open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kuldīgas Svētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca

**Kuldīgas Svētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Liepājas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Kuldīgā. Adrese: Tirgus ielā 2. Vienīgā katoļu baznīca pilsētā. 2018. gada 6. oktobrī šo Dievnamu pasludināja par svētvietu Vissvētākās Jaunavas Marijas Dzīvības Mātes godam.

## Vēsture
Tā ir celta 1640. gadā pēc Polijas karaļa pieprasījuma, apstiprinot Hercogu Jēkabu par Kurzemes hercoga troņa mantinieku. Tā ir trīsjomu celtne ar vienkāršu ārējo arhitektūru, kas veidota itāļu renesanses ietekmē. Iekštelpa — grezna, rotāta ar skulptūrām un ornamentiem, kas darināti tipiskā XVII gs. baroka stilā ar stipru rokoko ietekmi. Ievērojamākie mākslas priekšmeti — skulptūra "Madonna ar bērnu" (XVI gs.), biktssols (1691. gads) ar gleznojumiem, Sv. Trīsvienības altāris (1818-1820). Pēc mākslas vēsturnieka Imanta Lancmaņa domām, kanceles figūras 17. gadsimta pirmajā ceturksnī baroka stilā darinājis Liepājas koktēlnieks Joahims Kreicfelds (1673—1721), bet sānu altāri, ērģeļu prospektu un altārtelpas barjeru 1775. gadā rokoko stilā darinājis čehu koktēlnieks Jozefs Slavičeks.

## Madonna ar bērnu
Kuldīgas katoļu baznīca ir viena no senākajām Kurzemes baznīcām, un arī Dievmātes statuja ir ar senu vēsturi, kas pilnībā vēl nav izpētīta. Gan mutiska, gan vēlāk uz papīra pierakstīta tradīcija vēsta, ka statuja uz šo dievnamu pārvietota no Kuldīgas pils baznīcas, kur starp 1596. un 1617. gadu bija Kurzemes hercoga Vilhelma rezidence. 1656. gadā Kuldīgu iekaroja zviedri, un pils tika izlaupīta. 1701. gadā zviedri pilsētu ieņēma otrreiz un pili izpostīja. Gandrīz visu katoļu reliģijas kultam nepieciešamo inventāru no pils kapelas izvāca, kad sāka svinēt luteriskos dievkalpojumus, un tos nodeva birģermeistaram. No pils baznīcas 1535. gada inventāra saraksta izriet, ka tad mācītāja rīcībā bija tikai trīs biķeri un divas patēnas, bet pārējais inventārs glabājās pilī. Sīkāks dārgmetālu inventārs, kā arī mazāk vērtīgi priekšmeti nonāca „ēkas komtura” glabāšanā, tomēr Madonna uz mēness sirpja šajā sarakstā nebija minēta. Martins Konrāds 1938. gadā veica piezīmi, no rādot, ka ap 1860. gadu mācītājs Harfs Madonnu nonesis no Katrīnas baznīcas bēniņiem un nodevis katoļu baznīcai. 2018. gada 6. oktobrī Kuldīgas katoļu draudze piedzīvoja īpašu dienu. Tika kronēta Bērna Jēzus statuja, kuru gadsimtiem ilgi varēja redzēt uz Dievmātes, Kurzemes Karalienes, rokām vienā no baznīcas altāriem, kā arī šīs vietas pasludināšana par svētvietu Vissvētākās Jaunavas Marijas Dzīvības Mātes godam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Baznīcas attēli www.foto.eks.lv
Valds Adamkus

**Valds Adamkus** (; dzimis **Valdemārs Adamkavičs** ()  Kauņā) ir bijušais Lietuvas prezidents. Ilgu laiku viņš nodzīvoja trimdā ASV.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1926. gadā Kauņā dzelzceļa policijas priekšnieka Igna Adamkaviča (1896—1987) ģimenē, vecāki šķīrās, kad Valdemārs bija tikai divus gadus vecs. Viņa māte Genovaite Adamkavičiene (1905—1980) pēc otrās laulības ieguva uzvārdu Karaliene. Viņš mācījās Kauņas Jona Jablonska pamatskolā, vēlāk Aušras ģimnāzijā.
Pēc Lietuvas okupācijas 1940. gadā piedalījies nacionālās pretestības kustībā. 1944. gadā V. Adamkavičs kopā ar vecākiem devās bēgļu gaitās uz Vāciju, kur 1946. gadā pabeidza mācības Eihštetas Lietuviešu ģimnāzijā (*Eichšteto lietuvių gimnazija*) Rebdorfas klosterī Bavārijā. Uzsāka dabaszinātņu studijas Minhenes Universitātē.

1949. gadā viņš pārcēlās uz dzīvi ASV. 1950. gados strādāja ASV armijas militārajā izlūkošanā, 1955. gadā nomainīja uzvārdu uz Adamkus.
1960. gadā pabeidza inženierzinātņu studijas Ilinoisas Tehnoloģiskajā institūtā. 1970. gadā sāka darbu ASV Vides aizsardzības aģentūrā. 1981. gadā Adamkus kļuva par galveno ierēdni, kurš atbildēja par Vides aizsardzības aģentūras 5. sektoru (ASV Ziemeļrietumu štati). 1985. gadā ASV prezidents Ronalds Reigans apbalvoja Adamku ar *Distinguished Executive Presidential Rank Award* balvu — civildienesta ierēdņa lielāko iespējamo apbalvojumu no ASV prezidenta.

Beidzot darbu aģentūrā, Adamkus pārcēlās uz dzīvi Lietuvā. Lai kandidētu Lietuvas prezidenta amatā, Adamkus atteicās no ASV pilsonības. 1998. gada prezidenta vēlēšanās viņš ieguva 50,4% balsu otrajā kārtā (2. vietā — Artūrs Paulausks). Nākamajās prezidenta vēlēšanās Adamkus zaudēja vēlēšanu otrajā kārtā, un par Lietuvas prezidentu kļuva Rolands Pakss.

Pēc Rolanda Paksa impīčmenta 2004. gada prezidenta vēlēšanās Adamkus atkal uzvarēja 2. kārtā ar aptuveni 52% vēlētāju atbalstu (2. vietā — Kazimiera Prunskiene).

2018. gadā vēsturnieku un sabiedrības aptaujā atzīts par Lietuvas simtgades ceturto svarīgāko cilvēku aiz Jona Basanaviča, Antana Smetonas un Vītauta Landsberģa.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa  
* ''YouTube'' kanāls
Emma Goldmane

**Emma Goldmane** (*Emma Goldman*, dzimusi , mirusi ) bija ebreju izcelsmes anarhiste, kura plašākam sabiedrības lokam ir zināma ar savu politisko aktivitāti, darbiem un runām. Viņa 20. gadsimta sākumā Ziemeļamerikā un Eiropā nospēlēja nozīmīgu lomu anarhistu politiskās filozofijas attīstībā.

## Dzīvesgājums
Goldmane ir dzimusi Kauņā. 1885. gadā viņa emigrēja uz ASV un apmetās uz dzīvi Ņujorkā, kur pievienojās anarhistu kustībai. Vēlāk Goldmane bija viena no redzamākajām anarhokomunisma un agrīnā feminisma pārstāvēm.

Četru anarhistu sodīšana ar nāvi pēc Heimarketa dumpja (*Haymarket Riot*) 1886. gadā krasi mainīja viņas dzīvi. Goldmane izšķīrās no vīra, devās uz Ņujorku. Šeit viņa kopā ar domubiedru Aleksandru Berkmanu kļuva par anarhistu līderiem.

1893. gadā Goldmanei piesprieda viena gada cietumsodu par "musināšanu uz dumpi", jo publiski aicināja bezdarbniekus - *prasiet darbu, ja viņi nedod darbu, prasiet maizi, ja viņi nedod maizi, paņemiet to paši*. 1901. gadā Goldmani arestēja aizdomās par līdzdalību ASV prezidenta Viljama Makinlija noslepkavošanā, tomēr pierādījumi trūkuma dēļ viņu atbrīvoja. 1916. gadā arestēta par kontracepcijas literatūras izplatīšanu, bet 1917. gadā - par propagandu pret iesaukšanu dienestā Pirmajā pasaules karā.

1919. gadā, kopā ar citiem radikālajiem ASV politiķiem, Emma Goldmane tika deportēta uz Padomju Krieviju. Redzēdama reālo dzīvi Krievijā, viņa vīlās jaunajā iekārtā, un 1921. gadā pārcēlās uz Franciju, kur dzīvoja ar Pegijas Gugenheimas atbalstu. Par gadiem Krievijā sarakstījusi darbu *My Disillusionment in Russia*.

1936. gadā devās uz Spāniju atbalstīt republikāņus pilsoņu karā.

## Ārējās saites

* Emmas Goldmanes raksti (angliski)
* ''My Disillusionment in Russia'' (angliski)
* ''Living My Life'' (autobiogrāfija, angliski)

## Atsauces un piezīmes
Dinaburg FC

***Dinaburg FC*** bija Latvijas futbola klubs no Daugavpils, kas dibināts 1996. gadā. *Dinaburg FC* divas reizes ir ieguvuši Virslīgas bronzas medaļas, bet no 1998. līdz 2006. gadam sezonu noslēdza 4. vietā. Klubs divas reizes spēlēja Latvijas kausa finālā, kā arī vairākas sezonas pavadīja UEFA un *[[Intertoto kauss|Intertoto]]* kausu izcīņās. 2009. gadā par spēļu sarunāšanu diskvalificēts no Latvijas Virslīgas un drīz vien arī likvidēts.

## Apvienošanās
thumb|left|''Dinaburg FC'' logo līdz 2009. gadam
Pirms 2009. gada sezonas *Dinaburg FC* un *[[FC Daugava]]* paziņoja par apvienošanos zem viena nosaukuma.

## Diskvalifikācija
 Latvijas Futbola federācijas valdes sēdē vienbalsīgi nolēma izslēgt *Dinaburg FC* no LMT Virslīgas, ka arī diskvalificēt kluba prezidentu Oļegu Gavrilovu un galveno treneri Tamazu Pertija no turpmākās darbības Latvijas futbolā (2010. gada 2. jūnijā Tamaza Pertijas diskvalifikācija tika atcelta). Bet dienu vēlāk Dinaburg FC izslēdza Baltijas Futbola līgas.

Šādi lēmumi tika pieņemti sakarā ar skandālu, kurā Daugavpils klubu apsūdzēja likmju likšanā uz savām spēlēm un spēļu sarunāšanā, par ko no kompetentām organizācijām, tai skaitā UEFA, tika saņemti nepārprotami pierādījumi. Turklāt *Dinaburg FC* jau  izslēdza no Baltijas Futbola līgas, tai laikā arī radās aizdomas par rezultāta sarunāšanu.

## Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

ImageSize = width:600 height:60
PlotArea = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:01/07/1995 till:01/07/2009
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:1996
Colors =
  id:bl1  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:bl2  value:rgb(0.9,0.9,0.3)  
  id:rs  value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:rn  value:rgb(0.9,0.1,0.1)

PlotData= 
  bar:Position width:15 color:white align:center

  from:01/07/1995 till:01/07/1996  shift:(0,-4) text:3
  from:01/07/1996 till:01/07/1997  shift:(0,-4) text:3
  from:01/07/1997 till:01/07/1998  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/1998 till:01/07/1999  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/1999 till:01/07/2000  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2000 till:01/07/2001  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2001 till:01/07/2002  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2002 till:01/07/2003  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2003 till:01/07/2004  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2004 till:01/07/2005  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2005 till:01/07/2006  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2006 till:01/07/2007  shift:(0,-4) text:7
  from:01/07/2007 till:01/07/2008  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2008 till:01/07/2009  shift:(0,-4) text:9*

  from:01/07/1995 till:01/07/2009  color:bl1  shift:(0,13)  text: "Virslīga"

***** 2009. gadā klubs tika izslēgts no Virslīgas saistībā ar aizdomām par krāpnieciskām darbībām totalizatoros.

## Pazīstami spēlētāji
*  Romāns Grigorčuks
*  Aleksandrs Isakovs
*  Artjoms Jaškins
*  Tamazs Pertija
*  Jurģis Pučinsks
*  Nikolajs Rindjuks
*  Māris Smirnovs
*  Vladimirs Žavoronkovs
*  Mihails Ziziļevs

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
* Latvijas Futbola federācija
FK Daugava Rīga (2003)

**FK Daugava Rīga** ir Latvijas futbola klubs, kas dibināts 2003. gadā kā **FK Jūrmala**, vēlāk spēlējis ar nosaukumu **FK Jūrmala-VV**. Pirmajā sezonā tas uzvarēja Latvijas čempionāta 1. līgā un kopš 2004. gada spēlē Virslīgā.

Pēc 2008. gada sezonas beigām FK Jūrmala juridiski bankrotēja, bet tās vietu Virslīgā, kuba vēsturi un infrastruktūru pārņēma FK Jūrmala-VV.

Neilgi pirms 2012. gada sezonas sākuma klubs mainīja nosaukumu un bāzes vietu, kļūstot par FK Daugava. Tobrīd Virslīgā bija pārstāvēts arī Daugavpils klubs FC Daugava.

thumb|170px|Komandas logo kā FK Jūrmala

## Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

ImageSize = width:600 height:60
PlotArea = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:01/07/2002 till:01/07/2014
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2003 
Colors =
  id:bl1  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:bl2  value:rgb(0.9,0.9,0.3)  
  id:rs  value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:rn  value:rgb(0.9,0.1,0.1)

PlotData= 
  bar:Position width:15 color:white align:center

  from:01/07/2002 till:01/07/2003  shift:(0,-4) text:1
  from:01/07/2003 till:01/07/2004  shift:(0,-4) text:5
  from:01/07/2004 till:01/07/2005  shift:(0,-4) text:6
  from:01/07/2005 till:01/07/2006  shift:(0,-4) text:6
  from:01/07/2006 till:01/07/2007  shift:(0,-4) text:6
  from:01/07/2007 till:01/07/2008  shift:(0,-4) text:7
  from:01/07/2008 till:01/07/2009  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2009 till:01/07/2010  shift:(0,-4) text:5
  from:01/07/2010 till:01/07/2011  shift:(0,-4) text:8
  from:01/07/2011 till:01/07/2012  shift:(0,-4) text:9
  from:01/07/2012 till:01/07/2013  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2013 till:01/07/2014  shift:(0,-4) text:7

  from:01/07/2002 till:01/07/2003  color:bl2  shift:(0,13)  text: "1. līga"
  from:01/07/2003 till:01/07/2014  color:bl1  shift:(0,13)  text: "Virslīga"


## Sasniegumi Latvijas kausa izcīņā
* 2012/13 - pusfināls
* 2011/12 - Ceturtdaļfināls
* 2010/11 - pusfināls
* 2009/10 - finālists
* 2008 - pusfināls
* 2007 - ceturtdaļfināls
* 2006 - ceturtdaļfināls
* 2005 - ceturtdaļfināls
* 2004 - ceturtdaļfināls
* 2003 - pusfināls

## Komandas sastāvs
*Atjaunots  *

## Komandas galvenie treneri
*  Jurijs Popkovs (2003 - 2006)
*  Vladimirs Babičevs (2006)
*  Oļegs Stogovs (2007. gada janvāris - 2007. gada jūlijs)
*  Gatis Ērglis (2007. gada jūlijs - 2007. gada decembris)
*  Vladimirs Babičevs (2008 - 2011. gada septembris)
*  Jurijs Popkovs (2011. gada septembris - ?)
*  Virginijs Lubšis (2012. gada decembris - )

## Kluba logotipi

Attēls:FK Jurmala-VV Logo 2003-2008.svg|FK Jūrmala logotips (2003—2008)
Attēls:FK Jurmala-VV Logo 2009.svg|FK Jūrmala-VV logotips 2009. gadā
Attēls:FK Jūrmala-VV Logo.svg|FK Jūrmala-VV logotips (2010—2012)
Attēls:Daugava Riga FC.png|FK Daugava Rīga logotips kopš 2012. gada


## Atsauces
Šaujampulveris

thumb|250px|Bezdūmu šaujampulveris
**Šaujampulveris** (novecojis termins — **biszāles**) ir strauji degošs produkts, kam sadegot, izdalās gāzes, kuras darbojas kā virzošais spēks šaujamieročos. Šaujampulveris ir zemi eksplozīvs. Tam degot, rodas drīzāk sadegšanas zemskaņas ātruma vilnis, nekā virsskaņas sprādziena vilnis, kurš ir raksturīgs augsti eksplozīvām vielām (šaujampulveris ir ballistiskā, nevis brizantā sprāgstviela). Rezultātā spiediens šaujamieroča stobrā ir pietiekošs, lai dzītu uz priekšu lodi, bet nepietiekošs, lai iznīcinātu stobru. Tajā pašā laikā šī īpašība padara šaujampulveri mazāk piemērotu klinšu vai nocietinājumu sagraušanai, kam ir vairāk piemērotas brizantās sprāgstvielas.

## Vēsture un izcelsme
Par salpetra izmantošanu pirmie dokumentētie pierādījumi ir no 5. gadsimta, bet šaujampulveri no salpetra, sēra un kokoglēm ķīnieši iemācījās izgatavot trīs līdz četrus gadsimtus vēlāk. Šaujampulveri uzskata par vienu no ķīniešu "četriem diženajiem izgudrojumiem". Ķīnas valdība aizliedza eksportēt šaujampulveri uz ārzemēm, un šaujampulvera ražošanas tehnoloģija nekad nebija parādīta ārzemju valstīm. Choe Mu-seon, Gorueo dinastijas korejiešu zinātnieks, ar Ķīnas amatnieka Lī Juana palīdzību pirmais ārpus Ķīnas izgudroja un uzlaboja šaujampulveri, lai atvairītu japāņu pirātu uzbrukumus.

Melnais pulveris ir pasaules vēsturē pirmā izgudrotā sprāgstviela — tā bija vienīgā pazīstamā sprāgstviela ap tūkstoš gadus.

## Sastāvs

Melnā pulvera sastāvā ietilpst 75% kālija nitrāta (salpetra), 10% sēra un 15% kokogles. Proporcijas var tikt mainītas, lai pielāgotu šaujampulveri kādiem konkrētākiem mērķiem. Atšķirībā no bezdūmu reaktīvajiem maisījumiem, tas uzvedas vairāk kā sprāgstviela, tā kā tā degšanas ātrumu neietekmē spiediens, tomēr tā ir ļoti vāja sprāgstviela. Tā kā šī viela satur ogli, tā ir melnā krāsā. Degot šīm maisījumam, veidojas daudz dūmu (cieto daļiņu), tāpēc to sauc arī par dūmu pulveri.

Bezdūmu šaujampulveris sastāv no plastificētas nitrocelulozes vai nitrocelulozes un nitroglicerīna maisījuma. Dinitroceluloze un trinitroceluloze šķīst acetonā un dietilēterī. Nitrocelulozi izšķīdina nelielā daudzumā šķīdinātāja, un no iegūtās plastiskās masas izveido vajadzīgo izmēru pārslas.

Agrāk izmantoja arī tā saucamo balto šaujampulveri, kas ir Bertolē sāls un cukura maisījums. Šī sprāgstviela ir ļoti nedroša un izraisīja daudzus smagus nelaimes gadījumus.

## Atsauces
Vītauts Landsberģis

**Vītauts Landsberģis** (; dzimis ) ir Lietuvas konservatīvs politiķis.

Dzimis arhitekta un ārstes ģimenē. Mācījies Viļņas konservatorijā. 1969. gadā aizstāvēja disertāciju par Mikaloja Konstantīna Čurļoņa daiļradi.

Viens no Lietuvas neatkarības kustības līderiem. 1988. gadā, kad Lietuvā tika nodibināta kustība "Sajūdis", kļuva par tās vadītāju.  vadīja Lietuvas Augstākās padomes sēdi, kurā tika pasludināta Lietuvas neatkarība. Līdz 1992. gada novembrim, kad par pirmo neatkarīgās Lietuvas prezidentu kļuva Aļģirds Brazausks, Landsberģis pildīja valsts galvas pienākumus kā Augstākās Padomes priekšsēdētājs (*Aukščiausiosios Tarybos pirmininkas*). No 1996. līdz 2000. gadam — Lietuvas Seima priekšsedētājs.

No 2004. gada bija Eiroparlamenta deputāts no partijas Tēvijas savienība/Lietuvas konservatīvie. 2014. gadā netika ievēlēts.

2018. gadā vēsturnieku un sabiedrības aptaujā atzīts par Lietuvas simtgades trešo svarīgāko cilvēku aiz Jona Basanaviča un Antana Smetonas.

## Atsauces
F1

**F1** var būt
* *[[Formula 1]]*, autosporta sacensības;
* datora klaviatūras taustiņš;
* vājš virpuļviesulis pēc Fudžitas—Pīrsona skalas.
Emanuels Levins

**Emanuels Levins** (, ; dzimis , miris ) bija Lietuvas ebreju izcelsmes Francijas filozofs.

Dzimis Kauņā, ieguva tradicionālu ebreju izglītību. Studējis Strasbūrā, bet no 1928. gada — Freiburgā pie Huserla un Heidegera. 1930. gadā kļuva par Francijas pilsoni. Viens no pirmajiem iepazīstināja Francijas sabiedrību ar Huserlu un Haidegeru, iztulkodams tos franciski. Otrā pasaules kara laikā Levins tika ieslodzīts nometnē Hannoveres apkārtnē, bet visi Levina radinieki Kauņā tika nogalināti.

Pēc kara Levins kļuva par vienu no redzamākajiem Francijas intelektuāļiem. Levina filozofija centrējas ap ētikas jautājumiem (ētika kā primārā filozofija). Levins rakstījis par nevardarbīgām attiecībām, atbildību un cilvēka dzīves ētisko orientāciju. Sarakstījis arī Talmūda komentārus.

Svarīgākie darbi:
* *Totalité et infini: essai sur l'extériorité* (1961),
* *Autrement qu'être ou au-delà de l'essence* (1974).

## Ārējās saites

* Instituto de estudios levinasianos
* Institut d'études lévinassiennes
* Levina institūta lapa (franciski)
* Espacethique — Levina portāls (franciski)
* Levinam veltīta lapa (angliski)
* Par Levinu portālā 1/4 Satori (latviski)
* Primārā un sekundārā bibliogrāfija (angliski)
Andersons

**Andersons** ("Andreja dēls", no personvārda Andrejs; sieviešu dzimtē Andersone) ir latviešu uzvārds. Līdzīgas cilmes uzvārdi sastopami arī ģermāņu valodās (, , , , (Andešons) un  (Annešens)). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Alfrēds Andersons (1879—1937), Rīgas pilsētas galva;
* Džeralds Andersons (*Gerald Anderson*; 1898—1984), britu kara lidotājs, diplomāts un šaha problēmists;
* Džošs Andersons (*Josh Anderson*; 1994), kanādiešu hokejists;
* Edgars Andersons (1920—1989), latviešu vēsturnieks;
* Eduards Andersons (1914—1985), latviešu basketbolists;
* Eduards Andersons (1919—1947), latviešu jūrnieks, organizēja bēgļu laivas uz Zviedriju;
* Felipi Andersons (*Felipe Anderson*; 1993), Brazīlijas futbolists;
* Fils Andersons (*Philip Anderson*; 1968), Austrālijas riteņbraucējs;
* Frenks Andersons (*Frank Anderson*, 1928—1980), Kanādas šahists;
* Glenns Andersons (*Glenn Anderson*; 1960), Kanādas hokejists;
* Imants Andersons (1923—?), Latvijas PSR nomenklatūras darbinieks;
* Jānis Andersons:
** Jānis Andersons (1902—1967), latviešu agronoms, uzņēmējs un sabiedriskais darbinieks;
** Jānis Andersons (1986), latviešu hokejists;
* Kārlis Andersons (1884—1965), latviešu pašvaldību darbinieks, Tautas padomes loceklis;
* Kārls Deivids Andersons (*Carl David Anderson*; 1905—1991), ASV fiziķis;
* Kevins Andersons (*Kevin Anderson*; 1986), Dienvidāfrikas tenisists;
* Kleitons Andersons (*Clayton Anderson*; 1959), ASV kosmonauts;
* Kriss Andersons (*Chris Anderson*; dzimis 1957), angļu uzņēmējs, žurnālists un TED konferences kurators;
* Lindsijs Andersons (*Lindsay Anderson*; 1923—1994), britu kinorežisors;
* Luijs Andersons (*Louis Anderson*; 1953—2022), ASV stendapa komiķis un aktieris;
* Māris Andersons (1963), latviešu aktieris;
* Mariss Andersons (1957—2021), latviešu sporta žurnālists un politiķis;
* Morics Andersons (*Mauritz Andersson*; 1886—1971), zviedru cīkstonis;
* Osvalds Andersons (1872—1939), latviešu uzņēmējs, Tautas padomes loceklis;
* Pauls Andersons (1925—1999), latviešu bioķīmiķis;
* Pits Andersons (1945—2016), latviešu rokenrola mūziķis;
* Pols Tomass Andersons (*Paul Thomas Anderson*; 1970), ASV kinorežisors;
* Pols V. S. Andersons (*Paul W. S. Anderson*; 1965), angļu kinorežisors, scenārists un producents;
* Raiens Andersons (*Ryan Anderson*; 1988), ASV basketbolists.
* Toms Andersons (1993), latviešu hokejists;
* Vess Andersons (*Wes Anderson*; 1969), ASV kinorežisors;
* Vilhelms Andersons (*Wilhelm Anderson*; 1880—1940), Igaunijas vācbaltu astrofiziķis;
* Viljams Andersons (*William Anderson*; 1859—1943), franču kriketa spēlētājs.
* Vivs Andersons *(Viv Anderson*, 1956), Anglijas futbolists.

## Skatīt arī
* Andersens
* Andešons
* Annešens
Riboze

thumb
**Riboze** (C5H10O5) ir ogļhidrāts, pentoze. Nosaukuma izcelsme - vācu *Ribose*. Riboze ir bezkrāsaina, kristāliska viela, kas ietilpst ribonukleīnskābju, glikozīdu, dažu kofermentu sastāvā. Ribozei ir iespējami vairāki optiskie izomēri, dabā izplatītākā ir D-riboze.
Sola

thumb|300px|Trundholmas saules disks
**Sola** ( — 'saule') skandināvu mitoloģijā ir Saules personifikācija (Saules dieviete). Sola ir Mundilfari un Glauras meita, Māni māsa, Glena (cilvēka) sieva. Sola katru nakti debesīs vada saules ratus, kuriem priekšā aizjūgti zirgi Arvaks un Alsvids; tiem pakaļ dzenas vilks Skolls. Iestājoties Ragnarokam, Skolls sauli aprīs.
Skolls (mitoloģija)

[thumb|250px|Skolls vajā [Sola|Solu.]]
**Skolls** ( — 'nodevība') senskandināvu mitoloģijā ir vilks, kas katru nakti dzenas pakaļ Solai, saulei. Uzskatīja, ka tad, kad Skolls tuvojas Solai, iestājas saules aptumsums un ka, pienākot Ragnarokam, Skolls sauli panāks un aprīs.
Levins

**Levins** var būt:
* Emanuels Levins (*Emmanuel Lévinas*; 1906—1995) — franču un ebreju filozofs;
* Tonijs Levins (*Tony Levin*; 1946) — amerikāņu mūziķis.

## Skatīt arī
* Ļevins
Cassini

right|thumb|200px|''Cassini'' montāžas laikā
***Cassini*** bija ASV Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas (*NASA*) kosmiskais aparāts Saturna apkārtnes izpētei, starpplanētu zondes *[[Cassini-Huygens]]* orbitālais aparāts. Zonde nosaukta par godu itāliešu, franču astronomam Džovanni Kasīni, kurš Saturnam atklāja četrus jaunus pavadoņus.

*Cassini* tika palaists . Saturna orbītā tas iegāja .

2010. gada septembra beigas *NASA* sāka jaunu *Cassini* pagarinājuma misiju *Solstice*, kas ilga līdz 2017. gada septembrim, kad Saturna ziemeļu puslodē bija vasaras saulstāvji. Tas ļāva salīdzināt sezonālo izmaiņu datus kopš *Cassini* misijas sākuma 2004. gadā, kad bija ziemas saulstāvji.

## Atsauces
Huygens

thumb|right|250px|Huygens modelis
thumb|right|Vienīgais attēls, ko uzņēmis ''Huygens'' pēc nolaišanās uz Titāna virsmas
**Huygens** bija Eiropas Kosmosa aģentūras starpplanētu zonde, nolaižamais aparāts Saturna pavadoņa Titāna izpētei. Nosaukta par godu holandiešu astronomam Kristianam Heigensam (*Christiaan Huygens*), kas Saturnam atklāja pavadoni Titānu.

*Huygens* startēja no Zemes Cassini sastāvā .  atdalījās no orbitālā aparāta un tālāk lidoja autonomi.  nolaižamais aparāts iegāja Titāna atmosfērā un veiksmīgi nolaidās uz tā virsmas, pārraidot daudz zinātniskās informācijas, tai skaitā arī attēlus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ciparu televīzija

**Ciparu** jeb **digitālā televīzija** ir televīzija, kur video pārraida MPEG2, MPEG4 vai citādi kodētas ciparu straumes veidā, atšķirībā no parastās televīzijas. Ciparu signālu var izplatīt kabeļtīklos (ciparu kabeļtelevīzija), no pavadoņa (ciparu pavadoņtelevīzija), vai arī ar parasto TV raidīšanas aparatūru (ciparu virszemes televīzija, ar ko parasti tieši saprot ciparu televīziju). Atšķirībā no analogās televīzijas, te ir iespējams mainīt kvalitāti (augstas kvalitātes kanāls, kas aizņem vairākus analogos kanālus, vai (biežāk) zemas kvalitātes kanāls, kur tādus vairākus var iepresēt vienā analogajā kanālā).

## Priekšrocības un trūkumi, salīdzinot ar analogo televīziju
* **Priekšrocības:**
** Nemainīgi augsta attēla kvalitāte, neatkarīgi no uztveršanas apstākļiem (kamēr vien ir signāls),
** Vienā frekvenču joslā ir iespējams izvietot vairākus kanālus.
* **Trūkumi:**
** Pie pārāk vāja signāla attēla nav nemaz (analogajai TV šajā gadījumā būtu sliktas kvalitātes attēls),
** Dārga aparatūra.

Pasaulē eksistē vairāki ciparu televīzijas standarti, no kuriem nozīmīgākie ir Eiropas (DVB), ASV (ATSC) un Japānas (ISDB). Latvijā tiek lietots DVB standarts. Ciparu televīzijai ir iespējama satura šifrēšana, kas ir viens no galvenajiem iemesliem tās lietojumam pavadoņtelevīzijā un kabeļtelevīzijā.

## DVB-T
Eiropā (un Latvijā) lietotais apraides ciparu virszemes televīzijas standarts ir DVB-T (*Digital Video Broadcasting - Terrestrial*). Šeit pārraida kompresētu ciparu video (kopā ar audio), izmantojot OFDM modulāciju. Standarta video kodeki ir MPEG2 un H264.

Pastāv 3 OFDM modulācijas paveidi: attiecīgi ar 2048, 4096 un 8192 apakšnesējiem. Izplatītākais standarts ir ar 8192 apakšnesējiem. Standartus ar mazāku apakšnesēju skaitu standartizēja tad, kad vēl nebija skaidrs vai būs iespējams pietiekoši lēti izgatavot 8192 apakšnesēju demodulatoru.

Katru apakšnesēju var modulēt ar QPSK, 16-QAM vai 64-QAM. Katrs DVB-T kanāls var aizņemt 5,6,7 vai 8 MHz platu frekvenču joslu. Tā, kā DVB-T lieto OFDM, te raidītājam ir nepieciešama lineāra izejas pakāpe, kas nozīmē samazinātu lietderības koeficientu un lielākas raidītāja izgatavošanas izmaksas.

### DVB iedalījums
* DVB-T () — Ciparu virszemes televīzija
* DVB-C () — Ciparu kabeļtelevīzija
* DVB-S () — Ciparu pavadoņtelevīzija
* DVB-H () — Ciparu mobilā televīzija
* DVB-IPTV () — Ciparu internettelevīzija

## Ārējās saites
Herisons

**Herisons** () var būt:

* Bendžamins Herisons (*Benjamin Harrison*) — ASV 32. prezidents (1833—1901);
* Džordžs Herisons (*George Harrison*; 1943—2001) — angļu mūziķis;
* Harijs Herisons (*Harry Harrison*; 1925—2012) — amerikāņu zinātniskās fantastikas autors;
* Rekss Herisons (*Rex Harrison*; 1908―1900) ― angļu aktieris;
* Viljams Herisons (*William Harrison*) — ASV 9. prezidents (1773—1841).
Informācijas teorija

**Informācijas teorija** ir zinātnes nozare, kas, izmantojot matemātiskās metodes, nodarbojas ar informācijas apstrādes, pārraides un izmantošanas problēmu izpēti.

Teorijas pamatā ir informācijas pārvadi un apstrādi ietekmējošu nosacījumu un parametru matemātisks atveidojums. Teoriju 20. gadsimta vidū izstrādājis amerikāņu matemātiķis, elektroinženieris un kriptogrāfs Klods Šenons, meklējot fundamentālus ierobežojumus signālu apstrādē, īpaši datu saspiešanā(kompresijā), drošā uzglabāšanā un pārraidē.

Lai arī informācijas teorija galvenokārt nepieciešama sakaru inženieriem, daži no tās jēdzieniem ir pieņemti un tiek izmantoti, piemēram, psiholoģijā, valodniecība, kriptoloģojā, neirobioloģijā, kvantu skaitļošanā un citās jomās, kur nepieciešama datu masīvu apstrāde un analīze.
## Atsauces
Indijas pilsētu uzskaitījums

Visas Indijas pilsētas ar iedzīvotāju skaitu virs  iedzīvotājiem 2006. gadā.

Citas Indijas pilsētas.
Datu elements

**Datu elements** informācijas tehnoloģijās ir datu vienība, ar kuru var manipulēt (nolasīt, noglabāt, apstrādāt, pārsūtīt) kā vienotu veselumu. Parasti par datu elementu tiek uzskatīta vismazākā datu vienība, kura tiek pakļauta apstrādei, bet reizēm tas var būt no vairākiem elementiem apvienots datu elements, kas izpaužas kā vienots vesels.

Datu struktūru aprakstīšanai datu elementus (tos sauc arī par mezgliem) izmanto abstraktā veidā, lai parādītu kā šie elementi ir saistīti savā starpā. Katram datu elementam ir vērtības jeb pašu datu daļa un rādītāja daļa ar adresi uz citu elementu, ar kuru tas saistīts. Katram elementam (atkarībā no datu struktūras) var būt vairāki rādītāji, tādējādi tie var būt saistīti ar vairākiem datu elementiem.
Kalkulators

200px|right|thumb|Mūsdienu, ar saules baterijām darbināts zinātniskais kalkulators
**Kalkulators** (, no *calculare* — 'rēķināt') ir mazgabarīta elektroniska ierīce aritmētisku darbību izpildei ar tastatūru ievadītiem skaitļiem. Rezultātus un starprezultātus kalkulators izvada, izmantojot gaismas diožu vai šķidro kristālu indikatorus. Kalkulatorus darbina baterijas vai saules baterijas. Pēdējā laikā kalkulatorus ražo komplektā ar mazgabarīta printeriem un atmiņas moduļiem, kuros iekļautas dažādas specializētas programmas.

Kalkulatoru priekšteči ir dažādas mehāniskas skaitļošanas ierīces un aritmometri.

Pirms elektronisko kalkulatoru parādīšanās par kalkulatoru sauca cilvēku, kas veica aprēķinus.

## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī
* Aritmometrs
* Dators
Datu masīvs

**Datu masīvs** vai **masīvs** ir sakārtota datu struktūra, kas sastāv no viena tipa elementiem, kurus identificē ar indeksu vai indeksu kopu.

Indekss var būt vesels skaitlis vai simbolu rinda (šajā gadījumā masīvu sauc par asociatīvo). Ja masīva elementam ir pakārtots viens indekss, tad tādu sauc par viendimensijas masīvu; ar diviem indeksiem - par divdimensiju masīvu. Retāk ir sastopami trīs un vairāku dimensiju masīvi.

Masīvus atbalsta vairums programmēšanas valodu.
Podniecība

[200px|thumb|Latgaliešu podnieks [Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā notiekošajās Latgales kultūras dienās]]
**Podniecība** ir amatniecības nozare, kurā no māla izgatavo dažādus izstrādājumus (visbiežāk traukus). Lai tie būtu izturīgi, trauku sagataves tiek apdedzinātas īpašās podnieku krāsnīs, bet lai tie būtu arī ūdens necaurlaidīgi un tiem būtu estētisks izskats, tos pārklāj ar glazūru.

## Podniecības vēsture
Podniecība ir viens no senākajiem zināmajiem amatniecības veidiem. Traukus no māla izgatavoja jau senie šumeri. Viņi izgudroja arī vienu no senākajām tehnoloģijām — trauku izgatavošanu ar podnieka ripas palīdzību. Tā, zināmu neizpratni arheologu vidū sākotnēji izraisīja tā saucamā Urūkas keramika. Šīs keramikas raksturīga iezīme ir, ka pēc ārējā izskata tā ir daudz vienkāršāka, pat primitīvāka, nekā agrāk izgatavotā šai pašā reģionā. Pētījumos noskaidrojās, ka šādām izmaiņām ir objektīvs iemesls. Proti, pieaugot iedzīvotāju skaitam šajā apkārtnē, nostiprinoties to saimniecībai, palielinājās arī pieprasījums pēc dažādiem mājturības priekšmetiem, it īpaši traukiem. Lai apmierinātu šo pieprasījumu, podnieki ieviesa jaunu tehnoloģiju — trauku izgatavošanu ar podnieku ripas palīdzību. Tas bija viens no nozīmīgākajiem šī laikmeta jaunievedumiem, jo tā rezultātā amatnieku darba ražīgums strauji pieauga, palielinājās ražošanas apjoms, lai gan par to nācās maksāt ar pieticīgāku izstrādājumu dizainu, raksturīgu masveida standarta produkcijai. Jādomā, ka šo izstrādājumu lietotāji to neuztvēra kā lielu trūkumu — svarīgāk bija saglabāt ražas pārpalikumu, kā arī nodrošināt ērtu tās pārvadāšanu uz tirdzniecības vietām.
Datu struktūras

Datorzinātnē **datu struktūras** ir konkrēts veids, kā datus glabāt datora atmiņā un kā tos efektīvi izmantot.

Dažu veidu datu struktūras ir pielietojamas plašākam risinājumu lokam, bet dažas no tām ir labāk piemērotas specifiskiem uzdevumiem. Piemēram, B-koks ir ļoti noderīgs datubāzu risinājumu izstrādē, kamēr kompilatoru realizācijās identifikatoru atrašanai izmanto heštabulas.

Datu struktūras tiek izmantotas gandrīz katrā programmā vai informācijas sistēmā. Daudzu efektīvu algoritmu pamatā ir specifiskas datu struktūras un padara iespējamu liela apjoma datu apstrādi, piemēram, lielas datubāzes vai tīmekļa indeksēšanas pakalpojumus. Daļa formālo projektēšanas metožu un programmēšanas valodu vairāk uzsver datu struktūras, nevis algoritmus kā galveno organizēšanas faktoru programmatūras plānošanā.

## Atsauces
Lindsijs Andersons

**Lindsijs Gordons Andersons** (; dzimis  Bengalūru, miris  Angulēmā, Francijā) bija britu mākslas un dokumentālo filmu režisors un kinokritiķis. Viens no pazīstamākajiem Lielbritānijas kinorežisoriem 20. gadsimta 60. un 70. gados.

Dzimis Indijā, britu militārpersonas ģimenē. Studējis Oksfordā.

Pirms kinorežisora karjeras Andersons bija kinokritiķis žurnālā *Sequence*. Viens no Brīvā kino kustības (*Free Cinema Movement*) pārstāvjiem. Pirms mākslas filmu radīšanas, darbojās dokumentālo filmu jomā.

Mākslas filmas radījis, ietekmējoties no britu 30. gadu dokumentālo filmu estētikas. Pazīstamākie aktieri: Ričards Heriss un Malkolms Makdauels.

## Filmogrāfija

* "Ceturdienas bērni" (*Thursday's Children*, 1954) — dokumentāla, Amerikas Kinoakadēmijas balva par dokumentālo filmu
* "Šī sporta dzīve" (*This Sporting Life*, 1963)
* "Ja...." (*If....*, 1969) — Zelta palmas zars Kannu kinofestivālā
* "Ak, laimīgais!" (*O Lucky Man!*, 1973)
* "Hospitālis "Britānija"" (*Britannia Hospital*, 1982)

## Ārējās saites
Medības

thumbnail|235px|Briežu medības
**Medības** jeb **medīšana**, arī **medniecība**, ir savvaļas dzīvnieku izsekošana un iegūšana (nonāvējot vai sagūstot). Medībās mēdz doties pārtikas ieguvei, dzīvnieku populāciju kontrolei, sporta un izklaides nolūkos, kā arī medību trofeju (ragu, galvaskausu, ādas un kažokādas, zobu un ilkņu, spalvu un citu ķermeņa daļu) ieguvei. Lielākoties tiek medīti zīdītāji, taču reizēm arī putni un citi dzīvnieki.

## Medību veidi

### Putnu medības
Putnu medības popularitātes ziņā ir vienas no vadošajām. Tās sākas reizē ar medību sezonas sākumu, sezonas sākumā mednieki parasti dodas tieši putnu medībās. Putnu medībās visbiežāk tiek medītas pīles, zosis, fazāni, rubeņi, medņi, laukirbes un baloži.

### Vaļu medības

Vaļveidīgo medīšana notiek to ķermeņu vai ķermeņu daļu komerciālai izmantošanai vai lietošanai pārtikā. Atsevišķos gadījumos vaļu nomedīšana tiek veikta pētnieciskiem mērķiem. Agrāk vaļus intensīvi medīja, lai iegūtu gaļu, taukus, joslvaļu mutes "bārkstis" un pelēko ambru, ko iegūst no kašalotu zarnām smaržu industrijas vajadzībām. Mūsdienās vaļus medī galvenokārt pārtikai. Gadā visā pasaulē tiek nomedīti ap 1500 vaļu, galvenokārt mazie joslvaļi.

## Medību vēsture
Medības ir viens no senākajiem cilvēku nodarbošanās un barības iegūšanas veidiem. Pirmatnējais cilvēku bars medībās izmantoja primitīvus pīķus, vāles vai citus priekšmetus. Bieži medījumi tika iedzīti vai ievilināti bedrēs, kuras bija apslēptas ar vieglu zaru pārklāju.

Loka un bultas izgudrošanu pirms apmēram desmit tūkstošiem gadu un to lietošana praksē radīja medniecībā apvērsumu — medību efektivitāte būtiski palielinājās. Zvēru tagad varēja nomedīt jau no daudz lielāka attāluma to priekšlaicīgi neaizbaidot. Samazinājās arī paša mednieka risks kļūt par medījuma upuri nonākot medījuma nagos, ilkņos vai uz satrakota dzīvnieka ragiem. Arī putnus ar loka un bultas palīdzību bieži varēja nomedīt tiem sēžot augstu kokā vai pat lidojumā, kas pirms tam bija neiespējami. Šī un daudzu citu jaunievedumu dēļ lauku apstrāde, medības un zvejošana no kolektīva pasākuma arvien vairāk kļuva par individuālu nodarbību, tādējādi veicinot sabiedrības pārstrukturizāciju, jo atsevišķa indivīda (ģimenes) izdzīvošanas spēja palielinājās. Tā bija vēl viena — sociāla revolūcija, kas radīja tālejošas sekas civilizāciju attīstībā līdz pat mūsdienām.

## Medības Latvijā
Kopējais mednieks skaits Latvijā ir ap 25 tūkstošiem cilvēku (aptuveni 1,3% no Latvijas iedzīvotājiem). Medību procesus nosaka medību likums un medību noteikumi. Mednieki rūpējas par Latvijas mežiem, gan par to faunu, gan floru.

## Atsauces

## Literatūra
* 
* 
* 

## Ārējās saites

* 
*
Taureņiem, kaijām un spārēm

***Taureņiem, kaijām un spārēm*** ir grupas *[[Autobuss Debesīs]]* piektais studijas albums. Šis ir pirmais grupas albums, kuru komponējuši paši grupas dalībnieki Kārlis Auzāns un Emīls Zilberts. Dziesmu tekstus sarakstījuši tādi pazīstami dzejnieki kā Viks, Ārija Elksne, Māris Čaklais, Imants Ziedonis, Māra Misiņa un Klāvs Elsbergs, kā arī paši grupas dalībnieki.

## Dziesmu saraksts
# *Viņas soļi* (K.Auzāns, E.Zilberts / K.Elsbergs, E.Zilberts, A.Dzenis)
# *Es zinu* (K.Auzāns,E.Zilberts / K.Elsbergs)
# *Div' upītes* (K.Auzāns, E.Zilberts / E.Zilberts)
# *Mans cilvēks* (K.Auzāns, E.Zilberts / Ā.Elksne)
# *Vēl daži vārdi* (K.Auzāns, E.Zilberts / Viks)
# *Vēlu rudenī* (K.Auzāns, E.Zilberts / M.Misiņa)
# *Šorīt* (K.Auzāns, E.Zilberts / M.Misiņa)
# *Var jau nebūt* (K.Auzāns, E.Zilberts / M.Čaklais)
# *Tu un es* (K.Auzāns, E.Zilberts / E.Zilberts)
# *Sniegavīrs* (K.Auzāns, E.Zilberts / E.Zilberts)
# *Nav jau nekā* (K.Auzāns, E.Zilberts / I.Ziedonis)

## Izpildītāji
* Marts Kristiāns Kalniņš — vokāls, oboja
* Ervings Znotiņš — taustiņinstrumenti
* Kārlis Auzāns — ģitāra, čells, perkusijas
* Armands Treilihs — basģitāra
* Emīls Zilberts — sitamie instrumenti, klarnete, vokāls
* Andris Dzenis — ģitāra, gongs

## Atsauces
Logs puspavērts

***Logs puspavērts*** ir grupas *[[Autobuss Debesīs]]* otrais albums, kā arī pirmais pilna formāta albums. Visas albumā atrodamās dziesmas ir komponējis Imants Kalniņš, vārdu autori ir Ieva Roze, Māris Čaklais un Aigars Jirgens. Albums Latvijā ieguvis platīna statusu, tam ir pārdoti vairāk nekā 16000 eksemplāru.

## Dziesmu saraksts
# *Alejas* (I.Kalniņš / M.Čaklais)
# *Es to tev teikšu* (I.Kalniņš / M.Čaklais)
# *Kur slēpies tu* (I.Kalniņš / A.Jirgens)
# *Kad migla* (I.Kalniņš / A.Jirgens)
# *Ir tikai tveice* (I.Kalniņš / A.Jirgens)
# *No šīs dienas* (I.Kalniņš / M.Čaklais)
# *Pie mežrozīšu krūma* (I.Kalniņš / I.Roze)
# *Logs puspavērts* (I.Kalniņš / I.Roze)
# *Es rakstīšu* (I.Kalniņš / I.Roze)
# *Ziemā rakstīts dzejolis* (I.Kalniņš / I.Roze)

## Izpildītāji
* Marts Kristiāns Kalniņš - vokāls
* Ervings Znotiņš - taustiņinstrumenti
* Andrejs Grimms - ģitāra
* Armands Treilihs - basģitāra
* Emīls Zilberts - sitamie instrumenti
* Kārlis Auzāns - ģitāra
Domā par mani

**Domā par mani** ir grupas Autobuss Debesīs ceturtais studijas albums. Visu dziesmu autors ir Imants Kalniņš, savukārt vārdus dziesmām angļu valodā sarakstījis Ojārs Kalniņš, un latviski tos atdzejojis Viks. Paralēli izdota arī albuma angliskā versija *[[Think Of Me]]*.

## Dziesmu saraksts
# *Būt laimīgam* (I.Kalniņš / O.Kalniņš, latv. atdz. Viks)
# *Kā gan Tu nezināji* (I.Kalniņš / O.Kalniņš, latv. atdz. Viks)
# *Tiec galā* (I.Kalniņš / O.Kalniņš, latv. atdz. Viks)
# *Tu gribi visu* (I.Kalniņš / O.Kalniņš, latv. atdz. Viks)
# *Tā nebiji tu* (I.Kalniņš / O.Kalniņš, latv. atdz. Viks)
# *Ar straumēm uz jūru* (I.Kalniņš / O.Kalniņš, latv. atdz. Viks)
# *Ja nesaku nē* (I.Kalniņš / O.Kalniņš, latv. atdz. Viks)
# *Dažreiz* (I.Kalniņš / O.Kalniņš, latv. atdz. Viks)
# *Tev nebij laika* (I.Kalniņš / O.Kalniņš, latv. atdz. Viks)
# *Kā patīk* (I.Kalniņš / O.Kalniņš, latv. atdz. Viks)
# *Es pateicos* (I.Kalniņš / O.Kalniņš, latv. atdz. Viks)
# *Atceries* (I.Kalniņš / O.Kalniņš, latv. atdz. Viks)

## Izpildītāji
* Marts Kristiāns Kalniņš — vokāls
* Ervings Znotiņš — taustiņinstrumenti
* Kārlis Auzāns — ģitāra
* Armands Treilihs — basģitāra
* Emīls Zilberts — sitamie instrumenti
* Andris Dzenis — ģitāra
Think Of Me

***Think Of Me*** ir grupas *[[Autobuss Debesīs]]* pirmais grupas albums angļu valodā, kas ir grupas albuma *[[Domā par mani]]* angliskā versija. Visu dziesmu autors ir Imants Kalniņš, savukārt vārdus dziesmām sarakstījis Ojārs Ēriks Kalniņš.

## Dziesmu saraksts
# *Of Course I Can Be Happy Too* (I.Kalniņš / O.Kalniņš)
# *I Will Come Back* (I.Kalniņš / O.Kalniņš)
# *Don't Count On Me* (I.Kalniņš / O.Kalniņš)
# *You Want It All* (I.Kalniņš / O.Kalniņš)
# *It Wasn't You* (I.Kalniņš / O.Kalniņš)
# *Let's Sing Of The Rivers* (I.Kalniņš / O.Kalniņš)
# *If I Stay* (I.Kalniņš / O.Kalniņš)
# *Sometimes* (I.Kalniņš / O.Kalniņš)
# *You Didn't Wait* (I.Kalniņš / O.Kalniņš)
# *Take It Or Leave It* (I.Kalniņš / O.Kalniņš)
# *I'm Grateful* (I.Kalniņš / O.Kalniņš)
# *Think Of Me* (I.Kalniņš / O.Kalniņš)

## Izpildītāji
* Marts Kristiāns Kalniņš — vokāls
* Ervings Znotiņš — taustiņinstrumenti
* Kārlis Auzāns — ģitāra
* Armands Treilihs — basģitāra
* Emīls Zilberts — sitamie instrumenti
* Andris Dzenis — ģitāra
Marts Kristiāns Kalniņš

**Marts Kristiāns Kalniņš** (dzimis , Rīgā, Latvijā) ir grupas Autobuss Debesīs solists un līderis. Latvijā plaši pazīstami ir arī viņa tēvs komponists Imants Kalniņš un pusmāsa aktrise Rēzija Kalniņa.

Grupā "Autobuss Debesīs" darbojas kopš 1998. gada, tā kļūstot par vienu no slavenākajiem Latvijas dziedātājiem. Gan kā solists, gan arī kopā ar grupu ir piedalījies daudzos pasākumos, kā piemēram Imantdienās, 2001. gadā Rīgas 800 gadu jubilejai veltītajā koncertā. Marts kopā ar grupu Melo-M piedalījās 2006. gada Eirovīzijas Latvijas nacionālajā atlasē ar dziesmu "Say It Is", ieņemot 2. vietu. Kopā ar grupu "Autobuss Debesīs" slavenākās dziesmas ir "Sitiet bungas", "Ir tikai tveice" un "Ar straumēm uz jūru".
Par tavām kurpju šņorēm

***Par tavām kurpju šņorēm*** ir grupas Autobuss Debesīs sestais studijas albums ar Imanta Kalniņa mūziku un Ievas Rozes un Aigara Jirgena vārdiem. Autobuss Debesīs mūziķi ierakstā izmantojuši plašu instrumentu klāstu — līdztekus ģitārām, bungām un taustiņinstrumentiem skan čells, oboja, kampanella, trīdekšņi un citi savdabīgi instrumenti. Albumā jūtama gan modernās rokmūzikas, gan tautas un klasiskās mūzikas ietekme.

## Dziesmu saraksts
# *Tā pudele* (I.Kalniņš / I.Roze)
# *Kad tiks sagrauts* (I.Kalniņš / I.Roze)
# *Kā gribas runcī pārtapt* (I.Kalniņš / I.Roze)
# *Mēs derējām tikai debesīm* (I.Kalniņš / I.Roze)
# *Dienas rit* (I.Kalniņš / A.Jirgens)
# *Vīns, siers un divas mazas mušas* (I.Kalniņš / A.Jirgens)
# *Tā kā sārta ogle* (I.Kalniņš / A.Jirgens)
# *Ko gan es varu tev pasacīt* (I.Kalniņš / A.Jirgens)
# *Klusai, klusai sāpju dienai* (I.Kalniņš / A.Jirgens)
# *Tā tikai šoruden* (I.Kalniņš / A.Jirgens)

## Izpildītāji
* Marts Kristiāns Kalniņš — balss, oboja
* Ervings Znotiņš — taustiņinstrumenti, ģitāra
* Kārlis Auzāns — ģitāra, čells, zvaniņi, bazukī, trīdeksnis
* Armands Treilihs — basģitāra
* Emīls Zilberts — sitamie instrumenti
* Andris Dzenis — ģitāra
Viņa pastarā diena

**Viņa pastarā diena** ir grupas Autobuss Debesīs pirmais studijas albums. Albumā ir iekļautas tikai piecas dziesmas, un tas izdots kasetes formātā. Šajā albumā iekļautas dziesmas ar Imanta Kalniņa mūziku un Vika vārdiem.

## Dziesmu saraksts
# *Viņa pastarā diena* (I.Kalniņš / Viks)
# *Ieskaitot, protams, sajūtu* (I.Kalniņš / Viks)
# *Par to* (I.Kalniņš / Viks)
# *Kas ir vairāk?* (I.Kalniņš / Viks)
# *Sitiet bungas, mani mīļie!* (I.Kalniņš / Viks)

## Izpildītāji
* Marts Kristiāns Kalniņš - vokāls
* Ervings Znotiņš - taustiņinstrumenti
* Andrejs Grimms - ģitāra
* Armands Treilihs - basģitāra
* Emīls Zilberts - sitamie instrumenti
* Kārlis Auzāns - ģitāra
Vairāk nekā skaļi

**"Vairāk nekā skaļi"** ir latviešu grupas "Prāta Vētra" 1993. gadā izdotais debijas albums kasetes formātā. Tajā ir iekļautas 12 dziesmas. Populārākās albuma dziesmas ir "Ziema" un "Jo tu nāc". Albums tika pārizdots 1998. gadā.

## Dziesmu saraksts
# "Pats sākums" — 3:03
# "Gandrīz bez vārdiem" — 4:14
# "Skaidri zinu, ka šodien es gribēšu palikt tepat" — 3:06
# "Ārā līst" — 3:26
# "Jo tu nāc" — 3:41
# "18. gadsimts" — 0:42
# "Disharmonija" — 3:20
# "Jo tu nāc" - 3:11
# "Ziema" — 2:20
# "Polka" — 2:43
# "Saulespilsētas kalni" — 3:38
# "Vairāk nekā skaļi" — 2:47
Viss ir tieši tā kā tu vēlies

**"Viss ir tieši tā kā tu vēlies"** ir latviešu grupas "Prāta Vētra" 1997. gadā izdotais trešais studijas albums. Tieši šis albums padarīja "Prāta Vētru" par vispopulārāko grupu Latvijā, izpelnoties zelta statusu un padarot grupu par jauniešu elkiem. "Tavas mājas manā azotē" kļuva par albuma lielāko hitu, vairākas nedēļas atrodoties Latvijas radio topu spicē. Vēl starp populārākajām albuma dziesmām var minēt dziesmas "Viss ir tieši tā kā tu vēlies", "Mans draugs" un "Neatgriešanās".

