Jelgavas novads

**Jelgavas novads** ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots Jelgavas novads un Ozolnieku novads. Novada centrs atrodas Jelgavas valstspilsētā, kas gan pati neatrodas novadā. Robežojas centrā ar Jelgavas valstspilsētu, rietumos ar Dobeles un Tukuma novadiem, ziemeļos ar Mārupes novadu, ziemeļaustrumos ar Olaines novadu, austrumos ar Bauskas novadu un dienvidos ar Lietuvas Šauļu apriņķi.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Jelgavas rajona teritoriju.

## Teritoriālais iedalījums
Jelgavas novadu veido 16 pagasti: Cenu pagasts, Elejas pagasts, Glūdas pagasts, Jaunsvirlaukas pagasts, Kalnciema pagasts, Lielplatones pagasts, Līvbērzes pagasts, Ozolnieku pagasts, Platones pagasts, Salgales pagasts, Sesavas pagasts, Svētes pagasts, Valgundes pagasts, Vilces pagasts, Vircavas pagasts un Zaļenieku pagasts.

## Daba
Novada ziemeļdaļa atrodas Piejūras zemienes Rīgas smiltāju līdzenumā, dienviddaļa — Zemgales līdzenumā. Augsnes — velēnu karbonātu, velēnu podzolētās, tipiskas podzolētās. Meži 1982. gadā aizņēma 28% teritorijas. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Kalnciems), māls (Kalnciems, Tetele, Āne, Liberti), kūdra (lielākie kūdras purvi — Kaigu purvs, Drabiņu purvs).

Vidējā temperatūra: -5,5 ° C janvārī, + 17 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 500—600 mm gadā.

### Upes
Novads atrodas Lielupes baseinā. Lielākās upes: Lielupe, Svēte, Iecava, Misa, Svitene, Sesava, Vircava, Platone.

### Ūdenstilpes
Novadā ir 9 ezeri, kas lielāki par 1 ha.

## Vēsture
Novada teritorijas apdzīvotība zināma kopš 2. gadu tūkstoša p.m.ē. Gandrīz visu 13. gadsimtu notika zemgaļu cīņas ar krustnešiem, tai skaitā zemgaļiem veiksmīgā Garozas kauja 1287. gadā. Kopš 13. gadsimta beigām visa teritorija ietilpa Livonijas Jelgavas komturejā, kopš 1566. gada Kurzemes un Zemgales hercogistē, ar 1795. gadu Krievijas Impērijas sastāvā, ar 1797. gadu izveidotajā Kurzemes guberņā.

2021. gadā Saeima pieņēma lēmumu, ka 2029. gadā Jelgavas novads tiks apvienots ar Jelgavas valstspilsētu, taču 2024. gadā šis lēmums tika atcelts.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

Līdz 2007. gadam iedzīvotāju skaits Jelgavas novadā pakāpeniski pieauga, taču kopš 2008. gada sarūk.

#### Lielākās apdzīvotās vietas

### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

## Saimniecība

### Transports

Cenas stacija 2021 (2).jpg|Cenas dzelzceļa stacija
Autoceļš P95 pie Zaļeniekiem.jpg|Autoceļš P95 pie Zaļeniekiem.

Jelgavas novadu šķērso vairāki dažādas nozīmes autoceļi. Novada teritoriju sadala galvenais  (Rīga—Jelgava—Lietuvas robeža (Meitene)), savukārt novada ziemeļus šķērso  (Rīga (Skulte)—Liepāja). Tāpat, novadu šķērso vairāki reģionālās nozīmes autoceļi —  (Jelgava—Iecava),  (Jelgava—Staļģene—Code),  (Jelgava—Tērvete—Lietuvas robeža (Žagare)),  (Pūri—Auce—Grīvaiši),  (Jelgava—Dobele—Annenieki),  (Jelgava (Tušķi)—Tukums),  (Jelgava—Kalnciems),  (Jelgava—Dalbe) un  (Dobele—Bauska). 

Novadu teritoriju šķērso arī divas dzelzceļa līnijas: Rīga—Jelgava, uz kuras Jelgavas novada teritorijā atrodas viena stacija (Cena) un divas dzelzceļa pieturas (Dalbe un Ozolnieki), un līnija Jelgava—Liepāja, uz kuras atrodas vairākas dzelzceļa pieturas, kuras mūsdienās netiek izmantotas.

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī