open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valdis Vanags

**Valdis Vanags** ir latviešu aktieris.

Absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju dramatiskā teātra aktiera specialitātē. Kopš 2007. gada ir Latvijas Leļļu teātra aktieris.

## Atsauces
Dainis Porgants

**Dainis Porgants** (dzimis ) ir latviešu aktieris, komiķis un televīzijas raidījumu vadītājs, arī dziedātājs.

Attēlojis lomas filmās "Priežu bērni", "Valsis mūža garumā", "Duplets", "Aizaugušā grāvī viegli krist", "Jāņu nakts". Ir strādājis Nacionālajā teātrī. Kā komiķis darbojies 1990. gados populārajā televīzijas humora šovā "Imanta-Babīte".

## Privātā dzīve
Dainim Porgantam ir divas meitas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dainis Porgants filmas.lv
*
Imants Vekmans

**Imants Vekmans** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

Filmējies seriālā "Saplēstā krūze", kā arī filmās "Rūdolfa mantojums", "Mazie laupītāji", "Vienīgā fotogrāfija", "Rīgas sargi", "Drosme nogalināt".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Imants Vekmanis izrades.lv
2017.—2018. gada Pasaules kauss biatlonā

**2017.—2018. gada [[Pasaules kauss biatlonā]]** bija vairāku posmu biatlona sacensības, kas sākās  Estešundā, Zviedrijā, un noslēdzās  Tjumeņā, Krievijā. Kopumā tika aizvadīti deviņi posmi. 2018. gada ziemas olimpisko spēļu biatlona sacensību rezultāti netika iekļauti pasaules kausa kopvērtējumā. Pasaules kausa sacensības rīko Starptautiskā Biatlona savienība.

## Kalendārs

## Kopvērtējums
### Vīrieši

### Sievietes

### Jaukti

## Nāciju kauss

## Medaļu kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
* IBU mājaslapa
Klusā daba ar Lavala profilu

**"Klusā daba ar Lavala profilu"** ir franču gleznotāja Pola Gogēna eļļas krāsas glezna, tapusi 1886. gadā. Tā atrodas Indianapolisas mākslas muzejā, Indianas štatā, ASV. Gleznā attēlots Gogēna draugs Šarls Lavals profilā kopā ar dažādiem nekustīgiem objektiem, ieskaitot vienu paša Gogēna veidotu keramisku trauku.

## Apraksts
Kombinācija no portreta un klusās dabas parāda Gogēna spēju paņemt labāko no māksliniekiem, ko viņš apbrīnoja. Piemēram, asais veids, kā Lavala seja ir apgriezta, ir veltījums Edgara Degā necentriskajām, savādi kadrētajām kompozīcijām, bet klusās dabas izkārtojums un augļos saskatāmie paralēlie otas vilcieni atgādina Pola Sezana darbus. Bez citiem populāriem māksliniekiem 
Gogēns darbā iekļāva arī sevi paša veidota keramikas briesmoņa veidolā, dīvainā objektā, ko neizpratnē vēro Lavals. Viņš apzināti citē divus zināmākos māksliniekus modernās dzīves un klusās dabas žanrā un tad atsakās tos harmoniski apvienot. Tā vietā Gogēns savā gleznu sērijā par radošuma izaicinājumu atstāj tos sašķeltus un nesakarīgus. Lavals, skatītāja aizvietotājs, mēģina uzminēt viņa nākamo gājienu.

## Vēsturiskā informācija
Gogēns un Lavals satikās 1886. gada vasarā un jaunākais mākslinieks drīz kļuva par Gogēna skolnieku. Uz šo pakļāvīgo lomu norāda arī Lavala skatiens, kas piekalts Gogēna radītajam traukam. Keramikas trauks palīdz precizēt gleznas tapšanas brīdi kā 1886. gada pašas beigas, pēc tam, kad Gogēns bija atgriezies Parīzē, jo tas nebija tapis līdz pat vismaz oktobrim. Gogēns savus keramikas eksperimentus vērtēja ļoti augstu, gan kā mākslinieciskus objektus, gan ienākumu avotu. Viņš savai sievai Metei rakstīja, ka konkrētais trauks bija 100 franku vērts. Tas šobrīd nav atrodams un varētu būt gājis bojā.

Vinsents van Gogs bija ierosinājis portretu apmaiņu nelielas Pontavēnā savākušās mākslinieku grupas starpā (ieskaitot arī Emilu Bernāru), lai radītu lielāku kopienas sajūtu; šī tradīcija zināma kā *Freundschaftsbild.* Radot tos visus jaunos mākslinieciskos stilos, kolektīvs paziņoja, ka atsakās no reālisma un pievēršas simbolismam.

### Īpašnieki
"Klusā daba ar Lavala profilu" Indianapolisas mākslas muzejā nonāca 1998. gadā kā daļa no Gogēna un viņa Pontavēnas skolas kopienas kolekcijas. Šveiciešu kolekcionārs Samuels Jozefovičs bija uzveidojis kolekciju no 17 gleznām un 84 gravīrām ar kopējo vērtību ap 30 miljoni dolāru. Kolekcijas iegūšanai 20 miljonus savāca *Lilly Endowment* fonds, bet atlikušo summu savāca muzejs, nepubliskotu summu ziedojot pašam Jozefovičam, kurš bija muzeja aizbildnis. Jozefovičs bez atlīdzības ziedoja arī visas gravīras. Pats viņš Pontavēnas kolekciju ieguva 1950. un 1960. gados, pirms šī perioda Gogēna darbu nozīme bija pilnībā novērtēta. Šī glezna atrodas mecenātes Džeinas H. Fortunas vārdā nosauktajā galerijā un tās inventāra numurs ir 1998.167.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Informācija par gleznu muzeja vietnē
Aurēlija Anužīte-Lauciņa

**Aurēlija Anužīte-Lauciņa** (; dzimusi , Panevēžā) ir lietuviešu izcelsmes Latvijas aktrise.

No 1997. gada bijusi Jaunā Rīgas teātra aktrise. Filmējusies vairākās latviešu filmās: "Zirneklis" (1992), "De Granšānu ģimenes noslēpumi" (1992), "Vecās pagastmājas mistērija" (2000), "Rūgtais vīns" (2007), *[[Homo novus (filma)|Homo novus]]* (2018), kā arī seriālos "Neprāta cena", "Saldā indes garša", "Sarkanais mežs".

1992. gadā filmas "De Granšānu ģimenes noslēpumi" filmēšanas laukumā iepazinusies ar aktieri Ivaru Kalniņu. Pēc filmas iznākšanas viņi apprecējās. 1994. gadā viņiem piedzima dēls Mikus. 1999. gadā viņu laulība tika izšķirta. No 2005. gada vīrs ir uzņēmējs Andris Lauciņš un viņu laulībā dzimuši 5 bērni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aurēlija Anužīte-Lauciņa filmas.lv
Eduards Mazels

**Eduards Mazels** (; dzimis , miris ) bija čehu šaha problēmists.

Pēc profesijas bija ārsts.

## Šaha kompozīcija
Eduards Mazels sastādījis čehu skolas stila uzdevumus. 
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1.g3! (gājiena spaids)
: 1. ... b2 2.♕d3+ ♘×d3 3.♗×a2#
: 1. ... f×g3 2.♕c3+ ♘×c3 3.♘e3#
: 1. ... ♘c3/♘b4 2.♕×c3+/♕c3+ 3.♘×f4#/♘c7#

## Bibliogrāfija
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Eduarda Mazela šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Albategnijs

**Albategnijs** (*Albategnius*) ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē. Atrodas nedaudz uz dienvidiem no redzamās puses centra. Nodēvēts 9.-10. gadsimtā dzīvojuša arābu astronoma un matemātiķa Muhameda ibn Džābira al Batānī vārdā, latinizētā vārda forma – Albategnijs, arī Albatenijs. Vārdu *Albategnius* pirmoreiz lietoja Džovanni Batista Ričoli uz 1651. gadā izdotas Mēness kartes. Krātera nosaukumu 1935. gadā apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība. Agrāk krāterim bijuši arī citi nosaukumi. Holandiešu astronoms Mihaēls van Langrēns uz savas 1645. gadā izdotās kartes krāteri norādījis kā *Ferdinandi III Imp. Rom.*, godinot Svētās Romas impērijas imperatoru Ferdinandu III. Johanness Hevēlijs lietoja nosaukumu *Didymus Mons*.

Albategnijs atrodas uz dienvidiem no Hiparha (Ø 144 km), uz austrumiem no Ptolemaja (Ø 154 km) un Alfonsa (Ø 111 km). 150px|thumb|left|Albategnija atrašanās vieta
Uz ZA no Albategnija ir mazāki krāteri Halejs (Ø 35 km) un Hainds (Ø 29 km), uz austrumiem Ričijs (Ø 25 km), uz DA Bērnhems (Ø 25 km), uz dienvidiem Parots (Ø 71 km).	

Albategnijs ir sens krāteris, izveidojies pirms apmēram 3,85 līdz 3,92 miljardiem gadu.Krātera valnis pēc formas sešstūrains, daļēji erodējis, vēlāku triecienu izrobots. Vaļņa iekšpuse ar terasveida pakāpieniem. Krātera DR daļā valni pāršķeļ mazāks krāteris Kleins (Ø 44 km). Krātera dibens relatīvi līdzens, lavas aizpludināts, virsma daudzu sīku krāterīšu izrobota. Pamatnes centrā atrodas apmēram  –  m augsta virsotne.

## Pavadoņkrāteri

Uz Mēness kartēm šie krāteri tiek apzīmēti ar burtu uz krātera malas, kas ir tuvāk Albategnija krāterim. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Andris Gross

**Andris Gross** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

2003. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas aktierkursu. Ir bijis Valmieras teātra aktieris.

Ir filmējies seriālos "Inspektors Grauds" un "Likteņa līdumnieki", kā arī attēlojis lomas vairākās filmās, tai skaitā, filmās *[[Vdrebezgi]]* (2011) un  "Cilvēki tur" (2012).

## Privātā dzīve
2013. gadā apprecējies ar operdziedātāju un politiķi Evitu Zālīti, ģimenē aug 4 adoptēti bērni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Andris Gross filmas.lv

* Andris Gross izrades.lv
Jānis Kirmuška

**Jānis Kirmuška** (dzimis , Staicelē) ir latviešu aktieris.

1984. gadā absolvējis Valsts konservatorijas teātra fakultāti. Ir bijis Latvijas Leļļu teātra aktieris.

Filmējies filmās "Es esmu šeit", "Sapņu komanda 1935", "Rīgas sargi" un "Drosme nogalināt", kā arī seriālos "Inspektors Grauds", "Likteņa līdumnieki", "UgunsGrēks", "Nemīlētie" un "Savējie".

Precējies ar aktrisi Lailu Kirmušku.

## Atsauces
Aldis Kusiņš

**Aldis Kusiņš** (dzimis  ) ir latviešu aktieris.

1972. gadā absolvējis Valsts konservatorijas teātra fakultāti. Ir bijis Jaunatnes teātra aktieris.

Filmējies "Rīgas sargi", "Baiga vasara" un "Izpostītā ligzda", kā arī seriālos "Likteņa līdumnieki", Ēnu spēles, Bitīt' matos un Sirdsmīļā Monika.

## Atsauces
Ziedonis Veits

**Ziedonis Veits** ir latviešu aktieris.

Filmējies latviešu filmā "Rūdolfa mantojums", kā arī seriālos "Inspektors Grauds". un  "Ēnu spēles"

## Personīgā dzīve
Ziedonim ir dvīņubrālis Dzintars Veits.

## Atsauces
Džonijs Holidejs

**Džonijs Holidejs** (*Johnny Hallyday*, 1943–2017; franču valodas izruna: [d͡zɔnialiˈdɛ]), īstajā vārdā **Žans-Filips Leo Smets** (*Jean-Philippe Léo Smet*), bija franču rokmūziķis.

## Diskogrāfija

* *[[De l'amour]]*, 2015
* *[[Rester vivant]]*, 2014
* *On stage*, 2013
* *L’attente*, 2012
* *Jamais seul*, 2011
* *Stade de France (Tour 66)*, 2009
* *[[Ça ne finira jamais]]*, 2008
* *Le coeur d’un homme*, 2007
* *Flashback Tour (Palais des sports)*, 2006
* *[[Ma vérité]]*, 2005
* *Parc des Princes 2003*, 2003
* *À la vie, à la mort*, 2002
* *100 % Johnny — Concert à la Tour Eiffel*, 2000
* *[[Sang pour Sang]]*, 1999
* *[[Ce que je sais]]*, 1998
* *Allume le Feu — Stade de France 98*, 1998
* *Lorada Tour*, 1996
* *Destination Vegas*, 1996
* *Lorada*, 1996
* *Rough Town*, 1995
* *Parc des Princes*, 1993
* *Bercy*, 1992
* *Ça ne change pas un homme*, 1991
* *Dans la Chaleur de Bercy*, 1990
* *Cadillac*, 1989
* *Gang*, 1986
* *Rock 'n' Roll Attitude*, 1985
* *Johnny Hallyday au Zenith*, 1984
* *En V.O.*, 1984
* *Nashville en direct*, 1984
* *Entre violence et violon*, 1983
* *Live à Pantin*, 1982
* *Palais des sports*, 1982
* *Quelque part un aigle*, 1982
* *La peur*, 1982
* *Pas facile*, 1981
* *En pièces détachés*, 1981
* *À partir de maintenant*, 1980
* *Hollywood*, 1979
* *[[Solitude à deux]]*, 1978
* *C’est la vie*, 1977
* *Hamlet*, 1976
* *Derrière l’amour*, 1976
* *La terre promise*, 1975
* *Rock à Memphis*, 1975
* *Rock 'n' Show*, 1974
* *Je t’aime, je t’aime, je t’aime*, 1974
* *Insolitudes*, 1973
* *Country, Folk, Rock*, 1972
* *[[Flagrant délit]]*, 1971
* *[[Vie (альбом)|Vie]]*, 1970
* *Rivière…ouvre ton lit*, 1969
* *Rève et amour*, 1968
* *Jeune Homme*, 1968
* *Johnny67*, 1967
* *La génération perdue*, 1966
* *Johnny chante Hallyday*, 1965
* *Halleluyah*; 1965
* *Les rocks les plus terribles*, 1964
* *Les bras en croix*, 1963
* *Sing America’s rocking Hits*, 1962
* *Salut les copains*, 1961
* *Johnny Hallyday et ses fans au Festival de Rock' n` Roll*, 1960
AIK Fotboll

***AIK Fotboll*** ir profesionāls Zviedrijas futbola klubs no Stokholmas. Klubs tika dibināts 1891. gadā, futbola sekcija izveidota 1896. gadā. Pašlaik spēlē *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]*, Zviedrijas futbola augstākajā līgā. Komanda ir 12 reizes izcīnījusi Zviedrijas čempionu titulu, pēdējo no tiem 2018. gadā, kā arī astoņas reizes kļuvusi par Zviedrijas kausa ieguvējiem. Mājas spēles aizvada *[[Friends Arena]]* stadionā Stokholmas priekšpilsētā Solnā.

Komanda ir atzīstami spēlējusi arī Eiropas klubu turnīros. 1996.—1997. gada sezonā tā sasniedza UEFA Kausu ieguvēju kausa ceturtdaļfinālu, savukārt 1999.—2000. gada sezonā iekļuva UEFA Čempionu līgas grupu turnīrā. 2012. gadā AIK spēlēja UEFA Eiropas līgas grupu turnīrā.

## Sasniegumi
* **Zviedrijas čempionu tituli**
** Čempioni (12): 1900, 1901, 1911, 1914, 1916, 1923, 1932, 1937, 1992, 1998, 2009, 2018

### Līgas
* ***[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]***
** Uzvarētāji (6): 1931–32, 1936–37, 1983, 1998, 2009, 2018
** Vicečempioni (15): 1930–1931, 1934–1935, 1935–1936, 1938–39, 1946–47, 1972, 1974, 1984, 1999, 2006, 2011, 2013, 2016, 2017, 2021
* ***Superettan***
** Uzvarētāji (1): 2005
* ***Mästerskapsserien***
** Uzvarētāji (1): 1992
* ***Svenska Serien***
** Vicečempioni (5): 1910, 1914–1915, 1915–1916, 1922–1923, 1923–1924

### Kausi
* **[[Zviedrijas kauss futbolā|Zviedrijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (8): 1949, 1950, 1975–76, 1984–85, 1995–96, 1996–97, 1998–99, 2009
** Finālisti (8): 1943, 1947, 1968–69, 1991, 1994–95, 1999–2000, 2000–01, 2002
* **Zviedrijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2010
** Finālisti (1): 2012
* ***Svenska Mästerskapet***
** Uzvarētāji (6): 1900, 1901, 1911, 1914, 1916, 1923
** Finālisti (2): 1898, 1917
* ***Allsvenskan slutspel***
** Finālisti (1): 1986

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

* Kluba profils UEFA vietnē
Djurgårdens IF Fotboll

***Djurgårdens IF Fotbollförening*** ir profesionāls Zviedrijas futbola klubs no Stokholmas. Klubs ir dibināts 1891. gadā, tā futbola sekcija izveidota 1899. gadā. Pašlaik spēlē *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]*, Zviedrijas futbola augstākajā līgā. Komanda ir 12 reizes izcīnījusi Zviedrijas čempionu titulu, pēdējo no tiem 2019. gadā, kā arī piecas reizes kļuvusi par Zviedrijas kausa ieguvējiem. Mājas spēles aizvada *[[Tele2 Arena]]* stadionā. 

## Sasniegumi
* **Zviedrijas čempionu tituli**
** Čempioni (12): 1912, 1915, 1917, 1920, 1954–55, 1959, 1964, 1966, 2002, 2003, 2005, 2019

### Līgas
* ***[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]***
** Uzvarētāji (8): 1954–55, 1959, 1964, 1966, 2002, 2003, 2005, 2019
** Vicečempioni (4): 1962, 1967, 2001, 2022
* ***Superettan***
** Uzvarētāji (1): 2000
* **1. divīzijas Ziemeļu grupa**
** Uzvarētāji (3): 1987, 1994, 1998
** 2. vieta (1): 1997
* ***Svenska Serien***
** Uzvarētāji (1): 1911–12

### Kausi
* **[[Zviedrijas kauss futbolā|Zviedrijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (5): 1989–90, 2002, 2004, 2005, 2017–18
** Finālisti (4): 1951, 1974–75, 1988–89, 2013
* ***Svenska Mästerskapet***
** Uzvarētāji (4): 1912, 1915, 1917, 1920
** Finālisti (7): 1904, 1906, 1909, 1910, 1913, 1916, 1919

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

* Kluba profils UEFA vietnē
BK Häcken

***BK Häcken*** ir profesionāls Zviedrijas futbola klubs no Gēteborgas. Dibināts 1940. gadā, pašlaik spēlē *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]*, Zviedrijas futbola augstākajā līgā. Lielākais sasniegums — 2022. gadā izcīnītais Zviedrijas čempionu tituls. Trīs reizes komanda ir kļuvusi par Zviedrijas kausa ieguvējiem. Mājas spēles aizvada *[[Bravida Arena]]* stadionā.

## Sasniegumi
### Līgas
* ***[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]***
** Čempioni (1): 2022
** Vicečempioni (1): 2012
* ***Superettan***
** Uzvarētāji (1): 2004
** Vicečempioni (1): 2008
* **1. divīzijas Dienvidu grupa**
** Uzvarētāji (2): 1990, 1999
** Vicečempioni (1): 1997
* **1. divīzijas Rietumu grupa**
** Uzvarētāji (1): 1992

### Kausi
* **[[Zviedrijas kauss futbolā|Zviedrijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (3): 2015–16, 2018–19, 2022–23
** Finālisti (2): 1989–90, 2020–21

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

* Kluba profils UEFA vietnē
IFK Norrköping

***IFK Norrköping*** ir profesionāls Zviedrijas futbola klubs no Noršēpingas. Dibināts 1897. gadā. Pašlaik spēlē *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]*, Zviedrijas futbola augstākajā līgā. Komanda ir 13 reizes izcīnījusi Zviedrijas čempionu titulu, pēdējo no tiem 2015. gadā, kā arī sešas reizes kļuvusi par Zviedrijas kausa ieguvējiem. Mājas spēles aizvada *Östgötaporten* jeb *Nya Parken* stadionā. 

## Sasniegumi
* **Zviedrijas čempionu tituli**
** Čempioni (13):  1943, 1945, 1946, 1947, 1948, 1952, 1956, 1957, 1960, 1962, 1963, 1989, 2015

### Līgas
* ***[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]***
** Uzvarētāji (13): 1942–43, 1944–45, 1945–46, 1946–47, 1947–48, 1951–52, 1955–56, 1956–57, 1960, 1962, 1963, 1992, 2015
** Vicečempioni (10): 1952–53, 1957–58, 1959, 1961, 1966, 1987, 1989, 1990, 1993, 2018
* ***[[Superettan]]***
** Uzvarētāji (1): 2007
** Vicečempioni (1): 2010
* ***Mästerskapsserien***
** Finālisti (2): 1991, 1992

### Kausi
* **[[Zviedrijas kauss futbolā|Zviedrijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (6): 1943, 1945, 1968–69, 1987–88, 1990–91, 1993–94
** Finālisti (5): 1944, 1953, 1967, 1971–72, 2016–17
* **Zviedrijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2015

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

* Kluba profils UEFA vietnē
Armands Berģis

**Armands Berģis** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

Absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas Leļļu teātra kursu. Strādājis Latvijas Leļļu teātrī un radošajā apvienībā "UMKA.lv". Pašlaik ir neatkarīgais mākslinieks.

Filmējies seriālos "Ēnu spēles" un "Svešā seja", kā arī seriālā "Nemīlētie".

## Filmogrāfija
* "Daudz laimes, Sofka!" (īsfilma, 2009)
* "Logs" (īsfilma, 2012)
* "Medību diena" (2016)
* "Laura un Vineta" (īsfilma, 2017)
* "Dziedošais Hugo un viņa neticamie piedzīvojumi" (animācijas īsfilma, 2017)
* "Pirmdzimtais" (2017)
* "Svētdienas sieva" (2019)
* *[[Koirat eivät käytä housuja]]* (2019)
* "Vecā dārza noslēpums" (2019)
* "Revolūcija" (2022)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Profils vietnē *aktieris.lv*
* Profils vietnē *filmas.lv*
Lelde Māsēna

**Lelde Māsēna** (dzimusi **Kalēja**  Rīgā) ir latviešu aktrise.

1964. gadā beigusi Rīgas 2 internātskolu. Par Valmieras teātra aktrisi kļuvusi 1967. gadā. Ir arī izrāžu vadītāja.

Ir aktieru Artūra Kalēja un Ingas Kalējas meita. Precējusies ar aktieru un režisoru Agri Māsēnu.

## Atsauces
Anatolijs Fečins

**Anatolijs Fečins** (dzimis ) ir aktieris.

2002. gadā absolvējis MHAT skolu - studiju un tajā pašā gadā pieņemts Rīgas Krievu teātrī.

Filmējies seriālā "Likteņa līdumnieki" un "Sarkanais mežs", kā arī filmā "Tīklā. TTT leģendas dzimšana".

## Atsauces
Armands Reinfelds

**Armands Reinfelds** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris. 1993. gadā ieguva Spēlmaņu nakts balvu kā Gada aktieris.

## Biogrāfija
Absolvējis Rīgas 64. vidusskolu, kurā bija klases ar teātra novirzienu. 1990. gadā Latvijas Valsts konservatorijā beidzis tā saukto Nacionālā teātra kursu, pēc tā beigšanas Nacionālā teātra aktieris. 1993. gadā kļuva par nesen izveidotā Jaunā Rīgas teātra aktieri, veidoja tā jauno trupu. Par lomu izrādē "Kā lēna un mierīga upe ir atgriešanās" 1993. gadā aktieris saņēmis "Spēlmaņu nakts" balvu kā "Gada aktieris". Pēc izrādes režisora Alvja Hermaņa domām, Armands bijis pirmais latviešu aktieris, kurš pārstāvēja "jauno aktieru spēles veidu" un aizsāka "jaunā teātra nervu". Savukārt par sniegumu kino jau 1994. gadā viņš novērtēts "kā savas paaudzes kinotēls". Saņēmis balvu "Lielais Kristaps" kā labākais aktieris par Riharda lomu filmā "Varmācības meditācija".

Cīnijies ar atkarību no alkohola. Ilgu laiku pavadījis, dzīvojot ārzemēs. Pirmoreiz pameta Latviju 2005. gadā, aizbraucot uz Angliju, Gadu vēlāk atgriezās dzimtenē, bet 2009. gadā pārcēlās uz Losandželosu, ASV. Latvijā atgriezies 2013. gadā, vispirms dzīvojis ģimenes mājā Ropažos, savukārt pēdējos gadus dzīvojis Siguldā. Miris ar sirdslēkmi 2021. gada 22. februārī savās mājās Siguldā.

## Nozīmīgākās lomas

### Nacionālajā teātrī
Loma (Č. Dikensa "Sīkstulis", 1990), Matjē (Ī. Žamiaka "Acālija", 1992); Frenks (K. Makkalovas "Dziedoņi ērkšķu krūmā", 1993).

### Jaunajā Rīgas teātrī
Grems ("Kā lēna un mierīga upe ir atgriešanās", 1993), Karloss (B. A. Valjeho "Liesmojošā tumsā", 1995), vīrietis (N. Beikera "Kā lēna un mierīga balss", 1996), loma (A. Levina "Rozmarijas bērns", 1997), Dūdars (R. Blaumaņa "Skroderdienas Silmačos", 1998), Augusts (I. Ābeles "Tumšie brieži", 2001), loma (N. Gogoļa "Revidents", 2002).

### Kinofilmās
Janka ("Parāds mīlestībā", 1984), epizodiska loma ("Aija", 1987), Vinarts Kirmužs ("Cilpā", 1991), Ēriks ("Depresija", 1991), Ēriks ("Drosme nogalināt", 1993), Rihards ("Varmācības meditācija", 1993), Stefans ("Bēgt, lai dzīvotu", Zviedrija, 1997), Fotogrāfs ("Tristans un Izolde. Trīs stāsti par...", 1999), loma ("Paslēpes", 2001), uzņēmējs ("Vogelfrei", 2007).

### Televīzijā
Juris Nārbulis ("Likteņa līdumnieki"; 2003—2008).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Armands Reinfelds filmas.lv
* Armands Reinfelds izrades.lv
*
Uva Segliņa

**Uva Segliņa** (dzimusi ) ir latviešu aktrise un geštaltterapeite.

Filmējusies "Cilvēka bērns", "Zītaru dzimta", "Valsis mūža garumā", "Apstākļu sakritība" un "Emīlija. Latvijas preses karaliene", kā arī seriālā "Likteņa līdumnieki".

Šobrīd (2025) ir geštaltterapeite.

## Atsauces
Jūliuss Perliss

**Jūliuss Perliss** (; dzimis , miris ) bija austriešu šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Perliss dzimis 1880. gadā Bjalistokā. Jaunībā emigrēja uz Vīni un no 1898. līdz 1902. gadam studēja Vīnes Universitātē tieslietas. 1903. gadā aizstāvēja doktora (*Dr. jur.*) disertāciju. No 1905. līdz 1908. gadam strādāja stažieri advokātu firmā. Pēc tam bija advokāts Vīnē.

Perliss bija biežs šaha kafejnīcas *Café Central* apmeklētājs. 1905. gadā Barmenā viņš ieguva 10,5 punkti no 17 un izpildīja meistara normu. Pēc tam viņš veiksmīgi spēlēja vēl vairākos citos turnīros: Ostende (1906) — 9. vieta; Sanktpēterburga (1909) — 7. vieta; Karlsbāde  (1911) — 13. vieta; Sansevastjana (1911) — 5. vieta. Viņš nodarbojās arī ar šaha kompozīciju.

Perlisa aizraušanās bija arī alpīnisms. "Kad kāp kalnā, izbaudi mīklainu neziņas sajūtu, līdzīgu tai, kas dažkārt rodas āķīgā šaha pozīcijā." (Perliss) 1913. gada 10. septembra rītā J. Perliss devās pārgājienā uz Hohtoru un, acīmredzot, miglā apmaldījās. Vakarā viņa saucienu pēc palīdzības dzirdēja divi tūristi, kuri nespēja palīdzēt sliktās redzamības dēļ. Glābšanas komanda atrada viņa ķermeņi, bez redzamiem ievainojumiem divas dienas vēlāk, 12. septembrī. Tika secināts: nāves cēlonis — nosalšana.

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites

* Jūliusa Perlisa šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Eduards Āboltiņš (nozīmju atdalīšana)

**Eduards Āboltiņš** var būt:

* Eduards Āboltiņš (1896—1969) — latviešu lauksaimnieks
* Eduards Āboltiņš (1937—2006) — latviešu fiziķis, partijas darbinieks un politiķis;

## Skatīt arī
* Āboltiņš
Kārlis Zušmanis

**Kārlis Zušmanis** (dzimis  Smiltenē, miris  Smiltenē) bija latviešu teātra un kino aktieris.

1971. gadā absolvējis Andreja Miglas vadīto Liepājas teātra 1. studiju. No 1968. līdz 1978. gadam spēlēja Liepājas teātrī, kur spēlējis vadošas lomas Lāčplēsis, D’Artanjans, Spartaka sacelšanās vergu vadonis Krikss, princis Normunds "Sidraba šķidrautā", Ješka "Laimes lācī", Aleksis "Skroderdienās "Silmačos"". No 1978. gada  Drāmas teātra (tagad Nacionālā teātra) aktieris. No 1981. gada arī Latvijas radio teātra aktieris.

Daudz filmējies Latvijā un bijušās Padomju Savienības kinostudijās: "Pūt, vējiņi!" (1973.), "Zem apgāztā mēness" (1977.), "Tāpēc, ka es esmu Aivars Līdaks" (1978.), "Trīs minūšu lidojums" (1979.), "Nakts bez putniem" (1979.), "Vasara bija tikai vienu dienu" (1980.), "Sindikat-2" (1981.), "Mirāža" (1983.), "Fronte tēva pagalmā" (1984.), "Vorota v nebo" (1984.), Pēdējā indulgence" (1985.), "Bailes" (1986.), "Aizaugušā grāvī viegli krist" (1986.), "Apbraucamais ceļš" (1986.), "Dīvainā mēnessgaisma" (1987.), "Sēklis" (1988.), "Zītaru dzimta" ("Vecā jūrnieku ligzda") (1989.), "Suns, kas mācēja dziedāt" (1991.), "Depresija" (1991.), "Šopēna noktirne" (1992.)

Deviņdesmitajos gados pametis teātra un kino pasauli.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Nacionālā Kino centra vietnē "Latvijas filmas"
Jaunības Tekas

**Jaunības Tekas** bija žurnāls latviešu valodā. Iznācis 1910-1930 gados vienreiz mēnesī, katra mēneša 1. dienā. 

1913. un 1914. gadā žurnālā tika publicētas Aspazijas dzīves atmiņas, 1919. gadā Aspazija šos vienpadsmit tēlojumus apkopo krājumā "No atzīšanas koka".

## Atsauces
Grāvelis

**Grāvelis** var būt:
* Gints Grāvelis — latviešu aktieris;
* Voldemārs Grāvelis — Latviešu leģiona virsnieks;
* Voldemārs Grāvelis (futbolists) — Latvijas izlases futbolists laika posmā no 1925. līdz 1932. gadam.
Lielais kanāls (Monē)

***Le Grand Canal*** ir franču impresionisma gleznotāja Kloda Monē eļļas krāsas glezna. ŠĪ glezna ir daļa no gleznu sērijas, ko Monē radīja 1908. gadā. Gleznu sērija *[[en plein air]]* ir klasiski skati uz Lielo kanālu, mēģinājums tvert vienmēr mainīgo Venēcijas ainavu, kāda tā redzama no *[[Palazzo Barbaro]]* ēkas, kur viņš uzturējās sava ceļojuma laikā. Tā tapa periodā, ko mākslas vēsturnieki uzskata par viņa karjeras virsotni. Viena no šīs sērijas gleznām par Venēcijas ūdensceļu ainavām 2015. gadā *[[Sotheby's]]* izsolē tika pārdota par vairāk nekā 35 miljoniem dolāru. *Sotheby's* šo gleznu nosauca par *"vienu no atzītākajām Venēcijas gleznām"*. Iepriekš tā atradās ievērojama mākslas kolekcionāra, Ņūorleānas cukura magnāta Hanta Hendersona privātkolekcijā.

## Vēsture
Glezna tapa Monē ceļojuma laikā uz Venēciju 1908. gada rudenī, kad mākslinieks atbildēja amerikāņu sievietes Mērijas Jangas Hanteres uzaicinājumam apmeklēt viņu *[[Palazzo Barbaro]]*, Venēcijā. Monē tobrīd bija 68 gadus vecs. Hantere bija Monē sievas Alises draudzene, kura uzaicināja pāri apmeklēt viņu Venēcijā, kur viņa nomāja šo *[[palazzo]]*. Sākotnēji Monē nebija īpaši dedzīgs, bet tomēr piekrita ceļojumam. Monē un sieva ieradās Itālijā 1. oktobrī.

Tur esot, Monē radīja darbu sēriju par Lielo kanālu, gleznojot tos pašus motīvus dažādos dienas laikos. Monē bija ieradums pētīt vienu un to pašu tēmu dažādā gaismā, atšķirīgos dienas laikos, kā rezultātā viņš atšķirīgos savas karjeras posmos radīja vairākas darbu sērijas, piemēram, ''ūdensrožu'' sēriju, ''papeļu'' sēriju, ''Ruānas katedrāles'' sēriju, ''Siena kaudžu'' sēriju un ''Čeringkrosas tilta'' sēriju. Monē šajā triju mēnešu laikā no oktobra līdz decembrim Itālijā radīja 37 Venēcijas darbus, to skaitā šo gleznu un vēl piecas gleznas, kurās attēlots Lielais kanāls. Viena no šīm gleznām atrodas Sanfrancisko tēlotājmākslas muzejā.

## Glezna
Gleznā attēlots skats no *[[Palazzo Barbaro]]*. Monē sērija ieviesa jaunu piegājienu tēmai, ko iepriekš pirms viņa bija gleznojuši daudzi atzīti gleznotāji. Sērija ir pētījums par gaismu virs senās pilsētas. Gleznotājs fiksēja sajūtas saskaņā ar to, kā mainījās motīva izskats, mainoties gaismai ūdenī un tā apkārtnē. Gleznotājs izmantoja pietauvošanās stabus, lai radītu pretbalansu ēkām fonā, ieskaitot baroka baznīcai — *[[Santa Maria della Salute]]*. Monē vairāk bija aizņemts ar gaismas ūdens spēles un saules staru atspulgu fiksēšanu kā labi zināmo Venēcijas ēku panorāmas  attēlošanu, lai arī viņš bija izteicies, ka pilsēta ir ārkārtīgi skaista.

## Atsauces

## Ārējās saites
Inta Gorodecka

**Inta Gorodecka** (dzimusi 1957. gada 28. jūlijā, mirusi 2023. gada 5. maijā) bija latviešu televīzijas režisore.

Pabeigusi Kultūras darbinieku tehnikumu un Ļeņingradas Teātra, mūzikas un kinematogrāfijas institūtu.

Iestudējusi Ž. Anuī "Pasažieris bez bagāžas", A. Kamī "Pārpratums", Eshila "Prometejs", Ž. P. Sartra "Aiz durvīm", B. Sleida "Nākamgad šai pašā laikā".

Saņēmusi "Zelta Viļņa 2008" balvu kā "Gada režisore".

## Režijas darbi televīzijā
**Seriāli:**
* "Neprāta cena"
* "Sieva uz pilnu slodzi"
* "UgunsGrēks"
* "Zentas brīvdienas"
* "Ēnu spēles"
* "Bitīt' matos"
* "Bitīt' kapos"
* "Svešā seja"
* "Divi vienā"
* "UgunsGrēks. Atgriešanās."

**Daudzsēriju filmas:**
* "Saplēstā krūze"
* "Saldā indes garša"
* "Liepājas blūzs"
* "Cukura nams"

## Ārējās saites
Āris Rozentāls

**Āris Rozentāls** (dzimis  Liepājā, miris ) bija latviešu aktieris.

Mācījies Liepājas 6. pamatskolā un Liepājas 1. vidusskolā. 1960. gadā absolvējis Latvijas Valsts Konservatorijas Teātra fakultāti aktiera specialitātē. 1981. gadā absolvējis Valsts Mākslas akadēmijas Mākslas vēstures nodaļu. Kā aktieris strādājis Daugavpils muzikāli dramatiskajā teātrī un Liepājas Drāmas teātrī. Kopš 1965. gada bija Dailes teātra aktieris.

## Atsauces
Pauls Timrots

**Pauls Timrots** (dzimis  Rīgā) ir latviešu televīzijas un radio žurnālists, producents un teātra režisors. Pazīstams kā auto un satiksmes drošībai veltītā raidījuma "Zebra" vadītājs. Šīs pieredzes dēļ bieži vien saukts par satiksmes ekspertu.

## Dzīvesgājums
Mācījies Rīgas 39. vidusskolā. Studējis Latvijas Universitātes Latvijas Universitātes Pedagoģijas fakultātē un Latvijas Kultūras akadēmijā, kur apguvis režiju. 2012. gadā absolvējis Biznesa vadības koledžu un ieguvis bakalaura grādu organizāciju vadībā un psiholoģijā.

Mācījis latviešu valodu un literatūru Rīgas 7. vidusskolā. Bijis režisors animācijas filmu studijā "Dauka", mākslinieks leļļu filmu studijā "AB", žurnālists laikraksta "Diena" pielikumā "Dienas Stils", kā arī strādājis par producentu "Vides Filmu Studijā".

Pašlaik strādā "Radio SWH", kā arī veido raidījumu "Zebra" un režisē izrādes Dailes teātrī.

Brālis Ģirts Timrots arī darbojas televīzijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pauls Timrots izrades.lv
Toms Treinis

**Toms Treinis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris un režisors.

Mācījies Berģu Mūzikas un mākslas pamatskolā un Rīgas Teikas vidusskolā. 2017. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju Dramatiskā teātra aktiera specialitātē.

Režisējis izrādes Valmieras Drāmas teātrī, Dailes teātrī, Nacionālajā teātrī un Ģertrūdes ielas teātrī. Kā aktieris piedalījies izrādēs Dailes teātrī un Nacionālajā teātrī.

## Iestudētās teātra izrādes
* Karels Čapeks "Stāsti no abām kabatām" Ģertrūdes ielas teātrī (2015.09.29.);
* Jānis Poruks "Pērļu zvejnieks" Rēzeknes teātrī "Joriks" (2016.11.10.);
* Gunārs Priede "Zilā" Latvijas Nacionālajā teātrī (2017.04.29.);
* Edvards Olbijs "Kam no Vilka kundzes bail?" Dailes teātrī (2017.10.10.);
* Andri Lūps "Dūja" Latvijas Nacionālajā teātrī (2018.03.15.);
* Justīne Kļava, Garlībs Merķelis "Latvieši" Latvijas Nacionālajā teātrī (2019.03.29.);
* Artūrs Dīcis "Purva bērni" Dailes teātrī (2019.05.22.);
* "Pagalms atdzīvojas" Valmieras vasaras teātra festivālā (2019.08.02.);
* Ivo Briedis "Pēdējais salmiņš" Latvijas Nacionālajā teātrī (2019.09.19.);
* Artūrs Jankovskis "Oligarhs" Latvijas Nacionālajā teātrī (2020.09.24.);
* Lelde Stumbre "Nākošpavasar" Valmieras Drāmas teātrī (2021.07.02.);
* Antonio Buero Valjeho "Liesmojošā tumsa" Valmieras Drāmas teātrī (2022.02.12.);
* Rasa Bugavičute-Pēce "Rinda" Valmieras Drāmas teātrī (2022.10.06.);
* Linda Rudene "SIA Ģimenes romāns" (pēc Vernera Hercoga filmas motīviem) Valmieras Drāmas teātrī (2022.11.04.);
* Matīss Gricmanis "Kur pazuda valsts" Dailes teātrī (2023.01.06.);
* Henriks Ibsens "Kad mēs mostamies" ("Kad mēs, mirušie, mostamies") Valmieras Drāmas teātrī (2023.06.14.);
* Mārtiņš Meiers "Daliņš" (par soļotāju Jāni Daliņu) Valmieras Drāmas teātrī (2024.01.05.);
* Nikolajs Erdmans "Pašnāvnieks" LKA teātra mājā "Zirgu pasts" (studentu kursa darbs) (2024.05.12.);
* Patriks Mārbers "Tuvāk" Valmieras Drāmas teātrī (2024.10.25.);
* Pēc Tomasa Manna "Burvju kalns" Valmieras Drāmas teātrī (2025.04.11.);
* Mariuss fon Maienburgs "Nachtland" Dailes teātrī (2025.09.05.)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Toms Treinis izrades.lv
Mārtiņš Eihe

**Mārtiņš Eihe** ir latviešu režisors.

Mācījies Ogres vidusskolā un Rīgas 77. vidusskolā. 1998. gadā beidzis Latvijas Kultūras skolu. 2004. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas režijas nodaļu, tajā pašā gadā kļuvis par Liepājas teātra aktieri. 2005. gadā kļuvis par Liepājas teātra režisoru. No 2006. līdz 2009. gadam režisējis izrādes Valmieras teātrī.

Kopš 2007. gada ir radošās apvienības "Nomadi" vadītājs. Kopš 2010. gada režisē izrādes Dailes teātrī. 2020. gadā kļuva par Rēzeknes teātra "Joriks" māksliniecisko vadītāju. Darbu "Jorikā" atstājis, pēc viņa vārdiem, cenzūras spiediena dēļ.

No 2022. gada jūnija ir Latvijas Leļļu teātra valdes loceklis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mārtiņš Eihe izrades.lv
Aleksandrs Morfovs

**Aleksandrs Morfovs** (; dzimis 1960. gada 9. novembrī Jambolā, Bulgārijā) ir bulgāru režisors, aktieris un scenogrāfs.

1989. gadā absolvējis Sofijas Teātra un kino mākslas nacionālo akadēmiju teātra režisora specialitātē. 1994. gadā šo pašu akadēmiju absolvējis kino režisora specialitātē. Ir strādājis Sofijas Mazajā pilsētas teātrī, Bulgārijas Ivana Vazova Nacionālajā teātrī un Sanktpēterburgas V.F.Komisarževskas akadēmiskajā dramatiskajā teātrī. Iestudējis vairākas izrādes Dailes teātrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aleksandrs Morfovs izrades.lv
Kaspars Zvīgulis

**Kaspars Zvīgulis** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

2003. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju.

Nacionālā teātra aktieris kopš 2004. gada. Piedalījies izrādēs arī Jaunajā Rīgas teātrī, Valmieras teātrī un Rīgas Krievu teātrī.
## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kaspars Zvīgulis izrades.lv
Alfrēds fon Goslers

**Alfrēds fon Goslers** (, 1867—1946) bija Oberosta Kurzemes pārvaldes apgabala pārvaldes vadītājs Jelgavā, vēlāk Rīgā (1917—1918).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1867. gada 17. martā Gūravā (tagad Gura Polijas Lejassilēzijas vojevodistē) landrāta Eižena fon Goslera un viņa sievas Elīzes, dzimušas fon Šēnicas, ģimenē.
Studēja tieslietas Heidelbergas universitātē, strādāja par Bžegas apriņķa landrātu (1901-1908), pēc tam bija Breslavas vēlēšanu apgabala deputāts Prūsijas parlamentā (*Preußisches Abgeordnetenhaus*, 1908-1918) un Vācijas impērijas Reihstāgā (1915-1918). 
Darbojās Johanītu ordenī.

Pirmā pasaules kara laikā iecelts par Kurzemes pārvaldes apgabala pārvaldes vadītāju Jelgavā. 1918. gada augustā viņa vadīto Kurzemes pārvaldes apgabalu paplašināja uz Vidzemi un Igauniju, plānojot Apvienotās Baltijas hercogistes izveidi.

Miris 1946. gada 16. augustā Testorfas muižā Holšteinā.

## Literatūra
* Genealogisches Handbuch des Adels, *Adelige Häuser B* Band XVIII, Seite 178, Band 95 der Gesamtreihe, C. A. Starke Verlag, Limburg (Lahn) 1989,
Sergejs Zemļanskis

**Sergejs Zemļanskis** (, dzimis  Čeļabinskā, Krievijā) ir krievu teātra režisors un horeogrāfs, kurš darbojies gan Krievijā, gan Latvijā.

2002. gadā pabeidzis Čeļabinskas Vasts kultūras un mākslas akadēmiju.

Kopš 2006. gada dažādos projektos sadarbojas ar deju studiju "Sounddrama". Savulaik strādājis kā dejotājs Jekaterinburgas deju teātrī „Provinciālās dejas”. Pašlaik režisē izrādes Liepājas teātrī.

2017. gadā ieguvis "Spēlmaņu nakts" balvu nominācijās "Gada izrāde", "Gada režisors" un "Gada kustību mākslinieks".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sergejs Zemļanskis izrades.lv
Trapāni

**Trapāni** (, , ) ir pilsēta Itālijas dienvidos, Sicīlijā. Pilsēta ir Trapāni provinces administratīvais centrs. 2016. gadā Trapāni dzīvoja 68,7 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Sicīlijas galējos rietumos, netālu no Palermo. Tā ir nozīmīga ostas pilsēta. Galvenās eksportpreces ir sāls un vīns.

Apdzīvoto vietu dibinājuši elimi — etniskā grupa, kas kādreiz dzīvoja Sicīlijas rietumos. Kartāgiešiem tā bija nozīmīga ostas pilsēta. 241. gadā p.m.ē. to pakļāva romieši. Senās Romas laikos apdzīvotās vietas nosaukums latīņu valodā bija *Drepanon*, *Drepanum*. Trapāni stipri cieta no bombardēšanas Otrā pasaules kara laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Beļģijas premjerministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Beļģija]]s premjerministri** (; ; ), kas ir Beļģijas federālās valdības vadītāji. Šāds amats tika izveidots 1831. gadā.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Belgium.svg|30px]] Beļģijas Karaliste (1831 — pašlaik) [[Attēls:Great coat of arms of Belgium.svg|30px]]

 

## Skatīt arī
* Beļģijas karaļu uzskaitījums

## Ārējās saites
* Belgische premiers
Sēnalainā dižsardzene

**Sēnalainā dižsardzene**, agrāk **sēnalainā saulsardzene** (*Macrolepiota excoriata*) ir Latvijā bieža atmateņu dzimtas dižsardzeņu ģints sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami. Sugai ārpus Latvijas zināmas vairākas varietātes, kurām zvīņas var būt augšup saceltas vai pieguļošas ar paceltām maliņām, virsma balta vai viegli brūngana.

## Sēnes apraksts
thumb|250px|Sēnalainās dižsardzenes zvīņas dažām varietātēm jau jaunībā ir augstu saceltas
thumb|220px|J.Šēfera 1762. gada zīmējums
thumb|220px|A.Šmalfusa 1897. gada zīmējums
* Cepurīte: krāsa sākumā balta ar brūnu vidu, vēlāk ar retās neregulārās pelēkbrūnās vai gaiši pelēkās zvīņās saplaisājušu virsmiziņu uz bālgana pamata, cepurītes malas bālganas bez tumšām zvīņām. Forma sākumā olveida līdz zvanveida, vēlāk plakana, parasti ar pauguru brūnajā vidū. Platums līdz 10, reti 12 cm. Vecumā plānajās malās sausumā ieplaisājusi. Mīkstums balts, uz vecumu nedaudz pelēcīgs, griezumu vietās krāsu nemaina, ar nenoteiktu smaržu un maigu riekstu garšu.
* Lapiņas: bālganas, brīvas, ciešas, jomainas, mīkstas, dažāda garuma, ar pārslainām šķautnēm, tuvu kātiņam saaugušas gredzenveidā jeb apkaklītē. Iespiedumu vietās reizēm brūnē.
* Kātiņš: bālgans līdz gaiši pelēks, cilindrisks, sīksts, augšgalā tievāks, pie pamata ar nelielu bumbuļveida paresninājumu, reizēm izliekts, dobs. Garums līdz 10 cm, resnums 0,5—1,5 cm. Uz kātiņa kustīgs, vecumā izzūdošs balts gredzens.
* Sporas: elipsoīdas vai olveida, bezkrāsainas, masā baltas vai vāji dzeltenīgas, ar dīgšanas atveri un vienu vai vairākiem eļļas pilieniem katrā sporā, 12—18/8—10 µm.
* Bazīdijas: 36—40/12—15 µm.
* Heilocistīdas: bezkrāsainas, plānsienu, 50/10 µm.

## Augšanas apstākļi

Humusa saprofīte. Aug pa vienai un grupās no augusta līdz novembrim ganībās, sausās pļavās, smilšainos tīrumos, mežmalās un ceļmalās, bieži nabadzīgās augsnēs.

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas. 1937. gadā PSRS izdota valsts sēņu sagataves punktu rokasgrāmata ieskaita to 1. vērtības kategorijā kopā ar lielo dižsardzeni.

## Līdzīgās sugas

Jaunībā var līdzināties nāvīgi indīgajai baltajai mušmirei. Visas mušmires atšķiras no dižsardzenēm ar to, ka tām uz cepurītes nav saplaisājušu tumšu zvīņu, var būt tikai baltas pārslas — plīvura atliekas, un mušmirēm kātiņa pamatne ietverta makstī, kādas dižsardzenēm nav. Bez tam, baltajai mušmirei ir nepatīkama smaka. Tāpat bez zvīņām ir atmatenes. No šīm ģintīm dižsardzenes atšķiras arī ar to, ka viņu gredzens uz kātiņa ir pārbīdāms. No dižsardzenēm lielākā līdzība ir ar ēdamo pauguraino dižsardzeni, kuras kātiņš klāts ar sīkām brūnganām zvīņām un tās cepurītes zvīņas parasti sīkas. Vienīgā uzturā neieteicamā Latvijā atrodamā šīs ģints suga — dārza dižsardzene — sastopama galvenokārt siltumnīcās un jaunībā ir ar brūnu cepurīti, vecumā tās cepurītē arī daudz vairāk brūnās krāsas un tās mīkstums uz vecumu arī nobrūnē, lapiņām kļūstot sarkanbrūnām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Index Fungorum
* Species Fungorum - sinonīmi
* Mycobank
* Зонтик белый - Грибы Уломы Железной
Oļegs

**Oļegs** var būt:

* Oļegs (personvārds), Latvijas vārdadienu kalendārā 17. augustā ievietots vārds

## Cilvēks ar šādu vārdu
* Oļegs (kņazs), Novgorodas kņazs
* Oļegs Jankovskis, krievu aktieris
* Oļegs Znaroks, Latvijas hokejists
Konstantīns Bogomolovs

**Konstantīns Bogomolovs** (; dzimis  Maskavā) ir Krievijas teātra režisors, kas darbojas Latvijā.

1997. gadā absolvējis Maskavas Universitātes Filoloģijas fakultāti. 2002. gadā absolvējis Krievu teātra mākslas akadēmiju. Režisē izrādes Liepājas teātrī kopš 2012. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Konstantīns Bogomolovs izrades.lv
Aleksejs Girba

**Aleksejs Girba** (; dzimis ) ir krievu režisors. Veidojis izrādes Krievijā, Lietuvā, Ukrainā, kā arī Liepājas teātrī. 1992. gadā absolvējis Maskavas Valsts teātra mākslas institūtu. Institūtā un Andalūzijas mākslas skolā Spānijā ir strādājis par pedagogu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Slovēņi

**Slovēņi** () ir dienvidslāvu tauta, kas galvenokārt dzīvo Centrāleiropā. Slovēnijas pamatiedzīvotāji, veido 83,06% no kopējā valsts iedzīvotāju skaita. 

Runā slovēņu valodā (tā kā slovēņu kopienas gadsimtu gaitā attīstījās izolēti viena no otras kalnu grēdās, slovēņu valodai, neraugoties uz tās nelielo ģeogrāfisko platību, ir raksturīga liela dialektu sadrumstalotība). 

Lielākā daļa slovēņu dzīvo Slovēnijā — vairāk nekā 1,6 miljoni. Ārpus Slovēnijas vairāk slovēņu mīt ASV, Itālijā, Vācijā, Kanādā, Argentīnā, Austrijā un citur. Kompakti dzīvo Austrijas dienvidos (Karintijas slovēņi), Istras pussalas Horvātijas daļā un Itālijas reģionos, kas robežojas ar Slovēniju (Venēcijas Slovēnija).

Slovēņiem radniecīgākā tauta ir horvāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
IK Sirius FK

***IK Sirius*** ir profesionāls Zviedrijas futbola klubs no Upsālas. Dibināts 1907. gadā. Pašlaik spēlē *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]*, Zviedrijas futbola augstākajā līgā. Līdz šim lielāko panākumu guva 1924. gadā, kad iekļuva *Svenska Mästerskapet* finālā, taču piekāpās *[[Fässbergs IF]]*. No 1975. līdz 2016. gadam spēlēja Zviedrijas zemākajās līgās, bet pēc uzvaras *Superettan* līgā 2016. gada sezonā atgriezās *Allsvenskan*. Mājas spēles aizvada *Studenternas IP* stadionā. 

## Sasniegumi
* ***Svenska Mästerskapet***
** Finālisti (1): 1924
* ***[[Superettan]]***
** Uzvarētāji (1): 2016
* **1. divīzijas Ziemeļu grupa**
** Uzvarētāji (1): 2013
** Vicečempioni (2): 2006, 2010

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

* Kluba profils UEFA vietnē
Krasovska

**Krasovska** (; vīriešu dzimtē Krasovskis (*Красовський*)) ir ukraiņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

*Anete Krasovska (1994) — latviešu aktrise;
*Inga Krasovska (1972) — latviešu horeogrāfe.
Vilperts

**Vilperts** var būt:

* Kārlis Ludvigs Vilperts (*Carl Ludwig Wilpert*; 1786—1861) — vācbaltiešu luterāņu mācītājs;
* Kārlis Vilperts (*Carl Wilpert*; 1778—1839) — vācbaltiešu ārsts.
IF Elfsborg

***IF Elfsborg*** ir profesionāls Zviedrijas futbola klubs no Burosas. Dibināts 1904. gadā, pašlaik spēlē *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]*, Zviedrijas futbola augstākajā līgā. Komanda ir sešas reizes izcīnījusi Zviedrijas čempionu titulu, pēdējo no tiem 2012. gadā, kā arī trīs reizes kļuvusi par Zviedrijas kausa ieguvējiem. Mājas spēles aizvada *[[Borås Arena]]* stadionā.

## Sasniegumi
* **Zviedrijas čempionu tituli**
** Čempioni (6): 1935–36, 1938–39, 1939–40, 1961, 2006, 2012

### Līgas
* ***[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]***
** Uzvarētāji (6): 1935–36, 1938–39, 1939–40, 1961, 2006, 2012
** Vicečempioni (8): 1942–43, 1943–44, 1944–45, 1965, 1977, 2008, 2020, 2023
* **1. divīzijas Dienvidu grupa**
** Uzvarētāji (1): 1996
** Vicečempioni (1): 1991

### Kausi
* **[[Zviedrijas kauss futbolā|Zviedrijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (3): 2001, 2003, 2013–14
** Finālisti (3): 1942, 1980–81, 1996–97
* **Zviedrijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2007
** Finālisti (1): 2014

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

* Kluba profils UEFA vietnē
Hammarby IF

***Hammarby IF*** ir profesionāls Zviedrijas futbola klubs no Stokholmas. Dibināts 1915. gadā, pašlaik spēlē *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]*, Zviedrijas futbola augstākajā līgā. Komanda ir vienreiz (2001. gadā) izcīnījusi Zviedrijas čempionu titulu, kā arī trīs reizes spēlējusi Zviedrijas kausa izcīņas finālā. Mājas spēles aizvada *[[Tele2 Arena]]* stadionā. 

## Sasniegumi
* **Zviedrijas čempionu tituli**
** Čempioni (1): 2001

### Līgas
* ***[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]***
** Uzvarētāji (1): 2001
** Vicečempioni (4): 1982, 2003, 2024, 2025
* ***[[Superettan]]***
** Uzvarētāji (1): 2014
* **1. divīzijas Ziemeļu grupa**
** Uzvarētāji (3): 1989, 1993, 1997
** Vicečempioni (1): 1996
* **1. divīzijas Austrumu grupa**
** Uzvarētāji (1): 1991

### Kausi
* **[[Zviedrijas kauss futbolā|Zviedrijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2020–21
** Finālisti (4): 1976–77, 1982–83, 2010, 2021–22
* ***Svenska Mästerskapet***
** Finālisti (1): 1922

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

* Kluba profils UEFA vietnē
Örebro SK

***Örebro SK*** ir profesionāls Zviedrijas futbola klubs no Erebrū. Dibināts 1908. gadā, pašlaik spēlē *[[Superettan]]*, Zviedrijas futbola otrajā pēc līmeņa līgā. Lielākais sasniegums ir 2. vieta, ko izdevies izcīnīt 1991. un 1994. gadā. Klubs ir arī divas reizes spēlējis Zviedrijas kausa izcīņas finālā. Mājas spēles aizvada *[[Behrn Arena]]* stadionā.

## Sasniegumi
* ***[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]***
** Vicečempioni (2): 1991, 1994
* ***[[Superettan]]***
** Vicečempioni (2): 2006, 2013
* **1. divīzijas Ziemeļu grupa**
** Uzvarētāji (1): 1988
* **[[Zviedrijas kauss futbolā|Zviedrijas kauss]]**
** Finālisti (2): 1987–88, 2014–15

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

* Kluba profils UEFA vietnē
Kalmar FF

***Kalmar FF*** ir profesionāls Zviedrijas futbola klubs no Kalmaras. Dibināts 1910. gadā kā *IF Göta*, pašlaik spēlē *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]*, Zviedrijas futbola augstākajā līgā. Komanda ir vienreiz izcīnījusi Zviedrijas čempionu titulu (2008. gadā), kā arī trīs reizes ieguvusi Zviedrijas kausu. Mājas spēles aizvada *[[Guldfågeln Arena]]* stadionā. 

## Sasniegumi
* **Zviedrijas čempionu tituli**
** Čempioni (1): 2008

### Līgas
* ***[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]***
** Uzvarētāji (1): 2008
** Vicečempioni (2): 1985, 2007
* ***[[Superettan]]***
** Uzvarētāji (2): 2001, 2003
* **1. divīzijas Dienvidu grupa**
** Uzvarētāji (1): 1998
** Vicečempioni (1): 1994

### Kausi
* **[[Zviedrijas kauss futbolā|Zviedrijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (3): 1980–81, 1986–87, 2007
** Finālisti (3): 1977–78, 2008, 2011
* **Zviedrijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2009
** Finālisti (1): 2008

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

* Kluba profils UEFA vietnē
GIF Sundsvall

***GIF Sundsvall*** ir profesionāls Zviedrijas futbola klubs no Sundsvallas. Dibināts 1903. gadā, pašlaik spēlē *[[Superettan]]*, Zviedrijas futbola otrajā pēc līmeņa līgā. Labākais sasniegums ir 5. vieta *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]*, ko komanda ieguva 1988. gadā. Mājas spēles aizvada *Norrporten Arena* stadionā. 

## Sasniegumi
* ***[[Superettan]]***
** Vicečempioni (2): 2011, 2014
* **1. divīzijas Ziemeļu grupa**
** Uzvarētāji (2): 1990, 1999
* ***Norrländska Mästerskapet***
** Uzvarētāji (1): 1942
** Finālisti (2): 1928, 1951

## Ārējās saites

*  

* Kluba profils UEFA vietnē
Auguste

**Auguste** var būt:

* Auguste (personvārds), Latvijas vārdadienu kalendārā 28. augustā iekļauts vārds

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Auguste Juliāna fon Mendgena

## Cilvēki ar šādu uzvārdu

* Olga Auguste

## Vietvārds
* Augustes upe
* Auguste (Vaiņodes novads)

## Skatīt arī
* Augusts
Artis Drozdovs

**Artis Drozdovs** ir latviešu aktieris.

Mācījies Jelgavas Spīdolas ģimnāzijā. 2011. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas aktierkursu pie Edmunda Freiberga. Pirms tam mācījies amatierteātra režiju un menedžmentu Latvijas Kultūras koledžā. Paralēli studijām koledžām strādājis par gaismotāju Nacionālajā teātrī.

Pašlaik ir Nacionālā teātra ārštata aktieris.

## Atsauces
Raimonds Celms

**Raimonds Celms** (dzimis 1991. gada 22. septembrī Talsos) ir latviešu aktieris, kurš spēlē teātrī un kino. Studējis Latvijas Kultūras akadēmijā (2011—2015)  Annas Eižvertiņas vadītajā Dramatiskā teātra aktieru kursā. Kopš 2014.&nbsp;gada ir Latvijas Nacionālā teātra aktieris.

## Biogrāfija
Dzimis Talsos, taču drīz pēc dzimšanas viņa ģimene pārcēlusies uz Alūksni, kur Raimonds Celms uzaudzis un mācījies: absolvējis Ernsta Glika Alūksnes Valsts ģimnāziju un Alūksnes mūzikas skolu.

Kopš 2015. gada ir Nacionālā teātra aktieris.

Par Matīsa lomu izrādē "Svina garša" 2016. gadā nominēts "Spēlmaņu nakts" balvai kategorijā "Gada jaunais skatuves mākslinieks". Atveidoja galveno lomu Jāņa Ābeles režisētajā 2018. gada spēlfilmā "7 miljardi gadu pirms pasaules gala".

Spēlēja Edgaru Vanagu Dzintara Dreiberga 2019. gada filmā "Dvēseļu putenis", un Ēriku Uztupu 2025. gada filmā "Tīklā. TTT leģendas dzimšana".

Nolasījis Pirmo radio diktātu latviešu valodā 2025. gada 14. novembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Raimonds Celms izrades.lv
Kārlis Reijers

**Kārlis Reijers** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

2010. gadā beidzis Bārtas pamatskolu. 2013. gadā beidzis Liepājas Valsts 1. ģimnāziju. 2009. gadā Kalētu mūzikas skolā beidzis saksofona klasi. 2017. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas aktierkursu un kļuvis par Nacionālā teātra aktieri.

2020. gadā saņēmis Spēlmaņu nakts balvu Gada aktieris par lomām Latvijas Nacionālā teātra izrādēs — Jēkabs izrādē "Puika, kurš redzēja tumsā", Ņurņiks izrādē "Katls", Advokāts izrādē "Margarēta".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kārlis Reijers izrades.lv
Jana Čivžele

**Jana Čivžele** (dzimusi  Brocēnos) ir latviešu aktrise.

2000. gadā beigusi Brocēnu vidusskolu. Tajā pašā gadā iestājusies Latvijas Kultūras akadēmijas Teātra fakultātē. 2004. gadā absolvējusi akadēmiju dramatiskā teātra aktrises specialitātē.

Kopš 2004. gada piedalās Jaunā Rīgas teātra izrādēs. Piedalījusies arī Liepājas teātra, Ģertrūdes ielas teātra un *[[Dirty Deal Teatro]]* izrādēs. Filmējusies kinofilmā "Melānijas hronika" un seriālā "Šķiršanās formula".

Par Noras lomu Māras Ķimeles režisētajā Henrika Ibsena lugas "Nora (Leļļu māja)" izrādē Jana Čivžele nominēta Spēlmaņu nakts balvai kā Gada aktrise 2016./2017. gada sezonā.

## Ārējās saites
* Jana Čivžele izrades.lv

## Atsauces
Jevgēnijs Isajevs

**Jevgēnijs Isajevs** ir Latvijas aktieris.

## Dzīvesgājums
2005. gadā beidzis Rīgas 2. internātskolu. Jaunā Rīgas teātra izrādēs piedalās kopš 2004. gada.

## Lomas

### Lomas teātrī

### Lomas kino un televīzijā

## Atsauces