open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lemon of Troy

***Lemon of Troy*** ir amerikāņu animētā seriāla "Simpsoni" sestās sezonas 24. sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta .  Sēriju sarakstīja Brents Foresters, savukārt režisēja to Džims Rīdons. 

Šajā sērijā Šelbīvilas zēni nolaupa Springfīldas citronkoku. Bārts un citi Springfīldas pamatskolas skolēni dodas uz Šelbīvilu, lai to atgūtu. Vēlāk viņiem palīgā dodas bērnu vecāki.

## Ārējās saites
*
The Springfield Connection

***The Springfield Connection*** ir amerikāņu animētā seriāla "Simpsoni" sestās sezonas 23. sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta . Sēriju sarakstīja Džons Koliers, savukārt režisēja to Marks Kirklands. 

Šajā sērijā Mārdža dodas strādāt uz Springfīldas policijas iecirkni.

## Ārējās saites
*
Vaļņu iela (Viesīte)

**Vaļņu iela** ir viena no Viesītes vēsturiskā centra ielām. Tā sākas no Raiņa ielas pie Viesītes pilsētas Vecajiem kapiem un lielāko daļu (270 m) ir līdzena, taisna iela ar asfalta segumu. Satiksme ielā intensīvāka mācību gada laikā, jo iela aizved līdz Viesītes vidusskolai. Likumsakarīgi padomju laikā ielu pārdēvēja par **Pionieru ielu**. Lai arī iela pie vidusskolas autobraucējiem beidzas, tās adresācija turpinās arī uz Valeskalniņa, kur atrodas Viesītes luterāņu baznīca, kurai piekļuve realizēta arī no Brīvības ielas. Valeskalniņš ir Sēlijas paugurvaļņa vienīgais vaļņveida oss, kas austrumos norobežo vēsturisko pilsētas centru. Iela savu nosaukumu ieguvusi tieši šī vaļņa dēļ. Abpus valnim ierīkotas gājēju kāpnes, kas palīdz gājējiem nokļūt uz baznīcu un savieno Vaļņu ielu ar Kaļķu ielu.

## Ielu savienojumi
Vaļņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Raiņa iela (T-veida krustojums)
* Annas Brodeles iela
* Skolas iela (T-veida krustojums)
* Kaļķu iela (tikai gājējiem)

## Objekti
* Viesītes Vecie kapi
* Viesītes vidusskola — pabeigta 1932. gadā
* Viesītes luterāņu baznīca — iesvētīta 1939. gadā

## Skatīt arī
* Viesīte
* Viesītes ielu uzskaitījums

## Atsauces
Metjū Majone

**Metjū Majone** () ir itāļu izcelsmes kanādiešu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Majone pārstāv Hockeyallsvenskan klubu AIK.

## Karjera
No  līdz  Majone spēlēja dažādos OHL un ECHL klubos.  Majone pievienojās Slovākijas klubam HC Banska Bystrica kur kļuva par čempionu. Nākamo sezonu Majone pavadīja Somijas hokeja līgas klubā Kuopio "KalPa". 2018. gadā Majone pievienojās KHL līgas klubam Rīgas "Dinamo", 2018.—2019. gada regulārajā sezonā kļūstot par otro rezultatīvāko aizsargu līgā. Pēc šīs sezonas pievienojās citam KHL klubam *[[Pekinas "Kunlun Red Star"|Kunlun Red Star]]*. No komandas rindām Majone tika atskaitīts, un decembrī hokejists uz pārbaudes laiku pievienojās arī Minskas "Dinamo". Decembra nogalē hokejists atgriezās Rīgas "Dinamo" sastāvā. Kad 2020. - 2021. gada regulārā KHL sezona beidzās, tad Majone pievienojās Vācijas hokeja līgas komandai Minhenes "Red Bull".

## Atsauces

## Ārējās saites
Stīvens Soderbergs

**Stīvens Endrū Soderbergs** (; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, kinoscenārists, kinoproducents un kinooperators. Tiek uzskatīts par vienu no pirmajiem neatkarīgā kino kustības dibinātājiem, kā arī par vienu no nozīmīgākajiem savas paaudzes kinorežisoriem.

Publikas atzinību ieguva ar filmu "Sekss, meli un video" (1989). Par šo filmu saņēma Kannu kinofestivāla galveno balvu "Zelta palmas zars", tādējādi 26 gadu vecumā kļūstot par jaunāko režisoru, kura veidotā filma saņēmusi šo balvu. Soderbergs saņēma arī vairākas citas balvas un nominācijas par šo filmu, tai skaitā, arī tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā scenārija autors. 2006. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma". Amerikas Kinoinstitūts to nosauca starp labākajām filmām, kas jebkad ir uzņemtas.

Holivudā Soderbergs ievērību guva ar filmu "Ārpus redzesloka" (1998), kur galvenās lomas atveidoja Džordžs Klūnijs un Dženifere Lopesa. Otro reizi Amerikas Kinoakadēmijas balvai tika nominēts kā režisors par filmu "Ērina Brokoviča" (2000). Bet balvu "Labākais režisors" ieguva par filmu "Satiksme" (2000).

Soderbergs uzņēmis tādas pazīstamas filmas kā "Oušena banda" (2001), "Solāris" (2002), "Oušena ducis" (2004), "Oušena velna ducis" (2007), "Infekcija" (2011), "Maģiskais Maiks" (2012), "Blakusefekts" (2013), "Loganam veicas" (2017), "Neprāts caur telefona kameru" (2018), *[[High Flying Bird]]* (2019).

Soderberga filmas guvušas labus finansiālos panākumus. Uz 2018. gadu Soderberga filmu kopējie ieņēmumi sasniedza 2,2 miljardus USD.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Paskāls Akermanis

**Paskāls Akermanis** (; dzimis ) ir Vācijas šosejas riteņbraucējs, pašlaik pārstāv **' komandu.

== Karjera ==
Profesionāļa karjeru iesāka 2013. gadā ''Rad-Net Rose'' komandā. 2016. gada augustā tika paziņots, ka Akermanis pievienosies **' komandai. 2018. gadā uzvarējis Vācijas čempionātā grupas braucienā.

2018. gada 29. jūlijā uzvarēja UCI Pasaules tūres sacensībās *[[2018. gada RideLondon–Surrey Classic|RideLondon—Surrey Classic]]*. 2019. gada 1. maijā uzvarēja Vācijā notiekošajās Ešborna—Frankfurte sacensībās.

2021. gada augustā paziņoja par divu gadu līgumu ar **' komandu no nākamās sezonas. Lielākais panākums šajā komandā bija uzvara [[2023. gada Giro d'Italia|2023. gada ''Giro d'Italia'']] 11. posmā.

2023. gada augustā paziņoja par divu gadu līgumu ar **' no nākamās sezonas. 2025. gada novembrī ** paziņoja par divu gadu līguma noslēgšanu no nākamās sezonas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ģeniālais Džimijs Neitrons

**"Ģeniālais Džimijs Neitrons"** () ir 2001. gada ASV animācijas filma, kuras režisors ir Džons A. Deiviss. Filmas pirmizrāde notika .

Filma tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja filmai "Šreks".

Filmā astoņgadīgam ģēnijam jāizglābj savi vecāki, kurus nolaupījuši citplanētieši.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zoja (filma)

**Zoja** () ir 2018. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Dreiks Doremus. Galvenās lomas filmā atveido Jūens Makgregors, Lea Sedū, Kristīna Agilera, Teo Džeimss, Rašīda Džonsa, Miranda Oto un Metjū Džejs Gablers. Filmas pirmizrāde ASV notika 2018. gada 20. jūlijā, bet Latvijā — 2018. gada 3. augustā.

