open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bakarijs Saņa

**Bakarijs Saņa** (; dzimis ) ir bijušais franču futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijušais Francijas futbola izlases dalībnieks.

Karjeru sācis dzimtajā Francijā, no 2004. līdz 2007. gadam spēlēja *[[AJ Auxerre|Auxerre]]* kluba galvenajā komandā, tā sastāvā ieguva Francijas kausu un UEFA Intertoto kausu. 2007. gadā pārgāja uz Anglijas futbola Premjerlīgas klubu *[[Arsenal FC|Arsenal]]*. Spēlējot *Arsenal*, divas reizes tika iekļauts Premjerlīgas sezonas simboliskajā izlasē.

Kopš 2007. gada pārstāv Francijas izlasi. Spēlējis 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Auxerre**

* Coupe de France: 2004–05

**Arsenal**

* FA kauss: 2013–14

**Manchester City**

* Anglijas Līgas kauss: 2015–16

**Montreal Impact**

* Kanādas čempionāts: 2019

**Individuālie sasniegumi**

* *[[AJ Auxerre]]* sezonas labākais spēlētājs: 2006–07

## Atsauces

## Ārējās saites
Kapteinis Amerika: Ziemas kareivis

**"Kapteinis Amerika: Ziemas kareivis"** () ir 2014. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisori ir Entonijs un Džo Ruso. Filma balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. Šis ir turpinājums 2011. gada filmai "Kapteinis Amerika: Pirmais atriebējs" un šī ir devītā filma *[[Marvel Cinematic Universe]]* sērijā.

Filmā kapteinis Amerika kopā ar Melno atraitni un Piekūnu cenšas atklāt sazvērestību un vēlāk sastopas ar jaunu ienaidnieku — Ziemas kareivi. Galvenās lomas atveido Kriss Evanss, Skārleta Džohansone, Sebastians Stens, Entonijs Makijs, Kobija Smaldersa, Frenks Grillo, Emilija VanKampa, Heilija Atvela, Roberts Redfords un Semjuels Džeksons.

Filmas pirmizrāde notika  *El Capitan Theatre* Holivudā, ASV un Latvijas kinoteātros filmu demonstrēja no .

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Rubižne

**Rubižne** () ir apgabala pakļautības pilsēta Ukrainas austrumos Luhanskas apgabalā. Izvietojusies apgabala rietumdaļā, Siverskijdonecas kreisajā krastā, kopā ar Lisičansku un Siverskodonecku vietām veido Lisičanskas—Siverskodoneckas aglomerāciju ( iedzīvotāju 2012. gadā). Kopš 2022. gada maija pilsētu okupējusi Krievijas armija.

Apdzīvotās vietas dibināšana saistāma ar Lisičanskas—Kupjanskas dzelzceļa izbūvi 1894.—1895. gadā, pie kura 1904. gadā uzcelta Rubižnes stacija, kas nosaukumu ieguvusi no smilšu karjera, kas savukārt nosaukumu ieguvis no Rubižnes ciema tagadējās Lisičanskas pilsētas vietā. 1915. gadā pie stacijas uzbūvēta anilīna krāsu rūpnīca *Russko-kraska*, pie kuras izveidojās ciemats. 1934. gadā ciematam piešķirtas pilsētas tiesības. Mūsdienās ievērojams ķīmiskās rūpniecības centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Amerikāņi

**Amerikāņi** (, *American people*) ir nācija, Amerikas Savienoto Valstu pilsoņu kopums.

Izņemot Amerikas pamatiedzīvotājus, gandrīz visi amerikāņi vai viņu priekšteči mūsdienu ASV teritorijā ir ieceļojuši pēdējo piecu gadsimtu laikā. Daudzi Havaju salās, Puertoriko, Guamā un Filipīnās dzīvojošie cilvēki ASV neieceļoja, bet par amerikāņiem kļuva, valstij paplašinoties 19. gadsimta beigās.

Saskaņā ar 2020. gada ASV tautas skaitīšanas datiem, amerikāņu kopskaits pārsniedza 331 miljonus. No tiem 72,4% bija kaukazoīdi (Eiropas un Tuvo Austrumu (arābu) izcelsmes) amerikāņi, 16,34% — dažādu rasu latīņamerikāņi un 13,6% — afroamerikāņi.

## Baltādainie amerikāņi
Mūsdienu no Eiropas ieceļojušie amerikāņi lielākoties cēlušies no:
* vāciešiem (14,7%);
* īriem (10,6%);
* angļiem (7,8%);
* itāliešiem (5,5%).
thumb|300px|Amerikāņu eiropeiskās saknes pa apgabaliem|none
Pārējie Amerikas eiropeiskie iedzīvotāji ir cēlušies visvairāk no frančiem, holandiešiem, norvēģiem, somiem, portugāļiem, poļiem un čehiem, taču lielākā daļa ASV eiropeisko iedzīvotāju ir vācu vai Britu salu izcelsmes. Atsevišķi tiek skaitīti ieceļotāji no Latīņamerikas, kuri parasti ir spāņu, portugāļu vai ar indiāņiem jauktas izcelsmes.

## Nacionālā personifikācija

Tēvocis Sems ir Amerikas Savienoto Valstu un dažkārt precīzāk Amerikas valdības personifikācija, un šis termins pirmo reizi lietots 1812. gada kara laikā. Viņš ir attēlots kā stingrs gados vecs balts vīrietis ar baltiem matiem un kazbārdu, un ģērbies apģērbā, kas atgādina ASV karoga dizaina elementus — piemēram, parasti cilindru ar sarkanām un baltām svītrām un baltām zvaigznēm uz zilas joslas un sarkanbaltsvītrainās bikses.

Kolumbija ir tēlains Amerikas kontinentu nosaukums un Amerikas Savienoto Valstu sievišķā personifikācija, ko slavenu padarīja afroamerikāņu dzejniece Filisa Vītlija 1776. gada Amerikas Neatkarības kara laikā. Tas ir iedvesmojis daudzu personu, vietu, objektu un iestāžu vārdus, un uzņēmumus Rietumu puslodē un ārpus tās, tostarp Kolumbijas apgabalā, kas ir ASV valdības mītne.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kā tapa amerikāņu nācija
Atons

**Atons** var būt:

* Atons — kalns Grieķijā;
* Atons — saules disks seno ēģiptiešu mitoloģijā;
* Atons — Zemei tuvais asteroīds.
Džons Hubolts

**Džons Korneliuss Hubolts** (*John Cornelius Houbolt*; dzimis , miris ) bija ASV aerokosmiskās nozares inženieris. Viņa vadītā grupa izstrādāja "tikšanās Mēness orbītā" koncepciju, kas ļāva veikt cilvēka izkāpšanu uz Mēness virsmas.

1961. gadā, kad prezidents Džons Kenedijs paziņoja, ka ASV nosūtīs cilvēku uz Mēnesi līdz dekādes beigām, Džons Hubolts tajā laikā strādāja Lenglija pētījumu centrā. NASA inženieri izskatīja dažādus projektus, kuri paredzēja tiešu raķetes startu uz Mēnesi un atpakaļ vai moduļu montēšanu Zemes orbītā. Hubolts piedāvāja shēmu, pēc kuras raķete ar visiem moduļiem startē no Zemes, bet Mēness orbītā atdalās Mēness kabīne ar diviem astronautiem, kuri nolaižas uz Mēness virsmas. Pēc misijas beigšanas no Mēness startē kabīne, kura orbītā "satiekas" ar kosmosa kuģi, un tajā kosmonauti atgriežas uz Zemi. Šī koncepcija, lai arī sarežģītāka, bija daudz lētāka. Sākotnēji šo ideju noraidīja, bet Hubolta neatlaidība noveda pie tā, ka NASA *[[Apollo programma|Apollo]]* projektam 1962. gada jūlijā apstiprināja tieši "tikšanās Mēness orbītā" koncepciju.

## Atsauces
Panavia Tornado ADV

***Panavia Tornado ADV*** ir tālas darbības divu dzinēju iznīcinātājs—pārķērējs, iznīcinātāja *[[Panavia Tornado]]* modifikācija. Tā pirmais lidojums notika 1979. gada 27. decembrī un to sāka lietot 1986. gadā. Pašreiz tas ir vienīgi Karalisko Saūda Arābijas Gaisa spēku servisā, iepriekš to lietoja arī Karaliskie Gaisa spēki un Itālijas Gaisa spēki.

## Ārējās saites
T-54/55

**T-54** un **T-55** ir PSRS kaujas tanki.

Pirmo T-54 prototipu izveidoja 1945. gada martā, Otrā pasaules kara izskaņā, bet 1947. gadā sākās tā sērijveida ražošana un tas nonāca PSRS un Varšavas pakta valstu armiju bruņojumā. T-54 un T-55 sēriju tankus joprojām tiek izmantoti militāros konfliktos 21. gadsimta sākumā.

Trīs T-55 tanki ir arī Latvijas sauszemes spēku bruņojumā.

## Skatīt arī
* *[[Achzarit]]*

## Ārējās saites
F-4 Phantom II

***McDonnell Douglas F-4 Phantom II*** ir divvietīgs divu dzinēju tālas darbības virsskaņas reaktīvais iznīcinātājs, ko ASV Gaisa spēku vajadzībām izstrādāja *[[McDonnell Aircraft]]*. 1960. gadā to sāka izmantot ASV Jūras kara flote. Pateicoties lidmašīnas pielāgošanas iespējām, drīz vien to sāka izmantot arī ASV Jūras kājnieku korpuss un ASV Gaisa spēki. 1960. gadu vidū tas kļuva par visvairāk lietoto iznīcinātāju.

*F-4 Phantom II* maksimālais ātrums pārsniedz 2,2 mahus. Tas var pārvadāt vairāk nekā 8,4 tonnas dažādu ieroču, un tam ir deviņas bruņojuma stiprinājuma vietas, kas salāgojamas ar gaiss-gaiss un gaiss-zeme tipa raķetēm, kā arī aviobumbām. Atšķirībā no citiem tā laika iznīcinātājiem-pārķērājiem, tam sākotnēji nebija iebūvēts aviācijas ložmetējs. Vēlākos modeļus aprīkoja ar *[[M61 Vulcan]]* aviācijas ložmetēju.

F-4 plaši izmantoja Vjetnamas karā. Kopumā no 1958. līdz 1981. gadam tika saražoti  *F-4 Phantom II*, tādējādi tas ir visvairāk saražotais ASV virsskaņas iznīcinātājs.

## Varianti

F-4 galvenokārt izmantoja ASV Gaisa spēki, ASV Jūras kara flote un ASV Jūras kājnieku korpuss. To varianti atšķirās pēc korpusu prasībām.

Kopumā eksistē 19. galvenie varianti, neskaitot mazākas modifikācijas un prototipus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* F-4 Phantom II history page on Boeing.com
* F-4 Phantom II Society site
* PhantomF4K.org — Fleet Air Arm — Royal Navy site
* F-4.nl site
* Countering Israeli Reaction to F-4 Sales to Saudi Arabia and Kuwait 
* 8th Tactical Fighter Wing site
* F-4 Phantom II articles and publications, theaviationindex.com
* The Phantom page with images on fas.org
* 
* "The Phantom Turns 50" article at Fence Check site 
* F-4 Phantom page on Aerospaceweb.org
* RAF Phantom Losses
* The Phantom Zone 
* Phantom 50th Anniversary Slideshow
MiG-21

***MiG-21*** (, NATO terminoloģijā: ***Fishbed***) ir virsskaņas reaktīvais iznīcinātājs, kas izstrādāts Mikojana un Gureviča konstruktoru birojā Padomju Savienībā. Tas kādreiz bija visvairāk ražotais virsskaņas reaktīvais iznīcinātājs pasaulē un visvairāk ražotā kaujas lidmašīna kopš Korejas kara, kā arī tā ir visilgāko laika periodu ražotā kaujas lidmašīna (26 gadi, no 1959. līdz 1985. gadam).

MiG-21 lidmašīna ir izstādīta apskatei Rīgas aviācijas muzejā.
Dassault Mirage F1

***Dassault Mirage F1*** ir Francijas iznīcinātājs, ko kā *[[Mirage III]]* pēcteci izstrādāja un ražo *[[Dassault Aviation]]*. Tas stājās Francijas Gaisa spēku sastāvā 1974. gadā.

## Ārējās saites

* ''Dassault'' oficiāla tīmekļa vietne  
* Francijas Gaisa spēku lidaparāti
Dassault Mirage 2000

***Dassault Mirage 2000*** ir Francijas ceturtās paaudzes iznīcinātājs, ko ražo *[[Dassault Aviation]]*. To izstrādāja 1970. gados kā vieglo iznīcinātāju uz *[[Dassault Mirage III|Mirage III]]* bāzes priekš Francijas Gaisa spēkiem.

## Taktiskās un tehniskās īpašības
thumb|''Mirage 2000C/RDI''
Tālāk norādītās specifikācijas atbilst *Mirage 2000C* modifikācijai (avots: *Jane's*, 2004).

;Tehniskā specifikācija
* Apkalpe: 1 pilots
* Garums: 14,36 m
* Spārnu pletums: 9,13 m
* Augstums: 5,14 m
* Spārna laukums: 41,0 m²
* Spārnu malu attiecība: 2,0
* Priekšējās malas slaucīšana: 58°
* Šasijas pamatne: 5,0 m
* Šasijas trase: 3,5 m
* Pašmasa: 7500 kg
* Normāls pacelšanās svars: 14 000 kg
* Maksimālais pacelšanās svars: 17 000 kg
* Maksimālais nosēšanās svars: 16 700 kg
* Degvielas masa iekšējās tvertnēs: 3160 kg (+ 4140 kg)
* Degvielas tvertņu tilpums: 4000 l
* Elektrostacija: 1 × turboventilators SNECMA M53-P2
* Sausā vilce: 1 × 64,3 kN
* Pēcdegļa vilce: 1 × 95,1 kN

;Lidojuma specifikācija
* Maksimālais ātrums:
** pie zemes: M=1,2 (1380 km/h)
** augstumā: M=2,2 (2340 km/h)
* Nosēšanās ātrums: 144 km/h
* Apstāšanās ātrums: 185 km/h
* Praktiskais attālums: 1852 km
* Prāmju diapazons: 3333 km
* Praktiskie lidojuma griesti: 16 460 m
* Kāpiena ātrums: 284 m/s
* Spārna slodze: 414,6 kg/m²
* Vilces un svara attiecība: 0,57 (pie maksimālā pacelšanās svara)
* Maksimālā ekspluatācijas pārslodze: +9,0 / -3,2 g

;Bruņojums
* Automātiskie ieroči: 2 × 30 mm DEFA 554 lielgabali ar 125 patronām katrā lielgabalā
* Bruņojuma stiprinājuma punkti: 9 (5 zem fizelāžas, 4 zem spārna)
* Kaujas slodze: 6200 kg
* vadāmās raķetes:
** gaiss-zeme raķetes:
*** 1 × ASMP (Mirage 2000N)
*** 2 × AS.30L vai AM.39 vai Armat
*** APACHE vai SCALP (Mirage 2000D)
** gaiss-gaiss raķetes:
*** 2 × Super 530 un/vai
*** 2—4 × R550 Magic vai MICA (Mirage 2000—5)
* Raķetes: 4 x MBDA LR F4 podi ar 18 × 68 mm raķetēm
* Bumbas: dažādas, tostarp:
** vadāmās:
*** 1-2 × 990 kg MBDA BGL
*** GBU-24 vai GBU-12
** nevadāmās:
*** 16 × 219 kg MBDA Durandal
*** 5-6 × 305 kg kasete MBDA Belouga vai TDA BM 400
*** Mk20 un/vai M

## Ārējās saites

* Official Mirage 2000 family website
* Dassault Mirage 2000 explanatory video
* Mirage-2000 : "гадкий утёнок" без хвоста. / Техникум Марка Солонина
F-15 Eagle

***McDonnell Douglas*** (tagad ''Boeing'') ***F-15 Eagle*** ir ASV divu dzinēju iznīcinātājs. Tas ir viens no visveiksmīgākajiem mūsdienu iznīcinātājiem, kas izcīnījis uzvaras vairāk nekā 100 gaisa kaujās. F-15 pirmais lidojums notika 1972. gada jūlijā, tas tika pieņemts ASV Gaisa spēku sastāvā 1976. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* F-15 Eagle USAF Fact Sheet
* F-15 Eagle history page on Boeing.com
* McDonnell Douglas F-15A, and F-15C on USAF National Museum web site
* F-15 Eagle in service with Israel
* The McDonnell Douglas F-15 Eagle page
JAS-39

***Saab JAS 39 Gripen*** ir Zviedrijas vieglais iznīcinātājs ar vienu dzinēju, ko ražo *[[Saab]]*. Tas tika izstrādāts lai aizstātu *[[Saab 35 Draken]]* un *[[Saab 37 Viggen]]* Zviedrijas Gaisa spēkos.

## Ārējās saites

* 
* 
*  Mega Pit Stops
*  Siivet — Wings
Thaicom 6

***Thaicom 6*** ir Taizemes sakaru pavadonis. To palaida 2014. gada janvārī. *Thaicom 6* īpašnieks ir Taizemes Informācijas un sakaru tehnoloģiju ministrija; to apkalpo uzņēmums *[[Thaicom]]*. Pavadonis sniedz sakaru pakalpojumus Dienvidaustrumāzijai un Āfrikai. Afrikas pārklājums tiek tirgots ar nosaukumu ***AFRICOM-1***.

Pavadoni izgatavoja ASV uzņēmums *[[Orbital Sciences Corporation]]* (*OSC*) uz platformas *[[Star-2|Star-2.3]]* bāzes. Līgums ar *OSC* par pavadoņa būvi un ar *[[SpaceX]]* par tā palaišanu noslēgts 2011. gada 31. maijā par summu 160 miljoni USD.
*Thaicom 6* ir 18 C joslas un 9 Ku joslas raidītāji. Elektroenerģiju nodrošina divi saules bateriju paneļi ar jaudu 3,7 kW.

*Thaicom 6* tika palaists  22:06 UTC ar nesējraķeti *Falcon 9 v1.1* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*. Tas tika ievadīts supersinhronā pārejas orbītā. Ģeostacionāro orbītu pavadonis sasniedza ar saviem dzinējiem.

*Thaicom 6* izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 78,5° austrumu garuma, kur atrodas kopā ar pavadoni *[[Thaicom 5]]*, kurš tika palaists 2006. gadā.
1. februārī pabeigta orbitālās testēšanas fāze un pavadonis nodots Taizemes Informācijas un sakaru tehnoloģiju ministrijai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Thaicom 6 Thaicom 
* Thaicom 6  *Orbital Sciences Corporation* 
* Thaicom 6 (AfriCom 1) Gunter Dirk Krebs
Bilhoroda-Dņistrovska

**Bilhoroda-Dņistrovska** () ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Odesas apgabalā. Izvietojusies Dņestras limāna dienvidrietumu krastā  no Melnās jūras piekrastes un  no apgabala centra Odesas. Bilhorodas-Dņistrovskas rajona centrs. Bilhorodas-Dņistrovskas pilsētas padomei pakļauti Zatokas un Serhijivkas ciemati.

## Vēsture
Pirmo pilsētu **Tīru** () šajā vietā 4. gadsimtā pirms mūsu ēras dibināja senie grieķi. Tai bija intensīvi tirdzniecības sakari ar citām grieķu pilsētām un kolonijām. 1. gadsimtā p.m.ē. Tīra pakļāvās Trāķijai, bet mūsu ēras 1. gadsimtā tā nonāca Romas impērijas Mesijas provinces sastāvā un tika pārdēvēta par **Alba Jūliju** *(Alba Julia)*. 3. gadsimtā pilsētu daļēji nopostīja goti, bet 4. gadsimta otrajā pusē palikusī daļa nodega pēc huņņu uzbrukuma.

Vēstures avotos pilsēta nākamo reizi minēta 14. gadsimtā kā dženoviešu tirdzniecības kolonija ar nosaukumiem **Montekastro** *(Montecastro)* vai **Maurokastro** *(Maurocastro)*. 14. gadsimta beigās vai 15. gadsimta sākumā pilsēta nonāca Moldāvijas Kņazistes sastāvā ar nosaukumu **Četatja Albe** *(Cetatea Albă)*. 1484. gadā pilsēta nonāca Osmaņu impērijas sastāvā un tika pārdēvēta par **Akermanu** *(Akkerman)*.

Akermana atradās Osmaņu impērijas ziemeļu pierobežā un tā bieži cieta kaimiņu uzbrukumos. Krievijas karaspēks pilsētu iekaroja 1770. un 1789. gadā, bet impērijas sastāvā tā nonāca 1812. gadā pēc Bukarestes miera līguma. No 1918. gada līdz Besarābijas okupācijai Akermana bija Rumānijas sastāvā kā **Četatja Albe**. 1944. gadā tā tika pārdēvēta par **Bilhorodu-Dņistrovsku** pēc pilsētas rietumslāvu nosaukuma 9.—10. gadsimtā ar paskaidrojošo daļu "[pie] Dņestras", lai atšķirtu no Belgorodas Krievijā un Belgorodas cietokšņa pie Kijivas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sarasvatī

thumbnail|200px|Sarasvatī
**Sarasvatī** (, *Sarasvatī*) hinduismā ir zināšanu, gudrības, mūzikas un mākslas dieviete. Viņa ir daļa no trīsvienības, kuru vēl veido bagātības un labklājības dieviete Lakšmi un kara dieviete Pārvatī. Sarasvatī ir Brahmas sieva. Parasti Sarasvatī tiek attēlota baltā mantijā un rokās turot stīgu mūzikas instrumentu. Leģenda vēsta, ka Sarasvatī ir izveidojusi liturģiskās literatūras klasisko valodu sanskritu.

## Ārējās saites
Milda Olupe

**Milda Marija Olupe** (1893-1963) bija latviešu agronome un pedagoģe. Latvijas Mājturības institūta direktore. Viena no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājām.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1893. gada 28. novembrī Trikātas pagasta Goģēnos zemnieka Jāņa Olupa un viņa sievas Marijas ģimenē. Mācījās Jaunvāles pagastskolā, Valmieras Liepiņa tirdzniecības skolā, Rīgas Natālijas Draudziņas ģimnāzijā. Studēja Latvijas Universitātē. 
Bija Smiltenes Valsts lauksaimniecības mācību iestādes meiteņu audzinātāja un skolotāja (līdz 1938), vēlāk Zemkopības ministrijas mājturības inspektore.

Mirusi 1963. gada 22. oktobrī, apglabāta Trikātas kapos.

## Atsauces
Kalniene

**Kalniene** vai **kalnzeme** ir liela zemes platība (līdz pat vairākiem tūkstošiem km2) ar sarežģītu Zemes garozas konfigurāciju. Kalnienes augstums sasniedz vairāku tūkstošus metru virs jūras līmeņa un apkārtējiem līdzenumiem.

Kalnienēm ir noteiktas robežas un ģeogrāfiskie nosaukumi (piemēram, Alpi, Kaukāzs, Altajs, Pamirs). Viena vai vairākas kalnienes var apvienoties kalnu sistēmā vai sakrist ar to. Dažreiz termins tiek lietots kā sinonīms terminam 'kalni'.

Reljefs kalnzemēs ir sarežģītu Zemes garozas deformāciju, tektoniskās kustības un upju darbības rezultāts.
Ziedonis Landavs

**Ziedonis Landavs** (1889-1985) bija latviešu kara lidotājs un pedagogs, Latvijas kultūras veicināšanas biedrības ģimnāzijas direktors (1923-1940). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1889. gada 21. maijā Pāles pagastā Ārciema dzirnavās Jāņa Landava ģimenē. Mācījās Rīgas klasiskajā ģimnāzijā (beidza 1910), studēja Maskavas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultātē (1910—1911), Tērbatas Universitātes dabas zinātņu fakultātē (beidza 1916).
Pirmā pasaules kara laikā beidza jūras lidotāju skolu Baku, bija jūras lidotājs Kaspijas jūrā un Baltijas jūrā (1916-1917). Pēc Oktobra revolūcijas dienēja Sarkanajā armijā, 1919. gadā pārgāja Latvijas armijā.

Pēc kara bija Latvijas kultūras veicināšanas biedrības tehniskās skolas pārzinis (1921), vēlāk Latvijas kultūras veicināšanas biedrības ģimnāzijas direktors (1923-1940). Latvijas aerokluba valdes un padomes loceklis, žurnāla “Daba” izdevējs (1924-1931), mēnešraksta “Latvijas skola” redaktors (1939-1940).

Otrā pasaules kara laikā devās trimdā uz Vāciju, kur bija skolotājs Štutgartes tehniskajā augstskolā, 1952. gadā pārcēlās uz dzīvi Lundā, lasījis lekcijas Lundā, Burosā, Gēteborgā. Miris 1985. gada 25. janvārī Īstadē.

## Apbalvojumi
* Atzinības krusts — 4. šķira Nr. 321 (1939).
* Latvijas Aerokluba atzinības medaļa.
* Francijas Akadēmijas virsnieku Palmas ordenis.
* Latvijas Sporta goda medaļa.

## Atsauces
Kosmos-2494

***Kosmos-2494*** (*Космос-2494*) ir Krievijas *[[GLONASS]]* globālās navigācijas sistēmas pavadonis, kurš tika palaists 2014. gada martā. Tas ir pavadoņu sērijas *[[GLONASS-M]]* aparāts. *GLONASS* zemes vadības kompleksa numurs 754. Izvietots *Glonass* sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 18.

*Kosmos-2494* tika palaists  22:54  UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1b/Fregat]]* no Pļeseckas kosmodroma.
14. aprīlī, pēc izmēģinājumiem un pārbaudēm pavadonis nodots ekspluatācijā.

## Atsauces
Eižens Leimanis

**Eižens Leimanis** (1905-1992) bija latviešu matemātiķis. Latvijas Universitātes docents un Britu Kolumbijas universitātes profesors (1949-1974). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1905. gada 10. aprīlī Kocēnu pagasta Vecbaižās (tagad Vaidavas pagastā) skolotāja ģimenē. Mācījās Rīgas pilsētas ģimnāzijā (līdz 1924). Studēja Latvijas Universitātes Matemātikas un dabaszinātņu fakultātē (līdz 1929), pievērsās diferenciālvienādojumu teorijai un debess mehānikai.
Strādāja LU Teorētiskās astronomijas un analītiskās mehānikas institūtā, papildinajās Leipcigā, Kopenhāgenā, Parīzē un Oslo. 1937. gadā viņu ievēlēja par docentu. 

Otrā pasaules kara beigās 1944. gada rudenī devās trimdā uz Vāciju, kur ieguva zinātņu doktora grādu Baltijas Universitātē.  1949. gadā pārcēlās uz Kanādu, kur strādāja par profesoru Vankūveras Britu Kolumbijas universitātē. Līdztekus darbojās Kanādas Matemātiķu savienības pētnieciskajā insitūtā  (1953–1955) un bija *Lockheed Missiles & Space Co.* kosmosa izpētes programmas zinātniskais padomnieks.

Bija žurnālu *Mathematical Review* un *Applied Mechanics* līdzstrādnieks. 1991. gada 27. jūlijā viņu ievēlēja par Latvijas Zinātņu akadēmijas ārzemju locekli. Miris Vankūverā 1992. gada 4. decembrī.

## Darbi
* Teorētiskā mehānika (1940), 
* *The General Problem of the Motion of Coupled Rigid Bodies About a Fixed Point. New York: Springer (1965),
* *Qualitative Methods in the Three-body Problem''

## Atsauces
Jānis Pontags

**Jānis Pontags** (dzimis 1902. gada 7. jūlijā, miris 1996. gada 13. jūlijā) bija latviešu daiļamatnieks, uzņēmuma vicedirektors. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

Otrā pasaules kara beigās devies bēgļu gaitās uz Vāciju, tālāk uz ASV. Apglabāts Ņūdžersijā.

## Atsauces
Bērs Grilss

**Edvards Maikls Grillss** (*Edward Michael Grylls*; dzimis ) plašāk pazīstams kā **Bērs Grilss** (*Bear Grylls* — ‘Lācis Grilss’), ir angļu piedzīvojumu meklētājs un televīzijas raidījumu dalībnieks. Popularitāti ieguvis, filmējoties televīzijas raidījuma "Izdzīvot par katru cenu" (*Ultimate Survival*) septiņās sezonās.

Grillss beidzis Ītonas koledžu un Birkbeku, Londonas Universitāti moderno valodu (spāņu un vācu) specialitātē.

1994. gadā Grilss tika uzņemts Britu armijas Īpašā gaisa dienesta (*Special Air Service*, SAS) rezerves spēku 21. pulkā. Viņam tikai ar otro reizi izdevās izturēt atlasi. 1996. gadā Grilsam Zambijā izklaides lēcienā saplīsa izpletnis, un viņš guva mugurkaula traumu. Nākamos 12 mēnešus viņš pavadīja militārajā rehabilitācijā. Pēc tam Grilsam tika piedāvāts turpināt dienestu amatos, kuri nav saistīti ar fiziskām slodzēm, bet viņu tas neapmierināja un viņš 1997. gadā atvaļinājās no armijas.

1998. gadā Grilss uzkāpa Everestā.

2000. gadā viņš 30 dienās appeldēja Britu salas ar ūdens motociklu.

2003. gadā viņš kopā ar SAS biedru Maiku Krostvaitu stingra korpusa piepūšamo laivu šķērsoja Atlantijas okeāna ziemeļdaļu.

2005. gadā Grilss vadīja komandu, kura ar motoparaplānu veica Anhela ūdenskrituma plato pārlidojumu.

2005. gadā Grilss piedalījās augstāko virs zemes svinīgo vakariņu rekorda uzstādīšanā, karājoties zem gaisa balona 7600 m augstumā.

2005. gadā viņš piedalījās četru sēriju televīzijas realitātes šovā "Izbēgtu uz leģionu", imitējot Franču Ārzemnieku leģiona sagatavošanās apmācību programmu Āfrikas ziemeļos.

Bērs Grilss filmējās televīzijas piedzīvojumu realitātes šovā "Izdzīvot par katru cenu", dažādos zemeslodes rajonos rādot, kā izdzīvot neparedzētos gadījumos. Raidījumu sākotnēji 2006. gadā rādīja kanāls *[[Channel 4]]*, bet vēlāk to pārņēma *[[Discovery (televīzijas kanāls)|Discovery]]*. Tika uzņemtas septiņas sezonas līdz 2012. gadam, un Grilss ieguva popularitāti lielā daļā valstu.

2007. gadā Bērs veica motoparaplāna lidojumu Everesta tuvumā līdz 9000 m augstumam.

2008. gadā Grilss vadīja četru vīru grupu, lai uzkāptu vienā no nepieejamākajām Antarktīdas virsotnēm.

2008. gadā Bērs Grillss kopā ar Elu Hodžsonu (ar amputētām kājām) un Frediju Makdonaldu uzstādīja Ginesa rekordu kā ilgāko iekštelpu brīvo lidojumu, 1 stundu 36 minūtes atrodoties vertikālajā vēja tunelī.

2010. gadā Grills vadīja piecu vīru komandu, ar stingra korpusa piepūšamo laivu šķērsojot Ziemeļamerikas Ziemeļrietumu jūras ceļu 4000 km garumā.

## Ārējās saites

*
Staņislavs Vasiļevskis

**Staņislavs Vasiļevskis** (1907-1988) bija latviešu astronoms. Latvijas Universitātes docents un Kalifornijas universitātes darbinieks (1949-1988). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1907. gada 20. jūlijā Laucesas pagastā Jeruzalemes mājās piensaimnieka ģimenē. Mācījās Daugavpils 1. vidusskolā (beidza 1925). 
Studēja Latvijas Universitātē (beidza 1939), strādāja par privātdocentu, vēlāk docentu. 1939. gada papildinājas Leidenes universitātē.

Otrā pasaules kara beigās devās trimdā uz Minheni Vācijā, 1949. gadā uz ASV, kur strādāja Kalifornijas universitātes Lika observatorijā (*Lick Observatory*).
Miris 1988. gada 1. jūlijā Paloalto, Kalifornijā.

## Piemiņa
1978. gadā S. Vasiļevska vārdā nosauca viņa 1973. gadā atklāto asteroīdu nr. 2014.

## Literatūra
*  Starptautiski pazīstamajam astronomam Staņislavam Vasiļevskim – 100.”
* Slaucītājs, L. Zinātnieka jubileja. Laiks. 1967. 19. jūlijs.
* Dzērvītis, O. Latviešu zinātnieka vārdā nosaukts asteroids. Latvija Amerikā. 1978. 4. novembris.
* Prof. S. Vasiļevskis mūžībā. Universitas, 1988. 1. oktobris.

## Atsauces
Ezra Paunds

**Ezra Vestons Lumiss Paunds** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu dzejnieks un kritiķis. Nozīmīga agrīnās modernisma kustības figūra. Viens no imažisma pamatlicējiem.

Viņa ievērojamākie darbi ir *[[Ripostes]]* (1912), *[[Hugh Selwyn Mauberley]]* (1920) un nepabeigtais "Dziesmas" (*The Cantos*; 1917–1969). 1908. gadā uzsāka dzīvi Eiropā, dzīvojis galvenokārt Itālijā, kur arī miris 1972. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* DMOZ
Kolo Ture

**Kolo Habibs Ture** (*Kolo Habib Touré*; dzimis ) ir Kotdivuāras bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, Kotdivuāras futbola izlases bijušais dalībnieks.

Karjeru sācis Kotdivuāras klubā ASEC Mimosas. 2002. gadā sācis spēlēt Anglijā. Sākumā spēlējis *[[Arsenal FC|Arsenal]]* sastāvā, ar ko kļuva par Anglijas Premjerlīgas čempionu 2004. gadā, vēl vienu Premjerlīgas čempiontitulu izcīnījis *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]* sastāvā, no 2013. gada spēlēja *[[Liverpool FC|Liverpool]]*.

Kotdivuāras izlases sastāvā spēlējis vairākos Āfrikas Nāciju kausa turnīros, kā arī divos FIFA Pasaules kausa turnīros (, ). Arī viņa brālis Jaja Ture ir futbolists.

## Sasniegumi
**Arsenal**

* Anglijas Premjerlīga: 2003—04
* FA kauss: 2002—03, 2004—05
* FA Community Shield: 2002, 2004

**Manchester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2011—12
* FA Community Shield: 2012

**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 2016—17
* Skotijas Līgas kauss: 2016—17

**Kotdivuāra**

* Āfrikas Nāciju kauss: 2015

## Atsauces

## Ārējās saites
Branislavs Ivanovičs

**Branislavs Ivanovičs** (, *Branislav Ivanović*, ; dzimis ) ir bijušais serbu futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Serbijas futbola izlases dalībnieks.

Profesionāļa karjeru sācis Serbijā, spēlējis *[[FK Srem|Srem]]* un *[[OFK Beograd]]* klubā, pēc tam no 2006. līdz 2008. gadam spēlējis Krievijas klubā Maskavas "Lokomotiv", taču kopš 2008. gada spēlē Anglijas Premjerlīgas klubā *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]*. *Chelsea* sastāvā ieguvis vienu Premjerlīgas čempiontitulu, izcīnījis uzvaru UEFA Čempionu līgā. 2009.—2010. gada sezonā iekļauts Premjerlīgas simboliskajā sezonas izlasē.

Serbijas izlases sastāvā spēlējis 2010. un 2018. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīros.

## Sasniegumi
**Lokomotiv Moscow**

* Krievijas kauss: 2006–07

**Chelsea**

* Anglijas Premjerlīga: 2009–10, 2014–15, 2016–17
* FA kauss: 2008–09, 2009–10, 2011–12
* Anglijas Līgas kauss: 2014–15
* FA Community Shield: 2009
* UEFA Čempionu līga: 2011–12
* UEFA Eiropas līga: 2012–13

**Zenit**

* Krievijas Premjerlīga: 2018–19, 2019–20
* Krievijas kauss: 2019–20

**Individuālie sasnieugmi**

* Serbijas gada futbolists: 2012, 2013

## Atsauces

## Ārējās saites
Džims Ebots

**Džims Entonijs Ebots** (; dzimis ) ir bijušais amerikāņu beisbolists, spēlējis pičera pozīcijā.

MLB līgā debitējis 1989. gadā Kalifornijas "Angels" sastāvā, pēc tam spēlējis Ņujorkas "Yankees", Čikāgas "White Sox" un Milvoki "Brewers" klubu sastāvā.

Ebots piedzima bez labās rokas. Pārstāvēja Mičiganas Universitāti NCAA turnīrā, 1987. gadā saņēma Džeimsa Salivana balvu kā labākais amatieru sportists ASV. ASV izlases sastāvā uzvarēja , kur beisbols tika iekļauts kā demonstrējumu sporta veids. 1988. gadā tika izraudzīts MLB drafta pirmajā kārtā.

## Ārējās saites

* New York Times: "BASEBALL; A Most Extraordinary Fella"
Mugura

thumbnail|200px|Cilvēka muguras ilustrācija
**Mugura** () ir ķermeņa daļa, kas atrodas rumpja aizmugurējā daļā starp sēžamvietu un kaklu un pleciem. Tā atrodas iepretim krūškurvim un vēderam. Pa vidu mugurai atrodas galvenais ķermeņa balsts — mugurkauls.

## Kultūrā
[thumb|[Edgars Degā|Edgara Degās glezna]]
Sieviešu muguras izliekums ir bieža tēma glezniecībā, jo daudzu kultūru jutīgums ļauj muguru parādīt kailu — tas nozīmē pilnīgu kailumu, to neuzrādot. Patiesi, prakse rādīt kailu muguras lejasdaļu ir pastāvējusi gadsimtiem ilgi. Atsevišķi apģērba gabali, piemēram, kleitas bez muguras daļas, ir veidoti tā, lai šādi atklātu muguru. Parasti muguras lejasdaļu bieži atsedz daudzi sieviešu modes apģērbu veidi, un pat konservatīvāki krekli un blūzes atsedz muguras lejasdaļu. Tas ir vairāku iemeslu dēļ: vidukļa lejasdaļa ir ķermeņa balsts, un tā pagarinās un izliekas, kad cilvēks sēž vai noliecas. Otrkārt, sieviešu modē ir tendence dot priekšroku virsdrēbēm līdz viduklim, kas ļauj atklāt muguru, kad cilvēks kustas, noliecas vai viegli apsēžas.

## Ārējās saites
Pāvils V

**Pāvests Pāvils V** (, dzimis , miris ), īstajā vārdā **Kamillo Borgeze** (*Camillo Borghese*), bija Romas pāvests no  līdz .

Kamillo Borgeze ir nācis no aristokrātiskas dzimtas, kas nesen pirms viņa dzimšanas bija pārcēlusies no Sjēnas uz Romu. 1596. gada 5. jūnijā pāvests Klements VIII iecēla viņu kardināla amatā.

1605. gadā, kad nomira pāvests Leons XI, uz Romas pāvesta amatu bez Kamillo Borgēzes pretendēja vēl Cēzars Baronijs un Roberto Bellarmīno. 16. maijā par Romas pāvestu kļuva Kamillo Borgēze un viņš pieņēma vārdu Pāvils V.

## Ārējās saites
Čornomorska

**Čornomorska**  (), līdz 2016. gadam **Iļļičivska** (*Іллічівськ*), ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Odesas apgabalā. Izvietojusies Melnās jūras krastā  no apgabala centra Odesas, kuras aglomerācijā ietilpst. Iļļičivskas pilsētas padomei pakļauts Oleksandrivkas ciemats un divi ciemi. Iļļičivskas osta ir trešā lielākā Ukrainā pēc kravu apgrozījuma.

Pilsētas teritorija apdzīvota kopš seniem laikiem. No 1791. gada teritorija nonāca Krievijas Impērijas sastāvā un šajā vietā sāka apmesties grieķi, albāņi, moldāvi un vācieši, kas izveidoja **Buhovas** *(Бугово)* ciemu. 1927. gadā ciemu pārdēvēja par Iļļičevsku. 1950. gadā limānā pie Iļļičivskas tika sākta kara kuģu rūpnīcas būve, 1958. gadā ciemam piešķirts pilsētciemata statuss un sākta jūras ostas būve. 1973. gadā piešķirtas pilsētas tiesības.

Saskaņā ar dekomunizācijas politiku Iļļičivska pārdēvēta par **Čornomorsku**. 2016. gada 4. februārī pārdēvēšanas lēmumu apstiprināja Ukrainas Augstākā Rada.

## Atsauces

## Ārējās saites
IRNSS-1B

***IRNSS-1B*** ir Indijas otrais pavadonis no reģionālās pavadoņu navigācijas sistēmas *[[IRNSS]]*.
Pavadoni izgatavojusi un apkalpo Indijas kosmisko pētījumu organizācija (*ISRO*). Tas palaists 2014. gada aprīlī. 

Kosmiskā aparāta izmēri ir 1,58 m x 1,50 m x 1,50 m.
Tajā uzstādīta navigācijas aparatūra (L5 un S frekvenču josla) un lokācijas aparatūra (C joslas raidītājs. Bez tam pavadonī uzstādīti atstarotāji lāzerlokācijai.

*IRNSS-1B* tika palaists  11:44 UTC ar nesējraķeti *[[PSLV-XL]]* (lidojums *C24*) no Satiša Dhavana kosmosa centra pirmā starta laukuma.

Pavadonis tika izvietots ģeosinhronā orbītā ar slīpumu 29° pozīcijā 55° austrumu garuma.

## Ārējās saites
* IRNSS-1B  ISRO 
* IRNSS Gunter's Space Page
Fluoresceīns

**Fluoresceīns** ir  sarkana sintētiska organiskā krāsviela. Slikti šķīst ūdenī, nedaudz labāk spirtā. Fluoresceīna šķīdums UV gaismas ietekmē intensīvi fluorescē zaļā krāsā (521 nm). No tā cēlies arī vielas nosaukums.

## Iegūšana
Iegūst ftalskābes anhidrīda kondensācijas reakcijā ar rezorcīnu cinka hlorīda klātbūtnē (Frīdela—Kraftsa reakcijas paveids).
: center|400px
thumb|left|100px|Fluoresceīna šķīduma fluorescence UV gaismā

## Izmantošana
Fluoresceīnu izmanto bioloģijā, lai iekrāsotu audus, kā arī marķieru ražošanā. Izmanto arī medicīnā. Tā kā fluoresceīns nav toksisks, to izmanto pazemes ūdeņu ceļa izsekošanai, ūdenstilpju iekrāsošanai dekoratīviem mērķiem, siltumtīklu noplūdes konstatēšanai un tamlīdzīgiem nolūkiem.

## Atsauces
Podiļska

**Podiļska** (; līdz 1935. gadam — Birzula, līdz 2016. gadam — Kotovska) ir apgabala pakļautības pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Odesas apgabalā. Izvietojusies apgabala ziemeļrietumos 195 km no apgabala centra Odesas, Podiļskas rajona centrs. Ievērojams dzelzceļa mezgls.

## Vēsture
Vēstures avotos kā **Birzula** *(Бірзула)* pirmoreiz minēta 1779. gadā Osmaņu impērijas dokumentos. 1865. gadā Birzulas stacija kļuva par vienu no pirmajiem dzelzceļa mezgliem uz Odesas—Kijivas dzelzceļa, kur bija lokomotīvju remonta depo. 1924. gadā Birzulā tika proklamēta Moldāvijas APSR Ukrainas PSR sastāvā un no 1928. līdz 1929. gadam Birzula bija tās galvaspilsēta (). 1935. gadā tika pārdēvēta par **Kotovsku** (*Котовськ*) par godu padomju karavadonim Grigorijam Kotovskim (apglabāts mauzolejā Kotovskā). 1938. gadā piešķirtas pilsētas tiesības. 2016. gadā pārdēvēta tagadējā vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kotovska

**Kotovska** var būt:
* Kotovska — pilsēta Krievijā, Tambovas apgabalā
* Podiļskas pilsētas Ukrainā agrākais nosaukums
* Hinčeštu pilsētas Moldovā nosaukums 1944.—1990. gadā
Teplodara

**Teplodara** () ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Odesas apgabalā. Izvietojusies  uz rietumiem no apgabala centra Odesas, kuras aglomerācijā ietilpst.

Pilsētas dibināta 1981. gadā saistībā ar Odesas atomelektrostacijas būvniecību. Pie atomelektrostacijas bija plānota pilsēta ar  iedzīvotāju, bet pēc Čornobiļas atomelektrostacijas katastrofas 1986. gadā būvniecības projekts tika pārskatīts un būvniecība apstādināta, bet 1997. gadā — izbeigta. Mūsdienās viena no retajām Ukrainas pilsētām ar pozitīvu iedzīvotāju pieaugumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andrejs Zaķis (politiķis)

**Andrejs Zaķis** (dzimis , miris ) bija Hipotēkas bankas valdes loceklis, 4. Saeimas deputāts no Miera, kārtības un ražošanas apvienības  (1931–1934). Rīgas pilsētas krājkases un lombarda revīzijas komisijas priekšsēdētājs un revīzijas komisijas priekšsēdētāja biedrs (1939). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

Studentu korporācijas „Tervetia” filistrs.

1944. gadā devies bēgļu gaitās uz Vāciju. 1949. gadā pārbraucis uz Kolumbusu (ASV). Strādājis Ohaio pavalsts nodokļu departamentā. Miris 1979. gada 15. septembrī Kolumbusā, Ohaio.

## Atsauces
Jānis Brigaders

**Jānis Brigaders** (dzimis , miris ) bija latviešu izdevējs un aktieris.

Viņa māsa Anna Brigadere bija rakstniece.

## Biogrāfija
No 1873. līdz 1876. gadam Brigaders mācījās Jelgavas reālģimnāzijā, taču tēva nāves dēļ nepabeidza pēdējo klasi. Skolas laikā sāka nodarboties ar teātra spēli un dziedāšanu. 1876. gadā pārcēlās uz dzīvi Rīgā, kur strādāja grāmatu veikalā. Pēc uzņēmuma paplašināšanās Brigaders kļuva par filiāles vadītāju, ko 1892. gadā pārņēma savā īpašumā un sāka izdot grāmatas. Brigaders izdeva dažādu latviešu rakstnieku, tai skaitā māsas Annas Brigaderes, darbus. Tulkoja lugas ar skatuves vārdu J. Lauma.

No 1885. līdz 1899. gadam Brigaders bija aktieris Rīgas Latviešu teātrī, bija precējies ar aktrisi Annu Veinbergu (skatuves vārds — Maija).  No 1902. līdz 1905. gadam Brigaders bija laikraksta "Vārds" līdzizdevējs, no 1908. līdz 1909. gadam bija redaktors laikrakstā "Latvija", no 1906. līdz 1914. gadam — līdzizdevējs. 
1911. gadā viņa izdevniecība pārgāja "Valters un Rapa" īpašumā.

Pēc Februāra revolūcijas Brigaderu ievēlēja Rīgas pilsētas domē. Vācu okupācijas laikā 1918. gadā kopā ar citiem latviešu domniekiem (A. Krastkalnu, Fr. Veinbergu, K. Pēkšēnu, K. Lejiņu, A. Freiju u.c.) Brigaders pieprasīja 3 vēsturiskajām Baltijas guberņām pievienot arī Vitebskas guberņas latviešu daļu (Latgali).

## Apbalvojumi
1926. gadā Brigaderu atbalvoja ar IV šķiras un 1934. gadā -  ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeņiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija
Kārlis Princis

**Kārlis Aleksandrs Princis** (1893—1978) bija latviešu (līvu) biologs, entomologs, Latvijas Universitātes docents. Rīgas Dabas muzeja direktors. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Biogrāfija
Dzimis 1893. gada 11. oktobrī Sarkanmuižas pagasta Ovišos līvu zvejnieka Jāņa Prinča (1863—1953) un Līzes ģimenē. 1934. gadā K.Princis aizstāvēja maģistra, bet jau 1939. gadā — habilitācijas darbu. K. Princis bija pasaules vadošais prusaku un taisnspārņu pētnieks, kas atklāja un aprakstīja vairāk kā simtu zinātnei jaunas sugas un pat divas jaunas dzimtas. Viņš pētīja arī Latvijas siseņu un sienāžu faunu. Kopumā K. Princis atstājis zinātnisku mantojumu, kas sastāv no vairāk kā 60 publikācijām un monogrāfijām.

Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā devās trimdā uz Zviedriju, kur turpināja nodarboties ar kukaiņu pētīšanu, sastādīja pasaules prusaku (''Blattodea'') katalogu uz 1224 lappusēm, kas nopublicēts astoņos sējumos starp 1962. un 1971. gadu.

Trīs prusaku ģintis un 12 sugas un pasugas ir nosauktas viņa vārdā, tajā skaitā monotipiskā ģints *Princisia* van Herrewege, 1973 no Madagaskaras (vienā no lielākajām mūsdienu prusaku sugām pasaulē, to ķermeņa garums sasniedz 8-10 cm), *Princisaria* Kumar, 1975 un *Princisola* Gurney & Roth, 1976.

Miris 1978. gada 25. martā Vesterosā, Zviedrijā.

## Darbi
* Princis, K. 1962. Blattariae: Subordo Polyphagoidea: Fam. Polyphagidae. In: Beier, M. (Ed.). Orthopterorum Catalogus. Pars 3. W. Junk, 's-Gravenhage: 1-74.
* Princis, K. 1963. Blattariae: Suborde [sic] Polyphagoidea: Fam.: Homoeogamiidae, Euthyrrhaphidae, Latindiidae, Anacompsidae, Atticolidae, Attaphilidae. Subordo Blaberoidea: Fam. Blaberidae. In: Beier, M. (Ed.). Orthopterorum Catalogus. Pars 4. W. Junk, 's-Gravenhage: 76-172.
* Princis, K. 1964. Blattariae: Subordo Blaberoidea: Fam.: Panchloridae, Gynopeltididae, Derocalymmidae, Perisphaeriidae, Pycnoscelididae. In: Beier, M. (Ed.). Orthopterorum Catalogus. Pars 6. W. Junk, 's-Gravenhage: 174-281.
* Princis, K. 1965. Blattariae: Subordo Blaberoidea: Fam.: Oxyhaloidae, Panesthiidae, Cryptocercidae, Chorisoneuridae, Oulopterygidae, Diplopteridae, Anaplectidae, Archiblattidae, Nothoblattidae. In: Beier, M. (Ed.). Orthopterorum Catalogus. Pars 7. W. Junk, 's-Gravenhage: 284-400.
* Princis, K. 1966. Blattariae: Suborbo [sic] Blattoidea. Fam.: Blattidae, Nocticolidae. In: Beier, M. (Ed.). Orthopterorum Catalogus. Pars 8. W. Junk, 's-Gravenhage: 402-614.
* Princis, K. 1967. Pars 11. Blattariae: Suborbo [sic] Epilamproidea. Fam.: Nyctiboridae, Epilampridae. In: Beier, M. (Ed.). Orthopterorum Catalogus. Pars 11. W. Junk, 's-Gravenhage: 617-710.
* Princis, K. 1969. Blattariae: Subordo Epilamproidea. Fam.: Blattellidae. In: Beier, M. (Ed.). Orthopterorum Catalogus. Pars 13. W. Junk, 's-Gravenhage: 712-1038.
* Princis, K. 1971. Blattariae: Subordo Epilamproidea. Fam.: Ectobiidae. In: Beier, M. (Ed.). Orthopterorum Catalogus. Pars 14. W. Junk, 's-Gravenhage: 1041-1224.

## Atsauces
Klements IX

**Pāvests Klements IX** (, dzimis , miris ), īstajā vārdā **Džulio Rozpiljozi** (*Giulio Rospigliosi*), bija Romas pāvests no  līdz .

Džulio Rozpiljozi ir dzimis aristokrātu ģimenē Pistoijā. 1657. gada 9. aprīlī kļuva par kardinālu. 1667. gadā kļuva par Romas pāvestu un pieņēma vārdu Klements IX. Pontifikāta laikā centās nostiprināt Venēcijas aizsardzību pret Osmaņu impērijas uzbrukumiem. Romā tika atvērts pirmais publiski pieejamais operteātris.

## Ārējās saites
Valērijs Kubasovs

**Valērijs Kubasovs** (*Валерий Николаевич Кубасов*, dzimis , miris ) bija PSRS kosmonauts, inženieris.

## Dzīvesgājums
1958. gadā Kubasovs pabeidza Maskavas aviācijas institūta lidmašīnu būves fakultāti un sāka strādāt konstruktoru birojā *[[RKK Energija|OKB-1]]*. Nodarbojās ar Marsa kosmosa kuģa projektēšanu.

### Kosmiskie lidojumi
1966. gadā Kubasovs tika ieskaitīts kosmonautu grupā. No 1966. gada septembra līdz 1968. gada decembrim Kubasovs gatavojās programmai *Stykovka* ("Saslēgšanās") kā pasīvā kosmosa kuģa *[[Sojuz-5]]* otrās (dublieru) apkalpes bortinženieris kopā ar Andrijanu Nikolajevu (1968. gada augustā nomainīts pret Anatoliju Fiļipčenko) un Viktoru Gorbatko.

Savu pirmo kosmisko lidojumu Valērijs Kubasovs veica 1969. gada oktobrī kā kosmosa kuģa *[[Sojuz-6]]* bortinženieris. Gandrīz piecu dienu laikā pirmoreiz kosmosā tika veikti metināšanas eksperimenti.

No 1970. gada gatavojās lidojumam uz orbitālo staciju *[[Saljut-1]]* (*DOS-1*). 1971. gada aprīlī viņš bija *[[Sojuz-10]]* bortinženiera dublieris. Pēc tam viņš pamatapkalpē gatavojās lidojumam ar kosmosa kuģi *[[Sojuz-11]]*. Divas dienas pirms starta, 1971. gada 4. jūnijā medicīnas komisija Kubasovam plaušās bija pamanījusi aptumšojumu, un visa pamatapkalpe tika nomainīta ar dublieru apkalpi. Atgriežoties uz zemes, *Sojuz-11* nolaižamais aparāts dehermetizējās un visa apkalpe gāja bojā. Vēlāk izrādījās, ka aptumšojumu plaušās izraisīja viegla alerģija no ziedputekšņiem.

Kubasovs gatavojās ekspedīcijai uz nākamo staciju *DOS-2*, bet lidojums tika atcelts, jo 1972. gada jūlijā avarēja nesējraķete *Proton*, mēģinot palaist staciju.
Pēc tam viņš gatavojās lidojumam ar kosmosa kuģi *7K-T* № 34, lai izmēģinātu jaunos skafandrus *Sokol-K*. Pilotējamais lidojums septembrī tika atcelts, bet kuģis tika palaists bezpilota režīmā.
Tad Kubasovs gatavojās ekspedīcijai uz staciju *DOS-3*, bet lidojums tika atcelts, jo 1973. gada maijā sabojājās nesen palaistā stacija, kura tika nosaukta par *[[Kosmos-557]]*.

Pēc tam Kubasovs kopā ar Alekseju Ļeonovu gatavojās ASV un PSRS kopīgajam kosmiskajam lidojumam.
Valērija Kubasova otrais lidojums kosmosā notika 1975. gada jūnijā, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz-19]]* bortinženierim. Tā laikā *Sojuz* saslēdzās ar amerikāņu kuģi *Apollo*.

No 1977. gada augusta līdz 1978. gada jūnijam Kubasovs gatavojās PSRS un Polijas kopīgajam kosmiskajam lidojumam. Viņš bija *[[Sojuz-30]]* komandiera dublieris.
Līdz 1979. gada maijam Kubasovs gatavojās un Ungārijas kopīgajam kosmiskajam lidojumam. Lidojums tika atcelts pēc tam, kad kuģim *[[Sojuz-33]]* atgadījās kļūme korekcijas un bremzēšanas dzinējsistēmā.
Trešo kosmisko lidojumu Valērijs Kubasovs veica 1980. gada maijā — jūnijā kā kosmosa kuģa *[[Sojuz-36]]* komandieris. Kopā ar viņu devās Ungārijas pirmais kosmonauts Bertalans Farkašs.

1993. gada 3. novembrī Valērijs Kubasovs atstāja kosmonautu grupu, aizejot pensijā. Pēc tam viņš turpināja darbu *NPO Energija* kā nodaļas vadītāja vietnieks un vēlāk — zinātniskais konsultants.

## Ārējās saites

* Kubasova biogrāfija 
* Kubasovs Padomju Savienības Varoņu mājaslapā
Voldemārs Alksnis (agronoms)

**Voldemārs Alksnis** (dzimis  Rīgā, miris  Vācijā) bija latviešu agronoms, Latvijas brīvības cīņu dalībnieks. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Dzīves gājums
Mācījies Rīgas reālskolā. Pirmajam pasaules karam sākoties, devās bēgļu gaitās, 1918. gadā beidza Aleksandra reālskolu Smoļenskā. Pēc atgriešanās Latvijā iestājās Baltijas Tehniskās augstskolas Mehānikas fakultātē.

Latvijas brīvības cīņu laikā no 1918. gada decembra karoja Kalpaka bataljona atsevišķajā studentu rotā. 1920. gada rudenī atvaļināts no armijas leitnanta pakāpē. 1920. gadā iestājās Latvijas Universitātes Mehānikas fakultātē, pēc tam pārgāja uz Lauksaimniecības fakultāti. 1932. gadā studijas pabeidza, iegūstot agronoma diplomu. 1939. gadā iecelts par agronomu Zemkopības ministrijā.

Vācu okupācijas laikā bija akciju sabiedrības "Bekona eksports" direktors. 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis — 5. šķira Nr.791 (1928)

## Atsauces
Denijs DeVito

**Denjels Maikls** "**Denijs**" **DeVito** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, komiķis, režisors un producents.

Audzis itāļu izcelsmes ģimenē. 1966. gadā pabeidza Amerikāņu Dramatiskās mākslas akadēmiju.  No 1970. gada filmējās nelielās lomās. 1975. gadā piedalījās Miloša Formana filmā "Kāds pārlaidās pār dzeguzes ligzdu". Kļuva pazīstams ar lomu televīzijas seriālā *[[Taxi (seriāls)|Taxi]]* (1978—1983), par lomu tajā ir saņēmis Zelta globusa balvu un ''Emmy'' balvu. Pēc tam filmējies tādās filmās kā "Maiguma valoda" (1983), "Dēkas ar akmeni" (1984), "Dvīņi" (1988), "Betmens atgriežas" (1992), "Ķeriet īso" (1995), "Lietusvīrs" (1997), "Losandželosa konfidenciāli" (1997) un *[[Heist (2001. gada filma)|Heist]]* (2001). Tāpat ieskaņojis dažādus tēlus animācijas filmās "Zvaigžņu basketbols" (1996), "Herkuless" (1997) un "Lorakss" (2012). Filmējies tādos TV seriālos kā *[[It's Always Sunny in Philadelphia]]* (2006-2019), *[[The Kominsky Method]]* (2018).

## Ārējās saites

*
Džošs Grobans

**Džošua Vinslovs "Džošs" Grobans** (; dzimis ) ir amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis, aktieris un ierakstu producents.

Sākumā studējis aktiermākslu, tomēr vēlāk pievērsies dziedāšanai. Mūziķa karjeras laikā ir izdevis sešus studijas albumus, no kuriem pirmie pieci ASV tikuši sertificēti vismaz ar platīna sertifikātu. Tāpat ir izdevis trīs koncertierakstus, divas labāko dziesmu izlases, 26 singlus un septiņus videoklipus. Viena no viņa populārākajām dziesmām ir 2004. gada izdotā *[[You Raise Me Up]]*.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi
*2001: *[[Josh Groban (albums)|Josh Groban]]*
*2003: *[[Closer (albums)|Closer]]*
*2006: *[[Awake]]*
*2007: *[[Noël]]*
*2010: *[[Illuminations]]*
*2013: *[[All That Echoes]]*

## Ārējās saites

* 
*
Megija Smita

**Lēdija Mārgarita Natālija "Megija" Smita** (; dzimusi , mirusi ) bija angļu aktrise.

Teātrī debitējusi 1952. gadā un kopš tā laika viņai ir bijusi plaša, daudzveidīga karjera teātrī, kino un televīzijā, kas ilgusi vairāk nekā 60 gadus. Smita ir piedalījusies vairāk nekā 75 filmās un TV seriālos, tiek uzskatīta par vienu no pazīstamākajām britu aktrisēm. 1990. gadā saņēmusi britu impērijas ordeni (Britu impērijas Goda dāmas tituls; DBE).

Par darbu teātrī ir saņēmusi piecas *Evening Standard* balvas kā labākā aktrise (rekords), kā arī trīs reizes tikusi nominēta ''Tony'' balvai un vienu reizi to arī ieguvusi. Kino pirmo ievērību guvusi ar lomu filmā *[[Nowhere to Go]]* (1958), par ko pirmoreiz tika nominēta BAFTA kino balvai. Ar lomu 1965. gada filmā "Otello" pirmoreiz tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Ir ieguvusi divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas kā labākā aktrise par lomu filmā *[[The Prime of Miss Jean Brodie]]* (1969) un kā labākā otrā plāna aktrise par lomu filmā *[[California Suite]]* (1978). Smita ir viena no nedaudzajām aktrisēm, kas saņēmušas Amerikas Kinoakadēmijas balvu abās šajās kategorijās. Smita 11 reizes nominēta Zelta globusa balvai, no kurām trīs reizes to saņēma — par lomām filmās *California Suite* (1978), "Istaba ar skatu" (*A Room with a View*, 1985) un TV seriālā "Dauntonas abatija" (2010—2014). Saņēmusi piecas BAFTA kino balvas un trīs Emmy balvas.

## Pazīstamākās lomas
* *[[Nowhere to Go]]* (1958)
* "Otello" (1965)
* *[[The Prime of Miss Jean Brodie]]* (1969)
* *[[Travels with My Aunt (film)|Travels with My Aunt]]* (1972)
* *[[Murder by Death]]* (1976)
* *[[California Suite]]* (1978)
* *[[Death on the Nile (1978. gada filma)|Death on the Nile]]* (1978)
* *[[Clash of the Titans]]* (1981)
* *[[Evil Under the Sun]]* (1982)
* *[[A Private Function]]* (1984)
* *[[A Room with a View]]* (1985)
* *[[The Lonely Passion of Judith Hearne]]* (1987)
* "Āķis" (*Hook*, 1991)
* "Māsa uzdarbojas" (*Sister Act*, 1992)
* "Māsa Uzdarbojas 2 : Atgriešanās" (*Sister Act 2: Back in the Habit*, 1993)
* "Pirmo sievu klubs" (*The First Wives Club*, 1996)
* *[[Tea with Mussolini]]* (1999)
* "Gosforda parks" (*Gosford Park*, 2001)
* *[[Ladies in Lavender]]* (2004)
* "Visi mēmi" (*Keeping Mum*, 2005)
* "Džeinas stāsts" (*Becoming Jane*, 2007)
* *[[Capturing Mary]]* (TV filma, 2007)
* *[[From Time to Time]]* (2009)
* "Harijs Poters" (filmu cikls, 2001-2011)
* "Brīnumainā aukle un lielais sprādziens" (*Nanny McPhee and the Big Bang*, 2010)
* "Dauntonas abatija" (*Downton Abbey*, TV seriāls, 2010—2014)
* "Vislabākā eksotiskā viesnīca „Kliņģerīte”" (*The Best Exotic Marigold Hotel*, 2011)
* "Kvartets" (*Quartet*, 2012)
* "Amerikānis Parīzē" (*My Old Lady*, 2014)
* "Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte" (*The Second Best Exotic Marigold Hotel*, 2015)
* *[[The Lady in the Van]]* (2015)
* "Dauntonas abatija" (*Downton Abbey*, 2019)
* *[[A Boy Called Christmas]]* (2021)
* "Dauntonas abatija: jauna ēra" (*Downton Abbey: A New Era*, 2022)
* "Brīnumu klubs" (*The Miracle Club*, 2023)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Megija Smita Britu Kinoinstitūta mājaslapa 

* Megija Smita (TCM Tērnera Klasiskās filmas)