open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eksikators

right|250px|thumb|Stikla eksikators. Apakšā ir iebērts violetas krāsas silikagels, virs tā atrodas caurumots keramikas disks (restes), uz kura ir paredzēts likt eksikatorā uzglabājamos objektus. Šim eksikatoram nav iespēju pieslēgt vakuumu (tam paredzētais savienojums parasti ir pašā vāka augšā, roktura vietā)
**Eksikators** (no  — 'izkaltēt') ir bieza stikla vai plastmasas trauks ar blīvi noslēdzamu vāku, kuru parasti lieto, lai vielas pasargātu no mitruma, kā arī vielu žāvēšanai laboratorijās. Parasti eksikators sastāv no dziļas stikla bļodas, kurai apakšā var iebērt vai ieliet kādu higroskopisku vielu (silikagelu, sērskābi, kalcija hlorīdu, fosfora pentoksīdu), virs šī nodalījuma ir paplašinājums, uz kura ir restes (vai kaut kas tamlīdzīgs), uz kā liek uzglabājamos objektus. Eksikatoram parasti ir pieslīpēts vāks, kam var būt iespēja pieslēgt vakuumu. Atverot eksikatoru, tajā esošais gaiss lielā mērā sajaucas ar apkārtējo gaisu un mitruma saturs samazinās relatīvi lēni, tāpēc eksikatori nav piemēroti ļoti higroskopisku vielu glabāšanai (sārmu metāli).

Lielie stikla eksikatori ir smagi un to vāki ir trausli. Ja ūdensatņēmēju vielu vietā iepilda kaut ko citu, var panākt cita sastāva atmosfēru (piemēram, dažreiz lieto ūdeni, lai objektus uzglabātu 100% mitrumā, vai arī noteikta veida mitrus sāļus, lai nodrošinātu noteiktu gaisa mitrumu).
Fārenheita grāds

thumb|350px|
**Fārenheita grāds** (°F) ir temperatūras mērvienība. Šo temperatūras skalu izgudroja vācu/poļu/nīderlandiešu fiziķis Daniels Gabriels Fārenheits.

Ilgu laiku Fārenheita temperatūras mērīšanas skala tika izmantota valstīs, kurās iedzīvotāji runāja angļu valodā, bet 20. gadsimta 60.—70. gados to nomainīja Celsija skala. Tagad to oficiāli lieto tikai Belizā un ASV, bet dažās valstīs, piemēram, Kanādā tā joprojām izplatīta.

Pēc Fārenheita skalas ledus kūst pie  temperatūras, bet ūdens vārās pie  temperatūras. Pēc Fārenheita skalas  atbilst aptuveni .
Tvaiks

[thumbnail|200px|Ūdenim [vārīšanās|vāroties, paceļas gaisa un ūdens tvaika burbuļi]]
**Tvaiks** ir vielas gāzveida stāvoklis apstākļos, kad gāzveida viela var atrasties līdzsvarā ar šķidru un cietu tās pašas vielas stāvokli. Procesu, kurā no šķidras vai cietas vielas rodas tvaiks, sauc par iztvaikošanu, bet pretējo norisi — par kondensēšanos. Ikdienā bieži ar šo terminu saprot ūdens tvaiku, lai gan tvaika veidā var pastāvēt arī citas ķīmiskas vielas.

## Ārējās saites
Bērzene (Daugavas pieteka)

**Bērzene** (arī **Bērze**, **Bērzupīte** vai **Melnā Bērzene**) ir bijusī Daugavas kreisā pieteka Ķekavas novadā. Mūsdienās ietek Rīgas HES kreisā krasta drenāžas kanālā. Sākas Kraukļu purvā ziemeļaustrumos no Baldones. Tek pa mežainu apvidu Upmales paugurlīdzenumā. Pirms Rīgas HES izbūves ietecēja Daugavā pie Bērzmentes. Tagad upes ūdeņi novadīti pa ūdenskrātuves apvadkanālu un uzņemot Pūķupes ūdeņus, tiek ievadīti Sausajā Daugavā pie Ķekavas.

Bērzeni šķērso autoceļi A5 un P85. Pietekas Meitupe, Melnais strauts, Ēturga. Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Mencendarbe, Bērzmente.

## Atsauces
Laukums

thumb|Paralelograma laukums ir 4 vienības, aplim laukums ir 9π/4 vienības, trīsstūrim — 9/2 vienības
**Laukums** ir lielums, kas raksturo virsmas izmēru. Par laukuma mērīšanas vienību pieņem tāda kvadrāta laukumu, kura mala ir vienu vienību gara. Kvadrāta laukumu, kura malas garums ir 1 m, sauc par kvadrātmetru un apzīmē ar m2.

## Laukuma īpašības

* Katrai ierobežotai ģeometriskai figūrai ir noteikts laukums, kuru izsaka ar nenegatīvu skaitli.
* Pieņem, ka punkta laukums ir vienāds ar nulli.
* Vienādām figūrām ir vienādi laukumi.
* Ja dotā figūra sastāv no vairākām daļām (ierobežotām figūrām, kas nepārklājas), tad figūras laukums ir vienāds ar tās daļu laukumu summu; figūras laukums ir lielāks nekā jebkuras citas figūras laukums, kura ir dotās figūras daļa.

## Laukuma mērvienības

* Kvadrātkilometrs, 1 km2 = 1 000 000 m2
* Hektārs, 1 ha = 10 000 m2
* Ārs, 1 a = 100 m2
* Kvadrātmetrs, 1 m2
* Kvadrātdecimetrs, 100 dm2 = 1 m2
* Kvadrātcentimetrs, 10 000 cm2 = 1 m2
* Kvadrātmilimetrs, 1 000 000 mm2 = 1 m2

## Laukuma aprēķināšanas formulas

* Taisnstūra laukums: platums × garums
* Trijstūra laukums: ½ × pamats × augstums
* Riņķa laukums: π × r²
* Sfēras virsmas laukums: 4 × π × r²

## Skatīt arī

* Garums
* Tilpums
Kaugurupīte

**Kaugurupīte**, augšpus Kauguru ezera saukta **Kazupe**, ir Pogupes kreisā pieteka Gulbenes novadā. Sākas Stāmerienas pagastā pie Stūrastām. Līdz Kauguru ezeram uzņem apkārtējo purvu (lielākais ir Salenieku purvs) ūdeņus. Pēc iztekas no ezera regulēta novadgrāvjos. Nav vārdā nosauktu pieteku.

Upi šķērso autoceļš P35 un Gulbenes—Pitalovas dzelzceļš.
Kvadrātmilimetrs

**Kvadrātmilimetrs** ir viena no laukuma mērvienībām.

**1 mm² ir vienāds ar:** 
* Laukumu kvadrātam, kuram katra mala ir 1 milimetru gara;
* 0,000 000 000 001 km²
* 0,000 000 000 1 Hektāru
* 0,000 000 000 0003 861 02 kvadrātjūdžu (statute)
* 0,000 000 0002 471 053 81 akru
* 0,000 001 195 990 kvadrātjardi 
* 0,000 001 076 391 1 kvadrātpēdas 
* 0,000 001 550 003 1 kvadrātcollas 

Attiecīgi:

* 1 km² = 1 000 000 m²
* 1 hektārs = 10 000 m²
* 1 kvadrātjūdze = 2 589 988 m²
* 1 akrs = 4 047 m²
Kazupe

**Kazupe** var būt:

* Kazupe — apdzīvota vieta Daugavpils novada Nīcgales pagastā
* Kazupe — apdzīvota vieta Dobeles novada Jaunbērzes pagastā
* Kazupe — Ālandes pieteka
* Kazupe — Durbes pieteka
* Kazupe — Dzeldas cits nosaukums/satekupe
* Kazupe — Ilūkstes pieteka
* Kazupe — Kauguru ezera pieteka
* Kozupes cits nosaukums
* Gubaikas cits nosaukums
* Jurģupes cits nosaukums
* Kaugurupītes cits nosaukums
Telpa

[thumb|Triju dimensiju telpa atainota kā [Dekarta koordinātu sistēma, lai norādītu pozīciju telpā]]
**Telpa** fizikā ir triju dimensiju (garums, platums un augstums) apvienojums, kas veido visu, ko tad arī sauc par telpu. Telpa ir "skatuve", kurā norisinās visi fiziskie procesi un parādības un kuru mēs subjektīvi uztveram kā tvertni visiem priekšmetiem.

Fizikā un matemātikā bieži lieto daudzdimensiju telpu jēdzienu (sk. fāžu telpa). Tādas telpas ir abstrakcijas, kas palīdz risināt uzdevumus mūsu pašu trīsdimensiju telpā.

Relativitātes teorijā telpa ir viena no vienotas laiktelpas izpausmēm. Laiktelpas dalījums telpā un laikā atkarīgs no konkrētās atskaites sistēmas. Vispārīgajā relativitātes teorijā materiāli ķermeņi, kas atrodas telpā, jeb, precīzāk, laiktelpā, var ietekmēt tās īpašības ("izliekt" to), kamēr vairums fizikas nozaru uzskata, ka telpas īpašības nekādi nav atkarīgas no priekšmetu esamības vai neesamības tajā.

Vai nu no pieredzes vai intuitīvi, cilvēki raksturo telpu ar tās dažām fundamentālajām īpašībām, ko sauc par ģeometrijas aksiomām (piemēram, Hilberta aksiomām). Šīs aksiomas nevar pierādīt, bet tās var lietot kopā ar tādām matemātiskām koncepcijām kā punkts, taisne, līkne, virsma un ķermenis, lai izdarītu loģiskus secinājumus, ko sauc par ģeometrijas teorēmām.
 
Eiklīda laikā nebija atšķirības starp fizisko un ģeometrisko telpu. Kopš 19. gadsimtā tika atklāta neeiklīda ģeometrija, telpas jēdziens ir radikāli izmainījies un radies jautājums — kura ģeometriskā telpa vislabāk atbilst fiziskajai telpai. Neeiklīda ģeometrijas vēlāk bija ļoti svarīgas Einšteina vispārīgajā relativitātes teorijā.

## Ārējās saites
Kvadrātcentimetrs

**Kvadrātcentimetrs** ir viena no laukuma mērvienībām.

1 cm² ir vienāds ar: 
* laukumu kvadrātam, kuram katra mala ir 1 centimetru gara;
* 0,000 000 000 1 km²
* 0,000 000 01 hektāru
* 0,000 000 000 038 610 2 kvadrātjūdžu (statute)
* 0,000 000 024 710 538 1 akru
* 0,000 119 599 0 kvadrātjardi 
* 0,001 076 391 1 kvadrātpēdas 
* 0,155 000 31 kvadrātcollas 

Attiecīgi:

* 1 km² = 1 000 000 m²
* 1 hektārs = 10 000 m²
* 1 kvadrātjūdze = 2 589 988 m²
* 1 akrs = 4 047 m²
Kristofs Langens

**Kristofs Langens** (; dzimis , Ķelnē, Vācijā) ir vācu bobslejists, kurš piedalījies 1992, 1998. un 2002. gada Olimpiskajās spēlēs. Viņš tiek uzskatīts par vienu no visu labākajiem bobslejistiem. Langens sākotnēji ir bijis stūmējs, bet vēlāk kļuva par pilotu. Olimpiskajās spēlēs Langens ir izcīnījis četras medaļas, bet pasaules čempionātos - divpadsmit. Langenam karjerā traucēja bieži Ahileja cīpslas savainojumi. Pašlaik Langens komentē bobsleja sacensības Vācijas televīzijā.
Kolumbijas Universitāte

Kolumbijas Universitātes Batlera bibliotēkas ēka ziemā|thumb|250px

**Kolumbijas Universitāte Ņujorkas pilsētā** (), biežāk pazīstama kā **Kolumbijas Universitāte** () ir privāta universitāte ASV, Ņujorkā.

Tā ar Apvienotās Karalistes karaļa Džordža II rīkojumu dibināta 1754. gadā kā **Karaļa koledža** (). Tā ir viena no divām universitātēm, kuras dibinātas ar karaļa pavēli, un bija piektā vecākā koledža ASV.

Oficiāli universitātē pasnieguši vai studējuši 77 Nobela prēmijas laureāti. Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā ieņem 9. vietu (2016). 

Kolumbijas Universitāte ir pirmā ASV, kas ieviesa antropoloģiju, politoloģiju un vēsturisko restaurāciju kā akadēmiskas disciplīnas. Tā bija pirmā ASV augstskola, kas piešķīra medicīnas doktora grādu. Kolumbijas Universitāte ir FM radio un mūsdienu ģenētikas dzimšanas vieta. Universitātē tika attīstīta Manhatanas projekta agrīnā stadija, un šeit pirmoreiz ASV tika saskaldīts urāna atoms.

Mākslā un kultūrā Kolumbijas Universitāte ir bītu kustības, Hārlemas renesanses un postkoloniālisma rašanās vieta. Kolumbijas Universitāte ir Pulicera balvas piešķiršanas vieta.

## Pazīstami Kolumbijas Universitātē studējušie cilvēki

* antropoloģija un filozofija — Mārgarita Mīda, Edvards Sapīrs, Elmans Sērviss
* bioloģija — Stīvens Džejs Gūlds
* uzņēmējdarbība — Vorens Bafets
* datorzinātne — Džons Bekuss
* ekonomika — Kenets Erovs, Miltons Frīdmans, Saimons Kuznecs, Uldis Mārtiņš Klauss
* filozofija — Džons Djūijs, Roberts Noziks
* fizika — Leons Kūpers, Leons Ledermans, Roberts Milikens, Arno Penziass, Izidors Rabi, Džeimss Reinvoters, Džulians Švingers
* kino — Džims Džārmušs, Džeimss Kegnijs, Entonijs Pērkinss
* ķīmija — Konrāds Blohs, Roberts Grabss, Ērvings Lengmīrs
* valodniecība — Moriss Halle
* literatūra — Aizeks Azimovs, Alens Ginsbergs, Džozefs Hellers, Lengstons Hjūzs, Džeks Keruaks, Ursula Le Gvina, Pols Osters, Aptons Sinklērs, Rodžers Zelaznijs
* politika — Džuljāno Amato, Hanss Blikss, Uldis-Ivars Grava, Alans Grīnspens, Aleksandrs Hamiltons, Tomass Hendriks Ilvess, Baraks Obama, Medlina Olbraita, Franklins Rūzvelts, Teodors Rūzvelts, Mihails Saakašvili

## Atsauces

## Ārējās saites
Koura

**Koura**, arī **Kiura** () vai **Kira** (), ir Vādas labā pieteka Balvu novadā un Krievijas Pleskavas apgabalā. Iztek no pārpurvota mežu masīva dienvidaustrumos no Viļakas. Tek augstos krastos pa morēnu pauguraini. Vidustece Abrenes nolaidenumā, lejtece Mudavas zemienē. Ietek Vādā Krievijas teritorijā austrumos no Rodovojes. Lielākās pietekas: Nidrupīte (21 km), Meirupīte (11 km), Gurva (8 km), Ilziņa (7 km), Bušma, Tutinova. Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Semenova, Viļaka, Borisova, Mirnija (Krievijā).

Upi šķērso autoceļi P35 un P45 un Gulbenes—Pitalovas dzelzceļš.

## Atsauces
Satekle

**Satekle** vai **Sotekle** bija Vidzemes latgaļu zemes Tālavas pils un pilsnovads 13. gadsimta sākumā, kas pieminēts Livonijas Indriķa hronikā sakarā ar to, ka 1208. gadā Satekles pilskungs Rūsiņš noslēdza pret igauņiem vērstu sadarbības līgumu ar Autines Varidoti un Cēsu Bertoldu. 13. gadsimta sākumā Satekle bija Zobenbrāļu ordeņa daļā, 14. gadsimta sākuma dokumentos Satekles pils (*Sotekele*) jau ir atradusies Rīgas arhibīskapa zemē, kas liecina par labu hipotēzei par Satekles atrašanos Raunas pilskalnā.

## Atrašanās vieta
Ir divas galvenās Satekles pils atrašanās vietas hipotēzes:
* Gaujas labajā krastā pilskalnā pie Raiskuma Kvēpenēm (Sievers, 1817; Bielenstein 1892; Balodis, 1910; Löwis of Menar, 1922; Švābe, 1936; Apals, 1986 u.c.), tomēr labajā krastā bīskapam Albertam pakļautie lībieši un latgaļi tiek pretstatīti Zobenbrāļu ordeņa sabiedrotajiem Rūsiņa latgaļiem, kuriem, tāpat kā šai sakarā minētajām Cēsīm, vajadzēja būt upes kreisajā krastā. 
* Gaujas kreisajā krastā Raunas Tanīsa kalnā (Juškevičs, 1927), gan Nītaures pilskalnā (Brastiņš, 1930), gan Vecpiebalgā, pilskalnā pie Lejasburkānu mājām (Laakmann, 1933), gan Vijciema Celitkalnā vai Kauguru Pekaskalnā (Arbusow, Bauer, 1955; Kleis, Tarvel, 1982).
Arheoloģiskie izrakumi Tanīsa kalnā (Balodis, 1928) parādīja, ka Rauna ir seno latgaļu nocietinājums, kas pastāvēja hronikā aprakstīto notikumu laikā 13.-14. gadsimtā. Šāda Satekles atrašanās vieta ļautu labāk saprast arī Zobenbrāļu ordeņa centienus ar 1208. gada līgumu nodrošināt sev visu lielāko Gaujas kreisā krasta latgaļu centru (Satekle, Beverīna, Autine) atbalstu.

### Citas lokalizācijas
Sākotnēji Satekle lokalizēta *Sotakā* netālu no Tērbatas (Arndt, 1747) vai *Stāklītēs* pie Plāņu muižas starp Suntažiem un Piebalgu (Pabst, 1867). Kā Sotekles atrašanās vieta nepieņemama ir bijusī Urgas muiža Alojas tuvumā (Lietgalietis, 1928), jo tā atrodas lībiešu teritorijā, turklāt tuvumā tur nav 13.gs. nocietinājumu.

## Literatūra
* E.Pabst, Livländische Chronik (1867); 
* C.G.Sievers, Beiträge zur Geographie Heinrichs von Lettland (1877); 
* H.Laakman, Zur geschichte Heinrichs von Lettland und seiner Zeit (Beiträge zur Kunde Estlands XVIII, 2, 1933); 
* A.Švābe, Tālava (Sējējs, 1936, 135.-141. un 363.-374.lp.); 
* H.Laakmann (Baltische Lande, I, 210. lp., 1939).

## Informācijas avoti
* Sotekle. Latviešu konversācijas vārdnīca. 20.sējums, 39901-39903. sleja
* Indriķa hronika. No latīņu valodas tulkojis Ā. Feldhūns; Ē. Mugurēviča priekšvārds un komentāri. Rīga: Zinātne, 1993. 453 lpp.
Rūsiņš

**Rūsiņš no Satekles** (, kritis Satezeles aizstāvēšanā 1212. gada vasarā) bija Tālavas latgaļu zemes Satekles vecākais 13. gadsimta sākumā. Sadarbojoties ar vāciešiem, karoja Igaunijā, viņam bija sava karadraudze (*amici Russini*). Gāja bojā no stopa šāviena 1212. gadā Satezelē (tagadējās Siguldas teritorijā). Hronists viņu nosauca par "drošsirdīgāko no letiem".

## Izcelsme
Etimoloģiski Rūsiņa vārds varētu norādīt vai nu uz kontaktiem ar varjagiem (rūsiem), vai arī uz latgaļu vārda sakni *rus-, rūs-* (latviešu *rusgans, rūsans* u.c.) (Blese, 1929).

* 1208. gadā Rūsiņš kopā ar Tālavas Tālivaldi, Autines Varidoti un Cēsu Bertoldu iesaistījās kopējā savienībā, kura uzsāka trīs gadu karu pret igauņiem. Rūsiņš izcēlies ar nežēlību pret ienaidnieku, pieminēts griežot kaklus gūstekņiem, apkaujot igauņus ciematos. Rūsiņš bija ievērojamākais un ietekmīgākais letu karavadonis igauņu kara (1208—1227) pirmajos trijos gados, līdz pat savai nāvei 1212. gada vasarā.
* 1212. gadā Autines sacelšanās laikā Rūsiņš krita Satezeles pils aizstāvēšanā pret krustnešiem, no vāciešu arbaleta šāviena, kad pils ielenkuma laikā, ieraudzījis savu kara draugu Bertoldu uz lauka pils priekšā, Rūsiņš parādījies uz aizsargsienas un, noņēmis bruņucepuri. Pamatojoties uz to, Latviešu Indriķis Rūsiņu gan nosauc par "drošsirdīgāko no letiem" (, XII, 6) un arī par "zemes vecāko", gan pieskaita pie katoļu baznīcas ienaidniekiem (XXV, 2).

## 13. gadsimta Latvijas nominālie un faktiskie valdnieki Rūsiņa laikā
Atbilstoši viduslaiku politiskajām tradīcijām katrai Senlatvijas zemei bija savs faktiskais valdnieks, kas atradās vasaļattiecībās ar savu feodālo senioru. Pakļaujoties savam senioram, vasalis ieguva savu zemi, vai daļu no tās atpakaļ kā lēni. Satekles vecākais sākotnēji bija Pleskavas kņaza Vladimira vasalis, bet pēc padošanās Livonijas bīskapam Albertam viņš kļuva par Alberta vasali, pretī saņemot savu pilsnovadu kā lēni.

Par Rūsiņa dzīves vietu hronikā minēta Sotekles pils ().

## Ārējās saites
* Rūsiņš historia.lv
* Rūsiņš celvezi.lv
Šerloks Holmss

**Šerloks Holmss** (, ) ir britu rakstnieka Artura Konana Doila radīts romānu un stāstu tēls, kas 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā strādā Londonā par privātdetektīvu. Specifiskais Šerloka Holmsa tēlam ir viņa darba metode, kas balstīta uz detaļu ievērošanu un loģisku secinājumu izdarīšanu (tā saukto dedukcijas metodi). Šerloks Holmss līdz mūsdienām ir saglabājies kā simbols analītiski racionālajai domāšanai. Vairums grāmatu par Šerloku Holmsu ir rakstītas pirmajā personā no doktora Vatsona skatu punkta. Pirmo reizi Šerloka Holmsa tēls parādās darbā “Etīde purpura toņos”, kas tika publicēts .

## Iedvesma tēlam
Arturs Konans Doils vairākkārtīgi ir teicis, ka Šerloka Holmsa tēlu ir iedvesmojis reāls cilvēks, Edinburgas Karaliskās slimnīcas ķirurgs Džozefs Bells (*Joseph Bell*). Tāpat kā Holmss, Bells veica plašus secinājumus no nelieliem novērojumiem. Savukārt Džozefs Bells ir rakstījis Konanam Doilam, ka viņš pats ir Šerloks Holmss un to lieliski saprotot.

## Tēla biogrāfija
Šerloks Holmss ir dzimis . Stāstā *[[His Last Bow]]* darbība norisinās 1914. gadā un tur teikts, ka Šerlokam Holmsam ir 60 gadi. Artura Konana Doila darbos ir maz un skopi aprakstīts Holmsa dzīves gājums. Ir zināms, ka viņam septiņus gadus vecāks brālis Maikrofts Holmss.

Šerloks Holmss kopā ar doktoru Vatsonu dzīvo Londonā, Beikerstrītā 221B. Mūsdienās šajā adresē atrodas Šerloka Holmsa muzejs.

## Citāti
Viena no vispopulārākajām frāzēm saistībā ar Šerloku Holmsu ir “Elementāri, mans dārgais Vatson!” (*Elementary, my dear Watson*), lai gan tieši tādā veidā nav nevienā no Artura Konana Doila sarakstītajiem darbiem. Tomēr šī frāze ir bieži sastopama dažādās filmās par Šerloku Holmsu.

Cits izplatīts citāts no darbiem par Šerloku Holmsu ir “Tu zini manas metodes, Vatson” (*You know my methods, Watson*). Šāds teikums ir atrodams vismaz piecos darbos par Šerloku Holmsu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Varidotis

**Varidotis** jeb **Varidots no Autines** () bija kristīts Jersikai padotās latgaļu Autīnes zemes vecākais 13. gadsimta sākumā, kas kopā ar Satekles kungu Rūsiņu, Trikātas kungu Tālivaldi un Cēsu kungu Bertoldu bija noslēdzis militāru savienību un piedalījās Livonijas krusta karos pret igauņiem.

## Vārda izcelsme
Etimoloģiski Varidota vārds ir ar nozīmi “kas varai dots” vai “kas dots, lai valdītu” (Blese 1929).

## 13. gadsimta Latvijas nominālie un faktiskie valdnieki Varidota laikā
Atbilstoši viduslaiku politiskajām tradīcijām katrai Senlatvijas zemei bija savs faktiskais valdnieks, kas atradās vasaļattiecībās ar savu feodālo senioru. Pakļaujoties savam senioram, vasalis ieguva savu zemi, vai daļu no tās atpakaļ kā lēni. Autines vecākais sākotnēji bija Jersikas ķēniņa Visvalža vasalis, bet pēc militārās savienības noslēgšanas ar Zobenbrāļu ordeni 1208. gadā kļuva par krustnešu sabiedroto krusta karā ar sakaliešiem un ugauņiem. Jādomā, ka Varidots zaudēja savu valdījumu pēc 1212. gada Autīnes sacelšanās, jo pēc tam par Autīnes soģi tika iecelts Livonijas bīskapa Alberta radinieks Pleskavas kņazs Vladimirs Mstislavičs, kuru uz laiku veče bija padzinusi no savas zemes.
European Hit Radio Top 100 (2008)

[thumb|200px|[Timbaland un OneRepublic singla "Apologize" vāka noformējums. Singls pirmo vietu ieņēma 7 nedēļas un vēl 10 nedēļas 2007. gadā.]]

Šis ir European Hit Radio 2008. gada noslēguma Top 100. Topu vadīja raidījuma vadītājs Roberts Lejasmeijers.

## Top 100 sastādīšanas princips
European Hit Radio Top 100 tiek sastādīts, pamatojoties uz klausītāju balsojuma rezultātiem, kas ik nedēļu tiek apkopoti Top 40. Topa veidošanas procesā piedalās visas dziesmas, kas kaut reizi ir pabijušas Top 40 sarakstā. No visām vidēji 250 līdz 280 gada laikā Top 40 iekļuvušajām dziesmām tiek noteiktas populārākās 100.

Katrai dziesmai, kas kaut reizi ir iekļuvusi Top 40, tiek piešķirts punktu skaits, atkarībā no dziesmas atrašanās vietas topā. Piemēram, ja dziesma iknedēļas Top 40 ieņem 1. vietu, tad dziesmai tiek pieskaitīts 1 punkts, ja dziesma ieņem 12. vietu, tad 12 punkti, ja 37. vietu, tad 37 punkti un tā tālāk. Nedēļās, kurās dziesma nav iekļuvusi Top 40 populārāko dziesmu sarakstā, dziesmai tiek pieskaitīts 41 punkts. Veidojot Top 100, visi punkti tiek skaitīti kopā un augstāko vietu iegūst dziesma ar vismazāko punktu skaitu. Ja vairākām dziesmām ir vienāds punktu skaits, tad augstākā vietā nonāk tā dziesma, kurai ir bijusi augstākā vieta Top 40, tad nākamā augstākā vieta un tā tālāk.

## Top 100 dziesmu saraksts

[thumb|200px|[Guru Josh Project singla "Infinity 2008" vāka noformējums. Singls pirmo vietu ieņēma 6 nedēļas.]]
[thumb|200px|[Madonna (mūziķe)|Madonna un Justin Timberlake singla "4 Minutes" vāka noformējums. Singls pirmo vietu ieņēma 4 nedēļas.]]

### Piezīmes
**N** — nedēļas Top 40, **Av** — augstākā vieta Top 40, **NAv** — nedēļas augstākajā vietā

## Skatīt arī
* European Hit Radio
* European Hit Radio Top 40
* European Hit Radio Top 40 Nr. 1 (2008)

## Ārējās saites
Krievupe (nozīmju atdalīšana)

**Krievupe** var būt:
* Krievupe - Lielās Juglas pieteka
* Krievupe - stacija dzelzceļa līnijā Rīga - Valga
* Makstenieku agrākais nosaukums
Konstantīns Čerņenko

**Konstantīns Čerņenko** (; dzimis , miris ) bija PSRS politiķis, Padomju Savienības komunistiskās partijas CK ģenerālsekretārs no  līdz . PSRS Augstākās Padomes Prezidija priekšsēdētājs no  līdz .

## Čerņenko valdīšana
72 gadus vecais Čerņenko bija smagi slims un viņa ievēlēšana bija pēdējais Politbiroja vecās gvardes mēģinājums noturēt varu. Centrālkomitejas veterāns Čerņenko daļēji apturēja Andropova iesāktās korupcijas izmeklēšanas un vērienīgās darbinieku izmaiņas. Taču Čerņenko uzstāja, ka jāturpina palielināt vieglās rūpniecības preču ražošana un jāsamazina aizsardzības budžets. Šo nesaskaņu dēļ Čerņenko no amata atbrīvoja PSRS Ģenerālštāba priekšnieku maršalu Nikolaju Ogarkovu. 1984. gada maijā Ogarkovs publicēja rakstu, kurā aizstāvēja militārās varenības pieaugumu. Tas bija pretrunā ar partijas vadības centieniem vairāk uzmanības veltīt civilajai ražošanai.

Čerņenko turpināja Andropova iesāktās runas pret varas koncentrēšanos partijas nomenklatūras un birokrātijas rokās, brīdinot, ka iesāktajām ekonomiskajām izmaiņām (ko parasti dēvēja par zinātniski-tehnisko revolūciju) drīz sekos politiskās. Tādējādi jau pirms Gorbačova nākšanas pie varas partijas augstākā vadība ideoloģiski bija gatava reformām.

Čerņenko turpināja Andropova iesākto cīņu pret korupciju un sociālistiskā īpašuma izzagšanu. Tika piespriesti un izpildīti vairāki nāvessodi. Nošāvās Brežņeva draugs, Iekšlietu ministrs Ščolokovs. Turpinājās aresti Uzbekijas PSR, kur kokvilnas krāpniecības rezultātā valstij bija nozagti 2 miljardi rubļu. Lai arī augsta līmeņa korupcija bija izplatīta daudzās republikās, politiskā līdzsvara dēļ izmeklēšanas aprobežojās ar Vidusāziju un Aizkaukāzu.

Čerņenko vēlējās panākt Gorbačova ievēlēšanu par Centrālkomitejas otro sekretāru, taču tam pretojās daļa Politbiroja, premjera Tihonova vadībā, kas uzskatīja par lauksaimniecību atbildīgo Gorbačovu par nepieredzējušu lielajā politikā. Tihonovs pats cerēja uz ģenerālsekretāra posteni, kuru varētu mantot viņa atbalstītāji Politbirojā Romanovs un Dolgihs. Gorbačovu atbalstīja ietekmīgais Aizsardzības ministrs Ustinovs. Lai arī formāls lēmums izpalika, slimā Čerņenko vietā sapulces parasti vadīja Gorbačovs. Kā atbildīgais par lauksaimniecību, viņš bieži kritizēja pārtikas pārstrādes nozari par lielajiem ražas zaudējumiem, par problēmām ar produktu pārstrādi un uzglabāšanu, kas padara bezjēdzīgas visas lielās investīcijas ražu celšanā.

Lai nodrošinātu ražošanu ar darbaspēku, skolās ieviesa vienu darba dienu, kad mācību vietā skolēni devās uz ražotnēm apgūt amatu un veikt fizisku darbu. Tas pasliktināja izglītības kvalitāti. Lai izbrīvētu šo dienu, skolu programmās samazināja humanitāro stundu skaitu. Skolēnus par darbaspēku pārvērst neizdevās, toties smagi cieta izglītības kvalitāte. Vienīgie ieguvēji bija skolotāji, kam algas pieauga par aptuveni 30%.
  
1985. gada 9. janvārī Politbirojs piedāvāja Čerņenko doties pensijā. Ierosinājumu kā parasti noraidīja. Februāra beigās TV parādīja knapi dzīvo Čerņenko piedalāmies Augstākās Padomes vēlēšanās. 10. martā viņš beidzot nomira.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pundurbērzs

**Pundurbērzs** (*Betula nana*) ir bērzu dzimtas suga. Latvijā reti sastopams krūms. Ierakstīts Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā. 

## Apraksts
thumb|left|Pundurbērzs rudenī
Tas ir līdz 0,5 m (retāk līdz 1 m) augsts, vasarzaļš krūms. Miza brūna. Zari pacili. Lapas veselas, apaļas ar sīkzobainu malu, līdz 1,5 cm garas. Vienmājas augi ar viendzimuma ziediem spurdzēs. Zied aprīlī, maijā. Auglis - spārnulis.

## Biotopi
Aug purvos, purvājā.

## Izplatība
Pundurbērzs ir Eirāzijas un Ziemeļamerikas arktiskajos apgabalos plaši izplatīta suga.

## Literatūra
* Artūrs Mauriņš, Andris Zvirgzds. *Dendroloģija*. Rīga 2006. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* latvijasdaba.lv
Edvīns van Kalkers

**Edvīns van Kalkers** (; dzimis ) ir nīderlandiešu bobslejists, kurš sacenšas kopš 2001. gada. Dzimis Gaselterneivēnshemondas pilsētā. Līdz šim nav piedalījies Olimpiskajās spēlēs.

Van Kalkera labākais sasniegums kādā no Pasaules kausa posmiem ir 2. vieta, savukārt pasaules čempionātos viņš ir izcīnījis 7. vietu. 2008. gada pasaules čempionātā van Kalkers piedzīvoja smagu kritienu "divnieku" ieskaitē un nespēja piedalīties "četrinieku" ekipāžu pasaules čempionātā pēc nedēļas.

## Labākie rezultāti
:*Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PČ — Pasaules čempionāts, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.*
Plānprātība

**Plānprātība** ir vairāk vai mazāk nopietni domāšanas traucējumi, kas radušies primāri, nevis kā citu psihiatrisku simptomu (piemēram, murgu) rezultāts. Plānprātība var būt iedzimta, to sauc par oligofrēniju (pēc smaguma iedala idiotijā, imbecilitātē un debilitātē). 

Dzīves laikā radušos plānprātību sauc par **demenci**, tā ir progresējoša domāšanas spēju un izzinošās funkcijas krišanās. To izraisa smadzeņu bojājums vai slimība (piemēram, kretīnisms ir joda trūkuma vai vairogdziedzera darbības traucējumu rezultāts). Demence parasti skar vecāka gadagājuma cilvēkus (vecuma jeb senilā demence), un tā visbiežāk izpaužas kā nespēja atcerēties pat pašas vienkāršākās lietas.
Viena no slavenākajām personām, kas cieta no demences, bija bijušais Čīles līderis Augusto Pinočets.

Zinātnieki ir atklājuši, ka spārdīšanās un lamāšanās miega laikā ir zīme, kas norāda uz to, ka cilvēkam ir lielāks risks saslimt ar plānprātību.

## Atsauces un piezīmes
### Piezīmes

### Atsauces
Elvis

**Elvis** var būt:

* Elvis (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Elvis Merzļikins
* Elvis Mihaiļenko
* Elvis Stuglis

## Skatīt arī
* Elviss Preslijs
* Elviss (filma)
* Elvi
Miegs

thumb|Suns miega stāvoklī ar kaķi nomodā, vācu mākslinieka Artura Heiera gleznojums, 1931. gads
**Miegs** ir nervu sistēmas izraisīts dabīgs stāvoklis, kad organisms atpūšas, atjaunojas un uzkrājas audu enerģētiskās un funkcionālās rezerves. Tas ir gandrīz visiem zīdītājiem un putniem, kā arī tas ir novērots dažiem rāpuļiem, abiniekiem un pat zivīm. Cilvēkiem un vairumam citu dzīvnieku miegs nāk naktī. Pa dienu viņi ir nomodā. Ir arī nakts dzīvnieki, kuri guļ pa dienu, bet aktīvi kļūst tieši naktīs.

## Miega raksturojums
Miegam raksturīga pazemināta fiziska aktivitāte un apkārtējās pasaules uztvere. Nakts cilvēkiem ir ļoti svarīga. Guļot uzkrājas rezerves un smadzenes turpina apstrādāt un sakārtot dienas laikā apgūto un piedzīvoto, lai mēs varētu to izmantot nākotnē. Miegs nav statisks, tā ilgums un process cilvēka dzīves gaitā mainās. Dzīves sākumā nepieciešams vairāk miega nekā pieaugušiem cilvēkiem. Vecākiem cilvēkiem diennakts ritms var būt izjucis, miegs ir saraustīts, viņi sliktāk izguļas. Par miega problēmām vairāk sūdzas sievietes, bet uz vecumu par to vairāk sāk runāt vīrieši. Pašpārliecināti cilvēki guļ mierīgi, gandrīz nekustīgi, un šo cilvēku miegs ir dziļš, tāpēc nav ilgstošs. Cilvēki, kas nav pārliecināti par sevi, mokās ar šaubām par visu, guļ nemierīgi, bieži miegā kustas un pamostas. Nepieciešamais miega ilgums katram indivīdam ir atšķirīgs. Pieauguša cilvēka miega ilgums vidēji ir 7 stundas. Aptuveni pēc 10 dienām, ja cilvēks nav gulējis, iestājas nāve. Cilvēka organismā procesi notiek diezgan vienmērīgi, ierastajā ritmā, ja cilvēks nav gulējis 2-3 dienas. Ar laiku miega traucējumi noved pie agresivitātes, pat halucinācijām. Aptuveni 20-28 stundu ciklu sauc par bioloģisko diennakts ritmu. To var viegli izjaukt laika zonu šķērsošana, darba maiņu strādāšana.

## Miega fāzes
Ir divu veidu miega fāzes. Cilvēks aptuveni 80% no laika, ko pavada miega stāvoklī, atrodas dziļā miegā jeb precīzāk miegā bez ātrajām acu kustībām (NREM), bet atlikušo laiku sekla miega fāzē jeb miegā ar ātrajām acu kustībām (REM). Abi miega veidi kopā veido vienu miega ciklu. Šādi cikli miega laikā var būt vidēji no 3 līdz 5 reizēm, ja kāds no cikliem tiek iztraucēts, tad nākamreiz, kad cilvēks gulēs, šis cikls pagarināsies, lai kompensētu iztraucēto.

## Sapņošana

Miega laikā nereti sapņo. Sapņus veido apziņas radīti nekontrolēti vizuāli attēli, kuru uztver kā noteiktu notikumu, sižetu. Tie ir saistīti ar gulētāja emocionālo stāvokli nomoda laikā. Ja emocionālais stāvoklis dienas gaitā ir bijis negatīvs, piemēram, bijis satraukts, nelaimīgs, tad tas atspoguļojas arī sapņos, piemēram, radot murgus. Sapņošana notiek seklā miega laikā (REM fāzē), taču pētījumi liecina tie nav saistīti viens ar otru, katram no tiem (sapņošanai un seklajam miegam) ir atsevišķas ierosināšanas vietas smadzenēs un visticamāk arī atsevišķas funkcijas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Termometrs

thumb|300px|Dzīvsudraba termometrs un elektroniskais medicīniskais termometrs
thumb|200px|Mehāniskais bimetāliskais termometrs

**Termometrs** ir ierīce gaisa, ūdens, augsnes u.c. temperatūras mērīšanai. Temperatūras mērīšana notiek, izmērot kādu no parametriem (piemēram, tilpumu vai elektrisko pretestību), termometram atrodoties termodinamiskā līdzsvara stāvoklī ar mērāmo sistēmu. Termometra galvenā sastāvdaļa ir kāda viela, kuras fizikālo īpašību maiņu, mainoties temperatūrai, lieto temperatūras reģistrēšanai. Atkarībā no termometriskās vielas izšķir vairāku veidu termometrus:
:* Šķidruma termometrs. Sastāv no stikla baloniņa un tam pievienotas tievas stikla caurulītes. Baloniņā ir iepildīts dzīvsudrabs vai spirts. Šķidrums sasilstot izplešas, un šķidruma stabiņš caurulītē ceļas augšup. Kad šķidrums atdziest, tas saraujas, un šķidruma stabiņš caurulītē saīsinās. Aiz caurulītes novietota skala, kas iedalīta grādos, uz kuras uzrakstīta temperatūras vērtība.
:* Bimetāliskais termometrs. Tā jutīgais elements sastāv no bimetāla — kopā savienotām divu dažādu metālu vienāda garuma plāksnītēm. Tā kā dažādiem metāliem termiskās izplešanās koeficients ir dažāds, mainoties temperatūrai, plāksnītes izliecas. Izliekums ir atkarīgs no temperatūras un to var viegli mērīt.
:* Gāzes (un kondensācijas) termometri. Tie mēra gāzes spiedienu (noslēgtā tilpumā), mainoties temperatūrai. Tos sauc arī par manometriskajiem termometriem, jo temperatūru tur nolasa no manometra. Kondensācijas termometrs no gāzes termometra atšķiras ar to, ka tur ir gaistošs šķidrums līdzsvarā ar savu tvaiku, un, mainoties temperatūrai, tas iztvaiko un kondensējas, mainot savu tilpumu.
:* Pretestības termometrs. Šeit mēra kāda materiāla elektriskās pretestības izmaiņas. Materiāls parasti ir kāds metāls (varš, platīns) vai pusvadītājs.
:* Termoelements (termopāris). Mēra divu sametinātu metālu termoelektriskā EDS maiņu. Var mērīt augstākas temperatūras, nekā ar pretestības termometriem.
:* Pirometrs. Mēra siltumstarojumu (un gaismas starojumu), kas nāk no mērāmā ķermeņa. Šeit par termometrisko vielu iespējams lietot arī pašu mērāmo vielu, tikai jāzina tās melnuma pakāpe.

## Atsauces
Krustalīce

**Krustalīce**, saukta arī **Kristalīce**, augštecē **Aizupe**, ir Pededzes labā pieteka Gulbenes novadā. Sākas uz ziemeļiem no Krapas. Tek pa Gulbenes paugurvaļņa austrumu nogāzi un Austrumlatvijas zemieni. Ietek Pededzē pie Ostroviešiem. Lejtecē 12 km garumā upe regulēta, pārveidota par novadgrāvi. Lielākās pietekas: Asarupe (13 km), Āriņupīte (11 km), Vienvārstes strauts (9 km), Alksne. Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Gulbene, Stradi, Lejasstradi.

Krustalīci šķērso autoceļi P36 un P37, kā arī dzelzceļa līnija Pļaviņas—Gulbene.

## Atsauces
Aizupe

**Aizupe** var būt:
* Krustalīces augšteces nosaukums
* Aizupe — skrajciems Alūksnes novada Liepnas pagastā;
* Aizupe — mazciems Balvu novada Lazdulejas pagastā;
* Aizupe — vasarnīcu ciems Augšdaugavas novada Sventes pagastā;
* Aizupe — skrajciems Jēkabpils novada Rubenes pagastā;
* Aizupe — mazciems Tukuma novada Vānes pagastā;
* Aizupe — vasarnīcu ciems Jelgavas novada Ozolnieku pagastā;
* Aizupe — skrajciems Balvu novada Lazdukalna pagastā;
* Anta Aizupe (1988) — latviešu aktrise.

## Skatīt arī
* Aizupes
Andrejs Siņicins

**Andrejs Siņicins** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas futbolists, pussargs.

2009. gadā parakstīja līgumu ar futbola klubu Skonto FC un pašlaik ir izīrēts futbola klubam JFK Olimps/RFS.

2010. gadā kļuva par futbola kluba JFK Olimps/RFS kapteini un ir jaunākais kapteinis LMT Virslīgā.

2010. gadā pievienojās futbola klubam Skonto FC. 

2010. gada Andrejs Siņicins kopā ar futbola klubu Skonto FC triumfēja TrioBet Baltijas futbola līgā http://arhivs.lff.lv/index.php/lv/news/2011/junijs/55/   

2013. gadā pievienojās Futbola klubam Spartaks no Jūrmalas. 
thumb|Andrejs Siņicins 2012. gadā Skonto FC sastāvā|alt=
2014. gadā ziemas transfēru logā pievienojās Igaunijas futbola klubam JK Narva Trans 

 thumb|Andrejs Siņicins kopā ar Skonto FC 2010. gadā triumfē TrioBet Baltijas līgā    

## Atsauces

## Ārējās saites

* Profils fussballtransfers.com
Ziemeļi

300px|right|
**Ziemeļi** ir viena no četrām debespusēm. Mūsdienu ģeogrāfiskajās kartēs ziemeļi parasti atrodas kartes augšā, lai gan ir arī kartes, kurās ziemeļi ir apakšpusē. Latviešu valodā ziemeļus apzīmē ar burtu "**Z**", starptautiski — ar burtu "**N**" (*north*).

Ziemeļi ģeogrāfiski atbilst virzienam uz Ziemeļpolu, kas ir viens no diviem Zemes ģeogrāfiskajiem poli. Šis virziens nosaka arī Zemes griešanās ass ziemeļu galu. 

Praktiski ziemeļu virziens tiek noteikts ar magnētisko kompasu, kas rādītājam ļauj vērsties uz magnētisko ziemeļpolu. Tomēr magnētiskais ziemeļpols nesakrīt ar ģeogrāfisko ziemeļpolu un laika gaitā pārvietojas, kas jāņem vērā precīzai navigācijai.

Astronomijā ziemeļi atbilst punktam, kur debess sfēras meridiāns krustojas ar horizontu virzienā uz Ziemeļpolu. No Zemes ziemeļu puslodes ziemeļi ir arī virziens, kur naktī redzama polārzvaigzne (*Polaris*), kas atrodas tuvu debesu ziemeļpolam un jau izsenis izmantota navigācijā.

Ziemeļi ir arī būtisks orientieris kartogrāfijā, meteoroloģijā un ģeofizikā. Tos izmanto ne tikai navigācijā, bet arī klimatoloģisko apgabalu noteikšanā (piemēram, ziemeļu mērenā josla, arktiskais reģions utt.).

## Skatīt arī
* Ziemeļpols
* Austrumi
* Dienvidi
* Rietumi

## Ārējās saites
North

***North*** (no angļu valodas - 'ziemeļi') var būt:

* ziemeļi, viena no četrām debespusēm;
* "Norss" (*North*), 1994. gada ASV spēlfilma.
Livonijas hronika

**Livonijas hronikas** ir apvienojošs nosaukums šādām piecām hronikām:
* Indriķa Livonijas  hronika (*Heinrici Cronicon Lyvoniae*, autors: Latviešu Indriķis, sarakstīta 1220. gados latīniski)
* Vecākā Livonijas Atskaņu hronika (*Ältere Livländische Reimchronik*, autors nezināms, sarakstīta 1290. gados vācu dialektā)
* Jaunākā Livonijas Atskaņu hronika (*Jüngere Livländische Reimchronik*, autors: Bartolomejs Hēneke (*Bartholomäus Hoeneke*), sarakstīta 1340. gados vāciski) 
* Vartbergas Hermaņa Livonijas hronika (*Livländische Chronik Hermanns von Wartberge*, autors Vartbergas Hermanis (*Hermann von Wartberge*), publicēta 1372. gadā latīniski)
* Livonijas provinces hronika (*Chronica der Provinz Lyfflandt*, autors Baltazars Rusovs (*Balthasar Rüssow*), publicēta 1578. gadā viduslejasvācu izloksnē).

Katras nākamās hronikas autors, rakstot par tiem pašiem notikumiem, bieži ir izmantojis iepriekšējo hroniku materiālus un pievienojis papildus ziņas no citiem avotiem.

## Skatīt arī
* PUBLICĒTO HRONIKU RĀDĪTĀJS no www.historia.lv
Austrumi

200px|right|
**Austrumi** jeb **rīti** ir viena no četrām debespusēm. Mūsdienu ģeogrāfiskajās kartēs austrumi parasti atrodas labajā pusē. Latviešu valodā austrumus apzīmē ar burtu "**A**", bet starptautiski — ar burtu "**E**" (*east*). Vārds *austrumi* cēlies no tā, ka austrumos uzaust Saule.

## Skatīt arī
* Ziemeļpols
* Dienvidi
* Rietumi
* Ziemeļi

## Atsauces

## Ārējās saites
Kauja pie Imeras

**Kauja pie Imeras** bija viena no Livonijas krusta karu kaujām 1210. gadā starp Cēsīs un Tālavas zemēs iebrukušajiem ugauņiem un krusta karotājiem, kuru sastāvā bija daudz līvu, vendu un latgaļu karavīru. Kauja notika pie nelielās Imeras upes, ko lokalizē kā Jumaras upi (Kocēnu pagasts) pie Valmieras. Igauņi pilnīgi sakāva sabiedroto karaspēku. Indriķa hronikā rakstīts: "sagūstīja ap simt no tiem un dažus nogalināja, bet citus aizveda atpakaļ pie Imeras un tos nobendēja ar drausmīgām mocībām. Tādu bija četrpadsmit..."

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Robijs Viljamss

**Robijs Viljamss** (, dzimis ), pilnā vārdā **Roberts Pīters Viljamss** (*Robert Peter Williams*), ir 15 reizes *[[BRIT Awards]]* balvu ieguvis angļu dziedātājs un dziesmu tekstu autors. Viņa karjera sākās 1990. gadu sākumā, grupas *[[Take That]]* sastāvā, no kuras viņš aizgāja 1995. gadā un uzsāka solo karjeru.

Robijs Viljamss kā solo mūziķis Apvienotās Karalistes vēsturē ir pārdevis visvairāk albumu un ieguvis visvairāk *BRIT Awards* vēsturē. Viņa pārdoto ierakstu kopējais skaits 2008. gada nogalē bija 55 miljoni ierakstu pasaulē. Mūziķis ir Ginesa pasaules rekorda ieguvējs, kad pēc 2006. gada pasaules tūres *World Tour 2006* izziņošanas vienā dienā tika pārdoti 1,6 miljoni biļešu. 2004. gadā Robijs Viljamss iekļuva Lielbritānijas mūzikas slavas zālē, kad pēc balsojuma tika noskaidrots, ka viņš ir 1990. gadu izcilākais Apvienotās Karalistes mūziķis.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* 1997: *Life Thru A Lens*
* 1998: *I've Been Expecting You*
* 2000: *Sing When You're Winning*
* 2001: *Swing When You're Winning*
* 2002: *Escapology*
* 2005: *Intensive Care*
* 2006: *Rudebox*
* 2009: *Reality Killed The Video Star*
* 2012: *Take the Crown*
* 2013: *Swings Both Ways*
* 2014: *Under The Radar, Vol. 1*
* 2016: *The Heavy Entertainment Show*
* 2017: *Under The Radar, Vol. 2*
* 2019: *Under The Radar, Vol. 3*
* 2019: *Christmas Album*
* 2025: *Britpop*

### Labāko dziesmu izlases
* 1999: *The Ego Has Landed*
* 2004: *Greatest Hits*

### Koncertalbumi
* 2003: *Live At Knebworth*

### Apvienotajā Karalistē pirmo vietu ieguvušie singli
* 1998: "Millennium"
* 1999: "She's the One" / "It's Only Us"
* 2000: "Rock DJ"
* 2001: "Eternity/The Road to Mandalay"
* 2001: "Somethin' Stupid" (kopā ar Nikolu Kidmenu)
* 2004: "Radio"

## Singli

### 1990. gadi

### 2000. gadi

## Koncerttūres
* 1997: *The Show Off Must Go On* (1997. gada oktobris — novembris)
* 1998: *The Ego Has Landed* (1998. gada maijs — jūnijs)
* 1998: *One More For The Rogue* (1998. gada janvāris — 1999. gada marts)
* 1999: *Man, The Myth, The Tax Bill (zināms arī kā: Born To Be mild)* (1999. gada maijs — jūnijs)
* 1999: *Get Your Coat Baby, You've Pulled!* (1999. gada oktobris)
* 2000: *The Sermon On The Mount* (2000. gada oktobris)
* 2001: *The Sermon On The Mount* (2001. gada februāris — marts, Eiropas tūre)
* 2001: *Weddings, Barmitzvahs & Stadiums* (2001. gada jūlijs — augusts)
* 2001: *Sing When You're Pacific Rimming* (2001. gada oktobris — novembris, Austrālijas tūre)
* 2003: *Weekends Of Mass Distraction Tour* (2003. gada jūnijs — augusts)
* 2003: *Cock of Justice/Aussie Typo Tour* (2003. gada oktobris — decembris)
* 2006: *Close Encounters Tour* (2006. gada aprīlis — decembris)

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Robija Viljamsa oficiālā mājas lapa
* Ierakstu kompānijas EMI Group mājas lapa
Miegs ar ātrajām acu kustībām

[thumb|Hipnogrammas paraugs (miega [Elektroencefalogrāfija|elektroencefalogramma), kas parāda miega ciklus, kam raksturīgs pieaugošs paradoksāls (REM) miegs.]]
**Miegs ar ātrajām acu kustībām**, bieži tiek saīsināti saukts par **REM** (), ir miega fāze, kuras laikā novērojamas ātras acu kustības. Tā nosaukumi ir arī **paradoksālais miegs**, **sapņu miegs**, **seklais miegs** un **ātrais miegs**. Šī fāze aizņem aptuveni 20% no visa cilvēka miegā pavadītā laika. Šāds stāvoklis rodas tādēļ, ka organisma muskuļiem neizdodas līdz galam atslābināties. Šī miega laikā var redzēt spilgtus sapņus vai arī murgus. To, ka pastāv šāda miega fāze, atklāja 1952. gadā Čikāgas Universitātē, ASV.

Pilnīgi veseliem cilvēkiem seklā miega laikā iestājas miega paralīze un kustas vienīgi acis. Bet ja ir traucējumi smadzenēs, kas līdz galam neļauj nobloķēt muskuļu tonusu, tad var notikt arī citu ķermeņa daļu kustības, piemēram, cilvēks sapnī sāk skriet, tas ir, kustināt kājas. Cilvēki, kuriem nebūs traucējumu smadzenēs, būs kā paralizēti, viņi to nevarēs izdarīt, bet ar smadzeņu traucējumiem skriešanas imitācija tomēr var notikt. Dažkārt seklā miega laikā cilvēki izkrīt no gultas, spēcīgi iesit savam dzīvesbiedram vai pat pret sienu salauž roku. Ja gulētāju šajā fāzē pamodina, viņa pašsajūta ir ievērojami sliktāka nekā parasti.
 
Zinātnieki no Makgila Universitātes atklājuši, ka cilvēkiem, kuri seklā miega laikā bieži spārdās vai lamājas, ir lielāks risks saslimt ar Pārkinsona slimību vai ar kādu no plānprātības formām.

## Atsauces un piezīmes
REM

**REM** var būt:

* R.E.M. - amerikāņu rokgrupa
* Miegs ar ātrajām acu kustībām, angliski tiek saukts par *REM*
Edirne

**Edirne** (; vēsturiski *Adrianopolis*) ir pilsēta Turcijas vistālākajā rietumu reģionā pie robežas ar Grieķiju. Edirnes ila centrs.

## Nosaukums
Sākotnēji pilsēta saukta par Adrianopoli (grieķu: Ἁδριανούπολις) tās dibinātāja, Romas imperatora Adriāna vārdā un grieķi pilsētu tā sauc arī mūsdienās. Turki pilsētu gan oficiāli, gan sarunvalodā sauc par Edirni, lai arī pastāv otrs apzīmējums Edrene. Pilsētas nosaukumi citās valodās: bulgāru *Odrin*, maķedoniešu *Едрене* un serbu *Jedrene*. Iespējams, visi šie vārdi atvasināti no vārda *Adrians*.

## Vēsture
Edirnes apkaime bija karalauks vairāk kā 16 ievērojamām militārajām sadursmēm jau kopš antīkās Grieķijas laikiem.

Saskaņā ar grieķu mitoloģiju, valdnieka Agamemnona dēls Orests uzcēlis pilsētu Orestija (*Orestias*) vietā, kur satek upes Tundža, Arda un Hebrusa. Pilsētu vēlāk no jauna dibināja Romas imperators Adrians vietā, kur agrāk esot bijusi trāķiešu pilsēta Uskudama (arī Uskadama vai Uskodama). Adrians pilsētu paplašināja, uzcēla vairākus pieminekļus un nomainīja tās nosaukumu ar Adrianopole. Pilsētu noteica par Romas impērijas Hemimontas, jeb Trāķijas provinces centru. 323. gadā pie pilsētas kaujā Adrians nogalināja Licīniju, bet 378. gadā Valēnu nogalināja goti. 813. gadā pilsētu aplenca Bulgārijas hans Krums, kurš savus padotos veda uz bulgāru zemēm Donavas ziemeļos.

Konstantinopoles Latīņu impērijas laikā pie Adrianopoles bulgāru valdnieks Kalojans sakāva krustnešus, bet vēlāk (1227) pilsētu iekaroja Epīras despots Teodors Komnenoss. Vēlāk viņa karaspēku sakāva Bulgārijas cars Ivans II Asens. 1365. gadā pilsētu iekaroja Osmaņu impērijas sultāns Murats I un to pasludināja par galvaspilsētu līdz 1453. gadam, kad osmaņi ieņēma Konstantinopoli.

Adrianopolē dzimis Konstantinopoles iekarotājs sultāns Mehmeds II (1432).

Balkānu karu laikā (1912-13) Adrianopole bija galvenais aizsardzības punkts Konstantinopolei un austrumu Trāķijai. 1829. gadā (grieķu neatkarības kara laikā) pilsētu iekaroja Krievijas Impērijas karaspēks un 1878. gadā (bulgāru neatkarības kara laikā) to ieņēma bulgāri. 1920. gados to atkal iekaroja grieķi.

Osmaņu impērijā Adrianopole bija vilājeta galvaspilsēta ar 96 000 iedzīvotājiem. Pilsētā uzplauka vilnas, zīda, paklāju un lauksaimniecības produktu tirdzniecība. 1905. gadā pilsēta cieta plašā ugunsgrēkā. 1905. gadā pilsētā dzīvoja 80 tūkstoši iedzīvotāju, no kuriem 30 tūkstoši bija musulmaņi (turki, albāņi, čigāni un čerkesi), 22 tūkst. grieķi, 10 tūkst. bulgāri, 4 tūkst. armēņi, 12 tūkst ebreji un 2 tūkst. citas tautības.

## Attēli

Image:Selimiye_camii.JPG 
Image:Edirne_mosque_outside.jpg
Image:Stained glass in Selimiye Mosque.jpg
Image:Interior_of_Old_Mosque_in_Edirne.jpg
Image:Edirne_tower.jpg
Image:Adalet_Tower_in_Edirne,_Turkey.jpg
Image:Edirne_7341_Nevit.JPG
Image:Edirne_7342_Nevit.JPG
Image:Edirne_sultan%27s_bridge.jpg
Image:Edirne_Graveyard_7345_Nevit.JPG


## Atsauces

## Ārējās saites

* Fotogrāfijas un informācija par Edirni, Turcijas gids
* Attēlu galerija - daudz attēlu no Edirnes
* Edirnes interneta vietne
* Edrines uzziņu portāls 
* GigaCatholic
* Edirnes laika ziņas
* - Vispārēji par Edirni
Makgila Universitāte

**Makgila Universitāte** (franču: *Université McGill;* ) ir universitāte, kura atrodas Monreālā, Kanādā. Tā tika dibināta 1821. gadā. Makgila universitātē ir veikti daudzi ievērojami pētījumi, kā arī tā ir dibinājusi pirmo muzeju Ziemeļamerikā (šo muzeju angliski sauc par *Redpath Museum*).

Augstskola tiek uzskatīta par vienu no labākākajām universitātēm Ziemeļamerikā.

Makgila Universitātē ir strādājis latviešu profesors Alfrēds Tauriņš (1904–1986) un studējuši Latvijas Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga un Ukrainas žurnālists Saviks Šusters.

Universitāte uztur Makgila Arktikas pētniecības staciju Aksela Heiberga salā Kanādas Arktikā.

## Atsauces un piezīmes
Boisisitija

**Boisisitija** vai **Boise** () ir pilsēta ASV, Aidaho štata galvaspilsēta un lielākā pilsēta. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 235 684 iedzīvotāju, bet, skaitot arī priekšpilsētas - 749 202. Boise ir Aidaho ekonomikas un kultūras centrs. Pilsēta dibināta 1863. gadā, un tika veidota kā štata galvaspilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džims Feihijs

**Džims Feihijs** (; dzimis  Bostonā, ASV) ir bijušais amerikāņu hokejists, aizsargs.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Feihijs uzsāka 2002. gadā, kad aizvadīja 43 spēles NHL kluba Sanhosē "Sharks" rindās. "Sharks" sistēmā Feihijs spēlēja vēl trīs sezonas līdz 2006. gadā tika aizmainīts uz Ņūdžersijas "Devils" vienību, kuras rindās 2006.-07. sezonā aizvadīja tikai 13 spēles - lielāko sezonas daļu viņš pavadīja AHL. 2007. gada vasarā Feihijs parakstīja viena gada līgumu ar Čikāgas "Blackhawks", lai gan visu 2007.-08. sezonu aizvadīja tās fārmklubā Rokfordas "IceHogs". No 2008. līdz 2010. gadam Feihijs spēlēja Vācijas hokeja līgas klubā Krēfeldes "Pinguine".

ASV izlases rindās Feihijs spēlējis 2003. gada Pasaules čempionātā, kur sešās spēlēs atzīmējās ar vieniem gūtiem vārtiem, kā arī divām soda minūtēm.

## Karjeras statistika
### Klubu statistika

### Izlases statistika

## Ārējās saites
Alnis Zaķis

**Alnis Zaķis** (1931—2012) bija latviešu mūziķis, vijolnieks, saksofonists, komponists, dziesmu aranžētājs un diriģents. 

## Dzīvesgājums
Dzimis  Rīgā, pēc citiem avotiem Limbažu pagastā, arhitekta Voldemāra Zaķa ģimenē.

1955. gadā viņš beidza Latvijas valsts konservatorijas vijoles klasi. No 1957. līdz 1968. gadam bija Rīgas Estrādes orķestra (REO) vijolnieks, no 1968. līdz 1991. gadam Latvijas PSR televīzijas un radio estrādes orķestra (tā sauktā Radio bigbenda) pirmais diriģents, kā arī mākslinieciskais vadītājs.

Viņš bija precējies, brīvajā laikā devās medībās.
Miris .

## Apbalvojumi un pagodinājumi
Alnis Zaķis bija Ļeņina komjaunatnes prēmijas laureāts, 1978. gadā saņēmis Latvijas PSR Nopelniem bagātā mākslas darbinieka goda nosaukumu.
2006. gadā saņēmis Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvu par mūža ieguldījumu Latvijas mūzikas attīstībā.
2010. gadā viņam piešķirts Triju Zvaigžņu ordenis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Godarda Kosmosa lidojumu centrs

**Godarda Kosmosa lidojumu centrs** (*Goddard Space Flight Center*) ir galvenā NASA izpētes laboratorija, kura dibināta  kā pirmais NASA kosmosa lidojumu centrs. Tas atrodas Mērilendas štata Grīnbeltā, aptuveni 10,5 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no ASV galvaspilsētas Vašingtonas.

Godarda Kosmosa lidojumu centrs nosaukts ASV zinātnieka un viena no kosmonautikas pamatlicēja Roberta Godarda vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa NASA