open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kā zvēri

**"Kā zvēri"** () ir 2022. gada Spānijas un Francijas trillera filma, kuras režisors ir Roberto Sorogojens. Filmā galvenās lomas atveido Deniss Menošē, Marina Foisa un Luiss Saera.

Filma stāsta par naidīgu konfliktu starp precētu franču pāri, kas apmetas dzīvot Galisijas laukos, un vietējiem iedzīvotājiem.

Filmas "Kā zvēri" pirmizrāde notika  75. Kannu kinofestivālā. Filma saņēma augstu kritiķu novērtējumu un to nominēja vairākām balvām. "Kā zvēri" nominēja Spānijas ''Goya'' balvai 17 kategorijās, saņemot deviņās, tai skaitā kategorijā "Labākā filma". Filma saņēma arī Cēzara balvu kategorijā "Labākā ārzemju filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Mirāža (1965. gada filma)

**"Mirāža"** () ir 1965. gada ASV mistērijas trillera filma, kuras režisors ir Edvards Dmitriks. Filmā galvenās lomas atveido Gregorijs Peks, Daiena Beikere un Volters Matau. Filma balstīta uz Hauarda Fasta 1952. gada romānu *Fallen Angel*.

Filma stāsta par grāmatvedi Deividu (Peks), kurš cieš no amnēzijas. Cenšoties atgūt atmiņu, viņam ir jāizvairās no cilvēkiem, kuri mēģina viņu nogalināt.

Filmas "Mirāža" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvu kritiķu vērtējumu. 2012. gadā žurnāls *[[Time Out]]* filmu "Mirāža" nodēvēja par vienu no 1960. gadu labākajiem trilleriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pols Hagiss

**Pols Edvards Hagiss** (; dzimis ) ir Kanādas kinorežisors, scenārists un producents.

Režisors un scenārists divām filmām, kas saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma": "Miljons dolāru mazulīte" (2004) un "Sadursme" (2004). Filmai "Sadursme" bijis arī režisors un saņēmis par to Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs".

Scenārija autors kara filmai "Mūsu tēvu karogi" (2006) un Džeimsa Bonda filmām "Kazino Royale" (2006) un "Mierinājuma kvants" (2008). Autors televīzijas seriāliem *[[Due South]]* (1994—1999) un "Volkers, Teksasas reindžers" (1993—2001).

2022. gada novembrī Hagiss atzīts par vainīgu izvarošanā.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Jēkabs (Alfeja dēls)

**Jēkabs, Alfeja dēls** bija viens no divpadsmit Jēzus Kristus apustuļiem. Viņu reizēm dēvē arī par **Svēto Jēkabu jaunāko**, lai atšķirtu no Jēkaba, Cebedeja dēla, kurš arī bija viens no Jēzus Kristus apustuļiem. Jēkabs bija apustuļa Mateja brālis. Evaņģēlijos viņa vārds minēts četras reizes saistībā ar viņa māti Mariju, kas visticamāk bijusi tuva Jēzus radiniece.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lankastera (distrikts)

**Lankasteras Lielpilsēta** () ir nemetropoles distrikts ar lielpilsētas statusu Anglijā, Lankašīras nemetropoles grāfistē. Aizņem grāfistes ziemeļu daļu, robežojas ziemeļos ar Kambriju, austrumos — ar Ziemeļjorkšīru, dienvidaustrumos — ar Riblas Ieleju, dienvidos — ar Vairu, bet rietumos krastus apskalo Īrijas jūra un Morkamas līcis. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Lankastera.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Lankasteras un Morkamas un Heišemas municipālos boro, Kārnfortas urbāno distriktu un Lankasteras un Lūnas Ielejas lauku distriktus. Kopš dibināšanas distrikts pārmantoja Lankasteras lielpilsētas statusu.

## Administrācija
Administratīvi Lankasteras distrikta teritoriju veido divās daļās sadalīta ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko pārvalda lielpilsētas padome, un kas iekļauj Lankasteras ( iedzīvotāji) un Heišemas () pilsētas, Morkamas () un Kārnfortas () pagasta līmeņa pilsētas, kā arī 37 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Globigerinoidejas

**Globigerinoidejas** (*Globigerinoidea*) ir foraminīferu virsdzimta rotaliīdu kārtā. Virsdzimtu 1957. gadā izveidoja padomju paleontoloģe Valentīna Morozova ar nosaukumu *Globigerinidea* piedēvējot taksonu angļu zoologam Viljamam Karpenteram. Ģeohronoloģiski globigerinoidejas ir zināmas no eocēna līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaula ir trohospirāliska, taču vēlākās kameras var būt aptverošas. Sieniņas ir perforētas ar daudzskaitlīgām sīkām porām vai arī ar ne tik daudzām lielākām porām. Virsma var būt klāta ar šauriem, izstieptiem, neplātņu, monokristāliskiem dzelkšņiem ar kalcīta c-asi, kas iet caur dzelksni. Atvere interiomargināla, umbilikāla, umbilikāli-ekstraumbilikāla vai ekvatoriāla. Var būt sastopami salīdzinoši lielas, sekundāras šuvju atveres.

## Sistemātika
Globigerinoideju virsdzimtā ir iekļautas šādas dzimtas un ģintis:
* dzimta: *[[Globigerinidae]]* Carpenter et al., 1862
* dzimta: *[[Hastigerinidae]]* Bolli, Loeblich & Tappan, 1957
* *[[Incertae sedis]]*
:* ģints: *[[Laeviella]]* Petrizzo & Falzoni, 2022 †
:* ģints: *[[Polycamerella]]* Huber & Petrizzo, 2022 †

(†) — izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Mirage

***Mirage*** (no angļu: mirāža) var būt:

* *[[Mirage Records]]* (arī *Mirage Music* un *Mirage*) — ASV ierakstu kompānija;
* "Mirāža" (*Mirage*) — 1965. gada ASV mistērijas trillera filma.

## Skatīt arī
* *[[Dassault Mirage 2000]]*, Francijas kara lidmašīna
Mazā Jaunā iela

**Mazā Jaunā iela** var būt:

* Mazā Jaunā iela — iela Smiltenē;
* Mazā Jaunā iela — iela Valkā.

## Skatīt arī
* Mazā Jauniela
* Jaunā iela
* Lielā Jaunā iela
Lankastera

**Lankastera** (; ) ir lielpilsēta Anglijā, Lankašīras grāfistes vēsturiskā galvenā pilsēta; mūsdienās — Lankasteras nemetropoles distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes ziemeļos Lūnas upes krastos  no grāfistes galvenās pilsētas Prestonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Mūsdienu Lankasteras vietā ap m.ē. 80. gadu dibināts romiešu koka cietoksnis. Tā nosaukums nav zināms un pēc vienas no versijām uz šo cietoksni attiecas nosaukums *Galacum*, kas gan tiek attiecināts arī uz citu romiešu cietoksni. 1. gadsimta beigās cietoksnis tika pamests, bet no jauna ieņemts un pārbūvēts ar akmens mūriem ap 102. gadu. Ap 330. gadu cietoksnis tika pārbūvēts un paplašināts un bija apdzīvots līdz pat 5. gadsimta sākumam, kad romieši pameta Britāniju.

Ap 6. gadsimtu pie bijušā cietokšņa nodibināts sakšu klosteris, ko 1094. gadā nomainīja benediktīniešu priorija. Pastardienas grāmatā 1086. gadā minēta *Loncastre*; nosaukums cēlies no Lūnas upes un senangļu valodas *cæster* — ‘romiešu cietoksnis’. 1193. gadā Mortēnas grāfs, vēlākais karalis Džons, piešķīra Lankasterai pilsētas hartiju. 13. gadsimtā romiešu cietokšņa vietā uzbūvēja Lankasteras pili. 1265. gadā nodibināts Lankasteras grāfu tituls, no kā vēlāk cēlās Lankasteru dinastija; Lankasteru ģerboni greznoja sarkana roze, kas mūsdienās ir viens no Lankašīras grāfistes simboliem. 14. gadsimtā pilsētu divreiz nodedzināja skotu karaspēks.

17. gadsimtā attīstījās Lankasteras osta, kas bija viena no nozīmīgākajām Lielbritānijas vergu tirdzniecībā; Lankasteras osta bija ceturtais lielākais vergu tirdzniecības centrs valstī. 19. gadsimtā Lūnas upe sāka aizsērēt un Lankasteras osta panīka. Rūpnieciskās revolūcijas laikā pilsētā attīstījās sveču, buru audekla un tauvu ražošana un kuģubūve. Mūsdienās pilsētā attīstīts tūrisms un pakalpojumu nozare.

## Atsauces

## Ārējās saites
Avotkalna iela

**Avotkalna iela** var būt:
* Avotkalna iela — iela Valkā;
* Avotkalna iela — iela Engures pagasta Engurē.

## Skatīt arī
* Mazā Avotkalna iela
* Avotkalnu iela
* Avotkalns
Globorotalioidejas

**Globorotalioidejas** (*Globorotalioidea*) ir foraminīferu virsdzimta rotaliīdu kārtā. Virsdzimtu 1927. gadā izveidoja amerikāņu zoologs Džozefs Kušmens. Ģeohronoloģiski globorotalioidejas ir zināmas no agrā paleocēna (Dānijas laikmets) līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaula ir trohospirāliska, un tās perifērija no noapaļotas līdz ķīļveidīgai. Sieniņa plāni plātņaina, perforēta, veidota no optiski radiāla kalcīta ar iekšēju organisku klājumu un primāro organisko membrānu, kas no abām pusēm ir kalcinēta. Tas noved pie primārās bilamellārās struktūras izveidošanās, taču ar biezākiem ārējiem kalcīta slāņiem. Sieniņas virsma ir gluda, bez dzelkšņiem, taču var būt pustuloza vai bedraina. Pustulas visvairāk pamanāmas atveres rajonā. Bedrītes, ja tādas ir, ieskauj valnīši un tām vidū ir viena vai vairākas poras. Primārā atvere ir interiomargināla un ekstraumbilikāli-umbilikāla, un to var ieskaut neperforēta lūpa. Čaulai var būt papildus šuvju atveres un bullas (uzaugumi) ar infralaminālām papildus atverēm.

## Sistemātika
Globigerinoideju virsdzimtā ir iekļautas šādas dzimtas:
* dzimta: *[[Candeinidae]]* Cushman, 1927
* dzimta: *[[Catapsydracidae]]* Bolli, Loeblich & Tappan, 1957 †
* dzimta: *[[Eoglobigerinidae]]* Blow, 1979 †
* dzimta: *[[Globorotaliidae]]* Cushman, 1927
* dzimta: *[[Pulleniatinidae]]* Cushman, 1927
* dzimta: *[[Truncorotaloididae]]* Loeblich & Tappan, 1961 †

(†) — izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Carnikavas ielu uzskaitījums

**Carnikavas ciema ielu uzskaitījums** iekļauj sevī 131 ielu, kuras atrodas Ādažu novada Carnikavas pagasta Carnikavā.

## Ielu uzskaitījums

* Ābeļu iela
* Aizupes iela
* Alkšņu iela
* Apiņu iela
* Atpūtas iela
* Attekas iela
* Ausmas iela
* Bišu iela
* Brīnumu iela
* Brūkleņu iela
* Cēlāju iela
* Ceriņkrūmu iela
* Ceriņu iela
* Cielaviņu iela
* Cīrulīšu iela
* Dambja iela
* Dārznieku iela
* Dienvidu iela
* Dīķa iela
* Draudzības iela
* Druvas iela
* Dzenīšu iela
* Egļu iela
* Ezermalas iela
* Ganību iela
* Garā iela
* Gaujas iela
* Gobas iela
* Graudu iela
* Griezes iela
* Grīvas iela
* Ievu iela
* Īsā iela
* Jāņa iela
* Jasmīnu iela
* Jomas iela
* Jūras iela
* Kalmju iela
* Kāpuru iela
* Kārklu iela
* Klusā iela
* Kļavu iela
* Kokgaujas iela
* Krastkalniņu iela
* Krastmalas iela
* Kuģu iela
* Laivu iela
* Lakstu iela
* Lapu iela
* Lašu iela
* Lazdiņu iela
* Lībiešu iela
* Līču iela
* Līduma iela
* Liepu aleja
* Liepu iela
* Linu iela
* Līņu iela
* Līvu iela
* Lucīšu iela
* Ludmilas Azarovas iela
* Magoņu iela
* Mazā Gaujas iela
* Mazā Jasmīnu iela
* Mazā Kāpu iela
* Mazā Krasta iela
* Mazā Lašu iela
* Mazā Nēģu iela
* Mazā Ozolu iela
* Mazā Pļavu iela
* Mazā Priežu iela
* Mazā Sporta iela
* Mazā Zeltiņu iela
* Mazā Ziedleju iela
* Mazgraudu iela
* Māras iela
* Mežrožu iela
* Mērnieku iela
* Nākotnes iela
* Nēģu iela
* Neļķu iela
* Ojāra Vācieša iela
* Ozolu iela
* Pārcēlāju iela
* Plūmju iela
* Pļavu iela
* Poču iela
* Priežmeža iela
* Pumpuru iela
* Rietumu iela
* Rīgas iela
* Rotu iela
* Rožu iela
* Rudzu iela
* Rūpnieku iela
* Salas iela
* Sapņu iela
* Saulītes iela
* Saulrietu iela
* Sautiņu iela
* Smilšu iela
* Stacijas iela
* Straumes iela
* Šosejas iela
* Timotiņu iela
* Titkānu iela
* Tulpju iela
* Upeņu iela
* Ūdensrožu iela
* Vārpu iela
* Vecfalku iela
* Vecgaujas iela
* Vecupes iela
* Vēju iela
* Vētru iela
* Vēveru iela
* Vidus iela
* Viestura iela
* Vimbu iela
* Vizbuļu iela
* Zelmeņu iela
* Zeltiņu iela
* Zemā iela
* Ziediņu iela
* Ziedlapiņu iela
* Ziedleju iela
* Ziedu iela
* Zīļu iela
* Zivju iela
* Zušu iela
* Zvejnieku iela

## Atsauces

## Skatīt arī
* Carnikava
Heterohelikoidejas

**Heterohelikoidejas** (*Heterohelicoidea*) ir foraminīferu virsdzimta rotaliīdu kārtā. Virsdzimtu 1927. gadā izveidoja amerikāņu zoologs Džozefs Kušmens. Ģeohronoloģiski heterohelikoidejas ir zināmas no agrā krīta (Aptas laikmets) līdz holocēnam.

## Apraksts
Čaula ir biseriāla vai triseriāla. Vismaz agrīnā augšanas stadijā var reducēties līdz uniseriālai, taču visbiežāk kameru proliferācija notiek daudz vēlākā stadijā. Uniseriālajā stadijā atveri pie pēdējās kameras pamatnes vai termināli var ieskaut no zemas līdz augstai arkai.

## Sistemātika
Globigerinoideju virsdzimtā ir tikai viena dzimta, kas iekļauj šādas apakšdzimtas un ģintis:
* dzimta: *[[Heterohelicidae]]* Cushman, 1927 †
::* ģints: *[[Braunella]]* Georgescu, 2007 †
::* ģints: *[[Hartella]]* Georgescu & Abramovich, 2009 †
::* ģints: *[[Huberella]]* Genus Georgescu, 2007 †
::* ģints: *[[Lipsonia]]* Georgescu & Abramovich, 2008 †
::* ģints: *[[Parasigalia]]* Soto-Jaramillo, 1989 †
::* ģints: *[[Planoheterohelix]]* Georgescu & Huber, 2009 †
::* ģints: *[[Praegublerina]]* Georgescu, Saupe & Huber, 2009 †
::* ģints: *[[Protoheterohelix]]* Georgescu & Huber, 2009 †
::* ģints: *[[Zeauvigerina]]* Finlay, 1939 †
:* apakšdzimta: *[[Gublerininae]]* Aliyulla, 1977 †
::* ģints: *[[Bifarina]]* Parker & Jones, 1872 †
::* ģints: *[[Gublerina]]* Kikoïne, 1948 †
::* ģints: *[[Rectoguembelina]]* Cushman, 1932 †
::* ģints: *[[Sigalia]]* Reiss, 1957 †
:* apakšdzimta: *[[Heterohelicinae]]* Cushman, 1927 †
::* ģints: *[[Heterohelix]]* Ehrenberg, 1843 †
::* ģints: *[[Laeviheterohelix]]* Nederbragt, 1991 †
::* ģints: *[[Lunatriella]]* Eicher & Worstell, 1970 †
::* ģints: *[[Planoglobulina]]* Cushman, 1927 †
::* ģints: *[[Pseudoplanoglobulina]]* Aliyulla, 1977 †
::* ģints: *[[Pseudotextularia]]* Rzehak, 1891 †
::* ģints: *[[Racemiguembelina]]* Montanaro Gallitelli, 1957 †
::* ģints: *[[Spiroplecta]]* Ehrenberg, 1844 †
::* ģints: *[[Steineckia]]* Georgescu, 2009 †
::* ģints: *[[Ventilabrella]]* Cushman, 1928 †
:* apakšdzimta: *[[Pseudoguembelininae]]* Aliyulla, 1977 †
::* ģints: *[[Pseudoguembelina]]* Brönnimann & Brown, 1953 †
::* ģints: *[[Striataella]]* Aliyulla, 1977 †

(†) — izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Sēdināšana uz mieta

thumb|Sēdināšana uz mieta, ilustrācija no 16. gadsimta rumāņu hronikas
**Sēdināšana uz mieta** ir soda izpildes metode, kurā persona tiek uzsēdināta uz asi nosmailināta mieta, kas tiek iedurts ķermenī, parasti caur anālo atveri vai vēderu, līdz miets iziet cauri ķermenim. Šis nežēlīgais soda veids tika izmantots, lai nodarītu ilgstošas un ārkārtīgas ciešanas, pirms persona mirst.

Šo soda metodi galvenokārt izmantoja senajā pasaulē, tostarp Tuvajos Austrumos, Eiropā un Āzijā. Viens no slavenākajiem šīs metodes īstenotājiem bija Vlads III Drakuls 15. gadsimta Valahijā (mūsdienu Rumānijā). Sēdināšana uz mieta tika piemērota kā soda veids par smagiem noziegumiem vai politisko ienaidnieku sodīšanai, un tā tika izpildīta publiski, lai radītu baiļu efektu.

## Ārējās saites
Vācšveicieši

**Vācšveicieši** ir Šveices iedzīvotāji (šveicieši), kuru dzimtā valoda ir vācu valoda, un tie veido apmēram 60—65% no valsts iedzīvotāju skaita, padarot vācu valodu par visplašāk lietoto Šveicē. Viņi dzīvo galvenokārt vāciski runājošajos Šveices reģionos jeb vācu Šveicē, tostarp tādās pilsētās kā Cīrihe, Bāzele un Berne.

Šveices vācu valoda atšķiras no standarta vācu valodas gan izrunas, gan vārdu krājuma ziņā un ir ļoti daudzveidīga, jo pastāv vairākas reģionālas variācijas. Ikdienas saziņā vācšveicieši bieži izmanto Šveices vācu dialektus, savukārt oficiālos dokumentos, skolās un plašsaziņas līdzekļos parasti tiek lietota standarta vācu valoda.

Vācšveicieši veido svarīgu daļu no Šveices ekonomikas, kultūras un politiskās dzīves.
Bērnli (boro)

**Bērnli boro** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Anglijā, Lankašīras nemetropoles grāfistē. Atrodas grāfistes austrumu daļā, robežojas austrumos ar Rietumjorkšīru, dienvidos — ar Rosendeilu, rietumos — ar Haindbērnu, ziemeļrietumos — ar Riblas Ieleju, bet ziemeļos — ar Pendlu. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Bērnli.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Bērnli grāfistes boro, Pedihemas urbāno distriktu un daļu no Bērnli lauku distrikta. Kopš dibināšanas distrikts pārmantoja Bērnli boro statusu.

## Administrācija
Administratīvi Bērnli distrikta teritoriju veido ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko pārvalda boro padome, un kas iekļauj Bērnli ( iedzīvotāji) pilsētu, Pedihemas () pagasta līmeņa pilsēta, kā arī 7 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Santa Višķere

**Santa Višķere** (dzimusi **Santa Matule**; ) ir latviešu vieglatlēte, agrāk specializējusies trīssoļlēkšanā un tāllēkšanā, bet vēlāk pievērsusies garo distanču skriešanai.

Četrkārtēja Latvijas čempione. Augstāko personisko rekordu uzstādījusi trīssoļlēkšanā — 13,72 metri, kas sasniegts 2012. gadā. Līdz 2017. gadam viņas trenere bija Ludmila Olijare.

Precējusies ar garo distanču skrējēju Jāni Višķeru. Pēc meitas piedzimšanas, apzinoties, ka nopietni treniņi stadionā un manēžā nebūs īstenojami, pievērsusies garo distanču skriešanai. Darbojas arī kā skriešanas un fitnesa trenere.

Personisko rekordu pusmaratonā uzstādīja 2023. gada Rimi Rīgas maratonā, kas vienlaikus bija arī Latvijas čempionāts maratonā. 2024. gadā uzvarēja Kuldīgas pusmaratona 10 km distancē.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas siers

**Latvijas siers** ir glemi veidojošo baktēriju ietekmē nogatavināta saldpiena siera šķirne, kas radusies 19. gadsimta beigās no Vācijas Impērijas ievestā Bakšteina. Latvijas sieram ir pikanta garša un asa, amonjakam līdzīga smarža, ko veido baktērija *[[Brevibacterium linens]]*.

## Vēsture
Latvijas siera pirmsākumi meklējami 19. gadsimta beigās, kad Latvijas teritorijā pēc muižniecības aicinājuma ieradās vācu siernieki, kas ieviesa Bakšteina un citu saldpiena sieru siešanas tradīcijas. Līdz 20. gadsimta sākumam tas bija viens no visvairāk ražotajiem saldpiena sieriem. Sākotnēji šo sieru ražoja Jelgavas apriņķī un nedaudz arī Tukuma apkaimē, tāpēc 20. gadsimta 20. gados to nosauca par **Zemgales sieru**. 1928. gada siernieku sanāksmē Rīgā tā atzīta par jaunu siera šķirni, ko, atšķirībā no Bakšteina, gatavoja no pilnpiena vai vājpiena un pilnpiena maisījuma un lielākos rituļos nekā Bakšteinu.

Par Latvijas sieru to pārsauca 20. gadsimta 50. gadu sākumā, kad šo sieru sāka ražot arī Vidzemē, vispirms Burtnieku, bet pēc tam arī Raunas krejotavā. 2001. gadā Raunas pienotavu pārņēma Smiltenes piens, kas 2009. gadā saražoja 10 tonnas Latvijas siera mēnesī, no kura 90% pārdeva Latvijā.

2024. gada 13. jūnijā Pārtikas un veterinārais dienests saņēma Smiltenes piena iesniegumu par aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes piešķiršanu Latvijas sieram, ko 2025. gada 11. februārī tas tālāk iesniedza Eiropas Komisijai.

## Ražošana
Siera ražošanu sāk ar 20—25 sekundes ilgu piena pasterizēšanu 75—80 °C temperatūrā. Pēc tam pienam pievieno daļu ierauga un 12—18 stundas nogatavina 8—10 °C temperatūrā. Tad pievieno atlikušo ieraugu, kalcija hlorīdu un fermentu preparātu un 40—60 minūtes recina 32—34 °C temperatūrā. Siera recekli sagriež no 10—20 mm līdz 8—10 mm lielos graudus. Pēc tam veic graudu-sūkalu maisījuma apstrādi, novadot izdalījušās sūkalas. Tad siera graudus uzsilda līdz 38—40 °C temperatūrai, vajadzības gadījumā pievienojot karstu ūdeni. Siera masai pievieno 200—300 gramus nātrija hlorīda uz katriem 100 kilogramiem izmantotā piena un 10—40 minūtes veic graudu-sūkalu maisījuma apstrādi. Tad ar uzliešanu veido sieru, novadot izdalījušās sūkalas, un to atstāj pašpresēties, sieru periodiski apgrozot. Pēc tam 4—8 stundas veic siera presēšanu. Tad 2—4 dienas veic siera sālīšanu sālījumā. Pēc tam sieru 60 dienas 10—12 °C temperatūrā un 85—90% gaisa relatīvajā mitrumā nogatavina. Tad sieru iesaiņo.

## Izmantošana
Latvijas sieru ēd ar alu, ābolu vīnu un stiprākiem vīnogu vīniem vai nu siera platēs vai kopā ar augļiem un ogām, uz rupjmaizes, saldskābmaizes vai grauzdētas baltmaizes. To ēd arī ar karstiem vārītiem kartupeļiem, pievieno sacepumos, siera cepumos un čipsos vai grillē folijā. Latvijas sieru var arī marinēt eļļā vai etiķī, jo īpaši ar daudz sīpoliem.

## Atsauces
Elektriskais krēsls

thumb|Elektriskais krēsls
**Elektriskais krēsls** ir nāvessoda izpildes ierīce, kas paredzēta ieslodzītā sodīšanai ar elektriskās strāvas izraisītu nāvi. Šī metode tika izgudrota 19. gadsimta beigās ASV. Izmantojot elektrisko krēslu, ieslodzītajam tiek pieslēgti elektrodi pie galvas un kājām, un caur ķermeni tiek vadīta augsta sprieguma strāva, kas izraisa tūlītēju bezsamaņu un sirds apstāšanos.

Mūsdienās elektrisko krēslu aizstāj humānākas metodes, piemēram, letālās injekcijas. Tomēr vairākos ASV štatos joprojām pastāv iespēja izvēlēties elektrisko krēslu nāvessoda izpildei. Pēdējais zināmais elektriskā krēsla izmantošanas gadījums tika reģistrēts 2020. gada 20. februārī, kad Tenesī štatā izpildīja nāvessodu Nikolasam Todam Satonam, ieslodzītajam, kurš 1985. gadā nogalināja citu ieslodzīto neveiksmīga narkotiku darījuma dēļ.

## Skatīt arī

* Nāvessods ASV

## Ārējās saites
Baltvīns

thumb|Baltais vīns glāzē
**Baltvīns** ir vīna veids, kas tiek gatavots no zaļajām vai gaišajām vīnogu šķirnēm, kā arī dažām tumšajām vīnogām, kuru miziņas fermentācijas procesā netiek izmantotas. Tas piešķir baltajam vīnam gaišu, caurspīdīgu krāsu, kas var variēt no ļoti bāla dzeltena līdz zeltainam vai pat zaļganam tonim.

Baltvīns ir pazīstams ar vieglāku un svaigāku garšu salīdzinājumā ar sarkanvīnu, un tas bieži vien ir ar augļu, ziedu vai minerālu notīm. Tas tiek ražots dažādos veidos, sākot no sausā līdz saldajam, un no viegla un svaiga līdz pilnīgākam un krēmīgākam. Populārākās baltvīna vīnogu šķirnes ir *[[Chardonnay]]*, *[[Sauvignon Blanc]]*, *[[Riesling]]* un *[[Pinot Grigio]]*.

Baltvīns parasti tiek pasniegts labi atdzesēts un ir lielisks papildinājums pie jūras veltēm, vistas gaļas, viegliem salātiem un sieriem.

## Skatīt arī

* Sarkanvīns

## Ārējās saites
Edna O'Braiena

**Džozefīna Edna O'Braiena** (; dzimusi , mirusi ) bija īru rakstniece, memuāriste, dramaturģe, dzejniece, īso stāstu autore.

O'Braienas darbi bieži ir saistīti ar sieviešu iekšējām izjūtām un viņu problēmām, kas saistītas ar vīriešiem un sabiedrību kopumā. Viņas pirmais romāns *The Country Girls* (1960) atzīts par klusēšanas pārtraukšanu par seksuāliem un sociālajiem jautājumiem represīvajā periodā Īrijā pēc Otrā pasaules kara. Grāmata tika aizliegta un denonsēta no kanceles. Daudzi viņas romāni tulkoti franču valodā. Viņas memuāri *Country Girl* tika publicēti 2012. gadā, bet viņas pēdējais romāns *Girl* publicēts 2019. gadā. Romānu darbības pārsvarā notika Īrijā, bet pēdējais romāns bija izdomāts stāsts par 2014. gada Čibokas nolaupīšanas upuri Nigērijā.

2015. gadā viņas kolēģi O'Braienu ievēlēja *[[Aosdána]]* asociācijā un piešķīra viņai *Saoi* titulu. Saņēmusi daudzus citus apbalvojumus un pagodinājumus, 2001. gadā viņa ieguva Īrijas PEN balvu un 2019. gadā Deivida Koena balvu. Francija 2021. gadā viņu iecēla par Mākslas un Literatūras ordeņa komandieri. Viņas stāstu krājums *Saints and Sinners* ieguva 2011. gada Frenka O'Konora starptautisko īso stāstu balvu.

2017. gadā par ieguldījumu literatūrā viņai piešķirts Britu Impērijas ordenis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ozolu gatve

**Ozolu gatve** var būt:

* Ozolu gatve — iela Cēsu novada Priekuļu pagasta Jāņmuižā;
* Ozolu gatve — iela Cēsu novada Drabešu pagasta Meijermuižā.

## Skatīt arī
* Ozolu iela
* Ozolu aleja
* Ozolu ceļš
Mazā Ozolu iela

**Mazā Ozolu iela** var būt:

* Mazā Ozolu iela — iela Rīgā;
* Mazā Ozolu iela — iela Ventspilī;
* Mazā Ozolu iela — iela Carnikavā.

## Skatīt arī
* Ozolu iela
* Ozolu aleja
* Ozolu ceļš
* Ozolu gatve
Globigerinīnas

**Globigerinīnas** (*Globigerinina*) ir foraminīferu apakškārta rotaliīdu kārtā. Apakškārtu ar nosaukumu *Globigerinidae* 1896. gadā izveidoja franču zoologs Īvs Delāžs un jūras biologs Edgards Heruārs. Ģeohronoloģiski Globigerinīnas ir zināmas no vidējās juras (Batas laikmets) līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaulas habituss ir planktonveidīgs. Čaulas sieniņas veidotas no perforēta, optiski starveidīga hialīna kalcīta, kura dominējošā kristālu orientācija ar c-asi ir perpendikulāra virsmai. Sākotnēji sieniņas ir divslāņainas, taču jaunās kameras veidošanās laikā čaulas materiāla pieauguma dēļ veidojas sekundārais slāņojums. Virskārtas garoza var veidoties gametoģenēzes laikā.

## Sistemātika
Globigerinīnu apakškārtā ir iekļautas šādas virsdzimtas:
* Apakškārta: **Globigerinina** Delage and Hérouard, 1896
:* Virsdzimta: Globigerinitoidea Bermúdez, 1961
:* Virsdzimta: Globigerinoidea Carpenter et al., 1862
:* Virsdzimta: Globorotalioidea Cushman, 1927
:* Virsdzimta: Globotruncanoidea Brotzen, 1942 †
:* Virsdzimta: Guembelitrioidea Montanaro Gallitelli, 1957
:* Virsdzimta: Hantkeninoidea Cushman, 1927 †
:* Virsdzimta: Heterohelicoidea Cushman, 1927 †
:* Virsdzimta: Planomalinoidea Bolli, Loeblich & Tappan, 1957 †
:* Virsdzimta: Rotaliporoidea Sigal, 1958 †

(†) — izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Islāma atzari

Islāms ir dalīts vairākos atzaros, kuri ir izveidojušies vēsturisku, politisku un teoloģisku domstarpību rezultātā. Galvenie islāmā pastāvošie atzari ir sunnītu islāms, šiītu islāms un haridžītu islāms.

## Sunnītu islāms
* Aptuveni 85—90% no pasaules musulmaņu populācijas.
* sunnītu islāms uzsver Muhameda dzīvi un tradīcijas kā galvenos reliģijas vadlīnijas avotus. Sunnīti ievēro četrus juridiskos skolas (*madhhab*): hanafi, maliki, šafi un hanbali, kas nosaka reliģiskās prakses un likumus.
* sunnīti uzskata, ka kalifs — islāma kopienas vadītājs — ir jāizraugās no Muhameda sekotāju (sabiedrotā) vidus, un tam nav jābūt tieši no Muhameda ģimenes.

## Šiītu islāms
* Aptuveni 10—15% no musulmaņu populācijas, lielākoties Irānā, Irākā, Azerbaidžānā un Libānā.
* šiīti uzskata, ka islāma kopienas vadībai jābūt uzticētai Muhameda pēctečiem caur viņa brālēnu un znotu Ali. Šiītu reliģiskie līderi (imāmi) ir īpaši nozīmīgi un tiek uzskatīti par garīgiem un politiskiem vadītājiem ar īpašām zināšanām un Dieva doto autoritāti.
* šiīti iedalās dažādās apakšgrupās, galvenās no kurām ir imāmītu jeb "divpadsmitnieku" šiīti (lielākā grupa), ismailīti un zaīdi.

## Haridžītu islāms
* Haridžīti radās kā agrīns islāma atzars un uzskatīja, ka jebkurš taisnīgs un dievbijīgs musulmanis var būt līderis, neatkarīgi no cilts vai ģimenes saistības. Haridžīti atteicās no īpašas vadītāja mantojuma līnijas un pieprasīja stingru, askētisku dzīvesveidu.
* haridžītu atzars ibadīti ir saglabājies līdz mūsdienām un ir izplatīts Omānā, kā arī Ziemeļāfrikas reģionos. Ibadīti uzskata sevi par mēreniem un praktizē neatkarīgu pieeju reliģiskajiem likumiem.

## Ārējās saites
Līņu iela

**Līņu iela** var būt:

* Līņu iela — iela Rīgā;
* Līņu iela — iela Ventspilī;
* Līņu iela — iela Talsos;
* Līņu iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
* Līņu iela — iela Carnikavas pagasta Carnikavā.

## Skatīt arī
* Linu iela
* Līņi
* Līņu ezers
Mazā Gaujas iela

**Mazā Gaujas iela** var būt:

* Mazā Gaujas iela — iela Carnikavas pagasta Carnikavā;
* Mazā Gaujas iela — iela Krimuldas pagasta Inciemā.

## Skatīt arī
* Gaujas iela
Mazā Priežu iela

**Mazā Priežu iela** var būt:

* Mazā Priežu iela — iela Ventspilī;
* Mazā Priežu iela — iela Carnikavā;
* Mazā Priežu iela — iela Inčukalnā.

## Skatīt arī
* Priežu iela
Mazā Sporta iela

**Mazā Sporta iela** var būt:

* Mazā Sporta iela — iela Carnikavā;
* Mazā Sporta iela — iela Sedā;
* Mazā Sporta iela — iela Skrīveros.

## Skatīt arī
* Sporta iela
Bobs Ņūharts

**Džordžs Roberts Ņūharts** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu komiķis un aktieris. Ņūharts bija pazīstams ar savu *[[deadpan]]* un stostošo komēdijas pasniegšanas stilu. Uzsācis savu karjeru kā stendapa komiķis, viņš turpināja karjeru televīzijā. Saņēmis daudzus apbalvojumus, tostarp trīs ''Grammy'' balvas, ''Emmy'' balvu un Zelta globusa balvu. 2002. gadā saņēma humorista Marka Tvena balvu par amerikāņu humoru.

Ņūharts atpazīstamību ieguva 1960. gadā, kad viņa komēdijas monologu ierakstu albums *The Button-Down Mind of Bob Newhart* kļuva par bestselleru un sasniedza *[[Billboard]]* popalbumu topa pirmo vietu, kā arī ieguva divas *Grammy* balvas kategorijās "Gada albums" un "Labākais jaunais mākslinieks". Tajā pašā gadā viņš izdeva turpinājuma albumu *The Button-Down Mind Strikes Back!* (1960), kas arī bija veiksmīgs, un abi albumi vienlaikus ieņēma *Billboard* pirmo un otro vietu. Vēlāk viņš izdeva vairākus papildu komēdiju ierakstu albumus.

Ņūharts neilgu laiku vadīja NBC varietē raidījumu *The Bob Newhart Show* (1961), pēc tam no 1972. līdz 1978. gadam atveidoja Čikāgas psihologa Roberta Hārtlija lomu raidījumā *The Bob Newhart Show*, par ko saņēma Zelta globusa balvu kategorijā "Labākā vīriešu zvaigzne televīzijā". Vēlāk no 1982. līdz 1990. gadam filmējās Vērmontas krodzinieka Dika Lūdona lomā seriālā *Newhart*, par ko trīs reizes nominēts ''Primetime Emmy'' balvai kategorijā "Izcilākais komēdijseriāla aktieris galvenajā lomā". Viņš arī filmējās divos komēdijseriālos *Bob* (1992—1993) un *George and Leo* (1997—1998).

Ņūharts filmējies tādās filmās kā *[[Hot Millions]]* (1968), *[[Catch-22]]* (1970), *[[Cold Turkey]]* (1971), "Šurpu turpu" (*In & Out*, 1997) un "Elfs" (2003), kā arī ierunāja Bernardu Disneja animācijas filmā "Glābējpeles" (1977). Ņūharts no 2013. līdz 2018. gadam atveidoja profesora Protona lomu CBS komēdijseriālā "Lielā sprādziena teorija", par ko viņš saņēma savu pirmo *Emmy* balvu kategorijā "Izcilākais viesaktieris komēdijseriālā". Šo lomu arī atkārtoja seriālā "Jaunais Šeldons" (2017—2020).

## Atsauces

## Ārējās saites
Kamberlenda

**Kamberlenda** () ir unitārā pašvaldība Anglijā, Kambrijas grāfistē. Aizņem grāfistes ziemeļrietumu daļu, robežojas ziemeļrietumos ar Skotiju, ziemeļaustrumos — ar Nortamberlendu, dienvidaustrumos — ar Vestmorlendu un Fērnesu, bet rietumos krastus apskalo Īrijas jūra un Solvejfērts. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Kārlaila.

## Vēsture
Unitārā pašvaldība tagadējās robežās izveidots 2023. gada 1. aprīlī, apvienojot Olerdeilas, Kārlailas un Koplendas nemetropoles distriktus; tās teritorija aizņem lielāko daļu (77%) vēsturiskās Kamberlendas grāfistes, izņemot Penritas apvidu austrumos.

## Administrācija
Administratīvi Kamberlendas teritoriju veido ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko pārvalda unitārās pašvaldības padome, un kas iekļauj Kārlailas ( iedzīvotāji) pilsētu, Vērkingtonas (), Vaitheivenas (), Mēriportas (), Kokermautas (), Egremontas (), Milomas (), Klītormūras (), Vitonas (), Kezikas (), Aspeitrijass () un Silotas () pagasta līmeņa pilsētas, kā arī 116 lauku pagasti un viena starppagastu teritorija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Purva šeihcērija

**Purva šeihcērija** (*Scheuchzeria palustris*) ir augu suga, kas ir vienīgā suga monotipiskajā **šeihcēriju** ģintī (*Scheuchzeria*) un **šeihcēriju dzimtā** (*Scheuchzeriaceae*). Atsevišķi eksemplāri un skrajas grupas aug dažādos purvos un pārpurvotos ezeru krastos. Atkarībā no autora, sugai var tikt nodalītas divas pasugas:

* *Scheuchzeria palustris* subsp. *palustris* — sastopama Ziemeļeiropā, Austrumeiropā un Āzijas ziemeļos sastopama.
* *Scheuchzeria palustris* subsp. *americana* (Fernald) Hultén. — sastopama Ziemeļamerikas ziemeļos.

Augs ir sastopams nereti visā Latvijas teritorijā.

## Apraksts
Purva šeihcērija ir daudzgadīgs, 10—25 cm garš lakstaugs ar stāvu stublāju. Augam ir saknenis, kas veido garus pazemes dzinumus, veicinot veģetatīvo vairošanos. Uz stublāja ir izvietotas dažas lineāras lapas, kuras virspusē ir renesveida. Parasti pašas apakšējās lapas ātri atmirst. Lapas pamats ir makstveidīgs, tām ir smaila mēlīte. Ziedi ir izvietoti skrajā ķekarā stublāja galotnē. Vēja apputes augs. Apziedņa lapas un putekšņlapas pa 6. Augļlapas ir 3 līdz 6, pie pamata saaugušas. Ziedi zaļgani, pa 3—10. Auglis ir trīsdaļīgs, uzpūsts, olveidīgs, gaiši zaļš. Zied jūnijā un jūlijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kuģinieku iela

**Kuģinieku iela** var būt:

* Kuģinieku iela — iela Liepājā;
* Kuģinieku iela — iela Ventspilī.
Lielais laukums

**Lielais laukums** var būt:

* Lielais laukums — laukums Briselē;
* Lielais laukums — laukums Ventspilī.
Buliminoidejas

**Buliminoidejas** (*Buliminoidea*) ir foraminīferu virsdzimta rotaliīdu kārtā. 1875. gadā britu paleontologs Tomass Džonss, apvienojot līdzīgas foraminīferu ģintis, izdalīja *Buliminida* taksonu, to neprecizējot. 1960. gadā amerikāņu paleontologs Viljams Īstons izdalīja *Buliminicae* virsdzimtu. 1988. gadā Alfrēds Lēblihs un Helēna Tappana *Buliminacea* virsdzimtu piedēvēja T. Džonsam. Ģeohronoloģiski buliminoidejas ir zināmas no vēlā krīta perioda (Turonas stāvs) līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaula veido augstu trohoīdu spirāli, bet var modificēties par triseriālu vai arī vēlākā stadijā reducēties līdz biserialai un uniseriālai. Sieniņas veidotas no perforēta, optiski radiāla, hialīna kalcīta. Atveri veido augsts, cilpveida interiomargināls atvērums. Iekšējā zobu plātne ir savienota ar atveres malu un var iestiepties čaulas iekšpusē, piestiprinoties iepriekšējās kameras atveres malai.

## Sistemātika
Buliminoideju virsdzimtā ir iekļautas šādas dzimtas:
* virsdzimta: ***Buliminoidea*** Jones. 1875
:* dzimta: *[[Buliminellidae]]* Hofker, 1951
:* dzimta: *[[Buliminidae]]* Jones, 1875
:* dzimta: *[[Millettiidae]]* Saidova, 1981
:* dzimta: *[[Pappinidae]]* Haunold, 1990
:* dzimta: *[[Pavoninidae]]* Eimer & Fickert, 1899
:* dzimta: *[[Reussellidae]]* Cushman, 1933
:* dzimta: *[[Siphogenerinoididae]]* Saidova, 1981
:* dzimta: *[[Trimosinidae]]* Saidova, 1975

## Atsauces
Ballistiskais svārsts

thumb|300x300px|Ballistiskā svārsta skice — lode ietriecas svārstā un apvienojas vienā ķermenī, atdodot savu impulsu
**Ballistiskais svārsts** ir iekārta, ar kuru var izmērīt lodes impulsu, no kā var izrēķināt tās ātrumu un kinētisko enerģiju. Mūsdienās ballistiskie svārsti ir aizvietoti ar hronogrāfiem, kas ļauj šāviņa ātrumu izmērīt tieši.

Mūsdienās ballistiskos svārstus izmanto fizikas demonstrējumos impulsam un enerģijai. Īpatnība ballistiskajam svārstam ir, ka tam nav nepieciešams laika mērījums, iegūtais ātrums ir atkarīgs no masas un distances.

## Fizikas izvedums
Vienkāršam modelim var pieņemt, ka lode un svārsts ir punktveida masas (masas centri). Sākumā apskatām momentu, kad lode ir ietriekusies matemātiskā svārstā, un salīdzinām to ar svārsta virsotnes stāvokli. Pie brīvās krišanas paātrinājuma 
g
 un virsotnes augstuma 
h
 ir iespējams aprēķināt ietriekšanās brīža ātrumu. Apzīmēsim lodes masu 
m_{lo}
, svārsta masu 
m_{sv}
 un pēc sadursmes ātrumu 
v_1
. Sistēmas sākuma kinemātiskā enerģija izsakāma: 
E_{kin} = \frac{1}{2} \cdot v_1 \cdot (m_{lo}+m_{sv})
. Ņemot sākuma augstumu svārstam kā atskaiti potenciālai enerģijai iegūstam: 
 E_{pot} = (m_{lo}+m_{sv}) \cdot g \cdot h
. Pēc enerģijas nezūdamības likuma pielīdzinam šīs enerģijas:


E_{kin} = E_{pot}




\frac{1}{2} (m_{lo} + m_{sv}) \cdot v_1^2 = (m_{lo} + m_{sv}) \cdot g \cdot h



Izsakot ātrumu 
v_1 = \sqrt{2 \cdot g \cdot h}



Tagad var pielietot impulsa nezūdamības likumu lodes-svārsta sistēmai, lai iegūtu lodes sākuma ātrumu 
v_0
. Pielīdzinot impulsu pirms un pēc sadursmes, un ievietojot 
v_1 = \sqrt{2 \cdot g \cdot h}

 iegūst:


m_{lo} \cdot v_0 = (m_{lo} + m_{sv}) \cdot \sqrt{2 \cdot g \cdot h}

, izsakot lodes sākuma ātrumu:


v_0 = \frac{(m_{lo} + m_{sv}) \cdot \sqrt{2 \cdot g \cdot h}}{m_b} = \left( 1 + \frac{m_{sv}}{m_{lo}}\right) \cdot \sqrt{2 \cdot g \cdot h}


## Atsauces
Tenebre

***Tenebre*** ir 1982. gada Itālijas *[[giallo]]* šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Dario Ardžento. Filmā galvenās lomas atveido Entonijs Frančoza, Darija Nikolodi, Džons Seksons un Džuljāno Džemma.

Filma stāsta par amerikāņu slepkavību romānu autoru, kurš dodas uz Romu, lai reklamētu savu jaunāko darbu. Tur viņš tiek iesaistīts mēģinājumā notvert sērijveida slepkavu, kurš guvis iedvesmu viņa romānā.

Filmas pirmizrāde notika . Mūsdienās vairāki kritiķi *Tenebre* atzinuši par vienu no Ardžento labākajām filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džankarlo Džanīni

**Džankarlo Džanīni** (; dzimis ) ir itāļu aktieris, režisors un scenārists.

Par lomu Līnas Vertmilleres filmā *[[Film d'amore e d'anarchia, ovvero: stamattina alle 10, in via dei Fiori, nella nota casa di tolleranza...]]* (1973) saņēmis Kannu kinofestivāla labākā aktiera balvu. Par lomu Vertmilleres filmā *[[Pasqualino Settebellezze]]* (1975) Džanīni nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā".

Džanīni sāka savu karjeru uz skatuves, piedaloties Franko Dzefirelli iestudējumos "Romeo un Džuljeta" un "Sapnis vasaras naktī". 1960. gados piedalījies vairākos televīzijas seriālos. Kļuvis pazīstams ar lomām Vertmilleres filmās *[[Mimì metallurgico ferito nell'onore]]* (1972), *Film d'amore e d'anarchia, ovvero: stamattina alle 10, in via dei Fiori, nella nota casa di tolleranza...* (1973), *[[Travolti da un insolito destino nell'azzurro mare d'agosto]]* (1974) un *Pasqualino Settebellezze* (1975).

Piedalījies arī tādās filmās kā "Picas trīsstūris" (1970), *[[La prima notte di quiete]]* (1972), "Nevainīgais" (*L'innocente*, 1976), *[[Lili Marleen]]* (1981), "Ņujorkas stāsti" (1989), "Pastaiga mākoņos" (*A Walk in the Clouds*, 1995), *[[Mimic]]* (1997), "Hanibāls" (*Hannibal*, 2001), "Rūdīts ugunī" (2004), "Kazino Royale" (2006) un "Mierinājuma kvants" (2008).

## Ārējās saites
Pionieru iela

**Pionieru iela** var būt:

* Pionieru iela — iela Jelgavā;
* Pionieru iela — iela Ventspilī;
* Pionieru iela — iela Bauskā;
* Pionieru iela — iela Salaspilī;
* Pionieru iela — iela Stendē;
* Pionieru iela — iela Talsos;
* Pionieru iela — iela Bēnes pagasta Bēnē;
* Pionieru iela — iela Olaines pagasta Jaunolainē;
* Pionieru iela — iela Engures pagasta Ķesterciemā;
* Pionieru iela — iela Skaistkalnes pagasta Skaistkalnē.

----

* *Pionieru iela* () — Aleksandra Čaka ielas Rīgā beigu posma (aiz Pērnavas ielas) sākotnējais nosaukums (no 1870. gadiem līdz 1961. gadam);
* *Pionieru iela* — Skautu ielas Jūrmalā nosaukums Latvijas PSR laikā;
* *Pionieru iela* — Raiņa ielas Rēzeknē nosaukums Latvijas PSR laikā;
* *Pionieru iela* — Zirgu ielas Valmiermuižā nosaukums līdz 2024. gadam;
* *Pionieru iela* — Vaļņu ielas Viesītē nosaukums Latvijas PSR laikā.
Buliminīdas

**Buliminīdas** (*Buliminidae*) ir foraminīferu dzimta rotaliīdu kārtā. 1877. gadā Korrado Švagers izveidoja *Buliminidae* taksonu bez ranga precizējuma. 1899. gadā vācu zoologs Teodors Eimers un C. Fikerts izveidoja *Buliminidae* dzimtu. 1988. gadā Alfrēds Lēblihs un Helēna Tappana *Buliminidae* dzimtu piedēvēja britu paleontologam Tomasam Džonsam (Jones, 1875). Ģeohronoloģiski buliminīdas ir zināmas no agrā paleocēna (Dānijas laikmets) līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaula ir brīva, parasti spirāliski vītņveidīga, izstiepta, ar ieapaļu, ovālu trīsstūrveida šķērsgriezumu. Dažām spirāliski vītņveidīgajām formām agrīnais nodalījums ir trohoīds. Kameru skaits vijumā ir atšķirīgs — no trijām līdz piecām un vairāk. Reizēm čaula var būt uniseriāla vai arī kļūst tāda savas attīstības vēlākajās stadijās. Atvere primitīvākajām formām parasti ir arkveidīga, citām formām cilpveidīga, kas stiepjas vai nu pa malas šuvi, vai arī perpendikulārā virzienā. Dažām formām atveres galā ir kakliņš ar atloku — lūpu. Specializētākām ģintīm atvere ir sietveidīga vai kombinēta. Kameru iekšpusē var būt dobumveidīgas plātnes vai mēles, kas savieno atveres malu ar iepriekšējās kameras atveres (foramena) malu. Bieži var būt atveres zobi, viens vai vairāki, kurus parasti veido mēles paaugstinātā brīvā mala. Kalcīta sieniņa ir poraina, gluda vai arī ar ornamentāliem veidojumiem (dzelksnīšiem, ribiņām). Reizēm uz čaulas virsmas var būt izaugumi dobu caurulīšu veidā.

## Sistemātika
Buliminīdu dzimtā ir iekļautas šādas ģintis:
* dzimta: ***Buliminidae*** Jones, 1875
:* ģints: *[[Bulimina]]* d'Orbigny, 1826
:* ģints: *[[Praeglobobulimina]]* Hofker, 1951
:* ģints: *[[Protoglobobulimina]]* Hofker, 1951

## Atsauces
Katlešu pilskalns

**Katlešu pilskalns** ir pilskalns, kas atrodas Balvu novada Žīguru pagastā, uz ziemeļiem no Katlešiem. Par iespējamo Katlešu pilskalnu 2018. gada 27. jūnijā informēja novadpētnieks Gatis Kalniņš, kurš to kā "aizdomīgu" vietu bija ievērojis LIDAR datos. Vieta tika lokalizēta un pārbaudīta 2018. gada 11. oktobrī, un tas tiešām izrādījās pilskalns, kam tika dots tuvākās lielākās apdzīvotās vietas nosaukums — Katlešu pilskalns.

Nenoteiktas ziņas par šo pilskalnu bijušas jau iepriekš. 1947. gadā K. Rozītis ziņojis par 20 m augstu pilskalnu Liepnas upes cilpā. Vietu K. Rozītis pats nebija apmeklējis, tāpēc tās lokalizācijas aprakstā ir pretrunas: pilskalns atrodoties 3 km no Katlešiem, pie Ķieģeļnīcas mājām, netālu no Kacēnu pagasta robežām, 2 km no Žīguru stacijas. Minētie orientieri pieļauj pat vairāku par pilskalnu apzīmētu vietu pastāvēšanu. Pamatojoties uz K. Rozīša ziņojumu, Juris Urtāns pilskalnu mēģināja atrast 1978. gada 1. jūnijā. Liepnas upes kreisajā krastā tika lokalizēta Ķieģeļnīcas māju vieta, tomēr pilskalns to tuvumā Liepnas upes krastā netika atrasts. Nenoteiktas ziņas par pilskalnu pie Katlešiem 2001. gada 24. janvārī sniedzis arī novadpētnieks I. Logins.

Noskaidrots, ka Katlešu pilskalns taisnā līnijā atrodas valsts mežā ap 300—400 m uz ziemeļiem no Katlešu centra, ap 2 km uz dienvidrietumiem no valsts robežas. Kā orientieris pilskalna atrašanai izmantojama liela meža stiga, kas šķērso pilskalnu; uz stigas pilskalna plakumā, aprokot malas, izveidota liela robežkupica. Pilskalns orientēts austrumu-rietumu virzienā, ir vairāk par 10 m augsts. No rietumu puses kalns nodalīts ar diviem puslokveida vaļņiem un diviem grāvjiem; viens grāvis ziemeļu nogāzē pārveidojas par terasi. Pilskalna plakums izlīdzināts, ar krasu pāreju uz nogāzēm. Tā garums ap 25 m, platums ap 15 m. Pilskalna plakumā kultūrslānis nav ieraugāms. Lielās kupicas aprakuma malā zeme ir pelēcīga, ar atsevišķām sīkām oglītēm.

Katlešos un to apkārtnē ir zināmas arī citas arheoloģisko atradumu vietas un senkapi, tāpēc pilskalna esamība pašos Katlešos nav pārsteigums. Pilskalns laikam vairāk būtu uzskatāms par patvēruma pilskalnu, jo tajā nav konstatējams intensīvāks kultūrslānis, tomēr mākslīgie pārveidojumi — grāvji, vaļņi un terase, izlīdzinātais plakums un nostāvinātās nogāzes — liecina par nepārprotamu pilskalnu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Katlešu pilskalns
Saulrietu iela

**Saulrietu iela** var būt:

* Saulrietu iela — iela Liepājā;
* Saulrietu iela — iela Salaspilī;
* Saulrietu iela — iela Carnikavas pagasta Carnikavā;
* Saulrietu iela — iela Skultes pagasta Ziemeļblāzmā.

## Skatīt arī
* Mazā Saulrietu iela
* Saulrieta iela
* Saullektu iela
* Saules iela
* Saulītes iela
Saulrieta iela

**Saulrieta iela** var būt:

* Saulrieta iela — iela Ventspilī;
* Saulrieta iela — iela Lielplatones pagasta Lielplatonē.

## Skatīt arī
* Saulrietu iela
* Saules iela
* Saulītes iela
Spāres iela

**Spāres iela** var būt:

* Spāres iela — iela Rīgā;
* Spāres iela — iela Ventspilī;
* Spāres iela — iela Cēsīs;
* Spāres iela — iela Saulkrastos;
* Spāres iela — iela Stopiņu pagasta Upeslejās.

## Skatīt arī
* Spāre
* Spāru iela
Talsu iela

**Talsu iela** var būt:

* Talsu iela — iela Rīgā;
* Talsu iela — iela Liepājā;
* Talsu iela — iela Ventspilī;
* Talsu iela — iela Kandavā;
* Talsu iela — iela Preiļos;
* Talsu iela — iela Sabilē;
* Talsu iela — iela Stendē;
* Talsu iela — iela Tukumā;
* Talsu iela — iela Valdemārpilī;
* Talsu iela — iela Dundagas pagasta Dundagā;
* Talsu iela — iela Olaines pagasta Medemciemā;
* Talsu iela — iela Cieceres pagasta Oškalnos;
* Talsu iela — iela Rojas pagasta Rojā.

## Skatīt arī
* Talsu šoseja
* Talsi
Mērnieku iela

**Mērnieku iela** var būt:

* Mērnieku iela — iela Rīgā;
* Mērnieku iela — iela Jēkabpilī;
* Mērnieku iela — iela Valmierā;
* Mērnieku iela — iela Ikšķilē;
* Mērnieku iela — iela Kuldīgā;
* Mērnieku iela — iela Rūjienā;
* Mērnieku iela — iela Sabilē;
* Mērnieku iela — iela Zilupē;
* Mērnieku iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
* Mērnieku iela — iela Carnikavas pagasta Carnikavā;
* Mērnieku iela — iela Mērdzenes pagasta Pudinavā;
* Mērnieku iela — iela Olaines pagasta Stīpniekos.

## Skatīt arī
* Mērnieki
* Mūrnieku iela
Šķērsu iela

**Šķērsu iela** var būt:

* Šķērsu iela — iela Ventspilī;
* Šķērsu iela — iela Kuldīgā;
* Šķērsu iela — iela Saldū.

## Skatīt arī
* Šķērsiela
Ziedoņu iela

**Ziedoņu iela** var būt:

* Ziedoņu iela — iela Ventspilī;
* Ziedoņu iela — iela Bauskā;
* Ziedoņu iela — iela Mārupē;
* Ziedoņu iela — iela Mazzalves pagasta Ērberģē;
* Ziedoņu iela — iela Carnikavas pagasta Garupē;
* Ziedoņu iela — iela Skaistkalnes pagasta Skaistkalnē.

## Skatīt arī
* Ziedoņa iela
Naomi Skota

**Naomi Skota** (; dzimusi ) ir angļu aktrise un dziedātāja.

Aktrises karjeru sākusi *[[Disney Channel]]* seriālā *[[Life Bites]]* (2008—2009). Ieguvusi plašāku atpazīstamību ar lomu muzikālajā televīzijas filmā *[[Lemonade Mouth]]* (2011). Pēc tam atveidojusi lomas zinātniskās fantastikas seriālā *[[Terra Nova]]* (2011) un supervaroņu filmā "Spēka reindžeri" (*Power Rangers*, 2017).

2019. gadā piedalījusies filmās "Čārlija eņģeļi" un "Aladins". Vēlāk piedalījusies *[[Netflix]]* seriālā *[[Anatomy of a Scandal]]* (2022) un šausmu filmā "Smaids 2" (2024).

## Ārējās saites
Džūlija Ormonda

**Džūlija Kerina Ormonda** (; dzimusi ) ir angļu aktrise.

Par lomu *[[HBO]]* televīzijas filmā *[[Temple Grandin]]* (2010) saņēmusi ''Emmy'' balvu. Piedalījusies tādās filmās kā  "Rudens leģendas" (*Legends of the Fall*, 1994), "Sabrina" (*Sabrina*, 1995), "Pirmais bruņinieks" (*First Knight*, 1995), "Smillas sniega izjūta" (1997), "Iekšzemes impērija" (2006), "Es zinu, kurš mani nogalināja" (2007), "Neticamais stāsts par Bendžaminu Batonu" (2008), "7 dienas un naktis ar Merilinu Monro" (2011) un "Grupējums Austrumi" (*The East*, 2013).

## Ārējās saites
Bulimina marginata

***Bulimina marginata*** ir foraminīferu suga rotaliīdu kārtā un buliminīdu dzimtā. Sugu 1826. gadā aprakstīja franču naturālists Alsids Orbiņī. Suga ir izplatīta Vidusjūrā, Egejas un Marmora jūrā, Melnās jūras dienvidu daļā, Sarkanās jūras ziemeļu daļā, Dienvidķīnas jūrā, Meksikas, Persijas un Bengālijas līcī,  Atlantijas, Klusajā un Dienvidu okeānā, kā arī pie Japānas un Ķīnas krastiem. *Bulimina marginata* ir bulimīnu ģints tipiskā suga.

## Apraksts
Čaula ir neliela, triseriāla visā garumā, sānskatā trīsstūrveidīga. Kameras augšanas laikā strauji palielinās. Kameras ir ar stūrainiem vai smailiem bazālajiem pleciem, kas rotāti ar daudziem gariem pseidodzelkšņiem (īpaši čaulas juvenilajā daļā). Aborālais gals ir ar noapaļotu apikālo pseidodzelksni. Atvere ir buliminīdām tipiski cilpveidīga, kas stiepjas no atveres pamatnes virsmas un iekšpusē aprīkota ar zobu plātni.

## Atsauces
Sems Voterstons

**Semjuels Atkinsons Voterstons** (; dzimis ) ir amerikāņu kino, televīzijas un teātra aktieris. Savas karjeras laikā saņēmis ''Emmy'' balvu, Zelta globusa balvu un Ekrāna aktieru ģildes balvu, kā arī nominācijas Amerikas Kinoakadēmijas balvai, ''Tony'' balvai un BAFTA kino balvai.

Savu karjeru 1960. gadu beigās sācis kā teātra aktieris. Kino debitējis ar lomu filmā "Lielais Getsbijs" (*The Great Gatsby*, 1974), par ko viņu nominēja Zelta globusa balvai. Par lomu filmā "Nāves lauki" (*The Killing Fields*, 1984) Voterstonu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā". Piedalījies vairākās Vudija Allena filmās: "Interjeri" (*Interiors*, 1978), "Hanna un viņas māsas" (*Hannah and Her Sisters*, 1986), "Septembris" (*September*, 1987) un "Noziegumi un likumpārkāpumi" (1989). Citas nozīmīgākās Voterstona lomas ir filmās *[[Rancho Deluxe]]* (1975), "Mežāzis 1" (1978), *[[Hopscotch]]* (1980), "Debesu vārti" (1980), "Cilvēks uz mēness" (1991), *[[Serial Mom]]* (1994), "Niksons" (*Nixon*, 1995), *[[Miss Sloane]]* (2016) un "Dzimuma dēļ" (*On the Basis of Sex*, 2018).

1992. gadā par lomu seriālā *[[I'll Fly Away]]* (1991—1993) saņēmis Zelta globusa balvu. Atveidojis arī nozīmīgu lomu *[[NBC]]* seriālā "Likums un kārtība" (1994—2010, 2022—2024).

## Ārējās saites
Milioloidejas

**Milioloidejas** (*Milioloidea*) ir miliolīdu kārtas foraminiferu virsdzimta. Virsdzimtu *Miliolidea* 1945. gadā izdalīja austriešu paleontologs Martins Glesners, piedēvējot to Ērenbergam, kurš 1839. gadā izdalīja taksonu *Miliolina*. Ģeohronoloģiski milioloidejas ir zināmas no vēlā triasa (Norija stāvs) līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaula ir savīta, parasti ar divām, retāk ar trijām un vairāk kamerām vijumā, kas orientētas  dažādās plaknēs attiecībā pret garenasi, kas vēlāk var būt satīta vai attīta. Attīstītām formām kamerās var būt sekundāras starpsienas.

## Sistemātika
Virsdzimtas dalījums dzimtās:
* Virsdzimta: **Milioloidea** Ehrenberg, 1839
:* Dzimta: Austrotrillinidae Loeblich & Tappan, 1986 †
:* Dzimta: Cribrolinoididae Haynes, 1981
:* Dzimta: Hauerinidae Schwager, 1876
:* Dzimta: Miliolechinidae Zaninetti & al., 1985 †
:* Dzimta: Miliolidae Ehrenberg, 1839
:* Dzimta: Riveroinidae Saidova, 1981
:* Dzimta: Spiroloculinidae Wiesner, 1920
:* Dzimta: Tubinellidae Rhumbler, 1906

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces