open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arava Kimura

**Arava Kimura** (; dzimis , miris ) bija japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.

## Nacionālā izlase

|-
|1954||2||0
|-
|1955||4||1
|-
!Kopā||6||1
|}

## Ārējās saites

*Japan National Football Team Database
Kodži Sasaki

**Kodži Sasaki** (; dzimis ) ir bijušais japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.

## Nacionālā izlase

|-
|1958||2||0
|-
|1959||8||0
|-
|1960||1||1
|-
|1961||3||0
|-
!Kopā||14||1
|}

## Ārējās saites

*Japan National Football Team Database
Pēters Prūss

**Pēters Prūss** (; dzimis ) ir Igaunijas riteņbraucējs, pārstāvējis Latvijas komandu **.

Ar panākumiem startējis šosejas un kalnu riteņbraukšanas sacensībās. 2015. gadā uzvarējis *[[Tour of Borneo]]* kopvērtējumā.

2016. gada 5. jūnijā uzvarēja Siguldā notikušajā Eiropas čempionātā kalnu riteņbraukšanā maratona disciplīnā.

2013. gadā uzvarējis SEB MTB maratona kopvērtējumā, 2015. gadā bijis trešais.

## Privātā dzīve
Prūsa māte ir latviete un Pēters pārvalda latviešu valodu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ārpāds Vajda

**Ārpāds Vajda** (;  Rimasombata —  Budapešta) bija Ungārijas starptautiskais meistars šahā (1950).

## Biogrāfija
Pēc skolas beigšanas strādājis policijā. Pirmā pasaules kara laikā bijis militārajā dienestā (1916-1918). Pēc kara paralēli darbam policijā beidzis Budapeštas universitātes Tieslietu fakultāti un 1921. gadā aizstāvējis tieslietu zinātņu doktora grādu. 1936. gadā kļuvis par policijas kapteini un līdz Otrā pasaules kara beigām bijis policijas dienestā.

1928. gadā uzvarējis Ungārijas šaha čempionātā. Labākie rezultāti starptautiskajos šaha turnīros: Vīne 1921. gadā — dalīta 4.-7. vieta; Londona 1922. gadā — 1. vieta blakusturnīrā; Portsmuta 1923. gadā — 2. vieta aiz Aleksandra Aļehina; Parīze 1924. gads (Pasaules šaha čempionāts amatieriem) — 4.-6. vieta; Ģēra 1924. gadā — 4.-5. vieta; Kečkemēta 1927. gadā — 5.-7. vieta; Budapešta 1928. un 1929. gadā — 5.-6. vieta un 4.-5. vieta; Solnoka 1932. gadā — 1. vieta.

Sekmīgi pārstāvējis Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1927-1933, 1937). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1927, 1928) un 2 sudraba (1930, 1937) medaļas;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 3 reizes (1924-1936). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1926, 1936) un sudraba (1924) medaļas; 
* Balkānu valstu komandu šaha čempionātā piedalījies 1947. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis zelta, bet individuālajā - sudraba medaļu.

Par vēsturiskajiem panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Vajdam kā vienam no pirmajiem piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. 1954. gadā saņēmis arī FIDE starptautiskā arbitra nosaukumu.

Bijis pazīstams arī kā šaha žurnālists. No 1922. līdz 1950. gadam sadarbojies ar Ungārijas šaha žurnālu *Magyar Sakkvilág*, bet no 1951. gada līdz mūža beigām — ar žurnālu *Magyar Sakkélet*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alojas iela (Rīga)

**Alojas iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Centrā un Brasā (dalēji kalpo kā robeža starp šīm apkaimēm). Alojas iela sākas krustojumā ar Tomsona ielu un beidzas krustojumā ar Miera ielu, krustojot Krišjāņa Valdemāra ielu. Ielas garums ir 350 metri. Līdz K. Valdemāra ielai tā ir klāta ar asfalta segumu, aiz tās to klāj bruģakmens. Alojas ielas posmā starp Tomsona un Valdemāra ielu ir daudzdzīvokļu namu apbūve, toties otrā daļā — pārsvarā sabiedriskas ēkas, tostarp biroju komplekss "Alojas kvartāls" (K. Valdemāra ielā 62) un Rīgas Dzemdību nams (Miera ielā 45).

Iela ir nosaukta Alojas pilsētas vārdā.

## Ielu savienojumi
Alojas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Tomsona iela (T veida krustojums)
* Krišjāņa Valdemāra iela
* Miera iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Centrs
* Brasa

## Atsauces
Žanna D'arka Girubuntu

**Žanna D'arka Girubuntu** (*Jeanne D'arc Girubuntu*, dzimusi ) ir Ruandas šosejas riteņbraucēja. 2014. gadā viņa kļuva par Ruandas čempioni gan individuālajā, gan grupas braucienā. 2015. gadā viņu uzaicināja trīs mēnešus trenēties Šveicē, *[[UCI World Cycling Centre]]*. Viņa kļuva par pirmo Ruandas sievieti, kas tikusi tur uzaicināta trenēties un par tūkstošo sportistu, kas tur trenējies.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kauguru iela (Jūrmala)

**Kauguru iela** ir maza iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē. Kauguru iela sākas krustojumā ar Vakara ielu. Kopējais ielas garums ir 70 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Kauguru ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā nav apbūves, bet agrāk atradās motelis “Vaivari”.

## Ielu savienojumi
Kauguru iela ir savienota ar šādu ielu:
* Vakara iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vaivari
Sērfings

[thumbnail|235px|Sērfingists netālu no [Santakrūzas, Kalifornijā]]
**Sērfings** (, ) ir ūdens sporta veids, kurā, izmantojot sērfinga dēli, pārvietojas pa viļņiem. Pastāv vēl vairāki līdzīgi sporta veidi, piemēram, vindsērfings un kaitbords.

Sērfošanas pirmsākumi meklējami Polinēzijā. Havaju salās sērfings ir daļa no pamatiedzīvotāju rituāliem, un daudzi no viņiem joprojām gatavo sērfinga dēļus. Eiropieši ar šo sporta veidu pirmo reizi saskārās 1767. gadā Taiti.

Populārākās sērfošanas vietas mūsdienās ir Havajas, Kalifornijas piekraste, Austrālija. Eiropā ar to galvenokārt nodarbojas Portugāles krastos.

Sērfošanas sacensības pirmoreiz olimpiskajās spēlēs iekļautas 2020. gada Tokijas olimpiskās spēles.

## Atsauces


## Ārējās saites
Jūras portulaki

**Jūras portulaki** (*Sesuvium*) ir pusdienziežu dzimtas ģints, kurai pieder aptuveni astoņas sugas.

## Klasifikācija
* *[[Sesuvium crithmoides]]* — tropu jūras portulaks;
* *[[Sesuvium edmonstonei]]* — Galapagu jūras portulaks;
* *[[Sesuvium maritimum]]*
* *[[Sesuvium microphyllum]]*
* *[[Sesuvium portulacastrum]]*
* *[[Sesuvium sessile]]* — piekrastes jūras portulaks;
* *[[Sesuvium trianthemoides]]* — Teksasas jūras portulaks;
* *[[Sesuvium verrucosum]]*

## Atsauces
2015.—2016. gada LBL sezona

**2015.—2016. gada LBL sezona** bija 25. Latvijas Basketbola līgas sezona. Par sezonas čempionu pirmo reizi kluba vēsturē kļuva Valmiera/Ordo klubs.

## Regulārā sezona

## Izslēgšanas spēles

;Piezīmes:

## Ārējās saites
* LBL mājaslapa
* ''Eurobasket'' profils
Semjuels Faktors

**Semjuels Faktors** (;  Lodza —  Čikāga) bija Polijas un ASV šahists.

## Biogrāfija
Pirmā pasaules kara laikā bijis viens no labākajiem šahistiem Polijas pilsētā Lodzā. 1917. gada Lodzas šaha čempionāta bijis trešais, bet gadu vēlāk izcīnījis otro vietu. 1919. gadā uzvarējis Lodzas šaha kluba čempionātā. Tajā pašā gadā caur Nīderlandi emigrējis uz ASV.

1921. gadā dalījis 5.-7. vietu 8. ASV šaha kongresā. 1922. gadā uzvarējis Rietumu šaha asociācijas čempionātā (). 1930. gadā atkārtojis šo panākumu. 1936. gadā piedalījies pirmā ASV šaha čempionāta finālā. Pārstāvējis ASV komandu Pasaules šaha olimpiādē 1928. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

Bijis pazīstams arī kā ASV šaha dzīves organizators. Piedalījies Rietumu šaha asociācijas darbībā, bijis viens no Nacionālās šaha federācijas un vēlāk arī ASV šaha federācijas dibinātājiem. Savas nāves brīdī bijis Čikāgas šaha kluba prezidents.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alūksnes iela (Rīga)

**Alūksnes iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Pētersalā. Alūksnes iela sākas krustojumā ar Pētersalas ielu un beidzas krustojumā ar Mastu ielu, nekrustojot citas ielas. Ielas garums ir 170 metri, tā visā garumā klāta ar asfalta segumu. Alūksnes ielā ir daudzstāvu namu apbūve.

Iela ir nosaukta Alūksnes pilsētas vārdā.

## Vēsture
Vēsturiski iela nosaukta par **Marienburgas ielu** (*Marienburger Str.*; Marienburga — Alūksnes vēsturiskais nosaukums). 1920. gadu sākumā nosaukums latviskots — Alūksnes iela. Līdz 1940. gadam ielā bija tikai trīs nami (tikai nepārnumuru pusē — 1., 3. un 5.). Nams nr. 2 uzcelts pēc Otrā pasaules kara. 1920.—1930. gados šajā ielā atradās astoņi veikali (pārtikas preču un vīnu tirgotavas).

Alūksnes ielas pirmā un trešā nama arhitekts ir Konstantīns Pēkšēns, piektā nama arhitekts — Augusts Malvess.

## Ielu savienojumi
Alūksnes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Pētersalas iela (T veida krustojums)
* Mastu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Pētersala-Andrejsala
* Mazā Alūksnes iela

## Atsauces
Heincs Josts

**Heincs Josts** (; dzimis , miris ) bija SS brigādenfīrers un policijas ģenerālmajors. Nodarbojās ar spiegošanas operācijām SD sastāvā. Pēc Valtera Štālekera nāves no 1942. gada marta līdz septembrim darbojās Rīgā kā *[[Einsatzgruppe A]]* vadītājs.

Dzimis nacionālistiski noskaņota aptiekāra ģimenē. Studēja tiesības un ekonomiku Gīsenes un Minhenes universitātēs. NSDAP biedrs no 1928. gada. Pēc nacistu nākšanas pie varas 1933. gadā strādāja policijas struktūrās. No 1934. gada - SD struktūrās. Nodibinoties RSHA, kļuva par VI nodaļas (ārvalstu izlūkošana) vadītāju. 1942. gada martā Josta vietā tika iecelts Valters Šellenbergs, bet Josts nosūtīts uz Ostlandi. Vēlāk tika iecelts par virsnieku sakariem starp Alfrēdu Rozenbergu un Evaldu fon Kleistu, bet 1945. gadā atvaļināts no dienesta.

1948. gadā tiesāts Nirnbergas procesa Einzacgrupu prāvā. Notiesāts uz nāvi, sods nomainīts uz mūža ieslodzījumu, bet 1951. gadā no ieslodzījuma atbrīvots. Vēlāk strādāja par nekustamo īpašumu mākleri.

## Ārējās saites
Erlings Tolfsens

**Erlings Tolfsens** (;  Ņujorka —  Ņujorka) bija ASV šahists.

## Biogrāfija
1920. gados bijis viens no vadošajiem ASV šahistiem. Trīs reizes uzvarējis Ņujorkas Māršala šaha kluba čempionātos (1923, 1924, 1931). Bijis ASV komandas kapteinis Pasaules šaha olimpiādē 1928. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu. Sākoties Lielai depresijai pamazām pārstājis piedalīties šaha turnīros. Bijis spāņu valodas skolotājs Ņujorkas pilsētas skolu sistēmā un aktīvs arodbiedrību darbinieks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Miltons Hanauers

**Miltons Hanauers** (;  Ņujorka —  Ņujorka) bija ASV šahists.

## Biogrāfija
Bijis skolas direktors, šaha meistars un Ņujorkas Māršala šaha kluba amatpersona. Pārstāvējis ASV komandu Pasaules šaha olimpiādē 1928. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu. 1951. gadā uzvarējis Ņujorkas Māršala šaha kluba čempionātā. 1957. gadā publicējis grāmatu par šahu — *Chess Made Simple*. Atzīmējot Hanauera nopelnus pilsētas šaha attīstībā, Ņujorkas skolu šaha turnīrs ir nosaukts viņa vārdā ().

## Literatūra
* Milton Hanauer, Chess Made Simple, Made Simple Books / Doubleday & Company Inc (1957) 

## Atsauces

## Ārējās saites
Micuo Kato

**Micuo Kato** (; dzimis ) ir bijušais japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.

## Nacionālā izlase

|-
|1979||1||0
|-
!Kopā||1||0
|}

## Ārējās saites

*Japan National Football Team Database
Sveķi

[thumbnail|235px|[Ķirši (koki)|Ķiršu koka sveķu pilieni]]
thumb|''Protium'' ģints augu fosilie sveķi
**Sveķi** ir polimēri, kas cietējot iegūst telpisku struktūru un pārvēršas cietā vielā. Tiem piemīt liela viskozitāte, tādēļ tie pirms pilnīgas sacietēšanas ļoti lēni plūst. Ļoti bieži sveķi tiek saistīti ar lipīgu augu vielmaiņas galaproduktu, kas izdalās no tā stumbra kā bezkrāsains, dzeltens vai brūns šķidrums. Izdaloties no stumbra un nonākot gaisā, tie sacietē. Daudzi augi izmanto sveķus, lai "dziedētu" ievainojumus. Tie aizpilda bojātās augu vietas ar sveķiem, tādā veidā pasargājot stumbru no kukaiņiem un patogēniem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bēlica

**Bēlica** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Potsdamas-Mitelmarkas apriņķī, 18 kilometrus uz dienvidiem no Potsdamas. Pilsēta un apkārtne pazīstama kā sparģeļu audzēšanas centrs.

## Vēsture
Iespējāms pilsētu kā *Belizi* pirmoreiz rakstos 997. gadā pieminējis imperators Oto. 1247. gadā, saistībā ar ebreju it kā veikto hostijas desekrēciju uz sārta esot sadedzināta visa pilsētas ebreju kopiena. Šis gadījums ir pirmā dokumentētā liecība par šādu ebrejiem veltītu apsūdzību. Ar šo leģendu saistītā asiņojošā hostija padarīja Bēlicu par viduslaiku svētceļojumu vietu. 1731. gadā Frīdrihs Vilhelms I izveidoja Bēlicu par garnizona pilsētu un arī šodien pie pilsētas ir bundesvēra karaspēka daļa.

Pilsētas pievārtē 1898. gadā tika izveidots liels kara hospitālis. Pēc Otrā pasaules kara tas nokļuva PSRS kontrolē. Kopš 1995. gada, kad hostpitāļa kompleksu pameta Padomju armija, tas stāv puspamests. Šeit dažkārt tiek uzņemtas filmas vai videoklipi, piemēram Romana Polaņska 2002. gada filma "Pianists".

## Cilvēki
Bēlicas kara hospitālī Pirmā pasaules kara laikā pēc Sommas kaujas ārstējās Ādolfs Hitlers. 1991. gadā no PSRS kontrolē esošā Bēlicas hospitāļa, kur viņš bija apmeties, uz Krieviju aizbēga Ērihs Honekers.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ikeda

**Ikeda** () ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Hiromi Ikeda (池田 浩美; 1975) —  japāņu futboliste,
* Kikunae Ikeda (池田 菊苗; 1864–1936) — japāņu ķīmiķis,
* Koki Ikeda (池田 向希; 1998) — japāņu soļotājs,
* Rijoko Ikeda (池田 理代子, 1947) — mangas māksliniece,
* Sakiko Ikeda (池田 咲紀子; 1992) — japāņu futboliste,
* Šinobu Ikeda (池田 司信; 1962) — japāņu futbolists.
Normans Vaitekers

**Normans Tvīds Vaitekers** (;  Filadelfija —  Fēniksitija) bija ASV starptautiskais meistars šahā (1965).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt četrpadsmit gadu vecumā. Ātri izvirzījies ASV spilgtāko jauno šaha talantu skaitā. 1927. gadā Kalamazū uzvarējis pirmajā Nacionālās šaha federācijas kongresā. ASV Rietumu štatu šaha čempionātos divas reizes dalījis pirmo vietu (1923, 1930). 1928. gadā Hāgā pārstāvējis ASV Pasaules amatieru šaha meistarsacīkstēs, kurās dalījis 4.-6. vietu (uzvarēja Makss Eive).

Pēc izglītības bijis jurists, taču savas dzīves laikā izcēlies ar dažādām krāpnieciskām shēmām, kuru dēļ jau 1924. gadā ticis izslēgts no ASV advokātu skaita. Pirmā pasaules kara laikā izvairījies no iesaukšanas karadienestā, ceļojot pa dažādām ASV pilsētām. 1920. gadu sākumā kopā ar radiniekiem organizējis zagtu auto apdrošināšanu un pārvietošanu starp dažādiem ASV štatiem, par ko 1925. gadā ticis notiesāts uz diviem gadiem. 1932. gadā Vaitekera vārds kļuva plaši pazīstams Čārlza Lindberga bērna nolaupīšanas lietā, jo kopā ar savu līdzinātāju bija izdomājis veidu kā no bagātas mantinieces izkrāpt 104 000 dolārus. Pasākums cieta neveiksmi, un Vaitekers vēlreiz nokļuva cietumā. Pēc astoņpadsmit mēnešiem viņš tika nosacīti atbrīvots, tomēr drīz vien atkal atgriezās aiz restēm. Cietumā bija iepazinies un iedraudzējies ar Alu Kaponi, ar kuru gan 1936. gadā nonācis konfliktā, kad Kapone atteicies pievienoties Vaitekera organizētajam cietuma streikam.

1947. gadā atbrīvojies un atsācis piedalīties šaha turnīros. 1948. gadā spēcīgā kvalifikācijas turnīrā izcīnījis tiesības spēlēt ASV šaha čempionāta finālā, kurā palicis 16. vietā. Piedalījies arī četros ASV atklātā šaha čempionātos (1948, 1951, 1953, 1954). Par vēsturiskajiem panākumiem turnīros FIDE 1965. gadā Vaitekeram piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. Mūža pēdējos gados piedalījies šaha turnīros galvenokārt ASV dienvidu štatos, kuros vājāka sastāva dēļ varējis cerēt uz balvām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vaitekers

**Vaitekers** var būt:

* Forests Vaitekers (*Forest Whitaker*) — amerikāņu aktieris, kinoproducents un kinorežisors (dzimis 1961);
* Normans Vaitekers (*Norman Whitaker*) — amerikāņu šahists (1890—1975).
Ādolfs Loss

**Ādolfs Francis Kārlis Viktors Maria Loss** (, dzimis , miris ) bija austriešu un čehoslovāku arhitekts un arhitektūras teorētiķis, viens no modernisma arhitektūras pamatlicējiem. Savā 1910. gada esejā "Ornaments un noziegums" (*Ornament und Verbrechen*) vērsās pret iepriekšējo gadsimtu arhitektūru, tai skaitā tolaik aktuālo jūgendstilu.

Dzimis Brno akmeņkaļa ģimenē. Agri zaudējis tēvu. Mācījās tehniskajā skolā Liberecā un Brno. Vienu gadu studēja Drēzdenes Tehniskajā universitātē. No 1893. līdz 1896. gadam dzīvoja ASV. Atgriezies Eiropā, apmetās Vīnē, kas kļuva par viņa pastāvīgo dzīvesvietu. Šeit viņš iepazinās ar Ludvigu Vitgenšteinu, Arnoldu Šēnbergu, Pēteri Altenbergu, Kārli Krausu. No 1904. gada projektēja ēkas Vīnē. Pēc Austroungārijas sabrukuma Tomāšs Gariks Masariks piešķīra Losam Čehoslovākijas pilsonību, tomēr viņš turpināja dzīvot un strādāt Vīnē. No 1924. līdz 1928. gadam Loss pasniedza Sorbonnā, Parīzē, kur projektēja māju Tristanam Carā. 

Dzīves laikā bija precējies trīs reizes, kā arī 1928. gadā iekļuva pedofilijas skandālā. 

## Ārējās saites
Rezaka

**Rezaka**, arī **Rēzaka**, ir ciems Alūksnes novada Alsviķu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 7 km no pagasta centra Alsviķiem, 15 km no novada centra Alūksnes un 190 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas autoceļu V378 un V379 krustojumā. Uz ziemeļiem no Rezakas atrodas Rēzakas muižas apbūve, kas ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis. Tajā agrāk darbojusies privāta pamatskola, kas likvidēta 2000. gadā.

## Atsauces
Roberts Almers

**Roberts Almers** (; dzimis ) ir bijušais Austrijas futbola vārtsargs.

Almers šobrīd ir Austrijas izlases pamatvārtsargs un šādu statusu ieņem arī klubā, kur pilda arī kapteiņa pienākumus. 2015. gada rudenī guva nopietnu ceļgala savainojumu spēlē pret Vīnes "Rapid".

## Atsauces

## Ārējās saites
Šāndors Takāčs

**Šāndors Takāčs** (, piedzimis kā **Kārojs Sidlauers** — ;  Miškolca —  Budapešta) bija Ungārijas šahists.

## Biogrāfija
Cēlies no turīgas ģimenes, taču pēc Pirmā pasaules kara pārcēlies uz dzīvi Rietumeiropā, mainījis vārdu un uzvārdu, un kļuvis par profesionālu šahistu. Savus labākos rezultātus sasniedzis 1920. gadu otrajā pusē. 1925. gadā uzvarējis turnīrā Budapeštā. 1926. gadā Budapeštā dalījis 3.-5. vietu pirmajā FIDE meistaru turnīrā. 1928. gadā dalījis pirmo vietu Vīnes starptautiskajā šaha turnīrā. 1929. gadā dalījis pirmo vietu tradicionālajā Hastingsas (Anglija) šaha turnīrā. Pārstāvējis Ungārijas komandu Pasaules šaha olimpiādē 1930. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

Pāragri miris no tuberkulozes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Šāndora Takāča šaha kompozīcijas mājas lapā ''PDB''
Masaaki Mori

**Masaaki Mori** (; dzimis ) ir bijušais japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.

## Nacionālā izlase

|-
|1988||1||0
|-
|1989||7||0
|-
!Kopā||8||0
|}

## Ārējās saites

*Japan National Football Team Database
Tomojasu Asaoka

**Tomojasu Asaoka** (; dzimis , miris ) bija japāņu futbolists, Japānas futbola izlases dalībnieks.

## Nacionālā izlase

|-
|1987||1||0
|-
|1988||5||0
|-
|1989||2||0
|-
!Kopā||8||0
|}

## Ārējās saites

*Japan National Football Team Database
Kerija Rasela

**Kerija Linna Rasela** (; dzimusi  Kalifornijā, ASV) ir amerikāņu aktrise. Ieguvusi Zelta globusa balvu par galvenās lomas atveidošanu seriālā *[[Felicity]]*. Nominēta vairākām Zelta globusa un ''Emmy'' balvām par lomu spiegu seriālā "Amerikāņi" (2013—2018). 2023. gadā atveidojusi galveno lomu *[[Netflix]]* politiskās drāmas seriālā *[[The Diplomat]]*.

Rasela atveidojusi lomas filmās *[[Honey, I Blew Up the Kid]]* (1992), "Mēs bijām kareivji" (*We Were Soldiers*, 2002), "Neiespējamā misija 3" (2006), "Viesmīle" (*Waitress*, 2007), "Sirds mūzika" (*August Rush*, 2007), "Pērtiķu planētas atmoda" (2014), "Zvaigžņu kari: Skaivokera atdzimšana" (2019), "Brieža ragi" (2021) un "Kokaīna lācis" (2023).

## Ārējās saites
Cilpā

**"Cilpā"** (Krievijā ar nosaukumu **«Воровской общак»**)  ir  uzņemta Latvijas un Krievijas kopražojuma mākslas filma divās sērijās. Filmas režisors ir Imants Krenbergs un tā uzņemta pēc Andra Kolberga romāna "Naktī, lietū..." motīviem.

## Sižets
Divi draugi nozog automobili, bet pateicoties turīgu vecāku apmaksātiem advokātiem, cietumsodu piespriež viņu klasesbiedram Vīnertam. Pēc atbrīvošanas no cietuma Vīnerts vēlas atriebties.

## Lomās
* Armands Reinfelds - *Vīnarts Kirmužs*
* Ģirts Jakovļevs - *Viktors Narkovskis*
* Mirdza Martinsone - *Spulga Narkovska*
* Valdis Liepiņš - *Nauris Narkovskis*
* Andis Mizišs - *Ilgonis Alps*
* Indra Briķe - *Karina Alpa*
* Uldis Vazdiks - *Alfrēds Alps*
* Juris Lejaskalns - *Grunskis*
* Juris Lisners - *Hintenbergs*
* Valdis Lūriņš - *Lūsis*
* Guna Geikina - *Iveta*

**Epizodēs**:
Vaironis Jakāns, Gunārs Placēns, Miervaldis Ozoliņš, Ivars Brakovskis, Dina Kvelde, Jānis Pirvics, Tamāra Soboļeva

## Ārējās saites

* Latvijas filmu katalogs
## Video
* Youtube 1. daļa (krievu valodā) 
* Youtube 2. daļa (krievu valodā) 
* Youtube 3. daļa (krievu valodā) 
* Youtube 4. daļa (krievu valodā)
Cīņa (avīze)

**"Cīņa"** bija avīze latviešu valodā, kas iznāca no 1904. līdz 1991. gadam. Laikraksts tā pastāvēšanas beigu posmā bija LKP CK oficiālais izdevums un beidza pastāvēt 1990. gadā. Laikraksta kolektīvs izveidoja jaunu avīzi "Neatkarīgā Cīņa", abi laikraksti kādu laiku pastāvēja paralēli.

## Vēsture
250px|thumb|Plāksne pie ēkas Krāslavas ielā 22, Rīgā, kur 1922.-1929. gados atradās "Cīņas" nelegālā tipogrāfija.
Laikrakstu ar nosaukumu "Cīņa" sāka izdot 1904. gada martā kā Baltijas latviešu sociāldemokrātiskās strādnieku organizācijas laikrakstu. No 1904. gada jūnija LSDSP, no 1906. gada augusta LSD CK orgāns. Izplatīja komunistiskās idejas, sekmēja sociāldemokrātisko organizāciju apvienošanos. Līdz 1917. gadam laikraksts tika izdots nelegāli. Tika drukāts Rīgā, Briselē (laika posmā no 1910. gada jūlijam līdz 1914. gada jūlijam) un Sanktpēterburgā. 1919. gadā laikraksts kļuva par Latvijas Komunistiskās partijas oficiālo izdevumu un palika tāds līdz pat 1990. gadam. Laika posmā no 1919. līdz 1940. gadam laikraksts tika izdots nelegāli, bet 1931. līdz 1933. gadā netika izdots.

Latvijas PSR laikā "Cīņa" bija dienas laikraksts, kā arī LKP CK, LPSR AP un MP orgāns. No 1940. gada jūnija laikraksts iznāca legāli. Otrā pasaules kara laikā tas iznāca Kirovā un Maskavā (1942—1943), Daugavpilī (1944. gada septembrī), bet 1944. gada oktobrī laikraksta iespiešana tika pārcelta uz Rīgu. 1954. gadā laikraksts tika apbalvots ar Darba Sarkanā Karoga ordeni, bet 1974. gadā ar Oktobra Revolūcijas ordeni.

1990. gadā laikraksta "Cīņa" kolektīvs atsacījās strādāt kompartijas paspārnē (1990. gada 25. jūlijā iznāca pēdējais šī kolektīva veidotais avīzes numurs), un nodibināja jaunu avīzi ar jauniem redaktoriem (Andris Jakubāns un Ēriks Hānbergs), kuru nosauca par "Neatkarīgo Cīņu". Pirmais "Neatkarīgās Cīņas" numurs iznāca 1990. gada 24. augustā. Nepilnu gadu laikraksti "Cīņa" un "Neatkarīgā Cīņa" pastāvēja paralēli. "Cīņa" turpināja iznākt reizi nedēļā, bet 1991. gada augustā šī laikraksta izdošana tika pārtraukta.

## Vadība
Pirmais avīzes redaktors 1904. gadā bija ekonomists Jānis Ozols, 1904.—1906. un 1917. gadā advokāts Pēteris Stučka, 1907.—1909. gadā Pauls Kalniņš, 1910.—1915. gadā Janis Jansons-Brauns. Pēc Latvijas valsts pasludināšanas avīzes redaktors bija Eduards Zandreiters, 1936.—1939. gadā Jānis Kalnbērziņš.

Latvijas PSR laikā redaktori bija Kārlis Ozoliņš (1940—1941 un 1944—1951), Pāvels Pizāns (1951—1960), Ilmārs Īverts (1960—1972), Jānis Britāns (1972—1990), pēdējā "Cīņas" redaktore bija Malda Kvite (1990—1991).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Laikraksts "Cīņa", 1904.—1905. gads, data.lnb.lv
* Laikraksta Cīņa paraugi, kambaris.lv
Blumberga

**Blumberga** (, no *Blum* — 'zieds', 'puķe' un *Berg* — 'kalns'; vīriešu dzimtē Blumbergs) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Agnese Blumberga (1971) — Latvijas tenisiste;
* Ženija Blumberga (1890—?) — Latvijas Lauksaimniecības kameras vicepriekšsēdētāja, mājturības sekcijas vadītāja;
Džefs Beizoss

**Džefrijs Prestons Beizoss** (; ; dzimis ) ir amerikāņu tehnoloģiju uzņēmējs un investors. Viņš ir nozīmīgi ietekmējis elektroniskās uzņēmējdarbības attīstību kā *[[Amazon|Amazon.com]]* dibinātājs un izpilddirektors. *Amazon.com* ir tiešsaistes interneta veikals grāmatām un arī citām preču un pakalpojumu grupām, ieskaitot video straumēšanas pakalpojumus. Tas kļuva par lielāko interneta veikalu un par modeli pārdošanai internetā.

Beizosa citas uzņēmējdarbības intereses saistītas ar kosmiskās aviācijas un laikrakstu nozari. 2000. gadā viņš dibinājis un finansējis kosmiskās aviācijas projektēšanas un ražošanas uzņēmumu *[[Blue Origin]]*, 2015. gadā uzsākot testa lidojumus kosmosā un plāno komerciālu suborbitālu cilvēka lidojumu 2018. gada sākumā.
2013. gadā Beizoss iegādājās laikrakstu *[[The Washington Post]]*.
Vairāki citi uzņēmumi tiek pārvaldīti ar *[[Bezos Expeditions]]* starpniecību.

2016. gada jūnijā Beizosa īpašumi tika vērtēti 63,3 miljardu ASV dolāru apjomā. Nesenā *Amazon* akciju cenu pieauguma rezultātā viņš *[[Forbes]]* miljardieru sarakstā pakāpās uz ceturto vietu.

2018. gada novembrī tika novērtēts, ka Beizosa bagātība pārsniedza 100 miljardus ASV dolāru, kā rezultātā Beizoss nonāca *[[Forbes]]* miljardieru saraksta pirmajā vietā. Pēc *Forbes* datiem uz 2019. gada 6. jūliju viņa bagātība bija 159,5 miljardu ASV dolāru apjomā.

## Biznesa karjera

Pēc Prinstonas Universitātes pabeigšanas 1986. gadā Beizoss strādāja Volstrītā ar datorzinātni saistītā darbā. Pēc tam strādāja pie starptautiskās tirdzniecības tīkla izveides uzņēmumam *Fitel*. Nākamā darba vieta bija *[[Bankers Trust]]*. Pēc tam arī saistībā ar internetā vērstām uzņēmējdarbības iespējām ''D. E. Shaw & Co''.

### ''Amazon.com''
1993. gadā Beizoss izlēma veidot interneta veikalu. Tā biznesa plānu Beizoss sastādīja braucienā pāri valstij no Ņujorkas uz Sietlu. 1994. gadā Beizoss nodibināja uzņēmumu *[[Amazon|Amazon.com]]*. Uzņēmums sākotnēji darbojās viņa garāžā. Viņš bija pametis labi apmaksāto darbu Ņujorkas hedžfondā pēc tam, kad iepazinās ar ātro interneta izaugsmi. Tas sakrita arī ar laiku, kad ASV Augstākā tiesa pieņēma lēmumu, ka pasta pasūtījuma katalogiem nav jāmaksā nodokļi štatos, kur tie neatrodas fiziski.

### ''Blue Origin''
2000. gada septembrī Beizoss dibināja jaunuzņēmumu *[[Blue Origin]]*, ar mērķi nodrošināt komerciālus privātpersonu kosmosa lidojumus.

2021. gada jūnijā savā *[[Instagram]]* kontā Beizoss paziņoja, ka kopā ar savu brāli Marku būs pasažieri pirmajā *[[New Shepard]]* lidojumā ar apkalpi.
2021. gada 20. jūlijā šis suborbitālais lidojums tika realizēts. Lidojums ilga vairāk nekā 10 minūtes, sasniedzot maksimālo augstumu 107,0 km. Lidojuma rezultātā Beizoss kvalificējās kā ASV Federālās aviācijas administrācijas komerciālais astronauts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Džefs Beizoss *[[Bloomberg L.P.]]* vietnē

*
Azerbaidžānas himna

***Azərbaycan marşı*** () ir Azerbaidžānas nacionālā himna. Mūzikas autors ir azerbaidžāņu komponists Uzeirs Hadžibejovs, bet vārdu autors ir dzejnieks Ahmeds Džavads. 1920. gadā Azerbaidžānas valdība to pieņēma par oficiālo valsts himnu. 1992. gadā pēc PSRS sabrukuma šī dziesma atkārtoti tika apstiprināta par Azerbaidžānas valsts himnu.

## Himnas vārdi

## Atsauces
Lubānas viduslaiku pils

**Lubānas viduslaiku pils** () bija Rīgas arhibīskapijas pils, kas vēstures avotos minēta pirms 1455. gada. Lubānas draudzes novada centrs, atradusies mūsdienu Lubānā. 1481. gada februārī Livonijas-Maskavijas kara laikā krievu karaspēks četras nedēļas ar ārkārtīgu nežēlību siroja Vidzemē un uzbruka arhibīskapa pilīm.
Pēc Livonijas kara beigām 1582. gada Jamas Zapoļskas miera līguma sarunu laikā krievi nopostīto Lubānas pili nepieminēja.

Pēc nopostīšanas Livonijas kara laikā 1577. gadā to vairs neatjaunoja. Vēlāk netālu no pilsdrupām uzcēla Lubānas muižas ēkas. 1738. gadā Ļaudonas, Lubānas un Odzienas muižas ieguva Mengdenu dzimta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942
Erpo fon Bodenhauzens

Brīvkungs **Erpo Krafts Bodo Gustavs Vilke fon Bodenhauzens** (; dzimis , miris ) bija vācu ģenerālis Otrā pasaules kara laikā, 12. tanku armijas komandieris no 1943. gada 1. marta līdz 1944. gada 28. maijam un no 1944. gada 16. jūlija līdz 1945. gada 12. aprīlim, kad tika iecelts par 50. armijas korpusa pavēlnieku. Cita starpā cīnījās Kurzemes katla aizsardzības kaujās. Beidzoties karam, un nevēlēdamies krist gūstā, Grobiņas apkaimē izdarīja pašnāvību.

## Ārējās saites
Tropidophora carinata

***Tropidophora carinata*** ir *[[Tropidophora]]* ģints gliemezis.

Suga bija sastopama Maurīcijā un Reinjonā. Sarkanajā grāmatā *Tropidophora carinata* gliemezim ir izmirušas sugas statuss.

## Apraksts
[thumb|left|Senas ''Tropidophora carinata'' čaulas [Melnās upes aizas nacionālais parks|Melnās upes aizas nacionālajā parkā.]]
Maurīcijas pārstāvju diametrs 21—37 mm, augstums 18—35 mm. Reinjonas salā mitušo īpatņi bija nedaudz mazāki, to diametrs 21—23,5 mm, augstums 18—23,5 mm.

Maurīcijā sausajā reģionā dzīvojošie īpatņi bija mazāki ar sarežģītāk veidotu spirālveida čaulu, savukārt gliemeži no mitrākiem apgabaliem — lielāki ar vienkāršāku čaulas uzbūvi.

## Izplatība
Sugas pārstāvju fosilijas aptver lielāko Maurīcijas daļu, no kalnu mežiem līdz piekrastei. Salas dienvidu un austrumu smilšainajā piekrastē gliemežu čaulas joprojām bieži atrod ļoti labā stāvoklī.

Sugu atklāja 1598. gadā, savukārt tā izmira 19. gadsimta otrajā pusē. Pēdējo reizi atzīmēts ap 1880. gadu, kad tika atrasta čaula ar nesen mirušu gliemezi tās iekšpusē.

## Izmiršana
Galvenais izmiršanas cēlonis bija mežu izciršana. Procesu ietekmēja arī invazīvās sugas kā žurkas, mazais Āzijas cirslis, parastais Āfrikas krupis, mežacūka, mazais Āzijas mangusts, pele un vairākas svešzemju gliemežu sugas, kas Maurīcijas gliemežus lietoja uzturā.

## Literatūra
* A Field Guide to the Non-Marine Molluscs of the Mascarene Islands (Mauritius, Rodrigues and Réunion) and the Northern Dependencies of Mauritius. Owen L. Griffiths and Vincent F. B. Florens. Bioculture Press, Mauritius. 2006. 

## Atsauces
Krūkļu iela (Jūrmala)

**Krūkļu iela** ir iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē. Krūkļu iela sākas krustojumā ar Vakara ielu un beidzas krustojumā ar Milteņu ielu. Kopējais ielas garums ir 310 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Krūkļu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve. 

## Ielu savienojumi
Krūkļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vakara iela (T veida krustojums)
* Milteņu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vaivari
Pasta iela (Liepāja)

**Pasta iela** ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Pasta iela sākas krustojumā ar Lielo ielu un beidzas krustojumā ar Vītolu ielu un ar Graudu ielu. Aptuvenais ielas garums ir 450 metri. No krustojuma ar Radio ielu līdz krustojumam ar Friča Brīvzemnieka ielu to sedz asfaltbetons, bet pārējās ielas daļas sedz akmens bruģis. Ielas posmā no Vītolu ielas un Graudu ielas krustojuma līdz krustojumam ar Radio ielu kustība norit pa divām joslām, bet no krustojuma ar Radio ielu līdz krustojumam ar Lielo ielu, tā ir gājēju iela.

## Vēsture
thumb|Pasta ielas 22. nams
Senākajos avotos Pasta ielas rietumu posms līdz tālaika Juliannas ielai saukts par **Helēnas ielu** (*Helenen-Straße*), kamēr austrumu posms saukts par **Kalēju ielu** (*Schmiede-Straße)*. 19. gadsimta 80. gados iela visā tās garumā jau saukta par Helēnas ielu. Viens no ielas nozīmīgākajiem objektiem vēsturiski bijis Pasta un telegrāfa kantoris ielas 4. numurā; ielas 2. numurā ilgstoši darbojusies aptieka. 1941. gada jūnijā vācu aviācijas uzlidojumu rezultātā gāja bojā mazstāvu koka apbūve posmā no tālaika Juliannas līdz Jēkaba ielai, kā arī apbūve ielas dienvidrietumu pusē. Savu mūsdienu nosaukumu iela ieguvusi 1940. gada aprīlī. XX gadsimta 80. gados Pasta ielas austrumu posms bija gājēju iela; šāds statuss tam atjaunots 2016. gadā. Ielā, it īpaši posmā no Radio ielas līdz Lielajai ielai, saglabājies liels skaits pirmskara mūra ēku, no kurām vairākas ir iekļautas pilsētas aizsargājamo ēku sarakstā.

## Ielu savienojumi
Pasta iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vītolu iela
* Graudu iela
* Friča Brīvzemnieka iela
* Radio iela 
* Lielā iela

## Atsauces
Aizalksne

**Aizalksne** (arī **Aizaļksne**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 14,9 km no pagasta centra Rimicāniem un 217,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļa V682 (Špoģi–Arendole–Vecvārkava–Sīļi), Augšdedzes upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 70 cilvēkiem.
## Atsauces
Masaharu Sudzuki

**Masaharu Sudzuki** (; dzimis ) ir bijušais japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.

## Nacionālā izlase

|-
|1995||1||0
|-
|1996||1||0
|-
!Kopā||2||0
|}

## Ārējās saites

*Japan National Football Team Database
Andris Riherts

**Andris Riherts** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlētāja karjeras laikā pārstāvēja FK Auda, spēlēja aizsarga pozīcijā.

No 2006. līdz 2021. gadam bijis galvenais treneris klubā FK Metta. 2021. gadā neilgu laiku strādāja par Riga FC galveno treneri. Bijis arī Latvijas futbola izlases trenera palīgs. 2022. gada jūnijā atgriezās FK Metta galvenā trenera amatā.

## Ārējās saites
Bādbelciga

**Bādbelciga** (; līdz 2010. gadam — **Belciga** ()) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Potsdamas-Mitelmarkas apriņķa centrs 70 kilometrus uz dienvidrietumiem no Berlīnes. Pilsēta atrodas Augšflēminga dabas parka (*Naturpark Hoher Fläming*) teritorijā, kas ir viena no Eiropā ievērojamākajām lielās sīgas (*Otis tarda*) atradnēm.

## Vēsture
Iespējams, pilsētu kā Belizi pirmoreiz rakstos 997. gadā pieminējis imperators Oto. Apmetni nopostīja vietējo slāvu sacelšanās laikā 983. gadā. 1153. gadā to atkal iekaroja Albrehts Lācis. 1296. gadā Belciga iekļāvās Saksijas-Virtembergas hercogistes sastāvā. 1429. gadā to ieņēma husītu līderis Prokops Lielais. Trīsdesmitgadu kara laikā 1636. gadā apdzīvoto vietu nopostīja zviedri. 1702. gadā apmetnei tika piešķirtas pilsētas tiesības. 1815. gadā, pamatojoties uz Vīnes kongresa lēmumiem, pilsēta tika iekļauta Prūsijas Karalistē.

## Cilvēki
Bādbelciga ir komponista Kārļa Gotlība Reisingera (*Carl Gottlieb Reissiger*, 1798 – 1859) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Augšflēminga dabas parks
Andiņi (Rožkalnu pagasts)

**Andiņi** (arī **Andeņi**, latgaliski: **Andeni**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā 8,3 km no pagasta centra Rimicāniem un 219,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe), Kalupes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 70 cilvekiem.

## Atsauces
Aptacieši

**Aptacieši** (arī **Aptacīši**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā 13,1 km no pagasta centra Rimicāniem un 220,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V682 (Špoģi–Arendole–Vecvārkava–Sīļi), Dubnas kreisajā krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 25 cilvēkiem.
## Atsauces
Augšmukti

**Augšmukti** ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 10,0 km no pagasta centra Rimicāniem un 189,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V682 (Špoģi–Arendole–Vecvārkava–Sīļi), Dubnas upes kreisajā krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 18 sētas ar 58 cilvēkiem.
## Atsauces
Augšdedze

**Augšdedze** ir Dubnas kreisā krasta pieteka Preiļu novadā.

Izteka - Kolupa mežā. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Dubnā starp Arendoli un Aptaciešiem. Augšdedzi šķērso valsts autoceļš V682 (Špoģi–Arendole–Vecvārkava–Sīļi). Tās krastos atrodas Aizalksne.

## Atsauces
Vataru Endo

**Vataru Endo** (; dzimis ) ir japāņu futbolists, Japānas futbola izlases kapteinis un dalībnieks. Kopš 2023. gada Endo pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''Liverpool''.

## Nacionālā izlase

## Sasniegumi
**Shonan Bellmare**
*J1 League 2. Divīzija: 2014

**Urawa Red Diamonds**
*J.League Kauss: 2016
*Suruga Bank Championship: 2017
*AFC Čempionu līga: 2017

**Liverpool**
* Anglijas Premjerlīga: 2024–25
* Anglijas Līgas kauss: 2023—24

**Japāna U23**
*Āzijas U-23 kauss futbolā: 2016

**Japāna**
*Āzijas kauss futbolā finālists: 2019

## Atsauces

## Ārējās saites
Takuma Asano

**Takuma Asano** (; dzimis ) ir japāņu futbolists, Japānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada pārstāv Spānijas La Liga komandu Mallorca.

## Nacionālā izlase

|-
|2015||3||0
|-
!Kopā||3||0
|}

## Ārējās saites
Hiroki Fudžiharu

**Hiroki Fudžiharu** (; dzimis ) ir japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2024. gada spēlē Japānas komandā *[[FC Ryukyu]]*.

## Nacionālā izlase

|-
|2015||3||0
|-
!Kopā||3||0
|}

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūki Muto

**Jūki Muto** (; dzimis ) ir japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.

## Nacionālā izlase

|-
|2015||2||2
|-
!Kopā||2||2
|}

## Ārējās saites
Takumi Minamino

**Takumi Minamino** (; dzimis ) ir japāņu futbolists, Japānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Minamino pārstāv Francijas futbola 1. līgas komandu AS Monaco FC.

## Nacionālā izlase

|-
|2015||2||0
|-
|2018||5||4
|-
|2019||15||7
|-
|2020||4||1
|-
|2021||7||4
|-
|2022||9||4
|-
!Kopā||42||17
|}

## Ārējās saites
Osakas "Gamba"

**Osakas "Gamba"** (, *Gamba Ōsaka*) ir profesionāls Japānas futbola klubs, šobrīd spēlē Japānas futbola čempionāta augstākajā līgā. Komandas nosaukums *Gamba* nāk no itāļu vārda "gamba", kas nozīmē "kāja", un arī japāņu valodas vārds "ganbaru" (), kas nozīmē "rādīt savu labāko sniegumu" vai "stāvēt stingri". Kluba bāze atrodas Osakas prefektūras pilsētā Suitā, tās mājas spēļu stadions ir Suitas pilsētas stadions.

Osakas "Gamba" šobrīd ir viens no panākumiem bagātākajiem Japānas klubiem. Tas trīs reizes uzvarējis nacionālajā čempionātā, divas reizes ieguvis līgas kausu, četras reizes Japānas Imperatora kausu un uzvarējis arī 2008. gada Āzijas Čempionu līgā.

## Ārējās saites

*
Jurista Vārds

**"Jurista Vārds”** ir lielākais specializētais, tieslietām veltītais nedēļas izdevums Latvijā. Žurnāla darbība cieši saistīta ar Oficiālo publikāciju un tiesiskās informācijas likumu (OPTIL).

## Saturs
Lielāko daļu žurnāla "Jurista Vārds” satura veido raksti par konkrētiem tiesību jautājumiem, likumu iztulkošanu un piemērošanu, topošiem likumprojektiem, kā arī iespējām risināt šaurākas vai plašākas Latvijas tiesību sistēmas problēmas.

"Jurista Vārdā” tiek atspoguļotas arī institucionālas norises Latvijas tiesību sistēmā, nozīmīgi tiesību prakses piemēri, kā arī tiesībpolitiska rakstura materiāli.

Atsevišķa žurnāla sadaļa atspoguļo jaunumus juridiskajā literatūrā, lasītāji tiek informēti arī par notikumiem kaimiņvalstu un pārējo Eiropas Savienības valstu tieslietās, starptautiskajās tiesu institūcijās utt.

## Vēsture
"Jurista Vārds” ir dibināts 1995. gada 21. aprīlī kā tematiska lappuse Latvijas Republikas oficiālajā laikrakstā "Latvijas Vēstnesis". “Jurista Vārda” sākotnējās idejas — oficiālā laikraksta “Latvijas Vēstnesis” lasītajiem profesionāli skaidrot un komentēt likumus — pamatlicēji bija “Latvijas Vēstneša” galvenais redaktors Oskars Gerts, “Latvijas Vēstneša” nozares redaktore Rita Belousova (1934—2005) un Zvērinātu advokātu padomes locekle Vija Jākobsone (1934—2012).

Pakāpeniski paplašinoties, "Jurista Vārds” 2000. gadā kļuva par "Latvijas Vēstneša” pielikumu brošūras formātā, bet jau kopš 2004. gada — par patstāvīgu preses izdevumu ar autonomu redakciju.

Kopš žurnāls darbojas kā patstāvīgs preses izdevums, tā galvenā redaktore ir Dina Gailīte, uz laiku galvenā redaktora pienākumus pildījis Jānis Pleps. “Jurista Vārda” saturu kā redakcijas locekļi līdz šim veidojuši vai turpina veidot šādi redaktori: Rita Belousova, Dina Gailīte, Kristīne Jarinovska, Arnis Buka, Leonards Pāvils, Sannija Matule, Jānis Pleps, Mārtiņš Dambergs, Gatis Litvins, Ilze Dubava, Dace Šulmane, Vija Kalniņa, Juris Janums.

## Izdevējs
Žurnāla "Jurista Vārds" izdevējs ir VSIA "Latvijas Vēstnesis", kas vienlaikus ir arī Latvijas Republikas oficiālā izdevuma "Latvijas Vēstnesis" izdevējs un divu portālu — www.lvportals.lv un www.likumi.lv — uzturētājs.

## Formāts
Gandrīz kopš "Jurista Vārda” pirmsākumiem tas lasītājiem pieejams divos formātos — drukas un elektroniskajā, kas līdz 2013. gada nogalei satura ziņā bija faktiski identiski.

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites
* vestnesis.lv: Latvijas Republikas oficiālais izdevums
* likumi.lv: Latvijas Republikas tiesību akti
* lvportals.lv: informatīvs palīgs tiesību aktu normās
Inocents VII

**Pāvests Inocents VII** (; dzimis **Kozimo de' Miljorati** (*Cosimo de' Migliorati*) , miris ) bija Romas pāvests no 1404. gada 17. oktobra līdz savai nāvei 1406. gadā.

Bija pāvests Lielās rietumu shizmas laikā, tāpēc vienlaicīgi Aviņonā darbojās antipāvests Benedikts XIII. Spēja noturēt varu Romā pret gibelīniem, balstoties uz Neapoles karaļa Ladislao I karaspēku. Inocenta VII laikā Romas kūrijā karjeru sāka Podžo Bračolīni.

## Ārējās saites
Silaktis

**Silaktis** ir ciems Alūksnes novada Alsviķu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 15 km no pagasta centra Alsviķiem, 17 km no novada centra Alūksnes un 196 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P34 (Sinole—Silakrogs). Silaktīs atrodas Nacionālo bruņoto spēku mācību poligons.

## Atsauces
Teltova

**Teltova** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Potsdamas-Mitelmarkas apriņķī Berlīnes dienvidrietumu pievārtē. Pilsēta atrodas pie Teltovkanāla, kas savieno Hāfeles un Dāmes upes. Vēsturiski pazīstāma kā Teltovas rāceņu (*Teltower Rübchen*) audzēšanas apvidus.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1265. gadā. Pēc Otrā pasaules kara pilsēta atradās VDR un no 1961. līdz 1990. gadam no Berlīnes bija atdalīta ar Berlīnes mūri.

## Ekononika
Teltova ir augsto tehnoloģiju kompānijas *SensoMotoric Instruments* un biotehnoloģiju kompānijas *BioAnalyt* galveno mītņu vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* SensoMotoric Instruments
* BioAnalyt
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Horvātijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Horvātija|Horvātijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Horvātijas ir iekļautas **8 vietas** (7 — kultūras objekti un 1 — dabas objekts), savukārt 18 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Horvātija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1992. gada 6. jūlijā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Tūja (Alsviķu pagasts)

**Tūja**, arī **Touja**, ir ciems Alūksnes novada Alsviķu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 5 km no pagasta centra Alsviķiem, 6 km no novada centra Alūksnes un 199 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V387, Tūjas ezera ziemeļu krastā. Tūjas muižas apbūve ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

Alūksnes novada domes 2012. gada oktobra sēdē tika nolemts par ciema statusa atcelšanu.

## Atsauces
Cepļuki

**Cepļuki** ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā 12,1 km no pagasta centra Rimicāniem un 221,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Dubnas upes kreisajā krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 24 cilvēkiem.
## Atsauces
Brieži (Rožkalnu pagasts)

**Brieži** (arī **Brīži**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1,6 km no pagasta centra Rimicāniem un 196,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V682 (Špoģi–Arendole–Vecvārkava–Sīļi).

## Atsauces
Dunciški

**Dunciški** (arī **Dunciškas**, latgaliešu:**Duņciškys**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 11,2 km no pagasta centra Rimicāniem un 216,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe), Lielā Kalupes ezera austrumu krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 28 cilvekiem.
## Atsauces
Dzilnas grāvis

**Dzilnas grāvis** (arī **Dzilnas grovs**) ir Dubnas kreisā krasta pieteka Preiļu un Līvānu novados.

Izteka - uz dienvidiem no Dzilnas. Tek austrumu virzienā. Ietek Dubnā lejpus Neiceniekiem. Dzilnas grāvi šķērso valsts autoceļš V682 (Špoģi–Arendole–Vecvārkava–Sīļi). Gandrīz visu tecējumu veido Vārkavas un Līvānu novadu robežu.

## Atsauces
Dēļusala

**Dēļusala** (arī **Dieļusola**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3,9 km no pagasta centra Rimicāniem un 196,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā luteržņu ciemā bija 8 sētas ar 50 cilvēkiem.
## Atsauces
Dubenca

**Dubenca** ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6,2 km no pagasta centra Rimicāniem un 203,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļu V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe) un V682 (Špoģi–Arendole–Vecvārkava–Sīļi) krustojuma, Dubnas upes kreisajā krastā, pie Kalupes ietekas Dubnā. 

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 76 cilvēkiem.
## Atsauces
Kriss Andersons (uzņēmējs)

**Kriss Andersons** (; dzimis Pakistānā 1957. gadā) ir angļu uzņēmējs, žurnālists un kopš 2002. gada arī ikgadēji rīkotās TED konferences kurators.

## Dzīves gājums
Kriss Andersons piedzima 1957. gadā Pakistānā kristiešu misionāra un mediķa Džona Andersona ģimenē. Bērnību pavadījis Indijā, Afganistānā un Pakistānā. Līdz 8. klasei mācījies Vudstokas skolā Indijā. Pēc tam pārcēlies uz Angliju, kur turpinājis mācības Manktankoumbas (*Monkton Combe*) kristiešu internātskolā Bātā. 1978. gadā pabeidza Oksfordas Universitāti, iegūstot bakalauru filozofijā, un pievērsās žurnālistikai.

1985. gadā Andersons nodibināja *Future Publishing*, bet 1994. gadā pārcēlās uz Sanfrancisko, ASV, kur nodibināja *Imagine Media* un datorspēļu tīmekļa vietni IGN. 1996. gadā Andersons izveidoja bezpeļņas organizāciju *[[Sapling Foundation]]*, kas 2001. gadā par 6 miljoniem ASV dolāru pārpirka TED, kas viņa vadībā piedzīvoja strauju popularitātes pieaugumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Krisa Andersona profils TED.com 
*
Ādams Sevidžs

**Ādams Vitnijs Sevidžs** (; dzimis ) ir amerikāņu industriālā dizaina un specefektu projektētājs un inženieris, aktieris, pedagogs un televīzijas personība. Iepriekš darbojies (kopā ar Džeimiju Hainemenu) kā *[[Discovery Channel]]* televīzijas raidījumu "Mītu grāvēji" un *[[Unchained Reaction]]* vadītājs. Viņa maketi izmantoti vairākās lielbudžeta filmās, ieskaitot "Zvaigžņu kari: Klonu uzbrukums" and "Matrikss atjaunots". Viņš ir redzama figūra skepticisma kopienā. Sevidžs dzīvo Sanfrancisko ar sievu Džuliju un diviem dēliem dvīņiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Ādama Sevidža "Tested" vietne
* 
* 
* 
* 
* Tumblr 
* Ādama Sevidža biogrāfija ''Discovery Channel'' vietnē
Kautrā mimoza

**Kautrā mimoza** (*Mimosa pudica*) ir viengadīgs vai daudzgadīgs tauriņziežu dzimtas augs. Šis augs ievērību ieguvis tāpēc, ka, pieskaroties tā lapām, tās pēc brīža sakļaujas kopā un pēc pāris minūtēm atkal atveras vaļā. Kautrās mimozas dabiskais izplatības areāls ir Dienvidamerika un Centrālamerika. Mūsdienās tā aug arī citās pasaules vietās, piemēram, Indonēzijā, Taizemē, Malaizijā un Filipīnās. Kautrā mimoza galvenokārt aug ēnainās vietās, zem kokiem un krūmiem.

thumbnail|200px|left|Kautrās mimozas lapu sakļaušanās kopā pēc pieskāriena
Kārlis Linnejs 1753. gadā šo augu pirmo reizi aprakstīja savā darbā *[[Species Plantarum]]*, kur to nosauca par *Mimosa pudica*. Latīņu valodas *pudica* nozīmē ‘kautrs, kautrīgs’.

## Atsauces
Oto Grotevols

**Oto Grotevols** (; dzimis , miris ) bija VDR pirmais premjerministrs no 1949. gada līdz savai nāvei 1964. gadā.

No Pirmā pasaules kara laika darbojās sociāldemokrātiskajā kustībā. 1925. gadā tika ievēlēts Reihstāgā. Pēc Otrā pasaules kara izvirzījās par Vācijas PSRS okupācijas zonas Vācijas Sociāldemokrātiskās partijas līderi. 1946. gada 21. aprīlī Sociāldemokrātiskā partija apvienojās ar padomju zonas Vācijas Komunistisko partiju, izveidojot VDR valdošo Vācijas Sociālistiskās Vienības partiju. 1949. gadā kļuva par VDR premjerministru, tomēr faktiskā vara atradās partijas ģenerālsekretāra Valtera Ulbrihta rokās.

## Ārējās saites