1899. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas - latviešu zemes karte (1911).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1899]].  gada notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).

## Notikumi
### Janvāris
* 24. janvāris — tika konsekrēta Pustiņas Sv. Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas baznīca Robežniekos (Krāslavas novads).

### Februāris
* 8. februāris — tika dibināta trešā vecākā latviešu studentu korporācija ar nosaukumu "Lettgallia".
* 17. februāris — par Daugavpils pilsētas galvu tika izvēlēts Arvīds Pfeifers.

### Marts
* 25.—26. marts — nodega Lejasciema Labdarības biedrības nams, tajā laikā vienīgais un plašākais tautas nams visā Vidzemē, kuru biedrība bija cēlusi par saviem līdzekļiem.
* 31. marts — par piedalīšanos Jaunās strāvas kustībā Miķelim Valteram tika piespriests 5 gadu izsūtījums uz Vjatkas guberņu. Viņš tajā pat gadā bēga, nelegāli emigrējot uz Vāciju.

### Jūnijs
* jūnijs — sākas būvdarbi pie Rīgas pilsētas Otrā teātra (tagad Latvijas Nacionālais teātris) celtniecības.
* 20. jūnijs — Rīgas un Jelgavas pareizticīgo arhibīskaps Agafangels iesvētīja Kunga Apskaidrošanas baznīcu Valgundē.

### Augusts
* 1. augusts — tika iesvētīta pēc ģenerāļa Margoli kundzes iniciatīvas būvētā Asaru Sarkanā Krusta sanatorija.

### Oktobris
* 2. oktobris — Torņakalnā tika atvērta Rīgas pilsētas bērnu slimnīca "James Armitstead" ar 116 gultas vietām (tagad "Bērnu klīniskā universitātes slimnīca").

### Nezināms datums
* pavasaris — tika apstiprināts Liepājas jūras cietokšņa būves projekts.
* Liepājā sāka darboties pirmā Baltijā elektriskā tramvaja līnija.
* Sāka darboties Daugavpils telefona centrāle.
* Ar mērķi veicināt tēvijas jūrniecības attīstību tika dibināta Rīgas Tālbraucēju kapteiņu biedrība (Рижское общество шкиперов дальнего плавания) .
* Pirmo reizi par Tukuma pilsētas galvu ievēlēts latvietis — Mārtiņš Krēmans.
* Dzeldā, Nīkrāces pagastā tika dibināta Briņķu biedrības bibliotēka (tagad Nīkrāces pagasta bibliotēka).
* Latvijas teritorijā introducēta varavīksnes forele (*Oncorhynchus mykiss*).
* Vidzemes bruņniecība publiskoja lēmumu par saviem līdzekļiem celt psihoneiroloģisko slimnīcu Strenčos (Strenču psihoneiroloģiskā slimnīca).
* Tika dibināta Cēsu Viesīgā biedrība.
* Tika nodibināta Rietumeiropas Latviešu sociāldemokrātu savienība.

## Kultūra
* Vilhelms Purvītis atgriežas Rīgā no Eiropas brauciena, kurā viņš pavadīja 5 mēnešus.
* Jānis Jaunsudrabiņš V.Blūma zīmēšanas un gleznošanas skolā Rīgā sāka mācīties glezniecību.

## Dzimuši
* 27. janvāris — Voldemārs Jākobsons, tēlnieks (miris 1974. gadā)
* 7. februāris (j.s., pēc v.s. ) — Arvīds Pelše, vēsturnieks un PSRS politiķis (miris 1983. gadā)
* 7. februāris — Aleksandrs Klinklāvs, arhitekts (miris 1982. gadā)
* 3. marts — Jēkabs Kleins (*Jacob Klein*), filozofs un matemātiķis (miris 1978. gadā)
* 31. marts — Kornēlijs Veidnieks, politiķis un jurists (miris 1942. gadā)
* 1. aprīlis — Gustavs Celmiņš, karavīrs un politiķis (miris 1968. gadā)
* 7. maijs — Bruno Kalniņš, politiķis (miris 1990. gadā)
* 6. augusts — Pēteris Valeskalns, padomju sabiedriskais darbinieks (miris 1987. gadā)
* 17. septembris — Roberts Maļeckis, Latvijas armijas kareivis (miris 1938. gadā)
* 21. oktobris — Alfreds Jēkabs Bērziņš, politiķis un LOK prezidents (miris 1977. gadā)

## Miruši
* 30. jūlijs — Aleksandrs (Andrejs Zaķis), pirmais latviešu pareizticīgo bīskaps (dzimis 1834. gadā)
* 6. augusts — Oskars fon Lēviss (*Oscar von Löwis of Menar*), vācbaltiešu zoologs un ornitologs (dzimis 1838. gadā)
* 8. novembris — Aleksandrs Faltins (*Alexander Faltin*), vācbaltiešu jurists un politiķis (dzimis 1819. gadā)

## Skatīt arī
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats