open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nezināmais šedevrs

**Nezināmais šedevrs** var būt:

* Nezināmais šedevrs — Ingus Baušķenieka mūzikas albums;
* Nezināmais šedevrs — Onorē de Balzaka romāns.
Svētā Patrika diena

**Svētā Patrika diena** (, ) ir reliģiski svētki, kurus vairākās valstīs svin katra gada 17. martā par godu Īrijas aizgādnim Svētajam Patrikam. Svētā Patrika diena ir oficiāla brīvdiena Īrijā, Ziemeļīrijā, Kanādas provincē Ņūfaundlendā un Labradorā, kā arī Britu aizjūras teritorijā Montserratā. Mūsdienās Svētā Patrika dienu atzīmē daudzviet visā pasaulē, it īpaši zemēs, kur ir lielas īru kopienas. Šos svētkus ir pārņēmušas arī citas etniskās grupas. 

1737. gadā notika pirmā Svētā Patrika dienas parāde Amerikas Savienotajās Valstīs, tā norisinājās Bostonā. 1762. gadā Svētā Patrika dienas parāde notika arī Ņujorkā. Kopš 1962. gada izveidojusies tradīcija, svinot Sv. Patrika dienu, Čikāgas upes ūdeņus iekrāsot zaļā krāsā.

## Sv. Patrika dienas svinības Īrijā

Saint Patricks Day 11.jpg
Saint Patricks Day 13.jpg
Saint Patricks Day 17.jpg
Saint Patrick's Day (1).jpg
Saint Patrick's Day (2).jpg
Saint Patrick's Day (4).jpg


## Ārējās saites
2043. gads

**2043. gads** () būs parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies ceturtdienā.

## Gaidāmie notikumi

* Slovēnijā šajā gadā tiks slēgta Krško atomelektrostacija.
Al Amal

***Al Amal*** ( — ‘cerība’) ir Apvienoto Arābu Emirātu starpplanētu zonde. Tā paredzēta Marsa atmosfēras un klimata pētīšanai. Zonde tika palaista 2020. gada 20. jūlijā. 2021. gada 9. februārī tā iegāja Marsa orbītā.
Projektu finansē Apvienoto Arābu Emirātu kosmosa aģentūra, un to vada *[[Mohammed bin Rashid Space Centre]]*.

## Uzbūve
Kosmisko aparātu izgatavoja Kolorādo universitātes Boulderā Atmosfēras un kosmosa fizikas laboratorijā. Tas ir veidots kuba formā ar izmēriem 2,37 × 2,90 m. Vieglā šūnveidīgā alumīnija konstrukcija ir aplīmēta ar izturīgu kompozītu loksni. Tā starta masa ir aptuveni 1350 kg, sausmasa — 550 kg.

Elektroenerģiju nodrošina akumulatoru baterijas, ko uzlādē divi 600 vatu saules bateriju paneļus. Sakariem ar lidojuma vadības centru tiek izmantota augsta pastiprinājuma šķīvjveida antena 1,5 m diametrā. Zondei ir arī zemas jaudas antenas. Sakaru joslas platums ir no 1,6 Mb/s pie Zemes līdz 250 kb/s pie Marsa.

ASV uzņēmums *[[Kinetx Aerospace]]* šai misijai sniedz navigācijas pakalpojumus. NASA *[[Deep Space Network ]]* izmanto, lai sazinātos ar zondi un sekotu tai.

*Al Amal* ir uzstādīti trīs instrumentu komplekti:
* *EXI (Emirates eXploration Imager)*, daudzjoslu attēlveidotājs, kas spēj uzņemt Marsa virsmas augstas izšķirtspējas attēlus trīs ultravioletā starojuma un trīs *[[Sarkanzaļzilais krāsu modelis|RGB]]* joslās ar telpisko izšķirtspēju labāku par 8 km. To projektēja Emirātu un ASV inženieri Kolorādo universitātē.
* *EMIRS (Emirates Mars InfaRed Spectrometer)*, infrasarkanais spektrometrs, kas pārbauda temperatūras modeļus, ledu, ūdens tvaikus un putekļus atmosfērā. To izstrādāja Arizonas Štata universitāte.
* *ELI (Emirates Mars Ultraviolet Spectrometer)*, ultravioletais spektrometrs, kas pēta augšējo atmosfēru un skābekļa un ūdeņraža paliekas, kas tālāk nonāk kosmosā. To projektēja Emirātu un ASV inženieri Kolorādo universitātē.

## Lidojuma gaita
*Al Amal* tika palaista  21:58:14 UTC no Tanegasimas kosmosa centra *Yoshinobu* starta kompleksa (*LP-1*) ar nesējraķeti *[[H-IIA]]*.

2021. gada 9. februārī 15:42 *UTC* zonde iegāja Marsa orbītā.

## Ārējās saites
* Emirates Mars Mission
* Al-Amal (Hope, Emirates Mars Mission, EMM) Gunter Dirk Krebs
Romualds Gibovskis

thumb|Piemineklis kritušajiem poļu karavīriem, 1991, Daugavpils (Latvija)
thumb|Leonam Plāteram veltīta piemiņas zīme Daugavpils cietoksnī, 2013
**Romualds Gibovskis** (1962) ir Latvijas poļu gleznotājs, tēlnieks un grafiķis.

Daugavpils pilsētas galvenais mākslinieks (1989—1992; 2001—2003).

Kopš 1983. gada piedalās mākslas  izstādēs.

Daugavpils reģiona mākslinieku asociācijas biedrs no 1998. gada.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1962. gada 27. janvārī Daugavpilī.

Daugavpils Mākslas skolas Saules skolas pasniedzējs. Latgales dziesmu svētku Daugavpilī, 1990. g. mākslinieks. Starptautisku plenēru dalībnieks. Dibinājis mākslas salonu “Māra”. Uzsāka mākslas skolas (tagad “Mākslas vidusskola Saules skola”) atjaunošanu. Piedalījās Daugavpils reģiona mākslinieku asociācijas dibināšanā. Veidoja gleznotājam Leonīda Bauļina veltītu mākslas zāli Daugavpils muzejā. Viens no Marka Rotko mākslas centra Daugavpilī iniciatoriem. Piedalījās Marka Rotko plenēra Daugavpilī organizēšanā. Piedalījās valsts nozīmes arhitektūras pieminekļa — Vienības nama renovācijā, Daugavpils teātra interjera veidošanā. Daudzu logotipu, mazo arhitektūras formu, dažādu vizuālās reklāmas risinājumu un objektu, pasākumu un interjeru noformēšanas, drukas izdevumu grafiskā dizaina veidotājs.

## Darbi
Monumentālo skulptūru autors:
* Piemineklis kritušajiem poļu karavīriem Daugavpilī (1991)
* Piemineklis poļu leģionāriem Višķos (1993)
* Mākslas objekts “Zvans” Berķenelē
* Gleznotājam Marka Rotko veltīta piemiņas zīme (2003)
* Piemineklis represētajiem poļiem Daugavpilī (2009)
* Leonam Plāteram veltīta piemiņas zīme Daugavpils cietoksnī (2013)
* Vides objekts “Es mīlu Daugavpili” (2013)
* Piemineklis Afganistānas karā kritušajiem karavīriem (2017)
* Piemineklis Stefanam Batorijam (2018)
* Piemineklis Daugavpilī dzimušajam Otrā pasaules kara varonim Vladislavam Raginim (2019)
* Piemineklis “PAR JŪSU UN MŪSU BRĪVĪBU” veltīts Daugavpils atbrīvošanai no boļševikiem 1920. gadā (2020)
* Piemiņas plāksne rakstniekam Andrejam Pumpuram Daugavpilī (2021)
* Piemiņas zīme Daugavpils pilsētas vadītājam Aleksejam Vidavskim Daugavpilī (2021)
* Piemineklis Itai Kozakevičai Jēkabpilī (2022)

Daudzu logotipu, mazo arhitektūras formu, dažādu vizuālās reklāmas risinājumu un objektu, pasākumu un interjeru noformēšanas, drukas izdevumu grafiskā dizaina veidotājs.

## Atsauces
Kaprakota

**Kaprakota** () ir ciems Izernijas provincē Molizē, Itālijā. Tas atrodas Kampo kalna pakājē 1421 metra augstumā un ir pazīstams, pateicoties vairākiem slēpošanas kūrortiem tā apkārtnē. Ciems tika pilnībā nopostīts Otrajā pasaules karā un atjaunots 20. gadsimta 50. gados, kā rezultātā tajā dominē daudzstāvu dzīvojamā apbūve. Kara postījumu un sekojošās evakuācijas dēļ kopš 20. gadsimta sākuma Kaprakotas iedzīvotāju skaits sarucis četrkārtīgi — 1921. gadā tajā dzīvoja 4706 iedzīvotāji, savukārt 2019. gadā — tikai 837.

## Vēsture
Kaprakota pirmoreiz rakstos minēta 1091. gadā kādā baznīcu sarakstā kā *Capra Cocta.*

Arheoloģisko izrakumu laikā atrasti neandertāliešu medību rīki liecina par cilvēka klātbūtni Kaprakotas apkaimē jau paleolīta laikmetā, taču pirmā pastāvīgā apmetne šeit veidojusies tikai 9. gadsimtā p.m.ē., par kuru liecina izrakumos atrasts apļveida būdu komplekss un atsevišķu marmora ēku paliekas. Mūsdienās redzamās ciema aprises veidojušās m.ē. 6. gadsimta beigās laikā, kad Apenīnu pussalas dienvidu daļu iekaroja langobardi. Ciems attīstījās nomadisma paveida transhumances (*transumanza*) ceļā kā ziemas ganību vieta — ziemā mājlopi tika ganīti Apūlijas līdzenumos, savukārt vasarā — Molizes kalnainajā daļā.

Otrā pasaules kara laikā nacistiskās Vācijas karaspēka grupējums, atkāpjoties Sangro upes ielejas virzienā, ciemu nopostīja pilnībā. Desmit gadus pēc tam ciems tika atjaunots, tajā izveidojot jaunu slēpošanas trasi Kapraro kalna pakājē, kas palīdzēja ciemam ekonomiski atkopties. Kaprakotas vārds kļuva atpazīstams pēc tam, kad tika pieminēts Alberto Sordi filmā "Grāfs Makss" (*Il Conte Max*). Cita lieta, kas sekmēja ciema atpazīstamību, ir tā bargais klimats un biezā sniega sega ziemās. 2015. gada martā Kaprakotā 17 stundu laikā uzsniga 2 metrus bieza sniega kārta. Šī parādība ierakstīta Ginesa rekordu grāmatā kā vēsturē biezākā sniega sega īsākajā laika periodā.

## Nosaukuma izcelsme
Burtiskā tulkojumā no itāļu valodas ciema nosaukums *Capracotta* nozīmē "cepta kaza", šis vārdu salikums saistīts ar kazu kautķermeņu atstāšanu saulē žūšanai, salīdzinot šo procesu ar cepšanu. Lai gan šo teoriju stiprina ciema vēsturiskā saikne ar lopkopību, nosaukuma izcelsme tiek piedēvēta arī langobardiem, kuri jaunapgūtās vietās kā ziedojumu dievībai Toram uz uguns upurēja kazas. Nosaukuma langobardiskā izcelsme pamatojama ar faktu, ka Itālijā ir citi četri ciemi ar tādu pašu nosaukumu, kuri atrodas langobardu savulaik iekarotās teritorijās. Mazāk populāra teorija postulē, ka ciema nosaukums saistāms ar kazu dāvināšanu romiešu ģenerālim Gajam Aurēlijam Kotam (*Caius Aurelius Cotta*), un tādējādi radies no frāzes latīņu valodā "*Capræ Cottæ*", jeb "Kotas kazas".

## Atsauces
thumb|Kaprakotas centrs
Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 33 metri Au Cordon Doré vīriešiem

**''Au Cordon Doré'', 33 metri vīriešiem** bija viena no loka šaušanas disciplīnām 1900. gada vasaras olimpiskajās spēles. Sacensības notika Vensēnas mežā 1900. gada 14. augustā. Pasākuma kvalifikācija notika, izmantojot lielos komandu posmus, no kuriem astoņi labākie individuālie loka šāvēji startēja individuālajās sacensībās. Trīs labāko loka šāvēju identitātes ir zināmas, taču pārējo sportistu identitāte nav zināma.

Zelta medaļu izcīnīja Beļģijas sportists Hūberts Van Inniss, sudraba medaļu izcīnīja Francijas sportists Viktors Tibo, bronzas medaļu izcīnīja arī Francijas pārstāvis — Šarls Frederiks Petī.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti

Šajās sacensībās startēja 8 sportisti no 2 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*
* 
* 
* *Nav zināmi (5)*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 33 metri Au Cordon Doré vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 33 metri Au Cordon Doré vīriešiem (''Olympedia'') 
* Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 33 metri Au Cordon Doré vīriešiem (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Archery 1900".  Accessed 17 January 2006. Available electronically at  .
*
Jānis Kuzins

**Jānis Kuzins** (dzimis 1983. gada 28. augustā Jūrmalā, miris 2024. gada 3. februārī) bija Latvijas politiķis, uzņēmējs un polittehnologs. Jūrmalas pilsētas domes deputāts un Latvijas Jaunatnes partijas priekšsēdētājs, kā arī partijas "Jaunā Saskaņa" līdzpriekšsēdētājs. Latvijas arodbiedrību apvienības valdes priekšsēdētājs (no 2016).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1983. gadā Jūrmalā Aleksandra Kuzina un viņa sievas Viktorijas ģimenē. Mācījās Pumpuru vidusskolā. 
Bija *Radio PIK 100 FM* un *Radio Jūrmala 99 FM* galvenais redaktors, 2011. gadā TV 5 raidījumu vadītājs. 2013. gadā ieguva maģistra grādu *International Academy for Information Technologies* (IAIT) Informācijas tehnoloģiju un Sabiedrisko attiecību specialitātē.

No 2007. līdz 2009. gadam J. Kuzins bija pašvaldības SIA "Jūrmalas ūdens" valdes loceklis un AS "Krasnodarstrojtransgaz" Baltijas filiāles direktors (no 2009. gada). SIA "Inter Visit" valdes loceklis (no 2019. gada). 

Miris 2024. gada 3. februārī pēc ilgas slimības. Apbedīts Dagdā.

## Politiskā un sabiedriskā darbība
No 2002. līdz 2004. gadam J. Kuzins bija Jūrmalas pilsētas domes priekšsēdētāja padomnieks jaunatnes jautājumos, bijis Jūrmalas pilsētas domes Jaunatnes lietu konsultatīvās padomes priekšsēdētājs (2002—2009), Jūrmalas Jaunatnes apvienības prezidents (2002—2007). No 2003. līdz 2005. gadam Izglītības un zinātnes ministrijas Jaunatnes lietu konsultatīvās padomes loceklis, no 2003. līdz 2006. gadam biedrības "Vecāki Jūrmalai" valdes loceklis.

No 2003. līdz 2004. gadam bijis LSDSP Jūrmalas biroja vadītājs, kā arī partijas Jaunatnes organizācijas prezidents. No 2003. līdz 2007. gadam biedrības "Darba Jaunatne" priekšsēdētājs. No 2004. līdz 2005. gadam J. Kuzins bija Rīgas domes priekšsēdētāja vietnieka padomnieks jaunatnes lietās. Rīgas Vides aizsardzības fonda konsultatīvās padomes loceklis (2007—2009).

2005. gada pašvaldību vēlēšanās J. Kuzinu ievēlēja par Jūrmalas domes deputātu no apvienības "Dzimtene" saraksta, kurā iekļāvās viņa pārstāvētā Latvijas Jaunatnes partija. J. Kuzins vairākus mēnešus vadīja LJP un PCTVL apvienoto frakciju. Bijis Jūrmalas pilsētas domes Iepirkumu biroja vadītājs, Transporta un komunālo jautājumu komitejas priekšsēdētāja vietnieks, Attīstības un vides aizsardzības komitejas loceklis, Integrācijas komisijas sekretārs, Izglītības, kultūras un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs, Iepirkumu komisijas priekšsēdētājs, Nekustamo īpašumu iznomāšanas un izīrēšanas komisijas priekšsēdētājs.

2006. gadā J. Kuzins kļuva par apvienības "Dzimtene" līdzpriekšsēdētāju.
2010. gadā kandidēja 10. Saeimas vēlēšanās no PCTVL saraksta, bet netika ievēlēts.
Kandidēja 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās no partijas "Jaunā Saskaņa" saraksta, bet netika ievēlēts.

2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz vietu Jūrmalas domē no partijas "Jaunā Saskaņa" saraksta, taču netika ievēlēts. Kandidēja arī 13. Saeimas vēlēšanās 2018. gadā no partijas "Par Alternatīvu" saraksta un 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā no partijas "Tautas varas spēks" saraksta, abas reizes organizācijas nepārvarēja 5% barjeru.

## Atsauces
Austra Ozoliņa-Krauze

**Austra Ozoliņa-Krauze** (dzimusi  Rīgā, mirusi  Rīgā) bija latviešu sabiedriska un politiska darbiniece, publiciste, mākslas mecenāte un literāte.

Dzimusi būvuzņēmēja ģimenē, beigusi V. Maldoņa meiteņu skolu Rīgā (1907). Beigusi sieviešu sociālās aprūpes skolu Berlīnē, no 1912. līdz 1917. gadam studējusi tieslietas un filozofiju Berlīnes un Bernes universitātēs. 1. Pasaules kara laikā dzīvojusi Šveicē. Sadarbībā ar Raini un Annu Rūmani–Ķeniņu nodibinājusi Latvijas komiteju Šveicē, kas informēja Rietumeiropas sabiedrību par situāciju Latvijas teritorijā un aģitēja pret vācu militāro klātbūtni reģionā. Publicējusi vairākus rakstus periodiskajos izdevumos un vairākas brošūras dažādās valodās. No 1914. līdz 1919. gadam informācijas biroja "Pro Lettonia" vadītāja Bernē.

No 1919. gada augusta strādājusi Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas dienestā, 1919. gada novembrī kļuvusi par pagaidu diplomātiskās pārstāvniecības Berlīnē informācijas biroja vadītāju. 1921. gadā atgriezusies Latvijā, Latvijas Iekšlietu ministrija turēja viņu aizdomās par sadarbību ar komunistiem Berlīnē. A. Ozoliņa-Krauze iepazinās ar jaunajiem māksliniekiem Aleksandru Beļcovu un Romanu Sutu, no 1922. līdz 1924. gadam sadarbojās ar viņiem satīriskajā žurnālā "Ho–Ho!", vēlāk sekmējusi darbnīcas "Baltars" izveidošanu un pastāvēšanu. No 1924. līdz 1930. gadam bijusi literārā žurnāla "Domas" redakcijas locekle, no 1931. līdz 1932. gadam — žurnāla "Nord-Ost" līdzstrādniece. No 1935. gada pastāvīgi dzīvojusi Parīzē, no 1936. gadā bijusi Baltijas tautu miera un brīvības aizsardzības komitejas sekretāre. Spānijas pilsoņu kara laikā darbojusies Starptautiskajā pretfašisma komitejā un Spānijas palīdzības komitejā. Kad Franciju 1940. gadā ieņēma nacistiskās Vācijas karaspēks, A. Ozoliņa-Krauze atgriezās Latvijā, taču jaunā padomju okupācijas vara viņu neaicināja sadarboties. Kad nacistiskās Vācijas karaspēks ieņēma Latvijas teritoriju, viņa izdarīja pašnāvību.

Laika posmā no 1928. līdz 1934. gadam sarakstījusi vairākus literārus darbus: īsprozu, romānu "Virpuļu durvīs" (1929), lugas "Katrīna" (iestudēta 1930), "Kira grib spelēt karu" (izdota 1932), "Marija Vaļevska" (kopā ar Mariju Leiko, iestudēta 1934).

1930. gadā romāns "Virpuļu durvīs" krievu tulkojumā iznāca PSRS valsts izdevniecībā "Gosizdat".

A. Beļcova attēlojusi A. Ozoliņu-Krauzi daudzās savās gleznās un zīmējumos. 2020. gadā R. Sutas un A. Beļcovas muzejā atklāta izstāde par A. Ozoliņu-Krauzi "Kaislību varā". 

## Atsauces
Li (uzvārds)

**Li** var būt:

* Li Bai — ķīniešu dzejnieks;
* Li Čao — ķīniešu šahists;
* Li Dzunvei — Malaizijas badmintona spēlētājs;
* Li Džendao — Ķīnas un ASV fiziķis;
* Li Džeņfaņs — ķīniešu cīņas meistars un aktieris, zināms arī kā Brūss Lī
* Li Guanjao — Singapūras politiķis;
* Li Kecjans — ķīniešu politiķis, Ķīnas premjerministrs;
* Li Na — ķīniešu tenisiste;
* Li Sjaņluns — Singapūras politiķis;
* Li Veņlians — ķīniešu ārsts;
* Li Žuofaņa — ķīniešu šahiste.

## Skatīt arī
* Lī
Li Kecjans

**Li Kecjans** (, , , dzimis , miris ) bija Ķīnas politiķis, ekonomists. No 2013. līdz 2023. gadam viņš bija Ķīnas premjerministrs. Viņa priekštecis premjerministra amatā bija Veņs Dzjabao. Kopš 1974. gada Li Kecjans bija Ķīnas Komunistiskās partijas biedrs. Viņš bija absolvējis Pekinas Universitātes juridisko fakultāti, iegūstot doktora grādu ekonomikā.

## Ārējās saites
12. gadsimts p.m.ē.

**12. gadsimts p.m.ē.** bija gadsimts, kas sākās 1200. gadā p.m.ē. un beidzās 1101. gadā p.m.ē.

## Eiropa
* 1200. gads p.m.ē. — feniķieši izveidoja ostu vietā, kur mūsdienās atrodas Lisabona.
* 1159. gads p.m.ē. — Heklas vulkāna izvirdums, kas izraisīja 18 gadu ilgu klimata atdzišanas posmu.
* Ap 1154. gadu p.m.ē. — nomira Trojas Helena.
* 1110. gads p.m.ē. — feniķieši dibināja Kadisu, ostas pilsētu mūsdienu Spānijas dienvidrietumos.
* Ap 1100. gadu p.m.ē. — beidza pastāvēt Mikēnu civilizācija.

## Āzija

### Tuvie Austrumi
* Feniķieši izveidoja alfabētu.
* Ap 1194. gadu p.m.ē. — sākās leģendārais Trojas karš.
* Ap 1184. gadu p.m.ē. — Trojas krišana, beidzās Trojas karš.

## Āfrika
* 1186. gads p.m.ē. — Senajā Ēģiptē beidza valdīt 19. dinastijas faraoni un sāka valdīt 20. dinastija.
Jaunbritānija

**Jaunbritānija** (, ) ir lielākā sala Bismarka arhipelāgā un otra lielākā sala Papua-Jaungvinejā. Ziemeļos to apskalo Jaungvinejas jūra, bet dienvidos Zālamana jūra. Jaunbritāniju rietumos no Jaungvinejas atdala Dampīra šaurums un Vitjaza šaurums, bet austrumos no Jaunīrijas atdala Sentdžordža šaurums. Lielākās pilsētas Jaunbritānijā ir Kokopo, Kimbe un Rabaula.

Līdz 1919. gadam, kad sala atradās vāciešu kontrolē, tās nosaukums bija Jaunpomerānija ().

## Ārējās saites

*
Eiropas autoceļš E14

|}
|}

**Eiropas autoceļš E14** ir daļa no starptautiskā E ceļu tīkla. Tas ved no Tronheimas Norvēģijā, līdz Sundsvallai Zviedrijā. Autoceļa kopējais garums ir 449 kilometri.
Portartūras cietoksnis

thumb|250px|Krievijas Impērijai iznomātais Kvantunas apgabals (1903)
[thumb|250px|Liaodunas pussala [Krievijas—Japānas karš|Krievijas—Japānas kara laikā (1904)]]

**Portartūras cietoksnis** bija cietoksnis pie Dzeltenās jūras mūsdienu Daliaņas pilsētas teritorijā, kuru Ķīna ilgu laiku bija spiesta iznomāt Krievijas Impērijai, Japānas Impērijai un PSRS.

## Vēsture
Pēc 1898. gada 27. martā Pekinā parakstītā līguma nosacījumiem Ķīnas Impērija uz 25 gadiem iznomāja Krievijas Impērijai Daliaņas ostu un Liaodunas pussalu, kurā Krievijas valdība izveidoja Kvantunas apgabalu. 1901. gadā sākās Portartūras cietokšņa celtniecība. Portartūras karabāzi bija plānots izveidot par otro Krievijas Impērijas Klusā okeāna flotes jūras spēku bāzi pēc Vladivostokas.

Par Daļņiju pārdēvētajā ostā bāzējās Krievijas 1. Klusā okeāna eskadra (7 līnijkuģi, 9 kreiseri, 24 iznīcinātāji, 4 lielgabalu laivas un citi kuģi). Cietoksnī izvietojās Portartūras cietokšņa kājnieku pulks.

1903. gadā Portartūrā dzīvoja 17 709 Krievijas Impērijas pilsoņi, 23 394 ķīnieši, 678 japāņi un 246 Eiropas valstu pilsoņi. Tajā atradās ķieģeļu un kaļķa cepļi, alkohola pārstrādes un tabakas rūpnīcas, Krievijas-Ķīnas bankas filiāle, tipogrāfija, Mandžūrijas dzelzceļa galapunkts.

Ar Krievijas karakuģu apšaudēm pie Portartūras 1904. gada 27. janvāra naktī sākās Krievijas—Japānas karš. Pēc 11 mēnešus ilga Portartūras cietokšņa aplenkuma to 1904. gada 20. decembrī ieņēma Japānas Impērijas armija.
Saskaņā ar 1905. gada Portsmutas miera līgumu Krievijas Impērija nomas tiesības uz Portartūru un visu Liaodunas pussalu nodeva Japānas Impērijai. 1932. gadā par Ļuišuņu jeb Redzjunu () pārdēvētā pilsēta formāli kļuva par Mandžukuo valsts daļu, kas bija iznomāta Japānai.

Otrā pasaules kara noslēgumā Sarkanā armija 1945. gada 22. augustā ieņēma Ļuišuņas pilsētu un Ķīnas Republikas valdība parakstīja līgumu par Portartūras jūras spēku bāzes nodošanu PSRS uz 30 gadiem. Savukārt 1950. gada 14. februārī arī ĶTR valdība atļāva PSRS jūras kara flotei izmantot šo karabāzi, 1952. gada 15. septembrī Korejas kara laikā līgumu pagarināja.

Pēc Korejas kara beigām 1954. gada 12. oktobrī PSRS valdība un Ķīnas Tautas Republikas valdība noslēdza vienošanos par padomju militāro vienību izvešanu no Portartūras, ko pabeidza 1955. gada maijā.

## Atsauces
Rācenis (nozīmju atdalīšana)

**Rācenis** var būt:

* Rācenis (*Brassica rapa*), kāpostu ģints suga

## Uzvārds
* Jānis Rācenis, entomologs
* Aleksandrs Rācenis, arhitekts
Aleksandrs Rācenis

thumb|270px|Armijas ekonomiskā veikala Liepājas filiāles ēka (pirms 1940).

**Aleksandrs Rācenis** (1899—1984) bija latviešu virsnieks, vēlāk arhitekts, projektējis Armijas ekonomiskā veikala Liepājas nodaļas namu Rožu laukumā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1899. gada 18. oktobrī Valmieras pagastā Dāvida Rāceņa ģimenē. Mācījās Petrogradā, tad Valmieras reālskolā.
Latvijas brīvības cīņu laikā karoja Latvijas 1. Jātnieku pulka 2. eskadrona sastāvā, Bermontiādes laikā 1919. gada oktobrī Latvijas Kara skolas 1. rotas sastāvā, pēc skolas beigšanas viņu paaugstināja leitnanta pakāpē.
Piedalījies Latgales atbrīvošanas cīņās 1920. gadā, bija 5. Cēsu kājnieku pulka 7. rotas, 1921. gadā 3. rotas, vēlāk 4. rotas vada komandieris.      
                
Pēc atvaļināšanās no kara ienesta studēja Latvijas Universitātes arhitektūras fakultātē, bija korporācijas „Fraternitas Livonica” filistrs, studijas beidza 1931. gadā. Strādāja par Hipotēku bankas taksatoru, bija Armijas ekonomiskā veikala Liepājas nodaļas nama arhitekts.
                
Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, pēc kara beigām bija arhitekts ASV armijā.           
1950. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV, līdz 1970. gadam bija arhitekts Bufalo.

Miris 1984. gada 14. aprīlī Kenmorē (*Kenmore*) ASV.

## Apbalvojumi
* Lāčplēša Kara ordenis, III šķira, # 334 par piedalīšanos 1920. gada 29. jūnija kaujā Prigorodkrasnojes ciema apkārtnē pie Zilupes.

## Atsauces
Iepirkšanās centrs "Ozols"

**Iepirkšanās centrs "Ozols"** ir tirdzniecības centrs Rīgā, Mazajā Rencēnu ielā 1, blakus Slāvu tiltam. Tas tika atvērts 2019. gadā, pārbūvējot agrāko tirdzniecības centru "Galerija Azur". Iepirkšanās centrs ir unikāls ar tā vidū augošo ozolu.
Iepirkšanās centra "Ozols" īpašnieks ir Somijas investīciju fonds *Special Mutual Fund Titanium Baltic Real Estate*.

Centra tirdzniecības platība ir  kvadrātmetri. Ēkas kopējā platība ir  m².
"Ozols" lielākie nomnieki ir *[[Rimi Baltic|Rimi]]* hipermārkets un Latvijā lielākais *[[K-Senukai]]* veikals, kura galvenā biroja telpas atrodas centra 2. stāvā.
Centrā ir arī interneta veikala *[[1A.lv|1a.lv]]* un *ksenukai.lv* lielākais preču saņemšanas un atgriešanas punkts.

## Vēsture
Līdz 1920. gadiem šajā vietā atradās Dreiliņmuiža, vēlāk — dārzniecības, bet no 1976. gada līdz 2005. gadam — rūpnīcas "AvtoVAZ" centrs un AS "LatLADA" autosalons un tehniskās apkopes centrs.

2016. gada 27. oktobrī Lietuvas uzņēmums *UAB KS Holding* par 12,5 miljoniem eiro iegādājās Tirdzniecības centra ''Azur'' pārvaldītājuzņēmumu SIA *MD Galerija Azur*. Jaunais īpašnieks plānoja pārbūvēt tirdzniecības centru, tajā ierīkojot *K Senukai* veikalu un *K Senukai* biroju centru. Centrs rekonstrukcijai tika slēgts 2018. gada 7. augustā.

2019. gada 25. jūlijā iepirkšanās centra pirmajā kārtā tika atvērts *Rimi* pārtikas lielveikals. 24. oktobrī ekspluatācijā tika nodota iepirkšanās centra "Ozols" būvdarbu otrā kārta.

2021. gada novembrī Iepirkšanās centru "Ozols" par vairāk nekā 40 miljoniem eiro nopirka investīciju fonds *Special Mutual Fund Titanium Baltic Real Estate*, ko pārvalda Somijas uzņēmums *Titanium Oyj*. Pirms tam "Ozols" īpašnieks bija Lietuvā reģistrēts uzņēmums *UAB KS Holding*, kā kapitāldaļu turētāji bija Somijas mazumtirdzniecības uzņēmums *[[Kesko]]*, Arturs Rakausks (*Arturas Rakauskas*) un akciju sabiedrība *Zabolis Partners*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tirdzniecības centra "Ozols" vietne
* ''Facebook'' lapa
Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 33 metri Au Chapelet vīriešiem

**''Au Chapelet'', 33 metri vīriešiem** bija viena no loka šaušanas disciplīnām 1900. gada vasaras olimpiskajās spēles. Sacensības notika Vensēnas mežā 1900. gada 14. augustā. Pasākuma kvalifikācija notika, izmantojot lielos komandu posmus, no kuriem seši labākie individuālie loka šāvēji startēja individuālajās sacensībās. Trīs labāko loka šāvēju identitātes ir zināmas, taču pārējo sportistu identitāte nav zināma. 

Šajā disciplīnā zelta medaļu izcīnīja Beļģijas sportists Hūberts Van Inniss, savukārt sudraba un bronzas medaļas izcīnīja Francijas sportisti Viktors Tibo un Šarls Frederiks Petī.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Šajās sacensībās startēja 6 sportisti no 2 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*
* 
* 
* *Nav zināmi (3)*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 33 metri Au Chapelet vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 33 metri Au Chapelet vīriešiem (''Olympedia'') 
* Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 33 metri Au Chapelet vīriešiem (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Archery 1900".  Accessed 17 January 2006. Available electronically at  .
*
Tosmares kuģubūvētava

thumb|300px|Tosmares kuģubūvētava 2006. gadā
**Tosmares kuģubūvētava** ir Latvijas akciju sabiedrība, kas atrodas Ģenerāļa Baloža ielā 42/44 Liepājas Tosmares apkaimē. Uzņēmuma rīcībā ir divi sausie un viens peldošais doks un tā nodarbojas ar kuģu būvi un remontu.

## Vēsture
Uzņēmuma darbība sākās 1900. gadā, kad Karostas teritorijā tika pabeigta divu sauso doku un kuģu remonta, būves un mehānisko darbnīcu celtniecība. 1901. gadā pabeidza rakt cietokšņa kanālu, kura atzars veidots kā kuģu un zemūdeņu baseins. 
Pēc Latvijas valsts izveides uzņēmums ieguva Liepājas **Kara ostas darbnīcas** (KOD) nosaukumu. Kad 1933. gada augustā KOD par 1 miljonu latu izsolē nopirka Liepājas drāšu fabriku, viss rūpnīcu komplekss apvienojās zem Liepājas drāšu fabrikas nosaukuma.
1938. gadā šos divus uzņēmumus atdalīja un kuģu būves rūpnīca kļuva par akciju sabiedrību „Mašīnu fabrika un kuģu būvētava „Tosmare””. 
Karostas kanālā padomju laikā bija zemūdeņu bāze, no kuras pie kuģu remontrūpnīcas saglabājies zemūdeņu angārs.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas uzņēmuma teritoriju 1997. gadā iekļāva Liepājas speciālajā ekonomiskajā zonā. Pēc **[[Valsts akciju sabiedrība|VAS]] Tosmare** privatizācijas 2000. gadā uzņēmuma lielākā īpašniece bija "Rīgas kuģu būvētava", tās akcijas kotēja biržas *"[[Nasdaq Riga]]"* otrajā sarakstā. 
2018. gada 9. augustā Kurzemes rajona tiesa Talsos pasludināja kuģubūves kompāniju par maksātnespējīgu. 2020. gadā kļuva zināms, ka “Tosmares kuģubūvētavu” pērk Latvijas uzņēmums SIA *LZK*. 2020. gada martā būvētava atsāka darbību ar zīmolu “**Liepājas Ziemeļu kuģubūvētava**” jeb “Liepaja Northern Shipyard”. 2022. gada novembrī abu LZK īpašnieku starpā radās konflikts, abām pusēm apvainojot vienai otru reiderismā un vēlmē pārņemt uzņēmumu savās rokās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* SIA "LZK" mājaslapa
Eiropas autoceļš E16

|}
|}

**Eiropas autoceļš E16** ir daļa no starptautiskā E ceļu tīkla. Ceļš sākas Deri, Ziemeļīrijā, bet beidzas Jēvlē, Zviedrijā. Ceļa garums ir 1180 kilometri.
Eiropas autoceļš E17

|}
|}

**Eiropas autoceļš E17** ir daļa no starptautiskā E ceļu tīkla. Ceļš sākas Antverpenē, Beļģijā, bet beidzas Bonā, Francijā. Ceļa garums ir 670 kilometri.
Brendons Karlo

**Brendons Karlo** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā, NHL komandas Toronto "Maple Leafs" spēlētājs. Iepriekš spēlējis Bostonas "Bruins" komandā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Džons Mūrs

**Džons Mūrs** (, dzimis ) ir ASV bijušais hokejists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Spēlējis Kolumbusas "Blue Jackets", Ņujorkas "Rangers", Arizonas "Coyotes", Ņūdžersijas "Devils" un Bostonas "Bruins"

## Ārējās saites
Jūakims Nortstrēms

**Jūakims Nortstrēms** (, dzimis ) ir zviedru hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Šveices hokeja līgas komandas HC "Davos" spēlētājs.

## Spēlētāja karjera
Iepriekš Nortstrēms ir spēlējis Čikāgas "Blackhawks", Karolīnas "Hurricanes" un Bostonas "Bruins"un Kalgarī "Flames",  SHL komandā Stokholmas "AIK Ishockey" un KHL komandā Maskavas "CSKA" . Kopā ar Čikāgas komandu 2015. gadā izcīnīja Stenlija kausu.

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā 2017. gada Pasaules čempionātā izcīnīja zelta medaļas.

## Ārējās saites
Morgans Eliss

**Morgans Eliss** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā, Vācijas hokeja līgas kluba Berlīnes "Eisbaren" spēlētājs. Iepriekš Eliss ir spēlējis NHL komandā Monreālas "Canadiens", AHL komandās Hamiltonas "Bulldogs", Sentdžonsas "IceCaps" un Čikāgas "Wolves", SHL komandās Šellefteo AIK un Färjestad BK, DEL komandā Ķelnes "Haie" un Kontinentālās hokeja līgas komandās HK Soči un Rīgas "Dinamo".

## Ārējās saites
Konstantīns Komareks

**Konstantīns Komareks** (; dzimis ) ir austriešu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Zviedrijas Allsvenskan līgas komandu Västerås IK. Bijis KHL komandas Rīgas "Dinamo" spēlētājs. Iepriekš Komareks ir spēlējis SHL komandās *[[Luleå HF]]* (arī šobrīd pārstāv šo klubu), Malmes "Redhawks" un *[[Karlskrona HK]]*, kā arī EBEL līgas komandā Zalcburgas "Red Bull".

Kopā ar Austrijas hokeja izlasi ir piedalījies trijos pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Dena Lidzjuņa

**Dena Lidzjuņa** (, , dzimusi , mirusi ), pazīstama arī kā **Teresa Tena** (), bija Ķīnas Republikas (Taivānas) dziedātāja un aktrise. Viņa bija slavena dziedātāja ne tikai Taivānā, bet arī Ķīnā, Japānā, Malaizijā, Taizemē, Honkongā un citās Āzijas valstīs. Viņa tika dēvēta arī par **Āzijas dīvu** (). 1967. gadā viņa izdeva savu pirmo solo albumu. 1980. gados viņa sasniedza karjeras virsotni bieži uzstājoties Japānā dzīvojošajiem ķīniešiem. 1995. gadā Denu Lidzjuņu piemeklēja bronhiālās astmas lēkme un viņa nomira, būdama 42 gadus veca.

## Ārējās saites
Eiropas autoceļš E19

|}
|}

**Eiropas autoceļš E19** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla. Ceļš sākas Amsterdamā, Nīderlandē, bet beidzas Parīzē, Francijā. Ceļa garums ir 591 kilometrs.
Eiropas autoceļš E18

|}
|}

**Eiropas autoceļš E18** ir daļa no starptautiskā E ceļu tīkla. Ceļš sākas Kreigavonā, Ziemeļīrijā, bet beidzas Sanktpēterburgā, Krievijā. Ceļa garums ir 1890 kilometri.
Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — Sur la Perche à la Herse vīriešiem

**''Sur la Perche à la Herse'', vīriešiem** bija viena no loka šaušanas disciplīnām 1900. gada vasaras olimpiskajās spēles. Sacensības notika Vensēnas mežā 1900. gada 15. un 16. jūlijā. No visiem apmēram 129 loka šāvējiem, kas startēja šajā disciplīnā identitāte ir zināma tikai trijiem labākajiem loka šāvējiem. Precīzs loka šāvēju skaits nav zināms.

Ir zināms, ka zelta medaļu izcīnīja Beļģijas sportists Emanuels Fulons, sudraba medaļu ieguva Francijas sportists Ogists Serurjē, bet bronzas medaļu Beļģijas sportists Emīls Druārs.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Šajās sacensībās startēja 129 sportisti no 2 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*
* 
* 
* *Nav zināmi (126)*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — Sur la Perche à la Herse vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — Sur la Perche à la Herse vīriešiem (''Olympedia'') 
* Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — Sur la Perche à la Herse vīriešiem (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Archery 1900".  Accessed 17 January 2006. Available electronically at  .
*
Aleksandrs Eizaks

**Aleksandrs Eizaks** (1915—1941) bija kareivis un Tautas Saeimas deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1915. gadā Dagdas pagastā Aleksandra un Annas Eisaku piecu bērnu ģimenē. Tēvs — Dagdas pagasta revolucionārās komitejas priekšsēdētājs.

Pēc Latvijas okupācijas ievēlēts par Tautas Saeimas deputātu no Latgales vēlēšanu apgabala (1940).
  
Kritis pirmajās kaujās pie Narofominskas 1941. gada 27. decembrī.

## Atsauces
Eiropas autoceļš E21

|}
|}

**Eiropas autoceļš E21** ir daļa no starptautiskā E ceļu tīkla. Ceļš sākas Mecā, Francijā, bet beidzas Ženēvā, Šveicē. Tā garums ir 458 kilometri.
Kaltaniseta

**Kaltaniseta** (,  ) ir pilsēta Itālijas dienvidos, Sicīlijā, Kaltanisetas provinces administratīvais centrs. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 62,3 tūkstoši cilvēku. Kaltaniseta ir viena no lielākajām Itālijas komūnām pēc platības. Tās platība ir 421,25 km². Tā atrodas Sicīlijas salas iekšzemē. Pilsētas teritorija galvenokārt ir kalnaina. Pilsētas centra augstums virs jūras līmeņa ir 568 metri, bet augstākā vieta sniedzas 859 metrus virs jūras līmeņa.

## Atsauces

## Ārējās saites
2044. gads

**2044. gads** () būs garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies piektdienā.

## Gaidāmie notikumi

* Maijs &ndash; METI ziņojums Kosmiskais zvans 2, kas tika sūtīts no 70-metru Eipatorijas planetārā radara, sasniegs zvaigzni 55 Cancri.
* Septembris &ndash; cits METI ziņojums *Kosmiskais zvans 2*, kas tika sūtīts no 70-metru Eipatorijas planetārā radara, sasniegs zvaigzni HD 10307.
Loka šāvēji 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **sportisti, [[loka šāvējs|loka šāvēji]], kuri startēja [[Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|loka šaušanas sacensībās]] [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**. Sacensības notika no 15. jūlija līdz 14. augustam Francijas galvaspilsētā Parīzē. Tajās varētu būt startējuši **153 sportisti** no 3 valstīm, tikai 17 sportistiem ir zināma precīza identitāte. Visi startējušie sportisti bija vīrieši. Lielākā daļa sportistu bija no Francijas.

Starptautiskā Olimpiskā komiteja līdz šim nav izlēmusi, kuri notikumi bija "olimpiskie" un kuri ne. Taču SOK savā datubāzē atzīmē tika 7 disciplīnas no vairākām, kas bija iekļautas loka šaušanā. Ja tiktu iekļautas visas disciplīnas, loka šaušanas dalībnieku skaits varētu pārsniegt 5000 sportistu.

## Sportisti
*Iekļauti sportisti ar zināmi identitāti, kuri pēc Starptautiskās Olimpiskās komitejas datiem startējuši 7 it kā atzītajās olimpiskajās disciplīnās.*

## Pārstāvētās valstis un sportistu skaits

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
* Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'') 
* Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympics'') 
*
Roberts Rodrigess

**Roberts Rodrigess** (; dzimis  Sanantonio, ASV) ir meksikāņu izcelsmes ASV režisors, producents, animators, scenārists un mūziķis. 1992. gadā viņš režisēja filmu "El Mariači", kas nopelnīja 2 miljonus ASV dolāru ar 7000 dolāru budžetu. Zināms arī ar savu darbu pie tādām filmām kā "Desperado" (1995), "No krēslas līdz rītausmai" (1996), "Fakultāte" (1998), "Spiegu bērni" (2001), "Reiz Meksikā" (2003), "Spiegu bērni 2" (2005) un "Grēku pilsēta" (2005). Kopš 2019. gada vislabāk zināms kā viens no scenārija autoriem un režisors filmai "", kas kļuva par viņa līdz šim ienesīgāko filmu.

## Ārējās saites
Horens Stalbe

**Horens Stalbe** (dzimis ) ir Latvijas mūziķis, grupas *[[Riga Reggae]]* solists.

## Biogrāfija
Horens Stalbe ir dzimis  un ir nosaukts sava tēva — Armēnijā pazīstamā aktiera un režisora Horena Abramjana — vārdā. 1990. gadā dibināja grupu *Fuck Art*. Videoklips tās dziesmai *For Black Man Christmas No Weekend* kļuva par pirmo Latvijas videoklipu, kas tika rādīts MTV. Grupa 1994. gadā uzvarēja «Liepājas dzintarā». 1990. gados viņš strādāja Radio SWH kā dīdžejs.

2002. gadā viņš piedalījās konkursā «Eirodziesma 2002» un duetā ar Lindu Leen mēģināja iegūt tiesības pārstāvēt Latviju Eirovīzijas dziesmu konkursā. No 2009. līdz 2013. gadam viņš vadīja niršanas klubu «Baltika» Ēģiptes kūrortā Dahabā. Kopš 2014. gada Horens Stalbe ir grupas *[[Riga Reggae]]* solists un līderis.

Atveidoja lomu 2024. gada filmā "Anna LOL".

2024. gadā Horens Stalbe cieta bandītu uzbrukumā degvielas stacijā, pēc kā viņam divus mēnešus nācās pārvietoties ar palīglīdzekļiem.

## Atsauces
Manuels Turiso

thumb|Manuel Turizo (2018)
**Manuels Turiso Zapata** (dzimis 2000. gada 12. aprīlī; Monterijā Kolumbijā), labāk pazīstams ar savu skatuves vārdu ***Manuel Turizo***, ir urbāna un reggaetona žanra kolumbiešu dziedātājs.

Pazīstams ar dziesmu "Una Lady como tú", ar kuru viņam izdevās kļūt pazīstamam un paplašināt savu karjeru Latīņamerikā, kā arī tādās Eiropas valstīs kā Spānija. Līdz 2017. gada jūnijam oficiālais dziesmas videoklips *[[YouTube]]* bija sasniedzis miljardu skatījumu. 2019. gada 23. augustā viņš izdeva savu debijas albumu ADN sadarbībā ar *Cionu y Lennoxu, Norielu, Ozunu, Nicky Jam, Sech* un *Anuel AA*, ADN sasniedza *Billboard Hot Latin* astoto numuru.

## Diskogrāfija

* 2019: *ADN*
* 2021: *Dopamina*
FC Noah

**Erevānas "Noah"** ir Armēnijas futbola klubs no valsts galvaspilsētas Erevānas, kas pašlaik spēlē Armēnijas Premjerlīgā. Tas ir dibināts 2017. gadā kā ***Artsakh***, pašreizējo nosaukumu ieguva 2019. gadā. 2019.—2020. gada sezonā uzvarēja Armēnijas kausa izcīņā un ieguva otro vietu Premjerlīgā.

Kopš 2020. gada janvāra komandā spēlē Latvijas futbolists Eduards Emsis. 

## Sasniegumi
* **[[Armēnijas Premjerlīga]]**
** Čempioni (1): 2024–25
** Vicečempioni (2): 2019–20, 2020–21
* **[[Armēnijas kauss futbolā|Armēnijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2019–20

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
FC Ararat-Armenia

***Ararat-Armenia*** () ir Armēnijas futbola klubs no valsts galvaspilsētas Erevānas, kas spēlē Armēnijas Premjerlīgā. Klubs ir dibināts 2017. gadā kā *Avan Academy*. Kluba futbolisti ir divreiz izcīnījuši Armēnijas čempiontitulu (2019. un 2020. gadā).

## Sasniegumi
* **[[Armēnijas Premjerlīga]]**
** Čempioni (2): 2018—19, 2019—20
* **[[Armēnijas kauss futbolā|Armēnijas kauss]]**
** Finālisti (1): 2019—20
* **Armēnijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2019

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Andrejs Lejassauss

**Andrejs Lejassauss**, arī **Andrejs Lejas Sauss** (1895—1942) bija latviešu virsnieks, Armijas Ekonomiskā veikala priekšnieks. 1941. gadā apcietināts un deportēts uz PSRS, kur nošauts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1895. gada 9. jūnijā Šlokenbekas pagasta Sudmalu krogā. Mācījās Tukuma komercskolā, uzsāka komerczinību studijas Rīgas Politehniskajā institūtā. 
Pēc Pirmā pasaules kara sākuma viņu iesauca Krievijas Impērijas armijā un nosūtīja uz karaskolu. No 1915. gada viņš kā praporščiks dienēja 13. Sibīrijas strēlnieku pulka artilērijā, tika ievainots 1916. gada 8. marta kaujā pie Ķekavas.
1920. gadā Lejassauss iestājās Latvijas armijas dienestā, 1931. gadā kļuva par Armijas ekonomiskā veikala priekšnieku, 1937. gadā viņu paaugstināja par pulkvedi.

Pēc Latvijas okupācijas viņu 1940. gada oktobrī atvaļināja no militārā dienesta un 1941. gada 14. jūnijā deportēja uz PSRS, kur ieslodzīja Usoļlaga nometnē. Nošauts 1942. gada 26. maijā.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 5. šķira Nr. 44 (1926).
* Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira Nr.1595 (1934).
* Triju Zvaigžņu ordenis, 3. šķira Nr.1323 (1940).
* Atzinības Krusts III šķira (1938)

## Atsauces

## Literatūra
* Latvijas Armijas augstākie virsnieki, 1918—1940: biogrāfiska vārdnīca. — Rīga: Latvijas Valsts vēstures arhīvs, 1998. — Lp. 295.
Pāvels Černovs

**Pāvels Černovs** (, dzimis ) ir Baltkrievijā dzimis krievu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Kontinentālās hokeja līgas komandas Rīgas "Dinamo" spēlētājs. Iepriekš Černovs ir spēlējis Mitišču "Atlant", Podoļskas "Vitjaz" un Čerepovecas "Severstal".

## Ārējās saites
Eiropas autoceļš E23

|}
|}

**Eiropas autoceļš E23** ir daļa no starptautiskā E ceļu tīkla. Ceļš sākas Meca, Francijā, bet beidzas Lozannā, Šveicē. Tā garums ir 391 kilometrs.
Eiropas autoceļš E25

|}
|}

**Eiropas autoceļš E25** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla. Ceļš sākas Hūkā, Nīderlandē, bet beidzas Palermo, Itālijā. Tā garums ir 2500 kilometri.
Tuaregi

**Tuaregi**, pašnosaukums — **tamašekvi**, ir dienvidu berberu tauta, kas dzīvo Ziemeļāfrikā, Sahāras tuksnesī, galvenokārt Nigēras ziemeļos, Mali un Burkinafaso ziemeļaustrumos, kā arī Alžīrijas dienvidos. Tuaregu kopējais skaits ir aptuveni 3 miljoni. Viņus mēdz dēvēt arī par “zilajiem cilvēkiem”, jo tradicionāli valkā zilganvioletas krāsas apģērbu. Dominējošā reliģija ir sunnītu islāms un runā tuaregu valodās. 2012. gadā īslaicīgi pastāvēja tuaregu sacelšanās rezultātā izveidota valsts Azavāda.

## Ārējās saites
Viktors Tibo

**Viktors Tibo** (; dzimis , miris *nav zināms*) bija franču loka šāvējs, divu olimpisko sudraba medaļu ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Viņš 1900. gada olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja divās loka šaušanas disciplīnās — ''Au Cordon Doré'', 33 metri un ''Au Chapelet'', 33 metri. Šajās abās disciplīnās viņš izcīnīja sudraba medaļas.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Viktors Tibo (SOK profils) 
* Viktors Tibo (Olympedia.org) 
* Viktors Tibo (Sports Reference profils)
Emena

**Emena** () ir pilsēta Nīderlandē. Drentes provinces lielākā pilsēta. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 107 113 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[FC Emmen]]*, kas spēlē *[[Eredivisie]]*.

## Atsauce

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Sitarda

**Sitarda** () ir pilsēta Nīderlandē, Limburgas provincē. 2011. gadā Sitardā dzīvoja 37 730 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[Fortuna Sittard]]*, kas spēlē *[[Eredivisie]]*.

## Ārējās saites

*
Almelo

**Almelo** () ir pilsēta Nīderlandē, Overeiselas provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 72 849 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[Heracles Almelo]]*, kas spēle *[[Eredivisie]]*.

## Ārējās saites

*
Fabio Jakobsens

**Fabio Jakobsens** (; dzimis ) ir Nīderlandes riteņbraucējs, pārstāv UCI WorldTeam komandu **.

2020. gada augustā Jakobsens cieta smagā kritienā 2020. gada Tour de Pologne pirmā posma finišā, kad Dilans Gronevegens novirzījās no savas trajektorijas un iegrūda Jakobsenu trasi norobežojošajā barjerā. Sacensību ārsts sākotnēji secināja, ka Jakobsens guvis vairākus nopietnus savainojumus, ieskaitot smadzeņu traumu un elpošanas trakta bojājumus, lūzumu aukslējās, zaudējis daudz asiņu un atrodas dzīvību apdraudošā stāvoklī. Kritiena rezultātā Jakobsens guva sejas traumas un zaudēja visus zobus, tomēr tika pieļauta iespēja, ka viņam izdosies turpināt sportista karjeru.

2021. gada aprīlī atgriezās sacensību apritē.

2025. gadā viņa bija nepieciešama operācija, lai novērstu gūžu artērijas sašaurinājumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jakobsens

**Jakobsens** (dāņu un , *Jakobsen* — 'Jākoba dēls'; sieviešu dzimtē Jakobsena) ir dāņu un norvēģu cilmes uzvārds, kam citās ģermāņu valodās sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Jākobsons (, ) un Džeikobsons (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Arne Jakobsens (*Arne Jacobsen*; 1902—1971) — Dānijas arhitekts;
* Fabio Jakobsens (*Fabio Jakobsen*; 1996) — Nīderlandes riteņbraucējs;
* Johanness Jakobsens (*Johannes Jacobsen*; 1898—1932) — Dānijas cīkstonis;
* Jūliāns Jakobsens (*Julian Jakobsen*; 1987) — Dānijas hokejists;
* Larss Jakobsens (*Lars Jacobsen*, 1979) — Dānijas futbolists un treneris.

## Skatīt arī
* Jākobsons
* Jēkabsons
* Džeikobsons
Vālveika

**Vālveika** () ir pilsēta Nīderlandē, Ziemeļbrabantes provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 48 240 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[RKC Waalwijk]]*, kas spēlē *[[Eredivisie]]*.

## Sadraudzības pilsētas
Vālveikai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

* Hojņice, Polija
* Unna, Vācija

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Dūtinhema

**Dūtinhema** () ir pilsēta Nīderlandē, Gelderlandes provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 57 555 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[De Graafschap]]*.

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Gauda

**Gauda** () ir pilsēta Nīderlandē, Dienvidholandes provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 73 181 iedzīvotāji. Pilsētā radies Gaudas siers.

## Sadraudzības pilsētas
Gaudai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

* Kongsberga, Norvēģija
* Zolingene, Vācija
* Glostera, Apvienotā Karaliste

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Oficiālā tīmekļa vietne
Hārlemermēra

**Hārlemermēra** () ir pilsēta Nīderlandē, Ziemeļholandes provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 154 235 iedzīvotāji. Pilsētā atrodas Shipholas lidosta, kas ir lielākā lidosta Nīderlandē.

## Sadraudzības pilsētas
Hārlemermērai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

* Sebu, Filipīnas
* Hodmezevāšārhēja, Ungārija

## Cilvēki
Hārlemermērā dzimuši:
* Toms Gērelss (1925–2011) — astronoms

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Hilversuma

**Hilversuma** () ir pilsēta Nīderlande, Ziemeļholandes provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 90 261 iedzīvotājs. Pilsēta atrodas 24 kilometrus no Amsterdamas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Shīdama

**Shīdama** () ir pilsēta Nīderlandē, Dienvidholandes provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 77 999 iedzīvotāji. Pilsētā atrodas augstākās vējdzirnavas pasaulē.

## Sadraudzības pilsētas
Shīdamai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

* Vjenna, Francija
* Eslingene, Vācija
* Pjotrkova Tribunalska, Polija
* Veleņe, Slovēnija
* Porttalbota, Velsa
* Udīne, Itālija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Muskrona

**Muskrona** () ir pilsēta Beļģijā, Valonijas reģionā, Eno provincē. 2018. gadā Muskronā dzīvoja 58 234 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas netālu no Francijas robežas. Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[Royal Excel Mouscron]]*, kas spēlē Beļģijas Pro līgā.

## Sadraudzības pilsētas
Muskronai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

*  Ljevēna, Francija
*  Fekampa, Francija
*  Reinfeldene, Vācija
*  Beri, Apvienotā Karaliste

## Cilvēki
Muskronā dzimuši:

* Filips Ādamss (1969) — Formula 1 pilots

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Varegema

**Varegema** () ir pilsēta Beļģijā, Flandrijas reģionā, Rietumflandrijas provincē. 2019. gadā pilsēta dzīvoja 38 226 iedzīvotāji.

## Sports
Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[S.V. Zulte Waregem]]*, kas spēlē Beļģijas Pro līgā. Pilsētā katru gadu notiek šosejas riteņbraukšanas sacensību *[[Dwars door Vlaanderen]]* finišs.

## Sadraudzības pilsētas
Varegemai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

* Ngarama, Ruanda
* Seksārda, Ungārija

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Votforda

**Votforda** (; ) ir pilsēta un nemetropoles distrikts ar boro statusu Anglijā, Hārtfordšīras grāfistē. Atrodas grāfistes dienvidrietumos Kolnas upes krastos  no grāfistes centra Hārtfordas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra, faktiski tās priekšpilsēta.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta anglosakšu hartijā 1007. gadā kā *Watforda*. Pilsēta attīstījusies uz zemes, kas piederēja Sentolbansas abatijai. 12. gadsimtā abatijai tika piešķirtas tiesības rīkot Votfordā tirgu. Līdz industriālajai revolūcijai Votforda attīstījās kā neliela, bet turīga tirgus pilsētiņa. 1798. gadā cauri pilsētai izbūvēja kuģojamu kanālu, bet 1837. gadā — Londonas—Birmingemas dzelzceļu, kas ievērojami sekmēja pilsētas izaugsmi. Votfordā attīstījās dažādas rūpniecības nozares, bet 20. gadsimta pirmajā pusē par galveno kļuva poligrāfiskā ražošana — pilsētā bija attīstīta papīra ražošana un vairākas tipogrāfijas. Mūsdienās Votforda ir viena no Londonas svārstpilsētām; tajā atrodas vairāku nozīmīgu kompāniju galvenie ofisi.

## Sports
Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[Watford F.C.]]*, kas ir spēlējis Anglijas Premjerlīgā.

## Cilvēki
Votfordā dzimuši:
* Gerets Sautgeits (1970) — futbolists, futbola treneris

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa