open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jošiharu Habu

**Jošiharu Habu** (; dzimis  Tokordzavā) ir Japānas FIDE meistars šahā (2004) un japāņu tradicionālā šaha veida šogi meistars. 

## Biogrāfija
Drīz pēc dzimšanas kopā ar ģimeni pārcēlies uz Tokijas priekšpilsētu. 1985. gadā kļuvis par šogi spēles profesionāli. No 1993. gada nepātraukti atrodas Japānas augstākajā šogi līgā. 1994. gadā saņēmis 9. danu šogi spēlē. Savas šogi spēlētāja karjeras laikā ir piedalījies pāri par 130 finālos un ieguvis aptuveni 100 titulus.

Paralēli nodarbojis arī ar šahu, kurā sasniedzis FIDE meistara spēles līmeni. 2001. gadā izpildījis vienu starptautiskā šaha meistara normu. 2014. gada 28. novembrī nospēlējis divu partiju šaha maču ar bijušo Pasaules šaha čempionu Gariju Kasparovu, kurās abās cietis zaudējumus.

1995. gadā apprecējies ar aktrisi Rie Hatadi. 1997. gadā ģimenē piedzimusi pirmā meita, bet 1999. gadā - otrā..

## Atsauces

## Ārējās saites
Vasils Spasovs

**Vasils Spasovs** (; dzimis  Varnā) ir Bulgārijas starptautiskais lielmeistars šahā (1990). 

## Biogrāfija
No 1990. gadu sākuma līdz 2000. gadu vidum bijis viens no vadošajiem Bulgārijas šahistiem. 1989. gadā uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. Piecas reizes uzvarējis Bulgārijas šaha čempionātos (1990, 1997, 2000, 2003, 2008).

Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīros. 1990. gadā Manilā ieņēmis 23. vietu. 1993. gadā pēc uzvaras zonas turnīrā Budapeštā (kopā ar Veselinu Topalovu, apsteidzot Lajošu Portišu) starpzonu turnīrā Bīlē nostartējis neveiksmīgi, ierindojoties tikai 46. vietā.

Pārstāvējis Bulgārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 8 reizes (1990-1998, 2002-2006);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1992, 2001-2005);
* Balkānu valstu komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1990, 1993-1994). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1993, 1994) un bronzas (1990) medaļas, bet individuālajā - zelta (1994) un 2 sudraba (1990, 1993) medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 1990. gadā Spasovam piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Misters (mūziķis)

**Misters** (īstajā vārdā **Jānis Šķesteris**) ir latviešu hiphopa mūziķis. Muzikālo darbību uzsāka 2003. gada 8. martā, ar klasesbiedriem izveidojot hiphopa grupu „Kreisais pagrieziens”. Pēc skolas beigšanas, grupai izjūkot, sāka darboties kā solo mākslinieks. Kopš 2015. gada pievērsies folkhiphopa žanram.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
*Ceļojums (2006)
*Misters stils (2009)
*Sezonas/Piezīmes mīlestībā (2015)

### Videogrāfija
*Migla (2015)
*Sezonas (2015)
*Pavasaris (2015)
*Hip-Hops laupīja manu sirdi (2015)
*Noturēties (2016)
*Pēdējais cīnītājs (2016)
*Darbu raugi (2017)

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Roberts Buivids (2016. gada 13. novembris). Misters: folkhiphopa žanrs ir kā tilts. *Atveriet, te dziesma*. Latvijas Radio 2. Lsm.lv. Skatīts: 2017. gada 6. aprīlī.
Progress (11F615A15)

right|240px
***Progress*** (), zināms arī kā ***7K-TG*** (*7К-ТГ*), ''GRAU'' indekss ***11F615A15*** (*11Ф615А15*), bija PSRS bezpilota kosmosa kravas kuģu sērija. 43 transportkuģus no 1978. līdz 1990. gadam izmantoja orbitālo staciju *[[Saljut-6]]*, *[[Saljut-7]]* un *[[Mir (orbitālā stacija)|Mir]]* apgādei. Tos nomainīja modernizēts kuģis *[[Progress-M (11F615A55)|Progress-M]]*.

[left|thumb|200px|''[Saljut-7* modelis ar pievienotu *Progress* (labajā pusē) un *Sojuz* (kreisajā pausē)]]
1970. gados tika projektēta jaunas paaudzes orbitālā stacija, kuras apgādei bija vajadzīgi apgādes kuģi, jo pirmās stacijas bija paredzētas tikai pāris mēnešu darbam. Rekordīsā laikā (četros gados) tāds tika izprojektēts un izgatavots.

*Progress* tika veidots uz pilotējamā [[kosmosa kuģis|kosmosa kuģa]] *Sojuz 7K-T* bāzes. [[Nolaižamais aparāts]] tika nomainīts ar nehermētisku papilduzpildes komponentu nodalījumu (*отсек компонентов дозаправки*), kurā bija iemontētas [[raķešdegviela|degvielas]] un oksidētāja tvertnes, kā arī pārsūknēšanas iekārtas. Līdz ar to kosmosa stacijas dzinējsistēmu varēja uzpildīt ar degvielu. Orbitālais nodalījums bija hermētisks; tajā tika ievietota krava, kuru kosmonauti varēja izkraut caur lūku. Tā pat kā *7K-T*, arī *7K-TG* nebija apgādāts ar [[saules baterijas|saules baterijām]], tas elektroenerģiju saņēma no akumulatoru baterijām (autonomā lidojumā) vai no stacijas elektrosistēmas. Pirmajiem *Progress* maksimālais darbības ilgums bija 33 dienas, to skaitā trīs dienas autonomā lidojumā, pārējo laiku — pievienotam stacijai. Vēlāk darbības ilgums tika pagarināts, un visilgāko laiku (75 dienas) kosmosā pavadīja *Progress-38*.

Pirmais transportkuģis *Progress-1* orbītā tika palaists . Pirmie 12 *Progress* lidoja uz staciju *Saljut-6*. Nākamie 13, ieskaitot *Kosmos-1669* — uz *Saljut-7*. Pēdējie 18 — uz *Mir''.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Progress 1 - 42 (11F615A15, 7K-TG) Gunter Krebs, Gunter's Space Page
* Progress Mark Wade, Encyclopedia Astronautica
Ziemupe (nozīmju atdalīšana)

**Ziemupe** var būt:
* Ziemupe — ciems Dienvidkurzemes novada Vērgales pagastā;
* Ziemupe — upe Dienvidkurzemes novada Vērgales pagastā;
* Ziemupe — dabas liegums.
Dunajska Stredas apriņķis

**Dunajska Stredas apriņķis** () ir Slovākijas Trnavas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Trnavas apgabala Galantas apriņķi ziemeļaustrumos, Nitras apgabala Komārno apriņķi dienvidaustrumos, Bratislavas apgabala Senecas apriņķi ziemeļrietumos, kā arī Ungāriju dienvidrietumos.

Absolūtais vairākums no apriņķa iedzīvotājiem ir etniski ungāri.

Dunajska Stredas pilsētā dzimuši futbolists Jans Džurica (*Ján Ďurica*, 1981) un šahists Hermans Steiners (*Herman Steiner*,  1905 — 1955).

## Ārējās saites
*
Kazahstānas premjerministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Kazahstāna]]s premjerministri**, kopš 1991. gada, kad tā ieguva neatkarību no Padomju Savienības.

## Uzskaitījums

### [[Attēls:Flag of Kazakhstan.svg|30px]] [[Kazahstāna|Kazahstānas Republika]] (1991 — mūsdienas) [[Attēls:Emblem of Kazakhstan (1992-2018).svg|30px]]
Kārlis Šmits (jurists)

**Kārlis Šmits** (; dzimis , miris ) bija konservatīvs vācu jurists un politikas filozofs. Pētījis politiskās varas pamatus. Kārļa Šmita darbi atstājuši ietekmi uz tālāko politiskās un juridiskās domas attītību gan labējo, gan kreiso domātāju vidū, kaut arī tie tiek saistīti ar vācu nacisma varas juridisku pamatošanu. Dažkārt tie uzskatīts par vienu no redzamākajiem liberālisma un parlamentārās demokrātijas kritiķiem.

1916. gadā ieguva doktora grādu Strasbūras Universitātē. Dažādos laikos strādājis universitātēs Greifsvaldē, Bonnā, Minhenē, Ķelnē un Berlīnē. 1932. gadā pārstāvēja Vācijas valsti tiesas procesā *Preussen contra Reich*, kurā aizstāvēja Vācijas valsts tiesības atcelt valstij netikamo Prūsijas valdību, kuru kontrolēja sociāldemokrāti. 1933. gadā iestājās NSDAP. 1934. gadā tika iecelts par vācu juristu avīzes *Deutsche Juristen-Zeitung* galveno redaktoru. Juridiski aizstāvēja "Garo nažu nakts" slepkavības, publicēja antisemītiskus rakstus. Tomēr 1936. gadā tika apsūdzēts oportūnismā un viņa ietekme mazinājās.

Pēc Vācijas sakāves Otrajā pasaules karā atgriezās dzimtajā pilsētā. Atteicās iziet denacifikāciju, tāpēc netika pieņemts valsts amatos, tomēr no 1950. gada publicēja vairākus darbus. Ietekmēja vairāku vācu intelektuāļu uzskatus, kuri dažkārt apmeklēja Šmitu viņa mājās.

## Ārējās saites
2017. gada Basku Zemes tūre

**2017. gada Basku Zemes tūre** bija šosejas riteņbraukšanas daudzdienu sacensības, kuras notika no 3. līdz 8. aprīlim. Tā bija 57. reize, kad notika Basku Zemes tūre sacensības un tās bija četrpadsmitās sacensības 2017. gada ''UCI World Tour'' kalendārā.

Sacensībās pirmo reizi uzvarēja Alehandro Valverde no **', kurš vadību pārņēma priekšpēdējā dienā pēc uzvaras posmā ar augstāko kāpumu un finišu [[Eibara|Eibarā]], savu uzvaru vēl vairāk nostiprinot pēdējās dienas individuālajā braucienā, kurā viņš finišēja otrais; Valverdes rezultāti šajos posmos palīdzēja viņam pārņemt vadību arī punktu klasifikācijā no **' pārstāvja Maikla Metjūsa. Valverde finišēja 17 sekundes pirms četrkārtēja šo sacensību uzvarētāja Alverto Kontadora (**'), bet uz pjedestāla trešā pakāpiena stājās vēl viens Spānijas pārstāvis, nacionālais čempions individuālajā braucienā, [[Jons Izagirre]] (**'), finišējot vēl četras sekundes aiz Kontadora.

No pārējām sacensību klasifikācijām kalnu klasifikācijā uzvarēja **' [[Alekss Hauss]], starpfinišu sprintu klasifikācijā [[Ljuiss Mass]] no **', bet komandu klasifikācijā **'.

== Komandas ==
Tā kā Basku Zemes tūre bija ''[[2017 UCI World Tour|UCI World Tour]]'' sacensības, visas 18 UCI ''WorldTeam'' komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas divas UCI profesionālās kontinentālās komandas (**' un **), veidojot 20 komandu pelotonu. Tā kā katrā komandā bija astoņi braucēji, tas pirmo posmu uzsāka 160 dalībnieki.

## Posmi

## Posmu rezultāti

### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

### 6. posms

## Rezultāti
### Kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites

*
*
Igors Kurnosovs

**Igors Kurnosovs** (;  Čeļabinska —  Čeļabinska) bija Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2003).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt četru gadu vecumā. Daudzkārtējais Krievijas junioru šaha čempionātu dalībnieks. 2003. gadā uzvarējis Krievijas junioru šaha čempionāta U18 vecuma kategorijā. Divas reizes pārstāvējis Krieviju Pasaules junioru šaha čempionātos: 2003. gadā U18 vecuma grupā un 2005. gadā U20 vecuma grupā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu turnīros Aluštā (2002, kopā ar Ernesto Inarkijevu), Serpuhovā (2002), Čeļabinskā (2004), Bavārijas atklātajā čempionātā (2004), Minskā (2006), Maskavas festivāla *Aeroflot Open* turnīrā A2 (2006), Trumsē (2008), Hastingsā (Anglija, 2009), Orisā (2009), Oslo *Politiken Cup* (2011), Bīlē (2012, kopā ar Sergeju Movsisjanu), Nahičevaņā (Azerbaidžāna, 2013).

Par panākumiem turnīros FIDE 2003. gadā Kurnosovam piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Traģiski gājis bojā ceļu satiksmes negadījumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaņepes (Baltinavas pagasts)

**Kaņepes** bija apdzīvota vieta Balvu novada Baltinavas pagastā. Atradās pagasta centrālajā daļā 1 km no pagasta centra Baltinavas, 34 km no novada centra Balviem un 257 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās netālu no autoceļa V460.

## Atsauces
Eross Rikio

**Eross Rikio** (; dzimis  Lukā) ir Itālijas starptautiskais lielmeistars korespondencšahā (2010). 

## Biogrāfija
Viens no Itālijas vadošajiem korespondencšahistiem. Trīs reizes uzvarējis Itālijas korespondencšaha čempionātos (2006, 2009, 2012). Itālijas izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļu Eiropas komandu korespondencšaha 7. čempionātā un bronzas medaļu Pasaules komandu korespondencšaha 17. olimpiādē. 2013. gadā uzvarējis Mihaila Umanska memoriālā. Par panākumiem turnīros Starptautiskā Korespondencšaha federācija (ICCF) 2007. gadā Rikio piešķīrusi starptautiskā korespondencšaha meistara (ICM) un vecākā starptautiskā korespondencšaha meistara (SICM), bet 2010. gadā -  starptautiskā korespondencšaha lielmeistara (CGM) nosaukumu.

Pazīstams kā viens no vadošajiem tā sauktā "uzlabotā šaha" () vai "brīvā stila šaha" () spēlētājiem. Šajā šaha paveidā spēlētāji var lietot datora palīdzību, bet spēles parasti notiek ar interneta starpniecību. 2011. gadā uzvarējis *FICGS* () Pasaules čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Leonarduss Narduss

**Leonarduss Narduss** (, arī **Leo Narduss** (), līdz 1911. gadam bijis **Leonarduss Salomons** ();  Utrehta —  El Marsa) bija ebreju izcelsmes Nīderlandes mākslinieks, mākslas priekšmetu tirgotājs, sporta mecenāts, paukotājs un šahists.

## Biogrāfija
Piedzimis antikvaritāta tirgotāja ģimenē. Mācījies Amsterdamas Karaliskajā mākslas akadēmijā. Apceļojis Spāniju, Itāliju, Ēģipti, Senegālu, Alžīrīju un Tunisiju. No 1894. gada pārdevis Nīderlandes Renesanses mākslas darbus ASV. 1904. gadā Parīzē apprecējies, laulībā piedzimušas divas meitas. 1911. gadā oficiāli nomainījis savu uzvārdu uz *Narduss*, kopš tā laika nereti viņu saukuši par *Leo Nardusu*.

