open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maksis Grīnguts

**Maksis Grīnguts** (dzimis , miris ) bija Latvijas armijas seržants, 1920. gadā apbalvots Lāčplēša ordeni par izlūku gājienu Latvijas brīvības cīņu laikā 1920. gada 9. jūnija naktī ienaidnieka aizmugurē pie Baltiņas un Sierinas ciemiem Latgalē.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Jēkabpils ebreju amatnieka Mendeļa Grīnguta ģimenē. Strādāja par cepurnieku.
Pirmā pasaules kara laikā viņu iesauca Krievijas Impērijas armijā, dienēja 171. rezerves pulkā, pēc tam 246. Panevēžas kājnieku pulkā. Sasniedza vecākā apakšvirsnieka pakāpi, apbalvots ar Sv. Jura krustu. 1919. gada 3. aprīlī Maksis Grīnguts kļuva par Ziemeļlatvijas brigādes karavīru. Kā 2. (5.) Cēsu kājnieku pulka seržants viņš piedalījās kaujās pret Padomju Latvijas armiju, Cēsu kaujās pret Baltijas landesvēruem un Latgales atbrīvošanas cīņās pret lieliniekiem. Vēlāk dienēja Robežsargu divīzijas sakaru komandā, no 1920. gada decembra 4. rotā, vēlāk 8. rotā.

Pēc atvaļināšanās no armijas 1921. gada 18. novembrī dzīvoja Rīgā, bija tirgotājs.
Nodarbojās ar robežas kontrabandu pie Valkas, izceļoja uz Franciju, dzīvoja Parīzē (1923—1935). 1935. gada augustā viņu apcietināja par viltotas Čehoslovākijas ārzemju pases izmantošanu, atgriežoties Latvijā, jo parādu dēļ ar īsto pasi viņš nevarēja izbraukt no Francijas. Grīngutam piesprieda astoņus mēnešus ieslodzījuma, tādēļ Lāčplēša Kara ordeņa dome 1936. gadā viņam lika nodot pagaidām uzglabāšanā ordeni un apliecību, to juridiski neatņemot. Pēc soda izciešanas M. Grīnguts dzīvoja Rīgā un vēl 1938. gadā izmantoja savas ordeņa kavaliera tiesības ārstēties Ķemeru sanatorijā. 1938. gada 27. februārī “Žīdu tautības Latvijas atbrīvotāju biedrība” aizliedza viņam nēsāt biedrības nozīmes un piedalīties tās pasākumus.

Gājis bojā vācu okupācijas laikā 1941. gadā.

## Atsauces
Ži Jaņa

**Ži Jaņa** (; dzimusi  Čendu, Ķīnā) ir bijusī ķīniešu tenisiste. Augstāko 40. vietu WTA rangā vienspēlēs sasniegusi 2008. gada maijā, dubultspēlēs 4. vietu 2006. gada jūnijā.

Ži Jaņa lielākos panākumus guvusi dubultspēlēs, spēlējot pāri kopā ar Dzje Dženu, uzvarot 2006. gada Austrālijas atklātajā čempionātā un Vimbldonas čempionātā, kā arī izcīnot bronzas medaļu 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Džungļu kruīzs

**"Džungļu kruīzs"** () ir 2021. gada ASV fantāzijas piedzīvojumu filma. Filmas režisors ir Žaume Koljets-Serra, scenārija autori Glens Fikara, Džons Rekva un Maikls Grīns. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma Disnejlendas atrakciju. Galvenās lomas atveido Dveins Džonsons, Emilija Blanta, Džeks Vaitholls, Džesijs Plemonss un Pols Džamati. Filma seko kādas nelielas upes laivas kapteinim, kuru nolīgst neliela ceļotāju grupa, lai džungļos atrastu Dzīvības koku.

Plāni par piedzīvojumu filmu, kas balstīta uz Disnejlendas atrakciju aizsākās jau 2004. gadā pēc filmas "Karību jūras pirāti: Melnās pērles lāsts" veiksmes. Projekts bija neaktīvs līdz 2011. gadam, jo galveno lomu vajadzēja atveidot Tomam Henksam vai Timam Allenam, tomēr šī projekta versija tika apturēta. 2015. gada augustā lomai tika apstiprināts Džonsons, bet nākamā gada janvārī Blanta. Pārējie aktieri līgumus noslēdza 2018. gada pavasarī, un filmēšana notika Havaju salās un Atlantā, Džordžijas štatā no tā paša gada maija līdz septembrim.

Pēc gada aizkavēšanās COVID-19 pandēmijas dēļ filma "Džungļu kruīzs" piedzīvoja pirmizrādi ASV . Tā bija skatāma vienlaikus gan kinoteātros, gan straumēšanas servisā *[[Disney+]]* ar *Premier Access* piekļuvi. Filma ir nopelnījusi vairāk nekā  ASV dolāru visā pasaulē, kā arī  ASV dolāru no *Disney+ Premier Access* pirmizrādes nedēļas nogalē. Filma saņēmusi dažādas kritiķu atsauksmes, kas slavēja Džonsona un Blanta attiecību atspoguļojumu un izklaides vērtības, bet kritizēja scenāriju un datora radītu attēlu pārpilnību. Uzsākts darbs pie filmas turpinājuma, Džonsons un Blanta jau piekrituši atkal atveidot savas lomās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalvis Kalniņš (karatists)

**Kalvis Kalniņš** (dzimis  Jelgavā) ir latviešu karatists.

2007. gadā Kalniņš izcīnīja sudraba medaļu pasaules čempionātā kadetiem un bronzas medaļu 2008. gada Eiropas čempionātā kadetiem. 2009. gadā ieguva zeltu Eiropas čempionātā junioriem un pasaules U 21 čempionātā, sudrabu pasaules junioru čempionātā.

2010. gadā Kalniņš Belgradā ieguva bronzas medaļu pasaules čempionātā pieaugušajiem, 2012. gadā Adehē (Tenerife) bija otrais Eiropas meistarsacīkstēs, bet gadu vēlāk kontinenta čempionātā Budapeštā tika pie trešās vietas.

2017. gadā viņš ieguva zelta medaļu Eiropas čempionātā Izmitā (Turcija), kā arī izcīnīja zelta medaļu Eiropas spēlēs Minskā 2019. gadā, kas ļāva iegūt vietu Tokijas olimpiādē. 2021. gada maijā Latvijas karatē cīkstonis Kalvis Kalniņš Porečā Horvātijā izcīnīja sudraba medaļu Eiropas čempionātā kumite grupā līdz 60 kilogramiem.

Piedalījās 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Tokijā, kurās startēja kumite grupā līdz 67 kilogramiem. Izcīnot vienu uzvaru četrās cīņās, Kalvis apakšgrupā ieņēma ceturto vietu un pusfinālam nekvalificējās. Kalvis Kalniņš Tokijas olimpiskās spēles noslēdza 7. vietā.

## Atsauces
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

[thumb|Sacensību norises vieta — [Nacionālais ātrslidošanas ovāls.]]

**[[Ātrslidošana]] [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles|2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā no 2022. gada 5. februāra līdz 19. februārim. Tajās notika 14 disciplīnās — 7 vīriešiem un 7 sievietēm. Sacensībās startēja 165 sportisti (87 vīrieši un 78 sievietes) no 27 valstīm. 

Olimpiskās medaļas ātrslidošanā izcīnīja 12 valstu pārstāvji. Visvairāk medaļu izcīnīja Nīderlandes sportisti — 12 medaļas (6 zelta, 4 sudraba un 2 bronzas medaļas). Desmit sportisti no visiem medaļniekiem izcīnīja vairāk par vienu olimpisko medaļu. Ar medaļām bagātākā sportiste bija nīderlandiete Irēne Shautena, savukārt zviedrs Nilss van der Pūls arī izcīnīja divas zelta medaļas. 

Šajās sacensībās tika laboti 5 vīriešu disciplīnu un 5 sieviešu disciplīnu olimpiskie rekordi, kā arī viens pasaules rekords. Zviedrs Nilss van der Pūls laboja divus olimpiskos rekordus un pasaules rekordu vīriešu disciplīnās. Savukārt nīderlandiete Irēne Shautena labota divus olimpiskos rekordus sieviešu disciplīnās.

## Kvalifikācija
* 
Kopējā sportisti kvotas, kas varēja kvalificēties sacensībām bija 166 sportisti (83 vīrieši un 83 sievietes). Valstīm tika piešķirtas kvotas, pamatojoties uz to sniegumu 2021./2022. gada ISU Pasaules kausa izcīņā ātrslidošanā 2021. gada rudenī. Katrai valstij bija atļauts pieteikt ne vairāk kā trīs sportistus no dzimuma visās disciplīnās, izņemot sievieši 5000 metros un vīriešu 10 000 metros un masu starta disciplīnās. Turklāt katrai valstij bija atļauts sūtīt 7 ātrslidošanas sportistus no katra dzimuma vai 8, ja valsts ir kvalificējusies piemīgi visām dzimuma disciplīnām, vai 9, ja valsts ir kvalificējusies ar maksimālo sportistu kvotu katrā disciplīnā. 

### Kvalifikācijas laiki
Tabulā atspoguļoti kvalifikācijas laiki sacensībām, kas tika publicēti 2021. gada 1. jūlijā. 

## Sacensību kalendārs
Pirmie braucieni ātrslidošanā notika 2022. gada 5. februārī, bet pēdējie 19. februārī.

 — sacensības;  — fināls (medaļu izcīņa)

## Medaļnieki

### Vīrieši

### Sievietes


## Medaļu statistika
### Sportisti ar vairākām medaļām

### Medaļu sadalījums starp valstīm

## Labotie olimpiskie un pasaules rekordi
* 

 — olimpiskais rekords;  — pasaules rekords.
; Vīrieši

; Sievietes

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Ātrslidošanā startēja 165 sportisti (87 vīrieši un 78 sievietes) no 27 valstīm. Nīderlande bija vienīgā, kuru pārstāvēja maksimāli atļautais sportistu skaits — 18 sportisti. 

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Biatlons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Biatlons]] [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles|2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Tās notika Džandzjakou biatlona centrā, Džandzjakou no 2022. gada 5. februāra līdz 19. februārim. Sacensībās tika aizvadītas 11 disciplīnas — 5 vīriešu, 5 sieviešu un 1 jauktajām komandām. Sacensībās startēja 212 sportisti (107 vīrieši un 105 sievietes) no 30 valstīm.

Olimpiskās medaļas biatlonā izcīnīja 7 valstu pārstāvji. Visvairāk medaļu, 14 medaļas (6 zelta, 2 sudraba un 6 bronzas medaļas) izcīnīja Norvēģijas sportisti. No visiem medaļniekiem 14 sportisti izcīnīja vairāk kā vienu olimpisko medaļu. No šiem sportistiem trīs izcīnīja piecas medaļas — norvēģis Juhanness Tīngnēss Bē (4 zelta un 1 bronzas medaļa), francūzis Kantēns Fijons Maijē (2 zelta un 3 sudraba) un norvēģiete Marte Olsbu-Reiselanne (3 zelta un 2 bronzas medaļas).

## Kvalifikācija

Maksimālais sportistu skaits, kas varēja kvalificēties distanču slēpošanai, bija 210 sportisti (105 vīrieši un 105 sievietes). Pirmie 93 kvotu sadalījumi katram dzimumam tika piešķirti, izmantojot Nācijas kausa izcīņas rezultātu kombināciju. 

## Sacensību kalendārs
Pirmās sacensības biatlonā notika 2022. gada 5. februārī, bet pēdējās 19. februārī.

 — fināls (medaļu izcīņa)

## Medaļnieki

### Vīrieši

### Sievietes

### Jaukti


## Medaļu statistika
### Sportisti ar vairākām medaļām

### Medaļu sadalījums starp valstīm

## Pārstāvētās valstis un sportisti

Biatlonā startēja 212 sportisti (107 vīrieši un 105 sievietes) no 30 valstīm. Visvairāk sportistu, 12 sportisti, bija pārstāvēti no Francijas un Norvēģijas.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Bobslejs 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

[250px|thumb|Sacensību norises vieta — [Jaņcjinas bobsleja un kamaniņu trase.]]

**[[Bobslejs]] [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles|2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Jaņcjiņas bobsleja un kamaniņu trasē no 2022. gada 13. februāra līdz 20. februārim. Bobslejā tika aizvadītas 4 disciplīnas (2 sievietēm un 2 vīriešiem), kas ir par vienu vairāk nekā iepriekšējās 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensībās startēja 165 sportisti (119 vīrieši un 46 sievietes) no 23 valstīm.

2018. gadā jūlijā Starptautiskā Olimpiskā komiteja izlēma, ka bobsleja sacensības tiek papildinātas ar vēl vienu sieviešu disciplīnu — monobobu.

## Kvalifikācija
* 

Maksimālais sportistu skaits, kas varēja kvalificēties bobslejā bija 170 sportisti (124 vīrieši, 46 sievietes). Kvalifikācijas pamatā ir pasaules rangs 2021/2022.gada sezonā līdz 2022.gada 16.janvārim. Pilotiem bija jāpiedalās astoņās dažādās sacīkstēs trijās dažādās trasēs, un kvalifikācijas periodā bija jābūt ierindotam vismaz piecās sacīkstēs divās dažādās trasēs. Turklāt pilotam ir jābūt starp 50 labākajiem vīriešiem vai 40 labākajiem sieviešu sacensībās.

## Sacensību kalendārs
Pirmie braucieni bobslejā notika 2022. gada 13. februārī, bet pēdējie 20. februārī.

 — sacensības;  — sacensības un/vai medaļu izcīņa.

## Medaļnieki

### Vīrieši

### Sievietes


## Medaļu statistika
### Medaļu sadalījums starp valstīm

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Bobslejā startēja 165 sportisti (119 vīrieši un 46 sievietes) no 23 valstīm. Visvairāk sportisti, 18 sportisti, bija pārstāvēti no Kanādas un Vācijas.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Daiļslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

[thumb|Sacensību norises vieta — [Galvaspilsētas iekštelpu stadions]]

**[[Daiļslidošana]] [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles|2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Galvaspilsētas iekštelpu stadionā, Pekinā no 2022. gada 4. februāra līdz 20. februārim. Daiļslidošanā tika aizvadītas 5 disciplīnās (1 vīriešu, 1 sieviešu un 3 jauktās). Sacensībās startēja 148 sportisti (74 vīrieši un 74 sievietes) no 32 valstīm. Pirmo reizi daiļslidošanā startēja vienāds vīriešu un sieviešu skaits.

## Kvalifikācija

Maksimālais sportistu skaits, kas varēja kvalificēties daiļslidošanas sacensībām bija 144 sportisti, taču tas tika palielināts uz 149 sportistiem. No vienas valsts maksimāli varēja startēt 18 sportisti (9 vīrieši un 9 sievietes).

## Sacensību kalendārs
Pirmās sacensības daiļslidošanā notika 2022. gada 4. februārī, bet pēdējās 20. februārī.

 — sacensības;  — medaļu izcīņa;  — paraugdemonstrējumi *(Exhibition Gala)*

## Medaļnieki

## Medaļu statistika
### Medaļu sadalījums starp valstīm

## Pārstāvētās valstis un sportisti

Daiļslidošanā startēja 148 sportisti (74 vīrieši un 74 sievietes) no 32 valstīm. Krievijas Olimpiskā komiteja bija vienīgā, kas startēja ar maksimālo atļauto sportistu skaitu — 18 sportisti (9 vīrieši un 9 sievietes).

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Distanču slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Distanču slēpošana]] [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles|2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Džandzjakou slēpošanas centrā, Džandzjakou no 2022. gada 5. februāra līdz 20. februārim. Distanču slēpošanā tika aizvadītas 12 disciplīnas (6 vīriešiem un 6 sievietēm). Sacensībās startēja 298 sportisti (149 vīrieši un 149 sievietes) no 53 valstīm. Pirmo reizi distanču slēpošanā startēja vienāds vīriešu un sieviešu sportistu skaits.

## Kvalifikācija
* 

Maksimālais sportistu skaits, kas varēja kvalificēties distanču slēpošanai bija 296 sportisti (148 vīrieši un 148 sievietes). No vienas valsts maksimāli varēja startēt 16 sportisti (8 vīrieši un 8 sievietes). Sportistiem, lai kvalificētos olimpiskajām spēlēm, bija jāiegūst punkti FIS Distanču slēpošanas rangā 2020/2021. gada sezonā. 

## Sacensību kalendārs
Pirmās sacensības distanču slēpošanā notika 2022. gada 5. februārī, bet pēdējās 20. februārī.

 — fināls (medaļu izcīņa)

## Medaļnieki

### Vīrieši
}()
| 
| 
| 
| 
|-
! Sprints()
| 
| 
| 
| 
|-
! Komandu sprints()
| Ēriks ValnessJuhanness Hesflots Klēbo
| Īvo NiskanensJoni Meki
| Aleksandrs BoļšunovsAleksandrs Terentjevs
| 
|-
! Stafete (4 x 10 km)()
| Aleksejs ČervotkinsAleksandrs BoļšunovsDeniss SpicovsSergejs Ustjugovs
| Emīls IversensPols GolbergsHanss Kristers HolunnsJuhanness Hesflots Klēbo
| Rišārs ŽuvsIgo LapalīKlemāns ParissMoriss Manifikā
| 
|}
Distance tika saīsināta līdz 28,4 km spēcīgā vēja un zemās temperatūras dēļ.

### Sievietes


## Medaļu statistika
### Medaļu sadalījums starp valstīm

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Distanču slēpošanā startēja 298 sportisti (149 vīrieši un 149 sievietes) no 53 valstīm. Krievijas Olimpiskā komiteja, Norvēģija un Zviedrija startēja ar maksimālo atļauto sportistu skaitu — 16 sportisti (8 vīrieši un 8 sievietes). 

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Frīstaila slēpošana]] [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles|2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou un Šoganas ''Big Air'', Pekinā no 2022. gada 3. februāra līdz 19. februārim. Frīstaila slēpošanā tika aizvadītas 13 disciplīnas (6 vīriešiem, 6 sievietēm un 1 jauktā), kas ir par trim disciplīnām vairāk, nekā iepriekšējās olimpiskajās spēlēs. Sacensībās startēja 273 sportisti (142 vīrieši un 131 sieviete) no 26 valstīm.

2018. gada jūlijā, Starptautiskā Olimpiskā komiteja izlēma frīstaila slēpošanas programmai pievienot papildus trīs disciplīnas — vīriešu un sieviešu *Big Air*, kā arī jaukto komandu akrobātiku.

Sniega trases priekš *Big Air* un sloupstaila disciplīnām veidoja Latvijas uzņēmums "We Build Parks".

## Kvalifikācija
* 

Maksimālais sportistu skaits, kas varēja kvalificēties frīstaila slēpošanai, bija 284 sportisti. Vienu valsti maksimāli varēja pārstāvēt 32 sportisti (16 vīrieši un 16 sievietes). Sportistu kvalifikācijas periods olimpiskajām spēlēm bija no 2020. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim. Automātiski olimpiskajām spēlēm kvalificējās 30 labākie sportisti šajā periodā. 

## Sacensību kalendārs
Pirmās sacensības frīstaila slēpošanā notika 2022. gada 3. februārī, bet pēdējās 19. februārī.

 — sacensības;  — medaļu izcīņa

## Medaļnieki


### Vīrieši

### Sievietes

### Jaukti


## Medaļu statistika
### Medaļu sadalījums starp valstīm

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Frīstaila slēpošanas sacensībās startēja 273 sportisti (142 vīrieši un 131 sieviete) no 26 valstīm. ASV bija vienīgā no valstīm, kura bija pārstāvēta ar maksimālo atļauto sportistu skaitu — 32 sportistiem (16 vīrieši un 16 sievietes).

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Kamaniņu braukšana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

[250px|thumb|Sacensību norises vieta — [Jaņcjinas bobsleja un kamaniņu trase.]]

**[[Kamaniņu braukšana]] [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles|2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Jaņcjinas bobsleja un kamaniņu trasē, Jaņcjinas rajonā, Pekinas piepilsētā no 2022. gada 5. februāra līdz 10. februārim. Sacensības notika 4 disciplīnās (1 vīriešiem, 1 sievietēm, 1 open, 1 jaukti). Kamaniņu braukšanā kopumā startēja 106 sportisti (71 vīrietis un 35 sievietes) no 26 valstīm.

Olimpiskās medaļas izcīnīja 5 valstu pārstāvji. Visvairāk medaļu izcīnīja Vācijas sportisti, kopumā 6 medaļas (4 zelta un 2 sudraba). Kopumā 6 sportisti izcīnīja pa divām olimpiskajām medaļām. No viņiem četri Vācijas sportisti — Tobiass Arlts, Natālija Geizenbergere, Johanness Ludvigs un Tobiass Vendls — katrs izcīnīja divas zelta medaļas (katrs vienu zelta medaļu individuālajā disciplīnā un kopā visi vienu medaļu komandu sacensībās).

Latviju šajā sporta veidā pārstāvēja 10 sportisti. Latvijas kamaniņu braucēju komanda izcīnīja bronzas medaļas komandu stafetē. Individuālajās disciplīnās labāko rezultātu izcīnīja Kristers Aparjods ― 4. vieta.

## Kvalifikācija
* 

Maksimālais sportistu skaits, kas varēja kvalificēties, bija 106 sportisti. Kvalifikācijas pamatā bija olimpiskās sezonas uzkrātie punkti no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 10. janvārim. Sākotnēji bija paredzēts, ka kvalificēsies ne vairāk kā 35 vīrieši, 35 sievietes un 18 divnieku komandas. Vienu valsti maksimāli varēja pārstāvēt 6 sportisti (3 vīrieši un 3 sievietes) un divas divnieku komandas, kopā 10 sportisti. Ķīnai, kā rīkotājvalstij, bija tiesības pieteikt sportistus visās disciplīnās. Komandu stafetē varēja startēt tās valstis, kuras bija pārstāvētas individuālajos pasākumos, ja valsts spēja izmantot jaukto komandu priekš šīs disciplīnas.

## Sacensību kalendārs
Kamaniņu braukšanā pirmās sacensības notika 2022. gada 5. februārī, bet beidzamās 10. februārī.

 — sacensības;  — sacensības un/vai medaļu izcīņa.

## Medaļnieki



## Medaļu statistika
### Sportisti ar vairākām medaļām

### Medaļu sadalījums starp valstīm

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Kamaniņu braukšanas sacensības startēja 106 sportisti (71 vīrietis un 35 sievietes) no 26 valstīm. Pirmo reizi kamaniņu braukšanā debitēja Īrija. No Austrijas, Krievijas Olimpiskās komitejas un Vācijas startēja maksimālais atļautais sportistu skaits kamaniņu braukšanā — 10 sportisti.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Kērlings 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

[thumb|[Pekinas nacionālais ūdenssporta centrs|Nacionālais ūdenssporta centrs — kērlinga sacensību norises vieta.]]

**[[Kērlings]] [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles|2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Nacionālajā ūdenssporta centrā, Pekinā no 2022. gada 2. februāra līdz 20. februārim. Kērlingā tika aizvadīti 3 turnīri (disciplīnas) — 1 vīriešu, 1 sieviešu un 1 jaukto pāru.  

Sacensībās startēja 30 dažādas kērlingu komandas, katrā no disciplīnām piedalījās 10 valstu komandas. Sportistu kopējais skaits kērlingā bija 120 sportisti (60 sievietes un 60 vīrieši) no 14 valstīm. Vīriešu un sieviešu turnīros, komandas veidoja 5 sportisti, bet jaukto pāru turnīrā komandu veido divi sportisti.

## Kvalifikācija
* 

Kvalifikācija vīriešu un sieviešu kērlingu turnīriem ziemas olimpiskajās spēlēs tika noteikta pēc divām metodēm. No 2021. gada pasaules čempionāta kērlingā, kvalificējās 6 kērlinga komandas. 3 komandas kvalificējās no olimpiskā kvalifikācijas turnīra. 

Jaukto pāru turnīrā tika palielināts startējošo komandu skaits no 8 uz 10 komandām. No 2021. gada pasaules čempionāta kērlingā jauktajiem pāriem kvalificējās septiņas labākās komandas. Savukārt no olimpiskā kvalifikācijas turnīra, kvalificējās divas labākās komandas. 

Ķīnas kērlinga komandas katram turnīram kvalificējās automātiski kā olimpisko spēļu rīkotājvalsts.

## Sacensību kalendārs
Kērlinga sacensībās sākās divas dienas pirms atklāšanas ceremonijas, 2. februārī, un beidzās pēdējā spēļu dienā, 20 februārī. Pirmais no turnīriem tika aizvadīts jaukto pāru turnīrs no 2. līdz 8. februārim, vīriešu turnīrs tika aizvadīts no 9. līdz 19. februārim, bet sieviešu turnīrs no 10. līdz 20. februārim. 

 — grupu turnīrs;  — pusfināls;  — bronzas medaļas izcīņa;  — fināls (zelta medaļas izcīņa).

## Medaļnieki



### Medaļu sadalījums starp valstīm

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Tālāk norādītas valstis, kas pārstāvētas kērlinga sacensībās ar sportistu skaitu. Kērlinga turnīrā kopā startēja 120 sportisti (60 vīrieši un 60 sievietes) no 14 valstīm. 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Hokejs 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

[thumb|[Pekinas nacionālais iekštelpu stadions — viena no arēnām, kur notika hokeja turnīrs.]]
[thumb|[Vukesonas arēna — viena no arēnām, kur notika hokeja turnīrs.]]

**[[Hokejs]] [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles|2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no oficiālajiem 15 sporta veidiem, kas bija iekļauti olimpisko spēļu programmā. Sacensības tika aizvadītas Nacionālajā iekštelpu stadionā un Vukesonas arēnā, Pekinā no 2022. gada 4. februāra līdz 20. februārim. Sacensībās ietilpa divi turnīri — vīriešu un sieviešu turnīrs. Kopumā hokejā startēja 13 valstu hokeja izlases, vairākām no valstīm bija gan vīriešu, gan sieviešu komanda. Vīriešu turnīrā startēja 12 komandas, bet sieviešu — 10 komandas. Vīriešu komandā maksimālais pieteikto spēlētāju skaits bija 25, bet sieviešu — 23. Kopā sacensībās piedalījās 530 sportisti (300 vīrieši un 230 sievietes).

## Kvalifikācija
2021. gada 22. decembrī Nacionālā hokeja līga un Nacionālās hokeja līgas Spēlētāju asociācija paziņoja, ka NHL spēlētāji nepiedalīsies 2022. gada olimpisko spēļu hokeja turnīrā, pamatojot to ar COVID-19 ietekmi uz NHL kalendāru un atceltajām spēlēm.

;Olmpiskajiem turnīriem kvalificējušās izlases

### Vīrieši
Turnīram kvalificējās 12 komandas — 8 labākās pēc IIHF Pasaules reitinga (pēc 2019. gada Pasaules čempionāts hokejā), rīkotājvalsts — Ķīna un 3 komandas, kuras noteiks olimpiskajos kvalifikācijas turnīros. Komandas tiks sadalītas 3 grupās.

thumb|600px|center|Kvalifikācijas turnīra grafiks

#### E grupa
Turnīrs notika Arēnā Rīga, Rīgā.

----

----

### Sievietes
Turnīram kvalificējās 10 komandas — 6 labākas izlases pēc IIHF Pasaules reitinga, rīkotājvalsts Ķīna un 3 komandas olimpiskajos kvalifikācijas turnīros. Komandas sadalītas divās grupās.

## Sacensību kalendārs
Hokeja pirmās sacensības sāksies ar sieviešu turnīra spēlēm 2022. gada 3. februārī, bet sieviešu turnīra fināls tiks aizvadīts 17. februārī. Savukārt vīriešu turnīrs sāksies 2022. gada 9. februārī, bet noslēgsies 20. februārī.

 — grupu turnīrs;  — Izslēgšanas kārta (*Playoff*);  — Ceturdaļfināls;  — Pusfināls;  — Bronzas medaļas izcīņa;  — fināls (zelta medaļas izcīņa)

## Turnīrs

### C grupa

----

----

## Izslēgšanas spēles

### Kvalifikācijas izslēgšanas spēles

----

----

----

### Ceturtdaļfināli

----

----

----

### Pusfināli

----

### Bronzas medaļas spēle

### Fināls

## Medaļnieki



### Medaļu sadalījums starp valstīm

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Hokeja turnīrā kopā startēs 530 sportisti (300 vīrieši un 230 sievietes) no 13 valstīm. Vīriešu hokeja komandu veidoja 25 spēlētāji, bet sieviešu komandu — 23 spēlētājas. Pirmo reizi hokejā olimpiskajās spēlēs bija pārstāvēta Dānija un Ķīna.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Snovbords]] [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles|2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou un Šoganas Big Air, Pekinā no 2022. gada 5. februāra līdz 15. februārim. Snovbordā tika aizvadītas 11 disciplīnas (5 vīriešu, 5 sieviešu un 1 jauktā), kas ir par vienu vairāk, nekā iepriekšējās olimpiskajās spēlēs 2018. gadā. Sacensībās kopā startēja 234 sportisti (119 vīrieši un 115 sievietes) no 31 valsts.

2018. gada jūlijā, Starptautiskā Olimpiskā komiteja, nolēma snovbordu papildināt ar jaukto komandu sacensību snovborda krosā.

Sniega trases veidoja Latvijas uzņēmums "We Build Parks".

Olimpiskās medaļas snovbordā šajās olimpiskajās spēlēs kopā izcīnīja 15 dažādu valstu pārstāvji. Visvairāk medaļas, 6 medaļas, izcīnīja Kanādas sportisti, bet ASV un Austrijas sportisti bija vienīgie, kuri spēja izcīnīt trīs zelta medaļas katrai valstij. No visiem sportistiem 5 sportisti izcīnīja pa divām medaļām. No viņiem divas zelta medaļas izcīnīja tikai amerikāniete Lindsija Džekobelisa.

## Kvalifikācija
* 
Sacensībās kopā bija noteikta 238 sportistu (119 vīrieši un 119 sievietes) kvalifikācijas norma. Maksimālais sportistu skaits, kas varēja startēt no vienas valsts bija 26 sportisti, maksimālais sportistu skaits no dzimuma — 14 sportisti. Ķīnai kā, spēļu rīkotājvalstij bija rezervētas 8 sportistu kvotas. Sportisti varēja kvalificēties snovborda sacensībām, ja startēja FIS Pasaules kausa posmā, kvalifikācijas periodā no 2019. ada 1. jūlija līdz 2022. jada 16. janvārim vai 2021. gada pasaules čempionāta snovbordā. Jaukto komandu disciplīnai kvalificējās komandas (32 snovbordisti).

Sportista kvotas disciplīnām ir norādītas zemāk esošajā tabulā. *Big air* un sloupstailam ir apvienota pasākuma kvota. 

## Sacensību kalendārs
Snovborda pirmās sacensības notika 2022. gada 5. februārī, bet pēdējas sacensības 15. februārī. 

 — sacensības;  — medaļu izcīņa.

## Medaļnieki

### Vīrieši

### Sievietes

### Jaukti


## Medaļu statistika
### Sportisti ar vairākām medaļām

### Medaļu sadalījums starp valstīm

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Snovborda sacensībās startēja 234 sportisti (119 vīrieši un 115 sievietes) no 31 valsts. ASV bija vienīgā valsts no kuras startēja maksimāli atļautais sportistu skaits 26 sportisti (12 vīrieši un 14 sievietes).

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Šorttreks 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

[thumb|Sacensību norises vieta — [Galvaspilsētas iekštelpu stadions.]]

**[[Šorttreks]] [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles|2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Galvaspilsētas iekštelpu stadionā, Pekinā no 2022. gada 5 februāra līdz 16. febrārim. Šorttrekā tika aizvadītas 9 disciplīnas (4 vīriešu, 4 sieviešu un 1 jauktā), kas ir par vienu vairāk, nekā iepriekšējās olimpiskajās spēlēs 2018. gadā. Sacensībās startēja 112 sportisti (58 vīrieši un 54 sievietes) no 23 valstīm.

2018. gada jūlijā Starptautiskā Olimpiskā komiteja paziņoja, ka šorttreka programma papildināta ar stafeti jauktajām komandām.  

## Kvalifikācija
* 

Šorttrekā bija noteikta 112 sportistu kvota (56 katram dzimumam), kas ir par astoņām mazāk nekā 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Valstīm tika piešķirtas sportistu kvotas, izmantojot 2020/2021. gada Pasaules kausa izcīņas rezultātiem. No vienas valsts maksimāli varēja startēt 10 sportisti, 5 no katra dzimuma. Ķīnai, kas bija olimpisko spēļu rīkotājvalsts, bija piešķirta viena kvota katrā no disciplīnām, kopā 10 sportistiem. Komandu statefēs varēja startēt 8 vīriešu un 8 sieviešu komandas, kā arī 10 jauktās komandas. 

## Sacensību kalendārs
Šorttreka pirmās sacensības notika 2022. gada 5. februārī, bet pēdējās sacensības 16. februārī.

 — priekšsacīkstes;  — medaļu izcīņa.

## Medaļnieki

### Vīrieši

### Sievietes

### Jaukti


### Medaļu sadalījums starp valstīm

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Šorttreka sacensībās startēja 112 sportisti (58 vīrieši un 54 sievietes) no 23 valstīm. Ar maksimāko atļauto sportistu skaitu (10 sportisti, jeb 5 no katra dzimuma) bija pārstāvētas 6 valstis — Dienvidkoreja, Itālija, Kanāda, Krievijas Olimpiskā komiteja, Ķīna un Nīderlande. 

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Tramplīnlēkšana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Tramplīnlēkšana]] [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles|2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Nacionālajā tramplīnlēkšanas centrā Džandzjakou no 2022. gada 5. februāra līdz 14. februārim. Tramplīnlēkšanā tika aizvadītas 5 disciplīnas (3 vīriešu, 1 sieviešu un 1 jauktā), kas ir par vienu disciplīnu vairāk nekā iepriekšējās olimpiskajās spēlēs 2018. gadā. Sacensībās startēja 105 sportisti no 22 valstīm.

2018. gada jūlijā Starptautiskā Olimpiskā komiteja izlēma tramplīnlēkšanu papildināt ar jaukto komandu sacensībām. 

## Kvalifikācija

Maksimālā sportistu kvota tramplīnlēkšanas sacensībām bija 105 sportisti (65 vīrieši un 40 sievietes). Sportistu kvotas tika piešķirtas, izmantojot FIS Pasaules kausa, FIS tramplīnlēkšanas *Grand Prix* un Kontinentālā kausa kopvērtējumus 2020/2021. un 2021/2022. gada sezonā. Ķīna varēja katrā no disciplīnām automātiski pieteikt vismaz vienu vīrieti un sievieti. Jaukto komandu disciplīnā varēja startēt valstis, kurām tramplīnlēkšanā bija kvalificējušies divi vīrieši un divas sievietes, izmantojot individuālo disciplīnu kvalifikācijas principus.

## Sacensību kalendārs
Tramplīnlēkšanas pirmās sacensības notika 2022. gada 5. februārī, bet pēdējās sacensības 14. februārī.

 — priekšsacīkstes;  — medaļu izcīņa.

## Medaļnieki

### Vīrieši

### Sievietes

### Jaukti


### Medaļu sadalījums starp valstīm

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Tramplīnlēkšanas sacensībās startēja 105 sportisti (65 vīrieši un 40 sievietes) no 22 valstīm. Visvairāk sportistu, 9 sportisti, startēja no Austrijas, Japānas, Krievijas Olimpiskās komijas, Slovēnijas un Vācijas.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Kalnu slēpošana]] [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles|2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Akmens slēpošanas trasē un Ledus upes slēpošanas trasē, Nacionālajā kalnu slēpošanas centrā, Jaņcjinas rajonā, Pekinas piepilsētā no 2022. gada 7. februāra līdz 19. februārim. Kalnu slēpošanā tika aizvadītas 11 disciplīnas (5 vīriešu, 5 sieviešu un 1 jauktā). Kalnu slēpošanā kopumā startēja 307 sportisti (157 vīrieši un 150 sievietes) no 83 valstīm. 

## Kvalifikācija
* 
Maksimālais sportistu skaits, kas varēja kvalificēties kalnu slēpošanai bija 306 sportisti. Vienu valsti maksimāli varēja pāstāvēt ne vairāk par 22 sportisti (11 vīrieši un 11 sievietes), kā arī vienā disciplīnā nevarēja piedalīties ne vairāk četri vienas valsts sportisti. Katra no valsts, kas bija pārstāvēta individuālajās disciplīnās varēja pieteikt vienu jaukto komandu. 

Sportistiem bija jāizpilda norma par noteikto iegūto minimālo kvalifikācijas FIS punktu skaitu no 2019. gada 19. jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim. Saraksts tika aprēķināts, ņemot vērā piecu labāko sacensību rezultātu tehniskajās sacensībās (milzu slaloms un slaloms) un divus labākos rezultātus ātruma sacensībās (nobrauciens, supergigants un kombinācija). 

## Sacensību kalendārs
Kalnu slēpošanā pirmās sacensības notika 2022. gada 6. februārī, bet beidzamās 19. februārī.

 — fināls (medaļu izcīņa).

## Medaļnieki

### Vīrieši

### Sievietes

### Jaukti


## Medaļu statistika
### Medaļu sadalījums starp valstīm

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Kalnu slēpošanas sacensībās startēja 307 sportisti (157 vīrieši un 150 sievietes). Kalnu slēpošana bija pārstāvošajām bagātākais sporta veids šajās olimpiskajās spēlēs. No 91 valstīm, kas startēja šajās olimpiskajās spēlēs 83 valstis bija pārstāvētas kalnu slēpošanā. Pirmo reizi kalnu slēpošanā olimpiskajās spēlēs bija pārstāvēta Haiti un Saūda Arābija. No Austrijas un Šveices startēja maksimālais atļautais sportistu skaits šajā disciplīnā — 22 sportisti (11 vīrieši un 11 sievietes).

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Skeletons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

[250px|thumb|Sacensību norises vieta — [Jaņcjinas bobsleja un kamaniņu trase.]]

**[[Skeletons]] [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles|2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Jaņcjinas bobsleja un kamaniņu trasē, Jaņcjinas rajonā, Pekinas piepilsētā no 2022. gada 10. februāra līdz 12. februārim. Skeletonā tika aizvadītas divas disciplīnas. Sacensībās startēja 50 sportisti (25 vīrieši un 25 sievietes) no 21 valsts. Pirmo reizi skeletonā startēja vienāds sieviešu un vīriešu skaits.

Olimpiskās medaļas skeletonā šajās olimpiskajās spēlēs izcīnīja 4 valstu pārstāvi. Vācija bija vienīgā valsts, kura izcīnīja 3 olimpiskās medaļas, 2 zelta un 1 sudraba. Austrālijas, Kīņas un Nīderlandes olimpiskie medaļnieki bija pirmie sportisti savām valstīm skeletonā izcīnīja olimpiskās medaļas.

Latviju šajā sporta veidā pārstāvēja trīs sportisti. No viņiem labāko rezultātu izcīnīja Martins Dukurs, kurš vīriešu skeletonā ieguva 7. vietu.

## Kvalifikācija
* 

Sacensībās bija noteikta 50 sportistu kvota jeb 25 sportisti no katra dzimuma. No vienas valsts maksimāli varēja startēt 6 sportisti (3 no katra dzimuma).

Kvotu sadalei tika izmantots Pasaules ranga saraksts uz 2022. gada 16. janvāri. Sportisti tika sarindoti pēc viņu labākajiem septiņiem rezultātiem. Sacensības no kurām tika ņemti kvalifikācijas rezultāti notika no 2020. gada 15. oktobra līdz 2022. gada 16. janvārim. Tas nozīmēja, ka olimpiskā kvalifikācija tiek izveidota, izmantojot 2021/2022. gada sezonas Pasaules kausa sacīkstes, kā arī ietvēra rezultātus no starpkontinetā, Eiropas un Amerikas kausa izcīņas.

## Sacensību kalendārs
Skeletonā pirmās sacensības notika 2022. gada 10. februārī, bet beidzamās 12. februārī. Medaļas tika pasniegtas labākajiem sportistiem summējot četru braucienu kopsummu.

 — sacensības;  — sacensības un/vai medaļu izcīņa.

## Medaļnieki



## Medaļu statistika
### Medaļu sadalījums starp valstīm

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Skeletona sacensībās startēja 50 sportisti (25 vīrieši un 25 sievietes) no 21 valsts. Krievijas Olimpiskā komiteja un Vācija startēja ar maksimāli atļauto sportistu skaitu — 6 sportisti (3 vīrieši un 3 sievietes). Amerikāņu Samoa, ASV Virdžīnas un Puertoriko pirmo reizi bija pārstāvētas skeletonā olimpiskajās spēlēs.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Ziemeļu divcīņa 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Ziemeļu divcīņa]] [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles|2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Nacionālajā slēpošanas centrā un Nacionālajā tramplīnlēkšanā centrā, Džandzjakou no 2022. gada 9. februāra līdz 17. februārim. Ziemeļu divcīņā tika aizvadītas 3 disciplīnas (visas vīriešiem). Sacensībās startēja 55 sportisti no 18 valstīm. Ziemeļu divcīņa bija vienīgais sporta veids šajās olimpiskajās spēlēs, kurā startēja tikai vīrieši.

## Kvalifikācija
* 

Maksimālā sportistu kvota ziemnmeļu divcīņas sacensībām bija 55 sportisti. No vienas valsts varēja startēt ne vairāk kā pieci sportisti. Sportisti bija tiesīgi piedalīties sacensībās, ja viņi bija ieguvuši punktus Pasaules vai Kontinentālakās kausa sacensībās kvalifikācijas periodā no 2020. gada jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim. 

## Sacensību kalendārs
Tramplīnlēkšanas pirmās sacensības notika 2022. gada 5. februārī, bet pēdējas sacensības 14. februārī.

 — priekšsacīkstes;  — medaļu izcīņa.

## Medaļnieki


### Vīrieši


### Medaļu sadalījums starp valstīm

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Ziemeļu divcīņas sacensībās startēja 55 sportisti (visi vīrieši) no 18 valstīm. ASV, Austrija, Francija, Japāna, Norvēģija, Somija un Vācija startēja ar atļauto maksimāko sportistu skaitu ziemeļu divcīņā — 5 sportisti.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Oskara Kalpaka iela

**Oskara Kalpaka iela** var būt:

* Oskara Kalpaka iela — iela Liepājā;
* Oskara Kalpaka iela — iela Aucē;
* Oskara Kalpaka iela — iela Lubānā;
* Oskara Kalpaka iela — iela Madonā;
* Oskara Kalpaka iela — iela Ogrē;
* Oskara Kalpaka iela — iela Sabilē;
* Oskara Kalpaka iela — iela Siguldā;
* Oskara Kalpaka iela — iela Skrundā;
* Pulkveža Oskara Kalpaka iela — iela Jelgavā;
* O. Kalpaka iela — iela Gulbenē;
* Kalpaka iela — iela Daugavpilī;
* Kalpaka iela — iela Kuldīgā.

## Skatīt arī
* Kalpaka bulvāris — iela Rīgā
* Oskara Kalpaka prospekts — iela Jūrmalā
* Kalpaka laukums — laukums Saldū
* Oskara Kalpaka laukums — laukums Jēkabpilī
* Oskars Kalpaks
* Oskara iela
Lazdiņas privātā pamatskola "Punktiņš"

**Lazdiņas privātā pamatskola "Punktiņš"** ir privāta izglītības iestāde, kas atrodas Pulkveža Oskara Kalpaka ielā 14 un Jāņa Asara ielā 12, Jelgavā, kas izmanto Montesori apmācības metodes. Punktiņa pirmsskola ir no 1,5 līdz 7 gadu vecumam, bet sākumskola no 1. līdz 6. klasei.

## Vēsture
Skola dibināta 1996. gadā un pieder SIA "Lazdiņas privātā vidusskola "Punktiņš"" (līdz 2009. gadam SIA "R.Lazdiņas privātskola "PUNKTIŅŠ"") Jāņa Asara ielā 12.
Vēlāk SIA noslēdza beztermiņa līgumu arī par netālu esošās ēkas Pulkveža Oskara Kalpaka ielā 14 īrēšanu skolas vajadzībām, kurā mācās skolēni no 1. līdz 4. klasei un pirmsskolas 3 vecākās
grupas. Sporta nodarbībām skola īrē sporta zāli *Reset* Pasta ielā 28, Jelgavā.
2019. gadā sākumskolas klasēs strādāja 7 skolotāji, angļu valodas skolotājs strādāja darba apvienošanās kārtībā. Skolā strādāja logopēds un pēc vajadzības tika pieaicināts psihologs.
No 2013. līdz 2019. gadam SIA "Lazdiņas privātā vidusskola "Punktiņš"" piederēja arī "Zaļā skola" Kārļa Baumaņa ielā 1, Valmierā.

## Izglītības programmas

* Pirmsskolas izglītības programma, 01011111
* Pamatizglītības programma, 21011111
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem, 21015811

## Atsauces
2021.—2022. gada UEFA Eiropas līgas sezona

**2021.—2022. gada UEFA Eiropas līgas sezona** bija otru nozīmīgāko Eiropas futbola klubu sacensību 51. sezona un 13. sezona ar UEFA Eiropas līgas nosaukumu. To organizēja UEFA. Sezona sākās ar kvalifikācijas spēlēm 2021. gada 3. augustā. Kvalifikācijas spēles notika līdz 26. augustam. Grupu turnīrs sākās . Sezona noslēdzās  ar finālu *[[Ramon Sanchez Pizjuan]]* stadionā Seviljā, Spānijā.

Šī bija pirmā sezona kopš UEFA Eiropas konferenču līgas izveides. Komandu skaits Eiropas līgas grupu turnīrā tika samazināts no 48 uz 32. Tika samazināts arī komandu skaits kvalifikācijā, un kvalifikācija sākta uzreiz ar 3. kārtu.

Par Eiropas līgas uzvarētājiem kļuva Frankfurtes "Eintracht" no Vācijas, kas finālā pēcspēles 11 metru sitienu sērijā pieveica Skotijas klubu Glāzgovas "Rangers". Tas *Eintracht* bija otrais tituls. Iepriekšējo reizi klubs bija uzvarējis 1980. gadā, kad turnīrs tika saukts par UEFA kausu. Uzvarētāji ieguva tiesības spēlēt 2022.—2023. gada UEFA Čempionu līgas grupu turnīrā, kā arī 2022. gada UEFA Superkausā.

## Kalendārs

## Kvalifikācija

### 3. kvalifikācijas kārta
3. kvalifikācijas kārtas izloze notika . Pirmās spēles notika 3. un 5. augustā, bet atbildes spēles 10. un 12. augustā. Uzvarētāji kvalificējās izslēgšanas (*play-off*) kārtai, bet zaudētāji sezonu turpinās UEFA Eiropas konferenču līgas kvalifikācijas izslēgšanas kārtā.

|+Čempionu zars

|}

|+Pamata zars

|}

### Izslēgšanas kārta
*Play-off* kārtas izloze notika . Pirmās spēles notika 17.—19. augustā, bet atbildes spēles 26. augustā. Uzvarētāji kvalificēsies Eiropas līgas grupu turnīram, bet zaudētāji sezonu turpinās UEFA Eiropas konferenču līgas grupu turnīrā.

|}

## Grupu turnīrs

### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

## Izslēgšanas spēles
### Sešpadsmitdaļfināli
Izslēgšanas spēļu pirmās kārtas jeb sešpadsmitdaļfinālu izloze notika .

|}

### Astotdaļfināli

|}
**Piezīmes:**

### Ceturtdaļfināli

|}

### Pusfināli

|}

### Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Darema

**Darema** var būt:

* Darema — pilsēta Anglijā
* Darema — pilsēta ASV, Ziemeļkarolīnā
* Darema — Anglijas ceremoniālā grāfiste
Tamira Mensa-Stoka

**Tamira Mensa-Stoka** (; dzimusi ) ir afroamerikāņu brīvā stila cīkstone, 2020. gada vasaras olimpisko spēļu čempione.

## Biogrāfija
Tamira dzimusi Čikāgā, Ilinoisas štatā, un uzaugusi Hjūstonas priekšpilsētā, Teksasā. Viņas tēvs ir ganietis, kas no Ganas Amerikas Savienotajās Valstīs ieceļojis 30 gadu vecumā, bet māte ir no Ilinoisas.

Tamira mācījās Keitijas vidusskolā, Teksasā, un sākumā nodarbojās ar vieglatlētiku. Viņa pievienojās cīkstoņiem otrajā kursā, 15 gadu vecumā, pēc tam, kad māsa un cīņas sporta treneris Marks Balsers pārliecināja viņu piedalīties cīņas treniņā.

2010. un 2011. gadā viņa kļuva par Teksasas vidusskolas meiteņu čempioni, pēc tam, kad 2009. gadā bija otrā. 2010. gadā viņa kļuva arī par ASV junioru vicečempioni.

Pēc vidusskolas Tamira apmeklēja Veilenda baptitu universitāti (*Wayland Baptist University*). 2013. gadā viņa bija trešajā un 2015. gadā pirmajā vietā ASV Universitāšu čempionātā.

## Karjera
Lai gan Tamira uzvarēja 2016. gada ASV olimpiskajās atlases sacensībās svara klasē līdz 68 kg, neviena no ASV cīkstonēm nebija nodrošinājusi vietu, lai 2016. gada Rio olimpiskajās spēlēs varētu startēt attiecīgajā 68 kg svara kategorijā, tāpēc viņa uz Brazīliju brauca kā treniņa partnere citām komandas cīkstonēm, kurām bija tiesības startēt citās svara kategorijās.

2019. gada pasaules čempionātā viņa izcīnīja zelta medaļu 68 kg svara kategorijā, kā arī kvalificējās pārstāvēt ASV 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Viņa bija viena no trim ASV zelta medaļniecēm 2019. gada pasaules čempionātā, kas bija pirmais gadījums, kad ASV delegācija vienā pasaules čempionātā izcīnīja trīs zelta medaļas sieviešu cīņas sacensībās. 2018. gada pasaules čempionātā Tamīra izcīnīja bronzas medaļu.

2021. gada 3. augustā 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņa izcīnīja olimpisko zelta medaļu svara kategorijā 68 kg, pēc tam, kad finālā ar 4:1 uzvarēja Nigērijas cīkstoni Blesingu Oborududu. Viņa kļuva par pirmo afroamerikāņu cīkstoni, kas izcīnījusi olimpisko zeltu un tikai otro amerikānieti, kas ieguvusi zeltu, pēc Helēnas Marulisas 2016. gadā.

## Privātā dzīve
2016. gadā Mensa-Stoka apprecējās ar Džeikobu Stoku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Albērs

**Albērs** var būt:

* Albērs I; (*Albert I*; 1848—1922) — Monako firsts (1889—1922);
* Albērs II (*Albert II*; 1958) — Monako firsts (no 2005. gada);
* A. Albērs (*A. Albert*) — franču regbists;
* Ogists Albērs (*Auguste Albert*) — franču burātājs.

## Skatīt arī
* Albērss
Kurmenes iela (Rīga)

**Kurmenes iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Bieriņu apkaimē, pilsētas daļā Mārupē. Kurmenes iela sākas krustojumā ar Cēres ielu, turpinās dienvidu virzienā un beidzas pie Rīgas robežas krustojumā ar Sīpeles ielu, taču turpinās Mārupes novadā, Mārupē ar tādu pat nosaukumu Kurmenes iela. Ielas kopējais garums ir 330 metri, tā klāta ar asfalta un grants segumu. Kurmenes ielā ir tikai savrupmāju apbūve .

Iela nosaukta Kurmenes — pagasta centra Bauskas novadā — vārdā.

## Ielu savienojumi
Kurmenes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Cēres iela (T veida krustojums)
* Sējas iela
* Sīpeles iela
* Kurmenes iela (Mārupe)

## Skatīt arī
* Bieriņi

## Atsauces
Hibiski

**Hibiski** (*Hibiscus*) ir malvu dzimtas augu ģints. Ģintī ietilpst aptuveni 300 sugas, no kurām neviena nav Latvijā sastopama savvaļā. Hibisku dabiskais izplatības areāls ir tropu, subtropu, daļēji mērenā josla. Hibiski ir lakstaugi un krūmi, atsevišķas sugas ir nelieli koki. Daudzas hibisku sugas ir dekoratīvie augi; Āfrikā un Dienvidaustrumu Āzijā tiek kultivēts šķiedraugs kaņepju hibisks jeb kenafa (*Hibiscus cannabinus*, no raupjās šķiedras tiek gatavots brezents); lieplapu hibisks (*Hibiscus tiliaceus*) ļoti bieži ir sastopams Dienvidāzijas un Dienvidaustrumu Āzijas jūrmalās un mangrovju audzēs. Bāmija jeb ēdamais hibisks nepieder hibisku ģintij, bet gan *[[Abelmoschus]]* ģintij.

## Ārējās saites
Aleksandrs Zverevs

**Aleksandrs Zverevs** (; dzimis  Hamburgā) ir profesionāls Vācijas tenisists. Augstākā vieta ATP vienspēļu rangā ir 2022. gada jūnijā sasniegtā 2. vieta.

Augstākie sasniegumi ir izcīnīta zelta medaļa 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs vīriešu vienspēlēs un divi *[[ATP Finals]]* tituli (2018, 2021). Zverevs ir arī četrkārtējs Leivera kausa ieguvējs Eiropas komandas sastāvā.

Dzimis Hamburgā, bijušo PSRS tenisistu Irinas un Aleksandra Zvereva ģimenē, tenisists ir arī viņa vecakais brālis Miša Zverevs.

## Vietas Grand Slam turnīros

|}

## Ārējās saites
Izlaušanās spēle 2: Izejas nav

**"Izlaušanās spēle 2: Izejas nav"** () ir 2021. gada ASV psiholoģiskā šausmu filma. Filmas režisors ir Ādams Robitels, scenārija autori ir Vills Honlijs, Marija Melnika, Denjels Tačs un Orens Uzjels. Šis ir tupinājums 2019. gada filmai "Izlaušanās spēle". Savās lomās ir atgriezušās Teilore Rasela, Logans Milers un Debora Enna Volla, pārējās lomas atveido Indija Mūra, Holanda Rodena, Tomass Kokverels un Karlito Olivero. Filma ir par sešu cilvēku grupu, kas mēģina izdzīvot jaunā daudz nāvējošākā izlaušanās spēlē.

Pēc pirmās filmas finansiālajiem panākumiem 2019. gadā, studija *[[Columbia Pictures]]* uzsāka turpinājuma izstrādi. Robitels atkal tika apstiprināts kā režisors. Filmēšana norisinājās Keiptaunā, Dienvidāfrikā, no 2019. gada augusta līdz septembrim.

Filmas "Izlaušanās spēle 2: Izejas nav" pasaules pirmizrāde notika  Austrālijā, bet ASV kinoteātros to sāka demonstrēt , uzreiz pēc COVID-19 pandēmijas atvieglojumu ieviešanas. Filmas starptautiskie kases ieņēmumi ir  ASV dolāru un tā ir saņēmusi dažādas kritiķu atsauksmes, kas slavē sarežģītās mīklas, kas jāatrisina galvenajiem varoņiem, taču atzīmēja, ka filma nespēja pārspēt iepriekšējo filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazā Nometņu iela

**Mazā Nometņu iela** var būt:

* Mazā Nometņu iela (Jūrmala)
* Mazā Nometņu iela (Rīga)

## Skatīt arī
* Nometņu iela