Televīzija Latvijā

**[[Televīzija]] [[Latvija|Latvijā]]** ieviesta 1954. gadā, lai gan pirmo eksperimentālo pārraidi veica jau 1937. gadā. Šis ir saraksts ar televīzijas kanāliem, ko pārraida tikai Latvijā.

## Regulējums
Nepieciešama Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes (NEPLP) izsniegta apraides atļauja, lai Latvijā uzņēmums varētu izplatīt televīzijas programmas. Latvijā televīzijas programmu izplatīšanas iespējas ir attīstījušās, vienlaikus saglabājoties arī tradicionālajām izplatīšanas metodēm, piemēram, zemes bezmaksas un maksas apraidē, kā arī kabeļtelevīzijā un internetā.

NEPLP kā mediju regulators nodrošina Latvijas informatīvās telpas aizsardzību un mediju darbību demokrātisku vērtību ietvarā. Latvija izmanto AVMPD paredzēto iespēju noteikt stingrāku nacionālo regulējumu attiecībā uz alkohola, izložu un azartspēļu reklāmu, kā arī nepilngadīgu personu aizsardzību pret kaitīgu saturu. Šie ierobežojumi samazina finanšu resursu bāzi Latvijā veidotajām audiovizuālajām programmām, salīdzinot ar vairākām citām ES dalībvalstīm. Tomēr iekļautas normas arī nosaka, ka Latvija nodrošina audiovizuālo mediju pakalpojumu retranslāciju no citām ES dalībvalstīm, bet konkrētos gadījumos var ierobežot to izplatīšanu.

## Mediji
2008. gada 2. septembrī pieņemtie Ministru kabineta noteikumi Nr.714 nosaka kārtību, kādā tiek ieviesta programmu apraide ciparformātā un termiņu analogās televīzijas apraides slēgšanai — 2011. gada 1. decembris. Zemes ciparu televīzija ļaus efektīvāk izmantot pieejamo frekvenču spektru, jo katrā frekvencē var pārraidīt vairākas programmas vienlaikus. Ciparizācija nodrošina labāku attēla kvalitāti un iespēju ieviest jaunus pakalpojumus, piemēram, interaktivitāti un programmu piegādi pēc individuāla pasūtījuma. Kopš 2009. gada Latvijas Televīzijā tiek plānotas pārmaiņas, kā tas notiek arī citu Eiropas valstu sabiedriskajās raidorganizācijās. Latvijas Televīzija plāno attīstīties kā sabiedriskais elektroniskais medijs, kas apvieno televīziju un interneta portālu, veidojot vienotu informācijas un tehnoloģiju sistēmu ar mērķi nodrošināt iespējami lielāku informācijas pieejamību Latvijas sabiedrībai.

No 2018. gada līdz 2023. gadam televīzijas mediju jomā ir notikušas vairākas izmaiņas, tostarp uzņēmumu apvienošanās un jaunu tirgus dalībnieku ienākšana. 2022. gada beigās Latvijā bija reģistrēti 24 komerciālie elektroniskie plašsaziņas līdzekļi, kas veido televīzijas programmas. Sabiedriskais medijs "Latvijas Televīzija" (LTV) veido trīs televīzijas programmas (divas nacionālas — "LTV1", "LTV7" un vienu pārrobežu — "VISIEMLTV.LV"), spēlējot svarīgu lomu sabiedrības informēšanā. Komerciālie mediji arī saglabā un attīsta ziņu dienestus nacionālā un reģionālā līmenī, nodrošinot objektīvas un patiesas informācijas pieejamību. 2021. gadā komerciālajās televīzijās strādāja vairāk nekā 250 darbinieki, savukārt LTV nodarbināja vidēji 518 darbiniekus. Sākot no 2019. gada līdz 2024. gadam LTV neto apgrozījums palielinājies par 30%.

No 2022. gada līdz 2024. gadam bez maksas zemes apraidē ciparformātā ir pieejamas tādas programmas kā "LTV1" (SD un HD), "LTV7" (SD un HD), "ReTV", "TV24" un "TV4". Uzdevumi šajā jomā ietver sociāli atbildīgu televīzijas uzņēmumu darbības veicināšanu, daudzveidīga satura nodrošināšanu, īpaši koncentrējoties uz kvalitatīvu, informatīvi analītisku un pētniecisku saturu, kā arī televīzijas žurnālistu un citu satura veidotāju prasmju pilnveides veicināšanu. No 2022. gada 12. augusta līdz 2023. gada 8. marta "RADA" kanāls bija iekļauta bez maksas zemes apraidē ciparformātā izplatāmo televīzijas programmu sarakstā, bet tas ir pagarināts saistība ar Krievijas uzbrukumu Ukrainai turpināšanu. No 2025.gada 1. jūnija līdz 2026. gada beigām divi kanāli tika iekļauti bezmaksas zemes apraidē – "Radio SWH TV" un kristīgā TV no ASV "EWTN Latvija", kas uzvarēja NEPLP konkursā komerciālajām televīzijām par divām brīvajām vietām.

## Klasifikācija
Latvijā pieejamās televīzijas programmas iedalās nacionālajās, reģionālajās, vietējās, kabeļtelevīzijas un pārrobežu programmās. 2022. gadā kopumā bija 52 programmas, salīdzinot ar 66 programmām 2018. gadā.

2017. gada beigās Latvijas jurisdikcijā bija 67 televīzijas programmas, kas saņēmušas apraides atļauju, un 41 kabeļoperators ar retranslācijas atļauju, no kuriem 12 sniedz IPTV pakalpojumu. NEPLP elektroniskajā reģistrācijas sistēmā retranslācijai Latvijā bija reģistrētas 376 televīzijas programmas, un saņemti 15 paziņojumi par pakalpojumu pēc pieprasījuma sniegšanu, no kuriem 3 ir OTT pakalpojumu sniedzēji.

## Satura pieejamība
Kopš 2021. gada NEPLP ir sākusi veidot ziņojumus par elektronisko plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu pieejamību. Šo ziņojumu mērķis ir sniegt informāciju par dažādiem pieejamības risinājumiem televīzijas programmās (ieskaitot nacionālās, reģionālās, vietējās un pārrobežu aptveršanas zonas, tai skaitā Latvijā), audiovizuālajos pakalpojumos pēc pieprasījuma un arī radio programmās.

2021. gadā kopumā izplatīja 33 televīzijas programmas, satura pieejamības risinājumi — lielākoties subtitri — tika nodrošināti 15 TV programmās. 2022. gadā kopumā izplatīja 37 televīzijas programmas, satura pieejamības risinājumi tika nodrošināti 17 televīzijas programmās.

2023. gadā kopumā izplatīja 40 televīzijas programmas, satura pieejamības risinājumi tika nodrošināti 18 televīzijas programmās. Kopumā subtitrētas 42812,04 stundas un tas ir par 185% vairāk nekā 2022. gadā. Strauju pieaugumu pieejamības pakalpojumu pieaugumā veicināja tas, ka pagājušā gadā vairākās televīzijas programmās saturam tika uzsākta subtitru nodrošināšana 100% apjomā.

## Programmu izplatīšanas pakalpojumi
Latvijā vienlaikus darbojas mediji, kas veido televīzijas saturu, un programmu izplatīšanas pakalpojumu sniedzēji, kas retranslē programmas. 2022. gada beigās retranslācijas atļaujas bija izsniegtas 24 uzņēmumiem, un Latvijā retranslējamo programmu sarakstā bija 254 televīzijas programmas no 25 valstīm.

2021. gadā satura pieejamība Latvijas elektroniskajos plašsaziņas medijos tika nodrošināta atšķirīgos veidos. Dažos gadījumos tika nodrošinātas tikai dažas subtitrētas raidījumu stundas, savukārt audiovizuālajos pakalpojumos pēc pieprasījuma līdz pat 85% satura bija subtitrēti. Kopumā satura un informācijas pieejamība vērtējama kā zema, jo lielākoties subtitri tiek izmantoti, lai izpildītu likuma prasības. NEPLP pētījums liecina, ka subtitrus izmanto plaša sabiedrības daļa, lai skatītos saturu klusumā, mācītos valodu vai labāk saprastu audiovizuālo saturu. Sabiedrisko mediju programmās 2022. gadā satura pieejamība tika nodrošināta trešdaļai satura. No 2023. gada līdz 2027. gadam ir plānots palielināt satura pieejamību, nodrošinot subtitrus, lai sasniegtu vismaz pusi satura LTV1 programmā, kas ir viena no populārākajām televīzijas programmām Latvijā.

SIA "Tet" ir lielākais televīzijas programmu izplatīšanas pakalpojumu sniedzējs Latvijā, nodrošinot 41% pieslēgumu. SIA "BITE Latvija" piedāvā satelīttelevīzijas un interneta platformu *[[Go3]]* pakalpojumus, aptverot 16% tirgus daļas. "Baltcom" aptver 20% tirgus, bet pārējie pakalpojumu sniedzēji — 26%.

## Tendence
Pieaug audiovizuālā satura patēriņš alternatīvās ierīcēs, piemēram, planšetēs, viedtelefonos un datoros. Šī tendence ir saistīta ar straujo mobilā 4G tīkla attīstību un *[[Wi-Fi]]* tehnoloģiju izplatību. Vidēji dienā TV skatīšanai veltītais laiks ir sarucis visos TV pieslēgumu veidos. 2014. gada pirmajā pusgadā vidēji dienā viens skatītājs TV skatīšanai veltīja 5 stundas un 13 minūtes, bet 2017. gada pirmajā pusgadā — 4 stundas un 30 minūtes. Vismazāk skatīšanās laiks ir sarucis starp zemes apraides TV skatītājiem, visvairāk — starp kabeļtelevīzijas skatītājiem.

## Finansējums
Latvijas televīzijas nozare tiek finansēta gan no valsts budžeta, gan no reklāmas ieņēmumiem.

2017. gadā valsts budžeta 47. programmā resoram "Radio un televīzija" nozares vajadzībām piešķirti vairāk nekā 26 miljoni eiro. Sabiedriskajam pasūtījumam sabiedriskajās raidorganizācijās piešķirti vairāk nekā 16 miljoni eiro, bet citām raidorganizācijām — gandrīz 1,8 miljoni eiro. Latvijas Reklāmas asociācijas aprēķini liecina, ka mediju reklāmas tirgus kopapjoms Latvijā reģistrētajiem uzņēmumiem 2016. gadā sasniedza 77,6 miljonus eiro, no tā radio un televīzijai kopā vairāk nekā 43 miljonus eiro. Daļa ieņēmumu par televīzijai līdzīgiem pakalpojumiem pēc pieprasījuma iekļaujas interneta reklāmas apjomā.

Latvijas televīzijas tirgus ienākumus būtiski ietekmē reklāmas ieņēmumi, kas 2021. gadā bija 42 miljoni eiro. Salīdzinot ar iepriekšējo desmitgadi, šie ieņēmumi ir par 34% zemāki, kas ietekmē mediju tehnoloģisko attīstību.

## Televīziju uzskaitījums

### Sabiedriskās televīzijas kanāli

### Privātās televīzijas kanāli

#### Izklaide un dzīvesstils

#### Filmas un seriāli

#### Sports

#### Bērniem

#### Mūzika

#### Populārzinātniskais

#### Reliģija

### Reģionālās televīzijas kanāli

### Bijušie kanāli

## Atsauces