Maskavas metropolitēns

**Maskavas metropolitēns** () ir metro sistēma Krievijas galvaspilsētā Maskavā. Maskavas metro ir piektā visvairāk izmantotā metro sistēma pasaulē (aiz Tokijas, Pekinas, Seulas un Šanhajas metropolitēna). 2013. gadā ar Maskavas metro tika pārvadāti 2,5 miljardi pasažieru, vidējais dienas pasažieru skaits ir gandrīz 7 miljoni.

Pirmo Maskavas metropolitēna līniju atvēra no stacijas "Sokoļņiki" (*Сокольники*) līdz stacijai "Kultūras parks" (*Парк Культуры*) 1935. gada 15. maijā.
Maskavas metro ir pazīstams ar tā īpatnēji dekorētajām stacijām. Kopējais līniju garums ir 360 km, kopējais staciju skaits — 212, no kurām 44 iekļautas kultūras mantojumā. Kopējais līniju skaits Maskavas metro — 14, pie kurām pieskaitāmas arī viena vieglā metro līnija (*Московский монорельс*) frameless|15x15px un Maskavas centrālā riņķa līnija *(Московское центральное кольцо(МЦК)) [[Attēls:Moskwa Metro Line 14.svg|frameless|15x15px]]*. 

## Vēsture
### PSRS laikā
1930. gados nepieciešamība pēc labāka transporta kļuva neatliekama, jo straujās rūpniecības attīstības dēļ pilsētnieku skaits bija dubultojies.
Metro celtniecības darbi sākās 1931. gada decembrī, pirmās piecgades (1928—1933) laikā. Komunistiskā partija noteica, ka *metro būvēs visa valsts*, tādēļ šim darbam mobilizēja strādniekus un strādnieces no visas Padomju Savienības. Viņiem palīdzēja Sarkanās armijas kareivji un vairāk nekā 13 000 Komunistiskās jaunatnes savienības biedru (komjauniešu). Sliedes piegādāja no Kuzņeckas tēraudlietuvēm, marmors tika vests no Urāla un Kaukāza, granīts no Karēlijas un Ukrainas.

1935. gada februārī pabeidza 11,6 kilometru garu sliežu ceļu posmu, kas savienoja stacijas "Sokoļņiki" (*Сокольники*) un "Kultūras parks" (*Парк Культуры*)), un 15. maijā atklāja pirmās 13 stacijas. Metro būve turpinājās ātrā tempā, un 1939. gadā darbojās jau 22 stacijas, kas apkalpoja vairāk nekā miljonu pasažieru.

Pirmās metro līnijas tika celtas dziļi zem zemes, lai kara gadījumā tās varētu izmantot kā bumbu patvertnes. Kad 1941. gada novembrī vācu karaspēks sasniedza Maskavas nomales, metro stacija "Majakovskaja" kļuva par Pretgaisa aizsardzības spēku štāba mītni. 
"Kirova" metrostacijā (*Кировская*, tagad "Čistije Prudi" *Чистые Пруды*) Otrā pasaules kara laikā atradās Ģenerālštāba mītne. Metro kā patvertni izmantoja daudz cilvēku, Maskavas metro Otrā pasaules kara laikā piedzima 217 bērni.

Pēckara gados Maskavas metro ļoti strauji turpināja attīstīties, tika celtas jaunas stacijas un līnijas. Tika atvērtas "Riņķa" *(Кольцевая) [[Attēls:Moskwa Metro Line 5.svg|frameless|15x15px]]*, "Fiļu" *(Филёвская) [[Attēls:Moskwa Metro Line 4.svg|frameless|15x15px]]*, "Kalugas-Rīgas" *(Калужско-Рижская) [[Attēls:Moskwa Metro Line 6.svg|frameless|15x15px]]*, "Taganskas-Krasnopresņas" *(Таганско-Краснопресненская) [[Attēls:Moskwa Metro Line 7.svg|frameless|15x15px]]*, "Kaļiņinas" *(Калининская) [[Attēls:Moskwa Metro Line 8.svg|frameless|15x15px]]* un "Serpuhovas-Timirjazeva" (*Серпуховско-Тимирязевская*) frameless|15x15px līnijas.


Moscow metro construction.jpg|Maskavas metro pirmās līnijas celtniecības darbi.
Interieur van metrostation Ochotnyi Rjad Centrale perron van het station Ochotnyi Rjad (titel op object), RP-F-F00935-E.jpg|"Ohotnij rjad" (1935)
Interieur van metrostation Leninbibliotheek Station van de Leninbibliotheek (titel op object), RP-F-F00935-L.jpg|"Ļeņina bibliotēka" (1935)
Centrale perron van metrostation Rodepoort Centrale perron station Rodepoort (titel op object), RP-F-F00935-N.jpg|"Sarkanie vārti" (1935)
Interieur van metrostation Kominternstraat Station Kominternstraat (titel op object), RP-F-F00935-M.jpg|"Kominternes iela" (1935)
Interieur van metrostation Sokolniki Station Sokolniki (titel op object), RP-F-F00935-O.jpg|"Sokoļņiki" (1935)
Sl krasnoselskaya1.jpg|"Krasnoseļskaja" (1935)
«Маяковская», 1941.jpg|"Majakovska" (1941)
Kurskaya vestibule 1949.jpg|"Kurska" (1949)
Taganszkaja metróállomás, Sztálin és a fiatalság című dombormű (Blinova és Balanygyin, 1949.). Fortepan 78012.jpg|Staļina bareljefs Taganskas stacijā (1949)


### Krievijas Federācijas laikā
thumb|236x236px|Stacijas "Salarjevo" atklāšana 2016. gada februārī, kas kļuva par 200. staciju Maksavas metro. 
1990. gados radās dažādas idejas, tika izstrādāti projekti par vieglo metro līniju, viensliedes dzelzceļa līniju frameless|15x15px, kas 2002. un 2004. gadā arī tika realizēti. Viensliedes dzelzceļu nevar pieskaitīt pie Maskavas metro, jo tā ir atsevišķa struktūra, tomēr abas šīs struktūras savstarpēji sadarbojas. Bija arī domāts uzbūvēt mini-metro, tomēr šī iecere netika realizēta. 2002. gadā tika atvērta pirmā stacija ārpus MKAD (Maskavas apvedceļš) robežām. 2003. gadā tika atvērta pirmā līnija, kas pilnībā atrodas aiz MKAD (Maskavas apvedceļš) robežām — "Butovas" (*Бутовская) [[Attēls:Moskwa Metro Line 12.svg|frameless|15x15px]]* līnija.

2011. gadā tika pieņemts lēmums par Maskavas metro attīstības plāna realizāciju, kas paredzēja līdz 2020. gadam atklāt 70 jaunu staciju 160 km garumā. 2012. gadā arī "Kaļiņinas" līnija frameless|15x15px šķērsoja MKAD robežas. 2016. gadā tika atklāta 14 līnija — "Maskavas centrālā riņķa līnija" *(Московское центральное кольцо (МЦК)) [[Attēls:Moskwa Metro Line 14.svg|frameless|15x15px]]*, kas ir dzelzceļa riņķa līnija ar pārsēšanās stacijām uz metro. 2018. gadā tika atvērtas pirmās metro stacijas "Lielā riņķa" *(Большая кольцевая) [[Attēls:Moskwa Metro Line 11.svg|frameless|15x15px]]* līnijā, kas dod jaunas iespējas pārsēsties uz līnijām, tādējādi veidojot otro riņķa līniju.

## Maskavas metropolitēna logo
Maskavas metropolitēns tika atvērts 1935. gadā un līdz ar atvēršanas datumu izveidots pirmais logo. Tā autori bija Samuils Kravcevs, Ivans Taranovs un Nadežda Bikova.
Vēlāk ilgu laiku pastāvēja arī logotips ar sarkanu "M" burtu uz zila fona pusaplī (pusaplis nozīmē tuneli).
Mūsdienās logo ir sarkans "M" burts. Savukārt plašsaziņas līdzekļos figurē sarkans "M" burts sarkanā *adatas caurumā*.


Attēls:BSicon MOSMETRO.svg|Maskavas metropolitēna logo (1979—2014).
Attēls:Moscow Metro.svg|Maskavas metropolitēna logo (kopš 2014. gada).
Attēls:Логотип метро в системе бренда московского транспорта.svg|Kopš 2014. gada *adatas caurumā* ievīts logotips ir daļa no Maskavas metropolitēna zīmola.


## Apmaksa par braucienu

No 1935. līdz 2006. gadam tika izmantotas papīra biļetes, kuras kompostrēja kontrolieris.
No 2006. līdz 2013. gadam izmantoja viedkartes. 2008. gadā tika uzstādītas pirmās ekspress-kases.
No 2013. gada tiek izmantotas vienotās viedkartes, kuras derīgas arī braukšanai autobusā, trolejbusā un tramvajā.Samaksa par metro braucienu notiek ar bezkontakta viedkarti, ieeja notiek caur turniketiem. Ir vairāki braukšanas tarifi.

Attēls:North vestibule of Shipilovskaya station (Северный вестибюль станции Шипиловская) (7221508840).jpg|Turniketi Maskavas metro.
Attēls:Moscow transport ticket - 81-765 Moscow.jpg|Vienotā biļete Maskavas metro.
Attēls:Mayakovskaya metro station ticket office Кассы Маяковская.jpg|Kase stacijā "Majakovskaja".
Attēls:Metro Borisovo, tickets' machine.JPG|Ekspress-kase jeb automātiskā kase.


## Darba laiks
* Maskavas metropolitēns atvērts pasažieru pārvadāšanai no 5:35 līdz 1:00. Daudzās stacijās ar divām vai vairākām ieejām visu darba laiku ir atvērta tikai viena, pārējās durvis atvērtas saīsinātā grafikā.
* Tieši vienos naktī apstājas eskalatori, kas paredzēti ieejai stacijās un pārsēšanos uz citām stacijām, visi eskalatori strādā tikai izejai no stacijas.  Nokavējušiem pasažieriem vēl ir iespēja doties no pilsētas centra uz nomalēm-pēdējie metro vagoni radiālajās līnijās atiet no 1:20 līdz 1:40.
* Atsevišķos svētkos (Jaunais gads, Ziemassvētki, Lieldienas u. t. t.) darba laiku pagarina līdz 2:00-2:30.
* Vidējais intervāls starp metro pienākšanu (no viena sastāva aizbraukšanas līdz cita sastāva atbraukšanai) ir 2,5 minūtes. Minimālais intervāls sastrēgumstundās-90 sekundes, maksimālais intervāls var sasniegt pat 10 minūtes (brīvdienās naktī). Līnijās, kuras izmanto maz cilvēku, intervāli ir aptuveni 4—5 minūtes. Stacijās "Vistavočnaja" (*Выставочная*) un "Meždunarodnaja" (*Международная*) metro vagoni dodas ceļā reizi četrās minūtēs.
* Braukšanas grafiku metro vagoni pilda 99,98%.

## Mobilie sakari un internets
Mobilā komunikācija pārklāj lielāko daļu Maskavas metro. Tāpat komunikācija ir arī pārejās, eskalatoros, tuneļos un uz platformām. Pārklājums un signāla stiprums ir atkarīgs no stacijas dziļuma un operatora. 

No 2007. gada marta trīs Maskavas metropolitēna stacijās ("Ohotnij Rjad" (*Охотный ряд*), "Teatraļnaja" (*Театральная*), "Ploščad Revolucii" (*Площадь Револуции*) izveidoja maksas bezvadu internetu. 2012. gadā uzstādīja Wi-Fi "Riņķa" (*Кольцевая*) frameless|15x15px līnijā.

## Pasažieru skaits
thumb|Stacija "Begovaja" no vadītāja skatpunkta.
Pasažieru skaits Maskavas metro ir viens no visaugstākajiem pasaulē (aiz Tokijas, Pekinas, Seulas un Šanhajas metropolitēna). 2013. gadā vidēji dienā Maskavas metro pārvadā 6,82 miljonus pasažieru. Maskavas metropolitēna pārvadājumi sastāda 56 % no visiem Maskavas pārvadājumiem.

Pasažieru pārvadājumi Maskavas metro:

thumb|Stacija "Vihino" ir viena no visvairāk izmantotākajām stacijām Maskavas metro. 
Vislielākais pasažieru skaits ir sastrēgumstundās: no 8:00 līdz 9:00 un no 18:00 līdz 19:00. Vismazākais pasažieru skaits ir no 0:00 līdz 1:00. Brīvdienās pasažieru skaits ir aptuveni uz pusi mazāks nekā darbadienās. Pēc 2008. gada datiem, vislielākais vidējais pasažieru skaits bija novērojams decembrī (7637,1 tūkstoši cilvēku), vismazākais-janvārī (6156,5 tūkstoši cilvēki). Maksimālais cilvēku skaits diennaktī bija 26. decembrī-9352 tūkstoši cilvēku. Absolūtais rekords pa pasažieru pārvadājumiem ir 850 gadadienas svētki Maskavā-14 miljoni pasažieri.

Platība Maskavas metro vagonā sastrēgumstundā ir 7,7 cilvēki uz 1m².

## Līnijas
thumb|Platforma Butovas līnijas stacijā
thumb|Ieeja vienā no Butovas līnijas stacijām.
thumb|Vieglā metro estakāde.thumb|Viensliedes dzelzceļš.
thumb|Viensliedes dzelzceļa līnija no putna lidojuma.
thumb|Ieeja Maskavas centrālā riņķa līnijas stacijā.
thumb|Vilciena vagons Maskavas centrālā riņķa līnijā.
Lielākā daļa visas Maskavas metro līnijas ved caur centru. Kolcevaja līnija savieno visas, izņemot, līnijas Butovskaja (*Бутовская*) frameless|15x15px un Kahovskaja (*Каховская*) frameless|15x15px, kā arī viensliedes dzelzceļa līniju (*Московский монорельс*) frameless|15x15px un Maskavas centrālā riņķa līniju *(Московское центральное кольцо(МЦК))* frameless|15x15px.

Lielākā daļa sliežu ceļu atrodas zem zemes, taču ir arī izņēmumi uz estekāžu ceļiem, tiltiem un vienkārši virs zemes būvētie ceļi.

### Vieglais metro
2001. gadā sākās vieglā metro projektēšana Maskavas metro sastāvā. Šo līnija tika nolemts izveidot *guļamajos rajonos*, jo tur bija steidzami nepieciešams ātrs transports.

Pirmo vieglā metro līniju atvēra 2003. gada 27. decembrī, kurā bija piecu staciju posms, un šīs līnijas nosaukums ir Butovskaja (*Бутовская*) frameless|15x15px. Tā sākās zem zemes no Kalužsko-Rižskajas (*Калужско-Рижская*) frameless|15x15px līnijas un turpinās savienojot vēl arī Serpuhovsko-Timirjazevskajas (*Серпуховско-Тимирязевская*) frameless|15x15px līniju, pēc tam šī līnija iziet desmit metrus virs zemes un turpinās pa estakāžu ceļu. 2014. gadā šī līnija tika pagarināta vēl par divām stacijām, līdz ar to Butovskaja līnija šobrīd savieno divas metro līnijas.

### Viensliedes dzelzceļa līnija
Maskavas metropolitēna līnijā ietilpst viensliedes dzelzceļa līnija frameless|15x15px. Viensliedes dzelzceļa līnijas garums ir 4,7 km ar sešām stacijām. Šī līnija savieno divas metro līnijas (Serpuhovsko-Timirjazevskajas (*Серпуховско-Тимирязевская*) frameless|15x15px un Kalužsko-Rižskajas (*Калужско-Рижская*) frameless|15x15px līnijas). Šī līnija tika atvērta 2004. gada 20. novembrī.

### Maskavas centrālā riņķa līnija
2012. gadā sākās Mazā Maskavas dzelzceļa riņķa līnijas rekonstrukcija, kas gan sākumā bija plānota kravu pārvadājumiem, taču tika uzbūvēti arī divi sliežu ceļi, lai veiktu pasažieru pārvadājumus līnijā. Šī 31 staciju garā līnija tika atklāta 2016. gadā un tā ir frameless|15x15px līnija.

## Maskavas metropolitēna stacijas
Maskavas metro ir 212 stacijas. No tām 209 stacijas atrodas Maskavas pilsētā, bet 3 stacijas atrodas ārpus Maskavas pilsētas robežām ("Mjakinino", "Novokosino"). Lielākā daļa staciju atrodas pazemē, vienpadsmit atrodas uz zemes, savukārt piecas ir virszemes stacijas (uz estekādēm un tiltiem). No pazemes stacijām 76 atrodas dziļi pazemē, savukārt 104 atrodas tuvu virszemei. Kopā 196 stacijas sastāda 12 līnijas un 30 pārsēšanās mezgli. No tām viens ir četrstaciju ("Aleksandrovskij sad"-"Arbatskaja"-"Biblioteka imeni Lenina"-"Borovickaja"), septiņi trīsstaciju un divdesmit divi divstaciju mezgli. style="text-align: center;" |
thumb|Sokolničeskaja līnijas shēma Maskavas metro.
thumb|Retro vilciens Sokolničeskaja līnijā.

### Maskavas metropolitēna staciju saraksts
thumb|Skats no mašīnista kabīnes uz Sokolņičeskaja līnijas stacijām.
thumb|Zamoskvoreckaja līnijas shēma Maskavas metro.
thumb|Stacijas "Alma-Atinskaja" vestibils no ārpuses.

## Ārējās saites
* Maskavas metro oficiālā mājaslapa  ,