open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stasis Brašiškis

**Stasis Brašiškis** (, dzimis , miris ) bija Lietuvas PSR valsts darbinieks, radio entuziasts, novadpētnieks, bibliotēkas darbinieks un padagogs. Pamatskolā mācījās Rēzeknē.

No 1913. līdz 1915. gadam mācījās Šauļu ģimnāzijā. No 1916. līdz 1918. gadam — skolotājs Pavežupē. Darbojies Rīgā iznākošajā avīzē "Vilnis" un Viļņas "Darbo balsas". Lietuvas Komunistiskās partijas biedrs no 1918. gada. 1919. gadā bija viens no Lietuvas skolotāju savienības dibinātājiem. No 1922. līdz 1926. gadam — Šauļu skolotāju semināra skolotājs. No 1920. gada nodarbojās ar radio amatierismu. Viens no pirmajiem cilvēkiem Lietuvā, kurš eksperimentēja ar attēlu pārraidi.

Sākoties PSRS okupācijai, tika iecelts par Utenas apriņķa vadītāju. No 1940. gada 26. augusta — Lietuvas PSR Tautas komisāru padomes vadītāja Mečislava Gedvila vietnieks. No 1941. līdz 1944. gadam — Lietuvas PSR Sociālās aprūpes Tautas komisārs. Vācu okupācijas laikā darbojās Kazahijas PSR. No 1944. līdz 1946. gadam — LPSR Tautas komisāru padomes priekšsēdētāja vietnieks. No 1950. līdz 1963. gadam — Viļņas Politehnikuma un Lietuvas Zinātņu akadēmijas bibliotēkas direktors.

## Ārējās saites
* Stasis Brašiškis www.oldradio.lt
Leifs Ēgords

**Leifs Ēgords** (; dzimis ) ir Norvēģijas starptautiskais lielmeistars šahā (2007).

## Biogrāfija
1970. un 1980. gados bijis viens no vadošajiem Norvēģijas šahistiem. Piecas reizes uzvarējis Norvēģijas šaha čempionātos (1974, 1975, 1979, 1985, 1993). Divas reizes pārstāvējis savu valsti Pasaules junioru šaha čempionātos (1969, 1971). 1974. gadā FIDE Ēgordam piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā divus gadus pēc kārtas (1981, 1982) uzvarējis Gausdales staptautiskajos šaha festivālos Norvēģijā, abas reizes izpildot lielmeistara normas. Kopš 1990. gadu sākuma šaha turnīros piedalījies reti, taču 2007. gada Norvēģijas komandu šaha čempionātā izpildījis savu trešo lielmeistara normu un kļuvis par devīto Norvēģijas šaha lielmeistaru (GM).

Pārstāvējis Norvēģijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1970-1978, 1984). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1970) medaļu;
* Klāras Benediktas kausa izcīņā piedalījies 1977. gadā;
* Ziemeļu valstu kausa izcīņā piedalījies 4 reizes (1973, 1976-1983). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1976) un bronzas (1973) medaļas, bet individuālā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1976, 1983) medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šprē-Neises apriņķis

**Šprē-Neises apriņķis** (, ) ir apriņķis Vācijā, Brandenburgas federālajā zemē.

Apriņķis robežojas ar Brandenburgas Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķi rietumos, Dāmes-Šprēvaldes apriņķi ziemeļrietumos un Oderas-Šprē apriņķi ziemeļos, Poliju austrumos, kā arī Saksijas Gerlicas un Baucenes apriņķiem dienvidos. Apriņķī neietilpstošā Kotbusas pilsēta veido anklāvu apriņķa teritorijā.

Šprē-Neises apriņķis iedalās 5 pilsētās un 6 kopienās. Pilsētas ir Drebkava, Forsta (Lauzica), Gūbene, Špremberga un Velcova, bet kopienas — Kolkvice, Neihauzene/Šprē un Šenkendēberne bez sīkāka iedalījuma, kā arī Burga (Šprēvalde), Dēberne-Lauki un Peica ar sīkāku iedalījumu.
Aleksandrs Aizpors-Čaplis

**Aleksandrs Aizpors-Čaplis** (dzimis , miris ) bija latviešu karavīrs, pašvaldību un sabiedrisks darbinieks. Grobiņas, vēlākā 11. Dobeles kājnieku pulka virsleitnants. Pakāpeniski paaugstināts par pulkvedi leitnantu.

## Biogrāfija
Izglītību ieguvis Ščopovas lauksaimniecības skolā. Pabeidzis Saratovas praporščiku skolu. Iedalīts 135. kājnieku rezerves pulkā Balašovā, pēc tam pārvietots uz 7. Bauskas latviešu strēlnieku pulku. Piedalījies Ziemassvētku kaujās. 1917. gadā kritis vācu gūstā, no kura vēlāk aizbēdzis.

Pēc aizbēgšanas 4 mēnešus pavadījis Sarkanajā armijā, 1919. gada jūnijā iestājies Latvijas armijā. Bijis rotas komandieris 7. Siguldas kājnieku pulkā. Piedalījies kaujās pie Liepājas, uz kurieni pārvietots kopā ar rotu, un Lejaskurzemes atbrīvošanā no bermontiešiem.

1919. gada novembrī viņš kopā ar rotu noturēja Liepājas Vidus fortu pret bermontiešu uzbrukumiem; apvienoja tur esošās karavīru grupas un atbrīvoja Vidus fortu, kur ieguva ložmetējus, šautenes u.c. trofejas. Saņēmis III šķiras Lāčplēša Kara ordeni. 1920. gada janvārī piedalījies Latgales atbrīvošanā, palicis frontē līdz miera noslēgšanai. No dienesta atvaļināts 1938. gada novembrī. Pēc tam bijis Līksnas pagasta padomes loceklis. Vadījis Daugavpils Mežciema labierīcības biedrību.

Otrā pasaules kara beigās izceļojis uz Ludvigsburgu Vācijā, kur arī aizvadījis atlikušo dzīvi. Miris 1960. gadā un apbedīts pilsētas vietējos kapos.

## Atsauces
Jans Smejkals

**Jans Smejkals** (; dzimis  Lanškrounā) ir Čehijas starptautiskais lielmeistars šahā (1972).

## Biogrāfija
Pēc izglītības matemātiķis. 1970. gados kopā ar Vlastimilu Hortu bijis viens no vadošajiem Čehoslovākijas šahistiem. Savu pirmo lielāko panākumu guvis 1969. gadā, kad kopā ar Lajošu Portišu, Ulfu Andersonu un Borislavu Ivkovu dalījis 2.-5. vietu Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla Eiropas zonas turnīrā. Lai gan papildu turnīrā Smejkals palicis pēdējais un nav iekļuvis starpzonu turnīrā, tomēr jau nākamajā ciklā 1972. gadā viņš dalījis 1.-2. vietu zonas turnīrā, bet 1973. gadā starpzonu turnīrā bijis ļoti tuvu iekļūšanai trīs pretendentu skaitā, paliekot 4. vietā. Nākamajos starpzonu turnīros šo panākumu vairs nav izdevies atkārtot: gan 1976. gadā, gan 1979. gadā Smejkals palicis tikai 11. vietā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs. Divas reizes Polaņicazdrojā bijis pirmais Akibas Rubinšteina memoriālā (1970, 1972). 1972. gadā Palma de Maļorkā starptautiskajā šaha turnīrā kopā ar Oskaru Panno un Viktoru Korčnoju dalījis 1.-3. vietu. Trīs reizes (1973, 1979, 1986) uzvarējis Čehoslovākijas šaha čempionātos. Par panākumiem turnīros FIDE 1970. gadā Smejkalam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1972. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis Čehoslovākijas un Čehijas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 10 reizes (1968-1972, 1980-1990, 1994). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1982) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1970) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1970, 1977-1980). Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1970) un 2 bronzas (1977, 1980) medaļas;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 5 reizes (1964-1968). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1964, 1966) un bronzas (1968) medaļas.

2000. gadā beidzis savu aktīvā šahista karjeru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mariona Aizpore

**Mariona Aizpore** (dzimusi ) ir latviešu izcelsmes bijusī Rietumvācijas peldētāja.

Viņas vectēvs Aleksandrs Aizpors-Čaplis bijis karavīrs, saņēmis Lāčplēša Kara ordeni.

Piedalījusies , kur augstākais sasniegums individuālajās sacensībās bija 8. vieta 100 m peldēšanā uz muguras. 1981. gada Eiropas čempionātā VFR komandas sastāvā izcīnījusi sudraba medaļu 4x100 m brīvā stila stafetē, bronzas medaļu 4x100 m kompleksajā stafetē, 1989. gada Eiropas čempionātā izcīnījusi bronzas medaļu 4x100 m brīvā stila stafetē.

Vairākas reizes kļuvusi par VFR čempioni.

## Ārējās saites
8. sieviešu šaha olimpiāde

thumb|260px|River-Plate-Stadion (spēles vieta).
**8. sieviešu [[šaha olimpiāde]]** notika no 1978. gada 25. oktobra līdz 12. novembrim Argentīnas galvaspilsētā Buenosairesā.

Vienlaicīgi Buenosairesā notika arī 23. šaha olimpiāde.

## Olimpiādes rezultāti
### Priekšsacīkstes
Olimpiādē piedalījās 32 valstu komandas. Komandas sacentās divos etapos: priekšsacīkstēs un finālos. Priekšsacīkstēs komandas tika sadalītas četrās grupās, no katras grupas divas labākās iekļuva "A" finālā, nākamās divas "B" finālā utt. Priekšsacīkšu rezultāti starp komandām netika pārnesti uz finālu, tāpēc komandas, kas kvalificējās vienā fināla grupa no vienas priekšsacīkšu grupas, šīs olimpiādes turnīros tikās savā starpā divreiz. Visas komandas gan priekšsacīkšu grupās un finālos spēlēja katra ar katru pēc apļa sistēmas. Priekšsacīkšu rezultāti bija šādi:
* **1. grupa:** 1. PSRS, 2. Anglija,  3. Nīderlande, 4. Francija, 5. Meksika, 6. Somija, 7. Venecuēla, 8. Jaunzēlande. 
* **2. grupa:** 1. Ungārija, 2. Vācijas Federatīvā Republika (VFR), 3. ASV, 4. Argentīna, 5. Dānija, 6. Skotija, 7. Islande, 8. Monako.
* **3. grupa:** 1. Dienvidslāvija, 2. Polija, 3. Indija, 4. Zviedrija, 5. Kanāda, 6. Brazīlija, 7. Velsa, 8. Bolīvija.
* **4. grupa:** 1. Spānija, 2. Bulgārija, 3. Rumānija, 4. Austrālija, 5. Kolumbija, 6. Japāna, 7. Puertoriko, 8. Urugvaja.

### Fināls
#### "A" fināls
Komandu "A" finālā sasniegtie rezultāti  sakopoti tabulā:
:

Apzīmējumi: **V** — vieta; **P** — komandas dalībnieku iegūto punktu summa; **KP** — komandas iegūto punktu summa (2 punkti — uzvarēts, 1 — neizšķirts, 0 — zaudēts mačs);  **+** (uzvarēto), **=** (neizšķirto), **-** (zaudēto) maču skaits.

#### "B" fināls
9. Zviedrija, 10. Rumānija, 11. Nīderlande, 12. Argentīna, 13. Francija, 14. ASV, 15. Indija, 16. Austrālija.

#### "C" fināls
17. Dānija, 18. Kanāda, 19. Kolumbija, 20. Brazīlija, 21. Somija, 22. Skotija 23. Japāna, 24. Meksika.

#### "D" fināls
25. Velsa, 26. Islande, 27. Venecuēla, 28. Bolīvija, 29. Urugvaja, 30. Jaunzēlande 31. Monako, 32. Puertoriko.

### Labākās pie galdiņiem
* 1. galdiņš: Maija Čiburdanidze (PSRS) 9 no 11
* 2. galdiņš: Nona Gaprindašvili (PSRS) 9½ no 11
* 3. galdiņš: Nana Aleksandrija (PSRS) 8 no 10
* Rezerviste: Jeļena Ahmilovska (PSRS) 10 no 10

### Godalgoto komandu dalībnieču individuālie rezultāti
Godalgoto komandu dalībnieču individuālie rezultāti redzami tabulās:

#### 1. vieta — PSRS

#### 2. vieta — Ungārija

#### 3. vieta — VFR

## Skatīt arī
* 23. šaha olimpiāde

## Atsauces

## Ārējās saites
* 8th Women's Chess Olympiad: Buenos Aires 1978
Maikls Stīns

**Maikls Stīns** (; dzimis  Londonā) ir Lielbritānijas starptautiskais lielmeistars šahā (1977).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt piecu gadu vecumā. Ātri izvirzījies Anglijas talantīgāko jauno šahistu skaitā, uzvarot Londonas pilsētas U14 junioru šaha čempionātā un Lielbritānijas U16 junioru šaha čempionātā. 1974. gadā dalījis pirmo vietu Lielbritānijas šaha čempionātā, taču piekāpies papildu mačā par čempiona nosaukumu. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis Keiptaunā 1976. gadā, Vršacā 1979. gadā, Smederevska Palankā 1980. gadā un Beerševā 1982. gadā. Par panākumiem turnīros FIDE 1975. gadā Stīnam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1977. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis Anglijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (1974-1982). 1976. gadā komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1973-1980). 1980. gadā komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1972-1974). 1974. gadā individuālā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 1977. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu.

Laika periodā no 1977. līdz 1981. gadam bijis viens no Viktora Korčnoja sekundantiem. Kā atklātņu teorētiķis palīdzējis Korčnojam pretendentu mačos pret Ļevu Polugajevski, Borisu Spaski, Robertu Hībneru, kā arī divos mačos par Pasaules šaha čempiona nosaukumu pret Anatoliju Karpovu. Sarakstījis grāmatas par šaha atklātņu teoriju.

Beidzis Kembridžas Universitāti. 1983. gadā izlēmis pārtraukt savu šahista karjeru un sācis strādāt par nodokļu grāmatvedi. Turpmākajos gados nav mēģinājis atgriezties šaha turnīros.

## Literatūra
* Stean, Michael (1976). Sicilian, Najdorf. Batsford. .
* Stean, Michael (2003). Simple Chess. Dover Publications. .

## Atsauces

## Ārējās saites
Kims Komonss

**Kims Komonss** (;  Lankastera —  Mesa) bija ASV starptautiskais meistars šahā (1976).

## Biogrāfija
1971. gadā uzvarējis Kalifornijas štata šaha čempionātā, apsteidzot Džeimsu Tardžanu. 1974. gadā kopā ar Pīteru Bijasasu dalījis pirmo vietu *American Open* starptautiskajā šaha turnīrā. 1976. gadā uzvarējis trīs turnīros Bulgārijā: Varnā, Plovdivā un Primorsko.

Pārstāvējis ASV komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1976. gadā un gan komandu, gan individuālā  vērtējumā izcīnījis zelta medaļas;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1972, 1977).

Par panākumiem turnīros FIDE 1976. gadā Komonsam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Vēlākajos gados nav turpinājis savu šahista karjeru. Beidzis Kalifornijas Universitāti ar bakalaura grādu fizikā. Mūža otrajā pusē dzīvojis Arizonā, kur bijis Mesas pilsētas mūzikas kluba *Club Red* dibinātājs un īpašnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites
2016.—2017. gada Latvijas kauss futbolā

**2016.—2017. gada [[Latvijas kauss futbolā|Latvijas kausa izcīņa futbolā]]** sākās  un noslēdzās  ar finālu Skonto stadionā. Par kausa ieguvējiem septīto reizi kļuva FK Ventspils futbolisti, kas finālā pēcspēles 11 metru sitienu sērijā pārspēja Riga FC.

## Pirmais posms
Pirmā posma izloze notika . Ar pirmo posmu sacensības sāka 2. līgas klubi, kas pieteicās Latvijas kausa izcīņai. Pēc izlozes automātisti otrajā posmā iekļuva deviņi klubi — Caramba Rīga, Optibet Traktors, FK Mērsrags, Saldus SS/Brocēnu BJSS, FK Lielupe, FK Aliance, JFC Dobele, FK Alberts un FK Fortūna/Ogre. Pārējie 16 klubi tika sadalīti astoņos pāros, kuru uzvarētāji kvalificējās otrā posma sacensībām.

|-
!colspan="3" align="center"|4. jūnijs

|-
!colspan="3" align="center"|5. jūnijs

|-
!colspan="3" align="center"|10. jūnijs

|-
!colspan="3" align="center"|11. jūnijs

|-
!colspan="3" align="center"|15. jūnijs

|}

Avots: LFF 

## Otrais posms
Otrā posma izloze notika . Otrajā posmā piedalās 1. līgas klubi, astoņas komandas, kas uzvarēja pirmajā posmā, kā arī klubi, kas kvalificējās otrajam posmam ar izlozes palīdzību.
Otrais posms notiek divās kārtās, otrās kārtas uzvarētāji iekļūst kausa astotdaļfinālā, kur tiem pievienojas Virslīgas komandas. Tā kā 1. līgas klubs RTU FC no dalības Latvijas kausa izcīņā atteicās, viena komanda (FK Lielupe) ar izlozes palīdzību  automātiski kvalificējās otrā posma otrajai kārtai.

### Otrā posma pirmā kārta

|-
!colspan="3" align="center"|26. jūnijs

|-
!colspan="3" align="center"|2. jūlijs

|-
!colspan="3" align="center"|3. jūlijs

|-
!colspan="3" align="center"|4. jūlijs

|-
!colspan="3" align="center"|6. jūlijs

|-
!colspan="3" align="center"|7. jūlijs

|}

:1 JFK Saldus atsauca savu dalību, līdz ar to Talsu NSS/FK Laidze iekļuva nākamajā kārtā bez spēles.

### Otrā posma otrā kārta

|-
!colspan="3" align="center"|9. jūlijs

|-
!colspan="3" align="center"|10. jūlijs

|}

Avots: LFF 

## Astotdaļfināli
Astotdaļfinālu izloze notika . Tajā otrā posma otrā kārtas uzvarētāji tika ielozēti pret Virslīgas klubiem.

|-
!colspan="3" align="center"|16. jūlijs

|-
!colspan="3" align="center"|17. jūlijs

|-
!colspan="3" align="center"|18. jūlijs

|-
!colspan="3" align="center"|25. septembris

|}

## Ceturtdaļfināli
Ceturtdaļfinālu izloze notika .

|-
!colspan="3" align="center"|8. aprīlis

|-
!colspan="3" align="center"|9. aprīlis

|}

## Pusfināli

|}

## Fināls
Fināls notika  Skonto stadionā, Rīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* LFF.lv
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Kolumbijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Kolumbija|Kolumbijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Kolumbijas ir iekļautas **8 vietas** (6 kultūras objekti un 2 dabas objekti), savukārt 18 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā. Kolumbija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1983. gada 24. maijā.

## Sarakstā iekļautie objekti
 

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Jērkules vaka

**Jērkules vaka** (*Terckull wacke*) bija viena Krimuldas pilsnovada vakām, kas atradās vietā, kas ietilpst mūsdienu Siguldas novadā. Minēta Rīgas arhibīskapijas vaku grāmatā 1550. gadā. Vakā atradās 22 saimniecības.

Tās nosaukums saistāms ar 13. gadsimta līvu ciemu *Gervicule* (latviski 'Ezerciems') un vēlāko Jērkules muižu pie Jērkules ezera.

## Atsauces

## Literatūra
* Krimuldas novada vēsture. Ragana • Turaida • Inciems • Eikaži • Lēdurga • Aijaži • Lode. Jumava 2011.
Stīns

**Stīns** var būt:
* Aleksandrs Stīns (*Alexander Steen*) — Zviedrijas hokejists (dzimis 1984.),
* Maikls Stīns (*Michael Stean*) — Lielbritānijas šahists (dzimis 1953.).
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Kongo Republikā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Kongo Republika|Kongo Republikā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Kongo Republikas ir iekļauta **1 vieta** (dabas objekts), savukārt 4 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Kongo Republika Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1987. gada 10. decembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti
 

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Ainārs Eglons Leja

**Ainārs Eglons Leja** (dzimis  Zaņā, Liepājas apriņķī, miris  Rīgā) bija viens no modernās pieccīņas aizsācējiem Latvijā, ilggadējs Latvijas PSR izlases galvenais treneris, Latvijas PSR Nopelniem bagātais treneris, Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieris. 2016. gadā saņēma Latvijas Gada balvu sportā nominācijā Mūža ieguldījums Latvijas sportā.

Kopīgi ar Aini Zvirgzdiņu sagatavojis 104 sporta meistarus, tai skaitā pasaules junioru vicečempionu Vladimiru Kravcovu un čempionu Uldi Putniņu. Trenējis arī sportistus militārajā pieccīņā, tai skaitā pasaules čempionu Daini Stepi.

## Atsauces
60. autobusu maršruts (Rīga)

**60. autobusu maršruts** ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas atklāts  un kursē no Ķengaraga uz Ziepniekkalnu.

Autobuss kursē tikai darba dienās. Uz līnijas darbojas 2 autobusi, kas kursē 2 reizes stundā. Pasažieru pārvadājumus 60. autobusu maršrutā veic RP SIA "Rīgas satiksme" 7. autobusu parks.

No 2019. gada 8. jūlija līdz 2020. gada 13. martam un no 2020. gada 1. septembra līdz 22. oktobrim iekāpšana 60. maršruta autobusos notika tikai pa priekšējām durvīm. Pēdējoreiz šī kārtība atjaunināta 2023. gada 1. februārī.

No 2024. gada 13. maija maršruts tika pagarināts līdz Latgales un Prūšu ielas krustojumam, nemainot maršruta nosaukumu.
thumb|250px|60. autobuss pieturvietā "Ķengaraga iela" (galapunktā līdz 13.05.2024.) maršruta atklāšanas dienā
thumb|255px|60. maršruta autobuss Latgales ielā
thumb|255px|60. maršruta autobuss Valdeķu ielā

## Maršruts
Virzienā no Ziepniekkalna uz Ķengaragu autobuss kursē pa Ozolciema ielu, Valdeķu ielu, Graudu ielu, Stērstu ielu, Mazo Stērstu ielu, Bauskas ielu, Ziepniekkalna ielu, Jāņa Čakstes gatvi, Dienvidu tiltu, Latgales ielu.

Virzienā no Ķengaraga uz Ziepniekkalnu autobuss kursē pa Latgales ielu, Dienvidu tiltu, Jāņa Čakstes gatvi, Ziepniekkalna ielu, Bauskas ielu, Mazo Stērstu ielu, Stērstu ielu, Graudu ielu, Valdeķu ielu, Ozolciema ielu.

## Pieturvietas
60. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 26 pieturas. Virzienā **[[Ķengarags]]** — **[[Ziepniekkalns]]** ir 13 pieturas, bet virzienā **[[Ziepniekkalns]]** — **[[Ķengarags]]** ir 13 pieturas.

## Skatīt arī
* Autobusu satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.rigassatiksme.lv
* 
*
Ennisile

**Ennisile** bija līvu ciems, kas identificēts ar vēlāko Sējas muižu mūsdienu Saulkrastu novada Sējas pagastā. Minēts Rīgas arhibīskapa Nikolaja fon Nauena 1248. gadā izdotajā dokumentā kā viens no piecpadsmit Krimuldas draudzes līvu ciematiem.

Tiek pieņemts, ka tas ir nosaukts Turaidas pilsnovada līvu vecākā Anno vārdā un ir jau 1207. gadā Indriķa hronikā minētais Anno ciems (*villa Annonis*). Hronists rakstīja, ka šā gada decembrī *"[[lietuvieši|lietuvji]], izlaupījuši visu apkārtējo novadu, nakti sapulcējās Anno ciemā. Agri no rīta viņi atstāja zemi, aizvezdami līdzi sievietes, bērnus un lielu laupījumu."* Kaujā pie Aizkraukles pret apvienoto vācu, latgaļu un līvu karaspēku lietuvieši cieta sakāvi, un uzvarētāji *"atbrīvoja no važām jaunkristīto* [Krimuldas novada ciematu] *sievas un bērnus, kā arī visus gūstekņus"*.1550. gada "Rīgas arhibīskapijas Lībiešu gala jeb Turaidas puses vaku grāmatā" Ennisiles vietā minēta Hannis vaka, 17. gadsimtā Hennenbergas jeb Cēges muiža (*Ennenberg eller Zögen Hoff, 1682/83*), vēlāk — Enneskalns un Sēja.

## Literatūra

* *Die Grenzen des lettischen Volkstammes und der lettischen Sprache in der Gegenwart und im 13. Jahrhundert* (1892), Bielenstein, August, 1826-1907

## Atsauces
Gerts Ligterinks

**Gerts Ligterinks** (; dzimis  Groningenā) ir Nīderlandes starptautiskais meistars šahā (1977).

## Biogrāfija
No 1970. gadu vidus līdz 1980. gadu vidum bijis viens no Nīderlandes vadošajiem šahistiem. 1979. gadā Leuvardenā uzvarējis Nīderlandes šaha čempionātā. Vēl trīs reizes (1982, 1985, 1986) ierindojies šajos turnīros 3. vietā. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts: 1980. gadā Londonā dalījis 1.-3. vietu, bet 1984. gadā uzvarējis Oksfordas turnīrā.

Pārstāvējis Nīderlandes komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 4 reizes (1976-1982). 1976. gadā komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1983. gadā un individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1977. gadā Ligterinkam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pazīstams arī ka šaha žurnālists. No 2003. līdz 2011. gadam bijis Nīderlandes starptautiskā šaha turnīra *Tata Steel Chess* apskatnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites
1. sieviešu šaha olimpiāde

thumb|260px|1. sieviešu šaha olimpiāde Emenā.
**1. sieviešu [[šaha olimpiāde]]** notika no 1957. gada 25. oktobra līdz 12. novembrim Nīderlandes pilsētā Emenā.

## Olimpiādes rezultāti
### Priekšsacīkstes
Olimpiādē piedalījās 21 valsts komanda. Komandas sacentās divos etapos: priekšsacīkstēs un finālos. Priekšsacīkstēs komandas tika sadalītas trīs grupās, no katras grupas trīs labākās iekļuva "A" finālā, nākamās divas "B" finālā utt. Priekšsacīkšu rezultāti starp komandām netika pārnesti uz finālu, tāpēc komandas, kas kvalificējās vienā fināla grupā no vienas priekšsacīkšu grupas, šīs olimpiādes turnīros tikās savā starpā divreiz. Visas komandas gan priekšsacīkšu grupās un finālos spēlēja katra ar katru pēc apļa sistēmas. Priekšsacīkstēs komandas savās grupās izcīnīja šādas vietas:
* **1. grupa:** 1. PSRS, 2. Nīderlande,  3. Rumānija, 4. Čehoslovākija, 5. Īrija, 6. Francija, 7. Somija. 
* **2. grupa:** 1. Vācijas Demokrātiskā Republika (VDR) , 2. Bulgārija, 3. Ungārija, 4. ASV, 5. Skotija, 6. Austrija, 7. Luksemburga.
* **3. grupa:** 1. Dienvidslāvija, 2. Vācijas Federatīvā Republika (VFR), 3. Anglija, 4. Polija, 5. Dānija, 6. Norvēģija, 7. Beļģija.

### Fināls
#### "A" fināls
Komandu "A" finālā sasniegtie rezultāti  apkopoti tabulā:
:

Apzīmējumi: **V** — vieta; **P** — komandas dalībnieku iegūto punktu summa; **KP** — komandas iegūto punktu summa (2 punkti — uzvarēts, 1 — neizšķirts, 0 — zaudēts mačs); **BK** — Bergera koeficients;  **+** (uzvarēto), **=** (neizšķirto), **-** (zaudēto) maču skaits.

#### "B" fināls
10. ASV, 11. Čehoslovākija, 12. Polija, 13. Dānija, 14. Īrija, 15. Skotija.

#### "C" fināls
16. Francija, 17. Austrija, 18. Somija, 19. Norvēģija, 20. Beļģija, 21. Luksemburga.

### Labākās pie galdiņiem
Priekšsacīkšu un fināla kopējais rezultāts:

:

### Godalgoto komandu dalībnieču individuālie rezultāti
Godalgoto komandu dalībnieču individuālie rezultāti redzami tabulās:

#### 1. vieta — PSRS

#### 2. vieta — Rumānija

#### 3. vieta — VDR

## Atsauces

## Ārējās saites
* 1st Women's Chess Olympiad: Emmen 1957
Adams Kuligovskis

**Adams Kuligovskis** (; dzimis  Varšavā) ir Polijas starptautiskais lielmeistars šahā (1980).

## Biogrāfija
Bijis viens no Varšavas šaha kluba *Polonia* talantīgākajiem jauniešiem. 1973. gadā uzvarējis Polijas junioru šaha čempionātā un ieņēmis trešo vietu Eiropas junioru šaha čempionātā Groningenā. Divas reizes (1974, 1975) piedalījies Pasaules junioru šaha čempionātos, kur 1975. gadā ierindojies 6. vietā. 1978. gadā Krakovā dalījis 1.-2. vietu Polijas šaha čempionātā, bet pēc papildu mača izcīnījis čempiona nosaukumu. 1980. gadā Lodzā Polijas šaha čempionātā izcīnījis bronzas medaļu. Par panākumiem turnīros FIDE 1980. gadā Kuligovskim piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Paralēli savām šahista gaitām beidzis Varšavas universitātes matemātikas fakultāti.

Pārstāvējis Polijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (1978-1982). 1978. gadā individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1976. gadā.

1983. gadā piedalījies spēcīgā starptautiskā turnīrā Nīderlandes pilsētā Veikanzē, kurā, neraugoties uz uzvarām pār Viktoru Korčnoju un Džonatanu Spīlmenu, nospēlējis neveiksmīgi un palicis pēdējā vietā. Pēc šīs neveiksmes sācis retāk piedalīties šaha turnīros un pievērsies personīgajam biznesam. 1997. gadā izdevis šaha atklātņu teorijas grāmatu, kas veltīta franču aizsardzībai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pūtkas

**Pūtkas** (latgaliešu: **Pūtkys**) var būt:

*Pūtkas - ciems Līvānu novada Sutru pagastā
*Pūtkas - ciems Preiļu novada Vārkavas pagastā
Pūtkas (Vārkavas pagasts)

**Pūtkas** (latgaliski: **Pūtkys**) ir ciems Preiļu novada Vārkavas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 3,2 km no pagasta centra Vārkavas un 208,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem. Uz ziemeļiem no ciema atrodas Sutru pagasta ciems Pūtkas.

1897. gadā ciemā bija 7 sētas ar 42 cilvēkiem.

## Atsauces
Sila Čeirāni

**Sila Čeirāni** (latgaliski: **Syla Čeirāni**) ir ciems Preiļu novada Vārkavas pagastā. Atrodas pagasta rietumos 2,7 km no pagasta centra Vārkavas un 210,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 38 cilvēkiem.

## Atsauces
Sitnīki

**Sitnīki** (agrāk **Sitņagi**) ir ciems Preiļu novada Vārkavas pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 11,9 km no pagasta centra Vārkavas un 219,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 8 sētas ar 59 cilvēkiem.

## Atsauces
Spūles (Vārkavas pagasts)

**Spūles** (arī **Spūļi**, latgaliski: **Spūlis**) ir ciems Preiļu novada Vārkavas pagastā. Atrodas pagasta rietumos 2,7 km no pagasta centra Vārkavas un 210,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V751 (Vecvārkava–Ančkini–Pieniņi–Kauša), Ūdzeņas upes krastā. Uz dienvidrietumiem no ciema atrodas Upmalas pagasta ciems Spūles.

## Atsauces
303. ekspresbusu maršruts (Rīga)

**303. ekspresbusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta maršruts, kas kursēja no  Pļavniekiem līdz Juglai.

Līdz 2019. gada 1. jūnijam dublēja 16. trolejbusu maršrutu maršrutu, pēc Šmerļa braucot līdz galapunktam Murjāņu ielas un Brīvības gatves krustojumā. No 2019. gada 1. jūnija maršruts būtiski mainīts, novirzot to caur Mežciemu un saglabājot abus galapunktus.

No 2022. gada 12. septembra līdz 2022. gada 16. septembrim maršrutu apkalpoja RP SIA "Rīgas satiksme" 7. autobusu parks, no 2013. gada to darīja Rīgas Mikroautobusu Satiksme, bet pirms tam – privātais pārvādātājs SIA "Blands". No 2022. gada 19. septembra RS 303. maršruta vietā izveidoja līdzīgu 33. autobusu maršrutu, kurā darbojas visas Rīgas domes piešķirtās atlaides. Jaunais maršruts tika pagarināts līdz galapunktam Lubānas un Līvānu ielu krustojumā.

## Maršruts
Virzienā **[[Jugla (Rīga)|Jugla]]** — **[[Pļavnieki]]** maršruts kursēja pa šādām ielām: Murjāņu iela, Brīvības gatve, Silciema iela, Murjāņu iela, Juglas iela, Malienas iela, Hipokrāta iela, Biķernieku iela, Ulbrokas iela, Akadēmiķa Keldiša iela, A. Saharova iela un Katlakalna iela.

Virzienā **[[Pļavnieki]]** — **[[Jugla (Rīga)|Jugla]]** maršruts kursēja pa šādām ielām: Katlakalna iela, A. Saharova iela, Akadēmiķa Keldiša iela, Ulbrokas iela, Biķernieku iela, Hipokrāta iela, Malienas iela, Juglas iela un Murjāņu iela.

## Pieturvietas
303. ekspresbusu maršrutā pavisām kopā bija 34 pieturas. Virzienā **[[Jugla (Rīga)|Jugla]]** — **[[Pļavnieki]] bija** 18 pieturas, bet virzienā **[[Pļavnieki]]** — **[[Jugla (Rīga)|Jugla]]** bija 16 pieturas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://saraksti.rigassatiksme.lv/index.html#minibus/303/a-b
*
Skujevka

**Skujevka** (arī **Skujovka**, **Skujuvka**) ir daļēji izzudis ciems Preiļu novada Vārkavas pagastā. Atrodas pagasta rietumos 4,6 km no pagasta centra Vārkavas un 212,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V750 (Stolderi–Vecvārkava).

## Atsauces
344. mikroautobusu maršruts (Rīga)

**344. ekspresbusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta maršruts, kas kursēja no Abrenes ielas līdz Iļģuciemam.

No 2020. gada 1. janvāra 244. minibusu maršruts tika aizstāts ar 344. ekspresbusa maršrutu, kurā nedarbojas Rīgas domes piešķirtās atlaides. Galapunkts Centrālajā stacijā tika aizvietots ar galapunktu Abrenes ielā. Zemās pasažieru plūsmas dēļ no 2021. gada 15. novembra maršruts "īslaicīgi" tika slēgts. RMS maksātnespējas procesa uzsākšana 2022. gada septembrī slēdza maršrutu pavisām.

## Maršruts
**[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** — **[[Iļģuciems]]** kursēja pa šādām ielām: Abrenes iela, Dzirnavu iela, Satekles iela, Marijas iela, 13. janvāra iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Uzvaras bulvāris, Bāriņu iela, Nometņu iela, Lapu iela, Melnsila iela, Vīlipa iela, Dzirciema iela Lidoņu iela, Spilves iela un Buļļu iela.

**[[Iļģuciems]]** — **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** kursēja pa šādām ielām: Buļļu iela, Spilves iela, Dzirciema iela, Vīlipa iela, Melnsila iela, Lapu iela, Nometņu iela, Bāriņu iela, Uzvaras bulvāris, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Marijas iela, Satekles iela, Dzirnavu iela un Abrenes iela.

## Pieturvietas
344. autobusu maršrutā pavisam kopā bija 44 pieturas. Maršrutā **[[Rīgas Pasažieru stacija|Centrālās stacija]]** — **[[Iļģuciems]]** bija 19 pieturas, bet maršrutā **[[Iļģuciems]]** — **[[Rīgas Pasažieru stacija|Centrālās stacija]]** ir 25 pieturas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://saraksti.rigassatiksme.lv/index.html#minibus/244/b-a/1204
*
Stabuļnīki (Vārkavas pagasts)

**Stabuļnīki** (arī **Stabulnieki**) ir ciems Preiļu novada Vārkavas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 7,6 km no pagasta centra Vārkavas un 215,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V750 (Stolderi—Vecvārkava), Bleidas ezera dienvidrietumu krastā.

1897. gadā ciemā bija 14 sētas ar 120 cilvēkiem.

## Atsauces
Stabulnieki

**Stabulnieki** var būt:

* Stabulnieki - ciems Preiļu novada Riebiņu pagastā 
* Stabulnieki - ciems Preiļu novada Stabulnieku pagastā 
* Stabulnieki - ciems Madonas novada Varakļānu pagastā 
* Preiļu novada Vārkavas pagasta Stabuļnīku ciema cits nosaukums
Stivrenieki

**Stivrenieki** (arī **Stiurinīki**, latgaliski: **Styurinīki**) ir ciems Preiļu novada Vārkavas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 1,0 km no pagasta centra Vārkavas un 208,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V751 (Vecvārkava—Ančkini—Pieniņi—Kauša), Vārkavas ciema dienvidu pievārtē.

1897. gadā ciemā bija 8 sētas ar 49 cilvēkiem.

## Atsauces
Šaripauka

**Šaripauka** (arī **Šaripovka**) ir ciems Preiļu novada Vārkavas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 7,1 km no pagasta centra Vārkavas un 210,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V750 (Stolderi—Vecvārkava), Bleidas ezera ziemeļu krastā.

1897. gadā ciemā bija 16 sētas ar 60 cilvēkiem.

## Atsauces
Lāslo Vadāss

**Lāslo Vadāss** (;  Kiškunfēleģhāza —  Budapešta) bija Ungārijas starptautiskais lielmeistars šahā (1976).

## Biogrāfija
1970. gadu otrajā pusē bijis viens no spēcīgākajiem Ungārijas šahistiem. 1976. gadā bijis trešais Ungārijas šaha čempionātā. Labākie rezultāti starptautiskajos šaha turnīros: Vrņačka Baņa (1975) — 1.-3. vieta, Budapešta (1976) — 1.-2. vieta, Subotica (1978) — 1. vieta, Frīdriha Zēmiša piemiņas turnīrs Ķīlē (1979) — 1. vieta.

Pārstāvējis Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1978. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1977-1980). Komandu vērtējumā abas reizes izcīnījis sudraba medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1977) un bronzas (1980) medaļas;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 4 reizes (1966, 1969, 1972-1974). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1972) un bronzas (1974) medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 1975. gadā Vadāsam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1976. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šķilteri (Vārkavas pagasts)

**Šķilteri** (arī **Škiļteri**) ir ciems Preiļu novada Vārkavas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 6,7 km no pagasta centra Vārkavas un 202,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V752 (Preiļi—Raunieši—Rožupe), Feimankas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 12 sētas ar 60 cilvēkiem.

## Atsauces
Štaģeri

**Štaģeri** (arī **Štagariškas**, ) ir ciems Preiļu novada Vārkavas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 9,3 km no pagasta centra Vārkavas un 208,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 25 sētas ar 151 cilvēkiem.

## Atsauces
Šķilteru ūdenskrātuve

**Šķilteru ūdenskrātuve** (arī **Ančkinu ezers**, **Feimankas ūdenskrātuve**, **Šķiļteru ūdenskrātuve**) ir mākslīga uz Feimankas upes uzstādināta ūdenstilpe Preiļu novada Vārkavas pagasta ziemeļos, virs Preiļupes ietekas Feimankā. 

Krasti - slīpi, lēzeni, pieejami. Ietek - Feimanka no Feimaņu ezera, iztek - Feimanka uz Dubnu. Ezerā dzīvo līdakas, asari, plauži, karūsas, ruduļi un vēži.

Uz dienvidiem no ūdenskrātuves atrodas autoceļš V752 (Preiļi–Raunieši–Rožupe). Ūdenskrātuves krastos atrodas Dzeņi un Šķilteri. Ūdenskrātuves dienvidrietumu krastā ierīkota atpūtas vieta, stāvlaukums un peldvieta.

## Atsauces
Raudupeite

**Raudupeite** (arī **Raudupīte**) ir Šusta ezera pieteka Preiļu novadā.

Izteka pie Vingriem. Tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Šusta ezera ziemeļos. Upi šķērso valsts autoceļš P58 (Viļāni—Preiļi—Špoģi). Tās krastos atrodas Trešie Vucāni, Želvi un Raudauka.

## Atsauces
Raudupīte

**Raudupīte** var būt:

*Raudupīte - Svētupes pieteka
*Šusta ezera pietekas Raudupeites cits nosaukums
*Vaidavas pietekas Vornupītes nosaukums lejtecē
Anatolijs Leins

**Anatolijs Leins** (; ; dzimis  Ļeņingradā, miris ) bija ebreju izcelsmes PSRS un ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1968).

## Biogrāfija
1948. gadā Ļeņingradā beidzis vidusskolu (tagadējo 2. Sanktpēterbugas ģimnāziju). Vēlāk dzīvojis Karēlijā, kur trīs reizes uzvarējis Karēļu-somu PSR šaha čempionātos (1951, 1954, 1955). 1963. gadā Čeļabinskā uzvarējis Krievijas PFSR šaha čempionātā. No 1961. līdz 1972. gadam septiņas reizes piedalījies PSRS šaha čempionātu finālos, kuros labāko rezultātu sasniedzis 1967. gadā Tbilisi, kad ieņēmis 6. vietu. 1971. gadā pēc papildu mačturnīra uzvarējis Maskavas pilsētas šaha čempionātā. Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā 1968. gadā Sarajevā kopā ar Dragoļubu Čiriču dalījis 1.-2. vietu, 1970. gadā Maskavā, 1972. gadā Hosē Raula Kapablankas memoriālā Kubā, 1973. gadā Novi Sadā. Pārstāvējis PSRS komandu Eiropas komandu šaha čempionātā 1965. gadā un gan komandu, gan individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļas. Divas reizes uzvarējis PSRS komandu šaha čempionātos: 1963. gadā Krievijas PFSR komandas sastāvā, bet 1969. gadā - Maskavas komandas sastāvā. Par panākumiem turnīros FIDE 1964. gadā Leinam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1968. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

1976. gadā emigrējis uz ASV un kļuvis par šīs valsts pilsoni. 1976. gadā dalījis pirmo vietu ASV atklātajā šaha čempionātā. Pārstāvējis ASV komandu Pasaules šaha olimpiādē 1978. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu.
1979. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Brisbenā. Vairākkārt uzvarējis Ņūdžersijas štata šaha čempionātos (1992-1995).

Arī sirmā vecumā saglabājis interesi par šahu. Piedalījies Pasaules senioru šaha čempionātos, kuros izcīnījis 2 sudraba (1992, 1996) un 2 bronzas (1997, 1999) medaļas. 2013. gada maijā piedalījies *Chicago Open* šaha turnīrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūbežneica (Dzilnas pieteka)

**Rūbežneica** ir Dzilnas labā krasta pieteka Preiļu novadā.

Izteka pie Krejāniem. Tek dienvidu virzienā. Ietek Dzilnā augšpus Dovales. Lielu daļu no tecējuma veido Preiļu un Vārkavas novadu robežu. Upi šķērso valsts autoceļš V750 (Stolderi–Vecvārkava).

## Atsauces
Zviedrijas florbola izlase

**Zviedrijas florbola izlase** ir komanda, kas pārstāv Zviedriju starptautiskajās florbola spēlēs. Pašlaik tā atrodas 1. vietā pasaules rangā. Zviedrijas izlase uzvarējusi desmit no 14 vīriešu pasaules čempionātiem (1996., 1998., 2000., 2002., 2004., 2006., 2012., 2014., 2020. un 2022. gadā). Tās pārsvars gan nedaudz samazinājies — 1996. gadā kopējā vārtu starpība bija 83:3, savukārt desmit gadus vēlāk komanda piedzīvoja pirmo neizšķirtu turnīrā pret Šveici, un bija nepieciešami pēkšņās nāves vārti, lai finālā pieveiktu Somiju.

## Pasaules čempionāts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zviedrijas florbola federācija
Džons Draidens

**Džons Draidens** (; dzimis , miris ) bija angļu dzejnieks, dramaturgs, kritiķis un tulkotājs. Ietekmīgs dzejnieks Restaurācijas periodā, angļu literatūras periodu no 1660. līdz 1700. gadam mēdz dēvēt par "Draidena laiku". 1668. gadā kļuva par pirmo Anglijas dzejnieklaureātu (*Poet Laureate*).

Dzimis Northemptonšīrā. Studēja Kembridžas Universitātē, kuru beidza 1654. gadā. Nākot pie varas Čārlzam II, izvirzījās par ietekmīgāko dzejnieku galmā. Nepieņemdams Slaveno revolūciju, kad par karali kļuva Džeimss II, attālinājās no galma, tomēr pievērsās antīko autoru tulkošanai angliski.

## Ārējās saites
Jeikus vaka

**Jeikus vaka** bija viena no Krimuldas pilsnovada vakām, kas 16. gadsimtā ietilpa mūsdienu Siguldas novadā. Pieminēta Rīgas arhibīskapijas inventārā 1564. gadā un šajā laikā tur atradās 10 saimniecības.

Vaka ir saistīta ar Eikažiem, kur 13. un 14. gadsimta dokumentos minēts līvu ciems Ieikisile. 17. gadsimta sākumā Jeikus vakas teritorijā pastāvēja Eikažu ciems, bet 17. gadsimta beigās — Eikažu muiža ar tai pakļautiem zemniekiem un krogs.

## Atsauces

## Literatūra
* Krimuldas novada vēsture. Ragana • Turaida • Inciems • Eikaži • Lēdurga • Aijaži • Lode. Jumava 2011. 
* Turaida 13.—16. gadsimta dokumentos. Turaidas muzejrezervāts, 2014. Apgāds "Zinātne". Sastādītāja Vija Stikāne.
Jozs Dumša

**Jozs Dumša** (, dzimis , miris ) bija lietuviešu revolucionārs, daļu no mūža dzīvojis Rīgā, darbojies LSDSP.

Dzimis Lietuvā, 1898. gadā devās uz Rīgu, kur strādāja fabrikā. No 1905. līdz 1907. gadam darbojās LSDSP, viens no Rīgā iznākošo lietuviešu avīžu "Pirmyn" (1905. gadā) un "Vilnis" (1913-1914) līdzstrādniekiem. 1909. gadā arestēts. No 1911. līdz 1913. gadam izsūtīts uz Krieviju. No 1915. līdz 1918. gadam dzīvoja Petrogradā, kur darbojās nelegālā lietuviešu boļševiku tipogrāfijā. 1918. gadā nosūtīts uz Lietuvu, kur darbojās pagrīdē. Kad boļševiki iebruka Lietuvā, no 1919. gada 1. marta līdz 12. martam bija Šauļu pilsētas izpildkomitejas priekšsēdētājs un kara komisārs. Pēc boļševiku sakāves aizbēga uz Krieviju. 1929. gadā represēts, 1965. gadā reabilitēts.

## Avots
**Romas Šarmaitis. Juozas Dumša. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. - 469 psl.*
Daltons Trambo

**Daltons Trambo** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu rakstnieks un scenārists, kas ir sarakstījis scenārijus tādām filmām kā "Romas brīvdienas", *[[Exodus (filma)|Exodus]]*, "Spartaks" un *[[Thirty Seconds Over Tokyo]]*.

Trambo bija viens no Holivudas desmitnieka, kas atteicās atskaitīties Pretamerikānisko darbību komitejas namam (HUAC) 1947. gada komitejas veiktajā izmeklēšanā par komunisma ietekmi uz mākslas filmu industriju, tādēļ viņš tika iekļauts Holivudas melnajā sarakstā. Pēc iekļaušanas melnajā sarakstā Trambo vairs nebija iespēju strādāt kinoindustrijā. Tomēr viņš slepenībā turpināja darbu, rakstot kinoscenārijus zem citu autoru vārdiem. Vairāki no šādi sarakstītajiem darbiem ieguva plašu ievērību. Nenosaucot īsto autora vārdu, divām filmām, kuru scenārijus bija sarakstījis Trambo, tika piešķirtas Amerikas Kinoakadēmijas balvas par labāko literatūras oriģinālavotu; vienu par scenāriju filmai "Romas brīvdienas" (1953), ko viņā vietā saņēma cits rakstnieks, un vienu par scenāriju filmai *[[The Brave One]]* (1956), ko Trambo bija sarakstījis slēpjoties aiz pseidonīma.

Sabiedrības pozitīvā attieksme pret Trambo kā rakstnieku un veiksmīgie scenāriji filmām *Exodus* un "Spartaks" (*Spartacus*) ļāva viņu 1960. gadā izslēgt no melnā saraksta. Rakstnieku ģilde tikai 60 gadus pēc filmas "Romas brīvdienas" iznākšanas atzina viņu par patieso scenārija autoru abām Kinoakadēmijas balvu ieguvušajām filmām.

Trambo darbojies arī kā režisors. Viņa režisētā un pēc viņa paša scenārija uzņemtā filma *[[Johnny Got His Gun]]* (1971) tika demonstrēta Kannu kinofestivālā. Trambo saņēma Žūrijas Lielo balvu *Grand Prix du Jury* (dalot to ar Miloša Formana filmu *Taking Off*), kā arī *[[FIPRESCI]]* balvu.

2015. gada novembrī iznāca filma "Trambo", kas ir biogrāfisks stāsts par Daltonu Trambo. Trambo lomu atveido Braians Krenstons, kas par šo lomu tika nominēts vairākām kino nozares balvām, tajā skaitā arī Amerikas Kinoakadēmijas balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Drebkava

**Drebkava** (, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Šprē-Neises apriņķī, 14 kilometrus uz dienvidrietumiem no Kotbusas.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1280. gadā. Pēc Otrā pasaules kara līdz 1990. gadam ietilpa VDR.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vēverauka

**Vēverauka** (arī **Vieverauka**) ir ciems Preiļu novada Vārkavas pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 13,4 km no pagasta centra Vārkavas un 221,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Zaķīši

**Zaķīši** (agrāk arī **Šusts**, **Zaciši**, **Zatiši**) ir ciems Preiļu novada Vārkavas pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 11,3 km no pagasta centra Vārkavas un 221,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, pie Bleideņas ietekas Šusta ezerā.

## Atsauces
Znotiņi (Vārkavas pagasts)

**Znotiņi** (arī **Znūteņi**, latgaliski: Znūteni) ir ciems Preiļu novada Vārkavas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 0,7 km no pagasta centra Vārkavas un 208,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V751 (Vecvārkava—Ančkini—Pieniņi—Kauša), pie Ūdzeņas upes, Vārkavas dienvidrietumu pievārtē.

1897. gadā ciemā bija 7 sētas ar 41 cilvēku.

## Atsauces
France Prešerens

**France Prešerens** (; dzimis , miris ) bija romantisma slovēņu dzejnieks. Viens no mūsdienu slovēņu literatūras pamatlicējiem, Slovēnijas himnas vārdu *[[Zdravljica]]* ("Tosts") autors.

Mācījās ģimnāzijā Ļubļanā. No 1821. līdz 1828. gadam studēja tiesības Vīnes Universitātē, pēc kuras beigšanas atgriezās Ļubļanā un nodarbojās ar jurista praksi. 1833. gadā pirmoreiz satika savu mūža mīlestību un dzejoļu iedvesmas avotu Ļubļanas tirgotāja meitu Jūliju Primicu, kura gan neatbildēja uz dzejnieka jūtām. Dzīves laikā piedzīvodams neveiksmes profesionālajā un privātajā dzīvē, tuvu cilvēku nāvi, Prešerens pastiprināti lietoja alkoholu, 1849. gadā mirstot no aknu cirozes.

## Ārējās saites
Zibergovas ezers

**Zibergovas ezers** (arī **Borkovas ezers**, **Zvirbuļu ezers**) ir noteces ezers Preiļu novada Vārkavas pagasta ziemeļu daļā. 

Dibens - dūņains. Krasti - pieejami. Iztek - strauts uz Ūdzeņu. Ezerā dzīvo karūsas, līdakas, asari un līņi.

Uz ziemeļrietumiem no ezera atrodas autoceļš V751 (Vecvārkava–Ančkini–Pieniņi–Kauša). Ezera krastos atrodas Zibergovas ciems un bijušās Borkovas muižas apbūve. 

## Atsauces
Znotiņi

**Znotiņi** var būt:

*Znotiņi - ciems Līvānu novada Sutru pagastā
*Znotiņi - ciems Preiļu novada Vārkavas pagastā
Halikarnāsa

**Halikarnāsa** (, ) bija Senās Grieķijas polisa mūsdienu Turcijas teritorijā Mazāzijas dienvidos, kuru dibināja Trezenas ieceļotāji. Mūsdienās Halikarnāsas vietā atrodas Bodruma.

Halikarnāsa dibināta ap 1200. gadu p.m.ē. 4. gadsimta 1. pusē p.m.ē. — Mausola valdīšanas laikā — šī bija Kārijas galvaspilsēta. Mausolam celtās monumentālās kapenes (Halikarnāsas mauzolejs, celts starp 353. un 350. gadu p.m.ē.) tika nosauktas par vienu no septiņiem pasaules brīnumiem. Līdz 334. gadam p.m.ē. pilsēta atradās Persijas impērijas sastāvā, šajā gadā Halikarnāsas kaujā to iekaroja Maķedonijas Aleksandrs. 15. gadsimtā turki iekaroja pilsētu un nosauca par Bodrumu.

Pilsētā ir dzimis sengrieķu vēsturnieks Hērodots.

## Atsauces

## Ārējās saites
Iterbī

**Iterbī** () ir ciems Vaksholmas komūnā, Zviedrijā.

Netālu no pilsētas atrodas karjers, kurā tika atrasts rets minerāls iterbīts, kas tika nosaukts ciema vārdā. No minerāla tika iegūti četri jauni elementi: itrijs, erbijs, terbijs un iterbijs.
Vanda Albrehtiene

**Vanda Albrehtiene** (, dzimusi Didžulīte () , mirusi ) bija lietuviešu rakstniece, tulkotāja un publiciste, lietuviešu komunistu līdera Vinca Mickeviča-Kapsuka pirmā sieva, Jelgavas meiteņu ģimnāzijas absolvente.

Dzimusi grāmatneša un rakstnieces ģimenē. No 1896. gada dzīvoja pie mātes Jelgavā, 1901. gadā beidza Jelgavas meiteņu ģimnāziju. No 1902. gada darbojās Tilzītes lietuviešu avīzē *Darbininkų balsas*. No 1903. gada sāka filoloģijas studijas Bernes universitatē, bet apprecoties ar Vincu Mickeviču-Kapsuku, ar kuru iepazinās jau dzīvojot Jelgavā, atgriezās Lietuvā. Līdz Pirmajam pasaules karam darbojās dažādos lietuviešu preses izdevumos. Pēc tam, kad 1913. gadā no tuberkulozes mira pāra 1905. gadā dzimusī meita Vanda, izšķīrās no Vinca Mickeviča un apprecējās ar Jurģi Albrehtu. Pirmā pasaules kara gadus pavadīja Krimā. 1933. gadā atgriezās Lietuvā, kur Panevēžā strādāja par stomatoloģi. Nogalināta, vācu karaspēkam ienākot Lietuvā Otrā pasaules kara laikā.

## Ārējās saites
*Par Vandu Albrehtieni anykstenai.lt
Jurijs Artjuhins

**Jurijs Artjuhins** (; dzimis , miris ) bija padomju kosmonauts un inženieris.

J. Artjuhina tēvs Pjotrs Artjuhins Otrā pasaules kara laikā gāja bojā pie Daugavpils, viņam Daugavpils Brāļu kapos ir uzstādīts piemineklis.

1958. gadā beidzis Gaisa kara inženieru akadēmiju. 1974. gada 3.—19. jūlijā atradās kosmosā, bija kosmosa kuģa "Sojuz-14" bortinženieris. No 1975. līdz 1992. gadam vadījis Krievijas PFSR Slēpošanas federāciju.

Saņēmis vairākus apbalvojumus, tai skaitā Padomju Savienības Varoņa apbalvojumu, Ļeņina ordeni. 1975. gadā saņēmis arī Daugavpils Goda pilsoņa nosaukumu.

Miris 1998. gadā no vēža.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bodruma

**Bodruma** () ir pilsēta Muglas ilā, Turcijā. Atrodas valsts dienvidrietumos Egejas jūras krastā. 2012. gadā pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedza 36 tūkstošus. Ievērojamākais objekts pilsētā ir Bodrumas pils.

Mūsdienu Bodrumas vietā senatnē atradās Halikarnāsa, kas Mausola valdīšanas laikā 4. gadsimta 1. pusē p.m.ē. bija Kārijas galvaspilsēta. Halikarnāsā atradās viens no septiņiem pasaules brīnumiem — Halikarnāsas mauzolejs. Halikarnāsu 15. gadsimtā iekaroja turki un nosauca par Bodrumu.

## Ārējās saites
*
Forste

**Forste** (, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Šprē-Neises apriņķa centrs uz austrumiem no Kotbusas pie Neises upes. Upes pretējā krastā ir Polijas teritorija.

## Vēsture

Pilsēta radusies ap 1150. gadu pie upes pārceltuves. 1815. gadā pēc Vīnes kongresa iekļauta Prūsijas Karalistes sastāvā. Pēc Otrā pasaules kara līdz 1990. gadam ietilpa VDR. Forste attīstījusies kā tekstilrūpniecības centrs, tāpēc pēc Vācijas apvienošanās piedzīvoja saimniecības lejupslīdi un bezdarbu. Mūsdienās visi pilsētas tekstilrūpniecības uzņēmumi ir slēgti.

## Cilvēki
Forste ir politiķa Dītmara Voidkes (*Dietmar Woidke*, 1961) dzimtā pilsēta.

## Ārējās saites
Totus vaka

**Totus vaka** (*Thotis*) bija viena no Krimuldas pilsnovada vakām, kas 16. gadsimtā atradās vietā, kas ietilpst mūsdienu Siguldas novadā. Pieminēta "Rīgas arhibīskapijas Lībiešu gala jeb Turaidas puses vaku grāmatā" 1550. gadā un šajā laikā tur atradās 22 saimniecības.

Vaka atradās 13. gadsimta līvu ciema *Totisile* vietā, kas atradās Krimuldā netālu no "Stenderiem" un "Upīšiem". Iespējams, ciems nosaukts kāda līvu vecākā vārdā. 17. gadsimtā te izvietojās Totus un Mindres ciemi.

## Atsauces

## Literatūra
* Krimuldas novada vēsture. Ragana • Turaida • Inciems • Eikaži • Lēdurga • Aijaži • Lode. Jumava 2011. 
* Turaida 13.—16. gadsimta dokumentos. Turaidas muzejrezervāts, 2014. Apgāds "Zinātne". Sastādītāja Vija Stikāne.