Ķemeru viesnīca

thumb|200px|Valsts Ķemeru viesnīca pēc 1936. gada.

**Ķemeru viesnīca** ir viens no spilgtākajiem neoeklektisma paraugiem Latvijas arhitektūrā, kas pēc latviešu arhitekta Eižena Laubes projekta par valsts līdzekļiem uzcelta Ķemeru kūrortā 1936. gadā.

## Vēsture

Pirmais viesnīcas direktors bija Dr. J. Lībietis, kurš vadīja šo projektu no paša sākuma. 
Valsts Ķemeru viesnīcu 1936. gadā aktīvi reklamēja ar Valsts ceļojumu un transporta biroja, kino un preses palīdzību. Brīvdienu apmešanās viesnīcā ar pilnu uzturu no sestdienas vakara līdz pirmdienas rītam (40 stundas) maksāja 10-14 latus. Hallē ar varenām četrstūrainām kolonnām, smagiem klubkrēsliem un milzīgo paklāju, labajā pusē viesus sagaidīja *chefportier`s* ar palīgiem.

Viesnīcas istabās bija ne tikai aukstais un karstais ūdens, bet arī skapji ar iebūvēto radio un iekšējo apgaismojumu, kāju soliņa kastīte ar apavu piederumiem, divas signālizācijas ierīces, tālrunis un zvana vietā - gaismas signāli viesmīļa vai istabenes izsaukšanai, kas sargāja viesus no trokšņiem. 
Apakšējais stāvs gandrīz visas ēkas garumā atradās telpas kopējai lietošanai. Bibliotēka piedāvāja grāmatas septiņās valodās, visus jaunākos numurus latviešu avīzes un žurnāli, ka arī plašu izvēli ārzemju preses. Lielo salonu grīdas klāja Latvju sieviešu nacionālās līgas un citu darbnīcu grīdsegas tūkstošu latu vērtībā. Lielo balto ēdamzāli, kuru uz trijām daļām dalīja divas apaļo kolonnu rindas, spēlēja muzikanti.

1937. gadā Ķemeru viesnīcā notika 1. Ķemeru starptautiskais šaha turnīrs.
Pēc Otrā pasaules kara ēkā bija iekārtota sanatorija ar 300 vietām, kurā ārstēja nervu sistēmas, kā arī locītavu, kaulu un muskuļu un ginekoloģisko slimību pacienti no PSRS republikām ar plašu kūrorta un medicīnas pakalpojumu klāstu.

## Arhitektūra
Ķemeru viesnīcas ēka ir piecstāvu celtne ar jumta terasēm un torni centrā. Celtnes noformējumā bagātīgi izmantoti klasicisma arhitektūras elementi - kolonnas, balustrādes, pilastri, dzegas. Līdz rekonstrukcijas sākumam iekštelpās, sevišķi bibliotēkā, daļēji bija saglabājies 1930. gadu interjers, mēbeles, mākslas darbi, telpu apdare. 
Efektīvais novietojums ainavu parkā un monolītais veidojums radīja greznas pils iespaidu.


Ķemeru viesnīcas interjers 1936.png|Ķemeru viesnīcas interjers
Ķemeru viesnīcas skats uz parku.jpg|skats uz parku
Ķemeru viesnīcas vestibils 1936.png|vestibils
Ķemeru viesnīcas vestibils.png|vestibils
Ķemeru viesnīcas fojē 1936.jpg|fojē
Ķemeru viesnīcas zāle 1936.jpg|zāle
Ķemeru viesnīcas ēdamzāle 1936.jpg|ēdamzāle
Ķemeru viesnīcas bibliotēka 1936.jpg|bibliotēka
Ķemeru viesnīcas bārs 1936.jpg|bārs
Ķemeru viesnīcas kafejnīca.png|kafejnīca
Ķemeru viesnīcas kafejnīca 1936.jpg|kafejnīca
Ķemeru viesnīcas jumta kafejnīca 1936.jpg|jumta kafejnīca


## Rekonstrukcija
1998. gadā ēku nopirka investīciju kompānija *Ominasis Italia*, solīja remontos un restaurācijā līdz 2007. gadam ieguldīt 10 miljonu latu lielas investīcijas. Sanatorijas privatizācijas noteikumi paredzēja, ka desmit gadus no Ķemeru viesnīcas ēkas nodošanas ekspluatācijā brīža jāsaglabā objekta darbības profils - kūrorta ārstnieciski profilaktiskā darbība, rehabilitācija, medicīniskie un atpūtas pakalpojumi. 2004. gada pavasarī ēkas īpašnieki noslēdza līgumu ar viesnīcu tīklu "*Kempinski*" par Ķemeru viesnīcas turpmāko apsaimniekošanu.
2006. gadā viesnīcas iekārtošanai izveidotā SIA "*Ominasis Latvia*" pauda pārliecību, ka investīciju apjoms līgumos noteiktajos termiņos tiks ieguldīts un iesniedza Privatizācijas aģentūrai pārskatu par plānotajiem darbiem un plānotajiem izpildes termiņiem. 
Tomēr solītajā termiņā bija restaurēta vienīgi ēdamzāle un bibliotēka, bet viesnīcas istabas neatjaunoja.   
2007. gada oktobrī Privatizācijas aģentūra konstatēja, ka objektā bija investēti tikai 10% no solītā, taču nelauza līgumu ar "*Ominasis Latvija*" par darbu neizpildi laikā. 2010. gadā Jūrmalas dome un SIA "*Ominasis Latvia*" noslēdza līgumu par vides sakārtošanu, kurā apņemās sadarboties, lai sekmētu konkurētspējīgas un starptautiski atzītas vides izveidi, piesaistītu tūristus un veicinātu Ķemeru attīstību. Vēlāk Jūrmalas dome no tā vienpusēji atkāpās, jo uzņēmums nepildīja solījumus pabeigt sanatorijas rekonstrukciju.
2012. gadā Saeimas Pieprasījumu komisija lūdza steidzami rast finansējumu no valsts budžeta līdzekļiem neparedzētiem gadījumiem valsts nozīmes kultūras pieminekļa „Ķemeru viesnīca” sargāšanai un apkurināšanai. Pamatojoties uz objekta īpašnieku nesaimniecisko rīcību, tika lūgts nacionalizēt kultūras pieminekli „Ķemeru viesnīca".
Kad 2013. gadā izsludināja SIA "*Ominasis Latvia*" maksātnespēju, Ķemeru sanatorijas kompleksa īpašuma piespiedu pārdošanas vērtību novērtēja 4,67 miljonu latu (6,65 miljonu eiro) vērtībā.

2014. gada oktobrī savu gatavību iegādāties maksātnespējīgajai "*Ominasis Latvia*" piederošo Ķemeru sanatorijas mantas kopumu izsolē apliecināja Krievijas pilsonim Aleksandram Gusakovam piederošā SIA "*Park Hotel Ķemeri*", taču mēnesi vēlāk izsoli atzina par nenotikušu, jo uzvarētājs nebija noteiktajā laikā samaksājis par pirkumu. 2015. gada februārī īpašumu nolēma pārdot kreditoram SIA "Arhiidea" par 2,86 miljoniem eiro, kas visas savas prasījuma tiesības cedēja "*Park Hotel Ķemeri*".
Darba plānā ietilpa pieslēgšanās gāzes piegādes tīklam, ūdensapgādes un kanalizācijas iekšējo un ārējo tīklu rekonstrukcija, kam sekotu kultūrvēsturiskā Ķemeru parka atjaunošanai, interaktīvā dabas tūrisma centra izveidei, piegulošo ceļu un stāvvietas sakārtošanai, ūdens torņa restaurācijai un bērnu laukumiņa izbūvei, ko bija jāīsteno Jūrmalas domei ar Eiropas Savienības struktūrfondu līdzfinansējuma atbalstu. 2018. gada aprīlī projekta attīstītāji paziņoja, ka viesnīcas atklāšanas plāni aizkavēsies un solīja, ka to atklās 2020. gadā.

## Atsauces