open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1272. gads

**1272. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
### Aprīlis
* 12. aprīlis — vācu krustneši Livonijas ordeņa mesta Valtera fon Nordeka vadībā ieņēma Mežotnes pili.

### Jūnijs
* 6. jūnijs — Zemgale Nameisa vārdā noslēdza mieru ar Livonijas ordeni un Rīgas arhibīskapu. Saskaņā ar līgumu, vācu soģi trīs reizes gadā ieradās Zemgalē, lai ievāktu nodokļus.

### Novembris
* 17. novembris — Edvards I Plantagenets kļuva par Anglijas karali.

### Nezināms datums
* Tika dibināta Albānijas Karaliste.
* Tika pabeigta Pizas torņa celtniecība.

## Dzimuši

## Miruši
* 6. augusts — Ištvāns V, Ungārijas karalis (dzimis 1239. gadā)
* 16. novembris — Henrijs III Plantagenets, Anglijas karalis (dzimis 1207. gadā)
* *datums nezināms*
** Bartolomejs Anglis, sholastisks domātājs, profesors Parīzē, franciskāņu ordeņa brālis (dzimis pirms 1203. gada)
Dirši

**Dirši** () ir ciems Rēzeknes novada Ilzeskalna pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā pie bijušā Strūžānu šaursliežu dzelzceļa 10,5 km no pagasta centra Ilzeskalna, 14 km no novada domes Rēzeknē un 248 km no Rīgas. Ciema nosaukums, iespējams, cēlies no lāčauzu nosaukuma lietuviski — *[[:lt:Dirsė|dirsė]]*.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 25 cilvēkiem.

## Atsauces
Viņš dzīvs

**"Viņš dzīvs"** ir 1963. gadā Latvijas PSR uzņemta īsfilma. Filmas režisore ir Ada Neretniece. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Skolotāja stāsta audzēkņiem par savu bērnību. Par to kā kara laikā nejauši nokļuvusi partizānu vienībā un kā partizāns Arturs izglābis viņai dzīvību. Partizānu vienība iznīcināta un acīmredzot gājis bojā arī Arturs. Jana pie avota atrod tikai viņa šķiltavas.

## Lomās
* Astrīda Kairiša — *pieaugusī Jana*
* I. Juriksone — *Jana*
* Jevgeņijs Žarikovs — *Arturs*

**Epizodēs:**
* Valdemārs Zandbergs 
* Roberts Mustaps 
* Uldis Vazdiks

## Ārējās saites
* Kino muzejs
Uz trases

**"Uz trases"** ir 1963. gadā Latvijas PSR uzņemta īsfilma. Filmas režisors ir Rostislavs Gorjajevs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Lietainā laikā uz vienu no jaunceltnēm no pilsētas atbrauc lektors Tihovs. Lai pārgaidītu lietu viņš patveras mājā, kurā dzīvo jauna sieviete ar bērnu. Neveiklība ātri pāriet un Ļuba mēģina pierunāt lektoru neiet uz klubu, kurš droši vien ir tukšs sliktā laika dēļ. Bet Tihovs aiziet, pārliecināts, ka viņu gaida.

## Lomās
* Elza Leždeja — *Ļuba*
* Vladimirs Kozels — *Gļebs Tihovs*
* Olga Žizņeva — *Kosačiha*
* Aleksejs Mihailovs — *Ivans Kļepikovs*

## Ārējās saites

* Kino muzejs
Pazemē

**"Pazemē"** () ir 1963. gada Latvijas PSR uzņemta īsfilma. Filmas režisors ir Rolands Kalniņš. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā, pēc Aleksandra Vlasova un Arkādija Mlodika stāsta motīviem.

## Sižets
Otrā pasaules kara laiks vācu okupētajā teritorijā. Izlūks Smoļakovs, smagi ievainots, ar karti, kurā atzīmēti vācu objekti cenšas nokļūt pie savējiem. Viņu atrod vietējie skolnieki, noslēpj alās, un nolemj nogādāt karti pāri frontes līnijai.

## Lomās
* Aleksejs Safonovs — *Smoļakovs*
* Rodions Gordijenko — *Dobromaņins*
* Jānis Kubilis — *Millers*
* Aleksejs Mihailovs — *Čuhņins*
* Vladimirs Cibins — *Stojedovs*

**Epizodē:**
* Valentīns Skulme

## Ārējās saites

* Kino-teatr.ru
* Kino muzejs
## Video
*
Nekur vairs nav jāiet

**"Nekur vairs nav jāiet"** ir 1963. gada Latvijas PSR muzikāla īsfilma. Filmas režisors ir Gunārs Piesis. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Pensionētais rūpnīcas meistars Mārcis Segliņš (lomā Jānis Osis) atrod sev nodarbošanos — apmācīt jaunos strādniekus.

## Lomās
* Jānis Osis — *Mārcis Segliņš*
* Pēteris Lūcis — *Kāposts*
* Lilija Žvīgule — *Marta*
* Valda Freimūte — *meita*
* Ludvigs Bārs — *Klīdzis*
* Mārtiņš Vērdiņš vecākais — *Ancāns*
* Luijs Šmits — *Zostiņš*
* Roberts Ceplītis — *Ēriks*

## Interesanti fakti
* Šī ir pirmā filma, kurai mūzikas autors ir Raimonds Pauls.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''filmas.lv'' profils
Kalnrūpniecība

[thumbnail|235px|Atklātās [varš|vara raktuves Čīlē]]
**Kalnrūpniecība** ir rūpniecības nozare, kurā nodarbojas ar derīgo izrakteņu ieguvi, kā arī ar to izpēti un bagātināšanu. Sīkāk kalnrūpniecība tiek iedalīta iežu ieguves rūpniecībā un iežu apstrādes rūpniecībā. Lai iegūtu derīgos izrakteņus, tiek veidotas **raktuves**. Raktuves iedala atklātajās, apakšzemes un zemūdens raktuvēs. Lai iegūtu šķidrus vai gāzveida izrakteņus, piemēram, naftu, tiek veikti urbumi.

## Ārējās saites
Velna ducis (filma)

**"Velna ducis"** ir 1961. gada Latvijas PSR aktierfilma. Filmas režisors ir Pāvels Armands. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Vilciens Rīga - Maskava. Kad kādai pasažierei sākas dzemdības, ārste, kas visu ceļu runājusi par humānu attieksmi pret cilvēkiem, atsakās palīdzēt. Dzemdības pieņem vilciena pavadones, mašīnisti un pasažieri.

## Lomās
* Marks Berness — *sagādnieks*
* Artūrs Dimiters — *inženieris Blože*
* Lidija Pupure — *pavadone*
* Sergejs Fiļipovs — *zobu tehniķis*
* Maija Seržāne — *pasažiere*
* Ansis Kreicbergs — *Gunārs*
* Terje Luika — *Hellija - Maija*

## Ārējās saites

* Kino-teatr.ru
* Kino muzejs
Pieviltie

**"Pieviltie"** (sākotnējais nosaukums – "Norieta ēnas") ir 1961. gada Latvijas PSR aktierfilma. Filmas režisori ir Ada Neretniece un Māris Rudzītis. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā laikā, kad Padomju Savienībā aktīvi noritēja Ņikitas Hruščova vadītā antireliģiskā kampaņa, un ir uzskatāma par tās iedvesmotu.

Filmai iznākot, to pavadīja vidējas un negatīvas atsauksmes gan padomju presē, gan latviešu diasporas izdevumā "Jaunā Gaita".

## Sižets
Izmācījies par skolotāju, Jānis Lazdāns atgriežas dzimtajā Latgales ciemā - Jaunajos Gudānos. Šeit viņš visur redz melnas sutanas: mūķenes sēž pie viņa slimās mātes, par mūķeni kļuvusi Lienīte, meitene, kuru viņš mīl, par mācītāju kļuvis bērnības draugs Antons. Starp Jāni un Antonu sākas cīņa par ietekmi uz slimīgu zēnu Andri.

## Lomās
* Eduards Pāvuls — *Jānis Lazdāns*
* Valdemārs Zandbergs — *Antons*
* Astrīda Kairiša — *Lienīte - māsa Anna*
* Velta Līne — *māsa Beatrise*
* Jekaterina Bunčuka — *klostera priekšniece*
* Alfrēds Videnieks — *ksendzs Dominiks*
* Nikolajs Barabanovs — *bīskaps*
* Zigrīda Stungure — *Marija*
* Māris Retermanis — *viņas dēls Andris*
* Anda Zaice — *Monika*
* Gunārs Placēns — *Gunārs*
* Jānis Grantiņš — *skolotājs*
* Malvīne Ustube — *Jāņa māte*
* Emma Ezeriņa — *māsa Cecīlija*

## Interesanti fakti
* Pirmā kinoloma Astrīdai Kairišai.
* Filmēts Jaunpils pilī un baznīcā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filmu katalogs
Kārkli pelēkie zied

**"Kārkli pelēkie zied"** ir 1961. gadā uzņemtā Latvijas PSR aktierfilma. Filmas režisors ir Gunārs Piesis. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Skolnieces Intas teātra mīlēšana un aizraušanās ar aktiera Mežmaļa skatuves tēliem pamudinājusi viņu rakstīt naivu, sajūsmas pilnu vēstuli savam iemīļotajam aktierim. Atbilde, kuru uzrakstījis viens no Mežmaļa kolēģiem, izraisa pensionāres Veldumas ierašanos pie teātra direktora un notikumu publisku iztirzāšanu. Mežmalis piekrīt tikties ar Intu, lai pastāstītu viņai par aktiera darba grūtībām un gandarījumu.

## Lomās
* Eduards Pāvuls — *Žanis Mežmalis*
* Vija Artmane — *Velta Mežmale*
* Lidija Freimane — *Intas māte*
* Alma Ābele — *Elizabete Velduma*
* Alfrēds Jaunušans — *teātra direktors*
* Karps Klētnieks — *režisors*
* Ausma Kantāne — *Lija*
* Vera Singajevska — *sekretāre*
* Kārlis Sebris — *autors*
* Juris Strenga — *Tālis Andersons*
*Skolnieki*: Maija Segliņa - *Inta*, Rūta Broka - *Modrīte*, D. Mestere - *Jautrīte*, I. Skrube - *Rita*, I. Krēsla - *Līga*, Z. Krišjāne - *Vizma*, V. Graubiņa - *Astra*, V. Puķītis - *Uldis*, J. Silenieks - *Dainis*, I. Vanags - *Rolands*

**Epizodēs**:
Helga Dancberga, Ērika Ferda, Anta Klints, Olga Krūmiņa, Elza Radziņa, Amālija Jaunvalka, Elza Barūne, Emīlija Bērziņa, Gunārs Cilinskis, Emma Ezeriņa, Alfons Kalpaks, Leons Krivāns, Vilma Lasmane, Benita Ozoliņa, Ruta Puikevica, Mudīte Šneidere, Ausma Ziemele, Tālivaldis Āboliņš, Egons Beseris, Valentīns Skulme

## Interesanti fakti
* Epizodē redzama Anta Klints ar savu iemīļoto sunīti rēpinčeru Miķelīti.
* Filmas nosaukumam izmantota tolaik populāra Valtera Kaminska dziesma "Kārkli pelēkie zied".

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''filmas.lv'' profils 
* Video https://www.youtube.com/watch?v=e82n5vnmDUY
Vētra (filma)

**"Vētra"** ir 1960. gadā uzņemtā Latvijas PSR aktierfilma. Filmas režisori ir Rolands Kalniņš un Varis Krūmiņš. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc tāda paša nosaukuma Viļa Lāča romāna 1. grāmatas.

## Sižets
Komunistu pagrīdes darbība 1939. - 1940. gados, Latvijas valdības gāšana, politieslodzīto atbrīvošana.

## Lomās
* Valdemārs Zandbergs — *Žuburs*
* Vija Artmane — *Māra*
* Jānis Grantiņš — *Pāvulāns*
* Harijs Liepiņš — *Vilde*
* Pēteris Cepurnieks — *Ulmanis*
* Roberts Mustaps — *Silenieks*
* Voldemārs Akurāters — *Prāmnieks*
* Antra Liedskalniņa — *Aija*
* Nikolajs Mūrnieks — *Šteinerts*
* Ansis Kreicbergs — *Juris*

## Ārējās saites

* Kino muzejs
Tava laime

**"Tava laime"** ir 1960. gadā uzņemtā Latvijas PSR aktierfilma. Filmas režisore ir Ada Neretniece. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Bankas finanšu inspektore Velta Roze ar sava priekšnieka atbalstu iestājas par kuģu remontrūpnīcas rekonstrukciju, kam projektu izstrādājis rūpnīcas brigadieris Juris Egle. Tomēr rūpnīcas galvenais inženieris Gunārs Liepa, kurš mīl Veltu, lūdz tai atteikties no projekta īstenošanas, lai pats varētu kāpt pa karjeras kāpnēm. Velta izšķiras ar Gunāru un satuvinās ar Juri.

## Lomās
* Dzidra Ritenberga — *Velta Roze*
* Jānis Kubilis — *Gunārs Liepa*
* Jānis Grantiņš — *Erdmanis*
* Rūdolfs Dambrāns — *Gošs*
* Vilnis Kazenieks — *Juris Egle*
* Nikolajs Mūrnieks — *Vadeckis*
* Roberts Ligers — *Armīns*
* Ruta Puikevica — *Zenta*
* Roberts Ceplītis — *Valdis*
* Astrīda Sprūde — *Vija*

**Epizodē:**
* Ģirts Jakovļevs

## Interesanti fakti
* Šī filma ir Ģirta Jakovļeva pirmā kinoloma.

## Ārējās saites
* Kino muzejs
Gotiskais metāls

**Gotiskais metāls** ir smagā metāla apakšžanrs, kas apvieno dūmmetāla agresiju ar gotiskā roka melanholiju. Gotiskais metāls radās 1990. gadu sākumā Eiropā. Par žanra pionieriem var uzskatīt Anglijas mūzikas grupas *[[Paradise Lost]]*, *[[My Dying Bride]]* un *[[Anathema]]*. Citas 1990. gados nozīmīgas citvalstu gotiskā metāla grupas bija *[[Type O Negative]]*, *[[Tiamat]]*, *[[The Gathering]]*, *[[Theatre of Tragedy]]*, *[[Moonspell]]*, *[[Theatres des Vampires]]*, *[[Tristania]]*, *[[Within Temptation]]*.

Līdz šim komerciāli veiksmīgākās mūzikas grupas, kam tiek piedēvēts gotiskā metāla žanrs, ir HIM, *[[Lacuna Coil]]*, *[[Evanescence]]* un *[[Cradle of Filth]]*.
Šveices franks

**Šveices franks** (kods: CHF) ir Šveices un Lihtenšteinas nacionālā valūta. Banknotes apgrozībā laiž Šveices Nacionālā banka, bet monētas — Šveices monētu kaltuve *[[Swissmint]]*. Mūsdienās Šveices franks ir vienīgā valūta Eiropā, kuru sauc par franku (pirms eiro ieviešanas bija arī Francijas franki, Beļģijas franks, Luksemburgas franks un citi).

## Banknošu noformējumi

Uz 10 Šveices franku banknotes ir attēlots Lekorbizjē, uz 20 — Artūrs Onegērs, uz 50 — Sofija Toibera-Arpa (*Sophie Taeuber-Arp*), uz 100 — Alberto Džakometi (*Alberto Giacometti*), uz 200 — Šarls Ferdinands Ramjū (*Charles Ferdinand Ramuz*), bet uz 1000 Šveices franku banknotes ir redzams Jakobs Burkharts (*Jacob Burckhardt*).

## Ārējās saites
* Šveices franks: Vēsturiskās un aktuālās banknotes
Baltie zvani

**"Baltie zvani"** (arī **"Baltie zvaniņi"**, ) ir 1961. gadā uzņemtā Latvijas PSR īsfilma. Filmas režisors ir Ivars Kraulītis, scenārists — Hercs Franks. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā. Iekļauta Latvijas kultūras kanonā.

## Sižets
Maza meitenīte vienatnē staigā pa pilsētu, meklēdama baltos zvaniņus, kas tai iepatikušies puķu veikala logā.

## Lomās
* Ilze Zariņa
* Olga Krūmiņa
* Uldis Brauns

## Apbalvojumi
* 1962 - apbalvota Sanfrancisko starptautiskajā kinofestivālā.
* 1963 - apbalvota Oberhauzenes starptautiskajā īsfilmu kinofestivālā, diploms operatoram Uldim Braunam.

## Interesanti fakti
* 1995. gadā kinokritiķi Klermonferānā filmu iekļāva 100 visu laiku labāko īsfilmu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Latvijas filmas bibliotekās
* Latvijas kultūras kanons

### Video
* Youtube
Vammas

**Vammas** bija Somijas uzņēmums, kas nodarbojās ar ceļu apkopes, rakšanas un sniega novākšanas tehnikas, kā arī ieroču sistēmu ražošanu. Tas tika izveidots 1991. gadā; kopš 1996. gada *[[Patria (uzņēmums)|Patria Oy]]* meitas uzņēmums; 2000. gadu beigās civilās produkcijas bizness pārdots, bet ieroču ražošana integrēta *Patria* sastāvā.

## Vēsture
1954. gadā Somijas Aizsardzības ministrijas rūpnīcā Santahaminā (sala Helsinkos) sāka ražot hidrauliskos aizmugures ekskavatorus. 1957. gadā rūpnīca nodega, un ražošana tika pārcelta uz *Vammaskosken* rūpnīcu Vammalā. Ekskavatoram tika dots vietējo krāču nosaukums *Vammas*. Rūpnīca sāka ražot arī greiderus, sākotnēji pēc Zviedrijas licences, bet 1960. gados paši izstrādāja savu modeli.

Uzņēmums *Vammas Oy* tika izveidots 1991. gadā, apvienojot *[[Tampella|Tampella Oy]]* militāro risinājumu nodaļu ar Aizsardzības ministrijas *Vammaskosken* rūpnīcu. *Tampella* sākotnēji paturēja 22,3 % *Vammas* akciju.

1992. gadā *Vammas* ekskavatoru ražošanu pārdeva Somijas uzņēmumam *[[Lännen Tehtaat]]*, kurš to 2004. gadā pārdeva *[[Lännen Tractors|Lännen Tractors Oy]]*.

1996. gadā *Vammas* tika apvienots vēl ar vairākiem citiem Somijas militārās nozares uzņēmumiem, izveidojot *Suomen Puolustusväline Oy*, kas 1997. gadā tika pārdēvēts par *[[Patria (uzņēmums)|Patria Oy]]*. *Vammas* tika pārdēvēts par ***Patria Vammas Oy***. 1997. gadā *Tampella* visas *Vammas* akcijas pārdeva *Patria*.

2005. gada janvārī no *Patria Vammas Oy* tika atdalīta ieroču sistēmu nodaļa un nosaukta par *Patria Weapon Systems Oy*, *Vammas* atstājot tikai greideru, lidostu sniega novākšanas un kravu pārvietošanas mašīnu ražošanu.
2007. gadā *Patria* pārdeva *Vammas* greideru biznesu galvenajam konkurentam Somijas uzņēmumam *[[Veekmas|Veekmas Oy]]*.

2008. gada martā *Vammas* lidostu sniega novākšanas tehnikas ražošanas tiesības tika pārdotas ASV uzņēmumam Hagie Manufacturing Company, ražošana tika pārcelta uz ASV; produkcijas ekskluzīvu izplatīšanu ieguva *Fortbrand Services, Inc.* 2010. gada jūlijā *Vammas* sniega novākšanas tehnikas ražošanas tiesības *Hagie Manufacturing* pārdeva *Fortbrand Services*, kas ražošanu organizēja uzņēmumā *Al-jon Manufacturing*. Šajā laikā *Vammas* izstrādātās piekabināmās skrejceļu saķeres mērīšanas iekārtas *Skiddometer BV11* biznesu *Fortbrand Services* pārdeva uzņēmumam *Moventor Oy*.

2008. gada septembrī *Windhoff Vammas* lidostu apkalpošanas tehnikas bizness tika pārdots Vācijas uzņēmumam *LAWECO Maschinen- und Apparatebau GmbH*.

## Attēlu galerija

## Atsauces
Valsts vadītājs

**Valsts vadītājs**, arī **valsts galva**, ir augstākā valsts amatpersona, kam ir īpašas tiesības reprezentēt valsti tās teritorijā un starptautiskajās attiecībās.

Pēc savas formas valsts vadītājs var būt indivīds (kā fiziska persona) vai kolektīvs (kā publiskās varas orgāns). Valsts vadītāja forma dažādās valstīs vai zemēs var atšķirties pēc daudz dažādiem faktoriem, tostarp no valsts pārvaldes veida, valsts iekārtas, politiskās tradīcijas un vadošās klases politiskās filozofijas un citiem uzskatiem.

Valsts vadītājs monarhijās ir monarhs (karalis, firsts, emīrs), bet republikās — prezidents. Prezidentālā republikā un pusprezidentālā republikā valsts galva ir prezidents.

Dažās valstīs (piemēram, ASV) prezidents ir izpildvaras galva ar reprezentatīvajām funkcijām, savukārt citās valstīs (piemēram, Vācijas Federatīvajā Republikā) prezidentam ir tikai atsevišķas izpildvaras tiesības ar reprezentatīvajām funkcijām. Abos gadījumos konstitūcija nesauc prezidentu par valsts galvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
1274. gads

**1274. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 7. maijs — notika Otrais Lionas koncils.

### Nezināms datums
* Nalsene tika iekļauta Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā.
* Beidza pastāvēt Tallinas un Vīrijas bīskapijas.
* Ernsts fon Rasburgs kļuva par Livonijas ordeņa mestru.

## Dzimuši
* 11. jūlijs — Roberts Brūss (*Robert the Bruce*), Skotijas karalis (miris 1329. gadā)

## Miruši
* 8. februāris — Heinrihs fon Licelburgs, Zemgales un Kurzemes bīskaps
* 7. marts — Akvīnas Toms, Dominikāņu ordeņa mūks (dzimis ap 1225. gadu)
* 15. jūlijs — Bonaventura, itāļu teologs un svētais (dzimis 1221. gadā)
Tarnovas apriņķis

**Tarnovas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Mazpolijas vojevodistē. Apriņķis robežojas ar Mazpolijas vojevodistes Dombrovas, Gorlices, Novi Sončas, Bžesko un Prošovices apriņķiem, Sventokšiskas vojevodistes Kazimežas apriņķi, kā arī Piekarpatu vojevodistes Dembicas un Jaslo apriņķiem, bet Tarnovas pilsēta ir anklāvs apriņķa teritorijā.
Mihails Bartaševičs

**Mihails Bartaševičs** (dzimis  Rēzeknē) ir latviešu inženieris celtnieks, uzņēmuma „Latgalija” vadītājs, bijušais Rēzeknes domes deputāts.

## Biogrāfija
Mihails Bartaševičs ir Latvijas Republikas Augstākās Padomes deputāta Anatolija Bartaševiča dēls, ka arī pašreizēja Rēzeknes domes priekšsēdētāja Aleksandra Bartaševiča jaunākais brālis.

1988. gadā Mihails Bartaševičs pabeidza Rēzeknes 6. vidusskolu, bet 1993. gadā viņš absolvēja Rīgas Tehniskās universitātes Celtniecības fakultāti siltumapgādes, gāzes apgādes un ventilācijas specialitātē. Drīzumā Mihails Bartaševičs sāka strādāt par darbu vadītāju ražošanas firmā „Latgalija”. 1996. gadā Mihails Bartaševičs iestājās Latvijas Būvinženieru savienībā. Tāpat Mihails Bartaševičs ir Latvijas Poļu savienības goda biedrs.

2016. gadā saņēmis Latvijas Pareizticīgās baznīcas Svētā svētmocekļa Rīgas arhibīskapa Jāņa III šķiras ordeni.

## Politiskā darbība
1997. gadā Mihails Bartaševičs tika ievēlēts Rēzeknes domē no LSP/KSTL saraksta. 2001. gadā viņš atkal tika ievēlēts Rēzeknes domē no PCTVL saraksta. Bet 2005. gadā no TSP saraksta Mihails Bartaševičs neievēlēja par Rēzeknes domes deputātu, bet pēc 9. Saeimas vēlēšanām viņš ieņēma aizgājušā Jāņa Tutina vietu.

## Atsauces
NigeriaSat-2

**NigeriaSat-2** ir Nigērijas Zemes novērošanas pavadonis, kas palaists 2011. gadā.
Tas ir arī vides avāriju novērošanas pavadoņu sistēmas DMC sastāvdaļa. 

Pavadonim ir panhromatiskā kamera ar izšķirtspēju 2,5 m un četru kanālu multispektrālā kamera ar izšķirtspēju 5,0 m (abām attēlu uzņemšanas laukums ir 20 × 20 km), kā arī četru kanālu kamera ar izšķirtspēju 32 m un uzņemamo laukumu 300 × 300 km.

Līgums starp Nigērijas kosmosa aģentūru NASRDA un Apvienotās Karalistes pavadoņu ražotāju Surrey Satellite Technology Ltd par jauna pavadoņa izgatavošanu tika noslēgts 2006. gadā. Sākotnēji bija paredzēts *NigeriaSat-2* palaist 2009. gadā.

*NigeriaSat-2* tika palaists  07:12:20 UTC ar nesējraķeti Dnepr no Jasnijas raķešu palaišanas bāzes Orenburgas apgabalā Krievijā. Kopā ar to tika palaisti pavadoņi Sič-2, Nigeriasat-X, Rasat, Edusat, AprizeSat-5, AprizeSat-6 un derīgā krava BPA-2.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NigeriaSat-2  NASRDA vietnē 
* NigeriaSat-2 & NigeriaSat-X  SSTL vietnē 
* NigeriaSat 2 Gunter Dirk Krebs 
* NigeriaSat-2 demonstrē lieliskus rezultātus starspace.lv, 2011-10-01
Kārlis Klāsups

**Kārlis Klāsups** (, Zaļenieku pagasts - , Rīga) bija Latvijas šaha meistars, kas ir uzvarējis Latvijas šaha čempionātā 1959. gadā.

## Šahista karjera

Kārlis Klāsups ir 12 reizes piedalījies Latvijas šaha čempionāta finālos. Jau savā debijas reizē 1950. gadā viņš izcīnīja bronzas medaļu, bet 1955. gadā atkārtoja šo panākumu. 1955. gadā piedaloties Latvijas izlases sastāvā PSRS komandu čempionātā Vorošilovgradā viņš izcīnīja 3. vietu pie 6. galdiņa (+2, =6, −1). Tajā paša 1955. gadā tika izcīnīta 6. vieta PSRS šaha čempionāta zonas turnīrā Viļņā. 1959. gadā Kārlis Klāsups sasniedza savu lielāko panākumu, dalot 1. vietu kopā ar Pēteri Kampenusu Latvijas šaha čempionātā, un uzvarot papildmaču cīņā par čempiona nosaukumu - 4:3. 

## Personīgā dzīve

Kārlis Klāsups ir strādājis Rīgas ostā par celtņa vadītāju. Sešdesmito gadu pirmajā pusē viņam pasliktinājās veselība, kas bija par iemeslu šahista karjeras beigām. Vēlāk dzīvojis ļoti noslēgti, un viņa nāves fakts ilgus gadus nebija izpelnījies Latvijas šaha sabiedrības ievērību.

## Nozīmīgākās sacensības

* 1950. gads, 3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1951. gads, 10. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1952. gads, 5. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1953. gads, 7. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1954. gads, 8. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1955. gads, 3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1955. gads, 6. vieta PSRS šaha čempionāta zonas turnīrā Viļņā.
* 1956. gads, 10. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1957. gads, 9. vieta Latvijas šaha čempionātā..
* 1958. gads, 13. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1959. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1955. gads, 13. vieta PSRS šaha čempionāta pusfinālā.
* 1960. gads, 5. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1963. gads, 13. vieta Latvijas šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
* Žuravļevs, N.; Dulbergs, I.; Kuzmičovs, G. (1980), Latvijas šahistu jaunrade, Rīga, Avots., 68. - 69. lpp.
Ciecere (nozīmju atdalīšana)

**Ciecere** var būt:
* Ciecere — upe, Ventas pieteka
* Ciecere — apdzīvota vieta Skrundas pagastā
* Ciecere — Saldus pilsētas daļa
* Mazupes cits nosaukums
* Oškalnu agrākais nosaukums

## Skatīt arī
* Cieceres ezers
* Cieceres iela
* Cieceres pagasts
* Cieceres pilskalns
* Lielciecere
Diklofenaks

**Diklofenaks** () ir nesteroīds pretiekaisuma līdzeklis, ko lieto iekaisumu un sāpju mazināšanai. Farmakoloģijā diklofenaks tiek lietots nātrija vai kālija sāls veidā. Pieejams dažādās zāļu formās — gels, tabletes, kapsulas, injekciju šķīdums intramuskulārai vai intravenozai lietošanai, supozitoriji, transdermālie plāksteri, acu pilieni. Dažādās valstīs pastāv atšķirības pieejamībā, jo dažas zāļu formas ir lietojamas tikai ar ārsta atļauju (recepšu zāles).
Līdumnieki

**Līdumnieki** (; agrāk arī **Aizpūre**, **Zabolotje**) ir ciems Ludzas novada Līdumnieku pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidienē Zabolotjes ezera krastā  no novada centra Ludzas un  no Rīgas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Zabolotjes muižas (*Zabłocie*; pirmoreiz minēta 1739. gadā) centra un Aizpurves mežniecības. 1897. gadā muižā bija 3 sētas. 
Izaugusi pēckara gados kā ciema padomes un kolhoza «Līdumnieki» (1960. gados "Jaunā dzīve") centrālais ciemats. Ciema tagadējais nosaukums cēlies no Līdumnieku robežsargu kordona nosaukuma. Līdumniekos atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka, brīvdabas estrāde, Kara muzejs, Aizpūres katoļu baznīca. Agrāk ciemā bija Kušneru sakaru nodaļa.

### Skola

Zabolotjes muižā, vēlāk Miuriniekos (Īsos Kušneros) darbojās latviešu 1. pakāpes pamatskola, kurā strādāja divi skolotāji. 1921. gadā skolā bija 108 skolēni, 1922. gadā – 105, 1923. gadā – 88, 1924. gadā – 65, bet 1929. gadā – 30. Mazā skolēnu skaita dēļ 1929. gadā apriņķa skolu valde skolu slēdza, pirms tam vienu daļu inventāra un vienu skolotāju pārceļot uz Bārtuļiem. 1929. gadā skolā mācījās 77 skolēni, bet 1931. gadā – 76. 1931. gadā Bārtuļu skolā atvēra 5. klasi un 1932. gadā pārveidoja par latviešu 6-klasīgo pamatskolu, kuru 1938. gadā pārdevēja par Aizpūres skolu.

Pēc kara darbojās Aizpūres latviešu septiņgadīgā skola, kurai 1960. gadā pievienoja Verumu skolu un 1962. gadā pārveidoja par astoņgadīgo skolu.
2000. gadā to pārveidoja par sākumskolu un slēdza 2001. gadā.

Zabolotjes pamatskola 1928.png|Zabolotjes pamatskolas ēka Miuriniekos pirms slēɡšanas (1928)
Aizpures skola.png|Aizpures pamatskolas ēka Bārtuļos (1938)


## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Aizpūre

**Aizpūre** var būt:
* Aizpūre — apdzīvota vieta Rožupes pagastā
* Aizpūre — apdzīvota vieta Zvirgzdenes pagastā
* Aizpūre - purvs Bebrenes pagastā
* Aizpurves Bērzkalnes pagastā cits nosaukums
* Līdumnieku agrākais nosaukums
Andreas Weide

***Andreas Weide*** bija Latvijā būvēts burinieks-četrmastu barkentīna. Lielākais Latvijas teritorijā uzbūvētais šāda tipa kuģis.

Kuģis būvēts un nolaists ūdenī Ainažos 1891. gadā. Būvmeistars M. Hoenzē. Tilpība 572 BRT. Pieraksta osta bija Ainaži.
Kuģa īpašnieki bija ievērojamo latviešu kuģinieku Veides dzimta.

Barkentīna veica transatlantiskos braucienus, apmeklējusi Keiptaunu, Dakaru, Buenosairesu. 1901. gadā Āfrikas ziemeļrietumu piekrastē, Zaļā raga rajonā ieguvusi sūci. 1902. gadā Dakarā pārdota kopā ar visu kravu.

Kapteiņi: V.A. Veide, V. Veide, M. Veide, T. Krēmans, F. Vītoliņš, F. Lauters.

## Izmantotā literatūra
* *Latvijas Jūrniecības vēsture*, Rīga, 1998.
Līdumnieki (nozīmju atdalīšana)

**Līdumnieki** var būt:
* Līdumnieki (Leidumnīki) — apdzīvota vieta Bērzpils pagastā
* Līdumnieki — apdzīvota vieta Līdumnieku pagastā
* Līdumnieki (Skrunda 1) — apdzīvota vieta Raņķu pagastā
* Līdumnīku Kubulu pagastā cits nosaukums

## Skatīt arī
* Leidumnīki
Akaši

**Akaši** ir ciems Ludzas novada Līdumnieku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos pie Krivandas—Brigu ceļa starp Krīvandas un Akašu purviem  no pagasta centra Līdumniekiem,  no novada centra Ludzas un  no Rīgas. Ciemā ietilpst trīs adrešu vienības (mājas).

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 10 sētas ar 80 cilvēkiem.
## Atsauces
Hromets

**Hromets** (*SIA „Hromets”*) ir Latvijas metālapstrādes uzņēmums. Kopš uzņēmuma dibināšanas 1998. gadā, tas paplašināja savu darbību vēl divos virzienos – poligrāfija (SIA „Hromets poligrāfija”) un ēdināšana.

## Produkcija
SIA „Hromets” specializējas lielgabarīta un lielsvara metāla konstrukciju ražošanā un izgatavo:
* jūras un kanālu bojas;
* enkurus;
* bākuguņu torņus;
* ūdens navigācijas zīmes;
* peldošas piestātnes;
* nesošās metāla būvkonstrukcijas;
* dažāda veida tvertnes, cisternas un rezervuārus.

Kopš 2006. gada SIA „Hromets” piedāvā arī augstās kvalitātes apkures katlus, kurus var izmantot dzīvojamo māju un ražošanas telpu apkurei, rūpnieciskai zāģmateriālu kaltēšanai un citiem mērķiem:
* centrālapkures katli;
* gaisa krāsnis;
* pirts krāsnis;
* boileri;
* titāni (ar malku kurināmi boileri).

## Kvalitāte
Uzņēmums SIA „Hromets” ir ieguvis ISO 9001:2008 kvalitātes sertifikātu, kas garantē izstrādājumu augsto kvalitāti visos ražošanas posmos.
Antonki

**Antonki** ir ciems Ludzas novada Līdumnieku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos Kurjanovas ezera ziemeļaustrumu krastā  no pagasta centra Līdumniekiem un  no Rīgas. Ciemā neietilpst neviena (2024) adrešu vienība (māja).

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 26 cilvēkiem.
## Atsauces
Leidumnīki

**Leidumnīki** ir ciems Ludzas novada Salnavas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos Pēterburgas—Varšavas dzelzceļa līnijas tiešā tuvumā 9,5 km no pagasta centra Salnavas, 7,3 km no Kārsavas un 278 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 29 cilvēkiem.
## Atsauces
Babrova

**Babrova** ir ciems Ludzas novada Līdumnieku pagastā. Izvietojies pagasta rietumos pie Krivandas—Djatlovkas ceļa  no pagasta centra Līdumniekiem,  no novada centra Blontiem un  no Rīgas. Ciemā ietilpst (2024) 6 adrešu vienības (mājas).

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 36 cilvekiem.
## Atsauces
Londonas olimpiskais stadions

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q172190"
}

**Londonas olimpiskais stadions** ir stadions Londonā, Apvienotajā Karalistē. Tajā ir 80 000 sēdvietu. Stadiona celtniecība ilga līdz . Tajā notika 2012. gada vasaras olimpiskās un paraolimpiskās spēles, tas bija abu sporta notikumu centrālais stadions. Tāpat Londonas olimpiskajā stadionā tika aizvadīts 2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā. Tas ir trešais lielākais stadions Apvienotajā Karalistē pēc sēdvietu skaita aiz Vemblija stadiona un *Twickenham* stadiona.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Londonas olimpisko spēļu profils
Korfa ledus sala

**Korfa ledus sala** () ir ap 160 km garš un līdz 35 km plats ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā izstiepts ledus pacēlums Ronnes šelfa ledājā Antarktīdā. Veidojumu 1957./1958. gada vasarā atklāja un aptuveni nokartēja ASV Starptautiskā ģeofizikas gada ekspedīcija no Elsvērtas stacijas un nosauca par **Korfa salu** par godu Ņujorkas universitātes fizikas profesoram, vienam no ekspedīcijas tehniskajiem speciālistiem, Seržam Korfam *(Serge Alexander Korff)*. 1975. gada janvārī to pētīja ar radioehozondēšanas metodi britu speciālisti pārlidojumā no Saiplas stacijas un atklāja, ka domātā sala īstenība ir ledus pacēlums.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ronnes šelfa ledāja karte
Korff

***Korff*** var būt:
* Johans Albrehts fon Korfs *(Johann Albrecht von Korff)* - Kurzemes muižnieks
* fon Korfi *(von Korff)* — vācbaltiešu dzimta
* Korfa ledus sala *(Korff Ice Rise)* — ledus pacēlums Antrktīdā
Henrija ledus sala

**Henrija ledus sala** () ir ap 200 km garš un līdz 50 km plats pusmēness veida izliekts ledus pacēlums Ronnes šelfa ledājā Antarktīdā starp Berknera salu austrumos un Korfa ledus salu rietumos. Veidojumu 1957./1958. gada vasarā atklāja ASV Starptautiskā ģeofizikas gada ekspedīcija no Elsvērtas stacijas un noteica to kā pussalu, neizslēdzot, ka tā ir sala, un nosauca par **Melvila pussalu** *(Malville Peninsula)* par godu Elsvērtas stacijas pētniekam Dž. Makimam Melvilam *(J. McKim Malville)*. Detālāk pacēlums tika noteikts USARP pārlidojumos un no Landsat satelītainām 1973.—1974. gados. Nosaukts par godu amerikāņu kapteinim Klifordam Henrijam *(Clifford D. Henry)*, ASV militārā jūras transporta *Private John R. Towle* komandierim, kurš mira 1975. gada 16. februārī uz sava kuģa, atgriežoties no 14. kuģojuma uz Antarktīdu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ronnes šelfa ledāja karte
Astenci

**Astenci** (agrāk arī **Astinci**) ir ciems Ludzas novada Līdumnieku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos Zilupes jaunās gultnes abos krastos  no pagasta centra Līdumniekiem un  no Rīgas. Ciemā neietilpst neviena (2024) adrešu vienība (māja).

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 7 sētas ar 55 cilvēkiem.
## Atsauces
Teorēma

[thumbnail|200px|[Pitagora teorēmas pierādījumi. Pitagora teorēmai pastāv vismaz 370 pierādījumi]]
**Teorēma** (, *theórein* — ‘apdomāt’, ‘aplūkot’) matemātikā ir apgalvojums, kas ir pierādīts, balstoties uz aksiomām. Parasti teorēmu veido premisa un secinājums. Vispārīgā formā teorēma tiek formulēta šādi: "ja (notiek kaut kas), tad (notiek tas un tas)".

## Atsauces
Pārkāpt robežu

**"Pārkāpt robežu"** () ir Vinsa Giligana veidots un producēts ASV televīzijas seriāls. Tas filmēts Albukerkē, Ņūmeksikā. ASV un Kanādā to pārraidīja televīzijas kanāls AMC.

"Pārkāpt robežu" ir stāsts par ķīmijas skolotāju Volteru Vaitu (Braians Krenstons), kuram seriāla pirmajā epizodē atklāj plaušu vēzi. Viņš pievēršas noziedzībai, kopā ar savu bijušo skolnieku Džesiju Pinkmenu (Ārons Pols) izgatavojot un pārdodot metamfetamīnu, lai pirms savas nāves nodrošinātu ģimeni ar nākotnes iztikas līdzekļiem.

Seriāls ieguva 16 ''Emmy'' balvas. Pilotsērijas pirmizrādi pārraidīja 2008. gada 20. janvārī, kopumā seriālam izdotas 5 sezonas un 62 sērijas. 2011. gada 14. augustā AMC paziņoja, ka seriālam plānota piektā sezona, kas būs arī tā pēdējā sezona. 5. sezonu sadalīja divās daļās ar 8 sērijām katrā daļā.

Latvijā seriālu demonstrēja televīzijas kanālos TV6 un TV3.

5. sezonas 14. sērija *Ozymandias* tiek uzskatīta par vienu no visaugstāk novērtētajām sērijām visu seriālu vēsturē, bieži ierindojoties pirmajās vietās gan kritiķu, gan skatītāju vērtējumos un vienīgā vēsturē saņemot 10/10 vērtējumu *[[Internet Movie Database|IMDb]]* reitingā, jo epizodē sasniegta emocionālā un sižetiskā kulminācija: attēlots galveno varoņu morālais un personīgais sabrukums, dramatiskās spriedzes augstākā virsotne, negaidīti pavērsieni un izcilas aktierspēles un režijas izpildījums.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  

* IFDB.lv profils
1280. gads

**1280. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Tika uzsākta Ķīnas lielā kanāla ziemeļu sekcijas celtniecība.
* Bulgārijā beidza valdīt Asenu dinastija un sāka valdīt Terteru dinastijas pārstāvis Georgijs Terters I.
* Turīna kļuva par Savojas grāfistes galvaspilsētu.
* Ēriks II kļuva par vienīgo Norvēģijas karali. Pirms tam septiņus gadus viņš valdīja kopā ar Magnusu VI.

## Dzimuši

## Miruši
* 9. maijs — Magnuss VI, Norvēģijas karalis (dzimis 1238. gadā)
* 22. augusts — Nikolajs III, Romas pāvests (dzimis laika posmā no 1210. līdz 1220. gadam)
* 15. novembris — Alberts Lielais, katoļu svētais (dzimis laika posmā no 1193. līdz 1206. gadam)
* *datums nezināms*
** Ivans Asens III, Bulgārijas imperators (dzimis 1259. vai 1260. gadā)
Paulistas avēnija

thumb|280px|Paulistas avēnija
**Paulistas avēnija** () ir avēnija Sanpaulu, Brazīlijā. Tās garums ir 2700 metri, bet platums — 50 metri.

## Ārējās saites

* avenidapaulista.com.br
Edvards Elgars

**Sers Edvards Viljams Elgars, Pirmais baronets** (, dzimis , miris ) bija angļu komponists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1857. gadā Vusteras pievārtē klavierskaņotāja un nošu veikala īpašnieka ģimenē. Pretēji valdošajam reliģijai - anglikānismam, Elgars bija katoļticīgs, jo neilgi pirms dzimšanas māte bija pārgājusi šajā konfesijā. Astoņu gadu vecumā Elgaram tika pasniegtas mūzikas stundas, tomēr viņš nekad neieguva formālu akadēmisku mūzikas izglītību, lielā mērā attīstīdamies kā autodidakts. Elgars cerēja doties uz Leipcigas konservatoriju, tomēr tēvs nebija spējīgs to viņam finansiāli nodrošināt. Tā vietā 1872. gadā Elgars sāka strādāt par vietējā advokāta palīgu, tomēr drīz šo darbu pameta un pievērsās muzicēšanai, piedalīdamies mūzikas aktivitātēs Vusterā un Birmingemā. Pirmajos ārzemju ceļojumos 1880. gadā Elgars apmeklēja Parīzi un 1882. gadā - Leipcigu.

Divdesmit deviņu gadu vecumā Elgars apprecējās ar astoņus gadus vecāko ģenerāļa meitu Karolainu Elisu Robertsu, kura kļuva par Elgara sekretāri un palīdzi. Elisas iedrošināta Elgari pārcēlās uz Londonu, lai būtu tuvāk muzikālās dzīves norisēm, tomēr viņa kompozīcijas netika īpaši novērtētas. Elgara slava pamazām auga, līdz 20. gadsimta pašā sākumā, pateicoties tādām kompozīcijām kā variācijas orķestrim "Enigma" (*Enigma Variations*, 1898–1899) un oratorijai "Gerontija sapnis" (*The Dream of Gerontius*, 1900), Elgars kļuva par atzītu komponistu. Plaši pazīstama kļuva arī Elgara patriotiskā dziesma "Land of Hope and Glory" (1902), kas kļuva par neoficiālo Anglijas himnu. 

1904. gadā Elgars tika iecelts bruņinieka kārtā, pārcēlās uz dzīvi Herefordas pievārtē, kur nodzīvoja līdz 1911. gadam, kad pārcēlās atpakaļ uz Londonu. Pirmā pasaules kara beigās Elgars sāka dzīvot Fitlvortā, Vestsaseksā. Pēc Pirmā pasaules kara Elgars piedzīvoja savas mūzikas popularitātes kritumu. 1920. gadā nomira Elgara sieva. 1923. gadā viņš pārcēlās atpakaļ uz dzimto Vusteršīru. Miris 1934. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Edvards Elgars ''allmusic.com'' 
* Edvarda Elgara notis ''Werner Icking Music Archive'' 
* Elgara biedrība  
* Elgara dzimtā māja - muzejs 
* Edvards Elgars International Music Score Library Project 
* Edvards Elgars Choral Public Domain Library
Kioto protokols

**Kioto protokols** ir ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām protokols, kas tika izveidots kā līdzeklis cīņā pret globālo sasilšanu. Tas tika pieņemts  Kioto, Japānā, taču stājās spēkā . Līdz 2011. ġada septembrim protokolu parakstījusi un ratificējusi 191 valsts. Pašlaik vienīgā valsts, kas parakstījusi protokolu, taču nav to ratificējusi, ir ASV. 2011. gadā Kanāda kļuva par pirmo valsti, kas izstājusies no Kioto protokola. Protokols tika pieņemts, lai samazinātu klimatam kaitīgo gāžu izmešus atmosfērā. To ratificējušajām 35 rūpnieciski attīstītajām valstīm un Eiropas Kopienai līdz 2012. gadam bija jāsamazina oglekļa dioksīda emisija par 6% salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kioto protokola teksts
* Kas ir Kioto protokols?
11. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)

**11. autobusu maršruts** bija Rēzeknes sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursēja no Aušanas ceha līdz Zivju bāzei. Šajā maršrutā kursēja tikai viens autobuss darbadienās, bet brīvdienās nebija ne viena reisa. Maršrutu apkalpoja SIA „Dekom” autobusu parks, kas atrodas Viļakas ielā 1b.

2012. gada 1. janvārī SIA „Dekom” 11. autobusu maršruts tika likvidēts, bet tā reisus pārņēma SIA „Rēzeknes Satiksme” jaunizveidotais 3. autobusu maršruts.

## Atsauces

## Ārējās saites
* SIA Dekom — Sabiedriskā transporta pakalpojumi
Augusts Valdis Vasiļonoks

**Augusts Valdis Vasiļonoks** (dzimis , miris ) bija latviešu hokejists, uzbrucējs. Piedalījies 2012. gada Ziemas Jaunatnes Olimpiskajās spēlēs, kur individuālās meistarības disciplīnā izcīnīja zelta medaļu, kas ir pirmā Latvijas sportistu izcīnītā medaļa Jaunatnes Olimpiskajās spēlēs.

## Spēlētāja karjera
Bērnībā trenējies daiļslidošanā, taču drīz pēc tam sācis trenēties hokejā. Spēlējis *Russ Moskva* jauniešu klubā Maskavā, Krievijā, klubā "Prizma Pārdaugava". Startējis Latvijas U-16 izlases sastāvā *Red Bull* turnīrā Zalcburgā.

2014. gada vasarā Vasiļonoks atgriezās no Austrijas un pievienojās Latvijas čempionāta vienībai Jūrmalas HASC. Viņš bija viens no komandas vadošajiem uzbrucējiem, 2014.—15. gada sezonu noslēdzot ar 16 vārtiem, kas viņu kopā ar Edgaru Lipsbergu padarīja par komandas labākajiem vārtu guvējiem. Nākamajā sezonā aizvadīja divas spēles Latvijas 1. līgas komandā HK Tukums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vasiļonoks

**Vasiļonoks** (; sieviešu dzimtē Vasiļonoka *(Василёнока)*) ir baltkrievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Augusts Valdis Vasiļonoks (1996—2024) — latviešu hokejists;
* Mihails Vasiļonoks (1948—2023) — bijušais Latvijas hokejists.

## Skatīt arī
*Vasiļenko
*Vasiļanaks
Salpetris

250px|thumb|Salpetra paraugs Latvijas ķīmijas vēstures muzejā
**Salpetris** ir dažu sārmu un sārmzemju metālu nitrātu, kā arī amonija nitrāta triviālais nosaukums. Par salpetriem dēvē arī atbilstošos minerālus. Termins cēlies no vācu vārda *Salpeter*, kurš savukārt cēlies no  — 'sāls' un  — 'klints', 'akmens'. Ja nav norādīts precīzāk, ar vārdu "salpetris" parasti saprot kālija salpetri KNO<sub>3</sub>. Vecā, pirms kara izdotā literatūrā salpetri mēdza dēvēt par "zalpēteri".

## Salpetru iedalījums

Visbiežāk par salpetriem dēvējami četri nitrātu veidi:
* kālija salpetris (arī Indijas salpetris) — kālija nitrāts KNO3;
* nātrija salpetris (arī Čīles salpetris) — nātrija nitrāts NaNO3;
* kalcija salpetris (arī Norvēģijas salpetris vai kaļķa salpetris) — kalcija nitrāta kristālhidrāts Ca(NO3)2·4H2O;
* amonija salpetris — amonija nitrāts NH4NO3.

Dažreiz arī magnija nitrāta kristālhidrātu Mg(NO3)2·H2O sauc par magnija salpetri, bet bārija nitrātu Ba(NO3)2 — par bārija salpetri.

## Izmantošana
Salpetri (izņemot bārija salpetri, kas ir stipri indīga viela) ir labs slāpekļa minerālmēslojums. Amonija un kālija salpetrus lieto sprāgstvielu izgatavošanai. Kālija un nātrija salpetri tiek lietoti kā pārtikas piedevas (E251 un E252). Bārija salpetri izmanto pirotehnikā spilgti zaļas uguns iegūšanai.

## Salpetra vārītavas Latvijā
Kurzemes un Zemgales hercogistes laikā 17. gadsimtā darbojās Jelgavas, Kuldīgas, Mežotnes ("Salpetrās"), Tomes ("Sārmulos"), Pienavas ("Sārmās"), Svētes ("Zaļpēteros"), Jaunsvirlaukas ("Salputrās"), Lutriņu ("Sārmos"), Skrundas ("Sārmukalnos"), Slampes ("Sārmās"), Užavas (Sārnates muižā), Rucavas un Dignājas salpetra vārītavas. Salpetra dārzos izveidoja komposta kaudzes no zemes, būvgružiem, merģeļa, pelniem un pūstošiem dzīvnieku atkritumiem. Divu līdz trīs gadu laikā salpetra kaudzēs izveidojās kālija un kalcija salpetra maisījums, ko izskaloja ar ūdeni un apstrādāja ar potašu, ko ieguva Jelgavas, Kuldīgas, Lutriņu, Saldus, Skrundas, Tērvetes, Valgundes, Biržu, Kursīšu, Jaunauces, Zvārdes un Baldones potaša vārītavas.

Iegūto kālija salpetri, sēru un kokogli izmantoja šaujampulvera ražošanai, no 1645. līdz 1658. gadam Kurzemes hercogistē ražoja ap 25 tonnu šaujampulvera gadā. Darbojās Skrundas, Kandavas, Tomes, Baldones un Kuldīgas pulvera dzirnavas.

## Atsauces
2012. gada Pasaules čempionāts biatlonā

**45. [[Pasaules čempionāts biatlonā]]** notika *Chiemgau-Arena* trasē Rūpoldingā, Vācijā, laikposmā no 2012. gada 1. līdz 11. martam. Čempionātā sacensības notika 11 disciplīnās: sprintā, iedzīšanā, masu startā un stafetēs vīriešiem un sievietēm, kā arī jauktajā stafetē. Visās disciplīnās iegūtie punkti tika ieskaitīti 2011.—2012. gada Pasaules kausa kopvērtējumā.

## Kalendārs
Visi laiki norādīti pēc Latvijas laika.

## Medaļu ieguvēji
### Vīrieši

### Sievietes

### Jaukti

## Medaļu kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Čempionāta oficiālā mājaslapa
Elsvērta kalni

**Elsvērta kalni** () ir ap 360 km garš kalnu masīvs Antarktīdā. Atrodas Elsvērta Zemē Ronnes šelfa ledāja rietumu krastā Rietumantarktīdas ledus vairoga malā. Sastāv no divām galvenajām grēdām — Sentinela grēdas ziemeļos un Heritidža grēdas dienvidos, kuras atdala Minesotas glečers. Sentinelas grēdā paceļas kontinenta augstākā virsotne —  augstais Vinsona masīvs.

Kalnus 1935. gada 23. novembrī transantarktiskā pārlidojuma laikā atklāja amerikāņu polārpētnieks Linkolns Elsvērts un nomaļo grēdu aprakstoši nosauca par Sentinela grēdu — ‘Sardzes grēda’. 1958.—1966. gados tika noskaidrots, ka kalnu sistēma sastāv no divām atsevišķām grēdām un Sentinelas grēdas nosaukums tika atstāts tās ziemeļu daļai, kalnu masīvam piešķirot atklājēja vārdu.

Elsvērta kalnu dienvidos dažādos laika posmos darbojušās vairākas sezonālas polārstacijas un nometnes: Čīles Antoniouneeusgana (kopš 1997. gada) un Arturoparodi (1999), kā arī privātās Petriothilsa (1996) un Jūnionglečera (2010).

## Kartes

Attēls:C77082s1 Ant.Map Newcomer Glacier.jpg
Attēls:Vinson-Map.jpg
Attēls:C79078s5 Ant.Map Union Glacier.jpg
Attēls:C80077s1 Ant.Map Liberty Hills.jpg


## Atsauces
Oksidējošā skābe

thumb|180px|Slāpekļskābe — oksidējošā skābe.

**Oksidējošā skābe** ir tāda skābe, kurā oksidētāja lomā iesaistās centrālais skābi veidojošais atoms, nevis tikai atšķeltais ūdeņraža jons. Pie oksidējošām skābēm pieder slāpekļskābe, hromskābe, hlorapskābe (HClO), hlorskābe (HClO3), perhlorskābe (HClO4), kā arī koncentrēta sērskābe un dažas citas skābes.

Oksidējošās skābes spēj reaģēt ar neaktīviem metāliem, kuri elektroķīmiskajā spriegumu rindā atrodas aiz ūdeņraža, piemēram, varu. Šādās reakcijās rodas nevis ūdeņradis, bet citas vielas. Ja ar neaktīviem metāliem reaģē slāpekļskābe, atkarībā no reaģējošā metāla un skābes koncentrācijas slāpeklis reducējas līdz amonjakam un amonija sāļiem, slāpekļa(II) oksīdam vai slāpekļa(IV) oksīdam. Reaģējot koncentrētai sērskābei, var veidoties sēra dioksīds, sērs vai sērūdeņradis.

## Skatīt arī
* Karaļūdens
Tallinas pučs

**Tallinas pučs** jeb **1. decembra valsts apvērsuma mēģinājums** () bija neveiksmīgs komunistu mēģinājums veikt valsts apvērsumu Igaunijā 1924. gada 1. decembrī. Puča mērķis bija gāzt Igaunijas valdību, sagrābt varu valstī un panākt padomju spēku ienākšanu, lai varētu veikt Igaunijas pievienošanu Padomju Savienībai. 

## Norise
Lai arī pučistiem 1. decembra rītā izdevās ieņemt vairākas armijas daļas, valsts vecākā rezidenci, dzelzceļa stacijas, pastu u.c. svarīgus punktus Tallinā, tomēr armijas un varas iestāžu aktīva rīcība, kā arī strādnieku atteikšanās pievienoties pučam ļāva atsist uzbrukumus Tondi Kara skolai, Kara ministrijai, kā arī citiem objektiem. Valstī tika izsludināts ārkārtas stāvoklis, par armijas virspavēlnieku tika iecelts Johans Laidoners, bet divīziju komandieriem tika piešķirtas pilnvaras rīkoties uz vietām. Pučs, kas sākās pēc 5.00 no rīta, ar armijas palīdzību tika apspiests jau ap 10.00. Komunistu pusē piedalījās ap 250 bruņotu kaujinieku, no kuriem 1. decembra sadursmēs krita 12 cilvēki, bet pretējā pusē tika nogalināti 21 cilvēks. Pēc puča notika vēl vairākas sadursmes ar komunistiem, kas slēpās no varas iestādēm. Tajās krita vēl vairāki komunisti. Daļa komunistu un to līdzjutēju tika arestēta, tomēr vairākām grupām izdevās aizbēgt no Igaunijas.

## Piemiņa
* Piemineklis pie Tondi karaskolas Tallinā (1928). 1941. gadā piemineklis nojaukts, 2009. gadā atjaunots
* Piemineklis pie Baltijas dzelzceļa stacijas Tallinā (1974), pēc 1991. gada nojaukts
* Filma "Nāves cenu prasi mirušajiem" (), režisora Kaljo Kīska 1977. gada vēsturiska spriedzes spēlfilma
* Filma "Decembra karstums" (), režisora Asko Kases 2008. gadā uzņemta vēsturiska spriedzes spēlfilma

## Atsauces
1303. gads

**1303. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 8. augusts — spēcīgas zemestrīces rezultātā stipri cieta Aleksandrijas bāka.
* 22. oktobris — Benedikts XI kļuva par Romas pāvestu.

### Nezināms datums
* Jenss Grands kļuva par Rīgas arhibīskapu.

## Dzimuši
* *datums nezināms*
** svētā Brigita, zviedru svētā (mirusi 1373. gadā)

## Miruši
* 11. oktobris — Bonifācijs VIII, Romas pāvests (dzimis ap 1235. gadu)
Nigeriasat-X

**NigeriaSat-X**, zināms arī kā **NX**, ir Nigērijas Zemes novērošanas pavadonis, kas palaists 2011. gadā.
Tas ir arī vides avāriju novērošanas pavadoņu sistēmas DMC sastāvdaļa. 

Pavadonim ir trīs kanālu multispektrālā kamera ar izšķirtspēju 22 m un uzņemamo platumu 600 km.

*NigeriaSat-X* izgatavošanā Apvienotās Karalistes pavadoņu ražošanas uzņēmumā Surrey Satellite Technology Ltd piedalījās 12 Nigērijas inženieri.

*NigeriaSat-X* tika palaists  07:12:20 UTC ar nesējraķeti Dnepr no Jasnijas raķešu palaišanas bāzes Orenburgas apgabalā Krievijā. Kopā ar to tika palaisti pavadoņi Sič-2, Nigeriasat-2, Rasat, Edusat, AprizeSat-5, AprizeSat-6 un derīgā krava BPA-2.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NIGERIASAT-X  NASRDA vietnē 
* NigeriaSat-2 & NigeriaSat-X  SSTL vietnē 
* NX Gunter Dirk Krebs
Sautaisa

**Sautaisa** () bija viena no Sadraudzības Transantarktiskās ekspedīcijas atbalsta stacijām Antarktīdā. Izvietota uz Polārā plato dienvidos no Rikoveri glečera, pa kuru ekspedīcijai bija paredzēts pacelties uz plato no Filhnera šelfa ledāja, 480 km no Šekltonas bāzes un ap 560 km no Dienvidpola. Izveidota 1957. gada 4. februārī ar aviācijas palīdzību, veicot 12 reisus ar *Otter* lidaparātu. Sautaisas bāzē tika nogādāti nepieciešamie degvielas un provīzijas krājumi ekspedīcijas turpināšanai uz Dienvidpolu. 1957. gada ziemā Sautaisā pārziemoja 3 cilvēku komanda. Bāze slēgta 1958. gada 4. janvārī.

## Atsauces
1317. gads

**1317. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 9. janvāris — Filips V Kapetings tika kronēts par Francijas karali.

### Nezināms datums

## Dzimuši

## Miruši
* 7. februāris — Robērs no Klermonas, tiek uzskatīts par Burbonu dinastijas aizsācēju (dzimis 1256. gadā)
* 8. oktobris — Fušimi, Japānas imperators (dzimis 1265. gadā)
Žironda

**Žironda** (, ) ir Francijas departaments, viens no Jaunakvitānijas reģiona departamentiem. Žirondas administratīvais centrs ir Bordo. Departaments administratīvi sīkāk iedalās sešos apgabalos (*arrondissements*):
* Bordo (*Arrondissement de Bordeaux*);
* Arkašona (*Arrondissement d'Arcachon*);
* Bleja (*Arrondissement de Blaye*);
* Langona (*Arrondissement de Langon*);
* Lespārmedoka (*Arrondissement de Lesparre-Médoc*);
* Liburna (*Arrondissement de Libourne*).
1318. gads

**1318. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 29. marts — Go-Daigo kļuva par Japānas imperatoru.

### Nezināms datums
* Igaunijas pilsēta Pērnava ieguva pilsētas tiesības.
* Daudzās zemēs tika ieviestas annātes.
* Pirmo reizi rakstiskajos avotos pieminēta Krustpils.

## Dzimuši
* *iespējams*
** Urbāns VI (*Urbanus VI*), Romas pāvests (miris 1389. gadā)

## Miruši
* 14. oktobris — Eduards Brūss, Īrijas pārvaldnieks, Skotijas karaļa Roberta Brūsa brālis (dzimis ap 1280. gadu)
* 22. novembris — Mihails Jaroslavičs, Tveras kņazs un Vadimiras lielkņazs (dzimis 1271. gadā)
* *iespējams*
** Dučo di Buoninseņa, itāliešu mākslinieks (dzimis laika posmā no 1255. līdz 1260. gadam)
Bonija un Klaids

thumb|Bonija un Klaids 1934. gadā
**Bonija Elizabete Pārkere** (;  — ) un **Klaids Česnats Barovs** (;  — ), pazīstami kā **Bonija un Klaids**, bija labi pazīstami likumpārkāpēji, laupītāji un noziedznieki, kas Lielās depresijas laikā ceļoja ASV centrālajā daļā.

Bonija un Klaids iepazinās 1930. gadā Teksasā. Viņi attīstījās no sīkiem zagļiem līdz visā valstī zināmiem banku aplaupītājiem un slepkavām. Lai arī dzeltenā prese viņus romantizēja, banda ir atbildīga par vismaz 13 slepkavībām, tai skaitā diviem policistiem, kā arī vairākām zādzībām un nolaupīšanām. Vēlāk viņus nodeva kāds draugs, Bonija un Klaids mira policijas apšaudē  Luiziānā. 1967. gadā tika izdota filma "Bonija un Klaids".

## Atsauces

## Ārējās saites

* FIB profils 
* Kriminālais pārītis Bonija un Klaids