Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Šaušana]] [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 20 oficiālajiem olimpiskajiem sporta veidiem. Šaušanā kopā startēja 72 sportisti no 8 valstīm.  Sacensības notika no 1900. gada 15. jūlija līdz 5. augustam. Šaušanas sacensību norises vieta bija Satori un Buloņā pie Sēnas (tagad Buloņa-Bijankūra.

Olimpisko spēļu laikā Parīzē tika aizvadītas 38 disciplīnas, taču tikai 8 no tām tiek uzskatītas par "olimpiskajām". Lai gan Starptautiskā Olimpiskā komiteja nekad nav īsti izlēmusi, kuri notikumi bija "olimpiskie" un kuri ne. Daudzi no visiem šaušanas pasākumiem aprobežojās tikai ar Francijas šaušanas biedrību pārstāvniecību. Daži bija atvērti tikai noteiktām šāvēju klasēm.

Pirmoreiz olimpiskajā šaušanas sacensībās bija pārstāvēta Beļģija, Nīderlande, Norvēģija un Rumānija.

No valstīm visvairāk medaļu izcīnīja Francijas un Šveices sportisti, abām bija pa 7 medaļām, taču Šveice izcīnīja vairāk zelta medaļas. Pirmās olimpiskās medaļas šaušanā izcīnīja Beļģijas, Francijas, Norvēģijas, Nīderlandes un Šveices sportisti. Visvairāk olimpiskās medaļas no sportistiem izcīnīja Šveices sportists Konrāds Štēli, 4 medaļas.

## Medaļu ieguvēji
### Medaļnieki
200px|thumb|Skats no šaušanas sacensībām.
200px|thumb|Šaušanas laukuma ieeja.
; Pistole

; Šautene

; Bise

### Sportisti ar vairākām medaļām

### Medaļu sadalījums starp valstīm
Viena no deviņām iepriekš minētajām disciplīnām (20 metru ātršaušana ar pistoli) bija pasākums profesionāļiem ar naudas balvu. Tas nav iekļauts SOK tīmekļa vietnes medaļu rezultātu sarakstā, bet ir iekļauts tabulā zemāk.

*  — Pirmās izcīnītās olimpiskās medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā zelta medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā sudraba medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā bronzas medaļas valstij šajā sporta veidā

## Disciplīnas, kuras neatzīst SOK
; Pistole (20 metri, ātršaušana)

; Baložu disciplīnas 
[200px|thumb|Dzīvo baložu šaušanas disciplīnas medaļnieki ― [Moriss Forē, Leons de Lundens un Donalds Makintošs.]]
Sacensību dalībniekiem šajos pasākumos bija jānogalina pēc iespējas vairāk dzīvu baložu. Putni tika izlaisti pa vienam no “slazdiem” šāvēju priekšā; uzvarētājus noteica tas, kurš no putniem nošāva visvairāk putnu. Šāvējs tika no sacensībām atsijāts, kad viņš palaida garām divus putnus. Kopā gāja bojā gandrīz 300 putnu. Uzvarētājiem tika piešķirta naudas balva līdz 20 000 franku, lai gan četri labākie finišētāji piekrita sadalīt laimestu. Šī bija pirmā un vienīgā reize olimpiskajā vēsturē, kad dzīvnieki tika nogalināti ar nodomu. Lai apturētu šaušanu tiešraidē, tika organizētas dzīvnieku tiesību kampaņas; 1902. gadā ASV stājās spēkā aizliegumi, kā rezultātā tika ieviesti sacensībās turmāk tika izmantoti māla baloži.

; Pārvietojams mērķis

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs šaušanas sacensībās startēja 72 sportisti no 8 valstīm. Pirmo reizi šaušanas sacensībās olimpiskajās spēlēs startēja Beļģija, Nīderlande, Norvēģija un Rumānija.

*Iekavās uzrādīts sportistu skaits no valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'') 
* Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympics'') 
*   Retrieved 2 March 2006.
*