open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dienvidaustrumu divīzija (NBA)

**Dienvidaustrumu divīzija** () ir viena no Nacionālās basketbola asociācijas Austrumu konferences divīzijām. Pašreizējais divīzijas sastāvs ir kopš 2004.—2005. gada NBA sezonas, kad tā arī tika izveidota līgas paplašināšanās rezultātā. Pašreizējie divīzijas čempioni ir Maiami "Heat".

Kopš 2021.–2022. gada sezonas Dienvidaustrumu divīzijas čempions saņem **Ērla Loida trofeju**, kas nosaukta slavas zāles dalībnieka Ērla Loida vārdā.
## Pašreizējais divīzijas sastāvs
* Atlantas "Hawks"
* Maiami "Heat"
* Orlando "Magic"
* Šarlotas "Hornets"
* Vašingtonas "Wizards"
## Ērla Loida balva
Sākot ar 2021.–2022. gada sezonu, Dienvidaustrumu divīzijas čempions saņem Ērla Loida trofeju. Tāpat kā citas divīzijas čempionāta trofejas, tā ir nosaukta viena no afroamerikāņu pionieriem no NBA vēstures. Ērls Loids kļuva par pirmo afroamerikāni, kurš piedalījies NBA spēlē, debitējot Vašingtonas "Capitols" komandā 1950. gada 31. oktobrī. Loida trofeja sastāv no 200 milimetru kristāla bumbas.
## Divīzijas čempioni
 

### Divīzijas čempiontituli

## NBA čempiontituli
* 2006: Maiami "Heat"
* 2012: Maiami "Heat"
* 2013: Maiami "Heat"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa
Dienvidrietumu divīzija (NBA)

**Dienvidrietumu divīzija** () ir viena no Nacionālās basketbola asociācijas Rietumu konferences divīzijām. Pašreizējais divīzijas sastāvs ir kopš 2004.—2005. gada NBA sezonas. Pašreizējie divīzijas čempioni ir Memfisas "Grizzlies".

Kopš 2021.–2022. gada sezonas Dienvidrietumu divīzijas čempions saņem **Vilisa Rīda trofeju**, kas nosaukta slavas zālē dalībnieka Vilisa Rīda vārdā.

## Pašreizējais divīzijas sastāvs
* Dalasas "Mavericks"
* Hjūstonas "Rockets"
* Memfisas "Grizzlies"
* Ņūorleānas "Pelicans"
* Sanantonio "Spurs"

## Vilisa Rīda balva
Sākot ar 2021.–2022. gada sezonu, Dienvidrietumu divīzijas čempions saņem Vilisa Rīda trofeju. Tāpat kā citas divīzijas čempionāta trofejas, tas ir nosaukts viena no afroamerikāņu pionieriem no NBA vēstures. Savas spēlētāja karjeras laikā no 1964. līdz 1974. gadam Viliss Rīds kļuva par pirmo HBCU absolventu, kurš ieguvis gan NBA MVP balvu, gan fināla MVP balvu. Rīda balva sastāv no 200 milimetru kristāla bumbas.

## Divīzijas čempioni

### NBA čempioni
* 2005: Sanantonio "Spurs"
* 2007: Sanantonio "Spurs"
* 2011: Dalasas "Mavericks"
* 2014: Sanantonio "Spurs"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa
Ziemeļrietumu divīzija (NBA)

**Ziemeļrietumu divīzija** () ir viena no Nacionālās basketbola asociācijas Rietumu konferences divīzijām. Pašreizējais divīzijas sastāvs ir kopš 2008.—2009. gada NBA sezonas. Pašreizējie divīzijas čempioni ir Jūtas "Jazz".

Kopš 2021.–2022. gada sezonas Ziemeļrietumu divīzijas čempions saņem **Sema Džounsa trofeju**, kas nosaukta slavas zāles dalībnieka Sema Džounsa vārdā.

## Pašreizējais divīzijas sastāvs
* Denveras "Nuggets"
* Jūtas "Jazz"
* Portlendas "Trail Blazers"
* Oklahomasitijas "Thunder"
* Minesotas "Timberwolves"

### Iepriekšējais divīzijas sastāvs
;2004–2008
* Denveras "Nuggets"
* Minesotas "Timberwolves"
* Portlendas "Trail Blazers"
* Sietlas "SuperSonics"
* Jūtas "Jazz"
## Sema Džounsa balva
Sākot ar 2021.–2022. gada sezonu, Ziemeļrietumu divīzijas čempions saņem **Sema Džounsa trofeju**. Tāpat kā citas divīzijas čempionāta trofejas, tā ir nosaukta viena no afroamerikāņu pionieriem no NBA vēstures. Savas spēlētāja karjeras laikā no 1957. līdz 1969. gadam Sems Džounss bija Bostonas "Celtics" komandas *dinastijas* neatņemama sastāvdaļa, kas šajā laika posmā ieguva 10 NBA čempionu titulus.

## Divīzijas čempioni
 

### Divīzijas čempiontituli
* 6: Sietlas "SuperSonics"/ Oklahomasitijas "Thunder"/Denveras "Nuggets"
* 5: Jūtas "Jazz"
* 2: Portlendas "Trail Blazers"
* 0: Minesotas "Timberwolves"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa
Reičela Makadamsa

**Reičela Anna Makadamsa** (; dzimusi  Landonā, Ontārio, Kanādā) ir kanādiešu aktrise.

Pēc Jorkas Universitātes absolvēšanas 2001. gadā viņa sāka filmēties. Karjeras sākumā Makadamsa filmējās vairākos seriālos.

Plašākai publikai kļuva pazīstama pēc uzņemšanās filmā "Nekrietneles" (2004). Pēc tam viņa filmējās filmās "Atmiņu klade" (2004), "Nelūgtie viesi" (2005), "Laipni lūgta ģimenītē" (2005), "Nakts reiss" (2005), "Varas spēles" (2009), "Laika ceļotāja sieva" (2009), "Šerloks Holmss" (2009), "Spožais rīts" (*Morning Glory*, 2010), "Šerloks Holmss: Ēnu spēle" (2011), "Pusnakts Parīzē" (2011), "Zvērests" (2012), "Ir laiks" (2013), "Uzmanības centrā" (2015), "Doktors Streindžs" (2016), *[[Disobedience]]* (2017), "Spēļu nakts" (2018), *[[Eurovision Song Contest: The Story of Fire Saga]]* (2019).

Par lomu filmā "Nekrietneles" viņa ieguva divas *MTV Movie* balvas. Par otrā plāna lomu filmā "Uzmanības centrā" Makadamsa nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites

* Yahoo! Movies profils
Cukurniedres

**Cukurniedres** (*Saccharum*) ir graudzāļu dzimtas augi, kurus kultivē, lai iegūtu to sulu, no kuras savukārt iegūst cukuru. Lielākā daļa no mūsdienās komerciāli audzētajām cukurniedrēm ir *[[Saccharum officiranum]]*, kuru izcelsme tiek saistīta ar savvaļas cukurniedri *[[Saccharum robustum]]*.

Cukurniedru audzēšanas areāls ir no 37° Z (Spānijas dienvidi) līdz 30° D (Dienvidāfrika), bet lielākā daļa tiek audzētas subtropiskajos un tropiskajos apgabalos. Visvairāk cukurniedru tiek izaudzēts Brazīlijā, Indijā, Ķīnā, Taizemē un Pakistānā.

## Skatīt arī

* Cukurs
* Stēvija

## Atsauces
Svētā Pētera bazilika

**Svētā Pētera bazilika** () jeb **Vatikāna bazilika** () ir bazilika, kas atrodas Vatikānā un ir Romas pāvesta mājvieta. Tā ir uzcelta vietā, kur Romas impērijas laikā imperators Nerons esot sodījis ar nāvi daudzus kristiešus. Tur esot ar nāvi sodīts Svētais Pēteris, kura vārdā nosaukta bazilika. Vēlāk katedrāli šajā vietā lika uzcelt pirmais Romas imperators Konstantīns I, kas bija kristietis.

Pašreizējais bazilikas izskats ir no 16. gadsimta. 1506. gadā to sāka pārbūvēt pāvests Jūlijs II, bet pāvests Pāvils V pabeidza 1615. gadā. Tā celta renesanses stilā, tās celtniecībā piedalījās tā laika slavenākie arhitekti, kā Donato Bramante, Rafaēls, Mikelandželo un Džovanni Lorenco Bernīni. Svētā Pētera katedrāle joprojām platības ziņā ir lielākā baznīca pasaulē, lai gan Ginesa rekordu grāmatā kā lielākā baznīca ir iekļauta Miera Dievmātes bazilika Kotdivuāras galvaspilsētā Jamusukro (šajā rekordā ir iekļauta arī pieguļošo ēku platība). Pirms Svētās Pētera bazilikas celtniecības šajā vietā arī atradās bazilika, kas mūsdienās ir pazīstama kā Vecā Svētā Pētera bazilika.

Svētā Pētera bazilika ir nozīmīgs svētceļotāju galamērķis. Vairākas reizes liturģiskajā gadā bazilikā vai blakus esošajā Svētā Pētera laukumā pulcējas cilvēki, lai uzklausītu Romas pāvesta runu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Skaldne

[thumb|[Kubs — trīs kuba skaldnes ar kopīgu virsotni]]

**Skaldne** ir tāda daudzskaldņa virsmas daļa, ko norobežo šī daudzskaldņa šķautnes un virsotnes. Tādējādi skaldne pēc formas ir daudzstūris.

Iespējams, latviešu valodā vārds *skaldne* ir radies no vārda *skaldīt*.

## Piemēri

Regulāram daudzskaldnim kubam ir 6 kvadrātveida skaldnes, tetraedram - 4 trīsstūrveida skaldnes utt.

## Skatīt arī

* Šķautne
* Virsotne
* Daudzskaldnis
* Daudzstūris
Valērijs Agešins

**Valērijs Agešins** (dzimis  Liepājā) ir Latvijas politiķis, pārstāv partiju "Saskaņa". Bijis sešu Saeimas sasaukumu deputāts, kā arī bijis ievēlēts Liepājas domē.

## Biogrāfija
Dzimis 1972. gadā Liepājā. Mācījās Liepājas A. Puškina 2. vidusskolā, studēja Kaļiņingradas Valsts universitātē, ko absolvēja 1994. gadā, iegūstot vēstures skolotāja specialitāti. 1998. gadā Latvijas Universitātē ieguva pedagoģijas maģistra grādu. 2002. gadā ieguva arī jurista izglītību, absolvējot Baltijas Krievu institūtu.

No 1994. līdz 2002. gadam strādāja par vēstures skolotāju Liepājas 2. vidusskolā, paralēli no 1995. līdz 1999. gadam bijis pasniedzējs Sociālo tehnoloģiju augstskolā. Kopš 1999. gada pasniedzējs Baltijas Krievu institūta (vēlāk Baltijas Starptautiskās akadēmijas) Liepājas un Ventspils filiālēs.

## Politiskā darbība
Politikā iesaistījies 2001. gadā, kad no PCTVL saraksta ievēlēts Liepājas pilsētas domē. Jau gadu vēlāk ievēlēts 8. Saeimā, kur bija viens no jaunākajiem deputātiem. 2003. gadā pievienojās Tautas Saskaņas partijas Saeimas frakcijai pēc tam, kad partija izstājās no apvienības PCTVL.

Piedalījies divās Eiropas Parlamenta vēlēšanās (2004. un 2009. gadā, bet nav guvis vēlētāju atbalstu), toties no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta ticis ievēlēts 9. Saeimā, 10. Saeimā un 11. Saeimā. Parlamentā darbojies Juridiskajā komisijā un Eiropas lietu komisijā. 2014. gadā ievēlēts 12. Saeimā no partijas "Saskaņa" saraksta.

2017. gadā ievēlēts Liepājas domē, bet jau 2018. gada Saeimas vēlēšanās ievēlēts 13. Saeimā. Kandidēja arī 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā, taču "Saskaņas" saraksts nepārvarēja 5% barjeru. 2025. gada pašvaldību vēlēšanās V. Agešins kandidēja uz vietu Liepājas domē kā sava saraksta pirmais numurs, taču partijas "Saskaņa" saraksts pašvaldībā neiekļuva.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Valērijs Agešins Biogrāfija "Saskaņas Centra" mājaslapā
1546. gads

**1546. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* 10. jūlijs — sākās Šmalkaldes karš starp Svētās Romas impērijas un Šmalkaldes savienības spēkiem. Tas bija pirmais ticības karš starp protestantiem un katoļiem.

## Dzimuši
* 4. jūlijs — Murads III, Osmaņu impērijas divpadsmitais sultāns (miris 1595.)
* 14. decembris — Tiho Brahe, dāņu astronoms, astrologs, alķīmiķis. (miris 1601.)

## Miruši
* 18. februāris — Mārtiņš Luters (*Martin Luther*), luterānisma pamatlicējs (dzimis 1483.)
Vairošanās

thumbnail|235px|Varde, kurai apkārt ir tūkstošiem kurkuļu, tās pēcnācēju 
**Vairošanās** jeb **reprodukcija** ir bioloģisks process, kurā organismi rada sev līdzīgus pēcnācējus. Izšķir divus vairošanās veidus: bezdzimumvairošanās (galvenokārt zemākām dzīvības formām) un dzimumvairošanās. Savukārt bezdzimumvairošanās galvenie veidi ir dalīšanās, pumpurošanās, sporoģenēze un veģetatīvā vairošanās. Augu vairošanos ar sēklu palīdzību dēvē par ģeneratīvo vairošanos, kas ir dzimumvairošanās veids.

Vispārējā nozīmē vairošanās ir viens no bioloģijas pamatjēdzieniem. Vairošanās ir sugu pastāvēšanas un evolūcijas pamatā.
Baltijas vairogs

thumbnail|235px|Baltijas vairoga ģeoloģiskās provinces.
**Baltijas** jeb **Fenoskandijas vairogs** ir senā Baltikas kontinenta (Austrumeiropas kratona) ziemeļrietumu segments, kas atrodas Norvēģijā, Zviedrijā, Somijā, Krievijas ziemeļrietumos un zem Baltijas jūras ziemeļu daļas. Tas satur senākos iežus Eiropā, galvenokārt arhaja un proterozoja gneisus un kristāliskos slānekļus. Litosfēras biezums ir 200—300 km. Pleistocēnā vairākkārtēji kontinentāli ledāji klāja vairogu, kā rezultātā tas iegrima, kā arī zaudēja nogulumiežu kārtu, atsedzot kristāliskos iežus. Mūsdienās turpinās Baltijas vairoga celšanās pēc ledāja izkušanas pleistocēna beigās.

Ģeoloģiski Baltijas vairogu iedala piecās ģeoloģiskajās provincēs: Svekofennijas un Svekonorvēģijas provinces Fenoskandijā, Karēlijas, Baltās jūras un Kolas provinces Krievijā. Pēdējās trīs iedala vairākos blokos un tās satur senākos iežus (2,5—3,4 Ga). Jaunākie ieži atrodas Svekonorvēģijas provincē, un ir 900—1700 Ma veci.

## Ārējās saites
Zilais krūmu sīlis

**Zilais krūmu sīlis** (*Aphelocoma unicolor*) ir zvirbuļveidīgo (*Passeriformes*) kārtas vārnu dzimtas (*Corvidae*) putns, kas pieder krūmu sīļu ģintij (*Aphelocoma*). Izdala 5 pasugas.

Zilais krūmu sīlis ir parasts Centrālamerikas miglas mežu ligzdotājs. Tas ir sastopams Meksikas dienviddaļā, Hondurasas centrālajā daļā, Gvatemalā un Salvadorā 1370—3050 metrus virs jūras līmeņa. Tas dzīves vietai izvēlas miglas mežus, priežu un ozolu mežus un krūmājus.

## Izskats un īpašības
Zilais krūmu sīlis ir vidēji liels putns. Ķermeņa garums 27—32 cm, svars tēviņam 119—153 g, mātītei 113—136 g. No citiem krūmu sīļiem tas atšķiras ar vienkrāsainu, tumši zilu apspalvojumu. Ap acīm tam ir melnu spalvu gredzens. Zods pelēks, un spalvas zem astes un spārniem brūnganmelnas. Melnais knābis masīvs ar līku galu. Kājas melnas, bet acis brūnas. Abi dzimumi izskatās vienādi, lai gan mātītes ir nedaudz mazākas. Jaunie putni nav tik koši, tie ir zilpelēki.

## Uzvedība
Zilais krūmu sīlis ir nometnieks un parasti pārvietojas nelielos baros, kas sastāv no 5—8 putniem. Tie barojas koku zaros, meklējot ogas, ugļus, kukaiņus, ķirzakas, citu putnu olas un putnēnus. Zilais krūmu sīlis barojas arī ar graudiem lauksaimniecības tīrumos. 

Riests sākas janvāra beigās. Dominējošam pārim mazuļus audzināt palīdz iepriekšējā gada bērni. Ligzda tiek vīta no zariem bļodas formā. Tā parasti tiek novietota 5—14 metru augstumā no zemes. Dējumā ir 3—4 olas. Inkubācijas periods ilgst 22 dienas.

## Sistemātika
Zilajam krūmu sīlim ir 5 pasugas:
**Aphelocoma unicolor unicolor* — nominālpasuga, sastopams Meksikas dienvidaustrumos un Gvatemalā;
**Aphelocoma unicolor concolor* — sastopams Meksikas dienvidaustrumos;
**Aphelocoma unicolor griscomi* — sastopams Salvadorā un Hondurasā;
**Aphelocoma unicolor guerrerensis* — sastopams Meksikas dienvidrietumos;
**Aphelocoma unicolor oaxacae* — sastopams Meksikas dienvidos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Unicoloured Jay (Aphelocoma unicolor) 
* Neotropical birds: Aphelocoma unicolor
* Jays: Unicolored Jay
Belgica

**Belgica** var būt:

* Belgika (*Gallia Belgica*) — Senās Romas province;
* Belžikas kalni (*Montagnes Belgica*) — kalnu grēda Antarktīdā.
Asuka

**Asuka** (, *Asuka Kichi*) ir slēgta Japānas polārstacija Karalienes Modas Zemē Antarktīdā. Izveidota 1985. gada 26. martā uz ledus plato 130 km no okeāna piekrastes (Princeses Ranhillas krasta) un ap 40 km uz ziemeļiem no Sērrondanes kalniem. Ierīkota 1984. gadā, kā atbalsta bāze lauka pētījumu programmai Sērrondanes kalnos (ģeoloģija, ģeomorfoloģija, meteorītu meklēšana, glacioloģija, bioloģija). Papildus tam stacijā tika veiktas patstāvīgas novērojumu programmas meteoroloģijā, glacioloģijā, ģeofizikā un atmosfēras augšējo slāņu pētniecībā.

Stacijas kopējā platība bija ap 450 m². 1991. gadā lielākā daļa stacijas būvju un ierīču bija ieputināta zem biezas sniega segas. Stacija tika iekonservēta; tajā ierīkota automātiskā meteostacija un periodiski tā tiek izmantota kā vasaras ekspedīciju atbalsta vieta.

## Atsauces
Samarkanda

**Samarkanda** () ir otra lielākā Uzbekistānas pilsēta, Samarkandas vilojata administratīvais centrs. No antīkajiem avotiem pazīstama kā Sogdiāna un Marakanda. Vairāk kā 2000 gadu pilsēta kalpoja par zīda ceļa atbalsta punktu. 2001. gadā Samarkandu iekļāva UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā kā kultūru krustpunkta pilsētu.

## Vēsture
Samarkanda ir viena no senākajām pasaules pilsētām, dibināta ap 700. gadu p.m.ē., kaut arī cilvēku apmetnes pilsētas apkārtnē bija jau no vēlā akmens, kā arī bronzas laikmeta. Kā Sogdiānas valsts galvaspilsētu 329. gadā p. m. ē. to iekaroja Maķedonijas Aleksandrs, pēc Spitamena vadītās sacelšanās apspiešanas Aleksandra karaspēks pilsētu izpostīja. Pēc kāda laika pilsēta atjaunojās Afrasiabas pilskalna dienvidrietumu pusē, un ar Marakandas nosaukumu tā minēta Romas vēsturnieka Kurcija Rufa, bet vēlāk Ariāna un Strabona darbos.

thumb|left|Samarkanda 20. gadsimta sākumā
Dažādos laikos Samarkanda atradās Persijas, grieķu Seleikīdu, arābu un austrumu tjurku kontrolē. 1220. gadā to izlaupīja un gandrīz pilnībā izpostīja mongoļi. 1365. gadā pilsētā uzliesmoja serbedaru sacelšanās. Timurīdu valdīšanas laikā (1370 — 1499) Samarkandu pasludināja par lielvalsts galvaspilsētu. Šajā laikā (1424 — 1429) Samarkandā darbojās pazīstamais astronoms Ulugbeks, izveidodams universitāti un tiem laikiem unikālu astronomisko observatoriju. Buhāras hanistes laikā Samarkanda uzplauka laikā no 1612. līdz 1656. gadam, kad tās pārvaldnieks bija Žalantoss Bahodurs. 1868. gadā pilsētu ieņēma krievu karaspēks, pievienojot to Krievijas Impērijai un tā kļuva par Krievijas Turkestānas Zaravšanas (no 1887 — Samarkandas) apgabala centru. 1888. gadā pilsētu sasniedza Aizkaspijas dzelzceļa līnija. Pēc Krievijas revolūcijas pilsētu iekļāva Turkestānas APSR sastāvā. No 1924. līdz 1930. gadam tā bija Uzbekijas PSR galvaspilsēta, bet no 1938. gada Samarkandas apgabala centrs.

## Apskates objekti
* Registāns (Registan).
* Ulugbeka observatorijas paliekas.
* Timura mauzolejs (Guri Amir).
* Afrasiabas pilskalns.
* Šahi-Zindas mauzoleju ansamblis.
* Bibi-Hanum mošeja.
* Siabas tirgus.

## Ārējās saites

* Ceļvedis
2009. gada gripas pandēmija

thumb|right|220px|H1N1 vīrusa šūnu palielinājums elektronmikroskopā.
**2009. gada gripas pandēmija** bija pasaules mēroga H1N1 gripas vīrusa (bieži tiek dēvēta par cūku gripu) uzliesmojums, kas sāka izplatīties 2009. gada aprīlī. Atšķirībā no citiem šīs vīrusu uzliesmojumiem, saslimšana ar cūku gripu netika novērtota cilvēkiem, kas ir vecāki par 60 gadiem, tā bija neparasta un raksturīga iezīme tieši H1N1 grupas vīrusam. Ar šo vīrusu varēja saslimt arī veselīgi cilvēki, kas nelielai daļai pacientu izpaudās kā pneimonija.

Uzliesmojums sākās Verakrusā, Meksikā, vairākus mēnešus pirms inficēšanās ar vīrusu tika uzskatīta par epidēmiju. Meksikas valdība slēdza lielāko daļu Mehiko sabiedriskās un privātās iestādes, tā mēģinot ierobežot vīrusa izplatību, taču tas turpināja izplatīties visā pasaulē. Jūnijā Pasaules veselības organizācija un ASV slimību kontroles centrs pārtrauca inficēto cilvēku skaitīšanu un paziņoja, ka ir sākusies pandēmija.

Neskatoties uz to, ka uzliesmojums bieži tiek dēvēts par cūku gripu, ar to nevar inficēties ēdot cūkgaļu vai cūkgaļas produktus. Pašlaik ir  apstiprināti nāves gadījumi visā pasaulē. Tas ir visu valstu iestāžu iesniegtais oficiālais skaits, taču Pasaules veselības organizācija atzīst, ka kopējais mirušo skaits noteikti ir lielāks.

Pandēmija sāka samazināties 2009. gada novembrī un 2010. gada maijā saslimšanas gadījumu skaits strauji kritās.  Pasaules veselības organizācijas ģenerāldirektors paziņoja, ka H1N1 pandēmija ir beigusies. Tāpat ģenerāldirektors atzīmēja, ka vīrusa sekas varēja būt vēl lielākas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Influenza: H1N1
1545. gads

**1545. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 13. decembris — pēc Romas pāvesta Pāvila III iniciatīvas tika oficiāli atklāts Tridentas koncils.

## Dzimuši
* 2. aprīlis — Elizabete Valuā, Spānijas karaliene, Spānijas karaļa Filipa II trešā sieva. (mirusi 1568.)
* datums nezināms — Tupaks Amaru (*Thupaq Amaru*), pēdējais Inku impērijas valdnieks. (miris 1572.)

## Miruši
* 24. septembris — Albrehts II, Brandenburgas markgrāfs, Magdeburgas un Maincas arhibīskaps, Svētās Romas impērijas kūrfirsts. (dzimis 1490.)
* — Hanss Baldungs Grīns, renesanses laika vācu mākslinieks. (dzimis 1480.)
Belžikas kalni

**Belžikas kalni** () ir ap 45 km gara un līdz 10 km plata ziemeļu-dienvidu virzienā orientēta izolēta kalnu grēda Karalienes Modas Zemē Antarktīdā. Atrodas ap 310 km uz dienvidiem no okeāna piekrastes (Princeses Ranhillas krasta). Augstākā virsotne ir Viktora kalns (2588 m). Sastāv no 18 km garā galvenā masīva grēdas vidusdaļā un diviem atsevišķiem nunataku masīviem — Prinsa de Liņa kalniem 20 km uz ziemeļiem un Minami Belžikas nunataku grupa 9 km uz dienvidrietumiem.

Grēdu atklāja 1957.-1958. gadu Beļģijas antarktiskā ekspedīcija Gastona Žerlaša vadībā, kas to nosauca beļģu 1897.-1899. gadu antarktiskās ekspedīcijas kuģa *Belgica* vārdā.

## Atsauces
Čikāgas "Stags"

**Čikāgas "Stags"** () bija profesionāls ASV basketbola klubs, kas bija bāzēts Čikāgā, Ilinoisas štatā, ASV. Klubs spēlēja Nacionālās basketbola asociācijā, laikposmā no 1946. līdz 1949. gadam Rietumu konferencē un no 1949. līdz 1950. gadam Centrālajā konferencē. Tas tika dibināts 1946. gadā un beidza pastāvēt 1950. gadā.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Stags" tikai vienreiz izcīnīja konferences čempiontitulu (1947. gadā). Mājas spēles komanda aizvadīja *Chicago Stadium* arēnā.

## Visu sezonu rezultāti

## Ārējās saites
* Basketball-Reference profils
Winnipeg

***Winnipeg*** var būt:
* Vinipega — pilsēta Kanādā
* Vinipegs — ezers Kanādā

## Skatīt arī
* Winnipeg Jets
Vinipega

**Vinipega** () ir pilsēta Kanādā, Manitobas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta provincē. Laikaposmā no 19. līdz 20. gadsimtam tā bija viena no visstraujāko attīstību pieredzējušām pilsētām Ziemeļamerikā. Manitobas Universitāte, kas izveidojās šajā laikā, pašlaik ir vislielākā provinces universitāte.

Vinipegā ir attīstīta saimniecība ar finanšu, ražošanas, pārtikas rūpniecības, kultūras, tūrisma un mazumtirdzniecības sektoriem. Tāpat Vinipega ir nozīmīgs transporta centrs ar Ričardsona starptautisko lidostu.

Vinipega ir sestā lielākā municipalitāte Kanādā ar 633 451 iedzīvotāju pēc 2006. gada Kanādas tautas skaitīšanas datiem.

Pilsētā bāzējas vairāki sporta klubi: NHL klubs Vinipegas "Jets", Kanādas futbola līgas klubs Vinipegas "Blue Bombers" (10 izcīnīti čempiontituli), līdz 2011. gadam, tad atjaunots 2015. gadā, arī AHL klubs Manitobas "Moose". Šeit ir divreiz notikušas Panamerikas spēles - 1967. un 1999. gadā.

Vinipegā tiek runāts vairāk nekā 100 dažādās valodās, vispopulārākā ir angļu valoda, kurā runā vairākums pilsētas iedzīvotāju. Vēl populāras ir franču, vācu, ukraiņu, spāņu, ķīniešu un poļu valoda.
## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
Vinipegā dzimuši vai dzīvojuši:
* Terijs Fokss (angļu: Terry Fox, 1958—1981) bija kanādiešu sabiedriskais aktīvists un atlēts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā pilsētas mājaslapa
Cna (Mokšas pieteka)

**Cna** () ir upe Krievijas Eiropas daļas centrā, Tambovas un Rjazaņas apgabalā, Mokšas labā krasta pieteka (Okas baseins).
Upes krastos atrodas Kotovska, Tambova, Moršanska, Sasova.
Cnas sākas Tambovas apgabala Sampuras rajonā kā Baharevskas un Verhocenskas Cnas satekupe.
Labā krasta pietekas – Kerša (86 km), Kašma (111 km), Viša.
Kreisā krasta pietekas – Čelnovaja (121 km), Kariana (48 km), Ļipovica (52 km).

Upju hierarhija virzienā uz lejteci: Cna → Mokša → Oka → Volga.

Upi regulē vairāki uz upes uzbūvēti aizsprosti ar slūžām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Akvarium

**Akvarium** () ir pazīstama PSRS un Krievijas mūzikas grupa. Dibināta 1972. gadā Ļeņingradā. Grupas muzikālais līderis ir Boriss Grebenščikovs, kurš ir vienīgais dalībnieks, kas tajā palicis no Akvarium sākuma sastāva. Tās mūzika pat viena albuma ietvaros var stilistiski stipri atšķirties, tomēr to visbiežāk pieskaita folkrokam. Pirmsākumos, vēl darbojoties nelegāli, Akvarium atradās stiprā glemroka ietekmē, kamēr pēdējos gados izmanto pat transmūzikas elementus.

Akvarium regulāri uzstājas Rīgā, parasti pavasarī.

## Diskogrāfija
Sarakstā iekļauti albumi, kas Akvarium oficiālajā mājas lapā minēti kā "dabiskie".

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa /
Liepas ciems

**Liepas ciems** var būt:
* Liepas pagasta nosaukums 1949-1990
* Liepas ciems - Aknīstes rajona administratīvi teritoriāla vienība 1949-1951
Sarkaņi

**Sarkaņi** var būt:
* Sarkaņi — apdzīvota vieta Baltinavas pagastā;
* Sarkaņi — apdzīvota vieta Lendžu pagastā;
* Sarkaņi — apdzīvota vieta Liepas pagastā;
* Sarkaņi — apdzīvota vieta Līksnas pagastā;
* Sarkaņi — apdzīvota vieta Sarkaņu pagastā;
* Sarkaņi — apdzīvota vieta Vaboles pagastā.

## Skatīt arī
* Sarkaņu pagasts
* Sarkaņupe
Mokša

**Mokša** () jeb **Jova** () ir Okas labā krasta pieteka, kas plūst caur Penzas, Ņižņijnovgorodas, Rjazaņas apgabaliem un Mordviju Krievijas Federācijā. 
Pilsētas upes krastos atrodas Krasnoslobodska, Temņikova.

Mokšas lielākās pietekas ir Jermiša, Satisa, Siviņa, Isa (labais krasts), Cna, Vada, Atmisa (kreisais krasts).

## Ārējās saites
Talsu Vēstis

**Talsu Vēstis** ir reģionālais laikraksts Talsu novadā. Laikraksts iznāk kopš 1945. gada 22. maija (vispirms ar nosaukumu Padomju karogs). Nosaukums tika mainīts 1989. gadā, kad laikrakstu tā kolektīvs atmodas iespaidos pārdēvēja par Talsu Vēstīm. Kopš 2022. gada 1. februāra laikrakstu izdod SIA "SILK MILK Media", turpinot iesākto un attīstot laikraksta saturu. Kopš 2022. gada laikraksta oficiālā tīmekļa vietne ir www.retalsi.lv , tajā atrodami arī TV9 Pakalni gatavotie ziņu sižeti, kas veltīti novadam.

2025. gadā laikraksta galvenā redaktore ir Sanita Liepiņa, portāla redaktore Paula Kārkluvalka.

## Atsauces
Antiviela

**Antiviela** jeb **antimatērija** ir viela (matērija), kas sastāv no antidaļiņām. Tā tiek uzskatīta par matēriju "ar pretēju zīmi", jo parasto nuklonu un elektronu vietā sastāv no antinukloniem (antiprotoniem un antineitroniem) un pozitroniem, kam masa un spins ir tādi paši kā atbilstošajām daļiņām, bet elektriskais lādiņš - pretējs. Lielākajai daļai elementārdaļiņu, piemēram, mioniem, pioniem, kaoniem eksistē atbilstošas antidaļiņas (antimioni, antipioni, antikaoni u.c.) ar tādu pašu vidējo dzīves laiku, bet pretēju lādiņu un citiem parametriem (barionu lādiņu, leptonu lādiņu, dīvainību, šarmu, magnētisko momentu. Ir arī tādas daļiņas, kam nav antidaļiņu (var uzskatīt, ka tās ir pašas sev antidaļiņas), piemēram, fotoni un neitrālie pioni.

Saskaņā ar pašreizējiem zinātnes uzskatiem antivielas struktūra ir tāda pati kā parastajai vielai, jo stiprā mijiedarbība, kas veido atomu kodolus, un elektromagnētiskā mijiedarbība, kas veido atomus un molekulas, gan uz daļiņām, gan antidaļiņām iedarbojas pilnīgi vienādi. Ir atklāta neliela atšķirība vājās mijiedarbības ietekmē uz antidaļiņām, taču parastos apstākļos šie efekti ir ļoti niecīgi. Tā kā antivielu pagaidām iespējams iegūt ārkārtīgi niecīgos daudzumos, nav viennozīmīgi noteikts, kā uz to iedarbojas gravitācija.

Nav vēl droši noskaidrots, kādēļ novērojamajā Visumā antivielas praktiski nav (vielas-antivielas daudzuma asimetrija ir viena no lielākajām fizikas problēmām). Visdrīzāk, šī asimetrija radusies jau pirmajās sekundes daļās pēc Lielā Sprādziena.

Pirmais no antidaļiņām sastāvošais objekts (nevis atsevišķas antidaļiņas) bija antideitrons, ko sintezēja 1965. gadā; vēlāk ieguva arī smagākus antikodolus. Pirmo antiūdeņraža atomu (sastāvošu no antiprotona un pozitrona) ieguva 1995. gadā CERN. Vēlāk antiūdeņradi izdevās iegūt relatīvi lielākos daudzumos un sākt tā īpašību izpēti.  CERN ziņoja, ka izdevies noturēt 38 antiūdeņraža atomus magnētiskajā laukā miera stāvoklī dažas sekundes daļas īpašību izpētes nolūkā.

Antivielai iedarbojoties ar parasto vielu, to masa pārvēršas enerģijā - šo procesu sauc par anihilāciju. Anihilācijā izdalās ārkārtīgi daudz enerģijas - 1 kg vielas reaģējot ar 1 kilogramu antivielas, izdalās 1,8·1017 džoulu enerģijas, kas atbilst 42,96 megatonnu trotila ekvivalenta. Tādēļ antivielu ilgstoši iespējams uzglabāt tikai apstākļos, kad tā nesaskaras ar vielu, piemēram, vakuumā, īpašas konfigurācijas magnētiskajā laukā.

Antiviela uzskatāma par pašu dārgāko substanci uz Zemes (10 mg pozitronu iegūšana izmaksātu ap 250 miljonu dolāru).

## Atsauces

## Ārējās saites
Artis Novickis

**Artis Novickis** (dzimis , Tukumā) ir Latvijas futbola aizsargs.

2010. gada sezonā, spēlējot "Blāzmas" dublieru sastāvā Ziemeļaustrumu reģiona čempionātā, viņš guva 12 vārtus un kļuva par sezonas rezultatīvāko spēlētāju.

Pirms jaunās 2011. gada sezonas Artis parakstīja līgumu ar FB Gulbene 2005 uz vienu sezonu.

## Atsauces

## Ārējās saites
1976. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula

Šī ir **[[1976. gada vasaras olimpiskās spēles|1976. gada vasaras olimpisko spēļu]] medaļu sadalījuma tabula**. 1976. gada olimpiskajās spēlēs vismaz vienu medaļu izcīnīja 41 valsts, 55 valstis neizcīnīja nevienu medaļu.

## Medaļu tabula

## Skatīt arī
* 1976. gada vasaras olimpiskās spēles

## Ārējās saites
* Monreāla 1976
1972. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula

Šī ir **[[1972. gada vasaras olimpiskās spēles|1972. gada vasaras olimpisko spēļu]] medaļu sadalījuma tabula**. 1972. gada olimpiskajās spēlēs vismaz vienu medaļu izcīnīja 48 valstis, 73 valstis neizcīnīja nevienu medaļu.

## Medaļu tabula

## Skatīt arī
* 1972. gada vasaras olimpiskās spēles

## Ārējās saites
* Minhene 1972
Oka

**Oka** () ir upe Krievijas Eiropas daļā, lielākā no Volgas labā krasta pietekām. Tek cauri Orlas, Tulas, Kalugas, Maskavas, Rjazaņas, Vladimiras un Ņižņijnovgorodas apgabalam. Ietek Volgā Ņižņijnovgorodas pilsētā. Upes garums ir , baseina platība – .

## Nosaukums
Pēc Vladimira Toporova uzskata Okas upes nosaukums cēlies no tās baseina pirmiedzīvotāju baltu valodas vārda "akacis".

## Lielākās pietekas
* Orļika, 
* Zuša, 
* Upa, 
* Žizdra, 
* Ugra, 
* Protva, 
* Maskava, 
* Nara, 
* Proņa, 
* Pra, 
* Gusa, 
* Mokša, 
* Kļazma, 
* Besputa, 
* Tjoša.

Lielākās pilsētas Okas krastos ir Ņižņijnovgoroda, Kaluga, Orla.

## Atsauces

## Ārējās saites
Prinseselizabete

**Prinseselizabete** (, ) ir Beļģijas vasaras polārstacija Antarktīdā. Izvietota Karalienes Modas Zemē uz ziemeļiem no Sērrondanes kalniem uz Utsteinena nunataka 220 km no okeāna un 431 km no tuvākās stacijas Novolazarevskas. Stacijas izbūve pabeigta 2009. gada 15. februārī. Nosaukta par godu Beļģijas princesei Elizabetei, karaļa Albēra II mazmeitai.

Stacijas galvenās ēkas platība ir 400 m², tehnisko būvju un telpu — vairāk kā 1000 m². Prinseselizabete tiek pozicionēta kā videi draudzīga stacija, kuras enerģētiskajam nodrošinājumam tiek izmantoti tikai atjaunināmās enerģijas resursi. 12% patēriņa nodrošina  termālās saules baterijas, 40% —  fotoelektriskās saules baterijas, 48% — 9 vēja turbīnas. Stacija funkcionē polārajā vasarā no novembra līdz februārim un to paredzēts ekspluatēt 25 gadus.

Stacijas pētniecības programmā iekļautas meteoroloģija, glacioloģija, ģeomagnētisms un klimata izmaiņas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Stacijas fotogrāfijas ''Panoramio.com''
Bitjuga

**Bitjuga** ir upe Krievijā, Tambovas, Ļipeckas un Voroņežas apgabalā, Donas kreisā krasta pieteka. Garums — 379 km, baseina platība — 8840 km2.
Lielākās apdzīvotās vietas upes krastos: Mordova, Ertiļa.

**Labā krasta pietekas**
* Kurlaka
* Tišanka
* Čigla
* Ertiļa
* Mordovka

**Kreisā krasta pietekas**
* Plaskuša
* Maleika
* Plota
* Čamlika
* Toida

## Ārējās saites
Biškopis

[thumb|right|250px|Biškopis pie [strops|stropa.]]

**Biškopis**, arī saukts par **dravnieku** un **bitenieku**, ir cilvēks, kurš tur medus bites to ražoto produktu — medus, vaska, putekšņu, apputeksnēto augļu un dārzeņu dēļ, lai audzētu un pārdotu bites un bišu mātes citiem biškopjiem vai vienkārši kā vaļasprieku.
Bitenieks

**Bitenieks** var būt:

* biškopis;
* latviešu cilmes uzvārds (sieviešu dzimtē **Biteniece**). Cilvēki ar šo uzvārdu:
** Raimonds Bitenieks (1944—2019) — viens no Trešās atmodas aizsācējas kustības Helsinki-86 dibinātājiem.
Vorona

**Vorona** () ir upe Krievijā, Penzas, Tambovas un Voroņežas apgabalā, Hopjoras labā krasta pieteka (Donas baseins).

Upes krastos atrodas Kirsanova, Uvarova un pie tās ietekas Hopjorā – Borisogļebska.

## Atsauces

## Ārējās saites
Voroņeža (upe)

**Voroņeža** - upe Krievijā, Donas kreisā krasta pieteka. Tek cauri Tambovas, Ļipeckas un Voroņežas apgabalam.

Voroņeža ir Poļnojvoroņežas un Ļesnovoroņežas satekupe. Upes garums, sākot no Poļnojvoroņežas iztekas, ir 520 km, bet pašas Voroņežas garums ir 342 km.

Pilsētas upes krastos - Mičurinska, Ļipecka, Voroņeža.

## Ārējās saites
Savala

**Savala** - upe Krievijā, Tambovas un Voroņežas apgabalā, Hopjoras labā krasta pieteka. Upes garums - 285 km, baseina platība - 7720 km2.

Apdzīvotās vietas upes krastos - Žerdevka, Tugolukova.
Igors Troickis

**Igors Troickis** (dzimis ) ir bijušais Latvijas futbola aizsargs. Laika posmā no 1992. līdz 2001. gadam viņš aizvadīja 41 spēli Latvijas izlasē. Savu karjeru pārsvarā viņš aizvadīja Latvijas čempionātā un Krievijas 1. līgā, uzspēlējot arī trīs spēles Krievijas Augstākajā līgā Kaļiņingradas "Baltika" sastāvā.

## Sasniegumi
* **[[Baltijas kauss futbolā|Baltijas kauss]] (1):**
** 1993.

* **[[Latvijas futbola Virslīga|Latvijas čempions]] (4):** 
** 1993., 1994., 1995., 1996.

* **[[Latvijas kauss futbolā|Latvijas kauss]]**
** 1995., 2003.

## Ārējās saites

* KLISF profils
Troickis

**Troickis** var būt:
* Igors Troickis;
* Viktors Troickis;
* Aleksejs Troickis (1866—1942) — krievu šaha problēmists.
Dino Dzofs

**Dino Dzofs** (; dzimis  Mariano del Friuli) ir bijušais Itālijas futbola vārtsargs un visu laiku vecākais Pasaules kausu ieguvušais futbolists. To viņš paveica, būdams Itālijas futbola izlases kapteinis 1982. gada turnīrā Spānijā, 40 gadu vecumā.

Dzofs bija ārkārtīgi spējīgs vārtsargs un tiek uzskatīts par vienu no labākajiem šīs pozīcijas spēlētājiem futbola vēsturē. IFFHS skatījumā par 20. gadsimta labākajiem vārtsargiem viņš ir ierindots trešajā vietā aiz Ļeva Jašina un Gordona Benksa. Dzofam pieder rekords par visilgāk nospēlētajām minūtēm starptautiskos turnīros, neielaižot nevienus vārtus (1142 minūtes), ko viņš uzstādīja laika posmā no 1972. līdz 1974. gadam. Ar 112 spēlēm izlase viņš ierindojas trešajā vietā šajā rādītājā Itālijas izlasē aiz Fabio Kannavaro un Paolo Maldīni. 2004. gadā Pelē viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Pēc futbolista karjeras beigām Dzofs kļuva par treneri, vadot Itālijas izlasi un vairākus Itālijas klubus.

## Karjeras statistika

|-
|1961-62||rowspan="2"|Udinese||Serie A||4||0||||||||||||
|-
|1962-63||Serie B||34||0||||||||||||
|-
|1963-64||rowspan="4"|Mantova||rowspan="2"|Serie A||27||0||||||||||||
|-
|1964-65||32||0||||||||||||
|-
|1965-66||Serie B||38||0||||||||||||
|-
|1966-67||Serie A||34||0||||||||||||
|-
|1967-68||rowspan="5"|Napoli||rowspan="5"|Serie A||30||0||||||||||||
|-
|1968-69||30||0||||||||||||
|-
|1969-70||30||0||||||||||||
|-
|1970-71||30||0||||||||||||
|-
|1971-72||23||0||||||||||||
|-
|1972-73||rowspan="11"|Juventus||rowspan="11"|Serie A||30||0||||||||||||
|-
|1973-74||30||0||||||||||||
|-
|1974-75||30||0||||||||||||
|-
|1975-76||30||0||||||||||||
|-
|1976-77||30||0||||||||||||
|-
|1977-78||30||0||||||||||||
|-
|1978-79||30||0||||||||||||
|-
|1979-80||30||0||||||||||||
|-
|1980-81||30||0||||||||||||
|-
|1981-82||30||0||||||||||||
|-
|1982-83||30||0||||||||||||
570||0||||||||||||
570||0||||||||||||
|}

|-
|1968||5||0
|-
|1969||4||0
|-
|1970||2||0
|-
|1971||6||0
|-
|1972||5||0
|-
|1973||8||0
|-
|1974||8||0
|-
|1975||7||0
|-
|1976||10||0
|-
|1977||6||0
|-
|1978||12||0
|-
|1979||4||0
|-
|1980||12||0
|-
|1981||7||0
|-
|1982||13||0
|-
|1983||3||0
|-
!Kopā||112||0
|}

## Atsauces

## Ārējās saites

* Karjeras statistika football-stat.homeip.net
* UEFA.com - Italy's Golden Player
* Dino Zoff the Legend  — daudz informācijas
* Dino Zoff @ Goalkeeping Greats
Princeses Astridas krasts

**Princeses Astridas krasts** () ir Austrumantarktīdas piekrastes daļa Karalienes Modas Zemē Lazareva jūras krastā. Stiepjas no 5° līdz 20° austrumu garumam. Kopējais piekrastes garums ap . Austrumos robežojas ar Princeses Ranhillas krastu, rietumos — ar Princeses Martas krastu. Piekrastes lielāko daļu klāj šelfa ledāji, lielākie no kuriem ir Lazareva šelfa ledājs un Nivlisens. Piekrastes ievērojamākie ģeogrāfiskie objekti ir Verbļudas un Ļeņingradas salas un vairākas ledus ostas. Iekšzemē paceļas Volthata un Orvina kalnu grēdas.

Krastu pirmie 1820. gada 16. februārī novēroja Krievijas ekspedīcija Fabiāna fon Belinshauzena vadībā. 1931. gada martā to no jauna atklāja norvēģu vaļu mednieku kuģa *Sevilla* komanda un tas vēlāk tika nosaukts par godu Norvēģijas tā laika kroņprinča Olava meitai Astridai.

Pirmā polārstacija Princeses Astridas krastā bija 1959. gadā netālu no šelfa ledāja frontes ierīkotā padomju stacija Lazareva. Smago klimatisko apstākļu dēļ 1961. gadā to slēdza un 80 km no krasta esošajā Širmahera oāzē ierīkoja Novolazarevskas staciju. Blakus Novolazarevskai 1976. gadā tika ierīkota VDR stacija Georgforstere (slēgta 1993. gadā). 1983. gadā Ļeņingradas salas rietumu galā tika ierīkota pirmā Indijas polārstacija Dakšingangotri (slēgta 1991. gadā), kuru 1989. gadā aizvietoja ar Širmahera oāzē izbūvēto staciju Maitri.

## Atsauces
Prūsijas karaļi

[thumb|270px|Prūsijas lielais ģerbonis ar diviem [prūši|senprūšu karavīriem]]
**Prūsijas karaļi** jeb **Prūsijas ķēniņi** (), līdz 1772. gadam politisku iemeslu dēļ — **Karaļi Prūsijā** () bija Prūsijas Karalistes valdnieku tituls no 1701. līdz 1918. gadam. Visi Prūsijas karaļi piederēja Hoencollernu dinastijai un no 1871. līdz 1918. gadam tika vienlaikus kronēti kā Vācijas ķeizari.

Brandenburgas kūrfirsts Frīdrihs, kas vienlaikus bija Prūsijas hercogs, karaļa titulu sāka lietot Lielā Ziemeļu kara laikā 1701. gadā, lai savā statusā pielīdzinātos Saksijas kūrfirstam Augustam, kas vienlaikus bija Polijas karalis Augusts II. Sākotnēji Frīdrihs I un Frīdrihs Vilhelms I Hoencollerns drīkstēja lietot titulu "karalis Prūsijā" Austrumprūsijas teritorijā, bet Svētās Romas impērijas teritorijā viņš joprojām bija Brandenburgas kūrfirsts un pakļāvās Svētās Romas impērijas ķeizaram Leopoldam I Hābsburgam. Tikai pēc Polijas dalīšanas 1772. gadā Frīdrihs II Hoencollerns pievienoja saviem valdījumiem agrāk Polijai-Lietuvai piederējušo "Karaļa Prūsiju" un kronējās par "Prūsijas karali".

1871. gadā pēc uzvaras Franču-prūšu karā Prūsijas karalis Vilhelms I Hoencollerns kronējās par Vācijas ķeizaru (jeb Vācijas imperatoru).

## Prūsijas karaļi
* Frīdrihs I Hoencollerns (*Friedrich I Hohenzollern, 1657.-1713.), "karalis Prūsijā" 1701.-1713. gadā 
* [[Frīdrihs Vilhelms I Hoencollerns]] (*Friedrich Wilhelm I Hohenzollern, 1688.-1740.), "karalis Prūsijā" 1713.-1740. gadā
* Frīdrihs II Hoencollerns (*Friedrich II Hohenzollern*, 1712.-1786.), "karalis Prūsijā" 1740.-1772. gadā, Prūsijas karalis 1772.-1786. gadā
* Frīdrihs Vilhelms II Hoencollerns (*Friedrich Wilhelm II Hohenzollern*, 1744.-1797.), Prūsijas karalis 1786.-1797. gadā
* Frīdrihs Vilhelms III Hoencollerns (*Friedrich Wilhelm II Hohenzollern*, 1770.-1840.), Prūsijas karalis 1797.-1840. gadā
* Frīdrihs Vilhelms IV Hoencollerns (*Friedrich Wilhelm IV Hohenzollern*, 1795.-1861.), Prūsijas karalis 1840.-1861. gadā
* Vilhelms I Hoencollerns (*Wilhelm I, Wilhelm Friedrich Ludwig Hohenzollern*, 1797.-1888.), Vācijas imperators un Prūsijas karalis 18.01.1871.-09.03.1888. gadā
* Frīdrihs III Hoencollerns (*Friedrich III, Friedrich Wilhelm Nikolaus Karl Hohenzollern*, 1831.-1888.), Vācijas imperators un Prūsijas karalis 09.03.1888.-15.06.1888. gadā
* Vilhelms II Hoencollerns (*Wilhelm II Hohenzollern*, 27.01.1859.-04.06.1941.), Vācijas imperators un Prūsijas karalis 1888.-1918. gadā
Lazareva šelfa ledājs

**Lazareva šelfa ledājs** () ir lielākais šelfa ledājs Princeses Astridas krastā Karalienes Modas Zemē Antarktīdā. Izvietojies starp Verbļudas salu austrumos un Ļeņingradas salu rietumos Lazareva jūras piekrastē. Ledājs ir ap  plats, iestiepjas jūrā līdz pat , platība ir ap . Ledāja frontes galējais ziemeļu punkts tiek saukts par Sedova ragu.

Ledāju pirmā 1820. gada februārī ieraudzīja Krievijas ekspedīcija Fabiana Belinshauzena vadībā. Pirmoreiz nofotografēja un nokartēja Vācijas 1938.-1939. gadu antarktiskā ekspedīcija. Izpētīja padomju antarktiskā ekspedīcija 1960. gados un nosauca par godu Belinshauzena ekspedīcijas kuģa *Mirnij* kapteinim Mihailam Lazarevam.

Ledāja rietumu malā no 1959. līdz 1961. gadam darbojā padomju polārstacija Lazareva.

## Atsauces
Lazarev

**Lazarev** var attiekties uz:
* Lazareva jūra
* Lazareva šelfa ledājs
* Lazareva (polārstacija)
* Lazarevs
Google Lunar X Prize

***Google Lunar X Prize*** bija kosmiskā sacensība, ko rīkoja *[[X Prize Foundation]]* un sponsorēja *[[Google]]*. Tā tika paziņota *[[Wired (žurnāls)|Wired]]* rīkotajā festivālā *NextFest* . Sacensībā tika aicinātas piedalīties privāti finansētas komandas, lai veiktu automātiska aparāta palaišanu, nolaišanos uz Mēness un pēc tam veiktu braucienu pa Mēness virsmu, kā arī atsūtītu uz Zemi attēlus un citus datus.

30 miljoni dolāru bija paredzēti pirmajām komandām, kuru aparāti pirmie nolaidīsies uz Mēness, nobrauks 500 metrus un pārraidīs augstas izšķirtspējas attēlus un video. Pirmā komanda, kas to veiktu, saņemtu 20 miljonus USD *Grand Prize* ("Lielo balvu"). Otrā komanda, kas izpildītu tos pašus uzdevumus, iegūtu 5 miljonus USD *Second Place Prize* ("Otrās vietas balvu"). Četri miljoni bija rezervēti papilduzdevumiem: veikt desmit reižu garāku distanci par pamatuzdevumam nepieciešamo (vairāk nekā 5 km), uzņemt kādas cilvēka radīta objekta uz Mēness attēlus, atrast ūdens ledu uz Mēness virsmas, veiksmīgi pārlaist Mēness nakti. Papildu "Daudzveidības prēmija" (*Diversity Award*) viena miljona dolāru apjomā tiktu piešķirta komandai, kas veiktu nozīmīgu ieguldījumu kosmisko tehnoloģiju daudzveidības attīstīšanā. Bez tam organizācija *Space Florida* šai sacensībai piešķīra 2 miljonu USD prēmijai tām komandām, kuru misijas startētu no Floridas štata.

Pēc sākotnējā plāna sacensībās tiktu ieskaitītas tās komandas, kas reģistrējušās līdz . Ja līdz  neviena komanda nebūtu paveikusi galveno uzdevumu, tad līdz 2015. gada beigām varētu sacensties par 15 miljoniem dolāru galvenajai balvai; otrajai vietai paliktu tie paši 5 miljoni.

2014. gada 16. decembrī *XPRIZE* paziņoja, ka balvas gala termiņš pārcelts uz 2016. gada 31. decembri. 2015. gada maijā termiņš pārcelts uz 2017. gada decembri. 2017. gada augustā termiņš pārcelts uz 2018. gada 31. martu.

2018. gada 23. janvārī *X Prize Foundation* paziņoja, ka "neviena komanda nebūs spējīga veikt mēģinājumu sasniegt Mēnesi līdz [2018. gada 31. marta] termiņa beigām ... un 30 miljonu dolāru *Google Lunar XPRIZE* netiks pieprasīti."

## Atsauces

## Ārējās saites
* Google Lunar X Prize  mājaslapa
Milzis (mitoloģija)

[thumb|upright|Milži [Fāfnirs un Fāsolts aizved Freiju, Artūra Rakema ilustrācija, 1910. gads]]

**Milži** ir mitoloģiskas cilvēkveidīgas būtnes ar lielu augumu un pārcilvēka spēku, kas parādās daudzu tautu kultūrās un leģendās ar dažādiem nosaukumiem. Pazīstamākie milži ir grieķu giganti.

Dažādās indoeiropiešu mitoloģijās parādās pirmatnējas, milzīgas cilvēkveidīgas būtnes, kuras tiek saistītas ar haosu un mežonīgo dabu, tās bieži vien bija konfliktā ar dieviem.
10. Saeima

**10. [[Saeima]]** ir Latvijas Republikas parlaments, kas savu darbību sāka  un beidza .  notikušajā referendumā 10. Saeima tika atlaista, un tika izsludinātas jaunas vēlēšanas.

## Vēlēšanas

10. Saeimas vēlēšanas notika . Vēlēšanās kandidēja 13 saraksti un nobalsoja 934 336 vēlētāju, kas sastādīja 62,63% no kopējā balsstiesīgo skaita. 5% barjeru pārvarēja un 10. Saeimā iekļuva 5 vēlēšanu saraksti:

* Vienotība — 33 vietas;
* Saskaņas Centrs — 29 vietas;
* Zaļo un Zemnieku savienība — 22 vietas;
* Visu Latvijai-Tēvzemei un Brīvībai/LNNK — 8 vietas;
* Par Labu Latviju — 8 vietas.

## Deputāti un frakcijas

thumb|10. Saeimas deputāti 2011. gada oktobrī
10. Saeimā tika ievēlēti 100 deputāti. Saeimas darbu sāka 98 deputāti, jo pirmajā sēdē nepiedalījās Jāņa Ādamsona (SC) un Klāva Olšteina mandāti. Mainoties Saeimas deputātu sastāvam, laika gaitā tajā ir bijuši 111 cilvēki.

10. Saeimā darbojas 5 frakcijas. Tā arī ir pirmā Saeima Latvijas vēsturē, kurā deputātiem, kas ir izstājušies no frakcijas, ir aizliegts pievienoties citai vai veidot jaunas frakcijas.

## Darbība
 par Saeimas priekšsēdētāju tika ievēlēta Solvita Āboltiņa (Vienotība), bet par priekšsēdētāja biedriem: Gundars Daudze (ZZS) un Andrejs Klementjevs (SC). 10. Saeimas sekretārs bija Kārlis Šadurskis (Vienotība), bet viņa biedrs — Dzintars Rasnačs (VL-TB/LNNK). 2011. gada 21. jūlijā Saeima ievēlēja G. Daudzes vietā par priekšsēdētāja biedru Jāni Vucānu (ZZS).

10. Saeimā darbojas 16 komisijas: Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas, Ārlietu, Budžeta un finanšu (nodokļu), Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu, Eiropas lietu, Izglītības, kultūras un zinātnes, Juridiskā, Mandātu, ētikas un iesniegumu, Nacionālās drošības, Pieprasījumu, Pilsonības likuma izpildes, Publisko izdevumu un revīzijas, Saimnieciskā, Sociālo un darba lietu, Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas, kā arī Valsts pārvaldes un pašvaldības.

 Valsts prezidents Valdis Zatlers ierosināja 10. Saeimas atlaišanu.

## 10. Saeimas frakcijas termiņa beigās
thumb|10. Saeimas frakcijas tās atlaišanas brīdī

## Atsauces

## Ārējās saites
* Saeima
2000. gada Pasaules čempionāts hokejā

**[[2000. gads|2000]]. gada [[Pasaules čempionāts hokejā]]** norisinājās Sanktpēterburgā, Krievijā no  līdz . Turnīrā uzvarēja Čehijas hokeja izlase, kura ar rezultātu 5:3 pieveica Slovākijas valstsvienību. Savukārt bronzas medaļas izcīnīja Somijas hokejisti, kuri ar rezultātu 2:1 pārspēja Kanādas hokejistus.

Sanktpēterburgā speciāli čempionāta vajadzībām tika uzbuvētā Sanktpēterburgas Ledus pils.

Latvijas hokeja izlasei turnīrs iezīmīgs bija ar to, ka komandai pirmo reizi izdevās pārspēt Krievijas izlasi.

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

## 2. kārta
### E grupa

### F grupa

## Izslēgšanas turnīrs

## Vietu sadalījums
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  — *pazemināta uz 1. divīziju*
# 

## Labākie spēlētāji
### Turnīra apbalvojumi
* **Labākie hokejisti:**
** Labākais vārtsargs:  Romans Čehmāneks
** Labākais aizsargs:  Peteri Nummelins
** Labākais uzbrucējs:  Miroslavs Šatans

* **Simboliskā izlase:**
** Vārtsargs:  Romans Čehmāneks
** Aizsargi:  Peteri Nummelins un  Mihals Sikora
** Uzbrucēji:   Jirži Dopita,  Miroslavs Šatans un  Tomāšs Vlasāks

### Rezultatīvākie spēlētāji

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
Dace Reinika

**Dace Reinika** (dzimusi  Madonā) ir latviešu mūzikas skolotāja, diriģente, ierēdne un politiķe, pārstāv Latvijas Zemnieku savienību un Zaļo un Zemnieku savienību. Bijusi 10. Saeimas deputāte un Tērvetes novada domes priekšsēdētāja. Šobrīd Dobeles novada domes deputāte.

## Biogrāfija
Izglītību ieguvusi Cēsu mūzikas vidusskolā, Daugavpils Pedagoģiskajā institūtā un Latvijas Lauksaimniecības universitātē. D. Reinika ir bijusi A. Brigaderes pamatskolas direktore Tērvetē, vēl vadījusi vairākus skolas ansambļus un strādājusi par mūzikas skolotāju. 2000. gada Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētkos ar A. Brigaderes pamatskolas 5.—9. klašu kori ieguva Lielo balvu. Ilggadēja jauktā kora "Tērvete" diriģente.

## Politiskā darbība
1997. gadā, būdama skolas direktore, D. Reinika tika ievēlēta Tērvetes pagasta padomē no saraksta "Mēs — Tērvetei". No 1999. līdz 2002. gadam viņa bija Tērvetes pagasta padomes priekšsēdētāja vietniece. Laikaposmā no 2004. līdz ievēlēšanai 10. Saeimā strādāja par direktori Labklājības ministrijas Administratīvajā departamentā. 2009. gada pirmajā pusē viņa tika nosaukta kā Kultūras ministres amata kandidāte.

2010. gadā ievēlēta 10. Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības. Darbojusies Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijā, Pieprasījumu komisijā, kā arī bijusi Bērnu un jaunatnes lietu apakškomisijas priekšsēdētāja. 2011. gada ārkārtas Saeimas vēlēšanās ZZS rezultāti bija sliktāki, un D. Reinika vēlreiz Saeimā netika ievēlēta.

Kopš 2013. gada 1. februāra līdz 20. jūnijam strādāja par Tērvetes pagasta pārvaldes vadītāju. 2013. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēta Tērvetes novada domē un 21. jūnijā ievēlēta par novada domes priekšsēdētāju. 2014. gada sākumā D. Reinika atteicās no iespējas kļūt par 11. Saeimas deputāti uz laiku, kamēr partijas beidrs Uldis Augulis ieņem ministra amatu Laimdotas Straujumas valdībā.

2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās D. Reinika tika ievēlēta Tērvetes novada domē no apvienības “Mūsu mājas ir te” saraksta, un ievēlēta par domes priekšsēdētāju. Vēlētāju atbalstu saņēma arī 2021. gada un 2025. gada pašvaldību vēlēšanās, kad tika ievēlēta Dobeles novada domē no Latvijas Zemnieku savienības.

## Privātā dzīve
Viņas dēls Lauris Reiniks un meita Rūta Reinika ir mūziķi, tāpat mūziķis ir vīrs Artūrs Reiniks — ansambļu "Tērvete" un "Dobeles Zemessargi" dalībnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites
* gramata21.lv D. Reinikas biogrāfija virtuālajā enciklopēdijā "Latvijas ļaudis"
* Profils Centrālās vēlēšanu komisijas mājaslapā 
* 10. Saeimas profils
Reinika

**Reinika** (vīriešu dzimtē Reiniks) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vietvārda Reiniki. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Dace Reinika (1958) — mūzikas skolotāja, ierēdne un politiķe;
* Rūta Reinika (1983) — popmūziķe.
Verbļuda

**Verbļuda** () ir 40 km garš un līdz 25 km plats leduskupols šelfa ledājā Antarktīdas piekrastē, Princeses Astridas krastā. Kupols par 200 m paceļas virs apkārtējā ledāja, kas to apņem no austrumu, dienvidu un rietumu (Lazareva šelfa ledājs) pusēm. Ziemeļu pusē salu apskalo Lazareva jūra. Kupolu 1961. gadā nokartēja padomju antarktiskā ekspedīcija un nosauca par "Kamieļa kupolu".

## Atsauces