open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Abdelazīzs Būteflīka

**Abdelazīzs Būteflīka** (, , dzimis , miris ) bija Alžīrijas politiķis, no 1999. gada līdz 2019. gadam viņš bija Alžīrijas prezidents, pirms tam no 1963. līdz 1979. gadam bija ārlietu ministrs. 1974. gadā Būteflīka bija ANO Ģenerālās asamblejas prezidents.

Abdelazīzs Būteflīka bija visilgāk esošais politiķis Alžīrijas prezidenta amatā. Viņu ievēlēja šajā amatā četrus termiņus pēc kārtas.

## Biogrāfija
Būteflīka piedzima 1937. gada 2. martā Udždā, Francijas Marokā, alžīriešu ģimenē. Jau agrā vecumā viņš izcēlās ar savām sekmēm un inteliģenci. 19 gadu vecumā Būteflīka pievienojās Nacionālajai atbrīvošanas armijai — Nacionālās atbrīvošanas frontes bruņotajam spārnam, nacionālistu kustībai, kas cīnījās par Alžīrijas neatkarību no Francijas. Pēc neatkarības iegūšanas 1962. gadā Būteflīka tika iecelts par jaunatnes un sporta ministru — tikai 25 gadu vecumā. Gadu vēlāk, 1963. gadā, viņš kļuva par pasaulē jaunāko ārlietu ministru, kas joprojām ir nepārspēts rekords. Būdams šajā amatā 16 gadus, Būteflīka atbalstīja trešās pasaules valstu politiku kā vadošo politisko virzienu nesen neatkarību atguvušajām Āfrikas valstīm.

Drīz pēc Alžīrijas prezidenta nāves 1978. gadā un politiskās situācijas izmaiņām valstī Būteflīka zaudēja ietekmi, un 1979. gadā viņš atstāja ārlietu ministra amatu. Nākamos gadus viņš pavadīja emigrācijā Rietumeiropā un Persijas līča valstīs. Bet tad, kad Alžīrijā notika plaši nemieri, valsts militārā elite uzstāja, lai Būteflīka kļūtu par prezidentu. Saprotot, ka 1999. gada prezidenta vēlēšanu rezultāts jau izlemts, visi pārējie kandidāti izstājās no sacensībām, un Būteflīka kļuva par prezidentu.

Jau piecus mēnešus pēc stāšanās amatā Būteflīka sarīkoja referendumu par nacionālo izlīgumu, piešķirot amnestiju tūkstošiem islāmistu un bruņoto grupējumu dalībnieku. Būdams prezidenta amatā, 2002. gadā Būteflīka izbeidza asiņaino Alžīrijas pilsoņu karu, kas sākās 1991. gadā.

2004. gada prezidenta vēlēšānās Būteflīka tika pārvēlēts amatā. 2008. gadā viņš ierosināja izmaiņas Alžīrijas konstitūcijā, kas atcēla divu termiņu ierobežojumus prezidentiem, un to ratificēja abas parlamenta palātas. Kad arābu pavasara protesti sākās visā Ziemeļāfrikā, Būteflīka strauji palielināja valsts subsīdijas un izbeidza Alžīrijas ilgstošo ārkārtas stāvokli.

Pēdējos divos Būteflīka valdīšanas termiņos valstī notika daudzi korupcijas skandāli. Saasinājās Būteflīka veselības problēmas, 2013. gadā viņš piedzīvoja insultu, kas stipri novājināja viņa pārvietošanās spējas, un pēc tam viņš izmantoja ratiņkrēslu. Tomēr 2019. gada februārī, Būteflīka paziņoja par savu nodomu kandidēt uz piekto termiņu, būdams 81 gadu vecs. Šis paziņojums izraisīja protestus un iknedēļas demonstrācijas visā valstī. Būteflīka 2019. gada 2. aprīlī bija spiests atkāpties.

Būteflīka nomira 2021. gada 17. septembrī, 84 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Neišatele

**Neišatele** (, ) ir pilsēta Šveicē, Neišateles kantona adminstratīvais centrs. Pilsēta atrodas Šveices rietumos, pie Neišateles ezera. 2014. gadā pilsētā dzīvoja 33,8 tūkstoši cilvēku. Lielākā daļa no pilsētas iedzīvotājiem (aptuveni 79%) sazinās franču valodā. Pilsēta ir zināma arī ar tās vēsturisko vācu nosaukumu Neienburga (*Neuenburg*).

## Atsauces

## Ārējās saites
GATV 5003

***GATV 5003*** bija ASV NASA *[[Gemini (kosmiskais projekts)|Gemini]]* programmas *[[Agena Target Vehicle]]* sērijas saslēgšanās mērķis. Palaists orbītā 1966. gada martā. Ar to veikta pasaulē pirmā kosmisko aparātu saslēgšanās orbītā.

*GATV 5003* izveidots uz raķešpakāpes *[[Agena-D]]* bāzes, tai pievienojot saslēgšanās mezglu un citas sistēmas.

*GATV 5003* tika palaists  15:00:03 ar nesējraķeti *[[Atlas SLV-3]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-14* gandrīz riņķveida 300 km augstā orbītā.
Kosmosa kuģis *[[Gemini 8]]* startēja pēc 100 minūtēm, 16:41:02 UTC ar nesējraķeti *[[Titan II GLV]]*.

[220px|left|thumb|''[Gemini 8* (priekšplānā) saslēdzas ar *GATV-5003*]]
*Gemini 8* veica manevru sēriju un pietuvojās *Agena Target Vehicle*. Saslēgšanās rokas režīmā notika 16. martā 22:14 UTC. Drīz pēc tam radās problēma. *GATV 5003* vadības sistēma izpildīja tās atmiņā saglabāto komandu programmu (tā izrādījās kļūdaina), pagriežot saslēgto kompleksu par 90°. Kosmonauti pamanīja griešanos un deva komandu *Gemini* apturēt rotāciju. Kad tā bija apturēta, griešanās tomēr atsākās no jauna. Izrādījās, ka degviela kosmosa kuģim bija palikusi 30 %. Tika nolemts atvienoties no *Agena*. Pēc atvienošanās bez papildu masas *Gemini* griešanās ātrums strauji pieauga. Kad kosmosa kuģis bija nostabilizēts, tas veica ārkārtas nolaišanos.

Pēc tam *GATV 5003* tika izmantots, lai veiktu izmēģinājumu manevrus: primārās dzinējsistēmas septiņas iedarbināšanas un sekundārās dzinējsistēmas divas iedarbināšanas. Rezultātā *GATV* nokļuva gandrīz riņķveida 380 km augstā orbītā.
26. martā bija izlādējušās *GATV 5003* baterijas.

1966. gada 20. jūlijā *GATV 5003* kalpoja par *Gemini 10* pasīvo mērķi. Tam kosmosa kuģis pietuvojās 3 metru attālumā. 
[[Maikls Kolinss]] veica [[iziešana kosmosā|iziešanu kosmosā]]. Viņš ar rokā turamu manevrēšanas ierīci *HHMU* pārvietojās uz tuvumā esošo *Agena Target Vehicle*, kur noņēma mikrometeorītu savākšanas paketi *S-10* un vadu paraugus.

 *GATV 5003'' nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* GATV 6, 8, 9, 10, 11, 12 Gunter Dirk Krebs
* Gemini Agena Target Vehicle Encyclopedia Astronautica
Miroslavs Havels

**Miroslavs Havels** (, īstais uzvārds Koštāls (Košťál); dzimis , miris ) bija čehu šaha problēmists

Pēc profesijas dzelzceļnieks.

## Šaha kompozīcija
Šaha kompozīcijā 20. gadsimta pirmajā pusē Miroslavs Havels bija čehu skolas ievērojams pārstāvis un teorētiķis . Bijis žurnālu *Československý šach* (1927—1933) un *Šachové umění* (1947—1951) šaha uzdevumu nodaļu,  laikraksta *Národního Osvobození* (1924—1939 un 1945—1948) un žurnāla *[[FIDE Revue]]* (1954—1958) šaha kompozīcijas nodaļu redaktors, daudzu šaha kompozīcijai veltītu rakstu autors.

Kopš 1898. gada publicējis apmēram 1940 šaha kompozīcijas, galvenokārt trīsvilčus, pārējie bijuši daudzvilči, apmēram 60 etīdes, palīgmati un pasaku šaha uzdevumi. Konkursos ieguvis vairāk nekā 210 godalgas, tai skaitā 71 pirmo.

No 1956. gada bijis starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā. Vairāk nekā piecdesmit gadu pēc nāves par sasniegumiem šaha kompozīcijā 2012. gadā WFCC kongress viņam piešķir lielmeistara titulu.

## Šaha uzdevums

Risinājums:
: 1. ♘d6! c5 2. ♘h5+ (drauds) ♔e5 3. ♖g4 ~ 4. ♖e4#
: 1. ... ♔e5 2. ♘c4+ ♔f4 3. ♖×d7 ~ 4. ♖f7#  
: 1. ... ♘h3 2. ♘e2+ ♔e5 3. ♖×h3 ~ 4. ♖h5#

## Bibliogrāfija
* 
* 

## Atsauces

## Papildu literatūra
* 
* 

## Ārējās saites
* M. Havela šaha kompozīcijas saitā PDB
Simetriskā un nesimetriskā pārmiju pārveda

thumb|Simetriskā pārmiju pārveda
**Simetriskā un nesimetriskā pārmiju pārveda** pieder pie parasto pārmiju pārvedu grupas.

## Simetriska pārmiju pārveda
**Simetriskai [[Pārmiju pārveda|pārmiju]] pārvedai** abi ir sānu virzieni, kuri abi atzarojas zem vienādiem leņķiem un ar vienādiem rādiusiem no kopīga sākumpunkta. Uz simetrijas rēķina izdodas divas reizes palielināt pārvedlīknes rādiusu, izmantojot to pašu krusteņa marku salīdzinājumā ar vienkāršajām pārmiju pārvedām. Tomēr neizbēgamais sānu virziens prasa ātruma samazināšanu. Simetriskajām pārmiju pavedām ordinātas atliek no bisektrises, kura novilkta no sliežu platuma vidus pie rāmjsliežu salaidnes un tālāk caur krusteņa matemātisko centru. Tāpēc simetriskajām pārmiju pārvedām ordinātes ir dilstošas, atšķirībā no vienkāršajām pārmiju pārvedām, kurām ordinātes atliek no taisnās rāmjsliedes pret parvedlīknes ārējo sliežu pavedienu. Dubultais ordinātas izmērs ir attālums no viena virziena pārvedlīknes ārējā sliežu pavediena līdz pretējam.
## Nesimetriska pārmiju pārveda
**Nesimetriskai [[Pārmiju pārveda|pārmiju]] pārvedai** abi ir sānu virzieni, kur katrs atzarojas zem atšķirīga leņķa un ar atšķirīgiem rādiusiem un ar diviem nobīdītiem pārmiju pārvedas matemātiskajiem centriem. Atšķirībā no vienkāršajām pārmiju pārvedām un simetriskajām pārmiju pārvedām nesimetriskajām var būt divi pārmiju pārvedas matemātiskie centri - katram atzarojumam savs centrs. Sānu virzienam ar lielāko rādiusu ekspluatācijas parametri būs labāki, ātrumu pieļaujamās robežās drīkst turēt lielāku. Nesimetriskajām pārmiju pārvedām ordinātu atlikšana būs krietni piņķerīgāka, jo katra virziena ārējam sliežu pavedienam būs jānomēra attālums līdz centriskajai auklai. Tad ordinātas no auklas pret atbalstpavedienu būs pieaugošas, kā vienkāršajām pārmiju pārvedām.

## Attēlu galerija

Attēls:Skansens bergbana 050701 01.jpg|Funikuliera simetriskā pārmiju pārveda
Attēls:The point at summit station (geograph 5044870).jpg|Simetriskā pārmiju pārveda ar vienu taisnu asmeni lēnam braucienam
Attēls:Pilatus2.jpg|Pagriežamai zobratu dzelzceļa simetriskajai pārm. pārv. kaut kas nogāja greizi. Tālāk braukt nedrīkst.
Attēls:RB rack rail switch at Freibergen.jpg|Pagriežama sim. pārmiju pārveda zobratu dzelzceļā
Attēls:Wien DSC 6762 (2477872478).jpg|Stāvs krustenis, kādus bieži izmanto simetriskajās pārmiju pārevdās. Marka aptuveni 1/6 vai stāvāka


## Atsauces
Līklīnijas pārmiju pārveda

thumb|Līklīnijas pārmiju pārveda kreisā
**[[Līklīnijas kustība|Līklīnijas]] pārmiju pārveda** pieder pie parasto pārmiju pārvedu grupas. **Līklīnijas [[Pārmiju pārveda|pārmiju]] pārvedai** abi ir sānu virzieni, kuri abi vērsti vienā virzienā. Katrs no ienākošā pamatvirziena sāk atzaroties zem atšķirīga leņķa un ar atšķirīgiem rādiusiem. Līklīnijas pārmiju pārvedai ir divi matemātiskie centri - katram atzarojumam savs centrs. Ārējam ceļam, kuram rādiuss likumsakarīgi būs vienmēr lielāks, ekspluatācijas parametri būs labāki. Līklīnijas pārmiju pārvedas iebūvē līknē un tā ir alternatīva vienkāršajai pārmiju pārvedai, kad vietējie apstākļi neatļauj iebūvēt taisno virzienu. Līklīnijas pārmiju pārvedām pārvedlīkņu ārējam pavedienam ierīko paaugstinājumu nedzēstā centrbēdzes paātrinājuma dzēšanai. Par paaugstinājuma lieluma noteikšanas orientieri parasti nosaka ienākošo pamatvirzienu ar lielāko rādiusu. Tomēr pārāk liels vai pārāk mazs paaugstinājums atkarībā no izteiktās kravspriedzes plūsmas virziena pārslogos krusteņa kaitīgo telpu un krustenis īsā laikā kļūs nederīgs. Līklīnijas pārmiju pārvedām ordinātas parasti atliek no rāmjsliežu salaidnes pa pieskari. Ordinātas no auklas pret ārējo sliežu pavedienu būs pieaugošas.
## Attēlu galerija

Attēls:Eisenbahnweiche Bogenweiche.jpeg|Līklīnijas pārmiju pārveda ar mazu rādiusu. Labā
Attēls:I19 952 Gütersloh TWE, Weiche 80.jpg|Labā
Attēls:NBS-Ebensfeld-Erfurt-Verbindungskurve-Nord-02.jpg|Kreisā


## Atsauces
Disney XD

***Disney XD*** ir ASV televīzijas kabeļu un satelīttelevīzijas kanāls, kas pieder mediju korporācijai *Disney Channels Worldwide*, kas ir daļa no *Disney-ABC Television Group*, kas pati ir daļa no *[[The Walt Disney Company]]* piederošās *Disney Media Networks*. Televīzijas kanāls sāka demonstrēt 2009. gada 13. februārī un aizstāja televīzijas kanālus *[[Toon Disney]]* un *[[Jetix]]*. Televīzijas kanāls pieejams dažādās pasaules valstīs un demonstrēts dažādās pasaules valodās.

Televīzijas kanāla mērķauditorija ir bērni un jaunieši. Programmā lielākoties iekļauti kanāla veidotie animācijas seriāli un situāciju komēdijseriāli. Vēl programmā ietilpst arī atkārtojumi no televīzijas kanāla *[[Disney Channel]]* un televīzijas kanāla kādreizējās programmas.

## Vēsture
thumb|Kanāla logo no 2009. līdz 2015. gadam|left
*Disney XD* sāka demonstrēt 2009. gada 13. februārī Amerikas Savienotajās Valstīs, aizvietojot televīzijas kanālus *Jetix* un *Toon Disney*. Televīzijas kanāls uzsāka raidīšanu ar animācijas seriāla "Finiass un Fērbs" (*Phineas and Ferb*) sēriju *Dude, We're Getting the Band Together*. Neilgi pēc tam televīzijas kanāls pārraidīja savu pirmo oriģinālraidījumu, kura pirmizrādi pārraidīja vienlaicīgi arī kanālā *[[Disney Channel]]*. Televīzijas kanāla jaunie animācijas seriāli bija "Puika pret Kaķi" (*Kid vs. Kat*) un *[[Jimmy Two-Shoes]]*. Dažus mēnešus vēlāk ar *Disney XD* sāka aizvietot *Jetix* un *Toon Disney* kanālus Eiropā, Āzijā un citviet. Pirmā valsts Eiropā ar *Disney XD* kanālu bija Francija, kurā *Jetix* un *Toon Disney* kanālus aizvietoja 2009. gada 1. aprīlī. Tā paša gada 27. novembrī televīzijas kanālā demonstrēja pirmo *Disney XD* televīzijas filmu *[[Skyrunners]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dubultā pārmiju pārveda

thumb|Dubultā nesimetriskā pārmiju pārveda. Centrālais virziens taisns.
**Dubultai [[Pārmiju pārveda|pārmiju]] pārvedai** parasti ir trīs virzieni izejā, bet ļoti retos gadījumos vēl vairāk.  Dubulto pārmiju pārvedu pamatformas klasificē:
* labās vai kreisās;
* simetriskās vai nesimetriskās.

Ir situācijas, kad vietējie šaurie telpas apstākļi neatļauj ekspluatēt citas pārmiju pārvedas, kā vienīgi dubultās pārmijas. Tā ir šo pārmiju pārvedu galvenā priekšrocība. Ņemot vērā, ka tieši vietējie apstākļi bieži diktē šīs pārmiju pārvedas ģeometriju, tad nepieciešamības gadījumā šīs pārmijas izgatavo pēc speciāliem projektiem. Trūkums ir, ka var būt nepieciešams šis speciālais projekts, sarežģīta pārmija un tuvu esošie viens no otra krusteņu matemātiskie centri uz ārējā pavediena, kas izraisa riteņu perturbāciju.

## Labā un kreisā dubultā pārmiju pārveda
**Labajās vai kreisās dubultpārmijas** var kombinēties kā viens taisnais virziens un divi sānu virzieni vienā virzienā vai arī visi trīs virzieni var būt līklīnijas vienā virzienā vērsti, kuri viens no otra atpaliek uz rādiusa starpības rēķina. Katram sānu virzienam būs savs matemātiskais centrs.

400px
att. Labā virziena dubultā pārmiju pārveda. Kreisā virziena pārmiju pārveda ir spoguļattēls

## Simetriskā un nesimetriskā dubultā pārmiju pārveda
thumb|Dubultā simetriskā pārmiju pārveda
**Simetriskai dubultajai pārmiju pārvedai** pārmiju pārvedas matemātiskie centri sakrīt vienā punktā. Viens virziens - centrālais ir taisns, abi sānu virzieni atzarojas no centrālā taisnā virziena zem vienāda leņķa un ar vienādiem rādiusiem pretējos virzienos. 

**Nesimetriskai dubultajai pārmiju pārvedai** centrālais virziens var būt taisns vai līklīnijas, bet abi malējie sānu virzieni atzarojas ar vienādiem vai atšķirīgiem leņķiem un ar vienādiem vai atšķirīgiem rādiusiem pretējos virzienos. Katram sānu virzienam būs savs matemātiskais centrs.

## Attēlu galerija

Attēls:101031 Italie sud 128.jpg|Simetriskā dubultā pārm. pārv. savieno ar dzelzceļa prāmi
Attēls:Doppelweiche P1080064.jpg|Simetriskā dubultā pārm. pārv. ar rokas piedziņu uz rūpnieciskiem pievedceļiem


## Atsauces
F1 vicečempionu saraksts

**Pirmās formulas pasaules vicečempiona titulu** (angļu: *Formula One World Drivers' Championship runners-up*) ik gadu iegūst pilots, kurš sezonas laikā, balstoties uz Formula 1 izstrādāto punktu skaitīšanas sistēmu, ir bijis otrs sekmīgākais braucējs gala kopvērtējumā aiz pirmās formulas pasaules čempiona.

## Saraksts
### Pēc sezonas

 1961. gada Itālijas ''Grand Prix'' izcīņas laikā Volfgans fon Trips gāja bojā avārijā, nogalinot arī 14 skatītājus. 1978. gada Itālijas ''Grand Prix'' izcīņas laikā gāja bojā Ronijs Petersons. Abi divi par pirmās formulas vicečempioniem tika pasludināti pēc nāves.

 Lai gan tehniski 1997. gada sezonas noslēgumā Mihaels Šūmahers palika otrajā vietā — tikai 3 punktus aiz toreizējā čempiona Žaka Vilnēva — viņš tika diskvalificēts par nesportisku rīcību, līdz ar to Heincs Haralds Frencens pakāpās uz otro vietu.

## Skatīt arī

* F1 čempionu saraksts
* F1 konstruktoru kausa ieguvēju saraksts
* F1 pilotu rekordu saraksts
* F1 komandu rekordu saraksts

## Ārējās saites
* Formula 1 oficiālā mājaslapa
Krustpārmiju pārveda

thumb|Krustpārmiju pārveda dubulta. Asmeņi iekšromba.
thumb|Priekšplānā viena blakus otrai atrodas divas krustpārmiju pārvedas. Kreisajā pusē - dubultā ar iekšromba asmeņiem, labajā - arī dubultā ar aizromba asmeņiem. Garums atšķirīgs.
**Krust[[Pārmiju pārveda|pārmiju pārvedas]]** nekustīgi krusto sliežu ceļu slīpā leņķī, kā arī ļauj novirzīties uz sānceļu. Nekustīgā krustojuma darba šķautnes zīmē rombu, kura mazo diagonāļu virsotnēs izvieto strupos krusteņus - 2 komplektus - pa 1 komplektam katrā virsotnē, bet lielo diagonāļu virsotnēs izvieto smailos krusteņus - 2 komplektus - pa 1 komplektam katrā virsotnē. Krustpārmiju pārvedas var būt vienkāršas t.i. - ar vienu pārvedlīkni vai divkāršas - t.i. ar divām pārvedlīknēm. Kā vienkāršās tā divkāršās var būt iekšromba (stāvas), kas ir pats izplatītākais krustpārmiju pārvedu veids, vai aizromba (lēzenas) - kad pārvedlīknes apliec smailo krusteni romba lielajās diagonālēs, un asmeņi atrodas nevis romba iekšienē, bet ārpus romba. Aizromba krustpārmijām iespējams ievērojami palielināt pārvedlīknes rādiusu, kas ļauj uzlabot ekspluatācijas parametrus un ātrumu pa sānceļu. Parasti gan iekšromba, gan aizromba pārmiju pārvedām pati izplatītākā būs smailo krusteņu marka 1/9. Iekšromba pārmijām pie tam rādiuss ir aptuveni 200 m, bet aizromba pārmijām tas var variēt ap 500 m. Aizromba pārmijām ir sarežģītāka smailā krusteņa konstrukcija. Tas ir vesels daudzkrusteņu mezgls.
Krustpārmiju smailie un strupie krusteņi mēdz būt ar kustīgām serdēm.

## Dubultās krustpārmiju pārvedas darbības principa animācija
400px

## Attēlu galerija

Attēls:I19 993 Bf Leipzig Hbf, Weichen 160–163.jpg|Krustpārmiju pārveda vienkāršā. Asmeņi iekšromba.
Attēls:2007.06.04 - Gdynia, Port, Zwrotnica - Flickr - faxepl.jpg|Dubultās krustpārmiju pārvedas asmeņu daļa. Asmeņi iekšromba.
Attēls:2001-07-19.0004.DKW-Baeseler.jpg|Krustpārmiju pārveda dubultā. Asmeņi aizromba.
Attēls:J23 643 Bf Leipzig Hbf, Weiche 133.jpg|Krustpārmiju pārveda vienkārša. Asmeņi aizromba.


## Atsauces
Mērija Grīnberga

**Mērija Grīnberga** (1909—1975) bija latviešu arhivāre un muzejniece. Ievērojama ar to, ka izglābusi Rīgas pilsētas muzeju kolekciju Otrā pasaules kara beigās un nogādājusi to atpakaļ Rīgā.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1909. gada 24. maijā Pēterburgā Jēzus luterāņu draudzes mācītāja un Krievijas latviešu luterāņu draudžu bīskapa Jāņa Grīnberga un viņa sievas Mērijas, dzimušas Grosvaldes, RLB priekšnieka Frīdriha Grosvalda meitas, ģimenē.
Pēc Brīvības cīņu beigām kopā ar māti (tēvs mira 1923. gadā) un jaunāko brāli Emanuelu Grinbergu (1911—1982) pārcēlās uz dzīvi Latvijā. Viņas māte 1926. gadā Aspazijas bulvārī 20 atvēra lietišķās mākslas salonu.

1928. gadā viņa absolvēja ģimnāziju Rīgā, palīdzēja mātei veikala darbos, piedalījās ekspozīcijas iekārtošanā starptautiskajās tautas mākslas izstādēs Helsinkos, Budapeštā, Parīzē un Leipcigā. 1936. gadā sāka strādāt Valsts vēsturiskajā muzejā par arhivāri.

Otrā pasaules kara laikā viņa kā kravas pavadone uzraudzīja kastēs sapakotās Rīgas pilsētas mākslas muzeja (tagad Latvijas Nacionālais mākslas muzejs), Valsts vēsturiskā muzeja (Latvijas Nacionālais vēstures muzejs) un tā filiāles Doma muzeja (tagad Rīgas vēstures un kuģniecības muzejs), kā arī vairāku arhīvu vērtības, kas 1944. gada 7. oktobrī ar kuģi *Ludwigshafen* tika izvestas no Latvijas uz Kēnigsbergu, pēc tam uz Sudetu apgabala Opavu, kara beigās nokļūstot līdz Minhenei. Tur 1945. gada 24. oktobrī ASV armijas okupācijas iestādes tās nodeva Sarkanās armijas pārstāvim. Atpakaļceļā, kas veda caur Vīni, Budapeštu, Kijivu un Ļvivu, vagonus vairākkārt apzaga, taču 1946. gada 10. februārī Mērija Grīnberga vienpadsmit vagonos Rīgā pārveda vairāk nekā 400 kastu. Nozagta bija Doma muzeja numismātikas kolekcija.

Pēc atgriešanās Rīgā Mērija kopā ar māti dzīvoja ģimenei pirms kara piederējušā un komunālajā dzīvoklī pārvērstā deviņistabu dzīvokļa divās istabās.
Mērija atsāka strādāt Valsts vēsturiskajā muzejā, viņu iecēla par Etnogrāfijas nodaļas vadītāja pagaidu vietas izpildītāju. Mērijai bija jāraksta neskaitāmi pārskati par braucienu, 1950. gada decembrī muzeja vadība atlaida Mēriju no darba. 1952. gadā viņa sāka strādāt Rīgas elektroarmatūras rūpnīcā (REAR) par produkcijas kvalitātes kontrolieri, bet vēlāk apguva montētājas prasmes. Dzīvoja trūcīgi, tāpēc šad tad nācās pārdot muzejam kādu no ģimenes īpašumā esošām Jāzepa Grosvalda gleznām.
Pēc Staļina nāves t.s. "Hruščova atkušņa" periodā 1958. gada vasarā Mērija dabūja bibliotekāres darbu Valsts latviešu un krievu mākslas muzejā, kur strādāja līdz savai nāves dienai.

Mirusi 1975. gada 26. februārī Rīgā.

## Filma
Režisore Kristīne Želve (studija *Vivat!*) uzņēma filmu "Mērijas ceļojums" par Mēriju Grīnbergu un viņas misiju, kuras pirmizrāde norisinājās .

## Atsauces
GATV 5004

***GATV 5004*** bija ASV NASA *[[Gemini (kosmiskais projekts)|Gemini]]* programmas *[[Agena Target Vehicle]]* sērijas saslēgšanās mērķis. Zaudēts nesējraķetes avārijā .

*GATV 5004* izveidots uz *[[Agena-D]]* bāzes, tam pievienojot saslēgšanās mezglu un citas sistēmas.

*GATV 5004* tika palaists  15:12 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas SLV-3]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-14*. 10 sekundes pirms *Atlas* 2. paātrinātāja dzinēja izslēgšanās (120,6 sekundes pēc starta) tas šarnīrsavienojumā pagriezās nepareizā stāvoklī. Otrs  paātrinātāja dzinējs un palīgdzinējs turpināja darboties, veidojot asimetrisku vilci. Rezultātā raķete sagriezās uz leju un pēc paātrinātāja atdalīšanās raķete lidoja 216 leņķī (plānoto 67 grādu vietā) virzienā atpakaļ uz Kanaveralas zemesragu. 300. sekundē izslēdzās trajektorijas korekcijas dzinēji. *Agena* atdalījās plānotajā laikā un 7,5 minūtes pēc starta abas raķešpakāpes iekrita okeānā aptuveni 198 km uz ziemeļaustrumiem no palaišanas vietas.

Dzinēja pagriešanas kontroles zaudēšanas precīzs iemesls nav zināms. Telemetrijas dati rādīja, ka servopastiprinātāja izejošā komandu signāla ķēdē noticis īssavienojums ar zemējumu. Īssavienojums varēja izraisīt kriogēnu izplūdi dzinējsistēmā.

Aptuveni 100 minūtes pēc *GATV 5004* palaišanas bija jāstartē kosmosa kuģim *Gemini 9*. Tad *Gemini* tuvotos pie *Agena* un saslēgtos ar to vairākas reizes. Pēc *GATV 5004* zaudēšanas tika atcelts *Gemini 9* starts. Tika izmainīti kosmosa kuģa uzdevumi, lai par pasīvo mērķi izmantotu *[[Augmented Target Docking Adapter]]*. Misija tika pārdēvēta par *[[Gemini 9A]]* un realizēta jūnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gemini 9 Target A NSSDCA
* GATV 6, 8, 9, 10, 11, 12 Gunter Dirk Krebs
* Gemini Agena Target Vehicle Encyclopedia Astronautica
Zentenes īve

**Zentenes lielā īve** ir dižkoks Tukuma novada, Zentenes pagastā, Latvijas lielākā parastā īve. Aug pie Zentenes muižas pils. Apkārtmērs 2,66 m (mērīts 0,6 m augstumā).

## Atsauces

## Skatīt arī
* Latvijas dižākie koki
Arturs Mandlers

**Arturs Mandlers** (; dzimis , miris ) bija čehu šaha problēmists

Pēc profesijas bijis advokāts, žurnālists.

## Šaha kompozīcija

Kopš 1908. gada publicējis apmēram 600 šaha kompozīcijas, tai skaitā 320 uzdevumus, galvenokārt daudzvilčus, 230 etīdes un vairākus pasaku šaha uzdevumus. Konkursos ieguvis apmēram 40 godalgas.

No 1956. gada bijis starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā. 2012. gadā, vairāk nekā četrdesmit gadu pēc nāves, par sasniegumiem šaha kompozīcijā WFCC kongress viņam piešķīra lielmeistara titulu.

## Šaha etīdes paraugs

Risinājums:
: **1. Ta7! Txa3 2. Kxe6 Ta2 3. Ta8! Th2 4. Tf8 Ta2 5. Tf1+ Kb2 6. Tf2+** ar uzvaru.

## Bibliogrāfija
* 

## Atsauces

## Papildu literatūra
* 

## Ārējās saites
* Artura Mandlera šaha kompozīcijas saitā PDB
*  Īsa biogrāfija vietnē ''Chess Composers.''
Augmented Target Docking Adapter

***Augmented Target Docking Adapter*** (***ATDA***) bija ASV NASA *[[Gemini (kosmiskais projekts)|Gemini]]* programmas pasīvais saslēgšanās mērķis. Orbītā palaists 1966. gada jūnijā, bet neatvienotā raķetes plūsmvirža dēļ tas nevarēja kalpot par saslēgšanās mērķi.

*ATDA* bija cilindra formā 1,52 m diametrā un 3,33 m garumā ar masu 794 kg. Tam bija piemontēts saslēgšanās mezgls. *ATDA* nebija dzinējsistēmas, tāpēc tas varēja kalpot tikai kā pasīvais mērķis.

1965. gada oktobrī uzsprāga *[[Agena Target Vehicle]]* saslēgšanās mērķis *[[GATV 5002]]*. *[[McDonnell Aircraft]]* piedāvāja izveidot pasīvu saslēgšanās mērķi bez dzinējsistēmas, bet ar saslēgšanās mezglu. Līdz 1966. gada februārim *ATDA* bija izgatavots un notestēts.

Pēc tam, kad *Gemini 9* paredzētais mērķis *[[GATV 5004]]* tika zaudēts nesējraķetes avārijā 2016. gada 17. maijā, *NASA* pārstrādāja *Gemini 9* lidojuma uzdevumus, par saslēgšanās mērķi izvēloties *ATDA*, kas jau bija izgatavots. Misija tika pārdēvēta par *[[Gemini 9A]]*.

thumb|left|220px|''Augmented Target Docking Adapter'' tika iesaukts par "dusmīgo aligatoru"
thumb|right|180px|''ATDA'' pirmsstarta sagatavošanas laikā
*Augmented Target Docking Adaptor* tika palaists  15:00:02 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas SLV-3]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-14*. Tas tika ievadīts 298 km augstā gandrīz riņķveida orbītā. Telemetrija rādīja, ka raķetes plūsmvirzis, kas aptver kosmisko aparātu starta laikā, ir tikai daļēji atvēries un nav atdalījies.

Aptuveni 100 minūtes pēc *ATDA* palaišanas bija jāstartē *Gemini 9A*. Pirmsstarta atskaites laikā radās problēmas ar starta kontroles iekārtām, un kosmosa kuģa palaišana tika atlikta par 48 stundām.
*Gemini 9A* tika palaists 3. jūnijā 13:39:33 UTC. Kosmosa kuģis veica manevru sēriju un pietuvojās *ATDA*. Astronauti ieraudzīja, ka tas lēni rotē ar neatdalījušos raķetes plūsmvirzi, kas atgādināja atvērtu žokli. Viņi to nodēvēja par "dusmīgo aligatoru". Tika secināts, ka saslēgšanās ar *ATDA* var būt bīstama kosmosa kuģim. Tā vietā tika veikti manevri, simulējot Mēness moduļa tuvošanos.

11. jūnijā *ATDA* nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ATDA Gunter Dirk Krebs
* Atlas Target Docking Adapter Encyclopedia Astronautica
Valsts pārvaldes forma

[340px|thumb|Valsts pārvaldes formu karte pēc valdības veida:
<br /><small></small> [prezidentālisms|prezidentāla republika
 pusprezidentāla republika
 parlamentāra republika, kur izpildvara pieder prezidentam
 parlamentāra republika, kur izpildvara pieder premjerministram
 parlamentāra konstitucionālā monarhija
 konstitucionālā monarhija, kur izpildvara pieder monarham
 absolūtā monarhija
 vienpartijas valsts
 militārā diktatūra
]]

**Valsts pārvaldes forma**, arī **pārvaldības forma** vai **pārvaldīšanas forma**, ir sistēma, kā tiek kontrolēta valsts, kā tiek organizēta publiskā vara. Konkrētas valsts pārvaldes formu nosaka vairāki faktori: valsts vēsturiskās tradīcijas, politiskā attīstība un sabiedrība.

## Valsts pārvaldes formu uzskaitījums
### Valsts pārvaldes formas pēc to valdības veida
* prezidentālisms
* pusprezidentālisms
* parlamentārisms
** parlamentāra republika, kur izpildvara pieder prezidentam
** parlamentāra republika, kur izpildvara pieder premjerministram
* monarhija
** konstitucionālā monarhija
*** parlamentāra konstitucionālā monarhija
*** konstitucionālā monarhija, kur izpildvara pieder monarham
** absolūtā monarhija
* vienpartijas valsts
* militārā diktatūra

### Valsts pārvaldes formas ar republikas iezīmēm
* republika
* demokrātiskā republika
* parlamentāra republika
* federāla republika
* islāma republika
* sociālistiskā republika

### Valsts pārvaldes formas ar federālisma iezīmēm
* federālisms
* federāla monarhija
* federāla republika

### Valsts pārvaldes formas ar demokrātijas iezīmēm
* demokrātija
* tiešā demokrātija
* netiešā demokrātija
* liberālā demokrātija
* sociāldemokrātija

### Valsts pārvaldes formas ar autoritārām iezīmēm
* autoritārisms
* totalitārisms

### Valsts pārvaldes formas ar socioekonomiskām iezīmēm
* etatisms
* feodālisms
* kapitālisms
* komunisms
* labklājības valsts
* sociālisms

### Valsts pārvaldes formas ar oligarhijas iezīmēm
* oligarhija
* stratokrātija
* teokrātija

### Citas valsts pārvaldes formas
* anarhija
* banānu republika

## Atsauces
Tuļļi Lum

***Tuļļi Lum*** (no lībiešu valodas — 'karstais sniegs') ir 1999. gadā, Igaunijā studējošajai un līvu valodā dziedošajai Julgī Staltei apvienojoties ar igauņu mūziķiem, izveidota līvu mūsdienu tautas mūzikas grupa, kas savā skanējumā iekļauj arī džeza un progresīvā roka elementus. 2000. gada grupa izdeva savu pašlaik vienīgo albumu *[[Tuļļi Lum (albums)|Tuļļi Lum]]*. Savu dziesmu vārdiem grupa pamatā izmanto igauņu folklorista Oskara Loritsa tautas mūzikas krājumā iekļautās līvu tautasdziesmas.

## Dalībnieki

* Julgī Stalte — balss
* Alari Pīspeā — basģitāra
* Tīts Kikas — vijole
* Mēlis Unts — saksofons
* Jāns Sēts — ģitāra, kantele
* Tīts Kevads — bungas
* Tomass Rulls — sitamie instrumenti
* Tomass Lunge — taustiņinstrumenti, akordeons, mandolīna

## Diskogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Tuļļi Lum'' draugiem.lv
* Hubert Jakobs (2000. gada 10. jūlijs). Defender of a Small Nation. *Central Europe Review*. Skatīts: 2016. gada 8. augustā.
Kampe

**Kampe** var būt:

* Andrejs Kampe (1905—1942) — latviešu diplomāts;
* Pauls Kampe (1885—1960) — latviešu arhitekts un pasniedzējs.
Nekustīgs ceļa krustojums

[thumb|Nekustīgs slīpleņķa krustojums šķērsajā ceļu pārejā ar [Krustenis (pārmiju pārveda)|krusteņu marku 2/9]]
thumb|Komplicēts divceļu līniju nekustīgs krustojums ar ceļu pārejām taisnā leņķī uz estakādes, kas sevī ietver gan taisnleņķa, gan līklīnijas slīpleņķa krustojumu
**Nekustīgs (strups) ceļa krustojums** ir viena līmeņa sliežu ceļu savstarpējs krustojums, taču tas nepilda pārmijas funkcijas. Nekustīgu ceļu krustojumu iedala divās grupās:
* taisnleņķa;
* slīpleņķa.

## Taisnleņķa nekustīgs ceļa krustojums
**Taisna leņķa nekustīgs krustojums** var krustot viena platuma vai atšķirīga platuma sliežu ceļus. Taisnleņķa krustojums sastāv no 4 krusteņiem, 4 pretsliedēm, no 1 pa iekšējo kontūru noslēgtas pretsliedes un mazākām detaļām. Taisnleņķa krustojumos sliežu pārtraukuma dēļ var notikt spēcīgs sitiens pa serdi vai pretsliedi. Lai to novērstu reni pielāgo riteņa uzmalas formai, lai uzmala pa to varētu brīvi ripot. Ieejas šādās renēs veido lēzenas, aptuveni 1 mm/m.

### Taisnleņķa nekustīgu ceļa krustojumu attēlu galerija

File:Bp–Lajosmizse-vasútvonal és 50-es villamos keresztezése.jpg|Nekustīgs taisnleņķa ceļu krustojums
Attēls:Tolono Xing 2.jpg|Nekustīgs taisnleņķa ceļa krustojums
File:Tolono Xing 3.jpg|Nekustīga taisnleņķa ceļa krustojuma krustenis
File:Rails1668x900mmAlcantaraLx(fv5467).jpg|Nekustīgs taisnleņķa ceļu krustojums ar atšķirīgu sliežu platumu


## Slīpleņķa nekustīgs ceļa krustojums
thumb|Līklīnijas nekustīgs slīpleņķa ceļa krustojums ar kustīgām strupo krusteņu serdēm
**Slīpleņķa nekustīgs ceļa krustojums** pēc konstrukcijas atgādina krustpārmiju pārvedu, ja tai nebūtu asmeņu. Slīpleņķa krustojuma darba šķautnes tāpat zīmē rombu. Nekustīgu ceļa krustojumu var iebūvēt kā šķērsā ceļu pārejā, tā atklātā vietā. Nekustīgs ceļa krustojums sastāv no 2 smailo krusteņu komplektiem un 2 strupo krusteņu komplektiem romba mazo diagonāļu virsotnēs. Atšķirībā no pārmiju pārvedām, kurām krusteņu marku pieraksta ar 1/n, nekustīgajam to pieraksta kā 2/n, kas izriet no to pielietojuma šķērsās ceļu pārejās, padarot smailā krusteņa marku krustojumam 2x stāvāku par to krusteņu marku, no kādām pārmiju pārvedām ceļš uz slīpleņķa krustojumu ved. Bez standarta krusteņa markas 2/n, par standartu tāpat ir pieņemts leņķis grādos: 75, 60, 30. Līklīnijas slīpleņku nekustīgos krustojumus izgatavo pēc speciāliem projektiem, ņemot vērā konkrētos vietējos apstākļus, kad taisnos slīpleņķa krustojumus nav iespējams izmantot. Krusteņi kā smailie tā strupie var būt ar kustīgām un nekustīgām serdēm.

### Slīpleņķa nekustīgu ceļa krustojumu attēlu galerija

Attēls:Bf Alvik (unten), ET 422 (b).jpg|Nekustīgs tarmvaja slīpleņķa ceļa krustojums
Attēls:Bf Alvik (unten), doppelte Gleisverbindung Ri. Gröndal.jpg|Nekustīgs tramvaja slīpleņķa ceļa krustojums
Attēls:KINTETSU30000 20141120B.JPG|Nekustīgs slīpleņķa ceļu krustojums
Attēls:I12 598 Bf Wahren, Kr 91 (bewegliche Doppelherzstückspitzen).jpg|Slīpleņķa nekustīga ceļu krustojuma strupo krusteņu kustīgo seržu tuvplāns


## Atsauces
Jurijs Bazlovs

**Jurijs Bazlovs** (; dzimis ) ir krievu, agrāk padomju, šaha problēmists.

Pēc profesijas žurnālists.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1962. gada publicējis vairāk nekā 150 etīdes. Ieguvis vairāk nekā 40 godalgas. PSRS šaha kompozīcijas čempionātu dalībnieks. 1984. gadā uzvarējis PSRS 15. čempionātā etīžu grupā.

Sekmīgi startējis pasaules čempionātos šaha kompozīcijā. 4. pasaules čempionātā (WCCI 2007—2009) ieguvis bronzas un 6. čempionātā (WCCI 2013—2015) sudraba medaļu etīžu grupā.

No 1983. gada PSRS sporta meistars un no 2016. gada starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā. Ieguvis 53,06 (2012. gads) FIDE albumu punktus.

## Šaha etīdes piemērs

: **Etīdes risinājums**
: **1. Dd5 Zg3!**
: 1. ... Dg8+ 2. Dxg8 Rxg8 3. Kxg8 Lf7+ 4. Kg7 Le6 5. Ld6+ Kd8 6. Kf6 Lxd7 7. Lc7+ Kc8 8. Ke7 +-
: 1. ... Zf2 2. De5+ Kf8 3. Ra8 Dxa8 4. Dh8+ +- 
: **2. Lxg3 Rg7+ 3. Kxg7 Df8+ 4. Kh7 Lg6+ 5. Kxg6 Dg8+ 6. Kh6! Dh8+** 
: 6... Dxd5 7. Lh4+ +-
: **7. Kg5 Dg8+ 8. Kf4** 
: 8. Dxg8? pats
: **8... Dxd5 9. Lh4+ Ke6 10. d8Z+!** 
: 10. d8D De4+ 11. Kg5 De3+ =
: **10... Kd6 11. Le7#** ideāls mats.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jurija Bazlova šaha kompozīcijas vietnē PDB
Artilērijas iela (Rīga)

**Artilērijas iela** ir Rīgas iela Latgales priekšpilsētas Grīziņkalna un Avotu apkaimē un daļēji arī Centra rajonā, un veido Avotu un Grīziņkalna apkaimju robežu. Artilērijas iela sākas pie Brīvības ielas krustojuma un beidzas krustojumā ar Jāņa Asara ielu. Ielas kopējais garums ir 1179 metri, tā visā garumā klāta ar asfaltbetona segumu.

## Vēsture
Rīgas ielu plānā parādījusies 1844. gadā ar nosaukumu **Jaunā Artilērijas iela**, neoficiāli saukta arī par Artilērijas šķūņu ielu, Atslēdzniecības ielu un Atslēdznieku darbnīcas ielu. Ap 1859. gadu iela ieguvusi oficiālo nosaukumu "Artilērijas iela". Nosaukums radies no artilērijas kazarmām un šķūņiem, kas atradās šobrīd nojauktās Sporta pils vietā. 19. gadsimta 70. gados iela tika pagarināta pāri Krāsotāju ielai līdz smilšu kalniem tagadējās J. Asara ielas vietā.

## Ielu savienojumi
Artilērijas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības iela ("T" veida krustojums)
* Tērbatas iela
* Krišjāņa Barona iela
* Aleksandra Čaka iela
* Krāsotāju iela
* Jāņa Asara iela ("T" veida krustojums)

## Objekti
* Ēkas Artilērijas ielā 2/4 (arhitekts Jānis Alksnis), 35 (arhitekts Pauls Mandelštams) un 52 (arhitekts Oskars Bārs) ir vietējas nozīmes arhitektūras pieminekļi.
* Artilērijas un Aleksandra Čaka ielas krustojumā atrodas Rīgas 6. vidusskola (A. Čaka ielā 102).
* Ziedoņdārzs
* Artilērijas ielā 55: uzcelta 1934. gadā pēc Aleksandra Klinklāva projekta kā saldumu rūpnīcas "V. Ķuze" galvenā ēka. Mūsdienās tajā atrodas konditorejas izstrādājumu ražotne "Staburadze", kas ietilpst *[[Orkla Latvija]]* uzņēmumu grupā.
* Artilērijas ielā 54 kopš 2002. gada atrodas latviešu studentu korporācijas *[[Fraternitas Vanenica]]*, kā arī studenšu korporācijas "Selga" konventa mītne.
* Ielas galā, pēc krustojuma ar Jāņa Asara ielu, Artilērijas iela turpinās kā piebraucamais ceļš pie Rīgas Pāvila baznīcas.

## Galerija

Attēls:RigaArtilerijas2-4.jpg|Artilērijas iela 2/4
Attēls:Artilērijas iela 10, Rīga, Latvia - panoramio.jpg|Artilērijas iela 10
Attēls:Латвия (Latvija), Рига (Rīga), ул.Артиллерийская (Artilērijas iela),35, 15-31 10.07.2006 - panoramio.jpg|Artilērijas iela 35
Attēls:Латвия (Latvija), Рига (Rīga), ул.Артиллерийская (Artilērijas iela),52, 15-34 10.07.2006 - panoramio.jpg|Artilērijas iela 52
Attēls:Staburadze, Artilērijas iela 55, Rīga, Latvia - panoramio.jpg|Artilērijas iela 55 ("Staburadze")


## Atsauces
Miervaldis Lūkins

**Miervaldis Lūkins** (1894—1941) bija Latvijas Bruņoto spēku virsnieks. Latvijas Valsts prezidenta adjutants (1936—1940). 

## Dzīves gājums
Dzimis 1894. gada 26. novembrī Burtnieku pagastā lauksaimnieka ģimenē. Mācījās Jelgavas reālskolā. 
Pirmā pasaules kara laikā mācījās Petrogradas Pāvila karaskolā (1916—1917), ko beidza praporščika pakāpē, no 1917. gada maija dienēja Rezerves latviešu strēlnieku pulkā Tērbatā. Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas 1918. gada februārī demobilizējās un devās uz vecāku mājām Burtnieku pagastā.

Latvijas brīvības cīņu laikā 1918. gada 24. decembrī Rīgā iestājās Latvijas Pagaidu valdības bruņotajos spēkos, kā leitnants ieskaitīts Atsevišķās studentu rotas sastāvā. 1919. gada 15. martā Liepājā iecelts par Ministru prezidenta Kārļa Ulmaņa adjutantu un paaugstināts par virsleitnantu, 1919. gada decembrī — par kapteini, 1929. gadā paaugstināts par pulkvežleitnantu.  
1936. gada aprīlī iecelts par Valsts prezidenta Kārļa Ulmaņa adjutantu, 1937. gadā paaugstināts par pulkvedi. 

Pēc Latvijas okupācijas un inkorporācijas PSRS sastāvā 1940. gada oktobrī atlaists no amata. Pēc PSRS—Vācijas kara sākuma 1941. gada 25. jūnijā apcietināts un pēc Latvijas PSR Valsts Drošības Tautas komisāra Simona Šustina 1941. gada 26. jūnija rīkojuma 28. jūnijā nošauts Rīgas Centrālcietuma pagalmā.
Apbedīts Rīgas Meža kapos, kas kļuva pazīstami kā Baltie krusti.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, IV šķira, 
* Viestura ordenis, III šķira,
* Somijas, Zviedrijas un Lietuvas apbalvojumi. 

## Literatūra
* Latvijas armijas augstākie virsnieki 1918—1940: biogrāfiskā vārdnīca. Latvijas Valsts vēstures arhīvs. Rīga, 1998.
## Atsauces
LPF

**LPF** var būt:
* Latvijas Peldēšanas federācija;
* Lietuvas Peldēšanas federācija (*Lietuvos plaukimo federacija*);
* LISA Pathfinder.
Latvijas Peldēšanas federācija

**Latvijas Peldēšanas federācija** ir vadošā organizācija, kas atbildīga par peldēšanas sporta notikumiem Latvijā. Federācijas prezidente kopš 2024. gada septembra ir Aļona Fokina.

Organizācija dibināta 1991. gadā, atjaunojot 1931. gadā dibinātās un 1940. gadā slēgtās Latvijas Peldēšanas savienības darbību.

Federācijas pārstāvētie sporta veidi ir peldēšana, atklātā ūdens peldēšana, sinhronā peldēšana (pagaidām nodarbības nenotiek), ūdenspolo (nodibināta atsevišķa federācija, kas ir LPF biedrs), daiļlēkšana.

## Skatīt arī
* Latvijas rekordi peldēšanā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* Latvijas Ūdenspolo federācija
Vladimirs Fedosejevs

**Vladimirs Fedosejevs** (; dzimis ) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2011), kas kopš 2023. gada šaha turnīros pārstāv Slovēniju.

## Biogrāfija
2010. gadā Sanktpēterburgā dalījis otro vietu Mihaila Čigorina šaha memoriālā.
2011. gadā uzvarējis Krievijas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā. 2011. gadā bijis otrais Pasaules jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā, bet 2014. gadā izcīnījis bronzas medaļu Pasaules junioru šaha čempionātā. Par panākumiem turnīros FIDE 2010. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2011. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 2013. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā visās laika kontrolēs (klasiskajā, ātrajā šahā, ātrspēlē). 2014. gadā Erevānā izcīnījis bronzas medaļu Eiropas individuālajā šaha čempionātā. 2016. gadā uzvarējis Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" "Open" turnīrā. 2017. gada jūnijā Minskā atkārtoti izcīnījis bronzas medaļu Eiropas individuālajā šaha čempionātā. 2017. gadā Tbilisi iekļuvis Pasaules kausa šahā ceturtdaļfinālā, kurā piekāpies Veslijam So. 2018. gada septembrī Čeļabinskas apgabala Satkas pilsētā dalījis 4.-6. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2019. gada augustā Iževskā dalījis 10.-11. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2020. gada decembrī Maskavā dalījis 3.-4. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2021. gada augustā Sočos izcīnījis 4. vietu Pasaules šaha kausa izcīņā. 2021. gada oktobrī Ufā dalījis 3.-4. vietu Krievijas šaha čempionāta superfinālā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 21. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā. 2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 26. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.'2023. gada decembrī Samarkandā izcīnījis 2. vietu Pasaules ātrā šaha čempionātā.

2025. gada februārī Veikanzē (Nīderlande) izcīnījis 4. vietu *Tata Steel* meistaru šaha turnīrā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojies 44. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā. 2026. gada februārī Veikanzē (Nīderlande) ierindojies 10. vietā *Tata Steel* meistaru šaha turnīrā.

Pārstāvējis Krievijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2017. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Augusts Muižulis

**Augusts Muižulis** (1893—1941) bija latviešu strēlnieku virsnieks, vēlāk Latvijas Bruņoto spēku virsnieks, pulkvežleitnants. Padomju represiju upuris.

## Dzīves gājums
Dzimis 1893. gada 17. jūlijā Slokas pagasta Lapmežciema "Tuteņos" Jēkaba Muižuļa un viņa sievas Līzes (dzimušas Kalpiņas) ģimenē. Mācījās Slokas pilsētas skolā un mērnieku kursos, pēc kuru beigšanas strādāja par mērnieka palīgu Voroņežas zemes ierīcības komisijā.

Pirmā pasaules kara laikā 1914. gada novembrī iesaukts Krievijas impērijas armijā un nosūtīts uz 3. Kijivas praporščiku skolu. Piedalījās kaujās 7. Bauskas latviešu strēlnieku bataljona sastāvā. Kaujā pie Ķekavas 1916. gada 3. jūlijā viņu ievainoja, bet septembrī viņš atgriezās ierindā kā rotas komandieris. Ziemassvētku kaujās 1917. gada janvārī pie Ložmetējkalna kontuzēts. 1917. gada augustā paaugstināts par štabskapitānu un nozīmēts par Rezerves latviešu strēlnieku pulka rotas komandieri.

Latvijas brīvības cīņu laikā cīnījās Padomju Latvijas armijā, tad 1919. gada 13. jūnijā iestājās Latvijas Bruņoto spēkos, no 20. jūnija bataljona komandieris. Ziemeļlatvijas brigādes sastāvā piedalījās Cēsu kaujās pret Baltijas landesvēru. Par varonību kaujās pie Līvāniem 1919. gada 1. septembrī paaugstināts par pulkvedi-leitnantu.

Bermontiādes laikā 1919. gada 9. oktobrī kaujā pie Torņakalna sedza Latvijas armijas atkāpšanos pāri Daugavas tiltiem un ieņēma pozīcijas Daugavas labajā krastā. Pēc Latgales atbrīvošanas un pamiera noslēgšanas viņu 1920. gadā iecēla par Cēsu apriņķa un pilsētas, vēlāk par Jēkabpils apriņķa komandantu, 1922. gadā par Rīgas kara apriņķa priekšnieka palīgu.
   
1924. gadā viņš pabeidza vecāko virsnieku kursus un 1929. gada septembrī tika iecelts par 2. Vidzemes divīzijas štāba administratīvās nodaļas adjutantu, 1930. gados par Aizputes-Kuldīgas kara apriņķa priekšnieku. 1939. gadā viņš bija Brāļu kapu komitejas Tukuma nodaļas priekšnieks.

Pēc Latvijas okupācijas un inkorporācijas PSRS sastāvā 1940. gadā atlaists no amata, strādāja par Slokas zvejnieku sabiedrības kasieri. Pēc PSRS—Vācijas kara sākuma apcietināts un pēc Latvijas PSR Valsts Drošības Tautas komisāra Simona Šustina 1941. gada 26. jūnija rīkojuma 29. jūnijā nošauts Rīgas Centrālcietuma pagalmā.
Apbedīts Rīgas Meža kapos, kas kļuva pazīstami kā Baltie krusti.

## Apbalvojumi
* Sv. Staņislava ordenis, III šķira
* Sv. Annas ordenis, III šķira
* Sv. Vladimira ordenis, IV šķira
* Sv. Jura zobens
* Triju Zvaigžņu ordenis, V šķira
* Viestura ordenis, III šķira ar šķēpiem

## Literatūra
* Latvijas armijas augstākie virsnieki 1918—1940: biogrāfiskā vārdnīca. Latvijas Valsts vēstures arhīvs. Rīga, 1998.

## Atsauces
Valērijs Gurovs

**Valērijs Gurovs** (; dzimis ) ir krievu, agrāk padomju, šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Sastādījis galvenokārt palīgmata un pasaku šaha uzdevumus. Sekmīgi startējis pasaules čempionātos šaha kompozīcijā palīgmatu grupā. Otrā ieguvis zelta, trešā — sudraba, bet 4. un 6. čempionātā bronzas medaļas.
 
No 2012. gada starptautiskais lielmeistars, no 2014. gada starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā. Ieguvis 80,33 FIDE albumu punktus.

## Šaha uzdevuma piemērs

**Risinājumi**
: 1) **1. Dxd2 b6** (a7?) **2. Zxa5 Zb5#** 
: 2) **1. Dxd4 a7** (f5?) **2. Zxd2 Ta6#** 
: 3) **1. Dxa5 f5** (b6?) **2. Zxd4 Lf4#**

## Atsauces

## Ārējās saites
* Valērija Gurova šaha kompozīcijas vietnē PDB
Biskajas tilts

**Biskajas tilts** (, ) ir tilts, kas šķērso Ibaizabalas upes grīvu. Tilts atrodas Spānijas ziemeļos, Biskajas provincē pie Biskajas līča. Tilts savieno  Portugaleti un *Las Arenas* pilsētu. To izstrādājis basku arhitekts Alberto de Palasio.

Tilta celtniecība tika pabeigta 1893. gadā. Tilta augstums ir 45 m un 160 m garš, tas apvieno 19. gadsimta dzelzs apstrādes tradīcijas, kuras savītas ar nesen atklātajām tērauda trosēm. Tas bija pirmais tilts pasaulē, kurā pārvadāja cilvēkus uz suspendētas gondolas. Tilts veic kravu pārvadājumus katru dienu ik pēc 8 minūtēm.

Tilts ir izmantots kā paraugs daudziem līdzīgiem tiltiem Eiropā, Āfrikā un Amerikā. Ar savu novatorisko tērauda tauvu pielietojumu, šis tilts tiek uzskatīts par vienu no izcilākajiem arhitektūras piemēriem saistībā ar dzelzs konstrukcijām rūpnieciskās revolūcijas periodā. 2006. gada 13. jūlijā tilts tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojumu sarakstā.

## Ārējās saites
Nikolajs Fogelmanis

**Nikolajs Fogelmanis** (1885—1941) bija Krievijas Impērijas armijas virsnieks, vēlāk Latvijas Bruņoto spēku virsnieks, pulkvedis, Vidzemes artilērijas pulka komandieris. Padomju represiju upuris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1885. gada 21. maijā Pēterburgā skolotāja ģimenē. Mācījās Jelgavas reālskolā. 1906. gadā iestājās Krievijas Impērijas armijā, mācījās Konstantīna artilērijas skolā Pēterburgā (1907—1910), kā podporučiks uzsāka dienestu 2. strēlnieku artilērijas divizionā, paaugstināts par poručiku (1912).
Pirmā pasaules kara sākumā 1914. gada oktobra kaujās Austrumprūsijā ievainots, 1915. gada februārī 29. divīzijas sastāvā kritis vācu gūstā. Pēc Bresļitovskas miera līguma noslēgšanas 1918. gada decembrī atbrīvots no gūsta un atgriezies Latvijā.

Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada martā iestājās Latvijas Pagaidu valdības bruņotajos spēkos virsleitnanta pakāpē, latviešu karagūstekņu jautājumu kārtošanai komandēts uz Odesu, 1919. gada aprīlī uz Vāciju.
No 1919. gada oktobra Kurzemes artilērijas pulka komandieris kapteiņa pakāpē, no novembra arī Artilērijas kadetu skolas priekšnieka v. i.
1920. gada janvārī-februārī Sarkanā Krusta delegācijas sastāvā veda Latvijas—Krievijas pamiera sarunas Maskavā, aprīlī paaugstināts par pulkvedi-leitnantu. 1920. gada decembrī iecelts par Baterijas komandieru kursu (vēlāk — Artilērijas virsnieku kursu) priekšnieku. 1922. gadā beidza virsnieku kursus Francijā, 1924. gadā paaugstināts par pulkvedi. 1929. gadā beidza 8 mēnešu kursus Kara akadēmijā.

1925. gadā iecelts par Vidzemes artilērijas pulka komandieri, 1928. gadā par Artilērijas inspektora štāba priekšnieku, 1935. gadā par Krasta artilērijas pulka komandieri. 1938. gadā oktobrī piekomandēts Artilērijas inspektora štābam. 1939. gada jūnijā atvaļināts sakarā ar maksimālā vecuma sasniegšanu.

Pēc Latvijas okupācijas un PSRS—Vācijas kara sākuma 1941. gada 23. jūnijā Jāņu vakarā apcietināts jo "savā pagalmā aizkūris ugunskuru, un līdz ar to veicinājis vācu aviācijas bumbu trāpījumus un objektu sagraušanu". un pēc Latvijas PSR Valsts Drošības Tautas komisāra Simona Šustina 1941. gada 26. jūnija rīkojuma 27. jūnijā nošauts Rīgas Centrālcietuma pagalmā.
Apbedīts Rīgas Meža kapos, kas kļuva pazīstami kā Baltie krusti.

## Apbalvojumi
* Sv. Annas ordenis, IV šķira,
* Sv. Jura zobens.
* Triju Zvaigžņu ordenis, III un IV šķira,
* Viestura ordenis, II šķira ar šķēpiem,
* Aizsargu Nopelnu krusts,
* Polijas Drošsirdīgo krusts.

## Literatūra
* Latvijas armijas augstākie virsnieki 1918—1940: biogrāfiskā vārdnīca. Latvijas Valsts vēstures arhīvs. Rīga, 1998. — 166. lpp.

## Atsauces
Krišjānis Ļūļaks

**Krišjānis Ļūļaks** (1883—1981) bija Krievijas Impērijas armijas virsnieks, vēlāk Latvijas Bruņoto spēku virsnieks, pulkvedis.

## Dzīves gājums
Dzimis 1883. gada 26. jūnijā Zasas pagastā zemnieku ģimenē. Mācījās Jelgavas reālskolā. Iestājās Krievijas Impērijas armijā, mācījās Čugujevas karaskolā, ko pabeidza 1906. gadā un dienēja Rīgā (1906—1914).  
Pirmā pasaules kara sākumā 1915. gadā Austrumprūsijā krita vācu gūstā. Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas 1918. gada decembrī atbrīvots no gūsta un mobilizēts Sarkanajā armijā.

Pēc Krievijas pilsoņu kara beigām 1921. gadā atgriezās Latvijā. Strādāja Latvijas kara skolā (1922—1928), bija tās priekšnieka v. i. (1928—1929), tad virsnieku kursu priekšnieks (1930). 
10. Aizputes kājnieku pulka komandieris (1932—1933). Latvijas armijas štāba apmācību daļas priekšnieks (1933—1938). Kara muzeja padomes loceklis (1934—1938), muzeja pārvaldnieks (1936—1938). Atvaļināts no dienesta 1938. gadā.

Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, pēc tam uz ASV.

Miris 1981. gada 11. aprīlī Glendeilā, Kalifornijā.

## Apbalvojumi
* Sv. Annas ordenis, III šķira,
* Sv. Staņislava ordenis, III šķira, 
* Sv. Vladimira ordenis, IV šķira,
* Triju Zvaigžņu ordenis, III un IV šķira, 
* Zviedrijas Vāsas ordenis, III šķira.

## Literatūra
* Latvijas armijas augstākie virsnieki 1918—1940: biogrāfiskā vārdnīca. Latvijas Valsts vēstures arhīvs. Rīga, 1998. — 317. lpp.

## Atsauces