open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kauguru ezers

**Kauguru ezers** (arī **Kaugura ezers**, **Kušalas ezers**, **Kūšolu ezers**) ir caurteces ezers Gulbenes novada Litenes pagastā uz robežas ar Stāmerienas pagastu. Ezera krasti zemi, slīpi, dibens dūņains, dūņu slānis ~3 m. Ziemeļu daļā ietek Kazupe, dienvidu galā iztek Kaugurupīte uz Pogupi. Makrofīti: niedres, kosas, vilkvālītes, lēpes, ūdensrozes, sīkās lēpes, peldošās glīvenes, ežgalvītes, daudzlapes, elši, trejdaivu ūdensziedi. Dzīvo karūsa, līnis, asaris, līdaka, rudulis. Austrumu krastā divas viensētas.

## Atsauces
Katvaru ezers

**Katvaru ezers** (arī **Pepītis**, **Vannīšu ezers**) ir caurteces ezers Limbažu novada Katvaru pagastā. Ovāla ezerdobe, krasti zemi, lēzeni, dibens dūņains. Ietek vairāki strauti un grāvji, iztek strauts uz Braslu. Uz iztekošā strauta akmeņu bēruma slieksnis. Pie ezera laivu piestātne, peldvieta. Terasētajā austrumu krastā Katvaru muiža ar parku. Ziemeļos no ezera Skaisterkalns (111 m).

Makrofīti: vilkvālītes, niedres, ezera meldri, peldošās glīvenes, abinieku sūrenes, dzeltenās lēpes, elodejas, Dortmana lobēlijas. Dzīvo līdaka, zandarts, asaris, rauda, līnis, karūsa, karpa.

## Atsauces
Deep

**"Deep"** ir amerikāņu grupas Nine Inch Nails reklāmsingls no skaņu celiņa filmai "Lara Krofta: Kapeņu izlaupītāja".

## Dziesmu saraksts

# "Deep (Radio Edit)" — 3:35
# "Deep (Album Version)" — 4:06

## Vieta topos

## Ārējās saites
* NinWiki informācija
Langstiņu ezers

**Langstiņu ezers** ir caurteces ezers Ropažu novada Garkalnes pagastā. Atrodas Ropažu līdzenuma ieplakā garenā smilšainā ezerdobē. Krasti zemi, lēzeni, dibens smilšains, kūdrains. Ziemeļu un rietumu krasti blīvi apbūvēti. Notece pa novadgrāvi uz Upesciema dīķiem. Makrofīti: kosas, niedres, cirvenes, grīšļi, doņi, pameldri, šaurlapu vilkvālītes, adatu pameldri, abinieku sūrenes, baltās ūdensrozes, dzeltenās lēpes, lobēlijas, gludsporu un dzeloņsporu ezerenes, avotsūnas. Vērojama ūdens ziedēšana. Dzīvo līdaka, asaris, rauda, līnis, plaudis, karpa. Vairākas laivu piestātnes, peldvietas.

## Atsauces
Diamonds from Sierra Leone

***Diamonds from Sierra Leone*** ir amerikāņu repera Kanjes Vesta singls, ieguvis ''Grammy'' balvu. Tas tika izdots 2005. gada 4. jūlijā kā pirmais singls no viņa 2005. gada albuma *[[Late Registration]]*. Dziesma semplo 1971. gada Džeimsa Bonda filmas galveno dziesmu *Diamonds are Forever*, kuru izpildīja Širlija Baseja. Tika ziņots, ka Baseja bija ļoti pārsteigta par Kanjes darbu un izteica vēlmi nākotnē ar viņu sadarboties. Dziesma ieguva četrdesmit trešo vietu *[[Billboard]] Hot 100* topā. Tā bija vidēji veiksmīga *[[iTunes]]* mūzikas veikalā, un ieguva astoto vietu *[[UK Top 40]]*. Dziesma ieguva ''Grammy'' balvu par labāko repa dziesmu 48. balvas pasniegšanas ceremonijā.

## Dziesmu saraksts
**Ciparu lejupielāde**
# "Diamonds from Sierra Leone" — 4:00

**ASV Promo Singls**
# "Diamonds from Sierra Leone" (Clean) — 4:00
# "Diamonds from Sierra Leone" (Explicit) — 4:00
# "Diamonds from Sierra Leone" (Instrumental) — 4:00
# "Diamonds from Sierra Leone" (A cappella) — 3:18

**Lielbritānijas Promo Singls**
# "Diamonds from Sierra Leone" (Clean) — 4:00
# "Diamonds from Sierra Leone" (Explicit) — 4:00
# "Diamonds from Sierra Leone" (Instrumental) — 4:00
# "Diamonds from Sierra Leone" (A cappella) — 3:18

**Lielbritānijas Maxi Singls**
# "Diamonds from Sierra Leone — 4:01	
# "Jesus Walks" — 4:58
# "The New Workout Plan" (Remix)	4:03

**Lielbritānijas CD Singls**
# "Diamonds from Sierra Leone" (Albuma Versija) — 4:00
# "Diamonds from Sierra Leone" (Instrumental) — 4:00

**Vācu CD Singls**
# "Diamonds from Sierra Leone" (Albuma versija) 
# "Jesus Walks" (Remix Explicit)

**Eiropas Maxi Singls**
# "Diamonds from Sierra Leone" (Albuma versija) — 4:00
# "Jesus Walks" (Remikss) — 4:58

## Ārējās saites
* 

## Atsauces
Žustīne Enāna

**Žustīne Enāna** (arī **Žustīne Enāna-Ardēna**; dzimusi  Ljēžā, Beļģijā) ir bijusī beļģu tenisiste, kas bija Pasaules pirmā rakete vienspēlēs (šādā statusā noslēdza 2003., 2006. un 2007. gadu). 21. gadsimta pirmajā desmitgadē Ž. Enāna kopā ar savu tautieti Kimu Kleistersu bija vienas no dominējošajām spēlētājām pasaules kortos un sasniedza Beļģijas tenisa vēsturē nebijušus rezultātus un popularitāti.

Viņa ir uzvarējusi 43 *[[WTA Tour]]* sērijas vienspēļu turnīros, kā arī 7 *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīros (tai skaitā 4 Francijas atklātajos čempionātos). 2004. gada Atēnu olimpiskajās spēlēs izcīnīja zelta medaļu tenisa vienspēļu turnīrā. Četras reizes atzīta par Beļģijas gada sportisti (2003, 2004, 2006, 2007).

No 2002. līdz 2007. gadam Ž. Enāna bija precējusies ar tenisa treneri Pjēru Īvu Ardēnu, šai laikā viņa nomainīja uzvārdu uz Enāna-Ardēna. 2008. gadā viņa pirmo reizi paziņoja par profesionālās karjeras beigām dēļ hroniska noguruma un nespēlēja turnīros vairāk kā gadu. 2009. gadā viņa paziņoja par atgriešanos ar mērķi pirmo reizi uzvarēt Vimbldonas turnīrā (vienīgajā *Grand Slam*, kura uzvaras viņai nebija), tomēr šo mērķi Ž. Enānai neizdevās īstenot.

2010. gadā Ž. Enānai izdevās atgriezties WTA turnīru apritē, taču 2011. gada janvārī, pēc izstāšanās no Austrālijas čempionāta trešajā kārtā (zaudējums Svetlanai Kuzņecovai) viņa elkoņa traumas dēļ otro reizi oficiāli paziņoja par profesionālās karjeras beigšanu.

## Vietas Grand Slam turnīros

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Asūnes pagasts

**Asūnes pagasts** ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar sava novada Ķepovas, Svariņu, Dagdas, Konstantinovas, Robežnieku pagastiem, un pa Dagdas ezeru ar Dagdas pilsētu. 

## Daba
### Reljefa formas
Akmiņu kolns, Augstais kalns, Bazneicas kaļneņš, Bīdru Driva, Cara kalns, Greizie kalni, Kapališu kalns, Kunga driva, Reiņu pilskalns, Saules kalns.

### Hidrogrāfija
#### Ūdensteces
Asūnīca, Jolzas upīte, Kaķu grovs, Locupe, Naudas groveits, Ormjanka, Rūbežneica, Sarkanā upīte, Tēce, Tētes grovs.

#### Ūdenstilpes
Akteņš, Asūnes dzirnavu ezers, Dagdas ezers, Glušaks, Jolzas ezers, Kaitras ezers, Lielais Asūnes ezers, Ļutaucu ezers, Mazais Asūnes ezers, Mazais Kaitras ezers, Zabaru dzirnavu dīķis.

#### Purvi
Bišu pūrs, Briuklojs, Cereka pūrs, Dinčouka, Diunes kokts, Ļutaucu purvs, Opolais pūreņš, Siunoklis, Stībrovka, Vaļteru pūrs, Viekšiejs.

#### Dabas aizsardzība
Pagastā atrodas dabas liegums "Asūnes ezeri".

## Vēsture
1812. gada kara laikā pie Asūnes un Pustiņas pagastu robežas notikusi kauja ar Napoleona karaspēku.
1935. gadā Asūnes pagasta (agrāk **Osūnes pagasts**) platība bija 213,8 km2. 1945. gadā pagastā izveidoja Aišpuru, Apoļu, Asūnes, Bērziņu, Ķepovas un Rutku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Asūnes ciemam pievienoja Aišpuru ciemu, 1960. gadā Asūnes ciema padomju saimniecības "Cīņa" teritorijas iekļāva Svariņu ciemā. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Dagdas novadā.

### Pieminekļi
Pagasta teritorijā atrodas trīs valsts nozīmes un četri vietējās nozīmes arheoloģijas pieminekļi.

#### Valsts nozīmes pieminekļi
* Aizpuru apmetne
*Klabauču pilskalns (Čornaja gora)
*Reiņu pilskalns (Perečkas kalns)

#### Vietējās nozīmes pieminekļi
* Aprobaucu apmetne un viduslaiku kapsēta
* Asūnes viduslaiku kapsēta (Baznīcas kalniņš)
* Klabauču senkapi (Turku kapi)
* Reiņu pilskalns

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Asūne]]** (pagasta centrs), Račeva.

#### Ievērojamas personības
* Pēteris Laurinovičs (1902-1949) - katoļu garīdznieks, profesors
* Konstantīns Raudive (1909—1974) - psihologs un parapsihologs
* Modests Trepšs (1911—1978) — ādas plastikas mākslinieks un pedagogs
* Norberts Neikšānīts (1913—1972), īstajā vārdā Norberts Trepša, katoļu garīdznieks

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Autoceļš A12 (Latvija)

|}
|}
**A12** autoceļš **Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)** ir augstākās kategorijas Latvijas autoceļš, kas savieno Jēkabpili (autoceļu A6) ar Rēzekni un Ludzu un aiz Latvijas-Krievijas robežas ar Krievijas federālo autoceļu M9. Ietilpst starptautiskajā autoceļā E22, bet posms Rēzeknes apvedceļā no A15 līdz A13 — maršrutā E262. Ceļa kopgarums ir 164,5 km un tam visā garumā ir asfaltbetona segums.

## Vēsture

### Posms Jēkabpils-Varakļāni
Ar Kohēzijas fonda līdzfinansējumu 2009. gadā pabeidza posma Jēkabpils – Varakļāni rekonstrukciju 48 kilometru garā posmā, veicot autoceļa klātnes paplašināšanu un jaunas ceļa segas izbūvi. Projekta ietvaros no jauna izbūvēja vairākas inženierbūves - satiksmes pārvadu pār dzelzceļa līniju Rīga - Rēzekne, 4 tiltus, Kūkās paralēli ceļam izbūvēja jaunu 2 km garu gājēju un velosipēdistu celiņu ar apgaismojumu. Savukārt Jēkabpilī pie baznīcas rekonstruēja divu valsts galveno autoceļu A12 un A6 krustojumu, lai palielinātu tā caurlaides spēju.

### Posms Rēzekne-Ludza
2007. gadā izstrādāja posma tehnisko projektu, taču tikai 2011. gadā veica autoceļa sociāli ekonomisko novērtējumu un 2015. gadā publiskoja ietekmes uz vidi novērtējumu, paredzot, ka Ludzas apvedceļa posmu izbūvēs līdz 2025. gadam, bet pārējo trasi - līdz 2035. gadam.
2016. gada augustā izsludināja konkursu par A12 posma Dubinova-Ludza (114,3-125,1 km) segas pārbūvi, kurā 2017. gada janvārī ar līgumcenu 9 862 780 EUR uzvarēja AS A.C.B..

### Posms Ludza-Ploski
2008. gadā pabeidza posma Nirza-Ploski būvniecību, taču lai pievienotu šo posmu A12 maršrutam, bija jāizbūvē arī otrs posms Ludza-Nirza. 2014. gada 1. oktobrī pabeidza posma Ludza-Nirza izbūvi, tādējādi posmā no Ludzas līdz Zilupei mainīja autoceļa maršrutu. Jaunajā ceļa posmā uzbūvēja tiltu pār Isnaudas upi, četrus caurbraucamos tuneļus krustojumos ar vietējās lietošanas ceļiem. Savukārt, lai samazinātu pieslēgumu skaitu, šosejai izbūvēja blakusceļus aptuveni septiņu kilometru garumā.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Greiškāni;
* Jēkabpils;
* Kūkas;
* Ludza;
* Mežāre;
* Rēzekne;
* Sakstagals;
* Terehova
* Tutāni;
* Varakļāni;
* Viļāni;
* Zilupe;
* Zīlāni.

## Atsauces

## Ārējās saites

* www.lvceli.lv
Bērziņu ciems

**Bērziņu ciems** var būt:
* Bērziņu ciems — administratīvā vienība Abrenes rajonā 1945. — 1951. gados
* Bērziņu pagasta nosaukums 1945. — 1990. gados
Kongo beznagu ūdrs

**Kongo beznagu ūdrs** jeb **Kamerūnas beznagu ūdrs** (*Aonyx capensis congicus*) ir daļēji ūdenī dzīvojošs plēsējs, viena no Āfrikas beznagu ūdra pasugām.

## Izplatība
Kongo beznagu ūdrs ir sastopams Kongo Republikā, Kongo Demokrātiskajā Republikā, Kamerūnā un Gabonā, kā arī iespējams tas dzīvo Angolā, Burundi, Centrālāfrikas Republikā, Ekvatoriālajā Gvinejā, Ruandā un Ugandā. Tam patīk subtropu un tropu mitrie meži, purvi un palieņu pļavas, tas apmetas saldūdens dīķu, upju un avotu krastos, to var redzēt gan pie saldūdens gan sāļezeriem, jūras krastā un upju sazarotajās grīvās.

## Izskats un īpašības
Kongo beznagu ūdrs ir līdzīgs Kāpas beznagu ūdrim (Āfrikas beznagu ūdra nominālpasugai). Tā ķermenis ir slaids, garš un cilindrveidīgs. Tam ir īsas, spēcīgas kājas; priekšķepas ir īsākas par pakaļkājām. Atšķirībā no Kāpas beznagu ūdra tā priekšķepām nav pelplēves, bet pakaļkājām tikai līdz pusei no pirkstu garuma. Dažādi informācijas avoti sniedz dažādu informāciju par Kongo beznagu ūdra nagiem. *Lioncrusher's Domain* (angliski) raksta, ka tam uz visām ķepām ir nelieli nadziņi, bet *IUCN Otter Specialist Group* (angliski) raksta, ka priekšķepām nagu nav, bet pakaļkājām nelieli nagi ir uz trīs vidējiem pirkstiem. Kongo beznagu ūdram ir 5 pirksti, no kuriem neviens nav īkšķis. Atšķirībā no Kāpas beznagu ūdra zobi ir nedaudz savādāki, tie ir mazāki un asāki, vairāk piemēroti gaļas ēšanai. Arī galva ir smalkāk veidota, slaidāka, un kakls mazāk muskuļots.

Kongo beznagu ūdrs tāpat kā Kāpas beznagu ūdrs ir liela auguma, tā kopējais ķermeņa garums ir apmēram 1,5 m, svars gandrīz 20 kg.

Kažoks atšķirībā no Kāpas beznagu ūdra ir plānāks un ar īsāku apmatojumu. Krāsa tumši brūna ar kontrastaini gaišu pavēderi, krūtīm, pakakli un purna daļu. Uz galvas starp acīm un nāsīm tam ir melns apmatojums, kas ierāmēts ar baltu matojumu. Tā kā Kongo beznagu ūdra kažoks ir plānāks, tā ūsas ir mazāk attīstītas, priekšķepām nav peldplēves, zinātnieki uzskata, ka tas vairāk laika pavada uz sauszemes nekā ūdenī, salīdzinot ar citiem ūdriem. Tā zobi biologiem liek domāt, ka ūdri pamatā barojas ar sauszemes bezmugurkaulniekiem, kā sliekām, olām un vardēm, lai gan tāpat kā citi ūdri medī krabjus un vēžveidīgos.

Par Kongo beznagu ūdra vairošanos un uzvedību nekas daudz nav zināms. Ir pieņemts, ka šie ūdri uzvedas līdzīgi Kāpas beznagu ūdriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kongo beznagu ūdra foto (ARKive)
* Kongo beznagu ūdra foto  (Wildlife)
* Aonyx congicus
* Congo otter (Aonyx congicus)
Touch The Sky

"**Touch The Sky"** ir ceturtais singls no amerikāņu repera Kanje Vesta otrā studijas albuma "Late Registration". Tas tika izdots 2006. gada sākumā. Mūzikas video režisors ir Kriss Milks. Viņš ir jau ir strādājis pie "Jesus Walks" video, kas vinnēja vairākus apbalvojumus un pie "All Falls Down" video.

Dziesmu producēja Just Blaze un tā ir vienīgā dziesm jebkurā Vesta solo albumā kura producēšanā nav piedalījies viņš pats. Blaze izmantoja palēninātu semplu no Kērtisa Mējfīlda dziesmas "Move On Up". Dziesmu kopā ar Vestu izpilda Lupe Fiasco, kas ir viņa pirmais radio singls.

## Ārējās saites
* 

## Atsauces
Dominikāņi

**Dominikāņi** ir multietniska tauta Centrālamerikā, Dominikānas Republikas pamatiedzīvotāji. Veido valsts iedzīvotāju lielāko daļu, runā spāņu valodā, pēc konfesionālās piederības 95% ir katoļi. Kopējais skaits tiek lēsts ap 11,5 miljoniem, no kuriem 9,5 miljoni mīt Dominikānā. Ievērojama dominikāņu diaspora mīt arī ASV (1,7 miljoni), Spānijā un Puertoriko.

## Etnonīms
Tautas nosaukums cēlies kā adjektīvs no spāņu kolonijas Espanjolas salā sākotnējā nosaukuma Santodomingo *(Santo Domingo)* — *Dominicanos*. No etnonīma arī tika atvasināts pēc neatkarības iegūšanas jaunās valsts nosaukums *La República Dominicana* — Dominikāņu Republika.

## Izcelsme
Dominikāņu nācija veidojusies sajaucoties vietējiem taino indiāņiem ar dažādu laiku ieceļotājiem no dažādām zemēm. Mūsdienās 73% dominikāņu ir mulati (galvenokārt eiropiešu un afrikāņu pēcteči), 16% — eiropeīdi (galvenokārt spāņu un franču pēcteči), bet 11% — negroīdi. Pēc ģenealoģisko pētījumu datiem vidējais dominikānis par 58,1% ir eiropietis (ieskaitot levantiešus), 35,2% afrikānis un 6,4% indiānis.

## Skatīt arī
* Dominikāņu ordenis

## Atsauces
.ax

**.ax** ir Ālandu salu lēnes Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).
Šis augstākā līmeņa domēns tik atklāts 2006. gadā. Iepriekš lielākā daļa Ālandu salu mājas lapas izmantoja otrā līmeņa domēnu **.aland.fi**.
## Vēsture
 Somijas parlaments akceptēja izmaiņas likumos, kas nosaka Somijas augstākā līmeņa domēnu vārdus, lai iekļautu šajos likumos domēnu *.ax*. Trīs gadu laikā notika pāreja no domēna *aland.fi* uz domēnu *.ax*. Šajā periodā abi domēni tika lietoti paralēli, bet netika pieņemtas jaunas reģistrācijas zem domēna vārda *aland.fi*. Visi *aland.fi* domēni tika pārvietoti uz jauno domēnu *.ax* domain.

 Somijas prezidente Tarja Halonena apstiprināja šo likumprojektu, nosakot tā stāšanos spēka ar . Ālandu salu lēnes valdība uzsāka pieņemt domēna reģistrācijas uzreiz pēc likuma stāšanās spēkā.

 ICANN apstiprināja valsts augstāka līmeņa domēna *.ax* piederību Ālanu salu lēnes valdībai.. *.ax* domēns tika pievienots saknes DNS serveros  un kļuva aktīvs  .
## Atsauces
*  IANA ziņojums par .AX augstāka līmeņa domēna izveidi, no IANA mājas lapas
*  Ansökan om domännamn, Reģistrācijas lapa Ālandu salu valdības mājas lapā
*  Axventure.com Angļu tulkojums reģistrēšanas noteikumiem

## Ārējās saites
* IANA .ax whois informācija 
* Domēnu reģistrators
Ezernieku pagasts

**Ezernieku pagasts** ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos, Eša ezera krastā. Robežojas ar sava novada Šķaunes, Svariņu, Dagdas un Andzeļu pagastiem, Rēzeknes novada Kaunatas pagastu un Ludzas novada Rundēnu un Istras pagastiem.

## Daba
Ezernieku pagasts iekļaujas Rāznas nacionālā parka teritorijā.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Pagasta teritorijā ir deviņas upes:

Akmineica, Deņica, Jurkovas upīte, Narūta, Paulinka, Pustošku grāvis, Sarja, Volčica, Židovka.

#### Ezeri
Pagasta teritorijā ir deviņpadsmit ezeri:

Adamovas ezers, Boļtiņais, Ciukača ezers, Dūbuleits, Eša ezers, Glušačoks, Juguļu ezers, Košiuneits, Namaškaļs, Paholku ezers, Patmaļnīku ezers, Plataču ezers, Riuseits, Samaneits, Svetļiņkais ezers, Šabalu ezers, Udrijas ezers, Vaivodu ezers, Verdiveits.

#### Purvi
Pagasta teritorijā ir divi purvi: Verdiveite, Vilku purvs.

## Vēsture
1935. gadā **Bukmuižas pagasta** platība bija 192,1 km². No 1940. gada pagastu pārdēvēja par **Ezernieku pagastu**. 1945. gadā pagasta teritorijā izveidoja Ezernieku, Naikuru, Niperu, Patmalnieku, Ruseckas, Svariņu un Žogotovas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Ezernieku ciemam pievienoja Patmalnieku ciemu, 1957. gadā - Niperu ciema Dzeržinska kolhoza teritoriju. 1960. gadā Ezernieku ciemam pievienoja Svariņu ciema Ļeņina kolhoza teritoriju, bet padomju saimniecības "Dagda" teritoriju pievienoja Andzeļu ciemam. 1965. gadā "Dagdas" teritoriju pievienoja atpakaļ Ezernieku ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Dagdas novadā. 2021. gadā Dagdas novadu iekļāva Krāslavas novadā.

### Pieminekļi
Pagasta teritorijā ir divpadsmit kultūras pieminekļi.

#### Valsts nozīmes pieminekļi
* Bukmuižas katoļu baznīca ar žogu
*Bukmuižas katoļu baznīcas altāris
*Jaundomes muižas dzīvojamā ēka (fasādes dekoratīvā apdare)
* Ūdrāju pilskalns (Dubovka, Ozolkalns) ar apmetni
* Piļoru senkapi I,II
* Lieltirševas senkapi (Šauskalns)
* Jurkovas senkapi (Turku kalns)
*Obiteļu senkapi (Franču kapi. Kara kapi)
* Pustoškas Baterijas kalns - pilskalns

#### Vietējas nozīmes pieminekļi
* Jaundomes muižas kungu māja
*Lieltirševas viduslaiku kapsēta 
*Pontagu senkapi

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Ezernieki]]** (pagasta centrs), Egļova, Udrija.

### Ievērojamas personības
Ignats Asāns (1874-1918) - latgaliešu literatūras izdevējs, publicists, sabiedrisais darbinieks

Jāzeps Kazlass - priesteris, 1928.-1944.g. kalpojis Bukmuižas katoļu draudzē, literāts

Valentīna Zeile (1937_2018), zinātniece-ekonomiste, politiķe

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Only

***Only*** (zināma arī kā "**Halo 20**") ir amerikāņu grupas Nine Inch Nails dziesma. Tā tika izdota kā singls no grupas ceturtā albuma *[[With Teeth]]*. Tā sasniedza pirmo vietu *Billboard* Modern Rock Tracks topā, kur tā palika septiņas nedēļas. Tas ir arī otrais veiksmīgākais Nine Inch Nails singls Apvienotajā Karalistē.

## Dziesmu saraksts

### Reklāmmateriāls
* Interscope Records INTR-11468-2 — CD

# "Only" &#91;(Radio Edit)&#93; — 4:01"

### CD: Island / CID903 (UK)

# "Only" — 4:24
# "The Hand That Feeds" (The DFA Remix) — 9:01
# "Love is Not Enough" (Live at Rehearsals) — 3:50
# "Only" (music video) — 4:27

### DVD: Island / CIDV903 (UK)

# "Only" — 4:24
# "Love is Not Enough" (Live at Rehearsals) — 3:50
# "Only" (music video) — 4:27

### 9": Island / 9IS903 (UK)

# "Only" — 4:24
# "The Hand That Feeds" (The DFA Remix) — 9:01

### 12" vinila plate & reklāmdisks
* Interscope Records B0005465-11 (12" vinila plate ar remiksiem)

# "Only" &#91;Richard X Remix&#93; — 7:24
# "Only" &#91;El-P Remix&#93; — 4:21
# "Only" &#91;Richard X Dub&#93; — 7:51

# "Only" &#91;Richard X Edit&#93; — 3:46
# "Only" &#91;El-P Instrumental&#93; — 4:21

## Vieta topos

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* nin.com 
** ''Only'' videoklips 
* [NinWiki informācija](https://web.archive.org/web/20090205172744/http://www.ninwiki.com/Only_(halo)) 
* ''Halo 20'' versijas  
* Discogs informācija
Every Day Is Exactly the Same

"**Every Day Is Exactly the Same**" (zināms arī kā ***Halo 21***) ir trešais amerikāņu industriālā roka grupas Nine Inch Nails singls no albuma *[[With Teeth]]*. Tas ir 21 oficiālais Nine Inch Nails izdevums. Komerciālais singls tika izdots  kā EP.

## Dziesmu saraksts
Visas dziesmas sarakstījis Trents Reznors.

### ASV CD EP

# "Every Day Is Exactly the Same" — 4:57
# "The Hand That Feeds" (DFA Mix) — 9:03
# "The Hand That Feeds" (Photek Straight Mix) — 7:47
# "Only" (El-P Mix) — 4:22
# "Only" (Richard X Mix) — 7:25
# "Every Day Is Exactly the Same" (Sam Fog vs. Carlos D Mix) — 5:03

### Japanās CD EP

# "Every Day Is Exactly the Same" — 4:57
# "The Hand That Feeds" (DFA Mix) — 9:03
# "The Hand That Feeds" (Photek Straight Mix) — 7:47
# "Only" (El-P Mix) — 4:22
# "Only" (Richard X Mix) — 7:25
# "Every Day Is Exactly the Same" (Sam Fog vs. Carlos D Mix) — 5:03
# "The Hand That Feeds" (Photek Dub Mix) — 7:52
# "Love Is Not Enough" (Live at Rehearsals) — 3:51

### Raklāmmateriāls 12"
(Sam Fog un Carlos D. no Interpol remiksi)

# Everyday Is Exactly The Same - Main Mix — 5:03
# Everyday Is Exactly The Same - Edit — 4:09
# Everyday Is Exactly The Same - Full Vocals — 4:12

### Reklāmmateriāls CD

# Everyday Is Exactly The Same - Edit — 3:51
# Everyday Is Exactly The Same - Interpol Mix Edit — 4:09
# Everyday Is Exactly The Same - LP Version — 4:56

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* nin.com 
* NinWiki informācija 
* Discogs informācija
Gāzu uzbrukums Halabdžai

**Gāzu uzbrukums Halabdžai** ir Irākas bruņoto spēku uzbrukums kurdu apdzīvotajai Halabdžas pilsētai (аrāb. حلبجة‎‎, kurd. *Helepçe*) Irākas ziemeļaustrumos (netālu no robežas ar Irānu), pielietojot kaujas gāzes, 1988. gada 16.-17. martā, Irānas - Irākas kara laikā.

Kad 1988. gada 15. martā irāņu islāma revolūcijas sargi kopā ar kurdu partizāniem pešmerga ieņēma Halabdžas pilsētu, Sadams Huseins pavēlēja uzbrukt iebrucēju pozīcijām no gaisa, izmantojot kaujas gāzes. Aviācija bombardēja irāņu-kurdu pozīcijas pilsētā ar vēl Pirmajā pasaules karā bēdīgu slavu guvušo iprītu, tabunu, nervu paralītisko gāzi zarīnu un nacistu izgudroto, taču līdz tam tā arī neaprobēto kaujas gāzi VX. Bojā gāja arī vairāk nekā 3000 kurdu civiliedzīvotāju, kuri nepaspēja pamest pilsētu pirms kaujas sākšanās.

Irānas valdība nodrošināja žurnālistiem, fotoreportieriem un TV operatoriem helikopterus, ar kuriem tos nogādāja notikuma vietā, un to reportāžas un, galvenais, nofotogrāfētās Halabdžas līķu pilnās ielas, kuru pozas atgādināja Pompeju izrakumus, satricināja pasauli.

## Rezultāti
Notikuma ietekmē tika pārskatīta, uzlabota un 1993. gadā Parīzē parakstīta *Konvencija par ķīmiskajiem ieročiem*, saskaņā ar kuru tagad aizliegts pielietot, uzglabāt, izgudrot, ražot, transportēt, tirgot un dāvināt šādu bruņojumu, bet esošos krājumus ir jāiznīcina.

## Ārējās saites

* Chemical massacre of the Kurds by the Iraqi regime Halabja - March 1988
Artūrs Štālbergs

**Artūrs Štālbergs** (dzimis  Liepājā) ir bijušais latviešu basketbolists, spēlēja vieglā uzbrucēja pozīcijā, Latvijas basketbola izlases dalībnieks. Pēc spēlētāja karjeras beigām bijis treneris un basketbola funkcionārs.

## Basketbola karjera
Karjeru sācis dzimtās Liepājas basketbola sistēmā. Studējis ASV, kur spēlēja NCAA turnīrā, pārstāvot Evansvilas Universitātes komandu *Aces*. Pēc atgriešanās Latvijā pievienojās dzimtās Liepājas klubam BK Liepājas lauvas.

Līdz 2009. gadam pārstāvēja klubu BK Liepājas lauvas, pēc tam pievienojās citam Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubam Rīgas VEF. Spēlētāja karjeru noslēdza 2010. gadā.

Spēlējis Latvijas U-18 un U-20 izlasē. Kopā ar pieaugušo Latvijas basketbola izlasi izcīnīja 13. vietu 2009. gada Eiropas čempionātā.

## Trenera un menedžera darbs
2010. gadā beidza profesionāla sportista karjeru un kļuva par BK Liepājas lauvas galvenā trenera Agra Galvanovska palīgu, izcīnot divas bronzas medaļas LBL čempionātā (2011, 2012). Pēc šī kluba pastāvēšanas beigām A. Štālbergs bija starp BK Liepāja veidotājiem 2018. gadā.

A. Štālbergs ir strādājis par trenera palīgu un galveno treneri dažādos Latvijas, Ukrainas (no 2012. līdz 2014. gadam kā A. Galvanovska asistents *[[BK Mykolaiv]]*), Krievijas (no 2014. līdz 2016. gadam Ainara Bagatska asistents *[[BK Nizhny Novgorod]]*, kā arī komandas galvenais treneris 2016.—2017. gada sezonā) un Lietuvas (Panevēžas "Lietkabelis" galvenais treneris 2017. gadā) klubos. Bijis galvenais treneris Latvijas U-20 izlasei, bet 2019. gadā tika iecelts par Latvijas vīriešu basketbola izlases ģenerālmenedžeri. Vēlāk viņš no šī amata atkāpās un kļuva par sieviešu basketbola kluba TTT Rīga ģenerālmenedžeri.

Kā Latvijas U-20 izlases galvenais treneris izcīnījis sudraba medaļu 2013. gada Eiropas čempionātā. No 2012. līdz 2016. gadam A. Štālbergs bija Latvijas basketbola izlases galvenā trenera Ainara Bagatska asistents.

A. Štālbergs ir precējies, trīs bērnu tēvs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* FIBA Europe.com profils 
* VEF Rīga profils
* Basket.lv profils
Konstantinovas pagasts

**Konstantinovas pagasts** ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Andrupenes, Dagdas, Asūnes, Robežnieku, Skaistas un Aulejas pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Pagasta teritorijā ir sešas upes:

Dubna, Dubņagu upe, Dzeguze, Mazā Dubna, Mazā upīte, Noviku grāvis.

#### Ezeri
Pagasta teritorijā ir septiņi ezeri:

Kupra ezers, Luboneņš, Ojatu ezers, Prudiņka, Saldu ezers, Sila ezers, Šķierzlota ezers.

1999.gadā ir izveidots dabas liegums "Ojatu ezers".

#### Purvi
Pagasta teritorijā ir viens purvs - Miķeļa pūrs.

## Vēsture
Līdz 1920. gada agrārajai reformai tagadējā Konstantinovas pagasta teritorijā atradās Aleksandrovas, Ignatovas, Konstantinovas, Magnusovas un Sivergola muižas. 

1971. gadā Krāslavas rajonā, apvienojot Aulejas, Dagdas un Ignatovas ciemiem piederošās padomju saimniecības "Iskra" teritorijas, izveidoja **Iskras ciemu**. 1979. gadā Iskras ciemam pievienoja daļu likvidētā Jaunokras ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par Iskras pagastu un tajā pašā gadā pārdēvēja par Konstantinovas pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Dagdas novadā. 2021. gadā Dagdas novadu iekļāva Krāslavas novadā.

### Pieminekļi
Pagasta teritorijā atrodas pieci valsts nozīmes arheoloģijas pieminekļi:
* Saldu Piliņgore - pilskalns un senkapi
* Slobodas senkapi (Franču kapi)
* Kubulnišķu senkapi I
* Kubulnišķu senkapi II (Napoleona kapi)
* Bogdanu pilskalns

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Konstantinova]]** (pagasta centrs), Aleksandrova, Bronki, Ščedrati, Nartiši.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Antropoģenēze

[thumb|300px|Cilvēka evolūcijas diagramma. Redzama nepārtraukts antropoģenēzes process Āfrikas kontinentā (pa labi) un atzarojumi [Eirāzijas kontinentā.]]
**Antropoģenēze** (no  (*ánthrōpos*) — 'cilvēks' un *γένεσις* (*génesis*) — 'izcelšanās') mācība par cilvēka izcelšanos. Apskata cilvēka kā atsevišķas sugas *[[Cilvēks|Homo sapiens]]*, veidošanos un attīstību evolūcijas ceļā no citiem cilvēkpērtiķiem un placentāļiem. Ar antropoģenēzes izpēti nodarbojas vairākas zinātnes — antropoloģija, primatoloģija, arheoloģija, valodniecība un ģenētika.

Evolucionārajā kontekstā termins "cilvēks" attiecas ne tikai uz pašlaik dzīvojošajiem cilvēkiem, bet arī uz izmirušajām Homo ģints sugām, turklāt antropoģenēzes pētījumu lauks ietver arī citus hominīdus, piemēram, australopitēkus. *Homo* ģints atdalījās no austrolopitēkiem apmēram pirms 2,3—2,4 miljoniem gadu Āfrikā. Zinātnieki uzskata, ka no sava tuvākā dzīvā radinieka — šimpanzes cilvēki atdalījušies pirms apmēram 5—7 miljoniem gadu. Ir attīstījušies vairāki *Homo* zari, kas pašlaik ir izmiruši. Tai skaitā *[[Homo erectus]]*, kas apdzīvoja Āziju, un *[[Homo neanderthalensis]]*, kas dzīvoja Eiropā. Arhaiskais *[[Cilvēks|Homo sapiens]]* izveidojās pirms 250 000 līdz 400 000 gadiem.

## Atsauces
Harju

**Harju** var būt:

* Harija — senās Igaunijas zeme;
* Harju apriņķis — Igaunijas administratīvā iedalījuma vienība;
* Astrīda Harju, Latvijas politiķe (dzimusi 1960. gadā)

Skatīt arī:
* *[[Harju Elekter]]*
Štālbergs

**Štālbergs** (, no *Stahl* — 'tērauds' un *Berg* — 'kalns'; sieviešu dzimtē **Štālberga**) ir vācu cilmes uzvārds, kam zviedru valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Stolberjs (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Artūrs Štālbergs (1984) — latviešu basketbolists un treneris;
* Ernests Štālbergs (1883—1958) — latviešu arhitekts.

## Skatīt arī
* Stolberjs
Zvirgzdenes ezers

**Zvirgzdenes ezers** (arī **Zvirgzdienes ezers**, **Zvirgzdines ezers**) ir caurteces ezers Ludzas ezeru grupā Ludzas novada Zvirgzdenes pagastā pie Ludzas pilsētas robežas. Krasti slīpi, vietām stāvi, rietumu malā zemi, kūdraini. Dibens smilšains, dūņains. Sešas (pēc citiem avotiem piecas) ar mežu apaugušas salas ar kopējo platību 3,8 ha: Liepu sala (1,4 ha), Ozolu sala (1,2 ha), Ievu sala (0,5 ha), Lakstīgalu sala (0,4 ha), Mīlestības sala (0,3 ha). Salas ietilpst dabas liegumā "Zvirgzdenes ezera salas". Ietek Stauka no Cirma ezera, grāvis no Pauguļu ezera. Iztek Plītnīca uz Mazo Ludzas ezeru. Makrofīti: niedres, meldri, lēpes, glīvenes, elodejas, kosas, elši. Dzīvo līnis, plaudis, karūsa, līdaka, asaris, karpa, zandarts. Izmanto zivjaudzēšanai - ielaistas sudrabkarūsas.

## Atsauces
Mazais Ludzas ezers

**Mazais Ludzas ezers** ir publisks caurteces ezers Ludzas pilsētā. Garens austrumu - rietumu virzienā izstiepts ezers, krasti pārsvarā stāvi, galos zemi, kūdraini. Ietek Plītnīca no Zvirgzdenes ezera, notece pa kanālu uz Lielo Ludzas ezeru. Uz kanāla izbūvēts koka slieksnis. Makrofīti: niedres, elši, kalmes, meldri, glīvenes, lēpes. Ezera rietumu gals strauji aizaug, kopējais aizaugums ~75%. Mīt rauda, līdaka, asaris, plaudis, līnis.

Krastā laivu piestātne, peldvietas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ātrslidošana 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**2010. gada Olimpisko spēļu ātrslidošanas** sacīkstes norisināsies no  līdz , Ričomondas Olimpiskā Ovāla arēnā. Kopumā tiks sadalīti 12 medaļu komplekti.

## Disciplīnas

## Medaļu ieguvēji
=== Vīrieši ===

### Sievietes


## Programma
beigu laiki doti pēc Latvijas laika

‡ - sacīkstes beigsies naktī, kad Latvijā jau būs iestājusies nākamā diena
Eiropas U-16 čempionāts basketbolā

**Eiropas čempionāts basketbolā vīriešu U-16 izlasēm** ir basketbola turnīrs Eiropas vīriešu basketbola izlasēm, kuru sastāvā basketbolisti ir 16 gadus veci vai jaunāki. Čempionāts notiek kopš 1971. gada. Turnīrs līdz 2003. gadam tika organizēts ik pēc 2 gadiem, taču kopš 2003. gada tas tiek organizēts katru gadu. Turnīru organizē ''FIBA Europe''.

## Rezultāti
### A divīzija

#### Medaļas

### B divīzija

* a — kopš 2012. gada uz A divīziju tiek paaugstināta arī 3. vieta

#### Medaļas

### C divīzija

#### Medaļas

## Skatīt arī
* Eiropas U-18 čempionāts basketbolā
* Eiropas U-20 čempionāts basketbolā

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Valentīno Rosi

**Valentīno Rosi** (; dzimis  Urbīno, Itālijā) ir bijušais itāļu šosejas motobraucējs. Viņš ir izcīnījis 9 pasaules čempiona titulus, no tiem 7 — prestižākajā klasē *[[Pasaules čempionāts šosejas motobraukšanā|MotoGP]]*.

V. Rosi tēvs Graciāno Rosi arī bija veiksmīgs motobraucējs. 1996. gadā V. Rosi startēja savā pirmajā pasaules čempionātā 125 cm3 klasē, un jau nākamajā gadā viņš kļuva par pasaules čempionu. Vēl pēc diviem gadiem V. Rosi kļuva par čempionu 250 cm3 klasē, bet vēl pēc diviem — 1999. gadā — viņš pirmo reizi uzvarēja prestižākajā 500 cm3 klasē. Šādu pat panākumu V. Rosi spēja atkārtot visas nākamās sezonas, izņemot 2006. un 2007. gadu, kad par pasaules čempioniem kļuva Nikijs Heidens un Keisijs Stouners.

V. Rosi vairākkārt piedalījies *[[Formula 1]]* testos un uzrādījis atzīstamus rezultātus, tomēr izšķīries palikt šosejas motobraukšanā.

2021. gada augustā septiņkārtējais pasaules čempions paziņoja, ka šī ir viņa pēdējā sezona *[[Pasaules čempionāts šosejas motobraukšanā|MotoGP]]* karjerā.

## Tavullija
Tavullija ir komūna, kurā Rosi izaudzis. Blakus ģimenes mājai bija izveidota neliela motokrosa trase, kurā viņš trenējās. Netālu atrodas arī *San Marino* motošosejas trase, kuru Rosi uzskata par savu mājas trasi. Pilsētā ir Rosi izveidoti veikali faniem un bāzējas viņam piederošā *VR46 Racing Team* komanda un akadēmija, kurā trenējas jaunie sportisti. No šī akadēmijas paspārnes nākuši vairāki populāri itāļu braucēji: Frančesko Banjaja, Romano Fenati, Andrea Minjo, Nikolo Bulega, Lorenco Dalla Porta.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Eiropas U-18 čempionāts basketbolā

**Eiropas čempionāts basketbolā vīriešu U-18 izlasēm** ir basketbola turnīrs Eiropas vīriešu basketbola izlasēm, kuru sastāvā basketbolisti ir jaunāki par 18 gadiem. Čempionāts notiek kopš 1964. gada. Turnīrs līdz 2004. gadam tika organizēts ik pēc 2 gadiem, taču kopš 2004. gada tas tiek organizēts katru gadu. Turnīru organizē FIBA Europe.

## A divīzija

### Medaļas

## B divīzija

* a — kopš 2012. gada uz A divīziju tiek paaugstināta arī 3. vieta

### Medaļas

## C divīzija

### Medaļas

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 

## Atsauces un piezīmes
### Atsauces

### Piezīmes
Ronketi kauss

**Ronketi kauss** (līdz 1996. gadam ***Liliānas Ronketi Eiropas kauss***) bija ikgadēja sieviešu basketbola klubu sacensības, kuru organizēja FIBA laikposmā no 1972. līdz 2002. gadam. Turnīrs nosaukts itāļu basketbolistes Liliānas Ronketi vārdā. Šīs bija otra augstākā līmeņa sacensības sieviešu basketbola klubiem pēc Eirolīgas. 2003. gadā Ronketi kauss tika aizvietots ar Eiropas kausa izcīņu, kas tiek izspēlēts pēc tāda paša principa.

## Uzvarētāji

## Ārējās saites

* Ronketi kausa vēsture 
* Oficiālā turnīra statistika
Vitkapu ezers

**Vitkapu ezers** (arī **Vitkops**, **Vitkopes ūdenskrātuve**, **Vitkopu ezers**) ir mākslīga ūdenstilpe Ogres novada Birzgales pagasta dienvidaustrumos. Ūdenskrātuve uzstādināta uz Vitkapupītes, trīs pusēs norobežota ar dambi, dienvidu krastā dabiska nogāze. Dibens smilšains, krasti augsti. Divas palikšņu salas. Makrofīti: niedres, cirvenes, šaurlapu vilkvālītes, kalmes, ežgalvītes, abinieku sūrenes. Mīt karpa, karūsa, līnis, līdaka, asaris, zandarts, plaudis, plicis, rauda, sams.

Pie ūdenskrātuves atpūtas bāze, laivu noma, peldvietas, makšķerēšana.

## Atsauces
Elektroniskās dāvanu kartes

**Elektroniskās dāvanu kartes** ir plastikāta norēķinu kartes ar magnētisko joslu un individuālu kartes numuru, kas lietojamas kā alternatīvs maksāšanas līdzeklis par precēm un/vai pakalpojumiem. 

## Darbības princips

Elektroniskās dāvanu kartes ir vairākkārt lietojamas. Pēc nominālvērtības izlietošanas, dažas elektroniskās dāvanu kartes var atkārtoti uzlādēt, tomēr tas ir atkarīgs no dāvanu kartes izdevējiestādes jeb emitenta izstrādātajiem noteikumiem. Norēķinoties par precēm un pakalpojumiem, e-dāvanukarte, tāpat kā bankas izdota maksājumu karte, tiek nolasīta izmantojot POS termināli. 

## Elektronisko dāvanu karšu veidi

* Elektroniskās dāvanu kartes, kas derīgas konkrētā tirdzniecības centrā vai to tīklā. Šādu dāvanu karšu priekšrocība ir ļoti liels dažādu tirgotāju skaits, kas pieņem konkrēto dāvanu karti kā samaksu par savām precēm un pakalpojumiem. Tirdzniecības centru tīklu dāvanu kartēm visbiežāk ir vienots dizains, kas atsevišķos gadījumos atšķiras pie konkrētu nominālvērtību izvēles. 
* Elektroniskās dāvanu kartes, kas derīgas konkrēta tirgotāja tirdzniecības vietā vai to tīklā. Šādas dāvanu kartes. Šādas dāvanu kartes lielākoties ir ar vienotu dizainu, kas sevī ietver konkrētā tirgotāja korporatīvo informāciju.
Līgupe

**Līgupe** var būt:
* Līgupe - Abavas pieteka
* Līgupe - Papes ezera pieteka
* Ķāķišķes ciema cits nosaukums
Līgupe (Abavas pieteka)

**Līgupe** (saukta arī **Līga**, **Jāņupe**, **Cūkezerupīte**, **Līgasupe**, **Tiltakroga upe**, **Tiltakrogupīte**) ir Abavas labā krasta pieteka Talsu un Tukuma novados. Sākas satekot vairākām upītēm augšpus Līgciema dzelzceļa stacijas. Līkumaina upe, tek pa seklu ieleju. Uz upes bijušas vairākas dzirnavas. Pie Līgas dzirnavām aizsprosts ar Līgas dzirnavezeru. Krastā apdzīvotās vietas Līgas dzirnavas un Līgciems. Upi šķērso autoceļi A10 un P130, kā arī dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II.

## Atsauces
Līga

**Līga** var būt:
* Līga — sievietes vārds;
* līga — politiska organizācija, kurā apvienojušas suverēnas valstis;
* līga — sporta organizācija;
* "Līga" — latviešu studenšu korporācija
* Līgas dzirnavu agrākais nosaukums
* Līgupes cits nosaukums
Jāņupe

**Jāņupe** var būt:
* Jāņupe - Smakupes pieteka Iecavas pagastā
* Joņupes cits nosaukums
* Līgupes cits nosaukums
* Jāņupe - ciems Olaines pagastā

## Skatīt arī
* Jāņupīte
Lauderu ezers

**Lauderu ezers** (arī **Lielais Lauderu ezers**, **Ļaudaru ezers**) ir caurteces ezers Ludzas novada Lauderu pagastā. Izstiepts, līčains ezers, krasti slīpi. Ietek vairāki grāvji, nozīmīgākais no kuriem ir pieteka no Mazā Lauderu ezera. Iztek Lauderu strauts uz Istru. Eitrofs, stipri aizaudzis ezers. Makrofīti: niedres, meldri, kalmes, glīvenes, kosas, elši, lēpes, ūdensrozes, elodejas, raglapes, bultenes. Mīt karūsa, līdaka, asaris, rauda, rudulis, vēdzele.

## Atsauces
Džonijs Deps

**Džons Kristofers "Džonijs" Deps** (; dzimis  Ouensboro, Kentuki štatā, ASV) ir amerikāņu kinoaktieris, producents un mūziķis. Viņš ir ieguvis Zelta globusa balvu un Ekrāna aktieru ģildes balvu par labāko aktierspēli. 1999. gadā saņēmis Cēzara Goda balvu.

Pirmā loma kino bija šausmu filmā "Šausmas Gobu ielā" 1984. gadā. Kļuva pazīstams ar galveno lomu Emira Kusturicas filmā "Arizonas sapnis" (1992). Pasaules slavu ieguva pēc galvenās lomas Džima Džārmuša kulta filmā "Mironis" (1995). Trīs reizes ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai. 2008. gadā ieguvis Zelta globusa balvu kā labākais komēdijas vai mūzikla aktieris par lomu filmā "Svīnijs Tods: Flītstrītas dēmoniskais bārddzinis" (2007). Lielus komerciālus panākumus guva filmu cikls "Karību jūras pirāti", kurā Deps atveidoja kapteini Džeku Sperovu.

Džonijs Deps piedalījies arī tādās filmās kā "Armijas vads" (1986), "Eds Vuds" (1994), "Dons Žuans de Marko" (1994), "Drosmīgais" (1997), "Donijs Brasko" (1997), "Devītie vārti" (1999), "Šokolāde" (2000), "Meklējot Nekurzemi" (2004), "Līgava līķis" (2005, balss), "Alise Brīnumzemē" (2010), "Ruma dienasgrāmata" (2011), "Transcendence" (2014).

No 1998. līdz 2012. gadam aktieris dzīvoja nereģistrētā laulībā ar franču dziedātāju Vanesu Paradī, kurā viņiem bija divi bērni.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Donjanas nacionālais parks

**Donjanas nacionālais un dabas parks** () ir nacionālais parks un dabas parks Spānijas dienvidos, Andalūzijas Velvas, Seviljas un Kadisas provincēs. Parks izvietojies Gvadalkiviras upes deltā, tā kopējā platība ir 543 km², no kuriem 135 km² ir aizsargājamā teritorija. 1982. gadā Donjanas nacionālais parks tika iekļauts Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā, bet 1994. gadā tas kļuva par UNESCO Pasaules mantojuma objektu. Faktiski aizsargājamā teritoriju veido 1969. gadā dibinātais Donjanas nacionālais parks un 1989. gadā dibinātais un 1997. gadā paplašināatais Donjanas dabas parks.

Donjanas ekosistēma sastāv no krūmājiem, upēm, smilšu kāpām, sāļajiem purviem. Tā ir mājvieta tūkstošiem migrējošo Āfrikas un Eiropas putniem, kā arī citiem dzīvniekiem, to skaitā īpaši aizsargājamiem Spānijas ērglim (*Aquila adalberti*) un Ibērijas lūsim. Ekosistēmu Donjanā apdraud purvu un upju piesārņošana, ūdens ņemšana lauksaimniecībai, sevišķi zemeņu audzēšana apkārtējās teritorijās, kā arī tūrisma attīstība.

## Ārējās saites
*
Filatēlija

thumb
**Filatēlija** ir pasta apmaksas zīmju - pastmarku, - un citu pasta izdevumu kolekcionēšana, ar ko nodarbojas filatēlisti. Krāj gan "dzēstas" (zīmogotas), gan "nedzēstas" (nezīmogotas) pastmarkas, pastmarku blokus, loksnes, kvartblokus, tā sauktās „pirmās dienas” aploksnes, speciālās zīmogošanas aploksnes, pastmarku izstāžu bukletus un citus pasta izdevumus. Daži filatēlisti vāc pastmarkas ar tipogrāfijā pieļautām iespiedkļūdām. Kolekcionē arī nodokļu un nodevu apmaksai paredzētās zīmogmarkas, dzelzceļa markas un tā sauktās pamarkas jeb aģitācijas markas, kas tiek izdotas, lai popularizētu kādu valsti, reģionu, notikumu, paustu politisku vai sociālu vēstījumu u.tml.

Starptautiskā līmenī filatēlistus vieno "Starptautiskā Filatēlistu savienība" (*International Federation of Philately (FIP)*), "Starptautiskā Pastmarku katalogu un filatēlijas rakstu publicētāju asociācija" (*International Association of StampCatalogue Publishers (ASCAT)*), "Starptautiskā Filatēlijas žurnālistu asociācija" (*International Association of PhilatelicJournalists (AIJP)*), bet valstu līmenī - attiecīgo valstu filatēlistu savienības.

## Kolekciju veidošanas pamatprincipi

Kolekciju var veidot:
* kā kādas noteiktas valsts visu pastmarku vākšana hronoloģiskā secībā;
* dažādu valstu noteiktai tēmai veltītas pastmarkas un/vai pasta izdevumi, piemēram: flora, fauna, sports, Olimpiskās spēles, kosmoss utt.;
* vienas valsts noteiktai tēmai veltītas pastmarkas un/vai pasta izdevumi;
* dažādu valstu pirmās pastmarkas;
u.tml.

Atkarībā no tematiskā principa, pastāv tādas filatēlijas apakšnozares kā, piemēram, aviofilatēlija, aerofilatēlija u.c.

### Kvalitātes kritēriji

Kolekcijas veidošanā liela nozīme ir pastmarku drukāšanā izmantotajam papīram, ūdenszīmēm, krāsu variācijām, perforācijai (robiņu skaitam gar pastmarkas malām) un citiem parametriem.

## Filatēlija Latvijā

Latvijas Republikā filatēlistu sabiedrisko dzīvi organizē Latvijas Filatēlistu savienība. Tiek izdots arī žurnāls "Filatēlija Baltijā".

## Literatūra

* Ozoliņš Jānis. Pastmarku tematiskā kolekcija. - Avots: Rīga, 1987. - 51 lpp.
* Specializētais Latvijas pastmarku un pasta sūtījumu katalogs 1990-2002. - Latvijas filatēlistu savienība: Rīga, 2003. - 235 lpp.

## Ārējās saites

* Pasts.lv Filatēlija
* Ervīns Jākobsons. Aizraujošā kolekcionēšanas pasaule. // laikmetazimes.lv 
* Zane Brīvmane. No Āfrikas caur Afganistānu līdz Dolei: filatēlijas izstāde “Pasts gar Daugavu un par Daugavu”.
Rosi

**Rosi** () ir izplatīts itāļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Marko Rosi (*Marco Rossi*; 1964) — itāļu futbolists un treneris;
* Marko Rosi (*Marco Rossi*; 2001) — Austrijas hokejists;
* Paolo Rosi (*Paolo Rossi*; 1956—2020) — itāļu futbolists;
* Valentino Rosi (*Valentino Rossi*; 1979) — itāļu motosportists;
* Vasko Rosi (*Vasco Rossi*; 1952) — itāļu mūziķis.
Nacionālboļševiku partija

**Nacionālboļševiku partija** **(NBP)** () bija Krievijas politiskā partija, kas atradās opozīcijā prezidentam Jeļcinam, vēlāk Putinam. Partija dibināta 1994. gadā, aizliegta 2007. gadā. Tās vadītājs bija Eduards Ļimonovs, ideologs Aleksandrs Dugins, Latvijā darbojās Vladimirs Lindermans.

2007. gada aprīlī partija ar Maskavas pilsētas tiesas lēmumu tika atzīta par ekstrēmisku un tās darbība aizliegta. Krievijas Federācijas Augstākā tiesa 2007. gada augustā šo lēmumu apstiprināja. Daļa no partijas biedriem, tai skaitā tās līderis Eduards Ļimonovs, 2010. gadā nodibināja partiju "Cita Krievija" (*Другая Россия*), kuru 2011. gadā atteicās reģistrēt. 2020. gadā pēc Ļimonova nāves partiju viņam par godu pārdēvēja par "E. V. Ļimonova Cita Krievija" (*Другая Россия Э. В. Лимонова*).

## Atsauces

## Ārējās saites
*  Nazbol.info - Partijas mājaslapa 
* NBP-info - Partijas mājaslapa 
* NBP - Partijas mājaslapa 
* Limonka
Apekalns

**Apekalns** var būt:
* Apekalns — apdzīvota vieta Jaunlaicenes pagastā;
* Apekalns — paugurs Alūksnes augstienē.
Depp

***Depp*** var būt:

* Džonijs Deps (*Johnny Depp*; 1963) — amerikāņu kinoaktieris, producents un mūziķis;
* Lilija Rouza Depa (*Lily-Rose Depp*; 1999) — franču-amerikāņu aktrise.
Bobslejs 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**2010. gada Olimpisko spēļu sacīkstes bobslejā** norisināsies no  līdz , Vistleras olimpiskajā bobsleja trasē. Kopumā tiks sadalīti 3 medaļu komplekti.

## Disciplīnas

## Medaļu ieguvēji
=== Vīrieši ===

### Sievietes


## Programma
Sākuma,beigu laiki doti pēc Latvijas laika

‡ -sacīkstes beigsies naktī, kad Latvijā jau būs iestājusies nākamā diena
Progress M-MIM2

***Progress M-MIM2*** (*Прогресс М-МИМ2*) bija Krievijas specializēts kravas kosmosa kuģis moduļa *[[Poisk modulis|Poisk]]* nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Starts notika .

 15:41:43 *UTC* *Progress M-MIM2* pieslēdzās pie SKS ''Zvezda'' moduļa augšējās pieslēgvietas. Operācija notika automātiskā režīmā.
thumb|left|240px|''Progress M-MIM2'' tuvojas stacijai
thumb|left|240px|''Progress M-MIM2'' dzinēju nodalījums pēc atvienošanās no ''Poisk''

 00:16 *UTC* tika atvienots kravas kuģa iekārtu agregātu nodalījums, kas devās autonomā lidojumā. *Poisk* modulis palika pievienots pie *Zvezda* moduļa. 04:48:30 *UTC* tika ieslēgti dzinēju bremzēšanas manevram. Pēc tam *Progress M-MIM2* nodalījums iegāja atmosfēras blīvajos slāņos un sadega virs Klusā okeāna dienviddaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress M-MIM2 lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Assassin's Creed

***Assassin's Creed*** ir trešās personas piedzīvojumu datorspēle, kuru izstrādāja *[[Ubisoft Montreal]]* un izdeva *[[Ubisoft]]*. 2007. gada novembrī to izlaida *[[PlayStation 3]]* un *[[Xbox 360]]* konsolēm, un 2008. gada aprīlī *[[Windows]]* operētājsistēmai, kā arī 2009. gada otrajā ceturtdaļā pārnesto versiju *[[iPhone]]*/*[[iPod Touch]]* ierīcēm.

Spēle notiek 2012. gada septembrī, sekojot Desmondam Mailzam, bārmenim, kuru nolaupa, lai veiktu ģenētiskās atmiņas pētījumus. To laikā Mailzs atceras, savu priekšteci Altairs Ibns la-Ahgūts.("Neviena dēls"), tāpēc profesors viņu izmanto lai izzinātu pagātni. 1191. gadā dzīvojošais slepkavu klana biedrs, kura uzdevums ir iegūt artefaktu ar nosaukumu *Piece of Eden*, kas spēj radīt ilūzijas no Templiešu ordeņa. Altaira pavēlnieks Al Mualims viņam iedod sarakstu ar 9 templiešiem, kuri Altairam ir jānogalina, lai atgūtu savu godu. Stāstam attīstoties tiek uzzināts, ka laboratorijas vadība ir Templiešu ordeņa modernā versija, un, ka viņi zināja par Mailza pagātni. Beigās spēlētājs atklāj, ka viņu īstais mērķis bija uzzināt, kur atrodas *Piece of Eden*. Viņuprāt, tā atrašanās vieta ir noslēpta Mailza atmiņās.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Assassin's Creed'' Lielbritānijas mājaslapa 
* ''Assassin's Creed'' Amerikas mājaslapa 
* ''Assassin's Creed'' Vikipēdija
Lielais Subates ezers

**Lielais Subates ezers** ir ūdenstilpe Augšdaugavas novada Subates pilsētā, Subates ezeru grupā. Subglaciālas izcelsmes caurteces ezers, krasti slīpi, dibens smilšains, dūņains. Pa grāvjiem ietek ūdeņi no Āzišķu un Mazo Subates ezeriem. Ietek arī Čulgene. Notece pa Dzirnavupīti uz Kreunu. Pieder pie Nemunas baseina. Mīt rauda, asaris, līdaka, plaudis, ķīsis, vēdzele, rudulis, līnis, karūsa. Ir peldvietas.

## Atsauces
Eirāzijas āpši

**Eirāzijas āpši** (*Meles*) ir sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) Eirāzijas āpšu apakšdzimtas (*Melinae*) plēsēju ģints, kurā ir 3 mūsdienās dzīvojošas sugas. 

Vēl nesenā pagātnē Eirāzijas āpšu ģintī bija tikai viena suga — Eiropas āpsis jeb Eirāzijas āpsis (*Meles meles*). Tomēr DNS pētījumi ir ieviesuši izmaiņas āpšu klasifikācijā. Divas Eiropas āpša pasugas ir kļuvušas par sugām: Āzijas āpsis (*Meles leucurus*) un Japānas āpsis (*Meles anakuma*). Daudzos informācijas avotos tās joprojām tiek sauktas par Eirāzijas āpša pasugām: *Meles meles leucurus* un *Meles meles anakuma*.

## Izplatība
Eirāzijas āpši dzīvo lielākajā daļā Eirāzijas teritorijas, izņemot ziemeļos, galējos dienvidos un attālākajās salās. Robeža starp Eiropas āpsi un Āzijas āpsi ir Volgas upe. Japānas āpsis ir endēmisks Japānai. 

## Izskats un īpašības
Āpsim patīk sausi meži ar irdenu augsni, kuru ir viegli rakt. Visiem Eirāzijas āpšiem ir masīva ķermeņa uzbūve, pagarināta ķermeņa forma un īsas, spēcīgas kājas. Galvas forma saplacināta, ar trīstūrveida seju. Priekšķepas platas, ar spēcīgiem, gariem nagiem, kas piemēroti zemes rakšanai. Tie dzīvo pašraktās alās, kuras ik pa laikam tiek mainītas. Eirāzijas āpši medī galvenokārt kukaiņus, uzlasa kukaiņu kūniņas un kāpurus, sliekas, kā arī pie izdevības apēd grauzējus, olas, putnus, rāpuļus, vardes un citus mazus dzīvniekus, kā arī ēd graudus, saknes un augļus.

## Sistemātika
**Eirāzijas āpšu ģints** (*Meles*)
* Āzijas āpsis (*Meles leucurus*)
* Eiropas āpsis (*Meles meles*)
* Japānas āpsis (*Meles anakuma*)

## Atsauces