Plēvspārņu kārta

**Plēvspārņi** ir viena no lielākajām kukaiņu klases (*Insecta*) kārtām, kas apvieno vairāk kā 130 000 sugu. Plēvspārņi ir visattīstītākie kukaiņi, par to liecina pēcnācēju aprūpēšanas instinkti un vairāku plēvspārņu grupu sabiedriskais dzīvesveids, it īpaši darba dalīšana saimēs. Par plēvspārņu pielāgošanās spējām liecina daudzie parazītiskie plēvspārņi, kas no filoģenēzes viedokļa ir jauna parādība, jo parazīti nevar rasties pirms to saimniekiem.

Pēc vēdera un krūšu savienojuma veida plēvspārņus iedala divās apakškārtās — iežmauglapsenēs (*Apocryta*) un auglapsenēs (*Symphyta*). Auglapseņu vēderam ir plats pamats, bet iežmauglapsenēm vēdera un krūšu nodalījumus savieno tievs kātiņš, kas izveidojas no vēdera sašaurināta otrā posma.

Latvijā sastopamie plēvspārņi pieder abām apakškārtām. Nepilnīgas izpētes dēļ daļai plēvspārņu dzimtu un sugu vēl nav ieviesti latviskie nosaukumi.

## Īpašības
[thumb|left|220px|[Āzijas milzu sirsenis (*Vespa mandarinia*) ir lielākais plēvspārņu kārtā]]
Plēvspārņi ir atšķirīga lieluma kukaiņi, to garums var būt 0,1—50 mm. Lielākie kārtas kukaiņi ir sirseņi (*Vespa*), no kuriem lielākais ir Āzijas milzu sirsenis (*Vespa mandarinia*). Tā ķermeņa garums var sasniegt 5 cm, bet spārnu plētums 7,6 cm. Plēvspārņiem ir 2 pāri caurspīdīgu, plēvainu spārnu ar izteiktu dzīslojumu. Pakaļējais pāris parasti ir mazāks par priekšējo. Abi spārnu pāri ir savienoti ar īpašu āķīšu palīdzību. Mātītēm ir labi attīstīti olu dējekļi, dažām sugām tie pārveidojušies par dzeloņiem. Plēvspārņu kārtas kukaiņi attīstās ar pilnīgu pārvēršanos jeb metamorfozi. Attīstības ciklā ir četras stadijas: ola — kāpurs — kūniņa — kukainis. Pamatā plēvspārņi ir sauszemes dzīvnieki, un tikai dažas sugas parazitē ūdenskukaiņos.

## Sistemātikas izmaiņas
Vēl nesenā pagātnē iežmauglapsenes iedalīja 2 infrakārtās: dzēlējlapsenēs (*Aculeata*) un parazītlapsenēs (*Parasitica*). Tā kā parazītlapseņu grupa ir parafilētiska, sistemātiķi šo infrakārtu ir likvidējuši, jo mūsdienās sistemātiķi neatzīst parafilētiskas grupas, izdalot tikai monofilētiskas grupas. Lai arī infrakārta — dzēlējlapsenes ir monofilētiska grupa, tā dažādās sistemātikās tiek lietota vai nu kā infrakārta vai nenoteikta kārta.

## Sistemātika
 
* 
** infrakārta 
*** 
**** nenoteikta grupa 
***** dzimta 
***** dzimta 
***** dzimta 
***** dzimta 
***** dzimta Medusbites (*Apidae*)
***** dzimta 
***** dzimta  
***** dzimta 
***** dzimta 
**** nenoteikta grupa 
***** dzimta 
***** dzimta 
***** dzimta 
***** dzimta 
*** 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
*** 
**** dzimta Lapsenes (*Vespidae*)
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta Skudras (*Formicidae*)
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
** nenoteikta grupa 
*** 
**** dzimta 
**** dzimta 
*** 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
*** 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
*** 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
*** 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
*** virsdzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
*** virsdzimta 
**** dzimta 
*** virsdzimta 
**** dzimta 
*** virsdzimta 
**** dzimta 
**** dzimta 
*** virsdzimta 
**** dzimta 
*** virsdzimta 
**** dzimta 
* 
** 
*** dzimta 
*** dzimta 
** 
*** dzimta 
** 
*** dzimta 
*** dzimta 
** 
*** dzimta 
** 
*** dzimta 
*** dzimta 
** 
*** dzimta 
*** dzimta 
*** dzimta 
*** dzimta 
*** dzimta 
*** dzimta 

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas entomoloģijas biedrības mājas lapa.