open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zond-PP

***Zond-PP*** (*Зонд-ПП*) jeb ***MKA-PN1*** (*МКА-ПН1*) ir Krievijas  eksperimentāls Zemes tālizpētes mikropavadonis, Tas palaists 2012. gada jūlijā Krievijas mazo kosmisko aparātu programmas *MKI-FKA*) ietvaros.

*Zond-PP* izgatavots uz platformas *Karat* bāzes. Viens no galvenajiem pavadoņa instrumentiem ir L joslas divu kanālu radiometrs. Tas paredzēts augšņu un ūdens akvatoriju sāļuma, augšņu un mežu mitruma un temperatūras noteikšanai, augāja biometriskajiem mērījumiem, apledojuma un sasaluma pētīšanai, ģeotermālās darbības novērošanai, energoapmaiņas pētīšanai starp okeānu, sauszemi un atmosfēru. Ar tā iegūtajiem datiem plānots pētīt klimata un vides izmaiņas. 
Sekundārs instruments bija multispektrāla kamera *Pribor EK* Zemes virsmas fotografēšanai.

## Lidojuma gaita
*Zond-PP* kā sekundārā krava startēja  06:41:39 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG/Fregat]]* no Baikonuras kosmodroma. Kopā ar to tika palaisti arī pavadoņi *[[Kanopus-V №1]]*, *[[BKA (pavadonis)|BKA]]*, *[[TET-1]]* un *[[exactView-1]]*. No *Fregat* dzinējbloka *Zond-PP* atdalījās 09:00:33 UTC.

2013. gada 1.—2. jūnijā sākās problēmas ar borta datoru. Pēc tam vairs neizdevās nodibināt sakarus ar *Zond-PP*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Радиометрический 2-х канальный комплекс L-диапазона «ЗОНД-ПП» ФЕДЕРАЛЬНОЕ ГОСУДАРСТВЕННОЕ УНИТАРНОЕ ПРЕДПРИЯТИЕ СПЕЦИАЛЬНОЕ КОНСТРУКТОРСКОЕ БЮРО ИНСТИТУТА РАДИОТЕХНИКИ И ЭЛЕКТРОНИКИ РОССИЙСКОЙ АКАДЕМИИ НАУК 
* Zond-PP (MKA-PN 1) Gunter Dirk Krebs 
* MKA-FKI (PN1) Zond-PP russianspaceweb.com
Trokšņu roks

**Trokšņu roks** jeb **noizroks** (no ) ir 1970. gadu vidū radies rokmūzikas žanrs un kustība. Mūsdienās par „trokšņu mūziku” (Luidži Rusolo ieviests jēdziens) populārajā rokmūzikā dažkārt dēvē arī mūziku, kam raksturīgs pārmērīgs skaļums un distorsija.
 
[thumb|220px|Trokšņu roka grupas ''[Sonic Youth* uzstāšanās]]

== Nozīmīgākie mākslinieki ==
Nozīmīgākie māksliniekiem, ko saista ar šo žanru, ir:
* *Sonic Youth*
* *Unwound*
* *Fugazi*
* *The Ex*
* *Melt-Banana*
* *Lightning Bolt*
* *HEALTH*
* *Liars*
* *Blonde Redhead*
* *Butthole Surfers*
* *Einstürzende Neubauten*
* *Swans*

== Skatīt arī ==
* *No wave''

## Atsauces
Festivāls

[thumbnail|235px|Alus festivāls "[Oktoberfest", kas katru gadu notiek Bavārijā]]
**Festivāls** ( — ‘svētku’, ‘svinams’) ir organizēti kultūras un mākslas sasniegumu svētki. Parasti festivāls tiek rīkots vienā noteiktā vietā. Ir dažāda veida festivāli, piemēram, mūzikas festivāli, kinofestivāli, teātra festivāli, alus festivāli.
Peel P50

**Peel P50** ir trīsriteņu mikromašīna, ko no 1962. līdz 1965. gadam ražoja Peel Engineering Company, kas atradās Menas Salā. Līdz 2009. gadam tai piederēja Ginesa pasaules rekords kā pasaulē vismazākajai mašīnai, kas jebkad ir tikusi pārdota. Tai nav atpakaļgaitas pārnesuma, tomēr aizmugures rokturis ļauj ar šo ļoti vieglo mašīnu fiziski manevrēt.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tanžera

**Tanžera** (), arī **Tandža** (, *Ṭanjah*; , *Tanja*), ir pilsēta Marokas ziemeļos, Tanžeras-Tetuānas reģiona administratīvais centrs. Tā atrodas pie Gibraltāra šauruma. 2012. gadā Tanžerā dzīvoja aptuveni 850 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir piektā lielākā pilsēta Marokā.

## Vēsture
Pilsētu 5. gadsimtā p.m.ē. dibināja kartāgieši. Vēlāk tā kļuva par Senās Grieķijas koloniju, ar nosaukumu *Tingis*. Kad to 1. gadsimtā p.m.ē. iekaroja romieši, pilsētu pārdēvēja par *Colonia Julia*.

### Tanžeras Starptautiskā zona
1924. gadā Tanžerā izveidoja beznodokļu zonu Francijas, Spānijas un Apvienotās Karalistes kopīgā pārvaldībā. Tanžeras starptautiskās zonas platība bija 373 km2 un tajā dzīvoja aptuveni 50 000 iedzīvotāju: 30 000 musulmaņu, 12 000 ebreju un aptuveni 8000 eiropiešu. Otrā pasaules kara laikā 1940. gada 14. jūnijā Tanžeru okupēja Spānijas karaspēks, pēc kara beigām 1945. gada 11. oktobrī atjaunoja tās pirmskara statusu.

Pēc Marokas neatkarības pasludināšanas 1956. gadā to pievienoja Marokai, tolaik Tanžerā dzīvoja aptuveni 40 000 musulmaņu, 31 000 kristiešu un 15 000 ebreju.

Morocco-spanish-protectorate-1955-a.png|Tanžera un Spānijas Maroka


## Atsauces

## Ārējās saites
Jeļizaveta Bikova

**Jeļizaveta Bikova** (; , Vladimiras apgabals, Krievijas Impērija - , Maskava) bija padomju šahiste, 3. Pasaules čempione šahā (1953—56, 1958—62), starptautiskā sieviešu lielmeistare (WGM, 1976).

## Viena no labākajām PSRS šahistēm
Piedzimusi zemnieku ģimenē tagadējā Vladimiras apgabalā. 1925. gadā pārcēlusies uz Maskavu. Strādājusi par ekonomisti vienā no Maskavas izdevniecībām, kā arī rakstījusi par šahu dažādiem izdevumiem. Pirmais panākums bija 1937. gadā izcīnītā 3. vieta Maskavas sieviešu šaha čempionātā. Pēc Otrā pasaules kara trīs reizes (1947, 1948, 1950) kļuvusi par PSRS sieviešu šaha čempioni. Pirmajā pēckara Pasaules sieviešu čempionātā 1950. gadā ierindojusies 3. vietā aiz Ludmilas Rudenko un Olgas Rubcovas. 1951. gadā tika izdota Bikovas grāmata «Padomju šahistes» (krieviski «Советские шахматистки»), kurā apkopoti biogrāfiski dati par tālaika labākajām PSRS šahistēm.

## Pasaules čempione (1953—56, 1958—62)
1952. gadā Bikova pārliecinoši uzvarēja pretendentu turnīrā Maskavā un ieguva tiesības spēlēt maču par Pasaules čempiones titulu. Tajā, pateicoties uzvarai pēdējā 14. partijā, tika pieveikta Ludmila Rudenko ar 8:6 (+7 -5 =2), un Bikova kļuva par Pasaules čempioni šahā.

1956. gadā Bikova zaudēja mačturnīrā Pasaules čempiones nosaukumu Olgai Rubcovai, no kuras atpalika par puspunktu. Tomēr Bikova saglabāja tiesības uz revanša maču, kurā pateicoties 6 uzvarām pēc kārtas, pieveica Rubcovu ar 8½:5½ (+7 -4 =3). Viņa kļuva par pirmo Pasaules čempioni, kurai ir izdevies atgūt savu titulu. Pēc gada Bikova veiksmīgi aizstāvēja Pasaules čempiones nosaukumu mačā pret Kiru Zvorikinu, uzvarot ar 8½:4½ (+6 -2 =5).

1962. gadā Bikova zaudēja titulu jaunajai gruzīnu šahistei Nonai Gaprindašvili, ciešot sagrāvi mačā par Pasaules čempiones nosaukumu ar 2:9 (+0 -7 =4).

## Eksčempione
1964. gadā Bikova vēlreiz mēģināja atgūt Pasaules čempiones titulu, taču pretendentu turnīrā Suhumi palika tikai 11. vietā. Dažādos šaha turnīros Bikova turpināja piedalīties līdz 1970. gadu beigām.

## Apbalvojumi
Par sasniegumiem šahā Jeļizaveta Bikova tika apbalvota ar ordeni «Goda Zīme», bet 1953. gadā viņai tika piešķirts PSRS Nopelniem bagātās sporta meistares nosaukums. 1976. gadā Bikova kā viena no pirmajām šahistēm saņēma FIDE sieviešu šaha lielmeistares nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
Sibīrijas mēris

**Sibīrijas mēris**, **liesas sērga** jeb **Sibīrijas čūla** () ir akūta, ļoti bīstama infekcijas slimība, kuru ierosina baktērijas *[[Bacillus anthracis]]*. To cilvēks var iegūt tiešā veidā no mājlopiem un savvaļas dzīvniekiem, kā arī nonākot saskarē ar lopkopības produktiem, piemēram, ar ādu, vilnu. Sibīrijas mēra baktērijas var saglabāties ādā vai vilnā vairākus gadu desmitus.

Sibīrijas mēra sporas ir izmantotas un var tikt izmantotas kā bioloģiskais ierocis. Bioloģisko ieroču programmas, kur izmantots Sibīrijas mēris, bijušas Apvienotajā Karalistē, Japānā, ASV, Krievijā un Irākā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eiropas autoceļš E85

|}
|}

**Eiropas autoceļš E85** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla. Autoceļš savieno Lietuvu ar Grieķiju, tas sākas Klaipēdā un beidzas Aleksandrupolē. 

## Skatīt arī
*Donavas tilts
Starptautiskais E ceļu tīkls

**Starptautiskais E ceļu tīkls** ir numerācijas sistēma Eiropas ceļiem, kuru izstrādājusi ANO Eiropas Ekonomiskā komisija (UNECE). Tīkls numerācija sākas no E1 un turpinās ar lielākiem skaitļiem. Šie autoceļi šķērso arī valstu robežas. Daži no ceļiem pat sasniedz Centrālāzijas valstis kā Kirgizstāna, jo arī tās ir iekļautas UNECE.  

Lielākajā daļā valstu ceļi ir numurēti pēc valsts numerācijas, taču blakus valsts numuram atrodas arī Eiropas maršruta numurs. Dažās valstīs kā Beļģija, Dānija, Norvēģija un Zviedrija, ceļi kuri ir iekļauti Eiropas maršrutos, izmanto tikai E numerāciju, nelietojot valsts numerāciju (Piemēram: E18 un E06). Britu ceļa apzīmējumu tiesību akts paredz, ka Lielbritānijā E numuri nav jānorāda uz ceļazīmēm. 

Citos kontinentos ir līdzīgi starptautisko ceļu tīkli, piemēram, Pan-American šoseja Amerikā, Āfrikas autoceļu tīkls Āfrikā un Āzijas autoceļu tīkls Āzijā.
Eiropas autoceļš E272

|}
|}

**Eiropas autoceļš E272** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla. Autoceļš ved cauri Lietuvai, sākoties Klaipēdā un beidzoties Viļņā. Sakarā ar maršruta zemo nozīmi, autoceļam ir iedalīta zemāka prioritāte un tas ietilpst E ceļu tīkla, B klasē.

No Klaipēdas līdz Palangai tas sakrīt ar Lietuvas maģistrālo ceļu A13, no Palangas uz Šauļiem A11, no Šauļiem uz Panevēžu A9, nelielā posmā pie Panevēžas tas sakrīt ar A17, un posmā no Panevēžas līdz Viļņa tas sakrīt ar Lietuvas autoceļu A2.
Eiropas autoceļš E28

|}
|}

**Eiropas autoceļš E28** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla. Autoceļš savieno Vāciju ar Baltkrieviju, tas sākas pie Vācijas A10 netālu no Berlīnes, un beidzas Minskā.
Kosinusu teorēma

**Kosinusu teorēma** trigonometrijā ir teorēma, kas apgalvo, ka trijstūrī jebkuras malas kvadrāts ir izsakāms ar divu pārējo malu kvadrātu summu, no kuras atņemts šo malu divkāršais reizinājums ar ietvertā leņķa (izsakāmās malas pretējais leņķis) kosinusu. Matemātiski tas pierakstāms šādi:

:c^2 = a^2 + b^2 - 2ab\cos\gamma\,,

kur \gamma\, ir leņķis starp *a* un *b* malām.

No kosinusu teorēmas var tikt iegūta Pitagora teorēma, kas ir pareiza taisniem leņķiem: ja leņķis \gamma\, ir 90° liels, tad  un kosinusu teorēma reducējas uz Pitagora teorēmu:

:c^2 = a^2 + b^2.\,

Parasti kosinusu teorēmu izmanto, ja ir zināmi trijstūra visu trīs malu garumi vai arī, ja ir zināmi divu malu garumi un leņķis starp tām.

Mainot malu *a*, *b* un *c* lomas oriģinālajā formulā, var tikt iegūtas šādas formulas:

:a^2 = b^2 + c^2 - 2bc\cos\alpha\,
:b^2 = a^2 + c^2 - 2ac\cos\beta.\,

Teorēmu rietumu pasaulē 16. gadsimtā popularizējis Fransuā Vjets.

## Pierādījumi
thumb|Dažādmalu šaurleņķu trijstūris

### Pierādījums dažādmalu šaurleņķu trijstūriem
Pierādījums trijstūriem, kuriem visi leņķi mazāki vai vienādi par  90^\circ

# Pēc kosinusa definīcijas cos(C) = CR'/a jeb CR' = a*cos(C)
# Noņemot šo no malas b iegūst AR = b-a*cos(C)
# Pēc sinusa definīcijas sin(C) = h1/a jeb h1 = a*sin(C)
# Izmantojot Pitagora teorēmu, trijstūrī ABR c^2 = AR^2 + h1^2
# Ievietojot AR un h1, iegūst c^2 = (b-a*cos(C))^2 + (a*sin(C))^2
# Atverot iekavas, c^2 = b^2-2ab*cos(C)+a^2*cos^2(C) + a^2*sin^2(C)
# Pārkārtojot izteiksmi, c^2 = a^2*sin^2(C)+a^2*cos^2(C) + b^2-2ab*cos(C)
# Izvelkot a^2 pirms iekavām, c^2 = a^2(sin^2(C)+cos^2(C)) + b^2 - 2ab*cos(C)
# Pēc trigonometriskās pamatidentitātes sin^2(a)+cos^2(a) = 1, tādēļ izteiksme vienkāršojas c^2 = a^2 + b^2 - 2ab*cos(C)

### Pierādījums dažādmalu platleņķa trijstūriem
thumb|Dažādmalu platleņķa trijstūrisNepieciešams nedaudz citādāks pierādījums trijstūriem, kuriem viens leņķis ir lielāks par  90^\circ, jo divi augstumi ir ārpus trijstūra, līdz ar to nepieciešams papildināt zīmējumu.

# Pēc sinusa definīcijas, sin(C) = h1/a jeb h1 = a*sin(C)
# Pēc kosinusa definīcijas cos(C) = (b+A'R)/a jeb b + A'R = a*cos(C)
# Noņemot b no abām pusēm, iegūst A'R = a*cos(C) - b
# Izmantojot Pitagora teorēmu, trijstūrī A'BR c^2 = h1^2 + A'R^2
# Ievietojot h1 un A'R iegūst c^2 = (a*sin(C))^2 + (a*cos(C)-b)^2
# Atverot iekavas iegūst c^2 = a^2*sin^2(C) + a^2*cos^2(C) - 2ab*cos(C) + b^2
# Izvelkot a^2 pirms iekavām, c^2 = a^2(sin^2(C) + cos^2(C)) - 2ab*cos(C) + b^2
# Pēc trigonometriskās pamatidentitātes sin^2(a)+cos^2(a) = 1, tādēļ izteiksme vienkāršojas c^2 = a^2 + b^2 - 2ab*cos(C)

Novelkot citu augstumu un atkārtojot šo procesu, var pierādīt kosinusu teorēmu pārējām malām.

## Skatīt arī
* Sinusu teorēma
* Sfēriskā kosinusu teorēma

## Ārējās saites
* ''Encyclopedia of Mathematics'' ieraksts 
* ''Uzdevumi.lv'' ieraksts

## Atsauces
Sinusu teorēma

**Sinusu teorēma** trigonometrijā ir teorēma, kas apgalvo, ka trijstūrī malas ir proporcionālas pretleņķa sinusiem. Matemātiski tas pierakstāms šādi:

: \frac{a}{\sin A} \,=\, \frac{b}{\sin B} \,=\, \frac{c}{\sin C} \,=\, 2R \!

kur *a*, *b* un *c* ir trijstūra malu garumi, *A*, *B* un *C* ir malu pretējie leņķi, savukārt *R* ir ap trijstūri apvilktās riņķa līnijas rādiuss.

Parasti sinusu teorēmu izmanto, ja ir zināmi trijstūra divi leņķi un viena mala vai, ja zināmi divu malu garumi un kāds no pieleņķiem.

## Pierādījumi

### Pierādījums dažādmalu šaurleņķu trijstūriem
thumb|Dažādmalu šaurleņķu trijstūris ar augstumu h1, kas ir novilkts no virsotnes B
Pierādījums trijstūriem, kuriem visi leņķi mazāki vai vienādi par  90^\circ

# Uzzīmēt trijstūri ar augstumu  h1 no virsotnes  B
# No sinusa definīcijas:  \sin A = h1/c un  \sin C = h1/a jeb  h1 = \sin A * c  un  h1 = \sin C * a
# Tā kā abas izteiksmes ir vienādas ar  h1, tad  \sin A * c =  \sin C * a
# Izdalot abas puses ar  \sin A  un  \sin C iegūst izteiksmi  \frac{a}{\sin A} \,=\, \frac{c}{\sin C} \,

Novelkot citu augstumu un atkārtojot šo procesu var iegūt pilno sinusu teorēmu.

### Pierādījums dažādmalu platleņķa trijstūriem
thumb|Dažādmalu platleņķa trijstūris ar augstumu h1, kas ir novilkts no virsotnes BNepieciešams nedaudz savādāks pierādījums trijstūriem, kuriem viens leņķis ir lielāks par  90^\circ, jo divi augstumi ir ārpus trijstūra.

# Pēc iepriekš minētās metodes, novilkt augstumu no virsotnes no  A un iegūt izteiksmi  \frac{b}{\sin B} \,=\, \frac{c}{\sin C} \,
# Novilkt augstumu  h1 no virsotnes  B. Lai to izdarītu, zīmējums ir jāpapildina
# Leņķi  \angle BAC + \angle BA'R = 180^\circ, jo tie ir blakusleņķi, tādēļ to sinusi ir vienādi
# Iegūstam izteiksmi  \sin A = \sin A' = h1/c jeb  h1 = \sin A * c 
# Lielajā trijstūrī  BCR  \sin C = h/a , jeb  h1 = \sin C * a 
# Tā kā abas izteiksmes ir vienādas ar  h1, tad  \sin A * c   =  \sin C * a 
# Izdalot abas puses ar  \sin A  un  \sin C iegūst izteiksmi  \frac{a}{\sin A} \,=\, \frac{c}{\sin C} \,
# Apvienojot izteiksmes iegūst  \frac{a}{\sin A} \,=\, \frac{b}{\sin B} \,=\, \frac{c}{\sin C} \,
thumb|Dažādmalu trijstūris ar apvilktu riņķa līniju un ABD trijstūra papildinājumu

### Pierādījums apvilktā riņķa diametra saistībai

# Dots trijstūris  ABC un apvilktā riņķa līnija. Uzzīmēt klāt trijstūri  ABD, lai tas šķērsotu apvilktā riņķa centru  O
# Leņķis  \angle AOD ir  180^\circ  centra leņķis, tādēļ  \angle ABD =  90^\circ, jo tas ir ievilkts leņķis un balstās uz  180^\circ  loku  AD 
#  ABD ir taisnleņķa trijstūris, tādēļ  \sin\delta = c/2R , kur  2R = d  
# Leņķi  \delta  un  \gamma  ir ievilkti leņķi un ietver to pašu loku  AB , tādēļ  \delta  =  \gamma 
# Sinuss pie tiem pašiem leņķiem ir vienāds, tādēļ  \sin\delta = \sin\gamma = c/2R 
# Pārkārtojot dotos iegūst izteiksmi  c/\sin\gamma = 2R 

Pierādot pārējo malu un pretējo leņķu sinusu attiecību, iegūst pilno sinusa teorēmu.

## Skatīt arī
* Kosinusu teorēma
* Sfēriskā sinusu teorēma

## Ārējās saites
* ''Encyclopedia of Mathematics'' ieraksts 
* ''Uzdevumi.lv'' ieraksts

## Atsauces
Terrestrial Trunked Radio

thumb|180px|''TETRA'' bāzes stacija Nīderlandē
[thumb|100px|Lietotāja terminālis ''[Motorola MTH800*]]
***Terrestrial Trunked Radio*** ("Zemes grupveides radiosakaru sistēma", ***TETRA***; agrāk zināma kā ***Trans-European Trunked Radio***) ir digitāla [[profesionālais mobilais radio|profesionālā mobilā radio]] sistēma ar divpusējas [[rācija]]s specifikāciju. *TETRA* speciāli izstrādāta izmantošanai valsts struktūrās, glābšanas, policijas un militārajos dienestos, kā arī transporta sistēmās.

*TETRA* standartu izstrādājis Eiropas telesakaru standartu institūts *ETSI*. Pirmā versija izlaista 1995. gadā. *TETRA* aizstāja morāli novecojušo standartu *MPT-1327*.

Sistēma sastāv no bāzes staciju tīkla un lietotāju teminālierīcēm jeb mobilajām stacijām. Ja tīkls nav pieejams (piemēram, pazemē vai slikta pārklājuma vietā), mobilās stacijas var darboties tiešo sakaru režīmā. Tešo sakaru režīmā viens vai vairāki termināļi var darboties kā translatori. 
Bez balss sakariem *TETRA* sistēma atbalsta arī dažu veidu datu pārraidi. 

*TETRA* izmanto laika dalīšanas kanālu piekļuves metodi *TDMA* ar četriem lietotāja kanāliem uz viena [[nesējsignāls|nesējsignāla]] ar 25 kHz soli. Raidīšana var notikt frekvenču diapazonā no 150 līdz 900 MHz.

Galvenās *TETRA* priekšrocības, salīdzinot ar līdzīgām tehnoloģijām (piemēram vecākām mobilā radio sistēmām vai mobilo telefonu sistēmām, to skaitā *GSM*):
* zemāku frekvenču josla dod plašāku bāzes staciju pārklājumu, kas ļauj uzstādīt mazāk bāzes staciju un līdz ar to samazināt tīkla izmaksas;
* termināļi var darboties bez bāzes stacijām;
* terminālierīces nepieciešamības gadījumos var darboties kā retranslatori;
* sakari nepārtrūkst, pārvietojoties uz citu bāzes stacijas šūnu;
* *TETRA* var darboties ne tikai "viens uz vienu", bet arī "viens uz daudziem" vai "daudzi uz daudziem" pārraides režīmā;
* nodrošināta šifrēšana;
* ārkārtas gadījumiem paredzēta trasnportējama ātri uzstādāma tīkla sistēma;
* iekārtas ražo daudzi piegādātāji pasaulē;
* tīklu risinājumi pieejami gan ar vecāku ķēdes komutāciju gan ar jaunāku pakešu komutāciju.

Galvenie *TETRA* trūkumi:
* nepieciešams [[lineārais pastiprinātājs]], lai sasniegtu stingru RF specifikāciju, eksistējot starp citiem radio pakalpojumiem;
* datu pārraides ātrums ir zems mūsdienu prasībām (7,2 kb/s), lai gan *TETRA* pēdējā versija nodrošina 115,2 kb/s (vai pat 691,2 palpašināta kanāla gadījumā), bet tas prasa uzstādīt jaunāko aparatūru gan bāzes staciju, gan lietotāju pusē.

== *TETRA* Latvijā ==
Latvijā *TETRA* sistēmu izmanto Valsts policiija, [[Rīga]]s pašvaldības transports (kopš 2006. gada), kopš vismaz 2016. gada Motorola ražotu sistēmu izmanto [[Rīgas pašvaldības policija]]. *Artevea* ražota sistēma uzstādīta [[Ventspils]] uzņēmumā *Ventamonjaks Services''.

## Atsauces
Saīsinātās reizināšanas formulas

Šajā lapā uzskatītas **saīsinātās reizināšanas formulas**. Tās tiek izmantotas binomu un polinomu ātrākai sareizināšanai. 

## Formulas
Summas kvadrāts

: (x+y)^2 = x^2 + 2xy + y^2 = (x+y)(x+y) \!

: (x+y+z)^2 = x^2 + y^2 + z^2 + 2xy + 2xz + 2yz \!

Starpības kvadrāts

: (x-y)^2 = x^2 - 2xy + y^2 = (x-y)(x-y) \!

Summas kubs

: (x+y)^3 = x^3 + 3x^2y + 3xy^2 + y^3 \!

Starpības kubs

: (x-y)^3 = x^3 - 3x^2y + 3xy^2 - y^3 \!

Kvadrātu starpība

: x^2 - y^2 = (x - y) (x + y) \!

Kubu starpība

: x^3 - y^3 = (x - y) (x^2 + xy + y^2) \!

Kubu summa

: x^3 + y^3 = (x + y) (x^2 - xy + y^2) \!

## Piezīmes
Atdalītu joslu ceļš

**Atdalītu joslu ceļš** ir autoceļš vai šoseja ar divām brauktuvēm, katra paredzēta savam virzienam. Parasti šie ceļi tiek atdalīti ar sadalošajām joslām. Ceļi ar divām, vai vairākām atdalītām joslām parasti atbilst augstākiem ceļu satiksmes drošības standartiem un bieži tiem ir ierobežota piekļuve, šādus ceļus parasti sauc par automaģistrālēm. Autoceļš bez mediānas vai atdalošās joslas ceļa vidū ir ceļš ar neatdalītām joslām, neatkarīgi no joslu skaita. Autoceļiem ar atdalītam joslām parasti ir augstāks ātruma ierobežojums kā ceļiem ar neatdalītām joslām.
Rinda (matemātika)

**Rinda** matemātikā ir skaitļu, funkciju vai arī citu elementu virkne, kurai norādīts sākumloceklis un starpība starp katriem diviem blakusesošajiem locekļiem. Galīgām rindām ir pirmais un pēdējais loceklis, taču bezgalīgām rindām ir bezgalīgi daudz locekļu.

Rinda ir izteiksme *a*1&nbsp;+&nbsp;*a*2&nbsp;+&nbsp;*a*3&nbsp;+&nbsp;·&nbsp;·&nbsp;·., ko, lietojot summas zīmi ∑, var pierakstīt kā

:\sum_{n=0}^{\infty}a_n = a_0 + a_1 + a_2 + \cdots + a_n + \cdots 

Skaitļu rindas var būt gan pozitīvu skaitļu rindas, gan maiņzīmju rindas (alternējošas rindas), kur vienīgā atšķirība no pozitīvu skaitļu rindas *n*-tajam loceklim ir reizinātājs (−1)n vai (−1)n+1. Bezgalīgu skaitļu rindu konverģenci pārbauda pēc dažādām pazīmēm (pozitīvu skaitļu rindām tās ir — salīdzināšanas pazīme, Dalambēra pazīme, Košī pazīme un integrālā pazīme, alternējošajām rindām — Leibnica pazīme). Vispārīgi vai rindai ir iespējama konverģence var noteikt, aprēķinot robežu *n*-tajam loceklim, kad *n* tiecas uz bezgalību.

Rindas locekļu summu var noteikt, aprēķinot robežu rindas parciālsummai, kad *n* tiecas uz bezgalību.

## Ārējās saites
* ''Encyclopedia of Mathematics'' ieraksts
Aritmētiskā progresija

**Aritmētiskā progresija** ir skaitļu virkne, kurā katrs loceklis (izņemot pirmo) tiek iegūts, iepriekšējam loceklim pieskaitot kādu konstantu vērtību, ko sauc par diferenci. Piemēram, skaitļu virkne 5, 7, 9, 11, 13, 15... ir aritmētiskā progresija ar diferences vērtību 2.

Ja ir zināms progresijas pirmais loceklis *a*1 un diference *d*, tad *n*-to locekli var aprēķināt pēc formulas:

:\ a_n = a_1 + (n - 1)d.

Vispārīgā gadījumā *n*-to locekli var aprēķināt pēc formulas:

:\ a_n = a_m + (n - m)d.

Aritmētiskās progresijas pirmo *n* locekļu summa var tikt aprēķināta pēc formulas:

:\ S_n = \frac{n(a_1 + a_n)}{2}

vai

:\ S_n = \frac{2a_1 + (n - 1)d}{2}n

## Skatīt arī
* Ģeometriskā progresija
* Bezgalīgi dilstoša ģeometriskā progresija

## Ārējās saites
* ''Encyclopedia of Mathematics'' ieraksts 
* ''Uzdevumi.lv'' ieraksts
Ģeometriskā progresija

**Ģeometriskā progresija** ir skaitļu virkne, kurā katrs loceklis tiek iegūts, iepriekšējo locekli reizinot ar konstantu no nulles atšķirīgu skaitli, ko sauc par kvocientu. Piemēram, skaitļu virkne 2, 6, 18, 54, ... ir ģeometriskā progresija ar kvocientu 3. Savukārt virkne 10; 5; 2,5; 1,25; ... ir ģeometriskā progresija ar kvocientu . Kvocients var būt arī negatīvs, tādējādi var iegūt alternējošu (maiņzīmju) ģeometrisko progresiju, piemēram, ja kvocients ir −3 un pirmais loceklis ir 1, var iegūt šādu virkni: 1, −3, 9, −27, 81, −243, ...

Ja ir zināms progresijas pirmais loceklis *a*1 un kvocients *q*, tad *n*-to locekli var aprēķināt pēc formulas:

:a_n = a\,q^{n-1}.

Ģeometriskās progresijas pirmo *n* locekļu summa var tikt aprēķināta pēc formulas:

:\ S_n = \frac{b_n q - b_1}{q-1}

vai

:\ S_n = \frac{b_1 (q^n - 1)}{q-1}

## Skatīt arī
* Bezgalīgi dilstoša ģeometriskā progresija
* Aritmētiskā progresija

## Ārējās saites
* ''Encyclopedia of Mathematics'' ieraksts 
* ''Uzdevumi.lv'' ieraksts
Troņu spēle (seriāls)

**"Troņu spēle"** () ir ASV televīzijas drāmas seriāls, kura autori ir Deivids Benofs un D. B. Veiss. Seriāls uzņemts pēc rakstnieka Džordža R. R. Mārtina romānu sērijas "Dziesma par ledu un uguni" (*A Song of Ice and Fire*) motīviem, kuras pirmās daļas nosaukums ir "Troņu spēle" (*A Game of Thrones*). Seriāls ASV pārraida HBO televīzijas kanālā kopš . Seriāls noslēdzās ar astoto sezonu, kuras pirmizrāde bija 2019. gada 14. aprīlī.

Seriāls saņēmis pozitīvas kritiķu atsauksmes, kā arī vairākas balvas, tai skaitā astoņas ''Emmy'' balvas. Vairākus apbalvojumus ieguvuši seriāla aktieri, arī Tirionu Lenisteru attēlojošais Pīters Dinklidžs. Seriāls regulāri iekļūst ASV plašsaziņas līdzekļu veidotajos labāko seriālu sarakstos. Sākot ar otro sezonu, *Metacritic* mājaslapā seriāla reitings bijis vismaz "90".

Seriāls pazīstams ar lielo nelegālo lejupielāžu skaitu. Mājaslapa *TorrentFreak* nosauca šo par visvairāk nelegāli lejupielādēto TV seriālu kopš 2012. gada. Ceturtās sezonas pēdējā sērija *The Children* uzstādīja *[[BitTorrent]]* rekordu — pirmajās 12 stundās tā tika lejupielādēta ap 1,5 miljonu reižu, tāpat to vienlaicīgi dalīja 250 tūkstoši lietotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Pīters Dinklidžs

**Pīters Haidens Dinklidžs** (; dzimis ) ir amerikāņu kino, televīzijas un teātra aktieris. Viņš ir 1,35 m garš.

Kļuvis pazīstams ar galveno lomu filmā "Stacijas priekšnieks" (*The Station Agent*; 2003), pēc tam filmējies tādās filmās kā "Elfs" (2003), "Atzīstiet manu vainu" (2006), "Supersuns" (*Underdog*; 2007), "Nāve bērēs" (2007), "Nārnijas hronika: princis Kaspiāns" (2008), "Ledus laikmets 4: Kontinentu dreifs" (2012), "Trīs paziņojumi pie Ebingas Misūri štatā" (2017), "Man ļoti rūp" (2020), "Bada spēles: Balāde par dziedātājputniem un čūskām" (2023) un "Jumtu bandīts" (2025). No 2011. gada līdz 2019. gadam filmējas HBO seriālā "Troņu spēle", par lomu tajā saņēmis vairākus apbalvojumus.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Evandželista Toričelli

**Evandželista Toričelli** (, ; dzimis , miris ) bija itāļu fiziķis un matemātiķis.

Strādājis Florences universitātē, kur kopš 1642. gada bija profesors. Darbojies mehānikas un pneimatikas nozarēs. Viņš ir pazīstams ar likuma, kas nosaka ātrumu, ar kādu pa mazu vaļēja trauka atvērumu iztek šķidrums, formulēšanu. Tāpat Toričelli ir pazīstams kā barometra izgudrotājs. 1643. gadā atklājis atmosfēras spiedienu, nākamajā gadā kļuva par pirmo, kas laboratorijas apstākļos ieguvis vakuumu, kas pazīstams arī kā Toričelli "tukšums".

## Atsauces

## Ārējās saites
Vija Vētra

**Vija Vētra** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu dejotāja un horeogrāfe, indiešu un latviešu sakrālās dejas kustības aizsācēja Latvijā.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1923. gadā Rīgā.
Pirms Otrā pasaules kara mācījās Vīnes Mūzikas un tēlotājmākslas akadēmijā, kā arī Vīnes konservatorijas Baleta nodaļā. 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, bet 1948. gadā pārcēlās uz dzīvi Austrālijā, kur 1951. gadā Sidnejā atvēra deju studiju. Pēc uzturēšanās Rietumvācijā Vētra 1967. gadā atvēra deju studiju Ņujorkā, dejoja baleta izrādēs un nodarbojās ar indiešu dejām. Kopš 1990. gada katru gadu viesojas Latvijā ar deju meistarklasēm un koncertiem. 1993. gadā viņa nodibināja Unitāriešu Universālistu draudzi Rīgā. Par viņu ir uzņemtas vairākas dokumentālās filmas: *Vijaya* (2004), *The World of Vija Vetra* (2007).
alt=Latviešu un indiešu sakrālo deju dejotāja (vaidelote) LNOB pēc dejas kopā ar latviešu dejotājiem, kas viņas deju pavadīja ar trumuļiem.|thumb|Vija Vētra pēc Vaidelotes dejas LNOB (2010).
Vija Vētra 1950. gados aizsāka iepazīstināt ar latviešu tautas deju skatītājus savos koncertos ASV un Austrālijā arī TV šovā, bet no 1960. gadiem sāka praktizēt sakrālo deju kristiešu dievnamos kā lūgsnu. Latvijā viņas pirmā dievlūgsna dejā bija Latvijas Etnogrāfiskā muzeja Usmas baznīcā 1991. gada 15. jūnijā, kur Vija Vētra dejoja vaidelotes deju ar trideksni.  2010. gadā Vija Vētra Vaidelotes deju ar Daumanta Kalniņa īpaši šai dejai gatavoto trideksni dejoja uz LNOB mazās skatuves **Starptautiskās Dejas padomes (Council International Dance)** kongresa dalībniekiem. 

Vētra pārvalda astoņas valodas — latviešu, angļu, vācu, itāļu, spāņu, franču, grieķu un krievu. Viņa turpinājusi dejot arī pēc 100 gadu vecuma sasniegšanas.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis (1999)
* Latvijas Republikas Ministru kabineta balva (2018)

## Literatūra
* Vija Vētra, Nora Ikstena. "Deja un dvēsele". Rīga: Atēna, 2001. ISBN 9984635643
* Ingrīda Punka, "Slavenību rokraksti", 2001., Jumava
* Lija Brīdaka. "Vija Vētra: deja - mans mūžs". Madris, 2013. - 150 lpp.

## Atsauces
Silvija Dreimane

**Silvija Dreimane** (dzimusi ) ir Latvijas juriste un politiķe. Bijusi 7. Saeimas sekretāre (1998—2002). Sākotnēji pārstāvējusi Jauno partiju, vēlāk piedalījusies vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta.

## Dzīvesgājums
Dzimusi . 
1991. gadā absolvēja tieslietu studijas Latvijas Universitātē. Bija Latvijas prezidenta Gunta Ulmaņa kancelejas vadītāja vietniece 1997. gadam. Precējusies, ir dēls Kārlis. 

1998. gadā piedalījās Jaunās partijas dibināšanā, tika ievēlēta par tās atbildīgo sekretāri. 7. Saeimas vēlēšanās Jaunā partija virzīja S. Dreimani kā Saeimas priekšsēdētājas amata kandidāti. 

Pēc ievēlēšanas par 7. Saeimas deputāti S. Dreimane kļuva par Saeimas sekretāri un Jaunās partijas frakcijas priekšsēdētāju. 2000. gada maijā viņa neparakstīja Andra Bērziņa valdības koalīcijas līgumu un atkāpās no frakcijas priekšsēdētājas amata. Neilgi pēc tam S. Dreimane kopā ar deputātiem Ingrīdu Ūdri un Imantu Stirānu izstājās no partijas, taču nepameta tās Saeimas frakciju.

2002. gadā kļuva par jaunās Saeimas priekšsēdētājas I. Ūdres (ievēlēta no Zaļo un Zemnieku savienības) politisko padomnieci.
2006. gadā S. Dreimane kandidēja 9. Saeimas vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta, nebūdama to veidojošo partiju biedre, taču netika ievēlēta. 2009. gadā neveiksmīgi kandidēja arī Eiropas Parlamenta vēlēšanās no ZZS saraksta. 2010. gadā nesekmīgi kandidēja arī 10. Saeimas vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta Latgales apgabalā.

Kopš 2003. gada strādāja dažādos amatos valsts akciju sabiedrībā "Latvijas dzelzceļš", bija akciju sabiedrības "Pasažieru vilciens" valdes locekle, "Latvijas dzelzceļa" prezidenta Uģa Magoņa padomniece.

## Atsauces
Olga Rubcova

**Olga Rubcova** (; , Maskava, Krievijas impērija - , Maskava) bija 4. Pasaules čempione šahā (1956—58), starptautiskā sieviešu lielmeistare (WGM, 1976).

## Pirmā PSRS sieviešu šaha čempione
Šahu iemācījusies spēlēt mājās, jo viņas tēvs Nikolajs Rubcovs bija labs šahists un regulāri piedalījās amatieru turnīros. 17 gadu vecumā Rubcova uzvarēja sieviešu šaha masu turnīrā, kuru organizēja laikraksts «Комсомольская правда». 1927. gadā Rubcova lieliskā stilā kļuva par pirmo PSRS sieviešu šaha čempionāta uzvarētāju. Šo panākumu viņai izdevās atkārtot vēl trīs reizes (1931, 1937, 1949), kļūstot par četrkārtējo PSRS šaha čempioni. Tāpat Rubcova ir trīs reizes uzvarējusi Maskavas sieviešu šaha čempionātos (1947, 1950, 1953./1954).

1949./1950. gada Pasaules čempionātā sievietēm, kas notika Maskavā, Rubcova ieņēma 2. vietu aiz Ludmilas Rudenko, tādējādi apliecinot, ka viņa ir viena no spēcīgākajām tālaika šahistēm. Toties 1952. gada pretendentu turnīrs viņai atnesa sarūgtinājumu, jo izdevās ierindoties tikai 8. vietā.

## Pasaules čempione (1956—58)
Tomēr jau nākamajā Pasaules čempiones nosaukuma izcīņas ciklā Rubcova sasniedza mērķi. Sākumā viņa pārliecinoši uzvarēja pretendentu turnīrā ar rezultātu 15 punkti no 19 iespējamajiem. Tas deva Rubcovai iespēju sacensties mačturnīrā par Pasaules čempiones nosaukumu, kurā viņa par puspunktu apsteidza toreizējo Pasaules čempioni Jeļizavetu Bikovu un par 5½ punktiem Pasaules eksčempioni Rudenko.

1957. gadā Rubcova PSRS izlases sastāvā kļuva par I Pasaules sieviešu šaha olimpiādes uzvarētāju, pie 1. galdiņa iegūstot 9½ punktus no 14 iespējamajiem.

1958. gada revanša mačā Rubcova zaudēja Pasaules čempiones titulu Bikovai ar 5½:8½ (+4 -7 =3).

## Eksčempione
1959. gadā pretendentu turnīrā Plovdivā Rubcova ierindojas tikai 9. vietā. 1971. gadā viņa vēl piedalījās starpzonu turnīrā, taču bez panākumiem, jo palika 10. vietā. Interesanti, ka 1965. gada PSRS sieviešu šaha čempionātā kopā ar Rubcovu spēlēja arī viņas meita Jeļena Fataļibekova.

## Pasaules čempione korespondencšahā
1960. gados Rubcova aktīvi piedalījās korespondencšaha turnīros. Viņa kļuva arī šeit par Pasaules čempioni, uzvarot I Pasaules korespondencšaha sieviešu čempionātā 1972. gadā. Nākamajā čempionātā Rubcova palika otrā, bet aiznākamajā - ieņēma 5. vietu.

Olga Rubcova bija vienīgā šahiste, kas ir ieguvusi Pasaules čempiones nosaukumu gan klasiskajā šahā, gan korespondencšahā.

## Apbalvojumi
1952. gadā par sasniegumiem šahā Olgai Rubcovai tika piešķirts PSRS Nopelniem bagātā sporta meistares nosaukums, bet 1957. gadā viņa tika apbalvota ar Darba Sarkanā Karoga ordeni. 1973. gadā Rubcova kļuva par Starptautiskās korespondencšaha federācijas (ICCF) starptautisko meistari, un 1976. gadā kā viena no pirmajām šahistēm saņēma FIDE sieviešu šaha lielmeistares nosaukumu. 1964. gadā viņai tika piešķirts arī FIDE starptautiskā arbitra nosaukums.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
Valdemars Borovskis

**Valdemars Borovskis** (*Valdemar Borovskij*; dzimis ) bijušis Lietuvas futbola kreisās malas aizsargs.

Spēlēja Viļņas "Vėtra", FK Šiauliai, Marijampoles "Sūduva", Rīgas "Daugava" (Latvija), Stara Zagoras „Beroe” (Bulgārija), FK Lietava, FK Riteriai un Lietuvas izlasē.

## Ārējās saites
Pršerova

**Pršerova** () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Pršerovas apriņķa centrs pie Bečvas upes. Pilsētā atrodas starptautiski pazīstams optikas ražošanas uzņēmums Meopta. Pie Pršerovas ir kara aviācijas bāze.

## Vēsture
Netālu no pilsētas atrastas Kromaņonas cilvēka atliekas. Rakstos pirmoreiz minēta 1133. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Prērava (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pēc Otra pasaules kara pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Padzīšanas laikā 1945. gada jūnijā pie pilsētas tika nogalināti 265 dažāda vecuma un dzimuma vācu iedzīvotāji. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Cilvēki
Pršerova ir poļu biologa Rūdolfa Veigla (*Rudolf Weigl*, 1883—1957) dzimtā pilsēta.

17. gadsimtā Pršerovā gāja skolā, bet vēlāk strādāja par skolotāju Jans Komenskis (*Jan Komenský*, 1592—1670).

## Atsauces

## Ārējās saites

*kompānija Meopta
Klements XIII

**Pāvests Klements XIII** (, dzimis , miris ), īstajā vārdā **Karlo della Torre di Reconiko** (*Carlo della Torre di Rezzonico*), bija Romas pāvests no  līdz .

Karlo Reconiko ir dzimis Venēcijā, studējis Padujā, strādāja Romas kūrijā. Pāvests Klements XII viņu iecēla kardināla amatā, savukārt pāvesta Benedikta XIV laikā kļuva par Padujas bīskapu.

Pontifikāta laikā Klements XIII cīnījās pret jezuītiem. Aizliegto grāmatu reģistrā iekļāva Denī Didro vadībā tapušo "Enciklopēdiju".

## Atsauces

## Ārējās saites
Mozers

**Mozers** var būt:

* Frančesko Mozers (*Francesco Moser*), Itālijas riteņbraucējs (dzimis 1951. gadā);
* Janiss Mozers (*Janis Moser*), Šveices hokejists (dzimis 2000. gadā);
* Karlušs Mozers (*Carlos Mozer*), Brazīlijas futbolists (dzimis 1960. gadā);
* Kolomans Mozers (*Koloman Moser*), austriešu mākslinieks (1868—1918);
* Moreno Mozers (*Moreno Moser*), Itālijas riteņbraucējs (dzimis 1990. gadā);
* Simons Mozers (*Simon Moser*), Šveices hokejists (dzimis 1989. gadā).
Gekonveidīgie

**Gekonveidīgie** (*Gekkota*) ir viena no zvīņrāpuļu kārtas (*Squamata*) infrakārtām, kas apvieno visus gekonus un zvīņkāju dzimtu (*Pygopodidae*). Saskaņā ar jaunāko klasifikāciju tā kopumā apvieno 7 dzimtas.

## Kopīgās īpašības
[thumb|left|220px|[Toki gekons|Toki (*Gekko gecko*) ir lielākā gekonveidīgo ķirzaka, kas var sasniegt 36 cm garumu]]
Gekonveidīgie iedalās divās atšķirīgās grupās — gekonos un zvīņrāpuļos, lai gan pēdējie ir cēlušies no gekoniem un evolūcijas ceļā zaudējuši dažas morfoloģiskās iezīmes. Gekoni ir krāsainas, maza vai vidēja auguma ķirzakas. Šīs grupas lielākais pārstāvis ir toki (*Gekko gecko*), kas ir aptuveni 25—36 cm garš. Mazākais ir mazais gekons (*Sphaerodactylus ariasae*), kurš ir 30 mm garš, bet vairums sugu pārstāvji nav lielāki par 15 cm. Gekoniem ir raksturīga samērā gara aste, kas ir apmēram tikpat gara kā pārējais ķermenis no purna līdz astes pamatnei. Mēle ir viegli šķelta vai vispār nav šķelta. Gekoniem var būt divu veidu plakstiņi — kustīgi vai nekustīgi. Otro grupu var iedalīt vēl divās grupās — uz pēdām ir lamellu šķērsvirziena joslas, kuras sedz miljoniem sīki matiņi, vai šādu joslu nav. Pirmā grupa mājo kokos, bet otrā — uz zemes.

Kopumā tie ir tipiski mednieki, no kuriem lielākā daļa ir aktīvi nakts laikā. Naktīs aktīvajiem gekoniem acs zīlīte ir vertikāla. Dažas sugas ir aktīvas dienā, tām zīlītes ir apaļas, bet dažas sugas var būt aktīvas jebkurā diennakts laikā. Lielākā daļa ir kukaiņēdāji, bet dažas sugas barojas ar citiem maziem rāpuļiem un maziem grauzējiem.

Zvīņkāju dzimtas sugas ir salīdzinoši neliela grupa. Tās ir 7 — 25 cm garas un proporcionāli slaidas  bezkāju ķirzakas. To skeletā nav saglabājušās nekādas pazīmes par priekškājām, bet pakaļkājas var atpazīt rudimentārā formā — kā zvīņotas ādas krokas. Lielākā daļa zvīņkāju ir aktīvi dienas laikā, tikai dažas sugas ir aktīvas naktī.

## Sistemātikas diskusijas
Sistemātiķiem joprojām nav vienprātības, kādās apakškārtās dalīt zvīņrāpuļu kārtu. Nesenā pagātnē apakškārtu dalījums ir mainījies vairākas reizes. Tradicionāli gekonveidīgie tika sistematizēti ķirzaku apakškārtā (*Lacertilia*), tomēr šo taksonomisko vienību jaunākās sistemātikās vairs nelieto. Saskaņā ar šīm izmaiņām gekonveidīgie tiek sistematizēti cietmēles rāpuļu (*Scleroglossa*) apakškārtā. Pēdējos gados iegūto ģenētisko pētījumu rezultāti liek zinātniekiem vēlreiz pārvērtēt esošo klasifikāciju, daži sistemātiķi iesaka gekonveidīgos iedalīt šķeltmēles rāpuļu apakškārtā (*Bifurcata*).

Klasiskajā sistemātikā gekonveidīgajiem ir 2 dzimtas, bet jaunākajās sistemātikās 5 gekonu dzimtas pasugas tiek izdalītas kā atsevišķas sugas. Ir arī informācijas avoti, kuros tikai dažas pasugas izdalītas kā atsevišķas sugas.

## Sistemātika
**Gekonveidīgo infrakārta** (*Gekkota*)
* Gekonu dzimta (*Gekkonidae*)
* Mezglastes gekonu dzimta (*Carphodactylidae*)
* Zvīņkāju dzimta (*Pygopodidae*)
* dzimta *[[Diplodactylidae]]*
* dzimta *[[Eublepharidae]]*
* dzimta *[[Phyllodactylidae]]*
* dzimta *[[Sphaerodactylidae]]*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Global Gecko Association
* Haustierinfos vom Herpbreeder 
* Repeated Origin and Loss of Adhesive Toepads in Geckos
Ziku

**Arturs Antunišs Koimbra** (, ; dzimis ), plašāk pazīstams kā **Ziku** (*Zico*), ir bijušais brazīliešu futbolists, pašlaik — futbola treneris.

Spēlētāja karjeras laikā spēlējis pussarga pozīcijā. Bieži tiek saukts par "balto Pelē", tiek uzskatīts par vienu no labākajiem futbolistiem pasaulē 1970. gadu beigās un 1980. gadu sākumā. 2004. gadā bijušais Brazīlijas futbolists Pelē viņu iekļāva savā *[[FIFA 100]]* sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē. Profesionāļa karjeras laikā spēlējis Brazīlijā, Itālijā un Japānā. Trīs reizes kļuvis par Brazīlijas čempionu. Trīs reizes ticis atzīts par Dienvidamerikas gada labāko futbolistu, 1983. gadā atzīts par gada labāko spēlētāju *World Soccer* vērtējumā. Brazīlijas izlases sastāvā aizvadījis 72 spēles, kurās guvis 52 vārtus. Spēlējis trijos Pasaules kausos (1978, 1982, 1986), 1978. gadā tika izcīnīta 3. vieta.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri, 1996. gada jūlijā dibinājis klubu *Centro de Futebol Zico Sociedade Esportiva*, ko arī pats trenēja. Vēl ir trenējis Japānas un Irākas izlases, kā arī Japānas, Turcijas, Uzbekistānas, Krievijas un Grieķijas klubus. Kā Japānas izlases treneris izcīnīja 2004. gada Āzijas kausu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
2013. gada FIFA Konfederāciju kauss

**2013. gada FIFA Konfederāciju kauss** bija devītais Konfederāciju kausa turnīrs. Tas notika Brazīlijā, laikā no 15. līdz 30. jūnijam. Turnīru organizēja FIFA, un tas norisinājās gadu pirms 2014. gada Pasaules kausa izcīņas finālturnīra, kas arī notika Brazīlijā. Turnīrā piedalījās astoņas komandas — visu 6 konfederāciju čempioni (tā kā Spānija kvalificējās kā Pasaules čempione, tad Eiropu pārstāvēja tās pēdējā čempionāta finālisti), 2010. gada Pasaules čempioni un rīkotājvalsts pārstāvji.

## Komandas
upright=1.5|thumb|2013. gada FIFA Konfederāciju kausa dalībvalstis

1 Itālijai atļāva piedalīties turnīrā, jo Spānija uzvarēja gan 2010. gada FIFA Pasaules kausā, gan 2012. gada Eiropas čempionātā. Kopš abu turnīru uzvarētājiem tiek garantēta vieta FIFA Konfederāciju kausā, Euro 2012 finālists saņem uzaicinājumu šim turnīram.

## Grupu turnīrs

### A grupa

|}

### B grupa

|}

## Izslēgšanas kārta

## Ārējās saites
* 2013. gada FIFA Konfederāciju kauss
Krotones province

**Krotones province** () ir viena no Itālijas provincēm valsts dienvidos, Kalabrijas reģionā. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Krotone. Nākamās lielākās pilsētas ir Izola di Kapo Ricuto, Čiro Marīna, Kutro un Petīlija Polikastro. Province administratīvi sīkāk dalās 27 komūnās.

## Ārējās saites
Mihails Čehovs

**Mihails Čehovs** (; dzimis , miris ) bija krievu aktieris, režisors un skatuves mākslas pedagogs. Krievu rakstnieka Antona Čehova brāļadēls.

1910. gadā pabeidzis Suvorina teātra skolu Pēterburgā. 1913. gadā kļuva par Maskavas Dailes teātra aktieri, laikā no 1924. līdz 1928. gadam vadījis paša izveidoto Otro Maskavas Dailes teātri (kas tika izveidots no Dailes teātra pirmās studijas). Pēc tam emigrējis un strādājis vairākās valstīs. Laikā no 1931. līdz 1934. gadam strādājis Rīgā, 1931. gadā darbojās Rīgas Krievu drāmas teātrī. Laikā no 1932. līdz 1934. gadam M. Čehovs bijis Latviešu aktieru arodbiedrības teātra skolas vadītājs. Pirms Otrā pasaules kara aizbrauca uz ASV, kur arī turpmāk darbojies. Tēlojis arī kinofilmās. Par lomu Alfreda Hičkoka filmā "Apmātais" (*Spellbound*, 1945) bijis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris otrā plāna lomā.

Viņa vārdā nosaukts Mihaila Čehova Rīgas Krievu teātris.

## Atsauces

## Ārējās saites
Korupcija

thumb|Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija pret korupciju
**Korupcija** ( — ‘bojāšana, uzpirkšana’) ir dienesta stāvokļa izmantošana savtīgos nolūkos (savu vai tuvu cilvēku interesēs), kā arī amatpersonu pērkamība. Latvijas Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja likumā korupcija tiek definēta kā "kukuļošana vai jebkura cita valsts amatpersonas rīcība, kas vērsta uz to, lai, izmantojot dienesta stāvokli, savas pilnvaras vai pārsniedzot tās, iegūtu nepelnītu labumu sev vai citām personām". Korupcijai ir vairākas formas, piemēram, administratīvā korupcija, politiskā korupcija.

Korupcijas ietekmē paplašinās "ēnu ekonomika", palielinās sociālā nevienlīdzība, tiek palēnināta demokrātijas attīstība. Latvijā pret korupciju cīnās visas tiesībsargājošās institūcijas, tai skaitā Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Valsts policijas informācija
* Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja mājaslapa
2013. gada Daugavpils domes vēlēšanas

**[[2013. gads|2013]]. gada [[Daugavpils]] [[Daugavpils dome|domes]] vēlēšanas** notika  2013. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Daugavpils domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 11 kandidātu saraksti, kas veidoti no 182 kandidātiem. Daugavpilī vēlēšanas notika 30 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Saskaņas Centrs (23,02%), bet kopā pilsētas domē iekļuva 7 saraksti. Daugavpils domes vēlēšanās piedalījās 23 713 vēlētāji jeb 37,93% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 23 688, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 23 433 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
Raudu mūris

**Raudu mūris** () atrodas Jeruzalemes vecpilsētā, Izraēlā. Mūris ir 57 m plats un 19 m augsts, tas ir ap Dievnama kalnu esošā rietumu mūra fragments. Šī tiek uzskatīta par vienu no svētākajām ebreju svētvietām. Raudu mūris ir saglabājusies daļa no Otrā tempļa mūra, kas tika uzbūvēts paplašinot templi Hēroda Lielā laikā.

Mūrim ir divi sektori — pie viena lūgšanas skaita sievietes, pie otra — vīrieši.
Santorine

**Santorine** (, *Santoríne*) jeb **Tira**, vēsturiski **Tēra** (, *Téra*), ir sala Egejas jūras dienvidos, aptuveni 200 km uz dienvidaustrumiem no Grieķijas kontinentālās daļas un aptuveni 100 km uz ziemeļiem no Krētas. Santorine atrodas Kiklādu salu grupā.

Santorini uzskata par aktīvu vulkānu, jo tas ir vairākas reizes izvirdis pēdējo 10 tūkstošu gadu laikā. Aptuveni pirms 3600 gadiem notika viens no lielākajiem izvirdumiem cilvēces vēsturē, kas salā iznīcināja seno Akrotiras pilsētu un, iespējams, izraisīja Mīnojas civilizācijas norietu. Pēdējais izvirdums notika 1956. gadā, kad ar to saistītās zemestrīces rezultātā tika nopostīti 85% no cilvēku mājokļiem salā.

Pēc 2011. gada tautas skaitīšanas datiem Santorinē dzīvo aptuveni 15,6 tūkstoši cilvēku. Salā ir attīstīta tūrisma nozare.

## Ārējās saites
Edgars Račevskis

**Edgars Račevskis** (dzimis  Skrundas pagastā, miris  Rīgā) bija latviešu diriģents un komponists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1936. gadā Skrundā. Mācījās Turlavas pamatskolā, tad Liepājas Mūzikas vidusskolas un Jāzepa Mediņa Rīgas mūzikas vidusskolas kordiriģēšanas nodaļā. 1960. gadā viņš absolvēja studijas Latvijas Valsts konservatorijas Kordiriģentu klasē. Strādāja Latvijas Filharmonijā (1960-1963), bija vīru kora *[[Gaudeamus (koris)|Gaudeamus]]* diriģents (1959-1996). Līdz 1987. gadam bija Latvijas Televīzijas un radio Teodora Kalniņa kora, galvenais diriģents un mākslinieciskais vadītājs un vairāku citu koru diriģents, arī kora "Latvija" diriģents. Bijis Latvijas Nacionālās operas kormeistars (1994-1997). gadam.

Kopš 1970. gada Račevskis bija vispārējo latviešu Dziesmu un Deju svētku virsdiriģents, 2013. gada un 2018. gada Dziesmu un Deju svētkos bija goda virsdiriģents.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks 
* Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks 
* Lielā Mūzikas balva (1993)
* Triju Zvaigžņu ordenis, IV šķira (1996)

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Latvijas ļaudis" profils
Ridlijs Skots

**Ridlijs Skots** (; dzimis ) ir angļu kinorežisors un producents. Kļuvis pazīstams kā filmas "Svešais" (1979) režisors. Pēc tam uzņēmis tādas filmas kā "Pa asmeni skrejošais" (1982), "Telma un Luīze" (1991), "Gladiators" (2000), "Melnais vanags notriekts" (*Black Hawk Down*; 2001), "Krāpnieki" (2003), "Debesu valstība" (2005), "Amerikāņu gangsteris" (2007), "Prometejs" (2012), "Advokāts" (2013), "Marsietis" (2015), "Svešais: Covenant" (2017), "Visa pasaules nauda" (2017), "Napoleons" (2023).

Skota režisētā filma "Gladiators" (2000) saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā filma. Ridlijs Skots kopā ar brāli Toniju Skotu bija seriāla "Skaitļi" izpildproducenti. Kā režisors Ridlijs Skots ir ticis nominēts trim Amerikas Kinoakadēmijas balvām ("Telma un Luīze", "Gladiators", "Melnais vanags notriekts"), kā arī ticis nominēts kā viens no producentiem kategorijā "Labākā filma" ("Marsietis"). Nominēts arī četrām Zelta globusa balvām un vairākām BAFTA balvām. Par darbu televīzijā ieguvis divas ''Emmy'' balvas. 2018. gadā saņēmis *[[BAFTA Fellowship]]* balvu. 2016. gadā saņēma Amerikas režisoru ģildes balvu par mūža ieguldījumu.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Zoja Saldana

**Zoja Saldana** (*Zoe Saldana*, *Zoë Saldaña*; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Kļuvusi pazīstama pēc dalības filmās "Avanscēna" (2000) un "Krustceles" (2002). Pēc tam attēlojusi Anamāriju filmā "Karību jūras pirāti: Melnās pērles lāsts" (2003), Uhuru filmās "Zvaigžņu ceļš" (2009) un "Tumsā: Zvaigžņu ceļš" (2013), kā arī Neitiri Džeimsa Kemerona režisētajā "Avatars" filmu ciklā. Vairākās *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmās, sākot ar filmu "Galaktikas sargi" (2014), atveido Gamoru. Aktrises karjeras laikā saņēmusi vairākus apbalvojumus, tāpat tikusi nominēta vairākām citām balvām. Par lomu Žaka Odijāra filmā "Emilija Peresa" (2024) saņēmusi Kannu kinofestivāla labākās aktrises balvu, kā arī Amerikas Kinoakadēmijas balvu, BAFTA kino balvu un Zelta globusa balvu kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Mišela Rodrigesa

**Mišela Rodrigesa** (*Mayte Michelle Rodríguez*; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Kļuvusi pazīstama pēc dalības filmā *[[Girlfight]]* (2000), kas ir arī viņas debija kino. Pēc tam filmējusies tādās filmās kā "Ātrs un bez žēlastības" (2001), "Nezūdošais ļaunums" (2002), "Speciālo uzdevumu vienība S.W.A.T." (2003), "Avatars" (2009), "Ātrs un bez žēlastības 4" (2009), "Mačete" (2010), "Uzbrukums pasaulei: Kauja Losandželosā" (2011), "Nezūdošais ļaunums: Atmaksa" (2012), "Ātrs un bez žēlastības 6" (2013), "Mačete nogalina" (2013) un "Atraitnes" (2018). Tāpat pazīstama ar lomu seriāla "Pazudušie" otrajā sezonā.

## Ārējās saites

* 

*