## Dziesmu saraksts
# "Kas tālāk?" - 1:36
# "Viss ir tieši tā kā tu vēlies" - 3:39
# "Visa ir par daudz" - 4:44
# "Liepājas dzintars" - 5:05
# "Ja tu esi mans prezidents" - 3:34
# "Neatgriešanās" - 3:35
# "Kas tālāk?" - 2:07
# "Tavas mājas manā azotē" - 4:39
# "Mans draugs" - 3:07
# "Soli pa solim" - 3:29
# "Lielais, naivais mēness" - 4:31
# "Romeo un Džuljeta" - 2:49
# "Čižiks" - 1:29
# "Pavasaris, pavasaris" - 3:23
# "Kas tālāk?" - 2:12

## Atsauces
Mahešs Bupati

**Mahešs Bupati** (*Mahesh Bhupathi*, dzimis 1974. gada 7. jūnijā Čennai) ir bijušais indiešu tenisists. Viens no pazīstamākajiem tenisa dubultspēļu meistariem. Ieguvis 12 *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* titulus.

## ''Grand Slam'' tituli

Vīriešu dubultspēlē:

* 1999. gads — Francijas atklātais čempionāts (ar Leanderu Paesu, Indija)
* 1999. gads — Vimbldonas čempionāts (ar Leanderu Paesu)
* 2001. gads — Francijas atklātais čempionāts (ar Leanderu Paesu)
* 2002. gads — ASV atklātais čempionāts (ar Maksimu Mirniju, Baltkrievija)

Jauktajā dubultspēlē:

* 1997. gads — Francijas atklātais čempionāts (ar Riku Hiraki, Japāna)
* 1999. gads — ASV atklātais čempionāts (ar Aju Sugijamu, Japāna)
* 2002. gads — Vimbldonas čempionāts (ar Jeļenu Ļihovcevu, Krievija)
* 2005. gads — Vimbldonas čempionāts (ar Mēriju Pīrsu, Francija)
* 2005. gads — ASV atklātais čempionāts (ar Danielu Hantuhovu, Slovākija)
* 2006. gads — Austrālijas atklātais čempionāts tenisā (ar Martinu Hingisu, Šveice)
* 2009. gads — Austrālijas atklātais čempionāts tenisā (ar Sanju Mirzu, Indija)
* 2012. gads — Francijas atklātais čempionāts (ar Sanju Mirzu, Indija)

## Ārējās saites
Pedijs Ešdauns

**Pedijs Ešdauns** (*Paddy Ashdown*), pilnā vārdā **Džeremijs Džons Darhems Ešdauns, Nortonsabhemdonas barons Ešdauns** (*Jeremy John Durham Ashdown, Baron Ashdown of Norton-sub-Hamdon*, dzimis 1941. gada 27. februārī Deli, miris 2018. gada 22. decembrī), bija britu politiķis un diplomāts, bijušais ANO Augstais pārstāvis un ES Īpašais pārstāvis Bosnijā un Hercegovinā.

## Dzīvesgājums
Dzimis Deli, Britu Indijā, uzaudzis Ziemeļīrijā. No 1959. gada līdz 1972. gadam dienēja jūras kājniekos.

1983. gadā Ešdaunu ievēlēja par Parlamenta deputātu no Liberāldemokrātiskās partijas. 1988. gadā viņš kļuva par partijas līderi. Kad 1997. gadā Tonijs Blērs uzvarēja Parlamenta vēlēšanās, nesekmīgi centās nodibināt koalīciju ar leiboristiem. 1999. gadā atkāpās no partijas vadītāja amata.

2002. gadā kļuva par ANO Augsto pārstāvi un ES Īpašo pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā, lai uzraudzītu Deitonas vienošanās izpildi.


Paddy Ashdown 1.jpg|Pedijs Ešdauns
Paddy_Ashdown_bust,_Sarajevo.jpg|Paddy Ashdown, Sarajeva


## Ārējās saites
* Lord Ashdown of Norton-sub-Hamdon profile at the site of Liberal Democrats
* Column archive at *The Guardian*
* Catalogue of the papers of Paddy Ashdown at London School of Economics Archives
* "After Iraq&nbsp;– Shall we ever intervene again?" , lecture given at Gresham College, 15 May 2007 
* Audio: Lord Paddy Ashdown in conversation on the BBC World Service discussion show *[[The Forum (radio programme)|The Forum]]*
* 
* Obituary at BBC News Online
* A political life in pictures at *The Guardian*
Pervezs Mušarafs

**Pervezs Mušarafs** (, ; dzimis , Deli, Indijā, miris , Dubaijā, AAE) bija bijušais Pakistānas valsts vadītājs, prezidents, diktators, ģenerālis. Ieguva varu valsts apvērsumā .

## Dzīvesgājums
Dzimis 1943. gadā Deli Britu Indijā vidusšķiras ģimenē. Pēc Indijas neatkarības pasludināšanas ģimene pārcēlās uz Karāči. Tēvs strādāja ārlietu ministrijās dienestā, tāpēc Mušarafs vairākus bērnības gadus pavadīja Ankarā, kur iemācījās turku valodu.

No 1961. gada ieguva militāro izglītību. Piedalījās 1971. gada Indijas-Pakistānas karā. 1998. gadā kļuva par ģenerāli, bet 1999. gadā par Pakistānas armijas virspavēlnieku.  Pakistānas premjerministrs Navāzs Šarīfs atcēla Mušarafu no armijas virspavēlnieka amata. Mušarafs un armijas augstākā vadība nepakļāvās šai pavēlei un pārņēma varu valstī.

No islāma fundamentālistu viedokļa Mušarafa režīms uzskatāms par visai liberālu. Ārpolitiski režīms ir viens no ciešākajiem ASV sabiedrotajiem reģionā. Pats Mušarafs pārdzīvojis vismaz trīs atentāta mēģinājumus.  viņš atkāpās no prezidenta amata pēc tam, kad pret viņu tika gatavots impīčments.
Vietu nav

**"Vietu nav"** ir 1994. gadā izdotais Prāta Vētras minialbums. Tajā ir iekļautas 5 dziesmas angļu valodā, kā arī 5 sekundes ilgā "No Song", kurā atskan tikai signāls. "Vietu nav" tika izdots ierobežotā daudzumā, tikai 500 eksemplāros. Dažām no dziesmām ir arī versijas latviešu valodā.

## Dziesmu saraksts
# "Winter" — 2:50
# "Shagarra" — 4:56
# "Daddy Left Me Under The Bridge Last Night" — 3:11
# "Nothing Will Ever Come Of Me" — 4:01
# "No Song" — 0:05
# "Head Falls To My Pillow" — 5:35
Veronika (albums)

**"Veronika"** ir latviešu grupas "Prāta Vētra" 1996. gadā izdotais otrais studijas albums. Tas sākotnēji tika izdots audiokasetēs. Par vispopulārāko albuma dziesmu kļuva "Lidmašīnas". Pretēji grupas debijas albumam "Vairāk nekā skaļi", šajā albumā ir iekļautas arī vairākas nenopietnas dziesmas. "Veronika" ir "Prāta Vētras" visgarākais studijas albums, tajā ir iekļautas 17 dziesmas.

2004. gada septembrī albums tika pārizdots CD formātā. Tajā tika iekļautas tās pašas dziesmas, kas pirmajā izdevumā, taču klāt vēl pievienota koncertfilma "Prāta Vētra par sevi un Reiganiem". Albuma pārizdošanai sekoja neliela koncertturneja.

## Dziesmu saraksts
# "TDŅČ" — 1:03
# "Veronika" — 3:14
# "Paslēpes" — 3:53
# "Viņa dzīvo zemāk" — 5:55
# "Čiekuri" — 2:24
# "Visi eņģeļi lido" — 4:00
# "Love Song" — 5:06
# "Šo dziesmu es dziedāšu tev" — 4:46
# "Ar kreiso kāju" — 4:11
# "Kur palicis sociālais taisnīgums? (Apelsīns)" — 2:49
# "E.D. Mikrofons" — 3:46
# "Dārznieks" — 4:09
# "Kā jau svētdienās" — 3:38
# "Paradīzes ābolīši" — 2:59
# "Suburbija" — 4:09
# "Lidmašīnas" — 4:37
# "Priedes mežā aug, egles mežā arī aug" — 1:33