open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Landsat 8

***Landsat 8*** (sākotnēji ***Landsat Data Continuity Mission***, ***LDCM***), ir ASV Zemes tālizpētes pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2013. gada februārī *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* un ģeoloģiskā dienesta *[[United States Geological Survey]]* (*USGS*) vajadzībām.

Iepriekšējo *[[Landsat]]* pavadoni *[[Landsat 7]]* palaida 1999. gadā, un tas vēl joprojām ievāca datus. Tā kā tā plānotais darbības laiks bija pieci gadi, *NASA* paredzēja projekta *Landsat Data Continuity Mission* ("*Landsat* datu nepārtrauktības misija") ietvaros iegūt datus no privātiem pavadoņiem. Izanalizējot privāto uzņēmumu piedāvājumus, 2003. gada septembrī *NASA* atcēla šo projektu. Pēc tam tika izveidota starpaģentūru grupa, kura meklēja jaunus *Landsat* datu nepārtrauktības risinājumus. 2004. gada augustā tika nolemts *Landsat* tipa instrumentus uzstādīt polārās orbītas pavadoņos *[[NPOESS]]*. Izvērtējot tehniskās grūtības, integrējot *Landsat* tipa sensorus *NPOESS* platformā, 2005. gada decembrī nolemts tomēr *NPOESS* programmu turpināt bez *Landsat* instrumentiem, bet *Landsat Data Continuity Mission* realizēt kā vienu kosmisko aparātu. Sākotnēji tam tika paredzēts uzstādīt vienu instrumentu *OLI*. 2009 gada decembrī nolēma pavadonim pievienot vēl arī instrumentu *TIRS*.

2008. gada aprīlī *NASA* par *Landsat Data Continuity Mission* kosmiskā aparāta platformas izgatavotāju izvēlējās *[[General Dynamics Advanced Information Systems]]* (tagad tā kosmisko aparātu nodaļa ir *[[Orbital Sciences Corporation]]* sastāvā).

*Landsat 8* uzstādīti divi instrumenti:
* *Operational Land Imager* (*OLI*) — "birstes" tipa skeneris ar četru spoguļu teleskopu un 12 bitu kvantizāciju. Tas veic novērojumus deviņās spektra joslās: redzamās gaismas, tuvās infrasarkanās, īsviļņu infrasarkanās un panhromātiskās. Izšķirtspēja 30 m un 15 m (panhromātiskajai). Instrumentu izgatavoja Ball Aerospace un *Technologies Corp.*. Tā plānotais darbības laiks ir pieci gadi. *OLI* prototips izmēģināts pavadonī *[[Earth Observing 1|EO-1]]* (palaists 2000. gadā).
* *Thermal InfraRed Sensor* (*TIRS*) — termālais infrasarkanais sensors. Tas veic novērojumus divās garo viļņu infrasarkanā spektra joslās ar izšķirtspēju 100 m. Tā plānotais darbības laiks ir trīs gadi. Instrumentu izgatavoja Godarda Kosmosa lidojumu centrs.

*Landsat Data Continuity Mission* tika palaists  18:02:01 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Atlas V/401]]* (*AV-035*) no Vandenberga Gaisa spēku bāzes.

Pēc ievadīšanas orbītā sākās izmēģinājumu un kalibrēšanas fāze. 12. aprīlī *LDCM* orbītas augstums tika pacelts līdz 705 km, kas ir tā darba orbīta. 30. maijā tika paziņots, ka *LDCM* ir notestēts un kalibrēts un nodots *USGS*, pārdēvējot to par *Landsat 8*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Landsat Data Continuity Mission NASA
* Landsat Data Continuity Mission (LDCM) – Landsat 8 USGS
* Landsat 8 (LDCM) Gunter Dirk Krebs
Symbian (uzņēmums)

***Symbian Ltd.*** bija Apvienotās Karalistes uzņēmums, kas nodarbojās ar viedtālruņu operētājsistēmas *[[Symbian]]* izstrādi. Dibināts 1998. gadā. 2008. gadā to iegādājies *[[Nokia]]*; pēc vairākiem gadiem darbi pie operētājsistēmas attīstīšanas nodoti *[[Accenture]]*, bet vēlāk pārtraukti.

## Vēsture
*Symbian Ltd.* 1998. gada 24. jūnijā dibināja viedtālruņu izstrādātāji: Zviedrijas uzņēmums *[[Ericsson]]* (kopš 2001. gada *[[Sony Mobile Communications|Sony Ericsson]]*), Somijas *[[Nokia]]*, ASV *[[Motorola]]* un Apvienotās Karalistes *[[Psion]]*.  Šajā uzņēmumā *Psion* ieguva 31 % kapitāldaļu, iekļaujot savu *Software* nodaļu, kuras izstrādātā operētājsistēma *[[EPOC]]* kļuva par *Symbian OS* pamatu.
1999. gada 25. maijā kopuzņēmumam pievienojās Japānas elektronikas ražotājs *Matsushita Communication Industrial* (tagad zināms kā *[[Panasonic]]*).
2002. gada 23. aprīlī Vācijas uzņēmums *[[Siemens]]* iegādājās 5 % *Symbian* kapitāldaļu.
2003. gada 17. februārī Dienvidkorejas uzņēmums *[[Samsung Electronics]]* iegādājās 5 % *Symbian* kapitāldaļu.

2003. gada septembrī *Motorola* savas *Symbian* daļas pārdeva *Nokia* un *Psion*. 
2004. gada februārī *Psion* par 137 miljoniem EUR savas *Symbian* daļas pārdeva *Nokia*. *Nokia* ar 63,3 % kļuva par *Symbian* lielāko kapitāldaļu turētāju.

2008. gada 24. jūnijā *Nokia* paziņoja, ka iegādājies visas *Symbian Ltd.* kapitāldaļas par 264 miljoniem eiro. Tajā pašā dienā dibināta organizācija *[[Symbian Foundation]]*, lai turpmāk *Symbian* attīstītu kā atvērtā koda platformu.
*Nokia* uzņēmuma pirkšanu pabeidza 2008. gada 2. decembrī.

2009. gadā *Nokia* uzņēmumam *[[Accenture]]* pārdeva *Symbian* apkalpošanas nodaļu.

2011. gada 11. februārī *Nokia* ar *[[Microsoft]]* noslēdza vienošanās par to, ka tās operētājsistēma *[[Windows Phone]]* kļūs par *Nokia* viedtālruņu primāro sistēmu.
*Symbian OS* tika atstāts mazjaudīgām ierīcēm. *Symbian* operētājsistēmas attīstīšana kā ārpakalpojums nodots *Accenture*.

## Skatīt arī
* *[[Symbian]]* (operētājsistēma)

## Atsauces
Uģis Roze

**Uģis Roze** (dzimis ) ir latviešu dziedātājs.

## Biogrāfija
Mācījies Ķekavas vidusskolā, studējis Latvijas Mūzikas akadēmijas vokālajā nodaļā. Pēc dienesta padomju armijā 80. gadu sākumā iesaistījies grupā Inversija, kurā izpildījis Harija Baša un Jāņa Griķa kompozīcijas. Grupas sastāvā 1986. gadā Liepājas vokāli instrumentālo ansambļu skatē atzīts par labāko vokālistu. 1987. gadā pievienojies Imanta Kalniņa grupai Turaidas Roze, dziedot gan solo dziesmas, gan arī duetā ar Olgu Rajecku. Abi kļuva par otrās vietas ieguvējiem Vissavienības jauno estrādes dziedātāju konkursā "Jūrmala 87". Pēc grupas darbības beigšanās iesaistījies projektā "Jumis", kura sastāvā piedalījies I. Kalniņa dziesmu albuma angļu valodā "Sky's 
Eyes" ierakstā. 90. gadu sākumā U. Rozes mūziķa karjerā iestājas pārtraukums. Viņš pievērsies dažādiem darbiem - gan lauksaimniecībai, gan zivju kūpināšanai, bijis taksometra šoferis. 90. gados piecus gadus bijis restorāna dziedātājs Vācijā.

Uz skatuves U. Roze atgriezās "Imantdienu" koncertā 2000. gadā. 2002. gadā tika izdots viņa soloalbums "Divtulība". U. Roze piedalījies arī vairākos mūziklos: Ķikulis (J. Lūsēna, P. Brūvera "Agrā rūsa", 2007), Žans Valžans (K. M. Šēnberga, V. Igo "Les Miserables", 2008), Ziemeļbriedis (J. Lūsēna, I. Zanderes "Sniega karaliene", 2011), loma J. Lūsēna un M. Zālītes mūziklā "Meierovics" (2013), Malkas cirtējs (J. Lūsēna, K. Vērdiņa "Zvaigznes bērns", 2022). 2015. gada pavasari pēc komponista Jāņa Lūsēna iniciatīvas Uģis Roze apvienojās duetā ar *[[Anmary]]*, izveidojot muzikālo apvienību Promenāde. Strādājis par mūzikas pedagogu.

## Diskogrāfija
* "Jumis". *Sky's Eye* (Melodija, LP, 1990)
* "Turaidas roze". *Apvij rokas* (Laula, kasete, 1999)
* Mārtiņš Brauns. *Sapnis par Rīgu* (Baltic Record Group, CD, 2001)
* Uģis Roze. *Divtulība* (Upe, CD, 2002)
* "Turaidas roze". *Imanta Kalniņa dziesmas dzied Olga Rajecka un Uģis Roze* (Mikrofona ieraksti, CD, 2010)
* Jānis Lūsēns, Pēters Brūveris. *Agrā rūsa: dziesmas no mūzikla* (Ars Nova, CD, 2010)
* "Turaidas Roze". *Lielās dziesmas* (Mikrofona ieraksti, CD, 2011).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tas nāk ar dubultspēku un aizlido. Intervija ar dziedātāju Uģi Rozi diena.lv
Veckārķi

**Veckārķi** ir apdzīvota vieta Valkas novada Kārķu pagastā. Izvietojušies Ķires satekupes Akmenes krastos pie autoceļa P22  no pagasta centra Kārķiem,  no novada centra Valkas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Veckārķu muižas *(Alt-Karkel)* centru. Muižas parks ir aizsargājams dabas piemineklis.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Qt Development Frameworks

***Qt Development Frameworks*** (agrākie nosaukumi ***Qt Software***, ***Trolltech***, ***Quasar Technologies***) bija Norvēģijas uzņēmums, kas nodarbojās ar programmatūras ietvara *[[Qt (ietvars)|Qt]]* izstrādi. Dibināts 1994. gadā. 2008. gadā to iegādājies *[[Nokia]]*; 2012. gadā *Qt* bizness nodots *[[Digia]]*; 2014. gadā tas atdalīts atsevišķā uzņēmumā *The Qt Company*, ko pārvalda uzņēmums *[[Qt Group]]*.

## Vēsture
1994. gada 4. martā *Eirik Chambe-Eng* un *Haavard Nord* dibināja uzņēmumu ***Quasar Technologies***, lai sāktu biznesu ar grafisko ietvaru *Qt*, kuru viņi sāka izstrādāt 1991. gadā. Vēlāk uzņēmuma nosaukums mainīts uz ***Trolltech***.

2006. gadā *Trolltech* akcijas sāka kotēt Oslo biržā.

2008. gada 28. janvārī Somijas uzņēmums *[[Nokia]]* paziņoja, ka iegādāsies *Trolltech*. 17. jūnijā darījums tika pabeigts un *Trolltech* akcijas pārtrauktas kotēt Oslo biržā.
2008. gada 30. septembrī uzņēmums pārdēvēts par ***Qt Software***. 2009. gada 11. augustā uzņēmums pārdēvēts par ***Qt Development Frameworks***.

2011. gada martā *Qt* komerciālās licencēšanas biznesu *Nokia* pārdeva Somijas uzņēmumam *[[Digia]]*. 2012. gada septembrī viss *Qt* bizness nodots *Digia*. 2014. gadā *Digia* *Qt* platformas attīstīšanu un pārvaldīšanu atdalīja atsevišķā uzņēmumā *The Qt Company*. Tam dibināja pārvaldītājsabiedrību *[[Qt Group]]*, kā akcijas 2016. gadā sāka kotēt biržā.

## Skatīt arī
* *[[Qt (ietvars)|Qt]]* (programmatūras ietvars)
* *[[Digia]]*
* *[[Nokia]]*
* *[[Qt Group]]*

## Atsauces
Nursijas Benedikts

**Nursijas Benedikts** (, dzimis ap 480. gadu, miris 547. gadā) ir kristiešu svētais. Anglikāņu baznīcā un Romas katoļu baznīcā Benedikts ir Eiropas un studentu svētais aizbildnis. Viņš ir Benediktiešu ordeņa, senākā katoļu mūku ordeņa, dibinātājs.

Svētais Benedikts uzsāka eremīta (vientuļnieka) dzīvi Apenīnu kalnu klints alā pie Subiako. Kad Benedikta uzturēšanās vieta kļuva zināma, pie viņa sāk plūst ļaudis, lūdzot padomus un mierinājumu. Ap 529. gadu kopiena pārcēlās uz nesen ostgotu nopostīto Montekazino (aptuveni 130 km uz dienvidaustrumiem no Romas), kur sagrāva Apolona templi, tā vietā nodibinot klosteri. Te Svētais Benedikts sarakstīja pirmo regulu, tas ir, mūku kopienas dzīvesveida reglamentu (statūtus).

## Atsauces
Benedikts

**Benedikts** var būt:

* Svētais Benedikts (arī **Nursijas Benedikts**; *Benedetto da Norcia*; ap 480—547) —  kristiešu svētais;
* Robs Benedikts (*Rob Benedict*; 1970) —  amerikāņu teātra, kino un televīzijas aktieris un rakstnieks.

; Romas pāvesti ar šādu vārdu:
* Benedikts I (*Benedictus I*; ?—579) — Romas pāvests (575 ― 579);
* Benedikts II (īstajā vārdā **Bendikts Sabels**; *Benedictus II*; 635—685) — Romas pāvests (684 ― 685);
* Benedikts III (īstajā vārdā **Benedeto**; *Benedictus III*; ?—858) — Romas pāvests (855 ― 858);
* Benedikts IV (īstajā vārdā **Benedeto**; *Benedictus IV*; ?—903) — Romas pāvests (900 ― 903);
* Benedikts V (*Benedictus V*; ?—965) — Romas pāvests (964);
* Benedikts VI (*Benedictus VI*; ?—974) — Romas pāvests (972 ― 974);
* Benedikts VII (*Benedictus VII*; ?—983) — Romas pāvests (974 ― 983);
* Benedikts VIII (īstajā vārdā **Teofilakts II**; *Benedictus VIII*; 980—1024) — Romas pāvests (1012 ― 1024);
* Benedikts IX (īstajā vārdā **Teofilakts III**; *Benedictus IX*; 1012—1056) — Romas pāvests (1032 ― 1048);
* Benedikts XI (īstajā vārdā **Nikolo Bokasīni**; *Benedictus XI*; 1240—1304) — Romas pāvests (1303 ― 1304);
* Benedikts XII (īstajā vārdā **Žaks Furnjē**; *Benedictus XII*; ap 1280—1342) — Romas pāvests (1334 ― 1342);
* Benedikts XIII (īstajā vārdā **Pjetro Frančesko Orsīni**; *Benedictus XIII*; 1649—1730) — Romas pāvests (1724 ― 1730);
* Benedikts XIV (īstajā vārdā **Prospēro Lorenco Lambertīni**; *Benedictus XIV*; 1675—1758) — Romas pāvests (1740 ― 1758);
* Benedikts XV (īstajā vārdā **Džakomo della Kjeza**; *Benedictus XV*; 1854—1922) — Romas pāvests (1914 ― 1922);
* Benedikts XVI (īstajā vārdā **Jozefs Aloīzs Racingers**; *Benedictus XVI*; 1927) — Romas pāvests (2005 ― 2013);
Makbets

thumb|"Makbeta" pirmā lapa
**"Makbets"** () ir Viljama Šekspīra luga. Tā tiek uzskatīta par vienu no viņa tumšākajām un spēcīgākajām traģēdijām. Luga tika sarakstīta karaļa Džeimsa I valdīšanas laikā starp 1603. un 1607. gadu. Vairākus tēlus Šekspīrs ir ņēmis no Lielbritānijas vēstures grāmatas *Holinshed's Chronicles*. Šī ir īsākā no Šekspīra traģēdijām.

Luga ir par skotu ģenerāli Makbetu, kas no trim raganām saņem pareģojumu, ka kādu dienu viņš kļūs par Skotijas karali. Ambīciju vadīts un sievas mudināts, Makbets nogalina karali Dankanu un kļūst par karali. Viņš valda ar vainas apziņu un paranoju, drīz vien kļūstot par tirānu, jo ir spiests izdarīt arvien vairāk slepkavību, lai pasargātu sevi no naida uz aizdomām. Lugas noslēgumā Makbets tiek nogalināts.

## Ārējās saites
* ''Project Gutenberg''
Arsa

**Arsa** () ir pilsēta Francijas austrumos, Overņas-Ronas-Alpu reģionā, Ēnas departamentā. Tā atrodas 40 km attālumā no reģiona centra Lionas. Arsa ir viena no mazākajām un vienlaikus slavenākajām Francijas pilsētiņām, sevišķi kristiešu svētceļniekiem.

Mazā pilsēta kļuva slavena pēc tam, kad tajā pēc 1818. gada sāk strādāt vietējais draudzes prāvests Žans Marī Vianē (Jānis Marija Vianejs), kurš ar savu harismu Arsai piesaistīja daudzus svētceļotāju pūļus no visas pasaules. Šajā laikā pilsētā iedzīvotāju skaits pieauga. 1925. gadā pāvests Pijs IX viņu kanonizēja par svēto.

Mūsdienās Arsas pilsēta piesaista no visas pasaules tūristus un svētceļotājus, kuri vēlas apskatīt Arsas prāvesta nesatrūdējušo ķermeni.

## Atsauces

## Ārējās saites

* tūrisms Arsā
Durbes pils

**Durbes pils** var būt:
* Durbes muižas kungu māja jeb pils Tukumā,
* Durbes viduslaiku pils (mūsdienās pilsdrupas) Durbē.
Ludmila Pestova

**Ludmila Pestova** (dzimusi **Jadrova** ) ir Latvijas mākslas zinātniece un viena no mākslas ekspertēm.

## Biogrāfija
Dzimusi Serdobskā, padomju armijas virsnieka un mājsaimnieces ģimenē. Tēvs kritis Otrajā pasaules karā. Ludmila Pestova nonākusi bāreņu namā Rīgā un 1945. gadā ar ģimeni palikusi Latvijā. 1967. gadā beigusi Iļja Repina Ļeņingradas Glezniecības, tēlniecības un arhitektūras institūta Mākslas vēstures un teorijas fakultāti, aizstāvot diplomdarbu "Latviešu padomju ksilogrāfija".
No 1961. līdz 1969. gadam bijusi Latvijas Mākslas muzeju un izstāžu apvienotās direkcijas zinātniskā līdzstrādniece, bet no 1969. līdz 1989. gadam Izstāžu daļā galvenā fondu glabātāja un mākslas darbu eksperte. No 1980. līdz 1991. gadam bijusi mākslas muzeja "Arsenāls" galvenā fondu glabātāja. Vēlākos gados darbojusies antikvariātos "Volmārs" kā mākslas eksperte (1991—2001) un "Antiks-Variants" kā īpašniece un vadītāja. Darbības laikā sastādījusi katalogus, organizējusi izstādes un pievērsusies krievu ikonu pētniecībai, kā arī publicējusies laikrakstos. Mākslas zinātniecei 2000. gadā piešķirta Latvijas Republikas Kultūras ministrijas Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijas 1. pakāpes mākslas un antikvāro priekšmetu eksperta kvalifikācija.

## Nozīmīgākie darbi
* Riharda Zariņa simtgades atceres izstādes kataloga sastādītāja un ievada autore (1969);
* Latvijas, Lietuvas un Igaunijas mākslas izstādes Čehoslovākijā organizētāja (1974);
* Padomju Latvijas gobelēna un keramikas izstādes Kijivā prospekta sastādītāja un ievada autore (1976);
* Padomju Latvijas mākslas izstādes Ļeņingradā (1983), Maskavā (1984) organizētāja
* Izstādes "Krievu ikona" kataloga sastādītāja un teksta autore (1991), scenāriste TV raidījumam (1992);
* Ādolfa Zārdiņa darbu izstādes Rīgā (1998), Maskavā (1999) un Veclārā Vācijā (1999) organizētāja;
* Monogrāfijas "Ādolfs Zārdiņš" autore (2004).

## Atsauces

## Izmantotā literatūra
* Enciklopēdija "Latvija un latvieši". Māksla un arhitektūra biogrāfijās 4. Rīga: Preses nams, 2003., 251.lpp.
Salome (opera)

[thumb|Salomes attēlojums [Ludvigs Hohlveins|Ludviga Hohlveina 1910. gada plakātā]]
**Salome**, Op. 54 ir vācu komponista Riharda Štrausa opera. Štrauss libreta tapšanā ietekmējās no Oskara Vailda lugas "Salome". Abiem Salomes darbiem par pamatu ir ņemts bībelisks sižets no Marka un Mateja evaņģēlija.

Opera ir slavena pēc "Septiņu plīvuru dejas" un tās šokējošās fināla ainas, kurā Salome atzīstas mīlestībā un noskūpsta nokautā Jāņa Kristītāja galvu. Operas pirmizrāde notika 1905. gadā un tās saturs — gan sižets, gan muzikālais pavadījums — bija tam laikam idejiski ļoti novatorisks un izaicinošs, līdz ar to opera pēc tās iznākšanas saņēma pretrunīgas reakcijas, tai skaitā arī moralizējošu kritiku. Mūsdienās gan Salome tiek uzskatīta par vienu no Štrausa izcilākajiem darbiem.
Salome (nozīmju atdalīšana)

**Salome** var būt:
* Salome — Hērodejas meita no Jaunās Derības evaņģēlijiem,
* Salome — spāņu dziedātāja,
* Lū Salome — krievu—vācu psihoanalītiķe,
* "Salome" — Oskara Vailda luga,
* "Salome" — Riharda Štrausa opera.
Weddell

***Weddell*** var būt:
* Džeimss Vedels *(James Weddell)* — britu jūrasbraucējs
* Vedela jūra *(Weddell Sea)*
Adrians Beljū

**Adrians Beljū** (; dzimis **Roberts Stīvens Beljū** (*Robert Steven Belew*) ) ir amerikāņu ģitārists, dziedātājs, dziesmu autors, multiinstrumentālists un mūzikas producents. Viņš ir zināms kā progresīvā roka grupas *[[King Crimson]]* dalībnieks.

Beljū ir izlaidis gandrīz 20 solo albumus ar ierakstu kompāniju *[[Island Records]]* un *[[Atlantic Records]]* starpniecību. Albumos iekļautā mūzika ir *[[The Beatles]]* ietekmēts poproks ar eksperimentālu pieeju. Viņa 2005. gada singls *Beat Box Guitar* tika nominēts ''Grammy'' balvai labākā roka instrumentālā izpildījuma kategorijā.

1981. gadā Beljū kļuva par *King Crimson* dalībnieku — galveno vokālistu. Neskatoties uz dalību grupā *King Crimson*, viņš ir arī uz popmūziku vairāk orientētās grupas *[[The Bears]]* dalībnieks, kā arī bija līderis pats savā grupā *Gaga* 1970. un 1980. gadu mijā. Beljū ir strādājis arī kā studijas ierakstu mūziķis un koncertgrupu mūziķis vairākiem mūzikas izpildītājiem, to vidū Deividam Bovijam, Frenkam Zapam, grupām *[[Talking Heads]]* un *[[Nine Inch Nails]]*.

## Diskogrāfija
__NOTOC__

### Studijas albumi
* *[[Lone Rhino]]* (1982)
* *[[Twang Bar King]]* (1983)
* *[[Desire Caught By the Tail]]* (1986)
* *[[Mr. Music Head]]* (1989)
* *[[Young Lions]]* (1990)
* *[[Inner Revolution]]* (1992)
* *[[The Acoustic Adrian Belew]]* (1993)
* *[[Here (albums)|Here]]* (1994)
* *[[The Experimental Guitar Series Volume 1: The Guitar as Orchestra]]* (1995)
* *[[Op Zop Too Wah]]* (1996)
* *[[Belew Prints: The Acoustic Adrian Belew, Vol. 2]]* (1998)
* *[[Side One]]* (2004)
* *[[Side Two]]* (2005)
* *[[Side Three]]* (2006)
* *[[e (albums)|e]]* (2009)

### Koncertalbumi
* *[[Side Four]]* (2007)
* *[[Live Overseas]]* (2009)

### Izlases
* *[[Desire of the Rhino King]]* (1991)
* *[[Salad Days]]* (1999)
* *[[Coming Attractions]]* (2000)

### Citi izdevumi
* ar Kevinu Maksu: *[[Raven Songs 101]]* (2004)
* kā *Clay & Belew*: *A Cup Of Coffee And A Slice of Time* (2009)

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Skrundas viduslaiku pils

thumb|250px|Skrundas pils 1661. gadā
**Skrundas viduslaiku pils** () bija Livonijas ordeņa mūra pils mūsdienu Skrundas pilsētas teritorijā Ventas kreisajā krastā.

19. gadsimtā netālu no bijušās ordeņa pilsdrupām uzcēla Skrundas muižas kungu māju. 1960. gados pilsvietas uzkalniņa vietā iekārtoja brīvdabas estrādi.

## Vēsture
Skrundas ciems atradās senajā kuršu Bandavas zemē un pirmo reizi kā *Scrunden* pieminēts 1253. gada 4. aprīļa līgumā, ko noslēdza Kurzemes bīskaps Heinrihs fon Licelburgs un Livonijas ordeņa mestra vietnieks Seinas Eberhards. Pēc Kursas dalīšanas Skrunda palika Livonijas ordeņa daļā un bija pakļauta Kuldīgas pils komturam.

Skrundas pils pirmo reizi minēta 1411. gada Livonijas ordeņa piļu sarakstā, bet par mūra pils celšanas gadu uzskata 1340. gadu.
No 1559. līdz 1564. gadam pils piederēja Kuldīgas komturiem, 1576. gadā to par 1000 dālderiem atpirka Kurzemes un Zemgales hercogs Gothards Ketlers.

Pēc 1617. gada Kurzemes un Zemgales hercogistes satversmes (*Formula regiminis* — "Valdības formula") pieņemšanas pilī tiesu sprieda Skrundas pilskungs (*Hauptmann*). Otrā Ziemeļu kara laikā 1659. gadā to uz laiku ieņēma zviedri un nocietināja ar četriem bastioniem (skanstēm).

Lielā Ziemeļu kara laikā pili daļēji sagrāva, 18. gadsimta beigās to pārtrauca lietot un līdz 19. gadsimta beigām saglabājās vien niecīgas drupas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942 

## Skatīt arī
* Skrundas muiža
Džeimss Korbets

**Džeimss Džons Korbets** (, dzimis  Sanfrancisko, miris  Ņujorkā) bija īru izcelsmes amerikāņu bokseris, otrais pasaules čempions boksa vēsturē. Viņa iesauka ringā bija **Džentlmenis Džims** (*Gentleman Jim*).

Viņa vecāki bija migranti no Īrijas. Viņš kļuva par pasaules čempionu, toreiz vienīgajā absolūtajā svara kategorijā, 1892. gadā Ņūorleānā, Luiziānas štatā, 21. raundā nokautējot un atņemot jostu Džonam Salivanam. Aizstāvēja titulu tikai vienu reizi, bet mēģināja to atgūt vēl vairākās cīņās.

Džeimss Korbets nomira 1933. gadā Ņujorkā 66 gadu vecumā.

## Ārējās saites

* ''BoxRec'' profils
Eriks Moraless

**Eriks Īsaks Moraless Elvira** (, dzimis  Tihuanā, Meksikā) ir meksikāņu bokseris, pieckārtējais pasaules čempions profesionāļiem, četrās dažādās svara kategorijās. Viņa treneris un menedžeris ir viņa tēvs Hosē Moraless. Moraless ir izcīnījis piecus WBC, IBF un WBO versiju pasaules čempiona titulus pirmajā pusvieglajā (55.3 kg), pusvieglajā (57 kg), pirmajā vieglajā (59 kg) un pirmajā pusvidējā (63.5 kg) svaros. Kopumā ir aizstāvējis savas jostas 13 reizes. Moraless tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem Meksikas atlētiem, kā arī par vienu no labākajiem pusvieglo svara kategoriju čempioniem. Moralesa cīņu bilance ir 52(36 KO)-9(3 KO).

## Ārējās saites
* ''BoxRec'' profils
Vēveri (Kārķu pagasts)

**Vēveri** (agrāk arī **Saloši**) ir apdzīvota vieta Valkas novada Kārķu pagastā. Izvietojušies pagasta dienvidaustrumos pie autoceļa P22  no pagasta centra Kārķiem,  no novada centra Valkas un  no Rīgas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Vēveri

**Vēveri** var būt:
* Vēveri — apdzīvota vieta Apes pagastā
* Vēveri — apdzīvota vieta Kārķu pagastā
* Vēveri — apdzīvota vieta Līgatnes pagastā
* Vēveri — apdzīvota vieta Riebiņu pagastā
* Vēveri — apdzīvota vieta Rušonas pagastā
* Vēveri — apdzīvota vieta Skaistas pagastā
* Vēveri — apdzīvota vieta Skultes pagastā
* Vēveri — apdzīvota vieta Vecpiebalgas pagastā
* Vēveri — apdzīvota vieta Vīpes pagastā
Tallinn JazzOn mūzikas festivāls

***Tallinn JazzOn*** ir ikgadējs mūzikas festivāls, kas 3 dienu garumā norisinās Tallinas vecpilsētas galvenajā laukumā. „Tallinn JazzOn” ir nekomerciāls pasākums, kas popularizē džeza mūziku un kultūru, stiprina mūziķu starptautisko sadarbību un piedāvāt augstas kvalitātes bezmaksas priekšnesumus mūzikas cienītājiem no Tallinas un citām pilsētām. 2013. gada festivāls „Talinn JazzOn” notiks Tallinā  28. – 30. jūnijā.

## Tallinnas JazzOn

Pirmais ”Tallinn JazzOn” festivāls Tallinā tika sarīkots 2012. gadā un pulcēja vairāk nekā 150 izpildītāju no 8 Eiropas valstīm. Uzstājās mūziķi arī no Latvijas: Deniss Paskevičs un Jolanta Gulbe ar programmu Chove Chova, kā arī grupa Very cool people. Šobrīd „Tallinn JazzOn” tiecas kļūt par ikgadēju starptautiska mēroga mūzikas pasākumu. Festivāla devīze – *„Laba mūzika labiem cilvēkiem”* –  atspoguļo ideju, ka festivāls ir paredzēts dažāda vecuma cilvēkiem ar dažādu izglītību, erudīciju un muzikālo gaumi un cenšas iepriecināt ikvienu džeza mūzikas mīļotāju no Tallinas, visas Igaunijas un citām pilsētām un valstīm.

Pirmā festivāla gaitā izkristalizējās „Talinn JazzOn” īpašās iezīmes:

* koncerti un citi pasākumi bez maksas;
* festivāla norises vietu (Tallinas vecpilsētā) īpašā gaisotne; 
* koncerti zem klajas debess;
* *jam session* vecpilsētas džeza klubos;
* radošās darbnīcas;
* pasākumu tiešraide internetā.

Pirmā festivāla izdošanās un veiksme, par kuru liecina pozitīvās atsauksmes no skatītājiem, dalībniekiem un mūzikas kritiķiem, iedvesmoja festivāla rīkotājus pārvērst šo festivālu par ikgadēju mūzikas notikumu. Tika nolemts ik gadus meklēt jaunus un negaidītus risinājumi attiecībā uz izpildītāju stilistisko dažādību un vēl neatklātām Tallinas vecpilsētas vietiņām, kas ļautu dažādot un paplašināt pasākumu ģeogrāfiju.

## Vieta
Džeza mūzikas festivāls „Tallinn JazzOn” notiek Igaunijā, Tallinas vecpilsētā, kas ir iekļauta UNESCO pasaules kultūras mantojuma sarakstā. Vecpilsētas unikālā telpa palīdz radīt festivālā brīvu un nepiespiestu gaisotni.

## Attēlu galerija

File:Tallinn_JazzON_Festival_12.jpg
File:Tallinn_JazzON_Festival_10.jpg
File:Tallinn_JazzON_Festival_20.jpg
File:Tallinn_JazzON_Festival_1.jpg
File:Tallinn_JazzON_Festival_19.jpg
File:Tallinn_JazzON_Festival_23.jpg


## Saites
* Mūzikas festivāla "Talinn JazzOn" oficiālā mājas lapa
Molteni

***Molteni*** ir bijusī profesionālā Itālijas šosejas riteņbraukšanas komanda, kura pastāvēja laika posmā no 1958. līdz 1976. gada beigām. Tā uzvarēja 663 sacensībās, daudzās no tām ar savu pazīstamāko braucēju, Ediju Merksu. Komandu spilgti pārstāvēja arī Džanni Mota un Marino Baso, kuri guva attiecīgi 48 un 34 uzvaras. Molteni ģimene vēlāk turpināja velosporta sponsorēšanu ar *Salmilano* komandu.

*Molteni* ir kompānija, kura kopš 1923. gada Francijas mazpilsētā ražo komerciālas un mājsaimniecību virtuves plītis.

## Vēsture
*Molteni* komanda darbību uzsāka 1958. gadā ar Renato Molteni kā komandas menedžeri. To dibināja Pjetro Molteni. Komandu pārvaldīja arī viņa dēls, Ambrodžio Molteni, bijušais profesionālais riteņbraucējs. 1959. gadā savu karjeru komandā noslēdza bijušais Itālijas čempions grupas braucienā Džordžio Albani un divus gadus vēlāk kļuva par komandas sporta direktoru. Komanda guva panākumus 1966. gada ''Giro d'Italia'' ar Džanni Motu un klasikās ar Mikeli Dančelli. 1970. gada beigās komandai pievienojās Merkss, pēc tam, kad bija divreiz uzvarējis *[[Tour de France]]* un divreiz *[[Giro d'Italia]]*. *Molteni* kļuva par izteiktu Beļģijas pārstāvju komandu un piesaistīja daudzus no Merksa komandas biedriem *Faemino* komandā, ieskaitot sporta direktoru Guilomu Drjesēnu. Albani aizvietoja Drjesēnu un vadīja komandu ar Robertu Lelangu no 1972. līdz 1976. gadam. Vēl šo amatu ieņēma Marino Fontana. Pēc 1976. gada sezonas *Molteni* tika likvidēta.

## Atsauces
Koblenca

**Koblenca** (, ) ir pilsēta Vācijas rietumos, Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē. Tā atrodas Reinas upes krastos, vietā, kur tajā ietek Mozele. Romiešu laikā šī vieta bija zināma ar latīnisko nosaukumu *Confluentes*, kas varētu nozīmēt "satekvieta". Romieši pilsētu dibināja 9. gadā p.m.ē. 6. gadsimtā pilsētā atradās franku karaliskā rezidence. 1018. gadā Koblenca kļuva par vienu no Svētās Romas impērijas pilsētām. 1815. gadā tā kļuva par Prūsijas pilsētu. No 1824. līdz 1945. gadam Koblenca bija Prūsijas Reinas provinces administratīvais centrs. Otrā pasaules kara laikā lielākā daļa no pilsētas tika iznīcināta, tomēr daudzas vēsturiskās ēkas pēc tam atjaunoja.

Pilsētā atrodas velosipēdu ražotāja un izplatītāja *[[Canyon Bicycles]]* galvenā mītne.
## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
Koblencā dzimuši vai dzīvojuši:
*Klēmenss fon Meternihs (vācu: Klemens Wenzel Nepomuk Lothar, Fürst von Metternich-Winneburg zu Beilstein; 1773–1859) bija Austrijas impērijas politiķis un valstsvīrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andrē Greipels

**Andrē Greipels** (; dzimis  Rostokā, Austrumvācijā) ir bijušais Vācijas šosejas riteņbraucējs. Greipels bija sprinteris, viens no sava laika uzvarām bagātākajiem braucējiem.

Lielākie viņa panākumi iekļauj uzvaras Lielo tūru posmos: 11 posmi *[[Tour de France]]*, 4 posmi *[[Vuelta a España]]* un 7 posmi *[[Giro d'Italia]]*. Viņš ir uzvarējis arī klasiskajās *[[Paris–Bourges]]* sacensībās un divreiz Austrālijas sacensību *[[Tour Down Under]]* kopvērtējumā, 2008. un 2010. gadā.

2015. gadā viņš uzvarēja *[[Vattenfall Cyclassics]]* viendienas sacensībās.

2019. gadā pārstāvēja Francijas profesionālo kontinentālo komandu **'. Pirms 2020. gada sezonas pievienojās **' komandai.

2021. gada jūlijā paziņoja, ka sezonas beigās beigs sportista karjeru. Karjeru noslēdza ar 10. vietu *[[Sparkassen Münsterland Giro]]* sacensībās*.*

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kārlis Neilis

**Kārlis Neilis** (dzimis  Lutriņu pagastā, miris  Zalcburgā) bija latviešu mākslinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1906. gadā kalēja ģimenē. Mācījās Tukuma pilsētas vidusskolā. 1932. gadā beidza Latvijas Mākslas akadēmijas Figurālās glezniecības nodaļu Ģederta Eliasa vadībā. Viņš bija vienīgais no 1930. gados akadēmiju beigušajiem figurālistiem, ko Vilhelms Purvītis aicināja piedalīties Kultūras Fonda rīkotajās valsts reprezentācijas izstādēs ārzemēs. Pēc studiju beigšanas dzīvoja Tukumā un strādāja par zīmēšanas un mākslas vēstures skolotāju Tukuma vidusskolā un komercskolā.
               
Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz  Zalcburgu Austrijā, kur dzīvoja kopā ar Rolandu Kaņepu.

Miris 1991. gadā Zalcburgā, 2002. gadā pārapbedīts Rīgas Meža kapos.

## Atsauces
Liepene

**Liepene** var būt:
* Liepene — apdzīvota vieta Tārgales pagastā
* Liepene — Līgatnes pieteka
* Lepenes (senās latgaļu valsts) cits nosaukums
Hieronims Emiliani

**Hieronims Emiliani** ( arī *Jerome Aemilian, Hiëronymus Emiliani*), dzimis , miris ) gadā, bija itāļu izcelsmes samaksu mūku ordeņa dibinātājs, saukts par „bāreņu tēvu”.

## Biogrāfija
Hieronims Emiliani piedzima bagātu Venēcijas pilsoņu ģimenē. Vecāki dēlu audzināja ļoti dievbijīgi, tādēļ viņš jau no bērnības bija iemācījies dziļi iegrimt lūgšanā uz Jēzu Kristu un Jaunavu Mariju. Savus jaunības gados viņš kļuva par karavīru, vienlaikus nepazaudējot bērnībā iemācīto tikumīgo dzīves veidu. Piedaloties kaujās, pēc karā gūtā ievainojuma, vairs nespēja pilnvērtīgi pildīt karavīra pienākumus, saslima un ar aktīvām karavīra gaitām vairs nenodarbojās. Šajā periodā viņš daudz pārdomāja savu līdzšinējo dzīvi un pavadīja ilgu laiku dedzīgās lūgšanās, līdz nolēma pilnīgi atteikties no pasaulīgās dzīves. Pēc slimības izārstēšanas, viņš turpmāko dzīvi ziedoja gādājot par slimajiem, mirstošajiem, nabagiem un bāreņiem. Viņš dibināja bāreņu patversmes, dažādos veidos rūpējās par citiem apspiestajiem un veica žēlsirdības darbus līdzcilvēku starpā, tādējādi cenšoties iedzīvināt viņos žēlsirdību pret vājajiem.
1532. gadā viņš nodibināja mūku ordeni, kas pieturējās pie augustīniešu regulas. Aprūpējot mēra slimniekus, Hieronims Emiliani 1537. gada 8. februārī mira.

1747. gadā viņu beatificēja pāvests Benedikts XIV, bet 1767. gadā pāvests Klements VIII viņu kanonizēja par Romas katoļu baznīcas svēto.

## Atsauces
Nefrons

thumb|250px|Nefrons
**Nefrons** ir nieres funkcionālā vienība. Nefrons sastāv no nepārtrauktas caurulītes, kura sastāv no augsti specializētām heterogēnām šūnām ar dažādām funkcijām.

## Cilvēka nefroni
Katrā cilvēka nierē atrodas 800000—1300000 nefronu. Kopējais nefronu garums ir apmēram 110 km. Lielākā nefronu daļa (85 %) lokalizēta nieru garozas vielā — garozas nefroni, mazākā daļa (15 %) atrodas uz robežas starp garozu un nieres serdi, tā saucamajā jukstamedulārajā zonā — jukstamedulārie nefroni.

Starp nefroniem ir nozīmīgas struktūras un funkcionālās atšķirības. Garozas nefroniem Henles cilpas ir īsākas. Cilpa nobeidzas robežā starp ārējo un iekšējo nieres serdes zonu, bet jukstamedulāro nefronu Henles cilpas aiziet dziļi serdes iekšējā slānī.

## Atsauces
SKS 34. ekspedīcija

**SKS 34. ekspedīcija** (*Экспедиция МКС-34*; *Expedition 34* jeb *ISS-34*) bija Krievijas, ASV un Kanādas kosmonautu ekspedīcija Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS).

## Apkalpe

## Ārējās saites
* 34. ekspedīcija NASA mājas lapā  
* 33./34. ekspedīcija Energija mājas lapā  
* 34./35. ekspedīcija Energija mājas lapā
Nenoteiktais integrālis

thumb|Funkcijas ''F''(''x'') = (x<sup>3</sup>/3)-(x<sup>2</sup>/2)-x+c grafiks, kurā parādīti trīs no neskaitāmi daudzajiem atrisinājumiem, kas iegūti, mainot integrācijas konstanti ''C''
**Nenoteiktais integrālis** ir funkcijas f(x) visu primitīvo funkciju F(x)+C kopums, kuru atvasinājums ir vienāds ar f(x). To apzīmē ar \int_{\,}^{\,}f(x)dx+C, kur *C* ir integrācijas konstante. Primitīvo funkciju kopuma noteikšanu sauc par funkcijas **integrēšanu**, un tā ir pretēja darbība atvasināšanai. Nenoteiktos integrāļus ar noteiktajiem integrāļiem saista Ņūtona—Leibnica fundamentālā teorēma: funkcijas noteiktā integrāļa vērtība kādā intervālā ir vienāda ar tās nenoteiktā integrāļu starpību intervālu galapunktos. Pastāv vairāki nenoteiktā integrāļa atrašanas veidi, tai skaitā ar substitūciju, izmantojot parciālo integrēšanu, izmantojot nenoteiktā integrāļa linearitāti.

## Definīcija
Funkciju F(x), kuras atvasinājums ir dotā funkcija, t.i., F'(x) = f(x), sauc par dotās funkcijas f(x)
 primitīvo funkciju.

Dotās funkcijas f(x) primitīvo funkciju kopu F(x) + C sauc par tās nenoteikto integrāli un apzīmē: \int f(x)dx = F(x) +C , kur C ir patvaļīga konstante, dx ir integrācijas mainīgā diferenciālis, f(x)ir zemintegrāļa funkcija, f(x)dx ir zemintegrāļa izteiksme. 

## Nenoteiktā integrāļa īpašības

# Nenoteiktā integrāļa atvasinājums ir vienāds ar zemintegrāļa funkciju :  (\int f(x)dx)' = f(x) 
# Nenoteiktais integrālis no kādas funkcijas diferenciāļa (vai atvasinājuma) ir vienāds ar šīs funkcijas un patvaļīgas konstantes summu: \int F'(x)dx = F(x) + C
# Divu vai vairāku funkciju summas (starpības) nenoteiktais integrālis ir vienāds ar šo funkciju integrāļu summu (starpību): \int (f(x) \pm g(x))dx = \int f(x)dx\pm \int g(x)dx
# Ja zemintegrāļa funkcija ir kādas funkcijas un konstantes reizinājums, tad konstanti var iznest pirms integrāļa zīmes: \int Af(x)dx = A\int f(x)dx ,  kur A - const.
# Ja \int f(x)dx = F(x) + C, tad aizvietojot x ar kādu funkciju u , formula saglabājas: \int f(u)du = F(u) + C 

## Pamatintegrāļu tabula
Tāpat kā atvasinājuma formulu gadījumā arī nenoteiktā integrāļa pamatformulas ir iedalāmas 2 grupās: 

# Pamatfunkciju integrēšanas formulas, kuras iegūst tieši no atbilstošajām atvasinājuma formulām, 
# Pamatfunkcijām atbilstošo salikto funkciju integrēšanas formulas

## Skatīt arī
* Integrāļu saraksts
* Trigonometrisko funkciju integrēšana

## Ārējās saites
* Nenoteikto integrāļu atrašana tiešsaistē 
* https://de.du.lv/matematika/int1ht/node1.html
* https://www.slideshare.net/ssfinkss/31nenoteiktais-integralis

## Atsauces
Saturna gredzeni

**Saturna gredzeni** ir plašākie planētu gredzeni Saules sistēmā, kas ir izveidojušies ap Saturnu. Tie sastāv no neskaitāmām daļiņām, kuru izmērs svārstās no mikrometriem līdz metriem. Tās pārsvarā sastāv no ūdens (ledus) ar silikātu putekļu piemaisījumu. Vēl joprojām nav vienprātības par gredzenu veidošanos — dažas gredzenu iezīmes norāda uz salīdzinoši nesenu izveidošanos, taču teorētiskie modeļi norāda uz to, ka gredzeni, iespējams, izveidojušies Saules sistēmas izveidošanās sākumā. Lai arī gredzeni palielina Saturna spilgtumu, tie nav redzami no Zemes ar neapbruņotu aci. Pirmais tos 1610. gadā novēroja Galileo Galilejs.
Eritroblasts

**Eritroblasts** jeb **proeritroblasts** ir eritrocītu prekursors; agrāk visus eritrocītus ar kodolu dēvēja par eritroblastiem. To diametrs ir 20—25 µm. Ir apaļš kodols.

Eritrocīta veidošanās etapi: proeritroblasts → bazofilais eritroblasts (normoblasts) → polihromatofilais eritroblasts → ortohromatiskais eritroblasts. Tālāk seko terminālās diferenciācijas jeb nobriešanas stadijas, kad veidojas eritrocīts vai retikulocīts.

Eritroblastus iedala divās grupās: megaloblastos (agrīnā formēšanās perioda lieli eritroblasti) un makroblastos (vēlīnā formēšanās perioda eritroblasti). Megaloblastiskais asinsrades tips tīrā veidā sastopams tikai embrijam. Tomēr patoloģijas gadījumā cilvēkam megaloblasti veidojas vienlaicīgi ar normoblastiem un makroblastiem.

Eritroblastoze ir cilvēka un zīdītāju patoloģijas forma, kurā no asinsrades orgāniem asinīs nokļūst nenobriedušie un anomālie eritrocīti, kuri satur kodolu.

## Atsauces
Sojuz TMA-08M

**Sojuz TMA-08M** () bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS) un atpakaļ uz zemi.
*Sojuz TMA-08M* palaists orbītā 2013. gada martā. Šī bija pirmā reize, kad pilotējams kosmosa kuģis saslēdzies ar SKS nepilnu sešu stundu laikā.

## Apkalpes
Kuģa *Sojuz TMA-08M* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Oļegs Kotovs (*Олег Валериевич Котов*), komandieris 
* Sergejs Rjazanskis (*Сергей Николаевич Рязанский*), lidojuma inženieris, 
* Maikls Hopkinss, (*Michael Scott Hopkins*), lidojuma inženieris, NASA, 

## Lidojuma gaita
Starts notika  20:43:20 UTC ar nesējraķeti Sojuz-FG no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas.

Ar SKS kosmosa kuģis saslēdzās 29. martā 02:28:22 UTC pie Poisk moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās operācijas notika automātiskā režīmā.
Šoreiz saslēgšanās ar SKS notika 5 stundas 45 minūtes pēc starta. Agrāk kosmosa kuģi saslēdzās divu vai trīs diennakšu laikā, kas pilotējamu kuģu gadījumā ir nogurdinoši kosmonautiem. Vairāki kravas kuģi (sākot ar Progress M-16M) jau bija izmēģinājuši saslēgšanos ar staciju sešu stundu laikā pēc starta.

 23:35 UTC *Sojuz TMA-08M* atvienojās no stacijas.
11. septembrī 02:58 UTC kosmosa kuģa nolaižamais aparāts nolaidās Kazahstānas teritorijā. Lidojuma ilgums bija 166 dienas 6 stundas 15 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Sojuz TMA-08M'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Kongo futbola izlase

**Kongo Republikas futbola izlase** ir futbola komanda, kas pārstāv Kongo Republiku starptautiskās sacensībās. Kongo izlase ne reizi nav kvalificējusies Pasaules kausam, bet ir 7 reizes kvalificējusies Āfrikas Nāciju kausam, kurā labākais panākums ir uzvara 1972. gadā.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1962 - *Nepiedalījās*
* 1966 - *FIFA neakceptēja piedalīšanos*
* 1970 - *Nepiedalījās*
* 1974-1978 - *Nekvalificējās*
* 1982-1990 - *Nepiedalījās*
* 1994-2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - *Nekvalificējās*
* 2022 - *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*

## Āfrikas Nāciju kausā
* 1957-1965 - *Nepiedalījās*
* 1968 - Grupu turnīrs
* 1970 - *Nepiedalījās*
* 1972 - **Čempioni**
* 1974 - 4. vieta
* 1976 - *Nekvalificējās*
* 1978 - Grupu turnīrs
* 1980-1988 - *Nekvalificējās*
* 1990 - *Nepiedalījās*
* 1992 - Ceturtdaļfināls
* 1994-1998 - *Nekvalificējās*
* 2000 - Grupu turnīrs
* 2002-2013 - *Nekvalificējās*
* 2015 - Ceturtdaļfināls
* 2017 - *Nekvalificējās*
* 2019-2021 - *Nekvalificējās*

## Ārējās saites
*
Mērija Luīza Pārkere

**Mērija Luīza Pārkere** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Pazīstama ar Nensijas Botvinas lomu televīzijas seriālā *[[Weeds]]*, par šo lomu saņēmusi Zelta globusa balvu kā labākā aktrise, tāpat vairākkārt nominēta dažādām citām balvām. 1990. gadā debitējusi Brodvejā ar lomu izrādē *Prelude to a Kiss*, par ko nominēta ''Tony'' balvai. Par tēlojumu 2000. gada izrādē *Proof* saņēmusi *Tony* balvu. Vēl filmējusies tādās filmās un seriālos kā "Zēni malā", "Lodes pār Brodveju", "RED aģenti: atvaļināti un sevišķi bīstami", *[[Fried Green Tomatoes]]*, *[[The West Wing]]* un *[[Angels in America]]*.

## Ārējās saites
Omuļupe

**Omuļupe**, arī **Ehne** (), ir upe Igaunijā un Latvijā, Vertsjerva pieteka. Iztek no Veisjerva ezera Sakalas augstienē, tek dienvidrietumu virzienā pa purvainu apvidu. Līdz Alas ciemam upes gultne regulēta, taisnota. Pie Tāgeperas upe pagriežas dienvidaustrumu virzienā un tek līdz Latvijas robežai. Latvijā upe  tek pa Valkas novada Ērģemes pagasta teritoriju ziemeļos no Omuļiem, strauji pagriežas uz austrumiem un atgriežas Igaunijā. Upes krastā agrāk atradās Omuļu muiža, pirms pašas Igaunijas robežas uzstādināts dzirnavezers. Pēc atgriešanās Igaunijā upe pagriežas uz ziemeļiem, kur pa Vertsjerva zemieni tek līdz Vertsjervam. Lielākās pietekas ir Jeku un Helme, lielākās apdzīvotās vietas krastos — Terva un Tāgepera.

## Atsauces

## Ārējās saites
Toms Hārdijs

**Edvards Tomass "Toms" Hārdijs** (; dzimis ) ir angļu aktieris.

Hārdijs filmējies tādās filmās kā "Zvaigžņu ceļš: Atriebība" (2002), "Rokenrolleris" (2008), "Bronsons" (2008), "Pirmsākums" (2010), "Cīnītājs" (2011), "Skārdnieks, drēbnieks, zaldāts, spiegs" (2011), "Tātad... Karš!" (2012), "Nelikumība" (2012), "Tumšais bruņinieks atgriežas" (2012), "Loke" (2013), "Piliens" (2014), "Bērns Nr. 44" (2015), "Leģenda" (2015), "Trakais Makss: Skarbais ceļš" (2015), "Cilvēks, kurš izdzīvoja" (2015), "Denkerka" (2017) un "Motobraucēji" (2023).

Par lomu filmā "Pirmsākums" aktieris saņēma BAFTA kino balvu kā gada uzlecošā zvaigzne. Hārdijs tēlojis arī televīzijā, par lomu TV filmā *Stuart: A Life Backwards* (TV filma, 2007) nominēts BAFTA televīzijas balvai kā labākais aktieris.

2016. gadā nominēts Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā" par lomu filmā "Cilvēks, kurš izdzīvoja" (2015).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Rieze

**Rieze** (; ) ir pilsēta Itālijas ziemeļos, Veneto reģiona Treviso provincē. Pilsētā ir nepilni 11 tūkstoši iedzīvotāju, bet tā ir slavena ar to, ka tajā dzimis Romas pāvests Pijs X (dzimis kā Džuzepe Melkiore Sarto), kādēļ 1952. gadā pilsētas nosaukumam tika pievienots pāvesta vārds.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīza

**Rīza** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Meisenes apriņķī pie Elbas upes, apmēram 40 km uz ziemeļrietumiem no Drēzdenes.

## Vēsture
1912. gadā starp Rīzu un Lauhammeri atklāja pasaulē pirmo 110 kV elektropāvades līniju. VDR gados pilsētā bāzējās Padomju armijas 9. tanku divīzija.

## Cilvēki
Rīza ir vieglatlētes Monikas Cērtes (*Monika Zehrt*, 1952), futbolistu Ulfa Kirstena (*Ulf Kirsten*, 1965) un Maksimiliāna Arnolda (*Maximilian Arnold*, 1994), kā arī džudistes Kerstinas Tīles (*Kerstin Thiele*, 1986) dzimtā pilsēta.

## Sadraudzības pilsētas
Rīzas sadraudzības pilsētas ir:

* Glogova, Polija
* Lonato del Garda, Itālija
* Manheima, vācija
* Roterhema, Lielbritānija
* Sendi, ASV
* Vilripta, Francija
* Sudžou, Ķīna

## Atsauces

## Ārējās saites
Rituāls

[thumb|Masku balle [Karnevāls|karnevāla laikā Venēcijā ]]
**Rituāls** ir kāds cilvēku darbību kopums, kas parasti tiek izpildīts ar simbolisku nozīmi. Tas var būt balstīts uz kādas kopienas tradīcijām, ieskaitot reliģiskas kopienas. Termins parasti attiecas uz darbībām, kuras ir stilizētas, neieskaitot tādas, kuras to izpildītājs pats var brīvi izvēlēties.

Rituāli var tikt izpildīti specifiskos notikumos, vai pēc indivīdu vai kopienas ieskatiem. Tos var izpildīt viens indivīds, grupa, vai pat visa kopiena; dažādās vai speciāli tiem paredzētās vietās.

## Skatīt arī
* Kultūra
* Tradīcija

## Ārējās saites
Griķi (suga)

**Sējas griķi** (*Fagopyrum esculentum*) ir sūreņu dzimtas griķu ģints viengadīgs lakstaugs, stublājs 50 -  80 cm augsts, šķautnains, sarkanzaļš, zarains. Lapas plātnes pamats sirdsveidīgs vai bultveidīgs, gals smails. Ziedkopa - ķekars, ziedi rožaini. Auglis trīsšķautnains riekstiņš. Veģetācijas periods ilgst 60 - 90 dienas. Tos audzē dienvidu un mērenajā joslā.  

Kulktūraugs, kuru audzē putraimu un miltu ieguvei, arī kā nektāraugu. Griķus sauc arī par pseidolabību. Griķu sēklas lieto gan pārtikā, gan lopbarībā. Griķu salmus izmanto pakaišiem.   

left|thumb|Ziedošs griķu lauks un zemes ceļš Kārļu apkaimē, Vidzemē

Tā kā griķiem līdz pat salam ir ziedi, tad tas ir labs nektāra avots medus bitēm. Šī iemesla dēļ dravnieki nereti blakus bišu stropiem sēj griķu laukus, vai izved bites "ganīties" līdzās griķu laukiem. Griķu medus ir tumšā krāsā un ar stipru garšu.

## Receptes
Griķu putraimi satur 2,5 - 2,7% tauku, 11 - 12% olbaltumvielu, līdz 50% bezslāpekļa ekstraktvielu, B un P vitamīnus.
Pirms gatavošanas griķus pārlasa un nomazgā, ja tie ir stipri putekļaini. Griķus var arī apgrauzdēt pirms gatavošanas. 

**Griķu biezputra ar sviestu**: Katliņā ielej ūdeni, pieliek sāli, uzvāra. Verdošā sālsūdenī ieber griķu putraimus un maisot vāra 15 - 20 minūtes, kamēr biezputra sabiezā. Pēc tam katliņu bīvi nosedz ar vāku un sautē 3 - 4 stundas. Uz 2 glāzēm griķu putraimu ņem 1 tējkaroti sāls, 3 glāzes ūdns un 2 ēdamkarotes sviesta.

Griķu biezputru ēd ar sviestu, saceptu speķi un sīpoliem, griķus pasniedz kā piedevas gaļas ēdieniem. Mūsdienās griķus priekšsagatavo, lai vārīšana un sutināšana neaizņemtu daudz laika tāpēc, tos gatavojot, jāseko norādēm uz katra konkrētā ražotāja iepakojuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeki Vīvere

**Džeki Vīvere** (, īstajā vārdā **Žaklīna Rūta Vīvere** (), dzimusi  Sidnejā) ir austrāliešu kino, televīzijas un teātra aktrise, divas reizes nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai. 2011. gadā nominēta kā "Labākā aktrise otrā plāna lomā" filmā "Zvēru valstība", bet 2013. gadā tajā pašā kategorijā filmā "Optimista stāsts".

## Ārējās saites
Kauja pie Turaidas (1298)

**1298. gada kauja pie Turaidas** () bija kauja Livonijas pilsoņu kara otrajā gadā pie Turaidas pils, kurā Livonijas ordenis cieta smagu sakāvi pret Lietuvas dižkunigaitijas un Rīgas pilsētas apvienoto karaspēku. 

## Priekšvēsture
Rīgas rāte un Rīgas arhibīskaps Johans III 1298. gadā noslēdza militāru savienību ar Lietuvas dižkunigaiti Vīteni. 1298. gada martā ordeņa mestrs Brūno ieņēma arhibīskapa galvenos cietokšņus Koknesi un Turaidu, kur sagūstīja Rīgas arhibīskapu un ieslodzīja viņu Vīlandes cietoksnī. Dižkunigaitis Vītenis kopā ar Rīgas pilsētas karaspēku 1298. gada pavasarī devās karagājienā uz ordeņa valdījumiem tagadējās Igaunijas dienvidos, kur nopostīja ordeņa Karkuses (*Karksi*) pili un saņēma gūstā vietējos iedzīvotājus.

## Kaujas norise
Atceļā Vīteņa vadītajam karaspēkam Gaujas labajā krastā pie Turaidas pils 1298. gada 1. jūnijā uzbruka Livonijas mestra Brūno vadītais ordeņa karaspēks. Sākotnēji veiksme bijusi ordeņa karaspēka pusē, bet Vītenis kopā ar Rīgas arhibīskapa vasaļu karavīriem panāca kaujā lūzumu. Kaujā krita ordeņa mestrs, 22 ordeņa brāļi un aptuveni 1500 ordeņa vasaļu karavīri, lietuvieši esot zaudējuši apmēram 800 karavīru.

## Sekas
Rīgas domkapituls 1298. gada 12. jūnijā pēc uzvaras kaujā pie Turaidas noslēdza militāru savienību ar Dānijas karali Ēriku VIII, kurā bija paredzēts, ka Zemgale un "Naleres un Terakes apvidi" (*Semgallen und die Gebiete von Nalere und Therake* - Nalsenes un Tovrakstes zemes?) uz mūžīgiem laikiem piederēs Dānijas kronim. Dānijas karalis apsolīja līdz ziemas sākumam sūtīt savu karaspēku un aicināt savus Dāņu Igaunijas un Kurzemes vasaļus iesaistīties Rīgas arhibīskapijas aizsardzībā.
Arhibīskapa vasaļu karavīri un Rīgas pilsoņi 28. jūnijā aplenca ordeņa pili Bukultos (*Neuermühlen*). Kaujā pie Bukultiem uzvarēja ordeņa garnizons, kaujā gaja bojā ap 400 rīdzinieku. 

Pēc tam, kad Dānijas karalis Ēriks VI draudēja iesaistīties karā Rīgas arhibīskapa pusē, tika noslēgts pamiers un arhibīskaps Johans atbrīvots no Vīlandes gūsta.

## Atsauces
Mēness lēkta karaļvalsts

**"Mēness lēkta karaļvalsts"** () ir 2012. gada ASV komēdijdrāmas filma. Filmas režisors, viens no producentiem un scenārija autoriem ir Vess Andersons. Scenāriju Vess Andersons sarakstīja kopīgi ar Romānu Kopolu. Galvenās lomas atveido jaunie aktieri Kara Heiverda un Džēreds Gilmans. Pasaules pirmizrāde filmai notika 2012. gada Kannu kinofestivālā.

Filmu pozitīvi novērtēja lielākā daļa pasaules kinokritiķu. Zelta globusa balvai filma tika izvirzīta nominācijā "Labākā komēdija", bet 85. Kinoakadēmijas balvai un BAFTA balvai nominācijās "Labākais oriģinālscenārijs".

2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Mēness lēkta karaļvalsts" ierindojās 95. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kauja pie Bukultiem

**Kauja pie Bukultiem** () bija kauja Livonijas pilsoņu kara otrajā gadā pie Bukultu pils, kurā Vācu ordenis uzvarēja Rīgas pilsētas karaspēku. 

## Priekšvēsture
Kara sākumā  1297. gadā Livonijas ordenis pie jaunajām dzirnavām uz Rīgas-Vidzemes ceļa uzcēla pili.
Dižkunigaitis Vītenis kopā ar Rīgas pilsētas karaspēku 1298. gada pavasarī devās karagājienā uz ordeņa valdījumiem tagadējās Igaunijas dienvidos, kur nopostīja ordeņa Karkuses pili un saņēma gūstā vietējos iedzīvotājus. Atceļā Vīteņa vadītajam karaspēkam pie Turaidas pils 1298. gada 1. jūnijā uzbruka Livonijas mestra Brūno vadītais ordeņa karaspēks, bet kaujā pie Turaidas tas tika sakauts.

## Kaujas norise
Arhibīskapa vasaļu karavīri un Rīgas pilsoņi Sv. Pētera un Pāvila dienā 28. jūnijā aplenca ordeņa pili Bukultos (*Neuermühlen*). Tomēr kaujā uzvarēja ordeņa karaspēks, kam palīgā ieradās Prūsijas ordeņa papildspēki Kēnigsbergas komtura Bertolda no Brīhafenas (*Brühaven*) valdībā. Kaujā gāja bojā ap 400 rīdzinieku. 

## Sekas
Ordeņa karaspēks gatavojās uzbrukt Rīgai, bet pēc tam, kad Dānijas karalis Ēriks VI draudēja iesaistīties karā Rīgas arhibīskapa pusē, tika noslēgts pamiers un arhibīskaps Johans III atbrīvots no Vīlandes gūsta.

## Atsauces