open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Batasuna

**Batasuna** (Basku valodā: Vienotība) bija basku nacionālistu politiskā partija Spānijā, kur tā ir aizliegta kopš 2003. gada, pēc tam, kad tiesā tika pierādīta partijas dalība teroristiskās organizācijas ETA finansēšanā. *Batasuna* turpināja funkcionēt Francijā, līdz 2013. gada janvārī paziņoja par likvidēšanos.

*Batasuna* tika izveidota 2001. gadā kā partijas *Herri Batasuna* mantiniece. Partija ar dažādiem nosaukumiem pārstāvēja basku nacionālistus kopš tā tika legalizēta septiņdesmito gadu beigās, kad Spānijā tika atjaunota demokrātija. *Batasuna* iepriekšējie nosaukumi bija *Herri Batasuna*, bet vēlāk — *Euskal Herritarrok*.

2003. gadā *Batasuna* tika aizliegta, taču par spīti aizliegumam, organizēja neskaitāmus mītiņus, publiskas sapulces un vairākus strādnieku streikus. *Batasuna* Spānijā tika nodibināta no jauna ar nosaukumu — *Eusko Abertzale Ekintza*-*Acción Nacionalista Vasca*, taču tika aizliegta 2008. gada februārī.

*Batasuna* bija viena no Basku Nacionālās Atbrīvošanas Kustības, kurā ietilpa sociālās organizācijas, tirdzniecības apvienības, jauniešu (*Jarrai* un *Gazteriak*, tagad apvienotas ar *Haika* un *Segi*) un sieviešu grupas (*Egizan*), dalībniecēm.

*Jarrai-Haika-Segi*, *Gestoras pro-Amnistia*, *Askatasuna* un citas *Batasuna* radniecīgas organizācijas ar dažādu institūciju lēmumiem arī tika pasludinātas par nelegālām. Iemesls viens un tas pats — sadarbība ar ETA.

*Batasuna*, kā ETA sastāvdaļa, ir iekļauta "Eiropas Savienības teroristisko personu un organizāciju sarakstā".

Bijušie *Batasuna* biedri un atbalstītāji Spānijā tagad atbalsta kreiso separātistu koalīciju *Euskal Herria Bildu*. 2012. gada oktobrī Basku zemes reģionālajās vēlēšanās šī koalīcija ierindojās otrajā vietā aiz konservatīvās Basku nacionālistu partijas, kas vēlas plašākas autonomijas piešķiršanu reģionam.

## Atsauces
Ronalds Kūmans

**Ronalds Kūmans** (; dzimis ) ir nīderlandiešu futbola treneris un bijušais futbolists, Nīderlandes futbola izlases aizsargs un pussargs. Viņš ir pazīstams ar savu meistarību izpildīt soda sitienus. Viņa karjeras spilgtākais mirklis pienāca 1992. gada Čempionu Kausa izcīņas finālā, kad viņa pārstāvētā FC Barcelona, pateicoties spēles papildlaikā no soda sitiena gūtajiem Kūmana vārtiem, pieveica Itālijas klubu *[[Dženovas "Sampdoria"|Sampdoria]]*.

2018. gada februārī apstiprināts par Nīderlandes izlases galveno treneri. No 2020. gada augusta līdz 2021. gada oktobrim bija *[[FC Barcelona]]* galvenais treneris. Kad pēc 2022. gada FIFA Pasaules kausa Luijs van Gāls atstāja Nīderlandes izlases galvenā trenera vietu, Kūmans atgriezās šajā amatā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Ajax**

* Eredivisie: 1984–85
* Nīderlandes kauss futbolā: 1985–86

**PSV Eindhoven**

* Eredivisie: 1986–87, 1987–88, 1988–89
* KNVB beker: 1987–88, 1988–89
* Eiropas kauss: 1987–88

**Barcelona**

* Spānijas La Liga: 1990–91, 1991–92, 1992–93, 1993–94
* Spānijas Karaļa kauss: 1989–90
* Spānijas Superkauss: 1991, 1992, 1994
* Eiropas kauss: 1991–92
* Eiropas Superkauss: 1992

**Nīderlande**

* Eiropas čempionāts futbolā: 1988

**Individuālie sasniegumi**

* Nīderlandes gada futbolists: 1987, 1988

### Trenera karjera
**Ajax**

* Eredivisie: 2001–02, 2003–04
* KNVB beker: 2001–02
* Johan Cruijff Schaal: 2002

**Benfica**

* Supertaça Cândido de Oliveira: 2005

**PSV Eindhoven**

* Eredivisie: 2006–07

**Valencia**

* Copa del Rey: 2007–08

**AZ Alkmaar**

* Johan Cruijff Schaal: 2009

## Atsauces

## Ārējās saites
Triumfa arka

[thumb|250px|[Triumfa arka (Parīze)|Triumfa arka Parīzē]]
thumb|250px|Aleksandra vārti Viesturdārzā

**Triumfa arka** ir monumentāla, atsevišķi stāvoša arka, kas sastāv no portikiem. Triumfa arkas mēdz būvēt uz lieliem ceļiem, tiltiem, ielu galos. Tās paredzētas uzvarētāju godināšanai vai svarīgu notikumu atcerei. Triumfa arkas var būt pagaidu vai pastāvīgas, izgreznotas ar statujām, reljefiem rotājumiem un piemiņas uzrakstiem.

Latvijā vienīgā triumfa arka ir Aleksandra vārti Viesturdārzā.

## Atsauces
Rush (grupa)

thumb|235px|''Rush'' koncerts. No kreisās: Alekss Laifsons, Gedijs Lī un Nīls Pērts.

***Rush*** bija Kanādas rokmūzikas grupa, kura 1968. gada augustā tika izveidota netālu no Toronto, Ontārio. Tās pamatsastāvā ietilpa basģitāras un taustiņinstrumentu spēlētājs, kā arī vadošais solists Gedijs Lī (*Geddy Lee*), ģitārists Alekss Laifsons (*Alex Lifeson*) un bundzinieks, kā arī dziesmu autors Nīls Pērts (*Neil Peart*). Grupa 2018. gadā paziņoja par darbības izbeigšanu.

2020. gada 7. janvārī miris Nīls Pērts.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* *[[Rush (albums)|Rush]]* (1974)
* *[[Fly by Night]]* (1975)
* *[[Caress of Steel]]* (1975)
* *[[2112]]* (1976)
* *[[A Farewell to Kings]]* (1977)
* *[[Hemispheres]]* (1978)
* *[[Permanent Waves]]* (1980)
* *[[Moving Pictures]]* (1981)
* *[[Signals]]* (1982)
* *[[Grace Under Pressure]]* (1984)
* *[[Power Windows]]* (1985)
* *[[Hold Your Fire]]* (1987)
* *[[Presto]]* (1989)
* *[[Roll the Bones]]* (1991)
* *[[Counterparts]]* (1993)
* *[[Test for Echo]]* (1996)
* *[[Vapor Trails]]* (2002)
* *[[Feedback]]* (2004)
* *[[Snakes & Arrows]]* (2007)
* *[[Clockwork Angels]]* (2012)

## Ārējās saites

*
Selēna

**Selēna Kvintanilja Peresa** (*Selena Quintanilla Pérez*, dzimusi , mirusi ), plašāk pazīstama kā **Selēna**, bija meksikāņu izcelsmes amerikāņu dziedātāja, kas ir nosaukta par "Tehano (spāņu-teksasiešu) mūzikas karalieni". 1987. gadā Selēna ieguva Tehano mūzikas balvu (*Tejano Music Award*) kā gada labākā sieviešu dziedātāja.

## Biogrāfija
Selēna ir dzimusi Leikdžeksonā, Teksasas štatā. Viņas tēvs bija Amerikas Savienotajās Valstīs dzīvojošs meksikānis, bet māte bija daļēji čiroku cilts indiāne. Viņa bija jaunākā atvase no trim bērniem. Selēna sāka dziedāt trīs gadu vecumā. Deviņu gadu vecumā sāka dziedāt bērnu grupā *[[Selena y Los Dinos]]*, kas pirmo albumu izdeva, kad Selēnai bija 12 gadi.

1987. gadā Selēna ieguva Tehano mūzikas balvu (*Tejano Music Award*) kā gada labākā sieviešu dziedātāja. 1988. gadā sāka satikties ar basģitāristu Krisu Peresu, un 1992. gada 2. aprīlī ar viņu apprecējās.

1989. gadā Selēna noslēdza līgumu ar ierakstu kompāniju EMI. 1990. gadu sākumā strauji pieauga viņas popularitāte, it īpaši spāniski runājošajās valstīs. 1993. gadā izdotais albums *Selena Live!* ieguva Grammy balvu kā labākais Amerikā dzīvojošo meksikāņu albums. Šai nominācijai tika izvirzīts arī 1994. gadā izdotais albums *Amor Prohibido*.

1995. gada 31. martā Jolanda Saldivara (*Yolanda Saldívar*), Selēnas bijušā fanu kluba prezidente, iešāva Selēnai mugurā. Selēna nomira slimnīcā no asiņu zuduma. Jolanda Saldivara varēs pretendēt uz brīvību 2025. gadā, kad aizritēs 30 gadi pēc šīs slepkavības. Divas nedēļas vēlāk Teksasas gubernators, kas tajā laikā bija Džordžs V. Bušs, pasludināja 16. aprīli Teksasā par "Selēnas dienu".

## Diskogrāfija
* *Selena* (1989)
* *Ven Conmigo* (1990)
* *Entre a Mi Mundo* (1992)
* *Selena Live!* (1993)
* *Amor Prohibido* (1994)
* *Dreaming of You* (1995)

## Filmogrāfija
; filmas
* *Don Juan DeMarco* (1995, tēloja račeras dziedātāju, neliela loma)

; televīzija
* *Johnny Canales Show* (1985—1995) 
* *Tejano Music Awards* (1987—1995) 
* *Dos mujeres, un camino* (1993)

## Atsauces
Comet

**Comet** (no  — komēta) var būt:
* Comet tank — Apvienotās Karalistes tanks (1944—1958);
* Mercury Comet — *Ford Motor Company* automašīnu marka (1960—1977).

## Skatīt arī
* Komēta
S.H.E

thumb|235px|S.H.E koncerts Honkongā. No kreisās: Hebe, Ella un Selīna.

**S.H.E** ir taivāniešu meiteņu grupa, kuras sastāvā ir Selīna Žeņa, Hebe Tjaņa un Ella Čeņa. Grupas nosaukums ir veidots no katras meitenes vārda pirmā burta. Kopš pirmā albuma izdošanas 女生宿舍 (2001., "Meiteņu guļamistaba") Grupa S.H.E ir ierakstījusi 10 albumus, pārdevusi vairāk nekā 4,5 miljonus albumu kopiju, kā arī uzstādījusi biļešu pārdošanas rekordus abās koncerttūrēs.
76. gvardes gaisa desanta divīzija

thumb|right|120px|Divīzijas uzšuve
**76. gvardes gaisa desanta divīzija** () ir Krievijas Federācijas bruņoto spēku gaisa desanta karaspēka divīzija.

Tās pirmsākumi meklējami 1939. gadā, kad 1. septembrī tika izveidota 157. strēlnieku divīzija. Vēlāk, 1943. gada 1. martā pārsaukta par 76. gvardes strēlnieku divīziju. Otrā pasaules kara laikā piedalījās cīņās Odesā, Staļingradā, Dancigā un citviet. Bija piederīga 2. Baltkrievijas frontes 70. armijai. 

1946. gadā tika pārveidota par gaisa desanta divīziju 15. gaisa desanta korpusa sastāvā. Krievijas 76. gvardes gaisa desanta divīzija ir vecākā gaisa desanta karaspēka divīzija. Šī divīzija ir pirmā Krievijas Federācijā, kurā pilnībā tika ieviests profesionālais militārais dienests. Kopš 1947. gada bāzējas Pleskavas apgabalā. 

2025. gada 10. martā par divīzijas komandieri tika iecelts pulkvedis Abdulazizs Šihabidovs, kurš jau mazāk kā pēc diviem mēnešiem krita karā pret Ukrainu. 

## Piedalījusies

* Otrajā pasaules karā
* Afganistānas karā 
* Pirmajā Čečenijas karā
* Otrajā Čečenijas karā
* Krievijas—Gruzijas karā
* Sīrijas pilsoņu karā
* Krievijas—Ukrainas karā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Divīzijas mājaslapa 
* Divīzijas vēsture
Abdulla Saūds

**Abdulla bin Abdulazīzs al Saūds** (, dzimis , miris ) bija Saūda Arābijas karalis no 2005. gada, kad sāka valdīt pēc sava pusbrāļa Fahda nāves, līdz savai nāvei 2015. gada janvārī. No 1987. gadā bija kroņprincis un kopš 1996. gada faktiski valdīja kā reģents pēc karaļa Fahda insulta. Bijis arī Saūda Arābijas premjerministrs un Nacionālās gvardes komandieris. Trešais jaunākais no Saūda Arābijas dibinātāja karaļa Ibn Saūda dēliem. Vahābistu islāma piederīgais.

Saistībā ar terorisma izplatību islāma kultūrā, aicinājis uz dialogu starp dažādām reliģijām. Kopš 2003. gada Saūda Arābijā notikuši vairāki terora akti, vērsti lielākoties pret valstī esošajiem ārvalstniekiem un Saūda Arābijas varas iestādēm. Karalis Abdulla stigri, no cilvēktiesību viedokļa diskutabli, apkarojis opozīcijas grupu aktivitātes.

## Ārējās saites

* Karaļa Abdullas biogrāfija
Ābrams (nozīmju atdalīšana)

**Ābrams** var būt:

* Ābrams — ebreju un arābu ciltstēvs;
* Ābrams — personāžs Rūdolfa Blaumaņa lugā "Skroderdienas Silmačos".

## Cilvēku ar šādu uzvārdu
* Aleksandrs Ābrams (1904—?) — latviešu futbolists;
* Pēteris Ābrams (1890—1924) — latviešu lidotājs.
Kārlis Greiškalns

**Kārlis Greiškalns** (dzimis  Viesītē) ir Latvijas politiķis un pedagogs. Bijis Latvijas izglītības un Zinātnes ministrs (2000—2002), Valmieras rajona un pilsētas un Burtnieku novada vadītājs, kā arī 7. Saeimas deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1942. gada 20. decembrī Viesītē. 1961. gadā pabeidza mācības Viesītes vidusskolu un studēja Latvijas Valsts fiziskās kultūras institūtā.

No 1966. līdz 1971. gadam strādāja par skolotāju Cēsu rajona Vecpiebalgas vidusskolā. No 1972. līdz 1981. gadam bija sporta biedrības "Vārpa" Valmieras rajona padomes priekšsēdētājs. No 1982. līdz 1984. gadam bija Valmieras Viestura 3. vidusskolas direktors.

No 2003. gada bija Vidzemes profesionālās izglītības centra izpilddirektors.  2009. gadā kļuva par padomes priekšsēdētāju Valsts akciju sabiedrībā "Latvijas Loto", bija padomes loceklis Valsts akciju sabiedrībā "Latvijas dzelzceļš".

## Politiskā karjera
No 1984. līdz 1994. gadam Greiškalns bija Valmieras rajona izpildkomitejas priekšsēdētāja vietnieks, no 1994. līdz 1998. gadam Valmieras rajona padomes priekšsēdētājs. No 1997. līdz 1998. gadam bija Valmieras pilsētas domes priekšsēdētājs.

Tautas partijā ieņēma ģenerālsekretāra amatu, no 1998. līdz 2000. gadam Greiškalns bija 7. Saeimas deputāts, no 2000. līdz 2002. gadam Latvijas izglītības un Zinātnes ministrs, līdztekus no 1999. līdz 2002. gadam studēja sociālās zinātnes Latvijas Lauksaimniecības universitātēs maģistratūrā.

2005. gada pašvaldību vēlēšanās startēja no LPP, "Vidzemes apvienība" saraksta un kļuva par Valmieras pilsētas Domes deputātu. 
No 2012. gada oktobrim līdz nākamā gada janvārim ieņēma Burtnieku novada domes priekšsēdētāja amatu.

9. Saeimas vēlēšanās netika ievēlēts no Latvijas Pirmās partijas un partijas "Latvijas Ceļš" vēlēšanu apvienības saraksta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Īsa biogrāfija
Slimnīca

[thumb|[Paula Stradiņa klīniskā universitātes slimnīca]]

**Slimnīca** ir medicīniskas iestādes veids, kas paredzēta gan stacionēto, gan ambulatoro slimnieku diagnostikai,ārstēšanai un rehabilitācijai. Tā nodrošina plašu medicīnisko pakalpojumu klāstu, tostarp neatliekamo palīdzību, ķirurģiskās operācijas, intensīvo terapiju, dzemdību aprūpi un specializēto medicīnisko aprūpi dažādās jomās, piemēram, kardioloģijā, onkoloģijā un ortopēdijā.

Slimnīcās strādā dažādu jomu medicīnas speciālisti, tostarp ārsti, māsas, farmaceiti un citi. 

Atkarībā no specializācijas slimnīcas var būt vispārējās, universitāšu, specializētās vai rehabilitācijas slimnīcas. 

Mūsdienās daudzās slimnīcās tiek izmantotas modernās tehnoloģijas, piemēram, telemedicīna, robotizētās operācijas un mākslīgais intelekts, lai uzlabotu diagnostikas un ārstēšanas efektivitāti. Turklāt slimnīcām ir būtiska loma sabiedrības veselības aizsardzībā, nodrošinot vakcināciju, epidēmiju kontroli un profilaktiskos izmeklējumus. Efektīva slimnīcu darbība ir atkarīga no labi organizētas loģistikas, medicīnisko resursu pārvaldības un multidisciplināras pieejas pacientu aprūpei.

## Skatīt arī
* Latvijas slimnīcas
* Neatliekamās palīdzības mašīna
* Rīgas Dzemdību nams

## Ārējās saites
Natālija Gulbis

**Natālija Anna Gulbis** (; dzimusi  Sakramento, Kalifornijā) ir latviešu izcelsmes ASV golfere, kura pašlaik spēlē ASV sieviešu golfa seriālā — *[[LPGA Tour]]*.

Tēvs — latvietis, kas dzimis pārvietoto personu nometnē Vācijā, pirms tam viņa ģimene dzīvojusi Daugavpilī.

## Golfa karjera
Gulbis sāka izrādīt interesi par golfu jau četru gadu vecumā un septiņu gadu vecumā viņa izcīnīja savu pirmo uzvaru kādā no turnīriem. 14 gadu vecumā viņa amatieru kategorijā piedalījās savā pirmajā LPGA Tour turnīrā, bet 18 gadu vecumā kļuva par profesionāli. Gulbis pirmajos savas profesionālas karjeras gados nespēja uzvarēt nevienā no turnīriem, bet tik un tā, nopelnot vairāk par miljonu USD, ierindojās vislabāk pelnošo sieviešu golferu 6. vietā. Turklāt viņa ASV izlases sastāvā uzvarēja Solheima kausa izcīņā. Savu pirmo uzvaru kādā no profesionālajiem turnīriem Gulbis izcīnīja 2007. gadā Evian Masters turnīrā, kur viņa nopelnīja USD 3 000 000.

## Ārējās saites
Finanšu budžeti

**Finanšu budžeti** ir dažādi finansiāla rakstura aprēķini un tāmes, kas atspoguļo plānotos finansu resursus un naudas līdzekļu ieņēmumus, izdevumus jeb izlietojumus un atlikumus. Finanšu budžeti ir naudas ieņēmumu un izdevumu aprēķins jeb naudas līdzekļu budžets, apgrozības kapitāla aprēķins, pamatlīdzekļu un to nolietojuma aprēķins, plānotā bilance un citi.

## Atsauces
Kopējais budžets

**Kopējais** jeb **vispārējais budžets** ir uzņēmuma plāns, kurš tiek izstrādāts naudas vienībās. 
Visi budžeti ir savstarpēji saistīti, jo viena budžeta sagatavošana noved pie cita budžeta sagatavošanas. Visu budžetu izstrādes mērķis ir izveidot uzņēmuma vispārējo budžetu, kurā noteikti uzņēmējdarbības gala rezultāti budžeta periodam. Parasti, lietojot vārdu „budžets”, saprot tieši kopējo jeb vispārējo budžetu. 
Praksē uzņēmuma kopējā budžeta izstrādāšana ir garš un sarežģīts process, kas ietver atkārtotas dažādu uzņēmuma struktūrvienību vadītāju apspriedes un atbildīgo darbinieku tikšanās, lai saskaņotu sarežģītus jautājumus un atrisinātu domstarpības. Uzņēmuma budžetu līdz galīgai apstiprināšanai vairākkārt pārskata. Kā rezultāts budžetēšanas procesam ir plānotais peļņas vai zaudējumu aprēķins, plānotā bilance, naudas plūsmas plāns. Šie finanšu pārskati tika gatavoti, balstoties uz iepriekš sagatavotajiem funkcionālajiem budžetiem. Tādējādi šie finanšu pārskati attēlo rezultātus, kas varētu tikt sasniegti, ja visi funkcionālie budžeti tiešām izpildītos. Šādi sagatavoti pārskati ļauj vadībai noteikt, vai paredzamie rezultāti ir pieņemami, vai tieši otrādi nepieņemami. Ja rezultāti ir nepieņemami, vadībai ir iespējas mainīt un pilnveidot plānotos funkcionālos budžetus budžeta periodam sākoties. Piemēram, ja uzņēmuma vadība uzskata, ka plānotā peļņa nav pietiekami liela, varbūt ir jāpadomā par apjoma palielināšananu vai cenas paaugstināšanu. Protams, mainot atsevišķus funkcionālo budžetu posteņus, jāpārskata un jāmaina arī pārējie posteņi, kas mainās atkarībā no šī posteņa. Piemēram, ja tiek mainīts ražošanas apjoms, jāatceras, ka izmainīsies arī visas ar ražošanu saistītās izmaksas.

## Atsauces
Plānotais peļņas vai zaudējumu aprēķins

Kad atsevišķi funkcionālie budžeti ir sagatavoti, budžeta izstrādātāji var sagatavot **plānoto peļņas vai zaudējumu aprēķinu**. Šis plānotais aprēķins paredz ieņēmumus un izmaksas, kas radīsies plānotajā periodā. 

## Atsauces

## Izmantotā literatūra
* Alsiņa R., Zolutuhina K., Bojarenko J. „Vadības grāmatvedības pamati”, „Raka”, 2000.g. – 180.lpp.
Elastīgais budžets

**Elastīgais budžets** ir budžets, kurā uzskatāmi parādītas atšķirības starp fiksētajām un mainīgajām izmaksām un paredzētas iespējamās izmaiņas atkarībā no darbības apjoma. Elastīgā budžeta izstrādāšanā tiek izmantoti mainīgo izmaksu pašizmaksas kalkulācijas un kritiskā punkta analīzes principi. Elastīgo budžetu izmanto divējādi kā plānošanai jeb budžeta izstrādāšanai, lai noteiktu, kā mainīsies peļņa atkarībā no sasniegtā darbības apjoma, izstrādā budžeta variantus vairākiem dažādiem darbības apjomiem un arī kontrolei jeb noviržu analīzei, lai attiecīgi izmainīti budžeta dati tiek izmantoti, lai salīdzinātu katra perioda beigās faktiskos rezultātus ar plānotajiem. Sagatavojot elastīgo budžetu, nepieciešams noteikt to, kā izmaksas un ieņēmumi mainās atkarībā no darbības apjoma. Pārdošanas ieņēmumi noteikti mainās atkarībā no pārdošanas apjoma, bet tiešās materiālu un arī darba izmaksas — no ražošanas apjoma. Atsevišķos gadījumos vispārējās izmaksas pareizāk būtu paredzēt kā jauktās izmaksas (daļēji fiksētas un daļēji mainīgas), kas mainās atkarībā no citiem rādītājiem, nevis pārdošanas vai ražošanas apjoma.

Elastīgo budžetu vislabāk var izmantot kontrolējamo izmaksu noteikšanā un plānošanā, arī peļņas rašanās centru darbības plānošanai, jo tas precīzi ataino, kā, mainot ražošanas un realizācijas apjomu, var ietekmēt izmaksas un peļņu. 

## Atsauces
Plānotā bilance

**Plānotā bilance** ir bilance, ko sastāda noslēdzot uzņēmuma kopbudžeta plānošanu. Uzņēmuma bilance raksturo uzņēmuma finansiālo stāvokli budžeta perioda noslēgumā. Šajā brīdī vadībai ir jāizlemj, vai apstiprināt sagatavoto budžetu vai arī lūgt budžeta sastādīšanas vadītājam mainīt plānus un daļu budžeta pārstrādāt no jauna.

## Atsauces
Gaiska Mendjeta

**Gaiska Mendjeta Sabala** (; dzimis , Bilbao, Spānijā) ir basku tautības bijušais Spānijas izlases futbolists. Viņš ir pussargs, kurš kļuva pazīstams spēlējot Spānijas La Liga kluba Valencia CF sastāvā.

Spānijas izlases satāvā viņš ir aizvadījis 40 spēles un guvis 8 vārtus - pārstāvējis Spāniju Atlantas olimpiskajās spēlēs, kā arī 2000. gada Eiropas čempionātā un 2002. gada pasaules čempionātā, kopumā izlases sastāvā aizvadot 40 spēļu un gūstot 8 vārtus.

## Ārējās saites
Latvijas Valsts probācijas dienests

**Valsts probācijas dienests** (VPD) ir radīts, lai sekmētu noziedzības novēršanu valstī, nodrošinātu sabiedrībā izciešamo sodu kvalitatīvu izpildi un koordināciju un atslogotu pārējo tiesību aizsardzības iestāžu darbu. VPD ir Latvijas Republikas tieslietu ministra pārraudzībā esoša tiešās pārvaldes iestāde, kas īsteno valsts politiku kriminālsoda — piespiedu darbs — un audzinoša rakstura piespiedu līdzekļa — sabiedriskais darbs — izpildē, kā arī probācijas klientu uzraudzībā un sociālās uzvedības korekcijā. Valsts probācijas dienests sastāv no centrālā aparāta un teritoriālām struktūrvienībām. Valsts probācijas dienestu finansē no valsts budžeta.

## Funkcijas
Valsts probācijas dienesta funkcijas ir šādas:

# sniegt izvērtēšanas ziņojumu par probācijas klientu;
# nodrošināt probācijas programmu izstrādi un licencētu programmu īstenošanu;
# organizēt kriminālsoda — piespiedu darbs — izpildi;
# organizēt audzinoša rakstura piespiedu līdzekļa — sabiedriskais darbs — izpildi;
# pārbaudes laikā uzraudzīt personas, pret kurām izbeigts kriminālprocess, tās nosacīti atbrīvojot no kriminālatbildības;
# organizēt un vadīt izlīgumu kriminālprocesā;
# uzraudzīt personas, kuras nosacīti notiesātas vai nosacīti pirms termiņa atbrīvotas no brīvības atņemšanas iestādēm;
# sniegt postpenitenciāro palīdzību personām, kuras tiek sagatavotas atbrīvošanai vai ir atbrīvotas no brīvības atņemšanas iestādēm

## Vadība
VPD vadītājs no dienesta izveidošanas brīža (2003. gads) līdz 2013. gada novembrim bija Aleksandrs Dementjevs. No 2013. gada 13. novembra dienestu vada Mihails Papsujevičs. Tieslietu ministrs Jānis Bordāns jau 2013. gada maija sākumā A. Dementjevam bija paziņojis, ka negrasās apstiprināt viņu VPD priekšnieka amatā arī uz trešo pilnvaru termiņu. 

M. Papsujevičs probācijas dienestā strādā no 2004. gada. No 2011. gada līdz 2013. gadam Papsujevičs bija VPD Uzraudzības un probācijas programmu departamenta vadītājs un dienesta vadītāja vietnieks.

## Ārējās saites
* Valsts probācijas dienests

## Atsauces
Vitauts Staņa

**Vitauts Staņa** (dzimis  Bērzainē, miris ) bija latviešu politiķis,  10. Saeimas deputāts, Latvijas Zemnieku savienības biedrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1955. gadā. Studēja Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā, 1978. gadā ieguva automobiļu un autotransporta speciālista kvalifikāciju. Strādāja Valmieras Ugunsdzēšanas iekārtu rūpnīcā, bet pēc tam Ļeņina kolhozā par mehāniķi, tad par galveno inženieri. 

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas pievērsās uzņēmējdarbībai, bija kokzāģētavas īpašnieks. No 1998. līdz 2009. gadam V. Staņa bija Bērzaines pagasta padomes priekšsēdētājs, bet no 2001. līdz 2009. gadam — Valmieras rajona padomes priekšsēdētājs. 2003. gadā kļuva par Latvijas Zemnieku savienības (LZS) biedru, 2007. gadā par LZS priekšsēdētāja vietnieku. 2006. gadā nesekmīgi kandidēja 9. Saeimas vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības (ZZS) saraksta. 2009. gada pašvaldību vēlēšanās viņu ievēlēja par Kocēnu novada domes locekli un domes priekšsēdētāju.

2010. gada oktobrī Staņu ievēlēja par 10. Saeimas deputātu no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta.
11. Saeimas vēlēšanās viņš ar astoto numuru kandidēja no ZZS saraksta Vidzemes apgabalā, taču netika ievēlēts. No 2013. līdz 2017. gadam bijis Kocēnu novada domes deputāts.

V. Staņa pastāvīgi dzīvoja Bērzainē. Hobiji — kalnu slēpošana, ceļošana un fotografēšana. V. Staņa bija precējies, divu dēlu un meitas tēvs.
Miris 2025. gadā.

## Atsauces
Sepaktakrau

upright|thumb|Bērns spēlē "sepaktakrau"
**Sepaktakrau** (malajiešu: "spēriens"; taizemiešu: ตะกร้อ "takrau"; Laosiešu: ກະຕໍ້ "KA-tau"; filipīniešu: "sipa") jeb spēriena volejbols ir sporta spēle, kas ir radusies Dienvidaustrumāzijā un atgādina volejbolu. No volejbola tā atšķiras ar to, ka tajā tiek izmantota rotangpalmu mizas bumba un spēlētājiem ir atļauts skart bumbu tikai ar pēdām, ceļgaliem, krūškurvi vai galvu. Tas ir populārs sporta veids Taizemē, Kambodžā, Malaizijā, Laosā, Filipīnās un Indonēzijā. 

Taizemē spēli vienkārši sauc par takrau. Malaizijā to dažreiz sauc "sepak raga". Filipīnās šī spēle ir pazīstama kā "sipa", proti, "spēriens". Austrālijā lietotais nosaukums ir "footnis".

## Ārējās saites
Pavļiks Morozovs

thumb|Pavļika Morozova oficiālais portrets, kas izveidots no vienīgās viņa fotogrāfijas ar klasesbiedriem
**Pāvels Morozovs** (; &nbsp;— ), labāk zināms kā *Pavļiks*, bija Padomju propagandas glorificēts moceklis. Stāsts par viņu ir saistīts ar 1932. gada notikumiem, kad trīspadsmitgadīgu zēnu, kurš nodeva savu tēvu valsts varas iestādēm, nogalināja viņa paša ģimene. Tas bija Padomju morāles stāsts: vēršanās pret valsti bija savtīga un reakcionāra, valstij bija augstāka vērtība kā ģimenes mīlestībai. Viņa stāsts kļuva par obligāto bērnu literatūru, tas tika izmantots dziesmās, lugās, dzejā un operas izrādē, kā arī sešās biogrāfijās. Kultam bija liela ietekme uz vairāku paaudžu bērnu morāles normām. Pastāv ļoti maz sākotnējo pierādījumu par notikumu gaitu, lielākā daļa no tiem ir nostāsti. Šobrīd tiek uzskatīts, ka stāsts visticamāk ir izdomāts, lai arī Pavļiks bija reāla personība un tika nogalināts. 1937. gadā Sergejs Eizenšteins uzņēma filmu *[[Bežinas pļava]]* par šiem notikumiem, kas tā arī netika izlaista.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bruņuvilciens

[thumb|200px|Igaunijas armijas bruņuvilciens Cēsīs 1919. gada 6. jūnijā. Pie tā sapulcējušies [Ziemeļlatvijas brigādes un Igaunijas armijas virsnieki.]]
|thumb|200px|Latvijas armijas bruņuvilciens "Kalpaks" Liepājā 1919. gada novembrī. Pie tā sapulcējušies Lielbritānijas kara flotes jūrnieki.
**Bruņuvilciens** ir bruņots dzelzceļa sastāvs karaspēka atbalstīšanai un patstāvīgai darbībai dzelzceļa joslā.

Bruņuvilciena sastāvā parasti ietilpst lokomotīve, divi vai vairāki vagoni vai platformas. Visiem šiem elementiem ir bruņas. Galos parasti piestiprina 2—4 aizsargplatformas. Bruņuvilcienu parasti apbruņo ar ložmetējiem un lielgabaliem, kurus uzstāda kustīgos torņos.

Pirmo reizi lietots Amerikas pilsoņu kara laikā. Visplašāk izmantots 19. gadsimta un 20. gadsimta sākumā. Latvijas Bruņotajos spēkos līdz 1939. gadam darbojās Bruņoto vilcienu pulks. Arī mūsdienās bruņuvilcieni vēl dažviet ir bruņoto spēku bruņojumā, piemēram, Krievijā.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Bruņuvilciens — Vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca
Rabona

**Rabona** ir sitiena vai piespēles izpildīšanas veids futbolā. To izpilda, kāju, ar kuru tiek izdarīts sitiens, sakrustojot aiz balsta kājas. Tas tiek uzskatīts par vienu no sarežģītākajiem tehniskajiem elementiem futbolā. Rabonas sitiens parasti tiek izpildīts situācijās, kad spēlētājs atrodas pozīcijā, no kuras ir neiespējami izdarīt sitienu pa vārtiem vai piespēli partnerim. Piemēram, spēlētājam, kurš izmanto tikai labo kāju, bet spēles laikā atrodas kreisajā laukuma pusē, ir divas iespējas kā, nepagriežoties un nesamazinot ātrumu, izdarīt centrējumu: sist ar labās kājas pēdas ārmalu vai izpildīt rabonas sitienu. Mūsdienās šo futbola elementu bieži izmanto Rikārdu Kvarežma, Pablo Aimars, Džo Kols, bet agrāk Djego Maradona.

## Ārējās saites
Rikārdu Kvarežmas videopamācība kā izpildīt rabonas sitienu
Abriņas

**Abriņas** ir skrajciems (sādža) Balvu novada Briežuciema pagasta dienvidaustrumu daļā, 4 km no pagasta centra Briežuciema, 33 km no novada centra Balviem un 253 km no Rīgas, netālu no autoceļa V480 (Aususala–Breksene).

Sādža atrodas tā sauktajos Abriņu kalnos (augstākā vieta Oncika kalns — 123,9 m), kas ietilpst Kacānu-Dziervīnes ledāja malas veidojumu joslā. No kādreiz blīvi apdzīvotās sādžas teritorijas mūsdienās ir apdzīvotas kādas 5 mājas.

Pirmo reizi pieminēta 1224. gada Tālavas dalīšanas līgumā kā Adzeles zemes daļa *Abrene*, kas kopš tā laika atradās Rīgas arhibīskapijas teritorijā.

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 158 cilvēkiem.
## Atsauces
1629. gads

**1629**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
Altmarkas pamiers uz laiku pārtrauca poļu-zviedru karus.

## Dzimuši
* 19. marts — Aleksejs I (*Алексей Михайлович*), Krievijas cars (miris 1676.)
* 14. aprīlis — Kristiāns Heigenss (*Christiaan Huygens*), Nīderlandes zinātnieks (miris 1695.)
* 17. augusts — Jans III Sobeskis (*Jan III Sobieski*), Polijas karalis (miris 1696.)
* 20. novembris — Ernsts Augusts (*Ernst August*), Hanoveres kūrfirsts (miris 1698.)

## Miruši

* 15. novembris — Gābors Betlens (*Bethlen Gábor*), Transilvānijas hercogs (dzimis 1580.)
1627. gads

**1627**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
Šajā gadā Polijā izzuda tauri.

Zviedru-Poļu karā tika pilnībā nopostīta Valkas pilsēta.

## Dzimuši
* 25. janvāris — Roberts Boils (*Robert Boyle*), īru ķīmiķis (miris 1691.) 
* 16. maijs — Vilems van Elsts (*Willem van Aelst*), holandiešu mākslinieks (miris ap 1683. gadu)
* 27. septembris — Žaks Bosiē (*Jacques-Bénigne Bossuet*), franču bīskaps, teologs (miris 1704.)

## Miruši
* 24. maijs — Luiss de Gongora (*Luis de Góngora*), spāņu dzejnieks (dzimis 1561.)
Nātru raibenis

**Nātru raibenis** jeb **parastais nātru raibenis** (*Aglais urticae*) ir raibeņu dzimtas (*Nymphalidae*) tauriņu suga. Tas sastopams Eirāzijas mērenajā joslā, sākot ar Eiropu izplatības areāla rietumos un cauri Tuvajiem Austrumiem, Centrālāzijai, Sibīrijai, Ķīnai, Mongolijai austrumu virzienā līdz Korejai un Japānai. Latvijā nātru raibenis ir visbiežāk sastopamais raibeņu dzimtas tauriņš. Nātru raibeņi sastopami praktiski jebkur, pilsētas dārzus un parkus ieskaitot, tomēr tas biežāk novērojams mežmalās, pļavās un citās lauku ainavās. Tos bieži var novērot barojamies ar dažādu ziedu nektāru.

## Morfoloģija
thumb|left|220px|Nātru raibeņa spārnu apakšpuses
thumb|left|220px|Kāpurs
Nātru raibenis ir vidēji liels tauriņš, kura spārnu virspuses ir ļoti košas un krāsainas, bet ir apakšpuses kā visiem raibeņiem slēpjoši neuzkrītošas. Tā spārnu plētums ir 45—62 mm. Priekšspārni no virspuses ir oranžsarkani ar samērā platu, dekoratīvu dzeltenmelnu joslu uz priekšējās malas, mijoties melnam un dzeltenam laukumam, bet spārna galā dzeltenā laukuma vietā ir balts. Spārna centrā divi nelieli melni un viens liels dzeltenmelns lāsums. Aizmugurējiem spārniem pamatlaukums divkrāsains: melns ar platu oranžu ārējo malu, uz tā viens dzeltens lāsums. Gar visu četru spārnu ārējām malām nātru raibenim ir melna josla, uz kuras virknējas gaiši zili trīsstūrveida raibumi. Aizmugurējiem spārniem bazālā puse divkrāsaina — tumši brūna, gandrīz melna ar gaišu ārējo malu, priekšējo spārnu apakšpuses ir gaiši brūnas.

## Ekoloģija
Eiropā nātru raibenis sastopams atklātās ainavās un mežmalās. Tas ir viens no biežākiem viesiem pilsētas dārzos un parkos, kur tos vilina *[[Sorbaria]]*, *[[Buddleia]]*. Nātru raibenim sezonā attīstās viena paaudze, bet siltās vasarās var attīstīties arī divas paaudzes. Jaunie tauriņi parasti izlido jūnija beigās vai jūlija sākumā, bet otrā paaudze septembra sākumā. Nātru raibeņi lido līdz vēlam rudenim un, kad kļūst vēss, tie tumšās, vēsās vietās dodas pārziemot. Tās var būt neapkurinātas ēkas, pagrabi, malkas šķūņi, alas, koku dobumi un citas līdzīgas vietas. Pavasarī līdz ar pirmajām siltajām dienām tie kļūst aktīvi un ir vieni no pirmajiem tauriņiem, kas izlido. Parasti nātru raibeņus var sākt novērot no aprīļa sākuma vai vidus līdz maija beigām. Tad paaudzes nomainās. Kāpurus uz augiem var novērot no maija līdz augustam. To iekūņošanās sākas jūnija sākumā.

Kāpuri attīstās un barojas praktiski tikai uz lielās nātres (*Urtica dioica*) lapām. Kā alternatīvu augu varētu pieminēt parasto apini (*Humulus lupulus*).

## Galerija

Attēls:Aglais urticae 240606.jpg
Attēls:Kleiner Fuchs (Nymphalis urticae).jpg
Attēls:Nokkosperhonen.jpg
Attēls:Neslesommerfugl 2.JPG
Attēls:Aglais.urticae.larva.jpg
Attēls:Aglais urticae - Puppe Tag 1 - 3 (HS).jpg|Kūniņa


## Atsauces

## Ārējās saites

* [Redzēt: Nātru raibenis](http://www.redzet.lv/?code=D-0063-07&view=Nātru+raibenis+(Aglais+urticae))
* Dabas foto: Nātru raibenis
* Butterflies of Britain & Europe: Small Tortoiseshell
Nikolajs Judeņičs

**Nikolajs Judeņičs** () (dzimis  Maskavā, miris  Nicas apkārtnē Francijā) bija Krievijas Impērijas virsnieks, ģenerālis. Krievijas pilsoņu karā karojis baltgvardu armijā, viens no ievērojamākajiem Baltās kustības vadoņiem.

## Dzīvesgājums

### Krievijas Impērijas armijā

Dzimis Maskavā. 1881. gadā pabeidza Aleksandrovskas kara skolu. 1887. gadā pabeidza Ģenerālštāba akadēmiju. Piedalījies Krievijas—Japānas karā (1904—1905), kur komandēja pulku. No Pirmā pasaules kara sākuma bija Kaukāza armijas štāba priekšnieks. No 1915. gada janvāra komandēja divīziju., karojot pret Osmaņu impērijas armiju.

### Krievijas pilsoņu karš

Pēc Februāra revolūcijas Krievijā (1917) kļuva par Kaukāza frontes komandieri, bet jau maijā viņš tika atcelts no šī amata un atvaļinājās. Atbalstīja Korņilova sacelšanos pret boļševikiem.

1918. gadā pārcēlās uz Somiju, kur 1919. gadā ar Karla Mannerheima piekrišanu uzsāka veidot militārās vienības, lai cīnītos pret boļševikiem. Šai pašā gadā pārcēlās ar saviem spēkiem uz Igauniju. Ļoti aktīvi sadarbojās ar Antanti, jo īpaši ar Lielbritāniju. Aktīvi veica politisko darbību, lai izveidotu varas orgānus atbrīvotajām teritorijām. Vadīja Ziemeļrietumu armiju, kas sākotnēji piedalījās Igaunijas brīvības cīņās, bet pēc tam veica aktīvu karadarbību Krievijas teritorijā, kur veica iebrukumu ar mērķi iegūt Petrogradu. Šīs viņa ieceres neizdevās un Petrogradas pievārtē Judeņiča armija cieta smagu sakāvi, kur svarīga loma boļševiku pusē bija latviešu strēlniekiem.

### Emigrācija

1920. gada 22. janvārī izsludināja Ziemeļrietumu armijas demobilizāciju. 28. janvārī Judeņiču arestēja Igaunijas varas iestādes, tomēr pēc tam atbrīvoja pēc Antantes lūguma. Drīz pēc tam viņš emigrēja uz Lielbritāniju, bet vēlāk pārcēlās uz Franciju, kur aktīvi iesaistījās krievu trimdas organizācijās un to darbībā.

1933. gadā mira netālu no Nicas. 1957. gadā pārapbedīts Nicas Krievu kapos.

## Ārējās saites
1626. gads

**1626**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi

## Dzimuši

* 27. maijs — Orānas Villems II (*Willem II van Oranje*), Nīderlandes valdnieks (miris 1650.)
* 26. jūlijs — Šabtajs Cvi (שַׁבְּתַי צְבִי), ebreju garīgās kustības līderis (miris 1676.)
* 4. oktobris — Ričards Kromvels (*Richard Cromwell*), angļu poltiķis (miris 1712.)
* 18. decembris — Kristīne I Vāsa (*Drottning Kristina*), Zviedrijas karaliene (mirusi 1689.)

## Miruši
* 9. aprīlis - Frānsiss Bēkons (*Francis Bacon*), angļu filozofs (dzimis 1561.)
1625. gads

**1625**. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
* 27. marts - Čārlzs I kļuva par Skotijas, Īrijas un Anglijas karali.

## Dzimuši
* 8. jūnijs - Džovanni Kasīni (*Giovanni Domenico Cassini*), itāliešu astronoms (miris 1712.)
* 10. oktobris - Ēriks Dālbergs (*Erik Jonsson Dahlberg*), zviedru kara inženieris, arhitekts (miris 1703.)

## Miruši
* 13. janvāris - Jans Brēgels Vecākais (*Jan Brueghel de Oude*), flāmu mākslinieks (dzimis 1568.) 
* 27. marts — Džeimss I Stjuarts (*James VI and I*), Skotijas, Anglijas un Īrijas karalis (dzimis 1566.)
* 23. aprīlis — Orānijas Morics (*Maurits van Oranje*), nīderlandiešu politiķis (dzimis 1567.)
1624. gads

**1624**. () bija garais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* jūlijs — Džordžs Fokss (*George Fox*), kvakeru nodibinātājs (miris 1691.)
* 25. decembris (kristīts) — Angeluss Silēziuss (*Angelus Silesius*), silēziešu dzejnieks (miris 1677.)

## Miruši
* 17. novembris — Jākobs Bēme (*Jakob Böhme*), vācu mistiķis (dzimis 1575.)
* 26. decembris - Simons Mariuss (*Simon Marius, Simon Mayr*), vācu astronoms (dzimis 1573.)
1623. gads

**1623**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 19. jūnijs - Blēzs Paskāls (*Blaise Pascal*), franču rakstnieks, filozofs, matemātiķis un fiziķis (miris 1662.)

## Miruši

*8. jūlijs — Gregors XV, Romas pāvests (dzimis 1554.)
*12. novembris — Jozafats Kuncevičs (*Язафат Кунцэвіч*), baltkrievu katoļu svētais (dzimis 1580.)
1621. gads

**1621**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
* 9. februāris — par Romas pāvestu kļuva Gregors XV.
* 16. septembris — beidzās Rīgas aplenkums Poļu-zviedru kara laikā, pilsēta padevās Zviedrijas karaspēkam.

## Dzimuši
* 8. jūlijs — Žans de Lafontēns (*Jean de La Fontaine*); franču rakstnieks (miris 1695.)
* 8. septembris — Lielais Kondē (*le Grand Condé*); franču ģenerālis (miris 1686.)

## Miruši
* 15. februāris — Mikaēls Pretorijs (*Michael Praetorius*), vācu komponists (dzimis 1571.)
* 28. februāris — Pāvils V, Romas pāvests (dzimis 1552.)
* 31. marts - Felipe III, Spānijas un Portugāles karalis (dzimis 1578.) 
* 13. augusts — Jans Berhmans (*Jan Berchmans*), jezuīts un katoļu svētais (dzimis 1599.)
1620. gads

**1620**. () bija garais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
### Augusts
* 25. augusts — par Ungārijas karali kļuva Gābors Betlens.

### Decembris
* 26. decembris :
** tika atklāti Elizabetes Batorijas noziegumi. 
** Pilgrimi izkāpa Jaunplimutas krastos, Masačūsetsā.

## Dzimuši
* 16. februāris — Frīdrihs Vilhelms I (*Friedrich Wilhelm I.*), Brandenburgas kūrfirsts (miris 1688. gadā)
* 25. novembris — Avakums (*Аввакум*), vecticībnieku priesteris un rakstnieks (miris 1682. gadā)

## Miruši
* datums nezināms — Simons Stevins (*Simon Stevin*), flāmu zinātnieks (dzimis 1548. gadā)
Svarcelšana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — līdz 69 kg sievietēm

**2008. gada vasaras olimpisko spēļu svarcelšanas sacīkstēs sievietēm svara kategorijā līdz 69 kilogramiem** uzvaru izcīnīja Ķīnas sportiste Čunhona Liu. Sacīkstes noritēja 132. augustā. Sacīkstēs piedalījās 10 sportistes. 

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
1619. gads

**1619**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 9. augusts — Barbara Stroci (*Barbara Strozzi*), itāļu mūziķe (mirusi 1677.)
* 29. augusts — Žans Batists Kolbērs (*Jean-Baptiste Colbert*), franču ekonomists (miris 1683.)

## Miruši
* 2. marts — Dānijas Anna (*Anne of Denmark*), Skotijas, Anglijas un Īrijas karaliene (dzimusi 1574.)
* 20. marts — Matiass (*Matthias*), Svētās Romas impērijas ķeizars (dzimis 1557.)
1618. gads

**1618. gads** () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 1. janvāris - Bartolomē Estebans Muriljo (*Bartolomé Esteban Murillo*), spāņu gleznotājs (miris 1682.)
* 4. novembris — Aurangzebs, Mogulu impērijas valdnieks

## Miruši
1614. gads

**1614**. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi

## Dzimuši

## Miruši
* 7. aprīlis — El Greko (*El Greco*), spāņu mākslinieks (dzimis 1541.) 
* 21. augusts — Eržēbeta Bātori (*Báthori Erzsébet*), ungāru augstmane un slepkava (dzimusi 1560.)
1613. gads

**1613**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
* 21. februāris - Mihails Romanovs tika izvēlēts par Krievijas caru, sākot Romanovu dinastijas valdīšanu.

## Dzimuši

## Miruši
1612. gads

**1612**. () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 26. jūnijs - Matiass, Ungārijas un Bohēmijas karalis, Frankfurtē tika kronēts par Svētās Romas impērijas ķeizaru.

## Dzimuši
* 16. jūnijs - Murads IV, Osmaņu impērijas sultāns. (miris 1640.)

## Miruši
* 20. janvāris — Rūdolfs II Hābsburgs, Svētās Romas impērijas ķeizars, Ungārijas karalis (dzimis 1552.)
* 12. septembris — Vasilijs IV Šuiskis (*Василий Шуйский*), Krievijas cars (dzimis 1552.) 
* 9. novembris — Henrijs Frederiks (*Henry Frederick*), Velsas princis (dzimis 1594.)
1610. gads

**1610**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 7. janvāris — Galileo Galilejs atklāja Jupitera pavadoņus Jo, Kallisto,Eiropa un Ganimēds.

### Maijs
* 14. maijs — par Francijas un Navarras Karalistes karali kļuva Luijs XIII.

## Dzimuši

* 22. aprīlis - Aleksandrs VIII (*Alexander VIII*), Romas pāvests (miris 1691.)
* 28. oktobris - Jēkabs Ketlers, Kurzemes hercogs (miris 1682.)

## Miruši
* 14. maijs — Anrī IV Francijas un Navarras karalis (dzimis 1553.)
* 18. jūlijs - Karavadžo (*Michelangelo Merisi da Caravaggio*), itāliešu mākslinieks (dzimis 1571.)
1609. gads

**1609**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 22. marts — Jans II Kazimirs (*Jan II Kazimierz Waza*), Polijas karalis (miris 1672. gadā)
* 25. novembris — Francijas Henrieta Marija (*Henrietta Maria of France*), Anglijas karaliene-konsorte (mirusi 1669. gadā)

## Miruši
*17. septembris — Jūda Lēvs, Prāgas rabīns (dzimis ap 1520. gadu)
1605. gads

**1605. gads** () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
* 1. aprīlis — Leons XI kļuva par Romas pāvestu.
* 16. maijs — Pāvils V kļuva par Romas pāvestu.

### Nezināms datums
* spāņu jūrasbraucējs Sebastjans Viskaino atklāja Gvadalupes salu Klusā okeāna ziemeļaustrumos ap 240 km no Meksikas piekrastes.

## Dzimuši
* 8. aprīlis — Felipe IV (*Felipe IV*), Spānijas karalis (miris 1665. gadā)
* 18. aprīlis — Džakomo Karisimi (*Giacomo Carissimi*), itāļu komponists (miris 1674. gadā)

## Miruši
* 3. marts — Klements VIII (*Clemens VIII*), Romas pāvests (dzimis 1536. gadā)
* 23. aprīlis — Boriss Godunovs (*Борис Годунов*), Krievijas cars (dzimis ap 1551. gadu)
* 27. aprīlis — Leons XI (*Leo XI*), Romas pāvests (dzimis 1535. gadā)
* 20. jūnijs — Fjodors II (*Фёдор II*), Krievijas cars (dzimis 1589. gadā)
* 27. septembris — Andešs Lenardsons (*Anders Lennartsson*), zviedru valsts darbinieks un karavadonis (dzimis 1561. gadā)
* 17. oktobris vai 27. oktobris — Akbars Lielais, varenākais mogolu valdnieks Indijā (dzimis 1542. gadā)

## Ārējās saites
1616. gads

**1616**. () bija garais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi

### Janvāris
* 29. janvāris — holandiešu kuģotājs Isāks Lemērs atklāja Horna ragu.

## Dzimuši
* 2. oktobris — Andreass Grifiuss (*Andreas Gryphius*), vācu dzejnieks un dramaturgs (miris 1664.)

## Miruši
* 23. aprīlis:
** (pēc v.s) Viljams Šekspīrs (*William Shakespeare*), angļu dzejnieks un dramaturgs (dzimis 1564.) 
** (pēc j.s) Migels de Servantess (*Miguel de Cervantes*), spāņu rakstnieks (dzimis 1547.)
* 7. augusts — Vinčenco Skamoci (*Vincenzo Scamozzi*), itāļu arhitekts (dzimis 1548.)
1617. gads

**1617**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
* 27. februāris - parakstīts Stolbovas miera līgums, beidzās Ingrijas karš.

## Dzimuši

## Miruši
1604. gads

**1604**. () bija garais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Marts
* 24. marts — par Zviedrijas karali kļuva Kārlis IX.

## Dzimuši
* 17. jūnijs — Nasavas-Zīgenes Johans Morics (*Johan Maurits van Nassau-Siegen*), Nīderlandes  feldmaršals (miris 1679.)
* 3. novembris — Osmans II, Osmaņu impērijas sultāns (miris 1622.)

## Miruši
*  — Klaudio Merulo (*Claudio Merulo*), itāļu komponists (dzimis )
1603. gads

**1603**. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
* 24. marts - Skotijas karalis Džeimss VI kļuva arī par Anglijas karali Džeimsu I.

### Nezināms datums
* Japānā tika dibināta sojas mērces ražotne — vecākā no astoņiem uzņēmumiem, kuri pēc apvienošanās kļuva par uzņēmumu Kikkoman.
* Japānā radās kabuki teātris.
*

## Dzimuši
* Ābels Tasmans (*Abel Janszoon Tasman*), nīderlandiešu jūrasbraucējs (miris 1659.)

## Miruši
* 23. februāris - Fransuā Vjets (*François Viète*), franču matemātiķis (dzimis 1540.)
* 24. marts - Elizabete I (*Elizabeth I*), Anglijas karaliene (dzimusi 1533.)
* 22. decembris - Mehmeds III (محمد ثالث), Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1566.)

## Atsauces
1602. gads

**1602**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
## Dzimuši

* 14. februāris — Frančesko Kavalli (*Francesco Cavalli*), itāļu komponists (miris 1676.)
* 26. maijs — Filips de Šampēņs (*Philippe de Champaigne*), franču mākslinieks (miris 1674.)
* 14. jūlijs — kardināls Mazarīni (*Jules Mazarin*), franču politiķis (miris 1661.)
* 30. novembris - (j.s., pēc v.s. 20. novembrī) — Oto fon Gērike (*Otto von Guericke*), vācu fiziķis (miris 1686.)

## Miruši
2007. gada Zelta bumba

[thumb|2007. gada [Zelta bumbas ieguvējs Kaka]]

**2007. gada [[Zelta bumba]]**, ko pasniedz labākajam futbolistam pasaulē, pēc starptautiskas sporta žurnālistu žūrijas lēmuma tika piešķirta Kaka. Šis bija pirmais gads, kad balvu varēja saņemt arī spēlētāji no klubiem ārpus UEFA federācijas. Tā sakarā tika palielināts arī balsojošo žurnālistu skaits, lai iekļautu žurnālistus no pārējās pasaules.

Kaka bija ceturtais Brazīlijas futbolists, kas saņēmis šo apbalvojumu pēc Ronaldu (1997, 2002), Rivaldu (1999) un Ronaldiņu (2005). Viņš bija sestais Milan spēlētājs, kurš saņēma balvu pēc Džanni Riveras (1969), Rūda Gullita (1987), Marko van Bastena (1988, 1989, 1992), Džordža Veā (1995) un Andrija Ševčenko (2004).

## Balsojums

Bez minētajiem spēlētājiem vēl tika nosaukti, bet balsis neieguva: Ēriks Abidāls, Deivids Bekhems, Deku, Mamadu Diarā, Djego Ribass da Kunja, Miroslavs Kloze, Florāns Maluda, Šunsuke Nakamura, Rikārdu Kvarežma, Rauls Gonsaless, Pols Šols, Luka Toni, Kolu Turē, Fernando Torress un Davids Vilja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''France Football'' oficiālā Ballon d'Or lapa
Gernika

**Gernika** (; ) ir pilsēta Biskajas provincē, Basku Zemes autonomajā novadā, Spānijā. Pilsēta kopā ar kaimiņpilsētu Luno () veido vienotu pašvaldību Gernika-Lumo. Iedzīvotāju skaits pašvaldībā ir 16 869 (2016).

Ārpus basku apdzīvotās teritorija Gernika ir vairāk atpazīstama pēc Pablo Pikaso gleznas "Gernika". Tajā ir attēlota šī pilsēta, kuru 1937. gada 26. aprīlī bombardēja nacistiskās Vācijas gaisa spēki — *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]*.
## Sadraudzības pilsētas
Gernikas sadraudzības pilsētas ir:
*  Berga, Spānija
*  Pforcheima, Vācija
*  Hirosima, Japāna
*  Boisisitija, ASV
*  Irpiņa, Ukraina (2022)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Basku zeme

**Basku zeme** var būt

* Basku Zeme - autonoms novads Spānijā.
* Basku zeme - basku apdzīvotā teritorija Spānijā un Francijā - ietilpst Basku Zeme un Navarra Spānijā, kā arī Ziemeļu basku zeme Francijā.
Basku Zeme

**Basku Zeme** (, *Euskal Herria*; ) ir viens no septiņpadsmit autonomajiem apgabaliem Spānijā. Basku Zeme ietilpst kultūrvēsturiskajā reģionā, ko plašāk pazīst kā Basku zemi. Lai gan Basku Zemes lielākā pilsēta ir Bilbao, tās galvaspilsēta ir Vitorija-Gasteiza.

## Ģeogrāfija
Basku Zemes autonomais apgabals sastāv no šādām provincēm:

* Alava (; ), ar galvaspilsētu Vitorijā-Gasteizā (; );
* Biskaja (; ), ar galvaspilsētu Bilbao; 
* Gipuskoja (; ), ar galvaspilsētu Sansevastjanā (; ).

## Demogrāfija
Gandrīz puse no Basku Zemes 2 155 546 iedzīvotājiem dzīvo Bilbao aglomerācijā, ko veido sešas no desmit autonomijas lielākajām pilsētām (Bilbao, Barakaldo, Gečo, Portugalete, Santurci un Basauri).

### Lielākās pilsētas
# Bilbao (354 145)
# Vitorija (226 490)
# Sansevastjana (183 308)
# Barakaldo (95 675)
# Gečo (83 000)
# Irjuna (59 557)
# Portugalete (51 066)
# Santurci (47 320)
# Basauri (45 045)
# Renteríja (38 397)

### Valodas
Visā Basku Zemes teritorijā oficiālās valodas statuss ir abām, spāņu un basku, valodām.

1984. gada tautas skaitīšanas rezultāti parādīja, ka no 2,1 miljona autonomijas iedzīvotāju basku valodu prot 21%, bet tikai 13% prot tajā lasīt un 10% prot rakstīt.

## Politika
### Valdība
Basku Zemei ir savs parlaments (, ) un valdība (, ), kuri atrodas Vitorijā.

### Teritoriālās pretenzijas
Basku nacionālisti ir izvirzījuši prasības par Navarras, kas tiek uzskatīta par basku nācijas šūpuli, pievienošanu pārējām trijām Spānijas teritorijā esošajām basku provincēm, kuras kopā aizvietotu esošo Basku Zemes autonomo novadu. Šajā gadījumā Basku Zemes administrācijas sēdeklis tiktu pārcelts uz Pamplonu. Dedzīgākie basku separātisti un to atbalstītāji uzstāj par neatkarīgas basku valsts, kas sastāvētu no Basku Zemes un Navarras Spānijā, kā arī no Ziemeļu basku zemes Francijā, izveidošanu.

Navarra un Franču basku zeme nav vienīgās teritorijas, kurām tiek izvirzītas basku nacionālistu prasības; ir vēl arī divi anklāvi jau esošajā Basku Zemes teritorijā −Trevīno (;  un Viljaverdes ieleja (; ), kuri pieder kaimiņu novadiem — Kastīlijai un Leonai () un Kantabrijai ().

## Skatīt arī
* Ikurrina
* Basku zeme
* Basku valoda
* Baski

## Atsauces

## Ārējās saites