Ar pseidonīmu *Salomonsons* piedalījies 1912. gada Vasaras Olimpiskajās spēles un Nīderlandes izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu paukošanas komandu sacensībās ar špagu. Tāpat aizrāvies ar šahu un finansiāli atbalstījis dažus no sava laika vadošajiem šahistiem. Tieši Nardusa atbalsts palīdzējis Davidam Janovskim un Frenkam Māršalam sarīkot mačus par Pasaules šaha čempiona nosaukumu ar toreizējo Pasaules šaha čempionu Emanuelu Laskeru. Saglabājušies arī Nardusa zīmētie Māršala un Laskera portreti.

Sākoties Pirmajam pasaules karam atgriezies Nīderlandē, bet 1921. gadā izšķīries un pārcēlies dzīvot uz toreizējo Franču Tunisiju. Viņa savāktā mākslas darbu kolekcija, kurā bija Rembranta, Rubensa, Halsa un Velaskesa darbi palika Nīderlandē, jo Ziemeļāfrikas klimats varēja būt kaitīgs vecmeistaru gleznām. 1940. gadā, kad Otrā pasaules kara laikā Nīderlandi okupēja Trešais Reihs, Nardusa kolekcija tika konfiscēta kā ebreju īpašums un pārdota izsolē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Leo Nardusa dzīves apraksts
Kārlis Šmits

**Kārlis Šmits** var būt:

* Kārlis Šmits (*Carl Schmidt*, 1822—1894) — vācbaltiešu farmaceits;
* Kārlis Šmits (*Carl Schmitt*, 1888—1985) — vācu jurists;
* Kārlis Šmits-Rotlufs (*Karl Schmidt-Rottluff*, 1884—1976) — vācu mākslinieks.
Gordejs Koļesovs

**Gordejs Koļesovs** (; dzimis  Maskavā) ir Krievijas šahists.

## Biogrāfija
Piedzimis Maskavā, taču jau gada un divu mēnešu vecumā kopā ar ģimeni pārcēlies uz Ķīnas pilsētu Guandžou, kur viņa tēvs strādājis tirdzniecības kompānijā. No agras bērnības izcēlies kā ļoti apdāvināts bērns. 2015. gadā sešu gadu un piecu mēnešu vecumā uzvarējis Ķīnas televīzijas CCTV-1 talantu šovā un kļuvis par pirmo ārzemnieku, kas bijis labākais šajās sacensībās. Apguvis piecas valodas — krievu, ķīniešu, spāņu, franču un angļu, uzvarējis dažādos bērnu zīmēšanas un daiļrakstīšanas konkursos.

Par šahu sācis interesēties 2014. gada vasarā, bet no 2014. gada novembra piedalījies dažādos kvalifikācijas turnīros. 2015. gada aprīlī uzvarējis šaha turnīrā Šeņdžeņā. 2015. gada maijā Taizemē piedalījies FIDE Pasaules skolēnu čempionātā U7 vecuma grupā, kurā ierindojies pirmajā desmitniekā un bijis labākais no Krievijas jaunajiem šahistiem savā vecuma kategorijā. 2016. gada decembrī bijis piektais Pasaules skolēnu čempionātā U9 vecuma grupā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Koļesovs

**Koļesovs** (, no *колесо́* — 'rats'; sieviešu dzimtē: **Koļesova** (*Ко́лесова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Gordejs Koļesovs (*Гордей Евгеньевич Колесов*; 2008) — Krievijas šahists;
* Ņikita Koļesovs (1996) — Latvijas futbolists.
Kristiāns Kostovs

**Kristiāns Konstantinovs Kostovs** (; dzimis  Maskavā) ir bulgāru un kazahu izcelsmes dziedātājs. Kristiāns bija finālists Krievijas šova *[[The Voice Kids (Russia)]]* pirmajā sezonā un bija arī 2.vietas ieguvējs Bulgārijas šova "X Faktors" 4.sezonā.

Kristiāns pārstāvēja Bulgāriju 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu ''Beautiful mess''. Savā pusfinālā viņš uzvarēja ar 403 punktiem, bet finālā ieguva 2. vietu ar 615 punktiem, atpaliekot par 143 punktiem no 1. vietas ieguvēja Salvadora Sobrala no Portugāles.
Nikolajs Beluhovs

**Nikolajs Beluhovs** (; dzimis ) ir bulgāru matemātiķis un šaha problēmists.

Beidzis Stara Zagorā matemātikas vidusskolu "Geo Miļevs" un studējis datorzinātnes Sofijas Universitātē. Vairākas reizes izcīnījis godalgotas vietas dažādās bulgāru un starptautiskās matemātikas olimpiādēs. Paralēli šaha kompozīcijai sastāda arī dažādus matemātikas uzdevumus. Viņa iemīļotākā matemātikas nozare ir ģeometrija.

## Šaha kompozīcija
Pirmos šaha uzdevumus sastādījis 2005. gadā, bet publicēt sācis 2009. gada beigās. Publicējis apmēram 60 uzdevumus, galvenokārt, retrogrādās analīzes kompozīcijas. Viņš īsā laikā izvirzījies par vienu no pasaules vadošiem problēmistiem retro žanrā. Lielākais panākums sudraba medaļā 5. pasaules čempionātā (WCCI 2010—2012).

No 2014. gada FIDE meistars šaha kompozīcijā.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. ... Dh3xZg3
: 2.Zh1-f2 Lf2-e1
: 3.Lb8-a7 Le1-f2
: 4.Zh5-g3 Lg3-e1+
: 5.De1-e2 Te2-g2+
: 6.Lg2xZf1 Lf2xZg3
: 7.Zf6-h5 a7-a6
: 8.Zh5-g3 Zg3-f1+
: 9.Zf1-h2+ Dh2-h3
: 10.Zd5-f6 Dh3-h2
: 11.Zf6-h5 Dh2-h3
: 12.h3-h4

## Atsauces

## Ārējās saites
* Beluhova profils vietnē ''geometry.ru''
Fusedmarc

***Fusedmarc*** ir lietuviešu elektroniskās mūzikas grupa no Viļņas, kas savu darbību aizsāka 2004. gadā. Grupa pārstāvēja Lietuvu 2017.gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu *[[Rain of revolution]]* un savā pusfinālā ieguva 17. vietu, kas neļāva grupai kvalificēties finālām.
## Dalībnieki
Grupas sastāvā ir:
* Viktorija Ivanovskaja - galvenā soliste
* Deniss Zujevs - ģitāra, bass, dziesmu autors
* Stasis Žakas - vizuālais noformējums, video un mūzikas producēšana
Dunajska Streda

**Dunajska Streda** () ir pilsēta Slovākijā, Trnavas apgabala Dunajska Stredas apriņķa centrs. Viens no Slovākijas ungāru minoritātes centriem.

## Vēsture
Rakstos pilsēta pirmoreiz minēta 1256. gadā. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas, Dunajska Streda līdz 1918. gadam atradās Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir **Dunaserdeheja** (*Dunaszerdahely*). 15. gadsimta vidū ieguva pilsētas tiesības. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Vīnes arbitrāžām, no 1938. līdz 1945. gadam pilsēta bija iekļauta Ungārijas sastāvā. No 1993. gada - Slovākijā.

## Cilvēki
2011. gadā absolūtais vairākums pilsētas iedzīvotāju bija ungāri (74,53 %), dzīvo arī slovāki (19,46 %). Pēc reliģiskās pārliecības - katoļi (67,68 %), nereliģiozi (11,57 %), kalvinisti (7,19 %).

Dunajska Stredas pilsētā dzimuši turkologs Ārmins Vāmbēri (*Ármin Vámbéry*, 1832–1913), futbolists Jāns Djurica (*Ján Ďurica*, 1981) un šahists Hermans Steiners (*Herman Steiner*,  1905–1955).

## Ārējās saites
*
Aleksandrs Areščenko

**Aleksandrs Areščenko** (; dzimis  Vorošilovgradā) ir Ukrainas starptautiskais lielmeistars šahā (2002).

## Biogrāfija
2000. gadā Spānijā uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā. 2001. gadā uzvarējis šaha turnīrā Mikolajivā. 2002. gadā dalījis pirmo vietu starptautiskajā šaha turnīrā Sanktpēterburgā. 2003. gadā kopā ar Jevgeņiju Mirošničenko un Eduardu Rozentālu dalījis pirmo vietu Francijas šaha festivālā *Cappelle-la-Grande*. 2005. gadā uzvarējis starptautiskajos šaha turnīros Koventri un Orhūsā, kā arī kļuvis par Ukrainas šaha čempionāta uzvarētāju. Divus gadus pēc kārtas dalījis pirmās vietas starptautiskajos šaha turnīros Menas salā: 2005. gadā kopā ar Aleksandru Šabalovu, bet 2006. gadā kopā ar Sergeju Volkovu. 2007. gadā kopā ar Hikaru Nakamuru un Emīlu Sutovski dalījis otro vietu Gibraltāras šaha festivālā (uzvarējis Vladimirs Akopjans). 2009. gadā dalījis pirmās vietas starptautiskajos šaha turnīros Ņūdelī un Mumbajā, kā arī kopā ar Borisu Avruhu uzvarējis Cīrihes starptautiskajā šaha turnīrā. 2012. gadā Kijivā kļuvis par Ukrainas šaha čempionāta sudraba laureātu, kā arī kopā ar Bartošu Socko dalījis pirmo vietu Mihaila Čigorina memoriālā Sanktpēterburgā.

Piedalījies Pasaules kausa izcīņās šahā pēc izslēgšanas sistēmas:
* 2005. gadā Hantimansijskā iekļuvis 3. kārtā, kurā zaudējis Levonam Aronjanam;
* 2009. gadā Hantimansijskā iekļuvis 3. kārtā, kurā zaudējis Dmitrijam Jakovenko;
* 2013. gadā Trumsē iekļuvis 3. kārtā, kurā zaudējis Vladimiram Kramņikam;
* 2013. gadā Baku iekļuvis 3. kārtā, kurā zaudējis Vei Ji.

Pārstāvējis Ukrainas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (2007, 2013-2015). Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (2007) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (2011-2013). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 bronzas (2011, 2013) medaļas;
* Pasaules jauniešu U16 komandu šaha olimpiādē piedalījies 2002. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2001. gadā Areščenko piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2002. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Uzbrukums Stokholmā 2017. gadā

**Uzbrukums Stokholmā 2017. gadā** bija terora akts, kas notika  plkst. 14.53. Vīrietis, vadot nolaupītu alus piegādes auto, iebrauca cilvēku pūlī uz gājēju ielas, ietriecoties *Åhléns* universālveikalā, nogalinot četrus cilvēkus un ievainojot vēl vismaz piecpadsmit.

Tajā pašā dienā Zviedrijas policija apcietināja Rahmatu Akilovu, 39 gadus vecu Uzbekistānas izcelsmes patvēruma meklētāju, ko tur aizdomās par iespējamu terora akta veikšanu. Pēc divām dienām tika apcietināta vēl viena persona par iespējamu saistību ar šo notikumu. Zviedrijas policija uzskata, ka viņš paudis atbalstu Islāma valstij (ISIS) un Uzbekistānas drošības iestādes paziņojušas, ka pirms uzbrukuma Akilovs pievienojies ISIS. 11. aprīlī pirmstiesas noklausīšanās laikā Akilovs atzinās uzbrukuma veikšanā.

## Atsauces
Dūņu ezers (Baldones pagasts)

**Dūņu ezers** ir stipri aizaudzis karsta izcelsmes ezers Baldones pagastā. Izveidojies Baldones pilsētas ziemeļu pierobežā Dūņpurā.

## Atsauces
Frančesko Gabani

**Frančesko Gabani** (; dzimis  Karrārā) ir itāļu dziedātājs un dziesmu autors. Viņš guva atpazīstamību pēc tam, kad uzvarēja 2016. gada Sanremo festivālā jaunpienācēju sadaļā ar dziesmu *[[Amen (dziesma)|Amen]]*. Nākamajā gadā Frančesko arī piedalījās Sanremo festivālā (šoreiz galvenajā sadaļā) ar dziesmu *[[Occidentali's Karma]]*, ar kuru viņš pārstāvēja Itāliju 2017. gada Eirovīzijas Dziesmu konkursā. Frančesko fināla kopvērtējumā ieguva 6. vietu.

Mūziķa karjera sākās 2009. gadā, kad Frančesko Gabani piedalījās Mira Leona singlā *Filodoro*. Divus gadus vēlāk mūziķis izdeva singlus *Estate* un *Maledetto amore*. 2013. gadā tika izdoti divi singli - *I dischi non si suonano* un *Clandestino* no debijas albuma *Greitist Iz*, kas tika izdots 2014. gada 27. maijā. Albums sasniedza 59. vietu Itālijas mūzikas topā.

2015. gadā mūziķis noslēdza mūzikas izdošanas līgumu ar *[[BMG Rights Management]]*. Gadu vēlāk tika paziņots, ka Frančesko Gabani piedalīsies 2016. gada Sanremo festivālā jaunpienācēju sadaļā ar dziesmu *[[Amen (dziesma)|Amen]]*. Frančesko uzvarēja festivālā, viņa dziesma tika apbalvota ar *[[Mia Martini]]* kritiķu balvu, kā arī dziesma tika izdota kā singls, sasniedzot 14. vietu Itālijas singlu topos. 2016. gada 12. februārī Frančesko Gabani izdeva savu otro studijas albumu *Eternamente ora*, kas sasniedza 18. vietu Itālijas albumu topā. Tajā pašā gadā mūziķis komponēja skaņu celiņu itāļu komēdijai *[[Poveri ma ricchi]]*.

2017. gadā Frančesko atgriezās Sanremo festivālā galvenajā "lielo mākslinieku" sadaļā ar dziesmu *[[Occidentali's Karma]]*, uzvarot festivālā. Viņš ir pirmais mākslinieks, kurš uzvarējis festivālā divus gadus pēc kārtas abās mākslinieku sadaļās. Neilgi pēc uzvaras Itālijas raidorganizācija RAI paziņoja, ka Frančesko Gabani ir pieņēmis piedāvājumu pārstāvēt Itāliju 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu *Occidentali's Karma*. Tā kā Itālija ir viena no "lielā piecinieka" valstīm, dziesma automātiski kvalificējas Eirovīzijas finālam 2017. gada 13. maijā. Pēc bukmeikeru prognozēm dziesmai tika prognozēta uzvara 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. 2017. gada aprīlī mākslinieks paziņoja, ka 28. aprīlī tiks izdots viņa trešais studijas albums *Magellano*. Albuma popularizēšanai Frančesko dosies koncerttūrē pa Itāliju no 2017. gada 19. jūnija līdz 9. septembrim.

## Atsauces
Blanche

**Elija Delvo** (; dzimusi  Briselē), plašāk pazīstama ar skatuves vārdu ***Blanche***, ir beļģu dziedātāja un dziesmu autore. Viņa ir piedalījusies Beļģijas šova *[[The Voice Belgique]]* piektajā sezonā, kad bija grupas *[[Cats on Trees]]* sastāvā.

2016. gada 22. novembrī Beļģijas raidorganizācija RTBF paziņoja, ka *Blanche* ir izvēlēta pārstāvēt Beļģiju 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu *[[City Lights]]*. Dziesmu bija paredzēts izdot 2017. gada 8. martā, bet tā tika nopludināta internetā jau dienu iepriekš. Dziesma sasniedza 9. vietu Beļģijas singlu topos gan Valonijā, gan Flandrijā. Kad viņas dziesma tika paziņota, Beļģija bukmeikeru prognozēs par 2017. gada Eirovīzijas uzvarētāju tā tika nostādīta 2. vietā. Lai gan kopš tā laika viņai prognozēja zemāku vietu, dziesma tika uzskatīta par vienu no 2017. gada konkursa favorītēm. Fināla kopvērtējumā viņa ieņēma 4. vietu

## Diskogrāfija
### Singli

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ceplīšu purvs

**Ceplīšu purvs** ir zemais purvs Baldones pagastā. Izvietojies Baldones pilsētas dienvidu pierobežā, ieplakā starp Ceplīšu un Vanagu kalniem. Izveidojies, aizaugot kādreizējam **Ceplīšu ezeram**. No purva uz Ķekaviņu iztek Ceplīšu upīte. 20. gadsimta sākumā Ceplīšu ezers bija lielākais un skaistākais apkārtnes ezers, bet 20.—30. gados sāka strauji aizaugt. 1939. gadā izrakts novadgrāvis uz Ķekaviņu, bet 1954. gadā apkārtnē veikta meliorācija. Purva teritorijā izveidots vietējās nozīmes dabas liegums «Ceplīšu purvs».

## Atsauces
Autoceļš V5

|}
|}

**V5** autoceļš **Piebalgas—Dzelzāmurs—Ratstrauti** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu P89 pie Bernestiem caur Dzelzāmuru ar autoceļu V9. Autoceļš ir  garš, klāts ar grants segumu un atrodas Ķekavas un Bauskas novados.

## Atsauces
Zviedrija Eirovīzijas dziesmu konkursā

**[[Zviedrija]] [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]** ir piedalījusies 62 reizes, debitējot 1958. gada konkursā, izlaižot tikai 1964., 1970. un 1976.gada konkursus. Zviedrija ir viena no visveiksmīgākajām Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībvalstīm, kopumā gūstot 7 uzvaras, kas ir tik pat cik Īrijai. Zviedrija ir arī visveiksmīgākā Eirovīzijas dalībniece 21.gadsimtā.

## Zviedrijas pārstāvji Eirovīzijā
:  *Uzvarētāji*
:  *Otrā vieta*
:  *Trešā vieta*
:  *Pēdējā vieta*
:  *Nekvalificējās finālam*
Autoceļš V6

|}
|}

**V6** autoceļš **Ķekava–Ganģi** ir Latvijas vietējais autoceļš Ķekavas pagastā. Autoceļš ir  garš, klāts ar asfalta un grants segumu.

## Atsauces
Tahrir al-Sham

***Hay'at Tahrir al-Sham*** (, **Organizācija [[Levante]]s atbrīvošanai** jeb **Levantes Atbrīvošanas komiteja**), pazīstams arī kā ***Tahrir al-Sham*** un pēc galvenās grupas nosaukuma **Al-Nusra fronte** un ***[[Džabhat fath aš šām]]*** un pēc arābu akronīma ***Hatesh*** (analogi *[[Islāma valsts|Daesh]]*), bija salafistu džihādistu teroristiska organizācija Sīrijas pilsoņu karā.

Organizācija izveidojās 2017. gada 28. janvārī, apvienojoties *[[Džabhat fath aš šām]]* (kādreizējā *Al-Nusra* fronte) un citām mazākām islāmistu organizācijām. 2024. gada 30. decembrī HTS vadītājs un Sīrijas *de facto* līderis Ahmeds aš Šarā paziņoja, ka organizāciju likvidēs līdz 2025. gada 4.–5. janvārim, tomēr šis paziņotais formālās likvidācijas termiņš tika aizkavējās līdz procesa pabeigšanai 29. janvārī.

## Skatīt arī
* Sīrijas pilsoņu karš
* *[[Džabhat fath aš šām]]*

## Atsauces
Veloceļš Centrs—Dārziņi

thumb|250px|Veloceļš Rumbulā 2016. gadā
thumb|250px|Nepabeigtā veloceļa beigu posms 2017. gada vasarā
**Veloceļš Centrs — Dārziņi** ir veloceļš Rīgā, kas pilsētas centru (Vecrīgu) ar Latgales apkaimi, Ķengaragu, Rumbulas apkaimi un turpinās virzienā uz Dārziņiem. Pašlaik (2024) veloceļš nav izbūvēts plānotajā maršrutā, vēl nesasniedzot Dārziņus.

## Gaita
Veloceļš iet gar Daugavas labo krastu. Tas sākas pie Vecrīgas, iet pa Spīķeru promenādi. Tālāk gar Krasta ielu līdz Dienvidu tiltam, tad atkal atgriežas Daugavas malā, ejot gar Austuves ielu un tālāk pa Ķengaraga promenādi līdz Mazjumpravas muižai, aiz kuras turpinās gar mazdārziņiem pie agrākā Rumbulas lidlauka virzienā uz Dārziņiem.

## Vēsture

Veloceļu sāka izbūvēt 2005. gadā. Sākotnēji gar Daugavu izveidoja Ķengaraga promenādi ar atpūtas soliņiem, vides objektiem, rotaļu laukumu, putnu novērošanas torni un gājēju tiltiņiem.

2014. gadā veloceļam izveidoja pagarinājumu līdz Mazjumpravmuižai Rumbulas apkaimē, 2015. gadā pabeidza gājēju un veloceļa turpinājumu 630 metru garumā posmā aiz Mazjumpravas muižas, 2016. gadā — 500 metrus garu posmu, bet 2017. gadā pagarināja vēl par 718 metriem Dārziņu virzienā.

Pēc tam veloceļa būvniecība apstājās 1,5 km attālumā no Dārziņiem, jo Rīgas dome nespēja vienoties ar zemes īpašniekiem Rumbulā par tās atpirkšanu. 2020. gada vasarā Rīgas Dārziņu biedrība organizēja piketu, lai pievērstu uzmanību, ka veloceliņš Dārziņu iedzīvotājiem ir ārkārtīgi svarīgs.

2022. gada decembrī Rīgas dome (RD) informēja, ka:

 *RD Satiksmes departaments veic darbu pie iepirkumu dokumentācijas sagatavošanas būvniecības iecerei "Veloceļa "Centrs–Ķengarags–Rumbula–Dārziņi" posma no [[Rumbas iela (Rīga)|Rumbas ielas]] Nr. 88 (pieslēgums esošajam veloceliņam) līdz [[Jāņogu iela (Rīga)|Jāņogu ielai]] izbūve". Šis projekts savienos esošo infrastruktūru maršrutā Centrs–Ķengarags–Rumbula–Dārziņi ar Zirņu salu un Salaspils pašvaldības plānoto būvniecības ieceri "Veloceliņa projektēšana Zirņusalā, Salaspilī, Salaspils novadā"*.

## Attēlu galerija

### [[Spīķeru promenāde]]

Uz Ķengaragu.jpg|Veloceļš Ģenerāļa Radziņa krastmalā gar promenādi
Spikeru promenade 2017.jpg|Spīķeru promenāde 2017. gadā


### [[Ķengaraga promenāde]]

Kengaraga_promenade_2016.jpg|Ķengaraga promenāde 2016. gada rudenī
Divritenis_ziema_2016.jpg|Veloceliņš ziemā pie dekoratīvā divriteņa (2016)
Mazjumpravas_muizha_2016.jpg|Mazjumpravas muižas drupas (2016)



### Rumbula

Attēls:Darzinu velocelins (izbuve1).jpg|Mazdārziņu samazināšana veloceļa izbūvei
Attēls:Darzinu velocelins (izbuve2).jpg|Nojaucamais mazdārziņš
Attēls:Darzinu velocelins (2016).jpg|Veloceļa beigas 2016. gada pavasarī
Attēls:Velocelinjsh 2016.jpg|Jaunizbūvētā veloceļa posms Rumbulā 2016. gada oktobrī
Attēls:Darzinu velocelins (2017).jpg|Veloceļa beigas pie Rumbulas angāriem 2017. gada pavasarī
Attēls:Darzinu velocelins (2017-2).jpg|Veloceļa beigas 2017. gada vasarā


## Skatīt arī
* Spīķeru promenāde
* Ķengaraga promenāde

## Atsauces
Ahrar al-Sham

***Harakat Ahrar al-Sham al-Islamiyya*** ( — 'Brīvās Levantes tautas islāmiskā kustība'), pazīstama kā ***Ahrar al-Sham***, ir islāmistu un salafistu militāra koalīcija, kas Sīrijas pilsoņu karā cīnās pret Bašāra Asada Sīrijas valdību. Saūda Arābija, Turcija un Katara finansē *Ahar al-Sham*.

## Skatīt arī
* Sīrijas pilsoņu karš
* *[[Tahrir al-Sham]]*

## Atsauces
FS Masters/Ulbroka

**Masters Ulbroka/LU** ir Elvi florbola līgas komanda. Savas mājas spēles tā aizvada Ulbrokas sporta kompleksā. Klubs ir četras reizes kļuvis par Latvijas čempioniem — 2016./17. , 2017./18., 2023/24. un 2024/25. gada sezonā.

## Sastāvs

## Izcīnītās vietas
* 2007.—2008. — 2. vieta 2. līgā	
* 2008.—2009. — 2. vieta 1. līgā	
* 2009.—2010. — Regulārais čempionāts (12. vieta)
* 2010.—2011. — 5./8. vieta	
* 2011.—2012. — 4. vieta	
* 2012.—2013. — Regulārais čempionāts (10. vieta)
* 2013.—2014. — Regulārais čempionāts (9. vieta)
* 2014.—2015. — 5./8. vieta
* 2015.—2016. — 4. vieta
* 2016.—2017. — **1. vieta**
* 2017.—2018. — **1. vieta**
* 2018.—2019. — 2. vieta
* 2019.—2020. — čempionāts netika pabeigts COVID-19 pandēmijas dēļ (2. vieta regulārajā čempionātā)
* 2020.—2021. — 5./8. vieta
* 2021.—2022. — 5./8. vieta
* 2022.—2023. — 3. vieta
* 2023.—2024. — **1. vieta**
* 2024.—2025. — **1. vieta**

## Ārējās saites
* FS Masters/Ulbroka oficiālā mājaslapa
Gorodki

thumb|300px|Krievijas zemnieki spēlē gorodki. 1805. gada Kristiāna Goitfrīda Henriha Gīslera zīmējums
thumb|300 px| Vīrieši spēle gorodki, Maskava, PSRS, 1935

**Gorodki** () ir sena krievu tautas spēle, kuras dalībnieki, metot no zināma attāluma nūjas, cenšas izsist koka klucīšu figūras. Spēle bijusi plaši izplatīta Karēlijā, Somijā, Zviedrijā, Ingrijā, Lietuvā un Igaunijā. Spēles koncepcija ir līdzīga boulingam, galvenais mērķis ir, metot nūju, apgāzt dažādās formās sakārtotus klucīšus. Mazos klucīšus sauc *gorodki* (burtiski tulkojot *pilsētiņas*), un kvadrātu, kurā tie izvietoti, sauc par 'gorod' (*pilsēta*).
Skandināvu un baltu valodās spēlei ir dažādi nosaukumi, kā *kurnimäng*, *kriuhka*, *köllöi*, *keili* un *miestučiai*. Somu valodā *kyykkä* jeb somu ķegļi.

Spēle ir minēta senkrievu hronikās, tā ir saglabājusi formu, kādā tā ir pazīstama arī mūsdienās, jau kopš 17. gadsimta. Ir zināms, ka viens no slavenākajiem gorodki spēlētājiem bijis Pēteris I jaunībā.

## Spēles noteikumi
Spēlē no iepriekš noteikta attāluma tiek mesta koka nūja uz koka klucīšiem *gorodki*, kas sakārtoti vienā no 15 figūrām: lielgabals (, *pushka*), dakša (, *vilka*), zvaigzne (, *zvezda*), bulta (, *strela*), aka (, *kolodets*), kloķvārpsta (, *kolenchatyy val*), artilērija (, *artilleriya*), rakete (, *raketka*), ložmetēja ligzda (, *pulemyotnoe gnezdo*), vēzis (, *rak*), sardze (, *chasovye*), sirpis (, *serp*), šautuve (, *tir*), lidmašīna (, *samolet*) un vēstule (, *pis'mo*).
Metot ar lielo nūju jāizsit no "pilsētas" kvadrāta noteikts figūru skaits. Uzvar tas, kurš 15 figūru izsišanai izmanto vismazāko metienu skaitu.

Spēles laukuma Gorod ("pilsētas") lielums ir 2x2 m; attālums līdz metiena vietai — tālākais 13 m, tuvākais 6,5 m; gorodku izmērs — garums 20 cm, diamters 4,5 — 5 cm; metamās nūjas garums — ne vairāk par 1 m. Pirmais metiens ir no tālākā punkta, bet, ja no figūras ir izsists vismaz viens gorodoks, tad nākamos metienus var veikt no tuvākās metiena atzīmes. Gorodoks skaitās izsists, ja tas ir ārpus spēles kvadrāta.


Image:Gorodki-pushka.jpg|Lielgabals
Image:Gorodki-vilka.jpg|Dakša
Image:Gorodki-zvezda.jpg|Zvaigzne
Image:Gorodki-strela.jpg|Bulta
Image:Gorodki-kolodetz.jpg|Aka
Image:Gorodki-kolenval.jpg|Kloķvārpsta
Image:Gorodki-artilleria.jpg|Artilērija
Image:Gorodki-raketka.jpg|Rakete
Image:Gorodki-pulemet.jpg|Ložmetēja ligzda
Image:Gorodki-rak.jpg|Vēzis
Image:Gorodki-chasovye.jpg|Sardze
Image:Gorodki-serp.jpg|Sirpis
Image:Gorodki-tir.jpg|Šautuve
Image:Gorodki-samolyot.jpg|Lidmašīna
Image:Gorodki-pismo.jpg|Vēstule


## Vēsture
Tradicionāli *Gorodki* ir tautas spēle, bet zināms, ka to savā laikā spēlējušas tādas vēsturiski nozīmīgas personas kā Pēteris I, Aleksandrs Suvorovs, Vladimirs Ļeņins un Josifs Staļins, kā arī kultūras pārstāvji Ivans Pavlovs, Ļevs Tolstojs, Maksims Gorkijs un citi. Rakstīti noteikumi spēlei PSRS tika definēti 1923. gadā, un 1928. gadā organizētajā pirmajā vissavienības olimpiādē gorodki tika iekļauta kā spēļu disciplīna.

## Atsauces
Alfrēds Plade

**Alfrēds Plade** (dzimis , miris ) bija vācu izcelsmes Latvijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks.

Futbolu spēlēt sāka Āgenskalna sporta un vingrošanas biedrībā, tāpat kā viņa brāļi Teodors, Kurts, Valdis un Bruno, taču lielākos sasniegumus guva kā Ķeizarmeža futbolists, izcīnot gan Latvijas meistara titulu 1923. gadā, gan pārstāvot Latvijas izlasi. Bija izlases sastāvā 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, taču laukumā vienīgajā spēlē nedevās.

Pēc Ķeizarmeža komandas izjukšanas uz kādu laiku Alfrēds Plade no Latvijas futbola pazuda (to ietekmēja arī karadienests), bet divdesmito gadu beigās Rīgas "Vanderera" sastāvā aizvadīja vairākas spēles Latvijas Virslīgā. Trīsdesmito gadu sākumā gan A. Plade vietu "Vanderera" pirmajā komandā zaudēja un par tālākām viņa gaitām sportā ziņu nav.

1939. gadā kā baltvācietis repatriējās, piedalījās Otrajā pasaules karā, kur krita Austrumu frontē.

## Atsauces
Mountain Dew

***Mountain Dew*** (no angļu valodas — 'kalnu rasa') ir *[[PepsiCo]]* ražots atspirdzinošais dzēriens. Dzēriena sākotnējā recepte radīta 1940. gadā, bet pašreizējā recepte piromreiz izmantota 1961. gadā. 1964. gada 27. augustā tiesības uz dzēriena recepti ieguva *Pepsi-Cola* kompānija. Līdz 1980. gadiem pastāvēja viens klasiskais dzēriena veids ar citrusaugu garšu, bet mūsdienās dzērienam jau ir ap 40 dažādu garšu un veidu.

## Latvijas normatīvais regulējums
Latvijā dzērienu izplata kopš 2016. gada janvāra.

*Mountain Dew* satur 15,2 mg kofeīna uz 100 ml, līdz ar to pēc Latvijas likumdošanas tas ir uzskatāms par enerģijas dzērienu (dzērieni ar kofeīna saturu virs 15 mg uz 100 ml). Pašlaik gan *Mountain Dew* iepakojumi neatbilst enerģijas dzērienu aprites likumam, kā arī šos dzērienus var Latvijā nopirkt arī bērni, kas nav sasnieguši 18 gadu vecumu.

## Skatīt arī
* *[[7 Up]]*
* *[[Sprite]]*

## Atsauces
Koits Tome

**Koits Tome** (, dzimis  Tallinā) ir igauņu dziedātājs. Koits pārstāvēja Igauniju 1998. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Birmingemā ar dziesmu ''Mere lapsed'', kas ierindojās 12. pozīcijā. Pēc uzvaras *[[Eesti laul 2017]]* kopā ar Lauru Peldveri ar dziesmu *[[Verona (dziesma)|Verona]]* pārstāvēja Igauniju arī 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā. Pusfinālā viņi ieguva 14. vietu, kas neļāva viņiem kvalificēties finālam.
Kurts Plade

**Kurts Plade** (dzimis , miris 1945. gada februārī) bija vācbaltiešu izcelsmes Latvijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks.

Futbolu spēlēt sāka Āgenskalna sporta un vingrošanas biedrībā, tāpat kā viņa brāļi Teodors, Alfrēds, Valdis un Bruno. Lielāko popularitāti guva divdesmito gadu sākumā FK Ķeizarmežs komandas sastāvā, 1923. un 1924. gados izcīnot Latvijas meistara titulu. Bija Latvijas izlases pieteikumā 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1920. gadu vidū K.Plade izbeidza futbola gaitas nopietnā līmenī, profesionālajā karjerā kļuva par zvērinātu advokātu, strādāja Ventspilī un Kuldīgā. Kuldīgā pildīja arī vietējās vācu sporta biedrības Otium vadītāja pienākumus un reizēm spēlēja arī Otium futbola komandā (vismaz līdz 1937. gadam).
Otrā pasaules kara laikā vācbaltiešu izceļošanas gaitā 1939. gadā pārcēlās uz Vācijas okupēto Polijas daļu, gāja bojā 1945. gadā Poznaņā.

## Atsauces
Teodors Plade

**Teodors Ervīns Romāns Plade** (dzimis , miris ) bija vācu izcelsmes Latvijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks, piedalījās 1. Latvijas futbola izlases spēlē 1922. gadā.

Futbolu spēlēt sāka Āgenskalna sporta un vingrošanas biedrībā, tāpat kā viņa brāļi Alfrēds, Kurts, Valdis un Bruno, taču lielākos sasniegumus guva kā "Ķeizarmeža" futbolists, izcīnot gan Latvijas meistara titulu 1922. un 1923. gadā, gan pārstāvot Latvijas izlasi. Pēc "Ķeizarmeža" komandas izjukšanas pievienojās Latvijas Sporta biedrībai, bet divdesmito gadu beigās spēlēja Rīgas "Wanderer" 2. komandā ("Wanderer" šajā laikā pārstāvēja arī pārējie brāļi Plades, izņemot Kurtu).

1939. gadā kā baltvācietis repatriējās, miris Vācijā 1949. gadā.

## Atsauces
Karujervs

**Karujervs** ( — ‘Lāču ezers’) atrodas Igaunijas teritorijā — Sāmsalā, 4,5 km uz ziemeļiem no Kerlas ciema. Ezera platība ir 346 ha, maksimālais dziļums 6 m un ezera virsma ir 32 m virs jūras līmeņa. Ezerā ir 5 nelielas salas: Sūrsāre, Oinarahu, Vaikesāre, Linderahu un Kivirahu. Ezera krasta līnija ir robota, dienvidrietumu pusē mitra un dūksnaina, ziemeļaustrumu pusē augstāka un smilšaina. Karujerva ezers ir Sāmsalas senākais ezers, apmēram 8000 gadus vecs.

Karujervs ir bagāts ar vēžiem, tajā mīt asari, līdakas, līņi, ruduļi, sīgas un platgalves. Gar ezera krastu izveidoti kempingi, tā ir populāra tūristu atpūtas vieta ar smilšainu pludmali un labu peldvietu.

Teika stāsta, ka Karujerva ezers guvis savu nosaukumu no gadījuma, kad šajā vietā strīdējušies septiņi lāči. Lai tos izšķirtu, Dievs lika līt lietum tik stipri, ka šeit radies ezers. Lāči aizgājuši prom katrs uz savu pusi, tāpēc ezers ir septiņstūrains.

## Skatīt arī
* Sāmsala

## Atsauces

## Ārējās saites
Kankles

right|250px|thumb|Desmitstīgu žemaišu kankles un to spēlēšana

**Kankles** () jeb kankle ir sens lietuviešu strinkšķināmais stīgu instruments, kas kopā ar latviešu koklēm, lībiešu kāndlu, igauņu kanneli, somu un karēļu kanteli, kā arī ziemeļrietumu krievu spārnveida gusļiem (*крыловидные гусли*) ietilpst Baltijas apvidum raksturīgu un radniecīgu mūzikas instrumentu saimē — tā saucamajā Baltijas psaltērijā.

## Uzbūve
Tradicionāli kankles gatavotas no vienkoča izgriezta trapecveida korpusa, kam virsū piestiprināts ar griezumiem rotāts plāns skaņgaldiņš (visbiežāk no egles). Atkarībā no novada īpatnībām, tradicionāli kanklēm bijušas 5—12 tērauda vai senāk arī dzīvnieku cīpslu stīgas. Mūsdienu modernizētajām koncertkanklēm ir līdz pat 29 stīgām. Kankles parasti krāsotas brūnā vai tumši brūnā krāsā. 

## Vēsture
Kankļu izplatība ir saistīta ar Narvas kultūras areālu mūsdienu Lietuvas ziemeļu un rietumu teritorijās, ko apdzīvoja sēļi, zemgaļi, žemaiši un kurši. Kankles ir radniecīgs instruments citu šajā areālā dzīvojošo tautu instrumentiem — latviešu koklēm, somu kanteli, igauņu kanneli.

Instrumenta izcelsme saistāma ar pirmatnējo dzīves priekšstatu un ticējumiem. Instrumenta laivveida forma un krāsa liek domāt par tās rituālo saistību ar mirušo ģimenes locekļu nogādāšanu aizsaulē, stīgu skaits ir maģiski skaitļi 5, 7, 9, 12, bet rotājumi visbiežāk bijuši ar debesu sfēru — Sauli, zvaigznēm — saistītas zīmes. Kankles, iespējams, bija arī totēmi. Ziemeļaustrumu Augštaitijas kankles ir rotātas ar ūdensputnu motīviem, bet Augštaitijas rietumos ar zivju tēliem.

Rakstītos avotos kankles pirmo reizi minētas 1580. gadā Bībeles tulkojumā.

1964. gadā pirmoreiz tika izveidotas koncertkoklēm līdzīgas modernizētās koncertkankles ar 29 stīgām, kā arī basa koncertkankles ar 20 un kontrabasa koncertkankles ar 15 stīgām.

## Spēlēšana
[thumb|250px|Koncerkankles tautas mūzikas ansamblī „[Rasa (ansamblis)|Rasa”]]

Ziemeļaustrumu Augštaitijas novadā kankles spēlējot tur uz ceļgaliem, galda vai uz vēdera (spēlējot guļus pozā, kas gan ir mazāk raksturīgi). Stīgas ieskandina ar labās rokas rādītājpirksta spilventiņu, to virzot uz savu pusi. Dažreiz stīgas spēlē arī ar kreisās rokas īkšķi. Parasti ieskandina tikai vienu vai divas stīgas. Kamēr ar labās rokas pirkstiem ieskandina stīgas, kreisās rokas delna ir atspiesta pret kanklēm un ar pirkstiem apklusina nevajadzīgās stīgas. Ļoti reti stīgas mēdz ieskandināt arī ar kreisās rokas rādītājpirkstu.

Ziemeļrietumu Augštaitijā un Žemaitijā kankles turēja uz ceļgaliem, uz galda, iekāra zem krūtīm (spēlēja stāvus vai ejot). Stīgas tika ieskandinātas ar labās rokas rādītājpirksta nagu vai elastīgu kociņu, kaulu vai spalvaskātu. Kreisās rokas četrus pirkstus uzliek uz tām stīgām, kas nav nepieciešamas akordam.

## Literatūra
* P. Stepulis. Kanklės. Vilnius. 1955
* M. Baltrėnienė, R. Apanavičius. Lietuvių liaudies muzikos instrumentai. Vilnius. 1991
* R. Apanavičius ir kt. Senosios kanklės ir kankliavimas. Vilnius. 1994.
* V. Palubinskienė. Tradicinis kankliavimas. Vilnius. 2001.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Romualds Apanavičs: Senās lietuviešu kankles
Austrija Eirovīzijas dziesmu konkursā

**[[Austrija]] [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]** ir piedalījusies 57 reizes, debitējot 1957. gada konkursā, un uzvarējusi 3 reizes: 1966. gadā Udo Jirgens uzvarēja ar dziesmu *[[Merci, Chérie]]*, 2014. gadā Končita Vursta ar dziesmu *[[Rise Like a Phoenix]]* un 2025. gadā uzvarēja JJ ar dziesmu *[[Wasted Love]]*.

## Austrijas pārstāvji Eirovīzijā
:  *Uzvarētāji*
:  *Otrā vieta*
:  *Trešā vieta*
:  *Pēdējā vieta*
:  *Nekvalificējās finālam*
Baltkrievijas prezidents

**Baltkrievijas prezidents** (, ) ir Baltkrievijas valsts vadītājs.
Prezidenta institūcija tika izveidota 1994. gadā ar Augstākā padomes pieņemto Baltkrievijas Konstitūciju. Prezidents ieņēma valsts vadītāja vietu, aizstājot līdzšinējo Augstākās padomes priekšsēdētāju.
Prezidenta amata termiņš ir pieci gadi, bet pēc 1996. gada tautas referenduma 1999. gada prezidenta vēlēšanas tika atliktas uz 2001. gadu.

Pēc 1994. gada konstitūcijas Baltkrievijas prezidents varēja ieņemt amatu tikai divus termiņus, bet 2004. gada tautas referenduma balsojuma rezultātā šis ierobežojums tika izņemts no konstitūcijas. Prezidenta vēlēšanas ir notikušas 1994., 2001., 2006., 2010., 2015. un 2020. gadā. Aļaksandrs Lukašenka ir vienīgais, kurš ieņēmis prezidenta amatu kopš amata iedibināšanas.
Prezidenta birojs atrodas Republikas pilī Minskā, bet prezidenta rezidence atrodas Minskas rajonā Zaslavje.

Baltkrievijas iedzīvotāju protesti pret prezidenta vēlēšanu rezultātu viltošanu 2020. gada 9. augusta vēlēšanās pārvērtās par masu protestiem pret A. Lukašenkas režīmu.

## Skatīt arī

* Baltkrievijas politika

## Ārējās saites

* Baltkrievijas prezidenta oficiālā mājas lapa
Iļja Nižniks

**Iļja Nižniks** (; dzimis  Vinnicā) ir Ukrainas starptautiskais lielmeistars šahā (2011).

## Biogrāfija
2006. gadā izcīnījis sudraba medaļas Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā un Pasaules junioru šaha čempionātā U12 vecuma grupā. 2007. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā un bijis otrais Pasaules junioru šaha čempionātā U12 vecuma grupā. 2008. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā.

2007. gadā uzvarējis Maskavas starptautiskā šaha festivāla *Moscow Open* B turnīrā. 2008. gadā Kijivā uzvarējis Vladimira Nabokova memoriālā. 2009. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Groningenā, bet nākamajā gadā šajā turnīrā dalījis pirmo vietu. 2009. gadā dalījis pirmo vietu starptautiskajā šaha turnīrā Švābišgmindē (Vācija). 2011. gadā kopā ar Volodimiru Baklanu un Ivanu Sokolovu dalījis pirmo vietu starptautiskajā šaha turnīrā Reikjavikā. 2014. gadā kopā ar Iļju Smirinu dalījis pirmo Ārlingtonas starptautiskajā šaha turnīrā *World Open* un uzvarējis Sentluisas starptautiskajā šaha turnīrā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2009. gadā Nižnikam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2011. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Irisberto Errera

**Irisberto Errera** (; dzimis  Lastunasā) ir Kubas starptautiskais lielmeistars šahā (1999), kas kopš 2007. gada pārstāv Spāniju. 

## Biogrāfija
No 1989. līdz 2003. gadam vairākkārt piedalījies Kubas šaha čempionātu finālos, kuros lielāko panākumu guvis 1996. gadā, kad dalījis pirmo vietu un kļuvis par Kubas šaha čempionu. 1996. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Havanā. 1999. gadā kopā ar Lasaro Brusonu dalījis pirmo vietu starptautiskajā šaha turnīrā Santaklārā (Kuba). 2001. gadā dalījis pirmo vietu starptautiskajā šaha turnīrā Madridē. 2002. gadā uzvarējis Malagas starptautiskajā šaha turnīrā *Malaga Open* un Hosē Raula Kapablankas memoriāla turnīrā *Premier II*. 2003. gadā Spānijā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Ortigeirā un dalījis otro vietu starptautiskajā šaha turnīrā Ferrolā (uzvarējis Ivans Čeparinovs).

Pārstāvējis Kubas komandu Pasaules šaha olimpiādē 1996. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1989. gadā Erreram piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1999. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites