open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dima Bilans

**Dmitrijs Bilans** (; dzimis **Viktors Belans** (*Виктор Белан*) ) ir krievu dziedātājs. Divreiz pārstāvēja Krieviju Eirovīzijas dziesmu konkursā. 2006. gadā ar dziesmu *Never Let You Go* viņš palika otrais, bet 2008. gadā ar dziesmu *Believe* viņš izcīnīja Krievijas pirmo Eirovīzijas uzvaru.

## Biogrāfija
Kad Dimam bija viens gads, viņa ģimene pārvācās uz Tatarstānu. Sešu gadu vecumā ģimene pārvācās uz Kabardu-Balkāriju, kur viņš gāja skolā. Dima karjeru uzsāka, iegūstot ceturto vietu starptautiskajā mūzikas festivālā "Jaunais vilnis" 2002. gadā. 2003. gadā izdots pirmais albums ar nosaukumu *Я ночной хулиган*, kurā iekļautas vairāku dziesmu kaverversijas. 2004. gadā viņš izdeva veiksmīgu singlu *На берегу неба*, kas bija galvenais hits viņa jaunajā albumā.

 Dima Bilans saņēma divas MTV Krievijas mūzikas balvas, bet 2007. gada novembra sākumā Minhenē saņēma savu trešo MTV balvu.

2023. gada janvārī Ukraina ieviesa sankcijas pret Dimu par viņa atbalstu uzbrukumam Ukrainai. 2023. gada februārī Kanāda viņu iekļāva sankcionēto personu sarakstā.

### Eirovīzija
2006. gada marta vidū Dimu Bilanu izvēlējās par Krievijas pārstāvi Eirovīzijā. No 37 dziesmām *[[Never Let You Go]]* ieguva otro vietu, kas tolaik bija labākais Krievijas sasniegums. 2000. gadā tāds pats rezultāts bija Alsu dziesmai *Solo*. Kopā dziedātājs ieguva 248 punktus — par 44 mazāk nekā uzvarētājiem *[[Lordi]]*.

 Bilans uzvarēja Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu *Believe*. Tā ieguva 272 punktus, par 42 vairāk nekā tuvākajiem sekotājiem ukraiņiem un bija Krievijas pirmā uzvara Eirovīzijā.
2008. gada jūnijā izdeva albumu krievu valodā. 2009. gada maijā izdeva albumu angļu valodā. Dziesmas producējis Džims Bīnss (*Timbaland Production*).

## Diskogrāfija
* 2003 — *Ya nochnoi huligan* (*Я ночной хулиган*)
* 2004 — *Na beregu neba* (*На берегу неба*)
* 2006 — *Vremya-reka* (*Время-река*)
* 2008 — *Protiv Pravil* (*Против правил*)
* 2009 — *Believe*
* 2011 — *Mechtatel* (*Мечтатель*)
* 2013 — *Dotyanis* (*Дотянись*)
* 2015 — *Ne molchi* (*Не молчи*)
* 2017 — *Egoist* (*Эгоист*)
* 2020 — *Perezagruzka* (*Перезагрузка*)
* 2020 — *Vtoraja ziznj* (*Вторая жизнь*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Wild Dances

**Wild Dances** () ir ukrainietes Ruslanas dziesma, kas 2004. gadā uzvarēja Eirovīzijas dziesmu konkursā. Pēc uzvaras dziesma guva neticamus panākumus visā pasaulē. Tā tika izraudzīta pat par vienu no geju himnām. Ruslana 8 nedēļas bija 1. vietā Beļģijā; četras - Grieķijā, Rumānijā, Krievijā; nedēļu Nīderlandē, Vācijā, Spānijā, Čehijā, Portugālē, İtālijā, İzraēlā, İslandē; ieguva 7 vietu Zviedrijā, Dānijā; 15 vietu Apvienotās Karalistes nacionālajā čārtā un Billboard Amerikas topā ieguva 59 vietu. Latvijā Eiropas Hitu Radio ieguva 7 vietu. Tā kļuva par 2004. gada pasaules galveno geju hitu. Tā arī tika izraudzīta par Džungļu Džeka džinglu un ieguva *[[World Music Award]]* balvu.

## Atsauces
Viendienīšu kārta

**Viendienītes** ir kukaiņi, kas pieder pie **viendienīšu kārtas** (*Ephemeroptera*) spārneņu apakšklases (*Pterygota*). Viendienītes dzīvo no dažām minūtēm vai stundām līdz 10 dienām, tomēr visbiežāk vienu dienu, no kā arī cēlies nosaukums. Viendienīšu kāpuri, kas dzīvo ūdenī, ir ļoti jūtīgi pret piesārņojumu. Ja ūdenī var atrast viendienītes, tas nozīmē, ka ūdens ir tīrs.

Pasaulē ir apmēram 2500 viendienīšu sugu. Latvijā līdz šim konstatētas 49 viendienīšu sugas, kas pieder 11 viendienīšu dzimtām. Vairogviendienīte (*Prosopistoma foliaceum*) ir iekļauta Latvijas Sarkanās grāmatas 1. kategorijā. 
 
## Izskats
thumb|left|150px
Viendienīšu kārtas kukaiņi ir sīki līdz vidēji lieli kukaiņi, ķermeņa garums 5—30 mm. Ķermenis ir trausls, maz hitinizēts. Pieaugušie īpatņi barību neuzņem, tāpēc mutes orgāni ir reducējušies. 
Viendienītēm ir četri spārni, to priekšspārni ir daudz lielāki nekā pakaļspārni, kuru vairākām sugām vispār nav. Viendienītēm ir raksturīgas divas vai trīs pavedienveida cerkas vēdera galā, tādas ir arī kāpuriem.

## Viendienīšu attīstība
Viendienītes ir ūdens kukaiņi, to kāpuri dzīvo tikai tīrā ūdenī, galvenokārt tekošā. Uzreiz pēc pārošanās viendienītes uz ūdens virsmas izdēj olas, kuras nogrimst. No olām izšķiļas kāpuri, kas dzīvo un attīstās ūdenī, tie ir līdzīgi pieaugušām viendienītēm, tikai tiem nav spārnu. Kāpura jeb nimfas stadija ir visilgākā, tā ilgst apmēram 1 gadu vai 2 gadus, vai ilgāk, toties pieaugušu kukaiņu dzīves ilgums ir ļoti īss. Dažas minūtes vai dienas. Kāpuri dzīvo zem akmeņiem un pārtiek no detrīta (organiskas vai daļēji mineralizētas organismu atliekas ūdenī, kas veidojas, sadaloties atmirušajiem augiem, dzīvniekiem un to izdalījumiem) vai uz akmeņiem augošām aļģēm. Viendienīšu kāpuri ir vieni no parastākajiem ūdenstilpju iemītniekiem, un tiem ir liela nozīme zivju barībā. 
 
No citiem kukaiņiem viendienītes krasi atšķiras ar to, ka tām ir divas spārnotas attīstības stadijas. Kad kukainis pilnībā attīstās, tad tas uzpeld ūdens virspusē un, nomainot ādu, pārvēršas lidotspējīgā, bet nepilnīgi nobriedušā pieaugušā kukainī jeb subimago: tā spārni ir dūmakaini, nevis pilnīgi caurspīdīgi, spārnu trahejas neskaidras, tas vēl nav gatavs pāroties. Šī stadija ilgst 48 stundas vai dažās minūtes atkarībā no viendienīšu sugas. Pēc ādas maiņas no subimago iznāk pilnīgi pieaudzis kukainis jeb imago.

Viendienītes uzturas pie dažādiem ūdeņiem, kur siltos vakaros var novērot viņu raksturīgās vertikālās kustības. Viendienītes ceļas uz augšu un tad planē lejup.

## Klasifikācija

* apakškārta *Pannota*
** Dubļu viendienīšu virsdzimta (*Caenoidea*) 
*** 
*** 
*** 
*** 
** Efemerelīdu virsdzimta (*Ephemerelloidea*)
*** 
*** 
*** 
* apakškārta *Schistonota*
** Betīdu virsdzimta (*Baetoidea*)
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
** Īsto viendienīšu virsdzimta (*Ephemeroidea*)
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
** Leptoflebīdu virsdzimta (*Leptophlebioidea*)
*** 
** Septiņdienu viendienīšu virsdzimta (*Heptagenioidea*) 
*** 
*** 
*** 
*** 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ephemeroptera: mayflies
Ruslana

**Ruslana Ližičko** (; dzimusi , Ļvivā, Ukrainā) ir ukraiņu dziedātāja un 2004. gada Eirovīzijas uzvarētāja. Viņa ir arī dejotāja, producente, komponiste un klavierspēlētāja. No četru gadu vecuma viņa mācījās eksperimentālajā mūzikas skolā, izpildot priekšnesumus ar grupu *Horizon*, kurā dziedāja viņas māte - profesionāla mūziķe.

## Ruslana Eirovīzijā
2004. gadā, kā vislabāk pārdotajai ukraiņu māksliniecei, Ruslanai deva tiesības pārstāvēt Ukrainu 49. Eirovīzijas dziesmu konkursā, Turcijā, Stambulā. Sākotnēji viņa gribēja izpildīt dziesmu *"Oi, zagarj mi muzičenku"*, bet tad tika sarakstīta mūsdienīga dziesma *"Diki tantsi",* ar kuras anglisko versiju *"[[Wild Dances]]"* Ruslana ieguva otro vietu pusfinālā un finālā uzvarēja. Pēc uzvaras Ruslana bija daudzu topu virsotnēs un kļuva pazīstama Eiropā.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa , , 
* Fanclub.ruslana.ua , , 
* RuslanaTV , 
* RuslanaTube (YouTube) ,
Tīna Karola

**Tīna Karola** (, īstajā vārdā **Tetjana Libermane** (*Тетяна Григорівна Ліберман*), dzimusi ) ir ukraiņu dziedātāja.

Dzimusi ukraiņu ģimenē Orotukanā, Magadanas apgabalā, Krievijas Tālajos austrumos. Kad viņai bija seši gadi, viņas ģimene pārcēlās uz Ivanofrankivsku, Ukrainā. Tīna Karola beigusi mūzikas skolu un Kijivas mūzikas institūtu. Tīna Karola ir dziedājusi dažādos stilos: reģionālajā, internacionālajā un ir pat dziedājusi ebreju muzikālajos teātros. 2005. gadā viņa ieguva otro vietu Latvijas festivālā Jaunais Vilnis. Tīna Karola kļuva par Ukrainas Nacionālo gaisa spēku kora galveno solisti.

2006. gadā viņa uzvarēja Ukrainas Eirovīzijas dziesmu konkursa finālā ar dziesmu *"Ti — zirka!"*, bet pēc tam nolēma startēt ar dziesmu *"I'm your Queen"*, bet galu galā nomainīja dziesmas nosaukumu un vārdus uz *"Show me your love"* un ieguva 7. vietu.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* *2006 — Show Me Your Love*
* *2006 — Ноченька (mini)*
* *2007 — Полюс притяжения*
* *2010 — 9 жизней*
* *2014 — Помню (mini)*
* *2016 — Колядки*
* *2017 — Интонации*
* *2020 — Найти своих*
* *2021 — Красиво*
* *2021 — Молода кров*
* *2021 — Двойной рай (mini*
* *2022 — LELEKA*
* *2022 — Scandal*

### Koncertu albumi
* *2014 — Девять песен о войне*
* *2014 — Сила любви и голоса*
* *2015 — Я всё ещё люблю (live)*
* *2018 —* Интонации (live)
* *2020 —* Спектакль юбилейный альбом (live)
* *2021 — Красиво (live)*
* *2021 — Cyber Show: Atlas Weekend 2021 (live)*

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Jaunais Vilnis (konkurss)

**Jaunais vilnis** () ir starptautisks popmūzikas dziesmu konkurss, kas no 2002. gada norisinājās Jūrmalā, no 2014. gada Sočos.

## Vēsture
No 1986. līdz 1993. gadam Jūrmalā noritēja starptautisks Jauno dziedātāju konkurss "Jūrmala".

2002. gadā to atjaunoja kā konkursu "Jaunais vilnis", tā dibinātāji bija Raimonds Pauls, Igors Krutojs un Alla Pugačova. Latvijā konkursu sākotnēji translēja LTV7, kopš 2005. gada — TV3, vēlāk LNT un TV5.

Latvijas dziedātāji konkursā ir uzvarēja divas reizes - pirmo reizi 2004. gadā grupa "Cosmos", otro — Intars Busulis 2005. gadā. Bieža viešņa "Jaunajā vilnī" bija Laima Vaikule.

### Latvijas pārstāvji Jaunajā vilnī
* 2002 — Jānis Stībelis (3. vieta)
* 2003 — Nicol (6.vieta)
* 2003 — Nika Plotņikova (5.vieta)
* 2004 — Cosmos (**Uzvara**)
* 2005 — Intars Busulis (**Uzvara**)
* 2006 — Žanna Blagoveščenska (7.—8. vieta)
* 2007 — Andris Ērglis (2.—3. vieta)
* 2008 — Dons (4. vieta)
* 2009 — Aisha (4. vieta)
* 2010 — PeR (11. vieta)
* 2010 — Lady's Sweet (10. vieta)
* 2011 — LieneCandy (8. vieta)
* 2012 — Framest (4. vieta)
* 2013 — Pēteris Upelnieks (16. vieta)
* 2014 — Stas Šurins (10.vieta) 
* 2015 — Valērijs Bogdanovs (14. vieta)
* 2016 — Samanta Tīna (10. vieta)
* 2017 —  — (*Latvijas dziedātāji konkursā nepiedalījās*)
* 2018 —  — (*Latvijas dziedātāji konkursā nepiedalījās*)
* 2019 — Radio trio (7. vieta)

## Uzvarētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Šveices Futbola asociācija

**Šveices Futbola Asociācija (SFV-ASF)** (vācu val. / franču val. / itāļu val.: *Schweizerischer Fussballverband / Association Suisse de Football / Associazione Svizzera di Calcio*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Šveicē. Tā organizē nacionālo futbola čempionātu, Šveices Futbola līgu, kā arī atbild par Šveices futbola izlasi. SFV-ASF galvenā mītne atrodas Bernē.

Asociācija tika dibināta 1895. gadā. 1904. gadā SFV-ASF kļuva par vienu no FIFA dibinātājām, bet 1954. gadā - par vienu no UEFA dibinātājām. Gan FIFA, gan UEFA galvenās mītnes atrodas tieši Šveicē - attiecīgi Cīrihē un Nionā.

## Ārējās saites
* Šveices Futbola Asociācija
Turcijas Futbola federācija

**Turcijas Futbola Federācija** (; **TFF**) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Turcijā. Tā organizē nacionālo futbola čempionātu, Turcijas Premjerlīgu, kā arī atbild par Turcijas futbola izlasi. TFF tika dibināta 1923. gadā, tajā pašā gadā to uzņēma FIFA, bet 1962. gadā arī UEFA.

## Ārējās saites
* Oficiālā Turcijas Futbola Federācija mājaslapa
Ukrainas futbola izlase

**Ukrainas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Ukrainu starptautiskās futbola sacensībās. Ukrainas futbola izlasi pārvalda Ukrainas Futbola asociācija. Padomju laikos PSRS izlasē bija daudz ukraiņu. Savu pirmo FIFA atzīto spēli pēc PSRS sabrukšanas izlase aizvadīja 1992. gadā pret Ungāriju. 2006. gadā Ukrainas izlase pirmoreiz piedalījās FIFA Pasaules kausa finālturnīrā, kur iekļuva ceturtdaļfinālā, piekāpjoties nākamajiem Pasaules čempioniem itāļiem. Eiropas čempionāta finālturnīrā debitēja 2012. gadā, kad kopā ar Poliju bija viena no rīkotājvalstīm. Labākais sasniegums Eiropas čempionātos ir ceturtdaļfināls 2020. gada turnīrā.

## Pasaules čempionātos
* 1930—1994 — *Nepiedalījās, atradās [[PSRS futbola izlase|PSRS]] sastāvā*
* 1998—2002 — *Nekvalificējās*
* 2006 — Ceturtdaļfināls
* 2010—2018 — *Nekvalificējās*
* 2022 — *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*

## Eiropas čempionātos
* 1960—1992 - *Nepiedalījās, atradās [[PSRS futbola izlase|PSRS]] sastāvā*
* 1996—2008 — *Nekvalificējās*
* 2012 — Grupu turnīrs (kvalificējusies kā rīkotājvalsts (kopā ar Poliju))
* 2016 — Grupu turnīrs
* 2020 — Ceturtdaļfināls
* 2024 — Grupu turnīrs

## Spēlētāju rekordi
*Statistika atjaunota .*

### Visvairāk aizvadīto spēļu

### Visvairāk gūto vārtu

## Sastāvs
Komandas sastāvs 2024. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ungārijas Futbola federācija

**Ungārijas Futbola federācija (MLSZ)** () ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Ungārijā. Tā organizē Ungārijas futbola čempionātu, kā arī atbild par Ungārijas futbola izlasi. MLSZ galvenā mītne atrodas Budapeštā. 1907. gadā federācija tika uzņemta FIFA sastāvā, savukārt 1954. gadā tā kļuva par vienu no UEFA dibinātājām.

## Ārējās saites
* Ungārijas Futbola federācija
Vācijas futbola izlase

**Vācijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Vācijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Vācijas futbola izlasi pārvalda Vācijas Futbola asociācija. Vācijas izlase ir četrkārtēja Pasaules čempione, kā arī trīsreiz ir triumfējusi Eiropas čempionātā, tādējādi Vācijas izlase ir titulētākā Eiropas futbola izlase. Pēc Otrā pasaules kara apvienotā Vācija sadalījās, izveidojoties divām valstīm VFR (Rietumvācija) un VDR (Austrumvācija). Laika posmā pēc Otrā pasaules kara līdz 1990. gadam pastāvēja VDR futbola izlase, bet, pēc abu Vāciju atkalapvienošanās, atkal pastāvēja apvienotās Vācijas izlase.

## Pasaules čempionātos

* 1930 - *Nepiedalījās*
* 1934 - *3. vieta*
* 1938 - *Astotdaļfināls*
* 1950 - *Nepiedalījās*
* 1954 - **Čempioni**
* 1958 - *4. vieta*
* 1962 - *Ceturtdaļfināls*
* 1966 - *2. vieta*
* 1970 - *3. vieta*
* 1974 - **Čempioni**
* 1978 - *2. kārta*
* 1982 - *2. vieta*
* 1986 - *2. vieta*
* 1990 - **Čempioni**
* 1994 - *Ceturtdaļfināls*
* 1998 - *Ceturtdaļfināls*
* 2002 - *2. vieta*
* 2006 - *3. vieta*
* 2010 - 3. vieta
* 2014 - **Čempioni**
* 2018 - Grupu turnīrs
* 2022 - Grupu turnīrs

*1930.-1938. un kopš 1994. kā Vācijas izlase*; *1950.-1990. kā VFR (Rietumvācijas) izlase*

## Eiropas čempionātos
* 1960 - *Nepiedalījās*
* 1964 - *Nepiedalījās*
* 1968 - *Nekvalificējās*
* 1972 - **Čempioni**
* 1976 - *2. vieta*
* 1980 - **Čempioni**
* 1984 - *Grupu turnīrs*
* 1988 - **Pusfināls**
* 1992 - *2. vieta*
* 1996 - **Čempioni**
* 2000 - *Grupu turnīrs*
* 2004 - *Grupu turnīrs*
* 2008 - *2. vieta*
* 2012 - **Pusfināls**
* 2016 - **Pusfināls**
* 2020 - Astotdaļfināls
* 2024 - *Ceturtdaļfināls*
* 2028 - 

*1960.-1988. kā VFR (Rietumvācijas) izlase*; *kopš 1992. kā Vācijas izlase*

## Spēlētāju rekordi
*Statistika atjaunota .*

### Visvairāk aizvadīto spēļu

### Visvairāk gūto vārtu

## Sastāvs
Komandas sastāvs 2024. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

## Skatīt arī
* Vācijas izlase 2012. gada Eiropas čempionātā
* Vācijas futbola izlase 2010. gada Pasaules kausa finālturnīrā
* Vācijas sieviešu futbola izlase

## Atsauces

## Ārējās saites
VDR futbola izlase

**VDR** jeb **Austrumvācijas futbola izlase** bija nacionālā futbola komanda, kas pārstāvēja Vācijas Demokrātisko Republiku starptautiskās futbola sacensībās tās pastāvēšanas laikā no 1949. līdz 1990. gadam, kad notika Vācijas atkalapvienošanās. Pirms Otrā pasaules kara pastāvēja apvienotās Vācijas izlase, taču pēc kara izveidojās 2 atsevišķas valstis un līdz ar to divas dažādas izlases - VFR izlase un VDR izlase. Savu pirmo spēli VDR izlase aizvadīja 1952. gadā pret Poliju. Savā pastāvēšanas laikā VDR izlase tikai vienreiz piedalījās Pasaules čempionātā, tas notika 1974. gadā. Pēdējo spēli VDR izlase aizvadīja 1990. gadā pret beļģiem. Pēc Vācijas atkalapvienošanās VDR futbolisti spēlēja apvienotās Vācijas izlasē.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1938 - *Skatīt [[Vācijas futbola izlase|apvienotās Vācijas izlasi]]*
* 1950 - *Nepiedalījās*
* 1954 - *Nepiedalījās*
* 1958-1970 - *Nekvalificējās*
* 1974 - *2. kārta*
* 1978-1990 - *Nekvalificējās*
* kopš 1994 - *Skatīt [[Vācijas futbola izlase|apvienotās Vācijas izlasi]]*

## Eiropas čempionātos
* 1960-1988 - *Nekvalificējās*
* kopš 1992 - *Skatīt [[Vācijas futbola izlase|apvienotās Vācijas izlasi]]*
Vācijas Futbola asociācija

**Vācijas Futbola Asociācija (DFB)** () ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Vācijā. Tā organizē nacionālo futbola čempionātu, Vācijas Bundeslīgu, kā arī atbild par Vācijas futbola izlasi. Tās galvenā mītne atrodas Frankfurtē pie Mainas. DFB ir gan viena no FIFA, gan UEFA dibinātājvalstīm.

## Ārējās saites
* Vācijas Futbola Asociācija
Ukrainas Futbola asociācija

**Ukrainas Futbola asociācija (UAF)** (ukraiņu val.: *Українська асоціація футболу*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Ukrainā. Tā organizē nacionālo futbola čempionātu, Ukrainas Premjerlīgu, kā arī atbild par Ukrainas futbola izlasi. Federācija tika dibināta 1991. gadā, bet pēc gada to uzņēma FIFA un UEFA saimē. FFU galvenā mītne atrodas Kijivā.

## Ārējās saites
* Ukrainas Futbola asociācija
Ungārijas futbola izlase

**Ungārijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Ungārijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Ungārijas futbola izlasi pārvalda Ungārijas Futbola federācija. Savus lielākos panākumus Ungārijas izlase sasniedza 20. gadsimta vidū. Šajā laikā tā bija viena no spēcīgākajām futbola izlasēm pasaulē, divas reizes iegūstot 2. vietu Pasaules čempionātos (1938. un 1954. gadā). Pēdējos gados Ungārijas izlase vairs nav starp spēcīgākajām un pēdējoreiz Pasaules kausa finālturnīrā spēlēja 1986. gadā.

## Pasaules čempionātos
* 1930 — *Nepiedalījās*
* 1934 — Ceturtdaļfināls
* 1938 — 2. vieta
* 1950 — 4. vieta
* 1954 — 2. vieta
* 1958 — Grupu turnīrs
* 1962 — Ceturtdaļfināls
* 1966 — Ceturtdaļfināls
* 1970 — *Nekvalificējās*
* 1974 — *Nekvalificējās*
* 1978 — Grupu turnīrs
* 1982 — Grupu turnīrs
* 1986 — Grupu turnīrs
* 1990—2010 — *Nekvalificējās*
* 2014 — *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 — *[[2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2022 — *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*

## Eiropas čempionātos
* 1960 — *Nekvalificējās*
* 1964 — 3. vieta
* 1968 — *Nekvalificējās*
* 1972 — 4. vieta
* 1976—2012 — *Nekvalificējās*
* 2016 — Astotdaļfināls
* 2020 — Grupu turnīrs
* 2024 — Grupu turnīrs

## Sastāvs
Komandas sastāvs 2024. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Velsas futbola izlase

**Velsas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Velsu starptautiskās futbola sacensībās. Velsas futbola izlasi pārvalda Velsas Futbola asociācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1876. gadā pret Skotiju. Velsas izlase divreiz ir piedalījusies FIFA Pasaules kausa finālturnīrā — 1958. gadā, kad Velsa iekļuva ceturtdaļfinālā, kurā ar 0:1 zaudēja nākamajiem čempioniem brazīļiem, un 2022. gadā. Pirmo reizi Eiropas čempionāta finālturnīrā piedalījās 2016. gadā, sasniedzot pusfinālu.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1938 - *Nepiedalījās*
* 1950 - *Nekvalificējās*
* 1954 - *Nekvalificējās*
* 1958 - *Ceturtdaļfināls*
* 1962-2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
*2018 - ''Nekvalificējās''
* 2022 - Grupu turnīrs
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*

## Eiropas čempionātos
* 1960 - *Nepiedalījās*
* 1964-2012 - *Nekvalificējās*
* 2016 - Pusfināls
* 2020 - Astotdaļfināls
* 2024- *Nekvalificējās*
* 2028-

## Spēlētāju rekordi
*Statistika atjaunota .*

### Visvairāk aizvadīto spēļu

### Visvairāk gūto vārtu

## Sastāvs
Uz 2023. gada septembra spēlēm — draudzības spēli pret Dienvidkoreju 7. septembrī un 2024. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēli pret Latviju 11. septembrī — tika izsaukti šādi spēlētāji. Spēles un gūtie vārti pēc  spēles pret Dienvidkoreju.

 

## Atsauces

## Ārējās saites
Velsas Futbola asociācija

**Velsas Futbola Asociācija** (, ) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Velsā. Tā organizē Velsas Futbola līgu, kā arī atbild par Velsas futbola izlasi. Asociācija tika dibināta 1876, un tā ir 3. vecākā futbola asociācija pasaulē. Tā ir gan UEFA, gan FIFA locekle.

## Ārējās saites
* Velsas Futbola Asociācija
* FIFA profile
* UEFA profile
Ziemeļīrijas futbola izlase

**Ziemeļīrijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Ziemeļīriju starptautiskās futbola sacensībās. Ziemeļīrijas futbola izlasi pārvalda Ziemeļīrijas Futbola asociācija. Līdz 1921. gadam, kad arī Īrija piederēja Lielbritānijai, pastāvēja apvienotā Īrijas futbola izlase. Tā kā Ziemeļīrijas futbols palika tās pašas asociācijas pārvaldē, to uzskata apvienotās Īrijas izlases mantinieci. Tā turpināja spēlēt kā visas Īrijas komanda līdz pat 1950. gadam. Ziemeļīrijas izlase 3 reizes ir piedalījusies FIFA Pasaules kausa finālturnīros, bet visaugstākais sasniegums ir iekļūšana 1958. gada Pasaules kausa ceturtdaļfinālā. Pirmo reizi Eiropas čempionāta finālturnīrā spēlēja 2016. gadā, kad iekļuva astotdaļfinālā.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1938 - *Nepiedalījās*
* 1950 - *Nekvalificējās*
* 1954 - *Nekvalificējās*
* 1958 - *Ceturtdaļfināls*
* 1962-1978 - *Nekvalificējās*
* 1982 - *2. kārta*
* 1986 - *Grupu turnīrs*
* 1990-2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*
*2018 - ''Nekvalificējās''
*2022 - ''Nekvalificējās''
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona|Nekvalificējās]]*

## Eiropas čempionātos
* 1960 - *Nepiedalījās*
* 1964-2012 - *Nekvalificējās*
* 2016 - *Astotdaļfināls*
*2020 - ''Nekvalificējās''
*2024 - ''Nekvalificējās''
*2028 - 
## Sastāvs
Sastāvs, kas tika izsaukts uz 2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas izslēgšanas spēli pret Slovākiju (12.11.2020) un 2020.—2021. gada UEFA Nāciju līgas spēlēm pret Austriju (15.11.2020) un Rumāniju (18.11.2020).

## Ārējās saites

* Ziemeļīrijas futbola mājaslapa
Ziemeļīrijas Futbola asociācija

**Ziemeļīrijas Futbola Asociācija (IFA)** (angļu val.: *The Irish Football Association*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Ziemeļīrijā. Tā organizē Ziemeļīrijas Futbola līgu, kā arī atbild par Ziemeļīrijas futbola izlasi. IFA tika dibināta 1880. gadā, tā ir gan UEFA, gan FIFA locekle.

## Ārējās saites
* Ziemeļīrijas Futbola Asociācija
Zviedrijas Futbola asociācija

**Zviedrijas Futbola Asociācija (SvFF)** (zviedru val.: *Svenska Fotbollförbundet*) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Zviedrijā. Asociācija organizē Zviedrijas Futbola līgu, kā arī atbild par Zviedrijas futbola izlasi. Tās galvenā mītne atrodas Solnā.

1904. gada SvFF kļuva par vienu no FIFA dibinātājām, bet 1954. gadā - par vienu no UEFA dibinātājām.

## Ārējās saites
* Zviedrijas Futbola Asociācija
Argentīnas futbola izlase

thumb|left|Argentīnas futbola izlase 1964
thumb|left|Argentīnas futbola izlase 2018
**Argentīnas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Argentīnas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Argentīnas futbola izlasi pārvalda Argentīnas Futbola asociācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1901. gadā pret Urugvajas izlasi. 1930. gadā izlase kļuva par vienu no tām 13 izlasēm, kas piedalījās pirmajā Pasaules čempionātā. Kopš tā laika Argentīnas izlase FIFA Pasaules kausa finālturnīros ir piedalījusies 18 reizes, 3 reizes arī kļūstot par čempioniem (1978., 1986. un 2022. gadā). Dienvidamerikas čempionātā jeb *[[Copa América]]* izlase ir piedalījusies 44 reizes, bet uzvarējusi 16 reizes.

## Pasaules čempionātos
* 1930 — 2. vieta
* 1934 — Astotdaļfināls
* 1938 — *Izstājās*
* 1950 — *Izstājās*
* 1954 — *Nepiedalījās*
* 1958 — Grupu turnīrs
* 1962 — Grupu turnīrs
* 1966 — Ceturtdaļfināls
* 1970 — *Nekvalificējās*
* 1974 — 2. kārta
* 1978 — **Čempioni**
* 1982 — 2. kārta
* 1986 — **Čempioni**
* 1990 — 2. vieta
* 1994 — Astotdaļfināls
* 1998 — Ceturtdaļfināls
* 2002 — Grupu turnīrs
* 2006 — Ceturtdaļfināls
* 2010 — Ceturtdaļfināls
* 2014 — 2. vieta
* 2018 — Astotdaļfināls
* 2022 — **Čempioni**
* 2026 —
## ''Copa América''

## Sastāvs
Komandas sastāvs 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

## Argentīnas–Brazīlijas futbola derbijs

## Skatīt arī
* Argentīnas futbola izlase 2010. gada Pasaules kausa finālturnīrā

## Atsauces

## Ārējās saites
Ingrīda Betankūra

**Ingrīda Betankūra Polesio** (, dzimusi  Bogotā, Kolumbijā) ir Kolumbijas politiķe.

Bijusī Kolumbijas senatore un pretkorupcijas aktīviste. 2002. gadā kandidēja prezidenta vēlēšanās.  viņu nolaupīja FARC kaujinieki, kad Betankūra devās uz pārrunām ar tiem. Betankūra tika atbrīvota 2008. gada jūlijā, pēc 6,5 gūstā pavadītiem gadiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Betankūras mājaslapa ,
Katalina Sandino Moreno

**Katalina Sandino Moreno** (; dzimusi ) ir kolumbiešu aktrise, kas atpazīstamību ieguva ar lomu filmā *[[María, llena eres de gracia]]* (2004), par kuru saņēma nomināciju Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā", kā arī kopā ar Šarlīzi Teronu saņēma Berlīnes Starptautiskā kinofestivāla Sudraba lāča balvu.

Vēl filmējusies tādās filmās un seriālos kā  "Ātrās ēdināšanas nācija" (*Fast Food Nation*, 2006), "Mīlestība holeras laikos" (*Love in the Time of Cholera*, 2007), "Če" (*Che*, 2008), "Aptumsums" (2010), *[[Roa]]* (2013), "Pats varmācīgākais gads" (2014), "Citplanētiešu iebrukums" (*Falling Skies*, 2014), *[[American Gothic (seriāls)|American Gothic]]* (2016),  *[[Custody (filma)|Custody]]* (2016), "Mīlas dēka" (*The Affair*, 2015–2019),  *[[The Quarry]]* (2020), "No" (*From*, 2022), "Klusā nakts" (*Silent Night*, 2023) un "Balerīna" (2025).

## Ārējās saites
Kamilo Torress Restrepo

**Kamilo Torress Restrepo** (, dzimis  Bogotā, miris  Kolumbijas ziemeļos) bija kolumbiešu katoļu mācītājs un marksistiskais kaujinieks. Viens no atbrīvošanās teoloģijas pamatlicējiem.

1960. gadā bija viens no Kolumbijas Nacionālās universitātes socioloģijas katedras dibinātājiem. Vēlāk pievienojās marksistiskajiem ELN kaujiniekiem un krita pirmajā kaujā ar armijas patruļu.

Vispazīstamākais citāts: *Ja Jēzus dzīvotu šodien, viņš būtu kaujinieks*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Par Kamilo Torresu
Bolīvijas futbola izlase

**Bolīvijas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Bolīvijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Bolīvijas futbola izlasi pārvalda Bolīvijas Futbola federācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1926. gadā pret Čīli. Bolīvijas izlase vienmēr ir bijusi viena no vājākajām CONMEBOL izlasēm un Pasaules čempionātu finālturnīros tā ir piedalījusies tikai 3 reizes. 1930. gadā tā kļuva par vienu no tām 13 izlasēm, kas piedalījās pirmajā Pasaules čempionātā. Vēl izlase ir spēlējusi arī 1950. gada čempionātā, un pagaidām pēdējo reizi — 1994. gada Pasaules čempionātā. *[[Copa América]]* Bolīvijas izlase ir piedalījusies 28 reizes, bet uzvarējusi pagaidām vienreiz — 1963. gadā.

## Pasaules čempionātos
* 1930 - *Astotdaļfināls*
* 1934 - *Nepiedalījās*
* 1938 - *Nepiedalījās*
* 1950 - *Grupu turnīrs*
* 1954 - *Nepiedalījās*
* 1958-1990 - *Nekvalificējās*
* 1994 - *Grupu turnīrs*
* 1998-2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONMEBOL zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - *[[2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONMEBOL zona|Nekvalificējās]]*
* 2022 - *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONMEBOL zona|Nekvalificējās]]*

## ''Copa América''

## Ārējās saites

* Bolīvijas Futbola federācija
* Bolīvijas profils FIFA vietnē
Lordi

***Lordi*** (tulkojumā: ‘lords’) ir smagā roka mūzikas grupa no Somijas, plašāk pazīstami kā 2006. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa uzvarētāji. Grupu 1996. gadā izveidoja Tomijs Putānsū (pazīstams kā *Mr. Lordi*), kas dzimis Rovaniemi. Lordi atnesa Somijai pirmo uzvaru Eirovīzijā.

Viņi pazīstami kā grupa, kas uzstājas biedējošās maskās un koncertos izmanto pirotehniku. Par savu iedvesmas grupu viņi ir ņēmuši *[[Kiss]]* armiju. Grupas sastāvā ir *[[Mr. Lordi]]* (vokāls), *[[Amen]]* (elektriskā ģitāra), *[[Ox]]* (basģitāra), *[[Awa]]* (taustiņi) un *[[Otus]]* (bungas).

## Diskogrāfija
### Albumi
* *[[Get Heavy]]* (2002)
* *[[The Monsterican Dream]]* (2004)
* *[[The Monster Show]]* (2005)
* *[[The Arockalypse]]* (2006)
* *[[The Arockalypse Special Edition]]* (2006)
* *[[Deadache]]* (2008)
* *[[Zombilation]]* (2009)
* *[[Babez For Breakfast]]* (2010)
* *[[Scarchives Vol. 1]]* (2012)
* *[[To Beast or Not To Beast]]* (2013)
* *[[Scare Force One]]* (2014)
* *[[Monstereophonic – Theaterror vs. Demonarchy]]* (2016)
* *[[Sexorcism]]* (2018)
* *[[Killection]]* (2020)
* *[[Lordiversity]]* (2021)

### EP un singli
* *Would You Love a Monsterman?* (2002)
* *Devil is a Loser* (2003) 
* *Blood Red Sandman* (2004)
* *My Heaven Is Your Hell* (2004)
* *[[Hard Rock Hallelujah]]* (2006) 
* *Who's Your Daddy?* (2006)
* *It Snows In Hell* (2006)
* *They Only Come Out at Night* (2007)
* *Beast Loose In Paradise* (2008)
* *Bite It Like A Bulldog* (2008) 
* *Famous Five* (2008)
* *Deadache* (2008)
* *This is Heavy Metal* (2010)
* *Rock Police* (2010)
* *The Riff* (2013)
* *Hug You Hardcore* (2016)
* *Your Tongue’s Got the Cat* (2018)
* *Naked in My Cellar* (2018)
* *Shake the Baby Silent* (2019)
* *I Dug a Hole in the Yard for You* (2019)
* *Like A Bee To The Honey* (2020)
* *Believe Me* (2021)

### Mūzikas video
* *Would You Love a Monsterman?* (2002) 
* *Devil is a Loser* (2003) 
* *Blood Red Sandman* (2004) 
* *[[Hard Rock Hallelujah]]* (2006) 
* *Who's Your Daddy?* (2006) 
* *Would You Love A Monsterman 2006 version* (2006) 
* *It Snows in Hell* (2006)
* *Hard Rock Hallelujah* (2007)
* *Bite It Like A Bulldog* (2008)
* *This Is Heavy Metal* (2010)
* *The Riff* (2013)
* *Scare Force One* (2014)
* *Hug You Hardcore* (2016)
* *Naked in My Cellar* (2018)
* *I Dug a Hole in the Yard for You* (2019)
* *Believe Me* (2021)

## Ārējās saites

*
Šķidrais skābeklis

thumb|Šķidrais skābeklis mērglāzē
**Šķidrais skābeklis**, arī ***LOX*** (no ) ir skābekļa šķidrā forma. Tas ir gaiši zilā krāsā un ir paramagnētisks. Blīvums — 1140 kg/m³, un tas ir vidēji kriogēnisks (sasalšanas temperatūra: −219 °C, viršanas temperatūra: −183 °C). Šķidro skābekli plaši lieto rūpniecībā un medicīnā. Šķidro skābekli iegūst no atmosfēras skābekļa ar daļēju destilēšanu.

## Izmantošana

Šķidrais skābeklis ir visbiežāk lietojamais oksidētājs kosmiskajās nesējraķetēs kopā ar šķidro ūdeņradi vai petroleju. Šķidro skābekli izmantoja pirmajās starpkontinentālajās ballistiskajās raķetēs, tomēr šādam lietojumam oksidētājs izrādījās nepraktisks, jo tā kriogēno īpašību un iztvaikošanas dēļ ar šķidro skābekli uzpildītu raķeti ir grūti ilgstoši uzglabāt.

Šķidro skābekli arī izmanto sprāgstvielu izgatavošanā.
Ingrīda Bergmane

**Ingrīda Bergmane** (; dzimusi  Stokholmā, mirusi  Londonā) bija zviedru aktrise. Trīskārtēja Amerikas Kinoakadēmijas balvas laureāte — divas reizes saņēmusi šo balvu kā labākā aktrise galvenajā lomā ("Gāzes gaisma" (1944), "Anastasija" (*Anastasia*, 1956)) un vienu reizi kā labākā aktrise otrā plāna lomā ("Slepkavība Austrumu ekspresī" (1974)).

Pirmā Bergmanes kinoloma bija 1932. gadā, pēdējā — 1982. gadā. No 1939. gada sāka spēlēt Holivudas filmās.

Klasiska ir Bergmanes loma Maikla Kertica 1943. gada filmā "Kasablanka", kurā viņa spēlē kopā ar Hamfriju Bogartu. Piedalījusies Alfreda Hičkoka, Ingmara Bergmana, Roberto Rosellīni un citu ievērojamu kinorežisoru filmās.

1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts Ingrīdu Bergmani ierindoja dižāko Amerikas ekrāna leģendu saraksta "Visu laiku izcilākā sieviešu kārtas zvaigzne" 4. vietā.

## Pazīstamākās filmas
* *[[Dr. Jekyll and Mr. Hyde (1941. gada filma)|Dr. Jekyll and Mr. Hyde]]* (1941, režisors Viktors Flemings)
* "Kasablanka" (*Casablanca*, 1942, režisors Maikls Kertics)
* "Kam zvanīs zvans" (*For Whom the Bell Tolls*, 1943, režisors Sems Vuds)
* "Gāzes gaisma" (*Gaslight*, 1944, režisors Džordžs Kjūkors)
* "Apmātais" (*Spellbound*, 1945, režisors Alfreds Hičkoks)
* "Svētās Marijas baznīcas zvani" (*The Bells of St. Mary's*, 1945, režisors Leo Makerijs)
* "Sliktā slava" (*Notorious*, 1946, režisors Alfreds Hičkoks)
* "Žanna d'Arka" (*Joan of Arc*, 1948, režisors Viktors Flemings)
* "Mežāža zīmē" (*Under Capricorn*, 1949, režisors Alfreds Hičkoks)
* "Stromboli" (*Stromboli*, 1950, režisors Roberto Rosellīni)
* "Eiropa 51" (*Europa '51*, 1952, režisors Roberto Rosellīni)
* "Ceļojums uz Itāliju" (*Viaggio in Italia*, 1954, režisors Roberto Rosellīni)
* "Bailes" (*La Paura*, 1954, režisors Roberto Rosellīni)
* "Žanna d'Arka uz sārta" (*Giovanna d'Arco al rogo*, 1954, režisors Roberto Rosellīni)
* "Anastasija" (*Anastasia*, 1956, režisors Anatols Litvaks)
* "Helēna un viņas vīrieši" (*Elena et les hommes*, 1956, režisors Žans Renuārs)
* "Neapdomīgais" (*Indiscreet*, 1958, režisors Stenlijs Donens)
* *[[Goodbye Again]]* (1961, režisors Anatols Litvaks)
* "Kaktusa zieds" (*Cactus Flower*, 1969, režisors Džīns Sakss)
* "Slepkavība Austrumu ekspresī" (*Murder on the Orient Express*, 1974, režisors Sidnijs Lūmets)
* "Rudens sonāte" (*Höstsonaten*, 1978, režisors Ingmars Bergmans)

## Atsauces

## Ārējās saites
731. vienība

**731. vienība** () bija slepena Japānas Impērijas armijas vienība, kas Japānas karā Ķīnā (1937—1945) un Otrā pasaules kara laikā veica bioloģisko ieroču pētījumus un dažāda veida eksperimentus ar cilvēkiem.

Vienība bija maskēta kā ūdens attīrīšanas vienība un bija bāzēta Japānas okupētajā Ķīnas daļā.
Vairāki austrumu un rietumu informācijas avoti lēš, ka 731. vienības eksperimentos ir gājuši bojā apmēram 3000 —  cilvēku — ķīniešu, korejiešu, mongoļu, sabiedroto civiliedzīvotāji un karagūstekņi (īpaši krievu gūstekņu).

Bez 731. vienības pastāvēja arī līdzīgas vienības, kas darbojās pārējās japāņu okupētajās teritorijās, laika posmā no 1931. līdz 1945. gadam un bija atbildīgas par daudziem pastrādātajiem kara noziegumiem okupētajās teritorijās.

Pēc kara un vienības izformēšanas liela daļa personu, kas bija darbojušās vienībā, netika tiesātas kara tribunālā, jo viņu drošību nodrošināja ASV okupācijas spēki Japānā, apmaiņā pret viņu pētījumiem bioloģisko ieroču jomā.

## Atsauces
Malme

**Malme** () ir pilsēta Zviedrijas galējos dienvidos — Skonē, Ēresunda šauruma krastā. Šauruma otrā krastā atrodas Dānijas galvaspilsēta Kopenhāgena, ar kuru Malme veido kopīgu aglomerāciju. Kopš 2000. gada abas pilsētas savieno tilts. Pilsētā ir bāzēts *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]* futbola līgas klubs Malmes FF.

Viena no rūpnieciski visattīstītākajām pilsētām Zviedrijā (piemēram, kuģu būves uzņēmums *Kockums*). Tomēr 20. gadsimta otrajā pusē piedzīvojusi saimniecības lejupslīdi — 1995. gadā Malmē procentuāli bija vislielākais bezdarbnieku skaits Zviedrijā.

## Vēsture
Pilsētu 13. gadsimtā dibināja dāņi. 15. gadsimtā tā kļuva par vienu no svarīgākajām Dānijas ostām. 1437. gadā Dānijas karalis Pomerānijas Ēriks piešķīra pilsētai ģerboni. No 1527. līdz 1529. gadam Malmē nostiprinājās luterticība.

1658. gadā, pamatojoties uz Roskildes līgumu, Skone, tātad arī Malme, tika iekļauta Zviedrijas sastāvā. 1677. gadā dāņi aplenca Malmi, cenšoties to atgūt, tomēr tas neizdevās.

19. gadsimta vidū, pateicoties dzelzceļa un kuģubūves attīstībai, Malme strauji uzplauka. 1971. gadā Malme sasniedza iedzīvotāju skaita maksimumu, pēc kura, sākoties saimniecības lejupslīdei un iedzīvotājiem pārceļoties uz piepilsētas pašvaldībām, tas sāka samazināties. Pilsētas saimniecības stāvoklis sāka uzlaboties tikai 20. gadsimta beigās.
## Kultūra
### Muzeji
Malmē atrodas vairāki muzeji:
* Pretīgās pārtikas muzejs
## Cilvēki
Malmē vai tās apkārtnē dzimuši:

* Anita Ēkberga (*Anita Ekberg*; 1931—2015), aktrise;
* Zlatans Ibrahimovičs (*Zlatan Ibrahimović*; 1981), futbolists;
* Pērs Albins Hānsons (*Per Albin Hansson*; 1885—1946), politiķis;
* Lukass Modisons (*Lukas Moodysson*; 1969), kinorežisors;
* Mikaels Pernforss (*Mikael Pernfors*; 1963), tenisists;
* Baltzars fon Plātens (*Baltzar von Platen*; 1898—1984), izgudrotājs;
* Kristians Vilhelmsons (*Christian Wilhelmsson*; 1979), futbolists.

## Sadraudzības pilsētas
Malmes sadraudzības pilsētas ir::

*  Portadelaida Enfīlda, Austrālija
*  Štrālzunde, Vācija
*  Ščecina, Polija
*  Tallina, Igaunija
*  Tanšaņa, Ķīna
*  Vāsa, Somija
*  Varna, Bulgārija

## Atsauces

## Ārējās saites
Pērs Albins Hānsons

**Pērs Albins Hānsons** (*Per Albin Hansson*, dzimis 1885. gada 28. oktobrī Malmes pievārtē, miris 1946. gada 6. oktobrī Stokholmā) bija zviedru politiķis, Zviedrijas premjerministrs (1932—1936, 1936—1946), Zviedrijas Sociāldemokrātiskās partijas (*Sveriges socialdemokratiska arbetareparti*) līderis (1925—1946).

Viens no zviedru labklājības valsts (*Folkhemmet*) arhitektiem. Nosargāja Zviedrijas neitralitāti 2. pasaules karā, tomēr bija spiests atļaut vācu karaspēka tranzītu caur Zviedriju. 

Hansona vadītā valdība 1946. gadā pieņēma lēmumu – par spīti ievērojamas Zviedrijas sabiedrības daļas un Zviedrijas karaļnama protestiem – izdot Zviedrijā internētos baltiešu karavīrus. 1994. gadā Zviedrijas karalis Kārlis XVI Gustavs oficiāli atvainojās dzīvi palikušajiem baltiešiem.

Miris ar sirdstrieku, izkāpjot no tramvaja ceļā uz mājām no darba.
## Ārējās saites
Lukass Modisons

thumb|Lukass Modisons 2011. gadā
**Lukass Modisons** (*Lukas Moodysson*, dzimis 1969. gada 17. janvārī Lundā, Zviedrijā) ir zviedru kinorežisors.

Lukasa Modisona pazīstamākās filmas:

* 1998.g - Fucking Åmål - par divu pusaudžu meiteņu mīlestību kādā mazpilsētā.
* 2002.g - Lilja 4-ever - par cilvēku tirdzniecību. Daļēji uzņemta Igaunijā, galvenās varones prototips - kāda lietuviešu meitene.

## Ārējās saites
*
Atzīmju mākonis

[thumb|230px|Ar [Tīmeklis 2.0|Tīmekli 2.0 (*Web 2.0*) saistīto atzīmju mākonis]]
**Atzīmju mākonis** () ir vizuāls tīmekļa vietnē lietoto atzīmju attēlojums. Visbiežāk tas ietver sarakstu ar lietotajām atzīmēm, kas sakārtotas alfabētiskā secībā, taču biežāk lietotās atzīmes tiek izceltas, parasti izmantojot lielāku fontu. Tas ļauj ērti atrast vajadzīgo atzīmi gan pēc alfabēta, gan popularitātes. Uzklikšķinot uz kādas no atzīmēm, lietotājs parasti nonāk lapā ar rakstiem, attēliem vai cita veida saturu, kam piesaistīta šī atzīme.

Pirmā populārākā tīmekļa vietne pasaulē, kur tika izmantots atzīmju mākonis, bija fotogrāfiju apmaiņas vietne *[[Flickr]]*. Latvijā atzīmju mākonis pirmoreiz parādījās fotogrāfiju apmaiņas vietnē Poga.lv. Atzīmju mākoņus izmanto arī populārais sociālais tīkls Draugiem.lv.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Folksonomija
Atzīme

[thumb|230px|Ar [Tīmeklis 2.0|Tīmekli 2.0 (*Web 2.0*) saistīto atzīmju mākonis]]
**Atzīme**, **birka** jeb **tags** (no ) ir viena vai vairākas rakstzīmes, kas piekārtotas datu kopai, lai to identificētu un sniegtu informāciju par kopu.

## Atsauces

## Skatīt arī
* rel-tag
Heimdals

[thumb|250px|18. gadsimta islandiešu [rokraksts|rokraksta ilustrācija, kurā attēlots Heimdals pūšam Gjallahornu]]
**Heimdals** ( — 'pasaules apgaismotājs') ir āsu dievs senskandināvu mitoloģijā. Heimdals ir āsu sargs; viņš mitinās Himinbjorgā (*Himinbjörg* — 'debesu kalns') netālu no Bivresta, tilta, kas savieno Midgardu un Asgardu. Heimdals spēj redzēt 100 jūdžu tālumā gan dienu, gan nakti un dzirdēt zāli un aitu vilnu augam, turklāt viņam nepieciešams mazāk miega kā putnam.

Tuvojoties Ragnarokam, Heimdals pūtīs ragu Gjallahornu un pamodinās dievus kaujai (Gjallahorna skaņa dzirdama visā pasaulē). Ragnarokā viņš cīnīsies ar Loki, un abi viens otru nogalinās.

Heimdals ir deviņu māšu dēls (iespējams, viņa mātes ir deviņas Ēgira meitas — viļņi, taču citur minēts, ka viņa mātes bijušas milzes). Snorri Sturlusons Heimdalu nosauc par Odina dēlu (iespējams, Odina padēlu). Heimdalam pieder zirgs Gulltops. Saskaņā ar Snorri Sturlusona Jaunāko Edu kenings zobenam ir "Heimdala galva" (kenings galvai savukārt ir "Heimdala zobens").

Ulfa Ugasona skaldiskajā poēmā *Húsdrápa*, no kuras saglabājušies tikai fragmenti, minēts, ka Heimdals palīdzējis Freijai atrast viņas kaklarotas Brisingamenas zagli Loki un, pārvērties par roni, cīnījies ar Loki pie Singasteina akmens. Heimdals uzvarējis un atdevis kaklarotu Freijai.

Skaldiskajās poēmās *Völuspá* un *Húsdrápa* (pēdējā Heimdals parādās ar vārdu "Rigs") Heimdals nosaukts par visas cilvēces tēvu.

Haimdalu saista ar romiešu Jānusu, indiešu Djausu vai Agni. Heimdals saistīts ar mirdzumu (skat. vārda skaidrojumu), arī viņa zobi ir no zelta, tomēr mūsdienās neuzskata, ka viņš varētu būt bijis saullēkta vai dienas, vai mēness dievs.
Hēnirs

thumb|150px|Hēnirs 17. gadsimta islandiešu manuskripta ilustrācijā
**Hēnirs** () skandināvu mitoloģijā ir āsu dievs, Odina pavadonis. Kopā ar Odinu un Loduru Hēnirs atdzīvina pirmos cilvēkus (skat. Asks un Embla; Hēnirs dod cilvēkiem saprātu), kā arī cīnās ar milzi Tjaci. Kopā ar Mīmiru Hēnirs dodas pie vāniem kā gūsteknis, lai noslēgtu pamieru starp āsiem un vāniem. Vāni padara Hēniru par savu valdnieku; Hēnirs vienmēr paklausa viedajam Mīmiram, līdz vāni to atklāj un nocērt Mīmiram galvu. Hēnira keningi ir "Odina dzīrubiedrs", "ceļabiedrs".

Saskaņā ar "Gaišreģes dziesmu" Hēnirs pārdzīvo Ragnaroku un turpina dzīvot jaunajā pasaulē.
Anita Ēkberga

**Kerstīne Anita Marianna Ēkberga** (, dzimusi  Malmē, mirusi  Roka di Papā) bija zviedru kinoaktrise. Filmējusies amerikāņu un Eiropas filmās.

1951. gada "Miss Zviedrija". Pirmā kinoloma 1953. gadā. 1956. gadā par lomu filmā *[[Blood Alley]]* (1955) ieguva Zelta globusa balvu kā visdaudzsološākā jaunpienācēja. Kļuva pazīstama ar lomu Federiko Fellīni 1960. gada filmā "Saldā dzīve", kurā viņa spēlēja kopā ar Marčello Mastrojanni.

## Ārējās saites
Hermods

thumb|250px|Hermods Sleipnira mugurā dodas uz Hēlu, kur sastop Baldru un Hēlu
**Hermods** ( — 'drosmīgais') skandināvu mitoloģijā ir dieva Baldra brālis. Saskaņā ar Snorri Sturlusona Baldra mīta izklāstu Hermods Sleipnira mugurā devās uz Hēlu, lai pārliecinātu dievieti Hēlu Baldru atbrīvot. Par dievu Hermods tiek uzskatīts tikai Sturlusona versijā. Vecākajā Edā pieminēts varonis Hermods. Vēl citur gan Hermods, gan Brāgi sveic kritušos varoņus, kas ierodas Valhallā (arī šeit abi vēl netiek uzskatīti par dieviem).

## Mīts par došanos uz Hēlu

Pēc Baldra nāves Hermods pēc Frigas lūguma dodas uz pazemes valstību Hēlu, lai piedāvātu Hēlai izpirkuma maksu par Baldru. Viņš Speipnira mugurā jāj deviņas naktis, līdz ierodas pie upes Gjellas un šķērso tās tiltu, kuru sargā milze Modgūda. Modgūda pavēsta, ka tilts zem Hermoda soļiem skanējis skaļāk nekā dienu iepriekš, kad to šķēršojuši pieci pulki mirušo, tātad Hermods nevar būt miris. Viņa tam jautā, ko viņš vēlas,un Hermods pastāsta, ka meklē Baldru. Modgūda apstiprina, ka Baldrs ir Hēlā, un Hermods dodas tālāk. Viņš piejāj pie Hēlas vārtiem un Sleipnira mugurā pārlec tiem pāri. Hēlā viņš redz Baldru sēžam goda vietā. Hēla piekrīt Baldru atbrīvot, ja visi dzīvie un mirušie apraudās viņa nāvi. Baldrs ar Hermoda palīdzību Odinam sūta savu gredzenu Draupniru piemiņai.

Pēc Hermoda atgriešanās āsi sūta ziņnešus pa visu pasauli, lai visi apraudātu Baldra nāvi. To apraud visi, izņemot milzi Toku, kas patiesībā ir pārvērties Loki, tāpēc Baldrs netiek atbrīvots.

## Ārējās saites
Zviedru valoda

**Zviedru valoda** (*svenska*) ir indoeiropiešu valodu saimes ziemeļģermāņu valoda, ko prot aptuveni 10 miljoni cilvēku. Tā ir oficiālā valoda Zviedrijā, kā arī Somijas otrā valsts valoda. Somijā šajā valodā galvenokārt runā cilvēki, kuri apdzīvo piekrastes zonu un Olandi. 2011. gadā aptuveni 5,39 % Somijas iedzīvotāju runāja zviedru valodā. Zviedru valoda ir arī viena no Eiropas Savienības un Ziemeļu padomes oficiālajām valodām.

Zviedru valoda visvairāk ir radniecīga dāņu valodai, kā arī mazākā mērā norvēģu valodai. Zviedru valoda ir senās skandināvu valodas pēcnācēja. Senajā skandināvu valodā runāja ģermāņi, kuri dzīvoja Skandināvijas teritorijā vikingu ēras laikā.

## Vēsture
Standarta zviedru valoda attīstījās 19. gadsimtā no dialektiem, kuros runāja centrālajā Zviedrijā, un tika atzīta par valsts oficiālo valodu 20. gadsimta sākumā. Lai gan šīs valodas rakstība ir vispārpieņemta un standartizēta, joprojām eksistē dažādi tās dialekti. Šie dialekti parasti ir ierobežoti nelielos ciematos un tajos runā neliels skaits cilvēku, kuriem ir raksturīga neliela sociālā mobilitāte. Zviedru valodas senā rakstība bija rūnu raksti. Kopš 13. gadsimta rakstības pamatā latīņu alfabēts.

## Dialekti
Saskaņā ar tradicionālo iedalījumu, zviedru valodā izšķir sešus dialektus:
* ziemeļzviedru dialektu;
* Somijas zviedru dialektu;
* Svēlandes (*Svealand*) zviedru dialektu;
* Gotlandes zviedru dialektu;
* Gotalandes (*Götaland*) zviedru dialektu;
* dienvidzviedru dialektu.

Vēl mēdz iedalīt arī tikai trīs daļās — standarta zviedru valodā, Somijas zviedru valodā un Olandes zviedru valodā.

## Alfabēts
Zviedru alfabētā ir 29 burti — 26 klasiskie latīņu alfabēta burti (A, B, C, D, E, F, G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, U, V, W, X, Y, Z) un 3 papildu burti (Å, Ä, Ö). Tiek lietoti arī citi burti, kas nav alfabētā, piemēram, dažos aizguvumos, galvenokārt no vācu valodas, ir sastopams tāds burts kā Ü. Reizēm tiek lietoti arī burti À un É.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas Republikas Ministru kabinets

thumb|Ministru kabineta logotips

**Latvijas Republikas Ministru kabinets** ir Latvijas valsts valdība jeb valsts augstākā izpildvara. Tā sastāvu un darbību nosaka Latvijas Republikas Satversme un Ministru kabineta iekārtas likums. Ministru kabinetu sastāda persona, kurai to uztic darīt Valsts prezidents.

Kā pilntiesīgu kabineta locekli Ministru prezidents var kabinetā aicināt vienu Ministru prezidenta biedru un vienu vai vairākus ministrus īpašiem uzdevumiem. Ministru prezidenta biedra un īpašu uzdevumu ministru kompetenci nosaka Ministru
kabinets. Ministru prezidents var iecelt amatā valsts ministru. Ministru prezidents papildus saviem tiešajiem pienākumiem var uzņemties arī vienas ministrijas pastāvīgu vadību.

Ministru kabinets savus pienākumus sāk pildīt pēc tam, kad to ir atbalstījusi Saeima uzticības balsojumā. Atsevišķiem ministriem un valsts ministriem, kurus Ministru prezidents amatos ieceļ vēlāk, nepieciešams īpašs Saeimas lēmums par uzticību.

Ja Saeima izsaka neuzticību Ministru prezidentam, tad ir jāatkāpjas visam Ministru kabinetam. Ja neuzticība izteikta atsevišķam ministram, tad šim ministram jāatkāpjas un viņa vietā Ministru prezidentam jāaicina cita persona. Neuzticību visam Ministru kabinetam kopumā Saeima izsaka, pieņemot attiecīgu lēmumu vai noraidot Ministru kabineta sagatavoto un Saeimā iesniegto gadskārtējo valsts budžeta projektu.

Par Ministru kabineta atkāpšanos Ministru prezidents paziņo Valsts prezidentam un Saeimas priekšsēdētājam, kam tuvākajā sēdē par to jāinformē Saeima.

Ministru prezidents vai atsevišķi ministri un valsts ministri, kuri atkāpušies bez Saeimas neuzticības izteikšanas vai kuriem ir izteikta neuzticība, turpina pildīt amata pienākumus, izņemot gadījumus, kad Saeima lēmusi citādi un iecēlusi personas, kurām uzdota šo amatu pagaidu pildīšana, līdz tos uzņemas šī amata pēcnācēji.

Ja Ministru prezidents prasa, lai ministrs vai valsts ministrs atkāpjas, valsts ministram ir jāatkāpjas no amata arī tad, ja Saeima viņam nav izteikusi neuzticību. Ja no amata atkāpjas viens vai vairāki ministri, Ministru prezidents uz laiku var pats uzņemties viņu pienākumus vai uzdot tos pildīt citiem ministriem. Ministru prezidents atkāpušos ministru vietā uzaicina citas personas. Uzaicinātās personas sāk pildīt ministra amatu tikai tad, kad ir saņemta Saeimas uzticība.

## Sastāvs
Ministru kabinets sastāv no Ministru prezidenta un šādiem viņa aicinātiem ministriem:
* aizsardzības ministra,
* ārlietu ministra,
* ekonomikas ministra,
* finanšu ministra,
* iekšlietu ministra,
* izglītības un zinātnes ministra,
* klimata un enerģētikas ministra,
* kultūras ministra,
* labklājības ministra,
* satiksmes ministra,
* tieslietu ministra,
* veselības ministra,
* viedās administrācijas un reģionālās attīstības ministra,
* zemkopības ministra.

### Pašreizējais Ministru kabineta sastāvs

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Republikas Ministru kabineta oficiālā mājas lapa