open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Josefs Jandačs

**Josefs Jandačs** (; dzimis  Berounā) ir čehu hokeja treneris un bijušais hokejists.

## Karjera
Spēlēt hokeju sācis dzimtās pilsētas Berounas klubā *TJ Lokomotiva*. 14 gadu vecumā pārgāja uz HC Kladno jauniešu komandu. Tomēr pēc trīs gadiem atgriezās Berounā. 1985. gadā debitēja kluba pieaugušo komandā. 1993. gadā, kad komanda iekļuva Čehijas 1. līgā, ģimenes apstākļu un veselības problēmu dēļ beidza spēlētāja karjeru .

1994. gadā kļuva par Dienvidkorejas kluba Seulas "Seoktop" treneri. Vēlāk strādājis ar Berounas "Medvědi", *HK Kralupy nad Vltavou* un Prāgas "Slavia" jauniešu komandu, kā arī uz neilgu laiku atkal atgriezās Dienvidkorejā. No 2001. līdz 2003. gadam bija Liberecas "Bílí Tygři" galvenais treneris, bet no 2004. līdz 2008. gadam strādājis klubā *HC České Budějovice*. No 2008. līdz 2010. gadam bija Vladimīra Rūžičkas asistents Čehijas izlasē.

2010.—2011. gada sezonā strādāja kā HC Pardubice galvenais treneris, bet 2011.—2012. gada sezonu aizvadīja Prāgas "Sparta". Jandača vadībā komanda uzvarēja regulārajā čempionātā, bet izslēgšanas spēlēs aizkļuva līdz ceturtdaļfinālam.

Pirms 2012.—2013. gada sezonas, kļuva par KHL kluba Prāgas "Lev" galveno treneri, stājoties amatā vienlaicīgi ar ģenerālmenedžeri Normundu Sējēju. Tomēr pēc vairākiem neapmierinošiem rezultātiem 2012. gada 27. oktobrī tika atbrīvots no amata. Drīz pēc tam Jandačs atgriezās Prāgas "Sparta". 2013.—2014. gada sezonā viņa vadībā komanda izcīnīja bronzas medaļas Čehijas Ekstralīgā, bet 2015.—2016. gada sezonā iekļuva finālā, kur ar 2:4 sērijā piekāpās Liberecas "Bílí Tygři".

2015. gadā atkal pievienojās Čehijas izlases treneru korpusam, kļūstot par Vladimīra Vūjteka asistentu. 2016. gada janvārī tika apstiprināts, ka, Vūjtekam amatu atstājot, Jandačs kļūs par Čehijas izlases galveno treneri pēc 2016. gada Pasaules čempionāta. Pirmais nozīmīgais turnīrs kā izlases galvenajam trenerim Jandačam bija 2016. gada Pasaules kausa izcīņa. Tajā Čehijas izlase ieņēma 3. vietu grupā un pusfinālā neiekļuva. Jandačs izlasi vadīja līdz 2018. gadam, tā arī nespējot ar komandu izcīnīt godalgas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Eliteprospects'' trenera profils
Bernšteins

**Bernšteins** ( — 'dzintars'; sieviešu dzimtē Bernšteina) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Eduards Bernšteins (*Eduard Bernstein*; 1850—1932) — vācu marksists, politikas teorētiķis un politiķis;
* Marks Bernšteins (*Марк Бернштэйн*; 1965) — baltkrievu vikipēdists, viens no aktīvākajiem Vikipēdijas krievvalodīgās sadaļas redaktoriem;
* Osips Bernšteins (*Ossip Bernstein*, *Осип Бернштейн*; 1882—1962) — Ukrainā dzimis ebreju izcelsmes šahists.
Neretva

**Neretva** (), zināma arī kā **Narenta**, ir lielākā upe Adrijas baseina austrumu daļā. Uz upes uzceltas četras hidroelektrostacijas ar augstiem aizsprostiem (vairāk kā 15 metru), kas nodrošina plūdu aizsardzību, elektroenerģijas ražošanu un ūdens uzkrāšanu. Upe izceļas ar savu dabisko vidi un ainavas daudzveidību.

Saldūdens ekosistēmas ir cietušas no pieaugošā piesārņojuma un attīstības izraisītā spiediena. Viens no Bosnijas un Hercegovinas un Horvātijas vērtīgākajiem dabas resursiem ir saldūdens resursi, kas koncentrēti avotos un upēs ar dzidru ūdeni. Neretvas baseins satur nozīmīgākos saldūdens krājumus un atrodas starp citām reģiona nozīmīgākajām upēm — Drinu austrumos, Unu un Savu rietumos.

Neretvas izceļas starp citām Dināru kalnienes upēm ar daudzveidīgo ekosistēmu, floru un faunu, kā arī kultūras un vēsturisko mantojumu (piemēram, Mogorjelo romiešu villa pie Čapļinas pilsētas).

## Atsauces

## Ārējās saites
Trauksmes cēlējs

**Trauksmes cēlējs** ir persona, kas atklāj jebkāda veida informāciju par darbībām, kas tiek uzskatītas par nelikumīgām, neētiskām vai nepareizām privātas vai publiskas organizācijas ietvaros. Iespējamo pārkāpuma informāciju var klasificēt dažādos veidos: organizācijas noteikumu, likumu, regulu pārkāpumi, drauds sabiedrības vai nacionālajai drošībai, kā arī krāpniecība vai korupcija. Personas, kas kļūst par trauksmes cēlējiem, informāciju par apsūdzībām var publiskot iekšēji vai ārēji. Iekšēji publiskojot informāciju, trauksmes cēlējs informāciju nodod tādiem cilvēkiem kā savs tiešais vadītājs. Ārēji trauksmes cēlējs informāciju var nodot trešajai pusei ārpus iesaistītās organizācijas, tādai kā plašsaziņas līdzekļi, valdības, tiesībsargājošās iestādes vai iespējami iesaistītās organizācijas. Tomēr trauksmes cēlēji riskē saskarties ar spēcīgām represijām no tiem, ko viņi apsūdz pārkāpumos.

Šī iemesla dēļ daudzās valstīs pastāv likumi trauksmes cēlēju aizsardzībai. Pastāv arī trešās puses organizācijas, kas iespēju robežās piedāvā trauksmes cēlēju aizsardzību. Trauksmes cēlēji var saskarties ar tiesisku pretdarbību, kriminālapsūdzību, sociālo stigmu vai atbrīvošanu no amata vai darba.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ibrahims Rugova

**Ibrahims Rugova** (*Ibrahim Rugova*; dzimis , miris ) bija Kosovas pirmais prezidents, literatūrzinātnieks. Ar savu nevardarbīgās pretošanas politiku iesaukts par "Balkānu Gandiju".

Rugovas ģimene piederēja kelmendi albāņu etniskajai grupai. Otrā pasaules kara laikā, kad Ibrahims piedzima, Itālijas kontrolētā Kosova bija apvienota ar Albāniju. 1945. gada janvārī viņa tēvu un vectēvu nogalināja Dienvidslāvijas komunisti.

1967. gadā Ibrahims Rugova pabeidza vidusskolu. Viņš studēja literatūru Prištinas Universitātē un Parīzes Universitātē. 1970. gados Rugova bija aktīvs žurnālists. 1984. gadā Prištinas Universitātē ieguva doktora grādu literatūrā. Pēc tam viņš strādāja par profesoru. 1988. gadā Rugova ievēlēts par Kosovas Rakstnieku savienības priekšsēdētāju.

Kopš 1974. gada Kosova baudīja autonomiju Serbijas sastāvā, bet 1989. gadā autonomija tika likvidēta. 1989. gadā Ibrahims Rugova iesaistījās politikā, bija viens no Kosovas demokrātiskās līgas dibinātājiem, un tās priekšsēdētājs.

1992. gada 24. maijā Serbijas neatzītās vēlēšanās Ibrahims Rugova ievēlēts par Kosovas Republikas prezidentu. Rugovas stratēģija Kosovas neatkarības iegūšanai bija nevardarbīga pretošanās federālajai varai, kas guva plašu albāņu atbalstu. Pēc Bosnijas kara beigām 1995. gadā atbalsts Rugovam pavājinājās. Starptautiskā sabiedrība nespēja risināt Kosovas problēmas. Kosovas albāņu radikāļi sāka uzstāt, ka vienīgais ceļš ir sākt bruņotu sacelšanos.

1997. gadā Kosovas Atbrīvošanas armija (KAA) sāka uzbrukt Serbijas paramilitārajiem un drošības spēkiem, kā arī serbu civiliedzīvotājiem un albāņu kolaboracionistiem. Serbija atbildēja ar pretspēku, kas reizēm bija nepamatots. 1998. gadā KAA bija izaugusi par pilnvērtīgu nemiernieku armiju,  albāņu bija devušies bēgļu gaitās. Ibrahims Rugova atkārtoti tika ievēlēts par prezidentu, un gada beigās saņēma Saharova balvu par domas brīvību.

Pēc tam, kad 1999. gada februārī serbi noraidīja Rambujas vienošanos, 24. martā NATO spēki sāka Dienvidslāvijas Federācijas bombardēšanu. Kosovas kara pirmās nedēļas Serbijas policija Rugovu ar ģimeni turēja mājas arestā Prištinā. Aprīļa sākumā viņš Belgradā tikās ar Dienvidslāvijas prezidentu Slobodanu Miloševiču un tika parādīts Serbijas valsts televīzijā. Ar Miloševiča un Rietumu atļauju 5. maijā Rugova ar lidmašīnu tika pārvests uz Itāliju; pēc tam viņš ar ģimeni devās uz Vāciju. 11. jūnijā NATO pārtrauca bombardēšanu, Dienvidslāvijai apsolot izvest bruņotos formējumus no Kosovas. Kosovas administrēšanu uzņēmās ANO. 30. jūlijā Rugova atgriezās Kosovā.

2000. gada parlamenta vēlēšanās Kosovas demokrātiskā līga ieguva 58 % balsu.
2002. gada 4. martā Kosovas parlaments Ibrahimu Rugovu ievēlēja par prezidentu.
2004. gada decembrī Ibrahims Rugova atkārtoti tika ievēlēts par prezidentu.
2005. gada 15. martā atkritumu konteinerā eksplodēja spridzeklis, kad garām brauca Rugovas automašīna; prezidents necieta.
2005. gada rudenī Rugovam tika atklāts plaušu vēzis, bet viņš turpināja pildīt prezidenta pienākumus.  Ibrahims Rugova mira.

## Atsauces
Augusts Bēbelis

**Ferdinands Augusts Bēbelis** (; dzimis , miris ) bija vācu marksists un politiķis. Vācijas Sociāldemokrātiskās partijas līderis no 1892. līdz 1913. gadam.

Uzaudzis trūcīgos materiālos apstākļos (tēvs mira, kad Augustam Bēbelim bija četri gadi). Iesaistījās strādnieku kustībā 1860. gadā Leipcigā. 1865. gadā uz Leipcigu pārcēlās arī Vilhelms Lībknehts. 1869. gadā, no 7. līdz 9. augustam, Eizenahā abi domubiedri nodibināja Vācijas Sociāldemokrātisko Strādnieku partiju (*Sozialdemokratische Arbeiterpartei Deutschlands*) — mūsdienu Vācijas Sociāldemokrātiskās partijas pirmsākumu. Bēbelis kļuva par šīs partijas līderi un spēja vadīt partiju, manevrējot starp dažādām partijas frakcijām. No 1867. līdz 1870. gadam bija Ziemeļvācijas savienības reihstāga deputāts, bet no 1871. līdz 1913. gadam (izņemot laiku no 1881. līdz 1883. gadam) bija Vācijas Impērijas reihstāga deputāts. Sākot no 1869. gada gandrīz 5 gadus pavadīja ieslodzījumā, lielākoties par politiskiem noziegumiem, piemēram, par "valstij bīstamu doktrīnu izplatīšanu".

## Ārējās saites
Ūdrupe (ciems)

**Ūdrupe** ir ciems Smiltenes novada Variņu pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 6,5 km no pagasta centra Variņiem, 22,1 km no novada centra Smiltenes un 143,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu P27 (Smiltene—Gulbene), V248 (Cirgaļi–Palsmane–Ūdrupe) un V438 (Ūdrupe–Rankas stacija) krustojuma, Palsas upes krastā.

## Atsauces
Georgijs Afanasjevs

**Georgijs Afanasjevs** (; dzimis , miris ) bija PSRS un Baltkrievijas šaha problēmists.

Georgijs Afanasjevs dzimis Maskavā. Pēc profesijas bijis tehniķis celtnieks. No 1952. gada dzīvojis Baltkrievijā, Minskas apgabala pilsētā Žlobinā.

## Šaha kompozīcija
Pirmās šaha kompozīcijas publicējis 1927. gadā. Periodā no 1927. līdz 1965. gadam dažādos izdevumos publicējis apmēram 50 etīdes. No 1965. gada līdz 1971. gadam kopā ar līdzautoru Jevgeņiju Dvizovu publicējis vairāk nekā 70 etīdes, vairāk nekā 20 no tām konkursos guvušas atzinības.
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. Kg3 Kg1 2. Txf2 h1D** (2. ... h1Z+ 3. Kf3 Zxf2 4. e5 +-) **3. Ld4! Dxe4** (3. ... cxd4 4. Ta2 +-) **4. Te2+ Dxd4 5. Te1#**

## Atsauces

## Ārējās saites
* Georgija Afanasjeva šaha kompozīcijas vietnē ''YACPDB''
Salmaņi (Balvu pagasts)

**Salmaņi** () ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 8 km no pagasta centra Naudaskalna, 3 km no novada centra Balviem un 222 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V466, Balvu ezera dienvidu krastā.

## Atsauces
Vaņki

**Vaņki** ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 6 km no pagasta centra Naudaskalna, 5 km no novada centra Balviem un 225 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P35 (Balvi—Viļaka).

1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 36 cilvēkiem.

## Atsauces
Mēķi

**Mēķi** ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 10 km no pagasta centra Naudaskalna, 5 km no novada centra Balviem un 224 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V466.

1897. gadā *Мечи* ciemā bija 6 sētas ar 38 cilvēkiem.
## Atsauces
Herisa

**Herisa** var būt:

* Estele Herisa (*Estelle Harris*; 1928—2022), amerikāņu aktrise un komiķe;
* Lūsija Herisa (*Lusia Harris*; 1955—2022), amerikāņu basketboliste;
* Neomija Herisa (*Naomie Harris*; dzimusi 1976. gadā), angļu aktrise;
* Lūisa un Herisa — sala Skotijā.

## Skatīt arī
* Harisa
* Heriss
Lemešava (Balvu pagasts)

**Lemešava**, arī **Lemešova**, ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 9 km no pagasta centra Naudaskalna, 3 km no novada centra Balviem un 223 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P35 (Balvi—Viļaka).

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 61 cilvēku.

## Atsauces
Rāvusala

**Rāvusala** () ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Naudaskalna, 10 km no novada centra Balviem un 227 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P47, Teterupes krastā.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 21 cilvēku.
## Atsauces
Alatira (upe)

**Alatira** (čuvašu: *Улатăр*, , ) ir Suras kreisā krasta pieteka Mordvijas Republikā, Krievijas Federācijā. Upes garums ir 296 km un baseina platība 11 200 km². Alatira aizsalst novembrī un līdz aprīlim ir klāta ar ledu. Upes ieleja blīvi apdzīvota, lielākās apdzīvotās vietas pie Alatiras ir Ardatova un Alatira. Upe tek cauri Volgas augstienes ziemeļu daļai, mežainam apvidum. Lielākiem mežu masīvi atrodas upes kreisajā krastā.

## Ārējās saites
Akmeņupīte (Palsas pieteka)

**Akmeņupīte** ir Palsas kreisā krasta pieteka Smiltenes novadā. 

Izteka uz dienvidiem no Ķeņģiem. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Palsā lejpus Variņiem. Akmeņupīti šķērso valsts autoceļi P27 (Smiltene — Gulbene), V268 (Ķeņģi–Variņi–Rudbārži) un V248 (Cirgaļi–Palsmane–Ūdrupe), tās krastos atrodas Variņi.

## Atsauces
Senica

**Senica** () ir pilsēta Slovākijā, Trnavas apgabala Senicas apriņķa centrs Zāhorjes reģionā.

Pilsēta ir ievērojams rūpniecības centrs. Šeit atrodas vairāki lieli rūpniecības uzņēmumi — ķīmiskās šķiedras ražošanas uzņēmums "Slovkord", kompānijas "Delphi" autobūves komponentu ražotne, velosipēdu DEMA ražotne, bet pilsētas pievārtē — OMS LED gaismas ķermeņu ražotne.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1256. gadā un attīstījās ap no 1251. līdz 1261. gadam celto Brančas pili, 1396. gadā ieguva pilsētas tiesības. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas, Senica līdz 1918. gadam atradās Ungārijas sastāvā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. No 1993. gada — neatkarīgās Slovākijas pilsēta.

## Cilvēki
2001. gadā absolūtais vairākums (90,60 %) pilsētas iedzīvotāju bija slovāki, dzīvo arī romi (4,84 %). Pēc reliģiskās pārliecības — katoļi (47,28 %), nereliģiozi (31,18 %) un luterticīgie (17,03 %).

## Ārējās saites
* 
* Slovkord
* DEMA velosipēdu ražotne
* OMS gaismas ķemeņu ražotne
Francis Mērings

**Francis Erdmanis Mērings**, (, dzimis , miris ) bija marksistisks vācu vēsturnieks, žurnālists un politiķis.

Iesākumā būdams vidusšķiras demokrāts, pamazām nosliecās kreisās politikas virzienā. No 1883. līdz 1888. gadam vadīja kreisi liberālo avīzi *Berliner Volkszeitung*. 1890. gadā pieslējās sociāldemokrātiem. Vadīja sociāldemokrātisko avīzi *Leipziger Volkszeitung*. Pirmā pasaules kara laikā kopā ar Rozu Luksemburgu un Kārli Lībknehtu nostājas pret Vācijas piedalīšanos karā. Miris no slimības divas nedēļas pēc Spartakistu sacelšanās sakāves. Pazīstamākie darbi - *Geschichte der deutschen Sozialdemocratie* (1897–98, četros sējumos) un *Karl Marx: Geschichte seines Lebens* (1918).

## Ārējās saites
Vilija Matačūnaite

**Vilija Matačūnaite** (, dzimusi ) ir lietuviešu dziedātāja, pārstāvēja Lietuvu 2014. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. Šajā konkursā viņa piedalījās ar dziesmu *Attention*. Viņa jau 2005. gadā piedalījās Lietuvas Eirovīzijas dziesmu atlasē. 2014. gadā viņa ieguva arī *[[Barbara Dex Award]]*, kuru pasniedz vissliktāk ģērbtajam Eirovīzijas konkursa dalībniekam.
Nellija Aginjana

**Nellija Aginjana** (; dzimusi ) ir armēņu šahiste, lielmeistare.

## Šaha karjera
Aginjana ir veiksmīgi pārstāvējusi Armēnijas sieviešu nacionālo komandu. 1996. gadā savā dzimtajā pilsētā Erevānā, kā Armēnijas otrās komandas dalībniece,  viņa pirmoreiz spēlēja šaha olimpiādē. Līdz 2010. gadam viņa ir piedalījies septiņās šaha olimpiādēs ar personisku kopējo punktu skaitu 28 punkti no 53 spēlēm (+18, -15, = 20).

No 2003. gada viņa ir bijusi Armēnijas komandas dalībniece piecos Eiropas sieviešu komandu čempionātos. 2003. gada Eiropas čempionātā Plovdivā Armēnija uzvarēja ar Nelliju Aginjanu kā rezerves spēlētāju. 2007. gadā Iraklijā, komanda izcīnīja bronzas medaļas. Aginjana spēlēja pie trešā galdiņa un pēdējā kārtā guva svarīgu uzvaru pret gandrīz par divsimt punktiem augstāk reitingā esošo gruzīnieti Nino Hurcidzi. Šī uzvara deva iespēju nospēlēt neizšķirti 2:2 maču ar Gruzijas komandu.

Pasaules komandu šaha čempionātā 2007. gadā Jekaterinburgā viņa spēlēja pie trešā, 2009. gadā Ningbo pie ceturtā galdiņa un 2011. gadā Mardinā bija rezerves spēlētāja.

Klubu sacensībās Aginjana pārstāvēja Erevanas *MIKA* komandu, ar kuru 2005. gadā viņa uzvarēja Armēnijas čempionātā un divreiz pārstāvēja to Eiropas klubu kausa izcīņā sievietēm, pie tam 2006. gadā Fīganā uzvarot.

Kopš 2001. gada viņā ir sieviešu starptautiskā meistare, kopš 2005. gada maija sieviešu starptautiskā lielmeistare.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dinārs

thumbnail|235px|Valstis, kurās ir un bija dinārs kā valūta
**Dinārs** vai **denars** ir valūta vairākās valstīs Tuvajos Austrumos, Ziemeļāfrikā, kā arī bijušās Dienvidslāvijas SFR valstīs.

## Dināru uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā ir dināri, kas mūsdienās ir dažādu valstu valūtas:
* Alžīrijas dinārs — Alžīrijs valūta;
* Bahreinas dinārs — Bahreinas valūta;
* Irākas dinārs — Irākas valūta;
* Jordānijas dinārs — Jordānijas valūta;
* Kuveitas dinārs — Kuveitas valūta;
* Lībijas dinārs — Lībijas valūta;
* Maķedonijas dinārs — Maķedonijas valūta, tiek saukts arī par denaru;
* Serbijas dinārs — Serbijas valūta;
* Tunisijas dinārs — Tunisijas valūta.
Dināri

**Dināri** () ir 100 kilometrus gara kalnu grēda uz Bosnijas un Hercegovinas un Horvātijas robežas uz ziemeļaustrumiem no Kninas.

Kalnu grēdas augstākais punkts, 1913 metrus augstais Troglavs atrodas Bosnijas teritorijā, savukārt 1831 metru augstā Dināras virsotne ir Horvātijas augstākais punkts. Horvātijas pusē kalnu grēdā izveidots Dināras dabas parks.

## Ārējās saites
Gabonas prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Gabona]]s prezidenti** kopš 1960. gada, kad tā ieguva neatkarību no Francijas.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Gabon.svg|30px]] [[Gabonas Republika]] (1960 — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Gabon.svg|30px]]

## Atsauces
Ozolsala (Balvu pagasts)

**Ozolsala** () ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā 6 km no pagasta centra Naudaskalna, 10 km no novada centra Balviem un 230 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 45 cilvēkiem.

## Atsauces
Apodziņi

**Apodziņi**, **apodziņu ģints** (*Glaucidium*) ir pūčveidīgo (*Strigiformes*) putnu ģints, kas pieder pūču dzimtai (*Strigidae*). Apodziņu ģintī ir 30 mūsdienās dzīvojošas sugas. Tās ir plaši izplatītas Amerikā, Eirāzijā un Āfrikā. Lielākā sugu dažādība sastopama Amerikā.

Latvijā sastopama viena apodziņu ģints suga — apodziņš (*Glaucidium passerinum*).

## Kopīgās īpašības
Apodziņi ir ļoti maza auguma pūču dzimtas putni ar kompaktu ķermeni, apaļu galvu un īsu knābi. Tiem nekad nav ausu pušķi. Acis ir dzeltenas, nāsu paugurs labi izcelts, nāsis apaļas. Spārni īsi, noapaļoti. Nagi gari un relatīvi ļoti spēcīgi, ņemot vērā apodziņu nelielo augumu. Vairums sugu ir aktīvi nakts laikā, barojas galvenokārt ar lieliem kukaiņiem un citiem maziem dzīvniekiem.

## Sistemātika
**Apodziņu ģints** (*Glaucidium*)
*Albērtines apodziņš (*Glaucidium albertinum*)
*Amazones apodziņš (*Glaucidium hardyi*)
*Andu apodziņš (*Glaucidium jardinii*)
*Apkakles apodziņš (*Glaucidium brodiei*)
*Apodziņš (*Glaucidium passerinum*)
*Austrumbrazīlijas apodziņš (*Glaucidium minutissimum*)
*Āfrikas apodziņš (*Glaucidium capense*)
*Bērais apodziņš (*Glaucidium brasilianum*)
*Bolīvijas apodziņš (*Glaucidium bolivianum*)
*Brūnmuguras apodziņš (*Glaucidium castanotum*)
*Centrālamerikas apodziņš (*Glaucidium griseiceps*)
*Centrālāfrikas apodziņš (*Glaucidium sjostedti*)
*Dienvidkalifornijas apodziņš (*Glaucidium hoskinsii*)
*Dienvidu apodziņš (*Glaucidium nana*)
*Dzegužu apodziņš (*Glaucidium cuculoides*)
*Džungļu apodziņš (*Glaucidium radiatum*)
*Gvatemalas apodziņš (*Glaucidium cobanense*)
*Javas apodziņš (*Glaucidium castanopterum*)
*Kalnu apodziņš (*Glaucidium gnoma*)
*Klusā okeāna apodziņš (*Glaucidium peruanum*)
*Kolimas apodziņš (*Glaucidium palmarum*)
*Kostarikas apodziņš (*Glaucidium costaricanum*)
*Kubas apodziņš (*Glaucidium siju*)
*Miglas meža apodziņš (*Glaucidium nubicola*)
*Pernambuku apodziņš (*Glaucidium mooreorum*)
*Pērļu apodziņš (*Glaucidium perlatum*)
*Sarkankrūšu apodziņš (*Glaucidium tephronotum*)
*Subtropu apodziņš (*Glaucidium parkeri*)
*Tamaulipasas apodziņš (*Glaucidium sanchezi*)
*Ziemeļu apodziņš (*Glaucidium californicum*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Xeno-Canto: Genus Glaucidium
*Genus: Glaucidium (Pygmy owls)
2017. gada Tour of California

**2017. gada ''Tour of California*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kuras notika no 14. līdz 30. maijam. Tā bija 12. reize, kad notika *Tour of California* sacensības, tās bija 22. sacensības [[2017. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā un pirmā reize, kad tās iekļautas Pasaules tūres kalendārā.

Šajā sacensībās savu pirmo profesionālo uzvaru guva Jaunzēlandes sportists [[Džordžs Benets]] (**), uzvarot kopvērtējumā ar 35 sekunžu pārsvaru pār Polijas sportistu [[Rafals Majka|Rafalu Majku]], kurš pārstāvēja ** komandu. Majka bija kopvērtējuma vadībā pēc uzvaras otrajā posmā, pārspējot Benetu, bet Beneta labākais sniegums sacensību priekšpēdējās dienas individuālajā braucienā [[Bigbērleika|Bigbērleikā]] ļāva viņam pārņemt vadību un uzvarēt. Beneta uzvara bija pirmā Jaunzēlandes sportista uzvara [[UCI Pasaules tūre]]s sacensībās. Pjedestālu noslēdza vietējais braucējs, ** pārstāvis [[Endrū Talanskis]], 1 sekundi aiz Majkas.

No pārējām klasifikācijām sprinta klasifikācijā septīto reizi astoņos gados uzvarēja Majkas komandas biedrs [[Peters Sagans]]. Kolumbietis [[Daniels Haramiljo]] (**) pārspēja ** [[Jūens Hafmens|Jūenu Hafmenu]] cīņā par klanu klasifikācijas punktoto krekliņu, bet pēdējā dienā veiktais izrāviens ļāva austrālietim [[Laklans Mortons|Laklanam Mortonam]] (**) atgūt balto jaunā braucēja krekliņu, ko viņš zaudēja iepriekšējā dienā ** braucējam [[Teo Geigens-Hārts|Teo Geigenam-Hārtam]]. Komandu klasifikācijā uzvarēja **, kuras pārstāvji [[Ians Bosvels]] un Džogīgans Hārts iekļuva pirmajā desmitniekā. Hafmens uzvarēja divos posmos, turklāt tā bija pirmā reize, kad UCI kontinentālās komandas pārstāvis uzvarējis 2017. gada UCI Pasaules tūres sacensībās.

Sacensībās startēja arī Latvijas sportists [[Toms Skujiņš]], pārstāvot ** komandu, taču no tām izstājās otrajā posmā, kad piedzīvoja kritienu un lauza [[atslēgas kauls|atslēgas kaulu]].

== Komandas ==
Tā kā sacensības bija jaunums [[UCI Pasaules tūre]]s kalendārā, tika ielūgtas visas *UCI WorldTeam* komandas, bet dalība nebija obligāta. Gandrīz visas komandas tika paziņotas 9. martā, bet par ** dalību tika paziņots nedēļā pirms sacensībām.

Sacensībās piedalījās divpadsmit no astoņpadsmit *WorldTeam'' komandām. Piedalījās arī trīs UCI profesionālās kontinentālās komandas, kā arī divas UCI kontinentālās komandas, veidojot 17 komandu pelotonu.

## Maršruts
Salīdzinot ar iepriekšējo gadu, sacensības tika saīsinātas no astoņiem uz septiņiem posmiem. Pilns sacensību maršruts tika paziņots 2017. gada 31. janvārī.

## Posmi
### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

### 6. posms

### 7. posms

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Bikšainie apogi

**Bikšainie apogi**, **bikšaino apogu ģints** (*Aegolius*) ir pūčveidīgo (*Strigiformes*) putnu ģints, kas pieder pūču dzimtai (*Strigidae*). Bikšaino apogu ģintī ir 5 sugas, no kurām viena ir izmirusi. Tie mājo Eirāzijā un Amerikā. Latvijā sastopama vienīgā Eirāzijas bikšaino apogu ģints suga — bikšainais apogs (*Aegolius funereus*).

## Kopīgās īpašības
Bikšainie apogi ir nelielas pūces ar kompaktu ķermeni, īsu asti, platiem, relatīvi gariem spārniem un lieliem, apaļiem sejas diskiem. Ķermeņa garums, atkarībā no sugas, ir 18—27 cm. Galva liela un apaļa, acis dzeltenas. Nav ausu pušķu. Apspalvojums uz muguras ir tumši brūns vai pelēks, vēders balts vai gaiši brūns  ar tumšākām garenvirziena svītrām vai raibumiņiem. 

Bikšainie apogi mājo mērenajā joslā vai aukstākā klimatā. Tie galvenokārt ir nometnieki un ziemo ligzdošanas teritorijā. Sugas, kas dzīvo vistālāk ziemeļos, rudenī pārlido nedaudz uz dienvidiem. Bikšainie apogi ir izteikti aktīvi tikai nakts laikā. Tie galvenokārt barojas ar grauzējiem un citiem maziem zīdītājiem, bet medī arī putnus, kukaiņus un citus bezmugurkaulniekus. Lidojums spēcīgs, taisns un izveicīgs.

## Sistemātika
**Bikšaino apogu ģints** (*Aegolius*)
*†Bermudu apogs (*Aegolius gradyi*)
*Bikšainais apogs (*Aegolius funereus*)
*Centrālamerikas apogs (*Aegolius ridgwayi*)
*Čīgātājapogs (*Aegolius acadicus*)
*Dienvidamerikas apogs (*Aegolius harrisii*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*iNaturalist: Genus Aegolius
*Xeno-Canto: Genus Aegolius
Raiskuma Sarkanās klintis

**Raiskuma Sarkanās klintis** (arī **Sarkanās klintis**, **Raiskuma iezis**) ir smilšakmens atsegums Gaujas senlejas labajā krastā, 500 m no Raiskuma kroga. Klintis atrodas Gaujas nacionālajā parkā, uz robežas starp Cēsu novada Raiskuma pagastu un Cēsu pilsētas teritoriju. Sarkanās klintis ir aizsargājams ģeoloģiskais dabas piemineklis. Iezis ir 200 m garš, līdz 10 m augsts, tajā atsedzas augšdevona Gaujas svītas sarkanīgie, dažviet dzeltenīgie, slīpslāņotie smilšakmeņi.

Raiskuma Sarkano klinšu virsma ir nelīdzena — tajā ir vairākas plaisas, izskalojumi, gravējumi, kā arī nišas un nelielas alas. Iezī ir atrastas seno zivju atliekas. Raiskuma ieža dienvidu daļa piekļaujas Gaujai, bet lielākā daļa klinšu atrodas pie pārpurvotās Gaujas vecupes. Ieža dienvidu daļā ir atrodami 1905. gada revolucionāru uzsaukumi un dziesmu panti. Ieža ziemeļu daļā atrodas klinšu lielākā niša, kas ir 5 m augsta, 7 m plata un 3,5 m dziļa. No alām un nišām izplūst vairāki avoti, lielākais no tiem ir Rūcamavots, kas ir populāra vietējo iedzīvotāju ūdens ieguves vieta. Rūcamavota nosaukums ir radies no rūkoņas, kas dzirdama avota tecēšanas laikā. Avoti ietek vecupē, kas atrodas ieža pakājē. Sarkano klinšu apkārtne ir labiekārtota — ir izveidota autostāvvieta un tūristu taka.

## Galerija

Attēls:Raiskums Red Cliffs 13.jpg|Raiskuma Sarkanās klintis 2017. gadā
Attēls:Raiskums Red Cliffs Cave (1).jpg|Lielākā niša klintīs
Attēls:Raiskums Red Cliffs 31.jpg|Klints siena
Attēls:Raiskums Red Cliffs 05.jpg|Dažādi gravējumi klintī
Attēls:Raiskums Red Cliffs 02.jpg|Izskalojumi klintī
Attēls:Raiskums Red Cliffs 09.jpg|Neliela niša un izskalojumi klints sienā
Attēls:Rūcamavots.jpg|Rūcamavots
Attēls:Rūcamavots Cave.jpg|Rūcamavota ala


## Atsauce
Brūnās plīvurpūces

**Brūnās plīvurpūces**, **brūno plīvurpūču ģints** (*Phodilus*) ir plīvurpūču dzimtas (*Tytonidae*) ģints, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošas sugas, Tās sastopamas Āzijā un Āfrikā.

## Kopīgās īpašības
Brūnās plīvurpūces izskatās līdzīgi pārējām plīvurpūcēm, bet ir mazākas augumā. Tām ir maskai līdzīgs sejas disks un "V" veida pieres vairogs ar īsām spalviņām. Sejas disku maliņu veido stīvi augošas spalvas. Sejas muskulatūra, dažādi savelkot disku maliņu, spēj radīt sejai dažādas izteiksmes. Acis lielas un tumši brūnas. Spārni noapaļoti un īsi, arī kāju stulmi relatīvi īsi. Ausu pušķi ir īsi un gandrīz nemanāmi. Aktīvas nakts laikā. Apspalvojums uz muguras tumši brūns, seja un vēders gaiši.

## Sistemātika
* **Brūno plīvurpūču ģints** (*Phodilus*)
** Austrumu brūnā plīvurpūce (*Phodilus badius*)
** Kongo brūnā plīvurpūce (*Phodilus prigoginei*)
** Šrilankas brūnā plīvurpūce (*Phodilus assimilis*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*iNaturalist: Bay Owls Genus Phodilus)
*Xeno-Canto: Genus Phodilus
*Family : Tytonidae, Subfamily : Phodilinae, Genus : Phodilus
Džordžs Benets

**Džordžs Benets** (; dzimis ) ir Jaunzēlandes šosejas riteņbraucējs, šobrīd pārstāv *[[UCI ProTeam]]* komandu **'.

Benets pārstāvēja Jaunzēlandi 2016. gada vasaras olimpiskajā spēlēs, [[Riteņbraukšana 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vīrieši, grupas brauciens|grupas braucienā]] izcīnot 33. vietu.

2017. gadā viņš kļuva par pirmo Jaunzēlandes pārstāvi, kurš uzvarējis kādu ''[[UCI World Tour]]'' sacensību kopvērtējumā, uzvarot [[2017. gada Tour of California|2017. gada ''Tour of California'']].

2021. gada augustā parakstījis līgumu ar **'.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arnis Pētersons

**Arnis Pētersons** (dzimis ) ir Latvijas kalnu riteņbraucējs, iepriekš nodarbojies arī ar BMX un distanču slēpošanu.

Starptautiski atpazīstams dažādu velo trašu būvnieks (pumptrack, BMX, XCO), kā arī nodarbojas ar sniega parku būvi ziemā.

A. Pētersona māsa Vineta Pētersone arī nodarbojas ar BMX riteņbraukšanu un distanču slēpošanu.

## Kalnu riteņbraukšana
Pētersons galvenokārt startē olimpiskā krosa (XCO) disciplīnā, kopā ar Mārtiņu Blūmu abi pārstāvēja "ZZK" velokomandu. Abi startēja arī Latvijas kalnu riteņbraukšanas maratona (XCM) sacensībās.

2016. gada Latvijas čempions XCM. Pētersons ieņēma pirmo vietu Vivus.lv MTB maratona un trešo vietu SEB MTB maratona kopvērtējumā. Latvijas čempions XCM.

**2017.** gada Latvijas čempions XCO

**2018.** gada Latvijas čempions XCO. Pētersons bija pirmais Latvietis, kurš iekļuva Pasaules kausa TOP10 Elites kategorijā. Viņš to paveica Čehijā, Nove Mesto, izcīnot 8.vietu, kur finiša sprintā apsteidza mājinieku, 2012. gada Olimpisko čempionu Jaroslav Kulhavy.

**2019**. Priekšlaicīgi pārtrauca sadarbbu ar “ZZK”, kā arī beidza savu profesionālo karjeru riteņbraukšanā.

**2020.** Pievienojās komandai “MySport”. 3.vieta Latvijas čempionātā XCM

## Distanču slēpošana
A. Pētersons ir pirmo Jaunatnes Olimpisko spēļu dalībnieks, kas norisinājās 2012.gadā Austrijā, Insbrukā, izcīnot 20. vietu sprintā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anna Marija Botsari

**Anna Marija Botsari** (; dzimusi ) ir grieķu šahiste, lielmeistare.

## Šaha karjera
Botsari ir uzvarējusi vai dalījusi pirmo vietu septiņos Grieķijas Sieviešu šaha čempionātos. Viņa ieguva bronzas medaļu 1990. gada un sudraba medaļu 1991. gada pasaules junioru šaha čempionātā. Viņai bija augstākais Grieķijas sieviešu Elo reitings vairāk nekā desmit gadus. Botsari piedalījās 1991., 1993. un 1996. gada Pasaules sieviešu šaha čempionāta starpzonu turnīros, iegūstot 9 punktus (no 18) 1990. gadā Azovā, 6 punktus (no 13) 1991. gadā Suboticā un 7,5 punktus (no 13) 1993. gadā Džakartā.

Botsari ir pārstāvējusi Grieķiju četrpadsmit šaha olimpiādēs no 1986. līdz 2012. gadam. Viņas labākie rezultāti bija 28. šaha olimpiādē 1988. gadā Salonikos, kur viņa ieguva 8,5 punktus (no 12) un finišēja sestā pie pirmā rezerves galdiņa, un 35. šaha olimpiāde 2002. gadā Bledā, kur viņa ieguva 8,5 punktus (no 13) un ieguva devīto vietu pie pirmā galdiņa.

Viņa bija Grieķijas komandas dalībniece arī deviņos Eiropas sieviešu komandu šaha čempionātos no 1992. līdz 2011. gadam, un izcīnīja zelta medaļu pie otrā galdiņa 1992. gadā Debrecenā. Viņa ieguva arī divas individuālās zelta medaļas (1992. gadā Mangalijā un 1994. gadā Varnā) un komandu zelta medaļu (1992. gadā Varnā) Balkānu valstu sieviešu šaha čempionātā.

2002. gada 27.-28. februārī Anna-Marija Botsari sasniedza jaunu Ginesa pasaules rekordu, spēlējot Grieķijas pilsētā Kalavritā ar 1102 pretiniekiem nedaudz vairāk nekā 30 stundas. Viņa guva 1095 uzvaras un septiņas partijas beidza neizšķirti, nezaudējot nevienu partiju.

No 1993. gada viņa ir šaha lielmeistare.

## Atsauces

## Ārējās saites
Denars

**Denars** () ir Ziemeļmaķedonijas valūta. Sīkāk viens denars dalās 100 denos, bet mūsdienās deni vairs netiek izmantoti. Denari tika ieviesti 1992. gada 26. aprīlī, kad tie nomainīja Dienvidslāvijas dinārus. Valūtas apzīmējums ir ден, bet ISO 4217 kods ir MKD.

2017. gada maijā viena eiro vērtība attiecībā pret denariem bija 1 pret 61,5.

## Ārējās saites
Maķedonieši

**Maķedonieši** () ir dienvidslāvu tauta, kura galvenokārt dzīvo Ziemeļmaķedonijā. To dzimtā valoda ir maķedoniešu valoda. Tiek lēsts, ka maķedoniešu skaits ir no 2,0 līdz 2,2 miljoniem, no kuriem 1,3 miljoni dzīvo Ziemeļmaķedonijā. Pārējie ir izkaisīti visā pasaulē.

Maķedonieši ir tuvu radniecīgi bulgāriem, maķedoniešu valoda un bulgāru valoda ir savstarpēji saprotamas, un kopā veido austrumu dienvidslāvu valodu atzaru.

Dienvidslāvu maķedonieši nav tie paši, kas dzīvoja Senajā Grieķijā. Tajā laikā šajā teritorijā dzīvoja senie maķedonieši, kas radniecīgāki ir grieķiem, nevis slāviem.

## Ārējās saites
Vladimirs Gevorkjans

**Vladimirs Gevorkjans** (Վլադիմիր Գևւորգյան; dzimis , miris ) bija armēņu inženieris. Bijis PSRS kosmonautu grupā, bet nav lidojis kosmosā.

Vladimirs Gevorkjans dzimis Aštarakā, Armēnijas PSR.
1969. gadā viņš pabeidza vidusskolu Zagorskā, Maskavas apgabalā.
1975. gadā Gevorkjans absolvēja Baumana Maskavas valsts tehniskā universitāti Aparātbūves fakultāti žiroskopu ierīču specialitātē. Pēc tam līdz 1979. gada oktobrim strādāja par inženieri *[[NPO Mašinostoenija|CKBM]]* Fiļu filiāles konstruktoru birojā *[[NPO Hruničeva|KB Saljut]]*. Gevorkjans piedalījās orbitālās stacijas *Almaz* transportkuģa *[[TKS (kosmosa kuģis)|TKS]]* izstrādē.

1977. gada 31. augustā Gevorkjanam atļāva sākt kosmonauta sagatavošanas kursu. 1978. gada 8. decembrī Vladimirs Gevorkjans kā kosmonauts izmēģinātājs ieskaitīts *CKBM* kosmonautu grupā. 1979. gadā viņš no *CKBM* Fiļu filiāles pārcelts uz *CKBM* kosmonautu grupu Reutovā (tagad *[[NPO Mašinostoenija]]*). Gevorkjans gatavojās lidojumam orbitālās stacijas *Almaz* sistēmā. Pēc *Almaz* programmas slēgšanas Gevorkjans netika iekļauts kādā konkrētā lidojuma apkalpē. 1987. gada 8. aprīlī *NPO Mašinostroenija* (bijusī *CKBM*) kosmonautu grupa tika izformēta.

1987. gadā Vladimirs Gevorkjans iecelts par *NPO Mašinostroenija* sektora priekšnieku.
1988. gadā viņš sāka strādāt konstruktoru birojā *Saljut* par imitācijas stenda priekšnieku;  izstrādāja stendu, kas imitētu kosmisko vidi.
1989. gadā Gevorkjans kļuva par PSRS Zinātņu akadēmijas zinātniskā ražošanas kompleksa *MELAR* galveno konstruktoru.
1991. gadā viņš sāka strādāt firmā *Tera* par ģenerāldirektoru; uzņēmums izstrādāja īpaši precīzas ierīces informācijas reģistrācijai.

Vladimirs Gevorkjans miris  no galvas smadzeņu vēža.

## Ārējās saites
* V. Gevorkjana biogrāfija
Apogi

**Apogi**, **apogu ģints** (*Athene*) ir pūču dzimtas (*Strigidae*) pūčveidīgo putnu ģints. Apvieno 5 mūsdienās dzīvojošas sugas. Tās mājo Eirāzijā, Āfrikā, Madagaskarā un Amerikā. Latvijā sastopama viena apogu ģints suga — mājas apogs (*Athene noctua*). 

Zinātniskais nosaukums *Athene* atvasināts no sengrieķu dievietes Atēnas vārda, jo tās simbols bija pūce. Arī mūsdienās pūce joprojām simbolizē gudrību.

## Kopīgās īpašības
Apogi ir neliela auguma pūču dzimtas putni ar brūnibaltu, raibumotu apspalvojumu, dzeltenām acīm un baltām uzacīm. Tiem nav ausu pušķu. Spārni noapaļoti, aste relatīvi īsa. Apogi medī gan naktī, gan dienā, bet mājas apogs galvenokārt dienas laikā.

## Sistemātika
**Apogu ģints** (*Athene*)
*Mājas apogs (*Athene noctua*)
*Džungļu apogs (*Athene blewitti*)
*Madagaskaras apogs (*Athene superciliaris*)
*Punktainais apogs (*Athene brama*)
*Racējapogs (*Athene cunicularia*)

## Aizvēsturiskās sugas
Apogu ģintij pieder salīdzinoši daudz aizvēsturiskās sugas, kurām līdz mūsdienām saglabājušās tikai fosilijas:
*Krētas pūce (*Athene cretensis*) — bija sastopama Krētā, izmira drīz pēc tam, kad salu sāka apdzīvot cilvēks;
**Athene angelis* — bija sastopama pleistocēna vidū un beigās Korsikā; 
**Athene cf. cunicularia* — bija sastopama pleistocēnā  Barbudā; 
**Athene cf. cunicularia* — bija sastopama pleistocēnā Kaimanu Salās;
**Athene cf. cunicularia* — bija sastopama pleistocēnā Jamaikā; 
**Athene cf. cunicularia* — bija sastopama pleistocēnā Monas Salā;
**Athene cf. cunicularia* — bija sastopama pleistocēnā Puertoriko;
**Athene megalopeza* — bija sastopama pliocēna beigās ASV; 
**Athene trinacriae* — bija sastopama pleistocēnā Sicīlijā; 
**Athene veta* — bija sastopama pleistocēna sākumā Polijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Birds of the World: Genus Athene
*iNaturalist: Genus Athene
Katvari (stacija)

**Katvari** bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga—Rūjiena starp Limbažu staciju un  Neiķenes pieturu. Tas atradās Limbažu novada Katvaru pagastā, netālu no Stirnu ciema.

Katvaru pieturas punkts tika atklāts 1935. gadā pie Katvaru pagastu nama. Pēc pasažieru vilciena Rīga—Aloja atcelšanas 1998. gadā pieturas punkts vairs netiek izmantots. Pēc slēgšanas vienīgās būves pieturā bija pasažieru paviljons, aka un pasažieru sānplatforma. Pieturas punkta nojume ir saglabājusies vismaz līdz 2008. gadam.

## Ārējās saites
* Katvaru pieturas fotogrāfijas 

## Atsauces
OA-7

***OA-7***, saukts arī par ***Spaceship John Glenn***, bija ASV uzņēmuma *[[Orbital ATK]]* kravas kosmosa kuģa *[[Cygnus (kosmosa kuģis)|Cygnus]]* Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) apgādes misija NASA programmā *[[Commercial Resupply Services]]*. Tas orbītā palaists 2017. gada aprīlī; novadīts no orbītas un sadega Zemes atmosfērā 2017. gada jūnijā.

Kosmosa kuģis nosaukts astronauta Džona Glenna vārdā, kurš mira 2016. gada decembrī.

## Derīgā krava
Kosmosa kuģa hermētiskajā nodalījumā atradās 3376 kg kravas: lietas apkalpei (pārtika, apģērbs, higiēnas materiāli; 954 kg), rezerves daļas stacijas iekārtām (1214 kg), zinātniskās ierīces, to skaitā nanopavadoņi un to izmešanas mehānismi (940 kg), datoru, foto un video iekārtas (1,8 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aprīkojums (73 kg), krava Krievijas segmentam (18 kg).

Ar *Cygnus* hermētiskajā nodalījumā uz staciju nogādāti 34 Eiropas Komisijas finansētās Zemes apakšējās termosfēras izpētes programmas *[[QB50]]* *[[CubeSat]]* formas nanopavadoņi. Tos paredzēts palaist brīvā lidojumā no stacijas *[[Kibo (SKS)|Kibo]]* moduļa *NRCSD* izmešanas iekārtas.

Kosmosa kuģa ārpusē bija uzstādīts nanopavadoņu izmešanas mehānisms ar četriem *[[Lemur-2]]* kosmiskajiem aparātiem (kopējā masa 83 kg).

## Lidojuma gaita
*Cygnus* tika palaists  15:11 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas V/401]]* (lidojums *AV-070*) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-41*.

22. aprīlī *Cygnus* pietuvojās stacijai. 10:05 UTC kosmosa kuģi satvēra ar stacijas manipulatoru *[[Canadarm2]]*, kuru vadīja Toma Peskjē. 12:39 UTC *Cygnus* bija pievienots pie *[[Unity (SKS)|Unity]]* moduļa apakšējās pieslēgvietas.

1. jūnijā *NASA* paziņoja, ka *Cygnus* tiks atvienots no SKS mēnesi agrāk nekā plānots, lai apkalpi atslogotu nākamajā saspringtajā grafikā. Gatavojoties atvienošanai, 2. jūnijā tas tika satverts ar *Canadarm2*. 4. jūnijā tika atbrīvots saslēgšanās mehānisms, un 11:05 UTC *Cygnus* tika atvienots no *Unity* moduļa. 13:10 UTC kravas kuģis palaists brīvā lidojumā.

4. jūnijā aptuveni 20:00 UTC kravas kuģa iekšienē tika veikts eksperiments *Saffire |||*, lai pētītu materiālu degšanu kosmosā.
8. jūnijā no ārpusē uzmontētās *[[CubeSat]]* izmešanas iekārtas *Nanoracks
NRCSD-E* palaisti četri nanopavadoņi *Lemur-2*; palaišana notika 17:53 UTC un 21:03 UTC.

11. jūnijā tika iedarbināts *Cygnus* galvenais dzinējs, un kravas kuģis nogāja no orbītas. Aptuveni 17:02 UTC tas sadega Zemes atmosfērā virs Klusā okeāna dienvidu daļas. Sadegšanas laikā aktīvi darbojās ierīce *RED-Data2*, kas vāca datus par to, kas notiek ar augstas temperatūras noturīgiem materiāliem, kā arī, lai palīdzētu saprast, kā kosmiskais aparāts sadalās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mission Page: OA-7 Space Station Cargo Resupply Orbital ATK
* Cygnus OA-7  spaceflight101.com
Bravo

**Bravo** var būt:

* Džonijs Bravo (*Johnny Bravo*) — animācijas seriāls, tā galvenais varonis.

## Cilvēki ar šo uzvārdu
* Klaudio Bravo (*Claudio Bravo*; 1983) — Čīles futbolists.
Sergejs Paradžanovs

**Sergejs Paradžanovs** (, , , dzimis  Tbilisi, miris  Erevānā) bija armēņu izcelsmes padomju kinorežisors, scenārists un mākslinieks, devis nozīmīgu ieguldījumu ukraiņu, armēņu un gruzīnu kino. Paradžanovs saņēmis Krievijas nacionālo kinobalvu "Nika", vairākus starptautiskus apbalvojumus. 1990. gadā viņam piešķirts Ukrainas PSR Tautas skatuves mākslinieka un Armēnijas PSR Tautas skatuves mākslinieka nosaukums.

## Biogrāfija
Paradžanovs kļuva starptautiski pazīstams ar filmām "Aizmirsto senču ēnas" (1965) un "Granāta krāsa" (1968), aizsākot "jauno padomju vilni" un "poētisko kino". Paradžanovs izveidoja savu kinomākslas stilu, kas atšķīrās no Padomju Savienībā valdošā sociālistiskā reālisma. Viņš kritizēja padomju kultūrpolitiku, cenzūru, aizstāvēja apsūdzētos Ukrainas inteliģences pārstāvjus, nonākot konfliktā ar padomju varas iestādēm. Arī personības izpausmes un dzīves stils kontrastēja ar padomju dzīvesveidu. Tas tika izmantots 1973. gadā, apsūdzot viņu par viendzimuma sakariem. Paradžanovs četrus gadus pavadīja cietumā, tika atbrīvots tikai starptautiskas atbalsta kampaņas rezultātā.

Paradžanova filmas netika plaši demonstrētas, viņam ilgstoši bija liegts strādāt kino. Paradžanovs varēja atsākt veidot filmas tikai 1983. gadā. Viņš uzņēma starptautiski atzītas filmas "Leģenda par Suramas cietoksni" (1985) un "Ašiks Keribs" (1988). Paradžanovs ir darbojies arī kā mākslinieks, viņam ir daudz zīmējumu un kolāžu, viņš veidojis instalācijas un skulptūras.

## Dzīves beigas
1989. gadā Paradžanovam diagnosticēja plaušu vēzi. Viņu operēja Maskavā, bet bija jau izveidojušās metastāzes. 1990. gadā pēc Francijas prezidenta Fransuā Miterāna uzaicinājuma Paradžanovs ārstējās Parīzē. Tomēr viņa stāvoklis turpināja pasliktināties. 20. jūlijā Paradžanovs atgriezās Erevānā, kur tajā pašā dienā slimnīcā nomira. Atvadīšanās no režisora notika Armēnijas Operas un baleta teātrī, tūkstošiem cilvēku pavadīja viņu pēdējā gaitā. Paradžanovs apglabāts Komitasa panteonā Erevānā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Paradžanova muzeja mājaslapa
HAVELSAT

***HAVELSAT*** jeb ***HavelSat*** ir Turcijas nanopavadonis, daļa no Eiropas Komisijas finansētās Zemes apakšējās termosfēras izpētes programmas *[[QB50]]* (kods ***QB50 TR02***). Tas 2017. gada aprīlī ar kravas kuģi *[[OA-7|Cygnus OA-7]]* nogādāts Starptautiskajā kosmosa stacijā, no kurienes brīvā lidojumā orbītā palaists  maijā.

*HAVELSAT* izgatavoja uzņēmums *HAVELSAT A.S.* un Stambulas tehniskā universitāte. Tas veidots pēc *[[CubeSat]]* *2U* formas standarta ar masu aptuveni 2 kg.

Pavadoņa tehnoloģiskā derīgā krava ir programmvadāms radio (*SDR*) sakaru nodrošināšanai. Pavadonis arī veic attēlu neliela mēroga apstrādi.

Zinātniskā krava *QB50* projektam ir daudzadatu Lengmīra zonde elektronu blīvuma noteikšanai apkārtējā vidē.

## Lidojuma gaita
*HAVELSAT* tika palaists  15:11 UTC kravas kuģa *[[OA-7|Cygnus OA-7]]* hermētiskajā nodalījumā ar nesējraķeti Atlas V/401 no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-41*.
22. aprīlī *Cygnus* ieradās stacijā.

16. maijā 08:25 UTC trīs *2U* pavadoņi, to skaitā *HavelSat*, tika palaisti brīvā lidojumā no *Nanoracks NRCSD-11* izmešanas ierīces, kuru turēja *[[Kibo (SKS)|Kibo]]* moduļa manipulators.

## Ārējās saites
* QB50 Project, R01/TR02 BeEagleSAT and HavelSat
* HAVELSAT Gunter Dirk Krebs
Keņi

**Keņi** ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 9 km no pagasta centra Naudaskalna, 5 km no novada centra Balvus un 224 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V466, uz ziemeļrietumiem no Nauduševas (Naudaskalna) purva.

## Atsauces
Neiķene

**Neiķene** bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga—Rūjiena starp Katvaru pieturu un  Pociema pieturu. Tas atradās Limbažu novada Katvaru pagastā.

Pieturas punkts Neiķene tika atklāts 1935. gadā. Tas atrodas līnijas visaugstākajā vietā 103,04 m virs jūras līmeņa. Pēc pasažieru vilciena Rīga—Aloja atcelšanas 1998. gadā pieturas punkts vairs netiek izmantots. Pēc slēgšanas vienīgās būves pieturā bija pasažieru paviljons un 3 akas.

## Atsauces
Vidmants Mališausks

**Vidmants Mališausks** (; dzimis ) ir lietuviešu šahists, lielmeistars.

## Šaha karjera
1989. gadā Mališausks kļuva par starptautisko meistaru, kopš 1993. gada viņš ir šaha lielmeistars. 1987., 1989., 1990., 1998., 2003., 2006 un 2010. gadā viņš bija Lietuvas čempions, bet 1994., 2002. un 2007. gadā vicečempions. Viņš pārstāvējis Lietuvu astoņās (1992., 1994., 1996., 1998., 2002., 2006., 2010. un 2012. gadā)  šaha olimpiādēs, kopumā nospēlējot 78 partijas un izcīnot 28 uzvaras, 31 reizi spēlējot neizšķirti un zaudējot 19 reizes. Viņš spēlēja Lietuvas komandā arī 1992., 2007. un 2009. gada Eiropas komandu čempionātos.

2014. gadā viņš Lietuvas komandas sastāvā kļuva par pasaules čempionu senioriem (virs 50 gadiem).

Komandas *AZS Politechnika Wrocław* sastāvā Mališausks divas sezonas spēlējis Polijas šaha komandu čempionātos, 1989. gada sezonā 1. līgā pie pirmā galdiņa un 1990. gada sezonā augstākā līgā pie otrā galdiņa. Eiropas klubu komandu kausa izcīņā piedalījies septiņas reizes, 1994., 1995. un 1996. gadā kluba *Kaisé Vilnius*, 1999., 2009. un 2010. gadā Kauņas šaha kluba *Margiris*, kā arī 2008. gadā Viļņas kluba *VŠŠSM* sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kordovas mošeja–katedrāle

**Kordovas mošeja–katedrāle** (), arī **Meskita** (), ir bijusī Kordovas kalifāta galvenā mošeja Kordovas vecpilsētā, kas pēc rekonkistas ir pārbūvēta par katoļu Sv. Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas katedrāli.
179 m garā un 134 m platā ēka ar 856 kolonnām ir viena no lielākajām sakrālajām būvēm pasaulē.

2007. gada 31. decembrī katedrāle atzīta par vienu no Divpadsmit Spānijas dārgumiem.

## Attēlu galerija

Spain Andalusia Cordoba BW 2015-10-27 13-54-14.jpg
Cordoba-32_(48026694258).jpg
Mezquita_de_Cordoba_Mihrab.jpg
Chapel_of_Sagrario_-_La_Mezquita_-_Córdoba.JPG
Capilla_de_la_Concepción_-_Mezquita_de_Córdoba_002.jpg
Mezquita-Cordoba-Tejado.jpg


## Ārējās saites

*
Džungļu apogs

**Džungļu apogs** jeb **meža apogs** (*Athene blewitti*) ir pūču dzimtas (*Strigidae*) putnu suga. Nesenā pagātnē džungļu apogs tika sistematizēts džungļu apogu ģintī (*Heteroglaux*), bet saskaņā ar jaunākajiem ģenētiskajiem atklājumiem ir veiktas sistematizācijas izmaiņas. Tā ir endēma Indijas putnu suga un sastopama tikai Indijas centrālās daļas mežos, Narmadas upes ielejā. Ģeogrāfisko variāciju nav.

## Populācija
thumb|220px|left|Pirmo reizi džungļu apogs tika aprakstīts 1873. gadā, 1891. gada zīmējums
thumb|left|220px|Samērā bieži džungļu apogu var novērot sauļojamies uz kailiem koku zariem
Pirmo reizi džungļu apogs tika aprakstīts 1873. gadā, bet pēc 1884. gada suga vairs netika novērota un tika pieņemts, ka tā ir izmirusi. Tikai pēc 113 gadiem, 1997. gadā, džungļu apogs atkal tika pamanīts Indijas mežos. Izplatības areāls ir ļoti neliels, populācija fragmentēta un nepārtrauktā mežu izciršana joprojām apdraud sugas izdzīvošanu, tādēļ sugai piešķirts kritiski apdraudētas sugas statuss. Populācijas lielums mūsdienās 50—249 īpatņi, kas mājo apmēram 12 dažādās vietās.

## Izskats
Džungļu apogs ir neliela auguma, kompakta pūce ar taisnstūrainu galvu, koši dzeltenām acīm un raibumotu apspalvojumu. Abi dzimumi izskatās vienādi, tikai mātītes ir nedaudz lielākas nekā tēviņi, kā arī tēviņam uz vēdera un krūtīm ir mazāk raibumu. Ķermeņa garums 22—25 cm (spārnu plētums un svars nav zināms). Tam ir relatīvi liela galva un knābis, nav ausu pušķu. 

Apspalvojums uz muguras, galvas un platajiem spārniem tumši pelēkbrūns. Raibumi uz muguras un galvas maz, toties spārniem un astei daudz gaišas šķērsjoslas. Pakakle, seja ap acīm un vēders balti, pazodē tumši pelēka josla, arī krūšu augšdaļa tumša. Kājas apspalvotas un baltas. Džungļu apogam ir ļoti gari un spēcīgi nagi, kas ļauj tam noturēt medijumu, kas ir divas reizes smagāks par pašu putnu. Lidojumā uz spārnu apakšām var redzēt tumšu laukumu.

## Uzvedība un barība
Uzturas sausos jauktu koku mežos ar tīkkokiem 400—600 metrus virs jūras līmeņa. Džungļu apogs ir aktīvs tikai dienas un krēslas laikā. Vēsos ziemas rītos mēdz sauļoties sausu koku zaros. Barojas ar ķirzakām, maziem grauzējiem, abiniekiem, bezmugurkaulniekiem un citu putnu mazuļiem. Tukšos koku dobumos mēdz noslēpt barības rezerves. 

Džungļu apogi savstarpēji sazinās ar ūjināšanu, kā arī ar ātru astes šūpošanu no viena sāna uz otru un galvas cilāšanu.

## Ligzdošana
Vairošanās sezona džungļu apogam ir laikā no oktobra līdz martam. Ligzdo koka dobumā. Dējumā ir 2 olas. Inkubācijas periods ilgst 30—32 dienas. Perē mātīte. Perēšanas laikā tēviņš uzturas tās tuvumā, nakšņojot dobumā kopā ar mātīti. Līdzko mazuļi izšķiļas mātīte tēviņu padzen, jo tas mēdz apēst savus mazuļus. Par mazuļiem rūpējas tikai mātīte, apmēram 40 dienas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Planet of Birds: Forest Owlet (Heteroglaux blewitti)
*Avibase: Forest Owlet Heteroglaux blewitti Hume, 1873
*EDGE: Forest Owlet (Heteroglaux blewitti)
Pociems (stacija)

**Pociems** bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga—Rūjiena starp Neiķenes pieturu un  Puikules staciju. Tas atradās Limbažu novada Katvaru pagasta Pociema ciemā.

Pieturas punkts Pociems tika atklāts 1935. gadā. Pēc pasažieru vilciena Rīga—Aloja atcelšanas 1998. gadā pieturas punkts vairs netiek izmantots. Pēc slēgšanas vienīgās būves pieturā bija pasažieru paviljons, pasažieru sānplatforma, tualete un 2 akas.

## Atsauces