open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pelamīdas

**Pelamīdas, pelamīdu ģints** (*Sarda*) ir viena no makreļu dzimtas (*Scombridae*) ģintīm, kas apvieno 5 makreļveidīgo zivju sugas. Pelamīdas ir ātras, plēsīgas un sastopamas plašā areālā: Atlantijas, Indijas un Klusā okeāna baseinos. Šīs ģints zivīm ir ievērojama komerciāla nozīme, kā arī tās ir makšķernieku iecienītas zivis.

## Baltijas jūrā
[thumb|left|240px|Pelamīdām mugura ir ar svītrām un tumšāka nekā vēders, attēlā [austrumu pelamīda (*Sarda orientalis*)]]
Baltijas jūrā sastopama viena pelamīdu ģints suga — Atlantijas pelamīda (*Sarda sarda*), kas  samērā regulāri barošanās periodā ienāk Dāņu šaurumos. Baltijas jūras austrumdaļā noķerta vienu reizi.

## Kopīgās īpašības
Pelamīdām ir slaids ķermenis, no sāniem nedaudz saplacināts. Tās atgādina tunzivis, tikai ir par tām mazākas. Ķermeņa garums parasti ir ap 75 cm. Mugura ar svītrām un tumšāka nekā vēders. Galva liela ar smailu purna daļu. Arī mute liela ar asiem, koniskiem zobiem. Žaunu atvērumi plaši. Ķermeni sedz sīkas, cikloīdas zvīņas. Sānu līnija viegli viļņota. Astes stumbrs pirms astes spuras ļoti tievs. Uz muguras divas muguras spuras: pirmā spura gara ar 18—24 spēcīgiem, asiem stariem, sasniedz vai gandrīz sasniedz otro spuru, kas ir īsāka par pirmo. Lielajām muguras spurām seko 6—10 viena no otras atdalīta spuriņu rinda. Anālā spura līdzīga otrajai muguras spurai. Aiz anālās spuras 6—9 trīsstūrveida spuriņu rinda. Vēdera un krūšu spuras salīdzinoši īsas. Astes spura dziļi šķelta. Uz astes stumbra labi attīstīts sānu ķīlis.

## Uzvedība
[thumb|240px|[Čīles pelamīda (*Sarda chiliensis*)]]
Pelamīdas galvenokārt uzturas piekrastes ūdeņos. Migrējošās sugas bieži veido barus tuvu ūdens virsmai. Barojas galvenokārt ar zivīm, piemēram, mazām siļķēm, mencām un makrelēm.

## Sistemātika
***Pelamīdu ģints** (*Sarda*)
**Atlantijas pelamīda (*Sarda sarda*)
**Austrālijas pelamīda (*Sarda australis*)
**Austrumu pelamīda (*Sarda orientalis*)
**Čīles pelamīda (*Sarda chiliensis*)
**Klusā okeāna pelamīda (*Sarda lineolata*)

## Atsauces
Kadriorgas stadions

**Kadriorgas stadions** () ir futbola un vieglatlētikas stadions Igaunijas galvaspilsētā Tallinā. Ietilpība 5000 skatītāju. Šeit bāzējas Tallinas futbola komanda *[[FCI Levadia]]*. Līdz *[[A. Le Coq Arena]]* uzcelšanai 2001. gadā stadionā bāzējās arī Igaunijas futbola izlase. Uzcelts 1926. gadā. 

## Ārējās saites
Tallinas Pilsētas halle

**Tallinas Pilsētas halle** () ir pamesta daudzfunkcionāla halle Igaunijas galvaspilsētā Tallinā. Tā atrodas ostas teritorijā, tieši aiz vecpilsētas mūriem. Hallei ir helikopteru nosēšanās laukums un neliela jūras osta.

## Vēsture
Uzcelta 1980. gadā, toreizējā Igaunijas PSR, saistībā ar burāšanas sacensībām 1980. gada vasaras olimpisko spēļu ietvaros un tās nosaukums bija **V. I. Ļeņina Kultūras un sporta pils** (*V. I. Lenini nimeline Tallinna Kultuuri- ja Spordipalee*). Papildus galvenajai burāšanas sacensību norises vietai Tallinas olimpiskajam jahtu centram uzcēla arī vairākas citas sporta un izklaides vietas, tostarp V. I. Ļeņina Kultūras un sporta pili. Arhitektonisko veidolu izvēlējās tā, lai tas neaizsegtu Tallinas vecpilsētas panorāmu. Kompleksa autoru komanda 1984. gadā ieguva PSRS Valsts prēmiju. Kompleksā ietilpa ledus arēna un koncertzāle.

Ledus arēnu slēdza 2009. gadā, bet koncertzāli 2010. gadā. Pilsēta meklēja investorus no 2009. līdz 2015. gadam, un 2015. gadā pilsētas dome nolēma ēku renovēt, tomēr šis projekts palika neīstenots.

No 2019. gada jūnija līdz jūlijam Tallinas Pilsētas halle atveidoja Kijivas operas namu zinātniskās fantastikas asa sižeta trillera filmas *[[Tenet]]* filmēšanas laikā.

## Galerija

Linnahall from the city.jpg|Skats no pilsētas
Linnahall looking towards Tallinn.jpg|Skats vecpilsētas virzienā
Fast ferries docked at Linnahall.jpg|Halles ostas daļa
Linnahall from the west.jpg|Skats no rietumiem
Copterline.jpg|Helikopteru nosēšanas laukums


## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* News Estonia: Linnahall Works Suddenly Stopped
2019. gada Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanā

**2019. gada [[Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanā]]** notika Zēfeldē, Tirolē, Austrijā, laikposmā no 20. februāra līdz 3. martam.

Zēfelde par pasaules čempionāta norises vietu tika apstiprināta Starptautiskās Slēpošanas federācijas (FIS) kongresā Barselonā 2014. gada jūnijā. Uz čempionāta rīkošanu pretendēja arī Oberstdorfa (Vācija), Planica (Slovēnija) un Almati (Kazahstāna). Pasaules čempionāts Zēfeldē notika otro reizi, iepriekšējo reizi tas šajā vietā norisinājās 1985. gadā.

Pirmo reizi pasaules čempionāta programmā tika iekļautas komandu sacensības tramplīnlēkšanā sievietēm. Kopā tika izcīnīti 22 medaļu komplekti. Visvairāk medaļu (25) izcīnīja Norvēģijas sportisti.

## Sacensību kalendārs

Visi laiki norādīti pēc vietējā, Centrāleiropas laika (UTC+1).

;Distanču slēpošana

;Ziemeļu divcīņa

;Tramplīnlēkšana

## Medaļu ieguvēji
### Distanču slēpošana
#### Vīrieši

#### Sievietes

### Ziemeļu divcīņa

### Tramplīnlēkšana
#### Vīrieši

#### Sievietes

#### Jaukti

## Medaļu kopvērtējums
 Mājinieki

## Dopings
Operācijas ''Aderlass'' ietvaros tika pieķerti pieci distanču slēpotāji: Makss Hauke un Dominiks Baldaufs no Austrijas, Andreass Vērpalu un Karels Tammjervs no Igaunijas, kā arī Aleksejs Poltoraņins no Kazahstānas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Jānis Greste

**Jānis Greste** (1876—1951) bija Latvijas pedagogs un ģeologs. Ierīkojis Latvijas Skolotāju savienības Pedagoģisko muzeju (1923), Latvijas Derīgo izrakteņu muzeju un tagadējo Rakstniecības un mūzikas muzeju (1925). Grestes savāktie materiāli ir pamatā vairāku muzeju kolekcijām.

## Dzīves gājums
Dzimis 1876. gada 5. jūlijā Smiltenes pagasta Mālavas skolā skolotāja Jēkaba Grestes ģimenē. Mācījās Strautiņu (Ķemera) pamatskolā, Alsviķu pagastskolā un Pleskavas pilsētas četrgadīgajā skolā. 1895. gadā sāka strādāt Alsviķu pagasta Bejas skolā par skolotāja palīgu, tad par zemākās pakāpes skolotāju. Studēja Pēterburgas Skolotāju institūtā (1901—1903), pēc tā beigšanas strādāja par Valmieras pilsētas skolas un proģimnāzijas skolotāju (1904—1906), tad A. Ķeniņa tirdzniecības skolā (1906—1907) Rīgā.

1907. gadā kopā ar Ģedertu Odiņu izveidoja Skolotāju sabiedrības tirdzniecības skolu (1906—1910) un Skolu muzeju. Bija viens no Rūdolfa Blaumaņa tuvākajiem draugiem, 1908. gadā pavadīja viņu uz Takaharju sanatoriju Somijā.
1910. gadā pārcēlās uz dzīvi Pēterpilī, strādāja Tirdzniecības skolā (1910—1921), līdztekus studēja Pēterburgas Universitātes Dabas zinību fakultātē (1910—1912) un Pēterburgas komercinstitūtā (1912—1918). Pēc Oktobra revolūcijas strādāja bezpajumtnieku vasaras nometnē „Prudki” Udeļnajā.

Pēc atgriešanās dzimtenē J. Greste strādāja par dabas zinātņu skolotāju Jēkabpils vidusskolā (1921—1922), Jelgavas II valsts vidusskolā (1922—1934) un Valsts centrālā pedagoģiskajā institūtā (no 1925). Viņš izveidoja Jelgavas 2. ģimnāzijas mineraloģijas muzeju, Rakstniecības muzeju Rīgā (1925) un Latviešu skolu vēstures muzeju.

Pēc Ulmaņa apvērsuma 1934. gadā J. Gresti atlaida no pedagoga darba un viņš bija Latvijas Republikas Finanšu ministrijas Zemes bagātību pētīšanas institūta konsultants (1936—1940), pēc viņa scenārija 1936. gadā uzņēma mācību filmu „Mans pelēkais dārgakmens”. Dzīvoja Rembates pagasta „Apsēs”, pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā veidoja muzeju Lielvārdes skolā.

Otrā pasaules kara beigās 1945. gadā devās bēgļu gaitās uz ielenkto Kurzemi, bija laukstrādnieks Rendā, tad Kuldīgas apriņķa skolu inspektors.
Pēc kara beigām bija Latvijas Zinātņu akadēmijas Ģeoloģijas un ģeogrāfijas institūta muzeja pārzinis (1946—1951). Šī muzeja krājums vēlāk nonāca Latvijas Nacionālajā dabas muzejā.
Miris 1951. gada 2. februārī, apglabāts Rīgas Raiņa kapos.
thumb|Jāņa Grestes kaps

## Skolēni
Jānis Greste izglītojis apmēram 1000 skolotāju, pie viņa mācījušies vēlākie rakstnieki Rūdolfs Egle, J. Kārkliņš, Linards Laicens, J. Lapiņš, Pāvils Rozītis, Arveds Švābe, mākslinieki Konrāds Ubāns, T. Plikausis, zinātnieki Pauls Galenieks, P. Kreišmanis, ārsti Eiduks, Paegle, Ziediņš un citi.

## Ģimene
Politiķis, filantrops un uzņēmējs Mārtiņš Greste ir Jāņa Grestes brāļa Ādolfa mazdēls.

## Pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks (1946)

## Darbi
* grāmata „Latvijas derīgie izrakteņi” (1937)

## Literatūra
* Līvija Volkova. „… kā dzeņa vēders” (1977) 
* Līvija Volkova. „Krist un celties” (1990)

## Atsauces
Postimees

***Postimees*** (no igauņu — *pastnieks*) ir 1857. gadā dibināts, uzņēmumam *[[Postimees Grupp]]* piederošs Igaunijas laikraksts un ziņu portāls. Vēsturiski laikraksts devis būtisku ieguldījumu igauņu nacionālās apziņas un Igaunijas valsts attīstībā.

Avīzi 1857. gadā Pērnavā ar nosaukumu "Pērnavas Pastnieks jeb Nedēļas Lapa" (*Perno Postimees ehk Näddalileht*) dibināja Igaunijas himnas vārdu autors Johans Voldemārs Jansens. Avīzē pirmoreiz tika lietots apzīmējums "igauņu tauta" (*eesti rahvas*), tolaik lietotā jēdziena "zemes tauta" (*maarahvas*) vietā. 1863. gadā Jansens pārcēlās uz Tartu, pārsaucot laikrakstu par "Igaunijas Pastnieks" (*Eesti Postimees*). Avīzes veidošanā darbojās arī Jensena meita Lidija Koidula. 1886. gadā avīzes jaunais īpašnieks Kārlis Augusts Hermanis mainīja laikraksta nosaukumu uz mūsdienu nosaukumu, bet 1891. gadā pārveidoja par ikdienas avīzi. 1896. gadā par avīzes redaktoru kļuva Jāns Tenisons, kas ar pārtraukumiem vadīja to līdz 1935. gadam.

Otrā pasaules kara laikā, sākoties PSRS okupācijai, avīze tika aizliegta, tomēr vācu okupācijas laikā tā darbību atjaunoja. Pēc kara laikraksts ar nosaukumu "Uz Priekšu" (*Edasi*) turpināja darbību kā Igaunijas kompartijas Tartu nodaļas izdevums. 1990. gadā laikraksts atguva vēsturisko nosaukumu. Mūsdienās avīzes redakcija atrodas Tallinā.

## Ārējās saites

* Postimees tīmekļa vietne , ,
Angļu pacients (filma)

**"Angļu pacients"** () ir 1996. gada romantiskā kara drāmas filma, kas balstīta uz Maikla Ondtatjes tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un producents ir Entonijs Mingella. Galvenās lomas atveido Reifs Fainss, Žiljeta Binoša, Vilems Defo, Kristīna Skota Tomasa, Navīns Endrjūss, Kolins Fērts, Džuliāns Vedhems un Jirgens Prohnovs. Filmas pirmizrāde notika .

Otrā pasaules kara beigās jauna medmāsa Hana sāk aprūpēt lidmašīnas avārijā cietušo Almasu.

Filma tika nominēta divpadsmit Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām ieguva deviņas:
* Labākā filma;
* Labākais režisors;
* Labākā aktrise otrā plāna lomā;
* Labākā oriģinālmūzika;
* Labākais operatora darbs;
* Labākais mākslinieka darbs;
* Labākā montāža;
* Labākie kostīmi;
* Labākā skaņa,
savukārt nominācijās "Labākais aktieris galvenajā lomā", "Labākā aktrise galvenajā lomā" un "Labākais adaptētais scenārijs" filma zaudēja attiecīgi "Mirdzums", "Fārgo" un *[[Some Folks Call It a Sling Blade]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Beļģijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Beļģija]]s sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši medaļas**.

Beļģija olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 154 olimpiskās medaļas (41 zelta, 55 sudraba un 58 bronzas). No 154 medaļām lielākais vairums, 148 medaļas, ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs un 6 medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs. Beļģija ir izcīnījusi olimpiskās medaļas gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1932. gada Losandželosas spēles. Visvairāk — 46 medaļas — tā izcīnīja 1920. gadā, kad pati arī organizēja vasaras olimpiskās spēles Antverpenē. Savukārt medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs Beļģija ir izcīnījuši 5 olimpiskajās spēlēs, visvairāk — 2 medaļas —  tā izcīnīja 1948. gada Sanktmoricas spēlēs. Visvairāk medaļu no olimpiskajiem sporta veidiem — 26 medaļas — Beļģijas sportisti ir izcīnījuši riteņbraukšanā, savukārt 20 medaļas ir izcīnītas loka šaušanā. Kopumā Beļģijas sportisti medaļas ir izcīnījuši 19 vasaras un 3 ziemas olimpiskajos sporta veidos.

## Sportistu uzskaitījums
*Šajā uzskaitījumā iekļauti tie sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Beļģiju. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

### A — Č

[200px|thumb|[Pauls Anspahs olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 5 medaļas]]

### D — Ģ

### H — Ķ

### L — O

### P — T

### U — Ž

### Piezīmes

## Skatīt arī
* Beļģija olimpiskajās spēlēs
* Beļģijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
*  
* BOIC - Belgian Olympic and Interfederal Committee official website
EURIBOR

**EURIBOR** (*Euro Interbank Offered Rate*) ir likme, ar kādu bankas aizņemas līdzekļus Eiropas Savienības valstu starpbanku tirgū. EURIBOR tika ieviests 1999. gadā ar Eiro ieviešanu. Indekss tiek noteikts katru dienu 11:00 pēc Centrāleiropas laika, un ir balstīts uz nozīmīgu banku (Eiropas Savienības bankas, ārpus eiro zonās bankas, starptautiskās bankas ar lielu darījumu apjomu eiro) procentu likmēm. Aprēķinot likmi, netiek ņemti 15% no augtākiem un zemākiem likmēm, pārējie tiek aprēķināti vidēji, un rezultāts ir noapaļots līdz 3 cipariem aiz komata. EURIBOR likme ietekmē uz ikmēneša maksājumiem, ja kredīts ir ņemts eiro. Indeksam ir 5 dažādas likmes, visas ar dažādiem termiņiem – 1 nedēļa, 1 mēnesis, 3 mēneši, 6 mēneši un 12 mēneši.

## Atsauces
Lasītājs (filma)

**"Lasītājs"** () ir 2008. gada romantiskā drāmas filma, kas balstīta uz Bernharda Šlinka tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Stīvens Doldrijs. Galvenās lomas atveido Keita Vinsleta, Reifs Fainss, Deivids Kross, Lena Olina un Bruno Gancs. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

## Sižets
Filmas sižets notiek Vācijā pēc Otrā pasaules kara. Maikls Bergs 1958. gadā ir piecpadsmit gadus vecs pusaudzis, kurš sāk mīlas dēku ar 21 gadu vecāko Hannu Šmicu. Drīz vien Hanna uzzina, ka viņa tiek paaugstināta darbā un pamet Maiklu. Astoņus gadus vēlāk, 1966. gadā, Maikls ir jurisprudences students, kurš kopā ar saviem studiju biedriem novēro tiesu, kurā vairākas sievietes, bijušās koncentrācijas nometņu sardzes, tiek apsūdzētas par saviem noziegumiem kara laikā. Viena no apsūdzētajām sievietēm ir arī Hanna, tomēr drīz vien Maikls uzzina Hannas noslēpumu, kas viņai var palīdzēt izvairīties no nepatiesas apsūdzības.

## Apbalvojumi
Filma tika nominēta piecām Amerikas Kinoakadēmijas balvām: Labākā aktrise galvenajā lomā, Labākais režisors, Labākā filma, Labākais adaptētais scenārijs un Labākais operatora darbs; no šīm nominācijām balvu saņēma tikai Keita Vinsleta kā labākā aktrise. Tāpat Keita VInsleta par savu darbu filmā saņēma BAFTA kino balvu, Critics' Choice balvu, Zelta globusa balvu, Ekrāna aktieru ģildes balvu un Sandjego filmu kritiķu apvienības balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Atlantijas pelamīda

**Atlantijas pelamīda** jeb vienkārši **pelamīda** (*Sarda sarda*) ir viena no makreļu dzimtas (*Scombridae*) makreļveidīgo zivju sugām. Sastopama Atlantijas okeāna baseinā. Atlantijas pelamīda ir vērtīgs zvejas objekts, īpaši Vidusjūrā un Melnajā jūrā. Ziemeļeiropā saimnieciskas nozīmes nav.

## Izplatība
thumb|left|240px|Atlantijas pelamīda ir vērtīgs zvejas objekts, īpaši Vidusjūrā un Melnajā jūrā
Atlantijas pelamīda sastopama Atlantijas okeāna mērenajos un tropiskajos ūdeņos. Austrumdaļā izplatīta, sākot ar Norvēģiju un beidzot ar Dienvidāfriku, Vidusjūru un Melno jūru ieskaitot. Rietumdaļā pie Amerikas krastiem sastopama no Jaunskotijas (Kanādā) līdz Floridai (ASV), Meksikas līci ieskaitot. Lielākajā daļā Karību jūras nav sastopama, tad salīdzinoši īsāka izplatības areāla josla turpinās pie Kolumbijas un Venecuēlas krastiem. Areāls pēc tam atsākas uz dienvidiem aiz Amazones grīvas un turpinās līdz Argentīnas ziemeļiem.

## Baltijas jūrā
Barošanās periodā Atlantijas pelamīda Ziemeļeiropā pie Skandināvijas krastiem atceļo samērā regulāri. Dāņu šaurumos parasti ienāk laikā no jūnija līdz septembrim, kad ūdens temperatūra ir virs 14 °C. Baltijas jūras austrumdaļā noķerta vienu reizi — 1938. gadā pie Kustavi, Somijā.

## Izskats
thumb|240px|Pirmā muguras spura gara ar asiem stariem
Atlantijas pelamīda ir vidēja izmēra vai liela zivs ar vārpstveida ķermeni, konisku galvu un tievu astes stumbru. Ķermeņa garums līdz 91 cm, svars līdz 11 kg. Parasti gan Atlantijas pelamīda ir apmēram 50 cm gara ar svaru ap 2 kg. Mute liela ar zobiem. Augšžoklis sasniedz vai nedaudz pārsniedz acs ārējo malu. Uz muguras divas spuras, kas savstarpēji satuvinātas. Pirmā muguras spura gara ar 20—23 asiem stariem, otrā spura ar 15—18 mīkstiem stariem. Aiz otrās muguras spuras 7—9 trīsstūrveida spuriņu rinda, bet aiz anālās 6—8 spuriņas. Anālai spurai 14—17 mīksti stari. Uz astes stumbra labi attīstīts sānu ķīlis starp diviem mazākiem ķīļiem. Sānu līnija viļņaina. Ķermeni sedz sīkas zvīņas. Mugura un sānu augšpuse metāliski zila ar 5—11 tumšām, slīpām svītrām, sānu apakšpuse sudrabaini dzeltena.

## Īpašības
Atlantijas pelamīda ir pelaģiska jūras zivs. Galvenokārt uzturas baros jūras virsējos slāņos, arī piekrastē. Mēdz ieiet lielu upju grīvās. Ātra peldētāja, veic garas barošanās migrācijas. Spēj piemēroties dažādām ūdens temperatūrām, no 12 °C līdz 27 °C ar ūdens sāļumu 14—39 PSV.

## Barība
Atlantijas pelamīda ir plēsīga un barojas ar nelielām zivīm, galvenokārt medī baros dzīvojošās zivis, arī bezmugurkaulniekus (piemēram, kalmārus, garneles). Var norīt salīdzinoši lielu upuri. Novērots kanibālisms, gan pieaugušās, gan jaunās zivis uzbrūk mazākām Atlantijas pelamīdām.

## Vairošanās
Nārstošanas sezona atkarībā no izplatības areāla ir ļoti dažāda. Piemēram, Vidusjūrā galvenokārt nārsto no maija līdz jūlijam, pie Alžīrijas krastiem no marta līdz maijam; okeāna austrumdaļā no decembra līdz jūnijam, bet pie Marokas krastiem no jūnija līdz jūlijam; okeāna ziemeļrietumos nārsto jūnijā un jūlijā. Ikri un kāpuri pelaģiski. Var sasniegt 5 gadu vecumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*IUCN: Atlantic Bonito
*Marine Species: Atlantic bonito (Sarda sarda)
Federiko Pellegrīno

**Federiko Pellegrīno** (; dzimis  Aostā, Itālijā) ir itāliešu distanču slēpotājs, 2018. un  sudraba medaļu ieguvējs sprintā, 2017. gada pasaules čempions, vairākkārtējs pasaules čempionātu medaļnieks.

Pasaules kausā debitēja 2009.—2010. gada sezonā. Labākos panākumus guvis sprintā.  Davosā izcīnīja pirmo uzvaru pasaules kausa posmos.  2015.—2016. gada sezonā uzvarēja pasaules kausa sprinta disciplīnas kopvērtējumā. Kopš 2011. gada piedalās pasaules čempionātos. Pirmo pasaules čempionāta medaļu ieguva 2015. gadā Fālunā, izcīnot bronzu komandu sprintā kopā ar Dītmaru Nekleru. 2017. gadā Lahti kļuva par pasaules čempionu sprintā un ieguva sudraba medaļu komandu sprintā. 2019. gadā Zēfeldē izcīnīja sudraba medaļu sprintā un bronzu komandu sprintā.

2023. gada Pasaules čempionātā Planīcā kopā ar Frančesco De Fabiāni ieguva sudraba medaļu komandu sprintā. 2025. gada Pasaules čempionātā Tronheimā sprintā izcīnīja sudraba medaļu, piekāpjoties tikai Juhannesam Hesflotam Klēbo.  ieguva divas bronzas medaļas: vīriešu stafetē un komandu sprintā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzelzs lēdija (filma)

**"Dzelzs lēdija"** () ir 2011. gada biogrāfiskā drāmas filma, kas balstīta uz Džona Kempbela biogrāfiju "*The Iron Lady: Margaret Thatcher, from Grocer's Daughter to Prime Minister*". Filmas režisore ir Filida Loida. Galvenās lomas atveido Merila Strīpa, Džims Brodbents, Īeins Glens, Olīvija Kolmane, Entonijs Heds, Nikolass Farels, Ričards Grānts un Sjūzana Brauna. Filmas pirmizrāde notika  Austrālijā un Jaunzēlandē.

Merila Strīpa par savu darbu filmā saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā aktrise galvenajā lomā", Zelta globusa balvu nominācijā "Labākā dramatiskā aktrise", kā arī BAFTA kino balvu nominācijā "Labākā aktrise". Tāpat filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais grims un matu sakārtojums" un BAFTA balvu kategorijā "Labākais grims un matu sakārtojums".

Filma veidota par Anglijas premjerministres Mārgaritas Tečeres dzīvi pēc viņas vīra Denisa Tečera nāves.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valmieras Valsts ģimnāzija

**Valmieras Valsts ģimnāzija** ir vispārējās vidējās izglītības mācību iestāde Valmierā. Ģimnāzijas ēkā atrodas izstāžu galerija "Ledus pagrabs".

## Izglītības programmas
Pamatizglītības otrā posma (7.-9. klase) matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma	(kods: 23013111), Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011011), Vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programma	(31012011), Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (dabaszinības, 31013011), Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (31013011)

## Skolas vēsture
Valmieras Valsts ģimnāzijas ēka (arhitekts Aleksejs Kīzelbašs) celta 1902. gadā Vidzemes Skolotāju semināra vajadzībām, Pirmā pasaules kara laikā semināra ēkā 1915. gadā ierīkoja Krievijas armijas kara hospitāli. 
Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām 1920. gada 1. augustā Izglītības ministrija izdeva rīkojumu par Valmieras sieviešu ģimnāzijas un Valmieras reālskolas pārņemšanu valsts uzturēšanā, tās apvienojot un pārdēvējot par **Valmieras Valsts vidusskolu**. Skola darbojās bijušā Valmieras skolotāju semināra ēkā, 1929. gadā to pārdēvēja par **Valmieras Valsts ģimnāziju**.

Otrā pasaules kara laikā skolas ēkā izveidojās Vērmahta lazarete. 1944. gadā skolu pārdēvēja par Valmieras vidusskolu, 1949. gadā par **[[Valmieras komunāri|Valmieras 11 varoņu-komjauniešu]] vidusskolu**. Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas tā ieguva Valmieras 1. vidusskolas, 1996. gadā Valmieras ģimnāzijas nosaukumu, bet 2004. gadā skolai atjaunoja Valsts ģimnāzijas statusu.

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums (2016) 

## Atsauces

## Ārējās saites
*Skolas mājaslapa
Puiši neraud

**"Puiši neraud"** () ir 1999. gada biogrāfiskā filma, kas balstīta uz patiesiem notikumiem. Filmas režisore un viena no scenārija autoriem ir Kimberlija Pīrsa. Galvenās lomas atveido Hilarija Svonka, Kloē Seviņī, Džūdija Deivisa, Pīters Sarsgārds, Alīsija Goransone, Žanete Ārnete un Mets Makgrets. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Hilarija Svonka par savu darbu filmā saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā aktrise galvenajā lomā", savukārt Kloē Seviņī saņēma nomināciju kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā"

Tīna Brendona, kura piedzima kā sieviete, saprot, ka viņa labāk jūtas kā vīrietis, tāpēc viņa pieņem Brendona Tīnas identitāti un cenšas atrast sevi un savu īsto mīlestību. Brendona jauniegūtie draugi nav tik saprotoši saistībā ar viņa dzimuma maiņas operāciju un beigās Brendonu izvaro un nogalina.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pārtēriņa kredīts

**Pārtēriņa kredīts**, **pārsnieguma kredīts** jeb **overdrafts** (no ) ir noteiktais naudas pārsniegums virs kontā ieskaitītajiem personiskajiem naudas līdzekļiem un īstermiņa aizdevums bez konkrēta izmantošanas mērķa kontā, kurā tiek ieskaitīti klienta regulārie ienākumi vai darba alga. Konta pārsnieguma kredīta limits ir saistīts ar klienta algas lielumu un tiek izmantots kā naudas plūsmas vadības instruments, kad laikus nesakrīt klienta ieņēmumi ar izdevumiem. Overdrafta limits ir atkarīgs arī no kredītiestādes kredītpolitikas, tomēr parasti tas ir 1—4 klienta mēnešalgu apmērā.

Pārtēriņa kredītus iedala divos veidos: saskaņotajā un nesaskaņotajā overdrafta limitā. Pirmajam veidam limits tiek iepriekš saskaņots ar kredītiestādi. Otrajam veidam limits nav iepriekš saskaņots ar kredītiestādi, bet klients izmanto vairāk naudas līdzekļu, nekā bijis kontā, kā arī gadījums, kad bijis patērēts vairāk, nekā ļāvis iepriekš saskaņotais limits. Gadījumā, ja limits ir pārsniegts vai vispār nebija iepriekš saskaņots, tad procentu likme ir lielāka.

Klientam jāmaksā procenti par izmantoto kredītlimita daļu, tomēr, ja pārtēriņa kredīts netiek izmantots, mēneša procenti par to nav jāmaksā. Nauda, kas atrodas algas kontā, var bez iepriekšēja brīdinājuma tikt pārskaitīta pārtēriņa kredīta saistību segšanai, ja tas nav bijis laikus izdarīts.

## Atsauces
Melnie Ziemassvētki (2006. gada filma)

**"Melnie Ziemassvētki"** () ir 2006. gada šausmu filma, kas veidota kā 1974. gada tāda paša nosaukuma filmas rīmeiks. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Glens Morgans. Galvenās lomas atveido Keitija Kesidija, Mišela Trahtenberga, Mērija Elizabete Vinsteda, Olivers Hadsons, Leisija Šaberta, Kristena Klouka un Andrea Mārtina. Filmas pirmizrāde notika  Apvienotajā Karalistē.

Ziemassvētku vakarā no cietuma izbēdzis maniaks atgriežas savā bērnības mājā, kas tagad ir pārveidota par Studenšu korporāciju, un sāk vienu pēc otras nogalināt korporācijas biedres.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ledus princese

**"Ledus princese"** () ir 2005. gada Kanādas un ASV sporta filma, kuras režisors ir Tims Faivels. Galvenās lomas atveido Džoana Kjūsaka, Kima Ketrela, Mišela Trahtenberga un Haidena Panetjēra. Filmas pirmizrāde notika .

Keisija ir talantīga un gudra studente, kura vēlas tikt Hārvardā. Lai tiktu pie stipendijas, viņai jāizveido projekts fizikā, kuru Keisija izvēlas veidot par savu hobiju - daiļslidošanu. Drīz vien šis projekts pārvēršas par Keisijas sapņa - kļūšanas par daiļslidošanas čempioni - piepildīšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marija Antuanete (filma)

**"Marija Antuanete"** () ir 2006. gada vēsturiskā drāmas filma, kuras režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir Sofija Kopola. Galvenās lomas atveido Kirstena Dansta, Džeisons Švarcmans, Džūdija Deivisa, Rips Torns, Eiša Ardžento, Rouza Bairna, Mollija Šenona, Šērlija Hendersone, Denijs Hjūstons un Stīvs Kūgans. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākie kostīmi".

Filmā tiek parādīts Francijas karalienes Marijas Antuanetes dzīvesstāsts, tajā skaitā viņas laulības ar Luiju XVI četrpadsimt gadu vecumā un sēšanās tronī deviņpadsmit gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazā Smilšu iela (Rīga)

**Mazā Smilšu iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Smilšu ielu un beidzas krustojumā ar Vaļņu ielu.

Pirmo reizi iela minēta 1409. gadā. Sākotnēji tā sniedzās līdz Rīdzenei. 17. gadsimtā ielu pagarināja līdz Vaļņu ielai.

## Ielu savienojumi
Mazā Smilšu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Smilšu iela (T veida krustojums)
* Meistaru iela
* Ķēniņu iela 
* Vaļņu iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites
Indijas makreles

**Indijas makreles, Indijas makreļu ģints** (*Rastrelliger*) ir makreļu dzimtas (*Scombridae*) makreļveidīgo zivju ģints, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošas sugas. Kopīgi ar četrām makreļu (*Scomber*)  sugām tās veido makreļu cilti (*Scombrini*), kuru mēdz saukt arī par īsto makreļu cilti. Sastopamas Indijas un Klusajā okeānā.

## Kopīgās īpašības
[thumb|left|240px|Uz muguras divas plati viena no otras nodalītas muguras spuras, attēlā [īsā makrele (*Rastrelliger brachysoma*)]]
Indijas makrelēm ir pagarš, no sāniem nedaudz saspiests ķermenis. Garums, atkarībā no sugas, 20—42 cm. Acs priekšējo un aizmugurējo malu sedz taukus saturošs acs plakstiņš. Mute plata ar sīkiem, koniskiem zobiem. 

Uz muguras divas plati viena no otras nodalītas muguras spuras. Attālums starp spurām ir apmēram vienādi liels ar pirmās spuras garumu. Pirmajai spurai ir 8—11 stari. Aiz otrās muguras un anālās spuras piecu trīsstūrveida spuriņu rinda. Vēdera spuras ar nelielu atstarpi. 

Astes spura dziļi šķelta. Astes stumbrs pirms spuras ļoti tievs. Zvīņas pie galvas un ap krūšu spurām lielākas un uzkrītošākas, nekā pārējās zvīņas. 

## Uzvedība
[thumb|240px|[Salu makreles (*Rastrelliger faughni*)]]
Indijas makreles uzturas baros, barojas ar planktonu, galvenokārt ar vēžveidīgajiem.

## Sistemātika
***Indijas makreļu ģints** (*Rastrelliger*)
**Indijas makrele (*Rastrelliger kanagurta*)
**Īsā makrele (*Rastrelliger brachysoma*)
**Salu makrele (*Rastrelliger faughni*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*iNaturalist: Genus Rastrelliger
*Britannica: Indian mackerel
Mazā Jaunavu iela

**Mazā Jaunavu iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Šķūņu ielu un beidzas krustojumā ar Tirgoņu ielu.

Pirmo reizi iela iezīmēta 1650. gada Rīgas plānā ar nosaukumu **Mazā Jumpravu iela**, kas bija Jumpravu ielas (*Jungferngasse*) turpinājums. 1921. gadā ielas nosaukums tika mainīts uz **Jumpravu ielu**. Tās apbūve cieta Vērmahta uzbrukumā Rīgai 1941. gadā, 1944. gadā tā kļuva par **Jaunavu ielu**. 1990. gados iela ieguva savu tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Mazā Jaunavu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Šķūņu iela
* Mazā Monētu iela
* Tirgoņu iela

## Atsauces

## Ārējās saites
Šķūņu iela (Rīga)

**Šķūņu iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Kaļķu ielu beidzas krustojumā ar Doma laukumu.

Iela izveidojusies 13. gadsimtā ar sākotnējo nosaukumu **Kurpju iela**, jo uz tās bija Rīgas kurpnieku darbnīcas. Tagadējais ielas nosaukums radies kā fonētisks agrākā nosaukuma pārveidojums.

## Ielu savienojumi
Šķūņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kaļķu iela
* Mazā Jaunavu iela
* Laipu iela (T veida krustojums)
* Amatu iela (T veida krustojums)
* Tirgoņu iela (T veida krustojums)
* Zirgu iela (T veida krustojums)
* Doma laukums

## Vēsturiskas ēkas
Šķūņu ielas 11 nams ir 1856. gadā būvētā Rīgas pilsētas Nodokļu pārvaldes ēka, kurā līdz 1890. gadam sanāksmes noturēja Rīgas literāri praktiskā pilsoņu savienība, Rīgas Dabaspētnieku biedrība, Rīgas Praktizējošo ārstu biedrība un Vēstures un senatnes pētītāju biedrība, kuras sāka dēvēt par "muzeja biedrībām".

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazā Monētu iela

**Mazā Monētu iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Šķūņu ielu un beidzas krustojumā ar Kaļķu ielu. Ielas garums ir 89 metri, tā klāta ar bruģa segumu. Tajā nav atļauta autotransporta satiksme, iela blīvi apbūvēta ar vecpilsētai raksturīgu apbūvi.

Pirmo reizi iela minēta dokumentos 1393. gadā ar nosaukumu **Mazā Kurpnieku iela**. 1846. gadā iela ieguva savu tagadējo nosaukumu, kas saistīts ar monētu kaltuvi, kas atradās šajā ielā.

## Ielu savienojumi
Mazā Monētu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Šķūņu iela
* Mazā Jaunavu iela
* Kaļķu iela

## Atsauces

## Ārējās saites
Asarveidīgo apakšdivīzija

**Asarveidīgo apakšdivīzija** (*Percomorphaceae*) ir viena no dzelkņstarzivju divīzijas (*Acanthopterygii*) apakšdivīzijām, kas apvieno vairāk kā 35 zivju kārtas. Sistemātika ir mainīga un joprojām diskutabla. Vairākas kārtas pēdējos gados ir apvienotas vai arī izveidotas jaunas. Pazīstamākās šīs grupas zivis ir tunzivis, makreles, zobenzivis, jūraszirdziņi, asari, zandarti, grunduļi un jūrasgrunduļi.

## Sistemātika
* **Asarveidīgo apakšdivīzija** (*Percomorphaceae*) 
** Adatzivjveidīgo sērija (*Syngnatharia*)
*** kārta: Adatzivjveidīgās (*Syngnathiformes*)
** Asarveidīgo sērija (*Eupercaria*)
*** kārta: Asarveidīgo ''incertae sedis''
*** kārta: Asarveidīgās (*Perciformes*)
*** kārta: Balonzivjveidīgās  (*Tetraodontiformes*)
*** kārta: Jūraskarūsveidīgās (*Spariformes*) 
*** kārta: Jūrasvelnveidīgās (*Lophiiformes*)
*** kārta: Kaproīdveidīgās (*Caproiformes*)
*** kārta: Ķirurgzivjveidīgās (*Acanthuriformes*)
*** kārta: Lāpstzivjveidīgās (*Ephippiformes*)
*** kārta: Lutjānzivjveidīgās (*Lutjaniformes*)
*** kārta: Lūpzivjveidīgās (*Labriformes*)
*** kārta: Moharveidīgās (*Gerreiformes*)
*** kārta: Sauleszivjveidīgās  (*Centrarchiformes*)
*** kārta: Stiklazivjveidīgās  (*Pempheriformes*)
*** kārta: Tauriņzivjveidīgās (*Chaetodontiformes*)
*** kārta: Teleskopzivjveidīgās (*Priacanthiformes*)
*** kārta: Trīsastu asarveidīgās (*Lobotiformes*)
*** kārta: Zvaigžņuvērotājveidīgās (*Uranoscopiformes*)
** Jūrasgrunduļveidīgo sērija (*Gobiaria*)
*** kārta: Inkubatorzivjveidīgās (*Kurtiformes*)
*** kārta: Jūrasgrunduļveidīgās (*Gobiiformes*)
** Krupjzivjveidīgo sērija (*Batrachoidaria*)
*** kārta: Krupjzivjveidīgās (*Batrachoidiformes*)
** Krūmzivjveidīgo sērija (*Anabantaria*)
*** kārta: Krūmzivjveidīgās (*Anabantiformes*)
*** kārta: Purvuzušveidīgās (*Synbranchiformes*)
** Makreļveidīgo sērija (*Pelagiaria*)
*** kārta: Makreļveidīgās (*Scombriformes*)
** Mīkstzušveidīgo sērija (*Ophidiaria*)
*** kārta: Mīkstzušveidīgie (*Ophidiiformes*)
** Ovalentariju sērija (*Ovalentaria*)
*** kārta: Ovalentariju ''incertae sedis''
*** Aterīnveidīgo virskārta (*Atherinomorphae*)
**** kārta: Aterīnveidīgās (*Atheriniformes*)
**** kārta: Vējzivjveidīgās (*Beloniformes*)
**** kārta: Zobkarpveidīgās (*Cyprinodontiformes*)
*** Cihlīdveidīgo virskārta (*Cichlomorphae*)
**** kārta: Cihlīdveidīgās (*Cichliformes*)
*** Jūras sunīšveidīgo virskārta (*Blenniimorphae*)
**** kārta: Piesūcekņzivjveidīgās (*Gobiesociformes*)
**** kārta: Jūras sunīšveidīgās (*Blenniiformes*)
*** Kefaļveidīgo virskārta (*Mugilomorphae*)
**** kārta: Kefaļveidīgās (*Mugiliformes*)
** Stavridveidīgo sērija (*Carangaria*)
*** kārta: Stavridveidīgo ''incertae sedis''
*** kārta: Marlīnveidīgās (*Istiophoriformes*)
*** kārta: Plekstveidīgās (*Pleuronectiformes*)
*** kārta: Stavridveidīgās (*Carangiformes*)

## Atsauces
Marlīnveidīgās

**Marlīnveidīgās** (*Istiophoriformes*) ir īsto kaulzivju (*Teleostei*) kārta, kas pieder dzelkņstarzivju divīzijai (*Acanthopterygii*). 2016. gadā, balstoties uz ģenētiskajiem pētījumiem, no asarveidīgo kārtas (*Perciformes*) tika atdalītas marlīnveidīgās zivis. Saskaņā ar jaunāko sistemātiku kārta apvieno divas dzimtas ar 12 jūras zivju sugām. Mājo tropiskajos un mērenajos ūdeņos Atlantijas, Indijas un Klusajā okeānā.

## Latvijā un Baltijas jūrā
Baltijas jūrā sastopama viena marlīnveidīgo kārtas suga — zobenzivs (*Xiphias gladius*). Ieceļo reti, parasti laikā no augusta līdz novembrim. Latvijas piekrastē zobenzivs līdz Otrajam Pasaules karam noķerta 9 reizes. Pēckara periodā konstatēta: 1952. gadā, 1993. gadā (uz dienvidiem no Ventspils), 2007. gadā (pie Ziemupes) un 2015. gadā Liepājā.

## Kopīgās īpašības
Marlīnveidīgās ir liela auguma jūras zivis ar asu staru spurām. Četras sugas no tām pārsniedz 3,5 m garumu un 500 kg masu. Visām raksturīga gara purna daļa, ar kuru kā ar zobenu mēdz sadalīt gabalos savu medījumu. 

Marlīnveidīgās zivis ir ļoti ātras, izveicīgas un plēsīgas. Galvenokārt barojas ar nelielām zivīm un galvkājiem. Dažas sugas nirst un medī līdz 200 m dziļumā. Pieaugušām marlīnveidīgām zivīm, tā kā tās ir liela auguma un ļoti ātras, ir ļoti maz dabīgo ienaidnieku. Tās ir dažas lielākas haizivju sugas un zobenvalis.

## Sistemātika
**Marlīnveidīgo kārta** (*Istiophoriformes*)
* Marlīnu dzimta (*Istiophoridae*)
** Baltie marlīni (*Kajikia*)
** Buruzivis (*Istiophorus*)
** Melnie marlīni (*Istiompax*)
** Tropu marlīni (*Tetrapturus*)
** Zilie marlīni (*Makaira*)
* Zobenzivju dzimta (*Xiphiidae*)
** Zobenzivis (*Xiphias*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*EOL: Istiophoriformes
Centrs (Tallina)

**Centra rajons** () ir viens no 8 Igaunijas galvaspilsētas Tallinas rajoniem. Aptver pilsētas centrālo daļu. Sīkāk iedalās 21 apkaimē, tās ir Ilemistejerve, Juhkentali, Kadriorga, Kasisaba, Keldrimē, Kicekila, Kompasi, Luite, Mākri, Meigu, Raua, Sadama, Sibulakila, Sidalinna, Tatari, Torupilli, Tēnismē, Ūsmāilma, Vanalinna un Vērenni. Ietver Tallinas vecpilsētu, daudzus Tallinas arhitektūras un kultūras pieminekļus, izklaides vietas. rajonā ietilpst arī Ilemistes ezers un Aegnas sala Tallinas līcī.
Lasnamē

**Lasnamē pilsētas rajons** () ir viens no 8 Igaunijas galvaspilsētas Tallinas rajoniem. Aptver pilsētas austrumu daļu. Sīkāk iedalās 17 apkaimēs, tās ir Ilemiste, Katleri, Kurepellu, Kuristiku, Lāgna, Lopealse, Mustakivi, Pae, Paevelja, Prīsle, Sejamē, Seli, Sikupilli, Tondiraba, Ūslinna un Veo. Apbūvē dominē 20. gadsimta otrajā pusē celtas daudzdzīvokļu blokmājas. Pēc iedzīvotāju skaita lielākais Tallinas rajons. Etniski iedzīvotāju vairākums ir krievi (59,8 %).
Markuss Eizenbihlers

**Markuss Eizenbihlers** (; dzimis ) ir vācu tramplīnlēcējs.

Pasaules kausā debitēja 2011. decembrī Četru tramplīnu turnejas posmā Oberstdorfā. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2015. gadā Fālunā, iegūstot 10. vietu sacensībās uz lielā tramplīna un 5. vietu komandu sacensībās. 2017. gadā Lahti ieguva bronzas medaļu uz normālā tramplīna un kļuva par pasaules čempionu jaukto komandu sacensībās. 2019. gada Pasaules čempionātā Zēfeldē izcīnīja zelta medaļu sacensībās uz lielā tramplīna. Piedalījies 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Ārējās saites
Mustamē

**Mustamē pilsētas rajons** () ir viens no 8 Igaunijas galvaspilsētas Tallinas rajoniem pilsētas rietumu daļā. Sīkāk iedalās 4 apkaimēs, tās ir Kadaka, Mustamē, Sēze un Sīli. Pamatā  divdesmitā gadsimta sešdesmitajos un septiņdesmitajos gados radīta apbūve. 

## Ārējās saites
Nemme (Tallina)

**Nemmes pilsētas rajons** () ir viens no 8 Igaunijas galvaspilsētas Tallinas rajoniem pilsētas dienvidos. Sīkāk iedalās 10 apkaimēs, tās ir Hīju, Kivimē, Lāgri, Līva, Menniku, Nemme, Pēskila, Rahumē, Raudalu, Vana-Mustamē. Kopš 19. gadsimta otrās puses attīstījies kā privātmāju rajons. No 1926. gada līdz PSRS okupācijai bija atsevišķa pilsēta. Pēc iedzīvotāju ienākumiem viens no bagātākajiem rajoniem valstī.

## Ārējās saites
Pirita (Tallina)

**Piritas pilsētas rajons** () ir viens no 8 Igaunijas galvaspilsētas Tallinas rajoniem. Aptver pilsētas ziemeļaustrumu daļu. Sīkāk iedalās 9 apkaimēs, tās ir Iru, Klostrimeca, Koze, Laijakila, Lepiku, Māhe, Mārjamē, Merivelja un Pirita.

## Apskates vietas

* Piritas klosteris (*Pirita klooster*)
* Piritas ielejas ainavu aizsardzības parks (*Pirita jõeoru maastikukaitseala*)
* Tallinas Botāniskais dārzs (*Tallinna Botaanikaaed*)
* Tallinas televīzijas tornis (*Tallinna teletorn*)

## Attēlu galerija

Püha Brigitta Klooster(Convent of St. Bridget).jpg|Piritas klosteris
Jardín_Botánico_de_Tallinn,_Estonia,_2012-08-12,_DD_05.JPG|Tallinas Botāniskais dārzs
Cosmopolitan (kokteilis)

thumb|''Cosmopolitan'' kokteiļa glāzē
***Cosmopolitan***, saukts arī par ***Cosmo*** ir alkoholisks kokteilis, kura klasiskā recepte sastāv no degvīna, *[[Cointreau]]* jeb apelsīnu liķiera, dzērveņu sulas un svaigi spiestas laima sulas. Pēc IBA noteiktajām proporcijām kokteilis sastāv no 40 ml degvīna, 15 ml Cointreau, 15 ml svaigas laima sulas un 30 ml dzērveņu sulas. Kokteili pagatavo visas sastāvdaļas sajaucot šeikerī ar ledu un pasniedzot augstajā kokteiļa glāzē vai Martini glāzē ar laima šķēlīti. *Cosmopolitan* ir viens no kokteiļiem, ko Starptautiskā Bārmeņu asociācija ir iekļāvusi IBA oficiālo kokteiļu sarakstā.

Kokteilis lielu popularitāti ir ieguvis no seriāla Sekss un lielpilsēta, kur Sāras Džesikas Pārkeres attēlotais Kerijas tēls bieži pasūtīja *Cosmopolitan* kokteili.

## Ārējās saites
Hābersti

**Hābersti pilsētas rajons** () ir viens no 8 Igaunijas galvaspilsētas Tallinas rajoniem. Aptver pilsētas rietumu daļu. Sīkāk iedalās 12 apkaimēs, tās ir Astangu, Eismē, Hābersti, Kakumē, Mustjē, Mēkila, Pikalīva, Roka al Mare, Tiskre, Veskimeca, Vismeistri un Veike-Eismē.

## Apskates vietas

* Harku ezers (*Harku järv*)
* Igaunijas Brīvdabas muzejs (*Eesti Vabaõhumuuseum*)
* *[[Saku Suurhall]]*
* Tallinas Zooloģiskais dārzs (*Tallinna Loomaaed*)

## Attēlu galerija

Rocca al Mare, Tallinn, Estonia - panoramio (5).jpg|Ēkas Igaunijas Brīvdabas muzejā
Otto lumeleopard.JPG|Sniega leopards Tallinas zoodārzā
Suurhall.jpg|Saku Suurhall
Ziemeļtallina

**Ziemeļtallinas pilsētas rajons** () ir viens no 8 Igaunijas galvaspilsētas Tallinas rajoniem. Atrodas uz pussalas pilsētas ziemeļu daļā. Sīkāk iedalās 8 apkaimēs, tās ir Kalamaja, Karjamā, Kelmikila, Kopli, Merimeca, Paljasāre, Pelgulinna, Pelguranna un Sici.
Spritz Veneziano

thumb|''Spritz Veneziano'' pasniegšanas piemērs
***Spritz Veneziano*** ir uz vīna bāzes veidots alkoholiskais kokteilis, kura klasiskā recepte sastāv no *[[Prosseco]]*, *[[Aperol]]* un sodas ūdens. Pēc IBA noteiktajām proporcijām kokteilis sastāv no 60 ml *Prosseco*, 40 ml *Aperol* un sodas ūdens. Kokteili pagatavo samaisot visas sastāvdaļas kopā un pasniedzot vīna glāzē ar ledu un apelsīna šķēlīti.

Kokteilis Itālijas ziemeļaustrumos, pirms vakariņām tiek pasniegts kā aperitīvs. *Spritz Veneziano* ir viens no kokteiļiem, ko Starptautiskā Bārmeņu asociācija ir iekļāvusi IBA oficiālo kokteiļu sarakstā.

## Ārējās saites
Tallinas sinagoga

**Tallinas sinagoga** () ir sinagoga, kas atrodas Igaunijas galvaspilsētas Tallinas centrālajā daļā. 

Lielākoties privāti finansētu, mūsdienīgā stila sinagogu uzcēla 2007. gadā un tā ir pirmā sinagoga, kas uzcelta Igaunijā pēc Otrā pasaules kara. Pirms Otrā pasaules kara Tallinā darbojās 1883. gadā celtā sinagoga Mākri ielā, kuru sagrāva Tallinas bombardēšanas laikā 1944. gada martā, un pēc kara neatjaunoja. 

## Galerija

2-Estonie-Tallin- synagogue- DSC04479.JPG|Interjers
2-Estonie-Tallin- synagogue- DSC04466.JPG|
Tallinn Synagogue - Menorah.JPG|Menora pie sinagogas


## Ārējās saites
Šūrs Rēte

**Šūrs Rēte** (; dzimis ) ir norvēģu distanču slēpotājs.

Pasaules kausā debitēja 2009. gada martā Tronheimā. Pirmo individuālo uzvaru PK posmos izcīnījis 2015. gada martā Oslo 50 km distancē. 2013. gada Pasaules čempionātā Valdifjemmē Norvēģijas komandas sastāvā kļuva par pasaules čempionu stafetē, kā arī izcīnīja bronzas medaļu skiatlonā. 2019. gadā Zēfeldē izcīnīja divas pasaules čempionāta zelta medaļas: skiatlonā un stafetē, kā arī ieguva bronzu 50 km distancē brīvajā stilā. Piedalījies 2014. un .

## Atsauces

## Ārējās saites
Georgijs Cits

**Georgijs Cits** (; dzimis 1872. gadā, miris starp 1940. un 1945. gadu) bija grieķu cīkstonis, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Pēc profesijas Georgijs Cits bija konditors. Viņš miris Otrā pasaules kara laikā.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
Cīkstoņu sacensības bija ieplānotas 1996. gada 10. aprīlī. Pirmajā kārtā Georgijs Cits bija brīvs. Otrajā kārtā viņa pretinieks bija tautietis Stefans Hristopuls. To uzvarējis, viņš iekļuva finālā, kur bija jācīnās ar Vācijas sportistu Kārli Šūmani. Finālcīņa ieilga, un iestājušās tumsas dēļ to vajadzēja turpināt nākamajā dienā. 11. aprīlī cīņa turpinājās tikai nepilnas 20 minūtes, Cits zaudēja un palika otrajā vietā.

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* Τσίτας Γιώργος , Georgija Cita profils Grieķijas olimpiskās komitejas mājas lapā. 
* Georgijs Cits (SOK profils)
Stundas (filma)

**"Stundas"** () ir 2002. gada drāmas filma, kas balstīta uz Maikla Kaninghema tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Stīvens Doldrijs. Galvenās lomas atveido Merila Strīpa, Džūliana Mora, Nikola Kidmena, Eds Heriss, Klēra Deinsa, Toni Kolete, Džefs Denjelss un Stīvens Dileins. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Filma tika nominēta deviņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tajā skaitā nominācijās "Labākā filma" un "Labākais režisors", tomēr balvu tā ieguva tikai vienā nominācijā: "Labākā aktrise galvenajā lomā" (Nikola Kidmena).

Filmā tiek parādīts stāsts par to, kā romāns "Deloveja kundze" ietekmē trīs dažādu paaudžu sievietes, kuru dzīves dažādos veidos ietekmē pašnāvības tēma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sapņu meitenes (filma)

**"Sapņu meitenes"** () ir 2006. gada romantiskā kinokomēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma Brodvejas mūziklu. Filmas režisors un scenārija autors ir Bills Kondons. Galvenās lomas atveido Džeimijs Fokss, Bejonse Noulza, Edijs Mērfijs, Denijs Glovers, Anika Noni Rouza, Kīts Robinsons un Dženifere Hadsone. Filmas pirmizrāde notika .

Filma ieguva nominācijas piecās Amerikas Kinoakadēmijas dažādās kategorijās (kategorijā "Labākā dziesma" tika nominētas trīs filmas dziesmas), no tām filma ieguva divas balvas: "Labākā aktrise otrā plāna lomā" un "Labākā skaņa".

Filmas sižets notiek 20. gadsimta 60. un 70. gados, kad Amerikā sāk attīstīties R&B un soulmūzika. Trīs tumšādainas soulmūzikas dziedātājas cenšas izcīnīt savu vietu zem saules, tajā pašā laikā saskaroties ar dažādām personīgām problēmām, kā arī manipulatīvu ierakstu kompānijas producentu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maikls Kleitons (filma)

**"Maikls Kleitons"** () ir 2007. gada ASV trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Tonijs Gilrojs. Galvenās lomas atveido Džordžs Klūnijs, Toms Vilkinsons, Tilda Svintone un Sidnijs Polaks. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Filma tika nominēta astoņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tajā skaitā "Labākā filma", "Labākais režisors" un "Labākais oriģinālscenārijs", tomēr balvu tā ieguva tikai nominācijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

Filmas galvenais varonis ir advokāts Maikls Kleitons, kurš cenšas tikt galā ar korupciju un intrigām, kas ieskauj viņa advokātu biroja lielāko klientu - ķīmijas kompāniju, kas tiek apsūdzēta par tās toksisko agroķimikāliju efektiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dārgumiņš (filma)

**"Dārgumiņš"** () ir 2009. gada drāmas filma, kas balstīta uz Ramonas Loftones romānu *"Push"*. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir Lī Denielss. Galvenās lomas atveido Gabereja Sidibeja, Mo'Nique, Pola Patone, Meraija Kerija, Šerija Šeperda un Lenijs Kravics. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Filma tika nominēta sešām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām tā ieguva divas: "Labākais adaptētais scenārijs" un "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

Filmas sižets notiek ap 1987. gadu Ņujorkas apkaimē Hārlemā. Dārgumiņš ir 16 gadus veca jauniete ar lieko svaru, kuru apceļ māte un kura nemāk lasīt. Kad Dārgumiņš paliek stāvoklī ar savu otro bērnu, viņas vidusskolas direktors iesaka Dārgumiņu alternatīvajā skolā ar cerībām, ka meitenes dzīve ievirzīsies jaunā, labākā virzienā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Saragosas līgums

thumb|350px|Koloniju demarkācijas līnija starp Spāniju un Portugāli 16. gadsimtā
**Saragosas līgums** (, ) ir līgums, kuru 1529. gada 22. aprīlī Saragosā slēdza Spānija un Portugāle. Tajā tika nosprausta demarkācijas līnija starp abu jūras lielvalstu ietekmes sfērām Austrumu puslodē.

Saragosas līgums bija papildinājums Tordesiljasas līgumam, kas starp abām valstīm tika slēgts 1494. gadā. Tas noteica šo valstu interešu demarkācijas līniju rietumu puslodē. Tā kā tajā laikā īsti nebija zināma Zemes lodveida forma, tad šo valstu interešu sfēras sadūrās Klusajā okeānā. Tādēļ bija nepieciešams sadalīt ietekmes zonas arī šeit.

Par austrumu demarkācijas līniju kalpoja līnija 297,5 ligas uz austrumiem no Moluku salām, ap 142° a.g. Pēc līguma līnijai bija jāiet starp Marianas salām un Guamu, toreiz sauktas par Santo Tome un Las Velas. Zemes un jūras uz austrumiem no demarkācijas līnijas piederēja Spānija, bet uz rietumiem — Portugālei. Bez to līgums apstiprināja vienošanos, kurā Spānija pārdeva Portugālei tiesības uz Moluku arhipelāgu par 350 tūkstošiem dukātu.

Saragosas līgums beidza savu darbību 1777. gadā sakarā ar San Ildefonso līguma slēgšanu.

## Ārējās saites
Malpensas lidosta

**Milānas Malpensas lidosta** (*Aeroporto di Milano Malpensa*) ir starptautiska lidosta Itālijas ziemeļos. Otrā noslogotākā lidosta Itālijā (aiz Fjumičīno lidostas pie Romas) un 23. noslogotākā lidosta Eiropā. Apkalpo Milānas aviācijas mezglu.

Izvietojusies 49 km uz ziemeļrietumiem no Milānas centra Ferno komūnā. Lidlauks tagadējās Malpensas lidostas vietā pastāvējis kopš 1910. gada, kad Džanni Kaproni un Džovanni Agusta šeit izmēģināja pašu ražotos lidaparātus. 1920.—1930. gados šeit bāzējās divas Itālijas Gaisa spēku eskadriļas. 1943. gadā lidlauku pārņēma *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]* un ierīkoja pirmo betona skrejceļu. Pēc kara lidlauks tika pārveidots par civilo lidostu un kopš 1948. gada tiek veikti regulārie reisi.

Lidostai ir divi paralēli 3920 m gari asfaltēti skrejceļi, divi pasažieru termināli un kravas terminālis. Malpensa ir *[[Air Italy]]*, *[[Cargolux Italia]]* un *[[FedEx Express]]* mezgla lidosta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Laukā no ligzdas

**"Laukā no ligzdas"** () ir 2006. gada romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Toms Dejs. Galvenās lomas atveido Metjū Makonahijs, Sāra Džesika Pārkere, Zoja Dešanela, Džastins Bārta, Bredlijs Kūpers, Ketija Beitsa un Terijs Bredšovs. Filmas pirmizrāde notika .

Trīsdesmit piecus gadus vecais Trips vēl joprojām dzīvo kopā ar saviem vecākiem. Kad viņa vecāki Els un Sjū uzzina, ka viņu draugi nolīga ekspertu, kurš palīdzēja viņu dēlam izvākties, abi nolemj, ka šāds eksperts vajadzīgs arī Tripam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džordžs no džungļiem

**"Džordžs no džungļiem"** () ir 1997. gada ASV kinokomēdija, kas balstīta uz Džeja Vorda tāda paša nosaukuma animācijas filmu. Filmas režisors ir Sems Veismens. Galvenās lomas atveido Brendans Freizers, Leslija Manna, Tomass Heidens Čērčs, Ričards Roundtrijs, Džons Klīss un Holanda Teilore. Filmas pirmizrāde notika . 2003. gadā filmai iznāca turpinājums "Džordžs no džungļiem 2" (*George of the Jungle 2*).

Džordžs, kuru džungļos uzaudzinājuši pērtiķi, iemīlas bagātā amerikānietē, kura Džordža dzimtenē ieradusies ceļojumā.

## Atsauces

## Ārējās saites