Georgs Vilhelms Timms

thumb|220px|Pašportrets.
**Georgs Vilhelms Timms** (, 1820—1895), arī **Vasīlijs Fjodorovičs Timms** () bija vācbaltu gleznotājs. Pēterburgas Mākslas akadēmijas batālās glezniecības profesors (1855), "Krievu mākslas lapas" (*Русский Художественный листок*) izdevējs (1851—1862), Prūsijas Mākslas akadēmijas profesors un Berlīnes porcelāna manufaktūras darbinieks (1876).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1820. gada 9. jūnijā Rīgas birģermeistara Frīdriha Vilhelma Timma un viņa sievas Emīlijas, dzimušas Cimermanes, ģimenē Zorgenfreijas muižā Ķīšezera piekrastē.
Mācījās Bērzaines ģimnāzijā pie Cēsīm (1832—1833), studēja glezniecību Pēterburgas Mākslas akadēmijā pie batālista A. Zauerveida (1835—1839) un 1839. gadā ieguva 1. pakāpes sudraba medaļu par 1812. gada karam veltītām vēsturiskā žanra gleznām. Pēc studiju beigām G. V. Timms apceļoja Vāciju un Ungāriju, 1844. gadā papildinājās Parīzē pie gleznotāja Orasa Emila Žana Vernē, 1845. gadā kopā ar O. Vernē apceļoja Alžīriju.

1848. gadā Timms apmetās uz dzīvi Krievijas impērijas galvaspilsētā Pēterburgā, vasaras bieži pavadīja Latvijā, kur gleznojis akvareļus. 1849. gadā apceļoja Kaukāzu. Savāktie zīmējumi un skices radīja ideju izdot žurnālu "Krievu mākslas lapa" (*Русский художественный листок В. Тимма*), kas iznāca no 1851. gada trīs reizes mēnesī līdz pat 1862. gadam, un tajā publicēja Timma litogrāfiskos attēlus par dažādām aktuālām tēmām, tikai retos gadījumos viņš pieaicināja citus māksliniekus.
1852. gadā viņš pavadīja ķeizaru Nikolaju I braucienā uz Hāpsalas kūrortu. Krimas kara laikā 1854. gadā mākslinieks uzturējās Sevastopolē, kur darināja grafikas lapas savam žurnālam. Par šiem zīmējumiem 1855. gadā Timms ieguva Pēterburgas Mākslas akadēmijas batālās glezniecības profesora grādu. 1862. gadā viņš darbu žurnālā pārtrauca redzes pasliktināšanās dēļ.

1867. gadā Georgs Vilhelms Timms pārcēlās uz dzīvi Berlīnē, kur pievērsies keramikas apgleznošanai. 
1876. gadā viņu ievēlēja par Prūsijas Mākslas akadēmijas profesoru un viņš sāka strādāt Berlīnes ķeizariskajā porcelāna manufaktūrā.
Miris 1895. gada 7. aprīlī Berlīnē, apbedīts Rīgas Lielajos kapos.

20. gadsimta sākumā mākslinieka atraitne Emīlija Timma viņa radošo mantojumu nodeva Rīgas Pilsētas Mākslas muzejam, kur 1906. gadā tika sarīkota plaša atceres izstāde, kā arī novēlēja Rīgas pilsētai procentus no 20 000 rubļu liela kapitāla Timma stipendijas izveidošanai. 1907. — 1914. gadā to piešķīra jauno Rīgas mākslinieku ārzemju studijām.
Par Timma atraitnes līdzekļiem 1900. gadā uzcēla Timma tiltu pāri pilsētas kanālam.

## Daiļrades raksturojums
Georgs Vilhelms Timms būtiski veicinājis litogrāfijas ieviešanu un izkopšanu Krievijas impērijā. Nodarbojās ar batāliju, žanra un ainavu glezniecību un kļuva pazīstams galvenokārt ar zīmējumiem — ilustrācijām un litogrāfijām par pilsētnieku ikdienas dzīves tēmām.


Georg Wilhelm Timm - The scribe.jpg|Rakstvedis, ap 1850
Timm decembrists.jpg|Decembristu sacelšanās Pēterburgā
Anointing_of_Alexander_II.JPG|Ķeizara Aleksandra II iesvaidīšana, 1856
Announcement of the Coronation.JPG|Aleksandra II koronācijas izziņošana 
Battle of La Fere-Champenoise by Timm.jpg|1814. gada kauja pie Feršampenuāzas (*Fère-Champenoise*)
შამილის და შვილების მიერ პეტერბურგს ჩასვლა, 1859 წ.jpg|Imama Šamila dzimta Pēterburgā, 1859


## Atsauces

## Literatūra
* Māksla un arhitektūra biogrāfijās. Atb. red. A. Vanaga, Rīga, 2000. — 3. sēj.

## Ārējās saites