, podaegi).
5. autobusu maršruts (Jēkabpils)

[thumb|200px|5. maršruta autobuss [Krustpils (stacija)|Stacijas laukumā.]]

**5. autobusu maršruts** ir Jēkabpils sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no poliklīnikas līdz stacijai (Krustpils dzelzceļa stacijai).
5. autobusu maršrutu apkalpo SIA "Jēkabpils autobusu parks".

## Maršruts
* Virzienā Poliklīnika — Stacija autobusi kursē pa šādām ielām: Andreja Pormaļa iela, Kapu iela, Zaļā iela, Pasta iela, Brīvības iela, Bebru iela, Auseklīša iela, Kļavu iela, Vienības iela, Rīgas iela, Madonas iela, Stacijas laukums.
* Virzienā Stacija — Poliklīnika autobusi kursē pa šādām ielām: Stacijas laukums, Madonas iela, Rīgas iela, Vienības iela, Kļavu iela, Auseklīša iela, Bebru iela, Brīvības iela, Stadiona iela, Andreja Pormaļa iela.

## Pieturvietas
5. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 40 pieturas. Virzienā Poliklīnika — Stacija ir 20 pieturas, tāpat arī virzienā Stacija — Poliklīnika ir 20 pieturas.

## Ārējās saites
* Pilsētas autobusu kustības saraksts
* Braucienu maksas
Kibergoti

240px|thumb|right|Kibergoti
**Kibergoti** ir 1990. gadu beigās radusies subkultūra, kas apvieno gotu un kiberpanku iezīmes. Pirmoreiz jēdziens "kibergots" (*Cyber Goth*) lietots 1988. gada lomu spēlē *Dark Future*, bet 1982. gadā dibinātā *[[Alien Sex Fiend]]* tiek uzskatīta par pirmo kibergotu mūzikas grupu.

## Estētika
Kibergoti kultivē kiborga un postcilvēka ideālu. Parasti viņi klausās industriālo vai postindustrialo (industriālo deju mūziku, tumšo elektro, dažreiz arī *[[power noise]]*) mūziku, lasa kiberpanku literatūru un skatās anime.

## Izskats
Kibergoti valkā spīdīgus augstpapēžu vai platformas zābakus ar daudzām dzelzs sprādzēm, pieguļošas gaismu atstarojošas melnas bikses un kreklus, sintētiskas vestes ar rāvējslēdzēju un apmetni. Dažreiz kibergoti izmanto arī militāro stilu.

Meitenes parasti valkā lateksa minisvārkus ar horizontāli strīpotām zeķubiksēm un uzroceņiem, topiņus ar lielu izgriezumu un atsegtu vēderu. Matu krāsa kibergotiem parasti ir radioaktīvā krāsā (zaļā, zilā, sarkanā, violetā). Mati bieži ir sapīti dredos, bizītēs vai matos ir iepītas stieples. Ļoti populāri ir pīrsingi — ausīs, degunā, lūpās un uzacīs. Kibergotu grims parasti ir ļoti agresīvs — arī ar radioaktīvām krāsām.
Janina Lindenberga

**Janina Lindenberga** (; dzimusi  Berlīnē, Vācijā) ir vācu vieglatlēte, startē 400 m sprintā. Starptautiskās sacensībās lielākos panākumus guvusi Vācijas stafetes komandā. 2009. gada Eiropas U-23 čempionātā Kauņā, 2010. gada Eiropas komandu čempionātā Bergenā un 2010. gada Eiropas čempionātā Barselonā viņa izcīnīja sudraba godalgu 4 x 400 m stafetē.

## Ārējās saites

* Leichtathletik profils
Lindenberg

***Lindenberg*** var būt:
* Janina Lindenberga — vācu vieglatlēte;
* Tīnūžu kādreizējais nosaukums.
Ņikita Filatovs

**Ņikita Filatovs** (; dzimis  Maskavā) ir bijušais krievu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 53 spēles Nacionālajā hokeja līgā, kā arī 304 spēles Kontinentālajā hokeja līgā.

## Spēlētāja karjera
2008. gada NHL draftā viņu "Blue Jackets" izraudzījās ar kopējo sesto numuru. Pirms izvēlēšanas draftā viņš spēlēja Maskavas CSKA zemākajās jauniešu komandās. Ziemeļamerikas klubos viņš ir aizvadījis divas sezonas, kuru laikā spēlēja "Blue Jackets" un tā bijušā fārmkluba Sirakjūsas "Crunch" sastāvos. 2009.—2010. gada sezonā viņu Kolumbusas klubs aizdeva Maskavas CSKA klubam, kura sastāvā viņš aizvadīja daļu 2009.—2010. gada KHL sezonas.

2010.—11. gada sezonā Filatovs "Blue Jackets" sastāvā aizvadīja 23 spēles. Vasarā hokejists tika aizmainīts uz Otavas "Senators". "Senators" rindās Filatovs uzsāka jauno sezonu, taču, līdzīgi kā 2009.—2010. gada sezonā, tika izīrēts Maskavas CSKA klubam. 2012. gada vasarā Filatovs pievienojās Ufas "Salavat Julajev" vienībai, tās rindās aizvadot divas nākamās sezonas. Nākamo piecu sezonu gaitā pārstāvēja astoņas dažādas KHL komandas. Par viņa rezultatīvāko sezonu kļuva 2016.—17. gada sezona, kad Toljati "Lada" rindās Filatovs atzīmējās ar 40 rezultativitātes punktiem.

Ņ. Filatovs ir spēlējis Krievijas jaunatnes izlašu sastāvā. 2007. un 2008. gadā izlasi pārstāvēja Pasaules čempionātā U-18 vecuma grupā, 2008., 2009. un 2010. gadā bija Krievijas izlases sastāvā startam Pasaules čempionātā U-20 vecuma grupā. 2007. gada U-18 čempionātā tika izcīnīta zelta medaļa, 2008. gada U-18 čempionātā — sudraba medaļa. 2008. un 2009. gada U-20 čempionātos tika izcīnīta bronzas medaļa.

## Ārējās saites

* 
* NHL profils 
* The Internet Hockey Database profils
Jugra

**Jugra** ir vēsturiskās ungāru, vēlāk hantu un mansu apdzīvotās Sibīrijas hanistes teritorijas nosaukums mūsdienu Krievijas Federācijas Urālu federālajā apgabalā

Jugra var būt:
* Jugras zemes nosaukums 
* Hantu-Mansu autonomais apvidus — Jugra — Krievijas Federācijas subjekts
* Hantimansijskas "Jugra" — KHL hokeja klubs
* Arena Ugra — Hantimansijskas hokeja halle
Perudža

**Perudža** () ir pilsēta Itālijā, Umbrijas reģiona centrs, kā arī Perudžas provinces administratīvais centrs. Tā atrodas netālu no Tibras. Perudžas simbols ir grifs, kura motīvu var redzēt vairākās pilsētas celtnēs. Tas ir ievērojama mākslinieciskais Itālijas centrs. Ievērojamais gleznotājs Pjetro Vanuči, kura iesauka ir Perudžino, ir nācis no pilsētas, kas atrodas netālu no Perudžas. Astoņas viņa gleznas ir atrodamas Umbrijas nacionālajā galerijā. Viņa skolēns Rafaēls bija viens no ievērojamākajiem Renesanses māksliniekiem. Vēl Perudžā dzīvoja slavenais gleznotājs Pinturikjo, kā arī iespējams vislavenākais arhitekts, kurš ir dzīvojis Perudžā, Galeaco Alesi. Pilsēta pirmoreiz tikusi pieminēta ap 310.—309. gadu p.m.ē. Pilsētā katra gada oktobrī notiek šokolādes festivāls, pilsētā ražotā šokolāde ir slavena visā valstī.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilsētas mājaslapa  
*
Ivans Kirilovs (ģeogrāfs)

**Ivans Kirilovs** (; dzimis , miris  Samarā) bija Krievijas ģeogrāfs un kartogrāfs.

## Bibliogrāfija
# *Новлянская М.Г. Иван Кириллович Кирилов.- М.-Л., 1964*
# *Иофа Л. Е. Современники Ломоносова И. К. Кирилов и В. Н. Татищев, географы XVIII века.- М., 1949*
# *Порталь Р. Башкирия в XVII–XVIII вв.- Уфа, 2000*
7. autobusu maršruts (Jēkabpils)

**7. autobusu maršruts** ir Jēkabpils sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Jēkabpils 2. vidusskolas līdz Krustpils kultūras namam.
7. autobusu maršrutu apkalpo SIA "Jēkabpils autobusu parks".

## Maršruts
* Virzienā Jēkabpils 2. vidusskola — Krustpils kultūras nams autobusi kursē pa šādām ielām: Jaunā iela, Viestura iela, Viesītes iela, Zemgales iela, Jaunā iela, Neretas iela, Bebru iela, Auseklīša iela, Kļavu iela, Vienības iela, Rīgas iela.
* Virzienā Krustpils kultūras nams — Jēkabpils 2. vidusskola autobusi kursē pa šādām ielām: Rīgas iela, Vienības iela, Kļavu iela, Auseklīša iela, Bebru iela, Neretas iela, Jaunā iela, Zemgales iela, iela, Viesītes iela, Viestura iela, Jaunā iela.

## Pieturvietas
7. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 25 pieturas. Virzienā Jēkabpils 2. vidusskola — Krustpils kultūras nams ir 12 pieturas, bet virzienā Krustpils kultūras nams — Jēkabpils 2. vidusskola ir 13 pieturas.

## Ārējās saites
* Pilsētas autobusu kustības saraksts
* Braucienu maksas
8. autobusu maršruts (Jēkabpils)

**8. autobusu maršruts** ir Jēkabpils sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Jēkabpils Valsts ģimnāzijas līdz Zīlānu apkaimei. Atsevišķos reisos autobuss mēro mainītu virzienu un veic pagarinātu maršrutu līdz poliklīnikai, caur Jēkabpils 3. vidusskolu vai saīsinātu maršrutu, kas izlaiž Bebru rajonu.

8. autobusu maršrutu apkalpo SIA "Jēkabpils autobusu parks".

## Maršruts
* Virzienā **Ģimnāzija — Zīlāni** autobusi kursē pa šādām ielām: Oskara Kalpaka laukums, Zaļā iela, Pasta iela, Brīvības iela, Bebru iela, Auseklīša iela, Kļavu iela, Vienības iela, Rīgas iela, Asotes iela, Daugavpils iela, Zīlānu iela, Lielā iela.
* Virzienā **Zīlāni — Ģimnāzija** autobusi kursē pa šādām ielām: Lielā iela, Zīlānu iela, Daugavpils iela, Asotes iela, Rīgas iela, Vienības iela, Kļavu iela, Auseklīša iela, Bebru iela, Brīvības iela, Oskara Kalpaka laukums.

## Pieturvietas
8. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 37 pieturas. Virzienā Poliklīnika — Stacija un virzienā Stacija — Poliklīnika ir 18 pieturas.

## Maršruti ar mainītu virzienu
* Virzienā **Poliklīnika — 3. vidusskola — Zīlāni** autobusi kursē pa šādām ielām: Andreja Pormaļa iela, Kapu iela, Zaļā iela, Andreja Pormaļa iela, Pasta iela, Brīvības iela, Bebru iela, Auseklīša iela, Kļavu iela, Vienības iela, Rīgas iela, Asotes iela, Daugavpils iela, Zīlānu iela, Slimnīcas iela, Zīlānu iela, Lielā iela.
* Virzienā **Poliklīnika — Zīlāni** autobusi kursē pa šādām ielām: Andreja Pormaļa iela, Kapu iela, Zaļā iela, Andreja Pormaļa iela, Pasta iela, Brīvības iela, Bebru iela, Auseklīša iela, Kļavu iela, Vienības iela, Rīgas iela, Asotes iela, Daugavpils iela, Zīlānu iela, Lielā iela.
* Virzienā **Ģimnāzija — 3. vidusskola — Zīlāni** autobusi kursē pa šādām ielām: Oskara Kalpaka laukums, Zaļā iela, Andreja Pormaļa iela, Pasta iela, Brīvības iela, Bebru iela, Auseklīša iela, Kļavu iela, Vienības iela, Rīgas iela, Asotes iela, Daugavpils iela, Zīlānu iela, Slimnīcas iela, Zīlānu iela, Lielā iela.
* Virzienā **Ģimnāzija — Vienības iela — Zīlāni** autobusi kursē pa šādām ielām: Oskara Kalpaka laukums, Zaļā iela, Andreja Pormaļa iela, Pasta iela, Brīvības iela, Vienības iela, Rīgas iela, Asotes iela, Daugavpils iela, Zīlānu iela, Slimnīcas iela, Zīlānu iela, Lielā iela.
* Virzienā **Zīlāni — Poliklīnika** autobusi kursē pa šādām ielām: Lielā iela, Zīlānu iela, Daugavpils iela, Asotes iela, Rīgas iela, Vienības iela, Kļavu iela, Auseklīša iela, Bebru iela, Brīvības iela, Stadiona iela, Andreja Pormaļa iela.
* Virzienā **Zīlāni — 3. vidusskola — Ģimnāzija** autobusi kursē pa šādām ielām: Lielā iela, Zīlānu iela, Slimnīcas iela, Zīlānu iela, Daugavpils iela, Asotes iela, Rīgas iela, Vienības iela, Kļavu iela, Auseklīša iela, Bebru iela, Brīvības iela, Oskara Kalpaka laukums.

## Maršrutu ar mainītu virzienu pieturvietas

## Ārējās saites
* Pilsētas autobusu kustības saraksts
* Braucienu maksas
1. autobusu maršruts (Jēkabpils)

thumb|200px|1. maršruta autobuss 2011. gadā

**1. autobusu maršruts** ir Jēkabpils sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no poliklīnikas līdz CSDD (Ceļu satiksmes drošības direkcija). 1. autobusu maršrutu apkalpo SIA "Jēkabpils autobusu parks".

## Maršruts
* Virzienā Poliklīnika — CSDD autobusi kursē pa šādām ielām: Andreja Pormaļa iela, Kapu iela, Zaļā iela, Jaunā iela, Viestura iela, Viesītes iela, Zemgales iela, Jaunā iela, Neretas iela, Bebru iela, Auseklīša iela, Kļavu iela, Vienības iela, Rīgas iela, Ārijas Elksnes iela.
* Virzienā CSDD — Poliklīnika autobusi kursē pa šādām ielām: Ārijas Elksnes iela, Rīgas iela, Vienības iela, Kļavu iela, Auseklīša iela, Bebru iela, Neretas iela, Jaunā iela, Zemgales iela, iela, Viesītes iela, Viestura iela, Jaunā iela, Zaļā iela, Brīvības iela, Stadiona iela, Andreja Pormaļa iela.

## Pieturvietas
1. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 41 pietura. Virzienā Poliklīnika — CSDD ir 19 pieturas, bet virzienā CSDD — Poliklīnika ir 22 pieturas.

## Ārējās saites
* Pilsētas autobusu kustības saraksts
3. autobusu maršruts (Jēkabpils)

**3. autobusu maršruts** ir Jēkabpils sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Krustpils dzelzceļa stacijas līdz Jēkabpils pansionātam, kas atrodas ārpus pilsētas robežas Jēkabpils novada Kūku pagastā.
3. autobusu maršrutu apkalpo SIA "Jēkabpils autobusu parks".

## Maršruts
* Virzienā Stacija — Pansionāts autobusi kursē pa šādām ielām: Stacijas laukums, Madonas iela, Rīgas iela, Zīlānu iela. Pēc pilsētas robežas autobusi kursē pa Jēkabpils — Varakļāni ceļu līdz pansionātam.
* Virzienā Pansionāts — Stacija autobusi kursē pa Varakļāni — Jēkabpils ceļu līdz pilsētai, tad pa šādām ielām: Zīlānu iela, Rīgas iela, Madonas iela, Stacijas laukums.
## Pieturvietas
3. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 41 pietura, no kurām 31 atrodas Jēkabpils pilsētā, bet 10 — Kruspils novada Kūku pagastā. Virzienā Stacija—Pansionāts ir 20 pieturas (15 pieturas atrodas Jēkabpils pilsētā, 5 — Krustpils novada Kūku pagastā), savukārt virzienā Pansionāts—Stacija — 21 pietura (16 pieturas atrodas Jēkabpils pilsētā, 5 — Krustpils novada Kūku pagastā).

## Ārējās saites
* Pilsētas autobusu kustības saraksts
* Braucienu maksas
Konsepsjona

**Konsepsjona** () ir pilsēta Čīlē, Biobio reģiona administratīvais centrs. Tās platība ir 221,6 km², bet iedzīvotāju skaits — 292&nbsp;589 cilvēki (2006. gadā). Tā ir 11. lielākā pilsēta un otra lielākā aglomerācija valstī aiz galvaspilsētas Santjago.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilsētas oficiālā mājaslapa
Ranka

**Ranka** ir apdzīvota vieta Gulbenes novada Rankas pagastā, pagasta centrs. izvietojusies Gaujas pietekas Lazdupes krastos pie autoceļa P33 38 km no novada centra Gulbenes un 145 km no Rīgas.

Rankā ir pagasta administrācija, pamatskola, arodvidusskola (Ogres tehnikuma filiāle), bērnudārzs, kultūras nams, bibliotēka, pasts, doktorāts. Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis Rankas muiža ar parku.

## Vēsture
Vēstures avotos Ranka pirmoreiz minēta 1528. gadā, kad Rīgas virsbīskaps izlēņoja Rankas muižu *(Ramkau)* savam padomniekam fon Rozenam. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās muižas centru. 
Kādā  akmens krāvumā pie Rankas atradās viens no Strūves ģeodēziskā loka punktiem, kurā uzmērījumi veikti 1824. gadā Strūves vadībā.

1933. gadā Rankai piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Kartona fabrika
1897. gadā Rautenfelds uzsāka papes ražošanu nopirkot vecas dzirnavas un tās pārbūvējot. 1930. gadā fabrika nokļūst J.Mīlmaņa īpašumā. 1957. gadā tā turpina darboties ar nosaukumu Rankas kartona fabrika līdz 2002. gadam.

### Rankas stacija
Rankas stacija ierīkota līdz ar dzelzceļa līnijas Ieriķi—Gulbene—Sita būvi, līnija atklāta 1916. gadā. Agrākais stacijas nosaukums kādā 1916. gada vilcienu sarakstā ir Pavāriņi (*Pawarini*), bet 1918. gada sarakstā tā dēvēta par Ramkavu (*Ramkau*). Kopš 1919. gada stacijas oficiālais nosaukums bija Ramka, ko 1930. gada pārdēvēja par Ranku. Dzelzceļa satiksme Ieriķu—Gulbenes iecirknī slēgta 1999. gadā.

### Rankas mājturības skola

Bijušajā Rankas muižas kungu mājā pēc agrārās reformas 1923. gadā izveidoja Valsts Rankas divgadīgo mājturības skolu Latvijas Mazsaimniecību veicināšanas biedrības un Rankas lauksaimniecības biedrības pakļautībā. Otrā pasaules kara laikā skolā ierīkoja vācu armijas lazareti.

Mācības atsākās 1944. gada rudenī. Sākotnēji tā bija lauksaimniecības skola, tad 1957. gadā uz Ranku tiek pārcelta LPSR Mežsaimniecības un mežrūpniecības ministrijas pakļautībā esošā Biržu Meža skola un to dēvē par Rankas Meža skolu. 1962. gadā to pārdēvēja par 29. arodskolu, 1963. gadā par 29. pilsētas profesionāli tehnisko skolu, 1975. gadā par 13. lauku profesionāli tehnisko vidusskolu. 1976. gadā uzcēla jauno skolas mācību korpusu, pils ēkā palika tikai daži skolas darbinieku dzīvokļi un noliktavas. 1984. gadā skolas nosaukums ir 63. profesionāli tehniskā vidusskola, 1989. gadā Rankas lauksaimniecības skola, kopš 1999. gada 1. janvāra skola pārdēvēta par Rankas arodvidusskolu.

Divos ugunsgrēkos 1986. un 1990. gadā muižas pils ēka tika pilnīgi nopostīta, tagad saglabājušās tikai drupas.


Attēls:Rankas muiža.JPG|Rankas muižas kungu māja
Attēls:Rankas mājturības skola.jpg|Valsts mājturības skola Rankā (ap 1928).

## Atsauces
Denī Didro

**Denī Didro** (;  — ) bija franču filozofs, mākslas kritiķis un rakstnieks, pazīstams kā grāmatas "Enciklopēdija" (*Encyclopédie*) galvenais redaktors. 

## Dzīvesgājums
Mācījās jezuītu skolā, kur ieguva labu izglītību un studēja modernās valodas. Viņš netieši noliedza Bībeli un aizsāka zinātnisko pieeju. 
Viņa izdotā "Enciklopēdija" sastāvēja no 35 sējumiem. Sākumā tā tika paredzēta kā angļu enciklopēdijas tiešs tulkojums franču valodā, taču ar laiku tas izveidojās par patstāvīgu darbu. 
Didro šim darbam pieaicināja vairākus slavenus filozofus, kā arī uzraudzīja, lai enciklopēdija būtu rakstīta no zinātnes viedokļa. Paralēli darbam ar "Enciklopēdiju" viņš rakstīja oriģināldarbus "Vēstule aklajiem", "Mūķene", "Ramo brāļadēls" (*Le Neveu de Rameau*), "Dalambēra sapnis".

1773. - 1774. gadā, ceļojot uz Sanktpēterburgu, apmeklējis arī Jelgavu un Rīgu.

## Ārējās saites

* Kultūrvēstures terminu skaidrojošā vārdnīca
Stamata Reviti

**Stamata Reviti** (; 1866 — pēc 1896) bija grieķiete, kura 1896. gada vasaras olimpisko spēļu laikā noskrēja 40 km garo maratondistanci. Šajās olimpiskajās spēlēs sievietēm netika ļauts piedalīties sacensībās, taču S. Reviti pieprasīju atļauju startēt maratonā. Viņa šo distanci veica dienu pēc tam, kad uzvarētājs tika noskaidrots vīriešu maratona distancē. Lai arī viņa veica maratona distanci apmēram 5 stundu un 30 minūšu laikā un šo rezultātu apstiprināja liecinieki ar saviem parakstiem, viņai netika ļauts finišēt *Panathinaiko* stadionā. Viņa iesniedza savu rezultātu Hellēniskajai Olimpiskajai komitejai cerībā, ka viņi apstiprinās rezultātu un atzīs viņas sasniegumu, taču nav oficiālu avotu, kas vēstītu par šo darbību. Nav drošu avotu, kas vēstītu par viņas dzīvi pēc starta olimpiskajās spēlēs. Saskaņā ar mūsdienu avotiem, 1896. gada olimpiskajās spēlēs startēja vēl viena sieviete *Melpomene*. Olimpisko spēļu vēsturnieki strīdas par iespējamo faktu, ka S. Reviti un *Melpomene* ir viena persona.

## Literatūra

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Garkalne (Garkalnes pagasts)

**Garkalne** ir apdzīvota vieta Ropažu novada Garkalnes pagasta vidusdaļā. Izvietojusies Krievupes krastos pie autoceļu A2 un P3 krustojuma un dzelzceļa Rīga-Lugaži 12 km no pagasta centra Berģiem, 21 km no novada centra Ulbrokas un 21 km no Rīgas centra. Apdzīvotā vieta sākusi veidoties pēc Ropažu *(Rodenpois)* dzelzceļa stacijas izbūves 1889. gadā. 20. gadsimta 20.—30. gados **Ropaži** (Garkalnes tā laika nosaukums) bija kūrorts ar peldvietām un tenisa kortiem. 1925. gadā Ropažiem piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu.

Garkalnē atrodas Mākslu un vispārizglītojošā pamatskola, parks, futbola laukums, Jāņa Jaunsudrabiņa piemiņas akmens, bibliotēka, pasts, dzelzceļa stacija „Garkalne”, pārtikas veikali un aptieka.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Galēns

**Galēns** (, *Galēnos*, , dzimis 129. gada septembrī, miris 199./217. gadā) bija ievērojams sengrieķu ārsts, ķirurgs, rakstnieks un filozofs, kura darbiem bija dominējoša ietekme uz medicīnas teoriju un praksi Eiropā līdz pat 17. gadsimta vidum. Šiem darbiem salīdzinoši ilgstoša nozīme bija arī Bizantijā un musulmaņu zemēs Vidējos Austrumos. Galēns tiek uzskatīts par visnozīmīgāko ārstu antīkajā pasaulē pēc Hipokrata. Viņš tiek saukts par eksperimentālās fizioloģijas tēvu.

164. gadā Galēns nonāca Romā un kļuva par Romas imperatora Marka Aurēlija bērnu ārstu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Garkalne (nozīmju atdalīšana)

**Garkalne** var būt:
* Garkalne — apdzīvota vieta Ropažu novada Garkalnes pagastā;
* Garkalne — apdzīvota vieta Ādažu novada Ādažu pagastā;
* Garkalne — apdzīvota vieta Cēsu novadā;
* Garkalne — dzelzceļa stacija līnijā Rīga—Lugaži.
2012. gada Pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā

**2012. gada [[Pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā]]** norisinājās 2012. gada februārī Leikpleisidas trasē ASV. Tas ir desmitais FIBT pasaules čempionāts, kas ir rīkots Leikplesidā. Čempionāta rīkošanas tiesības sākotnēji ieguva Sanktmorica 2009. gadā, taču 2010. gada decembrī šis čempionāts tika pārcelts uz 2013. gadu.

## Pasaules kausa rezultāti
2011.—2012. gada Pasaules kausa kopvērtējumā bija šādi rezultāti:

## Bobslejs
### Vīriešu divnieki
19. un 20. februāris

### Vīriešu četrinieki
26. un 27. februāris

### Sieviešu divnieki
18. un 19. februāris

## Skeletons
### Vīrieši
24. un 25. februāris

### Sievietes
25. un 26. februāris

## Jauktā komanda
20. februāris

## Medaļas
Bebrene

**Bebrene** (arī **Bebrine**) ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Bebrenes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Dvietes pieteku Pastaunes un Akmeņupes krastos pie autoceļa P72 39,5 km no novada centra Daugavpils un 195 km no Rīgas.

Bebrenē atrodas pagasta pārvalde, vispārizglītojošā un profesionālā vidusskola, pirmsskolas izglītības iestāde, kultūras nams, bibliotēka, pasta nodaļa, feldšeru punkts un katoļu baznīca.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
Rakstu avotos pirmo reizi minēta 1562. gadā. 1631. gadā reģionā augošā katolicisma dēļ Reformācijas laikā celtā Bebrenes luterāņu baznīca tika nodota katoļiem. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Bebrenes muižas *(Bewern)* centru, kas līdz 1920. gada zemes reformai  piederēja Plāteru-Zībergu dzimtai. 
1932. gadā Bebrenei piešķīra biezi apdzīvotas vietas statusu.

## Atsauces
Ernans Krespo

**Ernans Horhe Krespo** (; dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbola uzbrucējs.

Savas 17 gadus ilgās karjeras laikā Krespo ir guvis vairāk kā 300 vārtu. Karjeras laikā viņš ieguvis Olimpisko spēļu sudraba medaļu, uzvarējis *[[Copa Libertadores de América|Copa Libertadores]]* turnīrā, Anglijas Premjerlīgā un trīsreiz Itālijas čempionātā. 2000./01. gada sezonā viņš bija *Serie A* rezultatīvākais spēlētājs ar 26 gūtiem vārtiem, spēlējot *[[S.S. Lazio|Lazio]]* sastāvā. Krespo ir piederējis rekords par dārgāko pārejas maksu, kad 2000. gada jūlijā viņu *Lazio* iegādājās no *[[Parma A.C.|Parma]]*.

2004. gadā Pelē viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**River Plate**

* Copa Libertadores: 1996

**Parma**

* Coppa Italia: 1998—99
* Supercoppa Italiana: 1999
* UEFA kauss: 1998—99

**Lazio**

* Supercoppa Italiana: 2000

**Milan**

* Supercoppa Italiana: 2004

**Chelsea**

* Anglijas Premjerlīga: 2005—06
* FA Community Shield: 2005

**Inter Milan**

* Itālijas Serie A: 2006—07, 2007—08, 2008—09
* Supercoppa Italiana: 2006, 2008

**Individuālie sasniegumi**

* Serie A labākais vārtu guvējs: 2000—01
* FIFA 100
* FIFA Pasaules kausa simboliskā izlase: 2006

### Trenera karjera
**Defensa y Justicia**

* Copa Sudamericana: 2020

**São Paulo**

* Campeonato Paulista: 2021

**Al-Duhail**

* Kataras Zvaigžņu līga: 2022—23
* Kataras Zvaigžņu kauss: 2022—23
* Kataras kauss: 2023

**Al Ain**
* AFC Čempionu līga: 2023—24

## Atsauces

## Ārējās saites
Bebru rajons

**Bebru ielas mikrorajons** ir viens no jaunākajiem Jēkabpils mikrorajoniem, kas sāka veidoties 1980. gadu sākumā.

Mikrorajons atrodas vēsturiskajā Jēkabpils pusē, tā robeža pilsētā iet pa Mežrūpnieku ielu, Auseklīša ielu, Bebru ielu un Pļaviņu ielu. Mikrorajons atrodas pie Daugavas. 

Mikrorajonā ir sekojošas ielas: Mežrūpnieku iela, Atmodas iela, Auseklīša iela, Dūmu iela, Kadiķu iela, Bebru iela un Pļaviņu iela.

## Vēsture
Vietā, kur pagājušā gadsimta beigu posmā tika sākta mikrorajona celtniecība, atradās lielas zemes platības, kuras tika izmantotas un apstrādātas, kā arī reti atrodošas privātmājas. Šo vietu aptvēra Daugavas sengultne, kas sākās pie Ābeļu pagasta, gāja apkārt Beberu un Neretas ielas mikrorajoniem caur Kena parku un starp Brīvības un Filosofu ielu ietecēja Daugavā.

Bebru ielas mikrorajons tika projektēts 20. gadsimta 80. gadu sākumā, tā arhitekts ir Andrejs Ģelzis. 1983. gadā tika uzsākta mikrorajona celtniecība, kad 10 miljonu rubļu apmērā tika uzbūvētas pirmās mājas — divas 12 dzīvokļu un trīs 45 dzīvokļu ēkas.

## Atsauces
Arnds Peifers

**Arnds Peifers** (; dzimis  Volfenbītelā, Vācijā) ir bijušais vācu biatlonists, 2018. gada olimpiskais čempions sprintā un pieckārtejs pasaules čempions.

## Karjera
Pasaules kausa posmos debitējis 2009. gadā, jau debijas sezonas nogalē izcīnīja savu pirmo uzvaru PK posmā. Piedalījies 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, taču neguva lielus panākumus. Pasaules čempionātos izcīnījis 13 medaļas, tai skaitā piecas zelta godalgas. Pārsvarā panākumus guvis stafetēs un jauktajās stafetēs, bet 2011. gada Pasaules čempionātā Hantimansijskā guva uzvaru sprinta distancē, bet 2019. gadā Estešundā izcīnīja zelta medaļu 20 km individuālajā distancē.

2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos sākotnēji bija ieguvis sudraba medaļu stafetē, bet 2025. gadā pēc Krievijas komandas diskvalifikācijas Jevgeņija Ustjugova dopinga pārkāpumu dēļ tā tika nomainīta uz zelta godalgu. Piedalījies arī distanču slēpošanā, 50 km brīvā stila distancē iegūstot 40. vietu. 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā kļuva par uzvarētāju sprintā un ieguva bronzas medaļu stafetē. 

2021. gada martā paziņoja par kajrejas beigām.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Bewern

***Bewern*** var būt:
* Bebrenes vāciskais nosaukums
* Bebrenes muižas vāciskais nosaukums
* Bebrenes pagasta vāciskais nosaukums
Phjončhana

**Phjončhana**  (, *Pyeongchang*; ) ir apgabals Kanvondo provincē Dienvidkorejā. Tas pēc platības ir trešais lielākais apgabals valstī. Phjončhana atrodas apmēram 180 km attālumā no valsts galvaspilsētas Seulas. Pilsēta atrodas Thebeka kalnos un ir populārākais ziemas sporta centrs Dienvidkorejā, kā arī te atrodas vairāki budistu tempļi.

Phjončhanā notika 2009. gada Pasaules čempionāts biatlonā, tā ir vairākkārt kandidējusi uz olimpisko spēļu rīkošanu, taču nekad netika izvēlēta par olimpisko spēļu rīkotāju, līdz balsojumā par 2018. gada ziemas olimpiskajām spēlēm Phjončhana guva uzvaru, un šeit tika sarīkotas 23. ziemas olimpiskās spēles.

## Vēsture
Kogurjo laikā tagadējā Phjončhanas teritorijā atradās Uko apriņķis, kas Sillas laikā tika pārdēvēts par Pego. Korjo laikmetā, 1387. gadā, apriņķim tika piešķirts mūsdienu nosaukums.

Phjončhanas pastāvēšanas laikā tās robežas ir mainījušās vairākas reizes, pēdējās izmaiņas notika 1996. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Phjončhanas valdība
Cara līgava

**"Cara līgava"** () ir 1964. gadā uzņemtā vēsturiska filma—opera. Filmas režisors ir Vladimirs Gorikers. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā. Šī filma ir Nikolaja Rimska-Korsakova tāda paša nosaukuma operas, kuras sižeta pamatā ir izmantots Nikolaja Karamzina stāsts "Krievijas valsts vēsture" (), ekranizācija.

## Sižets

Notikumi risinās 1572. gadā Aleksandrovas slobodā, kur tobrīd dzīvo Ivans Bargais. Šī opera ir veltīta viņa sievai Marfai Sobakinai.

## Lomās
* Raisa Ņedaškovska (dzied Gaļina Oļeiņičenko) — *Marfa*
* Natālija Rudnaja (dzied Larisa Avdejeva) — *Ļubaša*
* Otars Koberidze (dzied Jevgeņijs Kibkalo) — *Grigorijs Grjaznojs*
* Georgijs Ševcovs (dzied A. Geleva) — *[[Maļuta Skuratovs]]*
* Vladimirs Zeļdins (dzied P. Čekins) — *Bomelijs*
* Nikolajs Timofejevs (dzied Aleksandrs Vederņikovs) — *Sobakins*
* Viktors Nužnijs (dzied Jevgeņijs Raikovs) — *Ivans Likovs*
* Marina Maļceva (dzied V. Kļepacka) — *Duņaša*
* Pjotrs Gļebovs — *[[Ivans Bargais]]*
* Tamāra Loginova (dzied M. Tugarinova) — *Saburova*

## Vokāls
* Gaļina Oļeiņičenko
* Larisa Avdejeva
* Jevgeņijs Kibkalo
* Aleksandrs Vederņikovs
* Jevgeņijs Raikovs

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Vladimirs Gorikers
* Scenārija autori: Andrejs Donatovs, Vladimirs Gorikers
* Operators: Vadims Mass
* Komponists: Nikolajs Rimskis-Korsakovs
* Mākslinieks: Gunārs Balodis, B. Carevs

## Interesanti fakti
* Filma uzņemta Suzdaļā, Krievijā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino-teatr.ru

## Video
*
CM Punk

**Filips Džeks Brūkss** (; dzimis  Čikāgā, Ilinoisas štatā, ASV), labāk pazīstams kā ***CM Punk***, ir profesionāls amerikāņu cīkstonis. Cīnījās WWE *[[Raw (WWE)|Raw]]* grupā. Viņš ir pieckārtējs pasaules čempions, tai skaitā 3 reizes bijis čempions smagajā svarā. Profesionāļa karjeru uzsāka 1999. gadā un beidza 2014. gadā. Vēl viņš ir 2008. un 2009. gada *Money in the Bank ladder* maču uzvarētājs, viņš ir vienīgā zvaigzne, kurš ir svinējis uzvaru divus gadus pēc kārtas.

## Nexus
*CM Punk* tika pārlikts uz RAW brendu 2010. gada 11. oktobrī, kas tika apmainīts ar *Edge*. *CM Punk* piedalījās *tag team* mačā *Bragging Rights*, kurā viņš iekļuva pēc uzvaras pār Evanu Bournu, bet komanda zaudēja. Viņš sāka komentēt *Raw* mačus no 22. novembra, iepriekš jau komentēja *NXT*. Decembra beigās CM Punk uzbruka Džonam Sinam *Raw* un *SmackDown* ar krēslu. *CM Punk* ar *Nexus* piekāva Dž. Sinu, pēc tam *CM Punk* pievienojās *Nexus*, tā kļūstot par līderi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* WWE.com profils
Copa Libertadores

**CONMEBOL ''Libertadores***, zināms arī vienkārši kā ***Copa Libertadores de América*** un sākotnēji kā ***Copa Campeones de América*** (Amerikas čempionu kauss), ir ikgadējs starptautisks [[futbols|futbola]] klubu turnīrs, kuru kopš 1960. gada organizē [[CONMEBOL]]. Tas ir prestižākais klubu turnīrs Dienvidamerikā un viens no plašāk pārraidītajiem turnīriem pasaulē — to translē 135 valstīs. Turnīrs nosaukts Dienvidamerikas atbrīvošanas karu līderu vārdā — *Libertadores* (portugāļu un spāņu valodā - atbrīvotāji).

[[Attēls:328-3287452 copa-libertadores-primer-trofeo-hd-png-download.png|thumb|200px|Turnīra Uzvarētāju kauss]]

Turnīram laika gaitā ir bijuši dažādi formāti. Sākotnēji piedalīties varēja tikai [[Dienvidamerika]]s līgu čempioni. 1966. gadā tiem pievienojās arī vairāku līgu vicečempioni; 1998. gadā pievienojās [[Meksika]]s komandas. Šobrīd turnīrā piedalās vismaz pa trim klubiem no katras valsts, bet no [[Argentīna]]s un [[Brazīlija]]s piedalās pa piecām komandām. Tradicionāli vienmēr ir izmantota grupu turnīra fāze, bet komandu skaits grupās ir vairākas reizes mainījies.

Turnīrs sastāv no sešām kārtām. Šībrīža formātā spēles sākas februāra sākumā ar pirmo kārtu. Sešas uzvarētājkomandas no pirmās kārtas pievienojas 26 komandām otrajā kārtā, kurā ir astoņas grupas pa četrām komandām. Astoņi grupu uzvarētāji un astoņi otro vietu ieguvēji iekļūst pēdējās četrās kārtās, kur spēles notiek pēc izslēgšanas principa. Tās noslēdzas ar fināliem, kuri notiek periodā no jūnija līdz augustam. *Copa Libertadores* uzvarētājs var piedalīties vēl divos turnīros: [[FIFA Klubu Pasaules kauss|FIFA Klubu Pasaules kausā]] un *Recopa Sudamericana*.

Pašreizējie (2024) turnīra čempioni ir Brazīlijas klubs *Botafogo*, kas 2024. gadā uzvarēja pirmo reizi. 2023. gadā turnīra čempioni bija Brazīlijas klubs *Fluminense*, kas 2023. gadā arī uzvarēja pirmo reizi. Veiksmīgākais klubs šajā turnīrā ar septiņiem tituliem ir Argentīnas klubs *Independiente*. Argentīnas klubi kopumā ir ieguviši visvairāk titulu — 25, bet no Brazīlijas nāk visvairāk dažādo uzvarētājkomandu — pavisam turnīrā uzvarējušas ir 11 Brazīlijas komandas. Kausu ir ieguvušas 26 dažādas komandas un divus gadus pēc kārtas to ir paveikušas sešas komandas, pēdējoreiz *Boca Juniors'' 2001. gadā.

## Rekordi un statistika
### Uzvarētāji un finālisti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Copa Libertadores on the RSSSF
* Conmebol Libertadores news  at Fox Sports Mexico 
* Copa Libertadores news at ESPN 
* Copa Libertadores  at Univision 
* Copa Libertadores  at worldfootball.net
Dukure

**Dukure** (vīriešu dzimtē Dukurs) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jolanta Dukure (1979) — vieglatlēte, soļotāja;
* Paula Dukure (1993) — mūziķe.
Sunderland AFC

***Sunderland Association Football Club*** ir profesionāls Anglijas futbola klubs no Sanderlendas, šobrīd spēlē Anglijas Premjerlīgā, Anglijas spēcīgākajā futbola līgā. Kopš tā dibināšanas 1879. gadā klubs ir sešas reizes uzvarējis Anglijas čempionātā (1892., 1893., 1895., 1902., 1913., un 1936. gadā), kā arī divreiz FA Kausā (1937. un 1973. gadā). Klubu dibināja skolotājs Džeimss Allens un tas 1890. gadā pievienojās Anglijas futbola līgai, kur tas uzreiz demonstrēja atzīstamu sniegumu.

Sanderlendas komanda pirmo FA kausa titulu ieguva 1937. gadā, ar 3–1 uzvarot *[[Preston North End F.C.|Preston North End]]* un palika augstākajā līgā 57&nbsp;sezonas pēc kārtas (68 gadus kara gadu dēļ), līdz 1958. gadā komanda pirmoreiz izkrita no augstākās līgas. *Sunderland* nozīmīgākā uzvara pēc Otrā pasaules kara bija tās otrais iegūtais FA kauss 1973. gadā, kad klubs ar 1–0 pārspēja *[[Leeds United A.F.C.|Leeds United]]*. Šajā periodā komanda piecas reizes ur uzvarējusi pēc ranga otrajā Anglijas futbola līgā un vienu reizi trešajā.

*Sunderland* savas mājas spēles aizvada *[[Stadium of Light]]* laukumā, kur ir pieejamas 49 000 skatītāju vietas. Līdz 1997. gadam kluba stadions bija *[[Roker Park]]*. Sākotnējā stadiona ietilpība bija 42 000 vietas, kuru skaits pēc 2000. gadā notikušās rekonstrukcijas tika palielināts līdz 49 000. *Sunderland* sīvākie sāncenši ir kaimiņu klubs *[[Newcastle United F.C.|Newcastle United]]* un kopš 1898. gada komandas sacenšās Tainas un Vīras derbijā.

## Sasniegumi
* **Anglijas futbola augstākais līmenis** (līdz 1992. gadam **Pirmā divīzija**; tagad — **[[Anglijas futbola Premjerlīga|Premjerlīga]]**)
** Čempioni (6): 1891–92, 1892–93, 1894–95, 1901–02, 1912–13, 1935–36
** Vicečempioni (5): 1893–94, 1897–98, 1900–01, 1922–23, 1934–35
* **Anglijas futbola 2. līmenis** (1893.—1992. **Otrā divīzija**; 1992.—2004. **Pirmā divīzija**; tagad — ***[[Anglijas futbola čempionāts|Championship]]***)
** Čempioni (5):  1975–76, 1995–96, 1998–99, 2004–05, 2006–07
** Vicečempioni (2): 1963–64, 1979–80
* **[[FA kauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 1936–37, 1972–73 
** Finālisti (2): 1912–13, 1991–92 
* **[[Anglijas Līgas kauss]]**
** Finālisti (2): 1984–85, 2013–14 
* ***[[FA Community Shield]]*** (līdz 2001. gadam — *Charity Shield*)
** Kausa ieguvēji (1): 1936

## Pašreizējais sastāvs
**

## Attēlojums mākslā

Sanderlendas komanda, kā arī Aston Villa komanda, bija vienas no pasaulē agrākajām futbola gleznām sižeta objekts, kad 1895. gadā mākslinieks Tomass M. M. Hemijs uzgleznoja spēli starp komandām toreizējā Sanderlendas stadionā Newcastle Road.
## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Žilbertu Silva

**Žilbertu Silva** (, izrunā: ; dzimis  Lagoā da Pratā, Brazīlijā) ir bijušais brazīliešu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Brazīlijas futbola izlases dalībnieks. Futbolista karjeru uzsāka 1997. gadā klubā *[[América Futebol Clube (MG)|América Mineiro]]*, taču 2000. gadā pārgāja uz *[[Clube Atlético Mineiro|Atlético Mineiro]]*, kur kļuva par vienu no komandas lielākajām zvaigznēm. 2002. gada augustā viņš pārgāja uz Anglijas Premjerlīgas klubu *[[Arsenal FC|Arsenal]]* par 4,5 miljonus sterliņu mārciņu lielu transfēra summu. Kluba sastāvā viņš ieguva divus FA kausus. 2006. gadā viņš bija viens no komandas kapteiņiem. *Arsenal* kluba sastāvā viņš kļuva par vienu no labākajiem aizsardzības pussargiem Eiropā.

Brazīlijas izlases sastāvā viņš startēja 2002. gada FIFA Pasaules kausā, kur komanda triumfēja, tāpat 2007. gada *Copa América* turnīrā, arī tajā Brazīlija kļuva par čempioniem. Vēl piedalījās 2006. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Atlético Mineiro**

* Copa Libertadores: 2013

**Arsenal**

* Anglijas Premjerlīga: 2003—04
* FA kauss: 2002—03, 2004—05
* FA Community Shield: 2002, 2004

**Panathinaikos**

* Grieķijas Superlīga: 2009—10
* Grieķijas kauss: 2009—10

**Brazīlija**

* FIFA Pasaules kauss: 2002
* FIFA Konfederāciju kauss: 2005, 2009
* Copa América: 2007

## Atsauces

## Ārējās saites
Apsītis

**Apsītis** (sieviešu dzimtē Apsīte) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Apsītis (1880—1943) — gleznotājs, grafiķis;
* Aleksandrs Apsītis (1907—1988) — radioinženieris un uzņēmējs;
* Hermanis Apsītis (1893—1942) — jurists;
* Jānis Apsītis (1886—1952) — agronoms;
* Mārtiņš Apsītis (2006) — aktieris un fotogrāfs;
* Romāns Apsītis (1939—2022) — jurists;
* Vaidelotis Apsītis (1921—2007) — arhitekts.

## Skatīt arī
* Apsīšu Jēkabs (īstajā vārdā Jānis Jaunzemis; 1858—1929), dzejnieks.
Zviedrijas karogs

**Zviedrijas karogs** ir viens no Zviedrijas oficiālajiem valsts simboliem. Tas sastāv no zilas krāsas taisnstūra laukuma, uz kura attēlots Skandināvijas krusts dzeltenā krāsā. 

Krusts simbolizē kristietību. Karoga krāsas tiek saistītas ar 1442. gada Zviedrijas ģerboni, kurā tika lietots zils vairogs ar dzeltenu krustu. Zilā un dzeltenā krāsa kā Zviedrijas krāsas tiek lietotas jau kopš 13. gadsimta Zviedrijas karaļa Magnusa I laikiem. Viņa kuģa karogs bija rotāts ar zili dzeltenu karogu. Karoga modelis un proporcijas ir aizgūts no Dānijas karoga. 

Līdz pat 17. gadsimtam Zviedrijas karogs līdzinājās mūsdienu karogam, bet pēc tam tajā parādījās arī sarkanā krāsa, kas saistās ar Zviedrijas un Norvēģijas savienības rašanos. Pēc Norvēģijas neatkarības pasludināšanas Zviedrijā 1906. gadā tika pieņemts jauns likums par tās valsts karogu. Šis likums ar labojumiem ir spēkā joprojām. Līdz ar likuma pieņemšanu zviedri vairs nelietoja savienības karogu un no tā pazuda sarkanā krāsa. Dzeltenās krāsas tonis tika padarīts nedaudz gaišāks.

Kopš 1916. gada 6. jūnija šī diena tiek svinēta kā Zviedrijas karoga diena. 1983. gadā to nosauca par Zviedrijas nacionālo dienu un kopš 2005. gada tā ir viena no valsts brīvdienām. Šī diena ir nozīmīga Zviedrijas vēsturē ar to, ka tajā 1523. gadā tika kronēts Gustavs Vāsa un 1809. gadā tika pieņemta jauna konstitūcija. Noteiktās svētku dienās karogs ir obligāti jāizkar visās publiskajā vietās. Karoga krāsu un izvietojuma attiecība horizontāli ir 5:2:9, vertikāli — 4:2:4.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anglijas regbija izlase

**Anglijas regbija izlase** ir komanda, kas pārstāv Angliju starptautiskās regbija-15 spēlēs. Anglijas izlase ir piedalījusies deviņos Pasaules kausa finālturnīros, triumfēdama 2003. gadā, kā arī izlase kvalificējās finālam 1991. un 2007. gada Pasaules kausā. Vēl izlase piedalās ikgadējā Sešu Nāciju turnīrā ar Francijas, Īrijas, Skotijas, Itālijas un Velsas izlasēm. Pašlaik (2025) izlase ieņem trešo vietu IRB Pasaules rangā. Pirmo spēli Anglijas izlase aizvadīja  pret Skotijas izlasi, šajā spēlē angļi zaudēja ar 0—1. Mājas spēles izlase jau kopš 1910. gada aizvada ''Twickenham'' stadionā. 2004. gadā Anglijas regbija izlase tika atzīta par gada labāko komandu *Laureus* vērtējumā.

## Rezultāti Pasaules kausā

## Skatīt arī
* Anglijas–Francijas regbija derbijs
## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa