open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Prāgas metronoms

thumb|Prāgas metronoms
**Prāgas metronoms** ir milzīgs, strādājošs metronoms, kurš atrodas Prāgas centrā ar skatu uz Vltavas upi un pilsētas centru. To uzcēla 1991. gadā un tas atrodas uz postamenta, kas palika pēc milzīgā Josifa Staļina pieminekļa nojaukšanas (pieminekli iznīcināja destaļinizācijas laikā 1962. gadā). 23 metrus augstais metronoms ir dekoratīvs objekts, jaunatnes tikšanās vieta, ka arī Eiropā pazīstama skeitborda aktivitāšu vieta. Tā autors ir starptautiski pazīstams mākslinieks Vratislavs Novāks.

## Ārējās saites
* Raksts par bijušo Staļina pieminekli
Salnas gliemezene

**Salnas gliemezene** () - sēne. Cepurīte neliela, līdz 6 cm plata, iedzeltena vai iesārta, pārklāta ar biezu, brūnganu gļotu kārtu. Kātiņš dzeltenīgs, dažreiz ar sīkām, brūnganām zvīņām. Lapiņas jaunām sēnēm gaiši pelēkas, vēlāk iedzeltenas vai dzeltenīgi sārtas. Atrodama oktobrī, novembrī, skuju koku mežos. Ēdama, bet nav garšīga. Pirms cepšanas jānoņem gļotas un jānovāra. Ņemot vērā, ka šīs sēnes ir nelielas un samērā reti atrodamas, turklāt vēlu rudenī, tās var arī nevākt. Ne mazāk gļotainas ir arī citas gliemezenes, tās atrodamas samērā reti.
Kastaņu smilšbeka

**Kastaņu smilšbeka** jeb **brūnā cūku beka** (*Gyroporus castaneus*, agrāk arī *Suillus castaneus* un *Boletus castaneus*) ir Latvijā ļoti reta smilšbeku dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami, taču iekļauti Latvijas īpaši aizsargājamo sugu sarakstā un tādēļ nav ievācami.

## Sēnes apraksts
thumb|Kastaņu smilšbekas kātiņa iekšienes zīmējums
thumb|Kātiņš parasti ir cepurītes tonī
* Cepurīte: krāsa oranžbrūna, sarkanbrūna vai kastaņbrūna, vecumā izbalo līdz dzeltenbrūnai. Virsmiziņa sausa, sākumā viegli tūbaina, vēlāk gluda, ar asu viļņotu maliņu. Forma sākumā pusapaļa, vēlāk plakani izliekta līdz plakanai. Platums līdz 10 cm. Mīkstums balts līdz gaiši dzeltenam, ar vāju smaržu un riekstu garšu, griezumu vietās krāsu nemaina.
* Stobriņi: sākumā balti, vēlāk dzeltenīgi, brīvi vai vāji pieauguši. Atveres mazas, apaļas, sākumā baltas, sēnei augot kļūst dzeltenīgas, vecumā iespiedumu vietās var brūnēt.
* Kātiņš: ciets, cilindrisks vai ar nelielu paresninājumu apakšdaļā, jaunībā ar iekšējām kamerām, vecumā ar dobumu, dzeltenbrūns līdz kastaņbrūnam, nedaudz gaišāks par cepurīti vai tās krāsā, sākumā pūkaini samtains, vēlāk gluds, bez gredzena un tīklota zīmējuma. Garums līdz 8 cm, resnums 1,5—3 cm.
* Sporas: gludas, elipsoīdas, dzeltenīgas, masā bālgani dzeltenas, 7—12/4—7 µm.
* Bazīdijas: 25—42/9—12 µm.
* Cistīdas: vālesveida vai vidū paplašinātas, bezkrāsainas, 35—50/7—15 µm.

## Augšanas apstākļi

Mikorizas sēne. Aug dažādu koku mežos un mežmalās smilšainās augsnēs, biežāk pa vienai, no jūlija līdz septembrim. Biedrojas biežāk ar ozoliem un priedēm, retāk arī ar dažiem citiem lapukokiem (dižskābaržiem, kastaņām, bērziem). Daži mikologi domā, ka šī un vēl dažas smilšbekas ir ne tikai mikorizas sēnes, jo tās reizēm aug visai attālu no kokiem. Izvēlas labi apgaismotas vietas.

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas. Vairumā valstu tiek uzskatīta par garšīgu, taču Portugālē — par iespējami indīgu. Latvijā aizsargājama retuma dēļ.

## Līdzīgās sugas

Tuvu līdzīgu dubultnieku nav. Nedaudz līdzīga ir lāču samtbeka, kuras stobriņu slānis ir dzeltens un zilē iespiedumu vietās. Nedaudz līdzīgas ir arī baravikas, taču tām nav dobumaina kātiņa un tās nav tik cietas vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mikologu biedrība
* index Fungorum
* Гиропорус каштановый
* Mycobank
Alina Orlova

**Alina Orlova**, īstajā uzvārdā **Orlovska**, (dzimusi , Visaginā) ir lietuviešu dziedātāja un dziesmu autore.

## Daiļrade
Alina izpilda gan savas, gan citu autoru dziesmas. Viņa dzied trijās valodās: lietuviešu, krievu un angļu.

Alina apbalvota ar Lietuvas alternatīvās mūzikas balvu "A.Lt" kategorijā "Gada izlaušanās 2006". Viņas dziesma *Nesvarbu* (Nav svarīgi) 2007. gadā ieguva žurnāla *Pravda* balvu par labāko debiju.

### Debijas albums
Alinas debijas albums *Laukinis šuo dingo* (Savvaļas suns dingo) iznāca 2008. gadā Tas tika prezentēts ar koncertiem Viļņas Svētās Katrīnas baznīcā un Kauņas valsts drāmas teātrī. Albumu izdeva kompānija *MetroMusic*. Tajā ir 16 Alinas Orlovas dziesmas.

# Lovesong
# Vaiduokliai (Spoki)
# Lijo (Lija)
# Paskutinio Mamuto daina (Pēdējā mamuta dziesma)
# Žeme, sukis greitai (Zeme, griezies ātri)
# Po tiltu (Zem tilta)
# Nojus 
# Transatlantic Love 
# Utomlionnoe Solnce 
# Slėpynės (Paslēpes)
# Spi 
# Twinkle, Twinkle Little Star 
# Mėnulis (Mēness)
# Nesvarbu (Nav svarīgi)
# Vasaris (Februāris)
# Ramuma (Rāmums)

2008. gadā Alina Orlova sniedza koncertus arī Krievijā, Lielbritānijā (Liverpūlē un Londonā), Polijā, Īrijā un citur, viņa arī piedalījās festivālā Europavox Francijā.

## Ārējās saites
* My Space
* Alinas fotoattēlu un zīmējumu galerija
* Alinas Orlovas dziesmu teksti un video klipi 
* Alinas fanu lapa
Augšdelma divgalvainais muskulis

**Augšdelma divgalvainais muskulis** () cilvēka anatomijā divgalvainais muskulis, kurš atrodas augšdelma priekšpusē. Muskulis sastāv no garās galvas un īsās galvas. Bicepsa galvenā funkcija ir fleksija elkonī un supinācija apakšdelmā, bet ir arī citas funkcijas.

## Anatomija
Augšdelma divgalvainais muskulis sākas ar divām galviņām: īsā galviņa no lāpstiņas knābjveida izauguma, bet garā — no lāpstiņas virslocītavas iedobuma pauguriņa. Muskulis beidzas abām galviņam savienojoties kopīgā vēderiņā, kas piestiprinās divās dažādās vietās — ar cīpslu pie spieķa kaula nelīdzenuma un ar aponeirozi apakšdelma fascijā.

## Funkcijas
Tā kā muskulis iet pāri divām locītavām, tas ir divlocītavu muskulis un iedarbojas uz vairākām locītavām. Katra augšdelma divgalvainā muskuļa galviņa var sarauties atsevišķi, tādēļ muskuļa funkcija ir salikta. Viss muskulis veic apakšdelma fleksiju un supināciju, tādējādi iedarbojoties uz elkoņa locītavu. Īsā galviņa veic augšdelma abdukciju un fleksiju, bet garā — augšdelma abdukciju — tādējādi tas iedarbojas uz pleca locītavu.

## Papildu attēli

Image:Biceps brachii.png|Novietojums
Image:Arm_flex_pronate.jpg|Daļēji kontrahējies augšdelma divgalvainais muskulis ar apakšdelma fleksiju un pronāciju.
Image:Arm_flex_supinate.jpg|Pilnībā kontrahējies augšdelma divgalvainais muskulis ar apakšdelma fleksiju un supināciju.
Daiļlēkšana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 3 metru tramplīns sinhroni vīriešiem

**2008. gada vasaras olimpiskajās spēlē sinhronajā daiļlēkšanā no 3 metru tramplīna vīriešiem** uzvaru izcīnīja Ķīnas sportisti Fens Vans un Kajs Cins. Sacīkstes tika aizvadītas 13. augustā. Sacīkstēs piedalījās 8 sportistu pāri. Katrs pāris veica 6 mēģinājumus.

## Rezultāti
Dēmostens

**Dēmostens** (, dzimis 384. gadā p.m.ē., miris 322. gadā p.m.ē.) bija ievērojams sengrieķu politiķis un orators no Atēnām. Ar savām runas spējām Senajā Grieķijā varējis ietekmēt gan politisko, gan kultūras dzīvi. Dēmostens mācījās retoriku, analizējot ievērojamāko oratoru runas, kuri dzīvoja pirms viņa.

Bija viens no redzamākajiem Atēnu politiķiem, kurš pretojās Maķedoniešu ietekmes pieaugumam. 322. gadā p. m. ē., nevēlēdamies nonākt maķedoniešu gūstā, Dēmostens izdarīja pašnāvību.

## Ārējās saites
GHV2

**GHV2** (abreviatūra no **Greatest Hits Volume 2**) ir ASV dziedātājas Madonnas labāko dziesmu izlases albums, kuru ierakstu kompānija Maverick Records sadarbībā ar Warner Records izdeva 2001. gada 12. novembrī. Šī bija mūziķes Madonnas otrā labāko dziesmu izlase pēc 1990. gada albuma The Immaculate Collection, tomēr atšķirībā no pirmās dziesmu izlases albuma GHV2 netika iekļauta neviena jauna dziesma.

## Dziesmu saraksts

## Skatīt arī
* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājaslapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājaslapa
Talahasī

**Talahasī** () ir Floridas štata galvapilsēta. 2005. gadā Talahasī bija 159 012 iedzīvotāju, bet 2020. gadā — 196169.

Talahasī atrodas Floridas štatas universitāte un FAMU.
thumb|Talahasī pilsēta 1885. gadā

## Atsauces

## Ārējās saites

*
*The Local Conservation District – Information on Natural Resources, and Panoramic Tours
*The Tallahassee Democrat Newspaper
*Mission San Luis
*Tallahassee Trust for Historic Preservation – Places to Discover
Fleksija

**Fleksija** (no  — ‘salocīties, saliekties’) var būt:

* Fleksija (anatomija)
* Fleksija (valodniecība)
* galotnes cits nosaukums
GHV2 Remixed

**GHV2 Remixed** (pilnā nosaukumā **GHV2 Remixed: The Best Of 1991–2001**) ir ASV mūziķes Madonnas labāko dziesmu remiksa albums, kuru ierakstu kompānija Maverick Records sadarbībā ar Warner Records izdeva 2001. gada 11. decembrī. Šis albums nebija komerciāli pieejams, jo tika izdots kā albuma GHV2 veicināšanas izdevums.

## Albuma vēsture
Šī izlase ietvēra sevī visus albuma GHV2 dziesmu remiksus, izņemot dziesmas "Take A Bow", "Don't Cry For Me Argentina" un "The Power Of Good-Bye" (tomēr albuma neoficiālajā versijā divas no šīm dziesmām tika iekļautas). Albums tika izdots dubultajā CD un trīskāršajā 12" vinila plates formātā. Ieraksts saturēja dziesmas, kuras remiksēja un producēja vairāki tā laika labākie dziesmu remiksu meistari, kā piemēram, Victor Calderone, Junior Vasquez, BT, Sasha, Timo Maas un Hex Hector.

Dziesmas "Bedtime Story" "Luscious Dub Mix" remikss, kuru veica Mark Picchiotti un Teri Bristol, pirms tam bija pieejams tikai "Chapter II" 12" veicināšanas singlā, kurš tika izdots 1995. gadā. Albumā tika iekļauts arī iepriekš neizdots remikss ar nosaukumu "That Kid Caligula 2001 Mix" dziesmai "What It Feels Like For A Girl", kuru remiksēja Chris Staropoli.

## Dziesmu saraksts
### Pirmais disks

* Bija pieejama arī cita albuma versija kurā bija sastopamas arī sekojošas dziesmas:

### Otrais disks

* Bija pieejama arī cita albuma versija, kurā bija sastopamas arī šādas dziesmas:

## Skatīt arī
* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājas lapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājas lapa
Atliekšana

thumb|Ceļa atliekšanas vingrojums
**Atliekšana** jeb **ekstenzija** (no ) anatomijā ir kustība, kuras laikā palielinās leņķis starp divu blakus esošo ķermeņa segmentu virsmām, taču ir arī izņēmumi — rokas īkšķa atliekšana, kājas pirkstu atliekšana, ceļa atliekšana. Atliekšana notiek sagitālajā plaknē ap horizontālu asi, kas atrodas frontālajā plaknē. Piemēram, veicot atliekšanu elkoņa locītavā, palielinās leņķis starp augšdelmu un apakšdelmu, bet veicot atliekšanu celī, palielinās leņķis starp augšstilba un apakšstilba mugurējām virsmām. Dažās locītavās, piemēram, ceļa un elkoņa, ir iespējama arī hiperekstenzija, kad ir palielināts locītavas kustības apjoms un kustība notiek "pāri" anatomiskajai pozīcijai. Muskuļi, kuru funkcija ir ekstenzija, tiek saukti par ekstenzoriem. Pretēja kustība atliekšana ir saliekšana.
Thits Kuangs Diks

thumb|235px|Mašīna, ar kuru Thits Kuangs Diks devās uz aizdedzināšanās vietu

**Thits Kuangs Diks** (, dzimis 1897. gadā, miris ) bija budistu mūks no Vjetnamas, kurš veica aizdedzināšanos, kas bija daļa no budistu protestiem pret Ngo Diņ Zjemas režīmu. Viņa klosteris atradās Hues pilsētas, bijušās Vjetnamas galvaspilsētas, nomalē. Automašīna, ar kuru viņš devās uz aizdedzināšanās vietu, mūsdienās ir izstādīta pie klostera vispārīgai tūristu apskatei. Pēc Kuanga Dika nāves viņa mirstīgās atliekas tika kremētas. Leģenda stāsta, ka viņa sirds nesadega, bet gan tikai apdega, tāpēc viņš tika pasludināts par svēto.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
Pontijas ozols

**Pontijas ozols** () ir daudzgadīgs dižskābaržu dzimtas koks. Šis ozols savvaļā aug Turcijas ziemeļaustrumos un Kaukāza rietumdaļā. Aug kalnos augstumā no 1300 m līdz 2100 m.

Koks ir neliels, sasniedz 6—10 m augstumu. Stumbrs diametrā līdz 40 cm. Mizas krāsa var mainīties no pelēcīgas līdz tumši brūnai. Jauniem kokiem miza ir gluda, novecojot kļūst raupja. Lapas lielas, 10—20 cm garas, 4—15 cm platas. Lapu malas robotas, ar maziem, smailiem zobiņiem. Jaunās lapas klātas maziem matiņiem, novecojot, tās paliek gludas. Zīles lielas, 2,5—4 cm garas, grupās pa 2—5 gabali.

Dažreiz tiek audzēts Eiropas ziemeļdaļā kā krāšņumkoks.
Izlaiduma cepure

thumb|Izlaiduma cepure 1922. gadā
**Izlaiduma cepure** ir četrkantaina melna cepure, ko studenti valkā izlaidumos kopā ar mantiju. 

## Ārējās saites
Zilā krāsa

thumbnail|235px|Dažādi zilās krāsas toņi
**Zilā krāsa** ir krāsa, kuras uztveri nodrošina gaisma ar viļņa garumu no 440 līdz 490 nm. Tā tiek uzskatīta par vienu no pamatkrāsām. Zilā krāsa lielākoties tiek uzskatīta par garīguma simbolu, tā noskaņo cilvēkus uz pārdomām. Apziņas dzīļu psiholoģijas pārstāvji to saista ar dvēseles atbrīvošanos, vieglu, nesaspringtu un pārdomātu dzīves ievirzi. Tā ir debesu krāsa, Senajā Ēģiptē to piedēvēja debesu dievam Amonam.

Zilā krāsa simbolizē mieru, atklātību, sadarbību, lojalitāti, viedumu, arī vīrišķību, tādēļ šī krāsa ir ļoti populāra korporatīvajā vidē. Debesu zilā krāsa ir kā simbols domas skaidrībai, tā nomāc agresiju. Zilā krāsa nepieprasa acs fokusēšanu, tādēļ priekšmeti ar zilu pamatkrāsu it kā samazinās, kļūst neievērojamāki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kvintesence

[thumb|250px|Simbolisks piecu elementu attēlojums (kvintesence ir pašā augšā). No [Roberts Fleds|Roberta Fleda grāmatas *Utriusque cosmi metaphysica, physica atque technica historia*, 1617. gads]]

**Kvintesence** ( — ‘piektā esence’) jeb **ēters** (, *aithēr* — ‘tīrs, svaigs gaiss/debesis’), bija piektais elements antīkajā un viduslaiku dabas filozofijā, kā arī fizikā un alķīmijā.

Alķīmijā pastāvēja uzskats, ka antīkajai pasaulei zināmie četri elementi (ūdens, uguns, zeme, gaiss) jāpapildina ar piekto pirmesenci — ar tīri garīgu "ēteriskā" pasaules gara elementu. Tā līdzdalība pasaules kopējās norisēs nodrošinātu aktīvāku garīgo darbību, kas ved pie būtiskā. Šīs piektais elements, kā attiecīgās atsevišķās elementu jomas vainagojums ūdenī iemiesots delfīnā, gaisā — ērglī, ugunī — fēniksā, bet uz zemes — cilvēkā. Tam būtu gan jāapņem katrs atsevišķais elements, gan jāpaceļas tam pāri. Kvintesences idejas grafiskais attēlojums ir pentagramma.

## Atsauces
Eseja

**Eseja** (, cēlies no  — 'izmēģinājums, pārbaude') ir neliela apjoma prozas darbs, kurā pausta attieksme pret kādu literatūras vai mākslas parādību. Tā ir mākslinieciski kritiska, publicistiska apcere par kādu zinātnisku, filozofisku, publicistisku, īpaši par literatūras un mākslas problēmu. Eseja var būt arī īss analītisks pārskats vai izskaidrojošs, interpretējošs pētījums par kādu vēsturisku tēmu vai problēmu.

Esejai jābūt trim daļām: ievadam, kurā tiek paskaidrota attiecīgās esejas ideja, iztirzājumam, kurā tiek attīstīta galvenā ideja vai argumenti, un nobeigumam, kurā tiek apkopotas idejas, lai izveidotu secinājumus, kopsavilkumu.

Eseju kā prozas žanru 16. gadsimtā iedibinājis franču domātājs Mišels de Montēņs ar savu grāmatu "Esejas". Viņš arī ieviesis tradīciju esejas temata formulējumu sākt ar vārdu "par". Tāpēc eseju tematus parasti formulē šādi: "Par draudzību", "Par ģimeni", "Par nākotni", lai uzreiz varētu uztvert galveno, par ko jāraksta. Latviešu literatūrā viena no populārākajām latviešu esejistēm ir rakstniece Zenta Mauriņa, kura rakstīja mākslinieciskās esejas.

## Atsauces
Idille

[thumb|''[Gane (1889)|Gane*, [[Vilijama-Ādolfes Bouguero]] idille, [[1889]]. gads]]

*'Idille*' (sengrieķu *eidyllion'' - glezniņa) ir īsa poēma vai glezna, kurā atveido vieglas, saulainas dzīves ainas, novēršanos no nemiera un rūpēm. Idille aicina baudīt dabu, rast mieru vienkāršībā un vienpatībā.
Tanka

**Tanka** ( (*tanka*) — 'īsā dziesma') ir sena japāņu dzejas forma, kas radusies apmēram 7. gadsimtā. Tas ir piecu rindu bezatskaņu pants, kuram pirmajā un trešajā rindā ir piecas zilbes, bet pārējās — septiņas. Tankā kopā ir trīsdesmit viena zilbe (5—7—5—7—7). Galvenā atziņa tiek pausta pirmajās trijās rindās, nākamajās — noskaņa vai vispārinājums. Tankas tematika ir saistīta ar dabu, mīlas dzeju.

Savu uzplaukumu šī dzejas forma sasniedza 9. līdz 12. gadsimtā, bet no 15. gadsimta par galveno dzejas formu kļūst haikas. 18. gadsimtā ar vairāku japāņu dzejnieku pūlēm sākās tankas atdzīvināšana. 19. gadsimtā un 20. gadsimta sākumā bija vērojams otrais tankas uzplaukums.

## Ārējās saites

* Par tankām un haikām
Sabats

thumb|Sabata maizes kukuļi

**Sabats** ( (*shabbāt*) — 'atpūta' vai 'pārtraukums') ir ebreju nedēļas septītā diena, tiek uzskatīts par vissvarīgākajiem ebreju reliģiskajiem svētkiem. Tam ir bijusi ļoti svarīga loma jūdaisma saglabāšanā.

Reliģiskajos tekstos Sabatam ir trīs mērķi:
* Tas piemin seno Izraēļu izglābšanu no Ēģiptes verdzības;
* Atgādina par to, ka Dievs pabeidza radīšanas darbu un svētīja septīto dienu;
* Ļauj sajust to, kāda būs pasaule pēc Mesijas atnākšanas.

Sabats sākas piektdienā, līdz ar saulrietu, un turpinās līdz sestdienas vakara brīdim, kad debesīs var ieraudzīt trīs zvaigznes. Attiecīgi Sabata sākums un ilgums ir ļoti mainīgs. Šāda "diena" atbilst senajiem priekšstatiem par "dienu", kas sākas nevis no rīta līdz ar saullēktu, bet vakarā, līdz ar saulrietu.

Sabats ir pirmā svētā diena, kas minēta Torā un Dievs bija pirmais, kas to ievēroja. Senatnē Sabats bija tik svēts, ka Torā par tā pārkāpšanu paredzētais sods ir nomētāšana ar akmeņiem līdz nāvei. Jūdaisma liturģijā Sabats tiek saukts par "karalieni" un "līgavu", kas nāk pie ebrejiem.

## Sabata rituāli

Tā ir diena, kurai ir raksturīga īpaša prieka un miera gaisotne. Sabats tiek uzskatīts par jautru dienu, jo šajā dienā cilvēks ir pilnībā brīvs no ikdienas darba, var nodoties savai ticībai un pavadīt laiku ar ģimeni. Tradicionāli šajā dienā tiek ieturētas trīs maltītes — vakariņas piektdienā, launags sestdienā un vakara maltīte Sabatam beidzoties.

