open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Beslana

**Beslana** (, ) ir pilsēta, Pravoberežnija rajona administratīvais centrs Ziemeļosetijas-Alānijas Republikā Krievijas Federācijā. Atrodas 29 km attālumā no republikas galvaspilsētas Vladikaukāzas, netālu no robežas ar Ingušijas republiku. 2010. gadā tās iedzīvotāju skaits sasniedza 36,7 tūkstošus, padarot to par trešo lielāko republikas pilsētu aiz Vladikaukāzas un Mozdokas. Dibināta 1847. gadā, pilsēta kopš 1950. gada. 

## Vēsture
Beslanu 1847. gadā dibināja osetīnu kolonisti, un vietējā feodāļa Beslana Tulatova vārdā to neoficiāli sauca par *Beslanikau* ("Beslana ciematu"). Oficiālos dokumentos ciemats tomēr bija pazīstams pēc Tulatova uzvārda kā *Tulatovo* vai *Tulatovskoje*. 1941. gadā to pārdēvēja par *Iristonu*. Otrā pasaules kara laikā 1942.-1943. gadā Vērmahts mēģināja to ieņemt pa Adigejas-Mozdokas līniju. 

1950. gadā, kad ciemu pārveidoja par pilsētu un nosauca par Beslanu.
1961. gadā pilsētā notika masu nekārtības, kad ap 700 cilvēku protestēja pret cilvēku aizturēšanu. Milicija, mēģinot tās apspiest, sastapa bruņotu pretestību. Par šo incidentu tika tiesāti septiņi cilvēki.

### Beslanas skolas ķīlnieku krīze

Pēc Otro Čečenijas kara 2004. gada 1. septembrī Beslanas 1. skolu sagrāba 32 islāma teroristu grupa. Terora akts beidzās 3. septembrī ar asiņainu apšaudi starp teroristiem un Krievijas drošības spēkiem. Saskaņā ar oficiālajiem datiem apšaudēs bojā gāja 334 cilvēki, no kuriem 186 bija bērni, un vēl simtiem tika ievainoti. Nogalināja arī gandrīz visus ķīlnieku sagrābējus, bet vienu arestēja un viņam tiesa piesprieda mūža ieslodzījumu.

## Administratīvais un pašvaldības statuss
Beslana ir Pravoberežnija rajona administratīvais centrs un ir iekļauta rajonā (). 

## Ekonomika
Beslanā atrodas liela kukurūzas pārstrādes rūpnīca, kas izveidota 1940. gados. Pilsētā atrodas vairākas spirta un alkohola rūpnīcas.

### Transports
Beslana ir svarīgs dzelzceļa mezgls, kas atrodas uz līnijas no Rostovas pie Donas un Baku, un ir sākumpunkts tās atzarojumam uz Vladikaukāzu. Pie plsētas ir Beslanas lidosta.

## Ģeogrāfija
Beslana atrodas apmēram 29 kilometrus uz ziemeļiem no republikas galvaspilsētas Vladikaukāzas, un apmēram 1600 kilometrus uz dienvidiem no Maskavas.

### Etniskais sastāvs
2002. gadā pilsētas etniskais sastāvs bija šāds:

* Osetīni: 81,8%
* Krievi: 13,5%

## Izglītība un kultūra
Viena no Beslanas skolām ir Ivana un Konstantīna Kanidisu skola, kas 2010. gadā nosaukta skolotāja Ivana Kanidisa un viņa dēla vārdā; skolotājs gāja bojā Beslanas skolas ķīlnieku krīzes laikā 2004. gadā. Skolas būvei Grieķijas un Norvēģijas valdības ar ANO Attīstības programmas starpniecību iemaksāja 2,5 miljonus eiro. 

Vēl viena skola atrodas Kominternes ielā. Tā aizstāja 1. skolu, kas tika slēgta pēc ķīlnieku krīzes. Amatpersonas izvēlējās nedot numuru aizstājošajai skolai, kas atrodas pāri ielai no 1. skolas. Uzreiz pēc 1. skolas slēgšanas nodarbības tās bērniem tika pārceltas uz 6. skolu.

## Ievērojami cilvēki
* Alans Dzagojevs (1990), Krievijas futbola Premjerlīgas futbolists.

## Atsauces

## Ārējās saites
Drudži

**Drudži** ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 11,1 km no pagasta centra Benislavas un 233,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši), pie Pīsteņas un Paukles iztekas.

1897. gadā *Аузины* ciemā bija 3 sētas ar 17 cilvēkiem.
## Atsauces
Dreimanova

**Dreimanova** ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 9,2 km no pagasta centra Benislavas un 220,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P47 (Balvi–Kapūne).

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 3 cilvēkiem.

## Atsauces
Dundinīki

**Dundinīki** (arī **Dundenieki**, **Dundenīki**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 11,6 km no pagasta centra Benislavas un 238,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V489 (Tilža–Bērzpils), Paukles upes krastos.

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 9 cilvēkiem.
## Atsauces
Vladimirs Stepanovs

**Vladimirs Stepanovs** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, pussargs. Kopš 2025. gada spēlē Latvijas Nākotnes līgas kluba FK Ogre United sastāvā. 2022. gada Latvijas kausa ieguvējs ar FK Auda.

## Ārējās saites
Krišjānis Zviedris

**Krišjānis Zviedris** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, vārtsargs. Pašlaik (2025) Zviedris pārstāv Latvijas futbola Virslīgas komandu Riga FC.

No 2016. līdz 2023. gadam pārstāvēja Latvijas Virslīgas klubu FK Liepāja. 2018. gadā bija izīrēts uz Grobiņas SC. 2019. gadā spēlēja Klaipēdas "Atlantas" sastāvā.

2023. gada maijā pēc abpusējas vienošanās lauza līgumu ar FK Liepāja. Tā paša gada jūnijā pievienojās Somijas *[[Veikkausliiga]]* klubam SJK. Pēc sezonas beigām atgriezās Latvijā un pievienojās Virslīgas klubam FK Auda. 2024. gada Virslīgas sezonā aizvadīja 24 spēles. 2025. gada janvārī pārgāja uz citu Virslīgas klubu Riga FC.

Pirmo reizi uz Latvijas izlasi uzaicināts 2021. gada martā. Izlasē debitēja  FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Andoru, nosargājot vārtus neieņemtus un komandai izcīnot uzvaru ar 1:0.

## Atsauces

## Ārējās saites

* alyga.lt
Nikolass Vintons

**Sers Nikolass Džordžs Vintons** MBE (; dzimis **Vertheims** (*Wertheim*) , miris ) bija britu filantrops, kas organizēja 669, lielākoties ebreju, bērnu izglābšanu no Čehoslovākijas Otrā pasaules kara priekšvakarā, operācijā, kas vēlāk kļuva pazīstama kā *Czech Kindertransport*. Vintons atrada bērniem mājas un nokārtoja to drošu pārcelšanos uz Lielbritāniju.
Plašāk pasaulē par viņa paveikto uzzināja vairāk kā 50 gadus vēlāk, 1988. gadā. Britu prese iesauca viņu par "Britu Šindleru".

