open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Augusts Lietavietis

**Augusts Lietavietis** (, 1893—1984) bija latviešu ārsts toksikologs un higiēnists, alpīnists. PSRS Medicīnas Zinātņu akadēmijas loceklis (1950). Starptautiskās Arodmedicīnas organizācijas (*International Organization for Occupational Medicine*) viceprezidents (1961).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1893. gada 18. (6). februārī Bērzaunes pagasta Senuļu zemnieka Andreja Lietavieša ģimenē. Mācījās Bērzaunes pagastskolā, tad Pleskavas guberņas ģimnāzijā (1907—1912), ko beidzis ar zelta medaļu. Studēja medicīnu Pēterburgas Kara medicīnas akadēmijā (1913), pēc tam Maskavas Universitātē, pēc tās beigšanas 1917. gadā sāka strādāt par sanitāro inspektoru.

Pēc Krievijas pilsoņu kara beigām kļuva par 2. Maskavas medicīnas institūta darba higiēnas katedras asistentu (1924—1931). No 1927. gada strādāja arī KPFSR Centrālajā Darba higiēnas un rūpnieciskās sanitārijas institūtā (1927—1935), vēlākajā Centrālajā Darba higiēnas un arodslimību institūtā (1935—1945).
Rūpnieciskās higiēnas katedras vadītājs Centrālajā Ārstu Tālākapmācības institūtā (*Центральный институт усовершенствования врачей*) (1931—1955).
Līdztekus kopš 1926. gada nodarbojās ar alpīnismu, piedalījās 10 ekspedīcijās uz Kaukāza, Pamira un Tjanšana (1934) kalniem, tajā skaitā vadīja ekspedīciju, kas 1938. gadā kā pirmā uzkāpa Tjanšana augstākajā virsotnē Dženiša smailē. Ieguva PSRS sporta meistara nosaukumu alpīnismā (1938).

Pēc Otrā pasaules kara beigām bija Darba higiēnas un arodslimību Zinātniski pētnieciskā institūta (*НИИ гигиены труда и профзаболеваний*) direktors (1948—1971).

## Darbi
* Курс гигиены труда. Учебник для студентов санитарных факультетов медицинских институтов. Москва: 1946.
* Радиационный теплообмен человека с окружающей средой // Гигиена труда, заболеваемость и профилактика травматизма в металлургической и горнорудной промышленности. Москва: 1956.
* Гигиена труда при работе с радиоактивными веществами и излучениями // Действие облучения на организм. Москва: 1955 (Доклады Советской делегации на Международной конференции по мирному использованию атомной энергии. Женева, 1955).
* Гигиенические проблемы радиологии // «Медицинская радиология». 1957. — № 1.
* Современное состояние проблемы силикоза // Силикоз. Труды расширенного заседания президиума АМН СССР [Томск и Киев]. Москва: 1956.
* Iron-59: The Toxicology of Radioactive Substances. Volume 3 (1967) by A. A. Letavet (Editor)
* Thorium-232 and Uranium-238: The Toxicology of Radioactive Substances. Volume 4 (1970) by A. A. Letavet (Editor)
* Zinc-65: The Toxicology of Radioactive Substances. Volume 5 (1970) by A. A. Letavet

## Piemiņa
Centrālajā Tjanšanā ir Lietavieša virsotne un pāreja, Ziemeļrietumu Pamirā ir vēl viena viņa vārdā nosauktā kalnu pāreja.

## Atsauces
Marina Abramoviča

**Marina Abramoviča** (, ; dzimusi ) ir serbu performances māksliniece, kas šobrīd dzīvo Ņujorkā. Viņas darbi pamatā saistīti ar attiecībām starp izpildītāju un skatītājiem, ķermeņa robežām un prāta iespējām. Abramoviča aktīvi darbojusies vairāk nekā trīs desmitgades un tiek saukta par “performanču mākslas vecmāmiņu”. Viņa aizsākusi jaunu identitātes izpratni, darbos iesaistot skatītājus, koncentrējoties uz saskari ar sāpēm, asinīm un ķermeņa fiziskajām robežām.

## Dzīves sākums un izglītība
Abramoviča dzimusi Belgradā 1946. gada 30. novembrī. Viņas mātes tēvocis bija Serbijas Pareizticīgās baznīcas patriarhs Varnava. Abi viņas vecāki Otrā pasaules kara laikā bija dienvidslāvu partizāni. Viņas māte bija Danica Rosi un tēvs — Vojins Abramovičs. Pēc kara Abramovičas vecāki tika uzskatīti par nacionālajiem varoņiem un saņēma amatus pēckara Dienvidslāvijas valdībā. Intervijā Abramoviča aprakstījusi savu ģimeni kā “sarkanos buržujus”.

Līdz sešu gadu vecumam Abramoviču audzināja vecvecāki. Viņas vecāmāte bija ļoti reliģioza, un Abramoviča savu “bērnību pavadīja, sekojot vecāsmātes rituāliem: sveces no rīta, mācītāja apmeklējumi dažādos gadījumos”. Sešu gadu vecumā Abramovičai piedzima brālis, un viņa sāka dzīvot ar vecākiem, apgūt klavierspēli, franču un angļu valodu. Lai arī viņa neapguva mākslu, tā viņu ātri ieinteresēja, un bērnībā viņai patika gleznot.

Bērnībā māte Abramoviču sita. 1998. gadā publicētā intervijā Abramoviča stāsta: “Māte pārņēma pilnīgu militāra stila kontroli pār mani un brāli. Man nebija ļauts pamest māju pēc pulksten 10 vakarā līdz pat 29 gadu vecumam. [..] Visas uzstāšanās Dienvidslāvijā man bija pirms desmitiem vakarā, jo līdz tam man bija jābūt mājās. Tas ir pilnīgi neprātīgi, bet visa sevis graizīšana, pātagošana, dedzināšana, gandrīz dzīvības zaudēšana uguns zvaigznē notika pirms pulksten desmitiem vakarā.”

2013. gadā publicētā intervijā Abramoviča teica: “Manai mātei un tēvam bija briesmīga laulība.” Aprakstot notikumu, kad viņas tēvs sasita 12 šampanieša glāzes un pameta mājas, viņa teica: “Tas bija manas bērnības šausmīgākais notikums.”

No 1965. līdz 1970. gadam viņa studēja Belgradas Mākslas akadēmijā, pēc tam, 1972. gadā, pabeidza studijas Zagrebas Mākslas akadēmijā. No 1973. līdz 1975. gadam viņa mācīja Novisadas Mākslas akadēmijā un veica savas pirmās solo performances.

No 1971. līdz 1976. gadam viņa bija precējusies ar Nešu Paripoviču. 1976. gadā viņa devās uz Amsterdamu, lai izpildītu priekšnesumu (vēlāk apgalvoja, ka tas notika viņas dzimšanas dienā), un nolēma pārcelties tur pavisam.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Marina Abramoviča: ''The Artist Is Present'' MoMA
* Marina Abramoviča: 512 stundas at the Serpentine Galleries
* Marina Abramoviča: Padomi jauniem māksliniekiem
* Marina Abramoviča SKNY, Šona Kellija galerija
Jindržihs Frics

**Jindržihs Frics** (, dzimis , miris ) bija čehu šaha problēmists, lielmeistars (1975) un starptautiskais tiesnesis (1956) šaha kompozīcijā. Sastādījis galvenokārt šaha etīdes.

Frica pamatprofesija bija jurists.
 
## Šaha kompozīcija
Kopš 1930. gada publicējis vairāk nekā 500 šaha kompozīcijas, tai skaitā apmēram 400 etīdes. Bez etīdēm sastādījis arī uzdevumus: divvilčus, trīsvilčus un pašmatus. Sastādīšanas konkursos 60 etīdes ir ieguvušas godalgas, tai skaitā 26 pirmās. Frics uzvarējis trīs Čehoslovākijas čempionātos (1951-1952, 1953-1954 и 1963-1965) etīžu grupā.

## Etīde

Etīdes risinājums:
: **1. b6 Tb7! 2. Kc6! Zg6! 3. Txb7 Zxe5+ 4. Kc7 Zc6! 5. Ta7+ Zxa7 6. b7#** 

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 

## Atsauces

## Papildu literatūra
*  , , , .

## Ārējās saites
* J. Frica šaha kompozīcijas saitā PDB
You Are the Only One

***You Are the Only One*** ir Krievijas dziedātāja Sergeja Lazareva dziesma, ar kuru viņš pārstāvēja valsti 2016. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. Dziesmu sakomponējuši Filips Kirkorovs un Dimitris Kontopuls, tās teksta autori ir Džons Balards un Ralfs Čārlijs.

Dziesma ciparu lejupielādes formā tika izdota .

## Ārējās saites
* Uzstāšanās 2016. gada Eirovīzijas pusfinālā video
Īves iela (Jūrmala)

**Īves iela** ir iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē. Medņu iela sākas krustojumā ar Cīruļu ielu un beidzas krustojumā ar Medņu ielu. Kopējais ielas garums ir 210 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Īves ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Īves iela ir savienota ar šādām ielām:
* Cīruļu iela (T veida krustojums)
* Medņu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vaivari
Hamilkārs Felkerzāms (politiķis)

**Hamilkārs Eižens Magnuss fon Felkerzāms** (, dzimis , miris ) bija vācbaltu jurists un politiķis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1854. gada 3. novembrī Cēsīs Eižena fon Felkerzāma un viņa sievas Marijas (dzimušas Fītinghofas-Šēlas) ģimenē. Macījās Rīgas un Liepājas Nikolaja ģimnāzijā. Studējis tiesību zinātnes Tērbatas universitātē (1874—1879), strādāja par tiesas asesoru Tukumā, tad par guberņas prokuroru Vitebskā.

1905. gada revolūcijas laikā bija muižniecības pašaizsardzības vadītājs Jelgavā. Kurzemes bruņniecības pārstāvis Baltijas koncilā (1906), 17. oktobra savienības partijas biedrs, Krievijas Impērijas 3. un 4. Valsts domes deputāts (1907—1917). 
Smagi slimojis, 1913. gadā viņam amputēta kāja. Pēc 1919. gada uzturējās Berlīnē, kur nodarbojās ar publicistiku un rakstniecību. Miris 1929. gada 4. augustā Gleinicā (*Gleinitz*), Silēzijā, Vācijā (tagad Polijā).

## Atsauces
Ezekiels Gurevičs

thumb|200px
**Ezekiels Gurevičs** (dzimis , miršanas datums nav zināms) bija Latvijas ebreju ārsts, Krievijas Impērijas Valsts Domes IV sasaukuma deputāts no Kurzemes guberņas.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1861. gadā Jēkabpilī.  
Mācījies Pleskavas klasiskajā ģimnāzijā, pēc tam Tērbatas universitātes medicīnas fakultātē, ko beidzis 1887. gadā. Strādājis kā bezmaksas ārsts Jēkabpils trīsklasīgajā pilsētas skolā.

1912. gadā ievēlēts Krievijas Valsts domē no Kurzemes guberņas. Pārstavēja konstitucionāli-demokrātiskās partijas frakciju.
Kopā ar deputātu Naftalu Frīdmani no Kauņas guberņas strādāja ekspertu padomē, 1913. gadā uzstājās pret antisemītiski noskaņoto izglītības ministru L. Kaso, kā arī pauda savu viedokli budžeta jautājumā, protestējot pret ebreju vajāšanu.
Pirmā pasaules kara laikā 1915. gada janvārī bija Jēkabpils Sarkanā krusta lazaretes galvenais ārsts.

## Atsauces
Arvīds Brēmers

[thumb|200px|[Krievijas Impērijas Valsts Domes I sasaukuma deputāts, 1906.]]
[thumb|200px|Ļaudonas lauksaimniecības skola, celta 1924. gadā pēc [Indriķis Blankenburgs|I. Blankenburga projekta.]] 
**Arvīds Frīdrihs Kārlis Brēmers** (dzimis , miris ) bija latviešu lauksaimnieks, Krievijas Impērijas Valsts Domes I sasaukuma deputāts no Vidzemes guberņas. 1919. gadā Latvijas delegācijas padomnieks Versaļas miera konferencē Parīzē.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1871. gada 7. aprīlī Ļaudonas pagasta "Glāzniekos" (mūsdienās mājas Praulienas pagastā) lauksaimnieka Otto un Helēnas Šarlotes Kristīnes (dzimušas Jesperes) ģimenē. Mācījās Ļaudonas draudzes skolā un Rīgas reālskolā.

Ļaudonas lauksaimniecības biedrības priekšnieks no 1904. gada, vietējās krājaizdevu sabiedrības direktors. 1906. gadā ievēlēts Krievijas Impērijas Valsts Domē. Pēc Pirmā pasaules kara sākuma Arvīds Brēmers dzīvoja Krievijā, 1917. gadā bija viens no Latviešu zemnieku savienības dibinātajiem.

1918. gadā atgriezās dzimtenē un pēc Latvijas valsts pasludināšanas darbojās Latvijas Tautas padomē kā Latviešu zemnieku savienības delegāts. 1919. gadā Versaļas miera konferencē bija Latvijas delegācijas padomnieks ekonomikas un lauksaimniecības jautājumos un delegācijas kases pārraugs. Bija "Konsuma" pārvaldes direktors, vēlāk darbojās "Turībā". 1934. gadā viņu ievēlēja par Latvijas piensaimnieku centrālās savienības padomes locekli. Brēmers bija arī viens no Ļaudonas lauksaimniecības skolas dibinātājiem. 
 
Miris 1941. gada 10. novembrī Ļaudonas "Glāzniekos", apglabāts Ļaudonas kapos.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira (1926)

## Atsauces
Albrehts VI Hābsburgs

**Albrehts VI** (; dzimis , miris ) bija Hābsburgu dinastijas Iekšaustrijas (Štīrijas, Karintijas un Karniolas) erchercogs no 1424. gada un Austrijas erchercogs (kopā ar vecāko brāli Frīdrihu III) no 1457. gadam. Pirmais Hābsburgs, kas oficiāli izmantoja titulu erchercogs. Konkurēja par varu ar savu brāli Frīdrihu III. Miris neatstājot mantiniekus.

## Dzīvesgājums
Albrehts bija Ernesta Dzelzs (*Ernst der Eiserne*), Iekšaustrijas valdnieka, un viņa sievas Cimbrijas Kimas dēls. Pēc tēva nāves 1424. gadā viņš kopā ar savu vecāko brāli Frīdrihu V (vēlāko Svētās Romas impērijas imperatoru Frīdrihu III) mantoja Hābsburgu zemes. Tomēr brāļi bieži bija konfliktā, un Albrehts VI vairākkārt mēģināja nostiprināt savu varu patstāvīgi.

Lai gan sākotnēji viņam tika piešķirtas daļas no Iekšaustrijas, Albrehts vēlāk uzsāka bruņotu cīņu pret Frīdrihu III, kurš bija ieguvis imperatora kroni 1440. gadā. Viņš ieņēma vairākas teritorijas, tostarp Tiroli un Freiburgu, kā arī centās paplašināt savas pozīcijas Lejasaustrijā. Šie konflikti radīja nestabilitāti Hābsburgu valdījumos.

## Freiburgas Universtāte
Viens no Albrehta VI nozīmīgākajiem sasniegumiem bija Freiburgas Universitātes (*Albert-Ludwigs-Universität Freiburg*) dibināšana 1457. gadā, ko viņš nodibināja kā daļu no Hābsburgu varas nostiprināšanas dienvidrietumos. Universitāte tika dibināta ar pāvesta Kaliksta III atbalstu un sākotnēji bija orientēta uz katoļu teoloģiju, filozofiju un jurisprudenci. Tā ir viena no vecākajām augstskolām Vācijā un svarīgs Albrehta kultūras mantojums.

## Ārējās saites
Josifs Kriheli

**Josifs Kriheli** (, dzimis , miris ) bija padomju laika gruzīnu fiziķis, tehnisko zinātņu kandidāts un šaha problēmists.

## Sasniegumi šaha kompozīcijā
Kopš 1947. gada publicējis apmēram 900 dažādu žanru šaha kompozīcijas, galvenokārt, loģiskās skolas daudzvilčus, palīgmatus un šaha etīdes. Vissavienības un starptautiskos konkursos guvis apmēram 900 atzinības, no tām 250 godalgas, no tām 90 pirmās.

Daudzvilču grupā piedalījies septiņos PSRS čempionātos: čempiona zelta medaļa 15. čempionātā (1984), sudraba medaļas 10. (1971) un 14. (1983) čempionātā, bronzas medaļas 12. (1976), 13. (1981) un 16. (1985) čempionātā.

No 1984. gadā Starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā. FIDE Albumu reitings — 99,67.

Vairāku šaha kompozīcijas grāmatu autors.

## Bibliogrāfija
* 
* D. Gurgenidze, V. Neidze, A. Ivunin. *Iosif Krikheli. Fairy World* (Georgia, 2000).

## Šaha kompozīciju piemēri

**Uzdevums Nr. 1**
: Tematisko mēģinājumu: 1. Lg8? ar draudu 2. Dxh7#, cerībā uz  1. ... Kxg8?? 2. De8#, viegli atspēko 1. ... Th3!. Risinājumā baltie izveido mēģinājumam analoģisku, simetrisku pret diagonāli a1—h8, stāvokli, kurā melniem matu novērst nav iespējams.
: Risinājums: **1. Lg6! Kg8 2. Dd5+ Kh8 3. Dd8+ Lg8 4. Lf7 Kh7 5. Dd3+ Kh8 6. Dh3+ Lh7 7. Lg6 Kg8 8. De6+ Kh8 9. De8+ Lg8 10. Lh7! Kxh7 11. Dh5#**

**Etīde Nr. 2**
: **1. Zc6! Txc6** (Ja 1. ... bxc6 2. d7 Dxa7 3. d8D+ Tb8 4. Tf8 cxb5 5. Dxd5+ Db7 6. Da2+ ar mūžīgo šahu) **2. d7 Td6 3. b6! Dxd7 4. Tf8+ Dd8 5. Kh7 Td7** (Pēc 5. ... Dxf8 pats, jo dāma sargā bandinieku g7, bet tornis g6.) **6. Te8!** (Pēc 6. ... Dxe8 atkal pats, bet šoreiz dāma sargā bandinieku g6, bet tornis g7.) **6. ... Td6 7. Tf8** pozicionāls neizšķirts, melnie nevar izvairīties no gājienu atkārtošanās.  

## Papildu literatūra
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites

* J. Kriheli etīdes 
* http://www.chessnc.com/biography/person-1424.html
* J. Kriheli vietnē Chess Composers 
* J. Kriheli vietnē jmrw.com 
*
Kristiāns Frīdrihs Dingelštets

**Kristiāns Frīdrihs Dingelštets** (, dzimis , miris ) bija Igaunijas vācbaltiešu mācītājs.

1781. gadā mācījās Rīgas licejā. No 1789. līdz 1793. gadam mācījās Jēnas Universitātē. No 1796. līdz 1801. gadam - rektors skolā Cēsīs. No 1802. līdz 1808. gadam mācītājs Salmē Sāremā. No 1808. līdz 1809. gadam mācītājs Pērnavas Elizabetes baznīcā.

## Avoti
1944 (dziesma)

***1944*** ir Ukrainas dziedātājas Džamalas dziesma, ar kuru viņa uzvarēja 2016. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. Dziesma ir par Krimas tatāru deportāciju 20. gadsimta 40. gados. Konkursa pusfinālā viņa ieņēma 2. vietu.

Dziesma ciparu lejupielādes formā tika izdota . Šī ir pirmā dziesmu konkursa vēsturē, kurā ir vārdi Krimas tatāru valodā.

Tā kā Eirovīzijas noteikumi aizliedz dziesmas, kuru vārdiem var būt politisks saturs, tika izskatīta dziesmas atbilstība noteikumiem. 2016. gada martā tika paziņots, ka *1944* vārdi nepārkāpj Eirovīzijas noteikumus un tā var piedalīties konkursā.

## Atsauces
Bicāļu strauts

**Bicāļu strauts** ir Iecavas labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Tek dienvidu virzienā. Ietek Iecavā pie Penderiem.

## Atsauces
Oderas-Šprē apriņķis

**Oderas-Šprē apriņķis** (, ) ir apriņķis Vācijā, Brandenburgas federālajā zemē.

Apriņķis robežojas ar Brandenburgas Šprē-Neises, Dāmes-Šprēvaldes un Markas-Oderlandes apriņķiem, Frankfurti pie Oderas, Berlīni, kā arī Poliju.

Oderas-Šprē apriņķis iedalās 6 pilsētās un 12 kopienās. Pilsētas ir Bēskova, Eizenhitenštate, Erknere, Firstenvalde/Šprē, Frīdlande un Štorkova (Marka), bet kopienas — Grinheide, Rīcneiendorfa, Šeneihe, Šteinhēfele, Tauhe un Voltersdorfa bez sīkāka iedalījuma, kā arī Brīskova-Finkelhērde, Neicelle, Oderforlande, Šarmicelzē, Šlaubetāle un Šprēnhāgene ar sīkāku iedalījumu.
Glīdzstrauts

**Glīdzstrauts** (arī **Glijstrauts**, **Glīzdstrauts**) ir Iecavas labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - uz rietumiem - ziemeļrietumiem no Reizeniem. Tek dienvidu virzienā. Ietek Iecavā. Upi šķērso valsts autoceļš P87 (Bauska—Aizkraukle).

## Atsauces
Tuņķeļi

**Tuņķeļi**, arī **Tunkeļi**, ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Aknīstes un 155 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P74.

## Atsauces
Slepkavupīte

**Slepkavupīte** ir Iecavas labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka — uz dienvidiem no Taurkalnes Aklezera. Tek dienvidu virzienā. Ietek Iecavā mežainā apvidū. Lielākā pieteka — Pogupīte.

Upi šķērso valsts autoceļš P87 (Bauska—Aizkraukle), tās krastos neatrodas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Pogupīte

**Pogupīte** ir Slepkavupītes kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka uz dienvidiem no Taurkalnes. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Slepkavupītē mežainā apvidū. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas. Lejtecē nepilnu kilometru pirms ietekas to šķērso LVM Mālkalna ceļš.

## Atsauces
Sudmaļupīte (Iecavas pieteka)

**Sudmaļupīte** ir Iecavas labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - uz austrumiem no Taurkalnes. Tek uz dienvidiem, vidustecē pagriežoties uz dienvidrietumiem. Ietek Iecavā lejpus Tenteniem. Upi šķērso valsts autoceļš V935 (Taurkalne–Dobelnieki) un dzelzceļa līnija Jelgava—Krustpils, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Pančupīte

**Pančupīte** jeb **Zirgupīte** (biežāk šādi dēvēta augšteces daļa) ir Vārnupes labā krasta pieteka Bauskas un Ogres novados (tek Valles pagastā, kā arī pa tā un Birzgales pagasta un Vecumnieku pagasta robežu).

Izteka — no Mežmaļu dīķa. Augštecē tek ziemeļu virzienā, vēlāk pagriežas uz rietumiem-ziemeļrietumiem. Meliorēta visā tecējumā, augštecē atsevišķi posmi novadīti pazemē. Lejtecē tek gar Simtiņu purvu. Ietek Vārnupē (Vārniņā) lejpus Salām.

Upi šķērso valsts autoceļi P73 (Vecumnieki—Nereta—Subate, šķērso divreiz) un P87 (Bauska—Aizkraukle), tā tek gar Valli.

## Atsauces
Svētupe (Iecavas pieteka)

**Svētupe** ir Iecavas labā krasta pieteka Bauskas novada Valles pagastā.

Izteka — no Vāveres ezera. Iesākumā tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā, vēlāk pagriežas uz dienvidiem-dienvidaustrumiem. Ietek Iecavā neapdzīvotā apvidū, gandrīz precīzi iepretim Rūdupītes ietekai. Upi šķērso valsts autoceļš P87 (Bauska—Aizkraukle), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Taurupe (Iecavas pieteka)

**Taurupe** ir Iecavas labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - uz ziemeļrietumiem no Mežmuižas. Iesākumā tek uz rietumiem-dienvidrietumiem, vidustecē krasi pagriežoties uz dienvidiem-dienvidrietumiem. Ietek Iecavā lejpus Mežmuižas. Upi šķērso valsts autoceļš V937 (Mežmuiža–Krīči).

## Atsauces
Žīdupīte

**Žīdupīte** ir Daugavas kreisā krasta pieteka Aizkraukles, Bauskas un Ogres novadā.

Sākas no grāvju sistēmas mežainā apvidū austrumos no Taurkalnes. Ar lieliem līkumiem tek ziemeļu—ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Daugavā lejpus Stērpeļu mājām. Upi šķērso valsts autoceļi P87 (Bauska—Aizkraukle) un P85 (Rīgas HES—Jaunjelgava), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas. Pie autoceļa P87 atrodas Vecluiku Pirmā pasaules kara vācu kareivju kapi.

## Attēlu galerija

Žīdupīte skatā uz Z no autoceļa P87.jpg|Skats uz ziemeļiem no autoceļa P87 2020. gadā
Žīdupīte skatā uz D no autoceļa P87.jpg|Skats uz dienvidiem no autoceļa P87 2017. gadā
Žīdupīte 1.jpg|Skats uz dienvidiem no autoceļa P87 2017. gadā


## Atsauces
Vāveres ezers

**Vāveres ezers** (arī **Vāveru ezers**) ir purva ezers Bauskas novada Valles pagasta ziemeļos.

Krasti — zemi, grūti pieejami. Notece — pa Svētupi uz Iecavu. Ezerā dzīvo līņi, karūsas, raudas, asari un līdakas. Tas ietilpst Vāveres ezera dabas liegumā.

## Atsauces
AIST № 1

***AIST № 1*** (*АИСТ № 1*) ir Krievijas eksperimentāls pavadonis. Tas Samaras valsts aerokosmiskās universitātes vajadzībām orbītā palaists 2013. gada decembrī. Paredzēts izglītojošiem, zinātniski tehniskiem un eksperimentāliem mērķiem.

Pavadoņa galvenais uzdevums bija izmēģināt jaunas konstrukcijas mikropavadoņu nehermētisku platformu, kura izstrādāta *[[CSKB-Progress]]*. Pavadoņa masa ir 39 kg, izmēri: 50 × 30 × 40 cm. Tam saules baterijas izgatavotas no gallija arsenīda.

*AIST № 1* eksperimentu iekārtas:
* *MAGKOM*, mēra Zemes magnētisko lauku un veic pavadoņa mikropaātrinājumu kompensāciju;
* *METEOR*, pēta mikrometeorīdus un kosmisko atkritumu daļiņas.

## Lidojuma gaita
*AIST № 1* tika palaists  12:30 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1v/Volga]]* no Pļeseckas kosmodroma. Tas bija pirmais *[[Sojuz-2.1v]]* modifikācijas starts. Kopā ar *AIST № 1* palaistas divi pasīvie pavadoņi *[[Kosmos-2492]]*, *[[Kosmos-2493]]* (radaru kalibrēšanas sfēras). No augšējās pakāpes *AIST № 1* atdalījās 14:10 UTC.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Малый космический аппарат «АИСТ» Самарский университет
* Малый космический аппарат «АИСТ» РКЦ ПРОГРЕСС
* Aist satellite Anatoly Zak
* Aist-1 1, 2 (147KS) Gunter Dirk Krebs
* Спутник технологический. AIST 1  Ecoruspace.ME
Portugāles Eleonora

**Portugāles Eleonora Helēna** (, ; dzimusi , mirusi ) bija Portugāles karaļa Duartes I meita un kā Svētās Romas imperatora Frīdriha III sieva Svētās Romas imperatore no 1452. gada 16. martam līdz savai nāvei 1467. gada 3. septembrī.

Eleonoras tēvs mira, kad meitai bija nepilni četri gadi. Eleonoras māte galma konfliktu dēļ bija spiesta dzīvot trimdā Kastīlijā, bet Eleonora uzauga Portugāles galmā. 1452. gada 16. martā Romā apprecējās ar Frīdrihu III, un trīs dienas vēlāk Romas pāvests Nikolajs V Frīdrihu III kronēja par imperatoru. Mirusi 1467. gadā.

## Ārējās saites
Valdaiķi

**Valdaiķi** ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 4 km no pagasta centra Aknīstes un 155 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas starp autoceļu P73 un Dienvidsusēju.

## Atsauces
Striki

**Striki**, arī **Strikugols**, ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 11 km no pagasta centra Aknīstes un 162 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V779.

## Atsauces
Caunu iela (Jūrmala)

**Caunu iela** ir iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē. Caunu iela sākas krustojumā ar Medņu ielu un beidzas krustojumā ar Gulbju ielu. Kopējais ielas garums ir 640 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Caunu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Caunu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Medņu iela (T veida krustojums)
* Cīruļu iela
* Rubeņu iela
* Gulbju iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vaivari
Toms Auniņš

**Toms Auniņš** (dzimis  Dobelē) ir latviešu teātra, kino aktieris, režisors, elektroniskās mūzikas, kā arī teātra un kino mūzikas komponists un izpildītājs, Latvijas radio balss aktieris.

## Biogrāfija
Mācījies Dobeles bērnu mūzikas skolā, kora klasē. Dejojis Edmunda Veizāna Modes deju studijā. 2006. gadā absolvējis Rīgas 3.vidusskolu.
2011. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju, Māras Ķimeles vadībā iegūstot specialitāti dramatiskā teātra režisors.
Darbojies tādos teātros kā "Dirty Deal Teatro", Ģertrūdes ielas teātris, teātris Austrumu robeža, Valmieras Drāmas teātris, Dramaturgu teātris, Jaunais Rīgas teātris, Daugavpils teātris, Dailes teātris un Nacionālais teātris.

## Teātra izrādes

## Filmogrāfija
Par lomu filmā "Nemierīgie prāti" (2021) saņēmis 2022. gada Lielā Kristapa balvu kā Labākais aktieris otrā plāna lomā.

## Muzikālie projekti
* 2007 — Darbojas latviešu eksperimentālās mūzikas grupā 1/2 H 1/2 W , kas sniegusi ap 200 performances un koncertus Latvijā, Lietuvā, Igaunijā, Krievijā, Norvēģijā, Vācijā
* 2012 — Festivāla Skaņu mežs un starptautiskā projekta Soundexchange līdzproducētās grupas *[[First Latvians on Mars]]* sastāvā piedalījies ''Transmediale'' festivālā Berlīnē
* 2013 — Latvijas radio 1 — bērnu raidījumā Burtu burvis ar lomu Plankumainais zirneklis
* 2014 — Oriģinālmūzikas autors Ginta Gabrāna izstādes darbam Ne no kurienes (izstāde “Vizionārās struktūras. No Johansona līdz Johansonam”) Latvijas Nacionālā bibliotēka.
* 2015 — Oriģinālmūzikas autors Ginta Gabrāna personālizstādes darbam Sešas galvas izstāžu zālē Arsenāls.
* 2015 — Latvijas radio 6 — Skaņu meža raidījuma veidotājs un vadītājs.
* 2017 — *Solstice Study with 72 speakers by 6 composers on opposite coasts of one sea. Arhus, Denmark.*
* 2018 — Transrealitātes Zirgu ielā, Ginta Gabrāna izstāde, Baltās Naktis 2018.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 'SoundCloud'' profils 
* 'Vimeo'' profils 
* "Puiši smaržo pēc apelsīniem'' YouTube 
* 'Finansists'' intervija Boom FM 
* 'Toms Auniņš atklāj Hardija Lediņa gadu Nabaklab'' YouTube 
* "The 24 Hours — Forever'' YouTube 
* https://www.instagram.com/tomsaunins/
* Toms Auniņš izrades.lv
Vostočnija kosmodroms

**Vostočnija kosmodroms** () ir Krievijas kosmodroms. Tas atrodas Amūras apgabalā, blakus Ciolkovskas pilsētai. Kosmodroma celtniecība sākta 2012. gadā. Pirmais nesējraķetes starts veikts 2016. gadā.

Kosmodroms veidots, lai samazinātu Krievijas atkarību no Baikonuras kosmodroma Kazahstānā. Tas atrodas dažu desmitu kilometru attālumā no 2007. gadā likvidētā kosmodroma *Svobodnij*.

## Vēsture
Pēc PSRS sabrukšanas tās vistālāk dienvidos atrodošais kosmodroms palika Kazahstānas teritorijā. Pļeseckas kosmodroms atradās pārāk tālu ziemeļos, lai no tā būtu ekonomiski izdevīgi palaist kosmiskos aparātus ekvatoriālās orbītās. 20. gadsimta 90. gadu vidū kosmiskajiem startiem tika pielāgota bijusī raķešu bāze *Svobodnij* Amūras apgabalā. Tā finansiālu grūtību dēļ netika pienācīgi attīstīta, veikti pieci kosmisko raķešu starti, bet 2007. gadā likvidēta.

2007. gadā Krievijas dienvidu daļā tika izpētītas vairākas vietas jauna kosmodroma būvniecībai. Par piemērotāko izvēlējās Svobodnijai blakus esošā Ugļegorskas slēgtā ciemata teritoriju.
2007. gada 6. novembrī prezidents Vladimirs Putins parakstīja lēmumu par Vostočnija kosmodroma izveidi.
2011. gadā sākta projektēšana un sākti sagatavošanas celtniecības darbi. Pirmais starta komplekss *S1* tika būvēts raķetēm *Sojuz-2*. 2012. gadā izrakta starta kompleksa bedre. 2016. gadā tas bija uzbūvēts, un 25. martā pabeigti kompleksa izmēģinājumi.

2016. gada 28. aprīlī no kosmodroma veiksmīgi veikts pirmais starts, ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a/Volga]]* palaižot pavadoņus *[[Mihailo Lomonosov]]*, *[[Aist-2D]]* un *[[SamSat-218]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* КОСМОДРОМ ВОСТОЧНЫЙ  РОСКОСМОС
* Что важно знать о космодроме Восточный ТАСС
Leopolds Dītrihs Ernsts fon Pecolds

**Leopolds Dītrihs Ernsts fon Pecolds** (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes mākslinieks, mākslas vēsturnieks un žurnālists.

No 1848. līdz 1850. gadam mācījās Bērzaines ģimnāzijā. No 1851. līdz 1855. gadam studēja teoloģiju un vēsturi. Studiju laikā uzņemts studentu korporācijā *[[Estonia (korporācija)|Estonia]].* No 1857. līdz 1858. gadam studēja Diseldorfas Mākslas akadēmijā, no 1858. līdz 1861. gadam - Karlsrūes mākslas skolā. No 1860. līdz 1861. gadam uzturējās Itālijā. 

Atgriezies Baltijā, no 1862. līdz 1865. gadam bija Tallinas *[[Revalsche Zeitung]]* redaktora vietnieks, no 1867. līdz 1869. gadam - redaktors. Pēc tam pārgāja uz Rigas avīzi *[[Rigasche Zeitung]]*, kur desmit gadus (no 1869. līdz 1879. gadam) bija tās redaktors. Bija spiests pamest amatu liberālo uzskatu dēļ.

Gleznojis vēsturiska žanra gleznas un portretus, bija viens no Tallinas provinciālmuzeja dibinātājiem. 1879. gadā pārcēlās uz Vāciju, kur Karlsrūē darbojās kā mākslas skolotājs, esejists un žurnālists.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Gedeons Barca

**Gedeons Barca** (;  Kišūjzālāša —  Budapešta) bija Ungārijas starptautiskais lielmeistars šahā (1954).

## Biogrāfija
No 1940. gadu sākuma līdz 1960. gadu beigām bijis viens no spēcīgākajiem Ungārijas šahistiem. Astoņas reizes uzvarējis Ungārijas šaha čempionātos (1942, 1943, 1947, 1950, 1951, 1955, 1957, 1958). Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs un godalgoto vietu ieguvējs. Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā viņam kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1954. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Vēlākajos gados sekmīgi piedalījies arī korespondencšaha turnīros. 1966. gadā kļuvis par ICCF starptautisko meistaru (ICM).

Piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla starpzonas turnīros: 1952. gadā Stokholmā ieņēmis 15. vietu, bet 1962. gadā turpat palicis 14. vietā.

Sekmīgi pārstāvējis Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (1952-1962, 1968). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1956) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1954), sudraba (1956) un bronzas (1968) medaļas;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1936. gadā un izcīnījis zelta medaļu komandu vērtējumā;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 3 reizes (1961-1970). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1970) un 2 bronzas (1961, 1965) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1965) medaļu.

Pēc izglītības matemātiķis, bijis matemātikas profesors. Bijis Ungārijas šaha žurnāla *Magyar Sakkélet* redaktors (1952—1972) un sarakstījis grāmatas par šahu.

Devis ieguldījumu šaha atklātņu teorijā. Barcas vārdā ir nosaukta atklātnes sistēma — 1. Zf3 d5 2. g3.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bulgārija Eirovīzijas dziesmu konkursā

**[[Bulgārija]] [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]** ir piedalījusies 13 reizes, debitējot 2005. gada konkursā, kad Bulgāriju pārstāvēja grupa *[[Kaffe]]* ar dziesmu *Lorraine*. Valsts Eirovīzijā nav uzvarējusi, bet labākais rezultāts ir bijis 2017. gada konkursā, kad to pārstāvēja Kristiāns Kostovs ar dziesmu *Beautiful Mess*, iegūstot 2. vietu.

## Bulgārijas pārstāvji Eirovīzijā
:  *Uzvarētāji*
:  *Otrā vieta*
:  *Trešā vieta*
:  *Pēdējā vieta*
:  *Nekvalificējās finālam*
Beibežu dīķis

**Beibežu dīķis** (arī **Beibežu ūdenskrātuve**) ir ūdenskrātuve, kas izveidojusies bijušā kūdras karjera vietā Bauskas novada Vecumnieku pagasta dienvidrietumos uz dienvidiem no Beibežiem un Misas. Beibežu dīķa ziemeļu daļu sauc par **Arves ezeru**, tajā maksas makšķerēšana. Gar ūdenkrātuves austrumu krastu tek Misas upe, kuras ūdeņi tiek izmantoti ūdenskrātuves līmeņa regulēšanā. Beibežu dīķis ir vairāku sugu ūdensputnu ligzdošanas vieta.

## Atsauces
Pīters Bijasass

**Pīters Bijasass** (; dzimis  Atēnās) ir Kanādas un ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1978).

## Biogrāfija
Piedzimis Grieķijā, taču izaudzis un par šahistu kļuvis Vankūverā. No 1969. līdz 1972. gadam četras reizes uzvarējis Britu Kolumbijas šaha čempionātos. Divkārtējais Kanādas šaha čempionāta uzvarētājs (1972, 1975). Par panākumiem turnīros FIDE 1972. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1978. gadā — starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīros: 1973. gadā Brazīlijā bijis 15. vietā, bet 1976. gadā Manilā palicis 17. vietā.

Sekmīgi pārstāvējis Kanādas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 4 reizes (1972—1978). Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1978) un 2 bronzas (1972, 1976) medaļas;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1971. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu.

1979. gadā pārcēlies uz dzīvi ASV un mainījis pilsonību. Pēc profesijas datoru speciālists, strādājis IBM par programmētāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Primožs Rogličs

**Primožs Rogličs** (; dzimis  Trbovljē) ir Slovēnijas šosejas riteņbraucējs, šobrīd pārstāv **' komandu.

== Karjera ==
Rogličs ir bijušais [[tramplīnlēkšana|tramplīnlēcējs]], šajā sporta veidā trenējās un startēja no 2003. līdz 2011. gadam, 2007. gadā kļuva par Pasaules junioru čempionu komandu disciplīnā. Pēc tam pievērsies riteņbraukšanai.

Startējot [[2016. gada Giro d'Italia|2016. gada ''Giro d'Italia'']] atklāšanas posma individuālajā braucienā viņš, pirms tā nebūdams pieskaitīts favorītiem, izcīnīja otro vietu, būdams sekundes simtdaļu lēnāks par uzvarētāju [[Toms Dimulēns|Tomu Dimulēnu]]. Viņš uzvarēja sacensību devītajā posmā, kas arī bija individuālais brauciens.

2018. gada aprīlī Rogličs uzvarēja [[2018. gada Basku Zemes tūre|Basku Zemes tūres]] kopvērtējumā, uzvarot arī šo daudzdienu sacensību individuālajā braucienā. Aprīļa beigās Rogličs uzvarēja arī ''[[2018. gada Tour de Romandie|Tour de Romandie]]'' kopvērtējumā.

2019. gada martā uzvarēja [[2019. gada UAE Tour|2019. gada ''UAE Tour'']] kopvērtējumā, vienā no posmiem un kopā ar komandu arī pirmā posma [[Komandu brauciens ar atsevišķu startu|komandu braucienā]]. Rogličs uzvarēja arī savu nākamo sacensību — [[2019. gada Tirreno—Adriatico|''Tirreno—Adriatico'']] — kopvērtējumā. Maijā Rogličs otro gadu pēc kārtas uzvarēja ''[[2019. gada Tour de Romandie|Tour de Romandie]]'' kopvērtējumā, uzvarot arī trijos no sešiem sacensību posmiem. Komanda viņu iekļāva sastāvā startam [[2019. gada Giro d'Italia|''Giro d'Italia'']], kur viņš tika uzskatīts par vienu no pretendentiem uz uzvaru kopvērtējumā. Sacensību noslēgumā Rogličs ieņēma trešo vietu un uzvarēja divos posmos.

[[2019. gada Vuelta a España|2019. gada ''Vuelta a España'']] Rogličs uzvarēja sacensību 10. posmā, pēc kura pārņēma vadību kopvērtējumā, ko noturēja līdz sacensību finišam. Rogličs uzvarēja arī [[Punktu klasifikācija Vuelta a España|punktu klasifikācijas]] kopvērtējumā.

Sezonas beigās Rogličs uzvarēja ''[[Giro dell'Emilia]]'' un ''[[Tre Valli Varesine]]'' viendienas sacensībās.

[[2020. gada Tour de France|2020. gada ''Tour de France'']] Rogličs uzvarēja sacensību ceturtajā posmā. Būdams favorīta lomā un līdera pozīcijā pimrs 20. posma, Rogličs tomēr kopvērtējumā finišēja otrais, piekāpjoties savam tautietim [[Tadejs Pogačars|Tadejam Pogačaram]].

2020. gada 4. oktobrī Rogličs uzvarēja [[2020. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža|Ljēža—Bastoņa—Ljēža]] viendienas sacensībās, gūstot savu pirmo uzvaru [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|klasiku pieminekļos]]. Sezonas beigās Rogličs saņēma ''[[Vélo d'Or]]'' apbalvojumu kā gada labākais riteņbraucējs.

=== ''Bora–Hansgrohe'' ===
2023. gada oktobrī **' paziņoja, ka līdz ar nākamās sezonas sākumu Rogličs pievienosies komandai.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

## Atsauces

## Ārējās saites
Arturo Pomars

**Arturo Pomars** (; dzimis  Palmā, miris ) bija Spānijas starptautiskais lielmeistars šahā (1962).

## Biogrāfija
Bērnībā bijis pazīstams kā šaha brīnumbērns. 1944. gadā Hihonā šaha turnīrā trīspadsmit gadu vecumā nospēlējis neizšķirti ar toreizējo Pasaules šaha čempionu Aleksandru Aļehinu. Aļehinam šajā turnīrā tas bijis vienīgais zaudētais puspunkts, bet Pomara neizšķirts vēl joprojām paliek šaha rekordu sarakstā kā jaunākā šahista nezaudētā cīņa pret Pasaules čempionu klasiskajā laika kontrolē.

1940. gadu beigās kļuvis par vienu spēcīgākajiem Spānijas šahistiem. Septiņas reizes uzvarējis Spānijas šaha čempionātos (1946, 1950, 1957, 1958, 1959, 1962, 1966), kā arī četras reizes bijis otrais šajos čempionātos (1951, 1956, 1964, 1969). Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts. 1962. gadā piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīrā Stokholmā, kurā palicis 11. vietā. Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Pomaram kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1962. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Bijis pirmais Spānijas šahists, kas kļuvis par šaha lielmeistaru.

Sekmīgi pārstāvējis Spānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 12 reizes (1958-1980). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1960) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1971. gadā;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 15 reizes (1959, 1962-1977). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1970), 5 sudraba (1959, 1962, 1965, 1966, 1967) un 3 bronzas (1969, 1971, 1972) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis 7 zelta (1959, 1962, 1964, 1965, 1969, 1970, 1971) medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tebras

**Tebras** ir ciems Dienvidkurzemes novada Kazdangas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 12 km no pagasta centra Kazdangas, 44 km no novada centra Grobiņas un 182 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P115.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Gailīšu strauts

**Gailīšu strauts** var būt:

*Gailīšu strauts - Taļķes pieteka
*Gailīšu strauts - Vēdzeles pieteka
Bēskova

**Bēskova** (, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oderas-Šprē apriņķa centrs. Atrodas 30 kilometrus uz dienvidrietumiem no Frankfurtes pie Oderas pie Šprē upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1316. gadā. 1518. gadā pilsētu savā īpašumā ieguva Lēbusas bīskapija, kas 1598. gadā tika sekularizēta. Pēc Otrā pasaules kara Bēskova ietilpa VDR.

## Atsauces

## Ārējās saites
Frenks Andersons

**Frenks Ross Andersons** (;  Edmontona —  Sandjego) bija Kanādas starptautiskais meistars šahā (1954).

## Biogrāfija
Divkārtējais Kanādas šaha čempionāta uzvarētājs (1953, 1955). Sekmīgi pārstāvējis Kanādas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 3 reizes (1954, 1958, 1964) un individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1954, 1958) medaļas. Par panākumiem turnīros FIDE 1954. gadā Andersonam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. Viņš bijis pirmais Kanādā dzimušais šahists, kas kļuvis par starptautisko meistaru.

Bijis šaha nodaļas redaktors Kanādas laikrakstā *The Hamilton Spectator* (1955–1964). Pēc profesijas datoru speciālists. 1964. gadā pārcēlies uz dzīvi Kalifornijā, strādājis nodokļu konsultāciju biznesā un vairs nav piedalījies šaha turnīros. Pēc nāves 2001. gadā uzņemts Kanādas šaha slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gailīšu strauts (Taļķes pieteka)

**Gailīšu strauts** ir Taļķes labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Bāliņiem. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Taļķē netālu no tās ieteces Misā. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Jaunais ezers

**Jaunais ezers** ir mākslīgi izveidots dīķis Bauskas novada Vecumnieku dienvidu daļā. Ūdenskrātuves ziemeļu krastā atrodas Vecumnieku baznīca. Jaunā ezera ziemeļrietumu krastā atrodas autoceļš P88 (Bauska—Linde).

## Atsauces
Hesuss Djess del Korrals

**Hesuss Djess del Korrals** (;  Saragosa —  Madride) bija Spānijas starptautiskais lielmeistars šahā (1974).

## Biogrāfija
1960. gados bijis viens no spēcīgākajiem Spānijas šahistiem. Divas reizes uzvarējis Spānijas šaha čempionātos (1955, 1965). Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts. 1969. gadā Palma de Maļorkas lielmeistaru starptautiskajā šahā turnīrā ieguvis augsto 6. vietu, atpaliekot tikai no tā laika spēcīgākajiem šahistiem Bentu Larsenu, Tigranu Petrosjanu, Viktoru Korčnoju, Vlastimilu Hortu un Borisu Spaski.

Par panākumiem turnīros FIDE 1968. gadā Korralam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1974. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Bijis otrais Spānijas šahists aiz Arturo Pomara, kas kļuvis par šaha lielmeistaru.

Sekmīgi pārstāvējis Spānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (1960-1962, 1970-1972, 1978-1982). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1962) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1970. gadā;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 9 reizes (1960, 1962-1963, 1965-1968, 1971-1972). Komandu vērtējumā izcīnījis 5 sudraba (1962, 1965, 1966, 1967) un 2 bronzas (1971, 1972) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1966, 1967) medaļas.

Pēc profesijas bijis notārs. 1986. gadā aizgājis no profesionālā šaha un līdz mūža beigām piedalījies tikai amatieru sacensībās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lādzēnu dīķi

**Lādzēnu dīķi** (arī **Lādzēnu tīrelis**, **Lādzēnu purva ūdenskrātuve**) ir mākslīga ūdenskrātuve Bauskas novada Vecumnieku pagasta dienvidu daļā, bijušajos kūdras karjeros. Ūdenskrātuvē dzīvo līdakas, baltie amūri, līņi. Krājumi tiek papildināti ar līdakām un baltajiem amūriem. Organizēta licencēta makšķerēšana.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lādzēnu purvs
Cirmani

**Cirmani** (), arī **Logovci**, ir ciems Krāslavas novada Piedrujas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 8 km no pagasta centra Piedrujas, 20 km no novada centra Krāslavas un 286 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A6, Indricas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 20 cilvēkiem.
## Atsauces
Domnopole

**Domnopole** ir ciems Krāslavas novada Piedrujas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 11 km no pagasta centra Piedrujas, 35 km no novada centra Krāslavas un 301 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V630, Makņu ezera krastā.

1897. gadā pareizticīgo ciemā bija 2 sētas ar 21 cilvēku.
## Atsauces
Kapteiņi

**Kapteiņi** ir ciems Jēkabpils novada Asares pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 11 km no pagasta centra Asares, 13 km no novada centra Aknīstes, 55,5 km no novada centra Jēkabpils un 164 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V810.

## Atsauces
Vīksniņa

**Vīksniņa**, augštecē **Baliņa**, ir Taļķes labā krasta pieteka Bauskas un Ogres novados. Upes garums 22 km (iekļaujot Baliņu).

Izteka — uz ziemeļiem no Umpārtes, taču augštece Baliņa sākas Diņķu purvā pie Gāguļiem. Tek rietumu virzienā, pie Lādzēnu dīķiem pagriežoties uz ziemeļiem-ziemeļrietumiem. Ietek Taļķē lejpus Vecumniekiem, augšpus Bāliņiem. Upi šķērso valsts autoceļi V1007 (Pārbrauktuve—Birzgale), P89 (Ķekava—Skaistkalne) un V1013 (Šarlotes—Vecumnieku stacija), augštecē arī V995 (Druva—Birzgale—Valle). Lejtecē upi šķērso dzelzceļa līnija Jelgava—Krustpils, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Augštecē pie Gāguļiem uz upītes izveidojies Kalnamuižas dīķis (pie Kalnamuižas, kas tiek dēvēta par hercoga Jēkaba medību muižu). Vidustecē tek gar Umpārtes jeb Viestura pamatskolu (mūsdienās saukta arī Viesturu muiža).
[thumb|200px|Baliņa kanalizētā posmā netālu no bijušās [Birze (stacija)|Birzes stacijas]]

## Atsauces
Erchercogs Francis Kārlis

Erchercogs **Francis Kārlis Jozefs** (; dzimis , miris ) bija Austrijas ķeizara Franča II dēls, divu ķeizaru (Franča Jozefa I, Maksimiliāna I) tēvs. Francis Kārlis maz piedalījās valsts pārvaldīšana, kaut arī no 1835. līdz 1848. gadam bija Valsts slepenās konferences (*Geheime Staatskonferenz*) biedrs, kas pārvaldīja valsti garīgi slimā brāļa Ferdinanda I vietā. 1848. gadā piekrita nodot troni dēlam Francim Jozefam I.

## Ārējās saites
Eduarda Veidenbauma iela (Jūrmala)

**Eduarda Veidenbauma iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Eduarda Veidenbauma iela sākas pie dzelzceļa līnijas Torņakalns—Tukums II un beidzas krustojumā ar Jūrkalnes ielu, ielai arī ir turpinājums Krastciema virzienā—Mežmalas iela. Kopējais ielas garums ir 660 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Eduarda Veidenbauma ielā satiksmes kustība norit vienā vai divās joslās un divas joslas ir posmā no Cīruļu ielas līdz Jūrkalnes ielai. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Sabiedriskais transports
Agrāk pa Eduarda Veidenbauma ielu kursēja 5. autobuss.

## Ielu savienojumi
Eduarda Veidenbauma iela ir savienota ar šādām ielām:
* Irbju iela
* Medņu iela (T veida krustojums)
* Eglaines iela
* Cīruļu iela
* Rubeņu iela
* Smilgu iela (T veida krustojums)
* Jūrkalnes iela (T veida krustojums)
* Mežmalas iela (ielas turpinājums Krastciema virzienā)

## Skatīt arī
* Sloka
* Autobusu satiksme Jūrmalā
Cyclingnews.com

***Cyclingnews.com*** ir tīmekļa vietne, kurā tiek publicēti riteņbraukšanas jaunumi un sacensību rezultāti. Tā pieder uzņēmumam *[[Immediate Media Company]]*, kam pieder vairāk kā 50 tīmekļa vietnes par dažādām tēmām.

## Vēsture
1995. gadā austrālietis Bills Mičels, riteņbraukšanas entuziasts un ekonomikas profesors Ņūkāslas Universitātē (Austrālijā), jūtot, ka pastāv pieprasījums pēc savlaicīgām ziņām un sacensību rezultātiem angliski runājošās valstīs, izveidoja tīmekļa vietni ar nosaukumu *Bill’s Cycling Racing Results and News.* 1999. gadā Sidnejā bāzēta izdevniecība *Knapp Communications* nopirka šo vietni no Mičela un 2007. gada jūlijā to pārdeva britu izdevniecībai *[[Future plc]]* par 2,2 miljoniem sterliņu mārciņu. 2014. gada jūlijā to pārpirka *Immediate Media Company*.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ēltje Visermans

**Ēltje Visermans** (, dzimis , miris ) bija nīderlandiešu šaha problēmists. Viņš lietoja pseidonīmu *S. van Mierse*.

Viņa pamatprofesija bija būvinženieris.

## Sasniegumi šaha kompozīcijā
Kopš 1938. gada publicējis apmēram 800 dažādu žanru šaha kompozīcijas, galvenokārt, divvilčus un trišvilčus. Konkursos guvis apmēram 400 atzinības, no tām 230 godalgas.

No 1958. gada starptautiskais tiesnesis un no 1972. gada Starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā. FIDE Albumu reitings — 170 punkti.

Viņš bija šaha uzdevumu nodaļas redaktors šaha žurnālā *Tijdschrift van de KNSB* un galvenais redaktors šaha kompozīcijas žurnālā  *[[Probleemblad]]*, kā arī vairāku šaha kompozīcijas grāmatu un rakstu autors.

## Šaha kompozīciju piemēri

**Uzdevums Nr. 1**
: **1.♘f5! draud 2.f3+ 2...♗×f3/♘×f3 3.♘f2#**  
: **1...♗f3 2.♕e5+ f×e5 3.♘g3#**  
: **1...♘f3 2.♕f4+ ♘×f4 3.♘g3#**  
: **1...♘×d3 2.♖d4+ c×d4 3.♘d6#**  
: **1...c×d3 2.♖e6+ 2...♔d5 3.♕d6#  2...d×e6 3.♘d6#**
Tēma: Baltie upurē figūru, lai atbrīvotu lauciņu citai balto figūrai. 

## Papildu literatūra
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Visermana etīdes 
* Portrets vietnē Schaakcanon
* Ē. Visermana profils vietnē Chess Composers
Estonia (korporācija)

thumb|200px|Studentu korporācijas ''Estonia'' ģerbonis.
***Estonia*** bija Tērbatas Universitātes vācbaltiešu studentu korporācija, kas dibināta 1821. gada 7. septembrī kā Igaunijas guberņas studentu apvienība. Tās krāsas — zaļš-violets-balts, devīze — *Virtus decus Estonorum!* ("Tikums ir igauniešu rota!").

Korporācijas darbība apturēta 1939. gada 15. oktobrī Otrā pasaules kara sākumā pēc vācbaltiešu piespiedu izceļošanas. *Estonia* filistri piedalījās korporāciju *Fraternitas Dorpatensis* un *Corps Curonia Goettingensis* dibināšanā.

## Slaveni korporācijas pārstāvji
* Kārlis Ernests fon Bērs (*Karl Ernst von Baer*, 1792—1876), dabaszinātnieks
* Frīdrihs Reinholds Kreicvalds (*Friedrich Reinhold Kreutzwald*, 1803—1882), igauņu eposa "Kalevipoegs" autors
* Leopolds Dītrihs Ernsts fon Pecolds (*Leopold Dietrich Ernst von Pezold,* 1832—1907), mākslinieks, mākslas vēsturnieks un žurnālists.
* Eduards fon Ungerns-Šternbergs (*Eduard von Ungern-Sternberg*, 1836—1904), rakstnieks
* Jākobs fon Ikšķils (*Jakob von Uexküll*, 1864—1944), biologs
* Heincs fon zur Mīlens (*Heinz von zur Mühlen*, 1914—2005), vēsturnieks
Trīs māsas

thumb|left|Lugas 1901. gada pirmizdevums
**"Trīs māsas"** () ir krievu rakstnieka Antona Čehova luga. Tā tika uzrakstīta 1900. gadā un pirmo reizi publicēta 1901. gadā Maskavā. "Trīs māsu" pirmizrāde notika tajā pašā gadā Maskavas Mākslas teātrī (*Московский Художественный театр*). "Trīs māsas" ir viens no nozīmīgākajiem A. Čehova darbiem.

Luga stāsta par izglītotas ģimenes trīs meitām Krievijas provinces pilsētā, kuru ikdienas dzīve ir tāla no cerētās. Autors uzskatījis, ka luga ir komēdija, taču tā ir poētiska, rūgta optimisma un drāmas piesātināta luga.

"Trīs māsas" ir bieži uzvestas arī Latvijas teātros. Jaunajā Rīgas teātrī Māras Ķimeles režijā luga tika izrādīta no 2005. gada. Dailes teātrī Andreja Žagara "Trīs māsu" pirmizrāde bija 2016. gada pavasarī.

## Atsauces
Eizenhitenštate

**Eizenhitenštate** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oderas-Šprē apriņķī, pie Oderas-Šprē kanāla ietekas Oderā. Ievērojams metalurģijas centrs.

## Vēsture
Pilsēta dibināta 1950. gadā kā **Staļinštate** (*Stalinstadt*) ap jaunbūvēto metalurģisko kombinātu. 1961. gadā pilsēta tika pārsaukta pašreizējā vārdā. Iedzīvotāju skaits 20. gadsimta piecdesmitajos un sešdesmitajos gados strauji pieauga. Kombinātā savulaik strādāja 12 000 cilvēku. Pēc Vācijas apvienošanās un kombināta privatizācijas lielāka daļa no strādniekiem darbu zaudēja un mūsdienās šeit strādā 2500 cilvēku.

## Ekonomika
Pilsētas ekonomikas pamats ir kompānijas *[[ArcelorMittal]]* metalurģiskais kombināts. 

## Cilvēki
Eizenhitenštate ir lodes grūdēja Udo Beiera (*Udo Beyer*, 1955), airētājas Katrīnas Boronas (*Kathrin Boron*, 1969), dīdžejs Pola van Daika (*Paul van Dyk*, 1971), kanoe airētāja Torstena Gučes (*Torsten Gutsche*, 1968), riteņbraucēja Rodžera Klūges (*Roger Kluge*, 1986), vieglatlēta Franka Šafera (*Frank Schaffer*, 1958) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites