Sisu Auto

***Oy Sisu Auto Ab*** ir Somijas uzņēmums, kas ražo kravas un speciālās automašīnas. Tas ir dibināts 1931. gadā. Uzņēmuma ražotne un galvenais birojs atrodas Karjā.

## Vēsture
1931. gadā autobusu un kabīņu ražotājs *[[Autoteollisuus-Bilindustri]]* kopā ar finansiālās grūtībās nonākušo konkurentu *[[Autokoritehdas]]* un banku atbalstu dibināja uzņēmumu ***Oy Suomen Autoteollisuus Ab*** ("Somijas automašīnu ražošana", saīsināti *SAT*), lai ražotu kravas automašīnas. Par automašīnu zīmolu tika izvēlēts ***SISU***, kas nozīmē "apņēmība", "stingrība", "vīrišķība". 1932. gadā par *SAT* izpilddirektoru kļuva Tors Neslings. 1932. gadā tika izlaistas pirmās astoņas kravas mašīnas un viens autobuss. Komplektējošās daļas sākotnēji piegādāja Zviedrijas uzņēmums *[[Volvo]]*. Ražošana notika Helsinkos. 1934. gadā *Sisu* mašīnās sāka izmantot Somijā ražotus *Olympia* dzinējus; tika sākta tramvaju ražošana. 1936. gadā uzņēmums sāka eksportu uz Igauniju, vēlāk arī uz Latviju. 1938. gada sāka ražot bruņumašīnas.
Neslings panāca, ka līdz 1930. gadu beigām *Sisu* transportlīdzekļos jau bija 40 % Somijā ražotu detaļu. Viņš centās pārliecināt Somijas valdību par autorūpniecības izaugsmes potenciālu, uzsverot nodarbinātības potenciālu, kā arī Somijas kontrolēto transportlīdzekļu ražošanas stratēģisko nozīmi valsts aizsardzībā. Valdība tomēr neņēma vērā viņa argumentus, un 1930. gados pakāpeniski samazināja importa tarifus smagajiem transportlīdzekļiem, padarot intensīvāku konkurenci vietējā rūpniecībā. Turklāt daži *SAT* īpašnieki sāka šaubīties par smago transportlīdzekļu ražošanas izredzēm. 1938. gadā Neslings no *[[Helsingin Osakepankki]]* nopirka *Suomen Autoteollisuus* kapitāldaļas, kļūstot par 80 % daļu īpašnieku.

Otrais pasaules karš radīja jaunus izaicinājumus *SAT*, jo daudzas ārvalstu komplektējošās daļas nebija vairs pieejamas. Lai gan ar lielu piepūli, iekšzemes ražošana tika palielināta līdz 90 %. Liels solis uz priekšu bija ar ASV *Hercules* dzinēju ražošanas uzsākšana saskaņā ar licenci. 
No 1941. līdz 1945. gadam, Turpinājuma kara laikā, *Sisu* ražoja arī munīciju.
Kara laikā *Suomen Autoteollisuus* klienti pamatā bija Somijas aizsardzības spēki un citas valdības institūcijas. *SAT* sāka jaunas rūpnīcas celtniecību Karjā, kur tā būtu mazāk pakļauta padomju gaisa uzlidojumiem nekā Helsinkos. Ražošanu uz to pārcēla 1944. gadā.

Ražošanas jauda nebija pietiekama, lai apmierinātu pieprasījumu; 1942. gadā Aizsardzības spēki lēsa, ka tuvākajos gados vajadzēs 7000 kravas automašīnas un autobusus. Neslings ierosināja Karjā būvēt lielāku rūpnīcu, nekā sākotnēji bija plānots. *SAT* ekonomiskie un tehniskie resursi tomēr bija ierobežoti, un ietekmīgajiem smago transportlīdzekļu importētājiem, kurus atbalstīja dažas politiskās partijas, bija aizdomas, ka *Suomen Autoteollisuus* izmanto karu, lai gūtu negodīgu labumu un iegūtu dominējošo stāvokli Somijas tirgū. Valdība ierosināja vienošanos, kurā *SAT* nokļūtu daļēji valsts īpašumā. Tors Neslings nolēma neizmantot šo iespēju: viņš negribēja, lai valsts tiktu iesaistīta *SAT*. Atkāpšanās variants bija citas sabiedrības izveide ar valsts un dažu nozīmīgu Somijas uzņēmumu atbalstu. Šāds kopuzņēmums ar nosaukumu *[[Vanajan Autotehdas|Yhteissisu Oy]]* tika izveidots 1943. gadā. Tas saņēma tiesības ražot kravas mašīnas *Sisu S-21*; vēlāk uz tā bāzes tika izveidots modelis *S-22*. Rūpnīca tika izveidota Vanajas pagastā, netālu no Hemēnlinas. Pavisam tika izgatavotas 294 *Sisu* automašīnas *Yhteissisu* rūpnīcā, un pēdējo izlaida 1948. gadā, pēc tam uzņēmums tika pārveidots par *[[Vanaja (uzņēmums)|Vanajan Autotehdas Oy]]* un izlaida mašīnas ar *Vanaja* zīmolu.

