Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings

**Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings** () ir viens no populārākajiem universitāšu salīdzinošajiem reitingiem. To kopš 2003. gada publicē Šanhajas Jiao Tong Universitātes Augstākās izglītības institūts. Publicēti tiek to universitāšu reitingi, kuras, saskaņā ar reitingu, ir starp 500 labākajām universitātēm pasaulē.

## Metodoloģija
Reitinga aprēķināšanai tiek izmantoti šādi kritēriji:

# Augstskolas studentu un beidzēju iegūto Nobela un Fīldsa prēmiju skaits. Jo senāk iegūta prēmija, jo mazāk punktus augstskola saņem. **Svars: 10%**
# Augstskolas mācībspēku iegūto Nobela un Fīldsa prēmiju skaits. Jo senāk iegūta prēmija, jo mazāk punktus augstskola saņem. **Svars: 20%**
# Citētāko zinātnieku skaits mācību iestādē. Cik daudz izcilu zinātnieku (starp visvairāk citētajiem savā zinātņu nozarē) strādā augstskolā. **Svars: 20%**
# Žurnālos *Nature* un *Science* publicēto rakstu skaits. Tiek ņemtas vērā pēdējo 5 gadu publikācijas. **Svars: 20%**
# *SCI-Expanded* un SSCI publicēto rakstu skaits. Kopējais augstskolas publicēto rakstu skaits šajās datu bāzēs, SSCI publikāciju skaits tiek reizināts ar 2. **Svars: 20%**
# Iepriekšējo rādītāju svērto vērtību dalījums ar augstskolas akadēmiskā personāla skaitu. Akadēmiskā personāla lielums tiek noteikts, aprēķinot pilnas slodzes ekvivalentu. **Svars: 10%**

## Rezultāti

2018. gada reitingu sarakstā no Ziemeļvalstu augstskolām visaugstākie reitingi bija Kopenhāgenas Universitātei (29. vieta), Zviedrijas Karaliskajam Kārļa institūtam (44. vieta), Helsinku Universitātei (57. vieta), Oslo Universitātei (62. vieta), Upsālas Universitātei (63. vieta), Orhūsas Universitātei (65. vieta), Stokholmas Universitātei (77. vieta) un Lundas Universitātei (101—150).
Visaugstāk novērtētā Krievijas Federācijas augstskola bija Maskavas Valsts universitāte (86. vieta), Sanktpēterburgas Valsts universitāte (dalīta 301.—400. vieta) un Maskavas Fizikāli tehniskajam institūtam un Novosibirskas Valsts universitātei (abas 401.—500. vietā).
No Centrālās un Austrumeiropas valstu universitātēm visaugstāk novērtētā bija Prāgas Kārļa universitāte (dalīta 201.—300. vieta), dalīta 301.—400. vieta bija Budapeštas *Eötvös Loránd* universitātei, Krakovas Jagaiļa Universitātei, Varšavas Universitātei, bet dalīta 401.—500. vieta bija Ļubļanas Universitātei un Segedas Universitātei.

2018. gada reitingā Tartu Universitāte bija iekļauta saraksta 301.—400. vietā. 2020. gada reitingā Tartu Universitāte bija 401.—500. vietā, bet Viļņas Universitāte 701.-800. vietā. Neviena Latvijas universitāte vēl nav iekļuvusi 1000 Pasaules universitāšu akadēmiskā reitinga sarakstā.

## Kritika
2007. gadā tika publicēts Rāzvana Floriana pētījums, kurā tika mēģināts patstāvīgi aprēķināt reitingu, pamatojoties uz publiski sniegto metodoloģijas aprakstu. Tika konstatēts, ka oficiālajā aprēķinā ir pieļautas vairākas neprecizitātes, kas var nedaudz nobīdīt rezultātus. Tāpat arī reitings tiek kritizēts par pārāk lielu uzsvaru uz dabaszinātnēm. Tas skaidrojams ar faktu, ka Nobela un Fīldsa prēmijas tiek piešķirtas galvenokārt dabaszinātnēs, tāpat arī žurnālos Nature un Science raksti pamatā ir veltīti tieši dabaszinātnēm.

## Skatīt arī
* Times Higher Education reitings
* QS pasaules universitāšu reitings
* Latvijas augstskolu reitings

## Atsauces