open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Džonijs Kešs

**Džons R. "Džonijs" Kešs** (; dzimis  Kingslenā, Ārkanzasas štatā, ASV, miris  Našvilā, Tenesī štatā, ASV) bija amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis un aktieris. Viņš tiek uzskatīts par vienu no ietekmīgākajiem 20. gadsimta mūziķiem. Lai arī viņš pārsvarā bija kantri mūziķis, vairākas viņa dziesmas ir roka balādes. Savas karjeras otrajā pusē viņš iedziedāja vairāku mākslinieku, tai skaitā industriālā roka grupas Nine Inch Nails un sintpopa grupas Depeche Mode, dziesmu kaverversijas. Viņa pazīstamākās dziesmas ir "I Walk the Line", "Folsom Prison Blues", "Ring of Fire", "Get Rhythm" un "Man in Black". Ir izdevis 55 studijas albumus un 154 singlus.

## Privātā dzīve
Bija precējies divas reizes **—**  1954. gadā ar Vivianu Liberto un 1968. gadā ar Džūnu Kārteri, leģendārās kantrimūzikas grupas *Carter Family* dalībnieci. Pirmajā laulībā piedzima četri bērni, arī Rozanna Keša, kas arī pati kļuvusi par veiksmīgu kantrimūziķi. Otrajā laulībā piedzima dēls Džons Kārters-Kešs, kas arī ir kļuvis par mūziķi un producentu.

Džonija Keša dzīve atspoguļota godalgotajā 2005. gada biogrāfiskajā filmā "Sirds robeža".

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

### Skaņu celiņi

### Gospeļa albumi

### Koncertalbumi

### Ziemassvētku albumi

### Izlases

### Singli

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Korejas Grand Prix

**Korejas ''Grand Prix*** ir ikgadēja [[Formula 1]] *Grand Prix* izcīņa, kas pirmo reizi norisinājās  [[Korejas Starptautiskā trase|Korejas Starptautiskajā trasē]]. Par pirmo Korejas *Grand Prix* uzvarētāju kļuva [[Fernando Alonso]].

== Uzvarētāji ==
=== Vairākkārtējie uzvarētāji (piloti) ===



=== Vairākkārtējie uzvarētāji (komandas) ===



=== Saraksts ===
Minēti tikai uzvarētāji tajos *Grand Prix'', kas aizvadīti F1 sezonu ietvaros.

## Atsauces

## Skatīt arī
* F1 Grand Prix saraksts

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
FK Torpedo Rīga

**FK Torpedo** bija Padomju un Latvijas futbola klubs, kurš spēlēja PSRS Augstākajā un Latvijas Virslīgā.

## Kluba nosaukumu vēsture
* 1957 - 1970: RTP
* 1971 - 1992: Torpedo
* 1993 - 1994: Vidus
* 1995: Amstrig
* 1996 - 1997: Daugava
* 1998 - 2000: LU/Daugava

## Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

ImageSize = width:600 height:60
PlotArea = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:01/07/1991 till:01/07/2000
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:1992 
Colors =
  id:bl1  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:bl2  value:rgb(0.9,0.9,0.3)  
  id:rn  value:rgb(0.9,0.1,0.1)

PlotData= 
  bar:Position width:15 color:white align:center

  from:01/07/1991 till:01/07/1992  shift:(0,-4) text:8
  from:01/07/1992 till:01/07/1993  shift:(0,-4) text:6
  from:01/07/1993 till:01/07/1994  shift:(0,-4) text:5
  from:01/07/1994 till:01/07/1995  shift:(0,-4) text:5
  from:01/07/1995 till:01/07/1996  shift:(0,-4) text:2
  from:01/07/1996 till:01/07/1997  shift:(0,-4) text:2
  from:01/07/1997 till:01/07/1998  shift:(0,-4) text:6
  from:01/07/1998 till:01/07/1999  shift:(0,-4) text:1
  from:01/07/1999 till:01/07/2000  shift:(0,-4) text:8

  from:01/07/1991 till:01/07/1998  color:bl1  shift:(0,13)  text: "Virslīga"
  from:01/07/1998 till:01/07/1999  color:bl2  shift:(0,13)  text: "1. līga"
  from:01/07/1999 till:01/07/2000  color:bl1  shift:(0,13)  text: "Virslīga"
Martijans Bekasovs

**Martijans Bekasovs** (dzimis ) ir Latvijas krievu jurists un politiķis. Viņš ir bijis Augstākās Padomes un piecu Saeimu deputāts, ir Latvijas Sociālistiskās partijas biedrs.

## Biogrāfija
1968. gadā beidzis Rēzeknes 2. vakara vidusskolu. 1973. gadā pabeidzis Kaļiņingradas speciālo milicijas vidusskolu. 1983. gadā absolvējis Minskas augstāko milicijas skolu jurista specialitātē.

## Politiskā darbība
1990. gadā ievēlēts LR Augstākajā Padomē kā PSKP biedrs. Balsojis pret Latvijas neatkarības deklarāciju. Vēlāk iestājies partijā "Līdztiesība", no kuras 1993. gadā ievēlēts 5. Saeimā. Darbojies Aizsardzības un iekšlietu komisijā, Mandātu un iesniegumu komisijā, kā arī vairākās parlamentārās izmeklēšanas komisijās. 1995. gadā bija Latvijas Sociālistiskā partijas dibinātāju skaitā, no tās saraksta ievēlēts 6. Saeimā. Bijis "Līdztiesības" frakcijas biedrs tās pastāvēšanas laikā (frakcija nepastāvēja no 1995. gada decembra līdz 1996. gada novembrim un sākot no 1997. gada maija). Saeimas pilnvaru termiņa beigās darbojies Aizsardzības un iekšlietu komisijā, Mandātu un iesniegumu komisijā, kā arī vienā parlamentārās izmeklēšanas komisijā. 1996. gadā parakstījis vēstuli ar lūgumu Valsts prezidentam Guntim Ulmanim no cietuma atbrīvot Alfrēdu Rubiku.

1998. gadā ievēlēts 7. Saeimā no Tautas Saskaņas partijas saraksta, kas sastāvēja no visām apvienībā "PCTVL" ietilpstošajām partijām. Arī šajā sasakumā darbojies Aizsardzības un iekšlietu komisijā, Mandātu un iesniegumu komisijā un vienā parlamentārās izmeklēšanas komisijā. Bijis frakcijas sekretārs. 2002. gadā ievēlēts 8. Saeimā no PCTVL saraksta. Līdz brīdim, kad Latvijas Sociālistiskās partijas deputāti (tai skaitā Bekasovs) izstājās no PCTVL, bija frakcijas sekretārs. Saeimas pilnvaru termiņa beigās bijis Aizsardzības un iekšlietu komisijas biedrs, kā arī Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas priekšsēdētāja biedrs.

2004. gadā, pēc Latvijas iestāšanās Eiropas Savienībā, bijis deputāts-novērotājs Eiropas parlamentā. Par "nepatiesas informācijas izplatīšanu par minoritāšu stāvokli Latvijā" Saeima plānoja atsaukt Bekasovu no parlamenta. Togad politiķis bija arī Latvijas Sociālistiskās partijas saraksta līderis Eiroparlamenta vēlēšanās, tomēr saraksts nepārvarēja 5% barjeru.

2006. gadā kandidējis 9. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta, tomēr sākotnēji nav ticis parlamentā. Pēc deputāta Aleksandra Golubova nāves 2010. gadā kļuvis par 9. Saeimas deputātu. Ir bijis Pilsonības likuma izpildes komisijas, kā arī Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas biedrs. 10. Saeimas vēlēšanās nekandidēja.

## Privātā dzīve
Martijans Bekasovs ir dzimis  Rēzeknes pilsētā. Precējies.

Bijis iesaistīts vairākos kriminālos notikumos. 1997. gadā kāds Ludzas iedzīvotājs Bekasovu ir mēģinājis nošaut, bet 1998. gadā viņš ir sakāvies ar kādu citu ludzānieti.

## Atsauces
Right Now

**“Right Now”** ir amerikāņu grupas Pussycat Dolls agrāk izdotās Herbija Manna dziesmas “Right Now” kaverversija. Singls tika iekļauts grupas debijas albumā PCD un  tas tika izdots iTunes. “Right Now” kļuva par alternatīvo NBA spēļu atklāšanas dziesmu ASV televīzijas kanālā ABC. NBA vajadzībām dziesmas vārdi tika nedaudz koriģēti (iespējams, to darīja grupas līdere Nikola Šercingere). Albumā iekļautajai oriģinālajai versijai vokālus iedziedājusi arī grupas bijusī dalībniece Karmita Bahara, taču jaunajā versijā tos iedziedājusi tikai Šercingere.

Pirms NBA sezonas sākuma dziesma tika izmantota, lai reklamētu televīzijas seriāla "Bīstamās mājsaimnieces" trešās sezonas pirmo epizodi.

## Atsauces
Tempera

thumb|250px|Tempera kā mākslas darbs
**Tempera** (no , *temperare* — 'jaukt krāsas') ir glezniecības tehnika, kurā izmanto īpašas dabisko saistvielu un ūdens emulsijas krāsas. Par temperu sauc arī šādā tehnikā darinātu stājglezniecības mākslas darbu — gleznu.

Tempera ir viens no ūdens krāsvielu glezniecības veidiem, kuras saistvielā pārsvarā ir dzīvnieku līme un saistviela vienmēr sastāv no emulsijas. Tās ir galvenās temperas krāsu atšķirības no akvareļa un līmes krāsām, kuras arī ir ūdens krāsvielas, bet akvarelim kā saistvielai nekad nav emulsijas, turklāt akvareļa saistvielas sastāvā pārsvarā ir augu, bet līmes krāsvielās — tikai dzīvnieku līmes.

Lielākā daļa no viduslaikiem saglabājušos temperas stājgleznu ir darinātas uz koka, to raksturīgais zelta fons gleznām piešķir mirdzumu, kuras kļūst tikpat spilgtas kā miniatūras.

Gleznotāji dažādās darbnīcās izmantoja atšķirīgas saistvielas un temperas pigments varēja tikt sajaukts ar olas dzeltenuma emulsiju, eļļu, dzīvnieku vai augu līmi. Emulsijai vai līmei mēdza pievienot arī citas vielas: medu, kazeīnu, vīģu pienu. Ziemeļeiropā līdz van Eika laikam un Itālijā līdz pat apmēram 1460. gadam tempera bija visizmantotākā tehnika, kurai bija nepieciešama rūpīgi sagatavota pamatne: uz ģipša kārtiņas klāja vairākus verdošas līmes slāņus, ko pēc nožūšanas rūpīgi noslīpēja ar pumeku. Tas bija viens no darbiem, ko uzticēja mācekļiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Temperas vēsture 
* Tempera www.eggtempera.com 
* Video par gleznošanu temperā
Jurģis Kairis

thumb|250px|Kairis savā ''Su-31'' lidmašīnā 2009. gadā
**Jurģis Kairis** (; dzimis 1952. gada 6. maijā Krasnojarskā, Sibīrijā) ir lietuviešu pilots un aeroinženieris. Par viņa visslavenāko triku tiek uzskatīta izlidošana ar otrādi apvērstu lidmašīnu zem Kauņas gājēju tilta (7 m virs ūdens līmeņa), kas stiepjas pāri Nemunas upei 2000. gada 2. septembrī. 2010. gada Rīgas pilsētas svētkos Kairis ar lidmašīnu izlidoja zem Vanšu tilta.

## Ārējās saites

## Atsauces
Ruži

**Ruži** var būt:

* Ruži — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Kalupes pagastā.
* Ruži — apdzīvota vieta Krāslavas novada Grāveru pagastā.
* Ruži — dzelzceļa pieturas punkts līnijā Krustpils—Daugavpils.

## Skatīt arī
* Vacružina
Enderbiju Zeme

**Enderbiju Zeme** () ir dabas apgabals Austrumantarktīdā, Indijas okeāna krastā. Formāli daļa no Austrālijas Antarktiskās teritorijas. Austrumos robežojas ar Maka Robertsona Zemi, rietumos - ar Karalienes Modas Zemi. Pie Enderbiju Zemes dažkārt pieskaita arī Kempa krastu. Enderbiju Zeme plešas no Viljama Skorsbija līča austrumos līdz Šinnana glečerim rietumos. Galējais ziemeļu punkts ir Beterbija rags. Enderbiju Zemes piekrasti 1831. gada februārī atklāja Džons Bisko ar vaļu medību brigu *Tula* un nosauca par godu kuģa īpašniekiem brāļiem Čārlzam un Džordžam Enderbijiem, kas iedrošināja savus kuģu kapteiņus apvienot medības ar pētniecību.

Galvenie ģeogrāfiskie objekti piekrastē ir Amundsena un Keisija līči, Vaitailendas sala, Sakellari un Tenga pussalas. Piekrastē paceļa vairākas nelielas kalnu sistēmas, ievērojamākās no kurām ir Tulas kalni, Napjē kalni un Skota kalni.

Enderbiju zemes rietumos kopš 1962. gada darbojas Krievijas polārstacija Molodjožnaja, Tulas kalnos no 1975. līdz 1980. gadam darbojās Austrālijas vasaras stacija Mauntkinga.

## Atsauces
1572. gads

**1572. gads** (MDLXXII) ir garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 13. maijs — Romas pāvests Gregorijs XIII nomaina pāvestu Piju V.
* 29. jūlijs—2. augusts — kaujā pie Molodiem (50 verstis uz dienvidiem no Maskavas), krievu karaspēks Mihaila Vorotinska vadībā sakauj Krimas hana Davleta I Gireja armiju.
* 30. novembris — Tiho Brage Kasiopejas zvaigznājā novēro pārnovas SN 1572 uzliesmojumu.

## Dzimuši
* 11. jūnijs — Bens Džonsons (*Ben Jonson*), angļu dramaturgs (miris 1637.)
* 8. novembris — Johans III Sigismunds no Brandenburgas, Brandenburgas kūrfirsts un Prūsijas hercogs (miris 1619.)

## Miruši
* 1. maijs — Pijs V, Romas pāvests (dzimis 1504.)
* 7. jūlijs — Sigismunds II Augusts, Polijas karalis (dzimis 1520.)
* 25. jūlijs — Īzaks Luria (יִצְחַק לוּרְיָא), ebreju kabalists un mistiķis (dzimis 1534.)
* 24. septembris — Tupaks Amaru (*Thupaq Amaru*), pēdējais Inku impērijas valdnieks (dzimis 1545.)
* 24. novembris — Džons Nokss (*John Knox*), skotu garīdznieks (dzimis ap 1513.)
1570. gads

**1570. gads** (MDLXX) ir parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 20. maijs — Antverpenē iznāca flāmu kartogrāfa Abrahama Ortēlija sastādītais *Theatrum Orbis Terrarum*. Tas bija pasaulē pirmais atlants.
* 17. jūlijs — Viļņā tika dibināta jezuītu kolēģija, kas vēlāk tiks pārveidota par Viļņas universitāti.
* 21. augusts — Livonijas kara gaitā karalis Magnuss sāka Tallinas aplenkumu.

## Dzimuši
* 22. janvāris — Roberts Brūss Kottons, angļu politiķis, izveidoja sava laika lielāko privāto grāmatu koleciju, no kuras vēlāk tika izveidota Britu muzeja rokrakstu nodaļa (miris 1631.)
* 12. septembris? — Henrijs Hadsons (*Henry Hudson*), angļu jūrasbraucējs (miris 1611?. gadā)

## Miruši
* 27. novembris — Jakopo Sansovino (*Jacopo Sansovino*), itāļu skulptors un arhitekts (dzimis 1486.)
Pastelis

thumb|250px|Pastelis kā mākslas darbs
thumb|250px|Pasteļkrītiņi.
**Pastelis** ir glezniecības tehnika vai šajā tehnikā darināts darbs, kur izmanto krāsainus krītiņus.

15. gadsimtā Francijā pasteli sāka lietot kā zīmējuma veidošanas papildu instrumentu. Nākamajos divos gadsimtos tā izmantošana ievērojami pieauga, itāļu meisari sāka izmantot pasteļa krītiņus zīmējumu kolorēšanai. 17. gadsimtā māksliniekus, kuri strādāja pasteļa glezniecības tehnikā, sauca par pasteļa gleznotājiem. Tāpēc pasteļa nūjiņa, kas ir izgatavota no salipinātā pigmenta pulvera tiek uzskatīta par gleznotāja, nevis zīmētāja darbarīku. Pasteļa krītiņus izgatavo, salipinot pigmentu ar vasku. Pastelim ir raksturīga samtains kolorīts, matēta virsma un smalkas toņu nianses. 
Pastelis var saglabāties gadsimtiem ilgi un saglabāt krāsu svaigumu, jo pigmentus nesaista lakas un eļļas, tāpēc laikam ritot, pastelis nenomelnē. Pasteļa pigmenti salīp kopā arī bez saistvielas, bet pigments bez saistvielas ir vissedzošākais, kam pateicoties, pasteli ir iespējams gleznot arī uz melnas virsmas, radot samtainu tauriņa spārnu iespaidu. Intensīvākais ir brūnā pasteļa tonis, kurš uzklāts uz brūnas krāsas eļļas virsmas, izskatīsies bāls un krītains, taču izsvarojot krāsu attiecību līdzsvaru, ir iespējams ar pasteli panākt dziļu krāstoņu iespaidu.

Pasteļa glezna ir noturīga, saglabājot savu sākotnējo izskatu, pie nosacījuma, ja tā tiek pasargāta no vibrācijas, ja gleznas virsmu aizsargā stikls no putekļiem un bojājumiem un ja krāsu pigments ir gaismas noturīgs.

Impresionisma laikā pastelis gleznu izstādēs ieņēma pat trešo daļu ekspozīcijas, taču mūsdienās šī tehnika nav populāra. Pastelis ir klasiska un savdabīga glezniecības tehnika.

## Atsauces

## Ārējās saites

* www.dic.academic.ru
* Video par pasteļa tehniku
* Video par pasteļa tehniku
Šinnana glečers

**Šinnana glečers** (, *Shinnan Hyōga*; ) ir ap 15 km garš un ap 5 km plats šļūdonis Austrumantarktīdā. Veido nosacītu robežu starp Enderbiju Zemi austrumos un Karalienes Modas Zemi rietumos. Ietek Kosmonautu jūrā austrumos no Šinnana klintīm. Pirmoreiz nokartēts pēc Japānas 1957.-1962. gadu antarktiskās ekspedīcijas aerofotomateriāliem un nosaukts par "jauno dienvidu glečeru".

## Atsauces
Sociāldemokrāts

***Sociāldemokrāts*** ( — ) bija Latvijas Sociāldemokrātiskās Strādnieku partijas oficiālais laikrasts. Tas darbību uzsāka drīz pēc Latvijas valsts pasludināšanas un darbojās līdz tā aizliegšanai pēc 1934. gada 15. maija apvērsuma. Laikraksta moto bija sauklis "Visu zemju proletārieši, apvienojieties!" (sākotnēji — "savienojieties").

Brīvības cīņu laikā *Sociāldemokrāts* aicināja strādniekus atbalstīt Latvijas Republiku un sociāldemokrātus, nevis lielinieku spēkus. Sākotnējā laikraksta redakcija atradās Elizabetes ielā 16-6. Pēc sociāldemokrātu projekta — Rīgas Tautas nama — pirmās kārtas pabeigšanas *Sociāldemokrāta* redakcija tika pārcelta tur.

Bez *Sociāldemokrāta* LSDSP un tās institūcijas izdevušas arī citus laikrakstus: *Dienas Lapa*, *Liepājas Avīze*, *Darba Sieviete* un *Domas*.
thumb|250px|Pirmais ''Sociāldemokrāta'' logo 1918. gadā

## Atsauces
UTC+3

thumb|500px|UTC+3: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaisi zils - jūras teritorijas
**UTC+3** atbilst šīm laika zonām:

## Kā standarta laiks (visu gadu)
### [[Austrumāfrikas laiks]]
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  (Francija)
* 
* 
* 
* 

### Arābija un Tuvie Austrumi
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Kaļiņingrada laiks
* 
** Kaļiņingradas apgabals

## Kā vasaras laiks (tikai ziemeļu puslodes vasara)
### [[Austrumeiropas vasaras laiks]]
* 
*  (arī Akrotiri un Dekelija un Ziemeļkipra)
* 
*  (ieskaitot Ālandu salas)
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Vidējie austrumi
*  (Ēģiptes standarta laiks)
*  (Izraēlas standarta laiks)
* 
* 
* 
* 

### Maskavas vasaras laiks
* 
*  - Kaļiņingradas apgabals
Priekule (stacija)

**Priekule** bija dzelzceļa stacija Priekulē, līnijās Liepāja—Vaiņode un Priekule—Kalēti.

## Vēsture
Priekules stacija atklāta 1871. gadā pēc dzelzceļa līnijas Liepāja—Romni izbūves. 1883. gadā no stacijas izveidoja dzelzceļa atzaru uz vietējo ķieģeļu rūpnīcu, bet vēlāk šaursliežu dzelzceļu uz ķieģeļu rūpnīcas īpašniekam piederošo kūdras purvu. Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā vācu armija uzbūvēja jaunu 74 kilometrus garu normālplatuma dzelzceļu no Priekules stacijas līdz Bajoru (Kretingas) dzelzceļa stacijai, savienojot to ar Klaipēdas dzelzceļu mezglu. Līdz ar to Priekule kļuva par mezgla staciju. 


Priekules dzelzceļa stacija pirms 1914.png|Priekules dzelzceļa stacija (1871)
Priekules stacijas tirgus 1916.jpg|Priekules stacijas tirgus (1916)


## Atsauces

## Ārējās saites
* Priekules stacijas foto
* Apkopos ierosinājumus par bijušās Priekules dzelzceļa stacijas izmantošanu
1569. gads

**1569. gads** (MDLXIX) ir parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 1. jūlijs — pēc Ļubļinas ūnijas noslēgšanas Lietuva apvienojās ar Poliju, valsti nosauca par Suverēno Polijas karalistes kroņa un Lietuvas lielhercogistes Kopvalsti (), īsāk Polijas-Lietuvas kopvalsti jeb Kopvalsti (*Žečpospolitu*), kurā kā personālūnijas subjekti ietilpa Lietuvas lielkņaziste, Polijas kroņa zemes, Karaļa Prūsija, Prūsijas hercogiste, Livonijas hercogiste, Kurzemes un Zemgales hercogiste.

## Dzimuši
* 18. oktobris — Marino Džambatista, itāļu dzejnieks, viens no lielākajiem baroka dzejas pārstāvjiem (miris 1625.)

## Miruši
* 26. jūnijs — Viktorīns Strīgels, protestantu teologs, Melanhtona māceklis (dzimis 1524.)
UTC+1

thumb|500px|UTC+1: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaisi zils - jūras teritorijas
**UTC+1** atbilst šīm laika zonām:

* Centrāleiropas laiks
* Rietumāfrikas laiks
* Rietumeiropas vasaras laiks
** Britu vasaras laiks
** Īrijas standarta laiks
* Swatch Interneta laiks

## Kā standarta laiks (visu gadu)
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* :
* 
* 
* 
* 
* 

## Kā standarta laiks (tikai ziemeļu puslodes ziema)
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  (Apvienotā Karaliste)
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* , ieskaitot:
** Svalbāra
* 
* 
* 
* 
* 
*  - izņemot Kanāriju salas
* 
* 
* 

## Kā standarta laiks (dienvidu puslodes ziema)
* 

## Kā vasaras laiks (ziemeļu puslodes vasara)
* 
* 
* 
* 
*  - izņemot Azoru salas
*  - tikai Kanāriju salas
*  (GMT / BST)
1568. gads

**1568. gads** (MDLXVIII) ir garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 19. maijs — Anglijas karaliene Elizabete I izdod pavēli arestēt Mariju Stjuarti, Skotijas karalieni.

## Dzimuši

* 9. marts — Aloīzijs Gonzaga (*Luigi Gonzaga*), katoļu svētais (miris 1591.)
* 5. aprīlis — Urbāns VIII (*Urbanus VIII*), Romas pāvests (miris 1644.)
* 5. septembris — Tomazo Kampanella, itāļu teologs un dzejnieks, viens no pirmajiem utopiskā sociālisma pārstāvjiem (miris 1639.)

## Miruši
* 20. marts — Albrehts Hohencollerns, pēdājais Teitoņu ordeņa valsts lielmestrs un pirmais Prūsijas hercogs (dzimis 1490.)
UTC+4

thumb|500px|UTC+4: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaiši zils - jūras teritorijas
**UTC+4** atbilst šīm laika zonām:

## Kā standarta laiks (visu gadu)
* 
* 
*  (Gruzija mainīja laika zonu no UTC+04 uz UTC+03 2004. gada 27. jūnijā , bet atgriezās pie UTC+04 2005. gada 27. martā)
*  (lielākā Krievijas Eiropas daļa, ieskaitot Maskavu, Sanktpēterburgu, Rostovu pie Donas, Novaja Zemļu, Franča Jozefa Zemi, un dzelzceļu visā Krievijas teritorijā)
*  (Maurīcija izmēģināja vasaras laiku 2008 gadā, bet nolēma to vairāk neturpināt)
* 
*  (Francija)
* 
* 

## Atsauces
UTC+5

thumb|500px|UTC+5: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaisi zils - jūras teritorijas
**UTC+5** atbilst šīm laika zonām:

## Kā standarta laiks (visu gadu)
### Centrālāzija
* 
** rietumu daļa - Aktau, Atirau, Aktobe, Orala
* 
* 
* 

### Indijas okeāns
*  - Hērda Sala un Makdonalda Salas
*  - Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes
* 

## Kā standarta laiks ziemā
* 
*  - Jekaterinburgas laiks
** Baškortostāna, Čeļabinskas apgabals, Kurgānas apgabals, Orenburgas apgabals, Permas novads, Sverdlovskas apgabals, Tjumeņas apgabals

## Kā vasaras laiks
 
* 
*
Laperūza šaurums

**Laperūza šaurums** () vai **Sojas šaurums** (, *Sōya Kaikyō*) ir jūras šaurums starp Hokaido salas ziemeļu daļu (Japāna) un Sahalīnas salas dienvidu daļu (Krievija), kas savieno Japāņu un Ohotskas jūras.

Kopējais garums 101 km. Platākajā vietā — 94 km, bet šaurākajā vietā — 43 km. Vidējais dziļums ir 20—40 metri, maksimālais dziļums — . Raksturīgas stipras plūdmaiņu straumes. Ziemā Laperūza šaurums aizsalst. Nosaukts par godu franču jūrasbraucējam Žanam Fransuā Laperūzam, kurš 1787. gadā pirmo reizi šo šaurumu iezīmēja kartē.

## Ārējās saites

## Atsauces
1567. gads

**1567. gads** (MDLXVII) ir parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 24. jūlijs — Džeimss I Stjuarts tika pasludināts par Skotijas karali.
* 25. jūlijs — Djego de Losada Venecuelā dibina pilsētu Karakasu.

## Dzimuši
* 15. maijs — Klaudio Monteverdi (*Claudio Monteverdi*), itāļu komponists (miris 1643.)
* 14. novembris — Orānijas Morics (*Maurits van Oranje*), nīderlandiešu politiķis (miris 1626.)

## Miruši
* 19. aprīlis — Mihaels Štīfels, vācu matemātiķis, viens no logaritmu izgudrotājiem (dzimis 1487.)
UTC+7

thumb|500px|UTC+7: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaisi zils - jūras teritorijas
**UTC+7** atbilst šīm laika zonām:

## Kā standarta laiks (visu gadu)
* 
**  
* 
*  (Rietumi) 
** Centrālā Kalimantāna, Rietumu Java, Centrālā Java, Sumatra, Rietumu Kalimantāna 
* 
*  (Rietumi)
*  
* 
** Saukts arī par Indoķīnas laiku (ICT)

## Kā standarta laiks ziemā
*  
** Krasnojarskas laiks 

## Kā vasaras laiks
* 
** Omskas laiks
UTC+9

thumb|500px|UTC+9: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaisi zils - jūras teritorijas
**UTC+9** atbilst šīm laika zonām:

## Kā standarta laiks (visu gadu)
* 
* 
* 
* 
* 

## Kā standarta laiks ziemā
* 
** Amūras apgabals
** Aizbaikāla novads
** Saha - rietumu daļa, ieskaitot Jakutsku

## Kā vasaras laiks
 
* 
** Burjatija
** Irkutskas apgabals
UTC+6

thumb|500px|UTC+6: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaisi zils - jūras teritorijas
**UTC+6** atbilst šīm laika zonām:

## Kā standarta laiks (visu gadu)
* 
*  (ieskaitot Čagos arhipelāgu un Djego Garsija)
*  - lielākā valsts daļa (ieskaitot Astana un Almati)
* 
*  - lieto musulmaņu minoritāte Siņdzjanā http://www.nytimes.com/2000/11/19/world/defiant-chinese-muslims-keep-their-own-time.html

## Kā standarta laiks (tikai ziemeļu puslodes ziema)
* 
*  - Omskas laiks
** Altaja novads, Altaja Republika, Novosibirskas apgabals, Omskas apgabals, no 2010.gada 28. marta — Kemerovas apgabals.

## Kā vasaras laiks (tikai ziemeļu puslodes vasara)
* 
*  - Jekaterinburgas laiks
** Baškortostāna, Čeļabinskas apgabals, Kurgānas apgabals, Orenburgas apgabals, Permas novads, Sverdlovskas apgabals, Tjumeņas apgabals
Nīcgale (nozīmju atdalīšana)

**Nīcgale** var būt:
* Nīcgale — apdzīvota vieta Augšdaugavas novadā, Nīcgales pagasta centrs.
* Nīcgale — vasarnīcu ciems Augšdaugavas novada Sventes pagastā.
* Nīcgale — dzelzceļa stacija līnijā Krustpils—Daugavpils.

## Skatīt arī
* Nīcgales pagasts
* Nīcgales Lielais akmens
* Neicgaļa muiža
Lisiņa

**Lisiņa** (**Lisena**, **Lisene**, **Lisinis**, **Lisna**, augštecē - **Lisina**, **Nadziņa**) ir 18 kilometrus gara upe Madonas novadā, kas iztek no Lisiņa ezera Teiču purvā un ietek Meirānu kanālā. Divos atsevišķos posmos saglabājusies kādreiz Lubāna ezerā ietecējušās Lisiņas vecupe Veclisiņa, kas beidzas pie Īdeņas kanāla. Lisiņas baseina platību klāj galvenokārt meži, purvi un slapjas pļavas. Ūdens ir vāji piesārņots, piemērots karpveidīgo zivju eksistencei. Lielākās pietekas ir Dīrīte, Vasijas strauts (kreisā krasta), Vabole, Inčāres strauts (labā krasta).

Lisiņu šķērso valsts autoceļi P84 (Madona—Varakļāni), V893 (Tumaševa–Inčārnieki–Vecumnieki). Tās krastos atrodas Kanči un Inčārnieki.

## Atsauces
Mirušais gadsimts (dziesmu izlase)

**Mirušais gadsimts** ir grupas "Zodiaks" labāko dziesmu izlase, izdota 2006. gadā kompānijā "Mikrofona ieraksti".

## Ziņas par izlasi

Izlasē iekļautas tikai vokāli instrumentālās kompozīcijas no "Zodiaka" 80. gadu beigu repertuāra, kas ierakstītas no 1987. līdz 1990. gadam. Šī izlase daļēji atkārto 1995. gadā iznākušo kaseti ar identisku nosaukumu. Izlase iznākusi sērijā "Latviešu populārās mūzikas klasika".

Ierakstos piedalījušies Jānis Lūsēns, Maija Lūsēna, Zigfrīds Muktupāvels, Dzintars Sāgens un Aivars Gudrais.

Visas dziesmas komponējis Jānis Lūsēns, tekstu autori Edvards Treimanis-Zvārgulis (1, 2), Vilis Plūdonis (3-6, 9, 11-14), Guntars Račs (7, 16), Kārlis Skalbe (8), Klāvs Elsbergs (10), Rainis (15), Imants Ziedonis (17).

Šai izlasei veltīts raidījuma "Zibens pa dibenu" 115. laidiens 2019. gadā.

## Dziesmas

# Taisnība
# Tēvu zeme
# Manas mīļākās puķes
# Bohēmiešu dziesma
# Skumjas
# Dievišķais gars
# Pūt, vējiņi
# Staburags un saulesmeitiņa
# Dailniekam
# Mirušais gadsimts
# Māmuļai Latvijai
# Mākoņi
# Pakrēšļa puķes
# Es tevis meklēju
# Daugava
# Vējš
# Tautas laiks

## Atsauces
Disco Alliance (1999. gada albums)

***Disco Alliance*** ir grupas "Zodiaks" pirmo divu albumu izdevums vienā diskā. Izdots 1999. gadā kompānijā "Mikrofona ieraksti".

## Dziesmu saraksts

Visas kompozīcijas sarakstījis Jānis Lūsēns.

# Zodiac - 5:12
# Pacific - 3:52
# Provincial Disco - 4:18
# Polo - 3:17
# Mirage - 4:02
# Rock on the Ice - 2:42
# Alliance - 3:41
# A Mysterious Galaxy - 4:45
# Laser Illuminations - 4:11
# A Silver Dream - 3:32
# Photofinish - 4:43
# The Sky's Back - 5:17
# The Saturn's Light - 3:47
# Flight Over El Dorado - 5:07

## Sastāvs
* Jānis Lūsēns - taustiņinstrumenti
* Zane Grīva - taustiņinstrumenti, balss
* Andris Reinis - sitamie instrumenti
* Andris Sīlis - ģitāra (1 - 7)
* Aivars Gudrais - ģitāra (9 - 11, 13)
* Dzintars Sāgens - ģitāra (8, 12, 14)
* Ainārs Ašmanis - basģitāra (1 - 7)
* Ivars Piļka - basģitāra (8 - 14)

Ierakstīts skaņu ierakstu studijā "Melodija". 

Producents Aleksandrs Grīva.

Izlasi remāsterējis Edijs Gņedovskis studijā "GEM" 1999. gadā.

Frančeskas Kirkes dizains.

Izdevējs: Microphone Records Ltd.
Beterbija rags

**Beterbija rags** () ir ar klints atseguma veidots zemesrags Kosmonautu jūras krastā Antarktīdā, Enderbiju Zemes tālākais ziemeļu punkts. Atklāja BANZARE ekspedīcija Daglasa Mosona vadībā 1930. gada 13. janvārī un nosauca par godu Apvienotās Karalistes Domīniju biroja sekretāram seram Henrijam Beterbijam *(Sir Henry Fagg Batterbee)*.

Teritorija  platībā Beterbija ragā noteikta kā Putniem nozīmīga vieta — šeit ligzdo ap 31 tūstoti pāru liela Adeles pingvīnu kolonija.

## Atsauces
UTC+11

thumb|500px|UTC+11: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaiši zils - jūras teritorijas
**UTC+11** atbilst šīm laika zonām:

## Kā standarta laiks (visu gadu)
* 
** Kosrae, Pohnpei un to apkārtne
* 
* 
* 

## Kā standarta laiks ziemā ziemeļu puslodē
* 
** Kuriļu Salas
** Magadanas apgabals
** Saha - austrumu daļa
** Kamčatkas novads
** Čukotkas autonomais apvidus

## Kā vasaras laiks ziemā ziemeļu puslodē
* 
** Piejūras novads (ieskaitot Vladivostoku)
** Sahalīna
** Saha - centrālā daļa

## Kā vasaras laiks dienvidu puslodē
*  (AEST - Austrālijas austrumu vasaras laiks)
** 
** 
** 
**
1566. gads

**1566. gads** (MDLXVI) ir parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 7. janvāris — Romas pāvests Pijs V nomaina pāvestu Piju IV.

## Dzimuši
* 19. jūnijs — Džeimss I Stjuarts (*James VI and I*), Skotijas, Anglijas un Īrijas karalis (miris 1625.)
* 20. jūnijs — Sigismunds III Vāsa, Polijas un Zviedrijas karalis (miris 1632.)

## Miruši
* 2. jūlijs — Nostradams, franču astrologs, ārsts un alķīmiķis (dzimis 1503.)
* 5. septembris — Suleimans I (سليمان),Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1494)
UTC+12

thumb|500px|UTC+12: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaiši zils - jūras teritorijas
**UTC+12** atbilst šīm laika zonām:

## Kā standarta laiks (visu gadu)
* 
** Gilberta Sala un Banaba
* 
* 
** Kosrae
* 
** Veika sala
* 
** 

## Kā standarta laiks ziemā dienvidu puslodē
* 
* 

## Kā vasaras laiks ziemeļu puslodē
* Kuriļu Salas
* Magadanas apgabals
* Saha - austrumu daļa
* Kamčatkas novads
* Čukotkas autonomais apvidus
Līmes krāsu glezniecība

thumb|250px|Mākslas darbs līmes krāsu glezniecības tehnikā.

**Līmes krāsu glezniecība** ir glezniecības tehnika, kurā par pigmentu saistvielu tiek izmantota augu un dzīvnieku izcelsmes līme.
Šī glezniecības tehnika galvenokārt tiek izmantota monumentālajā mākslā.

Līmes krāsu glezniecība ir viens no ūdens krāsvielu glezniecības veidiem. Līmes krāsu glezniecībā klājošās krāsas ir necaurspīdīgas, bet virsma matēta. Krāsām saturot lielu daudzumu līmes, gleznojamā virsma iegūst spīdumu, bet pašas krāsas — palielinātu intensivitāti. Savukārt, krāsai saturot nepietiekamu daudzumu līmes, mākslas darbs zaudē izturību.

Tā ir vissenākā pasaulei zināmā glezniecības tehnika, kuru pielietoja etruski, ēģiptieši, grieķi un romieši. Līmes krāsu glezniecības tehnikas metode tika pielietota Ēģiptes sarkofāgu un kapeņu glezniecībā, taču galvenokārt šī glezniecības tehnika tika izmantota monumentālās mākslas darbos Austrumu zemēs antīkajos laikos, Ķīnā, Japānā, Indijā un Vidusāzijas valstīs viduslaikos. Turklāt viduslaikos līmes krāsu tehnika tika pielietota pat pēc eļļas krāsu glezniecības tehnikas izgudrošanas sienu un manuskriptu glezniecībā. 17. gadsimtā līmes krāsu glezniecības tehnika parādījās jau Eiropā, kur tā tika pielietota mākslas darbu radīšanā vienlaikus ar freskas vai temperas metodi. 18. gadsimta otrajā pusē un 19. gadsimtā glezniecība šajā tehnikā ir redzama Eiropas un Amerikas pilīs, sakrālās celtnēs un sabiedriskās ēkās. Mūsdienās šo tehniku galvenokārt izmato teātra dekorāciju, skiču, plakātu un panno glezniecībā. Šī tehnika bieži tiek jaukta ar temperu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tehnika
Peintbols

**Peintbols** ( — ‘krāsu bumbiņa’) ir komandu sporta spēle, kuras spēlētāji ir ietērpi īpašā aprīkojumā — aizsargtērpā, aizsargķiverē un gāzes ierocis, ar kuru pa pretiniekiem tiek šautas ar krāsu pildītas želatīna bumbiņas. Tā pirmo reizi tika spēlēta 1981. gada 27. jūnijā Ņūhempšīrā, ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biežāk uzdotie jautājumi un spēļu scenāriji
Deivids Rudiša

**Deivids Lekuta Rudiša** (, dzimis  Kilgorisā, Kenijā) ir masaju tautības Kenijas vieglatlēts, vidējo distanču skrējējs. Kopš 2010. gada — pasaules rekordists 800 m distancē. 2011. gadā kļuva par Pasaules čempionu šajā distancē un pēc gada — Olimpisko spēļu čempionu. Viņa tēvs Daniels Rudiša arī bijis vieglatlēts,  Mehiko viņš kļuva par sudraba medaļas ieguvēju Kenijas 4×400 m stafetes komandā.

## Karjera
D. Rudiša sākotnēji trenējās 400 m distancē, bet pēc tam pievērsās 800 m distancei, kur ātri guva panākumus. 2006. gadā Pekinā D. Rudiša kļuva par pasaules junioru čempionu, 2007. gadā to pašu atkārtoja Āfrikas junioru čempionātā Vagadugu. Nākamajās sezonās viņam izdevās kļūt par vienu no šīs distances līderiem arī starp pieaugušajiem. 2008. gadā (Adisabebā) un 2010. gadā (Nairobi) D. Rudiša kļuva par Āfrikas čempionu 800 m. Piedalījies 2009. gada Pasaules čempionātā vieglatlētikā, kur izstājās pusfinālā.

2009. gada rudenī laboja 25 gadus veco Āfrikas rekordu 800 m distancē (1:42,01, Rieti, Itālijā), kas iepriekš piederēja Samijam Koskei. 2010. gada jūlijā viņš uzlaboja savu personisko rekordu līdz 1:41,51, kas bija visu laiku otrais ātrākais skrējiens šajā distancē.  Berlīnē D. Rudiša kļuva par pasaules rekordistu 800 m distancē ar rezultātu 1:41,09, kas ir par 0,02 sekundēm labāks nekā Dāniju pārstāvošā viņa tautieša Vilsona Kipketera 1997. gadā sasniegtais iepriekšējais rekords.

2011. gada Pasaules čempionātā Korejas pilsētā Tegu D. Rudiša izcīnīja savu lielāko uzvaru, kļūdams par Pasaules čempionu. Līdzīgu panākumu sasniedza pēc gada , kur viņš izcīnīja uzvaru ar jaunu pasaules rekordu.

## Personīgie rekordi

## Ārējās saites
UTC+12:45

thumb|500px|UTC+12:45: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaiši zils - jūras teritorijas
**UTC+12:45** ir identifikators laika nobīdei no UTC par +12:45. Šo laiku izmanto:

## Kā standarta laiku - dienvidu puslodes ziema
* 
** 

## Ārējās saites
* Pilsētas, kuras šobrīd atrodas UTC+12:45 laika zonā
UTC nobīde

**UTC nobīde** ir laika nobīde no universālā koordinētā laika (UTC). Tā ir izteikta kā stunda vai stunda un minūtes. Daudzās laika joslās izmanto divas UTC nobīdes, vienu standarta laikam, otru vasaras laikam.
1565. gads

**1565. gads** (MDLXV) ir parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 1. marts — Tika dibināta Brazīlijas pilsēta Riodežaneiro.
* 18. maijs — Osmaņu impērijas karaspēks izsēdās Maltas salā. Sākas Maltas Lielais aplenkums.
* 11. septembris — Beidzas Maltas aplenkums. Osmaņu karaspēks atstāj Maltu.

## Dzimuši
* 28. septembris — Alesandro Tassoni, itāļu dzejnieks un rakstnieks (miris 1635.)

## Miruši
* 14. maijs — Nikolauss fon Amsdorfs, vācu protestantu reformators, Lutera tuvākais draugs (dzimis 1483.)
* 9. decembris — Pijs IV (*Pius IV*), Romas pāvests (dzimis 1499.)
Teodors Momzens

**Kristians Matiass Teodors Momzens** (vācu: *Christian Matthias Theodor Mommsen*; dzimis , miris ) vācu vēsturnieks, jurists, žurnālists, politiķis, arheologs, filologs un rakstnieks. 1902. gadā saņēmis Nobela prēmiju literatūrā par darbu "Romas vēsture". Ietekmīgs vācu politiķis, Prūsijas un Vācijas parlamentu loceklis.

## Ārējās saites

* Nobeļa prēmijas laureātu biogrāfijas 
* Momsena biogrāfija
* Teodora Momsena biogrāfija no Momsena ģimenes lapas
2010. gada vasaras jaunatnes olimpiskās spēles

**2010. gada Vasaras Jaunatnes olimpiskās spēles** bija starptautisks sporta notikums, kas norisinājās Singapūrā no 2010. gada  līdz 2010. gada 

## Medaļu sadalījums
Tripura

**Tripura** (, ) ir viens no Indijas štatiem. Tripura lielākoties robežojas ar Bangladešu, kā arī ziemeļaustrumos ar diviem Indijas štatiem — Asamu un Mizorāmu. Tripuras platība ir . Administratīvais centrs ir Agartala, kas ir arī lielākā štata pilsēta. Tripurā (2025) dzīvo aptuveni 4,22 miljoni iedzīvotāju.

Tripuru ieskauj piecas kalnu grēdas. Ar pārējo valsti Tripuru savieno tikai viens lielceļš, tāpēc tā ir salīdzinoši noslēgta Indijas teritorija. Lielākā daļa no Tripuras klāj meži, tajos dzīvo vislielākā primātu daudzveidība Indijā. Ģeogrāfiskā izolētība traucē Tripurai attīstīties saimniecības nozarēs. Iedzīvotāji galvenokārt nodarbojas lauksaimniecības nozarē, ir mājražotāji vai strādā civildienestā. Tripura ir zināma kā bambusu produktu ražotāja. Vairāk nekā 50% no Indijā saražotajiem bambusa kociņiem tiek saražoti Tripurā.

15. gadsimtā koboroku valodā tika sarakstīta Tripuras hronika “Radžmala”. Tajā ir aprakstīta Tripuras valdnieku mitoloģiskā izcelsme. Hronikā valdnieki tiek saukti par *tripur*, no kā arī tiek pieļauta štata nosaukuma izcelsme. Sanskritā štata nosaukumu (त्रिपुर) veido divi vārdi — त्रि (*tri* — ‘trīs’) un पुर (*pura* — ‘pilsēta’).

## Administratīvais iedalījums
Tripura administratīvi sīkāk dalās 8 apgabalos. Līdz 2012. gada janvārim administratīvi iedalījās 4 apgabalos.

Šie apgabali ir šādi:
* Dhalai apgabals,
* Dienvidtripuras apgabals,
* Gomati apgabals,
* Khovai apgabals,
* Rietumtripuras apgabals,
* Šipahidžalas apgabals,
* Unakoti apgabals,
* Ziemeļtripuras apgabals.

## Atsauces

## Ārējās saites
1524. gads

**1524. gads** (MDXXIV) bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* augusts—septembris — Marseļu aplenca Svētās Romas impērijas karaspēks.

## Dzimuši
* 17. marts — Djego de Landa, Jukatanas bīskaps (miris 1579. gadā)
* *iespējams*
** Luišs di Kamoinšs, portugāļu dzejnieks (miris 1580. gadā)

## Miruši
* 24. decembris — Vasko da Gama (*Vasco da Gama*), portugāļu jūrasbraucējs (dzimis 1460. vai 1469. gadā)
Utarakhanda

**Utarakhanda** (, ,  — ‘Ziemeļu zeme’), pirms 2007. gada zināma kā **Utarančala**, ir viens no Indijas štatiem. Atrodas Indijas ziemeļos, robežojas ar trijiem Indijas štatiem — Himāčalu Pradēšu, Harjānu un Utarpradēšu —, un ar divām valstīm — Ķīnu un Nepālu. Utarakhandas platība ir . Administratīvais centrs ir Dehrādūna, kas ir arī lielākā štata pilsēta. Utarakhandā 2011. gadā dzīvoja 10,1 miljons iedzīvotāju. Štats administratīvi sīkāk dalās 13 apgabalos.

Štatu izveidoja .

## Vēsture

Līdz Indijas neatkarības iegūšanai tā veidoja Britu Indijas Apvienoto provinču ziemeļu daļu, pēc tam tā ieguva Utarpradēšas nosaukumu.
Kad 2000. gadā no Utarpradēšas atdalīja tās ziemeļrietumu daļu, to nosauca par Utarančalu ("Ziemeļu apvidu"), bet 2007. gadā pārdēvēja par Utarakhandu.

Attēls:Uttar Pradesh-Uttarakhand.svg|Utarakhandas atdalīšana no Utarpradēšas 2000. gadā.

## Ģeogrāfija
Utarakhandā iestiepjas Himalaji. 93% no štata teritorijas veido kalni. Augstākā virsotne štatā ir Nanda Devi (7816 m), kas ir arī Indijas augstākā virsotne. Štata dienvidos plešas Indas—Gangas līdzenums. Himalaju kalnos atrodas Gangas un Jamunas izteka.

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem tolaik štatā dzīvoja 10,09 miljoni iedzīvotāju. Apdzīvotības blīvums ir 189 cilvēki uz km². Kalnainā reljefa dēļ Utarakhandas ziemeļu daļa, kur ir Himalaji, ir maz apdzīvota, bet dienvidos, kur atrodas Indas—Gangas līdzenums, blīvums sasniedz 800 cilvēkus uz km². Aptuveni 70% iedzīvotāj dzuīvo laukos. 

### Lielākās pilsētas
Lielākās štata pilsētas ir:

### Reliģijas
Izplatītākā reliģija ir hinduisms (83,0%).

## Ārējās saites

*
Amundsena līcis (Antarktīda)

**Amundsena līcis** () ir līdz 50 km plats un ap 68 km garš Kosmonautu jūras līcis Austrumantarktīdas piekrastē Enderbiju Zemē. Dienvidrietumos līci norobežo Sakellari pussala, rietumos paceļas vairākas nelielas kalnu grēdas, ievērojamākā no kurām ir Tulas kalni. Krasti stipri izroboti, vairāki fjordi, salas. Līcī noplūst vairāki šļūdoņi, lielākais no kuriem ir Bīvera glečers. Līci 1930. gada 14. janvārī atklāja Daglasa Mosona ekspedīcija. Nosaukts par godu norvēģu polārpētniekam Roaldam Amundsenam.

## Atsauces
1460. gads

**1460. gads** (MCDLX) ir garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* Portugāļu jūrasbraucēji sasniedz zemes kas mūsdienās pazīstamas kā Sjerra Leone.
* 3. maijs — Portugāļu jūrasbraucēji Diogo Gomes un Antonio da Nola atklāj Zaļā raga salas salas.

## Dzimuši
: *iespējams*
* Vasko da Gama, pētnieks (miris 1524.)

## Miruši
* 13. novembris — Enrike Jūrasbraucējs (*Infante Dom Henrique*), portugāļu jūrasbraucējs (dzimis 1394.)
Neatkarības karš

**Neatkarības karš** var būt:

* Alžīrijas neatkarības karš
* Amerikas neatkarības karš
* Izraēlas neatkarības karš
* Latvijas neatkarības karš
* Turcijas neatkarības karš
UTC-7

thumb|500px|UTC-7: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaiši zils - jūras teritorijas
**UTC-7** ir identifikators laika nobīdei no UTC par -7. Šo laiku izmanto:

## Kā standarta laiku
*  
** Britu Kolumbija (Pīsriveras baseins)
* 
** Arizona - izņemot navahu teritoriju
* 
** Sonora
** Reviljahihedo salas (izņemot Klarjonas salu)

## Kā standarta laiku ziemeļu puslodes ziemā
* 
** Alberta
** Britu Kolumbija (dienvidaustrumu reģions) 
** Ziemeļrietumu Teritorijas (lielākā daļa)
** Nunavuta
** Saskačevana (tikai Lloidminstera un tās apkārtne)
*  
** Kolorādo, Montāna, Ņūmeksika, Jūta, Vaiominga
** Navahu teritorija (arī Arizonas daļa)
** Aidaho (štata lielākā daļa)
** Kanzasa, Nebraska, Dienviddakota, Teksasa (rietumu daļa)
** Ziemeļdakota (dienvidrietumu daļa)
** Oregona, Nevada (neliela daļa austrumos)
* 
** Dienvidu Lejaskalifornija
** Čivava
** Najarita
** Sinaloa

## Kā vasaras laiku
*  
** Britu Kolumbija (provinces lielākā daļa) 
** Jukona
* 
** Ziemeļu Lejaskalifornija
*  
** Kalifornija
** Aidaho (ziemeļu daļa)
** Nevada (štata lielākā daļa)
** Oregona (štata lielākā daļa)
** Vašingtona

## Ārējās saites
* Pilsētas, kuras šobrīd atrodas UTC-7 laika zonā
7. Saeimas frakcijas

**[[7. Saeima|7. Saeimā]]** tika ievēlēti 6 vēlēšanu saraksti, no kuriem  savu darbu sāka 6 **frakcijas**. Apmēram divus mēnešus Saeimā darbojās 7 frakcijas, tomēr tās pilnvaru beigās  atkal darbojās sešas.

## Frakcijas un to sastāvi
### [[Tautas partija]] (02.11.1998. — 04.11.2002.)

### [[Latvijas Ceļš]] (02.11.1998. — 04.11.2002.)

### [[Tēvzemei un Brīvībai/LNNK]] (02.11.1998. — 04.11.2002.)

### [[Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā]] (02.11.1998. — 04.11.2002.)

### [[Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija]] (02.11.1998. — 04.11.2002.)
:*Līdz [[1999]]. gada maijam tika saukta par Latvijas Sociāldemokrātiskās apvienības frakciju.*

### [[Jaunā partija|Jaunā frakcija]] (02.11.1998. — 04.03.2002.)

### [[Sociāldemokrātu Savienība]] (07.01.2002. — 04.11.2002.)

### Pie frakcijām nepiederošie deputāti

## Skatīt arī
* 7. Saeima
* 7. Saeimas deputāti
Ozolsala

**Ozolsala** var būt:

* Ozolsala — apdzīvota vieta Aizkraukles novada Aiviekstes pagastā.
* Ozolsala — apdzīvota vieta Balvu novada Balvu pagastā.
* Ozolsala — apdzīvota vieta Jēkabpils novada Mežāres pagastā.
* Ozolsala — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Gaigalavas pagastā.
* Ozolsala — dzelzceļa stacija līnijā Rīga—Krustpils.

## Skatīt arī
* Ozolsalas mežs
* Ozolsalas purvs
Domuzīme

**Domuzīme ( — )** ir pieturzīme, kas no pārējā teksta tiek atdalīta ar atstarpēm abās pusēs. Izņēmums ir gadījumi, kad domuzīme tiek lietota kā **vienotājdomuzīme**, ko lieto vienotājzīmes funkcijā, lai parādītu divu nozīmes ziņā līdzīgu jēdzienu ciešo saistījumu (starp kāda izgudrojuma, jaunas metodes utml. autoru uzvārdiem, piemēram, Boila—Mariota likums; norādot saistījuma pretējos polus, piemēram, sistēma Zeme—Mēness, Rīgas—Valmieras vilciens; arī prievārda "līdz" nozīmē, ja saistāmie jēdzieni izteikti ar cipariem, piemēram, 22.—24. jūnijā. Vienotājdomuzīmi starp vienojamiem vārdiem raksta bez atstarpes. Domuzīme lietojama gan izlaista vārda vai vārdu aizstāšanai, gan komatu vai iekavu vietā dažādu teikuma daļu atdalīšanai un/vai dažādu teikuma locekļu savrupināšanai.

## Lietojums
### Domuzīme
* Izlaistas saitiņas vai kāda cita izlaista vārda vietā:
:: Tu — mana elpa!
:: Koks rūdās vētrās, bet cilvēks — grūtībās.

* Dažkārt starp atkārtotiem vārdiem, it īpaši, ja atkārtoto vārdu paskaidro vēl citi vārdi:
:: Vēls — ļoti vēls.

* Vienlīdzīgu teikuma locekļu atdalīšanai no vispārinošā vārda:
:: Daudziem rokās ziedi — gan rozes, gan neļķes, gan gladiolas un asteres.
:: Zeme, puķes un koki — viss brīnumaini smaržoja.

* Savrupinājumu atdalīšanai:
:: Lielupe plūda viņu acu priekšā — plata, dziļa.

* Vārdu vai vārdkopu savienošanai, parādot izteikto jēdzienu saistījumu:
:: Tūristi devās pa maršrutu Rīga — Inčukalns — Sigulda — Cēsis.

* Starp salikta bezsaikļa teikuma daļām, ja otra daļa izsaka piebildumu, arī paskaidrojumu vai rezultātu:
:: Nav ne mazāko šaubu — tas notiks pavisam drīz. Kurbads nosviež olu zemē — zelta pils gatava.

* Starp salikta sakārtota teikuma daļām, ja otra daļa izsaka sekas vai ko negaidītu:
:: Visu laiku gatavojāmies ekskursijai — un pēkšņi tāds lietus!

* Savrupinājumi, iespraudumi un paskaidrojošās vārdu grupas, ja vien tie neatrodas teikuma sākumā vai beigās, atdalāmi ar domuzīmi no abām pusēm:
:: Daļu četrstūru — taisnstūru un trapeču — laukumu aprēķina pēc īpašām formulām.
:: Visa telpa — no velves līdz cementa klonam — baltu garaiņu pilna.
:: Indiānis nolēma, ka viņš — lai tas maksā ko maksādams — bez motorlaivas atpakaļ negriezīsies.

* Ja ar domuzīmēm atdalītas vārdu grupas atrodas starp vārdiem un teikuma daļām, kas atdalāmas ar komatu, aiz otrās domuzīmes liekams arī komats:
:: Akmeņčakstīte pārtiek no dažādiem kukaiņiem — mušām, odiem —, kurus ķer gaisā un meklē pa zemi.
:: Ābeļu priekšteči, no kuriem veidojas arī ābelēm radniecīgās ģintis, — cidonijas, vilkābeles, pīlādži — bija parādījušies krīta periodā.

### Vienotājdomuzīme
* Boila—Mariota likums
* Zeme—Mēness, Rīgas—Valmieras vilciens
* 22.—24. jūnijā
* (1932—1936)

## Dažādi pieraksti

## Skatīt arī
* Interpunkcija

## Atsauces
Izstāde

[250px|thumb|right|Mākslas interjera izstāde [Londona|Londonā.]]

**Izstāde** jeb **ekspozīcija** (no  — 'izklāsts') ir publiski vai privāti rīkota prezentācija un konkrētu priekšmetu (**eksponātu**) izrādīšana. Parasti izstādes rīko muzejos, galerijās un izstāžu hallēs. Izstādes var būt mākslas izstādes lielās vai mazās mākslas galerijās, izglītojošās izstādes dabaszinātnes, zinātnes vai vēstures muzejos vai komerciālās izstādes kā gadatirgus.
Kamau lidosta

**Kamau lidosta** () ir neliela lidosta, kas atrodas Vjetnamas pilsētā Kamau. Lidostu apkalpo Vjetnamas gaisa servisa kompānija (VASCO) un nodrošina lidojumus uz citu Vjetnamas pilsētu Hošiminu, konkrēti, uz Tanšonņatas lidostu. Lidostai ir viens skrejceļš, kura garums ir aptuveni 1,5 km. Lidostai pamatus pirms Otrā pasaules kara ielika francūžu kolonisti un tajā laikā tā saucās *aérodrome Moranc*. Tolaik skrejceļa garums bija tikai 400 metri, bet platums 16 metri. 1962. gadā Dienvidvjetnamas valdība lika pagarināt skrejceļa garumu līdz 1000 metriem, lai to varētu izmantot Vjetnamas kara vajadzībām. 1975. gadā pēc Vjetnamas apvienošanas lidosta nonāca valsts gaisa spēku kontrolē. 1995. gadā skrejceļu izbūvēja 1500 metrus garu, lai to varētu izmantot komerciāliem mērķiem.
Aiviekste (stacija)

**Aiviekste** ir bijušais dzelzceļa pieturas punkts līnijā Rīga—Krustpils, kas tika atvērts 1928. gadā un pastāvēja līdz pat 1944. gadam. Pietura atradās starp tagadējo Pļaviņu staciju un mūsdienās slēgto Ozolsalas pieturas punktu.

## Atsauces
Lejaskalifornija

**Lejaskalifornija** (, izrunā: ) ir štats Meksikas ziemeļrietumos, Kalifornijas pussalā uz ziemeļiem no 28. paralēles. Ziemeļos robežojas ar ASV Kalifornijas štatu. Ziemeļaustrumos robežojas ar ASV Arizonas štatu un Sonoras štatu Meksikā, bet dienvidos — ar Dienvidu Lejaskalifornijas štatu. Austrumos krastus apskalo Kalifornijas līcis, bet rietumos — Klusais okeāns. Štata galvaspilsēta ir Mehikali, bet lielākā pilsēta — Tihuana.

## Ārējās saites
Sonora

**Sonora** (, izrunā: ) ir štats Meksikas ziemeļrietumos. Rietumos no tā atrodas Ziemeļu Lejaskalifornija un Kalifornijas līcis, dienvidos Sinaloa, austrumos Čivava, bet ziemeļos tas robežojas ar ASV Arizonas un Ņūmeksikas štatiem. Štata galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Ermosiljo.

## Ārējās saites
Čivava (štats)

**Čivava** (, izrunā: ) ir štats Meksikas ziemeļrietumos. Rietumos no tā atrodas Sonora, dienvirietumos Sinaloa, dienvidos Durango, austrumos Koavila de Saragosa, bet ziemeļos tas robežojas ar ASV Teksasas un Ņūmeksikas štatiem.

## Ārējās saites