open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Silvija Šimfa

**Silvija Šimfa** (dzimusi  Staru ciemā) ir latviešu žurnāliste, teoloģe, politiķe un sabiedriskā darbiniece. Bijusi 12. Saeimas deputāte, ievēlēta no partijas "No sirds Latvijai" saraksta. Pārstāvējusi arī virkni citu politisko partiju.

## Dzīvesgājums
1977. gadā ieguvusi augstāko izglītību žurnālistikā Latvijas Valsts universitātē un 2013. gadā bakalaura grādu teoloģijā Laterāna Pontifikālās Universitātes filiālē — Rīgas Augstākajā Reliģijas zinātņu institūtā.

Gaitas žurnālistikā sākušās Kazahijas PSR Aktjubinskas apgabala Televīzijas un radiokomitejā. Pēc tam strādājusi kā Jēkabpils rajona laikraksta “Brīvā Daugava” žurnāliste, nodaļas vadītāja.

Strādājusi kā Latvijas Pašvaldību savienības eksperte Norvēģijas finanšu instrumenta projektā “Lietpratīga pārvaldība un Latvijas Pašvaldību veiktspējas uzlabošana” un bijusi Latvijas Pašvaldību savienības padomniece sociālajos un veselības jautājumos, kā arī Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultātes lektore.

## Politiskā darbība
1990. gadā S. Šimfa ievēlēta par par Jēkabpils rajona tautas deputātu padomes priekšsēdētāju. Šajā laikā bijusi arī Latvijas Republikas Augstākās padomes deputātes Itas Kozakevičas palīdze.

1995. gadā S. Šimfa nesekmīgi kandidēja 6. Saeimas vēlēšanās no Latvijas Zemnieku savienības, Kristīgi demokrātiskās savienības un Latgales Demokrātiskās partijas saraksta. Tāpat 2002. gadā nesekmīgi kandidēja 8. Saeimas vēlēšanās no LSDSP saraksta un 2011. gadā 11. Saeimas vēlēšanās no partijas "Tautas kontrole" saraksta.

2014. gadā S. Šimfa bija partijas "No sirds Latvijai" dibinātāju skaitā, un no tās saraksta tika ievēlēta 12. Saeimā. 2017. gadā no šīs partijas un tās Saeimas frakcijas izstājās, pievienojoties Latvijas Reģionu apvienības frakcijai. No šīs partijas saraksta kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās 2018. gadā, bet netika ievēlēta. Savukārt 2022. gadā nesekmīgi kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās no partijas "Suverēnā vara" saraksta.

## Atsauces
Susana Dosamantesa

**Marija del Perpetuo Sokoro Gvadalupe Susana Rula Riestra** (; dzimusi , mirusi ), plašāk zināma kā **Susana Dosamantesa** () bija meksikāņu aktrise.

1990. gadā ieguva *TVyNovelas* balvu kategorijā "Labākā aktrise antagoniste" par lomu 1989. gada telenovelē *[[Morir para vivir]]*.

Kopš 1968. gada viņa filmējusies vairāk nekā 50 filmās un seriālos, tostarp daudzās spāņu valodas ziepju operās. Filmējusies filmās *[[Rio Lobo]]*, *[[Day of the Assassin]]* un *[[Jugando con la muerte]]*, kā arī atveidojusi galvenās lomas telenovelēs *[[Eva Luna]]*, *[[Tres veces Ana]]* un *[[Si nos dejan]]*.

Viņa ir meksikāņu dziedātājas Paulinas Ruvio māte.

## Atsauces

## Ārējās saites
Psammosteus asper

***Psammosteus asper*** ir psammosteīdu dzimtas bezžokļaiņu suga, kas dzīvoja devona periodā Ļeņingradas apgabalā. Sugu pirmo reizi aprakstīja Dmitrijs Obručevs 1965. gadā. Sugas holotips ir branhiālā plātne no Sjasas upes labā krasta pie Moncevas mājām (augšdevons, pļaviņu svītas sņetogoras slāņi). Nosaukums *Psammosteus asper* nozīmē "grubuļainais psammostejs" (no plātņu ornamentējuma izskata). Suga izplatība ir zināma tikai tipveida atradnē pie Sjasas upes blakus Rebrovai (Ļeņingradas apgabals).

## Apraksts
Branhiālā plātne īsa, ornamentēta augstiem dentīna ādas zobiem ar gariem sānu zobiņiem, kas parasti galos sazarojas. Ādas zobi veido lokveidīgas rindas, kurās tie bieži vien saplūst īsos ķīlīšos. Ādas zobi skar cits citu ar zobiņiem, bet savas augstās formas dēļ izskatās ne pārāk blīvi izvietoti. Muguras plātne aizmugurē plati noapaļota, aizmugurējā daļā ne tik plata, kā priekšējā daļā. Plātne klāta ar tesērām ap 4 mm diametrā. Tesēras sastāv no centrālā izciļņa un diviem līdz trim vāji izteiktiem koncentriskiem gredzeniem, kurus veido ovāli dentīna, 0,6-1,0 mm gari izciļņi.

## Salīdzinājums
No agrīno psammosteju sugu grupas ar gareniski orientētiem ķīlīšiem (*[[Psammosteus bergi|Ps. bergi]]*, *[[Psammosteus praecursor|Ps. praecursor]]*, *[[Psammosteus maeandrinus|Ps. maeandrinus]]*) suga viegli atšķiras ar ķīlīšu šķērsenisko orientāciju. *Ps. asper* vairāk līdzīgs vēlajām formām ar šķērsenisku ķīlīšu izvietojumu (*[[Psammosteus pectinatus|Ps. pectinatus]]*, *[[Psammosteus falcatus|Ps. falcatus]]*, *[[Psammosteus tenuis|Ps. tenuis]]*), taču atšķiras no tiem ar zobiņu vienkāršību, kas pēdējiem ir pārveidojušies sazarotos izaugumos. Ādas zobi atgādina *[[Pycnosteus pauli|Picnosteus pauli]]* ādas zobus, taču plātņu forma ir atšķirīga atbilstoši savai dzimtai un ģintij.
 
## Atsauces
Pīters Bruks

**Pīters Stīvens Pols Bruks** (; dzimis  , miris ) bija angļu teātra un kino režisors un scenārists. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1925. gadā Čizikā pie Londonas, viņa abi vecāki bija Latvijas ebreji, kas bija izceļojuši no Jelgavas un Daugavpils.
No 1945. gada Bruks darbojās Birmingemas Repertuāra teātrī, no 1947. gada Karaliskajā opernamā un no 1962. gada Karaliskajā Šekspīra trupā. Viņš 1964. gadā pirmais režisēja angliski iztulkoto vāciešu dramaturga Pētera Veisa lugu "Marats/Sads". To 1965. gadā spēlēja Brodvejā un tā ieguva ''Tony'' balvu kategorijā "Labākā luga", bet Bruku atzina par labāko režisoru. Vēl viņš ir režisējis spēlfilmas, tostarp filmu "Mušu valdnieks" (*Lord of the Flies*, 1963).

1970. gadu sākumā viņš pārcēlās uz Franciju, kur nodibināja starptautisku teātra kompāniju, kas iestudēja izrādes dažādās valstīs. Viņu bieži dēvēja par "dižāko dzīvo teātra režisoru". Ieguvis vairākas *Tony* un Emmy balvas, Lorensa Olivjē balvu, Japānas Imperatora prēmiju un *[[Prix Italia]]*. 2021. gadā saņēma Indijas Padma Šri apbalvojumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Azateka

**Azateka** () ir ciems Armēnijas Vajocdzoras marzē. Atrodas reģiona dienvidu daļā netālu no Azerbaidžānas robežas. Attālums līdz reģiona galvaspilsētai Jehegnadzorai ir 15 kilometri.

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem Azatekā bija 603 iedzīvotāji, pārsvarā etniskie armēņi.

### Iedzīvotāju skaita dinamika

## Atsauces
Džinejts Arkins

**Fahretins Džireklibatirs** (; dzimis , miris ), plašāk zināms ar skatuves pseidonīmu **Džinejts Arkins** (), bija turku kinoaktieris, režisors, producents un cīņas mākslas profesionālis. Filmējies apmēram 300 filmās un televīzijas seriālos. Arkins savā četras dekādes ilgajā karjerā filmējās gan oriģinālfilmās, gan mokbasteros.

Savas karjeras sākumā Arkins izpelnījās uzmanību ar lomām vēsturiskajās drāmās *[[Malkoçoğlu Cem Sultan]]* un *[[Battal Gazi]]*, kur darbība norisinājās Osmaņu impērijas un Rumas sultanāta laikos. Guvis panākumus asa sižeta filmās, 1970. gadu beigās viņš sāka filmēties politiskajās drāmās. Džinejts Arkins un Fatma Girika ir viens no populārākajiem Turcijas kino ekrāna pāriem.

1980. gados Arkins filmējās mazbudžeta, zinātniskās fantastikas, cīņas mākslas filmā *[[Dünyayı Kurtaran Adam]]* (zināma arī kā "turku Zvaigžņu kari"), zināma ar to, ka tajā izmantotas ainas no filmas "Zvaigžņu kari: Jaunā cerība". Mūsdienās šī B klases filma ir iemantojusi kulta filmas statusu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš V250

|}
|}

V250 autoceļš **Blome—Strante—Smiltene** ir Latvijas vietējas nozīmes autoceļš kas savieno Blomi ar Smilteni. Autoceļš ir 12,9 km garš no kuriem 1 km atrodas pilsētas teritorijā.

## Ievērojamas vietas
* Strantes vējdzirnavas — Google kartes

## Vēsture
* 2018. gadā pārbūvēts tilts pār Nigras upi

## Atsauces
Patriks Gailums

**Patriks Gailums** (dzimis ) ir latviešu vieglatlēts, startē šķēpa mešanas sacensībās,  dalībnieks.

## Karjera
Piedalījies 2013. gada Eiropas Jaunatnes olimpiskajā festivālā Utrehtā un izcīnījis bronzas medaļu. 2016. gada Pasaules U-20 čempionātā, kas risinājās Bidgoščā, iekļuva sacensību finālā, ieņemot 11. vietu.

2017. gada Eiropas U-20 čempionātā Groseto ar rezultātu 73,43 metri ieguva 4. vietu. Piedalījās 2018. gada Eiropas čempionātā, kvalifikācijā šķēpu raidīja 78,10 metrus tālu un finālā neiekļuva, ieņemot 14. vietu. 2019. gada Eiropas U-23 čempionātā Jēvlē ieguva 4. vietu, sasniedzot rezultātu 79,81 m.

2022. gada martā Eiropas kausā mešanu disciplīnās izcīnīja 2. vietu. Tā paša gada maijā uzvarēja *Papaflessia Meeting* sacensībās Grieķijā, raidot šķēpu 83,65 metru tālumā, un sasniedza savu personisko rekordu. Gailums tika iekļauts Latvijas izlases sastāvā startam 2022. gada Pasaules čempionātā Jūdžīnā. Pasaules čempionātā kvalifikācijā sasniedza rezultātu 79,66 m un ieņēma 13. vietu, finālā neiekļuva. 2022. gada Eiropas čempionātā Minhenē izcīnīja 6. vietu, labakajā mēģinājumā šķēpu raidot 78,82 m tālu.

 sacensībās Itālijā laboja savu personisko rekordu, aizmetot šķēpu 84,05 metru tālumā. 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā kvalifikācijā ieņēma 21. vietu un finālā neiekļuva. 2024. gada Eiropas čempionātā Romā ieguva 7. vietu ar 82,28 m tālu metienu. Pēc vietas rangā kvalificējās  Parīzē. Olimpiskajās spēlēs kvalifikācijas sacensībās ar 77,26 m tālu metienu ierindojās 25. vietā un finālā neiekļuva. Veicot trešo mēģinājumu, traumēja kāju.

## Privātā dzīve
Līdztekus sportam strādā arī par celtniecības tehnikas pārdevēju. P. Gailums ir precējies ar vieglatlēti, tāllēcēju Kitiju Paulu Melnbārdi (Gailumu).

## Personiskie rekordi

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Harverd Dropout

***Harverd Dropout*** ir amerikāņu repera *[[Lil Pump]]* otrais studijas albums, ko 2019. gada 22. februārī izdeva *Tha Lights Global* un *[[Warner Records]]*. Albums debitēja ''Billboard'' 200 septītajā vietā un saņēma pretrunīgas kritiķu atsauksmes. Tajā kā viesmākslinieki piedalās Kanje Vests, *[[Smokepurpp]]*, ''Offset'' un *[[Quavo]]*, *[[Lil Uzi Vert]]*, *[[Lil Wayne]]*, *YG* un *[[2 Chainz]]*. *Harverd Dropout* ir nākamais *Lil Pump* albums pēc viņa 2017. gadā izdotā debijas albuma *[[Lil Pump (albums)|Lil Pump]]*.

## Dziesmu saraksts
Perehila

**Perehila** () jeb **Tūra** () ir 15 ha liela, neapdzīvota saliņa 250 metrus no Marokas krasta uz rietumiem no Seutas.

Saliņa ir strīdus objekts starp Spāniju un Maroku. 1415. gadā, kad Portugāle iekaroja Seutu, tika sagrābta arī Perehila. Pēc Spānijas—Portugāles ūnijas sabrukuma 1640. gadā Seuta kļuva par Spānijas īpašumu. Tomēr mūsdienu Marokas valsts neatzīst Spānijas suvernitāti pār salu, un 2002. gadā strīds pārauga militārā konfliktā. 2002. gada 11. jūlijā saliņā izsēdās Marokas karavīri. 2002. gada 18. jūnijā Spānijas bruņotie spēki izcēlās salā un sagūstīja salā esošos sešus Marokas karavīrus, kuri tajā pašā dienā tika atbrīvoti uz Marokas robežas.

## Ārējās saites
Gibraltāra klints

**Gibraltāra klints** () ir 426 metrus augsta kaļķakmens klints, kas atrodas Lielbritānijas Gibraltāra teritorijā. 

Gibraltāra klints senatnē zināma kā viens no Herkulesa stabiem. Liela daļa no klints mūsdienās ir dabas rezervāts. Šeit dzīvo vienīgā Eiropas savvaļas pērtiķu (t.s. magotu) populācija. Klintī izveidota militāro tuneļu sistēma. Gibraltāra klints ir populārs tūrisma objekts.

## Ārējās saites

* Gibraltāra klints summitpost.org

250px|thumb|left|Gibraltāra klints no rietumiem
Gorama ala

**Gorama ala** () ir 18 metrus dziļa ala Gibraltāra klints dienvidaustrumu nogāzē dažus metrus no Vidusjūras krasta. Ala ir pazīstama kā vieta, kurā mituši vieni no pēdējiem neandertāliešiem (apmēram pirms 23 000 gadiem), kad alas ieeja atradās apmēram 5 kilometrus no jūras krasta. 2016. gadā ala tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma saraksta objektā Gorama alu komplekss, kurā bez Gorama alas ir Beneta ala, Hajina sala, Vangarda ala.

## Ārējās saites

*
Alhesirasas līcis

**Alhesirasas līcis** () jeb **Gibraltāra līcis** () ir līcis Ibērijas pussalas dienvidu galā. Apmēram 10 kilometrus garais un 8 kilometrus platais līcis dienvidaustrumos savienojas ar Gibraltāra šaurumu. Līča austrumu krastā atrodas Gibraltārs, bet rietumos Spānijas Alhesirasas pilsēta. Līča krasti biezi apdzīvoti.

## Ārējās saites
Arturs Čikste

**Arturs Čikste** (dzimis , miris ) bija latviešu lauksaimnieks un sabiedrisks darbinieks, pirmā Latvijā nodibinātā kolhoza "Nākotne" ilggadējs priekšsēdētājs (no 1966. līdz 1990. gadam). Sociālistiskā Darba varonis, divkārtējs Ļeņina ordeņa kavalieris.

Dzimis Mahiļovas apkaimē, Pirmā pasaules kara latviešu bēgļu ģimenē. 1938. gadā tēvs tika represēts NKVD "Latviešu operācijas" gaitā, bet ģimene (māte ar trijiem bērniem) 1943. gadā atgriezās Latvijā un apmetās Šķibes pagastā.

Nodibinoties kolhozam "Nākotne", tā darbībā iekļāvās arī Arturs Čikste. 1948. gadā Čikstes brigāde ieguva lielisku ražu, un 1949. gadā viņam tika piešķirts Sociālistiskā Darba varoņa nosaukums. 1950. gadā viņš iestājās Komunistiskajā partijā. Pabeidzot Zaļenieku lauksaimniecības skolu, strādāja par agronomu. Kopš 1956. gada Čikste vadīja vairākus kolhozus līdz 1966. gadā tika iecelts par kolhoza "Nākotne" priekšsēdētāju. Beidzis Viļņas Augstāko partijas skolu. Bijis Latvijas PSR Augstākās Padomes un PSRS Augstākās Padomes deputāts.

Artura Čikstes vadības laikā tika būtiski labiekārtots kolhoza centrālais ciemats Nākotne, attīstītas palīgnozares, piemēram agaragara ražotne.

2018. gada 15. decembrī Glūdas pagastā Arturam Čikstem tika atklāta piemiņas zīme.

## Ārējās saites

* Arturs Čikste timenote.info
Jaunžagatu krauja

**Jaunžagatu krauja** ir aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis Smiltenes novada Virešu pagastā aizsargājamo ainavu apvidus Ziemeļgauja teritorijā. Izveidojies Vecpalsas upes labajā krastā augšpus valsts autoceļa V368 (Zvārtava—Vireši) tiltam. Šeit 60 grādu leņķī atsedzas augšējā devona Frānas stāva Daugavas svītas dolomītu slāņi. Atseguma garums ir 15 metri, bet augstums — 3 metri.

## Ārējās saites
* Dabas aizsardzības pārvalde. Jaunžagatu krauja
*
Lejasbindu krauja

**Lejasbindu krauja** ir aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis Smiltenes novada Virešu pagasta Vidagā aizsargājamo ainavu apvidus Ziemeļgauja teritorijā. Izveidojies Gaujas upes labajā krastā iepretim Vizlas ietekai Gaujā. Atsegumu veido dolomītu un mālaini karbonātisku atsegumu josla. Atseguma garums ar pārtraukumiem ir 250 metri, bet maksimālais augstums — 3,5 metri.

## Ārējās saites
* Dabas aizsardzības pārvalde. Lejasbindu krauja
*
Randātu klintis un Tilderu krauja

**Randātu klintis un Tilderu krauja** ir aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis Smiltenes novada Virešu pagastā aizsargājamo ainavu apvidus Ziemeļgauja teritorijā pie Randatiem. Izveidojies Gaujas upes abos krastos apmēram 550 metru garumā (Tilderu krauja kreisajā krastā, bet Randātu klintis — labajā krastā) augšpus valsts autoceļa A2 (Rīga—Sigulda—Igaunijas robeža (Veclaicene)) tiltam pār Gauju. Randātu klinšu atsegumi ir ievērojami augstāki un ainaviski krāšņāki.

Randātu klintis ir augstākais dabiskais dolomītu atsegums Latvijā. Tajās ir labi redzams Pļaviņu svītas ģeoloģiskais griezums un fosilijas — brahiopodi, gliemeži un stromatoporas.

## Ārējās saites
* Dabas aizsardzības pārvalde. Randātu klintis un Tilderu krauja
Vizlas lejteces atsegumi

**Vizlas lejteces atsegumi** ir aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis Smiltenes novada Virešu pagastā aizsargājamo ainavu apvidus Ziemeļgauja teritorijā. Izveidojies Vizlas upes lejtecē no valsts autoceļa V411 (Velēna – Vireši) tilta līdz Vizlas ietekai Gaujā. 

Vizlas upei šeit izveidojusies kanjonveida ieleja ar 0,5 līdz 4,5 metru augstiem Daugavas svītas dolomītu atsegumiem abos upes krastos. Upē sastopami akmeņu krāvumi un krāces, kā arī Žākļu dižakmens.

## Ārējās saites
* Dabas aizsardzības pārvalde. Vizlas lejteces atsegumi
*
Džo Tērkels

**Džo Tērkels** (; dzimis  , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Zināms ar lomām Stenlija Kubrika filmās "Slepkavība", "Slavas ceļi" un "Mirdzums", kā arī filmā "Pa asmeni skrejošais". Tāpat viņš filmējies trīs Berta Gordona filmās.

 94 gadu vecumā Džo Tērkels mira no aknu mazspējas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vidagas dolomīta atsegumi

**Vidagas dolomīta atsegumi** ir aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis Smiltenes novada Virešu pagastā aizsargājamo ainavu apvidus Ziemeļgauja teritorijā. Izveidojies Gaujas upes kreisajā krastā Vidagas ciema teritorijā.

Atsegumi izveidojušies 1,2 kilometrus garā krasta posmā. Atsegumu maksimālais augstums ir 5 metri, bet kraujas kopējais augstums — 8 metri.

## Ārējās saites
* Dabas aizsardzības pārvalde. Vidagas dolomīta atsegumi
*
Žagatu klints

**Žagatu klints** ir aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis Smiltenes novada Virešu pagastā aizsargājamo ainavu apvidus Ziemeļgauja teritorijā. Izveidojies Gaujas upes kreisajā krastā lejpus valsts autoceļa A2 (Rīga — Sigulda — Igaunijas robeža (Veclaicene)) tiltam pār Gauju. 

Izveidojies devona dolomīta atsegums aptuveni 5 metrus augstumā un 125 metru garumā. Dolomīta klintij redzami atsevišķu slāņu kritumi Gaujas tecējuma virzienā, vietām sastopams krams. Klintis ainaviski pievilcīgas, jo nav aizaugušas.

## Ārējās saites
* Dabas aizsardzības pārvalde. Žagatu klints
*
Norvīdžena līcis

**Norvīdžena līcis** ( — ‘Norvēģu līcis’) ir jūras līcis Kanādas Arktikā. Izvietojies Karalienes Elizabetes salu grupas austrumdaļā starp Devonas salu dienvidos, Elsmīras salu austrumos, Aksela Heiberga salu ziemeļos un Kornvolas salu rietumos. Kārdigana šaurums un Hellgeits dienvidos līci savieno ar Džonsa šaurumu un tālāk ar Bafina līci, Jūrikas šaurums ziemeļaustrumos — ar Nansena šaurumu, Masi šaurums ziemeļrietumos — ar Pīrija un Sverdrupa šaurumiem, bet rietumos ziemeļos un dienvidos no Kornvolas salas no līča atzarojas Hendriksena un Belčera šaurumi. Krasti stipri izroboti; līča ziemeļaustrumos Elsmīras salā iestiepjas 120 km garais Baumaņa fjords. Līča vidū divas lielas salas — Greiema sala un Bakingema sala. Līcis lielāko daļu gada pildīts ar ledu. Krasti neapdzīvoti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Normunds Dzintars

**Normunds Dzintars** (dzimis  Liepājā) ir latviešu valodas un literatūras pedagogs un politiķis. Pārstāv "Nacionālo apvienību". Bijis arī 13. un 14. Saeimas deputāts. Darbojies arī kā Valsts valodas komisijas loceklis un Latviešu valodas un literatūras skolotāju asociācijas valdes loceklis. N. Dzintars ir Liepājas Valsts ģimnāzijas latviešu valodas un literatūras skolotājs.

## Dzīvesgājums
1994. gadā N. Dzintars beidzis Liepājas Universitāti kā latviešu valodas un literatūras skolotājs 1.—12. klasei, bet 2014. gadā Liepājas Universitātē ieguvis doktora grādu latviešu filoloģijā.

Strādājis Liepājas Universitātē (1994—2011). Piedalījies darba grupā, kur izstrādātas mācību programmas un standarts latviešu valodas apguvei pamatskolā (2010). Autors 16 zinātniskām publikācijām par mācību satura attīstību Latvijā. Četru uzdevumu krājumu autors gan pamatskolai gan vidusskolai. Piedalījies digitālās "Latviešu valodas rokasgrāmatas" izstrādē (2016).

N. Dzintars ir Liepājas Valsts ģimnāzijas latviešu valodas un literatūras skolotājs, kā arī Uzdevumi.lv uzdevumu autors.

## Politiskā darbība
2011. gadā N. Dzintars nesekmīgi kandidēja 11. Saeimas vēlēšanās no partijas "Tautas kontrole" saraksta.

Pēc tam kandidējis vairākās vēlēšanās no "Nacionālā apvienības", bet neticis ievēlēts: 2018. gadā 13. Saeimas vēlēšanās, 2019. gadā Eiropas Parlamenta vēlēšanās un 2021. gada pašvaldību vēlēšanās uz vietu Liepājas domē.

2022. gadā N. Dzintars kļuva par 13. Saeimas deputātu Ilzes Indriksones vietā, kura kļuva par ministri Krišjāņa Kariņa valdībā. Šajā pašā gadā kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās un atkal netika ievēlēts, taču gada beigās ieņēma vietu 14. Saeimā uz laiku, kamēr I. Indriksone vēlreiz uzņēmās pildīt ekonomikas ministres pienākumus.

2025. gada pašvaldību vēlēšanās N. Dzintars kandidēja uz vietu Liepājas domē, taču netika ievēlēts.

## Atsauces
Autoceļš V582

**V582** autoceļš **Silmala—Kruki** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu P59 pie Silmalas ar autoceļu V553 Krukos. Autoceļš ir  garš un gandrīz visā garumā klāts ar grants segumu, izņemot pēdējo  garu ceļa posmu Krukos, kas ir klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Rēzeknes novada Silmalas pagastu.

## Atsauces
Daslers

**Daslers** var būt:

* Ādolfs Daslers (*Adolf Dassler*; 1900—1978) — vācu uzņēmējs, sporta apģērbu uzņēmuma Puma dibinātājs;
* Rūdolfs Daslers (*Rudolf Dassler*; 1898—1974) — vācu uzņēmējs, sporta apģērbu uzņēmuma Puma dibinātājs.
Nansena šaurums

**Nansena šaurums** () ir jūras šaurums Kanādas Arktiskajā arhipelāgā starp Elsmīra salu austrumos un Aksela Heiberga salu rietumos. Savieno Jūrikas šaurumu dienvidos ar Ziemeļu ledus okeānu ziemeļrietumos. Šaurums austrumos turpinās kā Grīli fjords un kopā ar Tankari fjordu veido vairāk kā  garu fjordu sistēmu. Gada lielāko daļu pildīts ar ledu, kas nereti saglabājas arī vasarā. No šauruma atzarojas vairāki līdz pat  gari fjordi.

Šaurumu 1901. gada vasarā atklāja Oto Sverdrupa otrā ekspedīcija ar *Fram*, kas to nosauca Sverdrupa pirmās *Fram* ekspedīcijas kapteiņa Fritjofa Nansena vārdā. Visā garumā šaurumu ekspedīcija izbrauca tika 1902. gada vasarā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Paraksts

thumb|
**Paraksts** jeb **autogrāfs** (no  (*autós*) — 'pats' un  (*gráphō*) — 'rakstu') ir personas pašrocīgi uzrakstīts uzvārds, vārds, pseidonīms, iniciāļi vai kāds simbols, ko lieto cilvēka autentificēšanas vai identificēšanas nolūkiem.

## Atsauces
Estele Herisa

**Estele Herisa** (; dzimusi **Nusbauma** () , mirusi ) bija amerikāņu aktrise un komiķe, zināma ar savu pārspīlēti spalgo, ķērcošo balsi.

Pazīstama pēc Esteles Kostansas lomas seriālā *[[Seinfeld (seriāls)|Seinfeld]]*. Kā balss aktrise ieskaņojusi Kartupeļgalvas kundzi "Rotaļlietu stāsta" filmu ciklā, atveidojusi Marielu situāciju komēdijseriālā "Zaka un Kodija greznā dzīve" (*The Suite Life of Zack & Cody*) un ieskaņojusi Mammas Gundas balsi animācijas filmā "Tarzāns 2" (*Tarzan II*). Savas karjeras Herisa laikā piedalījusies dažādās televīzijas reklāmās. Viņa ieskaņojusi lomas vairākos animācijas seriālos un filmās, tostarp Mamma Lipskas lomu seriālā "Kima Possibla", Nāves māti seriālā "Mana trakā ģimene", veco lāču sievu filmā "Brālis lācis" (2003), Odriju filmā "Reiz prērijā" (2004). Herisas pēdējā loma bija Kartupeļgalvas kundzes balss filmā "Rotaļlietu stāsts 4" (2019).

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūrikas šaurums

**Jūrikas šaurums** () ir jūras šaurums Kanādas Arktiskajā arhipelāgā starp Elsmīra salu austrumos un Aksela Heiberga salu rietumos. Savieno Norvīdžena līci dienvidos ar Nansena šaurumu ziemeļos. Šauruma vidusdaļā atrodas Stūras sala.

Šauruma ziemeļaustrumu daļā Slidres fjorda krastā atrodas Jūrikas pētniecības stacija. Šaurumam nosaukumu piešķira Oto Sverdrupa ekspedīcija ar *Fram*, kas to atklāja 1901. gada pavasarī un pierādīja, ka Aksela Heiberga sala nav Elsmīra salas daļa, bet patstāvīga sala (no  — ‘es to atradu!’).

## Atsauces

## Ārējās saites
Bramall Lane

***Bramall Lane*** ir futbola stadions Šefīldā, Anglijā. Tajā savas mājas spēles aizvada futbola klubs *[[Sheffield United F.C.|Sheffield United]]*. Stadions vairākkārt ir ticis renovēts, tā pašreizējā ietilpība ir . Stadionā tiek aizvadītas arī regbija spēles. 

Stadions tika atklāts 1855. gadā kā kriketa stadions. Sākotnēji to izmantoja kriketa klubs *Yorkshire CCC*. Pirmā futbola spēlē tajā tika nospēlēta  starp *[[Sheffield FC]]* un *[[Hallam FC]]*. *Bramall Lane* ir vecākais stadions pasaulē, kurā joprojām notiek profesionālas futbola spēles. 1878. gadā tajā tika aizvadīta pasaulē pirmā futbola spēle ar mākslīgo apgaismojumu.

Līdz Vemblija stadiona atklāšanai (1923. gadā) šajā stadionā regulāri mačus aizvadīja arī Anglijas futbola izlase. 1912. gadā *Bramall Lane* notika FA kausa fināla pārspēle, kurā *[[Barnsley FC]]* papildlaikā ar 1:0 pieveica *[[West Bromwich Albion FC|West Bromwich Albion]]*. Stadiona apmeklētības rekords tika sasniegts , kad FA kausa spēli starp *Sheffield United* un *[[Leeds United F.C.|Leeds United]]* noraudzījās  skatītāji.

Stadions tika izvēlēts par vienu no 2022. gada Eiropas čempionāta futbolā sievietēm norises vietām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Selija Kelermane

**Selija Klēra Kelermane** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise un dziedātāja, kuras karjera ilga 60 gadus.

Par majores Mārgritas Huliganas lomu Roberta Oltmena filmā "Lazarete" (1970) viņu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā". Pēc filmas "Lazarete" viņa piedalījusies vēl vairākās režisora filmās, tostarp *[[Brewster McCloud]]* (1970), *[[Welcome to L.A.]]* (1976) (Oltmens producēja, režisors viņa protežē, Alans Rūdolfs), "Spēlmanis" (1992) un "Gatavs valkāšanai" (*Prêt-à-Porter*, 1994), kā arī seriālā *[[Gun]]* (1997). Vēl Kelermane ir filmējusies filmās *[[Last of the Red Hot Lovers]]* (1972), *[[Back to School]]* (1986) un daudzos televīzijas seriālos, no kuriem zināmākie ir "Krēslas zona" (1963), *[[The Outer Limits]]* (1965), "Zvaigžņu ceļš" (1966), *[[Bonanza]]* (1966, 1970), *[[The Minor Accomplishments of Jackie Woodman]]* (2006), *[[90210]]* (2008), *[[Chemistry]]* (2011) un *[[Maron]]* (2013). Tāpat viņa ierunāja Finčas jaunkundzi filmā *[[Sesame Street Presents: Follow That Bird]]* (1985), kas kļuva par nozīmīgāko no viņas balss lomām.

18 gadu vecumā Kelermane parakstīja ieraksta līgumu ar studiju *[[Verve Records]]*, tomēr viņas pirmais albums *Roll with the Feelin* netika ierakstīts līdz 1972. gadam. Otro albumu *Sally* izdeva tikai 2009. gadā. Kelermanes dziesmas dzirdamas filmu *Brewster McCloud* (1970), *[[Lost Horizon]]* (1973), *[[Rafferty and the Gold Dust Twins]]* (1975) un *[[Boris and Natasha: The Movie]]* (1992) skaņu celiņos.

Kelermane bija reklāmas balss *[[Ranch dressing|Hidden Valley Ranch]]* salātu mērcei, *[[Mercedes-Benz]]* un *[[Revlon]]*. Kā balss aktrise ierunājusi lomas *[[The Mouse and His Child]]* (1977), *[[Happily Ever After]]* (1990), *[[Unsupervised]]* (2012), *[[The High Fructose Adventures of Annoying Orange]]* (2013) un seriālā *[[Dinosaurs]]* (1992).

## Atsauces

## Ārējās saites
Deniss Pušiļins

thumb|250px|Deniss Pušiļins 2022. gada 21. februārī, parakstot protektorāta līgumu ar Krievijas Federāciju.
**Deniss Pušiļins** (; dzimis  Makejevkā) ir politiķis no Ukrainas daļas Donbasa, kurš ir starptautiski neatzītās Doneckas Tautas Republikas (DTR) vadītājs, kā arī kolaborants Krievijas labā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1981. gada 9. maijā Makejevkā, Doneckas apgabalā, Ukrainas PSR.

Studēja uzņēmumu ekonomiku Donbasa Nacionālajā Būvniecības un arhitektūras akadēmijā, taču studijas nepabeidza.

No 2011. līdz 2013. gadam viņš darbojās Sergeja Mavrodi finanšu piramīdā "MMM" (), kad uz MMM bāzes tika izveidota politiskā partija, Pušilins kļuva par tās biedru. No šī politiskā spēka 2013. gadā viņš kandidēja Augstākās Radas vēlēšanās Kijivas apgabala 94. apgabalā, ieņēma 19. vietu un saņēma 0,08% (77 balsis).

Eiromaidana laikā 2014. gada 5. aprīlī Pušiļins kļuva par Doneckas apgabala gubernatora vietnieku un vadīja Doneckas iedzīvotāju mītiņu pret Ukrainas valsti. Kad 7. aprīlī proklamēja DTR, Pušilins kļuva par tās pagaidu valdības līdzpriekšsēdētāju.

2014. gada 3. novembrī viņu ievēlēja par DTR Tautas padomes deputātu no sabiedriski politiskās kustības "Doneckas Republika". un 14. novembrī ievēlēja par Tautas padomes priekšsēdētāja vietnieku.

2018. gada 7. septembrī DTR Tautas padome viņu iecēla par DTR pagaidu vadītāju līdz republikas vadītāja ievēlēšanai valsts vēlēšanās, kuras bija paredzētas 2018. gada 11. novembrī. Tajā pašā dienā Deniss Pušilins atlaida DTR Ministru padomi un veica nopietnas kadru izmaiņas DTR izpildvarā.

2018. gada 21. septembrī iesniedza dokumentus dalībai DTR vadītāja vēlēšanās 2018. gada 11. novembrī. Pēc balsojuma rezultātiem Deniss Pušilins ieguvis 60,85% balsu.

2021. gadā 6. decembrī Pušiļins kļuva par Krievijas valdošās partijas "Vienotā Krievija" biedru.

2022. gada 21. februārī Deniss Pušiļins kopā ar LTR vadītāju Leonīdu Pesečņiku aicināja Krievijas prezidentu Putinu atzīt DTR un LTR neatkarību. Krievijas 2022. gada iebrukuma laikā Ukrainā 20. septembrī Deniss Pušiļins un Leonīds Pasečņiks paziņoja, ka referendumu rīkos 23.—27. septembrī.

## Sankcijas
2014. gada 29. aprīlī Pušiļinu iekļāva ES sankcijām pakļauto personu sarakstā, 12. maijā Kanādas sankciju sarakstā, bet 20. jūnijā — ASV sankciju sarakstā. Pušilinu iekļāva arī Austrālijas, Šveices, Lihtenšteinas un Norvēģijas sankciju sarakstos.

## Atsauces
Stadium MK

***Stadium MK*** ir futbola stadions Miltonkīnzā, Anglijā. Tajā savas mājas spēles aizvada futbola klubs *[[Milton Keynes Dons F.C.|Milton Keynes Dons]]*. Tā ietilpība ir . Stadionā dažkārt tiek aizvadītas arī regbija spēles. Tajā notika trīs spēles 2015. gada Pasaules kausā regbijā.

Stadions oficiāli tika atklāts , tā atklāšanā piedalījās karaliene Elizabete II. Pirmā spēle tajā tika nospēlēta nedaudz agrāk — tā paša gada jūlijā, kad pirmssezonas spēlē *Milton Keynes Dons* tikās ar *[[Chelsea FC|Chelsea]]*.

Stadions tika izvēlēts par vienu no 2022. gada Eiropas čempionāta futbolā sievietēm norises vietām.

## Attēlu galerija

File:Stadiummkweststand.jpg|Skats no ārpuses uz rietumu tribīni.
File:MKDonseaststandexternal.jpg|Skats no ārpuses uz austrumu tribīni.
File:StadiumMKEnglandU21.jpg|Anglijas U-21 izlases spēle 2009. gadā.


## Atsauces

## Ārējās saites

*
Somīra

**Somīra** (franču: *Saumur*) ir pilsēta Francijā, Mēnas un Luāras departamentā. Atrodas pie Tuē ietekas Luārā. Somīra ir Somīras apriņķa apakšprefektūra.

## Vēsture
Somīras teritorijā atrodas Baņo (''Bagneux'') dolmens.

Pēc 845. gadā notikušā normaņu uzbrukuma Somīras apmetnei 10. gadsimtā uzcelta Somīras pils (*Château de Saumur*), kurai bija jāsargā Luāras šķērsošanas vieta. Pils iznīcināta 1067. gadā, pēc kā tikusi atjaunota 12. gadsimtā.

No 1599. līdz 1685. gadam, tas ir, līdz Nantes edikta atcelšanai, pilsētā darbojās Somīras Akadēmija — hugenotu teoloģiskā mācību iestāde.

Otrajā pasaules karā, kaujā par Franciju (1940), pie pilsētas notika Somīras kauja, kuras laikā Somīras Kavalērijas skolas kursanti, neievērojot maršala Petēna paziņojumu par pamieru, turpināja cīņu pret Vērmahtu.

## Saimniecība
Nozīmīga Somīras saimniecības sastāvdaļa ir vīnkopība un vīna, dzirkstošā vīna, liķiera ražošana. Tūrismu nodrošina pilsētas pils, vecpilsēta, motormuzejs, tanku muzejs, Baņo dolmens.

## Pazīstami cilvēki
Somīrā dzimuši šādi pazīstami cilvēki:

* Koko Šanela
* Žanna Delanū
* Īvs Robērs
* Fanija Ardāna

Citi:

* Abrahams de Muavrs — studējis Somīrā loģiku no 1682. līdz 1684. gadam
* Marķīzs de Sads — bijis ieslodzīts Somīras pilī 1768. gadā
* Žans Alēns — kritis Somīras kaujā
* Somīrā norisinās Onorē de Balzaka 1833. gada romāna "Eiženija Grandē" darbība

## Sadraudzības pilsētas
* Formidžīne Itālijā
* Ferdene pie Alleres Vācijā
* Hāfelberga Vācijā
* Vorika Apvienotajā Karalistē
* Ešvila ASV

## Galerija

Attēls:Gare de Saumur (49).JPG|alt=|Somīras dzelzceļa stacija
Attēls:Loire Maine Saumur2 tango7174.jpg|alt=|Somīras rātsnams
Attēls:Loire Maine Saumur3 tango7174.jpg|alt=|Sesāra (*Cessart*) tilts
Attēls:Saumur (49) Église Saint-Pierre-du-Marais Extérieur 01.jpg|alt=|Svētā Pētera baznīca (*Église Saint-Pierre-du-Marais*)
Attēls:SaumurOldTown.jpg|alt=|Vecpilsēta
Attēls:W2311-Saumur CouventNDArdilliers MaisonRetraite PA00109333 95320.JPG|alt=|Klosteris


## Atsauces

## Ārējās saites
Psammolepis heteraster

***Psammolepis heteraster*** ir psammosteīdu dzimtas bezžokļaiņu suga, kas dzīvoja devona periodā Baltijā. Sugu pirmo reizi aprakstīja Valters Gross 1930. gadā. Sugas holotips ir branhiālās plātnes fragments, kas tika atrasts Gaujas lejtecē (precīzāka vieta nav norādīta) gaujas svītas nogulumos. Nosaukums *Psammolepis heteraster* (*heteros* atšķirīgs; *asteron* — zvaigzne) nozīmē "dažādzvaigžņu psammolepis" (pēc ādas zobu dažādajiem izmēriem un formas). Suga bija izplatīta frānas stāvā, gaujas svītā Latvijā pie Gaujas un Igaunijā pie Piuzas (Jeksi ciems, Veru apriņķis). Vēl kaut ko līdzīgu *Ps. heteraster* Dmitrijs Obručevs noteica Timānā Kinovas horizonta apakšējā daļā (augšdevons). Vadims Gļinskis savā 2018. gada rakstā izteica domu, ka *Ps. heteraster* ir *[[Placosteus undulatus]]* sinonīms.

## Apraksts
Branhiālā plātne ir plāna, ar taisnām sānu un aizmugures malām. Leņķis starp tām ir 52°. Ādas zobi ir daudzveidīgi, blīvums 18-26 uz 1 cm. Augšpusē tie ir neregulāri vai vēdekļveidīgi, plakani, virspusē gludi, blīvi izvietoti, ar īsiem zobiņiem, bieži saplūst īsos valnīšos. Apakšpusē tie nav tik blīvi izvietoti un saplūst kopā reti; pēc formas tie ir apaļi vai šķērseniski izstiepti, tie ir augstāki un starp lielajiem zobiem trāpās sīki. Reizēm mijas lielu un sīku zobu rindas.

## Salīdzinājums
*Ps. heteraster* branhiālā plātne pēc formas ir līdzīga *[[Psammolepis alata]]* un *[[Psammolepis undulata]]* plātnēm. Ādas zobi šai sugai nedaudz atgādina *Ps. undulata* ornamentējumu, taču atšķiras ar lielāku dažādību. Salīdzinājumā ar *[[Psammolepis venyukovi]]* un *[[Psammolepis paradoxa]]* tai ir būtiskas atšķirības plātnes formā, taču ādas zobi šīm sugām reizēm var būt diezgan līdzīgas ar aprakstītajām.

## Atsauces
Autoceļš V553

**V553** autoceļš **Tiskādi—Kruki—Riebiņi** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu P59 Tiskādos caur Krukiem ar autoceļu V577 pie Červonikiem ( attālumā no Riebiņiem). Autoceļš ir  garš un gandrīz visā garumā klāts ar grants segumu, izņemot aptuveni  garu ceļa posmu Krukos, kas ir klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Rēzeknes novada Silmalas pagastu un Preiļu novada Silajāņu pagastu.

## Krustojošie autoceļi
* P59 (Tiskādi)
* V598 (Zabolotje)
* V582 (Kruki)
* V577 (Červoniki)

## Atsauces
Veļi

[thumb|[Hilda Vīka|Hildas Vīkas glezna „Veļu laiks”]]

**Veļi** () baltu mitoloģijā ir mirušo cilvēku dvēseles, neredzamie gari, kuri dzīvo veļu pasaulē — aizsaulē. Pēc tam, kad cilvēks ir miris, viņa dvēsele nonāk viņsaulē, kur to sagaida Veļu māte, kura to aizved ar Veļu laivu uz veļu pasauli.

Veļi divas vai trīs reizes gadā, Veļu laikā apmeklē dzīvos, atnesot saviem bijušajiem draugiem svētību, bet naidniekiem — ļaunumu. Veļu atnākšana notiek Mārtiņos, Ziemassvētkos un Meteņos.

Veļi katru gadu veļu laikā pulcējas zemes apakšā un apspriež, kas pagājušā gadā darīts un kas nākamā gadā būs darāms. Viņi arī runā par saviem pēctečiem un radiniekiem, kas vēl dzīvi. Bet lai uzzinātu, kā radinieki dzīvo, veļi veļu laikā dažreiz staigā pa druvām, ēkām un slēptuvēm, naudas krātuves pārskatot. Tā staigājot, veļi smalki noklausoties, ko ļaudis runā. Mīļiem piederīgiem viņi arī iečukstot labus padomus ausīs.

Dažādās vietās veļus mēdz saukt par **velēniešiem**, **ēniem**, **iļģiem**, **ķauķiem**, **vecajiem**, mēdz dēvēt arī citos vārdos.

## Skatīt arī
* Urguči

## Atsauces
Autoceļš V597

**V597** autoceļš **Priežmale—Puša** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu V569 pie Priežmales ar autoceļu P57 Pušā. Autoceļš ir  garš un gandrīz visā garumā klāts ar grants segumu, izņemot pēdējo  garu ceļa posmu Pušā, kas ir klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Krāslavas novada Kastuļinas pagastu un Rēzeknes novada Pušas pagastu.

## Atsauces
Derry City FC

***Derry City FC***  ir profesionāls futbola klubs no Deri, pilsētas Ziemeļīrijā, spēlē Īrijas futbola sistēmā. Klubs ir dibināts 1928. gadā, pašlaik spēlē Īrijas Premjerlīgā. Mājas spēles komanda aizvada Raiana Makbraida "Brandywell" stadionā, kura ietilpība ir 7700 vietu.

Klubs ir divas reizes izcīnījis Īrijas līgas čempiontitulu, piecas reizes ieguvis Īrijas kausu, kā arī 11 reizes uzvarējis Īrijas līgas kausa izcīņā. Īrijas futbola līgu sistēmai pievienojās 1985. gadā. Pirms tam komanda ir vienreiz (1965. gadā) uzvarējusi Ziemeļīrijas futbola līgā un trīs reizes ieguvusi Ziemeļīrijas kausu.

1971. gadā ar Ziemeļīrijas konfliktu saistīto drošības problēmu dēļ klubs bija spiests aizvadīt mājas spēles aptuveni 48 km attālajā Kolreinā, jo daudzas protestantu komandas atteicās ierasties Deri. Situācijas saasināšanās un nesaskaņas ar Ziemeļīrijas Futbola asociāciju par atgriešanos dzimtajā stadionā lika klubam 1971.—1972. gada sezonas beigās izstāties no līgas. Pēc izstāšanās no Ziemeļīrijas čempionāta klubs spēlēja amatieru līmenī. Katru gadu *Derry City* pieteicās atgriezties Ziemeļīrijas līgā, lūdzot atļauju spēlēt savā mājas stadionā, taču katru reizi viņiem tika atteikts. Klubs nolēma pievienoties Īrijas čempionātam. Tas sakrita arī ar laiku, kad Īrijā tika veikta līgu reforma. Klubs saņēma atļauju no FIFA un UEFA. 1987. gadā uzvarēja Pirmajā divīzijā un iekļuva Īrijas Premjerlīgā.

## Sasniegumi
### Īrijā
* **[[Īrijas Premjerlīga]]**
** Čempioni (2): 1988–89, 1996–97
** Vicečempioni (6): 1989–90, 1991–92, 1994–95, 2005, 2006, 2023
* **Īrijas līgas Pirmā divīzija**
** Uzvarētāji (2): 1986–87, 2010
* **Īrijas kauss**
** Kausa ieguvēji (6): 1988–89, 1994–95, 2002, 2006, 2012, 2022
** Finālisti (5): 1987–88, 1993–94, 1996–97, 2008, 2014
* **Īrijas līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (11): 1988–89, 1990–91, 1991–92, 1993–94, 1999–2000, 2005, 2006, 2007, 2008, 2011, 2018
** Finālisti (3): 1990–91, 2001–02, 2019

### Ziemeļīrijā
* **[[Ziemeļīrijas Premjerlīga]]**
** Čempioni (1): 1964–65
** Vicečempioni (7): 1931–32, 1934–35, 1935–36, 1936–37, 1937–38, 1965–66, 1968–69
* **Ziemeļīrijas kauss**
** Kausa ieguvēji (3): 1948–49, 1953–54, 1963–64
** Finālisti (3): 1935–36, 1956–57, 1970–71

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Fransuā Teksjē

**Fransuā Onorē Oktāvs Teksjē** (; dzimis , miris ) bija franču burātājs, divu olimpisko sudraba medaļu ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Fransuā Teksjē 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja burāšanas sacensībās. Open klases braucienā viņš tika diskvalificēts, Līdz 0,5 tonnu laivu klases abos braucienos izcīnīja sudraba medaļas. 0,5 līdz 1 tonnu laivu klases pirmajā braucienā ieguva 8. vietu, bet otrajā braucienā — 6. vietu. 1 līdz 2 tonnu laivu klases braucienā pirmajā braucienā ieguva 7. vietu, bet otrajā braucienā — 6. vietu. Savukārt 3 līdz 10 tonnu laivu klases pirmajā braucienā viņš palika beidzamajā 9. vietā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Fransuā Teksjē (''Olympics'' profils) 
* Fransuā Teksjē (''Olympedia'' profils) 
* Fransuā Teksjē (''Sport Reference'' profils)
Braindead

***Braindead*** (Ziemeļamerikā pazīstama kā ***Dead Alive***) ir 1992. gada Jaunzēlandes zombiju kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Pīters Džeksons. Filmā galvenās lomas attēlo Tims Balme un Diāna Penjalvera.

Kāda jauna vīrieša māte pēc tam, kad viņu sakož Sumatras žurkas-pērtiķa hibrīds, sāk pārvērsties par zombiju, inficējot arī citus.

*Braindead* pirmizrāde notika . Filmas budžets bija 3 miljoni ASV dolāri, padarot to par tā brīža dārgāko Džeksona filmu. Lai gan filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, tā nesniedza cerētos ienākumus. Kopš tā laika filma saņēmusi kulta statusu, un tagad tiek plaši uzskatīta par vienu no visu laiku asiņainākajām filmām. Filmas noslēguma ainai tika izmantoti 300 litri neīstu asiņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Izpirkums (filma)

**"Izpirkums"** () ir 1996. gada ASV asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Rons Hauards. Filmā galvenās lomas atveido Mels Gibsons, Renē Ruso, Gērijs Sinīzs, Delrojs Lindo un Lili Teilore.

Multimiljonāra Toma Malena (Gibsons) dēls tiek nolaupīts, taču, sākotnēji piekritis maksāt izpirkuma maksu, Malens nolemj izpirkuma naudu pārvērst par atlīdzību.

"Izpirkums" pirmizrāde notika . Gibsons tika nominēts Zelta globusa balvai kategorijā "Labākais aktieris drāmas filmā". "Izpirkums" bija 5. pelnošākā filma ASV 1996. gadā, kopējiem kases ieņēmumiem sasniedzot 309,5 miljonus ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viljams Eksšovs

**Viljams Edgars Eksšovs** (; dzimis , miris ) bija britu burātājs, olimpiskais čempions 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Eksšovs 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja burāšanas sacensībās. Open klases sacensībās viņš nefinišēja, bet 2 līdz 3 tonnu laivu klases pirmajā un otrajā braucienā viņš izcīnīja zelta medaļas. Visās disciplīnās viņš startēja kā Jauktās komandas pārstāvis kopā ar francūžiem Frederiku Blanšī un Žaku Le Lavasjē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Viljams Eksšovs (''Olympics'' profils) 
* Viljams Eksšovs (''Olympedia'' profils) 
* Viljams Eksšovs (''Sport Reference'' profils)
Leons Sisē

**Anrī Leons Viktors Sisē** (; dzimis , miris ) bija franču burātājs, divu olimpisko sudraba medaļu ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Sisē 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja burāšanas sacensībās. Open klases sacensībās viņš nefinišēja, bet 2 līdz 3 tonnu laivu klases pirmajā un otrajā braucienā viņš izcīnīja sudraba medaļas. Sacensībās viņš startēja kopā ar tautiešiem Žaku Dukē, Ogistu Godinē un Anrī Mialarē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Leons Sisē (''Olympedia'' profils) 
* Leons Sisē (''Sport Reference'' profils)
Autoceļš V598

**V598** autoceļš **Zabolotje—Maltas Trūpi** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu V553 Zabolotjē ar autoceļu V595 Maltas Trūpos. Autoceļš ir  garš un klāts ar grants segumu. Ceļš šķērso Rēzeknes novada Silmalas pagastu un Preiļu novada Galēnu pagastu.

## Atsauces
Ogists Donni

**Žozefs Ogistēns "Ogists" Donni** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija franču burātājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Donni 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja burāšanas sacensībās. Open klases sacensībās viņš nefinišēja, bet 2 līdz 3 tonnu laivu klases pirmajā braucienā ieguva 4. vietu, bet otrajā braucienā izcīnīja bronzas medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ogists Donni (''Olympics'' profils) 
* Ogists Donni (''Olympedia'' profils) 
* Ogists Donni (''Sport Reference'' profils)
BIS

**Bis** (franču *bis* no latīņu *bis* — 'divreiz') var būt

* piedēklis, kurš nozīmē 'otrais vai otrā sērijā' kā, piemēram, MiG-15bis, dzīvoklis numur 17 bis
* priedēklis, ''IUPAC'' reizinātājs saliktu vielu nosaukumos, kurš nozīmē 'divi'
* izsauciens, ar kuru skatītāji izrādē pieprasa uzstāšanās atkārtošanu

**BIS** var būt

* Starptautisko Norēķinu banka (*Bank for International Settlements*)
* Indijas Standartu birojs (*Bureau of Indian Standards*)
* Rūpniecības un drošības birojs (*Bureau of Industry and Security*), ASV
* bispektrālais indekss
* Bislamas valodas apzīmējums
Anastasija Karbonāri

**Anastasija Karbonāri** (; dzimusi  Ankonā, Itālijā) ir Latvijas riteņbraucēja, pārstāv Apvienoto Arābu Emirātu komandu *UAE*. Divkārt uzvarējusi Latvijas čempionātā.

## Karjera
Dzimusi un uzaugusi Itālijā, taču viņas mamma ir no Rīgas, un Latvijā joprojām dzīvo viņas vecvecāki. Pārstāvējusi vairākas Itālijā reģistrētas komandas. Kopš 2022. gada pārstāv Latviju. 2022. gadā uzvarēja Latvijas čempionātā grupas braucienā, bet individuālajā braucienā bija trešajā vietā.

Startējusi 2021. un 2022. gada *[[Giro d'Italia]]* sieviešu sacensībās.

2022. gadā izcīnīja 13. vietu Eiropas čempionātā. 2023. gadā otro reizi uzvarēja Latvijas čempionātā grupas braucienā. 

2023. gadā A. Karbonāri pievienojās Apvienoto Arābu Emirātu komandai *UAE*, kas startē Pasaules tūrē.

2024. gadā uzvarēja Latvijas čempionātā grupas braucienā trešoreiz. Piedalījās  Parīzē un grupas braucienā ieņēma 69. vietu.

## Personīgā dzīve
Anastasija dzimusi  Ankonā, Itālijā, viņa ir Latvijas un Itālijas dubultpilsone; viņas māte ir no Latvijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
The Perfect LUV Tape

***The Perfect LUV Tape*** ir ceturtais amerikāņu repera ''Lil Uzi Vert'' miksteips. To 2016. gada 31. jūlijā izdeva ''Atlantic Records'' un *Generation Now*. Albumā iekļauti iestudējumi no *Cubeatz,* *[[Dons Kenons|Don Cannon]]*, *DP Beats,* *Ike Beatz,* *Lyle LeDuff,* *Maaly Raw,* *Nard & B,* ''Metro Boomin'', *XL Eagle* un *Zaytoven*. Miksteips tiek uzskatīts par *[[Lil Uzi Vert vs. The World]]* (2016) garīgo pēcteci, jo uz tā vāka ir saglabātas smalkas atsauces uz miksteipu, kā arī grafisko romānu sēriju *[[Skots Pilgrims pret pasauli]]*. Vāka noformējumu veidojis Ēriks Sakutaro. Dziesma "Do What I Want" ir iekļauta videospēles ''NBA 2K18'' skaņu celiņā. Miksteipā kā viesmākslinieki piedalās ''Playboi Carti'', ''Offset'' un *[[Future]]*.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces
Korens

**Korens** ir uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:
* Kristijans Korens (*Kristijan Koren*, 1986) — Slovēnijas riteņbraucējs;
* Roberts Korens (*Robert Koren*, 1980) — Slovēnijas futbolists.
Timana-Pečoru naftas un gāzes baseins

thumb|200px|Timana-Pečoru naftas un gāzes baseina satelītattēls.
thumb|200px|Naftas izeja pie Čutas upes.
**Timana-Pečoru naftas un gāzes baseins** ir teritorija Pečoras zemienē starp Ziemeļurāliem, Timana skraustu un Pečoras jūru, kurā atrodas bagātīgas naftas un gāzes atradnes. Šajā teritorijā atrodas Komi republika, Ņencu autonomais apvidus un piegulošā Pečoras jūras akvatorija. Baseina platība sastāda ap 600 tūkst. km² (sauszemes daļā 350 tūkst. km²). Iegulas atrodas silūra, devona, karbona, perma un triasa nogulumos Timana-Pečoru plātnē starp Timana skraustu un Urāliem. Baseins iekļauj sevī Ižmas-Pečoru, Pečoru-Kolvinas, Horeiveras-Morejuskas un Ziemeļpriekšurālu naftas un gāzes apgabalus, kā arī Uhtas-Ižemas naftas un gāzes rajonu. Baseinā ir zināms virs 60 atradnēm. Lielākās atradnes ir Jaregas, Augšomrinas, Pašņinskas, Lajavožas, Usinskas, Vuktilas, Intinskas, Dienvidšapkinskas, Harjaginskas, Varandeiskas un Sarembojas atradnes. Izpētes un izstrādes centri atrodas Uhtā, Arhangeļskā un Narjanmarā.

## Vēsture
1762. gadā (pēc citiem datiem 1745. gadā) pie Uhtas upes tika konstatētas pirmās naftas atradnes. Rūpnieks Fjodors Prjadunovs dibināja pirmo primitīvo naftas pārstrādes rūpnīcu. Izpētes urbšanas darbi sākās no 1890. gada. Izpēte atsākās 1918. gadā. 1930. gadā tur tika atklāta pirmā vieglās naftas (Čibjuskas) atradne, bet 1932. gadā smagās naftas (Jaregas) atradne. Līdz 1980. gadam Timana-Pečoru naftas un gāzes baseinā tika iegūts 25 mlj. tonnu naftas un 22 mlj. m³ gāzes. Līdz 1987. gadam tika atklāts virs 75 naftas un gāzes atradnēm (virs 230 iegulām).

## Krājumi
Resursi sastāda ap 2,4 mljrd. tonnu, no kuriem 60% attiecas uz naftu. Trešdaļa resursu atrodas Komi teritorijā, bet pārējās divas trešdaļas Ņencu autonomajā apvidū. Iegulu dziļums sastāda no 800 m līdz 3 km. Pašlaik izstrādātas tiek vairāk, kā 200 atradnes. Pašas bagātākās ir Pečoru-Kolvinas (44%), Horeiveras (20%) un Ižmas-Pečoru (11%) atradnes. Pašlaik Timana-Pečoru naftas un gāzes baseinā ir zināms virs 180 atradnēm, no kurām 136 naftas, 2 naftas un gāzes, 13 naftas un gāzes kondensāta, 16 gāzes kondensāta un 16 gāzes atradnes. Nafta ir maz sveķaina un ar mazu vai vidēju sēra saturu (blīvums: 0,826-0,885 g/cm³; parafīni no 0,4 līdz 6,6 %). Gāze ir metāna (virs 80%), bagātināta ar smagajiem ogļūdeņražiem (10-17 %), un ar paaugstinātu kondensāta saturu. Gāzes kondensāta atradnēs stabila kondensāta izeja ir no 50 līdz 500 cm³ uz 1 m³.

## Atsauces
Aivans Raitmans

**Aivans Raitmans** (; dzimis , miris ) bija Čehoslovākijā dzimis Kanādas kino un televīzijas režisors, producents un scenārists. Labāk zināms ar komēdijām, ko veidojis 1980. un 1990. gados. Viņš bija 1998. gadā dibinātā uzņēmuma *[[The Montecito Picture Company]]* īpašnieks.

Dzimis Čehoslovākijas dienvidos, mūsdienu Slovākijā, ungāru apdzīvotajā Komārno pilsētā, ebreju ģimenē, kas bija pārdzīvojusi Holokaustu. Kad A. Reitmanam bija 4 gadi, ģimene emigrēja uz Kanādu.

Viņa dēls Džeisons Raitmans arī ir kino režisors, producents un scenārists.

Starp viņa režisētajām filmām ir *[[Meatballs]]* (1979), *[[Stripes]]* (1981), "Spoku mednieki" (1984), "Spoku mednieki 2" (1989), "Dvīņi" (1988), "Bērnudārza policists" (*Kindergarten Cop*, 1990), "Deivs" (*Dave*, 1993) un "Juniors" (*Junior*, 1994). Tāpat viņš producējis tādas filmas kā *[[Animal House]]* (1978), "Bēthovens" (*Beethoven*, 1992), "Zvaigžņu basketbols" (1996) un *[[Private Parts]]* (1997).

## Filmogrāfija

### Kino

#### Tikai producents

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš V589

**V589** autoceļš **Skūškova—Dricāni** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu P36 Skūškovā ar autoceļu V552 pie Dricāniem. Autoceļš ir  garš un gandrīz visā garumā klāts ar grants segumu, izņemot pēdējo  garu ceļa posmu līdz krustojumam ar autoceļu V552, kas ir klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Rēzeknes novada Dricānu pagastu.

## Atsauces