open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alvoranas jūra

**Alvoranas jūra** (, ,  , *Bahr al Būrān*) ir Vidusjūras rietumu daļa starp Ibērijas pussalu un Āfrikas Magribas piekrasti, apskalojot Spānijas, Gibraltāra, Marokas un Alžīrijas krastus. Rietumos atrodas Gibraltāra šaurums, kas savieno Vidusjūru ar Atlantijas okeānu.

Jūras centrālajā daļā atrodas nelielā Spānijai piederošā Alvoranas sala, kas devusi jūrai tās nosaukumu. Jūras krasti kalnaini; nereti jūru ielencošās kalnu grēdas tiek dēvētas par «Gibraltāra arku».

Pretstatā pārējai Vidusjūrai, Alvoranas jūrā ir ļoti šaurs kontinentālais šelfs.

## Straumes
Alvoranas jūras virsējais ūdens slānis plūst austrumu virzienā, nesot Atlantijas okeāna mazāk sāļos un salīdzinoši vēsākos ūdeņus uz Vidusjūras austrumu daļu. Savukārt dziļākie jūras slāņi plūst pretējā virzienā — uz rietumiem, nesot sāļāko Vidusjūras ūdeni uz Atlantijas okeānu. Bieži Alvoranas jūrā vērojamas arī virpuļveida straumes, kas rodas abiem šiem slāņiem sajaucoties.

## Bioloģija
Alvoranas jūra kalpo par pārejas zonu starp vēsāko un ar barības vielām bagātāko Atlantijas okeānu un siltāko, sāļāko un ar barības vielām nabadzīgāko Vidusjūru. Šeit sastopamas gan Atlantijas okeāna, gan Vidusjūras sugas.

Alvoranas jūrā dzīvo lielākā cūkdelfīnu populācija Vidusjūras rietumu daļā. Šeit dzīvo arī citi vaļveidīgie, jūras bruņurupuči. Jūrā notiek komerciālā zveja — tiek zvejotas sardīnes un zobenzivis.

Arī jūras piekrastes kalni ir pārejas zona starp Vidusjūras un Atlantijas biotopiem. Atlantijas okeāna ietekmē klimata svārstības šeit nav bijušas tik krasas, tāpēc Spānijas un Marokas kalnos izdzīvojušas tādas dzīvnieku sugas, kas citur Vidusjūra spiekrastē ir izmirušas.

Lielās bioloģiskās nozīmības dēļ Alvoranas jūrā nodibināta jūras aizsargājamā teritorija.

## Ārējās saites

* Alvoranas jūras bioloģiskā izpēte
Baleāru jūra

**Baleāru jūra** (spāņu un ) vai **Ibērijas jūra** *(Mar Ibérico)* ir Vidusjūras daļa starp Baleāru salām un Ibērijas pussalas austrumu krastu. Nereti Baleāru jūrai pieskaita arī teritoriju austrumos no Baleāru salām līdz Sardīnijai un Korsikai (Sardīnijas jūru).

Lielākā pilsēta Baleāru jūras krastā ir Barselona, lielākā ieteka — Ebro upe. Baleāru jūras krastos, gan Baleāru salās (ap 5 miljoni tūristu gadā), gan Spānijas krastā, atrodas daudz Eiropā ļoti populāru atpūtas vietu.

## Ārējās saites

## Atsauces
Ligūrijas jūra

**Ligūrijas jūra** (, , ) ir Vidusjūras daļa starp Itālijas un Francijas krastiem (Rivjēra), Korsiku un Elbas salu. Dienvidaustrumos robežojas ar Tirēnu jūru. Ziemeļu daļā atrodas Dženovas līcis. Lielākā pieteka ir Arno.

Jūras robeža rietumos tiek vilkta starp Feratas ragu rietumos no Nicas un Revellatas ragu Korsikā.

Ligūrijas jūras ziemeļrietumu krasts jau izsenis ir slavens ar izcilu ainavisko krāšņumu un lielisko klimatu.

Vaļveidīgo dzīvnieku aizsardzībai Ligūrijas jūrā un piegulošajās jūras teritorijās izveidots Starptautiskais Ligūrijas jūras vaļveidīgo liegums  km² platībā.

## Ārējās saites
Angļu komedianti

**Angļu komedianti** bija angļu aktieri, kas 16. un 17. gadsimtā nelielās trupās devās uz Vāciju izrādīt Šekspīra un viņa laikabiedru lugas. Vispirms angļu komedianti uzturējās Drēzdenē (1586), bet tad atsevišķi Kaseles grāfu Moricu un Braunšveigas hercoga Heinriha Jūlija galmā. Vēlāk angļu komedianti saplūda ar vācu trupām un nodibināja teātrus.

## Informācijas avoti
* *Angļu komēdianti. Latviešu Konversācijas vārdnīca, 3. burtnīca.*
Tirēnu jūra

**Tirēnu jūra** (, , , ) ir Vidusjūras daļa, rietumos no Apenīnu pussalas, starp Sicīliju, Sardīniju un Korsiku. Ziemeļrietumos atrodas Ligūrijas jūra, dienvidrietumos ir atklātā Vidusjūra, bet ar Mesīnas šaurumu dienvidaustrumos ir savienota ar Jonijas jūru. Rietumos starp Sardīniju un Korsiku ir vēl Bonifačo šaurums, kas savieno Tirēnu jūru ar pārējo Vidusjūru.

## Nosaukums
Jūras nosaukums cēlies no vārda, kādā grieķi sauca etruskus, kurus grieķi uzskatīja par līdiešu izceļotājiem un kurus vadīja teiksmainie brāļi Tarhons un Tirēns. Saskaņā ar Hērodotu, pēc vairākiem neražas un bada gadiem, daļa līdiešu atstājuši Mazāziju un pārcēlušies uz dzīvi tagadējā Toskānā. Viņi sevi nodēvējuši sava vadoņa vārdā par «tirēniem», savukārt romieši viņus dēvēja par etruskiem — vārdā, kādā šo kultūru sauc vēl tagad. Tirēnu vārdā sāka dēvēt arī jūru, pie kuras viņi dzīvoja.

Romieši Tirēnu jūru dēvēja arī *Mare Inferum* (Apakšējā jūra) pretstatā Adrijas jūrai — *Mare Superum* (Augšējā jūra).

## Ģeogrāfija
Tirēnu jūra atrodas netālu no Āfrikas—Eiropas lūzuma zonas, tāpēc tās dienvidu daļā ir aktīvi vulkāni. Tirēnu jūras platība ir 275 tūkstoši km², savukārt citos avotos platība ir 214 km tūkstoši km² (šajā gadījumā visticamāk netiek ņemti vērā ūdeņi uz ziemeļiem no Toskānas arhipelāga, kas dažreiz tiek pieskaitīti Ligūrijas jūrai).

Jūras ūdens virsējā slāņa temperatūra vasarā 22–24,5&nbsp;°C, ziemā 13–14&nbsp;°C, sāļums 37,2–38,2 promiles.

### Šaurumi
Ar pārējo Vidusjūru savieno pieci šaurumi:
* Mesīnas šaurums starp Sicīliju un Apenīnu pussalu, 3 km plats, savieno ar Jonijas jūru,
* Korsikas kanāls starp Itāliju un Korsiku, ap 80 km plats,
* Bonifačo šaurums starp Korsiku un Sardīniju, 11 km plats,
* Sardīnijas kanāls starp Sardīniju un Tunisiju, ap 200 km plats,
* Sicīlijas šaurums starp Sicīliju un Tunisiju, ap 160 km plats.

### Salas
thumbnail|upright=1.0|Kapri sala Tirēnu jūrā
Tirēnu jūrā ir šādas salas un salu grupas (neskaitot lielās Sicīliju, Sardīniju un Korsiku, kuras norobežo jūru):
* Egadu salas,
* Iskija,
* Kapri,
* Lipāru salas,
** Lipāri,
** Stromboli,
** Vulkāno,
* Poncas salas,
* Toskānas arhipelāgs — dienvidu daļa (arhipelāga ziemeļu daļa atrodas Ligūrijas jūrā)
** Džiljo,
** Montekristo sala,
* Ustika.

## Vēsture
 Tirēnu jūrā, uz ziemeļiem no Ustikas salas, nogāzās pasažieru lidmašīna *[[McDonnell Douglas DC-9]]*, kas lidoja reisā no Boloņas uz Palermo. Aviokatastrofā gāja bojā visi uz borta esošie cilvēki (77 pasažieri un 4 apkalpes locekļi). Katastrofas iemesli joprojām ir neskaidri. Tiek pieļauts, ka lidmašīnā sprāga spridzeklis vai arī tai trāpīja gaiss-gaiss raķete.

 itāļu kruīza kuģis *[[Costa Concordia]]* novirzījās no kursa, apgāzās un nogrima seklajos Tirēnas jūras ūdeņos pie Džiljo salas. Bojā gāja 33 cilvēki (27 pasažieri, 5 apkalpes locekļi un 1 glābējs).

## Atsauces

## Ārējās saites
Anholta

**Anholta** () ir Dānijai piederoša sala Kategatā. Salas platība ir 21,75 km2. Zema, smilšana, jūrniekiem bīstamu sēkļu apņemta. Salas ziemeļu piekraste iekļauta Rāmsaras mitraiņu sarakstā kā aizsargājama vieta.

## Atsauces
Ani

**Ani** (, ) ir senpilsēta Turcijā, netālu no Armēnijas robežas, kas no 961. līdz 1046. gadam bija Armēnijas karalistes galvaspilsēta ar 100&nbsp;000 iedzīvotāju. Nopostīta 1319. gada zemestrīcē, pamesta 17. gadsimtā.

## Ārējās saites
Mihaels Ankers

**Mihaels Ankers** (, *1849. gada 9. jūnijā, †1927. gada 19. septembrī) bija dāņu gleznotājs, kas ir plašāk pazīstams ar savām vietējo zvejnieku gleznām.

## Ārējās saites
Jonijas jūra

**Jonijas jūra** ( — ‘mūsu jūra’, , ) ir Vidusjūras daļa starp Balkānu pussalu un Apenīnu pussalu. Ziemeļos Otranto šaurums to savieno ar Adrijas jūru.

## Nosaukums
Jonijas jūras nosaukuma izcelsmi saista ar leģendāriem tēliem. Jonijs esot bijis Ilīrijas karaļa Adrija dēls. Cita leģenda vēsta, ka Jonijs bijis Epidamnas (mūsdienu Duresi) valdnieka dēls. Viņam uzbruka paša brāļi, tuvumā gadījās Hērakls, kurš Jonijam devās palīdzēt. Cīņā viņš nejauši nogalināja pašu Joniju. Mirušo valdnieka dēlu apbedīja jūrā, kuru kopš tā laika sauc par Jonijas jūru.

## Ģeogrāfija
Ūdens virsējā slāņa sāļums 38,5—38,9 ‰, ūdens temperatūra no 13&nbsp;°C ziemā līdz 26&nbsp;°C vasarā. Plūdmaiņas līdz  augstas.

### Līči
250px|thumb|Skats uz Jonijas jūru no Kerkiras salas
Jonijas jūras lielākie līči:
* Korintas līcis (Grieķija)
* Mesinijas līcis (Grieķija)
* Lakonijas līcis (Grieķija)
* Skvillačes līcis (Itālija)
* Taranto līcis (Itālija)

### Salas
* Jonijas salas — atrodas Grieķijas piekrastē:
** Itaka
** Kefalinija
** Kerkīra
** Levkada
** Strofadu salas
** Zakinta

## Atsauces

## Ārējās saites
Mirtejas jūra

**Mirtejas jūra** () ir nereti lietots nosaukums Egejas jūras dienvidrietumu daļai Grieķijas piekrastē starp Kiklādu salām un Peloponēsu. Dienvidustrumos pāriet citā Egejas jūras daļā — Krētas jūrā. Mūsdienās šo terminu lieto samērā reti, taču senatnē tas tika lietots bieži.

Jūras austrumu daļā Peloponēsas piekrastē atrodas Argolīdas līcis.

Nosaukums cēlies no mītiskā varoņa Mirteja, kuru šajā jūrā iemeta saniknotais Pelops. Cita versija nosaukumu saista ar jaunavu Mirto jeb vai ar mazo Mirtas saliņu. Mirtojas jūru piemin Horācijs, Plīnijs Vecākais, Strabons (pēdējais Mirtejas jūru uzskatīja par atsevišķu jūru, kas atdalīta no Egejas jūras).

## Atsauces

## Ārējās saites
Krētas jūra

**Krētas jūra** () ir nosaukums Egejas jūras dienvidu daļas akvatorijai starp Krētas salu dienvidos un Kiklādu salām ziemeļos. Ziemeļrietumos atrodas Mirtejas jūra, austrumos — Karpatas  un Dienvidsporādu salas, dienvidrietumos robežojas ar Jonijas jūru. Krētas jūras austrumu daļu dažkārt dēvē par Karpatas jūru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kilikijas jūra

**Kilikijas jūra** ir Vidusjūras daļa starp Mazāzijas pussalu ziemeļos un Kipras salu dienvidos, apskalo Turcijas, Sīrijas un Kipras krastus. Dažkārt to uzskata par Levantes jūras ziemeļu daļu Nosaukumu ieguvusi no senās Kilikijas zemes Mazāzijas pussalas dienvidaustrumos dienvidos no Taura kalniem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Egejas jūra

**Egejas jūra** (, ) ir Vidusjūras daļa starp Grieķiju un Turciju — starp Eiropu un Āziju. Ziemeļos ar Marmora jūru to savieno Dardaneļu šaurums, dienvidos to norobežo Kitiras, Krētas, Karpatas un Rodas salas. Dažkārt Egejas jūras akvatorijā atsevišķi izdala vēl Trāķijas jūru ziemeļos un Krētas jūru un Mirtejas jūru dienvidos.

Egejas jūra ir ļoti bagāta ar salām, kuras tradicionāli tiek dēvētas par arhipelāgu — nosaukums, kuru mūsdienās attiecina uz jebkuru daudzskaitlīgu salu grupu.

## Nosaukums
Jūras nosaukuma izcelsmei ir vairāki skaidrojumi. Saskaņā ar vienu jūra nosaukta senas pilsētas Egejas vārdā. Cits skaidrojums — jūra ieguva nosaukumu no amazoņu valdnieces Egejas, kas gāja bojā jūrā. Ir arī citi skaidrojumi.

Iespējams, ka vārds cēlies no grieķu valodas vārda  — ‘viļņi’, t.i. ‘viļņainā jūra’.

## Apraksts
Dziļākā dzelme atrodas austrumos no Krētas salas — 3543 m dziļa — tomēr šo vietu biežāk uzskata par ārpus Egejas jūras esošu. Lielākais dziļums ziemeļos no Krētas salas — 2561 m.

Ūdens virsējā slāņa sāļums svārstās no 37 līdz 39 ‰. Rietumu daļā straumes pārsvarā plūst dienvidu virzienā, austrumu daļā — ziemeļu virzienā. Ūdens virsējā slāņa temperatūra ziemā 11—15 °С, vasarā 22—25 °С.

Veidojusies pliocēna beigās un pleistocēnā iegrimstot sauszemei — t.s. Egeīdai.

## Salas
250px|thumb|Egejas jūra no kosmosa
Egejas jūras salu arhipelāgu iedala sekojošās salu grupās:
* Ziemeļaustrumu Egejas salas
* Ziemeļsporādu salas
* Eboja
* Kiklādu salas
* Saronikas salas
* Dienvidsporādu salas
* Krēta

250px|thumb|Tasas sala Egejas jūras ziemeļu daļā
Lielākā daļa Egejas jūras salu ir sauszemes kalnu grēdu turpinājums jūrā. Daudzām salām ir drošas dabiskas ostas, tomēr lielais salu un sēkļu skaits padara navigāciju Egejas jūrā grūtu.

Vairākas salas ir vulkāniskas izcelsmes, vairākās salās iegūst dzelzsrūdu un marmoru. Lielākajās salās vietām ir auglīgi līdzenumi.

Gandrīz visas Egejas jūras salas pieder Grieķijai, lielākā Turcijai piederošā sala ir Gekčeada jūras ziemeļu daļā.

## Līči
* Gekovas līcis (Turcija)
* Argolīdas līcis (Grieķija)
* Termaiks (Grieķija) u.c.

## Vēsture
Egejas jūras krastos izveidojušās un attīstījušās vairākas civilizācijas, no kurām senākās ir Mīnojas civilizācija Krētā un Mikēnu civilizācija Peloponēsā. Vēlāk jūras krastos izveidojās senās pilsētvalstis — Atēnas un Sparta, kas kopā izveidoja hellēņu civilizāciju. Hērodots rakstos norādīja, ka grieķi dzīvo ap Egejas jūru kā "vardes apkārt dīķim". Egejas jūras reģionu vēlāk ieņēma persieši un romieši, šeit pastāvēja Bizantijas impērija, aktīvi darbojās venēcieši, tad to pakļāva Osmaņu impērija.

Egejas jūras krastos veidojās pirmās demokrātijas un tā kalpojusi par dažādu kultūru kontakta punktu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trāķijas jūra

**Trāķijas jūra** (, ) ir nosaukums akvatorijai Egejas jūras ziemeļu daļā. Jūra apskalo ziemeļaustrumu Grieķijas un ziemeļrietumu Turcijas piekrasti vēsturiskajā Trāķijas reģionā. Trāķijas jūras dienvidaustrumos atrodas Vidusjūras savienojums ar Marmora jūru Dardaneļi, rietumu piekrastē atrodas 2033 metrus augstais Atosa kalns, bet jūras dienvidu robeža ir Lemnas sala.

Lielākās ietekas ir Strimona un Marica. Kavalā (Grieķija) atrodas termālie avoti.

Trāķijas jūra, tāpat kā pārējā Egejas jūra, ir bagāta ar salām. Lielākās salas ir:
* Gekčeada (vienīgā lielā Turcijai piederošā sala Egejas jūrā),
* Lemna,
* Samotrāke,
* Tasa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anketēšana

**Anketēšana** () ir noteiktā jautājumā izdarīta aptauja. Pretstatā statistiskajai ziņu vākšanai anketēšana dod nevis objektīvus faktus, bet gan iztaujāto lietpratēju subjektīvās domas un iespaidus. Anketēšanu parasti lieto tajās nozarēs, kur statistika nav iespējama vai nevar dot vajadzīgās ziņas.

## Bezmaksas tiešsaistes anketēšanas pakalpojumi
* Aptauja.lv  Bezmaksas aptauju veidošana internetā.
* WebAnketa.com pakalpojums, kas ļauj ātri un ērti rīkot dažādas aptaujas un anketēšanu, kā arī izveidot dažādas formas.
* VirtualExS.ru
* MoyOpros 
* SurveyMonkey.com

## Maksas tiešsaistes anketēšanas pakalpojumi
* Aptauja.lv  Profesionālu aptauju veidošana internetā.
* EuropeanSurveys.eu
* CreateSurvey.ru
* eQuestionnaire

## Literatūra
* *Anketa. Latviešu Konversācijas vārdnīca, 3. burtnīca.*
Annāles

**Annāles** ( — 'gada (grāmatas)') ir grāmatas ar notikumu aprakstiem gadskārtējā laika secībā. Romiešiem vēsturisku piezīmju tāfele, ko izkāra amata telpās un kas vēlāk (4. gadsimtā) noderēja par vēstures avotiem. Viduslaikos, vispirms Anglijā, tad pārējā Eiropā klosteros un galmos — grāmatas, kur hronoloģiskā kārtībā ierakstīja svarīgākos notikumus. Tagad par annālēm sauc zinātnisku vai mākslas iestāžu rakstu krājumus.

## Atsauces
* *Annāles. Latviešu Konversācijas vārdnīca, 3. burtnīca.*
Annātes

**Annātes** (no latīņu *annus*, gads) bija gada nodoklis, ko bīskapi maksāja pāvestam par piešķirtām bīskapijām (pusi no pirmā gada ienākumiem). Annātes ieviestas 1318. gadā, tagad daudzās zemēs atceltas.

## Informācijas avoti
* *Annātes. Latviešu Konversācijas vārdnīca, 3. burtnīca.*
Textpattern

**Textpattern** ir atvērtā pirmkoda satura vadības sistēma, ko bieži vien izmanto kā tīmekļa žurnāla vadības programmatūru. Textpattern ir rakstīts PHP skriptu valodā un datu glabāšanai izmanto MySQL. Textpattern tiek izplatīts saskaņā ar GNU GPL licenci.

## Ārējās saites
* Oficiālā Textpattern tīmekļa vietne
WordPress

**WordPress** ir bezmaksas un atvērtā koda tīmekļa žurnālu programmatūra, kas rakstīta PHP, bet datus glabā MySQL datubāzē. WordPress ir balstīts uz b2/cafelog programmatūras.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa latviski 
* Oficiālā mājaslapa 
* WordPress dokumentācija
HK ASK Rīga

**ASK Rīga** ir bijušais Latvijas hokeja klubs, kas spēlēja Latvijas hokeja līgā laika posmā starp 1931. un 1940. gadu, kā arī 1942/43 sezonā, kad tā bija sadalīta A un B komandā. 5 reizes tā izcīnījusi līgas čempiones titulu. Tas notika 1933/34, 1934/35, 1935/36, 1937/38 un 1938/39 sezonās. Lai gan 1939/40 gadā līgā spēlēja tikai 3 komandas, tomēr līgas čempiones titulu izcīnīja US Rīga. 1942/43 sezona netika pabeigta.

## Spēlētāji
violeta - spēlēja klubā, balta - nespēlēja klubā, pelēka - nav zināms
Sankiloti

**Sankiloti** - (franciski - *sans-culottes* - "bez īsām biksēm") - pilsētu trūcīgie iedzīvotāji franču revolūcijā, kas valkāja no rupjas drānas šūtas garās bikses, uzsverot savu norobežošanos no franču augstākās sabiedrības, kas atbilstoši modei nēsāja bikses līdz ceļiem.
Anglijas administratīvais iedalījums

400px|thumb|Anglijas administratīvi teritoriālā iedalījuma struktūra (bez ceremoniālajām grāfistēm)

Anglijai, zemei Lielbritānijas sastāvā, ir sarežģīta administratīvi teritoriālā iedalījuma struktūra.

Visa Anglijas teritorija ir iedalīta 9 reģionos (*regions*), kas pašlaik, izņemot Lielo Londonu, kalpo galvenokārt statistikas un vietējo pašvaldību sadarbības mērķiem, un 48 ceremoniālajās grāfistēs (*ceremonial counties*), kas kalpo Apvienotās Karalistes monarha pārstāvniecībai un nepilda administratīvās funkcijas.

Vietējās pašvaldības mērķiem Anglija iedalās grāfistēs (*counties*), distriktos (*districts*) un pagastos (*civil parishes*). Vairākās teritorijās ir divlīmeņu pašvaldības struktūra, kas sastāv no nemetropoles grāfistēm (*non-metropolitan counties*) un nemetropoles distriktiem (*non-metropolitan districts*), citur — vienlīmeņa struktūra, kur darbojas unitārās pašvaldības (*unitary authorities*). Pagasti darbojas tikai daļā Anglijas teritorijas. Pašvaldības funkcijas divlīmeņu struktūrā agrāk pildīja arī blīvi apbūvētās teritorijās izveidotās metropoles grāfistes (*metropolitan counties*), taču pēc to padomju likvidēšanas 1986. gadā lielākā daļa to funkciju tika nodota zemāka līmeņa metropoles distriktiem (*metropolitan districts*), kas tādējādi faktiski kļuva par unitārajām pašvaldībām. Lielā Londona, kurai ir reģiona statuss, iedalās 32 Londonas boro (*London boroughs*) un Londonas Sitijā, *[[sui generis]]* pašvaldībā. Īpašs statuss ir arī Sili salām, *sui generis* vienlīmeņa pašvaldībai Kornvolas ceremoniālajā grāfistē.

Ceremoniālās grāfistes teritoriāli lielākoties sakrīt ar metropoles grāfistēm un nemetropoles grāfistēm un unitārajām pašvaldībām, tomēr parasti to teritorijās iekļaujas nemetropoles grāfiste ar vienu vai vairākām unitārajām pašvaldībām (piemērs: Hempšīras ceremoniālajā grāfistē izvietojas Hempšīras nemetropoles grāfiste un divas vienotās pašvaldības: Portsmuta un Sauthemptona). Pie ceremoniālajām grāfistēm pieder arī Londonas Sitija un pārējā Lielā Londona.

## Reģioni

## Ceremoniālās grāfistes
Kopš 1997. gadā Anglijā ir šādas ceremoniālās grāfistes:

right|275px

* — ceremoniālās grāfistes teritorija atšķiras no attiecīgās administratīvās grāfistes teritorijas.

** — bez Londonas Sitijas

## Atsaucas

## Ārējās saites
Odilons Redons

thumb|200px|"Pašportrets" (1880)
**Odilons Redons** (, * 1840. gada 20. aprīlī Bordo, † 1916. gada 6. jūlijā Parīzē) bija franču mākslinieks, simbolisma pārstāvis. Uzskata, ka grafikā Redons ietekmējies no Gojas, savukārt viņa gleznu kolorīts ietekmējis, piemēram, Matisa daiļradi. Redona gleznām raksturīga ornamentalitāte; dažkārt tajās parādās erotiska tematika ("Veneras dzimšana"). Starp nozīmīgākajiem Redona darbiem jāmin gleznas "Ofēlija" (apm. 1900.-1905. g.), "Kiklops" (apm. 1914. g.), "Buda" (apm. 1905. g.) un grafikas "Smaidošais zirneklis" (1881), "Krauklis" (1882), "Meža gars" (1880).

Redons sāka apgūt zīmēšanu 15 gadu vecumā, taču pēc tēva vēlēšanās pievērsās arhitektūrai. Viņam tomēr neizdevās iestāties Parīzes *École des Beaux-Arts*, tāpēc viņš aizsāka darboties tēlniecībā un grafikā. Redons vēlāk mācījās pie Žana Leona Žeroma, Rodolfa Bresdēna un Anrī Fontēna-Latūra. Pēc Francijas-Vācijas kara, kurā cīnījās arī Redons, viņš pārcēlās uz Parīzi. Pirmais viņa darbs, kas guva atsaucību, bija "Ūdeņus sargātājs gars", un gadu vēlāk — 1879. gadā — Redons publicēja savu pirmo litogrāfiju albumu "Sapnī". 1890. gados Redons sāka izmantot pasteļkrītiņus un eļļas krāsas, ar ko darbojās līdz pat mūža beigām.

Redons radīja gandrīz 200 grafikas darbu; starp tiem jāmin sērijas "Sapnī", "Veltījums Gojam" un "Svētā Jāņa apokalipse", kā arī Edgara Alana Po darbu ilustrācijas.

## Galerija


Attēls:Odilon Redon - Buddha - Google Art Project.jpg|"Buda" (1904)
Attēls:Odilon Redon - Ophelia.JPG|"Ofēlija" (apm. 1900.-1905. g.)
Attēls:Redon spirit-forest.jpg|"Meža gars" (1880)
Image:Odilon Redon - The Cyclops, c. 1914.jpg|"Kiklops" (1914)
Attēls:Redon the-raven.jpg|"Krauklis" (1882)
Attēls:Redon smiling-spider.jpg|"Smaidošais zirneklis" (1881)
Image:Odilon Redon 001.jpg|"Ziedi tirkīza vāzē" (apm. 1911. g.)
Marks Aurēlijs

**Marks Aurēlijs** (; 121—180) bija Nervas–Antonīnu dinastijas Romas imperators no 161. līdz 180. gadam. Pēdējais no tā sauktajiem "pieciem labajiem imperatoriem". Pazīstams arī kā stoicisma filozofs, vēlās Romas stoiķu skolas pārstāvis. Sarakstījis vairākus filozofiskus traktātus, no kuriem saglabājušās "Meditācijas" ( — ‘domas sev pašam’).

## Dzīvesgājums
Jaunībā ieguva labu izglītību. Imperators Adriāns augstu vērtēja Marka Aurēlija krietno raksturu, tāpēc adoptēdams un ar to izraudzīdams par troņa mantinieku Aurēliju Antonīnu, vēlāko Antonīnu Piju, viņš 138. gadā uzdeva viņam savukārt adoptēt Marku Aurēliju, A. Antonīnu un Lūciju Vēru.

Marku Aurēliju imperators Antonīns Pijs apprecināja ar savu meitu Faustīnu un piešķīra viņam cēzara titulu, tā noteikdams viņu par troņa mantinieku. Pēc A. Pija M. Aurēlijs pieņēma L. Vēru par līdzvaldnieku. Tad Romā pirmo reizi bija divi imperatori ar pilnīgi vienādām tiesībām, tomēr īstais valdnieks bija Marks Aurēlijs, jo L. Vērs labprātīgi atzina sava adopcijas brāļa pārākumu. M. Aurēlijs valdīja labā saskaņā ar senātu, kura autoritāti viņš mēģināja vairot. Pavalstnieku labklājība bija imperatora darbības cēlais mērķis, bet viņa valdības gadi bija aizēnoti ar gandrīz nemitīgu karadarbību. Viņa vadībā impērijas karaspēks sakāva atdzimušo Partas valsti Persijā. Eiropā karoja ar sarmatiem un daudzām ģermāņu ciltīm kā arī veiksmīgi noslēdza t.s. *Markomāņu karus*. Tomēr neskatoties uz to, ģermāņu ciltis sāka sagādāt aizvien lielākas problēmas impērijas robežām.

170. gadu sākumā kopā ar sievu apceļoja impērijas austrumu provinces. Apmeklēja arī Atēnas kur pasludināja sevi par filozofijas aizstāvi. Tomēr jau 174. gadā atkal devās militārā kampaņā pie Donavas kur arī pavadīja atlikušos dzīves gadus. 180. gadā saslimis un 17. martā miris karaspēka nometnē Vindobonas pilsētā (mūsdienu Vīnē).

## Darbi
* *[[Meditācija]]s* Meditationes 
* Marka Aurēlija vēstules 

## Skatīt arī
* Pieci labie imperatori

## Ārējās saites
Rojālists

**Rojālists** (franču val. *roi* 'karalis') ir cilvēks, kurš atbalsta monarhiju.

Tā, piemēram, dēvēja:
* kavalierus, karaļa Čārlza I (un vēlāk arī Čārlza II) atbalstītājus Anglijas pilsoņu kara laikā, 
* Burbonu dinastijas atbalstītājus.
Dienvidrietumanglija

**Dienvidrietumanglija** () ir Anglijas reģions valsts dienvidrietumu daļā. Sevī ietver 15 nemetropoles grāfistes un unitārās pašvaldības, kas ietilpst septiņās ceremoniālajās grāfistēs. Reģiona padomes sēdeklis ir Tontonā Somersetas grāfistē; padomi veido reģionā ietilpstošo pašvaldību pārstāvji. Lielākā pilsēta ir Bristole.

## Iedalījums

## Ārējās saites
Rietummidlenda

**Rietummidlenda** () ir reģions Anglijas rietumos. Sevī ietver 8 metropoles un nemetropoles grāfistes un unitārās pašvaldības, kas ietilpst sešās ceremoniālajās grāfistēs. Reģiona padomes sēdeklis atrodas Birmingemā; padomi veido reģionā ietilpstošo pašvaldību pārstāvji. Reģiona lielākās pilsētas ir Koventri, Vulverhemptona, Solihala, Satonkoldfīlda, Dadli.

Rietummidlenda ir ir otrs etniski daudzveidīgākais reģions aiz Lielās Londonas reģiona.

Rietummidlendā atrodas arī Viljama Šekspīra dzimtā pilsēta Stretforda pie Eivonas, bet Birmingemā bērnību pavadījis Džons Ronalds Rūels Tolkīns.

## Iedalījums

Apzīmējumi: †nemetropoles grāfiste  |  *metropoles grāfiste | UP — unitārā pašvaldība

## Atsauces

## Ārējās saites
Ziemeļrietumanglija

**Ziemeļrietumanglija ** () ir reģions Anglijas ziemeļrietumos. Sevī ietver 11 metropoles un nemetropoles grāfistes un unitārās pašvaldības, kas ietilpst piecās ceremoniālajās grāfistēs. Reģiona padomes sēdeklis ir Senthelensā Mērzisaidas metropoles grāfistē; padomi veido reģionā ietilpstošo pašvaldību pārstāvji. Reģiona lielākās pilsētas ir Liverpūle un Mančestra.

## Administratīvais iedalījums

Apzīmējumi: * metropoles grāfiste | † nemetropoles grāfiste | UP — unitārā pašvaldība

## Ārējās saites
Dienvidaustrumanglija

**Dienvidaustrumanglija** () ir Anglijas reģions valsts dienvidaustrumos. Sevī ietver 19 nemetropoles grāfistes un unitārās pašvaldības, kas ietilpst deviņās ceremoniālajās grāfistēs. Reģiona padomes sēdeklis ir Sevenoksā Kentas grāfistē; padomi veido reģionā ietilpstošo pašvaldību pārstāvji.

## Iedalījums

## Ārējās saites
Austrummidlenda

**Austrummidlenda ** () ir reģions Anglijas austrumos. Ietver 10 nemetropoles grāfistes un unitārās pašvaldības, kas ietilpst sešās ceremoniālajās grāfistēs. Reģiona padomes sēdeklis ir Meltonmobri Lesteršīras grāfistē; padomi veido reģionā ietilpstošo pašvaldību pārstāvji. Lielākās pilsētas ir Notingema, Lestera, Linkolna, Dārbi un Northemptona.

## Iedalījums

## Ārējās saites
Gaviāli

**Gaviāli** () ir vienīgā ģints, kas ietilpst gaviālu virsdzimtā un gaviālu dzimtā. Vienīgā mūsdienās dzīvojošā suga ir . Gaviāliem ir garš, šaurs purns, un tāpat kā aligatoriem nav redzams apakšējais ceturtais zobs, ja mute ir aizvērta. Gavialiem ir palielināti priekšzobi, aiz kuriem atrodas mazāki, vienāda lieluma zobi. Gaviālam ir 102 zobi 54 augšžoklī, un 48 zobi apakšžoklī.

Gaviālu purns izskatās trausls, tomēr ir bruņots ar ļoti asiem zobiem. Gaviāls ir aukstasiņu dzīvnieks, tāpēc tam nav nepieciešams daudz enerģijas. Gaviāls ēd apmēram 3 reizes nedēļā. Gaviālu pamatbarība ir zivis. Gaviāls satver zivi ar sānisku galvas vēzienu, tad paver muti tā lai varētu norīt zivi ar galvu pa priekšu. Gaviāls vēl ēd bezmugurkaulniekus, abiniekus, zīdītāju mazuļus un ūdensputnus.

Tēviņam purna galā ir paplatinājums, kāda nav mātītēm, tēviņš paplatinājumu izmanto meklēšanas laikā izdodot skaņas un taisot burbuļus. Ziemas beigās vai pavasara sākumā tēviņš ap sevi sapulcina trīs, četras mātītes, gaviālu tēviņš pārojas ar katru no tām, nolaižoties upes dziļumā. Mātīte pēc pārošanās dodas krastā un apmēram 10 m no tā izrok ligzdu, kam ir pudeles forma, un iedēj tajā apmēram 40 olas ar plānu čaumalu. Vietu ligzdai mātīte izvēlas ļoti rūpīgi. Lai saviem pēcnācējiem nodrošinātu labākus apstākļus. Pēc olu uzdēšanas tā iegremdējas ūdenī un uzmana olas, gatava padzīt olu zagļus. Jo laiks siltāks, jo ātrāk attīstās oliņas, tomēr laiks nemēdz pārsniegt 60—90 dienas. Kad mazuļi izšķiļas, tie sāk klusu kurkstēt, tas ir signāls mātei, tā iet un atrok zemi. Pēc tam tā paņēmusi tos mutē nes mazuļus uz ūdens pusi.

Gaviāli mēdz būt 4—7m gari, svars līdz 1000 kg. Gaviāli no visiem krokodiliem vislabāk pielāgojušies dzīvei ūdenī. Uz sauszemes ir ļoti neveikli. Ūdeni pamet reti, mātītes olu dēšanas laikā. Par cik gaviāli tik daudz laika pavada ūdenī starp pirkstiem ir izveidojusies plēve, kas ideāli noder peldēšanai, tāpēc ūdenī spēj sasniegt ļoti lielu ātrumu.

## Sistemātika
Agrāk gaviālu ģintī bija vairākas sugas. Pārsvarā tās dzīvoja Indijas ziemeļos un Pakistānas teritorijā. Gaviālu ģints ir zināma no Neogena perioda nogulumiem.

**Ģints** 
* † Pilgrim Agrais — vidējais miocēns Dera Bugti, Pakistāna
* † Lydekker Vidējais — vēlais miocēns Chinji, Pakistāna
* † Lydekker Vidējais — vēlais miocēns Chinji, Pakistāna
** † Agrais — vidējais miocēns Dera Bugti, Pakistāna
* † Mook Vēlais miocēns Nagri, Pakistāna
* † Lydekker Vēlais miocēns — agrais pliocēns Dhok Pathan, Pakistāna
* † Lull Vēlais miocēns — Agrais pliocēns Dhok Pathan, Pakistāna
* † Cautley и Falconer Vēlais pliocēns - agrais pleistocēns Pinjor, Ziemeļindija
*  Gmelin, Pliocēns - mūsdienas

(†) - izmirušu organismu grupa
Alumīnija cūka (albums)

**"Alumīnija cūka"** ir latviešu grupas Labvēlīgais Tips 1995. gada 1. aprīlī izdotais debijas albums. 1995. gada Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvā albums tika atzīts par gada labāko pop & rock & dance albumu. Populārākās albuma dziesmas ir tituldziesma "Alumīnija cūka", kā arī "Džins ar toniku". 2005. gadā tika izdots "Alumīnija cūkas" 10 gadu jubilejas izdevums.

## Dziesmu saraksts
# "Jānītis" - 3:38
# "Zivis" - 2:27
# "Džins ar toniku" - 4:24
# "Tramvajs" - 3:27
# "Alumīnija cūka" - 4:11
# "Vecpiebalgas cūkumāte" - 2:36
# "Panorāma" - 4:30
# "Vēl jau tu..." - 3:18
# "Koki" - 3:13
# "Lodziņš" - 4:59
# "Melānija" - 4:10
# "Atā" - 4:18
# "Lemixx" - 4:12
Pilots Antons Šmits

**"Pilots Antons Šmits"** ir latviešu grupas Labvēlīgais Tips 1996. gadā izdotais otrais studijas albums, kas sekoja iepriekšējā gadā panākumus guvušajam debijas albumam "Alumīnija cūka". Albumā ir iekļautas 15 dziesmas. Populārākā "Pilota Antona Šmita" dziesma ir "Omnibuss".

## Dziesmu saraksts
# "Vecais Rūdis" - 2:08
# "Pilots Antons Šmits" - 5:39
# "Mana mamma" - 2:38
# "Ziemassvētku dziesma" - 4:42
# "Man patīk tavs ņieburs" - 2:57
# "Zilā" - 2:36
# "Baiba" - 4:15
# "Manai meitenei" - 4:09
# "Aijai" - 3:15
# "Šis vakars" - 3:40
# "Ģevuška" - 4:04
# "Jo tikai jūs" - 3:32
# "Ruksis rikšotājs" - 3:14
# "Roma" - 2:54
# "Omnibuss" - 5:32
Pumpa (albums)

**"Pumpa"** ir latviešu grupas Labvēlīgais Tips 1997. gada 1. aprīlī izdotais trešais studijas albums. Albums ieguva Latvijas mūzikas gada balvu kā gada labākais šlāgeru mūzikas albums, savukārt viena no albuma dziesmām "Mans brālis Čikāgā" kļuva par gada labāko šlāgeri. Populārākās albuma dziesmas ir tituldziesma "Pumpa", "Mans brālis Čikāgā" un "Šī nav tā dziesma".

## Dziesmu saraksts
# "Pumpa" - 2:54
# "Zivis 2" - 2:41
# "Atlantīda" - 3:58
# "Šī nav tā dziesma" - 4:37
# "Mans brālis Čikāgā" - 3:52
# "Klau' kāds klauvē" - 2:45
# "Atā 97'" - 3:30
# "Jautrais pašnāvnieks" - 1:39
# "Vienīgais" - 3:33
# "4. decembris" - 4:59
# "Ved mani līdz" - 4:38
# "Rīgai astoņi simti" - 2:59
Jorkšīra un Hambera

**Jorkšīra un Hambera** () ir reģions Anglijas austrumos. ģeogrāfiski iekļauj lielu daļu vēsturiskās Jorkšīras, kā arī Hamberas piekrastes industriālo rajonu. Sevī ietver 2 metropoles grāfistes un 6 unitārās pašvaldības, kas ietilpst piecās ceremoniālajās grāfistēs (Ziemeļjorkšīru un Linkolnšīru daļēji). Lielākās pilsētas ir Līdsa, Šefīlda, Bredforda, Kingstona pie Hallas un Jorka.

## Iedalījums

Apzīmējumi: *metropoles grāfiste | UP — unitārā pašvaldība

## Ārējās saites
Ziemeļaustrumanglija

**Ziemeļaustrumanglija** () ir reģions Anglijas ziemeļos. Sevī ietver 1 metropoles grāfisti un 7 unitārās pašvaldības, kas ietilpst četrās ceremoniālajās grāfistēs. Lielākās pilsētas ir Ņūkāsla pie Tainas, Midlsbro un Sanderlenda.

## Ģeogrāfija
Ziemeļaustrumanglijas reģions ir  liels (8. vieta pēc reģionu lieluma). Ziemeļaustrumos to apskalo Ziemeļjūra, dienvidos robežojas ar Jorkšīra un Hambera reģionu, dienvidrietumos ar Ziemeļrietumangliju, bet ziemeļrietumos ar Skotiju.

## Administratīvais iedalījums
Ziemeļaustrumanglijas reģionā ietilpst astoņas politiski viena no otras neatkarīgas administratīvās vienības — metropoles grāfiste Taina un Vīra un septiņas unitārās pašvaldības (Daremas grāfiste, Dārlingtona, Midlsbro, Nortamberlenda, Redkāra un Klīvlenda, Stoktona pie Tīsas un Hārtlpūla). Metropoles grāfiste un unitārās pašvaldības iekļautas četrās ceremoniālajās grāfistēs — Daremas grāfiste, Nortamberlenda, Ziemeļjorkšīra (daļēji) un Taina un Vīra. Metropoles grāfiste Taina un Vīra ir sadalīta piecos metropoles distriktos.

Apzīmējumi: * metropoles grāfiste | UP — unitārā pašvaldība

## Sports
Divi no divdesmit profesionālajiem futbola klubiem, kas piedalās 2011.—2012. gada Anglijas futbola Premjerlīgas sezonā, ir bāzēti Ziemeļaustrumanglijā:
* Ņūkāslas "United"
* Sunderland AFC
Viens no divdesmit četriem klubiem, kas piedalās Anglijas futbola čempionātā:
* Middlesbrough FC
Viens no divdesmit četriem klubiem, kas piedalās Anglijas Pirmajā futbola līgā:
* Hārtlpūlas "United"

## Ārējās saites
Svētā Pāvila katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q173882"
}

**Svētā Pāvila katedrāle** () ir baroka stila anglikāņu katedrāle Londonā, celta no 1672. gada līdz 1710. gadam, arhitekts — Kristofers Rens. Klasicisma stila paraugs.
1981. gadā šeit laulājas Čārlzs III un princese Diāna. Dievnamā apglabāti admirālis Horācijs Nelsons un Arturs Velzlijs, pirmais Velingtonas hercogs un Apvienotās Karalistes premjerministrs.

## Ārējās saites
*
Nortamberlenda

**Nortamberlenda** (; ) ir ceremoniālā grāfiste un unitārā pašvaldība Anglijas ziemeļos, ietilpst Ziemeļaustrumanglijas reģionā. Tā ir vistālāk Anglijas ziemeļos esošā grāfiste. Robežojas ziemeļos un ziemeļrietumos ar Skotiju, dienvidrietumos — ar Kambriju, bet dienvidos — ar Daremu un Tainu un Vīru. Austrumos grāfistes krastus apskalo Ziemeļjūra. Grāfistes administratīvais centrs ir Morpeta, bet lielākā apdzīvotā vieta — Blaita.

Nortamberlendā atrodas Starptautiskais tumšo debesu parks, kas ir lielākais šāda veida parks Eiropā.

## Vēsture

Vēturiski Nortamberlendas grāfiste ir neliela daļa no daudz plašākās Nortambrijas (*Norþanhymbra* – ‘[zeme] ziemeļos no Hamberas’). Romiešu laikos lielākā daļa mūsdienu grāfistes atradās uz ziemeļiem no Adriāna vaļņa, kas tika uzcelts, lai aizsargātos pret piktu iebrucējiem. Arē vēlākos laikos Nortamberlendas zemes bija strīdus teritorija starp angļiem un skotiem. 10. gadsimtā nomināli tika pakļauta Nortambrijas Karaliste, bet vēl vairākus gadsimtus šīs zemes saglabāja ievērojamu patstāvību.

Nortamberlendas nosaukums tā šodienas grāfistes kontekstā pirmoreiz lietots 1065. gadā Anglosakšu hronikā saistībā ar sacelšanos pret Nortambrijas grāfu Tostigu Godvinsonu. 1080. gadā tika uzcelts Ņūkāslas cietoksnis un ap to izaugusī pilsēta kļuva par vienu no grāfistes varas centriem; tradicionālais grāfistes centrs bija Enika, bet tiesu varas centrs bija Morpeta. 1237. gadā saskaņā ar Jorkas miera līgumu Skotija atteicās no savām pretenzijām uz Nortamberlendu. Karaļa Edvarda I valdīšanas laikā (1271–1307) Nortamberlenda pletās no Tīsas dienvidos līdz Tvīdai ziemeļos, bet iekļāva vairākas suverēnas brīvības (*liberties*), kas pakļāvās Daremas bīskapam un citām varām. 1293. gadā Darema tika izdalīta patstāvīgā šīrā, bet pārējās brīvības pakāpeniski tika pakļautas Nortamberlendas grāfistes jurisdikcijai un tā pletās no Tainas dienvidos līdz Tvīdai ziemeļos.

1889. gadā Nortamberlenda tika izveidota par standarta administratīvo grāfisti ar Ņūkāslu pie Tainas kā tās administratīvo centru. 1974. gadā tika izveidota Nortamberlendas nemetropoles grāfiste ar sešiem distriktiem (Blaitas Ieleja, Vonsbeka, Kāslmorpeta, Taindeila, Enika un Berika pie Tvīdas), bet urbānās teritorijas grāfistes dienvidos pie Tainas upes, tajā skaitā grāfistes centrs Ņūkāsla pie Tainas, tika iekļautas jaunizveidotajā Tainas un Vīras metropoles grāfistē. Ņūkāsla līdz 1981. gadam bija divu grāfistu galvenā pilsēta, līdz Nortamberlendas administratīvās iestādes pārcēla uz Morpetu.

## Nortamberlendas unitārā pašvaldība
2009. gada 1. aprīlī Nortamberlendu reorganizēja par unitāro pašvaldību, apvienojot tās sešus nemetropoles distriktus.

Administratīvi unitārās pašvaldības teritoriju veido 12 pilsētas: Blaita ( iedzīvotāji), Kremlingtona (), Ešingtona (), Morpeta (), Berika pie Tvīdas (), Pontīlenda (), Prūdo (), Heksema (), Bedlingtona (), Enika (), Embla () un Holtvisla (), kā arī 152 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nortamberlendas padome
* Nortamberlendas tūrisma informācijas mājaslapa
Taina un Vīra

**Taina un Vīra** () ir ceremoniālā un metropoles grāfiste Anglijas ziemeļos, Ziemeļaustrumanglijas reģionā. Grāfiste aizņem Tainas un Vīras upju estuārus, robežojas ziemeļos ar Nortamberlendu, dienvidos — ar Daremu, bet austrumos krastus apskalo Ziemeļjūra. Lielākā pilsēta — Ņūkāsla pie Tainas. Taina un Vīra kā patstāvīga grāfiste izveidota 1974. gadā, nodalot Tainsaidas un Vīrsaidas urbānās teritorijas no Nortamberlendas un Daremas.

## Ārējās saites
Lankašīra

**Lankašīra** (; ) ir vēsturiskā, ceremoniālā un nemetropoles grāfiste Anglijas ziemeļrietumos pie Īrijas jūras. Tradicionālā grāfistes galvaspilsēta ir Lankastera, tomēr mūsdienu administratīvais centrs ir Prestona. Vēsturiski Lankašīras teritorija ir lielāka, tomēr 1974. gadā no tās atdalīja dienviddaļas biezi apdzīvotās teritorijas — Liverpūles un Mančestras aglomerāciju, izveidojot atsevišķas metropoles grāfistes — Mērzisaidu un Lielo Mančestru.

Ceremoniālā grāfiste iedalās divpadsmit nemetropoles distriktos un divās unitārajās pašvaldībās (Blekpūla un Blekbērna ar Darvenu), kuras neietilpst nemetropoles grāfistē. Lielākās pilsētas ceremoniālās grāfistes teritorijā ir Blekpūla, Blekbērna, Prestona un Bērnli.

## Ģeogrāfija
Sarkanā roze — Lankašīras simbols|thumb|left|150px
Lankašīras reljefs ir nolaidens virzienā no Peniniem uz Īrijas jūru. Lielākā upe — Mērzi, kas vēsturiski ir Lankašīras robežupe ar Češīru, bet mūsdienās vairs neatrodas administratīvās Lankašīras teritorijā.

## Vēsture
Vēsturiski Lankašīra zināma no 1182. gada — vēlāk kā citas vēsturiskās grāfistes. Tradicionālais Lankašīras un to valdnieku — Lenkasteru simbols ir sarkana roze. Lankasteru karš ar Jorkiem (to simbols bija balta roze) 15. gadsimta Anglijā ieguvis nosaukumu Sarkanās un Baltās rozes karš. 18. gadsimta beigās Lankašīras dienviddaļa kļuva par vienu no Rūpnieciskās revolūcijas centriem.

Mūsdienās Lankašīrā atrodas vairākas militārās kompānijas *[[BAE Systems]]* rūpnīcas, kā arī sporta automobiļu kompānija TVR.

## Sports
Sportā pazīstama ar kriketa, regbija un futbola (Blekbērnas "Rovers") klubiem.

## Ievērojamas vietas
* 1896. gadā dibinātais atrakciju parks *Pleasure Beach Blackpool*
* 1894. gadā celtais Blekpūlas tornis (*Blackpool Tower*)
* Īrijas jūras Morkamas līcis
* Peninu kalni

## Ārējās saites
Ziemeļjorkšīra

**Ziemeļjorkšīra** () ir ceremoniālā grāfiste un unitārā pašvaldība Anglijas ziemeļaustrumos, Jorkšīras un Hamberas reģionā. Pēc platības Ziemeļjorkšīra ir lielākā ceremoniālā grāfiste Anglijā; robežojas ziemeļos ar Daremu, ziemeļrietumos – ar Kambriju, dienvidrietumos – ar Lankašīru, bet dienvidos – ar Rietumjorkšīru, Dienvidjorkšīru un Jorkšīras Īstraidingu. Austrumos grāfistes krastus apskalo Ziemeļjūra. Grāfistes centrs ir Nortelertona, bet lielākā pilsēta — Midlsbro.

## Vēsture
Ziemeļjorkšīras nemetropoles un ceremoniālā grāfiste izveidota 1974. gadā; tajā iekļāva lielāko daļu Jorkšīras Nortraidingas, Jorkšīras Vestraidingas ziemeļu daļu, Jorkšīras Īstraidingas ziemeļaustrumu daļu un Jorkas grāfistes boro. Grāfiste tika sadalīta astoņos nemetropoles distriktos – Jorka, Kreivena, Hembltona, Herogita, Ričmondšīra, Raideila, Skārboro un Selbi. Par grāfistes centru kļuva bijusī Jorkšīras Nortraidingas grāfistes pilsēta Nortelertona.

1996. gadā tika likvidēta Klīvlendas ceremoniālā grāfiste un tās daļa dienvidos no Tīsas upes, kas līdz 1974. gadam bija daļa no Jorkšīras Nortraidingas, tika iekļauta Ziemeļjorkšīrā kā trīs unitārās pašvaldības – Midlsbro, Redkāra un Klīvlenda un daļēji Stoktona pie Tīsas. Vienlaicīgi arī pārējā Ziemeļjorkšīras teritorija tika reorganizēta par divām unitārajām pašvaldībām  – Jorku un pašu Ziemeļjorkšīru.

## Ziemeļjorkšīras unitārā pašvaldība
Tagadējās robežās Ziemeļjorkšīras unitārā pašvaldība izveidota 1996. gada 1. aprīlī, apvienojot izformētās Ziemeļjorkšīras nemetropoles grāfistes Kreivenas, Hembltonas, Herogitas, Ričmondšīras, Raideilas, Skārboro un Selbi nemetropoles distriktus.

Administratīvi unitāro pašvaldību veido divas ārpuspagastu teritorijas (*unparished area*), ko tieši pārvalda Ziemeļjorkšīras padome, un kas ietver Herogitas ( iedzīvotāji) un Skārboro () pilsētas, 25 pagasta līmeņa pilsētas, kā arī 703 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jorkšīras Īstraidinga

**Jorkšīras Īstraidinga** () ir ceremoniālā grāfiste un unitārā pašvaldība Anglijas ziemeļaustrumos, Jorkšīra un Hamberas reģionā. Grāfiste robežojas ar Ziemeļjorkšīru ziemeļos un rietumos, ar Dienvidjorkšīru dienvidrietumos un ar Linkolnšīru dienvidos. Austrumos krastus apskalo Ziemeļjūra, bet dienvidos – Hamberas estuārs. Jorkšīras Īstraidinga ceremoniālā grāfiste sīkāk ir sadalīta divās unitārās pašvaldībās. Grāfistes lielākā apdzīvotā vieta ir Kingstona pie Hallas, kas ir viena no unitārajām pašvaldībām, bet pārējā grāfistes daļa veido otru unitāro pašvaldību.

## Vēsture
Vēsturiski grāfistes teritorija piederējusi Jorkšīras vēsturiskajai grāfistei, kur bija viens no tās trijiem apgabaliem – raidingām (*riding*), katra no kurām bija sadalīta kiligundās (*wapentake*). Daudzos aspektos raidingas bija patstāvīgas administratīvas grāfistes; atsevišķas leitnantūras raidingās tika izveidotas 17. gadsimtā pēs Stjuartu dinastijas atjaunošanas. 1889. gadā Jorkšīras Īstraidinga oficiāli tika izveidota kā atsevišķa administratīvā grāfiste ar centru Beverli, bet Kingstona pie Hallas kļuva par patstāvīgu grāfistes boro. 1974. gada administratīvās reformas gaitā tika izveidota Hambersaidas grāfiste, kas iekļāva lielāko daļu Īstraidingas, nelielu daļu no Vestraidingas, Linkolnšīras ziemeļu daļu un Kingstonu pie Hallas. Vietējo iedzīvotāju pretestības dēļ Hambersaidas grāfiste 1996. gadā tik izformēta un izveidota Jorkšīras Īstraidingas ceremoniālā grāfiste ar divām unitārajām pašvaldībām.

## Jorkšīras Īstraidingas unitārā pašvaldība
Jorkšīras Īstraidingas administratīvo teritoriju veido 12 pilsētas: Bridlingtona (), Gūla (), Beverli (; administratīvais centrs), Hesela (), Viternsī  (), Drifīlda (), Poklingtona (), Hornsī (), Mārketvītona (), Hīdona (), Haudena (),  Sneita (),  kā arī 159 pagasti.

## Ārējās saites
Dienvidjorkšīra

**Dienvidjorkšīra** () ir ceremoniālā un metropoles grāfiste Anglijas vidienē, Jorkšīras un Hamberas reģionā. Robežojas ziemeļos ar Rietumjorkšīru, Ziemeļjorkšīru un Jorkšīras Īstraidingu, austrumos — ar Linkolnšīru un Notingemšīru, bet dienvidos un rietumos — ar Dārbišīru. Administratīvi grāfiste daļās četros metropoles boro. Lielākās pilsētas ir Šefīlda, Donkastera, Roterema un Bārnsli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rietumjorkšīra

**Rietumjorkšīra** () ir ceremoniālā un metropoles grāfiste Anglijas ziemeļdaļā, Jorkšīras un Hamberas reģionā. Robežojas ziemeļos un austrumos ar Ziemeļjorkšīru, dienvidos — ar Dienvidjorkšīru un Dārbišīru, bet rietumos — ar Lielo Mančesteru un Lankašīru. Administratīvi dalās piecos metropoles boro. Grāfistes lielākā pilsēta ir Līdsa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kambrija

**Kambrija** (; ) ir ceremoniālā grāfiste Anglijas ziemeļrietumos, ietilpst Ziemeļrietumanglijas reģionā. Robežojas ar Nortamberlendu ziemeļaustrumos, ar Daremu austrumos, ar Ziemeļjorkšīru dienvidaustrumos, ar Lankašīru dienvidos, kā arī ar Skotiju ziemeļos. Krastus rietumos apskalo Īrijas jūra. Grāfistes tradicionālā galvenā pilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Kārlaila.

## Vēsture
Tagadējās robežās izveidota 1974. gada 1. aprīlī kā nemetropoles grāfiste, apvienojot Kamberlendas un Vestmorlendas vēsturiskās grāfistes un pievienojot nelielas daļas no Lankašīras un Jorkšīras Vestraidingas. Grāfiste sastāvēja no sešiem nemetropoles distriktiem: Olerdeila, Berova Fernesā, Kārlaila, Koplenda, Īdena un Sautleiklenda. 2023. gada 1. aprīlī nemetropoles grāfiste tika likvidēta un distrikti apvienoti divās unitārajās pašvaldībās — Kamberlenda ar centru Kārlailā un Vestmorlenda un Fernesa ar centru Kendalā.

## Ārējās saites
Lielā Mančestra

**Lielā Mančestra** () ir ceremoniālā un metropoles grāfiste Anglijā, Ziemeļrietumanglijas reģionā. Grāfiste ir aigsti urbanizēta, tajā dzīvo ap 2,9 miljoniem iedzīvotāju — otra lielākā urbānā aglomerācija Apvienotajā Karalistē. Lielā Mančestra dienvidos un dienvidrietumos robežojas ar Češīru, dienvidaustrumos — ar Dārbišīru, ziemeļaustrumos — ar Rietumjorkšīru, ziemeļos — ar Lankašīru un rietumos — ar Mērzisaidu.

## Vēsture
Grāfiste izveidota 1974. gada 1. apdīlī, apvienojot Mančestras aglomerācijas urbānās teritorijas no ziemeļaustrumu Češīras, dienvidaustrumu Lankašīras un nelielu daļu Jorkšīras Vestraidingas. Grāfistē apvienoja 70 bijušos pašvaldību distriktus, tajā skaitā 8 grāfistes boro un 16 municipālos boro. Grāfistes administratīvās funkcijas tika deleģētas vēlētai Lielās Mančestras grāfistes padomei. Padome izrādījās neefektīva un 1986. gada 31. martā to likvidēja. Lielāko daļu padomes funkciju deleģēja Lielo Mančestru veidojošo municipālo boro padomēm, bet dažas kritiskās (glābšanas dienesti, sabiedriskais transports) — metropoles boro apvienotajām padomēm. Lielās Mančestras grāfiste faktiski turpināja pastāvēt tikai kā ceremoniālā grāfiste.

2011. gada 1. aprīlī tika izveidota Lielās Mančestras apvienotā pārvalde (*Greater Manchester Combined Authority*). Tā sastāv no 11 locekļiem — 10 netieši ievēlēti metropoles boro pārstāvji un 1 tieši ievēlēts Lielās Mančestras mērs. Pārvalde lielā mērā pārņēma bijušās grāfistes padomes funkcijas, kas nepieciešamas grāfistes vienotai funkcionēšanai (sabiedriskais transports, mājokļi, reģenerācija, atkritumu apsaimniekošana, oglekļa neitralitāte un plānošanas atļaujas).

## Administratīvais iedalījums
Lielās Mančestras metropoles grāfiste administratīvi dalās 10 metropoles boro: Beri, Boltona, Mančestra, Oldema, Ročdeila, Solforda, Stokporta, Teimsaida, Treforda un Vigana.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viļakas apriņķis

thumb|270px|Viļakas trakts pēc pievienošanas Ludzas traktam un iekļaušanas Polockas guberņas sastāvā (1798).
**Viļakas apriņķis** bija administratīvai teritoriāla vienība Latvijas PSR sastāvā. Izveidots 1945. gada 11.oktobrī, pārdēvējot Abrenes apriņķa atlikušo daļu. Apriņķī bija Balvu un Viļakas pilsētas (Viļakai pilsētas tiesības piešķirtas 1945. gada 8. oktobrī) un 14 pagasti. Likvidēts 1949. gada 31. decembrī, tā teritorija iekļauta Abrenes, Balvu un Alūksnes rajonos.

Mūsdienās Viļakas apriņķa teritorijā atrodas Balvu novads un Alūksnes novada Liepnas pagasts.

## Vēsture
Pēc 1629. gada Altmarkas pamiera noslēgšanas ar Zviedriju Inflantijas vaivadijas sastāvā izveidoja Viļakas traktu (). Par Viļakas stārasta rezidenci kļuva Marienhauzenas pils, tomēr viņš tajā pastāvīgi neuzturējās. Pils kalpoja galvenokārt kā garnizona apmetne.
1683. gadā pieminēta Viļakas katoļu baznīca.

Lielā Ziemeļu kara laikā Marienhauzenas pils tika pilnīgi nopostīta un pamesta. Baznīca pēc nopostīšanas atjaunota 1716. gadā.

Pēc Polijas-Lietuvas kopvalsts pirmās dalīšanas Viļakas stārastija 1772. gadā tika inkorporēta Krievijas impērijas sastāvā. Inflantijas vaivadija tika pārdēvēta par Daugavas provinci un iekļauta Pleskavas guberņas sastāvā. 1776. gada 4. septembrī Daugavas province tika sadalīta trīs daļās un tās ziemeļaustrumu daļā izveidots Ludzas apriņķis (*Люцинский уезд*), kurā bija apvienoti Ludzas trakts ar Viļakas traktu.
Pēc Otrā Latgales kongresa iniciatīvas Krievijas PSFR Tautas komisāru padome 1917. gada 14. decembrī izdeva rīkojumu Nr. 93. par Ludzas apriņķa atdalīšanu no Vitebskas guberņas un pievienošanu Vidzemes guberņai. Jau 1917. gada 31. decembrī Latvijas strādnieku, kareivju un bezzemnieku deputātu padomju II kongresā tika apstiprināta Ludzas apriņķa pievienošana Iskolata pārvaldē esošajai Vidzemes guberņas daļai.
Saskaņā ar 1920. gada 11. augustā parakstīto Latvijas—Krievijas miera līgumu Vitebskas guberņas Ludzas apriņķa ziemeļu daļa un Pleskavas guberņas Ostrovas apriņķa rietumu daļa ar Pitalovas dzelzceļa staciju nonāca Latvijas Republikas sastāvā.
1925. gadā bijušo Viļakas trakta daļu atdalīja no Ludzas apriņķa un iekļāva jaunizveidotajā Jaunlatgales apriņķī, ko 1938. gadā pārdēvēja par Abrenes apriņķi. 
 
1944. gada 23. augustā Abreni kopā ar Purvmalas, Linavas, Kacēnu, Upmales, Gauru un Augšpils pagastu pievienoja Krievijas PFSR jaunizveidotajam Pleskavas apgabalam.

Atlikušajā Abrenes apriņķa rietumu daļā 1945. gada 11. oktobrī izveidoja  Viļakas apriņķi.

## Teritoriālais iedalījums
1945. gada 8. oktobrī Viļakai piešķīra pilsētas tiesības un tā uz laiku kļuva par apriņķa centru.

## Atsauces
Skins

**Skins** var būt:
* skins — kumeļš skandināvu mitoloģijā;
* *[[Skins (seriāls)|Skins]]* — Apvienotās Karalistes televīzijas seriāls;
* apdare — grafikas vai audiodatne, ko izmanto, lai mainītu kādas programmas lietotāju saskarnes ārējo izskatu vai mainītu izskatu kādam spēles personāžam;
* skūtgalvju subkultūras pārstāvis.