No 1940. līdz 1954. gadam dienēja Karaliskajos Gaisa spēkos, sākot ar zemāko pakāpi līdz leitnantam.

2003. gadā karaliene Elizabete II iecēla Vintonu bruņinieku kārtā par "nopelniem cilvēces labā, glābjot ebreju bērnus no Nacistiskās Vācijas okupētās Čehoslovākijas".  no Čehijas prezidenta Miloša Zemana viņš saņēma augstāko Čehijas Republikas apbalvojumu — Baltās Lauvas ordeni ().

## Piemiņa
* Piemineklis pie Prāgas Centrālās stacijas pirmā perona, kurā attēlots Vintons kopā ar ebreju bērniem (2009)
* Piemineklis Maidenhedas dzelzceļa stacijā (Apvienotā Karaliste, 2010)
* Mazā planēta 19384 Vintons, ko atklāja čehu astronomi Jana Tiča un Milošs Tiči (1998), nosaukta Vintona vārdā.
* Sers Entonijs Hopkinss un Džonijs Flinns atveido Vintonu dažādos dzīves posmos biogrāfiskajā filmā "Viena dzīvība", kuras režisors ir Džeimss Heivss un producēja kompānija *See-Saw Films*. Filma pasaules pirmizrādi piedzīvos Toronto Starptautiskajā filmu festivālā 2023. gada septembrī
thumb|Piemineklis Prāgas Centrālajā stacijā

Neskatoties uz to, ka Nikolass Vintons bija kristietis, viņa ebreju izcelsme kļuva par šķērsli tam, lai viņam tiktu piešķirts Izraēlas "Taisnīgā starp tautām" tituls, ko piešķir neebrejiem, kuri riskēja ar savu dzīvību, lai glābtu ebrejus nacistu okupācijas gados Eiropā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 

* Sir Nicholas Winton — BBC Programme "That's Life" aired in 1988 *YouTube*
Edirnes Selima mošeja

**Selima mošeja** () ir mošeja Edirnē, Turcijā. Uzcelta no 1569. līdz 1575. gadam pēc Selima II pasūtījuma. Ēkas arhitekts: Sinans. Šī tiek uzskatīta par viņa meistardarbu un vienu no islāma arhitektūras augstākajiem sasniegumiem. 2011. gadā mošeja iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. No 1982. līdz 1995. gadam mošejas attēls bija uz turku liras 10 000 banknotes.

## Ārējās saites
Egļusala (Lazdukalna pagasts)

**Egļusala** (arī **Egļusola**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 9,8 km no pagasta centra Rugājiem un 221,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P47 (Balvi–Kapūne), Pokrateņas upes krastā.

## Atsauces
Gaileiši (Lazdukalna pagasts)

**Gaileiši** (arī **Gailiši**, **Gailīši**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumos 15,9 km no pagasta centra Benislavas un 238,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V488 (Rugāji–Ranguči) un V463 (Pāliņi–Gailīši) krustojuma.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 63 cilvēkiem.

## Atsauces
Augusta iela (Jūrmala)

**Augusta iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Augusta iela sākas krustojumā ar Ķemeru ielu un beidzas krustojumā ar Zvejas ielu. Kopējais ielas garums ir 260 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Augusta ielā satiksmes kustība norit 1 joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Augusta iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ķemeru iela (T veida krustojums)
* Emīlijas iela (T veida krustojums)
* Ošu iela
* Promenādes iela
* Zvejas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dzintari
Auzu iela (Jūrmala)

**Auzu iela** ir iela Jūrmalā, Brankciema apkaimē. Auzu iela sākas kā Dzirnavu ielas turpinājums Brankciemā (aiz autoceļa A10) un beidzas pie Jūrmalas pilsētas robežas, krustojumā ar Kviešu ielu. Auzu ielas turpinājums ir V37 autoceļš uz Pavasariem.

Auzu ielas kopējais garums ir 860 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Auzu ielā satiksmes kustība norit 1 joslā.

## Ielu savienojumi
Auzu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dzirnavu iela (ielas turpinājums)
* Vīķu iela (T veida krustojums)
* Reiņu iela (T veida krustojums)
* Linu iela (Y veida krustojums)
* Kviešu iela (Y veida krustojums)

## Skatīt arī
* Brankciems
Ausekļa iela (Jūrmala)

**Ausekļa iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Ausekļa iela sākas ar strupceļu netālu no Ezeru ielas un beidzas ar strupceļu 80 metrus aiz Kanālu ielas. Kopējais ielas garums ir 1080 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ausekļa ielā satiksmes kustība norit 1 joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Ausekļa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ezeru iela
* Viršu iela
* Kalēju iela
* Dārzu iela
* Puķu iela (T veida krustojums)
* Žubītes iela
* Kanālu iela

## Skatīt arī
* Melluži
Garīsili

**Garīsili** (arī **Gariesili**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumos 10,4 km no pagasta centra Benislavas un 233,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V485 (Gariesili–Pokrata), Saipeites upes krastos.

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 27 cilvēkiem.

## Atsauces
Jurīši (Lazdukalna pagasts)

**Jurīši** (arī **Jureiši**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 6,6 km no pagasta centra Benislavas un 218,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļu P36 (Rēzekne–Gulbene) un P47 (Balvi–Kapūne) krustojuma, uz austrumiem no Šņitkas purva.

1897. gadā ciemā bija 7 sētas ar 45 cilvēkiem.
## Atsauces
Lekste

**Lekste** ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumos 10,4 km no pagasta centra Benislavas un 217,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz ziemeļiem no Šņitkas purva, pie Vārnienes upes ietekas Bolupē.

1897. gadā ciemā bija 10 sētas ar 139 cilvēkiem.
## Atsauces
Lielie Meroni

**Lielie Meroni** (arī **Lilī Meroni**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 5,6 km no pagasta centra Benislavas un 226,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši).

1897. gadā ciemā bija 17 sētas ar 104 cilvēkiem.
## Atsauces
Līkneite

**Līkneite** (arī **Liepnīte**, **Līpneite**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 8,9 km no pagasta centra Benislavas un 231,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Krievijas Impērija olimpiskajās spēlēs

**[[Krievijas Impērija]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** piedalījās no 1900. līdz 1912. gadam, kopumā trijās olimpiskajās spēlēs, izņemot 1904. gada Sentluisas vasaras olimpiskās spēles. Pēc 1917. gada Krievijas revolūcijas Krievijas sportisti kādu laiku, līdz 1952. gadam, nepiedalījās olimpiskajās spēlēs. No 1952. līdz 1988. gadam tā bija Padomju Savienības sastāvā. Pēc Padomju Savienības sabrukuma 1992. gadā Krievijas sportisti olimpiskajās spēlēs piedalījās Apvienotās Komandas sastāvā. Kopš 1994. gada Krievija olimpiskajās spēlēs startē atsevišķi kā neatkarīga valsts, izņemot 2018. gada ziemas olimpiskās spēles, kad saistībā ar dopinga skandālu no Krievijas tajās varēja startēt tikai atsevišķi sportisti ar uzaicinājumu. 

