open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Latvijas Elektroniskās deklarēšanas sistēma

**Elektroniskās deklarēšanas sistēma** (EDS) ir veids, kā Latvijā fiziskām un juridiskām personām iesniegt visas nodokļu un informatīvās deklarācijas, kā arī Valsts ieņēmumu dienestam (VID) adresētus iesniegumus. Papildus dokumentu iesniegšanai EDS piedāvā arī tiešsaistes pakalpojumus – elektronisko algas nodokļu grāmatiņu(en), izziņas publiskajiem iepirkumiem un dažāda veida pārskatus ar VID rīcībā esošajiem datiem. EDS ir bezmaksas pakalpojums un nodrošina datu drošību un precizitāti.

## Atsauces
Uzvaras diena (Turcija)

**Uzvaras diena** (), arī **Turcijas Bruņoto spēku diena** (*Türk Silahlı Kuvvetleri Günü*), ir Turcijas valsts svētki. Tiek svinēti katra gada 30. augustā par godu uzvarai Turcijas neatkarības kara Dumlupinara kaujās. Pirmoreiz šie svētki tika svinēti 1923. gada 30. augustā, kopš 1935. gada šī diena ir oficiālā brīvdiena. To atzīmē Turcijā un Ziemeļkiprā. Kopš 1960. gadiem Uzvaras diena tiek svinēta plašāk un masveidīgāk.

30. augustā joprojām notiek militāro skolu absolvēšanas ceremonijas, kuras veic un organizē Turcijas Ārlietu ministrijas protokolu ģenerāldirektorāts sadarbībā ar Bruņoto spēku ģenerālštābu. Galvenās svinības notiek Turcijas galvaspilsētā Ankarā, kur Turcijas prezidents kopā ar amatpersonām noliek vainagus, pēc tam notiek prezidenta uzruna. Arī Stambulas kara akadēmijā tiek organizēti militāri pasākumi. Visā valstī rīko militārās parādes, galvenā no tām notiek Ankarā. Vakaros lielākajās pilsētās notiek svētku koncerti, lai godinātu bruņotajos spēkos dienošos. Agrāk galvaspilsētā militāro parādi vadīja valsts prezidents, taču mūsdienās to dara Ankaras pilsētas mērs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maiņas tirdzniecība

[thumb|Arābi ar britu karavīriem netālu no [Sirtas maina tēju pret olām (Ziemeļāfrikas kampaņa, 1942)]]
**Maiņas tirdzniecība**, **prečmaiņa** jeb **bārters** (no ) — apmaiņas sistēma, kurā divas puses apmainās ar precēm vai pakalpojumiem, darījumā neiesaistot naudu.

## Likumiskais regulējums Latvijā

Maiņas tirdzniecība tiek attiecināta pie maiņas līguma un ir regulēta Civillikuma 2091.—2095. pantā un saskaņā ar 2092. pantā paredzēto arī likuma noteikumos par pirkuma līgumu, kā arī Komerclikumā iekļautajos noteikumos (407. un 414. pants) par komercpirkumu, ja vismaz viena no pusēm ir komersants un maiņas līguma priekšmeta objekts ir prece (pārdošanai paredzēta kustama lieta, kas nav izņemta no privāttiesiskās apgrozības).

Maiņas līgums saskaņā ar likuma 2091.panta 1.daļu ir divu personu abpusējs apsolījums dot vienu priekšmetu pret otru bez naudas starpniecības. Līguma objekts var būt ne tikai ķermeniskas lietas, bet arī prasījumi u.c. tiesības. Maiņas līguma būtiskā sastāvdaļa ir maiņas priekšmeta (lietas vai tiesības) nodošana pret līdzvērtīga maiņas priekšmeta saņemšanu.

## Veidi

Izšķir divus maiņas tirdzniecības pamatveidus: slēgto (klasisko) un atvērto (neatkarīgo) apmaiņu.

Slēgtajā apmaiņā piedalās divas puses; prece/pakalpojums X tiek apmainīts vienīgi pret preci/pakalpojumu Y; dalībnieki ir saistīti ar laiku (tūlītējs vienreizējs darījums) un ir ierobežoti ar fiksēto darījuma apjomu (līdzvērtīgs apjoms).

Atvērtajā apmaiņā var piedalīties vairāk nekā divas puses; prece/pakalpojums Х var tikt apmainīts pret precēm/pakalpojumiem Y, Z, N dažādās proporcijās; apmaiņa var tikt veikta dažādos laika posmos. Faktiski, viena no pusēm, sniedzot savu preci/pakalpojumu, iegūst iespēju izvēlēties, ko un kad vēlas iegūt radīta parāda segšanai. Šie nolūki nav iepriekš deklarējami obligātajā kārtā, tie var mainīties laika gaitā. Pēc atvērtās maiņas principa darbojas ārpusbanku elektroniskās naudas sistēmas.

## Priekšrocības

* preču un pakalpojumu apmaiņa bez naudas izmaksas;
* saglabājot organizācijas finansu līdzekļus, iespēja palielināt apgrozījumu;
* palielināts organizācijas pakalpojumu noiets;
* maiņas darījums ir izdevīgāks, nekā darījums ar naudu, jo maiņas tirdziecība piesaista klientu interesi, tādējādi paaugstinot preču/pakalpojumu apgrozījumu.

## Ārējās saites

## Atsauces
Neatkarības avēnija (Ščecina)

**Neatkarības avēnija** ir Ščecinas avēnija, Centra administratīvajā rajonā, Centra un Jaunās pilsētas apkaimē. Neatkarības avēnija sākas krustojumā ar Polijas karavīra laukumu un beidzas krustojumā ar Partizānu, Stacijas ielām un 3. maija avēniju. Avēnijas kopējais garums ir 561,7 metri.

## Vēsturiskie nosaukumi
Avēnija izveidots 19. gadsimtā līdz ar pilsētas aizsargmūru nojaukšanu, tās sākotnējais nosaukums bija **Parādes laukums** (vācu: *Paradeplatz*). Pēc 1945. gada tā tika pārsaukta par **Neatkarības avēniju** (poļu: *aleja Niepodległości*).

## Avēnijas raksturojums
Neatkarības avēnija ir 561,7 metrus gara avēnija Ščecinas centrā. Tā sākas krustojumā ar Partizānu, Stacijas ielām un 3. maija avēniju un iet ziemeļaustrumu virzienā. Neatkarības avēnijai ir savienojumi ar Stefana Višinska, Bogurodzicas, Pīķa ielām un Atbrīvošanas avēniju, Edmunda Baluka ielu un Jāņa Pāvila II avēniju (Polijas karavīra laukums).

## Ievērojamas ēkas

* Neatkarības avēnijā 36 atrodas iepirkšanās centrs "Kaskada"
*Neatkarības avēnijā 38 atrodas biroju ēka "Black Pearl"
* Neatkarības avēnijā 40 atrodas Mākslas akadēmija
* Neatkarības avēnijā 43 atrodas 1. pasta nodaļa
* Neatkarības avēnijā 44 atrodas biroju ēka "Brama Portowa II"
* Neatkarības avēnijā 60 atrodas biroju ēka "Posejdon"

## Avēniju savienojumi
*3. maija avēnija
* Partizānu iela
* Stacijas iela
* Stefana Višinska iela
* Bogurodzicas iela
* Pīķa iela
* Polijas karavīra laukums
** Pāvesta Jāņa Pāvila II avēnija
** Edmunda Baluka iela
** Atbrīvošanas avēnija

## Attēlu galerija

Stettin 1917 07 18 Paradeplatz a.jpg|Neatkarības avēnija 1917. gada
Stettin Paradeplatz a.jpg|Neatkarības avēnija 20. gadsimta
Szczecin--stettin-sl-4-734275.jpg|Neatkarības avēnija 1975. gada
Korek Brama Portowa.jpg|Neatkarības avēnija 2006. gada
Posejdon in Szczecin, 2019.jpg|Biroju ēka "Posejdon"
Niepodległości Avenue in Szczecin, 2018.jpg|Neatkarības avēnija 2018. gada
Niepodległości Avenue in Szczecin (4).JPG|Neatkarības avēnija 2019. gada
Szczecin al Niepodleglosci 41 42 zabytek.jpg|1. pasta nodaļa
Torowisko tramwaju pocztowego w Szczecinie, al. Niepodległości.jpg|Pasta tramvaja ceļš
PolandSzczecinPallace.JPG|Mākslas akadēmija


## Atsauces
Grunvaldes laukums (Ščecina)

**Grunvaldes laukums** ir Ščecinas laukums, Centra administratīvajā rajonā, Centra apkaimē. Tas ir lielākais un galvenais laukums Ščecinas centrā.

## Vēsturiskie nosaukumi
Laukums izveidots 1864. gadā līdz ar pilsētas aizsargmūru nojaukšanu, tā sākotnējais nosaukums bija **Vestendas baznīcas laukums** (vācu: *Westend Kirchplatz*). 1877. gadā tas tika pārsaukts par **Ķeizara Vilhelma laukumu** (vācu: *Kaiser-Wilhelm-Platz*), bet 1945. gadā to pārdēvēja par **Grunvaldes laukumu** (poļu: *plac Grunwaldzki*).

## Laukuma savienojumi
* Ģenerāļa Ludomila Rajska iela
* Maršala Juzefa Pilsudska iela
* Silēzijas iela
* Pāvesta Jāņa Pāvila II avēnija

## Senu attēlu galerija

Szczecin Plac Grunwaldzki a.jpg|Grunvaldes laukums, 1930. gada
Szczecin Tramwaj. Konstal two-car set with trailer 329, June 1990 - Flickr - sludgegulper.jpg|Grunvaldes laukums, 1990. gada


## Attēlu galerija

Grunwaldzki Square in Szczecin, 2018 (10).jpg|
Grunwaldzki Square in Szczecin, 2018 (7).jpg|
Grunwaldzki Square in Szczecin, 2018 (5).jpg|
Grunwaldzki Square in Szczecin, 2018 (4).jpg|
Grunwaldzki Square in Szczecin, 2018 01.jpg|
13 Jana Pawła II Avenue, 37 Śląska Street in Szczecin, 2019.jpg|
Grunwaldzki Square in Szczecin, 2018 (11).jpg|
Grunwaldzki Square in Szczecin, 2018 (9).jpg|


## Atsauces
Kreditors

**Kreditors** ir valsts, pašvaldība, juridiskā persona, fiziskā persona vai ar līgumu saistīta fizisko personu grupa, kurai ir prasījuma tiesības pret parādnieku.

## Kreditoru veidi
Visi iesniegtie kreditoru prasījumi tiek grupēti nodrošināto un nenodrošināto kreditoru prasījumos, līdz ar to nošķirot kreditorus pēc to nodrošinājuma.

# **Nodrošinātais kreditors** — ir kreditors, kura prasījuma tiesības pret parādnieku vai trešo personu ir nodrošinātas ar komercķīlu, zemesgrāmatā vai kuģu reģistrā reģistrētu hipotēku uz parādnieka mantu. Nodrošinātais kreditors ir tiesīgs jebkurā procesa stadijā pilnībā vai daļēji atteikties no prasījuma tiesību nodrošinājuma, izdarot attiecīgus grozījumus publiskajos reģistros.
# **Nenodrošinātais kreditors** — ir kreditors, kura prasījuma tiesības nav nodrošinātas ar komercķīlu, zemesgrāmatā vai kuģu reģistrā reģistrētu hipotēku uz parādnieka mantu.

### Kreditora tiesības
Kreditoram ir tiesības saskaņot (vai attiecīgi nesaskaņot) parādnieka izstrādāto tiesiskās aizsardzības procesa plānu (tiesības iesniegt iebildumus piecu dienu laikā no tā saņemšanas).

Aizliegts piemērot tādas metodes, kuras ierobežo kreditoru tiesības vairāk, nekā tas nepieciešams tiesiskās aizsardzības procesa pasākumu plāna sekmīgai īstenošana.

Kreditoram ir tiesības iesniegt pieteikumu tiesā par tiesiskās aizsardzības procesa izbeigšanu un juridiskās personas maksātnespējas procesa pasludināšanu, ja parādnieks nepilda tiesiskās aizsardzības procesa pasākumu plānu. Kreditors var iesniegt tiesā juridiskās personas maksātnespējas procesa pieteikumu, ja:

* sabiedrība ar ierobežotu atbildību vai akciju sabiedrība — nav nokārtojusi parādsaistības, kas pārsniedz 4268 euro un tām ir iestājies izpildes termiņš, iepriekš brīdinot parādnieku par pieteikuma iesniegšanu;
* cita juridiskā persona — nav nokārtojusi parādsaistības, kas pārsniedz 2134 euro un tām ir iestājies izpildes termiņš, iepriekš brīdinot parādnieku par pieteikuma iesniegšanu;
* piemērojot piespiedu izpildes līdzekļus, nav bijis iespējams izpildīt tiesas nolēmumu par parāda piedziņu no parādnieka;
* parādnieks nav izmaksājis darbiniekam darba samaksu.

### Kreditoru tiesību aizsardzība
Kreditoriem ir tiesības sasaukt kreditoru sapulci, vērsties tiesā, kā arī kreditors var iesniegt Maksātnespējas administrācijā sūdzību par administratora rīcību.

## Atsauces
Ungārijas Olimpiskā komiteja

**Ungārijas Olimpiskā komiteja** () ir Nacionālā Olimpiskā komiteja, kas pārstāv Ungāriju un tās sportistus Olimpiskajās spēlēs un citos starptautiskajos sporta pasākumos. Komitejas galvenā mītne atrodas Ungārijas galvaspilsētā Budapeštā. Ungārijas izmantotais SOK kods ir **HUN**.

Ungārijas Olimpiskā komiteja ir viena no senākajām nacionālajām olimpiskajām komitejām pasaulē. Tā ir izveidota 1895. gada 18. decembrī.

## Biedru federācijas
Ungārijas nacionālās federācijas ir organizācijas, kas koordinē visus viņu individuālo sporta veidu aspektus. Viņi ir atbildīgi par apmācību, sacensībām un sava sporta veida attīstību. Ungārijā darbojas 33 olimpiskās vasaras un 5 ziemas sporta federācijas, kā arī vairākas citu sporta veidu federācijas.

### Olimpisko sporta veidu federācijas

## Skatīt arī
* Ungārija olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* Ungārijas profils SOK mājas lapā
Serbijas egle

**Serbijas egle** () ir vienmāju priežu dzimtas mūžzaļš skujkoks. Dabā ļoti reti sastopama kokaugu suga, kas aug Serbijā un Bosnijā un Hercegovinā. Bieži tiek kultivēta un audzēta apstādījumos.

## Atklāšana

Sugu 1875. gadā atklāja serbu botāniķis Josifs Pančičs uz Taras kalna pie Zaovinas ciema. Latīņu nosaukums "omorika" tika dots pēc šīs sugas vietējā nosaukuma serbu valodā. Serbijā sugu sauc arī par Pančiča egli () par godu atklājējam.

### Augšanas rajons

Serbijas egle aug gandrīz tikai ap 60 hektāru lielā rajonā Drinas upes ielejā rietumu Serbijā un austrumu Bosnijā un Hercegovinā, Višegradas apkaimē augstumos ap 800—1600 metru v.j.l. kaļķakmens kalnos. Vēlāk atrastas vēl trīs mazas atsevišķas augšanas vietas. Abās valstīs egle tiek aizsargāta ar liegumu izveidi visās augšanas vietās. Līdz pleistocēna ledus laikmetam bijusi plaši izplatīta Eiropā.
thumb|left|Serbijas egles čiekuri

## Apraksts

Serbijas egles parastais augstums ir ap 20 metru, var sasniegt līdz 40 metriem. Stumbra diametrs var sasniegt 1 metru. Vainags šauri piramidāls, gandrīz kolonnas veida ar īsiem, atstāvošiem piepaceltiem zariem. Augstāk kalnos sastopami eksemplāri ar šaurāku, zemāk — ar platāku vainagu. Jaunie dzinumi pelēkbrūni, dzeltenbrūni vai gaišbrūni, ar daudziem matiņiem.

Miza plāna, tumši brūna. Skujas 10—20 mm garas, zilgani zaļas, saplacinātas. Čiekuri 4—7 cm gari, paplašināti vidusdaļā, jauni tumši violeti līdz gandrīz melniem, briedumā tumši brūni. Čiekuri parādās 12—15 gadu vecumā. Dabā dzīvo līdz 300 gadiem.

## Audzēšana

Ārpus dabiskā areāla Serbijas eglei ir liela nozīme dārzkopībā, jo tā ir dekoratīvs koks lielos parkos, Ziemeļeiropā un Ziemeļamerikā to augstu vērtē par interesanto vainaga formu un spēju augt dažādās augsnēs, ieskaitot sārmainas, mālainas, skābas un smilšainas augsnēs, lai gan tās dod priekšroku mitram smilšmālam. Turklāt mežsaimniecībā to audzē nelielos daudzumos Ziemsvētku eglīšu, koka un papīra ražošanai, it īpaši Ziemeļeiropā, lai gan lēnākā augšana padara to mazāk noderīgu nekā parasto egli.

Ierobežotā areāla dēļ tās nav svarīgs savvaļas dzīvnieku barības avots, bet nodrošina paslēptuves putniem un maziem zīdītājiem.

Ziemcietīgas, relatīvi dūmu un gāzu izturīgas. Vairumā gadījumu nav prasīgas pret augsnes un klimatiskajiem apstākļiem, taču, tāpat kā parastā egle, gaisa mitruma prasīgas.

Papildus klasiskajai augstkalnu šaurvainaga formai, izveidotas arī šķirnes ar ķegļveida vainagu (*Gnom*), ar ilgstoši dzeltenām skujām (*Aurea*), bezstumbra ložņājoša forma (*Expansa*), pundurformas (*Nana*, *Karel*, *Minima*), ar nokareniem zariem (*Pendula Bruns*) un citas.

## Attēlu galerija

Omorika 0093.jpg|Kultivēta Serbijas egles forma Čehijas audzētavā
Nacionalni park Tara; Pančićeva omorika na Bilješkoj steni.JPG|Augstkalnu forma
Picea omorika seed cones.jpg|Jaunie čiekuri audzētavā Igaunijā
Picea omorika, Bosnia Herzegovina.jpg|Dabiska augšanas vieta Bosnijā un Hercegovinā


## Atsauces

## Ārējās saites
Maržinālā tirdzniecība

**Maržinālā tirdzniecība** () ir spekulatīvu tirdzniecības operāciju veikšana, izmantojot naudu un/vai preces, kas tirgotājam ir piešķirti kredītā pret saskaņotās summas ķīļu — maržas () ķīlu. Maržinālais aizdevums atšķiras no vienkārša aizdevuma ar to, ka saņemtā naudas summa parasti ir vairākas reizes lielāka par nodrošinājuma (maržas) summu. No vienkārša kredīta maržinālais kredīts atšķiras ar to, ka saņemamā naudas summa (vai saņemto preču vērtība) vairākas reizes pārsniedz ķīlas (maržas) summu.

Maržinālā tirdzniecība sākas pēc tam, kad tirgotājs nosaka procentuālo daļu no sava ordera kopējās vērtības. Šo sākotnējo ieguldījumu sauc par maržu un tas ir cieši saistīts ar finanšu sviras () koncepciju .

## Priekšrocības un trūkumi
Maržinālās tirdzniecības priekšrocības ietver šādas iespējas:

# Lielākā līdzekļu skaita izmantošana, nekā pieejams ieguldītājam, un potenciālā lielas peļņas gūšana.
# Peļņa gan no aktīvu pieauguma, gan no krituma.
# Labāka esošo pozīciju pārvaldība, izmantojot instrumentu hedžēšanu.
# Spēja sniegt ne tikai naudu, bet arī finanšu aktīvus kā nodrošinājumu.

Galvenie trūkumi, kas jāidentificē maržinālajā tirdzniecībā, ir:

# Paaugstinātie riski darījumos.
# Maksa par aizņemto līdzekļu izmantošanu.

## Maržinālā finansēšana
Investoriem, kuri nevēlas uzņemties lielus riskus un paši piedalīties maržinālajā tirdzniecībā, ir vēl viens peļņas gūšanas veids no šāda veida darījumiem ar aizņemto līdzekļu izmantošanu. Dažas tirdzniecības platformas un kriptovalūtu biržas piedāvā funkciju, kas pazīstama kā maržinālā finansēšana, kur lietotāji var novirzīt savus līdzekļus citu lietotāju maržinālo darījumu atbalstam.

Parasti šis process seko noteiktiem nosacījumiem un nodrošina dinamiskas procentu likmes. Ja tirgotājs pieņem šādus nosacījumus un piedāvājumu, līdzekļu sniedzējam ir tiesības atmaksāt aizdevumu ar iepriekš saskaņotiem procentiem. Kaut arī mehānisms dažādās tirdzniecības platformās var atšķirties, maržinālo fondu riski ir salīdzinoši nelieli saistībā ar to, ka kredītpozīcijas var piespiedu kārtā likvidēt, lai novērstu pārmērīgus zaudējumus. Tomēr maržinālā finansēšana prasa, lai lietotāji glabātu savus līdzekļus biržas makā. Tāpēc, izvēloties maržinālo finansēšanu, ir jāņem vērā visi ar to saistītie riski un jāizprot šādas funkcijas darbības princips.
Elmira Kurbanova

**Elmira Kurbanova** (; dzimusi ) ir bijusī Krievijas brīvā stila un sumo cīkstone, Pasaules čempionātu medaļniece, Eiropas čempione un Eiropas čempionātu medaļniece, Krievijas Starptautiskās klases sporta meistare.

## Biogrāfija
1991. gadā Elmira Kurbanova sāka nodarboties ar cīņas sportu. Viņa bija Krievijas kausa ieguvēja (1999) un sudraba medaļniece (2000), Krievijas brīvās cīņas čempionāta sudraba medaļas ieguvēja (1998, 1999). Vairāku augstākā līmeņa sacensību uzvarētāja Krievijas komandas sastāvā. Sporta karjeras beigās viņa aizstāvēja Kazahstānas krāsas. Nav piedalījos olimpiskajās spēlēs, jo savu sporta karjeru pabeidza neilgi pirms 2004. gada, kurā sieviešu brīvā cīņa tika iekļauta olimpisko sporta veidu programmā.

Viņa trenējās Sanktpēterburgas augstākās sporta izcilības skolā pie augstākās kategorijas trenera Jurija Semjonova. Viņa pārstāvēja Krievijas Federācijas Aizsardzības ministrijas sporta klubu Sanktpēterburgā.

## Galveno sacensību rezultāti
### Pasaules čempionāti

### Eiropas čempionāti

### Citas sacensības

## Atsauces

## Ārējās saites
Lejassorbu valoda

**Lejassorbu valoda** (*dolnoserbšćina*) ir rietumslāvu valoda, kurā 2007. gadā runāja ap 7 tūkstošiem cilvēku, kas galvenokārt dzīvo Vācijas austrumos Brandenburgas federālajā zemē. Lejassorbu valoda ir viena no divām sorbu valodām; otra ir augšsorbu valoda. Abas sorbu valodas viena no otras atšķiras gan fonētiski, gan morfoloģiski, gan vārdu izrunā, tajā pat laikā tām ir kopīgas iezīmes, kuras tās atšķir no citām rietumslāvu valodām. Daļa lejassorbu vēlas, lai viņu valodu sauktu par vendu valodu un augšsorbu — par vienkārši sorbu jeb serbu (tautas pašnosaukums ir serbi, "sorbi" nāk no ģermāņu valodām un tiek lietots, lai nejauktu ar dienvidu slāvu serbiem).

## Vēsture

Pirmā rakstība lejassorbiski parādījās 16. gadsimtā, pirmo gramatiku 1650. gadā uzrakstījis luterāņu mācītājs Jans Hoinans.
Lejassorbu valodas literārais standarts tika izstrādāts 18. gadsimtā, balstoties uz Kotbusas dialekta dienvidu formu un ar augšsorbu valodas ietekmi. Valoda lieto latīņu alfabētu ar diakritiskajām zīmēm.
thumb|Divvalodīgie ielu nosaukumi Kotbusā
Norādes Kotbusā un tā apkaimē reģionā bieži ir divvalodu, un Kotbusā ir ģimnāzija, kurā viena no mācību valodām ir lejassorbu. Tā ir ļoti apdraudēta valoda. Lielākā daļa cilvēku ar lejassorbu kā dzimto valodu mūsdienās pieder pie vecākās paaudzes. Citām lejassorbu paaudzēm dzimtā ir vācu valoda. Lielais dialektu daudzums apgrūtina valodas izdzīvošanu, turklāt literārā valoda atšķiras no pamatvalodas ar savu tuvinātību augšsorbu gramatiskajām formām.

## Rakstība
Mūsdienu lejassorbu alfabētā ir 36 burti:

Burtus Qq, Vv, Xx lieto tikai ārzemju cilmes īpašvārdos.

Līdzskaņu mīkstināšanās netiek tekstā norādīta kad tiem seko burti *ě* un *i*, pirms citiem patskaņiem mīkstinājumu apzīmē ar burtu *j* (*mjod* "medus", *pjas* "suns"), citos gadījumos — ar akūta zīmi (´).

Burts *ó* 1952. gadā tika izslēgts no alfabēta, taču 2007. gadā atgriezts atpakaļ.

## Literatūra

* Hannusch, Erwin (1998), Niedersorbisch praktisch und verständlich, Bautzen: Domowina-Verlag, ISBN 3-7420-1667-9
* Laver, John (1994), Principles of Phonetics, Cambridge: Cambridge University Press, ISBN 0-521-45655-X
* Šewc-Schuster, Hinc (1984), Gramatika hornjoserbskeje rěče, Budyšin: Ludowe nakładnistwo Domowina
* Stone, Gerald (2002), "Sorbian (Upper and Lower)", in Comrie, Bernard; Corbett, Greville G. (eds.), The Slavonic Languages, London and New York: Routledge, pp.&nbsp;593–685, ISBN 9780415280785
* Zygis, Marzena (2003), "Phonetic and Phonological Aspects of Slavic Sibilant Fricatives" (PDF), ZAS Papers in Linguistics, 3: 175–213, archived from the original (PDF) on 2017-10-11, retrieved 2015-04-21

## Ārējās saites

* Lejassorbu programma Brandenburgas radio
* Lejassorbu minivārdnīca
* Tiešsaistes vācu—lejassorbu vārdnīca
* Tiešsaistes lejassorbu—vācu vārdnīca

## Atsauces
Zibmaksājums

**Zibmaksājums** ir maksājums, kad nauda no konta komercbankā tiek pārskaitīta uz kontu citā komercbankā dažās sekundēs jebkurā nedēļas dienā un jebkurā diennakts laikā. Līdz šīm tik ātri jeb "zibenīgi" maksājumi varēja notikt tikai vienas komercbankas ietvaros.

Zibmaksājumu sistēma nodrošina maksājuma pakalpojumu 24/7/365 režīmā, tā izpildi 10-20 sekunžu laikā, un naudas līdzekļi nekavējoties ir pieejami saņēmēja kontā. Viena zibmaksājuma maksimālais apjoms ir 15 000 eiro. Zibmaksājumu iespējams veikt gan internetbankā, gan ar viedtālruņa lietotnes un/vai tās papildinājumu starpniecību.

Zibmaksājumu ērtākai norisei mobilajā vidē ir iespējama mobilā tālruņa numura sasaiste ar bankas konta numuru. Šo numuru saišu datubāzi Latvijā turpmāk nodrošinās Latvijas Bankas piedāvātā zibmaksājumu infrastruktūra.

Zibmaksājumu sistēma eiro maksājumiem Latvijas komercbankām ir pieejama kopš 2017. gada 28. augusta. Infrastruktūru elektroniskā klīringa sistēmas (EKS sistēma) dalībniekiem ir izveidojusi Latvijas Banka, šobrīd finanšu sektora dalībniekiem ir dota iespēja pievienoties šai sistēmai vai Eiropas Banku asociācijas sistēmai *EBA Clearing*.

Kopš 2000. gada e-komercijas izaugsme ir izraisījusi izmaiņas cilvēku tērēšanas paradumos un vēlmēs. Iepirkšanās vairs nenotiek tikai parastajā darba laikā, radot jaunus izaicinājumus naudas pārvedumiem. Tāpat tirgotājiem ir nepieciešamas ātrākas un uzticamākas naudas pārvedumu sistēmas, lai apmierinātu patērētāju prasības.

## Atsauces
Cimļanska

**Cimļanska** () ir pilsēta Krievijā, Rostovas apgabala austrumos. Tā ir Cimļanskas rajona administratīvais centrs. Atrodas Donas upes labajā krastā, pie Cimļanskas ūdenskrātuves, 236 km uz ziemeļaustrumiem no Rostovas pie Donas. 2018. gadā Cimļanskā dzīvoja 14,5 tūkstoši iedzīvotāju. 1961. gadā tika piešķirtas pilsētas tiesības, pirms tam tās nosaukums bija Cimļanskija (*Цимлянский*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Bričeni

**Bričeni** () ir Moldovas pilsēta, Bričenu rajona centrs. Atrodas valsts ziemeļos, netālu no Moldovas—Ukrainas robežas. Attālums līdz valsts galvaspilsētai Kišiņevai – 230 kilometri. Pēc 2014. gada datiem pilsētā dzīvoja 7314 cilvēki. 2002. gadā tika izvēlēti pilsētas karogs un ģerbonis, no 2003. gada pilsētai ir himna.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tatjana Karamčakova

**Tatjana Karamčakova** (; dzimusi ) ir sportistes karjeru beigusi Krievijas brīvā stila cīkstone, Eiropas čempione, Pasaules čempionātu medaļniece, trenere, Krievijas Starptautiskās klases sporta meistare. 

## Biogrāfija
Tatjana Karamčakova dzimusi 1969. gada 1. jūnijā Hakasijas autonomā apgabala, tagadējā Hakasijas Republikā, desmit bērnu ģimenē. Viņas māsas - Inga, Nataļja, Lidija un brālis Andrejs arī kļuva par slaveniem sportistiem.

Līdz ceturtajai klasei Tatjana mācījās Lielās Monokas ciema (*с. Большой Монок*) vidusskolā. 1986. gadā pēc Hakasijas reģionālās valsts skolas beigšanas viņa iestājās Abakānas Valsts pedagoģiskajā institūtā (tagadējā N. F. Katanova vārdā nosauktajā Hakasijas Valsts universitātē). Pēc tās absolvēšanas viņa turpināja mācības Olimpisko rezervju skolā, kuru pabeidza 1993. gadā, iegūstot trenera pasniedzēja specialitāti.

Sacensībās viņa pārstāvēja Augstākās sporta meistarības skolu *(ШВСМ, Абакан)*. Viņas treneris bija brālis Andrejs Karamčakovs.

Pašlaik dzīvo Abakanā un strādā par treneri Specializētajā bērnu un jauniešu olimpisko rezervju skolā.

### Sporta karjera
Seškārtējā Krievijas čempione, PSRS čempione, starptautisko turnīru uzvarētāja un medaļniece.

## Galveno sacensību rezultāti
### Pasaules čempionāti

### Eiropas čempionāti

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Hakasijas Republikas Nopelniem bagātais fiziskās kultūras un sporta darbiniece (2011).

## Atsauces

## Ārējās saites
Ieguldījums

**Ieguldījums** ir naudas līdzekļu vai citu aktīvu iegūldīšana komerciālā pasākumā ar mērķi gūt peļņu.

## Termiņdepozīti

Termiņdepozīti ir bankas noguldījumi, par kuriem izmaksā noteiktu procentu no ieguldītās summas. Naudu no konta var saņemt tikai pēc līgumā noteiktā laika. Bankas piedāvā īstermiņa un ilgtermiņa depozītus. Bankas, papildus termiņdepozītiem, piedāvā pieprasījuma depozītus. Tiem procentu likme ir zemāka nekā termiņdepozītiem un naudu var izņemt no konta jebkurā laikā pēc noteiktiem nosacījumiem.

## Akcijas

**Akcija** ir vērtspapīrs, kas apliecina, ka akcijas īpašniekam pieder daļa uzņēmuma. Akcijas dod tiesības to īpašniekiem piedalīties kompānijas peļņas sadalē. Ja uzņēmumam ir finansiālas grūtības, akcionāri var pazaudēt daļu vai pat visas investīcijas akcijās, taču, pareizi izvēloties un ieguldot līdzekļus veiksmīga uzņēmuma akcijās, akcionārs saņem dividendes, kā arī gūst labumu no akciju vērtības celšanās.

## Obligācijas un parāda vērtspapīri

**Obligācijas** un citi parāda vērstpapīri ir finanšu instrumenti, kuru iegādes brīdī iegādātājs aizdod valstij, pašvaldībai vai uzņēmumam naudu uz procentiem vai citiem noteikumiem, par kuriem bijusi vienošanās jau vērtspapīru iegādes brīdī. Aizņēmējs atmaksā atpakaļ pilnu aizņēmuma summu vai nominālvērtību noteiktā datumā, kas tiek saukts par dzēšanas termiņu.

## Ieguldījumu fondi
Ieguldījumu fondi ir ieguldījumu portfelis, kas tiek veidots no ieguldījumiem akcijās un parādu vērtspapīros. Ieguldījumu fonds piesaista naudu no ieguldītājiem un tiek pārvaldīts ar profesionāla fonda pārvadldītāja palīdzību. Ieguldījumu fondam ir savs mērķis, kas tiek izvirzīts un paziņots fonda atvēršanas brīdī. Fonda pārvaldnieks attīsta fonda ieguldījumu stratēģiju un izvēlas ieguldījumu instrumentus, balstoties uz izvirzītajiem fonda mērķiem.

## Mākslas darbi un dārglietas
Naudas līdzekļus var ieguldīt mākslas darbu, pastmarku, dārglietu, dārgakmeņu iegādē. Šis ieguldījumu veids bieži ir arī ļoti nelikvīds un to pārdošana un pārvēršana skaidrā naudā var būt apgrūtināta.

## Nekustamais īpašums
Lai ieguldītu nekustamajos īpašumos, ir nepieciešami lieli naudas līdzekļi, bet risks zaudēt līdzekļus ir ļoti neliels. Nodarbojoties ar ieguldījumu nekustamajā īpašumā, vajadzīgs vairāk laika, lai pārvaldītu un izīrētu šo īpašumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Investopedia Term deposit

## Skatīt arī
* Kapitālieguldījumi
Aviatoru laukums (Ščecina)

**Aviatoru laukums** ir Ščecinas laukums Centra administratīvajā rajonā, Centra apkaimē. Tas ir lielākais un galvenais laukums Ščecinas centrā.

