open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Irlavas iela (Rīga)

**Irlavas iela** ir iela Rīgā, Pārdaugavā, Šampēterī un Pleskodālē. Kopējais ielas garums ir 1220 metri un tā sastāv no divām braukšanas joslām ar asfalta segumu. Irlavas iela sākas krustojumā ar Kalnciema ielu, bet beidzas krustojumā ar Jūrkalnes ielu, pārejot Jāņa Endzelīna ielā. Mūsdienās Irlavas iela sastāv no diviem autotransportam nesavienotiem posmiem — tās gaitu pārtrauc daudzstāvu dzīvojamo namu masīvs. Posmā starp Kalnciema ielu un Volguntes ielu — vienvirziena kustība.

Irlavas ielā ir dažāda veida dzīvojamā apbūve, mazākā apjomā arī saimnieciskā apbūve. Irlavas ielā 7 atrodas sektas "Jaunā paaudze" lūgšanu nams.

Iela nosaukta Irlavas — Tukuma novada Irlavas pagasta centra — vārdā.

## Ielu savienojumi
Irlavas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kalnciema iela (T veida krustojums)
* Volguntes iela
* Zalves iela
* Stendes iela (T veida krustojums)
* Šampētera iela
* Rucavas iela (T veida krustojums)
* Mikus iela (T veida krustojums)
* Jūrkalnes iela
* Jāņa Endzelīna iela

## Skatīt arī
* Šampēteris
* Pleskodāle

## Atsauces
Focus Features

***Focus Features LLC*** ir ASV filmu ražošanas un izplatīšanas uzņēmums, kas pieder kompānijai *[[Comcast]]*, un ir *[[Universal Pictures]]* meitas uzņēmums. *Focus Features* ASV un citās pasaules valstīs izplata neatkarīgas un ārvalstu filmas.

2018. gada novembrī pēc dokumentālās filmas *[[Won't You Be My Neighbor?]]* un Spaika Lī filmas "Melnais KKKlanmens" panākumiem laikraksts *[[The Hollywood Reporter]]* nosauca uzņēmumu *Focus Features* par gada panākumiem bagātāko izplatītāju. Studijas līdz šim veiksmīgākā filma ir "Dauntonas abatija" (*Downton Abbey*), kuras pasaules kases ienākumi ir  ASV dolāru.

## Vēsture
Uzņēmums *Focus Features* izveidots 2002. gadā, apvienojoties uzņēmumiem *USA Films*, *Universal Focus* un *[[Good Machine]]*. *USA Films* 1999. gadā izveidoja Berijs Dillers, kad viņš no *[[Seagram]]* iegādājās *[[October Films]]* un *[[Gramercy Pictures]]* un tās apvienoja. 2004. gada martā *Focus Features* atkārtoti ieviesa *[[Rogue Pictures]]* kā žanra etiķeti. 2014. gadā *[[FilmDistrict]]* apvienoja ar *Focus* un to pārdēvēja par  *High Top Releasing*. 2015. gada maijā *Gramercy Pictures* atkārtoti ieviesa *Focus* kā žanra etiķeti asa sižeta, zinātniskās fantastikas un šausmu filmām.

2016. gada februārī *Focus* apvienojās ar *[[Universal Pictures|Universal Pictures International]]* kā daļa no jaunās kompānijas stratēģijas, lai "saskaņotu speciālo filmu iegādi un ražošanu globālajā tirgū".

2017. gada aprīlī *Vine Alternative Investments* no *Focus Features* iegādājās *Rogue Films* filmu bibliotēku līdz 2008. gadam.

### ''Focus World''
2011. gada augustā uzņēmums *Focus Features* atklāja *Focus World* — izdevniecību, kas koncentrējas uz pasūtījuma video tirgu ar sākotnējiem plāniem izplatīt 15 filmas gadā, izlaižot vienu filmu mēnesī.

## Atsauces
 

## Ārējās saites
* 
*
Dmitrijs Voskresenskis

**Dmitrijs Voskresenskis** (), baznīcas vārds **Sergijs** (*Митрополи́т Се́ргий*, 1897—1944) bija Viļņas un Lietuvas metropolīts, Igaunijas un Latvijas pareizticīgo baznīcas patriarhālais eksarhs (*Митрополит Виленский и Литовский, Патриарший Экзарх Латвии и Эстонии*, 1941—1944). 
Nogalināts atentātā Otrā pasaules kara laikā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1897. gada 26. oktobrī Maskavas pareizticīgo protojereja Nikolaja Voskresenska ģimenē. Mācījās Maskavas Garīgajā skolā un Maskavas Garīgajā seminārā. Pēc Oktobra revolūcijas un Krievijas pilsoņu kara viņš 1920. gadā viņš sāka studēt Maskavas Universitātes (MU) Vēstures un filozofijas fakultātē, 1923. gadā viņu izslēdza no MU un arestēja par pretpadomju propagandu. 
1925. gadā Dmitrijs Voskresenskis kļuva pareizticīgo mūks, pieņemdams garīgo vārdu Sergijs. 1930. gadā viņš kļuva par Orehovozujevas katedrāles virspriesteri, 1932. gadā par Maskavas Kristus Augšāmcelšanās baznīcas Sokoļņikos virspriesteri, 1933. gadā par Kolomnas bīskapu, 1934. gadā par Broņņicas bīskapu, 1936. gadā par Dmitrovas bīskapu. 
Lielā terora laikā 1937. gadā pēc protojereja Aleksandra (Ļebedeva) aresta arhibīskapu Sergiju iecēla par Maskavas patriarhijas lietu pārvaldītāju.

Pēc Polijas kampaņas 1939. gadā Maskavas patriarhija pārņēma okupēto zemju pareizticīgo draudzes Baltkrievijā un Belostokas apgabalā, bet pēc  Baltijas valstu okupācijas nosūtīja arhibīskapu Sergiju uz Rīgu, lai atstādinātu Latvijas pareizticīgās baznīcas metropolītu Augustīnu no pienākumu pildīšanas un Latvijas Pareizticīgo baznīcu pievienotu Maskavas patriarhātam.
1941. gada 24. februārī Sergiju iecēla par Baltijas eksarhu un Lietuvas metropolītu. 

Vācu okupācijas laikā ar Rīgas bīskapa Jāņa Garklāva palīdzību eksarhs Sergijs ieguva atļauju kalpot padomju karagūstekņu nometnēs.
1941. gada jūlijā viņš nodibināja Iekšējo Pareizticīgo misiju Latvijā un Lietuvā, bet 1941. gada augustā Pleskavas Pareizticīgo misiju. 
1944. gada 28. aprīlī pa ceļam no Viļņas uz Rīgu metropolītu Sergiju, viņa šoferi P. Kulakovu un divus līdzbraucējus (dziedātāju I. Redikuļcevu un viņa sievu) pie Kauņas automašīnā nogalināja vācu militārajās formās pārģērbušies nenoskaidroti uzbrucēji.
Apglabāts 4. maijā Rīgas Pokrova kapos.

## Literatūra
* M. Škarovskis. Metropolīts Sergijs (Voskresenskis) un viņa kalpošana Baltijā un Krievijas Ziemeļrietumos 1941.-1945. gados. Sanktpēterburgas Eparhijas ziņas (*С.-Петербургские Епарх. вед.*), 2002. nr. 26. - 27. 
* А. Geričs. Viļņas un Lietuvas Metropolīts Sergijs (Voskresenskis), Baltijas Ekzarhs (*Митрополит Виленский и Литовский Сергий (Воскресенский), Экзарх Прибалтики*) avīze „Виноградная Лоза” 2002., Nr.11 (54), novembris, 13. lpp.

## Atsauces
Union Aviation

***Union Aviation*** ir Latvijas čārterpārvadājumu lidsabiedrība. Tā bāzēta Starptautiskajā lidostā "Rīga" un veic pasažieru pārvadājumus visā pasaulē.

## Atsauces
Renē Gijo

**Renē Gijo** () bija franču—beļģu sporta šāvējs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē

Viņš 1900. gada olimpiskajās spēlēs startēja tranšejas šaušanas disciplīnā. Šajā disciplīnā viņš izcīnīja sudraba medaļu, piekāpjoties pāršaušanas kārtā Francijas sportistam Rožē de Barbarēnam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Renē Gijo (Olympics profils) 
* Renē Gijo (Olympedia profils) 
* Renē Gijo (Sports Reference profils)
Jānis Ankravs

**Jānis Ankravs** (1892—1963) bija latviešu jurists, Latvijas Senāta senators.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1892. gada 13. jūlijā Sarkaņu pagasta Kalnajaunzemos pareizticībā pārgājuša lauksaimnieka Jāņa Ankrava un viņa sievas Edas, dzimušas Zeltiņas, ģimenē.
Mācījās Sarkaņu pagastskolā, Lazdonas draudzes skolā, no 1904. gada Rīgas garīgajā skolā, tad Rīgas Pareizticīgo garīgajā seminārā. Studēja Maskavas Komercinstitūta Ekonomiskās nodaļas pedagoģiskās programmas grupā (1912—1916). Pirmā pasaules kara laikā strādāja par darbvedi un skolotāju Maskavā un Tulas guberņā.

1920. gadā atgriezās Latvijā studēja tieslietas LU Tiesību nodaļā (1921—1931), līdztekus strādāja par jaunāko tiesamatu kandidātu Tiesu palātā, tad par vecāko tiesamatu kandidātu.
No 1930. gada bija Rīgas apgabaltiesas prokurora biedrs, no 1932. gada Rīgas apgabaltiesas loceklis., bija Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētāja biedrs (1935—1936), Rīgas Centrālcietuma Administratīvās komisijas priekšsēdētājs (1936—1937).
1937. gadā Ankravu iecēla par Latvijas Senāta senatoru Kriminālās kasācijas departamentā.

Pēc Latvijas okupācijas Ankravu 1940. gada 26. novembrī atbrīvoja no senatora amata, vācu okupācijas laikā viņš bija Latvijas ģenerālapgabala Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētāja biedrs, 1. kriminālnodaļas vadītājs, no 1942. gada Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētāja vietnieks.

Pēc Otrā pasaules kara dzīvoja Jaunpiebalgas ciema ambulancē ar Jura Lasmaņa vārdu. 1952. gadā Ankravu apcietināja un sodīja ar brīvības atņemšanu uz 25 gadiem. Apsūdzībā viņam inkriminēja palīdzības sniegšanu buržuāziskām organizācijām un to, ka, būdams prokurors, uzraudzījis izmeklēšanu komunistu lietās, un, būdams senators, taisījis spriedumus pret Komunistiskās partijas biedriem. Uz jautājumu, vai viņš atzīst savu vainu, Ankravs tiesas sēdē esot norādījis, ka viņam esot grūti atbildēt, jo „dzīvojot buržuāziskā Latvijā, es nezināju PSRS Kriminālkodeksu”.

Pēc ielodzījuma Jaroslavļas apgabala gulaga nometnēs viņš 1956. gadā atgriezās Latvijā.
Miris 1963. gada 26. novembrī Rīgā.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis — 3. šķira

## Atsauces
Gijo

**Gijo** () ir franču izcelsmes vārds.

Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* N. Gijo (*N. Guyot*) — franču sporta šāvējs
* Renē Gijo (*René Guyot*; 1882—?) — beļģu sporta šāvējs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.
* Žans Marī Gijo — franču filosofs
Eduārs Ženē

**Šarls Eduārs Marī Ženē** (; dzimis , miris ) bija franču sporta šāvējs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

1900. gada olimpiskajās spēlēs viņš startēja tranšejas šaušanā, pārstāvot Franciju. Šajā disciplīnā viņš, iegūstot 13 punktus, izcīnīja 6. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eduārs Ženē (Olympics profils) 
* Eduārs Ženē (Olympedia profils) 
* Eduārs Ženē (Sports Reference profils)
Žistinjēns de Klarī

**Žistinjēns Šarls Ksavjē Bretoņo—Klarī** (; dzimis , miris ) bija franču sporta šāvējs un sporta funkcionārs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē

Viņš 1900. gada olimpiskajās spēlēs startēja tranšejas šaušanas disciplīnā. Šajā disciplīnā viņš izcīnīja brozas medaļu, piekāpjoties Francijas sportistam Rožē de Barbarēnam un Beļģijas sportistam Renē Gijo.

No 1913. gada līdz savai nāvei viņš bija Francijas olimpiskās komitejās prezidents, kā arī bija ģenerālkomisārs un 1924. gada Parīzes olimpisko spēļu izpildkomitejas prezidents. 1924. un 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš darbojās arī kā tiesniesis mākslas sacensībās. Viņš bija arī Nacionālās sporta komitejas un Senthūberta kluba prezidents. Klarī vadīja aktīvu pilsonisko dzīvi un bija Francijas un Amerikas brālības dibinātājs, kas sniedza palīdzību kara bāreņiem, un par savu sabiedrisko dienestu viņš 1921. gadā tika iecelts par Goda leģiona virsnieku. Tāpat kā Pjērs de Kubertēns, Klarī iebilda pret sievietēm, kas piedalās olimpiskajās spēlēs, un 1924. gada SOK sesijā Parīzē izteicās pret citu sieviešu sporta veidu pievienošanu programmā.

1925. gadā viņš bija Staptautiskās Olimpiskās komitejas prezidenta kandidāts, taču pirmajā kārtā saņēma tikai 4 balsis, bet otrajā — 1.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žistinjēns de Klarī (Olympedia profils) 
* Žistinjēns de Klarī (Sports Reference profils)
Galindu valoda

thumb|250px|Galindu valodas areāls 13. gadsimta sākumā.
**Galindu valoda** ir izmirusi, pie indoeiropiešu valodu grupas baltu zara, rietumbaltu valodu atzara piederoša valoda. Vislīdzīgākā tai bija senprūšu valoda. Galindu valodā runāja baltu cilts — galindi tagadējās Mazūrijas teritorijā, kas izzuda pēc Lielās prūšu sacelšanās. 

## Literatūra
* *Топоров В. Н. Балтийские языки* Языки мира: Балтийские языки. Мaskava: Academia, 2006. 
* *Топоров В. Н. Из истории балто-славянских языковых связей: анчутка*. Baltistika, 1973, IX (1) priedas.
* *Топоров В. Н. Балт. *Galind в этнолингвистической и ареальной перспективе. Проблемы этнической истории балтов. Rīga, 1977.
* *Топоров В. Н. Балтийский элемент к северу от Карпат: этнонимическая основа *Galind как знак балтийской периферии''. Slavica Occidentalis, 1980, t. 29 (Poznań).
Klaudio Lopess

**Klaudio Havjers Lopess** (; dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Vislabāk pazīstams no laika ''Valencia'' un ''Lazio'' komandās. Spēlējis arī Argentīnas, Meksikas un ASV komandās. Ar Argentīnas futbola izlasi piedalījies 1998. un 2002. gada FIFA Pasaules kausā. Izcīnījis sudraba medaļu 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Valencia**

* Copa del Rey: 1998–99
* Spānijas Superkauss: 1999
* UEFA Intertoto kauss: 1998–99

**Lazio**

* Supercoppa Italiana: 2000
* Coppa Italia: 2003–04

**Club América**

* Meksikas pirmā divīzija: 2005
* Campeón de Campeones: 2004–05
* CONCACAF Čempionu kauss: 2006

**Colorado Rapids**

* MLS kauss: 2010

## Ārējās saites
Leonels Vambā

**Leonels Vambā Džufo** (; dzimis ) ir Kamerūnas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2024. gada pārstāv AAE Pro līgas klubu *[[Al Wahda FC|Al Wahda]]*.

2021. gada sezonā Vambā ar 14 vārtiem kļuva par Virslīgas labāko vārtu guvēju.

Vambā ir spēlējis Kamerūnas U17 izlasē, tās sastāvā 2019. gadā kļuvis par Āfrikas U17 kausa ieguvēju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kims Vilforts

**Kims Vilforts** (, dzimis ) ir bijušais Dānijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Dānijas futbola izlases dalībnieks.

Savā 17 gadus ilgajā karjerā pārstāvējis Dānijas un Francijas klubus. Savas karjeras lielāko un spožāko daļu pavadījis *[[Brøndby IF]]* komandā, ar kuru viņš kopumā nospēlēja 470 mačus un ieguva 10 titulus.

Pārstāvējis Dānijas futbola izlasi no 1983. līdz 1996. gadam, kopumā aizvadot 77 mačus. Bija izlases nozīmīgs spēlētājs 1992. gada Eiropas čempionātā, kurā Dānija ieguva pirmo vietu. Piedalījies arī 1988. un 1996. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Brøndby**

* Dānijas Superlīga: 1987, 1988, 1990, 1991, 1995–96, 1996–97, 1997–98
* Dānijas kauss: 1988–89, 1993–94, 1997–98

**Dānija**

* Eiropas čempionāts: 1992

## Ārējās saites
Muca

thumb|''Pigon & Wilks'' šaujampulvera muca
**Muca** ir aptuveni cilindriska, samērā liela tvertne ar platāku vidu un vāku. Tradicionāli mucas izgatavo no liektiem koka dēlīšiem, ko savelk ar metāla stīpām. Mūsdienu koka mucas vīna darīšanai ir izgatavotas no franču parastā ozola (*Quercus robur*), baltā ozola (*Quercus petraea*) vai Amerikas baltā ozola (*Quercus alba*), un parasti tām ir standarta izmēri:

* "Bordo tipa" 225 litri, 
* "Burgundijas tipa" 228 litri un 
* "Konjaka tips" 300 litri.

Mūsdienās mucas izgatavo arī no alumīnija, nerūsējošā tērauda un dažāda veida plastmasas, piemēram, HDPE.

Persona, kas taisa mucas, tiek saukta par mucinieku (izgatavo arī spaiņus, toverus, kuļmucas un citus koka traukus).

Mucām ir dažādi pielietojumi, galvenokārt šķidrumu, piemēram, ūdens, eļļas un alkoholisko dzērienu, uzglabāšana. Mucas izmanto arī alkoholisko dzērienu, kā vīns, konjaks, armanjaks, šerijs, portvīns, viskijs un alus, nogatavināšanai. Citas preces, kas kādreiz glabātas koka mucās, ir šaujampulveris, gaļa, zivis, krāsa, medus, naglas un tauki.

Agrīnās mucas saistīja ar koka stīpām, bet 19. gadsimtā tās pakāpeniski nomainīja pret metāla stīpām, kas bija stiprākas, izturīgākas un aizņēma mazāk vietas. 

Muca ir izmantota arī kā standarta mēra izmērs, kas attiecas uz noteiktas preces ietilpību vai svaru. Piemēram, Apvienotajā Karalistē alus muca attiecas uz apmēram 160 litru daudzumu. Vīns tika piegādāts 119 litru mucās. Barels ( — muca), kas definēts kā 42 ASV galoni, joprojām tiek izmantots kā naftas tilpuma mērs, lai gan nafta vairs netiek piegādāta mucās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Larss Olsens

**Larss Kristians Olsens** (, dzimis ) ir Dānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja centra aizsarga pozīcijā, bijis Dānijas futbola izlases dalībnieks.

Savas spēlētāja karjeras laikā pārstāvējis klubus Dānijā, Turcijā, Beļģijā un Šveicē. Ar *[[Brøndby IF]]* komandu sešas reizes kļuvis par Dānijas čempionu. 1988. gadā ieguvis Dānijas gada labākā spēlētāja balvu.

Piedalījies 84 mačos ar Dānijas futbola izlasi no 1986. līdz 1996. gadam. Bija izlases kapteinis 1992. gada Eiropas čempionātā, kurā Dānija izcīnīja pirmo vietu. Piedalījies arī 1988. un 1996. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Strādājis Dānijas klubos *[[Brøndby IF]]*, ''Randers'', *[[Odense Boldklub]]* un ''Esbjerg''. No 2011. gada līdz 2019. gadam bijis Fēru Salu futbola izlases galvenais treneris.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Brøndby IF**

* Dānijas Pirmā divīzija/Dānijas Superlīga: 1985, 1987, 1988, 1990, 1991, 1995—96
* Dānijas kauss: 1988—89

**Trabzonspor**

* Turcijas kauss: 1991—92

**Dānija**

* Eiropas čempionāts: 1992.

**Individuālie sasniegumi**

* Dānijas gada futbolists: 1988

### Trenera karjera
**Randers**

* Dānijas kauss: 2005—06

## Ārējās saites
Miroslavs Blaževičs

**Miroslavs Blaževičs** (, dzimis , miris ) bija Horvātijas futbolists un futbola treneris, spēlēja pussarga pozīcijā.

Savas spēlētāja karjeras laikā pārstāvējis komandas Dienvidslāvijā un Šveicē.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Savu trenera karjeru iesācis Šveicē. Vadījis Šveices, Horvātijas, Irānas un Bosnijas un Hercegovinas futbola izlasi. Vairākreiz veiksmīgi trenējis ''Dinamo Zagreb'' komandu.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Lokomotiva Zagreb**

* Dienvidslāvijas Otrā līga: 1955–56

**Sarajevo**

* Dienvidslāvijas Otrā līga: 1957–58

**Sion**

* Šveices kauss: 1965

### Trenera karjera
**Sion**

* Šveices kauss: 1974

**Dinamo Zagreb**

* Dienvidslāvijas Pirmā līga: 1981–82
* Dienvidslāvijas kauss: 1982–83
* Horvātijas Pirmā līga: 1992–93, 2002–03
* Horvātijas kauss: 1993–94
* Horvātijas Superkauss: 2002

**Grasshopper**

* Šveices Superlīga: 1983–84

**Hajduk Split**

* Horvātijas Superkauss: 2005

## Ārējās saites
Belvijas muiža

thumb|200px|Belvijas muižas ēka (pirms 1930).

**Belvijas muiža** (no  — 'daiļais skats') ir baroka stilā celta Rīgas piepilsētas muižiņa Bauskas ielā 48, Ziepniekkalnā. Muižas ēka parkā pie Bauskas ielas pārvada pāri Kārļa Ulmaņa gatvei ir saglabājusies līdz mūsdienām, tā ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis (Nr. 8073).

## Vēsture
Belvijas muiža celta 18. gadsimtā pie senā Bauskas ceļa un tagad aizbērtās Kīleveina grāvja daļas ar skatu uz pilsētas siena pļavām.
Vēlāk muižiņa saukta tās īpašnieku vārdos par Volkovica muižu un Pavlovica muižu, 1930. gados muižas ēka piederēja Buragu ģimenei.


Belvijas muiža Rīgas kartē 1879.jpg|Belvijas muižiņa 1879. gada Rīgas kartē


## Atsauces
Dadzis (žurnāls)

"**Dadzis**" bija latviešu humora un satīras žurnāls, kura izdošana vairākkārt bija pārtraukta un atjaunota. 
Žurnālam savus rakstus iesūtīja Valdis Artavs, Dagnija Zigmonte, Laimonis Kamara, Andris Kolbergs, Vladimirs Mihailovs, Zigmunds Skujiņš un daudzi citi. Tajā publicēja daudzu latviešu mākslinieku zīmētās karikatūras, savus darbus publicēja Romāns Tilbergs, Gunārs Vīndedzis, Gunārs Bērziņš, Uģis Mežavilks, Edgars Ozoliņš, Gunārs Cilītis, Ēriks Ošs, Imants Melgailis, Agris Liepiņš, Ludmila un Jūlija Bulikinas. 

## Vēsture
Senākais ilustrētais satīrisku rakstu krājums ar nosaukumu "Dadzis" divas reizes mēnesī sāka iznākt 1912. gadā. Tā redaktors bija Jūlijs Pētersons.

1957. gada janvārī Latvijas PSR laikā divas reizes mēnesī sāka iespiest atjaunoto žurnālu "Dadzis", kuru izdeva krāsainā formātā uz 16 lappusēm. Žurnāls ātri kļuva populārs, 1963. gadā žurnāla tirāža sasniedza 65 000 eksemplāru un vēlāk to palielināja līdz pat 128 000. Žurnālā publicēja humoristiskus un satīriskus rakstus un karikatūras. Pazīstamais dāņu karikatūrists Herlufs Bidstrups atzinīgi izteicās, ka "Dadzis" tolaik bijis vislabāk ilustrētais humora žurnāls Eiropā. 

Žurnāls turpināja iznākt arī pēc neatkarības atjaunošanas līdz pat 1995. gadam. Pēc desmit gadu pārtraukuma žurnāla izdošanu atjaunoja 2005. gada 5. oktobrī, tas turpināja iznākt līdz 2009. gada 9. februārim.

2008. gadā Dadža autoru karikatūras parādīja izstādē Rīgas Dekoratīvās mākslas un dizaina muzejā.

## Atsauces
Viborg FF

***Viborg FF*** ir Dānijas futbola klubs no Viborgas. Klubs ir dibināts 1896. gadā, pašlaik spēlē Dānijas Superlīgā. Kluba lielākais panākums ir 2000. gadā izcīnītais Dānijas kauss. Mājas spēles aizvada Viborgas stadionā (sponsorēšanas nolūkā oficiālais nosaukums ir *Energi Viborg Arena*), kura ietilpība ir 9566 vietas. Kluba krāsas ir zaļa un balta.

## Sasniegumi
* **[[Dānijas kauss futbolā|Dānijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1999–2000
* **Dānijas superkauss**
** Uzvarētāji (1): 2000

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Bilents Korkmazs

**Bilents Korkmazs** (, dzimis ) ir Turcijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja centra aizsarga pozīcijā, bijis Turcijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada ir Turcijas komandas *[[Esenler Erokspor]]* galvenais treneris.

Korkmazs visu savu karjeru pavadīja ''Galatasaray'' komandā, 18 sezonu laikā izcīnot 8 Superlīgas titulus, 6 Turcijas kausus, 5 Turcijas Superkausus, 1 UEFA kausu un 1 UEFA Superkausu.

Ar Turcijas futbola izlasi nospēlējis 102 mačus. Viņš ir trešais spēlēm bagātākais futbolists Turcijas izlasē aiz Rišti Rečbera un Hakana Šikira. Piedalījies 1996. gada Eiropas čempionātā un 2002. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Vadījis komandas gan Turcijā, gan Azerbaidžānā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 1987—88, 1992—93, 1993—94, 1996—97, 1997—98, 1998—99, 1999—00, 2001—02
* Turcijas kauss: 1990—91, 1992—93, 1995—96, 1998—99, 1999—2000, 2004—05
* Turcijas Superkauss: 1988, 1991, 1993, 1996, 1997
* UEFA kauss: 1999—2000
* UEFA Superkauss: 2000

## Ārējās saites
Bora Milutinovičs

**Velibors "Bora" Milutinovičs** (, dzimis ) ir bijušais Serbijas futbolists un futbola treneris, spēlēja pussarga pozīcijā.

Kā spēlētājs pārstāvējis klubus Serbijā, Šveicē, Francijā un Meksikā.

Vēlāk uzsācis trenera karjeru. Milutinovičs un Brazīlijas treneris Karlušs Albertu Parreira ir vienīgie treneri, kuri komandu vadījuši piecos FIFA Pasaules kausos. Milutinovičs ir to paveicis ar piecām dažādām komandām: Meksiku (1986), Kostariku (1990), ASV (1994), Nigēriju (1998) un Ķīnu (2002), kamēr Parreira vadījis piecas dažādas izlases, taču sešos finālturnīros. Savas karjeras laikā B. Milutinovičs ir vadījis astoņas nacionālās izlases.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**UNAM**

* Copa MX: 1974–75
* Campeón de Campeones: 1975

### Trenera karjera
**Pumas UNAM**

* Liga MX: 1980–81
* CONCACAF Čempionu kauss: 1980
* Copa Interamericana: 1981

**ASV**

* CONCACAF Zelta kauss: 1991

**Meksika**

* CONCACAF Zelta kauss: 1996

## Ārējās saites
Viorels Moldovans

**Viorels Dinu Moldovans** (; dzimis ) ir Rumānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Rumānijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis Rumānijā, Šveicē, Anglijā, Turcijā, Francijā un AAE. Vislielākos panākumus guvis ''Grasshoppers'' komandā, ar kuru viņš 1998. gadā izcīnīja Šveices Superlīgas titulu, kā arī ''Nantes'' komandā, ar kuru 2001. gadā viņš izcīnīja *[[Ligue 1]]* titulu. Divas sezonas bijis arī Šveices Superlīgas labākais vārtu guvējs.

Ar Rumānijas futbola izlasi piedalījies 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. un 2000. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Divus gadus bijis Rumānijas izlases trenera asistents. Vadījis komandas Rumānijā un Francijā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Gloria Bistrița**

* Divizia B: 1989–90

**Grasshoppers**

* Šveices Superlīga: 1997–98

**Nantes**

* Ligue 1: 2000–01
* Trophée des Champions: 2001

**Rapid București**

* Rumānijas kauss: 2005–06, 2006–07

**Individuālie sasniegumi**

* Šveices Superlīgas labākais vārtu guvējs: 1995–96, 1996–97
* Šveices Superlīgas labākais ārzemju futbolists: 1995–96, 1996–97

### Trenera karjera
**Chindia Târgoviște**

* Liga II: 2018–19

## Ārējās saites
Florins Redučioju

**Florins Valeriu Redučioju** (, dzimis ) ir bijušais Rumānijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Rumānijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis tādus klubus kā ''Dinamo București'', *[[AC Milan]]*, ''Brescia'', ''West Ham United'', ''Espanyol'', *[[VfB Stuttgart]]* un *[[AS Monaco]]*. 1994. gadā ar *AC Milan* komandu uzvarējis Itālijas A sērijā un UEFA Čempionu līgā.

Ar Rumānijas futbola izlasi piedalījies 1990. un 1994. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Dinamo Bucharest**

* Divizia A: 1989–90
* Rumānijas kauss: 1985–86, 1989–90

**AC Milan**

* Itālijas A sērija: 1993–94
* Supercoppa Italiana: 1993
* UEFA Čempionu līga: 1993–94

## Ārējās saites
Sanfina citānija

**Sanfina citānija** () ir Kastrejas kultūras arheoloģiskais piemineklis Portugālē, Pasušdefereiras municipalitātē. Apdzīvotās vietas celtniecība attīstījās vairākos etapos laikā starp 5. gadsimtu pr.Kr. un 2. gadsimtu. 3. gadsimtā citanijā sākās romiešu okupācija, līdz 4. gadsimtā tā tika pamesta. Šajā teritorijā atrodas Sv. Romanam veltīta kapela (ap 14. gadsimtu) un 34 kapavietas viduslaiku kapsētā (ap 13. gadsimtu). Arheoloģiskie izrakumi citānijā pirmo reizi tika veikti 1895. gadā Francisko Martina Sarmento un Hosē Leite de Vaskonselosa vadībā, bet beidzamā darbība šeit notika 1995. gadā, kad tika rekonstruēts viens nams un karavīra statujas kopija tika uzstādīta pie otrā aizsargmūra ieejas.

## Apraksts
Citānija tika sargāta ar trim aizsargmūru rindām, ar ārējo sienu, kas sargāja rietumus un dienvidus, kā arī ar aizsarggrāvi ziemeļos un dienvidos. Šie mūri tika veidoti no vietējiem granīta blokiem. Mūru iekšpusē tika konstatēti ap 160 namiem. Lielākā daļa namu ir apaļi ap 5 m diametrā, ar granīta akmens sienām un koniskiem jumtiem no ātri bojājoša materiāla. Šie nami veido kvartālus no 4 līdz 5 ēkām, kas iziet uz kopēju pagalmu un ir apjozti ar mūra sienu, veidojot 200–300 m² lielus gruntsgabalus. Citānijas nomalē tika atrasta publiskās pirts ēka. Sanfinā tika atrastas arī karavīru statujas, un viena no tām sargā galveno ieeju citānijā. Šeit ir galvenā iela, kas orientēta virzienā no ziemeļiem uz dienvidiem, un otršķirīgās ielas, kas orientētas no austrumiem uz rietumiem.

## Atradumi
Arheoloģiskie atradumi Sanfina citānijā ir attiecināmi uz dažādiem periodiem, piemēram:
* Portugāļu monētas: viena - Žuau I un divas - Sebastiana I.
* Nezināma 4. gadsimtā kalta monēta.
* 42 romiešu monētas no Tibērija līdz nezināmam 4. gadsimta imperatoram.
* Kastrejas kultūras, romiešu un vēlāko laiku keramika.

Daudzi atradumi ir eksponēti vietējā Sanfina citānijas arheoloģijas muzejā Sanfins de Fereirā.

## Atsauces
Ilie Dumitresku

**Ilie Dumitresku** (, dzimis ) ir Rumānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Rumānijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru iesācis ''Steaua București'' komandā, ar kuru viņš četras reizes kļuva par ''DIvizia A'' čempionu. Spēlējis arī Anglijas komandās ''Tottenham Hotspur'' un ''West Ham United'', kā arī Spānijas komandā ''Sevilla''. Divus gadus spēlējis arī Meksikā. Savu spēlētāja karjeru noslēdzis 29 gadu vecumā.

Ar Rumānijas futbola izlasi spēlējis 1990., 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā.

Kā treneris vadījis komandas Rumānijā, Kiprā un Grieķijā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Steaua Bucharest**

* Divizia A: 1986–87, 1988–89, 1992–93, 1993–94
* Rumānijas kauss: 1986–87, 1988–89, 1991–92
* Rumānijas Superkauss: 1998

**Individuālie sasniegumi**

* Divizia A labākais vārtu guvējs: 1992–93

## Ārējās saites
Carpe diem

thumb|''Carpe diem''
***Carpe diem*** () ir no latīņu valodas cēlies Horācija izteiciens, kas aicina steigties baudīt dzīvi šodien, neko daudz neatliekot uz rītdienu ().

## Ārējās saites
Sui generis

***Sui generis*** ( jeb *savdabīgi*) ir no latīņu valodas cēlies izteiciens, kas cēlies no filozofijas, sākotnēji apzīmējot parādību, kas nav pieskaitāma kādai noteiktai grupai, bet gan veido savu atsevišķu kategoriju.
Ineta Lipša

**Ineta Lipša** (dzimusi 1970. gada 12. jūlijā Ogrē) ir latviešu vēsturniece.

## Biogrāfija
I. Lipša uzaugusi Lielvārdē, četru bērnu ģimenē. Beigusi Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultāti (1993). No 1993. līdz 2006. gadam bijusi žurnāliste, strādājusi izdevumos “Tev”, “Nedēļa Tev”, “Rīgas Balss”, “Neatkarīgā Rīta Avīze”, “Spogulis”, “Fokuss”, “Vakara Ziņas” un “Latvijas Avīze”. 2004. gadā Latvijas Universitātē ieguvusi maģistra grādu vēsturē. 2009. gadā — doktora grādu vēsturē. No 2007. gada LU Latvijas vēstures institūta pētniece, kopš 2013. gada vadošā pētniece. Pētījumi Latvijas starpkaru vēsturē, īpaši dzimtes un seksualitātes vēsturē. 2009. gadā ieguvusi Bernharda Holandera balvu par savu disertāciju. 2021. gadā saņēmusi balvu no apvienības "Mozaīka" par ieguldījumu Latvijas LGBT+ vēstures izpētē.

## Bibliogrāfija
* *Rīga bohēmas varā*. Rīga: Priedaines, 2002.
* *LU Vēstures un filozofijas fakultātes vēsture padomju laikā: Personības, struktūras, idejas (1944—1991)*. Rīga: LU akadēmiskais apgāds, 2010 — kopā ar J. Kerusu, I. Runci un K. Zelli.
* *Izklaides kultūra Latvijā: morāles komunikācijas aspekti (1918—1934)*. Rīga: LU akadēmiskais apgāds, 2012.
* *Seksualitāte un sociālā kontrole Latvijā, 1914—1939*. Rīga: Zinātne, 2014.
* *LGBTI vēsture Latvijā pēdējos 100 gados*. Rīga: Mozaīka, 2017.
* Kaspars Aleksandrs Irbe. *Slēptā dzīve: homoseksuāļa dienasgrāmata, 1927—1949.* Rīga: Ascendum, 2021 — redakcija, komentāri, priekšvārds.
* *Viena. Grozāmo sarakstu slazdā: sieviešu politiskā vēsture Latvijā, 1922—1934.* Rīga: Friedrich Ebert Stiftung, 2022. 
* *Klusumā: kvīri, padomju vara un sabiedrība Latvijā, 1954—1991*. Rīga: Friedrich Ebert Stiftung, 2024 — sastādītāja kopā ar K. Vērdiņu un K. Zelli.

## Atsauces
Magnetohydrodynamics (žurnāls)

***Magnetohydrodynamics*** ir Latvijas Universitātes Fizikas institūta izdots fizikas žurnāls, kas publicē zinātniskus rakstus par fundamentālām un lietišķām magnetohidrodinamikas problēmām nesaspiežamā vidē, tai skaitā magnētiskajos šķidrumos. Publikācijas aptver gan klasiskās, gan jaunās jomas magnētisko šķidrumu fizikā, termodinamikā, hidrodinamikā un elektrodinamikā. No 2010. gada žurnāla galvenais redaktors ir profesors Andrejs Cēbers.

## Vēsture
1965. gadā tika nodibināts Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas žurnāls *Магнитная Гидродинамика*, kurā publicēja pētījumus magnetohidrodinamikas jomā. Žurnāls tika izdots krievu valodā un savā nozarē bija vadošais Padomju Savienībā. Vēlāk žurnāls sāka iznākt divās valodās — krievu un angļu valodā. Kopš 2001. gada žurnāls tiek izdots tikai angļu valodā ar nosaukumu *Magnetohydrodynamics*.

Kopš 2007. gada žurnāls tiek indeksēts un ir iekļauts citēšanas indeksos *Science Citation Index Expanded* un *Journal Citation Reports*.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
1988. gada Eiropas čempionāta futbolā dalībvalstu sastāvi

Šajā lapā uzskaitīti **[[1988. gada Eiropas čempionāts futbolā|1988. gada Eiropas čempionāta futbolā]] oficiāli apstiprinātie izlašu sastāvi**. Dzimšanas dati korekti uz 10. jūniju.

## A grupa

### 
Treneris:  Zeps Pionteks

### 
Treneris:  Adzeljo Vičīni

### 
Treneris:  Migels Munjoss

### 
Treneris:  Francs Bekenbauers

## B grupa

### 
Treneris:  Bobijs Robsons

### 
Treneris:  Džeks Čarltons

### 
Treneris:  Rinuss Mihelss

### 
Treneris:  Valērijs Lobanovskis
Karlušs Albertu Parreira

**Karlušs Albertu Gomešs Perreira** (, dzimis ) ir bijušais Brazīlijas futbola treneris. Kā trenerim, viņam pieder rekords par visvairāk aizvadītajiem FIFA Pasaules kausa finālturnīriem (6 reizes). Šajos turnīros viņš ir piedalījies ar piecām nacionālajām izlasēm: Kuveitu (1982.), AAE (1990.), Brazīliju (1994. un 2006.), Saūda Arābiju (1998.) un Dienvidāfriku (2010.). Ar Brazīlijas futbola izlasi uzvarējis 1994. gada FIFA Pasaules kausā, 2004. gada *[[Copa América]]* un 2005. gada FIFA Konfederāciju kausā. Viņš ir arī vienīgais treneris, kurš ir uzvarējis Āzijas kausā ar divām izlasēm (ar Kuveitu 1980. gadā un Saūda Arābiju 1988. gadā).

Parreira ir viens no veiksmīgākajiem treneriem, kurš pats nav profesionāli spēlējis futbolu.

## Sasniegumi
**Fluminense**

* Brazīlijas A sērija: 1984
* Brazīlijas C sērija: 1999

**Fenerbahçe**

* Turcijas Superlīga: 1995–96

**Corinthians**

* Copa do Brasil: 2002

**Kuveita**

* Āzijas kauss: 1982
* Arābu Līča kauss: 1980

**Brazīlija**

* FIFA Pasaules kauss: 1994
* FIFA Konfederāciju kauss: 2005
* Copa América: 2004

**Saūda Arābija**

* Āzijas kauss: 1988

## Ārējās saites
Ad hoc

***Ad hoc*** (, burtiski "pie šī") ir no latīņu valodas cēlies izteiciens, kas apzīmē improvizētu darbību, kas spontāni veikta īpašos apstākļos.

Starptautiskajās tiesībās termins *ad hoc* tiek lietots, lai apzīmētu starptautiski tiesiskās atzīšanas veidu, kad *ad hoc* kontakti ir nepieciešami starp pusēm, kuras kategoriski nevēlas atzīt viena otru.

## Ārējās saites
Žoržiņu (futbolists)

**Žorži de Amorims Kampuss** (, dzimis ), labāk pazīstams kā **Žoržiņu** (*Jorginho*), ir Brazīlijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja labās malas aizsarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis klubus gan Brazīlijā, gan Vācijā, gan arī Japānā. Savu karjeru iesācis Brazīlijā, kur spēlējis Riodežaneiro klubos ''America'' un *[[Flamengo]]*. 1989. gadā pārcēlies uz Vācijas Bundeslīgas komandu *[[Bayer Leverkusen]]*. Vēlāk spēlējis arī ''Bayern Munich'', kur 1994. gadā viņš kļuva par Vācijas čempionu. Pēc Vācijas pamešanas 1995. gadā, Žoržiņu trīs gadus pavadīja Japānas klubā *[[Kashima Antlers]]*. Pēcāk atgriezes Brazīlijā un spēlējis ''São Paulo'', ''Vasco da Gama'' un *[[Fluminense]]*.

Ar Brazīlijas futbola izlasi uzvarējis 1994. gada FIFA Pasaules kausā. Piedalījies arī 1990. gada FIFA Pasaules kausā, 1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs un divos *[[Copa América]]*.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Flamengo**

* Brazīlijas A sērija: 1987
* Campeonato Carioca: 1986
* Taça Guanabara: 1984, 1988

**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 1993—94

**Kashima Antlers**

* J1 League: 1996, 1998

**Vasco da Gama**

* Brazīlijas A sērija: 2000
* Copa Mercosur: 2000
* Taça Guanabara: 2000

**Brazīlija**

* FIFA Pasaules kauss: 1994
* FIFA U20 Pasaules kauss: 1983

### Trenera karjera
**Kashima Antlers**

* J1 League Cup: 2012

**Vasco da Gama**

* Campeonato Carioca: 2016

## Ārējās saites
Mauru Silva

**Mauru da Silva Gomiss** (; dzimis ) ir bijušais Brazīlijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Vislielāko savu karjeras daļu pavadījis Spānijas komandā *[[Deportivo La Coruña]]*. Tur viņš kopumā nospēlēja 13 sezonas un ieguva sešas trofejas, tai skaitā *[[La Liga]]* titulus 2000. gadā.

Ar Brazīlijas futbola izlasi uzvarējis 1994. gada FIFA Pasaules kausā un 1997. gada *[[Copa América]]*.

## Sasniegumi
**Bragantino**

* Campeonato Paulista: 1990

**Deportivo**

* La Liga: 1999–2000
* Copa del Rey: 1994–95, 2001–02
* Spānijas Superkauss: 1995, 2000, 20002

**Brazīlija**

* FIFA Pasaules kauss: 1994
* Copa America: 1997

## Ārējās saites
Cementīts

**Cementīts** jeb **dzelzs karbīds** ir dzelzs un oglekļa ķīmiskais savienojums, kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa sakausējumu strukturālajām sastāvdaļām.

## Fizikālās īpašības
6,67 % cementīta masas veido ogleklis, 93,33 % — dzelzs. Cementītam ir sarežģīts kristālrežģis ar lielu koordinācijas skaitli un stiprām metāliskām saitēm starp dzelzs atomiem. 210 °C (483 K) ir cementīta Kirī temperatūra, tajā cementīts mainās no feromagnētiķa par paramagnētiķi. Līdz šai temperatūrai tam ir liela cietība (HB>800), tas ir trausls.

## Ķīmiskās īpašības

* sadalās temperatūrā, kas augstāka par 1650 °C (1923 K) :

Fe3C ->[>1650^oC] 3Fe + C
* reaģē ar skābēm, sevišķi ar koncentrētām:

{Fe3C} + 6HCl -> {3FeCl2} +  C {\downarrow} + 3H2 {\uparrow}
* reaģē ar skābekli:

Fe3C + 3O2 ->[600-700^oC] Fe3O4 + CO_2

4Fe3C + Fe3O4 ->[1000-1100^oC] 15Fe + 4CO 
* nereaģē ar ūdeni, sārmiem

## Atsauces
Rai (futbolists)

**Rai Souza Vjeira de Oliveira** (, dzimis ) ir bijušais Brazīlijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Savu lielāko daļu karjeras pavadījis Brazīlijas komandā ''São Paulo'' un Francijas klubā *[[Paris Saint-Germain]]*. Fanu, žurnālistu un spēlētāju vērtējumā Rai tiek uzskatīts par vienu no *Paris Saint-Germain* labākajiem spēlētājiem.

Ar Brazīlijas futbola izlasi uzvarējis 1994. gada FIFA Pasaules kausā. Piedalījies arī divos *[[Copa América]]* turnīros.

## Sasniegumi
**São Paulo**

* Brazīlijas A sērija: 1991
* Campeonato Paulista: 1987, 1989, 1991, 1992, 1998, 2000
* Copa Libertadores: 1992, 1993
* Starpkontinentālais kauss: 1992

**Paris Saint-Germain**

* Division 1: 1993–94
* Coupe de France: 1994–95, 1997–98
* Coupe de la Ligue: 1994–95, 1997–98
* Trophée des Champions: 1995
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1995–96

**Brazīlija**

* FIFA Pasaules kauss: 1994

## Atsauces

## Ārējās saites
Paulu Seržiu

**Paulu Seržiu Silvestre du Nasimentu** (, dzimis ) ir bijušais Brazīlijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Pārstāvējis komandas Brazīlijā, Vācijā, Itālijā un AAE. Vislielākos panākumus guvis ar Vācijas komandu ''Bayern Munich'', ar kuru viņš divas reizes uzvarēja Bundeslīgā un 2001. gadā ieguva UEFA Čempionu līgas trofeju.

Ar Brazīlijas futbola izlasi uzvarējis 1994. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 1999–2000, 2000–01
* DFB Pokal: 1999–2000
* DFB Ligapokal: 1999, 2000
* UEFA Čempionu līga: 2000–01
* Starpkontinentālais kauss: 2001

**Brazīlija**

* FIFA Pasaules kauss: 1994

## Ārējās saites
Stefans Švarcs

**Hanss Jirgens Stefans Švarcs** (; dzimis ) ir bijušais Zviedrijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Zviedrijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis *[[Malmö FF]]*, ''Benfica'', ''Arsenal'', ''Fiorentina'', ''Valencia'' un ''Sunderland''. Ar *Malmö FF* komandu divas reizes bijis Zviedrijas čempions, savukārt ar ar *Benfica* komandu divas reizes bijis Portugāles čempions.

Ar Zviedrijas futbola izlasi piedalījies 1990. un 1994. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1992. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Malmö**

* Allsvenskan: 1987, 1988
* Svenska Cupen: 1989

**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 1990–91, 1993–94
* Portugāles kauss futbolā: 1992–93

**Fiorentina**

* Coppa Italia: 1995–96
* Supercoppa Italiana: 1996

**Valencia**

* UEFA Intertoto kauss: 1998
* Copa del Rey: 1998–99

## Ārējās saites
Ratnieku ielu uzskaitījums

**Ratnieku ciema ielu uzskaitījums** iekļauj sevī 7 ielas, kuras atrodas Rēzeknes novada Čornajas pagasta Ratniekos.

## Ielu uzskaitījums
* Dārzu iela
* Komunālu iela
* Krasta iela
* Liepu iela
* Nākotnes iela
* Rēzeknes iela
* Uzvaras iela

## Skatīt arī
* Ratnieki

## Atsauces
Autoceļš V594

**V594** autoceļš **Viļāni—Guriliški—Mortišķi** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu P58 Viļānos caur Guriliškiem ar autoceļu V572 pie Mortiškiem. Autoceļš ir 14,1 km garš un klāts ar asfaltbetona un grants segumu. Ceļš šķērso Rēzeknes novada Viļānu pilsētu, kā arī Viļānu, Sokolku un Sakstagala pagastus.

## Krustojošie autoceļi
* P58 (Viļāni)
* V572

## Atsauces
1080i

**1080i** (zināms arī kā ***Full HD*** vai **BT.709**) ir kadra izšķirtspējas un skenēšanas veida kombinācija. 1080i izmanto augstas izšķirtspējas televīzijā (HDTV) un augstas izšķirtspējas video. Skaitlis "1080" apzīmē horizontālo līniju skaitu ekrānā. "i" ir vārda ''interlaced'' saīsinājums; tas norāda, ka pārmaiņus tiek zīmētas tikai nepāra līnijas un pēc tam katra kadra pāra līnijas (katrs attēls tiek saukts par video lauku), tādējādi video veidošanai tiek izmantota tikai puse no faktisko attēla kadru skaita. Saistītā displeja izšķirtspēja ir 1080p, kam ir arī 1080 rindiņas; "p" attiecas uz progresīvo skenēšanu, kas norāda, ka katra kadra izšķirtspējas līnijas tiek secīgi "uzzīmētas" ekrānā.

Šis termins paredz platekrāna malu attiecību 16:9 (taisnstūrveida televizors, kas ir platāks par augstumu), tāpēc 1080 vertikālās izšķirtspējas rindiņas nozīmē 1920 horizontālās izšķirtspējas kolonnas jeb 1920 pikseļus × 1080 līnijas. 1920 pikseļu × 1080 līniju ekrānam ir 2,1megapikseļi (2,1 miljons pikseļu) un laika izšķirtspēja 50 vai 60 savstarpēji savienoti lauki sekundē. Šis formāts tiek izmantots SMPTE 292M standartā.

1080 rindu izvēles pamatā ir Čārlza Pontona ideja. Viņš 1990. gadu sākumā centās izmantot "kvadrātveida pikseļus" HD video formātos.

## Skatīt arī
* 576i
* 480i

## Atsauces
 

## Ārējās saites
* Augstas izšķirtspējas (HD) attēla formāti televīzijas ražošanai (EBU tehniskā publikācija)
Vadims Ulbergs

**Vadims Ulbergs** ( — ) bija latviešu futbolists, treneris un futbola funkcionārs.

## Biogrāfija
Viņa pirmā sporta izvēle bija basketbols, bet drīz vien viņš pievienojās populārākajam pirmskara Latvijas futbola klubam Rīgas FK. Vispirms viņš spēlēja junioru izlasē, bet tikai 17 gadu vecumā debitēja Virslīgā. Tolaik RFK bija ļoti spēcīgs sastāvs, kurā ietilpa Latvijas izlases futbolisti Ēriks Pētersons, Sergejs Maģers, Fricis Kaņeps un citi. Līdz ar to Ulbergs parasti dabūja spēlēt tikai tad, ja bija savainots kāds no pamatsastāva spēlētājiem.

Rīgas FK Ulbergs noturējās līdz 1942. gadam, tad, lai netiktu iesaukts vācu armijā, ķērās pie dzelzceļa darba un pievienojās jaundibinātajam futbola klubam Daugavieši. 1944. gadā Ulbergs tika arestēts, jo kāds viņa draugs Ērika Pētersona dzimšanas dienas svinībās restorānā izteica piezīmi par Ādolfu Hitleru. Pēc kāda laika viņam izdevās aizbēgt un, slēpjoties mežā, viņš sagaidīja kara beigas.

Pēc kara Ulbergs pievienojās FK Dinamo Rīga, taču traumas dēļ drīz vien no spēlēšanas pārgāja uz trenera darbu. Ilgus gadus strādājis Daugavas sporta skolā, bet 60. gados viņam piedāvāja strādāt FK Daugava Rīga senioru komandā. Dažādos amatos (gan trenera, gan vadošā) Ulbergs strādāja ar Daugavu līdz pat kluba sabrukumam 90. gadu sākumā. Vēlāk bijis Jāņa Giļa asistents Latvijas futbola izlasē, kā arī bija atjaunotās Latvijas Futbola federācijas un republikas Treneru padomes priekšsēdētājs.

Ulbergs apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni par nopelniem Latvijas valsts labā.

## Atsauces
Martins Dālīns

**Martins Dālīns** (, dzimis ) ir bijušais Zviedrijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Zviedrijas futbola izlases dalībnieks.

Sācis savu karjeru *[[Malmö FF]]* komandā 1987. gadā. 1988. gadā bijis ''Allsvenskan'' līgas labākais vārtu guvējs. Vēlāk spēlējis Vācijas komandās *[[Borussia Monchengladbach]]* un *[[Hamburger SV]]*, Itālijas komandā *[[AS Roma]]* un Anglijas komandā *[[Blackburn Rovers]]*.

Ar Zviedrijas futbola izlasi piedalījies 1994. gada FIFA Pasaules kausā un 1992. gada Eiropas čempionātā. 1993. gadā Dālīns ieguva *[[Guldbollen]]* balvu kā labākais Zviedrijas futbolists.

## Sasniegumi
**Borussia Mönchengladbach**

* DFB Pokal: 1994–95

**Individuālie sasniegumi**

* ''Allsvenskan'' labākais vārtu guvējs: 1988
* *[[Guldbollen]]*: 1993

## Ārējā saites
Tomass Brolīns

**Pērs Tomass Brolīns** (, dzimis ) ir bijušais Zviedrijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Zviedrijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis Zviedrijā, Itālijā, Anglijā un Šveicē. Vislielākos panākumus guvis ar Itālijas komandu ''Parma'', ar kuru viņš uzvarēja gan UEFA Kausu ieguvēju kausā, gan UEFA kausā, gan UEFA Superkausā.

Ar Zviedrijas futbola izlasi piedalījies 1990. un 1994. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1992. gada Eiropas čempionātā. 1990. un 1994. gadā Brolīns tika atzīts par Zviedrijas labāko futbolistu.

## Sasniegumi
**Parma**

* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1992–93
* UEFA kauss: 1994–95
* UEFA Superkauss: 1993
* Coppa Italia: 1991–92

**Individuālie sasniegumi**

* *[[Guldbollen]]*: 1990, 1994
* Eiropas čempionāta labākais vārtu guvējs: 1992

## Ārējās saites
Anderss Limpars

**Anderss Ēriks Limpars** (, dzimis ) ir bijušais Zviedrijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Zviedrijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras lakā pārstāvējis klubus Zviedrijā, Šveicē, Itālijā, Anglijā un ASV. Ar ''Arsenal'' komandu 1991. gadā uzvarējis Anglijas Pirmajā divīzijā.

Ar Zviedrijas futbola izlasi piedalījies 1990. un 1994. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1992. gada Eiropas čempionātā. 1991. gadā atzīts par Zviedrijas gada futbolistu.

## Sasniegumi
**Arsenal**

* Anglijas Pirmajā divīzija: 1990–91
* FA kauss: 1992–93
* Anglijas Līgas kauss: 1992–93

**Everton**

* FA kauss: 1994–95
* FA Charity Shield: 1995

**AIK**

* Allsvenskan: 1998
* Zviedrijas kauss: 1999

**Individuālie sasniegumi**

* Guldbollen: 1991

## Ārējās saites
Grigorijs Oparins

**Grigorijs Oparins** (; ; dzimis  Minhenē) ir Krievijas un ASV (kopš 2022. gada) starptautiskais lielmeistars šahā (2013).

## Biogrāfija
Trenera Sergeja Šipova audzēknis. 2007. gadā izcīnījis sudraba medaļu Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā. 2013. gadā Krievijas izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļu Pasaules jauniešu šaha olimpiādē U16 vecuma grupā. 2014. gadā uzvarējis Krievijas junioru šaha čempionātā. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts.

2021. gada novembrī Rīgā izcīnījis 3. vietu 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

Kopš 2022. gada jūnija šaha turnīros pārstāv ASV. 2024. gada oktobrī Sentluisā ierindojies 10. vietā ASV šaha čempionātā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojies 43. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā. 2025. gada oktobrī Sentluisā ierindojies 7. vietā ASV šaha čempionātā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2011. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2013. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šarls de Žobērs

**Šarls de Žobērs** (; dzimis , miris ) bija franču sporta šāvējs, startējis 1900. gada un 1912. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs Žobērs startēja tranšejas šaušanā, pārstāvot Franciju. Šajā disciplīnā viņš ieguva 12 punktus, izcīnot dalīto 7. vietu.

Pēc 12 gadiem viņš startēja Stokholmas olimpiskajās spēlēs, kur piedalījās piecās šaušanas disciplīnās. Labākos rezultātus viņš ieguva tranšejas šaušanā komandām un 30 metru ātršaušanā ar pistoli komandām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Šarls de Žobērs (Olympedia profils) 
* Šarls de Žobērs (Sports Reference profils)
Andrē de Šonēns

**Andrē de Šonēns** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs un sporta šāvējs. Startējis 1900. gada un 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Šonēns 1900. gada olimpiskajās spēlēs startēja gan paukošanā, gan šaušanā. Paukošanā ar floreti viņš izcīnīja dalīto 18. vietu. Savukārt šaušanā viņš startēja tranšejas šaušanā, pārstāvot Franciju. Šajā disciplīnā viņš ieguva 12 punktus, izcīnot dalīto 7. vietu.

1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš startēja 25 metru ātršaušanā, kur izcīnīja 9. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Andrē de Šonēns (Olympedia profils) 
* Andrē de Šonēns (Sports Reference profils)
1690. gads Latvijā

thumb|315px|Sadalītā Latvija.
thumb|315px|Sadalītā Latvija (1629–1795).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1690]]. gada notikumi** pašreizējās **[[Latvija]]s** teritorijā, kuras Kurzemes un Zemgales novadi atradās Kurzemes hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš atradās Kurzemes hercogistē ar autonomijas tiesībām. Vidzemes novads ietilpa Zviedru Vidzemes sastāvā, kas bija Zviedrijas domīnija, bet Latgales novads Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā, kas bija Žečpospolitas province.
## Valdnieki
* Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Jans III Sobeskis.
* Kurzemes un Zemgales hercogistē valdīja hercogs Frīdrihs Kazimirs Ketlers.
* Zviedru Vidzemē valdīja Zviedrijas karalis Kārlis XI.
## Notikumi

### Nezināms laiks vai visa gada laikā

* Rīgas Svētā Pētera baznīcai tika uzcelts jauns tornis baroka stilā, ar vairākiem kupoliem un galerijām, kas savā laikā bija visaugstākā koka konstrukcija pasaulē (smailes augstums 64,5 m).

### Aprīlis
* 9. aprīlis — Kandavas baznīcā pabeigta interjera ierīkošana. Tika uzstādīti altāra retabls, kancele un biktssols.

### Maijs
* 10. maijs — no plkst. 8 līdz 9 R. Bindenšū tiešā vadībā atjaunotajā Pētera baznīcas tornī uzlika sesto gaili un lodi. Lodē bijis ievietots raksts ar ziņām par R. Bindenšū un H. Henikes vadībā veiktajiem darbiem.

## Statistiski dati
* Rīgas labības eksports: 179 lasti kviešu, 5236 lasti rudzu, 1315 lasti miežu, 440 lasti auzu (lasts kviešu — 48 pūri, lasts rudzu 45 pūri, lasts miežu un auzu 60 pūri).

## Kultūra
*

## Zinātne
*

## Dzimuši
* marts — Jāzeps Dominiks Puzina, Romas katoļu garīdznieks, Latgales-Piltenes bīskaps. (miris 1752).
* 23. novembris — Ernsts Johans Bīrons, baltiešu muižnieks, grāfs, pirmais Kurzemes un Zemgales hercogs no Bīronu dinastijas un Krievijas Impērijas reģents (miris 1772).

## Miruši
* 16. decembris — Luīza Elizabete, Kurzemes princese, hercoga Jēkaba vecākā meita, kas 1670. gadā apprecējās ar Hesenes-Homburgas landgrāfu Frīdrihu II (dzimusi 1646).

## Atsauces
Viņš. Robertiņš

**Viņš. Robertiņš** ir straumēšanas pakalpojuma Go3 latviešu komēdiju miniseriāls, kas ir atvasināts no seriāla Viņas melo labāk. Seriāla darbība norisinās Latvijas galvaspilsētā Rīgā.

## Atsauces