open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gunta Šnipke

**Gunta Šnipke** (dzimusi 1955. gada 16. aprīlī Liepājā) ir dzejniece un arhitekte. 

Pēc arhitektūras studijām strādājusi Rīgā, 1981. gadā atgriezusies Liepājā. Pēc viņas projekta Liepājā 1987. gadā izveidota gājēju iela, uzceltas vairākas dzīvojamās mājas. G. Šnipke bijusi Liepājas pilsētas galvenā māksliniece (1998 -2003) un  Liepājas pilsētas būvvaldes arhitekte (2003-2023). Publicējusi rakstus par arhitektūru,  žurnāla "Latvijas Architektūra" redkolēģijas locekle no 1998.gada līdz 2023.gadam.

Dzejas publikācijas kopš 1970. gada. Dzeja publicēta žurnālos "Karogs", "Domuzīme", kā arī portālos "Satori" un "Punctum". G. Šnipkes dzejoļu kopa publicēta jauno autoru kopkrājumā "Acis" (1987) un kopkrājumā "Liepājnieku smilšu rausis" (1999). Žurnālā "Teātra Vēstnesis" 1997. gada 2. numurā publicēta viņas luga "Brīnums. Ziemassvētku pasaka", tā iestudēta Liepājas teātrī 1996. gadā. 2008. gadā piedalījusies Zigmara Liepiņa muzikālā koncertuzveduma “Kapteiņa stāsti” veidošanā. Latvijas Rakstnieku savienības biedre (2008).

Krājums "Ceļi" 2018.gadā saņēmis Ventspils pilsētas domes un Ventspils Starptautiskās Rakstnieku un tulkotāju mājas balvu "Sudraba tintnīca", 2018. gada Dzejas dienu balvu , kā arī nominēts 2019.gada Latvijas literatūras gada balvai.

Kurzemes Prozas lasījumu uzvarētāja 2019., 2022. un 2023. gadā.

Atzinības krusta virsniece ar Ordeņu kapitula 2024. gada 10. aprīļa lēmumu.

## Bibliogrāfija
### Dzejoļu krājumi
* *…bērns ienāca…* Liepāja: Pūcastis, 1995.
* *…un jūra*. Liepāja: Sabiedrības attīstības centrs, 2008.
* *Ceļi*. Rīga: Mansards, 2018.
* *Kā*. Rīga: Latvijas mediji, 2024.

### Grāmatas bērniem
**Desmit desas debesīs.* Rīga: Mansards, 2021.
**Ineses māja.* Rīga: Liels un mazs, 2022.

## Atsauces
CITES

**Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām** (, CITES), arī **Vašingtonas konvencija**, ir starptautisks līgums, kas paredz aizsargāt apdraudētos dzīvniekus un augus. Tā ir viena no nozīmīgākajām konvencijām dabas aizsardzībā. Konvenciju sāka parakstīt 1973. gadā. Spēkā tā stājās , kad to bija ratificējušas 10 valstis. 2018. gadā šai konvencijai bija pievienojušās 183 valstis, tajā skaitā arī Latvija kopš 1997. gada.

## Ārējās saites

* [Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām](http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:21973A0303(01))
Vienlīdzība

**Vienlīdzība** ir vissvarīgākais demokrātijas un klasiskā liberālisma princips, saskaņā ar kuru visi pilsoņi ir vienlīdzīgi likuma priekšā neatkarīgi no viņu rases, tautības, dzimuma, dzīvesvietas, sabiedrības stāvokļa, reliģiskās un politiskās pārliecības. Šī principa pārkāpumu sauc par diskrimināciju.

## Ārējās saites
Neredzamā pilsēta

**"Neredzamā  pilsēta"** ir 2014. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Viesturs Kairišs.

## Sižets
Filmas galvenais varonis, trīsdesmitgadīgais Igors septiņus gadus nelegāli dzīvo Ukrainā, Čornobiļas zonā. Starp Igora vēlmēm ir miera atrašana un iespēja aizbēgt no civilizācijas. Viņam apkārt dzīvo Čornobiļas avārijas apkārtējo ciemu vecie iedzīvotāji. Viņiem ir sava Atlantīdas dzīve, kuru dzīvojot, liekas, ka pat karš Donbasā notiek kā uz citas planētas.

## Atsauces
Bengts Bengtsons Ūksenšerna

**Bengts Bengtsons Ūksenšerna** (, , 1591—1643) bija zviedru diplomāts un valstsvīrs. Zviedru Vidzemes un Ingrijas ģenerālgubernators (1634—1643), rezidēja Rīgas pilī.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1591. gada 19. oktobrī Frēsvikas muižā (*Frösvik*) brīvkunga Bengta Gabrielssona Ūksenšernas un viņa sievas Britas, dzimušas Posses, ģimenē. Viņa vecākais brālis bija Gabriels Bengtsons Ūksenšerna (1586—1656), bet brālēns Zviedrijas kanclers grāfs Aksels Ūksenšerna (1583—1654).

1607.-1613. gadā studēja Rostokas, Jēnas un Vitenbergas universitātēs kā Benedikts Oksenštirns (), apceļoja Poliju un Itāliju.

1616. gadā viņš devās ceļojumā cauri Osmaņu impērijai uz Sefevīdu valsts galvaspilsētu Isfahānu. 1618. gadā viņš devās tālāk uz Indijas zemēm, bet pie Hormuza bija spiests atteikties no šī mērķa un caur Bagdādi, Palestīnu, Ēģipti un Venēciju 1620. gadā atgriezās Zviedrijā.

Trīsdesmitgadu kara laikā 1621. gadā Ūksenšerna devās diplomātiskā misijā uz Venēcijas Republiku un citur. Pēc Livonijas hercogistes iekarošanas 1625. gadā Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs Bengtam Ūksenšernam piešķīra Repinas muižu (*Rappin*) Tērbatas apriņķī.

No 1627. gada viņš bija karaļa Gustava II Ādolfa galma staļļmeistars, vēlāk zviedru ieņemtās Augsburgas gubernators (1632—1633).
1633. gadā viņš Štrālzundē apprecējās ar galma dāmu Margaretu Brahi.

1634. gadā Zviedrijas reģentu padome Bengtu Ūksenšernu iecēla par Zviedru Vidzemes un Ingrijas ģenerālgubernatoru.

Miris 1643. gada 9. jūnijā Rīgā, apglabāts Jedera baznīcā (*Jäders kyrka*) pie Eskilstūnas.

## Atsauces
Elica Jankova

**Elica Jankova** (; dzimusi ) ir bulgāru cīkstone, startē brīvajā cīņā.

## Biogrāfija
Dzimusi Varnā. Skolas gados sportā viņas pirmā mīlestība bijusi vieglatlētika — īso distanču skrējieni. Tikai 2009. gādā 15—16 gadu vecumā sākusi trenēties brīvajā cīņā pie sava pirmā trenera Nasko Simeona. Vēlāk trenējusies sporta klubā "Levski" trenera Pētera Kasabova vadībā. 2012. gadā beigusi Levski sporta skolu un kļuvusi par neklātienes studenti Plovdivas Universitātē, pedagoģijas specialitātē.

## Karjera
Pēc vairākām iegūtām godalgotām vietām kadetu un junioru Eiropas un Pasaules čempionātos, pirmais lielākais panākums pieaugušo sacensībās Elicai Jankovai bija izcīnīta sudraba medaļa 2015. gada Eiropas spēlēs Baku. Nākamais gads vainagojās ar bronzu Eiropas čempionātā Rīgā. Tomēr lielākais panākums viņas karjerā ir izcīnītā bronzas medaļa 2016. gada vasaras olimpiskās spēlēs Riodežaneiro. Pēc olimpiādes viņa vēl piedalījās vairākās sacensībās, bet lielus panākumus neguva, jo sevi lika manīt dažādas traumas. 2018. gada sākumā viņai tika veikta pleca operācija, kas liedz viņai startēt vismaz deviņus mēnešus.

### Rezultāti galvenās sacensībās

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vairāki raksti par Alicu Jankovu mājaslapā ''insport'' **(bulgāru)**
Polijas ģerbonis

**Polijas Republikas ģerbonis** () ir viens no Polijas nacionālajiem simboliem. Ģerbonis radies no Pjastu dinastijas ģerboņa, šī dzimta bija pirmā poļu valdnieku dinastija. Saskaņā ar Polijas konstitūcijas 28. pantu, Polijas ģerbonī uz sarkana fona ir redzams balts ērglis, kuram galvā ir dzeltens kronis. Ģerbonis pēdējo reizi mainīts . Polijas Tautas Republikas ģerbonī (1955–1990) ērglim uz galvas nebija kroņa.
2018. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona

**2018. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona** (oficiālais nosaukums **— 2018. gada ''komanda.lv'' Latvijas Pirmās līgas čempionāts futbolā**) bija 27. Latvijas futbola 1. līgas sezona. Tā sākās 21. aprīlī un noslēdzās novembra sākumā.

1. līgas čempionātā piedalījās 12 komandas. Tas tika aizvadīts divos posmos. Pirmajā posmā visi klubi aizvadīja pa divām spēlēm katrs ar katru. Otrajam posmam kvalificējas četras labākās komandas, saglabājot visus iegūtos punktus. Tās vēl aizvadīja viena apļa savstarpēju turnīru.

Par 1. līgas čempioniem kļuva BFC Daugavpils/Progress, iegūstot tiesības 2019. gada sezonā spēlēt Virslīgā. Otrās vietas ieguvēji SK Super Nova kvalificējās pārspēlēm par tiesībām spēlēt Virslīgā. Tajās komanda sacentās ar Virslīgas turnīra septītās vietas ieguvējiem FK Metta/LU, bet divu spēļu summā zaudēja ar 2:10 (2:7 un 0:3).

## Komandas
Pēc 2017. gada sezonas rezultātiem Valmiera Glass VIA kvalificējās Virslīgai. 2. vietas ieguvēji FK Progress/AFA Olaine apvienojās ar BFC Daugavpils, izveidojot komandu ar nosaukumu BFC Daugavpils/Progress.
FK Ogre un FK Jēkabpils/JSC tika izslēgti no 2017. gada čempionāta un zaudēja tiesības piedalīties 2018. gada sezonā. No 2. līgas klubiem licences dalībai 1. līgā ieguva SK Super Nova un Balvu Sporta centrs.

## Turnīra tabula
### Pirmais posms

### Otrais posms

## Pārspēles par iekļūšanu Virslīgā

---------------

---------------Metta/LU uzvarēja divu spēļu kopsummā ar 10-2 un saglabāja vietu Virslīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* LFF statistikas portāls
* Reglaments
Pianists (filma)

"**Pianists**" () ir Romana Polaņska režisēta biogrāfiskā drāmas filma, kas uzņemta 2002. gadā. Galveno lomu filmā tēlo Adriens Brodijs. Filmas scenārija pamatā ir Vladislava Špīlmana autobiogrāfiskās grāmatas un memuāri.

Filmas darbība notiek Polijas galvaspilsētā Varšavā. 1930. gados poļu—ebreju mūziķis Vladislavs Špīlmans (atveido Adriens Brodijs) bija slavens pianists Polijā. Pienākot Otrajam pasaules karam, viņš brīnumainā kārtā izdzīvo pret ebrejiem vērstajā holokaustā. Filmā tiek rādīts, kā Špīlmans cīnās par izdzīvošanu kara plosītajā Varšavā, un pēc kara atkal var pievērsties savai iemīļotajai nodarbei — klaviermūzikas spēlēšanai.

Adriens Brodijs ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu (Oskaru) kā labākais aktieris galvenajā lomā, savukārt Romans Polaņskis ieguva balvu kā labākais režisors. Trešais "Oskars" tika piešķirts Ronaldam Hārvudam par labāko adaptēto scenāriju. 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Pianists" ierindojās 90. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pelikāns tuksnesī

**"Pelikāns tuksnesī"** ir 2014. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Viesturs Kairišs.

## Sižets
Filmas pamatā ir stāsts par zemi, kura vienlaicīgi ir ģeogrāfisks jēdziens un abstrakts demiurģisks akts, kā arī filmas autora dzīves pieredze.

## Atsauces
Loengrīns no Varka Kru

**"Loengrīns no Varka Kru"** ir 2009. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Viesturs Kairišs.

## Sižets
Filma veidota kā kamaniņu braucēja Mārtiņa Rubeņa portrets.

Pateicoties Mārtiņam Rubenim, Latvija 2006. gadā izcīnīja savu pirmo medaļu ziemas olimpiskajās spēlēs. Tāpat Rubenis bez sasniegumiem profesionālajā sportā ir pazīstams arī ar dalību domubiedru apvienībā *Varka Kru*.

## Atsauces
Burvju flauta (filma)

**"Burvju flauta"** ir 2001. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Viesturs Kairišs.

## Sižets
Filma ir par Mocartu, viņa operu "Burvju flauta", kā arī mīlestību un Rīgu.

## Atsauces
Vilciens (filma)

**"Vilciens"** ir 1998. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Viesturs Kairišs.

## Sižets
Jau gandrīz gadsimtu Latvijā atrodas senās kultūras liecinieks — šaursliežu dzelzceļš. Tas savieno Gulbeni un Alūksni. Dzelzceļš, kā arī mazais bānītis, kas pa to brauc, ir starp modernās pasaules pirmajiem vēstnešiem, tai pašā laikā liecinot arī par arhaisku kultūru, kura lēnām pazūd pasaulē, kuru pārņem mehāniska civilizācija.

## Atsauces
Romeo un Džuljeta (2004. gada filma)

**"Romeo un Džuljeta"** ir 2004. gada Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Viesturs Kairišs.

## Sižets
Vājdzirdīgi jaunieši zīmju valodā iestudē mūziklu "Vestsaidas stāsts". Filmā tiek parādīta nedzirdīgo cilvēku vēlme būt atvērtiem un mīlēt pasauli.

## Atsauces
Piemineklis (filma)

**"Piemineklis"** ir 2004. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Viesturs Kairišs.

## Sižets
Šī filma ir viena daļa no dokumentālo filmu "10 stāsti par pieminekļiem" sērijas, kuru veido 10 dažādu Eiropas valstu režisori. Latvijas filma seko notikumiem, kas norit Uzvaras pieminekļa apkārtnē.

## Atsauces
Kao Vjets Ngujens

**Kao Vjets Ngujens** (; dzimis 1987. gada 16 novembrī Hošiminā, Vjetnamā) ir vjetnamiešu izcelsmes Latvijas mākslinieks, vjetnamiešu restorānu  „Pho+” un „Tavs Banh mi” īpašnieks un vadītājs, kā arī Latvijas Vjetnamiešu biedrības vadītājs.

## Dzīvesgājums

2003. gadā, 15 gadu vecumā, kopā ar latvieti apprecējušo tēvu Kao pārcēlās uz Latviju. Latviešu valodu nav pratis, un sācis to apgūt pašmācības ceļā. Sākumā dzīvoja Ogrē un mācījās Ogres Valsts ģimnāzijā, taču pēc gada no ģimnāzijas latviešu valodas nepietiekamo zināšanu dēļ tika izslēgts, tāpēc mācības turpināja Ogres 1. vidusskolā, kur pabeidza 10. klasi. Līdztekus tam apmeklēja arī Ogres mākslas skolas studiju, kur viņa mākslinieka dotības bija ievērojis toreizējais skolas direktors Pēteris Aulmanis. Literatūrā vajadzēja lasīt grāmatas, tāpēc devies uz bibliotēku, kur prasījis visplānāko grāmatiņu un dabūjis Andreja Pumpura eposu „Lāčplēsis”, kas atstājusi uz Ngujenu lielu iespaidu.

Pēc 10. klases pabeigšanas Ogres 1. vidusskolā iestājās Jaņa Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolā, ko 2008. gadā pabeidza. Konsultēdamies ar latviešu vēsturiskā žanra mākslinieku Agri Liepiņu, skolas mācībspēkiem un mākslas kursu apmeklēšanas Beļģijā, kā Jaņa Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolas diplomdarbu izstrādāja komiksu par Lāčplēša piedzimšanu un pirmajiem bērnības gadiem, kas bija pirmais šajā mākslas stilā veidotais diplomdarbs skolas vēsturē un tika novērtēta ar atzīmi „izcili”. 2009. gadā komiksu ar nosaukumu „Lāčplēša dzimšana” izdeva Zvaigzne ABC.

Pēc tam Ngujens iestājās Latvijas Mākslas akadēmijā, kur studēja grafisko mākslu, tomēr studijas 2. kursā pameta. 2012. gadā Zvaigzne ABC izdeva Ngujena turpinājumu iepriekšējam komiksam — „Lāčplēša hronika”. 2014. gadā ar runu „Lāčplēša cienīga Latvija” Ngujens uzstājās *[[TEDxRiga]]* konferencē.
Kopš 2015. gada līdztekus mākslinieciskajai darbībai strādā arī Valsts Robežsardzē par vjetnamiešu valodas tulku, piedalīdamies vjetnamiešu nelegālo robežšķērsotāju pratināšanā, kā arī iesniegumu tulkošanā un tulkošanā tiesā. Vēlāk Ngujens veidoja ilustrācijas un animāciju 2018. gada filmai „Baltu ciltis”.

2019. gadā ieguva Latvijas pilsonību.

## Bibliogrāfija
[170px|thumb|right|[Zvaigzne ABC|Zvaigznes ABC 2009. gadā izdotā Ngujena komiksa „Lāčplēša dzimšana” vāks]]
* „Lāčplēša dzimšana” (2009; Zvaigzne ABC)
* „Lāčplēša hronika” (2012; Zvaigzne ABC)
* „Kurbads jodu kāvējs. I Ķēves dēls” (2015; Jānis Roze)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Arita Grīnberga (2015. gada 24. augusts). Vjetnamiešu mākslinieks Kao Viets Ngujens stāsta par dzīvi Latvijā. *Monopols*. Lsm.lv. Skatīts: 2018. gada 5. maijā.
* Lāčplēša cienīga Latvija | Kao Vjets Ngujens | TEDxRiga. 2014. gada 6. augusts. *TED Talks*. *[[YouTube]]*. Skatīts: 2018. gada 5. maijā.
* Kao Viets Ngujens (komiksu mākslinieks). 2012. gada 5. maijs. *Vairāk kā citi*. Ogres televīzija. *[[YouTube]]*. Skatīts: 2018. gada 5. maijā.
Figaro kāzas

thumb|Oriģinālā iestudējuma plakāts
**"Figaro kāzas"** () ir austriešu komponista Volfganga Amadeja Mocarta komiskā opera (*opera buffa*) četros cēlienos. Sakomponēta 1786. gadā. Operas libretu sarakstījis Lorenco Da Ponte pēc Pjēra Bomaršē komēdijas piecos cēlienos ar tādu pašu nosaukumu (*La Folle Journée, ou Le Mariage de Figaro*). Operas pirmiestudējums notika  Vīnē. Opera ir par kalpotājiem Figaro un Suzannu, kas gatavojas precēties, par spīti grāfa Almaviva simpātijām pret Suzannu.

Šī ir viena no pasaulē populārākajām un visvairāk iestudētākajām operām.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Pie skaistās, zilās Donavas

**"Pie skaistās, zilās Donavas"** () ir austriešu komponista Johana Štrausa II valsis. Skaņdarbs komponēts 1866. gadā, pirmoreiz izpildīts koncertā . Tiek uzskatīts par vienu no populārākajiem klasiskās mūzikas skaņdarbiem. Tomēr sākumā lielus panākumus tas neguva. Sākotnējai versijai bija arī vārdi, tomēr Štrauss 1867. gada Parīzes pasaules izstādei sacerēja orķestra versiju, kas arī guva panākumus.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Amatieris (filma)

**"Amatieris"** ir 2008. gadā izdota Latvijas spēlfilma. Filmas režisors ir Jānis Nords.

## Sižets
Viktors ir žurnālistikas students, kurš agrāk nodarbojies ar futbolu, bet šobrīd tirgo marihuānu. Viktors uzzina, ka viņa draudzene Iveta taisās studēt Amsterdamā un vēlas doties viņai līdzi. Lai varētu nopelnīt pietiekami daudz naudas šim ceļojumam, Viktora rīcībā ir viena vasara. Lai gan māte palīdz viņam iekārtoties populārā sporta laikrakstā, honorārs ir par mazu. Viktors nolemj paplašināt savu nelegālo marihuānas biznesu. Tomēr, dzenoties pēc lielas naudas, viņš nonāk pie lielām problēmām.

## Atsauces
Neimarka

[thumb|270px|Neimarka (''Neumark'') kā [Brandenburgas markgrāfistes austrumu daļa.]]
**Neimarka** (, ) ir vēsturisks reģions Oderas upes abos krastos. Mūsdienās Neimarkas teritorija ir sadalīta starp Polijas (Lubušas vojevodistes un Rietumpomožes vojevodistes daļas) un Vācijas (Brandenburgas austrumu daļa) valstīm.

## Vēsture
Ziemeļu krusta karu sākumā 1125. gadā Pjastu dinastijas Polijas lielkņazs Boļeslavs III Greizmutis pagāniem atņemtajā teritorijā nodibināja Lebušas bīskapiju (*Diecezja lubuska, Bistum Lebus*), kas atradās Gņezno arhibīskapu pārraudzībā. 1248. gadā Lebušas bīskapija nokļuva Magdeburgas arhibīskapijas pakļautībā.

Neimarka ("jaunā marka") dibināta kā Brandenburgas markgrāfistes austrumu daļa (1248–1401), vēlāk tā bija Vācu ordeņa valsts rietumu daļa (1402–1463),  Brandenburgas-Prūsijas kopvalsts (1618–1701) un Prūsijas Karalistes (1701–1871) daļa.

Pēc Vācijas Impērijas izveides atradās tās sastāvā (1871–1918), līdz Otrajam pasaules karam Veimāras Republikas daļa, kopš 1945. gada Polijas daļa.
Zoloturna

**Zoloturna** (, , , , , ) ir pilsēta Šveices ziemeļrietumos, Zoloturnas katona administratīvais centrs. 2016. gadā Zoloturnā dzīvoja 16,7 tūkstoši iedzīvotāju, galvenokārt vācvalodīgie. Pilsēta atrodas Āres upes krastos, Juras kalnu pakājē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zuzana Hejnova

**Zuzana Hejnova** (; dzimusi ) ir čehu vieglatlēte, startē īsajā sprintā un garajā barjersprintā.

Trīs reizes piedalījusies olimpiskajās spēlēs (, , ). Vienmēr kvalificējusies finālam 400 m/b distancē, 2012. gadā Londonā izcīnījusi bronzas medaļu. Divas reizes kļuvusi par pasaules čempioni (2013, 2015).

2013. gadā tika atzīta par Eiropas gada vieglatlēti. Divas reizes (2013, 2015) atzīta par Čehijas gada labāko sportisti.

## Ārējās saites
Emils Škoda

**Emils Riters fon Škoda** (; dzimis , miris ) bija čehu inženieris un rūpnieks, *[[Škoda Works|Škodovy závody]]* (*[[Škoda Auto]]* un *[[Škoda Transportation]]* priekštecis) dibinātājs.

Studējis inženieriju Prāgā un Karlsrūē. 1866. gadā kļuva par galveno inženieri Ernsta Firsta fon Valdšteina-Vartenberga mašīnbūves rūpnīcā. Pēc dažiem gadiem Škoda to iegādājās savā īpašumā, sākot tās paplašināšanu. 1899. gadā uzņēmumu pārsauca par *Škodovy závody*, kas ražoja arī ložmetējus Austroungārijas armijai.

## Ārējās saites
Gīzela Haruma

**Gīzela Haruma** (; dzimusi , mirusi ) bija austriešu šahiste.

## Biogrāfija
1937. gadā Gīzela Haruma uzvarēja Austrijas sieviešu čempionātā. 1936. gadā Semmeringas starptautiskā sieviešu turnīrā dalīja trešo-ceturto vietu ar Katarinu Rodzantu aiz turnīra uzvarētājām Soņas Grafas un Klaričes Benini.

Trīs reizes viņa piedalījās pasaules čempiones izcīņas turnīros. 1927. gadā Londonā bija septītā, 1935. gadā Varšavā — trešā un dalīja 17.—20. vietu 1937.gadā Stokholmā. Visos šajos turnīrā uzvarēja Vera Menčika. Viņa tika uzaicināta uz 1933. gada pasaules šaha čempionātu Folkstonā, bet uz to finansiālu problēmu dēļ neaizbrauca.    

Pēc Otrā pasaules kara viņa vairs šaha turnīros nepiedalījās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bahčisaraja

**Bahčisaraja** () jeb **Baghčasaraja** () ir pilsēta Krimas Autonomajā Republikā, Bahčisarajas rajona administratīvais centrs. Pilsētā dzīvo ap 27 tūkstošiem iedzīvotāju. Atrodas Krimas kalnu pakājē, 30 km uz dienvidrietumiem no Simferopoles. Savulaik Bahčisaraja bija Krimas hanistes galvaspilsēta. Pilsētas nosaukums no Krimas tatāru valodas burtiskā tulkojumā nozīmē ‘dārzu pils’ (*bağça* − dārzs, *saray* − pils).

## Ārējās saites
Laimonis Liepa

**Laimonis Liepa** (1933-1975) bija ģeogrāfijas, astronomijas un mākslas vēstures skolotājs, Rundāles pils muzeja pirmais direktors.

L. Liepa izlolojis ideju par Rundāles pils atjaunošanu jau agrā jaunībā. 1972. gadā viņš izcīnīja pilij muzeja statusa piešķiršanu un veltīja visus savus spēkus tās atjaunošanai sākotnējā izskatā. Viņa nopelns bija Imanta Lancmaņa piesaistīšana Rundāles pils atjaunošanā. 

Miris 1975. gadā nenoskaidrotos apstākļos uz vilciena sliedēm.

## Atsauces
Meirāni (Bērzgales pagasts)

**Meirāni** ir ciems Rēzeknes novada Bērzgales pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 2 km no pagasta centra Bērzgales, 20 km no novada centra Rēzeknes un 212 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V600 (Zvirgzdene_Bērzgale_Bringi).

Ciema apkaimē atrodas Meirānu ezers.

Meirānos dzimis gleznotājs, izglītības darbinieks Valentīns Zlidnis (1939-2010).

1897. gadā ciemā bija 28 sētas ar 180 cilvēkiem.
## Atsauces
1930. gada Pasaules čempionāts šahā sievietēm

Otrais Pasaules čempionāts šahā sievietēm notika 1930. gada jūlijā Hamburgā.
 
Turnīrā piedalījās 5 dalībnieces no 5 valstīm — Austrijas, Anglijas, Čehoslovākijas, Vācijas un Zviedrijas. To izspēlēja pēc apļa sistēmas divos riņķos.
 
Pēc 1. riņķa turnīra vadībā bija Paula Kalmara-Volfa — 3½ punkti no 4. Punkts mazāk bija Verai Menčikai, kas zaudēja Valijai Henšelei. Otrā riņķī Menčika uzvarēja visās partijās, iegūstot 6½ punktus un saglabājot iepriekš izcīnīto čempiones titulu. Otrā bija Paula Kalmara-Volfa ar 5½ punktiem, trešo vietu ieguva Henšele — 4½. 

## Turnīra tabula

## Atsauces
Aģents iemīlas

**"Aģents iemīlas"** ir 2004. gadā izdota Latvijas spēlfilma. Filmas režisors ir Gatis Šmits.

## Sižets
Kāds valdības ierēdnis saņem piedāvājumu. Tā rezultātā viņš veic noziegumu, kā arī slepus dodas uz Ņujorku, kur iemīlas.

## Lomās
* Guy Camilleri
* Judy Stone
* Peggy Queener
* Erik Parillo
* Katie Brack
* Nurit Monacelli
* Michael Angenhauser
* Lee Bradley
* Mariko Takai
* Maiks Dženings
* Riks Tērners

## Atsauces
Darbs (filma)

**"Darbs"** ir 2001. gadā izdota Latvijas spēlfilma. Filmas režisors ir Gatis Šmits.

## Sižets
Melānija ierodas savā darbavietā — muzeja administrācijā. Melānijas kolēģi nespēj viņai atgādināt, ka Melānija jau pusgadu atrodas pensijā.

## Lomās
* Synthia Busbee
* Halina Vida
* A.J. Peterson

## Atsauces
Kujāvija

[thumb|270px|Kujāvijas lokalizācija [Polijas kartē.]]

**Kujāvija** () ir vēsturisks reģions Vislas kreisajā krastā. Mūsdienās Kujāvija ietilpst Polijas Kujāvijas-Pomožes vojevodistes teritorijā.

## Vēsture
thumb|120px|left|Kujāvijas ģerbonis. 
Pirmo reizi Kujāvijas zeme piemināta Romas pāvesta Inocenta II 1136. gada bullā *Ex commisso nobis*.

No 1233. līdz 1306. gadam pastāvēja Kujāvijas hercogiste, ko 1332. gadā okupēja Vācu ordenis, bet 1343. gadā to kopā ar kaimiņos esošo Dobžiņas zemi atdeva Polijas karalim Kazimiram III Lielajam. 
Pēc Polijas dalīšanas 1772. gadā Kujāvijas ziemeļdaļu anektēja Prūsijas Karaliste, bet pēc 1815. gada Vīnes kongresa lēmumiem tās dienviddaļu anektēja Krievijas Impērija.

Pēc Pirmā pasaules kara 1919. gadā Kujāviju iekļāva atjaunotajā Polijas valstī.

## Ārējās saites
Medības (filma)

**"Medības"** ir 2009. gadā izdota Latvijas spēlfilma. Filmas režisors ir Andis Mizišs.

## Sižets
Filmā tiek attēlota viena diennakts, kuras laikā vairāku cilvēku dzīves sasienas kopā vienā mezglā. Starp filmas galvenajiem varoņiem ir Gints un Elga — pāris, kuru attiecībās atrodami strīdi, neuzticība un kaisle; Renāte — ekstrēmu sacensību dalībniece, kurā mājo rūgtums pret dzīvi; Aija — vīriešu iekarotāja, kura dzīvi uztver kā nebeidzamu, bezrūpīgu ballīti; policists Krasts, kuram šī diennakts atsauc ne pārāk patīkamas atmiņas, no kurām viņš labāk atbrīvotos.

## Lomās
* Guna Zariņa — Renāte
* Rolands Zagorskis — policists Krasts
* Andris Keišs — Gints
* Santa Didžus — Aija
* Jana Sekste — Elga
* Indra Burkovska
* Kaspars Znotiņš
* Beate Grickeviča

## Atsauces
2019. gada Pasaules čempionāts hokejā

**2019. gada Pasaules čempionāts hokejā** bija 83. Pasaules čempionāts. Tas norisinājās Slovākijas pilsētās Bratislavā un Košicē. Čempionāts notika divās fāzēs — grupu turnīrā un izslēgšanas spēlēs. Grupu turnīrā izlases pēc IIHF ranga bija saliktas divās grupās pa astoņām katrā. Četras labākās pēc grupu turnīra turpināja sacensties izslēgšanas spēlēs, savukārt katras grupas vājākā komanda izkrita no Elites divīzijas (Francija un Austrija). Pirms čempionāta bija jau zināms, ka Šveices hokeja izlase nevar izkrist no Elites divīzijas, jo 2020. gada Pasaules čempionāts hokejā norisināsies Šveicē. 2019. gada čempionāts sākās  un norisinājās līdz 26. maijam.

Šajā čempionātā pēc 27 gadu pārtraukuma Elites divīzijā atgriezās Lielbritānijas hokeja izlase. Latvijas izlasei šis bija 23. Pasaules čempionāts Elites divīzijā pēc kārtas.

## Spēļu norises vietas

## Komandas
thumb|2019. gada Pasaules čempionāta hokejā dalībvalstu sadalījums pa divīzijām.
Elites divīzijā piedalījās 16 komandas, kur 14 no tām kvalificējās iegūstot 1.—14. vietu 2018. gada Pasaules čempionātā hokejā; savukārt atlikušās 2 komandas kvalificējās iegūstot 1.—2. vietu 2018. gada Pasaules čempionātā hokejā 1. divīzijā:

**
**
**
**
**
*^
**
**
**
*^
**
*†
**
**
**
**

: * automātiski kvalificējas pēc 2018. gada Pasaules hokeja čempionāta (1.—14. vieta)*
: *^ kvalificējas, uzvarot vai iegūstot 2. vietu 2018. gada Pasaules čempionātā hokejā 1. divīzijā*
: *<sup>†</sup> kvalificējas kā turnīra rīkotāji*

## Izlašu sastāvi

Katras izlases sastāvā bija 15 līdz 22 laukuma spēlētāji un 2 līdz 3 vārtsargi.

## Sadalījums pa grupām
Komandas tika sadalītas pa grupām atbilstoši vietām 2018. gada IIHF rangā (izlašu vietas šajā rangā norādītas iekavās). Vienīgā izmaiņa tika veikta, samainot Slovākiju un Norvēģiju grupām. Tas tika darīts, lai Slovākija un Čehija nespēlētu vienā grupā, tādā veidā līdzjutēju sadalījums katrā grupā būtu vienmērīgāks.

;A grupa (Košice)
* (1)
* (4)
* (5)
* (8)
* (10)
* (12)
* (13)
* (22)

;B grupa (Bratislava)
* (2)
* (3)
* (6)
* (7)
* (9)
* (11)
* (17)
* (19)

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

## Izslēgšanas spēles

### Ceturtdaļfināli

### Pusfināli

### Par 3. vietu

### Fināls

## Vietu sadalījums

## Turnīra apbalvojumi un statistika
### Rezultatīvākie spēlētāji
Sarakstā iekļauti 10 rezultatīvākie spēlētāji pēc gūtajiem punktiem, tad pēc vārtiem.

### Labākie vārtsargi
Sarakstā iekļauti pieci labākie vārtsargi pēc atvairīto metienu procenta, kuri ir aizvadījuši vismaz 40% no visa komandas spēlētā laika.

### Turnīra apbalvojumi
* **Čempionāta [[MVP|vērtīgākais spēlētājs]]:  [[Marks Stouns]]**
* **Labākie hokejisti:**
** **Labākais vārtsargs:  [[Andrejs Vasiļevskis]]**
** **Labākais aizsargs:  [[Filips Hroneks]]**
** **Labākais uzbrucējs:  [[Ņikita Kučerovs]]**
* **Simboliskā izlase:**
** **Vārtsargs:  [[Andrejs Vasiļevskis]]**
** **Aizsargi:  [[Filips Hroneks]] un  [[Miko Lehtonens (1994)|Miko Lehtonens]]** 
** **Uzbrucēji:  [[Marks Stouns]],  [[Viljams Nīlanders]] un  [[Jakubs Vorāčeks]]**

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Bilohirska

**Bilohirska** () jeb **Karasuvbazara** () ir pilsēta Krimas Autonomajā Republikā, Bilohirskas rajona administratīvais centrs. 2016. gadā Bilohirskā dzīvoja 16,4 tūkstoši iedzīvotāju. Atrodas Karasas upes krastos.

No ukraiņu valodas pilsētas nosaukums burtiski tulkojas kā "Baltie kalni", savukārt no Krimas tatāru valodas — "bazārs pie Karasas".

## Ārējās saites
Krišana

**"Krišana"** ir 2004. gadā izdota Latvijas spēlfilma. Filmas režisors ir Freds Kelemens.

## Sižets
Latvijas Nacionālā arhīva darbinieks Matīss Zelčs kādu nakti uz tilta pamana sievieti. Matīss neiejaucas, kad viņa mēģina nolekt no tilta un noslīcināties. Tas Matīsā izraisa vainas sajūtu, kā arī izmaina viņa dzīvi.

## Lomās
* Egons Dombrovskis
* Aija Dzērve
* Andris Keišs
* Vigo Roga
* Nikolajs Korobovs

## Atsauces
Saldumiņš

**"Saldumiņš"** () ir 2004. gadā izdota Latvijas, Krievijas, Somijas un Vācijas spēlfilma. Filmas režisors ir Mika Kaurismeki.

## Sižets
Toms ir amerikāņu mūziķis, kurš apceļo Baltijas valstis. Nataša ir krievu meitene, kura bēg no vācu biznesmeņa, ar kuru bija domājusi precēties. Abi varoņi satiekas  Karaļaučos un nolemj doties tālāk kopā.

## Atsauces
Micāni

**Micāni** ir ciems Rēzeknes novada Bērzgales pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1 km no pagasta centra Bērzgales, 16 km no novada centra Rēzeknes un 210 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V571 (Marientāle_Bērzgale).

1897. gadā ciemā bija 22 sētas ar 138 cilvēkiem.
## Atsauces
Uļinova

**Uļinova** ir ciems Rēzeknes novada Bērzgales pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 2 km no pagasta centra Bērzgales, 16 km no novada centra Rēzeknes un 212 km no Rīgas, Leidaceites krastos.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V550.

1897. gadā katoļu viensētā bija 6 cilvēki.
## Atsauces
Dobžiņas zeme

[thumb|270px|Dobžiņas zemes lokalizācija [Polijas kartē.]]

**Dobžiņas zeme** () ir vēsturisks reģions Vislas labajā krastā starp Kulmas zemi ziemeļos, Kujāvijas zemi dienvidrietumos un Mazovijas zemi austrumos. Mūsdienās Dobžiņas zeme ietilpst Polijas Kujāvijas-Pomožes vojevodistes teritorijā.

## Vēsture
thumb|120px|left|Dobžiņas ordeņa ģerbonis. 
Pirmo reizi Dobžiņas pils (*Dobrin*) piemināta 1065. gadā. 1228. gadā Mazovijas hercogs Konrāds Dobžiņas pilsnovadu piešķīra 1225. gadā prūšu sagrautajam mūku bruņinieku ordenim (), ko sāka dēvēt par Dobžiņas ordeni. 1234. gadā tas pievienojās Vācu ordenim. 1328. gadā arī Dobžiņas zeme nonāca Vācu ordeņa valsts pakļautībā.

1343. gadā Vācu ordenis to kopā ar kaimiņos esošo Kujāvijas zemi atdeva Polijas karalim Kazimiram III Lielajam. 
Pēc Polijas dalīšanas 1793. gadā Dobžiņas zemi anektēja Prūsijas Karaliste, bet pēc 1815. gada Vīnes kongresa lēmumiem to anektēja Krievijas Impērija.

Pēc Pirmā pasaules kara 1919. gadā Dobžiņas zemi iekļāva atjaunotajā Polijas valstī.
Rečeņi

**Rečeņi** ir ciems Rēzeknes novada Čornajas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Čornajas, 10 km no novada centra Rēzeknes un 210 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P55. Ciemā atrodas Rečinas vecticībnieku lūgšanu nams.

## Atsauces
Vagaļi (Čornajas pagasts)

**Vagaļi** ir ciems Rēzeknes novada Čornajas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 6 km no pagasta centra Čornajas, 13 km no novada centra Rēzeknes un 215 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V578.

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 80 cilvēkiem.

## Atsauces
Kanādas Liberālā partija

**Kanādas Liberālā partija** (, ) ir viena no galvenajām federālajām politiskajām partijām Kanādā.

Liberālā partija ir bijusi ievērojams spēks Kanādas politikā kopš tās dibināšanas, bieži vien veidojot valdību un ietekmējot valsts politisko kursu. Piemēram, Pjērs Trido, kurš bija premjerministrs no 1968. līdz 1979. gadam un no 1980. līdz 1984. gadam, ievērojami veicināja Kanādas konstitucionālo neatkarību no Lielbritānijas parlamenta. 

## Ārējās saites
Kakarvīši

**Kakarvīši** ir ciems Rēzeknes novada Dricānu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 2 km no pagasta centra Dricāniem, 18 km no novada centra Rēzeknes un 190 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V589 (Skūškova-Dricāni).

Ciema teritorijā atrodas divi valsts nozīmes arheoloģiskie pieminekļi: Kakarviešu senkapi (Kara kapi) un Kakarviešu pilskalns. Kakarviešu pilskalnu ir pētījis arheologs Juris Urtāns, veltot tam publikāciju izdevumā "Tāvu zemes kalendars". 

2006.gadā Latgales Kultūras centra izdevniecība laidusi klajā Antona Matvejāna stāstu krājumu "Gunkurs Kakarvīšu piļskolnā".

1897. gadā katoļu ciemā bija 24 sētas ar 118 cilvēkiem.
## Atsauces
Kūzmi

**Kūzmi** ir ciems Rēzeknes novada Dricānu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 0.5 km no pagasta centra Dricāniem, 19 km no novada centra Rēzeknes un 190 km no Rīgas.

Ciema teritorijā atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Kūzmu senkapi.

1897. gadā ciemā bija 21 sētas ar 96 cilvēkiem.
## Atsauces
Piļcine

**Piļcine** ir ciems Rēzeknes novada Dricānu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 5 km no pagasta centra Dricāniem, 17 km no novada centra Rēzeknes un 196 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V558 (Piļcine-Dricāni).

Pilcenes katoļu baznīca ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

1897. gadā ciemā bija 33 iedzīvotāji.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas

## Atsauces
Puncuļi (Čornajas pagasts)

**Puncuļi** ir ciems Rēzeknes novada Čornajas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 1 km no pagasta centra Čornajas, 15 km no novada centra Rēzeknes un 211 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 20 sētas ar 152 cilvēkiem.

## Atsauces
Raibie

**Raibie** ir ciems Rēzeknes novada Dricānu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Dricāniem, 20 km no novada centra Rēzeknes un 191 km no Rīgas.

Ciema teritorijā atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis — Raibu senkapi (Kara kapi).

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 23 cilvēkiem.

## Atsauces
Zuiči

**Zuiči** ir ciems Rēzeknes novada Dricānu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Dricāniem, 21 km no novada centra Rēzeknes un 192 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V557 (Rogovka_Dricāni).

Ciema teritorijā atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Zuiču senkapi (Kara kapi).

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 30 cilvēkiem.
## Atsauces
Černoste (Feimaņu pagasts)

**Černoste** ir ciems Rēzeknes novada Feimaņu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 5 km no pagasta centra Feimaņiem, 27 km no novada centra Rēzeknes un 199 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Černostes ezera krastā.

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Jāņsalu senkapi (Ivanov ostrov).

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 5 sētas ar 49 cilvēkiem.
## Atsauces
Ezergailīši

**Ezergailīši**  (arī Azara Gaileiši) ir ciems Rēzeknes novada Feimaņu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 2 km no pagasta centra Feimaņiem, 30 km no novada centra Rēzeknes un 193 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V577 (Puša<sup>_</sup>Krāce<sup>_</sup>Silajāņi<sup>_</sup>Riebiņi).

Ciema teritorijā atrodas divi valsts nozīmes arheoloģiskie pieminekļi: Ezergailīšu Velna akmens - kulta vieta un Ezergailīšu senkapi (Priedes kalns).

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 132 cilvēkiem.
## Atsauces
Kovališki (Feimaņu pagasts)

**Kovališki** ir ciems Rēzeknes novada Feimaņu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Feimaņiem, 30 km no novada centra Rēzeknes un 197 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V577 (Puša<sup>_</sup>Krāce<sup>_</sup>Silajāņi<sup>_</sup>Riebiņi).

Ciema teritorijā atrodas divi arheoloģiskie pieminekļi: valsts nozīmes piemineklis - Vinmines pilskalns un vietējās nozīmes piemineklis - Kavališķu senkapi (Krievu kapi).

1897. gadā ciemā bija 7 sētas ar 89 cilvēkiem.
## Atsauces
Dvēseles aizvējā

**"Dvēseles aizvējā"** ir 1990. gadā izdota Latvijas spēlfilma, kura uzņemta pēc Vladimira Makaņina tāda paša nosaukuma romāna motīviem. Filmas režisors ir Andris Rozenbergs.

## Sižets
Filmas pamatā ir mīlas trijstūris. Filmas varoņi tiek ierauti dzīves virpulī, no kura atpūsties viņiem palīdz mīlestība. Mīlestība viņus maina uz labu un kļūst par pakāpienu viņu nākotnē.

## Lomās
* Valentīna Teļickina
* Vladimirs Meņšovs
* Ģirts Jakovļevs
* Regīna Razuma
* Gaļina Makarova
* Gunta Virkava

## Atsauces
Jaguāra kakts

**"Jaguāra kakts"** ir 2010. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Andis Mizišs.

## Sižets
Filma stāsta par kristīgu misiju "Rinkonu del Tigre", kuru 1946. gadā Bolīvijas mūža mežos dibināja Brazīlijas latviešu baptisti no Palmas kolonijas. "Rinkonu del Tigre" bija no mežiem izvilināt ajoru cilts indiāņus, lai tos integrētu civilizētā sabiedrībā. Tomēr šajā civilizēšanas misijā pēc 60 darba gadiem kaut kas, šķiet, ir nojucis. Pieraduši pie dzīvošanas misijas paspārnē, ajori nevēlās ne atgriezties džungļos, ne uzturēt paši sevi.

## Atsauces
Dērvaniene

**Dērvaniene**, arī **Dērvanīne**, ir skrajciems Rēzeknes novada Gaigalavas pagastā pie Rēzeknes upes. Atrodas pagasta rietumu daļā 3 km no pagasta centra Gaigalavas, 32 km no novada centra Rēzeknes un 179 km no Rīgas. Dērvaniene ir pēc iedzīvotāju skaita lieluma tikai deviņpadsmitā apdzīvotā vieta Gaigalavas pagastā. taču pagastā ir arī 18 vēl mazāk apdzīvotas vietas.

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis — Dervanienas senkapi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 10 sētas ar 137 cilvēkiem.
## Ievērojamas personības
* Joņs Seiļs (1832. gada marts, Gaigalavas pagasta Dērvanienes-Seiļu sādža — 1928. gada 18. aprīlis, Gaigalavas pagasta Dērvanienes-Seiļu sādža, apbedīts Bikovas kapos) — pirmais latgaliešu rakstnieks, latgaliešu dziesminieks, rokraksta literatūras pārstāvis.

## Viensētas
Dērvanienē ir deviņas viensētas — Audži, Dērvenieki, Jaunsētiņi, Kolneji, Priedītes, Rozītes, Seiļi, Silarāji un Smilšuleja.

## Hidrogrāfija

### Upes
Dērvanienē tek divas upes — Rēzekne un Krēsle.

## Atsauces
Leinakolns

**Leinakolns** ir ciems Rēzeknes novada Feimaņu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 7 km no pagasta centra Feimaņiem, 31 km no novada centra Rēzeknes un 188 km no Rīgas.

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Leiņukalna senkapi.

## Iedzīvotāji
1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas. 
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Karitoni

**Karitoni** ir ciems Rēzeknes novada Gaigalavas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 6 km no pagasta centra Gaigalavas, 28 km no novada centra Rēzeknes un 188 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V555 (Dziļāri_Rogovka).

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Karitonu senkapi.

1897. gadā ciemā bija 9 sētas ar 62 cilvēkiem.
## Atsauces
Vienkārši pops

**"Vienkārši pops"** ir 2007. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Andis Mizišs.

## Sižets
Tēvs Genādijs pārceļas uz dzīvi par peldošu baznīcu pārbūvētā baržā. Viņš pa upi dodas misijas braucienā uz Donas stepē atrodamajām sādžām. Peldošanās baznīcas ierašanās šajās sādžās jau kopš 1997. gada ir gada centrālais notikums daudziem cilvēkiem, kuri dzīvo pie Donas. Tā kā padomju laikos lielākā daļa no baznīcām šajā apvidū tika sagrautas, peldošā baznīca kļuva par vienīgo iespēju piedalīties dievkalpojumā. Tomēr viss mainās, kad kārtējā misijas brauciena laikā notiek negaidīts pavērsiens.

## Atsauces
Kuderi

**Kuderi** ir ciems Rēzeknes novada Gaigalavas pagastā. Atrodas pagasta  ziemeļu daļā 10 km no pagasta centra Gaigalavas, 32 km no novada centra Rēzeknes un 190 km no Rīgas.

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Kuderu senkapi.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 23 cilvēkiem.
## Atsauces
Latvijas skolu reitings

**Latvijas skolu reitings** ir Latvijas skolu sarindošana pēc dažādiem izglītības kvalitātes kritērijiem. Pastāv vairāki skolu reitingi, populārākie no tiem ir Draudzīgā aicinājuma fonda skolu reitings (balstās centralizēto eksāmenu rezultātos) un Ata Kronvalda fonda skolu reitings (balstās mācību olimpiāžu sasniegumos). Reitings nav vienīgais skolu kvalitātes mērs.

## Draudzīgā aicinājuma fonda skolu reitings

Līdz 2023. gadam centralizēto eksāmenu rezultātu salīdzināšanai reitingu aprēķināja kā vidējo aritmētisko no visiem vērtējumiem vienā mācību priekšmetā (vērtējumu kopsummu dalot ar vērtējumu skaitu) dalot ar 10. Skolēnu rezultātus centralizētajos eksāmenos vērtēja piecos mācību priekšmetos (latviešu valoda, matemātika, angļu valoda, vēsture un dabas zinības (bioloģija, fizika, ķīmija)), kā arī kopvērtējumā. 

Pēc tam t.s. "jaunā reitnga" aprēķinos izmanto koeficientus atbilstoši mācību satura apguves līmenim: augstākā līmeņa eksāmenam koeficients ir 1,0; optimālā līmeņa eksāmena rezultātu augstākā līmeņa eksāmenam pielīdzina ar koeficientu 0,75; vispārīgā mācību satura apguves līmeņa eksāmena rezultātu augstākā līmeņa eksāmenam pielīdzina ar koeficientu 0,5; eksāmena profesionālās vidējās izglītības programmās rezultātu augstākā līmeņa eksāmenam pielīdzina ar koeficientu 0,5.

## Ata Kronvalda fonda skolu reitings
Ata Kronvalda fonds veido Latvijas izglītības iestāžu reitingu, balstoties uz rezultātiem, kādus uzrādījuši vidusskolēni mācību priekšmetu olimpiādēs valsts līmenī. Par 1. vietu piešķir 5 punktus, par 2. vietu 3 punktus, par 3. vietu 2 punktus, par atzinību piešķir 1 punktu. Skolām, kuru punktu skaits pārsniedz 30, balles nosaka atkarībā no vietas attiecīgajā olimpiādē/konkursā/zinātniski pētniecisko darbu konferencē. Pārējām skolām balles rēķina proporcionāli saņemto punktu skaitam. 
 
Skolu reitings sastādīts, sadalot skolas lielajās skolās, kurās vidusskolēnu skaits ir lielāks par 100 jauniešiem, un mazajās skolās ar vidusskolēnu skaitu zem  simta.
Latvijas skolu reitingu 2018. mācību gadā veidoja, balstoties uz olimpiāžu rezultātiem 2017./2018. mācību gadā un Latvijas 42. skolēnu zinātniskās konferences rezultātiem.
2019. gadā izveidoja trīs atsevišķas reitingu grupas, kurās iekļāva 28 valsts ģimnāzijas, 74 "lielās" skolas un 144 "mazās" skolas.

### Valsts ģimnāziju grupa

### Lielo skolu un ģimnāziju grupa (vairāk par 100 vidusskolēniem)

Burts **M** nozīmē, ka atbilstošā gada reitingā skola bija pieskaitīta lielajām skolām.

### Mazo skolu grupa

Burts **L** nozīmē, ka atbilstošā gada reitingā skola bija pieskaitīta lielajām skolām.

## Atsauces
Dziļāri

**Dziļāri** ir ciems Rēzeknes novada Gaigalavas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 3 km no pagasta centra Gaigalavas, 28 km no novada centra Rēzeknes un 185 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V556 (Dziļāri_Gaigalava_Darvaskalns).

Ciema teritorijā atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Dziļāru viduslaiku kapsēta.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 136 cilvēkiem.
## Atsauces
Adnans Menderess

**Adnans Menderess** (, , dzimis 1899. gadā, miris ) bija Turcijas politiķis, no 1950. līdz 1960. gadam bija Turcijas premjerministrs. Viņš bija ļoti populārs premjerministrs. 1960. gadā Turcijā notika valsts apvērsums, Menderess tika gāzts no premjerministra amata. Pie varas nāca militārā diktatūra.  Turcijas armija Menderesu un vēl divus ministrus Imrali salā, kas atrodas Marmora jūrā, sodīja ar nāvi.

Viņa vārdā ir nosaukta Izmiras lidosta.

## Ārējās saites
Čudarāni

**Čudarāni** ir ciems Rēzeknes novada Ilzeskalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 3 km no pagasta centra Ilzeskalna, 18 km no novada centra Rēzeknes un 204 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V593 (Vērēmi<sup>_</sup>Rogovka).

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Čudarānu senkapi.

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 28 cilvēkiem.
## Atsauces
Danči

**Danči** ir ciems Rēzeknes novada Ilzeskalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Ilzeskalna, 17 km no novada centra Rēzeknes un 202 km no Rīgas.

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Danču senkapi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 47 cilvēkiem.
## Atsauces
Mūris (filma)

**"Mūris"** ir 2018. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Dāvis Sīmanis jaunākais.

## Sižets
Filmēšanas grupa, apceļojot Latvijas, Baltkrievijas un Krievijas robežu apkārtni, izveidojusi stāstu par dažādām robežām — gan fiziskām, gan prāta radītām.

## Atsauces
Dubultā dzīve, sekss un PSRS

**"Dubultā dzīve, sekss un PSRS"** ir 2018. gadā izdota Latvijas un Francijas kopražojuma dokumentālā filma. Filmas režisore ir Ināra Kolmane.

## Sižets
Tā kā padomju laikos sekss kā personiskās brīvības izpausme bija viens no totalitārisma slēptajiem ienaidniekiem, šī tēma PSRS pamatā bija aizliegta. Lai arī bērni dzima, praktiski sekss tika pasludināts par neesošu. Filmā tiek stāstīts par antiseksuālu eksperimentu, kurš cieta neveiksmi par spīti tam, ka šim eksperimentam tika pakļauta piektdaļa no pasaules sauszemes teritorijas.

## Atsauces
Rīgas meži. Vēsture un mūsdienas

**"Rīgas meži. Vēsture un mūsdienas"** ir 2004. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Andis Mizišs.

## Sižets
Tīreļpurvu var uzskatīt par lielu vēstures notikumu liecinieku. Filma seko līdzi purvam, kurš ir viens no labāk saglabātajiem cīņu laukiem Austrumeiropā.

## Atsauces
Elza un Artūrs

**"Elza un Artūrs"** ir 1998. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Andis Mizišs.

## Sižets
Krustakalnu dabas rezervātu apvij mistikas un noslēpumu aura. Rezervāts ir savdabīga un neskarta Latvijas dabas daļiņa. Tajā mīt Elza un Artūrs. Lai arī cilvēks izvēlas savu mājvietu, vide cilvēkus neizvēlas. Filmā tiek parādīta cilvēku un vides sadzīvošana.

## Atsauces
Ata Kronvalda fonds

**Ata Kronvalda fonds** ir sabiedriska organizācija, kuras uzdevums ir Latvijas talantīgāko skolēnu apzināšana un viņu izglītības sekmēšana. 

Ik gadu Ata Kronvalda fonds aicina izvirzīt skolotājus, kuru ieguldījums talantīgo skolēnu apzināšanā un viņu tālākizglītošanā, kā arī skolēnu zinātniskās pētniecības darba vadīšanā ir nozīmīgs visā valstī, lai viņiem pateiktu paldies un pasniegtu Ata Kronvalda fonda prēmiju. 
Tradicionāli apbalvošanas ceremonija notiek Latvijas Valsts prezidenta pilī.

## Dibinātāji
Fondu 1993. gadā dibināja Latvijas Republikas Izglītības ministrija, Latvijas Skolēnu zinātniskā biedrība, akciju sabiedrība "Izglītība", Agnis Andžāns (Latvijas Universitāte), Henriks Danusēvičs (Latvijas Tirgotāju asociācija), Dzintra Paegle (Latvijas Universitāte), Andris Tomašūns (Vidzemes augstskola), Ināra Akmene un Aija Ozola (LR Izglītības un zinātnes ministrija).

## Balvas
Labākajām skolām par sasniegumiem skolēnu zinātniski pētnieciskajā darbībā, mācību priekšmetu olimpiādēs un radošajās skatēs pasniedz balvas "Lielā Pūce" un "Mazā Pūce".

## Skatīt arī
* Latvijas skolu reitings

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Ivoni

**Ivoni** ir ciems Rēzeknes novada Ilzeskalna pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Ilzeskalna, 12 km no novada centra Rēzeknes un 200 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V562 (Greivuļi<sup>_</sup>Ilzeskalns), Kugras ezera krastā.

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Ivānu senkapi (Zviedru kapi, Kara kalns).

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 24 cilvēkiem.
## Atsauces
Žogoti

**Žogoti** ir ciems Rēzeknes novada Ilzeskalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Ilzeskalna, 20 km no novada centra Rēzeknes un 205 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Gailumu ezera krastā.

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Žagatu senkapi I un vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Žagatu senkapi II.

1897. gadā ciemā bija 13 sētas ar 94 cilvēkiem.
## Atsauces
Vēsture aiz kadra. Kino

**"Vēsture aiz kadra. Kino"** ir 2018. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Romualds Pipars.

## Sižets
Kino dokumentālisti, kuri nofilmēja notikumus Trešās Atmodas laikā, stāsta par to, kā šie vēsturiskie kadri tapa . Filmā redzami gan plaši zināmi, gan iepriekš nekur neredzēti materiāli.

## Atsauces
Kantinīki

**Kantinīki** ir ciems Rēzeknes novada Kantinieku pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 2 km no pagasta centra Liužas, 14 km no novada centra Rēzeknes un 190 km no Rīgas.

Ciema teritorijā atrodas divi valsts nozīmes arheoloģijas pieminekļi: Kantinieku senkapi (Kara kapi) un Kantinieku pilskalns.

1897. gadā katoļi ciemā bija 15 sētas ar 111 cilvēkiem.

## Atsauces
Pauri (Kantinieku pagasts)

**Pauri** ir ciems Rēzeknes novada Kantinieku pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Liužas, 16 km no novada centra Rēzeknes un 188 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V552 (Ciskādi_Dricāni).

Ciema teritorijā atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Pauru viduslaiku kapsēta.

1897. gadā katoļu ciemā bija 22 sētas ar 129 cilvēkiem.

## Atsauces
Dotais lielums: mana māte

**"Dotais lielums: mana māte"** ir 2018. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisore ir Ieva Ozoliņa.

## Sižets
Raitis ir talantīgs matemātiķis, kuram nav pārāk liela paredze saskarē ar pretējo dzimumu. Raitis izjūt psiholoģisku atkarību no mātes, tāpēc viņš viņu par emocionālu šantāžu iesūdz policijā.

## Atsauces
Elektriķa diena

**"Elektriķa diena"** ir 2018. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Vladimirs Leščovs.

Filma saņēma Lielā Kristapa balvu nominācijā "Labākā īsmetrāžas filma", kā arī Vladimirs Leščovs saņēma balvu nominācijā "Labākais animācijas režisors".

## Sižets
Pie psihiatriskās slimnīcas rit remontdarbi. To laikā notiek nelaimes gadījums, kā rezultātā kāds elektriķis zaudē samaņu un nonāk otrpus sienai.

## Atsauces
Ievads epilogam

**"Ievads epilogam"** ir 2018. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisore ir Indra Sproģe.

## Sižets
Filma ir veidota par bailēm no nāves. Tajā pamazāk tiek nonākts līdz sapratnei, ka bailes no nāves ir narcistiskas, jo katras beigas ir kā jauna sākums.

## Atsauces
Gribētos būt aplim

**"Gribētos būt aplim"** ir 2018. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Roberts Rubīns.

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir baletdejotājs Aleksejs Avečkins, kurš negaidīti nomira 2013. gadā. Filmas stāsts ir par iedvesmu, radošajiem meklējumiem un sakāvēm.

## Atsauces