Skandinieki

**Skandinieki** ir Latvijas folkloras draugu kopa, viena no senākajām un pazīstamākajām latviešu tradicionālās mūzikas folkloras grupām, kas dibināta 1976. gada 11. novembrī Rīgā. Grupas darbības mērķis ir seno latviešu un lībiešu tautasdziesmu, rituālu un paražu saglabāšana, atdzīvināšana un atskaņošana autentiskā manierē, ar tradicionālo dziedāšanas stilu, instrumentiem un tautastērpu lietojumu.

Kolektīvs administratīvi pieder pie Rīgas Kultūras un tautas mākslas centra "Ritums".

## Dibināšana un vadība
Grupu kā folkloras draugu kopu dibināja Helmī un Dainis Stalti, tā aizsākot folkloras atdzimšanas kustību Latvijā padomju okupācijas laikā, ko uzskata par nevardarbīgo pretošanos režīmam. Skandinieki kļuva par vienu no pirmajiem kolektīviem, kas apzināti pievērsās latviešu un lībiešu tradicionālās kultūras izpētei, saglabāšanai un popularizēšanai. Helmī Stalte kļuva par tās ilggadējo garīgo un māksliniecisko vadītāju. Viņa aktīvi piedalījās tradicionālās kultūras izpētē un atjaunošanā. 2000. gados grupas vadību pārņēma viņu meita Julgī Stalte.

Sākumā „Skandinieki” dziedāja karavīru dziesmas, brauca no novada uz novadu, katrā vietā sagatavojot tieši šī novada dziesmu programmu un mudinot vietējos uz sava novada dziesmu popularizāciju. Ar viņu līdzdalību tika iedibināts starptautiskais folkloras festivāls “Baltica”, un viņi kļuva par iedvesmas avotu daudziem citiem kolektīviem, tostarp “Iļģiem”, “Rasai”, “Dimzēnam” un dziesmu un cīņu klubu “Vilkačiem”.

## Stils un muzikālais virziens
“Skandinieki” ir viena no pirmajām Latvijas folkloras grupām, kas konsekventi orientējās uz autentisku tradicionālo izpildījumu, nevis stilizētu tautas mūziku. Grupas repertuārā ietilpst:

* Senās latviešu tautasdziesmas (dainas)
* Kalendāro svētku rituālu dziesmas (Ziemassvētki, Lieldienas, Jāņi, Meteņi u.c.)
* Darba dziesmas (aršanai, kulšanai, ganiņu dziesmas u.c.)
* Kāzu un bērēšanas dziesmas
* Mitoloģiskie un buramie teksti

Dziedāšana notiek tradicionālajā daudzbalsīgajā manierē, bieži bez pavadījuma vai ar minimālu instrumentālu papildinājumu, izmantojot vēsturiskus instrumentus: kokli, stabuli, dūci, bungas, svilpaunieku, trīdeksni u.c. Skandinieku repertuārā ir dziesmas, dejas, rotaļas un rituāli no visiem Latvijas novadiem, kā arī lībiešu kultūras mantojums.

## Ritualitāte un sabiedriskā nozīme
“Skandinieki” ne tikai izpilda dziesmas koncertos, bet arī praktizē dzīvos rituālus — veic tradicionālos gadskārtu svētkus, dzīves cikla ieražas (kāzas, bērna piedzimšana, bēres). Tādējādi viņi ir ne tikai muzikāla vienība, bet dzīva kultūras kopiena, kas piedalās tautas tradīciju uzturēšanā.

Viņu darbība cieši saistīta ar Latvijas folkloras kustību kopš 1980. gadiem, īpaši Atmodas laikā, kad tautas kultūra kļuva par nacionālās identitātes atjaunotāju, bet pati grupa un tās vadītāji nereti konfliktēja ar varas iestādēm.

## Darbība un sastāvs
Grupā piedalās dažādu paaudžu dalībnieki — gan profesionāli mūziķi, gan tautas dziedātāji no visdažādākajām Latvijas vietām. 2020. gadā grupā bija 52 dalībnieki.

“Skandinieki” regulāri uzstājas Latvijas kultūras pasākumos, festivālos, kā arī koncertē ārzemēs, pārstāvot Latviju dažādos starptautiskos folkloras forumos un mūzikas festivālos. Viņi arī vada gadskārtu un ģimenes godus, Jāņu ielīgošanas, rīko meistarklases un lekcijas. Katru gadu grupa pēta kādu konkrētu tradīciju vai reģionu, padziļinot izpratni par kultūras daudzslāņainību.

## Diskogrāfija (izlase)
Grupai ir izdoti vairāki albumi, ieskaitot:

* *Divi duči rotaļu kopā ar «Skandiniekiem»* (1982)
* *Senie balsi: Latviešu tautas instrumentāla mūzika* (1982)
* *Līgo! Lai Top!* (1997; 2004)
* *Skandinieki* (2003)
* *Kāzas sēļu zemēs* (2018)
* *Dvēsele (2022)*

## Mantojums un ietekme
“Skandinieki” uzskatāmi par pionieriem latviešu tradicionālās mūzikas atdzimšanā un etnomuzikālās izglītības veicinātājiem. Viņu ietekmē radās daudzas citas folkloras kopas un tika nostiprināts vēsturiskā autentiskuma ideāls kā mērķis šajā jomā.

Grupa arī piedalījusies etnogrāfisko ekspedīciju materiālu apgūšanā, pierakstīto dziesmu atdzīvināšanā, kā arī ir bijusi konsultatīvs resurss kultūrvēsturisku pasākumu organizēšanā.

## Apbalvojumi
Skandinieki ir saņēmuši Eiropas balvu tautas mākslā, kā arī Latvijas un Igaunijas valsts apbalvojumus par ieguldījumu kultūras mantojuma saglabāšanā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*