open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Apollo 6

***Apollo 6*** jeb ***AS-502*** bija NASA ''Apollo'' programmas pēdējais nepilotējamais lidojums.

*AS-502* lidojuma mērķis bija izmēģināt raķetes *[[Saturn V]]* un *Apollo* kosmosa kuģa spēju ieiet simulētā trajektorijā uz Mēnesi un servisa moduļa lidojuma pārtraukšanas manevru ar tiešu atgriešanos uz Zemi. Tāpat arī bija jāpārbauda komandmoduļa karstuma vairogs, ieejot Zemes atmosfērā tādā ātrumā un leņķī, ar kādu tas nonāks no Mēness trajektorijas.

Derīgā krava bija *Apollo* komandas un servisa modulis un mēness moduļa masas makets *Lunar Module Test Article*.

## Lidojuma gaita
thumb|left|180px|''Saturn V'' ''Apollo 6'' starts
*Apollo 6* tika palaists  12:00:01 UTC ar nesējraķeti *[[Saturn V]]* no Kenedija kosmosa centra starta laukuma *LC-39A*. Lidojuma otrajā minūtē raķete piedzīvoja Pogo svārstības, kas ilga aptuveni 30 sekundes. Daļēji vibrāciju dēļ sākās strukturālas problēmas adapterī, ar kuru pie raķetes bija piestiprināts komandas un servisa modulis. 133. sekundē tika pamanītas atdalāmies dažas detaļas.

Pēc pirmās pakāpes atdalīšanās otrajai pakāpei radās problēmas. 2. dzinējs darbojās nestabili, līdz atslēdzās, un tūlīt atslēdzās arī 3. dzinējs. Raķetes vadības sistēma to kompensēja, atlikušos trīs dzinējus darbinot 58 sekundes ilgāk. Trešā pakāpe arī tika darbināta 29 sekundes ilgāk.

Ceturtā pakāpe *S-IVB* un komandmodulis tika ievadīts 173,14 km × 360,10 km orbītā plānotās apļveida 190 km orbītas vietā. Pēc diviem apriņķojumiem vajadzēja iedarbināt ceturto pakāpi, lai ievadītu kosmosa kuģi simulētā Mēness trajektorijā — eliptiskā orbītā, līdzīgi kā *[[Apollo 4]]*. *S-IVB* dzinēju tomēr neizdevās iedarbināt.

Lai ieietu eliptiskā orbītā ar apogeju , 442 sekundes tika darbināts servisa moduļa dzinējs. Ar to gan nebija pietiekami, lai sasniegtu nepieciešamo atmosfērā ieiešanas ātrumu:  vietā tika sasniegts tikai  ātrums.

Komandmodulis nolaidās 10 stundas pēc starta 80 km no plānotās vietas Klusā okeāna ziemeļdaļā, uz ziemeļiem no Havaju salām.

Lai gan *Apollo 6* pilnībā nesasniedza plānotos Mēness lidojuma parametrus, tika novērtēts, ka izmēģinājumi ir pietiekami, lai nākamajā lidojumā sūtītu astronautus.

[thumb|right|240px|Mēness moduļa makets ''Lunar Module Test Article [LTA] 2R'' pirms uzmontēšanas uz adaptera](https://lv.wikipedia.org/wiki/Att%C4%93ls:67-H-1230_Lunar_module_LTA-2_R.jpg)

## Ārējās saites
* Apollo 6 Press Kit NASA, Release No. 68-54K, March 28, 1968
* Apollo-6 (22) NASA
* Apollo CSM *Encyclopedia Astronautica*
Ģirliči

**Ģirliči**, **ģirliču ģints** (*Serinus*) ir žubīšu dzimtas (*Fringillidae*) ģints, kas pieder dadzīšu apakšdzimtai (*Carduelinae*). Apvieno 8 neliela auguma sugas, kas izplatītas Eirāzijā un Āfrikā, turklāt lielākā sugu dažādība sastopama Āfrikā. Šīs grupas tuvākie radinieki ir krustknābji, ķeģi un ķivuļi.

Ģints zinātniskais nosaukums atvasināts no latīņu valodas un latviski nozīmē "kanārijdzeltens". 

## Latvijā
[thumb|left|240px|Viens no lielākajiem ģintī ir [Dienvidāfrikas kanārijputniņš (*Serinus canicollis*)]]
Latvijā sastopama viena ģirliču ģints suga — ģirlicis (*Serinus serinus*). Tas izplatīts nevienmērīgi — vietām parasts ligzdotājs, vietām nav sastopams nemaz.

## Kopīgās īpašības
Ģirliču ģints sugas ir nelieli vai vidēji lieli dziedātājputni. Vieni no mazākajiem ģintī ir ģirlicis (mazāko īpatņu garums 11 cm, svars 8,5 g) un sarkanpieres ģirlicis (*Serinus pusillus*) (mazāko īpatņu garums 10,5 cm, svars 9,5 g). Vieni no lielākajiem ir Dienvidāfrikas kanārijputniņš (*Serinus canicollis*) (lielāko īpatņu garums 14 cm, svars 19,7 g) un kanārijputniņš (*Serinus canaria*) (lielāko īpatņu garums 13,5 cm, svars 20 g).

Lielākajai daļai apspalvojumā ir kaut kas dzeltens vai zaļš. Izņēmums ir melngalvas kanārijputniņš (*Serinus alario*), kura apspalvojums ir brūns ar baltu un melnu.

## Sistemātika
[thumb|220px|[Mājas kanārijputniņš (*Serinus canaria domestica*)]]
**Ģirliču ģints** (*Serinus*)
*Dienvidāfrikas kanārijputniņš (*Serinus canicollis*)
*Dzeltengalvas kanārijputniņš (*Serinus flavivertex*)
*Etiopijas ķivulis (*Serinus nigriceps*)
*Ģirlicis (*Serinus serinus*)
*Kanārijputniņš (*Serinus canaria*)
**Mājas kanārijputniņš (*Serinus canaria domestica*)
*Melngalvas kanārijputniņš (*Serinus alario*)
*Sarkanpieres ģirlicis (*Serinus pusillus*)
*Sīrijas ģirlicis (*Serinus syriacus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*iNaturalist: Eurasian Serins and Canaries Genus Serinus)
*Xeno-Canto: Genus Serinus
Ķeģi

**Ķeģi**, **ķeģu ģints** (*Acanthis*) ir žubīšu dzimtas (*Fringillidae*) ģints, kas pieder dadzīšu apakšdzimtai (*Carduelinae*). Apvieno 3 neliela auguma sugas, kas izplatītas Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Ligzdo ziemeļu puslodes arktiskajos un mērenās joslas mežos un krūmājos. Mazais ķeģis introducēts Jaunzēlandē.

## Latvijā
[thumb|left|200px|Tēviņiem krūtis ir sārtas, attēlā [mazais ķeģis (*Acanthis cabaret*)]]
Latvijā sastopamas visas 3 ķeģu ģints sugas: gaišais ķeģis (*Acanthis hornemanni*), ķeģis (*Acanthis flammea*) un mazais ķeģis (*Acanthis cabaret*). Tās novērojamas migrācijas un ziemas laikā. Ķeģis ir parasts caurceļotājs un ziemotājs, bet pārējās divas sugas sastopamas retāk. Bijuši atsevišķi ligzdošanas gadījumi.

## Kopīgās īpašības
Ķegi ir neliela auguma dziedātājputni. Visas sugas ir apmēram vienādi lielas. Nedaudz mazāks un vieglāks ir mazais ķeģis, kura ķermeņa garums ir 11,5—12,5 cm, svars 9—12 g. Toties lielākais ir ķeģis, kura ķermeņa garums ir 12,5—14 cm, svars 10—17 g. Apspalvojums mugurpusē pelēkbrūns, vēders balts ar brūnām svītrām. Uz pieres sarkans laukums. Tēviņiem krūtis sārtas, mātītēm un jaunajiem putniem gaiši brūnas. Mazais knābis dzeltens. Dažiem īpatņiem, īpaši jaunajiem putniem grūti noteikt sugas piederību.

Ķeģi ir galvenokārt barojas ar sēklām, vasaras periodā arī nedaudz ar kukaiņiem. Ļoti izveicīgi un akrobātiski putniņi, līdzīgi kā zīlītes, barojoties spēj lodāt un atrasties krūmu zaros jebkādā pozīcijā, arī ar galvu uz leju. Ārpus vairošanās sezonas veido lielus barus, bieži kopā ar citām žubīšu dzimtas sugām.

## Sistemātika
* **Ķeģu ģints** (*Acanthis*)
** Gaišais ķeģis (*Acanthis hornemanni*)
** Ķeģis (*Acanthis flammea*)
** Mazais ķeģis (*Acanthis cabaret*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*iNaturalist: Redpolls Genus Acanthis)
*Xeno-Canto: Genus Acanthis
*Avibase: Common, Hoary or Lesser Redpoll
Sarkanie svilpji

**Sarkanie svilpji**, **sarkano svilpju ģints** (*Carpodacus*) ir žubīšu dzimtas (*Fringillidae*) ģints, kas pieder dadzīšu apakšdzimtai (*Carduelinae*). Apvieno 27 neliela auguma sugas, kas izplatītas Eirāzijā. Lielākā sugu dažādība sastopama Ķīnā un Himalaju reģionā, tādēļ uzskata, ka tieši šajā reģionā uzsākusies ģints sugu evolūcija.

Zinātniskais nosaukums *Carpodacus* atvasināts no sengrieķu valodas un latviski nozīmē *karpos* — "auglis" un *dakno* — "kost".

## Latvijā
Latvijā sastopama viena sarkano svilpju ģints suga — mazais svilpis (*Carpodacus erythrinus*), kas Latvijā ir parasts un izplatīts ligzdotājs.

## Kopīgās īpašības
[thumb|left|220px|[Sārtaču svilpis (*Carpodacus rodochroa*)]]
Sarkanie svilpji ir vidēja vai liela auguma dziedātājputni ar proporcionāli lielu, konisku knābi. 

Mazākie ģintī ir sarkanvēdera svilpis (*Carpodacus waltoni*), skaistais svilpis (*Carpodacus pulcherrimus*), Ķīnas skaistais svilpis (*Carpodacus davidianus*) un sārtaču svilpis (*Carpodacus rodochroa*), kuru ķermeņa garums ir apmēram 12,5—15 cm, svars 16—21 g. Lielākie ģintī ir sarkankrūšu svilpis (*Carpodacus puniceus*), sarkanaču svilpis (*Carpodacus subhimachalus*) un dižais svilpis (*Carpodacus rubicilla*), kuru ķermeņa garums ir apmēram 19—21 cm, svars 40—51 g. 

Apspalvojumam raksturīgs dzimumu dimorfisms. Visiem sarkano svilpju sugu tēviņiem apspalvojumā ir kaut kas sarkans. Tonis var būt gan gaišāks, gan piesātinātāks un košāks. Mātītes ir neuzkrītošākas — brūnas vai pelēkbrūnas.

## Sistemātika
[thumb|220px|[Baltaču svilpis (*Carpodacus thura*)]]
[thumb|220px|[Dižais svilpis (*Carpodacus rubicilla*)]]
[thumb|220px|[Sarkanais svilpis (*Carpodacus sipahi*)]]
**Sarkano svilpju ģints** (*Carpodacus*) 
*Baltaču svilpis (*Carpodacus thura*)
*Baltsvītru svilpis (*Carpodacus trifasciatus*)
*†Boninas dižknābis (*Carpodacus ferreorostris*)
*Brūnsprākles svilpis (*Carpodacus edwardsii*)
*Dižais svilpis (*Carpodacus rubicilla*)
*Dižsārtais svilpis (*Carpodacus rubicilloides*)
*Gaišais svilpis (*Carpodacus stoliczkae*)
*Garastes svilpis (*Carpodacus sibiricus*)
*Himalaju svilpis (*Carpodacus grandis*)
*Kardinālsvilpis (*Carpodacus rhodochlamys*)
*Ķīnas baltaču svilpis (*Carpodacus dubius*)
*Ķīnas skaistais svilpis (*Carpodacus davidianus*)
*Mazais svilpis (*Carpodacus erythrinus*)
*Raibspārnu svilpis (*Carpodacus rodopeplus*)
*Rudgalvas kalnu svilpis (*Carpodacus sillemi*)
*Sarkanaču svilpis (*Carpodacus subhimachalus*)
*Sarkanais svilpis (*Carpodacus sipahi*)
*Sarkankrūšu svilpis (*Carpodacus puniceus*)
*Sarkanvēdera svilpis (*Carpodacus waltoni*)
*Sārtaču svilpis (*Carpodacus rodochroa*)
*Sibīrijas svilpis (*Carpodacus roseus*)
*Sīnājas svilpis (*Carpodacus synoicus*)
*Skaistais svilpis (*Carpodacus pulcherrimus*)
*Šarpa svilpis (*Carpodacus verreauxii*)
*Taivānas svilpis (*Carpodacus formosanus*)
*Tibetas svilpis (*Carpodacus roborowskii*)
*Vīnsārtais svilpis (*Carpodacus vinaceus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Xen0-Canto: Genus Carpodacus
*Typical Rosefinches Genus Carpodacus
Vinči

**Vinči** var būt:

* Leonardo da Vinči (*Leonardo da Vinci*; 1452—1519) — Toskānas cilmes zinātnieks ar enciklopēdiskām zināšanām dažādās jomās;
* Roberta Vinči (*Roberta Vinci*; 1983) - itāļu tenisiste.
Agaricostilbales

**Agaricostilbales** ir sēņu rinda bazīdijsēņu nodalījumā, kurā ietilpst 3 dzimtas, 9 ģintis (no kurām viena ģints neietilpst nevienā dzimtā — *[[Mycogloea]]*) un 43 sugas. Šīs sēnes raksturo cistīdas neesamība, kā arī tām ir garas bazīdijas ar šķērsenisku starpsienu. Tās producē hialīna (daļēji caurspīdīgas) un ne amiloīdas bazīdiosporas.

## Atsauces
Atraktiellas

**Atraktiellas** (*Atractiellales*) ir bazīdijsēņu rinda. kurā ietilpst 3 dzimtas, 10 ģintis (2 no tām, *[[Leucogloea]]* un *[[Hobsonia]]*, ir *[[incertae sedis]]* — "neskaidrā noteikumā", un 34 sugas. 

## Atsauces
Mikrobotrijas

**Mikrobotrijas** (*Microbotryales*) ir bazīdijsēņu rinda, kurā ietilpst 2 dzimtas, 9 ģintis un 114 sugas.

## Atsauces
Heincs Erhards

**Heincs Erhards** (, 1909–1979) bija vācbaltu filmu aktieris, kabaretists, mūziķis un dzejnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1909. gada 20. februārī Rīgā mūziķa Gustava Erharda (1883—1945) ģimenē, viņa vectēvs bija cēlies no Iršu pagasta vācu kolonijas (*Kolonie Hirschenhof*) zemniekiem. Neilgi pēc viņa piedzimšanas vecāki izšķīrās, mazo Heincu audzināja viņa mātes tēvs Pāvuls Neldners (1852—1929). Viņam Ķēniņu ielā 5 piederēja grāmatu un muzikāliju veikals *Mellin&Neldner*, kas apgādāja nošu izdevumus, pārsvarā latviešu komponistu vokālo mūziku. Sākoties Pirmajam pasaules karam, viņš kopā ar māti 1915. gadā pārcēlās uz Petrogradu, bet pēc karadarbības beigām atgriezās pie vectēva.

Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā Heincs kopā ar tēvu un viņa jauno sievu devās uz Vāciju, mācījās Barzinghauzenas (*Barsinghausen*) internātskolā un Hannoveres ģimnāzijā (1919—1924). 1924. gadā atgriezās Latvijā un turpināja mācības Valsts vācu klasiskajā ģimnāzijā (1924—1926), piedaloties amatieru teātra grupā. 1926. gadā vectēvs viņu aizsūtīja studēt klavierspēli un komponēšanu Leipcigas konservatorijā, 1928. gadā viņš atgriezās Rīgā un sāka strādāt vectēva veikalā.
Pēc vectēva nāves viņa veikalu mantoja Heinca Erharda māte un patēvs, bet viņš turpināja strādāt par pārdevēju, reizēm kabarē kafejnīcās uzstājoties ar muzikāliem izklaides priekšnesumiem. 1935. gadā viņš Rīgā apprecējās ar itāļu diplomāta meitu Džildu Zanetti (1913–1987) un viņiem piedzima meita Grita.
1938. gadā viņš kopā ar ģimeni devās uz Vāciju, kur darbojās Berlīnes kabarē *Kabarett der Komiker*.
Otrā pasaules kara laikā Erhards dienēja Vācijas kara flotes orķestrī kā pianists.

Pēc kara beigām 1948. gadā viņš sāka strādāt par diktoru Hamburgas NWDR radiostacijā un pēc 1957. gada kļuva plaši pazīstams kā komisku dzejoļu autors un filmu aktieris. 1970. gadā viņš filmējās savā pēdējā filmā *Was ist denn bloß mit Willi los?*, 1971. gadā pārdzīvoja smadzeņu trieku, pēc kuras zaudēja spēju runāt un rakstīt. 1979. gada 21. februārī Vācijas TV kanālā ZDF notika viņa 1930. gados uzrakstītās komiskās operas *Noch ’ne Oper* pirmizrāde.

Miris Hamburgā 1979. gada 5. jūnijā.

## Darbi
* *Das Neueste von Heinz Erhardt* (1976)
* *Das Grosse Heinz Erhardt Buch* (1984)
* *Alles Liebe!* (2004)
* *Heinz Erhardt - Die Gedichte*

## Citāti

## Filmas
* *Der müde Theodor* (1957)
* *Witwer mit fünf Töchtern* (1957)
* *Immer die Radfahrer* (1958)
* *Natürlich die Autofahrer* (1959)
* *Was ist denn bloß mit Willi los?* (1970)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Heinz Erhardt Erbengemeinschaft lapa
* kāzu runa youtube.com
Intelsat III F-1

***Intelsat III F-1*** bija *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis, pirmais no *Intelsat III* sērijas. Zaudēts nesējraķetes *[[Delta M]]* pirmajā startā .

Kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmums *[[TRV]]*. Tas bija cilindra formas, stabilizācija nodrošināta ar rotāciju ap centrālo asi. *Intelsat III* bija apgādāts ar diviem raidītājiem ar jaudu 183 W. Plānotais darbības laiks bija 5 gadi.

*Intelsat III F-1* tika palaists  00:09 UTC ar nesējraķeti *[[Delta M]]* (versijas pirmais starts) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-17A*. Aptuveni 20 sekundes pēc starta sabojājās žiroskops, kas uzraudzīja raķetes kursa stabilitāti. Raķete kļuva nevadāma un lidojuma 102. sekundē sāka izjukt. 108. sekundē pēc starta raķetei tika nosūtīta pašiznīcināšanās komanda.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Intelsat-3 Gunter's Space Page, 
* Intelsat 3 Encyclopedia Astronautica,
Azerbaidžāna olimpiskajās spēlēs

**[[Azerbaidžāna]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** pirmo reizi piedalījās 1996. gadā, kad vasaras olimpiskās spēles notika ASV pilsētā Atlantā. Ziemas olimpiskajās spēlēs Azerbaidžāna pirmo reizi piedalījās 1998. gadā, kad tās notika Japānas pilsētā Nagano. Kopš tā laika tā ir piedalījusies pilnīgi visās vasaras un ziemas olimpiskajās spēlēs.

Pirms 1996. gada Azerbaidžānas sportisti olimpiskajās spēlēs piedalījās citu valstu sastāvā. No 1900. līdz 1912. gadam Azerbaidžānas sportisti startēja Krievijas Impērijas sastāvā. No 1952. līdz 1988. gadam Padomju Savienības sastāvā. Bet pēc Padomju Savienības sabrukuma 1992. gada vasaras un ziemas olimpiskajās spēlēs Azerbaidžānas sportisti piedalījās kā daļa no Apvienotās komandas. 

Līdz šim Azerbaidžānas sportisti olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši 49 medaļas (7 zelta, 14 sudraba un 28 bronzas medaļas), visas šīs medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs. Visvairāk medaļu, 22 medaļas, Azerbaidžāna ir izcīnījusi cīņas sportā. Kopumā medaļas tā ir izcīnījusi 7 dažādos olimpiskajos sporta veidos — cīņas sportā, džudo (4 medaļas), šaušanā (3 medaļas), tekvondo (3 medaļas), boksā (8 medaļas), smaiļošanā un kanoe airēšanā (2 medaļas) un svarcelšanā (1 medaļa). Ar medaļām bagātākie Azerbaidžānas sportisti ir cīņas sporta pārstāvji Marija Stadņika un Hetags Gazjumovs. Abi olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 3 medaļas.

2016. gada Riodežaneiro spēlēs Azerbaidžāna kļuva par otro valsti olimpisko spēļu vēsturē, kura vienā sporta veidā (šajā gadījumā — cīņas sports) ir izcīnījusi medaļas piecās olimpiskajās spēlēs pēc kārtas.

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
;Paskaidrojumi

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

## Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs
;Paskaidrojumi

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

### Medaļu sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļnieki
[200px|thumb|[Marija Stadņika olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 3 medaļas]]

*Šajā tabulā apkopoti tikai tie medaļnieki, kas pēc [[SOK|Starptautiskās olimpiskās komitejas]] datiem pārstāvot Azerbaidžānas ir izcīnījuši trīs un vairāk olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumā.*

## Karognesēji

*Azerbaidžānas sportisti, kas nesuši valsts karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.*

### Vasaras olimpiskās spēles

*  2016 Riodežaneiro — 23px Teimurs Mammadovs
*  2012 Londona — 23px Elmūrs Mammadli
*  2008 Pekina — 23px Farids Mansurovs
*  2004 Atēnas — 23px Nizami Pašajevs
*  2000 Sidneja — 23px Namiks Abdullajevs
*  1996 Atlanta — 23px Nazims Huseinovs

### Ziemas olimpiskās spēles

*  2018 Phjončhana — 23px Patriks Brahners
*  2014 Soči — Rahmans Halilovs
*  2010 Vankūvera — Fuads Gulijevs
*  2006 Turīna — 23px Igors Lukaņins
*  2002 Soltleiksitija — 23px Oļegs Riženkovs
*  1998 Nagano — 23px Jūlija Vorobijeva

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
*
Rangnhilla Hāga

**Rangnhilla Hāga** (; dzimusi ) ir norvēģu distanču slēpotāja.

 Phjončhanā izcīnījusi divas zelta medaļas, uzvarot 10 km distancē brīvajā stilā un stafetē.

Pasaules kausā debitējusi 2010. gada martā. Pasaules čempionātā pirmoreiz piedalījās 2015. gadā Fālunā, kur ieguva 29. vietu 10 km distancē brīvajā stilā. 2017. gadā Lahti piedalījās 30 km distancē ar kopēju startu, ierindojoties 4. vietā.

Viņas tēvocis Annešs Bakens arī ir bijis distanču slēpotājs un piedalījies  Leikplesidā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mēsleņu dzimta

**Mēslenes** (*Bolbitiaceae*) ir bazīdijsēņu dzimta, kurā ietilpst 287 sugas, kas ir izplatītas visā pasaulē. Lielākā sugu daļa, vairāk nekā 250 sugu, pieder *[[Conocybe]]* ģintij.

## Atsauces
Maikene Kaspešena Falla

**Maikene Kaspešena Falla** (; dzimusi ) ir norvēģu distanču slēpotāja.

Piedalījusies trijās ziemas olimpiskajās spēlēs (, , ). 2014. gadā Sočos kļuva par olimpisko čempioni sprintā. 2018. gadā Phjončhanā sprintā ieguva sudraba medaļu, piekāpjoties zviedru slēpotājai Stīnai Nilsonei, bet komandu sprintā kopā ar Māritu Bjergenu izcīnīja bronzu.

Pasaules kausā debitējusi 2008. gada novembrī. Pirmo individuālo uzvaru PK posmā izcīnījusi  Roglā. Trīs reizes uzvarējusi PK kopvērtējumā sprinta disciplīnā (2016., 2017. un 2018. gadā). Pasaules čempionātā piedalās kopš 2009. gada, kopā izcīnījusi piecas zelta un četras bronzas medaļas. Sekmīgākais čempionāts bija 2017. gadā Lahti, kad Falla ieguva trīs zelta godalgas (sprintā, stafetē un komandu sprintā). 2019. gada Pasaules čempionātā Zēfeldē vēlreiz kļuva par pasaules čempioni sprintā, kā arī ieguva bronzas medaļu komandu sprintā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valsts vācu klasiskā ģimnāzija

thumb|250px|Agrākās Valsts vācu klasiskās ģimnāzijas ēka (2016).
**Valsts vācu klasiskā ģimnāzija** () jeb **Rīgas valsts vācu vidusskola** bija Rīgas skola ar vācu valodas mācību valodu, kas līdz vācbaltiešu izceļošanai 1939. gadā darbojās fon Tidebela (*von Tideböhl*) namā Skolas ielā 11. Šajā namā darbojās arī Rīgas pilsētas 9. vācu pamatskola, Vācu vecāku savienības uzturētā arodskola, Latvijas vācbaltiešu skolotāju savienība un žurnāla *Die Deutsch-Baltische Schule* redakcija. 

Latvijas vācu okupācijas laikā šajā namā izvietojās Rīgas valsts mūzikas skola un Rīgas valsts mākslas amatniecības skola.

## Absolventi
Valsts vācu klasiskajā ģimnāzija ir mācījušies:
* Jāzeps Eiduss, fiziķis;
* Dītrihs Andrejs Lēbers, jurists un profesors.

## Skatīt arī
* Rīgas Valsts klasiskā ģimnāzija
* Rīgas Valsts vācu ģimnāzija

## Atsauces
Ieva Lešinska

**Ieva Lešinska** (**Ieva Lešinska-Geibere**, dzimusi 1958. gada 2. jūlijā Rīgā) ir tulkotāja un publiciste.

## Biogrāfija
I. Lešinska uzaugusi Rīgā, Padomju Latvijas kultūras un drošības iestāžu darbinieka, dubultaģenta Imanta Lešinska ģimenē. Studējusi Latvijas Valsts Universitātē. 1978. kopā ar tēvu pārcēlusies uz ASV un saņēmusi politisko patvērumu. Studējusi Ohaio štata universitātē un Kolorado Universitātē. 1987. gadā pārcēlusies uz Zviedriju. Stokholmas Universitātē ieguvusi maģistra grādu baltu filoloģijā. 1991. gadā atgriezusies Latvijā. No 1993. gada strādājusi žurnālā "Rīgas Laiks", bijusi tulkotāja Latvijas Bankā.

I. Lešinskas raksti, esejas un intervijas publicētas žurnālos "Rīgas Laiks", "Baltic Outlook", "Karogs", "Avots", "Ir", "Latvju Teksti", "Domuzīme", interneta žurnālos "Punctum" un "Satori", laikrakstos "Diena" un "Nakts". Oriģināldzeja publicēta periodikā un krājumos "Blīvā upe" (1998), "Plīvurdeja un bezdibenis" (2000), "Dzejas diena" (2000). No angļu valodas atdzejojusi T. S. Eliota darbus, kā arī Dilana Tomasa, D. H. Lorensa un citu angļu un amerikāņu modernisma dzejnieku darbus.

Sastādījusi tēva Imanta Lešinska grāmatu "Starp divām pasaulēm: "Kalpības gadi" un citi raksti" (2017).

Latvijas Rakstnieku savienības biedre (2004).

T. S. Eliota dzejas izlase 2023. gadā nominēta Literatūras gada balvai kā gada labākā atdzejas grāmata, I. Lešinska togad saņēmusi arī speciālo balvu par E. Veidenbauma dzejas izlases atdzejošanu angļu valodā.

## Bibliogrāfija
### Latviešu literatūras tulkojumi angļu valodā
* Uldis Bērziņš. *An Ordinary Stone* (dzejas cikls "Parasts akmens" O. Feldberga katalogā). Rīga, 1992.  
* Māris Čaklais. "Ten Love Songs to Riga" (grāmatā *Desmit mīlas dziesmas Rīgai*). Rīga: Pētergailis, 2000.
* *Six Latvian Poets* [A. Auziņa, I. Balode, A. Krivade, M. Pujāts, M. Salējs, K. Vērdiņš]. Todmorden: Arc Publications, 2011.
* Kārlis Vērdiņš. *Come to Me*. Todmorden: Arc Publications, 2015.
* Aleksandrs Čaks. *Touched by Eternity*. Rīga: Jumava, 2017.
* Pauls Bankovskis. *18*. Vagabond Voices, 2017.
* Inga Gaile. *30 Questions People Don't Ask*. Warrensburg, MO: Pleiades Press, 2018.
* Aleksandrs Čaks. *Selected Poems*. Bristol: Shearsman Books, 2019.
* Eduards Veidenbaums. *Poems*. Rīga: Neputns, 2022.

### Tulkojumi latviešu valodā
* T. S. Eliots. *Dzejas izlase* [kopā ar V. Belševicu un K. Vērdiņu]. Rīga: Neputns, 2022.
* Terēze Anne Faulere. *Z – romāns par Zeldu Ficdžeraldu*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2016.
* Džeimss Breslins. *Marks Rotko: biogrāfija*. Rīga: Jumava, 2014.
* Miks Koljers. *Ceturtais lielākais Latvijā*. Rīga: Mansards, 2014.
* Timotijs Snaiders. *Asinszemes*. Rīga: Jumava, 2013.
* Tonija Morisone. *Žēlastība*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2012.
* Džons Kornvels. *Pāvests ziemā*. Rīga: Atēna, 2008.
* Tonija Morisone. *Mīļotā*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2006.
* Džhumpa Lāhirī. *Vārdabrālis*. Rīga: Atēna, 2005.
* Džons Ērvings. *Sidra nama likumi*. Rīga: Jumava, 2004.
* Deivids Lodžs. *Mazā pasaule*. Rīga: Jāņa Rozes apgāds, 2003.
* Brets Īstons Eliss. *Amerikāņu psihs*. Rīga: Jumava, 2003.
* Modris Ekšteins. *Ceļā kopš rītausmas*. Rīga: Atēna, 2002.

## Atsauces
Džesija Diginsa

**Džesika "Džesija" Diginsa** (; dzimusi ) ir bijusī amerikāņu distanču slēpotāja. Viņa ir četrkārtēja Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētāja (2021, 2024, 2025, 2026),  čempione komandu sprintā un divu pasaules čempionāta zelta medaļu ieguvēja, trīskārtēja *[[Tour de Ski]]* uzvarētāja. Visu laiku titulētākā distanču slēpotāja no Ziemeļamerikas.

## Karjera
Piedalījusies četrās ziemas olimpiskajās spēlēs (, , , ). 2014. gadā Sočos labāko rezultātu sasniedza skiatlonā, iegūstot 8. vietu. 2018. gadā Phjončhanā uzvarēja komandu sprintā, kopā ar Kikenu Rendalu izcīnot pirmo olimpisko zelta medaļu ASV distanču slēpošanas vēsturē.  Pekinā izcīnīja sudrabu 30 km slēpojumā brīvajā stilā un bronzu sprintā.  izcīnīja bronzas medaļu 10 km distancē brīvajā stilā ar intervāla startu.

Pasaules kausā debitējusi 2012. gada martā. Pirmo individiālo uzvaru izcīnījusi  Toblahā 5 km distancē brīvajā stilā. Pasaules čempionātā piedalās kopš 2011. gada. 2013. gadā kopā ar K. Rendalu uzvarēja komandu sprintā. 2015. gadā Fālunā izcīnīja sudraba medaļu 10 km distancē brīvajā stilā. 2017. gadā Lahti ieguva sudraba medaļu sprintā un bronzu komandu sprintā. 2021. gadā kļuva par pirmo amerikāņu slēpotāju, kas uzvarējusi *[[Tour de Ski]]*. 2020.—2021. gada sezonā uzvarēja arī Pasaules kausa kopvērtējumā. Viņa kļuva par pirmo amerikānieti, kas to paveikusi sieviešu konkurencē, un kopumā otro pēc Billa Koha, kas uzvarēja 1982. gadā.

2023. gada Pasaules čempionātā Planīcā izcīnīja zeltu 10 km disatncē brīvajā stilā ar atsevišķu staru un bronzu komandu sprintā, kur startēja kopā ar Džūliju Kērnu. 2023.—2024. gada sezonā otro reizi karjerā uzvarēja *Tour de Ski* kopvērtējumā. Šajā sezonā izcīnīja arī otro pasaules kausu, kopvērtējumā apsteidzot tuvāko konkurenti Linnu Svānu par 75 punktiem.

2025. gada Pasaules čempionātā Tronheimā izcīnīja sudraba medaļu komandu sprintā, atkal startējot kopā ar Dž. Kērnu. 2024.—2025. gada sezonas kopvertējumā ieguva trešo Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētājas titulu un otro pēc kārtas. 2025.—2026. gada sezonā trešo reizi uzvarēja *Tour de Ski* kopvērtējumā.

Šīs sezonas noslēgumā Dž. Diginsa ceturto reizi kļuva par Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētāju un līdz ar pēdējo Pasaules kausa posmu (pirmo reizi kausa sezona noslēdzās ASV, Leikplesidā) viņa beidza savu profesionālā sporta karjeru.

## Rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Moura

**Moura** ir portugāļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Lukass Moura (*Lucas Moura*; 1992) — Brazīlijas futbolists;
* Vagners Moura (*Wagner Moura*; 1976) — Brazīlijas aktieris un kinorežisors.
Tīmekleņu dzimta

**Tīmeklenes** (*Cortinariaceae*) ir bazīdijsēņu dzimta, kurā ietilpst vairāk nekā 2100 sugu. Lielākā ģints pēc sugu skaita ir tīmeklenes (*Cortinarius*), kurā ietilpst vairāk nekā 2000 sugu. Dažas tīmekleņu sugas ir indīgas un var izraisīt tubulointestinālu nefrītu. Nāvējoši indīgas ir arī, piemēram, *[[Cortinarius rubellus]]* un *[[Cortinarius orellanus]]*. Tikai plīvurpūces tīmeklene (*Cortinarius praestans*) un cirtainā čigānene (*Cortinarius caperatus*) ir ēdamas un ir sastopamas dažās Eiropas valstīs.

## Atsauces
Intelsat III F-2

***Intelsat III F-2*** bija *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis. Ģeostacionārajā orbītā palaists ; darbojās līdz 1971. gadam.

Kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmums *[[TRV]]*. Tas bija cilindra formas, stabilizācija nodrošināta ar rotāciju ap centrālo asi. *Intelsat III* bija apgādāts ar diviem raidītājiem ar jaudu 183 W. Plānotais darbības laiks bija 5 gadi.

*Intelsat III F-2* tika palaists  00:32 UTC ar nesējraķeti *[[Delta M]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-17A*. No ģeosinhronās pārejas orbītas pavadonis ar savu dzinēju *SVM-2* sasniedza ģeostacionāro orbītu. 

*Intelsat III F-2* bija izvietots punktā 24° austrumu garuma (virs Brazīlijas). 1971. gada vidū pavadonis pārtrauca darboties.

Pavadonis vēl joprojām nekontrolēti dreifē. 2018. gada 4. martā tas bija orbītā ar apogeju , perigeju , slīpumu 11,5° un periodu 1596,6 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Intelsat II Boeing
* Intelsat-3 Gunter's Space Page, 
* Intelsat 3 Encyclopedia Astronautica,
Anitra Tooma

**Anitra Tooma-Rijniece** (dz. ) ir vides žurnāliste, žurnāla "Vides Vēstis" galvenā redaktore, Latvijas Radio raidījuma "Zaļais vilnis" veidotāja. 

Bulduru lauksaimniecības tehnikumā apguvusi dārznieces-agronomes amatu, beigusi Latvijas Lauksaimniecības universitātes Mežsaimniecības fakultāti.

Vairāku vides nevalstisko organizāciju dalībniece. Regulāri piedalās dažādos ar vides aizsardzību saistītos pasākumos. Arī ikdienas dzīvē Anitra Tooma ir zaļā dzīvesveida piekritēja.

Sarakstījusi grāmatu "Zaļais dzīvesveids", kopā ar Baibu Rezovsku ir autore grāmatai "Rīgas dārzu un parku ceļvedis". 

Latvijas Zaļās partijas biedre. No Zaļo un Zemnieku savienības saraksta kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēta.

A. Toomas dzīvesbiedrs ir zoologs Vilnis Skuja.

## Atsauces
Netu

**Netu** var būt:

* Luišs Netu (*Luís Neto*; dzimis 1988. gadā) — Portugāles futbolists;
* Pedru Netu (*Pedro Neto*; dzimis 2000. gadā) — Portugāles futbolists;
* Rauls Netu (*Raul Neto*; dzimis 1992. gadā) — Brazīlijas basketbolists.
Skropstas

thumb|235x235px|Skropstas
**Skropstas** () ir matiņi, kas aug acu plakstiņu malās. Skropstu uzdevums ir samazināt iespēju acīs iekļūt svešķermeņiem. Dzīvniekiem, piemēram, kaķiem un pelēm, skropstas palīdz orientēties telpā, tās kalpo kā maņu orgāni. Sievietes mēdz skropstas krāsot ar skropstu tušu, lai tās izceltu, padarītu kuplākas un garākas.
Intelsat 37e

***Intelsat 37e*** (***IS-37e***) ir Luksemburgā bāzēta uzņēmuma *[[Intelsat]]* *Epic<sup>NG</sup>* sērijas sakaru pavadonis. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai Eiropai, Āfrikai, Dienvidamerikai un Ziemeļamerikas austrumu daļai. ģeostacionārajā orbītā palaists . 

Pavadoni izgatavoja ASV uzņēmums *[[Boeing]]* uz platformas *[[Boeing 702|Boeing 702MP]]* bāzes. Tam uzstādīti C, Ku un Ka joslas raidītāji.

*Intelsat 33e* tika palaists  21:47 UTC no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* (lidojums *VA239*). Kopā ar to palaists *[[BSAT-4a]]*.

*Intelsat 33e* izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 342° austrumu garuma, nomainot *[[Intelsat 901]]*.

## Ārējās saites
* Intelsat 37e Intelsat
* VA239 Launch kit  Arianespace
* INTELSAT-37E n2yo.com
* Intelsat 37e Gunter Dirk Krebs
* Intelsat 37e  Spaceflight101.com
Baiba Strautmane

**Baiba Strautmane** (dzimusi 1970. gadā) ir latviešu žurnāliste, raidījumu vadītāja.

## Karjera
Strautmane savas karjeras sākumā strādāja Latvijas Televīzijā (LTV), veidojot raidījumu «Mūsu cilvēks». 2002. gadā viņa kļuva par LTV Ziņu dienesta Galveno redaktori, taču tā paša gada septembrī iesniedza atlūgumu, tādējādi izrādot savu neapmierinātību ar LTV ģenerāldirektora Ulda Ivara Gravas darbību. 

Pēc aiziešanas no LTV bija žurnāla «Kas notiek?» redaktore, kā arī vadīja Latvijas Radio raidījumu «Aktuālā intervija». 2004. gada septembrī Strautmane atgriezās Latvijas Televīzijā, kļūstot par raidījuma «Valsts pirmās personas» vadītāju. 2005. gada decembrī viņa raidījumu pameta, lai izvairītos no pārmetumiem par iespējamiem interešu konfliktiem.

2007. gada oktobrī kļuva par vienu no TV3 raidījuma «Nekā personīga» veidotājiem un vadītājiem. 2008. gada februārī darbu raidījumā pārtrauca, vēloties veltīt vairāk laiku ģimenei. 2011. un 2014. gadā vadījusi Latvijas Televīzijas spēli «Es varu būt premjerministrs».

## Privātā dzīve
Baiba Strautmane ir dzimusi 1970. gadā. Tēvs bija arhitekts Ivars Strautmanis. Viņa vairākus gadus ir attiecībās ar advokātu Romualdu Vonsoviču, attiecībās ir dzimuši divi bērni. Iepriekš ir bijusi attiecībās ar žurnālistu Jāni Domburu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Twitter'' profils
Madara Fogelmane

**Madara Fogelmane** (pseidonīms **MADARA**, dzimusi 1992. gadā) ir latviešu čelliste un dziedātāja.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1992. gadā Jelgavā. Jau kopš agras bērnības rakstīja dzeju, vēlāk pievērsās arī dziesmu rakstīšanai. Čella spēli sāka apgūt jau 5 gadu vecumā pie Irinas Titarenko. Čella spēlē iedvesmojusies no Somijas grupas *[[Apocalyptica]]*.

Kopš 2008. gada darbojās alternatīvās mūzikas grupā *[[Das Sonntags Legion]]*. Pēc tam instrumenta spēli pilnveidoja Amsterdamas Konservatorijā un Briseles Karaliskajā konservatorijā.

2015. gadā izveidoja ansambli MADARA. 2017. gada augustā ar savu oriģināldarbu uzstājās *Zutfen* čella festivālā Nīderlandē. 2018. gada 27. februārī MADARA laida klajā dziesmas „Esamība” videoklipu.

2018. gadā ar dziesmu „Esamība”, kas bija vienīgā atlasei pieteiktā dziesma latviski, viņa piedalījās Latvijas nacionālajā atlasē 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursam, kura otrajā pusfinālā ieguva pirmo vietu, bet finālā palika 3. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites

### Oficiālās vietnes
* MADARAS ''Facebook'' lapa /
* MADARAS ''Instagram'' konts
* MADARAS ''Twitter'' profils /
* MADARAS ''YouTube'' kanāls

### Intervijas
* Krista Garanča (2018. gada 20. februāris). Iespējams, viņa pārstāvēs Latviju „Eirovīzijā”! Intervija ar Madaru . tvnet.lv. Skatīts: 2018. gada 5. martā.
* Beāte Purmale (2018. gada 24. februāris). Rudmate ar čellu — Madara: vēlos, lai Latvija kaut ko sajustu. Delfi. Skatīts: 2018. gada 5. martā.
Alemaņu valoda

**Alemaņu valoda** (*Alemannisch*) ir vairāku vācu valodas dialektu kopa. Šajā kopā ietilpst Šveices vācu valoda, švābiešu dialekts, vallisiešu dialekts un Kolonijas alemaņu dialekts. Šo grupu mēdz saukt arī par alemaņu dialektiem. Grupas nosaukums ir cēlies no alemaņu etniskās grupas nosaukuma.

## Atsauces
Sārtlapīšu dzimta

**Sārtlapītes** (Entolomataceae) ir bazīdijsēņu dzimta, kurā ietilpst vairāk nekā 1500 sugu.

## Klasifikācija
Ir aprakstītas vairāk nekā 1500 sārtlapīšu sugu, kuru lielākais skaits pieder sārtlapīšu ģintij (*Entoloma*). 

### Ģintis
Patstāvīga ģints statusā:
* ģints: *[[Clitopilus]]* (Fr. ex Rabenh.) P. Kumm. (1871)
* ģints: *[[Entoloma]]* (Fr.) P. Kumm. (1871)
* ģints: *[[Rhodocybe]]* Maire (1925)
* ģints: *[[Rhodocybella]]* T.J. Baroni & R.H. Petersen (1987)
* ģints: *[[Rhodogaster]]* E. Horak (1964)
* ģints: *[[Richoniella]]* Costantin & L.M. Dufour (1916)

Ģintis apakšģints statusā vai apvienotas bijušas patstāvīgas ģintis:
* ģints: *[[Alboleptonia]]* Largent & R.G. Benedict (1970) — apvienots ar *Entoloma* ģinti, kā apakšģints;
* ģints: *[[Claudopus]]* Gillet (1876) — apvienots ar *Entoloma* ģinti, kā apakšģints;
* ģints: *[[Clitopilopsis]]* Maire (1937) — *Rhodocybe* ģints daļa;
* ģints: *[[Eccilia]]* (Fr.) P. Kumm. (1871) — apvienots ar *Entoloma* ģintī, izņemot *[[Eccilia haeusleriana]]*;
* ģints: *[[Inocephalus]]* (Noordel.) P.D. Orton (1991) —  apvienots ar *Entoloma* ģinti;
* ģints: *[[Leptonia]]* (Fr.) P. Kumm. (1871) — apvienots ar *Entoloma* ģinti, kā apakšģints;
* ģints: *[[Nolanea]]* (Fr.) P. Kumm. (1871) — apvienots ar *Entoloma* ģinti, kā apakšģints;
* ģints: *[[Paraeccilia]]* Largent (1994) — *Entoloma* ģints daļa;
* ģints: *[[Pouzarella]]* Mazzer (1976) — *Entoloma* ģints daļa;
* ģints: *[[Pouzaromyces]]* Pilát (1953) — *Entoloma* ģints daļa;
* ģints: *[[Rhodophyllus]]* Quél. (1886) — vecs *Entoloma* sinonīms.

## Atsauces
Tīšs Benots

**Tīšs Benots** (; dzimis ) ir Beļģijas šosejas riteņbraucējs, kurš pārstāv UCI WorldTeam komandu **'.

== Karjera ==
=== ''Lotto–Soudal'' ===
Benots par profesionāli kļuva 2015. gadā Beļģijas [[UCI Pasaules tūre]]s komandā ''[[Lotto–Soudal]]'', iepriekš 2013. un 2014. gadā pārstāvot komandas U23 sastāvu un 2014. gada rudenī vairākās sacensībā stažējoties galvenajā komandā.

Benots jau pirmajā sezonā uzrādīja augstus rezultātus, iegūstot piekto vietu [[2015. gada Flandrijas tūre|Flandrijas tūrē]]. Sezonas gaitā viņš guva panākumus arī daudzdienu sacensībās, izcīnot otro vietu kopvērtējumā aiz [[Gregs Van Avermāts|Grega Van Avermāta]] 2015. gada ''[[Tour of Belgium]]''. Benots trīs reizes finišēja pirmajā desmitniekā ''[[Critérium du Dauphiné]]'' posmos. 2015. gadā atzīts par daudzsološāko talantu Beļģijas Gada balvā sportā.

Benots tika iekļauts komandas sastāvā startam [[2017. gada Tour de France]].

2018. gada 3. martā uzvarēja ''[[2018. gada Strade Bianche|Strade Bianche]]'' sacensībās.

===''Team Sunweb''===
2019. gada augustā Benots parakstīja divu gadu līgumu ar **' sākot ar 2020. gadu.

### ''Jumbo–Visma''
2021. gada decembrī pievienojās ** komandai, parakstot divu gadu līgumu.

## Personīgā dzīve
Benots studējis ekonomiku Gentes Universitātē.

Tīša beļģiem neierastais vārds atvasināts no viņa vecāku iemīļotās amerikāņu dziedātājas un dziesmu autores Tišas Inohosas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viesturs Liepkalns

**Viesturs Liepkalns** (dzimis  Rīgā) ir latviešu uzņēmējs un politiķis. Bijis 13. Saeimas deputāts, ievēlēts no politisko partiju apvienības "Attīstībai/Par!" Vidzemes vēlēšanu apgabala saraksta. Iepriekš bijis partijas "Latvijas attīstībai" ģenerālsekretārs (2017—2018) un valdes loceklis (2018—2020).

## Biogrāfija
Vispārējo vidējo izglītību ieguvis Natālijas Draudziņas ģimnāzijā. 2017. gadā absolvējis Biznesa vadības koledžu un 2021. gadā ieguvis arī profesionālo bakalaura grādu uzņēmējdarbībā un vadīšanā Rīgas Tehniskās universitātes Inženierekonomikas un vadības fakultātē.

Vairākus gadus nodarbojies arī ar uzņēmējdarbību būvniecības nozarē, vadījis projektus Vides investīciju fondā, kā arī sniedzis konsultācijas privātajam un publiskajam sektoram par Eiropas Savienības fondu projektu īstenošanu energoefektivitātes uzlabošanai.

## Politiskā darbība
Viesturs Liepkalns iesaistījies politikā 2013. gadā pievienojies partijai "Latvijas attīstībai". 2017. gada augustā tika ievēlēts par partijas "Latvijas attīstībai" ģenerālsekretāru. 2018. gada novembrī kļūstot par partijas "Latvijas attīstībai" valdes locekli, ģenerālsekretāra amatu atstāja.

2017. gadā kandidēja Rīgas domes vēlēšanās no Latvijas Reģionu apvienības un partijas "Latvijas attīstībai" kopīgā saraksta, taču netika ievēlēts. 2018. gada aprīlī kļuvis par politisko partiju apvienības "Attīstībai/Par!" valdes locekli un tajā pašā gadā kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Attīstībai/Par!" saraksta Vidzemes vēlēšanu apgabalā. Kandidējis arī 2020. gada ārkārtas Rīgas domes vēlēšanās no apvienības "Attīstībai/Par!" un "Progresīvie" apvienotā saraksta, bet netika ievēlēts.

2021. gada 8. jūnijā, pēc Saeimas deputātes Ineses Ikstenas nāves, kļuvis par 13. Saeimas deputātu uz laiku, kamēr ministra pienākumus pilda Artis Pabriks. 2022. gada 14. Saeimas vēlēšanās kandidēja no apvienības "Attīstībai/Par!" saraksta, taču tas nepārvarēja 5% barjeru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Partija Latvijas attīstībai
*
Voldemārs Šmits

**Voldemārs Šmits** (dzimis , miris ) bija latviešu basketbolists, Latvijas basketbola izlases dalībnieks. 

Spēlējis Rīgas ASK basketbola komandā. Trīs reizes izcīnījis Latvijas čempiontitulus (1939, 1940, 1942).

1930. gadu beigās kļuva par Latvijas basketbola izlases pamatsastāva spēlētāju, ar kuru izcīnīja sudraba medaļas 1939. gada Eiropas čempionātā.

Spēlējis arī volejbolu, kur kļuvis par Latvijas čempionu Rīgas LSB sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''FIBA Europe'' profils
Krišupīte

**Krišupīte** (arī **Krišu strauts**, **Krišupe**) ir Rīgas līcī ietekoša upe Limbažu novadā. Izteka uz ziemeļaustrumiem no Vecsalacas. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Rīgas līcī Kuivižos. Krišupīti šķērso valsts autoceļš A1 (Rīga (Baltezers)—Igaunijas robeža (Ainaži)).

## Atsauces
Parmas siers

**Parmas siers** jeb **parmidžāno** ( — 'Parmas-Redžo [siers]') ir no govs piena gatavota ļoti cietā siera šķirne. To parasti pasniedz rīvētā veidā ar pastas ēdieniem, zupām, rizoto, salātos, saldajos ēdienos vai ēd atsevišķi. Parmas sieru uzskata par "sieru karali".

Sieru gatavo Parmas, Redžo Emīlijas, Boloņas, Modēnas un Mantujas provincē, Itālijā. Saskaņā ar Eiropas likumiem Eiropas Ekonomikas zonā par Parmas sieru uzskatāms vienīgi oriģinālos Itālijas reģionos izgatavotais siers. Ārpus Eiropas Savienības līdzīgi ražotus sierus tirgo ar nosaukumu **parmezāns**.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ernesto Valverde

**Ernesto Valverde Tehedors** (; ; dzimis ) ir Spānijas futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis uzbrucēja pozīcijā.

## Spēlētāja karjera
Futbolista karjeru sāka klubā *[[Deportivo Alavés|Alavés]]*, 1985.—1986. gada sezonā pārstāvēja Otrās divīzijas klubu *Sestao*. Plašāku atpazīstamību ieguva spēlējot Spānijas Pirmās divīzijas (*La Liga*) klubos *[[RCD Espanyol|Espanyol]]*, *[[FC Barcelona]]* un Bilbao "Athletic". Desmit sezonu laikā *La Liga* viņš aizvadīja 264 spēles un guva 68 vārtus. Karjeru noslēdza 1997. gadā klubā *[[Real Club Deportivo Mallorca|Mallorca]]* Otrajā divīzijā.

1990. gadā aizvadījis vienu spēli Spānijas futbola izlasē, nākot uz maiņu 1992. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Islandi.

## Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras beigām sāka strādāt par treneri Bilbao "Athletic" kluba sistēmā. Bijis jauniešu komandu treneris, trenera asistents galvenajā komandā, kā arī vadījis kluba dublieru komandu. 2003. gadā kļuva par kluba pirmās komandas galveno treneri.

Vēlāk bijis galvenais treneris Spānijas klubos *[[RCD Espanyol|Espanyol]]*, *[[Villarreal CF|Villarreal]]* un *[[Valencia CF|Valencia]]*. Divreiz vadījis arī Grieķijas Superlīgas klubu *[[Pirejas "Olympiacos" (futbola klubs)|Olympiacos]]*, ar ko trīs reizes izcīnīja Grieķijas čempiontitulu.

2013. gadā atgriezās Bilbao "Athletic", kur nostrādāja nākamās četras sezonas. 2015. gadā iekļuva Spānijas Karaļa kausa finālā un izcīnīja Spānijas Superkausu.

2017. gada maijā tika apstiprināts par *[[FC Barcelona]]* galveno treneri. Valverdes vadībā *Barcelona* divas reizes kļuva par Spānijas čempioniem (2017–18, 2018–19) un vienreiz izcīnīja Karaļa kausu (2018. gadā). 2020. gada janvārī tika atbrīvots no galvenā trenera amata.

2022. gada jūnijā Valverde trešo reizi kļuva par Bilbao "Athletic" galveno treneri.
## Sasniegumi
### Spēlētāja karjera
**Espanyol**
*UEFA Eiropas līga finālists: 1987–88

**Barcelona**
*Spānijas Karaļa kauss: 1989–90
*UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1988–89

### Trenera karjera
**Espanyol**
*UEFA Eiropas līga finālists: 2006–07

**Olympiacos**
*Grieķijas futbola Superlīga: 2008–09, 2010–11, 2011–12 
*Grieķijas kauss: 2008–09, 2011–12

**Athletic Bilbao**
*Spānijas Karaļa kauss: 2023–24
*Spānijas Superkauss: 2015

**Barcelona**
*La Liga: 2017–18, 2018–19
*Spānijas Karaļa kauss: 2017–18
*Spānijas Superkauss: 2018
## Atsauces

## Ārējās saites
Fedorčuks

**Fedorčuks** (, no personvārda Fedors (*Федор*); sieviešu dzimtē Fedorčuka) ir ukraiņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Sergejs Fedorčuks (*Сергій Анатолійович Федорчук*; 1981) — Ukrainas starptautiskais lielmeistars šahā;
* Valērijs Fedorčuks (*Валерій Юрійович Федорчук*; 1988) — Ukrainas futbolists.

## Skatīt arī
*Fedoruks
*Fedorenko
Korejas kalendārs

**Korejas kalendārs** ir Mēness un Saules cikla kalendārs, kas līdzinās arī citu Austrumāzijas valstu kalendāriem. Datumi tiek aprēķināti pēc Korejas meridiāna (135. austrumu platuma meridiāns, mūsdienās Dienvidkorejai), un balstoties uz šo kalendāru tiek atzīmētas visas Korejas kultūras svinamās dienas.

Gregora kalendāru oficiāli sāka izmantot 1896. gadā, bet tradicionālos  svētkus un dzimšanas dienas vecākā paaudze joprojām svin pēc vecā stila kalendāra. Lielākie mūsdienu svētki ir Korejas jaunais gads (Sollals).

## Atsauces
Ilze Sperga

**Ilze Sperga** (dzimusi 1978. gadā) ir latviešu dzejniece, zinātniece, sabiedriskā darbiniece.

Dzimusi 1978. gadā Varakļānos, mācījusies Viļānu vidusskolā. Beigusi Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultāti, 2007. gadā aizstāvējusi doktora disertāciju par tēmu "Sievietes suicīds mūsdienu latviešu prozā", iegūstot doktora grādu filoloģijā. Bijusi Valsts valodas centra Latgaliešu rakstības apakškomisijas sekretāre.

Vairākārt nominēta Latgaliešu kultūras gada balvai. 2009. gadā Ilzes Spergas vadītais Latgales studentu centrs saņēma Latgaliešu kultūras gada balvu "Boņuks 2009" par spilgtākajiem sasniegumiem Latgales kultūrā, bet pati Ilze Sperga par labāko publikāciju presē vai internetā — "Latvīšus saskaiteit, na atjimt latgalīšus".

2011. gadā par labāko tika atzīta viņas publikācija "Latvijas spēks un vājā vieta" portālā *www.satori.lv*. Pateicoties I. Spergas iniciatīvai, Latgales Studentu centrs izdeva grāmatu "Es soku. Tu soki, Puosokys par krīzi", kas ieguva gada balvu "Boņuks 2009" kā labākais izdevums.

2013. gadā balvai "Boņuks" bija nominēta viņas veidotā bērnu krāsojamā grāmata "Munā sātā".

2014. gadā ar Latgaliešu kultūras gada balvu "Boņuks" apbalvots Ilzes Spergas stāstu krājums "Dzeiveiba".
Pārsvarā raksta latgaliešu valodā.

## Apbalvojumi ar Latgaliešu kultūras gada balvu "Boņuks"

* 2008 — "Stuosts par suneiti" (labākā proza)
* 2009 — "Latvīšus saskaiteit, na atjimt latgalīšus" (spilgtākā publikācija presē vai internetā)
* 2010 — "Kopu svātki" (labākā proza)
* 2010 — "Mūsdienu latgaliešu literatūra: autori bez lasītājiem" (raksts "Katoļu Kalendārā 2010. gadam") (labākā publikācija presē)
* 2011 — "Latvijas spēks un vājā vieta" (spilgtākā publikācija presē vai internetā)
* 2012 — "Puika mežā" (labākā proza)
* 2014 — "Dzeiveiba" (labākais sniegums literatūrā)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ilzes Spergas blogs "Naktineica"
*
Jūlija Stupaka

**Jūlija Stupaka** (; meitas uzvārds — **Belorukova** (); dzimusi ) ir krievu distanču slēpotāja.

Ar slēpošanu nodarbojas kopš desmit gadu vecuma. Pasaules kausā debitējusi 2014. gada martā. 2017. gada Pasaules čempionātā kopā ar Nataļju Matvejevu izcīnījusi sudraba medaļu komandu sprintā. 2019. gada Pasaules čempionātā Zēfeldē ieguva bronzas medaļu stafetē.

 Phjončhanā, pārstāvot olimpiskos sportistus no Krievijas, izcīnījusi divas bronzas medaļas — sprintā un stafetē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Starpkontinentālais kauss

Pirms FIFA Klubu Pasaules kauss nozīmīgākās starpkonfederāciju klubu sacensības bija **Starpkontinentālais kauss** (zināms arī kā Eiropas un Dienvidamerikas kauss vai *Toyota cup*), kurš pēdējos gados vienmēr notika Japānas galvaspilsētā Tokijā, un tajā sacentās tikai divi klubi — UEFA Čempionu līgas uzvarētājs no Eiropas un *[[Copa Libertadores]]* uzvarētājs no Dienvidamerikas — klubi no labākajiem kontinentiem futbolā; patiesībā FIFA oficiāli uzvarētājus nominēja par pasaules čempioniem.

## Skatīt arī
*FIFA Klubu Pasaules kauss
*Futbola klubi pasaules čempioni

## Atsauces
Agata Lovīsa de la Mīle

**Agata Lovīsa de la Mīle**, pirms laulībām **Brumengēbere** vai **Brunnengrēbere** (*Brumengeber / Brunnengräber*) (; dzimusi , mirusi ) bija vācbaltiešu izcelsmes literāte, rakstījusi vāciski un latviski.

Dzimusi Kurzemē, mācītāja Andresa Brumengēbera un Ģetrūdes Elizabetes de la Mīles ģimenē. 1750. gadā apprecējās ar brālēnu, kapteini Kārli Johanu de la Mīlu. 1762. gadā no Tukuma pārcēlās uz Zviedrijas provinci Somiju, kur nodzīvoja līdz mūža galam. Sarakstījās ar citām tālaika personām, piemēram, profesoru Gellertu Leipcigā. Zviedrijas karaļa Gustava III kronēšanai veltījusi darbu *Lofqväden*. Sūtījusi dzejoļus Kurzemes hercogam Bīronam, tostarp latviešu valodā. Zviedru dzejnieks Juhans Henriks Čelgrēns (*Johan Henric Kellgren*) nosaucis de la Mīli par "Kurzemes Sapfo".

## Ārējās saites
* Agata Lovīsa de la Mīle ''Anteckningar om svenska qvinnor''
Mongoļu valodas

**Mongoļu valodas** ir valodu saime, kurā ietilpst vairākas radniecīgas Mongolijas, Krievijas dienvidu un Ķīnas ziemeļrietumu valodas. Pastāv hipotēze, ka mongoļu valodas ir altajiešu valodu saimes apakšsaime. Tradicionāli mongoļu valodas dalās divos atzaros — austrummongoļu valodās un rietummongoļu valodās. Lielākās mongoļu valodas pēc runātāju skaita ir mongoļu valoda, burjatu valoda, oiratu valoda un kalmiku valoda. Mongoļu valodās runā aptuveni 7,5 miljoni cilvēku.
Aija Lulle

**Aija Lulle** (dzimusi Latvijā, 1975. gadā) ir socioloģe, migrācijas, mobilitātes un sociālās nevienlīdzības  pētniece. Ieguvusi bakalaura grādu pedagoģijā Liepājas Universitātē 1997. gadā, maģistra grādu sociālajās zinātnēs Latvijas Universitātē 2002. gadā, doktora grādu ģeogrāfijā Latvijas Universitātē 2014. gadā.

Strādājusi kā žurnāliste Neatkarīgajā Rīta Avīzē, korespondente *Agence France Press*. Bija galvenā redaktore izdevumam “Latvija Eiropas savienībā”. Aijai Lullei ir ilgstoša pieredze akadēmiskajā darbā. Viņa ir bijusi pasniedzēja un pētniece Latvijas Universitātē, LU Diasporas un migrācijas pētījumu centrā (kuru vadīja no 2014. gada līdz 2016. gadam), Austrumsomijas Universitātē, Saseksas Universitātē.

## Darbi

*Lulle, Aija and King, Russell (2016) *Ageing, gender, and labour migration. Mobility & politics . Palgrave Macmillan, New York*. , https://www.palgrave.com/gp/book/9781137556141
*Lulle, Aija and King, Russell (2016) *Research on migration: facing realities and maximising opportunities: a policy review. Publications Office of the European Union, Luxembourg.*  https://www.palgrave.com/gp/book/9781137556141

## Atsauces
Suasona

**Suasona** (,  ir pilsēta un komūna Francijas ziemeļos, Ēnas departamentā. Komūna atrodas aptuveni 100 km uz ziemeļaustrumiem no Parīzes, Ēnas upes krastos. 2015. gadā Suasonā dzīvoja 28,4 tūkstoši iedzīvotāju. Tā ir viena no senākajām Francijas pilsētām. Tā ir bijusi arī Franku valsts galvaspilsēta (486-508 un 511-613).

## Atsauces

## Ārējās saites
Bleona

**Bleona Kereti** (*Bleona Qereti*; dzimusi  Albānijā) ir albāņu popdziedātāja.

## Diskogrāfija
* 1997 Kam Qejfin Tim
* 1999 Nese Me Do Fort
* 2001 S'me Behet Vone
* 2002 Ik Meso Si Dashurohet
* 2003 Ti Nuk Di As Me Ma Lyp
* 2005 Greatest Hits
* 2005 Boom Boom
* 2007 Mandarin

## Atsauces