open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lāpa

[thumb|300px|2015. gada [18. novembra lāpu gājiens]]
**Lāpa** ir mākslīgi izveidots gaismas un uguns avots, kas parasti sastāv no stieņveida koka gabala, kam viens gals aptīts ar degtspējīgu šķidrumu piesūcinātu audumu, bet otrs gals paredzēts turēšanai.

## Lāpu lietojums
Lāpas ir tikušas un tiek lietotas dažādos nolūkos.
Senie cilvēki lāpas izmantoja kā gaismas avotus, piemēram, lai varētu pārvietoties alās, kā arī dzīvnieku atbaidīšanai.

Reizēm lāpas tiek ievietotas turētājos, kas nostiprināti augstu pie sienas, lai izgaismotu ejas, piemēram, pilīs.

Lāpas tiek lietotas arī dažādos svētkos un gājienos.

## Lāpas Olimpiskajās spēlēs
Plašs lāpu lietojums ir Olimpiskajās spēlēs. Sākumā koncentrējot saules gaismu, tiek aizdegta kāda lāpa. Ar šo un citām lāpām olimpiskā uguns tiek nogādāta līdz lielai olimpiskai lāpai spēļu norises vietā. Lielajā lāpā uguns bez pārtraukuma deg līdz spēļu beigām.

## Lāpas cirkā
Reizēm lāpas tiek izmantotas arī cirkus priekšnesumos. Ar degošām lāpām var žonglēt, tās izmanto uguns rīšanai, pūšanai un citos trikos.

## Skatīt arī

* Eļļas lampa
* Svece
* Uguns
Baložu iela

**Baložu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Baložu iela — iela Rīgā
** Baložu iela — iela Daugavpilī
** Baložu iela — iela Jelgavā
** Baložu iela — iela Jūrmalā
** Baložu iela — iela Liepājā
** Baložu iela — iela Ventspilī
** Baložu iela — iela Baložos
** Baložu iela — iela Cēsīs
** Baložu iela — iela Gulbenē
** Baložu iela — iela Kuldīgā
** Baložu iela — iela Lubānā
** Baložu iela — iela Tukumā

* Citās apdzīvotās vietās:
** Baložu iela — iela Svētes pagasta Atpūtā
** Baložu iela — iela Inčukalna pagasta Egļupē
** Baložu iela — iela Carnikavas pagasta Kalngalē
** Baložu iela — iela Ķekavas pagasta Rāmavā
** Baložu iela — iela Ropažu pagasta Rotkaļos
** Baložu iela — iela Skultes pagasta Skultē
** Baložu iela — iela Vecumnieku pagasta Vecumniekos

## Skatīt arī
* Mazā Baložu iela
Dienvidāfrikas regbija izlase

**Dienvidāfrikas regbija izlase** ir komanda, kas pārstāv Dienvidāfriku starptautiskās regbija-15 spēlēs. Pašlaik (2023) izlase ieņem pirmo vietu IRB Pasaules rangā. Dienvidāfrikas izlase 2008. gadā tika atzīta par pasaulē labāko komandu *Laureus* vērtējumā. Dienvidāfrika nestartēja pirmajos divos Pasaules kausa finālturnīros 1987. un 1991. gadā boikota dēļ.

Pirmo oficiālo starptautisko spēli Dienvidāfrikas izlase aizvadīja  pret Britu salu izlasi, šajā spēlē dienvidāfrikāņi zaudēja ar 0—4.

Pašlaik Dienvidāfrikas regbija izlase ir pašreizējie pasaules čempioni un četras reizes ir uzvarējuši Pasaules kausā (1995., 2007., 2019. un 2023. gadā), kas ir visvairāk starp visām komandām šī turnīra vēsturē.

## Pasaules kauss
* 1987 — *Nepiedalījās*
* 1991 — *Nepiedalījās*
* 1995 — **Čempioni**
* 1999 — 3. vieta
* 2003 — Ceturtdaļfināli
* 2007 — **Čempioni**
* 2011 — Ceturtdaļfināli
* 2015 — 3. vieta
* 2019 — **Čempioni**
* 2023 — **Čempioni**

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
1511. gads

**1511. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 24. augusts — portugāļu karaspēks Alfonso Albukerka vadībā ieņēma Malaku, Malakas sultanāta galvaspilsētu.

### Nezināms datums
* Parīzē nāca klajā humānista Roterdamas Erasma grāmata "Muļķības slavinājums".

## Dzimuši
* 18. jūnijs — Bartolomeo Amanati (*Bartolomeo Ammannati*), itāļu manierisma skulptors un arhitekts (miris 1592. gadā)
* 30. jūlijs — Džordžo Vazāri (*Giorgio Vasari*), itāļu gleznotājs un arhitekts (miris 1574. gadā)
* 29. septembris — Migels Servets (*Michael Servetus*), spāņu humānists (miris 1553. gadā)

## Miruši

* 18. oktobris — Filips de Kommins (''Philippe de Commines), franču diplomāts un vēsturnieks (dzimis 1476. gadā)
Latvijas telpu futbola Virslīga

**Latvijas telpu futbola Virslīga** ir Latvijas telpu futbola čempionāta augstākā līga kopš 1997. gada. To organizē Latvijas Futbola federācija. No 2014. līdz 2020. gadam LFF to organizēja sadarbībā ar Latvijas Telpu futbola asociāciju. Līgas čempions kvalificējas UEFA telpu futbola kausam. 

## Iepriekšējie uzvarētāji

* 1997–98: Spīdvejs (Daugavpils)
* 1998–99: AVG (Rīga)
* 1999–2000: Lido (Rīga)
* 2000–01: FK Policija (Rīga)
* 2001–02: FK Policija
* 2002–03: Viesnīca OMA (Rīga)
* 2003–04: Bugroff (Rīga)
* 2004–05: FK Raba (Rīga)
* 2005–06: FK Raba
* 2006–07: FK Kimmel/Kauguri (Jūrmala)
* 2007–08: FK Nikars (Rīga)
* 2008–09: FK Nikars
* 2009–10: FK Nikars
* 2010–11: FK Nikars
* 2011–12: FK Nikars
* 2012–13: FK Nikars
* 2013–14: FK Nikars
* 2014–15: FK Nikars
* 2015–16: FK Nikars
* 2016–17: FK Nikars
* 2017–18: FK Nikars
* 2018–19: FK Nikars
* 2019–20: FC Petrow (Rīga/Jelgava)
* 2020–21: FK Raba
* 2021–22: FC Petrow/Jelgava
* 2022–23: Riga FC (Riga FC telpu futbola sekcija, agrākais *Petrow*)
* 2023–24: Riga FC
*2024-25: Riga FC

## Atsauces

## Ārējās saites
* Informācija Latvijas Futbola federācijas vietnē
*Informācija LTFA vietnē
* Futbola Turnīru Asociācija
Andrē Marī Ampērs

**Andrē Marī Ampērs** (*André-Marie Ampère*; dzimis , miris ) bija franču fiziķis, matemātiķis un ķīmiķis. Kopš 1814. gada viņš ir Parīzes Zinātņu akadēmijas loceklis.

Jaunībā Ampērs apguva zināšanas pašmācības ceļā, izmantojot tēva plašo grāmatu krātuvi. Daudz ideju turpmākajiem sasniegumiem viņš ieguva no Denī Didro enciklopēdijas. Ampēram bija ļoti labi attīstīta redzes atmiņa, kas palīdzēja atcerēties daudzus enciklopēdijas rakstus. Viņu visvairāk interesēja raksti saistībā ar matemātiku, veltot lielu uzmanību tieši Leonarda Eilera un Žozefa Lagranža darbiem.

Papildus iepriekš minētajam, Ampērs apguva arī Žorža Bifona darbus par dabas vēsturi, kā arī iemācījās grieķu, latīņu un itāļu valodas. Viņš pat mēģināja izveidot universālu mākslīgo valodu. Ampēra uzmanību saistīja arī franču literatūra; viņš mēģināja arī pats rakstīt dzeju.

Ampēra pirmais darbs tika publicēts 1802. gadā un tas bija par spēļu teoriju. Tajā tika izklāstīta teorija par to, ka spēlētājs, kuram ir ierobežoti naudas līdzekļi, pietiekoši ilgā laika posmā, spēlējot ar spēlētāju, kuram ir neierobežoti līdzekļi, vai arī spēlējot ar lielu partneru skaitu ar ierobežotiem naudas līdzekļiem, neizbēgami zaudēs visu. Šis darbs deva iespēju Ampēram kļūt par profesoru Napoleona licejā Lionā.

No 1805. gada Ampērs strādāja Parīzes Politehniskajā skolā, bet no 1809. gada viņš šajā skolā ieguva profesora amatu. Ampēra aizraušanās ar vairākām lietām traucēja viņa zinātniskajam darbam. Viņš ļoti strauji un bieži no vienas apskatītas problēmas pievērsās citai. Ilgstoši nespēja koncentrēties tikai vienai lietai. Daži zinātnes vēsturnieki uzskata, ja Ampērs būtu savu ģenialitāti veltījis vienas problēmas atrisināšanai, tad viņš būtu daudz vairāk sasniedzis un devis lielāku ieguldījumu tālākai zinātnes attīstībai.

Viena no ievērojamākajām lietām, ko veica Ampērs, bija 1820. gadā pētītā strāvas magnētiskā lauka iedarbība uz magnētisko adatu. Šī likumsakarība ir nosaukta viņa vārdā, tas ir, par Ampēra likumu. Viņa vārdā ir nosaukta arī viena no septiņām Starptautiskās mērvienību sistēmas pamatvienībām. Tā ir strāvas stipruma mērvienība ampērs.

## Ārējās saites
Prūšu iela (Rīga)

**Prūšu iela** ir viena no maģistrālajām Rīgas ielām Ķengaraga apkaimē. Kopējais ielas garums ir 2560 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām.

Latvijas PSR laikā ielas nosaukums bija **Eduarda Smiltēna iela** un tā bija iekļauta Maskavas rajona administratīvajā teritorijā.

## Vēsture
Prūšu ielai nosaukums tika piešķirts 1932. gadā, par godu netālu esošajam Prūšu krogam, bet 1950. gadā, Latvijas PSR laikā, iela tika pārdēvēta par Eduarda Smiltēna ielu, par godu Padomju Latvijas revolucionārajam darbonim.

Ielas apbūve pārsvarā ir veidojusies 1950. gados, bet iepriekš Prūšu ielā bija dažas viensētas tipa ēkas.

## Ielas raksturojums
Prūšu iela aizsākas Ķengaraga apkaimes rietumu daļā, savienojumā ar Kaņiera un Latgales ielu — vienā no nosacītajiem Ķengaraga centriem un uzsāk savu virzību austrumu virzienā, metot slaidu loku pa labi, krustojoties ar Aglonas un Rušonu ielām. Tad iela turpina virzību dienvidaustrumu virzienā, stiepjoties paralēli dzelzceļam, starp Latgales un Lokomotīves ielu. Krustojas ar Malnavas, Bultu, Eglaines, Pelnu, Plostu, Vizlas un Rasas ielām. Iela beidzas "T" veida savienojumā ar Ikšķiles ielu netālu no Šķirotavas dzelzceļa stacijas.

## Ielu savienojumi
Prūšu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kaņiera iela
* Latgales iela ("T" veida krustojums)
* Aglonas iela ("T" veida krustojums)
* Rušonu iela
* Malnavas iela ("T" veida krustojums)
* Bultu iela
* Eglaines iela ("T" veida krustojums)
* Pelnu iela ("T" veida krustojums)
* Plostu iela ("T" veida krustojums)
* Vizlas iela ("T" veida krustojums)
* Rasas iela ("T" veida krustojums)
* Ikšķiles iela ("T" veida krustojums)

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Ķengarags
* Sabiedriskais transports Rīgā

## Atsauces
Roberts Brauns (teologs)

**Roberts Brauns** (, 1540 — 1633) bija viens no angļu puritānisma līderiem, braunistu strāvojuma pamatlicējs. Viņa izveidotajās reliģiskajās kopienās Noridžā, Austrumanglijā un Nīderlandē vēlāk attīstījās kongregacionālisms.

Dzimis Ratlendā. Sludinājis Noridžā, bet pēc konflikta ar baznīcu devies uz Nīderlandi. Pēc tam, kad Brauns panāca samierināšanos ar baznīcu, atgriezies dzimtenē, kur strādājis par pasniedzēju klasiskajā ģimnāzijā. 1582. gadā iznāca Brauna darbs, kas aizstāvēja kongregacionālistisko doktrīnu. Par uzbrukumiem episkopālismam vairākkārt ieslodzīts cietumā (1581—1582). No 1591. gada Brauns bija Northemptonšīras rektors. Miris cietumā Northemptonā.

## Atsauces
Mamerts Stankevičs

**Mamerts Stankevičs** (;  — ) bija Krievijas un Polijas jūras kara flotes virsnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1889. gadā Jelgavā. Absolvēja Jūras kadetu korpusu Sanktpēterburgā un dienēja Krievijas Impērijas jūras kara flotē. Piedalījās Pirmajā pasaules karā. 1918. gadā tika nosūtīts uz ASV kā kara flotes atašejs Krievijas konsulātā Pitsburgā.

Pēc atgriešanās Padomju Krievijā tika apcietināts un turēts čekas cietumā. 1921. gadā pārcēlās uz Poliju, kur viņam piešķīra komandleitnanta (*komandor podporucznik*) pakāpi. Pasniedza Tčevas un Toruņas flotes skolās. No 1930. gadu sākuma bija transatlantisko kuģu «Pułaski», «Polonia» un «Piłsudski» kapteinis.

Gājis bojā Otrā pasaules kara laikā 1939. gadā, kad kuģis «Piłsudski» uzskrēja uz mīnas un nogrima Ziemeļjūrā pie Anglijas krastiem.

## Literatūra
* Karol Olgierd Borchardt. ''Znaczy Kapitan''. Gdynia: Miniatura, 2005, s. 377. . 
* Mamert Stankiewicz. *Z floty carskiej do polskiej*. Warszawa: Iskry, 1997, s. 350. . 

## Ārējās saites
* Jan Ruszkowski. Śladami Znaczy Kapitana. 
* Стрельбицкий К. Б. Судьбы офицеров польского ВМФ — выпускников военно-морских учебных заведений России в период Второй Мировой войны (1939—1945).
Pendžāba (Indija)

**Pendžāba** () ir viens no Indijas štatiem. Tā robežojas ar Indijas štatiem Himāčalu Pradēšu, Harjānu un Rādžastānu, kā arī ar Džammu un Kašmīras savienoto teritoriju un Pakistānu. Štata platība ir 50&nbsp;362&nbsp;km². Administratīvais centrs ir Čandīgarha, bet lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita ir Ludhiāna. Pendžābā dzīvo aptuveni 24,3 miljoni iedzīvotāju. Pendžāba ir vienīgais Indijas štats, kur dominējošā reliģija ir sikhisms.

## Vēsture
1966. gadā sākotnējo Indijas Pendžābas štatu pēc dominējošās valodas principa sadalīja Harjānas (hindi) un Pendžābas (pandžabu valoda) štatos ar kopēju galvaspilsētu Čandīgarhu. Ziemeļu daļu pievienoja Himāčala Pradēšas savienības teritorijai.

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem lielākās Pendžābas pilsētas pēc iedzīvotāju skaita ir:

### Reliģijas
Izplatītākās reliģijas ir sikhisms (57,7%) un hinduisms (38,5%).

## Ārējās saites
Bezansona

**Bezansona** () ir pilsēta Francijas austrumos, Šveices robežas tuvumā, Burgundijas-Franškontē reģiona un Dū departamenta administratīvais centrs. Pilsētas metropoles areālā dzīvo apmēram 220 000 iedzīvotāji.

Pateicoties pilsētas bagātajam vēstures un kultūras mantojumam un unikālajai arhitektūrai 2008. gadā Bezansona tika iekļauta UNESCO Pasaules kultūras mantojuma sarakstā. Kopš 1986. gada tā tiek saukta par "kultūras un vēstures pilsētu".

Pilsētā ir bāzēti vairāki sporta klubi: *Besançon Racing Club* piedalās Francijas amatieru čempionātā futbolā, tāpat Bezansonā ir vīriešu un sieviešu handbola klubs. Bezansonas "Basket Comté Doubs" piedalās Francijas basketbola līgā. Pilsētā ir dzimis franču romantisma rakstnieks Viktors Igo.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilsētas mājaslapa
2007. gada Pasaules kauss regbijā

**2007. gada Pasaules kauss regbijā** notika Francijā no 2007. gada  līdz . Tas pēc skaita bija 6. Pasaules kausa finālturnīrs. Turnīrā piedalījās 20 valstu izlases, kas sacentās par Veba Elisa kausu. Francija ieguva turnīra rīkošanas tiesības 2003. gadā, kad tā uzvarēja Angliju balsojumā. Par Pasaules kausa ieguvējiem otro reizi turnīra vēsturē kļuva Dienvidāfrikas izlase, kas finālā uzvarēja Anglijas izlasi.

## Ārējās saites

* Turnīra oficiālā mājaslapa
1508. gads

**1508. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 4. februāris — Maksimiliāns I Hābsburgs Tridentā tika kronēts par Svētās Romas impērijas imperatoru. Romas pāvests Jūlijs II izteica viņam savu labvēlību.

### Nezināms datums
* Ponse de Leons Puertoriko ziemeļdaļā dibināja senāko kolonistu apmetni Kaparru (tagad Sanhuana, Puartoriko galvaspilsēta).

## Dzimuši
* 30. novembris — Andrea Palladio (*Andrea Palladio*), itāļu arhitekts un arhitektūras teorētiķis (sarakstīja traktātu «Četras grāmatas par arhitektūru»). (miris 1580.)

## Miruši
* 27. maijs — Ludoviko Sforca, Milānas hercogs, pazīstams renesanses laika sabiedrisks darbinieks. (dzimis 1452.)
Maltas ciems

**Maltas ciems** var būt:
* Maltas ciems - Grīvas rajona administratīvi teritoriāla vienība 1949-1954
* Maltas ciems - Maltas rajona administratīvi teritoriāla vienība 1949-1954
Grīvas rajons

**Grīvas rajons** bija Latvijas PSR administratīvi teritoriālā vienība. Izveidota , apvienojot bijušā Ilūkstes apriņķa Demenes, Kurcuma, Laucesas, Salienas, Silenes un Skrudalienas pagastu teritorijas. Sākotnēji rajona centrs bija Grīvas pilsēta, bet pēc Grīvas pievienošanas Daugavpilij 1953. gadā — Daugavpils, kas rajonā sastāvā neatradās. Rajons no 1952. līdz 1953. gadam ietilpa Daugavpils apgabalā. Rajons likvidēts , tā teritoriju iekļaujot Ilūkstes rajonā.

## Administratīvi teritoriālais iedalījums
Grīvas rajonā dibināšanas brīdī ietilpa 1 pilsēta un 20 ciema padomes:

### Teritoriālās izmaiņas
*  likvidēts Ezernes ciems (pievienots Silenes ciemam), 
*  likvidēta Grīvas pilsēta, pievienota Daugavpils pilsētai,
*  likvidēti Ilgas (pievienots Medumu ciemam), Jaunbornes (pievienots Salienas ciemam), Kumbuļu (pievienots Līdumnieku ciemam), Kurcuma (pievienots Medumu ciemam), Maija (pievienots Kalkūnes ciemam), Maltas (pievienots Skrudalienas ciemam), Lazdukalna (pievienots Vecsalienas ciemam) ciemi, 
*  likvidēts Adamovas ciems (pievienots Taboras ciemam).

Uz likvidēšanas brīdi rajonā bija 11 ciema padomes:

## Atsauces
1498. gads

**1498. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 22. janvāris — Kristofors Kolumbs atklāja Sentvinsentu un Grenadīnas.
* 7. aprīlis — par Francijas karali kļuva Luijs XI d'Valuā.
* 20. maijs — Vasko da Gama kļuva par pirmo eiropieti, kas apkuģoja apkārt Āfrikai un nokļuva Indijā.
* 31. jūlijs — Kristofors Kolumbs atklāja Trinidādu un Tobāgo.

### Nezināms datums
* Kristofors Kolumbs izkāpa Dienvidamerikas krastos.

## Dzimuši
* 15. novembris — Eleonora Habsburga, Portugāles un Francijas karaliene (mirusi 1558.)
* *datums nezināms*
** Brandenburgas Vilhelms, pēdējais katoļu Rīgas arhibīskaps (miris 1563.)
** Garsilaso de la Vega (*Garcilaso de la Vega*), spāņu dzejnieks (miris 1536.)

## Miruši
* 7. aprīlis — Šarls VIII Valuā, Francijas karalis (dzimis 1470.)
* 23. maijs — Džirolamo Savonarola, itāliešu reformators, dominikāņu mūks, Florences līderis (dzimis 1452.)
* 16. septembris — Tomass de Torkvemada, pirmais inkvizīcijas ģenerālis Spānijā (dzimis 1420.)
Ādolfs Pilars fon Pilhavs

**Ādolfs Konstantins Jākobs Barons Pilars fon Pilhavs** (, 1851—1925) bija vācbaltiešu politiķis, Vidzemes bruņniecības landmaršals (1908—1918), Apvienotās Baltijas hercogistes reģents (1918).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1851. gada 11. maijā Vidzemes guberņas Pērnavas apriņķa Audru muižā Pilaru fon Pilhavu dzimtā, pēc tēva nāves 1870. gadā kļuva par Audru muižas īpašnieku. Pēc studiju beigšanas 1876. gadā viņš kļuva par tiesnesi Pērnavā, 1879. gadā ievēlēts par Vidzemes bruņniecības mantzini, 1899. gadā par Vidzemes guberņas landrātu. Vidzemes Vispārderīgās un ekonomiskās biedrības prezidents (1903—1906).

1908. gadā tika ievēlēts par Vidzemes bruņniecības landmaršalu, 1912.—1916 gadā par Baltijas provinču pārstāvi Krievijas Impērijas Valsts padomē.
No 1918. gada 12. aprīļa Ādolfs Pilars fon Pilhavs vadīja Vidzemes, Igaunijas, Rīgas un Sāmsalas apvienoto zemes padomi.
8. novembrī piedalījās Apvienotās Baltijas hercogistes dibināšanā un vadīja tās Reģentu padomi.
Pēc tam, kad 1918. gada 28. novembrī Apvienotā Baltijas hercogiste tika likvidēta un Rīgu ieņēma lielinieki, Ādolfs Pilars fon Pilhavs 1919. gada 3. janvārī devās uz Vāciju.

22. jūlijā Ādolfs Pilars fon Pilhavs Berlīnē iesaistījās Rietumkrievijas militāri politiskajā padomē barona Ludviga Knoringa vadībā, kurā līdzdarbojās arī lielrūpnieki Andrejs Rēmers (*Römmer*), Hermanis fon Bergs, krievu ģenerālis Vasilijs Biskupskis un pulkvedis Pjotrs Durnovo. Padome plānoja pēc Krievijas Impērijas atjaunošanas piešķirt neatkarību Polijai un Somijai, bet Baltijas provincēm piešķirt autonomiju, tāpat kā pirmskara Somijas lielhercogistei. Bermonta uzbrukuma sagatavošanas posmā 9. septembrī Pilars fon Pilhavs ieņēma viceprezidenta amatu t. s. Rietumkrievijas valdībā ar ministru prezidentu V.Biskupski priekšgalā.

1923. gadā viņš atgriezās Igaunijas Republikā un mira 1925. gada 17. jūnijā Pērnavā.
Ostrova

**Ostrova** var būt:
;Latvijā
* Ostrova — apdzīvota vieta Aglonas pagastā
* Ostrova — apdzīvota vieta Pildas pagastā
* Ostrova — apdzīvota vieta Rundēnu pagastā
* Ostrova — apdzīvota vieta Silajāņu pagastā
* Ostrova — apdzīvota vieta Višķu pagastā

;Citur
* Ostrova — pilsēta Krievijā, Pleskavas apgabalā

## Skatīt arī
* Ostrova Lubelska
* Ostrova Mazovecka
* Ostrova Velkopolska
* Ostrovs
Erceņģelis Gabriels

thumbnail|200px|Glezna, kurā attēlota erceņģeļa Gabriela parādīšanās pie Jēzus Kristus mātes Marijas.
**Gabriels** () ir erceņģeļa vārds, kas minēts Vecās Derības Daniela grāmatā. Jaunajā Derībā rakstīts, ka viņš Zakarijam pareģoja Jāņa Kristītāja, bet Jaunavai Marijai - Jēzus dzimšanu. 

Pēc musulmaņu ticības, Gabriels (**Džibrils**) Muhamedam atklājis Korānu un bijis viņa pavadonis Nakts ceļojumā.
Elku pielūgšana

[thumb|Elku pielūgšana ([Zelta teļš
(5Moz 9:6—29) no kāda 1901. gada kristīgās ticības mācības attēla).]]
**Elku pielūgšana** kristietībā, islāmā un jūdaismā ir nievājošs apzīmējums par novēršanos no Ābrama reliģijas Dieva par labu citiem reliģiskas pielūgsmes veidiem. Ebreju Bībelē tas aizliegts ar otro no Desmit baušļiem. Islāms aizliedz izmantot jebkādu dzīvu būtņu attēlus vai citādus to atveidojumus, lai nevarētu gadīties, ka sajūsma par pašu Dievu pārsviežas uz mākslinieku vai viņa radīto tēlu. Kristīgā baznīca dažādos laikos šo bausli definējusi un tulkojusi atšķirīgi. Atsevišķi reliģiskie novirzieni, it īpaši protestantu baznīcas, izvairās no jebkādiem reliģiskiem tēliem, turpretī Romas Katoļu un Pareizticīgo baznīca atbalsta gleznu un skulptūru izmantojumu par ikonām, kas atgādinātu par Dievu. Vārds „elks” ir ļoti aizskarošs hinduistiem, kuri kā ļoti svarīgu ticības apliecinājuma elementu izmanto arčanu — kāda tēla pielūgšanu.

## Skatīt arī
* Elks
* Izceļošanas grāmata
Introversija

**Introversija** ir psiholoģiski pārlieka nodošanās savai iekšējai pasaulei, parasti kopā ar nesabiedriskumu. Psiholoģijā introversiju kopā ar tās pretmetu ekstraversiju uzskata par diviem galējiem punktiem vienā no dažādajām nepārtrauktajām personības skalām
Termins introversija pastāv kopš 1924. gada, kad Karls Gustavs Jungs savā psihoanalīzē to definēja kā "interesei, kas virzās nevis uz objektu, bet atpakaļ pie subjekta" Psihoanalīzē introversiju dēvē arī par instinktīvo dziņu vēršanos uz fantāzijas objektiem, ne reālu objektu meklēšanu. Šajā nozīmē vārda introversija sinonīms ir fantāziju katekse.

## Izmantotā literatūra
* The Hutchinsons Dictionary of Ideas: London,Helicon Publishing, 1994
Agrā rūsa

**"Agrā rūsa"** ir 1979. gada Latvijas PSR spēlfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā. Filmas režisors ir Gunārs Cilinskis. Filma uzņemta pēc tāda paša nosaukuma Elīnas Zālītes romāna.

## Sižets
Latvija, 1930. gadi. Nabadzīga lauku meitene Elza ierodas Rīgā darba meklējumos, kas izrādās neveiksmīgi. Negaidīti viņu bildina bagāts uzņēmējs Ķikulis. Elzai uzrodas cerība uz jaunu, pārticīgu dzīvi, bet laulība kļūst par smagu nastu - būt kopā ar svešu cilvēku. Drīzumā, Elza iemīlas svešiniekā, kurš izrādās ir Ķikuļa dēls Italo. Meitenes laimes meklējumi beidzās uz apsūdzēto sola par vīra slepkavību.

## Lomās
* Rimante Krilavičute — *Elza* (ierunājusi Lāsma Kugrēna)
* Oļģerts Dunkers — *Ķikulis*
* Ivars Kalniņš — *Italo*
* Gunārs Cilinskis — *prokurors Straujups*
* Aigars Vilims — *Jānis*
* Ērika Ferda — *Cimbara kundze*
* Dina Kuple — *Elzas māte*

'''Epizodēs:
Edgars Liepiņš, Astrīda Vecvagare, Voldemārs Šoriņš, Irina Tomsone, Ārija Stūrniece, Roberts Zēbergs, Olga Krūmiņa, Rolands Zagorskis, Āris Rozentāls, Antra Liedskalniņa, Anda Zaice, Pēteris Liepiņš, Helga Dancberga, Olga Dreģe, Kārlis Trencis, Helēna Romanova, Alfrēds Videnieks, Miervaldis Ozoliņš, Aigars Cilinskis

## Filmēšanas grupa
* Scenārija autore: Lija Brīdaka
* Režisors: Gunārs Cilinskis
* Operators: Gvido Skulte

## Interesanti fakti
* Filmēts Cēsīs, pie Zvārtes ieža, bet ārzemes filmētas Prāgā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino muzejs

## Video

* Filmas.lv
Nepabeigtās vakariņas

**"Nepabeigtās vakariņas"** ir 1979. gada Latvijas PSR televīzijas spēlfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā. Filmas režisors ir Jānis Streičs. Filma uzņemta pēc Pēra Valē un Maijas Šēvales detektīvromāna "Policija, policija, kartupeļu biezputra!".

## Sižets
Vienā no prestižiem restorāniem banketa laikā nogalināts liela koncerna direktors Viktors Palmgrēns. Lietas izmeklēšana nodota kriminālpolicijas inspektoram Pēram Monsonam un viņa palīgiem. Tā kā lieta skar valdības "augstākos ešelonus" izmeklēšanas paātrināšanai no galvaspilsētas ierodas slavenais komisārs Martins Beks. Aizdomās turamo ir daudz, bet vainīgais beigās izrādās bezdarbnieks Svensons, kurš atlaists no Palmgrēna fabrikas.

## Lomās
* Uldis Vazdiks — *policijas inspektors Pērs Monsons*
* Pauls Butkēvičs — *inspektora 1. palīgs Baklunds*
* Jānis Paukštello — *inspektora 2. palīgs Bennijs Skake*
* Romualds Ancāns — *policijas komisārs Martins Beks*
* Boļeslavs Ružs — *Kristiansens*
* Voldemārs Lobiņš — *Kvants*
* Lilita Bērziņa — *Grengrena kundze*
* Lilija Amerika — *Pētersone, Helēnas māte*
* Ēvalds Valters — *Pētersons, Helēnas tēvs*
* Ivars Kalniņš — *Mats Linders*
* Mirdza Martinsone — *Sāra Mūberga*
* Bērtulis Pizičs — *Paulsons*
* Artūrs Dimiters — *Palmgrēns*
* Regīna Razuma — *Šarlote Palmgrēna*
* Akvelīna Līvmane — *Osa Turela*
* Ingrīda Andriņa — *baronese*
* Anita Grūbe — *Helēna Hansena*
* Arnolds Liniņš — *Brūbergs*
* Ārijs Geikins — *Edvardsons*
* Aleksandrs Leimanis — *inspektors Mogensens*
* Oļģerts Dunkers — *viesnīcas saimnieks*
* Edgars Liepiņš — *Bertils Svensons*
* Svetlana Bless — *Svensona sieva*
* Katrīna Pasternaka — *stjuarte*
* Jānis Streičs — *drošības dienesta darbinieks*

## Filmēšanas grupa
* Scenārija autors: Alvis Lapiņš
* Režisors: Jānis Streičs
* Operators: Harijs Kukels
* Mākslinieks: Vasilijs Mass
* Komponists: Raimonds Pauls

## Interesanti fakti
* Epizodiskās lomās redzams Haralds Ritenbergs ar ģimeni - sievu Birutu un dēliem, dvīņiem Erlendu un Dīnu.

## Ārējās saites

* Kino muzejs 

## Video
*
Cēsu iela

**Cēsu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Cēsu iela — iela Alūksnē;
** Cēsu iela — iela Daugavpilī;
** Cēsu iela — iela Jēkabpilī;
** Cēsu iela — iela Jūrmalā;
** Cēsu iela — iela Līgatnē;
** Cēsu iela — iela Limbažos;
** Cēsu iela — iela Preiļos;
** Cēsu iela — iela Rēzeknē;
** Cēsu iela — iela Rīgā;
** Cēsu iela — iela Rūjienā;
** Cēsu iela — iela Saulkrastos;
** Cēsu iela — iela Siguldā;
** Cēsu iela — iela Smiltenē;
** Cēsu iela — iela Tukumā;
** Cēsu iela — iela Valkā;
** Cēsu iela — iela Valmierā.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Cēsu iela — iela Raiskuma pagasta Auciemā;
** Cēsu iela — iela Blomes pagasta Blomē;
** Cēsu iela — iela Dzērbenes pagasta Dzērbenē;
** Cēsu iela — iela Ērgļu pagasta Ērgļos;
** Cēsu iela — iela Amatas pagasta Ģikšos;
** Cēsu iela — iela Raunas pagasta Raunā;
** Cēsu iela — iela Umurgas pagasta Umurgā.

## Skatīt arī
* Cēsu rotas iela
Hasīdisms

thumb|300px|Hasīdisma piekritēju tērpi mūsdienās

**Hasīdisms** ( (*Hasīd*) — 'laipnums') ir ortodoksālā jūdaisma virziens. Tas radies 18. gadsimtā Polijā, pamatlicējs ir Baalšemtovs (ap 1700—1760). Hasīdisms māca piekopt lūgšanas, cenšanos būt dievbijīgam un "ar prieku kalpot tam Kungam". Daudzu tā ideju pamatā ir kabala.

Pārvarēdams spēcīgu opozīciju, 18. un 19. gadsimtā hasīdisms izplatījās visā Austrumeiropā. Kustības priekšgalā atradās harismātiski vadoņi — cadiki.

Lielu nozīmi grupējums piešķīra ekstātiskajai reliģijas iezīmei, noraidot intelektuālo aspektu, ko piekopa talmūdiskās akadēmijas jeb rabīnu skolas. Hasīdisma piekritēji arī mūsdienās valkā melnus uzvalkus un cepures ar platām malām, konservatīvi saglabājot 19. gadsimta eiropiešu ģērbšanās stilu. Pretestība modernajām tendencēm novedusi opozīcijā cionismam, lai gan daudzi hasīdi ir aktīvi Izraēlas atbalstītāji.
Ziemassvētku vecītis

[thumb|Ziemassvētku vecītis kopā ar [suns|suni ziemeļbrieža maskā]]
**Ziemassvētku vecītis** jeb **Santaklauss** ir folkloras tēls, kurš, pēc vairāku Rietumu kultūru tradīcijām, Ziemassvētku vakarā () nes dāvanas bērniem, kuri iepriekšējā gadā labi uzvedušies. Iespējamais Ziemassvētku vecīša prototips ir nīderlandiešu Sinterklāss, kurš savukārt varētu būt cēlies no vācu pasakas par dāvanas nesošo Svēto Nikolaju.

Ziemassvētku vecītis parasti tiek attēlots kā apaļīgs, sarkanā tērpā ģērbies vīrs ar garu, baltu bārdu. Šāds Ziemassvētku vecīša attēlojums kļuva populārs ASV un Kanādā 19. gadsimta pēc karikatūrista Tomasa Nasta zīmētajām karikatūrām.

Ir vairākas versijas par Ziemassvētku vecīša dzīvesvietu. Eiropā parasti uzskata, ka viņš dzīvo Lapzemē. Amerikāņu versijā viņš dzīvo Ziemeļpolā kopā ar Klausas kundzi, ļoti daudziem elfiem un vismaz astoņiem vai deviņiem ziemeļbriežiem. Dziesmā "Santa Claus Is Coming to Town" tiek stāstīts, ka Ziemassvētku vecītis bērnus šķiro pēc uzvedības labajos un sliktajos un dala dāvanas: rotaļlietas, saldumus labajiem bērniem visā pasaulē un dažkārt sliktajiem bērniem tiek dāvinātas ogles. Dāvanas tiek izgatavotas darbnīcā, kurā darbojas elfi.

## Skatīt arī
* Salavecis

## Ārējās saites

* Oriģinālie 1860. gadu Ziemassvētku vecīša zīmējumi 
* Ziemassvētku vecīša rezidence. Ziemassvētku un Jaunā gada muzejs.
Salavecis

[thumbnail|200px|Salaveča statuja 2010. gada [Vologdas izstādē-gadatirgū „Krievu mežs”]]
**Salavecis**, **Salatēvs** jeb **Salatētis** (, ; ) ir Krievijā un bijušajā PSRS izplatīts folkloras tēls. Salavecis Jaungada naktī nes dāvanas bērniem. Tēla saknes ir meklējamas slāvu mitoloģijā.

Padomju Savienības pastāvēšanas sākumā Salavecis bija aizliegts, bet vēlāk tas kļuva par nozīmīgu Padomju Savienības kultūras simbolu. Viens no galvenajiem mērķiem Salaveča popularizēšanā bija radīt alternatīvu rietumu kultūras Ziemassvētku vecītim, kurš sākotnēji bija kristīgās kultūras tēls — Svētais Nikolajs (Santa Klauss). Laika gaitā izveidojās tradīcija, ka pasākumus bērniem Salavecim palīdz vadīt Sniegbaltīte, kura ir viņa mazmeita. Sniegbaltīte ir bārene, tērpta balti zilā kleitā. Krievijā par Salaveča dzīves vietu uzskata Veļikijustjugu, Vologdas apgabalā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vecpilsētas laukums

**Vecpilsētas laukums** var būt:
* Vecpilsētas laukums, Jēkabpilī.
* Vecpilsētas laukums, Ventspilī.

## Skatīt arī
* Vecpilsētas iela
Gunārs Jākobsons

**Gunārs Jākobsons** (dzimis  Jaunsvirlaukā) ir bijušais latviešu sporta žurnālists, televīzijas un radio komentētājs. Galvenokārt komentējis hokeju un futbolu. Latvijas Gada balvas sportā 2010 ieguvējs par mūža ieguldījumu Latvijas sportā. Par sporta žurnālistu nostrādājis vairāk nekā 50 gadus. Kopā ir gatavojis vairāk nekā 3000 sporta pārraides, gatavojis reportāžas no 13 Olimpiskajām spēlēm.

## Biogrāfija
1959. gadā absolvējis Latvijas Valsts Universitātes Juridisko fakultāti.

19 gadu vecumā sācis darbu Mežaparka radiomezglā par diktoru tehniķi. Savu darbu kā sporta žurnālists viņš uzsāka 1950. gadu vidū, debiju piedzīvodams . Laika posmā no 1956. līdz 1991. gadam viņš strādāja Latvijas Radio, kur vadīja vairākus sporta raidījumus, kā arī bērniem, mākslai un literatūrai veltītus raidījumus. Tāpat viņš veidoja raidījumu "Mikrofona aptauja". Strādājis par sporta žurnālistu 13 Olimpiskajās spēlēs un 30 Pasaules čempionātos hokejā. 2007. gadā piedalījās LNT šovā "Divas zvaigznes" kopā ar Margaritu Vilcāni.

1959. gadā G. Jākobsons kļuvis par Latvijas Žurnālistu savienības biedru, 1985. gadā — Latvijas PSR Nopelniem bagāto kultūras darbinieku. 1997. gadā saņēmis Jāņa Lintera prēmiju par ilgstošo un profesionāli izcilo darbu. 2000. gadā par lielo ieguldījumu radiožurnālistikā viņš saņēma "Cicerona Goda" nosaukumu. Tāpat par ilgstošo darbu Pasaules čempionātu komentēšanā viņš saņēma Starptautiskās Hokeja federācijas balvu par mūža ieguldījumu.  īpaša LOK komisija paziņoja, ka G. Jākobsons saņems balvu par mūža ieguldījumu sportā.  īpašā Latvijas Gada balvas sportā 2010 pasniegšanas ceremonijā viņš saņēma šo balvu.

 viņš tika nosaukts kā viens no Triju Zvaigžņu ordeņa saņēmējiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Latvijas ļaudis" profils
Škeņeva

**Škeņeva** ir mazciems (agrāk vidējciems) Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Izvietojies pagasta vidienē, saplūdis ar austrumos esošo pagasta centru Sondoriem,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas.

Škeņevā atrodas Verēmu pamatskola.

## Vēsture
Pēc 1897. gada Krievijas Impērijas tautas skaitīšanas datiem Škeņeva bija katoļu ciems ar 18 sētām un 105 iedzīvotājiem.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
Santa

**Santa** var būt:

* Santa (personvārds);
* Santa (portāls) — 1991. gada novembrī dibinātā žurnāla "Santa" veidotā vietne internetā;
* Žurnāls Santa (izdevniecība).

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Sandija Santa

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Santa Dreimane

## Santaklauss
* Ziemassvētku vecītis
NBA sezonas labākais treneris

**[[Nacionālā basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] labākais treneris** ir ikgadēja NBA līgas balva, kas tiek piešķirta sezonas labākajam trenerim. Balva tiek piešķirta kopš 1962.—1963. gada sezonas.

## Uzvarētāji

## Piezīmes

*  Tika atzīts par vienu 10 labākajiem NBA treneriem.
*  Maikam D'Antoni ir arī Itālijas pilsonība.

## Atsauces
;Vispārīgās

* 
* 

;Atsevišķās
NBA sezonas labākais debitants

**[[Nacionālā basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] labākais debitants** ir ikgadēja NBA līgas balva, kas tiek piešķirta labākajam sezonas debitantam. Balva tiek pasniegta kopš 1952.—1953. gada sezonas.

## Uzvarētāji

## Piezīmes

*  Ieguva NBA vērtīgākā spēlētāja balvu tajā pašā gadā.
*  Lai arī Džeriju Lūkasu 1962. gadā draftēja Sinsinati "Royals", viņš neparakstīja līgumu ar komandu līdz pat 1963. gadam, kad viņš vēlējās parakstīt līgumu ar Amerikas basketbola līgas komandu Klīvlendas "Pipers". Viņa debijas sezona bija .
*  Lai arī Leriju Bērdu 1978. gadā draftēja Bostonas "Celtics", viņš aizvadīja pēdējo gadu koledžā un nespēlēja NBA līdz pat 1979. gadam. Viņa debijas sezona bija .
*  Patriks Jūings piedzima Jamaikā, taču kļuva par ASV pilsoni spēlēdams basketbolu Džordžtaunas Universitātē. Viņš pārstāvēja ASV izlasi 1984. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.
* Lai arī Deividu Robinsonu 1987. gadā draftēja Sanantonio "Spurs", viņš nespēlēja NBA līdz pat 1989. gadam ASV kara dienesta dēļ. Viņa debijas sezona bija .
*  Tā kā ka Tims Dankans ir ASV pilsonis pēc dzimšanas vietas viņš drīkst pārstāvēt ASV izlasi. Viņš pārstāvēja ASV izlasi 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
*  Sezona, kurā ir bijuši vairāki balvas ieguvēji
*  Lūiss Alsindors nomainīja savu vārdu uz Karīms Abduldžabārs
*  Bleiks Grifins Vasaras līgā gūtās kājas traumas dēļ izlaida visu 2009.—2010. gada sezonu. Viņa debijas sezona bija 2010.—2011. gada sezona.

## Atsauces
;Vispārīgās

* 
* 

;Atsevišķās
Silinīki

**Silinīki** var būt:
* Silinīki — apdzīvota vieta Ludzas novada Mērdzenes pagastā;
* Silinīki — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Audriņu pagastā;
* Silinīki — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Vērēmu pagastā;
* Silinīki — apdzīvota vieta Balvu novada Lazdukalna pagastā;
* Silinieku — izzuduša ciema Balvu novada Baltinavas pagastā cits nosaukums;
* Madonas novada Varakļānu pagasta Silenieku latgaliskais nosaukums.
* Silinīki -- skrajciems Rēzeknes novada Kantinieku pagastā.
## Skatīt arī
* Siliniki
* Silinīku pilskalns
* Silenieki
* Silinieki
Silinieki

**Silinieki** var būt:
* Silinieki — apdzīvota vieta Preiļu novada Aizkalnes pagastā.
* Silinieki — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Sakstagala pagastā.
* Silinieki, citi nosaukumi Silenīki (latgaliski), Silinīki (latgaliski) — skrajciems Balvu novada Rugāju pagastā.
* Silinieki — izzudis ciems Balvu novada Baltinavas pagastā.

## Skatīt arī
* Silinieku kapi
* Silenieki
* Silinīki
Tūmuži

**Tūmuži** ir ciems Rēzeknes novada Vērēmu pagastā pie autoceļa A13 starp Sondoriem un Veremēm. Tūmužos atrodas Rēzeknes 13. autobusa galapunkts.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 44 cilvēkiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Krastu ciems

**Krastu ciems** var būt:
* Krastu ciems - Jaunjelgavas rajona administratīvi teritoriāla vienība 1949-1954
* Krastu ciems - Jaunjelgavas un Bauskas rajonu administratīvi teritoriāla vienība 1949-1961

## Skatīt arī
* Krasti
Jaunjelgavas rajons

**Jaunjelgavas rajons** bija Latvijas PSR administratīvi teritoriālā vienība. Izveidota , apvienojot bijušā Jēkabpils apriņķa Jaunjelgavas pilsētas un Daudzeses, Mazzalves (daļu), Seces un Sērenes pagastu, Bauskas apriņķa Kurmenes un Taurkalnes pagastu un Ogres apriņķa Birzgales pagasta teritorijas. Rajona centrs bija Jaunjelgavas pilsēta. Rajons no 1952. līdz 1953. gadam ietilpa Rīgas apgabalā. Rajons likvidēts , tā teritoriju iekļaujot Baldones, Bauskas un Jēkabpils rajonos.

## Administratīvi teritoriālais iedalījums
Jaunjelgavas rajonā dibināšanas brīdī ietilpa 1 pilsēta un 18 ciema padomes:

### Teritoriālās izmaiņas
*  likvidēti Degļupes (pievienots Daugaviešu ciemam), Gobas (pievienots Valles ciemam), Krastu (pievienots Grebļu ciemam), Oškalnes (pievienots Birzgales ciemam), Taursila (pievienots Krastu ciemam), Uzvaras (pievienots Daudzeses ciemam) un Vecsērenes (pievienots Sērenes ciemam) ciemi. 

Uz likvidēšanas brīdi rajonā bija 1 pilsēta un 11 ciema padomes:

Rajonu likvidējot, Jaunjelgavas pilsētu un Daudzeses, Grebļu, Seces un Sērenes ciemus pievienoja Jēkabpils rajonam, Valles (daļu), Birzgales un Daugaviešu ciemus — Baldones rajonam, Krastu, Krūmiņciema, Kurmenes, Taurkalnes un Valles (daļu) ciemus — Bauskas rajonam.

## Atsauces un piezīmes
Silinīki (Audriņu pagasts)

**Silinīki** ir skrajciems Rēzeknes novada Audriņu pagastā, kādreiz bija vienota apdzīvota vieta ar Vērēmu pagasta Silinīkiem. Ciemu šķērso reģionālais autoceļš Gulbene (P36), attālums līdz Audriņu pagasta centram, Audriņiem, ir 1,7 km.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 93 cilvēkiem.

## Atsauces
Silenieki

**Silenieki** var būt:
* Silenieki — apdzīvota vieta Bauskas novada Brunavas pagastā.
* Silenieki — apdzīvota vieta Gulbenes novada Litenes pagastā.
* Silenieki — apdzīvota vieta Madonas novada Varakļānu pagastā.
* Silenieki — apdzīvota vieta Balvu novada Rugāju pagastā.
* Silenieki — apdzīvota vieta Balvu novada Lazdukalna pagastā.
* Aizkalnes pagasta skrajciema Silinieki kļūdains nosaukums.

## Skatīt arī
* Silenieku dīķis
* Silenieku kapi
* Silenieku mežs
* Silenieku pilskalns
* Silene
* Silinīki
* Silinieki
6. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)

**6. autobusu maršruts** ir Rēzeknes sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Vipingas līdz Tūmužiem. Šo maršrutu apkalpo SIA „Dekom” autobusu parks, kas atrodas Viļakas ielā 1b.

2011. gada 31. decembrī 6. autobusu maršruts tiks likvidēts, bet sākot ar 2012. gada 1. janvāri tā reisus pārņems jaunizveidotais 13. autobusu maršruts, kuru apkalpos SIA „Rēzeknes Satiksme”.

## Maršruts
**[[Vipinga]]** — **[[Tūmuži]]** kursē pa šādām ielām: Meža iela, Rēznas iela, Ludzas iela, Latgales iela, Atbrīvošanas aleja un ceļš A13.

**[[Tūmuži]]** — **[[Vipinga]]** kursē pa šādām ielām: ceļš A13, Atbrīvošanas aleja, Latgales iela, Ludzas iela, Rēznas iela un Meža iela.

## Pieturvietas

## Atbrīvošanas alejas rekonstrukcijas laikā
Sakarā ar Atbrīvošanas alejas rekonstrukcijas darbiem, no 2011. gada 14. marta sabiedriskā transporta kustība tika novirzīta uz Dārzu ielu, ka rezultātā 6. autobusu maršruts arī tika mainīts.

### Maršruts
**[[Vipinga]]** — **[[Tūmuži]]** kursē pa šādām ielām: Meža iela, Rēznas iela, Ludzas iela, Latgales iela, Dārzu iela, Stacijas iela, Atbrīvošanas aleja un ceļš A13.

**[[Tūmuži]]** — **[[Vipinga]]** kursē pa šādām ielām: ceļš A13, Atbrīvošanas aleja, Stacijas iela, Dārzu iela, Latgales iela, Ludzas iela, Rēznas iela un Meža iela.

## Pieturvietas

## Skatīt arī
* Rēzekne
* Sabiedriskais transports Rēzeknē
* Dekom

## Atsauces

## Ārējās saites
* SIA Dekom - Sabiedriskā transporta pakalpojumi
Volhova

**Volhova** () ir upe Krievijas ziemeļrietumu daļā, kas tek cauri Novgorodas un Ļeņingradas apgabalu. Vienīgā upe, kas iztek no Ilmeņa ezera.

Vairāk kā divsimt kilometrus garā Volhova ietek Lādogas ezerā, kas atrodas uz ziemeļiem no Ilmeņa ezera. Tās kopējais baseins sastāda 80,2 tūkstošus kvadrātkilometru. Volhova ir kuģojama visā savā garumā, tomēr no novembra beigām līdz aprīļa sākumam upi klāj ledus kārta. Galvenās pietekas: labajā pusē — Pčevža, Oskuja; kreisajā pusē — Keresta un Tigoda. Volhovas krastos (tecējuma virzienā) atrodas šādas pilsētas — Veļikijnovgoroda, Kiriši, Volhova un Novaja Ladoga.

Volhova bija nozīmīgs viduslaiku tirdzniecības ūdensceļš. Vairākus gadsimtus tās krastos atradās vikingu apmetnes, jo upe ietilpa "ceļā no varjagiem uz grieķiem". 1926. gadā uz upes tika atklāta Daugavpilī dzimušā inženiera Henriha Graftio projektētā Volhovas HES, kas darbojas joprojām, un ir viena no vecākajām HES Krievijā. Otrā pasaules kara laikā Volhovas ziemeļu daļā atradās karadarbības fronte, kur cīnījās arī latviešu leģionāri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Volhova (nozīmju atdalīšana)

**Volhova** () ir vietvārds, ko attiecina uz šādiem ģeogrāfiskiem objektiem:
* Volhova — upe Krievijas ziemeļrietumu daļā.
** Volhovas HES — hidroelektrostacija uz Volhovas upes.
* Volhova — Krievijas pilsēta Ļeņingradas apgabalā
* Volhovas fronte — viena no Otrā pasaules kara frontēm.
Inter

***Inter*** var būt:
* *[[Inter (TV kanāls)|Inter]]* — Ukrainas TV kanāls;
* *[[Inter Miami CF]]* — ASV futbola klubs;
* Milānas "Internazionale" — Itālijas futbola klubs;
* *[[Sport Club Internacional]]* — Brazīlijas futbola klubs;
* *[[FC Inter Turku]]* — Somijas futbola klubs;
* *[[NK Inter Zaprešić]]* — Horvātijas futbola klubs;
* Azerbaidžānas futbola kluba *[[Şamaxı FK]]* agrākais nosaukums.
Stoļerova

**Stoļerova** ir ciems Rēzeknes novada Stoļerovas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Rēzeknes upes labajā krastā pie Stoļerovas ezera 19 km no novada centra Rēzeknes un 262 km no Rīgas.

Stoļerova ir sena apdzīvota vieta, kuras nosaukums, iespējams, radies no vārda *stoļari* () — galdnieki. Apdzīvotā vieta izveidojusies kā amatnieku ciems bijušās Stoļerovas muižas (*Stolarowszina*) teritorijā. 1933. gadā Stoļerovai piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss. 1935. gadā Stoļerovā bija 22 dzīvojamās mājas un 105 iedzīvotāji, 1989. gadā — 364 iedzīvotāji. No 1945. gada _ Stoļerovas ciema (vēlāk — pagasta) centrs.

Stoļerovā atrodas pagasta pārvalde, Rēznas pamatskola (dibināta 1908. gadā), kultūras nams, bibliotēka, pasta nodaļa, katoļu baznīca. Baznīcas žogs ar vārtiem un Stoļerovas katoļu kapela ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi.

1897. gadā katoļu muižā un ciemā bija 18 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
.tn

**.tn** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Tunisiju. Tas tika izveidots 1991. gadā. Domēna sponsors ir *Agence Tunisienne d'Internet*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu.

## Otrā līmeņa domēni
Reģistrācija ir iespējama otrajā līmenī vai trešajā līmenī zem šādiem otrā līmeņa domēniem:

* .agrinet.tn
* .com.tn
* .defense.tn
* .edunet.tn
* .ens.tn
* .fin.tn
* .gov.tn
* .ind.tn
* .info.tn
* .intl.tn
* .mincom.tn
* .nat.tn
* .net.tn
* .org.tn
* .perso.tn
* .rnrt.tn
* .rns.tn
* .rnu.tn
* .tourism.tn

## Ārējās saites

*  IANA .tn whois information
Neretas rajons

**Neretas rajons** bija Latvijas PSR administratīvi teritoriālā vienība. Izveidota , apvienojot bijušā Jēkabpils apriņķa Viesītes pilsētas un Elkšņu, Mazzalves (daļu), Mēmeles, Neretas, Rites, Saukas, Viesītes un Zalves pagastu teritorijas. Rajona centrs bija Neretas strādnieku ciemats. Rajons no 1952. līdz 1953. gadam ietilpa Daugavpils apgabalā. Rajons likvidēts , tā teritoriju iekļaujot Jēkabpils rajonā.

## Administratīvi teritoriālais iedalījums
Neretas rajonā dibināšanas brīdī ietilpa 1 pilsēta un 15 ciema padomes:

### Teritoriālās izmaiņas
*  no Neretas ciema izdalīts jaunizveidotais Neretas strādnieku ciemats,
*  likvidēti Apšukalna (pievienots Rites ciemam), Gricgales (pievienots Pilskalnes ciemam), Jaunsaukas (pievienots Lones un Saukas ciemiem), Klauces (pievienots Viesītes ciemam), Mēmeles (pievienots Mazzalves ciemam), Neretas (pievienots Lones ciemam) un Oškalna (pievienots Zalves ciemam) ciemi,
*  likvidēts Viesītes ciems, teritorija pievienota Viesītes pilsētai, izveidojot Viesītes lauku teritoriju. 

Uz likvidēšanas brīdi rajonā bija 1 pilsēta, 1 strādnieku ciemats un 7 ciema padomes:

* Viesītes pilsēta ar lauku teritoriju
* Neretas strādnieku ciemats
* Lones ciems
* Mazzalves ciems
* Pilskalnes ciems
* Rites ciems
* Salates ciems
* Saukas ciems
* Zalves ciems

## Atsauces un piezīmes
Nikolajs Antropovs

**Nikolajs Antropovs** (; dzimis 1980. gada 18. februārī Ustkamenogorskā) ir bijušais Kazahstānas hokejists, centra uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 788 spēles Nacionālajā hokeja līgā, tajās atzīmējoties ar 465 punktiem. Karjeras lielāko daļu aizvadījis Toronto "Maple Leafs" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Antropovs savu karjeru uzsāka 1996. gadā, spēlējot Krievijas Augstākās līgas klubā Ustkamenogorskas "Torpedo". Tika sagaidīts, ka Antropovs tiks izvēlēts NHL drafta otrajā kārtā, bet pēc lieliskās sezonas "Torpedo" rindās, kā arī atzīmēšanās ar 26 punktiem izlases spēlē pret Islandi, 1998. gada NHL draftā viņu ar augsto kopējo 10. numuru izvēlējās Toronto "Maple Leafs". 1998.—99. gadā Antropovs vēl palika Eiropā, spēlējot Krievijas Superlīgas klubā Maskavas "Dinamo". 1999.—2000. sezonā Antropovs jau spēlēja "Maple Leafs" rindās. 2004.—05. sezonas NHL lokauta laikā Niks spēlēja Kazaņas "Ak Bars" rindās.

Antropovs traumu dēļ izlaida nozīmīgu daļu 2005.—06. sezonas. Antropovs turpināja būt viens no "Maple Leafs" vadošajiem uzbrucējiem, līdz 2009. gada 4. martā viņš tika aizmainīts uz Ņujorkas "Rangers", kurā viņš aizvadīja vien 18 spēles. Viņa līgums vasarā beidzās, kā rezultātā viņš parakstīja jaunu līgumu uz nākamajām četrām sezonām ar Atlantas "Thrashers" vienību.

2011. gada vasarā "Thrashers" franšīze tika pārdota līdz ar Antropova līgumu, attiecīgi hokejistam 2011.—12. gada sezonu aizvadot jau Vinipegas "Jets" sastāvā. 2013. gada vasarā pievienojās Astanas "Baris" rindām. Tās sastāvā aizvadīja nākamās divas sezonas, līdz noslēdza profesionāļa karjeru.

Kazahstānas izlases rindās Antropovs spēlējis 1998. un 2014. gada Pasaules čempionātos, kā arī 2006. gada olimpisko spēļu turnīrā.

## Ārējās saites
Rozeļmuiža

**Rozeļmuiža** (**Rezenmuiža**, **Rozenmuiža**) ir skrajciems Rēzeknes novada Stoļerovas pagastā, atrodas netālu no Služevas ezera. Līdz 1945. gadam ciems bija Rēznas pagasta centrs.

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 27 cilvēkiem.

## Atsauces
Acone (nozīmju atdalīšana)

**Acone** var būt:
* Acone — apdzīvota vieta Salaspils novada Salaspils pagastā.
* Acone — vasarnīcu ciems Salaspils novada Salaspils pagastā.
* Acone — dzelzceļa stacija līnijā Rīga — Ērgļi.
Kaktiņu ciems

**Kaktiņu ciems** var būt:
* Kaktiņu ciems - Apes rajona administratīvi teritoriālā vienība 1949-1951
* Kaktiņu ciems - Saulkrastu rajona administratīvi teritoriālā vienība 1949-1954
Saulkrastu rajons

**Saulkrastu rajons** (līdz 1952. gadam **Saulkrastes rajons**) bija Latvijas PSR administratīvi teritoriālā vienība. Izveidota , apvienojot bijušā Rīgas apriņķa Ādažu (daļu), Bīriņu, Krimuldas, Lēdurgas, Pabažu, Sējas, Skultes, Turaidas un Vidrižu pagastu teritorijas. Rajona centrs bija Saulkrastu strādnieku ciemats. Rajons no 1952. līdz 1953. gadam ietilpa Rīgas apgabalā. Rajons likvidēts , tā teritoriju iekļaujot Rīgas un Siguldas rajonos.

## Administratīvi teritoriālais iedalījums
Saulkrastu rajonā dibināšanas brīdī ietilpa 19 ciema padomes:

### Teritoriālās izmaiņas
*  no Saulkrastu ciema izdalīts jaunizveidotais Saulkrastes strādnieku ciemats,
*  likvidēts Saulkrastu ciems, teritorija pievienota Inčupes ciemam, Inčupes ciems pārdēvēts par Pēterupes ciemu,
*  likvidēti Carnikavas (pievienots Ādažu ciemam), Gaveņu (pievienots Krimuldas ciemam), Gravas (pievienots Vidrižu ciemam), Inciema (pievienots Turaidas ciemam), Pēterupes (pievienots Pabažu ciemam), Kaktiņu (pievienots Lēdurgas ciemam), Lojas (pievienots Sējas ciemam) un Straumes (pievienots Skultes ciemam) ciemi.

Uz likvidēšanas brīdi rajonā bija 1 strādnieku ciemats un 10 ciema padomes:

* Saulkrastu strādnieku ciemats
* Ādažu ciems
* Bīriņu ciems
* Garkalnes ciems
* Krimuldas ciems
* Lēdurgas ciems
* Pabažu ciems
* Sējas ciems
* Skultes ciems
* Turaidas ciems
* Vidrižu ciems

Rajonu likvidējot, Saulkrastu strādnieku ciematu un Ādažu, Garkalnes, Pabažu un Skultes ciemus pievienoja Rīgas rajonam, Bīriņu, Krimuldas, Lēdurgas, Sējas, Turaidas un Vidrižu ciemus — Siguldas rajonam.

## Atsauces un piezīmes
Ekvinokcija

thumbnail|235px|Saules gaismas plūsma uz Zemi ekvinokcijas brīdī
**Ekvinokcija** ( — ‘vienāds’; *nox* — ‘nakts’) jeb **vienādības** ir brīdis, kad Saules centrs šķērso debess ekvatoru. Uz Zemes šāds brīdis ir divas reizes gadā. Pirmo reizi ekvinokcija ir martā (20. vai 21. martā), ko dēvē par pavasara ekvinokciju, bet otro reizi — septembrī (22. vai 23. septembrī), ko dēvē par rudens ekvinokciju. Ekvinokcijas brīdī terminators iet caur abiem Zemes poliem, bet dienas un nakts ilgumi ir aptuveni vienādi.
Ekvinokcijas brīdī iestājas astronomiskais pavasaris vai astronomiskais rudens.

## Gadskārtu svētki
Pirmajā svētdienā un pirmdienā pēc pirmā pilnmēness pēc pavasara ekvinokcijas vai tās laikā kristieši svin Lieldienas. Rietumu kristīgajā baznīcā Lieldienu datums iekrīt starp 22. martu un 25. aprīli. Austrumu pareizticīgajās baznīcās, kuras lieto senāko Jūlija kalendāru, Lieldienu datumi ir starp 4. aprīli un 8. maiju pēc Gregora kalendāra. Lieldienu datuma aprēķināšanas kārtību pieņēma Pirmajā Nīkajas koncilā 325. gadā.

Pēc rudens ekvinokcijas latvieši svinēja Apjumības svētkus, kurus aizstāja kristiešu Miķeļdiena, kas mūsdienās iekrīt 29. septembrī.

## Ekvinokciju un saulgriežu laiki
Tabulā ir apkopoti ekvinokciju un saulgriežu laiki pēdējos un nākamajos gados. Norādīts UTC, kas atšķiras no Latvijas laika (UTC+2 ziemā, UTC+3 vasarā).

## Atsauces
Degumnieku ciems

**Degumnieku ciems** var būt:
* Degumnieku ciems - Varakļānu rajona administratīvi teritoriāla vienība 1949-1954
* Degumnieku ciems - Madonas rajona administratīvi teritoriāla vienība 1968-1973
1434. gads

**1434. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
### Maijs
* 30. maijs — beidzās Husītu kari.
### Jūnijs
* 1. jūnijs — Vladislavs III Varnietis kļuva par Polijas karali.

### Nezināms datums
* Portugāļu tirgotāji pirmo reizi atveda vergus no Āfrikas uz Lisabonu.

## Dzimuši
* 18. septembris — Portugāles Eleonora (*Eleonore von Portugal*), Svētās Romas imperatore (mirusi 1467.)

## Miruši
* 1. jūnijs — Jagailis, Lietuvas dižkunigaitis un Polijas karalis (dzimis 1348.)