Afrikāta

**Afrikātas** (sauktas arī par **afrikatīviem slēdzeņiem**) ir koartikulēti divcentru līdzskaņi, kas sākas kā slēdzeņi (kā  vai ). Atšķirībā no slēdzeņiem slēgums netiek pārrauts pēkšņi, bet pāriet spraugā: aktīvais runas orgāns (parasti mēle) pamazām attālinās no pasīvā, vaidojot spraugu, kā rezultātā skaņas realizācija ir berzeniska (kā  vai ), vai, atsevišķos gadījumos, kā berzeniski trilli. Saplūstot abām artikulācijām, nerodas ne attiecīgajam slēdzenim, ne berzenim raksturīgs troksnis, bet īpatnējs, nedalāms troksnis, kam nav iespējams noteikt robežu starp abiem elementiem.

Latviešu valodā afrikātas ir , , , , kas ortogrāfijā tiek attēlotas attiecīgi kā "**c**", "**dz**", "**č**", "**dž**".

## Izplatība

Latviešu valodas skaņas "c", "č", "dz" un "dž" (Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā transkribētas kā , , , ), kas sastopamas arī angļu ("ch", "j"), vācu ("z", "tsch"), krievu ("ц", "ч"), itāļu un daudzās citās valodās, ir tipiskās afrikātas. Šīs skaņas ir plaši izplatītas pasaules valodās, tāpat kā tām tuvās  un  (poļu un ķīniešu valodās). Balsīgās afrikātas (izņemot  un ) ir daudz mazāk izplatītas un vairākām artikulācijas vietām tiek uzskatītas par neiespējamām.

Daudz mazāk izplatītas ir tā saucamās labiodentālās afrikātas (kā vācu valodas ), vai velārās afrikātas, kā secvanas  (ortogrāfijā "kg") vai Šveices vācu dialekta  un uvulārais . Pasaulē tikai dažās valodās ir afrikatas šajās pozīcijās, lai arī attiecīvie slēdzeņi ir universāli. Tāpat reti sastopamas ir alveolārās afrikātas, kurās rezultējošais berzenis ir laterāls, kā piemēram  skaņa daudzās Dienvidāfrikas un Amerikas indiāņu valodās. Daudzās Atapasku valodās, kā denes un navahu) ir koronālo afrikātu sērijas, kas var būt neaspirētas, aspirētas un ežektīvas papildus tam, ka pēc artikulācijas vietas jau dalās interdentālās/dentālās, alveolārās, postalveolārās un laterālās. Piemēram , , , , , , , , , , , and . Afrikātas var arī kontrastēt pēc palatalizācijas, kā erzju valodā, kur kontrastē nebalsīgas alveolāras, postalveolāras un palatālas afrikātas. Afrikātas var atšķirties arī pēc fonēmiskā garuma, kā tas ir latviešu un karēļu valodās.

## Apzīmēšana transkripcijās
Afrikātas parasti tiek apzīmētas ar to divu skaņu simboliem, kuri to veido, kā, piemēram, , . Tomēr atsevišķi simboli šo skaņu apzīmēšanai ir nepieciešami, lai uzsvērtu to atsevišķo runas segmentu (fonēmu) funkciju. Tāpēc Starptautiskais fonētiskais alfabēts rekomendē afrikātu elementu apvienošanai lietot augšējo vai apakšējo puslokus, kā , . Unicode alfabētos ir pieejamas sešu visbiežāk lietoto afrikātu ligatūras (, , , ,  un ), bet tās nav iekļautas IPA standartā.

Cits afrikātu attēlošanas veids ir augšraksta simboli: , .

Citās fonētiskā pieraksta sistēmās, kā piemēram amerikānistiem, afrikātas , , , ,  un  apzīmē ar  vai ; , , vai (vecāks) ;  vai ; , , vai (vecāks) ; ;  vai  respektīvi. Ar IPA simboliem  un  dažkārt tiek atranskribēti palatālie slēdzeņi (IPA  un ).

Tradicionālajā latviešu fonētiskajā pierakstā afrikātas attēlo ar simboliem "c" (IPA ), "č" (IPA ), "ʒ" (IPA ) un "ǯ" (IPA ).

## Afrikātu saraksts
Koronālo afrikātu gadījumā simboli  parasti tiek lietoti visu koronālo slēdzeņu artikulāciju attēlošanai. Piemēram,  bieži tiek lietots  vietā. Afrikātu skaidrākai attēlošanai apvienojošie pusloki šajā sarakstā netiek lietoti.

Piemēru valodas bieži ir arī tādas, kurās attiecīgās skaņas ir novērotas, bet vairākos gadījumos šo faktu nepieciešams apstiprināt. 

### Svelpeniskas afrikātas

* Nebalsīga dentāla afrikāta  (latviešu valodā)
* Balsīga dentāla afrikāta  (latviešu valodā)
* Nebalsīga alveolāra afrikāta  (itāļu, lombardiešu, vācu valodās)
* Balsīga alveolāra afrikāta  (itāļu, lombardiešu, puštunu valodās) 
* Nebalsīga postalveolāra afrikāta  (angļu valodā)
* Balsīga postalveolāra afrikāta  (angļu valodā)
* Nebalsīga alveopalatāla afrikāta  (poļu, ķīniešu, taju valodās)
* Balsīga alveopalatāla afrikāta  (poļu, serbu valodās)
* Nebalsīga retrofleksa afrikāta  (ubihu valodā)
* Balsīga retrofleksa afrikāta  (ubihu un citās Ziemeļkaukāza valodās)

### Nesvelpeniskas afrikātas

* Nebalsīga bilabiāla afrikāta  (angļu valodas skausa dialektā)
* Nebalsīga bilabiāli labiodentāla afrikāta  (vācu, tekes valodās)
* Balsīga bilabiāli labiodentāla afrikāta  (in tekes valodā)
* Nebalsīga labiodentāla afrikāta  (congu valodas šinkunas dialektā)
* Balsīga labiodentāla afrikāta  (congu valodas šinkunas dialektā)
* Nebalsīga dentāla afrikāta  (luo, denes, Ziemeļitālijas dialektos)
* Balsīga dentāla afrikāta  (denes valodā)
* Nebalsīga alveolāra nesvelpeniska afrikāta  (mapudununas valodā)
* Nebalsīga palatāla afrikāta  (Skoltas sāmu, ungāru valodās)
* Balsīga palatāla afrikāta  (Skoltas sāmu, ungāru valodās)
* Nebalsīga velāra afrikāta  (cvanu, Šveices vācu valodās)
* Nebalsīga uvulāra afrikāta  (volofu, kabardiešu valodās)
* Nebalsīga epiglotāla afrikāta  (haidas valodā)

### Laterālas afrikātas

* Nebalsīga alveolāri laterāla afrikāta  (navaho u.c. valodās)
* Balsīga alveolāri laterāla afrikāta  (nav ziņots ka kādā gadījumā kontrastētu ar )
* Nebalsīga palatāli laterāla afrikāta  (kā ežektīvs  dahalo valodā; kā  hadzas valodā)
* Nebalsīga velāri laterāla afrikāta  (kā ežektīvs  Zulusu valodā)

### Vibrantas afrikātas

* Prenazalizēta vibranta bilabiāla afrikāta  (keles valodā)
* Nebalsīga dentāla bilabiāli vibranta afrikāta  (vari valodā)
* Nebalsīga alveolāri vibranta afrikāta  (nkotu valodā)
* Nebalsīga retrofleksi vibranta afrikāta  (malgašu valodā)
* Balsīga retrofleksi vibranta afrikāta  (malgašu valodā)

### Citas afrikātas

Visas biežāk lietotās nebalsīgās afrikātas ir sastopamas arī kā ežektīvi: . Dažās hoisu valodās ir ziņots par balsīgām ežektīvām afrikātām, bet īstenībā tie ir līdzskaņu klasteri: . Afrikātas bieži ir arī aspirētas (), reizēm ar ņurdošu fonāciju (), dažreiz prenazalizētas (). Sastopamas arī labializētas, velarizētas un faringalizētas afrikātas.

## Avoti

## Skatīt arī

* Artikulācijas vieta
* Artikulācijas veids