open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rassvet (SKS)

thumb|250px|''Rassvet'' pirmsstarta sagatavošanas telpā
250px|thumb|right|''Rassvet'' (attēlā apzīmēts kā MRM1) paredzētā atrašanās vieta SKS Krievijas segmentā
**Rassvet** jeb **MIM-1** ir Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) Krievijas segmenta modulis. To palaida  ar ASV kosmoplānu Atlantis misijā STS-132.

Moduļa sākotnējais nosaukums bija ***Malyj issledovatelskij modul'-1*** jeb *MIM-1* (*Малый исследовательский модуль-1*, "Mazais pētniecības modulis-1"). Tāpat kā citiem moduļiem, tam tika dots nosaukums "Rassvet" (*Рассвет*, "[saul]lēkts").

*Rassvet* ir modulis, kuram paredzēts atrasties pie Zarja moduļa augšējā porta. Tā galvenais uzdevums būs kravu uzglabāšana un vieta, kur pieslēgties kosmosa kuģiem Sojuz un Progress. *MIM-2* kalpos arī kā slūžu kamera, kosmonautiem izejot atklātā kosmosā. Modulī ir 5,85 kubikmetri telpas, kurā var izvietot kravas un zinātniskās iekārtas.

*MIM-1* tika izveidots, par pamatu ņemot nepabeigtā un atceltā "Zinātniski enerģētiskā moduļa" (*Научно-энергетический модуль*, *НЭМ*) korpusu.

## Lidojuma gaita
 startēja *Space Shuttle* Atlantis misijā STS-132. Tā primārā krava bija *Rassvet* modulis, kuram piestiprināti komponenti Nauka modulim: slūžu kamera, Eiropas manipulatora European Robotic Arm rezerves savienojums, radiators.

200px|thumb|left|''Rassvet'' uzstādīšanas laikā
 *Atlantis* saslēdzās ar SKS. *Rassvet* pārvietošanas darbi stika veikti 
. 09:46 tika atlaisti moduļa stiprinājumi. *Atlantis* manipulators 09:50 sāka izcelt moduli no kravas telpas. 10:14 *Rassvet* saņēma stacijas manipulators. 10:40 tika atvienots *Space Shuttle* manipulators. 11:09 *Rassvet* atradās pie Zarja apakšējā porta. 12:19 modulis tika pievienots pie *Zarja*. 12:30 nostrādāja savilcējmehānisms, kas pilnībā savienoja abus moduļus.

 O. Kotovs un A. Skvorcovs pēc hermētiskuma pārbaudes uz īsu laiku atvēra moduļa *Rassvet* lūku, lai paņemtu gaisa paraugus. Kotovs bija ievērojis, ka gaisā redzamas metāliskas skaidas. Viņi uzstādīja gaisa filtru un no lūkas noņēma saslēgšanās mehānismu. Kravu izkraušana no moduļa bija paredzēta pēc *Atlantis* aizlidošanas.

Pirmais kosmosa kuģis, kas pievienojās *Rassvet* portam, bija Sojuz TMA-19  19:38 UTC. Saslēgšanās tika veikta rokas režīmā, jo automātiskā tuvošanās sistēma modulim vēl nebija pilnībā uzstādīta.

## Skatīt arī
* Poisk modulis (MIM-2)
* STS-132

## Ārējās saites

* МИМ1 prezentācija  energia.ru, 2009-12-07
.kh

**.kh** ir Kambodžas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

## Otrā līmeņa domēni
* **com.kh** - komerciālām struktūrām
* **edu.kh** - mācību iestādēm
* **gov.kh** - valsts pārvaldes struktūrām
* **mil.kh** - valsts aizsardzības iestādēm
* **net.kh** - interneta pakalpojumu sniedzējiem
* **org.kh** - bezpeļņas organizācijām

## Ārējās saites
* IANA .kh whois informācija 
* .kh domēnu reģistrācijas mājaslapa
Dziesma

[thumbnail|upright=1.2|Dziesmas [melodija|melodiju pieraksta nošu rakstā]]
**Dziesma** ir neliela apjoma vokāls skaņdarbs, kas tiek izpildīts ar balsi, dziedot. Dziesmā muzikālais tēls apvienots ar dzejisko. Parasti dziesma sastāv no pantiem un piedziedājumiem. Nereti lirika (dziesmas vārdi) ir ar atskaņām kā dzeja. Dziesmas var saturēt arī reliģiskus tekstus.

Bieži dziesmas izpilda dažādu mūzikas instrumentu pavadījumā, bet var dziedāt arī bez muzikālā pavadījuma, tas ir, *[[a cappella]]* mūzikas formā. Dziesmas var dziedāt viens dziedātājs, kā arī vairāki, piemēram, duets, trio, kvartets vai pat koris. Dziesmas, kuras ir ieguvušas lielu popularitāti, sauc par hitiem. Tradicionālajā tautas mūzikā ir tautas dziesmas, kas ne vienmēr tiek gluži izdziedātas, bet gan skaisti noskaitītas.

## Dziesmu vārdi
Dziesmu vārdus (liriku) parasti dziesmu sacerētāji saraksta vārsmās un pantos. Dziesmas ir ar skaidru strofiku. Bez tam nereti dziesmām ir piedziedājumi, kas dziesmas izpildīšanas laikā tiek izdziedāti vairākas reizes. Dziesmu autori dziesmas vārdus parasti raksta kopā ar iecerēto melodiju, lai gan atsevišķos gadījumos vārdu autors un mūzikas autors vienai dziesmai var būt divi dažādi cilvēki. Dziesmu autoru mēdz dēvēt par komponistu, lai gan šo terminu vairāk attiecina uz klasiskās mūzikas radīšanu.

## Dziesmu veidi

* ārija
* balāde
* baznīcas dziesma
* darba dziesma
* džingls
* estrādes dziesma
* garīga dziesma
* gregoriāņu dziedājums
** Ziemassvētku korālis
* himna
* hits
* kaujas dziesma
* mīlas dziesma
* oriģināldziesma
* patriotisma dziesma
* popdziesma
* protesta dziesma
* repa dziesma
* serenāde
* singls
* šlāgeris
* šūpuļdziesma
* tautas dziesma
* ziņģe

## Latviešu dziesmas

### Tautasdziesmas

Tautasdziesmas ir viena no galvenajām latviešu folkloras mutvārdu tradīcijām četru rindu vai, retāk, sešu rindu dzejā. Dažādi to varianti izplatīti visos Latvijas kultūrvēsturiskajos novados un tas veido daļu no latviskās identitātes. Latviešu tautasdziesmu vākšanu sāka vācbaltiešu literāti 18. gadsimta vidū, to sacenšoties turpināja Latviešu draugu biedrība un jaunlatvieši 19. gadsimtā. Ievērojamākais tautasdziesmu apkopotājs bija Krišjānis Barons, kas izdeva akadēmisku latviešu tautasdziesmu sakopojumu „Latvju dainas” sešos sējumos Jelgavā un Pēterburgā (1894—1915).

### Citas dziesmas
2018. gadā Latvijas simtgades svinību laikā Radio SWH organizēja aptauju par “Latvijas simtgades dziesmu”. Par labākajām latviešu dziesmām tika atzītas Mārtiņa Brauna “Saule, Pērkons, Daugava”, Ainara Virgas “Dzimtā valoda”, Renāra Kaupera “Mana dziesma”, latviešu tautasdziesma “Pie Dieviņa gari galdi” un Imanta Kalniņa “Viņi dejoja vienu vasaru”.

## Atsauces

## Ārējās saites
.no

**.no** ir valsts koda augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kas paredzēts ar Norvēģijas valsti saistītu interneta adrešu veidošanai. Tas atrodas tieši zem domēnu vārdu sistēmas (DNS) un tiek lietots kā domēna vārda augšējā līmeņa elements. Domēns tika ieviests 1987. gada 17. martā un kalpo kā Norvēģijas digitālās identitātes apzīmējums globālajā interneta telpā. DNS ir hierarhiska nosaukšanas un adresācijas infrastruktūra, kas nodrošina cilvēkam saprotamu domēnu vārdu sasaisti ar tehnisko informāciju, tostarp IP adresēm. Šajā hierarhijā ccTLD, tai skaitā .no, veido atsevišķu “zaru” zem saknes, kur atbildība par attiecīgā domēna zonas uzturēšanu tiek deleģēta konkrētam reģistram. .no domēna pārvaldību veic Norvēģijas nacionālais reģistrs *[[Norid AS]]* (Tronheima), kas darbojas saskaņā ar Norvēģijas valsts noteikto interneta infrastruktūras politiku, starptautiskajiem DNS standartiem un IANA deleģējumu. Reģistrs nodrošina arī publiskos reģistra servisus, tostarp WHOIS un RDAP.

.no domēna izmantošanu regulē salīdzinoši stingra reģistrācijas politika, kuras mērķis ir uzticamības un stabilas reputācijas nodrošināšana. Domēnus parasti drīkst reģistrēt Norvēģijā reģistrētas organizācijas un uzņēmumi, kuriem ir oficiāls identifikācijas numurs Centrālajā juridisko personu reģistrā un Norvēģijas pasta adrese. Privātpersonām reģistrācija ir iespējama ar papildu nosacījumiem, tas ir, jābūt vismaz 18 gadus veciem, reģistrētiem Nacionālajā iedzīvotāju reģistrā ar Norvēģijas personas kodu un Norvēģijas pasta adresi. Vienlaikus ir noteikti arī kvantitatīvi ierobežojumi, piemēram, zem .no līdz 100 domēniem organizācijām un līdz 5 domēniem privātpersonām. Reģistrācija notiek tikai caur *Norid* akreditētiem reģistratoriem, un domēnam jāatbilst arī tehniskajām prasībām. Tam jābūt konfigurētam ar vismaz diviem autoritatīviem vārdu serveriem, jāievēro nosaukuma sintakses noteikumi (garums no 2 līdz 63 rakstzīmēm, atļautās rakstzīmes, prasība sākt un beigties ar burtu vai ciparu u.c.). Šāda politika ierobežo spekulatīvu domēnu iegādi, samazina ļaunprātīgas izmantošanas risku un veicina .no domēna augsto uzticamību starptautiskajā interneta vidē.

## Skatīt arī
* .bv (Buvē sala)
* .sj (Svalbāra and Jana Majena sala)

## Ārējās saites

* IANA .no whois informācija 
* Norid, .no domēna augstākā līmeņa reģistrācija 
* Prasības .no domēna reģistrācijai
Lantanīdi

thumb|Lantanīdu oksīdi
**Lantanīdi** jeb **lantanoīdi** ir četrpadsmit ķīmisko elementu saime, kuru atomskaitļi ir no 58 līdz 71 (no cērija līdz lutēcijam). Tie atrodas Mendeļejeva ķīmisko elementu periodiskās tabulas VI periodā aiz lantāna un tiem ir ar to līdzīgas īpašības (dažreiz pie šīs grupas pieskaita arī pašu lantānu, bet citreiz viņu pieskaita pie pārejas metāliem). Periodiskajā tabulā lantanīdus un aktinīdus dažreiz mēdz attēlot atsevišķi zem lielās tabulas. Lantanīdu atomos aizpildās dziļi esošā ceturtā elektronu slāņa *f* orbitāles (4f14). Tā kā ir septiņas *f* orbitāles, kurās katrā var atrasties līdz 2 elektroniem, lantanīdu var būt tikai 14. Palielinoties kodola lādiņam, divu ārējo elektronu apvalku struktūra paliek nemainīga (izņēmums ir gadolīnijs, kam *4f<sup>8</sup>* orbitāles vietā aizpildās *5d<sup>1</sup>* orbitāle, jo kodola ekranēšanas efekta dēļ tā ir enerģētiski izdevīgāk), tādēļ visiem lantanīdiem ir līdzīgas ķīmiskās īpašības.

Saskaņā ar *4f* orbitāļu pakāpenisku aizpildīšanos lantanīdus var iedalīt divās apakšsaimēs pa 7 katrā, jo pēc Hunda likuma vispirms 7 orbitāles aizpildās ar vienu elektronu (tā ir cērija apakšsaime no cērija līdz gadolīnijam) un tikai pēc tam ar otru elektronu (terbija apakšsaime no terbija līdz lutēcijam). Pēdējiem apakšsaimju elementiem - gadolīnijam un lutēcijam (tāpat kā lantānam) tas elektrons, kas pārsniedz elektronu skaitu stabilajās konfigurācijās - *f<sup>7</sup>* (ar pa pusei aizpildītām visām *f* orbitālēm) un *f<sup>14</sup>* (ar pilnīgi aizpildītām visām *f* orbitālēm), atrodas *5d* stāvoklī. Arī ierosinātā stāvoklī lantanīdiem viens, retāk divi *f* elektroni pāriet *5d* stāvoklī, jo tie enerģētiski ir ļoti tuvi.

Īpašību līdzības dēļ lantanīdus, kā arī lantānu, itriju un skandiju apvieno **retzemju elementu** saimē.

## Atrašanās dabā
Lantanīdu dabā ir diezgan daudz (apmēram tikpat, cik joda vai vara), taču tie ir stipri izkliedēti un samērā grūti iegūstami elementi. Izplatītāki ir tie lantanīdi, kuru kārtas skaitlis ir pārskaitlis. Pazīstami vairāk nekā 250 lantanīdus saturoši minerāli, no kuriem svarīgākie ir monacīts, bastnezīts, loparīts. Dabā praktiski nav atrodams prometijs, kas radioaktivitātes dēļ ir nestabils un iegūstams mākslīgi.

## Klasifikācija

## Skatīt arī
* Ķīmisko elementu periodiskā tabula

## Literatūra
* N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 517. - 524. lpp.

## Ārējās saites
.bf

**.bf** ir Burkinafaso Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

## Ārējās saites
* IANA .bf whois informācija 
* .bf reģistrācijas forma
.cy

**.cy** ir Kipras Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).
Reģistrēties var tikai Kipras valdības reģistrētas personas vai kompānijas; reģistrācijai nepieciešams personas kods vai uzņēmuma reģistrācijas numurs.

Turku okupētā Ziemeļkipra lieto domēnu .nc.tr.

## Otrā līmeņa domēni

* **ac.cy** - Akadēmiskās un pētniecības organizācijas.
* **net.cy** - Interneta provaideri.
* **gov.cy** - Valsts iestādes.
* **org.cy** - Bezpeļņas organizācijas.
* **pro.cy** - Profesionālās organizācijas.
* **name.cy** - Fiziskas personas.
* **ekloges.cy** - Ar vēlēšanām saistītas personas un organizācijas.
* **tm.cy** - Oficiāli reģistrētas firmaszīmes.
* **ltd.cy** - Privātās un valsts SIA.
* **biz.cy** - Citas reģistrētās kompānijas.
* **press.cy** - Ar presi saistītās organizācijas.
* **parliament.cy** - Kipras parlaments un ar to saistītās struktūras.
* **com.cy** - Komercstruktūras.

## Ārējās saites
* IANA .cy whois informācija 
* .cy domēna reģistrācijas lapa
Zvārdes pagasts

**Zvārdes pagasts** ir viena no Saldus novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Novadnieku, Kursīšu, Rubas, Jaunauces, Cieceres un Blīdenes pagastiem un Dobeles novada Lielauces un Vītiņu pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Goguļupīte, Kārklupe, Klagātupīte, Valtu strauts, Vatstrauts.

#### Ezeri
Bezdibenis, Ezeriņi, Ķerkliņu ezers, Svētaiņu ezers (Sila ezers), Zvārdes ezers (Odzēnu ezers).

## Vēsture
thumb|270px|Ķērkliņu baznīca (pirms 1940). Celta 1641. gadā, nopostīta Otrā pasaules kara laikā.
Mūsdienu Zvārdes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Jaunzvārdes muiža (*Gut Neu-Schwarden*), Ķerkliņu muiža (*Gut Kerklingen*), Striķu muiža (*Gut Stricken*, Striķi), Veczvārdes muiža (*Gut Alt-Schwarden*).

1935. gadā Kuldīgas apriņķa Zvārdes pagasta platība bija 214,1 km² un tajā dzīvoja 3117 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Ķerkliņu, Striķu un Zvārdes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā pēc PSRS Aizsardzības ministrijas pieprasījuma lielākajā daļā pagasta teritorijas izveidoja aviācijas mērķpoligonu. Ciemus likvidēja un to teritorijas pievienoja Novadnieku (Striķu un Zvārdes ciemus) un Lielauces (Ķerkliņu ciemu) ciemiem. 1993. gadā Zvārdes pagastu izveidoja no jauna, tajā iekļaujot lielāko daļu bijušās pagasta teritorijas, kas atradās Novadnieku pagastā. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Saldus novadā.

## Iedzīvotāji
### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Striķi (pagasta centrs), Zvejnieki, Jaunsētas.

### Ievērojamas personības
* Kārlis Kļava (1907—1943), latviešu virsnieks, sporta šāvējs.

## Saimniecība
### Transports
Uz pagasta centru Striķiem ved autoceļš V1158 (Saldus—Striķi), pa kuru kursē satiksmes autobuss Saldus—Striķi Nr. 6747. Tas kursē 3 reizes dienā darba dienās, 2 reizes — sestdienās, svētdienās nekursē (2021. gadā).

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
.er

**.er** ir Eritrejas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

## Otrā līmeņa domēni

Ir vairāki otrā līmeņa domēni, tomēr nav pieejama informācija par to pielietojumu un ierobežojumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* IANA .er whois informācija 
* EriTel IPS mājaslapa
* Top-Level-Domain .ER (Informācijas lapa par .er vācu valodā)
Grobiņas fogti

thumb|300px|Grobiņas fogteja (pēc 1422).
thumb|300px|Grobiņas fogteja (Vgt:Grobin).
**Grobiņas fogti** () bija Livonijas ordeņa pavēlnieki (soģi) Grobiņas fogtejas teritorijā līdz 1560. gadam. Viņu rezidence bija vecā Grobiņas pils Ālandes labajā krastā tagadējā Grobiņas pilsētas teritorijā. Pēdējais Grobiņas fogts Klauss no Štreithorstas 1560. gadā Grobiņas pili atdeva Prūsijas hercogistei, jo Livonijas ordenis fogteju bija ieķīlājis Prūsijas hercogam Albrehtam.

Attēls:Grobinas_pils.jpg|Grobiņas fogtu pils rekonstrukcija
Attēls:Grobiņa, Pilsdrupas.jpg|Grobiņas pilsdrupas mūsdienās

## Zināmo Grobiņas fogtu saraksts
* 1428 — Gosvins no Ašebergas (*Goswin von Ascheberg*)
* 1430 — Venemars Plāters (*Wennemar Plater*)
* 1451 — Dītrihs no Dinklages (*Dietrich von Dincklage*)
* 1456 — Jakobs Fogts (*Jakob Vogt*)
* 1458 — Vilhelms no Hugenpotes (*Wilhelm von Hugenpoet*)
* 1478—1486 — Venemars Plāters no Brēles (*Wennemar Plater von dem Broele*)
* 1486 — Heinrihs no Brigenes (*Heinrich von der Brüggen*)
* 1504 — Sveders no Bušes (*Sweder von dem Busche*)
* 1507—1523 — Heinrihs no Langenes (*Heinrich von Langen*)
* 1527—1533 — Ernests no Minhauzenes (*Ernst von Münchhausen*)
* 1536 — Johans no Kersfeldes (*Johann von Kersfeld*)
* 1539—1550 — Rutgers Līdinghauzens-Volfs (*Rutger Lüdinghausen-Wolff*)
* 1551—1560 — Klauss no Štreithorstas (*Klaus von Streithorst*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Grobiņas fogtu pils attēli
Fluxus

[260px|thumb|[Jurģis Mačūns|Jurģa Mačūna 1963. gadā tapušais "Fluxus manifests"]]
**Fluxus** ir starptautisks mākslinieku, komponistu un dizaineru tīkls 1960. gados, kas savos darbos kombinēja dažādus mākslas medijus un disciplīnas. Fluxus pārstāvji pārsvarā izpauda sevi neodadaisma trokšņu mūzikā un vizuālajā mākslā, dažkārt arī literatūrā, vides plānošanā, arhitektūrā un dizainā. Fluxus ir bieži aprakstīts kā intermēdija, termins, ko radījis Fluxus aizsācējs Diks Higinss savā 1966. gada esejā.

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites
* Fluxus portāls 
* Ubuweb informācija:
** Fluxus skaņas fragmenti 
** "Nejaušu darbību antoloģija" (1963) 
** FluxFilms (1962—1970) MPEG formātā
Pasaules sistēmas teorija

alt=Valeršteina Pasaules sistēmas modelis|thumb|380x380px|Volerstīna Pasaules sistēmas modelis
**Pasaules sistēmas pieeja** ir pētniecības teorijas pieeja socioloģijā un citās zinātnēs, kuras galvenā būtība ir analizēt notiekošos procesus globālā kontekstā, apskatot vispasaules savstarpējo notikumu mijiedarbību un to radītās sekas. Pasaules sistēmas teorijas pieeja veidojusies gadsimtu ilgā laika posmā, piedaloties tās veidošanā dažādiem teorētiķiem, sākot no Ādama Smita un beidzot ar Maksu Vēberu. Viens no spilgtākajiem pamatlicējiem ir Imanuels Volerstīns. Tieši visatpazīstamāko pasaules sistēmas pētniecības pieejas teoriju ir veidojis I. Volerstīns, kura pasaules sistēmas teorijas pieejas pamatā ir vēsturiskās socioloģijas interpretācijas analīze. Teorētiķis mūsdienu pasaules sistēmas pētniecības pieeju pirmsākumus saista ar 16. gadsimtu, kurš aizsākās ar Amerikas atklāšanu un noslēdzās ar Anglijas revolūciju. Pasaules sistēmas teorija pieejas galvenais mērķis nav kalpot kā teorijai, bet gan kā pieejai pētīt un ietekmēt sociālo mijiedarbību un pasaulē notiekošo procesu iemeslus un sekas. 
alt=Valstu klasifikācija pēc I. Volerstīna pasaules sistēmas analīzes: kodols, pusperifērija un perifērija.|thumb|380x380px|Valstu klasifikācija pēc I. Volerstīna pasaules sistēmas analīzes: kodols, pusperifērija un perifērija
Pasaules sistēmas teorijas pieeja ļauj pētīt pasaules kapitālistiskās ekonomikas dinamiku kā vienotu sociālu sistēmu. Pasaules sistēmas teorijas pieejas pamatā ir kvalitatīvā pētniecības metode, balstīta uz makrosocioloģisku izpēti. I. Volerstīna interpretācijā pasaules sistēmas teorijas pieeja ir sociālās sistēmas izpēte, ar tai piemītošām robežām, konkrētu struktūru, grupu locekļiem un leģitimitāti, kā arī savstarpējo procesu sakarību.
alt=Valstu klasifikācija pēc Dunaway un Clelland pasaules sistēmas analīzes (2015): kodols, pusperifērija un perifērija.|thumb|380x380px|Valstu klasifikācija pēc Dunaway un Clelland pasaules sistēmas analīzes (2015): kodols, pusperifērija un perifērija
I. Volerstīns raksturo pasaules sistēmas teorijas pieeju kā mākslīgi radītu iekārtu, kas pārdala resursus no perifērijas uz kodolu. Kodols caur perifēriju maksimāli rada pašpietiekamu savu pastāvēšanas stāvokli. Tās pamatā ir industriāli attīstītās valstis - kodols un mazāk attīstītās valstis - perifērija. Mūsdienu pasaules sistēma — *„modernā pasaules sistēma”* ir laicīgākā no visām pasaules sistēmas pētīšanas pieejām un ir pilnībā unikāla, ar izveidoto visaptverošo pasaules kapitālisma klātbūtni. Šī modernā pasaules sistēma un tās pielietojums ir balstīts uz kapitālismu kā vēsturisku sociālu sistēmu, pastāvot pie neierobežotas ražošanas un *„darba dalīšanas”*, kuras pamatā ir konkurence.

## Piezīmes un atsauces
.cx

**.cx** ir Ziemsvētku Salas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

## Ārējās saites
* CIIA
* COCCA - Council of Country Code Administrators
* IANA .cx whois informācija
Retzemju elementi

**Retzemju elementi**, saukti arī par **retzemju metāliem**, ir 17 ķīmisko elementu saime, pie kuras pieder skandijs, itrijs, lantāns un 14 lantanīdi. Lai arī retzemju elementu dabā ir gana daudz, taču tie ir ļoti izkliedēti un grūti iegūstami.

Ķīmiskos savienojumus, kas satur retzemju elementus, izmanto ķīmisko reakciju katalīzei un magnētu ražošanai, kurus savukārt lieto dažādu atjaunojamās enerģijas tehnoloģisko produktu ražošanai, tādēļ pieprasījums pēc tiem pārsniedz piedāvājumu.

## Uzskaitījums

## Skatīt arī
* Ķīmisko elementu periodiskā tabula

## Literatūra
* N. G. Connelly and T. Damhus, red. (2005). Nomenclature of Inorganic Chemistry: IUPAC Recommendations 2005. With R. M. Hartshorn and A. T. Hutton. Cambridge: RSC Publishing. ISBN 978-0-85404-438-2.

## Ārējās saites
Daivspurzivis

**Daivspurzivis** (*Sarcopterygii*) ir relikta kaulzivju (*Osteichthyes*) virsklase. Daivspurzivju ziedu laiki bija devona periodā, bet līdz mūsdienām ir saglabājušās 8 zivju sugas (divas otiņspures un sešas plaušzivis). Šai grupai pieder arī visi četrkājaiņi, tā kā arhaiskās daivspurzivis ir četrkājaiņu priekšteči.

## Morfoloģija
Daivspurzivju morfoloģijā ir saglabājušās dažādas arhaiskas īpatnības. Ass skeletu veido nepārkaulojusies elastīga horda; nav mugurkaula skriemeļu. Galvaskauss ir amfistilisks vai autostilisks. No segkauliem attīstīts arī zvīņkauls. Aste dificerkāla (fosilajām formām arī heterocerkāla). Pāru peldspurām ir garas vai masīvas balsta daivas, kas apgādātas ar īpašu no iegareniem kauliem veidotu iekšējo skeletu. Ķermeni klāj īpašas kosmoīda tipa zvīņas, kuras veidojas saaugot kopā sīkām zobiņveida zvīņām.

Sirdij ir arteriālais konuss. Zarnā atrodas spirāliskais vārstulis. Zarna atveras kloākā. Kā barības vada sākumdaļas ventrālās sieniņas izaugums veidojas viens vai divi pūslīši, kuri pilda plaušu funkcijas.

## Sistemātikas izmaiņas
Daivspurzivju sistemātika nav līdz galam izstrādāta, tāpēc pastāv daudz dažādu grupas klasifikāciju. Tradicionāli daivspurzivis dala otiņspurēs jeb bārkšspurēs un divējādelpojošajās zivīs. Šajā rakstā attainota 2016. gada sistemātika, kas izveidota saskaņā ar jaunākajiem ģenētiskajiem pētījumiem. No otiņspurēm līdz mūsdienām ir saglabājusies latimēriju ģints ar 2 sugām, bet no divējādelpojošajām zivīm Austrālijas ragzobe, četras protopteru sugas no Āfrikas un Dienvidamerikas lepidosirens. Eirāzijā un Ziemeļamerikā dzīvojošu daivspurzivju nav. Savukārt, fosilā veidā daivspurzivis ir sastopamas arī Latvijas devona nogulumos (vairāk kā 40 sugas).

## Sistemātika
***Daivspurzivju virsklase** (*Sarcopterygii*)
*:: Kārta: †Onihodveidīgās (*Onychodontiformes*)
*: Klase: Celakantveidīgās (*Coelacanthimorpha*)
*:: Kārta: Celakantveidīgās (*Coelacanthiformes*)
*: Klase: Ripidistijas (*Rhipidistia*)
*:: Apakšklase: Plaušzivjveidīgās (*Dipnomorpha*)
*::: Virskārta: Divējādelpojošās zivis (*Ceratodontae*)
*:::: Kārta: Ragzobzivjveidīgās (*Ceratodontiformes*)
*::::: Apakškārta: Divplaušzivjveidīgās (*Lepidosirenoidei*)
*::::: Apakškārta: Vienplaušzivjveidīgās (*Ceratodontoidei*)
*:::: Kārta: †Dipterīdveidīgo (*Dipteridiformes*)
*:: Apakšklase: Četrkājveidīgie (*Tetrapodomorph*)

(†) - izmirušu zivju grupa.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Zivju ekoloģija un ihtioloģija
Ronijs Džeimss Dio

**Ronijs Džeimss Dio** (*Ronnie James Dio*, īstajā vārdā *Ronald James Padavona*; dzimis , miris ) bija amerikāņu smagā metāla vokālists. Savas karjeras laikā ir darbojies tādās grupās kā Elf, Rainbow, Black Sabbath, Heaven & Hell un viņa paša dibinātajā grupā Dio. Viņš ir plaši zināms kā viens no visspēcīgākā vokāla īpašniekiem smagajā metālā un velna ragu žesta popularizētājs smagajā metālā.

Ronijs Džeimss Dio nomira no kuņģa vēža 2010. gada 16. maija rītā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Marteno viļņi

thumb|Marteno viļņi|250px
**Marteno viļņi** (*Ondes Martinot*) ir viens no pirmajiem elektroniskajiem mūzikas instrumentiem. To 1928. gadā izgudroja franču telegrāfists un čellists Moriss Marteno (*Maurice Martenot*).

* Thomas Bloch - ondist
* Christine Ott - Ondes Martenot composer
Zaļesjes pagasts

**Zaļesjes pagasts** ir viena no Ludzas novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos, Krievijas pierobežā, Zilupes krastos. Robežojas ar sava novada Zilupes pilsētu, Lauderu, Pasienes, Briģu, Nirzas un Istras pagastiem, kā arī Krievijas Pleskavas apgabala Sebežas rajonu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Karnovka

#### Ezeri
Sovānu ezers, Zaļesjes ezers.

## Vēsture
1945. gadā Ludzas apriņķa Pasienes pagastā izveidoja Zaļesjes ciema padomi. **Zaļesjes ciems** ietilpis Zilupes (1949—1959) un Ludzas (1959—2009) rajonos. 1954. gadā Zaļesjes ciemam pievienoja likvidēto Bondaru ciemu, 1960. gadā — likvidēto Horoševas ciemu. 1965. gadā padomju saimniecības «Pasiene» teritoriju pievienoja Pasienes ciemam, 1977. gadā pievienoja daļu Zilupes pilsētas teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2002. gadā Zaļesjes pagasts apvienojās ar Zilupes pilsētu, izveidojot Zilupes novadu.
2021. gadā Zilupes novadu iekļāva Ludzas novadā.

## Iedzīvotāji
Pēc CSP datiem 2016. gadā pagastā dzīvoja 696 iedzīvotāju. Zaļesjes pagasts ir viens no Latvijas pagastiem, kuru iedzīvotāju absolūtais vairākums ir krievi, latvieši ir tikai trešā lielākā etniskā kopiena aiz baltkrieviem. Pēc 2011. gada tautas skaitīšanas datiem Zaļesjes pagastā dzīvoja 53,41% krievu, 20,79% baltkrievu, 20,64% latviešu un 3,03% poļu.

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Zaļesje (pagasta centrs), Ploski, Rakšina, Rabova, Surbeļi, Sovāni, Duboviki, Terehova.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
1928. gada olimpiskās spēles

**1928. gada olimpiskās spēles** var būt:
* 1928. gada vasaras olimpiskās spēles;
* 1928. gada ziemas olimpiskās spēles.
Laura Igaune

**Laura Igaune** (dzimusi  Stučkā (tagadējā Aizkrauklē)) ir latviešu vieglatlēte, startē vesera mešanas un diska mešanas sacensībās. Paralēli sportistes gaitām strādā arī par treneri. Vesera mešanā, kas ir L. Igaunes pamatdisciplīna, kopš 2010. gada Latvijas čempionāta vieglatlētikā viņai pieder Latvijas rekords (šobrīd 73,56 m).

Beigusi Kokneses vidusskolu, pēc tam Rīgas Stradiņa universitāti un Rietumkentuki Universitāti.

## Karjera
Ar vieglatlētiku sāka nodarboties vēlu — tikai 11. klasē, sākotnēji meta disku; pirmais treneris Igors Lulle. Pēc tam trenējās pie Vladimira Kuzņecova un Viļņa Sudāra.

L. Igaunes personiskais rekords diska mešanā ir 51,96 m (2008).

Pēc studiju beigām Rīgas Stradiņa universitātē pārcēlusies studēt un trenēties ASV. Pēc studiju beigām tur turpina strādāt par treneri.

2011. gada pavasarī sacensībās ASV L. Igaune piecas reizes laboja Latvijas rekordu vesera mešanā. Vispirms 27. martā viņa rekordu uzlaboja līdz 61,25 m, 2. aprīlī — 63,07 m, 14. aprīlī — 63,14 m, 22. aprīlī — 63,56 m, bet 7. maijā *Billy Hayes Invitational* sacensībās Blūmingtonā L. Igaune veseri raidīja 64,44 m tālumā. 2012. gada aprīlī vairākkārt laboja rekordu, vispirms to uzlabojot līdz 65,78 m, pēc tam — 66,23 m, tad 21. aprīlī Našvilā līdz 68,94. Diemžēl šis rezultāts par 6 cm atpalika no  normatīva.

2019. gada 15. martā viņa atkal laboja valsts rekordu, to izdarot divkārt sacensībās Šarlotā, ASV. Vispirms 69,74 (2. metienā), tad 69,76 m (5. metienā). Pašlaik L. Igaune strādā par treneri Elonas Universitātē Ziemeļkarolīnā. 20. aprīlī sacensībās Daremā L. Igaune atkal laboja Latvijas rekordu, pie tam pat trīs reizes, trešajā mēģinājumā sasniedzot 71,61 m. Šis rezultāts bija ne vien jauns Latvijas rekords, bet arī ļāva kvalificēties Pasaules čempionātam. Maijā sacensībās ASV viņa aizmeta veseri 73,56 m attālumā, atkal labojot Latvijas rekordu un izpildot 2020. gada olimpisko spēļu kvalifikācijas normatīvu. 2019. gada Pasaules čempionātā Dohā, L. Igaune neiekļuva finālā, sasniedzot 22. vietu kopvērtējumā (67,77 m).

L. Igaune izcīnīja tiesības dalībai 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur ieņēma 20. vietu ar rezultātu 68,53 m, nekvalificejoties sacensību finālam.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas Vieglatlētikas savienības profils
Tallinas "Kalev/Cramo"

***BC Kalev/Cramo*** ir profesionāls Igaunijas basketbola klubs, kas ir dibināts 1998. gadā. Klubs bāzēts Igaunijas galvaspilsētā Tallinā.

"Kalev/Cramo" piedalās Igaunijas čempionātā, Latvijas—Igaunijas Basketbola līgā, FIBA Čempionu līgā. Vairākas sezonas spēlējis VTB līgā. Klubs savas mājas spēles aizvada *[[Unibet Arēna|Unibet Arēnā]]*.

"Kalev/Cramo" ir 15 reizes uzvarējis Igaunijas čempionātā (2005, 2006, 2009, 2011—2014, 2016—2019, 2021, 2023—2025).

Klubu no 2019. gada līdz 2022. gadam vadīja latviešu treneris Roberts Štelmahers. Šobrīd galvenais treneris ir Somijas speciālists Antons Miroļubovs.

Tajā spēlējuši daudzi Latvijas basketbolisti, tostarp: Armands Šķēle, Aigars Šķēle, Rolands Freimanis, Jānis Kaufmanis, Mārcis Vītols, Ojārs Siliņš, Mārtiņš Meiers, Zigmārs Raimo, Jānis Bērziņš. Šobrīd "Kalev/Cramo" sastāvā jau otro sezonu spēlē Anrijs Miška.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa  
* BasketPedya profils
Felipe Rejess

**Felipe Rejess** (; dzimis  Kordovā, Spānijā) ir profesionāls spāņu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja un centra pozīcijās, Spānijas basketbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2012) pārstāv Spānijas ACB līgas klubu Madrides "Real".

Kopā ar Spānijas izlasi ir izcīnījis sudraba medaļu divās olimpiskajās spēlēs, uzvarējis 2006. gada Pasaules čempionātā. Eiropas čempionātos ir svinējis divas uzvaras (2009, 2011), izcīnījis divas sudraba medaļas (2003, 2007) un vienreiz ir izcīnījis 3. vietu (2001).

## Ārējās saites
* Eirolīgas profils 
* Basketpedya profils
Romans Šebrle

**Romans Šebrle** (; dzimis  Lanškrounā, Čehoslovākijā) ir čehu vieglatlēts, desmitcīņnieks. R. Šebrlem iepriekš piederēja Pasaules rekords desmitcīņā, 2001. gadā viņš kļuva par pirmo sportistu, kam izdevies pārsniegt 9000 punktu robežu. Viņa uzstādītais rezultāts bija 9026 punkti. Iepriekšējais rekords piederēja citam čehu sportistam Tomāšam Dvoržākam, kas divus gadus iepriekš sasniedza 8994 punktu robežu.

Šebrle ir piedalījies trijās olimpiskajā spēlēs (2000, 2004, 2008). 2000. gada Sidnejas spēlēs viņš ieguva sudraba medaļu, zaudēja vienīgi Igaunijas sportistam Erki Nolam, 2004. gada Atēnu spēlēs viņš kļuva par olimpisko čempionu, taču 2008. gada Pekinas spēlēs spēja iegūt tikai 6. vietu.

Ir piedalījies 7 Pasaules čempionātos (1997, 1999, 2001, 2003, 2005, 2007, 2009), kuros ir ieguvis zelta medaļu 2007. gadā un sudrabu 2003. un 2005. gada čempionātos. R. Šebrle ir divkārtējs Pasaules čempions telpās (2001, 2004), divkārtējs Eiropas čempions (2002, 2006). Tāpat ir svinējis uzvaru 1997. gada Universiādē.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Jans Železnijs

**Jans Železnijs** (; dzimis  Mlada Boleslavā, Čehoslovākijā) ir bijušais čehu vieglatlēts, šķēpa metējs. Trīskārtējs Olimpisko spēļu čempions, trīskārtējs Pasaules čempions. J. Železnija personīgais rekords ir 98,48 metri, kas joprojām ir pasaules rekords šķēpa mešanā. Viņš ir veicis 5 vistālākos metienus ar jaunās konstrukcijas šķēpu.

J. Železnijs ir piedalījies piecās Olimpiskajās spēlēs (1988, 1992, 1996, 2000, 2004). 1992., 1996. un 2000. gada spēlēs izcīnīja zelta medaļu, 1988. gada Olimpiādē izcīnīja sudraba medaļu. Par saviem sasniegumiem tiek uzskatīts par vienu no labākajiem šķēpa metējiem visā šī sporta veida vēsturē. Savas karjeras laikā stadionā ir cīnījies ar tādiem šķēpa metējiem kā Sergeju Makarovu, Stīvu Bekliju, Borisu Henriju, Sepo Reti, Reimondu Hehtu un Aki Parviainenu.

Savu sportista karjeru plānoja beigt pēc 2006. gada Eiropas čempionāta, kur ieguva bronzas medaļu. Taču oficiāli viņš karjeru beidza 2006. gada 19. septembrī savā dzimtajā pilsētā Mlada Boleslavā, vietā, kur J. Železnijs sāka savu karjeru.

Šobrīd strādā par treneri Prāgā un un darbojas Starptautiskajā Olimpiskajā komitejā.

## Ārējās saites

* Olympic.cz profils
Slokas iela

**Slokas iela** var būt:

* Slokas iela — iela Rīgā;
* Slokas iela — iela Jūrmalā;
* Slokas iela — iela Jelgavā;
* Slokas iela — iela Ādažu pagasta Garkalnē;
* Slokas iela — iela Ķekavas pagasta Katlakalnā;
* Slokas iela — iela Ropažu pagasta Silakrogā.

## Skatīt arī
* Mazā Slokas iela
* Sloku iela
Ziemeļu rajons

**Ziemeļu rajons** var būt:
* Ziemeļu rajons — Rēzeknes mikrorajons
* Ziemeļu rajons — Rīgas administratīvais rajons
* Ziemeļu rajons jeb Ziemeļu priekšpilsēta — Liepājas priekšpilsēta

## Skatīt arī
* Ziemeļi
* Ziemeļu aleja
* Ziemeļu gatve
* Ziemeļu iela
* Ziemeļu mols
Gibraltāra šaurums

**Gibraltāra šaurums** (, , ) ir jūras šaurums, kas savieno Atlantijas okeānu ar Vidusjūru un atdala Eiropas valsti Spāniju no Āfrikas valsts Marokas. Pie šauruma atrodas arī Apvienotās Karalistes pārvaldītā teritorija Gibraltārs. Īsākais attālums starp abām pasaules daļām šajā šaurumā ir 13 kilometri. Antīkajā pasaulē Gibraltāra šaurumu dēvēja par "Herkulesa stabiem". Gibraltāra šaurums ir ļoti nozīmīgs kuģu ceļš.

## Ārējās saites
Valdemāra iela

**Valdemāra iela** var būt:

* Valdemāra iela — iela Ainažos;
* Valdemāra iela — iela Rūjienā;
* Valdemāra iela — iela Sabilē;
* Valdemāra iela — iela Valkā.

## Skatīt arī
* Krišjāņa Valdemāra iela
Marlboro vīrs

**Marlboro vīrs** jeb **Marlboro kovbojs** ir viena no pasaulē pazīstamākajām reklāmu ikonām un veiksmīgākajām reklāmas kampaņām, ko Marlboro kompānijai izveidoja Leo Burneta (Leo Burnett) reklāmas kompānija. Ar šo 1954. gada kampaņu tika pilnībā mainīts šī zīmola tēls - līdz tam Marlboro tika pasniegtas kā cigaretes dāmām, taču ar šo kampaņu tās tika pozicionētas kā cigaretes vīriešiem. Bija vairāki Marlboro vīra varianti, taču populārākais izrādījās kovbojs, šo tēlu zīmols izmanto vēl mūsdienās. 

## Ārējās saites
* The Marlboro Man
Džesika Votsone

**Džesika Votsone** (; dzimusi  Austrālijā) ir austrāliešu burātāja. Viņa pašlaik ir visjaunākā burātāja, kas vienatnē ir apburājusi apkārt Zemeslodei.

Viņa savu celojumu apkārt Zemeslodei uzsāka Sidnejā 2009. gada 18. oktobrī. Ceļojuma laikā viņa šķersoja Kluso, Atlantijas un Indijas okeānus. Savu ceļojumu viņa beidza trīs dienas pirms savas 17. dzimšanas dienas 2010. gada 15. maijā, kad viņa šķērsoja Sidnejas ostu.

Intervijā *[[Los Angeles Times]]* viņa saka par sava ceļojuma iemesliem: "Es vēlējos sevi izaicināt un sasniegt kaut ko, ar ko es varētu lepoties. Jā, es vēlējos iedvesmot cilvēkus. Man apnika cilvēku izteikumi, ka tāda maza meitene kā es nav spējīga paveikt kaut ko lielu. Tas vairāk nav mans sapnis vai ceļojums. Katrs pavērsiens šeit nav tikai mans sasniegums, bet gan visu to, kuri man palīdzēja un ieguldīja tik daudz laika, lai palīdzētu man tikt šeit."

Votsone pašlaik raksta grāmatu par saviem piedzīvojumiem un emocijām, kas viņu pārņēma ceļojuma laikā. Visticamāk, ka grāmatas nosaukums būs "True Spirit" un to izdos *Hachette Publishing* trīs mēnešus pēc ceļojuma beigām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Daugavgrīvas iela (Rīga)

**Daugavgrīvas iela** ir Rīgas iela, Pārdaugavā. Tā atrodas Āgenskalna, Dzirciema, Iļģuciema un Spilves apkaimēs. Kopējais ielas garums ir 5845 metri un tā sastāv no 2—5 braukšanas joslām ar pārsvarā asfalta segumu. Daugavgrīvas iela turpinās kā Daugavgrīvas šoseja. Daugavgrīvas iela sastāv no diviem savstarpēji nesaistītiem posmiem: tās sākumdaļa, kas joprojām klāta ar bruģi, atdalīta no ielas lielākās daļas izbūvējot Vanšu tiltu 1981. gadā.

Posmā starp Buļļu un Viļņas ielu Daugavgrīvas iela ir Dzegužkalna parka austrumu robeža.

## Vēsture
Daugavgrīvas ielas pamatā ir ceļš uz Daugavgrīvas cietoksni, Rīgas priekšostu un Ziemas ostu. Pēc Pārdaugavas pievienošanas Rīgas pilsētai ceļš pārtapa par ielu. Līdz 1905. gadam Daugavgrīvas iela tika dēvēta par **Dinamindes ielu**. Sākot ar 1860. gadu, ap ielu sāka veidoties Iļģuciema rūpniecības zona.

### Ievērojamas celtnes
Daugavgrīvas ielā atrodas vai atradās vairākas no senajām Pierīgas muižiņām: Šrēdera nams (Daugavgrīvas ielā 11), Švarcmuiža jeb Hāgena muiža (Daugavgrīvas ielā 19/21), Heija muižiņa (Daugavgrīvas ielā 25, nodega 20. gadsimta 80. gados, vēlāk nojaukta), Drēzdena muiža (Daugavgrīvas ielā 37/39, nojaukta 2011. gadā, veicot Daugavgrīvas ielas satiksmes mezgla izbūvi), Iļģuciema fabrikas īpašnieka muižiņa (Daugavgrīvas ielā 67).

Daugavgrīvas ielā atrodas Iļģuciema alus darītava (SIA "Ilgezeem", Daugavgrīvas iela 82/84), "Rīgas laku un krāsu rūpnīca". Latvijas PSR laikā ielā atradās "Baltijas Zivsaimniecības zinātniskās pētniecības institūts" (Daugavgrīvas iela 6), "Rīgas lauksaimniecības mašīnbūves rūpnīca" (Daugavgrīvas iela 23a), "Latvijas stikls" (Daugavgrīvas iela 77), "Rīgas ēku celtniecības kombināts" (Daugavgrīvas iela 93) un citas ražotnes.

Daugavgrīvas ielā 140 atrodas Spilves lidlauks.

## Ielu savienojumi
Daugavgrīvas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Raņķa dambis
* Balasta dambis
* Meža iela
* Kalnciema iela
* Ērģeļu iela
* Krišjāņa Valdemāra iela
* Bezdelīgu iela
* Mārtiņa iela
* Krēslas iela
* Kliņģeru iela
* Kuldīgas iela
* Ūdens iela
* Mazā Ūdens iela
* Pulka iela
* Buļļu iela
* Viļņas iela
* Tvaikoņu iela
* Lilijas iela
* Baltā iela
* Riekstu iela
* Motoru iela
* Lidoņu iela
* Podraga iela
* Daugavgrīvas šoseja

## Skatīt arī
* Āgenskalns
* Spilve

## Atsauces
Daugavgrīvas šoseja

**Daugavgrīvas šoseja** ir Rīgas iela Pārdaugavā. Tā atrodas Spilves, Voleru un Bolderājas apkaimēs. Kopējais ielas garums ir 6204 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām. Daugavgrīvas šoseja ir turpinājums Daugavgrīvas ielai.

Latvijas PSR laikā ielas nosaukums bija **Bolderājas šoseja**.

## Ielu savienojumi
Daugavgrīvas šoseja ir savienota ar šādām ielām:
* Daugavgrīvas iela
* Zilā iela
* Apakšgrāvja iela
* Platā iela
* Gaigalas iela

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Spilve
* Voleri
* Bolderāja

## Atsauces
Pols Pots

**Salots Sars** (), plašāk pazīstams kā **Pols Pots** (; dzimis , miris ), bija Kambodžas komunistu kustības Sarkano khmeru vadītājs, Demokrātiskās Kampučijas premjerministrs no 1976. līdz 1979. gadam. Laikā, kad viņš bija Kambodžas vadītājs, pret iedzīvotājiem tika veikts genocīds, kurā gāja bojā 1,7—2,5 miljoni cilvēku.

Pēc tam, kad 1979. gadā Vjetnamas spēki sagrāva sarkanos khmerus, Pols Pots aizbēga uz Taizemi. Pēc vjetnamiešu aiziešanas 1989. gadā viņš atgriezās Kambodžā, sarkano khmeru kontrolētajā teritorijā. Vēlāk viņu apcietināja sarkano khmeru komandieris Ta Moks un turēja mājas arestā.  Pols Pots nomira.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Kleistu iela (Rīga)

**Kleistu iela** ir Rīgas iela Pārdaugavā.

## Ielas raksturojums
Iela atrodas Imantas, Kleistu un Bolderājas apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Anniņmuižas bulvāri, bet noslēdzas pārejot Mazajā Kleistu ielā. Par ielas turpinājumu var uzskatīt stigu, kas no šīs vietas savienojas ar Lielo ielu Buļļupes krastā. Kopējais ielas garums ir 6410 metri un tā sastāv no 2—4 braukšanas joslām.

Gar ielu ved veloceļš Imanta—Daugavgrīva.

## Vēsture
Ielu sāka izbūvēt 1920. gadā cauri Spilves pļavām kā dambi. 1960. gadā nosaukta par Kleistu ielu. 1976. gadā pārdēvēta viena no Viskrievijas Ārkārtas komisijas (čekas) vadītājiem Jēkaba Petersa godināšanai par **Jēkaba Petersa ielu**. 1990. gada 20. aprīlī ar Rīgas pilsētas Tautas deputātu padomes lēmumu Nr. 1/19 Andra Teikmaņa vadībā ielai atjaunots vēsturiskais Kleistu ielas nosaukums.

## Ielu savienojumi
Kleistu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Anniņmuižas bulvāris
* Slokas iela
* Kurzemes prospekts
* Mazlēpju iela
* Buļļu iela
* Rātsupītes iela
* Mārtiņa Peniķa iela
* Apakšgrāvja iela
* Artura Galindoma iela
* Sabiedroto iela
* Mazā Kleistu iela
* Lielā iela

## Skatīt arī
* Imanta
* Kleisti
* Bolderāja

## Atsauces
Mežvidi (Baldone)

**Mežvidi** ir Baldones pilsētas daļa tās rietumos Ķekaviņas upes krastos abpus autoceļam P91. Līdz 2016. gadam bija ciems Baldones pagastā. Mežvidos atrodas bērnu sociālās aprūpes centrs «Baldone», degvielas uzpildes stacija, autoserviss, restorāns. Dzīvojamā apbūve galvenokārt individuālā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Mežvidi

**Mežvidi** var būt:
* Mežvidi — apdzīvota vieta Ludzas novadā, Mežvidu pagasta centrs.
* Mežvidi — apdzīvota vieta Saldus novadā, Novadnieku pagasta centrs.
* Mežvidi — Baldones pilsētas daļa, agrāk — ciems.
* Mežvidi — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Demenes pagastā.
* Mežvidi — apdzīvota vieta Līvānu novada Rudzātu pagastā.
* Mežvidi — apdzīvota vieta Mārupes novada Mārupes pagastā.
* Mežvidi — vasarnīcu ciems Valmieras novada Burtnieku pagastā.
* Mežvidi — vasarnīcu ciems Valmieras novada Valmieras pagastā.
* Mežvidi — vasarnīcu ciems Jelgavas novada Glūdas pagastā.
* Mežvidi — vasarnīcu ciems Ogres novada Ogresgala pagastā.
* Mežvidi — vasarnīcu ciems Dienvidkurzemes novada Sakas pagastā.
* Mežvidi — vasarnīcu ciems Saulkrastu novada Saulkrastu pagastā.
* Mežvidi — apdzīvota vieta Cēsu novada Raiskuma pagastā.
* Mežvidi — dzelzceļa stacija līnijā Kārsava—Rēzekne I.

## Skatīt arī
* Mežvidu pagasts
* Otrie Mežvidi
Maskavas iela

**Maskavas iela** var būt šādās Latvijas pilsētās:

* Maskavas iela Rēzeknē;
* Maskavas iela Ventspilī;
* agrākais Katedrāles ielas nosaukums Jūrmalā;
* agrākais Rožu ielas nosaukums Madonā;
* agrākais Lastādijas ielas un Latgales ielas nosaukums Rīgā;
* agrākais Ķesterciema ielas nosaukums Salaspilī;
* agrākais Cietokšņa ielas un Garās ielas nosaukums Daugavpilī;
* agrākais Rīgas ielas un Augusta ielas nosaukums Krāslavā.

## Atsauces
Laiņi

**Laiņi** ir Baldones pilsētas daļa tās dienvidaustrumos, starp Zīļu ielu un Morisonkalnu. Līdz 2016. gadam bija ciems Baldones pagastā. Laiņos ir mazstāvu dzīvojamā apbūve gar Saulgriežu ielu un Urlu ceļu. Padomju laikā Laiņos atradās patērētāju biedrības uzņēmumi — maizes ceptuve un konditorejas cehs.

## Atsauces
Andruss Verniks

**Andruss Verniks** (; dzimis  Antslā, Igaunijas PSR, PSRS) ir igauņu vieglatlēts, šķēpa metējs. Viņa personīgais rekords šķēpa mešanā ir 87,83 m, kas tika uzstādīts 2003. gadā, tas bija Igaunijas rekords 15 gadus, līdz to pārspēja Magnuss Kirts. Divreiz atzīts par Igaunijas gada sportistu.

Divkārtējs Pasaules čempionātu medaļnieks — 2005. gadā Helsinkos viņš kļuva par čempionu, taču 2003. gada čempionātā ieguva sudrabu.

2010. gada 16. janvārī tika pieķerts braucot dzērumā Tallinā. Viņam tika atņemtas tiesības uz 4 mēnešiem un piespriesta 12 000 kronu liela soda nauda.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jaroslavs Halāks

**Jaroslavs Halāks** (; dzimis  Bratislavā) ir slovāku hokejists, vārtsargs, Slovākijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2022) pārstāv Nacionālās hokeja līgas klubu Ņujorkas "Rangers". 

## Spēlētāja karjera
2003. gada NHL draftā viņu izraudzījās Monreālas "Canadiens" ar kopējo 271. kārtas numuru. Pēc divām Ziemeļamerikā aizvadītām sezonām, "Canadiens" rindās Halāks debitēja 2006.—07. gada sezonā. Turpmākajās sezonās viņš bija "Canadiens" otrais vārtsargs aiz Kerija Praisa.

2010. gada vasarā Halāks noslēdza līgumu ar Sentluisas "Blues". 2014. gada 28. februārī tika aizmainīts uz Bufalo "Sabres", taču vien pāris dienas vēlāk nokļuva jau Vašingtonas "Capitals" sastāvā. 2014. gada vasarā Halāks noslēdza četru gadu līgumu ar Ņujorkas "Islanders". 2018. gada vasarā pievienojās Bostonas "Bruins", spēles laiku vārtos dalot ar Tūka Rasku.

2022. gada 13. jūlijā Halāks kā brīvais aģents parakstīja viena gada līgumu, $ 1,55 miljonu vērtībā ar NHL klubu Ņujorkas "Rangers".

Slovākijas izlases sastāvā spēlējis 2007., 2009. un 2011. gada Pasaules čempionātā, kā arī 2010. un 2014. gada olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites

## Atsauces
2010. gada FIFA Pasaules kausa tiesneši

**2010. gada Pasaules čempionātu futbolā** tiesās 30 galvenie un 60 līnījtiesneši no visām FIFA konfederācijām. Tiesnešu atlases process sākās jau 2007. gadā, kad 54 kandidāti tika uzņemti īpašā tiesnešu treniņu programmā. 2008. gada oktobrī tika izziņoti tie 38 tiesneši, no kuriem tiks izvēlēti tie 30, kas dosies uz finālturnīru. 30 tiesnešu komandas, kas dosies uz čempionātu tika paziņotas 2010. gada 7. februārī Cīrihē. No 25. februāra līdz 6. martam tika aizvadītas īpašas medicīniskās pārbaudes visiem izvēlētajiem tiesnešiem  2010. gada 27. maijā FIFA paziņoja ka divi tiesnešu trio - Mohameds Benuza un Karloss Amarilja - tiek atsaukti no dalības čempionātā, jo divi līnījtiesneši neizturēja medicīniskās pārbaudes. Kā aizvietotāji uz čempionātu dosies Urugvajas tiesnesis Martinsu Vaskess un viņa līnījtiesneši.

## Tiesnešu komandas

## Atsauces
Fricis Blumbahs

**Fricis Blumbahs** (dzimis , miris ) bija latviešu astronoms.

## Biogrāfija
Fricis Blumbahs piedzima 1864. gada 23. oktobrī Lībagu pagasta Slaparās. Viņa tēvs bija Slaparu saimnieks Jānis. Frici skolas gaitās virzīja un arī materiāli palīdzēja mātes brālis Lībagu Putniņciema Baložu saimnieks, veterinārzinātņu maģistrs, literatūras un valodniecības pētnieks Kristaps Kārlis Preipičs-Brīvkalns. Fricis beidza Talsu apriņķa skolu, 1883. gadā iestājās Tērbatas universitātē, kur beidza fizikas—matemātikas fakultāti.

Darba gaitas Fricis Blumbahs uzsāka Pulkovas observatorijā, pēc tam strādāja Pēterburgas Kara medicīnas akadēmijas fizikālajā zinātniskās pētniecības laboratorijā par fizikas profesora N. G. Jegorova asistentu. Kad Dmitrijs Mendeļejevs 1893. gadā organizēja Krievijas metroloģisko dienestu, kur ietilpa arī Galvenā svaru un mēru palāta, viņš uzaicināja Frici Blumbahu par šīs iestādes mehāniķi. Blumbahs kļuva par laika etalonu laboratorijas organizētāju un vadītāju, bija Pēterburgas universitātes profesors.

Mendeļejevs iedēvēja Frici par Fjodoru, tāpēc Krievijas enciklopēdijās var lasīt Fjodora Blumbaha () vārdu. Fricis Blumbahs darbojās Krievijas astronomijas biedrībā, kur ieguva plašu popularitāti pēc 1896. gada augustā (pēc vecā stila 28. jūlijs) organizētās Ļenas (Čekurskas) ekspedīcijas. Ekspedīcija pilnā aptumsuma laikā ieguva ļoti labus saules vainaga fotouzņēmumus. Blumbahs izdarīja arī 1937. gada augustā iegūtos Finslera komētas fotouzņēmumus. Līdz pat Dmitrija Mendeļejeva nāvei 1907. gadā Fricis Blumbahs bija viņa tuvākais līdzstrādnieks, liela daļa Mendeļejeva arhīva rakstīta ar Blumbaha roku.

Vēlāk zinātnieks apceļoja Vāciju, Šveici, Franciju, Holandi, Itāliju, Mezopotāmiju, bet Anglijā uzraudzīja pirmā Pulkovas observatorijas 50 centimetru teleskopa lēcas izgatavošanas darbus. No 1928. līdz 1934. gadam viņš vadīja laboratoriju Krievijas naftas produktu izpētei, pierādot, ka eksportējamā benzīna un smēreļļas kvalitāte dažkārt pat pārsniedz Amerikas naftas produktu kvalitāti.

Zinātnieks atgriezās Latvijā 1939. gadā, no 1944. gada vadīja Latvijas Valsts universitātes Astronomijas katedru, bet, nodibinoties Zinātņu akadēmijai, 1946. gadā kļuva par astronomijas sektora vadītāju.

Latvijas Zinātņu akadēmijas Goda loceklis no 1946. gada septembra, Nopelniem bagātais zinātnes darbinieks, Latvijas Valsts universitātes Astronomijas katedras vadītājs Fricis Blumbahs miris 1949. gada 10. jūnijā un apbedīts Rīgā, Meža kapos.

Blumbaha vārdā nosaukts asteroīds 352646 Blumbahs.
Talsos Fr. Blumbaha vārdā nosaukta iela.
Aleksandrs Tarasovs

thumb|200px|Aleksandrs Tarasovs
**Aleksandrs Tarasovs** (, dzimis  Maskavā) ir radikālā postmarksisma teorētiķis, sociologs, politologs un vēsturnieks. Lielāko kreiso radikālo un ekstrēmistisko jaunatnes kustību Krievijā speciālists.

## Ārējās saites
* Mājas lapa Aleksandrs Tarasovs, viņa draugiem un sabiedrotajiem
* Tarasovs no bibliotēkas „Scepsis“