Sabata sākumu, piektdienas vakaru pēc saulrieta, atzīmē ar to, ka māte aizdzedzina un svētī sabata sveces. Tēvs apmeklē sinagogu, bieži vien kopā ar bērniem, un, atgriezies mājās, svētī bērnus un slavē savu sievu ar vārdiem no Zālamana pamācību grāmatas 31. nodaļas. Tad ģimene kopīgi ietur sabata maltīti, kas parasti iesākas ar vīna un maizes pateicību Dievam. Maize ir īpaši pīts kukulis, kuru sauc par halu. Parasti uz galda uzliek divus maizes kukuļus, lai atgādinātu par mannas dubultporciju, kas nokrita no debesīm tuksnesī dienu pirms sabata.

Sabatā nedrīkst darīt nekādu darbu, un ortodoksālam ebrejam ir jāatrod tāds darbs, kas ļautu viņam visu gadu piektdienās ierasties mājās pirms saulrieta. Tas bieži vien nozīmē, ka viņš ir brīvas profesijas pārstāvis vai strādā kādā ebreju firmā, vai arī mēģina samainīt piektdienas vakaru un sestdienu, pret darbu kādā no citiem vakariem, svētdienās.

## Atsauces
Fortūna

right|thumb|200px|Angelo Bronzino, "Alegorija par Fortūnu" (1564.)
**Fortūna** () bija veiksmes dievība latīņu (romiešu) mitoloģijā. Sākotnēji tā bija sieviešu aizgādne un orākula dievībā, vēlāk (klasiskajā periodā) to pielīdzināja sengrieķu Tihei, padarot par kaprīzās cilvēciskās laimes iemiesotāju. Bieži vien to attēlo ar stūres airi un "pilnības ragu" (*cornu copiae*) rokā, stāvam uz lodes vai uz riteņa, ar burām vai spārniem, ko šurpu turpu dzenā mainīgs vējš.

Kristietībā šo kaprīzo likteņa dievi no vienas puses, uztvēra kā neizdibināmo dievišķo providenci, taču no otras puses, vērtēja negatīvi kā pretmetu nemaldīgajiem tikumiem.

## Literatūra

* Mitoloģijas enciklopēdija. - Latvijas enciklopēdija: Rīga, 1994., 309. lpp.
* Svešvārdu vārdnīca. - Norden: Rīga, 1996., 240. lpp.

## Ārējās saites
* В. И. Уколова. Фортуна в мире западного Средневековья. // Вестник истории, литературы, искусства. Москва: Наука. Т. 1, 2005, с. 174—184.
Kastrācija

**Kastrācija** () ir dzimumdziedzeru darbības pārtraukšana, galvenokārt to izoperēšana, kā arī amputācija.

## Spīdzināšana un kara noziegumi
Kastrācija un citi vīriešu dzimumorgānu kropļošanas veidi ir tikuši piekopti pret ienaidnieka karavīriem un civiliedzīvotājiem no seniem laikiem līdz divdesmit pirmajam gadsimtam. Reizēm to praktizē pret dzīviem zēniem un vīriešiem un citreiz pret līķiem.

Sakauto ienaidnieku kastrācija un ķermeņa daļu paņemšana kā trofejas bija tradicionāla Etiopijā, un Otrā Itālijas-Etiopijas kara laikā (1935–1937) Etiopijas spēki praktizēja kastrāciju un emaskulāciju. Itāļu aviators Tito Minniti, domājams, bija viens no šīs prakses upuriem.

Viens britu RAF virsnieks G. C. Gardiners ir reģistrēts kā kastrēts pēc avārijas nosēšanās Sīrijā. Mau Mau sacelšanās laikā tika ziņots par gadījumiem, kad britu drošības spēki kastrēja Kenijas ieslodzītos internēšanas nometnēs.

2022. gada Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā tika publicēts video, kurā redzams, kā Krievijas karavīri ar kartona nazi kastrē Ukrainas karagūstekni. Tas izraisīja starptautisku nosodījumu pret Krievijas militārpersonām par spīdzināšanu kara laikā. Ir atklāti arī daudzi citi gadījumi, kad Krievijas karaspēks kastrēja ukraiņu karagūstekņus. Pēc prokuroru teiktā, reģistrēts 101 seksuālās vardarbības gadījums pret Ukrainas vīriešiem, ko īstenojuši okupācijas Krievijas spēki, tostarp 50 gadījumi Hersonas apgabalā. Bet tas gandrīz noteikti nav visu gadījumu skaits, jo eksperti atzīst, ka vīrieši bieži nevēlas ziņot par seksuālu vardarbību. Kad Ukrainas pilsētas tika atbrīvotas, tika atklāti Krievijas spēku šausminošie pārkāpumi, tostarp kastrācijas, mēģinot terorizēt un demoralizēt Ukrainas iedzīvotājus, lai salauztu viņu vēlmi cīnīties.
## Atsauces

## Ārējās saites

* Castration Through the Ages
* The Journal of Clinical Endrocrinology and Metabolism
Kreacionisms

**Kreacionisms** ( — radīšana) ir uzskats, ka pasaule, dzīvība un cilvēks ir dievišķās radīšanas rezultāts. 

Kreacionisms iedalās Bībeliskajā, kurš vadās no tā, ka viss Vecajā Derībā ir pilnīgi precīzi, un zinātniskajā, kurš atzīst Bībeli par Dieva iedvesmotu daiļliteratūru tālaika cilvēku zināšanu līmenī un cenšas pieskaņot savu hipotēzi zinātniski noskaidrotiem faktiem. 20. gadsimtā uz pēdējo bāzes attīstījās saprātīgās radīšanas teorija, kura aprobežo Dieva lomu ar sākuma grūdienu, kurā bijuši ieplānoti tālākie notikumi.

Matemātiskās zinātnes neatzīst nevienu no šiem variantiem, jo pirmais nesaskan ar faktiem, bet pārējie nav pārbaudāmi un nav obligāti nepieciešami radīšanas aktam (t.s. Okama asmens).

## Atsauces
Bušido

thumb|250px|Japāņu samurajs bruņās (1860. gadu foto).
**Bušido** ( — 'karavīra ceļš') ir samuraju uzvedības un goda kodekss. Bušido kodekss pieprasīja no kareivja bezierunu pakļaušanos un kara mākslas atzīšanu par vienīgo vīrieša cienīgo nodarbi.
Harakiri

thumb|200px|Akaši Gidaiju raksta atvadu dzejoli pirms ''seppuku'' veikšanas (1582)
**Harakiri** (切腹) ir samuraja pašnāvības veids, uzšķēržot vēdera dobumu (Japānā izplatītāks apzīmējums ir *seppuku*).

## Atsauces

## Literatūra
* Jack Seward. Hara-Kiri: Japanese Ritual Suicide. — Charles E. Tuttle, 1968

## Ārējās saites
* Nick May. Seppuku — A Practical Guide.
Parastā apšubeka

**Parastā apšubeka** jeb **apšu kundziņš** (*Leccinum aurantiacum*) ir Latvijā vidēji bieža beku dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami. Pēdējā laikā no šīs sugas bieži nošķir baltkāta apšubeku (*Leccinum albostipitatum*), kas atšķiras ar baltām zvīņām uz kātiņa, un par parastās apšubekas formu bieži atzīst ārēji ļoti līdzīgo ozolu lācīti (*Leccinum quercinum*).

## Sēnes apraksts
thumb|150px|<center>Parastā apšubeka</center>
* Cepurīte: krāsa parasti ķieģeļsarkani brūngana vai oranžsarkana. Forma jaunām sēnēm lodveida, ar kātiņam cieši pieguļošu apmali, izaugušām plakani līdz spilvenveidīgi izliekta, platums līdz 30 cm. Virsmiziņa parasti gluda, sausa, daivaini pārkaras pār malu. Mīkstums balts, griezumu un sēņodiņu bojājumu vietās nomelnē, ar patīkamu smaržu un garšu.
* Stobriņi: Bālgani vai krējuma krāsā, vecumā tumši pelēki, no kātiņa krasi nodalīti. Sākumā cieti, vecumā mīksti, viegli atdalāmi no cepurītes. Atveres sākumā bālganas, vēlāk pelēkas līdz brūnganām.
* Kātiņš: jaunām sēnēm bumbuļveida, vēlāk cilindrisks, bieži ar zilganiem plankumiem, reizēm paresnināts uz leju. Blīvs, bālgans, ar sākumā baltām, vēlāk sarkanbrūnām līdz melnām sīkām gareniskām zvīņām. Iespiedumu vietās kļūst zilpelēks. Garums līdz 22 cm, resnums līdz 6 cm.
* Sporas: brūnganas, masā zaļganbrūnas, gludas, elipsoīdas-vārpstveida, 13-17/4-5 µm, katra no tām satur vienu vai vairākus eļļas pilienus.
* Bazīdijas: 25-40/10-12,5 µm, ar 2 vai 4 sporām.
* Cistīdas: vārpstveida, bezkrāsainas, 30-50/9-12 µm. 

## Augšanas apstākļi

Mikorizas sēne. Aug no jūlija līdz septembrim, labvēlīgos laika apstākļos no jūnija līdz oktobrim, retos mežos, ceļmalās un mežmalās. Parasti aug zem apsēm, taču spējīga veidot mikorizu arī ar citām koku sugām.

## Izmantošana

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas. Gatavojot mīkstums kļūst melnpelēks.

## Līdzīgās sugas

Līdzīga zem priedēm augošajam sila lācītim, zem ozoliem atrodamajam ozolu lācītim un bērzu un egļu audzēs augošajai dzeltenbrūnajai apšubekai. Drošākā atšķiršana ir pēc mikorizu veidojošajiem kokiem, bet kļūdai identifikācijā nav kulināras nozīmes. Visas tās ir labas ēdamās sēnes.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Sēņu tirdzniecība
* Lācīšu ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sugu enciklopēdija
* Lācīši un apšu bekas  
* Осиновик красный
* Sēņotāja ceļvedis
Parastā bērzubeka

**Parastā bērzubeka**, Vidzemē arī **brūnā aunu beka** (*Leccinum scabrum*, agrāk *boletus scaber*) ir Latvijā vidēji bieža beku dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami.

## Sēnes apraksts
thumb|250px|Parastās bērzubekas Horvātijā
* Cepurīte: krāsa pelēka, pelēkbrūna vai dzeltenīgi brūna. Forma sākumā pusapaļa, vēlāk polsterveida. Platums līdz 20 cm. Virsmiziņa gluda, lietainā laikā lipīga. Mīkstums sākumā ciets un balts, vecām sēnēm pelēcīgs, ūdeņains un mīksts, ar patīkamu smaržu un garšu, griezumā krāsu nemaina vai viegli sārtojas.
* Stobriņi: jaunībā balti, vecumā pelēki, iespiedumu vietās brūngani, viegli atdalās no cepurītes. Nodalīti no kātiņa ar apaļu rievu. Atveres šauras, apaļas, pelēkbaltas.
* Kātiņš: garš, slaids, bālgans, vālesveida vai cilindrisks, blīvs, ar tumšām vertikālās svītrās izkārtotām zvīņām. Garums līdz 15 cm, resnums 0,4—2,5 cm. Mīkstums kātiņā sīksts.
* Sporas: iedzeltenas, vārpstveida, masā olīvbrūnas, 13—20/5—6,5 µm.   
* Cistīdas: 30—56/10—15 µm.

## Augšanas apstākļi

Bērzu mikorizas sēne. Aug no maija beigām līdz novembrim, īpaši augustā un septembrī, dažādās augsnēs bērzu tuvumā, vairāk gaišos mežos un izcirtumu, mežu un purvu malās, arī ganībās un krūmājos.   

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas. Gatavojot mīkstums kļūst melns. 

## Līdzīgās sugas

Līdzīga daudzām citām bērzubekām, dažas no kurām daļa mikologu atzīst tikai par parastās bērzubekas formām. Visas Latvijā sastopamās bērzubekas ir ēdamas un gatavojamas vienādi, tāpēc to atšķirībām ir tikai zinātniska nozīme.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Sēņu tirdzniecība
* Lācīšu ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* LVM sēņotāja ceļvedis, 19.lpp. 
* Index Fungorum
* California Fungi — Leccinum scabrum
* Leccinum scabrum — mushroomobserver.org
* Sugu enciklopēdija
* Brown Birch Bolete — wildfooduk.com
* Selected elements in Brown Birch Scaber Stalk
* Foto — Boletales.com
* Brown Birch Bolete — first-nature.com
Epaminonds

**Epaminonds** (; dzimis ap 418. gadu p.m.ē., miris 362. gadā p.m.ē.) bija Tēbu ģenerālis un valstsvīrs, kurš 4. gadsimta p.m.ē. Tēbas pārveidoja par vienu no Senās Grieķijas pilsētvalstīm, atbrīvojot pilsētu no spartiešu jūga ar veiksmīgu darbību Grieķijas politikā. Šajā procesā viņš spēja pretoties spartiešu militārajam pārspēkam, uzvarot tos pie Leutras, kā arī atbrīvojot Mesenijas helotus un daļu Peloponēsas grieķus no tiem pašiem spartiešiem, kuri valdīja pār viņiem vairāk nekā 200 gadus.
Bezmiegs

**Bezmiegs** () - viens no miega traucējumu veidiem. Bezmiegs saistīts ar pārmaiņām miega ilgumā, ritmā un dziļumā. Pilnīgs bezmiegs sastopams reti. Visbiežāk ir grūtības iemigt (tajā pašā laikā jūtams nemiers, domas par iepriekšējās dienas notikumiem, bažas par nākamo dienu). Naktī miegs var būt ar pārtraukumiem, vairākkārt jāmostas (ar skaidru galvu, bieži vien ar satraukuma sajūtu pēc nepatīkamiem sapņiem). Miega ilgums var samazināties arī tādējādi, ka regulāri rītos agri jāmostas. Bezmiega gadījumā saīsinās dziļa miega stadija. Reizēm sastopami stāvokļi, kad trūkst miega sajūtas (cilvēks īstenībā aizmieg, bet no rīta ir pārliecināts, ka naktī nav gulējis). Bezmiega cēloņi var būt sirds un asinsvadu slimības, dažas infekcijas slimības, bojājumi galvas smadzenēs u.c. Ar bezmiegu sākas akūtas psihozes (alkohola delīrijs u.c), depresija, vairākas psih. slimības. Veseliem cilvēkiem bezmiegs var rasties pēc fiziskās un garīgas pārslodzes, spēcīgiem pārdzīvojumiem. u.tml.

## Ārstēšana
Jāievēro pareizs darba un atpūtas režīms, jāpieradinās iet gulēt vienā laikā, gultā nelasīt, gulēt pietiekami vēsā, labi vēdinātā, klusā telpā. Pirms gulētiešanas jāvairās no lielas psih. slodzes, nedrīkst dzert stipru tēju vai kafiju, vēlamas regulāras ilgākas pastaigas svaigā gaisā. Nomierinoši līdzekļi vai miega līdzekļi lietojami tikai pēc ārsta norādījumiem. Ja bezmiegs radies sakarā ar saslimšanu, jāārstē pamatslimība.

## Ārējās saites
* bezmiegs | Medicīnas termins
Mioma

**Mioma** () ir labdabīgs muskuļaudu audzējs, parasti labi norobežots, apaļš, ar pacietu konsistenci. Cēlonis var būt traucējumi embrionālās attīstības gaitā, dzemdes miomas gadījumos — iekšējās sekrēcijas dziedzeru darbības traucējumi. 

## Miomu veidi
Mioma attīstās gan no gludās muskulatūras (*leiomioma*), gan no šķērssvītru muskulatūras (*rabdomioma*). 

### Leiomioma
*Leiomioma* var rasties izvadorgānos, dzimumorgānos (īpaši dzemdē), kuņģa un zarnu sienās. 

### Rabdomioma
*Rabdomioma* ir ļoti reta, reizēm sastopama sirds muskulatūrā. 

### Fibromioma
Ja miomai daudz saistaudu elementu, to sauc par *fibromiomu*.

## Atsauces
Vajda

**Vajda** var būt:

* Andžejs Vajda (*Andrzej Wajda*) — Polijas kinorežisors (1926—2016);
* Ārpāds Vajda (*Vajda Árpád*) — Ungārijas šahists (1896—1967);
* Sidonia Vajda (*Vajda Szidónia*) — Rumānijas un Ungārijas šahiste (dzimusi 1979).
American Life

***American Life*** ir ASV mūziķes Madonnas astotais studijas albums, kuru ierakstu kompānija *[[Maverick Records]]* sadarbībā ar *[[Warner Records|Warner Bros. Records]]* izdeva .

## Dziesmu saraksts

## Singli
### Pirms albuma izdotie singli

### Oficiālie albuma singli

### Promo singli

## Skatīt arī

* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājas lapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājas lapa
Antans Baranausks

**Antans Baranausks** (, , ; dzimis , miris ) — lietuviešu katoļu baznīcas darbinieks, dzejnieks un valodnieks. Publicējies arī poļu valodā.

## Dzīvesgājums

Dzimis šļahtas izcelsmes zemnieku ģimenē. Bērnībā iemācījās arī poļu un krievu valodu. 1853. gadā pēc skolas beigšanas strādāja par rakstvedi vairākās pilsētās, kur iepazinās ar dzejnieci Karolīnu Praņevsku, kura iedrošināja Baranausku rakstīt arī lietuviski. 1856. gadā iestājās garīgajā seminārā Varņos. Šeit mācoties, sāka lietuviešu valodas pētīšanu, kā arī rakstīt dzeju lietuviski un radīja klasisko dzejoli "Anīkšču sils" (*Anykščių šilelis*). Leģenda vēsta, ka Baranauks sarakstīja dzejoli, sadusmojoties uz pasniedzēju, kurš apgalvojis, ka lietuviešu valoda ir pārāk primitīva, lai tajā varētu rakstīt dzeju. 

No 1858. līdz 1862. gadam studēja teoloģiju Sanktpēterburgas Garīgajā akadēmijā, vēlāk papildinājās vairākās Eiropas katoļu universitātēs. No 1871. gada pasniedza lietuviešu valodu Kauņas katoļu seminārā. 1897. gadā tika norīkots par Sejnu bīskapu, kur mira un apglabāts. Dzīves pēdējā periodā idejiski pieslējās Krajovcu (*Krajowcy*) kustībai, tāpēc tika nelabvēlīgi uzlūkots gan no poļu, gan lietuviešu nacionālistiem. 

Baranausks ir viens no redzamākajiem darbiniekiem, kas pavēra iespēju lietuviešu valodas publiskā atdzimšanā, jo līdz tam publiskā sfērā Lietuvā dominēja poļu un krievu valoda. Maironis kādā lekcijā teicis — „bez viņa, iespējams, nebūtu arī mūs”.
Remixed & Revisited

**Remixed & Revisited** ir ASV mūziķes Madonnas EP, kuru ierakstu kompānija Maverick Records sadarbībā ar Warner Bros. Records izdeva 2003. gada 24. novembrī. Šis ieraksts tika izdots lai reklamēru Madonnas astoto studijas albumu American Life, kurš iznāca 2003. gada 22. aprīlī. Šis EP ieraksts dažās valstīs tika uzkatīts kā maxi singls vai EP, savukārt citās kā mūziķes albums. Ieraksts visā pasaulē tika pārdots aptuveni vienā miljonā kopiju. Sekoja tiesas prāva starp Madonnai piederošo mūzikas zīmolu Maverick Records un ierakstu kompāniju Warner Bros. Records un tiesas lēmumam, mūziķe tika izpirkta no Maverick. Šis bija Madonnas pēdējais ieraksts sadarbībā ar Maverick Records.

## Dziesmu saraksts

## Skatīt arī

* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Ārējās saites

* Madonnas oficiālā mājas lapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājas lapa

## Piezīmes un atsauces
115 (ierakstu kompānija)

**115 (viens viens pieci)** ir Latvijas mūzikas izdevējkompānija, ko 2006. gadā dibināja Juris Šteinfelds. Pārsvarā kompānijas izdotā mūzika ir reps.

## Mākslinieki
* Kreisais Krasts
* Pionieris
* Zasulauka bīts
* Kurts
* Sekkta
* Satin Pasauli
* Reiks

## Ārējās saites
* 115 YouTube saite
115. gads

**115. gads** () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Imperators Trajāns izglābās no postošās zemestrīces Mezopotāmijā, izlecot pa nama logu.
* Ebreji Ēģiptē un Kirēnā sadumpojas pret Romas impērijas varu, un dumpis izplatās uz Kipras salu, Jūdeju un Mezopotāmijas provinci.
* Aleksandrija, Ēģiptē tika izpostīta Ebreju-Grieķu pilsoņu karu laikā. 
* Agripas pantenons, Romā tika atjaunots.
* Lusiuš Kuietus, Trajāna Jūdejas gubernators, uzsāk brutālu reģiona nomierināšanas kampaņu.

### Āzija
* Zemestrīce iznīcina Apameju un Antiošu Sirijā.

## Dzimuši
* Pausanijs, Grieķu vēsturnieks un ģeogrāfs.
* Haņas imperators Šuņs (miris. 144)

## Miruši
* Romas pāvests Aleksandrs I tika sadedzināts uz sārta pēc imperatora Adriāna pavēles.
A Kind of Magic

**A Kind of Magic** ir rokgrupas Queen divpadsmitais studijas albums. Albums izdots 1986. gada 2. jūnijā. Vairākas dziesmas no albuma tika iekļautas filmā Kalnietis, tādēļ albumu var uzskatīt arī par filmas skaņu celiņu. Albuma nosaukums "A Kind of Magic" ir atvasināts no vienas no frāzēm, ko varonis Konors Makleods saka, aprakstot savu nemirstību.

"A Kind of Magic" bija grupas Queen pirmais albums, kas tika izdots kopš grupas uzstāšanās Live aid festivālā 1985. gadā. Tas uzreiz guva panākumus Apvienotajā Karalistē, uzreiz ieņemot pirmo vietu un pirmajā nedēļā pārdodot 100 000 eksemplāru. Albuma ietvaros grupa devās arī koncertturnejā ar nosaukumu Live Magic. Tā kļuva par Queen slavenāko tūri, kopā pulcējot vairāk nekā 1 000 000 cilvēku. Tā bija arī pēdējā Queen koncertturneja.

## Ierakstīšana
Albums tika ierakstīts no 1985. gada septembra līdz 1986. gada aprīlim. Albumu ierakstīja vairākās studijās: Townhouse studios, Musicland studios un Mountain studios. Grupas dalībniekus iedvesmoja dažādi filmas aspekti, radot dziesmās atsauces uz filmu.

## Dziesmu saraksts
* Pirmā puse
*# "*One Vision*" (Queen) - 5:10
*# "*A Kind of Magic*" (Teilors) - 4:24
*# "*One Year of Love*" (Dīkons) - 4:26
*# "*Pain Is So Close to Pleasure*" (Dīkons/Merkūrijs) - 4:21
*# "*Friends Will Be Friends*" (Merkūrijs/Dīkons) - 4:07
* Otrā puse
*# "*Who Wants to Live Forever*" (Mejs) - 5:15
*# "*Gimme the Prize (Kurgan's Theme)*" (Mejs) - 4:34
*# "*Don't Lose Your Head*" (Teilors) - 4:38
*# "*Princes of the Universe*" (Merkūrijs) - 3:32

## Izpildītāji

* Fredijs Merkūrijs - vokāls, klavieres, sintezatori, programmēšana
* Braiens Mejs - vadošā ģitāra, fona vokāls, sintezatori, programmēšana, vadošais vokāls dziesmā "Who Wants to Live Forever"
* Džons Dīkons - basģitāra, ģitāra, sintezatori, programmēšana
* Rodžers Teilors - bungas, elektroniskās bungas, fona vokāls, sintezatori, programmēšana
* Spaiks Ednijs - taustiņinstrumenti
* Džoans Armatradings - vokāls dziesmā "Don't Lose Your Head"
* Stīvs Gregorijs - saksofons dziesmā "One Year of Love"
* Lintons Naifs - stīgu instrumentu aranžējums dziesmā "One Year of Love"
* Nacionālais filharmoniskais orķestris, Maikla Kamena un Braiena Meja aranžējums - dziesmā "Who Wants to Live Forever"
Dēkla

[250px|right|thumb|[Ansis Cīrulis|Anša Cīruļa 1921. gada glezna „Ziemassvētki”, kurā līdzās Laimai attēlota Dēkla (augšā pa kreisi) un Kārta (augšā pa labi)]]

**Dēkla** (zināma arī kā **Dēkle**, **Dēkliņa**, **Dēklīte** un **Dēkļa**) latviešu mitoloģijā ir likteņa dieviete. Dēklas likteņa lēmējas funkcijas lielā mērā ir tādas pašas kā Kārtai un Laimai. Latviešu tautasdziesmu variantos Dēkla un Laima nereti lietotas kā sinonīmi, kā kādas augstākas, no cilvēka neatkarīgas varas personificējums. Tā ir sastopama nelielā daudzumā tautasdziesmu, no kurām lielākajā daļā ir minēta kopā ar Laimu un kuras galvenokārt ir pierakstītas tieši Kurzemē.

## Dēkla latvju dainās
Krišjāņa Barona “Latvju dainās” Dēkla pieminēta 43 pamatdziesmās, pārēji 122 teksti iekļauti variācijās un versijās. Dēkla viena pati darbojas tikai 19 pamatdziesmās, turklāt 9 no tām ir bez variantiem, tas nozīmē — nav bijušas tautā plašāk pazīstamas; pārējo 10 dziesmu variantos Dēklas vietā minēts Dievs, Laima, Laimes māte, Māra, māmiņa.
16 dainās Dēklai līdzās darbojas arī Dievs, turklāt vairākos tekstos formula "Ja būs Dēkla, Dievs vēlējis", ļauj domāt it kā par viņu abu vienādām tiesībām likteņa lemšanā. 

## Literatūra
* J. Kursīte. Latviešu folklora mītu spogulī. Rīga, 1996.
* H. Biezais. Seno latviešu debesu dievu ģimene. Rīga, 1998.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tautasdziesmas, kur minēta Dēkla 
* Citāti par Dēklu
The Miracle

**The Miracle** ir rokgrupas Queen studijas albums, kas iznāca 1989. gada 22. maijā.

Albumā veidošanā traucēja gan Braiena Meja laulības dzīves problēmas, gan Fredija Merkūrija slimošana ar HIV (tolaik gan tas netika atklāts). Visu šo problēmu rezultātā grupa gandrīz izjuka.

Albums tika ierakstīts no 1988. gada janvāra līdz 1989. gadam. Sākotnēji kā albuma nosaukums bija plānots "The Invisible Men", tomēr 3 nedēļas pirms izlaišanas tas tika mainīts. To esot ieteicis Rodžers Teilors. Šis ir pēdējais Queen albums ar visiem grupas dalībniekiem uz albuma vāka.

## Ierakstīšana
1987. gadā grupas dalībnieki iesaistījās savos blakus projektos. Fredijs ierakstīja albumu Barcelona kopā ar spāņu operas zvaigzni Montseratu Kabaļi. Braiens producēja dziesmas dažādiem izpildītājiem. Un Rodžers nodibināja jaunu grupu The Cross. Šis gads atsevišķi izrādījās izdevīgs, jo visi grupas dalībnieki ķērās pie jaunā projekta ar sparu un daudz jaunām idejām. Grupa ierakstīja daudz vairāk dziesmu nekā bija nepieciešams albumam. Albums tika ierakstīts Olympic studios, Townhouse studios, Londonā un Mountain studios, Montrē.

Pirmo reizi Queen albumā visas dziesmas tika norādītas, kā grupas kopīgi sarakstītas, neatkarīgi no faktiskā autora. Šī šķietami nenozīmīgā detaļa patiesībā bija nozīmīga. Ne mazāk svarīgi, ka tā apgāja ierastos strīdus par to, kura dziesma būtu jāizvēlas kā singls un kura ne. 

## Dziesmu saraksts
Visas dziesmas sarakstījuši Queen

* Pirmā puse
*# "*Party*" - 2:24
*# "*Khashoggi's Ship*" - 2:47
*# "*The Miracle*" - 5:02
*# "*I Want It All*" - 4:40
*# "*The Invisible Man*" - 3:55

* Otrā puse
*# "*Breakthru*" - 4:07
*# "*Rain Must Fall*" - 4:20
*# "*Scandal*" - 4:42
*# "*My Baby Does Me*" - 3:22
*# "*Was It All Worth It*" - 5:45

## Izpildītāji

* Fredijs Merkūrijs - vokāls, klavieres, sintezatori, programmēšana
* Braiens Mejs - ģitāras, fona vokāls, sintezatori, programmēšana, vadošais vokāls dziesmā "I Want It All"
* Džons Dīkons - basģitāra, ģitāra, sintezatori, programmēšana
* Rodžers Teilors - bungas, elektroniskās bungas, fona vokāls, sintezatori, programmēšana

* Deivids Ričardss - sintezatori
2008.—2009. gada Āzijas GP2 sezona

**2008./09. gada Āzijas GP2 sezona** bija 2. Āzijas GP2 sezona. Tā sākās  un beidzās . Tajā nepiedalījās iepriekšējās sezonas čempions Romēns Grožāns. Par šīs sezonas čempionu kļuva japānis Kamui Kobajaši.

## Komandas un piloti

## Kopvērtējumi un rezultāti
### Pilotu kopvērtējums

### Komandu kopvērtējums

## Sacīkstes

## Piezīmes
U-16 Eiropas čempionāts futbolā 2001

**UEFA U-16 čempionāts [[2001. gads|2001]]** norisinājās Anglijā starp 2001. gada 22. aprīli un 6. maiju. Spānija, Francija un Horvātija kvalificējās un 2001. gada U-17 FIFA Pasaules kausu.

## Spēles
### A grupa





### B grupa





### C grupa





### D grupa





### Ceturdaļfināls

### Pusfināls

### Par 3. vietu

### Fināls
Upīte

[thumb|300px|Žemaitijai pievienotās zemgaļu un sēļu zemes (gaiši rozā krāsā) pēc Melnas līguma noslēgšanas (1422). Iezīmēta [Jelgava (*Mitawa*), Pasvale (*Poswol*), Šauļi (*Szawle*), Raseiņi (*Rosienie*) un Upīte (*Upita*).]]
[300px|thumb|Upītes, Ukmerģes un Braslavas apriņķi [Lietuvas guberņas kartē (1800).]]
**Upīte** (, ) bija seno zemgaļu un aukštaišu apdzīvota zeme tagadējā Panevēžas apriņķa teritorijā Lietuvas ziemeļu daļā.

## Pārvaldes centrs

Upītes pils sākotnēji atradusies uz augstas salas ezerā, kas vēlāk nosusināts, bet sala kļuvusi par pilskalnu. Upītes pilskalns un ciems un atrodas 12 km uz dienvidrietumiem no Panevēžas Vešetas upītes krastos.

## Vēsture
1254. gadā Upītes zeme kā Upmales zemes dienvidu kaimiņzeme pirmo reizi minēta līgumā par 1251. gadā likvidētās Zemgales bīskapijas austrumu daļas Upmales novada dalīšanu, ko veica Livonijas ordenis un Rīgas arhibīskapija. 1338. gadā Livonijas ordenis uz laiku iekaroja Upītes zemi un to pakļāva ordeņa Kurzemes kapitulam.
1341.—1382. gadā Ķēstutis to mēģināja pievienot savai Traķu kunigaitijai. 1353.—1379. gadā Livonijas ordenis vismaz 10 reizes uzbrucis Upītei. 
Pēc 1398. gada Saliņas miera līguma noslēgšanas Upītes zeme bija Vācu ordeņa Žemaitijas fogtejas sastāvā. Pēc 1422. gadā noslēgtā Melno ezera līguma tā pārgāja Lietuvas dižkunigaitijas pārvaldībā.

15. gadsimtā Upītes stārastijas administratīvais centrs bija Upītes pils, bet 1548. gadā par Upītes stārastijas centru kļuva Krekenava.
1565. gadā Upītes stārastiju pievienoja Traķu vaivadijai. Līdz 1831. gadam pastāvēja Upītes apriņķis, pēc tam par Upītes zemes galveno pilsētu un apriņķa centru kļuva Panevēža.

## Ārējās saites
* Altements, A. Zemgales novadu sadalīšana 1254. gadā. Senatne un Māksla. 1936. Nr.2, 165.—168.lpp
Vemšana

**Vemšana** () ir sarežģīts kuņģa un zarnu motorikas akts, kurā tiek iztukšots kuņģis un daļēji arī divpadsmitpirkstu zarna. Retos gadījumos tiek atvemts arī tievās zarnas vai pat resnās zarnas saturs.

## Norise
Vemšanas brīdī krampjaini saraujas kuņģa vārtnieka slēdzējmuskulis un noslēdzas izeja no kuņģa uz tievo zarnu. Vienlaikus rodas t.s. kuņģa antiperistaltika - pretstatā normālām peristaltikas kustībām vispirms saraujas muskuļi, kas atrodas tuvāk kuņģa izejai, un pēc tam barības vadam tuvāk esošie muskuļi. Tādējādi kuņģa saturs tiek izvadīts ārā pa barības vadu. Vemšanas brīdī spēcīgi saraujas arī vēdera priekšējās sienas muskuļi, kas spiež uz kuņģi un palīdz to iztukšot.

## Vemšanas izraisītāji
Vemšanu var izraisīt, arī kairinot t.s. vemšanas zonas (mēles sakni, mīkstās aukslējas, rīkles mugurējo sienu).

Vemšanas cēlonis var būt dažādas kuņģa un zarnu slimības. Dažu barības vada slimību gadījumā (barības vada sašaurinājums, divertikuls u.c.) vemšana sākas tūlīt pēc ēšanas. Ja ir gastrīts (akūts vai hronisks) un kuņģa čūla, vemšana parasti sākas 1 1,5 — 2 stundas pēc ēšanas (t. i., gremošanas kulminācijas laikā). Divpadsmitpirkstu zarnas čūlas gadījumā vemšana parasti sākas 1 — l,5 stundas pēc ēšanas, vēmekļi ir šķidri, ar skābu garšu. Ja sašaurināta divpadsmitpirkstu zarna vai kuņģa izejasdaļa, var atvemt barību, kas uzņemta pirms vairākām stundām vai pat iepriekšējā dienā.

Zarnu aizsprostojuma gadījumā vēmekļiem var būt izkārnījumu smaka. Ja vēmekļi līdzīgi kafijas biezumiem, tas liecina par asiņošanu gremošanas traktā. Abos pēdējos gadījumos nepieciešama tūlītēja ķirurģiska palīdzība.

Vemšanas cēlonis var būt arī dažādas centrālās nervu sistēmas slimības (piem., audzējs, smadzeņu satricinājums, meningīts). Šajos gadījumos vemšana saistīta nevis ar barības uzņemšanu, bet ar ķermeņa stāvokļa maiņu un pašsajūta pēc vemšanas neuzlabojas, kā tas mēdz būt gremošanas trakta slimību gadījumā.

Vemšanu sakarā ar ilgstošu šūpošanos un straujām ķermeņa stāvokļa maiņām — t.s. jūras slimību jeb kinetozi — rada līdzsvara aparāta pārkairinājums.

Nereti vemšanu rada asa, nepatīkama smaka, bojāta ēdiena izskats, garša u.tml. Vemšanas cēlonis var būt arī dažu medikamentu (uzpirkstītes preparātu, salicilātu, sulfanilamīdu, apomorfīna) pārdozēšana vai nepanešana, kā arī organismā iekļuvusi inde (alkohols, nikotīns, arsēns, tetraetilsvins).

Nereti vemšanas cēlonis ir autointoksikācija dažu smagu nieru slimību, kā arī cukura diabēta gadījumā, kad organismā uzkrājas kaitīgas vielas. Dažreiz vemšanu izraisa citu iekšējo orgānu slimības. Biežākie šādas vemšanas cēloņi ir nieru bļodiņu sastrutojums, iekšējo orgānu noslīdējums, sirds somiņas strutains iekaisums, arī grūtniecības toksikoze.

## Ārstēšana
Vemšanas laikā jāpalīdz slimniekam noturēt galvu un pēc vemšanas jādod izskalot muti. Ja slimnieks zaudējis samaņu, tam vemšanas laikā jāpagriež galva uz sāniem tā, lai vēmekļi neiekļūtu elpvadā. Sliktu dūšu mazina un sajūtu uzlabo daži medikamenti (aminazīns, amizils, aerons), kā arī kumelīšu tēja. Taču jāņem vērā, ka vemšanai var būt ļoti atšķirīgi cēloņi, tāpēc vienmēr nepieciešama rūpīga izmeklēšana un attiecīgās slimības ārstēšana.
Džudo 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — līdz 90 kg vīriešiem

Džudo 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs **vīriešiem svara kategorijā līdz 90 kg** notika 13. augustā. Olimpisko zeltu izcīnīja Gruzijas džudists Iraklijs Cirekidze. Šajā disciplīnā piedalījās arī Latvijas džudists Jevgēnijs Borodavko, kurš piedzīvoja zaudējumu pirmajā kārtā.

## Rezultāti

## 1. laukums

## 2. laukums

## "Pēdējās cerības" cīņas
Meksikāņu virtuve

[thumb|250px|Tradicionālais ''[Chile relleno*, kas sastāv no apceptas mīklas no [[kukurūzas milti]]em, kas pildīta *Monterey Jack* [[siers|sieru]]]]
*'Meksikāņu virtuve''' ir meksikāņiem raksturīgo ēdienu un ēdienu gatavošanas īpatnību kopums, kas veidojies dažādu ģeogrāfisku un vēsturisku apstākļu ietekmē. 

Meksikāņu virtuve galvenokārt ir ļoti asa. Tajā ēdieniem mēdz pievienot čili, kukurūzu un pupiņas. Tajā izmanto, no dažādiem Meksikas vietējiem rajoniem iegūtas aptuveni 70 dažādu šķirņu aso piparu, piemēram, saldo mulatos, tumšo pasilja, zaļo halapenjo u.c.
Meksikāņi daudz lieto dārzeņus — tomātus, papriku, atkarībā cik tuvu ir piekrastes rajoniem. 
Klāt meksikāņi piedzer īpašas augļu sulas — jugos vai alkoholiskos dzērienus — tekilu. 
Meksikas piekrastes rajonos populāri ir jūras ēdieni, bet tās vidienē ir izplatīti mājlopu un putnu gaļas ēdieni. Bet tajos valsts apgabalos, kur zemkopība nav izplatīta un valda liels sausums, cilvēki ēd arī kaktusus.
Meksikāņu virtuves pamatā ir tortiļu plāceņi, kas tiek pildīti ar dažādām piedevām. Tas ir sens ēdiens, ko meksikāņi, dodoties apstrādāt lauku, ņēma līdz kā pusdienu maizi. Tās ir apaļas, plānas kukurūzas vai kviešu miltu maizītes, ko cep speciālās pannās ar rokturi. Pasniedz pie maltītes vai arī izkaltē, lai iegūtu tako. Populāras ir arī ballītes meksikāņu stilā.