open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sultāns El Nejadi

**Sultāns El Nejadi** (, *Sultan Al Neyadi*; dzimis ) ir Apvienoto Arābu Emirātu (AAE) kosmonauts, informācijas tehnoloģiju inženieris. Viņš bija AAE pirmā kosmonauta Haza El Mansūrī dublieris.

2004. gadā Sultāns El Nejadi Braitonas Universitātē Anglijā ieguva bakalaura grādu elektronikā un sakaru inženierijā.

Pēc atgriešanās AAE viņš sāka dienestu Emirātu bruņotajos spēkos. Pēc Halifa bin Zajeda Gaisa koledžas absolvēšanas viņš dienēja par sakaru inženieri.

2008. gadā Sultāns El Nejadi Grifita Universitātē Austrālijā ieguva maģistra grādu informācijas un tīklu drošībā. 2011. gadā viņš atgriezās Grifita Universitātē, un 2016. gadā tur ieguva filozofijas doktora grādu datu noplūdes novēršanas tehnoloģijās.

2017. gadā Sultāns El Nejadi pieteica savu kandidatūru Apvienoto Arābu Emirātu pirmajam kosmonauta lidojumam ar Krievijas kosmosa kuģi. 2018. gada 3. septembrī viņš un Haza El Mansūrī tika nosaukts par kandidātiem, kas sāks gatavošanos Krievijas Kosmonautu sagatavošanas centrā. Nākamajā dienā viņi sāka apmācību. Sākotnēji AAE kosmonauta lidojums bija plānots 2019. gada aprīlī ar kosmosa kuģi *[[Sojuz MS-12]]*, bet pēc *[[Sojuz MS-10]]* avārijas  2018. gada oktobrī lidojums tika pārcelts uz 2019. gada rudeni.

Par AAE pirmo kosmonautu tika izvēlēts Haza El Mansūrī, bet Sultāns El Nejadi bija viņa dublieris. Haza El Mansūrī kosmosā devās 2019. gada 25. septembrī kā SKS 19. Krievijas viesekspedīcijas lidojuma dalībnieks kosmosa kuģī *[[Sojuz MS-15]]*. 3. oktobrī viņš kopā kosmosa kuģī *[[Sojuz MS-12]]* atgriezās uz zemes.

2022. gada 29. aprīlī Mohammeda bin Rašida kosmosa centrs (*MBRSC*) un ASV uzņēmums *[[Axiom Space]]* paziņoja, ka kosmosa kuģa *[[SpaceX Crew-6]]* apkalpē būs arī Apvienoto Arābu Emirātu kosmonauts. Vēlāk tika apstiprināts, ka šī persona ir Sultāns El Nejadi.

Pirmo lidojumu kosmosā Sultāns El Nejadi sāka 2023. gada 2. martā kā kosmosa kuģa *[[SpaceX Crew-6]]* misijas speciālists, dodoties uz Starptautisko kosmosa staciju. Viņš bija 68. un 69. lidojuma inženieris. Uz Zemi El Nejadi atgriezās 4. augustā ar *Crew-6*.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:

## Ārējās saites
* Султан Аль Неяди *Roskosmos* 
* Султан Саиф Мефтах Хамад аль-Нейади *astronaut.ru*
Neitans Boljē

**Neitans Boljē** (; dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2023) Boljē pārstāv NHL komandu Anahaimas "Ducks". Iepriekš Boljē ir spēlējis Monreālas "Canadiens", Bufalo "Sabres" un Vinipegas "Jets", kā arī AHL komandā Hamiltonas "Bulldogs".

## Ārējās saites
Endrū Kops

**Endrū Kops** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2022. gada pārstāv NHL komandu Detroitas "Red Wings". Iepriekš Kops ir spēlējis NHL klubā Vinipegas "Jets" un AHL komandā Manitobas "Moose".

2022. gada 13. jūlijā Kops parakstīja piecu gadu līgumu par 28,125 miljoniem ASV dolāru ar Detroitas Red Wings.

ASV hokeja izlases sastāvā Kops ir spēlējis 2017. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Talsu komercbanka

**Akciju sabiedrība «Talsu komercbanka»** bija Latvijas banka. Dibināta 1993. gadā, 1996. gadā tai tika anulēta licence.

## Vēsture
Banka tika dibināta . Tās galvenais birojs atradās Talsos, Lielajā ielā 2. To dibināja vietējie uzņēmumi — SIA «Virbi», SIA «Odelat», SIA «Efekts Ltd.», SIA «Talsu piens» un AS «Taumako». Kaut arī tās izveidei sākotnēji bija iecerēts privatizēt Latvijas Bankas Talsu nodaļu, «Talsu komercbanka» tika dibināta kā jauns uzņēmums.

 komercbankas akcionāru pilnsapulce pieņēma lēmumu par pašlikvidāciju.  Latvijas Banka, pamatojoties uz šo lēmumu, atsauca Talsu komercbankas darbības licenci. 

Komercbanka veica pašlikvidāciju, jo tā nespēja izpildīt Latvijas Bankas prasību  uzkrāt 1 miljona latu pamatkapitālu, kā arī bija zaudējusi «Latintrādes bankai» un «Topbankai» izsniegtos starpbanku aizdevumus. Licences atsaukšanas brīdī banka bija atmaksājusi naudu noguldītājiem un klientiem ar norēķinu kontiem. Tā bija pirmā Latvijas komercbanka, kas veica pašlikvidāciju. Tikmēr Latvijas Banka ziņoja, ka komercbanka bija sniegusi nepatiesas ziņas par savām saistībām, pārkāpusi «Kredītiestāžu likumu», likumu «Par grāmatvedību» un Latvijas Bankas normatīvos noteikumus.

1996. gada jūnijā bijusī AS «Talsu komercbanka» tika pārdēvēta par AS «Talsu komerccentrs». Šim uzņēmumam 1998. gadā Rīgas Apgabaltiesa uzsāka bankas maksātnespējas procesu. Uzņēmums tika likvidēts .

## Atsauces
Ionospheric Connection Explorer

***Ionospheric Connection Explorer*** jeb ***ICON*** (no  "Jonosfēras sakarību pētnieks") ir ASV pavadonis jonosfēras izpētei. Tas ir NASA programmas *[[Explorer programma|Explorer]]* (***Explorer 96***) apakšprogrammas *Medium-Class Explorers* (***MIDEX-8***) kosmiskais aparāts. *ICON* Zemes orbītā tika palaists 2019. gada 11. oktobrī.
Kopš 2022. gada 25. novembra ir zaudēti sakari ar pavadoni.

Pavadonis bija paredzēts, lai izpētītu izmaiņas Zemes jonosfērā, kas ir dinamisks reģions augstu atmosfērā, kur satiekas Zemes laikapstākļi no lejas ar kosmiskajiem laikapstākļiem no augšas. *ICON* pētīja mijiedarbību starp Zemes meteoroloģiskajiem procesiem un Saules ietekmētiem kosmosa procesiem, un to, kā šī mijiedarbība veicina turbulenci augšējā atmosfērā. Labāka izpratne par šo dinamiku mazinātu tās ietekmi uz sakariem, *[[Globālā pozicionēšanas sistēma|GPS]]* signāliem un tehnoloģijām kopumā.

## Uzbūve
Kosmiskais aparāts tika izgatavots uz *[[Northrop Grumman Innovation Systems]]* (sākotnēji *[[Orbital Sciences Corporation]]*)  platformas *[[LEOStar-2]]* bāzes. Tam bija uzstādīta zinātniskā aparatūra ar masu 130 kg.

Zinātniskie instrumenti:
* *MIGHTI* (*Michelson Interferometer for Global High-Resolution Thermospheric Imaging*), Mihelsona interferometers neitrālā vēja lauka un temperatūras attālinātai mērīšanai;
* *EUV* (*Extreme Ultra-Violet*), instruments jonosfēras augstuma un blīvuma mērīšanai dienas laikā;
* *FUV* (*Far Ultra-Violet*), instruments jonosfēras sastāva noteikšanai dienas laikā un naktī;
* *IVM* (*Ion Velocity Meter*), elektrisko lauku detektors.

## Lidojuma gaita
*ICON* tika palaists . 00:31 *UTC* no Kanaveralas Gaisa spēku stacijas pacēlās L-1011 lidmašīna *Stargazer*. 01:59:00 *UTC* tika nomesta nesējraķete *[[Pegasus-XL]]*, un pēc piecām sekundēm tā iedarbināja dzinēju. Pēc 10 minūtēm pavadonis tika ievadīts orbītā.

2022. gada 25. novembrī tika zaudēti sakari ar pavadoni. Sistēma ir izstrādāta, lai atiestatītu kosmiskā aparāta datoru pēc 8 dienām bez signāla, bet neizdevās atjaunot sakarus pēc tam, kad aizritēja 5. decembris.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ICON *University of California, Berkeley* 
* ICON *NASA* 
* Explorer: ICON (MIDEX 8) *Gunter Dirk Krebs*
Lesje

**Lesje** () ir Dānijas sala Kategatā apmēram 19 kilometrus uz austrumiem no Jitlandes pussalas. 

Salas reljefs ir zems līdzenums, ziemeļu daļā atrodas līdz 21 m augstas kāpas. Tā kā salas gruntsūdenī ir augsts sāls saturs, viduslaikos salā ieguva sāli. Skandināvu mitoloģijā pazīstama kā āsu mielastu vieta. Ar 1793 iedzīvotājiem Lesje ir iedzīvotāju skaita ziņā vismazākā Dānijas komūna.

Sala ir svarīga plankumaino roņu dzimšanas vieta. 66 548 hektāri no salas ietilps Rāmsaras konvencijas liegumā. Salas vienā pusē ierīkots Eiropas tumšās medus bites (*Apis mellifera mellifera*) liegums. Salu šķērso elektrolīnija *[[Konti–Skan]]*, kas savieno Zviedriju un Dāniju. 

## Ārējās saites

*
1975. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1975. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā]]** notika Minskā (Baltkrievija). Cīkstoņi sacentās Minskas Sporta pilī, no
11. līdz 14. septembrim grieķu-romiešu stilā, no 15. līdz 18. septembrim brīvā stilā. 

## Medaļu sadalījums starp valstīm

### Labāko komandu izcīnītās vietas

## Medaļu ieguvēji

### Brīvā cīņa

### Grieķu-romiešu cīņa

## Ārējās saites
*United World Wrestling Database
Džošs Mensons

**Džošs Mensons** (; dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2022. gada Mensons pārstāv NHL komandu Kolorādo "Avalanche". Iepriekš Mensons ir spēlējis NHL komandā Anahaimas "Ducks", AHL komandā Norfolkas "Admirals".

## Ārējās saites
Korbinians Holcers

**Korbinians Holcers** (, dzimis ) ir vācu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Holcers spēlē Vācijas hokeja līgas komandā Manheimas "Adler".

## Spēlētāja karjera
Iepriekš Holcers ir spēlējis Toronto "Maple Leafs" un Anahaimas "Ducks", kā arī DEL līgas komandā DEG Metro Stars un AHL komandās Toronto "Marlies" un Sandjego "Gulls''  un KHL komandā Jekaterinburgas "Avtomobilist"

Vācijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis piecos Pasaules čempionātos un 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Operācija "Albiona"

**Operācija "Albiona"** vai **Monzunda kauja** (, , ) bija Vācijas armijas un flotes kopēja operācija 1917. gada oktobrī, lai ieņemtu Krievijas Republikas Monzunda arhipelāgu. Zaudējot vairākus kuģus, Vācijai tas izdevās, saņemot gūstā ievērojamu skaitu karavīru. Operācija "Albiona" bija pēdējā lielā Pirmā pasaules kara kauja ar Krievijas piedalīšanos.

## Ārējās saites

*Operation Albion: The Attack On The Baltic Islands 
*[Моонзундское сражение (1917г.)](http://army.lv/ru/Moonzundskoe-srazhenie-(1917g.)/1946/3765)
Suomusalmi kauja

**Suomusalmi kauja** (, ) bija kauja Ziemas kara laikā, kurā Somijas armija sakāva iebrukušo PSRS karaspēku.

## Norise
1939. gada 30. novembrī Sarkanās armijas 163. strēlnieku divīzija iebruka Somijas teritorijā un virzījās uz rietumiem. PSRS karaspēka uzdevums bija ieņemt Oulu, sašķeļot Somiju divās daļās. 7. decembrī divīzija bez lielas pretestības ieņēma nodedzināto Suomisalmi ciematu.

Somijas virspavēlnieks Karls Gustavs Mannerheims nosūtīja uz kaujas rajonu papildspēkus, kas ielenca 163. divīziju. Lai atbrīvotu 163. divīziju no ielenkuma, no PSRS teritorijas pa Rātes lielceļu uz Suomisalmi nosūtīja 44. strēlnieku divīziju.

Nogaidot, kamēr 44. divīzijas karaspēka kolonna izstiepjas 20 kilometru garumā, somu karaspēks to 1940. gada 1.—7. janvārī ielenca, sašķeļot kolonnu vismaz 6 atsevišķos "katlos". Kaujās krita tūkstošiem sarkanarmiešu, tomēr ielenktajai 163. divīzijai tomēr izdevās pa ezera ledu izlauzties no aplenkuma, zaudējot 30% no personālsastāva.

Suomusalmi uzvara, kurā somi spēja uzvarēt kaujā pret pieckārtīgu pārspēku, tāpat kā iepriekšējā uzvara kaujā pie Tolvajervi pacēla Somijas armijas un sabiedrības morāli.

## Attēli

The Monument of the Winter War.jpg|Ziemas kara piemiņas vieta pie Suomusalmi 
Raattentie T-26.jpg|Iznīcinātais *T-26* tanks
Raate road.jpg|Uz Rātes lielceļa iznīcinātā padomju 44. strēlnieku divīzija
Marching to Raate-road.jpg|Somu strēlnieki uz Rātes lielceļa


## Ārējās saites

* The Battle of Suomussalmi  
* Боевые действия в районе Суомуссалми в период советско-финляндской войны 1939-1940 годов
Māršala Salu karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Māršala Salas|Māršala Salu]] sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Māršala Salas līdz šim ir piedalījušās tikai vasaras olimpiskajās spēlēs, startē kopš 2008. gada. 

## Vasaras olimpiskās spēles

## Skatīt arī
* Māršala Salas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
25. stunda

**"25. stunda"** () ir 2002. gada drāmas filma, kas balstīta uz Deivida Beniofa romānu *The 25th Hour*. Filmas režisors un viens no producentiem ir Spaiks Lī. Galvenās lomas atveido Edvards Nortons, Filips Sīmors Hofmans, Berijs Pepers, Rosario Dosone, Anna Pakvina un Braians Kokss. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā.

Ņujorkas narkotiku tirgonis Montgomerijs Brogans pārvērtē savu dzīvi 24 stundas pirms došanās uz cietumu, kur Montgomerijam būs jāpavada turpmākie septiņi gadi.

2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "25. stunda" ierindojās 26. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nāciju Sadraudzības čempionāts cīņas sportā

**Nāciju Sadraudzības čempionāts cīņas sportā** ir turnīrs, kura piedalās Nāciju Sadraudzības cīkstoņi, lai izcīnītu Sadraudzības čempiona titulu.

## Vēsture
1984. gadā Austrālijas pilsētā Vollononā tika nodibināta “Sadraudzības amatieru cīkstoņu asociācija”, kurā tika nolemts rīkot cīkstoņu čempionātus. Dibinātāji bija Anglija, Austrālija, Kipra, Indija, Ziemeļīrija, Kanāda, Malta, Nigērija, Jaunzēlande un Skotija. Pirmais turnīrs notika 1985. gadā Glāzgovā. Pirmos gadus cīkstoņi par čempiona titulu savās svara kategorijās sacentās tikai brīvajā stilā, bet no 2005. gadā arī  grieķu-romiešu stilā. Sieviešu brīvā stila sacensības notiek kopš 1993. gada.

2010. gada oktobrī asociācija mainīja savu nosaukumu uz “Sadraudzības cīkstoņu asociācija”.

## Čempionāti

## Atsauces
Happiness (1998. gada filma)

***Happiness*** ir 1998. gada melnā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Tods Solondzs. Galvenās lomas atveido Džeina Adamsa, Elizabete Ešlija, Dilans Beikers, Lara Flinna Boila, Bens Gazara, Džereds Heriss un Filips Sīmors Hofmans. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā parādītas trīs māsu, Trišas, Helēnas un Džojas, viņu ģimeņu un apkārt esošo cilvēku dzīves.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andis Surgunts

**Andis Surgunts** (dzimis 1984. gada 27. novembrī Preiļos, miris 2018. gada 2. septembrī Garciemā) ir latviešu dzejnieks un teologs.

## Biogrāfija

A. Surgunts uzaudzis Preiļos, beidzis Preiļu Valsts ģimnāziju un studējis Latvijas Universitātes Teoloģijas fakultāti, kur ieguvis bakalaura diplomu Humanitāro zinātņu un reliģijas zinātnē. (2010). Studiju laikā saņēmis Nordelbijas mācītāju apvienības atbalsta stipendiju.

2006. gadā apmeklējis "Literārās akadēmijas" dzejas meistardarbnīcu.
Pirmā publikācija — dzejoļu kopa žurnālā "Karogs" 2007. gada 6. numurā. Dzeja publicēta arī laikrakstā "Kultūras Forums" un interneta žurnālā "Punctum". Kopā ar Māri Melderi publicējis dzejas ciklu "20 veidi kā pārplēst urīnpūsli" ("Satori", 2007, 29. augustā), bet kopā ar dzejnieku Eināru Pelšu — ciklu "52 nedēļas" ("Domuzīme", 2017, Nr. 3). No 2003. līdz 2013. gadam sarakstītos dzejoļus apkopojis privāti izplatītā e-grāmatā "Skaistākā no aizmiršanās hipotēzēm" (2013). Bijis E. Pelša grāmatas "Mīļākais tētis pasaulē" (2016) redaktors. A. Surgunta dzeja publicēta arī E. Pelša grāmatā "Condom" (2017).

Gājis bojā noslīkstot 2018. gada 2. septembrī Garciemā, apglabāts Preiļu jaunajos kapos. 2019. gadā pēc A. Surgunta nāves viņa manuskripts tiek izdots izdevniecībā "Orbīta", tam pievienoti arī citi dzejoļi, kas sarakstīti no 2003. līdz 2018. gadam.
2020. gadā cikls "52 nedēļas" izdots kāršu komplekta formātā.
2021. gadā Valtera Dakšas apgādā 500 eksemplāros iznāk dzejas grāmata "Es nekad nebiju redzējis dzejoli, kuram nosaukums ir Andis Surgunts.

## Bibliogrāfija
* *Skaistākā no aizmiršanās hipotēzēm*. Rīga: Orbīta, 2020.
* *52 nedēļas* [kopā ar E. Pelšu]. Rīga: Valters Dakša, 2020.
* *Es nekad nebiju redzējis dzejoli, kuram nosaukums ir Andis Surgunts*. Rīga: Valters Dakša, 2021.

## Atsauces
1977. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1977. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā]]** abās cīņas sporta disciplīnās notika šķirti: sacensības grieķu-romiešu cīņā no 14. līdz 17. oktobrim Gēteborgā (Zviedrija), bet brīvajā cīņā no 21. līdz 23. oktobrim Lozannā (Šveice).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa (vīrieši)

### Grieķu-romiešu cīņā vīriešiem

## Ārējās saites
* United World Wrestling Database
Kamizāri

**Kamizāri** (, no *camisa* - "zemnieku krekls") bija hugenoti Sevennu kalnos Dienvidfrancijā, kas 18. gadsimta sākumā, kara par Spānijas mantojumu laikā, sacēlās pret Francijas troni. Sacelšanās iemesls bija protestantu vajāšanas pēc Luija XIV 1685. gada Fontenblo edikta pieņemšanas, kas ar likumu aizliedza pretestantismu. Sacelšanās sākās 1702. gadā, lielākās cīņas noritēja līdz 1704. gadam un beidzās ar protestantu sakāvi. Pēc sacelšanās Francijas varas iestādes tomēr sāka ieņemt tolerantāku nostāju pret hugenotiem. 

## Ārējās saites
Smart (automašīna)

***Smart*** ir 1994. gadā dibināta *[[Daimler (uzņēmums)|Daimler AG]]* struktūrvienība un auto marka. Specializējas mikroauto, subkompaktklases auto un elektrisko auto ražošanā. Galvenie modeļi - *[[Smart Fortwo]]* un *[[Smart Forfour]]*. Kompānija bāzējas Beblingenā, Bādenē-Virtembergā. Tai ir rūpnīcas Francijas Ambakā un Slovēnijas Novo Mesto. Auto tiek piedāvāts 46 valstīs, 2015. gadā tika saražots 1,7 miljoni vienību. Kopš 2019. gada marta 50% no uzņēmuma pieder Ķīnas uzņēmumam *[[Geely]]*.

## Galerija

Smart_Fortwo_passion_front.JPG|1. paaudzes Smart Fortwo
2008_Smart_ForTwo_Passion_convertible_--_04-22-2011_2.jpg|2. paaudzes Smart Fortwo
Smart_Fortwo_Coupé_Prime_(C_453)_–_Frontansicht,_16._Juni_2015,_Düsseldorf.jpg|3. paaudzes Smart Fortwo
2005_Smart_Forfour_Pulse_1.1.jpg|1. paaudzes Smart Forfour
2018_Smart_Forfour_Brabus_Sport_Premium_900cc_Front.jpg|2. paaudzes Smart Forfour
Smart_EQ_forfour_at_IAA_2019_IMG_0799.jpg|Elektriskais Smart Forfour


## Ārējās saites

*
Miracle (filma)

***Miracle*** ir 2004. gada ASV sporta drāmas filma, kas balstīta uz patiesiem notikumiem, kuras režisors ir Gevins O'Konors.

Filma ir stāsts par "Brīnumu uz ledus", 1980. gada ziemas olimpisko spēļu notikumu, kad ASV hokeja izlase, kura sastāvēja no pusprofesionāliem spēlētājiem pieveica vienu no tā laika spēcīgākajām hokeja izlasēm — PSRS izlasi.

Filmas galvenās lomas atveido Kurts Rasels, Patriša Klārksone un Noa Emerihs. Tās pirmizrāde notika ASV 2004. gada 6. februārī.

Filma ieguva pozitīvus kritiķu atsauksmes, tika novērtēta arī Kurta Rasela aktierspēle, kurš šajā filmā atveido ASV hokeja izlases treneri Herbu Brūksu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Radio pirāti

**"Radio pirāti"** () ir 2009. gada kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Ričards Kērtiss. Galvenās lomas atveido Filips Sīmors Hofmans, Bills Naijs, Rīss Ivanss, Niks Frosts un Kenets Brana. Filmas pirmizrāde notika  Apvienotajā Karalistē.

Filmas sižets notiek 1966. gadā Apvienotajā Karalistē. Galvenie varoņi ir kādas izdomātas pirātiskas radio stacijas *Radio Rock* dīdžeju grupa, kas no Ziemeļjūrā noenkurota kuģa pārraida popmūziku un rokmūziku, kamēr britu valdība cenšas šo radio slēgt.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jack Goes Boating

***Jack Goes Boating*** ir 2010. gada romantiskā kinokomēdija, kas balstīta uz Roberta Glaudini tāda paša nosaukuma lugu. Filmas režisors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir Filips Sīmors Hofmans. Citas lomas atveido Eimija Raiena. Džons Ortizs un Dafne Rubina-Vega. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Džeks ir kautrīgs limuzīna vadītājs, kurš pateicoties labākā drauga Klaida sievai Lūsijai, dodas uz aklo randiņu ar Lūsijas kolēģi Koniju. Drīz vien Džeks un Konija sāk satikties, bet Klaida un Lūsijas laulība sāk brukt.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tuvalu karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Tuvalu]] sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Tuvalu līdz šim ir piedalījusies tikai vasaras olimpiskajās spēlēs, startē kopš 2008. gada. 

## Vasaras olimpiskajās spēles

## Skatīt arī
* Tuvalu olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Krokodils Dandijs 2

**"Krokodils Dandijs 2"** () ir 1988. gada filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Džons Kornels. 

Filma stāsta par Mika Dandija un Kolumbijas mafijas pretstāvi. Galvenās lomas tajā atveido Pols Hogans, Linda Kozlovski un Džons Meilons. Filmas pirmizrāde notika Austrālijā 1988. gada 20. maijā. "Krokodils Dandijs 2" ir turpinājums 1986. gada filmai "Krokodils Dandijs". 2001. gadā iznāca filmas turpinājums "Krokodils Dandijs Losandželosā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Ellinikonas starptautiskā lidosta

**Ellinikonas starptautiskā lidosta** () bija starptautiska lidosta Grieķijā, 7 kilometrus uz dienvidiem no Atēnu centra. Līdz 2001. gadam, kad atvēra Atēnu starptautisko lidostu 20 kilometrus uz austrumiem no Atēnu centra, Ellinikonas lidosta bija galvenā Atēnu lidosta.

Lidosta uzcelta 1938. gadā. Otrā pasaules kara gados lidlaukā tika ierīkota *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]* aviobāze. Pēc kara 1945. gadā lidlaukā tika ierīkota ASV militārā aviobāze. No 1956. līdz 1958. gadam aviobāze izvietojās pusē no teritorijas, bet otra puse tika nodota civilās aviācijas vajadzībām. No 1960. līdz 1969. gadam pēc Ēro Sārinena projekta tika izbūvēts lidostas otrais terminālis. 1991. gadā ASV aviobāze tika slēgta. Līdz lidostas aizvēršanai 2001. gadā tā apkalpoja līdz 12 miljoniem pasažieru gadā. Pēc lidostas aizvēršanas tās ziemeļrietumu daļā tika izbūvēts sporta komplekss 2004. gada vasaras olimpisko spēļu vajadzībām. Eiropas migrantu krīzes laikā lidostas pamestajā terminālī izveidojās stihiska bēgļu nometne.

## Ārējās saites

*
Krišulalba

**Krišulalba** Rumānijā () jeb **Fehērkereša** Ungārijā () ir Tisas pietekas Kerešas labā satekupe. Tās garums ir 236 kilometri. Lielākā upes daļa tek Rumānijas teritorijā.

Izteka Apusenu kalnos. Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Apdzīvotās vietas upes krastos (no iztekas) — Brada, Sebiša, Ineu, Kišineukriša Rumānijā un Ģula Ungārijā.

## Ārējās saites
Sandra Grosberga

**Sandra Grosberga** (dzimusi  Cēsīs) ir latviešu orientieriste, pašreizējā Latvijas izlases līdere. Startē arī vieglatlētikas sacensībās. Individuāli augstākais sasniegums orientēšanās sportā ir 7. vieta vidējā distancē Pasaules čempionātā un 7. vieta sprinta distancē Eiropas čempionātā — abi rezultāti sasniegti 2023. gadā.

## Karjera
Pirmo lielāko starptautisko panākumu guvusi Eiropas Junioru orientēšanās čempionātā Čehijā 2011. gadā, kur ieguva bronzu sprinta distancē. S. Grosberga ieguva divas individuālās 17. vietas sprintā un vidējā distancē 2018. gada Pasaules čempionātā, kas notika Latvijā, kā arī 5. vieta stafetē 2017. gada čempionātā Igaunijā kopā ar Ingu Dambi un Lauru Vīķi, kas bija tobrīd viņas augstākie sasniegumi pieaugušo sacensībās.

2019. gadā pirmo reizi uzvarējusi prestižākajās daudzdienu sacensībās Baltijā — "Kāpas" trīsdienās, ko pēc tam atkārtojusi arī 2021. un 2022. gadā. Vairākkārt uzvarējusi Latvijas kausa kopvērtējumā, pēdējos gados uzvarējusi gandrīz visos Latvijas kausa izcīņas posmos un Latvijas čempionātos, kuros startējusi. Viņa ir seškārtēja Latvijas čempione vidējā distancē.

Latvijā pārstāvēja Cēsu klubu "Meridiāns", taču 2023. gadā pārgājusi uz Smiltenes klubu "Azimuts", savukārt starptautiskajās sacensībās S. Grosberga pārstāv Lietuvas komandu *IGTISA*, kuras sastāvā divas reizes (2018, 2019) ir bijusi pirmajā desmitniekā pasaulē populārākajās sieviešu stafešu sacensībās *[[Venla]]*.

2020. gada nogalē iekļauta Latvijas Olimpiskās vienības sastāvā, atbilstoši lēmumam tās sastāvā iekļaut arī neolimpisko sporta veidu pārstāvjus.

2021. gada maijā Šveicē notikušajā vēsturē pirmajā Eiropas čempionātā sprinta distancēs S. Grosberga ieguva 10. vietu individuālajā sprintā, kas bija augstākā starp Latvijas sportistiem šajā čempionātā, kā arī augstākais sasniegums vēsturē tieši sprinta distancē. 2021. gada Pasaules čempionātā Čehijā garajā distancē S. Grosberga finišēja augstajā 17. vietā. 2023. gada Pasaules čempionātā Šveicē viņa ieguva 7. vietu vidējā distancē, kas ir augstākā vieta, kādā finišējusi kāda Latvijas sportiste šajā distancē. Dalītu 7. vietu ieguva arī šī paša gada Eiropas čempionātā sprinta distancēs, kas notika Veronā, Itālijā.

S. Grosberga startē arī vieglatlētikas sacensībās. Viņa ir 2019. gada Latvijas čempione vieglatlētikas krosā. Savukārt 2021. gada Latvijas čempionātā vieglatlētikā viņa izcīnīja sudraba medaļu 5000 m distancē stadionā (17 minūtes 38,75 sekundes), piekāpjoties tikai Agatei Caunei, kura uzvarēja ar jaunu personisko rekordu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sandra Grosberga *World of O Runners* 
*
Cietoksnis (Daugavpils)

**Cietoksnis** Daugavpilī var nozīmēt:

* Daugavpils cietoksnis — pilsētas ievērojamākais kultūrvēsturiskais piemineklis;
* Cietoksnis — Daugavpils apkaime;
* Cietoksnis — bijusī dzelzceļa pietura Daugavpilī.
Kapote (filma)

**"Kapote"** () ir 2005. gada biogrāfiskā filma, kas balstīta uz Džeralda Klārka tāda paša nosaukuma biogrāfisku grāmatu. Filmas režisors ir Benets Millers. Galvenās lomas atveido Filips Sīmors Hofmans, Ketrina Kīnera, Kliftons Kolinss jaunākais, Brūss Grīnvuds, Marks Pelegrino, Eimija Raiena un Kriss Kūpers. Filmas pirmizrāde notika  Tellaridas filmu festivālā.

Filips Sīmors Hofmans par savu darbu filmā ieguva vairākas balvas, tajā skaitā Amerikas Kinoakadēmijas balvu un BAFTA kino balvu kā labākais aktieris galvenajā lomā.

Filmas sižets norisinās 1959. gadā, kad rakstnieks Trūmens Kapote uzzina par Kanzasas ģimenes slepkavību un nolemj par šo lietu uzrakstīt grāmatu *Cold Blood*. Grāmatas rakstīšanas laikā Kapote iepazīstas ar vienu no slepkavām, Periju Smitu, kurš gaida savu nāvessodu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viklovas kalni

**Viklovas kalni** (; ) ir kalnu grēda Īrijā, uz dienvidiem no Dublinas. Kalnu augstākā virsotne ir 925 metrus augstā Lugnakvilla.

Kalni lielākoties veidoti no granīta, tie veidojušies kaledonā krokojuma rezultātā. Mūsdienu izskatu tie ieguvuši pēdējā ledus laikmeta beigās. Savulaik Viklovas kalnos iegūts varš un svins, 18. gadsimtā arī zelts. Kalnos savu tecējumu sāk vairākas ievērojamas Īrijas upes. Viklovas kalnu ūdens tiek izmantots Dublinas ūdensapgādē. 121 metru augstais Pauerskourta ūdenskritums ir augstākais valstī.

Kalnos saglabājušies vairāki neolīta laika arheoloģijas pieminekļi. 6. gadsimtā Svētā Kevina dibinātais Glendalohas klosteris bija ievērojams agrīnās kristietības centrs. Pēc 12. gadsimta normaņu iebrukuma Viklovas kalni gadsimtiem bija to Īrijas klanu bāze, kas pretojās angļu varai.

Kopš 19. gadsimta kalni skaisto ainavu un vēstures pieminekļu dēļ ir tūrisma un aktīvās atpūtas reģions. 1991. gadā šeit tika nodibināts Viklovas kalnu nacionālais parks.


Lugnaquilla_from_Glenmalure.jpg|Lugnakvilla
Power's_Court_Waterfall_(5).jpg|Pauerskourta ūdenskritums
Upper_and_Lower_Lough_Bray.jpg|Ezeri Viklovas kalnos
Glendalough_monastery.jpg|Glendaloha klosteris


## Ārējās saites
Sēzija

**Sēzija** () ir Po kreisā krasta pieteka Itālijas ziemeļrietumos. 

Izteka Penninu Alpu Monterozas masīvā. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Augštecē kalnu upe tek pa Valsēzijas ieleju. Lejtecē tek pa Padānijas līdzenumu. Apdzīvotās vietas upes krastos — Borgosezija, Verčelli. Lielākā pieteka ir Červo. Upe ir populārs smaiļošnas maršruts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šauļu starptautiskā lidosta

**Šauļu starptautiskā lidosta** (), arī **Zokņu lidosta** (), ir starptautiska lidosta uz dienvidaustrumiem no Lietuvas pilsētas Šauļiem. No lidostas pasažieru lidojumi notiek neregulāri, tomēr tā ir svarīga Baltijas Gaisa patrulēšanas misijas bāze.

## Vēsture
Lidlauku izbūvēja 1931. gadā Lietuvas gaisa spēku vajadzībām. Otrā pasaules kara laikā 1940. gada jūlijā pēc Lietuvas okupācijas PSRS gaisa spēki lidlaukā izvietoja 10. iznīcinātāju pulku (*10-й истребительный авиационный полк*). 
1941. gada 26. jūnijā Vērmahts ieņēma lidlauku un *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]* šeit izveidoja aviobāzes štābu.
 
1955. gadā tas bija viens no sešiem padomju lidlaukiem, kas spēja pieņemt stratēģiskos bumbvedējus М-4.

Pēc Lietuvas iestāšanās NATO 2004. gadā  lidlauks kļuva par vienu no diviem Baltijas Gaisa patrulēšanas misijas lidlaukiem (otrs ir Emari gaisa spēku bāze).

## Skatīt arī
* Emari gaisa spēku bāze
* Lielvārdes lidlauks

## Ārējās saites

*
Žemaitijas bīskapija

thumb|270px|Žemaitijas bīskapijas muzejs Varņos.

**Žemaitijas  bīskapija** bija katoļu bīskapija Žemaitijas teritorijā, kas pastāvēja no 1417. gada līdz Romas katoļu Kauņas arhidiecēzes dibināšanai 1926. gadā. Žemaitijas bīskapijas centrs bija Medininkos (Varņos). Kurzemes un Zemgales hercogistes un un Kurzemes guberņas laikā Žemaitijas bīskapiem bija pakļautas arī Kurzemes, Zemgales un Sēlijas katoļu draudzes.

## Vēsture
1237. gadā Romas pāvesta legāts Modenas Viļums sadalīja zemes starp Daugavu un Nemunu trīs bīskapijām: 1. Rīgas bīskapijai pievienoja Vanemas zemi uz ziemeļiem no Abavas; 2. Kursas bīskapijā ietilpināja kuršu zemes starp Abavu un Nemunu; 3. Zemgales bīskapijas sastāvā iekļāva zemes starp Daugavu un Neres upi, austrumu robežu noteica no Neres iztekas taisnā virzienā līdz Polockai. Tātad Zemgales bīskapa valstī tika ietilpinātas arī žemaišu un lietuviešu zemes.
Lietuvas karalis Mindaugs 1254. gada 12. martā Žemaitijas teritorijā piešķīra Lietuvas bīskapam Kristiānam pusi no Raseiņu (*Rassegene*), Betigalas (*Betegallen*) un Laukuvas (*Lokowe*) zemēm, izveidojot Karšuvas (Veršovijas) bīskapiju (), kas pastāvēja līdz 1260. gadam Rīgas arhibīskapa Alberta II pakļautībā.

1410. gadā Grīnvaldes kaujā Polijas un Lietuvas apvienotais karaspēks karaļa Jagaiļa vadībā pilnīgi sagrāva Vācu ordeņa spēkus lielmeistara Ulriha fon Junginena (*Ulrich von Jungingen*) vadībā. 1411. gadā pēc Pirmā Toruņas līguma Žemaitiju iekļāva Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā kā kunigaitiju līdztekus Viļņas kunigaitijai un Traķu kunigaitijai. 
1413. gadā žemaiši pieņēma kristīgo ticību. 1417. gadā dižkungs Vītauts Dižais nodibināja Žemaitijas bīskapiju, ko apstiprināja Konstances koncilā.

## Bīskapi

Matthias of Trakai.PNG|Traķu Matīss (1417—1422)
Jakub ź Vilni. Якуб зь Вільні (XVIII).jpg|Viļņas Jēkabs (1436—1439)
Mikałaj Radzivił. Мікалай Радзівіл (1733-37).jpg|Nikolajs III Radvils (1515–1530)
GiedraitisMerkelisportret.JPG|Merkelis (Melhiors) Giedraitis (1576—1609)
Abraham Woyna.PNG|Ābrams Vaina  (1626–1631)
Jerzy Tyszkiewicz, bishop of Vilnius.PNG|Jurģis Tiškevičs (1633–1649)
Alaksandar Kazimier Sapieha. Аляксандар Казімер Сапега (1709).jpg|Aleksandrs Sapeha (1660–1667)
Kazimierz Pac.PNG|Kazimirs Pacs (1667–1695)
Maciej Wołonczewski (cropped).jpg|Matejs Volončevskis (dzimis Valančus, 1849–1875)
Bp Aleksander Bereśniewicz.jpg|Aleksandrs Kazimirs Beresnevičs (1875–1882)
Gasparas Cirtautas.jpg|Kaspars Cirtauts (1910–1913)
Pranciškus Karevičius.jpg|Francisks Karevičs (1914–1926)


## Atsauces
Pētera dzīve

**"Pētera dzīve"** ir internetseriāls, kura autors un ierunātājs ir Dāvis Andersons. Seriāls ir par jaunieti vārdā Pēteris, kurš parasti lieto alkoholu (jeb "dziru"), piedzeras, noģībst no prāta aptumšošanās un pamostas kails dažādās vietās. Pēterim alkohols garšo pēc nāves. Pēteris to dzer, jo tas liek viņam justies vīrišķīgam. Seriāla sākotnējam sižetam Andersons iedvesmojies no Ķengaragā redzētā.

Pirmā "Pētera dzīves" sērija tika ievietota *[[Youtube]]* 2013. gada 13. martā. Un pašreiz eksistē tikai 162 sērijas, jaunākā sērija bija publicēta 2022. gada 1. janvārī, ir iespējams, ka internetseriāls tika likvidēts.

Seriāla 63. sērija "Sirds" kļuva par 2014. gadā trešo populārāko videoklipu Latvijā. Aptuveni pusgada laikā seriāls guvis tik lielu popularitāti, ka izveidoti pat Pētera dzīves T-krekli, cepures un krūzes, un ļaudis sociālajos tīklos citē seriāla galveno varoni, kā arī savus reibumā sastrādātos piedzīvojumus salīdzina ar Pētera raibajiem dzīves notikumiem. Popularitātē, Andersons sāka veidot mūziku ar vārdu *[[dīdžejs|DJ]] Ilze*, vārds nācis no Pētera dzīves tēla.

## Tēli
* **Pēteris** — dzērājs, galvenais varonis
* **Ilze** — Pētera draudzene
* **Jānis** — Pētera draugs, dzērājs, "simps"
* **Vectēvs** — Pētera vectēvs, izteica citātus, kurus Pēteris piemin sērijās
* **Vecmamma** — Pētera vecmāte, dzērāja, seriālā animēts kā gurķis
* **Pēterēns** — Pētera dēls
* **Pētera tēvs** — seriālā aprakstīts un animēts kā Slendermens
* **Pēterītis** — Galva ar muskuļiem, kas atrodas starp Pētera kājām, patīk "flirtēties" ar Ilzi

## Atsauces

## Ārējās saites
*Seriāla oficiālā mājaslapa 
*Dāvja Andersona ''YouTube'' kanāls
*Dāvis Andersons “Pētera dzīve” veidotājs . 2014. gada 13. aprīlis. multinews.lv. Skatīts: 2019. gada 18. novembrī.
Republikas laukums (Belgrada)

**Republikas laukums** () ir viens no Belgradas centrālajiem laukumiem, kas atrodas Starigradas apkaimē. Pie tā atrodas vairākas no atpazīstamākajām Belgradas sabiedriskajām ēkām, ieskaitot Nacionālo muzeju, Nacionālo teātri un kņaza Mihailo statuju.

## Atrašanās vieta
Laukums atrodas mazāk nekā 100 metru attālumā no Terazijes, ko uzskata par Belgradas centru, uz ko ved Kolarčeva iela (auto satiksme) un Kņaza Mihailo iela (gājēju zona). Daudzi kļūdaini uzskata Republikas laukumu par pilsētas centru. Vasina iela to savieno ar Belgradas cietokšņa (Kalemegdana) parku rietumos.

## Nosaukums
Laukuma nosaukums ir bijis plašu diskusiju temats. Pēc 1991. gada 9. marta demonstrācijām pret Slobodana Miloševiča režīmu Vuks Draškovičs no liberālās monarhistu Serbijas atjaunošanas kustības aicinājis to pārdēvēt par Brīvības laukumu (). Vēlāk teātra akadēmiķu grupa aicināja atjaunot sākotnējo laukuma nosaukumu "Teātra laukums" ().

## Atsauces

## Ārējās saites
Visbīstamākais cilvēks

**"Visbīstamākais cilvēks"** () ir 2014. gada spiegu trillera filma, kas balstīta uz Džona le Karē tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Andrejs Korbijns. Galvenās lomas atveido Filips Sīmors Hofmans, Reičela Makadamsa, Vilems Defo, Robina Raita, Grigorijs Dobrigins, Homajuns Eršadi, Nīna Hosa, Daniels Brīls. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Isa Karpovs nelegāli dodas no Čečenijas uz Hamburgu, kur viņš nokļūst starptautiskā terorisma karā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alzete

**Alzete** (, , ) ir Zaueres labā krasta pieteka Francijā un Luksemburgā. 

Izteka  - Francijas teritorijā dažus kilometrus no Luksemburgas robežas. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Apdzīvotās vietas upes krastos - Eša pie Alzetes, Luksemburga, Merša. Ietek Zauerē pie Etelbrikas. Ievērojamākās pietekas - Eiša, Mamera, Varka. Upes lejtecē atrodas Luksemburgas lielhercogu rezidence - Bergas pils.

## Ārējās saites
Ārdalamas ala

**Ārdalamas ala** (), arī **Ghardalamas ala**, ir ala Maltas Republikas Maltas salā. Ala ievērojama ar to, ka šeit tika atklāti vērtīgi paleontoloģiski materiāli, tostarp pundurziloņa (*Palaeoloxodon falconeri*), nīlzirga (*Hippopotamus melitensis*) un citu dzīvnieku kauli. Šeit tika atklātas arī senāko (pirms 7400 gadiem) Maltā dzīvojošo cilvēku atstātās pēdas.

Ala pirmoreiz zinātniski pētīta 1865. gadā. No 1933. gada tā ir atvērta apmeklētājiem. Otrā pasaules kara laikā to izmantoja par patvertni. 1980. gadā no muzeja nozaga vērtīgus materiālus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kimbri

**Kimbri** (, ) bija cilts 1. gadsimtā pirms mūsu ēras. Tiek uzskatīts, ka viņi bija ģermāņu izcelsmes, ar ķeltu elementiem, iesākumā dzīvoja Jitlandes pussalā.

Kopā ar teitoņiem un ambroniem karoja ar Romu no 113. līdz 101. gadam pirms mūsu ēras. Kimbri uzvarēja Romu Arauzionas kaujā mūsdienu Dienvidfrancijā 105. gadā p.m.ē., pēc tam izlaupot Galliju un Hispāniju. 101. gadā pirms mūsu ēras, iebrūkot Itālijā, kimbrus smagi sakāva Gajs Marijs Vercellu kaujā. Krita arī kimbru karalis Bojorikss un kimbri kā kopiena faktiski beidza pastāvēt. Daži no kimbriem vēlāk esot piedalījušies Spartaka sacelšanās.

## Skatīt arī

* Ģermāņi
* Senā Roma

## Ārējās saites
Corythucha arcuata

***Corythucha arcuata*** (Say, 1832) ir tīklblakšu suga. Sastopama Ziemeļamerikā; introducēta Eiropā un Irānā.

## Izplatība
*Corythucha arcuata* dzimtene ir Ziemeļamerika, kur tā ir sastopama ASV austrumu un centrālajos štatos (Alabamā, Minesotā, Nebraskā, Ņujorkā, Ziemeļkarolīnā, Ohaio, Oklahomā, Pensilvānijā, Dienvidkarolīnā, Vērmontā, Virdžīnijā, Rietumvirdžīnijā) un Kanādas austrumprovincēs (Manitobā, Ontārio, Kvebekā). *Corythucha arcuata* ir introducēta Eiropā, kur atklāta Itālijā 2000. gadā. Ar laiku šīs tīklblaktis ir izplatījušās Eiropas dienvidu valstīs un arī Irānā. 2004. gadā šīs tīklblaktis novērotas Turcijā. Patlaban Eiropā *Corythucha arcuata* ir sastopamas Austrijā, Bosnijā un Hercegovinā, Bulgārijā, Horvātijā, Francijā, Grieķijā, Ungārijā, Itālijā, Rumānijā, Serbijā, Slovēnijā, Šveicē, Turcijā un Krievijā (dienvidos).

Krievijā pirmo reizi novērotas 2016. gadā Krasnodaras novadā. 2016. gada vasaras sezonas beigās, kā ziņoja Krasnodaras meža aizsardzības centrs, kopējais ozolu bojājumu laukums sasniedzis 1,2 miljonus hektāru. 2017. gadā suga atklāta Adigejā.

## Ekoloģija
*Corythucha arcuata* barojas uz dažu lapkoku, galvenokārt ozolu lapām. No ozoliem primārais saimniekaugs ir baltais ozols, citas ozola sugas ir sekundāri saimniekaugi, tai skaitā Austrijas ozols, Ungāru  ozols, dižzīļu ozols, dzeltenais ozols, klinšu ozols (pasuga *Quercus petraea* subsp. *iberica*), pūkainais ozols, parastais ozols (pasuga *Quercus robur* subsp. *pedunculiflora*), sarkanais ozols, *[[Quercus hartwissiana]]*, *[[Quercus prinoides]]* un *[[Quercus prinus]]*. Starp citiem sekundāriem saimniekaugiem ir kastaņas (zobainā kastaņa, ēdamā kastaņa). Dažreiz *Corythucha arcuata* nejauši saistās ar citiem kokiem, krūmiem un augiem, piemēram, parasto kļavu, suņu rozi, zilgano kazeni, ābeli un *[[Lysimachia punctata]]*.

Uz lapām *Corythucha arcuata* parasti lokalizējas uz to apakšējās virsmas, kur blaktis dēj olas. Šīs tīklblakts esamību uz koka no lapas augšpuses raksturo lapu hloroze () — parenhīmas un mezenhīmas atmirušas šūnas, kas uz lapām izpaužas kā nelieli balti vai gaiši dzelteni plankumi, kas var saplūst kopā, bet lapas apakšpusē papildus atrodas melni, spoži, sīki lodveidīgi ekskrementi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* EPPO Global Database Corythucha arcuata (CRTHAR)
Kailais (filma)

**"Kailais"** () ir 1993. gada melnā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Maiks Lī. Galvenās lomas atveido Deivids Tjūliss, Katrīna Kārtlidža un Leslija Šārpa. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas sižets notiek Londonā, kur cinisks jauns filozofs Džonijs ceļo pa pilsētu, pa ceļam satiekot dažādus neapmierinātus cilvēkus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Holy Rollers

***Holy Rollers*** ir 2010. gada neatkarīgā filma, kuras režisors ir Kevins Ašs. Galvenās lomas atveido Džesijs Aizenbergs, Džastins Bārta, Ari Greinora, Denijs Abekasers un Halija Eizenberga. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Bruklinas jaunietis Sems Golds no ortodoksālo ebreju kopienas sava labākā drauga Leona ietekmes rezultātā kļūst par ekstazī tirgotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Corythauma ayyari

***Corythauma ayyari*** (Drake, 1933) ir tīklblakšu suga. Sastopama Āzijas dienvidos un introducēta Vidusjūras reģionā.

## Izplatība
*Corythauma ayyari* ir orientāla suga, kura sastopama Indijā, Laosā, Malaizijā, Pakistānā, Šrilankā, Taizemē un Vjetnamā. Tā ir introducēta Vidusjūras reģiona valstīs, tai skaitā Francijā (2010. gadā), Itālijā, Grieķijā, Maltā un Spānijā, kā arī Izraēlā, Sīrijā, Tunisijā, Apvienotajos Arābu Emirātos un Monako.

## Ekoloģija
*Corythauma ayyari* ir polifāga suga, kas barojas uz dažādiem augiem. Tā arī tiek uzskatīta par kaitēkli dažiem dekoratīvajiem augiem, galvenokārt jasmīniem, kuriem var nodarīt smagu kaitējumu, izsūcot lapu sulu. Pieaugušo īpatņu un nimfu barošanās rezultātā uz jasmīna lapu augšējās virsmas parādās mazi hlorotiskie () plankumi. Lapu apakšējā virsma parasti kļūst melna vai tumši brūna no tīklblakšu ekskrementiem. Kad kukaiņi skar zedeņu parenhīmu, auga fotosintēze mazinās. Bojātās lapas sačokurojas, izžūst un atkrīt.

Starp *Corythauma ayyari* saimniekaugiem ir atzīmēti jasmīni, lantāna, baziliks, *[[Hedychium]]*, *[[banānaugi|Musa]]* un *[[Daedalacanthus]]*.

## Atsauces
Bjalistokas Universitāte

**Bjalistokas Universitāte** () ir universitāte Polijas pilsētā Bjalistokā. Dibināta 1997. gadā reorganizējot 1968. gadā dibināto Varšavas Universitātes filiāli. Mācības notiek 9 fakultātēs, viena no tām atrodas Viļņā.

## Ārējās saites

*
Starptautiskā Bobsleja un skeletona federācija

**Starptautiskā Bobsleja un skeletona federācija** ( — **IBSF**) ir starptautiska sporta organizācija, kas pārvalda bobsleju un skeletonu. Tās galvenā mītne atrodas Šveices pilsētā Lozannā. Federācija tika nodibināta  Parīzē, Francijā. To nodibināja Apvienotās Karalistes, Šveices un Francijas delegāti, klātesot Kanādas un ASV pārstāvjiem.

Līdz 2015. gada jūnijam federācijas nosaukums bija Starptautiskā Bobsleja un tobogana federācija ( — **FIBT**). Kopš 2010. gada tās prezidents ir bijušais itāliešu bobslejists Ivo Ferriāni.

IBSF organizē sacensības šādās disciplīnās: vīriešu bobsleja divnieki, bobsleja četrinieki, sieviešu bobsleja divnieki, vīriešu skeletons, sieviešu skeletons, monobobs, paraskeletons un parabobslejs.

## Atsauces

## Ārējās saites
*   
* Oficiālais ''Youtube'' kanāls
Kalna Labā Jēzus kalvārija

**Kalna Labā Jēzus kalvārija** () ir 17./18. gadsimtā celts reliģiozās arhitektūras komplekss - kalvārija, kas atrodas Portugāles pilsētā Bragā. Viena no greznākajām kalvārijām, kas celta kontrreformācijas laikā. Ansamblis, kurā ietilpst 116 metrus augstas kāpnes ar baznīcu kalna galā, ieturēts baroka stilā, ar rokoko un klasicisma elementiem. 2019. gadā kompleksu iekļāva UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Galerija

Bom xesus - panoramio.jpg
Bom Jesus 2017 (2).jpg
Bom Jesus do Monte (15590107090).jpg
Elevador do Bom Jesus 2017 (2).jpg
Endless sadness (8237264003).jpg
Bom Jesus do Monte, iglesia.jpg


## Ārējās saites

*
Anonymous (filma)

***Anonymous*** ir 2011. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Rolands Emerihs. Galvenās lomas atveido Rīss Ivanss, Vanesa Redgreiva, Džoelijs Ričardsons, Deivids Tjūliss, Havjers Samjuels, Sebastians Armesto, Reifs Spols un Džeimijs Kempbels Bauers. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Filmā parādīta Oksfordas 18. grāfa Edvarda de Vēra dzīve. Baumots, ka tieši de Vērs patiesībā bija tas, kurš sarakstīja Viljama Šekspīra darbus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Makbets (filma)

**"Makbets"** () ir 2015. gada Apvienotās Karalistes un Francijas vēsturiskā drāma, kas balstīta uz Viljama Šekspīra tāda paša nosaukuma traģēdiju. Filmas režisors ir Džastins Kurzels. Galvenās lomas atveido Maikls Fasbenders, Mariona Kotijāra, Pedijs Konsidains, Šons Heriss, Džeks Reinors, Elizabete Debiki un Deivids Tjūliss. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Makbets no raganu trio uzzina pareģojumu, ka kādu dienu viņš kļūs par Skotijas karali. Ambīciju apsēsts un sievas mudināts Makbets noslepkavo karali un pārņem Skotijas troni.

## Atsauces

## Ārējās saites
The Education of Charlie Banks

***The Education of Charlie Banks*** ir 2007. gada drāmas filma, kuras režisors ir Freds Dērsts. Galvenās lomas atveido Džesijs Aizenbergs, Džeisons Riters, Eva Amuri, Glorija Votsisa un Kriss Markete. Filmas pirmizrāde notika  Tribekas filmu festivālā.

Koledžas students Čārlijs Benkss saskaras ar savām pagātnes problēmām pēc tam, kad skolas pilsētiņā uzrodas Čārlija vidusskolas biedrs un kauslis Miks Līrijs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žižija

**Žižija** () ir Prutas kreisā krasta pieteka. Tās garums ir 287 kilometri. Lielākā upes daļa tek Rumānijas teritorijā, tikai pati augštece atrodas Ukrainā.

Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Lielākā pieteka - Bahluja. Lielākā apdzīvotā vieta krastos - Dorohoja.

## Ārējās saites
Spiša

**Spiša** (, , , , ) ir vēsturisks novads Slovākijas austrumos, neliels šī novada areāls atrodas arī Polijā. 

Reģiona īpatnības nosaka slovāku, vācu (kuri šeit dēvēti par sakšiem), ungāru un rusīnu iedzīvotāju mijiedarbība. No 11. gadsimta līdz 1918. gadam, kad dibinājās Čehoslovākija, reģions ietilpa Ungārijas karalistes Sepešas komitātā. Daudzās Spišas pilsētās vairums iedzīvotāju bija vācieši. 1412. gadā 16 sakšu pilsētas, izkliedētas pa reģionu, tika ieķīlātas Polijai. Tā kā parāds netika atdots, šīs 16 pilsētas ietilpa Polijā līdz par Polijas pirmajai dalīšanai 1772. gadā. Viduslaikos reģiona galvenais centrs bija Spišas pils, vēlāk tā bija Levoča, bet mūsdienās reģiona lielākā pilsēta ir Poprada.

## Skat. arī
*Spišas pils

## Ārējās saites

*
Triestes līcis

**Triestes līcis** (, , ) ir līcis Adrijas jūras galējos ziemeļos, daļa no Venēcijas līča. Atrodas triju valstu — Itālijas, Slovēnijas un Horvātijas — teritorijā. Uz dienvidiem no līča — Istras pussala. Lielākās pilsētas līča krastos — Trieste, Kopera, Pirana. Triestes līča daļu pie Piranas sauc par Piranas līci.

## Ārējās saites
Vitorijas kauja

**Vitorijas kauja** (, , , ) bija kauja Spānijas ziemeļos Napoleona karu Pireneju karu noslēgumā 1813. gada 21. jūnijā. Kaujas rezultātā Lielbritānijas, Spānijas un Portugāles apvienotais karaspēks Velingtonas hercoga vadībā sakāva Francijas karaspēku Žozefa Bonaparta vadībā, panākot uzvaru Pireneju karos un atspiežot Francijas karaspēku otrpus Pirenejiem.
## Kaujas gaita
Cīņa sākās 1813. gada 21. jūnija rītā. Briti ģenerāļa Hila vadībā šķērsoja Pueblas augstumus. Izcēlās sīva kauja starp Hila un franču divīzijas ģenerāļa Gazāna vienībām, kurā abās pusēs tika iesaistīti arvien vairāk spēku. Otrā flangā britu ģenerāļa Greiema karaspēks tika ievilkts kaujā par vairākiem ciematiem un tiltiem pār Sadoru ar franču ģenerāļa Reja vienībām. Šajā rajonā spāņi šāva uz spāņiem. Rezultātā uzvara tika pro-britu noskaņotiem spāņiem, profranču spāņi - *josefinos* (José ir karaļa Džozefa vārda spāņu versija) tika atspiesti atpakaļ. Tomēr līdz pulksten pieciem vakarā Greiems joprojām nebija paguvis tikt pāri tiltiem. Šajā laikā Velingtonas hercoga centrālās kolonnas ar lielākiem panākumiem šķērsoja Sadoru un ar masīvu uzbrukumu pēc sīvas kaujas ieņēma Arignezas ciemu, kas bija galvenā Francijas atslēgas pozīcija. Liela loma šajos panākumos bija angļu ģenerālim Piktonam, 3. divīzijas komandierim no Remzija kolonnas. No Francijas puses ģenerāļa Druē vienības jau šajā laikā aktīvi piedalījās kaujā. Franču karaspēks, saglabājot relatīvu kārtību, atkāpās un ieņēma jaunu aizsardzības pozīciju, kur atradās spēcīga artilērijas baterija.

Drīz briti uzsāka jaunu ofensīvu, un šoreiz daļa franču spēku to nespēja izturēt. No franču štāba Gazāns un Druē saņēma pavēli atkāpties, apejot Vitoriju, kas bija aizsprostota ar vezumnieku furgoniem, pa neērto ceļu uz Salvatjeru. Šīs atkāpšanās laikā pa sarežģīto reljefu franču artilērija tika pamesta, apgādes vezumi tika zaudēti, daudzas vienības tika izkaisītas, un karalis Žozefs un maršals Žordāns tik tikko izbēga no angļu kavalērijas, kas ielauzās aizmugurē. Tikai Portugāles armija ģenerāļa Reja vadībā saglabāja kaujas spējas un drosmīgi sedza sakautās franču armijas atkāpšanos. Pateicoties tam, kā arī tam, ka angļu karavīru uzmanību novērsa bagātīgā militārā laupījuma izlaupīšana, franču sakāve netika pabeigta.
## Atsauces

## Ārējās saites
Čaplins (filma)

**"Čaplins"** () ir 1992. gada biogrāfiskā komēdijdrāmas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Ričards Atenboro. Filma balstīta uz Čārlija Čaplina autobiogrāfisku grāmatu *My Autobiography* un kinokritiķa Deivida Robinsona grāmatu *Chaplin: His Life and Art*.

Filmas sižets seko  pazīstamā aktiera un režisora Čārlza Čaplina dzīvei no pašas bērnības līdz viņa nāvei 1977. gadā. Galvenās lomas atveido Roberts Daunijs jaunākais, Marisa Tomeja, Dens Akroids, Penelope Anna Millere, Kevins Klains, kā arī Čārlija meita Džeraldīna savas vecāsmātes Hannas lomā.

Filmas pirmizrāde notika Apvienotajā Karalistē 1992. gada 18. decembrī.

## Skaņu celiņš
Filmas skaņu celiņš tika izdots .

## Atsauces

## Ārējās saites
Fore

**Fore** () ir Zviedrijas sala Baltijas jūrā uz ziemeļiem no Gotlandes. Sala, kas no Gotlandes atdalīta ar no 1,5 līdz 4 kilometrus platu šaurumu, vasarā ir diezgan populārs tūrisma objekts. Līdz 20. gadsimta deviņdesmitajiem gadiem sala bija slēgta apmeklētājiem, jo šeit bāzējās Zviedrijas militārās struktūras.

Salai ir īpaša vieta kino vēsturē, jo šeit dzīvojis, miris un apglabāts Ingmars Bergmans. Šeit filmētas daudzas no Bergmana filmām. Arī Andrejs Tarkovskis šeit gribēja uzņemt filmu "Upurēšana", tomēr armija to neatļāva, tāpēc tā tika uzņemta Gotlandes dienvidos, Nerā. Katru gadu vasarā šeit notiek kinorežisoram veltīts festivāls Bergmana nedēļa.

## Ārējās saites

* Bergmana nedēļa