open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viktors Sprūga

**Viktors Sprūga** (dzimis , miris ) bija Rēzeknes 1. vidusskolas bijušais direktors un pedagogs.

## Biogrāfija
Viktors Sprūga dzimis 1934. gada 8. novembrī Rēzeknes apriņķa Bērzgales pagasta Kozlovā. Ģimenē bija trīs bērni — divi brāļi un māsa, kuri visi kļuva par pedagogiem.

Mācījās Rēzeknes rajona četrklasīgajā Labvāržu skolā, to pabeidzot divos gados, pēc tam Kalnezeru septiņgadīgajā skolā, beidzot to kā teicamnieks. Tas deva tiesības bez eksāmeniem iestāties Rēzeknes pedagoģiskajā skolā, kuru beidzot V. Sprūga saņēma "sarkano diplomu”.

## Darba gaitas
Pirmā V. Sprūgas darbavieta bija Kārsavas rajona Brožgala septiņgadīgā skola, kur viņš no 1951. gada septembra līdz 1952. gada augustam strādāja par vēstures skolotāju un vecāko pionieru vadītāju.
1952. gadā iestājās Daugavpils Valsts pedagoģiskā institūta Fizikas-matemātikas fakultātē, paralēli mācībām divus gadus strādājot par institūta matemātikas kabineta laborantu.
Institūtu beidza 1956. gadā ar "sarkano diplomu”.

No 1956. līdz 1958. gadam strādāja toreizējā Kārsavas rajona Nautrēnu vidusskolā par mācību daļas vadītāju. Darbu turpināja Rēzeknes 1. vidusskolā, kur līdz 1964. gadam bija fizikas, matemātikas un darbmācības skolotājs, bet līdz 1967. gadam — mācību daļas vadītājs. Tad 28 gadus — no 1967. līdz 1995. gadam veica skolas direktora pienākumus. 1995. gadā atkal kļuva par fizikas un matemātikas skolotāju.
Strādājot skolas direktora amatā, kopā ar skolas kolektīvu veiksmīgi risināja ar skolas darbu un attīstību saistītas problēmas.
 
Aktīva darba gaitas beidza 2000. gadā. Kopā Rēzeknes 1. vidusskolai ir atdoti 42 mūža un darba gadi.

Bijis Saeimas deputāta kandidāts no 2006. gadā dibinātās Pensionāru un senioru partijas.

## Darbi, publikācijas
* 1969. gadā ar Latvijas PSR Izglītības Skolu zinātniskās pētniecības institūta līdzdalību tika iespiests materiāls programmētajā apmācībā fizikā „Maiņstrāva”, (autori — Rēzeknes 1.vidusskolas skolotāji S. Dukaļska un V. Sprūga; M. Peirosa redakcija);
* Vairāki bukleti par skolu.

## Goda nosaukumi, apbalvojumi
* LPSR Tautas izglītības teicamnieks — krūšu nozīme;
* LPSR Augstākās Padomes Prezidija Goda raksts — krūšu nozīme;
* Latvijas Republikas izglītības ministra J.Vaivoda parakstīts Atzinības raksts;
* Dažādu Latvijas Republikas institūciju Atzinības un Goda raksti;
* Dažādu Rēzeknes pilsētas iestāžu Atzinība un Goda raksti;
* Rēzeknes pilsētas Goda pilsonis — krūšu nozīme.

## Atsauces
Gaujienas draudzes novads

thumb|250px|Gaujienas draudzes novads (1793. gada karte).

**Gaujienas draudzes novads** () bija viens no Vidzemes guberņas Valkas apriņķa (līdz 1783. gadam — Cēsu apriņķa) draudzes novadiem.

## Muižas
thumb|left|160px|Gaujienas draudzes novada muižas 1904. gadā (no ''Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1904)
1782. gadā Gaujienas draudzes novadā bija šādas muižas:
*Gaujienas mācītājmuiža (*Pastorat Adsel*)
*Gaujienas pilsmuiža (*Adsel*)
*Jaunāmuiža (*Neuhof, Adsel-Neuhof, Frauendahl*) 
*Luturu muiža (*Luttershof, Adsel-Luttershof*) 
*Bormaņu muiža (*Treppenhof*), Bruži (*Darsen mit Brunshof*)
*Grundzāles muiža (*Grundsal, Grundsahl*) 
thumb|250px|Gaujienas luterāņu baznīca (pirms Otrā pasaules kara).

## Ārējās saites
*
*
*
*

## Atsauces
Apekalna draudzes novads

thumb|250px|Apekalna draudzes novads (1793. gada karte).

**Apekalna draudzes novads**, arī **Opekalna draudzes novads** () bija viens no Vidzemes guberņas Valkas apriņķa (līdz 1783. gadam — Cēsu apriņķa) draudzes novadiem.

## Muižas
thumb|left|160px|Apekalna draudzes novada muižas 1904. gada kartē (no: ''Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1904).
Apekalna draudzes novadā bija šādas muižas:

*Apukalna mācītājmuiža (*Oppekalns Pastorat*)
*Jaunlaicenes muiža (*Neu-Laitzen, Laißen, Neuhof*)
*Repjakalna muiža (*Reppekaln*)
*Veclaicenes muiža (*Alt-Laitzen, Alt-Laißen*)
*Romeškalna muiža  (*Romeskaln*)
*Karvas muiža (*Korwenhof*)
*Apes muiža (*Hoppenhof*)
*Mazlaicenes muiža (*Klein-Laitzen*)
*Māriņkalna muiža (*Marienstein*)
*Lūša muiža (*Luxenhof*)
*Korneta muiža (*Schreibershof*)
**Schreidershof*
**Lurenhof*
thumb|250px|Apekalna luterāņu baznīca (2016).
## Ārējās saites
*
*
*Heinrich von Hagemeister: *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Teil 1*, 1836, lk.261-265
*C. J. H. von Tiesenhausen: *Erste Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialien zur Gütergeschichte Livlands*, Riga: N. Kymmel, 1843, lk.81-82, Digitaalselt
*Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826 lk.278-279
*

## Atsauces
Palsmanes draudzes novads

thumb|250px|Palsmanes—Aumeisteru draudzes novads (1793. gada karte).
**Palsmanes draudzes novads** () bija viens no Vidzemes guberņas Valkas apriņķa (līdz 1783. gadam — Cēsu apriņķa) draudzes novadiem, izveidots no **Palsmanes—Aumeisteru draudzes novada** ().

## Muižas
thumb|left|160px|Palsmanes draudzes novada muižas 1904. gadā (no ''Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1904)
* Palsmanes mācītājmuiža (*Palzmar Pastorat*) 
* Palsmanes muiža (*Palzmar*) 
* Mēru muiža (*Mehrhof*) 
* Rauzas muiža (*Rausenhof*) 
* Vizlas muiža (*Friedrichshof*)

## Attēli

Palsmanes luterāņu baznīca 2000-09-13.jpg|Palsmanes luterāņu baznīca (2000)


## Ārējās saites
*
*
*
*
Smiltenes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Smiltenes novads|Smiltenes novada]] pašvaldības vadītāji**. Smiltenes novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Bilskas, Blomes, Brantu, Grundzāles, Launkalnes, Palsmanes, Smiltenes, Variņu un Smiltenes pilsēta. 2021. gada 1. jūlijā Smiltenes novadu apvienoja ar Apes un Raunas novadiem.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Smiltenes novads 

## Atsauces
Kozārmišleņa

**Kozārmišleņa** () ir pilsēta Ungārijas dienvidos, Baraņas meģes Pēčas apriņķī, uz dienvidaustrumiem no Pēčas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies 1924. gadā, apvienojot pirmoreiz 1266. gadā minēto Mišleņu un 1332. gadā pieminēto Kiškozāru. Pilsētas tiesības no 2007. gada. Saistībā ar Pēčas tuvumu, 21. gadsimtā piedzīvo strauju iedzīvotāju skaita pieaugumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ptolemaju dinastija

[thumbnail|200px|[Ptolemajs I Soters|Ptolemaja I Sotera krūšutēls. Viņš aizsāka Ptolemaju dinastiju]]
**Ptolemaju dinastija** (, *Ptolemaioi*), arī **Lagidu dinastija** (, *Lagidai*), bija Maķedonijas grieķu dinastija, kas valdīja Ptolemaju valstī (Senajā Ēģiptē) no 305. gada p.m.ē. līdz 30. gadam p.m.ē. Tā tiek uzskatīta par pēdējo Senās Ēģiptes valdnieku dinastiju.

Dinastiju izveidoja viens no Aleksandra Lielā karavadoņiem Ptolemajs I Soters. 323. gadā p.m.ē., pēc Aleksandra Lielā nāves, viņš kļuva par Ēģiptes satrapu. 305. gadā p.m.ē. viņš pasludināja sevi par Ēģiptes faraonu. Ptolemaju dinastija valdīja līdz 30. gadam p.m.ē., kad Ptolemaju valsti iekaroja Romas Republika. Par pēdējo Ptolemaju valdnieci uzskata Kleopatru.

## Uzskatījums

### Ptolemaju dinastijas faraoni

# Ptolemajs I Soters (305–282 p.m.ē.) – Aleksandra Lielā ģenerālis, dinastijas dibinātājs
# Ptolemajs II Filadelfs (282–246 p.m.ē.)
# Ptolemajs III Euerģets I (246–221 p.m.ē.)
# Ptolemajs IV Filopators (221–204 p.m.ē.)
# Ptolemajs V Epifāns (204–180 p.m.ē.)
# Ptolemajs VI Filometors (180–145 p.m.ē.)
# Ptolemajs VII Neos Filopators (145 p.m.ē., valdīja īsu laiku)
# Ptolemajs VIII Euerģets II (Fiskons) (170–116 p.m.ē., ar pārtraukumiem)
# Ptolemajs IX Latiros (116–107 p.m.ē., 88–81 p.m.ē.)
# Ptolemajs X Aleksandrs I (107–88 p.m.ē.)
# Ptolemajs XI Aleksandrs II (80 p.m.ē., valdīja ļoti īsu laiku)
# Ptolemajs XII Neoss Dionīss (Aulēts) (80–58 p.m.ē., 55–51 p.m.ē.)
# Berenīke IV (58–55 p.m.ē., kopā ar Arhelausu)
# Kleopatra VII (51–30 p.m.ē.) – pēdējā Ptolemaju dinastijas valdniece
# Ptolemajs XIII Teoss Filopators (51–47 p.m.ē., līdzvaldnieks ar Kleopatru VII)
# Ptolemajs XIV (47–44 p.m.ē., līdzvaldnieks ar Kleopatru VII)
# Ptolemajs XV Filopators Filomētors Cezars (Cezarions) (44–30 p.m.ē., līdzvaldnieks ar Kleopatru VII)

## Ārējās saites
Stopiņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Stopiņu novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Stopiņu novads|Stopiņu novada]] pašvaldības vadītāji**. Stopiņu novads tika izveidots 2004. gada 16. novembrī, pārveidojot Stopiņu pagastu par novadu.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Stopiņu novads 

## Atsauces
Pēteris Bolšaitis

**Pēteris Bolšaitis** (dzimis  Daugavpilī, miris  Rīgā) bija latviešu ķīmiķis, sabiedriskais darbinieks, tulkotājs un mecenāts, darbojies arī politikā.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Daugavpilī kapteiņa Aleksandra Bolšaita (1900—1942, miris izsūtījumā Noriļskā) un zobārstes Elzas Bolšaites (dzimusi Grīnbergs) ģimenē. Otrā pasaules kara laikā kopā ar māti devās bēgļu gaitās uz Austriju, bet pēc tam uz Venecuēlu, kur pavadījis skolas gadus.

Ieguvis *[[ExxonMobil|Mobil Oil Co]]* stipendiju, P. Bolšaitis studēja Kalifornijas Tehnoloģiju institūtā, kur 1960. gadā ieguva bakalaura grādu praktiskajā ķīmijā, bet 1961. gadā maģistra grādu ķīmijas inženierzinātnēs un 1964. gadā arī doktora grādu Delavēras Universitātē. Vēlāk papildināja zināšanas Maksa Planka Fizikālās ķīmijas institūtā Getingenē Vācijā (1964.—1965. gadā). Atgriezies ASV, zinātniskajā laboratorijā Lindenā pētījis polimēru īpašības (1965.—1967. gadā).

No 1967. līdz 1975. gadam strādāja kā profesora asistents Mērilendas Universitātē.

No 1975. līdz 1982. gadam strādāja Venecuēlas zinātnisko pētījumu institūtā Karakasā kā vecākais zinātniskais līdzstrādnieks, vadīja Rūpniecisko procesu un datu apstrādes nodaļu. Bolšaitis organizēja ap 100 līdzstrādnieku darbu, nodarbojās ar pētījumu finansiālā atbalsta meklēšanu. Zinātniskajā darbībā bija iesaistīts svarīgos pētījumos par boksītu attīrīšanas metodēm, sekmējot augstvērtīga alumīnija iegūšanu.

1993. gadā P. Bolšaitis kandidēja 5. Saeimas vēlēšanās partijas "Latvijas Ceļš" sarakstā. Nav ievēlēts, bet vēlāk tiesas ceļā pierādījis, ka vēlēšanu rezultātos ir kļūda un patiesībā ir ticis ievēlēts Saeimā, tomēr atteicies no pienākošā deputāta mandāta.

1997. gadā ar ģimeni pārcēlies uz Latviju, aktīvi darbojies Latvijas Okupācijas muzeja biedrībā (bijis valdes priekšsēdētājs, vēlāk finanšu pārraugs) un studentu korporācijā *[[Fraternitas Lettica]]*, sekmējis tās aktīvas darbības atjaunošanu. Kopā ar sievu nodibinājuši stipendiju studentiem Vītolu fondā. Bijis arī studenšu korporācijas "Varavīksne" goda filistrs.

2005. gadā kandidēja Rīgas domes vēlēšanās no partijas "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK", bet nav ievēlēts.

2016. gadā saņēmis Triju Zvaigžņu ordeni (IV šķira). Apbalvots arī ar Venecuēlas Andresa Bello ordeni (*Orden de Andrés Bello*).

Miris 2021. gada 11. septembrī. Testamentā Vītolu fondam novēlējis nepilnus 100 000 eiro. Apbedīts Pārupes kapos pie Straupes.

## Sarakstītās grāmatas

* Vivat Academia... : atmiņas un stāsti par buršu valsti (2007)
* "Latvijas klusie varoņi" (2017)
* "Pēteŗa peripetijas : atskaite par brīnumainu dzīvi", autobiogrāfija (2017)

## Tulkojumi
* "Senči un pēcteči. Piezīmes no senās Livonijas vēstuļu lādes 1689—1887", Zigfrīds fon Fēgezaks (2011)
* "Pauls Šīmanis : minoritāšu aizstāvis", Džons Haidens (2016)
* "Kristus pēdējais kārdinājums", Niks Kazandzakis (2016)
* "Cilvēki un likteņi senajā Līvzemē", Ernsts fon Menzenkampfs (2019)

## Atsauces
Ruzajevka

**Ruzajevka** (, , ) ir republikas pakļautības pilsēta  pie Insras upes Mordvijas Republikā Krievijas Federācijā. Pilsētā dzīvo 45 988 iedzīvotāji (2017). Attālums līdz republikas galvaspilsētai Saranskai — 25 km, ar ko veido vienotu aglomerāciju. Republikas otrā lielākā pilsēta, nozīmīgs dzelzceļa mezgls un rūpniecības centrs.

