open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Meltdown (ievainojamība)

thumb|150px|Ievainojamības logo
***Meltdown*** ir aparatūras ievainojamība, kas ietekmē *[[Intel]]* x86 arhitektūras mikroprocesorus un dažus ARM bāzētus mikroprocesorus. Tā ļauj ļaundabīgiem procesiem nolasīt jebkādu fizisku, kodola vai citu procesu atmiņas apgabalu, neatkarīgi no tā, vai tiem tai vajadzētu būt piekļuvei.

*Meltdown* ietekmē ļoti daudzas sistēmas, tās publiskošanas brīdī tās bija visas *[[Microsoft Windows]]* versijas, *[[iPhone]]* telefonus un ''Apple'' datorus, gandrīz visas *[[Linux]]* versijas, izņemot pašas jaunākās, daudzus serverus un mākoņskaitļošanas pakalpojumus un potenciāli arī lielu vairumu viedo un iegulto ierīču, kas izmanto ARM procesorus (mobilās iekārtas, viedie televizori un citi), ieskaitot plašu spektru tīkla iekārtu. Novērots, ka programmatūras līmeņa apejas risinājums atsevišķos gadījumos samazina ātrdarbību par 5–30%, taču uzņēmumi, kas veikuši šos labojumus, ziņo par minimālu ietekmi veikto pārbaužu ātrdarbībā.

2018. gada janvārī *Meltdown* tika piešķirts CVE identifikators 2017-5754. Par šo ievainojamību tika ziņots vienlaicīgi ar citu ievainojamību, ''Spectre'', kam piemīt daļa, bet ne visas iezīmes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CERT skaidrojums par ''Meltdown'' un ''Spectre'' ievainojamībām
Rīgas 6. vidusskola

**Rīgas 6. vidusskola** ir viena no Rīgas vidusskolām, kas atrodas Aleksandra Čaka ielā 102 Grīziņkalna apkaimē. Skola īsteno dažādas izglītības programmas (eksakto, humanitāro un vispārizglītojošo).

## Vēsture
Par skolas pirmsākumu uzskata 1920. gadu, kad Arnolda Spekkes vadībā Kronvalda bulvārī 1 tika atvērta **Pirmā valsts vidusskola Rīgā**, kuras divās pirmajās un vienā otrajā vidusskolas klasē mācības uzsāka 171 skolēns. Drīz vien skolu kopā ar Valsts tehnikumu un vidusskolu pieaugušajiem pārcēla uz blakus esošās agrākās Nikolaja ģimnāzijas ēku Krišjāņa Valdemāra ielā 1c. Pirmie skolas pasniedzēji bija Kārlis Straubergs, Jūlijs Madernieks, vēlākais direktors Arturs Lesnieks, skolas padomē strādāja Jānis Endzelīns.
1923. gadā skolu pārcēla uz bijušās Lomonosova ģimnāzijas ēku Troņmantnieka (tagad Raiņa) bulvārī 29, kuru tā dalīja ar Angļu valodas institūtu. Atrazdamās šajā namā, skola ieguva nosaukumu **Pirmā Rīgas valsts ģimnāzija** (nejaukt ar tālaika Rīgas pilsētas 1. ģimnāziju). Ēkas pārbūves laikā 1938. gadā ģimnāzijas klases pārcēla uz Rīgas pilsētas tehnikuma ēku Gaiziņa ielā 3, 1939. gadā Izglītības ministrija izveidoja divas valsts ģimnāzijas – Pirmo (zēnu) un Trešo (meiteņu) ģimnāziju.

Pēc Latvijas padomju okupācijas 1940. gadā abas ģimnāzijas atkal apvienoja, nodeva Rīgas pilsētas pārvaldībā un nosauca par **6. Rīgas pilsētas vidusskolu**. Vācu okupācijas laikā skolai atjaunoja 1. Rīgas valsts ģimnāzijas nosaukumu un tā turpināja darboties Raiņa bulvārī 29. Pēc Sarkanās armijas ienākšanas Rīgā no 1945. gada janvāra Raiņa bulvārī 29 mācības uzsāka 6. Rīgas pilsētas vidusskola, taču jau 1946. gadā visu ēku Raiņa bulvārī atdeva jaunatvērtajam Latvijas Valsts Pedagoģiskajam institūtam un 6. vidusskolu pagaidām pārcēla uz skolas ēku Krišjāņa Valdemāra ielā 2, kur jau atradās Rīgas 3. vidusskola, bet 1948. gadā uz namu Tallinas ielā 57, visbeidzot 1951. gadā uz arhitekta Alfrēda Pūpola projektēto jauno skolas namu pie Ziedoņdārza Aleksandra Čaka ielā 102. 1969./1970. mācību gadā skolā izveidoja mūzikas novirziena klases, panākumus guva skolas meiteņu koris un pūtēju orķestris, 1997. gada nodibināja skolas simfonisko orķestri. 
Kopš 1994. gada liela daļa sākumskolas skolēnu mācījās ēkā Lauku ielā 2, bet Latvijas skolu reformas gaitā 2010. gadā pārcēlās uz ēku Matīsa ielā 37/39.

## Izglītības programmas
Vidusskolā:
* vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinātņu un tehnikas virziena programma (kods 31013011)
* vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programma (31012011)
* vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011011)

Pamatskolā:
* vispārējā pamatizglītības vispārizglītojošā virziena programma (21011111)
* vispārējā pamatizglītības profesionāli orientētā mūzikas virziena programma (21014111). Programmas ietvaros skolēni apgūst viena instrumenta spēli un darbojas vienā no skolas muzikālajiem kolektīviem.

## Absolventi
* Velta Sniķere, 1939. gada absolvente

## Atsauces
Alisons Bekers

**Alisons Ramzess Bekers** (; dzimis ), biežāk pazīstams kā **Alisons**, ir Brazīlijas futbolists, vārtsargs, pārstāv Brazīlijas futbola izlasi. Kopš 2018. gada Alisons spēlē Anglijas Premjerlīgas klubā *[[Liverpool FC]].*

Karjeru sāka Brazīlijas klubā *[[SC Internacional]]*. 2016. gada jūlijā pievienojās Itālijas A sērijas klubam *[[AS Roma]]*, ar ko 2018. gadā sasniedza UEFA Čempionu līgas pusfinālu. 2018. gada jūlijā pārgāja uz Anglijas Premjerlīgas klubu *[[Liverpool FC]]*, parakstot līgumu uz sešiem gadiem. Transfēra summa sasniedza 72,5 miljonus eiro, kas ir lielākā līdz šim par vārtsargu samaksātā summa vēsturē.

Brazīlijas izlasē debitēja  2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Venecuēlu. Izlases sastāvā piedalījās 2018. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā.

## Sasniegumi
**Liverpool**

* Anglijas Premjerlīga: 2019—20, 2024–25
* EFL Cup: 2021—22
* FA kauss: 2021—22
* UEFA Čempionu līga: 2018—19; finālists: 2021—22

* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2018

**Brazīlija**

* Copa América: 2019

**Individuālie sasniegumi**

* The Best FIFA pasaules labākais vārtsargs: 2019
* UEFA Čempionu līgas sezonas labākais vārtsargs: 2018—19
* Itālijas Serie A sezonas labākais vārtsargs: 2017—18
* Anglijas Premjerlīgas zelta cimdi: 2018—19
* Jašina trofeja: 2019

## Atsauces

## Ārējās saites
Roberts Agasarjans

**Roberts Agasarjans** (; dzimis  Erevānā) ir Armēnijas starptautiskais lielmeistars šahā (2014).

## Biogrāfija
Daudzkārtējais Armēnijas jauniešu šaha čempionātu uzvarētājs dažādās vecuma kategorijās: U10 (2004), U12 (2006) un U18 (2011). 2009. gadā bijis otrais Armēnijas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā. Vairākkārt pārstāvējis Armēniju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros divas reizes uzvarējis: 2004. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā un 2006. gadā Pasaules jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā. Pārstāvējis Armēnijas komandu Pasaules jauniešu U16 šaha olimpiādēs (2009, 2010), kurās komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2010) un bronzas (2009) medaļas.

2016. gadā Kalifornijā uzvarējis 21. starptautiskajā šaha festivālā *Pacific Coast Open*.

Par panākumiem turnīros FIDE 2014. gadā Agasarjanam piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
European Hit Radio Top 40 Nr. 1 (2018)

[thumb|200px|[Dynoro singla "In My Mind" vāka noformējums. Singls topā pirmo vietu ieguva 3 nedēļas.]]

**European Hit Radio Top 40** ir Latvijas nacionālās apraides radiostacijas European Hit Radio iknedēļas populārāko dziesmu saraksts, kas tiek veidots, apkopojot klausītāju balsojuma rezultātus EHR mājas lapā internetā vai e-pastā. Šajā rakstā ir apkopots to dziesmu saraksts, kas 2018. gadā Latvijas radiostacijas European Hit Radio iknedēļas populārāko 40 dziesmu sarakstā Top 40 ieguva 1. vietu.

## Top 40 sastādīšanas princips
European Hit Radio Top 40 tiek sastādīts, pamatojoties uz klausītāju balsojuma rezultātiem, kas ik nedēļu tiek apkopoti raidījumā "European Hit Radio Top 40". Topa veidošanas procesā piedalās visas dziesmas, par kurām balsots European Hit Radio mājas lapā — sadaļās Top 9 un Top 40, Padomdevēju aptaujā un ar e-pasta starpniecību. Neatkarīgi no tā, kādā veidā par dziesmām ir balsots, visas balsis pēc noteikta algoritma tiek summētas, veidojot European Hit Radio klausītāju 40 populārāko dziesmu sarakstu, kas ēterā skan katru piektdienu plkst. 15.00, ar atkārtojumu svētdienā plkst. 16.00.

### Balsošanas iespējas
Balsot par dziesmām var vairākos veidos:
* EHR mājas lapā, balsojot sadaļā Top 9 — balsot ir iespējams reizi dienā,
* EHR mājas lapā, balsojot sadaļā Top 40 — balsot ir iespējams vienu reizi nedēļā,
* reģistrējoties kā "Padomdevējam",
* sūtot e-pastu un adresi — top40@europeanhitradio.com

European Hit Radio mājas lapā, sadaļās Top 9 un Top 40, ir iespējams nobalsot par trim dziesmām, savukārt, reģistrējoties kā European Hit Radio Padomdevējam, katru nedēļu uz lietotāja norādīto e-pasta adresi tiek nosūtīts 40 dziesmu saraksts, kurā katra no dziesmām ir jānovērtē ar atzīmi no 1 līdz 7 (1 ir zemākais vērtējums, kas nozīmē, ka dziesma pavisam nepatīk, 7 — augstākais vērtējums, kas nozīmē, ka dziesma ļoti patīk). Jāatzīmē, vai dziesma ir pazīstama vai nē, kā arī jāatzīmē, vai dziesma jau ir apnikusi vai nē. Papildus šīm izvēlnēm, katrai dziesmai ir iespējams noklausies tās fragmentu, uzklikšķinot uz saites. Pēc dziesmu vērtēšanas papildus ir jāatbild uz 2 aptaujas jautājumiem par dažādām tēmām. Lai gan Padomdevēju aptaujas ir angļu valodā, tomēr atbildēt uz jautājumiem var arī latviešu valodā.

Balsojot European Hit Radio mājas lapā, sadaļā Top 9, balsojuma rezultāts tiek apkopots raidījumā Top 9, kas skan no svētdienas līdz ceturtdienai plkst. 21.00.

[thumb|200px|[Clean Bandit singla "Solo" vāka noformējums.]]
[thumb|200px|[Post Malone singls "Better Now" topā pavadīja 31 nedēļu.]]
[thumb|200px|[Martin Garrix singla "So Far Away" vāka noformējums.]]
[thumb|200px|[Alans Volkers|Alan Walker singla "Darkside" vāka noformējums.]]

## 1. vietas dziesmu saraksts

## Skatīt arī
* European Hit Radio
* European Hit Radio Top 40
* European Hit Radio Top 100

## Piezīmes un atsauces
### Atsauces

## Ārējās saites
J. G. Herdera Rīgas Grīziņkalna vidusskola

**J. G. Herdera Rīgas Grīziņkalna vidusskola** ir vācu filozofa J. G. Herdera vārdā nosaukta Rīgas vidusskola Lauku ielā 9 Grīziņkalna apkaimē.  

## Vēsture
Līdz apvienošanai Rīgas Herdera vidusskola atradās Skolas ielā 32.
Skolēnu skaita krasās samazināšanās dēļ 2014. gadā Rīgas Herdera vidusskolu apvienoja ar Rīgas Krievu vidusskolu, apvienotajai skolai piešķirot J. G. Herdera Rīgas Grīziņkalna vidusskolas nosaukumu. 
Aptuveni puse jeb 155 Rīgas Herdera vidusskolas skolēnu vecāki parakstīja vēstuli, kurā iebilda pret Rīgas vispārējās izglītības iestāžu tīkla optimizācijas komisijas lēmumu, tomēr vecāku argumentus nav uzklausījusi ne skolas, ne Rīgas domes vadība.

## Atsauces
Rīgas Krievu vidusskola

**Rīgas Krievu vidusskola** bija Rīgas vidusskola Lauku ielā 9, Grīziņkalna apkaimē, kas skolēnu skaita krasās samazināšanās dēļ 2014. gadā apvienota ar pārcelto Rīgas Herdera vidusskolu, apvienotajai skolai piešķirot J. G. Herdera Rīgas Grīziņkalna vidusskolas nosaukumu.

Aptuveni puse jeb 155 Rīgas Herdera vidusskolas skolēnu vecāki parakstīja vēstuli, kurā iebilda pret Rīgas vispārējās izglītības iestāžu tīkla optimizācijas komisijas lēmumu.

## Atsauces
Spanxti

***Spanxti*** (no senprūšu valodas — 'dzirkstele') ir 2001. gadā Viļņā izveidota Lietuvas mūsdienu tautas mūzikas un ambientās mūzikas grupa.

## Vēsture

2011. gadā izdevniecība *Autarkeia* 200 eksemplāru tirāžā izdeva grupas 3. studijas albumu **d<sup>h</sup>éǵ<sup>h</sup>ōm*, kura nosaukums rekonstruētajā indoeiropiešu pirmvalodā nozīmē „zeme”. Albumā ierakstīti seno rituālu teksti dažādu indoeiropiešu sentautu valodās — avestā (*Anāhita*), senprūšu (*Kellewese Perioth*), senaugšvācu (*Insprinc Haptbandun*), sengrieķu (*Ilias*), hitītu (*Nesas Waspes*) un gotu valodā (*Atta Unsar*).

2012. gadā izdevniecība *[[Dangus]]* laida klajā grupas 2011. gadā ierakstīto baltu mitoloģijai veltīto 4. studijas albumu *Dievo žirgai, Laimės ratai* (Dieva zirgi, Laimes rati). Tajā akustisko ģitāru, kokļu, akordeona, vijoles, taustiņinstrumentu un sitamo instrumentu pavadījumā iedziedātas latviešu (4. dziesma) un lietuviešu tautasdziesmas, kā arī Knuta Skujenieka dzejolis „Uz leišiem alu dzert” (7. dziesma). Izdevumā iekļauta arī divvalodu grāmatiņa ar dziesmu vārdiem latviešu un lietuviešu valodā. Albuma atvēršanas koncerts notika 2012. gada 10. martā Viļņā.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa /
* ''Facebook'' lapa 
* SPANXTI: plėnis nuo pelenų teskiria vos viena akimirka, arba bendrabaltiško vardiklio beieškant (video) . *Alkas.lt*. 2011. gada 17. decembris. Skatīts: 2018. gada 6. janvārī.
Antons Megnis

**Antons Megnis** (dzimis 1907. gada 20. jūlijā, miris 1982. gada 1. maijā) bija latviešu (suitu) gleznotājs-ekspresionists, vairāk zināms kā akvarelists, bet daudz gleznojis arī citās tehnikās.

## Dzīvesgājums

Dzimis daudzbērnu zemnieku Andreja un Annas Megņu ģimenē Alšvangas pagasta "Jaunarājos"  (tagad Gudenieku pagastā). Par mākslu sāka interesēties agrā jaunībā. Gleznotāja māte bijusi ļoti reliģiska un gribējusi, lai dēls (kurš bija ģimenē otrais jaunākais bērns) mācītos teoloģiju, un piekritusi dēla izvēlei studēt glezniecību tikai ar norunu, ka viņš gleznos svētbildes. Par mākslinieka uzgleznotām svētbildēm gan nekādu liecību nav.

Jau mācoties Liepājas Daiļamatniecības vidusskolā, bet jo sevišķi studiju gados Mākslas akadēmijā izpaudās Megņa dotības monumentālajā glezniecībā. Viņa darbi guva ievērību akadēmijas studentu izstādēs. Akadēmijā Megnis mācījās profesora Jāņa Kugas meistardarbnīcā un beidza to 1941. gadā ar mākslinieka dekoratora grādu.

Strādājis par pedagogu Kuldīgas un Rīgas Lietišķās mākslas vidusskolā, par mākslinieciskās darbnīcas vadītāju uzņēmumā „Māra”, monumentālās noformēšanas darbos kombinātā „Māksla”.

Pastāvīgās studijās un meklējumos Megnis lielu vērību veltīja klasiskajam mantojumam, analizēja un pārvērtēja vecmeistaru kompozīcijas principus un paņēmienus. Gadu gaitā viņa daiļrade guvusi visai plašu sazarojumu, jo mākslinieks darbojies gan dažādās dekoratīvās glezniecības jomās, gan stājglezniecībā.

Gleznas raksturo dinamika, ekspresija, interesanta krāsu gamma, oriģināla gleznojuma maniere. Spilgta lappuse mākslinieka daiļradē ir viņa sasniegumi akvareļglezniecībā.

Izstādēs Megnis piedalījies kopš 1933. gada. Bija Mākslinieku savienības biedrs kopš 1961. gada. Gleznojis galvenokārt ainavas — smagnējas, monumentāli vērienīgas, krāsu klājis biezi un kontrastaini. Otrs tuvākais temats, kā mākslinieks pats teicis, mūžīgais, vispārcilvēciskais — mīlestība, māte, sieviete.

Dzīvojis Ikšķilē. Sieva Irēna Megne – keramiķe.

## Atsauces
Sutartine

[thumb|200px|Sutartinēm veltīta 2019. gadā izdota [2 eiro piemiņas monētas|2 eiro piemiņas monēta]]
[thumb|200px|Ap 1849. gadu [Zarasi|Zarasu apvidū pierakstīta sutartine par Giedraiču kunigaiti Sudaiti un Kauņas pils 1582. gada aplenkumu]]
**Sutartines** (, no darbības vārda *sutarti* — 'saskaņot, saderināt, sadziedāties') ir lietuviešu daudzbalsīgās tautasdziesmas, ko izpilda 2—4 dziedātājas. Atkarībā no dziedātāju skaita tās iedala dvejinēs (*dvejinės*), trejinēs (*trejinės*) un keturinēs (*keturinės*).

## Raksturojums

Sutartinēs apdziedāta linu vai rudzu pļauja, vedības, bites, karš un citas tēmas. Bieži vien tās izpilda jautājumu un atbilžu formā. Sutartinēm tikpat kā vienmēr ir piedziedājums (piemēram, čūto, rūto, ratiļo vai lingo rito), ko atkārto ik pēc katras teksta rindiņas, tam daļēji pārklājoties ar iepriekšējās rindiņas dziedājumu. Sutartiņu dziedātājas šo dziedāšanas stilu īpaši apguva un mantoja, parasti nododot to no paaudzes paaudzē vienas dzimtas ietvaros. Sutartiņu izpildīšanu reizēm pavada īpaša horeogrāfija, piemēram, dziedātājam ejot pa apli, pārmaiņus griežoties elkoņos, izpildot pievilciena soļus vai palokot galvu. Ir arī instrumentālās sutartines, ko izpilda ar kanklēm, skudučiem, ragiem un citiem mūzikas instrumentiem.

## Vēsture

Pastāv hipotēze, ka sutartines varētu būt cēlušās no sēļiem, jo divas trešdaļas no Lietuvā pierakstītajām sutartinēm nākušas no apgabaliem, ko vēsturiski apdzīvojuši sēļi, un sutartinēm līdzīga daudzbalsīgā dziedāšana dokumentēta arī sēlisko izlokšņu izplatītajos apvidos Latvijā. Senākās ziņas par sutartinēm ir no 16. gadsimta, taču vākt un apkopot tās sāka vien 19. un 20. gadsimtā. 2010. gadā sutartines iekļautas UNESCO Cilvēces nemateriālās kultūras mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Papildu literatūra
* Mārtiņš Boiko (2015). Lietuviešu sutartines un to Baltijas konteksti. Rīga. *Musica Baltica* 

## Ārējās saites
* Sutartines, lietuviešu daudzbalsīgās dziesmas . UNESCO
Enso Peress

**Enso Nikolass Peress Segi** (; dzimis ) ir Argentīnas futbolists, pussargs, Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Peress spēlē Argentīnas pirmās divīzijas kluba Buenosairesas "''River Plate''" sastāvā.

## Sasniegumi
**Estudiantes**

* Copa Libertadores: 2009
* Argentīnas pirmā divīzija: 2010

**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 2013—14, 2014—15
* Portugāles kauss futbolā: 2013—14
* Taça da Liga: 2013—14

**River Plate**

* Copa Argentina: 2017, 2019
* Supercopa Argentina: 2017, 2019
* Copa Libertadores: 2018
* Recopa Sudamericana: 2019
* Argentīnas pirmā divīzija: 2021, 2023
* Trofeo de Campeones de la Liga Profesional: 2021, 2023

## Ārējās saites
Rīgas Herdera vidusskola

**Rīgas Herdera vidusskola** bija vācu filozofa Herdera vārdā nosaukta Rīgas vidusskola Skolas ielā 32 Centra apkaimē. Pirms tam šeit atradās **Rīgas Valsts Parauga pamatskola** (1922—1940), ko pēc Otrā pasaules kara pārveidoja par **Rīgas 12. vidusskolu** ar krievu mācību valodu. Skola slēgta 2014. gadā.

## Vēsture
Ēka Skolas ielā 32 uzbūvēta pēc arhitekta K. Pēkšēna projekta 1904.-1905. gadā kā īres nams, kas sākotnēji saukts tā īpašnieka vārdā par Romāna namu.

Līdz Latvijas okupācijai 1940. gadā namā darbojās šādas iestādes:
* Rīgas Valsts Parauga pamatskola (1922—1940), ēkā atradās arī skolas pārziņa, rakstnieka un pedagoga Friča Jansona dzīvoklis un viņa izdotā žurnāla "Dzimtene un Pasaule" (1934—1935) redakcija.
* Rīgas Tautas augstskola, ko 1920. gadā pārcēla uz Bruņinieku ielu 24a, vēlāk uz Gaiziņa ielu 3.
* LU Medicīnas fakultātes Zobārstniecības institūts (no 1922).
* Latviešu ārstu biedrība, 1930. gadā pācēlās uz Merķeļa ielu 13.
* Latvijas Republikas Izglītības ministrijas mācības līdzekļu nodaļa.
* Krišjāņa Barona tautas augstskola (1930. gadu beigās), kas pirms tam darbojās Skolas ielā 29.

Pēc Otrā pasaules kara ēkā izvietojās Rīgas 12. vidusskola, ko pēc 1991. gada pārdēvēja par Rīgas Herdera vidusskolu.
Līdztekus ēkā atradās Latvijas PSR Republikāniskā stomatoloģiskā poliklīnika, kurā līdz 1950. gadam notika LU, vēlāk RMI stomatoloģijas studentu apmācība (līdz 1968). Pēc tam to pārveidoja par Bērnu stomatoloģisko poliklīniku, vēlāk par 1. Bērnu zobārstniecības poliklīniku, 2000. gadā par Rīgas bērnu zobārstniecības poliklīniku un SIA "Diennakts zobārstniecība".

## Skolas slēgšana
Pēc Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrijas datiem 2013./2014. mācību gadā Rīgas Herdera vidusskolā mācījās tikai 357 skolēni.

Skolēnu skaita krasās samazināšanās dēļ 2014. gadā Rīgas Herdera vidusskolu apvienoja ar Rīgas Krievu vidusskolu, apvienotajai skolai piešķirot J. G. Herdera Rīgas Grīziņkalna vidusskolas nosaukumu.
155 Rīgas Herdera vidusskolas skolēnu vecāki parakstīja vēstuli, kurā iebilda pret Rīgas vispārējās izglītības iestāžu tīkla optimizācijas komisijas lēmumu, tomēr vecāku argumentus nav uzklausījusi ne skolas, ne Rīgas domes vadība.

## Ēka
Skolas ēka celta 1904. gadā racionālistiskā jūgendstila ievirzē. Ekskluzīvajā vietā Rīgas centrā esošo piecstāvu ēku rotā ornamentāli greznojumi, grezni erkeri, balkoni un lodžijas, savukārt tās fasādi raksturo nevainojams tehniskais stāvoklis. Ēka ir iekļauta Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā kā vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis (nr. 8047).

## Atsauces
Symbolic

***Symbolic*** ir 2003. gadā Kuldīgā izveidota Latvijas folkroka un folkmetāla grupa.

## Vēsture

*Symbolic* pirmsākumi meklējami 2000. gadā, taču kā grupa tā izveidota 2003. gadā, lai uzstātos mūzikas un mākslas festivālā „Bildes 2003”, kad arī izdeva folkmetālu dziesmu „Daugaviņa” ar Niku Matvejevu. 2010. gadā grupa izdeva ar *[[Indygo]]* vokālistu Mārtiņu Vateru ierakstītu dziesmu „Mājas tālumā”, bet 2016. gadā dziesmu „Mēnestiņis, karavīris”, kur iedziedāja un kokles un stabuli iespēlēja folkloriste Dina Liepa.

2017. gadā Lauska laida klajā *Symbolic* debijas albumu „Mūžam saule debesīs”, ko grupa ierakstīja gada laikā, un kurā iekļautas jau kopš grupas pirmsākumiem sarakstītas dziesmas. Albuma dziesmu vārdiem pamatā ņemtas latviešu tautasdziesmas, tautas mūzikas instrumentus kā viesmūziķe iespēlēja Dina Liepa, bet divās dziesmās dzied Niks Matvejevs, savukārt vāka noformējumu veidoja māksliniece Mētra Drulle.

## Diskogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa  
* Grupas Draugiem.lv lapa 
*  Grupas ''Facebook'' lapa 
* Grupas ''Twitter'' profils 
* Grupas ''YouTube'' kanāls 
* Astra Priede (2005. gada 7. aprīlis). „Symbolic” — tas ir latviešu roks. *Popcorn*. tvnet.lv. Skatīts: 2018. gada 6. janvārī.
Tautas augstskola

right|thumb|300px|"Kultūras svētki. Tautas augstskola" (Niklāva Strunkes plakāts, 1920).

**Tautas augstskolas** bija no 1920. līdz 1940. gadam Latvijā izveidots ārpusskolas izglītības iestāžu tīkls pieaugušajiem iedzīvotāju izglītības līmeņa celšanai. Liels skaits strādnieku jauniešu, kuri pa dienu strādāja rūpnīcās, vakaros izglītojās mākslā, literatūrā, sabiedriskajās zinātnēs. Rīgas Tautas augstskolas organizētājs bija Jānis Aberbergs-Augškalns.

## Vēsture
Ideja par Tautas augstskolas dibināšanu radās sociāldemokrātu vidē, lai kompensētu izglītošanās iespēju neesamību nabadzīgākajai iedzīvotāju daļai, jo Pirmā pasaules kara un Latvijas brīvības cīņu laikā un tam sekojošos juku laikos daudzi bija palaiduši garām iespēju izglītoties, daudziem tādas iespējas nebija finansiālu iemeslu dēļ (tēvi un vecākie brāļi karos krituši, jauniešiem bija jāpelna iztika ģimenei). 

Tūlīt pēc Latvijas brīvības cīņu beigām 1920. gadā tika nodibināta Latvijas Tautas universitāte kā vakara mācību iestāde ar humanitāru ievirzi ar nodaļām Rīgā, Cēsīs, Kuldīgā, Jelgavā, Liepājā, Daugavpilī, Siguldā un Rīgas Tautas augstskola ar nodaļām Liepājā, Valmierā, Valkā, Jelgavā. 1928. gadā izveidojās Latgales Tautas universitāte ar centru Rēzeknē un Lauksaimniecības Tautas augstskola Rīgā. Tehniskās zinības varēja apgūt 1933. gadā dibinātajā Krišjāņa Barona Tautas augstskolā.

Pēc Ulmaņa apvērsuma 1934. gadā tika slēgta Rīgas Tautas augstskola, bet pārējās likvidēja pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā.

## Atsauces
Fabians Detlings

**Fabians Detlings** (; dzimis  Heilbronnā) ir Vācijas starptautiskais lielmeistars šahā (2003).

## Biogrāfija
1995. gadā uzvarējis Vācijas jauniešu šaha čempionātā U15 vecuma grupā. 1996. gadā Rimavska Sobotā bijis pirmais Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 1998. gadā ieņēmis piekto vietu Pasaules jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā.

2000., 2002. un 2003. gadā pārstāvējis Vācijas izlasi Mitropas šaha komandu kausā, kurā 2002. gadā izcīnījis individuālo zelta medaļu un sudraba medaļu komandu ieskaitē, bet 2003. gadā kļuvis par sacensību uzvarētāju komandu ieskaitē. 2003. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Vācijas pilsētā Bādviszē, bet 2005. gadā dalījis pirmo vietu starptautiskajā šaha festivālā *Untergrombach Open*. 2006. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā Bādenbādenē, kā arī interneta šaha ātrspēles turnīrā *Dos Hermanas*, kura ietvaros Dētlings pieveicis Gatu Kamski, Magnusu Kārlsenu un Bu Sjandži. 

Vācijas šaha klubu turnīros pārstāv Bādenbādenes šaha klubu. Pieckārtējs Vācijas šaha bundeslīgas uzvarētājs (2006-2009, 2011) un trīskārtējs Vācijas šaha kausa uzvarētājs (2007, 2008, 2015)..

Par panākumiem turnīros FIDE 2000. gadā Detlingam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2003. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
GPU (filma)

**"GPU"** (, ) ir 1942. gada vācu spiegu filma par PSRS Valsts Drošības galvenās pārvaldes darbību Rīgā un citās Eiropas pilsētās 1939.-1940. gadā. Filma uzņemta *Universum Film* (UFA) studijās.

## Sižets
Krievu vijolniece Olga Fjodorovna Lanska 1930. gadu beigās darbojas "Starptautiskās sieviešu līgas mieram un brīvībai" Rīgas grupā, zem kuras nosaukuma slepeni darbojas PSRS Valsts Politpārvaldes (GPU) organizēts spiegu tīkls. Patiesībā viņa cenšas atriebties lieliniekiem, kas nogalinājuši viņas vecākus.     
GPU rezidentūru Eiropā vada padomju diplomāts Nikolajs Bokša, kas Rīgā organizē armēņu emigranta Aramjana nogalināšanu ar vēstuļu bumbas palīdzību, kuru viņa kabinetā ienes students Pēteris Asmuss, kas piestrādā par sūtījumu piegādātāju. Lai piespiestu viņus sadarboties, GPU nolaupa Aramjana sekretāri Irinu un Pēteri Asmusu, ar viltotiem dokumentiem pārved uz padomju tirdzniecības pārstāvniecību Kauņā, kur pratināšanas laikā Irina pēc Olgas padoma sniedz maldīgas ziņas par slepeniem sakariem Gēteborgā. Viņiem Gēterborgā izdodas izbēgt un ar kuģi nokļūt Roterdamā, kur viņus atkal nolaupa un tur ieslodzījumā PSRS tirdzniecības pārstāvniecībā. 
Olga Helsinkos PSRS vēstniecības ballē satiek Nikolaju Bokšu, kas viņai nevilšus izstāsta par savu darbību 1920. gadu sākumā, kad viņš nogalinājis Olgas vecākus. Nākamajā tikšanās reizē Parīzē Bokša Olgai izstāsta savu plānu nopirkt māju Bretaņā un ar viltotu vārdu kopā ar viņu sākt jaunu dzīvi. Viņa par to ziņo GPU un saņem uzdevumu likvidēt Bokšu kā nodevēju. Pēc uzdevuma izpildes viņa tiekas ar GPU priekšnieku, kuram izpauž savas darbības motīvus un lūdz atbrīvot no darba slepenajā dienestā. Saņemot atteikumu, viņa GPU priekšnieka kabinetā Maskavā nošaujas.   
Filma beidzas ar to, ka 1940. gada maijā Vērmahts pēc bombardēšanas ieņem Roterdamu un atbrīvotie ieslodzītie Irina un Pēteris sagaida viņus.

## Ārējās saites

* ''GPU'' im Bestand der Friedrich-Wilhelm-Murnau-Stiftung (vāciski)
* GPU bei filmportal.de (vāciski)

## Video
*GPU
Deniss de Vrēgts

**Deniss de Vrēgts** (; dzimis ) ir Nīderlandes starptautiskais lielmeistars šahā (2000).

## Biogrāfija
1994. gadā Hengelo uzvarējis Nīderlandes jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 1998. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā, bet nākamajā gadā bijis pirmais šī čempionāta U20 vecuma grupā. 2000. gadā Stambulā bijis iekļauts Nīderlandes izlases sastāvā 34. šaha olimpiādē kā otrais rezervists, taču nav nospēlējis nevienu partiju.
2002. gadā Hogevēnā starptautiskajā šaha turnīrā dalījis otro vietu aiz uzvarētāja Jevgeņija Aleksejeva. 2003. gadā Santodomingo kopā ar Bartošu Socko, Vadimu Milovu, Oleksandru Moisejenko un Liviu-Dīteru Nisipjanu dalījis pirmo vietu starptautiskajā šaha turnīrā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2000. gadā Vrēgtam piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ivans Šaričs

**Ivans Šaričs** (; dzimis  Splitā) ir Horvātijas starptautiskais lielmeistars šahā (2000).

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējis Horvātiju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros izcīnījis divas uzvaras: 2007. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā un 2008. gadā Pasaules jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā. Trīs reizes uzvarējis Horvātijas jauniešu šaha čempionātos: 2006. un 2007. gadā U17 vecuma grupā un 2008. gadā U19 vecuma grupā. 2009. gadā kļuvis par Horvātijas šaha čempionāta sudraba medaļas ieguvēju, šo panākumu atkārtojis arī 2011. gadā. 2014. gadā uzvarējis Horvātijas šaha čempionātā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Zagrebā (2006), Veļikā Goricā (2006), Rijekā (2008), Zadarā (2010, 2013), Daicizau (Vācija, 2013), Blagojevgradā (Bulgārija, 2013), Veikanzē šaha festivāla B turnīrā (Nīderlande, 2014). 2018. gada martā Batumi uzvarējis Eiropas individuālajā šaha čempionātā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 36. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā. 2022. gadā Slovēnijā izcīnījis 3. vietu Eiropas individuālajā čempionātā šahā. 2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 31. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojies 25. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Horvātijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 4 reizes (2010-2016);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 5 reizes (2009-2017).

Par panākumiem turnīros FIDE 2007. gadā Šaričam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 2008. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Romēns Eduārs

**Romēns Eduārs** (; dzimis  Puatjē) ir Francijas starptautiskais lielmeistars šahā (2009).

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējis Franciju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros izcīnījis trīs medaļas: zelta (2006. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā) un divas sudraba (2007. gadā Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātos U18 vecuma grupā). 2010. gadā bijis otrais Francijas šaha čempionātā, 2012. gadā šajā turnīrā dalījis 1.-4. vietu (visi četri uzvarētāji pasludināti par tā gada Francijas šaha čempioniem), bet 2014. gada Francijas šaha čempionātā ierindojies trešajā vietā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Bādviszē (Vācija, 2008), Saragosā (2008), Bādsvērishofenē (Vācija, 2009), Luksemburgas šaha festivālā *Echternacher Open* (2010), Hastingsā (Anglija, 2010), Dubaijā (2014).

2023. gada augustā viņš izcīnīja 2. vietu Francijas šaha čempionātā. 2024. gada augustā izcīnījis 3. vietu Francijas šaha čempionātā.

Pārstāvējis Francijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 4 reizes (2010-2016);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (2009, 2013-2017). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (2013) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2013) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2007. gadā Eduāram piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 2009. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eduārs

**Eduārs** var būt:

* Odsons Eduārs (*Odsonne Édouard*; 1998) ― franču futbolists;
* Romēns Eduārs (*Romain Édouard*; 1990) ― franču šahists.

## Skatīt arī
* Eduards
* Edvards
* Edvarts
Ksavjērs Vila Gaskess

**Ksavjērs Vila Gaskess** (; dzimis  Tarragonā) ir Spānijas starptautiskais lielmeistars šahā (2011).

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējis Spāniju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvis 2008. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā, kad izcīnījis uzvaru. Četras reizes izcīnījis medaļas Spānijas jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās: zelta (2006), trīs sudraba (2004, 2005, 2007). 2008. gadā pārstāvējis Spāniju Eiropas jauniešu komandu šaha čempionātā U18 vecuma grupā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā divas reizes uzvarējis Barselonā (2002, 2004). Par panākumiem turnīros FIDE 2007. gadā Vilam Gaskesam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 2011. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Simons Miņolē

**Simons Miņolē** (; dzimis ) ir Beļģijas futbolists, vārtsargs, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Beļģijas Pro līgas kluba Club Brugge KV sastāvā.

## Sasniegumi
**Sint-Truiden**

* Beļģijas Otrā divīzija: 2008—09

**Liverpool**

* UEFA Čempionu līga: 2018—19

**Club Brugge**

* Beļģijas Pirmā divīzija: 2019—20, 2020—21, 2021—22, 2023—24
* Beļģijas Superkauss: 2022

## Ārējās saites
Roberts Kijosaki

**Roberts Toru Kijosaki** (, ; dzimis ) ir japāņu izcelsmes amerikāņu uzņēmējs, investors un rakstnieks, kurš plašāk ir pazīstams kā *The Rich Dad Company* dibinātājs un īpašnieks, kā arī grāmatas "Bagātais tētis, nabagais tētis" (*Rich Dad, Poor Dad*) autors, kas kopš savas izdošanas brīža 1997. gadā vēl joprojām bieži vien tiek atzīta kā viena no visu laiku pirktākajām personīgo finanšu grāmatām pasaulē.

Roberts Kijosaki ir bijušais ASV jūras kājnieks un Vjetnamas kara veterāns, tomēr mūsdienās viņš ir plašāk zināms kā ļoti aktīvs uzņēmējs un investors, kurš savus ienākumus pelna ne tikai caur uzņēmējdarbību un investīcijām nekustamajos īpašumos, bet arī caur savu intelektuālo īpašumu, ko galvenokārt veido tādas finansiāli izglītojošās galda spēles kā, piemēram, *CASHFLOW 101* un neskaitāmās grāmatas un semināri, kas ir tendēti uz finansiālo informāciju uzņēmējdarbības un investēšanas sfērā. Šī iemesla dēļ daudziem lasītājiem Kijosaki ir pazīstams arī kā ļoti aktīvs finansiālās izglītības padomdevējs un atbalstītājs.

Lai gan Roberts Kijosaki piedzima un uzauga Hilo pilsētā Havaju salās, šobrīd viņš dzīvo Arizonas štata galvaspilsētā Fīniksā, un ir precējies ar savu sievu Kimu Kijosaki, kura arī ir salīdzinoši aktīva uzņēmēja un investore.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vāne (nozīmju atdalīšana)

**Vāne** var būt:

* Vāne — ciems Tukuma novadā;
* Alīda Vāne;
* Elīna Vāne.

## Skatīt arī
* Vānes pagasts
Alī Abdulla Sālihs

**Alī Abdulla Sālihs** (, *ʿAlī ʿAbdullāh Ṣāliḥ*, dzimis , miris ) bija Jemenas prezidents no 1990. līdz 2012. gadam, kad Arābu pavasara ietekmē tika gāzts no amata. Viņš bija arī Ziemeļjemenas prezidents no 1978. līdz 1990. gadam. Sālihs tiek aprakstīts kā diktators. 

 Sālihu nogalināja Jemenas hutieši, jo apsūdzēja viņu valsts apvērsuma sarīkošanā. Jau agrāk bija mēģinājumi viņu nogalināt, uzspridzinot viņa māju.

## Atsauces
Aksels Vitsels

**Aksels Vitsels** (*Axel Witsel*; dzimis ) ir Beļģijas futbolists, pussargs, bijušais Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Spānijas *[[La Liga]]* kluba *[[Girona FC|Girona]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Standard Liège**

* Beļģijas Pro līga: 2007—08, 2008—09
* Beļģijas kauss: 2010—11
* Beļģijas Superkauss: 2008, 2009

**Benfica**

* Taça da Liga: 2011—12

**Zenit**

* Krievijas Premjerlīga: 2014—15
* Krievijas kauss: 2015—16
* Krievijas Superkauss: 2015

**Borussia Dortmund**

* Vācijas kauss: 2020—21
* Vācijas Superkauss: 2019

## Ārējās saites
Kevins Miraljass

**Kevins Miraljass** (*Kevin Mirallas*; dzimis ) ir bijušais Beļģijas futbolists, pussargs, Beļģijas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Olympiacos**

* Grieķijas Superlīga: 2010–11, 2011–12
* Grieķijas kauss: 2011–12

**Royal Antwerp**

* Beļģijas kauss: 2019–20

**Individuālie sasiniegumi**

* Grieķijas Superlīgas labākais vārtu guvējs: 2011–12
* Grieķijas Superlīgas labākais spēlētājs: 2011–12

## Ārējās saites
Stīvens Defūrs

**Stīvens Defūrs** (*Steven Defour*; dzimis ) ir Beļģijas futbola treneris un bijušais futbolists, pussargs, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Savas karjeras laikā pārstāvējis Beļģijas, Portugāles un Anglijas komandas.

## Sasniegumi
**Standard Liège**

* Beļģijas Pro līga: 2007–08, 2008–09
* Beļģijas kauss: 2010–11

**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 2011–12, 2012–13

## Ārējās saites
Rīga Preču I

**Rīga Preču I** bija dzelzceļa kravas stacija Rīgā, Skanstes apkaimē. Tā aizņēma teritoriju starp Pulkveža Brieža, Hanzas un Skanstes ielām. Tajā bija plašs sliežu ceļu parks vilcienu pieņemšanai, nosūtīšanai, vagonu šķirošanai, preču pagalms, iekraušanas un izkraušanas ceļi, kravas platformas un noliktavu ēkas. Stacijas ceļus un ēkas nojauca 2009. gadā, lai atbrīvotu vietu finanšu darījumu kvartālam. 2016. gadā šeit tika uzsākta jauna pilsētas kvartāla "New Hanza City" būvniecība. Kā pirmās tika uzbūvētas Mihaila Tāla iela un Gustava Kluča iela.

2018. gada februārī jaunā kvartāla attīstības projekts koriģēts ABLV bankas pašlikvidācijas dēļ. Šobrīd teritorijā uzcelts kultūras centrs "Hanzas perons".

## Vēsture
1903. gadā no Brasas—Rīgas-Krasta līnijas (toreiz tas bija atzarojums uz Andrejsalas elevatoru) 2. kilometra Ganību posteņa izbūvēja vēl vienu 2 km garu atzaru, kura galā iekārtoja Rīgas Preču staciju. Padomju laikā staciju dēvēja par 1. Preču staciju, lai atšķirtu no 2. Preču stacijas, kas atradās starp Jāņavārtiem un Aconi. Mūsdienās pēdējo sauc vienkārši par Rīgas Preču staciju. Agrāk arī tagadējo Torņakalna stacijas B parku sauca par Rīgas 3. Preču staciju.

Pēc stacijas nojaukšanas bija arī projekts ierīkot šeit otru pasažieru staciju un autoostu. Mūsdienās saglabāta vēsturiskā dzelzceļa noliktavas ēka Hanzas un Pulkveža Brieža ielas stūrī, ko pārbūvēja par multifunkcionālu kultūras centru un 2019. gada 17. augustā atkāja kā kultūras un izklaides centru "Hanzas perons".

## Ārējās saites
* Ganību placis Rīgā, kas gaida 160 miljonus eiro
* Preču stacijas teritorija 2008. gadā 

## Atsauces
Nāsers Šādlī

**Nāsers Šādlī** (*Nacer Chadli*, ; dzimis ) ir Beļģijas futbolists, pussargs, bijušais Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Beļģijas komandā *[[Standard de Liège 16 FC]]*.

2010. gadā aizvadījis vienu draudzības spēli Marokas izlases sastāvā, bet pēc tam pieņēmis lēmumu pārstāvēt Beļģiju.

## Sasniegumi
**Twente**

* KNVB kauss: 2010—11
* Johan Cruijff Schaal: 2011

## Ārējās saites
Divoks Origī

**Divoks Okots Origī** (*Divock Okoth Origi*; dzimis ) ir Beļģijas futbolists, uzbrucējs, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[AC Milan]]*.

## Sasniegumi
**Liverpool**

* Anglijas Premjerlīga: 2019—20
* FA kauss: 2021—22
* Anglijas Līgas kauss: 2021—22
* UEFA Čempionu līga: 2018—19
* UEFA Superkauss: 2019
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2019

## Ārējās saites

## Atsauces
Džordans Lukaku

**Džordans Zaharī Lukaku Menama Mokelenge** (*Jordan Zacharie Lukaku Menama Mokelenge*; dzimis ) ir Beļģijas futbolists, aizsargs, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Lukaku spēlē Turcijas futbola 1. līgas komandas ''Adanaspor'' sastāvā.

Dzimis Antverpenē Kongo izcelsmes ģimenē. Viņa tēvs Rodžers Lukaku arī ir bijis profesionāls futbolists, pārstāvēja Zairas futbola izlasi. Futbolists ir arī brālis Romelu Lukaku, tāpat spēlē Beļģijas izlasē.

## Sasniegumi
**Anderlecht**

* Beļģijas Superkauss: 2013

**Lazio**

* Coppa Italia: 2018—19
* Supercoppa Italiana: 2017

## Ārējās saites
Kristians Kabasele

**Kristians Kabasele** (; dzimis ) ir Beļģijas futbolists, aizsargs. Kopš 2023. gada spēlē Itālijas A sērijas komandā ''Udinese''.

## Sasniegumi
**Ludogorets Razgrad**

* Bulgārijas futbola līga: 2011—12
* Bulgārijas kauss: 2011—12

## Ārējās saites
Līce (nozīmju atdalīšana)

**Līce** var būt:

* Anda Līce (1941) — latviešu dzejniece;
* Ilona Līce (1973) — latviešu uzņēmēja;
* Līce – ciems Skrundas novada Nīkrāces pagastā;
* Bērzes pietekas Līčupes cits nosaukums;
* Ogres pietekas Līčupes cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Līcis
Anda Līce

**Anda Līce** (1941) ir latviešu dzejniece.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1941. gadā  Madonas apriņķa Patkules pagasta (tagad Sarkaņu pagasta) "Liepniekos" inženiera mežkopja Roberta Līča ģimenē. 1949. gada marta deportācijas laikā viņu septiņu gadu vecumā kopā ar māti un abiem vecvecākiem izsūtīja uz Amūras apgabalu, kur nometināja Mazanovas rajona Aļeksejevkas sādžā. Pēc atbrīvošanas 1956. gada rudenī viņa kopā ar māti atgriezās dzimtenē. 
1961. gadā absolvēja Cesvaines vidusskolā, strādāja padomju saimniecībā "Cesvaine" (1961-1962) un fabrikā "17. jūnijs" (1962-1963). Uzsāka studijas LVU Vēstures un filoloģijas fakultātē (1963-1964), tomēr tās pārtrauca un 1966. gadā pabeidza Bulduru dārzkopības tehnikumā un strādāja par daiļdārznieci ZP saimniecībā "Krimulda" (1966-1968) un pasniedzēju Bulduru sovhoztehnikumā (1968-1981). Līdztekus studēja LLA mežsaimniecību, pēc tam dārzkopību (1967-1971). 

1967. gadā laikraksts "Padomju Jaunatne" publicēja A. Līces dzejoli "Gadi, klupdami steigā...", 1971. gadā viņu uzņēma Latvijas Mākslinieku savienībā, 1977. gadā iznāca pirmais dzejas krājums "Uzvilkti pulksteņi". 
Latvijas Rakstnieku savienības biedre kopš 1982. gada. Kādu laiku bija sētniece (1981-1983), pēc tam Rakstnieku Savienības konsultante referente (1984-1992). 

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas bija redaktore izdevumā "Svētdienas Rīts" (1992-1993), strādāja pie padomju represijās cietušo liecību un atmiņu apkopošanas, izdeva grāmatu *Via dolorosa* (1-4, 1990-1995) un krājumu "Atmiņu lauskas" (1991).
Kopš 1995. gada kā literārā konsultante darbojās Latvijas Okupācijas muzejā, izdeva vairākas represēto literātu grāmatas (V. Veldres "Top mani vārdi klusi", 1995) un piedalījās grāmatu sērijas "Latvijas Okupācijas muzeja gadagrāmata" veidošanā.

Pēc aiziešanas pensijā dzīvo Madonas novada Sarkaņu pagasta “Ceļadomās”.

## Daiļrade
Dzejas krājumi:
* Uzvilkti pulksteņi (1977), 
* Šaimūžīgā spēlē (1982),
* Ar zaļiem krustdūrieniem (1985), 
* Es saradojos ar tevi (1989), 
* Bet tagad par sauli (1992), 
* Tev - debesīs...  Un Tev - uz zemes... (1992), 
* Iesēt starp puķēm, Un pārvērsties ziedputeksnī (abi 1994), 
* Uzziedināšanas vārdi (1999, izlase), 
* Mana ziema ir beigusies (1997).

Grāmatas:
* Vēstules bez pasta zīmoga (esejas divās grāmatās, 1992-1993)
* Vai plīvo? (1994) 
* Dzīvesstāsts un 33 nepublicēti dzejoļi (1996)
* Mūžīgie līdumnieki (2000)
* Citāda gaisma (2001)

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Triju Zvaigžņu ordenis (1995)
* Veidenbauma prēmija (2004) 
* Aspazijas prēmija (2005)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Andas Līces darbi no letonika.lv
Dolni Bousova

**Dolni Bousova** () ir pilsēta Čehijā, Vidusčehijas apgabala Mlada Boleslavas apriņķī.

Rakstos pirmoreiz minēta 1360. gadā. 1497. gadā minēta kā pilsēta. 1526. gadā pilsēta iekļāvās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Rīgas Preču stacija (nozīmju atdalīšana)

**Rīgas Preču stacija** var būt:
* Rīga Preču — kravas stacija līnijā Jāņavārti—Saurieši, agrāk saukta Rīgas 2. Preču stacija;
* Rīga Preču I — bijusī kravas stacija Skanstes apkaimē;
* Rīgas III preču stacija — tagadējais Torņakalna stacijas B parks.
Ketija Beitsa

**Ketlīna Doila Beitsa** (, dzimusi ), plašāk zināma kā **Ketija Beitsa** (*Kathy Bates*), ir Amerikas Savienoto Valstu aktrise un režisore.

Viņa 1991. gadā saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā Labākā aktrise galvenajā lomā par tēlojumu filmā "Mizerija" (1990). Trīs reizes viņa tika nominēta arī Labākās aktrises otrā plānā lomā balvai par tēlojumu filmās "Karoga krāsas" (1998), "Par Šmitu" (2002) un "Ričards Džūels" (2019). Astoņas reizes nominēta Zelta globusa balvai, no kurām divas reizes šo balvu ieguva — par lomām filmās "Posts" un *[[The Late Shift]]* (1996). No 13 nominācijām ''Emmy'' balvai, balvu saņēmusi divas reizes — par lomām TV seriālos "Divarpus vīri" (2003) un "Amerikāņu šausmu stāsts" (2011).

## Ārējās saites
Kukurūzas kampaņa

thumb|right|PSRS pastmarka ar saukli "Kukurūza, tā ir gaļa, piens, sviests"
thumb|right|Kukurūzas pastmarka
**Kukurūzas kampaņa** () bija PSRS vadītāja Ņikitas Hruščova 1955. gada janvārī iesākta masu kampaņa kukurūzas audzēšanai. Kampaņas sākotnējais mērķis bija līdz 1960. gadam ar kukurūzu apsēt 28 miljonus hektāru, un 1962. gadā sējumu kopplatība sasniedza 37 miljonus hektāru. Tā kā lielākajā PSRS daļā klimata apstākļi nebija piemēroti pārtikas kukurūzas iegūšanai, to galvenokārt plānoja audzēt kā skābbarības materiālu, ar ko barot mājlopus, tā samazinot graudu patēriņu lopbarībai un palielinot gaļas, piena un sviesta ieguvi. Balstoties uz pārāk optimistiskiem aprēķiniem, Hruščovs paziņoja, ka pateicoties kukurūzai, 1961. gadā PSRS apsteigs ASV piena, sviesta un gaļas ražošanas apjomos. 

Dažādas kukurūzas šķirnes tika sētas gandrīz visā lauksaimniecībai piemērotajā PSRS teritorijā, un tipiski padomju kampaņām, kukurūzas propaganda drīz sasniedza absurdus apjomus, taču plānotos mērķus kampaņa nesasniedza. Atšķirībā no ASV, kur Hruščovs personīgi apmeklēja kukurūzas laukus, PSRS teritorijā kukurūzai vispiemērotākās bija tikai Karpatu, Kaukāza un daļēji Ukrainas un Centrālāzijas teritorijas. Pārējās valsts daļās kukurūzas ražas bija nestabilas, nespējot nodrošināt Hruščova paredzētos 4—5 reizes lielākos skābbarības apjomus.

1955. gadā ar kukurūzu apsēja 17,9 miljonus hektāru, 1956. gadā 23,9 miljonus hektāru. Nelabvēlīgo laika apstākļu dēļ valsts ziemeļu reģionos, 1957. gadā apsēja par 7 miljoniem hektāru mazāk. Kukurūzai nepiemērotajos reģionos atsākās daudz izturīgāko kartupeļu stādīšana. Arī Hruščova ideja, ka kukurūzas laksti būs labs skābbarības avots, neizrādījās patiesa, jo kukurūza ir salīdzinoši mazvērtīga lopbarības piedeva, kuras audzēšana prasa trīs reizes vairāk ieguldītā laika nekā tradicionālie kvieši. Arī cūkgaļas un liellopu gaļas iegūšanai primārā barība ir graudi, nevis kukurūza, tomēr kukurūzas izmantošana nodrošināja piena ieguves pieaugumu. 1962. gadā vēsie un lietainie laika apstākļi iznīcināja 70—80% kukurūzas sējumu. Vienlaikus, kviešu ražas samazinājās no 64 miljoniem tonnu 1953. gadā līdz 47 miljoniem tonnu 1965. gadā. Klimata izraisītā neraža noveda pie pārtikas krīzes 1962.-63. gadā, kas izraisīja iedzīvotāju nemierus, un PSRS bija spiesta iepirkt kviešus ārzemēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Corn Campaign
Apgabals

**Apgabals** ir pirmā līmeņa administratīvā teritoriālā iedalījuma vienība dažās valstīs — Baltkrievijā, Bulgārijā, Kazahstānā, Kirgizstānā, Krievijā un Ukrainā. Tā bija administratīvā vienība arī Dienvidslāvijas Karalistē un Padomju Savienībā. Amerikas Savienotajās Valstīs otrā līmeņa administratīvo vienību latviešu valodā arī sauc par apgabalu.

## Apgabalu uzskaitījums
*  Baltkrievijas apgabali
*  Kazahstānas apgabali
*  Kirgizstānas apgabali
*  Krievijas apgabali
*  Ukrainas apgabali

Bijušo valstu apgabalu uzskaitījums:
*  Padomju Savienības apgabali
* 23px Dienvidslāvijas Karalistes apgabali
Arduino

right|140px
thumb|right|400px|''Arduino'' modeļi: ''MEGA'', ''UNO'', ''Mini'' un ''LilyPad''
[thumb|right|200px|''Arduino'' ar [prototipēšanas plate|prototipēšanas plati un displeju]]
***Arduino*** ir elektronikas un programmatūras platforma, kas ir vienkārši izmantojama arī neprofesionāliem lietotājiem. To izstrādā un ražo Itālijas uzņēmums *Arduino*.

Nosaukums *Arduino* aizgūts no Ivreas bāra, kur pulcējās daži projekta dibinātāji.

*Arduino* aparatūra sastāv no plates ar mikrokontroliera mikroshēmu un palīgelementiem. Plates ir aprīkotas ar ciparu un analogajiem ievadizvades tapu komplektiem, ko var savienot ar dažādām paplašināšanas platēm (vairogiem) un citām shēmām. Atšķirībā no agrākiem mikrokontrolieru risinājumiem, kad programmas ierakstīšanai vajadzēja atsevišķu programmatora ierīci, *Arduino* ir iepriekšieprogrammēti ar pašsāknēšanās programmu. Tas ļauj vienkārši ielādēt programmas no cita datora ar seriālo savienojumu (visbiežāk *[[Universal Serial Bus|USB]]*). *Arduino* programmas tiek rakstītas C un C++ programmēšanas valodu dialektos. *Arduino* platforma piedāvā savu integrēto izstrādes vidi, kas veidota uz *[[Processing]]* un *[[Wiring]]* programmēšanas vides bāzes, bet var izmantot arī citus tradicionālus kompilēšanas rīkus.

Projekta produkti tiek izplatīti kā atvērtā pirmkoda aparatūra un programmatūra, kas licencēta saskaņā ar *[[GNU Lesser General Public License]]* (LGPL) vai GNU Vispārējo publisko licenci (GPL), kas ļauj ikvienam ražot un izplatīt *Arduino* plates un programmatūru. *Arduino* plates ir pieejamas komerciāli iepriekšsamontētā veidā vai kā dari pats komplekti.

*Arduino* projekts tika sākts 2003. gadā Itālijas Ivreas Mijiedarbības projektēšanas institūta studentu programmā. Mērķis bija piedāvāt lētu un vienkāršu iespēju iesācējiem un profesionāļiem izveidot ierīces, kas mijiedarbojas ar ārējo vidi, izmantojot sensorus un izpildmehānismi.

2025. gada 7. oktobrī tika paziņots, ka ASV uzņēmums *[[Qualcomm]]* iegādāsies *Arduino*. Vienlaikus *Arduino* paziņoja par jaunu plati *Uno Q* ar *Qualcomm QRB2210* procesoru, kas paredzēts MI un grafiskajām darba slodzēm.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
Džims Vārnijs

**Džeimss Alberts Vārnijs** (; dzimis , miris ), plašāk pazīstams kā **Džims Vārnijs** (*Jim Varney*), bija Amerikas Savienoto Valstu kinoaktieris, komiķis un rakstnieks. Viņš ievērību guvis ar Ernesta P. Vorela tēla attēlošanu dažādās filmas. 1988. gadā viņš tika nominēts Zelta avenes balvai kā sliktākais jaunais aktieris par lomu filmā "Ernests dodas uz nometni", bet 1989. gadā viņš ieguva ''Emmy'' balvu par darbu bērnu seriālā *[[Hey, Vern, It's Ernest!]]*. Vēl viņš ievērību ir guvis ar lomu filmā "Beverlihilsas lauķi", kā arī ar to, ka ierunājis suni animācijas filmās "Rotaļlietu stāsts" un "Rotaļlietu stāsts 2". Vārnijs nomira 2000. gadā no plaušu vēža.

## Ārējās saites
Marks Bartra

**Marks Bartra Aregals** (; dzimis ) ir Spānijas futbolists, aizsargs, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada janvāra spēlē *[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|La Liga]]* kluba *[[Seviljas "Real Betis"|Real Betis]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Barcelona**

* Spānijas La Liga: 2009—10, 2010—11, 2012—13, 2014—15, 2015—16
* Copa del Rey: 2011—12, 2014—15, 2015—16
* Spānijas Superkauss: 2013
* UEFA Čempionu līga: 2010—11, 2014—15
* UEFA Superkauss: 2015
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2015

**Borussia Dortmund**

* DFB Pokal: 2016—17

## Ārējās saites