Sapjehas

thumb|180px|Kņazu Sapjehu dzimtas ģerbonis.
**Sapjehas** () jeb **Sapegas** (, ) bija Lietuvas lielkņazistes dižciltīgo dzimta. Daudzi Sapjehas bija Vitebskas, Podlahijas un citu Lietuvas provinču vaivadi. Pēc Polijas-Lietuvas kopvalsts nodibināšanas Sapjehu dzimtas ietekme pieauga, vairāki dzimtas piederīgie kļuva par Lietuvas lielhetmaņiem.

Dzimtas varenība saruka pēc zaudējuma Lietuvas cīņā pret karaļa Augusta II Stiprā atbalstītājiem Lielais Ziemeļu kara sākumā 1700. gadā. 1768. gadā Polijas-Lietuvas Seims Sapjehu dzimtas piederīgajiem piešķīra kņazu titulu, ko atzina Austrijas Impērija (1836 un 1840), vēlāk arī Krievijas Impērija (1874 un 1901). Pēc piedalīšanās Novembra sacelšanās notikumos Krievijas Impērijas varas iestādes atņēma Sapjehu dzimtas īpašumus.

## Izcelsme
Sapjehu dzimta par savu ciltstēvu uzskatīja lietuviešu bajāru Sungailu (miris ap 1433). Tomēr ģenealoģiski dzimta ir izsekojama līdz Lietuvas dižkunigaiša Kazimira IV rakstvedim Simonam Sopiham (1441-1449) un viņa dēliem Bogdanam un Ivanam, no kuriem cēlušies divi dzimtas atzari.

## Ievērojami Sapjehas
### Bogdana Sapjehas pēcnācēji (Čerejas-Ružānu atzars)
* Bogdans Sapjeha (ap 1450—1512) apprecēja Druckas kņazieni un ieguva savā īpašumā zemes mūsdienu Vitebskas apgabalā. 
* Bogdana dēls Ivans Sapjeha (ap 1480—1546) bija Vitebskas vaivads (1520—1541) un Podlahijas vaivads (no 1529). Sūtnis pie Maskavas lielkņaza (1508, 1531—1532, 1536).
* Ivana mazdēls Leons Sapjeha (1557—1633) izvirzījās Stefana Batorija valdīšanas laikā, kad viņš bija Lietuvas lielsekretārs (1580). Sigismunda III valdīšanas laikā bija Lietuvas lielkanclers (1589-1623), Viļņas vaivads (1621), Lietuvas lielhetmanis (1623).
* viņa brālēns Jans Pjotrs Sapjeha (1569—1611) bija viens no Lietuvas armijas komandieriem Poļu—zviedru kara (1600—1629) pirmajā posmā. 1601. gada 7. janvārī cīnījās pie Cēsu pils. 1601. gada 29. jūnijā Kokneses kaujā, 1603. gada 5. martā pie Rakveres, 1603. gada 13. aprīlī piedalījās Tērbatas ieņemšanā. Salaspils kaujas laikā 1605. gada 27. septembrī komandēja poļu-lietuviešu karaspēka labo flangu.

### Ivana Sapjehas pēcnācēji (Kodeņas atzars)
* Ivans Sapjeha (; ap 1450—1517) bija Lietuvas sūtnis pie Romas pāvesta (1491, 1501), Maskavas lielkņaza (1497-1499, 1503) un Livonijas ordeņa mestra (1502). Sigismunda I valdīšanas laikā bija Lietuvas dižunigaitijas lielsekretārs (1506), Vitebskas vaivads (1511—1514) un Podlahijas vaivads (1514), kur ieguva plašus zemes īpašumus. 
* Ivana Sapjehas dēls Pāvils Sapjeha (ap 1490—1579) bija Podlahijas vaivads (1556—1558) un Navahrudakas vaivads (1558—1579), piedalījās Livonijas karā.
* Pāvila Sapjehas dēls Nikolajs Sapjeha (ap 1545—1599) bija Minskas vaivads (1576—1588), Brestas vaivads (1588) un Vitebskas vaivads (1588—1599).
* Andžejs Sapjeha (1539–1621) bija Minskas kastelāns (1592—1597), Polockas (1597—1613) un Smoļenskas (1621) vaivads. Livonijas kara laikā 1578. gadā vadīja lietuviešu spēkus pret krievu karaspēku Cēsu kaujā.

## Attēlu galerija


Bahdan I Sapieha. Багдан I Сапега (J. Schübeler, 1872) (3).jpg|Bogdans Sapjeha (ap 1450—1512) (1872. gada gravīra no 16. gadsimta portreta) 
Ivan Sapieha. Іван Сапега (J. Schübeler, 1872) (3).jpg|Ivans Sapjeha (ap 1450—1517) (1872. gada gravīra no 16. gadsimta portreta)
Leŭ Sapieha. Леў Сапега (1616).jpg|Leons Sapjeha (1557—1633), Lietuvas lielkanclers (1589-1623), Lietuvas lielhetmanis (1623)
Jan Piotar Sapieha. Ян Пётар Сапега (W. Hondius, 1630).jpg|Jans Pjotrs Sapjeha (1569—1611), Poļu—zviedru kara (1600—1629) dalībnieks (17. gadsimta gravīra)
Pawel Jan Sapieha (264240).jpg|Pāvils Jānis Sapjeha (1609—1665), Lietuvas lielhetmanis (1656—1665)
Kazimierz Jan Paweł Sapieha.PNG|Kazimirs Jānis Pāvils Sapjeha (1637/1638—1720), Lietuvas lielhetmanis (1682—1703, 1705—1708)
Jan Kazimier Sapieha. Ян Казімер Сапега (P. Ivanov, 1825-50) (3).jpg|Grāfs Jānis Kazimirs Sapjeha (miris 1730), Lietuvas lielhetmanis (1708—1709), Krievijas Impērijas ģenerālfeldmaršals (1726) 
Alaksandar Michał Sapieha. Аляксандар Міхал Сапега (XVIII) (3).jpg|Aleksandrs Mihals Sapjeha (1730–1793), Lietuvas lauka hetmanis (1762–1775) (18. gadsimta portrets)





Side façade of the Sapiegos Palace in Antakalnis eldership in Vilnius, Lithuania in 2024.jpg|Sapegu pils Viļņā, Lietuvā
Палац Сапегаў, Ружаны.jpg|Ružānu pils vārti Baltkrievijā
Halšany Castle 08.jpg|Halšanu (Alšēnu) pilsdrupas Baltkrievijā
Дворец Сапег.jpg|Ļvivas Sapjehu pils Ukrainā
Krasiczyn castle 3.jpg|Krasičinas pils Polijā
Wieleń 269-50.jpg|Veleņas pils Polijā





Ruzhany zamok panorama.jpg|Ružanu pils drupas Baltkrievijā



## Atsauces