open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Durbes novads

**Durbes novads** bija pašvaldība Kurzemē. Novada dome un administrācija atradās Tadaiķu pagasta Lieģos, Parka . Pēc 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas ietilpst Dienvidkurzemes novadā.

## Daba
Durbes novada teritorijā Rietumkursas augstiene pāriet Piejūras zemienē. Augstākais punkts novadā ir Ķīķīzera kalns Vecpils pagastā — 98 m vjl. Zemākā vieta novadā ir Ālandes upe uz robežas ar Grobiņas pagastu.

### Hidrogrāfija
Durbes novada teritorija ietilpst divos ūdens baseinos: ziemeļdaļa mazo upju baseinā starp Liepājas kanāla baseinu un Ventu, dienviddaļa — Liepājas ezera kanāla baseinā.
Lielākās novada upes ir Durbe, Lāņupe, Trumpe, Ālande (uz robežas ar Grobiņas novadu).
Lielākās ūdenstilpes: Durbes ezers, Purva dīķis, Lielais Bērzu dīķis.

### Dabas aizsardzība
Novadā atrodas īpaši aizsargājamā dabas teritorija — dabas liegums „Durbes ezera pļavas”, kas iekļautas NATURA 2000 aizsargājamo teritoriju sarakstā. Dabas lieguma teritorija iekļauj Lāņupes palienes upes lejtecē un Durbes ezera ziemeļdaļu.

## Vēsture
Novads izveidots 2000. gadā, apvienojoties Durbes pilsētai ar lauku teritoriju un Tadaiķu pagastam. 2009. gadā novadam pievienoja arī Dunalkas un Vecpils pagastu. 

## Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Ievērojami novadnieki
* Matvejs Kadeks (1897—1950) — ģeogrāfs
* Zigfrīds Anna Meierovics (1887—1925) — politiķis
* Kristaps Rudzītis (1899—1978) — ārsts
* Andrejs Spāģis (1820—1871) — jaunlatvietis

## Ievērojamas vietas

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Holodomors

[300px|thumb|[Harkiva|Harkivā uz ielas no bada mirstošie zemnieki]]

**Holodomors** ( — 'bada nāve') ir padomju varas 1932. un 1933. gadā mākslīgi izraisīts bads Ukrainas PSR un ukraiņu apdzīvotajā Kubaņas novadā, kurā nomira vairāki miljoni cilvēku. Holodomoru uzskata par vienu no lielākajām katastrofām Ukrainas vēsturē un bezprecedenta situāciju, kad miera laikā gāja bojā miljoniem ukraiņu. Aptuveno upuru skaitu Ukrainas PSR lēš no 2,2 miljoniem līdz 10 miljoniem.

## Vārda atveide latviešu valodā
300px|thumb|''Daily Express'' 1934. gada 6. augusta raksts par badu Ukrainā
Valsts valodas centra (VVC) Latviešu valodas ekspertu komisija, 2023. gada 8. februāra sēdē izskatot jautājumu par padomju varas 1932. un 1933. gadā mākslīgi izraisītā bada nosaukumu (), ar balsu vairākumu nolēma, ka tas latviešu valodā atveidojams formā **holodomors** atbilstoši šā vārda izrunai ukraiņu valodā.

## Diskusijas par genocīdu
300px|thumb|Holodomora atzīšana par genocīdu:
Daudzu valstu vēsturnieki uzskata, ka padomju vara badu izraisīja apzināti, lai apspiestu arvien pieaugošo ukraiņu nacionālismu, tomēr ir diskusijas par genocīda jēdziena attiecināšanu uz šo gadījumu. Krievijas vēsturnieki mēģina pierādīt, ka holodomors bija nelaimīgu apstākļu sakritība, kas radās industrializācijas laikā, kad PSRS piedzīvoja radikālas ekonomiskās pārmaiņas.

UNESCO (193) savā 2007. gada XXXIV sesijā 1. novembrī pieņēma rezolūciju "Par holodomora upuru Ukrainā piemiņas godināšanu", taču noraidīja tā atzīšanu par "genocīdu".

2008. gada martā Ukrainas parlaments, Latvijas Saeima, kopā 19 valstis atzina Padomju Savienības veiktās darbības bada izraisīšanā par genocīdu. 2008. gada 23. oktobrī Eiropas parlaments pieņēma rezolūciju, kurā holodomoru atzina par noziegumu pret cilvēci.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Golodomors — Vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca
Džans Hens

**Džans Hens** (, piņjiņs: *Zhāng Héng*, dzimis , miris ) bija astronoms, matemātiķis, izgudrotājs, ģeogrāfs, kartogrāfs, mākslinieks, dzejnieks, valstsvīrs un literāts no Naņjanas, Henaņā, un dzīvoja Haņu dinastijas laikā Ķīnā.

Viņš izgudroja seismogrāfu zemestrīču epicentra noteikšanai, kā arī precizēja skaitļa π vērtību, ieviesa labojumus ķīniešu kalendārā. Džans Hens izveidoja zvaigžņotās debess karti un deva vairāk nekā 300 zvaigznēm nosaukumus.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
1997. gada Pasaules čempionāts hokejā

**1997. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Helsinkos, Turku un Tamperē, Somijā no 1997. gada 21. aprīlim līdz 5. maijam. Tas bija 61. Pasaules čempionāts hokejā.

## Vietu sadalījums un statistika
### Vietu sadalījums
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  — *piedalījās kvalifikācijas turnīrā par palikšanu Augstākajā divīzijā*

### Turnīra apbalvojumi
* **Labākie hokejisti:**
** Labākais vārtsargs:  Tomijs Salo
** Labākais aizsargs:  Robs Bleiks
** Labākais uzbrucējs:  Mīkaels Nīlanders
* **Simboliskā izlase:**
** Vārtsargs:  Tomijs Salo
** Aizsargi:  Robs Bleiks un  Tepo Numminens
** Uzbrucēji:   Mīkaels Nīlanders,  Martins Prohāzka un  Vladimīrs Vūjteks

### Rezultatīvākie spēlētāji

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
Progress M-66

**Progress M-66** (*Прогресс М-66*) bija Krievijas automātisks kravas kosmosa kuģis kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS).

## Krava
Kopējā kravas masa bija aptuveni 2407 kg. Tajā ietilpa degviela stacijas dzinējsistēmai, skābeklis, ūdens, pārtikas preces, apģērbs, iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, kā arī 390 kg kravas ASV segmentam. Bez tam tika nogādāts otrais modernizētais skafandrs Orlan-MK (pirmais stacijā tika nogādāts 2008. gadā ar Progress M-65). 

## Lidojuma gaita
Palaišana notika no Baikonuras kosmodroma  05:49:46 UTC ar nesējraķeti Sojuz-U. Šis starts pirmoreiz pēc daudziem gadiem notika no 31. starta laukuma. Savukārt 1. starta laukumam, no kura līdz šim notika visi Sojuz raķešu starti, 2009. gadā tiks veikts kapitālais remonts.

Saslēgšanās ar SKS notika  07:18:13 UTC. Progress automātiskā režīmā pievienojās pie Pirs moduļa saslēgšanās mezgla.

Progress M-66 no stacijas atvienojās  15:18 UTC. Tas veica autonomu lidojumu, kura laikā tika veikts tehnisks eksperiments "Plazma-Progress". Karavas kuģis no orbītas tika novadīts , kad 14:32 UTC tika veiks bremzēšanas manevrs. Tas iegāja atmosfērā un sadega. Kosmiskā aparāta nesadegušās daļas aptuveni 15:18 iekrita Klusā okeāna dienvidu daļā, vairākus tūkstošus km au austrumiem no Jaunzēlandes pilsētas Velingtonas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  Прогресс М-66  Российский Центр Управления космическими полетами
Džudo 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — līdz 100 kg vīriešiem

Džudo 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs **vīriešiem svara kategorijā līdz 100 kg** notika 14. augustā. Olimpisko zeltu izcīnīja Mongolijas džudists Naidangīns Tuvšinbajars. 

## Rezultāti

## 1. laukums

## 2. laukums

## "Pēdējās cerības" cīņas
Pļavas sīksamtenis

**Pļavas sīksamtenis** (*Coenonympha glycerion*) ir raibeņu dzimtas (*Nymphalidae*) Latvijā dzīvojoša tauriņu suga, kas pieder pie samteņu cilts (*Satyrini*). Pļavas sīksamtenis mājo Eiropā, sākot ar Portugāles ziemeļiem līdz Krievijai, austrumu virzienā turpinoties pāri Āzijas mērenajai joslai līdz Japānai. Lai arī pļavas sīksamtenis ir izplatīts lielā daļā Eiropas, tomēr daudzos reģionos tas nav sastopamas, piemēram, Lielbritānijā, Skandināvijā, Somijā, Spānijas dienvidos un Francijas rietumos. Pļavas sīksamtenim patīk no vējiem pasargātas pļavas, bet tas sastopams arī kalnos līdz 1800 metriem virs jūras līmeņa. Latvijā pļavas sīksamtenis ir bieži sastopams tauriņš visā teritorijā, vietām ļoti bieži.

## Morfoloģija
thumb|left|220px
Pļavas sīksamtenis ir neliels dienas tauriņš, kura spārnu plētums ir 32—36 mm. Līdzīgi kā meža sīksamtenis arī pļavas sīksamtenis lidojumā izskatās izteikti tumšs. Tēviņiem spārnu virspuse ir tumši brūna, kas ir ļoti labi pamanāma lidojumā. Mātītēm līdzīgi kā citiem sīksamteņiem priekšspārni ir gaišāki, bet aizmugurējie tumšāki.

No apakšas uz aizmugurējiem spārniem ir vairākas melni-baltas gredzenveida "actiņas", kurai vidū ir balts punkts, tam apkārt melns gredzens, bet tam apkārt balts gredzens. Aizmugurējo spārnu pamattonis ir pelēks, bet gar ārmalu tauriņam ir vairākas šauras pelēkas līnijas un viena nedaudz platāka koši oranža līnija. Baltais laukums aizmugurējā spārna centrālajā daļā samērā izteikts, bet tas ir neliels un mainīgas formas, nereti vidusdaļā pārtraukts. Priekšējie spārni ir ornaži, bet to gali pelēki, parasti bez plankumiem un joslām, bet reizēm ir viens apaļš plankumiņš.

## Ekoloģija
Pļavas sīksamtenis sastopams dažādos biotopus: mitrās pļavās, mežmalās, ceļmalās, izcirtumos, vietās, kur bagātīgi aug graudzāles. Pļavas sīksamtenim gadā attīstās viena paaudze. Pieaugušie tauriņi izšķiļas jūnija sākumā un lido līdz jūlija vidum vai beigām, barojoties ar dažādu ziedu nektāru. Kāpuri uz barības augiem novērojami no augusta līdz rudenim un pēc pārziemošanas līdz maijam, kad tie iekūņojas. Pļavas sīksamtenim pārziemo kāpuri. Kāpuri barojas ar dažādām graudzālēm, piemēram, ciņusmilgām, īskājēm, parastajām kamolzālēm, auzenēm un lāčauzām.

## Galerija

Attēls:2013.07.01-06-Wustrow-Neu Drosedow-Rotbraunes Wiesenvoegelchen-Weibchen.jpg
Attēls:Coenonympha glycerion 1.jpg
Attēls:Coenonympha glycerion2.jpg|Tēviņa spārnu virspuses


## Atsauces

## Literatūra
* Povilas Ivinskis, Jonas Augustauskas. *Lietuvos dieniniai drugiai*. Kaunas: Lututė, 2004. 

## Ārējās saites

* Dabas foto: Pļavas sīksamtenis
* Dziedava: Pļavas sīksamtenis
* Coenonympha glycerion (BORKHAUSEN, 1788) - Rotbraunes Wiesenvögelchen
Freimanis

**Freimanis** ( — 'brīvcilvēks'; sieviešu dzimtē Freimane) ir vācu cilmes Latvijā izplatīts uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aigars Freimanis (1960), sociologs, "Latvijas Fakti" direktors;
* Aivars Freimanis (1936—2018), kinorežisors, scenārists un rakstnieks;
* Eduards Freimanis (1921), rakstnieks un pedagogs;
* Eduards Freimanis (1919—1993), futbolists;
* Gints Freimanis (1985—2023), futbolists;
* Gunārs Freimanis (1927—1993), dzejnieks, publicists un represiju upuris;
* Imants Freimanis (1890—1929), radiotehniķis;
* Jānis Freimanis (1935—2006), zinātnieks, politiķis un publicists;
* Kārlis Freimanis (aktieris) (1983), aktieris;
* Kārlis Freimanis (gleznotājs), (1909—1987), gleznotājs;
* Mārtiņš Freimanis (1977—2011), mūziķis;
* Roberts Freimanis (1991), basketbolists;
* Rolands Freimanis (1988), basketbolists;
* Tālis Freimanis (1946), basketbolists, finansists, pasniedzējs un luterāņu mācītājs.

## Skatīt arī
* Freimaņi
Falaši

thumb|Falašu apdzīvotais rajons Etiopijā
**Falaši** (no gēzu: ፈላሻ (*fälaša*) — 'klejotāji, ienācēji') ir Etiopijas izcelsmes ebreji.

Gandrīz 85% no falašiem jeb 130 000 cilvēku ir emigrējuši uz Izraēlu. Etiopijas pilsoņu kara un bada gados Izraēlas valdība īstenoja speciālas glābšanas operācijas "Mozus" (1984. gadā) un "Zālamans" (1991. gadā) 30 000 falašu pārvietošanai no Etiopijas uz Izraēlu. Mūsdienās 81 tūkstotis no Izraēlā dzīvojošajiem falašiem ir dzimuši Etiopijā, bet 32% jau ir dzimuši Izraēlā.

## Piezīmes un atsauces
Poēma

**Poēma** ir liroepikas sacerējums, kas no liriska dzejoļa atšķiras ar lielāku apjomu, tam nereti ir sižeta iezīmes.

Tradicionāli poēmas apdzied svarīgus, izšķirošus brīžus atsevišķa cilvēka, kāda sociālā slāņa vai tautas dzīvē un atspoguļo būtiskākos procesus, kas norisinās sabiedrībā un cilvēka apziņā. Plašākās pagātnes episkās dziesmas sauc par eposiem.

## Latviešu poēmas
Latviešu poēmas aizsākumi meklējami 19. gadsimta otrajā pusē, kad nacionālā romantisma laikā dzejnieki sacerēja poēmas, kurās viņi vēlējās koncetrēt latviskās tradīcijas un pasaules uzskatu, tā radot pamatu latviešu nācijas identitātes apziņai. 20. gadsimta sākumā sarakstītajās Raiņa, Viļa Plūdoņa un citu autoru poēmās nozīmīgi bija sociālie motīvi. 20. gadsimta 20.-30. gados poēmas rakstīja Aleksandrs Čaks, smeldams tām vielu no Rīgas pagātnes un Latvijas brīvības cīņām. Vēsturiskas personības savās poēmās apdziedāja Edvarts Virza.

### 19. gadsimts
* Andrejs Pumpurs — *[[Lāčplēsis (eposs)|Lāčplēsis]]* (1888)
* Jēkabs Lautenbahs-Jūsmiņš — *Niedrīšu Vidvuds* (1891)

### 20. gadsimts
* Rainis — *Ave Sol* (1910)
* Vilis Plūdonis — *Atraitnes dēls* (1901), *Uz saulaino tāli* (1912)
* Edvards Virza — *Karalis Nameitis*, *Hercogs Jēkabs, [[Straumēni (poēma)|Straumēni]]* (visas grām. "Poēmas", 1924)
* Aleksandrs Čaks — *Poēma par ormani* (1930), *Umurkumurs* (1932), *Mūžības skartie* (1937-39)
* Veronika Strēlerte — *Ragana* (krāj. "Lietus lāse", 1940)
* Zinaīda Lazda — *Saules koks* (t. p. nos. krāj., 1956)
* Dzintars Sodums — *Poēma par Mārtiņu un Tāli* ("Raksti", 2005)
* Gunars Saliņš — *Jukums un Kazugans* (sar. 50. gados, grām. "Raksti", 1. sēj., 2006)
* Vizma Belševica — *Indriķa Latvieša piezīmes uz Livonijas hronikas malām* (krāj. "Gadu gredzeni", 1969)
* Ojārs Vācietis — *Einšteiniāna*, *Partijas piederība* (krāj. "Elpa", 1966), *Klavierkoncerts* (krāj. "Visāda garuma stundas", 1974)
* Imants Ziedonis — *Poēma par pienu* (1977), *Viddivvārpa* (1982)
* Klāvs Elsbergs — *Maza poēma 7 daļās* (krāj. "Pagaidīsim ausaino", 1981)

### 21. gadsimts
* Jānis Elsbergs — *Daugavas bulvāris* (t. p. nos. krāj. 2000)
* Dace Sparāne — *Poēma bez...* (krāj. "Zīdpapīra vējdzirnavas, 2002)
* Artis Ostups — *Trīs fotogrāfijas* (periodikā 2014)

## Ārējās saites
Balāde

[thumb|[Marija Vīka, "Balāde" (1898)]]

**Balāde** ir liroepikas žanrs, sižetisks dzejas darbs, kam raksturīgs kāda varoņdarba, traģiska vai fantastiska notikuma attēlojums, spraiga darbība, dramatisks vēstījums. Dzejisks vēstījums par kādu neparastu, ārkārtēju notikumu ar traģisku izskaņu. Saistītā valodā pausti autora emocionālie pārdzīvojumi. Balādei ir lirikas jeb dzejas (noskaņa), epikas jeb prozas (vēstījums) un drāmas (dialogs, kulminācija) elementi. Viens no ievērojamākiem balāžu un poēmu autoriem latviešu literatūrā ir dzejnieks Vilis Plūdonis.

## Latviešu balādes
Pazīstamākās latviešu literāro autoru balādes:

* Vilis Plūdonis — "Tīreļa noslēpums",
*Vilis Plūdonis — "Salgales Mada loms",
* Rainis — "Veļu laika balāde",
*Rūdolfs Blaumanis — "Tālavas taurētājs".

## Atsauces
Engures novads

**Engures novads** bija administratīvi teritoriālās reformas gaitā izveidota pašvaldība Zemgalē. Novads izveidots 2009. gadā, apvienojoties bijušā Tukuma rajona Engures pagastam, Smārdes pagastam un Lapmežciema novadam. Novada centrs atradās Smārdē. Pēc 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas ietilpst Tukuma novadā.

## Iedzīvotāji
### Apdzīvotās vietas

### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Ievērojami novadnieki
* Jānis Baltvilks (1944—2003), dzejnieks
* Imants Feltiņš (1928—2006), fiziķis
* Ansis Gulbis (1873—1936), grāmatizdevējs un rakstnieks
* Valdis Lukss (1905—1985), dzejnieks, žurnālists un politiskais darbinieks
* Imants Ziedonis (1933—2013), dzejnieks, publicists, tulkotājs, scenārists

## Ievērojamas vietas

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Aigars Grauba

**Aigars Grauba** (dzimis ) ir latviešu mūziķis, kinorežisors, producents.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1965. gadā Rīgā. Mācījās Kurta Bartela Rīgas 39. vidusskolā, Padomju armijas dienesta laikā spēlēja karavīru ansamblī "Zvaigznīte", kas 1984. gadā viņa vadībā iestudēja latviešu strēlnieku dziesmu programmu. No 1986. līdz 1989. gadam grupas "Jumprava" vokālists, taustiņinstrumentālists un dziesmu autors. 1990. gadā bija filmas "Rokenrols Baltijā" scenārija autors un līdzproducents.

1991.—1993. gadā bija modes teātra izrāžu režisors, piedalījās mākslas filmas "Drosme nogalināt" uzņemšanā (1993). Latvijas Neatkarīgās televīzijas (LNT) galvenais režisors (1996—1998), no 1998. gada filmu producēšanas kompānijas "Platforma filma" un kinostudijas "Cinevilla" direktors un līdzīpašnieks.

Kopā ar producentu Andreju Ēķi vadīja spēlfilmu "Baiga vasara" (2000) un "Rīgas sargi" (2007), "Sapņu komanda 1935" (2012) un "Nameja gredzens" (2018) uzņemšanu.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Džudo 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — līdz 78 kg sievietēm

**Džudo 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs sievietēm svara kategorijā līdz 78 kg** notika 14. augustā. Olimpisko zeltu izcīnīja Ķīnas džudiste Ksiuli Janga.

## Medaļu ieguvēji

## Fināls

## 1. laukums

## 2. laukums

## "Pēdējās cerības" cīņas
Imanta (nozīmju atdalīšana)

**Imanta** var būt:

* Imanta (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Imanta, arī Imauts, līvu kareivis, kurš 1198. gadā kaujā pie Rīgas kalna nogalināja bīskapu Bertoldu
*

## Citas nozīmes
* Imanta, Rīgas pilsētas apkaime
* Imanta (stacija), dzelzceļa stacija Rīgā
* Imantas pulks
* Imanta, karakuģis Latvijas pirmskara kara flotē;
* Imanta, Alfrēda Kalniņa kora dziesma.
* Imantas iela
* Imantas bulvāris

## Skatīt arī
* Imants
Brēmenes arhibīskapi

thumb|300px|Brēmenes Doma katedrāle

**Brēmenes arhibīskapi** bija garīgie un laicīgie valdnieki Hamburgas-Brēmenes arhibīskapijas (, 848-1072), vēlāk Brēmenes arhibīskapijas (*Erzbistum Bremen*, 1072—1645) teritorijā, kas sākotnēji aptvēra tagadējās Ziemeļvācijas teritoriju, Ziemeļvalstis un Baltijas zemes.

## Agrīnā perioda Brēmenes bīskapi (787—845)

## Hamburgas arhibīskapi personālūnijā ar Brēmenes bīskapiem (848-1072)

## Brēmenes arhibīskapi (1072—1179)

## Brēmenes arhibīskapi — [[Romas Vācu impērija]]s firsti ([[1180]]-[[1568]])

## Brēmenes arhibīskapijas luterāņu pārvaldnieki (1568—1645)

## Skatīt arī
* Brēmene
* Meinhards
* Bertolds
* Alberts fon Bukshēvdens

## Ārējās saites
Kārlis Ozols

**Kārlis Ozols** ( — ) bija Latvijas diplomāts, publicists.

## Dzīvesgājums
Dzimis Veļķu pagasta "Smītēnos" (tagad Liezeres pagasts) zemnieku ģimenē. 1900. gadā pabeidza skolu Irlavā. 1907. gadā kā eksterns pabeidza reālskolu Pēterburgā. Vēlāk iestājas Rīgas politehniskajā institūtā, Inženieru nodaļā, kuru absolvēja 1914. gadā kā inženieris- tehniķis. Tai pat laikā, no 1906. līdz 1913. gadam, strādāja dažādās Krievijas impērijas rūpnīcās. 1915. gadā Galvenā artilērijas pārvalde nosūtīja viņu uz ASV kā speciālistu.

1919. gadā bija ASV latviešu delegāts Parīzes Miera konferencē. No 1920. gada bija Latvijas valdības tirdzniecības pārstāvis ASV. Šajā pat gadā uzsāka savu dienestu Latvijas Ārlietu ministrijā. Šī gada oktobrī kļuva par Reevakuācijas komisijas priekšsēdētājs Maskavā. Šo amatu viņš ieņēma līdz 1921. gada janvārim.

No 1923. līdz 1929. gadam Kārlis Ozols bija Latvijas Republikas sūtnis PSRS. 1929. gadā iesniedza lūgumu atbrīvot no šī amata. Pēc tam strādāja Ārlietu ministrijā. Apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni, darbojās vairākās sabiedriskās organizācijās un žurnālistika. Pēc 1934. gada 15. maija Kārļa Ulmaņa apvērsuma tika atlaists no amata.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 25. augustā tika apcietināts, oktobrī pārvests no Latvijas uz cietumu Maskavā. 1941. gada 23. jūnijā PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija viņam piesprieda nāvessodu, kurš drīz pēc tam tika izpildīts.

## Darbi
* "Latvijai topot" (1935)
* "Sūtņa memuāri" (krievu valodā (Мемуары посланника); 1938; Parīzē)

## Ārējās saites
* Latvju enciklopēdija. 2.sējums, 1821.lpp. historia.lv
* Kārlis OZOLS  LR Ārlietu ministrijas mājaslapā
* Kārļa Ozola fotogrāfija Latvijas Akadēmiskā bibliotēka un Rakstniecības, teātra un mūzikas muzejs
Guntis Veits

**Guntis Veits** (dzimis  Kuldīgā) ir latviešu mūziķis. Grupas "Credo" solists no 1979. gada. Rīgā kafejnīcas "Rings" īpašnieks.

## Izglītība
Pirmā muzikālā izglītība iegūta Liepājas bērnu mūzikas skolā. Turpinātas mācības Liepājas mūzikas vidusskolā un pēc tam — Latvijas Mūzikas akadēmijā.

## Karjera
Kopš 1979. gada ir grupas "Credo" solists.

1987. gadā Guntis Veits iesaistījās grupā "Liepājas brāļi".

2007. gadā Guntis Veits kā aktieris piedalījās brīvdabas mūziklā "Robins Huds". 2007. gadā Guntis Veits iesaistījās TV3 šovā "Dziedi ar zvaigzni" duetā ar aktrisi Annu Šteinu.

2008. gadā Guntis Veits kā aktieris piedalījās liriskā komēdijā "Ar būdu uz baznīcu". Tās režisors ir Varis Vētra. 2009. gadā Guntis Veits kā aktieris piedalījās franču scenārista un režisora Fransisa Vebēra komēdijā "Vakariņas ar muļķi", ko režisēja Juris Rijnieks ar radošo apvienības "Meistaru Teātris".

2013. gada Guntis Veits piedalījās Koru karos 3. Viņš pārstāvēja Liepājas sudraba viļņu kori.

## Piezīmes un atsauces
Veits

**Veits** var būt:
* Dzintars Veits (1944―2015) ― latviešu aktieris un pasniedzējs;
* Guntis Veits (1954) ― latviešu mūziķis;
* Ivars Veits (1936) ― latviešu izcelsmes Vācijas inženieris;
* Viljams Veits (*William Wayte*; 1829―1898) ― britu šahists;
* Ziedonis Veits ― latviešu aktieris.

## Skatīt arī
* Vaits
Andrejs Aizderdzis

thumb|right|250px|Andrejs Aizderdzis
**Andrejs Aizderdzis** (;  — ) bija latviešu izcelsmes politisks darbinieks, Krievijas Valsts domes deputāts.

Dzimis Maskavas apgabalā, Himku pilsētā. Vecāki bija ģeologi, tēvs latvietis, bet māte krieviete. 1982. gadā pabeidzis Maskavas politehnikumu. Pēc tam strādāja par tehniķi-ģeodēzistu Papīra un celulozes rūpniecības zinātniski pētnieciskajā institūtā. Vēlāk kļuva par meistaru, darbu vadītāju, celtniecības iecirkņa vadītāju celtniecības-montāžas pārvaldē. 

1991. gadā radīja korporāciju "Международная деловая корпорация (МДК)" ("Starptautisko darījumu korporāciju"). 1992. gadā tika ievēlēts par šīs korporācijas valdes priekšsēdētāju. Tai pat laikā kļuva arī par korporācijas bankas "МДК-банк" valdes priekšsēdētāju. Viens no koncerna "Технология ХХI" (Tehnoloģija XXI) radīšanas iniciatoriem. Izdeva laikrakstu "Кто есть кто" ("Kurš ir Kurš"). 

1993. gadā tika ievēlēts par Krievijas Federācijas Valsts Domes deputātu. Bija deputātu grupas "Новая региональная политика" (Jaunā reģionālā politika) dalībnieks. Darbojās rūpniecības, transporta, enerģētikas komisijās. 1994. gada 26. aprīlī tika nošauts Himku pilsētā. Slepkavību milicija saistīja ar viņa uzņēmējdarbību. 

## Atsauces
Karalis (šahs)

100px|right

**Karalis** ir galvenā (bet ne spēcīgākā) figūra šaha spēlē. Sākot partiju, katram spēlētājam ir viens karalis, kurš atrodas aiz bandiniekiem uz lauciņa e1 (baltajiem) vai e8 (melnajiem). Šaha partijas mērķis ir pieteikt pretinieka karalim matu.

## Karaļa gājieni
Karalis pārvietojas (un ņem pretinieka figūras) par vienu lauciņu pa vertikālēm, horizontālēm un diagonālēm uz visām pusēm. Tas nedrīkst iet uz lauciņiem, kurus apdraud pretinieka figūras. Vienu reizi partijas laikā, kopā ar torni, karalis var izdarīt specifisku gājienu, ko sauc par rokādi. Izdarot rokādi, sākuma pozīcijā stāvošu karali pārvietoto divus lauciņus pa labi vai kreisi, bet pārvietošanās virzienā stāvošais tornis tiek pārcelts tam pāri un nostājas blakus karalim pretējā pusē.

## Karaļa vērtība
Karaļa vērtība netiek salīdzināta ar pārējo figūru vērtību. Pēc spēka tas ir nedaudz spēcīgāks par vieglo figūru. 

## Karaļa raksturojums

Atklātnē un vidusspēlē karalis, visbiežāk, aktīvi nepiedalās, jo liels uz galdiņa esošu figūru skaits palielina risku saņemt matu. Galotnē, kur karaļa aktivitātes nav tik riskantas, tas var atbalstīt savu bandinieku virzīšanos, kā arī piedalīties pretinieka karaļa matošanā. 

## Notācija
Algebriskajā šaha notācijā karali apzīmē ar lielo **K** burtu. 

## Ārējās saites
Veslijs Klārks

**Veslijs Klārks** (*Wesley Clark*, dzimis ) ir atvaļināts ASV Armijas ģenerālis. Klārks ar izcilību absolvēja Vestpointu (ASV militāro akadēmiju). Viņš ir saņēmis arī prestižo Rodsa stipendiju (nosaukta Sesila Rodsa vārdā), studējot Oksfordas Universitātē, kur viņš ieguva maģistra grādu ekonomikā. Vēlāk viņš ieguva arī maģistra grādu kara lietās, absolvējot Komandas un ģenerālštāba koledžu (*Command and General Staff College*). Klārks 34 gadus nodienēja ASV Armijā un Aizsardzības ministrijā un šajā laikā saņēma vairākus militārus apbalvojumus, kā arī godpilno bruņinieka titulu un Prezidenta Brīvības medaļu.

No 1997. līdz 2000. gadam Klārks komandēja NATO spēkus Kosovā. Daži no viņa lēmumiem šā konflikta laikā tika asi kritizēti. Viņam pat bija saspīlētas attiecības ar aizsardzības ministru Viljamu Koenu un Apvienotās komitejas štaba ASV nodaļas ģenerāli Hjū Šeltonu. Viņi ietekmēja Klārka demisijas procesu, lai gan tika ziņots, ka Klārks pats ir aizgājis pensijā.

## Ārējās saites

* Draft Clark for President (archive only)
* Wesley Clark Issue positions and quotes 
* Wesley Clark collected news stories and commentary
* Wesley Clark Speaks About His New Memoir, War, and the Upcoming Election
* Video: Wesley Clark discusses Asia Society Task Force Report on US Policy in Burma at the Asia Society, New York, April 7, 2010
* Wesley Clark at IMDb
The Doors

**The Doors** bija amerikāņu rokgrupa, kura darbojās no 1965. līdz 1973. gadam. Tajā sākotnēji bija četri dalībnieki: Džims Morisons (vokālists), Robijs Krīgers (ģitāra), Rejs Manzareks (taustiņinstrumenti) un Džons Densmors (bungas). Pēc Morisona nāves 1971. gadā grupa turpināja darbību kā trio.

## Vēsture
### Izveidošanās
Grupa izveidojās 1965. gadā. Bijušie skolasbiedri un paziņas Džims Morisons un Rejs Manzareks satikās Kalifornijā. Morisons pastāstīja Manzarekam, ka viņš ir sācis rakstīt dziesmas. Pēc Manzareka iedrošinājuma viņš nodziedāja "Moonlight Drive" (dziesmu vēlāk iekļāva albumā "Strange Days"). Tas iespaidoja Manzareku un viņi sarunāja grupas izveidi.

Rejs tobrīd jau bija grupā "Rick & the Ravens" kopā ar brāli Riku. Vēlākais "The Doors" bundzinieks Džons Densmors spēlēja "The Psychedelic Rangers" un ar Manzareku gāja uz vienām jogas nodarbībām. Vēlāk trijnieks atrada ģitāristu Robiju Krīgeru.

### Panākumi
Grupas pirmais albums "The Doors" tika izdots 1967. gadā. No singliem vislielākie panākumi bija "Light My Fire", kas uz laiku bija pārdotākais singls ASV. Kopumā tika pārdotas vairāk nekā miljons "Light My Fire" kopiju. Septembrī viņi uzstājās Eda Salivana šovā. Otrais grupas albums, "Strange Days" tika izdots tajā pašā gadā. Nākamā gada aprīlī, ierakstot trešo albumu, grupā nesaskaņas radīja Morisona alkoholisms. Albums tika izdots 1968. gada jūlijā ar nosaukumu "Waiting for the Sun". Tas kļuva par grupas pirmo albumu, kas ieguvis 1. vietu pārdotāko albumu topā.

Morisons vairākkārt izcēlās ar skandalozu uzvedību koncertos. Kādā koncertā 1967. gadā viņu arestēja koncerta laikā, bet 1969. gadā viņš, pēc dažu aculiecinieku ziņām, atklāja dzimumlocekli un beidza koncertu stundu pēc tā sākuma. Drīz pēc tam atlikušie turnejas koncerti tika atcelti. 1971. gadā Morisons Parīzē nomira. Nāves iemesls nav zināms, jo netika veikta līķa sekcija. Tāpat kā vairāki citi tā laika rokmūziķi, Morisons nomira 27 gadu vecumā un pievienojās tā saucamajam "Klubam 27".

### Pēdējie gadi
Sākotnēji atlikušie dalībnieki apsvēra iespēju aizvietot Morisonu, tomēr vēlāk tika nolemts par labu idejai pašiem iedziedāt dziesmas. Bez Morisona sastāvā grupa ierakstīja divus albumus, tomēr tie nekļuva populāri. Grupa beidza darbību 1973. gadā.

## Diskogrāfija

Attēls:TheDoors_albums.jpg|**1. ''[[The Doors (albums)|The Doors]]***<br />()</center>
Attēls:StrangeDays.jpg|<center>*'2. *[[Strange Days]]***<br />()</center>
Attēls:WaitingfortheSun.jpg|<center>**3. *[[Waiting for the Sun]]***<br />()</center>
Attēls:TheSoftParade.jpg|<center>**4. *[[The Soft Parade]]***<br />()</center>
Attēls:MorrisonHotel.jpg|<center>**5. *[[Morrison Hotel]]***<br />()</center>
Attēls:LAWoman.jpg|<center>**6. *[[L.A. Woman]]***<br />()</center>
Attēls:OtherVoices.jpg|<center>**7. *[[Other Voices]]***<br />()</center> 
Attēls:FullCircle.jpg|<center>**8. *[[Full Circle]]*'''() 


## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Atm

**Atm** var būt:
* Atmosfēra (mērvienība);
* Asinhronais pārraides režīms ("Asynchronous Transfer Mode ") elektrosakaros.
Liepājas brāļi

**Liepājas brāļi** ir latviešu mūzikas supergrupa. Tās sastāvā ir Igo (balss), Ivo Fomins (balss), Ainars Virga (ģitāra, balss, aranžējumi), Uldis Marhilēvičs (dažādi taustiņi, balss, aranžējumi), Valdis Alviķis (bass, balss) un Andris Alviķis (bass, balss). Grupai palīdzējuši ir Tālis Marhilēvičs (taustiņi, balss), Guntis Veits (balss), Uldis Veits (balss) un Guntars Račs (balss, dzeja).

## Vēsture

### Pirmsākumi
Liepājas brāļu projekts sākās kā nevainīgs joks, kura pamatdoma bija apvienot dažādās grupās spēlējošos brāļus — bijušos un esošos liepājniekus — , lai sniegtu vienreizēju uzstāšanos festivālā "Bildes '87". Dziesma "Tikai tā!" ierakstīta studijā "Melodija" un nofilmēta televīzijā, kļuva par vienu no 1988. gada lielākajiem hitiem Latvijā un itin bieži atskan radio ēterā vēl tagad. "Mikrofona '88" noslēguma koncertā dziesma "Tikai tā!" ieguva ceturto vietu.

### 1990. gadi
Turpmāk šī kolektīva darbība saistīta pārsvarā ar Liepājai veltītiem pasākumiem un festivālu "Bildes". 1995. gadā grupa piedalījās Imanta Kalniņa dziesmu izlases "Pilsētā, kurā piedzimst vējš" ierakstā. 1996. gadā Liepājas brāļu dziesma "Ej!" tika iekļauta izlasē "Tūdaliņ Tagadiņ". 1997. gadā tika svinētā liepājnieka Ulda Marhilēviča jubileja, kurā grupa Kongresu namā Rīgā izpildīja savus lielākos grāvējus, tos iemūžinot arī albumā "Marhils un draugi". Liepājas brāļi bija bieži dalībnieki arī "Liepājas dzintarā".

### Mūsdienas
2000. gadā grupa sapulcējās ierakstu studijā GEM, lai beidzot ierakstītu vairākas izpildītas, bet vēl neierakstītas dziesmas, tostarp sacerot arī vairākas jaunas.

2015. gadā Liepājas brāļi un to draugi, par godu gaidāmajai Guntara Rača jubilejai, atkārtoti ieraksta dziesmu "Tikai tā".

## Atsauces
Stradiņš

**Stradiņš** (sieviešu dzimtē Stradiņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no apvidvārda „strads” pamazināmās formas vai vietvārda Stradiņi. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Jānis Ivars Stradiņš (1943—2008) — latviešu rakstnieks;
* Jānis Stradiņš (1933—2019) — latviešu akadēmiķis, ķīmiķis, zinātnes vēsturnieks, Paula Stradiņa dēls;
* Pauls Stradiņš (1896-1958) — latviešu akadēmiķis, ārsts, ķirurgs;

;Vietvārds
* Stradiņš — Sofikalna ciema daļa Alūksnes novada Mālupes pagastā.

## Skatīt arī
* Stradi
* Stradiņi
* Strazdiņi
* Paula Stradiņa Klīniskā universitātes slimnīca
* Rīgas Stradiņa universitāte
* Paula Stradiņa Medicīnas vēstures muzejs
Meletijs Kaļistratovs

**Meletijs Kaļistratovs** (;  — ) bija Latvijas krievu izcelsmes sabiedrisks un politisks darbinieks. Visu pirmskara Latvijas Saeimu sasaukumu deputāts.

## Biogrāfija
thumb|right|300px|Kaļistratovam veltīta ekspozīcija "Kaļistratova namā", Daugavpilī
Dzimis vecticībnieku ģimenē, kura nodarbojās ar tirdzniecību, Daugavpilī. Agri zaudēja tēvu. Pabeidza Ilūkstes skolotāju semināru. Pēc tam strādāja par skolotāju Ilūkstē. Vienlaicīgi veica izglītojošu darbību starp vecticībniekiem. Viņš lasīja viņiem lekcijas. Aktīvi publicējās vietējā žurnālā.

Sākoties Pirmajam pasaules karam brīvprātīgi iestājās Krievijas Impērijas armijā. Beidzoties Pirmajam pasaules karam iestājās Anatola Līvena rotā, kuras sastāvā karoja pret Sarkano armiju Latvijā un arī Igaunijā, Krievijā (Nikolaja Judeņiča armijas sastāvā).

1920. gadā atgriezās Daugavpilī, kur iesaistījās politiskā darbībā. No 1920. līdz 1922. gadam bija krievu kopienas pārstāvis pilsētas domē. 1922. gadā no vecticībnieku saraksta tika ievēlēts par 1. Saeimas deputātu. Pēc tam ievēlēts arī visās nākamajās pirmskara Saeimās. Aktīvi darbojās ar krievu kopienu saistītu jautājumu risināšanā. No 1930. gada sāka izdot laikraksta pielikumu «Latgales Balss» ().

Pēc 1934. gada 15. maija valsts apvērsuma pusgadu atradās ieslodzījumā Liepājas koncentrācijas nometnē. Pēc tam strādāja par skolotāju Daugavpilī.

1940. gadā, kad Latvija tika okupēta, kļuva par krievu skolas direktoru, tomēr jau oktobrī tika apcietināts. Pēc tam notiesāts kā baltgvardu kustības dalībnieks un 1941. gadā 23. jūnijā nošauts Daugavpils cietuma pagalmā. Apglabāts Daugavpilī, vecticībnieku kapsētā. Viņa sievai un bērniem izdevās emigrēt. Sākotnēji viņi atradās bēgļu nometnēs Vācijā, bet pēc tam izceļoja uz ASV.

## Kaļistratova nams

Daugavpilī darbojas «Kaļistratova nams» (), kurā atrodas Daugavpils krievu kultūras centrs (Nometņu iela 21). Šajā namā Kaļistratovs dzīvoja līdz pat savam arestam. Namā atrodas bibliotēka, memoriāla istaba Meletijam Kaļistratovam un citiem Latvijas krievu sabiedriskiem un politiskiem darbiniekiem. Nama telpās notiek dažādi pasākumi.

## Atsauces
TV5 Latvija

**TV5** bija Latvijas televīzijas kanāls, kas izveidots 1996. gada jūnijā. Kanālā visas programmas tika pārraidītas krievu valodā. Kanālā rādīja krievu seriālus, filmas, nakts ziņas, Latvijas Virslīgas futbolā spēļu tiešraides un hokeja translācijas no "Arēnas Rīga". Līdz 2001. gada 1. oktobrim televīzijas kanāla nosaukums bija **TV Rīga**. Kanāls piederēja uzņēmumam *[[Modern Times Group]]*. Šis kanāls bija pieejams arī kabeļtelevīzijā un internetā. Finansiālu apsvērumu dēļ kanālu TV5 pārtrauca pārraidīt 2016. gada martā.

Galvenās un pašas ražotās pārraides kanālam bija nakts ziņas "Vakars@22" (*Вечер@22*) un kriminālais raidījums "Krimināls +" (*Криминал +*). Vēl bija sociālais raidījums "Mūsu tēma" (*Наша тема*), Andreja Mamikina raidījums "Bez cenzūras" (*Без цензуры*) un "Atskaits" (*Обратный отсчёт*).

## Vēsture
1996. gadā jūnijā kanāls TV Rīga uzsāka apraidi kā galvaspilsētas kanāls 43. decimetru kanālā. Šī kanāla apraide notika no Rīgas radio un televīzijas torņa. Kanāla apraide bija 70 kilometru rādiusā ap Rīgu. 1999. gadā kanāla licence uz laiku bija apstādināta, jo Nacionālā radio un televīzijas padome sūdzējās par kanāla darbību, bet lai atkal saņemtu atļauju raidīt kanālu, 2001. gada martā tā atsāka savu darbību.

No 2001. gada 1. oktobra kanāls TV Rīga nomainīja nosaukumu un sāka raidīt kā kanāls TV5. Sākotnēji kanāls TV Rīga savu programmu pārraidīja latviešu un krievu valodās, bet līdz ar nosaukuma nomaiņu TV5 savu programmu raidīja tikai krievu valodā.

Kanāls TV5 raidīja astoņdesmit procentos Latvijas teritorijas. Tas bija viens no tiem Latvijas televīzijas kanāliem, kas pilnībā raidīja krievu valodā. Ieraksti tika subtitrēti latviešu valodā, bet raidījumi, kuri tika raidīti tiešraidē krievu valodā, bija bez tulkojuma. Šis kanāls bija pieejams arī kabeļtelevīzijā un internetā.

2010. gada martā kanālu TV5 kopā ar LNT no plašsaziņas līdzekļu korporācijas *[[News Corporation]]* iegādājās Latvijas uzņēmums "Neatkarīgie nacionālie mediji".

 pēc pulksten 14.00 tika pārtaukta kanāla TV5 signāla retranslācija caur pavadoni *[[Astra 4A]]*, kuru apkalpo satelītoperators *[[SES Astra]]*. SES Astra to skaidroja ar kanāla neizpildītajām saistībām, bet *TV5* vadība izvairījās sniegt paskaidrojumus.

2012. gada 9. janvārī par kanāla TV5, LNT un Kanāls 2 televīzijas īpašnieku kļuva Zviedrijas mediju kompānija *[[Modern Times Group]]*.

2013. gada oktobrī TV5 kopā ar LNT un Kanāls 2 pārgāja uz 16:9 formātu (izņemot dažas programmas).

Kanāls TV5 ilgāku laiku bija strādājis ar ievērojamiem zaudējumiem, un, lai mazinātu kanāla LNT zaudējumus, 2016. gada 31. martā finansiālu apsvērumu dēļ tika pieņemts lēmums, ka kanāla TV5 darbība tiks pārtraukta.

## Logotipi

Attēls:TV Riga.webp|TV Rīga logotips (1996—2001)
Attēls:Tv5.jpg|Logo no 2001. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 4. septembrim.
Attēls:TV5 2011.jpg|Logo no 2011. gada 5. septembra līdz 2012. gada 23. jūlijam
Attēls:Tv-5_jaunais_logo.jpg|Logo no 2012. gada 24. jūlija līdz 2016. gada 31. martam


## Galerija

## Atsauces
Jeru pagasts

**Jeru pagasts** ir Valmieras novada teritoriāla vienība tās ziemeļos. Robežojas ar sava novada Rūjienas pilsētu un Vilpulkas, Naukšēnu, Ķoņu, Rencēnu, Burtnieku, Vecates un Sēļu pagastiem. Pagasta centrs ir Endzele. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Āžupīte, Kurkužupīte, Maiģupīte, Oļa, Purupīte.

## Vēsture
Pagasta nosaukums cēlies no Jeru (Ģeru) muižas, kuru 1529. gadā ordeņa mestrs izlēņoja Retgeram Zeieram (*Rötger Seyer*). Līdz 1745. gadam muiža piederēja Brimmeru dzimtai. 

1920. gada zemes reformas gaitā Jeru muiža (*Seyershof*) tika sadalīta 27 vienībās 1141,9 ha kopplatībā, Endzeles muiža (*Henselshof*) ar Silandžas (*Sillandsch*) un Auziņas pusmuižām 44 vienībās 756 ha kopplatībā, Oleru muiža (*Ohlershof*) ar Muču (*Mutshenhof*) un Stiļļas (*Stille*) pusmuižām 77 vienībās 873 ha kopplatībā, Paipes (*Paibs*) muiža 20 vienībās 426 ha kopplatībā.   

1935. gadā Valmieras apriņķa Jeru pagasta platība bija 98 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Jeru un Oleru ciema padomes. 1953. gadā Valmieras rajona Oleru ciemu pievienoja **Jeru ciemam**. 1975. gadā ciemam pievienoja Rūjienas pilsētas lauku teritorijas daļu Rūjas kreisajā krastā. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Valmieras rajona Jeru pagastu iekļāva Rūjienas novadā. 2021. gadā Rūjienas novadu un tā pagastus iekļāva Valmieras novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Endzele]]**, Jeri, Oleri.

## Saimniecība
Jeru pagastā ir attīstīta tradicionālā lauksaimniecība - graudkopība, kartupeļu audzēšana, piena - gaļas lopkopība. Lielākie uzņēmumi ir LKS “Daiva” ar vienu no lielākajām graudu kaltēm valstī, Jeru mašīnu rings, kur sniedz lauksaimniecības tehnikas pakalpojumus. Darbojas kokzāģētava “Silviko”, autoserviss “Tīrumkalni-1”, mēbeļu restaurācijas un ražošanas darbnīca "Zaļās pēdas", kur projektē un gatavo ekskluzīvas mēbeles no dabīgā koka.

### Transports

## Izglītība, kultūra, medicīna
Jeru pagasta teritorijā darbojas divas pamatskolas: Jeru pamatskola un Rūjas pamatskola. Pagastā atrodas bibliotēka, feldšeru - vecmāšu punkts, Valsts specializētais sociālās aprūpes centrs “Rūja”, darbojas dramatiskais kolektīvs un deju mūzikas ansamblis.

## Atsauces
Beyoncé The Ultimate Performer

***Beyoncé The Ultimate Performer*** ir 2006. gada 24. novembrī izdots amerikāņu dziedātājas Bejonses Noulzas DVD.

## Dziesmu saraksts
* *Footage*
* *Making of [[Ring the Alarm]]*
* *Ring the Alarm — Music Video*
Vidzemes slimnīca

**Vidzemes slimnīca** ir 2008. gadā izveidota IV līmeņa reģionālā slimnīca, kas sastāv no trīs daļām Valmierā, Rūjienā un Valkā. 

Tā ir lielākā Vidzemes slimnīca ārpus Rīgas, kurā strādā vairāk nekā 700 darbinieku.

2019. gadā Vidzemes slimnīca parakstīja sadarbības līgumu ar Rīgas Austrumu klīnisko universitātes slimnīcu (RAKUS).

## Vēsture
### Valmieras slimnīca
thumb|250px|Valmieras slimnīca (pēc 1930. gada).
1784. gadā dokumentos pirmo reizi minēts Valmieras hospitālis.  
1914. gadā pēc Georga Apiņa iniciatīvas uzcēla jaunu slimnīcas ēku. 
1975. gadā atklāja Valmieras rajona centrālās slimnīcas ēku Jumaras ielā Valmierā (direktors Uldis Laucis). 
1984. gadā blakus slimnīcai uzcēla poliklīnikas ēku. 1989. gadā izveidoja mikroķirurģijas nodaļu ar 10 gultām, 1992. gadā hemodialīzes nodaļu, 1995. gadā Rehabilitācijas un īslaicīgās sociālās aprūpes nodaļu ar 10 gultām rehabilitācijai un 20 gultām sociālajai aprūpei, kā arī reģionālo jaundzimušo intensīvās terapijas nodaļu.

1996. gadā to pārveidoja par Valmieras rajona pašvaldības bezpeļņas uzņēmumu “Valmieras slimnīca” un 2003. gadā Valmieras slimnīcai pievienoja Rūjienas slimnīcu, bet 2007. gadā Valkas slimnīcu, pārdēvējot to par Vidzemes slimnīcu.

### Valkas slimnīca
thumb|250px|Valkas pilsētas slimnīca Kūru ielā 13.
1920. gada oktobrī Kūru ielā 13 atvēra jaunās Valkas pilsētas slimnīcas Iekšķīgo slimību nodaļu ar 20 gultām, bet 1923. gada martā būve tika pabeigta.
1933. gada vasarā slimnīcai piebūvēja paplašinātu operāciju zāli un rentgena kabinetu, izremontēja iekštelpas un nomainīja jumta segumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vidzemes slimnīca
Dominante Park

***Dominante Park*** ir saimniecisko darbību zona Ķekavas novada Ķekavas pagastā pie maģistrāles Via Baltica. Parks ir vislielākais biznesa parka *green-field* projekts Baltijā, kas uzsākts no nulles 60 ha platībā. 2009. gadā jau uzbūvēti 90 000 m2 biroju, noliktavu un ražošanas telpu.

Zīmoli, kas Latvijā tiek izplatīti vienīgi no *Dominante park* teritorijas:
* *[[Kleenex]]*
* *[[Huggies]]*
* *[[Schwarzkopf & Henkel]]*
* *[[Tchibo]]*
* *[[Merrild]]*

## Ārējās saites
* ''Dominante Park'' mājaslapa
* ''Sanitex Baltic Distribution'' mājaslapa
Rīgas Doma kora skolas meiteņu koris

thumb|280px|Rīgas Doma kora skolas meiteņu koris, diriģente Aira Birziņa
**Rīgas Doma kora skolas meiteņu koris** ir dibināts 1997. gadā. Pirms 1997. gada Rīgas Doma kora skolā bija tikai zēnu koris. Meiteņu kora dibinātāja un vadītāja līdz 2000. gadam bija Gunta Birziņa. Sākot ar 2000. gadu kora mākslinieciskā vadītāja ir diriģente Aira Birziņa. Tā kā koris ir skolas koris, tad meitenes mācās ne tikai dziedāt, bet arī virtuozi lasīt nošurakstu un spēlēt dažādus mūzikas instrumentus. Līdztekus darbam mācību stundās un dziedāšanai skolas pasākumos, koris dzied regulāri koncertos un dievkalpojumos. Tas piedalās dažādās programmās - solo uzstāšanās operu izrādēs un izvērstas formas skaņdarbu iestudējumos. Koris ik pa laikam dodas koncertbraucienos (Lielbritānija, Ungārija, Vācija, Zviedrija). Nozīmīgākais starptautiskais Rīgas Doma meiteņu kora panākums — britu laikrakstu un žurnālu mūzikas kritiķu viscildinošākajiem komplimentiem apbērtā uzvara starptautiskajā Eiroradio un BBC konkursā „Let the Peoples Sing” Londonā (2003).

Māksliniecisko programmu un dažādu projektu realizēšanā Rīgas Doma kora skolas meiteņu koris ir sadarbojies ar daudziem Latvijas mūziķiem un māksliniekiem. Tāpat kora darbībā nozīmīgu vietu ieņem meistarklases ar dažādiem ārvalstu diriģentiem.

Koris izpilda mūziku no renesanses līdz mūsdienām. Līdzās Pulenka, Britena, Forē, Mendelsona, M. Haidna un citu sendienu meistaru hrestomātiskajiem šedevriem meitenes dzied opusus, ko īpaši šim korim radījuši Latvijas komponisti — Mārtiņš Brauns, Pauls Dambis, Juris Kulakovs, Jānis Lūsēns, Selga Mence, Raimonds Pauls, Uģis Prauliņš, Valts Pūce un Valdis Zilveris. 

Meiteņu koris sadarbojas arī ar dažādiem mūziķiem: Kristīne Adamaite, Ieva Akuratere, Larisa Bulava, Ivars Cinkuss, Vita Kalnciema, Māris Sirmais, Andris Veismanis, Aleksandrs Viļumanis un daudzi citi. Koris ir muzicējis ar Latvijā pazīstamiem simfoniskajiem un pūtēju orķestriem, koklētāju ansambļiem un rokgrupām.

2009. gada novembrī, Rīgas Doma kora skolas meiteņu koris izcīnija 4 balvas Tolosas kora konkursā (kurš ir viens no prestižākajiem kora konkursiem Eiropā). Meitenes vinēja 1. vietu bērnu koru divīzijā, skatītāju balvu, labāko Basku dziesmas izpildījumu un visa konkursa Grand Prix. 2010. gada maijā meiteņu koris brauks uz Bulgāriju sacensties ar Grand Prix ieguvējiem no citiem 4 koru konkursiem.

## Diskogrāfija
Meiteņu koris ir izdevis vairākus albumus: 
* Gribas drusku pablēņoties, CD 2008
* Gribas drusku pablēņoties, DVD 2007
* 10 gadu jubilejas koncerts, DVD 2007
* Latvijas sieviešu koru konkurss 2. daļa, DVD 2006
* Rihards Dubra TE DEUM, CD 2006
* Kas kaitēja nedzīvot(i), CD 2004
* Jubilatio, CD 2012

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20090331103836/http://berni.calis.lv/uzzinu-birojs/atsauksmes-par-izglitibas-iestadem/skolas/doma-kora-skola/

* http://www.hc.lv/muzika/zinas/arsis-un-doma-kora-skolas-meitenu-koris-koncerta/ 

* http://www.latvijaskoncerti.lv/projects/eiropas_ziemassvetki/index.php?s=engelu_balsis

* http://www.rdkd.lv/lv/news/article.php?id=1714
Celmiņš

**Celmiņš** (sieviešu dzimtē Celmiņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „celms” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Fricis Celmiņš (1896—1940) — latviešu pulkvedis;
* Gustavs Celmiņš (1899—1968) — latviešu politiķis;
* Hugo Celmiņš (1877—1941) — latviešu politiķis un agronoms;
* Juris Celmiņš (1950) — latviešu vēsturnieks un politiķis.
Dzelzs krusta Bruņinieka krusts

**Dzelzs krusta Bruņinieka krusts** () bija augstākais Trešā reiha militārais apbalvojums par panākumiem kaujas laukā, ko nodibināja līdz ar Otrā pasaules kara sākumu 1939. gada 1. septembrī. Tam bija vairākas pakāpes, apbalvoti 7313 karavīri.

Tā izskats atbilda Dzelzs krusta I šķirai, bet tas bija nedaudz lielāks un to nēsāja sarkanmelnā ordeņa lentē uz kakla. 
Tam bija Lielā Dzelzs krusta forma un nēsāšanas noteikumi, bet tam bija zelta krāsas maliņa, ne sudraba. Apbalvojuma kavalieriem bija tiesības netaisīt ciet mēteļa apkakli, lai apbalvojums būtu redzams.

## Pakāpes
* Dzelzs krusta Bruņinieka krusts (7384 apbalvoto)
* Dzelzs krusta Bruņinieka krusts ar ozollapām (nodibināts 1940. gadā, 890 apbalvoto, 8 no tiem ārzemnieki) 
* Dzelzs krusta Bruņinieka krusts ar ozollapām un zobeniem (nodibināts 1941. gadā, 160 apbalvoto, viens ārzemnieks)
* Dzelzs krusta Bruņinieka krusts ar ozollapām, zobeniem un briljantiem (nodibināts 1941. gadā, 27 apbalvotie) 
* Dzelzs krusta Bruņinieka krusts ar zelta ozollapām, zobeniem un briljantiem (nodibināts 1944 gadā, 1 apbalvotais - Hanss-Ulrihs Rūdels)


DE Band mit RK (1).jpg|Dzelzs krusta Bruņinieka krusts
BmRKEL.jpg|Dzelzs krusta Bruņinieka krusts ar ozollapām
BmRKELS.jpg|Dzelzs krusta Bruņinieka krusts ar ozollapām un zobeniem
BmRKELSB.jpg|Dzelzs krusta Bruņinieka krusts ar ozollapām, zobeniem un briljantiem
BmRKELSBGold.jpg|Dzelzs krusta Bruņinieka krusts ar zelta ozollapām, zobeniem un briljantiem


## Apbalvoti
 
* Vērmahtā — 4777 cilvēki, 
* *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]* — 1787 cilvēki, 
* SS — 459 cilvēki,
* *[[Kriegsmarine]]* — 318 cilvēki.

Starp apbalvotajiem bija 18 rumāņi, 12 latvieši, 9 itālieši, 8 ungāri, 4 beļģi, 4 igauņi, 4 holandieši, 3 dāņi, 3 franči, 2 spāņi, 2 japāņi, 2 slovāki un 2 somi. Waffen-SS ārzemnieku leģionos kopā bija 32 šī apbalvojuma kavalieri. Vislielākais to skaits bija Latviešu leģionā.

### Apbalvotie latvieši
thumb|right|250px|Voldemārs Veiss ar Dzelzs krusta Bruņinieka krustu
* Miervaldis Adamsons (Legion-Untersturmführer) 
* Roberts Ancāns (Waffen-Untersturmführer) 
* Žanis Ansons (Waffen-Hauptscharführer) 
* Kārlis Aperāts (Waffen-Obersturmbannführer) 
* Kārlis Sensbergs (Waffen-Unterscharfuhrer) 
* Žanis Butkus (Waffen-Hauptsturmführer) 
* Andrejs Freimanis (SS-Obersturmführer) 
* Roberts Gaigals (Waffen-Obersturmführer) 
* Nikolajs Galdiņš (Waffen-Obersturmbannführer) 
* Voldemārs Reinholds (Waffen-Sturmbannführer) 
* Alfrēds Riekstiņš (SS-Untersturmführer) 
* Voldemārs Veiss (Waffen-Standartenführer)

### Apbalvotie igauņi

* Alfonss Rebane (Waffen-Standartenführer) (Dzelzs krusta Bruņinieka krusts ar ozollapām)
* Haralds Nugisekss (Waffen-Hauptscharführer) 
* Haralds Rīpalu (Waffen-Obersturmbannführer)
* Pauls Maitla (Waffen—Sturmbannführer)

## Piezīmes un atsauces
Degunradžu ģints

**Degunradžu ģints** (*Rhinoceros*) pieder pie degunradžu dzimtas (*Rhinocerotidae*), un tās pārstāvji ir vienragu degunradži. Mūsdienās ir divas vienragu degunradžu sugas: Indijas degunradzis (*Rhinoceros unicornis*) un Javas degunradzis (*Rhinoceros sondaicus*). Abas ir Āzijas degunradžu sugas.

Vārds *Rhinoceros* ir cēlies no grieķu valodas: "rhino" nozīmē "deguns", "ceros" (κέρας) nozīmē "rags" (ρινος).

Javas degunradzis mūsdienās ir viena no visapdraudētākajām sugām. Savvaļā dzīvo apmēram 60 īpatņi. Indijas degunradža populācija ir lielāka, bet arī skaitās apdraudēta. Savvaļā dzīvo apmēram 2500 Indijas degunradžu.

Vislielākos draudus degunradzim rada cilvēks, kas to medī, lai iegūtu tā ragu. Rags tiek lietots Ķīnas tradicionālajā medicīnā. Viens kilograms raga melnajā tirgū maksā 30 000 ASV dolāru. Kā arī cilvēki paplašina lauksaimniecības zemes, apgūstot degunradžu apdzīvotās teritorijas.


Image:Rhinoceros-unicornis-carte.jpg|Indijas degunradža apdzīvotās teritorijas kādreiz un mūsdienās
Image:Javan Rhino Range.svg|Javas degunradža apdzīvotās teritorijas kādreiz un mūsdienās


## Atsauces

## Ārējās saites
Grobiņas novads

**Grobiņas novads** bija 2009. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā izveidota pašvaldība Kurzemē. Robežojās ar Pāvilostas, Durbes, Rucavas, Nīcas novadiem, Liepājas pilsētu, kā arī Baltijas jūru.

## Daba

## Vēsture

## Teritoriālais iedalījums
Novads izveidots 2009. gadā, apvienojoties bijušā Liepājas rajona Grobiņas pilsētai ar Bārtas, Gaviezes, Grobiņas un Medzes pagastiem.

### Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji

### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
* Georgs Frīdrihs Sigismunds Bilterlings (*Georg Sigismund von Bilterling*, 1733-1803) — mācītājs un pedagogs
* Jānis Birznieks (1895—1955) — politiķis
* Ernests Feldmanis (1889—1947) — aktieris
* Andrejs Freimanis (1914—1994) — karavīrs
* Arhibalds fon Keizerlings (1882—1951) — admirālis
* Eduards Šmits fon der Launics (*Eduard Schmidt von der Launitz*, 1796-1869) — vācu tēlnieks
* Ansis Petrevics (1882—1941) — politiķis
* Fricis Rokpelnis (1909—1969) — rakstnieks

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces
Paleoterīdi

**Paleoterīdi (Palaeotheriidae)** ir izmirusi nepārnadžu dzimta. Paleotrīdu atliekas ir zināmas no eocena un oligocēna nogulumiem. To izmēri bija robežās no mežacūkas līdz nelielam degunradzim. Pēc ārējā izskata tie bija diezgan atšķirīgi, bet vairāk atgādināja tapirus. Galvaskauss īss un zems; dzerokļi ar zemu kronīti, pseidodzerokļi līdzinājās dzerokļiem (molarizēti). Kājas īsas, masīvas. Priekškājas ar četriem pirkstiem, pakaļkājas ar trijiem pirkstiem; sānu pirksti nedaudz īsāki par vidējo. Dzimtā ap 10 ģintīm. Bija izplatīti Eirāzijā. Dzīvoja mežos, pie ūdenstilpēm, barojās ar mīkstu augu barību. Pēc izcelšanās paleoterīdi ir radniecīgi zirgu dzimtas senajiem pārstāvjiem. Zinātnieki par tiem izrāda interesi, pētot zīdītāju filoģenētisko attīstību.