open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Superdators

thumb|''Blue Gene/P'' superdators ASV
**Superdators** ir dators ar lielāko aprēķinu ātrumu, ko ir iespējams sasniegt kādā datortehnikas attīstības laika posmā.

Superdatori tika ieviesti 1960. gados, pirmais lielais liela skaita viendabīgu procesoru paralēlu slēgumu tipa multiprocesors ar 64 procesoriem ASV aizsardzības vajadzībām tika izveidots 1960. gadā. 1970. gados superdatoros bija tikai daži procesori, 1990. gados jau sāka parādīties datori ar vairākiem tūkstošiem procesoru. Superdatorus izmanto dažādās zinātnes nozarēs, piemēram, kodolfizikā, bioloģijā, astronomijā, meteoroloģijā, kā arī citu sarežģītu uzdevumu atrisināšanai. Pašlaik ātrākais dators pasaulē ir Japānā uzbūvētais *Fugaku* superdators — tā procesors vienā sekundē spēj izpildīt 540 kvadriljonus instrukciju (0,54 eksaFLOPS).

## Atsauces
Kirils Stucka

**Kirils Stucka** (1890—1938) bija latviešu strēlnieku komandieris un padomju militārais darbinieks. Pēdējais Latviešu sarkano strēlnieku divīzijas komandieris (1920. gada 15. jūlijā—28. novembrī).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1890. gada 14. maijā Valkas apriņķa Stāmerienas pagasta "Jaunzemos" zemnieka Andreja Stuckas ģimenē. Mācījās Kijivas karaskolā. Piedalījās Pirmajā Pasaules karā, bija 3. Kurzemes latviešu strēlnieku pulka podporučiks.
 
Pēc Oktobra revolūcijas pārgāja lielinieku pusē. Kā 3. latviešu strēlnieku pulka komandieris piedalījās eseru dumpja apspiešanā Maskavā. Padomju Latvijas armijas pulka komandieris Latvijas brīvības cīņu laikā.

1919.—1920. gadā Stucka bija 3. latviešu strēlnieku brigādes komandieris poļu-padomju karā un kaujās pret Deņikina armiju Orlas-Kromu operācijas laikā un vēlāk. 1920. gadā Latviešu sarkano strēlnieku divīzijas komandieris kaujās pret Vrangeļa armiju, piedalījās Kahovkas placdarma aizstāvēšanā un Perekopa-Čongaras operācijā.

Pēc Krievijas pilsoņu kara beigām no 1922. gada bija 52. un 46. strēlnieku divīzijas komandieris, 3. strēlnieku korpusa komandieris (1927—1929), militāras apmācības kursu *Vystrel* (*Выстрел*) priekšnieks (1929—1932), Sarkanās armijas mehanizācijas un motorizācijas kara akadēmijas (*Военная академия механизации и моторизации РККА*) priekšnieka vietnieks (1933—1936).
Sarkanās armijas autobruņutanku karaspēka vadošo komandieru Ļeņingradas kursu priekšnieks (1936—1937).

Tā sauktās NKVD "Latviešu operācijas" laikā 1937. gada 29. novembrī apcietināts, pratināšanās atzinies, ka 1932. gadā Roberts Eidemanis viņu esot iesaistījis "Latvijas fašistiskajā organizācijā". 1938. gada 17. janvārī notiesāts un 1938. gada 22. janvārī nošauts un aprakts Ļevašovas masu kapos.

## Darbi
* Latvju revolucionārais strēlnieks. Red. R. Apinis, V. Strauss, K. Stucka, P. Vīksne. I; II sējums. Maskava: Prometejs, 1934., 1935.

## Atsauce
Kultūrisms

thumb|Kultūrists sacensībās
**Kultūrisms** (no  — '[ķermeņa] kultūra'), arī **bodibildings** (no  — 'ķermeņa veidošana') vai **atlētisms**, ir spēka vingrojumu sporta veids, kurā ar vingrojumu palīdzību tiek veicināta muskuļota auguma un labas stājas izveidošanās. Gan profesionālajā, gan amatieru kultūrismā sporta veida pārstāvji sacensībās izrāda augumu. Mūsdienu kultūrisms ir radies 19. gadsimtā Apvienotajā Karalistē, taču ar spēka vingrinājumiem cilvēki nodarbojās jau Senajā Grieķijā un Senajā Romā. Starptautiskā kultūrisma federācija (*International Federation of BodyBuilding & Fitness*; IFBB) tikusi dibināta 1946. gadā. Par pasaulē labāko profesionālo kultūristu starp vīriešiem parasti uzskata ikgadējo *[[Mr. Olympia]]* sacensību uzvarētāju.

Latvijā kultūrisma pirmsākumi meklējami 20. gadsimta sākumā, kad ar to sāka nodarboties franču cīņas meistars Mikulis, savukārt kultūrisma sporta veida attīstība sākās 1960. gados. Latviju IFBB uzņēma 1991. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Starptautiskās kultūrisma federācijas tīmekļa vietne
Kenijas futbola izlase

**Kenijas futbola izlase** ir futbola komanda, kas pārstāv Keniju starptautiskās sacensībās. Tā ne reizi nav kvalificējusies FIFA Pasaules kausam, bet ir 6 reizes kvalificējusies Āfrikas Nāciju kausam, visas reizes izstājoties grupu turnīra stadijā. FIFA ir 2 reizes sodījusi Kenijas izlasi par tās noteikumu neievērošanu. Pirmā reize bija 2004. gadā, kad Keniju uz 3 mēnešiem izslēdza no futbola. Šo aizliegumu vēlāk atcēla. Tas pats notika 2006. gadā.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1970 - *Nepiedalījās*
* 1974-2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - *Nekvalificējās*
* 2022 - *Nekvalificējās*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*

## Āfrikas Nāciju kausā
* 1957-1959 - *Nepiedalījās*
* 1962-1970 - *Nekvalificējās*
* 1972 - Grupu turnīrs
* 1974-1982 - *Nekvalificējās*
* 1984 - *Nepiedalījās*
* 1986 - *Nekvalificējās*
* 1988 - Grupu turnīrs
* 1990 - Grupu turnīrs
* 1992 - Grupu turnīrs
* 1994 - *Nekvalificējās*
* 1996 - *Izstājās*
* 1998-2002 - *Nekvalificējās*
* 2004 - Grupu turnīrs
* 2006-2017 - *Nekvalificējās*
* 2019 — Grupu turnīrs
* 2021 — *Nekvalificējās*

## Atsauces
Nokia 2600 classic

***Nokia 2600 classic*** ir *[[Nokia]]* GSM mobilais telefons. Telefonā ir iebūvēta 0,3 megapikseļu VGA kamera, radio un Bluetooth v2.0. *2600 classic* izmanto *[[Series 40]]* programmatūras platformu, kas atbalsta piekļuvi internetam un e-pastam, caur WAP pārlūku.

## Ārējās saites
* 
* ''Nokia'' Eiropa
* ''2600 classic'' forums
Nokia 2630

**Nokia 2630** ir *[[Nokia]]* GSM mobilais telefons ar *[[Series 40]]* programmatūras platformu. Tā ražošana tika uzsākta 2007. gada maijā. *Nokia 2630* var uzskatīt par pēcteci modelim *[[Nokia 2610]]*. Tam ir visas priekšteča iespējas, bet būtiskākie uzlabojumi ir iebūvētā VGA fotokamera, uzlabotais displejs un dizains, kā arī telefons ir padarīts daudz plānāks, sasniedzot 10 mm biezumu. 

## Skatīt arī
* Nokia

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*Nokia Eiropa
Skynet 5D

**Skynet 5D** ir Apvienotās Karalistes militārais sakaru pavadonis, ceturtais no Skynet 5 sērijas. Tas palaists 2012. gada decembrī. Pavadonis paredzēts sakaru nodrošināšanai Britu bruņotajiem spēkiem un NATO. To apkalpo Paradigm Secure Communications kopā ar Apvienotās Karalistes Aizsardzības ministriju.

Kosmisko aparātu izgatavojis Francijas uzņēmums Astrium. 
*Skynet 5D* būvēts uz platformas Eurostar 3000S bāzes. Tam ir UHF un X joslas raidītāji. Izmēri saliktā stāvoklī: 4,5 × 2,9 × 3,7 m.

*Skynet 5D* tika palaists  21:49 UTC ar nesējraķeti Ariane 5ECA (lidojums *VA-211*) no Gviānas kosmiskā centra kopā ar sakaru pavadoni Mexsat Bicentenario. No dzinējbloka *Skynet 5D* atdalījās 22:16 UTC.

Ģeostacionāro orbītu 28. decembrī tas sasniedza ar saviem dzinējiem. Tas izvietots punktā 25° austrumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Skynet 5 Astrium 
* Skynet 5D and Mexsat Bicentenario Arianespace 
* Skynet 5A, 5B, 5C, 5D Gunter's Space Page,
Nokia 2760

**Nokia 2760** ir *[[Nokia]]* GSM mobilais telefons ar *[[Series 40]]* programmatūras platformu. Tā ražošana tika uzsākta 2007. gada maijā Ungārijā. Tas ir salokāms telefons; tam ir divi ekrāni, primārais 1,9 collu liels, bet otrs — otrā telefona pusē, ar 96 x 68 pikseļu izšķirtspēju. 

## Skatīt arī
* Nokia

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Nokia 2680 slide

**Nokia 2680 slide** ir *[[Nokia]]* GSM mobilais telefons ar *[[Series 40]]* programmatūras platformu. Telefona ražošana tika uzsākta Ungārijā 2008. gada aprīlī. Tajā ir iebūvēta VGA kamera, radio uztvērējs, Bluetooth, kā arī ir iespēja pārlūkot internetu un lasīt/rakstīt e-pastus no WAP pārlūka. 

## Skatīt arī
* Nokia

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*Nokia Eiropa
*2680 slide forums
Deivids Milars

**Deivids Milars** (; dzimis , Mtarfā, Maltā) ir bijušais profesionālais skotu tautības Lielbritānijas šosejas riteņbraucējs, kurš ilgstoši pārstāvēja divas komandas **' (1997-2004) un **' (2008-2014). Viņš ir uzvarējis piecos *[[Tour de France]]*, divos *[[Vuelta a España]]* un vienā *[[Giro d'Italia]]* posmā. Viņš ir uzvarējis Lielbritānijas čempionātā grupas braucienā, kā arī individuālajā braucienā, abas reizes 2007. gadā. Viņš ir vienīgais Lielbritānijas braucējs, kurš ir valkājis visus *[[Tour de France]]* klasifikāciju līderu krekliņus un viens no sešiem, kurš valkājis dzelteno krekliņu. Viņš bija arī pirmais britu riteņbraucējs, kurš valkājis līdera krekliņu visās trijās Lielajās tūrēs.

2004. gadā Deivids Milars tika diskvalificēts uz diviem gadiem pēc tam, kad atzinās sniegumu uzlabojošu vielu lietošanā, bet četrus gadus pēc atgriešanās viņš ieguva sudraba medaļu Pasaules čempionātā individuālajā braucienā. Viņam nav radniecīgas saites ar citu Lielbritānijas riteņbraucēju Robertu Milaru.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

Piezīme: IZST — izstājās

## Atsauces

## Ārējās saites
Nortropa rags

**Nortropa rags** () ir zemesrags Antarktīdas pussalas austrumos Antarktīdā. Izvietojies Vairlvinda līča ziemeļu malā un to no visām pusēm ieskauj Larsena šelfa ledājs. Atdala Foina krastu ziemeļos no Boumena krasta dienvidrietumos.

Zemesragu koordinātās 67°30'S 62°45'W 1928. gada decembrī no lidmašīnas nofotografēja austrāliešu polārpētnieks Huberts Vilkinss un nosauca to par godu viņa ekspedīcijā lietotās *Lockheed* lidmašīnas konstruktoram Džonam Knudsenam Nortropam *(John Knudsen Northrop)*. 1947. gada decembrī apvidu apsekoja FIDS ekspedīcija no Hopbejas stacijas un sakarā ar to, ka Vilkins līdz tam laikam nebija publicējis zemesraga aerofotogrāfijas, tika izlemts Nortropa raga nosaukumu piešķirt zemesragam tagadējās koordinātās.
 
## Atsauces
Northrop

***Northrop*** var būt:

* Nortrops — uzvārds;
* Nortropa rags — zemesrags Antarktīdas pussalas austrumos Antarktīdā.
Antons Martusēvičs

**Antons Martusēvičs** jeb **Antans Martusevičs** (; 1863—1938) bija lietuviešu kadru virsnieks, kas dienēja Krievijas Impērijas, Padomju Latvijas un Lietuvas Republikas armijās. Latviešu sarkano strēlnieku divīzijas komandieris (1919. gada 27. martā — 20. oktobrī), vienlaikus Sarkanās armijas trieciengrupas komandieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1863. gada 25. februārī Padubisas muižā pie Raseiņiem Žemaitijas novadā. Mācījās Pēterburgas Pāvela karaskolā, pēc kuras beigšanas dienēja Krievijas Impērijas armijas artilērijas daļās kā podporučiks (1883), poručiks (1887), štāba kapteinis (1894), kapteinis (1898). Piedalījās krievu-japāņu karā, ieguva apakšpulkveža pakāpi (1905), tad pulkveža pakāpi (1910). Pirmā pasaules kara laikā paaugstināts par ģenerālmajoru (1915). 1917. gada vasarā kļuva par Krievijas armijas 110. kājnieku divīzijas komandieri. Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas demobilizējās un apmetās uz dzīvi Vācijas okupētajā Rīgā.

Pēc Rīgas ieņemšanas LSPR armijas pavēlnieks Jukums Vācietis 1919. gada sākumā ģenerāli Martusēviču kā militāro speciālistu uzaicināja kļūt par Padomju Latvijas armijas 1. strēlnieku divīzijas artilērijas komandieri, vēlāk viņš kļuva par divīzijas komandieri. Pēc militārām neveiksmēm kaujās pie Orlas viņš 1919. gada 20. oktobrī tika atvaļināts no Latviešu strēlnieku divīzijas komandēšanas, vadīja LSPR kara komisariātu, pēc 15. armijas atkāpšanās no Latgales darbojās tās štābā Veļikije Lukos. Sakarā ar veselības pasliktināšanos 1920. gada augustā atgriezās dzimtajā Lietuvā.    
 
1921. gadā mobilizēts Lietuvas armijā un iecelts par armijas artilērijas priekšnieku ģenerālleitnanta pakāpē. Pēc atvaļināšanas 1922. gadā strādāja par Kredītbankas direktoru un pamatā dzīvoja Raseiņos. 
Miris Otrā pasaules kara laikā 1944. gada 9. septembrī no nejauša ievainojuma Kauņas bombardēšanas laikā.
Boumena krasts

**Boumena krasts** (, ) ir Antarktīdas piekrastes daļa Greiema Zemes dienvidaustrumos. Stiepjas no Nortropa raga ziemeļos līdz Agasi ragam dienvidos Antarktīdas pussalas austrumu pusē Vedela jūras piekrastē. Ziemeļos robežojas ar ar Foina krastu, dienvidos — ar Pālmera Zemes Vilkinsa krastu. Krasta kopējais garums ir ap . Krasta līnija stipri izrobota. Visu piekrasti klāj Larsena šelfa ledājs, uz ko noplūst vairāki glečeri no pussalas kalniem. Ledājā vairākas salas, lielākā no kurām ir Frensisa sala krasta ziemeļdaļā. Krasta dienvidu robeža ir līdz 70 km garā Holika-Kenjona pussala.

Krastu 1928. gada 20 decembrī no lidmašīnas nofotografēja austrāliešu polārpētnieks Huberts Vilkinss, kurš nosauca piekrastes daļu «tālāk dienvidos, nekā Nordenšelds un Larsons ir bijuši un kas ir iepretī Faljēra krastam» par godu amerikāņu ģeogrāfam, Amerikas ģeogrāfijas biedrības direktoram (1915-1928) un Džonsa Hopkinsa Universitātes prezidentam (1928-1950) Aizaiam Boumenam *(Isaiah Bowman)*. Agrīnajās kartēs Boumena krasta atrašanās vieta un garums tika atrādīti ļoti atšķirīgi; tagadējie parametri tiek lietoti kopš 1940. gadu beigām pēc FIDS apsekojuma.

## Atsauces
Fodžas province

**Fodžas province** () ir viena no Itālijas provincēm. Tā atrodas Apūlijas reģionā valsts dienvidaustrumos, Adrijas jūras krastā. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Fodža. Nākamās lielākās pilsētas ir Čerinjola, Manfredonija, Sansevero un Lučēra. 2012. gada jūnijā provincē dzīvoja apmēram 638 tūkstoši cilvēku. Province administratīvi sīkāk dalās 61 komūnā.

## Ārējās saites
Jānis Geste

**Jānis Geste** (dzimis  Užavā) ir Latvijas žurnālists.

2001. gadā kā skolas "Lielā cerība" absolvējis Ventspils 1. ģimnāziju. Vēlāk studējis Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, taču studijas pametis. 2003. gadā sācis strādāt Latvijas Televīzijas Ziņu dienestā par reportieri, vēlāk kļuvis par analītiskā raidījuma "De facto" vadītāju. , ziņojot par Vecrīgas nemieriem, Gestem trāpīja vandaļu mests bruģakmens. 2012. gadā saņēmis Latvijas Žurnālistu savienības balvu kā viens no labākajiem jaunajiem žurnālistiem.

Geste ir vadījis arī dažādas tiešraides, tai skaitā akcijas "Top Latvijas Likteņdārzs!" un "Palīdzēsim talantam". Kopš 2013. gada ir viens no LTV Ziņu raidījuma "Panorāma" vadītājiem.

LTV žurnālists vada arī vēlēšanu atspoguļošanai veltītos ziņu speciālizlaidumus un debates *(nav uzskaitītas visas satura vienības)* —

* 2014. gada Saeimas vēlēšanām veltītās diskusijas Latvijas pilsētās un novados  "Izvēlies nākotni! 100 krēsli" (kopā ar Ingu Spriņģi)

* 2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas (kopā ar Oditu Krenbergu, Lauru Vondu un Dāvi Valdnieku);
* 2018. gada Saeimas vēlēšanām veltītā pārraide "Vēlēšanu nakts" (kopā ar Ilzi Naglu);
* 2019. gada Eiropas Parlamenta priekšvēlēšanu diskusijas (kopā ar Inu Strazdiņu);
* 2020. gada Rīgas domes ārkārtas vēlēšanas (kopā ar Gundaru Rēderu);
* 2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas (kopā ar Ilzi Dobeli un Annu Ūdri).

## Atsauces
Indra (hinduisms)

thumbnail|235px|Indra, attēlots ziloņa mugurā

**Indra** (, ) ir viens no nozīmīgākajiem dieviem vēdiskajā un hinduisma mitoloģijā. Tas ir pērkona, vētras un kara dievs, kā arī dievu valdnieks. Viņš tiek slavināts hindu reliģiskajos rakstos Vēdās. Rigvēdā Indra ir aprakstīts kā ļoti spēcīgs dievs. Daudzos hindu svētajos rakstos ir stāstīts par Indru un viņa darbiem. Indra dzīvo Amravati pilsētā, kas atrodas debesīs. Tur viņš dzīvo kopā ar savu sievu un citiem mazāk svarīgiem dieviem. Indru var salīdzināt ar sengrieķu mitoloģijā galveno dievu Zevu un romiešu mitoloģijā — Jupiteru.

## Ārējās saites
Baltā muiža

[thumb|270px|Mellera muiža 18. gadsimtā ([Johans Kristofs Broce|Broce, 1794)]]
thumb|270x270px|Baltās muižas kungu māja 20. gadsimta sākumā
**Baltā muiža** (), arī **Dāla muiža**, **Mellera muiža**, bija muiža tagadējā Iļģuciema apkaimē, kas izveidota 17. gadsimtā.
Muižā atradās koka vienstāva dzīvojamā ēka ar mansarda jumtu un mezonīnu, tās apkārtnē bija ierīkots ainavu parks ar dzimtas kapenēm. Mūsdienu Baltā iela ir izveidojusies no Baltās muižas parka galvenās alejas.
Muižas ēka atradās tagadējās Spilves ielas un Lidoņu ielas apbūvē un mūsdienās tās atrašanās vietu atrast ir gandrīz neiespējami.

## Vēsture
Muižiņa izveidojusies 17. gadsimtā Zviedru Vidzemes Daugavgrīvas draudzes novadā uz Krēmera muižas zemes. 1767. gadā muižas īpašnieks bija Rīgas muitas vecākais inspektors, vēlāk valsts padomnieks, Pēterburgas un Rīgas kamerālvalžu loceklis Hermanis Dāls (*Dahl*). No Dāla muižu mantoja viņa māsas znots Rīgas muitas vecākais inspektors Hermanis Frīdrihs Mellers (*Möller*). Teritorijā starp Spilves un Lidoņu ielām 19. gadsimta 30. gados atradās ar mežu apaudzis paugurs — Ozolkalns, kurās atradās Baltās muižas īpašnieku kapenes.

19. gadsimta vidū Baltās muižas nomnieks bija agronoms Aleksandrs Rēze. 1860. gada 30. augustā viņa mājā norisinājās Pārdaugavas jaunlatviešu apspriede ar Bernhardu Dīriķi un no Pēterburgas atbraukušo Krievijas Impērijas Finanšu ministrijas ierēdni Krišjāni Valdemāru par Latviešu rakstniecības biedrības dibināšanu Latviešu literārās biedrības parauga. 20. gadsimta sākumā muiža piederēja Pēterburgas ierēdnim un diplomātam Kārlim fon Bukshēvdenam.

1925. gadā uz neapbūvētajām Baltās muižas zemēm ierīkoja ģimenes dārziņu koloniju "Baltā I" un "Baltā II".
1944. gadā, pilsētai tuvojoties sarkanarmijai, muižas īpašnieks E. Unifers kungu māju nodedzināja un devās līdzi vācu armijas daļām uz Vāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Baltā muiža
Teodors Anševics

**Teodors Anševics** (dzimis , miris ) bija latviešu ārlietu darbinieks, žurnālists un mākslinieks. 

## Dzīvesgājums
Dzimis Nīcā, ieguva pamatizglītību Saldus pilsētas skolā, skolas gaitas turpināja vidusskolā Rīgā. Studēja jurisprudenci Latvijas Universitātē.

No 1922. līdz 1925. gadam bija grāmatvedis Saldus pilsētas valdē un grāmatvedis tirdzniecības uzņēmumā J. A. Kukurs Rīgā. Saldus ģerboņa autors. 
No 1925. gada decembra bija Ārlietu ministrijas darbinieks. Strādājis Londonā. 1939. gada 18. novembrī Anševics tiek iecelts par Ārlietu ministrijas Administratīvā departamenta direktoru. 
Šajā amatā 1940. gada 18. maijā  Anševics nosūtīja slepenā valdības sēdē pieņemto ārkārtas pilnvaru norakstu Latvijas sūtnim Londonā Kārlim Zariņam, pastāv versija, ka Anševics to darījis pretēji Ārlietu ministra Vilhelma Muntera norādījumiem - pats Munters pilnvaru oriģinālu Zariņam tā arī nenosūtīja. 

pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 26. jūlijā viņu atlaida no darba Ārlietu ministrijā, pēc tam strādāja par grāmatvedi rūpnīcā "Aurora".
1941. gada 11. jūnijā viņu apcietināja kā "bijušo ĀM Administratīvā departamenta direktoru", pratināja un 1941. gada 13. jūnija naktī deportēja uz Krieviju. 20. jūnijā ceļā uz Juhnovas nometni Kalugas apgabalā T. Anševics mēģināja bēgt, ielecot upē. Konvoja karavīri šāva un viņu ievainoja. Ieslodzīts Mediņas cietumā Kalugas apgabalā, vēlāk pārvests uz Suzdaļas cietumu, kur miris 1942. gada 23. janvārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Par Anševicu ĀM mājaslapā
Larsena šelfa ledājs

**Larsena šelfa ledājs** (, ) ir šelfa ledājs Antarktīdā, Vedela jūras rietumu daļā. Piekļaujas Antarktīdas pussalas austrumu krastam un šobrīd (2013) stiepjas no Robertsona salas ziemeļos līdz Makintoša ragam dienvidos. Līdz 1995. gadam šelfa ledājs ziemeļos stiepās līdz Longinga ragam un kopā ar Prinča Gustava šaurumu pildošo šelfa ledāju veidoja vienotu areālu.

## Atklāšana un iedalījums
Ledāju 1893. gada decembrī atklāja norvēģu pētnieks Karls Antons Larsens, kurš kuģoja gar tā fronti uz dienvidiem līdz 68°10'S (iepretī Agasi ragam). Ledāja ziemeļu daļu līdz 66°00' dienvidu platumam 1902. gada oktobrī aptuveni nokartēja Zviedrijas antarktiskā ekspedīcija Oto Nordenšelda vadībā ar suņu pajūgiem. Areālu tālāk dienvidos ekspedīcija nosauca par Filipi ledāju (par godu vācu glaciologam Emīlam Filipi). Pēc šīs ekspedīcijas 1909. gadā Nordenšelds ieviesa apritē terminu «šelfa ledājs».

Larsena vārdā ilgus gadus par **Larsena barjeru** dēvēja tikai ledāja fronti. Pašu ledāju ziemeļos no Jāsona pussalas visbiežāk sauca par **Nordenšelda šelfa ledāju**, bet dienvidos — par **Filipi šelfa ledāju**. Par Larsena šelfa ledāju to sāka saukt tikai 1940. gados, kad tika noteiktas tā robežas un izplatība.

Līdz 1995. gadam, kad sākās ledāja ziemeļu daļas sairšana, tā kopējais garums bija ap , bet platums pārsniedza . Ledājs aizpilda vairākus ielīčus pussalas piekrastē un zinātniskajā literatūrā tos apzīmē atsevišķi:
* Larsena A šelfa ledājs — gar Nordenšelda krastu no Longinga raga līdz Sīla nunatakiem,
* Larsena B šelfa ledājs — gar Oskara II krastu no Sīla nunatakiem līdz Jāsona pussalai,
* Larsena C šelfa ledājs — gar Foina un Boumena krastiem no Jāsona pussalas līdz Agasi ragam,
* Larsena D šelfa ledajs — gar Vilkinsa un Bleka krastiem no Agasi raga līdz Makintoša ragam.

Laika posmā no 1986.—1988. līdz 2002. gadam sairusi ir lielākā daļa no Larsena A un B šelfa ledājiem.

## Ledāja sairšana
Larsena šelfa ledāja ziemeļdaļas sairšana tiek uzskatīta par vienu no globālās sasilšanas uzskatāmākajiem piemēriem. Par ledāja uzskatāmās sairšanas sākumu var uzskatīt 1986.—1988. gadu, kad pazuda 350 km² liela Larsena A šelfa ledāja daļa, kas pildīja Larsena līci ledāja ziemeļos. 1986. gada satelītuzņēmumā ledājs bija redzams, 1988. gada satelītuzņēmumā — vairs tā nebija.

Pārējais Larsena A šelfa ledājs sadalījās 1995. gada janvārī un to novēroja Argentīnas polārstacijas Matjenso personāls. Larsena B šelfa ledājs  platībā sabruka un atdalījās no krasta 2002. gadā dažu nedēļu laikā no 31. janvāra līdz 7. martam. B ledājs bijis stabils vismaz pēdējo 10 000 gadu laikā, salīdzinot ar A ledāju, kas izveidojies pirms apmēram 4000 gadiem. No Larsena šelfa ledāja ziemeļdaļas saglabājies ir 55 km garš un 6—30 km plats fragments ap Sīla nunatakiem un B ledāja daļa Skāra līcī ziemeļos no Jāsona pussalas.

## Atsauces

 
## Ārējās saites
Gregors XVI

**Pāvests Gregors XVI** () jeb **Gregorijs XVI** (dzimis , miris ), īstajā vārda **Bartolomeo Alberto Kapellāri** (), bija 255. Romas pāvests no  līdz nāvei.

Gregors XVI 1783. gadā kļuva par mūku un pieņēma vārdu **Mauro**. 1787. gadā viņš kļuva par priesteri. 1805. gadā Gregors XVI kļuva par Svētā Gregora klostera vikāru, bet 1825. gadā pāvests Leons XII viņu iecēla kardināla amatā. 1831. gadā kļuva par Romas pāvestu. Viņš izmantoja austriešu algotņus, lai pārtrauktu revolūciju, kas bija sākusies Pāvesta valstīs.

## Ārējās saites
Visaginas pašvaldība

**Visaginas pašvaldība** () ir viena no 60 Lietuvas pašvaldībām. Atrodas vēsturiskajā Augštaitijas novadā. Tā robežojas ar Zarasu rajona un Ignalinas rajona pašvaldībām.

## Ārējās saites
Nokia 2700 classic

**Nokia 2700 classic** ir *[[Nokia]]* GSM mobilais telefons ar *[[Series 40]]* programmatūras platformu. Telefons ražošanā nonāca 2009. gada janvārī Rumānijā. *2700 classic* ir iebūvēta 2,0 megapikseļu kamera, radio uztvērējs, Bluetooth, mediju atskaņotājs un dažādas ar internetu saistītas lietotnes (interneta pārlūks, e-pasta lietotne un tērzēšanas lietotne).

## Skatīt arī
* Nokia

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
*
Pērkone

**Pērkone** ir apdzīvota vieta Kurzemes dienvidrietumos, Dienvidkurzemes novada Nīcas pagastā uz dienvidiem no Liepājas pie autoceļa A11 (Liepāja — Lietuvas robeža (Rucava)). 19./20. gadsimta zvejnieku sēta "Šķilas" ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Pērkonē atrodas viesnīca "Jūrnieka ligzda".

Pērkone ir gleznotāja Jāņa Gaiļa (1903-1975) dzimtā vieta.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
*LĢIA vietvārdu datubāze
*Viesnīca "Jūrnieka ligzda"
Xerox Alto

thumb|''Xerox Alto'' ar cieto disku (apakšā). ''Alto'' monitoram bija portreta orientācija.
***Xerox Alto*** bija viens no pirmajiem datoriem, kuri bija paredzēti individuālai izmantošanai (lai arī ne kā mājas dators), padarot to par to, ko šobrīd sauc par personālo datoru. To 1973. gadā izstrādāja uzņēmumā *[[Xerox PARC]]*. Tas bija pirmais dators, kas izmanto darbvirsmas metaforu un ar peli vadāmu grafisko lietotāja saskarni (GUI).

Tas nebija komerciāls projekts, tomēr tika radīti vairāki tūkstoši eksemplāru, un tos daudzus gadus aktīvi izmantoja PARC un citas Xerox struktūrvienības, kā arī vairākas universitātes. Nākamajās dekādēs *Alto* ievērojami ietekmēja personālo datoru projektēšanu, īpaši *Apple* *[[Macintosh]]* un pirmās *[[Sun Microsystems|Sun]]* darbstacijas. Šobrīd tas ir rets un vērtīgs kolekcionējams priekšmets.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Xerox Alto'' dokumenti ''bitsavers.org''
* ''DigiBarn'' muzejs 
* Alto 1974. gadā Video
* A microcode-level ''Xerox Alto'' simulators
* Videolekcija, kurā Batlers Lampsons padziļināti apraksta ''Xerox Alto''. (garums: 2h45m)
Reiņugals

**Reiņugals**, arī **Reiņu gals** ir apdzīvota vieta Kurzemes dienvidrietumos, Dienvidkurzemes novada Nīcas pagastā uz uz austrumiem no Nīcas.

## Ārējās saites
*LĢIA vietvārdu datubāze
Zarasu rajona pašvaldība

**Zarasu rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Atrodas Utenas apriņķī, vēsturiskajā Augštaitijas novada daļā, robežojas ar Ignalinas rajona, Visaginas, Utenas rajona un Rokišķu rajona pašvaldībām, kā arī Latviju un Baltkrieviju.

Senās Sēļu zemes austrumu daļa (Tauragne), kas līdz Melnas līguma noslēgšanai 1422. gadā atradās Livonijas ordeņa valsts sastāvā.

## Seņūnijas

## Ārējās saites
Dusetas

**Dusetas** () ir pilsēta Lietuvā uz rietumiem no Zarasiem Sartu ezera krastā. 

Dusetu pievārtē, Pažieģes ciemā, dzimis valodnieks Kazimirs Būga (1879-1924).

## Vēsture
Dusetas atrodas vēsturiskās Sēlijas zemes dienvidu daļā. 13.—15. gadsimtā tā bija strīdus teritorija starp Livonijas ordeni un Lietuvas dižkunigaitiju.

Kopš 1905. gada ziemas pilsētā notiek tradicionālās zirgu skriešanas sacensības pa ledus trasi "Sartai". 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Zirgu sacensības "Sartai" ,
Eiropas Sociālais pētījums

**Eiropas Sociālais pētījums** (*European Social Survey*) ir uz akadēmiskiem standartiem balstīts starptautisks salīdzinošs socioloģisks pētījums, kas izveidots ar mērķi iezīmēt un izskaidrot vairāk nekā 30 Eiropas valstu iedzīvotāju attieksmes un vērtības. Projekts uzsāka aktīvu darbību 2001. gadā Rodžera Džovela vadībā.

Latvijā *ESS* zinātnisko vadību un īstenošanu no 2003. līdz 2014. gadam nodrošināja LU Filozofijas un socioloģijas institūts, kopš 2018. gada - LU Sociālo zinātņu fakultātes Sociālo un politisko pētījumu institūts.

*ESS* ir pirmais projekts sociālajās zinātnēs, kuram 2005. gadā tika piešķirta Eiropas nozīmīgākā balva zinātnes jomā – Dekarta balva.

## Tematiskie moduļi
*ESS* anketu veido divas sadaļas, katrā no kurām tiek iekļauti aptuveni 120 mērījumi. Pamata (*core*) modulis no posma uz posmu tiek saglabāts relatīvi nemainīgs, savukārt divi līdz trīs rotējošie moduļi tiek iekļauti anketā pēc noteikta laika intervāla (dažādos pētījuma posmos tiek iekļauti atšķirīgi moduļi).

### Pamata modulis
* Uzticēšanās institūcijām
* Nacionālā, etniskā, reliģijas identitāte
* Politiskā līdzdalība
* Labklājība, veselība un drošība
* Socio-politiskas vērtības
* Demogrāfiskais raksturojums
* Morālās un sociālās vērtības
* Izglītība un nodarbošanās
* Sociālais kapitāls
* Finansiālais stāvoklis
* Sociālā atstumtība
* Dzīves apstākļi

### Rotējošie moduļi

**1. posms**
* Imigrācija
* Pilsoņu līdzdalība un demokrātija

**2. posms**
* Ģimene, darbs un labklājība
* Ekonomikas morālie aspekti
* Veselība un palīdzības pieejamība

**3. posms**
* Personīgā un sociālā labklājība
* Dzīves periodizācijas uztvere

**4. posms**
* Diskriminācijas pēc vecuma pieredze un izpausmes
* Attieksmes pret labklājību mainīgajā Eiropā

**5. posms**
* Ģimene, darbs un labklājība: ekonomiskās krīzes ietekme
* Uzticēšanās tiesībsargājošajām institūcijām: salīdzinoša Eiropas analīze

**6. posms**
* Personīgā un sociālā labklājība
* Eiropas iedzīvotāju izpratne par demokrātiju un tās vērtējums

## Dalībvalstis

## Finansējums
*ESS* projektu finansē dalībvalstis. Lai piedalītos *ESS*, valstīm ir jārod finansējums, kas segtu pētījuma zinātniskās vadīšanas, koordinēšanas un lauka darba izmaksas nacionālajā līmenī.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Eiropas Sociālā pētījuma mājaslapa
Laktoze

**Laktoze** (no  — 'piens', C12H22O11, piena cukurs) ir disaharīdu grupai piederošs ogļhidrāts, kas atrodams pienā (2~8% no svara) un dažādos piena produktos. Laktozes molekulu veido glikozes un galaktozes molekulu atlikumi.

## Vēsture
Laktozi pienā pirmoreiz 1619. gadā atklāja Fabrīcio Bertoleti, tomēr vien 1780. gadā Kārlis Vilhelms Šēle pierādīja tās piederību cukuriem.

## Izmantošana
Laktozi izmanto farmaceitiskajā rūpniecībā kā tablešu pildvielu. To lieto arī mikrobioloģiskajām barotnēm un laktulozes iegūšanai.

## Laktozes nepanesība

Laktozes nepanesība ir sindroms, kam raksturīgs daļējs vai pilnīgs laktozes šķeļošā fermenta — laktāzes — trūkums zarnās. Zarnās nesašķeltā un neuzsūktā laktoze nokļūst resnajā zarnā, kur baktērijas to sadala pienskābē, etiķskābē, oglekļa dioksīdā un ūdeņradī, izraisot caureju.

## Atsauces
Kalve

[250px|thumb|right|Ap 1880. gadu [Mērsrags|Mērsragā celta kalve Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā]]
**Kalve**, **kaltuve** jeb **smēde** (no ), ir darbnīca, kur notiek metāla apstrāde un metāla izstrādājumu izgatavošana. Tā ir vieta, kur kalējs metālus var sakarsēt līdz vajadzīgajai temperatūrai, lai tos varētu vai nu liet veidnēs vai, turot ar knaiblēm, deformējot apstrādāt ar āmuru uz laktas.

Smēdē kalējs laboja vecos vai kala jaunus darbarīkus, izgatavoja pakavus un apkala zirgus.
Ans Lī

**Ans Lī** (, ; dzimis ), rietumos zināms kā **Angs Lī** *(Ang Lee)*, ir Taivānā dzimis amerikāņu kinorežisors, scenārists, kinoproducents.

Viņš ir režisējis ļoti dažāda žanra filmas, tai skaitā komēdijdrāmu "Dzert, ēst, vīrietis, sieviete" (*Eat Drink Man Woman*), vēsturisko drāmu "Prāts un jūtīgums", cīņas mākslas filmu "Tīģeris un drakons", supervaroņu filmu "Halks", romantisko drāmu "Kuprainais kalns", erotisko spiegu filmu "Iekāre, piesardzība" un piedzīvojumu filmu "Pī dzīve". Filma "Tīģeris un drakons" ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā filma svešvalodā, savukārt par filmām "Kuprainais kalns" un "Pī dzīve" Ans Lī saņēma Kinoakadēmijas balvu kā labākais režisors, kļūstot par pirmo aziātu, kas ieguvis Kinoakadēmijas balvu kā labākais režisors. Par filmām "Kuprainais kalns" un "Iekāre, piesardzība" saņēmis Zelta lauvas balvu Venēcijas kinofestivālā. Vairākas filmas veidojis kopā ar scenāristu un producentu Džeimsu Šamusu.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēteris Avens

**Pēteris Avens** (1882—1951) bija latviešu strēlnieku un vēlāk Sarkanās armijas virsnieks. Latviešu sarkano strēlnieku divīzijas komandieris (1918. gada 25. jūlijā — 1919. gada 11. janvārī).

## Dzīvesgājums
Pirmā pasaules kara laikā Avens bija 8. Valmieras latviešu strēlnieku pulka virsnieks. Par varonību Ziemasvētku kaujās apbalvots ar Sv. Jura ordeni un zobenu. Pēc Februāra revolūcijas kļuva par 8. Valmieras latviešu strēlnieku pulka komandieri apakšpulkveža pakāpē.

1918. gada 6. aprīlī pēc Brestļitovskas miera līguma nosacījumiem Krievijas Padomju valdība izdeva rīkojumu par latviešu strēlnieku pulku demobilizāciju un latviešu strēlnieku padomju divīzijas izveidi Sarkanās armijas sastāvā. 1918. gada aprīlī—jūnijā Avens bija 2. latviešu strēlnieku brigādes komandieris. 1918. gada 25. jūlijā viņu iecēla par latviešu strēlnieku divīzijas komandieri. Pēc Padomju Latvijas armijas izveides 1919. gada 6. janvārī Avenu iecēla par armijas pavēlnieka Jukuma Vācieša palīgu. Pēc Rīgas zaudēšanas viņš 31. maijā šo amatu zaudēja un kļuva par Padomju Krievijas 14. armijas komandiera palīgu, vēlāk par kājnieku karaspēka inspektora palīgu.

Pēc Krievijas pilsoņu kara atgriezās Latvijā. Bija 1. Talsu aizsargu pulka saimniecības priekšnieks, vēlāk turpat komandēja 3. bataljonu, bija pulka komandiera palīgs.
1928. gadā apbalvots ar Aizsargu Nopelnu krustu.

Miris 1951. gadā Anglijā.

## Literatūra
* Latvju revolucionārais strēlnieks, II daļa. Maskava: «Prometejs», 1935.

## Atsauces
Laboratorija

thumb|250px|Biomedicīniska laboratorija
**Laboratorija** (, no *laborare* — ‘strādāt’) ir īpaši aprīkota telpa, kas paredzēta ķīmisko analīžu veikšanai, dažādiem zinātniskiem pētījumiem vai eksperimentiem. Par laboratoriju sauc arī iestādi vai iestādes nodaļu, kurā veic eksperimentālo zinātniskās izpētes darbu. Laboratorijas mēdz būt rūpnīcās, augstskolās, aptiekās u.c.

Latvijā laboratoriju atbilstības novērtēšanu veic Latvijas Nacionālais akreditācijas birojs (LATAK). Laboratorijas, kas izgājušas novērtēšanas procedūru, sauc par akreditētām laboratorijām.

## Skatīt arī
* Ķīmijas laboratorijas aprīkojums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas akreditēto testēšanas laboratoriju saraksts
* Latvijas akreditēto kalibrēšanas laboratoriju saraksts
* Latvijas akreditēto medicīnas laboratoriju saraksts
1909. gada Giro d'Italia

**1909. gada ''[[Giro d'Italia]]*** bija pirmā reize, kad notika šīs [[šosejas riteņbraukšana]]s sacensības. Tās organizēja laikraksts *La Gazzetta dello Sport*. Sacensības sākās [[Milāna|Milānā]]  un noslēdzās tajā pašā pilsētā 30. maijā pēc astoņu posmu pieveikšanas. Tās ir līdz šim īsākās *Giro d'Italia* sacesnības.

Sacensībās uzvarēja [[Luidži Ganna]], par diviem punktiem apsteidzot [[Karlo Galeti]] un saņēma balvu 5325 [[Itālijas lira|liru]] apjomā. [[Eudženio Kostamanja]], *La Gazzetta dello Sport* direktors, nopelnīja 150 liras. 

Sacensībās piedalījās 127 dalībnieki, no kuriem visi bija itālieši, izņemot četrus Francijas pārstāvjus. Finišēja tikai 49 riteņbraucēji. Pirmajā sacensību karavānā ietilpa astoņas automašīnas — četras komandu automašīnas, divas sacensību organizatoriem un divas sacensību reklamētājiem.

== Sacensības ==
[[Attēls:1234883933LuigiGanna-Milaan-1909.jpg|thumb|right|200px|[[Luidži Ganna]] pēc astotā posma finiša Milānā]]
Pirmās *Giro d'Italia* sacensības uzvarētāja noteikšanai izmantoja punktu sistēmu, tāpat kā *Tour de France'' to darīja no 1905. līdz 1912. gadam. Tā rezultātā uzvarēja Luidži Ganna. Ja tā vietā tiktu skaitīts kopējais laiks (kā tas notiek šobrīd), Ganna būtu ierojdojies trešajā vietā, uzvarētājam Džovanni Rosinjoli zaudējot gandrīz 37 minūtes.

## Distance un posmi

### Kopvērtējums

## Atsauces
Hercena iela

**Hercena iela** Latvijā var būt:

* *Hercena iela* — Akāciju ielas Daugavpilī nosaukums Latvijas PSR laikā;
* *Hercena iela* — Bajāru ielas Rīgā nosaukums no 1950. līdz 1992. gadam.
Murdu iela

**Murdu iela** var būt:

* Murdu iela — iela Rīgā
* Murdu iela — iela Jūrmalā
* Murdu iela — iela Ķekavā
* Murdu iela — iela Salacgrīvā

## Vēsturiskais nosaukums
* Murdu iela — Bākas ielas, Rīgā, nosaukums 1961—1962 gados.
Göktürk-2

***Göktürk-2*** ir Turcijas Nacionālās aizsardzības ministrijas Zemes novērošanas pavadonis. Orbītā palaists 2012. gada decembrī. Šis bija Turcijas pirmais augstas izšķirtspējas Zemes novērošanas pavadonis. *Göktürk-2* tiek izmantots gan militārām gan civilām vajadzībām.

Pavadoni konstruēja Turcijas Zinātnes un tehnologiju pētniecības padome *[[TÜBİTAK]]*, izgatavoja *TÜBİTAK* Kosmosa tehnoloģiju pētniecības institūts *[[TÜBİTAK UZAY]]* un *[[Turkish Aerospace Industries]]*.

Kosmiskais aparāts apgādāts ar divām augstas izšķirtspējas un vienu vidējas izšķirtspējas kameru. Viena darbojas panhromatiskā režīmā ar izšķirtspēju 2,5 m, otra — multispektrālā ar izķšķirtspēju 10 m. Trešās izšķirtspēja ir 20 m un darbojas *SWIR* joslā.

## Lidojuma gaita
*Göktürk-2* tika palaists  16:12:52  UTC ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 2D]]* no Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centra. Pavadonis ievadīts solārsinhronā orbītā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Göktürk 2 Gunter Dirk Kreb
Olīveļļa

thumb|250px|Dažādas nerafinētās olīveļļas
**Olīveļļa** ir augu eļļa, ko iegūst no olīvkoka *Olea europaea* augļiem (olīvām). Olīveļļu iegūst kā no šo augļu mīkstuma, tā arī no sēklām. Ķīmiski olīveļļa ir dažādu taukskābju triglicerīdu maisījums, kurā dominē oleīnskābes esteri (virs 80%). Olīveļļā, salīdzinot ar citām eļļām, ir samērā maz E vitamīna.

Lai arī olīveļļa mēdz būt dārgāka, nekā citas izplatītās eļļas, piemēram, saulespuķu eļļa, tās uzturvērtība ir jūtami mazāka, jo tajā ir daudz mazāk neaizstājamās polinepiesātinātās linolēnskābes. Tomēr niecīgā piesātināto tauku satura un izteiktākās garšas dēļ olīveļļa ļoti bieži tiek izmantota uzturā. Ir daudz dažādu olīveļļas veidu, kas pamatā iedalās nerafinētajā olīveļļā (*extra virgin* vai *virgin; EVOO (extra virgin olive oil)*) un rafinētajā olīveļļā. Nerafinētajai eļļai ir labāka garša un aromāts, to ieteicams lietot salātiem. Rafinētā eļļa (*extra light* u.c.) ir piemērotāka cepšanai. Mazvērtīgāka, taču tāpat lietojama uzturā ir eļļa (*pomace*), ko iegūst no olīvu pārpalikumiem (miziņām, kauliņiem), ekstrahējot ar heksānu. Atsevišķi izdala tehniskām vajadzībām paredzēto eļļu (*lampante oil*), ko nevar lietot uzturā.

Neskaitot kulināriju, olīveļļu lieto arī kosmetoloģijā, higiēnas vajadzībām, ziepju ražošanā. Agrāk tika izmantota telpu apgaismošanai.

## Ārējās saites

* Kā nopirkt tiešām kvalitatīvu olīveļļu? Jautājam šefpavāram
* Olīveļļa un veselība

## Atsauces
Oceanic Airlines

***Oceanic Airlines*** jeb ***Oceanic Airways*** ir izdomātas lidsabiedrības nosaukums, kurus izmanto filmās, televīzijas seriālos un komiksos — lielākoties darbos, kuros attēlotas lidmašīnu avārijas un citas aviācijas katastrofas, ar kurām īsta aviokompānija nevēlētos tikt saistīta. Šī lidsabiedrība ir salīdzināta ar ar 555 tālruņa numuru izplatību televīzijā.

Zināmākais *Oceanic Airlines* pielietojums ir ABC seriālā "Pazudušie", kur tam ir stilizētu logotips, kurā redzams Austrālijas iezemiešu zīmējums, un tas atgādina amuletu, mērķa centru, salu vai burtu "O" (*Oceanic*). Seriāla stāsts sākas ar ''Oceanic'' avioreisa 815 katastrofu.

Lidsabiedrība ar šādu nosaukumu figurē arī daudzos citos medijos jau kopš 1960. gadiem. Pirmo reizi tā redzama 1965. gada seriāla "Flipers" (*Flipper*) divās sērijās. Pirms seriāla "Pazudušie", zināmākais *Oceanic Airways* pielietojums bija 1996. gada filmā "Izšķirošais lēmums" (*Executive Decision*). Filmas producenti uzfilmēja plašu materiālu ar divām īstām *[[Boeing 747]]* lidmašīnām ar *Oceanic Airways* logotipu un livreju (logotips atšķiras no seriālā "Pazudušie" izmantotā). Šis uzfilmētais materiāls vairākas reizes izmantots dažādās filmās un televīzijas seriālos, tādējādi *Oceanic Airlines* zīmols izplatījās citkārt nesaistītos izdomātos visumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Viltus ''Oceanic Airlines'' tīmekļa vietne ar paziņojumu par pakalpojuma pārtraukšanu
Apple II

thumb|right|240px|''Apple II'' dators muzejā

***Apple II*** (pierakstīts kā **Apple ][**) ir 8 bitu mājas dators, viens no pirmajiem veiksmīgajiem masveidā ražotajiem mikrodatoru produktiem, kuru galvenokārt projektējis Stīvs Vozņaks un ražoja *Apple Computer* (šobrīd *[[Apple Inc.]]*). Tas tika prezentēts 1977. gadā. Tas bija pirmais modelis datoru sērijā, kuru ražoja līdz 1993. gada novembrī tika pārtraukta *[[Apple IIe]]* ražošana.

Pirmie *Apple II* datori pārdošanā bija pieejami 1977. gada 10. jūnijā ar *[[MOS Technology]]* 6502 mikroprocesoru, kurš darbojās ar  frekvenci,  RAM un audio kasešu saskarni programmu ielādei un datu glabāšanai un ROM iebūvētu *[[Integer BASIC]]* programmēšanas valodu. Video kontrolieris attēloja 24 rindas un 40 kolonnas vienkrāsaina teksta, izmantojot tikai lielos burtus (sākotnējā burtzīmju kopa atbilst ASCII simboliem no 20h līdz 5Fh), izmantojot NTSC kompozītvideo izeju, kura bija savietojama ar TV monitoru vai parastu TV, izmantojot atsevišķu RF modulatoru. Sākotnējā tirdzniecības cena bija  (ar  RAM) un  (ar maksimālo  RAM). Lai demonstrētu datora krāsu grafikas iespējas, *Apple* logo uz korpusa bija attēlots varavīksnes krāsās, kuras saglabājās kā daļa no *Apple* kompānijas logo līdz pat 1998. gada sākumam. Pirmie *Apple II* tika komplektēti Silīcija ielejā un vēlāk Teksasā; iespiestās sistēmas plates tika ražotas Īrijā un Singapūrā.

*Apple II* izmantoja iebūvētu operētājsistēmu. Operētājsistēmu *[[GEOS (8 bitu operētājsistēma)|GEOS]]* piedāvāja arī trešās puses izstrādātājs *[[GeoWorks]]*, bet tā neieguva lielu popularitāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltāsbaznīcas iela

**Baltāsbaznīcas iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Vecmīlgrāvī. Baltāsbaznīcas iela sākas no Vecāķu prospekta un beidzas savienojoties ar Zivju ielu.

## Vēsture
Vēl pirms Vecmīlgrāvja iekļaušanas Rīgas pilsētas teritorijā ielas nosaukums bija **Baznīcas iela**, jo ielas galā atradās Daugavgrīvas Baltā luterāņu baznīca. 1930. gadā iela pārdēvēta par Baltāsbaznīcas ielu. Otrā pasaules kara padomju okupācijas laikā, 1940. gadā, iela pārdēvēta par **Lašu ielu**, bet vācu okupācijas laikā ielu sauca par *Straße der Weißen Kirche* (Baltāsbaznīcas iela). 1996. gadā ielai tika atjaunots tās sākotnējais nosaukums — Baltāsbaznīcas iela.

Līdz 1946. gadam, pirms Rīnūžu pievienošanas Rīgas pilsētas teritorijai, Baltāsbaznīcas iela beidzās pie Tauvas ielas.

## Ielu savienojumi
Baltāsbaznīcas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vecāķu prospekts (T veida krustojums)
* Sarmas iela (T veida krustojums)
* Pauguru iela (T veida krustojums)
* Ziemeļblāzmas iela
* Kreimeņu iela
* Augusta Dombrovska iela
* Tauvas iela
* Zandartu iela (T veida krustojums)
* Rīnūžu iela
* Gliemežu iela
* Meldru iela
* Atlantijas iela
* Zivju iela

## Objekti
Gar Baltāsbaznīcas ielu no Vecāķu prospekta līdz Ziemeļblāzmas ielai sniedzas Ziemeļblāzmas parks.
* Baltāsbaznīcas ielā 29 atrodas Rīgas 110. pirmskolas izglītības iestāde
* Baltāsbaznīcas ielā 50 atrodas Daugavgrīvas Baltā luterāņu baznīca, kas celta no 1786. līdz 1788. gadam, bet atjaunota 1926. gadā. Vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis. Baznīcas torni izmantoja arī kā bāku.

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Vecmīlgrāvis

## Atsauces
Nokia 2730 classic

***Nokia 2730 classic*** ir *[[Nokia]]* GSM mobilais telefons ar *[[Series 40]]* programmatūras platformu. Telefona ražošana tika uzsākta 2009. gada maijā. *2730 classic* ir viens no sava laika lētākajiem 3G telefoniem. Tajā ir iebūvēta 2,0 megapikseļu kamera, radio uztvērējs, *[[Bluetooth]]*, un dažādas ar internetu saistītas lietotnes (tīmekļa pārlūkprogramma, e-pasta lietotne un tērzēšanas lietotne).

## Ārējās saites
*
Johanness Āviks

**Johanness Āviks** (; dzimis 1880. gada 8. decembrī Laimjalā, Sāremā apriņķī, Igaunijā, miris 1973. gada 18. martā Stokholmā, Zviedrijā) bija igauņu valodnieks, kuram bija liela loma igauņu valodas attīstībā un modernizācijā.

## Dzīvesgājums
Āviks no 1902. līdz 1903. gadam Tērbatas Universitātē studēja vēsturi. 1905. gadā absolvēja Ņežinas Universitāti. 1910. gadā absolvēja Helsinku Universitāti, iegūstot doktora grādu romāņu valodās. Darbojies arī kustībā „Jaunā Igaunija”. No 1926. līdz 1933. gadam Āviks Tartu Universitātē pasniedza igauņu un franču valodu. 1934. gadā Igaunijas izglītības ministrija iecēla viņu par skolu konsultantu un inspektoru. 1944. gadā, sākoties padomju okupācijai, devās trimdā uz Stokholmu, kur arī pavadīja atlikušo mūžu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aldealposo

**Aldealposo** () ir pašvaldība Spānijā, Kastīlijas un Leonas autonomajā reģionā, Sorijas provincē. 2012. gadā tajā dzīvoja 27 cilvēki. Pirms Otrā pasaules kara pašvaldībā dzīvoja aptuveni 310 cilvēku. Aldealposo atrodas 23,1 km attālumā no Sorijas pilsētas.
Lusona

**Lusona** (*Luzon*) ir Filipīnu lielākā sala un 15. lielākā sala pasaulē. Tās platība ir  km². Tā atrodas Filipīnu ziemeļos un kopā ar tai apkārt esošajām mazākām salām veido vienotu Lusonas salu grupu. Pēc iedzīvotāju skaitā Lusona ir piektā lielākā sala pasaulē. 2007. gadā tajā dzīvoja 46,2 miljoni iedzīvotāju. Lielākās pilsētas ir Kesonsitija (2,76 miljoni), Manila (1,65 miljoni), Kalukana (1,49 miljoni), Antipolo (0,68 miljoni) un Pasiga (0,67 miljoni). Izņemot Antipolo, pārējās pilsētas ir daļa no Manilas aglomerācijas, kas ir piektā lielākā pasaulē. Iedzīvotāju skaits aglomerācijā sasniedz 21,3 miljonus.

Administratīvi Lusonas salu grupu iedala 8 reģionos:
* Ilokosa;
* Kagajanas Ieleja;
* Centrālā Lusona;
* CALABARZON;
* MIMAROPA;
* Bikola;
* Kordiljeras administratīvais reģions;
* Galvaspilsētas reģions.

## Atsauces

## Ārējās saites
Skatre

**Skatre** ir apdzīvota vieta Kurzemes dienvidrietumos, Dienvidkurzemes novada Nīcas pagastā uz dienvidiem no Liepājas pie autoceļa A11 (Liepāja—Lietuvas robeža (Rucava)). Skatrē atrodas 1892. gadā celtā baptistu baznīca.

Komponista Viktora Baštika (1912—2001) dzimtā vieta.

## Ārējās saites
* LĢIA vietvārdu datubāze
Ērkšķu plūme

**Ērkšķu plūme** (*Prunus spinosa*) ir rožu dzimtas plūmju ģints suga, koki vai krūmi. Tā ir izplatīta gandrīz vai visā Eiropā, Ziemeļārikā un Āzijas rietumos. Ērkšķu plūme ir sastopama zemieņu un pakalnu apvidos. Šī suga viegli krustojas ar citām plūmju ģints sugām, tāpēc ir sastopamas daudzas un dažādas hibrīdsugas. 

Latvijā reti sastopama, atradnes atrodas ārpus sugas vienlaidus izplatības areāla. Ērkšķu plūme ir ierakstīta Latvijas Sarkanās grāmatas 1. kategorijā.

## Ārējās saites

*
Latvijas PSR Tautas rakstnieks

**Latvijas PSR Tautas rakstnieks** ir Latvijas PSR goda nosaukums, kas tika piešķirts padomju Latvijas rakstniekiem, kuru darbi bija nopelnījuši profesionālu un tautas atzinību. Goda nosaukums tika piešķirts prozaiķiem, dramaturgiem, tulkotājiem, kritiķiem un literatūrzinātniekiem, kuri bija sarakstījuši kādu literāru darbu, kas guvis tautas atzinību, un aktīvi piedalījās sabiedriskajā dzīvē, lai satuvinātu PSRS tautu literatūru.

## Latvijas PSR Tautas rakstnieki
Goda nosaukumu Latvijas PSR Tautas rakstnieks dažādos gados saņēma:
* Andrejs Upīts (1943)
* Vilis Lācis (1947)
* Ernests Birznieks-Upītis (1947)
* Anna Sakse (1965)
* Arvīds Grigulis (1976)
* Regīna Ezera (1981)
* Zigmunds Skujiņš (1985)
* Gunārs Priede (1988)

## Skatīt arī
* Latvijas PSR Tautas dzejnieks
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks
Nokia 3110

***Nokia 3110*** ir *[[Nokia]]* GSM mobilais telefons, kura ražošana tika uzsākta 1997. gadā Ungārijā. *3110* plašāk zināms kā pirmais *Nokia* telefons, kas izmantoja vēlāk populārās navigācijas jeb D-pogas, ar kurām parasti pārvietojas izvēlnē. Vēlāk D-pogas tika masveidā izmantotas daudzos citos uzņēmuma telefonos, īpaši lētākajos modeļos kā *[[Nokia 1100|1100]]*. Atšķirība no pēcteča *[[Nokia 3210|3210]]* un citiem, līdzīga dizaina telefoniem, kas iznāca vēlāk, *3110* izmantoja ārējo antenu. Telefons tika piedāvāts ar plānu, parastu vai vibrējošu akumulatoru, un to varēja izmantot tikai GSM 900 tīklā. 

*3110* izmantoja to pašu platformu, ko izmantoja *[[Nokia 8110]]*.

Šo pašu modeļa numuru *Nokia* izmantoja 2007. gadā, prezentējot telefonu *[[Nokia 3110 classic]]*. *3110 classic* izmanto tāda pašā stila, standarta uzbūvi kā *3110*, taču tajā iebūvētas tā laika aktuālākās tehnoloģijas — *[[Bluetooth]]*, kamera, audio un video atskaņotājs un ierakstītājs, kā arī tīmekļa pārlūkprogramma. 

## Ārējās saites
*
Nokia 2690

**Nokia 2690** ir *[[Nokia]]* GSM mobilais telefons ar *[[Series 40]]* programmatūras platformu. Telefona ražošana tika uzsākta 2009. gada novembrī. *2690* ir 1,4 cm biezs un sver 81 gramu. Tas bija viens no modernākajiem un iespēju bagātākajiem 2000. sērijas telefoniem. 

## Skatīt arī
* Nokia

## Ārējās saites
* 
*
Astravjecas rajons

**Astravjecas rajons** () jeb **Ostrovecas rajons** () ir Grodņas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Grodņas apgabala Smarhoņas un Ašmjanu rajoniem, Vitebskas apgabala Pastavu rajonu, Minskas apgabala Mjadzelas rajonu, kā arī Lietuvu.

Astravjecas rajona Varņanos atrodas Baltkrievijas atomelektrostacija, ko paredzēts atklāt 2021. gadā.

## Ārējās saites
Sacīkstes "Lielgabala lode"

**"Sacīkstes "Lielgabala lode""** () ir 1981. gada komēdija. Filmas režisors ir Hels Nidems, galvenajās lomās filmējušies Bērts Renoldss, Rodžers Mūrs, Doms Deluizs, Džekijs Čans un Fara Fosete. Filmai 1984. gadā tika izdots turpinājums "Sacīkstes "Lielgabala lode" 2".

## Sižets
Džeidžeijs Maklūrs ir avantūrists, kas nolemj piedalīties bez noteikumu autosacīkstēs cauri visai valstij, no Konektikutas līdz Kalifornijai. Policija cenšas ierobežot nelegālās autosacīkstes pa valsts koplietošanas ceļiem, jo ātruma ierobežojums uz tiem ir 55 jūdzes stundā. Lai apmānītu policiju, Džeidžeijs kā sacīkšu automobili izmanto neatliekamās palīdzības auto.

## Lomās
* Bērts Renoldss — *Džeidžeijs Maklūrs*
* Rodžers Mūrs — *Seimors Goldfērbs jaunākais*
* Fara Foseta — *Pamela Glovere*
* Džeimijs Fārs — *Šeihs*
* Doms Deluizs — *Viktors Princims/Kapteinis Haoss*
* Dīns Mārtins — *Džeimijs Bleiks*
* Semijs Deiviss jaunākais — *Moriss Fenderbaums*
* Džeks Elams — *dakteris Nikolass van Helsings*
* Džekijs Čans — *Džekijs Čans, [[Subaru]] pilots*

## Apbalvojumi un nominācijas
### Apbalvojumi
* 1985 *Golden Screen*
** *Golden Screen*

### Nominācijas
* 1982 Zelta avenes balva
** Sliktākā otrā plāna sievietes loma (Fara Fosete)

## Atsauces

## Ārējās saites
Astravjeca

**Astravjeca** () jeb **Ostroveca** () ir pilsēta Baltkrievijas ziemeļrietumos pie Lošas upes, netālu no robežas ar Lietuvu.

Rakstos pirmoreiz minēta 1468. gadā. Līdz Polijas Trešajai dalīšanai 1795. gadā, kad Astravjeca iekļāvās Krievijā, tā bija Lietuvas lielkņazistes (Žečpospolitas) sastāvā. Starp pasaules kariem — Polijā. Netālu no pilsētas atrodas Baltkrievijas atomelektrostacija.

## Ārējās saites

* Astravjeca vietnē "Baltkrievijas globuss" 

## Atsauces