open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nekustamā īpašuma nodoklis Latvijā

Ar nekustamā īpašuma nodokli apliek ķermeniskas lietas, kuras atrodas Latvijas Republikas teritorijā un kuras nevar pārvietot no vienas vietas uz otru, tās ārēji nebojājot:
* zemi,
* ēkas,
* kadastra reģistrā reģistrētas, bet ekspluatācijā nenodotas ēkas, un inženierbūves.

## Ar nekustamā īpašuma nodokli neapliek

* bērnudārzus, kultūras namus, sociālā dienesta centrus, medicīnas iestādes;
* vēstniecības (ja Latvijas vēstniecībai tajā valstī nav jāmaksā nekustamā īpašuma nodoklis);
* reliģiskā kulta ēkas (baznīcas, teoloģijas institūti, sociālās aprūpes punkti);
* īpaši aizsargājamas dabas teritorijas, kuros ar likumu aizliegta saimnieciskā darbība (Nacionālie parki, rezervāti);
* valsts aizsargājams kultūras piemineklis;
* bibliotēkas, teātri, kinoteātri;
* sporta būves;
* kapsētu zeme, kapsētu būves;
* valsts un pašvaldību īpašumā esošie īpašumi, kas nav nodoti lietošanā
* cietumi, labošanas iestādes, policijas ēkas, ugunsdzēsēju ēkas u.c. valsts īpašumā esošās ēkas;
* ministrijas.

## Nekustamā īpašuma nodokļa likme

### Nekustamā īpašuma nodokļa likme ir
1) 1,5% no nekustamā īpašuma kadastrālās vērtības:

a) zemei;

b) ēkām vai to daļām;

c) inženierbūvēm.

2) vienģimenes un divģimeņu dzīvojamām mājām, daudzdzīvokļu mājām (to daļām) neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav sadalītas dzīvokļu īpašumos, nedzīvojamo ēku daļām, kuru funkcionālā izmantošana ir dzīvošana un kuras (kuru daļas) netiek izmantotas saimnieciskās darbības veikšanai:

a) 0,2% no kadastrālās vērtības, kas nepārsniedz 56 915 eiro,

b) 0,4% no kadastrālās vērtības daļas, kas pārsniedz 56 915 eiro, bet nepārsniedz 106 715 eiro,

c) 0,6% no kadastrālās vērtības daļas, kas pārsniedz 106 715 eiro.

## Nekustamā īpašuma nodokļa maksātāji
Nekustamā īpašuma nodokli maksā Latvijas vai ārvalstu fiziskās un juridiskās personas un uz līguma vai citādas vienošanās pamata izveidotas šādu personu grupas vai to pārstāvji, kuru īpašumā ir nekustamais īpašums.

## Atsauces
https://likumi.lv/doc.php?id=43913

https://www.vid.gov.lv/lv/nekustama-ipasuma-nodokla-likmes
Bražuciema iela

**Bražuciema iela** ir iela Jūrmalā, Bražuciema apkaimē. Bražuciema iela sākas krustojumā ar Aizupes ielu un beidzas pie Lielupes. Kopējais ielas garums ir 270 metri. Bražuciema ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. 

## Skatīt arī
* Bražuciems
Nonna Karakašjana

**Nonna Karakašjana** (; dzimusi ) ir armēņu šahiste, starptautiskā tiesnese šahā (1992), šaha trenere un organizatore.

PSRS Nopelniem bagātā trenera S. Abramjana audzēkne. Trīskārtēja Azerbaidžānas šaha čempione (1961, 1963, 1964). Azerbaidžānas komandas dalībniece PSRS Tautu spartakiādēs (1959, 1963) un PSRS komandu meistarsacīkstēs (1958, 1962). Pēc izglītības — inženiere.

PSRS profesionālās izglītības sistēmas pirmā šaha kluba *Трудовые Резервы* (Darba Rezerves) dibinātāja un vecākā trenere (Baku, 1979) . Armēnijas Šaha federācijas izpildkomitejas direktora vietniece (Erevāna, 1991—1992).

N. Karakašjana ir bijusi Pasaules čempiones pretendentu turnīra (Chaltubo, 1988), Pasaules Šaha olimpiāžu (Maskava, 1994; Erevāna, 1996), T. Petrosjana memoriālu (1984—1991. Erevāna) tiesnese. Pēdējā 51. PSRS sieviešu šaha čempionātā (Ļviva, 1991) galvenā tiesnese.

No 1999. gada Nonna Karakašjana dzīvo ASV, pasniedz šaha stundas Edisonā (Ņūdžersija).
Viņas meita — Narine Karakašjana arī ir šahiste, starptautiskā sieviešu meistare.

## Publikācijas
* Тренер, на которого равнялись... (2000), Surena Abramjana piemiņai, oriģināls publicēts КasparovChess.ru 
* Raksti žurnālā *Շախմատաին Հայաստան* (Šahs Armēnijā)  (1983—1992) **(armēniski)** 
* «Голос Армении» / laikraksts "Armēnijas Balss" - šaha nodaļas redaktore (1983–1992) .

## Atsauces

## Ārējās saites
Ieva Rozentāle

**Ieva Rozentāle** (dzimusi **Kravale**) ir latviešu producente redaktore, muzikoloģe.

## Dzīvesgājums
Izveidojusi žurnālu "Mūzikas Saule". Kopš 2005. gada strādā Latvijas Televīzijas (LTV) jaunveidotajā raidījumā "100 g kultūras". No 2013. gada strādā par LTV Kultūras redakcijas vadītāju. Darbojās balvas “Kilograms kultūras” žūrijā, raksta par mūziku, māca studentiem televīzijas producēšanu.

## Atsauces
Braslas iela (Jūrmala)

**Braslas iela** ir iela Jūrmalā, Pumpuru apkaimē. Braslas iela sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Dubultu prospektu. Kopējais ielas garums ir 280 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Braslas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Pumpuri
Brekšu iela (Jūrmala)

**Brekšu iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Brekšu iela sākas krustojumā ar Reņģu ielu kā Celtnieku ielas turpinājums un beidzas krustojumā ar Kaugurciema ielu. Kopējais ielas garums ir 200 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Brekšu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Brekšu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Celtnieku iela (ielas turpinājums)
* Reņģu iela (T veida krustojums)
* Kaugurciema iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Kaugurciems
Brikšķu iela

**Brikšķu iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Brikšķu iela sākas krustojumā ar Talsu šoseju un beidzas mežmalā aiz krustojuma ar Kaugurciema ielu. Kopējais ielas garums ir 165 metri, tā ir klāta gan ar asfalta, gan ar grants segumu. Brikšķu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Brikšķu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Talsu šoseja
* Līdaku iela
* Kaugurciema iela

## Skatīt arī
* Kaugurciems
Bonifācijs II

**Bonifācijs II** (, dzimšanas datums nav zināms, miris ) bija Romas pāvests no  līdz savai nāvei. Viņa priekštecis bija Fēlikss IV. Bonifācijs II bija pirmais ģermāņu izcelsmes Romas pāvests, viņš bija ostgots.

## Ārējās saites

*
2018. gada Basku Zemes tūre

**2018. gada Basku Zemes tūre** bija šosejas riteņbraukšanas daudzdienu  sacensības, kas notika no 2. līdz 7. aprīlim. Tā bija 58. reize, kad notika Basku Zemes tūre sacensības un tās bija 14. sacensības 2018. gada UCI Pasaules tūres kalendārā.

Sacensībās pirmoreiz uzvarēja Slovēnijas braucējs — Primožs Rogličs (**'), kurš nedēļas laikā rādīja stabilāko sniegumu. Bez uzvaras [[individuālais brauciens ar atsevišķu startu|individuālajā braucienā]] [[Lodosa|Lodosā]], Rogličs finišēja otrais trijos citos posmos, nodrošinot gan punktu klasifikācijas zaļo krekliņu, gan dzelteno kopvērtējuma krekliņu; Rogliča pārsvars kopvērtējumā bija vairāk kā minūte; otro vietu ieņēma **' braucējs Mikels Landa. Landa un trešajā vietā finišējušais Jons Izagirre (**') uz sacensību pjedestāla nonāca tikai sacensību priekšpēdējā posmā, esot daļa no sešu dalībnieku atrāviena. Kalnu klasifikācijā uzvarēja spānis [[Karloss Verona]] (**'), jauno braucēju klasifikācijā pēc uzvaras pēdējā posmā no atrāviena vēl viens spānis Enriks Mass (**'), bet komandu klasifikācijā uzvarēja **', jo pirmajā pieciniekā bez Landas finišēja arī Nairo Kintana.

## Komandas
Tā kā Basku Zemes tūre bija UCI Pasaules tūres sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas četras UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 22 komandu pelotonu. Katrā komandā varēja startēt septiņi braucēji (par vienu mazāk kā 2017. gadā), ļaujot startēt kopā 154 braucējiem. Tomēr uz starta neizgāja ** braucējs Marteins Tisvelds, tāpēc startēja tikai 153.

## Maršruts
Pilns sacensību maršruts tika izziņots 2018. gada 2. martā. Pirmo reizi vairāk kā 40 gadu laikā sacensības noslēdzās ar parastu posmu, nevis individuālo braucienu. 28. martā tika paziņots, ka otrais posms, kas sākotnēji bija paredzēts 152,7 km garumā, ticis pagarināts līdz 166,7 km.

## Posmi
### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

### 6. posms

## Rezultāti
### Kopvērtējums

### Kalnu klasifikācija

### Sprinta klasifikācija

### Jauno braucēju klasifikācija

### Komandu klasifikācija

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Sandra Kropa

**Sandra Kropa-Kaļužnaja** (dzimusi **Kropa** ) ir latviešu žurnāliste, Latvijas Radio un LTV raidījumu vadītāja. Sandra Kropa ir zināma ar Latvijas Radio raidījumu “Zināmais nezināmajā”, Latvijas Televīzijas raidījumu “4. studija” vadīšanu. Veidojusi ceļojuma raidījumu par Kurzemes hercoga Jēkaba koloniju Tobāgo, tāpat arī par Brazīliju un Maroku. Latvijas Universitātē ieguvusi bakalaura grādu komunikācijas zinātnē un maģistra grādu vides zinātnē Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultātē.

Sandras brālis Jānis arī ir Latvijas Radio žurnālists un raidījumu vadītājs, kopā abi vadījuši "4. studiju". 2020. gada 21. novembrī apprecējusies ar Sergeju Kaļužniju, kļūstot par Sandru Kropu-Kaļužnaju. Abi iepazinās programmas "Dakteris Klauns" atlasē.

## Atsauces
Gunita Ķiesnere

**Gunita Ķiesnere** (dzimusi **Kuļikovska)** ir latviešu arhitekte un uzņēmēja, augstskolu pasniedzēja. Jaunuzņēmuma *Vividly* dibinātāja un vadītāja. 

G. Ķiesnere dzimusi Jūrmalā. Studējusi Milānas Politehnikumā.

Iekļauta *[[Forbes]]* sarakstā “30 talanti līdz 30 gadiem”, kā arī bijusi viena no runātājām *[[TEDxRiga]]* konferencē. *Archipreneur* apbalvojis Gunitu, pasludinot viņu par vienu no septiņām visvairāk iedvesmojošākajām sievietēm uzņēmējām arhitektūras jomā. 2016. gadā Gunita kopā ar partneriem izveidojusi jaunuzņēmumu *Vividly*, kas virtuālo realitāti uztver kā jaunu mediju labākas pilsētvides veidošanā.

Gunita Ķiesnere ir *Archi Tech Riga* pasākumu idejas autore, arī jaunuzņēmuma *Go VR Studio* (šobrīd izstrādā virtuālās realitātes risinājumus uzņēmumam *Vividly*) dibinātāja. 2020. gadā kopā ar pilsētplānotāju Justīni Panteļējevu izveidoja digitālās pilsētplānošanas uzņēmumu "Vividly Urban Solutions". 

2021. gadā kļuva par Vidzemes Augstskolas studiju programmas “Koka ēkas un ekobūves” virziena vadītāju, 2023. gadā kļuva par augstskolas paspārnē jaunveidotās Jaunās Būvniecības skolas vadītāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Vividlyapp''
*
Alise Dīrika

**Alise Dīrika** (dzimusi **Semjonova**) ir Latvijas datu vizualizācijas uzņēmuma *[[Infogram]]* līdzdibinātāja un grafiskā dizainere. A. Dīrika ir arī organizācijas *Riga Tech Girls* iniciatore — mērķis ir izglītot un iedvesmot sievietes darbam tehnoloģiju nozarē. Alise Dīrika iekļauta *[[Forbes]] Europe 30 Under 30* 2017. gada sarakstā mediju kategorijā.

Alise Dīrika ir beigusi maģistratūru Tallinas Universitātes programmā "Cilvēka un datora mijiedarbība". Maģistra darbu rakstīja par lietotāju pretestību pārmaiņām, redizainam un dizaina atjaunināšanai.

## Atsauces
Eva Eglāja-Kristsone

**Eva Eglāja-Kristsone** (dzimusi  Valmierā) ir latviešu literatūrzinātniece. Kristsone ir Latvijas Universitātes literatūras, folkloras un mākslas institūta pētniece. 2021. gada 12. maijā ievēlēta par institūta direktori. Ar trimdas un Latvijas literātu sakaru izpēti PSRS okupācijas periodā nodarbojas kopš doktora studijām Latvijas Universitātē. 2007. gadā aizstāvējusi promocijas darbu ”Padomju Latvijas un trimdas literātu saskarsme dzelzs priekškara laikmetā (20. gs. 50. – 80. gadi)”, iegūstot filoloģijas doktores (Dr. philol.) zinātnisko grādu literatūrzinātnes nozarē latviešu literatūras vēstures apakšnozarē. Studenšu korporācijas Staburadze biedre.

2014. gadā Latvijas Universitātes Literatūras, folkloras un mākslas institūta apgādā iznāca Evas Eglājas-Kristsones grāmata “Dzelzsgriezēji. Latvijas un Rietumu trimdas rakstnieku kontakti”. 2015. gadā par to saņēmusi Latvijas Literatūras gada balva speciālbalvu. Kopš 2016. gada ir Latvijas un latviešu literatūras nozares vortāla Literatura.lv vadītāja. 2017. gadā publicēta nodaļa kolektīvajā monogrāfijā "Fin de siecle literārā kultūra Latvijā" (pārējie autori: Benedikts Kalnačs, Pauls Daija un Kārlis Vērdiņš) 

Organizējusi un bijusi līdzdalīga vairākos būtiskos kultūras dzīves projektos: 
* Sarīkojumu cikls "Zvārguļa festivāls" 2016. gadā, veltīts dzejniekam, aktierim un izdevējam Edvardam Treimanim-Zvārgulim, 
* Izstāde "Populārā kultūra Latvijā 19., 20. gs. mijā" (2016. gada decembris - 2017. gada februāris) Latvijas Nacionālajā bibliotēkā, 
* Sabiedrības iesaistes akcija "Skandē Veidenbaumu".  

2018. gadā iznāca "The Book of Riga" (CommaPress), 10 latviešu autoru stāstu krājums, kur darbības vieta ir Rīga, kā redaktore kopā ar Becca Parcinson. https://commapress.co.uk/books/the-book-of-riga

2022. gadā Eglājas-Kristsones sastādījumā iznāca latviešu sieviešu prozas antoloģija "Baltic Belles: The Dedalus Book of Latvian Women's Literature"

Publikācijas žurnālos ”Jaunā Gaita”, ”Karogs”, zinātniskās publikācijas nacionālos un starptautiskos krājumos.

## Ģimene

Māte ir Māra Eglāja, Valmieras Valsts ģimnāzijas latviešu valodas un literatūras skolotāja . Kristsone bija laulībā ar vēsturnieku, Latvijas Etnogrāfiskā brīvdabas muzeja darbinieku Zigmāru Kristsonu. Audzina trīs bērnus.

## Publikācijas

* ”Dzejnieks Ojārs Vācietis trimdas publikācijās”, *Jaunā Gaita*, 2004.
* ”Rakstnieks Valentīns Pelēcis aukstā kara ideoloģisko cīņu krustugunīs”, *Jaunā Gaita*, 2006.
* ”Okupētās Latvijas un latviešu trimdas saskarsme un tās dinamika”, *Jaunā Gaita*, 2009.
* “Tikšanās pie cauruma dzelzs priekškarā”, *Karogs*, 2004.

## Atsauces
Evertova

**Evertova** ir ciems Ludzas novada Cirmas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 27 km no pagasta centra Tutāniem, 3 km no novada centra Ludzas un 223 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 3 sētas ar 68 cilvēkiem.
## Atsauces
Poļu Gorbuni

**Poļu Gorbuni** ir ciems Ludzas novada Isnaudas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 10 km no pagasta centra Martišiem, 13 km no novada centra Ludzas un 234 km no Rīgas.

1897. gada ciemā bija 15 sētas ar 88 cilvēkiem.

## Atsauces
Andži

**Andži** ir ciems Ludzas novada Isnaudas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 6 km no pagasta centra Martišiem, 9 km no novada centra Ludzas un 232 km no Rīgas.

## Atsauces
Aivita Putniņa

**Aivita Putniņa** (dzimusi 1969. gadā) ir sociālantropoloģe, Latvijas Universitātes asociētā profesore. Antropoloģijas izglītību ieguvusi Vītauta Dižā Universitātē Kauņā (BA Soc), Kembridžas Universitātē Lielbritānijā (M Phil, Ph.D.). 

Aivita Putniņa ir antropoloģijas bakalaura un maģistra studiju programmu direktore. Strādājusi daudzos pētnieciskos projektos par ģimeni, dzimti, sabiedrības līdzdalību, pilsētas plānošanu, biotehnoloģijām, seksuālo un reproduktīvo veselību, vardarbības novēršanu, kultūrprocesu.

Konsultējusi valsts institūcijas ārējās komunikācijas, kultūrpolitikas, sabiedrības integrācijas un nacionālās plānošanas jautājumos, kā arī sabiedriskās organizācijas dzimumu līdztiesības jautājumos. 

## Atsauces
Šilki

**Šilki** ir ciems Ludzas novada Istras pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 3 km no pagasta centra Vecslabadas, 32 km no novada centra Ludzas un 248 km no Rīgas.

1897. gadā pareiticībnieku ciemā bija 8 sētas ar 63 cilvēkiem.
## Atsauces
Divkši

**Divkši** ir ciems Ludzas novada Nirzas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Nirzas, 20 km no novada centra Ludzas un 238 km no Rīgas. Ciema teritorijā atrodas Divkšu pilskalns.

1897. gadā ciemā bija 12 sētas ar 72 cilvēkiem.

## Atsauces
Meļņiki

**Meļņiki** ir ciems Ludzas novada Istras pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1 km no pagasta centra Vecslabadas, 35 km no novada centra Ludzas un 250 km no Rīgas.

1897. gadā pareizticīgo ciemā bija 4 sētas ar 86 cilvēkiem.
## Atsauces
Potorova

**Potorova** ir ciems Ludzas novada Isnaudas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 10 km no pagasta centra Martišiem, 12 km no novada centra Ludzas un 236 km no Rīgas.

1897. gadā ciemā bija 11 sētas ar 77 cilvēkiem.

## Atsauces
Moriss Kvitelašvili

**Moriss Kvitelašvili** (, ; dzimis  Maskavā) ir Krievijā dzimis gruzīnu daiļslidotājs, kurš sacensībās pārstāv Gruziju.

Vecāki pārcēlušies uz dzīvi no Gruzijas uz Krieviju pirms Morisa Kvitelašvili dzimšanas. Trenējies daiļslidošanā kopš 2000. gada.

Sacensībās sākotnēji pārstāvēja Krieviju, guvis panākumus junioru vecumā. Pieaugušo sacensībās pirmo reizi startēja 2013. gadā Universiādē Trento, kur ieņēma 5. vietu.

Kopš 2016. gada pārstāv Gruziju, tādējādi izvairoties no konkurences par vietu Krievijas izlases sastāvā lielajās starptautiskajās sacensībās. 2017. gada Pasaules čempionātā Helsinkos M. Kvitelašvili ieņēma 13. vietu, kvalificējoties olimpiskajām spēlēm. 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhjanā M. Kvitelašvili bija delegācijas karognesējs olimpiādes atklāšanas ceremonijā, bet viņa iegūtā 24. vieta individuālajās sacensībās vīriešiem bija augstākais sasniegums Gruzijai 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dauguļi (Nirzas pagasts)

**Dauguļi** ir ciems Ludzas novada Nirzas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 3 km no pagasta centra Nirzas, 21 km no novada centra Ludzas un 244 km no Rīgas.

1897. gadā ciemā bija 16 sētas ar 96 cilvēkiem.

## Atsauces
Brocēnu iela (Jūrmala)

**Brocēnu iela** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Brocēnu iela sākas pie Ķemeru dzelzceļa stacijas un beidzas krustojumā ar Partizānu ielu. Kopējais ielas garums ir 1070 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Brocēnu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Brocēnu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Tukuma iela
* Augļu iela
* Andreja Upīša iela
* J. Rozentāla iela
* Pūres iela
* Sabiles iela
* Dundagas iela
* Liepājas iela
* Partizānu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ķemeri
Brūkleņu iela (Jūrmala)

**Brūkleņu iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Brūkleņu iela sākas krustojumā ar Dārzu ielu un beidzas krustojumā ar Kalēju ielu. Kopējais ielas garums ir 135 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Brūkleņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Melluži
Maksims Širjajevs

**Maksims Širjajevs** (dzimis ) ir Krievijas futbolists, aizsargs. Kopš 2025. gada spēlē Krievijas kluba *[[FC Neftekhimik Nizhnekamsk]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Mindaugs Grigaravičs

**Mindaugs Grigaravičs** (; dzimis ) ir Lietuvas futbolists, pussargs, Lietuvas futbola izlases dalībnieks. 

Kopš 2019. gada spēlē FK Riteriai sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sigits Olberkis

**Sigits Olberkis** (dzimis ) ir Lietuvas futbolists, aizsargs. Kopš 2025. gada spēlē Albanijas kluba AF Elbasani sastāvā.

## Ārējās saites
Burtnieku iela (Jūrmala)

**Burtnieku iela** ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. Burtnieku iela sākas krustojumā ar Bulduru prospektu un beidzas krustojumā ar Vikingu ielu. Liela daļa no ielas iet cauri mežam. Kopējais ielas garums ir 725 metri, taču lielā daļā nav izbūvēta vai ir ar zemes segumu. Kā izbūvēta iela tā pastāv divos kvartālos: starp Vikingu un Kokneses ielu un starp Meža un Bulduru prospektu. Burtnieku ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Burtnieku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Bulduru prospekts (T veida krustojums)
* Meža prospekts
* Sēļu iela (T veida krustojums)
* Līvu iela (T veida krustojums; dabā neeksistē)
* Kuršu iela (T veida krustojums; dabā neeksistē)
* Kokneses iela (T veida krustojums)
* Vikingu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Lielupe
Nikola Kovačevičs

**Nikola Kovačevičs** (dzimis ) ir Serbijas futbolists, aizsargs.

2018. gadā spēlējis Latvijas komandā FK Spartaks Jūrmala.
## Ārējās saites
Brīvības prospekts

**Brīvības prospekts** ir iela Jūrmalā, kas savieno Dzintaru un Bulduru apkaimes. Brīvības prospekts sākas krustojumā ar Rīgas ielu un beidzas krustojumā ar Aizputes ielu. Prospekts galvenokārt iet caur mežu un gar dzelzceļu. Kopējais ielas garums ir 3070 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Brīvības prospektā satiksmes kustība notiek vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Brīvības prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Rīgas iela (T veida krustojums)
* Teātra iela
* Jaunā iela
* Konkordijas iela
* Jāņa Pliekšāna iela
* Viktorijas iela
* Turaidas iela
* Skujienes iela (T veida krustojums)
* Saules iela (T veida krustojums)
* Mārkalnes iela (T veida krustojums)
* Skaistkalnes iela (T veida krustojums)
* Trikātas iela (T veida krustojums)
* Miera iela (T veida krustojums)
* Krišjāņa Barona iela
* Dārzkopības iela
* Muižas iela (T veida krustojums)
* Jasmīnu iela (T veida krustojums)
* Vienības prospekts
* Bauskas iela (T veida krustojums)
* Aizputes iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Bulduri
* Dzintari
* Brīvības iela
* Brīvības gatve
Ariagners Smits

**Ariagners Smits** (dzimis ) ir Nikaragvas futbolists, uzbrucējs, Nikaragvas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Lietuvas klubā *[[FK Panevėžys]]*.

2018. un 2020. gada sezonās spēlējis Latvijas Virslīgā, pārstāvot FK Spartaks Jūrmala. Virslīgā aizvadījis 37 spēles un guvis 8 vārtus. Bija izīrēts arī citu valstu klubiem.

Nikaragvas izlasē debitējis 2017. gadā. Pirmos vārtus izlases labā guva  FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Tērksu un Kaikosu izlasi.

## Ārējās saites
Raipole (Nirzas pagasts)

**Raipole** ir ciems Ludzas novada Nirzas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Nirzas, 22 km no novada centra Ludzas un 240 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V516. Ciemā atrodas Raipoles katoļu baznīca.

## Atsauces
Gorki (Ņukšu pagasts)

**Gorki** ir ciems Ludzas novada Ņukšu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Ņukšiem, 13 km no novada centra Ludzas un 228 km no Rīgas.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 11 cilvēkiem.

## Atsauces
Juzefinova

**Juzefinova** ir ciems Ludzas novada Ņukšu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1 km no pagasta centra Ņukšiem, 10 km no novada centra Ludzas un 230 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V521.

## Atsauces
Silovi (Ņukšu pagasts)

**Silovi** ir ciems Ludzas novada Ņukšu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 3 km no pagasta centra Ņukšiem, 10 km no novada centra Ludzas un 232 km no Rīgas.

1897. gadā ciemā bija 9 sētas ar 63 cilvēkiem.

## Atsauces
Auces rajons

**Auces rajons** bija administratīvā iedalījuma vienība LPSR sastāvā no 1950. līdz 1959. gadam. Tas atradās Zemgalē un robežojās ar Dobeles, Saldus un Elejas lauku rajoniem, kā arī ar Lietuvas PSR. Rajona administratīvais, saimnieciskais un kultūras centrs bija Auces pilsēta. Auces rajonam bija savs laikraksts "Auces komunārs".

## Izveide
Pēc 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas Jelgavas apriņķis tika likvidēts un tā teritorija sadalīta Auces, Dobeles, Elejas un Jelgavas rajonos. No 1952. gada 7. aprīļa līdz 1953. gada 21. aprīlim Auces rajons ietilpa Liepājas apgabalā.

## Likvidācija
1959. gadā Auces rajonu likvidēja, tā austrumu daļu pievienojot Dobeles rajonam, bet rietumu daļu Saldus rajonam.

## Atsauces
Skrundas rajons

**Skrundas rajons** bija administratīvā iedalījuma vienība LPSR sastāvā no 1950. līdz 1959. gadam. Tas atradās Kurzemē un robežojās ar Kuldīgas, Saldus, Aizputes un Priekules lauku rajoniem, kā arī ar Lietuvas PSR. Rajona administratīvais, saimnieciskais un kultūras centrs bija Skrundas strādnieku ciemats. Skrundas rajonam bija savs laikraksts "Zem Ļeņina Karoga".

## Izveide
Pēc 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas Kuldīgas apriņķis tika likvidēts un tā teritorija iekļauta Kuldīgas, Auces,  Saldus un Skrundas lauku rajonos. 
No 1952. gada 7. aprīļa līdz 1953. gada 21. aprīlim Skrundas rajons ietilpa  Liepājas apgabalā.

## Likvidācija
1959. gadā Skrundas rajonu likvidēja, tā dienvidu daļu pievienojot Saldus rajonam, bet ziemeļu daļu Kuldīgas rajonam.

## Atsauces
Kanopus-V-IK

***Kanopus-V-IK*** (*Канопус-В-ИК*) ir Krievijas Zemes tālizpētes pavadonis. Tas orbītā palaists 2017. gada jūlijā *[[Roskosmos]]* uzdevumā. To izmanto arī Krievijas Ārkārtas situāciju ministrija, Dabas resursu un ekoloģijas ministrija, Zinātņu akadēmija un Federālais hidrometeoroloģijas dienests.

Pavadonis paredzēts: kartogrāfijai; tehnogēno un dabas ārkārtas situāciju novērošanai; meža ugunsgrēku un lielu piesārņojumu atklāšanai; anomālu fizisku parādību reģistrēšanai, lai prognozētu zemestrīces; zemju izmantošanas kontrolei, noteiktu Zemes virsmas rajonu operatīvai novērošanai.

## Uzbūve
*Kanopus-V-IK* tika izgatavots Krievijas uzņēmumā *Korporacija VNIIEM*; avioniku piegādāja Apvienotās Karalistes *[[Surrey Satellite Technology|SSTL]]*. Derīgā krava sastāv no trīs instrumentiem:
* Panhromatiskā uzņemšanas sistēma (*Панхроматическая съемочная система*) ir viena kanāla attēlveidotājs 0,54 — 0,86 mikrometru diapazonā ar izšķirtspēju 2,1 metrs;
* Daudzzonālā  uzņemšanas sistēma (*Многозональная съемочная система*) ir četru kanālu attēlveidotājs 0,46 — 0,84 mikrometru diapazonā ar izšķirtspēju 10,5 metri.
* Vidējā un tālā infrasarkanā diapazona daudzkanālu radiometrs (*Многоканальный радиометр среднего и дальнего инфракрасных диапазонов*) ir divu kanālu attēlveidotājs 3,5 — 4,1 un 8,4 — 9,4 mikrometru diapazonā ar izšķirtspēju 200 metri.

## Lidojuma gaita
*Kanopus-V-IK* startēja  6:36:49 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG / Fregat-M]]* no Baikonuras kosmodroma. Kopā ar to tika palaisti vēl 72 mazie pavadoņi.

Pēc izmēģinājumiem 2018. gada 26. martā *Kanopus-V-IK* pieņemts ekspluatācijā.

## Problēmas ar sekundāro kravu palaišanu
Pēc *Kanopus-V-IK* atdalīšanas no dzinējbloka, *[[Fregat-M]]* veica vairākus manevrus, lai ievadītu pārējos pavadoņus tiem paredzētajās orbītās. Pēc pavadoņu atdalīšanas ar 12 kosmiskajiem aparātiem neizdevās nodibināt sakarus. Pavadoņu īpašniekiem radās aizdomas, ka to nogādāšanā orbītā gadījusies kāda kļūme. Par startu atbildīgais *[[Roskosmos]]* vairākkārt noliedza savu vainu, apgalvojot, ka raķete darbojusies nevainojami, un pavadoņu iespējamās kļūmes nav saistītas ar palaišanas operatoru.

ASV uzņēmumam *[[Astro Digital]]*, kas bija zaudējis pavadoņus *[[Corvus-BC 1]]* (*Landmapper-BC1*), *[[Corvus-BC 2]]* (*Landmapper-BC2*), izdevās iegūt raķetes palaišanas telemetrijas datus. No tiem tika secināts, ka vienā no *Fregat-M* dzinējiem bija radusies hidrazīna noplūde, kas uzliesmoja pēc cita dzinēja ieslēgšanas. Rezultātā kosmiskie aparāti guva bojājumus.

Krievijas komanda, kas izgatavoja *[[Majak (pavadonis)|Majak]]*, pirms tam jau paziņoja, ka visticamāk, pavadonis sabojājās, kad uz tā nokļuva hidrazīna sadalīšanās produkti no viena vai vairākiem *Fregat* mazās vilces dzinējiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Космический аппарат «Канопус-В-ИК»  *VNIIEM* 
* Kanopus-V-IK 1 Gunter Dirk Krebs 
* Soyuz launches a space-age "Tower of Babel" Anatoly Zak
Lovečas apgabals

**Lovečas apgabals** () ir apgabals Bulgārijas centrālajā daļā, nosaukts tā galvenās pilsētas — Lovečas — vārdā. Tas robežojas ar Plevenas apgabalu ziemeļos, Veliko Tarnovas un Gabrovas apgabalu austrumos, Plovdivas apgabalu dienvidos, Sofijas apgabalu dienvidrietumos un Vracas apgabalu rietumos.

Apgabals sadalīts astoņās pašvaldībās, bet tā kopējais iedzīvotāju skaits ir 141 935 (2016. gada aprīlis).

Gabrovas apgabalā atrodas etnogrāfiskais komplekss "Varoša". Centrālbalkānu nacionālais parks (daļēji atrodas arī blakus apgabalos) ir UNESCO Pasaules mantojuma kandidātobjekts.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dzeņi (Rugāju pagasts)

**Dzeņi** (arī **Dzeni**) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6,4 km no pagasta centra Rugājiem un 215,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Teterupes krastos.

1897. gadā *Дзенеколно* bija 4 sēta ar 33 cilvēkiem.

## Atsauces
Auce (stacija)

**Auce** ir neizmantots pieturas punkts dzelzceļa līnijā Glūda—Reņģe. Tas atrodas Auces pilsētā. Saglabājusies senā  stacijas ēka, kas Latvijas PSR laikā apmūrēta ar ķieģeļiem, mūsdienās tiek izmantota kā dzīvojamā ēka.

 

## Vēsture
Dzelzceļa stacija Auce () atklāta 1873. gadā uz dzelzceļa līnijas Rīga—Jelgava—Mažeiķi. 1889. gadā Vecauces muižas īpašnieks grāfs Mēdems sāka pārdot apbūves gabalus, un stacijas tuvuma dēļ tie bija ļoti pieprasīti. Šādi izveidojās Auces pilsētiņa, kas pārņēma dzelzceļa stacijas nosaukumu.   Vācu okupācijas laikā 1917. — 1918. gadā dzelzceļa staciju pārdēvēja par Vecauci (*Alt Autz*). 1997. gada 21. jūlijā staciju slēdza un pārveidoja par pieturas punktu. Pasažieru vilcieni šeit kursēja līdz 2010. gada 22. februārim.

## Atsauces
Dzīstnīki

**Dzīstnīki** (arī **Dziesnieki** un **Dziestnieki**) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 6,2 km no pagasta centra Rugājiem un 229,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V488 (Rugāji–Ranguči), uz ziemeļaustrumiem no Ilganču ezera.

1897. gadā *Десенкъ* ciemā bija 4 sētas ar 33 cilvēkiem.
## Atsauces
Egļusala (Rugāju pagasts)

**Egļusala** (arī **Egļusola**) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā, Rugāju dienvidrietumu pievārtē, 1,7 km no pagasta centra Rugājiem un 221,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P47 (Balvi–Kapūne), Vārnienes upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 17 cilevēkiem.

## Atsauces
Bēne (stacija)

**Bēne** ir neizmantota stacija dzelzceļa līnijā Glūda—Reņģe, kas atrodas Bēnes ciemā. Saglabājusies senā  stacijas ēka, kas mūsdienās tiek izmantota kā izstāžu vieta ar dzelzceļa vēstures ekspozīciju.

## Vēsture
Dzelzceļa stacija Bēne () atklāta 1873. gadā uz dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava—Mažeiķi. Tagadējā stacijas ēka uzcelta 1926. gadā pēc gleznotāja Jūlija Federa brāļadēla, arhitekta Pētera Federa projekta. Ēkai blakus atrodas ap 1872. gadu celtais ūdenstornis. Pasažieru vilcieni šeit kursēja līdz 2010. gada 22. februārim.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Stacijas attēli no Dzelzceļa muzeja krājuma
Dubļukolns

**Dubļukolns** (arī **Dubļukalns**) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 8,1 km no pagasta centra Rugājiem un 231,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu P47 (Balvi–Kapūne) un P48 (Kārsava–Tilža–Dubļukalns) krustojuma, Vārnienes upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 14 sētas ar 150 cilvēkiem.
## Atsauces
Dzelzupe (Rugāju pagasts)

**Dzelzupe** ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 21,8 km no pagasta centra Rugājiem un 206,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Pededzes krastā.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 19 cilvēkiem.
## Atsauces
Emīls Ģēģeris

**Emīls Ģēģeris** (dzimis ) ir latviešu hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2024) spēlē Francijas hokeja līgas kluba Cergy-Pontoise sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionālo karjeru Ģēgeris uzsāka vien 16 gadu vecumā, kad 2015.—16. gada sezonā pildīja Latvijas čempionāta komandas HS Rīga 99 kapteiņa funkcijas. Nākamajā sezonā uzbrucējs spēlēja jau Krievijas Jaunatnes hokeja līgas vienībā HK Rīga, bet 2017.—18. gada sezonā aizvadīja 34 spēles KHL kluba Rīgas "Dinamo" rindās, gūstot trīs vārtus. Pirmo spēli KHL viņš aizvadīja 22. augustā pret Omskas "Avangard". 2019. gada maijā pagarināja līgumu ar "Dinamo" uz nākamajām divām sezonām.

Latvijas hokeja izlases rindās debitēja 2017. gada 9. novembra pārbaudes spēlē pret Baltkrievijas izlasi. Iepriekš tika izsaukts uz izlases treniņnomenti arī pirms 2017. gada Pasaules čempionāta, toreiz gan nevienu spēli neaizvadot.

## Ārējās saites
Vecsmiltene

**Vecsmiltene** (dažkārt **Smiltene**; ) ir latviešu dibināts ciems Krievijas Federācijas Samaras apgabala Sizraņas rajona ziemeļrietumos. Ietilpst Varlamovas pagastā.

Ciems dibināts 1887. gadā. Tā sākotnējais nosaukums bija Trubačinas kolonija. Vecsmiltenē savulaik darbojusies baptistu draudze, un tai bijis savs lūgšanu nams. 1975. gadā veicot velobraucienu no Rīgas uz Vladivostoku, ciemu apmeklēja vēsturnieks Ingvars Leitis un fotogrāfs Uldis Briedis. Liecības par šo apmeklējumu iekļautas grāmatā “Latviešus Sibīrijā meklējot". 2010. gadā Vecsmiltenē dzīvoja astoņi cilvēki — pieci vīrieši un trīs sievietes.

Otra vēsturiskā Pievolgas latviešu kolonija, kur arī mūsdienās ir saglabājusies latviešu klātbūtne, ir netālā Uļjanovskas apgabala Sarkanā Baltija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eseja par Vecsmilteni "Моя география: Вице — Смильтон"
Juris Zariņš (arheologs)

**Juris Zariņš ** (*Juris Zarins*, dzimis , miris ) bija latviešu izcelsmes ASV arheologs, pazīstams ar savu teoriju par "pirmsplūdu laika" civilizāciju Indijas okeāna piekrastē. Viņš bija viens no pirmajiem, kas arheoloģiskajos pētījumos izmantoja kosmiskās fotografēšanas metodi. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1945. gadā Otrā pasaules kara bēgļu ģimenē Vācijā, ap 1950. gadu kopā ar vecākiem pārcēlies uz ASV, kur 1963. gadā beidza Linkolnas vidusskolu un 1967. gadā Nebraskas Universitāti. Piedalījās Vjetnamas karā. 

1974. gadā Čikāgas Universitātē aizstāvēja doktora grādu arheoloģijā un strādāja par arheoloģijas konsultantu Saūda Arābijas karalistē. No 1978. gada bija Misūri Štata universitātes profesors socioloģijas un arheoloģijas departamentā. Par viņa pētījumu augsto kvalitāti 1988. gadā universitāte viņam piešķīra zinātniskās ekselences balvu (‘’Excellence in Research Award’’).
1992. gadā Zariņš vadīja izrakumus Omānas teritorijā, lai atrastu Ptolemaja pieminētās teiksmainās Ubaras zemes atrašanās vietu.  Ar kosmisko pavadoņu ‘’LANDSAT’’ izdarīto fotouzņēmumu palīdzību viņš centās pierādīt savu hipotēzi par to, ka tagad tuksnešainajā jūras piekrastē pirms apmēram 8000 gadiem atradies arī Vecajā Derībā pieminētais Ēdenes dārzs mūsdienu Tigras un Eifratas upju satecē, kas tagad atrodas zem ūdens Persijas līča ziemeļu galā.

Nomira Ņūmeksikā 2023. gada 8. jūlijā 78 gadu vecumā.

## Darbi
* The Camel in Ancient Arabia: A Further Note (1978)
* Early Rock Art of Saudi Arabia. Archaeology Magazine 1982, v. 35, no. 6 
* Hemerologies of Assyrian and Babylonian Scholars. CUSAS (Book 25), CDL Press, 2014. — 278 pages
* The Domestication of Equidae in Third-Millennium BCE Mesopotamia. CUSAS (Book 24), 2018. — 376 pages 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Paradise Found Tibor Krausz, *The Jerusalem Report*, February 1, 1999
Treviss Skots

**Žaks Bermons Vebsters II** (dzimis 1991. gada 30. aprīlī), labāk pazīstams ar savu skatuves vārdu **Treviss Skots** (*Travis Scott*), ir amerikāņu reperis, dziedātājs, dziesmu autors un ierakstu producents. Viņa skatuves vārds ir mīļākā onkuļa vārdamāsa, kas apvienota ar viena no viņa iedvesmas devēja ''Kid Cudi'' (kura īstais vārds ir Skots Meskudi) vārdu.

2012. gadā Skots parakstīja savu pirmo lielo izdevniecību līgumu ar ''Epic Records'' un izdevējdarbības līgumu ar Kanje Vesta grupu *GOOD Music*. 2013. gada aprīlī viņš parakstīja kopīgu ierakstīšanas līgumu ar *Epic* un *[[T.I.|T.I.'s]] Grand Hustle imprint*. Skota pirmais pilna garuma projekts miksteips *Owl Pharaoh* tika izdots 2013. gadā. Tam sekoja otrs miksteips *Days Before Rodeo* 2014. gadā. Viņa debijas studijas albumu *[[Rodeo (Trevisa Skota albums)|Rodeo]]* (2015) pavadīja singls "Pretlīdzeklis". Viņa otrais albums *Birds in the Trap Sing McKnight* (2016) kļuva par viņa pirmo albumu pirmajā vietā Billboard 200. Nākamajā gadā Skots izdeva sadarbības albumu ar *[[Quavo]]* ar nosaukumu *Huncho Jack, Jack Huncho* ar grupas nosaukumu *Huncho Jack*.

2018. gadā viņa trešais studijas albums *ASTROWORLD* tika izdots, izpelnoties kritiķu atzinību, un producēja savu pirmo ''Billboard Hot 100'' singlu pirmajā vietā "Sicko Mode" (kurā piedalās ''Drake''). 2019. gada beigās Skota ierakstu kompānija *Cactus Jack Records* izdeva kompilācijas albumu *JackBoys*, kas ieņēma *Billboard 200* augšgalu. Pēc sava singla “Franchise” (kurā piedalās ''Young Thug'' un *[[M.I.A.]]*) izdošanas 2020. gadā Skots kļuva par pirmo izpildītāju *Hot 100* sarakstā. mazāk nekā gada laikā pirmajā vietā debitēt trīs dziesmas.

## Diskogrāfija

* *[[Rodeo (Trevisa Skota albums)|Rodeo]]* (2015)
* *Birds In The Trap Sing McKnight* (2016)
* *[[ASTROWORLD]]* (2018)
* *[[Utopia]]* (2023)
Šāndors Šaoliņs Liu

**Šāndors Šaoliņs Liu** (, , *Liú Shàolín*; dzimis  Budapeštā) ir Ungārijas šorttrekists. Viņš ir 2018. gada ziemas olimpisko spēļu čempions 5000 m stafetes komandā.

Dzimis jauktā ģimenē — tēvs ir ķīnietis, bet māte — ungāriete. Viņa jaunākais brālis Šaoans Liu arī ir šorttrekists, abi brāļi startēja kopā vēsturiskajā Ungārijas stafetes komandā 2018. gada olimpiskajās spēlēs.

## Karjera
Ar šorttreka slidošanu nodarbojas kopš 2006. gada. Šajā gadā Ungārijā notika pasaules čempionāts šorttrekā un brāļu Liu tēvs tajā darbojās kā Ķīnas komandas asistents. Viņam tika izteikts piedāvājums dot iespēju dēliem trenēties Ķīnā, ko ģimene izmantoja un pusotru gadu brāļi pavadīja trenējoties tēva dzimtenē. Kopš 2012. gada sportistiem ir treneris no Ķīnas.

Šāndors Šaoliņs Liu ieguvis vairākas medaļas Pasaules junioru čempionātos. Olimpiskajās spēlēs pirmo reizi startēja 2014. gadā Sočos. Sekojošajā olimpiskajā ciklā izcīnījis virkni medaļu Pasaules un Eiropas čempionātos: kopā septiņas gan Pasaules, gan Eiropas līmenī, tostarp divas Pasaules čempionāta zelta medaļas 2016. un 2018. gadā; 2016. un 2018. gada Pasaules čempionātos ieguva vietu uz pjedestāla arī kopējā vērtējumā (distanču kombinācija).

2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhjanā Šāndors Šaoliņs Liu bija labākais sportists Ungārijas delegācijā, bez uzvaras kopā ar komandu 5000 m stafetē, izcīnot arī 5. vietu 1500 m un 500 m individuālajās distancēs. Stafetes komandas izcīnītā zelta medaļa bija pirmā Ungārijai valsts vēsturē ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Juris Zariņš (inženieris)

**Juris Zariņš** (1952—2017) bija latviešu inženieris, izgudrotājs un uzņēmējs, pazīstams kā studijas mikrofonu ražošanas kompānijas *[[JZ Microphones]]* dibinātājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1952. gada 27. aprīlī Rīgā. 
1990. gadu beigās nodarbojās ar vecu vācu mikrofonu *Neuman*, *AKG* un *Telefunken* restaurēšanu. Vēlāk Juris Zariņš radīja mūzikas industrijā labi zināmos "Blue" un "Violet" studijas mikrofonus, kurus savos ierakstos lietojuši vairāki populārās mūzikas izpildītāji.
2007. gadā Zariņš izveidoja pats savu *premium* klases ierakstu studiju mikrofonu zīmolu *JZ Microphones* (*Juris Zariņš Microphones*).

Dzīvoja Siguldā, aizrāvās ar lidmodelismu.

Miris 2017. gada 20. augustā lidlaukā neilgi pirms viņa vadītās lidmašīnas pacelšanās.

## Atsauces
Surens Abramjans

**Surens Abramjans** (; dzimis , miris ) bija armēņu izcelsmes padomju šahists, PSRS sporta meistars (1938), PSRS Nopelniem bagātais treneris (1960).

Pēc izglītības inženieris elektriķis.

Baku pionieru pils šaha skolas vadītājs no (1940. līdz 1970. gadi). Viņa audzēkņi bija Vladimirs Bagirovs, Tatjana Zatulovska, Nonna Karakašjana, Oļegs Privorotskis (pirmais Garija Kasparova treneris), Leonīds Listengartens un citi.

Abramjans bija republikāniskā laikraksta šaha slejas redaktors.

Labākie rezultāti šaha turnīros:

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
Židrūns Savicks

**Židrūns Savicks** (; dzimis ) ir lietuviešu spēkavīrs.

Tiek uzskatīts par vienu no sava sporta veida visu laiku izcilākajiem pārstāvjiem. Viņš ir vienīgais no mūsdienu sportistiem, kas ir uzvarējis visās lielākajās spēkavīru sacensībās. 4 reizes uzvarējis *World's Strongest Man* sacensībās, 8 reizes — *Arnold Strongman Classic*, 15 reizes bija spēcīgākais Lietuvas spēkavīru čempionātā. Savickam pieder vairāki pasaules rekordi.

## Ārējās saites

*
Serbija un Melnkalne olimpiskajās spēlēs

**[[Serbija un Melnkalne]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** piedalījās no 2004. gada līdz 2006. gadam. Kopumā Serbija un Melnkalne ir piedalījusies vienās vasaras olimpiskajās spēlēs un vienās ziemas olimpiskajās spēlēs. 

No 1920. gada līdz 2002. gadam Serbijas un Melnkalnes sportisti startēja Dienvidslāvijas sastāvā. 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs sportisti startēja Neatkarīgo olimpisko dalībnieku sastāvā. Savukārt pēc 2008. gada, kad sadalījās Serbija un Melnkalne, katra no šīm valstīm olimpiskajās spēlēs startē atsevišķi.

Serbija un Melnkalne olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 2 olimpiskās medaļas, visas vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Dalības
### Vasaras olimpiskās spēles


* 1896–1908 — 
*  1912 Stokholma —  
* 1920–1988 — 
*  1992 Barselona — piedalījās Neatkarībo olimpisko dalībnieku komandas sastāvā
* 1996–2004 — 

* ** [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004 Atēnas]] — [[Serbija un Melnkalne 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|tika pārstāvēta]]** 

* 2008−2014 — 
* 2016−pašlaik — 


### Ziemas olimpiskās spēles


* 1924–1992 — 
*  1994 Liellehammere — 
* 1998–2002 — 

* ** [[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|2006 Turīna]] — [[Serbija un Melnkalne 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs|tika pārstāvēta]]** 

* 2010—2016 — 
* 2018−pašlaik — 


## Sportisti
### Sportistu skaits

#### Vasaras olimpiskās spēles

#### Ziemas olimpiskās spēles

### Sportistu sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

#### Vasaras olimpiskās spēles

#### Ziemas olimpiskās spēles

• — startēja viens un tas pats sportists vairākos sporta veidos.

:**Piezīmes:**


## Medaļu tabulas

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

### Medaļas pa vasaras sporta veidiem

## Medaļnieku uzskaitījums
### Vasaras olimpiskajās spēlēs

## Karognesēji
*Karognesēji, kas nesuši karogus olimpisko spēļu atklāšanas ceromonijās*

### Vasaras olimpiskajās spēles

 

### Ziemas olimpiskajās spēles

## Skatīt arī
* Serbijas un Melnkalnes karognesēji olimpiskajās spēlēs
* Serbija un Melnkalne paraolimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
*
Kazis Griņus

**Kazis Griņus** (; dzimis , miris ) bija Lietuvas prezidents 1926. gadā (no 7. jūnija līdz 17. decembrim).

Maskavā studējis medicīnu. Viens no Lietuvas sociāldemokrātu partijas dibinātājiem. Pēc Lietuvas neatkarības iegūšanas Griņus kļuva par Lietuvas Seima deputātu, bijis arī valsts premjerministrs no 1920. līdz 1922. gadam. 1926. gada jūnijā tika ievēlēts Lietuvas prezidenta amatā, taču amatā pavadīja vien pusgadu — savā 60. dzimšanas dienā tika gāzts no amata apvērsumā.

Dzīves nogali pavadījis ASV, kur arī miris.
## Atsauces

## Ārējās saites

*
Simona Krupeckaite

**Simona Krupeckaite** (; dzimusi ) ir lietuviešu treka riteņbraucēja.

Četras reizes piedalījusies olimpiskajās spēlēs (, , , ). 2004. gadā Atēnās sasniegtā 4. vietā 500 m iedzīšanas sacensībās ir sportistes augstākais sasniegums olimpiskajās spēlēs.

Pasaules čempionātā izcīnījusi divas zelta, piecas sudraba un sešas zelta medaļas. Eiropas čempionātā trīs reizes kļuvusi par čempioni, divas — 2. vietas ieguvēju, kā arī izcīnījusi četras bronzas medaļas. Karjeras laikā uzstādījusi divus pasaules rekordus. 2009. un 2010. gadā atzīta par Lietuvas gada sportistu (nebija atsevišķas balvas pa dzimumiem), 2016. gadā — par Lietuvas gada sportisti.

## Ārējās saites
Vatanabe

**Vatanabe** var būt:

* Hidemaro Vatanabe (渡部 英麿; 1924―2011) ― japāņu futbolists;
* Janosuke Vatanabe (渡邊 彌之助) ― japāņu futbolists;
* Jošiiči Vatanabe (渡辺 由; 1954) ― japāņu futbolists;
* Kadzuma Vatanabe (渡邉 千真; 1986) ― japāņu futbolists;
* Kens Vatanabe (渡辺 謙; 1959) — japāņu aktieris;
* Masaši Vatanabe (渡辺 正; 1936―1995) ― japāņu futbolists;
* Micuo Vatanabe (渡辺 三男; 1953) ― japāņu futbolists;
* Takeši Vatanabe (渡辺 毅; 1972) ― japāņu futbolists.
Kandavas rajons

**Kandavas rajons** bija administratīvā iedalījuma vienība LPSR sastāvā no 1950. līdz 1959. gadam. Tas atradās Kurzemē un robežojās ar Talsu, Tukuma, Dobeles un Kuldīgas lauku rajoniem. Rajona administratīvais, saimnieciskais un kultūras centrs bija Kandavas pilsēta. Kandavas rajonam bija savs laikraksts "Sarkanā Kandava".

## Izveide
Pēc 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas Talsu apriņķis tika likvidēts un tā teritorija iekļauta Dundagas, Kandavas un Talsu rajonos. No 1952. gada 7. aprīļa līdz 1953. gada 21. aprīlim Kandavas rajons ietilpa Liepājas apgabalā.

## Likvidācija
1959. gadā Kandavas rajonu likvidēja un pievienoja Tukuma rajonam.

## Atsauces
Bulduru prospekts

**Bulduru prospekts** ir maģistrāle Jūrmalā, kas savieno Bulduru un Lielupes apkaimes. Bulduru prospekts sākas krustojumā ar Krišjāņa Barona ielu un beidzas krustojumā ar 36. līniju. Kopējais ielas garums ir 4085 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Bulduru prospektā starp krustojumu ar 35. līniju un Vienības prospektu satiksmes kustība notiek divās joslās, citviet — vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Bulduru prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Krišjāņa Barona iela (T veida krustojums)
* 1. līnija
* 2. līnija
* 3. līnija
* 4. līnija
* 5. līnija
* 6. līnija
* 7. līnija
* Vienības prospekts
* 8. līnija
* 9. līnija
* 10. līnija (T veida krustojums)
* 11. līnija
* 12. līnija
* 13. līnija
* 14. līnija
* 15. līnija
* Paula Stradiņa iela
* Oskara Kalpaka prospekts
* 17. līnija (T veida krustojums)
* 18. līnija (T veida krustojums)
* 19. līnija (T veida krustojums)
* Vaidelotes iela (T veida krustojums)
* 20. līnija (T veida krustojums)
* 21. līnija (T veida krustojums)
* 22. līnija
* Krīvu iela (T veida krustojums)
* 23. līnija (T veida krustojums)
* 25. līnija (T veida krustojums)
* 27. līnija (T veida krustojums)
* 28. līnija (T veida krustojums)
* 30. līnija (T veida krustojums)
* 31. līnija (T veida krustojums)
* Jūrnieku iela (T veida krustojums)
* 33. līnija (T veida krustojums)
* 35. līnija (T veida krustojums)
* 36. līnija (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Pa Bulduru prospektu kursē 1. mikroautobuss.

## Skatīt arī
* Bulduri
* Lielupe
Melnkalne olimpiskajās spēlēs

**[[Melnkalne]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** piedalās kopš 2008. gada, kad tā atdalījās no Serbijas un Melnkalnes. Pirmās vasaras olimpiskās spēles, kurās piedalījās Melnkalne notika 2008. gadā Pekinā, savukārt 2010. gada Vankūveras olimpiskajās spēlēs, tā pirmo reizi piedalījās ziemas olimpiskajās spēlēs. Kopš tā laika Melnkalne ir piedalījusies visās vasaras un ziemas olimpiskajās spēlēs.

No 1920. līdz 1992. gdam Melnkalnes sportisti olimpiskajās spēlēs startēja Dienvidslāvijas sastāvā. 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Melnkalnes sportisti bija Neatkarīgo olimpisko dalībnieku komandas sastāvā. No 1996. līdz 2006. gadam sportisti startēja Serbijas un Melnkalnes sastāvā.

Kopš neatkarības iegūšanas Melnkalne olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi vienu olimpisko medaļu.

## Dalības
### Vasaras olimpiskās spēles


* 1896−1916 — 
* 1920–1988 —  
*  1992 Barselona — 
* 1996−2004 —  

* ** [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008 Pekina]] — [[Melnkalne 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|tika pārstāvēta]]** 
* ** [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012 Londona]] — [[Melnkalne 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|tika pārstāvēta]]** 
* ** [[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|2016 Riodežaneiro]] — [[Melnkalne 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|tika pārstāvēta]]** 

*  *[[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020 Tokija]]*  — *nākotnes notikums*
*  *[[2024. gada vasaras olimpiskās spēles|2024 Parīze]]* — *nākotnes notikums*
*  *[[2028. gada vasaras olimpiskās spēles|2028 Losandželosa]]* — *nākotnes notikums*


### Ziemas olimpiskās spēles


* 1924–1992 —  
* 1994−2006 —   

* ** [[2010. gada ziemas olimpiskās spēles|2010 Vankūvera]] — [[Melnkalne 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs|tika pārstāvēta]]** 
* ** [[2014. gada ziemas olimpiskās spēles|2014 Soči]] — [[Melnkalne 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs|tika pārstāvēta]]** 
* ** [[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018 Phjončhana]] — [[Melnkalne 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs|tika pārstāvēta]]** 

*  *[[2022. gada ziemas olimpiskās spēles|2022 Pekina]]* — *nākotnes notikums*


## Sportisti
### Sportistu skaits

#### Vasaras olimpiskās spēles

#### Ziemas olimpiskās spēles

### Sportistu sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

#### Vasaras olimpiskās spēles

#### Ziemas olimpiskās spēles

## Medaļu tabulas

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

### Medaļas pa vasaras sporta veidiem

## Medaļnieku uzskaitījums
### Vasaras olimpiskajās spēles

## Karognesēji
*Karognesēji, kas nesuši karogus  olimpisko spēļu atklāšanas ceromonijās*

### Vasaras olimpiskajās spēles

 

### Ziemas olimpiskajās spēles

## Skatīt arī
* Melnkalnes karognesēji olimpiskajās spēlēs
* Melnkalne paraolimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
*  
*  
*
Aizputes rajons

**Aizputes rajons** bija administratīvā iedalījuma vienība LPSR sastāvā no 1950. līdz 1962. gadam. Tas atradās Kurzemē un sākotnēji robežojās ar Alsungas, Kuldīgas, Skrundas, Liepājas un Priekules lauku rajoniem. Rajona administratīvais, saimnieciskais un kultūras centrs bija Aizputes pilsēta. Aizputes rajonam bija savs laikraksts "Jaunais Ceļš".

## Izveide un paplašināšana
Pēc 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas Aizputes apriņķis tika likvidēts un tā teritorija iekļauta Aizputes un Alsungas lauku rajonos.
No 1952. gada 7. aprīļa līdz 1953. gada 21. aprīlim Aizputes rajons ietilpa Liepājas apgabalā. 1956. gada 7. decembrī tā teritorijā iekļāva daļu no likvidētā Alsungas rajona.

## Likvidācija
1962. gadā Aizputes rajonu likvidēja, tā lielāko daļu pievienojot Liepājas rajonam.

## Atsauces