Irānas—Izraēlas karš (2025)

thumb|upright=1.2|Izraēlas gaisa uzbrukums Teherānai
thumb|upright=1.2|Irānas gaisa uzbrukums Izraēlai 15. jūnijā
**Irānas–Izraēlas karš** sākās 2025. gada 13. jūnijā ar pēkšņu Izraēlas uzbrukumu vairākiem mērķiem Irānā, ar deklarēto mērķi apturēt Irānas kodolprogrammas attīstību. Papildus kodolobjektiem un konkrētiem kodolfiziķiem Izraēla uzbruka arī Irānas augstākai militārai vadībai. Uzbrukumā tika nogalināts Islāma revolūcijas gvardes korpusa vadītājs Hosseins Salami un Irānas bruņoto spēku ģenerālštāba priekšnieks Mohammads Bagheri. Tāpat uzbrukumi tika vērsti pret Irānas pretgaisa aizsardzības sistēmām un valsts raķešu programmas objektiem. Vēlāk uzbrukumu spektrs tika paplašināts, iekļaujot arī Irānas degvielas un enerģētikas infrastruktūru, kā arī valsts televīzijas galveno ēku. Izraēla izmantoja pilotējamu aviāciju, bezpilota lidaparātus un Irānā esošos Mossad slepenā dienesta darbiniekus.

Atbildot uz uzbrukumu, Irāna un tās sabiedrotie, tostarp Jemenas kustība ''Ansār Allāh'', sāka apšaudīt Izraēlas pilsētas un militāros objektus ar ballistiskajām raķetēm un kamikadzes tipa bezpilota lidaparātiem.

2025. gada 22. jūnijā ASV prezidents Donalds Tramps paziņoja, ka ASV gaisa spēki un jūras spēki ir uzbrukuši vairākiem kodoliekārtām Irānā. To vidū ir Fordo urāna bagātināšanas rūpnīca, Netenzas kodoliekārta un Isfahānas kodoltehnoloģiju centrs. Šie objekti ir vieni no svarīgākajiem urāna bagātināšanas centriem Irānā. Saskaņā ar *[[Fox News]]* sniegto informāciju uzbrukumā tika izmantotas sešas 30 000 mārciņu smagas GBU-57 bumbas, ko nogādāja *[[Northrop B-2 Spirit]]* bumbvedēji, kā arī 30 no zemūdenēm raidītas *[[Tomahawk]]* raķetes. ASV uzbrukums notika saistībā ar 13. jūnijā Izraēlas sākto militāro operāciju pret Irānu un Irānas atbildes triecieniem pret Izraēlu.
23. jūnija vakarā Irāna ar raķetēm uzbruka ASV aviobāzei Udeidā netālu no Kataras galvaspilsētas Dohas.

24. jūnija rītā ASV prezidents Tramps paziņoja, ka Irāna un Izraēla esot panākušas vienošanos par "pilnīgu un galīgu" uguns pārtraukšanu. Viņš norādīja, ka vispirms uguni pārtraukšot Irāna, bet pēc 12 stundām to darīšot arī Izraēla. Vēl pēc 24 stundām 12 dienas ilgušais karš būšot izbeigts. Izraēlas valdība apstiprinājusi, ka piekritusi abpusējai uguns pārtraukšanai, paziņojot, ka Izraēla sasniegusi visus militāros mērķus, ko tā iepriekš definēja kā ballistisko raķešu un kodoldraudu novēršanu no Irānas puses. Tomēr Irānas Revolucionārā gvarde īsi pirms uguns pārtraukšanas paziņoja, ka izšāvusi uz Izraēlu vēl 11 raķetes. 

## Priekšvēsture
### Irānas—Izraēlas konflikts

Karš ir daļa no ilgstošā konflikta starp Irānu un Izraēlu, kas sākās 1980. gadu sākumā un saasinājās pēc 2023. gadā 7. oktobrī *[[Hamās]]* uzbrukumiem un sāktās plašākās karadarbības Tuvajos Austrumos. 2024. gada laikā spriedze pieauga, kas izpaudās kā vairāki gaisa uzlidojumi starp abām valstīm aprīlī un oktobrī. 

Līdz 2025. gada sākumam Izraēlai izveidojās stratēģiski labvēlīgi apstākļi uzbrukumam Irānai. Kustības *[[Hamās]]* un *[[Hezbollah]]*, kas tiek uzskatītas par Irānas sabiedrotajām un darbojas pie Izraēlas robežām, bija stipri novājinātas pēc 2023. gada 7. oktobrī sāktā kara Gazā un Izraēlas militārajām operācijām Libānā 2024. gadā. Tā paša gada beigās sabruka Irānai lojālais Asada režīms Sīrijā. ASV vēlēšanās uzvarēja Donalds Tramps, kurš pauda pilnīgu atbalstu Izraēlai, tādējādi mazinot iespējamo starptautisko pretestību uzbrukumam Irānai.

### Irānas kodolprogramma

Izraēlas premjerministrs Benjamins Netanjahu minēja Irānas kodolprogrammu kā iemeslu, kāpēc Izraēla preventīvi uzbruka Irānai. Irāna pastāvīgi ir apgalvojusi, ka tās kodolprogramma ir paredzēta tikai miermīlīgiem mērķiem un ka tā nekad nav plānojusi izstrādāt kodolieročus. Valsts 20. gs. astoņdesmitajos un deviņdesmitajos gados izstrādāja slepenu kodolieroču programmu ar nosaukumu AMAD projekts, kas, saskaņā ar ASV izlūkdienestu novērtējumiem, tika apturēta 2003. gadā. ASV izlūkdienestu novērtējumos tika secināts, ka Irāna neražo kodolieročus un ka augstākais līderis Alī Hāmenejī nebija atļāvis atsākt AMAD projektu.

2015. gada 14. jūlijā Irāna un sešas pasaules valstis (Lielbritānija, Ķīna, Francija, Vācija, Krievija un ASV) panāca vienošanos kodolenerģijas jomā, lai atceltu sankcijas pret Irānu un iesaldētu Irānas kodolprogrammu. Bet 2018. gadā ASV prezidents Donalds Tramps vienpusēji izstājās no līguma un to anulēja, neskatoties uz Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) ziņojumu, ka Irāna ievēro līgumu. Pēc ASV lēmuma Irāna sāka uzkrāt bagātinātu urānu, un SAEA zaudēja iespēju uzraudzīt Irānas kodoliekārtas.

2025. gada martā ASV Nacionālās izlūkošanas direktore Talsija Gebarda liecināja, ka ASV izlūkdienesti ir apstiprinājuši, ka "Irāna neražo kodolieročus". Mēnesi vēlāk Tramps paziņoja par sarunām starp ASV un Irānu par Irānas kodolprogrammu. Baltais nams paziņoja, ka Irānai ir divi mēneši, lai nodrošinātu līguma noslēgšanu, un šis termiņš beidzās dienu pirms Izraēlas triecieniem.

Tajā dienā, 2025. gada 12. jūnijā, SAEA pirmo reizi 20 gadu laikā atzina, ka Irāna nav ievērojusi kodolenerģijas saistības. SAEA ģenerāldirektors Rafaels Grossi intervijā paziņoja, ka SAEA "nav nekādu pierādījumu par sistemātiskiem centieniem pāriet uz kodolieroču izstrādi". Dienu vēlāk Izraēla sāka triecienus pret Irānu, uzsākot Irānas—Izraēlas karu.

## Kara atsākšanās
Karš atsākās 2026. gada 28. februārī ar ASV un Izraēlas gaisa triecieniem pa Irānas pilsētām. Atbildot uz šiem triecieniem, Irāna veica gaisa triecienus pa ASV militārajiem objektiem Bahreinā, Kuveitā, Katarā un AAE.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Izraēlas—Hamās karš

## Ārējās saites