Ruzajevka pirmo reizi avotos minēta 1631. gadā kā **Urazajevka**. Kopš 1783. gada — ciems, pilsētas tiesības no 1937. gada. Lielākais iedzīvotāju saits (53 000) pilsētā bija 20. gadsimta 80. gadu beigās.

Ruzajevka ir pieminēta latviešu dzejnieka Aleksandra Čaka poēmā "Mūžības skartie" saistībā ar Latviešu strēlnieku atgriešanos no Krievijas pilsoņu kara.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andžejs Duda

**Andžejs Sebastians Duda** (; dzimis ) ir Polijas politiķis, sestais Polijas prezidents. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1972. gadā Krakovā Janinas Milevskas un Jana Tadeuša Dudas ģimenē. Abi vecāki bija profesori AGH Zinātnes un Tehnoloģiju Universitātē. Viņa vectēvs karoja Poļu—padomju karā un vēlāk arī *[[Armia Krajowa]]* rindās Otrajā pasaules karā.
Mācījās Jana III Sobeska vārdā nosauktajā vidusskolā Krakovā.

Vēlāk A. Duda studēja jurisprudenci Jagaiļa Universitātē. 2001. gada oktobrī viņu apstiprināja par asistentu (ar maģistra grādu) Jagaiļa Universitātes Administratīvās likumdošanas departamentā, bet 2005. gada janvārī viņš tur ieguva doktora grādu. Politiskās karjeras laikā kopš 2006. gada septembra viņš bija bezalgas atvaļinājumā, neskaitot 13 mēnešu periodu no 2010. gada septembra, kad viņš atgriezās universitātē.

No 2011. līdz 2014. gadam viņš bija Polijas Seima, pēc tam  Eiropas Parlamenta deputāts (2014–2015).
2015. gadā viņu ievēlēja par Polijas Republikas prezidentu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alūksnes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Alūksnes novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Alūksnes novads|Alūksnes novada]] pašvaldības vadītāji**. Alūksnes novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Alsviķu, Annas, Ilzenes, Jaunalūksnes, Jaunannas, Jaunlaicenes, Kalncempju, Liepnas, Malienas, Mālupes, Mārkalnes, Pededzes, Veclaicenes, Zeltiņu, Ziemeru pagastus un Alūksnes pilsētu.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Alūksnes novads
Juris Zvirgzdiņš

**Juris Zvirgzdiņš** (dzimis , miris 2023. gada 22. novembrī, Rīga, Latvija) bija latviešu rakstnieks, pazīstams kā prozaiķis un bērnu grāmatu autors.

## Dzīvesgājums
Dzimis un uzaudzis Rīgā. 1960. gadā apsolvēja mācības Rīgas Republikāniskajā neklātienes vidusskolā. No 1962. līdz 1965. gadam ar pārtraukumiem studēja Latvijas Valsts universitātes Vēstures un filozofijas fakultātē, strādājot par krāvēju, noliktavas pārzini, sargu un citus darbus. Literāras publikācijas kopš 1982. gada. No 1990. līdz 1995. gadam bija redaktors apgādā "Vaga", no 1995. līdz 1999. gadam — apgādā "Artava".

Miris 2023. gada 22. novembrī.

## Darbi
Izdotas vairāk nekā 30 grāmatas, kas tulkotas vācu, somu, angļu, bulgāru, krievu, armēņu u.c. valodās.

Kopā ar Vladi Spāri un Lienīti Medni sarakstīja romānu "Odu laiks" (1. daļa periodikā 1989, grāmatā 1994; 2. daļa 2009), kopā ar Ingunu Cepīti sarakstīja grāmatas bērniem "Tobiass un Tama lielajā Eiropas bibliotēku ceļojumā. No Rīgas līdz Rīgai" (2014) un "Stāsti par Rīgas vēsturi. Cekulaina zīle dzied..." (2015).  

No darbiem pieaugušo auditorijai minams stāstu krājums " Atgriešanās Itakā", romāns "Dancis uz virves" (2015), īpaši izceļams ironisko eseju krājums "Esse un...", kas pirmo izdevumu piedzīvojis 1992. gadā, bet ar nosaukumu "Esse un... un..." kā atkārtots, papildināts izdevums ar paša autora vāka ilustrācijām izdots 2020. gadā. 

### Godalgas
Žurnāla "Karogs" un R. Gerkena romānu konkursā apbalvots romāns "Fon Mērkatces kunga memuāri" (2003). 
Saņēma Literatūras gada balvu bērnu literatūras nominācijā par grāmatām "Bebru atgriešanās" (2001) un "Tobiass dodas pasaulē" (2005), kā arī 2013. gada Jāņa Baltvilka balvu par grāmatām "Rīgas runča Maurīcija piedzīvojumi", "Kad muzejā iespīd Mēness jeb Tobiass un draugi sargā Rīgas vēsturi" un "Seši stāsti par ASV vēsturi". 
Saņēma 2001. gada Pastariņa prēmiju, kā arī 2009. gada Pastariņa prēmiju par grāmatām "Mūsu Latvija", "Knorke jeb Tobiass un Fufū meklē Mocartu" un "Konteineru meitenīte Rudīte".  
2020. gadā saņēma Latvijas Literatūras gada balvas Mūža balvu par izcilu ieguldījumu Latvijas bērnu literatūrā. 

Grāmata "Lauvas rūciens" Somijā bibliotēku aptaujā iekļuva 5 interesantāko grāmatu sarakstā. 
2021. gadā Zvirgzdiņu nominēja Itālijas literārajai prēmijai *Premio Strega* par izdevniecībā "Sinnos" klajā laisto grāmatu bērniem "Mufa. Stāsts par Āfrikas balto degunradzēnu" (*Rinoceronte alla riscossa*), ko itāļu valodā tulkojusi Margerita Karbonaro.

## Atsauces
Marijas muiža (Rudbāržu pagasts)

**Marijas muiža** ir ciems Kuldīgas novada Rudbāržu pagastā. Atrodas Kukuļupītes krastos pagasta dienvidrietumu daļā 6,1 km no pagasta centra Rudbāržiem, 15,1 km no Skrundas un 165,0 km no Rīgas.

Veidojusies ap vēsturisko Marijas pusmuižu (*Marienhof*).
Uz dienvidiem no tās mežā pie Embūtes ceļa līdz Padomju armijas izvešanai atradās PSRS raķešu bāze (29. raķešu divīzijas 344. raķešu pulka 2. diviziona pozīcijas).

## Atsauces
Kārlis II Anžū

**Kārlis II** jeb **Šarls II** (, , ; dzimis 1248. gadā, miris ) bija Anžū dinastijas Neapoles karalis no 1285. gada līdz savai nāvei 1309. gadā. Bija arī Albānijas karalis, Salerno princis, Ahejas princis, Provansas grāfs, Anžū grāfs.

Sicīlijas Karalistes iekarotāja Šarla I dēls. Apprecejās ar Ungārijas karaļa Ištvāna V meitu Mariju. Sicīlijas vakarēdiena kara laikā Kārli II sagūstīja admirālis Rudžero di Lauria, un Kārlis II par karali kļuva ieslodzījumā esot. 1288. gadā Kārlim II ar Anglijas karaļa Edvarda I un pāvesta Nikolaja IV palīdzību izdevās atbrīvoties no gūsta, apsolot atdot Sicīliju. Tomēr pēc atbrīvošanas pāvests atbrīvoja Kārli no solījuma, karš turpinājās līdz Kantabellotas miera noslēgšanai 1302. gadā.

Valdīšanas laikā Kārlis II veidoja sarežģītu ārpolitiku, cita starpā izmantojot daudzo bērnu laulības. Personīgi bijis ārkārtīgi reliģiozs un cieši sadarbojies ar katoļu baznīcu. Izveidoja galvaspilsētu Neapoli par ievērojamu Eiropas tirdzniecības un mākslas centu, atbalstīja universitāti, cēla klosterus un baznīcas.

## Ārējās saites
Salas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Salas novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Salas novads|Salas novada]] pašvaldības vadītāji**. Salas novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Salas un Sēlpils pagastus.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Salas novads 

## Atsauces
Beidou I6

***Beidou I6*** ( 北斗I6; zināms arī kā ***Beidou 22***) ir Ķīnas navigācijas sistēmas *[[Beidou]]* pavadonis. Tas slīpā ģeosinhronā orbītā palaists 2016. gada martā.

*Beidou I6* tika palaists  20:11 UTC ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 3A]]* no Sjičanas pavadoņu palaišanas centra. Tas ar savu dzinēju sasniedza ģeostacionāro orbītu. Pavadonis izvietots slīpā ģeosinhronā orbītā (orbitālās plaknes slīpums 55°) ap punktu 95 austrumu garuma.

## Ārējās saites
* BD-2 M / BD-2 I Gunter Dirk Kreb
* BeiDou MGEX
Beidou G7

***Beidou G7*** ( 北斗G7) ir Ķīnas navigācijas sistēmas *[[Beidou]]* pavadonis. Tas ģeostacionārajā orbītā palaists 2016. gada jūnijā.

*Beidou G7* tika palaists  15:30 UTC ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 3C]]* (otrā paaudze) no Sjičanas pavadoņu palaišanas centra.
Tas izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 144,5° austrumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* BD-2 G Gunter Dirk Kreb
* BeiDou MGEX
Frīdrihs Mālberģis

**Frīdrihs Mālberģis** jeb **Frīdrihs Mālbergs** (1824—1907), bija latviešu skolotājs un dzejnieks, viens no Atmodas kustības dalībniekiem. Viens no pirmajiem latviešu dzejniekiem, plašāk kļuva pazīstams ar poēmu "Staburags un Liesma" ("Veci un jauni laiki"), kas iznāca 1869. gadā. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1824. gada 1. janvārī (pēc vecā stila 1823. gada 20. decembrī) Dundagas pagasta Antēs saimnieka ģimenē. 

No 1840. gada līdz 1844. gadam viņš mācījās jaundibinātajā Irlavas skolotāju seminārā, bet pēc tā beigšanas līdz 1850. gadam strādāja  par skolotāju Ernesta Dinsberga vadītajā Kubeles skolā, kur viņa skolnieks bija Krišjānis Barons. 1845. gadā sāka publicēt savus stāstus laikrakstā „Latviešu Avīzes”, vēlāk arī laikrakstos „Mājas Viesis”, „Baltijas Vēstnesis”, „Balss” u.c.
Pēc tam strādāja par skolotāju Lindes-Birzgales skolā (1851-1856), pēc tam par skolotāju Seces Šķesteru (tagadējā Altenes) skolā (1856-1887).

Mūža nogali pavadīja Seces pagasta Vecskultēs.
 
Miris 1907. gada 3. martā, apglabāts Seces kapsētā, kur 1924. gadā viņam uzcēla pieminekli.

## Darbi
* poēma "Staburags un Liesma" jeb "Veci un jauni laiki" (1869) 
* dzejas krājums "Dzejas skaņas" (1880)
* stāsts "Platā Ēna" (1885)
* poēma "Sēris un Nāra" (1886)
* dziesmu krājuma "Bēru dziesmas visādām vajadzībām sētā un kapsētā" sastādītājs (1893)
* biogrāfija "Garlība Merķeļa mūža strauts", publicēta izdevumā "Burtnieks" (1934).

## Literatūra
* Fr. Mālberģa Raksti. Rīgā, 1925.
* Kaudzītes Matīsa "Atmiņas par Fr. Mālberģi". Rīgā, 1924.
* T. Zeiferts. Izglītības Ministrijas Mēnešraksts. 1924, I, 51. lpp.

## Atsauces
Kocēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Kocēnu novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Kocēnu novads|Kocēnu novada]] pašvaldības vadītāji**. Kocēnu novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā kā **Valmieras novads**, apvienojot Bērzaines, Dikļu, Kocēnu, Vaidavas un Zilākalna pagastus. Savukārt 2010. gada 15. februārī tika noteikts Valmieras novadu pārdēvēt par Kocēnu novadu.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Kocēnu novads 

## Atsauces
Strenču novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Strenču novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Strenču novads|Strenču novada]] pašvaldības vadītāji**. Strenču novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Jērcēnu, Plāņu pagastus un Sedas un Strenču pilsētas.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Strenču novads 

## Atsauces
Siguldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

[thumb|178x178px|[Siguldas novada ģerbonis]]
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Siguldas novads|Siguldas novada]] pašvaldības vadītāji**. Siguldas novads tika izveidots 2003. gada 1. jūnijā, apvienojot Allažu, Mores, Siguldas pagastus un Siguldas pilsētu. 2021. gada 1. jūlijā Siguldas novadu apvienoja ar Krimuldas novadu, Mālpils novadu un Inčukalna novada Inčukalna pagastu.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Siguldas novads

## Atsauces
Hagātņa

**Hagātņa** (, ), vēsturiski **Aganja** (), ir Amerikas Savienoto Valstu atkarīgās teritorijas Guamas administratīvais centrs. 2020. gadā Hagātņā dzīvoja 943 cilvēks. Šo ciemu 1668. gadā dibināja spāņi. 1998. gadā Guamas valdība ciema oficiālo nosaukumu mainīja no Aganja (*Agaña*) uz Hagātņa (*Hagåtña*), jo tā to dēvē čamorri, vietējie iedzīvotāji.

## Ārējās saites

## Atsauces
Vecpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Vecpiebalgas novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Vecpiebalgas novads|Vecpiebalgas novada]] pašvaldības vadītāji**. Vecpiebalgas novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Dzērbenes, Inešu, Kaives, Taurenes un Vecpiebalgas pagastus.

2021. gada 1. jūlijā Vecpiebalgas novads tika pievienots jaunajam Cēsu novadam.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Vecpiebalgas novads

## Atsauces
Konstruktīvisms

**Konstruktīvisms** var būt:
* konstruktīvisms mākslā;
* konstruktīvisms starptautiskajās attiecībās;
* konstruktīvisms filozofijā;
* konstruktīvisms izglītībā;
* konstruktīvisms arhitektūrā;
* konstruktīvisms matemātikā;
* konstruktīvisms psiholoģijā.
Dikļu iela (Rīga)

**Dikļu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Bieriņu apkaimē, pilsētas daļā Mārupē. Dikļu iela sākas krustojumā ar Līves ielu un beidzas pie Rīgas robežas krustojumā ar Upesgrīvas ielu, taču turpinās Mārupes novadā, Mārupē ar tādu pat nosaukumu Dikļu iela. Ielas kopējais garums ir 1190 metri, tā klāta ar asfalta segumu. Dikļu ielā ir tikai savrupmāju apbūve.

Iela nosaukta Dikļu — ciema Vidzemē, Valmieras novadā — vārdā.

## Ielas raksturojums
Dikļu iela ir 1190 metrus gara asfaltēta iela Rīgas Mārupes rietumos, pie Rīgas robežas ar Mārupes novadu. Iela sākas krustojumā ar Līves ielu, divreiz asi maina vizienu, krustojas ar vairākām citām ielām un beidzas pie Rīgas robežas krustojumā ar Upesgrīvas ielu. Krustojumā ar Liepājas ielu Dikļu iela tālāk neturpinās taisni, bet atsākas ar aptuveni 20 metru nobīdi. Iela turpinās Mārupes novadā, Mārupē ar tādu pat nosaukumu Dikļu iela.

## Ielu savienojumi
Dikļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Līves iela (T veida krustojums)
* Dāliju iela (T veida krustojums)
* Liepājas iela
* Druvas iela (T veida krustojums)
* Brūkleņu iela
* Dauguļu iela
* Upesgrīvas iela
* Dikļu iela (Mārupe)

## Skatīt arī
* Bieriņi

## Atsauces
Austrijas erchercogiste

thumb|right|Erchercogiste ap 1477. gadu
**Austrijas erchercogiste** (vācu: *Erzherzogtum Österreich*) bija viena no Svētās Romas impērijas valstīm, kas pastāvēja no 1453. līdz 1806. gadam. Erchercogiste izveidojās uz iepriekšējās Austrijas hercogistes bāzes, kas bija izveidota 1156. gadā un kurā kopš 1282. gada valdīja Hābsburgu dinastija, kuras pārstāvji no 15. gadsimta bija arī Svētās Romas impērijas imperatori. Erchercogiste aizņēma tikai daļu mūsdienu Austrijas teritorijas. 
thumb|Erchercogistes karogs (1453-1804)|alt=Flag of Austria

## Ārējās saites
Līvānu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Līvānu novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Līvānu novads|Līvānu novada]] pašvaldības vadītāji**. Līvānu novadu izveidoja 1999. gada 21. decembrī, apvienojot Rožupes, Turku pagastus un Līvānu pilsētu, savukārt 2009. gada 1. jūlijā novadam pievienoja arī Sutru, Rudzātu un Jersikas pagastus.

## Uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Līvānu novads
Andris Krušatins

**Andris Krušatins** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, pussargs.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* FK Liepāja profils
Vecumnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Vecumnieku novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Vecumnieku novads|Vecumnieku novada]] pašvaldības vadītāji**. Vecumnieku novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Bārbeles, Kurmenes, Skaistkalnes, Stelpes, Valles, Vecumnieku pagastus.

2021. gada 1. jūlijā Vecumnieku novads tika pievienots Bauskas novadam.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Vecumnieku novads 

## Atsauces
Mr. T

thumb|Misters T 2014. gadā
**Misters T** (*Mr. T*; dzimis 1952. gada 21. maijā Čikāgā, ASV, kā **Lorenss Turo** ()), ir amerikāņu aktieris un bijušais profesionālais cīkstonis. Pazīstams galvenokārt savas frizūras un agresīvās uzvedības dēļ. Slavenākās lomas ir Klabers Lengs filmā "Rokijs 3" un seržants Bosko "B.A." Barakus seriālā "A komanda".

## Ārējās saites
Ērģemes draudzes novads

thumb|250px|Ērģemes draudzes novads (1793. gada karte).

**Ērģemes draudzes novads** () bija viens no Vidzemes guberņas Valkas apriņķa  (līdz 1783. gadam — Rīgas apriņķa) draudzes novadiem.

## Muižas
thumb|left|160px|Ērģemes draudzes novada muižas 1904. gadā (no ''Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1904)
* Ērģemes mācītājmuiža (*Pastorat Ermes*)
* Ērģemes pilsmuiža (*Ermes*) 
*Brentu muiža (*Kokenberg*, *Ermeshof*) 
*Omuļu muiža (*Homeln*) 
*Jaunkārķu muiža (*Neu-Karkell*) 
*Pedeles muiža (*Peddeln*)
* Jaunāmuiža (*Ermes-Neuhof*, *Peddeln-Neuhof*) 
*Turnas muiža (*Turneshof*)
*Veckārķu muiža (*Alt-Karkell*) 
*Vīgantu muiža (*Wiegandshof*)
thumb|250px|Ērģemes luterāņu baznīca pirms Pirmā pasaules kara.
## Ārējās saites
*
*
*

## Atsauces
Ēveles draudzes novads

thumb|250px|Ēveles draudzes novads (1793. gada karte).

**Ēveles draudzes novads** () bija viens no Vidzemes guberņas Valkas apriņķa  (līdz 1783. gadam — Rīgas apriņķa) draudzes novadiem.

## Muižas
left|160px|thumb|Ēveles draudzes novada muižas 1904. gadā (no ''Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1904).
Ēveles draudzes novadā bija šādas muižas:
*Ēveles mācītājmuiža (*Wohlfahrt-Pastorat*)
*Ēveles muiža (*Alt-Wohlfahrt*)
*Jaunjērcēnu muiža (*Wohlfahrtslinde*) 
*Ķeižu muiža (*Keysen*)
*Ķemeres muiža (*Kemmershof*) 
*Ķempēnu muiža (*Kempen*)
*Vecjērcēnu muiža (*Neu-Wohlfahrt*)
thumb|250px|Ēveles luterāņu baznīca (2004).

## Ārējās saites
*
*
*

## Atsauces
Lugažu draudzes novads

thumb|250px|Lugažu draudzes novads (1793. gada karte).

**Lugažu draudzes novads** () bija viens no Vidzemes guberņas Valkas apriņķa draudzes novadiem.

## Muižas
thumb|left|160px|Lugažu draudzes novada muižas 1904. gadā (no ''Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1904)
1782. gadā Lugažu draudzes novadā bija šādas muižas:

* Lugažu mācītājmuiža (*Pastorat Lude, Luhde*)
* Lugažu muiža (*Lude, Luhde*) ar Lugažu viduslaiku pili
* Liellugažu muiža (*Lude-Grosshof, Luhde-Großhof*), pēc Latvijas—Igaunijas robežas nospraušanas :et:Paju mõis Igaunijā
* Burgas muiža (*Borrishof*)
* Cores muiža (*Soorhof*) pēc Latvijas—Igaunijas robežas nospraušanas :et:Sooru mõis.
thumb|250px|Lugažu luterāņu baznīca (2009).

### Galerija

Lugažu pils plāns no 1692. gada.jpg|Lugažu pils plāns (1692)
BM09187Am.jpg|Lugažu pilsmuižas skats no rietumiem ar zemes valni agrākās pils vietā (Broce, 1801)


## Ārējās saites
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Smiltenes draudzes novads

thumb|250px|Smiltenes draudzes novads (1793. gada karte).

**Smiltenes draudzes novads** () bija viens no Vidzemes guberņas Valkas apriņķa (līdz 1783. gadam — Cēsu apriņķa) draudzes novadiem.

## Muižas
thumb|left|160px|Smiltenes draudzes novada muižas 1904. gadā (no ''Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1904)
1782. gadā Smiltenes draudzes novadā bija šādas muižas:
*Smiltenes mācītājmuiža (*Smilten Pastorat*)
*Smiltenes muiža (*Smilten*)
*Blomes muiža (*Blumenhof*), kroņa muiža
*Jaunbilskas muiža (*Neu-Bilskenhof*) 
*Vecbilskas muiža (*Alt-Bilskenhof*) 
*Raudas muiža (*Raudenhof*), arī Raudiņas muiža 
*Pāpiņa muiža (*Papinghof, Papenhof*), arī Pāpiņas muiža
*Biksējas muiža (*Wilkenpalen, Wilkenpahlen, Rinigalshof*) 
*Cērtenes muiža (*Zehrten*) 
*Bānūžu muiža (*Bahnus*) 
thumb|250px|Smiltenes luterāņu baznīca (2009).

BM06107Am.jpg|Cērtenes muiža (Broce, 1795)
Smilten(1872)pg093 Neu Bilskenshof.jpg|Jaunbilskas muižas kungu māja 1872. gadā
Smiltenes muižas kungu māja 2002-06-01.jpg|Smiltenes muižas kungu māja (2002)
Blome.jpg|Blomes muižas ēkas (2012)


## Ārējās saites
*
*
*

## Atsauces
Trikātas draudzes novads

thumb|250px|Trikātas draudzes novads (1793. gada karte).

**Trikātas draudzes novads** () bija viens no Vidzemes guberņas Valkas apriņķa (līdz 1783. gadam — Cēsu apriņķa) draudzes novadiem.

## Muižas
thumb|left|160px|Trikātas draudzes novada muižas 1904. gadā (no ''Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1904).
1782. gadā Trikātas draudzes novadā bija šādas muižas:

*Trikātas mācītājmuiža (*Pastorat Trikaten*)
*Trikātas muiža (*Trikaten*)
*Lipškalna muiža (*Lipskaln*)
*Lubu muiža (*Luhbenhof, Lubbenhof*)
*Plāņu muiža (*Planhof*)
*Dutkas muiža (*Dudkenhof, Dudken*)
*Vecbrenguļu muiža (*Alt-Wrangelshof*)
*Jaunbrenguļu muiža (*Neu-Wrangelshof*)
*Vijciema muiža (*Wielzenhof, Wiezenhof*)
*Luknu muiža (*Sackenhof*)
*Cempu muiža (*Zempen*)
*Tiepeles muiža (*Wittkops, Witkop, Witkopshof, Tepelshof*)
thumb|250px|Trikātas luterāņu baznīca (2000).
## Galerija

BM08166Am.jpg|Trikātas baznīca un mācītājmuiža (Broce, 1799)
BM08209Am.jpg|Trikātas muiža
BM08106Am.jpg|Tiepeles muiža (*Witkopshof*)
BM08113Am.jpg|Lipškalna muiža


## Ārējās saites
*
*
*

## Atsauces
Tirzas draudzes novads

thumb|250px|Tirzas—Velēnas draudzes novads (1793. gada karte).

**Tirzas draudzes novads** () bija viens no Vidzemes guberņas Valkas apriņķa (līdz 1783. gadam — Cēsu apriņķa) draudzes novadiem. Pēc apvienošanas ar Velēnas draudzes novadu izveidojās **Tirzas—Velēnas draudzes novads**.

## Muižas
thumb|left|160px|Tirzas draudzes novada muižas 1904. gadā (no ''Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen'', 1904).
* Tirzas mācītājmuiža (*Tirsen Pastorat*)
* Tirzas pilsmuiža (*Schloss Tirsen*)
* Druvienas muiža (*Druween*)
* Galgauskas muiža (*Gogowsky*)
* Vecadulienas muiža (*Alt-Adlehn*) 
* Jaunadulienas muiža (*Neu-Adlehn*)

thumb|250px|Tirzas luterāņu baznīca (2001).

## Attēli

99-074tirza.jpg|Tirzas muižas pils (1999)
Druvienas muižas pils 2001-09-21.jpg|Druvienas muižas pils (2001)
Galgauskas muiža 1928.jpg|Galgauskas muižas ēka (1928)


## Ārējās saites
*
*
*
*

## Atsauces
Olaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Olaines novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Olaines novads|Olaines novada]] pašvaldības vadītāji**. Olaines novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Olaines pagastu un Olaines pilsētu.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Olaines novads

## Atsauces
Valkas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Valkas novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Valkas novads|Valkas novada]] pašvaldības vadītāji**. Valkas novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Ērģemes, Kārķu, Valkas, Vijciema, Zvārtavas pagastus un Valkas pilsētu.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Valkas novads

## Atsauces
Druvas iela (Rīga)

**Druvas iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Bieriņu apkaimē, pilsētas daļā Mārupē. Druvas iela sākas krustojumā ar Dikļu ielu un beidzas pie Rīgas robežas krustojumā ar Upesgrīvas ielu, taču iela turpinās Mārupes novada Mārupē ar tādu pašu nosaukumu Druvas iela. Kopējais ielas garums ir 740 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Druvas ielā ir tikai savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Druvas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dikļu iela (T veida krustojums)
* Brūkleņu iela
* Dauguļu iela
* Upesgrīvas iela
* Druvas iela (Mārupe)

## Skatīt arī
* Bieriņi

## Atsauces
Pēčvāradas apriņķis

**Pēčvāradas apriņķis** () ir Ungārijas Baraņas meģes administratīvā iedalījuma vienība valsts dienvidos. Robežojas ar Baraņas meģes Mohāčas apriņķi austrumos, Bojas apriņķi dienvidos un Pēčas apriņķi rietumos, kā arī Tolnas meģes Boņhādas apriņķi ziemeļos.
Pēčvārada

**Pēčvārada** () ir pilsēta Ungārijas dienvidos, Baraņas meģes Pēčvāradas apriņķa centrs.

Apdzīvotā vieta pirmoreiz rakstos minēta 1212. gadā, veidojusies ap benediktiešu klosteri. Pēc 2001. gada tautas skaitīšanas datiem 9,4 % no pilsētas iedzīvotājiem ir vācieši.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Viesītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Viesītes novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Viesītes novads|Viesītes]] novada pašvaldības vadītāji**. Viesītes novadu izveidoja 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Elkšņu, Rites, Saukas, Viesītes pagastus un Viesītes pilsētu.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Viesītes novads
Lampuži

**Lampuži** ir ciems Limbažu novada Ainažu pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā 20 km no Salacgrīvas un 123 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem, uz dienvidiem no Vīkšņu purva.

## Atsauces
Aklais purvs (dabas liegums)

**Aklais purvs** ir dabas liegums Jūgu purvā Aizkraukles novada Daudzeses pagastā. Tā platība ir 2003 ha, purvs aizņem 502 ha jeb 25 % no kopējās dabas lieguma teritorijas. Kūdras slāņa vidējais biezums – 4 m, maksimālais – 9,3 m. 

Purvs ir sācis veidoties pēc Ledus laikmeta beigām, pirms aptuveni 9000 gadu. Tajā atrodamas 63 Latvijā un Eiropas Savienībā īpaši aizsargājamo augu un dzīvnieku sugas. Purva masīvā izteikti iezīmējas divi augstā purva kupoli, kas sasniedz līdz pat 3 – 4 m virs apkārtējās teritorijas.
Starp purva masīviem saglabājies gan Znotiņu ezers, gan masīva rietumu daļā ķēdē izvietojušies seši cits par citu mazāki ezeriņi. 

Dabas liegums izveidots 1999. gadā, 2004. gadā iekļauts Natura 2000 teritoriju sarakstā. 

Purvā izveidota laipu apļveida dabas taka — Aklā purva taka, kas ved arī gar Ģirupes upi un līdz Ģirupes ezeram. Nelabiekārtota taka ved uz piemiņas vietu 1944. gada pavasara kaujai starp Sarkanās armijas izpletņlēcējiem un Vērmahta karavīriem Otrā pasaules kara laikā.

## Aizsargājamie objekti
Dabas liegumā konstatētas 17 īpaši aizsargājamas vaskulāro augu, 8 sūnu un viena ķērpju suga. Retas purvu sugas ir palu grīslis, stāvlapu un plankumainā dzegužpirkstīte, purva sūnene, purvāja vienlape, skrajziedu skarene un mellenāju kārkls. Dabas liegumā dominē boreālie skujkoku meži, no kuriem lielāko daļu aizņem pārmitrie meži, nedaudz sastopami melnalkšņu staignāji un platlapju meži. 

Konstatēti četri Eiropas nozīmes īpaši aizsargājamie meža biotopi, kas aizņem 1080 ha jeb 54 % no lieguma kopējās platības:
* purvainie meži (890 ha), ietilpst slapjie priežu un bērzu meži, slapjie egļu meži un pārpurvojošies melnalkšņu staignāji;
* boreālie meži (102 ha) izplatīti izklaidus gandrīz visā lieguma teritorijā;
* staignāju meži (84 ha), pārsvarā ap dabiskajām ūdensteču iztekām no purva;
* jaukti platlapju meži (4,3 h).

Konstatētas 29 sauszemes zīdītājdzīvnieku sugas, no tām septiņas ir Eiropas nozīmes īpaši aizsargājamās sugas: lūsis, vilks, bebrs, meža cauna, baltais zaķis, ziemeļu sikspārnis un Natūza sikspārnis. Dabas lieguma teritorijā regulāri uzturas vismaz viens lūsis un vairāki vilki, kas izmanto gan dabas lieguma, gan tam blakus esošos mežu masīvus.
Atrasta arī 61 bezmugurkaulnieku suga, no tām astoņas īpaši aizsargājamās sugas: spilgtā purvuspāre, krastu medniekzirneklis, zilspārnu smiltājsisenis, asinssarkanais plakanis, zirgskābeņu zilenītis u.c.
Konstatētas 23 Eiropas nozīmes aizsargājamo putnu sugas, liegumā ligzdo jūras ērglis un vairāki zivjērgļi, bikšainais apogs, rubeņi, dzērves, dzeltenais tārtiņš, mežirbes, urālpūces un trīspirkstu dzenis.

## Atsauces
Tērvetes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Tērvetes novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Tērvetes novads|Tērvetes novada]] pašvaldības vadītāji**. Tērvetes novads tika izveidots 2002. gada 9. decembrī, apvienojot Augstkalnes, Bukaišu un Tērvetes pagastus.
## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Tērvetes novads 

## Atsauces
Sindija Bukša

**Sindija Bukša** (dzimusi  Ogrē) ir latviešu vieglatlēte, lielmeistare. Pašlaik ir Latvijas vadošā sprintere, 2019. gada janvārī saņēmusi Latvijas Gada vieglatlētes balvu. Startē īsajās (sprinta) distancēs, pamata distance ir 200 m, Latvijas rekordiste 100 metros.

## Karjera
Pirmos dzīves gadus dzīvojusi Ķeipenē, kur dzīvo viņas vecmāmiņa, un tur gājusi pamatskolā, bet ar vieglatlētiku nodarboties sākusi Ķekavas vidusskolā, trenējusies Ķekavas novada sporta skolā pie treneres Anitas Kozičas. Pēc tam pārstāvējusi Bērnu un jauniešu centru "Auseklis IK", trenējusies pie Mārītes Lūses, bet šobrīd strādā Viktora Lāča vadībā. Pie iespējas trenējas ārzemēs Latvijas stadionu sliktā stāvokļa dēļ.

2017. gada Eiropas U-23 čempionātā Bidgoščā S. Bukša izcīnīja 6. vietu 200 m distancē, kas tolaik bija augstākais sasniegums sportistes karjerā. Pirms tam pusfinālā uzstādīja personisko rekordu 23,12 s, kas bija arī Latvijas rekords U-23 vecuma grupā.

S. Bukša 19 gadu vecumā startēja arī 2017. gada Pasaules čempionātā pieaugušajiem Londonā, kur izcīnīja 29. vietu 200 m skrējienā ar rezultātu 23,54 s. Šajā sezonā uzstādīja arī personisko rekordu 100 m skrējienā (11,58 s,  Ogrē).

2018. gada maijā sacensībās "Rīgas kausi" Daugavas stadionā S. Bukša uzvarēja 100 m distancē ar rezultātu 11,29 s, labojot Vinetai Ikauniecei kopš 1987. gada piederējušo Latvijas rekordu (11,34). Šai pašā vakarā viņa uzvarēja arī 200 m distancē ar jaunu personisko rekordu 23,02 s.

2019. gada Eiropas U-23 čempionātā Zviedrijas pilsētā Jēvlē S. Bukša pārliecinoši kļuva par uzvarētāju 200 m distancē. Pēc šī sasnieguma pasaules sieviešu reitingā 200 m distancē viņa pacēlās uz 55. vietu no 76. vietas gada sākumā.

S. Bukša piedalījās 2019. gada Pasaules čempionātā Dohā, kur ieņēma 36. vietu kopvērtējumā 200 m distancē.

## Sasniegumi

## Personiskie rekordi

## Privātā dzīve
Studē LU Sociālo zinātņu fakultātē. Sportiste apzināti piestrādā pie sava publiskā tēla, lai gūtu lielāku skatītāju atbalstu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
Bukša

**Bukša** var būt:

* Agate Marija Bukša (2002) — latviešu aktrise;
* Sindija Bukša (1997) — latviešu vieglatlēte.

## Skatīt arī
* Bukšs
* Bokša
2017. gada Tour de Pologne

**2017. gada ''Tour de Pologne*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kuras notika no 29. jūlija līdz 4. augustam. Tā bija 74. reize, kad notika *Tour de Pologne* sacensības, tās bija 27. sacensības [[2017. gada UCI WorldTour|2017. gada *UCI World Tour*]] kalendārā. Sacensībās uzvarēja [[Dilans Tēnss]] no ** komandas.

== Komandas ==
Tā kā *Tour de Pologne* bija *UCI World Tour* sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas trīs UCI profesionālās kontinentālās komandas un Polijas nacionālā izlase, veidojot 22 komandu [[Pelotons|pelotonu]]. katrā komandā atļautais dalībnieku skaits, salīdzinot ar 2016. gadu tika samazināts no astoņiem uz septiņiem, vienīgi ** komandā startēja seši braucēji; kopā startēja 153 dalībnieki.

== Maršruts ==
Sacensību maršruts tika izziņots 15. maijā *BGŻ Arena'' velodromā Pruškovā.

## Posmi
### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

### 6. posms

### 7. posms

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Balvu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Balvu novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Balvu novads|Balvu novada]] pašvaldības vadītāji**. Balvu novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Balvu, Bērkalnes, Bērzpils, Briežuciema, Krišjāņu, Kubulu, Lazdulejas, Tilžas, Vectilžas, Vīksnas pagastus un Balvu pilsētu. 2021. gada 1. jūlijā Balvu novadu apvienoja ar Baltinavas, Rugāju un Viļakas novadiem.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Balvu novads

## Atsauces
Lauskis

**Lauskis** (sieviešu dzimtē Lauska) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Valdis Lauskis (1957) — latviešu politiķis;
* Vilis Lauskis (1887—1968) — latviešu skolotājs.
Ventspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Ventspils novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Ventspils novads|Ventspils novada]] pašvaldības vadītāji**. Ventspils novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Ances, Jūrkalnes, Piltenes, Popes, Puzes, Tārgales, Ugāles, Usmas, Užavas, Vārves, Ziru, Zlēku pagastu un Piltenes pilsētu.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Ventspils novads

## Atsauces
Balvu rajona priekšsēdētāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Balvu rajons|Balvu rajona]] priekšsēdētāji**. Balvu rajons tika izveidots 1949. gada 31. decembrī, kad administratīvi teritoriālās reformas rezultātā Viļakas apriņķis tika sadalīts Abrenes (centrs- Viļaka) un Balvu rajonos. 1952. — 1953. gadā Balvu rajons ietilpa Daugavpils apgabalā. 1959. gadā Balvu rajonam pievienoja lielāko daļu no sadalītā Abrenes rajona ar Viļakas pilsētu, bet 1962. gadā Baltinavu no sadalītā Kārsavas rajona. Balvu rajons pastāvēja līdz 2009. gada 1. jūlijam, kad notika teritoriālā reforma un tika izveidoti Balvu, Baltinavas, Rugāju un Viļakas novadi.

## Uzskaitījums

## Skatīt arī
* Balvu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums
* Baltinavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums
* Rugāju novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums
* Viļakas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces
Ilga Bērza

**Ilga Bērza** (īstais vārds Ilga Bērziņa, dzimusi Cēsīs , mirusi ) bija latviešu dzejniece. 1952. gadā beigusi Cēsu 1. vidusskolu. Pirmā publikācija — 1969. gada janvārī. 
 
Dzimusi namdara ģimenē. Nākamās dzejnieces māte bijusi aizrautīga lasītāja, ļoti mīlējusi dzeju, arī tēvs rakstījis dzejoļus, tikai nav tos publicējis.  

Ilga Bērza darbojusies Cēsu jauno autoru apvienībā. 1954. gadā beigusi Cēsu skolotāju institūta Dabaszinību un ģeogrāfijas fakultāti, bet 1958. gadā — Rīgas Pedagoģisko institūtu. Strādājusi par bibliotekāri Rīgā, skolotāju Saulkrastu vidusskolā, vēlāk Rīgas 5. astoņgadīgajā skolā un Rīgas 28. vidusskolā, no 1973. gada līdz 1981. gadam — par Rīgas Pionieru pils Jauno autoru pulciņa vadītāju (kopā ar dzejnieci Ilgu Rismani). 

I. Bērza sarakstījusi vairākus dzejoļu krājumus. Viņas dzejā izmantoti Latvijas dabas un folkloras motīvi, kā arī Latvijas vēstures tēmas. Ilgas Bērzas dzejoļi publicēti arī dažādos kopkrājumos, vairākiem no tiem dažādi komponisti ir sacerējuši mūziku. Ērika Ešenvalda 2008. gadā sacerētajā kantātē "Latvija. Gadalaiku impresijas", kas bija veltīta Latvijas 90. gadadienai, izskan arī Ilgas Bērzas dzejas rindas.

Mirusi 2012. gada 25. martā, apglabāta Āraišu Vanagu kapos.

## Dzejoļu krājumi
* "Upeņvējš" (1972)
* "Ugunspuķe" (1979)
* "Gaujas mūžīgais tecējums" (1983)
* "Gaujas māte" (1988)
* "Balta veste Amatai" (2002)
* "Prieka putnu pārnākšana" (2008) 
* "Gadalaiku gaisma" (2009)

## Atsauces
Makss Blaus

**Makss Blaus** (; dzimis , miris ) bija Šveices šahists, FIDE starptautiskais meistars (1953).

Blaus bija četrkārtīgs Šveices šaha čempions (1953., 1955., 1956. un 1967. gadā). 1953. gadā FIDE viņam piešķīra starptautiskā meistara nosaukumu. Septiņas reizes (no 1954. līdz 1968. gadam) Blaus pārstāvēja Šveici šaha olimpiādēs un četrpadsmit reizes (no 1953. līdz 1972. gadam) Klāras Benediktas kausa izcīņas turnīros, pēdējos iegūstot trīs individuālās un vienu komandu zelta medaļu, kā arī draudzības šaha mačos pret Franciju (1946, 1965), Dienvidslāviju (1949, 1950), Rietumvāciju (1951, 1952), Spāniju (1953, 1954), Austriju (1953, 1955) un Itāliju (1951, 1952, 1958, 1969).
Turnīros viņš bija 7.–8. vietā Hilversumā (1947), uzvarēja Lucernā (1949/1950), bija 4. vietā Cirihē (1952), dalīja 15.–16. vietu Cirihē (1959) un uzvarēja Birsekā (1961).

## Atsauces

## Ārējās saites
Daugavpils pašvaldības vadītāju uzskaitījums

thumb|181x181px|Daugavpils valstspilsētas ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Daugavpils]] pašvaldības vadītāji** jeb **[[Daugavpils dome]]s vadītāji** vai **Daugavpils mēri** no 1852. gada.

Vēstures avotos pilsēta pirmo reizi minēta 1275. gadā. Sākotnēji pilsētas nosaukums bija **Dinaburga**, īslaicīgi no 1656. līdz 1667. gadam to sauca par **Borisogļebsku**, savukārt 1893. gadā to pārdēvēja par **Dvinsku**, bet 1920. gadā to pārdēvēja par Daugavpili.

Pašvaldība Daugavpilī tika pirmoreiz nodibināta 1582. gadā ar Polijas karaļa un Lietuvas lielkņaza Stefana Batorija privilēģiju, kas piešķīra Daugavpilij Magdeburgas tiesības, uz ko pamata pilsētā tika izveidots maģistrāts.
Kopš 1905. gada izvietojas pilsētas centrā Krišjāņa Valdemāra ielā 1.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Daugavpils

## Atsauces
Olbija

**Olbija** (, ) jeb **Terranoa** () ir komūna un pilsēta Itālijā, Sardīnijas reģiona Sasāri provincē. Izvietojusies salas ziemeļaustrumos Tirēnu jūras krastā un ir vēsturiskā Galluras reģiona un populārā tūristu apvidus Smaragda krasta (*Costa Smeralda*) centrs. Sena pilsēta, kuru, domājams, dibinājuši feniķieši. Dažādos laikos bijusi neatkarīgās Galluras valsts, diecēzes, kā arī Olbijas-Tempio provinces galvaspilsēta. Populārs tūrisma galamērķis, osta un Olbijas-Kostasmeraldas lidosta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ieva Puķe

**Ieva Puķe** (dzimusi ) ir latviešu teātra aktrise.

## Biogrāfija
Dzimusi aktrises Svetlanas Bless un dziedātāja Ādolfa Puķes ģimenē. 1997. gadā beigusi Latvijas Kultūras akadēmijas Ekrāna un teātra mākslas nodaļas Jura Rijnieka aktierkursu, strādājusi Latvijas Nacionālajā teātrī. Kopš 1997. gada strādā Valmieras Drāmas teātrī.

## Nozīmīgākās lomas teātrī
* Soņa — Antona Čehova "Tēvocis Vaņa" (2003) — Spēlmaņu nakts balva Labākā aktrise otrā plāna lomā
* Raņevska — Antona Čehova "Ķiršu dārzs" (2009)
* Gella, arī Praskovja Fjodorovna — Mihaila Bulgakova "Meistars un Margarita" (2015)

## Lomas kino
Attēlojusi lomas filmās "Seko man" (1999), "NeGribu, neGribu, neGribu!..." (2003), "Ķīlnieks" (2006), "Tas, ko viņi neredz" (2017), "Ar putām uz lūpām" (2017), "Jelgava '94" (2019), "Klases salidojums" (2019). Nelielā lomā filmējusies britu-amerikāņu miniseriālā Katrīna Lielā (2019). 2018. gadā par lomu filmā "Ar putām uz lūpām" nominēta Lielā Kristapa balvai kā labākā aktrise. 2019. gadā par lomu filmā "Jelgava '94" ieguvusi Lielā Kristapa balvu kā labākā aktrise otrā plāna lomā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ieva Puķe filmas.lv

* Ieva Puķe  izrades.lv
Fakts

**Fakts** (no  — 'izdarītais') ir patiess, neizdomāts atgadījums, notikums un/vai parādība, kas ir pierādāma un neatkarīga no subjektīviem uzskatiem vai viedokļiem. Fakts balstās uz objektīviem pierādījumiem, novērojumiem vai izmērījumiem, un to var pārbaudīt un apstiprināt atkārtoti, izmantojot zinātniskas vai empīriskas metodes.

Par faktu var tikt saukta arī precīza, pieredzē gūta atziņa, ko izmanto par zinātniskas teorijas pamatu un kas atbilst objektīvai īstenībai. Fakts ir būtisks elements zinātniskajā pētījumā, tiesību sistēmā, žurnālistikā un citās jomās, kur ir nepieciešama precizitāte un patiesums. Fakti ir neatkarīgi no personiskajām interpretācijām un ir pamatoti ar pierādījumiem, kas tos padara par ticamu informācijas avotu dažādās diskusijās un lēmumu pieņemšanā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dalamana

**Dalamana** () ir pilsēta un ilče Turcijas dienvidrietumos, Muglas provincē. Izvietojusies Vidusjūras krastā, viens no reģiona tūrisma centriem ar starptautisku lidostu (atklāta 1987. gadā).

## Ārējās saites