open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aizputes draudzes novads

thumb|250px|Aizputes un Piltenes-Aizputes draudzes novadi Aizputes apriņķa kartē (1859).
thumb|250px|Aizputes draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).
**Aizputes draudzes novads** jeb **Ordeņa Aizputes draudzes novads** () bija draudzes novads Kurzemes guberņas Aizputes pilskunga iecirknī.

Mūsdienās Aizputes draudzes novada teritorija iekļauta Dienvidkurzemes novada Cīravas, Lažas un Aizputes pagastos.

## Izveide
Līdz 1617. gada Kurzemes un Zemgales hercogistes teritoriālajai reformai () novada teritorija atradās Kuldīgas komturejas sastāvā, pēc tam tā bija Kuldīgas virspilskunga iecirkņa daļa, no 1753. gada atsevišķs Ordeņa-Aizputes draudzes novads. Pēc 1819. gada Kurzemes guberņas administratīvās reformas to kopā ar Alsungas draudzes novadu savienoja ar Piltenes apgabala dienvidu daļu, izveidojot jaunu Aizputes pilskunga iecirkni.

Draudzes luterticīgie iedzīvotāji piederēja Aizputes evaņģeliski luteriskās baznīcas prāvesta iecirknim.

### Privātās muižas (1841)

* *Schloß Hasenpoth* — Aizputes pilsmuiža
* *Lipen* — Līpas muiža
* *Ewaden* — Ievades muiža ar pusmuižu *Louisenhof* (Lavīžu muižu)
* *Klein-Dsehrwen* — Mazdzērves muiža (Apriķu muižas pusmuiža)

## Attēli

Aizputes draudzes novada Piltenes apgabala un ordeņa daļas 1770.jpg|Piltenes-Aizputes (*Piltens-Hasenpoth*, zaļš) draudzes novads, ko Ordeņa Aizputes (*Ordens-Hasenpoth*, sarkans) draudzes novads sadala divās daļās (1770)
Aizputes un Sakas draudžu novadi 1791.jpg|Aizputes un Sakas draudžu novadi 1791. gada kartē
Sakas un Aizputes (divas daļas) draudžu novadi 1798.jpg|Sakas un Aizputes (divas daļas) draudžu novadi 1798. gada kartē


## Atsauces
Dunalkas iela (Rīga)

**Dunalkas iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Imantā. Dunalkas iela sākas krustojumā ar Ceriņu ielu un beidzas krustojumā ar Airītes ielu. Kopējais ielas garums ir 540 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Ielā pārsvarā savrupmāju apbūve, arī garāžu kooperatīvs un mazdārziņi.

Iela nosaukta Dunalkas — Dienvidkurzemes novada Dunalkas pagasta centra — vārdā. Pirmo reizi Rīgas ielu sarakstos Dunalkas iela sastopama 1935. gadā ar tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Dunalkas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ceriņu iela (T veida krustojums)
* Skaru iela (T veida krustojums)
* Tāšu iela (T veida krustojums)
* Mazā Zolitūdes iela
* Airītes iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Imanta

## Atsauces
Igbo

**Igbo** (pašnosaukums: *ndị Igbo*), agrāk arī **ibo**, ir viena no Nigērijas tautām. Kompakti apdzīvo valsts dienvidaustrumus, tā saukto Igbolendu Nigēras Deltas reģionā. Igbo ir dominējošā tauta deviņos valsts štatos: Abijā, Anambrā, Benuē, Eboņi, Edo, Enugu, Imo, Deltā un Riversā. Enugu pilsēta tiek uzskatīta par neformālo igbo galvaspilsētu.

1960. gados, pēc Nigērijas neatkarības pasludināšanas, igbo centās izveidot savu neatkarīgo Biafras valsti, kas izraisīja Nigērijas—Biafras karu (1967-1970). Lielākā daļa igbo ir lauku iedzīvotāji un to tradicionālā nodarbošanās ir zemkopība, lopkopība, amatniecība un tirdzniecība. Tradicionālā zemkopības kultūra ir jamss.

Igbo kopā ar tai tuvu radniecīgajām tautām veido 18% no Nigērijas iedzīvotājiem. Tradicionāli igbo iedalās etniskās grupās, kas veidojušās no cilšu klaniem: anioma, aro, eda, ekpeje, eče, eza, ika, ikverre, ikvo, išielu, izi, mbaise, mgbo, ngva, nkalu, nri-igbo, ogba, ohafija, ohuhu, omuma, oniča, orata, ubani un ukvuani. Sadzīvē igbo lieto igbo valodu vai kādu no tās dialektiem, bet lielākā daļa ir bilingvāli angļu valodā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ibo

**Ibo** var būt:
* Igbo tautas novecojis nosaukums
* ibo — igbo valodas ISO 639-2 kods
* IBO — Starptautiskā Bioloģijas olimpiāde
898. gads

**898. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* teritoriju mūsdienu Ļvivas apgabalā Ukrainā ieņem maģāri.
* Pirmo reizi minēta Ukrainas pilsēta Haliča.
* Boloņa pievienojas Itālijas karalistei.
897. gads

**897. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* Pirmo reizi rakstos minēta Vācijas pilsēta Veclāra, kā vieta kur ceļ baznīcu.
896. gads

**896. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Pirmo reizi minēta Ukrainas pilsēta Mukačeve, Gesta Hungarorumas hronikā, kurā stāstīts par ungāru ierašanos Panonijas līdzenumā.
* Dienvidu Bugas kaujā bulgāri smagi sakāva ungārus.
* Par Romas pāvestu kļuva Stefans VI.
895. gads

**895. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* Ungāri Ārpāda vadībā pārgāja Karpatu kalnus, sakāva Užhorodas pusleģendāro valdnieku Laborecu un ieņēma apmetni.
894. gads

**894. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* Lielmorāvijas teritorija nonāca austrumfranku ietekmē.
* Lamberts no Spoleto kļuva par Svētās Romas impērijas ķeizaru.
893. gads

**893. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Rakstiskajos avotos pirmo reizi pieminēta Nīderlandes pilsēta Arnema.

## Dzimuši
* Luijs IV, Austrumfranku karalis (miris 911.)
Lauri Kivekess

**Lauri Jāko Josepi Kivekess** (*Lauri Jaakko Jooseppi Kivekäs*, līdz 1926. gadam **Stenbeks** (*Stenbäck*), dzimis 1903 . gada 7. jūlijā, miris 1998. gada 12. februārī) bija Somijas uzņēmējs un politiķis. Bijis Somijas Rūpniecības konfederācijas priekšsēdētājs un  pirmais *[[Nokia]]* padomes priekšsēdētājs.
No 1957. līdz 1958. gadam Kivekess bija Somijas tirdzniecības un rūpniecības ministrs divos ministru kabinetos.

1930. gadā Kivekess ieguva jurista diplomu un kopā ar patēvu sāka strādāt Emila Āltonena uzņēmumos. Viņš no 1926. līdz 1947. gadam vairākās Āltonena apavu fabrikās bija menedžeris, tirdzniecības menedžeris, un izpilddirektors. No 1947. līdz 1976. gadam Kivekess bija uzņēmuma *Aaltosen kenkätehdas Oy* izpilddirektors un prezidents. No 1976. līdz 1980. gadam viņš bija *Aaltosen Tehtaat Oy* padomes priekšsēdētājs. No 1941. līdz 1966. gadam Kivekess bija arī plastmasas ražotāja *[[Sarvis]]* izpilddirektors; no 1938. līdz 1970. gadam lokomotīvju ražotāja *[[Lokomo]]* padomes loceklis un 1948. līdz 1964. gadam izpilddirektors; no 1929. līdz 1971. gadam *Suomen Puunjalostustehdas Oy* izpilddirektors.
Lauri Kivekess bija padomes loceklis uzņēmumos *[[Finlayson]]*, *[[Nokian Renkaat|Suomen Kumitehdas]]*, *[[Prysmian Finland|Suomen Kaapelitehdas]]*, *[[Kansallis-Osake-Pankki]]*.
Pēc tam, kad 1966. gadā apvienojās *Nokia*, *Suomen Kumitehdas* un *Suomen Kaapelitehdas* uzņēmumā *Nokia Oy*, Kivekess bija pirmais tās padomes priekšsēdātājs līdz 1977. gadam, kad viņu nomainīja Bjerns Vesterlunds.
Viņš bijis dažādu organizāciju vadībā.

1953. gadā Lauri Kivekesam piešķirts Kalnu padomnieka goda tituls.

## Ārējās saites
* Lauri Kivekäs geni.com
892. gads

**892. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* Silla, valsts Korejas pussalas dienvidaustrumos, sadalījās trīs valstīs Sillā, Hubekdžē (Jaunajā Bekdžē) un Tebonā (*Taebong* jeb Hugogurjo (*Hugoguryeo*, Jaunajā Gogurjo)), sākot Korejas Vēlīno trīs karaļvalstu periodu.
891. gads

**891. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Beidzas agrais vikingu laikmets un sākas vidējais vikingu laikmets.
* Vēstures avotos pirmoreiz minēta Ukrainas pilsēta Malina, kā slāvu drevļanu cilts nocietināta apmetne.
889. gads

**889. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Pēc Mērsenes līguma Romas impērija Elzasu atdod Austrumfranku valstij.
Igbo valoda

**Igbo valoda**, saukta arī par **ibo valodu**, ir Rietumāfrikas valoda, kurā runā igbo Nigērijas dienvidaustrumos Nigēras deltas reģionā. Valoda pieder pie Nigēras-Kongo valodu saimes. Kopējais runātāju skaits ir ap 27 miljoniem. Igbo valodā ir ap 20 dialektu. Standarta literārā valoda tika izveidota 1972. gadā, balstoties uz Overri un Umuahijas dialektiem. Rakstība modificētā latīņu alfabētā — Onvu alfabētā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* THE GREAT ORTHOGRAPHY CONTROVERSY (1929-1961)
* Insights in Igbo Culture and Language
Sojuz TMA-14M

thumb|220px|''Sojuz TMA-14M'' pirmsstarta sagatavošanas laikā
***Sojuz TMA-14M*** () bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas palaists orbītā 2014. gada septembrī. 2015. gada martā *Sojuz TMA-14M* atgriezās uz zemes.

## Apkalpes
Kuģa *Sojuz TMA-14M* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Genādijs Padalka (*Гeннадий Иванович Падалка*), komandieris, Roskosmos 
* Mihails Korņijenko (*Михаил Борисович Корниенко*), Roskosmos 
* Skots Kellijs (*Scott Kelly*), lidojuma inženieris, NASA, 

## Lidojuma gaita
*Sojuz TMA-14M* tika palaists  20:25:00  UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG]]* no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas ("Gagarina starta"). Kosmosa kuģis no pēdējās pakāpes atdalījās 20:33:48 UTC. Pēc ieiešanas orbītā neatvērās kreisais saules bateriju panelis.

Saslēgšanās ar staciju notika 26. septembrī 02:11 UTC (aptuveni 6 stundas pēc starta) pie *[[Poisk (SKS)|Poisk]]* moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās operācijas notika automātiskā režīmā. Pēc saslēgšanās 02:50 UTC atvērās kļūmīgais saules bateriju panelis.

No stacijas *Sojuz TMA-14M* atvienojās  22:44 UTC Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 12. martā 02:14 UTC, 147 km uz dienvidaustrumiem no Žezkazghanas Kazahstānā. Lidojuma ilgums — 167 dienas 5 stundas 44 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Sojuz TMA-14M'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Abhāzijas grēda

**Abhāzijas grēda** (, , ) ir Lielā Kaukāza dienvidu nogāzes atzars Abhāzijā. Grēda ir ap 60 km gara un izstiepta ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā. No galvenās grēdas to atdala Bzephas un Čhaltas upju augšteces, rietumos tā pāriet Bzephas grēdā, no kuras to atdala Amtkelas pāreja.

Grēda veidota no porfirītiem un slānekļiem. Vairāki kalnu ledāji ar kopējo platību ap 1 km². Ziemeļu nogāzē vairāki augstkalnu ezeri. Nogāzēs meži, augstāk — alpīnās pļavas.

## Atsauces
Abū Zenīma

**Abū Zenīma** (; *Abū Zanīmah*) ir pilsēta Ēģiptē, Sīnāja pussalā. Izvietojusies tās dienvidrietumu piekrastē pie Suecas līča Dienvidsīnāja muhāfazā. Antīkajos laikos bija osta, caur kuru faraonu Ēģiptei piegādāja tirkīzu un varu. Mūsdienās ģipša ieguve un pārstrāde. Netālu mangāna un naftas ieguve, pilsētā mangāna eksporta osta.

## Atsauces
Jūtikas "Comets"

**Jūtikas "Comets"** () ir hokeja komanda, kas atrodas Jūtikā, ASV, un spēlē Amerikas hokeja līgā. "Comets" dibināta 2013. gadā.

No 2014. līdz 2016. gadam komandas rindās spēlēja latviešu uzbrucējs Ronalds Ķēniņš.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa 
* Eliteprospects.com komandas lapa
Nikolajs Jeļisejevs

**Nikolajs Jeļisejevs** (dzimis ) ir Latvijas hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2022) pārstāv Kontinentālās hokeja līgas klubu HK "Soči". Ir spēlējis arī Rīgas "Dinamo" rindās, kā arī Zviedrijas otras augstākās līgas *[[Hockeyallsvenskan]]* komandā *[[Modo Hockey]]*.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Jeļisejevs sāka 2010.—11. gada sezonā, kad DHK Latgale rindās aizvadīja 12 spēles Latvijas čempionātā. Jau nākamajā sezonā Jeļisejevs uzsāka spēlēt Jaunatnes hokeja līgas vienības HK Rīga sastāvā. Jau 2012.—13. gada sezonā viņš kļuva par vienu no kluba vadošajiem uzbrucējiem.

 Jeļisejevs debitēja Kontinentālās hokeja līgas kluba Rīgas "Dinamo" rindās. Turpmākajās sezonas "Dinamo" rindās aizvadīja 51 spēli, līdz 2017.—18. gada sezonas vidū pārcēlās uz Krievijas Augstākās līgas komandu *[[Tsen Tou Jilin]]*. 2018.—19. gada sezonā viņš pārgāja uz Aļmetjevskas "Ņeftjanik", pēc tam atgriezās Rīgas "Dinamo" sastāvā.

Jeļisejevs tika iekļauts Latvijas izlases sastāvā 2022. gada olimpiskajās spēlēs, kur 4 spēlēs iemeta 1 vārtu.

Latvijas hokeja izlases rindās spēlējis 2013. gada Pasaules čempionātā junioriem.

2024. gada 29. maijā Jeļisejevs parakstīja līgumu ar Kontinentālās hokeja līgas klubu HK "Soči", ar ko atteicās no iespējas nākotnē spēlēt Latvijas izlasē.

## Ārējās saites
Edmunds Augstkalns

**Edmunds Augstkalns** (dzimis 1994. gada 25. augustā) ir latviešu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2020) pārstāv Latvijas čempionāta komandu Rīgas "Olimp".

## Spēlētāja karjera
2012.—13. gada sezonā Augstkalns sāka spēlēt MHL vienībā HK Rīga. 2014.—15. gada sezonā Augstkalns kļuva par HK Rīga kapteini.

2014. gada septembrī Augstkalns debitēja KHL kluba Rīgas "Dinamo" rindās. Sezonas gaitā aizsargs "Dinamo" sastāvā aizvadīja četras spēles. Pēc sezonas beigām noslēdza līgumu ar Mestis līgas klubu Hermes.

Latvijas hokeja izlases rindās spēlējis 2013. un 2014. gada Pasaules čempionātos junioriem.

## Ārējās saites
Bens Īgers

**Bens Īgers** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, malējais uzbrucējs. Karjeras gaitā aizvadījis deviņas sezonas Nacionālās hokeja līgas klubos Filadelfijas "Flyers", Čikāgas "Blackhawks", Atlantas "Thrashers", Sanhosē "Sharks" un Edmontonas "Oilers". 2010. gadā, spēlējot "Blackhawks" rindās, izcīnījis Stenlija kausu.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Īgers sāka 2003.—04. gada sezonā, kad vairākas spēles aizvadīja Amerikas hokeja līgas vienībā Filadelfijas "Phantoms". Nākamajā sezonā kopā ar "Phantoms" Īgers izcīnīja Kaldera kausu.

2005.—06. gada sezonā Īgers aizvadīja 25 spēles Filadelfijas "Flyers" sastāvā. 2006.—07. gada sezonā uzbrucējam komandas sastāvā jau izdevās nostiprināties, savukārt 2007.—08. gada sezonas vidū Īgers tika aizmainīts uz Čikāgas "Blackhawks". 2009.—10. gada sezonā Īgers kopā ar "Blackhawks" izcīnīja Stenlija kausu, finālsērijā ar 4—3 pārspējot "Flyers".

2010. gada vasarā uzbrucējs tika aizmainīts uz Atlantas "Thrashers", taču nākamās sezonas vidū nonāca jau Sanhosē "Sharks" sastāvā. 2011. gada vasarā Īgers noslēdza trīs gadu līgumu ar Edmontonas "Oilers". 2012.—13. gada sezonas otrajā pusē Īgers caur neaizsargāto spēlētāju sarakstu tika nosūtīts uz "Oilers" AHL fārmklubu Oklahomsitijas "Barons". 2013.—14. gada sezonas gaitā NHL uzbrucējs aizvadīja vien septiņas spēles.

2014. gada vasarā Īgers noslēdza viena gada līgumu ar KHL klubu Maskavas CSKA. CSKA rindās gan aizvadīja vien 5 spēles, sezonas lielāko daļu aizvadot AHL. Pēc sezonas beigām noslēdza profesionāļa karjeru.

## Ārējās saites
Deniss Deņisovs

**Deniss Deņisovs** (; dzimis ) ir krievu hokejists, aizsargs, Krievijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2018) Deņisovs spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Magņitogorskas "Metallurg" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Deņisovs sāka 1996.—97. gada sezonā Krievijas Superlīgas kluba Maskavas CSKA sastāvā. No 1998. līdz pat 2001. gadam Deņisovs CSKA rindās spēlēja Krievijas Augstākajā līgā, taču tad atgriezās Superlīgā Maskavas "Krylia Sovetov" rindās.

2002.—03. gada sezonu Deņisovs aizvadīja Ufas "Salavat Julajev" vienībā, taču no 2003. līdz 2006. gadam spēlēja Kazaņas "Ak Bars" sastāvā. 2005.—06. gada sezonā kopā ar "Ak Bars" kļuva par Krievijas čempionu. 2006.—07. un 2007.—08. gada sezonas Deņisovs aizvadīja Omskas "Avangard" rindās, tad divas sezonas spēlēja Maskavas "Dinamo", savukārt no 2010. līdz 2012. gadam pārstāvēja Sanktpēterburgas SKA. 2012. gadā Deņisovs atgriezās Maskavas CSKA. No 2014. līdz 2017. gadam pildīja arī CSKA kapteiņa funkcijas. 2017. gadā pievienojās Magņitogorskas "Metallurg".

## Ārējās saites
Krietnais Vils Hantings

**"Krietnais Vils Hauntings"** () ir 1997. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Gass Van Sants.

Filma ir stāsts par 20 gadus veco bostonieti, neatzītu matemātikas ģēniju Vilu Hantingu, kas apmeklē psihoterapeitu un studē matemātiku pie ievērojama profesora. Tajā galvenās lomas attēlo Mets Deimons, Robins Viljamss, Bens Afleks, Minija Draivere un Stellans Skašgords.

"Krietnais Vils Hauntings" guva gan komerciālus panākumus, gan kritiķu atzinību. Filmu nominēja 70. Kinoakadēmijas balvai deviņās kategorijās, tai skaitā "Labākā filma", balvu ieguva divās kategorijās: "Labākais aktieris otrā plāna lomā " (Viljamss) un "Labākais oriģinālscenārijs" (Afleks un Deimons).

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Deandrē Jedlins

**Deandrē Jedlins** (; dzimis ) ir amerikāņu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, ASV futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Jedlins pārstāv ASV augstākās futbola līgas klubu *[[Real Salt Lake]]*.

Pirms spēlēšanas MLS bijis *USL Premier Development League* kluba *Seattle Sounders FC U-23* spēlētājs. Kopš 2014. gada spēlē ASV nacionālās izlases sastāvā, piedalījies  un tika iekļauts komandas sastāvā arī dalībai 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

Viņš ir indiāņu, afroamerikāņu un latviešu izcelsmes. 2014. gada novembrī tika paziņots, ka viņš iegūs Latvijas pasi. Tomēr tā paša gada nogalē tika paziņots, ka viņš ir saņēmis darba atļauju Lielbritānijā, līdz ar to Latvijas pilsonība un pase viņam nav nepieciešama, lai spēlētu *Tottenham Hotspur*.

## Sasniegumi
**Newcastle United**

* Anglijas čempionāts: 2016—17
**ASV**

* CONCACAF Nāciju līga: 2019—20

## Atsauces

## Ārējās saites

* Akronas univeristātes profils
Imperial viesnīca Rīgā

**Imperial viesnīca Rīgā** ir ēka Brīvības bulvārī 21, to projektējis arhitekts Jānis Frīdrihs Baumanis, kas ir pirmais akadēmiski izglītotais arhitekts – latvietis. 1879. gadā viņš kopā ar citiem nodibināja Rīgas arhitektu savienību, bija viens no Rīgas Latviešu biedrības dibinātājiem, Rīgas domnieks. 2014. gada maijā ēkas 1. un 2. stāvā atradās veikals Elkor.

Greznajā  viesnīcā, no kuras logiem paveras skats uz Esplanādi, aizsākas Osvalda Zebra romāna *Gaiļu kalna ēnā* notikumi, kas vēsta par 1905. gada norisēm Rīgā – tolaik strauji augošā Krievijas impērijas pilsētā pie Baltijas jūras.

1907. gada aprīlī, vairākas Rīgas vācu avīzes ziņoja, ka 17. aprīlī viesnīcas "Imperial" (Brīvības bulvāris 21) zālē notiks vietējās angļu kolonijas pārstāvju un citu vietējo interesentu sanāksme, kurā spriedīs par futbola dibināšanu Rīgā. Tika aicināti visi, kam rūpēja šī sporta veida attīstība. Jau pēc šīs sanāksmes tika publicēts paziņojums, ka Latvijā ir nodibināts futbols klubs British Football Club kura izveidi uzņēmās Harolds Trevenens Hols.

## Atsauces
Adirondakas "Flames"

**Adirondakas "Flames"** () bija hokeja komanda, kas atradās Glensfolsā, ASV, un spēleja Amerikas hokeja līgā. Komanda aizvadīja tikai vienu sezonu.

## Ārējās saites
* Eliteprospects.com komandas lapa
Jeļena Serova

**Jeļena Serova** (*Елена Олеговна Серова*, dzimusi ) ir Krievijas kosmonaute, inženiere, politiķe. 

2006. gadā ieskaitīta *[[RKK Energija]]* kosmonautu grupā.

Jeļenas Serovas pirmais kosmiskais lidojums sākās 2014. gada septembrī kā kosmosa kuģa *[[Sojuz TMA-14M]]* bortinženierim. Viņa bija SKS 41. ekspedīcijas un 42. ekspedīcijas sastāvā. 2015. gada martā atgriezās uz zemes.

Jeļena Serova 2016. gada 18. septembrī ievēlēta Krievijas Valsts Domē, pārstāvot partiju Vienotā Krievija. 23. septembrī viņa atstāja Kosmonautu sagatavošanas centru un kosmonautu vienību.

## Ārējās saites

* Biogrāfiskie dati astronaut.ru lapā
Gilberts

**Gilberts** var būt:

* Luiss Gilberts (*Lewis Gilbert*; 1920—2018), angļu kinorežisors, producents un scenārists;
* Vilhelms Gilberts (*Wilhelm Gilbert*; 1868—1919), latviešu luterāņu mācītājs.
Simona Halepa

**Simona Halepa** (, ; dzimusi ) ir rumāņu tenisiste, bijusi WTA ranga pirmais numurs.

Halepa bija WTA ranga līdere no  līdz , pirmajā pozīcijā atgriezās 26. februārī un saglabāja šo pozīciju līdz 2019. gada 27. janvārim. Kopumā ranga virsotnē pavadījusi 64 nedēļas. Augstākais sasniegums dubultspēļu rangā — 71. vieta (). Bijusi arī pasaules junioru ranga līdere. Viņas treneris bija Andrejs Pavels.

Karjerā sportiste ir uzvarējusi 24 WTA vienspēļu turnīros. Divas reizes ir uzvarējusi *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīros, kopumā spēlējusi piecos *Grand Slam* finālos. Pirmās trīs reizes zaudējusi: 2014. gada Francijas atklātā čempionāta finālā piekāpās Marijai Šarapovai, 2017. gada Francijas atklātajā čempionātā — Latvijas tenisistei Aļonai Ostapenko un  2018. gada Austrālijas atklātajā čempionātā — Karolīnai Vozņackai. Pirmo *Grand Slam* titulu izcīnīja 2018. gada Francijas atklātajā čempionātā. 2019. gadā uzvarēja Vimbldonas čempionātā.  Piedalījusies .

Lai uzlabotu sportisko sniegumu, Simonai Halepai 2009. gadā tika veikta krūšu samazināšanas operācija.

2022. gada oktobrī tika paziņots, ka Halepai 2022. gada ASV atklātajā čempionātā bija pozitīvs tests uz aizliegto vielu roksadustātu. Vēlāk tika izvirzīta apsūdzība arī par nesakritībām Halepas bioloģiskajā pasē. Viņai tika piespriesta pagaidu diskvalifikācija.  Halepai par antidopinga pārkāpumiem piešķīra četru gadu diskvalifikāciju, skaitot no 2022. gada oktobra, līdz 2026. gada oktobrim.

## Karjeras statistika
### Vietas Grand Slam turnīros

|}

### Grand Slam fināli
#### Uzvaras

#### Zaudējumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Ēriks Miļuns

**Ēriks Miļuns** (dzimis ) ir bijušais latviešu hokejists, tagad treneris. Pašlaik (2020) Miļuns ir Latvijas čempionāta kluba Rīgas "Prizma" galvenais treneris.

## Spēlētāja karjera
Miļuns spēlēja aizsarga pozīcijā. Karjeras laikā spēlējis dažādos Latvijas čempionāta klubos.

## Trenera karjera
No 2008. līdz 2010. gadam bijis Latvijas U-20 izlases galvenā trenera Andreja Maticina palīgs. 2011. gadā kļuva par U-18 izlases galveno treneri, kopā ar to 1. divīzijas čempionātā izcīnot uzvaru un iegūstot tiesības nākamgad spēlēt augstākajā divīzijā. 2012. gadā Miļuns bija U-20 izlases galvenais treneris, taču U-18 izlasi trenēja atkal 2014. gadā.

2013. gadā Miļuns kļuva par Rīgas "Prizma" galveno treneri. 2014. gadā kopā ar komandu izcīnīja Latvijas čempiona titulu.

## Ārējās saites
* ''Eliteprospects'' profils
Olafs Aploks

**Olafs Aploks** (dzimis ) ir bijušais latviešu hokejists, uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis sešas sezonas Latvijas čempionātā.

## Spēlētāja karjera
Karjeru iesācis Liepājas "Metalurga" sistēmā, profesionāļa karjeru Aploks sāka 2012.—13. gada sezonā, kad "Metalurgs" rindās spēlēja MHL B divīzijas turnīrā, kā arī Latvijas čempionātā. 2013. gada vasarā Aploks pārcēlās uz HK Zemgale, jau pirmajā sezonā kļūstot par vienu no tās vadošajiem uzbrucējiem. 2018. gadā Aploks kopā ar komandu izcīnīja sudraba medaļas, pēc sezonas noslēguma 22 gadu vecumā beidzot spēlētāja karjeru.

Latvijas hokeja izlases rindās spēlējis 2013. gada Pasaules U-18 čempionātā.

## Ārējās saites
Ogre (hokeja klubs)

**Ogre** ir hokeja klubs no Ogres, kas piedalās Latvijas hokeja čempionāta 1. līgas čempionātā. 2014.—15. gada sezonā klubs piedalījās Latvijas hokeja čempionāta virslīgā. Tas tika izveidots 2011. gadā kā biedrība „Hokeja Klubs „Ogre Juniors”.

## Visu LHČ sezonu rezultāti

## Līderi
### Kluba spēlētāju rekordi
#### Regulārā sezona
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Ēriks Žohovs un Dmitrijs Seljutins, 11 (2014.—15.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Ēriks Žohovs, 16 (2014.—15.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Ēriks Žohovs, 27 (2014.—15.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Eduards Fjodorovs, 55 (2014.—15.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Eduards Fjodorovs, 6 (2014.—15.)

#### Izslēgšanas kārta
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Emīls Potāpovs, 3 (2014.—15.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Ēriks Žohovs un Dmitrijs Seljutins, 3 (2014.—15.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Ēriks Žohovs un Emīls Potāpovs, 5 (2014.—15.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Eduards Hugo Jansons, Artūrs Riters un Mārtiņš Vilmanis, 6 (2014.—15.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Eduards Hugo Jansons, 3 (2014.—15.)

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com profils
Vilhelms Gilberts

**Vilhelms Gilberts** (; dzimis , miris ) bija latviešu luterāņu mācītājs. Kalpoja Džūkstes un Irlavas draudzē.

Dzimis zemnieka ģimenē. Mācījies ģimnāzijā Jelgavā. No 1893. līdz 1898. gadam studēja teoloģiju Tērbatas universitātē. No 1899. līdz 1901. gada - adjunkts Grobiņā. No 1901. līdz 1904. gadam - ticības mācības skolotājs prestižajā Petrišūlē Sanktpēterburgā. No 1904. līdz 1905. gadam  - mācītājs Secē, vēlāk Vircavā. No 1906. gada līdz nāvei - Džūkstes un Irlavas draudzē. 

No 1912. gada Latviešu literārās biedrības Kurzemes direktors. Latviešu literārajā biedrībā sniedza  bibliogrāfiski  kritiskus pārskatus par 1912.–1913. gada Kurzemes latviešu grāmatniecību. 1917. gada rudenī viņu ievēlēja Kurzemes Zemes padomē. Vēlāk devās uz Pomerāniju. 1919. gada aprīlī atgriezās Kurzemē un kalpoja kā Landesvēra karavīru kapelāns. 1919. gada 17. novembrī viņu nogalināja kāds Latvijas armijas karavīrs, 1920. gadā to izmeklēja Latvijas kara tiesa.

## Ārējās saites
* Gilberts Erik-Amburger-Datenbank 
* Gilberts "Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam"
Vīlandes viduslaiku pils

thumb|300px|Vīlandes viduslaiku pils rekonstrukcija.
thumb|300px|Vīlandes pilsdrupas - pils konventa ēkas siena.
thumb|300px|Vīlandes viduslaiku pils (drona video)
**Vīlandes viduslaiku pils** () jeb **Vīlandes ordeņa pils** (; ) bija viduslaiku pils Vīlandē, Livonijas ordeņa Vīlandes komturejas centrs. Pēc Rīgas pils nopostīšanas Livonijas pilsoņu karā tā no 1297. gada līdz 1340. gadam kalpoja par Livonijas ordeņa mestru rezidenci un ordeņa pārvaldes centru.

## Vēsture
thumb|300px|Pērnavas (''Kmt. Pernau'') un Vīlandes (''Kmt. Fellin'') komturejas 15. gadsimtā.
thumb|300px|Polijas-Lietuvas karaspēka uzbrukums Vīlandes cietoksnim (1602).
Ordeņa pils uzbūvēta agrākās sakaliešu koka pils vietā 1224. gadā. Uzskata, ka tā  pirmoreiz minēta 1154. gada al-Idrisi () pasaules kartes *[[Tabula Rogeriana]]* komentāros. 13. gadsimta Livonijas krusta karos Vīlandes sakalieši atkārtoti cīnījās ar Livonijas bīskapa vasaļiem un sabiedrotajiem letiem un līviem, 1217. gada Svētā Matīsa dienas kaujā pie Vīlandes pils krita līvu vadonis Kaupo, 1223. gadā Vīlandi iekaroja Zobenbrāļu ordenis ar saviem sabiedrotajiem. Pie pils izveidojās apmetne, kurai 1283. gadā ordeņa mestrs piešķīra pilsētas tiesības, tā bija Hanzas savienības locekle. 

1480.-1481. gada Livonijas-Maskavijas kara laikā krievu karaspēks aplenca Vīlandes pili, tomēr pils aizstāvji samaksāja prasīto naudas summu un tā palika nenopostīta. Toties 1560. gadā Livonijas kara gaitā Vīlandes cietoksnis un pilsēta pēc četru nedēļu aplenkuma tika izpostītas, gūstā tika saņemts iepriekšējais ordeņa mestrs Vilhelms fon Firstenbergs, kas tika aizvests uz Krieviju, kur mira ieslodzījumā. 
1582. gadā Jamzapoļskas miera līguma tekstā Vīlandes pils tika dēvēta par Viļānu (), krieviski par *Вильян*. 

Poļu-zviedru kara (1600-1629) gaitā Polijas-Lietuvas armija lielhetmaņa Jana Zamoiska vadībā gandrīz divu mēnešu aplenkuma laikā 1602. gada pavasarī galīgi iznīcināja cietokšņa nocietinājumus, kas vairs netika atjaunoti.  

1878. gadā bijušās pils vietā sākās arheoloģiskie izrakumi Teodora Šīmaņa vadībā. Pilsdrupas un tās ieskaujošais parks kļuva par iecienītu Vīlandes iedzīvotāju atpūtas vietu.

## Mūsdienās
Pilsdrupās iekārtota estrāde un muzejs. Lai no pilsētas varētu nokļūt līdz pilskalnam, 1931. gadā no Kaevumē kalna pār 13 m dziļo grāvi tika uzstādīts piekaramais tilts. No pilsdrupām paveras gleznains skats uz Vīlandes ezeru.

## Attēlu galerija

Attēls:Viljandi castle cobblestone road.jpg|Pils bruģētā iela mūsdienās
Attēls:BM08198Am.jpg|Pilsdrupas 1800. gada zīmējumā (Broce)
Attēls:BM09025Am.jpg|Pilsdrupas 1800. gada zīmējumā (Broce)
Attēls:BM08195Am.jpg|Pilsdrupas 1800. gada zīmējumā (Broce)
Attēls:Viljandi Castle and Town plan.jpeg|Pils uzmērījumu shēma (K. Lēviss of Menārs)
Attēls:Viljandi Castle plan.jpeg|Ordeņa mestra pils shēma (K. Lēviss of Menārs)


## Hronikas liecības

## Atsauces

## Ārējās saites
Augstkalns

**Augstkalns** (sieviešu dzimtē Augstkalne) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Alvils Augstkalns (1907—1940) — latviešu valodnieks, bibliogrāfs un valodas vēsturnieks;
* Edmunds Augstkalns (1994) — latviešu hokejists.

## Skatīt arī
*Augškalns
887. gads

**887. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* Spānijas pilsēta Toledo saceļas pret Umajādu kalifāta līderi.
886. gads

**886. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* Alfrēds Lielais no Veseksu dinastijas kļūst par visu anglosakšu karali un apvieno visas anglosakšu karalistes vienā valstī.
* Par Akvitānijas hercogiem kļūst Bernārs Plantapilosa un viņa dēls Viljams I.
* Londonas Sitija iegūst pašpārvaldes tiesības.
885. gads

**885. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Vēsturiskajos avotos pirmo reizi pieminēta Azerbaidžānas galvaspilsēta Baku.
* Menas Sala iekļauta Norvēģijas sastāvā.

## Dzimuši
* Daigo (*醍醐天皇, Daigo-tennō*), sešdesmitais Japānas imperators (miris 930.)
884. gads

**884. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Dibināta Spānijas pilsēta Burgosa.
* Frodo kļūst par Dānijas karali.
Mihals Kvjatkovskis

**Mihals Kvjatkovskis** (; dzimis  Helmžā) ir profesionāls Polijas šosejas riteņbraucējs, kurš šobrīd pārstāv *[[UCI ProTeam]]* komandu **'. Kvjatkovskis tiek uzskatīts par vispusīgu braucēju ar labām sprintera un kalnu braucēja dotībām.

== Karjera ==
=== Karjeras sākums ===
2008. gadā Kvjatkovskis uzvarēja Pasaules junioru čempionātā individuālajā braucienā.

=== ''Omega Pharma–Quick Step'' ===
Viņa lielākā karjeras uzvara ir [[2014. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā|2014. gada Pasaules čempiona tituls grupas braucienā]].

2015. gadā viņš uzvarēja ''[[Amstel Gold Race]]'', gūstot savu pirmo uzvaru Pasaules čempiona statusā.

=== ''Team Sky'' ===
2016. gada 25. martā Kvjatkovskis guva savu pirmo uzvaru [[bruģētās klasikas|bruģētajās klasikās]], ''[[E3 Harelbeke]]'' sprinta finišā pārspējot [[Peters Sagans|Peteru Saganu]] pēc tam, kad abi 30 kilometrus pirms finiša bija veikuši atrāvienu.

2017. gada 4. martā Kvjatkovskis uzvarēja [[2017. gada Strade Bianche]] pēc uzbrukuma no četru favorītu grupas aptuveni 15 kilometrus no finiša un spēja noturēt pārsvaru un finišēt vienatnē. Līdz ar to viņš kļuva par otro braucēju aiz [[Fabians Kančellāra|Fabiana Kančellāras]], kurš šajās sacensībās uzvarējis vairākas reizes.

Mēneša beigās Kvjatkovskis uzvarēja arī [[2017. gada Milāna—Sanremo]] sacensībās triju dalībnieku sprintā pārspējot pasaules čempionu [[Peters Sagans|Peteru Saganu]] (**') un ** braucēju Žiljēnu Alafilipu pēc tam, kad trio veica veiksmīgu atrāvienu sacensību pēdējā kāpumā — *[[Poggio di San Remo]]*. Tā bija viņa pirmā uzvara kādā no klasikas pieminekļiem.

29. jūlijā viņš uzvarēja Sansevastjanas klasikas sacensībās, sprintā pārspējot Toniju Galopēnu un Bauki Mollemu.

2018. gada martā Kvjatkovskis uzvarēja *[[2018. gada Tirreno—Adriatico|Tirreno—Adriatico]]* daudzdienu sacensību kopvērtējumā. 2018. gada augustā uzvarēja *[[2018. gada Tour de Pologne|Tour de Pologne]]* sacensību kopvērtējumā.

2020. gada ''Tour de France'' Kvjatkovskis uzvarēja sacensību 18. posmā.

## Atsauces

## Ārējās saites
883. gads

**883. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Pirmo reizi minēta Vācijas pilsēta Dīsburga.
Rāmkalni

**Rāmkalni** ir atpūtas parks un pārtikas ražotājs, kas atrodas Siguldas novada Inčukalna pagastā,  attālumā no Rīgas. Izvietojies pie Gaujas kreisajā krastā pie autoceļa A3 tilta, Gaujas nacionālā parka teritorijā.

Rāmkalnu atpūtas parkā ir kanoe laivu un velo noma, dažādas atrakcijas, veikals, bistro un restorāns. Rāmkalnos ražo sukādes, pastilas, sīrupus un sulas, konditorejas izstrādājumus, mājas saldējumu, desas un kūpinājumus.

Ziemā slēpošanas trasē «Rāmkalni» ir divi 200 metru gari nobraucieni, abas trases ir aprīkotas ar «enkuru» pacēlājiem. Ir inventāra noma un instruktori.

## Vēsture
Pirmssākums saimnieciskai darbībai bija 2000. gadā ar laivu nomu Rāmkalnos. Pats uzņēmums dibināts 2003. gadā. Pirmā atrakcija — rodeļu trase. 2006. gada 2. maijā nodega veikals un kafejnīca. 2008. gadā sākta sukāžu, pastilu un sīrupu ražošana.

2010. gada 12. jūnijā Rāmkalnos notika "Trešais Vislatvijas Cēsu alus sievu nešanas čempionāts", kuru pārraidīja LNT kanālā. 2010. gada novembrī Rāmkalni atvēra kafejnīcu Berģos. 2011. gada 18. jūnijā notika ceturtais "Cēsu alus sievu nešanas čempionāts".

2011. gada 29. septembrī Rimi Latvia sadarbībā ar Rāmkalniem ieviesa jaunu konceptu veikalu veikalā un Rimi hipermārketā t/c Spice atvēra zemnieku veikaliņu "Klēts". 2011. gadā norisinājās konkurss "Latvijas lauku torte 2011". 2011. gada 1. maijā notika pirmais aktīvās atpūtas pasākums uz ūdens "Laivu karnevāls". Pasākums norisinās katru gadu sadarbībā ar SEB banku. 2012. gada 10. jūnijā atkal norisinājās gardo kūku konkurss "Latvijas lauku torte 2012".

## Atrakciju parks
Atrakcijas: Rodeļi, Kameršļūkšana, Jautrās gumijas, Trakais rotors, Lidojošais krēsls, Bērnu autoskola. Velosipēdu noma un kanoe laivu noma.

Rāmkalnos ir garākā rodeļu trase Baltijā —  gara, tai ir septiņas virāžas.

## Ēdināšana
Atpūtas parkā "Rāmkalni" atrodas bistro un restorāns.

## Veikals
Atpūtas parkā "Rāmkalni" atrodas veikals, kurā var nopirkt visus Rāmkalnu ražojumus, kā arī citas pārtikas preces.

## Ražošana
Rāmkalnos tiek ražotas sukādes, pastilas, sulas, sīrupi, pelmeņi, saldējums, medus, cepumi un kūkas. 2014. gada rudenī uzsākta jauna ražošanas ceha būvniecība.

## Lauksaimniecība
Rāmkalnu lauku saimniecībā "Kurzemnieki" tiek audzētas cidonijas, ķirbji, aronijas un rabarberi. Tiek ievākts medus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
882. gads

**882. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Oļegs (*Вещий Олег*) kļūst par Varjagu Kijivas kaganu.
* Dibināta Kijivas kņaziste.
* Rurika pēctecis Novgorodas Oļegs (Helge) atņēma Kijivas pilsētu hazāriem un nodibināja jauno Krievzemes galvaspilsētu. Vecā galvaspilsēta Novgoroda kļuva par Kijivas Krievzemes otro nozīmīgāko pilsētu.
* normaņi izposta Francijas pilsētu Buloņu.
* Ķēniņš Helgi ar Ingvaru pakļāva Smalesku un Ļubeču un devās lejup pa Dņepru līdz sasniedza Kenugardas pilsētu.
Kazimirs Ērnrūts

**Jērans Alberts Kazimirs Ērnrūts** (*Göran Albert Casimir Ehrnrooth*, dzimis 1931. gada 6. aprīlī, miris 2015. gada 8. jūlijā) bija Somijas uzņēmējs. Bijis uzņēmuma *[[Kymmene]]* izpilddirektors, *[[Nokia]]* padomes priekšsēdētājs.

## Biogrāfija
Kazimirs Ērnrūts dzimis vēlākā bankas *[[Suomen Yhdyspankki|Pohjoismaiden Yhdyspankki]]* izpilddirektora Jērana Ērnrūta ģimenē kā vecākais dēls. Jurista diplomu ieguva Helsinku Universitātē.

1958. gadā Kazimirs Ērnrūts sāka strādāt ģimenes kontrolētā akmeņogļu un naftas tirdzniecības uzņēmumā *Petko Ab Oy* par izpilddirektoru. Ērnrūtam nobrieda konflikts ar valsts kontrolēto naftas pārstrādes uzņēmuma *[[Neste]]* izpilddirektoru Uolevi Rādi, līdz 1960. gadā viņš pārdeva pusi *Petko* kapitāldaļu *[[British Petroleum]]*. Uzņēmums pārdēvēts par *BP-Petko Oy*, un 1965. gadā pilnībā pārdots BP.

1962. gadā Ērnrūts sāka darboties kokapstrādes uzņēmumā *Kaukas Oy Ab* par menedžeru, un 1967. gadā kļuva par tā izpilddirektoru. 1986. gadā *Kaukas* apvienojās ar *Kymi–Strömberg*, un Ērnrūts kļuva par jaunā uzņēmuma *[[Kymmene]]* izpilddirektoru.

Kazimirs Ērnrūts darbojās arī citu uzņēmumu padomēs: *[[Suomen Yhdyspankki]]*, *[[Nokia]]* (no 1992. līdz 1999. gadam bija *Nokia* padomes priekšsēdētājs), *Finvest*, *EQ Online*, *[[Cargotec]]*. No 2003. līdz 2009. gadam Ērnrūts bija sprāgstvielu ražotāja *Forcit Oy* padomes priekšsēdētājs.

## Ārējās saites
* Vuorineuvos Casimir Ehrnrooth kansallisbiografia.fi
* Casimir Ehrnrooth  genealogics.org
Nīkvists

**Nīkvists** ( vai *Nykvist*) ir zviedru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Gustavs Nīkvists (*Gustav Nyquist*; 1989) — zviedru hokejists;
* Svens Nīkvists (*Sven Nykvist*; 1922—2006) — zviedru kinooperators un kinorežisors.
Rīgas Garīgais seminārs

**Rīgas Garīgais seminārs** var būt:
* Rīgas Katoļu garīgais seminārs;
* Rīgas Pareizticīgo garīgais seminārs.
Rīgas Pareizticīgo garīgais seminārs

thumb|200px|Rīgas Pareizticīgo garīgā semināra ēka mūsdienās.
**Rīgas Garīgais seminārs** ir Latvijas Pareizticīgās baznīcas augstākā mācību iestāde. Atrodas Katoļu ielā 10, Rīgā, Latvijā.

## Vēsture
[thumb|200px|Rīgas Pareizticīgo garīgā semināra ēka (1879—1915), tagad [RSU Anatomikums.]]
Seminārs tika dibināts 1851. gadā, kad tika izveidots no Rīgas Latviešu-igauņu garīgās skolas, kas bija dibināta 1847. gadā. Seminārā bija paredzēts izglītot nabadzīgu latviešu un igauņu ģimeņu bērnus par valsts līdzekļiem. Seminārā mācības notika pēc Krievijas semināru mācību programmas, papildus tika mācīta latviešu un igauņu valoda un vēsture.
1874. gadā no semināra darbiniekiem izveidoja komisiju garīgo tekstu tulkošanai latviešu un igauņu valodās.

1877.—1879. gadā pēc arhitekta Heinriha Šēla projekta uzcēla jaunu semināra ēku ar baznīcu tajā. Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā semināru evakuēja uz Ņižņijnovgorodu, kur tas Krievijas pilsoņu kara laikā 1918. gadā beidza savu darbību. Semināra ēku Rīgā nacionalizēja un piešķīra Latvijas Universitātei, kas tajā izvietoja Medicīnas fakultātes katedras.
1926. gadā semināra darbību atjaunoja. No 1936. līdz 1940. gadam šīs iestādes vietā pastāvēja **[[Latvijas Universitāte]]s Pareizticīgo teoloģijas institūts**.

1993. gadā Rīgas Pareizticīgo garīgais seminārs tika atjaunots, atsāka darboties arī semināra Visu Svēto pareizticīgo baznīca.

Iestādes audzēkņu un pedagogu sarakstā bijuši bīskaps Aleksandrs, Jānis Pommers, Viktors Eglītis, Konstantīns Petss.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pareizticīgo garīgais seminārs
Lieliskie

**"Lieliskie"** () ir 2004. gada ASV datoranimācijas supervaroņu kinokomēdija, kuras scenārija autors un režisors ir Breds Bērds.

Filma ir stāsts par Lielisko ģimeni, kurā visiem tās locekļiem ir superspējas un kas spiesti slēpties pēc vairākiem tiesas procesiem par nodarītajiem zaudējumiem. Filmās galvenos tēlus ieskaņojuši Kregs Nelsons, Hollija Hantere, Sāra Vauela, Spensers Fokss, Džeisons Lī, Semjuels Džeksons, Elizabete Penja un Breds Bērds.

Šī ir sestā *[[Pixar]]* filma. Filmas pirmizrāde notika . Tā guva atzinīgu kritiķu novērtējumu, saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu divās nominācijās: kā labākā animācijas filma un par labāko skaņas montāžu. Šī ir pirmā *Pixar* filma, kas Amerikas Kinoakadēmijas balvu saņēmusi vairāk nekā vienā nominācijā. Daudzi kritiķi to atzina par vienu no gada labākajām filmām. Filmas mūzikas autors ir Maikls Džakino.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Trikātas viduslaiku pils

[thumb|300px|Livonijas ordeņa pilsdrupas Trikātas pilskalnā ([Vilhelms Zigfrīds Štafenhāgens|V. Z. Štafenhāgens, 1866)]]
[thumb|300px|[Trikātas viduslaiku pils plāns (Zviedrijas Valsts arhīvs, 17.gs.)]]
**Trikātas viduslaiku pils** (, ) bija Livonijas ordeņa pils Trikātā 13.-17. gadsimtā.  Ar kokiem apaugušais pilskalns paceļas 30 m augstā stāvkrastā starp Trikātas ezeru un Abula upi pie senā Valmieras - Gaujienas - Alūksnes lielceļa.

## Vēsture
Vēstures avotos Trikātas pils pirmo reizi pieminēta Indriķa hronikā kā Tālavas vecākā Tālivalža mītnes vieta, kur viņš tika nogalināts 1215. gadā. Pēc 1224. gada Tālavas dalīšanas līguma Trikāta nokļuva Zobenbrāļu ordeņa pārvaldē.
Vartbergas Hermaņa Livonijas hronikā minēts, ka ordeņa mestrs Villekens no Endorpas 1284. gadā cēlis baznīcu Trikātā. Savukārt Rusova Livonijas hronikā minēts, ka Livonijas ordeņa mestrs cēlis trīs pilis - Valmieru, Burtniekus un Trikātu. Dokumentos Trikātas ordeņa pils (*Trikaten*) pirmo reizi minēta 1429. gadā, kad tā kalpojusi par ordeņa fogta rezidenci. 

Livonijas kara laikā Trikātas pilī bijusi Livonijas konfederācijas karaspēka nometne pirms Ērģemes kaujas, 1577.-1582. gadā tajā atradās krievu karaspēks. 1582. gada Jamas Zapoļskas miera līgumā tā nodēvēta par Trikātas pilsnovada citadeli (, *Трекат*). Pēc līguma noslēgšanas Trikātas novadu iekļāva Polijai-Lietuvai piederošās Livonijas hercogistes teritorijā. Poļu-zviedru kara laikā 1600. gadā Trikātu ieņēma zviedri un 1622. gadā Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs pili uzdāvināja valsts kancleram Akselam Oksenšernam. Pils pilnīgi nopostīta Lielā Ziemeļu kara laikā.

## Mūsdienās
Līdz mūsdienām saglabājies ap 2 m augsts dienvidaustrumu malas mūris un torņa drupu fragmenti ap 4-5 m augstumā. 20. gadsimta otrajā pusē pils pagalmā ierīkota estrāde.

## Attēlu galerija

Attēls:99-079trikata.jpg|Pilsdrupu fragments mūsdienās
Attēls:Trikātas pilsdrupas 2000-08-05.jpg|Pilsdrupu fragments mūsdienās
Attēls:BM09018Am.jpg|Attēls no Broces krājuma, 1800.
Attēls:BM08030Am.jpg|Attēls no Broces krājuma, 1799.
Attēls:BM08156ABm.jpg|Attēls no Broces krājuma, 1799.
Attēls:BM08169Am.jpg|Attēls no Broces krājuma, 1799.
Attēls:BM08047Am.jpg|Attēls no Broces krājuma, 1799.
Attēls:BM08147Am.jpg|Attēls no Broces krājuma, 1799.
Attēls:BM08168Am.jpg|Attēls no Broces krājuma, 1799.
Attēls:BM08028Am.jpg|Trikātas baznīca. Attēls no Broces krājuma
Attēls:BM08166Am.jpg|Trikātas mācītājmuiža. Attēls no Broces krājuma, 1799.


## Atsauces

## Ārējās saites

* Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942
Betmens (filmu cikls)

thumb|Betmena filmu ienākumi un kritiķu novērtējums
**"Betmens"** ir supervaroņu filmu sērija. Tajā iekļautas dažādu režisoru atsevišķās "Betmena" filmu sērijas. Pirmās sērijveida filmas (katra sastāvēja no 15 nodaļām/sērijām) iznāca 1940. gados, pirmā filma iznāca 1966. gadā. 20. gadsimta nogalē iznāca Tima Bērtona un Džoela Šūmahera četru filmu sērija, savukārt no 2005. līdz 2012. gadam — Kristofera Nolana sērija. Vairākās filmās Betmens ir bijis viens no galvenajiem tēliem, tāpat vairākas filmas tikušas ieplānotas, tomēr nav uzfilmētas, kā arī ir iznākušas vairākas animācijas filmas par Betmenu.

## Filmas
1966. gada filmā "Betmens" Betmenu tēlo aktieris Adams Vests. Tima Bērtona filmās "Betmens" un "Betmens atgriežas" Betmenu tēlo aktieris Maikls Kītons. Džoela Šūmahera pirmajā Betmena filmā "Betmens uz mūžu" Betmenu tēloja Vels Kilmers, bet otrajā "Betmens un Robins" Džordžs Klūnijs. Kristofera Nolana triloģijā, kurā ietilpst filmas "", "Tumšais bruņinieks" un "Tumšais bruņinieks atgriežas", Betmenu tēlo Kristians Beils. 2016. gada filmā "Betmens pret Supermenu: Taisnības rītausma" Betmenu tēlo Bens Afleks.

## Kritiķu novērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
* *[http://www.boxofficemojo.com/showdowns/chart/?id=batmanvs.htm Box Office Mojo]*
Kālija heksacianoferāts

**Kālija heksacianoferāts** var būt:
* Kālija heksacianoferāts(II) jeb dzeltenais asinssāls;
* Kālija heksacianoferāts(III) jeb sarkanais asinssāls.
Dekarta reizinājums

thumb|Kopas <math>\scriptstyle A=\{x,y,z\}</math> un <math>\scriptstyle B=\{1,2,3\}</math> Dekarta reizinājums <math>\scriptstyle A \times B</math>
**Dekarta reizinājums**, tiek saukts arī par **tiešo reizinājumu**, ir vismaz divu kopu reizinājums, arī rezultātā tiek iegūta kopa. Tā ir viena no kopu operācijām. Rezultāta kopa sastāv no visiem iespējamajiem kortežiem. Kopām  un  Dekarta reizinājums ir , veidojas sakārtotu pāru kopa , kur  un . To apzīmē šādi:

: A\times B = \{\,(a,b)\mid a\in A \ \mbox{ un } \ b\in B\,\}.

Atšķirībā no citām kopu operācijām (piemēram, kopu šķēluma, apvienojuma, starpības) Dekarta reizinājums nav universālkopas  apakškopa, bet gan pieder jaunai universālkopai . Kopu Dekarta reizinājums var būt arī tukša kopa, kas notiek, ja tukša kopa ir vismaz viena no reizinājumā esošajām kopām.

Dekarta reizinājums nav komutatīva darbība, tātad divu kopu gadījumā:

: A\times B \ne B\times A.

Divi reizinājumi savā starpā ir vienādi, ja ir vienādas atbilstošās projekcijas:

: A\times B = C\times D \Leftrightarrow A \subset C \land B \subset D.

Kopu reizinājums  kopām ir kopa , katrs elements ir kortežs ar garumu . Kortežam -tajā vietā ir kāds no  elementiem.

Dekarta reizinājums ir nosaukts matemātiķa Renē Dekarta vārdā.

## Ārējās saites
* ''Encyclopedia of Mathematics'' ieraksts
Jānis Dāvuss

**Jānis Dāvuss** (dzimis , miris ) bija slepenpolicists, Rīgas pilsētas policijas Izmeklēšanas nodaļas uzraugs, iesaistīts 1905. gada notikumos un piedalījies daudzu revolucionāru meklēšanā un pratināšanā.

1909. gadā Jānis Dāvuss veselības pasliktināšanās dēļ dienestu policijā atstāja. 1919. gadā īslaicīgi tika pieņemts darbā jaunās Latvijas drošības iestādēs, taču no amata viņu atbrīvoja sakarā ar sociāldemokrātu protestiem. Jānis Dāvuss nomira 1925. gadā Rīgā. Pirms nāves izdeva nelielu atmiņu grāmatu.

## Literatūra
* "Slepenpolicista Dāva atmiņas par savu darbību un 1905. g. revolūciju Latvijā." Autora izd., 1925; Kaprāns, Mārtiņš.
* "Sevis attaisnošanas stāsts: slepenpolicista Jāņa Dāvusa atmiņu analīze." Laikplaisa: piektais gads. Agora, LU Akadēmiskais apgāds, 2006
* "Iz nesenās pagātnes. Kāda Rīgas slepenpolicista piedzīvojumi 1905./6. gads." Jaunā Balss, 1924
* Jēkabsons, Ēriks, Ščerbinskis, Valters. "Latvieši armijā un policijā 1905. gada revolūcijas laikā." Latvijas arhīvi: Vēsture. 1905. gada simtgade.

## Atsauces
Vilhelms Grīners

**Vilhelms Kārlis Eduards Grīners** (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes Latvijas luterāņu mācītājs. No 1916. gada kalpoja Straupes, vēlāk Raunas draudzē. Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada 5. februārī komunistu tribunāls kā "kontrrevolucionāru" notiesāja uz nāvi. 1922. gadā par darbošanos tribunālā tika tiesāti tā dalībnieki Saulgoze, Bērziņš un Priedītis, tomēr pierādījumu trūkuma dēļ attaisnoti.
Olli Peka Kallasvuo

**Olli Peka Kallasvuo** (*Olli-Pekka Kallasvuo*, dzimis 1953. gada 13. jūlijā) ir Somijas uzņēmējs. Bijis *[[Nokia]]* izpilddirektors.

Kallasvuo ieguvis jurista grādu Helsinku Universitātē. Kallasvuo ieņēma dažādus amatus bankā *[[Suomen Yhdyspankki|Union Bank of Finland]]*.

1980. gadā Kallasvuo pievienojies *Nokia* kā korporatīvais konsultants. 1987. gadā viņš kļuva par juridiskās nodaļas asistējošo viceprezidentu, bet 1988. gadā — par finanšu nodaļas asistējošo viceprezidentu. 1990. gadā viņš kļuva par finanšu nodaļas vecāko viceprezidentu un iekļuva uzņēmuma valdē. 1992. gadā Kallasvuo kļuva par viceizpilddirektoru un finanšu direktoru. 1997. gadā viņš kļuva par ASV operāciju direktoru. 1999. gadā Kallasvuo atgriezās Somijā un turpināja darbu kā finanšu direktors. 2004. gadā viņš tika iecelts par mobilo telefonu nodaļas galveno menedžeri. 2005. gada 1. oktobrī viņš kļuva par uzņēmuma operāciju direktoru. 2006. gada 1. jūnijā Kallasvuo kļuva par *Nokia* izpilddirektoru, nomainot Jormu Ollilu. 2010. gada 23. janvārī viņu izpilddirektora amatā nomainīja Stīvens Īlops. Pēc tam līdz 2011. gada oktobrim Kallasvuo bija *[[Nokia Siemens Networks]]* padomes priekšsēdētājs.

Kallasvuo no 2004. gada augusta līdz 2009. gada janvārim bija arī uzņēmuma *[[EMC Corporation]]* direktors. Viņš ir darbojies arī citos uzņēmumos.

2012. gada janvarī Kallasvuo kļuva par *[[TeliaSonera]]* padomes locekli. 2013. gadā kļuva par *Zenterio AB* direktoru.

## Atsauces