Daudzspurzivjveidīgās

**Daudzspurzivjveidīgās** (*Polypteriformes*) ir primitīvu starspurzivju kārta, kas iekļauj sevī tropiskajā Āfrikā saldūdenī dzīvojošas zivis, kā arī izmirušas formas. Šī ir samērā sena zivju grupa ar vairākām devona daivspurzivīm raksturīgām morfoloģiskajām īpašībām. Tāpēc sākotnēji šīs zivis tika pieskaitītas pie daivspurzivīm kā atsevišķa kladistiju kārta. Pašreiz kladistiju grupa ir pieskaitīta starspurzivīm. Daudzspurzivjveidīgo fosilās formas ir zināmas no vēlā krīta perioda. Visas mūsdienu daudzspurzivjveidīgās pārstāv tikai viena daudzspurzivju dzimta ar divām ģintīm un 14 sugām.

## Morfoloģija
Zivju maksimālais garums var sasniegt 1,2 metrus, taču lielākajai sugu daļai tas nepārsniedz 30 cm. Astes spura dificerkāla, augšējā daiva bez zvīņām. Ķermeni klāj ganoīda zvīņas. Amficētie skriemeļi ir pārkauljušies, kā arī ir labi attīstītas kaula ribas. Daļēji pārkaulojusies smadzeņu kapsula, kuru klāj ādas kauli. Mute atrodas galvas galā. Nav kaula staru, kas balsta žaunu vāka membrānu. Ir saglabājušies šļāktuvītes rudimenti. Atšķirībā no citām starspurzivīm krūšu spuru pamatnes, līdzīgi kā daivspurzivīm, ir gaļīgas, taču to skelets atšķiras no daivspurzivju krūšu spurām. Daudzspurzivjveidīgo krūšu spuru skeletu veido divi nūjiņkauli, starp kuriem atrodas skrimšļa plātnīte, pie kuras pievienojas radiālijas. Muguras spuru veido 5—18 mazas spuriņas, kas arī atspoguļojas kārtas nosaukumā. Daudzspurzivjveidīgajām ir ļoti specifisks peldpūslis. To veido divi nodalījumi (liels labais un mazs kreisais). Abi šie nodalījumi ir savienoti ar barības vadu ar kopēju kanālu un papildus žaunām faktiski kalpo par elpošanas orgānu (plaušām). Turklāt, atšķirībā no divējādelpojošām zivīm, tām nav hoānu (iekšējo nāsu). Zarnā ir attīstīts spirāliskais vārstulis, bet sirdī arteriālais konuss. Ir attīstīta pakaļējā dobā vēna. No plaušu pūslīša atejošā plaušu vēna ieplūst aknu vēnā.

## Ekoloģija un vairošanās
Daudzspurzivis dzīvo tropiskās Āfrikas ezeros un upēs. Visbiežāk uzturas klusos, ūdensaugiem bagātos līčos. Dienu pavada uz grunts, atbalstoties uz krūšu spurām. Medības uzsāk krēslā. Barībai lieto tārpus, gliemjus, sīkas zivis. Brīžiem paceļas ūdens virspusē, ieelpojot "plaušās" gaisu. Nārsto lietus periodā, uzplūdu joslās. Olas ir sīkas (līdz 1,3 mm diametrā) un pēc iznēršanas pielīp pie zemūdens augiem. Kāpuriem ir labi attīstītas krūšu spuras un lielas plūksnainas ārējās žaunas (pa vienai katrā pusē).

## Sistemātika
Sistemātikas pamatā ņemts Lund 2000 un Gayet, Meunier & Werner, 2002 
* kārta: **Polypteriformes** Bleeker 1859
::* ģints: †*[[Latinopollia]]* Meunier and Gayet 1998
:::* †*[[Latinopollia suarezi]]* (Meunier & Gayet 1996) Meunier & Gayet 1998
::* ģints: †*[[Dagetella]]* Gayet & Meunier 1991
:::* †*[[Dagetella sudamericana]]* Gayet & Meunier 1991
::* ģints: †*[[Bartschichthys]]* Gayet & Meunier 1996 [*Bartschia* Gayet & Meunier 1996 non Rehder 1943]
:::* †*[[Bartschichthys arnoulti|B. arnoulti]]* (Gayet & Meunier 1996) [*[[Bartschia arnoulti]]* Gayet & Meunier 1996]
:::* †*[[Bartschichthys napatensis|B. napatensis]]* Werner & Gayet 1997
:::* †*[[Bartschichthys tubularis|B. tubularis]]* (Gayet & Meunier 1996) [*[[Bartschia tubularis]]* Gayet & Meunier 1996]
::* ģints: †*[[Sudania]]* Werner & Gayet 1997
:::* †*[[Sudania gracilis|S. gracilis]]* Werner & Gayet 1997
:::* †*[[Sudania oblonga|S. oblonga]]* Werner & Gayet 1997
::* ģints: †*[[Saharichthys]]* Werner & Gayet 1997
:::* †*[[Saharichthys nigeriensis|S. nigeriensis]]* (Gayet & Meunier 1996) [*[[Sainthilairia nigeriensis]]* Gayet & Meunier 1996]
:::* †*[[Saharichthys africanus|S. africanus]]* (Gayet & Meunier 1996) [*[[Sainthilairia africana]]* Gayet & Meunier 1996]
::* ģints: †*[[Sainthilairia]]* Gayet & Meunier 1996
:::* †*S. beccussiformis* Gayet & Meunier 1996
:::* †*S. elongata* Werner & Gayet 1997
:::* †*S. falciformis* Gayet & Meunier 1996
:::* †*S. grandis* Gayet & Meunier 1996
:::* †*S. intermedia* Werner & Gayet 1997
::* ģints: †*[[Inbecetemia]]* Werner & Gayet 1997
:::* †*[[Inbecetemia torta|I. torta]]* (Gayet & Meunier 1996) [*[[Sainthilairia torta]]* Gayet & Meunier 1996]
:::* †*[[Inbecetemia tortissima|I. tortissima]]* (Gayet & Meunier 1996) [*[[Sainthilairia tortissima]]* Gayet & Meunier 1996]
::* ģints: †*[[Nagaia]]* Werner & Gayet 1997
:::* †*[[Nagaia extrema]]* Werner & Gayet 1997
:* dzimta: Polypteridae Lacépède 1803 sensu stricto
::* ģints: †*[[Bawitius]]* Grandstaff et al. 2012
:::* †*[[Bawitius bartheli]]* (Schaal 1984) Grandstaff et al. 2012 [*[[Polypterus bartheli]]* Schaal 1984]
::* ģints: †*[[Serenoichthys]]* Dutheil 1999
:::* †*[[Serenoichthys kemkemensis]]* Dutheil 1999
::* ģints: *[[Erpetoichthys]]* Smith 1865 [*[[Calamoichthys]]* Smith 1866]
:::* *[[Erpetoichthys calabaricus]]* J.A.Smith, 1865
::* ģints: *[[Polypterus]]* Lacepède 1803
:::* *[[Polypterus ansorgii]]* Boulenger, 1910
:::* *[[Polypterus bichir]]* Lacépède, 1803
:::* *[[Polypterus congicus]]* Boulenger, 1898
:::* *[[Polypterus delhezi]]* Boulenger, 1899 
:::* *[[Polypterus endlicheri]]* Heckel, 1847
:::* *[[Polypterus mokelembembe]]* Schliewen & Schäfer, 2006
:::* *[[Polypterus ornatipinnis]]* Boulenger, 1902
:::* *[[Polypterus palmas]]* Ayres, 1850
:::* *[[Polypterus polli]]* J. P. Gosse, 1988 
:::* *[[Polypterus retropinnis]]* Vaillant, 1899
:::* *[[Polypterus senegalus]]* Ž. Kivjē, 1829
:::* *[[Polypterus teugelsi]]* Britz, 2004
:::* *[[Polypterus weeksii]]* Boulenger, 1898

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces

## Ārējās saites