2013. gads

**2013. gads** () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi

### Janvāris
[thumb|150px|[Čehijas pirmais tieši ievēlētais prezidents Milošs Zemans]]
* 1. janvāris:
** pēc Jaunā gada sagaidīšanas Kotdivuāras pilsētā Abidžanā pūlis līdzi nāvei sabradājis vismaz 60 cilvēkus, vēl 200 tikuši ievainoti;
** Pakistānas ziemeļrietumos nošauti septiņi labdarības organizācijas darbinieki;
** Jaunā gada naktī Francijā aizdedzinātas 1193 automašīnas.
* 3. janvāris — bumbas sprādzienā Sīrijas galvaspilsētā Damaskā bojā gājuši 11 cilvēki.
* 5.—19. janvāris — Dienvidamerikā notika Dakāras rallijs 2013.
* 5. janvāris:
** Aļaskas piekrastē notikusi zemestrīce ar 7,7 magnitūdu;
** ASV Kolorādo štata Auroras pilsētā apšaudē bojā gājuši 4 cilvēki.
* 7. janvāris — Maltas prezidents Džordžs Abela atlaida parlamentu.
* 9. janvāris — Lībijas oficiālais nosaukums mainīts no Lielā Lībijas Sociālistiskā Arābu Tautas Džamahīrija uz Lībijas Valsts.
* 10. janvāris — Zambijā aizliegtas lauvu un leopardu medības.
* 11. janvāris — Mali izsludināts ārkārtas stāvoklis; Francijas spēki uzsāka operāciju *Serval*, lai atbrīvotu Mali ziemeļdaļu no nemierniekiem.
* 11.—12. janvāris— Čehijā notika prezidenta velēšanas, kurās par pirmo tautas ievēlēto prezidentu kļuva Milošs Zemans.
* 13. janvāris — starp Centrālāfrikas Republikas vadību un nemierniekiem noslēgta vienošanās par uguns pārtraukšanu.
* 17. janvāris — par Centrālāfrikas Republikas premjerministru iecelts Nikolass Tiangaje, kandidāts no nemiernieku puses.
* 18. janvāris — ASV karakuģis uzskrēja uz UNESCO sarakstā iekļauta koraļļu rifa pie Filipīnu krastiem.
* 19. janvāris — Eiropas Savienībā sāka ieviest vienotā parauga autovadītāja apliecības.
* 20. janvāris:
** ASV notika 44. prezidenta Baraka Obamas inaugurācijas ceremonija;
** Brazīlijā notika apšaude sambas skolā, bojā gājuši 3 cilvēki.
* 21. janvāris:
** Eritrejā notika neveiksmīgs militārais apvērsums;
** no Čadas premjerministra amata atkāpās Emmanuels Nadingars viņa vietā tika iecelts Džimrangars Dadnadži.
* 22. janvāris:
** Izraēlā notika Kneseta vēlēšanas, kurā vairākumu ieguva premjerministra Benjamina Netanjahu bloks;
** ASV, Teksasas štata Harisā esošajā koledžas pilsētiņā notika apšaude, ievainoti vairāki cilvēki;
** Francijā un Vācijā tika atzīmēta Elizejas līguma 50. gadadiena;
** ANO Drošības padome pieņēma rezolūciju par stingrāku sankciju ieviešanu pret Ziemeļkoreju, kura 2012. gada decembrī ievadīja orbītā pavadoni, izmēģinot tālas darbības raķeti, tādējādi pārkāpjot vairākas ANO rezolūcijas.
* 23.—27. janvāris — Šveices kūrortpilsētā Davosā notika Pasaules Ekonomikas forums.
* 23. janvāris:
** Afganistanā kritis Polijas virsnieks;
** Bolīvijā autobusa katastrofā gājuši bojā 25 cilvēki;
** ASV aizsardzības ministrs Leons Paneta atcēla aizliegumu sievietēm dienēt kaujas vienībās;
** Jordanijā notika parlamenta pirmstermiņa vēlēšanas;
** Katalonijas parlaments pieņēma suverenitātes deklarāciju, tādējādi izsakot vēlmi kļūt par neatkarīgu valsti.
* 24. janvāris — atbildot uz ANO rezolūciju, Ziemeļkoreja paziņoja, ka tās raķetes ar kodolieročiem var sasniegt ASV.
* 27. janvāris:
** Brazīlijas pilsētā Santamarijā ugunsgrēkā naktsklubā gāja bojā 232 cilvēki;
** Ēģiptē izsludināja ārkārtas stāvokli sakarā ar nemieriem;
** Portugālē avarēja un aizā iekrita autobuss, bojā gāja 9 cilvēki.
* 28. janvāris — Nīderlandes karaliene Beatrikse paziņoja par atteikšanos no troņa dēla Orānijas prinča Vilema Aleksandra labā, titulu maiņu nosakot 30. aprīlī.
* 31. janvāris — Meksikas naftas kompānijas *[[Pemex]]* galvenajā ēkā notika sprādziens, ko izraisīja gāzes uzkrāšanās; gāja bojā vismaz 32 cilvēki, 100 ievainoti.

### Februāris
[thumb|200px|[Čeļabinskas meteorīts]]
* 1. februāris un 3. februāris — Lihtenšteinā notika parlamenta vēlēšanas, kurās uzvarēja Progresīvo Pilsoņu partija.
* 1. februāris — par ASV valsts sekretāru tika iecelts Džons Kerijs.
* 2. februāris — Zālamana salās notika 6,3 magnitūdas stipra zemestrīce.
* 3. februāris — Kubā notika parlamenta vēlēšanas.
* 7. februāris — ar Eiropas nesējraķeti palaists Azerbaidžānas pirmais pavadonis *[[Azerspace-1/AFRICASAT-1a]]*.
* 9. februāris — Kolumbijā notika 7,0 magnitūdas stipra zemestrīce.
* 10. februāris:
** pēc Ķīniešu kalendāra sākas Čūskas gads.
** Losandželosā tika pasniegtas Grammy balvas.
** Tunisijas prezidenta Monsefa Marzuki sekulārā partija "Kongress par republiku" atstāja islāmistu vadīto valdību.
* 12. februāris — Ziemeļkoreja veica trešo pazemes kodolizmēģinājumu.
* 15. februāris — virs Čeļabinskas Krievijā eksplodēja meteorīts, ar triecienvilni bojātas daudzas ēkas un ievainoti vairāk nekā 1500 cilvēku.
* 25. februāris — ar Indijas nesējraķeti palaisti Austrijas pirmie pavadoņi TUGSAT-1 un UniBRITE.
* 28. februāris:
** Benedikts XVI atkāpās no pāvesta amata, kas noticis pirmo reizi kopš 1415. gada.
** par Kipras prezidentu kļuva Nikoss Anastasids.

### Marts
[thumb|150px|Jaunais [Romas pāvests Francisks]]
[thumb|150px|[Ķīnas prezidents Sji Dzjiņpins]]
* 4. marts — par Kenijas prezidentu ievēlēts Uhuru Keniata.
* 8. marts:
** par Venecuēlas pagaidu prezidentu kļuva Nikolass Maduro pēc Ugo Čavesa nāves 5. martā;
** Ziemeļkoreja paziņoja, ka lauž visas vienošanās par neuzbrukšanu Dienvidkorejai, protestējot pret ANO rezolūciju un gaidāmajām Dienvidkorejas un ASV militārajām mācībām.
* 9. marts — Maltas parlamenta vēlēšanās leiboristu partija ieguva vairākumu.
* 10.—11. marts — Folklenda Salu iedzīvotāji referendumā nobalsoja par palikšanu Britu aizjūras teritorijas statusā.
* 11. marts — Dienvidkoreja un ASV sāka kopējas militārās mācības.
* 13. marts:
** par Romas pāvestu ievēlēts Horhe Mario Bergoljo no Argentīnas, pieņemot vārdu Francisks;
** Čīles Atakamas tuksnesī atklāta pasaulē lielākā astronomiskā observatorija ALMA.
* 14. marts — par Ķīnas prezidentu ievēlēts Sji Dzjiņpins.
* 20. marts — pret Dienvidkoreju veikts kiberuzbrukums.
* 24. marts — gāzts Centrālāfrikas Republikas prezidents Fransuā Bozizē pēc tam, kad nemiernieki ieņēma galvaspilsētu; par prezidentu pasludināts Mišels Džotodija.
* 27. marts — Ziemeļkoreja atvienoja "karsto" sakaru līniju ar Dienvidkoreju.
* 28. un 29. marts — Dienvidkoreju pārlidoja ASV bumbvedēji, kuri spējīgi nest kodolieročus.
* 30. marts — Ziemeļkoreja paziņoja par karastāvokli ar Dienvidkoreju.

### Aprīlis
* 2. aprīlis — ANO Ģenerālā asambleja pieņēma Līgumu par ieroču tirdzniecību.
* 3. aprīlis — Ziemeļkoreja slēdza piekļuvi Kesonas rūpnieciskajam reģionam no Dienvidkorejas.
* 4. aprīlis — Ziemeļkoreja pārvietoja vidējas darbības raķetes uz austrumu krastu.
* 7. aprīlis — Melnkalnes prezidenta vēlēšanās uzvarēja esošais prezidents Filips Vujanovičs.
* 9. aprīlis:
** Ziemeļkoreja izveda savus strādniekus no Kesonas rūpnieciskā reģiona; ārzemju uzņēmumu darbinieki un tūristi tika aicināti evakuēties no valsts;
** Francijas Senāts nobalsoja par viendzimuma laulību legalizāciju.
* 14. aprīlis:
** Venecuēlas prezidenta vēlēšanās uzvarēja Nikolass Maduro;
** Ziemeļkorejā izveidota Atomenerģijas ministrija.
* 15. aprīlis:
** Bostonas maratona laikā nogranda divi sprādzieni, kuros gāja bojā 3 cilvēki, 183 ievainoti;
** Ziemeļkoreja paziņoja, ka gatava miera sarunām, ja to atzīs par kodolvalsti.
* 19. aprīlis — Serbija parakstīja vienošanos par attiecību noregulēšanu ar Kosovu.
* 20. aprīlis:
** Sičuaņas provincē Ķīnā notika 7 magnitūdas stipra zemestrīce, kurā gāja bojā vairāk nekā 200 cilvēku, vairāk nekā  ievainoti;
** Džordžo Napolitāno kļuva par pirmo pārvēlēto Itālijas prezidentu.
* 21. aprīlis — Paragvajā notika parlamenta un prezidenta vēlēšanas; par prezidentu ievēlēts Orasio Kartess.
* 24. aprīlis — Bangladešas pilsētā Savarā sabruka ēka; bojā gāja 352 cilvēki, vairāk nekā 900 pazuda bez vēsts.
* 26. aprīlis:
** ar Ķīnas nesējraķeti palaists Ekvadoras pirmais pavadonis *[[NEE-01 Pegaso]]*;
** arestēts Bosnijas un Hercegovinas prezidents Živko Budimirs, apsūdzot viņu korupcijā.
* 27. aprīlis — Islandes parlamenta vēlēšanas uzvarēja kreiso koalīcija
* 30. aprīlis — Nīderlandes karaliene Beatrikse atkāpās no troņa par labu vecākajam dēlam Vilemam Aleksandram.

### Maijs
[thumb|180px|[Igaunijas pirmais pavadonis *[[ESTCube-1]]*]]
* 5. maijs — Malaizijā notika vispārējās vēlēšanas, kurā vairākumu paturēja Nacionālā fronte.
* 7. maijs — ar Eiropas nesējraķeti palaists Igaunijas pirmais pavadonis *[[ESTCube-1]]*.
* 10. maijs:
** pabeigta *[[One World Trade Center]]* celtniecība Ņujorkā, sasniedzot  augstumu, kļūstot par augstāko celtni rietumu puslodē un trešo augstāko pasaulē;
** daļējs Saules aptumsums, bija redzams Austrālijā.
* 11. maijs — parlamenta vēlēšanās Pakistānā uzvarēja Pakistānas musulmaņu līga.
* 12. maijs — pirmstermiņa parlamenta vēlēšanās Bulgārijā vairākumu ieguva valdošā partija Pilsoņi par eiropeisku attīstību Bulgārijā (*GERB*).
* 31. maijs — Turcijā sākās protesti pret lielveikala būvi parkā Stambulā, kas turpmākajās dienās pārauga masu protestos pret premjerministru Redžepu Erdoganu.

### Jūnijs
* 2. jūnijs — Ēģiptes konstitucionālā tiesa valsts konstitūciju atzina par nelikumīgu un atlaida parlamenta augšpalātu.
* 9. jūnijs — laikraksts *[[The Guardian]]* publiskoja ASV drošības dienestu veiktās iedzīvotāju masveida izsekošanas informācijas nopludinātāja Edvarda Snoudena vārdu.
* 11. jūnijs — par Nauru prezidentu ievēlēts Barons Divavesi Vaka.
* 14. jūnijs — par Irānas prezidentu ievēlēts Hasans Rouhani.
* 16. jūnijs — Kuveitas konstitucionālā tiesa pieņēma lēmumu atlaist parlamentu un sarīkot ārkārtas parlamenta vēlēšanas.
* 23. jūnijs — Albānijas parlamenta vēlēšanās uzvarēja opozīcijā esošā sociālistiskā partija.
* 26. jūnijs:
** par Kataras emīru kļuva Tamīms bin Hameds al Tānī pēc tam, kad no troņa atteicās viņa tēvs Hameds bin Halīfa al Tānī;
** par Čehijas premjerministru kļuva Irži Rusnoks.
* 26. jūnijs — Mongolijas prezidenta vēlēšanās uzvarēja līdzšinējais prezidents Elbegdordžs Cahjagīns.
* 30. jūnijs — Ēģiptē sākās masu protesti pret prezidentu Muhammadu Mursī.

### Jūlijs
[thumb|180px|ASV pilsēta [Detroita pasludināta par bankrotējušu]]
* 1. jūlijs — Horvātija kļuva par Eiropas Savienības 28. dalībvalsti.
* 3. jūlijs — valsts apvērsumā Ēģiptē varu pārņēma armija, arestēts prezidents Muhammads Mursī; par prezidenta amata izpildītāju iecelts Augstākās tiesas priekšsēdētājs Adli Mansurs.
* 9. jūlijs — par Ēģiptes premjerministru iecelts Hazems Al Beblavi.
* 13. jūlijs — Butānas parlamenta vēlēšanās vairākumu ieguva opozīcijas Tautas demokrātiskā partija.
* 18. jūlijs — ASV pilsēta Detroita pasludināja bankrotu.
* 21. jūlijs — Beļģijas karalis Alberts II atteicās no troņa par labu savam dēlam Filipam.
* 22. jūlijs — Kembridžas hercogiene Katrīna dzemdēja dēlu, kurš tika nosaukts par Džordžu Aleksandru Luisu Vindzoru un kļuva par trešo pretendentu uz Apvienotās Karalistes karaļa troni pēc Prinča Čārlza un Prinča Viljama.
* 24. jūlijs — Spānijā notika traģiska vilciena avārija, kurā gāja bojā 79 cilvēki.
* 26. jūlijs — gāztā Ēģiptes prezidenta Muhammada Mursī atbalstītāju protesta akcijās gājuši bojā 80 cilvēki.
* 28. jūlijs:
** Itālijā, autobusam nokrītot no 30 metrus augsta viadukta, miruši 38 cilvēki un 11 ievainoti;
** parlamenta vēlēšanās Kambodžā uzvarēja valdošā Tautas partija;
** notika Mali prezidenta vēlēšanu pirmā kārta.
* 29. jūlijs — Šveicē vilciena katastrofā gāja bojā vilciena mašīnists un ievainoti 35 cilvēki.
* 30. jūlijs — Pakistānas prezidenta vēlēšanās ievēlēts Mamnuns Huseins.
* 31. jūlijs — Zimbabves prezidenta vēlēšanās uzvarēja pašreizējais prezidents Roberts Mugabe.

