open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valdis Kalnozols

**Valdis Kalnozols** (dzimis  Rīgā) ir latviešu uzņēmējs un politiķis, pārstāv Latvijas Zaļo partiju. Bijis 12. Saeimas deputāts no Zaļo un Zemnieku savienības.

## Biogrāfija
V. Kalnozols beidzis Rīgas 2. vidusskolu. Pēc Rīgas Politehniskā institūta Arhitektūras un celtniecības fakultātes beigšanas 1986. gadā darbojies par pasniedzēju profesionālās izglītības iestādēs. Bijis Rankas arodskolas direktora vietnieks mācību-ražošanas darbā no 1987. līdz 1992. gadam. No 1988. gada pievērsies uzņēmējdarbībai, kur darbojies sabiedriskās ēdināšanas, celtniecības un citās jomās. V. Kalnozols ir uzņēmumu SIA "Ramirent", SIA BKB, SIA "Jumurdas viesnīca", SIA "OK Būvmateriāli", SIA "Kalnozols celtniecība", SIA "Grāmatvedības aģentūra", SIA "Ranka K" u.c. dibinatājs. Ticis uzskatīts par miljonāru, taču pēdējos gados uzņēmējdarbībā nav veicies.

## Politiskā darbība
1997. gadā V. Kalnozols iestājies partijā "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK". 2001. gadā no tās saraksta ievēlēts Rīgas domē. Pretendējis uz partijas priekšsēdētāja amatu 2002. gadā, taču nav saņēmis pietiekoši lielu partijas biedru atbalstu. 2003. gadā no partijas izslēgts.

2008. gadā iestājies Latvijas Zaļajā partijā. 2014. gadā no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta nesekmīgi kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās.

2016. gadā viņš kļuva par 12. Saeimas deputātu Māra Kučinska vietā, kas ieņēma Ministru prezidenta amatu un uz šo laiku nolika deputāta mandātu. Bija plānots, ka Saeimai, izdodot V. Kalnozolu kriminālvajāšanai par vieglu miesas bojājumu izdarīšanu bijušajai sievai, viņam līdz tiesas lēmumam būtu jāpārtrauc darbība Saeimā. Taču puses tiesvedībā vienojās par mierizlīgumu un deputāts turpināja pildīt pienākumus. 13. Saeimas vēlēšanās kandidēja no Zaļo un Zemnieku savienības, taču netika ievēlēts, saņemot lielāko svītrojumu skaitu sarakstā.

## Privātā dzīve
V. Kalnozols ir precējies trīs reizes, kopā visās laulībās dzimuši 6 bērni. Pirmā sieva — Ingūna Grīnerte. Meita no pirmās laulības Katrīna Kalnozola ir modele. Otrā sieva, dizainere Larisa Pomeščikova vainoja uzņēmēju vieglu miesas bojājumu nodarīšanā, par ko tika uzsākts kriminālprocess, taču tas noslēdzās, pusēm vienojoties par mierizlīgumu. Trešā sieva — Kristīne Kalnozola.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Kalnozols

**Kalnozols** var būt:

* Andris Kalnozols (1983) — latviešu rakstnieks, režisors un aktieris;
* Valdis Kalnozols (1962) — latviešu uzņēmējs un politiķis.
Tālo Austrumu Republika

**Tālo Austrumu Republika** (**TAR**; ) bija starp Krievijas PFSR un Japānas impēriju īslaicīgi (1920—1922) pastāvoša bufervalsts Tālajos Austrumos un Austrumsibīrijā ar galvaspilsētu Verhņeudinskā, vēlāk Čitā. Pēc Krievijas pilsoņu kara beigām 1922. gada 15. novembrī pievienota Krievijas PFSR kā Tālo Austrumu apgabals, mūsdienās tās teritoriju aizņem Aizbaikāla novads, Amūras apgabals, Ebreju autonomais apgabals, Habarovskas novads un Piejūras novads.
## Izveide
thumb|400px|Tālo Austrumu Republikas teritorija 1922. gadāIzveidota 1920. gada 6. aprīlī Ulanudē (tolaik Verhņeudinskā) notikušajā Piebaikāla Darbaļaužu satversmes sapulcē (*Учредительный съезд трудящихся Прибайкалья*), 14. maijā to atzina Padomju Krievijas valdība. Pēc pamiera noslēgšanas ar Sarkano armiju 1920. gada 15. jūlijā Japāna atzina Tālo Austrumu Republiku. Pēc kazaku atamana Grigorija Semjonova karaspēka padzīšanas 1920. gada 22. oktobrī galvaspilsētu pārcēla uz Čitu.

Pēc japāņu karaspēka izvešanas no Habarovskas TAR pievienojās arī Amūras novada teritorija. 1921. gada 12. februārī sāka darbu TAR Satversmes sapulce, kas 27. aprīlī pieņēma TAR konstitūciju.

## Vadība
Vairākus TAR vadošus amatus ieņēmuši latvieši:

* Alberts Lapiņš — TAR Tautas revolucionārās armijas (TRA) virspavēlnieka pienākumu izpildītājs;
* Heinrihs Eihe — TAR TRA virspavēlnieks, TAR Bruņoto spēku virspavēlnieks;
* Jēkabs Jansons — TAR iekšlietu ministrs;
* Kārlis Luks — TAR tautību lietu ministrs.

## Likvidācija
1921. gada 26. maijā Vladivostokā ar japāņu okupācijas karapēka atbalstu tika pasludināta jauna bufervalsts — Pieamūras zemstes novads (*Приамурский земский край*).
1922. gada 24. jūnijā Japāna paziņoja par sava karaspēka izvešanu līdz oktobra beigām. Vladivostokā varu pārņēma ģenerālis Mihails Diterihss (*Михаил Дитерихс*).
1922. gada 25. oktobrī Sarkanā armija ieņēma Vladivostoku. Tūkstošiem bēgļu devās uz Harbinu Ķīnā.
Tikai 1925. gadā Japāna atdeva PSRS Sahalīnas ziemeļu daļu.

## Ārējās saites
* ''A Short Outline of the History of the Far Eastern Republic.'' Washington, DC: Special Delegation of the Far Eastern Republic to the United States of America, 1922.
* Canfield F. Smith, *Vladivostok Under Red and White Rule: Revolution and Counterrevolution in the Russian Far East, 1920—1922.* Seattle: University of Washington Press, 1975.

## Atsauces
Jaunsaimnieki 2

**Jaunsaimnieki 2** (arī **Jaunsaimnīki 2**) ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 8,6 km no pagasta centra Dekšārēm, 38,7 km no novada centra Rēzeknes un 207,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Kažova

**Kažova** (arī **Kažava**, **Kažavas upe**, **Kažavka**, augštecē **Kažauka**) ir Malmutas upes kreisā krasta pieteka Preiļu, Rēzeknes un Madonas novados.

Izteka no Sīļukalna pagasta Aklā purva (Sīļukalna pagasts). Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Pietekas: Varakļānu grāvis un Kokaru strauts. Šķērso dzelzceļa līniju Krustpils—Rēzekne II, autoceļu A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)). Ietek Malmutā netālu no Cakuliem. Apdzīvotās vietas krastos: Ožinieki, Varakļāni, Storas.