1949. gadā *Sisu* sāka ražot kravas mašīnas ar aizmugurējā borta pacēlāju.
1950. gadu beigās par *Sisu* dzinējiem tika izvēlēti *[[Leyland Motors|Leyland]]* dīzeļi, kas mašīnas masu ļāva palielināt līdz 20 tonnām. 1958. gadā tika izlaista *SISU 6x2* mašīna ar paceļamu atbalsta riteņu tiltu, kas ļāva pārvietot svaru uz velkošajiem riteņiem. Šāda sistēma vēlāk tika plaši adaptēta daudzās citas valstīs.
1950. gadu ražošanas apjomi četrkāršojās līdz 800 transportlīdzekļiem gadā. Papildus kravas automobiļu un autobusu šasijas ražošanai uzņēmums piegādāja tramvajus un Somijas Valsts dzelzceļam dzelzceļa transportlīdzekļus.

[200px|thumb|right|''SAT'' ''[AEG* tramvajs Helsinkos, 1952. gads]]
[[Attēls:Kontio-Sisu Lahti.JPG|200px|thumb|right|Kontio-Sisu kravas mašīna]]
1960. gadā *Sisu* sāka savu produkciju eksportēt uz Dienvidameriku, Kolumbijā dibinot uzņēmumu *Sisu de Colombia Limitada*. 1961. gadā atklāja jaunu cehu (). 1962. gadā tika izlaists modelis *KB-112*, kas bija tāds pirmais Eiropā sērijveida ražošanā ar hidrauliski paceļamu kabīni.
1964. gada sāka militārā visurgājēja *KB-45* ražošanu. 1965. gadā *Sisu* pirmais Eiropā sāka ražot kabīņu jumtus un spārnus no stiprinātas plastmasas.

*SAT* vadošajam vietējam konkurentam *Vanajan Autotehdas* 1960. gadu beigās radās finansiālas problēmas. Neslings ierosināja *Vanajan Autotehdas* apvienot ar *SAT*, jo viņš baidījās, ka ārvalstu konkurenti, piemēram, *Volvo* vai *Scania*, varētu pārņemt *Vanajan Autotehdas*. 1968. gadā *Oy Suomen Autoteollisuus Ab* tika pievienots *Vanajan Autotehdas Oy*, valsts daļas *Sisu* sastādīja 17,2 %; tika sākta autoceltņu platformu ražošana.
1969. gadā *Sisu* izgatavoja pirmos termināļu vilcēju (terminālu traktoru) prototipus.

1970. gadu sākumā *Sisu* ražoja 14 modeļu smagās mašīnas ar tradicionālo un priekšējo piedziņu, kā arī "puskabīņu" terminālu vilcējus ostām un šķirotavām. Smagākajām mašīnām izmantoja *Rolls Royce* dzinējus. Lielākā *Sisu* mašīna bija 6x6 ar 180 t kravnesību un 500 [[zirgspēks|ZS]].
1970. gada jūnijā Tors Neslings paziņoja par savu atkāpšanos no *Suomen Autoteollisuus* ģenerāldirektora amata, vadot uzņēmumu gandrīz četras desmitgades. 1971. gada februārī par jauno ģenerāldirektoru tika iecelts Ēriks Gillbergs (*Erik Gillberg*).

1974. gadā valsts iegādājās visas *Oy Suomen Autoteollisuus Ab* akcijas. *Leyland* un *Rolls Royce* dzinēju vietā tika izvēlēti ASV ražotāja *Cummins* dzinēji. 1976. gadā pēc trīspusējas vienošanās *Leyland Motors* un *Saab-Scania* ieguva 10 % akciju katrs. 1979. gadā sāka eksportēt kravas mašīnu kabīnes.

1981. gadā *Oy Suomen Autoteollisuus Ab* nomainīja nosaukumu uz ***Oy Sisu-Auto Ab***. 1985. gadā *Sisu* atkal kļuva pilnībā valsts īpašums. 1985. gadā *Sisu Racing* pievienojās [[Starptautiskā Automobiļu federācija|FIA]] rīkotajām kravas mašīnu sacensībām, kļūstot par Eiropas čempioniem 1991., 1992. un 1993. gadā.
1987. gadā *Sisu Auto* izveidoja termināļu vilcēju rūpnīcu ASV Teksasas štata Vaitokā; vilcēji sākumā tika marķēti ar zīmolu *Sisu*, vēlāk *Sisu-Magnum* un beigās tikai *Magnum*. Vaitokas rūpnīcu slēdza 2005. gadā, un *Magnum* vilcēju ražošanu turpināja citās ražotnēs.
1989. gadā termināļu vilcēju biznesu atdalīja struktūrvienībā *Sisu Terminal Systems*.
1993. gadā *Sisu-Auto* iegādājās ASV termināļu vilcēju ražotāju *Ottawa Trucks*, kas bija tā galvenais konkurents Ziemeļamerikas tirgū.

1994. gada 1. maijā *Sisu* tika pievienotas *Valmet* transporta aprīkojuma, meža mašīnu un traktoru ražotnes. Lai pārvaldītu visas nozares, tika izveidota pārvaldītājsabiedrība ***Ab Oy Sisu***, termināļu vilcēju struktūrvienība *Sisu Terminal Systems* tika par pārveidota par kapitālsabiedrību.
1995. gadā visu militāro transportlīdzekļu (*Misu*, *Nasu*, *Pasi*, *Rasi* un *Raisu*) operācijas tika apvienotas vienā apakšuzņēmumā *Sisu Defence Oy*. [[tilts (transportlīdzeklis)|Transportlīdzekļu tiltu]] ražošanai tika izveidots apakšuzņēmums *Sisu Akselit Oy*. 1996. gadā *Sisu Defence Oy* tika pārdots valstij piederošajam *Suomen Puolustusväline Oy*; nākamajā gadā tie apvienojās, izveidojot uzņēmumu *Patria Vehicles Oy*.

1997. gadā Somijas uzņēmums *Partek* ieguva vairākumu *Oy Sisu Auto Ab* akciju. *Valmet* traktoru rūpnīca tika nodēvēta par *Sisu Traktorit Oy*, un drīz pēc tam par *Valtra Oy*. *Valmet* dīzeļdzinēju ražotne tika nosaukta par *Sisu Diesel Oy*. *Sisu* noslēdza vienošanos ar Francijas uzņēmumu *Renault* par komplektējošo daļu iegādi no tās, kā arī *Renault* automašīnu importu un pārdošanu Somijā. *Sisu* atsāka militāro transportlīdzekļu ražošanu. 1999. gadā tiltu ražotājs *Sisu Akselit Oy* tika pārdots privātiem investoriem.

2002. gadā Somijas uzņēmums *Kone* nopirka *Partek* kopā ar *Sisu*. 2003. gadā *Valmet* mežizstrādes nodaļa tika pārdota Japānas *Komatsu Forest*. 2004. gadā ASV uzņēmumam *AGCO* tika pārdots traktoru ražotājs *Valtra*, kā arī *Sisu Diesel*; *Sisu Auto* tika pārdots Somijas investoru grupai.

2005. gadā tika izveidots apakšuzņēmums *Sisu Defence Oy*, kas ir atbildīgs par militāro transportlīdzekļu ražošanu un pārdošanu. 2007. gadā *Sisu* apkalpošanas un pēcpārdošanas operācijas tika pārdotas *Veho Group Oy Ab*.

2010. gada *Sisu Auto* īpašumā ieguva Olofs Eleniuss un Timo Korhonens. Uzņēmuma grupa sastāvēja no trīs meitas uzņēmumiem: *Sisu Auto Trucks Oy*, *Sisu Defence Oy* un *Sisu Engineering Oy*. *Sisu Auto* un Vācijas *Daimler AG* noslēdza vienošanos par *Mercedes-Benz* komponenšu izmantošanu *Sisu* transportlīdzekļos.
2014. gadā *Sisu Auto* piedāvāja nopirkt Serbijas kravas auto ražotāju *FAP*, bet, nespējot vienoties ar Serbijas valdību par tālāko uzņēmuma stratēģiju, darījums nenotika.

2017. gada 30. jūnijā meitasuzņēmumi *Sisu Auto Trucks Oy* un *Sisu Engineering Oy* tika apvienoti ar *Oy Sisu Auto Ab*. Savukārt 1. jūlijā *Oy Sisu Auto Ab* tika apvienots ar *Suomen Autoteollisuus Oy* un tajā pašā laikā *Suomen Autoteollisuus Oy* uzņēmuma nosaukums tika mainīts uz *Oy Sisu Auto Ab*.

== Produkcija ==
*Sisu* kopējais gadā izlaisto transportlīdzekļu skaits 1960.—1970. gados bija vairāk nekā 1000. 1980. gados tas nokritās līdz 750, bet 1990. gadu sākumā — vēl par trešdaļu. Pēdējos gados uzņēmums izlaiž 500—550 transportlīdzekļu gadā. No tiem aptuveni 85 % paliek Somijā. *Sisu* daļa vietējā tirgū kravas mašīnām ar masu virs 16 t ir aptuveni 25 %. Mašīnas tiek komplektētas ar *Caterpillar* un *Renault* dzinējiem, *ZF*, *Allison* un *Fuller* transmisijām, *Steyr* pārnesumkārbām, *Spicer* sajūgiem. *Sisu* ražotās mašīnas ir pielāgotas ziemas apstākļiem: degvielas, eļļošanas u.c. sistēmas ir apsildāmas; izmantots sala izturīgs tērauds, plastmasas un gumijas; kabīnes pārklātas ar vairāku slāņu antikorozijas pārklājumu, palielināta siltumizolācija un apsildīšana.

=== Civilie transportlīdzekļi ===
Visi transportlīdzekļi tiek ražoti ar dažādām dzinēju un velkošo tiltu konfigurācijām.
* *SISU Crane* — [[autoceltnis|autoceltņi]]
* *SISU Rock* — [[pašizgāzējs|pašizgāzēji]]
* *SISU Roll* — hidrauliskie konteineru pašiekrāvēji
* *SISU Timber* — [[Kokvedējs|kokvedēji]]
* *SISU Works* — ceļu apkalpošanas mašīnas
* *SISU Carrier* — autovilcēji

=== Militārie transportlīdzekļi ===
* *SISU 4×4*
* *SISU 6×6*
* *SISU 8×8*
* *SISU 10×10*

==== Agrākie modeļi ====
* *Sisu SA* sērija — kravas mašīnas
* *Sisu XA sērija* (*Pasi*) — bruņutransportieri
* *Sisu NA sērija* (*Nasu*) — kāpurķēžu personāla transportlīdzeklis
* *RA-140 DS* (*Raisu'') — atmīnēšanas mašīna

## Galerija

Helsinki fire truck H10.jpg|Sisu ugunsdzēsēju mašīna Helsinkos
Sisu_truck_-_Kuorma-auto_C_DSC03362.JPG|Sisu pašizgāzējs
Sisu dump truck.jpg| Sisu pašizgāzējs
Ilim group trucks october.jpg|Sisu baļķvedējs
Sisu E13TP 8x8 (2).jpg|Sisu E13TP 8x8 militārā mašīna Lietuvas Bruņotajos spēkos
Military vehicle Sisu SA-150.jpg|Sisu SA-150 "Masi" militārā mašīna
Tracked transport vehicle Sisu NA 110.JPG|Sisu Nasu kāpurķēžu militārā mašīna
Sisu XA-180-IFOR.jpg| Sisu XA-180 sērijas bruņutransportieris


## Ārējās saites

* Sisu Auto