open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Motrīne

**Motrīne** () ir ciems Baltinavas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 11 km no pagasta centra Baltinavas un 289 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P45, uz dienvidaustrumiem no Motrīnes ezera.

## Atsauces
Sosnicjas rajons

**Sosnicjas rajons** () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņihivas apgabala ziemeļaustrumu daļā. Robežojas ar Čerņihivas apgabala Novhorodas-Siverskas rajonu ziemeļaustrumos, Koropas rajonu austrumos, Borznas rajonu dienvidos, Menas rajonu rietumos un Korjukivkas rajonu ziemeļrietumos.

Sosnicjā dzimis kinorežisors Oleksandrs Dovženko (*Олекса́ндр Петро́вич Довже́нко*, 1894—1956).

## Ārējās saites
Gīze

**Gīze** () var būt:

* Mārtiņš Gīze (ap 1560–1589), jurists, viens no galvenajiem namnieku opozīcijas vadītājiem Kalendāra nemieru laikā;
* Ernests Gīze, šahists.
Mežupe (Baltinavas pagasts)

**Mežupe** ir ciems Baltinavas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Baltinavas un 258 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P45, Kūkovas upes krastā.

## Atsauces
Somijas zviedru tautas partija

**Somijas zviedru tautas partija**  (, ) ir liberāli centriska politiskā partija Somijā, kas pārstāv zviedru etniskās minoritātes intereses. Dibināta 1906. gadā.
Partija bijusi valdībā no 1979. līdz 2015. gadam, koalīcijā ar parlamenta centriski labējām un centriski kreisajām partijām.

## Ārējās saites
* Somijas zviedru tautas partija
Fernando Saavedra

**Fernando Saavedra** (; dzimis , miris ) bija spāņu garīdznieks un šaha problēmists.

Saavedras vecāki pārcēlušies uz Angliju, kad viņš vēl bijis bērns. 1866. gadā iestājies Pasionistu ordenī un 1871. gadā ticis ordinēts par priesteri. Strādājis Īrijā un Skotijā. Ap 1900. gadu devies darbā uz Austrāliju. 1911. gadā atgriezies Eiropā.

## Šaha kompozīcija
1895. gadā 27. aprīlī laikrakstā *Glasgow Weekly Citizen* tika publicētā Džordža Barbjē etīde (skat. etīdi Nr. 1). Autors bija iecerējis šādu risinājumu: **1. ... Td6+ 2. Kb5! Td5+ 3. Kb4 Td4+ 4. Kb3 Td3+ 5. Kc2 Td4! 6. c8D? Tc4+ 7. Dxc4** pats. Saavedra bija atradis, ka baltie, 6. gājienā bandinieku pārvēršot vājākā figūrā — tornī, uzvar un trīs nedēļas vēlāk tajā pašā laikrakstā publicēja savu etīdes variantu. Pārsteidzošais gājiens (6. c8T) padarīja tā atradēju slavenu visā šaha pasaulē. Etīdi pārpublicēja daudzi šaha izdevumi. Arī mūsdienās tā atrodama gandrīz katrā šaha mācību grāmatā.

**Saavedras etīdes risinājums:**
: **1. c7 Td6+ 2. Kb5! Td5+ 3. Kb4 Td4+ 4. Kb3 Td3+ 5. Kc2 Td4! 6. c8T!! Ta4 7. Kb3** un baltie uzvar.

## Atsauces

## Papildu literatūra
* Становление шахматного этюда. Бондаренко Ф.С., Киев: Здоров’я, 1980. 74.—75. lpp. 

## Ārējās saites
* F. Saavedras etīdes analīze vietnē You Tube
Vecā Kamārce

**Vecā Kamārce** (lejtecē arī **Dokupe**) ir Ventas (Packules lunkas) labā krasta pieteka Ventspilī un Ventspils novadā.

Vecā Kamārce ir bijusī Kamārces lejtece, kas kļuvusi par atsevišķu upi pēc Kamārces-Packules kanāla izveidošanas. Tek rietumu virzienā. Ietek Ventā pie Packules ciema. 

Upi šķērso valsts autoceļš P122 (Venspils—Piltene), tās krastos atrodas Ēvartciems, Dokupe, kā arī Ventspils pilsētas daļa Packules ciems.

## Atsauces
Bizonu Bills

**Bizonu Bills** (), īstajā vārdā **Viljams Frederiks Kodijs** (*William Frederick Cody*, dzimis , miris ), bija amerikāņu Mežonīgo Rietumu perioda bizonu mednieks, karavīrs un šovmens.

14 gadu vecumā strādāja *[[Pony Express]]* zirgu pasta sistēmā. No 1863. līdz 1865. gadam karoja Amerikas pilsoņu karā ziemeļnieku pusē. Indiāņu karu periodā strādāja kā ASV armijas pavadonis, 1872. gadā saņemdams Goda medaļu. Bizonu Billa iesauka radās pēc tam, kad viņš noslēdza līgumu ar dzelzceļa kompāniju par gaļas piegādi un 1867. un 1868. gadā nomedīja 4282 bizonus.

Izplatoties leģendāriem stāstiem par Bizonu Billu, 1883. gadā viņš nodibināja Mežonīgo Rietumu izklaides šovu, kurā darbojās pats, piesaistīdams citas tā laika personības, piemēram siu virsaiti Sēdošo Bizonu. Šovs guva milzīgus panākumus, uzstājās arī Eiropā. 19. gadsimta beigās Bizonu Bills kļuva par vienu no pirmajām starptautiskajām slavenībām.

## Ārējās saites

*
Tumsa piecdesmit nokrāsās

**"Tumsa piecdesmit nokrāsās"** () ir 2017. gada ASV erotiski romantiskā filma. Filmas režisors ir Džeimss Folijs, scenārija autors ir Nials Leonards. Filma balstīta uz E. L. Džeimsas tāda paša nosaukuma grāmatas motīviem un ir turpinājums 2015. gada filmai "Greja piecdesmit nokrāsas" (*Fifty Shades of Grey*). Galvenās lomas atveido Dakota Džonsone, Džeimijs Dornans, pārējās lomas atveido Ēriks Džonsons, Eloiza Mamforda, Bella Hītkote, Rita Ora, Lūks Graimss, Viktors Rasuks, Kima Beisingere un Marša Geja Hardena.

Filmu "Tumsa piecdesmit nokrāsās" un "Brīvība piecdesmit nokrāsās" (*Fifty Shades Freed*) filmēšanas process tika uzsākts  Parīzē un Vankūverā. Filmas pirmizrāde ASV notika , bet Latvijā divas dienas agrāk. Filma saņēma negatīvas atsauksmes un kritiku par scenāriju un aktierspēli.
## Atsauces

## Ārējās saites
*
Dzidra Smiltēna

**Dzidra Smiltēna** (dzimusi ) ir latviešu žurnāliste un dokumentālo filmu režisore. Žurnāla "Baltijas koks" galvenā redaktore.

1980. gadā pabeidza Latvijas Universitāti, kur ieguva žurnālistikas specialitāti. 2013. gadā kandidēja Saulkrastu pašvaldības vēlēšanās no Vienotības saraksta.

Producējusi latviešu dokumentālās īsfilmas "Viena diena Rēzeknē un apkaimē" (1997), "Saulīte un Voguls" (1998), kā arī režisējusi dokumentālās filmas "Lūgšana krustā" (2008) un "No ligzdas izmestie" (2017).

Dēls — politiķis Edvards Smiltēns.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Profils vietnē *Filmas.lv*
Sociālistiskā Internacionāle

**Sociālistiskā Internacionāle** ir starptautiska politisko partiju apvienība, kas sastāv no demokrātisko sociālismu aizstāvošām partijām. Tajā ir galvenokārt demokrātiski sociālistiskas, sociāldemokrātiskas un darba vai strādnieku partijas un organizācijas.

Lai gan Sociālistiskā Internacionāle ir dibināta 1951. gadā kā pēctecis Sociālistiskajai Strādnieku Internacionālei, kreisās internacionāles sāka veidoties jau 19. gadsimta beigās. Pašlaik tajā ir 153 partijas no vairāk nekā simts valstīm. Sociālistiskās Internacionāles partijas ir bijušas pie varas daudzās valstīs, t. sk. lielākajā daļā Eiropas valstu. Arī Eiropas Sociālistu partija — viena no lielākajām Eiropas Savienības partijām — ir Sociālistiskās Internacionāles asociēta organizācija.

Dažas no lielākajām Sociālistiskās Internacionāles partijām ir Francijas Sociālistiskā partija, Vācijas Sociāldemokrātiskā partija, Zviedrijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija, Nikaragvas Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte u.c.

Sociālistiskās Internacionāles prezidents ir kādreizējais Grieķijas premjerministrs Georgs Papandreu, bet ģenerālsekretārs — čīlietis Luiss Ajala.

## Atsauces
No ligzdas izmestie

**"No ligzdas izmestie"** ir 2017. gada Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisore un idejas autore ir Dzidra Smiltēna. Filmas pirmizrāde notika  Rīgā kinoteātrī *[[Splendid Palace]]*.

Filma ir par bez ģimenes palikušajiem un no vardarbības cietušiem bērniem, kuru Latvijā ir vairāk nekā 7000 un kuru dzīvi pozitīvi varētu izmainīt nokļūšana gādīgas ģimenes paspārnē. Filmā ir apkopota bāriņtiesu speciālistu, no vardarbības cietušo, cietumā ieslodzīto bērnu slepkavu, bērnu namu pārstāvju, audžuģimeņu un valsts amatpersonu viedokļi un pieredze.

## Atsauces
Sribnes rajons

**Sribnes rajons** () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņihivas apgabala dienvidaustrumos. Robežojas ar Čerņihivas apgabala Varvas rajonu dienvidos, Priluku rajonu rietumos, Ičņas rajonu ziemeļrietumos un Talalajivkas rajonu ziemeļaustrumos, kā arī Sumu apgabala Romnu rajonu austrumos. 

## Ārējās saites
*
Serhio Rodrigess

**Serhio Rodrigess Gomess** (; dzimis  Sankristovalā de la Lagunā, Kanāriju salās, Spānijā) ir bijušais spāņu basketbolists, spēlēja saspēles vadītāja pozīcijā, bijis Spānijas basketbola izlases dalībnieks. Lielākos panākumus sasniedzis Madrides "Real" sastāvā. Trīskārtējs Eirolīgas čempions.

Profesionāļa karjeras sākumā spēlēja Spānijas klubā Madrides "Estudiantes". 2006. gada NBA draftā viņu izraudzījās Fīniksas "Suns" ar kopējo 27. kārtas numuru, bet jau drafta dienā tika aizmainīts uz Portlendas "Trail Blazers" pret naudas kompensāciju. "Trail Blazers" sastāvā spēlēja līdz 2009. gadam, kad viņu aizmainīja uz Sakramento "Kings". 2010. gadā S. Rodrigess nokļuva Ņujorkas "Knicks" plaša 9 spēlētāju maiņas darījuma ietvaros, kura galvenās personas bija Treisijs Makgreidijs un Kevins Mārtins.

2010. gada vasarā, pēc četrām NBA aizvadītām sezonām, S. Rodrigess atgriezās Eiropā un noslēdza trīs gadu līgumu ar Spānijas ACB līgas klubu Madrides "Real", ko pēc tam vēl pagarināja. Šajā laikā viņš kļuva par Eirolīgas čempionu 2015. gadā un labāko spēlētāju 2014. gadā. Abās sezonās S. Rodrigess tika atzīts arī par Eiropas Gada labāko basketbolistu.

2016. gada vasarā S. Rodrigess atgriezās NBA, noslēdzot līgumu ar Filadelfijas "76ers". Pēc vienas sezonas Ziemeļamerikā viņš atgriezās Eiropā, kur pārstāvēja Maskavas CSKA, Milānas "Olimpia" un Madrides "Real". Izcīnīja vēl divus Eirolīgas čempiontitulus ar CSKA 2019. gadā un "Real" 2023. gadā.

2024. gada jūnijā S. Rodrigess paziņoja par profesionālā basketbola karjeras beigām.

## Spānijas izlase
Spānijas izlases sastāvā ieguvis divas olimpiskās medaļas (sudraba Londonā 2012. gadā un bronzas Riodežaneiro 2016. gadā). Tāpat viņš ir pasaules čempions basketbolā (21 gada vecumā spēlēja 2006. gada pasaules čempionātā Japānā, kur Spānija spēja apsteigt ASV izlasi un kļūt par čempioniem), kā arī Eiropas čempions un vairākkārtējs medaļnieks.

## Ārējās saites
Labklājības valsts

[thumb|375px|Tēriņi sociālajām lietām kā procenti no [iekšzemes kopprodukts|IKP ESAO valstīs 2013. gadā.]]
**Labklājības valsts** ir politiska ideoloģija un valsts un sabiedrības modelis, kas paredz valsts iesaistīšanos cilvēku ekonomiskās un sabiedriskās labklājības veicināšanā. Tas ir veidots uz iespēju vienlīdzības un godīga bagātības sadalījuma principiem. Tiek uzskatīts, ka sabiedrība ir atbildīga par tiem, kuri nav spējīgi sev nodrošināt minimālus izdzīvošanas apstākļus.

Par labklājības valstīm uzskata Ziemeļvalstis — Īslandi, Norvēģiju, Dāniju, Zviedriju un Somiju —, kā arī vairākas Rietumeiropas valstis, piemēram, Franciju, Vāciju, Lielbritāniju un Nīderlandi.

Labklājības valstī valsts līdzekļi tiek novirzīti sabiedriskajiem pakalpojumiem, kā arī pabalstiem. To finansē, izmantojot progresīvo nodokli. Labklājības valsts aizstāvji uzskata, ka tā tiek samazināta ienākumu nevienlīdzība.

## Skatīt arī
* Sociāldemokrātija
Saltupi

**Saltupi** ir vasarnīcu ciems Smiltenes novada Launkalnes pagastā. Atrodas Smiltenes austrumu pievārtē 16,5 km no pagasta centra Launkalnes, 3,0 km no novada centra Smiltenes un 132,7 km no Rīgas.

Apdzīvoto vietu ar autoceļu P27 (Smiltene—Gulbene) savieno autoceļš V255 (Smiltene–Pavāri), tā atrodas Abula upes labajā krastā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
701. gads

**701. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* Li Bai — ķīniešu dzejnieks (m. 762.)

## Miruši

## Atsauces
Ladusāns

**Ladusāns** (sieviešu dzimtē Ladusāne) ir latgaliešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Staņislavs Ladusāns (1912—1993) — latviešu filozofs;
* Vladimirs Ladusāns (1938—2017) — mākslinieks un dizaineris.
Fēnikss (grupa)

**Fēnikss** bija smagā metāla grupa no Ludzas, kas aktīvi darbojās 20. gadsimta 80. gadu beigās un 90. gadu sākumā.

## Vēsture
Grupas līderis Aleksandrs Čunskis kopā ar klasesbiedriem sāka nodarboties ar muzicēšanu 1978. gadā. Grupas sastāvs vairākkārt mainījās. Grupas dalībnieki jūsmoja par ārzemju rokmūziku, sevišķi par ansambļiem “Led Zeppelin”, “Rainbow”, “Aerosmith” un “Judas Priest”, tādēļ vēlējās radīt līdzīgu mūziku. Jauns pacēlums grupas attīstībā notika 1988. gada sākumā - nomainījās tās sastāvs un par vokālistu kļuva Viktors Baikovs. Tābrīža Atmodas ideju iedvesmoti, grupas dalībnieki sacerēja un izpildīja dziesmas latgaliešu dialektā. "Fēnikss" ieguva ceturto vietu republikāniskajā vokāli instrumentālo ansambļu skatē Latgales zonā. Pēc tam grupa sāka gūt panākumus. Turpmākajos gados tā spēlēja festivālā "Liepājas dzintars" un Latgales mūzikas televīzijas festivālā. 1991. gada martā grupa piedalījās mazpazīstamo grupu konkursā "Durvis 91", iegūstot 2. vietu un balvā saņemot braucienu uz festivālu Polijā. Par grupas uzstāšanos publicēta cildinoša atsauksme: ""Fenikss" — pagaidām laikam vienīgais latgaliešu dialekta nesējs latviešu rokmūzikā — visprofesionālākais izpildījums, visprofesionālākais vokāls, par vislabāko instrumentālistu atzīts grupas bundzinieks. Un smagais roks, kas atbilst viņu mūzikas uztverei — citādi tas neskanētu tik īsti."

Līdzās kompozīcijām ar latgaliešu tekstiem ansamblis izpildīja dziesmas arī angļu valodā. Grupa piedalījās krievu rokmūzikas koncertā "Звёздный дождь" Rīgas sporta manēžā 1992. gada janvārī, Krievijas festivālā "Gradus ad Parnassum" 1992. gadā un citur, piedalījās "Mikrofona" aptaujā ar dziesmu "Never Come Back Again".

Pēc tam grupas darbība apsīka. V. Baikovs kopš 1994. gada darbojās smagā roka grupā "Taizels", uzstādamies ar skatuves vārdu Pinočets.

2017. gada 5. maijā bija grupa paredzējusi atkal apvienoties Pirmā Latgales latviešu kongresa simtgadei veltītās “Latgaliešu mūzikas nakts” ietvaros.

## Sastāvs
* Aleksandrs Čunskis – ğitāra
* Oļegs Sivohins – basğitāra
* Viktors Baikovs – balss
* Andris Boļševics - sitamie instrumenti

## Atsauces
1961. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

**1961. gada [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas Dziesmu konkurss]]** bija 6. Eirovīzijas Dziesmu konkurss, kas 1961. gada 18. martā notika Festivālu un konferenču namā Kannās, kurā mūsdienās notiek Kannu kinofestivāls.  Šeit notika arī 1959. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss. Tā bija pirmā reize, kad konkurss notika sestdienā. Konkursa vadītāja bija Žaklīna Žubēra. Konkursā laurus pirmo reizi plūca Luksemburga, kuru pārstāvēja dziedātājs Žans-Klods Paskāls ar dziesmu "*Nous les amoureux*". Dziesma tika izpildīta franču valodā.

## Dalībvalstis
Šajā gadā bija trīs debitējošās valstis — Somija, Dienvidslāvija un Spānija.

## Dalībnieki, kas atgriežas

## Norises vieta
[thumb|274x274px|[Kannas|Kannu Festivālu un konferenču nams - 1959. un 1961. gada Eirovīzijas Dziesmu konkursa norises vieta.]] 
1961. gada konkurss notika Kannu Festivālu un konferenču namā, kur notika arī 1959. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss.

## Balsojums
Katru valsti pārstāvēja 10 žūrijas locekļi, kuri deva 1 punktu, viņuprāt, labākajam.

## Atsauces
* https://web.archive.org/web/20170308060847/http://eurovisionworld.com/?eurovision=1961
* https://web.archive.org/web/20160711091052/http://esc-history.com/details.asp?key=77
Aihtāle

thumb|Aihtāles baznīca.
**Aihtāle** () ir pilsēta Eslingenes rajonā, Štutgartes apgabalā, Bādenē-Virtembergā, Vācijā. Tā atrodas 18&nbsp;km uz dienvidiem no Štutgartes. Sadraudzības pilsēta ar Šimegu, Ungārijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Strādnieku kustība

[thumb|300px|[Ātrā ēdināšana|Ātrās ēdināšanas nozarē strādājošie streiko un piedalās demonstrācijā par minimālās algas pacelšanu līdz 15$ stundā, ASV 2015. gada 15. aprīlī.]]
**Strādnieku kustība** ir vispārīgs termins, ar kuru apzīmē strādnieku organizēšanos savu interešu aizstāvībai — iegūtu labākus darba apstākļus, lielākas algas un labāku attieksmi no darba devējiem un, izmainot darba likumu, arī no valsts. Parasti šī organizēšanās notiek, izmantojot arodbiedrības.

Dažās valstīs, piemēram, Lielbritānijā un Austrālijā strādnieku kustībai ir sava politiskā partija, kuru sauc par "Darba partiju" vai "Strādnieku partiju" (piemēram, Leiboristu partija Lielbritānijā).

## Vēsture

Strādnieku kustība sākās rūpnieciskās revolūcijas laikā, darbavietām koncentrējoties rūpniecības centros. Kustībai bija liela pretestība. Cilvēkus sodīja par iesaistīšanos arodbiedrībās, kas tolaik bija nelegālas.

1864. gadā Londonā izveidojās Starptautiskā darbaļaužu asociācija (I Internacionāle) — pirmais mēģinājums starptautiski apvienot strādnieku kustību. Galvenās risināmās problēmas tolaik bija tiesības iesaistīties arodbiedrībās un astoņu stundu darbadiena. 1871. gadā Francijā notika strādnieku sacelšanās un izveidojās Parīzes komūna.

Laika gaitā strādnieku kustībai izdevās sasniegt vairākus no saviem mērķiem — tiesības organizēties, minimālo algu, astoņu stundu darbadienu, bērnu darba aizliegšanu, divas brīvdienas nedēļas nogalē un bērna kopšanas atvaļinājumus.

## Strādnieku kustība pa valstīm

### Latvijā

19. gs Latvijā strādnieku kustības idejas aizstāvēja jaunā strāva. Īpaši strauji strādnieku kustība attīstījās 20. gadsimta sākumā, kad nodibināja un strauji popularitāti ieguva Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija (LSDSP). Toreiz viens no svarīgākajiem jautājumiem bija tiesības organizēties arodbiedrībās. 1906. gadā Krievijas Impērijas cara valdība aizliedza arodbiedrību darbību. 1913. gadā notika vispārējs streiks, kurā piedalījās 120 000 strādnieku visā Latvijā. Drīz pēc tam arodbiedrības tika atjaunotas.
 
Pēc neatkarības pasludināšanas arodbiedrības bija sašķēlušās — komunistiskās arodbiedrības apvienojās Rīgas Arodbiedrību Centrālbirojā, bet sociāldemokrātiskās — Latvijas Arodbiedrību Centrālbirojā. 1928. gadā valdība kreisās arodbiedrības aizliedza, taču tā paša gada 22. jūlijā pret slēgšanu notika vispārējs streiks, valdība atļāva kreisās arodbiedrības atjaunot.

Pēc Kārļa Ulmaņa apvērsuma 1934. gadā visa arodbiedrību darbība tika apturēta. 1935. gadā to darbību pamazām atjaunoja valsts izveidotās un pārvaldītās organizācijās — "kamerās". Sākoties Padomju okupācijai Latvijā, visa neatkarīgu arodbiedrību darbība tika pilnībā aizliegta, arodbiedrības darbojās tikai valsts pakļautībā.

## Skatīt arī

* Sociāldemokrātija
* Jaunā strāva

## Atsauces
Ādolfs Baiersdorfers

**Ādolfs Baiersdorfers** (; dzimis , miris ) bija vācu šaha problēmists, mākslas vēsturnieks un kritiķis.

Baiersdorfers bija mežziņa dēls. Pēc tēva nāves 1853. gadā kopā ar māti pārcēlies uz Minheni. Tur mācījies ģimnāzijā, pēc tam no 1862. gada studējis filozofiju un mākslas vēsturi. Ap 1870. gadu viņš bija pazīstams kā žurnālists un šahists. Turpmākajos gados Vīnes un Minhenes laikrakstos viņš rakstījis atsauksmes par teātri un glezniecību. Bijis pazīstams ar vairākiem tā laika vācu un franču gleznotājiem. Ar valsts stipendijas atbalstu no 1874. gada ticis komandēts uz Itāliju, lai pētītu itāļu gleznotāju darbus. Tur, galvenokārt Venēcijā, uzturējies sešus gadus. 1880. gadā viņš bijis Šleisheimas pils un 1884. gadā Minhenes (*Alte Pinakothek*) mākslas galeriju kurators. Ņēmis aktīvu dalību šo galeriju mākslas darbu katalogu izstrādē. Baiersdorfers bijis viens no Vācijas Mākslas vēstures institūta Florencē dibinātājiem. Bijis Goda doktors Leipcigas universitātē.

## Šaha kompozīcija
Publicējis  vairāk nekā 100 tiešā mata uzdevumus. No 1888. gada līdz mūža galam bija laikraksta "Münchner Neuesten Nachrichten" šaha nodaļas redaktors.
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. Lg3-e5! draud: 2.Qg4-d4#**
: **1. ... Kd5xe5 2. Kb6-c5 f6-f5 3. Dg4-d4#**
: **1. ... f6xe5  2. Dg4-b4 e5-e4 3. Db4-c5#**

## Bibliogrāfija
* 
* 
*  
## Atsauces

## Papildu literatūra
* Johannes Kohtz, Carl Kockelkorn: *Zur Kenntnis des Schachproblems. Kritiken und ausgewählte Aufgaben von A. Bayersdorfer.* A. Steins Verlagsbuchhandlung Potsdam. Potsdam 1902. 

## Ārējās saites

* Ā. Baiersdorfera šaha kompozīcijas vietnē PDB
* Ādolfs Baiersdorfera biogrāfija mākslas vēsturnieku vārdnīcā.
Robērs Delonē

**Robērs Delonē** (; dzimis , miris ) bija franču mākslinieks, kurš ar savu sievu Sonju Delonē, izejot no kubisma prakses, ir vieni no orfisma pamatlicējiem. Vēlākajos gados viņa daiļrade vairāk attīstījās abstraktās mākslas virzienā. 

Ar Sonju Delonē apprecējās 1910. gadā. Lielākoties darbojās Parīzē, izņemot Pirmā pasaules kara gadus, kad uzturējās Spānijā un Portugālē. 1937. gadā kopā ar Sonju piedalījās Parīzes Vispasaules izstādes noformēšanā.

## Darbu galerija

File:Robert Delaunay, 1906, Portrait de Metzinger, oil on canvas, 55 x 43 cm, DSC08255.jpg|*Portrait de Metzinger*, 1906
File:Robert Delaunay, c.1906, Paysage au disque solaire, oil on canvas, 54 x 46 cm, Musée National d'Art Moderne.jpg|*Paysage au disque*, 1906–07
File:Robert Delaunay Nature morte au vase de fleurs c1907.jpg|*Nature morte au vase de fleurs*, ap 1907
File:Delaunay ChampDeMars.jpg|*Champs de Mars, La Tour rouge*, 1911
File:Robert Delaunay, 1912, Les Fenêtres simultanée sur la ville (Simultaneous Windows on the City), 40 x 46 cm, Kunsthalle Hamburg.jpg|*Les Fenetres simultanée sur la ville*, 1912
File:Delaunay Disque simultané.jpg|*Disque simultané*, 1912-1913
File:Delaunay Portuguese Woman.jpg|*Femme portugaise*, 1915
File:Robert Delaunay Rythme c1932.jpg|*Rythme*, 1932


## Ārējās saites

*
Delonē

**Delonē** () ir franču cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Robērs Delonē (*Robert Delaunay*; 1885—1941) — franču mākslinieks;
* Sonja Delonē (*Sonia Delaunay*; 1885—1979) — Ukrainas ebreju izcelsmes franču māksliniece.
Talalajivkas rajons

**Talalajivkas rajons** () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņihivas apgabala dienvidaustrumos. Robežojas ar Čerņihivas apgabala Sribnes rajonu dienvidrietumos, Ičņas rajonu rietumos un Bahmačas rajonu ziemeļrietumos, Sumu apgabala Konotopas rajonu ziemeļaustrumos un Romnu rajonu austrumos. 

## Ārējās saites
*
Kļavaisa

**Kļavaisa** (arī **Klavaisa**, **Klavaiša**, **Kļavaiša**) ir Palsas kreisā krasta pieteka Smiltenes novadā. 

Izteka - uz austrumiem no Krievu purva. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Palsā lejpus Palsmanes. Lielākā pieteka - Kumeļupe. Kļavaisu šķērso valsts autoceļi P27 (Smiltene—Gulbene) un V243 (Blome–Birzuļi–Palsmane), tās krastos atrodas Palsmane.

## Atsauces
CitāC

**CitāC** (nosaukums stilizēts arī kā "Citā©") ir Intara Busuļa albums, kurš veidots sadarbībā ar komponistu Kārli Lāci un "Abonementa orķestri" un izdots 2013. gadā.

## Tapšana
Kā vēsta nosaukums, albuma dziesmās izmantoti dažādu pazīstamu skaņdarbu motīvi, sākot ar J.S. Baha motīvu dziesmā "Pārdaugavas bārs" un beidzot ar "Lambadas" citātu dziesmā "Vāveres lambada". Albuma dziesmas "Bēbīšu maršs", "Viss ir iespējams", "Pārdaugavas bārs" un "Tuksnesis" izdotas kā singli. Albums guva atzinīgu novērtējumu no kritiķa Sandra Vanzoviča: "Šis albums ir gluži kā Intara Busuļa spoguļattēls – ar nopietnu sejas izteiksmi paust visādas ēverģēlības un turklāt darīt to kvalitatīvi. Albums „CitāC” ir patīkams pārsteigums – nudien nebija gaidīts kaut kas tik interesants!"

Dziesma "Bēbīšu maršs" aptaujas "Muzikālā banka 2012" finālā ierindojās 5. vietā, bet dziesma "Viss ir iespējams" aptaujas "Muzikālā banka 2013" finālā ierindojās 2. vietā.

## Dziesmu saraksts
# Bēbīšu maršs (A. Auziņas vārdi) — 3:01
# Viss ir iespējams (K. Vērdiņa vārdi) — 4:04
# Tuksnesis (J. Elsberga vārdi) — 5:44
# Noguldījums (J. Elsberga vārdi) — 3:17
# Pārdaugavas bārs (K. Vērdiņa vārdi) — 4:42
# Uz mājām (A. Auziņas vārdi) — 4:31
# Mācības (J. Elsberga vārdi) — 3:33
# Tumsas romance (R. Runča vārdi) — 4:41
# Fiskālā polka (J. Elsberga vārdi) — 2:35
# Citā© (A. Akmentiņa vārdi) — 4:38
# Vāveres lambada (J. Elsberga vārdi) — 3:48
# Sāksim no sākuma (A. Auziņas vārdi) — 4:34
# Rindā (A. Auziņas vārdi) — 4:08
# Miegadziesma M.Ē./Trauslā pasaule (J. Elsberga vārdi) — 3:47

## Atsauces
Kino (albums)

**KИNO** ir Intara Busuļa soloalbums, kas veidots sadarbībā ar komponistu Kārli Lāci un kura dziesmas izdotas gan latviešu, gan krievu valodā.

## Tapšana
Šis ir pirmais I. Busuļa soloalbums ar oriģināldziesmām, kuras K. Lācis komponējis ar Jāņa Elsberga, Māra Salēja, Kārļa Vērdiņa un Andra Akmentiņa tekstiem. Albuma tekstus krievu valodā sarakstījis Sergejs Timofejevs.

Albums bija nominēts Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvai nominācijā "Pop albums".

Dziesma "Brīvdiena" uzvarēja aptaujā "Muzikālā banka 2008", klausītāju un ekspertu balsojumā ierindojoties 1. vietā. Dziesma "Zīmēšana" ierindojās 5. vietā aptaujā "Muzikālā banka 2009".

## Dziesmu saraksts

### CD 1
# Синий pай — 3:25
# Бандит — 3:53
# Давай — 3:52
# Гонки — 4:00
# Нoчной DJ — 3:49
# Tоска — 4:12
# Ну так что — 4:27
# Та pа pам (feat. Amber) — 4:15
# Амнезия — 3:20
# 8:25 — 3:28
# Дождь — 4:49

### CD 2
# Brīvdiena (J. Elsberga vārdi) — 3:26
# Katrs ceturtais (J. Elsberga vārdi) — 3:51
# Davai davai (K. Vērdiņa vārdi) — 3:52
# Sasilšana (J. Elsberga vārdi) — 3:48
# Puteklis (J. Elsberga vārdi) — 4:13
# Zīmēšana — 4:27
# Lidonis (J. Elsberga vārdi) (pied. Amber) — 4:15
# Amnēzija.lv — 3:21
# 8:00 (A. Akmentiņa vārdi) — 3:28
# Ceļš (M. Salēja vārdi) — 4:41

## Atsauces
Lāču tēta dziesmas

**Lāču tēta dziesmas** ir komponista Kārļa Lāča dziesmu albums bērniem ar dzejnieka Kārļa Vērdiņa vārdiem, kuru ierakstījusi bērnu vokālā grupa "Dzeguzīte" kopā ar solistiem Intaru Busuli, Aiju Andrejevu, Jolantu Strikaiti un Arturu Skrastiņu. 

Albumam izmantoti teksti no K. Vērdiņa dzejoļu krājuma bērniem "Burtiņu zupa" (2007). Dziesmu pirmatskaņojums notika 2011. gada pavasarī "Dzeguzītes" 40 gadu jubilejas koncertā. Albums ieguvis Mūzikas ierakstu gada balvu nominācijā "Labākais mūzikas albums bērniem".

## Dziesmu saraksts
# Bērni A. Skrastiņš un "Dzeguzīte" — 2:28
# Kūniņas J. Strikaite, A. Andrejeva un "Dzeguzīte" — 2:36
# Tētis-mednieks I. Busulis un "Dzeguzīte" — 3:16
# Lielās dusmas A. Skrastiņš un "Dzeguzīte" — 2:13
# Puķītes J. Strikaite un "Dzeguzīte" — 2:50
# Tētis-izēdājs I. Busulis un "Dzeguzīte" — 4:24
# Tētis-šoferis solisti un "Dzeguzīte" — 2:52
# Skumjas A. Skrastiņš un "Dzeguzīte" — 1:26
# Trakā lapsa A. Andrejeva un "Dzeguzīte" — 2:59
# (padoms vecākiem) — 0:56
# Tētis meklē kašķi I. Busulis un "Dzeguzīte" — 3:37
# Māmiņa stāsta draudzenēm A. Andrejeva un "Dzeguzīte" — 1:48
# Dziesma tētim "Dzeguzīte" — 3:27
Varvas rajons

**Varvas rajons** () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņihivas apgabala dienvidaustrumos. Robežojas ar Čerņihivas apgabala Priluku rajonu ziemeļrietumos un Sribnes rajonu ziemeļos, Poltavas apgabala Romnu rajonu dienvidos, kā arī Poltavas apgabala Lohvicjas rajonu dienvidaustrumos, Čornuhu rajonu dienvidos un Pirjatinas rajonu dienvidaustrumos. 

Rajona Kalinovicjas ciemā dzimis Krievijas bobslejists Aleksejs Vojevoda (*Алексей Иванович Воевода*, 1980).

## Ārējās saites
Lazdu grava

**Lazdu grava** ir Abula kreisā krasta pieteka Smiltenes novadā. 

Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Abulā augšpus Puju strauta ietekai. Lazdu gravu nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Starptautiskā Slidošanas savienība

**Starptautiskā Slidošanas savienība** (ISU) ir sporta organizācija, kas dibināta 1892. gadā. Tā ir galvenā slidošanas disciplīnu organizācija, kas atbild par nozīmīgāko starptautisko sacensību rīkošanu un citiem jautājumiem. ISU ir viena no vecākajām sporta organizācijām un tās galvenā mītne atrodas Šveices pilsētā Lozannā. Tā atbild par tādiem sporta veidiem kā daiļslidošana, ātrslidošana, šorttreks un citiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Sonja Delonē

**Sonja Delonē** (, dzimusi **Sāra Šterna** (*Сара Ильинична (Элиевна) Штерн*) , mirusi ) bija Ukrainas ebreju izcelsmes franču māksliniece, kas ar savu vīru Robēru Delonē, izejot no kubisma prakses, ir vieni no orfisma pamatlicējiem.

No 1890. gada dzīvoja Sanktpēterburgā. 1905. gadā pārcēlās uz Parīzi. 1910. gadā apprecējās ar Robēru Delonē. Lielākoties darbojās Parīzē, izņemot Pirmā pasaules kara gadus, kad uzturējās Spānijā un Portugālē. 1937. gadā kopā ar Robēru piedalījās Parīzes Vispasaules izstādes noformēšanā. 20. gadsimta 20. gados ietekmēja *[[Art Deco]]* stila lietišķo mākslu. Nodarbojās arī ar grāmatu ilustrācijām. 1964. gadā kļuva par pirmo mākslinieci sievieti, kam tika sarīkota personālizstāde Luvrā.

## Galerija

L.N.Vilkina-Minskaya by S.Delaunay (1907, MAGMA).jpg|L.N. Vilkinas - Minskajas portrets (1907.g.)
Sonia Delaunay, Simultaneous Contrasts, 1913 (Museo Thyssen-Bornemisza, Spain).jpg|Vienlaicīgie kontrasti. (1913.g.)
Sonia Delaunay, 1914, Prismes électriques, oil on canvas, 250 x 250 cm, Musée National d'Art Moderne.jpg|Elektriskās prizmas (1914.g.)


## Ārējās saites

*
Akts (albums)

**Akts** (uz albuma vāka stilizēts kā "AKTs") ir Intara Busuļa albums, kas veidots sadarbībā ar komponistu Kārli Lāci un izdots gan latviešu, gan krievu valodā.

## Dziesmu saraksts

### CD 1
Kārļa Lāča un Intara Busuļa mūzika
# Intro
# Akts (J. Elsberga vārdi)
# Valoda (K. Vērdiņa vārdi)
# Kabeļdejotājs (J. Elsberga vārdi)
# Nepiedod (K. Vērdiņa vārdi)
# Vizīte (J. Elsberga vārdi)
# Telepātija (K. Tropas vārdi)
# Robežpārkāpējs (A. Akmentiņa vārdi)
# Skaļāk (M. Salēja vārdi)
# Noslēpums (J. Elsberga vārdi)
# Vasariņa (J. Elsberga vārdi)
# Plazmas taurenīts (M. Salēja vārdi)
# Spēka dziesma (J. Elsberga vārdi)

### CD 2
Kārļa Lāča un Intara Busuļa mūzika, Sergeja Timofejeva vārdi
# Intro — 0:53
# Эй, бармен — 2:12
# Телик — 3:31
# Капитан — 4:41
# Север и юг — 4:26
# Шпионский романс — 4:58
# Обещай — 4:44
# Цыпа-цыпа — 3:46
# Иду искать — 3:27
# Закат — 2:30
# Спят усталые боксеры — 2:21

## Izpildītāji
* Intars Busulis, vokāls
* Kārlis Lācis, taustiņinstrumenti, programmēšana, piebalss
* Andris Buiķis, sitamie instrumenti
* Kaspars Zemītis, ģitāras
* Vineta Elksne, piebalss
* Gints Pabērzs, saksofoni
Strādnieku šķira

**Strādnieku šķira** šķiru teorijā ir sabiedrības slānis, kas strādā algotu darbu, īpaši, ja tas ir fizisks roku vai rūpnieciskais darbs. Strādnieku šķiras jēdziens apzīmē fiziska darba darītājus, taču var iekļaut arī garīgu darbu un darbu pakalpojumu sektorā. Strādnieku šķira savos ienākumos ir atkarīga no algām, tāpēc tā sevī ietver lielāko daļu iedzīvotāju attīstītajās valstīs, pilsētu teritorijās agrārajās valstīs un lauku darbaspēku.

Marksisma teorijā un sociālistismā apzīmējumu "strādnieku šķira" lieto kā sinonīmu vārdam "proletariāts", kas apzīmē visus cilvēkus, kas strādā ražošanas līdzekļu īpašnieku — "buržuāzijas" — labā.

## Skatīt arī
* Strādnieku kustība

## Atsauces
Nataļja Gončarova

**Nataļja Gončarova** (, ; dzimusi , mirusi ) bija krievu māksliniece, kura no 1915. gada darbojās Francijā. Ap 1910. gadu kopā ar vīru Mihailu Larionovu bija mākslas virziena rajonisma dibinātāja. Kā māksliniece noformējusi Sergeja Djagiļeva Krievu baleta izrādes Parīzē. 21. gadsimta mākslas darbu tirgū Gončarova ir viena no visaugstāk kotētajām māksliniecēm — sievietēm.

## Darbu galerija

File:Natalia Goncharova (self-portrait, 1907, GTG).jpg|Pašportrets, 1907
File:Khorovod.JPG|*Хоровод*, 1910
File:Drovokol (Goncharova, 1910).jpg|*Дровокол*, 1910
File:Cyclist (Goncharova, 1913).jpg|*Велосипедист*, 1913
File:Cats (rayist percep. in rose, black, and yellow) (Goncharova, 1913).jpg|*Кошки (Лучистое восприятие. Розовое, черное и желтое)*, 1913
File:Rayonist Lilies (Goncharova, 1913).jpg|*Лучистые лилии*, 1913
File:Natalia Goncharova curtain for act III of Le Coq d'Or.jpg|Priekškars Djagiļeva baleta "Zelta gailītis" uzvedumam, 1914
File:Mystical Images of War - 11.jpg|*Ангелы и аэропланы*, 1914


## Ārējās saites
Amūras čebačeks

**Amūras čebačeks** (*Pseudorasbora parva*) ir grunduļu dzimtas (*Gobionidae*) saldūdens zivs, kuras dabīgais izplatības areāls aptver Austrumāzijas reģionu Sibīrijā, Korejā un Ķīnā, sākot ar Amūras un beidzot ar Pērļu upes baseinu. Areāls ziemeļu virzienā sasniedz 54° ziemeļu paralēli. Šī suga introducēta daudzviet Eiropā un Āzijā, kļūstot par invazīvu sugu, kas strauji vairojas un izspiež vietējās zivju sugas. 

## Latvijā
Amūras čebačeks kopā ar balto amūru, melno amūru, balto platpieri un raibo platpieri ievests un iedzīvojies Lietuvā, Ukrainā, Moldāvijā un vairākās citās Austrumeiropas valstīs. Latvijā savvaļas populācijas izveidošanās nav zināma, bet tā ir iespējama, īpaši dīķsaimniecību tuvumā, kur tiek audzēts baltais un melnais amūrs, kā arī baltais un raibais platpieris.

## Izskats
thumb|left|260px|Uz sāniem Amūras čebačekam ir tumša, šaura svītra, kas, kļūstot zivij vecākai, izzūd
Amūras čebačeks ir neliela saldūdens zivs. Tās garums ir apmēram 8—12,5 cm, svars 17 g. Ķermenis samērā slaids, no sāniem nedaudz saplacināts. Mute vērsta uz augšu. Mugura dzeltenīgi pelēka, sāni un vēders sudrabaini. Uz sāniem tumša, šaura, garena svītra, kas sākas pie acs un beidzas pie astes spuras. Paliekot čebačekam vecākam, svītra izzūd. Muguras spura un anālā spura noapaļotas un ar tumšiem punktiem. Sānu līnijā mazāk zvīņu nekā vairumam karpu dzimtas zivju, 34—40 zvīņas. Acs varavīksnene gaiša ar melnu punktu virs zīlītes. Rīkles zobi vienā rindā. Pieaugušiem tēviņiem gan uz apakšžokļa, gan augšžokļa 2—4 ragveida izaugumi, atgādinot pērlītes, bet zem acs 4—6 izaugumi. Pirms nārsta tēviņi kļūst tumši līdz melni.

## Uzvedība un barība
Amūras čebačeks mājo dažādās saldūdens tilpnēs, priekšroku dodot aizaugušām, nelielām tērcītēm, kanāliem, dīķiem un nelieliem ezeriem. Pieaugušiem īpatņiem patīk vēss un tekošs ūdens. Uzturas baros. Amūras čebačeks barojas ar nelieliem kukaiņiem, zivtiņām un ikriem, kā arī ar augiem.

## Vairošanās
Amūras čebačeks dzimumbriedumu sasniedz 2 gadu vecumā, kad ķermeņa garums sasniedz 4—5 cm, bet svars 7—8 g. Nārsto no aprīļa līdz jūlijam , kad ūdens temperatūra ir 18—26°C. N;arsts notiek mierīgos vai ļoti lēni plūstošos ūdeņos. Raksturīgs porciju nārsts, 3—4 piegājienos. Auglība 300—3000 ikru. Tēviņš ikru nēršanai zem lielākiem akmeņiem sagatavo nosegtu iedobi, to attīrot ar ragveida izaugumu palīdzību. Pēc tam viņš ikrus, kas pielipuši pie alas "griestiem", apsargā. Ala tiek pamesta īsi pirms izšķiļas mazuļi. Sasniedz 4—5 gadu vecumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*ARKive: Topmouth gudgeon (Pseudorasbora parva)
*IUCN: Pseudorasbora parva
*Pseudorasbora parva (Temminck and Schlegel, 1846)
Kūdras purvu zivtiņas

**Kūdras purvu zivtiņas, kūdras purvu zivtiņu ģints** (*Paedocypris*) ir vienīgā **kūdras purvu zivtiņu dzimtas** (*Paedocyprididae*) ģints, kas apvieno 3 saldūdens zivju sugas. Tās sastopamas Dienvidaustrumāzijā (Malaizijā un Indonēzijā). Viena suga tika atklāta 1994. gadā, divas 1996. gadā, bet pirmie pētījumu apraksti tika publicēti 2006. gadā. Visas ģints sugas dzīvo izteikti skābos kūdras purvos un  lēni plūstošās purvūdeņu tērcītēs.

Balstoties uz ģenētiskajiem atklājumiem, 2016. gadā tika izdalīta kūdras purvu zivtiņu dzimta. Pirms tam šī zivju grupa tika sistematizēta kā karpu dzimtas ģints.

## Kopīgās īpašības
Visas kūdras purvu zivtiņu sugas ir ļoti maziņas zivis, no kurām Sumatras kūdras purvu zivtiņa (*Paedocypris progenetica*) ir mazākā zivs pasaulē, kā arī tā ir viens no mazākajiem mugurkaulniekiem pasaulē. Par to mazāka ir tikai  Papua-Jaungvinejā dzīvojošā Amau vardīte (*Paedophryne amauensis*). Sumatras kūdras purvu zivtiņa ir 7,9—10,3 mm gara, bet mazā vardīte 7—8 mm. Arī pārējās ģints sugas nav daudz lielākas par Sumatras kūdras purvu zivtiņu. Lielākie īpatņi sasniedz 11,6 mm garumu. Mazo zivtiņu pieaugušie īpatņi atgādina citu zivju kāpurus, tās ir caurspīdīgas un tām nav attīstīti vairāki orgāni, piemēram, smadzenes neaizsargā no kaulaudiem veidots galvaskauss, mātīte iznēsā tikai dažus ikrus.

## Bioloģija
Neskatoties uz zivtiņu nelielo augumu, tās lieliski izdzīvo, uzturoties tuvu gruntij un barojoties ar planktonu. Tā kā zivtiņas ir tik ļoti mazas, tās spēj pārdzīvot garus sausuma periodus, patveroties pavisam seklās peļķēs. Tomēr mūsdienās tās apdraud cilvēks, nosusinot purvus un ierīkojot palmu audzes palmu eļļas iegūšanai.

## Sistemātika
***Kūdras purvu zivtiņu ģints** (*Paedocypris*)
**Borneo kūdras purvu zivtiņa (*Paedocypris carbunculus*)
**Malaizijas kūdras purvu zivtiņa (*Paedocypris micromegethes*)
**Sumatras kūdras purvu zivtiņa (*Paedocypris progenetica*)

## Atsauces
Sumatras kūdras purvu zivtiņa

**Sumatras kūdras purvu zivtiņa** (*Paedocypris progenetica*) ir kūdras purvu zivtiņu dzimtas (*Paedocyprididae*) vismazākā zivs pasaulē, kas ir arī viens no mazākajiem mugurkaulniekiem pasaulē. Tā ir endēma Sumatras zivju suga, kas mājo izteikti skābos tropu kūdras purvos un lēni plūstošās purvūdeņu tērcēs.

## Izskats
Sumatras kūdras purvu zivtiņa ir ļoti maziņa. Tās garums ir 7,9—10,3 mm. No mugurkaulniekiem par to mazāka ir tikai Papua-Jaungvinejā dzīvojošā Amau vardīte (*Paedophryne amauensis*), kuras ķermeņa garums ir 7—8 mm. Pieaugusi Sumatras kūdras purvu zivtiņa ir apmēram vienāda ar lielu odu.

Sumatras kūdras purvu zivtiņa ir slaida un tās ķermenis ir caurspīdīgs, kuram cauri var redzēt mugurkaulu un iekšējos orgānus. Šai sugai ir raksturīgs dzimumu dimorfisms. Tēviņam pirms vēdera spurām atrodas keratīna  spilventiņš, kas izskatās kā mezgliņš. Turklāt tēviņa vēdera spuras anatomiski piemērotas tam, lai satvertu un cieši noturētu mātīti nārsta laikā. Vēdera spurām ir spēcīgi muskuļi, kas spēj aptvert matītes ķermeni. Ir arī alternatīvs skaidrojums šādam vēdera spuru satvērienam — tēviņš ar spuru palīdzību manipulē ar ikriem, kamēr tos apaugļo. Mātītei vēdera spuras samazinātas vai  to nav vispār, kā arī pirms anālās spuras atrodas neliela kabatiņa, ieloce.

Abiem dzimumiem uz vēdera, ādas dziļākajos slāņos, ir nelielas hromatoforas, kas izskatās kā smalku, melnu punktiņu rindas (3—5). Tās sākas pie rīkles un beidzas pie anālās atveres, šķērsojot arī tēviņa keratīna mezgliņu. Uz lūpām ir daži pigmentēti laukumi. Zivtiņa ir tika maziņa, ka tai nav attīstīti vairāki mugurkaulniekiem raksturīgi orgāni, piemēram, galvas smadzenes neaizsargā kaulaudu galvaskauss.

## Uzvedība un barība
Sumatras kūdras purvu zivtiņa mājo skābos (pH 3) un tumšos, sarkanbrūnos kūdras purva ūdeņos, kur uz tilpnes gultnes guļ vairākus metrus biezs, mīksts kūdras slānis. Tā kā zivtiņa ir tik maziņa, tā spēj pārdzīvot ilgstošus sausuma periodus, patveroties pat ļoti seklās, nelielās peļķēs. Tā barojas ar planktonu, uzturoties gultnes tuvumā. Mātīte spēj iznēsāt tikai dažus ikrus, un, iespējams, tēviņa keratīna mezgliņš palīdz apaugļot katru ikru atsevišķi.

## Apdraudējums
Mūsdienās Sumatras kūdras purvu zivtiņas apdraud cilvēks, nosusinot purvus un ierīkojot palmu audzes palmu eļļas iegūšanai. Iespējams, mazo zivtiņu nesenā atklāšana tās ir paglābusi no iznīcības.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Atklāta pasaulē mazākā zivs
*The Worlds Smallest Fish - Paedocypris progenetica
*Paedocypris progenetica - smallest fish
Hercas rajons

**Hercas rajons** (, ) ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņivcu apgabala centrālajā daļā. Robežojas ar Čerņivcu apgabala Hlibokas rajonu austrumos Čerņivcu pilsētu ziemeļrietumos un Novoselicjas rajonu ziemeļrietumos, kā arī Rumāniju dienvidaustrumos.

Pēc etniskā sastāva iedzīvotāju absolūtais vairākums ir rumāņi (91,5%), dzīvo arī ukraiņi (5,0%). Hercā dzimis rumāņu rakstnieks George Asaki (*Gheorghe Asachi*, 1788 – 1869).

## Ārējās saites
Lipsa

**Lipsa** ir Šepkas kreisā satekupe Smiltenes novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Avotu dīķiem. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Uz dienvidaustrumiem no Vārniņām, pie autoceļa P27 (Smiltene—Gulbene), satek ar Ludzi, izveidojot Šepkas upi. Lipsu šķērso valsts autoceļš V253 (Menskas–Medņi), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
2017. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 2017. gada sezona** bija 43. Virslīgas sezona. Čempionātu organizēja Latvijas Futbola federācija sadarbībā ar biedrību "Latvijas futbola Virslīga". Tas sākās 10. martā un noslēdzās . 

2017. gada Latvijas futbola virslīgas ģenerālsponsors ir "SynotTip", tāpēc čempionāta oficiālais nosaukums ir "SynotTip Virslīga".

Par Virslīgas čempioniem otro gadu pēc kārtas kļuva FK Spartaks futbolisti, kas titulu nodrošināja vienu kārtu pirms turnīra beigām.

## Komandas
### Komandu izmaiņas
2016. gada Virslīgas sezonā pēdējo vietu ieņēma BFC Daugavpils un tika pazemināti uz 1. līgu. Viņu vietu ieņēma 2016. gada 1. līgas uzvarētāji SK Babīte. Lai izpildītu prasības par akadēmijas statusu, klubs ir noslēdzis sadarbības līgumu ar FK Dinamo Rīga, tāpēc 2017. gada sezonā startē ar nosaukumu SK Babīte/Dinamo.

Pārspēlēs par vietas saglabāšanu Virslīgā 2016. gada 7. vietas ieguvēji METTA/LU divu spēļu summā uzvarēja 1. līgas 2. vietas ieguvējus AFA Olaine/SK Super Nova un palika Virslīgā.

16. jūlijā LFF Disciplinārlietu komisija par aizdomīgām darbībām, kas vērstas uz spēļu rezultāta ietekmēšanu, no dalības turnīrā izslēdza SK "Babīte/Dinamo".

### Komandu pārstāvētās pilsētas

### Stadioni un personāls

### Treneru maiņas

## Turnīra tabula

## Pārspēles par vietu virslīgā

Metta/LU uzvarēja divu spēļu summā ar 4:2 un saglabāja vietu Virslīgā.

## Statistika

### Labākie vārtu guvēji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas futbola Virslīga
* Latvijas Futbola federācija
Lunar Orbiter 3

***Lunar Orbiter 3*** bija ASV NASA programmas *[[Lunar Orbiter]]* Mēness orbitālais aparāts. Palaists 1967. gada februārī. Tā primārais uzdevums bija fotografēt Mēness virsmu, lai varētu izvēlēties piemērotākās vietas, kur nolaisties *[[Surveyor]]* un *[[Apollo programma|Apollo]]* nolaižamajiem aparātiem.

thumb|220px|left|''Lunar Orbiter 3'' uzņemts Mēness attēls
thumb|200px|right|''Lunar Orbiter 3'' orbīta un nofotografēties apgabali pret Zemi vērstajā pusē un pretējā pusē
*Lunar Orbiter 3* tika palaists  01:17 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas SLV-3 Agena-D]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas laukuma *LC-13*.

8. februārī 21:54 UTC *Lunar Orbiter 3* iegāja orbītā ap Mēnesi. Pamazām tā orbīta tika pazemināta līdz 55 × 1847 km. No 15. līdz 23. februārim tika veikta attēlu uzņemšana. Filmas pārtīšanas mehānismā parādījās kļūmes, tāpēc attēlu apstrādi tika nolemts veikt ātrāk nekā plānots. Līdz 2. martam tika apstrādātas iegūtās fotogrāfijas un sākta pārraidīšana uz Zemi. 4. martā pārstāja darboties filmas pārtīšanas elektrodzinējs, tādējādi 25 % kadru netika nolasīti.
Uz Zemi tika nosūtīti 477 augstas izšķirtspējas un 149 vidējas izšķirtspējas kadri.

Pēc tam kosmiskais aparāts tika izmantots sekošanas nolūkiem.
1967. gada 9. oktobrī *Lunar Orbiter 3* tika nodota komanda veikt manevru, pēc kura zonde nogāja no orbītas un ietriecās Mēness virsmā.

## Ārējās saites
* DESTINATION MOON: A History of the Lunar Orbiter Program NASA
* Lunar Orbiter Spacecraft Boeing
* Lunar Orbiter Photo Gallery. Mission 3 Lunar and Planetary Institute
* Lunar Orbiter Astronautix
* Lunar Orbiter 1, 2, 3, 4, 5 Gunter Dirk Krebs
Otomārs Veiss

**Otomārs Veiss** (; dzimis , miris ) bija austriešu šaha problēmists. Savus uzdevumus viņš publicēja ar pseidonīmu *Otto Nemo*. 

## Šaha kompozīcija
Veiss publicējis vairāk nekā 325 tiešā mata uzdevumus. Viņš bija specializējies trīsvilču sastādīšanā un piederēja pie vecvācu skolas Vīnes grupas. 
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. ♕g1!** (draud 2. f3 ~ 3. c4#/Zf6#)
: **1. ... ♘c3 2. ♘f6+ ♔×d4 3. f4#** (pareizs mats).
: **1. ... ♘c5 2. ♘f6+ ♔×d4 3. ♕a1#** (pareizs mats).
: **1. ... ♔×d4 2. ♔d6 (draud 3. f3#) 2. ... ♔×e4 3. ♕×g4#** (pareizs mats). 
: 1. ... ♔×e4 2. ♕×g4+ ♔d5 3. c4# 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Otomāra Veisa šaha kompozīcijas vietnē PDB
* Otomāra Veisa profils vietnē ''chessproblem.net''
Abhāzijas prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Abhāzija]]s prezidenti**, kopš 1994. gada, kad tika izveidots šis amats. Abhāzija ir starptautiski neatzīta valsts, kas *de iure* ir Gruzijas sastāvdaļa. Savu neatkarību no Gruzijas tā pasludināja 1992. gadā.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of the Republic of Abkhazia.svg|30px]] [[Abhāzija|Abhāzijas Republika]] (1992 — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Abkhazia.svg|30px]]
Emīls Pradiņa

**Emīls Pradiņa** (; dzimis 1844. gadā, miris ) bija franču šaha problēmists.

Pēc profesijas bijis tiesnesis.

## Šaha kompozīcija
Uzdevumus sācis sastādīt 1873. gadā. Izdevis krājumu, kurā apkopoti 100 labākie no pirmajos desmit gados radītajiem uzdevumiem. Kopumā sastādījis vairāk nekā 230 uzdevumus.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1.♘d5! (draud 2.♗d3)
: 1. ... ♗×d5 2.♘b5 ♔×e4 3.♘×d6# vai 2. ... ♗×e4 3.♘d4#
: 1. ... ♔×e4 2.f3+ ♔×d5 3.♗c4# vai 2. ... ♔f5 3.♕f6#
: 1. ... ♗e3 2.♘e7+ ♔×e4 3.f3#
: 1. ... ♖e2 2.♕f6+ ♔g4 3.♗×e2# vai 2. ... ♔×e4 3.♘c3#
: 1. ... ♖d2 2.♖×f4+ ♔×e6 3.♘c7#

## Bibliogrāfija
* 

## Atsauces

## Papildu literatūra
*  

## Ārējās saites
* Emīla Pradiņas šaha kompozīcijas vietnē PDB
Putrova

**Putrova** ir ciems Baltinavas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Baltinavas un 257 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P45, Kaņepes upes krastā.

## Atsauces
Safronovka

**Safronovka** ir ciems Baltinavas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 4 km no pagasta centra Baltinavas un 260 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P45, aptuveni kilometru no Latvijas—Krievijas robežas.

## Atsauces
Zaums

**Zaums** (, arī ) ir literārs paņēmiens, kad notiek atteikšanās no dažiem vai visiem dabiskas valodas elementiem, tos aizstājot ar citiem elementiem vai konstrukcijām, kas konceptualizējami kā analoģiski valodas elementi. Zauma elementus izmantoja tādi krievu dzejnieki futūristi kā Veļimirs Hļebņikovs un Aleksejs Kručonihs. Zaums nav jāsaprot kā atteikšanās no jēgas vispār (vai kā dažu runas traucējumu, piemēram, šizofāzijas, imitēšana): valodas elementu aizstāšana ļauj autoram piešķirt kādu nozīmi valodā trūkstošām skaņas sistēmām un vārdu savienojumiem, bet lasītājam — šo (vai kādu citu) nozīmi uztvert. Taču precīzi formulēt zauma valodas konstrukcijās ietverto saturu ir grūti, bieži tas pat vispār nav iespējams, un tādēļ, kā uzskata šo paņēmienu izmantojošie autori, lasītāja saskarsmē ar zauma tekstu emocionāli intuitīvā uztvere ņem virsroku pār racionālo. Tādēļ amerikāņu filologs Džeralds Janečeks () zauma valodu uzskata par valodu ar nenoteiktām nozīmēm. 

## Zauma klasifikācija
Atkarībā no tā, kādā līmenī zauma valodā notiek atteikšanās no valodas normām, Dž. Janečeks izdala četrus šīs valodas paveidus:
* fonētiskais zaums: burtu savienojumi nav uztverami kā atpazīstamas morfēmas (piemēram, Ņerīga virsla);
* morfoloģiskais zaums: valodā jau eksistējošas morfēmas (saknes un afiksi) tiek apvienotas tādā veidā, ka izveidotā vārda nozīme ir vairāk vai mazāk nenoteikta;
* sintaktiskais zaums: izmantojot normālus, vārdnīcās atrodamus vārdus, tie neapvienojas gramatiski pareizos teikumos, attiecības starp vārdiem joprojām paliek zināmā mērā nenoteiktas.
* supersintaktiskais zaums: izmantojot normālas, gramatiski pareizas konstrukcijas, kas sastāv no parastiem vārdiem, nenoteiktība rodas nozīmes līmenī, citiem vārdiem, nav izprotama teikuma jēga. 

Vairumā literāro darbu, kuros izmantots zaums, atrodami vismaz divi vai pat vairāki no minētajiem paveidiem.

## Zaums un citi mākslas veidi
Zauma loma literatūrā ir analoģiska abstrakcionisma lomai tēlotājā mākslā: abos gadījumos vispārpieņemto nozīmju vietā tiek piedāvāta vairāk vai mazāk nenoteikta nozīme. 

## Atsauces
Veļimirs Hļebņikovs

**Veļimirs Hlebņikovs** (; dzimis , miris ) bija krievu dzejnieks — modernists, kopā ar Vladimiru Majakovski viens no krievu futūrisma pamatlicējiem. Valodas novators un eksperimentētājs, dzejā izmantoja neoloģismus un fonētiskas konstrukcijas (zaumu (*заумь*)). Darbos slāvu mitoloģijas un pitagoriešu numeroloģijas motīvi. Ietekmējis tālāko krievu dzejas attīstību.

## Ārējās saites
*
Vašingtona skvēra parks

**Vašingtona skvēra parks** () ir publisks parks, kas atrodas Griničvilidžas apkaimē, Ņujorkā, Ņujorkas štatā, ASV. Parks atklāts 1871. gadā un tā kopējā teritorija aizņem 0,04 km² lielu platību. Kopš 1970. gadiem lielākā daļa parka apkārtējo ēku pieder Ņujorkas Universitātei, kas veido lielāko no universitātes studentu pilsētiņām.

Parks ir populārs vietējo un tūristu atpūtas vieta, kurā bieži norisinās dažādi kultūras un sporta pasākumi. Parka apmeklētākais objekts ir Vašingtona skvēra arka. Parks un arka ir nosaukts par godu pirmajam ASV prezidentam Džordžam Vašingtonam.

Parks ir redzēts dažādās filmās un seriālos kā, piemēram, Es esmu leģenda, kurā ir redzamas vairākas ainas no parka un tam pieguļošās teritorijas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Māris Šverns

**Māris Šverns** ir latviešu mūziķis, plašāk pazīstams ar darbību grupā «Baložu Pilni Pagalmi».

Muzikālo darbību uzsācis kopā ar savu bērnības draugu Raimondu Lagimovu (Dambis), kopā ierakstot dziesmas un 1985. gadā izveidojot grupu «Inokentijs Mārpls» (tobrīd ar nosaukumu «Aklā zarna»), tajā viņš spēlē līdz 1987. gadam. 

Grupu «Baložu Pilni Pagalmi» Šverns izveidoja 1994. gadā kopā ar bundzinieku Uldi Gedru un basģitāristu Juri Mežecki.

2015. gadā tika izdots M. Šverna dziesmu kaverversiju albums «Brāļi un māsas», kurā dziesmas ierakstījuši tādi izpildītāji kā Elizabete Balčus, Satellites LV, Inokentijs Mārpls, Gaujarts, Alis P, Laika suns, Pieneņu vīns, koris Juventus, Oranžās brīvdienas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Albums «Brāļi un māsas» ''BandCamp'' vietnē