Siņdzjana

**Siņdzjana** (, *Xīnjiāng*) vai **Šindžana** (, *Shinjang*), pilns nosaukums — **Siņdzjanas Uiguru autonomais reģions** (, *Xīnjiāng Wéiwú'ěr Zìzhìqū*; , *Shinjang Uyghur Aptonom Rayoni*), ir viena no Ķīnas Tautas Republikas piecām nacionālajām mazākumtautību pirmās pakāpes administratīvajām vienībām. Tā ir plaša, reti apdzīvota teritorija, kas aizņem aptuveni sesto daļu Ķīnas valsts ziemeļrietumos. Siņdzjana robežojas ar Tibetas autonomo reģionu dienvidos, Cjinhai un Gaņsu provincēm dienvidaustrumos, Mongoliju ziemeļaustrumos, Krievijas Federāciju ziemeļos, Kazahstānu, Kirgizstānu, Tadžikistānu un Afganistānu rietumos, Pakistānu un Indiju dienvidrietumos. Reģiona galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Urumči.

21. gadsimta otrajā dekādē Ķīnas Tautas Republikas valdība Ķīnas komunistiskās partijas vadībā ir ieviesusi stingru sabiedrības kontroli, kas kulminējusies ar lielas reģiona iedzīvotāju daļas ieslodzīšanu pāraudzināšanas nometnēs. Šo tendenci aktīvi kritizē cilvēktiesību aizstāvji, apsūdzot Ķīnas valdību genocīdā.

## Administratīvais iedalījums
Siņdzjana administratīvi iedalīta 14 prefektūras līmeņa administratīvi teritoriālajās vienībās: divas prefektūras līmeņa pilsētas (reģiona centrs Urumči un Karamaja), septiņas prefektūras un piecas autonomās prefektūras, tajā skaitā Iles Kazahu autonomā prefektūra, kurai pakļautas divas no septiņām prefektūrām. Prefektūras līmeņa vienības tālāk iedalītas 11 rajonos, 22 apriņķa līmeņa pilsētās, 62 apriņķos un sešos autonomajos apriņķos. Septiņas no apriņķa līmeņa pilsētām nepieder ne pie vienas no prefektūras līmeņa administratīvajām vienībām un tās faktiski pārvalda saimnieciski militāra organizācija Siņdzjanas Rūpniecības un būvniecības korpuss.

}
|- style="background:lightblue;"
| colspan="7" style="text-align:center;"|**— Prefektūras līmeņa pilsētas —**
|-
| 2
| Urumči
| Tiaņšaņa
| style="text-align: right;" | *Ürümchi Shehri*
| 乌鲁木齐市*Wūlǔmùqí Shì*
| 3 110 280
|-
| 3
| Karamaja
| Karamaja
| style="text-align: right;" | *Qaramay Shehri*
| 克拉玛依市*Kèlāmǎyī Shì*
| 391 008
|- style="background:lightblue;"
| colspan="7" style="text-align:center;"|**— Prefektūras —**
|-
| 4
| Altaja prefektūrapakļauta Iles prefektūrai
| Altaja
| style="text-align: right;" | *Altay Wilayiti*
| 阿勒泰地区*Ālètài Dìqū*
| 526 980
|-
| 5
| Tarbagatajas prefektūrapakļauta Iles prefektūrai
| Čečeka
| style="text-align: right;" | *Tarbaghatay Wilayiti*
| 塔城地区*Tǎchéng Dìqū*
| 1 219 212
|-
| 6
| Turpanas prefektūra
| Turpana
| style="text-align: right;" | *Turpan Wilayiti*
| 吐鲁番地区*Tǔlǔfān Dìqū*
| 622 679
|-
| 7
| Kumulas prefektūra
| Kumula
| style="text-align: right;" | *Qumul Wilayiti*
| 哈密地区*Hāmì Dìqū*
| 572 400
|-
| 8
| Kašgaras prefektūra
| Kašgara
| style="text-align: right;" | *Qeshqer Wilayiti*
| 喀什地区*Kāshí Dìqū*
| 3 979 362
|-
| 9
| Aksu prefektūra
| Aksu
| style="text-align: right;" | *Aqsu Wilayiti*
| 阿克苏地区*Ākèsū Dìqū*
| 2 370 887
|-
| 10
| Hotenas prefektūra
| Hotena
| style="text-align: right;" | *Xoten Wilayiti*
| 和田地区*Hétián Dìqū*
| 2 014 365
|- style="background:lightblue;"
| colspan="7" style="text-align:center;"|**— Autonomās prefektūras —**
|-
| 11
| Bortalas Mongoļu autonomā prefektūra
| Bortala
| style="text-align: right;" | *Börtala Mongghul Aptonom Oblasti*
| 博尔塔拉蒙古自治州*Bó'ěrtǎlā Měnggǔ Zìzhìzhōu*
| 443 680
|-
| 12
| Čandzji Hueju autonomā prefektūra
| Čandzji
| style="text-align: right;" | *Sanji Xuyzu Aptonom Oblasti*
| 昌吉回族自治州*Chāngjí Huízú Zìzhìzhōu*
| 1 428 592
|-
| 13
| Kizilsū Kirgīzu autonomā prefektūra
| Artuša
| style="text-align: right;" | *Qizilsu Qirghiz Aptonom Oblasti*
| 克孜勒苏柯尔克孜自治州*Kèzīlèsū Kē'ěrkèzī Zìzhìzhōu*
| 525 599
|-
| 14
| Bajangolas Mongoļu autonomā prefektūra
| Korla
| style="text-align: right;" | *Bayingholin Mongghul Aptonom Oblasti*
| 巴音郭楞蒙古自治州*Bāyīnguōlèng Měnggǔ Zìzhìzhōu*
| 1 078 492
|- style="background:lightblue;"
| colspan="8" style="text-align:center;"|**— Apriņķa līmeņa pilsētas  —**(Siņdzjanas Rūpniecības un būvniecības korpusa tiešā pārvaldē)
|-
| 15
| Šihedzi
| 
| style="text-align: right;" | *Shixenze Shehri*
| 石河子市*Shíhézǐ Shì*
| 635 582
|-
| 16
| Udzjacjui
| 
| style="text-align: right;" | *Wujachu Shehri*
| 五家渠市*Wǔjiāqú Shì*
| 72 613
|-
| 17
| Tumšuka
| 
| style="text-align: right;" | *Tumshuq Shehri*
| 图木舒克市*Túmùshūkè Shì*
| 147 465
|-
| 18
| Arala
| 
| style="text-align: right;" | 
| 阿拉尔市Ālā'ěr Shì
| 166 205
|-
| 19
| Beituņa
| 
| style="text-align: right;" | *Beatün Shehiri*
| 北屯市*Běitún Shì*
| 76 300
|-
| 20
| Tiemeņguaņa
| 
| style="text-align: right;" | *Bashegym Shehiri*
| 铁门关市*Tiĕménguān Shì*
| 50 000
|-
| 21
| Šuanhe
| 
| style="text-align: right;" | *Qoshögüz Shehiri*
| 双河市*Shuānghé Shì*
| 53 800
|}
::: 

## Demogrāfija
Siņdzjanas pamatiedzīvotāji ir uiguri un province tiek uzskatīta par Ķīnas tirdzniecības un energotirgus logu uz Vidusāziju. Reģionā ir arī bagātas gāzes un derīgo izrakteņu atradnes un auglīgas lauksaimniecības zemes.

Gandrīz puse no Siņdzjanas reģiona 20 miljonus lielā iedzīvotāju kopskaita joprojām ir uiguri, tomēr reģionā tiek iepludināts aizvien lielāks etnisko ķīniešu skaits. Ja 1949. gadā ķīniešu īpatsvars Siņdzjanā bija seši procenti, tad šobrīd tas jau pārsniedzis 40%. Lielākā daļa uiguru ir musulmaņi un rakstībā viņi izmanto arābu alfabētu. Reģiona ietvaros izveidotas vairākas otrās un trešās pakāpes nacionālās autonomijas kazahiem, kirgīziem, mongoļiem, huejiem, pamiriešiem un citām mazākumtautībām.

Siņdzjanā pagājušā gadsimta trīsdesmitajos un četrdesmitajos gados neilgus laika posmus pastāvēja uiguru valsts, kas pazīstama kā Austrumturkestānas Republika. Taču 1949. gadā tā tika varmācīgi iekļauta komunistiskās Ķīnas sastāvā.

Uiguri apsūdz Pekinu centienos iznīdēt viņu savdabīgo kultūru, un pēdējā laikā provincē arvien biežāk uzliesmo vardarbīgi incidenti, kuros Ķīnas varasiestādes vaino uiguru separātistus un islāmistus.

### Tautības
thumb|300px|Valodu sadalījums Siņdzjanā
[thumb|300px|Dominējošā tautība Siņdzjanas prefektūrās. Zila — [uiguri, sarkana — haņi, oranža — kazahi.]]

## Atsauces

## Ārējās saites