Krievijas Impērija izcīnīja 8 olimpiskās medaļas.

## Dalības
[thumb|[Krievijas Impērijas komanda 1912. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]
### Vasaras olimpiskās spēles


*  1896 Atēnas —  

* ** [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900 Parīze]] — [[Krievijas Impērija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|tika pārstāvēta]]** 

*  1904 Sentluisa —  

* ** [[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|1908 Londona]] — [[Krievijas Impērija 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|tika pārstāvēta]]** 
* ** [[1912. gada vasaras olimpiskās spēles|1912 Stokholma]] — [[Krievijas Impērija 1912. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|tika pārstāvēta]]** 

* 1924—1948 —  
* 1948—1988 — 
*  1992 Barselona — 
* 1994—*pašlaik* — 


## Sportisti

### Sportistu skaits
#### Vasaras olimpiskās spēles

### Sportistu sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem
#### Vasaras olimpiskās spēles

• — startēja viens un tas pats sportists vairākos sporta veidos.

:**Piezīmes:**


## Medaļu tabulas

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas pa vasaras sporta veidiem

*‡ — Daiļslidošana 1908. gadā bija iekļauta vasaras olimpisko spēļu programmā*

## Medaļnieku uzskaitījums
### Vasaras olimpiskajās spēlēs

## Skatīt arī
* Krievijas karognesēji olimpiskajās spēlēs
* Krievija olimpiskajās spēlēs
* Padomju Savienība olimpiskajās spēlēs
* Krievija paraolimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
*  (London 1908)
*  (Stockholm 1912)
*
Ainažu iela (Jūrmala)

**Ainažu iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Ainažu iela sākas kāpu rajonā un beidzas pie meža. Iela krusto Dzintaru prospektu. Kopējais ielas garums ir 160 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ainažu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Ainažu ielas un Dzintaru prospekta krustojumā atrodas Amber Sea Hotel.

## Skatīt arī
* Dzintari
Apiņu iela (Jūrmala)

**Apiņu iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Apiņu iela sākas krustojumā ar Ķemeru ielu un beidzas pie Lielupes grīvas pļavu dabas lieguma. Kopējais ielas garums ir 130 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Apiņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Dzintari
Artilērijas iela (Jūrmala)

**Artilērijas iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Artilērijas iela sākas krustojumā ar Satiksmes ielu un beidzas krustojumā ar Tirzas ielu. Kopējais ielas garums ir 435 metri, tā ir klāta gan ar asfalta, gan ar grants segumu. Artilērijas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir gan daudzstāvmāju, gan savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Artilērijas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Satiksmes iela (T veida krustojums)
* Pļaviņu iela (T veida krustojums)
* Tallinas iela / Līču iela (zvaigžņveida krustojums)
* Tirzas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
Admirāļu iela (Jūrmala)

**Admirāļu iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Admirāļu iela sākas krustojumā ar Lapu ielu un beidzas netālu no krustojumā ar Miera ielu. Kopējais ielas garums ir 185 metri, tā ir klāta gan ar asfalta segumu, gan ar grants segumu. Admirāļu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Abavas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lapu iela (T veida krustojums)
* Miera iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dzintari
Losandželosas "Galaxy"

**Losandželosas "Galaxy"** ir ASV futbola klubs no Losandželosas Kalifornijas štatā. Dibināts 1994. gadā, spēlē  ASV augstākā futbola līgā jeb MLS. Mājas spēles aizvada ''Dignity Health Sports Park'' stadionā.

## Sasniegumi
* '''ASV augstākā futbola līga''' (*MLS*) 
** Čempioni (6): 2002, 2005, 2011, 2012, 2014, 2024
* **CONCACAF Čempionu līga**
** Čempioni (1): 2000

## Sastāvs
: **
 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Airu iela (Jūrmala)

**Airu iela** ir iela Jūrmalā, Buļļuciema apkaimē. Airu iela sākas krustojumā ar Lašu ielu un beidzas pie Lielupes, blakus jahtklubam "Uzvara". Kopējais ielas garums ir 85 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Airu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Buļļuciems
Aiviekstes iela (Jūrmala)

**Aiviekstes iela** ir iela Jūrmalā, Jaundubultu apkaimē. Aiviekstes iela sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Dubultu prospektu. Kopējais ielas garums ir 285 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Aiviekstes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Aiviekstes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Maltas iela (T veida krustojums)
* Dubultu prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Jaundubulti
Aizputes iela (Jūrmala)

**Aizputes iela** ir iela Jūrmalā, Bulduru un Lielupes apkaimēs. Visā garumā Aizputes iela ir robeža starp tām apkaimēm.

Aizputes iela sākas krustojumā ar Brīvības prospektu un beidzas krustojumā ar Stendes ielu. Kopējais ielas garums ir 570 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Aizputes ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Aizputes ielā 1a atrodas Lielupes pamatskola.

## Ielu savienojumi
Aizputes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības prospekts (T veida krustojums)
* Mazā Jelgavas iela (T veida krustojums)
* Kuldīgas iela (T veida krustojums)
* Rēzeknes pulka iela
* Saldus iela
* Stendes iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Bulduri
* Lielupe
Aizkraukles iela (Jūrmala)

**Aizkraukles iela** ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Aizkraukles iela sākas krustojumā ar Turaidas ielu un beidzas krustojumā ar Raunas ielu pie Dzintaru mežaparka. Kopējais ielas garums ir 155 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu. Aizkraukles ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Majori
Cigoriņu iela (Rīga)

**Cigoriņu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Torņakalnā. Cigoriņu iela sākas krustojumā ar Friča Brīvzemnieka ielu pretī Arkādijas parkam un, nekrustojot citas ielas, beidzas teritorijā pie Rīgas Stradiņa universitātes sporta kluba. Kopējais ielas garums ir 65 metri, un tā sastāv no vienas braukšanas joslas ar asfalta segumu. Cigoriņu ielā ir saimnieciska apbūve un Rīgas Stradiņa universitātes sporta klubs (Cigoriņu iela 3).

## Skatīt arī
* Torņakalns

## Atsauces
Jūlija Nikoliča

**Jūlija Portjanko**, pēc laulībām **Nikoliča** (; dzimusi  Dņepropetrovskā, mirusi  Velesā) bija ukraiņu izcelsmes Ziemeļmaķedonijas handboliste.

Pēc 2014/2015. gada sezonas noslēdza savu sportistes karjeru.

## Biogrāfija
### Klubu karjera
Jūlija ir Ļvivas kluba *"Галичанка"* sporta skolas audzēkne. Šajā klubā viņa spēlēja no 2001. līdz 2003. gadam. No 2003. gada viņa spēlēja ārzemēs un pārstāvēja klubus *"РК Ѓорче Петров"* (Maķedonija), *"Üsküdar Belediyespor"* (Turcija) и "Arvor 29" (Francija).

Bija Ukrainas, Maķedonijas un Francijas čempione. 2012/2013 gada sezonā spēlēja Krievijas komandas *"Звезда"* (Zveņigrada) sastāvā, pēc tam pārgāja uz *ЖРК "Вардар"*. Karjeru pabeidza klubā. Nospēlējusi divas sezonas šajā klubā, Jūlija Nikoliča savu sportistes karjeru beidza.    
### Karjera Maķedonijas izlasē
Jūlija ir nospēlējusi 57 spēles Maķedonijas izlases sastāvā un iemetusi 187 vārstus; spēlēja 2008. gada Eiropas čempionātā un kopā ar komandu ieguva 7. vietu, iekļūstot vārtu guvēju TOP-10. Pēdējais viņas turnīrs izlasē notika 2012. gadā un tas bija Eiropas čempionāts.

## Atsauces
Akāciju iela (Jūrmala)

**Akāciju iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Akāciju iela sākas krustojumā ar Jūrkalnes ielu un beidzas strupceļā pie dzelzceļa līnijas. Kopējais ielas garums ir 345 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Akāciju ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Akāciju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jūrkalnes iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
Aspazijas iela (Jūrmala)

**Aspazijas iela** ir iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Iela sākas ar strupceļu un beidzas krustojumā ar Zigfrīda Meierovica prospektu. Kopējais ielas garums ir 80 metri. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Līdz 2013. gadam Aspazijas ielas nosaukums bija Akas iela.

## Skatīt arī
* Dubulti

## Atsauces
Alberta Kronenberga iela

**Alberta Kronenberga iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Nosaukta par godu Slokā dzimušajam māksliniekam un rakstniekam Albertam Kronenbergam. Alberta Kronenberga iela sākas netālu no dzelzceļa  un beidzas krustojumā ar Pētera Beltes ielu. Kopējais ielas garums ir 450 metri. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Alberta Kronenberga iela ir savienota ar šādām ielām:
* Miglas iela (T veida krustojums);
* Pārslas iela;
* Pētera Beltes iela (T veida krustojums).

## Skatīt arī
* Sloka
PSRS karogs

**PSRS karogs** () bija viens no Padomju Savienības oficiālajiem valsts simboliem. Oficiālais valsts karogs no 1922. līdz 1991. gadam. Karoga dizains un simbolisms ir no 1917. gada Krievijas revolūcijas. Piecstaru zvaigzne, sirpis un āmurs ir arī komunisma starptautiskais simbols.

Karogā attēlotais sirpis un āmurs simbolizē zemniecības un strādniecības vienotību cīņā pret mantīgajām šķirām. Virs tiem redzamā sarkana zvaigzne, kas simbolizē PSKP. Savukārt pamatā esošais sarkanais karogs jau ilgi pirms 1917. gada bija komunisma simbols. Laika gaitā ticis mainīts karoga izskats, pēdējoreiz tas mainīts 1980. gadā, kad tika izdarīti grozījumi 1955. gada dekrētā, ar kuru no karoga reversa noņēma āmuru un sirpi, lai gan juridiskais apraksts palika pilnībā nemainīgs.

## PSRS karoga vēsturiskie varianti

Attēls:Flag_of_the_Soviet_Union_(1922–1923).svg|thumbnail|Karogs no 1922. gada 30. decembra līdz 1923. gada 12. novembrim
Attēls:Flag_of_the_Soviet_Union_(1924).svg|thumbnail|Karogs no 1923. gada 12. novembra līdz 1924. gada 18. aprīlim
Attēls:Flag_of_the_Soviet_Union_(1924–1936).svg|thumbnail|Karogs no 1924. gada 18. aprīļa līdz 1936. gada 5. decembrim
Attēls:Flag_of_the_Soviet_Union_(1936_–_1955).svg|thumbnail|Karogs no 1936. gada 5. decembra līdz 1955. gada 19. augustam
Attēls:Flag_of_the_Soviet_Union.svg|thumbnail|Karogs no 1955. gada 19. augusta līdz 1991. gada 26. decembrim


## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Flags of the World''
Aizupes iela (Jūrmala)

**Aizupes iela** ir iela Jūrmalā, Bražuciema apkaimē. Aizupes iela sākas ar strupceļu un beidzas krustojumā ar Babītes ielu. Kopējais ielas garums ir 180 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Aizupes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Bražuciems
Asnu iela (Jūrmala)

**Asnu iela** ir iela Jūrmalā, Krastciema apkaimē. Asnu iela sākas krustojumā ar Grīvas ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 130 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Asnu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Krastciems
Asteru iela (Jūrmala)

**Asteru iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Asteru iela sākas krustojumā ar Celtnieku ielu un beidzas krustojumā ar Cīniju ielu. Kopējais ielas garums ir 300 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Asteru ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Ielu savienojumi
Asteru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Celtnieku iela (T veida krustojums)
* Cīniju iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Kaugurciems
Ņikita Aļeksejevs

**Ņikita Vladimirovičs Aļeksejevs** (; dzimis  Kijivā, Ukrainā) ir ukraiņu dziedātājs un dziesmu autors. Ņikita piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, pārstāvot Baltkrieviju, pēc uzvaras nacionālajā atlasē ar dziesmu *[[Forever (dziesma)|Forever]]*. Savā pusfinālā viņš ieguva 16. vietu, kas neļāva viņam kvalificēties finālam.

## Atsauces
Stelmuže

**Stelmuže** (), līdz 1921. gadam **Stellmuiža**, ir ciems Lietuvas ziemeļaustrumos, pie pašas Latvijas-Lietuvas robežas (1 km attālumā). Attālums līdz rajona centram Zarasiem 14 km, līdz Viļņai 160 km. Ciems izvietojies ļoti paugurainā apvidū Aukštaitijas augstienē pie Stelmužes ezera.

Stelmužes koka baznīca pirmo reizi avotos pieminēta 1650. gadā, saglabājusies līdz mūsdienām. Pie baznīcas aug Stelmužes ozols, kas ir koks ar lielāko apkārtmēru Lietuvā (9,6 m vidukļa augstumā), vecākais ozols Lietuvā un viens no vecākajiem Eiropā.

## Vēsture
thumb|upright = 1.3|Bijusī Stellmuižas kungu māja, vēlāk skola
Uzskata, ka Stellmuižas ezera krastā esot atradusies pils. Vēlāk pils vietā uzcelta muiža. Rakstos Stellmuiža pirmoreiz minēta 1533. gadā, kad Livonijas ordeņa mestrs Valters fon Pletenbergs Valmieras pilī parakstīja lēņa aktu, kas paredzēja Stellmuižu () un Raudes muižu () izlēņot Dinaburgas pils kapteinim Heinriham fon Berkenam par ilggadēju uzticīgu kalpošanu un priekšzīmīgu rīcību.

Saimniecībai vēršoties plašumā, Stellmuiža kļuva par galveno Berkenu pārvaldes centru, no kā dzimta apsaimniekoja 8000 ha lielu platību, tostarp, vairākas apkārtējās pusmuižas. Kā Stelmuižas pusmuiža izveidojās Kamarišķu muiža. 18. gadsimtā to valdījumu pārņēma Kurzemes muižnieku Felkerzāmu dzimta, 19. gadsimtā — Valujevi, bet 20. gadsimtā — Hāni un Repši.

1919. gada augusta beigās Stellmuižu līdz ar Ilūkstes apriņķa dienvidu daļu ieņēma Lietuvas armija un jau septembrī centās panākt vietējo iestāžu un iedzīvotāju pakļaušanos Lietuvas varas iestāžu rīkojumiem.

Līdz 1921. gadam Stellmuiža bija Ilūkstes apriņķa Stelles pagasta administratīvais centrs. Pēc Latvijas—Lietuvas robežas demarkācijas Stellmuižu līdz ar 25 km garu un līdz 5 km platu joslu no Raudas līdz Grendzei pievienoja Lietuvai, kur tā ietilpa Zarasu apriņķa Imbradas pagastā.

Stellmuižas kungu māja 20. gadsimta sākumā.jpg|Stellmuižas kungu māja 20. gadsimta sākumā
Stellmuiža Pirmā pasaules kara laikā.jpg|Stellmuiža Pirmā pasaules kara laikā


## Iedzīvotāji

## Atsauces
Lazdukalns (Lazdukalna pagasts)

**Lazdukalns** () ir apdzīvota vieta Balvu novada Lazdukalna pagastā. Izvietojies pagasta vidienē  no pagasta centra Benislavas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V481 (Rūbāni–Primenes) un V464 (Pokrata–Lazdukalns) krustojuma, Saipeites upes krastā.

## Atsauces
Mazie Meroni

**Mazie Meroni** (arī **Mozī Meroni**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6,6 km no pagasta centra Benislavas, 21,9 km no novada centra Rugājiem un 232,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši), Pīsteņas upes krastā.

1897. gadā ciemā 6 sētas ar 46 cilvēkiem.
## Atsauces
Obulderi

**Obulderi** () ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4,9 km no pagasta centra Benislavas un 222,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Palaceņas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 11 sētas ar 62 cilvēkiem.
## Atsauces
Palnupe

**Palnupe** (arī **Pelnupe**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 4,2 km no pagasta centra Benislavas un 225,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Pīsteņas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 10 setas ar 62 cilvēkiem.
## Atsauces
Papūrne

**Papūrne** ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 6,1 km no pagasta centra Benislavas un 227,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), uz austrumiem no Bērzpils purva.

## Atsauces
Patmaļnīki (Lazdukalna pagasts)

**Patmaļnīki** (arī **Patmalnieki**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidos, 12 km no pagasta centra Benislavas un 234 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Paukles upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 7 setas ar 36 cilvēkiem.
## Atsauces
Piļskolni

**Piļskolni** (arī **Pilskalni**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 9,6 km no pagasta centra Benislavas un 232,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Paukles upes krastā.

1897. gadā *Пейсу-Моло* ciemā bija 3 sētas ar 19 cilvēkiem.
## Atsauces
Ļesņicova

**Ļesņicova** ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5,1 km no pagasta centra Benislavas un 218,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene).

1897. gadā *Лъсничество* ciemā bija 3 sēta ar 31 cilvēkiem.

## Atsauces
Mastareiga

**Mastareiga** (arī **Mastarīga**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 7,8 km no pagasta centra Benislavas un 229,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši), Dziļaunes upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 46 sētas ar 266 cilvēkiem.
## Atsauces
Piļsnīki

**Piļsnīki** (arī **Pilsnieki**, **Piļsninīki**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3,5 km no pagasta centra Benislavas un 220,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), uz austrumiem no Šņitkas purva.

1897. gadā ciema bija 23 sētas ar 144 cilvēkiem. 
## Atsauces
Pričauni

**Pričauni** (arī **Pričaunes**, **Pričaunīki**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 6,1 km no pagasta centra Benislavas un 227,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši).

1897. gadā ciemā bija 16 sētas ar 94 cilvēkiem.
## Atsauces
Primenes

**Primenes** (arī **Prīmenes**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 4,2 km no pagasta centra Benislavas un 226,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V463 (Pāliņi–Gailīši) un V481 (Rūbāni–Primenes), Saipeites upes krastā.

1897. gadā *Пржемяны* ciemā bija 2 sētas ar 20 cilvēkiem.
## Atsauces
Pūdnīki (Lazdukalna pagasts)

**Pūdnīki** (arī **Podnieki**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 1,8 km no pagasta centra Benislavas un 224,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V481 (Rūbāni–Primenes).

1897. gadā ciemā bija 10 sētas ar 52 cilvēkiem.
## Atsauces
Rūbāni

**Rūbāni** (arī **Rūbani**, **Rūboni**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1,3 km no pagasta centra Benislavas un 222,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene).

1897. gadā ciemā bija 27 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Rūzinīki

**Rūzinīki** (arī **Roznieki**, **Rūzenīki**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 8,8 km no pagasta centra Benislavas un 231,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši).

1897. gadā ciemā bija 19 sētas ar 113 cilvēkiem.

## Atsauces
Skubinova

**Skubinova** () ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 16,6 km no pagasta centra Benislavas un 239,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autocentriem.

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 67 cilvēkiem.

## Atsauces
Slaveiti

**Slaveiti** (arī **Slavīti**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3,9 km no pagasta centra Benislavas un 225,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz rietumiem no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), uz ziemeļaustrumiem no Bērzpils purva, Pīsteņas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 31 sēta ar 231 cilvēkiem.

## Atsauces
Stiernīki

**Stiernīki** (arī **Stiernieki**, **Stierninīki**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2,1 km no pagasta centra Benislavas un 224,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz dienvidiem no autoceļa V481 (Rūbāni–Primenes), Saipeites upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 35 cilvēkiem.
## Atsauces
Saipetnīki

**Saipetnīki** (arī **Saipetnieki**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 2,7 km no pagasta centra Benislavas un 225,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļu V481 (Rūbāni–Primenes) un V464 (Pokrata–Lazdukalns) krustojuma, Saipeites upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 8 sētas ar 58 cilvēkiem.
## Atsauces
Silinīki (Lazdukalna pagasts)

**Silinīki** (arī **Silenieki**, **Silenīki**) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumos 13,5 km no pagasta centra Benislavas, 15,5 km no novada centra Rugājiem un 236,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši).

1897. gadā ciemā bija 18 sētas ar 218 cilvēkiem.
## Atsauces
Stongas

**Stongas** (arī **Stangas**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5,2 km no pagasta centra Benislavas un 227,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši), Pīsteņas upes ezera krastā.

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 3 cilvēkiem.
## Atsauces
Ūzuļnes

**Ūzuļnes** (arī **Ozolnes**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3,5 km no pagasta centra Benislavas un 224,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), uz austrumiem no Bērzpils purva.

## Atsauces
Ūzuļnīki (Lazdukalna pagasts)

**Ūzuļnīki** (arī **Ozolnieki**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 9,2 km no pagasta centra Benislavas, 9,6 km no novada centra Rugājiem un 214,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Vornīnes upes krastā.

## Atsauces
Veiksninīki

**Veiksninīki** (arī **Veiksnenīki**, **Vīksnenieki**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 8,6 km no pagasta centra Benislavas un 231,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz dienvidiem no autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši), Pīsteņas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 34 cilvēkiem.
## Atsauces
Ūsa (Lazdukalna pagasts)

**Ūsa** (arī **Osa**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6,2 km no pagasta centra Benislavas un 227,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz rietumiem no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Pīsteņas upes krastā, uz ziemeļaustrumiem no Bērzpils purva un dienvidaustrumiem no Šņitkas purva.

1897. gadā *Большiе Усы* ciemā bija 1 sēta ar 14 cilvēkiem.

## Atsauces
Osa

**Osa** var būt:
* osa — riņķveida vai lokveida rokturis;
* Osa (*Oss*) — pilsēta Nīderlandē;
* Osa (*Оса*) — pilsēta Krievijā;
* Ūsas ciema cits nosaukums.
Vidussola

**Vidussola** (arī **Vidussala**, ) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 8,4 km no pagasta centra Benislavas un 219,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P47 (Balvi–Kapūne), Pokrateņas upes krastā.

1897. gadā *Видъ-Соло* ciemā bija 1 sēta ar 6 cilvēkiem.
## Atsauces
Zaļmežnīki

**Zaļmežnīki** (arī **Zalmežnīki**, **Zaļmežnieki**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 17,5 km no pagasta centra Benislavas un 240,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Keibas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 13 cilvēkiem.
## Atsauces
Zirgusola

**Zirgusola** (arī **Zirgusala**, ) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 9,2 km no pagasta centra Benislavas un 220,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 7 sēta ar 61 cilvēku.

## Atsauces
Sahana Dosova

**Sahana Dosova** (; dzimusi , mirusi ) bija kazahu ilgdzīvotāja.

## Biogrāfija
Pēc pases datiem Sahana Dosova dzimusi . Viņas vecāki saslimuši ar mēri un miruši, kad meitenei bijuši seši gadi.

Precējusies 18 gadu vecumā, dzemdējusi septiņus bērnus (pēc citiem datiem astoņus), kuri miruši Lielā bada gados (1930. gadi). Viņas pirmais vīrs kritis Vācijas—PSRS karā pie Staļingradas. Pēc kara precējusies otrreiz. Šajā laulībā dzemdējusi trīs bērnus. Otrais vīrs, Aimakašs, miris 1954. gadā

Sahana Dosova mirusi . Viņai palikuši 8 mazbērni, 12 mazmazbērni, 24 mazmazmazbērni.

## Biogrāfisko datu ticamība
Dosovas biogrāfisko datu publikācijās ir sastopamas pretrunas. Arī zinātnieki ir skeptiski par viņas patieso vecumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Pseudessigella

***Pseudessigella*** ir īsto laputu dzimtas ģints, kurā ietilpst vienīga suga ***Pseudessigella brachychaeta*** Hille Ris Lambers, 1966. Šīs laputis dzīvo un attīstās uz *[[Pinus wallichiana]]*. Sastopamas Pakistānā un Indijā.

*Pseudessigella brachychaeta* atšķiras no *[[Eulachnus]]* ģints sugām ar ūsām no 5 segmentiem. No *[[Essigella]]* sugām atšķiras ar membranozu dorsumu un tipiska rakstura pēdu () virsotnēm uz kājām.

*Pseudessigella brachychaeta* ir bezspārnu mātītes, kas var gan dzemdēt attīstītas laputis, gan dēt olas; tēviņu starpā ir bezspārnu pundurmorfi.

## Atsauces
Longistigma

***Longistigma*** ir īsto laputu dzimtas ģints, kurā ietilpst 3 sugas. *[[Longistigma caryae]]* ir lielākā laputu suga ASV teritorijā.

## Atsauces
Silinīki (Mērdzenes pagasts)

**Silinīki** ir ciems Ludzas novada Mērdzenes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 2 km no pagasta centra Mērdzenes, 10 km no Kārsavas un 222 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V533.

1897. gadā katoļu ciemā bija 13 sētas ar 89 cilvēkiem.
## Atsauces
Dzērves (Mežvidu pagasts)

**Dzērves** ir ciems Ludzas novada Mežvidu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 8 km no pagasta centra Mežvidiem, 17 km no Kārsavas un 216 km no Rīgas.

## Vēsture
thumb|left|Dzērvu 6-klasīgā pamatskola (1937).

1897. gadā katoļu ciemā bija 30 sētas ar 209 cilvēkiem.
1908. ɡadā Mežernīkos nodibināja skolu, kuras ēka nodeɡa 1915. gadā. 1917. gadā skolu atjaunoja Dzervju ciemā, 1921. gadā tajā mācījās 64 skolēni, 1924. gadā skolu pārveidoja par 4-klasīgo pamatskolu, bet 1926. gadā – par 1. pakāpes skolu, 1931. gadā tajā mācījās 108 skolēni. 1933. gadā skolu pārveidoja par 6-klasīgo, 1935. gadā tajā mācījās 180 skolēni un strādāja 5 skolotāji. 1936. gadā uzcēla jaunu pamatskolas ēku un 1939. gadā to pārdēvēja par Dzērvju pilno pamatskolu.

1941. gadā Dzērvju skolu pārdēvēja par Mērdzenes pagasta nepilno vidusskolu, atverot 7. klasi. Skolas slēgšanas datums nav zināms.

## Atsauces
Aleksiss Zarate

**Aleksiss Zarate** (dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists, aizsargs. 2018. gadā pārstāvēja Latvijas Virslīgas klubu FK Liepāja/MOGO.

## Ārējās saites
Rogi

**Rogi** ir ciems Ludzas novada Salnavas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 7 km no pagasta centra Salnavas, 3 km no novada centra Kārsavas un 217 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Rītupes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 19 sētas ar 131 cilvēku.

## Atsauces
Gonsalo Negro

**Gonsalo Negro** (dzimis ) ir Argentīnas futbolists, aizsargs. No 2018. gada līdz 2019. gadam spēlējis Latvijas Virslīgas kluba FK Liepāja sastāvā.

## Ārējās saites
Drezīna

[thumb|Drezīna DGKu virsbūves materiālu, mazu kravu un atsevišķu [Vagons|vagonu (ne vairāk par 60-300 t bruto) pārvadāšanai]]
**Drezīna** (pēc vācu izgudrotāja K. F. Draisa vārda) ir neliela noceļama vai nenoceļama dzelzceļa platforma ar mehānisku riteņu piedziņas transmisiju, ko darbina ar muskuļu spēku vai ar iekšdedzes dzinēju. Vagonetei atšķirībā no drezīnas nav velkošo riteņu. Bet automotrise (motorizēts pašgaitas vagons, sliežu autobuss) atšķirībā no drezīnas paredzēta pasažieru apkalpošanai, bet ir līdzīga drezīnai. Pašgaitas ceļu mašīnas (piemēram, iztaisnošanas, izlāgošanas un pablīvēšanas; ceļa stabilizātors; šķembu balasta plānēšanas un sadalīšanas u.c. tml.) konkrētu ceļa uzturēšanas vai remonta  nodrošināšanai arī nav drezīnas, bet pašu drezīnu gan var attiecināt pie ceļu mašīnām. Drezīnas izmanto dzelzceļnieku, nelielu kravu (piem., gulšņi, sliedes, pārmiju daļas u.tml.), rokas (laužņi, kabvergas, lāpstas u.tml.) un mazās mehanizācijas instrumentu (gulšņu pablīvētāji, sliežu slīpmašīnas, sliežu diskzāģi u.tml.), kā arī dažādu iekārtu, tādu kā, piemēram, — sliežu metināšanas un uzkausēšanas agregāti, ģeneratori u.tml. pārvadāšanai. Uz drezīnas var būt ierīkots celtnis vai kauss kravu iekraušanai un izkraušanai no platformas. Kontakttīkla drezīnas ir ar grozu, ko izmanto konakttīkla remontam un regulēšanai.

Platsliežu dzelzceļa infrastruktūras ceļos noceļamo drezīnu kustība ir aizliegta.

Drezīnas laika gaitā evolucionēja no primitīvām iekārtām uz aizvien komplicētākām un "gudrākām" mašīnām. Muskuļu drezīnām galvenais parametrs ir to vieglums gan lai ātrāk varētu pārvietoties, kā arī laicīgi nomukt no sliežu ceļa, kad tuvojas vilciens. Noceļamās drezīnas pārsvarā izmanto slēgtos ceļos. Var būt kā slēgti pastāvīgi, tā slēgti speciāli drezīnu pasākumam. Līdzīgi velomopēdiem, arī drezīnām var būt kombinēta piedziņas gaita. Sākotnēji drezīnām nebija autosakabju. Šobrīd drezīnām ir autosakabes un tās var pārvadāt no 1 līdz 3 vagoniem, kā arī tās var iekļaut citu vilcienu sastāvos pārvadāšanai tālākos maršrutos. Drezīnas ir vieglas un tas var traucēt SCB ierīču normālu darbu, it sevišķi mazdarbīgos ceļos ar slikti piestrādātām sliedes galviņas virsmām. Lai uzlabotu kontaktu ar sliežu elektriskajām ķēdēm, drezīnas var aprīkot ar speciālām sliežu kontaktsukām (ierievjiem).

## Drezīnu attēlu galerija

Attēls:Drezīna Viesītē.JPG|Rokas drezīna
Attēls:Drezina bergun.jpg|Velodrezīna
Attēls:Drezina.jpg|Nenoceļama tūristu drezīna
Attēls:Forest railway in Valea Vaserului 04.JPG|"Mikriņdrezīna"
Attēls:Drezina Stružnice.JPG|Drezīna MUV ar hidraulisko manipulatoru
Attēls:Drezína Tatra.JPG|Drezīna "retro automobilis"


## Dažu drezīnu tehniskais raksturojums

**Tabulas piezīmes:**

**(1)** - skaitītājā celtspēja 3,5 t (jaunākas konstrukcijas), saucējā - celtspēja 5,0 t. *<small>P.s. Vecāku izlaidumu drezīnām DGKu celtspēja ar bija 3,5 t, taču ar zemākiem tehniskajiem parametriem.</small>*

## Atsauces
Oleksijs Antonovs

**Oleksijs Antonovs** (; dzimis ) ir bijušais Ukrainas futbolists, uzbrucējs, Ukrainas futbola izlases dalībnieks, tagad treneris. 2018. gada spēlējis FK Ventspils sastāvā.
## Nacionālā izlase

|-
|2011||1||0
|-
|2014||1||0
|-
!Kopā||2||0
|}
Precīza statistika uz spēli, kas tika aizvadīta 2014. gada 22. maijā
## Ārējās saites

## Atsauces
Mariss Bite

**Mariss Bite** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, pussargs. Pašlaik (2022) Bite ir bez kluba.

## Ārējās saites
Kaspars Kokins

**Kaspars Kokins** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2025. gada spēlē Latvijas Nākotnes līgas kluba Augšdaugavas NSS sastāvā.

## Ārējās saites
Daniels Balodis

**Daniels Balodis** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, aizsargs, Latvijas izlases spēlētājs. Kopš 2025. gada jūlija spēlē Slovākijas Superlīgas kluba Prešovas "Tatran" sastāvā.

## Karjera
D. Balodis ir Skonto FC audzēknis. 2017. gadā viņš pievienojās RFS, pārsvarā spēlēja dublieru komandā. Virslīgā Balodis debitēja  pret FK Ventspils. 2019. gada sezonā tika izīrēts BFC Daugavpils, aizvadīja 27 spēles Virslīgā un guva divus vārtus. 2020. gada pirmajā pusē pārstāvēja FK Jelgava, bet 2020. gada jūlijā pievienojās Virslīgas klubam Valmiera FC. 2022. gada sezonā kļuva par Latvijas Virslīgas čempionu. 2024. gada jūlijā atgriezās RFS rindās. 2024. gada sezonā izcīnīja savu otro Latvijas Virslīgas čempiontitulu un RFS komandas sastāvā kļuva arī par Latvijas kausa ieguvēju. Pēc līguma beigām klubs nolēma neturpināt sadarbību ar Balodi. 2025. gada janvārī D. Balodis pievienojās Skotijas Premjerlīgas klubam *[[Saint Johnstone FC|St. Johnstone]]*. Pirmos vārtus jaunajā klubā Balodis guva 6. aprīlī uzvarā ar rezultātu 1:0 pret Glāzgovas "Celtic" komandu. Balodis 13 spēlēs Skotijas Premjerlīgā guva divus vārtus, bet komanda no Premjerlīgas izkrita un futbolists izmantoja iespēju sadarbību neturpināt. 2025. gada jūlijā D. Balodis parakstīja līgumu ar Slovākijas augstākās līgas klubu Prešovas "Tatran".

Spēlējis dažādu vecumu Latvijas jauniešu izlasēs, Latvijas U-21 izlasē pildījis kapteiņa pienākumus. Latvijas izlasē debitēja  Baltijas kausa spēlē pret Igauniju, dodoties laukumā sākumsastāvā. Pirmos vārtus izlases labā guva  Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Armēniju, panākot 2:0 Latvijas labā.

## Sasniegumi
;Valmiera FC
* Latvijas Virslīgas čempions: 2022

;RFS
* Latvijas Virslīgas čempions: 2024
* Latvijas kausa ieguvējs: 2024

## Atsauces

## Ārējās saites
Beka Vačiberadze

**Beka Vačiberadze** (dzimis ) ir Gruzijas futbolists, pussargs.No 2018. gada līdz 2019. gadam spēlējis Latvijas Virslīgas kluba FK RFS sastāvā. Kopš 2025. gada Vačiberadze spēlē Kazahstānas komandā *[[FC Ulytau|Ulytau]]*.

## Ārējās saites
Mujāni

**Mujāni** ir ciems Valmieras novada Kocēnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā pie autoceļa V213, Jumaras upes krastā, 10 km no novada centra Valmieras un 96 km no Rīgas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Rīgas arhibīskapijas vasaļu Rozenu Mujānu pils, kas pirmo reizi pieminēta 1390. gadā. 15. gadsimta beigās tā piederēja Ēvaldam Patkulam, bet 1494. gadā Hansam no Ikšķiles. 15. gs. beigās tās īpašnieki pakalnā pie dzirnavām uzcēla mūra nocietinājumu. Zviedru Vidzemes laikā 1622. gadā Mujāni piešķirti karaļa Gustava II Ādolfa valsts kancleram Akselam Ūksenšernam, kura dzimtas valdījumā tie atradās līdz pat muižu redukcijai. 1633. gadā bija plānots pili nostiprināt, bet Lielā Ziemeļu kara laikā to sagrāva un vairs neatjaunoja. 

19. gadsimtā no Mujānu pils bija palikušas tikai drupas, izņemot Balto torni vairāku stāvu augstumā. Mujānu muižas īpašnieks grāfs Morics Mengdens 19. gadsimta otrajā pusē lika Baltā torņa otrā stāva velvi noklāt ar cementbetonu.

## Atsauces
Daniils Isačenko

**Daniils Isačenko** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, vārtsargs. Kopš 2020. gada spēlē Latvijas 1. līgas kluba FK Dinamo Rīga sastāvā.

## Ārējās saites
Šons Mendess

**Šons Mendess** (dzimis 1998. gada 8. augustā) ir kanādiešu dziedātājs, mūzikas autors, modelis. Šons Mendess 2013. gadā kļuva populārs, liekot dziesmu kaverversijas vietnē *[[Vine]]*. Vēlāk viņu pamanīja *Island Records* menedžeris Endrū Gertlers un piedāvāja viņam noslēgt līgumu ar kompāniju.

2014. gadā Mendess izdeva savu pirmo studijas albumu "Handwritten", kura lielākais hits "Stitches" sasniedza top 10 ASV un Kanādā un pirmo vietu Lielbritānijā. Viņa otrais albums "Illuminate" arī bija izdevies, un tā populārākā dziesma bija "Treat You Better". 2018. gadā iznāca dziedātāja trešais albums, kurš tika nosaukts dziedātāja vārdā: ''Shawn Mendes''. ''The Album''*.* Tā populārākā dziesma bija *[[In My Blood]]*, kurā Šons atklāti runā par aktuālām mentālām problēmām, piemēram, par savu nedrošību un bailēm. Visi albumi debitēja *[[Billboard 200]]* virsotnē, tādējādi padarot viņu par vienu no pieciem dziedātājiem, kuru albumi atradušies topa virsotnē 3 reizes pēc kārtas pirms 21 gada vecuma sasniegšanas.

Mendess ir organizējis četras pasaules tūres: *[[Shawn'sFirstHeadlines]]* (2014—15), *[[Shawn Mendes World Tour]]* (2016), *[[Illuminate World Tour]]* (2017) un *[[Shawn Mendes: The Tour]]*, (2019).

## Karjeras sākums
Mendess ir dzimis Ontārio, Toronto, Kanādā. Viņa tēvs ir portugālis (Manuels Mendess), māte angliete (Karena Raimenta). Šonam ir jaunāka māsa Alija.

## Diskogrāfija
* Handwritten (2014)
* Illuminate (2016)
* Shawn Mendes (2018)
* Wonder (2020)
* Shawn (2024)
Alūksnes iela (Jūrmala)

**Alūksnes iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Alūksnes iela sākas kāpu rajonā un beidzas meža rajonā. Iela krustojas ar Dzintaru prospektu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Alūksnes ielā satiksmes kustība norit 1 joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Dzintari
Amatas iela (Jūrmala)

**Amatas iela** ir iela Jūrmalā, Pumpuru apkaimē. Amatas iela sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Dubultu prospektu. Kopējais ielas garums ir 160 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Amatas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Amatas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vijas iela (T veida krustojums)
* Dubultu prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Pumpuri
Bleideļi (Aulejas pagasts)

**Bleideļi** ir ciems Krāslavas novada Aulejas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 2 km no pagasta centra Aulejas, 20 km no novada centra Krāslavas un 223 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V614.

1897. gadā katoļu ciemā bija 23 sētas ar 143 cilvēkiem.
## Atsauces
Brāslava (Aulejas pagasts)

**Brāslava** ir ciems Krāslavas novada Aulejas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 4 km no pagasta centra Aulejas, 16 km no novada centra Krāslavas un 220 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V640, Sivers ezera krastā. Ciemā atrodas Braslavas pilskalns.

1897. gadā katoļu ciemā bija 10 sētas ar 84 cilvēkiem.
## Atsauces
Maculolachnus

***Maculolachnus*** ir īsto laputu dzimtas ģints, kurā ietilpst 4 sugas. Tās ir vidēji lielas laputis. Pieaugušie īpatņi, gan spārnaini gan bezspārnu, dzemdē jau attīstītas laputis (nedēj olas).

## Atsauces