open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Posesiona

**Posesiona** () ir vulkāniska sala Krozē salu arhipelāgā Indijas okeāna dienvidos, arhipelāga lielākā sala. Administratīvi ietilpst Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemēs. Salā nav pastāvīgo iedzīvotāju, kopš 1963. gada tās austrumu krastā darbojas Francijas pētniecības stacija Alfredfora. Kopš 2006. gada salai ir speciāla dabas rezervāta statuss. Sala atzīta arī par putniem nozīmīgu vietu, tajā ligzdo vairāk par miljonu dažādu sugu putnu pāru.

Salu 1772. gada 24. janvārī atklāja franču jūrasbraucēja Marka Žozefa Mariona di Frena ekspedīcija. Ekspedīcijas vadītāja vietnieks Žiljens Krozē izkāpa krastā un svinīgā ceremonijā karaļa Luija XV vārdā pasludināja salu par Francijas īpašumu un nosauca par «Īpašuma iegūšanas salu» *(Île de la Prise de Possession)*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Virtuālais ceļvedis pa Posesionu
Varēze

**Varēze** (, ) ir pilsēta Itālijas ziemeļos, Lombardijā. Tā ir Varēzes provinces administratīvais centrs. 2014. gada janvārī Varēzē dzīvoja 81,2 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas netālu no Šveices robežas Alpu pakājē pie Varēzes ezera, aptuveni 55 km uz ziemeļiem no Milānas.

Senās Romas laikos pilsēta bija zināma ar latīņu nosaukumu *Baretium*.

Pilsētā ir attīstīta apavu ražošanas nozare.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lēcas

**Ēdamās lēcas** (*Lens culinaris*) ir viengadīgs tauriņziežu dzimtas pākšaugs. Lēcu sēklas cilvēki lieto uzturā. Tās ir vieni no senākajiem kultūraugiem pasaulē. To dabiskais izplatības areāls nav zināms, toties ir zināms, ka tās senajos laikos plaši kultivēja gan Eiropā, gan Āzijā, gan Ziemeļāfrikā. Arī mūsdienās šajās zemēs tās kultivē, savukārt Rietumu puslodē tās audzē salīdzinoši maz. Lēcu sēklas izmanto ne tikai kulinārijā, piemēram, zupu vārīšanā, bet arī kā lopbarību. Sēklas satur daudz olbaltumvielu, kā arī B vitamīnus, dzelzi un fosforu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Strēlnieks (zodiaka zīme)

thumbnail|200px|Strēlnieka zodiaka zīmes simbols
**Strēlnieks** () ir devītā zodiaka zīme, kas reprezentē Strēlnieka zvaigznāju. Zodiaka aplī atrodas no 240 līdz 270 grādiem. Cilvēki, kas pēc horoskopa ir strēlnieki, ir dzimuši laika posmā no 22. novembra līdz 21. decembrim. Tā simbols ir šāds: ♐. Pēc astrologu uzskatiem tā ir viena no trim uguns zīmēm. Strēlnieka zīmi pārvaldošā planēta ir Jupiters.

Strēlnieks pieder pie četrām mainīgajām (mutabelajām) zīmēm kopā ar Dvīņiem, Jaunavu un Zivīm. Ar Strēlnieku asociē indigo (psihi pastiprinošo) un violeto (Jupitera) krāsu, no metāliem - alvu un kaļamo dzelzi.

## Atsauces
Mozambikas futbola izlase

**Mozambikas futbola izlase** ir futbola komanda, kas pārstāv Mozambiku starptautiskās sacensībās. Tā ne reizi nav kvalificējusies FIFA Pasaules kausam, tomēr 6 reizes ir kvalificējusies Āfrikas Nāciju kausam, kurā pirmās piecas reizes reizes izstājās pēc grupu turnīra, bet 2025. gadā iekļuva astotdaļfinālā.

## FIFA Pasaules kauss
* 1930-1978 - *Nepiedalījās*
* 1982 – *Nekvalificējās*
* 1986 – *Nepiedalījās*
* 1990 – *Tika liegta dalība*
* 1994-2022 – *Nekvalificējās*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*

## Āfrikas Nāciju kauss
*1957-1980– *Nepiedalījās*
*1982-1984 – *Nekvalificējās*
*1986 – Grupu turnīrs
*1988-1994 – *Nekvalificējās*
*1996 – Grupu turnīrs
*1998 – Grupu turnīrs
*2000-2008 – *Nekvalificējās*
*2010 – Grupu turnīrs
*2012-2021 – *Nekvalificējās*
*2023 - Grupu turnīrs
*2025 - Astotdaļfināls

## Atsauces
Roberts Vilsons

**Roberts Vudrovs Vilsons** (; dzimis  Hjūstonā, Teksasā, ASV) ir ASV astronoms un fiziķis. 1978. gada Nobela prēmijas fizikā ieguvējs par reliktstarojuma atklāšanu, kuru saņēma kopā ar Arno Penziasu un vienlaicīgi ar Pjotru Kapicu.

Vilsons studēja Raisa universitātē Hjūstonā, pēc tam  Kalifornijas Tehnoloģiju institūtā, kur, strādājot pie doktora disertācijas, pievērsās radioastronomijai.

1963. gadā Vilsons sāka strādāt Bella laboratorijās Krofordhillā. 1964. gadā, viņš kopā ar Arno Penziasu veica radioastronomijas uztvērēja montāžu. Viņi konstatēja, ka uztvērējs dod fona troksni. Cenzdamies to izskaidrot un novērst, viņi sākumā domāja, ka vainīgi ir pie antenas iemitinājušies baloži. Bet arī pēc antenas attīrīšanas fona troksnis nemitējās. Arī citi iespējamie iemesli neapstiprinājās. Tad Penziass sazinājās ar fiziķi Robertu Diku, kurš izteica minējumu, ka tas varētu būt kosmoloģijas teorijās paredzētais fona starojums jeb reliktstarojums. Tādējādi šis atklājums apstiprināja teoriju par Lielo sprādzienu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Zivis (nozīmju atdalīšana)

**Zivis** var būt:

* zivis — ūdenī dzīvojoši mugurkaulnieki;
* Zivis (zvaigznājs) — viens no zvaigznājiem;
* Zivis (zodiaka zīme) — divpadsmitā zodiaka zīme.
Zivis (zodiaka zīme)

thumbnail|200px|Zivju zodiaka zīmes simbols
**Zivis** () ir divpadsmitā zodiaka zīme, kas reprezentē Zivju zvaigznāju. Zodiaka aplī atrodas no 330 līdz 360 grādiem. Cilvēki, kas pēc horoskopa ir zivis, ir dzimuši laika posmā no 19. februāra līdz 20. martam. Tā simbols ir šāds: ♓. Pēc astrologu uzskatiem tā ir viena no trim ūdens zīmēm. Zivju zīmi pārvaldošā planēta ir Neptūns.

Zivis pieder pie četrām mainīgajām (mutabelajām) zīmēm kopā ar Strēlnieku, Jaunavu un Dvīņiem. Ar Zivīm asociē violeto (Neptūna) un indigo (depresijas novēršanas) krāsu, no metāliem — alvu.

## Atsauces
Ošaca

**Ošaca** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Ziemeļsaksijas apriņķī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Škeidica

**Škeidica** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Ziemeļsaksijas apriņķī pie Veise Elsteres upes.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 981. gadā.

## Ekonomika

Pie Škeidicas atrodas Leipcigas/Halles Starptautiskā lidosta. Citu starpā lidostā bāzējas kravas aviokompānijas "*[[AeroLogic]]*" un "DHL" piederošā "*[[European Air Transport Leipzig]]*".

## Atsauces

## Ārējās saites

*AeroLogic
Helvijs Lūsis

**Helvijs Lūsis** (dzimis  Aizputē) ir latviešu bobslejists, stūmējs.

Sacensībās piedalās kopš 2010. gada, pašlaik startē Oskara Ķibermaņa pilotētajā bobā, pirms tam — Oskara Melbārdža bobos. 2012. gada Pasaules čempionātā junioriem viņš izcīnīja zeltu četriniekos Melbārdža ekipāžā. Pirms kļūšanas par bobslejistu bijis vieglatlēts.

## Ārējās saites

* FIBT profils
* LOV profils
Madara

**Madara** var būt:

* Madara (personvārds);
* MADARA (dzimusi Madara Fogelmane) — latviešu čelliste un dziedātāja;
* Madaras () — puķes.
* Madavas upes cits nosaukums

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Madara Saidī-Ndure
* Madara Līduma
* Madara Dišlere
* Madara Botmane
* Madara Onužāne-Saliņa
* Madara Melne-Tomsone
Vairis Leiboms

**Vairis Leiboms** (dzimis  Ērgļos) ir latviešu vieglatlēts un bijušais bobsleja stūmējs.

Pašlaik startē Oskara Ķibermaņa pilotētajos bobos. 2013. gada un 2015. gada Pasaules čempionātā junioriem viņš izcīnīja sudrabu četriniekos. Pirms kļūšanas par bobslejistu bijis vieglatlēts. 2013. gadā kļuva par Latvijas čempionu 60m sprintā. 2017. gada sākumā atkal pievērsies vieglatlētikas sprintam, trenējoties pie Edvīna Krūma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arvis Liepiņš

**Arvis Liepiņš** (dzimis ) ir latviešu distanču slēpotājs.

Pasaules kausā debitējis 2009. gada janvārī Otepē, Igaunijā, ar 70. vietu. Viņa augstākais sasniegums Pasaules kausa distancēs ir divas reizes izcīnīta 58. vieta. Tāpat startējis vairākos Pasaules čempionātos, 2009. gadā izcīnījis 69. vietu 15 km distancē.

## Ārējās saites

* Infoski profils
Inga Dauškāne

**Inga Dauškāne** (dzimusi ) ir latviešu distanču slēpotāja.

Startējusi militārās pieccīņas sacensībās, kā arī vieglatlētikas sacensībās, piedzīvojumu sacīkstēs un rogainingā. Divas reizes kļuvusi par Latvijas čempioni vieglatlētikā (1500 m un 2000 m šķēršļu skrējiens). Militārās pieccīņas šķēršļu joslas stafetē ir izcīnījusi 1. vietu Eiropas čempionātā un 2. vietu Pasaules čempionātā.

Distanču slēpošanai pievērsusies 2010. gadā. Startējusi vairākos Pasaules čempionātos, augstāko vietu izcīnījusi 2011. gadā Oslo, kad sprinta distancē ieņēma 70. vietu. Vairāras reizes uzvarējusi Latvijas čempionātā un slēpojumā "Apkārt Alaukstam". Ir izcīnījusi 2. vietu Latvijas čempionātā ziemas triatlonā.

 izcīnīja 59. vietu sprintā un 65. vietu 10 km klasikā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Infoski profils
Madaras

**Madaras** (*Galium*) ir viengadīgu, divgadīgu un daudzgadīgu lakstaugu (retāk puskrūmāju) ģints, kas pieder rubiju dzimtai un ir izplatīta visā pasaulē, pamatā Eirāzijas un Ziemeļamerikas mērenā un aukstā klimata reģionos, dažas sugas arī Ziemeļāfrikā. Raksturīga skaraina ziedkopa no divdzimumu kārtnajiem ziediem. Kopējais sugu skaits — ap 400. Dažām sugām ir ārstniecisks pielietojums, bet daudzas ir nezāles.

## Madaras Latvijā
Latvijā bieži sastopama ir baltā madara (*Galium album*), kurai ir piramidāla un blīva ziedkopa no baltiem ziediem ar īsiem ziedkātiem; lapas (lineāri iegarenas) ir sakārtotas pa 8 mieturī uz stāva vai pacila stublāja, kas mēdz sasniegt 1 m garumā. Baltā madara zied no jūnija līdz oktobrim.

Bieži sastopama arī ziemeļu madara (*Galium boreale*) – aug ceļmalās, krūmājos, sausās atmatās. Baltie ziedi ir sakārtoti skarveidīgās ziedkopas, lapas ir pa četrām mieturī uz stāva vai pacila stublāja, kas parasti nepārsniedz garumā 60&nbsp;cm.

Īstajai madarai (*Galium verum*) patīk atmatas, kāpas, sausas pļavas. Stāvs vai pacils, 25 līdz 60&nbsp;cm augsts stāvs vai pacils stublājs ar mieturos pa 8—12 sakārtotām šauri lineārām lapām vainagojas ar blīvu skarveidīgu ziedkopu no spilgti dzelteniem ziediem ar medus smaržu (zied no jūnija līdz septembrim).

Vēl sastopamas:
* ķeraiņu madara (*Galium aparine*) – līdz 1,5 m augsta, mēdz būt nikna nezāle;
* neīstā madara (*Galium spurium*);
* dūkstu madara (*Galium uliginosum*);
* purva madara (*Galium palustre*);
* mīkstā madara (*Galium mollugo*; samērā reti sastopama);
* krāsu madara (*Galium tinctorium*; rets augs, Valsts aizsardzībā);
* Šultesa madara (*Galium schultesii*; rets augs, Valsts aizsardzībā);
* trejziedu madara (*Galium triflorum*; rets augs, Valsts aizsardzībā);
* smaržīgais miešķis (*Galium odoratum* jeb *Asperula odorata* – pēdējolaik pieskaitīts madaru ģintij).

## Attēli

Attēls:Galium album1.jpg|Baltā madara (*Galium album*)
Attēls:Galium verum - Vallée du Marcadau 95.jpg|Īstā madara (*Galium verum*)
Attēls:Galium aparine Flower Closeup SierraMadrona.jpg|Ķeraiņu madara (*Galium aparine*)


## Literatūra
* Rubiju dzimta (*Rubiaceae*) – Latvijas Daba: http://latvijas.daba.lv/augi_senes/ziedaugi/madaras/ 
* Ботаника. Энциклопедия «Все растения мира»: Пер. с англ. под ред. Д. Григорьева и др. М.:Könemann, 2006 (русское издание), с. 395; .

## Ārējās saites
Mārtiņš Onskulis

**Mārtiņš Onskulis** (dzimis ) ir latviešu kalnu slēpotājs.

Pasaules kausā nav startējis. 2013. gadā piedalījās Pasaules čempionātā, kur nepabeidza sacensības slalomā. Vairākas reizes bijis dažādu FIS sacensību desmitniekā.

## Ārējās saites
Agnese Āboltiņa

**Agnese Āboltiņa** (dzimusi ) ir latviešu kalnu slēpotāja.

Pasaules kausā nav startējusi. 2013. gadā piedalījās Pasaules čempionātā, kur izcīnīja 74. vietu milzu slalomā. 2013. gada martā izcīnīja 9. un 10. vietu FIS sacensībās supergigantā. 2012. gadā startēja 2012. gada ziemas jaunatnes olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Infoski profils
Lelde Gasūna

**Lelde Gasūna** (dzimusi ) ir latviešu kalnu slēpotāja.

Pasaules kausā debitējusi 2010. gada novembrī. Piedalījusies piecos Pasaules čempionātos, augstāko vietu izcīnījusi 2011. gadā Garmišā-Partenkirhenē, kad slalomā izcīnīja 36. vietu.

## Ārējās saites

* Infoski profils
Marlīsa Šilda

**Marlīsa Šilda** (; dzimusi ) ir bijusī austriešu kalnu slēpotāja.

Piedalījusies četrās Olimpiskajās spēlēs (, , , ). 2002. gadā Soltleiksitijā savā vienīgajā startā to nepabeidza (slaloms), 2006. gadā Turīnā izcīnīja sudrabu kombinācijā, bronzu slalomā un 17. vietu milzu slalomā, 2010. gadā Vankūverā izcīnīja sudrabu slalomā, sudrabu slalomā izcīnījusi arī 2014. gadā Sočos. Ar panākumiem startējusi Pasaules čempionātā, kur izcīnījusi divas zelta, trīs sudraba un divas bronzas medaļas.

Pasaules kausā debitējusi . Pirmo uzvaru guvusi . Šeit lielākos panākumus guvusi slalomā, kur četras sezonas izcīnījusi mazo Kristāla globusu, atsevišķos posmos guvusi vairāk nekā 30 uzvaras. Kopvērtējumā augstāko vietu ieņēmusi 2006.—2007. gada sezonā (2. vieta). Šilda ir viena no uzvarām bagātākajām sportistēm Pasaules kausa vēsturē (otrā starp aktīvajām sportistēm), kā arī uzvaram bagātākā slaloma distancē.

Šilda tika atzīta par 2012. gada Austrijas gada labāko sportisti.

2014. gada septembrī paziņojusi par karjeras beigšanu.

## Ārējās saites
*
Teds Ligetijs

**Teodors Šārps "Teds" Ligetijs** (; dzimis ) ir amerikāņu kalnu slēpotājs.

Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs (, ). 2006. gadā Turīnā izcīnīja zeltu kombinācijā, 2010. gadā Vankūverā augstāko vietu izcīnīja kombinācijā (5. vieta). Ar panākumiem startējis Pasaules čempionātā, kur izcīnījis četras zelta un vienu bronzas medaļu.

Pasaules kausā debitējis . Pirmo uzvaru guvis . Šeit lielākos panākumus guvis milzu slalomā, kur četras sezonas izcīnījis mazo Kristāla globusu, atsevišķos posmos guvis vairāk nekā 15 uzvaras. Kopvērtējumā augstāko vietu ieņēmis 2012.—2013. gada sezonā (3. vieta).

## Ārējās saites
*
Viljams Alfrēds Faulers

**Viljams Alfrēds Faulers** (*William Alfred Fowler*, dzimis , miris ) bija ASV astrofiziķis. 1983. gadā kopā ar Subrahmanjanu Čandrasekaru saņēma Nobela prēmijas fizikā par teorētiskajiem un eksperimentālajiem pētījumiem saistībā ar kodolreakcijām, kurām ir liela nozīme ķīmisko elementu veidošanās procesos Visumā.

## Biogrāfija
Dzimis Pitsburgā, Pensilvānijā, divu gadu vecumā ar vecākiem pārcēlās uz Laimu, Ohaio. Faulers studēja Ohaio valsts universitātē, doktora darbu aizstāvēja Kalifornijas Tehnoloģiju institūtā kodolfizikas jomā. Vēlāk bija direktors šā institūta Keloga radiācijas laboratorijā, kas nodarbojās ar aktuālām kosmoloģijas problēmām, piemēram, ar ķīmisko elementu veidošanos zvaigžņu iekšienē, Visuma rašanos Lielajā sprādzienā, tumšās matērijas esamību.

Faulera vaļasprieks bija darbošanās ar tvaika lokomotīvēm, viņa īpašumā bija vairāki dažāda izmēra darba kārtībā esoši modeļi. Faulers mira 1995. gadā Pasadīnā, Kalifornijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Biography and Bibliographic Resources, from the Office of Scientific and Technical Information, United States Department of Energy (angliski)
Lepidolīts

**Lepidolīts** ir rozā krāsas minerāls ar sarežģītu ķīmisko uzbūvi. Tā sastāvā ietilpst kālijs, litijs, alumīnijs, silīcijs un fluors. Tas veidojas, kad litija alumosilikāta slāņos tiek saistīti kālija joni. Lepidolīts ir bieži sastopams tajās pašās vietās, kur turmalīna un spodumena paveidi, jo visi šie minerāli satur litiju.

Lepidolīts izskatās graudains, un tas bieži satur vizlas spožo gabaliņu ieslēgumus. Lai gan dažkārt atrodami lepidolīta kristāli, vairums paraugu ir ar slēptkristālu struktūru. 

Ķīmiskās uzbūves dēļ lepidolīts dalās vertikālās, plānās lapiņās jeb plāksnītēs. Tas veido tā sauktās *grāmatas*, jo skatoties no sāna, šīs loksnes atgādina grāmatas lapas. 

Lepidolīts tikai pēdējās desmitgades ir kļuvis pieejams minerālu tirgū, mūsdienās tos iegūst tādās valstīs kā ASV, Āfrikā, Kanādā, Madagaskarā, Krievijā un Brazīlijā.
Alona azorica

***Alona azorica*** ir ūdensblusu suga. Sastopama rietumu Ibērijas pussalā un Azoru salās mitrā vidē. Apdzīvo mineralizētas ūdenstilpes (piemēram, peļķes) ar veģetāciju.

## Taksonomija
*Alona azorica* ir arī sugu komplekss, kurā ietilpst 2 morfoloģiski un ekoloģiski atšķirīgas sugas: *Alona azorica* Frenzel & Alonso, 1988 un *[[Alona anastasia]]* Sinev, Alonso, Miracle & Sahuquillo, 2012. *Alona azorica* atšķiras no *Alona anastasia* lielāku lielumu, galvas formu un galvas porām. Abas sugas pieder pie *[[Alona pulchella]]* sugu grupas.

## Atsauces
Alona anastasia

***Alona anastasia*** ir ūdensblusu suga. Pieder pie *[[Alona azorica]]* kompleksa. *Alona anastasia* sastopama Vidusjūras Pireneju pussalā. Apdzīvo īslaicīgas peļķes. *Alona anastasia* atšķiras no *Alona azorica* ekoloģiski un morfoloģiski (ar mazāku izmēru, galvas formu, galvas porām un tēviņu postabdomena formu).

## Atsauces
Pilotsērija

**Pilotsērija** ir televīzijas raidījuma vai seriāla izmēģinājuma izlaidums, kas speciāli uzfilmēts potenciālajam pasūtītājam, televīzijas kanālam. Ja pasūtītājam rezultāts patīk, tad pilotsērija bieži kļūst par raidījuma vai seriāla pirmo izlaidumu.

## Vērtēšana
Pats izplatītākais pilotsērijas vērtēšanas veids ir fokusgrupa. Kompānija, kas uzfilmējusi pilotsēriju, uzaicina nelielu skaitu skatītāju un sarīko slēgto seansu. Seansa laikā katram skatītājam ir pults ar pogu vai rullīti, dati no kura reālajā laikā nokļūst apstrādē. Ja skatītājam patīk kāds pilotsērijas moments, viņš to fiksē ar pogas vai rullīša palīdzību. Visi saņemtie dati tiek sakopoti vienā "kopējā noskaņojuma" grafikā. Ja kopsummā auditorijai pilotsērija ir patikusi, tad tai uzņem turpinājumu, jau kā pilnvērtīgu raidījumu vai sēriju.

## Ārējās saites
* Nepārdotās pilotsērijas 1956-1966 
* Nepārdotās pilotsērijas 1967-1989
Alona affinis

***Alona affinis*** ir ūdensblusu suga. Izplatīta Palearktikas reģionā un Dienvidāfrikā. Apdzīvo tīras ūdenstilpes, piemēram, upes. Barojas ar detrītu bentiskajā zonā.

*Alona affinis*, tāpat kā vairākām citām *[[Alona]]* sugām, ir divas juvenilas stadijas. I. stadijā *Alona affinis* ir 0,47-0,54 mm gara un 0,25-0,25 mm augsta; II. stadija ir 0,54-0,65 mm gara un 0,3 mm augsta. III. stadija ir pieaugušais īpatnis.

## Taksonomija
*Alona affinis* ir sugu grupa, kurā ietilpst *Alona affinis* (Leydig, 1860), *[[Alona kendallensis]]* Henry, 1919, *[[Alona ossiani]]* Sinev, 1998,  *[[Alona martensi]]* Sinev, 1990. *Alona affinis* sugu grupa apvieno līdzīgas sugas pēc nākamiem astoņiem kritērijiem:
* relatīvi liels izmērs: garums 0,8-1,15 mm;
* galvas vairodziņa distāla daļa veido iegarenu leņķi;
* ir divi savienoti galvas izaugumi;
* ir viens āķveidīgs sariņš uz I. ekstremitātes iekšējās distālās daivas;
* ir septiņi sariņi uz III. ekstremitātes eksopodīta;
* V. ekstremitātes eksopodīts ir sadalīts divās daivās;
* V. ekstremitātes filtru plātnīte sastāv no trijiem sariņiem;
* ir labi attīstīta VI. krūšu ekstremitāte.

## Atsauces
Alona ossiani

***Alona affinis*** ir ūdensblusu suga. Tajā izšķir 2 pasugas: *Alona ossiani ossiani* Sinev, 1998 un *Alona ossiani herricki* Sinev, 2013. Izplatīta Dienvidamerikā un Ziemeļamerikā.

*Alona ossiani herricki* atšķiras no nominatīvas pasugas (*Alona ossiani ossiani*) ar 2-3 margināliem zobiņiem uz postabdomena postanālā leņķa (tēviņiem). Mātīšu morfoloģiska diferenciācija vēl nav aprakstīta.

## Atsauces
Alona kendallensis

***Alona kendallensis*** ir ūdensblusu suga. Sastopama Austrālijas austrumos Pieaugušais īpatnis ir 0,8 mm garš un 0,46 mm plats.

## Atsauces

## Ārējās saites
* *[http://www.discoverlife.org/mp/20q?search=Alona+kendallensis Alona kendallensis Henry, 1919]*. Discover Life
Tauha

**Tauha** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Ziemeļsaksijas apriņķī Leipcigas ziemeļaustrumu pievārtē.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 974. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Torgava

**Torgava** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Ziemeļsaksijas apriņķa centrs pie Elbas upes.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 973. gadā. Viduslaikos Saksijas-Virtembergas sastāvā. No 1423. gada - Vetīnu dinastijas rezidences pilsēta. 1485. gadā, šķeļoties dinastijai, Torgava iekļāvās Ernestīnu atzara īpašumā. Pēc 1547. gada Mīlbergas kaujas Torgava pārgāja Albertīnu valdījumā. 1576. gada aprīlī/jūnijā Torgavā tika izstrādāta Konkordijas formula, viens no luterisma pamatprincipiem.

1627. gadā Torgavā tika atskaņota Heinriha Šica (*Heinrich Schütz*) opera "Dafne" ar Martīna Opica (*Martin Opitz*) libretu, kas tiek uzskatīta pirmo vācu operu.

1711. gada 14. oktobrī Torgavā tika svinētas Krievijas cara Pētera I dēla Alekseja un Braunšveigas-Lineburgas Šarlotes Kristīnes kāzas.

1760. gada 3. novembrī Septiņgadu kara laikā pie pilsētas notika Torgavas kauja, kurā prūši Frīdriha Lielā vadībā sakāva austriešu karaspēku Leopolda Dauna vadībā.

Otrā pasaules kara beigās 1945. gada 25. aprīlī pie Torgavas pirmoreiz satikās no rietumiem Vācijai uzbrūkošā ASV armija un no austrumiem uzbrūkošais PSRS karaspēks.

## Cilvēki
Torgava ir teologa Nikolaja fon Amsdorfa (*Nicolaus von Amsdorf*, 1483-1565), Teitoņu ordeņa mestra Saksijas Frīdriha (*Friedrich von Sachsen*, 1473-1510), Saksijas kūrfirsta Frīdriha III (*Friedrich III.*, 1463-1525), Saksijas kūrfirsta Johana Frīdriha I (*Johann Friedrich I*, 1503-1554), Dānijas karalienes Saksijas Kristīnes (*Dronning Christine*, 1461-1521) un futbolista Olafa Maršalla (*Olaf Marschall*1, 1966) dzimtā pilsēta.

16. gadsimta beigās Torgavā skolā gāja komponists Mikaēls Pretorijs (*Michael Praetorius*, 1571-1621).

Torgavas Sv. Marijas baznīcā apglabāta Mārtiņa Lutera sieva Katarīna fon Bora.

## Atsauces

## Ārējās saites
Konlijs

**Konlijs** var būt:

* Maiks Konlijs, amerikāņu vieglatlēts (dzimis 1962); 
* Maiks Konlijs, amerikāņu basketbolists (dzimis 1987); 
* Patriks Konlijs, vācu žurnālists un vēsturnieks (dzimis 1965). 

## Skatīt arī
* Konolijs
Napoleons Hills

**Napoleons Hills** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu Jaunās domāšanas (*New Thought*) kustības personālās attīstības grāmatu autors. Viņa 1937. gadā publicētā "Domā un kļūsti bagāts" (*Think and Grow Rich*) Hilla nāves brīdī bija publicēta 20 miljonos eksemplāru.

Dzimis Virdžīnijas štatā, nabadzīgā ģimenē. 1908. gadā, strādādams par reportieri, intervēja Endrū Kārnegiju, kurš esot ieteicis Hillam veikt pētījumu par bagātu un ietekmīgu cilvēku rakstura īpašībām, tos intervējot. To darīdams, Hills esot nonācis pie secinājumiem, kurus izklāstījis savās grāmatās. No 1933. līdz 1936. gadam bija prezidenta Franklina Rūzvelta padomnieks.

## Ārējās saites
Rehenbergi-Linteni

thumb|right|260px|Fon Lintenu un fon Rehenbergu-Lintenu dzimtu ģerbonis (no "Baltisches Wappenbuch").

**Fon Rehenbergi-Linteni** jeb **fon Rehenbergi, saukti par Linteniem** () ir vācbaltiešu dzimta, kas ieceļoja Kurzemes un Zemgales hercogistē 16. gadsimta beigās. Krievijas Impērijas valdība 19. gadsimta vidū atzina Kurzemes fon Rehenbergu-Lintenu dzimtas tiesības lietot mantojamu baronu titulu. Dzimta bija ierakstīta arī Somijas lielhercogistes dižciltīgo dzimtu matrikulā.

Cita fon Lintenu (*von Linten*) dzimta 1742. gadā bija ierakstīta Vidzemes bruņniecības matrikulā.

## Vēsture
Rehenbergu dzimta cēlusies no Rehenbergas pils tagadējā Vidussaksijas apriņķī Saksijas zemē Vācijā. Pirmais rakstos pieminētais dzimtas ciltstēvs ir 1270. gadā pieminētais Apics no Rehenbergas (*Apitz de Rechenberg*). Heinrihs no Rehenbergas 1286. un 1290. gadā pieminēts kā Rohlicas pils karadraudzes loceklis. Bruņiniekam Hansam fon Rehenbergam 1534. gadā piešķīra Svētās Romas impērijas brīvkunga (*Reichsfreiherr*) titulu, brīvkungam Leopoldam Frīdriham fon Rehenbergam 1703. gadā grāfa titulu. 
Reformācijas laika karos fon Rehenbergi atbalstīja Saksijas un Silēzijas protestantus, vēlāk iesaistījās Livonijas karā Polijas-Lietuvas valdnieka Sigismunda II Augusta dienestā. Pēc kara beigām izveidotajā Kurzemes un Zemgales hercogistē parādījās muižnieku dzimta, kas sevi dēvēja Rehenbergiem-Linteniem (*von Rechenberg gennant Linten*), bet tieša viņu radniecība ar Rehenbergu dzimtas citiem atzariem nav pierādāma.
Dzimta sadalījās vairākos atzaros, kas mūsdienās dzīvo Vācijā, Francijā, Šveicē, ASV un Austrālijā.

## Ievērojami Rehenbergi-Linteni
* Ernests fon Rehenbergs-Lintens (*Ernst Heinrich Carl von Rechenberg, gen. Linten*, 1788-1858), Kurzemes bruņniecības sekretārs (1815-1851), viens no Kurzemes guberņas Zemnieku likuma autoriem (1817) 
* Kārlis Aleksandrs fon Rehenbergs (*Karl von Rechenberg, Карл Рехенберг*), Vāsas gubernators  
* Nikolajs fon Rehenbergs (*Nikolai von Rechenberg, Николай Александрович Рехенберг, *, 1846—1908), ģenerālleitnants, Viborgas gubernators

## Rehenbergu-Lintenu muižas
* Diždzeldes muiža (*Dselden*)
* Pelču muiža (*Alt-Pelzen *)
* Irlavas muiža (*Irmlau*) 
* Eķengrāves muiža (*Eckengraf*)

## Atsauces
1201. gads

**1201. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā. Ar šo gadu sākās 13. gadsimts.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Livonijas bīskaps Alberts dibināja Rīgu.
* Pirmo reizi rakstiskajos avotos (Indriķa hronikā) minēta Lielvārde.

## Dzimuši

## Miruši
* 21. marts — Absalons, Lundas arhibīskaps (dzimis ap 1128. gadu)
* 24. maijs — Tibo III, Šampaņas grāfs
* 29. jūlijs — Agnese no Merānijas, Francijas karaļa Filipa II sieva
1211. gads

**1211. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Mongoļi Čingishana vadībā iebruka Ķīnā.
* Francijas pilsētā Reimsā nodega baznīca. Pēc tam sāka celt Reimsas katedrāli.
* Notika pirmais karagājiens uz Sontaganu.
* Martā notika pirmais karagājiens uz Sakalu, kam sekoja Vilandes aplenkums.
* Vasarā notika kauja pie Turaidas — viena no Livonijas krusta karu lielākajām kaujām starp Līvzemē iebrukušo apvienoto igauņu karaspēku un Turaidas līviem, krustnešiem, Zobenbrāļu ordeņa un bīskapa Alberta bruņniekiem.
* Rudenī notika Otrais Beverīnas aplenkums, kad Sakalas un Ugaunijas igauņi iebruka Tālavas latgaļu zemēs un vērsās pret Rūsiņa un Tālivalža pārvaldītajiem novadiem. Pēc tam krustneši un Zobenbrāļu ordenis kopā ar letiem un līviem rīkoja vairākus atbildes karagājienus pret Sakalas un Ugaunijas iedzīvotājiem.
* Tika izveidota Igaunijas bīskapija, kas vēlāk tika pārsaukta par Tērbatas bīskapiju.

## Dzimuši
* 20. jūnijs — Bohēmijas Agnese, Čehijas karaļa Otokāra I meita (mirusi 1282. gadā)

## Miruši
* 16. maijs — Meško IV Kleinkājis, Krakovas lielkņazs (dzimis ap 1130. gadu)
* Dabrelis, Turaidas līvu zemes Gaujas kreisā krasta vecākais
Františeks Palackis

**Františeks Palackis** (; dzimis , miris ) bija čehu vēsturnieks un politiķis, čehu nacionālās atmodas redzams darbinieks.

Dzimis Čehijas Silēzijā skolotāja ģimenē. No 1812. gada mācījās luterāņu skolā Presburgā, kur iepazinās ar Pavelu Jozefu Šafāriku. Kopš 1823. gada darbojās Prāgā, kur sadraudzējās ar Josefu Dobrovski, un darbojās Nacionālā muzeja izveidē. 

No 1825. gada izdeva žurnālu *Časopis Českého musea* čehu un vācu valodā. No 1836. līdz 1867. gadam publicēja savu galveno vēturisko darbu *Dějiny národu českého v Čechách a v Moravě* ("Čehu tautas vēsture Čehijā un Morāvijā") piecos sējumos.

Sākoties 1848. gada revolūcijai, plašāk iesaistījās reālajā politikā. 1848. gada jūnijā bija Slāvu tautu kongresā Prāgā prezidents. 1848. un 1849. gadā bija deputāts parlamentam, kas sanāca Kromeržīčas pilsētā. 

Pēc politiskās pārliecības Palackis bija t.s. vecčehu politiskais līderis un austroslāvisma piekritējs t.i. atbalstīja Austroungārijas pārveidošana par nāciju federāciju. 

## Ārējās saites
Straujumas 1. Ministru kabinets

**[[Laimdota Straujuma|Laimdotas Straujumas]]** vadībā **[[Latvijas Republikas Ministru kabinets]]** darbojās no 2014. gada 22. janvāra līdz 5. novembrim. Straujuma ir kļuvusi par pirmo sievieti Latvijas Ministru prezidentes amatā. Laimdota Straujuma pārstāvēja Vienotību. Straujumas kabineta koalīcijas sastāvā bija Vienotība, Zaļo un Zemnieku savienība, Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" un Reformu partija.

## Koalīcijas sastāvs

## Partiju sadalījums

## Ministru kabineta sastāvs

## Ārējās saites
* Latvijas Republikas Ministru kabineta oficiālā mājas lapa

## Atsauces
Martēndevivjē

**Martēndevivjē** () ir franču vissezonas pētniecības stacija Indijas okeānā, Amsterdamas salā. Izvietota salas ziemeļaustrumos. Stacijas darbu organizē Francijas Pola Emīla Viktora polārais institūts (IPEV). Galvenās pētniecības nozares ir seismoloģija, meteoroloģija, ģeomagnētisms, jūras bioloģija un atmosfēras pētījumi.

## Vēsture
1949. gadā meteorologa un dabaszinātnieka Pola de Martēna de Vivjē *(Paul de Martin de Viviès)* vadībā bijušajā salas kolonistu Ertīnu ģimenes apmetnē tika ierīkota **Kampertīnas** *(Camp Heurtin)* meteostacija. Stacija tika pakāpeniski paplašināta, 1961. gadā apmetne tika pārdēvēta par **Larošgodonu** *(La Roche Godon)*, bet 1972. gadā&nbsp;— par godu pirmajam stacijas vadītājam par **Martēndevivjē**. Salā ierīkotas arī trīs patversmes (Antonelli, Entrekasto, Delkano) un 2 km no galvenās stacijas Benedikta ragā&nbsp;— atmosfēras izpētes stacija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Amicale des Missions Australes Et Polaires Françaises. Amsterdam-St Paul
Alona elegans

***Alona elegans*** ir ūdensblusu suga. Tajā izšķir 2 pasugas: *Alona elegans elegans* Kurz, 1875 un *Alona elegans lebes* Dumont & Van De Velde, 1975. *Alona elegans* sastopama Itālijā (Sicīlijas salā) un Spānijā (Minorkas un Maljorkas salās). Apdzīvo dīķus, īslaicīgas un duļķainas peļķes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* *[http://www.gbif.org/species/125413933 Alona elegans Kurz, 1875]*. GBIF.org - Free and open access to biodiversity data
Portofransē

**Portofransē** () ir Francijas vissezonas pētniecības stacija Indijas okeānā, Kergelēna arhipelāgā, Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemju Kergelēna salu distrikta administratīvais centrs. Izvietota arhipelāga lielākās salas Grantēras austrumos, Kurbē pussalas dienvidos, Morbiāna līča krastā. Lai arī apdzīvotā vieta skaitās ciems, tajā nav pastāvīgo iedzīvotāju; vasarā tur uzturas vairāk nekā 100 cilvēki, ziemā — ap 60.

## Vēsture
Lai nostiprinātu savu suverenitāti arhipelāgā, Francija 1949. gada decembrī vietā, kas bija piemērota lidlauka izbūvei (bet kas joprojām nav izbūvēts), izveidoja pagaidu bāzi. 1951. gadā tur tika ierīkota pastāvīga meteostacija, kas vēlāk papildināta ar laboratorijām ģeomagnētisko, ģeofizisko, atmosfēras un citu pētījumu veikšanai.

No 1955. līdz 1957. gadam Portofransē tika izbūvēta roņu apstrādes fabrika, kas slēgta 1960. gadā, bet aprīkojums izvests uz Reinjonu.

Portofransē stacijas ēku kopējā platība ir ap 9000 m²; tur atrodas kinoteātris, hospitālis, kapela, bibliotēka, pasts, sporta komplekss. 4 km uz austrumiem no Portofransē atrodas CNES *(Centre national d'études spatiales)* satelītu novērošanas stacija.

## Atsauces

## Ārējās saites

* French-Polar-Team Port aux Francais Station / Kerguelen Islands - TAAF
* AMAEPF Port aux Français
Rodions Gordins

**Rodions Gordins** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas dīdžejs un mūzikas producents.

## Biogrāfija
Rodions Gordins savu karjeru uzsāka 1998. gadā, kā dīdžejs. 2013. gadā viņš ieguva savu pirmo ierakstu līgumu ar divām lielākajām vācu deju mūzikas ierakstu kompānijām "Kingdom Kome Cuts" un "Kontor Records".

## Diskogrāfija
### Singli
* 2013: "Love Me Right" (kopā ar Dvīnes)
* 2013: "Tonight" (kopā ar Julia K) 
* 2014: "I'm Alive" (kopā ar Dvīnes) 

## Atsauces
thumb|200px|Rodiona Gordina uzstāšanās 2013. gada 29. decembrī

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa
* Rodion Gordin profils portālā draugiem.lv
* Rodion Gordin profils portālā Facebook
* Rodion Gordin profils portālā YouTube
* Rodion Gordin profils portālā SoundCloud
* Rodion Gordin oficiālais Twitter konts
Alona costata

***Alona costata*** ir ūdensblusu suga. Sastopama Eiropā (Dānija, Somija, Britu salas), Ziemeļamerikā (no Meinas līdz Floridai) un sporādiski Dienvidaustrumaustrālijā.  0,6&nbsp;mm gara.

*Alona costata* ir ļoti līdzīga *[[Alona setigera]]* Brehm, 1931 (s. *Biapertura setigera*), taču atšķiras no tās ar esošām trim lielām porām uz galvas. *Alona costata* sugai ir radnieciskas *[[Alona rustica]]* Scott, 1895 un *[[Alona bicolor]]* Frey, 1965 sugas, kuras ir morfoloģiski līdzīgas, un *[[Alona weltneri]]* Keilhack, 1905, kas arī atbilst kopējām grupas raksturīpašībām, taču izolētā stāvoklī, jo ir īpašas pazīmes (sk. *[[Alona weltneri]]*). Šīm sugām ir šķērsi izstieptas laterālas poras uz galvas.

## Atsauces
Zirga Galvas miglājs

**Zirga Galvas miglājs** (arī **Barnard 33**)  ir tumšs difūzais miglājs, kurš atrodas aptuveni 1500 gaismas gadu attālumā no Zemes Oriona zvaigznājā, Oriona jostas kreisajā pusē uz dienvidiem no Alnitaka. Miglājs ir daļa no daudz lielāka Oriona molekulārā mākoņa kompleksa. Savu nosaukumu miglājs ieguvis no raksturīgās formas, kādu veido tā tumšais putekļu un gāzu mākonis. Tumšais miglājs labi izceļas uz gaišā fona, kuru veido aiz tā esošais emisijas miglājs IC 434. Oriona Sigma jonizē ūdeņradi IC 434 miglājā, radot tā sarkanīgo spīdumu.

Zirga Galvas miglāju pirmoreiz nofotografēja 1988. gadā Hārvarda koledžas observatorijas darbiniece Viljamina Fleminga (Williamina Fleming).

## Atsauces

## Ārējās saites
WikiSky
1266. gads

**1266. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.
## Notikumi
* 17. marts– Noteiktas Daugavgrīvas klostera robežas
* Menas Salu iekaro Skotija  
* Ropčices apmetni noposta rutēņu, tatāru un lietuviešu karaspēks Švarna vadībā
* Neapole kļūst par Sicīlijas Karalistes galvaspilsētu
* Košalina iegūst pilsētas tiesības
## Dzimuši
* (iespējams dzimis 1267.) 8. janvāris– Džoto di Bondone (*Giotto*), itāļu gleznotājs un arhitekts vēlīnajos viduslaikos (miris 1337).
* Dunss Skots, filozofs (miris 1308.)
## Miruši
* Sv. Juta (*Jutta von Sangerhausen*), Prūsijas svētā aizbildne
Džeimijs Benns

**Džeimijs Benns** (; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Pašlaik (2025) spēlē Nacionālās hokeja līgas klubā Dalasas "Stars", pildot arī tās kapteiņa funkcijas.

Benns ir bijušā aizsarga Džordija Benna jaunākais brālis. Brāļi iepriekš arī spēlēja kopā Dalasas "Stars" komandā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Benns sāka pēc divām Rietumu hokeja līgas vienībā Kelovnas "Rockets" aizvadītām sezonām, 2009.—10. gada sezonā izcīnot vietu NHL kluba Dalasas "Stars" rindās. 2011.—12. gada sezonu hokejists noslēdza jau kā otrs "Stars" rezultatīvākais spēlētājs aiz Luī Ēriksona. 2012.—13. gada NHL sezonas lokauta laikā spēlēja Vācijas hokeja līgas vienībā Hamburgas "Freezers". 2013.—14. gada sezonā Benns kļuva par "Stars" kapteini, pēc sezonas beigām tika iekļauts NHL simboliskajā izlasē. 2014.—15. gada sezonu Benns noslēdza ar 87 punktiem, tādējādi kļūstot par līgas rezultatīvāko spēlētāju un iegūstot Arta Rosa balvu.

Kanādas hokeja izlases rindās kļuvis par 2014. gada olimpisko čempionu, spēlējis 2012. gada Pasaules čempionātā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Luksemburgas province

**Luksemburgas province** (, , ) ir viena no desmit Beļģijas provincēm valsts dienvidu daļā, Valonijā. Tā robežojas ar Luksemburgu austrumos, ar Franciju dienvidos, ar Namīru rietumos un ar Ljēžu ziemeļos. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Arlona, kas atrodas provinces dienvidaustrumos. Provinces kopējā platība ir 4 443 km², pēc 2024. gada datiem provincē dzīvo 295 146 iedzīvotāji. Tā ir lielākā province Beļģijā pēc platības un vismazākā province pēc iedzīvotāju skaita. Toties ar 273 638 iedzīvotājiem 2012. gadā tā ir mazākā province Beļģijā pēc iedzīvotāju skaita.

Provinces iedzīvotāji pārsvarā ir franciski runājošie, bet pierobežas apgabalos dzīvo luksemburgiešu valodā runājošo mazākums. 

1839. gadā pēc Beļģijas revolūcijas province tika atdalīta no Luksemburgas un pievienota Beļģijai. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Andžela Lensberija

Dāma **Andžela Bridžida Lensberija** (; dzimusi  Londonā, Britu impērijā, mirusi ) bija angļu izcelsmes amerikāņu aktrise un dziedātāja.

Trīs reizes izvirzīta Amerikas Kinoakadēmijas balvai, astoņpadsmit reizes nominēta ''Emmy'' balvai, sešas reizes ieguvusi Zelta globusa balvu un piecas reizes apbalvota ar augstāko amerikāņu teātra ''Tony'' balvu. 2013. gadā aktrise saņēma Kinoakadēmijas goda balvu par vairāk kā septiņdesmit gadu ieguldījumu kinematogrāfa attīstībā. 2014. gadā Andžela Lensberija saņēma Britu Impērijas ordeni par ieguldījumu teātra mākslā un labdarību.

Latvijā Andžela Lensberija vairāk pazīstama kā Džesikas Flečeres lomas atveidotāja seriālā "Noziegumam pa pēdām" (*Murder, She Wrote*, 1984—1996). Nozīmīgas lomas filmās "Gāzes gaisma" (1944), "Doriana Greja ģīmetne" (*The Picture Of Dorian Gray*, 1945), "Mandžūru kandidāts" (1962), "Nāve uz Nīlas" (*Death on the Nile*, 1978) un "Brīnumainā aukle" (2005), kā arī ierunājusi Tējkannas kundzi pilnmetrāžas animācijas filmā "Skaistule un Briesmonis" (1991). Šajā animācijas filmā Lensberija iedziedāja tituldziesmu, par kuru tās autori saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu "Labākā dziesma". Attēlojusi lomas filmās Popera kunga pingvīni" (2011) un "Mērija Popinsa atgriežas" (2018).

Mirusi 2022. gada 11. oktobrī, piecas dienas pirms savas 97. dzimšanas dienas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Edīte Rūzvelta

**Edīte Kermita Karova Rūzvelta** (; dzimusi , mirusi ) bija ASV prezidenta Teodora Rūzvelta otrā sieva. Būdama pazīstama no ar Teodoru Rūzveltu no bērnības, apprecējās ar Rūzveltu Londonā drīz pēc pirmās sievas Alises Hetavejas Lī nāves. No 1901. līdz 1909. gadam — ASV pirmā lēdija.

## Ārējās saites
*
Viljams Dženingss Braians

**Viljams Dženingss Braians** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu politiķis no Demokrātiskās partijas. Trīs reizes neveiksmīgi kandidēja ASV prezidenta vēlēšanās — 1896. un 1900. gadā, kad zaudēja Viljamam Makinlijam, un 1908. gadā, kad zaudēja Viljamam Tāftam. Divus termiņus bija ASV Pārstāvju palātas loceklis no Nebraskas štata. Kad par ASV prezidentu 1913. gadā kļuva Vudro Vilsons, tika iecelts par ASV Valsts sekretāru. Amatā bija līdz 1915. gada jūnijam, kad demisionēja, jo neatbalstīja stingru politiku Pirmā pasaules kara laikā.

Pēc pārliecības būdams stingrs kristietis, iestājās pret zelta standartu, bankām un dzelzceļa kompānijām. Atbalstīja sauso likumu, aktīvi cīnījās pret darvinisma mācīšanu skolās. Viens no izcilākajiem sava laika oratoriem.

## Ārējās saites
Čārlzs Fērbenkss

**Čārlzs Vorens Fērbenkss** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu politiķis no Republikāniskās partijas. No 1897. līdz 1905. gadam bija senators no Indiānas, bet no 1905. līdz 1909. gadam - ASV viceprezidents prezidenta Teodora Rūzvelta laikā. 1916. gada vēlēšanās atkal kandidēja uz viceprezidenta amatu (Čārlzs Hjūzs bija prezidenta kandidāts), tomēr vēlēšanās uzvarēja Vudro Vilsons.

Fērbenksas pilsēta Aļaskā nosaukta šī politiķa vārdā.

## Ārējās saites
Roberts Frosts

**Roberts Lī Frosts** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu dzejnieks. Roberta Frosta dzejas pamattēmas bija Jaunanglijas lauku dzīve 20. gadsimta pirmajā pusē. Četru Pulicera balvu (1924, 1931, 1937, 1943) īpašnieks.

Dzimis Sanfrancisko žurnālista ģimenē. Pēc tēva nāves 1885. gadā ģimene pārcēlās uz Lorensu Masačūsetsā, kur Roberts gāja skolā. No 1897. līdz 1899. gadam apmeklēja Hārvarda Universitāti, vēlāk strādāja ģimenes nopirktā zemnieku saimniecībā Ņūhempšīrā, kur sacerēja savus vēlāk pazīstamos dzejoļus.

No 1912. līdz 1915. gadam ar ģimeni dzīvoja Lielbritānijā, kur publicēja pirmo dzejoļu krājumu un guva panākumus, iepazīstoties arī ar citiem dzejniekiem, to vidū Ezru Paundu. Sākoties Pirmajam pasaules karam, atgriezās Ņūhempšīrā. Publicēja dzejoļu krājumus, periodiski strādādams par skolotāju. 1940. gadā iegādājās īpašumu Floridā, atlikušo dzīvi pavadot ziemas tur.

## Ārējās saites
2014. gada UCI Pasaules tūre

**2014. gada [[UCI Pasaules tūre]]** ir sestā sezona 2009. gadā UCI izveidotajai vērtējuma sistēmai. Sezona sākās ar atklāšanas posmu *[[Tour Down Under]]* 21. janvārī un noslēdzās ar pēdējo posmu *[[Tour of Beijing]]* 14. oktobrī.

## Komandas
*[[UCI ProTeam]]* komandas sacentās Pasaules tūrē ar *[[UCI Professional Continental]]* komandām un nacionālajām izlasēm, kuras atsevišķi uzaicināja katru sacensību organizators pēc saviem ieskatiem.

## Rezultātu kalendārs

## Rezultāti
### Individuāli

Sportisti ar vienādu punktu skaitu tika kārtoti pēc Pasaules tūres sacensību un posmu uzvaru skaita, otro vietu skaita, trešo vietu skaita un tā tālāk.

* punktus ieguva 236 sportisti. 43 citi braucēji finišēja pozīcijās, kuras būtu devušas punktus, bet tos nesaņēma, jo nepārstāvēja *ProTeam* komandas.

### Komandas

Komandu rangu aprēķināja, saskaitot individuāli iegūtos punktus no pieciem labākajiem katras komandas sportistiem, pieskaitot iegūtos punktus Pasaules čempionāta komandu braucienā (WTTT).

### Valstis

Nacionālo rangu aprēķināja, saskaitot individuāli iegūtos punktus no pieciem labākajiem katras valsts sportistiem. Nacionālo rangu izmantoja, lai noteiktu, cik sportisti var pārstāvēt valsti Pasaules čempionātā.

* Punktus guva sportisti no 34 valstīm.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Matriarhāts

[thumb|[Egejas civilizācijas dievība (Iraklijas arheoloģijas muzejā, Krēta)]]

**Matriarhāts** ( *māter* — ‘māte’ un , *arché* — ‘vara’) ir laikmets, kad pirmatnējās kopienas iekārtā radniecību ģintī nosaka pēc mātes līnijas un sievietei ir vadošā loma saimnieciskajā un sabiedriskajā dzīvē.

## Raksturojums
Termins pirmo reizi lietots 1896. gadā. Apgalvots, ka vairāki 19. gadsimta antropologi izgudroja matriarhātu kā hipotētisku sociālās organizācijas formu. Tie esot savās teorijās balstījušies uz aizvēstures liecībām par sievietes lomu sabiedrībā. It kā cilvēces attīstības sākotnējās stadijās bērnu tēvs nebija zināms, droši zināma bijusi tikai māte. Tāpēc izcelsmi un radurakstus varējuši noteikt tikai pēc mātes un tikusi atzīta radniecība tikai pa sieviešu līniju. Tikai attīstoties lopkopībai, sievietes loma pamazām mazinājusies un dominēt sākuši vīrieši (patriarhāts). Mūsdienās zinātnieki uzskata, ka matriarhāts kā iekārta vai laikmets nav pastāvējis. Bijušas kopienas, kur sievietes loma ir salīdzinoši liela, piemēram irokēzu ciltīs. Matriarhātu nevarot attiecināt uz radniecību pa mātes līniju, jo parasti novērojama vīriešu dominance sociālajā hierarhijā. Mūsdienās reizēm feministi, Jauno laikmetu publicisti un tīmekļa žurnālisti savos pamatojumos piesauc matriarhātu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Hagia'' pētnieces  
* Otrais pasaules matriarhātu pētnieku kongress  
* ''Kvinneguddom og kvinnevelde i Norden'' Par matriarhātu Skandināvu mitoloģijā
Jūlijs Celms

**Jūlijs Augusts Celms** ( — ) bija Latvijas ekonomists un politiķis. Bijis Tautas padomes loceklis, kā arī Latvijas Satversmes sapulces, 1., 2., 3.. un 4. Saeimas deputāts. Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas biedrs. Filosofa Teodora Celma brālis.

## Biogrāfija
Jūlijs Celms piedzima Valkas apriņķa Lugažu pagastā . Pabeidza Kuldīgas Skolotāju semināru, strādāja par pedagogu.

1905. gada revolūcijas laikā pameta valsti. Bija žurnālists laikrakstos "Pēterburgas Avīzes" un "Dienas Lapa", kā arī bija laikraksta "Laika Balss" faktiskais redaktors. Absolvēja Maskavas Komercinstitūtu. Pirmā pasaules kara laikā krita Austroungārijas karaspēka gūstā. Pēc atbrīvošanas iestājās Latvijas armijā, piedalījās Brīvības cīņās. Par cīņām pret Bermonta armiju Celmu apbalvoja ar Lāčplēša Kara ordeni.

Bija Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas biedrs, kā viens no tās pārstāvjiem piedalījās Latvijas Republikas pagaidu likumdevējvaras — Tautas padomes darbā. Vēlāk ievēlēts Satversmes sapulcē (1920), 1. Saeimā (1922) un 2. Saeimā (1925), 3. Saeimā (1928) un 4. Saeimā (1931). Tika uzskatīts par vienu no mērenākajiem sociāldemokrātiem.

Bijis Rīgas Diskonta bankas direktors, vēlāk — Latvijas Bankas padomes priekšsēdētājs.

1935. gada aprīlī viņu ievietoja Rīgas 1. slimnīcā ar apendicītu. Miris  no komplikācijām, kas radušās pēc aklās zarnas operācijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alona rustica

***Alona rustica*** ir holarktiska un neotropiska ūdensblusu suga. Izplatīta Eiropā (Britu salas, Somija, Itālija), Dienvidamerikā un ASV.

*Alona rustica* ir morfoloģiski radnieciska *[[Alona costata]]* Sars, 1862 un *[[Alona bicolor]]* Frey, 1965 sugām, kuriem piemīt līdzīga pazīme: trīs šķērsi izstieptas laterālas poras uz galvas.

## Atsauces
Alona bicolor

***Alona bicolor*** ir ūdensblusu suga. Sastopama austrumu ASV (Meina, Ņūhempšīra). Šīs sugas ūdensblusu mātītes ir partenoģenētiskas.

*Alona bicolor* ir morfoloģiski radnieciska *[[Alona rustica]]* Scott, 1895 un *[[Alona costata]]* Sars, 1862 sugām, kuriem piemīt līdzīga pazīme: trīs šķērsi izstieptas laterālas poras uz galvas.

## Atsauces
Kārlis Štrauhs

**Kārlis Štrauhs** (dzimis 1890. gada 13. janvārī; miris 1944. gada 17. augustā), zināms arī kā **Krūmājs**, bija latviešu literāts un redaktors. Mākslinieku biedrības "Zaļā vārna" pirmais priekšsēdētājs.

## Biogrāfija
Dzimis 1890. gada 13. janvārī Vārmes pagasta Mundiķu muižā. Dienējis Imantas pulkā un bijis kasieris. Piedalījās pirmā latviešu frontes laikraksta veidošanā un pirmās publikācijas Sibīrijas latviešu strēlnieku izdevumos. Periodikā publicējis feļetonus.

No 1923. līdz 1928. gadam ir bijis redaktors žurnālā *Sezonas Nagla*. No 1926. līdz 1928. gadam bija žurnāla *Svari* redaktors. No 1926. līdz 1927. gadam bija Latvijas Ērgļi redakcijas kolēģijas loceklis. 1926. gadā kļuva par laikraksta *Sikspārnis* redaktoru. No 1929. līdz 1936. gadam bija *Jaunākās Ziņas* redakcijas loceklis. No 1942. līdz 1944. gadam bija redaktors žurnālā *Piektā Janvāra Padomnieks*, *Laikmets*, kā arī žurnāla *Humorists* redaktors.

Miris 1944. gada 17. augustā, Rīgā, apglabāts Meža kapos.

## Darbi
* Krūmājs- Štrauhs K. Dumpis radiofonā.[Lugu- rēvija].- 1932.
* Krūmājs- Štrauhs K. Dižkareivis Vilibalds Drosmiņš.- 1943, 1991.
* Teksta autors "Laša dziesmai" filmā "Zvejnieka dēls".- 1939.
* Tulkojis: P. Kneplera opereti "Paganīni".- 1933.
Mannerheima īsspārnis

**Mannerheima īsspārnis** () ir vaboļu kārtas, īsspārņu dzimtas, *[[Oxyporinae]]* dzimtas kukainis.

Īsspārni pirmo reizi aprakstīja zviedru entomologs Leonards Jillenhāls (*Leonard Gyllenhaal*) 1827. gadā. Suga nosaukta par godu Somijas kukaiņu pētniekam Karlam Gustavam Mannerheimam (*Carl Gustaf Mannerheim*), maršala Karla Gustava Mannerheima vectēvam.

Mannerheima īsspārnis ir neliela, 7 līdz 9 mm gara, spoži melna vabole ar slaidu ķermeni un saīsinātiem segspārniem. Vabole  pārtiek no sēņu augļķermeņiem. Sastopams Latvijā, Lietuvā, Polijā, Krievijā un Somijā.

Iekļauts Latvijas Sarkanajā grāmatā. 2014. gada kukainis Latvijā.

## Ārējās saites
* Par ''Oxyporinae'' dzimtu 

## Atsauces
Parastā jūraszīle

**Parastā jūraszīle** () ir sprogkājvēžu apakšklases suga. Sastopama gandrīz visu pasaules jūru un okeānu piekrastēs, tomēr par jūraszīļu dzimteni tiek uzskatīta Amerika, no kurienes, attīstoties kuģniecībai, tās ir izplatījušās pa visu pasauli, piestiprinoties pie kuģiem.

Parastā jūraszīle ir 2014. gada bezmugurkaulnieks Latvijā.

Jūraszīles čaula ir veidota no sešām baltām vai bēšām kaļķa plāksnēm, kas veido konusam līdzīgu izskatu. Ķermeņa izmērs vidēji ir 0,6 līdz 1 cm, izmērs ir atkarīgs no jūras sāļuma, jo sāļāks ūdens, lielāks jūraszīles izmērs. Pieaugusi jūraszīle visu mūžu dzīvo jūrā līdz 6 metru dziļumam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Parastā jūraszīle, *European Network on Invasive Species* mājaslapā
Kazellelandi

**Kazellelandi** () ir komūna Itālijas ziemeļos, Lombardijā. Tā atrodas Lodi provincē, 16 km uz ziemeļaustrumiem no Pjačencas, 70 km uz dienvidaustrumiem no Milānas un 35 km uz dienvidaustrumiem no Lodi. 2012. gada novembrī Kazellelandi dzīvoja 1658 cilvēki.

Komūnas nosaukumā esošais *Landi* ir cēlies no senas itāļu aristokrātu dzimtas ar tādu pašu nosaukumu. Līdz 1797. gadam Kazellelandi atradās Pjačencas bīskapijas teritorijā. Šajā gadā tika izveidota Cezalpīnijas republika un Kazellelandi nonāca lombardiešu kontrolē. Pirms Otrā pasaules kara komūnā dzīvoja gandrīz 3 tūkstoši iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites