open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pagoda

[thumb|Koka piecstāvu pagoda ''Hōryū-ji'' [Japāna|Japānā, celta 7. gadsimtā, viena no vecākajām koka ēkām pasaulē]]
[thumb|Skats no putna lidojuma uz ''Patan Durbar'' laukuma pagodu [Nepāla|Nepālā. Tā ir iekļauta UNESCO Pasaules Mantojuma sarakstā]]
**Pagoda** ir torņveidīga celtne jeb tornis ar daudzpakāpju jumtiem, kas būvēta pēc stūpas tradīcijas vēsturiskajā Dienvidāzijā un turpmāk attīstīta Austrumu Āzijā vai, ievērojot minētās tradīcijas, bieži vien Nepālā, Ķīnā, Japānā, Korejā, Vjetnamā, Mjanmā, Indijā, Šrilankā un citās Āzijas vietās. Lielākā daļa pagodu ir būvētas reliģiskiem, visbiežāk budistu, arī hinduistu, dažkārt daoistu, mērķiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kenhreja

**Kenhreja** () bija sena ostas pilsēta, kas atradās ap 11 km uz austrumiem no senās Korintas, Saronika krastā, un bija Āzijas jūras tirdzniecības ceļa galapunkts Eiropā. Mūsdienās Kenhreja ir daļēji nogrimusi ūdenī 4. gadsimtā notikušo zemestrīču dēļ. Sengrieķu vēsturnieks un ģeogrāfs Strabons nosauca Kenhreju kā blīvi apdzīvotu bagātu ostu, bet romiešu filozofs Lūcijs Apulejs rakstīja par Kenhreju kā par ostu ar drošām ļaužu pilnām piestātnēm. Bībelē Kenhreja minēta kā vieta, kur bija dibināta kristiešu draudze (Rom. 16:1).

Romas laikā ostā bija divas piestātnes, kas pakavveidīgi iestiepās jūrā, un tai bija 150—200 metrus plata  ieeja. Tur varēja ieiet līdz 40 metriem gari kuģi. Ostas dienvidrietumu daļā izrakumu laikā tika atrastas tempļa paliekas, kas pēc arheologu domām bija veltīts ēģiptiešu dievietei Izīdai, bet ostas pretējā pusē atradās Afrodītes tempļa celtņu komplekss. Šīs dievietes tika uzskatītas par jūrnieku aizbildnēm.

## Ārējās saites
Radio Brīvā Eiropa

**"Radio Brīvā Eiropa/Radio Brīvība"** () ir ASV valdības finansēta starptautiska raidorganizācija, kas izplata ziņas un analītiskus raidījumus Austrumeiropas, Centrālāzijas un Vidējo Austrumu valstīs. 
Izveidota Aukstā kara laika laikā 1950. gadā kā "Radio Brīvā Eiropa" raidīšanai uz Austrumu bloka valstīm Bulgāriju, Čehoslovākiju, Poliju, Rumāniju un Ungāriju. 1953. gadā tā sāka raidīt krieviski kā "Radio Brīvība", drīz vien arī adigejiešu, avāru, azeru, balkāru, čečenu, gruzīnu, ingušu, kazahu, kirgīzu, osetīnu, tadžiku, tatāru, turkmēņu un uzbeku valodās, no 1954. gada baltkrievu un ukraiņu valodās.

PSRS to uzskatīja par Rietumu "propagandas ieroci un ideoloģisku diversiju, kas grauj sociālistiskās sistēmas un padomju sabiedrības vienotību". Visā Padomju Savienības teritorijā bija izveidots īpašs radio traucētāju tīkls, kas apgrūtināja arī šīs radiostacijas klausīšanos.

## Raidījumi latviski
"Radio Brīvība" sāka regulārus raidījumus latviešu valodā 1975. gadā līdztekus raidstacijas "Amerikas Balss" raidījumiem, kas latviešu valodā notika jau kopš 1951. gada. Kopš 1984. gada raidstacija latviski raidīja ar nosaukumu "Radio Brīvā Eiropa". Perestroikas laikā 1988. gada 30. novembrī raidījumus pārtrauca traucēt. 

2003. gada 31. decembrī Radio Brīvā Eiropa izbeidza savu darbību latviešu valodā.

## Krievu valodas redakcijas pārcelšana uz Rīgu
Pēc Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā RL/RFE bija spiesta savu darbību Krievijā pārtraukt 12. martā, dienu pēc tam, kad Vladimirs Putins parakstīja likumu, kas paredz līdz 15 gadus ilgu cietumsodu par viltus ziņām, valsts bruņoto spēku diskreditāciju un aicinājumiem ieviest sankcijas pret Krieviju. Latvijas Ārlietu ministrija informēja, ka radiostacijas Krievijas redakcija turpmāk strādās Rīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Margaskalns

**Margaskalns** ir pilskalns Sēlijā, kas atrodas Jēkabpils novada Rites pagastā pie *Panteļu* mājām, puskilometru uz ziemeļiem no Stupeļu pilskalna. Abi pilskalni veido vienotu arheoloģisku un ainavisku kompleksu.

## Apraksts
Margaskalns ir savrups, 21 m augsts, kokiem apaudzis kalns ar jau dabiski stāvām malām, kuras vēl mākslīgi pastāvinātas. Papildus aizsardzībai, visu pilskalnu aptuveni 5 m zem plakuma līmeņa apņem terase, bet lēzenākajā pilskalna ziemeļrietumu nogāzē, 3,5 m zem pirmās terases izveidota otra. Zem tās, mūsdienās jau ļoti vāji, bet samanāmas arī trešās terases pēdas. Divas mazāk izteiktas terases samanāmas arī dienvidaustrumu nogāzē. Pilskalna plakums ir 30 m garš un 24 m plats. Visapkārt pilskalnam ir konstatēts apmetnes kultūrslānis.

Pilskalna kultūrslānis līdz 0,3 m biezs, ar atradumiem diezgan nabadzīgs. Satur švīkātās un gludās keramikas lauskas. Kultūrslānis apmetnē vietām sniedzas 0,6 m dziļi un ir ļoti intensīvs un viendabīgs. Pēc atradumiem var secināt, ka apmetne tikusi apdzīvota ilgāk nekā pilskalns.

Pilskalnu pirmais reģistrējis Augusts Bīlenšteins 1882. gadā, kurš niecīgā kultūrslāņa dēļ to uzskatīja par Stupeļu pilskalnam piederīgu kulta vietu. Papildus tika publicēta teika par Margaskalnu kā senu upurvietu, kurā dieviem upurētas jaunavas, lietuviski — mērgas. 1926. gadā savas Zemgales pilskalnu apzināšanas ekspedīcijas laikā pilskalnu apsekojis un uzmērījis Ernests Brastiņš, kurš to atzina par pilnvērtīgu pilskalnu.
1968. gadā Jāņa Graudoņa vadībā pilskalnā un apmetnē izdarīti nelieli šurfējumi kultūrslāņa un tā datējuma noskaidrošanai. J. Graudonis secināja, ka Margaskalna apdzīvotība aizsākusies mūsu ēras sākumā, savukārt apmetne apdzīvota mūsu ēras 1. gadu tūkstoša pirmajā pusē un varbūt vidū, kad pilskalns jau izmantots tikai kā patvēruma vieta. Ādolfs Stubavs izteicis pieņēmumu, ka Margaskalns varēja būt apdzīvots pēc tam, kad mūsu ēras sākumā tika pamests Stupeļu pilskalns. Pilskalna tuvumā zināmi arī senkapi, kā arī tā pakājē atrasti dažādi savrupatradumi, tai skaitā vairāki akmens cirvji un kalti.

## Foto galerija

Attēls:Margas kalns ortofoto.jpg|alt=|Margas kalna 3D modelis
Attēls:Margas kalns3.jpg|alt=|Margas kalna 3D modelis
Attēls:Margas kalns nuo Stupelių piliakalnio.JPG|alt=


## Atsauces

## Ārējās saites

* www.latvijas-pilskalni.lv
* www.senvietas.lv
Krasnoslobodska

**Krasnoslobodska** () var būt:

* Krasnoslobodska (Mordvija) — pilsēta Krievijā, Mordvijā;
* Krasnoslobodska (Volgogradas apgabals) — pilsēta Krievijā, Volgogradas apgabalā.
Krasnoslobodska (Mordvija)

**Krasnoslobodska** (), arī **Oša** () vai **Jaksterekura** (), ir pilsēta Mordvijas Republikā Krievijas Federācijā. Krasnoslobodskas rajona administrativais centrs. 2017. gadā pilsētā dzīvoja 9,6 tūkstoši iedzīvotāju. Atrodas Mokšas upes krastos, 103 km uz rietumiem no Saranskas.

Apdzīvotā vieta pirmo reizi rakstos minēta ap 1535. gadu. Pilsētas tiesības ieguva 1701. gadā, līdz 1780. gadam pilsēta saucās Krasnaja Sloboda (*Красная Слобода*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Renatu Augustu

**Renatu Augustu** (; dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, pussargs, Brazīlijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Brazīlija kluba Fluminense sastāvā.

## Sasniegumi
**Flamengo**

* Copa do Brasil: 2006

**Corinthians**

* Brazīlijas A sērija: 2015
* Campeonato Paulista: 2013
* Recopa Sudamericana: 2013

**Beijing Guoan**

* Ķīnas FA kauss: 2018
**Fluminense**

* Recopa Sudamericana: 2024

**Brazīlija**

* Vasaras olimpiskās spēles: 2016

**Individuālie sasniegumi**

* Brazīlijas A sērijas sezonas labākais spēlētājs: 2015

## Ārējās saites
Edvardo Salvio

**Edvardo Salvio** (; dzimis ) ir Argentīnas futbolists, pussargs, Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Salvio spēlē Argentīnas pirmās divīzijas kluba Lanús sastāvā.

## Sasniegumi
**Atlético Madrid**

* UEFA Eiropas līga: 2009—10, 2011—12

**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 2013—14, 2014—15, 2015—16, 2016—17, 2018—19
* Portugāles kauss futbolā: 2013—14, 2016—17
* Taça da Liga: 2010—11, 2013—14, 2014—15, 2015—16

**Boca Juniors**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2019—20, 2022
* Copa Argentina: 2019—20
* Copa de la Liga Profesional: 2020, 2022

## Ārējās saites
Alani

**Alani** ir sena irāņu tauta, kas pirmajā gadsimtā dzīvoja starp Donas upi un Kaukāzu. 372. gadā viņi sakāva huņņus un līdzās ģermāņu ciltīm devās uz rietumiem. Lielās tautu staigāšanas laikā viņi devās uz Vidusdonavas zemieni. 406. gadā viņi šķērsoja Reinu, tālāk devās uz Galliju, Pireneju pussalu. 428. gadā šķērsoja Gibraltāra šaurumu un nonāca Ziemeļāfrikā. Daļa no alaniem palika Kaukāza ziemeļos, kur sajaucās ar citām ciltīm. Par alanu pēctečiem šajā reģionā uzskata osetīnus.

Mapa Imperio Occidental (migración año 406).svg|Reinas nocietinājumu joslas pārraušana 405.-406. gada ziemā 
Mapa invasion Galia 407-409.svg|Vandaļu, ostgotu, alānu u.c. cilšu ielaušanās Gallijas provincēs (407-409)

## Ārējās saites
Čačaka

**Čačaka** () ir pilsēta Serbijā, Moravicas apgabala administratīvais centrs. Tā atrodas Rietumu Moravas ielejā, Šumadijas reģionā. Saskaņā ar 2011. gada tautas skaitīšanas datiem, pilsētas urbānajā daļā dzīvoja 69 598 iedzīvotāji, bet administratīvajās robežās 105 612 iedzīvotāji.

Čačaka ir viens no centrālās Serbijas galvenajiem ekonomikas centriem. Tā atrodas 144&nbsp;km uz dienvidiem no valsts galvaspilsētas Belgradas

## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
Čacakā dzimuši vai dzīvojuši:
* Žeļko Obradovičs (serbu: Желимир Жељко Обрадовић; 1960), serbu bijušais basketbolists, tagad — basketbola treneris.
* Stepa Stepanovičs (serbu: Stepa Stepanović, 1856–1929), serbu karavadonis.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dāle

**Dāle** var būt:

; Vīrieši:
* Juhanness Dāle-Ševdāls (*Johannes Dale-Skjevdal*; 1997) ― norvēģu biatlonists;
* Pauls Dāle (1889―1968) ― latviešu skolotājs un filozofs;
* Viktors Dāle (1888―1960) ― latviešu advokāts.

; Sievietes:
* Austra Dāle (1892—1972) ― latviešu skolotāja un dzejniece.

## Skatīt arī
* Dāls
* Dale
* Dāla
Juričs

**Juričs** var būt:

* Ivans Juričs (*Ivan Jurić*; 1975) — horvātu futbola treneris un bijušais futbolists;
* Tomi Juričs (*Tomi Juric*; 1991) — Austrālijas futbolists.
Senā Lielā Bulgārija

**Senā Lielā Bulgārija** bija protobulgāru valsts 7. gadsimtā mūsdienu Ukrainas dienvidos un Krievijas dienvidrietumos (Donščinā). Valsts atradās starp Dņestru un Volgu. Valsts galvaspilsēta bija Fanagorija. Pēc valsts pastāvēšanas izveidojās hazāru hanāts, Volgas Bulgārija un Pirmā Bulgārijas cariste.

## Vēsture
Senā Lielā Bulgārija izveidojās ap 632. gadu pēc Rietumtjurku kaganāta sabrukuma, kad protobulgāru vadonis hans Kubrats apvienoja vairākas bulgāru ciltis un nodibināja šo valsti. Kubrats bija Dulo dinastijas pārstāvis un, saskaņā ar Bizantijas avotiem, uzturēja labas attiecības ar Bizantiju.
Tomēr pēc Kubrata nāves valsts sāka vājināties iekšējo nesaskaņu un ārējo draudu dēļ. 7. gadsimta otrajā pusē Senā Lielā Bulgārija saskārās ar hazāru uzbrukumiem, kuri galu galā iekaroja lielu daļu teritorijas. Kubrata dēli un viņu vadītās cilšu grupas pēc valsts sabrukuma devās dažādos virzienos:

* Asparuha vadītā bulgāru daļa pārcēlās uz Balkāniem, kur 681. gadā nodibināja Pirmo Bulgārijas caristi, kas kļuva par spēcīgu un ilgstošu valsti.
* Kotraga vadītie bulgāri pārcēlās uz Volgas reģionu un vēlāk izveidoja Volgas Bulgāriju, kas kļuva par ievērojamu tirdzniecības centru un eksistēja līdz mongoļu iebrukumam 13. gadsimtā.
* Batbaja vadītā cilšu daļa palika Hazārijas pakļautībā un pakāpeniski asimilējās hazāru vidū.
Markuss Rodēns

**Markuss Rodēns** (; dzimis ) ir Zviedrijas futbolists, pussargs, Zviedrijas futbola izlases dalībnieks. No 2024. gada Rodēns spēlē Kipras Pirmās divīzijas komandā AEK Larnaca.

Spēlējot *[[IF Elfsborg]]* kluba sastāvā vienreiz ir kļuvis par Zviedrijas čempionu un vienu reizi uzvarējis Zviedrijas kausa izcīņā. Zviedrijas izlasē debitēja 2015. gadā. Bija iekļauts izlases sastāvā 2018. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā, bet laukumā nedevās nevienā no spēlēm.

## Sasniegumi
**Elfsborg**

* Allsvenskan čempions: 2012
* Zviedrijas kausa ieguvējs: 2013—14

**Frosinone**
* B sērijas uzvarētājs: 2022—23

## Ārējās saites
Markoss Akunja

**Markoss Akunja** (; dzimis ) ir Argentīnas futbolists, pussargs, Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Akunja spēlē Argentīnas pirmās divīzijas komandā Buenosairesas "River Plate".

## Sasniegumi
**Racing Club**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2014

**Sporting CP**

* Portugāles kauss futbolā: 2018—19

**Sevilla**

* UEFA Eiropas līga: 2022—23

**Argentīna**
* FIFA Pasaules kauss: 2022
* Copa America : 2021, 2024
## Atsauces

## Ārējās saites
Urusu

**Urusu** () vai **Urisu** () ir pilsētciemats Krievijas Federācijā, Tatarstānas Republikas dienvidaustrumos, Jutazas rajona centrs. Attālums līdz Tatarstānas galvaspilsētai Kazaņai — 382 km. 2010. gadā pilsētciematā dzīvoja 10 681 iedzīvotāji (56% tatāri, 41% krievi, dzīvo arī udmurti, čuvaši, vācieši).

Atrodas Ikas upes krastos, pie dzelzceļa līnijas Ufa-Uļjanovska.

Apdzīvotā vieta sākusi veidoties kā strādnieku ciemats 1945. gadā. Kopš 1947. gada — pilsētciemats. Rajona centrs kopš 1991. gada.

## Atsauces
Bondari (Mākoņkalna pagasts)

**Bondari** ir ciems Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Lipuškiem, 24 km no novada centra Rēzeknes un 212 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V599 (Ismeri_Zosna_Andrupene).

Ciema apkaimē atrodas divi valsts nozīmes arheoloģiskie pieminekļi: Bondaru pilskalns ar apmetni un Smagaņu pilskalns.

1897. gadā katoļu ciemā bijā 14 sētas ar 87 cilvēkiem.

## Atsauces
Dvarči

**Dvarči** ir ciems Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 1 km no pagasta centra Lipuškiem, 24 km no novada centra Rēzeknes un 216 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie reģionālā autoceļa P56 (Malta_Kaunata), Rāznas ezera krastā.

Ciema teritorijā atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Dvarču senkapi (Dvarču kalns).

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 34 cilvēkiem.
## Atsauces
Jaunstašuļi

**Jaunstašuļi** ir ciems Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Lipuškiem, 24 km no novada centra Rēzeknes un 214 km no Rīgas.

Ciema teritorijā atrodas divi valsts nozīmes arheoloģiskie pieminekļi: Jaunstašuļu Velna pēdas akmens - kulta vieta un Jaunstašuļu senkapi (Kapu kalns).

1897. gadā katoļu ciemā bija 30 sētas ar 161 cilvēku.

## Atsauces
Milka

**Milka** ir ciems Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 9 km no pagasta centra Lipuškiem, 33 km no novada centra Rēzeknes un 217 km no Rīgas.

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Milkas pilskalns.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 50 cilvēkiem.
## Atsauces
Fernando Muslera

**Fernando Muslera** (; dzimis ) ir urugvajiešu futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, bijis Urugvajas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2011. gada Muslera spēlē Turcijas kluba Stambulas "Galatasaray" sastāvā. Tiek uzskatīts par vienu no savas paaudzes labākajiem vārtsargiem. Starptautiskā Futbola vēstures un statistikas federācija viņu 2011. gadā ierindoja 6. vietā.

Lielāko karjeras daļu aizvadījis "Galatasaray" sastāvā, ar kuru septiņas reizes uzvarējis Turcijas čempionātā, četras reizes izcīnījis Turcijas kausu.

Urugvajas izlasē spēlēt sāka 2009. gadā. Tās sastāvā četras reizes spēlējis FIFA Pasaules kausā (, , , ), bija komandas pamatvārtsargs. 2011. gada Copa América čempions. 2024. gada aprīlī paziņoja par karjeras beigām izlasē.

## Sasniegumi
**Lazio**

* Coppa Italia: 2008—09
* Supercoppa Italiana: 2009

**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 2011—12, 2012—13, 2014—15, 2017—18, 2018—19, 2022—23, 2023—24, 2024—25
* Turcijas kauss: 2013—14, 2014—15, 2015—16, 2018—19, 2024—25
* Turcijas Superkauss: 2012, 2013, 2015, 2016, 2019, 2023

**Urugvaja**

* Copa América: 2011

**Individuālie sasniegumi**

* Turcijas Superlīgas gada labākais vārtsargs: 2017—18

## Atsauces

## Ārējās saites
Twice

**Twice** (Hangils: 트와이스: ) ir Dienvidkorejas meiteņu grupa, kura tika izveidota JYP Entertainment kompānijā caur realitātes šovu Sixteen. Grupa sastāv no 9 dalībniecēm: Najonas, Džongjonas, Momo, Sanas, Džihjo, Minas, Dahjunas, Čejongas un Tzujū

Grupa debitēja 2015. gada 20. oktobrī ar minialbumu *The Story Begins*. 2016 beigās tika pārdotas vairāk nekā 1 000 000 albuma kopijas. 2017. gadā grupa kļuva vēl populārāka ar dziesmu 'Likey', kura 10 nedēļas pēc kārtas bija topā *Korean Broadcasting System* mūzikas televīzijas programmā 'Music Bank'. Tā kļuva par gada populārāko dziesmu. Grupa ir visvairāk pazīstama ar tādiem hitiem kā 'TT', 'Knock Knock' un 'Signal'.

2017. gada 28. jūnijā grupa parakstīja līgumu ar *Warner Music Japan*, lai uzsāktu darbību Japānas mūzikas industrijā. Viņi debitēja ar albumu '#Twice', kurš iekļuva *Oricon Weekly Chart* topā. Pēc 7 dienām tika pārdotas 136,157 albuma kopijas. Grupa arī izlaida dziesmu '1 More Time', un ar 250 000 pārdotām kopijām kļuva par pirmo Dienvidkorejas meiteņu grupu, kura ieguva *Recording Industry Association of Japan* dubulto Platīna sertifikātu. *Twice* ieguva 3. vietu 'Top Artist' kategorijā (*Billboard Japan*'s 2017 Year-End Rankings).

## Dalībnieces

* Nayeon (나연/Najona)
* Jeongyeon (정연/Džongjona)
* Momo (모모)
* Sana (사나)
* Jihyo (지효/Džihjo)
* Mina (미나)
* Dahyun (다현/Dahjuna)
* Chaeyoung (채영/Čejonga)
* Tzuyu (쯔위/Tzujū)

## Diskogrāfija

### Korejiešu albumu relīzes

###### Studiju albumi

* Twicetagram (2017)
* Eyes Wide Open (2020)
* Formula of Love: O+T=<3 (2021)

###### Mazalbumi

* The Story Begins (2015)
* Page Two (2016)
* TWICEcoaster: Lane 1 (2016)
* TWICEcoaster: Lane 2 (2017)
* Signal (2017)
* Merry & Happy (2017)
* What Is Love? (2018)
* Summer Nights (2018)
* Yes or Yes (2018)
* Fancy You (2019)
* Feel Special (2019)
* More & More (2020)
* Taste of Love (2021)
* Between 1&2 (2022)
* Ready to Be (2023)

### Japāņu albumu relīzes

###### Studiju albumi

* BDZ (2018)
* &Twice (2019)
* Perfect World (2021)
* Celebrate (2022)
Ubogova (Mākoņkalna pagasts)

**Ubogova** ir ciems Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Lipuškiem, 28 km no novada centra Rēzeknes un 217 km no Rīgas.

Ciema teritorijā ir vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Ubagovas Velna  akmens-kulta vieta.

1897. gadā ciemā bija 19 sētas ar 121 cilvēku.
## Atsauces
Turkestānas—Sibīrijas dzelzceļš

[thumb|Turksiba [Kazahstānas daļa no Šimkentas līdz Semejai ar atzariem uz Kirgisztānu]]
**Turkestānas—Sibīrijas dzelzceļš** jeb **Turksibs** (, ) ir dzelzceļu tīkls Centrālāzijā, kas savieno Uzbekistānas austrumu daļu (agrāko Turkestānu) ar Sibīrijas dienvidu daļu un pievienojas Transsibīrijas dzelzceļam Novosibirskas stacijā.

Dzelzceļa būvi sāka pirms Pirmā pasaules kara 1913. gadā, 1915. gadā pabeidza Altaja dzelzceļa līniju no Transsibīrijas dzelzceļa cauri Barnaulai līdz Semipalatinskai (653 km). Dzelzceļa būvi turpināja pēc PSRS nodibināšanas no 1927. līdz 1930. gadam (1442 km). 1959. gadā pabeidza atzara būvi līdz Ķīnas—PSRS robežai, ko savienoja ar Urumči tikai 1990. gadā.

Mūsdienās Turkestānas—Sibīrijas dzelzceļš ir daļa no Kazahstānas dzelzceļa sistēmas (*Қазақстан Темір Жолы*), 2001. gadā pabeidza Turksiba elektrifikāciju no Šimkentas līdz Almati stacijai.

## Ārējās saites
* Noslēpumainais Turksibs
Reinis Pekmans

**Reinis Pekmans** (dzimis  Talsos), ir Latvijas volejbolists, šobrīd realizē profesionālo karjeru klasiskajā volejbolā Francijas profesionālajā klubā *[[Martigues Volley-Ball]]*. Aizvadīto gadu laikā iekļauts Latvijas volejbola izlases pamatsastāvā. 2018. gadā Latvijas volejbola izlase, pie valstsvienības stūres debitējot igaunim Āvo Kēlam, atgriezās Eiropas Sudraba līgā un R. Pekmans tika iekļauts Latvijas izlases pamatsastāvā, diagonāles pozīcijā.

## Karjera
R. Pekmans trenēties volejbolā sācis no 9 gadu vecuma, sava tēva Aivara Pekmana — Ziemeļkurzemes volejbola entuziasta un profesionāla trenera vadībā, Talsu novada sporta skolā un volejbola klubā "Talsi", vēlāk iestājies Murjāņu sporta ģimnāzijā. Studē Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmijā.

Pēc karjeras Latvijas klubos pusprofesionālā līmenī R.Pekmans devās spēlēt dažādos Eiropas līmeņa klasiskā (zāles) volejbola klubos, ar kuriem piedalījies Eiropas Volejbola konfederācijas (CEV) Eiropas kausa izcīņas sacensībās — 2014. gada sezonā startējot Beļģijas *Precura Antwerpen*, 2016. gada sezonā Beļģijas *Volley Asse-Lennik* klubā, 2017. gada sezonā — Beļģijas klubā *Lindemans Aals*t (Lennikas komanda ilgstoši, kopš kluba dibināšanas 1985. gadā nesa "Euphony ASSE-LENNIK" vārdu, bet pēdējās sezonās strādājot ar ģenerālatbalstītājiem, mainīja kluba nosaukumu), bet 2018. gada sezonā — Francijas profesionālajā klubā *Martigues Volley-Ball*.

Eiropas Volejbola konfederācijas (CEV) Kausā (Eiropas Volejbola konfederācijas otrs spēcīgākais klubu turnīrs pēc Čempionu Līgas)  *Lindemans Aalst* rindās 2017. gadā viņš iekļuva ceturtdaļfinālā.

Ar panākumiem startējis pludmales volejbolā, kur sekmīgākie starti tika sasniegti ar sezonas partneri Edvartu Buividu. 2014. gada vasarā R. Pekmans un E. Buivids, piedaloties Eiropas volejbola konfederācijas (CEV) U23 sacensībās, Mislovicē, Polijā, ieguva piekto vietu.

2018.—2019. gada izlases ciklā Reinis Pekmans pievienojās izlasei divās noslēdzošajās Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlēs un pēdēja cīņā, pret Izraēlas valstsvienību bija rezultatīvākais starp Latvijas izlases dalībniekiem un komanda izcīnīja uzvaru.

## Pārstāvētie klubi

* 2014—2016:  Antverpenes "Precura Antwerpen" (Beļģija)
* 2016-2017:  Lennikas "Volley ASSE-LENNIK" (Beļģija)
* 2016-2017:  Lennikas "Lindemans AALST" (Beļģija)
*2017-2018:  Martigues Volley-Ball (Francija) 
*2018-2019:  Martigues Volley-Ball (Francija) 

## Atsauces

## Ārējās saites

* LVF Izlase 2018 profils
* Eiropas Volejbola konfederācija — Klasiskā (zāles) volejbola profils
Kosmos-2521

***Kosmos-2521*** (*Космос-2521*) bija Krievijas slepens militārais pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2017. gada jūnijā Krievijas Aizsardzības ministrijas uzdevumā.

Oficiāli par pavadoni tika sniegta skopa informācija. Nav zināms tā izgatavotājs. Aizsardzības ministrija informēja, ka tas ir pavadonis inspektors.

*Kosmos-2521*, pievienots pavadonim *[[Kosmos-2519]]*, tika palaists  18:04:33 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1v / Volga]]* no Pļeseckas kosmodroma.
*Kosmos-2519* sākotnējā orbīta bija 652,2 × 670,6 km,, bet 27. jūlijā tā tika izmainīta uz 650,4 × 670,7 km, No 1. līdz 3. augustam tika veikti vairāki manevri, orbītu izmainot uz 648,9 × 668,4 km. Ar šiem manevriem orbītas slīpums bija izmainīts no 98,045° uz 97,917°. Šāds slīpums bija tuvs 2013. gadā palaistajam pavadonim *[[Kosmos-2486]]*.

2017. gada 23. augustā *Kosmos-2521* atdalījās no *Kosmos-2519*, un Aizsardzības ministrija to nosauca par pavadoni inspektoru. Tas sākotnēji atradās no *Kosmos-2519* nelielā attālumā un veica tā vizuālus novērojumus.
Augustā un septembrī *Kosmos-2521* veica vairākus manevrus. Iespējams, tas veica *Kosmos-2486* inspekciju. Oktobrī tika paziņots, ka *Kosmos-2521* misija ir pabeigta, un tas ir atgriezies pie *Kosmos-2519*.

30. oktobrī no *Kosmos-2521* tika atdalīts apakšpavadonis, kas oficiāli nosaukts par *[[Kosmos-2523]]*

2018. gada marta vidū *Kosmos-2521* sāka attālināties no *Kosmos-2519*. Aptuveni nedēļas laikā attālums starp abiem aparātiem periodiski palielinājās un samazinājās.
2018. gada 30. aprīlī *Kosmos-2521* veica lielāku manevru, orbītu no 644 × 660 km pazeminot līdz 350 × 369 km.
Laika posmā no 2018. gada 27. jūnija līdz 19. jūlijam *Kosmos-2521* veica vienu manevru, izmainot orbītu no 346 × 362 km uz 292 × 348 km.

2019. gada 12. septembrī pavadonis nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sputnik Inspektor Gunter Dirk Krebs
* COSMOS 2521 n2yo.com
* Soyuz-2-1v launches a secret satellite russianspaceweb.com
Mēs – Talsiem un novadam

**Mēs — Talsiem un novadam** (MTN) ir 2017. gada 25. februārī izveidota reģionāla partija. Partijas dibinātājs bija Edgars Zelderis. 

Partijai ir 2 vietas Talsu novada domē. Partija bija pārstāvēta arī Saeimā ar vienu deputātu (Edgars Zelderis).

## Vēsture
Partija tika dibināta 2017. gada februārī. Partijas dibināšanā piedalījušies 217 Talsu novada iedzīvotāji.

2017. gada Talsu novada domes vēlēšanās summāri partija guva 2197 (20,10%) balsis. Iegūtais balsu skaits ļāvis MTN iegūt 3 (no kopumā 17) deputātu vietas Talsu novada pašvaldībā un, iesaistoties koalīcijā ar virkni citu partiju, iegūt novada mēra krēslu, kas tika uzticēts partijas līderim Edgaram Zelderim.

2021. gada Talsu novada domes vēlēšanās partija guva 1689 (18,62%) balsis un 4 vietas Talsu novada domē.

2022. gada jūlijā MTN noslēdza līgumu par sadarbību 14. Saeimas vēlēšanās ar Progresīvajiem un Progresīvo Kurzemes vēlēšanu apgabala sarakstā startēja "Mēs — Talsiem un novadam" pārstāvji Edgars Zelderis (ievēlēts), Ilva Norenberga, Lauris Pīlēģis un Kalvis Kalniņš. Tomēr 2024. gada maijā abas partijas pārtrauca sadarbību un jūnijā Zelderis izstājās no "Progresīvo" Saeimas frakcijas, kļūstot par neatkarīgu deputātu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* CVK — Pašvaldību vēlēšanu rezultāti 2017.gadā
2018. gada UEFA Čempionu līgas fināls

**2018. gada UEFA Čempionu līgas fināls** bija 2017.—2018. gada UEFA Čempionu līgas sezonas finālspēle. Tā notika sestdienā,  NSC Olimpiskajā stadionā stadionā Kijivā, Ukrainā. Tajā tikās Spānijas klubs Madrides "Real" un Anglijas klubs *[[Liverpool FC]]*.

Madrides "Real" uzvarēja ar rezultātu 3:1 un Eiropas spēcīgākā futbola kluba trofeju izcīnīja 13. reizi kluba vēsturē un trešo reizi pēc kārtas. *Real* kvalificējās 2018. gada FIFA klubu pasaules kausam kā UEFA pārstāvji, kā arī  2018. gada UEFA Superkausam, kur spēlēs ar 2017.—2018. gada UEFA Eiropas līgas uzvarētājiem Madrides "Atletico".

## Ceļš uz finālu

M — mājās; V — viesos

## Stadions

Par 2018. gada UEFA Čempionu līgas fināla norises vietu Kijivas olimpiskais stadions stadions tika izvēlēts  UEFA izpildkomitejas sanāksmē Atēnās.

## Spēle

## Atsauces

## Ārējās saites
*UEFA Čempionu līga (oficiālā mājaslapa)
Viljams Karvaļu

**Viljams Silva di Karvaļu** (; dzimis ) ir portugāļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, bijis Portugāles futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada pārstāv La Liga klubu *[[Real Betis]]*.

"Sporting" sastāvā aizvadījis lielāko daļu karjeras, 2015. gadā izcīnījuši Portugāles kausu. 2013. gadā debitējis Portugāles izlases sastāvā, pirmos vārtus guvis 2016. gadā spēlē pret Latviju. Tās sastāvā spēlējis  un  (izcīnīts čempiontituls).

## Sasniegumi
**Sporting**

* Portugāles kauss futbolā: 2014—15
* Taça da Liga: 2017—18
**Betis**

* Spānijas Karaļa kauss: 2021—22

**Portugāle**

* Eiropas čempionāts futbolā: 2016
* UEFA Nāciju līga: 2018—19

## Atsauces

## Ārējās saites
Kosmos-2523

***Kosmos-2523*** (*Космос-2523*) ir Krievijas slepens militārais pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2017. gada jūnijā Krievijas Aizsardzības ministrijas uzdevumā.

*Kosmos-2523* tika palaists  18:04:33 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1v / Volga]]* no Pļeseckas kosmodroma.
Sākotnēji kosmiskais aparāts bija piemontēts pie pavadoņa *[[Kosmos-2521]]*, kas savukārt — pie *[[Kosmos-2519]]*.
2017. gada 23. augustā no *Kosmos-2519* atdalījās no *Kosmos-2521*, un veica *Kosmos-2519* vizuālus novērojumus.
Augustā un septembrī *Kosmos-2521* veica vairākus manevrus, bet oktobrī tas ir atgriezās pie *Kosmos-2519*.

30. oktobrī no *Kosmos-2521* tika atdalīts apakšpavadonis, kas oficiāli nosaukts par ***Kosmos-2523***.

## Atsauces

## Ārējās saites
* COSMOS 2523 n2yo.com
* Soyuz-2-1v launches a secret satellite russianspaceweb.com
Frīģija

thumbnail|235px|Frīģijas sākotnējā teritorija (dzeltena) Mazāzijas pussalā. Ar ornanžu līniju iekrāsota Frīģijas maksimālā robeža 8. gadsimtā p.m.ē.
thumbnail|235px|Frīģijas galvaspilsētas Gordijas paliekas.

**Frīģija** (, , ) bija indoeiropiešu cilts frīģiešu valsts tagadējās Turcijas teritorijā Mazāzijā, kas pastāvēja pēc hetu lielvalsts sabrukuma 12. gadsimtā p. m. ē. līdz 695. gadam p. m. ē., kad to iekaroja kimerieši. Valsts galvas pilsēta bija Gordija.
Varenākais Frīģijas valdnieks bijis Midass, kurš spējis ar pieskārienu visus priekšmetus pārvērst zeltā, viņš 80 km uz austrumiem no galvaspilsētas Gordijas esot dibinājis mūsdienu Ankaras pilsētu. Frīģiešu galvenā dievība bija Zemes māte Kibele (frīģiešu valodā: *Matar Kubileya*).

Vēlāk Frīģija atradās Līdijas (6. gs.), Persijas (546.-334. p.m.ē.), Galatijas (274. p.m.ē.), Seleikīdu impērijas, (3. gs. p.m.ē.), Pergamas lielvalsts (3.-2. gs. p.m.ē.), Romas impērijas (no 1. gs. p.m.ē.), Bizantijas (no 330) un Rumas sultanāta (1077-1307) sastāvā.

## Ārējās saites
AWS

***AWS*** ir ungāru mūzikas grupa, kas savu darbību aizsāka 2006. gadā. Grupa pārstāvēja Ungāriju 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē ar dziesmu *[[Viszlát nyár]]*. Grupa savā pusfinālā ieguva 10. vietu, kas viņiem ļāva kvalificēties finālam. Finālā viņi ieguva 21. vietu.

 grupa paziņoja, ka tās solists Eršs Šikloši dienu iepriekš 29 gadu vecumā ir miris no leikēmijas.

## Atsauces
Balkanika

***Balkanika*** ir serbu mūzikas grupa, kas savu darbību aizsāka 1998. gadā. Grupa pārstāvēja Serbiju 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē ar dziesmu *[[Нова деца]]*. Grupa savā pusfinālā ieguva 9. vietu, kas viņiem ļāva kvalificēties finālam. Finālā viņi ieguva 19. vietu.

## Atsauces
Ceroklis

**Ceroklis** ir senlatviešu dievība. Kardināla Valenti 1604. gada aprakstā dievs *Corakle* aprakstīts kā velns no pazemes. Minēts 1606. gadā jezuīta Jāņa Stribinga ziņojumā par Rēzeknes un Ludzas apriņķa iedzīvotājiem, kam Ceroklis, Ceroklītis vai Cerokliņš (*Dewing Cereklicing, Cerekling*) esot lauku un labības dievs. 1618. gadā Cēsu jezuīti raksta, ka Ceroklim ziedojot pirmo kumosu no ēdiena un pirmo malku no dzēriena, izlejot to zemē. Ceroklis esot viesmīlības dievs no pazemes (*hospitalitatis ille ex orco deus*). Stribings raksta, ka Ceroklis ir lauku un labības dievs, kura atbalstu izlūdzas, ziedojot vistu, sivēnu vai vērsi. Vīrieši ziedojot pie ozola, bet sievietes pie liepas. Tāpēc šķiet, ka Ceroklis vairāk bijis zemes un pazemes dievs, kas atbildējis par auglību.

## Atsauces
Ienākumi

**Ienākumi** ir naudas līdzekļi vai materiālie aktīvi, ko valsts, fiziskā vai juridiskā persona saņēmusi kādas darbības rezultāta noteiktā laika posmā, piemēram, mēnesī, ceturksnī vai gadā.  Ienākumi var rasties no dažādiem avotiem, un tie ir nozīmīgs ekonomiskais rādītājs, kas nosaka personas vai uzņēmuma finansiālo stāvokli un spēju patērēt, uzkrāt vai investēt.

Augstāki ienākumi ļauj cilvēkiem iegādāties vairāk preču un pakalpojumu, veicinot ekonomisko izaugsmi.

## Ienākumu veidi

### Faktora ienākumi
Faktora ienākumi ir ienākumi, kuri tiek iegūti, izmantojot faktorus vai ražošanas resursus.

Galvenais ir grozījums darbā. Darbaspēka palidzība var radīt ienākumus bez algas, ja jūs esat uzņēmējs, tad ienākumi no uzņēmuma netiks apvienoti ar jūsu algu un tādējādi tas nenozīmē faktora ienākumus. Tas pats attiecas uz depozīta īri un procentiem. Taču jauktie ienākumi no lauksaimnieciskās darbības ietilpst šajā klasifikācijā.

### Nominālie ienākumi
Šis termins atteicas uz personas finanšu līdzekļu apjomu noteiktā laika periodā, ko izmantos, lai iegādātos kaut ko par cenu, kas raksturīga šim periodam. Parasti to apzīmē ar ienākumiem, neņemot vērā tādus faktorus kā nodokļi un cenu izmaiņas.

### Reālie ienākumi
To apraksta ar konkrētu lietu un pakalpojumu komplektu, ko persona var atļauties nopirkt, pamatojoties uz nominālajiem ienākumiem. Tas parāda pirktspēju cenās noteiktā laika periodā. Attiecīgi reālie ienākumi apraksta nominālo ienākumu.

## Ārējās saites
Vedanta

**Vedanta** ir viena no pasaulē vissenākajām garīgajām filozofijām, kuras pamatā ir Vēdas. Tas ir hinduisma filozofiskais pamats, bet, kamēr hinduisms ietver Indijas kultūras aspektus, Vedanta ir universāla savā pielietojumā un ir vienlīdz nozīmīga visām valstīm un visām kultūrām.
Dana Zātopkova

**Dana Zātopkova** (; dzimusi **Ingrova** (*Ingrová*) , mirusi 2020. gada 13. martā) bija čehu vieglatlēte, startējusi šķēpa mešanas sacensībās.

 izcīnīja zelta medaļu (stundu pēc viņas vīra Emila Zātopeka uzvaras 5000 m distancē), kā arī  — sudraba medaļu. Bija divkārtēja Eiropas čempione (1954, 1958). 1958. gadā 35 gadu vecumā uzstādīja pasaules rekordu (55,73 m), tādējādi viņa kļuva par vecāko sportisti, kas rekordu labo stadiona sacensībās.

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Gonsalu Gedešs

**Gonsalu Gedešs** (; dzimis ) ir Portugāles futbolists, pussargs, Portugāles futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Gedešs spēlē Spānijas *[[La Liga]]* komandā Sansevastjanas "''Real Sociedad''".

## Sasniegumi
**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 2014—15, 2015—16, 2016—17, 2022—23
* Portugāles kauss futbolā: 2016—17
* Taça da Liga: 2014—15, 2015—16
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2016

**Paris Saint-Germain**

* Francijas kauss futbolā: 2016—17
* Trophée des Champions: 2017

**Valencia**

* Spānijas Karaļa kauss: 2018—19

**Portugāle**

* UEFA Nāciju līga: 2018—19

## Ārējās saites
Antonijs Lopešs

**Antonijs Lopešs** (; dzimis ) ir Portugāles futbolists, vārtsargs, Portugāles futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Lopešs spēlē Francijas 1.līgas kluba *[[FC Nantes|Nantes]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Portugāle**

* Eiropas čempionāts futbolā: 2016

## Ārējās saites
Fredži (futbolists, dzimis 1993. gadā)

**Fredži** (; dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, pussargs, Brazīlijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Turcijas futbola Superlīgas komandā ''Fenerbahçe''.

## Sasniegumi
**Shakhtar Donetsk**

* Ukrainas Premjerlīga: 2013—14, 2016—17, 2017—18
* Ukrainas kauss: 2017—18
* Ukrainas Superkauss: 2013, 2015

**Manchester United**
* UEFA Eiropas Līga finālists: 2020—21
* Anglijas Līgas kauss: 2022—23
* FA kauss finālists: 2022—23

**Brazīlija**

* Copa America finālists: 2021

## Atsauces

## Ārējās saites
Taisons (futbolists)

**Taisons** (; dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, uzbrucējs, Brazīlijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Grieķijas Superlīgas kluba *[[PAOK F.C.|PAOK]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Internacional**

* Copa Libertadores: 2010

**Shakhtar Donetsk**

* Ukrainas Premjerlīga: 2012—13, 2013—14, 2016—17, 2017—18, 2018—19, 2019—20
* Ukrainas kauss: 2012—13, 2015—16, 2016—17, 2017—18, 2018—19
* Ukrainas Superkauss: 2013, 2014, 2015, 2017
**PAOK**

* Grieķijas Superlīga: 2023—24

**Individuālie sasniegumi**

* Ukrainas Premjerlīgas gada labākais futbolists: 2019

## Ārējās saites
Nahuels Gusmans

**Nahuels Ignasio Gusmans** (; dzimis ) ir Argentīnas futbolists, vārtsargs, Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2014. gada spēlē ''Liga MX'' kluba *[[Tigres UANL]]* sastāvā.

## Saniegumi
**Tigres UANL**

* Liga MX: 2015, 2016, 2017, 2019, 2023
* Campeón de Campeones: 2016, 2017, 2018, 2023
* CONCACAF Čempionu līga: 2020
* Campeones Cup: 2018, 2023

## Ārējās saites
Kristians Pavons

**Kristians Pavons** (; dzimis ) ir Argentīnas futbolists, pussargs, Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Pavons spēlē Brazīlijas A sērijas kluba Portualegri "''Grêmio''" sastāvā.

## Sasniegumi
**Boca Juniors**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2015, 2016—17, 2017—18
* Copa Argentina: 2014—15, 2019—20
* Supercopa Argentina: 2018
**Atlético Mineiro**

* Campeonato Mineiro: 2023
**Grêmio**

* Campeonato Gaúcho: 2024

## Ārējās saites
Vladimirs Šervinskis

**Vladimirs Šervinskis** (; dzimis , miris ) bija Latvijas krievu arhitekts.

## Dzīvesgājums
Dzimis  arhitekta Makša Šervinska ģimenē. 1912. gadā viņš absolvēja Rīgas Aleksandra zēnu ģimnāziju un uzsāka studijas Rīgas Politehniskā institūta arhitektūras nodaļā, studiju laikā iestājās studentu korporācijā *[[Fraternitas Arctica]]*.

Pirmā pasaules kara laikā 1915. gada vasarā viņš brīvprātīgi iestājās armijā, kur darbojās kā arhitekts un būvnieks. 
1920. gadā, Vladimirs Šervinskis atgriezās Latvijā un atjaunoja studijas Latvijas Universitātes arhitektūras nodaļā, ko absolvēja 1923. gadā. Pēc studiju beigšanas viņš kopā ar māsasvīru Mihailu Krivošapkinu izveidoja privāto projektēšanas biroju. Jau nākamajā gadā viņš saņēma aicinājumu Rīgas Kristus Piedzimšanas katedrālē vadīt ikonostasa uzbūves un uzstādīšanas darbus. Pēc darbu beigām arhibīskaps Jānis Pommers piedāvāja Vladimiram Šervinskim ieņemt Latvijas Pareizticīgās Baznīcas sinodes arhitekta amatu, ko viņš pieņēma. 
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā V. Šervinska projektēšanas biroju slēdza un viņš sāka strādāt Rīgas pilsētas izpildkomitejas projektēšanas komisijā. No 1945. līdz 1951. gadam Šervinskis bija Rīgas Kristus Piedzimšanas katedrāles vecākais. Par aktīvu darbību garīgajā misijā viņu  apcietināja un nākamā gada 19. martā PSRS Augstākās tiesas kolēģija piesprieda Šervinskim desmit gadus darbu nometnēs ar īpašuma konfiskāciju. Pēc trim gadiem Komi APSR Ustjvimlagā viņu amnestēja un atbrīvoja. Atgriezies Rīgā Šervinskis sāka strādāt par Rīgas pilsētas izpildkomitejas projektēšanas biroja arhitektu. Šajā amatā viņš palika līdz pat savai nāvei.

## Projekti
Vladimirs Šervinskis 15 gadus vadīja visus Latvijas pareizticīgo baznīcu būvdarbus, pēc viņa projektiem uzcēla vairāk kā 25 pareizticīgos dievnamus. Pārsvarā tās ir koka baznīcas ziemeļkrievu arhitektūras tradīcijās. 1929. gadā pēc Šervinska projekta būvētā Rogovkas sādžas kapliča mūsdienās apskatāma Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā un ir raksturīgs Austrumlatvijas tautas koka arhitektūras piemērs. Restaurēja Rīgas Svētā Jāņa Priekšteča baznīcu.

Pokrova kapos Šervinskis projektēja Pirmā pasaules karā kritušo Krievijas Impērijas karavīru brāļu kapu monumentu, kā arī kopā ar Sergeju Antonovu projektēja Svētā Jāņa Kristītāja kapliču.

Projektējis vairākas vasarnīcas Ogrē, tajā skaitā arī savas ģimenes vasarnīcu tagadējā Zilokalnu prospekta un Ausekļa prospekta stūrī. Projektējis arī Ogres kūrmāju. Pēc arhitekta projekta tika veidota sākotnējā Jaunogres pieturas punkta nojume.
 
Pēc viņa projektiem Rīgā uzbūvēja daudz dzīvojamos namus, atjaunoja daudz dievnamus un viņš saglabāja Pareizticīgās Baznīcas sinodālā arhitekta amatu. Vladimirs Šervinskis nomira 1975. gadā un ir apbedīts Rīgā, Debesbraukšanas kapos.

## Atsauces
Zlatko Daličs

**Zlatko Daličs** (; dzimis ) ir horvātu futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā. Kopš 2017. gada oktobra ir Horvātijas futbola izlases galvenais treneris.

Futbolista karjeru sācis Splitas "Hajduk". Vēlāk pārstāvējis citus bijušās Dienvidslāvijas klubus, bet karjeras nozīmīgāko daļu aizvadījis klubā *[[NK Varaždin (1931—2015)|Varteks]]*. Tajā 2000. gadā arī noslēdzis spēlētāja karjeru.

## Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras beigām sāka strādāt par trenera asistentu klubā *Varteks*. No 2002. līdz 2005. gadam bija kluba sporta direktors. 2005. gadā tika iecelts par komandas galveno treneri. Jau savā pirmajā sezonā šajā amatā ieguva trešo vietu Horvātijas Pirmajā līgā (augstākais līmenis) un iekļuva Horvātijas kausa izcīņas finālā. 

2007. gadā kļuva par *[[HNK Rijeka|Rijeka]]* galveno treneri, tomēr nostrādāja tajā tikai vienu sezonu. 2008.—2009. gada sezonā trenēja Albānijas klubu Tirānas "Dinamo", 2009. gadā atgriezās Horvātijā, kļūstot par *[[NK Slaven Belupo|Slaven Belupo]]* galveno treneri. Paralēli darbam ar klubiem strādāja arī par Horvātijas U21 izlases trenera asistentu. 

Karjeras turpinājumā strādāja ar Saūda Arābijas klubiem. No 2014. līdz 2017. gadam bija Apvienoto Arābu Emirātu kluba *[[Al Ain FC|Al Ain]]* galvenais treneris. 2015. gadā palīdzēja komandai izcīnīt AAE čempiontitulu, bet 2016. gadā aizveda to līdz AFC Čempionu līgas finālam.

 tika apstiprināts par Horvātijas futbola izlases galveno treneri, neilgi pirms 2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas izšķirošajām spēlēm amatā nomainot Anti Čačiču. Daliča vadībā Horvātijas izlase kvalificējās 2018. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīram.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Hajduk Split**

* Dienvidslāvijas kauss: 1983–84

### Trenera karjera
**Dinamo Tirana**

* Albānijas Superkauss: 2008

## Atsauces

## Ārējās saites
Nils Asersons Manneršelds

**Nils Asersons Manneršelds** (, , , 1586–1655) bija zviedru virsnieks un valstsvīrs. Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (1633—1634), Lielvārdes pils īpašnieks, kuru viņš daļēji atjaunoja 1633. gadā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1586. gadā Vesterjētlandē kroņa tiesu izpildītāja Asera Pedersona un viņa sievas Karinas ģimenē. Agri iestājās zviedru karaļa armijā, pēc kļūšanas par karali Gustavs II Ādolfs viņu 1612. gadā iecēla dižciltīgo kārtā ar uzvārdu Manneršelds. No 1618. gada piedalījās Poļu—zviedru karā (1600—1629), komandēja Esterjētlandes kavalērijas pulku 1626. gada Valles kaujā. 

Karalis Gustavs Ādolfs viņu 1626. gadā iecēla par Narvas gubernatoru un pēc Juhana Šites atkāpšanās no amata viņš 1633. gadā tika iecelts par Tērbatas gubernatoru un Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatora pienākumu izpildītāju. Viņa brālis Kristofers Manneršelds bija Nītaures pils īpašnieks (1625) un Kokneses pils komendants (1626).
No 1644. līdz 1648. gadam Nils Manneršelds bija Elvsborgas (*Älvsborg*) gubernators un Gēteborgas cietokšņa komandants.

Miris 1655. gada 30. martā Adelsnēsas (*Adelsnäs*) muižā Esterjētlandes lēnē.
Ēriks Rinings

thumb|200px|Rininga pils portāls Stokholmas vecpilsētā (2007).

**Ēriks Ēriksons Rinings** (, 1592–1654) bija zviedru virsnieks un valstsvīrs. Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (1644).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1592. gada 1. novembrī Sēdermanlandē Gimmerstas muižas īpašnieka Ērika Nilsona un viņa sievas Annas ģimenē. 
Trīsdesmit gadu kara laikā dienēja Nīderlandes armijā, 1626. gadā iecelts par pulkvedi zviedru karaļa Gustava II Ādolfa armijā, karoja Austrumprūsijas teritorijā, 1629. gadā iecelts par Elbingas gubernatoru, 1630. gadā par Štrālzundes garnizona komandantu, pēc tam par Vismāras gubernatoru.

Pēc karaļa Gustava Ādolfa nāves viņš 1633. gadā kļuva par reģentu padomes locekli Aksela Ūksenšernas vadībā. Šajā laikā viņš Stokholmas centrā uzbūvēja greznu pili (1640—1644). Karaliene Kristīne I pēc nākšanas pie varas viņu 1644. gada maijā iecēla par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru Rīgas pilī, bet pēc flotes komandiera Klāsa Fleminga nāves viņš tā paša gada novembrī tika iecelts par Zviedrijas jūras spēku admirāli.
1651. gadā viņam piešķīra barona titulu.

Miris 1654. gada 6. decembrī Stokholmā, apglabāts Vadsbro baznīcā Sēdermanlandē.
Garni templis

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q684072"
}

**Garni templis** () ir vienīgā esošā grieķu-romiešu kolonnu ēka Armēnijā un bijušās Padomju Savienības teritorijā. Šis joniešu templis atrodas Garni ciemā un ir kvalificējams kā vislabāk zināmais Armēnijas pirmskristietības simbols un būve.

Templis, iespējams, tika būvēts mūsu ēras pirmā gadsimta sākumā, valdnieka Trdata I laikā kā saules dieva Mihra templis. Pēc tam, kad Armēnija 4. gadsimtā pārgāja uz kristietību, templis tika pārveidots par Trdata III māsas Hosrovidutas vasarnīcu. Pēc atsevišķu zinātnieku domām, šī ēka nebija templis, bet gan kapu piemineklis, taču tas zinātniski nav pierādīts. Garni templis stipri cieta un sabruka 1679. gada zemestrīcē. 1969. un 1975. gadā notika tempļa atjaunošanas un rekonstrukcijas darbi. Garni templis ir viens no galvenajiem tūrisma objektiem Armēnijā un Armēnijas pagānisma galvenā svētnīca.

Garni-08-Umgebung-2019-gje.jpg|
Garni-10-Torbogen-2019-gje.jpg|
Garni-16-Tempel-von Sueden-2019-gje.jpg|
Garni-38-Kreuzstein-2019-gje.jpg|


## Atsauces

## Ārējās saites

*
*
* Garni at Armenica.org
* Description at Cilicia.com
Austrija paraolimpiskajās spēlēs

**[[Austrija]] [[paraolimpiskās spēles|paraolimpiskajās spēlēs]]** piedalās kopš 1960. gada Romas spēlēm (vasaras paraolimpiskās spēles). Kopš 1976. gada tā piedalās arī ziemas paraolimpiskajās spēlēs.

Pati Austrija ir rīkojusi divas paraolimpiskās spēles — 1984. gada ziemas un 1988. gada ziemas paraolimpiskās spēles, kas abas tika organizētas Insbrukā.

Līdz šim Austrija paraolimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 637 medaļas, no tām 362 medaļas, — vasaras paraolimpiskajās spēlēs, un 332 medaļas — ziemas paraolimiskajās spēlēs un ir 7 medaļām bagātākā valsts (kopsummā) paraolimpiskajās spēlēs (aiz ASV, Lielbritānijas, Kanādas, Francijas, Austrālijas un Vācijas).

## Rīkotās spēles

## Medaļu tabulas

### Vasaras paraolimpiskās spēles

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

## Skatīt arī
* Austrija olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Sofija Ralle

**Sofija Ralle** (; dzimis ) ir Grieķijas kalnu slēpotāja.

Pasaules kausa posmos piedalās kopš 2007. gada. Pārstāvējusi Grieķiju trijās olimpiskajās spēlēs. Augstākās vietas izcīnījusi slalomā. Labākā bija pirmā olimpiāde 2010. gadā Vankūverā, kurā viņa slalomā ieņēma 38. vietu. 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos viņa bija 47. slalomā, savukārt 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhjanā Sofijas Ralles iegūtā 44. vieta slalomā bija augstākais sasniegums Grieķijai 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Šajā olimpiādē viņa bija arī delegācijas karognesēja olimpiādes atklāšanas ceremonijā. Pasaules čempionātā augstākā ieņemtā vieta — 40. (2009. gadā Valdizērā).

## Atsauces

## Ārējās saites
Andžejs Gromala

**Andžejs Gromala** (; dzimis  Krakovā, Polijā), plašāk pazīstams kā ***Gromee***, ir poļu diskžokejs, mūzikas producents, remikseris, dziesmu autors. *Gromee* pārstāvēja Poliju 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu *[[Light Me Up]]* kopā ar Lūkasu Meijeru. Savā pusfinālā viņš ieguva 14. vietu, kas neļāva kvalificēties finālam.

## Atsauces
Belvedere

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q211818"
}

**Belvedere** () ir vēsturisku ēku komplekss Vīnē, Austrijā.

Galvenie objekti kompleksā ir divas baroka pilis: Augšbelvederē un Lejasbelvederē. Mūsdienās te atrodas Belvederes muzejs. Augšbelvederē atrodas 19. un 20. gadsimta mākslas darbi, Lejasbelvederē — baroka un viduslaiku mākslas darbi. Pils komplekss tika uzcelts kā Savojas prinča Eižena vasaras rezidence (par viņa paša līdzekļiem), galvenais arhitekts — Johans Lukass fon Hildebrants. Pilis celtas laikā no 1714. līdz 1723. gadam, bet parks no 1803. gada.

1896. gadā pilī mira Antons Brukners. 1955. gada 15. maijā Belvederes pilī tika parakstīts Austrijas Valsts līgums, kas izbeidza 10 gadus ilgo Austrijas okupāciju.

## Ārējās saites

*
EnduroSat One

***EnduroSat One*** ir Bulgārijas radioamatieru pavadonis. Tas 2018. gada maijā ar kravas kuģi *[[OA-9|Cygnus OA-9]]* tika nogādāts Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS). Brīvā lidojumā tas palaists 2018. gada 13. jūlijā.

Nanopavadoni izstrādāja Bulgārijas kosmonautikas entuziastu grupa *Space Challenges program* sadarbībā ar Bulgārijas radioamatieru federāciju. Projekta finansēja datorspēļu izstrādātājs *Imperia Online*, finanšu uzņēmums *Trading 212* un investīciju uzņēmums *Neo Ventures*. Projektā iesaistīti vairāki simti Bulgārijas studentu. Pavadoņa palaišanu orbītā nodrošina *[[NanoRacks]]*.

*EnduroSat One* izgatavots *[[CubeSat]]* *1U* formā (10 × 10 × 10 cm) ar masu aptuveni 1 kg. Tam ir divas radiobākas: nepārtraukta viļņa (*CW*) *A1A*, kas var raidīt izsaukuma zīmi un daļu telemetrijas (TLM) datu ar Morzes kodu, kā arī telemetrijas raidītājs, kas raida *[[AX.25]]* datagrammu režīmā.

## Lidojuma gaita
*EnduroSat One* tika palaists  08:44:06 UTC kosmosa kravas kuģa *Cygnus* *[[OA-9]]* hermētiskajā kravas telpā ar nesējraķeti *[[Antares 230]]* no Vidusatlantiskā reģionālā kosmoporta (*MARS*) starta laukuma *LP-0A*.
24. maijā *Cygnus* ieradās Starptautiskajā kosmosa stacijā.

*EnduroSat One* kopā ar citām kravām tika pārnests no *Cygnus* uz staciju. Tas bija integrēts nanopavadoņu izmešanas iekārtā *NanoRacks CubeSat Deployer*.
Brīvā lidojumā tas palaists 2018. gada 13. jūlijā 14:20 UTC *[[Kibo (SKS)|Kibo]]* moduļa ārpusē no *CubeSat* pavadoņu izmešanas iekārtas *Nanoracks NRCSD-14*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''EnduroSat One'' vietne
* Space Challenges Program
* NanoRacks-EnduroSat One (EnduroSat One) - 05.09.18 NASA
* EnduroSat One Gunter Dirk Krebs
Aksels Lilijs

**Aksels Lilijs** (, 1603—1662) bija zviedru karavīrs un valstsvīrs. Zviedru Pomerānijas ģenerālgubernators (1652), feldmaršals (1657), Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (1661).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1603. gada 23. jūlijā Hegsbijā (*Högsby socken*)  majora Gustava Lilija un viņa sievas Karīnas Bagges ģimenē. Viņa tēvs krita Salaspils kaujā (1605).
1619. gadā viņš kļuva par karaļa Gustava II Ādolfa pāžu. Kopā ar karali piedalījās Poļu-zviedru karā, četros gados uzdienējās no leitnanta līdz pulkvedim. Trīsdesmitgadu kara laikā piedalījās kaujās vācu zemēs, 1630. gadā viņš apprecējās ar Kristīni Merneri (1610-1663), 1631. gadā kaujā pie Maincas zaudēja kāju un turpmāk pārvietojās ar koka protēzi.

1638. gadā paaugstināts par ģenerālmajoru, 1641. gadā iecelts par Štrālzundes komandantu. 
Pēc kara beigām karalienes Kristīnes I valdīšanas laikā 1651. gadā viņam piešķīra barona titulu, 1652. gadā grāfa titulu un iecēla par Zviedru Pomerānijas ģenerālgubernatoru, 1655. gadā par Hallandes gubernatoru, 1657. gadā par feldmaršalu.

1661. gada 14. septembrī viņu iecēla par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru.
Miris 1662. gada 20. decembrī paša celtajā Lēfstades pilī Esterjētlandē.

## Ārējās saites