## Atsauces
Anri Rinks

**Anri Rinks** (; , Liona — , Badalona) bija Francijas šahists.

## Biogrāfija
Piedzimis franču alus darītāju ģimenē. Absolvējis Minhenes tehnoloģiju institūtu kā ķīmijas inženieris, vēlāk strādājis kā asistents Lionas universitātē. 1897. gadā atklājis jaunu rafinēšanas procesu olīveļļas izstrādē. 1900. gadā izveidojis olīveļļas fabriku Spānijas pilsētā Badalonā un pārvācies tur dzīvot kopā ar ģimeni. Spānijas pilsoņu kara laikā bijis spiests pārcelties uz Marseļu, taču vēlāk atgriezies Spānijā.

1902. gadā vācu žurnālā *[[Deutsche Schachzeitung]]* publicējis savus pirmos šaha galotņu pētījumus. 1909. gadā publicējis savu pirmo šaha kompozīciju apkopojumu *150 fins de partie* ("150 partiju fināli"), kurai sekojis otrais izdevums 1913. gadā, bet 1919. gadā iznācis papildināts trešais izdevums (*300 fins de partie*) un 1927. gadā jau papildināts ceturtais izdevums (*700 fins de partie*). 1947. gadā Rinks publicējis darbu *Las sorpresas de la teoría* ("Teorijas pārsteigumi"), kurā bija 111 šaha galotnes par dažādām tēmām. Bijis viens no ražīgākajiem šaha problēmistiem, kurš savas dzīves laikā sastādījis vairāk nekā 1670 šaha kompozīcijas, no kurām 58 ir guvušas uzvaras dažādos konkursos.

Sešas dienas pirms savas nāves saņēmis savas pēdējās grāmatas *1414 fins de partie* ("1414 partiju fināli") pirmo eksemplāru, ar kuru pēc savas beidzamās gribas ticis apglabāts.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Kokaru strauts

**Kokaru strauts** (arī **Pieres upīte**) ir Kažovas upes kreisā krasta pieteka Rēzeknes un Madonas novados.

Tek ziemeļaustrumu virzienā ziemeļos no Varakļāniem. Ietek Kažovā pie Storām.

## Atsauces
Lazdenieki

**Lazdenieki** (arī **Lazdinīki**) ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 10,2 km no pagasta centra Dekšārēm, 36 km no novada centra Rēzeknes un 209,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 114 cilvēkiem.
## Atsauces
Līpupeite

**Līpupeite** (arī **Liepupīte**) ir Malmutas upes labā krasta pieteka Rēzeknes novadā.

Izteka - pie Viļānu pagasta Počiem. Tek ziemeļu virzienā austrumos no Masaļsku purva. Pie Masaļskiem pagriežas ziemeļrietumu virzienā, tek paralēli autoceļam A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)), divreiz to šķērsojot. Ietek Malmutā netālu no Viļānu un Dekšāres pagastu robežas.

Apdzīvotās vietas upes krastos: Poči, Masaļski, Kristceļi.

## Atsauces
Plīnijs Jaunākais

**Gajs Plīnijs Cecilijs Sekunds** (; dzimis , miris ap ), labāk pazīstams kā **Plīnijs Jaunākais**, bija romiešu rakstnieks, jurists un valsts darbinieks.

Plīnija Jaunākā audzināšanā un izglītošanā palīdzējis tēvabrālis Plīnijs Vecākais. Galvenokārt darbojies Trajāna valdīšanas laikā (valdīja no 98. līdz 117. gadam). Plīnijs Jaunākais sarakstīja vairākus simtus vēstuļu, kas kalpo kā avots par dzīvi šajā periodā. Dažas vēstules tika sūtītas imperatoriem un citiem nozīmīgiem cilvēkiem, piemēram, vēsturniekam Tacitam. Vēstules apkopotas desmit grāmatās. Vēstulēs Plīnijs rakstījis par aktuālajiem notikumiem, saviem iespaidiem par kādu tematu u.c. Dzīves nogalē bijis imperatora legāts Bitīnijas provincē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Zemessardzes Studentu bataljons

Latvijas Republikas Zemessardzes **Studentu bataljons** (**ZS StBN**) ir kājnieku bataljons, kas ietilpst 1. Rīgas brigādē. Bataljons uzskatāms par Atsevišķās studentu rotas idejisko pēcteci. Studentu bataljons ir vienīgais Zemessardzes bataljons, kas atrodas Rīgā, Vienības gatvē 56. Neskatoties uz nosaukumu, bataljona rindās tiek uzņemti ne tikai studenti.

## Vēsture
Studentu bataljona priekšvēsture meklējama Zemessardzes 11. Rīgas Centra rajona bataljona Studentu rotā, kas tika izveidota 1991. gada 17. decembrī. 1992. gadā šo rotu atdalīja no 11. Rīgas Centra rajona bataljona, tai piešķirot numuru "65". 1997. gadā 65. Studentu rota tika pārformēta bataljonā, savu šībrīža nosaukumu Studentu bataljons ieguva 2001. gadā. 2004. gada 1. martā Studentu bataljonam tika pievienots Zemessardzes 13. bataljons un 2006. gada 1. augustā — 15. bataljons.

## Uzdevumi
* Teritoriālā aizsardzība
* Dabas un tehnogēno katastrofu seku novēršana
* Sabiedriskās kārtības nodrošināšana un pazudušu cilvēku meklēšana
* Patriotiskā audzināšana un NBS reprezentācija

## Personālsastāvs
Studentu bataljonā dien vairāk nekā 650 zemessargu un 100 Zemessardzes veterānu.

### Pazīstamākie Studentu bataljona zemessargi
Imants Zauls — alpīnists;

Rihards Kols — 12. Saeimas deputāts;

Vilnis Ķirsis — 12. Saeimas deputāts, Rīgas domes deputāts

## Ārējās saites
* Latvijas Republikas Zemessardze — StBN
* Studentu bataljona Zemessargi 
* Studenu bataljona Zemessargi — Facebook
* Studentu bataljona Zemessargi — Twitter

## Atsauces
Kručiņiški

**Kručiņiški** bija ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā 10 km no pagasta centra Priežmales, 26 km no novada centra Krāslavas un 248 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 16 sētas ar 76 cilvēkiem.

## Atsauces
Nokia 7710

***Nokia 7710*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* viedtālrunis, kas izlaists 2004. gada ceturtajā ceturksnī. Tas darbojās *[[GSM]]* tīklos un atbalstīja *[[GPRS]]*, *[[HSCSD]]* un *[[Enhanced Data Rates for GSM Evolution|EDGE]]* standartus. Šī bija *Nokia* pirmā ierīce ar skārienekrānu.

*Nokia 7710* tika veidots uz *[[Nokia 7700]]* bāzes, kurš netika izlaists. Ierīci darbināja operētājsistēma *[[Series 90]]* (*[[Symbian]]*).

## Ārējās saites

* Nokia 7710 *gsmarena.com*
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Čehijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Čehija|Čehijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Čehijas ir iekļautas **11 vietas** (visi kultūras objekti), savukārt 19 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Čehija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1993. gada 26. martā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Togo

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Togo]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā no Togo ir iekļauta **1 vieta** (kultūras objekts), savukārt 7 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Togo Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1998. gada 15. aprīlī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Kumalāni

**Kumalāni** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 12 km no pagasta centra Priežmales, 37 km no novada centra Krāslavas un 258 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V646, Užuņu ezera ziemeļu krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 17 sētas ar 95 cilvēkiem.

## Atsauces
Nokia 770

***Nokia 770 Internet Tablet*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* planšetdators, kas izlaists 2005. gada ceturtajā ceturksnī. Tas paredzēts galvenokārt interneta pārlūkošanai. Ierīce darbojas ar *[[Maemo]]* operētājsistēmu un nav apgādāta ar tālruņa iespējām. Šis bija *Nokia* pirmais interneta planšetdators, pirmā *[[Linux]]* bāzētā bezvadu ierīce un pirmā ierīce bez mobilā telefona atbalsta.

2007. gadā izlaists pēctecis *[[Nokia N800]]*.

## Atsauces
Nokia N800

***Nokia N800*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* planšetdators, kas izlaists 2007. gada janvārī. Tas paredzēts galvenokārt interneta pārlūkošanai. Ierīce darbojas ar *[[Maemo]]* operētājsistēmu. Tā internetam varēja pieslēgties, izmantojot *[[Wi-Fi]]* tīklu vai arī pieslēdzoties mobilajam telefonam ar *[[Bluetooth]]*.

*N800* priekštecis bija 2005. gadā izlaistais *[[Nokia 770|Nokia 770 Internet Tablet]]*. 2007. gada oktobrī izlaists pēctecis *[[Nokia N810]]*.
Nokia N810

***Nokia N810*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* planšetdators, kas izlaists 2007. gada oktobrī. Tas paredzēts galvenokārt interneta pārlūkošanai.

Ierīce darbojas ar *[[Maemo]]* operētājsistēmu. Tā internetam varēja pieslēgties, izmantojot *[[Wi-Fi]]* tīklu, pieslēdzoties mobilajam telefonam ar *[[Bluetooth]]* vai ar *[[Universal Serial Bus|USB]]*. Bija iebūvēts *[[Globālā pozicionēšanas sistēma|GPS]]* atbalsts.

*N810* priekštecis bija 2007. gada janvārī izlaistais *[[Nokia N800]]*. 2009. gada novembrī izlaists pēctecis *[[Nokia N900]]*.

## Ārējās saites

* Java and the Nokia N810 Internet Tablet Dr. Dobb's, Eric J. Bruno, July 01, 2008
Madžuļi

**Madžuļi** var būt:

*Madžuļi - skrajciems Preiļu novada Sīļukalna pagastā
*Madžuļi - skrajciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā
Pasaules mantojuma komiteja

150px|thumbnail|Pasaules mantojuma komitejas logo
**Pasaules mantojuma komiteja** nosaka tās vietas/objektus, kas tiek iekļautas UNESCO Pasaules mantojumu sarakstā. Komiteja ir atbildīga par Pasaules mantojuma konvencijas īstenošanu, kā arī definē un piešķir Pasaules mantojuma fonda līdzekļus un finansiālo palīdzību pēc dalībvalsts pieprasījuma. Pasaules mantojuma komitejā tiek iekļauti 21 valsts pārstāvji, kurus uz noteiktu laiku ievēl Konvencijas dalībvalstu Ģenerālajā asamblejā.

Saskaņā ar Pasaules mantojuma konvenciju, katra komitejas locekļa pilnvaru termiņš ir 6 gadi, tomēr daudzas valstis termiņu saīsina uz četriem gadiem, lai dotu iespējas arī citām valstīm būt komitejas loceklēm.

## Sesijas
Pasaules mantojuma komiteja tiekas reizi gadā, lai apspriestu esošo Pasaules mantojumu pārvaldību, un pieņemtu kandidatūras no valstīm.

## Komitejas locekļi
UNESCO Pasaules mantojumu komitejas locekļi:

## Atsauces
Madžuļi (Dekšāres pagasts)

**Madžuļi** ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 3,7 km no pagasta centra Dekšārēm, 40,6 km no novada centra Rēzeknes un 209,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies Malmutas upes krastos, pie autoceļa V554 (Dekšāre–Varakļānu stacija) un dzelzceļa līnijas Krustpils—Rēzekne II. Madžuļos atrodas Varakļānu dzelzceļa stacija. 

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 60 cilvēkiem.

## Atsauces
Mežulne

**Mežulne** ir Malmutas (Vecmalmutas) upes labā krasta pieteka Rēzeknes novadā.

Iztek no Suļkas upes. Plūst rietumu virzienā caur Garanču purvu. Ietek Vecmalmutā netālu no Meirānu kanāla sākuma. Apdzīvotu vietu krastos nav.

## Atsauces
Mālnieki (Dekšāres pagasts)

**Mālnieki** (arī **Moļnīki**, **Molinīki**) ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 2,5 km no pagasta centra Dekšarēm, 38,1 km no novada centra Rēzeknes un 209,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V735 (Stabulnieki–Sīļukalns–Varakļāni).

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 65 cilvēkiem.

## Atsauces
Mālnieki

**Mālnieki** var būt:

*Mālnieki - mazciems Līvānu novada Rožupes pagastā
*Mālnieki - skrajciems Madonas novada Barkavas pagastā
*Mālnieki - skrajciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā
Molinīki

**Molinīki** var būt:

*Līvānu novada Rožupes pagasta mazciema Mālnieku cits nosaukums 
*Preiļu novada Rušonas pagasta mazciema Molnīku cits nosaukums 
*Rēzeknes novada Dekšāres pagasta skrajciema Mālnieku cits nosaukums
Obeliškas

**Obeliškas** ir ciems Rēzeknes novads Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 3,2 km no pagasta centra Dekšārēm, 33,9 km no novada centra Rēzeknes un 210,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

Bijušais vecticībnieku ciems.

1897. gadā ciemā bija 12 sētas ar 133 cilvēkiem.

## Atsauces
Olūta grāvis

**Olūta grāvis** ir Nagļu ūdenskrātuvē ietekošs grāvis Rēzeknes novadā.

Tek ziemeļu virzienā, lejtecē paralēli Maltas upei. Apdzīvotu vietu krastos nav.

## Atsauces
Ožinieki

**Ožinieki** (arī **Ožinīki**) ir ciems Rēzeknes novads Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta rietumos 4,5 km no pagasta centra Dekšārēm, 40,4 km no novada centra Rēzeknes un 204,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz dienvidiem no Varakļāniem, nomaļus no valsts autoceļiem, Kažovas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 3 sētas ar 46 cilvēkiem.
## Atsauces
Priedaine (Dekšāres pagasts)

**Priedaine** ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta rietumos 6,9 km no pagasta centra Dekšārēm, 38,3 km no novada centra Rēzeknes un 205,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Rūbežnīku grāvja krastos.

## Atsauces
Puduļi

**Puduļi** ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 3,9 km no pagasta centra Dekšārēm, 36,8 km no novada centra Rēzeknes un 210,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 82 cilvēkiem.

## Atsauces
Rūbežnieki

**Rūbežnieki** (arī **Rūbežnīki**) ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 6,3 km no pagasta centra Dekšārēm, 36,5 km no novada centra Rēzeknes un 205,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)), Rūbežnīku grāvja krastos.

## Atsauces
Rūbežnīku grāvis

**Rūbežnīku grāvis** ir Malmutas upes kreisā krasta pieteka Rēzeknes novadā. 

Tek ziemeļu virzienā. Ietek Malmutā lejpus Soltās. Šķērso autoceļu A12 (Jēkabpils–Rēzekne–Ludza–Krievijas robeža (Terehova)). Apdzīvotās vietas krastos - Rūbežnieki, Priedaine.

## Atsauces
Sondori (Dekšāres pagasts)

**Sondori** ir bijušais ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 2,1 km no pagasta centra Dekšārēm, 35,9 km no novada centra Rēzeknes un 209,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta bija izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 83 cilvēkiem.
## Atsauces
Pastari

**Pastari** var būt:

* Pastari ― skrajciems Krāslavas novada Krāslavas pagastā
* Pastari ― skrajciems Preiļu novada Rušonas pagastā
* Pastari ― aprūpes ciems Preiļu novada Stabulnieku pagastā
* Pastari ― skrajciems Preiļu novada Stabulnieku pagastā
* Pastari ― skrajciems Balvu novada Dekšāres pagastā
* Krāslavas novada Krāslavas pagasta vidējciema Ezerkalns cits nosaukums

## Skatīt arī
*Pirmie Pastari
*Trešie Pastari
* Pastars (uzvārds)
Trokšas

**Trokšas** var būt:

*Trokšas - skrajciems Līvānu novada Sutru pagastā
*Trokšas - skrajciems Preiļu novada Stabulnieku pagastā
*Trokšas - skrajciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā
Semafora iela

**Semafora iela** ir iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Semafora iela sākas krustojumā ar Zemgales ielu un beidzas krustojumā ar Dāvja ielu. Kopējais ielas garums ir 330 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Semafora ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Semafora iela ir savienota ar šādām ielām:
* Zemgales iela (T veida krustojums)
* Dāvja iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Asari
Ladiškina

**Ladiškina** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 11 km no pagasta centra Priežmales un 257 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V646, Užuņu ezera ziemeļu krastā.

1897. gadā ciemā 11 sētas ar 70 cilvēkiem. 

## Atsauces
Memfiss Depajs

**Memfiss Depajs** (; dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada pārstāv Brazīlijas A sērijas futbola klubu Sanpaulu "Corinthians Paulista".

Profesionāļa karjeru sācis 2011. gadā Nīderlandes PSV Eindhoven sastāvā. 2014.—2015. gada sezonā Depajs bija Nīderlandes čempionāta rezultatīvākais spēlētājs (22 vārti 30 spēlēs) un kluba sastāvā izcīnīja Nīderlandes čempiontiulu. 2015. gadā pārcēlās uz Anglijas futbola Premjerlīgas klubu *[[Manchester United FC]],* bet 2017. gadā pievienojās Francijas klubam Lionas "Olympique". 2021. gadā FC Barcelona nopērk Depaju un viņš pievienojas Spānijas titulētajam klubam.

2023. gada 20. janvārī Madrides "Atletico" paziņoja par divu gadu līguma parakstīšanu ar Depaju. Tiek lēsts, ka sākotnējā transfēra maksa bija vairāk nekā 4 miljoni eiro.

2011. gadā Nīderlandes U-17 izlases sastāvā uzvarējis Eiropas čempionātā. Pieaugušo izlasē debitējis 2013. gadā, tās sastāvā izcīnījis trešo vietu 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

2015. gadā žurnāls *[[France Football]]* Depaju nosauca par labāko jauno futbolistu pasaulē.

## Sasniegumi
**PSV Eindhoven**

* Eredivisie: 2014—15
* KNVB beker: 2011—12
* Johan Cruijff Schaal: 2012

**Lionas "Olympique"

* [[Francijas līgas kauss]] finālists: 2019—20
**Barcelona**

* [[La Liga]]: [[2022.—2023. gada Spānijas futbola čempionāta Pirmās divīzijas sezona|2022—23]]
* [[Spānijas Superkauss]]: 2022—23

**Nīderlandes izlase**
* [[FIFA Pasaules kauss]] trešā vieta: [[2014. gada FIFA Pasaules kauss|2014]]

**Individuālie sasniegumi*'

* *Eredivisie'' labākais vārtu guvējs: 2014—15

## Atsauces

## Ārējās saites
Suļka

**Suļka** ir upe Rēzeknes un Madonas novados.

Izteka - no Bobas purva. Tek ziemeļrietumu virzienā, purvainā apvidū. Lielākā pieteka - Boltais grāvis. Atteka uz Malmutes upi - Mežulne. Ietek Īdeņas kanālā.

Upi šķērso autoceļš V592 (Varakļāni–Nagļi–Žogoti). Upes krastos atrodas apdzīvota vieta Sūļagols.

## Atsauces
Kevins de Breine

**Kevins de Breine** (; dzimis ) ir Beļģijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada de Breine pārstāv Itālijas A sērijas klubu *[[SSC Napoli|Napoli]]*

Profesionāļa karjeru sācis *[[K.R.C. Genk]]* Beļģijā. Karjeras laikā spēlējis Beļģijā, Anglijā un Vācijā. Lielākos panākumus guvis *[[VfL Wolfsburg]]* sastāvā 2014.—2015. gada sezonā, kad uzvarēja Vācijas kausa izcīņā. Pats Breine tika atzīts par 2014.—2015. gada Bundeslīgas sezonas labāko spēlētāju, 2015. gada futbolistu Vācijā. 2015. gadā Breines pāreja uz *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]* kļuva par kluba visu laiku dārgāko transfēru. Desmit gadu laikā ar komandu izcīnījis sešus Anglijas Premjerlīgas titulus, vienu UEFA Čempionu līgas trofeju, piecus Anglijas Līgas kausus un divus FA kausus.

Kopš 2010. gada spēlē Beļģijas izlases sastāvā. Piedalījās  un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Genk**

* Beļģijas futbola Pro līga: 2010—11
* Beļģijas kauss: 2008—09

**VfL Wolfsburg**

* Vācijas kauss: 2014—15
* Vācijas Superkauss: 2015

**Manchester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2017—18, 2018—19, 2020—21, 2021—22, 2022—23, 2023—24
* FA kauss: 2018—19, 2022—23
* Anglijas Līgas kauss: 2015—16, 2017—18, 2018—19, 2019—20, 2020—21
* FA Community Shield: 2019, 2024
* UEFA Čempionu Līga: 2022—23; finālists: 2020-21
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2023

**Individuālie sasniegumi**

* Vācijas Bundeslīgas gada labākais spēlētājs: 2014—15
* Gada futbolists Vācijā: 2015
* Beļģijas gada sportists: 2015
* ''Manchester City'' gada labākais spēlētājs: 2015—16, 2017—18, 2019—20

## Atsauces

## Ārējās saites
Circe

**Circe** ir šaha kompozīcijā populārs pasaku šaha uzdevumu tips, kuru 20. gadsimta sešdesmito gadu vidū izgudroja franču problēmisti.

