open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pac-Man

***Pac-Man*** jeb **"Pakmens"** (, *Pakkuman*) ir Japānas kompānijas *Namco*  izdota videospēle. Spēli izveidojis japāņu videospēļu dizaineris Toru Ivatani. Galvenais videospēles tēls vēlāk parādījās arī daudzās citās videospēlēs, kā arī televīzijas seriālā. Videospēles *Pac-Man* izveidošanu dēvē par pagrieziena punktu videospēļu izstrādē, spēle strauji ieguva popularitāti, kļūstot par kultūras fenomenu. Spēle ir saglabājusi savu popularitāti vairāk nekā trīsdesmit gadus, to spēlē arī mūsdienās.

## Tēli

### Spēlētāja tēls
Spēlētāja tēls ir Pakmens, dzeltens aplis ar iegriezumu, kas reprezentē tēla muti. Spēlētāja mērķis ir pārvietoties pa labirintu, izvairoties no nespēlētāja tēliem, spokiem. Labirintā ir izvietoti balti punkti, kā arī ogas. Ja spēlētājs "apēd" visus punktus, viņš nokļūst nākamajā līmenī, bet ja spēlētājs "apēd" ogu, viņš īslaicīgi ir spējīgs spokus aizdzīt prom, tiem pieskaroties. Spēlētājs zaudē dzīvību, ja kāds no spokiem viņam pieskaras. Spēle parasti beidzas, kad spēlētājam beidzas dzīvības, bet ja spēlētājs sasniedz 256. līmeni, kļūmes dēļ pusi no ekrāna aizņem gadījuma rakstuzīmes un spēle kļūst nespēlējama.

### Nespēlētāja tēli
Nespēlētāja tēli ir četri dažādu krāsu spoki — Blinkijs (sarkanā krāsā), Pinkijs (rozā krāsā), Inkijs (zili zaļā krāsā) un Klaids (oranžā krāsā).

## Atsauces

## Ārējās saites
Līga Rundāne

**Līga Rundāne** (dzimusi ) ir latviešu dzejniece, skolotāja un drāmas terapijas speciāliste. Raksta pārsvarā latgaliešu rakstu valodā.

## Biogrāfija
Līga Rundāne dzimusi 1970. gada 26. jūnijā Ludzas rajona Nautrēnu pagastā Ontona un Genovefas Zvīdru ģimenē. 1988. gadā beigusi Nautrēnu vidusskolu, 1996. gadā Rēzeknes Augstskolas Humanitāro fakultāti. Kopš 1997. gada strādājusi Kārsavas vidusskolā par latviešu valodas un literatūras skolotāju. Interesē psiholoģija, Austrumu kultūra, literatūra.

No 2007. līdz 2010. gadam studējusi Rīgas Stradiņa universitātē, iegūstot maģistra grādu veselības zinātnē mākslas terapeita specialitātē ar specializāciju drāmas terapijā. Drāmas terapija ir viens no mākslas terapijas veidiem. L. Rundāne ir biedrības "Latvijas Drāmas terapijas asociācija" valdes priekšsēdētāja.

Strādā gan skolā, gan veselības aprūpes jomā. No 2017. gada septembra strādā Āgenskalna Valsts ģimnāzijā par latviešu valodas un literatūras skolotāju, paralēli arī drāmas terapijas privātpraksē.

2008. gadā saņēmusi latgaliešu kultūras gada balvu "Boņuks" par labāko dzeju. 2010. gadā saņēmusi latgaliešu kultūras gada balvu "Boņuks" kā gada skolotājs.

## Grāmatas
* Dzejoļu kopa "Iz slīkšņa" Rēzeknes Augstskolas autoru kopkrājumā "Pielavīties" (2003)
* Dzejoļu krājums "Leluos atlaidys" (2004)
* Dzejoļu kopa mūsdienu latgaliešu dzejas antoloģijā "Susātivs" (2008)
* Dzejoļu kopa Rēzeknes Augstskolas literātu kopkrājumā “Pīturys punkti bez pīturu” (2013)
* "Gostūs pi Boņuka. Stuosti bārnim par Latgolu" Ilga Šuplinska, Līga Rundāne, Aelita Andrejeva (2017)

## Atsauces
Vita Matīss

**Vita Matīss** (dzimusi 1955. gada 10. martā) ir amerikāņu izcelsmes latviešu politoloģe, starptautisko attiecību un diplomātijas eksperte, pirmā "Sorosa Fonds Latvija" izpilddirektore.

## Biogrāfija
Vita Matīss ir dzimusi 1955. gada 10. martā Portlendā, Oregonā, ASV, Rūdolfa Matīsa (1916—2008) un Fanijas Hartmanes Matīss (1917—2014) ģimenē, un uzaugusi Vašingtonas štata Sietlas apkaimē.

1976. gadā ieguva bakalaura grādu Sāras Lorensas koledžā (*Sarah Lawrence College*) Ņujorkā, 1977. gadā — maģistra grādu starptautiskajās attiecībās Kolumbijas Universitātes Starptautisko attiecību un Krievijas studiju institūtā Ņujorkā (*Columbia University School of International Affairs and Russian Institute*), un 1987. gadā ieguva doktora grādu politikas zinātnē Ženēvas Universitātē un Ženēvas Starptautisko attiecību institūtā. Studiju laikā uzņemta latviešu studenšu korporācijā Gundega.

Pēc studiju pabeigšanas Vita Matīss Šveicē strādāja kā publikāciju direktore un pasniedzēja Amerikāņu Universitātē Leisinā (*American University in Leysin*). Tāpat 1990. gadu sākumā Vita Matīss sagatavoja nepieciešamos dokumentus, lai Latvija varētu saņemt kompensāciju no Šveices valdības par Latvijai piederošajiem īpašumiem Ženēvā.

Vita Matīss Latvijā pazīstama kā "Sorosa Fonda - Latvija" pirmā direktore no 1992. gada jūnija līdz 1995. gada jūnijam. Viņas vadības laikā "Sorosa Fonds - Latvija" veicināja izglītības sistēmas attīstību, kā rezultātā tika dibināta Rīgas Ekonomikas augstskola un Rīgas Juridiskā augstskola.

Kā fonda direktore, Vita Matīss ir arī viena no "Cafe Osiris" idejas autorēm. 1993.–1994. "Sorosa Fonds - Latvija" nodibināja akadēmisko grāmatnīcu *Aperto Libro* un atbalstīja restorāna "Cafe Osiris" atvēršanu, kas joprojām ir populāra mākslinieku, žurnālistu un studentu tikšanās vieta.

Savā akadēmiskajā karjerā Vita Matīss ir pētījusi Raiņa un Aspazijas dzīves gājumu, daiļradi, politisko un kultūras pienesumu. Vita Matīss ir arī viena no publiskās diplomātijas studiju aizsācējām Latvijā, ir vieslektore Rīgas Juridiskajā augstskolā un viņai ir piešķirts Latvijas Kultūras akadēmijas goda doktores nosaukums 2016. gadā.

2013. gadā Vita Matīss piedalījās TEDxRiga ar runu "The Language of Delusion".

## Publikācijas
* Robežas : Rainis un Aspazija starp Latviju un Šveici (Borders : Rainis and Aspazija between Latvia and Switzerland) / Pauls Bankovskis, Vita Matīsa, Baņuta Rubesa, Nora Ikstena. - Rīga : Neputns, 2006.
* No Kastaņolas uz brīvību / Vita Matīsa, Gundega Grīnuma. Lugāno un Šveices Konfederācija, 2006.
* Aspazija and Revolutionary Romanticism in Latvia / Vita Ingrida Matiss, Université de Genève, Institut universitaire de hautes études internationales, 2000.
* No septiņiem šķidrautiem līdz Sidraba šķidrautam. Salomes leģenda un Aspazijas lugu varones / Vita Matīsa, Zari, The Baltic Scientific Institute in Scandinavia, 1985.

## Atsauces
Arbidāni

**Arbidāni** (arī **Ārbidāni**) ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā, kas  atrodas pie autoceļa V803 (Sala–Zilkalne). Atrodas pagasta dienvidu daļā 12,2 km no pagasta centra Sēlijas, 19,6 km no novada centra Jēkabpils un 128,7 km no Rīgas.

Vēsturiski Arbidānos atradās viens no Strūves ģeodēziskā loka punktiem.

## Atsauces
Iveta Ķelle

**Iveta Ķelle** (dzimusi ) ir Latvijas Ģimenes plānošanas un seksuālās veselības asociācijas "Papardes zieds" valdes priekšsēdētāja.

Iveta Ķelle 1983. gadā ir beigusi Liepājas 1. vidusskolu. 1985. gadā ieguvusi diplomu kā medicīnas feldšere Sarkanā Krusta māsu skolā. Savukārt 2000. gadā ieguvusi bakalaura grādu filoloģijā, pabeidzot studijas Latvijas Universitātes Moderno valodu fakultātē.

Kopš 2003. gada Iveta Ķelle ir biedrības "Papardes zieds" valdes priekšsēdētāja. Veselība (galvenokārt, seksuālā un reproduktīvā), neformālā izglītība un NVO sektors ir I. Ķelles profesionālās darbības lauks. I. Ķelle nodrošina organizācijas darba vadību, tās atbilstību starptautiskiem standartiem. Interešu pārstāvība un to aizstāvība pašvaldībās, ministrijās, starptautiskās institūcijās, kā arī tiesiskā regulējuma pārzināšana un diskusijas ar vecākiem ietilpst Ivetas ikdienas darba pienākumos. Īpaši tiek aizstāvētas jauniešu un sieviešu tiesības.

Iveta ir rokasgrāmatas veselības aprūpes profesionāļiem "Jauniešiem draudzīgi veselības pakalpojumi" līdzautore un projekta vadītāja (2002. gads).

Ir Latvijas Universitātes absolventu jauktā kora "Jubilate" dziedātāja.

## Atsauces
Iluta Lāce

**Iluta Lāce** (dzimusi 1975. gadā) ir Latvijas eksperte jautājumos par vardarbību ģimenē un cilvēku tirdzniecību, biedrības "Centrs MARTA" valdes locekle un direktore. Viņa dibināja biedrību 2000. gada 5. maijā, sadarbības projekta rezultātā ar Somijas-Zviedrijas sieviešu centru "Marta". 2014. gadā Lāce saņēmusi Somijas valdības apbalvojumu par ieguldījumu sieviešu tiesību veicināšanā.

Iluta Lāce ir bijusi Eiropas Sieviešu apvienības (*European Women's Lobby*) viceprezidente.

## Atsauces
Oksfordas angļu valodas vārdnīca

**Oksfordas angļu valodas vārdnīca** () ir galvenā angļu valodas vārdnīca, ko izdod *[[Oxford University Press]]*. Vārdnīcā izsekojama angļu valodas attīstība laika gaitā.

## Vēsture

Vārdnīcas izstrāde tika uzsākta 1857. gadā, kad Londonas Filoloģijas biedrības locekļi Ričards Čenevikss Trenčs, Herberts Kolridžs un Frederiks Fērnivels nodibināja "Nereģistrēto vārdu komiteju" un sāka apkopot angļu valodas vecvārdus, personvārdus, apvidvārdus un citus vārdnīcās neiekļautus vārdus. 1860. gadā no tuberkulozes nomira pirmais izdevuma redaktors Herberts Kolridžs, kura nomainīja Frederiks Fērnivels un tad Džeimss Marrijs, kurš darbu noveda līdz iespiešanai. 1884. gada 1. februārī tika izdota "Jaunā angļu valodas vēsturisko principu vārdnīca, balstīta pamatā Filoloģijas biedrības savāktajos materiālos. 1. burtnīca", bet pēdējā vārdnīcas burtnīca — 1929. gadā. 1957. gadā tika sākta vārdnīcas otrā izdevuma izstrāde, kas tika pabeigta 1989. gadā (21 728 lapas 20 sējumos). Pirmoreiz (tajā laikā neoficiāli) pašreizējais nosaukums lietots 1895. gadā. Vārdnīcas pirmā elektroniskā versija tika izdota 1988. gadā, kopš 2000. gada vārdnīca pieejama tiešsaistē. Dati līdz 2014. gada aprīlim liecina, ka mājaslapas apmeklējumu skaits sasniedz 2 miljonus mēnesī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maalūls

**Maalūls** ( (*Maâloul*)) ir arābu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Ali Maalūls (1990) — Tunisijas futbolists;
* Nebīls Maalūls (1962) — Tunisijas futbolists un treneris.
Vida

**Vida** var būt:

* Vida (personvārds)
* Domagojs Vida (*Domagoj Vida*; 1989) - Horvātijas futbolists;
Krišjāņa Valdemāra Rīgas jūrskola

thumb|280px|Krišjāņa Valdemāra Rīgas jūrskola (1938).
[thumb|280px|Skats Rīgu pāri Daugavai no [Klīversalas ar matrozi un buriniekiem.]]
**Krišjāņa Valdemāra Rīgas jūrskola** bija viena no Latvijas jūrskolām, kas no 1922. līdz 1941. gadam atradās Jūrnieku namā Kuģu ielā 25.

## Vēsture
1789. gadā nodibināja Rīgas Navigācijas skolu, 1805. gadā to pievienoja kā nodaļu Rīgas 2. apriņķa skolai, bet 1820. gadā slēdza. 1839. gadā kapteinis D. H. Foss Rīgā nodibināja privātu jūrniecības skolu matrožu sagatavošanai, 1844. gadā to savā pārziņā pārņēma Rīgas biržas komiteja, ar kuras palīdzību uzcēla jaunu jūrskolas ēku Klīversalā.

1867. gadā Krievijas Impērijas Senāts pieņēma K. Valdemāra izstrādāto likumu par kuģniecības skolām, kas nodrošināja jauna tipa jūrskolu atvēršanu visā impērijā. 1876. gadā Rīnūžos pēc Krievijas Impērijas jūrniecības attīstības biedrības sekretāra Krišjāņa Valdemāra ierosinājuma nodibināja Mangaļu jūrskolu.
Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā visas Latvijas jūrskolas evakuēja uz Krievijas Impērijas dienvidiem — Melnās un Azovas jūras piekrasti, kur vēlāk tās likvidēja vai pievienoja vietējām jūrskolām.

Pēc Latvijas Jūrniecības departamenta direktora Andreja Lonfelda ierosmes 1920. gada 28. novembrī Rīgā atvēra četrgadīgu Krišjāņa Valdemāra vārdā nosaukto jūrskolu. Jūrskolas direktors bija Ernests Kalniņš (1881—1941).
Otrā pasaules kara laikā jūrskolas ēku sagrāva. Latvijas PSR laikā Latvijas Kara muzeja ēkā atradās Nahimova Rīgas militārā jūrskola () (1946—1953).

## Skolas ēka
Jūrskolas ēka celta 1884. gadā pēc arhitekta Heinriha Šēla projekta kā Rīgas Jūrnieku nams Lielās Klīversalas galā pie ieejas Āgenskalna līcī. Šajā ēkā kopš tās atklāšanas darbojusies arī Rīgas Biržas komitejas finansētā jūrskola. Jumta tornī atradās meteoroloģiskā stacija.
Ieva Lapinska

**Ieva Lapinska** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu filozofe, tulkotāja un feminisma teorētiķe.

## Dzīvesgājums
Ieguvusi filozofijas bakalaura (1996) un maģistra (2000) grādu Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultātē, kā arī filozofijas maģistra (DEA) grādu Parīzes 10. (Nantēras) Universitātē Francijā (2005). 
2004. gadā kļuva par Latvijas Universitātes Filozofijas un socioloģijas institūta pētnieci.
2010. gada 11. aprīlī gāja bojā ceļa satiksmes negadījumā Rīgā.

## Publikācijas
Lapinska I. *Identitāte un citādība.* Rīga: LU FSI, 2012.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zembahs R. In Memoriam - Ieva Lapinska.
* Ievas Lapinskas CV.
Vecvagare

**Vecvagare** var būt:

* Astrīda Vecvagare, aktrise
* Vecvagāres cits nosaukums

## Skatīt arī
* Vecvagars
* Vecvagaru dīķis
* Vecvagaru ezers
Ļebedevs

**Ļebedevs** (, no vārda *лебедь* — 'gulbis'; vīriešu dzimtē Ļebedeva (*Ле́бедева*)) ir krievu cilmes uzvārds. Sestais biežākais uzvārds (aiz Smirnovs, Ivanovs, Kuzņecovs, Sokolovs, Popovs) Krievijā. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Artemijs Ļebedevs (*Артемий Лебедев*; 1975) — Krievijas dizaineris, uzņēmējs un blogeris;
* Deniss Ļebedevs (*Денис Лебедев*; 1979) — Krievijas bokseris;
* Marks Ļebedevs (1937) ― Latvijas aktieris.

## Skatīt arī
* Ļebedeva
Vecozols

**Vecozols** (sieviešu dzimtē Vecozola) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

*Imants Vecozols (1933) — latviešu gleznotājs un mākslas pedagogs;
*Jūlijs Vecozols (1884—1945) — latviešu rakstnieks, žurnālists, skolotājs un ierēdnis.
Bule

[thumb|280px|right|[Prienes buleitērijs, bules sanākšanas vieta.]]
**Bule** (, "griba, padome, sapulce") bija valsts padome senajā Grieķijā. Monarhistiskajās polisās tā bija konsultatīvs orgāns valdnieka paspārnē; oligarhiskajās — koleģiāls varas orgāns, kuru veidoja aristokrātija; demokrātiskajās — pilsoņu municipāla padome ar plašām pilnvarām.

Sengrieķu sabiedrībai attīstoties termins "bule" attiecās uz valsts padomi demokrātiskajās polisās. Pazīstamākā ir Atēnu bule, kuru izveidoja Solons, bet pēc tam 508—507. gados pr.Kr. uzlaboja Klisfens. Atēnu bules īpatnība bija tā, ka 500 buleitus izvēlējās no visu Atikas pilntiesīgu pilsoņu vidus ar lozēšanas palīdzību. Piecu simtu padome ietvēra sevī trīs varas atzarus: likumdošanas varu, izpildvaru un tiesas varu. Taču nevienā no tām viņu pilnvaras nebija absolūtas. Šādā veidā bule kļuva par atēniešu demokrātijas pamatu līdz pat laikam, kad pilsētu iekaroja Maķedonija 4. gadsimta pr.Kr. otrajā pusē.

Pēc Korintas kongresa lēmuma 338—337. gados pr.Kr. tika izveidota visgrieķu kopējā padome — sinedrijs. Faktiski līdz ar to grieķu polisas pārstāja būt neatkarīgas. To vietējās bules zaudēja likumdošanas un izpildvaras galvenā orgāna statusu, pār kurām pārāka varēja būt vienīgi tautas sapulce.

## Ārējās saites
Reinfelds

**Reinfelds** var būt:

* Armands Reinfelds (1965—2021), aktieris;
* Artūrs Reinfelds (1911—2003), arhitekts.
Rizoto

*Rizoto* var būt:

* rizoto jeb risoto — rīsu ēdiens;
* Laura Rizoto (*Laura Rizzotto*, 1994) — latviešu izcelsmes Brazīlijas dziedātāja.
Špīlberga

**Špīlberga** (), iepriekš **Špīlberga pie Knitelfeldes** () ir pilsēta Austrijā, Štīrijas federālajā zemē. Pilsētā dzīvo aptuveni 5000 iedzīvotāju un tā atrodas uz ziemeļiem no Mūras, starp Celtvegas un Knitelfeldes pilsētām.

Špīlbergā atrodas autosporta trase *[[Red Bull Rings]]* (iepriekš zināma kā *A1-Ring* un *Österreichring*). No 1970. līdz 1987. gadam un no 1997. līdz 2003. gadam šeit norisinājās Austrijas ''Grand Prix''. 2014. gadā trase atgriezās ''Formula 1'' kalendārā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* ATB (Spielberg's most important employer)
* Regionalbus Aichfeld  (public transportation in Spielberg)
Žezuss

**Žezuss** (*Jesus*) ir vārda Jēzus atveide no portugāļu valodas. Cilvēki ar šādu uzvārdu.

* Gabriels Žezuss (*Gabriel Jesus*; 1997) — brazīliešu futbolists;
* Žuans Žezuss (*Juan Jesus*; 1991) — brazīliešu futbolists.
Pučka

**Pučka** var būt:

* Georgs Juris Pučka (1935—2014) — latviešu aktieris un dziedātājs;
* Viktors Pučka (dzimis 1974. gadā) — Latvijas uzņēmējs un politiķis.
Vargass

**Vargass** () ir spāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Edvardo Vargass (*Eduardo Vargas*; 1989) — Čīles futbolists;
* Rubens Vargass (*Ruben Vargas*; 1998) — Šveices futbolists;
* Žetuliu Vargass — Brazīlijas prezidents no 1930. līdz 1945. gadam un no 1951. līdz 1954. gadam.
Hītons

**Hītons** () ir angļu uzvārds. Cilvēki ar šādiem uzvārdiem:

* Čārlijs Hītons (*Charlie Heaton*; dzimis 1994. gadā) — angļu aktieris un mūziķis
* Toms Hītons (*Tom Heaton*; dzimis 1986. gadā) — angļu futbolists

## Skatīt arī
* Hītone
Herma

**Herma** var būt:

* Herma (*Herm/Haerme*) — Normandijas sala;
* Mīna Herma (*Miina Härma*, 1864 — 1941) — igauņu komponiste.
Poulsens

**Poulsens** (; sieviešu dzimtē Poulsena) ir dāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jusufs Poulsens (*Yussuf Poulsen*; 1994) — Dānijas futbolists;
* Kristians Poulsens (*Christian Poulsen*, 1980) — Dānijas futbolists un treneris;
* Mortens Poulsens (*Morten Poulsen*, 1988) — Dānijas hokejists.
Skūlasons

**Skūlasons** ( — 'Skūlas dēls', no personvārda Skūla (*Skúli*)) ir islandiešu cilmes uzvārds un tēvvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu vai tēvvārdu:
* Olafurs Ingi Skūlasons (*Ólafur Ingi Skúlason*; 1983) — Islandes futbolists;
* Āri Skūlasons (*Ari Skúlason*; 1987) — Islandes futbolists.
Šneidere

**Šneidere** ( — 'drēbnieks', no *schneiden* — 'griezt'; vīriešu dzimtē Šneiders) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jana Šneidere (*Jana Schneider*; 2002) — vācu šahiste;
* Magda Šneidere (*Magda Schneider*; 1909—1996) — vācu aktrise;
* Mudīte Šneidere (1934) — latviešu aktrise un rakstniece;
* Romija Šneidere (*Romy Schneider*; 1938—1982) — vācu un franču aktrise;
* Sofija Šneidere (*Sophia Schneider*; 1997) — vācu biatloniste;
* Vera Šneidere (1929—2005) — latviešu aktrise.

## Skatīt arī
* *[[Schneider]]*
* Šneiders
Stojkovičs

**Stojkovičs** var būt:

* Dragans Stojkovičs (*Драган Стојковић*; 1965) — Serbijas futbolists un treneris;
* Vladimirs Stojkovičs (*Владимир Стојковић*; 1983) — Serbijas futbola vārtsargs.
Hoseinī

**Hoseinī** () var būt:

* Džalāls Hoseinī (سید جلال الدین حسینی; dzimis 1982. gadā) — Irānas futbolists;
* Hāleds Hoseinī (*Khaled Hosseini*, خالد حسینی; dzimis 1965. gadā) — afgāņu izcelsmes amerikāņu rakstnieks.
Boumens

**Boumens** var būt:

* Kristians Boumens (*Christian Bowman*; 1975) — amerikāņu aktieris;
* Skotijs Boumens (*Scotty Bowman*; 1933) — kanādiešu hokeja treneris.
Kērs

**Kērs** var būt:
* Lauridss Kērs (*Laurids Kjær*; 1853—1932) — dāņu sporta šāvējs; 
* Simons Kērs (*Simon Kjær*; 1989) — dāņu futbolists, aizsargs.
Gailums

**Gailums** var būt:

* Patriks Gailums — latviešu vieglatlēts, šķēpmetējs (dzimis 1998. gadā);
* Ritvars Gailums — latviešu aktieris (dzimis 1981. gadā).
Leopolds

**Leopolds** var būt:

* Leopolds (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Leopolds I Hābsburgs
* Leopolds II (Beļģija)
* Leopolds Auers
* Leopolds Kronekers
* Leopolds Mocarts
* Leopolds Ozoliņš
* Leopolds Nahbins
* Leopolds Sedars Sengors
* Leopolds fon Zahers-Mazohs
* Leopolds (*Leopold*, 1790 - 1852) - Bādenes lielhercogs

## Cilvēki ar šādu uzvādu

* Rūdolfs Leopolds
Haritonovs

**Haritonovs** (, no personvārda Haritons (*Харитон*); sieviešu dzimtē Haritonova (*Харито́нова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Aleksandrs Haritonovs (*Александр Сергеевич Харитонов*; 1986) — Krievijas šaha lielmeistars;
* Andrejs Haritonovs (*Андрей Владимирович Харитонов*; 1959—2012) — Krievijas šaha lielmeistars;
* Ivans Haritonovs — 1990. gadu Latvijas kriminālā autoritāte.
Goslers

**Goslers** (; sieviešu dzimtē Goslere) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Alfrēds fon Goslers (*Alfred von Goßler*, 1867—1946) — Oberosta Kurzemes pārvaldes apgabala pārvaldes vadītājs Jelgavā, vēlāk Rīgā (1917—1918);
* Gustavs Goslers (*Gustav Goßler*; 1879—1940) — vācu airētājs, olimpiskais čempions;
* Kārlis Goslers (*Carl Goßler*; 1885—1914) — vācu airētājs, olimpiskais čempions;
* Oskars Goslers (*Oskar Goßler*; 1875—1953) — vācu airētājs, olimpiskais čempions.
Geje

**Geje** var būt:

* Hadži Sadi Geje (*Hadji Sady Gueye*; 1990) — Senegālas futbolists;
* Džibrils Geje (*Djibril Guèye*; 1996) — Senegālas futbolists.
Kalvo

**Kalvo** var būt:

* Anne Hjersti Kalvo (*Anne Kjersti Kalvå*; 1992) ― norvēģu distanču slēpotāja;
* Fransisko Kalvo (*Francisco Calvo*; 1992) ― Kostarikas futbolists.
Zande

**Zande** var būt:

* Diāna Zande (1963) — latviešu psiholoģe, psihoterapeite;
* Rihards Zande (1918—1997) — Latvijas Centrālās padomes loceklis un Lielbritānijas izlūkdienesta darbinieks.
Gusmans

**Gusmans** () ir spāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Dāvids Gusmans (*David Guzmán*; 1990) — Kostarikas futbolists;
* Džonatans de Gusmans (*Jonathan de Guzmán*; 1987) — Nīderlandes futbolists;
* Luiss Gusmans (*Luis Guzmán*; 1957) — Puertoriko aktieris;
* Nahuels Gusmans (*Nahuel Guzmán*; 1986) — Argentīnas futbolists.
Klētnieks

**Klētnieks** ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jānis Klētnieks (1929—2021) — latviešu inženieris un ģeodēzists;
* Karps Klētnieks (1910—1992) — latviešu aktieris.

## Skatīt arī
* Klētniece
Bauhauss

**Bauhauss** var būt:
* *[[Bauhaus]]* — mākslas virziens Vācijā 20. gadsimta sākumā;
* Fils Bauhauss (*Phil Bauhaus*) —  Vācijas riteņbraucējs (dzimis 1994. gadā).
Hektors

thumbnail|235px|Hektors un viņa māsa Kasandra
**Hektors** (, ) sengrieķu mitoloģijā bija Trojas princis un trojiešu karavadonis Trojas karā. Viņš bija Trojas valdnieka Priāma un viņa sievas Hekabes vecākais dēls. Hektors tiek minēts Homēra eposā "Iliāda". Eposā Hektors ir attēlots kā sievu Andromahi mīlošs, gadīgs tēvs. Viņš aizstāvēja arī savu jaunāko brāli Parīdu, kura mīlestība pret Helēnu izraisīja Trojas karu. Hektoru nogalināja Ahillejs.

## Ārējās saites
Leruā

**Leruā** var būt:

* Leruā (burātājs) (*Leroy*) — franču burātājs;
* Adriens Leruā (*Adrien Leroy*; 1981) — Francijas FIDE meistars šahā un dzejnieks;
* Filips Leruā (*Philippe Leroy*; 1930—2024) — franču aktieris;
* Pols Leruā (*Paul Leroy*) — franču paukotājs;
* Žoržs Leruā (*Georges Le Roy*; 1873—1953) — franču paukotājs.
Milbrets

**Milbrets** var būt:

* Arnolds Milbrets — latviešu aktieris (1905—1968)
* Mārtiņš Milbrets — latviešu mākslinieks un scenogrāfs (1965—2019)
Feldbergs

**Feldbergs** var būt:

* Feldbergs — kalns Bādenē-Virtembergā;
* Ģirts Feldbergs — latviešu peldētājs;
* Ojārs Feldbergs (dzimis 1947) — latviešu tēlnieks.
Kolmanis

**Kolmanis** ( — 'ogļracis'; sieviešu dzimtē Kolmane) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Arvis Kolmanis (1959) — rakstnieks, scenārists, tulkotājs;
* ansis (pilnajā vārdā Ansis Kolmanis) — mūziķis, mūzikas producents;
* Kārlis Kolmanis — mūziķis, mūzikas producents.
Sigurdsons

**Sigurdsons** ( — 'Sigurdura dēls', no personvārda Sigurdurs (*Sigurður*)) ir islandiešu cilmes uzvārds un tēvvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Ģilfi Sigirdsons (*Gylfi Sigurðsson*; 1989) — Islandes futbolists;
* Ragnars Sigurdsons (*Ragnar Sigurðsson*; 1986) — Islandes futbolists.
Spensere

**Spensere** var būt:

* Diāna Spensere, zināma arī kā princese Diāna, (*Diana Spencer*; 1961—1997) — Apvienotās Karalistes karaliskās ģimenes locekle, Apvienotās Karalistes karaļa Čārlza pirmā sieva un prinču Viljama un Harija māte;
* Ebigeila Spensere (*Abigail Spencer*; 1981) ― amerikāņu aktrise;
* Oktāvija Spensere (*Octavia Spencer*; 1972) — amerikāņu aktrise un grāmatu autore;
* "Spensere" (*Spencer*) — 2021. gada vēsturiska drāmas filma.

## Skatīt arī
* *[[Spencer]]*
* Spensers
Cepurnieks

**Cepurnieks** var būt:

* amatnieks, kas gatavo vai labo cepures;

* latviešu cilmes uzvārds (sieviešu dzimtē Cepurniece). Cilvēki ar šo uzvārdu:
** Pēteris Cepurnieks (1905—1974), aktieris.

## Skatīt arī
*  Cepurnieki, apdzīvotas vietas nosaukums
Amors

**Amors** var būt:

* Kupidons — romiešu mīlestības dievība;
* Muhameds Amīns Ben Amors — Tunisijas futbolists.
Daņilovičs

**Daņilovičs** (, , , ) ir slāvu izcelsmes uzvārds (parasti ukraiņu vai baltkrievu cilmes).

Uzvārdu nevajadzētu jaukt ar tēvvārdu. Abi burtiski nozīmē vienu un to pašu, "Daniila (Danila) dēls", bet uzvārda izrunā akcentu zilbe ir priekšpēdējā, savukārt tēvavārdā uzsvērta otrā zilbe. 

Cilvēki ar šādu tēvvārdu:

* Joans I Daņilovičs Kaļita (*Ива́н I Дани́лович Калита́*; ap 1288—1340 vai 1341) — Ruriku dinastijas valdnieks;
* Jurijs Daņilovičs (*Ю́рий Дани́лович*; 1281—1325) — Maskavas kņazs (1303—1325), Vladimiras lielkņazs (1318—1322) un Novgorodas kņazs (1322—1325);
* Ļevs Daņilovičs (*Лев Данилович*; 1264 — 1301) — Senās Krievzemes karavadonis un diplomāts.
Kēnigs

**Kēnigs** ( — 'ķēniņš'; sieviešu dzimtē Kēniga) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Antoņīns Kēnigs (*Antonín König*; 1863—1911) — čehu gleznotājs, ilustrators un šaha problēmists;
* Gerhards Kēnigs (*Johann König*; 1728—1785) — vācbaltu farmaceits, ārsts un dabaspētnieks.

## Skatīt arī
* Ķēniņš
Bikše

**Bikše** var but:

* Aigars Bikše (1969) — latviešu tēlnieks un augstskolas pasniedzējs, 13. Saeimas deputāts;
* Indulis Bikše (1995) ― latviešu distanču slēpotājs.
Edgars Holadejs

**Edgars Holadejs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Pirmo uzdevumu Edgars Holadejs sastādīja 17 gadu vecumā. Kopumā publicēja vairāk nekā 2200 šaha kompozīcijas. No 1949. gada līdz 1963. gadam viņš bija "Amerikāņu šaha biļetena" (*American Chess Bulletin*) šaha uzdevumu sadaļas redaktors. 1963. gadā viņš nodibināja "ASV šaha uzdevumu biļetenu" (*US Problem Bulletin*). Publicējis vairākus šaha kompozīciju krājumus.

1956. gadā viņam tika piešķirts starptautiskā tiesneša un 1977. gadā starptautiskā meistara tituls šaha kompozīcijā.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. f1♗ ♔g1 2. e1♘ ♔h1 3.♘f3 g×f3 4. d1♖ f×e4 5.♖a1 e×d5 6.♖a7 d6 7.♗a6 d7 8.♗c8 d×c8♕#**

Melno un balto pārvērstās figūras veido pilnu komplektu (laidnis, zirdziņš, tornis un dāma). 

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Edgara Holadeja šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
*
Rīgas Reinholda Šmēlinga vidusskola

**Rīgas Reinholda Šmēlinga vidusskola**, agrāk **Rīgas vakara ģimnāzija** (**RVĢ**), ir vispārējās vidējās izglītības iestāde Gaiziņa ielā 1, Rīgā.

## Izglītības programmas
Skolā tiek īstenotas šādas programmas:
* pamatizglītības otrā posma (7.—9.klase) pedagoģiskās korekcijas izglītības programma;
* vispārējās vidējās izglītības programmas.

## Vēsture
thumb|250px|Rīgas vakara ģimnāzijas ēka 1913. gadā.
Par savu pirmsākumu skola uzskata 1885. gadā dibināto **Rīgas pilsētas Marijas meiteņu skolu**, kura sākotnēji atradās divās ēkās Krišjāņa Barona ielā 14 un 39.  Tagadējā skolas ēka Gaiziņa ielā 1 pēc arhitekta Reinholda Šmēlinga projekta uzcelta 1912.—1913. gadā. Sakarā ar Pirmā pasaules kara frontes tuvošanos 1915. gada jūlijā skolu pārcēla uz Krieviju.

Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām skolas ēkā Gaiziņa ielā 1 darbību sāka **Rīgas pilsētas krievu pamatskola**, ko 1924. gadā pārdēvēja par **Rīgas pilsētas 4. krievu pamatskolu**. Pēc Latvijas okupācijas 1940.—1941. gadā ēkā īslaicīgi darbojusies V. Olava komercskola, bet vācu okupācijas laikā (1941—1944) skolas telpās bija kara hospitālis.

Pēc Otrā pasaules kara beigām ēkā kopš 1947. gada darbojās **2. Dzelzceļa septiņgadīgā skola** un **Rīgas 1. Strādnieku Jaunatnes vidusskola**, ko 1960. gadā pārdēvēja par **Rīgas 2. septiņgadīgo skolu** un **Rīgas 10. strādnieku vidusskolu**, bet 1962. gadā par **Rīgas 10. vakara (maiņu) vidusskolu**.

1991. gadā skolai piešķīra **Rīgas vakara ģimnāzijas** nosaukumu.

2019. gada 20. jūnijā Rīgas dome līdz ar vairāku citu skolu nosaukumu maiņu nolēma no 2019. gada 1. augusta pārdēvēt skolu par Rīgas Reinholda Šmēlinga vidusskolu, nosaucot to šīs un vairāku citu izglītības iestāžu ēku autora R. Šmēlinga vārdā.

## Absolventi
* Marina Kosteņecka (1964)

## Atsauces
Amirs Tāki

**Amirs Tāki** (, dzimis ) ir britu-irāņu revolucionārs, hakeris un programmētājs, kurš ir zināms ar savu darbību *[[Bitcoin]]* projektā, kā arī vairāku atvērtā pirmkoda projektu pionieris. 2014. gadā žurnāls "Forbes" iekļāva Tāki savā "30 zem 30" sarakstā. Aizrāvies ar kurdu Rožavas revolūcijas idejām, Tāki Sīrijas pilsoņu kara ietvaros Tautas aizsardzības vienību sastāvā karoja pret Islāma valsti, kā arī piedalījās dažādos sabiedriskos un ekonomiskos projektos, kopumā Sīrijā pavadot pusotru gadu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Personīgā mājaslapa
Iveta Kažoka

**Iveta Kažoka** (dzimusi 1982. gadā) ir latviešu politoloģe un domnīcas „Sabiedriskās politikas centrs PROVIDUS” direktore un pētniece, kas specializējas labas pārvaldības un sabiedrības līdzdalības jautājumos Latvijā un Eiropas Savienībā. Viņas zināšanas izmanto Saeimas komisijas un Ministru Kabineta sistēmas darba grupas, strādājot ar jautājumiem, kas skar, piemēram, politisko partiju regulēšanu vai sabiedrības iesaisti lēmumu pieņemšanā.

Kažokai ir Latvijas Universitātes maģistra grāds tiesību zinātnēs (2006), kā arī papildus starpuniversitāšu diploms Eiropas Savienības tiesībās. Viņa ir bijusi vieslektore augstskolās, lasot kursus par publiskajām tiesībām, publiskās pārvaldes tiesībām un tiesību filozofiju. Pirms darba uzsākšanas "PROVIDUS" 2005. gadā, Iveta strādāja Tieslietu ministrijā.

## Atsauces
Režisors

thumb|Režisors Javors Girdevs un aktieri, kurus viņš konsultē
**Režisors** ir viena no pamatprofesijām teātra mākslā. Režisors realizē savu iestudējuma koncepciju un dramaturģijas materiāla (lugas, romāna, stāsta, dokumentālas literatūras) interpretāciju. Režisors organizē teātra iestudējuma izveidošanu un konsultē visus ar iestudējumu saistītos cilvēkus — aktierus, skatuves māksliniekus, gaismotājus, mūziķus un citus. Režisors vada teātra, operas vai mūzikla iestudējuma mēģinājumus, kā arī ir atbildīgs par izrādes māksliniecisko sniegumu.

## Vēsturiskais attīstības ceļš
Režisora profesija radās salīdzinoši vēlu — 19. gadsimta beigās, kad teātris sāka attālināties no aktiercentriskas formas un pievērsties vienotai mākslinieciskai koncepcijai. Agrāk iestudējuma vadību parasti uzņēmās galvenais aktieris vai trupas vadītājs.

Par modernā režijas teātra aizsācējiem tiek uzskatīti Andrē Antuāns (*André Antoine*) Francijā, Konstantīns Staņislavskis Krievijā un Makss Reinhards Vācijā. Viņi uzsvēra režisora kā mākslinieka nozīmi — cilvēka, kas rada iestudējuma kopainu, nevis tikai koordinē tehnisko procesu.

20. gadsimta gaitā režija kļuva par patstāvīgu mākslas formu, kur režisors tiek uzskatīts par izrādes autoru līdzās dramaturgam un scenogrāfam.

## Režijas veidi
Atkarībā no mākslas jomas un žanra izšķir vairākus režijas veidus:

* Teātra režija — dramatisku vai komisku izrāžu iestudēšana uz skatuves;
* Operas režija — apvieno teātra, mūzikas un vizuālās mākslas elementus;
* Baleta režija — koncentrējas uz kustību, horeogrāfiju un vizuālo dramaturģiju;
* Kino režija — kinematogrāfisks iestudējums ar kadru, montāžas un kameras izteiksmes līdzekļiem;
* Televīzijas režija — uzvedumu, pārraižu vai koncertu adaptācija ekrānam;
* Radio režija — skaņas un balss dramaturģijas vadīšana, izmantojot akustiskus efektus.
Komiķis

[thumb|right|Viens no visu laiku ievērojamākajiem komiķiem [Čārlijs Čaplins]]
**Komiķis** ir persona, kuras darbs ir izklaidēt publiku ar jokiem vai smieklīgām darbībām. Komiķi visbiežāk ir aktieri vai humoristisku televīzijas raidījumu vadītāji. Komiķu joki var būt izteikti gan verbāli, gan attēloti ar kustībām. Komiķi var uzstāties gan atsevišķi, gan kopā ar citiem. Dažkārt tie mēdz iesaistīt savā priekšnesumā arī skatītājus.
Babrāni

**Babrāni** ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 6,9 km no pagasta centra Sēlijas, 12,5 km no Salas un 122,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V813 (Stūrāni–Puļpāni).

## Atsauces
Bajāri (Sēlpils pagasts)

**Bajāri** (arī **Ņerpāni**) ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 7,6 km no pagasta centra Sēlijas, 8,2 km no Salas un 124,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz ziemeļiem no Pūķupītes iztekas no Vīķu ezera.

## Atsauces
Bisenieki (Sēlpils pagasts)

**Bisenieki** (arī **Alināni**) ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 7,1 km no pagasta centra Sēlijas, 17,6 km no Salas un 123,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas starp Sēlpili ziemeļos un Alinānu purvu dienvidos.

## Atsauces
Ida (kalns)

**Ida** () ir augstākais kalns Grieķijas Krētas salā. Atrodas salas centrālajā daļā Psilorita masīvā. Pēc relatīvā augstuma tas ir valsts augstākais kalns. Ida atrodas Psilorita dabas parka teritorijā. Vienā no kalna virsotnēm 1750 m augstumā atrodas Skinakas astronomiskā observatorija.

## Ārējās saites
Ziemeļvalstu ģimnāzija

**Ziemeļvalstu ģimnāzija** (**ZVĢ**) ir vispārējās vidējās izglītības iestāde, kas atrodas Paula Lejiņa ielā 12 Zolitūdē, Rīgā, sākumskola atrodas Anniņmuižas ielā 11. Tā ir vienīgā skola Latvijā, kur vienkopus var apgūt zviedru, norvēģu, somu un dāņu valodu. Kopš dibināšanas skolā ir strādājuši gandrīz 30 viesskolotāji no Zviedrijas, Somijas, Norvēģijas, Dānijas, ASV un Igaunijas.

## Izglītības programmas
Skolā tiek īstenotas šādas programmas:
* Pamatizglītības humanitārā un sociālā virziena programma (21012111)
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011011)
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (31013011)
* Vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programma (31012011)

## Vēsture
Ziemeļvalstu ģimnāziju Zolitūdē atklāja 1991. gada 1. oktobrī. 1992. gadā ģimnāzijai piešķīra padziļinātas svešvalodu apguves skolas statusu. Kopš 1993. gada 1. septembra 1. — 4. klases mācās otrā ēkā Anniņmuižas ielā 11. 2003. gadā izveidoja skolas muzeju.

2024. gadā Rīgas dome apstiprināja āra sporta infrastruktūras izveidi Ziemeļvalstu ģimnāzijas lietojumā esošajā teritorijā Paula Lejiņa ielā 12, kurā plānoja ieguldīt līdz 2 510 000 eiro, no kuriem valsts budžeta aizdevuma apmērs ir 2 259 000 eiro, bet Rīgas pašvaldības budžeta līdzfinansējums – līdz 251 000 eiro..

## Ievērojami absolventi

Attēls:Anete Jekabsone-Zogota by Augustas Didzgalvis.jpg|Anete Jēkabsone-Žogota
Attēls:Dita Krūmberga.jpg|Dita Krūmberga
Attēls:Edgars Masaļskis.jpg|Edgars Masaļskis
Attēls:WFC2018 Sweden vs Latvia Johannes Wilhemsson, Atis Blinds.jpg|Atis Blinds
Attēls:Efektīvas pārvaldības un partnerības forums "Rītausmas stratēģija Latvijai" (3993272024).jpg|Elīna Egle
Attēls:Marcis Liors Skadmanis 2018.jpeg|Mārcis Skadmanis

* Anete Jēkabsone-Žogota, politiķe un basketboliste
* Dita Krūmberga,  basketboliste
* Edgars Masaļskis, hokejists, vārtsargs
*Atis Blinds, florbola spēlētājs, astoņkārtējs Latvijas čempions
*Elīna Egle, uzņēmēja, sabiedriskā darbiniece
* Mārcis Liors Skadmanis, uzņēmējs, filantrops un jurists* *
* Marina Rebeka, operdziedātāja, soprāns.

## Atsauces
Bitānkalns

**Bitānkalns** (arī **Bitāni**) ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 5,9 km no pagasta centra Sēlijas, 7,1 km no Salas un 122,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Vīķu ezera dienvidaustrumu krastā. Apdzīvotā vieta vedojusies ap vēsturisko **Reneberģu muižu** (*Gut Renneberg*).

## Atsauces
Brūlāni

**Brūlāni** (arī **Brulāni**) ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 1,9 km no pagasta centra Sēlijas, 9,6 km no Salas un 118,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P76 (Aizkraukle—Jēkabpils).

## Atsauces
Topinambūrs

**Bumbuļu topinambūrs** (*Helianthus tuberosus*) ir daudzgadīgs kurvjziežu dzimtas lakstaugs. To vasas daļa var izaugt līdz 2,5 m augsta. Pie saknēm atrodas gumi. Dabiskais izplatības areāls ir Ziemeļamerika. Kopš 17. gadsimta ieviesies arī Eiropā, tostarp arī Latvijā. Topinambūru izmanto lopbarībā. Topinambūru gumus izmanto arī cilvēku uzturā. Topinambūra auglis ir plēkšņveidīgs sēklenis.

## Ārējās saites

*
Daugavas stacija

**Daugavas stacija** ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 6,0 km no pagasta centra Sēlijas, 5,3 km no Salas un 123,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie dzelzceļa līnijas Jelgava—Krustpils stacijas Daugava un autoceļa P76 (Aizkraukle–Jēkabpils).

## Atsauces
Ezerciems

**Ezerciems** var būt:

*Ezerciems - vasarnīcu ciems Daugavpilī
*Ezerciems - ciems Madonas novadā
*Ezerciems - ciems Jēkabpils novadā
*Ezerciems - ciems Talsu novadā
Ezerciems (Sēlpils pagasts)

**Ezerciems** (arī **Viesītes**, **Vīķu pusmuiža**) ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 3,9 km no pagasta centra Sēlijas, 6,8 km no Salas un 120,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P76 (Aizkraukle–Jēkabpils), Vīķu ezera dienvidu krastā, pie Vīķupītes ietekas tajā.

## Atsauces
Īlenāni

**Īlenāni** (arī **Ilipāni**, **Īlenānu kalns**) ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā 8,7 km no pagasta centra Sēlijas, 19,2 km no Salas un 125,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, uz dienvidiem no Nikmaņu dīķa un rietumiem no Alinānu purva.

## Atsauces
Stīvs Makvīns (aktieris)

**Terenss Stīvens Makvīns** (; dzimis , miris ), plašāk zināms kā **Stīvs Makvīns** (*Steve McQueen*), bija amerikāņu aktieris. 1966. gada Amerikas Kinoakadēmijas balvu pasniegšanas ceremonijā tika nominēts labākā aktiera kategorijai par tēlojumu filmā *[[The Sand Pebbles]]*. Citas viņa ievērojamas filmas ir "Lieliskais septiņnieks", "Lielā bēgšana", *[[The Cincinnati Kid]]*, "Tomasa Krauna afēra", *[[Bullitt]]*, *[[The Getaway (1972. gada filma)|The Getaway]]* un "Tauriņš". 1974. gadā viņš kļuva par vispelnošāko aktieri pasaulē, lai gan nebija filmējies kinofilmās četrus gadus.

Stīvs Makvīns bija kaislīgs autovadītājs un motociklists. Viņš ir piedalījies arī vairākās autosacīkstēs. Filmās pats izpildīja trikus ar automašīnām un motocikliem. Divas reizes viņam ir atņemtas autovadītāja tiesības par pārsniegtu braukšanas ātrumu.

1978. gadā Makvīnam sākās veselības problēmas. 1979. gada 22. decembrī pēc filmas *[[The Hunter (filma)|The Hunter]]* filmēšanas biopsija atklāja pleiras mezoteliomu, ar azbesta iedarbību saistītu vēzi, ko nevar izārstēt. Makvīns nomira Huaresas slimnīcā Meksikā 1980. gada 7. novembrī, 50 gadu vecumā, no sirdslēkmes 12 stundas pēc metastāziskā audzēja operācijas.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltijas Asambleja

thumb|Baltijas Asamblejas karogs
**Baltijas Asambleja** (, ) ir reģionāla Baltijas valstu organizācija, kas nodrošina Igaunijas, Latvijas un Lietuvas parlamentu sadarbību. Asamblejā katras dalībvalsts parlamentu pārstāv no 12-20 deputātu lielas nacionālās delegācijas. Organizācija ir izveidota 1991. gada 8. novembrī. Baltijas Asamblejas galvenā mītnes vieta un sekretariāts atrodas Rīgā, bet oficialās valodas ir igauņu, latviešu un lietuviešu.

Asambleja ir tiesīga izteikt savu viedokli rezolūciju, lēmumu, deklarāciju un ieteikumu formā Baltijas valstu nacionālajiem parlamentiem un valdībām, bet citām starptautiskajām un reģionālajām institūcijām - aicinājumu, priekšlikumu un paziņojumu formā. Baltijas Asamblejā darbojas piecas pastāvīgās komitejas kā ekonomikas, enerģētikas un inovāciju komiteja, izglītības, zinātnes un kultūras komiteja, dabas resursu un vides organizācija, tieslietu un drošības organizācija un labklājības organizācija.

Kopš 1994. gada tiek piešķirta Baltijas Asamblejas balva literatūrā, mākslā un zinātnē.

## Atsauces
Gugenheima muzejs Bilbao

**Gugenheima muzejs Bilbao** (, ) ir mūsdienu mākslas muzejs Bilbao, Spānijā.

Muzeja arhitekts ir Frenks Gērijs, to 1997. gada oktobrī atklāja Spānijas karalis Huans Karloss I. Viens no lielākajiem muzejiem Spānijā. Muzeja ēka ir viens no visvairāk apbrīnotajiem mūsdienu arhitektūras darbiem. 2007. gada 31. decembrī nacionālais parks atzīts par vienu no Divpadsmit Spānijas dārgumiem. 2010. gadā veiktajā arhitektu aptaujā to bieži sauca par nozīmīgāko pēc 1980. gada pabeigto darbu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Node-RED

***Node-RED*** ir plūsmas bāzētas vizuālās programmēšanas rīks. Tas ir veidots uz *[[Node.js]]* pamata, un ir pieejams kā rediģēšanas vide tīmekļa lietotnēs. *Node-RED* plaši izmanto, lai definētu ziņojumu ienākošās un izejošās plūsmas lietu interneta ierīcēm, lietojumprogrammu saskarnēm (API), tiešsaistes pakalpojumiem un citur.

Pateicoties *Node.js* notikumu cilpas nebloķējošajam modelim, *Node-RED* ir resursu mazprasīga programmatūra. Tādējādi tā darbojas gan uz lētas aparatūras, piemēram, *[[Raspberry Pi]]*, gan mākoņpakalpojumos.

*Node-RED* nodrošina pārlūkprogrammā lietojamu plūsmu redaktoru. Plūsmu elementi tiek saglabāti *[[JSON]]* formātā.

## Vēsture
*Node-RED* projekts tika sākts 2013. gada sākumā kā *IBM Emerging Technology Services* grupas darbinieku Nika Olīrija (*Nick O’Leary*) un Deiva Konveja-Džonsa (*Dave Conway-Jones*) blakusprojekts. Sākotnēji tas tika veidots ar mērķi pierādīt koncepciju, kā vizualizēt un manipulēt ziņojumu plūsmu starp *[[MQTT]]* tematiem, bet *Node-RED* ātri kļuva par daudz vispārīgāku rīku, ko viegli varēja paplašināt jebkurā virzienā.

2013. gada septembrī *Node-RED* pirmkods kļuva atvērts, un kopš tā laika tā tika attīstīts atvērts. 2016. gada oktobrī tas bija viens no *[[JS Foundation]]* dibināšanas projektiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Node-RED
Saules banka

**Akciju sabiedrība «Saules banka»** bija Latvijas banka (1992—2001). Izveidota 1992. gadā ar nosaukumu Slāvu banka, 1993. gadā pārdēvēta par Saules banku. 2001. gadā apvienojās ar Rietumu banku.

## Vēsture
Banka tika dibināta  ar nosaukumu «Slāvu banka». Nosaukumu «Saules banka» tā ieguva . 1994. gada augustā tā bija viena no pirmajām bankām Latvijā, kura paziņoja par plāniem piedāvāt klientiem norēķinu kartes.

1997. gadā Igaunijas banka *Tallinna Pank* apmaiņas ceļā ieguva 20% «Saules bankas» akciju. *Tallinna Pank* turpināja iegādāties bankas akcijas, 1997. gada beigās tai piederēja 80% «Saules bankas» akciju. 1998. gada vasarā *Tallinna Pank* apvienojās ar Igaunijas banku *Ühispank*, kas tādējādi pārņēma *Tallinna Pank* rīcībā esošās akcijas. 1999. gada maijā *Ühispank* iegādājās atlikušos 20% «Saules bankas» akciju, tādējādi kļūstot par bankas vienīgo īpašnieku. Tajā pašā laikā tika izskatīta iespēja pievienot «Saules banku» Latvijas «Unibankai», kuru, tāpat kā *Ühispank*, kontrolēja Zviedrijas *[[Skandinaviska Enskilda Banken]]* (SEB). Kā iemesli neapvienoties tika minētas banku atšķirīgās funkcijas — «Unibanka» bija universāla banka, kas apkalpo gan uzņēmumus, gan privātpersonas, kamēr «Saules banka» bija specializēta banka, kurai bija daudz klientu no Krievijas.

 *Uhispank* parakstīja līgumu par 100% «Saules bankas» akciju pārdošanu Itālijas uzņēmējam Ernesto Preatoni, taču Latvijas Banka neļāva veikt šo darījumu. 2000. gada nogalē notika pārrunas par bankas pārdošanu «Rietumu bankai», un Latvijas Banka šo darījumu  akceptēja.  tika parakstīta vienošanās par bankas pārdošanu «Rietumu bankai». Darījuma summa netika atklāta, taču laikraksts «Bizness un Baltija», atsaucoties uz neoficiālu informāciju, ziņoja, ka banka tika pārdota par 13,5 miljoniem latu. 

Banka pārtrauca savu darbību , un tā tika iekļauta «Rietumu bankā».

## Atsauces
International Sport and Leisure

***International Sport and Leisure (ISL)*** bija Šveices sporta mārketinga kompānija, kas bija cieši saistīta ar FIFA.
ISL sabruka 2001. gadā ar parādiem 153 miljonu latu apmērā.

## Atsauces
Naņdzjinas slaktiņš

**Naņdzjinas slaktiņš** bija japāņu karavīru pēc Naņdzjinas ieņemšanas veikta pilsētas iedzīvotāju masveida nogalināšana Otrajā Ķīnas—Japānas karā. Tā notika sešu nedēļu garumā no . Šajā periodā tika nogalināti civiliedzīvotāji un atbruņoti karavīri, kuru kopējais skaits svārstās no 40 000 līdz 300 000. Vēl notika plaša izvarošana un laupīšana.

Šis joprojām ir strīdīgs politisks jautājums un viens no abu valstu attiecību šķelšanās jautājumiem. Ķīnas valdība tiek apsūdzēta nogalināto skaita un citu aspektu pārspīlēšanā, bet japāņu nacionālisti apgalvo, ka Ķīna masveida slepkavības safabricēja propagandas nolūkiem. Tas arī ir viens no galvenajiem tematiem Japānas attiecībās ar citām Āzijas un Klusā okeāna valstīm.

Japānas valdība atzīst, ka slaktiņš ir noticis, un to apstiprinājuši arī japāņu kara veterāni. Tomēr daļa Japānas sabiedrības uzskata, ka nogalināto skaits bijis karam "atbilstošs" un notikušais nav uzskatāms par noziegumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Tarzāns

**Tarzāns** (, ) ir izdomāts cilvēks un literārs tēls, kuru izdomāja amerikāņu rakstnieks Edgars Raiss Barouzs. Stāsts par Tarzānu pirmo reizi tika publicēts 1912. gadā žurnālā. 1914. gadā iznāca pirmā grāmata par viņu.

Tarzāns ir uzaudzis Āfrikas džungļos pie izdomātiem cilvēkpērtiķiem *mangani*. Viņa īstais vārds ir Džons Kleitons (*John Clayton*). Par viņa draudzeni un vēlāk sievu kļūst Džeina Portere (*Jane Porter*). Viņu kopējais bērns ir Koraks (*Korak*).

Par Tarzānu ir uzņemtas vairākas kinofilmas un radioraidījumi. Viens no slavenākajiem Tarzāna atveidotājiem ir amerikāņu aktieris Džonijs Veismillers. Tarzāna tēls izmantots arī komiksos.

## Ārējās saites
SpaceX

***Space Exploration Technologies Corp.*** (darbojas ar zīmolu ***SpaceX***) ir privāts ASV kosmisko aparātu ražošanas un kosmosa transporta pakalpojumu uzņēmums. Galvenais birojs atrodas Hotornā, Kalifornijā. 2002. gadā to dibināja Īlons Masks ar mērķi samazināt kosmosa transporta izmaksas un veicināt Marsa kolonizāciju. Kopš tā laika uzņēmums ir izstrādājis *[[Falcon (raķete)|Falcon]]* nesējraķešu saimi un *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* kosmosa kuģus, kas pašlaik nogādā kravas Zemes orbītā.

2017. gadā Masks paziņoja, ka *SpaceX* savu pirmo lidojumu uz Marsu varētu veikt 2022. gadā, pārvadājot tikai kravu, kā arī iezīmēja mērķi 2024. gadā veikt pilotējamo lidojumu uz Marsu.

2025. gada septembrī *SpaceX* paziņoja, ka par 17 miljardiem dolāru naudā un akcijās iegādāsies tiesības izmantot daļu no pavadoņsakaru operatora *[[EchoStar]]* frekvencēm (*[[Advanced Wireless Services|AWS-4]]* un *[[Advanced Wireless Services|H-block]]*), ko izmantos *[[Starlink]]* nākamās paaudzes tiešās savienojamības ar mobilo tālruni (*direct-to-cell*) biznesam visā pasaulē. Novembra sākumā *EchoStar* piekrita grozīt galīgo vienošanos ar *SpaceX*, papildus pārdodot nepāroto *AWS-3* licences, par to iegūstot 2,6 miljardu dolāru vērtas *SpaceX* akcijas.

## Uzņēmuma mērķi
Masks ir teicis, ka viens no viņa mērķiem ir samazināt izmaksas un uzlabot tehnisko uzticamību kosmiskās telpas sasniegšanai vismaz par faktoru 10. Viņš ir izteicis viedokli, ka izmaksas 500$ par mārciņu  (1,100$/kg) vai pat mazāk ir ļoti sasniedzamas (attiecībā uz izmaksām, lai nogādātu masu kosmiskajā telpā).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kleberkalns

**Kleberkalns** ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 6,5 km no pagasta centra Sēlijas un 123 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem pie dzelzceļa līnijas Jelgava—Krustpils, uz ziemeļrietumiem no Nikmaņu dīķa. Tā veidojusies netālu no Sēlpils dzelzceļa stacijas (atklāta 1904. gadā), otrpus lielākajam Sēlpils ciemam.

## Atsauces
Ķipukalns

**Ķipukalns** (arī **Ķipi**) ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 3,9 km no pagasta centra Sēlijas, 10,8 km no Salas un 119,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Spīdala

**Spīdala** jeb **Spīdola** ir simbolisks tēls latviešu literatūrā un filmās. Pazīstamākie darbi literatūrā, kur ir aprakstīts Spīdalas tēls, ir Andreja Pumpura eposs "Lāčplēsis" un Raiņa luga "Uguns un nakts". Abi darbi stāsta par Lāčplēsi, vīru ar lāča ausīm un lāča spēku, kurš cīnās ar Tumšo bruņinieku (arī — Melno bruņinieku) Daugavas krastā. Darbība norisinās Livonijas krusta karu laikā.

Spīdala ir pretrunīgs tēls. Viņa aprakstīta kā burve un ragana, kas sākotnēji simbolizē tumšos spēkus. Tomēr viņa ir kopā ar Lāčplēsi un atbalsta viņu cīņā ar ļaunajiem spēkiem, kas cenšas iznīcināt Lāčplēša dzimto zemi, kas simbolizē Latviju. Spīdala simbolizē tautas garīgo spēku.

Spīdolas vārds sastopams arī plašākā nozīmē latviešu kultūrā, piemēram, Latvijā kopš 1993. gada par izciliem sasniegumiem humanitārajās zinātnēs un mākslā tiek pasniegta Spīdolas balva.
Dālderis (komercbanka)

**Akciju sabiedrība «Akciju komercbanka Dālderis»** bija Latvijas banka. Dibināta 1992. gadā, 1993. gadā apvienojās ar «Sakaru banku».

## Vēsture
Banka tika dibināta . Bankas sākotnējā atrašanās vieta bija Rīgas Latviešu biedrības nams Merķeļa ielā 13.

 banka tika reorganizēta un pievienojās «Sakaru bankai». Lēmums apvienoto banku veidot uz «Sakaru bankas», nevis «Dāldera», bāzes bija saistīts ar to, ka «Sakaru banka» jau bija saņēmusi licenci privatizācijas sertifikātu operācijām. 

Tā bija pirmā komercbanku apvienošanās Latvijā kopš neatkarības atjaunošanas.

## Atsauces
Naudīdzāni

**Naudīdzāni** (arī **Naudīdzānkalns**) ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 1,7 km no pagasta centra Sēlijas, 12,0 km no Salas un 115,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P76 (Aizkraukle—Jēkabpils).

## Atsauces
Pāvuli

**Pāvuli** ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 1,7 km no pagasta centra Sēlijas, 9,5 km no Salas un 118,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P76 (Aizkraukle—Jēkabpils).

## Atsauces