open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Frankfurtes Hānas lidosta

**Frankfurtes Hānas lidosta** () ir zemo cenu aviokompāniju un kravas pārvadājumu lidosta Vācijā, Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē. Izvietojusies Vācijas rietumu daļā, ierīkota bijušās ASV karabāzes vietā. Lidosta nosaukta pēc Frankfurtes pie Mainas pilsētas, lai arī atrodas 120 km no tās. Viena no Ryanair bāzes lidostām. Lidostai ir viens skrejceļš un divi pasažieru un viens kravas terminālis.

## Vēsture
1951. gadā Francijas okupācijas spēki izbūvēja aviobāzi, kas 1952. gada septembrī pārgāja ASV karaspēka pārziņā. Hānas aviobāze ilgus gadus bija viena no galvenajām Aukstā kara rietumu sabiedroto atbalsta bāzēm, kur bāzējās iznīcinātāji. Aukstā kara beigās bāzi uzturēja ap 13 000 militārpersonu un civilo līgumdarbinieku.

1993. gadā aviācijas bāzi pārņēma civilā administrācija, kas nolēma reorganizēt to par civilo zemo cenu kompāniju lidostu. Sākotnēji lidostas nosaukums bija **Reinas-Mozeles lidosta** (), bet, līdz ar Ryanair ienākšanu 1999. gadā, tā tika pārdēvēta tagadējā vārdā. Pirmsākumos viens no lielākajiem investoriem un lidostas operators bija Frankfurtes pie Mainas lidostas operators *Fraport*, bet 2009. gadā tas pārdeva savu daļu federālajai zemei.

2009. gadā no Hānas lidostas tika pārvesta visu laiku smagākā viengabala krava — ar An 225 ''Mriya'' uz Armēniju tika transportēts 189,98 tonnas smags ģenerators gāzes elektrostacijai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vecsieksāte

**Vecsieksāte** ir ciems Kuldīgas novada Rudbāržu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 11,3 km no pagasta centra Rudbāržiem (caur Kandeļiem), 13,0 km no Skrundas un 162,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1273 (Sieksāte–Laidi). Veidojusies ap Vecsieksātes (*Alt-Sexaten*) pusmuižu.

## Atsauces
Roberts Guiskārs

**Roberts Guiskārs** (, ; dzimis ap 1015. gadu, miris ) bija viens no normaņu Otvilu brāļiem no Normandijas, kurš vadīja Dienviditālijas iekarošanu un kļuva par Apūlijas un Kalabrijas grāfu.

No Normandijas ieradās Dienviditālijā ap 1047. gadu. Izmantojot Bizantijas, pāvesta un lombardiešu savstarpējās cīņas, kopā ar brāļiem un pusbrāļiem paplašināja normaņu varu, iegūstot Neapoli, Kalabriju un Sicīliju un liekot pamatus Sicīlijas Karalistei. 1071. gadā ieņemot Bari, Guiskārs pārtrauca Bizantijas valdīšanu Itālijā. Miris kampaņas pret Bizantiju laikā.

## Ārējās saites
Berlīnes lidosta

**Berlīnes lidosta** var būt:
* Aktīvās lidostas:
** Brandenburgas lidosta
** Šēnefeldes lidosta
** Tēgeles lidosta
* Bijusī lidosta:
** Tempelhofas lidosta
Tamirs Nabati

**Tamirs Nabati** (; dzimis  Ness Cionā) ir Izraēlas starptautiskais lielmeistars šahā (2011).

## Biogrāfija
No 2001. līdz 2010. gadam pārstāvējis Izraēlu Eiropas un pasaules junioru šaha čempionātos, kuros labāko panākumu guvis 2009. gadā Eiropas junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā, kad ieņēmis 4. vietu..

2010. gadā uzvarējis Albenas (Bulgārija) starptautiskajā šaha festivālā. 2012. gadā bijis pirmais Belgradas starptautiskajā šaha turnīrā *Belgrade Trophy*, bet 2013. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā *Kavala Open* (Grieķija). 2013. gadā uzvarējis Izraēlas šaha čempionātā. 2015. gadā bijis piektais Eiropas individuālajā šaha čempionātā un ieguvis tiesības piedalīties Pasaules kausā šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 1. kārtā zaudējis Davidam Navaram. 2016. gadā atkārtoti uzvarējis Izraēlas šaha čempionātā. 2017. gada augustā izcīnījis 3. vietu "RTU Open" "A" turnīrā. 

Pārstāvējis Izraēlas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 2013. gadā;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2011. gadā un individuālā vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2010. gadā Nabati piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2011. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķelnes/Bonnas lidosta

**Ķelnes/Bonnas Konrāda Adenauera lidosta** () ir starptautiska lidosta Vācijā, Ķelnē. Izvietojusies pilsētas dienvidaustrumos Porcas piepilsētā, 15 km no pilsētas centra. Lidosta apkalpo arī 16 km attālo bijušo Rietumvācijas galvaspilsētu Bonnu. Nosaukta pirmā pēckara Vācijas federālā kaclera Konrāda Adenauera vārdā. Lidostai ir trīs skrejceļi, divi pasažieru un viens kravas terminālis. Pēc summārā pasažieru un kravas apgrozījuma piektā noslogotākā lidosta valstī. Ķelnes/Bonnas lidosta ir mezgla lidosta kompānijām Eurowings un Germanwings, kā arī FedEx un UPS Airlines reģionālā bāze.

## Vēsture
1938. gadā bijušajā Vānes pļavu armijas poligonā *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]* izbūvēja Ķelnes-Vānes kara lidlauku (*Fliegerhorst Köln-Wahn*). Pēc otrā pasaules kara to pārņēma Lielbritānijas okupācijas karaspēks, kas lidlauku paplašināja. 1951. gadā lidlauku atvēra civilajai satiksmei, aizvietojot Bucveilerhofas lidostu. 1950. un 1960. gados izbūvēti divi jauni skrejceļi un jauns pasažieru terminālis. Pēc 2002. gada lidostā ienāca vairākas zemo cenu kompānijas, kas palielināja pasažieru plūsmu par vairāk kā 40 %. Lidosta 2015. gadā apkalpoja regulārus reisus uz 115 galamērķiem 35 valstīs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pieškalni

**Pieškalni** (arī **Pieškaļi**) ir ciems Cēsu novada Priekuļu pagastā, kas novietojies nelielā Pieškaļu jeb Pieškalnu ezera ziemeļu krastā. Apdzīvotā vieta atrodas 5,5 kilometrus uz ziemeļiem no novada centra Cēsīm, ar kurām ciemu savieno valsts vietējās nozīmes autoceļš V292. Pieškalni ar pagasta centru Priekuļiem ir savienoti tikai caur Cēsīm.

Ciems nav iekļauts valsts adrešu reģistrā.

## Ģeogrāfija
Pieškalni atrodas Gaujas Nacionālā parka ainavu aizsardzības zonā, viena kilometra attālumā no diviem valsts nozīmes aizsargājamiem ģeoloģiskiem dabas pieminekļiem devona smilšakmens atsegumiem: Ērgļu (Ērģeļu) klintīm, kuru viens no nosaukumiem ir Pieškalnu (Pieškaļu) iezis, un Ramātu klintīm. Ciema malā, pie autobusa pieturas, atrodas Zviedru priede.

Ciema centrālo daļu veido vēsturiskās vecsaimniecības "Pieškaļi" ēkas (19./20. gadsimtu mija) un padomju laikos celtās dzīvojamās ēkas: divas divstāvu daudzdzīvokļu ēkas un vairākas vienģimeņu ēkas. Uz ziemeļiem no dzīvojamās zonas atrodas bijušā kolhoza "Sarkanais karogs" vistu fermas komplekss, no kura daļu apsaimnieko SIA "Gaižēni", kas 2000. gadā ierīkoja sivēnmāšu kompleksu "Gaujaskalni" , bet vairums ēku nav apsaimniekotas. Starp dzīvojamo zonu un vistu fermu atrodas mazdārziņi.

## Vēsture
1601. gadā zviedru iekarotās Vidzemes daļas arklu revīzijā pirmoreiz pieminēta Pieškalēju (*Pesskallems*) sēta ar 1 arklu zemes, kas ietilpa Līvu (*Liewennsche*) vakā jeb pagastā. Nosaukuma izcelsmi var skaidrot ar teikās vēstīto, ka "šeit dzīvojis karaļa piešu kalējs". 

Vēlākos vēstures avotos parādās citi līdzīgi nosaukumi. Pieškaļu (*Peskals*) vārds minēts 1725. gadā, kur zemnieks ar šādu uzvārdu minēts starp Cēsu pilsmuižas ļaudīm. 1767. gadā pieminētas Pieškalnu (*Peeschkaln*) mājas. 

2. pasaules kara laikā apkārtni šķērsojusi frontes līnija, tuvējos mežos atradušās vācu pozīcijas. 

Mūsdienu apdzīvotā vieta sākusi veidoties 20. gs. 50. gados, kādreizējās "Pieškaļu" zemēs izveidojot starpkolhozu dējējvistu fermu un uzceļot dzīvojamās ēkas fermas strādniekiem un viņu ģimenēm. Vistu fermu vēlāk pārņēma kolhozs "Sarkanais karogs". 

## Atsauces
Šiklošas apriņķis

**Šiklošas apriņķis** () ir Ungārijas Baraņas meģes administratīvā iedalījuma vienība valsts dienvidos. Robežojas ar Baraņas meģes Šeljes apriņķi rietumod, Pēčas apriņķi ziemeļos, Bojas apriņķi ziemeļaustrumos un Mohāčas apriņķi austrumos, kā arī Horvātiju dienvidos.
Harkāņa

**Harkāņa** () ir kūrortpilsēta Ungārijas dienvidos, Baraņas meģes Šiklošas apriņķī. Katru gadu pilsētu apmeklē apmēram miljons apmeklētāju.

Apdzīvotā vieta pirmoreiz rakstos minēta 1323. gadā. 1823. gadā pie pilsētas tika pamanītas karsto avotu atradnes. Pilsētas tiesības no 1999. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Pjērs Trido

**Žozefs Filips Pjērs Īvs Eliots Trido** (; —), bieži saukts arī tikai iniciāļos **PET**, bija Kanādas politiķis, 15. Kanādas premjerministrs (1968—1979 un 1980—1984). Ar amatā pavadītiem 15 gadiem un 164 dienām viņš ir trešais amatā ilgāko laiku pavadījušais Kanādas premjerministrs.

Trido atpazīstamību ieguva kā jurists, intelektuālis un Kvebekas politikas aktīvists. 1960. gados viņš uzsāka darbību federālajā politikā, pievienojoties Kanādas liberālajai partijai. Viņš kļuva par Lestera Pīrsona parlamentāro sekretāru un vēlāk kļuva par tieslietu ministru viņa valdībā. Trido kļuva par plašsaziņas līdzekļu sensāciju un 1968. gadā pārņēma liberāļu vadību. No 1960. gadu beigām līdz 1980. gadu vidum viņa personība nepieredzētā mērogā dominēja Kanādas politikā. Lai arī viņa moto bija "Saprāts pirms kaisles ()", viņa personība un politiskā karjera Kanādā izraisīja polarizējošu reakciju.

Trido atbalstītāji uzsver viņa intelektuālo spēku un viņa politisko izmanību, saglabājot tautas vienotību pret Kvebekas neatkarības kustību, tiekot galā ar terorisma krīzi, veicinot vienotas Kanādas identitāti un panākot visaptverošu institucionālo reformu, tostarp oficiālās divvalodības īstenošanu, konstitūcijas izmaiņu īstenošanu, kas panāca pilnīgu neatkarību no Lielbritānijas un Tiesību un brīvību hartas izveidi. Kritiķi uzsver viņa augstprātību, nepareizu ekonomikas virzību un pārmērīgu lēmumu pieņemšanas centralizāciju, kaitējot Kvebekas kultūrai un prēriju ekonomikai. No politikas viņš aizgāja 1984. gadā, kad viņu nomainīja Džons Tērners.

Viņa vecākais dēls Žistēns Trido 2015. gada federālajās vēlēšanās kļuva par 23. premjerministru. Žistēns Trido ir pirmais Kanādas premjerministrs, kurš saistīts ar kādu no iepriekšējiem premjerministriem.

## Atsauces

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 
*
Sergejs Pavlovs

**Sergejs Pavlovs** (; dzimis ) ir Ukrainas starptautiskais meistars šahā (2008). Ukrainas šaha čempionāta uzvarētājs (2010).

## Biogrāfija
Divkārtējais Kijivas šaha čempionāta uzvarētājs (2005, 2008). 2009. gadā Kijivā uzvarējis Vladimira Nabokova šaha memoriālā. 2010. gadā Aluštā uzvarējis Ukrainas šaha čempionātā. Tajā pašā gadā šaha kluba *Rivne Forest Bisons* sastāvā 17. Ukrainas komandu šaha čempionātā izcīnījis 2. vietu. 2013. gadā šaha kluba *Bratstvo Kyiv* sastāvā izcīnījis 20. Ukrainas komandu šaha čempionātā 3. vietu.

2017. gada augustā izcīnījis 2. vietu Rīgas šaha festivāla "RTU Open" "A" turnīrā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2008. gadā Pavlovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nerijus Ališausks

**Nerijus Ališausks** (, dzimis ) ir lietuviešu hokejists, aizsargs, Lietuvas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2024) Ališausks spēlē Slovākijas Ekstralīgas  vienībā HK Spisska Nova Ves.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Ališausks sāka 2007.—08. gada sezonā, kad HK Liepājas Metalurgs sastāvā aizvadīja 14 spēles Latvijas čempionātā. No 2009. līdz 2013. gadam Metalurga rindās spēlēja Baltkrievijas Ekstralīgā. No 2015. līdz 2017. gadam spēlēja Krievijas Augstākās līgas vienībā Karaghandi "Saryarka".

2017. gada vasarā uz pārbaudes laiku pievienojās KHL klubam Rīgas "Dinamo". 16. augustā noslēdza pilnvērtīgu līgumu ar komandu. Tādējādi Ališausks kļuva par pirmo lietuviešu hokejistu KHL. Komandas rindās Ališausks aizvadīja nākamās trīs sezonas. 2020. gada jūlijā noslēdza līgumu ar Slovākijas Ekstralīgas komandu Bratislavas "Slovan".

## Ārējās saites
Holšteina

thumb|150px|Holšteinas ģerbonis. 
[thumb|250px|Holšteinas un Šlēsvigas robeža mūsdienu [Šlēsviga-Holšteina|Šlēsvigas-Holšteinas federālās zemes kartē.]]

**Holšteina** ir vēsturiska zeme mūsdienu Vācijas ziemeļdaļā, daļa no Šlēsvigas-Holšteinas federālās zemes uz dienvidiem no Eideres upes. 
1460.–1864. gadā bija personālūnijā ar Dānijas karaļvalsti, nomināli palikdama Svētās Romas impērijas sastāvā.

## Vēsture
Agrīnajos viduslaikos Holšteinu apdzīvoja sakši, uz robežas ar dāņu un jitu apdzīvotajām teritorijām mūsdienu Šlēsvigā dāņu vikingi uzcēla aizsargvalni, lai pasargātu savu teritoriju no sakšu iebrukumiem.

Saksijas kara laikā daļa Holšteinas teritorijas nonāca Franku impērijas vasaļa Elbas slāvu oborītu kņaza Drasko kontrolē. 811. gadā tika parakstīts miera līgums, kas noteica, ka Eidere kalpos kā robeža starp Franku impēriju un dāņu apdzīvotajām teritorijām. Laika gaitā Eidere kļuva par simbolisku robežu starp Šlēsvigu un Holšteinu. Vendu krusta karu (1147-1164) laikā sakši izspieda Elbas slāvus no Holšteinas un izveidoja Holšteinas grāfisti (1111).
Kalmāras ūnijas laikā 1448. gadā par Dānijas karali Kristiānu I ievēlēja Oldenburgas dinastijas pārstāvji no Holšteinas, ko tikai 1457. gadā atzina Zviedrijas vasaļi. 1460. gadā Holšteinas un Šlēsvigas iedzīvotāji Kristiānu I ievēlēja par Holšteinas grāfu un Šlēsvigas hercogu, un Holšteina uz vairāk kā 400 gadiem bija personālūnijā ar Dāniju. 1474. gadā Holšteinai tika piešķirts hercogistes statuss. 1627. gadā zviedru karaspēks Trīsdesmitgadu kara laikā izpostīja Holšteinu.

Šlēzvigas-Holšteinas hercoga Frīdriha Kārļa dēls Kārlis Pēteris Ulrihs no Holšteinas-Gotorpas dinastijas 1761. gadā tika kronēts par Krievijas Impērijas ķeizaru Pēteri III, dinastiju vēlāk nodēvēja par Holšteinas-Gotorpas-Romanovu dinastiju.

1864. gadā pēc Otrā Šlēsvigas kara Dānija bija spiesta atdot Holšteinu un Šlēsvigu Prūsijai. 
1946. gada 23. augustā no Šlēsvigas, Holšteinas un Lauenburgas hercogistēm, kā arī no Hanzas pilsētas Lībekas tika izveidota Šlēsvigas-Holšteinas federālā zeme.

## Vēsturiskās kartes

Siedlungsgebiet Abodriten2.png|Obodrītu kņaza Drasko pakļautā teritorija (804–810).
Lower Saxony 1250 (134037781).jpg|Holšteinas grāfiste (ap 1250. gadu)
Holstein 1500.png|Holšteinas hercogiste ap 1500. gadu
1866 Black Holstein.jpg|Holšteinas hercogiste pēc pievienošanas Prūsijai (1866)


## Ārējās saites
Šlēsviga

**Šlēsviga** (no vikingu: "Šlē (upes) līcis") var būt:

* Šlēsviga (pilsēta);
* Šlēsviga (zeme);
* Šlēsviga-Holšteina.
Briseles lidosta

**Briseles lidosta** (*Brussels Airport*), saukta arī **Briseles Nacionālā lidosta** (,  vai **Zaventemas lidosta** (, ), ir starptautiska lidosta Beļģijā. Izvietojusies 12 km uz ziemeļaustrumiem no valsts galvaspilsētas Briseles pie Zaventemas pilsētas. Lidostai ir viens terminālis un 3 skrejceļi.

## Vēsture
1940. gadā vācu *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]* izveidoja Melsbrūkas kara lidlauku () ar trim skrejceļiem trijstūra formā, no kuriem divi (01/19 un 07L/25R) izmantoti arī mūsdienās. 1944. gadā lidlauks nonāca britu karaspēka rokās. 1948. gadā uz Melsbrūkas lidlauku pārcēla civilo gaisa satiksmi no vecā Harenas lidlauka. 1958. gadā lidostai tika uzbūvētas jaunas ēkas Zaventemas municipalitātē, saglabājot jau esošos skrejceļus. Vecajā lidostas infrastruktūrā tika izveidota Melbrūkas gaisa karaspēka bāze. Vēlākos gados lidostas infrastruktūra vairākkārt paplašināta un pārbūvēta.

2016. gada 22. martā Briseles lidostā notika divi teroristu pašnāvnieku sarīkoti sprādzieni, kuros gāja bojā 17 cilvēki, bet vairāki desmiti tika ievainoti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vidsmuiža

**Vidsmuiža** ir ciems Kuldīgas novada Rudbāržu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 6,7 km no pagasta centra Rudbāržiem, 15,7 km no Skrundas un 165,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, uz austrumiem no ciema atrodas Kojas upe.

## Atsauces
Šlēsviga (zeme)

thumb|150px|Šlēsvigas ģerbonis. 
thumb|250px|Starp Dāniju un Vāciju sadalītā Šlēsvigas zeme mūsdienu kartē.

**Šlēsviga** (, ) ir vēsturiska zeme, kas mūsdienās atrodas Dānijas (ziemeļdaļa, saukta Dienvidjitlande) un Vācijas (dienviddaļa) teritorijā, veidojot daļu no Šlēsvigas-Holšteinas federālās zemes. 
1460.–1864. gadā bija personālūnijā ar Dānijas karaļvalsti. Tās vēsturiskā galvaspilsēta ir Šlēsviga.

## Vēsture
Agrīnajos viduslaikos Šlēsvigu apdzīvoja jiti, frīzi un dāņi, uz robežas ar sakšu apdzīvoto teritorijām dāņu vikingi uzcēla aizsargvalni, lai pasargātu savu teritoriju no sakšu iebrukumiem. 811. gadā tika parakstīts miera līgums, kas noteica, ka Eidere kalpos kā robeža starp Franku impēriju un dāņu apdzīvotajām teritorijām. Eidere laika gaitā kļuva par simbolisku robežu starp Šlēsvigu un Holšteinu.
 
Kalmāras ūnijas laikā 1448. gadā par Dānijas karali Kristiānu I ievēlēja Oldenburgas dinastijas pārstāvji no Holšteinas, ko tikai 1457. gadā atzina Zviedrijas vasaļi. 1460. gadā Holšteinas un Šlēsvigas iedzīvotāji Kristiānu I ievēlēja par Holšteinas grāfu un Šlēsvigas hercogu, un Šlēsviga vairāk nekā 400 gadu bija personālūnijā ar Dāniju.  
1627. gadā zviedru karaspēks Trīsdesmitgadu kara laikā izpostīja Šlēsvigu.

Šlēsvigas-Holšteinas hercoga Frīdriha Kārļa dēls Kārlis Pēteris Ulrihs no Holšteinas-Gotorpas dinastijas 1761. gadā tika kronēts par Krievijas Impērijas ķeizaru Pēteri III, dinastiju vēlāk nodēvēja par Holšteinas-Gotorpas-Romanovu dinastiju.

1864. gadā pēc Otrā Šlēsvigas kara Dānija bija spiesta atdot Holšteinu un Šlēsvigu Prūsijai. Pēc Pirmā pasaules kara Dānija atguva Šlēsvigas ziemeļdaļu.

1946. gada 23. augustā no Šlēsvigas dienvidu daļas, Holšteinas un Lauenburgas hercogistes, kā arī no Hanzas pilsētas Lībekas tika izveidota Šlēsvigas-Holšteinas federālā zeme.
Dānijā Šlēsvigu sāka dēvēt par Dienvidjitlandi (*Sønderjylland*).

## Vēsturiskās kartes

SiedlungsgebieteSchleswig-HolsteinText.png|Dāņu un frīzu apdzīvotā Šlēsvigas teritorija (ap 800)
Johs. Mejer 1650.JPG|Šlēsvigas hercogiste (1650)
DuchySchleswigSlesvig.png|Šlēsvigas hercogiste (pirms 1866)
Sonderjylland1918.jpg|Šlēsvigas hercogiste Vācijas Impērijas (1918) sastāvā pirms ziemeļdaļas atdošanas Dānijai
Schleswig-Holstein, administrative divisions - de - colored (+historical division).svg|Holšteinas un Šlēsvigas robeža mūsdienu Šlēsvigas-Holšteinas federālās zemes kartē
Sønderjylland.png|Šlēsvigas vietvārdi dāniski un vāciski


## Ārējās saites
Šlēsviga (pilsēta)

**Šlēsviga** jeb **Šlēzviga** () ir sena pilsēta Vācijas federālās zemes Šlēsvigas-Holšteinas ziemeļdaļā pie Baltijas jūras Šlejas līča ieloka, izveidojusies netālu no vikingu Hedebijas pilsētas. Bijusī Šlēsvigas hercogistes galvaspilsēta. Atrodas 50 km uz ziemeļiem no Ķīles.


Gottorf.jpg|Gotorpas pils
ALSH Schloss Annettenhoeh 27-04-2009.jpg|Anetenhoes pils (*Annettenhöh*)
Prinzenpalais Schleswig.JPG|Prinču pils
Autumn in Schleswig 0743.jpg|Vecpilsēta
Slesvig Toldhus.jpg|Muitas māja
Naddoddur i slesvig 2004-2.jpg|Pilsētas osta


## Atsauces

## Ārējās saites
GX3

***GX3*** (sākotnēji ***Inmarsat-5 F3***) ir Apvienotajā Karalistē reģistrēta uzņēmuma *[[Inmarsat]]* piektās paaudzes *Global Xpress* sakaru pavadonis. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Klusā okeāna reģionā. Pavadonis tika palaists 2015. gada augustā un ievadīts ģeostacionārajā orbītā.

*Inmarsat-5 F3* izgatavoja ASV uzņēmums *[[Boeing Satellite Systems]]* uz platformas *[[BSS-702HP]]* bāzes. Tā izmēri ir  6,98 х 3,59 × 3,27 m. Pavadonis apgādāts ar ksenona jonu dzinējsistēmu orbitālā stāvokļa uzturēšanai. Tam ir 89 Ka joslas raidītāji.

*Inmarsat-5 F3* tika palaists  11:44 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Proton-M/Briz-M]]* no Baikonuras kosmodroma 200. laukuma 39. palaišanas iekārtas. Dzinējbloks *Briz-M* veica 5 manevrus. 15 stundas 31 minūti pēc starta pavadonis atdalījās no *Briz-M* un ievadīts ģeostacionārajā pārejas orbītā.

Ģeostacionārajā orbītā *Inmarsat-5 F3* tika izvietots punktā 179,7° rietumu garuma.

## Ārējās saites
* Our satellites Inmarsat 
* Inmarsat-5 Boeing 
* Inmarsat-5 F3 International Launch Services 
* Inmarsat-5 F1, 2, 3, 4 Gunter Dirk Krebs
GX4

***GX4*** (sākotnēji ***Inmarsat-5 F4*** jeb ***I-5 F4***) ir Apvienotajā Karalistē reģistrēta uzņēmuma *[[Inmarsat]]* piektās paaudzes *Global Xpress* sakaru pavadonis. Tas paredzēts kā *Inmarsat* rezerves pavadonis, un sākotnēji nodrošināja sakarus klientiem Eiropā, Āzijā un Ziemeļāfrikā. Pavadonis palaists 2017. gada maijā un ievadīts ģeostacionārajā orbītā.

*Inmarsat-5 F4* izgatavoja ASV uzņēmums *[[Boeing Satellite Systems]]* uz platformas *[[BSS-702HP]]* bāzes. Tā izmēri ir  6,98 х 3,59 × 3,27 m. Pavadonis apgādāts ar ksenona jonu dzinējsistēmu orbitālā stāvokļa uzturēšanai. Tam ir 89 Ka joslas raidītāji.

Līgums ar *Boeing* par *Inmarsat-5 F4* izgatavošanu noslēgts 2013. gadā. 2014. gadā ar *[[SpaceX]]* noslēgts līgums par pavadoņa nogādāšanu orbītā ar nesējraķeti *[[Falcon Heavy]]*, izmantojot uz zemi atgriežamu pirmo raķešpakāpi. Tā kā *Falcon Heavy* izstrāde aizkavējās, *Inmarsat-5 F4* palaišanu aizstāja ar *[[Falcon 9]]*, kas derīgās kravas lielās masas dēļ lidotu bez pirmās pakāpes atgriešanas.

*Inmarsat-5 F4* tika palaists  23:21 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Full Thrust]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-39A*. Šoreiz pirmā pakāpe netika atgriezta uz zemes. Otrā pakāpe darbojās pietiekami ilgi, līdz tika iztērēta gandrīz visa degviela; pavadonis tika ievadīts ģeostacionārajā pārejas orbītā.

Ģeostacionārajā orbītā *Inmarsat-5 F4* sākotnēji tika izvietots punktā 55° rietumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Our satellites Inmarsat 
* Inmarsat-5 Boeing 
* Inmarsat-5 F1, 2, 3, 4 Gunter Dirk Krebs
Intelsat 35e

***Intelsat 35e*** (***IS-35e***) ir Luksemburgā bāzēta uzņēmuma *[[Intelsat]]* *Epic<sup>NG</sup>* sērijas sakaru pavadonis. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai Amerikai, Eiropai un Āfrikai. Orbītā palaists 2017. gada jūlijā. 

Pavadoni izgatavojis ASV uzņēmums *[[Boeing]]* uz platformas *[[Boeing 702|Boeing 702MP]]* bāzes. Tam uzstādīti C un Ku joslas raidītāji.

Līgums ar *Boeing* par *Intelsat 35e* izgatavošanu noslēgts 2014. gada jūlijā. 2012. gada maijā ar *[[SpaceX]]* noslēgts līgums par pavadoņa nogādāšanu orbītā ar nesējraķeti *[[Falcon Heavy]]*. Tas bija *SpaceX* pirmais *Falcon Heavy* līgums.  Tā kā *Falcon Heavy* izstrāde aizkavējās, *Intelsat 35e* palaišanu aizstāja ar *[[Falcon 9]]*, kas derīgās kravas lielās masas dēļ lidotu bez pirmās pakāpes atgriešanas.

*Intelsat 35e* tika palaists  23:38 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Full Thrust]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-39A*. Šoreiz pirmā pakāpe netika atgriezta uz zemes. Otrā pakāpe darbojās pietiekami ilgi, līdz tika iztērēta gandrīz visa degviela; pavadonis ievadīts ģeostacionārajā pārejas orbītā.

*Intelsat 35e* izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 34,5° rietumu garuma, nomainot *[[Intelsat 903]]*, kas orbītā palaists 2002. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Intelsat 35e Intelsat
* Intelsat 35e Mission SpaceX
* Intelsat 35e, 37e Gunter Dirk Krebs
* Intelsat 33e  Spaceflight101.com
Hedebija

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q165414"
}

thumb|250px|Hedebijas plāns ar apjozošo aizsargvalni. Ar brūnu iezīmētas izrakumu vietas.
**Hedebija** (, , ) ir agrākā vikingu pilsēta tagadējās Vācijas ziemeļos pie Busdorfas, netālu no Šlēsvigas. Mūsdienās pie tās ir iekārtots brīvdabas Vikingu muzejs (*Wikinger-Museum Haithabu*).

Pēc platības Hedebija (24 ha) bija lielākā zināmā vikingu pilsēta, salīdzinot ar Gņezdovu (17,5 ha), Birku (13 ha), Dublinu (12 ha) vai Ribi (10 ha).

## Vēsture
Hedebija bija nozīmīga vikingu laiku pilsēta pie senā tirdzniecības ceļa, kas savienoja Skandināvijas zemes ar Centrāleiropu, krustojoties ar vikingu ceļu, kas caur Jitlandes dienvidu daļu savienoja Baltijas jūras un Ziemeļjūras krastus. Nodibināta ap 770. gadu, uzplauka pēc tam, kad dāņu ķēniņš Gudfreds 808. gadā nopostīja konkurējošo vikingu pilsētu Reriku (*Reric*) pie mūsdienu Vismāras un padarīja Hedebiju par savas valsts galvaspilsētu. Ap 850. gadu Hamburgas-Brēmenes arhibīskaps Ansgars Hedebijā uzcēla koka katoļu baznīcu.

Ap 880. gadu Vulfstans no Hedebijas aprakstīja Baltijas jūras dienvidaustrumu krasta ģeogrāfiju, aistu ciltis un viņu galveno ostu Truso. Viņa vēstījums tika ietverts angļu karaļa Alfrēda Lielā Eiropas ģeogrāfijas aprakstā.

934. gada kaujā pie Hedebijas sakšu ķēniņš Heinrihs sakāva dāņu ķēniņu Knutu, bet 945. gadā to atguva dāņu ķēniņš Gorms. 965. gadā to aprakstīja Kordovas kalifa sūtnis Ibrahims ibn Jakubs. 983. gadā Hedebiju pakļāva dāņu ķēniņš Haralds Zilzobis.
Pēc Hedebijas nopostīšanas 1066. gadā tās iedzīvotāji pārcēlās uz Šlēsvigu, kas izveidojās par reģiona varas centru. Pēdējo reizi Hedebija (*Heidiba*) aprakstīta pēc 1074. gada tapušajā Brēmenes Ādama hronikā.

1900. gadā Hedebijā sākās arheoloģiskie izrakumi, 1985. gadā tika atklāts brīvdabas Vikingu muzejs.


Haithabu Wall WT2005.jpg|Zemes valnis (9 m augsts) ap pilsētu
Busdorf - Haithabu - Wikinger-Häuser 05 ies.jpg|Vikingu muzeja ēkas
Matthias Suessen Kiel-6520.jpg|Vikingu muzeja ēkas
Haithabu-Langschiff.JPG|Vikingu garās laivas *Haithabu 1* rekonstrukcija
File Haithabu Wikinger Museum Wikinger-Ruderboot 1 27-05-2009.jpg|Vikingu airu laiva *Nökkvi*


## Ārējās saites
*
Boemunds I

**Boemunds I** (, ); dzimis ap 1054. gadu, miris ) bija Dienviditālijas iekarotāja, normandieša Roberta Guiskāra dēls. No 1088. gada  - Taranto firsts. Kļuvis par vienu no Pirmā krusta kara līderiem, 1098. gadā iekaroja Antiohiju un nodibināja Antiohijas firstisti.

Pirms Krusta kara kopā ar tēvu karoja pret Bizantiju. Būdams Antiohijas firsts, 1100. gadā pie Malatjas krita musulmaņu gūstā un līdz 1103. gadam pavadīja ieslodzījumā. Karoja arī pret Bizantiju, jo neatzina sevi par tās vasali. 1104. gadā pie Rakas piedzīvoja sakāvi pret seldžukiem un devās atbalsta meklējumos uz Eiropu. Iesācis kampaņu pret Bizantiju, bija spiests samierināties ar Bizantijas vasaļa lomu, 1108. gadā noslēdzot Devolas līgumu.

## Ārējās saites
Vladimirs Oņiščuks

**Vladimirs Oņiščuks** (; dzimis  Ivanofrankivskā) ir Ukrainas starptautiskais lielmeistars šahā (2012).

## Biogrāfija
Pārstāvējis Ukrainu Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos dažādās vecuma grupās, kurās izcīnījis trīs medaļas: 2001. gadā zelta medaļu Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā un divas sudraba - 2003. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā un 2006. gadā Pasaules junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 2006. gadā Kijivā uzvarējis Vladimira Nabokova šaha memoriālā un Ukrainas izlases sastāvā uzvarējis Pasaules jauniešu šaha olimpiādē U16 vecuma grupā. 2007. gadā uzvarējis starptautiskā šaha turnīrā Harkivā. 2008. gadā dalījis 1. vietu Migela Naidorfa memoriālā Varšavā. 2015. gadā kopā ar Li Čao uzvarējis Francijas starptautiskajā šaha festivālā *Cappelle-la-Grande Open* un bijis pirmais Mecas starptautiskā šaha turnīrā *Metz Open*.

2017. gada augustā uzvarējis Rīgas šaha festivāla "RTU Open" "A" turnīrā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 74. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2005. gadā Oņiščukam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 2012. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Skrundas ģerbonis

**Skrundas pilsētas ģerbonis** ir viens no Skrundas pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts 1998. gadā.

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs zaļā krāsā ar sudraba galvaspāli, kas T burta formā sadala zaļo laukumu. Vairoga galvā attēlots melns tilta siluets, kas simbolizē tiltu pār Ventu. Vairoga pārējai daļai pa diagonāli pāri novietots sudraba zobens ar zelta rokturi.
Birka (nozīmju atdalīšana)

**Birka** var būt:

* Birka (pilsēta), vikingu pilsēta Zviedrijā;
* Birka (informātikā), rakstzīmes datu kopas identifikācijai;
* Emīls Birka.

## Skatīt arī
* Birks
Smiltenes ģerbonis

**Smiltenes pilsētas ģerbonis** ir viens no Smiltenes pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts .

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs zilā krāsā. Vairoga apakšējā daļā attēloti trīs zelta pakalni — Jāņu kalns, Lazdu kalns un Pilskalns. Pāri kalniem, vairoga augšdaļā, uz labo pusi laižas trīs sudraba vanagi, kas simbolizē stipru garu, spēku un augstus mērķus.

## Atsauces
Staiceles ģerbonis

**Staiceles pilsētas ģerbonis** ir viens no Staiceles pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts 1998. gadā.

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs zilā krāsā. Uz vairoga attēlots baltais stārķis tā dabiskajā krāsojumā, tas esot bijis kāds īpašs stārķis, kas dzīvojis Staicelē 20. gadsimta 80. gados.

## Atsauces
Voljers

thumb|Voljers
**Voljers** (no  — 'putnu būris') ir iežogots laukums (ar nojumi vai atklāts), kurā var atrasties būri vai namiņi sīku dzīvnieku (trušu, suņu, putnu u.c.) uzturēšanai zvērkopības saimniecībās, zooloģiskajos dārzos, izstādēs un citur. Voljerus lieto arī savvaļas dzīvnieku uzturēšanai maksimāli dabiskā vidē, kas dod iespēju tos aplūkot tūrisma objektu apmeklētājiem. 

## Voljeri dārzos
Parkos un specializētos dārzos voljerus izmanto kā dārzu-parku noformējuma elementus. Īpašu izplatību eksotisku putnu uzturēšanai voljeri guva baroka, rokoko, sentimentālisma laikmetā. Putnu izskata un dziedāšanas baudīšana asociējās ar skaistuma īslaicīguma izjūtām. Tā Č. Kamerona 18. gadsimtā celtajā voljerā Pavlovskā kopā ar putniem atradās antīkās apbedījumu urnas.
1967. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

**1967. gada Eirovīzijas Dziesmu konkurss** bija divpadsmitais Eirovīzijas dziesmu konkurss, kas notika 1967. gada 8. aprīlī. Pirmo reizi Eirovīzijas vēsturē konkurss notika Austrijā (otro reizi šeit rīkoja 2015. gada konkursu). Konkursā pirmo reizi laurus plūca Lielbritānija ar dziedātāju Sendiju Šovu, kura izpildīja dziesmu "Puppet on a String" angļu valodā. Dānija nepiedalījās konkursā, Šveice neieguva nevienu punktu.

## Norises vieta
1967. gada konkurss notika Hofburgas pilī Vīnē. Hofburgas pils bija Hābsburgu dinastijas valdnieku ziemas rezidence. Pašlaik tā ir Austrijas prezidenta rezidence.
[thumb|270px|[Hofburgas pils - 1967. gada konkursa norises vieta.]]

## Dalībvalstis
Stendes ģerbonis

**Stendes pilsētas ģerbonis** ir viens no Stendes pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts . Ģerboņa autore ir Ilze Lībiete.

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa lielākā daļa ir zelta krāsā, bet robotā galva zaļā krāsā. Robojums ir rombveidīgs un vizuāli atgādina egles, jo pirms dzelzceļa līnija Tukums—Ventspils izveidošanas, Stendes ciemata vietā bija mežs. Uz zelta fona attēlots melns lokomotīves ritenis, kas apzīmē dzelzceļu.

## Atsauces
Šikloša

**Šikloša** () ir pilsēta Ungārijas dienvidos, Baraņas meģes Šiklošas apriņķa centrs.

Apdzīvotā vieta pirmoreiz rakstos minēta 1294. gadā un veidojās ap Šiklošas pili. Turku varas laikā 16. gadsimtā Šikloša bija sandžaka centrs. No 1918. gada novembra līdz 1921. gada augustam pilsēta atradās serbu okupācijā. Pilsētas tiesības no 1977. gada.

2007. gadā 91,4% pilsētas iedzīvotāji bija ungāri, 3,0 % — horvāti (3,0 %), bet 7,0 % savu tautību nenorādīja. Pēc reliģiskās pārliecības Šiklošas iedzīvotāji ir katoļi (58,2 %), kalvinisti (17,0 %), nereliģiozi (10,3 %), bet 11,0 % nav atbildējuši. Pilsētā dzimis angļu žurnālists Džordžs Mikešs (*George Mikes*, 1912—1987).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Zaļumi (Rudbāržu pagasts)

**Zaļumi** ir ciems Kuldīgas novada Rudbāržu pagastā. Atrodas pagasta rietumos 2,9 km no pagasta centra Rudbāržiem, 11,9 km no Skrundas un 161,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1275 (Rudbārži–Kalvene), Garūdenes upes krastā. Veidojusies ap vēsturisko Zaļās muižas (*Grünhof*) pusmuižu.

## Atsauces
Galilejas Tankreds

**Tankreds** (; dzimis 1075. gadā, miris ) bija Dienviditālijas normaņu izcelsmes krusta karotājs. Būdams viens no Pirmā krusta kara līderiem, pēc Jeruzalemes iekarošanas 1099. gadā kļuva par Galilejas firstu. No 1101. līdz 1103. gadam bija Antiohijas reģents, kad Antiohijas firsts, mātesbrālis Boemunds I atradās turku gūstā, kā arī pēc 1104. gada, kad Boemunds devās uz Eiropu. No 1104. līdz 1108. gadam bija arī Edesas reģents. Izveidojies par vienu no Ziemeļsīrijas redzamākajiem katoļu līderiem, līdz pat nāvei karoja gan pret turkiem, gan bizantiešiem.

## Ārējās saites
Villāņa

**Villāņa** () ir pilsēta Ungārijas dienvidos, Baraņas meģes Šiklošas apriņķī. Vīnkopības centrs (galvenās vīnogu šķirnes - *[[Kékoportó]]*, *[[Cabernet Sauvignon]]*, *[[Cabernet Franc]]*, *[[Merlot]]*).

Apdzīvotā vieta pirmoreiz rakstos minēta 1247. gadā. Pilsētas tiesības no 2000. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kiligunda

**Kiligunda** (, ) bija draudzes novada vai pilsnovada nosaukums viduslaiku Kursā, Sāmsalā un Vīkā.
Kiligunda nodokļu un tiesas ziņā sastāvēja no mazākām vienībām — vakām. Arī pēc Livonijas iedzīvotāju kristīšanas tika saglabāts senais zemes iedalījums draudzēs (kiligundās), kurās iecēla savus katoļu priesterus un cēla savas baznīcas.

## Vēsture
Vatikāna arhīvos līdz mūsdienām saglabājies 1230. gada 28. decembrī noslēgts Romas pāvesta Gregora IX pārstāvja Balduīna līgums ar Kursas ķēniņu Lamekinu:
"*Tā kā ķēniņš [[Lamekins]] un Kursas pagāni no [[Ezertuve]]s, [[Durbe]]s un [[Sagare]]s zemēm un *kiligundām*, kā arī no citām kiligundām un ciemiem, kas atrodas Ventas abās pusēs, nāca pretim Kristus ticības pieņemšanai, nododami savas zemes, sevi un savus ķīlniekus caur mūsu rokām pāvesta kunga rokās un apsolījās vienmēr paklausīt visiem viņa rīkojumiem, tad mēs noslēdzam ar viņiem šādu līgumu un apstiprinājām šādus nosacījumus...*"

Arī Latviešu Indriķis savā hronikā latīniski lieto nosaukumu *kilegunda* (varianti *kylegunda, kiligunda*) vienīgi aprakstot Sāmsalas iekarošanu (Indriķa hronika XXX. 5) un Igaunijas dalīšanas laikā Rīgas bīskapa iegūto Piejūru jeb Vīku ar septiņām kilegundām (XXVIII. 2).

## Atsauces
Roberta Vinči

**Roberta Vinči** (; dzimusi  Taranto, Itālijā) ir profesionāla itāļu tenisiste. Profesionāles karjeru uzsāka 1999. gadā.

Bijusi WTA ranga līdere dubultspēlēs. Vienspēlēs augstāko 7. pozīciju sasniegusi 2016. gada 9. maijā.

## Statistika
### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

### Vienspēles

|}

### Dubultspēles

|}

## Ārējās saites
Ābeļnieku valks

**Ābeļnieku valks** ir Robežgrāvja kreisā krasta pieteka Kuldīgas novadā. Tek austrumu virzienā. Augštecē Ābeļnieku valku šķērso autoceļš V1273 (Sieksāte–Laidi).

## Atsauces
Kokneses muiža

thumb|270px|Kokneses muižas kungu māja (pirms Pirmā pasaules kara).
thumb|270px|Kokneses muižas pils un pareizticīgo baznīca Daugavas stāvkrastā.
thumb|270px|Kokneses pilsmuižas centra plāns (1865/1883).
**Kokneses muiža** () bija muiža ar pili, kas līdz Pirmajam pasaules karam atradās Daugavas labajā krastā Koknesē. Muižas pils sabombardēta 1915. gadā, pēc kara vairs nav atjaunota. Kokneses muižas pārvaldnieka mājā tagadējā R. Blaumaņa ielā atrodas Vidusdaugavas mežsaimniecība. Muižas parks saglabājies kā Kokneses parks.

## Vēsture
Kokneses muiža Kokneses draudzes novadā pieminēta Livonijas hercogistes 1591. gada un 1599. gada arklu revīzijās.
Kokneses muižas "Jaunā pils" neorenesanses stilā celta 1894. gadā pēc tās īpašnieka Oto fon Lēvenšterna pasūtījuma (arhitekts K. Neiburgs).

1905. gada revolūcijas laikā revolucionāri sagūstīja Kokneses apkārtnes muižniekus un ieslodzīja muižas pilī. Revolūcijas apspiešanas laikā tā kļuva par soda ekspedīciju štābu.

Pirmā pasaules kara laikā Kokneses muižas pils vairākus gadus atradās piefrontes zonā un tika daļēji sagrauta. 
Pēc 1920. gada agrārās reformas Kokneses muiža ar Reiņu, Sofijas, Meža un Līdaces pusmuižām tika sadalīta 308 vienībās 3775,8 ha kopplatībā. Muižas pili vairs neatjaunoja un vēlāk nojauca.

## Muižas ēkas un parks
Kokneses muižas pārvaldnieka mājā no 1885. līdz 1887. gadam dzīvoja Rūdolfs Blaumanis. Saglabājies laukakmeņu mūra stallis ar garu sarkano ķieģeļu lieveņa arkādi centrā. Kokneses vidusskolas akmens vārti ir bijušās muižas vārti.


Kokneses muižas kungu māja ap 1914.jpg|Kokneses muižas kungu māja 
Kokneses muižas kungu māja ap 1910.jpg|Kokneses muižas kungu māja (ap 1910)
Kokneses muižas kungu māja pirms 1914.jpg|Kokneses muižas "jaunā pils" (pirms 1914)
Kokneses muižas kungu māja pēc 1918.jpg|Kokneses muižas kungu māja pēc Pirmā pasaules kara



## Atsauces
Urbāns V

**Urbāns V** (, dzimis 1310. gadā, miris ), īstajā vārdā **Giloms de Grenoārs** (), bija Romas pāvests no  līdz nāvei. Viņš tika ievēlēts par pēcteci Inocentam VI. Viņš bija sestais pāvests Aviņonas gūsta periodā, un vienīgais no tiem, kas tika kanonizēts.

## Ārējās saites
Šarleruā lidosta

**Šarleruā Briseles Dienvidu lidosta** (*Brussels South Charleroi Airport*, ), saukta arī **Goseljē lidosta** (), ir starptautiska lidosta Beļģijā. Izvietojusies 7 km uz ziemeļiem no Šarleruā centra un 46 km uz dienvidiem no valsts galvaspilsētas Briseles. Pēc pasažieru plūsmas un apkalpoto lidojumu skaita otra lielākā valsts lidosta pēc Briseles Nacionālās lidostas. Šarleruā lidostai ir divi termināļi un 1 skrejceļš. Lidostā darbojas arī trīs lidotāju skolas.

## Vēsture
1919. gadā Šarleruā piepilsētā Goseljē izveidota lidotāju skola. Otrā pasaules kara laikā izmantots kā sabiedroto spēku lidlauks. Pēc kara lidlauks izmantots galvenokārt kā aviobūves un avioremonta vieta. 1970. gados uz neilgu laiku lidosta izmantota regulāriem lidojumiem maršrutā Ljēža—Šarleruā—Londona. Lidosta strauji attīstījās pēc zemo cenu aviokompānijas Ryanair ienākšanas 1997. gadā, kas dažus gadus vēlāk šeit izveidoja savu pirmo kontinentālo bāzi. 2008. un 2017. gadā lidostā nodoti ekspluatācijā divi jauni termināļi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marks Andrē ter Štēgens

**Marks Andrē ter Štēgens** (; dzimis ) ir vācu futbolists, Vācijas futbola izlases spēlētājs, kurš spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2026. gada ter Štēgens spēlē Spānijas Pirmās divīzijas komandā *[[Girona FC|Girona]]*, kas viņu īrē no *[[FC Barcelona|Barcelona]]*.

## Karjera
2011. gada 10. aprīlī debitēja Menhengladbahas "Borussia". 2011.–2012. gada sezonā ter Štēgens kļuva par Menhengladbahas kluba pamatvārtsargu.

2014. gada 19. maijā ter Štēgens pievienojās *[[FC Barcelona]]*. 2014.–2015. gada sezonā ter Štēgens bija kluba pirmais vārtsargs *[[Copa del Rey]]* un UEFA Čempionu līgā. Šajā sezonā viņš sargāja vārtus UEFA Čempionu līgas finālā pret Turīnas "Juventus", kurā ar 3—1 Barselonas klubs uzvarēja. 2016.—2017. gada sezonā pēc Klaudio Bravo pārejas uz ''Manchester City'' ter Štēgens kļuva par Barselonas pamatvārtsargu visos turnīros.

Vācijas futbola izlasē ir bijis izsaukts uz 2016. un 2024. gada Eiropas čempionātu, 2018. un 2022. gada FIFA Pasaules kausu, kā arī uz 2017. gada FIFA Konfederāciju kausu.

## Sasniegumi
**Barcelona**

* Spānijas La Liga: 2014—15, 2015—16, 2017—18, 2018—19, 2022—23, 2024—25
* Copa del Rey: 2014—15, 2015—16, 2016—17, 2017—18, 2020—21, 2024—25
* Spānijas Superkauss: 2018, 2023
* UEFA Čempionu līga: 2014—15
* UEFA Superkauss: 2015
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2015

**Vācija**

* FIFA Konfederāciju kauss: 2017

## Atsauces

## Ārējās saites
Gotfrīds de Bujons

**Gotfrīds de Bujons** (, , ); dzimis , miris ) bija Flandrijas izcelsmes krusta karotājs. Būdams viens no Pirmā krusta kara līderiem, pēc Jeruzalemes iekarošanas 1099. gadā kļuva par Jeruzalemes karali. Tā kā uzskatīja, ka patiesais Jeruzalemes karalis ir Kristus, pieņēma Svētā Kapa aizstāvja (*Advocatus Sancti Sepulchri*) titulu. Gotfrīda dzīvi jau viduslaikos bija idealizētu leģendu avots.

## Ārējās saites
Pavels Francouzs

**Pavels Francouzs** (; dzimis ) ir bijušais čehu hokejists, vārtsargs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Francouzs uzsāka 2008.—09. gada sezonā, aizvadot 15 spēles Čehijas Ekstralīgas kluba HK Pilzene sastāvā. Čehijas Ekstralīgā Francouzs gan nostiprinājās tikai 2012.—13. gada sezonā, kad bija *[[HC Litvínov]]* pamatvārtsargs. Komandas rindās 2013. un 2015. gadā tika atzīts par līgas labāko vārtsargu, 2015. gadā kopā ar komandu izcīnot arī līgas čempiona titulu. Francouzs tika atzīts par izslēgšanas kārtas vērtīgāko spēlētāju.

2015. gada vasarā Francouzs noslēdza trīs gadu līgumu ar Kontinentālās hokeja līgas klubu Čeļabinskas "Traktor". 2016.—17. gada sezonu Francouzs noslēdza ar visas līgas labāko atvairīto metienu procentu, kā arī piedalījās KHL Zvaigžņu spēlē. "Traktor" rindās spēlēja līdz 2018. gada maijam, kad noslēdza viena gada līgumu ar NHL vienību Kolorādo "Avalanche".

Čehijas hokeja izlases rindās spēlējos četros Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Jakubs Jeržābeks

**Jakubs Jeržābeks** (; dzimis ) ir čehu hokejists, aizsargs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Jeržābels spēlē Čehijas Ekstralīgas kluba HC Plzeň sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Jeržābeks uzsāka 2008.—09. gada sezonā, aizvadot divas spēles Čehijas Ekstralīgas kluba *[[HC Plzeň]]* sastāvā. Jau nākamajā sezonā komandas sastāvā viņš aizvadīja 37 spēles. 2013. gadā kopā ar komandu izcīnīja Čehijas čempiona titulu. Pilzenes sastāvā Jeržābeks spēlēja līdz pat 2015.—16. gada sezonas noslēgumam. To viņš noslēdza kā visas līgas rezultatīvākais aizsargs, iegūstot arī līgas labākā aizsarga balvu.

2016. gada vasarā Jeržābeks pievienojās Kontinentālās hokeja līgas klubam Podoļskas "Vitjaz". Pēc sezonas noslēguma aizsargs tika iekļauts līgas simboliskajā izlasē, kā arī piedalījās KHL Zvaigžņu spēlē.

2017. gada 1. maijā aizsargs noslēdza viena gada līgumu ar NHL klubu Monreālas "Canadiens". "Canadiens" rindās aizvadīja 25 spēles, līdz 2018. gada februārī tika aizmainīts uz Vašingtonas "Capitals".

Čehijas hokeja izlases rindās spēlējis divos Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Igors Šestjorkins

**Igors Šestjorkins** (; dzimis ) ir krievu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2024) Šestjorkins spēlē NHL vienībā Ņujorkas "Rangers".

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Šestjorkins sāka 2013.—14. gada sezonā, kad aizvadīja deviņas spēles KHL kluba Maskavas "Spartak" sastāvā. Tobrīd viņš bija tikai 16 gadus vecs. Jau 2014. gada vasarā vārtsargs pievienojās Sanktpēterburgas SKA rindām. 2016.—17. gada sezonā Šestjorkins kļuva par SKA pamatvārtsargu, pēc sezonas noslēguma tiekot iekļauts arī līgas simboliskajā izlasē. Kopā ar komandu Šestjorkins izcīnīja Gagarina kausu.

2019. gada vasarā Šestjorkins pārcēlās uz NHL, pievienojoties Ņujorkas "Rangers". Nākamajā sezonā komandas rindās aizvadīja 12 spēles.

Nacionālā hokeja līga Šestjorkinu izvēlējās dalībai 2023. gada NHL Zvaigžņu spēlē (viņam pirmajā), padarot viņu par septīto vārtsargu "Rangers" vēsturē, kurš kļuvis par visu zvaigžņu spēles dalībnieku. Viņš pievienojās citiem Rangers vārtsargiem Čakam Reineram, Gumpam Vorslijam, Edam Džakominam, Žilam Villemūram, Maikam Rihteram un Henrikam Lundkvistam.

Krievijas hokeja izlases rindās spēlējis divos Pasaules čempionātos.
## Atsauces

## Ārējās saites
Iļja Samsonovs

**Iļja Samsonovs** (; dzimis ) ir krievu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2025) Samsonovs spēlē NHL kluba Vegasas "Golden Knights" rindās.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Samsonovs sāka 2014.—15. gada sezonā, kad aizvadīja debijas spēli KHL kluba Magņitogorskas "Metallurg" sastāvā. Jau 2015.—16. gada sezonā, būdams 18 gadus vecs, Samsonovs bija "Metallurg" otrais vārtsargs aiz Vasilija Košečkina. 2016. gadā kopā ar "Metallurg" izcīnīja Gagarina kausu.

Pēc 2017.–2018. gada sezonas Samsonovs sāka savu NHL karjeru, 2018. gada 4. maijā parakstot trīs gadu sākuma līmeņa līgumu ar Vašingtonas Capitals.

Kā brīvais aģents no "Capitals" Samsonovs izvēlējās 2022. gada 13. jūlijā parakstīt viena gada līgumu par 1,8 miljoniem ASV dolāru 2022.–2023. gada sezonai ar Toronto "Maple Leafs" komandu. Samsonovs tika nolīgts, paredzot, ka viņš būs otrais vārtsargs tandēmā ar Metu Mareju, taču pēc tam, kad Marejs 2022.–2023. gada sezonā guva savainojumu divās spēlēs, Samsonovs tika paaugstināts par komandas sākuma vārtsargu vismaz uz nākamajām četrām nedēļām.

Kā brīvais aģents pēc 2023.–2024. gada sezonas Samsonovs 2024. gada 1. jūlijā parakstīja viena gada līgumu ar Vegasas "Golden Knights" komandu.
## Atsauces

## Ārējās saites
1966. gada Pasaules čempionāts hokejā

**1966. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Ļubļanā, Dienvidslāvijā, no 1966. gada 3. līdz 14. martam. Tas bija 33. Pasaules čempionāts hokejā.

## Vietu sadalījums un statistika
### Vietu sadalījums

### Turnīra apbalvojumi
* **Labākie hokejisti:**
** Labākais vārtsargs:  Sets Mārtins
** Labākais aizsargs:  Aleksandrs Raguļins
** Labākais uzbrucējs:  Konstantīns Loktevs

* **Simboliskā izlase:**
** Vārtsargs:  Sets Mārtins
** Aizsargi:  Aleksandrs Raguļins un  Gerijs Begs
** Uzbrucēji:  Venjamins Aleksandrovs,  Frens Haks un  Konstantīns Loktevs

### Rezultatīvākie spēlētāji
*Sp = spēles; V = vārti; P = piespēles; Pkt = punkti*

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
Gulbji atspoguļo ziloņus

***Gulbji atspoguļo ziloņus*** ir spāņu sirreālista Salvadora Dalī 1937. gada glezna. Tā ir viena no Dalī gleznām no viņa paranoiski kritiskā perioda. Gleznota ar eļļas krāsu uz audekla, tā ir viena no Dalī populārākajām dubultajām gleznām. Dubultās gleznas bija nozīmīga daļa Dalī paranoiski kritiskajā metodē, ko viņš prezentēja savā 1935. gada esejā. Līdzīgi kā agrākajā darbā Narcisa metamorfoze, arī *Gulbji atspoguļo ziloņus* izmanto atspulgu ezerā, lai radītu dubulto attēlu. “Narcisa metamorfozē” atspulgs tiek izmantots, lai atspoguļotu rokas formu attēla labajā pusē. Šeit priekšplānā trīs gulbji ar kokiem bez lapām fonā atspoguļojas ezerā tā, ka gulbju kakli kļūst par ziloņu snuķiem un koki par ziloņu kājām. Gleznas fonā ir Katalonijas ainava rudens toņos, ar otas vilcieniem radīti virpuļi klintīs, kas kontrastē ar mierīgo ūdeni.

Glezna bija viens no daudzajiem mākslas darbiem, ko Francijā un Beļģijā starp 1940. un 1944. gadu nozaga nacisti.

## Atsauces
HC Plzeň

***HC Plzeň*** ir hokeja komanda, kas bāzēta Plzeņā, Čehijā, un spēlē Čehijas Ekstralīgā. Komanda dibināta 1929. gadā. 2013. gadā pirmo reizi komandas pastāvēšanas vēsturē tā izcīnīja Čehijas čempiones titulu.

Ilgus gadus komandas rindās aizvadījuši tādi hokejisti kā Mihals Straka, Mihals Dvoržāks, Martins Straka, Františeks Černijs.

No 2007. līdz 2009. gadam divas sezonas komandas sastāvā aizvadīja arī latviešu aizsargs Jēkabs Rēdlihs.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Benešovas apriņķis

**Benešovas apriņķis** () ir Čehijas Vidusčehijas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Vidusčehijas apgabala Pršībramas apriņķi rietumos, Prāgas rietumu apriņķi ziemeļrietumos, Prāgas Austrumu apriņķi ziemeļos un Kutna Horas apriņķi ziemeļaustrumos, Visočinas apgabala Havlīčkūvbrodas apriņķi austrumos un Pelhržimovas apriņķi dienvidrietumos, kā arī Dienvidčehijas apgabala Tāboras apriņķi dienvidos.

Apriņķa Kršečovices ciemā dzimis čehu komponists Josefs Suks (*Josef Suk*, 1874 - 1935).
Strenču ģerbonis

**Strenču pilsētas ģerbonis** ir viens no Strenču pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts .

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs zilā krāsā, ar četrām horizontālām zelta joslām un trim zelta rombiem vairoga apakšdaļā. Zilā krāsa simbolizē Gauju, bet zelta joslas — baļķu pludināšanu, jo kādreiz Strenčos cirta un pludināja kokus (Strenčus agrāk mēdza saukt par "Gaujas plostnieku galvaspilsētu"). Trīs rombi simbolizē cauri pilsētai ejošo dzelzceļu.

## Atsauces
ATP Finals

***ATP Finals*** ir otrās nozīmīgākās sacensības vīriešu tenisā uzreiz aiz četriem *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīriem, ko organizē Tenisa profesionāļu asociācija (ATP). Tas ir sezonas noslēdzošais turnīrs, kurā iekļūst 8 labākie ATP ranga spēlētāji vienspēlēs un 8 pāri dubultspēlēs.

Kopš 2009. gada turnīrs katru gadu norisinās O2 arēnā Londonā.

Visvairāk tituli vienspēlēs (6) pieder Rodžeram Federeram, dubultspēlēs (7) Džons Makinrojam kopā ar Pīteru Flemingu.

## Skatīt arī
* *[[WTA Finals]]*
WTA Finals

***WTA Finals*** (agrāk **WTA Tūres čempionāts**) ir otras nozīmīgākās sacensības sieviešu tenisā uzreiz aiz četriem *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīriem, ko organizē Sieviešu tenisa asociācija (WTA). Tas ir sezonas noslēdzošais turnīrs, kurā iekļūst 8 labākās WTA ranga spēlētājas vienspēlēs un 8 pāri dubultspēlēs.

No 2014. līdz 2018. gadam turnīrs katru gadu norisinājās Singapūrā. 2019. gadā tas notika Šeņdžeņā.

## Vēsture
Čempionāts pirmo reizi notika 1972. gada oktobrī Bokaratonā, (Florida, ASV) kā kulminācijas pasākums gada turnīru beigām, kurus sponsorēja Virginia Slims un sauca par *Virginia Slims Circuit*.
 
### Oficiālie nosaukumi
Šīm tenisa turnīram ir vairāk nekā 40 gadu korporatīvā sponsorēšanas vēsture, un tas tika nosaukts sponsorējošā uzņēmuma vārdā.

### Turnīru vietas

## Skatīt arī
* *[[ATP Finals]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
* WTA fināla oficiālā mājaslapa
Subates ģerbonis

**Subates pilsētas ģerbonis** ir viens no Subates pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts .

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs sudraba krāsā un uz tā attēlota zaļa egle uz zaļas pamatnes. Subates apkārtnes mežos ir daudz egļu, kā arī latviešu folklorā egle ir Zemes mātes simbols un svēts koks.

## Atsauces
Pīters Flemings

**Pīters Blērs Flemings** (; dzimis  Četemā, ASV) ir bijušais amerikāņu tenisists, bijušais ATP Tūres ranga līderis dubultspēlēs. Kopā ar Džonu Makinroju uzvarējis 7 ''Grand Slam'' turnīros dubultspēlēs. Augstāko 8. vietu vienspēlēs sasniedzis 1980. gada 7. jūlijā.

## Ārējās saites