## Circe noteikumi
Circe uzdevumā nosistā figūra nekavējoties atdzimst uz sava mājas lauciņa (lauciņa, uz kura tā atrodas šaha partijas sākumā), ievērojot šādus noteikumus:
* nosista balto dāma atdzimst uz sava mājas lauciņa d1, melno — uz d8;
* nosists tornis, laidnis un zirdziņš atdzimst uz tās krāsas mājas lauciņa, kādu tās ieņēma sišanas brīdī, piemēram, balto zirdziņš, kas tika nosists uz baltā lauciņa "g4", atdzimst uz baltā lauciņa "b1";
* nosists bandinieks atdzimst uz mājas lauciņa (balto otrā, melno septītā horizontālē) tajā vertikālē,kurā tas atradās sišanas brīdī;
* nosista pasaku šaha figūra atdzimst uz tas pašas vertikāles pēdējā lauciņā, balto astotā, melno pirmā horizontālē;
* ja lauciņš, uz kura jānovieto atdzimušā figūra, ir aizņemts, figūras atdzimšana nenotiek un to noņem no galdiņa;
* ja pēc sišanas atdzimušā figūra apdraud pretējās puses karali, tad sišana nav iespējama;
* bandinieks, kas atdzimis uz sava mājas lauciņa, iegūst tiesības uz gājienu pa diviem lauciņiem;
* tornis, kas atdzimis uz sava mājas lauciņa, var tikt izmantots rokādes veikšanai.

## Circe varianti
Ir vairāki circe tipi ar dažādiem papildu noteikumiem:
* **Elzasas circe** — figūru nedrīkst sist, ja, tai atdzimstot uz mājas lauciņa, rodas nelegāla pozīcija.
* **Anticirce** — nosisto figūru noņem no galdiņa, bet sitēja figūra atdzimst (tiek pārvietota) uz sava mājas lauciņa. Bandiniekam sitot uz pārvēršanās lauciņu vispirms notiek pārvēršanās, bet pēc tam pārvērstā figūra atdzimst (tiek pārvietota) uz sava mājas lauciņa. Ja sitējas figūras vai bandiniekam sitot pārvērstās figūras attiecīgais mājas lauciņš nav brīvs un atdzimšana ir neiespējama, tad sišana nav atļauta.
* **Kamikadze circe** — savā sākuma pozīcijā atdzimst gan nosistā, gan sitēja figūra.

## Circe notācija
Circes uzdevumos sišanas gājiena pierakstu papildina pārvietošanas rezultātā notikušās izmaiņas uz galdiņa. Piemēram, gājiens 2. Dxd3(+mZg8) atšifrējams šādi: otrā gājienā balto dāmā nosit melno zirdziņu uz lauciņa "d3", bet tas atdzimst uz attiecīgās krāsas mājas lauciņa "g8". Anticirces uzdevumā pieraksts 2. Dxd3 (Dd3>d1) jātulko šādi: otrā gājienā balto dāma sit uz lauciņa "d3", nosistā figūra tiek noņemta no galdiņa, bet dāma no lauciņa "d3" izzūd un atdzimst uz sava mājas lauciņa "d1".

## Circe uzdevumu piemēri

### Uzdevuma Nr. 1 atrisinājums
: **1. Dd8** draud. 2. Dxd2(+mBd7)#
: **1. ... d1D 2. Lxd1#**
: **1. ... d1T 2. Lc4#**
: **1. ... d1L 2. Da5#**
: **1. ... d1Z 2. Dxd1(+mZg8)#**

### Uzdevuma Nr. 2 atrisinājums
**1. cxd1L(Ld1>c8) dxc8Z(Zc8>b1) 2. fxg1T(Tg1>h8) gxh8D(Dh8>d1) pats.**

## Atsauces

## Ārējās saites
* Circe uzdevumi kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
* Circe uzdevumi
Brucenes iela

**Brucenes iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalnā. Brucenes iela sākas krustojumā ar Vienības gatvi un beidzas krustojumā ar Spulgas ielu, nekrustojot citas ielas. Kopējais ielas garums ir 565 metri. Iela klāta ar asfalta segumu, šeit ir tikai savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Brucenes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vienības gatve (T veida krustojums)
* Spulgas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ziepniekkalns

## Atsauces
Varakļānu strauts

**Varakļānu strauts** (augštecē **Tiltagola grovs**) ir Kažovas upes kreisā krasta pieteka Rēzeknes, Preiļu, Madonas un Jēkabpils novados.

Sākas Lielajā Pelečāres purvā, augštecē upes nosaukums ir Tiltagola grovs, un tā tek gar Lielā Pelečares purva austrumu malu, ziemeļaustrumu virzienā. Pie Stirnienes upi šķērso dzelzceļa līnija Krustpils—Rēzekne II. Lejtecē tek paralēli autoceļam A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)). Ietek Kažovā dienvidos no Varakļāniem.

Apdzīvotās vietas krastos: Pelšu Zlemeši, Stirniene, Bokāni, Varakļāni, Ožinieki.

## Atsauces
Dzidrinātāji

**Dzidrinātāji** ir ķīmiskas vielas (dažādi palīgmateriāli un arī pārtikas piedevas), ko pievieno nenofiltrējamu, šķidrumā sīki izkliedētu un koloidālu daļiņu saistīšanai un atdalīšanai. Pārtikas rūpniecībā dzidrinātājus lieto, lai dzesēšanas laikā novērstu alus saduļķošanos, kā arī vīna un augļu sulu krāsas un garšas izmaiņas un eļļu saduļķošanos. No pārtikas piedevām dzidrināšanai izmanto dažādas skābes, biezinātājus un recinātājus (visvairāk agaru, karaginānu un celulozi).

## Atsauces
Leitaniški

**Leitaniški** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 10 km no pagasta centra Priežmales un 244 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V569, Svātovas ezera dienvidaustrumu krastā.

1987. gadā katoļu ciemā bija 23 sētas ar 124 cilvēkiem.

## Atsauces
Angels Haristejs

**Angels Haristejs** (; dzimis ) ir bijušais grieķu futbolists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā, Grieķijas futbola izlases dalībnieks.

Karjeras laikā spēlējis Grieķijā, Vācijā, Nīderlandē, Francijā un Saūda Arābijā. Brēmenes "Werder" sastāvā 2003.—2004. gada sezonā uzvarēja Vācijas Bundeslīgā.

Grieķijas izlases sastāvā aizvadījis 88 spēles, kurās guvis 25 vārtus, kas ir otrs labākais rezultāts Grieķijas izlases vēsturē (Niks Anastopuls ir guvis 29 vārtus). Izlases sastāvā izcīnījis uzvaru 2004. gada Eiropas čempionātā, pats Haristejs guva uzvaras vārtus finālā. Vēl piedalījies 2008. gada Eiropas čempionātā un .

## Sasniegumi
**Werder Bremen**

* Vācijas Bundeslīga: 2003–04
* DFB Pokal: 2003–04

**Ajax**

* Johan Cruijff Schaal: 2005–06
* KNVB beker: 2005–06

**Schalke 04**

* DFB Pokal: 2010–11

**Grieķija**

* Eiropas čempionāts futbolā: 2004

## Atsauces

## Ārējās saites
Trūpeņi

**Trūpeņi** ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 4,1 km no pagasta centra Dekšārēm, 33,4 km no novada centra Rēzeknes un 213 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

Vecticībnieku ciemats.

1897. gadā ciemā bija 4 sētas 58 cilvēkiem.

## Atsauces
Lejas Butkāni

**Lejas Butkāni** () ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4,5 km no pagasta centra Priežmales un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V645.

1897. gadā katoļu ciemā bija 14 sētas ar 71 cilvēkiem.

## Atsauces
Ingrida Tērauda

**Ingrida Tērauda** (; dzimusi ) ir latviešu dzejniece.

Izglītību ieguvusi Dricānu vidusskolā, ko pabeigusi 1989. gadā. Tajā pašā gadā sākusi strādāt par latviešu valodas un literatūras skolotāju Vecstrūžānu deviņgadīgajā skolā. No 1990. līdz 1996. gadam studējusi Daugavpils Pedagoģiskajā institūtā. 1990. gadā sākusi strādāt dažādās cittautu skolās par latviešu valodas skolotāju.

Dzeju raksta gan latviski, gan latgaliski.

## Atsauces
Pļavmuiža

**Pļavmuiža**, agrāk arī **Pļavumuiža**, ir ciems Talsu novada Laucienes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā Pļavupes krastā pie autoceļa V1401  no pagasta centra Laucienes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Pļavu pusmuižas *(Plawen)* centru. Muižas kungu mājā bijusi skola, tagad — tautas nams un bibliotēka.

## Atsauces
Strīķciems

**Strīķciems** ir apdzīvota vieta Talsu novada Laucienes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā Pļavupes krastā pie autoceļa V1410 9,5 km no pagasta centra Laucienes, 21 km no novada centra Talsiem un 122 km no Rīgas.

## Atsauces
Tokijas Debesu koks

**Tokijas Debesu koks** (, *Tōkyō Sukaitsurī*) ir televīzijas, restorāna un skatu tornis, kas atrodas Tokijā, Japānā. Torņa kopējais augstums ir 634 metri. Tā ir augstākā celtne Japānā, otrā augstākā celtne pasaulē aiz Halīfa torņa un augstākais tornis pasaulē.

Torņa celtniecība tika uzsākta 2008. gada 14. jūlijā un tika pabeigta 2012. gada 29. februārī. Tornis ir atvērts apmeklētājiem ir kopš 2012. gada 22. maija. Torņa celtniecību atmaksāja sešu Japānas raidsabiedrību apvienība, kuru vada nacionālā raidorganizācija NHK. Torņa kopējās izmaksas ir vairāk kā 806 miljoni ASV dolāru.

Tokijas Debesu koks tika uzbūvēts, jo vecā Tokijas televīzijas torņa augstums sasniedza vien 333 metru augstumu un tā raidītajiem signāliem traucēja apkārt uzceltie debesskrāpji. Tā kā reģionu bieži piemeklē zemestrīces, jaunais tornis ir uzbūvēts īpaši izturīgs pret zemestrīcēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fridriķmuiža

**Fridriķmuiža**, agrāk arī **Fridriķi**, ir ciems Talsu novada Laucienes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā Vārngrāvja krastā pie autoceļa V1383  no pagasta centra Laucienes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Fridriķa (Pidriķa) pusmuižas *(Friedrichshof)* centru.

## Atsauces
Jānis Peniķis

**Jānis Peniķis** ( — ) bija latviešu politologs, valsts un sabiedriskais darbinieks.

1944. gadā kopā ar vecākiem emigrējis uz Vāciju, 1949. gadā pārcēlies uz dzīvi ASV.

1956. gadā absolvējis Viskonsinas Universitāti. Pēc tam docējis dažādās universitātēs. No 1976. līdz 1979. gadam vadījis Latviešu fondu. Kopš 1999. gada ir Latvijas Zinātnes padomes loceklis. Aptuveni 60 zinātnisku un populārzinātnisku rakstu autors.

2006. gadā apbalvots ar piektās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. Miris  savās mājās Sautbendā.

## Atsauces
Džeimija Linna Spīrsa

**Džeimija Linna Spīrsa** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise un dziedātāja. Popdziedātājas Britnijas Spīrsas jaunākā māsa.

Vienpadsmit gadu vecumā Džeimija Linna Spīrsa piedalījusies filmā "Krustceles" (*Crossroads*; 2002), kurā viņas māsa Britnija Spīrsa tēloja galveno lomu. Džeimija Linna šajā filmā parādījās epizodiskā lomā, atveidojot to pašu tēlu, ko Britnija, bet jaunībā. Pēc tam Džeimija Linna Spīrsa filmējusies *[[Nickelodeon]]* šova *[[All That]]* 7. un 8. sezonā. No 2005. līdz 2008. gadam atveidoja galveno lomu seriālā *[[Zoey 101]]*.

Pēc meitas piedzimšanas 2008. gadā uz laiku pārtrauca karjeru. 2013. gadā atsākusi to kā kantrimūzikas dziedātāja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
*
Melitas iela

**Melitas iela** ir iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Melitas iela sākas krustojumā ar Zemgales ielu un beidzas krustojumā ar Dāvja ielu. Kopējais ielas garums ir 350 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Melitas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Melitas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Zemgales iela (T veida krustojums)
* Dāvja iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Asari
Alfrēds Ruks

**Alfrēds Voldemārs Ruks** (dzimis  (pēc vecā stila — ), miris ) bija latviešu vieglatlēts, pārsvarā startējis soļošanā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1890. gadā Siguldas mācītājmuižas kalpa Reiņa Ruka un viņa sievas Edas ģimenē.

Divas reizes piedalījās olimpiskajās spēlēs (, ). 1912. gadā Stokholmā ieņēma 7. vietu 1500 m priekšskrējienā, 1924. gadā Parīzē — 10. vietu 10&nbsp;km soļošanas priekšsoļojumā.

Septiņas reizes uzstādīja Latvijas rekordu, divas — Krievijas Impērijas rekordu. Piecas reizes kļuva par Latvijas čempionu. 1913. gadā uzvarēja I Viskrievijas sporta spēlēs 10&nbsp;km soļošanas distancē, tajā pašā gadā uzvarējis arī Baltijas guberņu čempionātā šajā distancē.

Viens no sporta biedrības "Marss" dibinātājiem. No 1925. gada bija Latvijas Vieglatlētikas savienības priekšsēdētājs.

1941. gadā Ruku deportēja uz Krievijas PFSR, kur viņš mira Usoļlagā 1941. gada 30. novembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas sports
Mirdza Šmithene

**Mirdza Šmithene** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise.
[alt=Pagaidu Nacionālā teātra ansambļa kopbilde brīvā dabā, Valmierā, 1918. gada jūlijā.|thumb|250px|Pagaidu Nacionālā teātra ansamblis (mežmalā) brīvā dabā, Valmierā, 1918. gada jūlijā. No kreisās 1. rindā 1. Reinis Parņickis, 2. [Vilis Bergmanis, 3. Irma Vēsmiņa, priekšā nezināma; 2. rindā 1. Alise Brehmane, 2. Mirdza Šmithene, 3. Tija Banga; 3. rindā 1. Kristaps Koškins, 3. Hermīne Freimane, 4. Otīlija Āriņa.]]
Tēlojusi Jaunajā Rīgas teātrī (1908—1915), Jaunajā Pēterpils Latviešu teātrī (1915—1916), Latvijas Nacionālajā teātrī (vēlāk Drāmas teātris; 1916—1964).

1945. gadā saņēmusi Latvijas Teātra biedrības balvu. 1929. gadā apbalvota ar piektās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. 1954. gadā piešķirts Latvijas PSR Nopelniem bagātās skatuves mākslinieces goda nosaukums.

Vīrs — aktieris un teātra darbinieks Vilis Bergmanis (1892—1976).

## Atsauces
Stiukas

**Stiukas** ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 1,3 km no pagasta centra Dekšārēm, 38,5 km no novada centra Rēzeknes un 206,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies autoceļu V735 (Stabulnieki–Sīļukalns–Varakļāni) un V554 (Dekšāre–Varakļānu stacija) krustojumā, Malmutas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 104 cilvēkiem.

## Atsauces
Gregors XII

**Pāvests Gregors XII** (, dzimis , miris ) bija Romas pāvests no  līdz , kad bija spiests atkāpties, lai atrisinātu Lielo Rietumu shizmu. 

Viņa īstais vārds bija **Andželo Korraro** (*Angelo Corraro*). Gregora XII priekštecis bija Inocents VII, bet pēctecis — Martins V. Gregora XII pontifikāta laikā bija vairāki antipāvesti. Atkāpies no amata, kad tika sasaukts Konstances koncils, lai atrisinātu baznīcas nesaskaņas. Pēdējais pāvests līdz Benediktam XVI 21. gadsimtā, kurš atkāpies no amata.  

## Ārējās saites
Žanis Blumbergs

**Žanis Blumbergs** (1889—1938) bija latviešu strēlnieku virsnieks, vēlāk padomju militārais darbinieks. Pirmā pasaules kara un Krievijas pilsoņu kara dalībnieks, Sarkanās armijas divīzijas komandieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1889. gada 21. septembrī Vecauces pagastā zemnieka Kārļa Blumberga ģimenē. Mācījās Jelgavas pilsētas skolā, pēc tās beigšanas 1908. gadā kā savvaļnieks pieteicās Krievijas Impērijas armijā. Mācījās Viļņas karaskolā (1910—1913), kā podporučiks sāka dienēt 99. Ivangorodas kājnieku pulkā. Pirmā pasaules kara laikā bija rotas, vēlāk bataljona komandieris, vadīja izlūku un ložmetējnieku komandas. Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas demobilizēts kapteiņa pakāpē.

Kopš 1918. gada jūnija piedalījās Krievijas pilsoņu kara cīņās kā Latviešu strēlnieku divīzijas 3. brigādes komandieris. 1918. gada septembrī piedalījās Kazaņas ieņemšanā, pēc Pētera Slavena iecelšanas par Dienvidu frontes pavēlnieku viņš no 1918. gada 20. oktobra līdz 1919. gada 5. aprīlim komandēja Austrumu frontes 5. armiju, kas piedalījās cīņās pret Kolčaka vadīto karaspēku Tatarstānas un Baškīrijas teritorijā.

Kad 1919. gada aprīlī sākās Somijas karaspēka uzbrukums Oloņecas virzienā, Žanis Blumbergs tika nozīmēts par Ziemeļrietumu frontes 7. armijas komandiera vietnieku un Ziemeļu grupas komandieri. 7. armijas sastāvā atradās arī Latvijas armijas karaspēka grupa (*Армейская группа войск Латвии*). 1919. gada jūlijā Sarkanā armija piespieda somus atkāpties no Karēlijas austrumu daļas. 1919. gada vasarā pārcelts uz Dienvidu frontes 13. armiju, komandēja 42. strēlnieku divīzijas 2. brigādi. 1920. gadā komandēja 42. strēlnieku divīzijas 124. un 126. brigādi, piedalījās kaujās Ukrainā un Krimā.   
 
Pēc kara beigām līdz 1922. gadam mācījās Sarkanās armijas Kara akadēmijas Augstākajos akadēmiskajos kursos. 1921.—1923. gadā bija 1. strēlnieku divīzijas komandieris un Sarkanās armijas karaskolu pārvaldes inspektors. 1924.—1926. gadā 11. strēlnieku korpusa komandieris, vēlāk Sarkanās armijas inspektors (1926—1929) un Karēlijas nocietinātā rajona komendants (1930—1932). Vēlāk strādāja par Sarkanās armijas Kara inženieru akadēmijas operatīvi-taktiskā cikla vadītāju un no 1933. gada stratēģijas un taktikas katedras vadītāju un komandieru fakultātes priekšnieku. 1936. gadā darbojās Sarkanās armijas karaskolu pārvaldē, 1937. gadā bija Sarkanās armijas kājnieku daļu inspektora vietnieks.

Lielā terora laikā viņu 1937. gada 13. decembrī apcietināja un 1938. gada 26. aprīlī piesprieda nāves sodu "par piedalīšanos pretpadomju teroristiskā organizācijā", ko izpildīja tajā pašā dienā. Aprakts Komunarkas poligonā.
## Literatūra
* Черушев Н. С., Черушев Ю. Н. Расстрелянная элита РККА (командармы 1-го и 2-го рангов, комкоры, комдивы и им равные): 1937—1941. Биографический словарь. — Москва: Кучково поле; Мегаполис, 2012.

## Atsauces
Vennemars fon Firstenbergs

**Vennemars fon Firstenbergs** (, dzimis pirms 1436. gada, miris pēc 1501. gada) bija Livonijas ordeņa brālis, Alūksnes komturs no 1474. līdz 1483. gadam. Valtera fon Pletenberga brālēns. 

Cēlies no Arnsbergas. No 1436. līdz 1456. gadam darbojies Vesfālenē. Kaut kad pirms 1472. gada kļuva par Cēsu fogtu. No 1472. gada - Alūksnē, kur 1474. gadā kļuva par komturu. 15. gadsimta beigās pameta Livoniju un 1492. gadā kļuva par Vācu ordeņa pārstāvi Venēcijā.

## Avoti
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 275* (lpp. 242–243).
Altlandsberga

**Altlandsberga** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Markas-Oderlandes apriņķī, Berlīnes austrumu pievārtē.

## Vēsture
Pilsēta veidojusies slāvu apmetnes vietā ap 1230. gadu. Husītu nopostīta 1432. gadā. 1632. gadā pilnībā nodedzināta Trīsdesmitgadu kara laikā. Otrā pasaules kara beigās, 1945. gada aprīlī pie pilsētas atradās maršala Georgija Žukova politiskais štābs, un 1945. gada 30. aprīlī šeit no Maskavas ieradās vācu komunistu grupa Valtera Ulbrihta vadībā, kas vēlāk pārņēma Austrumvācijas pašvaldības vadību. Pēc Otrā pasaules kara Altlandsberga atradās VDR sastāvā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Antoniški

**Antoniški** var būt:

*Antoniški - mazciems Preiļu novada Rušonas pagastā
*Rēzeknes novada Sokolku pagasta skrajciema Antoņišku cits nosaukums
Akremi

**Akremi** ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos 6,4 km no pagasta centra Strupļiem, 27,6 km no novada centra Rēzeknes un 226,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P59 (Viļāni–Ružina–Malta).

## Atsauces
Antoņiški

**Antoņiški** (arī **Antoniški**) ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 3,7 km no pagasta centra Strupļiem, 23,7 km no novada centra Rēzeknes un 224,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Lauzas upes krastā uz ziemeļaustrumiem no Strupļu purva.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 36 sētas ar 145 cilvēkiem.
## Atsauces
Bokāni (Sokolku pagasts)

**Bokāni** (arī **Bokoni**) ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 3,5 km no pagasta centra Strupļiem, 22 km no novada centra Rēzeknes un 226,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V572 (Murāni–Mortišķi–Denelišķi).

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 56 cilvēkiem.
## Atsauces
Ciskoda

**Ciskoda** (arī **Tiskade**, ) ir Maltas upes labā krasta pieteka Rēzeknes novadā.

Iztek no Tiskādu ezera, tek ziemeļu virzienā, pamazām pagriežoties uz rietumiem. Ietek Maltā augšpus Podļizovkas.

Upi šķērso autoceļi V580 (Rēzekne—Ciskādi—Ružina), divreiz V572 (Murāni—Mortišķi—Denelišķi) un P59 (Viļāni—Ružina—Malta). Apdzīvotās vietas upes krastos: Groveriški, Strupļi, Vecmurāni.

## Atsauces
Garjuša

**Garjuša** (arī **Garuša**) ir daļēji izzudis ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 9,1 km no pagasta centra Strupļiem, 27,8 km no novada centra Rēzeknes un 229,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Lube

**Lube**, agrāk arī **Lubesmuiža**, ir ciems Talsu novada Lubes pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Mazupītes krastos pie autoceļa P126  no pagasta centra Anužiem, 2 no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lubes *(Lubben)* muižas centru.

## Atsauces
Lubeskrogs

**Lubeskrogs** ir ciems Talsu novada Lubes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Rojas upes krastā pie autoceļa P126 4,5 km no pagasta centra Anužiem, 25 km no novada centra Talsiem un 149 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie kādreizējā Lubes kroga un dzirnavām; netālu atradusies šaursliežu dzelzceļa stacija Luba.

## Atsauces
Lībe

**Lībe** ir ciems Talsu novada Lubes pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā Lībes valka krastos 6 km no pagasta centra Anužiem, 27 km no novada centra Talsiem un 151 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lībes *(Lieben, Lihben)* pusmuižas centru.

## Atsauces
Mārkciems

**Mārkciems** ir apdzīvota vieta Talsu novada Lubes pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļaustrumu daļā Rojas upes krastos no pagasta centra Anužiem,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

## Atsauces
Ouens

**Ouens** var būt:

* Džons Ouens (*John Owen*; 1827—1901) — Lielbritānijas šahists un garīdznieks;
* Klaivs Ouens (*Clive Owen*; 1964) — angļu aktieris;
* Maikls Ouens (*Michael Owen*; 1979) — Anglijas futbolists.

## Skatīt arī
* Ouenss
* Ouensa
Sārkaste

**Sārkaste**, agrāk arī **Sarkaste**, ir apdzīvota vieta Talsu novada Lubes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos Rojas upes krastā no pagasta centra Anužiem,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Sārkastes *(Sarkasten)* pusmuižas centru.

## Atsauces
Leonoviči

**Leonoviči**, arī **Livanoviči**, ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 6 km no pagasta centra Priežmales un 243 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V644, Geraņimovas Ilzas ezera krastā. Netālu atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis Livanoviču senkapi.

## Atsauces
Lādzere

**Lādzere** ir apdzīvota vieta Talsu novada Vandzenes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā pie autoceļa P127 no pagasta centra Vandzenes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lādzeres *(Ladsern, Ladsirn)* pusmuižas centru.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Kārlis Baumanis (komunists)

**Kārlis Baumanis** (1892—1937) bija latviešu komunists. Vissavienības Komunistiskās (boļševiku) partijas (VK(b)P) Centrālkomitejas sekretārs (1929), Politbiroja locekļa kandidāts (1929—1930). Nogalināts Lielā terora laikā 1937. gadā.

## Dzīves gājums
[thumb|270px|No kreisās:[Semjons Budjonnijs|S. Budjonijs, **K. Baumanis**, V. Kuibiševs (stāv) Maskavas elektrorūpnīcas atklāšanā (1928).]]
Dzimis 1892. gada 29. augustā Viļķenes pagastā zemnieka Jāņa Baumaņa ģimenē.
Pēc 1905. gada revolūcijas 1907. gadā iestājās Latvijas Sociāldemokrātijā. Mācījās Pleskavas lauksaimniecības skolā, 1908. gadā arestēts par nelegālu politisku darbību un ieslodzīts cietumā. Studēja Kijivas komercinstitūtā (1913-1916).

Krievijas pilsoņu kara beigās 1920. gadā bija VK(b)P Kurskas guberņas komitejas sekretārs. No 1923. gada VK(b)P Centrālkomitejas nodaļas vadītājs, VK(b)P Maskavas komitejas otrais, tad pirmais sekretārs un Politbiroja locekļa kandidāts (1928—1930), vienlaikus VK(b)P CK sekretārs (1929—1932). VK(b)P CK Vidusāzijas biroja pirmais sekretārs (1931—1934). 

PSRS latviešu iznīcināšanas laikā viņu 1937. gada 14. aprīlī K. Baumani atbrīvoja no amata, 12. oktobrī arestēja un ieslodzīja NKVD Lefortovas cietumā. Nežēlīgas pratināšanas laikā miris pēc divām dienām 14. oktobrī.

## Atsauces
Klāņi

**Klāņi** ir ciems Talsu novada Vandzenes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos pie autoceļa V1397 6,5 km no pagasta centra Vandzenes, 10 km no novada centra Talsiem un 132 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Klāņu *(Klahnen)* muižas centru.

## Atsauces
Jaunmurāni

**Jaunmurāni** ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos 4 km no pagasta centra Strupļiem, 26,9 km no novada centra Rēzeknes un 224,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P59 (Viļāni–Ružina–Malta).

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 117 cilvēkiem.
## Atsauces
Vandzenes muiža

**Vandzenes muiža** () bija Kurzemes muiža, kuras centrs atradās Šķēdes upes krastā tagadējā Vandzenes skolas ciemā Talsu novada Vandzenes pagastā. Muižas apbūve ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
Kurzemes hercogistes laikā līdz 1704. gadam īpašums piederēja Torku (*[[:de:Torck]]*) dzimtai, tad Firksu dzimtai (1730—1849), kuru valdīšanas laikā 19. gadsimta sākumā uzcēla klasicisma stila kungu māju ar lielu portiku, ko balsta četras kolonnas ar joniskiem orderiem. No 1849. līdz 1920. gadam muiža piederēja Heikingu dzimtai.

Muižas kungu mājā no 1937. līdz 2020. gada augustam darbojās Vandzenes pamatskola. Muižas parku 1937. gadā skolas vajadzībām labiekārtoja Andrejs Zeidaks.
thumb|left|300px|Vandzenes muižas pils 20. gadsimta 20. gados

## Atsauces