open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Žezkazghana

**Žezkazghana** () ir pilsēta Kazahstānā, Ulitau apgabala centrs. Atrodas pie ūdenskrātuves uz Karakengiras upes. Tās apdzīvotā platība iekļauj industriālo raktuvju kaimiņu pilsētu Satpajevu, veidojot kopējo iedzīvotāju skaitu ap 150 tūkstošiem. 55% iedzīvotāju ir kazahi, 30% krievi, pastāv arī mazākas minoritātes - ukraiņi, vācieši, čečeni un korejieši.

Aptuveni 400 kilometrus uz dienvidrietumiem atrodas Baikonuras kosmodroms un kosmosa kuģu nolaišanās parasti notiek Žezkazghanas tuvumā. Pastāv tradīcija, ka katrs kosmonauts iestāda koku Žezkazghanas Sejfulina bulvārī (bijušais Kosmonautu bulvāris), atzīmējot atgriešanos no kosmosa.

## Klimats
Ženkazghanā ir ekstrēmi kontinentāls klimats. Vidējās temperatūras ir 24&nbsp;°C jūlijā un -16&nbsp;°C janvārī.

## Vēsture
Pilsētu izveidoja 1938. gadā, saistībā ar netālo vara atradņu izpēti. No 1948. līdz 1956. gadam Žezkazghanā atradās GULAG sistēmas politieslodzīto "specnometnes" Steplaga pārvaldes centrs Kengira, kas minēta Aleksandra Solžeņicina grāmatā *[[Gulaga arhipelāgs]]* un Aleksandra Dolguna "*Amerikānis Gulagā*". 1954. gada 16. maijā — 26. jūnijā notika sacelšanās Kengiras nometnē, kuras laikā ieslodzītie paši 40 dienas pārvaldīja nometni. Sacelšanās apspiešanai PSRS varas iestādes izmantoja tankus.

1973. gadā pilsētas dienvidaustrumos tika uzbūvēts liels raktuvju un metalurģijas komplekss, lai pārkausētu rūdu, kas līdz tam tika sūtīta apstrādei citur. Šeit iegūst un apstrādā arī citus metālus kā mangānu, dzelzi un zeltu.

## Rūpniecība
Šodien pilsētā atrodas vara apstrādes konglomerāta *[[Kazakhmys]]*, kas ir lielākais darba devējs pilsētā, galvenā mītne. Kompānijā ir ieguldījumi no Ķīnas, Krievijas un Apvienotās Karalistes, un tās akcijas tiek kotētas Londonas biržā.

## Transports
Pilsētā ir dzelzceļa stacija, kas ir savienota ar Karaghandi pilsētu un Žezkazgahnas lidostu.

## Pazīstami iedzīvotāji
Pazīstamākais cilvēks, kas dzimis Žezkazghanā, ir krievu aktieris Oļegs Jankovskis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilsētas vietne 
* Pilsētas fotogalerija
* Cita pilsētas fotogalerija
* Cita pilsētas fotogalerija
* Wikimapia - pilsētas karte
Kuš!

**KUŠ!** ir komiksu kultūras žurnāls, kas iznāk Latvijā kopš 2007. gada jūlija reizi divos mēnešos. Visos žurnāla numuros ir iekļauti gan ārvalstu, gan latviešu mākslinieku darbi. Komiksa izdošanu atbalsta arī Rīgas dome. Žurnāli tiek tirgoti Narvesen, Plus punkts tirdzniecības vietās, kā arī Latvijas Mākslas akadēmijas veikalā un galerijā Istaba. Pirmie divi žurnāla numuri bija bezmaksas izdevumi.

## KUŠ! publicētie latviešu autori
* Anete Melece
* Kaspars Groševs
* Reinis Pētersons
* Maija Līduma
* Oskars Pavlovskis
* Māris Bišofs, Rūta Briede, Roberts Galviņš, Līga Koklače, Maija Kurševa, Ingrīda Pičukāne, Evita Vasiļjeva un citi.

## Ārējās saites
* KUŠ! mājas lapa

## Atsauces
Tenisa profesionāļu asociācija

**ATP** jeb **Tenisa Profesionāļu asociācija** () tika dibinātā 1972. gadā, lai aizsargātu profesionālo vīriešu tenisistu intereses. Kopš 1990. gada ATP organizē vispasaules tenisa tūri - *ATP Tour*.

## ATP Tour
ATP Tour iekļauj sevī Grand Slam, ATP Masters Series, ATP International Gold Series, ATP International Series, ATP Challenger Series un Futures turnīrus, kuri atšķiras ar balvu fondu, kā arī piešķiramajiem punktiem ATP reitingā.

Katru gadu tiek aizvadīti četri Grand Slam turnīri, kuru uzvarētājs izcīna 1000 ATP punktus. Tie ir Austrālijas atklātais čempionāts, Francijas atklātais čempionāts, Vimbldonas čempionāts, kā arī ASV atklātais čempionāts.

Katru gadu tiek rīkots arī Tennis Masters Cup turnīrs, kurš no 2005. līdz 2008. gadam norisinājās Šanhajā, Ķīnā, bet no 2009. līdz 2012. gadam tika aizvadīts Londonā, Lielbritānijā.

Tiek rīkoti arī deviņi ATP Masters Series turnīri, kuru uzvarētājs iegūst 500 reitinga punktus.

Ir deviņi ATP International Gold Series turnīri, kuros ir nedaudz lielāks balvu fonds, kā arī piešķiramie reitinga punkti kā 43 organizētajos ATP International Series turnīros.

ATP Challenger Series turnīru uzvarētājs iegūst no 50 līdz 100 reitinga punktiem, bet Futures turnīros uzvarētājs var iegūt vienīgi 24 reitinga punktus.

## Ārējās saites

* ATP oficiālā mājaslapa
Ilmārs Šlāpins

**Ilmārs Šlāpins** (dzimis  Jelgavas rajonā) ir latviešu publicists, filozofs, rakstnieks, tulkotājs un dīdžejs.

## Biogrāfija
Ilmārs Šlāpins dzimis 1968. gadā. Mācījies Sprīdīšu astoņgadīgajā skolā Tetelē, 13 gadu vecumā pārcēlās uz dzīvi Jelgavā un turpināja mācības Jelgavas 1. vidusskolā.

Šlāpins kopš 1984. gada organizējis diskotēkas un koncertus Jelgavas rajona un Garozas kultūras namos.

Pēc vidusskolas dienējis padomju armijā, pāris gadus pavadot Afganistānā. Pēc dienesta studējis filozofiju Latvijas Universitātē, Vēstures un filozofijas fakultātē. Pēc studijām, no 1993. gada, lasījis lekcijas teoloģijas studentiem par Austrumu reliģijām.

Kopš 1993. gada Šlāpins ir žurnāla "Rīgas Laiks" redaktors. Vada raidījumus LU radio "NABA" ēterā, kā arī Latvijas Radio 3 ''Klasika''. Šlāpins ir arī bijis Ministru prezidenta padomnieks kultūras un humanitārajos jautājumos. No 1999. līdz 2003. gadam bijis Nacionālās radio un televīzijas padomes loceklis. 2003. gada 3. aprīlī publicē savu viedokli "Sirdsapziņas noplēšamais talons" (par Ojāru Vācieti). Publicējies portāla Delfi literatūras sadaļā, laikrakstos Diena, NRA, u.c. No 2012. gada februāra līdz 2019. gada 15. februārim Šlāpins bija interneta žurnāla Satori.lv galvenais redaktors.

## Darbi

### Lugas
* *Nakts tarifs* (2006)
* *Drakula. Svešās asinis*(2007), rokmūzikls (libreta autors Ilmārs Šlāpins, komponists Andris Vilcāns)
* *Trīs Sprīdīši: Turp un atpakaļ* (2011), librets muzikālai izrādei Dailes teātrī, teātra dienas koncerts

### Tulkojumi
*Jevgeņijs Griškovecs *Krekls*, tulkojums no krievu valodas, Jāņa Rozes apgāds, 2005 ("*Рубашка*" 2004)
* luga *Galka Matalka* (2005), no krievu valodas ("*Галка Моталко*"), autore Natalja Vorožbita (2002)
* luga *Dēmoni* (2007), no krievu valodas ("*Демоны*"), Natalja Vorožbita (2004)
* luga *Jūlijs* (2008), no krievu valodas ("*Июль*"), Ivans Viripajevs (2006)
* luga *Kā kļūt slavenai* (2009), no krievu valodas ("*Про мою маму и про меня*"), Jeļena Isajeva (2002)
* luga *Melnais strazds* (2009), no angļu valodas ("Blackbird"), Deivids Harovers, (2005)
* luga *Divi nabadzīgi rumāņi* (2009), no poļu valodas ("Dwoje biednych Rumunów mówiących po polsku"), Dorota Maslovska (2006)
* luga *Hanana* (2009), no krievu valodas ("Ханана"), Germans Grekovs (2008)
* luga *Duets* (2010), no angļu valodas ("Duet"), Oto Eskins (2003)
* Aina Renda *[[Himna (novele)|Himna]]* (2015), Ascendum
* Dmitrijs Prigovs *Manas dzīves laikā*, dzejoļu krājums, tulkojums no krievu valodas (Neputns, 2021)

### Grāmatas
* *Karmabandha* [dzeja]. Rīga: 1/4 Satori, 2007.
* *Anekdotes par vidējo latvieti un Raini* [īsproza]. Rīga: 1/4 Satori, 2007.
* *Anekdotes par vidējo latvieti un konkrētiem cilvēkiem* [īsproza]. Rīga: 1/4 Satori, 2009.
* *Jauno latviešu valoda* [vārdnīca]. Rīga: Ascendum, 2013.
* *Latvietis. 100 nacionālās īpatnības* [uzziņu literatūra]. Rīga: Satura darbnīca TAPT, 2018
* *Es nemāku, komatus* [dzeja]. Rīga: Neputns, 2019.
* *Never* [dzeja.] Rīga: Neputns, 2023.
* *Cilvēks bez noteikta dzīvesveida* [dzeja]. Rīga: Aminori, 2025.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ilmārs Šlāpins izrades.lv
Confessions On A Dance Floor

**Confessions On A Dance Floor** ir amerikāņu dziedātājas Madonnas desmitais studijas albums, kas tika izdots 2005. gada 15. oktobrī. Pirmajā albuma pārdošanas nedēļā Eiropā tas tika pārdots vairāk kā 3 miljonos kopiju un ieguva Grammy balvu kā gada labākais Elektroniskais / Deju mūzikas labums.

## Dziesmu saraksts

### Bonusa dziesmas
CD Deluxe versijas bonusa dziesma.

## Singli

## Skatīt arī
* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājas lapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājas lapa
ATP World Tour Masters 1000

right
**ATP World Tour Masters 1000** (līdz 2009. gadam - **ATP Masters Series**) ir deviņu turnīru sērija, kuru rīko ATP. Vīriešu tenisā Masters 1000 tiek uzskatīti par prestižākajiem uzreiz aiz Grand Slam turnīriem.

ATP Masters Series tika izveidota vienlaicīgi ar ATP Tour - tas notika 1990. gadā. 2009. gada sākumā, notiekot izmaiņām ATP reitinga punktu skaitīšanas sistēmā, tika nolemts mainīt arī turnīru nosaukumu.

Līdz pat 2007. gadam, tāpat kā Grand Slam turnīros, ATP Masters 1000 spēles tika aizvadītas līdz uzvarai trijos setos, bet tad tika izlemts spēlēt līdz uzvarai divos setos.

Visvairāk - 19 uzvaras ATP Masters 1000 turnīros - ir izcīnījis šveicietis Rodžers Federers un spānis Rafaels Nadals. Viņiem ar 17 uzvarām seko amerikānis Andre Agassi.

Sākot ar 2009. gadu, ATP Masters 1000 sērijas turnīru lokā vairs nav Hamburgas turnīra. Uz tā laiku tiks pārcelts Madrides turnīrs, bet Madrides turnīra laikā risināsies Šanhajas Masters turnīrs.

## 2009. gada ATP World Tour Masters 1000 turnīri
Arbol

**Arbol** () ir argentīniešu rokmūzikas grupa, kas izveidojās 1994. gadā Aedā, Buenosairesas piepilsētā. Šai grupai ir raksturīga instrumentu un ritmu dažādība, apvienojot stilus sākot ar rokmūziku, smago pankroku, repu, beidzot ar fankmūziku, regeju, kantrimūziku un čakareru.

## Grupas vēsture
1996. gadā tika izdots pirmais grupas albums "Jardín Frenético", kurš saturēja 12 dziesmas, taču popularitāti Argentīnā, kā arī Urugvajā grupa ieguva tikai līdz ar 2002. gadā izdoto albumu "Chapusongs". Šo disku žurnāls "Rolling Stone Argentina" ierindoja 2003. gada labāko disku pieciniekā. Vislielāko popularitāti ieguva šī diska singls *La vida* (tulk. — *Dzīve*).

"Guau!", grupas ceturtais disks, tika izdots 2004. gada oktobrī, un to producēja Toms Beikers no *Precision Mastering*. Disks tika prezentēts publikai koncertā Buenosairesā, izpārdotajā Ovras Sanitarias stadionā, 17. decembrī. Pirmais albuma singls bija *Pequeños sueños* (tulk. — *Mazie sapņi*), otrais — *El fantasma* (tulk. — *Spoks*), trešais — *Trenes, camiones y tractores* (tulk. — *Vilcieni, smagās mašīnas un traktori*).

2006. gada oktobrī no grupas aizgāja Eduardo Šmits, kurš izlēma nodarboties ar solo karjeru.

## Diskogrāfija
* 1997 — *Jardín Frenético*
* 1998 — *Árbol*
* 2002 — *Chapusongs*
* 2004 — *Guau!*
* 2006 — *Miau!*
* 2007 — *Hormigas*
Džudo 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — līdz 48 kg sievietēm

Džudo 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs sievietēm svara kategorijā līdz 48 kg''' notika 9. augustā. Olimpisko zeltu izcīnīja Rumānijas džudiste Aļina Aleksandra Dumitru.

## Rezultāti

## 1. laukums

## 2. laukums

## "Pēdējās cerības" cīņas
Puštuni

**Puštuni** (puštunu: **پښتون**  vai **پختون** ) jeb **afgāņi** ir irāņu tauta, kura galvenokārt dzīvo Afganistānas dienvidos un austrumos, kā arī Pakistānas rietumu provincēs. Puštuni runā puštunu valodā. Lielākā daļa puštunu ir sunnītu musulmaņi.

Precīzu paštunu skaitu nav iespējams aplēst, jo kopš Afganistānas pilsoņu kara sākuma Afganistānā netika veiktas tautas skaitīšanas, bet 2020. gadā to skaits tiek lēsts aptuveni 53 miljonu apmērā, no tiem tikai aptuveni 25 % dzīvo Afganistānā, kur paštūni ir vadošā un dominējošā etniskā grupa (50 % iedzīvotāju). 

## Vēsture
Puštunu izcelsme ir neskaidra, bet tiek uzskatīts, ka viņi ir dzīvojuši reģionā, kas šodien veido Afganistānu un Pakistānu, jau vairākus tūkstošus gadu. Daži vēsturnieki uzskata, ka puštuni ir indoeiropiešu cilšu pēcteči, kas migrēja uz šo reģionu no Centrālāzijas apmēram pirms 1500 gadiem p.m.ē.

Puštunu etniskā teritorija tika iekarota Aleksandra Lielā karagājiena laikā 4. gadsimtā p.m.ē. Pēc Aleksandra nāves reģionā izveidojās vairākas grieķu-baktriešu valstības.

Islāms sāka izplatīties puštunu teritorijā 7. gadsimtā, un līdz 10. gadsimtam lielākā daļa puštunu bija pievērsušies islāmam. Tas ievērojami ietekmēja puštunu kultūru un sabiedrību.

Guridu dinastija (12. gadsimts) izcēlās no puštunu cilšu līderiem un izveidoja spēcīgu impēriju, kas kontrolēja lielas teritorijas mūsdienu Afganistānā, Irānā un Indijas ziemeļos. Viņi spēlēja nozīmīgu lomu Indijas subkontinenta islāma vēsturē.

16. un 17. gadsimtā puštunu teritorijas iekaroja Mogulu impērija. Tomēr puštuni bieži sacēlās pret mogulu varu.

18. gadsimtā puštuni izveidoja vairākas impērijas. Mirvais Hotaks (*Mirwais Hotak*) nodibināja Hotaku dinastiju, kas uz neilgu laiku kontrolēja lielu daļu Afganistānas un Irānas. Pēc tam Ahmeds Šahs Durrani nodibināja Durrani impēriju, kas tiek uzskatīta par mūsdienu Afganistānas pamatu.

19. gadsimtā Britu impērija iekaroja lielu daļu Indijas subkontinenta, tostarp puštunu teritorijas.

21. gadā pēc Trešā anglo-afgāņu karā Afganistāna ieguva pilnīgu neatkarību no britiem, un puštuni kļuva par nozīmīgu spēku valsts politikā un sabiedrībā.

## Ārējās saites
Irāņu tautas

thumb|300px|right|Irāņu valodu izplatība mūsdienās
**Irāņu tautas** ir daudzu etnisku grupu kopums, kuras runā irāņu valodās. Irāņu tautām pieskaitāmo cilvēku skaits ir no 210 līdz 235 miljoniem. Šo tautu ļaudis galvenokārt apdzīvo Irānas plato, sākot no Hindukuša kalniem Centrālāzijā līdz Persijas līcim — reģionā, kuru dažkārt dēvē par Lielo Irānu. Šo tautu ļaudis lielā skaitā sastopami arī visā Eirāzijā, sākot no Balkānu pussalas līdz pat Ķīnas rietumiem.

Senās irāņu tautas:
* Mēdieši
* Senpersieši
* Baktri
* Partieši
* Avesti
* Jazi
* Skiti
* Sarmati
* Sogdi
* Horezmieši

Irāņu tautas:
* Beludži
* Kurdi
* Gilaki
* Gurani
* Luri
* Māzenderieši
* Osetīni
* Puštuni
* Pamirieši
* Persieši
* Tadžiki
* Tališi
* Vakhi
* Jagnobi
* Aimaki
* Hazareji
* Farsivani
* Tati
* Kumzari
* Bahtijari
* Zazi

## Atsauces un piezīmes
Taivānas aborigēni

thumb|200px|Viens no Taivānas aborigēniem.

**Taivānas aborigēni** (, piņjiņs - *yuánzhùmín*, taivāniešu - *gôan-chū-bîn*) ir termins, kurš tiek lietots, lai apzīmētu Taivānā dzīvojošos pirmiedzīvotājus. Lai gan ir vairāki nostāsti par Taivānas aborigēnu izcelsmi, zinātniskie pētījumi liecina, ka to priekšteči dzīvoja uz salas pirms aptuveni 8000 gadiem, pirms 17. gadsimtā norisinājās masveida ķīniešu ieceļošana. Taivānas aborigēnus pieskaita pie austronēziešu tautām, tie gan ģenētiski, gan lingvistiski ir radniecīgi tām tautām, kuras apdzīvo Filipīnas, Malaiziju, Indonēziju, Madagaskaru un Okeāniju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gaida

**Gaida** var būt:

* Gaida (personvārds);
* gaida — vispasaules meiteņu organizācijas *(WAGGGS)* dalībniece.
Internet Movie Database

**Interneta filmu datubāze** (, saīsināti **IMDb**) ir tiešsaistes datubāze ar informāciju par filmām, aktieriem, televīzijas šoviem un datorspēlēm. IMDb izveidoja datorprogrammētājs Kols Nīdhems. Darbība tika uzsākta 1990. gada 17. oktobrī. 1998. gadā IMDb nonāca Amazon.com īpašumā.

2014. gada decembrī, IMDb datubāzē bija iekļautas 3 109 500 filmas un televīzijas seriālu sērijas, kā arī 6 263 500 personības. IMDb ir 57 miljonu reģistrētu lietotāju un ir Alexa Top 50 populārāko interneta lapu sarakstā.

## Skatīt arī
* IMDb Top 250

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Smaiļošana un kanoe airēšana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — C-1 slaloms vīriešiem

**Vīriešu C-1** kanoe sacensības 2008. gada Olimpiskajās spēlēs airēšanas slalomā notika 2008. gada 11. - 12. augustā Šunji airēšanas un kanoe parkā, Pekinā .

## Sacensībus grafiks
Visi laiki ir Ķīnas standartlaikā (UTC+8)

## Medaļnieki

## Rezultāti
Kornela Universitāte

**Kornela Universitāte** (), bieži tiek saukta vienkārši par **Kornelu**, atrodas ASV Ņujorkas štata pilsētā Itakā. Divas universitātes pilsētiņas atrodas arī Ņujorkas pilsētā un Katarā. 

Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā ieņem 13. vietu (2016),, bet *Times Higher Education* un *QS World University Rankings* arī regulāri ierindo Kornela Universitāti starp pasaules labākajām augstskolām.

Universitāte tika dibināta 1865. gadā, tās dibinātāji bija Ezra Kornela un Endrjū Diksons Vaits. Kornela Universitātē ir plaša akadēmisko programmu izvēle, ieskaitot humanitārās zinātnes, inženierzinātnes, bioloģiju, lauksaimniecību, biznesu, medicīnu un tieslietas. Tā piedāvā gan bakalaura, gan maģistra un doktora līmeņa studijas. Universitātei ir vairāki koledži un fakultātes, un daļa no tām ir privātas, bet citas – valsts finansētas. Piemēram, tādas fakultātes kā Lauksaimniecības un dzīvības zinātņu koledža un Cilvēku ekoloģijas koledža tiek finansētas no valsts, bet citas, kā Inženierzinātņu koledža un Humanitāro zinātņu koledža, ir privātas.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
* Pieeja Kornela Universitātes arhīvam
Padomju—Gruzijas karš

## Ārējās saites

* Советско-грузинская война 1921 г. - Хронология конфликта
* Советско-грузинская война 11.02-19.03.1921
* Армия Грузинской демократической республики в 1918-1921 гг.
Lielā pirmmāte

[thumb|right|Vēlīnā [paleolīts|paleolīta laika skulptūra ***[[Vilendorfas Venera]]*** (ap 24. — 22. gadu tūkstoti p.m.ē.)]]

**Lielā pirmmāte** ir dieviete, ko nereti attēlo kā Zemes māti, galveno auglības dievību, dāsno Zemes iemiesojumu.

Šī dieviete Rietumu tradīcijā ir atveidota dažādos veidos - sākot ar akmenī izkaltiem Kibeles attēlojumiem un beidzot ar sengrieķu dievieti Dioni, kuru kopā ar Zevu pielūdza Dodonā līdz pat klasiskā laikmeta beigām. Starp sengrieķu dzejnieka Homēra himnām (7. - 6. gs. p.m.ē.) ir viena, kas veltīta pirmmātei - "Himna Gajai, visa mātei". Šumeriem ir daudz erotiska satura poēmu par viņu pirmmāti Ninhursagu. 

## Atsauces
Queen II

***Queen II*** ir rokgrupas Queen otrais albums. Tas tiek saukts par grupas smagāko ierakstu. No albuma vienpadsmit dziesmām sešas jeb visu B pusi sarakstīja Fredijs Merkūrijs, vēl piecas Braiens Mejs, bet vienu - Rodžers Teilors. Tā kā jau tajā pašā gadā iznāca vēl viens grupas albums, par singlu kļuva tikai viena dziesma - "Seven Seas of Rhye". Tas bija pirmais lielais grupas hits un sasniedza 10. vietu Lielbritānijas topā.

Albuma vāka bildi grupa izmantoja vairākkārt. Vislabāk zināmā reize bija dziesmas "Bohemian Rhapsody" videoklipā.

Albums ir iekļauts sarakstā "1001 albums, kurš tev jādzird pirms nāves".

## Dziesmu saraksts
* A Puse jeb Baltā Puse
*# "*Procession*" (Mejs) - 1:12
*# "*Father to Son*" (Mejs) - 6:14
*# "*White Queen (As It Began)*" (Mejs) - 4:36
*# "*Some Day One Day*" (Mejs) - 4:22
*# "*The Loser in the End*" (Teilors) - 4:03

* B puse jeb Melnā Puse
*# "*Ogre Battle*" (Merkūrijs) - 4:08
*# "*The Fairy Feller's Master-Stroke*" (Merkūrijs) - 2:41
*# "*Nevermore*" (Merkūrijs) - 1:18
*# "*The March of the Black Queen*" (Merkūrijs) - 6:33
*# "*Funny How Love Is*" (Merkūrijs) - 2:50
*# "*[[Seven Seas of Rhye]]*" (Merkūrijs) - 2:49

## Izpildītāji

* Fredijs Merkūrijs - vokāls, klavieres, klavesīns, ģitāra dziesmā "Ogre Battle"
* Braiens Mejs - ģitāras, fona vokāls, vadošais vokāls dziesmā "Some Day One Day", zvani dziesmā "The March of the Black Queen", klavieres dziesmā "Father to Son"
* Džons Dīkons - basģitāra, akustiskā ģitāra
* Rodžers Teilors - bungas, gongs, marimba, fona vokāls, vadošais vokāls un ritma ģitāra dziesmā "Loser in the End"

* Rojs Tomass Beikers - kastaņetes dziesmā ""The Fairy Feller's Master-Stroke"
* Robins Keibls - klavieru efekti dziesmā "Nevermore"
Šuņji olimpiskais airēšanas un kanoe parks

**Šuņji olimpiskais airēšanas un kanoe parks** () ir airēšanas, kanoe un 10 kilometru maratonpeldējuma sacensību vieta. Tas ir speciāli uzbūvēts Pekinas 2008. gada vasaras olimpiskajām spēlēm. Šis parks atrodas Mapi ciemā, Šuņji apgabalā, Pekinā. Šuņji olimpiskais airēšanas un kanoe parks aizņem vislielāko platību no visām 2008. gada olimpisko spēļu sporta būvēm.

Pirmās sacensības šajā parkā notika 2007. gada augustā - gadu pirms 2008. gada olimpisko spēļu sākuma. Tās bija "Labu veiksmi, Pekina" ("Good Luck Beijing") sporta sacensības, kurās ietilpa arī Pasaules junioru airēšanas čempionāts, Ķīnas atklātais airēšanas slaloma un Ķīnas atklātais smaiļošanas un kanoe airēšanas čempionāts. Otrā olimpiskā kvalifikācija 10 kilometru maratonpeldējumam, šeit notika 2008. gada jūnijā.

Airēšanas slaloma trase ir izveidota ļoti grūta pat pēc olimpiskajiem standartiem.

## Informācija

* Aizņemtā platība: 318 500 kvadrātmetri
* Ūdens klātā platība: 6.35 miljonu kvadrātmetru
* Fiksētās sēdvietas: 1 200
* Pagaidu sēdvietas: 25 800 (ieskaitot 10000 stāvvietas)
* Celtniecība iesākta: 2005. gada pirmajā pusē
* Celtniecība pabeigta: 2007. gada 28. jūlijā 
* Šunji olimpiskais airēšanas un kanoe parks ir pirmais airēšanas parks pasaulē, kurā ir apvienotas visu airēšanas veidu sacensību norises vietas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šuņji olimpiskais airēšanas un kanoe parks
Zaļās lapas

thumb|Zaļo lapu logo
**"Zaļās lapas"** – "Latvijas Tālrunis", SIA izdota telefongrāmata, kas iznāca laika posmā no 1992. līdz 2021. gadam. Sākotnēji "Zaļās lapas" aptvēra Rīgas pilsētu un Rīgas rajonus, pakāpeniski veidojot telefongrāmatas arī citiem Latvijas rajoniem, bet vēlāk sasniedzot vairāk nekā 30 dažādas telefongrāmatas gadā. 1994. gadā "Zaļās lapas" telefongrāmatās jau bija ietverti visi Latvijas rajoni un lielākās pilsētas, bet Rīgai un Rīgas rajonam tika izdotas divas "Zaļās Lapas" grāmatas – "Nozaru grāmata" un "A–Z uzziņu grāmata".  Telefonu grāmatu izdošanai bija nepieciešams izveidot datubāzi, kurā apkopoti visi Latvijas uzņēmumi, valsts iestādes un nevalstiskās organizācijas, kā rezultātā 2006. gadā atklāts "Zaļās lapas" zīmols internetā – pilseta24.lv. Zīmola "Zaļās lapas" drukātā telefongrāmata pēdējo reizi izdota 2021. gadā, taču interneta portāls joprojām turpina darboties, un to ik mēnesi apmeklē vidēji 95 tūkstoši lietotāju.
*

## Ārējās saites
* Pilseta24.lv
* Latvijas Tālrunis
Sheer Heart Attack

***Sheer Heart Attack*** ir rokgrupas Queen trešais studijas albums.

Tas beidzot atnesa grupai pirmos komerciālos panākumus. Singli "Killer Queen" un "Now I`m Here" Lielbritānijā ieņēma 2. un 11. vietu. Ierakstiem un koncerttūrei gan traucēja Braiena Meja veselības problēmas - viņš bija saslimis ar hepatītu. Tādēļ albums sākotnēji tika ierakstīts bez viņa piedalīšanās, bet tad kad ģitārists bija atlabis, tika ierakstīta arī viņa ģitāru solo un fona vokāls un visu apvienoja.

Dziesmai "Stone Cold Crazy" smagā metāla grupa Metallica vēlāk izveidoja kaverversiju un ieguva Grammy balvu.

## Dziesmu saraksts
### Pirmā puse
# *Brighton Rock* (Mejs) - 5:08
# *Killer Queen* (Merkūrijs) - 3:01
# *Tenement Funster* (Teilors) - 2:48
# *Flick of the Wrist* (Merkūrijs) - 3:19
# *Lilly of the Valley* (Merkūrijs) - 1:43
# *Now I`m Here* (Mejs) - 4:10

### Otrā puse
# *In the Lap of the Gods* (Merkūrijs) - 3:20
# *Stone Cold Crazy* (Dīkons/Mejs/Mekūrijs/Teilors) - 2:12
# *Dear Friends* (Mejs) - 1:07
# *Misfire* (Dīkons) - 1:50
# *Bring Back That Leroy Brown* (Merkūrijs) - 2:13
# *She Makes Me (Stormtrooper in Stilettos)* (Mejs) - 4:08
# *In the Lap of the Gods... Revisited* (Mekūrijs) - 3:42

## Izpildītāji

* Fredijs Merkūrijs - vokāls, klavieres
* Braiens Mejs - ģitāras, fona vokāls, klavieres, havajiešu ģitāra, bandžo, vadošais vokāls dziesmā "She Makes Me (Stormtrooper in Stilettos)"
* Džons Dīkons - basģitāra, akustiskā ģitāra, kontrabass, elektriskā ģitāra
* Rodžers Teilors - bungas, perkusijas, fona vokāls, kliedzieni, vadošais vokāls dziesmā "Tenement Funster"
Djūka Universitāte

**Djūka Universitāte** (*Duke University*) ir uz pētniecību orientēta privāta universitāte. Tā atrodas Daremā, Ziemeļkarolīnas štatā. 

## Vēsture
Dibināta 1838. gadā Trinitijas pilsētā Ziemeļkarolīnā kā privāta metodistu un kvēkeru Savienības institūta biedrības Brauna skola (*Brown's Schoolhouse of the Union Institute Society*), 1841. gadā to pārdēvēja par Savienības institūta akadēmiju (*Union Institute Academy*), 1851. gadā par Normālo koledžu (*Normal College*), 1859. gadā par Trinitijas koledžu (*Trinity College*).

1892. gadā to pārcēla uz tagadējo atrašanās vietu un 1924. gadā nosauca tabakas rūpnieka Vašingtona Djūka vādā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Encyclopædia Britannica

thumb|250px|''Encyclopaedia Britannica'' vairāki izdevumi vienkopus
***Encyclopædia Britannica*** (no latīņu valodas — 'Britu enciklopēdija') ir universāla enciklopēdija, kuru izdod uzņēmums *[[Encyclopædia Britannica, Inc.]]* Tā ir vecākā joprojām izdotā enciklopēdija pasaulē. Pirmo reizi tā izdota Edinburgā, Skotijā no 1768. līdz 1771. gadam. Enciklopēdija agri ieguva popularitāti, kas strauji palielinājās jau trešajā izdevumā, kurš nāca klajā 1801. gadā, tai bija jau 21 sējums.

## Atsauces
GLSL

**GLSL** ir saīsinājums, ko lieto, lai apzīmētu OpenGL ēnošanas valodu (*The OpenGL Shading Language*). GLSL ir rakstīts ANSI C programmēšanas valodā. Lielākā daļa ANSI C valodas iespēju ir saglabātas, taču tās ir papildināts ar vektoru un matricu tipa datiem, ko bieži pielieto trīsdimensiju grafikā. GLSL izpratnē par ēnotāju sauc neatkarīgi kompilējamu vienību, kas ir uzrakstīta iepriekšminētajā valodā. Savukārt par programmu dēvē nokompilētu ēnotāju kopumu, kas piedevām ir sasaistīti savā starpā.

## Ārējās saites
*
Dartmutas koledža

**Dartmutas koledža** (*Dartmouth College*), bieži vien vienkārši tiek saukta par **Dartmutu**, ir privāta kopmācības universitāte, kura atrodas ASV pilsētiņā Hanoverē, Ņūhempšīras štatā. Dartmutā ir gan medicīnas, gan inženierijas, gan biznesa skolas, kā arī 19 akreditētas programmas mākslā un zinātnē.

## Atsauces un piezīmes
Sikima

**Sikima** (; , *Sikhim*) ir Indijas štats Himalajos. Robežojas rietumos ar Nepālu, ziemeļos un ziemeļaustrumos — ar Ķīnu (Tibetu), dienvidaustrumos — ar Butānu, bet dienvidos — ar Rietumbengāles štatu. Sikima ir mazākapdzīvotais un otrs mazākais pēc teritorijas (aiz Goas) Indijas štats. Sikimas galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Gangtoka.

Atrodoties Himalaju dienvidu pakājē, Sikimā ir plaša ģeogrāfiska un bioloģiska daudzveidība. Klimats variē no subtropiskā līdz alpīnajam. Štata ziemeļrietumos, uz robežas ar Nepālu atrodas pasaulē trešā augstākā virsotne Kančendžangs.

## Vēsture
17. gadsimtā Sikimas teritorijā pie varas nāca Namgjalu dinastija, kura cēlusies no Khamas (Tibetas austrumdaļā). Karalis tika saukts par *čogjal* — "dievišķais valdnieks". 18. gadsimta sākumā Sikimu ieņēma butānieši, kurus izdevās izdzīt ar Tibetas palīdzību. Pēc tam vairākkārt notika uzbrukumi no Butānas un Nepālas, kas beidzās 1791. gadā ar ķīniešu karaspēka ierašanos šajā reģionā. Saņemot aizsardzību, Sikima kļuva par Ķīnas vasaļvalsti.

1817. gadā, pēc Britu Indijas uzvaras pār Nepālu, Sikima nokļuva britu ietekmes sfērā. 1835. gadā Britu Austrumindijas kompānijai izdevās savā jurisdikcijā iekļaut karalistes dienvidu rajonus, ar ko nevarēja samierināties Sikimas vadība. 1849. gadā tika arestēti divi britu zinātnieki par neatļautu atrašanos valstī. Tas radīja iemeslu britu militārajai ekspedīcijai. 1853. gadā tika anektētas dienvidu provinces Dardžilinga (tagad iekļauta Rietumbengālijas štatā) un Moranga. Pēc tam, kad tibetieši ieņēma vairākus ziemeļu robežas fortus, 1886. gadā briti sakāva tibetiešus, un visa Sikima nonāca Britu Indijas pakļautībā. 1918. gadā Sikimas neatkarība tika atjaunota.

Pēc Indijas neatkarības iegušanas Sikima kļuva par Indijas protektorātu. Indija paturēja savā pārziņā ārējo aizsardzību, ārlietas un sakarus. 1955. gadā valstī tika izveidots parlaments, un Sikima kļuva par konstitucionālu monarhiju. 1962. gadā Ķīnas un Indijas kara laikā Natulas pārejā notika vairākas sadursmes starp indiešiem un ķīniešiem, pēc kuras pāreja uz Ķīnu tika slēgta (tā tika atvērta ).

1970. gados valstī sākās antimonarhistisks noskaņojums, un arī nepālieši pierasīja plašāku pārstāvniecību parlamentā. 1975. gadā parlaments un premjerministrs, aiz čongjala muguras, griezās pie Indijas ar prasību uzņemt valsti Indijas sastāvā.  Sikimā notika referendums, kura vairākums nobalsoja par pievienošanos Indijai.  Sikima oficiāli kļuva par Indijas Savienības 22. štatu. To atzina ANO un visas valstis, izņemot Ķīnu. Ķīna Sikimas iekļaušanu Indijā atzina tikai 2003. gadā pēc tam, kad Indija atzina Tibetu kā Ķīnas neatņemamu sastāvdaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vaits

**Vaits** var būt:

* Alens Kempbels Vaits (*Alain Campbell White*; 1880—1951) — ASV šaha problēmists un botāniķis;
* Bens Vaits (*Ben White*; 1997) — angļu futbolists;
* Deriks Vaits (*Derrick White*; 1994) — ASV basketbolists;
* Džeremijs Elens Vaits (*Jeremy Allen White*; 1991) — ASV aktieris;
* Džordijs Vaits (*Jeordie White*; 1971) — ASV mūziķis;
* Edvards Vaits (*Edward White*; 1930—1967) — ASV kosmonauts;
* Kolins Vaits (*Colin White*; 1997) — ASV hokejists;
* Leslijs Vaits (*Leslie White*; 1900—1975) — ASV antropologs, vēstures filozofs un neoevolucionists;
* Patriks Vaits (*Patrick White*; 1912—1990) — Austrālijas rakstnieks;
* Roberts Vaits (*Robert White*; 1924—2010) — ASV lidotājs.
Antroponīmija

**Antroponīmija** vai **antroponomastika** (no  — 'cilvēks' + *onuma* — 'vārds') ir onomastikas nozare, kas pēta cilvēku vārdus (antroponīmus).

Antroponīmijas izpētes subjekti ir:

* Vārds
* Uzvārds
* Tēvvārds
* Teknonīms
* Pseidonīms
* Etnonīms
** Autonīms/Endonīms
** Eksonīms

## Skatīt arī
* Toponīmija
* Personvārds
* Onomastika
Vairākplatformu programmatūra

**Vairākplatformu programmatūra** ir programmatūra, kas var darboties uz vairāk nekā vienas datoru aparatūras platformas un (vai) operētājsistēmas.

## Programmēšanas valodas
Par vairākplatformu programmēšanas valodām var saukt lielāko daļu mūsdienu augsta līmeņa programmēšanas valodas. Piemēram, C, C++ un Free Pascal — vairākplatformu programmēšanas valodas kompilēšanas līmenī, tas ir, šīm valodām ir kompilatori dažādām platformām. Savukārt Java un C# ir vairākplatformu valodas izpildījuma līmenī, tas ir, to izpildāmos failus var darbināt uz dažādām platformām bez iepriekšējas kompilācijas. PHP, Perl, Python, Tcl un Ruby ir vairākplatformu interpretējamās valodas, kuru interpretatori ir pieejami daudzām platformām.

## Lietojumprogrammas
Vairums lietojumprogrammu ir ar iespēju tās izpildīt uz vairākām platformām. Īpaši svarīgi tas ir tām programām, kas sākotnēji ir izstrādātas UNIX saimes operētājsistēmām. Svarīgs priekšnosacījums to pārnēsamībai ir platformas atbilstība POSIX rekomendācijām, kā arī GCC kompilatora pieejamība uz datora, uz kura tiks pārnesta programma.

Piemēri: 
* Apache
* BinkD
* CVS
* GIMP
* GoldEd
* Inkscape
* Lotus Notes
* Mozilla Firefox, Mozilla Thunderbird, SeaMonkey
* MySQL
* OpenOffice.org, LibreOffice
* Opera

## Operētājsistēmas
Mūsdienīgas operētājsistēmas nereti ir ar vairākplatformu atbalstu. Tā, piemēram, atklātā pirmkoda operētājsistēmas NetBSD, GNU/Linux, FreeBSD, AROS var tikt darbinātas uz dažādām platformām, visbiežāk uz x86, m68k, PowerPC, Alpha, AMD64, SPARC arhitektūras. Microsoft Windows spēj strādāt uz Intel x86, kā arī uz Intel Itanium. Savukārt operētājsistēma NetBSD ir vispārnesamākā, jo ir pārnesta uz lielākās daļas pazīstamo platformu.

## Emulācija
Ja programma nav vairākplatformu, tas ir, netiek atbalstīta iespēja to darbināt uz konkrētās platformas, bet eksistē platformas emulators, tad to arvien ir iespējams palaist emulatora vidē.
Džordžtaunas Universitāte

**Džordžtaunas Universitāte** () ir jezuītu privātā universitāte, kura atrodas Džordžtaunas pilsētiņā Vašingtonā. To 1789. gadā dibināja mācītājs Džons Kerols (*John Carroll*), lai gan pamati tai tika ielikti jau 1634. gadā. Džordžtauna ir vecākā Romas katoļu universitāte ASV.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Mitrājs

[thumbnail|upright=1.2|[Ļenas delta]]
**Mitrājs** jeb **mitrzeme** ir pārmitra vai ar seklu ūdens slāni klāta teritorija, bioma. Par mitrājiem uzskata upju palienes, zāļu un kūdras purvus vai ūdeņu platības — dabiskas vai mākslīgas, pastāvīgas vai pārplūstošas, kurās ir stāvošs vai tekošs ūdens, saldūdens, iesāļš vai sāļš ūdens, t.sk. jūras akvatorijas, kuru dziļums bēguma laikā nepārsniedz 6 metrus. Mitrājiem ir liela nozīme noteces regulēšanā, ūdeņu attīrīšanā un dabas bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā.

2024. gadā mitrāji tika atzīti par gada dzīvotni.

## Mitrāju veidi

* Dumbrājs
* Klāni
* Purvs
* Dūksnāji
* Upju palienes
* Piejūras mitrāji

## Skatīt arī
* Rāmsaras konvencija

## Atsauces

## Ārējās saites
Ohaio Veslijanas universitāte

**Ohaio Veslijanas universitāte** (*Ohio Wesleyan University*), pazīstama arī kā **Veslijana** vai **OWU**, ir privāta kopmācības universitāte, kas atrodas Delavērā, Ohaio štatā. Tā dibināta 1842. gada septembrī.

## Atsauces
1970. gadi

[thumb|270px|1977. gadā izlaistie [personālie datori *TRS-80 Model I*, *Apple II*, *Commodore PET 2001*.]]
**1970. gadi** jeb **20. gadsimta 70. gadi** bija desmitgade, kura sākās 1970. gadā un beidzās 1979. gadā. Bieži vien šie gadi tiek saukti par **septiņdesmitajiem**.

## Notikumi pasaulē
* Votergeitas skandāls (1972)
* Čīles 1973. gada apvērsums
* Salīdzināšanas dienas karš (1973)
* 1973. gada naftas krīze
* Beidzās Vjetnamas karš (1957—1975)
* Kambodžas pilsoņu karš (1970—1975)
* Neļķu revolūcija Portugālē (1974)
* Irānas Islāma revolūcija (1978—1979)
* sākās Afganistānas karš (1979—1989)
* Sākās personālo datoru izstrāde.

## Notikumi Latvijā
* 1970. gadā atklāta Rīgas Sporta pils
* 1971. gadā izveidoja ražošanas apvienību "Alfa", kurā ražoja tranzistorus, pusvadītāju diodes un integrālās shēmas
* 1972. gadā atklāja autostrādi Rīga—Jūrmala un Torņakalna—Jelgavas elektrificēto dzelzceļa iecirkni
* 1973. gadā pabeidza Rīgas Svētā Pētera baznīcas torņa atjaunošanu 
* 1973. gadā nodibināts Gaujas nacionālais parks
* 1974. gadā Latvijas Televīzija sāka krāsu televīzijas pārraides 
* 1974. gadā sāka darboties lidosta "Rīga" 
* 1975. gadā ar pilnu jaudu sāka strādāt Rīgas HES
* 1976. gadā atklāja Maskavas (tagad Salu) tiltu
* 1977. gadā sākās izrādes Dailes teātra jaunajā ēkā
* 1978. gadā sāka darboties Preses nams 
* 1979. gadā pabeidza viesnīcas "Latvija" celtniecību
Ūdenspipars

**Ūdenspipars** () ir viengadīgs sūreņu dzimtas lakstaugs. Sastopams mitrās vietās - mežu laucēs, krūmājos, mitrās pļavās, ūdenstilpju un grāvju krastos. Latvijā bieži sastopams mitro smilšu pludmalēs.

## Apraksts

Ūdenspipara vidējais garums ir no 15 līdz 70 centimetriem. Stublājs ir stāvs, sarkanīgs, kails, zarojas no pamata un galos nolīkst. 

Lapas izkārtotas pamīšus. Tās ir vienkāršas, veselas lancetiskas vai lineāri lancetiskas (garumā 3 līdz 7 cm, platumā 0,5 līdz 5 cm). Lapas ir gludas, smailu galu, bet to pamats ir ķīļveidīgs. 

Zieds ir šaurs, skrajas skaras garumā ir no 3 līdz 6 cm, sakārtotas skrajos, pārtrauktos ķekaros, kas galā nolīkst. Apziednis ir zaļganbalts vai rožaini iesārts (garumā apmēram 0,4 cm), ārpusē klāts ar punktveida dziedzeriem. 

Zied no maija vidus līdz septembrim. Augļi ir eliptisks riekstiņš. Savu nosaukumu augs ieguvis savas sīvās, kodīgās garšas dēļ. 

Latvijā sastopams visā teritorijā. Pasaulē izplatības areāls - ziemeļu apvidos Eirāzijā un Ziemeļamerikā.

Ūdenspipars tiek izmantots kulinārijā, kosmētikā un tautas dziedniecībā

## Ārējās saites

* Polygonum hydropiper L.
Slaktiņš Virdžīnijas Tehniskajā universitātē

thumb|200px|Piemiņas pasākums pie universitātes.

**Slaktiņš Virdžīnijas tehniskajā universitātē** bija apšaude skolā, kura sastāvēja no diviem atsevišķiem uzbrukumiem aptuveni ar divu stundu starpību. Tas notika  Virdžīnijas politehniskajā institūtā un valsts universitātē, Virdžīnijas štatā. Vainīgais, Čo Sun Hui (*Seung-Hui Cho*), nogalināja 32 cilvēkus un ievainoja 25 citus, pirms izdarīja pašnāvību.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
Smaiļošana un kanoe airēšana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — C-1 1000 metros vīriešiem

**Vīriešu C-1 1000m** kanoe sacensības 2008. gada Olimpiskajās spēlēs smaiļošanā un kanoe airēšanā notika 2008. gada 18. - 22. augustā Šunji airēšanas un kanoe parkā, Pekinā.

## Sacensību grafiks

 Visi laiki ir Ķīnas standartlaikā (UTC+8)

## Medaļnieki

## Rezultāti

### Priekšbraucieni
Kvalifikācijas noteikumi: 1->Finālā, 2..7->Pusfinālā, pārējie ārā 
#### 1. priekšbrauciens

#### 2. priekšbrauciens

#### 3. priekšbrauciens

### Pusfināli
Kvalifikācijas noteikumi: 1..3->Finālā, pārējie ārā 
#### 1. pusfināls

#### 2. pusfināls

### Fināls
A Night at the Opera

***A Night at the Opera*** ir rokgrupas Queen ceturtais studijas albums. Tas tolaik bija visdārgākais albums, kas jebkad izveidots. Albums deviņas nedēļas bija 1. vietā Lielbritānijas albumu topā, bet ASV sasniedza 4. vietu.

Albums ir ievērojams ar to, ka tajā ir viena no slavenākajām Queen dziesmām "Bohemian Rhapsody". Šī dziesma deviņas nedēļas bija pirmā Lielbritānijā un joprojām tiek uzskatīta par vienu no visu laiku izcilākajām kompozīcijām.

## Dziesmu saraksts
* Pirmā puse
*# "*Death on Two Legs (Dedicated To...)*" (Merkūrijs) - 3:43
*# "*Lazing on a Sunday Afternoon*" (Merkūrijs) - 1:07
*# "*I'm in Love with My Car*" (Teilors) - 3:04
*# "*You're My Best Friend*" (Dīkons) - 2:52
*# "*'39*" (Mejs) - 3:30
*# "*Sweet Lady*" (Mejs) - 4:03
*# "*Seaside Rendezvous*" (Merkūrijs) - 2:14
* Otrā puse
*# "*The Prophet's Song*" (Mejs) - 8:20
*# "*Love of My Life*" (Merkūrijs) - 3:38
*# "*Good Company*" (Mejs) - 3:23
*# "*[[Bohemian Rhapsody]]*" (Merkūrijs) - 5:54
*# "*God Save the Queen*" (himna; Meja aranžējums) - 1:13

## Izpildītāji

* Fredijs Merkūrijs - vokāls, klavieres
* Braiens Mejs - elektriskā ģitāra, akustiskā ģitāra, fona vokāls, arfa, havajiešu ģitāra, klavieres, vadošais vokāls dziesmās "'39" un "Good Company"
* Džons Dīkons - basģitāra, kontrabass, elektriskās klavieres
* Rodžers Teilors - bungas, perkusijas, fona vokāls, vadošais vokāls dziesmā "I'm in Love with My Car"
35 mm filma

thumb|35 mm filma ar optisko skaņas celiņu

**35 mm filmiņas** nosaukuma pamatā ir šīs filmiņas izmērs, šī izmēra filmiņu visvairāk lieto fotografēšanā (135 filma) un filmēšanā. Tā nosacīti ir palikusi tāda pati, kopš to 1892. gadā izgudroja Viljams Diksons (*William Dickson*) un Tomass Edisons, un to uzreiz savās kinolentēs izmantoja Džordžs Īstmens (*George Eastman*). Fotoaparāta filmiņa ir sagriezta ik pēc 35 milimetriem (mm) - no kā arī radies šīs filmiņas nosaukums. Standarta filmiņās katra kadra sānos ir pa četriem caurumiem jeb perforācijām.
Īstenība

**Īstenība** jeb **realitāte** (no  — 'īsts, vielisks') ir filozofijas kategorija, objektīvā esamība, konkrēti izveidojies dabas un sabiedrības vēsturisko parādību kopums. Klātesamība, materiālo ķermeņu kopums, kas pastāv laikā un telpā. Īstenības saturs nav absolūti nemainīgs; gan objektīvi, gan cilvēka darbības dēļ. Īstenība ir nepārtrauktā kustībā un attīstībā.

Filozofijā īstenības izpēte ir cieši saistīta ar ontoloģiju, kas ir mācība par esamību. Ontoloģija pēta būtību, eksistences struktūras un principus, kas veido īstenību. Dažādi filozofi un filozofiskās skolas piedāvā atšķirīgas pieejas īstenības izpratnei. Piemēram, materiālistiskās filozofijas pārstāvji uzskata, ka īstenība ir materiāla un neatkarīga no cilvēka apziņas, kamēr ideālistiskās filozofijas pārstāvji uzskata, ka īstenība ir garīga un atkarīga no apziņas.

Īstenības jēdziens ietver arī tās dažādās izpausmes, kuras var iedalīt objektīvajā un subjektīvajā īstenībā. Objektīvā īstenība ir neatkarīga no cilvēka uztveres un apziņas, kamēr subjektīvā īstenība ir saistīta ar cilvēka individuālo uztveri, pieredzi un izpratni. Cilvēki mēdz interpretēt īstenību dažādi, balstoties uz savām zināšanām, kultūru, reliģiju un personīgo pieredzi, kas veido daudzveidīgu īstenības uztveres spektru.

Mūsdienu zinātnes sasniegumi un tehnoloģiju attīstība ir būtiski ietekmējuši īstenības izpratni. Zinātne sniedz detalizētus datus un pierādījumus par pasaules uzbūvi un procesiem, ļaujot cilvēkiem dziļāk izprast un izskaidrot īstenību. Tajā pašā laikā tehnoloģijas, piemēram, virtuālā realitāte un paplašinātā realitāte, piedāvā jaunus veidus, kā piedzīvot un mijiedarboties ar īstenību, paplašinot tās robežas un iespējas.

## Skatīt arī
* Hiperrealitāte
* Patiesība

## Ārējās saites
Tēls

**Tēls** ir priekšstats, kas rodas lasītāja uztverē, lasot literāru darbu. Filozofijā tēls ir objektīvās īstenības atspoguļojums subjekta apziņā. Tēls ir ideāls un rodas galvas smadzeņu psihisko procesu kontekstā. Tēls struktūrā nesaraujami saistīts ar racionālo. Atšķirībā no simbola un zīmes tēls ir oriģināla adekvāts, patiess atspoguļojums. Tēls neaptver visu oriģināla satura bagātību; tas objektā atspoguļo būtisko.

## Atsauces
Attieksme

**Attieksme** ir integrēta personības īpašība, kas veidojas dzīves darbības pieredzes, zināšanu apguves, pārdzīvojumu un gribas piepūles vienībā un izpaužas cilvēka uzvedībā, vērtībās, mērķos, ideālos un normās. Attieksme var būt pozitīva vai negatīva.
Refleksija

**Refleksija** (no  — 'vēršanās atpakaļ') ir daudznozīmju jēdziens.

## Filozofijā
Refleksija filozofijā ir cilvēka teorētiskā darbība, kurā viņš izzina savu rīcību un likumus. Izšķir 3 refleksijas veidus:
# elementārā refleksija (analizē rīcību un zināšanas, rosina pārdomas par to robežām un nozīmi);
# zinātniskā refleksija (kritiska teorētisko zināšanu analīze ar tādu metožu un paņēmienu palīdzību, kādi raksturīgi attiecīgajai zinātnei);
# filozofiskā refleksija (domāšanas un esamības, cilvēces kultūras galējo pamatojumu apzināšanās).

## Psiholoģijā
Refleksija psiholoģijā ir cilvēka pašizziņa, kas izpaužas savu personīgo pārdzīvojumu, sajūtu un pārdomu uztvērumos un apcerēšanā. Refleksija ir ne tikai sevis saprašana un zināšanas par sevi, bet arī noskaidrošana, ko citi zina par mani, kā saprot manas personības nozīmes, emocionālās reakcijas utt.

## Fizikā
Fizikā, mehānikā, skaņas viļņu refleksijas jēdzienam atbilst latviskās cilmes vārds 'atstarošanās'. 'Refleksija' un 'atstarošanās' kā līdzvērtīgi jēdzieni var būt sastopami arī citās fizikas nozarēs, piemēram, optikā. Kvantu fizikā par refleksiju sauc daļiņas viļņveida atstarošanos no virsmas.
Izziņa (filozofija)

**Izziņa** ir ar sabiedriski vēsturisko praksi nešķirami saistīts cilvēka radošās darbības process - objektīvās īstenības atspoguļošana cilvēka apziņā. Izziņas procesā cilvēks gūst jaunas zināšanas par pasauli, uz kuru bāzes rodas cilvēka darbības mērķi un motīvi. Izziņas būtības izpratne cieši saistīta ar filozofijas pamatjautājuma risināšanu. Izziņas pamats ir prakse.
Psihisks process

**Psihiskie procesi** ir visdinamiskākās psihiskās parādības, kas tieši realizē psihisko dzīvi. Izšķir izziņas jeb kognitīvos (sajušana, uztveršana, atcerēšanās un priekšstatīšana, domāšana un iztēlošanās), emocionālos un gribas procesus. Psihiskajiem procesiem atkārtojoties, sintezējoties un nostiprinoties, veidojas psihiskās īpašības, kas savukārt izpaužas ar psihisko procesu starpniecību. Psihisko procesu norise ietekmē personības attīstību.

Psihiskie procesi ir sajūtas, atmiņa, iztēle, domāšana u.c. Tie sākas, ilgst zināmu laiku un tad izbeidzas. Psihiskā darbība ir nepārtraukta: viens process beidzas un cits sākas. Psihiskos procesus izraisa tiklab ārējie faktori, kā arī organisma iekšējie kairinātāji. 
Psiholoģijā tiek izdalīti šādi izziņas procesi: sajūtas un uztvere, domāšana un runa, atmiņa, iztēlē. Katrs no šiem procesiem pasaules atspoguļošanā un izzināšanā izpilda savu specifisku funkciju, tiem ir savas likumsakarības un iespējas. Izziņas procesi nav izolēti — tie ir savstarpēji saistīti, bagātina savstarpējo funkcionēšanu un veido dialektisko vienību.
Zemapziņa

**Zemapziņa** ir psihisks process, kas noris zem apziņas sliekšņa un nav pakļauts tiešas apziņas kontrolei. Psihiskās atspoguļošanas forma, kurā īstenības tēls un subjektīvā attieksme pret šo tēlu nav īpašas refleksijas objekts. Zemapziņa izpaužas agrās bērna izziņas formās, pirmatnējā domāšanā, intuīcijā, afektos, panikā, hipnozē, sapņos, kā arī jūtās un rīcībā, kuru cēloni cilvēks neapzinās. Zemapziņa nepārtraukti uztver, pārstrādā, uzkrāj un reproducē daudz derīgas informācijas, līdz ar to nodrošinot pašreizējo un gaidāmo situāciju atspoguļošanos smadzenēs, turklāt netraucējot ar apziņu saistītos psihiskos procesus, jo tikai neliela zemapziņas informācijas daļa nonāk apziņā. Zemapziņa ar savām neizsmeļamajām informacijas un rīcības variantu rezervēm aktīvi piedalās apziņas izvirzīto problēmu risināšanā un lēmumu pieņemšanā. Daļa zemapziņas satura nonāk apziņā viegli, daļa - ar grūtībām un tikai īpašos apstākļos (piem., hipnozē), bet daļa apziņai praktiski nav pieejama. Sen aizmirsti iespaidi, domas, emocijas, zem apziņas sliekšņa vēl joprojām darbojas gan savstarpēji, gan kopā ar neseniem atmiņas faktiem, veidojot jaunas atziņas un tendences, kas pilnīgi negaidīti var palīdzēt atrisināt līdz tam neatrisināmas problēmas un uzdevumus. Zemapziņā notiekošo procesu loģika principā neatšķiras no apziņas procesu loģikas. Tas dod iespēju zemapziņas aktivitātes rezultātus auglīgi izmantot apzinātajā darbībā. 

Zemapziņas koncepcija pirmo reizi formulēta G. V. Leibnica darbā "Monadoloģija" (1720). Izvērsti zemapziņas problēmai pievērstās Zigmunds Freids. Materiālistiski zemapziņas parādības pētījuši I. Sečenovs, I. Pavlovs u.c.
Jahta

thumb|200px|''Hanse 461'' tipa "ģimenes" kreiserjahtas zīmējums: 1- vantis; 2 — zāliņi; 3 — fokbura; 4 — grotbura; 5 — grotmasts; 6 — grotbomis; 7 — reliņi; 8 — štagas; 9 — ķīlis; 10 — korpuss; 11 — stūre
**Jahta** (no  — 'iedzīt', 'noķert') ir sportam, atpūtai vai tūrismam paredzēts kuģošanas līdzeklis ar burām vai dzinēju vai ar burām un dzinēju, ar ūdensizspaidu līdz 80 tonnām. Sākotnēji viegla un ātra buru laiva, kas bija domāta svarīgu personu ašai pārvadāšanai mazos attālumos un pasta dienestam. Vēlāk jebkurš buru vai motorkuģis, kas domāts sportam un atpūtai.

Mūsdienās ar jēdzienu "jahta" apzīmē divu veidu peldlīdzekļus:
* buru jahtas,
* motorjahtas (kuterus un lielākus motorkuģus, kas domāti sportam un atpūtai.)

## Buru jahtas
thumb|200px|Buru kreiserjahtu regate Sidnejas līcī
thumb|200px|Motorjahtas
Jahtas grupē un klasificē pēc konstrukcijas, korpusa formas, takelāžas, buru izkārtojuma, buru laukuma, braukšanas rajona, izmantojuma, lieluma, iegrimes, gaitas. Pēc funkcijām buru jahtas iedala divās pamatkategorijās:
* sacīkšu jahtas — ar atklātu klāju, paredzētas izklaidei un sportam iekšējos ūdeņos, sīkāk iedala aptuveni 1000 klasēs;
* kreiserjahtas — ar kajīti vai kajītēm, domātas tālākiem pārbraucieniem.
Pēc korpusa uzbūves buru jahtas iedala:
* švertjahtās — ar korpusā ievelkamu viltus ķīli, kas domāts ne tik daudz svaram, cik stabilitātei, t.s. "švertu";
* ķīļjahtās — ar monolītu korpusa ķīli smagumam un stabilitātei (ķīlis ir smagāks par jahtas takelāžu, tā kā pat ja jahtu okeānā apgāž ar dibenu uz augšu, tā uzreiz atkal nostājas ar ķīli uz leju).
Atsevišķa kategorija ir t.s. daudzkorpusu jahtas: katamarani, trimarani, pat pentamarani.

## Interesanti fakti

Pasaulē dārgākā motorjahta ir 2002. gadā pēc šeiha Mohameda bin Rašida pasūtījuma būvētā 158 m garā *Dubai* — 300 000 000 USD.

Pasaulē lielākā un ātrākā buru jahta ir 2006. gadā būvētā Toma Perkinsa (*Tom Perkins*) 88 m garā trīsmastniece *Maltese Falcon*, kas maksā 115 000 000 USD. avots

Savukārt Latvijā 5 m garu iekšējo ūdeņu klases švertjahtu var iegādāties arī par 1000 USD.

## Attēlu galerija

Attēls:Jahta_Presto.jpg|RS-250 modeļa sporta jahta "Presto"
Attēls:Circe.JPG|Gib Sea 414 modeļa atpūtas jahta "Circe"


## Atsauces

## Skatīt arī

* Burāšana (sports)
* Burāšana Latvijā

## Literatūra

* Partridge, Eric, "Origins, A Short Etymological Dictionary of Modern English", Greenwich House, 1983, 
* Twain Braden. The Handbook of Sailing Techniques. — London: Amber Books Ltd., 2003
* Брейден Т. Хождение под парусом: Настольная книга яхтсмена. — Москва: Файр-пресс, 2005

## Ārējās saites
* Ship tracker 
* Yachtsportarchiv, Freundeskreis klassischer Yachten
Lauka hokejs 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs vīriešiem

**[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpisko spēļu]] vīriešu komandu lauka hokeja turnīra rezultāti**. 

## Medaļu ieguvēji

Komandu iegūtās vietas.

## Grupu turnīrs
### A grupa

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### B grupa

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

## Izslēgšanas turnīrs

### Spēle par 11. - 12. vietu

### Spēle par 9. - 10. vietu

### Spēle par 7. - 8. vietu

### Spēle par 5. - 6. vietu

### Pusfināli

----

### Bronzas medaļas fināls

### Fināls