open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oksana Bajula

**Oksana Bajula** (; dzimusi  Dnipropetrovskā, Ukrainā) ir bijusī ukraiņu daiļslidotāja. 1993. gada pasaules čempione (Prāgā) un 1994. gada olimpiskā čempione (Lillehammerē).

## Sasniegumi

## Literatūra
* Bajula, Oksana. (1997). *Oksana: My Own Story*. Random House Books. .
* Bajula, Oksana. (1997). *Secrets of Skating*. Universe / Rizzoli. .

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Lietuvas futbola izlase

**Lietuvas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Lietuvas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Lietuvas futbola izlasi pārvalda Lietuvas Futbola federācija. Savu pirmo spēli Lietuvas izlase aizvadīja 1923. gadā pret Igauniju. Laika posmā no 1940. līdz 1991. gadam Lietuva atradās PSRS sastāvā, tādēļ šajā laikā Lietuvas futbola izlase nepastāvēja. Pirmo oficiālo spēli pēc neatkarības atjaunošanas Lietuvas izlase aizvadīja 1990. gadā pret Gruziju. Lietuvas izlase 16 reizes ir ieguvusi Baltijas kausu.

## Pasaules čempionātos
* 1930 — Nepiedalījās
* 1934 — Nekvalificējās
* 1938 — Nekvalificējās
* 1950-1990 — Nepiedalījās, PSRS okupācijas dēļ
* 1994-2010 — Nekvalificējās
* 2014 — Nekvalificējās
* 2018 — Nekvalificējās
* 2022 — Nekvalificējās
* 2026 - ''Nekvalificējās''

## Eiropas čempionātos
* 1960-1992 — Nepiedalījās, atradās PSRS sastāvā
* 1996-2020 — Nekvalificējās

## Sastāvs

Šāds sastāvs ir pieteikts un pārbaudes spēli pret Igauniju (7.10.2020) un 2020.—2021. gada UEFA Nāciju līgas spēlēm pret Baltkrieviju (11.10.2020) un Albāniju (14.10.2020).

## Atsauces

## Ārējās saites

* LFF oficiāla vietne 
* Statistika, *lietuvosfutbolas.lt*
Lietuvas Futbola federācija

thumb|left

**Lietuvas futbola federācija** () ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Lietuvā. Tā organizē nacionālo futbola čempionātu, Lietuvas A līgu, kā arī atbild par Lietuvas futbola izlasi. LFF galvenā mītne atrodas Viļņā. Asociācija tika dibināta 1922. gadā, 1923. gadā to uzņēma FIFA. Padomju okupācijas gados tā vairs nebija FIFA locekle, bet atkal iestājās tajā 1992. gadā pēc Lietuvas neatkarības atgūšanas.

## Ārējās saites
* Lietuvas Futbola federācija
Lihtenšteinas futbola izlase

**Lihtenšteinas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Lihtenšteinas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Lihtenšteinas futbola izlasi pārvalda Lihtenšteinas Futbola asociācija. Lihtenšteinas izlase ir viena no vājākajām Eiropas valstu izlasēm, un tā nekad nav kvalificējusies ne Pasaules, ne Eiropas čempionātu finālturnīriem. Lielākais Lihtenšteinas futbola panākums ir izlases izcīnītais neizšķirts 2-2 pret spēcīgo Portugāles izlasi 2006. gada Pasaules kausa kvalifikācijas turnīrā.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1990 - *Nepiedalījās*
* 1994 - *Izstājās kvalifikācijas turnīra laikā*
* 1998-2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - ''Nekvalificējās''
* 2022 - ''Nekvalificējās''
* 2026 - ''Nekvalificējās''

## Eiropas čempionātos
* 1960-1992 - *Nepiedalījās*
* 1996-2020 - *Nekvalificējās*

## Ārējās saites
Lihtenšteinas Futbola asociācija

**Lihtenšteinas Futbola Asociācija (LFV)** (vācu val.: *Liechtensteiner Fussballverband*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Lihtenšteinā. Tā atbild par Lihtenšteinas futbola izlasi. Lihtenšteinai nav sava futbola čempionāta, tādēļ komandas spēlē Šveices futbola līgās. LFV galvenā mītne atrodas Vaducā.

## Ārējās saites
* Lihtenšteinas Futbola Asociācija
Luksemburgas Futbola federācija

**Luksemburgas Futbola Federācija (FLF)** () ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Luksemburgā. Tā organizē nacionālo futbola čempionātu, Luksemburgas Futbola līgu, kā arī atbild par Luksemburgas futbola izlasi. FLF galvenā mītne atrodas galvaspilsētā Luksemburgā.

## Ārējās saites
* Luksemburgas Futbola Federācija
Ziemeļmaķedonijas futbola izlase

**Ziemeļmaķedonijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Ziemeļmaķedoniju starptautiskās futbola sacensībās. Ziemeļmaķedonijas futbola izlasi pārvalda Maķedonijas Futbola federācija. Pirmo oficiālo spēli pēc atdalīšanās no Dienvidslāvijas Maķedonijas izlase aizvadīja 1993. gadā pret Slovēnijas izlasi. Pirms neatkarības iegūšanas labākie Maķedonijas futbolisti spēlēja Dienvidslāvijas izlasē. Ziemeļmaķedonijas izlase nekad nav piedalījusies Pasaules kausa finālturnīrā. Eiropas čempionāta finālturnīrā pirmo reizi piedalījās *[[2020. gada Eiropas čempionāts futbolā|Euro 2020]]*, kas notika 2021. gadā, ieņēma ceturto vietu grupā un nekvalificējās izslēgšanas spēlēm.

## Pasaules čempionātos
* 1930—1990 — *Nepiedalījās, atradās [[Dienvidslāvijas futbola izlase|Dienvidslāvijas]] sastāvā*
* 1994 — *Nepiedalījās*
* 1998—2010 — *Nekvalificējās*
* 2014 — *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 — ''Nekvalificējās''
* 2022 — ''Nekvalificējās''
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*

## Eiropas čempionātos
* 1960—1992 — *Nepiedalījās, atradās [[Dienvidslāvijas futbola izlase|Dienvidslāvijas]] sastāvā*
* 1996—2016 — *Nekvalificējās*
* 2020 — Grupu turnīrs

## Sastāvs
Komandas sastāvs 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maķedonijas Futbola federācija

**Maķedonijas Futbola federācija (FFM)** (maķedoniešu val.: *Фудбалска Федерација на Македонија*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Ziemeļmaķedonijā. Tā organizē nacionālo futbola čempionātu, Ziemeļmaķedonijas 1. līgu, kā arī atbild par Ziemeļmaķedonijas futbola izlasi. Federācija tika dibināta jau 1908. gadā, bet tikai pēc neatkarības iegūšanas 1994. gadā tika uzņemta UEFA un FIFA. FFM galvenā mītne atrodas Skopjē.

## Ārējās saites
* Maķedonijas Futbola federācija
Maltas futbola izlase

**Maltas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Maltas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Maltas futbola izlasi pārvalda Maltas Futbola asociācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1957. gadā pret Austriju. Malta nekad nav iekļuvusi ne Eiropas, ne Pasaules čempionātu finālturnīros.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1970 - *Nepiedalījās*
* 1974-2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - ''Nekvalificējās''
* 2022 - ''Nekvalificējās''
* 2026 - ''Nekvalificējās''

## Eiropas čempionātos
* 1960 - *Nepiedalījās*
* 1964 - *Nekvalificējās*
* 1968 - *Nepiedalījās*
* 1972-2020 - *Nekvalificējās*

## Ārējās saites
Paskāls

**Paskāls** (simbols: **Pa**) ir SI spiediena mērvienība. Nosaukta par godu Blēzam Paskālam.
:\mbox{Pa} = \dfrac{\mbox{N}}{\mbox{m}^2} = \dfrac{\mbox{J}}{\mbox{m}^3} = \dfrac{\mbox{kg}}{\mbox{m} \cdot \mbox{s}^2} 
Jūras līmenī Zemes atmosfēras spiediens ir apmēram 101000 Pa. Paskālos mēra arī materiālu iekšējos spriegumus un stiprību, taču tad to visbiežāk atvasina par MPa - megapaskāliem, jeb ņūtoniem uz kvadrātmilimetru (N/mm²).

Praksē bieži lieto arī citas spiediena mērvienības: bārs, atmosfēra, tehniskā atmosfēra un dzīvsudraba staba milimetrs (mmHg) jeb tors (torrs).

## Ārējās saites
Jeļena Blavatska

**Jeļena Blavatska** (, dzimusi **Helēna [[Hāni|fon Hāna]]**; dzimusi  Jekaterinoslavā, mirusi  Londonā) bija vācbaltiešu un krievu tautības Krievijas Impērijas un ASV reliģijas filozofe. Teozofijas biedrības (*Theosophical Society*) dibinātāja.

## Darbi
Visas Blavatskas grāmatas ir rakstītas angļu valodā. Galvenais darbs — 1888. gadā iznākusī "Slepenā doktrīna: Zinātnes, reliģijas un filozofijas sintēze" (*The Secret Doctrine, the Synthesis of Science, Religion and Philosophy*).

* *Isis Unveiled: A Master-Key to the Mysteries of Ancient and Modern Science and Theology* (1877)
* *From the Caves and Jungles of Hindostan* (1879—1886)
* *The Secret Doctrine: The Synthesis of Science, Religion and Philosophy* (1888)
* *The Voice of the Silence* (1889)
* *The Key to Theosophy* (1889)

## Ārējās saites

* Blavatskas pētniecības centrs 
* Blavatskas darbi ''Project Gutenberg''
Luksemburgas futbola izlase

**Luksemburgas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Luksemburgas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Luksemburgas futbola izlasi pārvalda Luksemburgas Futbola federācija. Luksemburgas izlase ir viena no vājākajām Eiropas valstu izlasēm, un tā nekad nav kvalificējusies ne Pasaules, ne Eiropas čempionātu finālturnīriem. Luksemburgas izlase gandrīz iekļuva 1964. gada Eiropas čempionātā, kad izšķirošajā cīņā par iekļūšanu finālturnīrā piekāpās Dānijai ar 0—1. 
## Pasaules čempionātos
* 1930 — *Nepiedalījās*
* 1934-2010 — *Nekvalificējās*
* 2014 — *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 — *Nekvalificējās*
* 2022 — *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*

## Eiropas čempionātos
* 1960 — *Nepiedalījās*
* 1964-2020 — *Nekvalificējās*

## Sastāvs
Šāds sastās tika izsaukts Pārbaudes spēlei pret Austriju (11.11.2020) un 2020.—2021. gada UEFA Nāciju līgas spēlēm pret Kipru (14.11.2020) un Azerbaidžānu (17.11.2020).

## Atsauces

## Ārējās saites
Maltas Futbola asociācija

**Maltas Futbola Asociācija** ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Maltā. Asociācija organizē nacionālo futbola čempionātu, Maltas Futbola līgu, kā arī atbild par Maltas futbola izlasi. Tās galvenā mītne atrodas Valletā. Tā tika dibināta jau 1900. gadā, FIFA uzņemta 1959. gadā, bet vēl pēc gada 1960. gadā tā kļuva par UEFA locekli.

## Ārējās saites
* Maltas Futbola Asociācija
Ņūtons

**Ņūtons** (simbols: **N**) ir SI sistēmas spēka mērvienība. Mērvienība nosaukta par godu angļu zinātniekam Īzakam Ņūtonam.

## Definīcija
1 Ν ir spēks, kas ķermenim, kura masa ir 1 kg, piešķir 1 m/s2 lielu paātrinājumu, kas vērsts spēka darbības virzienā 

Pēc Otrā Ņūtona likuma 

\vec{F}=m\vec{a}  

izriet, ka 1 N = 1 kg⋅m ⋅s-2 

## Piemēri
1 ņūtonu liels svars piemīt tādam ķermenim, kura masa ir 1&nbsp;kg, ja brīvās krišanas paātrinājums ir 1&nbsp;m/s2. Bet tā kā tas uz Zemes ir nevis 1, bet gan apmēram 9,8&nbsp;m/s2, tad 1&nbsp;kg smags ķermenis spiedīs uz Zemes virsmu jau ar 9,8 ņūtonu lielu spēku.

1 ņūtons = 105 (100 000) dini.

Ja ķermeņa masa uz Zemes ir 1 kg, tad tā svars būs 1 x 9,8 = 9,8 N, jeb apmēram 10 ņūtoni, tātad 1 ņūtons ir aptuveni vienāds ar 100 gramiem masas.Cilvēks, kura masa ir 70 kilogrami, spiež uz Zemes virsmu ar 686 N lielu spēku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Melnkalnes futbola izlase

**Melnkalnes futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Melnkalnes valsti starptautiskās futbola sacensībās. Melnkalnes futbola izlasi pārvalda Melnkalnes Futbola asociācija. Melnkalne neatkarību ieguva tikai 2006. gada jūnijā. Iepriekš Melnkalnes futbolisti spēlēja apvienotās Serbijas un Melnkalnes izlasē, kas savu pēdējo spēli aizvadīja 2006. gada Pasaules kausa izcīņā pret Kotdivuāras izlasi. 2006. gada oktobrī tika paziņots Melnkalnes izlases kā provizoriskas dalībizlases statuss. 2007. gada janvārī UEFA kongresā tika lemts par pilnīgu uzņemšanu tajā. Savu pirmo oficiālo spēli izlase aizvadīja 2007. gada martā pret Ungāriju, izcīnot uzvaru ar 2-1.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1990 - *Nepiedalījās, atradās [[Dienvidslāvijas futbola izlase|Dienvidslāvijas SFR]] sastāvā*
* 1994-2002 *Nepiedalījās, atradās [[Serbijas un Melnkalnes futbola izlase|Dienvidslāvijas]] sastāvā*
* 2006 - *Nepiedalījās, atradās [[Serbijas un Melnkalnes futbola izlase|Serbijas un Melnkalnes]] sastāvā*
* 2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - ''Nekvalificējās''
* 2022 - ''Nekvalificējās''
* 2026 - ''Nekvalificējās''

## Eiropas čempionātos
* 1960-1988 - *Nepiedalījās, atradās [[Dienvidslāvijas futbola izlase|Dienvidslāvijas SFR]] sastāvā*
* 1996-2000 - *Nepiedalījās, atradās [[Serbijas un Melnkalnes futbola izlase|Dienvidslāvijas]] sastāvā*
* 2004 - *Nepiedalījās, atradās [[Serbijas un Melnkalnes futbola izlase|Serbijas un Melnkalnes]] sastāvā*
* 2008 - *Nepiedalījās*
* 2012-2020 - *Nekvalificējās*

## Sastāvs
Šāds sastāvs tika izsaukts uz pārbaudes spēli pret Kazahstānu (11.11.2020) un 2020.—2021. gada UEFA Nāciju līgas spēlēm pret Azerbaidžānu (14.11.2020) un Kipru (17.11.2020).

## Ārējās saites
Melnkalnes Futbola asociācija

**Melnkalnes Futbola Asociācija** (serbu/montenegrīnu val: *Фудбалски савез Црне Горе*) ir Melnkalnes valsts galvenā par futbolu atbildīgā organizācija, kas radās pēc Serbijas un Melnkalnes sadalīšanās. Tā atbild par Melnkalnes futbola izlasi un Melnkalnes 1. līgas organizēšanu. 2007. gada 26. janvārī MFA kļuva par pilntiesīgu UEFA locekli, savukārt 2007. gada 31. maijā to uzņēma FIFA rindās.
Moldovas futbola izlase

thumb|300px|Moldovas futbola izlase (2015)

**Moldovas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Moldovas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Moldovas futbola izlasi pārvalda Moldovas Futbola federācija. Savu pirmo spēli pēc PSRS sabrukšanas izlase aizvadīja 1991. gadā pret Gruzijas izlasi. Moldovas izlase nekad nav piedalījusies ne Pasaules, ne Eiropas čempionātu finālturnīros.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1938 - *Nepiedalījās, atradās [[Rumānijas futbola izlase|Rumānijas]] sastāvā*
* 1950-1994 - *Nepiedalījās, atradās [[PSRS futbola izlase|PSRS]] sastāvā*
* 1998-2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
*2018 - ''Nekvalificējās''
*2022 - ''Nekvalificējās''
*2026 - ''Nekvalificējās''

## Eiropas čempionātos
* 1960-1992 - *Nepiedalījās, atradās [[Padomju Savienība|PSRS]] sastāvā*
* 1996-2020 - *Nekvalificējās*
* 2024 - *Nekvalificējās*
* 2028 -

## Ārējās saites
Moldovas Futbola federācija

**Moldovas Futbola Federācija (FMF)** (rumāņu val.: *Federaţia Moldovenească de Fotbal*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Moldovā. Tā organizē nacionālo futbola čempionātu, Moldovas Nacionālo Divīziju, kā arī atbild par Moldovas futbola izlasi. Federācija tika dibināta 1990. gadā, bet tikai pēc Moldovas neatkarības iegūšanas to uzņēma FIFA un UEFA saimē. FMF galvenā mītne atrodas Kišiņevā.

## Ārējās saites
* Moldovas Futbola Federācija
Fāžu stāvokļa diagramma

right|thumb|350px|Vienkāršas vielas fāžu stāvokļa diagramma**Fāžu stāvokļa diagramma** ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

## Fāžu stāvokļa diagramma tīrām vielām
Vienkāršākās fāžu stāvokļa diagrammas ir tīrām vielām. Tur parasti attēlo vielas agregātstāvokli atkarībā no temperatūras (parasti uz X ass) un spiediena (parasti uz Y ass). Šajās diagrammās var parādīt visas vielai iespējamās fāzes. Diagrammā parasti tiek aprakstīts nemainīgs daudzums (masa) vielas, tur netiek parādītas tilpuma izmaiņas, jo tilpums tāpat ir atkarīgs no spiediena un temperatūras (ja masa nemainās). Dažreiz lieto stāvokļa diagrammas, kur norādīts arī tilpums. Tādas diagrammas ir trīsdimensionālas.

**Trīskāršajā punktā** gāzveida, šķidrā un cietā fāze ir līdzsvarā. Šī punkta spiediens un temperatūra ir vielai raksturīgas konstantas. **Kritiskajā punktā** izzūd atšķirības starp šķidro un gāzveida fāzi. Tas nozīmē, ka dažos procesos ir iespējams pāriet no šķidrās fāzes uz gāzveida fāzi, apejot vārīšanās procesu. Pāreja uz cieto fāzi šādā veidā nav iespējama.

Sarkanā līkne raksturo sublimācijas temperatūru atkarību no spiediena. Zilā līkne raksturo viršanas temperatūru atkarību no spiediena. Zaļā līkne raksturo kušanas temperatūru atkarību no spiediena. Zaļā, pārtrauktā līkne raksturo pārdzesēta šķīduma kristalizācijas temperatūru atkarību no spiediena. Lielākajai daļai vielu paaugstinot spiedienu, kušanas temperatūra paaugstinās (līkne ir slīpa uz labo pusi), tas tā ir vielām, kam cietā fāze ir blīvāka par šķidro fāzi. Dažām vielām (ledus, bismuts), šķidrā fāze ir blīvāka par cieto fāzi, tāpēc, palielinot spiedienu, kušanas temperatūra pazeminās. Kušanas temperatūras atkarība no spiediena parasti ir niecīga, salīdzinot ar viršanas un sublimācijas temperatūru atkarību no spiediena.

Daudzām vielām ir iespējamas vairākas cietās fāzes, un ir iespējami vairāki trīskāršie punkti, starp divām kristāliskajām fāzēm un šķidrumu, divām kristāliskajām fāzēm un gāzi, vai trim kristāliskajām fāzēm.

Ūdenim, sasalstot spiedienos līdz ≈200 MPa, veidojas ledus "parastā", tā saucamā Ih modifikācija. Ledus Ih ir mazāk blīvs par ūdeni sasalšanas temperatūrā. Spiedienos, kas lielāki par ≈200 MPa, veidojas citas ledus modifikācijas, kas ir blīvākas par ūdeni sasalšanas temperatūrā un tajos apstākļos palielinot spiedienu kušanas temperatūras palielinās.

## Maisījumiem

Maisījumiem fāžu stāvokļa diagrammās parasti attēlo vielas fāzes atkarībā no temperatūras un sastāva. Trīskomponentu maisījumiem, lai norādītu atkarību no temperatūras, ir nepieciešama 3D diagramma, tās vietā parasti lieto vairākas 2D diagrammas (fāzes atkarībā no sastāva), pie dažādām temperatūrām.

## Skatīt arī

* Fāžu likums
* Kušana
* Viršana
* Sublimācija
Nīderlandes Futbola asociācija

**Nīderlandes Futbola Asociācija (KNVB)** (nīderlandiešu: *Koninklijke Nederlandse Voetbalbond*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Nīderlandē. Federācija organizē nacionālo futbola čempionātu (tai skaitā augstāko divīziju: *[[Eredivisie]]*), kā arī atbild par Nīderlandes futbola izlasi. Tās galvenā mītne atrodas Ceistas pilsētā.

Kopš 1904. gada KNVB ir FIFA locekle, bet 1954. gadā kļuva par vienu no UEFA dibinātājām.

## Ārējās saites
* Nīderlandes Futbola Asociācija
Sholastika

thumb|Sholastiķi
**Sholastika** — reliģiska filozofija, kas attīstījās viduslaiku klosteru skolās un universitātēs. Dažkārt to mēdz dēvēt par viduslaiku zinātni. Tās galvenais mērķis ir kristīgās ticības dogmu apoloģija un sistematizācija.

Sholastikas īpatnība saistīta ar to, ka tā centās atklāt nevis ko jaunu, bet skaidrot un sistematizēt to, kas bija pamatā kristīgajai ticībai. Kristīgās mācības galvenie avoti bija Vecā Derība un Jaunā Derība. Sholastiķi šos avotus mēģināja apstiprināt ar seno filozofu mācībām. Tie bija galvenokārt Senās Grieķijas filozofi. Sholastiķi lielu uzmanību pievērsa Aristoteļa filozofijai. No viņa viduslaiku mācība aizguva loģiskās izteiksmes formu sarežģītu spriedumu veidā. Viduslaiku zinātnieki (sholastiķi) lielu nozīmi piešķīra autoritāšu spriedumiem, bet ne praktiskai pieredzei. Pētot dabu un dabas parādības, piemēram, Aristoteļa atzinumi par šiem jautājumiem bija neapstrīdami un tos nedrīkstēja nekādā veidā verificēt. Medicīnas jautājumos speciālistu darbu traucēja aizspriedumu virkne, kuru pamatā bija viduslaiku pasaules uztveres un domāšanas īpatnības. Dažas zināšanas par cilvēku anatomiju tika iegūtas no arābu medicīnas grāmatām.

Neskatoties uz visām pretrunām, sholastikai viduslaikos bija arī pozitīva loma antīko autoru darbu saglabāšanā un izpētē. Tika uzsākts antīkā mantojuma apzināšanas un izpētes darbs. 12.—13. gadsimta sholastiķi izskatīja dažas svarīgas izziņas problēmas. 11.—12. gadsimtā Eiropā notika ass strīds par universāliju dabu, t. i. par universāliem jēdzieniem. Daļa sholastiķu — nominālisti — uzskatīja, ka jēdzieni reāli neeksistē, jo tie ir vienkārši vārdi, nosaukumi (no šejienes cēlies viņu nosaukums no  — 'vārds'). Citi, viņu pretinieki — reālisti — uzskatīja, ka universālie jēdzieni pastāv īstenībā, neatkarīgi no atsevišķiem priekšmetiem, ko tie nosauc vai apzīmē.

Sākot ar 14. gadsimtu, īpaši 15.—16. gadsimtu, sholastika piedzīvo norietu. Tālākā dabaszinību un antīkās literatūras izpēte notiek bez sholastiķu līdzdalības. Sholastiķi, orientējoties tikai uz apoloģētiski dogmatiskiem jautājumiem, kas risināja Dieva un ticības jautājumus, kļuva par zinātnes attīstības bremzējošo spēku, tomēr viņu uzskati ietekmēja gan tālāko filozofijas, gan dabaszinātņu attīstību.

## Ievērojamākie pārstāvji

* Pīters Abelārs (1079—1142)
* Akvīnas Toms (ap 1225—1274)
* Rodžers Bēkons (1214—1294)
Norvēģijas futbola izlase

**Norvēģijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Norvēģijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Norvēģijas futbola izlasi pārvalda Norvēģijas Futbola asociācija. Norvēģijas izlase trīs reizes ir spēlējusi Pasaules kausa finālturnīrā, 1938. un 1998. gadā iekļūstot astotdaļfinālā. 2000. gadā Norvēģija spēlēja arī Eiropas čempionāta futbolā finālturnīrā Beļģijā un Nīderlandē.

## Pasaules čempionātos
* 1930 - *Nepiedalījās*
* 1934 - *Nepiedalījās*
* 1938 - *Astotdaļfināls*
* 1950 - *Nepiedalījās*
* 1954-1990 - *Nekvalificējās*
* 1994 - *Grupu turnīrs*
* 1998 - *Astotdaļfināls*
* 2002 - *Nekvalificējās*
* 2006 - *Nekvalificējās*
* 2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - ''Nekvalificējās''
* 2022 - ''Nekvalificējās''
* 2026 - ''kvalificējās''
## Eiropas čempionātos
* 1960-1996 - *Nekvalificējās*
* 2000 - *Grupu turnīrs*
* 2004 - *Nekvalificējās*
*2008 - *Nekvalificējās*
*2012 - ''Nekvalificējās''
*2016 - ''Nekvalificējās''
*2020 - ''Nekvalificējās''
*2024 - ''Nekvalificējās''
*2028 - 

## Sasniegumi
* **[[Futbols olimpiskajās spēlēs|Olimpiskās spēles]]**
**  Bronzas medaļa (1): 1936

## Spēlētāju rekordi
*Statistika atjaunota .*

### Visvairāk aizvadīto spēļu

### Visvairāk gūto vārtu

## Sastāvs
Šāds sastāvs tika izsaukts uz 2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlēm pret Nīderlandi (01.09.2021), Latviju (04.09.2021) un Gibraltāru (07.09.2021).

## Atsauces

## Ārējās saites
Norvēģijas Futbola asociācija

**Norvēģijas Futbola Asociācija (NFF)** (norvēģu val.: *Norges Fotballforbund*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Norvēģijā. Asociācija organizē nacionālo futbola čempionātu, Norvēģijas Premjerlīgu, kā arī atbild par Norvēģijas futbola izlasi. Tās galvenā mītne atrodas Oslo.

Kopš 1908. gada NFF ir FIFA locekle, bet 1954. gadā kļuva par vienu no UEFA dibinātājām.

## Ārējās saites
* Norvēģijas Futbola Asociācija
Polijas futbola izlase

**Polijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Poliju starptautiskās futbola sacensībās. Polijas futbola izlasi pārvalda Polijas Futbola asociācija. Lielākos panākumus izlase sasniedza 20. gadsimta 70.—80. gados, kad divreiz (1974. un 1982. gadā) Pasaules čempionātā ieņēma 3. vietu, savukārt 1972. gada olimpiskajās spēlēs ieguva zelta medaļas.

## Pasaules čempionātos
* 1930 — *Nepiedalījās*
* 1934 — *Izstājās kvalifikācijas laikā*
* 1938 — Astotdaļfināls
* 1950 — *Nepiedalījās*
* 1954 — *Izstājās kvalifikācijas laikā*
* 1958—1970 — *Nekvalificējās*
* 1974 — 3. vieta
* 1978 — Ceturtdaļfināls
* 1982 — 3. vieta
* 1986 — Astotdaļfināls
* 1990—1998 — *Nekvalificējās*
* 2002 — Grupu turnīrs
* 2006 — Grupu turnīrs
* 2010 — *Nekvalificējās*
* 2014 — *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 — Grupu turnīrs
* 2022 — Astotdaļfināls

## Eiropas čempionātos
* 1960—2004 - *Nekvalificējās*
* 2008 — Grupu turnīrs
* 2012 — Grupu turnīrs
* 2016 — Ceturtdaļfināls
* 2020 — Grupu turnīrs
* 2024 — Grupu turnīrs

## Spēlētāju rekordi
*Statistika atjaunota .*

### Visvairāk aizvadīto spēļu

### Visvairāk gūto vārtu

## Sastāvs
Komandas sastāvs 2024. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

## Skatīt arī
[thumb|260px|[Varšavas Nacionālais stadions]]
* Polijas Futbola asociācija.
* Ekstraklasa ir Polijas augstākā līga futbolā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*pzpn.pl
*90minut.pl
Kušana

200px|right|thumb|Ledus kušana glāzē
**Kušana** ir process, kurā cietviela pāriet šķidrajā fāzē. Kristāliskām vielām ir raksturīga noteikta kušanas temperatūra (tā var būt nedaudz atkarīga no spiediena, jebkurā gadījumā šī atkarība ir daudz mazāka kā viršanas temperatūrai). Piemaisījumi var ievērojami ietekmēt vielas kušanas temperatūru. Tīru vielu kušanas temperatūra parasti ir vielai raksturīga konstante un to lieto vielu identificēšanai un tīrības pakāpes noteikšanai.

Kristāliskas vielas kušanas laikā saglabā konstantu temperatūru, tāpēc, ka viss pievadītais siltums tiek izmantots lai sagrautu kristālrežģi. Amorfām vielām nav precīzi noteiktas kušanas temperatūras, tām ir tikai mīksttapšanas temperatūru intervāls, kurā viela pakāpeniski paliek mīksta, līdz beidzot izkūst. Izkausētas vielas sauc arī par kausējumiem. Šo jēdzienu parasti attiecina uz paaugstinātā temperatūrā kūstošām vielām.

**Kristalizācija** ir process, kurā šķidrums pāriet cietajā fāzē. Tā ir pretējs process kušanai. Kristāliskām vielām kušanas temperatūra parasti sakrīt ar kristalizācijas temperatūru. Amorfām vielām mīksttapšanas temperatūru intervāls sakrīt ar stiklošanās temperatūru intervālu. Tīrus kristālisku vielu kausējumus ir iespējams pārdzesēt, zem kristalizācijas temperatūras. Šāda fāze nav stabila un niecīga mehāniskā iedarbība vai piemaisījumi var izraisīt strauju kristalizāciju. Kristalizācijas process ir eksotermisks un kristalizācijas siltums ir vienāds ar kušanas siltumu, tikai tam ir pretēja zīme.

Ar jēdzienu kristalizācija apzīmē arī kristālu veidošanos no pārsātināta šķīduma. Dažas vielas atmosfēras spiedienā, un liela daļa vielu pazeminātā spiedienā nekūst, bet sublimējas — pāriet gāzveida fāzē bez pārejas šķidrajā fāzē.

## Skatīt arī
* Viršana
* Sublimācija
* Fāzu stāvokļa diagramma
Polijas Futbola asociācija

**Polijas Futbola Asociācija (PZPN)** (poļu: *Polski Związek Piłki Nożnej*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Polijā. Federācija organizē Polijas futbola čempionātu, kā arī atbild par Polijas futbola izlasi. Tās galvenā mītne atrodas Varšavā.

Kopš 1923. gada PZPN ir FIFA locekle, bet 1955. gadā iestājās arī UEFA.

## Ārējās saites

* Polijas Futbola Asociācija
Portugāles futbola izlase

**Portugāles futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Portugāli starptautiskās futbola sacensībās. Portugāles futbola izlasi pārvalda Portugāles Futbola federācija. Lielākie Portugāles izlases panākumi ir 3. vieta 1966. gada Pasaules čempionātā, kā arī izcīnīta uzvara Francijā notiekošajā 2016. gada Eiropas čempionātā. 2006. gada Pasaules čempionātā Portugāle pusfinālā zaudēja Francijai, bet spēlē par 3. vietu piekāpās Vācijas izlasei, ieņemot 4. vietu.

## Pasaules čempionātos
* 1930 — *Nepiedalījās*
* 1934—1962 — *Nekvalificējās*
* 1966 — 3. vieta
* 1970—1982 — *Nekvalificējās*
* 1986 — Grupu turnīrs
* 1990—1998 — *Nekvalificējās*
* 2002 — Grupu turnīrs
* 2006 — 4. vieta
* 2010 — Astotdaļfināls
* 2014 — Grupu turnīrs
* 2018 — Astotdaļfināls
* 2022 — Ceturtdaļfināls

## Eiropas čempionātos
* 1960—1980 — *Nekvalificējās*
* 1984 — Pusfināls
* 1988 — *Nekvalificējās*
* 1992 — *Nekvalificējās*
* 1996 — Ceturtdaļfināls
* 2000 — Pusfināls
* 2004 — 2. vieta
* 2008 — Ceturtdaļfināls
* 2012 — Pusfināls
* 2016 — **Čempioni**
* 2020 — Astotdaļfināls
* 2024 — Ceturtdaļfināls
* 2028 —

## Spēlētāju rekordi
*Statistika atjaunota .*

### Visvairāk aizvadīto spēļu

### Visvairāk gūto vārtu

## Sastāvs
Komandas sastāvs 2024. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

## Skatīt arī
* Portugāles futbola izlase 2010. gada Pasaules kausa finālturnīrā

## Atsauces

## Ārējās saites
Portugāles Futbola federācija

**Portugāles Futbola Federācija (FPF)** (portugāļu val.: *Federação Portuguesa de Futebol*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Portugālē. Federācija organizē nacionālo futbola čempionātu, Portugāles Superlīgu, kā arī atbild par Portugāles futbola izlasi. Tās galvenā mītne atrodas Lisabonā.

Kopš 1923. gada FPF ir FIFA locekle, bet 1954. gadā kļuva par vienu no UEFA dibinātājām.

## Ārējās saites
* Portugāles Futbola Federācija
Tatjana Navka

**Tatjana Navka** (, ; dzimusi  Dnipropetrovskā, Ukrainā) ir bijusī profesionāla Krievijas daiļslidotāja, pirms tam pārstāvējusi Baltkrieviju. Kopā ar partneri Romānu Kostomarovu startē deju pāros. Piedalījusies 4 ziemas olimpiskajās spēlēs (1994, 1998, 2002, 2006), 2006. gadā Turīnā kļuva par olimpisko čempioni, 2004. un 2005. gada Pasaules čempione un 2004., 2005. un 2006. gada Eiropas čempione. 2006. gadā beidza karjeru.

## Ārējās saites
Miškolca

**Miškolca** () ir pilsēta Ungārijas ziemeļaustrumos pie Šajo upes Bika kalnu (*Bükk*) piekājē. Trešā lielākā Ungārijas pilsēta.

Apkārtnē tūristu iecienīti kūrorti — Miškolctapolca (*Miskolctapolca*) ar peldbaseinu alā un Lillafīreda (*Lillafüred*) Bika kalnos.

## Vēsture

Pilsēta pirmoreiz rakstos minēta 1210. gadā. 1365. gadā Ungārijas karalis Lajošs I tai piešķīra daļējas pilsētas tiesības.

1544. gadā turki nodedzināja Miškolcu.

XVIII gadsimta sākumā Miškolca bija pretaustriešu sacelšanās līdera Ferenca II Rākoci rezidence, tāpēc 1707. gadā austrieši to izpostīja.

Pēc Trianonas līguma noteikumiem Košice tika piešķirta Slovākijai, tāpēc Miškolca kļuva par Ungārijas ziemeļu daļas galveno centru. Starp pasaules kariem Miškolca strauji attīstījās kā smagās rūpniecības pilsēta. Arī pēc Otrā pasaules kara saglabājās lielrūpniecības pārsvars.

Pēc sociālisma sabrukuma Ungārijā un tirgus liberalizācijas Miškolca piedzīvoja smagu saimniecības lejupslīdi. Tā bija pilsēta ar vislielāko bezdarba līmeni valstī.

## Cilvēki
Miškolcā dzimuši:

* Šāndors Ferenci (*Ferenczi Sándor*) (1873—1933) — psihoterapeits;
* Lērincs Sabo (*Szabó Lőrinc*) (1900—1957) — dzejnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Egera

**Egera** () ir pilsēta Ungārijā, Hevešas meģes centrs. Izvietojusies valsts ziemeļaustrumu daļā Bika kalnu dienvidu nogāzēs un ir Ziemeļungārijas otra lielākā pilsēta.

## Vēsture
Egeras teritorija ir bijusi apdzīvota jau akmens laikmetā. Agrajos viduslaikos Egeras teritoriju apdzīvoja vācu, avāru un slovāku ciltis. Ungāri aizņēma šo teritoriju 10. gadsimtā. Pirmais kristīgais Ungārijas karalis Svētais Stefans (997—1038) nodibināja Egeras bīskapiju. Egara bija nozīmīgs Ungārijas reliģiskais centrs. Pirmā katedrāle tika uzbūvēta pils uzkalnā, kur pašreiz atrodas Egeras pils un līdz mūsdienām nav saglabājusies. Turpmāka pilsētas attīstība notika ap katedrāli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rumānijas futbola izlase

**Rumānijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Rumāniju starptautiskās futbola sacensībās. Rumānijas futbola izlasi pārvalda Rumānijas Futbola federācija. Vislielākos panākumus Rumānijas izlase sasniedza 1990. gados, kad ar leģendāro Georgi Hadži ierindā 1994. gada Pasaules kausa izcīņā iekļuva ceturtdaļfinālā, kur tikai pēcspēles 11 m sitienu sērijā piekāpās Zviedrijai. 1930. gadā Rumānijas izlase bija viena no 13 valstu izlasēm, kas piedalījās pašā pirmajā Pasaules čempionātā. Labākais sasniegums Eiropas čempionātā ir ceturtdaļfināls 2000. gadā.

## Pasaules čempionātos

* 1930 — Astotdaļfināls
* 1934 — Astotdaļfināls
* 1938 — Astotdaļfināls
* 1950 — *Nepiedalījās*
* 1954 — *Nekvalificējās*
* 1958 — *Nekvalificējās*
* 1962 — *Izstājās kvalifikācijas laikā*
* 1966 — *Nekvalificējās*
* 1970 — Grupu turnīrs
* 1974—1986 — *Nekvalificējās*
* 1990 — Astotdaļfināls
* 1994 — Ceturtdaļfināls
* 1998 — Astotdaļfināls
* 2002 — *Nekvalificējās*
* 2006 — *Nekvalificējās*
* 2010 — *Nekvalificējās*
* 2014 — *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 — *[[2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2022 — *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*

## Eiropas čempionātos
* 1960—1980 — Nekvalificējās
* 1984 — Grupu turnīrs
* 1988 — *Nekvalificējās*
* 1992 — *Nekvalificējās*
* 1996 — Grupu turnīrs
* 2000 — Ceturtdaļfināls
* 2004 — *Nekvalificējās*
* 2008 — Grupu turnīrs
* 2012 — *[[2012. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācija|Nekvalificējās]]*
* 2016 — Grupu turnīrs
* 2020 — *[[2020. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācija|Nekvalificējās]]*

## Spēlētāju rekordi
*Statistika atjaunota .*

### Visvairāk aizvadīto spēļu

### Visvairāk gūto vārtu

## Sastāvs
Komandas sastāvs 2024. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rumānijas Futbola federācija

**Rumānijas Futbola federācija (FRF)** (rumāņu val.: *Federatia Romana de Fotbal*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Rumānijā. Federācija organizē nacionālo futbola čempionātu, Rumānijas Futbola līgu, kā arī atbild par Rumānijas futbola izlasi. Tās galvenā mītne atrodas Bukarestē.

Kopš 1923. gada FRF ir FIFA locekle, bet 1954. gadā kļuva par vienu no UEFA dibinātājām.

## Ārējās saites
* Rumānijas Futbola Federācija
Viršana

[thumb|[Ūdens vārīšanās]]
**Viršana** jeb **vārīšanās** ir process, kurā viela no šķidrās fāzes pāriet gāzveida fāzē. Tā norisinās, kad atomi šķidrumā temperatūras ietekmē attālinās un pārveidojas gāzveida agregātstāvoklī, veidojot burbuļus, kas izraisa kustību visā šķidrumā. Viršanas temperatūra ir stipri atkarīga no spiediena tāpēc, ka tvaiku tilpums parasti ir ievērojami lielāks par iztvaicētā šķidruma tilpumu. Konstantā spiedienā tīras vielas viršanas temperatūra ir konstanta. Viršanas temperatūrā vielas tvaiku spiediens kļūst vienāds ar apkārtējās atmosfēras spiedienu. Tāpat kā citu fāžu pāreju apstākļos nemainīgā spiedienā, viršanas procesa laikā saglabājas konstanta temperatūra. Tīru šķidrumu dažreiz ir iespējams pārkarsēt virs vārīšanās temperatūras, tāds šķidrums ir metastabils un ārēju iedarbību ietekmē var sākt vārīties ļoti strauji. Šķidruma pāreja gāzveida fāzē notiek arī temperatūrās, kas ir zemākas par viršanas temperatūru, tikai iztvaikošana notiek no atklātas virsmas (neveidojas tvaika burbuļi šķidruma iekšienē).

Viršanai pretēja norise ir kondensēšanās, kas ir gāzes pāreja šķidrajā fāzē. Kondensēšanās siltumefekts ir tāds pats, kā viršanas siltumefekts, tikai ar pretēju zīmi.

## Skatīt arī
* Iztvaikošana
* Kušana
* Sublimēšanās
* Fāzu stāvokļa diagramma

## Atsauces

## Ārējās saites
Sanmarīno futbola izlase

**Sanmarīno futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Sanmarīno valsti starptautiskās futbola sacensībās. Sanmarīno futbola izlasi pārvalda Sanmarīno Futbola federācija. Sanmarīno izlase ir viena no vājākajām Eiropas valstu izlasēm, un tā nekad nav kvalificējusies ne Pasaules, ne Eiropas čempionātu finālturnīriem. Visā savā pastāvēšanas vēsturē Sanmarīno izlase ir izcīnījusi tikai trīs uzvaras — visas pret Lihtenšteinu (2004. un divreiz 2024. gadā). 2004. gadā uzvara tika izcīnīta draudzības spēlē, bet 2024. gadā gūta pirmā uzvara oficiālā spēlē — UEFA Nāciju līgas turnīra D līgā.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1990 - *Nepiedalījās*
* 1994-2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
*2018 - ''Nekvalificējās''
*2022 - ''Nekvalificējās''
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*

## Eiropas čempionātos
* 1960-1988 - *nepiedalījās*
* 1992-2020 - *nekvalificējās*

## Ārējās saites
Sanmarīno Futbola federācija

**Sanmarīno Futbola Federācija (FSGC)** () ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Sanmarīno. Tā organizē Sanmarīno Futbola čempionātu, kā arī atbild par Sanmarīno futbola izlasi. FSGC galvenā mītne atrodas galvaspilsētā Sanmarīno.

FSGC tika dibināta 1931. gadā, taču par FIFA un UEFA locekli tā kļuva tikai 1988. gadā.

## Ārējās saites
* Sanmarīno Futbola Federācija
Fāžu likums

**Fāžu likums** apraksta sakarību starp iespējamo brīvības pakāpju skaitu (*B*), fāžu skaitu (*F*) un komponentu skaitu (*K*), līdzsvarā esošā slēgtā sistēmā.
:B=K-F+2 \ 
Tas nozīmē, ka līdzsvara apstākļos Gibsa enerģija visām fāzēm ir vienāda. Sistēmas mainīgie parametri var būt temperatūra un spiediens.

## Ārējās saites
Nīderlandes futbola izlase

**Nīderlandes futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Nīderlandi starptautiskās futbola sacensībās. Nīderlandes futbola izlasi pārvalda Nīderlandes Futbola asociācija. Lielākie izlases panākumi bija 1970. gados, kad Nīderlandes izlase ar Johanu Kruifu priekšgalā izcīnīja otro vietu 1974. gada Pasaules čempionātā, šo pašu panākumu atkārtojot arī 1978. gadā. Vēlreiz Pasaules kausa finālā spēlēja 2010. gadā. 1988. gadā Nīderlande uzvarēja Eiropas čempionātā, un arī šobrīd ir viena no spēcīgākajām Eiropas izlasēm.

## Pasaules čempionātos

* 1930 — *Nepiedalījās*
* 1934 — Astotdaļfināls
* 1938 — Astotdaļfināls
* 1950 — *Nepiedalījās*
* 1954 — *Nepiedalījās*
* 1958—1970 — *Nekvalificējās*
* 1974 — 2. vieta
* 1978 — 2. vieta
* 1982 — *Nekvalificējās*
* 1986 — *Nekvalificējās*
* 1990 — Astotdaļfināls
* 1994 — Ceturtdaļfināls
* 1998 — 4. vieta
* 2002 — *Nekvalificējās*
* 2006 — Astotdaļfināls
* 2010 — 2. vieta
* 2014 — 3. vieta
* 2018 — *Nekvalificējās*
* 2022 — Ceturtdaļfināls

## Eiropas čempionātos
* 1960 — *Nepiedalījās*
* 1964 — *Nekvalificējās*
* 1968 — *Nekvalificējās*
* 1972 — *Nekvalificējās*
* 1976 — Pusfināls
* 1980 — Grupu turnīrs
* 1984 — *Nekvalificējās*
* 1988 — **Čempioni**
* 1992 — Pusfināls
* 1996 — Ceturtdaļfināls
* 2000 — Pusfināls
* 2004 — Pusfināls
* 2008 — Ceturtdaļfināls
* 2012 — Grupu turnīrs
* 2016 — *Nekvalificējās*
* 2020 — Astotdaļfināls
* 2024 — Pusfināls
* 2028 — 

## Spēlētāju rekordi
*Statistika atjaunota .*

### Visvairāk aizvadīto spēļu

### Visvairāk gūto vārtu

## Sastāvs
Komandas sastāvs 2024. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

## Skatīt arī
* Nīderlandes futbola izlase 2010. gada Pasaules kausa finālturnīrā

## Atsauces

## Ārējās saites
Serbijas Futbola asociācija

**Serbijas Futbola asociācija** (**FSS**; ) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Serbijā. Federācija rīko valsts futbola čempionātu, Serbijas Superlīgu, kā arī atbild par Serbijas futbola izlasi. Tās galvenā mītne atrodas Belgradā.

2006. gadā FSS aizstāja Dienvidslāvijas Futbola asociāciju, kas tika dibināta 1919. gadā, bet beidza pastāvēt 2006. gadā kā Serbijas un Melnkalnes Futbola asociācija.

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Serbijas futbola izlase

**Serbijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Serbijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Serbijas futbola izlasi pārvalda Serbijas Futbola asociācija. Izlase izveidojās 1994. gadā pēc apvienotās sociālistiskās Dienvidslāvijas sadalīšanās *(skatīt [[Dienvidslāvijas futbola izlase|Dienvidslāvijas futbola izlasi]])*, un tobrīd tā saglabāja nosaukumu **Dienvidslāvijas futbola izlase**. 2003. gadā, mainoties valsts nosaukumam, arī izlase kļuva par **Serbijas un Melnkalnes futbola izlasi**. 2006. gada jūnijā pēc Melnkalnes *(skatīt [[Melnkalnes futbola izlase|Melnkalnes futbola izlasi]])* atdalīšanās no Serbijas un Melnkalnes, izlasi pārsauca par **Serbijas futbola izlasi**. Savu pirmo spēli jaunā Serbijas izlase aizvadīja 2006. gada 16. augustā pret Čehijas izlasi. Kā Serbija izlase divas reizes ir piedalījusies Pasaules čempionātos (2010. un 2018. gadā). Eiropas čempionātā ar Serbijas nosaukumu nav spēlējusi, bet 2000. gadā piedalījās kā Dienvidslāvijas FR.

## Pasaules čempionātos
* 1930—1990 — *Skatīt [[Dienvidslāvijas futbola izlase|Dienvidslāvijas izlasi]]*
* 1994 — *Nepiedalījās starptautisko sankciju pret [[Dienvidslāvijas kari|Dienvidslāvijas karu]] dēļ*
* 1998 — *Astotdaļfināls (kā Dienvidslāvijas FR)*
* 2002 — *Nekvalificējās (kā Dienvidslāvijas FR)*
* 2006 — *Grupu turnīrs (kā Serbija un Melnkalne)*
* 2010 — *Grupu turnīrs*
* 2014 — *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 — Grupu turnīrs
* 2022 — Grupu turnīrs
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*

## Eiropas čempionātos
* 1960—1988 - *Skatīt [[Dienvidslāvijas futbola izlase|Dienvidslāvijas izlasi]]*
* 1992 — *Kvalificējās, bet nepiedalījās starptautisko sankciju pret [[Dienvidslāvijas kari|Dienvidslāvijas karu]] dēļ*
* 1996 — *Nepiedalījās sankciju dēļ (kā Dienvidslāvijas FR)*
* 2000 — *Ceturtdaļfināls (kā Dienvidslāvijas FR)*
* 2004 — *Nekvalificējās (turnīru iesāka kā Dienvidslāvijas FR, pabeidza kā Serbija un Melnkalne)*
* 2008 — *Nekvalificējās (turnīru iesāka kā Serbija un Melnkalne, pabeidza kā Serbijas izlase)*
* 2012 — *Nekvalificējās*
* 2016 — *[[2016. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācija|Nekvalificējās]]*
* 2020 — *[[2020. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācija|Nekvalificējās]]*
* 2024 — Grupu turnīrs
* 2028 —
## Sastāvs
Komandas sastāvs 2024. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dienvidslāvijas futbola izlase

**Dienvidslāvijas futbola izlase** bija nacionālā futbola komanda, kas pārstāvēja Dienvidslāvijas Karalisti un vēlāk Sociālistisko Dienvidslāviju starptautiskās futbola sacensībās laika posmā no 1920. līdz 1992. gadam, kad Dienvidslāvija sadalījās (Dienvidslāvijas Federatīvās Republikas izlasi skatīt pie Serbijas futbola izlases).

Dienvidslāvijas izlase kļuva par vienu no 13 valstu izlasēm kas 1930. gadā piedalījās pašā pirmajā Pasaules čempionātā, kurā iekļuva pusfinālā. 1962. gada Pasaules čempionātā Dienvidslāvijas izlase atkal iekļuva pusfinālā, ieņemot 4. vietu. Divreiz (1960. un 1968. gadā) izlase Eiropas čempionātos ieņēma 2. vietu. Sociālistiskās Dienvidslāvijas izlase beidza pastāvēt 1992. gadā, kad sadalījās Apvienotā Dienvidslāvija. Tagadējā Serbijas izlase gan līdz pat 2003. gadam turpināja startēt ar nosaukumu "Dienvidslāvijas futbola izlase", taču tā jau bija pavisam cita komanda, kas sastāvēja tikai no Serbijas un Melnkalnes futbolistiem. Sociālistiskās Dienvidslāvijas izlasē pārsvarā spēlēja serbi, horvāti un bosnieši.

## Pasaules čempionātos
* 1930 - *Pusfināls*
* 1934 - *Nekvalificējās*
* 1938 - *Nekvalificējās*
* 1950 - *Grupu turnīrs*
* 1954 - *Ceturtdaļfināls*
* 1958 - *Ceturtdaļfināls*
* 1962 - *4. vieta*
* 1966 - *Nekvalificējās*
* 1970 - *Nekvalificējās*
* 1974 - *2. kārta*
* 1978 - *Nekvalificējās*
* 1982 - *Grupu turnīrs*
* 1986 - *Nekvalificējās*
* 1990 - *Ceturtdaļfināls*
*Dienvidslāvijas Karaliste (1930.-1938.), DSFR (1950.-1990.), DFR skatīt [[Serbijas futbola izlase|Serbijas izlasi]]*

## Eiropas čempionātos
* 1960 - *2. vieta*
* 1964 - *Nekvalificējās*
* 1968 - *2. vieta*
* 1972 - *Nekvalificējās*
* 1976 - *4. vieta*
* 1980 - *Nekvalificējās*
* 1984 - *Grupu turnīrs*
* 1988 - *Nekvalificējās*
* 1992 - *Kvalificējās, bet nepiedalījās starptautisko sankciju pret [[Dienvidslāvijas kari|Dienvidslāvijas karu]] dēļ*
*DSFR (1960.-1992.), DFR skatīt [[Serbijas futbola izlase|Serbijas izlasi]])*

## Bijušo Dienvidslāvijas republiku nacionālās izlases
*  Bosnija un Hercegovina
*  Horvātija
*  Maķedonija
*  Melnkalne
*  Serbija
*  Slovēnija
Regejs

**Regejs** ir mūzikas žanrs, kas 1960. gados izveidojies Jamaikā un kopš 1970. gadiem izplatījies visā pasaulē. Jēdziens radies no grupas *[[Toots & the Maytals]]* 1968. gada dziesmas *[[Do the Reggay]]*. Regejs sevī iekļauj vairākus apakšžanrus — *[[rocksteady]]*, *[[dub]]*, *[[dancehall]]* un *[[ragga]]*. Regeja mūzika var būt dažāda — deju mūzika, relaksācijas mūzika vai protesta dziesmas. Tajā izpaužas Āfrikas kultūras īpatnības, tās tradicionālā mūzika, ritmi un dejas. Regejs, it sevišķi 1970. gados populārais *[[roots reggae]]*, ir cieši saistīts ar rastafari. Pirmie regeja pārstāvji bija Bobs Mārlijs un grupas *[[The Wailers]]*, *[[Burnin’ Spear]]*, *[[Toots & the Maytals]]*.

Regejam raksturīgais ritms ir 4/4 taktsmērs ar akcentētu otro un ceturto taktsdaļu, kā arī izteikta basģitāras spēle, ar kuru spēlē skaidru melodiju, bet ar ģitāras palīdzību veic ritmisko funkciju, akcentējot pirmo un trešo taktsdaļu. Regejs ir modernizēta tautas mūzika — lauku tautasdziesmu un pilsētu roktradīciju apvienojums. Karību salās regeja smagās formas ir pazīstamas kā šūpuļsolu mūzika.

2018. gadā Jamaikas regeja mūzika tika iekļauta UNESCO Nemateriālās kultūras mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Skrastiņš

**Skrastiņš** (sieviešu dzimtē Skrastiņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas cēlies no apvidvārda „skrasts” ar nozīmi 'krasts'. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Artūrs Skrastiņš (1974) — aktieris;
* Bruno Jānis Skrastiņš (2002) — reperis
* Guntis Skrastiņš (1954—2021) — aktieris;
* Imants Skrastiņš (1941—2019) — aktieris un dziedātājs;
* Jānis Skrastiņš:
** Jānis Skrastiņš (1970) — ugunsdzēsējs un politiķis;
** Jānis Skrastiņš (1949—2021) — prokurors;
** Jānis Skrastiņš (1955) — bobslejists;
* Kārlis Skrastiņš (1974—2011) — hokejists.

## Skatīt arī
* Krastiņš

## Atsauces
Šāndors Ferenci

[thumb|250px|Ferenci ( aizmugurējā rindā pa labi) kopā ar [Zigmunds Freids|Freidu un Jungu]]

**Šāndors Ferenci** (*Ferenczi Sándor*, dzimis 1873. gada 7. jūlijā Miškolcā, miris 1933. gada 22. aprīlī Budapeštā) – ungāru psihoanalītiķis. Iesākumā bija viens no Zigmunda Freida pulciņa dalībniekiem, tomēr vēlāk sarāva saites ar to.

Ietekmējis Žaka Lakāna un ASV psihoterapeitu uzskatus.

## Ārējās saites
* Ferenci institūts (angliski)
Sabo

**Sabo** ( — 'drēbnieks') ir izplatīts ungāru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Emeše Sabo (*Szabó Emese*; 1985) — ungāru cīkstone;
* Ištvāns Sabo (*Szabó István*; 1938) — ungāru kinorežisors;
* Lāslo Sabo (*Szabó László*; 1917—1998) — ungāru šahists;
* Lērincs Sabo (*Szabó Lőrinc*; 1900—1957) — ungāru dzejnieks un tulkotājs;
* Magda Sabo (*Szabó Magda*; 1917) — ungāru rakstniece;
* Niks Sabo (*Nick Szabo*) — ungāru izcelsmes amerikāņu datorzinātnieks, jurists un kriptogrāfs.

## Atsauces
Kirijs

**Kirijs** ir ķīmiskais elements ar simbolu **Cm** un atomskaitli 96. Tas ir radioaktīvs metāls, ietilpst aktinīdu ķīmisko elementu saimē. Kirijs ir ciets, blīvs un sudrabains metāls ar relatīvi augstu kušanas temperatūru. Savienojumos kirijs ir galvenokārt četrvērtīgs.

## Izotopi
Kirijs ir mākslīgi iegūts ķīmiskais elements. Dabā tas nav sastopams. Ir zināmi vairāki kirija izotopi, kuru masas skaitlis ir no 233 līdz 252. Visstabilākais no tiem ir 247Cm, kura pussabrukšanas periods ir 1,56 gadi. Ļoti liels pussabrukšanas periods ir arī 248Cm (3,48 gadi).

## Vēsture
Kirijs pirmo reizi iegūts 1944. gada jūlijā un augustā Čikāgas Universitātes metalurģijas laboratorijā. Atklājums sākotnēji tika turēts slepenībā un publiski par to paziņots tika 1945. gada novembrī. Kiriju atklāja  Kalifornijas Universitātes zinātnieki Glenns Sīborgs (*Glenn Seaborg*), Ralfs A. Džeimss (*Ralph A. James*) un Alberts Giorso (*Albert Ghiorso*), bombardējot plutoniju-239 ar alfa daļiņām.
: 239Pu + α → 242Cm + n

Ķīmiskais elements nosaukts par godu poļu zinātniecei Marijai Sklodovskai-Kirī un viņas vīram — franču zinātniekam Pjēram Kirī.

## Izmantošana
Divi kirija izotopi (242Cm un 244Cm) tiek izmantoti kosmosa izpētes programmās. Dažādos kosmiskajos aparātos tie ir siltuma avoti termoelektronu emisijas un termoelektriskajiem ģeneratoriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lērincs Sabo

**Lērincs Sabo** (, dzimis  Miškolcā, miris  Budapeštā) bija ungāru dzejnieks un tulkotājs.

## Biogrāfija
Studēja Budapeštā, kur sadraudzējās ar Mihāju Babicu. Sabo nepabeidza studijas. 1921. gadā, neilgi pēc tam, kad apprecējās, sāka strādāt literārajā periodikas izdevumā *Az Est*. Viņš tur strādāja līdz 1944. gadam. No 1927. līdz 1928. gadam viņš bija periodiskā izdevuma *Pandora* dibinātājs un redaktors.

Dzeja pirmoreiz publicēta 1922. gadā, žurnālā *Nyugat* ("Rietumi"). Tajā pašā gada iznāca pirmais dzejoļu krājums *Föld, erdő, Isten* ("Zeme, mežs, Dievs"). Pavisam kopā publicējis desmit dzejas krājumus. Vairāki viņa dzejoļi tika rakstīti viņa bērniem, savukārt citos dzejoļos viņš atceras pats savu bērnību. Nodarbojās arī ar pasaules klasiskās literatūras tulkošanu ungāriski.

Sabo karoja 2.pasaules karā. 1942. gadā pievienojās *Europäische Schriftstellervereinigung* (Eiropas Rakstnieku līgai), kuru dibināja Jozefs Gebelss. Sabo kļuva par Eiropas Rakstnieku līgas ungāru sekcijas priekšsēdētāju un publicēja rakstus organizācijas žurnālā *Europäische Literatur* (Eiropas literatūra). Tas noveda pie tā, ka viņš tika uzskatīts par labējo, un pēc kara tika atstāts ārpus kultūras dzīves, varēja publicēt tikai tulkojumus, nevis savus darbus. Viņa nozīme tika atzīta tikai īsi pirms viņa nāves, kad viņš saņēma Lajoša Košuta balvu (nosauktu par godu Lajošam Košutam. Sabo nomira 1957. gada 3.oktobrī no sirdslēkmes.

## Dzejas krājumi
[thumb|220px|Lērinca Sabo memoriālā plāksne [Korčula|Korčulā]]
* *Föld, erdő, Isten* (Zeme, mežs, Dievs, 1922)
* *Kalibán* (Kalibans', 1923)
* *Fény, fény, fény* (Gaisma, gaisma, gaisma, 1926)
* *A Sátán műremekei* (Sātana meistardarbi', 1926)
* *Te meg a világ* (Tu un pasaule, 1932)
* *Különbéke* (Separātais miers, 1936)
* *Harc az ünnepért* (Cīņa par svētkiem, 1938)
* *Régen és most* (Tad un tagad, 1943)
* *Tücsökzene* (Sienāžu dziesma, 1947)
* *A huszonhatodik év* (Divdesmit sestais gads, 1957)

## Apbalvojumi
thumb|220px|Lērinca Sabo vārdā nosauktā literārā balva
* Ferenca Baumgartena prēmija (1932, 1937, 1943)
* Atilas Jožefa balva (1954)
* Lajoša Košuta balva (1957)

## Atsauces

## Ārējās saites