### Augusts
* 1. augusts:
** ASV izlūkdienestu informācijas nopludinātājam Edvardam Snoudenam uz gadu piešķirts pagaidu patvērums Krievijā;
** par Tuvalu premjerministru tika ievēlēts Enele Sopoaga.
* 11. augusts — Mali prezidenta vēlēšanu otrajā kārtā visvairāk balsu ieguva Ibrahims Bubakars Keita.
* 14. augusts — protestos pret Ēģiptes prezidenta Muhammada Mursī gāšanu gāja bojā vismaz 420 cilvēki.
* 21. augusts — ar zarīna palīdzību tika bombardēta Sīrijas pilsēta Gota.
* 28. augusts — Čehijas prezidents Milošs Zemans paziņoja par parlamenta atlaišanu.

### Septembris
* 3. septembris — paziņots, ka *[[Microsoft]]* iegādāsies *[[Nokia]]* mobilo telefonu biznesu.
* 7. septembris:
** Austrālijas parlamenta vēlēšanās uzvarēja opozīcijas liberālā koalīcija;
** Maldīvijas prezidenta vēlēšanu pirmajā kārtā uzvarēja Mohameds Našīds.
* 9. septembris — Norvēģijas parlamenta vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Darba partija.
* 21. septembris — Somālijas *al-Shabaab* islāma kaujinieki iebruka *Westgate* iepirkšanās centrā Kenijas galvaspilsētā Nairobi, nogalinot vismaz 62 civiliedzīvotājus un vēl vairāk nekā 170 ievainojot.
* 22. septembris — Vācijas parlamenta vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Kristīgo demokrātu koalīcija Angelas Merkeles vadībā.
* 29. septembris — Austrijas parlamenta vēlēšanās uzvarēja valdošā sociāldemokrātu un Tautas partijas koalīcija.

### Oktobris
* 1. oktobris — ASV pārtrauca darbu valdības iestādes, Pārstāvju palātai un Senātam nespējot vienoties par budžeta politiku.
* 16. oktobris — ASV Kongress panāca vienošanos par valsts parāda griestu paaugstināšanu, tādējādi atjaunojot valdības finansēšanu.
* 25. oktobris — Čehijas parlamenta pirmstermiņa vēlēšanās uzvarēja sociāldemokrātiskā partija.
* 27. oktobris — Gruzijas prezidenta vēlēšanās uzvarēja Giorgi Margvelašvili.
* 29. oktobris — Eiropas Savienība pagarināja Baltkrievijai noteiktās sankcijas.
* 30. oktobris — Kenijā pasažieru vilciena un autobusa sadursmē bojā gāja 11 cilvēki un 34 ievainoti.

### Novembris
* 1. novembris:
** Losandželosas lidostā apšaudē gāja bojā 3 cilvēki;
** nogalināts *[[Taliban]]* Pakistānas atzara līderis Hakimulla Mehsuds.
* 3. novembris:
** Kosovā notika pašvaldību vēlēšanas;
** daļā Pasaules bija novērojams gredzenveida Saules aptumsums.
* 4. novembris — pie Taizemes nogrima prāmis, bojā gāja seši tūristi.
* 5. novembris:
** palaista Indijas pirmā Marsa zonde *[[Mars Orbiter Mission]]*;
** Ņujorkas mēra vēlēšanās uzvarēja Bills de Blasio.
* 7. novembris — taifūns "Haijans" Filipīnās izraisīja lielus postījumus, gājuši bojā vairāki tūkstoši cilvēku.
* 9. novembris — Indonēzijā helikoptera avārijā gāja bojā 13 cilvēki.
* 18. novembris — palaista NASA Marsa zonde MAVEN.
* 19. novembris — Nepālas parlamenta vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Nepālas kongress.
* 21. novembris — sabrūkot jumtam "Maxima" veikala ēkai Rīgā, Zolitūdē, bojā gāja 54 cilvēki, vairāki desmiti ievainoti.
* 24. novembris — Irāna piekrita ierobežot tās kodolprogrammu, lai mīkstinātu starptautiskās sankcijas.
* 27. novembris — Latvijas Ministru prezidents Valdis Dombrovskis paziņoja par atkāpšanos no amata.

### Decembris
* 1. decembris:
** palaista Ķīnas Mēness zonde *[[Chang'e 3]]* ar mobili *Yutu*;
** Horvātijā referendumā nobalsoja par viendzimuma pāru laulību aizliegšanu;
** Ukrainā sākās protesta akcijas pret Ukrainas valdības atteikšanos parakstīt asociācijas līgumu ar Eiropas Savienību.
* 14. decembris — Ķīnas zonde *Chang'e 3* ar mobili *Yutu* nolaidās uz Mēness virsmas, kas bija pirmā mīkstā nolaišanās uz Mēness kopš 1976. gada.
* 20. decembris:
** kredītu aģentūra *[[Standard & Poor's]]* samazināja Eiropas Savienības ilgtermiņa kredītreitingu no *AAA* uz *AA+*;
** ar Ķīnas nesējraķeti palaists Bolīvijas pirmais pavadonis TKSAT-1 (*Túpac Katari*).
* 29. decembris — Volgogradas dzelzceļa stacijā uzspridzinājās terorists pašnāvnieks, nogalinot 18 un ievainojot 44 cilvēkus.
* 30. decembris — uzbrucējs pašnāvnieks Volgogradā uzspridzināja trolejbusu, nogalinot 16 un ievainojot 41 cilvēku.

## Miruši

### Janvāris
[thumb|120px|[Džeimss Bjūkenens (ekonomists)|Džeimss Bjūkenens]]
* 7. janvāris — Hjūels Hauzers (*Huell Howser*), amerikāņu televīzijas personība, aktieris, producents (dzimis 1945. gadā)
* 9. janvāris — Džeimss Bjūkenens (*James Buchanan*), amerikāņu ekonomists (dzimis 1919. gadā)
* 11. janvāris — Ārons Švarcs (*Aaron Swartz*), amerikāņu programmētājs, uzņēmējs, rakstnieks, interneta haktīvists (dzimis 1986. gadā)

### Februāris
* 1. februāris — Eds Kočs (*Ed Koch*), ASV politiķis (dzimis 1924. gadā)
* 18. februāris — Otfrīds Preislers (*Otfried Preußler*), vācu rakstnieks (dzimis 1923. gadā)
* 19. februāris — Roberts Ričardsons (*Robert Richardson*), ASV fiziķis (dzimis 1937. gadā)
* 28. februāris — Donalds Gleizers (*Donald Glaser*), ASV fiziķis, neirobiologs (dzimis 1926. gadā)

### Marts
[thumb|120px|[Ugo Čavess]]
[thumb|120x120px|[Boriss Berezovskis]]
* 3. marts — Luiss Kubilja (*Luis Cubilla*), Urugvajas futbolists un treneris (dzimis 1940. gadā)
* 5. marts — Ugo Čavess (*Hugo Chávez *), Venecuēlas prezidents (dzimis 1954. gadā)
* 10. marts — Liliana (*Lilian*), Zviedrijas princese (dzimusi 1915. gadā)
* 20. marts — Zillurs Rahmans (*Zillur Rahman*), Bangladešas prezidents (dzimis 1929. gadā)
* 21. marts — Pjetro Mennea (*Pietro Mennea*), itāliešu vieglatlēts (dzimis 1952. gadā)
* 23. marts — Boriss Berezovskis (*Борис Березовский*), Krievijas uzņēmējs (dzimis 1946. gadā)
* 28. marts — Ričards Grifitss (*Richard Griffiths*), britu aktieris (dzimis 1947. gadā)

### Aprīlis
[thumb|120px|[Mārgarita Tečere]]
* 4. aprīlis — Rodžers Īberts (*Roger Ebert*), ASV žurnālists, kinokritiķis un scenārists (dzimis 1942. gadā)
* 8. aprīlis — Mārgarita Tečere (*Margaret Thatcher*), Apvienotās Karalistes politiķe, premjerministre (dzimusi 1925. gadā)
* 10. aprīlis — Roberts Edvardss (*Sir Robert Edwards*), britu fiziologs (dzimis 1925. gadā)
* 19. aprīlis — Fransuā Žakobs (*François Jacob*), Francijas biologs (dzimis 1920. gadā)
* 23. aprīlis — Muhameds Omārs (ملا محمد عمر مجاهد), afgāņu kaujinieks, *[[Taliban]]* līderis, Afganistānas Islāma Emirāta vadītājs (dzimis 1950—1962. gadā)

### Maijs
[thumb|120px|[Džūlio Andreoti]]
* 4. maijs — Kristians de Djuvs (*Christian de Duve*), Beļģijas citologs un bioķīmiķis (dzimis 1917. gadā)
* 6. maijs — Džūlio Andreoti (*Giulio Andreotti*), Itālijas politiķis (dzimis 1919. gadā)
* 13. maijs — Kenets Volcs (*Kenneth Waltz*), ASV politikas zinātnieks (dzimis 1924. gadā)
* 17. maijs — Horhe Rafaels Videla (*Jorge Rafael Videla*), Argentīnas militārais darbinieks, valsts vadītājs (dzimis 1925. gadā)

### Jūnijs
[thumb|120px|[Džeimss Gandolfīni]]
* 7. jūnijs — Pjērs Moruā (*Pierre Mauroy*), Francijas premjerministrs (dzimis 1928. gadā)
* 11. jūnijs — Roberts Fogels (*Robert Fogel*), ASV ekonomikas vēsturnieks (dzimis 1926. gadā)
* 15. jūnijs — Kenets Vilsons (*Kenneth Wilson*), ASV fiziķis (dzimis 1936. gadā)
* 16. jūnijs — Otmārs Valters (*Ottmar Walter*), Vācijas futbolists (dzimis 1924. gadā)
* 19. jūnijs:
** Džeimss Gandolfīni (*James Gandolfini*), ASV aktieris (dzimis 1961. gadā)
** Ģula Horns (*Gyula Horn*), Horvātijas politiķis (dzimis 1932. gadā)

### Jūlijs
[thumb|120px|[Daglass Engelbarts]]
* 2. jūlijs — Daglass Engelbarts (*Douglas Engelbart*), amerikāņu izgudrotājs (dzimis 1925. gadā)
* 12. jūlijs — Prans (*Pran*), indiešu aktieris (dzimis 1920. gadā)
* 13. jūlijs — Seidžs Stallone (*Sage Stallone*), amerikāņu aktieris (dzimis 1976. gadā)

### Augusts
[thumb|120px|[Kārena Bleka]]
[thumb|120px|[Deivids Frosts]]
* 8. augusts — Kārena Bleka (*Karen Black*), ASV aktrise, scenāriste, dziedātāja un dziesmu autore (dzimusi 1939. gadā)
* 21. augusts — Čārlzs Gordons Fulertons (*Charles Gordon Fullerton*), ASV kosmonauts (dzimis 1936. gadā)
* 25. augusts — Žilmars (*Gilmar*), Brazīlijas futbolists (dzimis 1930. gadā)

* 30. augusts — Šeimuss Hīnijs (*Seamus Heaney*), īru dzejnieks (dzimis 1939. gadā)
* 31. augusts — Deivids Frosts (*David Frost*), angļu žurnālists (dzimis 1939. gadā)

### Septembris
* 2. septembris:
** Ronalds Kouzs (*Ronald Coase*), britu ekonomists (dzimis 1910. gadā)
** Frederiks Pols (*Frederik Pohl*), ASV zinātniskās fantastikas rakstnieks (dzimis 1919. gadā)
* 5. septembris — Rohuss Mišs (*Rochus Misch*), vācu karavīrs, Hitlera miesassargs (dzimis 1917. gadā)
* 12. septembris:
** Rejs Dolbijs (*Ray Dolby*), ASV inženieris, uzņēmējs (dzimis 1933. gadā)
** Oto Zanders (*Otto Sander*), vācu aktieris (1941—2013)
* 18. septembris — Marsels Reihs-Ranickis (*Marcel Reich-Ranicki*), vācu kritiķis (dzimis 1920. gadā)
* 22. septembris — Deivids Hubels (*David Hubel*), Kanādas neirofiziologs (dzimis 1926. gadā)

### Oktobris
[thumb|120px|[Tadeušs Mazoveckis]]
* 4. oktobris — Vo Ngujens Zaps (*Võ Nguyên Giáp*), vjetnamiešu militārais un politiskais līderis (dzimis 1911. gadā)
* 9. oktobris — Vilfrīds Martenss (*Wilfried Martens*), Beļģijas politiķis (dzimis 1936. gadā)
* 10. oktobris — Skots Kārpenters (*Scott Carpenter*), ASV kosmonauts (dzimis 1925. gadā)
* 11. oktobris — Ērihs Prībke (*Erich Priebke*), esesietis (dzimis 1913.)
* 27. oktobris — Lū Rīds (*Lou Reed*), ASV mūziķis (dzimis 1942. gadā)
* 28. oktobris — Tadeušs Mazoveckis (*Tadeusz Mazowiecki*), Polijas premjerministrs (dzimis 1927. gadā)

### Novembris
[thumb|120px|[Dorisa Lesinga]]
* 1. novembris — Hakimulla Mehsuds (حکیم‌ الله محسود), *Taliban* Pakistānas līderis (dzimis 1979. gadā)
* 12. novembris — Aleksandrs Serebrovs (*Александр Серебров*), PSRS, Krievijas kosmonauts (dzimis 1944. gadā)
* 17. novembris — Dorisa Lesinga (*Doris May Lessing*), britu rakstniece (dzimusi 1919. gadā)
* 19. novembris — Frederiks Sengers (*Frederick Sanger*), angļu bioķīmiķis (dzimis 1918. gadā)
* 27. novembris — Niltons Santušs (*Nílton Santos*), Brazīlijas futbolists (dzimis 1925. gadā)
* 30. novembris — Pols Volkers (*Paul Walker*), ASV kinoaktieris (dzimis 1973. gadā)

### Decembris
[thumb|120px|[Nelsons Mandela]]
* 2. decembris — Pedro Roča (*Pedro Rocha*), Urugvajas futbolists un treneris (dzimis 1942. gadā)
* 5. decembris — Nelsons Mandela (*Nelson Mandela*), Dienvidāfrikas politiķis (dzimis 1918. gadā)
* 7. decembris — Jozefs Kovaļskis (*Józef Kowalski*), poļu kara veterāns un ilgzdzīvotājs (dzimis 1900. gadā)
* 12. decembris — Čans Sontheks (장성택), Ziemeļkorejas valsts un partijas darbinieks (dzimis 1946. gadā)

* 14. decembris — Pīters O'Tūls (*Peter O'Toole*), britu aktieris (dzimis 1932. gadā)
* 15. decembris — Džoana Fonteina (*Joan Fontaine*), ASV aktrise (dzimusi 1917. gadā)
* 18. decembris — Ronijs Bigss (*Ronnie Biggs*), britu noziedznieks (dzimis 1929. gadā)
* 23. decembris — Mihails Kalašņikovs (*Михаил Калашников*), PSRS un Krievijas ieroču konstruktors (dzimis 1919. gadā)

## Nobela prēmijas
* Ekonomikā — Jūdžīns Fāma, Larss Hansens, Roberts Šillers
* Fizikā — Fransuā Anglērs, Pīters Higss
* Fizioloģijā vai medicīnā — Džeimss Rotmens, Rendijs Šekmens, Tomass Zidhofs
* Ķīmijā — Martins Karpluss, Mihaels Levits, Arjē Varšels
* Literatūrā — Alise Manro
* Miera veicināšanā — Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācija

## Skatīt arī
* Valstu vadītāji 2013. gadā
* Starptautisko organizāciju vadītāji 2013. gadā
* Valstu vēlēšanu kalendārs 2013. gadā

## Atsauces