## Sižets
Filmas darbība notiek netālā nākotnē, cilvēkiem mīlestība vēl joprojām ir aktuāla, taču vairākumam šīs jūtas ir tikai patīkams ērtas dzīves papildinājums. Tāds ir arī milzīgās korporācijas "Relationist" zinātnieks Kols. Zinātnieki rada Zoju – uz cilvēka emocijām reaģēt spējīgu robotu ar ideālu ārējo izskatu. Kontaktējot ar mākslīgo intelektu un analizējot tā soļus, Kols sāk lolot pret Zoju siltas jūtas, kuras var kļūt par šķērsli zinātnieka karjerai un salauzt viņam sirdi.

## Atsauces

## Ārējās saites
2018. gada BinckBank Tour

**2018. gada ''BinckBank Tour*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 13. līdz 19. augustam. Tā bija 14. reize, kad notika *BinckBank Tour* sacensības un tās bija 29. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Sacensību kopvērtējumā uzvarēja [[Slovēnija]]s sportists [[Matejs Mohoričs]] (**).

== Komandas ==
Tā kā šīs bija [[2018. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam'' komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas piecas UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 23 komandu pelotonu.

## Maršruts
Sacensību maršruts tika paziņots 2018. gada februārī.

## Posmi
### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

### 6. posms

### 7. posms

## Rezultāti
### Kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Ceļojošā pils

**"Ceļojošā pils"** (, *Hauru no Ugoku Shiro*) ir 2004. gada Japānas anime filma, kuras režisors ir Hajao Mijadzaki. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Filma 2005. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Volless un Gromits: Vilkatruša lāsts".

Filmas galvenā varone ir jauna meitene, vārdā Sofija, kuru kāda ragana nobur par vecu kundzi. Sofija satiek burvi Houlu un tiek ierauta burvja cīņā pret karali.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Bolīvija olimpiskajās spēlēs

**[[Bolīvija]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** pirmo reizi piedalījās 1936. gadā, kad vasaras olimpiskās spēles notika Berlīnē. Periodā no 1948. gada līdz 1960. gadam tā vasaras olimpiskajās spēlēs nebija pārstāvēta. Kopš 1964. gada tā ir piedalījusies visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1980. gada Maskavas spēles, kad tā pēc ASV iniciatīvas boikotēja šīs spēles. Bolīvija ziemas olimpiskajās spēlēs pirmo reizi piedalījās 1956. gadā, kad tās notika Kortīnā d'Ampeco. Ziemas olimpiskajās spēlēs tā ir piedalījusies periodiski. No 1960. līdz 1976. gadam nepiedalījās, bet no 1980. līdz 1992. gadam bija pārstāvēta, savukārt no 1994. līdz 2014. gadam nestartēja un ziemas olimpiskajās spēlēs atkal piedalījās 2018. gadā. 

Līdz šim neviens Bolīvijas sportists nav izcīnījis kādu no olimpiskajām medaļām. Bolīvija ir vienīgā Dienvidamerikas valsts, kura olimpiskajās spēlēs līdz šim ir bez medaļām.

## Dalības

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa vasaras olimpisko spēļu sporta veidiem

## Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas
*Skatīt arī: [[olimpisko medaļu skaits pēc valsts]]*

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

## Karognesēji

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Briesmoņmāja

**"Briesmoņmāja"** () ir 2006. gada ASV animācijas filma, kuras režisors ir Džils Kenans. Filmas pirmizrāde notika .

Filma 2006. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Jautrās pleznas".

Filmā trīs jaunieši izpēta savu kaimiņu māju, kura ir apsēsta ar dēmoniem un terorizē tuvāko apkārtni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bolīvijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Bolīvija]]s sportisti, kas [[vasaras olimpiskās spēles|vasaras]] un [[ziemas olimpiskās spēles|ziemas]] olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu**.

Bolīvija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1936. gada, bet ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1956. gada. Abu veidu olimpiskajās spēlēs tā ir piedalījusies ar pārtraukumiem.

## Vasaras olimpiskās spēles

## Ziemas olimpiskajās spēles

## Skatīt arī
* Bolīvija olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Rīgas 40. vidusskola

**Rīgas 40. vidusskola** ir Rīgas centra vidusskola, kas atrodas Tērbatas ielā 15/17 un Akas ielā 10.

## Vēsture
Par skolas pirmsākumu uzskata 1905. gadu, kad pēc arhitektu Konstantīna Pēkšēna un Eižena Laubes projekta Tērbatas ielā 15/17 izglītības darbinieks Atis Ķeniņš uzcēla namu, kurā iekārtoja **A. Ķeniņa privāto tirdzniecības skolu** un A. Rūmanes-Ķeniņas sieviešu ģimnāziju (Ķeniņu ģimnāziju). 1907. gadā A. Ķeniņš tirdzniecības skolu pārveidoja par zēnu reālskolu, namā bija arī A. Ķeniņa vadītais grāmatu apgāds "Zalktis" un P. Saulīša grāmatu veikals. No 1909. gada tur notika Bertas Dzenes vadītie sieviešu izglītības kursi, ap 1910. gadu nama augšstāvā darbojās komponista Emīla Dārziņa mātei piederoša pansija. Pirmā pasaules kara laikā namā darbojās Latviešu izglītības biedrības zēnu reālskola un meiteņu ģimnāzija. Vēlāk skolas ēku izmantoja **Rīgas pilsētas 30. latviešu pamatskola**, II papildu skola (1921—1923), pilsētas defektīvo bērnu palīgskola, vēlāk Rīgas pilsētas 2. īpatnējā pamatskola un krievu īpatnējā pamatskola, Rīgas Tautas augstskola (1920. gadu vidū un beigās), Rīgas lietuvju komitejas ģimnāzija, pilsētas 1. vakara pamatskola un Augusta Saulieša latviešu pamatskola (abas 1930. gadu beigās). Pēc Latvijas padomju okupācijas līdz 1953. gadam šajā ēkā atradās Ebreju tautas universitāte, lietuviešu sākumskola, defektīvo bērnu sākumskola un **Rīgas 83. septiņgadīgā skola**.

1953. gadā Rīgas 83. septiņgadīgo skolu pārveidoja par Rīgas 40. vidusskolu. Latvijas skolu reformas gaitā 2011. gadā tai pievienoja Rīgas M. Lomonosova krievu vidusskolu (agrāko Rīgas 23. vidusskolu) Akas ielā 10, kas sevi uzskatīja par Rīgas Lomonosova sieviešu ģimnāzijas pēcteci.
Akas ielā 10 tagad mācās 1.—5. klases skolēni, bet Tērbatas ielā 15/17 — 6.—12. klases skolēni.

## Izglītības programmas
* Pamatizglītības programma (21011121)
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma

## Ievērojami skolēni
* Uldis Bērziņš, dzejnieks (līdz 1951. gadam mācījās Rīgas 83. septiņgadīgajā skolā)
* Marija Naumova, dziedātāja
* Valērijs Kargins, baņķieris
* Aleksandrs Lavents, baņķieris
* Jevgenijs Gombergs, uzņēmējs
* Marija Golubeva, politiķe
* Maksims Ļaščenko, diriģents

## Atsauces
Akas iela

**Akas iela** var būt:

* Akas iela — iela Rīgā;
* Akas iela — iela Daugavpilī;
* *Akas iela* — Aspazijas ielas Jūrmalā nosaukums līdz 2013. gadam;
* Akas iela — iela Liepājā;
* Akas iela — iela Alūksnē;
* Akas iela — iela Cēsīs;
* Akas iela — iela Pļaviņās;
* Akas iela — iela Siguldā;
* Akas iela — iela Talsos;
* Akas iela — iela Olaines pagasta Damrados;
* Akas iela — iela Ķeipenes pagasta Ķeipenē;
* Akas iela — iela Ķekavas pagasta Krustkalnos;
* Akas iela — iela Babītes pagasta Mežārēs;
* Akas iela — iela Rojas pagasta Rojā;
* Akas iela — iela Garkalnes pagasta Sunīšos.

