open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vera Ņeboļsina

**Vera Ņeboļsina** (; dzimusi  Tomskā) ir Krievijas starptautiskā lielmeistare šahā (2007).

## Biogrāfija
Šahu iemācījusies spēlēt četru gadu vecumā, bet šaha turnīros sākusi piedalīties sešu gadu vecumā un drīzumā uzvarējusi Krievijas junioru šaha čempionātā U7 vecuma grupā. 1998. gadā Spānijā uzvarējusi Pasaules junioru šaha čempionāta U10 vecuma grupā. 1999. gadā bijusi otrā Pasaules junioru šaha čempionāta U10 vecuma grupā (uzvarējusi Katerina Lagno). 2000. gadā izcīnījusi sudraba medaļu Pasaules junioru šaha čempionāta U12 vecuma grupā. 2007. gadā kopā ar Valentīnu Guņinu dalījusi pirmo vietu Krievijas junioru šaha čempionāta U18 vecuma grupā. 2006. gadā bijusi otrā starptautiskajā šaha turnīrā Tomskā. 2007. gadā Erevānā uzvarējusi Pasaules junioru šaha čempionāta U20 vecuma grupā un bijusi otrā starptautiskajā šaha turnīrā Senlo (Francija).

Par panākumiem turnīros FIDE 2004. gadā Ņeboļsinai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2007. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anna Šareviča

**Anna Šareviča** (, ; dzimusi  Brestā) ir Baltkrievijas starptautiskā lielmeistare šahā (2006), kas kopš 2014. gada pārstāv ASV.

## Biogrāfija
Šahu iemācījusies spēlēt piecu gadu vecumā. Četras reizes uzvarējusi Baltkrievijas junioru šaha čempionātos dažādās vecuma grupās. No 1995. līdz 2005. gadam vairākkārt pārstāvējusi Baltkrieviju Eiropas un pasaules šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvusi 1999. gadā Grieķijā, kad Eiropas junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā ieņēmusi 5. vietu.

Četras reizes uzvarējusi Baltkrievijas sieviešu šaha čempionātos (2002, 2005, 2007, 2011), bet 2003. gada fināla turnīrā izcīnījusi 2. vietu. 2012. gadā bijusi otrā Redžo Emīlijas starptautiskajā šaha turnīrā (uzvarējusi Sopiko Guramišvili).

2017. gadā ierindojusies 5. vietā ASV sieviešu šaha čempionātā (uzvarējusi Sabina Frančeska Foišora). 2021. gada oktobrī dalījusi 10.-12. vietu ASV sieviešu šaha čempionātā.

Pārstāvējusi Baltkrievijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 6 reizes (2002-2012).

Par panākumiem turnīros FIDE 2003. gadā Šarevičai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2006. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

Beigusi Brestas Pedagoģisko institūtu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šantala Šodē de Silana

**Šantala Šodē de Silana** (;  Versaļa —  Grasa) bija Francijas starptautiskā lielmeistare šahā (1990).

## Biogrāfija
Šahu iemācījusies spēlēt deviņu gadu vecumā. 1932. gadā piedalījusies savā pirmajā Francijas sieviešu šaha čempionāta finālā. 1936. gadā uzvarējusi Francijas sieviešu šaha čempionātā. 1939. gadā apprecējusies ar Bernardu Šodē un pārcēlusies uz dzīvi Marokā. Otrā pasaules kara laikā 1942. gadā ģimene atgriezusies Francijā.

1949.-1950. gadumijā Maskavā pārstāvējusi Franciju Pasaules sieviešu šaha čempionātā, kurā labi startējusi, atrodoties starp līderiem, taču turnīra finišā nogurusi un ieņēmusi 7. vietu. Turpmākajos gados, neraugoties uz to, ka bijusi četru bērnu māte, trīs reizes piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas ciklu pretendentu turnīros: 1952. gadā bijusi 9. vietā, 1955. gadā palikusi 12. vietā, bet 1961. gadā atkal ierindojusies 12. vietā.

Bijusi pazīstama kā viena no pirmajām šahistēm, kas piedalījusies spēcīgos vīriešu turnīros. 1947. gadā debitējusi Francijas vīriešu šaha čempionāta finālā, kurā ieņēmusi 7. vietu. 1951. gadā Francijas vīriešu šaha čempionātā izcīnījusi 3. vietu, kas joprojām ir labākais sievietes sasniegums šajos čempionātos. Pārstāvējusi Francijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās 1950. gadā bijusi vīriešu komandas sastāvā, kļūstot par pirmo sievietu, kas piedalījusies vīriešu šaha olimpiādēs, bet 1957. gadā - sieviešu komandas sastāvā.

1970. gadā kļuvusi par Parīzes šaha kluba * Caïssa* prezidenti un vadījusi šo klubu vairāk nekā 30 gadus. Šajā laikā klubā izauguši vairāki perspektīvi jaunie šahisti, no kuriem pazīstamākais ir viens no vadošajiem Francijas šaha lielmeistariem Žoels Lotjē.

Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Šodē de Silanai kā vienai no pirmajām piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1990. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) goda nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
WikiTribune

***Wikitribune*** ir ziņu tīmekļa vietne, kurā profesionāli žurnālisti sagatavo ziņu publikācijas un brīvprātīgie tos papildina, pārlasot un labojot, pārbaudot faktus un pievienojot avotus. Par tīmekļa vietnes izveidi 2017. gada aprīlī paziņoja Vikipēdijas līdzdibinātājs Džimijs Veilss. *Wikitribune* nav saistīta ar Vikipēdiju vai organizāciju, kas to uztur, *[[Wikimedia Foundation]]*.

Sākotnējā pūļa finansējuma kampaņa noslēdzās 2017. gada maijā. 2017. gada augustā par pirmo redaktoru kļuva Pīters Beils, par publicēšanas platformu sākotnēji kļuva Medium.com.mediumone  Septembrī Medium tika publicēts pirmais raksts.

2017. gada oktobrī vietne tika atvērta plašākai publikai, fokusējuties uz politikas, uzņēmējdarbības un ekonomikas ziņām, papildinātām ar detalizētākiem iknedēļas rakstiem.Times141017  Pēc gada tika pārtrauktas darba attiecības ar visiem reportieriem un redaktoriem, pamatojot to ar vājiem rezultātiem. Šobrīd rakstus var publicēt brīvprātīgie bez profesionāļu pārbaudes un vietnei joprojām ir brīva pieeja.

2019. gada oktobrī tika publiskota *WikiTribune Social* jeb *WT:Social* vietne. Džimijs Veilss to raksturoja kā sociālo tīklu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Olga Aleksandrova

**Olga Aleksandrova** (, ; dzimusi  Harkivā) ir Ukrainas starptautiskā lielmeistare šahā (1999), kas kopš 2009. gada pārstāv Spāniju.

## Biogrāfija
Pirmos panākumus starptautiskajos šaha turnīros guvusi 1990. gadu vidū. 1996. gadā dalījusi 2. vietu Maskavas starptautiskajā turnīrā, bet 1997. gadā uzvarējusi Frīdekmīstekas starptautiskajā turnīrā. 2002. gadā dalījusi 1. vietu Aluštas sieviešu šaha turnīrā. 2004. gadā uzvarējusi Ukrainas sieviešu šaha turnīrā. 2006. gadā bijusi 3. vietā Pamplonas starptautiskajā šaha turnīrā. 2011. gadā izcīnījusi 3. vietu Spānijas atklātajā šaha čempionātā. Divas reizes uzvarējusi Spānijas sieviešu šaha čempionātos (2013, 2014).

Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:
* 2001. gadā Maskavā 1. kārtā zaudējusi Olenai Sedinai;
* 2004. gadā Elistā 1. kārtā uzvarējusi Anu Matnadzi, bet 2. kārtā zaudējusi Jekaterinai Kovaļevskai.

Pārstāvējusi Ukrainas un Spānijas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 3 reizes (2004, 2012-2014);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 2 reizes (2011-2013).

Par panākumiem turnīros FIDE 1997. gadā Aleksandrovai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1999. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2001. gadā saņēmusi starptautiskā meistara nosaukumu vīriešiem (IM).

## Atsauces

## Ārējās saites
Semka Sokoloviča-Bertoka

**Semka Sokoloviča-Bertoka** (;  Sarajeva —  Zagreba) bija bosniešu izcelsmes Horvātijas aktrise un šahiste.

## Biogrāfija
Piedzimusi bosniešu ģimenē Sarajevā. Tēvs Rasims bijis finanšu inspektors, taču nomiris, kad meitai bijuši tikai trīs gadi. Viņas māte Abida bijusi šuvēja. Vecākā māsa Badema Sokoloviča (1929–1969) kļuvusi par mecosoprāna dziedātāju. Jaunībā Semka nodarbojusies ar šahu, kurā sasniegusi labus panākumus, astoņas reizes izcīnot Horvātijas junioru šaha čempiones nosaukumu. Bijusi precējusies starptautisko meistaru šahā Mario Bertoku (1929–2008).

Kļuvusi par aktrisi Horvātijas Nacionālajā teātrī Zagrebā (). 1956. gadā debitējusi kino. Piedalījusies TV filmās *Kineski zid* (1967), *Roko i Cicibela* (1978). 1980. gadā tēlojusi skolas direktori satīriskā komēdijā *Majstori, majstori!* (). 2000. gados piedalījusies filmās *Kod amidže Idriza* (, 2004) un *Grbavica* (2006). 2005. gada novembrī žurnāla *Hollywood* horvātu versijas skatītāju aptaujā "Labākā Horvātijas visu laiku kinozvaigzne" ieņēmusi 10. vietu. 2011. gadā līdzīgā aptaujā bijusi 8. vietā.

Nomirusi pēc insulta izraisītas iekšējās asiņošanas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  aktrises profils vietnē imdb.com
Jeļena Tairova

**Jeļena Tairova** (;  Minska —  Maskava) bija Baltkrievijas un Krievijas starptautiskā lielmeistare šahā (2006).

## Biogrāfija
2001. gadā, pārstāvot Baltkrieviju, izcīnījusi zelta medaļu Eiropas jauniešu šaha čempionātā un bronzas medaļu Pasaules junioru šaha čempionātā U10 vecuma kategorijā. Vēlāk pārcēlusies uz Krieviju. Divas reizes bijusi otrā Eiropas junioru šaha čempionātos U12 vecuma kategorijā (2002, 2003). Izcīnījusi četras medaļas vecuma kategorijā U14: zelta (2005. gadā Pasaules junioru šaha čempionātā), divas sudraba (2004. un 2005. gadā Eiropas junioru šaha čempionātos) un bronzas (2004. gadā Pasaules junioru šaha čempionātā). 2005. gadā uzvarējusi šaha turnīros Minskā un Jeļizavetas Bikovas memoriālā Vladimirā. 2006. gadā uzvarējusi Krievijas junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā un kopā ar Tatjanu Kosincevu un Nadeždu Kosincevu dalījusi otro vietu Krievijas sieviešu šaha čempionātā (uzvarējusi Jekaterina Korbuta). 2007. gadā bijusi otrā Krievijas sieviešu šaha čempionātā (uzvarējusi Tatjana Kosinceva). 2007. gadā Bādhomburgā kopā ar Moniku Socko dalījusi 3. vietu starptautiskajā šaha turnīrā (uzvarējusi Džao Sjue).

Pārstāvējusi Krievijas komandu Pasaules komandu šaha čempionātā 2007. gadā, un gan komandu, gan individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba medaļas. Divas reizes (2006, 2007) pārstāvējusi Krievijas izlasi mačos pret Ķīnu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2006. gadā Tairovai piešķīra starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu, bet 2007. gadā - starptautiskā meistara nosaukumu vīriešiem (IM).

2008. gadā Tairovai tika atklāts plaušu vēzis. 2010. gadā mirusi pēc ilgstošas slimības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Juhans Kikass

**Juhans "Jāns" Kikass** (; —) bija Igaunijas svarcēlājs, startēja vidējā svarā. Viņš ieguva bronzas medaļu 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, uzstādot jaunu pasaules rekordu  raušanā.

Kikass sākotnēji trenējās riteņbraukšanā, bet svarcelšanai pievērsās 1921. gadā 29 gadu vecumā. Nākamajā gadā viņš pasaules čempionātā ieņēma ceturto vietu. 1925. gadā viņš izcīnīja savu vienīgo Igaunijas čempiona titulu. Pēc sportista karjeras beigām viņam Tallinā piederēja metālapstrādes darbnīca. Kikass gāja bojā savā darbnīcā Tallinā 1944. gadā Padomju aviācijas uzlidojumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mona Meja Karfa

**Mona Meja Karfa** (, dzimusi kā **Ratnere** ();  Besarābijas guberņa —  Ņujorka) bija ebreju izcelsmes ASV starptautiskā meistare šahā (1950).

## Biogrāfija
Piedzimusi bagāta zemes īpašnieka ģimenē. Pēc 1917. gada Krievijas revolūcijas ģimene emigrējusi uz Palestīnu, bet 1930. gados pārcēlusies uz ASV. Septiņas reizes uzvarējusi ASV sieviešu šaha čempionātos (1938, 1941, 1942, 1946, 1948 — kopā ar Gizelu Greseri, 1953, 1974). No 1938. līdz 1950. gadam četras reizes uzvarējusi ASV atklātajos sieviešu šaha čempionātos (). Trīs reizes piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempionātos: 1937. gadā Stokholmā dalījusi 6.—7. vietu, 1939. gadā Buenosairesā ieņēmusi 5. vietu, bet 1950. gadā Maskavā palikusi 14. vietā. Divas reizes piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla pretendentu turnīros: 1952. gadā bijusi 11. vietā, bet 1955. gadā palikusi 17. vietā. 1971. gadā Ohridā piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kurā ierindojusies 15. vietā.

Pārstāvējusi ASV komandu Pasaules šaha olimpiādē 1974. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Karfai kā vienai no četrām pirmajām ASV šahistēm piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. 2013. gadā uzņemta ASV šaha slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ņemecs

**Ņemecs** (; sieviešu dzimtē Ņemcova (*Němcová*)) ir čehu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ondržejs Ņemecs (*Ondřej Němec*; 1984) — čehu hokejists;
* Pšemislavs Ņemecs (*Przemysław Niemiec*; 1980) — poļu riteņbraucējs.

## Skatīt arī
* Nemecs
Džeremijs Korbins

**Džeremijs Bernards Korbins** (, dzimis ) ir britu politiķis no Leiboristu partijas. No 2015. gada 12. septembra līdz 2020. gada 4. aprīlim Korbins bija Leiboristu partijas vadītājs un oficiālais opozīcijas līderis. Kopš 1983. gada Korbins Apvienotās Karalistes parlamentā pārstāv Lielās Londonas Izlingtonnortas apgabalu.

Būdams parasts deputāts, Korbins izcēlās ar to, ka regulāri balsoja pretēji partijas viedoklim, īpaši, kad partija bija pie varas Tonija Blēra un Gordona Brauna valdību laikā. Būdams leiboristu līderis, Korbins aicina pārtraukt taupības politiku pret sabiedriskajiem pakalpojumiem un labklājību, iesaka renacionalizēt sabiedriskos labumus un dzelzceļu tīklu. Korbins ir ilgstošs pretkara un pretkodolieroču aktīvists un iestājas pret militāru iejaukšanos citās valstīs, kā arī atbalsta vienpusīgu kodolatbruņošanos. Viņš iestājas par Apvienotās Karalistes izstāšanos no NATO. 2014. gada aprīlī apsūdzējis NATO Ukrainas krīzes izprovocēšanā. Korbins ir iesaistījies vairākās "solidaritātes kampaņās", tostarp, atbalstot Palestīnu (*Palestine Solidarity Campaign*), Venecuēlu (*Venezuela Solidarity Campaign*) un Kubu (*Cuba Solidarity Campaign*).

## Skatīt arī
* Leiboristu partija

## Ārējās saites

*
Ziemeļvjetnama

**Ziemeļvjetnama**, oficiāli **Vjetnamas Demokrātiskā Republika**, bija valsts Dienvidaustrumāzijā, kas  pastāvēja no 1945. līdz 1976. gadam. Valsti Francijas kontrolētajā Vjetnamā 1945. gada 2. septembrī dibināja Ho Ši Mins. Viņa vadītais Vjetmins Pirmajā Indoķīnas karā ieguva kontroli pār Vjetnamas ziemeļu daļu.

Vjetnamas kara beigās 1975. gadā Ziemeļvjetnamas armija ar Ziemeļvjetnamas atbalstīto Vjetkongu ieņēma Dienvidvjetnamas galvaspilsētu Saigonu un izveidoja Dienvidvjetnamā Vjetkonga kontrolētu pagaidu valdību. 1976. gadā Dienvidvjetnamas pagaidu valdība un Ziemeļvjetnama apvienojās Vjetnamas Sociālistiskajā Republikā.

## Skatīt arī

* Vjetnamas karš
* Dienvidvjetnama

## Piezīmes
Progresa iela (Rīga)

**Progresa iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Imantas apkaimē. Progresa iela sākas krustojumā ar Kooperatīva ielu un Imantas ielu, virzās cauri daudzstāvu dzīvojamo ēku masīvam, krusto Bebru ielu, pēc kuras beidzas nesasniedzot Slokas ielu. Progresa ielas kopējais garums ir 940 metri, un tā ir klāta ar asfalta segumu. Progresa ielā ir gandrīz tikai dzīvojamā apbūve.

Pirmo reizi Rīgas ielu sarakstā Progresa iela ir minēta 1927. gadā ar patreizējo nosaukumu, kas laika gaitā nav mainījies.

Autobusu pietura "Progresa iela" atrodas uz Kurzemes prospekta, pieturvietā pietur: 37. autobuss (Esplanāde-Imanta), 41. autobuss (Esplanāde-Imanta), 36. autobuss (Vakarbuļļi-Imanta).

## Ielu savienojumi
Imantas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kooperatīva iela
* Imantas iela
* Vecumnieku iela
* Trīsstūra iela (T veida krustojums)
* Bebru iela
* Raktes iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Kerims Kerimovs

**Kerims Kerimovs** (*Kərim Abbasəli oğlu Kərimov*; dzimis , miris ) bija azerbaidžāņu tautības PSRS militārais inženieris, darbojies kosmonautikas jomā.

Kerims Kerimovs 1942. gada martā absolvēja Azerbaidžānas industriālo institūtu. 1942. gada aprīlī viņš sāka militāro dienestu. 1943. gada oktobrī pabeidza Dzeržinska artilērijas akadēmiju. Līdz 1945. gadam Kerimovs kara rūpnīcā Maskavā bija reaktīvo mīnmetēju *[[Katjuša (ierocis)|Katjuša]]* *[[BM-13]]* lādiņu pieņemšanas vecākais tehniķis. 

Pēc kara Kerims Kerimovs dienēja Bruņoto spēku Galvenās artilērijas pārvaldes 4. pārvaldē. No 1946. līdz 1949. gadam kopā ar citiem raķešu speciālistiem vairākkārt devās uz uz okupēto Vāciju un Austriju ievākt informāciju par ballistisko raķeti *[[V-2 (raķete)|V-2]]* un citiem reaktīvajiem ieročiem. 1953. gadā iecelts par 3. pārvaldes priekšnieka vietnieku; vēlāk bija 1. pārvaldes priekšnieks, 4. pārvaldes priekšnieks. 1963. gadā Kerimovs kļuva par Raķešu bruņojuma galvenās pārvaldes 3. pārvaldes priekšnieku. Viņš uzraudzīja starpkontinentālo ballistisko raķešu izstrādi un izmēģinājumus. Par pavadoņu fotoizlūkošanas kompleksa *[[Zenit (kosmiskais aparāts)|Zenit]]* saņēma Ļeņina prēmiju. 1965. gadā iecelts par PSRS Vispārējās mašīnbūves ministrijas Galvenās kosmiskās pārvaldes priekšnieku. 1967. gada oktobrī, pēc divu bezpilota kosmisko aparātu (*[[Kosmos-186]]* un *[[Kosmos-188]]*) saslēgšanās orbītā, Kerimam Kerimovam piešķirta ģenerālleitnanta dienesta pakāpe.

No 1974. līdz 1991. gadam Kerimovs bija Centrālā zinātniski pētnieciskā mašīnbūves institūta direktora pirmais vietnieks lidojumu vadības lietās. Viņš uzraudzīja PSRS un ASV kopējā pilotējamā lidojuma *[[Apollo — Sojuz]]* sagatavošanas darbus, vēlāk arī lietas, saistītas ar orbitālo staciju *[[Mir (orbitālā stacija)|Mir]]*.

Pēc Sergeja Koroļova nāves 1966. gadā Kerims Kerimovs pildīja arī pilotējamo lidojumu Valsts komisijas priekšsēdētāja pienākumus. Tieši viņam visas kosmosa kuģu apkalpes, stāvot kosmodromā, ziņoja par gatavību lidojumam, kā arī pēc nolaišanās atskaitījās par uzdevumu izpildi. Lai arī šīs ziņojumu nodošanas tika rādītas televīzijā, pats Kerimovs bija redzams tikai no mugurpuses; viņa vārds netika izpausts masu medijos. Valsts komisijas priekšsēdētāja personība nokļuva atklātībā tikai 1987. gadā, sākoties Pārkārtošanās procesiem. 1991. gadā Kerimovs aizgāja pensijā, turpinot darboties kā zinātniskais konsultants.

## Ārējās saites
* Керимов Керим Алиевич warheroes.ru,
Pšemislavs Ņemecs

**Pšemislavs Ņemecs** (; dzimis ) ir bijušais Polijas šosejas riteņbraucējs, kurš karjeras laikā pārstāvēja **', **' un **' komandas.

== Karjera ==
Dzimis [[Osvencima|Osvencimā]]. Ņemecs profesionāļos debitēja 2002. gadā **' komandā. 2005. gadā viņš uzvarēja *[[Tour of Slovenia]]*, bet 2006. gadā *[[Tour of Tuscany]]* sacensībās, kā arī vairākus posmus *[[Route du Sud]]*. Ņemecs startēja arī 2008. gada olimpiskajās spēlēs, finišējot piecpadsmitajā vietā grupas braucienā.

2013. gadā Ņemecs finišēja desmitniekā vairākās daudzdienu sacensībās, ieskaitot *[[Giro Del Trentino]]*, *[[Volta a Catalunya]]* un *[[Tirreno—Adriatico]]*. Pēc iegūtās trešās vietas kopvērtējumā 2013. gada *[[Giro del Trentino]]* Ņemecs tika iekļauts *Lampre* sastāvā startam 2013. gada Giro d'Italia, kur palīdzēja Mikēlem Skarponi kopvērtējumā izcīnīt ceturto vietu, bet pats ieņēma augsto sesto vietu.

Nozīmīgāko uzvaru Ņemecam izdevās izcīnīt 2014. gada Vuelta a España posmā. Viņš bija daļa no atrāviena un finišēja vienatnē pēdējā kāpumā uz Kovadongas ezeriem.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

Piezīme: IZST — izstājās

## Atsauces

## Ārējās saites
Klariče Benini

**Klariče Benini** (;  Florence —  Florences province) bija Itālijas starptautiskā meistare šahā (1950).

## Biogrāfija
Divkārtējā Itālijas sieviešu šaha čempionātu uzvarētāja (1938, 1939). 1937. gadā Stokholmā guvusi lielāko panākumu savā šahistes karjerā, izcīnot otro vietu Pasaules sieviešu šaha čempionātā aiz Veras Menčikas. Pēc Otrā pasaules kara 1950. gadā Maskavā piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempionātā, kur ierindojusies 9. vietā.

Daudzu starptautisko sieviešu šaha turnīru laureāte, tajā skaitā 1936. gadā bijusi otrā Zemmeringā (Austrija), 1954. gadā uzvarējusi Opātijā (tagad Horvātija), 1956. gadā uzvarējusi Gardonē (Itālija), 1957. gadā uzvarējusi Amsterdamā un 1958. gadā bijusi otrā Beverveikā (Nīderlande).

Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Benini kā vienai no pirmajām piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielgalvji

**Lielgalvji, lielgalvju ģints** (*Netta*) ir viena no pīļu dzimtas (*Anatidae*) ģintīm, kas pieder nirējpīļu apakšdzimtai (*Aythyinae*). Lielgalvju ģintī ir 3 mūsdienās dzīvojošas sugas. Zinātniskais nosaukums *Netta* atvasināts no grieķu valodas un latviski nozīmē "pīle". Šīs ģints sugas sastopamas Eiropā, Āzijā, Āfrikā un Dienvidamerikā.

Daži sistemātiķi lielgalvju ģintī sistematizē arī izmirušo sārtgalvas pīli (*Rhodonessa caryophyllacea*), tomēr lielākā daļa sistemātiķu šo sugu sistematizē atsevišķā ģintī.

## Latvijā
Latvijā sastopama viena lielgalvju ģints suga — lielgalvis (*Netta rufina*). Tas Latvijā ir rets ieceļotājs un, domājams, arī ļoti rets ligzdotājs. Novērots gan jūras piekrastē, gan iekšzemē pie Lubānas ezera. 

## Kopīgās īpašības
Lielgalvji ir sabiedriski ūdensputni, kas galvenokārt sastopami saldūdens tilpēs. Atšķirībā no citām nirējpīlēm lielgalvji negribīgi nirst un biežāk barojas līdzīgi peldpīlēm. Lielgalvji ir spēcīgi lidotāji, to spārni ir plati, noapaļoti, spārnu vēdas ātras un biežas. Pacelšanās gaisā salīdzinoši smaga un, lai paceltos, jāpieliek liela fiziskā slodze. Uz sauszemes lielgalvji ir samērā lempīgi, jo to pakaļkājas anatomiski novietotas uz aizmuguri, toties šādas kājas ir lieliski "propelleri" peldot zem ūdens.

## Sistemātika
* **Lielgalvju ģints** (*Netta*)
** Lielgalvis (*Netta rufina*)
** Melngalvis (*Netta erythrophthalma*)
** Sārtknābja pīle (*Netta peposaca*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Xeno-Canto: Genus Netta
Domino princips

thumb|right|Domino principa demonstrācija
**Domino princips** — noteiktas parādības izplatība pa ķēdi (ķēdes reakcija) kāda faktora, kas iedarbojas uz ķēdes pirmo elementu, ietekmē.

## Apraksts
Domino princips nozīmē, ka ķēdes pirmā elementa nelielas izmaiņas izsauc analoģiskas izmaiņas tiem blakus esošajos ķēdes elementos, kuri pēc tam lineārā secībā līdzīgi ietekmē nākamos u.t.t. Šis termins visbiežāk tiek lietots, aprakstot mehānisku iedarbību, bet dažreiz izmantots kā analoģija secīgai domino kauliņu krišanai. Par saistītu notikumu secību var runāt tad, ja laiks starp tiem ir samērā neliels. Termins var tikt izmantots burtiski (novērotas faktiskas sadursmes) vai arī kā metafora sarežģītākām sistēmām (finansu, politikas jomās), kur saistība starp notikumiem ir zināmā mērā nosacīta.

thumb|right|Demonstrācijai sagatavota domino kauliņu ķēde
## Demonstrācija
Klasiskā domino efekta demonstrācija tiek veidota, veidojot ķēdi no uz sānu skaldnēm nostādītiem domino kauliņiem. Ja domino kauliņi novietoti tuvu viens otram, pietiek nedaudz pagrūst pirmo no tiem, lai sāktos visu ķēdē iesaistīto domino kauliņu krišana. Ķēdes pirmais posms ietekmē otro, otrais trešo un tā tālāk. Interesanti, ka šāda parādība novērojama arī ļoti garās domino kauliņu ķēdēs. Tas izskaidrojams ar to, ka enerģija, kas nepieciešama kauliņa apgāšanai, ir mazāka par enerģiju, kas tiek nodota katrā sadursmē. Tādēļ enerģijas ir pietiekami, lai ķēdes reakcija saglabātos.

## Rekordi
Tiek rīkotas īpašas domino kauliņu krišanas demonstrācijas. Notiek arī sacensības par garākās demonstrācijas ķēdes izveidošanu. Pēdējais pasaules rekords tika uzstādīts 2009. gadā, kad nokrita 4 491 863 domino kauliņi. Gadu iepriekš rīkotās sacensībās nokrita 4 345 027 domino kauliņi. Interesants gadījums notika 2005. gadā, kad zālē ielidojis zvirbulis ar spārnu aizķēra rekorda uzstādīšanai sagatavotu virkni ar 23 tūkstošiem domino kauliņu. Putnu, diemžēl, nošāva apsargs.

## Domino princips un māksla
1977. gadā kinorežisors Stenlijs Kreimers uzņēma filmu "Domino princips" (*The Domino Principle*).

## Skatīt arī
* Laika cilpa
* Vectēva paradokss
* Tauriņa efekts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Domino Day 2008 — The New World Record
* Extreme Diet Coke & Mentos Experiments II — The Domino Effect
* Демонстрация принципа домино
* Honda — принцип домино
* Бутылочный принцип домино
Netta (nozīmju atdalīšana)

**Netta** var būt:
* Lielgalvji — viena no pīļu dzimtas (*Anatidae*) ģintīm, kas pieder nirējpīļu apakšdzimtai (*Aythyinae*);
* Lielgalvis (*Netta rufina*) — pīļu dzimtas nirējpīle
* Neta Barzila — ebreju dziedātāja un DJ, 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa uzvarētāja no Izraēlas.
Rudukova (Baltinavas pagasts)

**Rudukova** bija apdzīvota vieta Baltinavas pagastā. Atradās pagasta dienvidu daļā 14 km no pagasta centra Baltinavas un 284 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās netālu no autoceļa P45.

## Atsauces
Jekaterina Korbuta

**Jekaterina Korbuta** (; dzimusi  Taškentā) ir Krievijas starptautiskā lielmeistare šahā (2001).

## Biogrāfija
Piedzimusi Uzbekistānā, taču bērnībā pārcēlusies uz Krievijas pilsētu Orlu, bet vēlāk uz Sanktpēterburgu. 2003. gadā Jesentukos dalījusi 1.-2. vietu Krievijas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. Tajā pašā gadā ieņēmusi trešo vietu Sanktpēterburgas sieviešu šaha čempionātā un uzvarējusi Sanktpēterburgas starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā. 2004. gadā dalījusi 1.-2. vietu Krievijas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā Samārā, uzvarējusi Sanktpēterburgas sieviešu šaha čempionātā un kļuvusi par Pasaules junioru šaha čempionāta uzvarētāju U20 vecuma grupā. 2006. gadā uzvarējusi Krievijas sieviešu šaha čempionātā.

Pārstāvējusi Krievijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījusies 2008. gadā;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījusies 2007. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījusi zelta medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījusies 2007. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2001. gadā Korbutai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) un starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2007. gadā saņēmusi starptautiskā meistara nosaukumu vīriešiem (IM).

Kopš 2009. gada šaha turnīros piedalās reti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Isajs Rozenfelds

**Isajs Rozenfelds** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes igauņu, vēlāk padomju, šahists un šaha problēmists.

Beidzis Tallinas Politehniskā institūta Rūpniecības ekonomikas fakultāti. Ekonomijas zinātņu kandidāts. 

No 1941. līdz 1970. gadam divdesmit Igaunijas čempionātu dalībnieks. 1960. un 1970. gadā izcīnījis trešo vietu.

## Šaha kompozīcija
Vairāku PSRS čempionātu un daudzu konkursu dalībnieks šaha kompozīcijā. Divu šaha kompozīcijai veltītu grāmatu autors.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1.♗h8! g3 2.f8♖ h5 3.♖f3 d6 4.♖c3 ♖×b3/♖×c2 5.♖×b3#/♖×c2#**
: **1. ... h5 2.f8♗ g3 3.♗h6 d6 4.♗c1 ♗×c2 5.♗×b2#**
: **1. ... d6 2.f8♘ g3 3.♘e6 h5 4.♘d4 ♖×b3/♖×c2 5.♘×b3#/♘×c2#**

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* I. Rozenfelda šaha kompozīcijas vietnē PDB
Bulgārijas premjerministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Bulgārija]]s premjerministri** kopš 1879. gada, kad tika izveidots šāds amats.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Bulgaria.svg|30px]] [[Bulgārijas kņaziste]] (1878–1908) [[Attēls:Coat of arms of Bulgaria (1881-1927).svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Bulgaria.svg|30px]] [[Bulgārijas karaliste]] (1908–1946) [[Attēls:Coat of arms of Bulgaria (1927–1946).svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Bulgaria (1971 – 1990).svg|30px]] [[Bulgārijas Tautas Republika]] (1946—1990) [[Attēls:Coat of arms of Bulgaria (1971-1990).svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Bulgaria.svg|30px]] [[Bulgārijas Republika]] (1990—mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Bulgaria.svg|30px]]
Ksenotransplantācija

**Ksenotransplantācija** ir dzīvnieku šūnu, audu vai orgānu transplantācija cilvēkā, kā arī tādu cilvēka ķermeņa šķidrumu, šūnu, audu vai orgānu transplantācija, kuriem bijis *ex vivo* kontakts ar dzīvnieku šūnām, audiem vai orgāniem. Medicīnā pastāv būtisks cilvēka orgānu un audu transplantu trūkums, un ksenotransplantācija varētu būt viens no veidiem, kā šo problēmu mazināt. Ir veikti pētījumi, kas liecina par ksenotransplantācijas terapeitisko efektu neirodeģeneratīvo slimību un diabēta gadījumos. Piemēram, no pelēm izolēts gamma retrovīruss tika izmantots divos klīniskos pētījumos bērniem ar X- saistīto kombinēto imūndeficīta slimību (X-SCID, "Bubble Boy Disease"). Lai gan terapija vairumā gadījumu uzlaboja bērnu veselības stāvokli, tomēr dažiem pacientiem izveidojās asins vēzis — leikēmija. Šie rezultāti parāda dzīvnieku vīrusu spēju izraisīt cilvēkam slimību, lai gan citos klīniskajos pētījumos ar gamma retrovīrusiem, kas izmantoti gēnu terapijā, audzēji nav konstatēti.

Nozīmīgākā ētiskā problēma, kas saistīta ar ksenotransplantāciju, ir risku un ieguvumu līdzsvarošana, lai īstenotu laba darīšanas principu.

## Atsauces
KazSat-1

***KazSat-1*** bija Kazahstānas pirmais Zemes mākslīgais pavadonis. Sakaru pavadoni izmantoja Kazahstānas Republikas kosmisko sakaru centrs. Kosmisko aparātu izgatavoja Krievijas Hruņičeva Valsts kosmiskais zinātniskais ražošanas centrs. Pavadonis palaists 2006. gada jūnijā, bet 2008. gadā sabojājās.

Pavadonis izgatavots uz platformas *Jahta* bāzes. Tam ir plazmas dzinēja sistēma *SPT-70*.
Kosmiskā aparāta retranslācijas aparatūru (200 kg) izgatavoja Itālijas kompānija *[[Thales Alenia Space]]*. Tam ir 12 Ku joslas retranslatori, no kuriem 8 no tiem paredzēti fiksēto sakaru nodrošināšanai, 4 — televīzijai.

Līgums ar Hruņičeva centru par *KazSat-1* izgatavošanu tika noslēgts 2004. gada janvārī. Sākotnēji pavadoni orbītā bija paredzēts palaist 2005. gada decembrī. Tā kā tam netika atrasta "līdzbraucēja" krava raķetei *[[Proton-K]]*, starts tika pārcelts uz 2006. gadu. Arī vēlāk netika atrasts piemērots otrs pavadonis, tādēļ tika nolemts *KazSat-1* palaist vienu pašu, lai arī raķete bija tikai daļēji noslogota.

*KazSat-1* tika palaists  22:44 UTC ar nesējraķeti *[[Proton-K / Blok-DM3]]* no Baikonuras kosmodroma. 25. jūnijā paziņots, ka pavadonis sasniedzis ģeostacionārās orbītas punktu 103° austrumu garuma. Augustā tika pabeigti kosmiska aparāta testi, un 6. septembrī visi Kazahstānas sakaru kanāli bija pārslēgti uz *KazSat-1*.

2008. gada jūnijā Kazahstānas kosmosa aģentūra paziņoja, ka zaudēti sakari ar *KazSat-1*. 30. oktobrī izdevās atjaunot kontroli pār pavadoni. 26. novembrī atkal zaudēts kontakts ar *KazSat-1*, bet šoreiz tā darbību neizdevās atjaunot.

## Atsauces

## Ārējās saites
* KazSat 1 Gunter Dirk Krebs
* KazSat Anatoly Zak, russianspaceweb.com
Morālais statuss

**Morālais statuss** ir ētikas jēdziens, kas apzīmē pakāpi, kādā uz dzīvu būtni attiecas morāli apsvērumi, piemēram, tiesības uz dzīvību, nekaitēšanu utt. Pastāv vienošanās, ka pilnīgs morālais statuss piemīt cilvēkiem, kuri ir autonomas personas. Viens no bioētikas jautājumiem ir — vai un kādā pakāpē morālais statuss piemīt citiem dzīviem organismiem, piemēram, augiem, dzīvniekiem, ekosistēmām, cilvēka embrijiem?

## Dzīvnieku morālais statuss
Pastāv vismaz trīs dažādi uzskati par dzīvnieku morālo statusu:
# uz dzīvniekiem neattiecas morālie apsvērumi, tādēļ tiem nav morālā statusa;
# uz dzīvniekiem attiecas daži morālie apsvērumi, tādēļ tiem piemīt tikai daļējs morālais statuss;
# dzīvniekiem (vismaz mugurkaulniekiem) ir tāds pats morālais statuss kā cilvēkiem.

## Atsauces
Trīs R princips

**Trīs R princips** ir bioētikas princips, kas izveidots ar mērķi aizsargāt laboratorijas dzīvnieku tiesības pētījumos. Tas pirmoreiz aprakstīts 1959. gadā un sastāv no trīs prasībām:
# Aizstāšana (***R'''eplacement'') — ja iespējams, laboratorijas dzīvnieki pētījumos ir jāaizvieto,  aizstājot tos pilnībā (piemēram, izmantojot datormodelēšanu, ''[[in vitro]]'' metodes) vai relatīvi (piemēram, ar materiāliem no lopkautuvēm);
# Samazināšana (***R**eduction'') — ir jāizmanto ne vairāk kā minimālais vajadzīgo laboratorijas dzīvnieku skaits, vienlaikus nodrošinot tādu dzīvnieku skaitu, kas ļauj iegūt statistiski nozīmīgus pētījuma rezultātus;
# Uzlabošana (***R*'efinement'') — ir jānodrošina labturības prasības pētījumos izmantotajiem laboratorijas dzīvniekiem.
Trīs R princips ir noteikts kā tiesiska norma un prasība Eiropas Savienības direktīvā 2010/6/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību.

## Atsauces

## Ārējās saites
"3Rs", Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts „BIOR”, 2014.
Miroslavs Hermaševskis

**Miroslavs Hermaševskis** (*Mirosław Hermaszewski*; dzimis , miris ) bija Polijas pirmais kosmonauts, lidotājs, ģenerālis. 1978. gadā veicis lidojumu kosmosā ar PSRS kosmosa kuģi.

Miroslavs Hermaševskis dzimis Lipniku ciemā, bijušajā Polijas Volīnijas vojevodistē, bet tajā laikā — Trešā reiha Ukrainas reihskomisariātā. 1943. gadā Ukrainas sacelšanās armijas kaujinieki un ukraiņu nacionālisti vairākkārt uzbruka Lipniku ciemam, nogalinot vairākus Miroslava ģimenes locekļus, to skaitā viņa tēvu. Miroslavam brīnumainā veidā izdevās izglābties. Pēc kara Volīnijas teritorija tika iekļauta Ukrainas PSR, un poļi tika deportēti uz Poliju; Hermaševska ģimene apmetās Volovā.

1961. gadā Miroslavs Hermaševskis pabeidza vidusskolu. 1964. gadā viņš pabeidza kara lidotāju skolu Demblinā. Pēc tam dienēja Polijas pretgaisa aizsardzības iznīcinātāju aviācijā. 1971. gadā Hermaševskis pabeidza Polijas karaspēka Ģenerālštāba akadēmiju. 1975. gadā viņš ieguva majora dienesta pakāpi un iecelts par iznīcinātāju aviācijas pulka komandieri.

1976. gada janvārī kopā ar Zenonu Jankovski tika izvēlēts par kosmonauta kandidātu. Decembrī sāka gatavoties kosmiskajam lidojumam Kosmonautu sagatavošanas centrā PSRS. 
Miroslavs Hermaševskis savu pirmo un vienīgo kosmisko lidojumu sāka 1978. gada 27. jūnijā, kosmosa kuģī *Sojuz-30* kopā ar Pjotru Kļimuku dodoties uz staciju *[[Saljut-6]]*. 5. jūlijā viņi atgriezās uz zemes.

thumb|left|240px|Miroslavs Hermaševskis 2016. gadā
Pēc lidojuma kosmosā Hermaševskis turpināja dienestu Polijas bruņotajos spēkos. 1981. gadā, pēc karastāvokļa izsludināšanas Polijā, Miroslavs Hermaševskis tika iekļauts Nacionālās glābšanas kara padomē. 1982. gadā viņš pabeidza Vorošilova Ģenerālštāba kara akadēmiju Maskavā. Līdz 1988. gadam Hermaševskis bija Polijas armijas Galvenās politiskās pārvaldes priekšnieka vietnieks. Pēc tam līdz 1991. gadam viņš bija Augstākās virsnieku lidotāju skolas komendants. Pēc tam bija Polijas Gaisa spēku un pretgaisa aizsardzības pavēlnieka vietnieks. 2000. gadā atvaļinājās no dienesta.

## Ārējās saites

* Miroslava Hermaševskia vietne 
* Мирослав Гермашевский (Хермашевский) astronaut.ru, 
* Гермашевский (Hermaszewski) Мирослав warheroes.ru,
Sausinīki (Baltinavas pagasts)

**Sausinīki** bija apdzīvota vieta Baltinavas pagastā. Atradās pagasta dienvidu daļā 14 km no pagasta centra Baltinavas un 289 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās nomaļus no autoceļa P45.

## Atsauces
Sārtgalvas pīle

**Sārtgalvas pīle** (*Rhodonessa caryophyllacea*) ir liela auguma pīļu dzimtas (*Anatidae*) nirējpīle, kas, visticamākais, kopš 1950. gadiem ir izmirusi, lai gan saskaņā ar Starptautiskās dabas un dabas resursu aizsardzības savienības datiem tai joprojām ir kritiski apdraudētas sugas statuss. Tā ir vienīgā suga **sārtgalvas pīļu ģintī** (*Rhodonessa*). Daļa zinātnieku sārtgalvas pīli sistematizē lielgalvju ģintī, tomēr lielākā daļa to klasificē atsevišķā ģintī.

## Izplatība
thumb|left|260px|1907. gada sārtgalvas pīļu pāra zīmējums
thumb|left|260px|Tēviņa galva ir sārtāka un košāka nekā mātītei
thumb|220px|1847. gada sārtgalvas pīles zīmējums
Kādreiz sārtgalvas pīle apdzīvoja Indijas, Bangladešas un Mjanmas zemieņu ūdenstilpes un purvaines. Pēdējais novērojums savvaļā šai pīlei bijis 1949. gadā, lai gan ik pa laikam tiek organizēti tās meklējumi. Ornitologi, balstoties uz vietējo iedzīvotāju ziņojumiem, cer, ka sārtgalvas pīle, iespējams, ir patvērusies nepieejamos Mjanmas ziemeļdaļas purvos. Tādēļ sugai joprojām ir apdraudētas sugas statuss.

## Izskats
Sārtgalvas pīle ir liela auguma nirējpīle ar garu knābi un kaklu, samērā garām kājām un smailu, trīsstūrveida galvu. Abi dzimumi apmēram vienādi lieli, ķermeņa garums ap 60 cm, svars 800—1000 g. Tēviņam ir koši rozā galva, kakls un knābis, mātītei galva, kakls un knābis ir gaišāki, brūnganrozīgi, ne tik koši kā tēviņam. 

Ķermeņa apspalvojums tēviņam tumši brūns, arī kakla priekšpuse ir tumša. Mātītes ķermenis un kakls pelēcīgi brūni. Spārniem priekšējā mala balta, bet lidojumā tā tik spilgti neizceļas kā baltspārnu pīlei. Spārnu spogulis liels un gaiši sārts. Lidojumā var sajaukt ar Indijā dzīvojošo raibknābja pīli. Lai abas sugas atšķirtu, jābūt labai putna redzamībai. Raibknābja pīlei spārnu spogulis ir balts, lidspalvas tumši zaļas. Jauno putnu galvas ir baltas, bez sārtuma.

## Uzvedība un barība
Valda uzskats, ka sārtgalvas pīles ir nometnieces, tās uzturas pa vienai vai pāros, ļoti reti nelielās grupās. Iespējams, tās veic nelielus, vietēja rakstura klejojumus barības meklējumos. Kopumā šī suga ir ļoti uzmanīga un bailīga. Barojas ar ūdensaugiem, ūdens kukaiņiem, vēžveidīgajiem un moluskiem. Līdzīgi kā lielgalvji, sārtgalvas pīles nelabprāt nirst (lai gan reizēm to dara) un barojas galvenokārt, zem ūdens pabāžot tikai galvu un kaklu.

## Ligzdošana
Sārtgalvas pīle mājo un ligzdo zemieņu slapjajos purvos un slīkšņās, slēpjot ligzdu garā zālē. Dējumā 6—7 krēmbaltas, gandrīz apaļas olas. Tās garums ir 4,3—4,6 cm, platums 4,1—4,3 cm. 

## Atsauces

## Ārējās saites
*Pink-headed duck – Rhodonessa caryophyllacea
*EOL: Rhodonessa caryophyllacea 
*ARKive: Pink-headed duck (Rhodonessa caryophyllacea)
Sātiņu dīķi

**Sātiņu dīķi** ir dabas liegums Saldus novadā. Izvietojies dienvidrietumos no Saldus pilsētas, administratīvi ietilpst Pampāļu, Zirņu, Kursīšu un Novadnieku pagastos. Dabas liegums izveidots 1999. gadā teritorijā ar zivju dīķiem, kas ir nozīmīgi ligzdojošiem un migrējošiem ūdensputniem. Lielākie ir Liekna, Silzemju dīķis, Kurpnieku dīķis, Pļavnieku dīķis un vairāki mazāki zivju dīķi. Apkārtējie meži ir ligzdošanas vieta plēsējputniem un melnajam stārķim. Konstatētas vairākas retas sikspārņu sugas. *[[Natura 2000]]* teritorija un starptautiskā putniem nozīmīgā vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sātiņu dīķi, BirdLife International
Vladimirs Podiničs

**Vladimirs Podiničs** (; dzimis ) ir serbu šahists un šaha problēmists.

No 2012. gada Padiničs ir starptautiskais meistars šahā un no 2009. gada lielmeistars šaha kompozīciju risināšanā.

## Šaha kompozīcija

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: I) 1.Kc5 Ta6 2.Lc4 Ld6#
: II) 1.Le8 Th4 2.Lc6 Zc7# 

## Atsauces

## Ārējās saites

* V. Podiniča šaha kompozīcijas vietnē PDB
Jaunkrievija (konfederācija)

**Jaunkrievija** (, ), arī **Tautu Republiku savienība** (*Сою́з наро́дных респу́блик*, *Союз народних республік*), bija piedāvāta konfederācija, kuru veidotu pašpasludinātās Doneckas tautas republika un Luhanskas tautas republika, kas atrodas Ukrainas austrumos un robežojas ar Krieviju.

## Ukrainas sašķelšanas mēģinājumi
thumb|200px|Separātistu iecerētā Jaunkrievijas Savienības teritorija
Donbasa kara sākuma posmā 2014. gada aprīlī prokrieviski separātistu grupējumi saskaņoti sagrāba vairāku Ukrainas apgabalu administrācijas ēkas. Ieņemtajā Doneckas apgabala valsts administrācijas ēkā tika pasludināta Doneckas tautas republikas (DTR) izveide, pieprasīta tās apvienošanās ar Krieviju un pagaidu miera uzturēšanas spēku ievešana apgabalā. Ukrainas pagaidu prezidents Oleksandrs Turčinovs paziņoja, ka "Krievijas specoperācijas mērķis ir destabilizēt situāciju valstī, gāzt Ukrainas varu, izjaukt vēlēšanas un saraut Ukrainas valsti gabalos."

17. aprīlī Krievijas prezidents Vladimirs Putins televīzijā minēja Jaunkrieviju kā Ukrainas dienvidaustrumu vēsturisko nosaukumu Krievijas Impērijas sastāvā un pieprasīja šajos reģionos garantēt krievu tiesības:

28. aprīlī tika paziņots par Luhanskas tautas republikas (LTR) izveidi. Prokrieviskie demonstranti pieprasīja rīkot referendumu, atcelt cenu un tarifu paaugstināšanu, kā arī valsts valodas statusa piešķiršanu krievu valodai. 7. maijā Vladimirs Putins izplatīja paziņojumu, kurā aicināja Ukrainas dienvidaustrumu apgabalu prokrieviskos separātistus pārcelt 11. maijā izsludināto referendumu uz vēlāku laiku, taču separātisti paziņoja, ka paredzētais referendums tomēr notiks.

2014. gada 24. maijā DTR un LTR pārstāvji vienojās, ka dibinās Jaunkrievijas konfederāciju, bet to atsauca pēc Minskas vienošanās parakstīšanas 2015. gadā.

## Atsauces
APēdājs

**aPēdājs** ir 1996. gadā izveidota smagā roka grupa no Latvijas. Grupas dziesmas ir dažādos stilos, taču izdotajos albumos dziesmas ir roka, smagā metāla un alternatīvā roka stilos.

## Vēsture
Grupa tika izveidota Mālpilī, 1996. gada 9. janvārī. aPēdājs sākotnējo sastāvu veidoja Artūrs Jakovļevs (ģitāra, balss, dziesmu vārdi), Armands Butkevičs (bungas) un Kaspars Grīnbergs (basģitāra). Kopš grupas izveidošanas 1996. gadā līdz 2007. gadam ir notikušas vairākas pārmaiņas grupas sastāvā. Laika posmā no 2004. līdz 2008. gadam aPēdājs ieturēja pauzi, ko pati grupa dēvē par savu teorētiskās pastāvēšanas periodu.

2007. gadā grupa piedzīvoja pārmaiņas, kad vienīgie aktīvie grupas biedri bija Artūrs Jakovļevs un Armands Butkevičs. Šajā laikā grupai pievienojās jauns bundzinieks Lauris Polinskis un iepriekšējais bundzinieks Armands Butkevičs pievērsās basģitāras spēlēšanai grupā. Ar jauno sastāvu grupa ir sniegusi lielāko daļu savu koncertu un izdevusi vairākus albumus. 2020. gadā grupu pameta ilggadējais grupas biedrs Armands Butkevičs un viņa pozīciju grupā pārņēma Edgars Špengelis. 2023. gada sākumā grupa izdeva savu ceturto studijas albumu "mAita".

## Dziesmu vārdi
Grupas aPēdājs dziesmu vārdos populāras tēmas ir attiecības, nāve, sāpes, sekss, pašnāvība. Ar albumu „Sēras”, grupa medijos ieguva slavu kā „pesimistiski drūma paģiru pornoroka grupa” un šim raksturojumam pati grupa pauž savu atbalstu.

## Albumi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Grupas mājaslapa 
* Draugiem.lv profils 
* Grupas Facebook lapa 
* Grupas bandcamp lapa
Zeltene

**Zeltene** bija starpkaru Latvijā izdots žurnāls sievietēm no 1926. līdz 1940. gadam. Kopš 1926. gada iznācis divreiz mēnesī, katra mēneša 1. un 15. dienā. Žurnālu "Zeltene" dibināja un sāka izdot A. Jēkabsons, firma "Grāmata". Izdošanai pietrūka līdzekļu un, sākot ar sesto numuru, kā līdzizdevējs iestājās A/S "Salamandra", bet izstājās no izdevēju skaita jau 1928. gada sākumā. Žurnāla nodibinātājs A. Jēkabsons arī finanšu trūkuma dēļ izstājās 1928. gada augustā. Sākot ar 1928. gada 15. augusta numuru, žurnāla vienīgais uzturētājs palika J. Grīnbergs, kurš pārņēma žurnālu ar vairākiem desmitiem tūkstošu latu parādu. 1936. gadā, kad žurnāls svinēja 10. gadu jubileju, J. Grīnberga vadītā Zeltene jau bija labi pazīstama un populāra ne tikai visos Latvijas novados, bet arī "kuplā skaitā" sūtīta uz kaimiņvalstīm un pat uz citiem kontinentiem, tādiem kā Austrālija, Āzija, Dienvidamerika un Ziemeļamerika.

Žurnālu slēdza pēc Latvijas padomju okupācijas un tā pēdējais numurs iznāca 1940. gada 15. jūlijā.

## Redakcija
Žurnāla pirmā redaktore bija Vilhelmīne Vilka, toreizējā Latvijas gaidu priekšniece. Nosaukumu "Zeltene" izvēlējās starp dažiem citiem vārdiem, sarakstītiem uz zīmītēm, spriežot par to divus vakarus. Zeltenes raksti bija adresēti kā lauku, tā arī pilsētas sievietēm, bet, apsverot ka "tautas stipruma pamats ir lauki", izdevēji jau sākot no 9. numura (1927. gada maijs) tieši no laukiem uzaicināja jauno līdzstrādnieci Kristīni Osvaldu, kura vēlāk kļuva par redaktori.

### Pastāvīgie līdzstrādnieki
Aspazija, Tirzmaliete, Emīlija Prūsas, Dr. Katrīne Brandenburga, Ieva Celmiņa, Roberts Deisons, Aleksandra Dzērvīte, Edīta Elksnīte, Elīze Kronberga, Ženija Blumberga, Berta Pīpiņa, Aleksandra Cīrulis, Kristīna Medne, K. Oga - Sēlietis, Voldemārs Briedis, L. Sklanda, Tālrīta.

#### Mājturība un dārza stūrītis
Klāra Andersone, Hilda Birziņa, Pēteris Dindons, Īra Emiljāne, Marija Ķeņģe, Valdemārs Ķuņķis, Anna Švāģere-Vīksne.

### Daiļotāji
E. Ažīte, Aleksandrs Bundža, Marija Zarriņ-Celmiņa, Ansis Cīrulis, Elza Druja, Otomija Freiberga, Zenta Kuplis,  G. Leskinovičs, Erika Šternberga.

## Rubrikas
Katru mēnesi tika publicēti raksti šādās rubrikās:

* Modes
* Kultūra un Vēsture
* Sabiedriski-etiskā audzināšana
** Sievietes darbu un panākumu hronika
* Literatūra
** Jautriem brīžiem
** Mazajiem lasītājiem
** Lasītājas savā starpā
* Mājturība 
** Praktiski padomi
** Rokdarbi un Māksla 
* Amatniecība
** Sīkumu stūrītis

## Atsauces
Hlohovecas apriņķis

**Hlohovecas apriņķis** () ir Slovākijas Trnavas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Trnavas apgabala Galantas apriņķi dienvidos, Trnavas apriņķi rietumos un Pještjanu apriņķi ziemeļos, kā arī Nitras apgabala Topoļčanu apriņķi ziemeļaustrumos un Nitras apriņķi dienvidaustrumos.

## Ārējās saites
*
Zvārdes meži

**Zvārdes meži** ir dabas parks Saldus novadā. Izvietojies Saldus pauguraines austrumu daļā un aizņem lielāko daļu no kādreizējā aviobombardēšanas vingrinājumiem izmantotā Padomju Armijas Zvārdes poligona; administratīvi ietilpst Jaunauces, Rubas un Zvārdes pagastos. Ziemeļaustrumos robežojas ar Zvārdes dabas liegumu. Aizsargājamā teritorija izveidota 2004. gadā esošo dabas vērtību aizsardzības nodrošināšanai vienlaikus ar teritorijas ilgspējīgas attīstības veicināšanu. Nozīmīgākā dabas vērtība teritorijā ir apdraudētās putnu sugas, it īpaši mazais ērglis. Pateicoties teritorijas unikālajai vēsturei — gandrīz pilnīgai izslēgšanai no saimnieciskās darbības Padomju armijas poligona laikā, tajā veidojies savdabīgs biotopu komplekss. Netraucētā bebru darbība ir viens no galvenajiem iemesliem, kas veicinājis ievērojamo biotopu un sugu daudzveidību, kas šobrīd raksturīga parkam. *[[Natura 2000]]* teritorija. Starptautiskā putniem nozīmīgā vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Zvārdes meži, BirdLife International
Ķempes

**Ķempes** ir ciems Smiltenes novada Variņu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 4,2 km no pagasta centra Variņiem, 25,9 km no novada centra Smiltenes un 147,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V248 (Cirgaļi–Palsmane–Ūdrupe), Palsas upes krastos.

## Atsauces
Džuzepe Madzīni

**Džuzepe Madzīni** (, dzimis , miris ) bija itāļu žurnālists, politiķis un revolucionārs, viens no Itālijas apvienošanās (risordžimento) teorētiķiem. 1831. gadā nodibināja slepenu republikānisku un nacionālistisku biedrību "Jaunā Itālija" (*La Giovane Italia*). Būdams pārliecināts republikānis, pēc Itālijas apvienošanās 1861. gadā atteicās piedalīties monarhijas parlamentā. Ietekmējis vēlāko politikas teorētiķu uzskatus republikānismu, vienoto Eiropu, nacionālo valsti un feminismu. Kritizējis Marksu un marksismu.

Dzimis 1805. gadā Dženovā. 14 gadu vecumā iestājās universitātē, kuru pabeidza 1827. gadā, kļūdams par juristu. Iesaistījās slepenajā karbonāru kustībā, tāpēc 1827. gada 31. oktobrī tika arestēts un ieslodzīts Savonā. 1831. gadā atbrīvots no ieslodzījuma, emigrēja un lielāko daļu no dzīves pavadīja ārpus Itālijas, Tomēr, mainoties politiskajai situācijai, regulāri atgriezās dzimtenē, kur aktīvi iekļāvās politiskajā dzīvē un republikas piekritēju sazvērestībās. Emigrācijā vispirms dzīvoja Šveicē, bet tad pārcēlās uz Marseļu, kur kļuva par vienu no itāļu emigrācijas darbinieku līderiem. Pēc tam, kad Madzīni ar piekritējiem neveiksmīgi centās izraisīt sacelšanos Itālijas ziemeļos, 1837. gadā pārcēlās uz Londonu. 1848. gada revolūciju laikā ieradās Neapolē, vēlāk kļuva par kādu laiku eksistējošās Romas republikas triumvirāta locekli. Pēdējais no Madzīni organizētajiem sacelšanās mēģinājumiem notika 1870. gadā, kad tā, Madzīni par nožēlu, jau bija vienotās Itālijas karalistes sastāvdaļa. 

## Ārējās saites
* 
*
ALFA 12 HP

**A.L.F.A. 12 HP** ir otrā automašīna, kuru ražoja Itālijas autoražotājs ALFA, kas vēlāk kļūst par *[[Alfa Romeo]]*.

Automašīnu izveidoja pēc tam, kad ALFA pirmais modelis — 24 HP ieguva lielus panākumus. Tas bija mazāks auto ar četru cilindru dzinēju un 2413 cm³ tilpumu, kas attīstīja 22 ZS pie 2100 apgriezieniem minūtē.

## Atsauces
Zvārde (dabas liegums)

**Zvārde** ir dabas liegums Saldus novadā. Izvietojies Saldus pauguraines austrumu malā; administratīvi ietilpst Blīdenes, Jaunauces un Zvārdes pagastā. Iekļauj Stūru un Zvārdes purvu ar apkārtējo teritoriju. Dienvidrietumos robežojas ar Zvārdes mežu dabas parku. Liegums izveidots 1999. gadā daudzu retu putnu sugu aizsardzībai. Natura 2000 teritorija. Starptautiskā putniem nozīmīgā vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Zvārde, Dabas aizsardzības pārvalde
* Stūru un Zvārdes purvi, BirdLife International