open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pēters Gustavs Ležēns Dirihlē

**Johans Pēters Gustavs Ležēns Dirihlē** (, dzimis , miris ) bija vācu matemātiķis. Devis būtisku ieguldījumu skaitļu teorijā un Furjē rindu analīzē.

## Dzīvesstāsts
Dzimis 1805. gadā Dīrenē, kad pilsēta ietilpa Francijā. 1815. gadā, pamatojoties uz Vīnes kongresa lēmumiem, tā iekļāvās Prūsijas sastāvā. Skolā gājis Bonnā un Ķelnē, kur viņa skolotājs bija Georgs Simons Oms. No 1822. līdz 1825. gadam uzturējās Parīzē, kur mācījās Francijas koledžā (*Collège de France*) un pasniedza privātstundas vācu valodā. Parīzē iepazinās ar Furjē un Puasonu.

1825. gadā ar Aleksandra fon Humbolta atbalstu pārcēlās uz Prūsiju. Šeit Direhlē pasniedza Breslavas Universitātē, kā arī saņēma goda doktora grādu Bonnas Universitātē. No 1826. līdz 1855. gadam Dirihlē dzīvoja Berlīnē, kur pasniedza Berlīnes Universitātē. Belīnē Humbolts iepazīstināja Dirihlē ar baņķiera Abrahama Mendelszona Bartoldi salonu, kur pulcējās tā laika vadošie Berlīnes intelektuāļi. 1832. gadā Dirihlē apprecējās ar Abrahama Mendelszona jaunāko meitu Rebeku Mandelsoni. Rebekas brālis bija Fēlikss Mendelszons, bet vecākā māsa - Fanija Mendelszone.

1855. gadā Dirihlē kļuva par Getingenes Universitātes pasniedzēju, ieņemdams mirušā Gausa vietu. Miris 1859. gadā Getingenē, dažus mēnešus pēc sievas nāves.

## Ārējās saites
PSG Zlín

***PSG Zlín*** ir hokeja komanda, kas bāzēta Zlīnā, Čehijā, un spēlē Čehijas 1. līgā. Komanda dibināta 1928. gadā. 2004. un 2014. gadā komanda izcīnīja Čehijas čempiones titulu.

2022. gadā komanda pirmo reizi kopš 1979. gada pazemināta no Čehijas vai Čehoslovākijas hokeja čempionāta augstākās divīzijas.

Ilgus gadus komandas rindās aizvadījuši tādi hokejisti kā Petrs Čajāneks, Jaroslavs Balaštīks, Petrs Leška, Miroslavs Okāls.

No 2015. līdz 2018. gadam Zlīnā spēlēja Roberts Bukarts, taču 2017.—18. gada sezonā arī viņa brālis Rihards. No 2017. līdz 2020. gadam komandu pārstāvēja Ralfs Freibergs. 2018.—19. gada sezonā Zlīnā spēlēja Edgars Kulda, savukārt 2021.—22. gada sezonā Patriks Zabusovs un Roberts Mamčics.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Frankfurtes "Lions"

**Frankfurtes "Lions"** bija hokeja komanda, kas bāzēta Frankfurtē, Vācijā, un spēlēja Vācijas hokeja līgā. Tā pastāvēja no 1959. līdz 2010. gadam. 2004. gadā tā izcīnīja Vācijas čempiones titulu.

Ilgus gadus komandas rindās aizvadījuši tādi hokejisti kā Mihaels Rumrihs, Manfrēds Vulfs, Jerži Pocs, Mihaels Bresags, Trevors Erharts, Jirži Lāla un Iļja Vorobjovs.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Maskavas "Krylia Sovetov"

**Maskavas "Krylia Sovetov"** bija hokeja komanda, kas pastāvēja no 1947. līdz 2011. gadam un spēlēja PSRS čempionātā hokejā, kā arī Starptautiskajā hokeja līgā un Krievijas Superlīgā. 1957. un 1974. gadā tā izcīnīja PSRS čempiones titulu. 1979. gadā komanda izcīnīja Špenglera kausu.

Komandas pastāvēšanas pēdējos gados tā spēlēja Krievijas Augstākajā līgā.

No 2009. līdz 2011. gadam komandas rindās spēlēja Sergejs Pečura, 2008.—09. gada sezonā "Krylia Sovetov" rindas pārstāvēja Roberts Bukarts un Ainārs Podziņš, savukārt 2001.—02. gada sezonā četras spēles komandas sastāvā aizvadīja Mareks Jass.

## Ārējās saites
*Komandas eliteprospects.com profils
Izpostītā ligzda

**"Izpostītā ligzda"** ir latviešu televīzijas četrsēriju spēlfilma, kas tika pārrādīta kanālā LTV1 1998. gadā. Filmas režisori ir Uldis Pūcītis un Armands Zvirbulis. Filma uzņemta pēc Raimonda Trasuna stāsta "Bezdibeņa malā" motīviem. Psiholoģiska ģimenes drāma. Filma 1998. gadā saņēma filmu festivāla "Lielais Kristaps" balvu kategorijā labākā spēlfilma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* FilmasLV profils
Makreļu apakšdzimta

**Makreļu apakšdzimta** jeb **skumbriju apakšdzimta** (*Scombrinae*) ir makreļu dzimtas (*Scombridae*) apakšdzimta, kas apvieno lielāko daļu makreļu dzimtas sugu. Izņēmums ir tauriņmakreles (*Gasterochisma*), kas tiek sistematizētas monotipiskajā tauriņmakreļu apakšdzimtā (*Gasterochismatinae*).  Kopumā apakšdzimtā ir 50 sugas, kas tiek iedalītas 14 ģintīs un 4 ciltīs. Pazīstamākās no tām ir makreles un tunzivis.

## Baltijas jūrā
Baltijas jūrā ir novērotas 2 makreļu apakšdzimtas sugas: Atlantijas makrele (*Scomber scombrus*) un Atlantijas pelamīda *(Sarda sarda*). Pēdējā Baltijas jūras austrumdaļā noķerta tikai vienu reizi 1938. gadā, bet Atlantijas makrele vairākkārt konstatēta arī Somu un Rīgas līčos.

## Sistemātika
***Makreļu apakšdzimta** (*Scombrinae*) 
** Makreļu cilts (*Scombrini*)
*** Indijas makreles (*Rastrelliger*)
*** Makreles (*Scomber*)
** Pelamīdu cilts (*Sardini*)
*** Baltās tunzivis (*Gymnosarda*)
*** Pelamīdas (*Sarda*)
*** Svītrainās pelamīdas (*Cybiosarda*)
*** Vienkrāsu pelamīdas (*Orcynopsis*)
** Spāņu makreļu cilts (*Scomberomorini*)
*** Haizivjmakreles (*Grammatorcynus*)
*** Spāņu makreles (*Scomberomorus*)
*** Svītrainās makreles (*Acanthocybium*)
** Tunzivju cilts (*Thunnini*)
*** Fregates makreļtunzivis (*Auxis*)
*** Makreļtunzivis (*Euthynnus*)
*** Slaidās tunzivis (*Allothunnus*)
*** Svītrainās tunzivis (*Katsuwonus*)
*** Tunzivis (*Thunnus*)

## Atsauces
Zlīna

**Zlīna** () ir pilsēta Čehijā, Zlīnas apgabala centrs un šī apgabala lielākā pilsēta. Pilsētas attīstība saistīta ar uzņēmēja Tomāša Batjas (*Tomáš Baťa*, 1876-1932) un apavu ražošanas kompānijas "Bata Shoes" pirmsākumiem. No 1949. līdz 1990. gadam pilsēta tika dēvēta bijušā Čehoslovākijas politiskā līdera Klementa Gotvalda vārdā par **Gotvaldovu**.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1322. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. Līdz 19. gadsimta beigām pilsēta īpaši neizcēlās apkārtējo apdzīvoto vietu vidū. 1894. gadā Tomāšs Batja pilsētā nodibināja apavu ražošanas uzņēmumu. Pirmā pasaules kara laikā rūpnīca apgādāja ar apaviem Austroungārijas armiju.    No 1918. gada pilsēta iekļāvās Čehoslovākijā. Batjas rūpniecības uzņēmumi strauji attīstījās, bet pats Tomāšs Batja 1923. gadā tika ievēlēts par Zlīnas mēru. Starp 1923. un 1932. gadu pilsētas iedzīvotāju skaits pieauga no 5 300 līdz 26 400 iedzīvotājiem. Tika celtas mājas un infrastruktūra Batjas uzņēmumu strādniekiem. Pilsētā tika ieviestas daudzas tolaik modernas arhitektūras idejas. Pēc Otrā pasaules kara Batjas rūpnīcas tika nacionalizētas. Kompānijas "Bata Shoes" galvenā mītne tika pārcelta uz Šveici. 1991. gadā Zlīnā atkal tika nodibināta "Bata Shoes" filiāle. Kopš 1993. gada pilsēta ir Čehijas sastāvā.

## Sports
Pilsētā bāzēta 1928. gadā dibinātā Čehijas Ekstralīgas hokeja komanda *[[PSG Zlín]]*.

## Cilvēki

Zlīna ir uzņēmēja Tomāša Batjas (*Tomáš Baťa*, 1876-1932), hokejista Petra Čajāneka (*Petr Čajánek*, 1975), hokejista Romana Čehmāneka (*Roman Čechmánek*, 1971), vieglatlēta Tomāša Dvoržāka (*Tomáš Dvořák*, 1972), hokejista  Romana Hamrlīka (*Roman Hamrlík*, 1974), hokejista Karela Rahūneka (*Karel Rachůnek*, 1979—2011), britu dramaturga Toma Stoparda (*Tom Stoppard*) un Donalda Trampa sievas Ivanas (*Ivana Trump*, 1949) dzimtā pilsēta.

Pirms sporta karjeras sākuma Batjas rūpnīcā strādāja vieglatlēts Emils Zātopeks (*Emil Zátopek*, 1922-2000). Zlīnā strādājis animators Zdeneks Milers (*Zdeněk Miler*, 1921-2011).

## Atsauces

## Ārējās saites
Makreļveidīgās

**Makreļveidīgās** jeb **skumbrijveidīgās** (*Scombriformes*) ir īsto kaulzivju (*Teleostei*) kārta, kas pieder dzelkņstarzivju divīzijai (*Acanthopterygii*). 2016. gadā, balstoties uz ģenētiskajiem pētījumiem, no asarveidīgo kārtas (*Perciformes*) tika atdalītas makreļveidīgās zivis. Saskaņā ar jauno sistemātiku kārta apvieno 17 zivju dzimtas. 

Pazīstamākās ir makreles un tunzivis. Šīs kārtas sugas sastopamas gandrīz visos pasaules okeānos. Lielākā daļa no tām mājo atklātā jūrā, bieži tuvu gultnei.

## Kopīgās īpašības
Makreļu kārtas zivīm ir raksturīgi slaidi, plūdlīniju formās veidoti ķermeņi.  Tās var būt dažāda lieluma, lielākā daļa ir vidēji lielas (apmēram 61 cm) vai lielas zivis. Mazākā kārtā ir salu makrele (*Rastrelliger faughni*), kuras ķermenis ir apmēram 20 cm garš. Lielākā ir zilā tunzivs (*Thunnus thynnus*), kuras ķermeņa garums var sasniegt 4,58 m, Visas kārtas sugas ir ļoti ātras peldētājas. Dažām sugām ir ieradums, lēkt augstu gaisā laukā no ūdens. Vairākām sugām ķermeni sedz smalku asinsvadu tīkls, kas lielas fiziskās piepūles laikā to atdzesē.

Lielākā daļa šīs kārtas sugu ir plēsīgas un barojas ar citu sugu zivīm, kalmāriem un vēžveidīgajiem. Dažas sugas barojas ar planktonu. Liela daļa kārtas sugu veido lielus barus, bet dažas sugas ir vientuļnieki. Visas sugas nārsto grupās. Iznērstie ikri ir pelaģiski un brīvi peld ūdenī, kamēr no tiem izšķiļas zivju kāpuri..

## Sistemātika
* **Makreļveidīgo kārta** (*Scombriformes*)
** Amarsipu dzimta (*Amarsipidae*)
** Ariomu dzimta (*Ariommatidae*)
** Austrālijas lašu dzimta (*Arripidae*)
** Čūskzobu zivju dzimta (*Chiasmodontidae*)
** Driftzivju dzimta (*Nomeidae*)
** Eskolāru dzimta (*Gempylidae*)
** Garspuru eskolāru dzimta (*Scombrolabracidae*)
** Jūras plaužu dzimta (*Bramidae*)
** Krēpaino asaru dzimta (*Caristiidae*)
** Kvadrātastu dzimta (*Tetragonuridae*)
** Lufāru dzimta (*Pomatomidae*) 
** Makreļu dzimta (*Scombridae*)
** Matastu dzimta (*Trichiuridae*)
** Medūzzivju dzimta (*Centrolophidae*)
** Paklājzivju dzimta (*Icosteidae*)
** Rūķzivju dzimta (*Scombropidae*)
** Sviestzivju dzimta (*Stromateidae*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Perciformes: Scombroidei
Agripīne Džaparidze

thumb|200px|Carinikavas grāfiene Agripīne
**Agripīne Džaparidze** (), 1855–1926) bija pirmā titulārā Carnekavas grāfiene ().

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1855. gada 25. oktobrī (6. novembrī) Imeretijas dižciltīgo Konstatīna un Melānijas Džaparidžu ģimenē. 1876. gadā viņa apprecēja Tarielu Dadiani, no kura laulībā viņiem piedzima Mikels, Levanti un Nino.

1882. gadā viņu apprecēja Konstantīns Oldenburgs un piešķīra viņai Carnekavas grāfienes titulu.

Otrajā laulībā viņai piedzima trīs dēli un trīs meitas - Aleksandra (1888-1957), Katrīna (1888-1963), Nikolajs (1885-1976), Aleksejs (1887-1918), Pēteris (1889-1961), Nina (1892-1922). Lai arī Agripīne neptietiekami labi runāja franciski, viņa apbūra daudzus imperatora galma pārstāvjus. 

Mirusi 1926. gada 18. oktobrī, apglabāta Kutaisi.

Apgripīnes bērni pēc 1917. gada apvērsuma aizbēga uz Franciju, izņemot divus - Alekseju, kuru noslepkavoja boļševiki, kā arī psihiski slimo meitu Ninu. 

## Atsauces
Dālijas

**Dālijas** (*Dahlia*) ir kurvjziežu dzimtas lakstaugu ģints. Senākā literatūrā dālijas tiek sauktas par **ģeorģīnēm** (lietots vācu un krievu valodā, cēlies no vācu botāniķa Johana Gotlība Georgi vārda). Dāliju dabiskais izplatības areāls ir Meksika, kā arī citas Centrālamerikas valstis. Dāliju ģintī ietilpst vismaz 36 sugas. Šīs puķes plaši tiek kultivētas visā pasaulē. Pamatā kultivē cildoto dāliju (*Dahlia variabilis*), kas ir krustota ar citām dāliju sugām.

1963. gadā dālijas tika pasludinātas par Meksikas nacionālo ziedu.
Placentofāgija

**Placentofāgija** (no 'placenta' un grieķu *φαγειν*, ēst) ir darbība, kad zīdītāji apēd sava pēcnācēja placentu pēc dzemdībām.
Makreļu cilts

**Makreļu cilts** jeb **skumbriju cilts** (*Scombrini*) ir makreļu dzimtas (*Scombridae*) makreļveidīgo zivju cilts. Šajā ciltī ir 7 sugas, kas tiek iedalītas 2 ģintīs. Šīs cilts sugas mēdz saukt arī par **īstajām makrelēm**. Tās sastopamas gandrīz visos pasaules okeānos; gan tropiskajās jūrās, gan mērenos un vēsos ūdeņos. Mazākās sugas mājo seklākās piekrastes jūrās, bet lielās sugas atklātā okeānā. Baltijas jūrā ir novērota viena makreļu cilts suga - Atlantijas makrele (*Scomber scombrus*), kas vairākkārt konstatēta arī Somu un Rīgas līčos.

## Sistemātika
* **Makreļu cilts** (*Scombrini*)
** Indijas makreles (*Rastrelliger*)
***Indijas makrele (*Rastrelliger kanagurta*)
***Īsā makrele (*Rastrelliger brachysoma*)
***Salu makrele (*Rastrelliger faughni*)
** Makreles (*Scomber*)
***Atlantijas makrele (*Scomber scombrus*)
***Austrumu makrele (*Scomber japonicus*)
***Āfrikas makrele (*Scomber colias*)
***Dienvidjūru makrele (*Scomber australasicus*)

## Atsauces
Makreles

**Makreles** jeb **skumbrijas** (*Scomber*) ir makreļu dzimtas (*Scombridae*) makreļveidīgo zivju ģints, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas sugas. Kopīgi ar 3 Indijas makreļu (*Rastrelliger*)  sugām tās veido makreļu cilti (*Scombrini*), kuru mēdz saukt arī par īsto makreļu cilti.

Nesenā pagātnē Āfrikas makrele (*Scomber colias*) un austrumu makrele (*Scomber japonicus*) tika sistematizētas kā viena suga, bet, balstoties uz ģenētiskajiem pētījumiem, austrumu makrele ir izdalīta kā atsevišķa suga.

## Izplatība
Atlantijas okeānā sastopamas 2 makreļu sugas: Atlantijas makrele (*Scomber scombrus*), kas sastopama galvenokārt okeāna ziemeļu daļā līdz Mauritānijai, Vidusjūru un Melno jūru ieskaitot, un Āfrikas makrele, kas sastopama galvenokārt okeāna siltajos ūdeņos gar Āfrikas krastu, kā arī Vidusjūrā un Melnajā jūrā. Pārējās 2 sugas mājo Indijas okeānā un Klusā okeāna rietumos. Baltijas jūrā reizēm iepeld Atlantijas makrele, kas vairākkārt konstatēta arī Somu un Rīgas līčos.

## Izskats un īpašības
[thumb|left|220px|[Austrumu makrele (*Scomber japonicus*) ir lielākā ģints suga]]
Makreles ir vidēji lielas zivis un visas sugas ir apmēram vienādi lielas. Mazākā no visām ir dienvidjūru makrele (*Scomber australasicus*), kuras lielāko īpatņu ķermeņa garums ir 44 cm (visbiežāk ķermeņa garums ir apmēram 30&nbsp;cm), svars 1,4 kg. Lielākā ir austrumu makrele, kuras lielāko īpatņu ķermeņa garums sasniedz 64&nbsp;cm (visbiežāk ķermeņa garums ir apmēram 30&nbsp;cm), svars 2,9 kg.

Visām sugām ir slaidi, vārpstveida ķermeņi, ko sedz smalkas, cikloīdas zvīņas. Mugura ir tumši  zilganzaļa ar melnu, viegli izliektu līniju rakstu, bet vēders balts. Gandrīz visām sugām, izņemot Atlantijas makreli, ir peldpūslis. Makreles ir ātras un izturīgas peldētājas. Tās peld tuvu ūdens virsmai, medīdamas zooplanktonu un mazās zivis.

## Pielietojums zivsaimniecībā
Makreles ir nozīmīgas zivsaimniecības zivis, kuras tiek rūpnieciski nozvejotas cilvēku pārtikai. Tās ir samērā treknas (16,5 % tauki), bagātas ar vitamīnu B12, tām nav sīko asaku un to gaļai ir maiga un patīkama garša. Pēc termiskās apstrādes gaļa iegūst nedaudz sausu struktūru.

## Sistemātika
* **Makreļu ģints** (*Scomber*)
**Atlantijas makrele (*Scomber scombrus*)
**Austrumu makrele (*Scomber japonicus*)
**Āfrikas makrele (*Scomber colias*)
**Dienvidjūru makrele (*Scomber australasicus*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Age and growth of the Atlantic chub mackerel Scomber colias
*Evolutionary relatedness of mackerels of the genus Scomber based on complete mitochondrial genomes
CBR

**CBR** (*California bearing ratio*) ir ceļa segas zemes klātnes (grunts) vai nesošā pamata nestspējas raksturotājs. CBR skaitlisko vērtību izsaka procentos (%). Metodi izstrādājis Kalifornijas transporta departaments.  Grunts nestspēju mēra, caurspiežot grunts paraugu ar noteikta šķērsgriezuma laukuma virzuli.

CBR nosaka pēc formulas

CBR= \frac {p}{p_s} \cdot 100 \quad 

kur *p* ir mērāmā grunts parauga caurspiešanai vajadzīgais spiediens (N/mm2), bet *p<sub>s</sub>* — "standartgrunts" caurspiešanai vajadzīgais spiediens.
Reinīra kalns

**Reinīra kalns** () ir stratovulkāns 87 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Sietlas, Vašingtonas štatā, ASV. Tas ir topogrāfiski ievērojamākais kalns kontinentālajos štatos un Kaskāžu kalnos. Tā lielo ledāju dēļ Reinīra kalns nākotnē var radīt ievērojamas dubļu straumes, kas apdraudētu Pjuelapas upes ieleju. Ap kalnu 1899. gadā izveidots nacionālais parks. Kalnam ir trīs virsotnes. Nodēvēts par godu britu kara flotes virsniekam Pīteram Reinīram. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Zirneklis (filma)

**"Zirneklis"** ir  uzņemta Latvijas erotiska šausmu filma. Filmas režisors ir Vasilijs Mass.Tā uzņemta studijā Dekrim. Filma uzņemta pēc Vladimira Kaijaka stāsta "Zirneklis" motīviem.

## Sižets
Māksliniekam Marijas Magdalēnas portretam pozē jauniņa modele Vita. Jau pēc pirmajiem pozēšanas seansiem viņai sāk rādīties dīvaini murgaini sapņi. Sapņos mākslinieks pārvēršas par zirnekli un mēģina viņu iegūt. Neapzinātās seksuālās tieksmes izsauc bailes un bezpalīdzības sajūtu. Krēslainā tumsa draud aprīt un iznīcināt. Tikai patiesas mīlestības gaisma kliedē spokaino krēslu un atbrīvo meiteni no mistiskajiem zirnekļa tīkliem.

## Lomās
* Aurēlija Anužīte  - *Vita*
* Ļubomirs Laucāvičs - *Mākslinieks*
* Mirdza Martinsone - *Vitas māte*
* Sauļus Balandis - *Juris*
* Romualds Ancāns - *Aivars*
* Oļģerts Kroders - *Ārsts*
* Aļgirds Paulavičs - *Mācītājs*
* Merle Kappele
* Vladimirs Šakalo
* Dzintra Isajeva

**Epizodēs**: Aleksejs Škatovs, Živile Baikšīte, Līga Mindale, O. Drande, S. Birnbaums, K. Špoka, A. Auniņa, D. Baltuss

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Vasilijs Mass
* Scenārija autors: Vladimirs Kaijaks
* Operators: Gvido Skulte
* Komponists: Mārtiņš Brauns
* Mākslinieki: Ināra Antone, Neils Matīss, Gaļina Mass 
* Skaņu režisors: Viktors Ličovs 
* Montāžas režisore: Zigrīda Geistarte 
* Kostīmu māksliniece: Večella Varslavāne
* Grima māksliniece: Dzintra Bijubena
* Redaktore: Irina Čerevičņika
* Direktore: Ņina Butova

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino Muzejs
* Filmas klips YouTube
* Filmas video
Snova (sala)

**Snova** () vai **Nevada** () ir sala Dienvidšetlendas salu arhipelāgā Antarktikā. Izvietojusies arhipelāga dienvidrietumos. Ap  platais Mortona šaurums ziemeļaustrumos to atdala no Livingstona salas un Ragidas, bet ap  platais Boida šaurums dienvidaustrumos — no Smita salas. Lielāko daļu salas teritorijas klāj ledājs, kas salas vidienē paceļas virs  vjl. Krasti roboti, piekrastē daudz nelielu saliņu un klinšu.

Salu 1819. gada 19. februārī atklāja britu kapteinis Viljams Smits. Salu ap 1820. gadu aptuveni nokartēja amerikāņu vaļu mednieki un nosauca par **Monro salu** *(Monroe Island)* vai nu par godu ASV prezidentam Džeimsam Monro, vai arī Natenjela Pālmera kuģim *James Monroe*. Saukta arī par **Prezidenta salu** *(President Island)* vai **Bezilholas salu** *(Basil Hall's Island)*. Vēlāk aprakstoši nosaukta par Sniega salu *(Snow Isle)*, nosaukumu kartēs tulkojot arī citās valodās, tajā skaitā spāņu *(Isla Nevada)*. 1821. gada janvārī salu atkārtoti atklāja Krievijas Antarktiskā ekspedīcija Fabiāna fon Belinshauzena vadībā un nosauca par **Malojaroslavecas salu** *(остров Малоярославец)* par godu 1812. gada kaujas vietai.
 
## Atsauces
Hidra (pavadonis)

**Hidra** ir pundurplanētas Plutona dabiskais pavadonis.  Tas ir vistālāk no Plutona esošais zināmais pavadonis. 2015. gada jūlijā Plutonam un tā pavadoņiem garām palidoja starpplanētu zonde *[[New Horizons]]*.

## Atklāšana
[thumb|left|150px|[Habla kosmiskais teleskops|Habla kosmiskā teleskopa attēls (Plutons, Harons, Nikte un Hidra).]]
2005. gadā Hidru atklāja, izpētot ar Habla kosmisko teleskopu iegūtos attēlus. 2005. gada 15. un 18. maijā uzņemtos attēlus pārbaudīja jūnijā un augustā un astronomi tajos atklāja divus iepriekš nezināmus Plutona pavadoņus. Par atklājumu oficiāli tika paziņots 2005. gada 31. oktobrī un pavadoņiem tika piešķirti pagaidu apzīmējumi: S/2005 P 1 (Hidra) un S/2005 P 2 (Nikte).

## Orbīta un fizikālie parametri
Hidras orbīta ap sistēmas masas centru atrodas vienā plaknē ar Haronu un Nikti.   Hidra riņķo ap Plutonu apmēram 65 000 km no tā un apriņķo Plutonu 38,2 dienās pa nedaudz izstieptu apļveida orbītu un gandrīz 6 reizes lēnāk kā Harons. Īsta orbitālā rezonanse starp Hidru un Haronu gan nepastāv, jo ir 0,3 % liela novirze.

Atklāšanas laikā Hidra bija par 25 % spožāks nekā Nikte. Tas ļāva domāt, ka pavadonis ir arī par 10% lielāks. Tās izmeri tika prognozēti no 52 līdz 160 kilometriem. 2015. gadā starpplanētu zondes *[[New Horizons]]* misijas laikā tika noskaidrots, ka Hidra ir par 20 % spožāka nekā Nikte, bet izmēri ir 43 × 33 km. Tādējādi starp Plutona mazajiem pavadoņiem pēc izmēriem Hidra ir otra mazākā aiz Niktes.

## Nosaukums
Pavadonis tika nodēvēts par Hidru 2006. gada 21. jūnijā ar Starptautiskās Astronomijas savienības cirkulāru Nr. 8723. Hidra ir tēls grieķu mitoloģijā, tas bija briesmonis ar daudzām galvām, kuru nogalināja Hērakls, paveicot vienu no saviem varoņdarbiem.

## Atsauces
Pols Koens

**Pols Džozefs Koens** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu matemātiķis. Devis būtisku ieguldījumu kopu teorijas attīstībā.

## Dzīvesstāsts
Dzimis Longbīčā, ebreju ģimenē. Uzaudzis Bruklinā. 1954. gadā ieguvis maģistra grādu, bet 1958. gadā — doktora grādu Čikāgas Universitātē. Strādājis Stenforda Universitātē.

## Ārējās saites

* 

* Koens The MacTutor History of Mathematics archive
Amerikas kauss

**Amerikas kauss** ir balva, kas tiek piešķirta jahtu burāšanas sacensību "Amerikas kauss" uzvarētājam. Sacensībās katru gadu piedalās divas jahtas, no kurām viena ir titula aizstāvētāji, savukārt otra sacensību dalībniece tiek noteikta īpašās atlases sacensībās.

Šīs ir pasaulē vecākās starptautiskās sporta sacensības, kas notiek vēl joprojām (pirmoreiz balva tika izcīnīta 1851. gadā). Sacensībās var piedalīties jebkurš jahtu klubs, kas atbilst noteiktām prasībām.

Visvairāk reizes (25) sacensību vēsturē Amerikas kausu ir izcīnījis Ņujorkas jahtu klubs, savukārt pašreizējie titula īpašnieki ir Zelta vārtu jahtu klubs.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Kultūras pieminekļi Vikipēdijā

thumb|Konkursa oficiālais logo
thumb|300px|2022. gada konkursa dalībvalstis
**"Kultūras pieminekļi Vikipēdijā"** () ir ikgadējs starptautisks fotokonkurss, kas septembrī notiek visā pasaulē. To rīko Vikipēdijas kopienas dalībnieki. Konkursa dalībnieki uzņem vēstures pieminekļu un kultūras mantojuma objektu attēlus savā reģionā un augšupielādē tos *[[Wikimedia Commons]]*. Šī pasākuma mērķis ir izcelt dalībvalstu kultūras mantojuma objektus.

Pirmais *Wiki Loves Monuments* konkurss notika 2010. gadā Nīderlandē. Nākamajā gadā tas izpletās arī uz citām Eiropas valstīm un saskaņā ar Ginesa Rekordu grāmatu 2011. gada konkurss pārspēja reģistrēto pasaules rekordu kā lielākais fotokonkurss. 2012. gadā konkurss izpletās ārpus Eiropas, notiekot 35 dalībvalstīs. 2016. gadā konkursu atbalstīja UNESCO un tajā piedalījās 10 700 dalībnieki no 43 valstīm, iesniedzot 277 000 attēlus.

Latvijā konkurss pirmoreiz notika 2015. gadā, un tajā dalībnieki iesniedza 3537 fotogrāfijas.

## Starptautiskā konkursa uzvarētāji

* Wiki Loves Monuments 2010 uzvarētāji
* Wiki Loves Monuments 2011 uzvarētāji
* Wiki Loves Monuments 2012 uzvarētāji
* Wiki Loves Monuments 2013 uzvarētāji
* Wiki Loves Monuments 2014 uzvarētāji
* Wiki Loves Monuments 2015 uzvarētāji
* Wiki Loves Monuments 2016 uzvarētāji
* Wiki Loves Monuments 2017 uzvarētāji
* Wiki Loves Monuments 2018 uzvarētāji
* Wiki Loves Monuments 2019 uzvarētāji
* Wiki Loves Monuments 2020 uzvarētāji
* Wiki Loves Monuments 2021 uzvarētāji

## Skatīt arī
* 2022. gada konkurss Latvijā
* 2018. gada konkurss Latvijā
* 2017. gada konkurss Latvijā
* 2016. gada konkurss Latvijā
* 2015. gada konkurss Latvijā

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Mortona šaurums

**Mortona šaurums** (, ) ir ap  garš un šaurākajā vietā ap  plats jūras šaurums Dienvidšetlendas salu arhipelāgā Antarktikā. Atdala Livingstona salu un Ragidu ziemeļaustrumos no Snovas salas dienvidrietumos un savieno Brensfīlda šaurumu dienvidaustrumos ar Dreika šauruma akvatoriju ziemeļrietumos. Šaurumā vairākas nelielas saliņas un klintis, lielākā no kurām ir Longroka.

Šaurumu 19. gadsimta sākumā atklāja un aptuveni nokartēja britu un amerikāņu roņu mednieki, kas to nosauca par **Dispeira šaurumu** (*Strait of Despair*) — ‘Bezcerības šaurumu’. 1825. gadā šaurumu izpētīja un nokartēja Džeimsa Vedela ekspedīcija un nosauca par Mortona šaurumu.

## Atsauces
Morton

***Morton*** var būt:
* Mortona šaurums (*Morton Strait*) — jūras šaurums Antarktikā;
* Levi Mortons (*Levi Morton*; 1824—1920) — ASV 22. prezidents;
* Samanta Mortone (*Samantha Morton*; dzimusi 1977. gadā) — angļu aktrise un režisore.
Sojuz TMA-10M

**Sojuz TMA-10M** () bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). 
*Sojuz TMA-10M* palaists orbītā 2013. gada septembrī. Uz zemi atgriezās 2014. gada martā.

## Apkalpes
Kuģa *Sojuz TMA-10M* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Aleksandrs Skvorcovs (*Aлександр Aлександрович Скворцов*), komandieris, Roskosmos 
* Oļegs Artemjevs (*Олег Германович Артемьев*), lidojuma inženieris, Roskosmos 
* Stīvens Svonsons, (*Steven Swanson*), lidojuma inženieris, NASA, 

## Lidojuma gaita
*Sojuz TMA-10M* tika palaists  20:58:50 UTC ar nesējraķeti Sojuz-FG no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas ("Gagarina starta").

Ar SKS kosmosa kuģis saslēdzās 26. septembrī 02:45:27 UTC ( 5 stundas 46 minūtes pēc starta) pie Poisk moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās operācijas notika automātiskā režīmā.

No stacijas *Sojuz TMA-10M* atvienojās  00:02:35 UTC. Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 03:24 UTC. Lidojuma ilgums — 166 dienas 6 stundas 25 minūtes.

Nākamajā dienā pēc nolaišānās Sergejs Rjazanskis sāka eksperimentu sēriju, kuras mērķis ir pārbaudīt kosmonautu spējas veikt dažādus uzdevumus pēc ilgstoša lidojuma nolaižoties uz planētas. 12. martā viņš centrifūgā veica vadāmas nolaišanās operācijas. 15. martā speciālā trenažierī Rjazanskis veica iziešanu skafandrā un "citas planētas" virsmas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Sojuz TMA-10M'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Svīnhūvuda senāts

thumb|right|280px|Svīnhūvuda senāts 1917. gada 27. novembrī
**Svīnhūvuda senāts** bija pirmā neatkarīgās Somijas valdība. 1917. gada oktobrī ievēlētais parlaments 1917. gada 27. novembrī izveidoja Senātu Pēra Ēvinda Svīnhūvuda vadībā. Tajā nebija pārstāvēti sociāldemokrāti. Šī valdība 1917. gada 4. decembrī pieņēma Somijas neatkarības deklarāciju, ko parlaments apstiprināja 6. decembrī. Pilsoņu kara laikā Helsinkus ieņēma Sarkanā gvarde, bet Senāta locekļiem izdevās izbēgt no pilsētas. Valdība no 1918. gada 29. janvāra līdz 3. maijam darbojās Vāsā, kad tika saukta arī par Vāsas senātu. Senāts darbojās līdz 1918. gada 27. maijam, kad Pērs Ēvinds Svīnhūvuds nolika Senāta priekšsēdētāja pilnvaras, jo 18. maijā viņš bija ievēlēts par Somijas Karalistes reģentu.

Senāta sastāvs:

Vēl viena Svīnhūvuda vadīta valdība darbojās 1930.—1931. gadā.
Ali Āltonens

**Aleksi (Ali) Āltonens** (*Aleksi (Ali) Aaltonen*, dzimis 1884. gadā, miris 1918. gadā) bija somu revolucionāru līderis.

Āltonens pēc septiņu klašu izglītības 1904. gadā iestājās Krievijas Impērijas armijā, karaskolā. Piedalījās Krievijas—Japānas karā poručika dienesta pakāpē. 1905. gada revolūcijas laikā Maskavā tika arestēts, bet vēlāk apžēlots.

Strādāja par žurnālistu sociālistu izdevumos ar pseidonīmu *Ali Baba*.

Kopš 1917. gada oktobra Ali Āltonens vadīja somu Sarkano gvardi. Bija viens no valsts apvērsuma organizētājiem, iesākot Somijas pilsoņu karu 1918. gada janvārī. Piedalījās kaujā par Tamperi. Vēlāk viņš tika pazemināts amatā alkoholisma dēļ. Vēlāk Baltie gvardi viņu arestēja Villehdes dzelzceļa stacijā (Nastolā). Viņš tika turēts Hennalas koncentrācijas nometnē (Lahti), kur 1918. gada augustā viņu nošāva igauņu brīvprātīgo virsnieks Hanss Kalms.

## Ārējās saites
Ēro Hāpalainens

**Ēro Hāpalainens** (*Eero Haapalainen*, dzimis 1880. gada 27. oktobrī, miris 1938. gada 24. maijā) bija somu revolucionārs.

## Dzīvesgājums
Dzimis Kuopio strādnieku ģimenē. Viņš 1900. gadā iesaistījās strādnieku kustībā. 1901. gadā iestājās Krievijas sociāldemokrātiskajā strādnieku partijā. Strādāja par sociālistu žurnāla redaktoru. Hāpalainens piedalījās Sveaborgas sacelšanā 1906. gadā.

1907. gadā viņš ievēlēts par arodbiedrības "Somijas tirdzniecības savienības" priekšsēdētāju. No 1911. līdz 1913. gadam Hāpalainens bija Somijas kokzāgētavu strādnieku savienības priekšsēdētājs. Par streiku un demonstrāciju rīkošanu vairākkārt arestēts un turēts apcietinājumā.

Somijas pilsoņu kara laikā 1918. gadā Hāpalainens bija Somijas tautas pilnvaroto padomes iekšlietu un kara nodaļas pilnvarotais. Lai gan viņam nebija militāro iemaņu, 30. janvārī viņš tika iecelts par Sarkano gvardu komandieri. Tamperes aizstāvēšanas laikā Hāpalainens alkoholisma dēl tika atcelts no Sarkanās gvardes virspavēlnieka amata. Viņa vietā 20. martā iecelta trijotne: Eino Rahja, Ādolfs Taimi un Everts Eloranta.
Aprīlī Hāpalainens piedalījās Viborgas aizstāvēšanā. Maijā, kad karš bija zaudēts, ar laivu aizbēga uz Padomju Krieviju.

Krievijā Ēro Hāpalainens darbojās kā lektors, rakstīja rakstus un grāmatas, tulkoja politisko literatūru.

Staļina tīrīšanu laikā 1937. gada 27. oktobrī arestēts Petrozavodskā, apsūdzot viņu kontrrevolucionārās nacionālistiskās darbībās. Nošauts 1938. gada 24. maijā Maskavā (pēc citiem datiem 1937. gada 27. novembrī Petrozavodskā). Pilnībā reabilitēts 1956. gada 7. maijā.

## Atsauces
Aino Bāliņa-Karmo

**Aino Bāliņa-Karmo** (dzimusi **Lehmusa** (); dzimusi , mirusi ) bija Latvijas igauņu džeza un popmūzikas dziedātāja. Lielākos panākumus guva 20. gadsimta 50. un 60. gados, uzstājoties kopā ar Rīgas estrādes orķestri.

## Dzīves gājums
Dzimusi kā Aino Lehmusa () 1935. gada 3. maijā Tallinā. Studēja Tallinas Pedagoģiskajā institūtā, aizrāvās ar baletu un mākslas vingrošanu. Dziedāja Tallinas studentu džeza ansamblī "Integrālis". 1955. gadā apprecējās ar latviešu pianistu Ermenu Bāliņu un pēc meitas Ilonas, vēlākās dziedātājas un ierēdnes, piedzimšanas pārcēlās uz dzīvi Rīgā.

Pēc Rīgas estrādes orķestra (REO) dibināšanas Ringolda Ores un Egila Švarca vadībā viņa kļuva par vienu no tā solistēm, dziedāja latviešu, krievu, igauņu un angļu valodās. Pateicoties unikālajam balss tembram un izpildījuma manierei, ar lieliem panākumiem izpildīja dziesmas no Ellas Ficdžeraldas repertuāra, piemēram, Džordža Šīringa (*Shearing*) "Putnu zemes šūpuļdziesmu" (*Lullaby Of Birdland*). Kopā ar orķestri daudz koncertēja bijušās PSRS pilsētās.

Neilgi pēc tam, kad 1964. gadā par REO maksliniecisko vadītāju kļuva Raimonds Pauls, Aino Bāliņa pārcēlās uz Maskavu, kur bija soliste Oļega Lundstrēma džeza orķestrī. 1970. gados viņa atgriezās Rīgā, dziedāja Jūrmalas restorānā "Jūras pērle", bet 1976. gadā aizbrauca uz Igauniju, kur dziedāja kopā ar Tallinas Filharmonijas orķestri.

Mirusi 2023. gada 31. maijā. Apbedīta 6.jūnijā Tallinas Smilšu kapos (*Liiva kalmistu*) blakus vīram Helduram.

## Pazīstamākās dziesmas
* "Pavasara dziesmiņa" (Ringolds Ore, 1957)
* "Kam gaidi, mans draugs" (Raimonds Pauls, 1958)
* "Lelle" (1970, *La Bambola*)
* "Saules dimanti" (Alnis Zaķis, 1971)
* "Jau krastu balti sniegi klāj ..."
* "Janušeks"
* "Palīdzi man, Buratīno" 
* *[http://www.youtube.com/watch?v=0MX9HMXDovM The Shadow Of Your Smile]* 
* *[http://www.youtube.com/watch?v=0MX9HMXDovM Somewhere]* no "Vestsaidas stāsta"
* *[http://www.youtube.com/watch?v=bhxLCzQ9SD4 Слезинки]* 

## Atsauces
Debesbraukšanas diena

[thumbnail|200px|[Benvenuto Tizi glezna "Kristus debesbraukšana", 1520]]
**Debesbraukšanas diena**, arī **Lielā Krustdiena**, ir reliģiski svētki kristietībā, kuros tiek svinēta Jēzus Kristus uzņemšana debesīs. Saskaņā ar tradīciju, 40. dienā pēc augšāmcelšanās Jēzus Kristus pēdējo reizi parādījās saviem apustuļiem un no Eļļas kalna pacēlās debesīs.

Debesbraukšanas diena vienmēr tiek svinēta ceturtdienā. Šī ceturtdiena iekrīt laika posmā no 30. aprīļa līdz 3. jūnijam.
Derīguma termiņš

**Derīguma termiņš** ir laika posms, kurā patēriņa priekšmets (pārtika, dzērieni, zāles, ķīmiskās vielas u.c. bojīgās preces) ir piemērotas lietošanai vai patērēšanai. Derīguma termiņš tiek izvēlēts, pieņemot, ka tiks ievēroti visi higiēnas un sanitārijas nosacījumi, kā arī produkts tiks uzglabāts iepriekš paredzētos vides apstākļos, piemēram, noteiktā temperatūras intervālā un relatīvajā mitrumā. Iepriekš minētajai temperatūrai un mitrumam, produkta derīguma ilgumu ietekmē arī saskarsme ar gaismu, gāzēm, kā arī ārējs mehāniskais spriegums un inficēšanās ar mikroorganismiem.

## Ārējās saites
*Noteikumi par derīguma termiņa norādīšanu fasētu pārtikas preču marķējumā
Zakarija Bakali

**Zakarija Bakali** (*Zakaria Bakkali*; dzimis  Ljēžā) ir marokāņu izcelsmes Beļģijas futbolists, kurš kopš 2025. gada spēlē Marokas komandā *[[IR Tanger]]*, ir Beļģijas jaunatnes izlašu dalībnieks. Bakali ir jaunākais *Eredivisie* spēlētājs, kas guvis *[[hat-trick]]* (17 gadu un 96 dienu vecumā).

## Klubu karjera
### ''PSV Eindhoven''
Bakali ir nācis no kluba *PSV Eidnhoven* jauniešu sistēmas, kurai pievienojās 2008. gadā no Ljēžas "Standard". Viņš spēlē kā labās malas uzbrūkošais pussargs, bieži vien arī kā uzbrucējs.

 Bakali starta sastāvā sāka UEFA Čempionu līgas kvalifikācijas spēli pret Varegemas "Zulte". 80. minūtē viņu nomainīja Florians Jozefzūns. Pirmos vārtus Čempionu līgas kvalifikācijā viņš guva  pret Varegemas "Zulte"  *[[Eredivisie]]* spēlē pret Neimegenas "NEC", ko PSV uzvarēja ar 5-0, Bakali guva trīs vārtus. Tā viņam bija tikai otrā spēle šajā līgā.

## Izlases karjera
Bakali Beļģijas jauniešu izlasēs ir zināms kā labs vārtu guvējs. Gūstot 7 vārtus 9 spēlēs U-17 izlases sastāvā, Bakali tika izsaukts uz U-21 izlasi.

Pēc Bakali veiksmīgās Čempionu līgas debijas, Beļģijas izlases treneris Marks Vilmots iekļāva viņu sastāvā pārbaudes spēlē pret Francijas izlasi. Dienu pirms spēles Bakali treniņā guva savainojumu, un viņu izņēma no sastāva.

## Karjeras statistika
*Statistika atjaunota *
### Klubs

## Atsauces

## Ārējās saites
Ričards Gīrs

**Ričards Tifānijs Gīrs** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un aktīvists.

Aktiera karjeru sācis 1970. gados ar lomām filmās *[[Looking for Mr. Goodbar]]* (1977) un "Debesu dienas" (*Days of Heaven*, 1978). 1980. gadā kļuva pazīstams ar lomu filmā "Amerikāņu žigolo" (*American Gigolo*), kas viņam nodrošināja seksa simbola slavu. Pēc tam filmējies tādās filmās kā *[[An Officer and a Gentleman]]* (1982), "Jaukā sieviete" (1990), "Pirmatnējās bailes" (1996), "Šakālis" (*The Jackal*, 1997), "Dakteris T un sievietes" (*Dr. T & the Women*, 2000), "Čikāga" (2002), "Neuzticīgā" (2002), "Naktstauriņa pareģojumi" (2002), "Arbitrāža" (*Arbitrage*, 2012), "Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte" (2015), ** (2016).

Par lomu filmā "Čikāga" Gīrs saņēma Zelta globusa balvu kā labākais aktieris. Šai balvai ticis nominēts vēl par vairākām lomām: *An Officer and a Gentleman*, "Jaukā sieviete", "Arbitrāža".

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Džīna Hārlova

**Džīna Hārlova** (; dzimusi **Harlīna Hārlova Kārpentere** (*Harlean Harlow Carpenter*) , mirusi ) bija amerikāņu aktrise.

Hārlovas pirmā lielā loma kino bija filmā *[[Hell's Angels]]* (1930), tad filmējusies vairākās kritiķu nenovērtētās filmās, līdz 1932. gadā parakstīja līgumu ar *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]*. Pēc tam Hārlova filmējās tādās filmās kā *[[Red Dust]]* (1932), "Vakariņas astoņos" (*Dinner at Eight*, 1933), *[[Reckless]]* (1935) un *[[Suzy]]* (1936). Bieži filmējās kopā ar Viljamu Pauelu, Spenseru Treisiju un Klārku Geiblu.

Mirusi 1937. gadā 26 gadu vecumā filmas *[[Saratoga]]* uzņemšanas laikā. Amerikas Kinoinstitūts Hārlovu ierindoja 22. vietā izcilāko aktrišu sarakstā.

## Ārējās saites
Sergejs Rjazanskis

**Sergejs Rjazanskis** (*Сергей Николаевич Рязанский*, dzimis ) ir Krievijas kosmonauts, bioloģijas zinātnieks.

Rjazanska pirmais kosmiskais lidojums sākās 2013. gada septembrī startējot kosmosa kuģī *[[Sojuz TMA-10M]]*. Viņš bija Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) 37. un 38. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz zemes viņš atgriezās 2014. gada martā.
Nākamajā dienā pēc nolaišanās Sergejs Rjazanskis sāka eksperimentu sēriju, kuras mērķis ir pārbaudīt kosmonautu spējas veikt dažādus uzdevumus pēc ilgstoša lidojuma nolaižoties uz planētas. 12. martā viņš centrifūgā veica vadāmas nolaišanās operācijas. 15. martā speciālā trenažierī Rjazanskis veica iziešanu skafandrā uz "citas planētas" virsmas.

Otro reizi kosmosā Sergejs Rjazanskis devās 2017. gada jūlijā, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-05]]* komandierim. Bija SKS 52. un 53. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz zemes atgriezās 2017. gada decembrī.

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfiskie dati Kosmonautu sagatavošanas centra vietnē
Leslija Manna

**Leslija Manna** (*Leslie Mann*; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Karjeru sākusi 18 gadu vecumā, kad filmējās dažādās televīzijas reklāmās. Mannas pirmā nozīmīgā loma bija 1996. gada filmā "Montieris". Arī turpmākajā aktrises karjerā filmējusies komēdiju žanra filmās, tai skaitā "Džordžs no džungļiem" (1997), "Nevainīgs 40 gadu vecumā" (2005), "Pēkšņi stāvoklī" (2007), "Atkal 17" (2009), "Ērmotie ļaudis" (2009), "Rio" (2011), "Samainīti vietām" (2011), "Mīlestība pieaugušajiem" (2012). Vairākās filmās sadarbojusies ar savu vīru Džūdu Apatovu. Žurnāls *[[Elle (žurnāls)|Elle]]* 2012. gadā viņu nosauca par "Holivudas komēdiju karalieni".

## Atsauces

## Ārējās saites
Bernards Bolcāno

**Bernards Placids Johans Nepomuks Bolcāno** (, dzimis , miris ), pazīstams kā **Bernards Bolcāno** (), bija Bohēmijas matemātiķis, filozofs, loģiķis, teologs un katoļu garīdznieks. Bolcāno dzimtā un rakstu valoda bija vācu. Bolcāno darbi un idejas plaši izplatījās tikai pēc viņa nāves un ietekmējušas analītiskās filozofijas un fenomenoloģijas attīstību.

## Dzīvesgājums
Dzimis Prāgā katoļu garīdznieka ģimenē. 1796. gadā iestājās Prāgas Universitātē. 1804. gadā kļuva par katoļu priesteri. 1818. gadā — par Prāgas Universitātes Filozofijas fakultātes dekānu. 1819. gadā pacifistisko uzskatu dēļ tika izslēgts no universitātes. Atlikušo mūža daļu pavadīja lauku apvidū (uz dzīvi Prāgā atgriezās 1842. gadā), nodarbojoties ar matemātikas un filozofijas pētījumiem, publicējot tos mazpazīstamos izdevumos. Viens no pazīstamākajiem Bolcāno darbiem "Bezgalības paradoksi" (*Paradoxien des Unendlichen*) tika publicēts jau pēc Bolcāno nāves. Šo darbu vēlāk augstu vērtēja Čārlzs Pīrss, Georgs Kantors un Rihards Dēdekinds.

## Ārējās saites
Hanss Ādams II

**Hanss Ādams II** (; dzimis ) ir Lihtenšteinas firsts.

Skolojies Šveicē, beidzis Sanktgallenas Universitāti. Par firstu kļuva 1989. gadā pēc tēva nāves. 2003. gadā, piedraudot ar pārcelšanos uz Austriju, spēja panākt uzvaru referendumā, kurā nostiprināja ietekmi valsts politikā. 2004. gadā formāli valsts tiešo pārvaldi uzticēja dēlam princim Aloizam.

## Ārējās saites
Žans Gastons Darbū

**Žans Gastons Darbū** (, dzimis , miris ) bija franču matemātiķis. Devis ieguldījumu ģeometrijā un matemātiskajā analīzē.

1899. gadā ieguva doktora grādu Augstākajā normālskolā. 1884. gadā tika ievēlēts Francijas Zinātņu akadēmijā. No 1900. gada akadēmijas matemātikas nodaļas pastāvīgais sekretārs. Bez darbiem matemātikā sarakstījis Anrī Puankarē biogrāfiju un rediģējis Žozefa Furjē rakstus.

## Ārējās saites

* Darbū The MacTutor History of Mathematics archive
Emīls Pikārs

**Šarls Emīls Pikārs** (, dzimis , miris ) bija franču matemātiķis. Devis ieguldījumu matemātiskajā analīzē. 

1877. gadā beidza Augstāko Normālskolu. 1881. gadā apprecējās ar sava pasniedzēja Šarla Ermita meitu Marī. No 1910. gada - Parīzes akadēmijas prezidents. No 1924. gada - Francijas akadēmijas loceklis.

## Ārējās saites
*
*Pikārs The MacTutor History of Mathematics archive
Sabens

**Sabens** var būt:
* Malkolms Sabens (*Malcolm Subban*; 1993) — kanādiešu hokejists;
* Pernels Karls Sabens (*Pernell Karl Subban*; 1989) — kanādiešu hokejists.
Dagmāras iela

**Dagmāras iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Iļģuciema un Dzirciema apkaimēs. Dagmāras iela sākas krustojumā ar Slokas ielu un Saldus ielu, bet beidzas krustojumā ar Lilijas ielu. Kopējais ielas garums ir 640 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu.

## Vēsture
Iela izveidota 1917. gadā ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā vairāk nav mainījies.

## Ielas raksturojums
Dagmāras iela ir 640 metrus gara asfaltēta iela Iļģuciema un Dzirciema apkaimēs. Tā sākas krustojumā ar Slokas ielu un Saldus ielu. Iela krustojas ar Lielezeres ielu un Buļļu ielu un beidzas krustojumā ar Lilijas ielu. Dagmāras ielā atrodas dažāda veida dzīvojamā apbūve, arī pirmsskolas izglītības iestāde "Madariņa" (Dagmāras ielā 3). Posmā starp Lielezeres un Buļļu ielu Dagmāras iela ir Nordeķu parka austrumu robeža.

Visā garumā pa Dagmāras ielu ved 5. un 14. tramvaju maršruta sliedes.

## Ielu savienojumi
Dagmāras iela ir savienota ar šādām ielām:
* Slokas iela
* Saldus iela
* Lielezeres iela (T veida krustojums)
* Buļļu iela
* Lilijas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Iļģuciems
* Dzirciems

## Atsauces
Moriss Renē Frešē

**Moriss Renē Frešē** (, dzimis , miris ) bija franču matemātiķis. Ieviesis metriskās telpas jēdzienu matemātikā. 

Nopietni pievērsies matemātikai, mācoties Bifona licejā Parīzē, kad par Frešē skolotāju bija Žaks Adamārs. 1900. gadā saka studēt matemātiku Augstākaja Normālskolā. Publicējies no 1903. gada. Strādājis daudzās Francijas pilsētās. Pirmā pasaules kara laikā cīnījās frontē.

## Ārējās saites
*
*Frešē The MacTutor History of Mathematics archive
Sems Heriss

**Semjuels B. Heriss** (, dzimis ) ir amerikāņu publicists un neirobiologs. Reliģijas kritiķis un 2004. gadā publicētā bestsellera "Ticības beigas" (*The End of Faith*) autors. Viens no redzamākajiem t.s. jaunā ateisma pārstāvjiem. Fonda *[[Project Reason]]* dibinātājs un vadītājs.

Kritiski uztver reliģijas ietekmi uz sabiedrību, uzskata, ka zinātne var dot atbildes uz morāles jautājumiem. Kritizē reliģijas attieksmi pret sievietēm. Ir sevišķi kritisks pret islāmu, 2004. gadā apgalvoja — "ir laiks atzīt, ka mēs neesam karā pret terorismu, bet pret islāmu". Aizstāvēja dāņu avīzi *Jyllands-Posten*, kad tā tika kritizēta par Muhameda karikatūru publicēšanu. Atbalstīja Nīderlandes politiķa Gīrta Vildersa tiesības radīt filmu *[[Fitna]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Herisa lekcija "Zinātne var atbildēt uz morāles jautājumiem"
Ferdinands Erdmans Štolls (mācītājs)

**Ferdinands Erdmans Štolls** () bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs, kurš kalpoja Daugavgrīvas Baltajā baznīcā Rīnūžos, bija Vidzemes konsistorijas Rīgas prāvesta iecirkņa Daugavgrīvas draudzes mācītājs no 1849. gada līdz savai nāvei 1893. gadā.

## Dzīvesgājums
Studējis teoloģiju Tērbatas universitātē no 1840. līdz 1845. gadam., papildinoties 1847. gadā Vidzemes ģenerālsuperintendents Klots viņu ordinēja Jēkaba baznīcā 1849. gada 15. maijā. Draudzē viņu ieveda prāvests Eduards Tēre un Štolla brāļi — mācītājs Heinrihs Vilhelms Štolls no Liepkalnes un mācītājs Kārlis Frīdrihs Štolls no Madlienas, 1876. gadā Daugavgrīvas draudzes skolā pieņēma Jāni Reiteru, populāro skolotāju, kuram deva tiesības kristīt bērnus.

[thumb|200px|left|Daugavgrīvas draudzes mācītāja Ferdinanda Erdmaņa Štolla kapa vieta [Daugavgrīvas Baltās baznīcas kapi|Baltās baznīcas kapos, Rīgā, 2013. gadā]]
Latvijas mikologa un ornitologa Ferdinanda Erdmaņa Štolla tēvs.

## Atsauces
Frīdrihs Erdmans Štolls

**Frīdrihs Erdmanis Štolls** () bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs Kurzemē un Vidzemē, izdevis grāmatas latviešu valodā, nodarbojies arī ar ornitoloģiju.

## Dzīvesgājums
Dzimis mācītāja ģimenē, 1760. gada 21. decembrī Albrehtsā (*Albrechts in Franken*). Mācījās Šlēzingenas ģimnāzijā (*Gymnasium zu Schleusingen*), no 1780. gada līdz 1784. gadam studēja teoloģiju Leipcigas Universitātē, bet no 1784. gada bijis mājskolotājs Vidzemē. No 1800. gada līdz 1825. gadam mācītājs Jaunpilī (*Jurgensburg*) un Zaubē, no 1825. gada līdz 1826. gadam Madlienas (*Sissegall*) un Meņģeles (*Altenwoga*) draudzē.

Nodarbojās ar ornitoloģiju, papildināja 1773. gada 22. februārī Anatomijas teātra telpās Kalēju ielā 34/36 nodibinātā Himzeļa muzeja (*Himselsches Museum*) ornitoloģijas kolekciju. Cita starpā nošāvis un ievācis kolekcijai sārto strazdu (*Turdus roseus*) Vidzemē, kas ir senākais mūsdienās zināmais šīs sugas novērojums Latvijā.
Miris 1826. gada 28. oktobrī (9. novembrī pēc jaunā stila) Madlienas mācītājmuižā.

## Darbi
Latviešu valodā sarakstīja katehismu "Kristīgas ticības īsa mācība" (1812, 1817). Izveidoja lasāmgrāmatu "Jauna boksterēšanas un lasīšanas grāmata" (1813) kopā ar katehismu "Tā ticīga Dieva kalpa Luterus svēta bērnu mācība" (1815); abi darbi bija paredzēti apvienošanai vienā konvolūtā; tos pats apgādājis. Otro izdevumu (1840) pārstrādājis dēls Kārlis Frīdrihs Štolls.

* *Kristigas tizzibas ihsa mahziba ar jautaschanahm un atbildeschanahm ne ween preeksch berhneem, bet arri preeksch leelem zilwekeem, kas labpraht gribb mahzitees Jesu swehtu mahzibu pareisi saprast.* Riga, 1812-1814. Vorrede u. 88 S. 8
* *Jauna bohkstereschanas un lassischanas Grahmata Widsemmes mihleem Behrneem par labbu sarakstita no Fridrika Erdmann Stoll, Jaunpils draudzes Mahzitaja*. Rigā: Pee Juhlius Konrad Daniel Mäller, 1813.
* *Ta tizziga Deewa kalpa Lutterus swehta Behrnu-Mahziba ar to jaunu bohkstereschanas un lassischanas grahmatu weena wahki salikta.* Ebend, 1815. 24 S. 8., und dann vorstehendes ABC-Buch.
* *Bey dere Taufe un Beerdigung eigener Kinder; in Grave's Magaz.* f.protest. Pred., 1817. S.106-110. - Leichenpredigt auf den Propst Christian Herrmann Frobrig; ebend. S.188-204.
* *Atheil an der Kurzen Beschreibung der Vogel Liv- und Esthlands, von Behrn.* Meyer. Nurnberg, 1815. S.Rig.Stadbll., 1820. S.315.

## Atsauces
Kristofers Hičinss

**Kristofers Eriks Hičinss** (, dzimis , miris ) bija Lielbritānijas un ASV publicists, rakstnieks, polemiķis un žurnālists.

Publicējies daudzos ievērojamos Lielbritānijas un ASV izdevumos − *New Statesman*, *The Nation*, *The Atlantic*, *The London Review of Books*, *The Times Literary Supplement* un *[[Vanity Fair]]*. Hičinss ir vairāk nekā trīsdesmit grāmatu autors, līdzautors, redaktors vai līdzredaktors. Viņa darbu tematika ir galvenokārt politika, literatūra un reliģija. Biežs viesis sarunu šovos un pazīstams lektors konferencēs, kā arī aktīvs debašu dalībnieks. Konfrontējošā debašu stila dēļ tiek gan slavināts, gan pelts. Pazīstams arī vairāku netradicionālu uzskatu dēļ − kritizējis tādas pazīstamas publiskas personas kā māti Terēzi, Billu Klintonu, Henriju Kisindžeru, princesi Diānu un pāvestu Benediktu XVI.

Politisko uzskatu ziņā sevi raksturojis kā sociālistu un marksistu, bet sāka norobežoties no kreisajiem politiskajiem spēkiem pēc to pasīvās reakcijas uz Salmana Rušdi "Sātanisko vārsmu" fatvu. 2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV pastiprināja viņa viedokli par ASV ārpolitiku: tai aktīvi jārīkojas pret "fašismu ar islāma seju".
Publicēja vairākus rakstus, aizstāvot karu Irākā, kā dēļ Hičinsu dēvēja par neokonservatīvo, tomēr pats autors uzsvēra, ka noteikti nav "nekāda veida konservatīvais". Viņa draugs rakstnieks Īans Makevans uzskatīja, ka Hičinss pārstāv prettotalitāros kreisos spēkus. 2010. gadā intervijā BBC Hičinss atzina, ka joprojām sevi uzskata par marksistu.

Kā pazīstams reliģijas kritiķis un antiteists, Hičinss uzskatīja, ka cilvēks var būt ateists un vēlēties kaut dievs pastāvētu, bet antiteists ir tāds cilvēks, kurš ir atvieglots, ka tādam apgalvojumam nav nekādu pierādījumu. Viņaprāt, reliģija un pats dieva vai augstākas būtnes koncepts ir totalitārisma paveids, kas sagrauj indivīda brīvību, un ka runas brīvībai un zinātniskiem atklājumiem būtu jādefinē ētikas normas un pilsoniskas sabiedrības būtība, nevis reliģijai. Viņa 2007. gadā izdotais pretreliģiskais polemikas darbs "Dievs nav dižs" (*God is not Great*) ir pazīstamākais Hičinsa darbs.

Hičinss mira 2011. gada 15. decembrī no barības vada vēža izraisītām komplikācijām. Viņš pats nenoliedza, ka slimība, visticamāk, radusies tāpēc, ka viņš visu mūžu daudz smēķējis un lietojis alkoholu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Štolls

**Štolls** () var būt:

* Frīdrihs Erdmans Štolls (*Friedrich Erdmann Stoll*; 1760—1826) — vācbaltu luterāņu mācītājs;
* Ferdinands Erdmans Štolls (*Ferdinand Erdmann Stoll*; 1874—1966) — vācbaltu ornitologs un mikologs;
* Ferdinands Erdmans Štolls (*Ferdinand Erdmann Stoll*; 1816—1893) — vācbaltu luterāņu mācītājs;
* Pāvels Štolls (*Pavel Štoll*; 1964) — čehu pedagogs.
Villards Van Ormans Kvains

**Villards Van Ormans Kvains** (; dzimis , miris ) bija analītiskās tradīcijas amerikāņu filozofs, loģiķis un matemātiķis.

No 20. gadsimta trīsdesmitajiem gadiem līdz pat nāvei 2000. gadā darbojies Hārvarda Universitātē. No 1932. līdz 1933. gadam viesojies Eiropā, kur iepazinies ar Vīnes pulciņa dalībniekiem. Neilgi pirms Otrā pasaules kara sākuma ar Kvaina atbalstu ASV nokļuva Alfreds Tarskis. Kā šifrētājs flotē piedalījies Otrajā pasaules karā. No 1948. gada — universitātes profesors. No 1978. gada — pensijā.

## Ārējās saites