open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Orks (asteroīds)

**Orks**, arī **90482 Orcus** ir transneptūna objekts ar diametru apmēram 917 ± 25 km. Objekts atrodas Koipera joslā un pieder plutino. Orks, iespējams, ir pundurplanēta, bet precīzi tas nav zināms, jo debess ķermenis atrodas pārāk tālu. Orkam ir zināms viens pavadonis — Vanta.

## Atklāšana un nosaukums
Orku  atklāja amerikāņu astronomi Maikls Brauns, Čads Truhiljo (*Chad Trujillo*) un Dāvids Rabinovics (*David Rabinowitz*) Palomāras observatorijā. Tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums 2004 DW.  Starptautiskā Astronomijas savienība tam oficiāli piešķīra vārdu Orks. Orks romiešu mitoloģijā ir pazemes valstības dievs, līdzīgi kā Plūtons grieķu mitoloģijā.

## Orbīta un fizikālie parametri
Orkam ar Neptūnu pastāv 2:3 orbitālā rezonanse. Tā orbīta ir visai līdzīga Plutona orbītai, tikai pretēji vērsta. Orks savā orbītā vienmēr atrodas pretējā stāvoklī attiecībā pret Plutonu, ja Orks atrodas
perihēlijā, tad Plutons afēlijā un otrādi. Šīs īpašības dēļ Orku literatūrā dažreiz dēvē par "antiplutonu".
thumb|left|Orka (zila), Plutona (sarkana) un Neptūna (pelēka) orbītas
Orka virsma ir relatīvi spoža (albedo līdz 30), pelēcīga. Veicot spektroskopiskos novērojumus infrasarkanajā spektrā, uz Orka virsmas ir atklāts ūdens ledus ar, iespējams, amonjaka piejaukumu.

## Pavadonis
Izmantojot Habla kosmisko teleskopu,  Maikls Brauns un *T. A.Suer* atklāja Orkam pavadoni, kurš apriņķo to 9030 ± 89 km attālumā. Pavadonim tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2005 (90482) 1, bet  to nodēvēja par Vantu. Vanta etrusku mitoloģijā ir dēmons, nāves personifikācija. Pavadoņa diametrs ir apmēram 276 ± 17 km un tas apriņķo Orku 9,54 dienās pa riņķveida orbītu (ekscentricitāte 0,007).

## Atsauces
Mandolīna

thumbnail|right|Mandolīna
**Mandolīna** (no  — 'mazā mandola') ir maza izmēra strinkšķināmais stīgu instruments‎. Spēlējot mandolīnu stīgām pieskaras ar pirkstiem, mediatoru vai putna spalvu. Spēlējot mandolīnu, izmanto tremolo tehniku. Mandolīnas metāla stīgas skaņu padara īsu. Par mandolīnas ciltstēvu uzskata itāļu soprāna lautas paraugu no 17. gadsimta beigām, 18. gadsimta sākuma. Kad instruments izplatījās pārējā Eiropā, tas ieguva dažādu izskatu, nosaukumu un skaņas īpašības. Šis mūzikas instruments Itālijā guva plašu popularitāti 18. gadsimtā.

## Ārējās saites
Mājdzīvnieki

**Mājdzīvnieki** ir dzīvnieki, kurus ir pieradinājis cilvēks, sniedzot pajumti un pārtiku. Mājdzīvnieki sniedz cilvēkam labumu — no mājdzīvniekiem iegūst dažādus materiālus, piemēram, pienu, gaļu, ādu utt. Mājdzīvniekus bieži mēdz jaukt ar mīļdzīvniekiem (dzīvnieki, kas tiek turēti prieka pēc, no kuriem netiek iegūti nekādi materiāli labumi). Vairumu mājdzīvnieku ir viegli pavairot. Veicot atlasi, var kontrolēt mājdzīvnieku vairošanos, to pazīmes, kas tiek nodotas tālāk viņu pēcnācējiem.

## Skatīt arī
* Domestikācija

## Ārējās saites
Ķeguma ģerbonis

**Ķeguma pilsētas ģerbonis** ir viens no Ķeguma pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts 1997. gadā.

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs ir zilā krāsā. Uz vairoga attēlota zelta saule lauztu līniju staru vainagā. Lauztās līnijas simbolizē elektrību, jo uz vienas no lielākajām Daugavas krācēm, 1936. gadā uzsāka Latvijas pirmās hidroelektrostacijas būvniecību.
Mīna

**Mīna** ir slepeni vai retāk atklāti uzstādīta munīcija, kas uzsprāgst zināmos apstākļos, noteiktā laika sprīdī. Nosaukums *mīna* radies no franču valodas — "ierakts".

Mīna parasti sprāgst automātiski, uz to iedarbojoties spiedienam, dažkārt tiek izmantoti arī citi detonācijas mehānismi (magnētiskais lauks, skaņa, vadāma sprādziena gadījumā — elektrisks slēdzis vai īpašs radiosignāls). Sauszemes mīna var nodarīt bojājumus tieša sprādziena, sprādziena izmestu šrapneļu vai abu šo veidu iedarbības rezultātā.

Kājnieku mīnas parasti izvieto visā teritorijā, izveidojot mīnu lauku, kuru ir bīstami šķērsot.

Ilgstoši efektīvo mīnu, īpaši kājnieku mīnu, izmantošana ir pretrunīgi vērtēta, jo tās ir neselektīvs ierocis. Tās var palikt bīstamas gadiem ilgi pēc konflikta beigām, nodarot kaitējumu civiliedzīvotājiem un saimniecībai.

## Mīnu veidi

### Virszemes mīnas
* Prettanku mīnas;
* Kājnieku mīnas;

### Jūras mīnas
* Pašgājēja mīna — torpēda;
* Stacionārās mīnas;

### Mīnmetēju mīnas
* Šāviņi, ko šauj mīnmetēji;

### Dzīvās mīnas

* Sprāgstvielu uz sevis vai sevī nesoši cilvēki vai dzīvnieki;

### Metamās mīnas
* Rokas granātas;

## Attēli

Attēls:Russische Schmetterlingsmine PFM-1.jpg|Padomju pretkājnieku sauszemes mīna PFM-1
Attēls:Panzermine im Schnitt.jpg|Prettanku mīna griezumā
Attēls:Minen.jpg|Vācijas Bundesvēra prettanku mīnas FFV 028
Attēls:US Navy explosive ordnance disposal (EOD) divers.jpg|Zemūdens mīna


## Ārējās saites
Librets

**Librets** ( — ‘grāmatiņa’) ir literārais pamats laicīgajiem vai reliģiska satura (operām, baletiem, operetēm, kantātēm) mūzikas darbiem. Parasti librets tiek rakstīts dzejā, ar atskaņām. Biežāk par muzikālu darbu libretiem tiek pārveidoti prozas darbi, retāk — oriģināldarbi. Dažos gadījumos par libreta autoru kļūst pats daiļdarba autors, piemēram, Rihards Vāgners, kas ir daudzu savu darbu libretu autors. 
Librets ir operas pārstāsts, ko lasot komponists rada operu.
Juris Taube

**Juris Taube** ( — ) bija Latvijas Bruņoto spēku un vēlāk Latviešu leģiona virsnieks, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

## Ārējās saites
* http://www.lkok.com/detail1.asp?ID=1549
Robena

**Robena** (, ) ir sala Tafelbājā, 6,7 km uz rietumiem no Keiptaunas krasta Dienvidāfrikā. Aptuveni ovāla formas, ziemeļu—dienvidu virzienā 3,3 km gara, 1,9 km plata. Atrodas tikai dažus metrus virs jūras līmeņa.

16. un 17. gadsimtā sala bija biežs kuģu apstāšanās punkts. Otrā pasaules kara laikā uzcelti nocietinājumi. No 20. gadsimta 60. gadu vidus līdz 1991. gadam te atradās maksimālas drošības cietums. Aparteīda laikā 18 no 27 gadiem ieslodzījuma šeit pavadīja bijušais Dienvidāfrikas prezidents un Nobela miera prēmijas laureāts Nelsons Mandela. Ieslodzījumu šeit pavadījuši arī citi valsts prezidenti: Kgalema Motlante un Jakobs Zuma. Pēdējie ieslodzītie tika atbrīvoti 1991. gadā. Līdz 1996. gadam tas bija vidējas drošības cietums. 1997. gadā cietumu pārveidoja par muzeju. 1999. gadā iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites
* Robenas muzejs
Gunguns

**Gunguns**, arī **(225088) Gonggong** ( — ūdens dievība), ir transneptūna objekts ar diametru apmēram 1280 ± 210 km. Objekts atrodas izkliedētajā diskā. Gunguns, iespējams, ir pundurplanēta, bet precīzi tas nav zināms, jo debess ķermenis atrodas pārāk tālu. 

Objektu atklāja  amerikāņu astronomi Maikls Brauns, Dāvids Rabinovics un Megana Švomba (*M. E. Schwamb*) Palomāras observatorijā. Tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums 2007 OR10, bet pēc orbītas noskaidrošanas Mazo planētu centrs to iekļāva sarakstā ar numuru 225088. 

Gunguns 2015. gada martā atradās apmēram 87,252 AU attālumā no Saules,  perihēliju tas sasniedza jau . un pašreiz attālinās no mums. Pašlaik tas ir otrs tālākais zināmais Saules sistēmas objekts pēc Eridas.

Maikls Brauns pēc atklāšanas bija objektu iedēvējis par „Sniegbaltīti”, jo domāja, ka tas ir ar ūdens ledu klāts ķermenis, kurš senatnē atšķēlies no pundurplanētas Haumejas. Tagad ir zināms, ka Gunguna virsma ir līdzīga Kvavaram, tā virsmu klāj ūdens ledus un sasalis metāns, virsma ir sarkanīga. Objektam pastāv 3:10 orbitālā rezonanse ar Neptūnu.

Gonggong ir viens zināms pavadonis Sjanliu (*Xiangliu*).

## Ārējās saites
*2007 Gonggong attēli

## Atsauces
Metformīns

thumb|250px|Metformīna struktūrformula
**Metformīns** ir guanidīna atvasinājums un pieder pie hipoglikemizējošo (glikozes līmeni pazeminoši) līdzekļu grupas. Metformīnu lieto pie 2. tipa cukura diabēta un policistisko olnīcu sindroma. Tas nomāc glikozes veidošanos aknās, atvieglo audu šūnām asimilēt glikozi neatkarīgi no insulīna, samazina apetīti, kā arī daļai pacientu samazina svaru. Izteiktas pārdozēšanas gadījumos var izraisīt laktacidozi un hipoglikēmiju, lai gan kopumā risks ir zems.

## Atsauces
Dammes muižas

thumb|250px|Dammes muižiņas (''Tamenhof'', ''Kl., Gr.'') 1791. gada kartē
thumb|250px|Bijušo Dammes muižu atrašanās vietas (Lieldamme un Mazdamme) 1941. gada kartē

**Dammes muiža** () bija Rīgas patrimonālā apgabala muižiņa tagadējā Imantas apkaimē Pārdaugavā. Pēc 1789. gada tā bija sadalīta **Lielajā Dammes muižā** (*Großdammenhof*), kas atradās pie mūsdienu Slokas un Kleistu ielu krustojuma, un **Mazajā Dammes muižā** (*Kleindammenhof*), kas atradās pie mūsdienu Slokas ielas un Kurzemes prospekta rietumu daļas krustojuma Dammes ielas rajonā (iela nosaukta muižas vārdā). Līdz mūsdienām abu muižu ēkas nav saglabājušās.

## Vēsture
Pirmo reizi pieminēta 1681. gadā Zviedru Vidzemes laikā kā **Dames muiža** (*Damen hoff*). Vēlāk dēvēta arī par **Tames muižu** (*Tamenhof*). 18. gadsimta sākumā tās īpašnieks bija Rīgas birģermeistars Ādams Švarcs (*Adam Hinrich Schwartz*, 1678-1762), 1782. gadā fon Bekmans. 1789. gadā muižu sadalīja, izveidojot Mazo Dammes muižu. Sākotnējo muižu sāka dēvēt par Lielo Dammes muižu.

1823. gadā Dammes muižas tika ieķīlātas augstākās tiesas advokātam Fannštīlam (*Pfannstiel*), kurš tās tālāk ieķīlāja savam nomniekam Andrejam Kristapam Dumpim. 1838.-1854. gadā Lielās Dammes muižas īpašnieks bija Juris (Georgs) Dumpis, viens no tā laika Rīgas bagātākajiem latviešiem. 1865. gadā Mazās Dammes muižas īpašnieks bija Aleksandrs Freimanis, bet Lielā Dammes muiža no 1902. gada piederēja Rihteru ģimenei.

Abu muižu zemes tika sadalītas gruntsgabalos un iznomātas, 1924. gadā tās iekļāva Rīgas pilsētas robežās.

## Atsauces
2012 VP113

**** ir transneptūna objekts ar diametru apmēram 300 — 1000 km. Objekts atrodas iekšējā Orta mākonī. , iespējams, ir pundurplanēta, bet precīzi tas nav zināms, jo debess ķermenis atrodas pārāk tālu.
 
Objektu atklāja  amerikāņu astronomi Skots Šepards un Dāvids Truhiljo ar 4 m Viktora Blanko teleskopu Serrotololo Starpamerikas observatorijā. Tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums , Mazo planētu centrs to nav iekļāvis sarakstā, jo orbīta vēl nav pietiekoši precīzi zināma.

 2015. gada martā atradās apmēram 83,2 AU attālumā no Saules, perihēliju tas sasniedza jau 1979. gadā un pašreiz attālinās no mums.
 ir vistālākais perihēlijs (>80 AU) starp zināmajiem Saules sistēmas debess ķermeņiem, nākamais tālākais perihēlijs ir Sednai (>76 AU).

## Ārējās saites
*  attēli

## Atsauces
Neļķes

**Neļķes** (*Dianthus*) ir neļķu dzimtas ģints, kurā ietilpst aptuveni 300 sugas. Tie ir daudzgadīgi ziedaugi. Daudzas neļķu šķirnes tiek audzētas speciālās siltumnīcās vai tiek selekcionētas.

Ar jaunu neļķu šķirņu reģistrēšanu nodarbojas Karaliskā dārzniecības biedrība. Neļķu latīniskais nosaukums cēlies no grieķu valodas — "dievišķais zieds" ().

## Sugas
Latvijā ir sastopamas neļķu sugas:

* Čemuru neļķe (*Dianthus barbatus*) L.
* Daudzkrāsu neļķe (*Dianthus versicolor*) Fisch. ex Link
* Dzirkstelīte (*Dianthus deltoides*) L.
* Fišera neļķe (*Dianthus fischeri*) Spreng.
* Kartūza neļķe (*Dianthus carthusianorum*) L.
* Krāšņā neļķe (*Dianthus superbus*) L.
* Lauka neļķe (*Dianthus campestris*) M.Bieb.
* Smiltāja neļķe (*Dianthus arenarius*) L.

Dārzkopībā ir iecienīta dārza neļķe (*Dianthus caryophyllus*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Nimrūda

**Nimrūda** (, *Nimrūd*) ir arābu nosaukums senai asīriešu pilsētai, kas atrodas mūsdienu Irākas teritorijā 32 km uz dienvidiem no Mosulas, Divupes ziemeļos. Atradusies stratēģiskā pozīcijā nepilnu 10 km attālumā no Tigras satekas ar Lielo Zābu.

Arheologi uzskata, ka Nimrūdas nosaukums vietai iedots modernajos laikos pēc bībliskā varoņa Nimroda. Tiek uzskatīts, ka Bībelē šī pilsēta parādās kā **Kalne** (, ), kas pirmoreiz kopā ar Nimrodu pieminēta Pirmajā Mozus grāmatā 10.

Arheoloģiskie izrakumi Nimrūdā tika uzsākti 1845. gadā. Tajos atklāti vairāki vērtīgi priekšmeti.

Islāma valsts 2015. gada martā izplatītajā video tika parādīta pilsētas drupu iznīcināšana ar buldozeriem. Pati Islāma valsts šo darbību pamatojusi ar islāmam neatbilstošajiem "viltus elkiem", par kuriem uzskatāmas svētnīcas un statujas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nimrūda
Hadra

**Hadra** (, ) ir sena Divupes pilsēta mūsdienu Irākas teritorijā. Atrodas 290 km uz ziemeļrietumiem no Bagdādes un 110 km uz dienvidrietumiem no Mosulas.

Iespējams, uzcelta 3. vai 2. gadsimtā p.m.ē. Seleikīdu impērijas laikā. Piedzīvoja uzplaukumu mūsu ēras 1. un 2. gadsimtā kā reliģiskais un tirdzniecības centrs. Šī ir vislabāk saglabājusies Partas pilsēta.

1985. gadā iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. 2015. gada martā drīz pēc Nimrūdas iznīcināšanas tika ziņots, ka Islāma valsts iznīcinājusi arī Hadras drupas.

## Ārējās saites
Lustūzis (klints)

thumb|320px|Skatu laukums pie Lustūža
**Lustūzis** ir smilšakmens klints, kas atrodas Līgatnes upes labajā krastā Līgatnes centrā, iepretīm Spriņģu ielai un Līgatnes dīķim. Ietilpst Gaujas nacionālā parka teritorijā. Valsts nozīmes aizsargājams dabas objekts. Tā platība ir 4,454 ha, garums gar straumi 250 m, garums gar meža malu katrā no klints pusēm — 50 m.

Klints pakājē upītes pretējā krastā ierīkota īpaša skatu platforma, savukārt divas skatu platformas izveidotas Lustūža virsotnē.

## Nosaukums
Nosaukumu ieguvis, pateicoties mazai nojumei — lustūzītim klints virsotnē, kur senāk pulcējās Līgatnes pūtēju orķestris.

Otrs nosaukums — "Alu iezis" — raksturo to, ka šeit ir izkalts liels skaits daudzums alu un pagrabu.

## Alas
Lustūzis ir vienīgais smilšakmens Līgatnē, kur pagrabos alas ierīkotas vairākos stāvos. Pagrabus līgatnieši šeit veidoja jau kopš 18. gadsimta. Vairākos pagrabos iedzīvotāji joprojām glabā ziemas krājumus. Dažu alu griestos vēl līdz mūsdienām saglabājušies āķi gaļas uzkāršanai.

Līgatnes vēstures pētnieks Aivars Balodis par Lustūža alām un pagrabiem raksta:
*"Pirmie pagrabi šeit veidoti ap 1770. gadu celto miltu [[dzirnavas|dzirnavu]] un tajās dzīvojošo iedzīvotāju vajadzībām. Daži no tiem veidoti samērā plaši, kas veicinājis iežu nobrukumus, līdz ar ko līdz mūdienām saglabājušies daļēji. Nokļūšanai pagrabos šeit laikam arī bijis pirmais gājēju tiltiņš pār Līgatnes upi. Kā vēsta hronika un veco ļaužu atmiņu pieraksti, tad nākamais pagrabu būves posms šajā iezī bijis pēc 1815.—16. gados uzcelto papīra dzirnavu Anfabrika (Handfabrik) un to vajadzībā celto papīra žāvēšanas un galīgas apstrādes ēku uzcelšanas, kuras, tāpat kā vecā miltu dzirnavu ēka, daļēji tika izmantotas arī kā strādājošo mājokļi. Starp tām bija arī ēka, kura vēlāk pārbūvēta un pēdējā laikā pirms nodegšanas pazinām kā vietējās varas rezidenci.*
*Nākošais posms pagrabu būvei Lustūža iezī bijis pēc 1884. un 1886. gados uzcelto Zaķusalas un no 1889. līdz 1891. gadam uzceltām Krogus kalna, tagad Skolas kalna mājām. Lūstūža ieža pagrabus izmantojis arī 1895. gadā celtais patērētāju biedrības "Konzums" veikals, ēka, kuru šodien pazīstam kā Līgatnes [[aptieka|aptieku]]".*

## Galerija

Attēls:Līgatne_Lustūzis_Līgatnes_upe.JPG|Līgatnes upīte Lustūža pakājē
Attēls:Lustūzis_Līgatnes_dīķis.JPG|Skats uz Lustūzi no Līgatnes dīķa pretējā krasta


## Atsauces

## Ārējās saites
*Lustūzis DAP lapā

* Latvijas daba, Līgatnes Lustūzis
Ķīķu apakšdzimta

**Ķīķu apakšdzimta** (*Perninae*) ir vanagu dzimtas (*Accipitridae*) apakšdzimta, kurā apvienotas 14 sugas un kas tiek iedalītas 5 ģintīs. Šīs grupas putni mājo mežā un lielākā daļa sugu sastopama tropu biomā Amerikā, Dienvidaustrumāzijā un Jaungvinejā, un citās tuvējās salās. Divas sugas — ķīķis (*Pernis apivorus*) un austrumu ķīķis (*Pernis ptilorhynchus*) mājo Eirāzijas mērenajā joslā. Latvijā sastopams Eiropā dzīvojošais ķīķis, kurš Latvijā ir parasts ligzdotājs un caurceļotājs.

## Kopīgās īpašības
Tā ir viena no visvecākajām un primitīvākajām vanagu dzimtas grupām, kas evolūcijas gaitā no aizvēsturiskā priekšteča atdalījās viena no pirmajām. Visas šīs apakšdzimtas sugas ir vidēja auguma plēsīgie putni ar platiem spārniem un garu asti. Visiem ķīķiem virs acs iztrūkst izliektais uzacs kauls, kāds ir pārējiem vanagu dzimtas putniem. Dažām sugām augšējā knābja daļā ir papildus zobiņi. Kājas samērā vājas, nagi neasi. Apspalvojums raibumoti pelēkbrūns. Vairākām sugām ir cekuli.

Vairākas ķīķu sugas barojas tikai ar kukaiņiem un to kāpuriem, kā arī ir sugas, kas galvenokārt barojas ar lapseņu kāpuriem, izārdot kukaiņu pūžņus. Dažas sugas medī arī rāpuļus un abiniekus.

## Sistemātika
[thumb|240px|[Dienvidāzijas dzegužķīķis (*Aviceda jerdoni*)]]
***Ķīķu apakšdzimta** (*Perninae*)
**ģints: Amerikas ķīki (*Chondrohierax*)
***Amerikas ķīķis (*Chondrohierax uncinatus*)
**ģints: Dzegužķīķi (*Aviceda*)
***Āfrikas dzegužķīķis (*Aviceda cuculoides*)
***Cekulainais dzegužķīķis (*Aviceda subcristata*)
***Dienvidāzijas dzegužķīķis (*Aviceda jerdoni*)
***Madagaskaras dzegužķīķis (*Aviceda madagascariensis*)
***Melnais dzegužķīķis (*Aviceda leuphotes*)
**ģints: Garastes ķīķi (*Henicopernis*)
***Garastes ķīķis (*Henicopernis longicauda*)
***Melnais ķīķis (*Henicopernis infuscatus*)
**ģints: Ķīķi (*Pernis*)
***Austrumu ķīķis (*Pernis ptilorhynchus*)
***Filipīnu ķīķis (*Pernis steerei*)
***Ķīķis (*Pernis apivorus*)
***Sulavesi ķīķis (*Pernis celebensis*)
**ģints: Pelēkgalvas klijas (*Leptodon*)
***Brazīlijas klija (*Leptodon forbesi*)
***Pelēkgalvas klija (*Leptodon cayanensis*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Our Beautiful World: Kites, Perninae
*Birds of Prey" Perninae
Neaizmirstules

**Neaizmirstules** (*Myosotis*) ir skarblapju dzimtas ģints, kurām lielāka sugu daudzveidība ir sastopama Eirāzijā un Jaunzēlandē. Dažas sugas sastopamas arī citur, tostarp Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā, Austrālijā un Āfrikā. Kultivācijas rezultātā neaizmirstuļu sugas ir ieviesušās arī daudzviet citur ārpus to dabiskā izplatības areāla.

Neaizmirstules ir sastopamas arī Latvijā.

## Apraksts
Tie ir viengadīgi, divgadīgi vai daudzgadīgi lakstaugi ar vienkāršām, veselām, pamīšus sakārtotām lapām. Ziedi ir kārtni, ar kātiņiem, sakārtoti rituļos. Vainaga apmale plakana vai piltuvveidīga. Vainaga stobriņš cilindrisks, īss, pie ieejas stobriņā ir 5 dzeltenas zvīņas, kas veido gredzenu. Putekšņlapas — 5, ar īsiem kātiņiem, vainaga stobriņā. Auglenīca ar četrcirkņu sēklotni, pavedienveidīgu irbuli un galviņveidīgu drīksnu. Auglis ir riekstveida, kas sadalās 4 daļās. Lapas ir ar veselu plātni, paralēls dzīslojums, pamīšus sakārtotas lapas.

## Klasifikācija
Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 150 sugas, no kurām Latvijā ir sastopamas šādas:

* Ciņu neaizmirstule (*Myosotis caespitosa*) Schultz
* Meža neaizmirstule (*Myosotis sylvatica*) Ehrh. ex Hoffm.
* Pakalnu neaizmirstule (*Myosotis ramosissima*) Rochel ex Schult.
* Purva neaizmirstule (*Myosotis palustris*) (L.) L.
* Raibā neaizmirstule (*Myosotis discolor*) Pers
* Sīkziedu neaizmirstule (*Myosotis sparsiflora*) Pohl
* Smiltāja neaizmirstule (*Myosotis stricta*) Link ex Roem. et Schult.
* Tīruma neaizmirstule (*Myosostis arvensis*) (L.) Hill

## Atsauces
KnockoutJS

***Knockout.js*** ir JavaScript bibliotēka, kas realizē *Model-View-ViewModel* arhitektūru.

*Knockout* izstrādāja *[[Microsoft]]* darbinieks Stīvs Sandersons (*Steve Sanderson*). Tas tika izstrādāts un tiek uzturēts kā atvērtā pirmkoda projekts.

## Īpatnības
* Deklaratīvā sasaiste
* Mainoties datu modeļa stāvoklim notiek automātiska saskarnes atjaunošana
* Atkarību izsekošana
* Šablonu izmantošana (ir iespēja izmantot gan iebūvēto šablonu mehānismu, gan citus šablonu mehānismus, piemēram, tādu kā jquery.tmpl)

## Vienkāršs piemērs

Šajā piemērā divi ievades lauki ir piesaistīti datu modeļa novērojamajiem mainīgajiem (kodā katrs šāds mainīgais tiek definēts kā 'observable'). Savukārt pilnais vārds ("full name") ir piesaistīts atkarīgakam mainīgajam (angļu valodā — dependent observable, bet kodā — computed observable) un tā vērtība tiek izrēķināta. Tiklīdz ievades lauki tiek rediģēti, pilnais vārds automātiski mainās un tam nav nepieciešams pieasitīt paildus notikumu apstrādi.

### Skats (HTML)


```xml
<p>First name: <input data-bind="value: firstName" /></p>
<p>Last name: <input data-bind="value: lastName" /></p>
```


### Skata Modelis (JavaScript)


```javascript
function ViewModel() {
    this.firstName = ko.observable("Joe");
    this.lastName = ko.observable("Bloggs");

    this.fullName = ko.computed(function() {
        return this.firstName() + " " + this.lastName();
    }, this);
}

ko.applyBindings(new ViewModel());
```
Ķīķi

**Ķīķi, ķīķu ģints** (*Pernis*) ir viena no vanagu dzimtas (*Accipitridae*) ģintīm, kurā apvienotas 4 plēsīgo putnu sugas. Tās ir Vecās Pasaules putnu sugas un sastopamas Eirāzijas mērenās joslas un Dienvidaustrumāzijas tropu biomas mežos. Latvijā sastopama viena ķīķu ģints suga — ķīķis (*Pernis apivorus*). Abas mērenās joslas sugas (ķīķis un austrumu ķīķis) ir gājputni.

## Kopīgās īpašības
Ķīķu ģints sugas ir vidēja lieluma plēsīgie putni ar platiem spārniem un garām astēm. Kājas samērā vājas, nagi neasi. Apspalvojums raibumoti pelēkbrūns, jaunie putni atgādina peļu klijānu. Uzskata, ka šī līdzība izveidojusies kā aizsardzības īpašība pret lielākajiem un spēcīgākajiem plēsīgajiem putniem, kuru nagi un knābji ir daudz jaudīgāki nekā ķīķiem.

Barojas ar kukaiņiem un to kāpuriem. Īpaši iecienīti ir lapsenes un sirseņi. Pie izdevības ķīķi medī arī nelielus zīdītājus, rāpuļus un putnus. Ķīķu spalvas satur ķīmiskas vielas, kas atbaida lapseņu un sirseņu uzbrukumus.

## Sistemātika
***Ķīķu ģints** (*Pernis*)
**Austrumu ķīķis (*Pernis ptilorhynchus*)
**Filipīnu ķīķis (*Pernis steerei*)
**Ķīķis (*Pernis apivorus*)
**Sulavesi ķīķis (*Pernis celebensis*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Birds of Prey" Perninae
Draudze

**Draudze** ir kādai baznīcai un konfesijai piederošu cilvēku grupa, kas regulāri apmeklē dievkalpojumus. Draudzē ietilpst dažādu vecumu un dzimumu pārstāvji, ja vien šai konfesijai nav kādi ierobežojumi.

## Skatīt arī
* Draudzes novads
Ānfabrikas klintis

**Ānfabrikas klintis** ir līdz 17 m augstas, pelēcīgi iesarkanas smilšakmens klintis, kas atrodas Līgatnes upes kreisajā krastā Līgatnē. Ietilpst Gaujas nacionālā parka teritorijā. Valsts nozīmes ģeoloģisks un ģeomorfoģisks aizsargājams dabas piemineklis.

Klintīs vairāki taisnstūraini caurumi, kuros atradās mūsdienās jau pamesti pagrabi. Uz klints augšu ved tūristiem izveidotas koka kāpnes, savukārt tālāk iekārtotā taka to savieno ar attālākajiem, smilšakmenī izcirstajiem Rīgaskalna pagrabiem.

## Nosaukums
Nosaukumu ieguvušas no Ānfabrikas. Netālu no klintīm kopš 1813. gada Handfabrikā (*Handfabrik*) notika papīra atliešana ar rokām, bet sākot ar 1873. gadu šeit uzsāka pusvielu sagatavošanu Līgatnes papīrfabrikai. Kopš šā laika šīs ražotnes oficiālais nosaukums bija "An fabrik" (Pie fabrikas).

## Alas un pagrabi
Pašreiz Ānfabrikas iezī saglabājušās 13 pagrabu vietas. Līgatnes vēstures pētnieks Aivars Balodis par Ānfabrikas alām un pagrabiem raksta:
*"Pirmie pagrabi šajā smilšakmens iezī izcirsti pēc 1815. gada vienlaicīgi ar papīra dzirnavu celtniecību. Izmantoti gan kā noliktavas, gan kā pagrabi. Piekļūšanai pagrabiem bijušas izbūvētas estakādes un pāri upei tiltiņš. Pagrabi šajā iezī atkarībā no situācijas dabā, tāpat kā [[Lustūzis (klints)|Lustūža]] un Līgatnes upes lejteces pagrabi, izcirsti dažādos līmeņos. Pēdējie pagrabi šajā iezī izcirsti pēc 1871. gada... Anfabrikas ieža pagrabiem tiek pieskaitīti arī pagrabi iezī pirms Anfabrikas ieža, kā arī pēc 1873. gada cirstie pagrabi divos blakus esošajos Līgatnes upes pamatkrasta iežos".*

## Upe
Pie Ānfabrikas klints slūžām Līgatnes upe sadalās divās atsevišķās upēs — viena, kas plūst uz Gauju, un otra, kuras uzdevums bija apgādāt Līgatnes papīrfabriku ar papīra ražošanai nepieciešamo ūdeni. Uz Ānfabrikas slūžām ir izveidots pirmais un pagaidām Latvijā vienīgais zivju ceļš strauta foreļu (*Salmo trutta fario*), alatu (*Thymallus thymallus*), taimiņu (*Salmo trutta*) un lašu (*Salmo salar*) migrācijai.

## Galerija

Attēls:Anfabrikas klintis Līgatne1.JPG|Pagrabi klinšu sākumdaļā
Attēls:anfabrikas_klintis_Līgatnes_upe.JPG|Līgatnes upes tecējums aiz Ānfabrikas klintīm
Attēls:Anfabrika Cliffs in May 2016 (2).jpg|Klinšu lielākā izciļņa augšdaļa
Attēls:Anfabrika Cliffs in May 2016 (1).jpg|Klinšu lielākais izcilnis sānskatā
Attēls:Līgatne, Ānfabrikas klintis 2000-06-04.jpg|Ānfabrikas klintis 2000. gadā
Attēls:Anfabrikas cliff in Līgatne, Latvia.jpg|Ānfabrikas klintis 2016. gadā


## Atsauces

## Ārējās saites
*Ānfabrikas klintis DAP lapā
Briga

right|220px
**Briga** ir divmastu kuģis, aprīkots ar fokmastu un grotmastu. Senākos laikos brigas kalpoja kā patruļkuģi, izlūki, pārvadāja kravas ar dažādām precēm tirdzniecībai. Lielākā un pazīstamākā briga krievu jūras flotē bija briga "Merkūrijs", kas 1828. gadā krievu — turku kara laikā bija spiesta cīnīties ar diviem turku līnijkuģiem, kurus arī uzvarēja, izraisot nopietnus zaudējumus pretiniekiem.
Mūsu laikos brigu piemēri ir britu briga "Rojālists" (darbību uzsāka 1971. gadā) un vācu "Roalds Amundsens" (darbību uzsāka 1952. gadā).
2015. gada Pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā

**2015. gada [[Pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā]]** norisinājās 2015. gada februārī—martā Vinterbergas trasē Vācijā.

Latvijas delegācijai šis bija veiksmīgākais Pasaules čempionāts. Martins Dukurs skeletonā izcīnīja zelta medaļu, Oskara Melbārža un Daumanta Dreiškena divnieku bobsleja ekipāža izcīnīja sudrabu, savukārt Tomass Dukurs skeletonā un Melbārža pilotētais četrinieks (ar Dreiškenu, Arvi Vilkasti un Jāni Strengu) izcīnīja bronzas medaļu.

## Medaļas
Wrigley

***William Wrigley Jr. Company*** (saīsināti tiek saukts kā ***Wrigley***) ir ASV uzņēmums, kas atrodas Čikāgā. Tas tika dibināts  un sākotnēji pārdeva tādus produktus kā zupu un cepamo pulveri. 1892. gadā kompānijas dibinātājs Viljams Vriglijs juniors izlēma iepakot košļājamo gumiju pie katra cepamā pulvera iepakojuma, bet drīz tā kļuva populārāka par pašu cepamo pulveri, tāpēc kompānija pārorientējās, lai ražotu tikai košļājamo gumiju. 2008. gadā *[[Mars (uzņēmums)|Mars]]* ieguva *Wrigley* par aptuveni 23 miljardiem ASV dolāru.

Šobrīd šī uzņēmuma produkti tiek pārdoti aptuveni 180 pasaules valstīs un teritorijās, kā arī *Wrigley* uztur rūpnīcas aptuveni 50 valstīs un teritorijās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Jānis Janovskis

**Jānis Janovskis** ( — ) bija latviešu politiķis. 
No 1987. līdz 1990. gadam bija Latvijas PSR valdības ministrs. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1950. gadā Atašienes pagastā. Pēc studijām Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā ieguva inženiera mehāniķa specialitāti.
1987. gadā kļuva par autotransporta un šoseju ministru, 1988. gadā — par Breša valdības transporta un ceļu saimniecības ministru. Pēc tam bija Latvijas satiksmes ministrs no Latvijas Republikas atjaunošanas 1990. gada maijā.

Barikāžu laikā kopā ar Lauksaimniecības ministru Daini Ģēģeri organizēja lauksaimniecības smagās tehnikas pārvietošanos uz Rīgu.

Miris autokatastrofā 1992. gada janvārī.

## Atsauces
ABS-3A

***ABS-3A*** ir Bermudās reģistrēta uzņēmuma *[[Asia Broadcast Satellite]]* sakaru pavadonis. Palaists 2015. gada martā ģeostacionārajā orbītā.
Tas nodrošina sakaru un datu pārraides pakalpojumus Amerikai, Eiropai, Vidējiem Austrumiem un āfrikai.

Kosmiskais aparāts izgatavots uz platformas *[[Boeing 702|Boeing 702SP]]* bāzes. Pavadonis apgādāts ar 24 Ku un 24 C joslas raidītājiem. Tā dzinējsistēma ir pilnībā elektriski darbināma (gan galvenais dzinējs gan stabilizācijas dzinēji).

Līgums ar *[[Boeing Satellite Systems]]* par *ABS-3A* izgatavošanu noslēgts 2012. gada martā.

*ABS-3A* palaists  03:50 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 v1.1]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*. Ar to kopā startēja sakaru pavadonis *[[EUTELSAT 115 WEST B]]*.

Ģeostacionāro orbītu *ABS-3A* sasniedza ar saviem dzinējiem. *ABS-3A* tiks novietots ģeostacionārās orbītas punktā 3° rietumu garuma.

## Ārējās saites
* ABS-3A  Asia Broadcast Satellite 
* ABS/Eutelsat-1 Mission SpaceX 
* ABS 3A Gunter Dirk Krebs
ABS-2

***ABS-2*** ir Bermudās reģistrēta uzņēmuma *[[Asia Broadcast Satellite]]* sakaru pavadonis. Palaists 2014. gada februārī ģeostacionārajā orbītā.
Tas nodrošina sakaru un datu pārraides pakalpojumus Āfrikai, Āzijai, Eiropai.
*Singapore Telecommunications* izmantotā pavadoņa aparatūras daļa tiek saukta par ***ST-3/ABS-2***. *KT Telecom* izmantotā daļa tiek saukta par ***Koreasat 8***.

Kosmiskais aparāts izgatavots uz platformas *[[FS-1300]]* bāzes. Pavadonis apgādāts ar 51 Ku, 32 C un 6 Ka joslas raidītājiem.

Līgums ar *[[Space Systems/Loral]]* par *ABS-2* izgatavošanu noslēgts 2010. gada oktobrī.

*ABS-2* palaists  21:30 UTC ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* (lidojums *VA217*) no Gviānas kosmiskā centra. Ar to kopā startēja Francijas un Itālijas militārais sakaru pavadonis *[[Athena-Fidus]]*.

Ģeostacionāro orbītu *ABS-2* sasniedza ar saviem dzinējiem. *ABS-2* tika novietots ģeostacionārās orbītas punktā 75° austrumu garuma. 

2014. gada 5. augustā tika paziņots, ka sabojājies viens no trijiem Ku joslas kūļiem, kurš apkalpo Krievijas teritoriju. Pārējā aparatūra darbojās normāli. Par šo kļūmi oktobrī tika pieprasīta apdrošināšanas atlīdzība 214 miljonu ASV dolāru apmērā.

## Atsauces
 

## Ārējās saites
* ABS-2  Asia Broadcast Satellite 
* ABS-2  SSL 
* Flight VA217 Arianespace 
* ABS 2 (ST 3, Koreasat 8) Gunter Dirk Krebs
Rožnova pie Radhoštja

**Rožnova pie Radhoštja** () ir pilsēta Čehijā, Zlīnas apgabala Vsetīnas apriņķī, Morāvijas Valahijas reģionā.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1267. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Tūrisms
Pilsētā atrodas Morāvijas Valahijas brīvdabas muzejs (*Valašské muzeum v přírodě*).

## Cilvēki
Brīvdabas muzejā citu starpā apglabāts vieglatlēts Emils Zātopeks (*Emil Zátopek*, 1922-2000). Rožnavā bērnību pavadīja šveiciešu tenisiste Martina Hingisa (*Martina Hingis*, 1980).

## Ārējās saites
Morāvijas Valahijas brīvdabas muzejs
Baltijas Šaha savienība

**Baltijas Šaha savienība** bija pirmā reģionālā šaha organizācija cariskajā Krievijā. 
## Dibināšana
19. gadsimta otrā pusē Tērbatas, Rēveles, Rīgas, Jelgavas un citu Baltijas pilsētu šaha pulciņu biedri sāka apsvērt ideju par kopīga turnīra veidošanu. Pirmie divi mēģinājumi sarīkot vienotu turnīru 1884. gadā beigās Rēvelē un 1889. gadā pavasarī Tērbatā beidzās neveiksmīgi. Svarīga loma bija Mihaila Čigorina 1898. gada Baltijas turnejai, jo viesojoties Rīgā, viņš pierunāja Rīgas Šaha biedrības vadību uzņemties iniciatīvu izveidot Baltijas Šaha savienību.1898. gada 2. (19.) aprīlī Rīgā pulcējās Tartu, Tallinas, Liepājas un vietējās šaha biedrības pārstāvji, kuri nolēma dibināt Baltijas šaha savienību un jau pēc gada Rīgā sarīkot Baltijas pirmo šaha kongresu. Par pirmo savienības sekretāru ievēlēja Baltijā pazīstamo šahistu, šaha vēsturnieku un literātu Frīdrihu Amelungu (1842-1909). Savienības galvenie uzdevumi bija šaha popularizēšana Baltijā un Baltijas Šaha kongresu rīkošana. Pavisam tika sarīkoti 6 šaha kongresi. Septītajam šaha kongresam vajadzēja notikt 1916. gadā Tērbatā, bet Pirmā pasaules kara dēļ tas nenotika. Pēc kara Baltijas valstis ieguva neatkarību un Baltijas šaha savienība beidza pastāvēt.
## Baltijas Šaha savienības sekretāri
* 1898-1901. gads - F. Amelungs
* 1901-1913. gads - E. Henne
* 1913-1914. gads - A. Līts

## Baltijas Šaha savienības kongresi

## Literatūra
* Ģedimins Salmiņš, "Liepājas šaha dzīves lappuses (1894-1944)", Liepāja, 2003, .
* "Der erste baltische Schachcongress, abgehalten in Riga vom 11. bis 18. April 1899" - "Baltische Schchblätter", Heft 7, Berlin, 1900, 379.-393. lpp.
* "Das zweite baltische Schachturnier" - "Baltische Schchblätter", Heft 9, Riga, 1902, 1.-24. lpp.
* "Das dritte baltische Schachturnier zu Reval" - "Baltische Schachblätter", Heft 10, Riga, 1905, 1.-18. lpp.
* "Das vierte baltische Schachturnier zu Riga" - "Baltische Schachblätter", Heft 11, Riga, 1908, 113.- 130. lpp.
* Шахматы: Энциклопедический словарь. Гл. ред. А.Е. Карпов, 1990, 319. lpp., 621. lpp. 
## Piezīmes

## Atsauces
Dzilonis

**Dzilonis** (arī **Dzīlonis**, **Zilonis**, **Zilonīša ezers**, **Ziloņa ezers**, **Ziloņu ezers**, **Zīlonis**, **Zīloņu ezers**) ir dzidrūdens ezers Kuldīgas novada Rendas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā Mordangas ezeru grupā. Krasti lēzeni, slīpi, apauguši mežiem, dibens — dūņains. Ietek viens grāvis, iztek Dzirupe uz Zāļezeru. Dienvidrietumu krastā atpūtas vieta un peldvieta. Mīt rauda, asaris, līdaka, līnis, vēži.

## Atsauces
Zāļezers

**Zāļezers** var būt:
* Zāļezers Baldones pagastā
* Zāļezers Rendas pagastā
* Rukšu ezera cits nosaukums
* Zaļezera cits nosaukums
Baiba Caune

**Baiba Caune-Morzika** ( — ) bija latviešu riteņbraucēja un trenere, Sporta meistare šosejā un trekā.

Pārstāvējusi sporta klubu "Marss" un savās sportistes gaitās izcīnīja kopumā 55 Latvijas čempiones titulus dažādās disciplīnās, pārstāvēja PSRS izlasi. Divas reizes bijusi PSRS čempione (1968 un1969) un divas reizes pasaules vicečempione (1968 — Itālijā un 1974 — Kanādā). No 1980. gada līdz 1997. gadam Baiba Morzika strādājusi par riteņbraukšanas treneri.

2003. gadā apbalvota ar Triju Zvaigžņu ordeņa 1. pakāpes goda zīmi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sūnezers (Rendas pagasts)

**Sūnezers** (arī Sūdezers, Sūniņu ezers, Sūnu ezers) ir neliels subglaciālas izcelsmes beznoteces ezers Kuldīgas novada Rendas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā Mordangas ezeru grupā pie Rendas—Ezeru ceļa. Krasti purvaini, apauguši ar mežu.

## Atsauces
Sūdezers

**Sūdezers** var būt:
* Sūdezers — ūdenstilpe Ģibuļu pagastā
* Sūnezera Rendas pagastā cits nosaukums
Sūnezers

**Sūnezers** var būt:
* Sūnezers — ūdenstilpe Rendas pagastā
* Sūnezers — ūdenstilpe Zentenes pagastā

## Skatīt arī
* Šuņezers
Sūnu ezers

**Sūnu ezers** var būt:
* Suklādes Melnā ezera cits nosaukums
* Sūnezera Rendas pagastā cits nosaukums
* Sūnezera Zentenes pagastā cits nosaukums
* Šuņezera cits nosaukums
Gulbis (ezers)

**Gulbis** (arī Gulbja ezers, Gulbju ezers) ir subglaciālas izcelsmes ezers Kuldīgas novada Rendas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā Mordangas ezeru grupā. Krasti lēzeni, apauguši ar mežu, dibens — dūņains ar sakritušiem kokiem. Ietek divi grāvji, iztek strauts uz Ganekļupi. Mīt asari, rauda, līdakas un vēži.

## Atsauces
Kašgaras prefektūra

**Kašgaras prefektūra** (, *Kāshí Dìqū*; , *Qeshqer Wilayiti*) ir viena no Ķīnas Tautas Republikas Siņdzjanas Uiguru autonomā reģiona prefektūrām. Izvietojusies reģiona rietumos, robežojas ziemeļos ar Kizilsū Kirgīzu autonomo prefektūru, ziemeļaustrumos — ar Aksu prefektūru, austrumos — ar Hotenas prefektūru, dienvidos — ar Pakistānu un rietumos — ar Tadžikistānu un Afganistānu. Aizņem lielu daļu līdzenumu oāzu Tarimas ieplakas rietumdaļā Kašgaras un Jarkantas lejtecēs, kā arī ievērojamus Kuņluņa, Karakoruma un Pamira augstkalnu apgabalus prefektūras dienvidos un rietumos. Prefektūras centrs un lielākā pilsēta ir Kašgara, administratīvi to veido viens pilsētas apriņķis, 10 apriņķi un viens autonomais apriņķis — Taškorganas Tadžiku autonomais apriņķis. Pēc nacionālā sastāva lielākā daļa ir uiguri (89,3%), kā arī ķīnieši haņi (9,1%) un «tadžiki» (pamirieši — 1%). Tā ir prefektūra ar vislielāko uiguru īpatsvaru un Kašgara neformāli tiek dēvēta par «uiguru galvaspilsētu».

## Atsauces
Daumants Gailis

**Daumants Gailis** (1927-1991) bija latviešu kordiriģents, Latvijas Valsts konservatorijas profesors. Vispārējo latviešu Dziesmu un Deju svētku virsdiriģents (1965-1990).

## Dzīvesgājums
Dzimis . Mācījās Rāmuļu pamatskolā (1935-1939), Vaives pamatskolā (1939-1941), Cēsu 1.vidusskolā un vienlaicīgi Cēsu mūzikas skolā (1941-1946). Otrā pasaules kara laikā saslima ar tuberkulozi un ārstējās Cēsu sanatorijā (1946-1948).

1948. gada rudenī iestājās Latvijas Valsts konservatorijas kordiriģēšanas nodaļā. No 1951. gada strādāja kā kormeistars Valsts Akadēmiskajā korī (tagad - akadēmiskais koris “Latvija”) un Latvijas Zinātņu Akadēmijas korī (vēlāk "Gaismaspils"). Līdz 1969. gadam bija Valsts Akadēmiskā kora mākslinieciskais vadītājs un galvenais diriģents, no 1957. gada arī Latvijas Valsts Universitātes jauktā kora "Juventus" diriģents. Dēls Viesturs Gailis (1955) arī kļuva par kordiriģentu.

Vispārējo latviešu Dziesmu un Deju svētku virsdiriģents (1965-1990), Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku un Baltijas valstu studentu dziesmu svētku "Gaudeamus" virsdiriģents. Latvijas konservatorijas kordiriģēšanas nodaļas profesors.

Miris .

## Darbi
* "Kordziedātāja rokasgrāmata" (1961, atkārtoti 1965);
* "Sarunas ar kordiriģentu".

## Atsauces
Pēteris Šadurskis

**Pēteris Šadurskis** ( — ) bija latviešu jurists un politiķis. Bijis ilggadējs Latvijas Hipotēku bankas valdes loceklis, kā arī nedemokrātiski ievēlētās Tautas Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
Pēteris Šadurskis piedzima  Makašēnu pagastā zemnieku ģimenē. Absolvējis Pēterburgas ģimnāziju, studējis Pēterburgas Universitātē, taču Pirmā pasaules kara dēļ studijas pārtrauca. Tautas padomes locekļa aizvietotājs, pārstāvēja latgaliešu frakciju. Vēlāk pabeidzis Latvijas Universitātes Juridisko fakultāti. Darbojies vairākos Latgales uzņēmumos un laikrakstos. Darbojies arī Ludzas apriņķa valdē. 1924. gadā kļuva par Latvijas Hipotēku bankas valdes locekli, par darbu šajā amatā 1934. gadā apbalvots ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā no "Darba tautas bloka" saraksta kandidējis nedemokrātiskajās Tautas Saeimas vēlēšanās. Kļuvis par tās deputātu. Vēlāk, pēc Latvijas inkorporācijas PSRS ticis represēts un izsūtīts uz Krievijas PFSR. No izsūtījuma atgriezies, miris Rīgā . Apglabāts Sarkandaugavas kapos.

## Atsauces
Klimata pārmaiņas

**Klimata pārmaiņas** vai **klimata maiņa** ir izmaiņas klimatu raksturojošos rādītājos (piemēram, vidējā gaisa temperatūrā, vidējā nokrišņu daudzumā, ekstrēmu laikapstākļu biežumā), kas novērotas ilgākā laika posmā — vismaz vairākos gadu desmitos. Klimata pārmaiņas var apskatīt gan noteiktā teritorijā, gan pasaules mērogā. Visbiežāk runā tieši par pasaules mēroga izmaiņām klimatā, kas Zemes vēsturē notikušas dažādu dabisku faktoru ietekmē, bet mūsdienās būtiska problēma ir iespējami cilvēku izraisītas globālas klimata pārmaiņas.

Kā būtiska globāla mēroga problēma, klimata pārmaiņas tika oficiāli atzītas pirmajā pasaules klimata mainības konferencē, kas notika Ženēvā 1979. gadā. 20. gadsimta gaitā ir būtiski paaugstinājušās nozīmīgāko siltumnīcefekta gāzu (CH<sub>4</sub>, N<sub>2</sub>O, CO<sub>2</sub>) koncentrācijas. Ir pierādīts, ka ogļskābās gāzes koncentrācijas palielināšanās divās reizēs var izraisīt 5–6°C lielu vidējās Zemes temperatūras paaugstinājumu. 

Tiek uzskatīts, ka klimata pārmaiņas kļūst par vienu no lielākajiem izaicinājumiem, ar ko cilvēki saskaras mūsdienās. Tā ir globāla problēma ar faktiskām un prognozējamām nākotnes vides un sociālām sekām, ietekmēm uz fiziskām un bioloģiskām sistēmām pasaulē. Daži piemēri, kas tiek minēti literatūrā, ir arvien nopietnāki ekstremālo laikapstākļu gadījumi (biežāki sausuma un plūdu periodi), Arktikas un Antarktikas sniega un ledus segas zudumi (kas ietekmē tundras ekosistēmu), jūras līmeņa paaugstināšanās, lielāks koraļļu mirstības gadījumu skaits jūras virsmas ūdens temperatūras kāpuma dēļ, pārtuksnešošanās, kopējās bioloģiskās daudzveidības samazinājums, lielāki kaitējumi piekrastes reģioniem plūdu un vētru dēļ un cilvēku migrācija.

Pasaules klimata sistēmu veido piecas galvenās daļas — atmosfēra, hidrosfēra, kriosfēra (Zemes daļa, kuru veido ūdens cietā formā — sniegs un ledus), litosfēra un biosfēra, kā arī mijiedarbības to starpā. Sarežģītas mijiedarbības sistēmas iekšienē rada lielu klimata rādītāju īstermiņa mainību, kuru dēļ laikapstākļi noteiktās sezonās parasti atšķiras gadu no gada. Klimata pārmaiņas rada dažādi faktori, kuru rezultātā rodas ilgtermiņa novirzes klimata sistēmā. Pie dabiskiem klimata pārmaiņu izraisītājiem pieskaitāmi vulkānu izvirdumi, Zemes plātņu pārvietošanās, izmaiņas Zemes rotācijas ass slīpumā, Zemes orbītā un saules gaismas intensitātē, bet pie cilvēku radītiem — izmaiņas atmosfēras gāzu sastāvā, kā arī zemes lietojumā.

## Skatīt arī
* ANO vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām

## Atsauces
Valašske Meziržīči

**Valašske Meziržīči** () ir pilsēta Čehijā, Zlīnas apgabala Vsetīnas apriņķī, Morāvijas Valahijas reģionā.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 13. gadsimtā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Cilvēki
Valašske Meziržīči ir futbolista Milana Baroša (*Milan Baroš*, 1981), tenisista Tomāša Berdiha (*Tomáš Berdych*, 1985) un mūziķes Markētas Irglovas (*Markéta Irglová*, 1988) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
162173 Rjūgū

**162173 Rjūgū** (sākotnējais nosaukums *1999 JU<sub>3</sub>*) ir Apollona tipa asteroīds. Tas pieder zemei tuvo asteroīdu grupai, tā perihēlijs ir mazāks nekā Zemei, kamēr orbītas lielā pusass ir garāka kā Zemei. Asteroīda diametrs ir 865 ± 125 m.

Asteroīdu atklāja  ASV astronomi projekta *[[Lincoln Near-Earth Asteroid Research|LINEAR]]* ietvaros. Tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums 1999 JU3. Pēc orbītas noskaidrošanas Mazo planētu centrs tam piešķīra numuru 162173. 2015, gada 28. septembrī asteroīdam dots nosaukums **Rjūgū** (pūķa pils), kas ir maģiska pazemes pils Japānas mitoloģijā.

Spektra pētījumi liecina, ka (162173) 1999 JU3 ir C tipa asteroīds, tā virsma ir tumša, visticamāk, nelīdzena, klāta lieliem akmeņiem, klintīm.

 uz asteroīdu tika nosūtīta Japānas zonde *[[Hayabusa2]]*. 2018. gada 27. jūnijā zonde iegāja 162173 Rjūgū orbītā. Plānots, ka *Hayabusa2* savāks asteroīda grunts paraugus, un 2020. gada decembrī tos nogādās uz Zemes.

## Atsauces
Imants Cepītis

**Imants Cepītis** (1935—1993) bija latviešu kordiriģents, Latvijas Valsts konservatorijas docents. Vispārējo latviešu dziesmu un deju svētku virsdiriģents.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1935. gada 9. janvārī Gulbenē. Mācījās Gulbenes vidusskolā un vēlāk Cēsu mūzikas vidusskolā. Iestājās PSKP (1954), 1959. gadā beidza Latvijas Valsts konservatorijas Jāņa Ozoliņa kordiriģentu klasi, kopā ar Ausmu Derkēvicu bija sieviešu kora “Dzintars” diriģents.

No 1969. gada bija Valsts akadēmiskā kora (tagad — akadēmiskā kora “Latvija”) mākslinieciskais vadītājs un galvenais diriģents. I. Cepīša vadībā koris ar lieliem panākumiem uzstājās dažāda līmeņa koru skatēs un konkursos dažādās pasaules valstīs.
Vispārējo latviešu dziesmu un deju svētku virsdiriģents.

Noslepkavots 1993. gada 16. jūlijā Rīgā, apglabāts 1. Meža kapos.

## Apbalvojumi
* Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks (1977)
* Latvijas PSR Valsts prēmija (1980)

## Atsauces
Kamila Mifā

**Kamila Mifā** (; dzimusi , mirusi ) bija Francijas peldētāja.

Divas reizes piedalījusies Olimpiskajās spēlēs (, ). 2008. gadā Pekinā augstākais sasniegums bija 5. vieta 4×200 metru brīvā stila stafetē Francijas komandas sastāvā. 2012. gadā Londonā izcīnījusi trīs medaļas: Francijas komandas sastāvā ieņēmusi 3. vietu 4×200 m brīvā stila stafetē, izcīnījusi sudraba medaļu 200 m brīvajā stilā un 400 m brīvā stila distancē kļuvusi par čempioni.

Ar panākumiem startējusi Pasaules čempionātā, kur garajā baseinā izcīnījusi četras bronzas medaļas, savukārt īsajā baseinā — zelta un bronzas medaļu. 2012. gadā tikusi atzīta par Francijas gada labāko sportisti. Ir piederējuši divi pasaules rekordi īsajā baseinā brīvā stila peldējumā.

Mirusi 2015. gada martā notikušajā divu helikopteru sadursmē Argentīnā kopā ar 9 citiem cilvēkiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Matiass Brendls

**Matiass Brendls** (; dzimis ) ir profesionāls Austrijas šosejas riteņbraucējs, kurš pārstāv UCI profesionālo kontinentālo komandu **'.

== Karjera ==
2012. gadā viņš pārstāvēja'' '', bet nākamajā sezonā pievienojās **'.

Brendls ir daudzkārtējs Austrijas čempions individuālajā braucienā. 2014. gada oktobrī viņš sekoja sava aģenta Tonija Romingera pēdās, uzstādot jaunu stundas rekordu, pārspējot iepriekšējo rezultātu, kuru mēnesi iepriekš uzstādīja 43 gadus vecais Jenss Foigts, saskaņā ar jūnijā UCI ieviestajām izmaiņām, kas atļāva izmantot modernus treka iedzīšanas braucienu velosipēdus. Rekords noturējās līdz 2015. gada 8. februārim, kad to pārspēja Austrālijas sportists Roans Deniss.

2016. gada augustā parakstīja līgumu ar **'. 2019. gada sezonu Brendls sāka **' komandā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 

* Profils ''Cycling Base''
Segliņu ezers

**Segliņu ezers** (arī Dambes ezers, Dambezers, Segliņa ezers, Segliņezers) ir subglaciālas izcelsmes ezers Kuldīgas novada Rendas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Mordangas ezeru grupā pie autoceļa V1284. 1960. gados, regulējot iztekošo upi, ezers nolaists. 1968. gadā, rekonstruējot 1880. gadā būvēto Rendas—Spāres ceļu, ezers atjaunots. Krasti stāvi, ziemeļu un dienvidu galā — lēzeni un zemi, dibens — smilšains, dūņains. Ietek vairāki grāvji, iztek Dzelzāmurupe uz Abavu. Ezerā viena 3,8 ha liela sala. Mīt līnis, karūsa, karpa, asaris, līdaka. Ezera austrumu krastā Segliņu mājas.

## Atsauces
Kubeseles ala

**Kubeseles ala** jeb **Runtiņala** ir smilšakmens ala, kas atrodas Krimuldas pagastā, netālu no Kubeseles pilskalna, Runtiņupītes labajā krastā. Aizsargājams ģeoloģisks objekts. Ietilpst Kubeseles dabas takas kompleksā.

## Nosaukums
Kubesele bija viens no Gaujas līvu ciemiem, kura izcelsme, iespējams, saistāma ar līvu valdnieka Kaupo vārdu. Otrs nosaukums saistīts ar nostāstu, ka šajā alā kādreiz dzīvojis līvu labietis Runtiņš.

## Apraksts
Alas garums līdz 7,2 m, griestu augstums — 2,9 m. Izveidojusies smilšakmeņos ilgstošas pazemes ūdeņu darbības rezultātā — sufozijas ala, lai gan iespējams, ka ala ir mākslīgi apdarināta vai arī kādreiz cirsta klintī.

Smilšakmeņi sīkgraudaini, tās sienās un griestos horizontālais slāņojums. Pazemes ūdeņiem plūstot caur ūdens caurlaidīgiem sīkiem smilšakmens slānīšiem un plaisiņām, ir nogulsnējies dzelzs hidroksīds, veidojot rūsganu sīku slānīšu kārtojumu. Alas smilšakmens vājais cementējums rada tās iekšpusē labvēlīgus apstākļus smilšakmens sairšanai, sevišķi alas griestu daļā, kur vērojams arī paaugstināts mitrums.

## Atsauces
Brendls

**Brendls** var būt:

* Matiass Brendls (*Matthias Brändle*; 1989) ― Austrijas riteņbraucējs;
* Pavels Brendls (*Pavel Brendl*; 1981) ― Čehijas hokejists.
Veronika Novakovska

**Veronika Novakovska** (; dzimusi ) ir poļu biatloniste.

Trīs reizes piedalījusies olimpiskajās spēlēs (,  un ). 2010. gadā Vankūverā augstākais sasniegums bija 15 km distancē ieņemtā 5. vieta, savukārt 2014. gadā Sočos — sprintā ieņemtā 7. vieta. Vairākas reizes startējusi Pasaules čempionātā. 2015. gadā Kontiolahti izcīnījusi sudraba medaļu sprintā un bronzas medaļu iedzīšanā.

Pasaules kausā startē kopš 2008.—2009. gada sezonas, augstākais sasniegums kopvērtējumā ir 2014.—2015. gada sezonā ieņemtā 14. vieta.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites
Taškorganas Tadžiku autonomais apriņķis

**Taškorganas Tadžiku autonomais apriņķis** (, *Tǎshìkù'ěrgān Tǎjíkè Zìzhìxiàn*; , *Taxⱪurⱪan Tajik Aptonom Nahiyisi*; ) ir viens no Ķīnas Tautas Republikas mazākumtautību autonomajiem apriņķiem. Izvietojies Siņdzjanas Uiguru autonomā reģiona rietumos Kašgaras prefektūrā, ģeogrāfiski aizņem reti apdzīvotu apvidu Taškorganas upes ielejā un apkārtējās Pamira, Karakoruma un Kuņluņa grēdu nogāzēs.

Administratīvi iedalās 2 ciematos, 10 pagastos un 1 nacionālajā (kirgīzu) pagastā. Apriņķi no ziemeļiem uz dienvidiem šķērso Ķīnu un Pakistānu savienojošā Karakoruma šoseja.

## Vēsture
1954. gada 17. septembrī Taškorganu pasludināja par autonomo reģionu. 1955. gada februārī to pārveidoja par autonomo apriņķi.

2017. gada maijā apgabalu skāra 5,5 magnitūdas zemestrīce, kurā gāja bojā 8 cilvēki, 29 ievainoti.

## Iedzīvotāji
Apriņķī dzīvo galvenokārt pamiriešu tautas sarikolieši un vahani (84%), kurus Ķīnā oficiāli dēvē par «tadžikiem» (no 80,9 % līdz 82,24 %) iedzīvotāju. Citas etniskās grupas ir haņi (6,56%), kirgīzi (5,78%) un uiguri (5,20%).

## Atsauces

## Ārējās saites

* China Radio International.CRI. Die im Pamir-Gebirge lebenden Tadschiken