Saskaņa

**Saskaņa** ir sociāldemokrātiska Latvijas politiskā partija, kas tika izveidota 2010. gadā, apvienojoties Tautas saskaņas partijai, partijai "Jaunais Centrs" un Sociāldemokrātiskajai partijai. 2011. gada janvārī tika apstiprināts lēmums par Daugavpils pilsētas partijas saplūšanu ar partiju "Saskaņa". Partija līdz 2014. gadam darbojās apvienībā "Saskaņas Centrs". Tradicionāli partija "Saskaņa" lielākos panākumus guvusi krievu valodā runājošajā Latvijas vēlētāju daļā.

Partijas priekšsēdētājs ir bijušais Saeimas deputāts Jānis Urbanovičs.

Partija "Saskaņa" bija starp Saeimas vēlēšanu uzvarētājiem četros sasaukumos pēc kārtas (otrais rezultāts 10. Saeimas vēlēšanās, pirmais 11., 12. un 13. Saeimas vēlēšanās), taču 14. Saeimas vēlēšanās tai neizdevās pārvarēt 5% barjeru, līdz ar to pirmo reizi neesot pārstāvētai Saeimā. Pēc partijas neveiksmes 14. Saeimas vēlēšanās tās vadītājs Jānis Urbanovičs atkāpās no amata, un kongresā 2023. gada janvārī N. Ušakovu, R. Ločmeli un A. Morozovu ievēlēja par partijas trim līdzpriekšsēdētājiem. 2024. gada novembrī J. Urbanovičs atgriezās partijas priekšsēdētāja amatā.

2017. gada 24. novembrī partija ir uzņemta par pilntiesīgu Eiropas Sociāldemokrātiskās partijas locekli.

## Ārzemju sadarbība
2009. gada 21. novembrī "Saskaņas Centra" Saeimas frakcijas vadītājs Jānis Urbanovičs Sanktpēterburgā pēc Krievijas varas partijas "Vienotā Krievija" kongresa parakstīja sadarbības līgumu starp abām partijām. 2011. gada 20. maijā pēc otrā Ķīnas-Eiropas politisko partiju foruma Urbanovičs parakstīja memorandu par "Saskaņas Centra" sadarbību ar Ķīnas komunistisko partiju.

2017. gada 24. jūlijā "Saskaņas" politiķis Ivars Zariņš izteicās, ka "Saskaņas" sadarbības līgums ar "Vienoto Krieviju" latviešiem pašlaik esot 2. svarīgākais līgums pēc NATO līguma, jo nodrošinot stabilitāti valstī un novēršot pārējo krievisko politisko spēku radikalizēšanos. 2017. gada 9. oktobrī intervijā "Saskaņas Centra" vadītājs Nils Ušakovs atklāja, ka 2015. gadā, pievienojoties Eiropas Sociālistu partijai, "Saskaņas Centra" sadarbības līgums ar "Vienoto Krieviju" vairs nav spēkā, jo Eiropas Sociālistu partija attiecības ar trešajām pusēm tradicionāli veidojot centralizēti.

Tomēr, kā vēlāk intervijā norādīja Urbanovičs, "Saskaņas Centra" sadarbības līgums ar Ķīnas Komunistisko partiju pēc Eiropas Sociālistu partijas vadītāju ieteikuma lauzts netika. Analītiskais žurnālists Māris Zanders un politologs Juris Rozenvalds šādu nevienlīdzīgu pieeju un paziņojumu par līguma laušanu tikai ar "Vienoto Krieviju" vērtēja kā formālu un saistīja ar "Saskaņas Centra" centieniem nākamajā Saeimā nokļūt koalīcijā. Līdzīgu viedokli pauda arī no "Saskaņas" ievēlētais Eiropas Parlamenta deputāts Andrejs Mamikins, kurš līguma laušanu kritizēja kā piekāpību.

## Vēlēšanas

### Saeimas vēlēšanas

"Saskaņai" 12. Saeimā bija vislielākā frakcija ar 24 deputātiem. "Saskaņu" Saeimā pārstāvēja Jānis Urbanovičs (Saeimas frakcijas priekšsēdētājs), Valērijs Agešins (frakcijas priekšsēdētāja biedrs), Artūrs Rubiks (frakcijas priekšsēdētāja biedrs), Andrejs Klementjevs, Zenta Tretjaka, Vitālijs Orlovs, Sergejs Dolgopolovs, Andrejs Elksniņš, Marjana Ivanova-Jevsejeva, Ņikita Ņikiforovs, Ivars Zariņš, Jānis Tutins, Mihails Zemļinskis, Boriss Cilevičs, Ivans Klementjevs, Igors Zujevs (ieņēma Regīnas Ločmeles-Luņovas, kas nolika mandātu, vietu), Jūlija Stepaņenko, Sergejs Mirskis, Sergejs Potapkins, Igors Pimenovs, Ivans Ribakovs, Jānis Ādamsons, Vladimirs Nikonovs, Raimonds Rubiks.

Pētnieciskās žurnālistikas centra ** veiktajā pētījumā par 12. Saeimas deputātu uzstāšanos tribīnē un ziņojumu gatavošanu no 13 par "klusajiem deputātiem" atzītajiem gandrīz 3/4 jeb 8 bija ievēlēti no "Saskaņas", tostarp par "visnerunīgāko Saeimas deputātu" atzītais Igors Zujevs, kas darbojas jau trešajā Saeimas sasaukumā pēc kārtas, bet 13. Saeimā 38 mēnešos ne reizi nav runājis no tribīnes un tikai vienreiz gatavojis ziņojumu par kādu likumprojektu.

### Eiroparlamenta vēlēšanas

### Pašvaldību vēlēšanas

#### Rīgas domes vēlēšanas

#### 2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas
Pēc 2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanām "Saskaņai" bija teritoriālās nodaļas 57 Latvijas pašvaldībās. Kopumā 64 deputāti bija ievēlēti 44 pašvaldībās. Partijas deputāti ir koalīcijā 13 Latvijas novados: Aglonas, Balvu, Dagdas, Rēzeknes, Viļakas, Viļānu, Babītes, Garkalnes, Ogres, Olaines, Iecavas, Krustpils un Ozolnieku novados, bet vēl 26 novados deputāti ir opozīcijā. Četrās no lielākajām Latvijas pilsētām — Rīgā, Jūrmalā, Rēzeknē un Jēkabpilī — "Saskaņas" deputāti ir koalīcijā, bet vēl trijās pilsētās — Daugavpilī, Liepājā un Jelgavā — opozīcijā.

Rīgas domē "Saskaņu" pārstāvēja 22 deputāti: Nils Ušakovs (Rīgas mērs), Anna Vladova (frakcijas priekšsēdētāja), Mihails Kameņeckis (frakcijas priekšsēdētājas vietnieks), Andrejs Kozlovs, Andrejs Kameņeckis, Aleksejs Rosļikovs, Baiba Rozentāle, Maksims Tolstojs, Jefimijs Klementjevs, Jānis Ločmelis, Igors Kuzmuks, Igors Solovjovs, Olga Veidiņa, Regīna Ločmele-Luņova, Genādijs Sevastjanovs, Sandris Bergmanis, Vitālijs Dubovs, Vadims Baraņņiks, Vadims Faļkovs, Valērijs Petrovs, Viktors Paškovs un Vladimirs Frolovs.

Rēzeknes domē partiju pārstāvēja 7 deputāti: Aleksandrs Bartaševičs (Rēzeknes mērs), Andrejs Rešetņikovs, Aleksejs Stecs, Vladimirs Bogdanovs, Aleksandrs Irišins, Jānis Krišāns un Lidija Ostapceva.

Daugavpils domē bija 5 "Saskaņas" deputāti: Andrejs Elksniņš, Anatolijs Gržibovskis, Marjana Ivanova-Jevsejeva, Valērijs Kononovs un Mihails Lavrenovs.

Liepājas domē partiju pārstāvēja 4 deputāti: Valērijs Agešins, Helēna Geriloviča, Pāvels Sereda un Ludmila Rjazanova.

Jūrmalas domē bija 3 "Saskaņas" pārstāvji: Boriss Doņņikovs, Karina Siņkeviča un Larisa Loskutova.

Jelgavas domē partiju pārstāvēja 3 deputāti: Ivars Jakovels, Valentīns Grigorjevs un Sergejs Stoļarovs.

Jēkabpils domē "Saskaņu" pārstāvēja Andris Rutko un Broņislavs Ivanovskis.

#### 2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas

Partija pašvaldību vēlēšanās piedalījās Balvu, Ludzas, Rēzeknes, Preiļu, Augšdaugavas, Līvānu, Olaines, Salaspils, Ādažu, Ogres, Ķekavas, Bauskas, Limbažu, Aizkraukles, Saulkrastu, Valmieras, Jēkabpils, Jelgavas, Mārupes, Ropažu un Krāslavas novadā, kā arī Rēzeknē, Liepājā, Jūrmalā, Ventspilī, Jelgavā un Daugavpilī.

## Sadarbība ar nevalstiskajām organizācijām
Partija "Saskaņa" laika gaitā ir parakstījusi vairākas vienošanās ar dažādu nozaru asociācijām un arodbiedrībām, lai pilnvērtīgi pārstāvētu nozaru darbinieku intereses. Vienošanās par sadarbību ir noslēgtas ar:
* Latvijas Veselības un sociālās aprūpes darbinieku arodbiedrību;
* Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrību;
* Latvijas Pensionāru federāciju ;
* Latvijas Brīvo arodbiedrību savienību ;
* Biedrību "Latvijas ceļu būvētājs".

## Skandāli

2010. gada 14. jūnijā Latvijas Ekonomikas policija par krāpšanu lielā apmērā apsūdzēja „Saskaņas” 10. Saeimas deputātu Juri Silovu un viņa sievu. Silovs, vēl būdams Garkalnes novada domes priekšsēdētājs, slēpis pēdas avārijai, ko alkohola reibumā izraisījis ar dienesta auto, un izkrāpis no apdrošinātājiem naudu. 2011. gada 12. aprīlī Silovs nolika Saeimas deputāta mandātu. 2014. gada 10. oktobrī Rīgas rajona tiesa Silovam piesprieda trīs gadu cietumsodu, ko viņš pārsūdzēja, turpinot strādāt Garkalnes novada domes nākamajā sasaukumā un saglabājot Garkalnes novada domes priekšsēdētāja vietnieka amatu. 2017. gada 4. decembrī lietas iztiesāšana tika pabeigta, tiesai reālo cietumsodu aizstājot ar 19 000 eiro soda naudu. Līdz ar notiesājošo spriedumu Silovs zaudēja Garkalnes novada domes priekšsēdētāja vietnieka amatu.

2011. gadā par elektrības zagšanu, iejaucoties elektrības skaitītāja konstrukcijā, tika sodīts "Saskaņas" Saeimas deputāta Igora Meļņikova ģimenes uzņēmums SIA "Karavīrs". Meļņikovs apgalvoja, ka neko nav zinājis un, ka skaitītājā radusies kļūda. 2012. gadā Valsts ieņēmumu dienests veica auditu un Meļņikovu atkārtoti sodīja par nodokļu nemaksāšanu, liekot viņam samaksāt 76 000 eiro papildu aprēķināto nodokli, nokavējuma naudu un soda naudu. Meļņikovs audita rezultātus pārsūdzēja, taču Valsts ieņēmumu dienests to noraidīja un uzrēķinu atstāja spēkā.

2018. gadā iepriekš nepolitiska satura *[[Facebook]]* lapa "Riga Online" tika pārsaukta par "Saskaņa Online" un tajā sāka parādīties politisks saturs, izraisot sašutumu daudzu tās sekotāju vidū. Pēc lietotāju sūdzībām *Facebook* lapu slēdza. KNAB pauda, ka likums nav pārkāpts, bet sabiedrība par atklātību "Delna" notikušo uzskatīja par ētikas pārkāpumu.

## Iepriekšējie logo

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa