open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ņūporta (nozīmju atdalīšana)

**Ņūporta** () var būt:
* Ņūporta — pilsēta Velsā
* Ņūporta — pilsēta Anglijā, Vaitas salā
* Ņūporta — Velsas administratīvā iedalījuma vienība
Svonzi (grāfiste)

**Svonzi lielpilsēta un grāfiste** (; ) ir lielpilsēta un grāfiste Velsā, Apvienotajā Karalistē. Atrodas Velsas dienvidos Bristoles līča krastā, robežojas ziemeļos ar Karmārtenšīru, bet austrumos — ar Nītu Porttolbotu. Grāfistes lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs ir Svonzi pilsēta. Grāfiste iekļauj plašas reti apdzīvotas teritorijas Gaueras pussalā, kur 1956. gadā kā pirmais valstī izveidots nacionālais ainavapvidus (līdz 2023. gadam — izcila dabas skaistuma apvidus).

## Vēsture
Pirmo Svonzi pili pie ostas Taves upes grīvā ap 1106. gadu uzcēla Vorikas 1. grāfs Henrijs de Bomons. 12. gadsimta otrajā pusē (1158—1184) 3. Vorikas grāfs Viljams de Ņūboro piešķīra Svonzi tās pirmo boro hartu. Rūpnieciskās revolūcijas laikā Svonzi bija pasaulē galvenais vara kausēšanas reģions un tika dēvēta par «Kaperpolisu» (*Copperopolis*).

1889. gadā Svonzi tika piešķirts grāfistes boro statuss, padarot to politiski neatkarīgu no Glamorganas grāfistes. 1969. gadā, lai atzīmētu prinča Čārlza kļūšanu par Velsas princi, Svonzi boro tika piešķirts lielpilsētas statuss. 1974. gadā, likvidējot Glamorganas grāfisti, Svonzi boro tika apvienots ar Gaueras lauku distriktu, izveidojot Svonzi distriktu Rietumglamorganas grāfistē. 1996. gadā Rietumglamorganu kā administratīvo vienību izformēja un Svonzi kļuva par patstāvīgu grāfisti, saglabājot lielpilsētas statusu.

## Administratīvais iedalījums
Administratīvi Svonzi grāfiste dalās 41 komūnā, no kurām 17 veido Svonzi urbāno teritoriju ar  iedzīvotājiem (62% no grāfistes iedzīvotāju skaita). Citas apdzīvotās vietas ar pilsētas statusu ir Gorseinona ( iedzīvotāji divās komūnās) un Pontardīlaisa ().

## Atsauces

## Ārējās saites
Holteji

thumb|270px|Baronu Holteju dzimtas ģerbonis (no "Baltisches Wappenbuch")
**Holteji** () ir sena vācbaltiešu dzimta, kas bija ieceļojusi Livonijā 16. gadsimtā.

## Vēsture
Dzimtas Kurzemes atzara vēsture izsekojama līdz Hugo no Holtejas (*de Holtoye*), kurš 1548. gadā no Vestfālenes pārcēlās uz Livoniju.
1841. gadā dzimtu ierakstīja Kurzemes bruņniecības matrikulā. 1853. un 1862. gadā Krievijas impērijas Senāts atzina dzimtas tiesības uz mantojamu baronu titulu.

## Dzimtai piederējušās muižas Latvijā
* Pūņu muiža (*Puhnen, Puhnieschen*),
* Asares muiža (*Assern*),
* Vidusmuiža (*Mittelhof*),
* Plepju muiža (*Pleppenhof*),
* Vecsātu muiža (*Alt-Sahten*),
* Biržu muiža (*Birsen*, atsavināta 1920. gadā).

## Dzimtas pārstāvji
* Kārlis Frīdrihs Aleksandrs fon Holtejs (*Carl Friedrich Alexander von Holtei*, 1756-1809), Prūsijas ģenerālmajors
* Kārlis fon Holtejs (*Karl Eduard von Holtei*, 1798-1880), dzejnieks, rakstnieks, Rīgas Pilsētas teātra direktors (1837—1839)
* Jūlija fon Holteja (1809—1838), Rīgas Pilsētas teātra aktrise

## Atsauces
S/2002 N 5

**S/2002 N 5** ir Neptūna pavadonis. Tas ir 12. pavadonis pēc kārtas, skaitot no Neptūna.

## Atklāšana un nosaukums
Pavadoni ar 4,0 m Viktora M. Blanko teleskopu Serrotololo observatorijā Čīlē  atklāja Dž. Kavelārs, M. Holmans, T. Greivs un V, Freizers. Tomēr pēc tam tas vairs netika novērots, līdz Skots Šepards to neatklāja vēlreiz , izmantojot Magelāna-Bādes teleskopu Laskampanas observatorijā, Čīlē. Lai nepieļautu atkārtotu pavadoņa orbītas “nozaudēšanu”, zinātnieki aktīvi turpināja novērojumus gan ar Magelāna-Bādes teleskopu, gan ar 8,2 m Subaru teleskopu Maunakea observatorijā. Pēc veiktajiem novērojumiem orbīta tika precīzi noskaidrota un  Mazo planētu centrs oficiāli paziņoja par Neptūna pavadoņa atklāšanu. 

S/2002 N 5 ir neliels pavadonis, tā diametrs ir apmēram 23 km. S/2002 N 5 orbīta atrodas starp Sao un Lāomedeju. S/2002 N 5 ir neregulārs pavadonis, rotē Neptūna rotācijas virzienā un tā orbīta atrodas 42,13° leņķī pret Neptūna ekvatora plakni. Tā kā pavadonis no Neptūna atrodas tālu un apriņķo to pa stipri izstieptu, eliptisku orbītu, pavadoni stipri ietekmē citu debess ķermeņu gravitācija un tā orbīta ir nestabila un mainīga. S/2002 N 5 pieder Sao grupai, kurā bez Sao ietilpst arī Lāomedeja. Grupas pavadoņiem ir stipri līdzīgas orbītas, tāpēc tiek uzskatīts, ka šie pavadoņi izveidojušies pagātnē, pēc sadursmes sabrūkot kādam lielākam objektam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārdifa (grāfiste)

**Kārdifas lielpilsēta un grāfiste** (; ) ir lielpilsēta un grāfiste Apvienotajā Karalistē, Velsas dienvidrietumos pie Tafas upes ietekas Bristoles līcī. Robežojas dienvidos ar Glamorganas Ieleju, rietumos — ar Rondu Kinonu Tāvu, ziemeļos — ar Kairfili, bet ziemeļaustrumos — ar Ņūportu. Grāfistes lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs, kā arī Velsas galvaspilsēta ir Kārdifa, kas veido 97% no grāfistes iedzīvotājiem un 76% no tās teritorijas.

## Vēsture
Tiek uzskatīts, ka pilsētas pirmsākumi ir mūsu ēras 75. gadā romiešu dibinātais cietoksnis Tafas grīvā. Ap 2. gadsimtu tas tika pamests, bet ap to jau bija izveidojusies civilā apmetne, kas pastāvēja vismaz līdz romiešu aiziešanai no Britu salām. 1081. gadā karalis Viljams I bijušā romiešu cietokšņa mūros uzsāka jaunas nocietinātas pils būvi. Ap cietoksni izauga pilsētiņa, ko apdzīvoja galvenokārt ieceļotāji no Anglijas un viduslaikos tajā mita ap 1000—2000 cilvēku.

1536. gadā tika izveidota Glamorganšīras grāfiste un Kārdifa kļuva par tās centru. Līdz 19. gadsimta sākumam Kārdifa joprojām bija neliela pilsētiņa, bet rūpnieciskās revolūcijas laikā kļuva par galveno apkaimē iegūstamo akmeņogļu ostu un piedzīvoja strauju uzplaukumu.

1889. gadā Kārdifa ieguva grāfistes boro statusu, 1905. gadā tai piešķīra lielpilsētas statusu, bet 1955. gadā tā oficiāli kļuva par Velsas galvaspilsētu. 1974. gadā tika izformēta Glamorganas grāfiste un Kārdifu kā distriktu iekļāva Dienvidglamorganas grāfistē. 1996. gadā savukārt izformēja Dienvidglamorganu un Kārdifa kļuva par patstāvīgu grāfisti, saglabājot lielpilsētas statusu.

## Administratīvais iedalījums
Administratīvi Kārdifas grāfiste dalās 36 komūnās, no kurām 33 veido Kārdifas urbāno teritoriju ar  iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eitineirija

thumbnail|235px|Streptoneirijas procesa gaita, aiz kura vēlāk var sekot eitineirija.
**Eitineirija** ir pleziomorfs stāvoklis, kas raksturīgs dažām vēderkāju grupām, un kas ir divu evolūcijas notikumu rezultāts. 

Pirmais notikums, ko piedzīvoja visu mūsdienu vēderkāju senči, ir pazīstams kā torsija jeb vērpe. Torsija atspoguļo notikumu, kurā zarnas, sirds, nefrīdiji, žaunas un nervu stiegras "savērpās", izraisot dažu orgānu migrāciju no dzīvnieka kreisās puses uz labo, lai pielāgotos tam, ka mantijas dobums pietuvinājās tuvu dzīvnieka galvai. Torsija radīja stāvokli cerebroviscerālajās komisūrās, ko sauc par streptoneiriju.

Otra notikuma gaitā dažas vēderkāju grupas deformējās tādā veidā, ka tās torsija notikumu padarīja atgriezenisku, iztaisnojot savus iekšējos orgānus, un tādējādi šajā procesā atvērpjot komisūras atpakaļ. Tieši šo otro stāvokli, kurā komisūras tiek atvērptas, sauc par eitineiriju.

Eitineirija ir raksturīga opistobranhijām un plaušgliemežiem, kuriem notiek nervu sistēmas atgriešanās sākotnējā stāvoklī: opistobranhijām pateicoties detorsijai, bet plaušgliemežiem, nobīdoties nervu ganglijiem uz priekšu.

## Atsauces
Džozefs Beirli

**Džozefs Beirli** (; ; dzimis ; miris ) bija ASV karavīrs, vienīgais zināmais ASV karavīrs, kurš dienējis gan ASV Armijas gan Padomju Sarkanā armijas sastāvā Otrā pasaules kara laikā. Viņš piedalījās operācijā Olbani, ASV 101. gaisa desanta divīzijas desantēšanās laikā 1944. gada 5.—6. jūnijā 506. gaisa desanta pulka sastāvā. Francijā pēc desantēšanās viņu sagūstīja vācieši un nosūtīja uz austrumiem kā karagūstekni.

Pēc vairākiem neveiksmīgiem bēgšanas mēģinājumiem Beirli 1945. gada janvārī aizbēga no Vācijas karagūstekņu nometnes *[[Stalag III-C]]* un pievienojās padomju sarkanās armijas tanku bataljonam Aleksandras Samusenko vadībā. Guvis ievainojumu, viņu evakuēja no karalauka un galu galā devās uz ASV 1945. gada aprīlī. Beirli nomira 2004. gadā un tika apglabāts Ārlingtonas nacionālajā kapsētā. Viņa dēls Džons Beirli vēlāk kļuva par ASV vēstnieku Krievijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* NBC Nightly News Obituary, Dec. 2004
* Joseph Beyrle — Soldier and Hero who fought for the USA and USSR
* Сайт «Герой двух наций»
* Интервью Джона Байерли программе «Познер» 26 января 2009 года
* Статья «'Amerikanskiy Tovarishch' Dies» в газете «Moscow Times» от 16 декабря 2004 г.
Saldūdens plaušgliemeži

**Saldūdens plaušgliemeži** (*Hygrophila*) ir gliemežu klases virskārta, kas iekļauj sevī saldūdenī dzīvojošus gliemežus. Virskārta piedēvēta franču zoologam Andrē Ferussakam, kurš 1822. gadā izveidoja *Hygrophyles* apakškārtu. Šīs virskārtas pārstāvji ir plaši izplatīti pasaules saldūdens baseinos, ieskaitot Latviju.

## Apraksts
Čaula dažādiem saldūdens plaušgliemežu pārstāvjiem pēc savas formas ir ļoti atšķirīga, variējot no trohospirāliskas līdz plakanspirāliskai. Ir sastopams gan kreisās, gan labās vītnes čaulu tips. Mainīgs ir arī vijumu skaits. Čaulas vāciņa šīs grupas pārstāvjiem nav.

Saldūdens plaušgliemežiem ir raksturīgs taustekļu pāris (otrais), kuru pamatnē izvietotas acis. No šejienes arī pamatacu plaušgliemežu nosaukums, jeb latīniski *Basommatophora*, kas atvasināts no grieķu valodas kā βάσις (basis) = pamatne, ὄμμα (omma) = acs un φέρω (fero) = nesu. Neskatoties uz to, ka šie gliemeži ir atgriezušies dzīvot ūdenī, tomēr elpot tie turpina ar plaušām, regulāri paceļoties līdz ūdens virsmai un uzņemot mantijas dobumā jaunu gaisa porciju.

## Sistemātika
Saldūdens plaušgiemežu virskārtā ir iekļautas šādas virsdzimtas un dzimtas:
* virskārta: ***Hygrophila*** A. Férussac, 1822
:* virsdzimta: *[[Chilinoidea]]* Dall, 1870
::* dzimta: *[[Chilinidae]]* Dall, 1870
::* dzimta: *[[Latiidae]]* F.W. Hutton, 1882
:* virsdzimta: *[[Lymnaeoidea]]* Rafinesque, 1815
::* dzimta: *[[Acroloxidae]]* Thiele, 1931
::* dzimta: *[[Bulinidae]]* P. Fischer & Crosse, 1880
::* dzimta: *[[Burnupiidae]]* Albrecht, 2017
::* dzimta: *[[Clivunellidae]]* Kochansky-Devidé & Slišković, 1972 †
::* dzimta: *[[Lymnaeidae]]* Rafinesque, 1815
::* dzimta: *[[Physidae]]* Fitzinger, 1833
::* dzimta: *[[Planorbidae]]* Rafinesque, 1815

## Atsauces
Hamišs Hamiltons

**Hamišs Hamiltons** (; dzimis **Marks Hamiltons** (*Mark Hamilton*) ) ir britu televīzijas režisors.

Kopš 2010. gada Superkausa puslaika šova režisors. Vēl režisējis Amerikas Kinoakadēmijas balvas un MTV video mūzikas balvas pasniegšanas ceremonijas. Filmējis koncertus tādiem mūziķiem kā Meraija Kerija, *[[Eminem]]*, Madonna, *[[The Who]]* un U2. Režisējis arī 2012. gada vasaras olimpisko spēļu atklāšanas un noslēgšanas ceremonijas televīzijas translāciju.

## Karjera
Savu karjeru uzsāka televīzijas kanālā *[[BBC Scotland]]*, kur stažējās kā režisors un producents. Hamiltons ir starptautiskās televīzijas tiešraižu translēšanas kompānijas *Done + Dusted* partneris.

2010. gada februārī, pēc 15 gadu pieredzes lielu daudzkameru televīzijas tiešraižu režisēšanā un DVD projektu veidošanā, viņš režisēja 82. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremoniju un Superkausa puslaika šovu. Viņš režisējis DVD ierakstus tādu mūziķu koncertiem kā U2, *[[Bejonse Noulza|Beyoncé]]*, Robijs Viljamss, Britnija Spīrsa, *[[The Rolling Stones]]*, Pīters Geibriels, Džastins Timberleiks, Madonna, Dženifere Lopesa, Kristīna Agilera, Braians Adamss, Avrila Laviņa, *[[Mötley Crüe]]* un Fils Kolinss. Režisējis arī MTV video mūzikas balvas, MTV Eiropas mūzikas balvas pasniegšanas ceremonijas un *[[Victoria's Secret]]* modes skates no 2003. līdz 2015. gadam.

2012. gadā Hamiltons režisēja 2012. gada vasaras olimpisko spēļu un paraolimpisko spēļu atklāšanas un noslēgšanas ceremoniju televīzijas tiešraides. Tiešraides režisors arī 2022. gada Nāciju Sadraudzības spēļu atklāšanas ceremonijai Birmingemā.

 saņēmis BAFTA Speciālo televīzijas balvu. Otro BAFTA balvu viņš ieguva par Londonas olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijas daudzkameru tiešraides translēšanas režiju, kā arī par šo saņēma ''Emmy'' nomināciju. Ieguvis divas *Emmy* balvas par TV izklaides šovu režiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sērmūkšspirejas

**Sērmūkšspirejas** (*Sorbaria*) ir rožu dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir Āzijā mērenajā joslā, taču sugas ir introducētas arī daudzviet citur Eiropā, Ziemeļamerikā un Jaunzēlandē.

Ģintī ir klasificētas sugas:

* Parastā sērmūkšspireja (*Sorbaria sorbifolia*) (L.) A.Braun
* *Sorbaria grandiflora* (Sweet) Maxim.
* *Sorbaria kirilowii* (Regel) Maxim.
* *Sorbaria tomentosa* (Lindl.) Rehder

## Atsauces

## Ārējās saites
Eitineiras

**Eitineiras** (*Euthyneura*) ir gliemežu klases infraklase, kas iekļauj sevī gan sauszemes gliemežus un kailgliemežus, gan saldūdens un jūras gliemežus. Šo taksonu 1881. gadā izveidoja vācu zoologs Johans Spengels. Šī ir viena no galvenajām gliemežu apakšgrupām, kuras pārstāvji ir plaši izplatīti visā pasaulē.

## Apraksts
Eitineiras raksturo vairākas autapomorfijas, kuras tiek sauktas par eitineiriju. Šī tiek uzskatīta par pašu sekmīgāko un daudzveidīgako vēderkāju grupu. Šī taksona ietvaros gliemeži ir sasnieguši savu ekoloģiskās un sugu daudzveidības maksimumu. Šie acīmredzamie evolūcijas panākumi, domājams, ir saistīti ar vairākiem faktoriem. Piemēram, jūras opistobranhijas attīstīja vairākus attīstības virzienus, specializēdamās uz mazāk izmantotajiem barības resursiem, piemēram, dzēlējzarndobumaiņiem vai sūkļiem. Plaušgliemežu evolūcijas galvenais sasniegums bija saldūdeņu un sauszemes biotopu kolonizācija.

## Sistemātika
Eitineiru infraklasē ir iekļautas šādas subterklases ar virskārtām, kārtām un virsdzimtām:
* infraklase: ***Euthyneura*** Spengel, 1881
:* subterklase: *[[Acteonimorpha]]* Bouchet et al. 2017
::::* virsdzimta: *[[Acteonoidea]]* d'Orbigny, 1842
::::* virsdzimta: *[[Rissoelloidea]]* Gray, 1850
:* subterklase: *[[Ringipleura]]* Bouchet et al. 2017
::* virskārta: *[[Nudipleura]]* Wägele & Willan, 2000
::* virskārta: *[[Ringiculimorpha]]* Bouchet et al. 2017
:* subterklase: *[[Tectipleura]]* Bouchet et al. 2017
:::* kārta: *[[Aplysiida]]* Bouchet et al. 2017
:::* kārta: *[[Cephalaspidea]]* P. Fischer, 1883
:::* kārta: *[[Pteropoda]]* Cuvier, 1804
:::* kārta: *[[Runcinida (kārta)|Runcinida]]* Bouchet et al. 2017
:::* kārta: *[[Tectibranchiata]]* Pilsbry H.A., 1893
:::* kārta: *[[Umbraculida]]* Odhner, 1939
::* virskārta: *[[Acochlidiimorpha]]* Schroedl & Neusser, 2010
::* virskārta: *[[Eupulmonata]]* Haszprunar & Huber, 1990
::* virskārta: *[[Hygrophila]]* A. Férussac, 1822
::* virskārta: *[[Pneumopulmonata]]* Krug, Caplins, Algoso, Thomas, Á. Valdés, Wade, Wong, Eernisse & Kocot, 2022
::* virskārta: *[[Pylopulmonata]]* Bouchet et al. 2017
::* virskārta: *[[Sacoglossa]]* H. von Ihering, 1876
::* virskārta: *[[Siphonarimorpha]]* Bouchet et al. 2017

## Atsauces
Skābā anona

**Skābā anona** (*Annona muricata*) ir anonu dzimtas tropisko koku suga. Tās auglis ir ēdams un sarunvalodā tiek saukts par **graviolu**. Skābās anonas dabiskais izplatības areāls ir ekvatoriālā un subekvatoriālā josla Centrālamerikā, Dienvidamerikā, bet kā ievests augs tas aug arī citur. Tās augļi ir zināmi ar savu unikālo skābeni saldo garšu un tiek izmantoti gan svaigā veidā, gan dažādu ēdienu, dzērienu un zāļu pagatavošanā.

Skābās anonas augļi ir ovāli vai sirdsveida, pārklāti ar mīkstiem, dzeloņveidīgiem izaugumiem un var sasniegt līdz pat 30 cm garumu. Tie satur sulīgu, balti dzeltenīgu mīkstumu, kas ir bagāts ar C vitamīnu, B grupas vitamīniem un šķiedrvielām. Auga lapas, saknes un miza dažādās kultūrās tiek tradicionāli izmantotas tautas medicīnā, īpaši pret iekaisumiem.

Skābā anona pētnieku uzmanību ir piesaistījusi tās bioloģiski aktīvo vielu dēļ, piemēram, ar acetogenīniem, kas varētu būt efektīvi pret ļaundabīgiem audzējiem. Tomēr šo vielu terapeitiskās īpašības vēl tiek pētītas, un nav vienota zinātniska slēdziena par to pielietojumu medicīnā.

Skābā anona ir iecienīts koks tropiskajos dārzos gan dekoratīvo īpašību, gan praktiskā pielietojuma dēļ, bet audzēšanai nepieciešama īpaša uzmanība, jo tas ir jutīgs pret aukstumu un kaitēkļiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kuraišīti

**Kuraišīti** (, *qurayš*, ) bija arābu cilšu savienība, kurai bija liela loma Arābijas pussalā pirms islāma un agrīnajā islāma periodā. Šo cilšu savienību veidoja 10 nozīmīgi klani. Kuraišīti dzīvoja galvenokārt Mekā, kas tajā laikā bija svarīgs tirdzniecības un reliģijas centrs. Kuraišīti bija pazīstami kā Kaabas aizbildņi un tās apkārtnes tirgotāji. Vienā no kuraišītu klaniem — Hāšimu klānā — piedzima un uzauga islāma pravietis Muhameds, islāma dibinātājs. Islāma rašanās rezultātā kuraišītu cilšu savienība sadalījās starp tiem, kas pieņēma islāmu, un tiem, kas pretojās, radot plašu politisko un sociālo spriedzi reģionā. Konflikti starp Muhameda sekotājiem un kuraišītu eliti ietekmēja ne tikai Arābijas pussalas vēsturi, bet arī turpmāko islāma attīstību.

Kuraišīti bija zināmi ar savu diplomātiju un militāro stratēģiju, kas veicināja ilgstošu tās ietekmi reģionā. Pēc islāma izplatīšanās kuraišīti ieņēma nozīmīgas lomas gan reliģiskajā, gan politiskajā pārvaldē. No šīs cilšu savienības ir nākuši Umajādu un Abāsīdu kalifātu valdnieki.

Mūsdienās kuraišītu etniskā identitāte lielākoties saistīta ar vēsturisku un reliģisku nozīmi, taču viņu mantojums joprojām tiek pētīts islāma vēstures un kultūras studijās.

## Ārējās saites
Konans O'Braiens

**Konans Kristofers O'Braiens** (; dzimis ) ir amerikāņu televīzijas raidījumu vadītājs, komiķis, aktieris, scenārists un producents. Vislabāk zināms kā vakara sarunu šovu vadītājs, kas sācis ar *[[Late Night with Conan O'Brien]]* (1993–2009) un *[[The Tonight Show with Conan O'Brien]]* (2009–2010) NBC televīzijas tīklā, un *[[Conan (raidījums)|Conan]]* (2010–2021) kabeļtelevīzijā TBS. Pirms raidījumu vadīšanas O'Braiens no 1988. līdz 1991. gadam rakstīja scenārijus NBC skeču komēdijas seriālam *[[Saturday Night Live]]*, kā arī no 1991. līdz 1993. gadam Fox animācijas situāciju komēdijas seriālam "Simpsoni". Viņš kopš 2018. gada vada raidierakstu sēriju *Conan O'Brien Needs a Friend* un filmējās 2024. gada ceļojumu šovā *Conan O'Brien Must Go* straumēšanas servisam *[[Max (straumēšanas serviss)|Max]]*.

Savas karjeras laikā vadījis vairākas balvu pasniegšanas ceremonijas, ''Primetime Emmy'' balvas (2002, 2006), Baltā nama korespondentu vakariņas (1995, 2013), kā arī vadījis 97. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremoniju 2025. gadā. 2010. gadā žurnāls *[[Time]]* viņu ierindoja starp 100 ietekmīgajiem cilvēkiem.

Kinofilmās pārsvarā atveido pats sevi, piedalījies tādās filmās kā "Vaniļas debesis" (2001), "Apburtais" (*Bewitched*, 2005), "Lieliskais Baks Hovards" (2008), "Krāpšanas ilūzija" (2013), "Voltera Mitija slepenā dzīve" (2013), *[[Sandy Wexler]]* (2017), kā arī ieskaņojis tēlus animācijas filmās "Lego Betmens. Filma" (2017) un "Supersavienotie" (2021).

Saņēmis vairākas *Primetime Emmy*, Amerikas scenāristu ģildes balvas un ''People's Choice'' balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Holiheda

**Holiheda** (; ) vai **Kairgibi** (, ) ir ostas pilsēta Velsā, Apvienotajā Karalistē, Englsi grāfistes lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas uz nelielās Holiailendas salas Englsi salas austrumu piekrastē  no Velsas galvaspilsētas Kārdifas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Holiheda ir viena no galvenajām Īrijas jūras piekrastes ostām satiksmei ar Īriju, tā ir otra noslogotākā pasažieru satiksmes osta Apvienotajā Karalistē pēc Duvras.

## Vēsture
Holiheda ir sens apdzīvots apvidus kopš senlaikiem — šeit ir viena no lielākajām apaļo ēku, menhīru un seno apbedījumu koncentrācijām Britānijā. Romas impērijas laikā šeit atradās piekrastes nocietinājums aizsardzībai pret īru sirojumiem. Romieši cietoksni pameta ap 393. gadu. 6. gadsimtā veco cietoksni atdeva Svētajam Gibi, kas šeit nodibināja klosteri; tā vietā mūsdienās atrodas Svētā Gibi baznīca.

Kopš viduslaikiem Holiheda bija nozīmīga osta satiksmei starp Londonu un Dublinu. 1810. gadā ar Parlamenta lēmumu tā tika izvēlēta par galveno ostu satiksmei ar Īriju un jau 1814. gadā caur to tika pārvadāti ap 14 tūkstoši pasažieru. 1823. gadā tika uzbūvēts jauns tilts starp Holiailendu un Englsi, un 1840. gados pa to izbūvēja dzelzceļa līniju. 1832. gadā Holihedai tika piešķirts parlamentārā boro statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Normandija

**Normandija** var būt:
* Normandija (administratīvs reģions) — mūsdienu Francijas reģions, izveidots 2016. gadā;
** Augšnormandija;
** Lejasnormandija;
* Normandija (vēsturisks reģions) — vēsturisks reģions, kurā ietilpst mūsdienu Normandijas reģions un Normandijas salas;
* Normandijas hercogiste;
* Normandijas operācija;
* Normandijas salas.
Normandija (vēsturisks reģions)

[thumbnail|upright=1.2|Normandijas atrašanās vieta. To veido [Normandija (administratīvs reģions)|Normandija un Normandijas salas]]
**Normandija** (, , ) ir vēsturisks reģions Francijas ziemeļrietumos, pie Lamanša krastiem. To veido mūsdienu Francijas reģions Normandija un Apvienotajai Karalistei piederošās Normandijas salas. Reģiona nosaukums cēlies no vikingiem jeb ‘ziemeļu cilvēkiem’ (), kuri apmetās šajā teritorijā 10. gadsimtā, kad viņu līderis Rollo noslēdza līgumu ar franču valdnieku Kārli Vienkāršo (*Carolus Simplex*), iegūstot zemi apmaiņā pret uzticību. Viduslaikos Normandija kļuva par vienu no nozīmīgākajām feodālajām teritorijām, kas vēlāk būtiski ietekmēja Anglijas vēsturi, kad normaņu valdnieks Viljams Iekarotājs 1066. gadā uzvarēja Heistingsas kaujā, kļūstot par Anglijas karali.

Normandija izceļas ar bagātīgu kultūrvēsturisko mantojumu, arhitektūru un ainavām. Līdz 2016. gadam Francijai piederošā Normandija bija sadalītas divos administratīvajos reģionos — Augšnormandijā un Lejasnormandijā, bet mūsdienās abi bijušie reģioni veido vienotu Normandijas reģionu. Vēsturiskā un mūsdienu Normandija gan ģeogrāfiski, gan politiski atšķiras.

Normandijai bijusi būtiska loma arī jaunāko laiku vēsturē, īpaši Otrā pasaules kara laikā, kad Normandijas operācijas laikā tās krastos  notika sabiedroto desants jeb D-diena, kas kļuva par izšķirošu momentu Eiropas atbrīvošanā no Trešā reiha okupācijas.

Normandijas reģiona nozīmīgākie simboli ir senās pilsētas, piemēram, Ruāna un Kāna, kā arī Monsenmišela – viens no Francijas slavenākajiem tūrisma objektiem. Normandija ir pazīstama arī ar savu tradicionālo virtuvi, kurā dominē jūras veltes, ābolu sidrs un kamambērs.

## Apvienotā Karaliste
Pie Normandijas krastiem Lamanša šaurumā atrodas Normandijas salas (, ), kas pieder Apvienotajai Karalistei, bet tradicionāli tiek uzskatītas par vēsturiskās Normandijas daļu. Četras lielākās Normandijas salas ir Džērsija, Gērnsija, Oldernija un Sarka.

## Ārējās saites
Doņu iela

**Doņu iela** var būt:

* Doņu iela — iela Liepājā;
* Doņu iela — iela Kuldīgā;
* Doņu iela — iela Mārupē;
* Doņu iela — iela Siguldā;
* Doņu iela — iela Lapmežciema pagasta Ragaciemā.
Dīķgliemeži

**Dīķgliemeži** (*Lymnaeidae*) ir gliemežu klases dzimta, kas iekļauj sevī saldūdenī dzīvojošus gliemežus. Šī dzimta piedēvēta franču izcelsmes amerikāņu zoologam Konstantīnam Rafineskam, kurš 1815. gadā izveidoja *Lymnidia* apakšdzimtu. Šīs dzimtas pārstāvji ir plaši izplatīti pasaules saldūdens baseinos, ieskaitot Latviju (Latvijā ir zināmas 6 vai 7 dīķgliemežu sugas). Ģeohronoloģiski dīķgliemeži ir zināmi no juras perioda līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaula parasti ir savīta pa labi, retās reizēs pa kreisi. Tā ir ovāli iegarena vai izstiepta, bet gals vairāk vai mazāk nosmailināts. Kolumelas ass ir sabiezināta ar čaulas nogulsnējumu, un parasti ir savīta vai savērpta. Peristoma ir plāna un asa. Čaula ir klāta ar ragvielas periostraku vai epidermu. Īpatņiem ir īsa, plata, apaļīga pēda. Galva balsta velumu, kurš ir saglabājies no kāpura stadijas. Taustekļi ir saplacināti, trīsstūrveidīgi. Acis ir sēdošas uz to iekšējā pamata. Mutē ir liels augšējais un divi mazāki šauri sānu žokļi. Radulas (rīvītes) centrālais zobs ir ar vienu pauguriņu, sānu zobi ar diviem vai trim pauguriņiem, bet malējie − zoboti. Zobi pārsedzas ar daudzām (80—100) rindām. Vienā rindā ir virs 60 maziņiem zobiņiem, ar bazālo daļu, kura parasti ir kvadrātveidīga, un vainaga daļu ar pauguriņiem.

Olas tiek atliktas desveidīgās masās, kuras ir caurspīdīgas un želejveidīgas, ja vien tās nav klātas ar aļģēm vai detrītu. Tās mēdz piestiprināties pie zariem, akmeņiem, ūdensaugu lapām vai kādiem citiem ērtiem priekšmetiem. Kad apvalks ir noformējies, tajā izvietojas daudz (reizēm virs 100), mazu, sākumā gaiši pelēku vai hialīna, pēc tam, kad apvalks ir izveidojies, dzeltenīgu oliņu. Mazuļi izšķiļas no oliņām čaulās ar mazāk, kā diviem vijumiem, kurām ir gandrīz lodveida forma. Dzīvniekam augot, čaula palielinās izmēros un iegūst tipisku, lielākajai dzimtas ģinšu daļai raksturīgu izstiepto formu.

## Sistemātika

Dīķgliemežu dzimtā ir iekļautas šādas apakšdzimtas un tajās neiekļautās ģintis:
* dzimta: ***Lymnaeidae*** Rafinesque, 1815
::* ģints: *[[Delminiella]]* Kochansky-Devidé & Slišković, 1972 †
::* ģints: *[[Eosuccinea]]* X.-H. Yu, 1987 †
::* ģints: *[[Hiscerus]]* Gorjanović-Kramberger, 1923 †
::* ģints: *[[Lutrilimnea]]* D.W. Taylor, 1981 †
::* ģints: *[[Pleurolimnaea]]* Meek, 1866 †
::* ģints: *[[Telankhedilymnaea]]* Delvene, Munt, S. Paul & Gangopadhyay, 2024 †
::* ģints: *[[Velutinellus]]* Marinescu, 1970 †
:* apakšdzimta: *[[Amphipepleinae]]* Amphipepleinae Pini, 1877
:* apakšdzimta: *[[Lymnaeinae]]* Rafinesque, 1815
:* apakšdzimta: *[[Valencienniinae]]* Gorjanović-Kramberger, 1923 †

(†) — izmirušu organismu grupa.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gandrs, Latvijas daba, sugu enciklopēdija (Dīķgliemežu dzimta, ''Lymnaeidae'').
Marks Felts: cilvēks, kurš atmaskoja Balto namu

**"Marks Felts: cilvēks, kurš atmaskoja Balto namu"** () ir 2017. gada ASV biogrāfiskā politiskā trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Pīters Lendesmens. Filmā galvenās lomas atveido Liams Nīsons, Daiena Leina, Martons Čokašs, AIks Barnholcs, Tonijs Goldvins, Toms Saizmors, Brūss Grīnvuds, Maikls Hols, Braiens Darsijs Džeimss, Džošs Lūkass, Edijs Marsans, Vendija Maklendona-Kovija un Maika Monro. Filma balstīta uz bijušā FIB aģenta Marka Felta 2006. gada autobiogrāfiju.

Filma stāsta par to kā FIB aģents Marks Felts kļuva par anonīmo ziņotāju "Dziļo rīkli" *[[The Washington Post]]* žurnālistiem Karlam Bernstīnam un Bobam Vudvardam, tādējādi palīdzot izmeklēt Votergeitas skandālu.

Filmas "Marks Felts: cilvēks, kurš atmaskoja Balto namu" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma saņēma viduvējas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hulu

***Hulu*** (IPA: , stilizēti ***hulu***) ir ASV abonēšanas straumēšanas platforma, kas pieder *[[Disney Streaming]]*, *[[The Walt Disney Company]]* apakšuzņēmuma *[[Disney Entertainment]]* nodaļai.

Platforma darbību uzsāka , sākotnēji kā *[[News Corporation]]* (vēlāk *[[21st Century Fox]]*) un *[[NBCUniversal]]* (vēlāk to iegādājās *[[Comcast]]*), *[[Providence Equity]]* un vēlāk *The Walt Disney Company* kopuzņēmums, kas ražoja un translēja televīzijas seriālus. 2010. gadā *Hulu* uzsāka abonēšanas pakalpojumu, kas sākotnēji saucās *Hulu Plus* un kurā piedāvāja gan pašu veidotās, gan partneru televīzijas seriālu sezonas, un tūlītēju piekļuvi jaunajām sērijām. 2017. gadā *Hulu* uzsāka tiešraides TV piedāvāšanu kā visaptverošu straumēšanas televīzijas pakalpojumu, kas piedāvā piekļuvi apraides televīzijas kanāliem.

2011. gadā *Hulu* sāka piedāvāt savu servisu Japānā, atzīmējot savu pirmo un vienīgo starptautisko paplašināšanos. Trīs gadus vēlāk, 2014. gadā, *Hulu Japan* iegādājās *[[Nippon TV]]* un atdalījās no ASV uzņēmuma. Kopš 2021. gada februāra *Hulu* veidotais saturs tiek izplatīts ārpus ASV, izmantojot *[[Disney+]]* ar zīmolu *[[Star (Disney+)|Star]]*. 2019. gadā *Disney* no *Fox* iegādājoties *[[21st Century Fox]]* iegādājās arī *Hulu* akcijas, iegūstot straumēšanas servisa akciju vairākuma daļu, un pēc tam 2023. gadā iegādājās atlikušo *Comcast* akciju daļu, iegūstot visas īpašumtiesības. Pēc iegādes kompānija *Disney* 2023. gada decembrī uzsāka *Hulu* integrāciju servisā *Disney+*, ļaujot abu pakalpojumu abonentiem piekļūt *Hulu* saturam no *Disney+* lietotnēm.

2025. gada 6. janvārī *Disney* sāka 70% *FuboTV* akciju iegādi, kuru apvienos ar *Hulu Live TV* . Apvienotais uzņēmums paliks publiski kotēts Ņujorkas fondu biržā, bet to kontrolēs *Disney* vadītāji. Kā daļu no darījuma *Fubo* izbeidza tiesas prāvu pret *[[ESPN Inc.]]* (kuras vairākuma īpašnieks ir *Disney*), *[[Fox Corporation]]* (*[[21st Century Fox]]* pēcteci) un *[[Warner Bros. Discovery]]* (*[[WarnerMedia]]* pēcteci pēc apvienošanās ar *[[Discovery, Inc.]]*) par kopīgo straumēšanas servisu *[[Venu Sports]]*. *Fubo* saņēma apstiprinājumu par jaunā servisa palaišanu 2024. gada augustā. Apvienošanās, pēc *Disney* un *Fubo* datiem, ilgs no 12 līdz 18 mēnešiem. *Venu Sports* atcēla dažas dienas vēlāk.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Hana Ganga

**Hana Ganga** (, dzimusi ) ir Dienvidkorejas romānu rakstniece un dzejniece. Viņas rakstītie darbi ir ar dziļi emocionālu un poētisku valodu, un tajos pievēršas smagām tēmām, tas ir, cilvēka ciešanām, traģēdijai un identitātei. Ievērojamākie Hanas darbi ir “Veģetāriete” (2007) un “Cilvēka rīcība” (2014). 2024. gadā viņa ieguva Nobela prēmiju literatūrā “par savu intensīvi poētisko prozu, kas konfrontē vēsturiskās traumas un atgādina par cilvēka dzīvības trauslumu”.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Meroubounas noslēpums

**"Meroubounas noslēpums"** () ir 2017. gada Spānijas psiholoģiskā šausmu mistērijas drāmas filma angļu valodā, kuras režisors un scenārija autors ir Serhio Sančess. Filmā galvenās lomas atveido Džordžs Makkejs, Anja Teilore-Džoja, Čārlijs Hītons un Mija Gota.

Filma stāsta par četriem Meroubounu ģimenes bērniem, kuri pārceļas no Anglijas uz savas mātes senču īpašu Meinā, kur viņi saskaras ar draudīgu klātbūtni.

Filmas "Meroubounas noslēpums" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filmu izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma saņēma viduvējus kritiķu vērtējumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Carry-On

***Carry-On*** ir 2024. gada ASV asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Žaume Koljets-Serra. Filmā galvenās lomas atveido Tarons Edžertons, Sofija Kārsone, Denjela Dedvailera un Džeisons Beitmens.

Filma stāsta par lidostas darbinieku, kurš Ziemassvētku vakarā tiek šantažēts, lai atļautu ievest lidmašīnā nervu gāzi.

Filmas *Carry-On* pirmizrāde notika  straumēšanas platformā *[[Netflix]]*. Filma saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzīve (filma)

**"Dzīve"** () ir 2022. gada Apvienotās Karalistes drāmas filma, kuras režisors ir Olivers Hermanuss, bet scenārija autors ir Kadzuo Išiguro. "Dzīve" ir Akiras Kurosavas 1952. gada filmas "Ikiru" jauns ekranizējums. Filmā galvenās lomas atveido Bills Naijs, Eimija Lū Vuda, Alekss Šarps un Toms Bērks.

Filmas darbība norisinās 1950. gados Londonā un stāsta par birokrātu, kurš uzzina, ka viņam ir nāvējoša slimība.

Filmas "Dzīve" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu, īpaši izceļot Naija aktierspēli. 95. Kinoakadēmijas balvu pasniegšanas ceremonijā filmu "Dzīve" nominēja kategorijās "Labākais aktieris galvenajā lomā" (Naijs) un "Labākais adaptētais scenārijs" (Išiguro).

## Atsauces

## Ārējās saites
Āfrikas karaliene

**"Āfrikas karaliene"** () ir 1951. gada ASV un Apvienotās Karalistes romantiskā piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Džons Hjūstons. Filmā galvenās lomas atveido Hamfrijs Bogarts un Ketrina Hepbērna. Filma balstīta uz Sesila Skota Forestera 1935. gada tāda paša nosaukuma romānu.

Filmas darbība norisinās Āfrikā neilgi pirms Pirmā pasaules kara sākuma un stāsta par neliela kuģa kapteini Čārliju (Bogarts), kuru misionāre Roza (Hepbērna) pārliecina iznīcināt vācu kara kuģi.

Filmas "Āfrikas karaliene" pirmizrāde notika . Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai četrās kategorijās, Bogartam saņemot to kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā". 1994. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".
none|thumb|247x247px|Hepbērna un Bogarts (kadrs no filmas)

## Atsauces

## Ārējās saites
Velsas saglabātās grāfistes

**Velsas saglabātās grāfistes** (, ) ir astoņi apgabali, kas Velsā tiek izmantoti ceremoniāliem leitnantūru un augsto šerifu pārstāvniecības mērķiem. To pamatā ir administratīvās divlīmeņu nemetropoles grāfistes, kas tika izmantotas vietējām pašvaldībām un citiem mērķiem no 1974. līdz 1996. gadam. Katra no tiem ietver vienu vai vairākas no 22 viena līmeņa administratīvajiem galvenajiem apgabaliem.

## Izmantošana
Ar 1994. gada Vietējo pašvaldību (Velsas) likumu tika atceltas ar 1972. gada Vietējo pašvaldību likumu izveidotās astoņas ceremoniālās grāfistes bet vienlaicīgi ar to tika izveidots saglabāto grāfistu jēdziens, lai šos apgabalus izmantotu ceremoniāliem mērķiem. Šis lietojums tika konsolidēts ar 1997. gada Leitnantūru likumu. Saglabātās grāfistes, līdzīgi, kā ar šo pašu likumu definētās Anglijas ceremoniālās grāfistes, ir teritorijas, kurās ir nozīmēts monarha pārstāvis (vietvaldis) lords leitnants (*lord-lieutenant*). Teritoriāli ceremoniālās grāfistes sakrīt ar šerifu grāfistēm – apgabaliem, kuros tiek nozīmēts monarha juridiskais pārstāvis – augstais šerifs (*high sheriff*).

## Robežu izmaiņas
Sākotnēji saglabāto grāfistu robežas lielākoties sakrita ar to priekšteču administratīvo grāfistu robežām, izņemot divus gadījumus: galveno apgabalu veidošanas procesā trīs komūnas tika nodotas no Kluidas Povisai, bet četras – no Vidusglamorganas Dienvidglamorganai. Vienlaicīgi divi galvenie apgabali bija sadalīti starp saglabātajām grāfistēm – Konuja starp Kluidu un Guinezu un Kārfili starp Guentu un Vidusglamorganu. 2003. gadā pēc speciāla pētījuma tika veiktas izmaiņas saglabāto grāfistu robežās, iekļaujot Konuju pilnībā Kluidā, bet Kārfili – Guentā. Vēlākos gados veikti vēl vairāki nelieli robežu precizējumi.

## Grāfistes

## Skatīt arī
* Anglijas ceremoniālās grāfistes

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ordnance Survey. Ceremonial county boundaries creation process
Nargisa Mohammadi

**Nargisa Mohammadi** (; dzimusi ) ir Irānas žurnāliste un cilvēktiesību aktīviste. Viņas darbība ir vērsta uz cilvēktiesību aizstāvību, īpaši pievēršoties sieviešu tiesībām un cīņai pret nāvessodu Irānā. Mohammadi ir pazīstama kā viena no spilgtākajām personām pret autoritāro režīmu Irānā, par ko viņa vairākkārt tikusi arestēta un notiesāta, pavadot daļu no savas dzīves ieslodzījumā. 2023. gadā Nargisa Mohammadi ieguva Nobela miera prēmiju “par viņas cīņu pret sieviešu apspiešanu Irānā un cīņu par cilvēktiesībām un brīvību visiem”.

## Atsauces

## Ārējās saites
Strēlnieku prospekts (Ogre)

**Strēlnieku prospekts** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Tas sākas krustojumā ar Jāņa Čakstes prospektu un Lakstīgalu ielu un beidzas krustojumā ar Jāņa Čakstes prospektu.

## Ielu savienojumi
Strēlnieku prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Jāņa Čakstes prospekts (Y veida krustojums)
* Lakstīgalu iela (Y veida krustojums)
* Dārza iela (T veida krustojums)
* Puķu iela (T veida krustojums)
* Riņķa iela (T veida krustojums)
* Smilšu iela (T veida krustojums)
* Dārza iela (T veida krustojums)
* Kvēles iela (T veida krustojums)
* Dīķu iela (T veida krustojums)
* Viestura aleja
* Andreja iela
* Riekstu iela (T veida krustojums)
* Atpūtas iela
* Lībiešu iela
* Jāņa Čakstes prospekts (2. reizi; T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
Augstieņu ceļinieks

**"Augstieņu ceļinieks"** () ir 1973. gada ASV vesterna filma, kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir Klints Īstvuds. Citas lomas atveido Verna Blūma, Mariana Hilla, Mičels Raiens, Džeks Gings un Stefans Giračs.

Filma stāsta par noslēpumainu svešinieku, kurš ierodas nelielā un korumpētā kalnrūpniecības pilsētiņā mežonīgajos rietumos, kur viņš tiek noalgots, lai aizsargātu to no trīs likumpārkāpējiem. To ietekmēja divu Īstvuda līdzgaitnieku, režisoru Serdžo Leones un Dona Sīgela, filmas.

Filmas "Augstieņu ceļinieks" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žaume Koljets-Serra

**Žaume Koljets-Serra** (; dzimis ) ir katalāņu izcelsmes amerikāņu kinorežisors un producents.

Kļuvis atpazīstams kā šausmu filmu "Vaska figūru muzejs" (*House of Wax*, 2005) un "Bārene" (2009) režisors. Vairākās viņa filmās galveno lomu ir atveidojis Liams Nīsons: "Nezināmais" (2011), "Non-Stop: tiešais reiss" (2014), "Nakts skrējiens" (*Run All Night*, 2015) un "Cilvēks vilcienā" (2018). Filmās "Džungļu kruīzs" (2021) un "Melnais Ādams" (2022) galveno lomu atveidoja Dveins Džonsons.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Lakstīgalu iela (Ogre)

**Lakstīgalu iela** ir iela Ogrē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Dārza ielu un beidzas krustojumā ar Jāņa Čakstes prospektu un Strēlnieku prospektu.

Lakstīgalu ielā izvietoti vides objekti ar putniem (lakstīgalām).

## Ielu savienojumi
Lakstīgalu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dārza iela (T veida krustojums)
* Jāņa Čakstes prospekts (Y veida krustojums)
* Strēlnieku prospekts (Y veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ogres ielu uzskaitījums
Tēraudu iela

**Tēraudu iela** var būt:

* Tēraudu iela — iela Mārupē;
* Tēraudu iela — iela Bārtas pagasta Bārtā.

## Skatīt arī
* Tērauda iela
Mahiļovas Valsts universitāte

**Arkadzja Kuļašova Mahiļovas Valsts universitāte** () ir Baltkrievijas valsts augstākās izglītības iestāde ar universitātes statusu, kas atrodas Mahiļovā.

## Vēsture
Universitāte tika atklāta 1913. gada 1. oktobrī kā Mahiļovas Skolotāju institūts. Pirmais 33 skolotāju izlaidums notika 1916. gadā. 1918. gada decembrī Skolotāju institūts tika reorganizēts par Pedagoģisko institūtu un ieguva augstākās izglītības iestādes statusu.

1997. gadā pēc valsts akreditācijas institūts tika reorganizēts par Arkadzja Kuļašova Mahiļovas Valsts universitāti.

## Ārējās saites
Limneoīdejas

**Limneoīdejas** (*Lymnaeoidea*) ir gliemežu klases virsdzimta, kas iekļauj sevī saldūdenī (retāk sājūdenī) dzīvojošus gliemežus. Šī virsdzimta piedēvēta franču izcelsmes amerikāņu zoologam Konstantīnam Rafineskam, kurš 1815. gadā izveidoja *Lymnidia* apakšdzimtu. Šīs dzimtas pārstāvji ir plaši izplatīti pasaules saldūdens (retāk sājūdens) baseinos, ieskaitot Latviju (Latvijā ir zināmi dīķgliemežu, ūdensspolīšu un kreiļgliemežu dzimtu pārstāvji). Ģeohronoloģiski dīķgliemeži ir zināmi no juras perioda līdz mūsdienām.

## Apraksts
Limneoīdeju ķermeņa virsma (teguments) ir gluda. Dzimumorgānu atveres ir nošķirtas. Vīrišķā atvere atrodas pie taustekļa, bet sievišķā pie kakla pamatnes. Elpošana notiek ar plaušām, bet dažām dzimtām papildus vēl ir vairāk vai mazāk sarežģīta palīgžauna. Tā dažādu sekundāro žaunu klātbūtne ūdensspolīšu dzimtai, papildus modificētajam plaušu dobumam, nodrošina šīs dzimtas indivīdiem iespējas atrasties zem ūdens daudz ilgāku laiku, nekā tas ir citu saldūdens plaušgliemežu dzimtu pārstāvjiem. Ir pierādīts, ka dažu limneoīdeju elpošana notiek arī caur ādu, tādējādi sasniedzot to pašu mērķi. Žoklis ir vienkāršs vai arī tas sastāv no trim daļām. Radula ir ar skaidri izteiktiem daudzās rindās izvietotiem sānu un malu zobiem. Olas tiek ievietotas želejveidīgā, caurspīdīgā kapsulā.

Limneoīdejas parasti ir fitofāgi, kaut arī dažas formas var būt plēsējas, bet citas ir maitēdājas.

## Sistemātika
Limneoīdeju virsdzimtā ir iekļautas šādas dzimtas:
* virsdzimta: ***Lymnaeoidea*** Rafinesque, 1815
:* dzimta: *[[Acroloxidae]]* Thiele, 1931
:* dzimta: *[[Bulinidae]]* P. Fischer & Crosse, 1880
:* dzimta: *[[Burnupiidae]]* Albrecht, 2017
:* dzimta: *[[Clivunellidae]]* Kochansky-Devidé & Slišković, 1972 †
:* dzimta: *[[Lymnaeidae]]* Rafinesque, 1815
:* dzimta: *[[Physidae]]* Fitzinger, 1833
:* dzimta: *[[Planorbidae]]* Rafinesque, 1815

(†) — izmirušu organismu grupa. 

## Atsauces
Viesturu iela

**Viesturu iela** var būt:

* Viesturu iela — iela Mārupē;
* Viesturu iela — iela Ulbrokā;
* Viesturu iela — iela Jēkabpils novada Salā.

## Skatīt arī
* Viestura iela
Filpotleina

thumb|Filpotleina
thumb|''The Two Mice Eating Cheese''
**Filpotleina** () ir ap 115 m gara iela Londonas Sitijā, Apvienotajā Karalistē, kas stiepjas no Īstčīpas ielas (*Eastcheap*) dienvidos līdz Fenčērčas ielai (*Fenchurch Street*) ielai ziemeļos. Tā ir nosaukta par godu pilsētas mēram seram Džonam Filpotam, kurš šo amatu ieņēma no 1378. līdz 1379. gadam.

Šajā ielā atrodas Londonas mazākā publiskā statuja *The Two Mice Eating Cheese* (*Divas peles ēd sieru*), kas atrodas uz ēkas netālu no krustojuma ar Īstčīpas ielu. Skulptūra, domājams, piemin divu strādnieku nāvi, kuri esot nokrituši no sastatnēm vai nu ēkas celtniecības laikā 1862. gadā, vai arī netālu esošā Londonas lielā ugunsgrēka pieminekļa celtniecības laikā 1670. gados. Dažās leģendas versijās abi strādnieki mirst, citās teikts, ka viens strādnieks nogrūdis otru no jumta. Leģenda vēsta, ka strādnieki strīdējās par pazudušu sviestmaizi, kuru, kā vēlāk atklājās, nozagušas peles.

## Atsauces

## Ārējās saites

* London-walking-tours.co.uk
* Ianvisits.co.uk
* Atlasobscura.com
Lieldzeldes muiža

[thumb|300px|Diždzeldes muiža 19. gadsimta vidū ([Štafenhāgens)]]
**Lieldzeldes muiža** jeb **Diždzeldes muiža** () bija muiža, kuras kungu māja atradās tagadējā Dzeldas ciemā Kuldīgas novada Nīkrāces pagastā.

## Vēsture
1563. gadā Lieldzeldes muiža piederēja Kurzemes bīskapijas padomniekam Ernestam fon Sakenam. 1740. gadā muižu pārņēma Urzula Emerencija fon Mēdema, kura 1743. gadā to pārdeva Georgam Kristofam fon Mirbaham. 1773. gadā muižu iegādājās Krievijas sūtnis Kārlis Gustavs fon Simolins. 1880. gadā muižu iegādājās Jūlijs fon Tornovs, 1907. gadā Frīdrihs fon Firkss, bet 1911. gadā Eduards fon Kleists.
Lieliecavas muiža

thumb|300px|Lieliecavas muiža (pirms 1915. gada)
**Lieliecavas muiža** () bija muiža, kuras kungu māja atradās Iecavas pilsētā. No tās celtnēm saglabājusies tikai klēts un vējrādītājs ar gadskaitli "1770" uz tā, kā arī bijusī dārznieka māja un veļas māja upes otrā krastā, kā arī parks (Iecavas parks).

## Vēsture
16. gadsimtā muiža piederēja fon Trotu dzimtai (*Trotta genannt Treyden*). 1773. gadā muižu ieguva Pēteris fon der Pālens, 1826. gadā to mantoja viņa dēls Pēterim. Pēc viņa nāves 1864. gadā muižu mantoja viņa brāļadēls grāfs Leonīds fon der Pālens, 1908. gadā viņa dēls Sergejs.

Pirmā pasaules kara Kurzemes ofensīvas laikā 1915. gada vasarā muižas kungu māju nodedzināja Krievijas karaspēka atkāpšanās laikā.

Pēc 1920. gada zemes reformas muižas zemi Pāleniem atsavināja.

Iecavas muiža Šturns 1661.jpg|Muižas skats 1661. gadā (Šturna zīmējums)
Iecavas dzirnavas un baznīca 1901.jpg|Iecavas dzirnavas un baznīca (1901)
Lieliecavas muižas ēkas pirms 1914.jpg|Lieliecavas muižas ēkas (pirms 1914)
Lieliecavas muiža pēc nodedzināšanas 1915.jpg|Lieliecavas muiža pēc nodedzināšanas (1915)
Lieliecavas muižas kungu māja pēc nodedzināšanas 1915.jpg|Lieliecavas muiža pēc nodedzināšanas 1915


## Muižas kungu māja
Muižas kungu māja bija būvēta agrīnā klasicisma stilā. Iespējams, ka ēkas arhitekts bijis Johans Georgs Berlics.
Tās galvenais korpuss stiepās paralēli Iecavas upei un sastāvēja no divstāvu vidusdaļas ar septiņām ailu asīm, kam piekļāvās vienstāvu piecasu sānu trakti. Centrālo rizalītu ar četriem joniska ordera pilastriem visā platumā iezīmēja platas monumentālas kāpnes. Ēkas aizmugurē galvenajam korpusam pieslēgtie sānu spārni pārvērta pili rotaļīgā vasarnīcā, ko vēl vairāk uzsvēra sarežģītas vairāklaidu kāpnes un īpatnējie nošļauptie izvirzījumi ēkas iekšējos stūros, kur kolonnas atkārtoja galvenās fasādes ieejas portika motīvu.

## Atsauces
Rāselhaimas emirāts

**Rāselhaimas emirāts** (, *Imārat Raʾs al-Khaimah*) ir viens no Apvienoto Arābu Emirātu septiņiem emirātiem. Emirāts atrodas valsts ziemeļaustrumos pie Persijas līča un robežojas ar Omānu. Rāselhaimas emirāta platība ir 2454,46 km², bet iedzīvotāju skaits 2023. gadā bija 0,4 miljoni cilvēku. Emirāta administratīvais centrs ir Rāselhaima. Rāselhaimas emirāts izceļas ar savām vēsturiskajām un dabas bagātībām, tostarp kalnu ainavām, senajām cietokšņu drupām un attīstīto infrastruktūru, kas piesaista gan tūristus, gan investorus.

Rāselhaimas emirāts ir vēsturiski nozīmīgs arheoloģisko atradumu dēļ, kas liecina par cilvēku dzīvi šajā teritorijā jau vairāk nekā pirms 7000 gadiem. Rāselhaimas emirāts ir arī ievērojams saimniecības attīstības ziņā, īpaši ar cementa un keramisko flīžu ražošanu un eksportu. Mūsdienās Rāselhaimas emirātā piedāvā plašas iespējas tūrismā.

## Ārējās saites
Šārdža

**Šārdža** (, *aš-Šāriqah*) ir pilsēta Apvienotajos Arābu Emirātos (AAE), Šārdžas emirāta administratīvais centrs. 2015. gadā pilsētā dzīvoja 1,25 miljoni iedzīvotāju, un tā ir trešā lielākā pilsēta Emirātos aiz Dubaijas un Abū Dabī. Šārdža atrodas Persijas līča krastā, 15 km attālumā no Dubaijas. Šārdža ir zināma kā AAE kultūras centrs, tur atrodas daudzi muzeji, kultūras iestādes un tradicionālie arābu tirgus laukumi. Pilsētā atrodas Šārdžas Universitāte un Šārdžas Amerikāņu universitāte. Šārdža arī ir nozīmīgs saimniecības centrs, kas piedāvā plašas iespējas tirdzniecībā, īpaši brīvajās ekonomiskajās zonās.

1998. gadā Šārdža ieguva titulu “Arābu pasaules kultūras galvaspilsēta”, bet 2014. gadā — “Islāma kultūras galvaspilsēta”, uzsverot pilsētas nozīmi islāma vērtību un tradīciju saglabāšanā. Mūsdienās Šārdža ir pievilcīgs tūrisma galamērķis, kas piedāvā ieskatu tradicionālajā arābu kultūrā, modernajās tehnoloģijās un dabas ainavās, piemēram, tās piekrastes zonā un pie pilsētas esošajos kalnu reģionos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ethnologue

***Ethnologue*** ir plaši atzīts zinātniskais izdevums, kas apkopo un analizē datus par pasaules valodām. Tas ir viens no nozīmīgākajiem resursiem valodniecībā, piedāvājot informāciju par valodu skaitu, runātāju skaitu, izplatību, statusu un citiem būtiskiem aspektiem. Kā drukāts izdevums pirmo reizi publicēts 1951. gadā. *Ethnologue* sākotnēji veidots kā resurss kristīgām misijām, taču laika gaitā tas ir kļuvis par autoritatīvu avotu gan akadēmiskajā, gan praktiskajā darbā ar valodām.

Šis izdevums tiek regulāri atjaunināts, un tā pēdējā versija ietver datus par vairāk nekā 7000 valodām visā pasaulē. Tajā ir norādīta arī valodu klasifikācija, ģeogrāfiskā izplatība un saistītā informācija, piemēram, valodu dzīvotspējas indeksi un valodu apdraudētības līmeņi.

*Ethnologue* informācija bieži tiek izmantota izglītības, plānošanas un valodu politikas izstrādes procesos, taču izdevums nereti ir ticis kritizēts par nepilnībām un pretrunām datu precizitātē, piemēram, tiek norādīts, ka dažu valodu runātāju skaits ir neprecīzs vai novecojis.

Šobrīd *Ethnologue* tiek uzturēts un publicēts ar *[[SIL International]]* atbalstu — organizācija, kas specializējas valodniecības pētījumos un mazākumtautību valodu saglabāšanā.

## Ārējās saites

*