## Skatīt arī
* Aka
Mārupes Valsts ģimnāzija

**Mārupes Valsts ģimnāzija** ir Mārupes novada Valsts ģimnāzija, kas atrodas Kantora ielā 97, Mārupē.

## Vēsture
thumb|250px|Mārupes pagasta pamatskolas skolotāji un skolēni (1932).
Par skolas pirmsākumu uzskata 1904. gadu, kad Drustu ielā 13 mājskolotāja Sofija Veisa nodibināja privātskolu, kurā mācījās Bieriņu muižas () kalpotāju, amatnieku un zemnieku bērni. 1910. gadā privātskolu pārcēla uz veco Bieriņu muižas kungu māju. 1911. gadā Heinrihs Bērenss fon Rautenfelds izrentēja vecās Bieriņu muižas medību māju ar 18 ha zemes Melānijai Šmīdebergai.

1920. gadā skolā darbojās četras klases ar 60—65 skolēniem un diviem skolotājiem, 1922. gadā atvēra 5. klasi, kurā mācījās 8 skolēni, bet 1923. gadā atvēra 6. klasi, kurā mācījās 3 skolēni. Skolu pārdēvēja par Bieriņu 2. pakāpes pamatskolu, bet 1929. gadā par Mārupes 2. pakāpes pamatskolu.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā Mārupes 6 klašu pamatskolu pārveidoja par septiņgadīgo skolu. 1943. gadā skolas rīcībā nonāca visa ēka. 1963. gadā skolā veica kapitālo remontu.

1971. gadā nodibināja **Mārupes vidusskolu**. 2000. gadā pabeidza Mārupes vidusskolas 2. kārtas celtniecību, bet 2008. gadā uzsāka jaunās piebūves celtniecību. 2012. gadā pie skolas atvēra Mārupes sporta kompleksu, kurā ir lielākā sporta zāle novadā (1300 m²), aerobikas zāle, ģērbtuves, dušas un citas palīgtelpas.

2019. gadā Mārupes vidusskolu pārdēvēja par Mārupes Valsts ģimnāziju.

## Izglītības programmas
* Pamatizglītības 1.posma (1.-6.klases) izglītības programma
* Pamatizglītības 2.posma (7.-9.klases) programma
* Vispārējās vidējās izglītības programma

## Ievērojami absolventi
* Evita Krievāne-Moiseičenko, sportiste
* Arturs Vaišļa, rakstnieks

## Atsauces
Zelta bulla (1356)

**Zelta bulla (1356)** ir Svētās Romas impērijas parlamenta un imperatora Kārļa IV izdots likums, kas daļēji bija spēkā līdz pat impērijas pastāvēšanas beigām 1806. gadā. Likuma galvenais mērķis bija noteikt kārtību, kādā septiņi kūrfirsti ievēl Romiešu karali, kas bija priekšnosacījums kļūšanai par imperatoru. Bulla noteica septiņus kūrfirstus, trīs no kuriem nāca no augstākās garīdzniecības (Maincas, Ķelnes un Trīres arhibīskapi), bet četri bija valdnieki (Bohēmijas karalis, Reinas pfalcgrāfs, Saksijas-Virtembergas hercogs un Brandenburgas markgrāfs). Bulla noteica, ka karaļa ievēlēšanai pietiek ar četrām balsīm (tā novēršot iepriekšējo šķelšanos un vairāku troņa kandidātu ievēlēšanu). Kūrfirstu zemes arī bija aizliegts sadalīt mantinieku starpā, lai nodrošinātu, ka to skaits nemainās.

## Ārējās saites
Kantora iela

**Kantora iela** var būt:

* Kantora iela (Jūrmala);
* Kantora iela (Rīga);
* Kantora iela (Mārupe);
* Kantora iela (Sidgunda).
Persepolisa

**"Persepolisa"** () ir 2007. gada Francijas un Irānas animācijas filma, kura ir balstīta uz Marjanes Satrapi tāda paša nosaukuma grafisko noveli. Filmas režisori ir Vinsents Parono un Marjane Satrapi. Filmas pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā.

Filma 2007. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Gardēdis".

Filma seko jaunai meitenei, kura pieaug laikā, kad notiek Irānas revolūcija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Randiņš Belevilā

**"Randiņš Belevilā"** () ir 2003. gada Francijas animācijas filma, kuras režisors ir Silvēns Šomē. Filmas pirmizrāde notika .

Filma 2003. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai divās kategorijās: "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Meklējot Nemo", un "Labākā dziesma", kur tās dziesma "*Belleville Rendez-vous* " zaudēja filmas "Gredzenu pavēlnieks: Karaļa atgriešanās" dziesmai "*Into the West*". Filmas tapšanā nozīmīga loma bija Latvijas animācijas studijai "Rija".

Filmā Sūzas kundze dodas meklēt savu mazdēlu Čempionu, kuru ir nolaupījusi franču mafija un aizvedusi uz Belevilas pilsētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Velfu dinastija

thumb|Velfu dzimtas ģerbonis
**Velfu dinastija** bija vācu izcelsmes valdnieku dinastija, kurai piederējuši arī Lielbritānijas karaļi un Krievijas imperators Ivans VI Romanovs. 

Velfu dinastija ir Estes dinastijas vecākais zars, ko nodibināja Velfs I, kas 1070. gadā kļuva par spēcīgās Bavārijas hercogistes hercogu. Velfs II apprecēja Toskānas grāfieni Matildi, kas viņam deva valdījumus daudzviet Itālijā. Saliešu dinastijas imperatoru Investitūras strīdā Velfi nostājās pāvesta pusē. Itāļu Velfu izruna "Gvelfi" deva nosaukumu gvelfiem un gibelīniem. Bavārijas hercogi laulību ceļā ieguva zemes arī Saksijā. Velfu pārstāvim Heinriham X Lepnajam bija jākļūst par imperatora Lotāra III Zuplinburga mantinieku, taču par jauno valdnieku ievēlēja Konrādu III no konkurējošās Hoenštaufenu dinastijas. Velfu varenības augstāko punktu Vācijā sasniedza Heinrihs Lauva, taču pēc konflikta ar imperatoru Frīdrihu I viņš zaudēja lielāko daļu savu zemju. Viņa dēlam Otonam IV uz dažiem gadiem izdevās kļūt par vienīgo Velfu dinastijas imperatoru. Lai arī zaudējuši cerības un impērijas troni, Velfi palika ietekmīgi, turpinot valdīt dažādās valstiņās, kas 1705. gadā mantojuma kārtībā bija apvienojušās Hannoveres kūrfirsistē un Braunšveigas-Volfenbuteles firstistē. Ar Vīnes kongresa lēmumu 1814. gadā tās kļuva par Hannoveres karalisti un Braunšveigas hercogisti. Mantojuma ceļā Velfu pārstāvis Georgs Ludvigs 1714. gadā kļuva par Lielbritānijas karali Džordžu I.

## Ārējās saites
Brālis lācis

**"Brālis lācis"** () ir 2003. ASV gada animācijas filma. Filmas režisori ir Ārons Bleizs un Roberts Volkers. Galvenos tēlus ierunājuši Vakīns Fīnikss, Džeremijs Suarezs, Riks Moranis, Deivs Tomass, Džeisons Reizs un D.B. Svīnijs.

Filma 2003. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Meklējot Nemo".

## Sižets
Inuītu puisis, vārdā Kenai, vajā lāci, lai tam atriebtos par Kenai vecākā brāļa Sitkas nogalināšanu. Kenai lāci atrod un nogalina, bet gari, kuri ir saniknoti par šo nevajadzīgo nāvi, par sodu pārvērš Kenai lācī. Lai kļūtu par cilvēku, Kenai ir jādodas uz kalnu, kur ziemeļblāzma pieskaras Zemei. Pa ceļam viņam jāiemācās redzēt caur cita acīm, just caur cita sirdi, kā arī jāatklāj brālības nozīme.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kelsas noslēpums

**"Kelsas noslēpums"** () ir 2009. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir Tomms Mūrs un Nora Tvomija. Filmas pirmizrāde notika  Žerarmē filmu festivālā.

Filma 2009. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Augšup".

Filmā kāds jauns zēns tiek ierauts piedzīvojumos pēc tam, kad pie viņa ierodas kāds gaismotājs ar senu grāmatu, kura satur slepenas gudrības un spēku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kapteinis Orgasmo

**Kapteinis Orgasmo** () ir  1997. gada amerikāņu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Trejs Pārkers. Filmā galvenās lomas attēlo Trejs Pārkers, Mets Stouns, Dians Bahars, Robina Lianna un Maikls Dins Džeikobs. Filmas pirmizrāde notika 1997. gadā Toronto kinofestivālā.

Filmas galvenajam varonim nākas filmēties pornofilmā, lai sakrātu naudu kāzām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Izmeklētājs Caps

**Izmeklētājs Caps** ir Rīgas Kinostudijas leļļu filmu seriāla tēls, kuru radījuši režisors Arvīds Noriņš un scenāristi Andrejs Skailis un Aloizs Brenčs. No 1976. līdz 1981. gadam uzņemtas piecas leļļu filmas par Capu. Sākot no 3. sērijas, seriālu ierunājis aktieris Edgars Liepiņš.

## Sērijas
Seriālam uzņemtas piecas sērijas:

**1. sērija "Caps meklē" (1976)**

Režisors Arvīds Noriņš, scenārija autori Aloizs Brenčs un Andrejs Skailis, operators Pēteris Trups, mākslinieks Ģedimins Kotello, mūzikas autors Ģederts Ramans. Izmeklētājs Caps palīdz ugunsdzēsēju brigādei atklāt pazudušās ugunsdzēsēju automašīnas noslēpumu, kura, kā izrādās, devusies glābt mežu no dedzinātājiem Leonardiņa un Vilibaldiņa.

**2. sērija "Caps meklē atkal" (1977)**

Režisors A. Noriņš, scenārija autors A. Skailis, operators P. Trups, mākslinieks Ģ. Kotello, mūzikas autors Romualds Kalsons. Caps palīdz atrast pazudušās Leonardiņa bikses, kuras, kā izrādās, nozaguši dzīvnieki, tā atriebjoties zēnam par pāridarījumiem.

**3. sērija "Caps cīnās" (1979)**

Režisors A. Noriņš, scenārija autors A. Skailis, operators P. Trups, mākslinieks Ģ. Kotello, mūzikas autors R. Kalsons. Leonardiņa tētis ziņo Capam, ka pilsētā parādījušies ērmi - krīta zīmējumi uz namu sienām ir atdzīvojušies. Caps atklāj, kurš tos zīmē, un atbrīvo pilsētu no ērmiem.

**4. sērija "Caps ģībst" (1980)**

Režisors A. Noriņš, scenārija autors A. Skailis, operators P. Trups, mākslinieks Ģ. Kotello, mūzikas autors R. Kalsons. Kad Leonardiņš un Vilibaldiņš neierodas uz pusdienām, viņu vecāki lūdz Capu atrast zēnus. Kad tie atrasti, abi paģībst. Caps noskaidro, ka abi zēni paģībuši no smēķēšanas, un arī pats nokļūst slimnīcā.

**5. sērija "Caps un neredzamais" (1981)**

Režisors A. Noriņš, scenārija autors A. Skailis, operators P. Trups, mākslinieks Ģ. Kotello, mūzikas autors R. Kalsons. Divu pensionāru dzīvi traucē neredzams ļaundaris, kas regulāri zvana pie viņu dzīvokļa durvīm. Caps sākotnēji tur aizdomās neredzamu ziloni, taču beigās izrādās, ka vainīgie atkal ir Leonardiņš un Vilibaldiņš.

Seriāls ir pazīstamākais animācijas filmu režisora A. Noriņa darbs. Seriāla daļas apbalvotas vissavienības kinofestivālos. 2016. gadā Leļļu teātrī pēc seriāla motīviem iestudēta Ģirta Šoļa izrāde "Pēdu dzinējs Caps".

## Atsauces
Lilo un Stičs

**"Lilo un Stičs"** () ir 2002. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir Kriss Sanderss un Dīns Debluā. Filmā havajiešu meitene Lilo pieņem kādu neparastu mājdzīvnieku, kurš patiesībā ir bēglis no citas planētas.

Filmas pirmizrāde notika . Filma 2002. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Gariem līdzi".

2025. gadā izdota animācijas filmas spēlfilmas adaptācija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gars: Prērijas dvēsele

**"Gars: Prērijas dvēsele"** () ir 2002. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir Kellijs Esberijs un Lorna Kuka. Filmas pirmizrāde notika .

Filmu 2002. gadā nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā piekāpās animācijas filmai "Gariem līdzi".

Filmā mustangu (savvaļas ērzeli) notver cilvēki, kuri cenšas viņu pieradināt.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mehāniskais transportlīdzeklis

**Mehāniskais transportlīdzeklis** ir pašgājējs transportlīdzeklis, kas pārvietojas pa ceļu ar savu enerģiju, tajā skaitā arī traktortehnika un trolejbusi. Pie mehāniskajiem transportlīdzekļiem nepieskaita sliežu transportlīdzekļus (vilcienus un tramvajus).

Mehāniskā transportlīdzekļa dzinējspēku nodrošina dzinējs, parasti iekšdedzes dzinējs vai elektrodzinējs, vai divu dzinēju kombinācija, tādi kā elektriskais hibrīddzinējs un elektriski uzlādējams hibrīddzinējs. Juridisku iemeslu dēļ mehāniskos transportlīdzekļus klasificē vairākās transportlīdzekļu klasēs, tajā skaitā vieglajās automašīnās, autobusos, motociklos, bezceļu transportlīdzekļos, vieglajās kravas automašīnās un kravas automašīnās.  Šī klasifikācija var atšķirties atkarībā no katras valsts tiesību aktiem. ISO 3833: 1977 ir standarts autotransporta līdzekļu tipiem, terminiem un definīcijām. Lai izvairītos no tā, ka cilvēkiem ar kustību ierobežojumiem būtu nepieciešama vadītāja apliecība, īpašas atzīmes un apdrošināšana, elektriskie ratiņkrēsli netiek uzskatīti par mehānisko transportlīdzekli.

## Atsauces
Bagātību planēta

**"Bagātību planēta"** () ir 2002. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir Rons Klementss un Džons Muskers. Filmas pirmizrāde notika .

Filma 2002. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Gariem līdzi".

Filmas galvenais varonis Džims Hokinss, kurš sapņo par citu, leģendāru planētu apceļošanu, dodas ceļojumā uz Bagātību planētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arvīds Noriņš

**Arvīds Noriņš** (dzimis 1924. gada 19. septembrī, miris 2004. gada 9. februārī) bija latviešu leļļu teātra un leļļu filmu režisors un animators. Viņa pazīstamākais darbs ir leļļu seriāls par izmeklētāju Capu.

## Biogrāfija
A. Noriņš dzimis un audzis Salacgrīvā. 1940. gadā pārcēlies uz Rīgu, kur beidzis VEF arodvidusskolu (1943) un strādājis šajā rūpnīcā. Beidzis arī Rīgas 8. vakara vidusskolu (1948). Studējis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultātē.

No 1950. līdz 1952. gadam bijis Liepājas teātra aktieris. No 1954. līdz 1963. gadam strādājis Leļļu teātrī. No 1963. gada režisora asistents Rīgas kinostudijā. Bijis režisora asistents Leonīdam Leimanim filmā "Purva bridējs" (1966). Piedalījies mākslas filmā "Kapteiņa Enriko pulkstenis" (1967). 

1966. gadā kopā ar Arnoldu Burovu un Valentīnu Jakobsonu nodibinājis leļļu filmu grupu, no 1966. līdz 1984. gadam bijis tās mākslinieks multiplikators un aktieris animators, no 1970. gada arī režisors. Animators pirmajai Rīgas kinostudijas leļļu filai "Ki-ke-ri-gū" (1966), kā arī daudzām citām filmām. Režisors leļļu filmām "Zaķa kāposti" (1970), "Eža kažociņš" (1972), "Gribulītis" (1973), "Puspasaka" (1975), "Kāpostu dārza noslēpums" (1983), kā arī leļļu filmu seriālam par izmeklētāju Capu: "Caps meklē" (1976), "Caps meklē atkal" (1977), "Caps cīnās" (1979), "Caps ģībst" (1980), "Caps un neredzamais" (1981). Maija Augstkalna augsti vērtējusi A. Noriņa tehnisko meistarību un pieredzi leļļu vadīšanā: "Dot dzīvību lellei — tā ir grūta māksla, kas prasa ne vien smalki izslīpētu aktiera talantu, bet arī milzīgu pacietību, rūpību, filigrānu visdažādāko tēlu (ne 'tikai ar dvēseli apveltīto, bet arī nedzīvās, priekšmetiskās pasaules pārstāvju kā auto, helikopters utt.) individuālās kustības izjūtu kadrā. It bieži vienam aktierim — leļļu vadītājam vienlaikus jāprot «atdzīvināt» ne tikai galvenos varoņus, bet arī masas, kas ir ap viņiem."

Epizodiskas lomas filmās "Sēklis" (1988) un "Mērnieku laiki" (1991). Vairākas Noriņa filmas apbalvotas Vissavienības kinofestivālos.

## Atsauces
Trakais basketbols

**Trakais basketbols** () ir 1998. gada amerikāņu filma, kuras režisors ir Deivids Cukers. Filma divreiz tika nominēta Zelta avenes balvai.

Filmā galvenās lomas attēlo Trejs Pārkers, Mets Stouns, Dians Bahars, Jasmīne Blīta, Dženija Makārtija, Roberts Vons, Ernests Borgnains, Karīms Abduldžabārs un Viktorija Silvsteda.

Filmā divi draugi izgudro jaunu spēli — beisketbolu. Beisketbols ir basketbols ar beisbola noteikumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Haizivs stāsts

**"Haizivs stāsts"** () ir 2004. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir Vikija Džensone, Bibo Berdžerons un Robs Letermans. Galvenās lomas ierunājuši Vills Smits, Renē Zelvēgere, Andželīna Džolija, Roberts De Niro, Mārtins Skorsēze un Džeks Bleks. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijā.

Filmu 2004. gadā nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Lieliskie".

Zivtiņa Oskars samelo, ka ir nogalinājis haizivju bosa dēlu, lai kļūtu par varoni savā koraļļu rifa iedzīvotāju kopienā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rietumfranku valsts

thumb|right|Rietumfranku valsts, 843
thumb|right|Tiešā karaļa kontrolē esošā teritorija (zilā), 10. gadsimta beigās
**Rietumfranku valsts** () izveidojās 843. gadā, pēc Kārļa Lielā franku valsts sadalīšanas ar Verdenas līgumu. Par valsts pastāvēšanas beigām uzskata 987. gadu, kad tronī kāpa Kapetingu dinastijas pārstāvis un aizsākās Francijas Karalistes veidošanās.

Franku zemju dalīšanā, imperatora Luija Dievbijīgā jaunākais dēls Kārlis II Plikgalvis ieguva zemes uz rietumiem Reinas, kas iestiepās mūsdienu Spānijas ziemeļos. Ar 870. gada vienošanos Rietumfranku valsts ieguva arī Lotaringas rietumu zemes.

Atšķirībā no Austrumfranku valsts, Rietumfranku karaļu vara ātri sabruka, valsts provincēm nonākot pusneatkarīgu augstmaņu valdījumā. Karaļus ievēlēja augstmaņu sapulcēs, un tronī mainījās Karolingu un Robertu dinastiju pārstāvji. 888. gadā par karali ievēlēja Parīzes grāfu Odo, pirmo Robertu dinastijas pārstāvi tronī. Robertu dinastijai nostiprinoties, tā pārveidojās par Kapetingu dinastiju.

## Karaļi
*Kārlis II Plikgalvis (843—77)
*Luijs Stostīgais (877—879)
*Luijs III (879—882)
*Karlomans II (882—884)
*Kārlis III Resnais (885—888)
*Odo (888—898)
*Kārlis III Naivais (898—922)
*Roberts (922—923)
*Rūdolfs I (923—936)
*Luijs IV (936—954)
*Lotārs (954—986)
*Luijs V (986—987)
*Hugo Kapets (987—996)
Rango

**"Rango"** () ir 2011. gada ASV datoranimācijas filma. Filmas režisors ir Gors Verbinskis. Galvenos tēlus ierunājuši Džonijs Deps, Aila Fišere, Abigeila Breslina, Alfreds Molina, Harijs Dīns Stentons un Rejs Vinstons. Filmas pirmizrāde notika  Vestvudā.

Filma 2011. gadā ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā animācijas filma".

Filmas galvenais varonis ir parasts hameleons Rango. Viņš nonāk Dērtas pilsētā, kurā steidzami ir nepieciešams jauns šerifs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mihals Kadlecs

**Mihals Kadlecs** (dzimis ) ir Čehijas bijušais futbolists, kurš spēlēja aizsarga pozīcijā un pārstāvēja Čehijas futbola izlasi.

Savu profesionālu karjeru uzsāka FC Slovako klubā, kur aizvadīja 34 spēles. 2005. gadā viņš pievienojās Prāgas "Sparta". Prāgas rindās viņš divreiz izcīnīja Čehijas kausu un Čehijas čempionātu. 2013. gadā Kadlecs pievienojās Fenerbahce, kur izcīnīja Turcijas čempiontitulu un Turcijas kausu. 

2007. gadā debitēja Čehijas izlasē pret Slovākiju, iesitot bumbu savos vārtos. 2008. gadā pret Skotiju guva savus pirmos vārtus izlasē. Līdz šim izlasē aizvadījis 69 spēles un guvis 8 vārtus. 

## Sasniegumi
**Sparta Prague**

* Čehijas 1. līga: 2004—05, 2006—07
* Čehijas kauss: 2005—06, 2006—07

**Fenerbahçe**

* Turcijas Superlīga: 2013—14
* Turcijas Superkauss: 2014
**Slovácko**

* Čehijas kauss: 2021—22

## Ārējās saites
Augšup

**"Augšup"** () ir 2009. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir Pīts Dokters un Bobs Pītersons. Filmas pirmizrāde notika .

Filma 2009. gadā ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā animācijas filma".

Filmas galvenais varonis, vecs kungs Karls Fredriksens, piesien pie savas mājas tūkstošiem balonu, lai piepildītu savu sapni un redzētu Dienvidamerikas savvaļu, kā arī, lai piepildītu solījumu, ko Karls savulaik deva savai nu jau mirušajai sievai Elijai.

## Atsauces

## Ārējās saites
2019. gada Pasaules čempionāta hokejā 3. divīzija

**2019. gada Pasaules čempionāts hokejā 3. divīzija** bija hokeja sacensības, kas laika posmā 31.marta-28. aprīlim norisinājās Sofijā un Abū Dabī. 3. divīzijas pirmo vietu ieguvēji iekļuva 2. divīzijā, bet 3. divīzijas kvalifikācijas turnīra uzvarētāji kvalificējās uz 3. divīziju. 

## A grupa
* ▼
* †*
* *
* *
* *
* ^

: * automātiski kvalificējas 2019. gada Pasaules hokeja čempionāta 3. divīzijai*
: *^ kvalificējas, uzvarot 2018. gada Pasaules čempionātā hokejā 3. divīzijas kvalifikācijas turnīra*
: *<sup>†</sup> rīkotāji*
: *▼ kvalificējās izkrītot no 2018. gada Pasaules čempionāta hokejā 2. divīzijas*

## 3. divīzijas kvalifikācijas turnīrs
* ▼
* *
* †*
* *
* *
* ^

: * automātiski kvalificējas 2019. gada Pasaules hokeja čempionāta 3. divīzijas kvalifikācijas turnīram*
: *^ pirmo reizi piedalās čempionātā*
: *<sup>†</sup> rīkotāji*
: *▼ kvalificējās izkrītot no 2018. gada Pasaules čempionāta hokejā 3. divīzijas*

## Atsauces
Kvedlinburgas annāles

[thumb|200px|Kvedlinburgas annāļu lapa, kas apraksta [1009. gada (MIX) notikumus un piemin Lietuvas vārdu.]]
**Kvedlinburgas annāles** () jeb **Kvedlinburgas hronika** () ir viena no viduslaiku vācu hronikām, kurā aprakstīti notikumi no pasaules radīšanas līdz Otonu dinastijas valdīšanas laikam. Hronika rakstīta viduslaiku latīņu valodā un sacerēta Kvedlinburgas abatijā ap 984.—1025. gadu, īpašu uzmanību pievēršot attiecībām ar poļu kēniņiem Boļeslavu un Meško II. Mūsdienu izdevumi balstās uz nepilnīgu hronikas norakstu, kas tapis Reformācijas laikā 16. gadsimtā.

## Hronikas autore
Uzskata, ka anonīmā hronikas autore ir bijusi kāda no Kvedlinburgas klostera dižciltīgajām mūķenēm. Klosteri 936. gadā savam tēvam Heinriham I par godu bija dibinājis viņa dēls, nākamais Svētās Romas impērijas ķeizars Otons I.

45 lapas garo hronikas rokrakstu 1516. gadā pārrakstīja Georgs Fabrīcijs (*Fabricius*) un kā Kvedlinburgas hroniku ) kopā ar Merzeburgas Tītmāra hroniku iekļāva 1569. gadā pabeigtajās "Annālēs" (*Annalium urbi Misnae*). Savukārt Vitenbergas Universitātes profesors Petrus Albinus (miris 1598) to iekļāva savā hroniku krājumā kā "Sakšu hroniku" (*Chronicum Saxonicum*).

## Lietuvas nosaukums
1009. gada notikumu aprakstā pirmo reizi rakstos minēts Lietuvas nosaukums:

## Jauno laiku izdevumi
Filozofs Gotfrīds Leibnics hroniku 1710. gadā iekļāva savā Braunšveigas reto rakstu krājumā *Scriptores rerum Brunsvicensium* ar nosaukumu "Kvedlinburgas sakšu hronika" (*Chronicon Saxonum Quedlinburgense*).
1839. gadā Hanoverē Georgs Heinrihs Percs (*Pertz*) avotu krājuma *Annales, chronica et historiae aevi Saxonici* 3. sējumā iespieda hroniku latīņu oriģinālvalodā ar nosaukumu "Kvedlinburgas annāles".
1862. gadā Tallinas skolotājs Eduards Vinkelmans (*Winkelmann*) to pārtulkoja un izdeva vāciski kā "Kvedlinburgas gadagrāmatas" (*Die Jahrbücher von Quedlinburg*).

## Ārējās saites
*  Die Jahrbücher von Quedlinburg: nach der Ausgabe der Monumenta Germaniae Autor (Hrsg.: Winkelmann, Eduard). Berlin, 1862 
* Georg Heinrich Pertz u. a. (Hrsg.): Scriptores (in Folio) 3: Annales, chronica et historiae aevi Saxonici. Hannover 1839, S. 22—90 salīdzinošais teksts Hildesheimes, Kvedlinburgas un Lamberta anālēm 

## Atsauces

## Skatīt arī
* Livonijas hronika
Nismo

:Supermašīnu čempionāta komanda zināma kā *[[Nissan Motorsport]]*

***Nismo*** ir *[[Nissan]]* tūninga un motosporta nodaļa. Veidota 1984. gadā kā divu motosporta departamentu apvienojums, *Nismo* ir piedalījušies JSPC, JTCC, 24 stundu Le Mans un 24 stundu Daytona. Šobrīd viņi piedalās Super GT, Blancpain GT Sērijās un WeatherTech Sporta Mašīnu Čempionātā.
Jautrās pleznas

**"Jautrās pleznas"** () ir 2006. gada Austrālijas un ASV animācijas filma, kuras režisors ir Džordžs Millers. Filmas pirmizrāde notika  Ziemeļamerikā. 2011. gadā filmai iznāca turpinājums "Jautrās pleznas 2".

Filma 2006. gadā ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā animācijas filma".

Filmā imperatorpingvīni atrod savus dvēseļu radiniekus ar dziesmas palīdzību. Filmas galvenais varonis ir mazs pingvīnēns, kurš neprot dziedāt, toties māk dejot stepu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Volless un Gromits: Vilkatruša lāsts

**"Volless un Gromits: Vilkatruša lāsts"** () ir 2005. gada Apvienotās Karalistes un ASV kopražojuma animācijas filma, kuras režisori ir Stīvs Bokss un Niks Parks. Filmas pirmizrāde notika  Sidnejā.

Filma 2005. gadā ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā animācijas filma".

Filmā Volless un viņa uzticamais suns Gromits nolemj atrisināt mistēriju, kas apdraud viņa ciemu un ikgadējo milzu dārzeņu audzēšanas konkursu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Staļina nāve

**"Staļina nāve"** () ir 2017. gada Apvienotās Karalistes un Francijas kopražojuma kinokomēdija, kuras režisors ir Armando Januči. Galvenās lomas filmā atveido Stīvs Bušemi (Ņikitas Hruščova lomā), Saimons Rusels Bīls (kā Lavrentijs Berija), Pedijs Konsidains, Olha Kuriļenko (kā Marija Judina), Džefrijs Tambors (kā Georgijs Maļenkovs), Džeisons Īzaks (kā Georgijs Žukovs), Maikls Peilins (kā Vjačeslavs Molotovs), Andrea Raisboro (kā Svetlana Staļina), Ruperts Frends (kā Vasilijs Staļins), Dermots Kraulijs (kā Lazars Kaganovičs) un Adrians Maklohlins (kā Josifs Staļins).

Filmas darbība notiek 1953. gadā. Pēc Staļina nāves Padomju Savienībā sākas cīņa par varu, kurā vadošās pozīcijas ieņem Georgijs Maļenkovs, Lavrentijs Berija un Ņikita Hruščovs.

Filma tika aizliegta Krievijā, Kazahstānā un Kirgizstānā.

## Aizliegums Krievijā
"Staļina nāvi" Krievijā bija paredzēts sākt demonstrēt 2018. gada 25. janvārī. Filma saņēma no Krievijas Kultūras ministrijas ierobežotas demonstrācijas atļauju, kas deva tiesības seansus apmeklēt personām, kuras sasniegušas 18 gadu vecumu, tomēr 2018. gada 23. janvārī demonstrēšanas atļauja tika atsaukta. Krievijas Kultūras ministrijas preses dienests paziņojis, ka filma satur "informāciju, kuras izplatīšana ar likumu Krievijā ir aizliegta".

## Atsauces

## Ārējās saites
Mets Stouns

**Metjū Ričards Stouns** (; dzimis ) ir amerikāņu scenārists, animators, komponists un režisors. Bieži sadarbojas ar Treju Pārkeru. Kopā ar viņu Mets ir pazīstams kā seriāla "Dienvidparks" autors.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Kvedlinburga

**Kvedlinburga** () ir pilsēta Saksijā-Anhaltē Vācijā uz ziemeļiem no Harca kalniem. No 10. līdz 12. gadsimtam tā bija viena no Svētās Romas impērijas ķeizaru rezidencēm, līdz 1802. gadam tajā atradās Kvedlinburgas abatija, kurā sacerētas Kvedlinburgas annāles.
1994. gadā pilsēta iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Vēsture
Pirmo reizi rakstos minēta 922. gadā kā *villa quae dicitur Quitilingaburg*, 994. gadā tai piešķīra pilsētas tiesības.
Lielākā daļa no tagadējām senajām būvēm ir celtas pēc Trīsdesmitgadu kara. 1698. gadā to ieņēma Brandenburgas markgrāfistes karaspēks.
Pirmā pasaules kara laikā 1914. gadā uz ziemeļaustrumiem no pilsētas ierīkoja Krievijas Impērijas karagūstekņu nometni (*Kriegsgefangenenlager Quedlinburg*).
Otrā pasaules kara laikā 1945. gada 19. aprīlī bez kaujas ieņēma ASV karaspēks, bet vēlāk to iekļāva PSRS okupācijas zonā un VDR sastāvā. Vācijas apvienošanās laikā pilsētā katru nedēļu notika protesta demonstrācijas.


Quedlinburg-1647-Merian.jpg|Kvedlinburgas kopskats 1647. gadā
Fürstentum Halberstadt-Abtei Quedlinburg.jpg|Kvedlinburgas abatijas teritorija 1750. gada kartē
Quedlinburg Voigt 1782.jpg|Kvedlinburgas plāns 1782. gadā (*C. C. Voigt*)


## Atsauces

## Ārējās saites
Ozoliņi (Tukums)

**Ozoliņi** ir individuālo privātmāju mikrorajons Tukuma pilsētas daļas ziemeļos, kas kalpo par galējo robežu starp Tukuma pilsētas administratīvo teritoriju un Smārdes un Tumes pagastu.

Ozoliņi robežojas ar Tukuma dārzniecības laukiem dienvidos un Liepkalnu un Zaķu apdzīvotajām vietām Tumes pagastā rietumos. Uz austrumiem no mikrorajona atrodas mežs, caur kuru ved ceļš uz tuvējo Melnezeru Smārdes pagastā. Savukārt ziemeļos mikrorajons robežojas ar Ozoliņu kapiem, gar kuriem blakus esošā Raudas ielas šoseja tālāk ved Engures un Sēmes virzienā.

Mikrorajons mūsdienu izskatu galvenokārt ir ieguvis pēdējo 30—40 gadu laikā, kad norisinājās samērā aktīva individuālo māju būvniecība toreizējās Tukuma dārzniecības un kokapstrādes rūpnīcas "Vulkāns" apkārtnē. Mūsdienās Ozoliņos atsevišķas mājas ir gandrīz pat 100 gadu vecas.

Ozoliņos atrodas Tukuma ebreju kapi, Tukuma Lauksargu dendroloģiskie stādījumi, veikals, kā arī Ozoliņu pludmales volejbola laukums, kas ir salīdzinoši iecienīta vieta aktīvākajiem Tukuma iedzīvotājiem.

## Skatīt arī
* Tukums

## Atsauces
Brazīlijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Brazīlija]]s sportisti, kuri ir ieguši olimpiskās medaļas**. Brazīlija olimpiskās medaļas ir izcīnījusi gan vasaras olimpiskajās spēlēs gan ziemas olimpiskajās spēlēs. Pirmo reizi medaļu ziemas spēlēs izdevās izcīnīt kalnu slēpotājam Lukasam Piņeiru-Brotenam 2026. gada olimpiskajās spēlēs, kad viņš izcīnīja zelta medaļu milzu slaloma disciplīnā. No olimpiskajiem sporta veidiem visvairāk medaļu ir izcīnīts džudo, burāšanā un vieglatlētikā. No sportistiem visvairāk medaļu ir ieguvusi vingrotāja Rebeka Andraže ar sešām olimpiskajām medaļām, tālāk seko burātāji Roberts Šeids un Torbens Graels, katrs pa piecām olimpiskajām medaļām.

## Komandu uzskaitījums
*Iekļautas tikai tās komandas, kas startējušas kā nacionālās komandas, komandu sporta veidos.*

### Vasaras olimpiskās spēles

## Sportistu uzskaitījums
*Iekļauti tie sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas  pārstāvot Brazīliju.*

### Vasaras olimpiskās spēles

### Ziemas olimpiskās spēles

## Skatīt arī
* Brazīlija olimpiskajās spēlēs
* Brazīlijas karognesēji olimpiskajās spēlēs
## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
*
Kārlis Račevskis

**Kārlis Račevskis** (dzimis 1939. gada 2. jūlijā Lielstraupē) ir latviešu izcelsmes ASV filozofs. 

Kopā ar ģimeni devies bēgļu gaitās 1944. gada rudenī, trīs gadus pavadījis Vācijā, pēc tam sešus Francijā. Izceļojis uz ASV, apmeties Ņujorkā, kur ieguvis maģistra grādu franču valodā. Bijis Ohaio Štata Universitātes (*Ohio State University*) profesors. Lasījis vieslekcijas Latvijas Universitātē. Pētījis Mišela Fuko darbus.

## Bibliogrāfija
* *Voltaire and the French Academy*. Chapel Hill: University of North Carolina Press, 1973.
* *Michel Foucault and the Subversion of Intellect*. Ithaca: Cornell University Press, 1983.
* *Postmodernism and the Search for Englightenment.* Charlottesville: University Press of Virginia, 1993. 
* *Modernity’s Pretenses: Making Reality Fit Reason from Candide to the Gulag*. Albany: SUNY Press, 1998. 
* (Ed.) *Critical Essays on Michel Foucault*. New York: G.K. Hall, 1999. 
* *Mišels Fuko, apziņa un valodas esamība*. Tulk. I. Beķere. Rīga: Zinātne, 2003.

## Atsauces
Endijs Serkiss

**Endrū Klements Serkiss** (, dzimis ) ir angļu aktieris un kinorežisors. Atpazīstamību ieguvis ar kustību atveides lomām, kas sevī ietver aktierspēli, animāciju un balss tēlojumu, tādiem datora radītiem tēliem kā Golums filmu triloģijā "Gredzenu pavēlnieks" (2001—2003) un filmā "" (2012), Karalis Kongs tāda paša nosaukuma 2005. gada filmā, Cēzars 2010. gadu filmu ciklā "Pērtiķu planēta" (2011—17), Kapteinis Hedoks un sers Frensiss Hedoks Stīvena Spīlberga filmā "Tintiņa piedzīvojumi" (2011), un virsvadītājs Snouks "Zvaigžņu karu" filmu cikla filmās Spēks mostas" (2015) un "Pēdējie džedi" (2017). 2018. gadā viņš atveidoja Balū tēla lomu paša režisētajā filmā "Mauglis".

Serkisa atveidotie animētie tēli ir ieguvuši pozitīvas kritiķu atsauksmes. Viņš ir saņēmis ''Empire'' balvu un divas Saturna balvas par datora radīto personāžu tēlojumu. Serkiss saņēma Zelta globusa balvas nomināciju par sērijveida slepkavas Jana Bredija tēlojumu britu televīzijas filmā "Longforda" (*Longford*, 2006) un tika nominēts BAFTA kino balvai par jaunā viļņa un pankroka mūziķa Jana Djurija lomu biogrāfiskajā filmā *[[Sex & Drugs & Rock & Roll]]* (2010).

Serkiss atveidoja Ulisa Klo lomu *[[Marvel Cinematic Universe]]* sērijas filmās "Atriebēji: Ultrona laikmets" (2015) un "Melnā Pantera" (2018). Serkisam Londonā ir sava filmu studija un kustību uztveršanas darbnīca *[[The Imaginarium Studios]]*, kuru viņš izmantoja filmas "Mauglis" uzņemšanai. Viņa kinorežisora debija ir 2017. gada filma "Dzīvības elpa" (*Breathe*). Režisējis filmu "" (2021), kas ir daļa no *[[Sony's Spider-Man Universe]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Supersuns Bulta

**"Supersuns Bulta"** () ir 2008. gada ASV datoranimācijas piedzīvojumu komēdija, ko producējusi studija *[[Walt Disney Animation Studios]]* un izplatīja *[[Walt Disney Pictures]]*. Šī ir 48. Disneja animācijas filma. Filmas režisori ir Kriss Viljamss un Bairons Hovards. Animācijas filmas varoņus ierunājuši Džons Travolta, Mailija Sairusa, Marks Valtons, Sjūzija Esmana, Malkolms Makdauels, Dīdrihs Bāders, Niks Svardsons un Gregs Gērmans. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas galvenais varonis, suns Bulta, visu dzīvi ir pavadījis televīzijas seriālu uzņemšanas laukumos un domā, ka viņam piemīt superspējas. Pēc tam, kad Bulta notic, ka viņa saimniece Penija ir nolaupīta, viņš dodas pāri visai valstij, lai izglābtu savu saimnieci.

Neskatoties uz salīdzinoši nelielajiem ienākumiem, "Supersuns Bulta" saņēma izcilas kritiķu atsauksmes. Filmai ir nozīmīga loma tā sauktajai Disneja animācijas studijas atdzimšanai un turpmākās radošās vīzijas izveidei, kā rezultātā tika izveidotas plašu atzinību ieguvušās filmas "Sapinušies" (2010) un "Ledus sirds" (2013). Tāpat šī "Supersuns Bulta" ir pirmā Disneja pilnmetrāžas animācijas filma, kas veidota tā laika *[[Pixar]]* studijas vadītāja un Disneja animācijas studijas radoša vadītā Džona Lasetera pilnā uzraudzībā. Vēl šī ir pirmā datoranimācijas pilnmetrāžas filma, kas veidota nefotoreālistiskā renderingā.

Filma tika nominēta dažādām kino balvām, tajā skaitā Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "VALL-E".

## Atsauces

## Ārējās saites
Kung Fu Panda

**"Kung Fu Panda"** () ir 2008. gada ASV datoranimācijas filma, kuras režisori ir Džons Stīvensons un Marks Osborns. Galvenos tēlus ir ierunājuši Džeks Bleks, Dastins Hofmans, Andželīna Džolija, Sets Rogens un Ians Makšeins. Filmas pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā. Filmai izdoti divi turpinājumi: 2011. gada filma ""Kung Fu Panda 2" un 2016. gada filma "Kung Fu Panda 3".

Filmu 2008. gadā nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā piekāpās animācijas filmai "VALL-E".

Filmas galvenais varonis ir neveikla panda Po, kurš sapņo kļūt par kung fu meistaru. Pēc tam, kad pareģo, ka ļaunais kung-fu kareivis Tai Lungs aizbēgs no cietuma pēc 20 tajā pavadītiem gadiem, Po pret paša gribu tiek izvēlēts kā izredzētais, kurš sakaus Tai Lungu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Exo

***Exo*** (), stilizēti **EXO**, ir Dienvidkorejas un Ķīnas puišu mūzikas grupa, kas izveidota Dienvidkorejas galvaspilsētā Seulā. Grupā ir deviņi dalībnieki: Suho, Pjeghjons, Čhanjols, D.O., Khai, Sehuns, Siumins, Rei un Čhens. Grupa izveidota 2011. gadā, bet pirmās dziesmas tika izdotas 2012. gadā. Izdevuši piecus albumus: XOXO (2013), *Exodus* (2015), *Ex'Act* (2016), *The War* (2017) un *Countdown* (2018). *Exo* ir ieguvusi vairākas mūzikas balvas Dienvidkorejā un Ķīnā.

## Piezīmes

## Ārējās saites
Lieliskais Lapsas kungs

**"Lieliskais Lapsas kungs"** () ir 2009. gada ASV animācijas filma, kura uzņemta pēc Roalda Dāla tāda paša nosaukuma bērnu grāmatas. Filmas režisors ir Vess Andersons. Galvenos tēlus ierunājuši Džordžs Klūnijs, Merila Strīpa, Džošs Švarcmans, Bills Marijs, Vilems Defo un Ouens Vilsons. Filmas pirmizrāde notika  Londonas filmu festivālā.

Filma 2009. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijās "Labākā animācijas filma" un "Labākā oriģinālmūzika", lai gan abās nominācijās tā zaudēja animācijas filmai "Augšup"".

Filmā kāda lapsa katru nakti zog pārtiku no trim nejaukiem un bagātiem zemniekiem. Vienā brīdī zemniekiem šīs lapsas zādzības apnīk, tāpēc viņi izrokas līdz lapsas ģimenes mājai, tomēr dzīvnieki zemniekus pārspēj un paliek dzīvot zem zemes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džošs Brolins

**Džošs Džeimss Brolins** (; dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu aktieris. Pirmā nozīmīgā loma bija 1985. gada filmā "Palaidņi un pirātu zelts" (*The Goonies*). Starp slavenākajām filmām, kurās filmējies, ir "Kur sirmgalvjiem nav vietas" (2007), *[[W.]]* (2008, atveidoja ASV prezidentu Džordžu V. Bušu), "Milks" (2008), "Iedzimtais netikums" (2014), "Atriebēji: Bezgalības karš" (2018) un "Atriebēji: Noslēgums" (2019). Sadarbojies ar režisoru Denī Vilnēvu filmās "" (2015), "Kāpa" (2021) un "Kāpa: Otrā daļa" (2024).

Par lomu filmā "Milks" bijis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris otrā plāna lomā, tomēr balvu nav ieguvis.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites