open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mihaels Greiss

**Mihaels Greiss** (; dzimis  Fisenē, Vācijā) ir vācu bijušais biatlonists, trīskārtējs olimpiskais čempions, trīskārtējs pasaules čempions, 2006.—2007. gada sezonas Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētājs.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties 1989. gadā. Pasaules kausa sacensībās debitēja  20 km individuālajā distancē. Piedalījies trijās ziemas olimpiskajās spēlēs (, , ). Lielākos panākumus guva 2006. gadā Turīnā, kad izcīnīja trīs zelta medaļas: 20 km individuālajā distancē, stafetē un 15 km distancē ar kopēju startu, kas pirmo reizi tika iekļauta olimpisko spēļu programmā.

Sekmīgi startējis arī pasaules čempionātos, izcīnot trīs zelta, trīs sudraba un sešas bronzas medaļas. Pirmo Pasaules čempionāta medaļu ieguva 2004. gadā Oberhofā, kad Vācijas komandas sastāvā kopā ar Franku Luku, Riko Grosu un Svenu Fišeru uzvarēja stafetē. 2007. gadā Antholcā izcīnīja savu vienīgo individuālo zeltu pasaules čempionātos, uzvarot masu startā. 2008. gada Pasaules čempionātā ieguva zelta medaļu jauktajā stafetē.

2006.—2007. gada Pasaules kausa sezonā kļuva par kopvērtējuma uzvarētāju, izcīnot lielo kristāla globusu. 
2006. gadā tika atzīts par Vācijas gada sportistu.  paziņoja par biatlonista karjeras beigām. Pēc sportista karjeras beigām Greiss studēja starptautisko vadību Ansbahas Lietišķo zinātņu universitātē. Viņš strādāja arī par TV kanāla *[[Eurosport]]* ekspertu. 2016. gadā sāka strādāt par treneri nacionālajā biatlona apmācības centrā Lencerheidē, Šveicē, kur viņš trenēja jaunos biatlonistus. 2018. gada aprīlī kļuva par ASV vīriešu biatlona izlases galveno treneri. Pēc vienas sezonas šajā amatā 2019. gada maijā viņš tika iecelts par Polijas sieviešu biatlona izlases galveno treneri.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mihaela Greisa blogs
Nataļja Sorokina

**Nataļja Sorokina** (dzimusi **Guseva**, ; dzimusi  Tihvinā, PSRS) ir krievu biatloniste. Ar biatlonu nodarbojas kopš 1994. gada. Piedalījusies 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, startēja tikai masu starta distancē, kur ieguva 24. vietu. Vēl ir startējusi 4 Pasaules čempionātos. Labākais panākums — bronzas medaļa 2007. gada Pasaules čempionātā. 2009. gada 28. jūlijā apprecējās un mainīja uzvārdu.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
* IBU profils
Andersson

***Andersson*** ir zviedru uzvārds, uzvārda *[[Anderson]]* forma. Uzvārdam *Andersson* pastāv vairāki atveidošanas un izrunas varianti. Šis ir visbiežāk sastopamais uzvārds Zviedrijā.

*Andersson* var būt:

* Andersone — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Andersons — uzvārds vīriešu dzimtē;
* Andešone — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Andešons — uzvārds vīriešu dzimtē.

## Atsauces
Windows Vista

**Windows Vista** ir Microsoft Windows saimes operētājsistēma personālajiem datoriem, kura pārdošanā tika izlaista . Pirms nosaukuma "*Vista*" došanas  tā bija pazīstama ar kodēto nosaukumu "*Longhorn*". *Windows Vista* tika izlaista vairāk nekā piecus gadus pēc tās priekšgājēja Windows XP, kas bija ilgākais pārtraukums starp *Windows* saimes operētājsistēmām. *Windows Vista* pēctece ir Windows 7, kas tika izlikta pārdošanā . Galvenais atbalsts priekš Windows Vista no Microsoft beidzās 2012. gada 10. aprīlī, un pagarinātais atbalsts beidzās 2017. gada 11. aprīlī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sorokins

**Sorokins** (; sieviešu dzimtē Sorokina *(Соро́кина)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Sorokins (*Aleksandras Sorokinas*; dzimis 1981) — Lietuvas vieglatlēts, ultragaro distanču skrējējs;
* Aleksejs Sorokins (*Алексей Сорокин*; 1931—1976) — PSRS ārsts un kosmonauts;
* Iļja Sorokins (*Илья Сорокин*; dzimis 1995) — krievu hokejists;
* Oļegs Sorokins (dzimis 1974) — latviešu hokejists un treneris;
* Ruslans Sorokins (dzimis 1982) — latviešu volejbolists;
* Vitālijs Sorokins (*Виталий Сорокин*; 1936—2008) — Latvijas ģeologs;
* Vladimirs Sorokins (*Владимир Сорокин*; dzimis 1955) — krievu rakstnieks;
* Vladislavs Sorokins (dzimis 1997) — Latvijas futbolists.
Sorokina

**Sorokina** var būt:
* Nataļja Sorokina (*Наталья Сорокина*; 1982) — krievu biatloniste;

## Skatīt arī
* Sorokine
* Sorokins
Kurzemes prospekts

**Kurzemes prospekts** ir Rīgas iela, Pārdaugavā, Kurzemes rajona Imantas un Kleistu apkaimēs. Iela veido Imantas dzīvojamā masīva ārējo loku, kamēr Anniņmuižas bulvāris veido iekšējo loku. Prospekta sākums un beigas saslēdzas ar Jūrmalas gatvi. Kopējais ielas garums ir 4896 metri un tā sastāv no 4 braukšanas joslām.

Latvijas PSR laikā, līdz 1991. gada rudenim, Kurzemes prospekts bija sadalīts vairākās daļās. Ielas posmu no Jūrmalas gatves līdz Slokas ielas šķērsojumam sauca par **[[Aleksandrs Popovs (fiziķis)|Aleksandra Popova]] ielu**, posmu no Slokas ielas līdz Dammes ielas atzaram sauca par **[[Vladimirs Komarovs|Komarova]] prospektu**, bet posmu no Dammes ielas līdz Jūrmalas gatvei sauca par **[[Jānis Rudzutaks|Jāņa Rudzutaka]] ielu**.

## Ielas raksturojums
Kurzemes prospekts ir veidots pusloka formā, kas to ļauj viegli identificēt starp citām ielām Rīgas kartē. Prospekts aizsākas Imantas apkaimes dienvidaustrumu daļā, savienojumā ar Jūrmalas gatvi, iepretim Imantas 1. un 2. līnijai un virzās ziemeļu virzienā kā atdalīta 4 braukšanas joslu asfaltēta iela. Savienojuma ar Bebru ielu apkārtnē, Kurzemes prospekts virzās gar vienu no ievērojamākajām Imantas ēkām — Radiotehnika bijušajiem ražošanas korpusiem un nonākot pie Slokas ielas šķērsojuma, pagriežas ziemeļrietumu virzienā. Posmā no Kleistu ielas krustojuma līdz vietai, kur prospekts pagriežas dienvidrietumu virzienā, iela ir kā robežiela starp Imantas un Kleistu apkaimēm.

Posmā līdz atkārtotajam Slokas ielas krustojumam prospekts veido savienojumu ar Dammes ielu, savienojuma apkārtnē atrodas arī 1. tramvaju maršruta galapunkts. Šajā posmā prospekts virzās paralēli Nordeķu—Kalnciema kāpu grēdai un veido robežšķirtni starp intensīvu Imantas daudzstāvu dzīvojamo apbūvi un neapgūtu meža masīvu. Aiz Slokas ielas krustojuma prospekts pagriežas dienvidu—dienvidrietumu virzienā un veido savienojumu ar Zentenes ielu.

Iepretim Imantas autobusu dispečeru punktam iela pagriežas dienvidu virzienā un veidojot vairākus savienojumus ar mazākām ielām, noslēdzas savienojumā ar Jūrmalas gatvi un Zolitūdes ielu.

## Ielu savienojumi
Kurzemes prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Jūrmalas gatve
* Bebru iela
* Skandu iela
* Slokas iela
* Mellužu iela
* Kleistu iela
* Rigondas gatve (nav tieša savienojuma)
* Dammes iela
* Slokas iela
* Ziedoņa iela
* Zentenes iela
* Airītes iela
* Mazā Zolitūdes iela
* Tālavas gatve
* Ceriņu iela
* Jūrmalas gatve/Zolitūdes iela

## Sabiedriskais transports
Pa Kurzemes prospektu kursē 13., 21., 36., 37., 41., 46. un 56. maršruta autobusi, kā arī 1. maršruta tramvaji.

## Skatīt arī
* Imanta
* Kurzemes rajons
* Kurzemes iela
* Sabiedriskais transports Rīgā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kurzemes prospekts portālā UzKartes.lv
Zentenes iela (Rīga)

**Zentenes iela** ir Rīgas iela, Pārdaugavā, Kurzemes administratīvā rajona Imantas apkaimē. Zentenes iela sākas krustojumā ar Anniņmuižas bulvāri un beidzas krustojumā ar Kurzemes prospektu. Kopējais ielas garums ir 746 metri un tā sastāv no 2 līdz 4 braukšanas joslām.

## Ielas raksturojums
Zentenes iela ir 746 metrus gara iela Imantas apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Anniņmuižas bulvāri un virzās rietumu—ziemeļrietumu virzienā. Iela iet cauri daudzdzīvokļu dzīvojamo māju masīvam. Rīgas 96. vidusskolas tuvumā ielai ir savienojumi ar Dubultu, Auru un Mazo Krūmu ielu. Tālāk iela arī krustojas ar Vīksnes ielu. Zentenes iela beidzas krustojumā ar Kurzemes prospektu.

## Vēsture
Iela iekļauta Rīgas ielu sarakstā kopš 20. gadsimta 20. gadu beigām ar nosaukumu Lielā Dammesmuižas iela (dažās Rīgas kartēs un adrešu grāmatās uzrādīta arī ar nosaukumiem Lieldammes iela, Tammasmuižas iela),  ielas nosaukums bija saistīts ar tuvējo Lielo Dammesmuižu (*Gross Dammenhof*) Slokas ielas tuvumā. Sākotnēji iela no Slokas ielas līdz Zolitūdes ielai (tag. Kurzemes prospektam) ar trases pārtraukumu neapbūvētajā teritorijā starp Šķēriņu ielu un Paegļu ielas turpinājumu. 1938. gadā pārdēvēta par Zentenes ielu, par godu Zentenes ciemam mūsdienu Tukuma novadā. Līdz 1940. gadam oficiāla numerācija septiņpadsmit gruntsgabalos. Vācu okupācijas laikā nosaukums *Sentensche Strasse* (Zentenes iela). 70. gadu sākumā, uzsākot Imantas daudzstāvu dzīvojamo namu masīva celtniecību, likvidēja ielas posmu starp Slokas ielu un bijušo Paegļu ielu, un nojauca lielāko daļu vecās apbūves.

## Ielu savienojumi
Zentenes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Anniņmuižas bulvāris ("T" veida krustojums)
* Dubultu iela ("T" veida krustojums)
* Auru iela ("T" veida krustojums)
* Mazā Krūmu iela ("T" veida krustojums)
* Vīksnes iela ("T" veida krustojums)
* Kurzemes prospekts ("T" veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Visas Zentenes ielas garumā kursē 41. maršruta autobusi. Tāpat Zentenes ielā kursē 241. un 270. maršruta mikroautobusi.

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Imanta
* Zentenes iela citās Latvijas pilsētās

## Atsauces
Anniņmuižas bulvāris

**Anniņmuižas bulvāris** ir iela Rīgā, Pārdaugavā, Kurzemes rajona Imantas apkaimē. Tāpat kā Kurzemes prospekts, tās sākums un beigas saslēdzas ar Jūrmalas gatvi. Kopējais ielas garums ir 2208 metri un tā lielākoties sastāv no 4 braukšanas joslām.

Iela ir nosaukta Anniņmuižas, kas atrodas netālu (Jūrmalas gatvē 74/76) vārdā.

## Vēsture
Latvijas PSR laikā ielas nosaukums bija **Imantas bulvāris**, bet vēlāk **Jāņa Sudrabkalna bulvāris**.

## Ielas raksturojums
Anniņmuižas bulvāra sākums un beigas saslēdzas ar Jūrmalas gatvi. Kopējais ielas garums ir 2190 metri un tā sastāv no 4 braukšanas joslām (atskaitot nelielu posmu ielas austrumu galā, kur ir divas joslas). Lielākajā daļā Anniņmuižas bulvāra apbūvē dominē daudzstāvu dzīvojamie nami, ievērojami mazāk savrupmājas. Bulvārī atrodas divas degvielas uzpildes stacijas, medicīnas centrs "Elite", veselības centrs "Imanta" un virkne citu sabiedrisku ēku. Anniņmuižas bulvāra loks apliec Anniņmuižas parku.

## Ielu savienojumi
Anniņmuižas bulvāris ir savienots ar šādām ielām:
* Imantas 7. līnija
* Jūrmalas gatve
* Vecumnieku iela
* Bebru iela (T veida krustojums)
* Kleistu iela (T veida krustojums)
* Dammes iela
* Dumbrāja iela
* Zentenes iela (T veida krustojums)
* Pīlādžu iela (T veida krustojums)
* Jūrmalas gatve (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Pa Anniņmuižas bulvāri kursē 36., 37., 41. un 56. maršruta autobusi, kā arī 1. maršruta tramvaji.

## Skatīt arī
* Imanta
* Anniņmuižas iela

### Atsauces
Dammes iela

**Dammes iela** ir iela Rīgā, Pārdaugavā, Kurzemes rajonā, Imantā. Kopējais ielas garums ir 900 metri un tā sastāv no 4 braukšanas joslām (divas atsevišķas brauktuves, katrā pa 2 joslām). Tā sākas krustjumā ar Anniņmuižas bulvāri un Dumbrāja ielu un beidzas krustojumā ar Kurzemes prospektu.

Dammes ielā ir daudzstāvu sērijveida dzīvojamo namu apbūve, kā arī atsevišķas sabiedriskas celtnes (tirdzniecības centri).

Vienīgais sabiedriskā transporta veids, kas kursē pa Dammes ielu, ir 1. tramvaju maršruts. Dammes ielas galā pie Kurzemes prospekta atrodas arī 1. tramvaju maršruta galapunkts "Imanta".

## Vēsture
Ielas nosaukums atvasināts no agrāko Dammesmuižas un Mazās Dammesmuižas ieliņu nosaukumiem, kas izzudušas Imantas dzīvojamā masīva celtniecības laikā. Ar šādu nosaukumu iela izveidota 1968. gadā, bet 1974. gadā pārsaukta par **Sergeja Ļuļina ielu**. Nosaukumu atguvusi 1991. gadā.

Nosaukta Dammes muižu vārdā. Lielā Dammes muiža atradusies mūsdienu Slokas un Kleistu ielu krustojumā, un Mazā Dammes muiža atradusies mūsdienu Slokas un Dammes ielu rajonā.

## Ielu savienojumi
Dammes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dumbrāja iela
* Anniņmuižas bulvāris
* Slokas iela
* Kurzemes prospekts

## Skatīt arī
* Imanta

thumb|left|250px|Dammes iela 2009. gada martā

## Atsauces
2016. gada Eiropas čempionāts futbolā

**2016. gada [[Eiropas čempionāts futbolā]]** jeb **Euro 2016** bija 15. Eiropas čempionāts, kuru rīko UEFA. Šajā čempionātā piedalījās 24 komandas — par 8 vairāk nekā iepriekšējā. Tas no 2016. gada 10. jūnija līdz 10. jūlijam notika Francijā. Par čempioni kļuva Portugāle.

## Rīkotājvalsts izvēle
Kandidatūras izvēle oficiāli sākās 2008. gada 11. decembrī — UEFA atļāva arī divu un pat trīs valstu kopēju kandidēšanu. Tika paredzēts, ka turnīra aizvadīšanai būtu nepieciešami 9 stadioni (plus vēl 3 rezerves), kuriem būtu jābūt darba gatavībā līdz 2014. gada 30. jūnijam. Euro 2016 rīkošanai pieteicās 4 kandidatūras: Francija, Turcija, Itālija un Zviedrijas/Norvēģijas kopīgā kandidatūra. Norvēģija un Zviedrija dalību atsauca 2009. gada nogalē, jo trūka politiskā atbalsta turnīra rīkošanai. No atlikušajām kandidātvalstīm tikai Turcija līdz šim nav rīkojusi Eiropas čempionātu — gan Francija, gan Itālija čempionātu rīkojušas divreiz. Pēc pirmās balsošanas kārtas pēdējo vietu ieņēma Itālijas kandidatūra, otrajā kārtā ar vienas balss pārsvaru pār Turciju uzvarēja Francijas kandidatūra. UEFA prezidents Mišels Platinī saņēma kritiku par izvēli, jo uz jautājumu, ka Šveice saņēma 2008. gada Eiropas čempionāta rīkotājvalsts godu laikā, kad UEFA vadīja Zeps Blaters un tagad — Francija, Platinī atbildēja, ka "Turcija varēs rīkot čempionātu, kad UEFA vadīs turks".

## Čempionāta formāts
Čempionātā piedalījās 24 izlases, sadalītas 6 grupās pa 4 komandām katrā. Katras grupas divas labākās komandas un 4 labākās no 6 trešo vietu ieguvējām kvalificējās astotdaļfināliem un izspēlēja standarta izslēgšanas turnīru. Kopumā čempionātā tika aizvadīta 51 spēle.

## Stadioni
Čempionāts tika aizvadīts 10 pilsētās — UEFA izpildkomiteja stadionus apstiprināja .

## Komandu sastāvi

Katrai nacionālajai izlasei vismaz desmit dienas pirms turnīra atklāšanas spēles bija jāiesniedz pieteikums ar 23 spēlētājiem, no kuriem trijiem bija jābūt vārtsargiem. Ja spēlētājs pirms komandas pirmās spēles saslimst vai tiek savainots pietiekami nopietni, lai nevarētu piedalīties turnīrā, viņu varēja nomainīt ar citu spēlētāju.

## Grupu turnīrs
Visi spēļu laiki norādīti pēc Latvijas laika (EEST).
### A grupa

----

----

### B grupa

----

----

### C grupa

----

----

### D grupa

----

----

### E grupa

----

----

### F grupa

----

----

#### Grupu trešo vietu ieguvēji

## Izslēgšanas spēles
Izslēgšanas spēļu astotdaļfināla pāru precīzu kārtību noteica tas, no kurām grupām kvalificējās labāko trešo vietu ieguvēji, un tie spēlēja pret A, B, C un D grupu uzvarētājiem pēc UEFA noteiktās shēmas.

### Astotdaļfināli

----

----

----

----

----

----

----

### Ceturtdaļfināli

----

----

----

### Pusfināli

----

### Fināls

## Oficiālās dziesmas
Turnīra atklāšanas oficiālā dziesma bija "This One's For You", kuras mūzikas autors ir Dāvids Geta un iedziedājusi zviedru dziedātāja Sāra Lāšone. Noslēguma oficiālā dziesma bija "Free Your Mind", kuras autore ir Meja Lavelle.

## Skatīt arī
* 2016. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācija

## Atsauces
Martina Beka

**Martina Beka** (dzimusi **Glagova**; ; dzimusi  Garmišā-Partenkirhenē, Vācijā) ir bijusī profesionālā vācu biatloniste, biatlona sacensībās startējusi laika posmā no 1992. līdz 2010. gadam. Trīskārtēja Olimpisko spēļu sudraba medaļas laureāte 2006. gada spēlēs. Kopumā startējusi trijās Olimpiskajās spēlēs (2002, 2006, 2010). Startējusi astoņos Pasaules čempionātos (2000, 2001, 2003, 2004, 2006, 2007, 2008, 2009), izcīnījusi 3 zelta medaļas. Pasaules kausa posmos piedalījās kopš 1999.—2000. gada Pasaules kausa sezonas līdz pat 2009.—2010. gada sezonai. 2002.—2003. gada Pasaules kausa sezonas kopvērtējuma uzvarētāja un Lielā Globusa ieguvēja.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites
Jūrmalas gatve

**Jūrmalas gatve** ir Rīgas iela, Pārdaugavā, Imantas, Dzirciema un Zasulauka apkaimēs. Kopējais ielas garums ir vairāk nekā 6,3 kilometri, un tā sastāv no 2 līdz 4 braukšanas joslām. Jūrmalas gatve ir viena no svarīgākajām un garākajām ielām Pārdaugavā. Sākas krustojumā ar Slokas ielu un iet līdz pašai Rīgas pilsētas robežai ar Mārupes novada Babītes pagastu, kur pāriet valsts vietējā autoceļā V10.

Jūrmalas gatvē ir dažāda veida dzīvojamā apbūve, kā arī atsevišķas sabiedriskas ēkas, tostarp Rīgas 34. vidusskola (Kandavas ielā 4) un Rīgas Mākslas un mediju tehnikums (Jūrmalas gatvē 90). Ielas sākuma posmā starp Slokas ielu un Dzirciema ielu tās pāra numuru pusē atrodas Latvijas Universitātes Botāniskais dārzs, savukārt Imantā tā šķērso Anniņmuižas parku.

Jūrmalas gatve šķērso dzelzceļa līniju Rīga—Bolderāja un vienlaikus 8. tramvaja līniju (satiksmes pārvads autotransportam). Posmā no Slokas ielas līdz Kurzemes prospektam pa Jūrmalas gatvi iet 1. tramvaja līnija, kā arī pa to ved vairāki autobusa maršruti.

## Vēsture
Pirmoreiz minēta Rīgas sarakstos 1923. gadā ar nosaukumu **Anniņmuižas iela** (iet gar vēsturisko Anniņmuižu). 1938. gadā pārdēvēta par Jūrmalas gatvi. No 1942. līdz 1944. gadam atguva Anniņmuižas nosaukumu. 1944. gadā atkal pārdēvēta par Jūrmalas gatvi, un kopš tiem laikiem nosaukums vairs netika mainīts.

## Ielu savienojumi
Jūrmalas gatve ir savienota ar šādām ielām:
* Slokas iela (T veida krustojums)
* Kandavas iela (T veida krustojums)
* Skrīveru iela (T veida krustojums)
* Dzirciema iela
* Vecā Jūrmalas gatve
* Krūtes iela (T veida krustojums)
* Pūres iela (T veida krustojums)
* Mazā Kandavas iela (T veida krustojums)
* Zūru iela (T veida krustojums)
* Imantas 1. līnija (T veida krustojums)
* Kurzemes prospekts (T veida krustojums)
* Imantas 2. līnija (T veida krustojums)
* Imantas 3. līnija (T veida krustojums)
* Kooperatīva iela
* Imantas 4. līnija
* Imantas 5. līnija (T veida krustojums)
* Anniņmuižas bulvāris
* Imantas 7. līnija
* Seces iela
* Imantas 8. līnija
* Dumbrāja iela (T veida krustojums)
* Vecumnieku iela (savienojums tikai gājējiem)
* Muižas iela (T veida krustojums)
* Anniņmuižas bulvāris (T veida krustojums)
* Zolitūdes iela
* Kurzemes prospekts
* Vērgales iela (T veida krustojums)
* Ēnas iela (T veida krustojums)
* Ērkšķu iela (T veida krustojums)
* Lazdu iela (T veida krustojums)
* Vībotiņu iela (T veida krustojums)
* Pureņu iela (T veida krustojums)
* Ķiburgas iela (T veida krustojums)
* Beberbeķu iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Pa Jūrmalas gatvi kursē 4., 30., 36., 37., 41., 54., 56. un 63. maršruta autobusi, kā arī 1. maršruta tramvaji.

## Skatīt arī
* Jūrmalas iela
* Imanta

## Atsauces
Endrū Loids Vebers

**Endrū Loids Vebers** (; dzimis  Londonā, Anglijā) ir britu komponists un mūziklu autors.

Vebers piedzima mūziķu ģimenē. Sācis spēlēt dažādus mūzikas instrumentus un komponēt jau pavisam agri. 9 gadu vecumā spēlējis ērģeles, piedaloties sava tēva koncertos. 1964. gadā Vebers uzsāka vēstures studijas Oksfordas Universitātē, bet jau 1965. gadā Vebers iepazinās ar dzejnieku un dziesmu tekstu autoru Timu Raisu, ar kuru viņam vēlāk izveidojās ilgstoša sadarbība. Vebers pameta universitāti, lai nodarbotos ar mūziklu komponēšanu. 1968. gadā viņš guva pirmos panākumus ar uzvedumu *Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat*, kuram Tims Raiss bija sarakstījis tekstu.

Pasaules slavu Vebers ieguvis ar tādiem mūzikliem kā "Jēzus Kristus Superzvaigzne" (*Jesus Christ Superstar*, 1970), "Evita" (1976), "Kaķi" (*Cats*, 1981), "Operas spoks" (*The Phantom of the Opera*, 1986).

Par saviem darbiem Vebers ir saņēmis dažādus apbalvojumus, tai skaitā četras Grammy un septiņas Tony balvas. Par dziesmu *You Must Love Me* filmai "Evita" (1996) Vebers ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu un Zelta globusa balvu (kopā ar teksta autoru Timu Raisu). Vēl divas reizes bijis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai par labākajām oriģināldziesmām un muzikālo adaptāciju filmai "Jēzus Kristus Superzvaigzne" (1973), kā arī par dziesmu *Learn to Be Lonely* filmai "Operas spoks" (2004).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Jāņmuiža

**Jāņmuiža** var būt:
* Jāņmuiža — apdzīvota vieta Blomes pagastā.
* Jāņmuiža — apdzīvota vieta Priekuļu pagastā.
* Jāņmuiža — apdzīvota vieta Rubas pagastā.

## Skatīt arī
* Jāņamuiža
Ventspils komturi

thumb|350px|Ventspils komtureja (''Kmt. Windau'') 15. gadsimta sākumā.

**Ventspils komturi** () bija Livonijas ordeņa Ventspils komturejas pārvaldnieki laikā no 1291. līdz 1562. gadam. Pēdējais Ventspils komturs 1561.-1562. gadā bija bijušais Livonijas ordeņa maršals Jaspers no Minsteres.

Komturejas administratīvais centrs un komturu rezidence bija Ventspils ordeņa pils Ventas kreisajā krastā, kas ir vislabāk saglabājusies ordeņa pils Latvijā. 

Ventspils komturejā ietilpa Landzes un Ventspils draudzes novadi.

Ventspilis._Livonijos_ordino_pilis,_1290_m._2006-09-22.jpg|Ventspils komturu rezidence - Ventspils ordeņa pils

## Ventspils komturu saraksts
[thumb|350px|'''Livonijas ordeņa valsts iedalījums''' 1534. gadā: 1. Ordeņa mestra teritorija ([Rīga un Cēsis), 2. Landmaršala teritorija (Sigulda un Aizkraukle), 3. Vīlandes komtureja, 4.Tallinas komtureja, 5. Jerves fogteja, 6. Kuldīgas komtureja, 7. Alūksnes komtureja, 8. Pērnavas komtureja, 9. Māsilinas (*Maasilinna*) fogteja, 10. Rakveres fogteja, 11. Narvas fogteja, 12. Vasknarvas fogteja, 13. Tolses (*Toolse*) fogteja, 14. Kursi komtreja, 15. Karksi fogteja, 16. Bauskas fogteja, 17. Rēzeknes fogteja, 18. Daugavpils komtureja, 19. Sēlpils fogteja, 20. Dobeles komtureja, 21. Kandavas fogteja, 22. Grobiņas fogteja, 23. Ventspils komtureja.]]
* 1291 — Detlefs (*Detlev*)
* 1309—1313 — Eberhards no Monheimas (*Eberhard von Monheim*)
* ap 1339 — Burhards no Dreilēbenas (*Burchard von Dreileben*)
* 1339 — Dītrihs no Mešēdes (*Dietrich von Meschede*)
* 1347—1349 — Andrejs no Šteinbergas (*Andreas von Steinberg*)
* 1365 — Hartmans
* 1382 — Rabods no Horstas (*Rabod von Horst*)
* 1387 — Rembolds
* ap 1400 ? — Holtapels
* 1422—1425 — Arnds no Borhhauzenes (*Arnd von Borchhausen*)
* 1435—1441 — Heinrihs no Zevinghauzenes (*Heinrich von Sevinghausen*)
* 1441—1445 — Hermanis no Zevinghauzenes (*Hermann von Sevinghausen*)
* 1447 — Matīss no Boningenes (*Mathias von Boningen*)
* 1451 — Johans no Bevesenes (*Johann von Bevessen*)
* 1466—1468 — Konrāds no Hercenrodes (*Konrad von Herzenrode*)
* 1481—1494 — Krišjānis no Zēlbahas no Cepenfeldes (*Christian von Seelbach von Zeppenfeld*)
* 1499—1507 — Volters no Loes (*Wolter von Loe*)
* 1514 — Johans Klodts (*Johann Clodt*)
* 1523—1527 — Johans no Hēves (*Johann von der Hoeve*)
* 1532—1533 — Vilhelms no Bālenes, saukts Fleks (*Wilhelm von der Balen, genannt Fleck*)
* 1535—1545 — Vilhelms npo Etcbahas (*Wilhelm von Etzbach*)
* 1545—1560 — Adriāns Torks (*Adrian Torck*)
* 1561—1562 — Jaspers no Minsteres (*Jasper von Münster*)
Siguldas komturi

thumb|300px|Cēsu un Siguldas (''Kmt. Segewold'') komturejas 15. gadsimtā (pelēkā krāsā).
thumb|300px|Siguldas komturu rezidence - Siguldas ordeņa pils mūsdienās.
thumb|300px|Siguldas ordeņa pils 19. gadsimta beigās.

**Siguldas komturi** () bija Zobenbrāļu ordeņa un Livonijas ordeņa pārvaldnieki vecajā Siguldas ordeņa pilī laikā no 1231. līdz 1432. gadam. Pēc tam Siguldas pils kļuva par Livonijas ordeņa maršalu rezidenci. Pēc Viļņas ūnijas noslēgšanas un Livonijas ordeņa sekularizācijas 1560.—1562. gadā Siguldas komtura amats tika īslaicīgi atjaunots.

Siguldas komturejā ietilpa Mālpils, Nītaures, Siguldas, Skujenes un Zaubes draudzes novadi.

## Siguldas komturu saraksts

### Zobenbrāļu ordeņa komturi
* 1231—1232 Gerfrīds Vrideke (Gerfried Wrideke)
* 1234—1235 Alberts 

### Livonijas ordeņa komturi
* 1237—1238 Gerfrīds Vrideke (Gerfried Wrideke)
* 1239 Gotfrīds
* 1252 Heinrihs Bloks (Heinrich Block)
* 1252—1262 Georgs no Eihštetes (Georg von Eichstätt)
* 1291 Vilkins
* 1305 Floriāns
* 1316 Johans Ungnāde (Johann Ungnade)
* 1347—1349 Ernests no Ilzēdes (Ernst von Ilsede)
* 1361 Vilhelms no Horstas (Wilhelm von der Horst)
* 1385 Burhards
* 1429—1432 Gosvins no Felmedes (Goswin von Velmede)
* 1560—1562 Georgs no Brabekas (Georg von Brabeck)
Saldus pagasts

**Saldus pagasts** ir viena no Saldus novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Saldus pilsētu un Zirņu, Lutriņu, Cieceres un Gaiķu pagastiem. 

## Vēsture
Mūsdienu Saldus pagasta teritorijā vēsturiski atradās Kumbru muiža (*Gut Kumbern*, Druva). 

1935. gadā Kuldīgas apriņķa Saldus pagasta platība bija 76,2 km² un tajā dzīvoja 1544 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Saldus un Bērzu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Saldus rajona **Saldus ciemam** pievienoja likvidēto Bērzu ciemu, 1977. gadā daļu teritorijas pievienoja Lutriņu un Zirņu ciemiem. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Saldus pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Saldus novadā.

## Iedzīvotāji
### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Druva (pagasta centrs), Tiruļi, Ziedonis, Lagzdiņas.

### Ievērojamas personības
* Janis Rozentāls (1866—1916) latviešu gleznotājs

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Kraukļi

**Kraukļi** var būt:
* Kraukļi — vārnu dzimtas putni
* Kraukļi — apdzīvota vieta Andrupenes pagastā
* Kraukļi — apdzīvota vieta Cesvaines pagastā
* Kraukļi — apdzīvota vieta Gaigalavas pagastā
* Kraukļi — apdzīvota vieta Malienas pagastā
* Kraukļi — apdzīvota vieta Vecsaules pagastā
Riekstukalns

**Riekstukalns** ir apdzīvota vieta Ķekavas novada Baldones pagastā. Atrodas 5 km no pagasta centra Baldones, 23 km no novada centra Ķekavas un 39 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta sākusi veidoties pēc 1959. gada, kad Riekstukalna apkārtne tika izvēlēta par vietu Latvijas Universitātes observatorijas būvei. Riekstukalnā atrodas Baldones observatorijas komplekss, vairākas dzīvojamās mājas. Dienvidaustrumos no Riekstukalna atrodas karsta iegruvumezers Liliju ezers.

## Slēpošana
Riekstukalnā ir izbūvētas 14 nobrauciena trases (ɡarums 90 m – 350 m, augstums 42 m – 47 m).
«Mežkalnos» ir slēpošanas trase un viesu nams.

## Atsauces
Marks Stols

**Marks Stols** (*Marc Staal*; dzimis  Tanderbejā, Kanādā) ir profesionāls kanādiešu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā, Kanādas hokeja izlases dalībnieks, pašlaik (2023) pārstāv NHL klubu Filadelfijas "Flyers".

M. Stola brāļi Džordans, Ēriks un Džareds arī ir profesionāli hokejisti.

## Spēlētāja karjera
2005. gada NHL draftā viņu izraudzījās Ņujorkas "Rangers" ar kopējo 12. kārtas numuru. Profesionāļa karjeru Stols sāka 2007.—08. gada sezonā, kuru pilnībā aizvadīja "Rangers" rindās. 2013.—14. gada sezonā kopā ar "Rangers" sasniedza Stenlija kausa finālu, tajā gan piekāpjoties Losandželosas "Kings" hokejistiem.

2020. gada septembrī, pēc 13 "Rangers" sastāvā aizvadītām sezonām, Stols tika aizmainīts uz Detroitas "Red Wings". 2022. gada 13. jūlijā, pametis "Red Wings" kā brīvais aģents, Stols parakstīja viena gada līgumu par 750 000 USD ar Floridas "Panthers". Kā brīvais aģents pēc sezonas "Panthers" rindās Stāls turpināja spēlētāja karjeru, 2023. gada 3. jūlijā vienojoties par viena gada un 1,1 miljonu lielu ASV dolāru līgumu ar Filadelfijas "Flyers" uz 2023.–2024. gada sezonu.
## Atsauces

## Ārējās saites
Stols

**Stols** var būt:
* Stols - Alpu virsotne
* Dāniels Stols (*Daniel Ståhl*; 1992) — zviedru vieglatlēts;
* Džerets Stols (*Jarret Stoll*; 1982) — kanādiešu hokejists;
* Džordans Stols (*Jordan Staal*; 1988) — kanādiešu hokejists;
* Ēriks Stols (*Eric Staal*; 1984) — kanādiešu hokejists;
* Marks Stols (*Marc Staal*; 1987) — kanādiešu hokejists.

## Skatīt arī
* Štolls
Katrīna Langa

**Katrīna Kornēlija Langa** (; dzimusi **Hicere** (*Hitzer*)  Bēlingenā, Vācijā) ir vācu biatloniste. Divkārtējā Eiropas čempione 2010. gadā. Pasaules kausa posmos piedalās kopš 2006.—2007. gada sezonas. Piedalījusies trijos Pasaules čempionātos (2007, 2008, 2009).

## Karjeras rezultāti
### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 

* Ukrainas biatlona federācijas profils
Pašaizdegšanās temperatūra

**Pašaizdegšanās temperatūra** ir minimālā temperatūra, kuru sasniedzot noteiktos apstākļos notiek materiāla pašaizdegšanās bez ārēja aizdedzināšanas avota, tāda kā liesma vai dzirkstele, iedarbības (tiek sasniegta degšanas reakcijas aktivācijas enerģija).

## Dažu vielu pašaizdegšanās temperatūras

* Trietilborāns: −20&nbsp;°C
* Silāns: <21&nbsp;°C
* Baltais fosfors: 34&nbsp;°C
* Sērogleklis: 90&nbsp;°C
* Dietilēteris: 160&nbsp;°C
* Butāns: 405&nbsp;°C
* Magnijs: 473&nbsp;°C
* Ūdeņradis: 536&nbsp;°C

## Interesanti fakti
Reja Bredberija zinātniskās fantastikas romāna nosaukums "451 grāds pēc Fārenheita" ir nepareizs, jo papīra pašaizdegšanās temperatūra ir nevis 451&nbsp;°F jeb 233&nbsp;°C, bet gan 450&nbsp;°C (tomēr daži papīra veidi var uzliesmot zemākā temperatūrā).

## Atsauces
The Stooges

***The Stooges*** bija amerikāņu rokmūzikas grupa, kura 1967. gadā (sākotnēji kā The Psychedelic Stooges) izveidota Annārborā, Mičiganas štatā, apvienojoties vietējo grupu The Chosen Few, The Prime Movers un The Dirty Shames dalībniekiem.  2010. gadā The Stooges tika uzņemti rokenrola slavas zālē ASV.

Grupa ir plaši atzīta kā viena no būtiskākajām ietekmēm uz pankroka izveidošanos septiņdesmitajos gados, un dažkārt vienkārši - par pirmo pankgrupu (līdzās citai Detroitas apkaimes grupai, MC5). Savu skanējumu tā balstīja uz neslēptām ietekmēm no Bo Didlija, amerikāņu garāžroka kustības, The Rolling Stones agrīnās daiļrades, The Who, The Doors un The Velvet Underground, taču papildinot to iezīmes ar krietni uzsvērtāku ģitārspēles primitīvismu un nebijušu koncertuzstāšanās attieksmi, ieskaitot abpusēju naidu un vardarbību ar publiku.

Izdevusi trīs albumus, taču neieguvusi būtisku atpazīstamību vai komerciālus panākumus, tā izirst 1974. gadā alkohola un narkotiku atkarības, kā arī līdera Igija Popa ambīciju dēļ. Deivs Aleksanders, tās sākotnējā sastāva basģitārists (atlaists no grupas jau 1970. gadā), mirst 1975. gadā no alkohola izraisītām komplikācijām.

Pēc vairāk kā 25 gadus ilgušiem abpusējiem apvainojumiem un spekulācijām presē, 2003. gadā Igijs Pops izlīgst mieru ar grupas ģitāristu Ronu Eštonu, un grupa apvienojas koncertiem un ierakstiem, par basģitāristu pieaicinot Maiku Votu (Minutemen, fIREHOSE un Dos dalībnieks).

Rons Eštons mirst no sirdstriekas 2009. gada 4. janvārī, būdams vienatnē Annārborā, tajā pašā mājā, kur iepriekš dzīvojusi viņa māte un kur epizodiski atradusies grupas The Stooges mītne. Sekojot šai traģēdijai, turpmākā gada laikā grupa atjauno sakarus ar tās otro ģitāristu Džeimsu Viljamsonu (kurš nav spēlējis ģitāru kopš septiņdesmitajiem gadiem) un atsāk koncertdarbību, iekļaujot repertuārā arī materiālu no tās trešā albuma *Raw Power*. 2014. gada 15. martā miris Skots Eštons. Nākamā gada oktobrī miris Stīvs Makeijs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vadakstes pagasts

**Vadakstes pagasts** ir viena no Saldus novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos, Vadakstes krastā. Robežojas ar sava novada Rubas un Jaunauces pagastiem, Dobeles novada Vītiņu pagastu, kā arī Lietuvas Šauļu apriņķa Akmenes rajona Akmenes un Naujoji Akmenes lauku seņūnijām. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Mežupe, Vaidupe.

## Vēsture
Mūsdienu Vadakstes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Vadakstes muiža (*Waddax*, Vadakste)

1935. gadā Jelgavas apriņķa Vadakstes pagasta platība bija 63,7 km² un tajā dzīvoja 987 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Vadakstes un Benkavas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Vadakstes ciems** ietilpis Auces (1949-1959), Dobeles (1959-1962) un Saldus (pēc 1962. g.) rajonos. 1954. gadā Vadakstes ciemam pievienoja likvidēto Benkavas ciemu, 1961. gadā - Vītiņu ciema kolhoza «Priedula» teritoriju. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Vadakstes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Saldus novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Vadakste, Priedula, Benkava, Bileiķi.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Šķēdes pagasts

**Šķēdes pagasts** ir viena no Saldus novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Gaiķu un Jaunlutriņu pagastiem, Kuldīgas novada Vārmes un Kabiles pagastiem, Tukuma novada Vānes pagastu. Pagastu administrē apvienotā Jaunlutriņu un Šķēdes pagastu pārvalde.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Brancupīte, Grauzdupe, Krieviņupe, Polīšupe, Pormale.

#### Ezeri
Stimbru dīķis

## Vēsture
Mūsdienu Šķēdes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Sārcenes muiža (*Gut Sahrzen*, Sārcene), Šķēdes muiža (*Gut Scheden*, Šķēde), Zutēnu muiža (*Gut Sutten*, Zutēni). 

1945. gadā Kuldīgas apriņķa Kabiles pagastā izveidoja Viestura ciema padomi. **Viestura ciems** ietilpis Kuldīgas (1949-1958) un Saldus (1958-2009) rajonos. 1954. gadā Viestura ciemam pievienoja likvidēto Mežgaļu ciemu. 1956. gadā Viestura ciema kolhoza «Grauds» teritoriju pievienoja Kabiles ciemam, bet Viestura ciemam pievienoja Kabiles ciema kolhoza «Dzirkstele» un Vānes ciema kolhoza «Spartaks» teritoriju. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu un pārdēvēja par **Šķēdes pagastu**. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Saldus novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Šķēde (pagasta centrs), Sārcene, Ķinguti, Zutēni.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Ēriks Stols

**Ēriks Stols** (*Eric Staal*; dzimis  Tanderbejā, Kanādā) ir profesionāls kanādiešu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Kanādas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2023) pārstāv NHL klubu Floridas "Panthers".

2005.—2006. gada NHL sezonas Stenlija kausa ieguvējs. Piedalījies sešās NHL visu zvaigžņu spēlēs (2007, 2008, 2009, 2011, 2018, 2020) un 2008. gada All-Star spēlē tika atzīts par spēlēs MVP. Kopā ar Kanādas izlasi ir izcīnījis zelta medaļu 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs un kļuva par 2007. gada Pasaules čempionu. Stols kļuva par 23. hokejistu, kas ir pievienojies Triple Gold Club klubam.

Ē. Stola brāļi Džordans, Marks un Džareds arī ir profesionāli hokejisti.

## Spēlētāja karjera
2003. gada NHL draftā viņu izraudzījās Karolīnas "Hurricanes" ar kopējo otro numuru. 2005.—06. gada sezonā kļuva par komandas rezultatīvāko spēlētāju un kopā ar "Hurricanes" izcīnīja Stenlija kausu. 2009. gadā uzsāka pildīt komandas kapteiņa pienākumus. 2015.—16. gada sezonas otrajā pusē tika aizmainīts uz Ņujorkas "Rangers", savukārt vasarā noslēdza trīs gadu līgumu ar Minesotas "Wild". "Wild" sastāvā Stols turpināja būt viens no komandas vadošajiem uzbrucējiem. Pēc 2019.—20. gada sezonas tika aizmainīts uz Bufalo "Sabres".
## Rekordi
*Karolīnas Hurricanes franšīzes rekords visvairāk hat triku vienā sezonā – 4 (2008–2009)
*Karolīnas Hurricanes franšīzes rekords visvairāk gūto pēcsezonas punktu karjerā – 43
*Karolīnas Hurricanes franšīzes rekords pēc kārtas aizvadītajām spēlēm – 349 (2004–2009)
*Izšķirts Minesotas Wild franšīzes rekords par visvairāk gūtajiem vārtiem vienā sezonā – 42 (2017–2018)

## Atsauces

## Ārējās saites
Stūri

**Stūri** var būt:
* Stūri - apdzīvota vieta Baldones pagastā
* Stūri - apdzīvota vieta Blīdenes pagastā

## Skatīt arī
* Stūrīši
Stūri (Baldones pagasts)

**Stūri** ir skrajciems Ķekavas novada Baldones pagasta dienvidaustrumos 9 km no pagasta centra Baldones, 24 km no novada centra Ķekavas un 40 km no Rīgas. Izvietojies pie Baldones - Iecavas ceļa (V9) Misas upes krastos. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Misas ūdensdzirnavām (celtas 1880. gadā) kādreizējās Ibenetes pusmuižas (*Gubenshof* jeb *Hübbenetshof*) teritorijā.

## Atsauces
Pīrss Sellerss

**Pīrss Džons Sellerss** (; dzimis , miris ) bija NASA astronauts, meteoroloģijas zinātnieks. Viņš ir dzimis Apvienotajā Karalistē, bet 1991. gadā ieguvis ASV pilsonību.

Pirmais Sellersa kosmiskais lidojums notika 2002. gada oktobrī SKS montāžas misijā *'[[STS-112]]*, kuras laikā viņš veica trīs iziešanas kosmosā ar kopējo ilgumu 19 stundas 41 minūte.

Otro lidojumu viņš veica 2006. gada jūlijā misijā *[[STS-121]]* uz SKS, trīs reizes izejot atklātā kosmosā.

Trešais Sellersa kosmiskais lidojums notika 2010. gada maijā misijā *[[STS-132]]*.

Pīrss Sellerss mira  no aizkuņģa dziedzera vēža.

## Ārējās saites
* NASA biogrāfija
Siļķu karalis

**Siļķu karalis**, **milzu airzivs** jeb **zivs-josta** () ir airzivju dzimtas zivs. Tās ir izplatītas visos pasaules okeānos, galvenokārt 300—1000 metru dziļumā. Siļķu karalis var sasniegt 11 metru garumu un svērt līdz pat 300 kg, kas padara to par garāko pasaules kaulzivi.

2010. gada maijā pie Zviedrijas krastiem tika atrasta beigta 3 m gara šī zivs-josta, kas ir retums, jo pēdējo reizi Zviedrijas ūdeņos tā tika redzēta vien 1879. gadā.

2011. gadā meksikāņu zvejniekiem noķēra 8 m garu siļķu karali. Pēdējo 100 gadu laikā krastā šo zivi cilvēki redzējuši tikai četras reizes. Šī lielā un garā zivs sastopama siļķu baros, ar kurām, domājams, arī barojas. Iespaidīgie izmēri, sudrabotais jostveidīgais ķermenis, kurš vertikāli turas ūdenī, spilgti sarkanās spuras un pagarinātie muguras spuras stari, kas veido virs galvas kaut ko līdzīgu kronim, devuši zvejniekiem iemeslu nosaukt to par siļķu karali. Tās gaļa gan nav ēdama, un no tās atsakās pat izbadējušies dzīvnieki.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Dabiskā vidē pirmo reizi nofilmēts milzenis — «siļķu karalis»
Kandavas fogteja

thumb|300px|Tukuma komtureja un Kandavas fogteja (''Vgt. Kandau'') 15. gadsimtā.
[thumb|300px|'''Livonijas ordeņa valsts iedalījums''' 1534. gadā: 1. Ordeņa mestra teritorija ([Rīga un Cēsis), 2. Landmaršala teritorija (Sigulda un Aizkraukle), 3. Vīlandes komtureja, 4.Tallinas komtureja, 5. Jerves fogteja, 6. Kuldīgas komtureja, 7. Alūksnes komtureja, 8. Pērnavas komtureja, 9. Māsilinas (*Maasilinna*) fogteja, 10. Rakveres fogteja, 11. Narvas fogteja, 12. Vasknarvas fogteja, 13. Tolses (*Toolse*) fogteja, 14. Kursi komtreja, 15. Karksi fogteja, 16. Bauskas fogteja, 17. Rēzeknes fogteja, 18. Daugavpils komtureja, 19. Sēlpils fogteja, 20. Dobeles komtureja, 21. Kandavas fogteja, 22. Grobiņas fogteja, 23. Ventspils komtureja.]]

**Kandavas fogteja** () bija Livonijas ordeņa Kandavas fogtu pārvaldīta Kurzemes daļa laikā no 1312. līdz 1560. gadam. 

Fogtejas administratīvais centrs un fogtu rezidence bija Kandavas ordeņa pils pie Prūsijas ceļa Abavas labajā krastā, no kuras saglabājies vienīgi Pulvertornis. Pils būvi ap 1259. gadu pabeidza mestrs Burhards fon Hornhūzens un 1312. gadā tā kļuva par Kandavas fogtu mītni. 1334. gadā mestrs Eberhards fon Monheims pili paplašināja. 
Fogtu pils tika izpostīta Otrā Ziemeļu kara laikā, bet Lielā Ziemeļu kara laikā zviedri 1703. gadā no jauna ieņēma pili un uzbūvēja skanstis. Pēc tam pils zaudēja savu militāro nozīmi un 1750. gadā tika pamesta.

Kuldīgas komtureja un Kandavas fogteja.jpg|Kandavas fogteja 16. gadsimtā
Attēls:Kandava_1790.jpg|Skats uz Kandavas fogtu rezidences pilsdrupām ar Pulvertorni pāri Abavai (1790)

## Draudžu novadi
Kandavas fogtejā ietilpa 
* Kandavas draudzes novads, 
* Sabiles draudzes novads, 
* Talsu draudzes novads,  
* Tukuma draudzes novads.

## Kandavas fogtu saraksts
No 1383. līdz Livonijas ordeņa likvidācijai 1560. gadā ir zināmi šādi fogtu vārdi:
* 1383—1389 — Everts no Garatas (*Evert von Garath*)
* 1401 — Vesels no Aldinhofelas (*Wessel von Aldinchovel*)
* 1418 — Dītrihs no Limburgas (*Dietrich von Limburg*)
* 1422—1423 — Jānis no Marves (*Johann von Marwe*)
* 1447—1469 — Ludvigs no Hatcfeldes (*Ludwig von Hatzfeld*)
* 1470—1476 — Engelberts Lape no Rūras (*Engelbert Lappe von dem Ruhr*)
* 1476—1483 — Dītrihs no Altenbokumas (*Dietrich von Oldenbockum*) (arī Kuldīgas komturs)
* 1492—1494 — Heinrihs no Gālenas (*Heinrich von Galen*) (arī Kuldīgas komturs)
* 1502—1519 — Gerhards no Rosemas (*Gerhard von Rossem*)
* 1519—1529 — Heinrihs no Gālenas
* 1529—1535 — Dītrihs no Altenbokumas
* 1540—1549 — Heinrihs Līdinghauzens-Vulfs (*Heinrich Lüdinghausen-Wulff*)
* 1550—1556 — Heinrihs Štedings (*Heinrich Steding*)
* 1557—1560 — Kristaps no Zīburgas pie Bušas (*Christoph von Syburg zum Busch*)
Sēlpils fogti

thumb|400px|Sēlpils fogteja (''Vgt. Selburg'', pēc dienvidu daļas zaudēšanas 1422).
thumb|400px|Sēlpils fogteja (pēc 1525).
**Sēlpils fogti** () bija Livonijas ordeņa **Sēlpils fogtejas** pārvaldnieki līdz 1559. gadam. 

Fogtejas administratīvais centrs un fogtu rezidence bija Sēlpils ordeņa pils Daugavas kreisajā krastā, no kuras saglabājušās vienīgi drupas uz Pļaviņu ūdenskrātuves saliņas Sēlpils pagasta teritorijā pie Vecsēlpils. Mūra pils būvi 1373. gadā pabeidza mestrs Vilhelms fon Frimersheims un tā kļuva par ordeņa fogtu mītni. Pastāv arī citas versijas par agrāku pils būvniecības laiku 12. vai 13. gadsimtā.

Pēc Melnas līguma noslēgšanas 1422. gadā Sēlpils fogtejas dienvidu daļa nokļuva Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā.
Pēc Livonijas ordeņa likvidēšanas bijusī Sēpils fogteja tika iekļauta Kurzemes un Zemgales hercogistē kā Sēlpils virspilskunga iecirknis, tai pievienojot daļas no Aizkraukles komturejas un Daugavpils komturejas.


Attēls:Sēlpils 18. gadsimtā.jpg|Sēlpils fogtu pils hercogu laikos (Broce)
Attēls:Selpils 1866.jpg|Sēlpils fogtu pils drupas uz Daugavas kreisā stāvkrasta (1866)
Attēls:Selpils pilsdrupas.JPG|Livonijas ordeņa pils drupas uz Pļaviņu ūdenskrātuves saliņas


## Sēlpils fogtu saraksts
* 1422—1423 Eberhards no Altenas (Eberhard von Altena)
* 1433—1435 Johans Konings (Johann Koning)
* 1451 Heinrihs no Felmedes (Heinrich von Velmede)
* 1481—1482 un 1490 Bernds no Hornhūzenes (Bernd von Hornhusen)
* 1487 Ekberts no Berges (Eckbert von dem Berge)
* 1496 Dītrihs no Zaldernas (Dietrich von Saldern)
* 1514 Filips no Botlenbergas, saukts Širps (Philipp von dem Bottlenberg, genannt Schirp)
* 1517—1527 Rutgers no Švānsbelas (Rutger von Schwansbell)
* 1531—1547 Detlefs Plāte (Detlev Plate)
* 1547—1559 Vilhelms Šilings (Wilhelm Schilling)

## Atsauces
Bengts Oke Gustafsons

**Bengts Oke Gustafsons** (; dzimis  Karlskūgā, Zviedrijā) ir bijušais zviedru hokejists, pēc hokejista karjeras beigām sācis strādāt par hokeja treneri. No 2005. gada bebruāra līdz 2010. gada maijam bija Zviedrijas hokeja izlases galvenais treneris. Savas profesionāļa karjeras laikā spēlējis NHL klubā Vašingtonas "Capitals", Zviedrijas Elitsērijā, Zviedrijas trešajā līgā, Austrijas nacionālajā līgā. 1978. gada NHL draftā viņu izraudzījās "Capitals" ar kopējo 55. kārtas numuru. 2008. gada NHL draftā "Capitals" izraudzījās arī Gustafsona dēlu Antonu.

Bez Zviedrijas galvenā trenera pienākumu pildīšanas vēl ir bijis Šveices hokeja izlases galvenā trenera palīgs (1997—2001).

Kopā ar Zviedrijas izlasi kā spēlētājs ir spēlējis piecos Pasaules čempionātos (1979, 1981, 1983, 1987, 1991) un 1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. 1987. un 1991. gada Pasaules čempionātos ieguva zelta medaļas.

Kopā ar Zviedrijas izlasi kā treneris ir ieguvis zelta medaļu 2006. gada Pasaules čempionātā un 2006. gada Turīnas Olimpiskajās spēlēs. Gustafsons kļuva par pirmo treneri pasaulē, kas ir spējis iegūt čempionu kausu gan Olimpiādē, gan Pasaules čempionātā vienā gadā.

## Ārējās saites
Gustafsons

**Gustafsons** ( — 'Gustafa dēls', no personvārda Gustafs (*Gustaf*); sieviešu dzimtē Gustafsone) zviedru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Bengts Oke Gustafsons (*Bengt-Åke Gustafsson*; 1958) — zviedru hokejists;
* Ēriks Gustafsons:
** Ēriks Gustafsons (*Erik Gustafsson*; 1988) — zviedru hokejists;
** Ēriks Gustafsons (*Erik Gustafsson*; 1992) — zviedru hokejists.
Pasta indekss

thumbnail|235px|Vieta, kur ierakstīt pasta indeksu, un ciparu paraugs, kā pareizi rakstīt skaitļus, uz Krievijas vēstulēm.
**Pasta indekss** ir burtu un/vai ciparu kopa, kuru pievieno pasta adresei, lai atvieglotu vēstuļu šķirošanu un nosūtīšanu adresātam. 2005. gada februārī pasta indeksi tika izmantoti 117 valstīs. Pasta indeksi, piemēram, nav Īrijā, Panamā, Afganistānā un citās valstīs. Latvijā pasta indeksā ir divas daļas: burti LV (Latvijas starptautiskais kods) un četrciparu skaitlis, kurā pirmie divi cipari ir administratīvā rajona šifrs, bet pēdējie divi cipari – pasta nodaļas numurs. Starp abām pasta indeksa daļām lietojama svītriņa (defise), piemēram: LV-3007 [Atsaucoties uz "Pasta adreses rakstības noteikumiem"]. 

## Atsauces
Bauskas fogti

thumb|400px|Bauskas fogteja, Jelgavas un Dobeles komturejas pēc to dienvidu daļu zaudēšanas 1422. gadā.
thumb|400px|Bauskas fogteja (Vgt:Bauske), Dobeles un Jelgavas komturejas  (pēc 1525)

**Bauskas fogti** () bija Livonijas ordeņa Bauskas fogtejas pārvaldnieki līdz 1559. gadam.

Fogtejas administratīvais centrs un fogtu rezidence bija Bauskas pils starp Mēmeles un Mūsas upēm tagadējās Bauskas pilsētas teritorijā. Pils celtniecība uzsākta pirms 1443. gada, pēdējais Livonijas ordeņa mestrs Gothards Ketlers 1559. gadā pili ieķīlāja Polijas karalim. Pēc 1587. gada pārbūvētajā pilī atradās hercogistes kanceleja un Kurzemes hercoga galms. Lielā Ziemeļu kara laikā 1706. gadā pili saspridzināja krievu karaspēks, pēc tam pils vairs netika apdzīvota un pamazām pārvērtās drupās.

3_Bauskas-pils-9apr04.jpg|Bauskas fogtu rezidence — Bauskas pils

## Bauskas fogtu saraksts
* 1470: Frīdrihs Valdhauzs no Hērzes (*Friedrich Waldhaus von Heerse* vai *Wolthus von Herse*)
* 1499—1514: Ekberts no Berges (*Eckbert von dem Berge*)
* 1519—1527: Hermanis no Brigenejas, saukts Hazenkamps (*Hermann von Brüggenei, genannt Hasenkamp*)
* 1532—1551: Dītrihs Vrēde (*Dietrich Wrede*)
* 1551—1558: Jobsts no Valraves (*Jobst von Walrave*)
* 1558—1559: Heinrihs fon Gālens (*Heinrich von Galen*)
Rēzeknes fogti

[thumb|300px|Rēzeknes fogteja un [Volkenbergas pils|Volkenburgas komtureja 15. gadsimtā.]]
thumb|300px|Daugavpils komtureja un Rēzeknes fogteja (Vgt:Rositten) 16. gadsimtā.
**Rēzeknes fogti** () bija Livonijas ordeņa Rēzeknes fogtejas pārvaldnieki līdz 1559. gadam.

Fogtejas administratīvais centrs un fogtu rezidence bija Rēzeknes pils (Rozitenes pils) Rēzeknes upes ielejā. Ordeņa fogtu pils Lotigolas zemē uzcelta 1285. gadā, pirmais zināmais Rēzeknes fogts bija Oto Pašedahs. Fogtu pienākumos ietilpa nodevu ievākšana, pils aizsardzība pret lietuviešu un krievu karaspēku uzbrukumiem un piedalīšanās ordeņa karagājienos. Slavenākais Rēzeknes fogts 1482.—1488. gadā bija Valters fon Pletenbergs.

Livonijas ordeņa mestrs Vilhelms fon Firstenbergs 1558. gadā ordeņa fogtu pili ieķīlāja Polijas karalim, Livonijas kara laikā pili 1577.-1579. gadā ieņēma Krievijas cars Ivans IV Bargais, bet poļu-zviedru kara 1601. un 1625.-1626. gadā Rēzeknes pili ieņēma zviedru karaspēks. Otrā Ziemeļu kara laikā pie Rēzeknes pils 1656. gadā notika kauja starp krievu un zviedru karaspēkiem, kuras laikā Rēzeknes pils tika galīgi sagrauta un zviedru karaspēkam izdevās sakaut daudz lielākus krievu spēkus. 1660. gadā to atkal iekļāva Inflantijas vaivadijas sastāvā, bet pils bija zaudējusi savu agrāko militāro nozīmi. 1712. gadā no pils bija palikušas tikai drupas.


Attēls:Rezekne castle ruins 3.jpg|Rēzeknes ordeņa pilsdrupas mūsdienās
Attēls:Rezekne1797.jpg|Rēzeknes fogta pils drupas 1797. gadā (no J.K.Broces kolekcijas)

## Zināmo Rēzeknes fogtu saraksts
* ap 1288 Oto Pašedahs (Otto Paschedach)
* 1348 Gerlahs no Harenes (Gerlach von Haren)
* 1422—1423 Sīmanis no Gundheimas (Simon von Gundheim)
* 1439—1441 Heinrihs no Notlēbenes (Heinrich von Notleben)
* 1445 Matīss no Boningenes (Matthias von Boningen)
* 1446 Volters no Loes (Wolter von Loe)
* 1470—1473, 1481 Ervīns no Belersheimas (Erwin von Bellersheim)
* 1482—1488 Valters fon Pletenbergs (Wolter von Plettenberg)
* 1502?—1507 Gerlahs no Hēfeles (Gerlach von Hövel)
* 1507—1514 Antons Ofelakers no Višlingenas (Anton Ovelacker von Wischlingen)
* 1523 Filips no Botlenbergas, saukts Širps (Philipp von dem Bottlenberg, genannt Schirp)
* 1532—1535 Dītrihs no Balenas, saukts Fleks (Dietrich von der Balen, genannt Fleck)
* 1535—1541 Rolfs no Rādes (Rolf von Rhade)
* 1542—1550 Bernhards no Smertenes (Bernhard von Smerten)
* 1555—1559 Verners Šalls no Bellas (Werner Schall von Bell)

## Ārējās saites
* Rēzeknes fogtu pils makets vietnē www.castle.lv