## Vēsturiskie nosaukumi
thumb|left|''Augustaplatz''
Laukums izveidots 19. gadsimtā līdz ar pilsētas aizsargmūru nojaukšanu, tā sākotnējais nosaukums bija **Augustas laukums** (vācu: *Augustaplatz*). 1945. gadā tas tika pārsaukts par **Aviatoru laukumu** (poļu: *plac Lotników*).

## Laukuma savienojumi
* Pāvesta Jāņa Pāvila II avēnija
* Mazūrijas iela
* Jagaiļa iela
* Mazpolijas iela
* Kašūbijas iela

## Attēlu galerija

Plac Lotników.jpg|Aviatoru laukums, 20. gadsimta
Lotników Square in Szczecin, 2020.jpg
Lotników Square in Szczecin, 2015.JPG
Śródmiejska Dzielnica Mieszkaniowa, Szczecin, 2018 (1).jpg
Śródmiejska Dzielnica Mieszkaniowa, Szczecin, 2018 (2).jpg
08 Lotnik Plac.JPG


## Atsauces
Atdzimšanas laukums (Ščecina)

**Atdzimšanas laukums** ir Ščecinas laukums, Centra administratīvajā rajonā, Centra apkaimē. Tas ir lielākais un galvenais laukums Ščecinas centrā.

## Vēsturiskie nosaukumi
Laukums izveidots 19. gadsimtā līdz ar pilsētas aizsargmūru nojaukšanu, tā sākotnējais nosaukums bija **Frīderika Karla laukums** (vācu: *Friedrich-Karl-Platz*). 1945. gadā tas tika pārsaukts par **Staļina laukumu** (polu: *plac Stalina*), bet 1956. gadā to pārdēvēja par **Atdzimšanas laukumu** (poļu: *plac Odrodzenia*).

## Laukuma savienojumi
* Maršala Juzefa Pilsudska iela
* Montekasīno iela
* Mazūrijas iela

## Attēlu galerija

Odrodzenia Square in Szczecin, 2018 (3).jpg|
Odrodzenia Square in Szczecin, 2018 (7).jpg|
Odrodzenia Square in Szczecin, 2018 (8).jpg|
Odrodzenia Square in Szczecin (4).JPG|
Odrodzenia Square in Szczecin, 2018 (4).jpg|
Odrodzenia Square in Szczecin, 2018 (5).jpg|


## Atsauces
Zainska

**Zainska** () jeb **Zeja** () ir pilsēta Tatarstānā Krievijas Federācijā. Zainskas rajona administratīvais centrs. Atrodas Zajas upes krastā, 246 km uz austrumiem no Kazaņas. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 39,9 tūkstoši iedzīvotāju. Apdzīvotā vieta dibināta 1656. gadā, pilsētas tiesības piešķirtas 1978. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ziemeļmaķedonijas Olimpiskā komiteja

**Ziemeļmaķedonijas Olimpiskā komiteja** () ir Nacionālā Olimpiskā komiteja, kas pārstāv Ziemeļmaķedoniju un tās sportistus olimpiskajās spēlēs un citos starptautiskajos sporta pasākumos.

Komitejas locekļi ir 26 sporta federācijas, kuras ievēl Izpildpadomi, kurā ir prezidents un četri locekļi.

Komitejas galvenā mītne atrodas Ziemeļmaķedonijas galvaspilsētā Skopjē. Ziemeļmaķedonijas izmantotais SOK kods ir **MKD**.

## Vēsture
Ziemeļmaķedonijas Olimpiskā komiteja tika dibināta 1992. gadā kā **Bijušās Dienvidslāvijas Republikas Maķedonijas Olimpiskā komiteja**. 1993. gadā to atzina Starptautiskā Olimpiskā komiteja, atspoguļojot valsts oficiālā nosaukuma apstrīdēto statusu. 2019. gada martā SOK apstiprināja olimpiskās komitejas nosaukuma maiņu uz **Ziemeļmaķedonijas Olimpisko komiteju**.

## Izpildkomitejas sastāvs
Ziemeļmaķedonijas Olimpiskā komiteja šobrīd sastāv no: 
* **Prezidents:** Vasils Tupurkovskis;
* **Viceprezidents:** Jordans Kamčevs;
* **Ģeberālsekretārs:** Sašo Popovskis;
* **Sporta direktors:** Vladimirs Bogoevskis.

## Biedru federācijas
Ziemeļmaķedonijas nacionālās federācijas ir organizācijas, kas koordinē visus viņu individuālo sporta veidu aspektus. Viņi ir atbildīgi par apmācību, sacensībām un sava sporta veida attīstību. Pašlaik Ziemeļmaķedonijā darbojas 23 vasaras olimpiskās un 3 ziemas sporta federācija.

### Olimpisko sporta veidu federācijas

## Skatīt arī
* Ziemeļmaķedonija olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* Grieķijas profils SOK mājas lapā
Jarmo Milliss

**Jarmo Milliss** (; dzimis ) ir bijušais somu hokejists, vārtsargs, Somijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 39 spēles Nacionālajā hokeja līgā, karjeras lielāko daļu pavadījis Zviedrijas un Somijas augstākajās līgās, divreiz kļūstot par Zviedrijas, bet vienu reizi arī par Somijas čempionu. Izlases sastāvā izcīnījis trīs olimpiskās medaļas un četras pasaules čempionātu medaļas.

## Spēlētāja karjera
Karjeras ievadā, no 1983. līdz 1988. gadam, Millissspēlēja SM līgas komandās Tamperes "Ilves" un Raumas "Lukko". 1985. Milliss kopā ar "Ilves" kļuva par valsts čempionu, savukārt 1988. gadā jau tika atzīts par visas līgas labāko vārtsargu. Pēc sezonas beigām Milliss pārcēlās uz Ziemeļameriku, kur nākamās trīs sezonas aizvadīja NHL komandas Minesotas "North Stars" sistēmā. Komandas rindās turpmākajās trīs sezonās aizvadīja vien 12 spēles. 1991.—92. gada sezonā Milliss bija jaunizveidotās Sanhosē "Sharks" otrais vārtsargs, aizvadot 27 spēles, taču tad atgriezās Somijā.

No 1994. līdz pat 2001. gadam Milliss spēlēja Zviedrijas Elitsērijas vienībā *[[Luleå HF]]*. Tās rindās 1996. gadā kļuva par Zviedrijas čempionu, savukārt 1997. gadā saņēma līgas labākā spēlētāja balvu *[[Guldhjälmen]]*. Karjeras izskaņā atgriezās SM līgā, no 2001. līdz 2004. gadam spēlējot Espo "Blues" un SaiPa sastāvā. 2004. gadā īslaicīgi atgriezās Zviedrijā, HV71 rindās otro reizi kļūstot par Zviedrijas čempionu.

## Ārējās saites
Finanšu svira

**Finanšu svira** () ir kapitāla ieguldījumu vērtspapīros ar fiksētu ienākumu (obligācijas, privileģētās akcijas) un ieguldījumu vērtspapīros ar nefiksētu ienākumu (parastās akcijas) attiecība. Svira ir viens no galvenajiem uzņēmuma finansiālā stāvokļa rādītājiem.

Ražošanas svira ir uzņēmuma fiksēto un mainīgo izmaksu attiecība un šīs attiecības ietekme uz pamatdarbības peļņu, tas ir, uz peļņu pirms procentu maksājumiem un nodokļiem. Ja fiksēto izmaksu daļa ir liela, tad uzņēmumam ir augsts ražošanas sviras līmenis, un pat nelielas izmaiņas ražošanas apjomos var izraisīt ievērojamas izmaiņas darbības peļņā.

Ražošanas sviras darbību starptautiskajā finanšu praksē apzīmē kā DOL (), kas izpaužas kā tas, ka jebkādas izmaiņas ieņēmumos no pārdošanas vienmēr rada spēcīgākas izmaiņas peļņā.

Ražošanas sviras efektu (DOL) aprēķina, izmantojot šādu formulu:
: \text{DOL} = \frac{MP}{\mathrm{EBIT}}

kur:

MP — bruto maržinālie ieņēmumi ();

EBIT — bilances peļņa pirms procentiem un nodokļiem.

Finanšu svira ir uzņēmuma aizņemtā kapitāla un pašu kapitāla attiecība, tas raksturo uzņēmuma riska pakāpi un stabilitāti. Jo mazāka ir finanšu svira, jo stabilāka ir situācija. No otras puses, aizņemtais kapitāls ļauj palielināt kapitāla rentabilitātes rādītāju, t.i. saņemt papildu peļņu no pašu kapitāla.

Finanšu sviras koeficients atspoguļo kopējā parāda un pašu kapitāla attiecību — D/E ():

D/E = Parāds / Pašu kapitāls

## Ārējās saites
Juka Tammi

**Juka Tammi** (; dzimis ) ir bijušais somu hokejists, vārtsargs, Somijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā 15 sezonas aizvadījis SM līgas vienībā Tamperes "Ilves", 1985. gadā kļūstot par Somijas čempionu. Izlases sastāvā izcīnījis trīs olimpiskās medaļas un divas pasaules čempionātu medaļas.

## Spēlētāja karjera
Junioru vecumā Tammi spēlēja Tamperes "Ilves" sistēmā. 1980.—81. gada sezonā tika pieteikts trim spēlēm pieaugušo komandas rindās, taču laukumā nevienā no tām nedevās. Nākamajā sezonā Tammi debitēja "Ilves" rindās un jau 1982.—83. gada sezonā kļuva par tās pamatvārtsargu, sezonas izskaņā iegūstot līgas labākā debitanta balvu. 1989. un 1990. gadā Tammi tika iekļauts līgas simboliskajā izlasē, 1990. gadā tiekot atzīts par visas līgas labāko vārtsargu. "Ilves" sastāvā Tmami spēlēja līdz pat 1994.—95. gada sezonai, pēc kuras pievienojās *[[TuTo Hockey]]*. Karjeras izskaņā, no 1996. līdz 1999. gadam, spēlēja Vācijas hokeja līgas komandā Frankfurtes "Lions".

## Ārējās saites
Menzeļinska

**Menzeļinska** () jeb **Minzele** () ir pilsēta Tatarstānā Krievijas Federācijā. Menzeļinskas rajona administratīvais centrs. Atrodas Lejaskamas ūdenskrātuves krastā, 292 km uz austrumiem no Kazaņas. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 17,0 tūkstoši iedzīvotāju. Apdzīvotā vieta dibināta laika posmā no 1584. līdz 1586. gadam, bet pilsētas tiesības piešķirtas 1781. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Margrēte I

**Margrēte I** (; dzimusi , mirusi ) bija Dānijas un Norvēģijas karaliene un Zviedrijas karaliene no 1389. gada. Kalmāras ūnijas izveidotāja. Kaut arī Margrētes māsas mazdēls Pomerānijas Ēriks 1397. gada 17. jūnijā Kalmarā tika kronēts par Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karali, tomēr ūnijas faktiskā valdniece līdz pat savai nāvei 1412. gadā bija Margrēte.

Viņa bija praktiska, pacietīga administratore un diplomāte, bet arī ambicioza un ar stingru gribu uz visiem laikiem apvienot Skandināviju, lai tā spētu pretoties un sacensties ar Hanzas savienības varenību. Margrēte bija pazīstama kā gudra, enerģiska un spējīga vadītāja. Viņu var uzskatīt par pirmo lielo valdošo karalieni Eiropas vēsturē.

Dānijas karaļa Valdemāra IV jaunākā meita Margrēte piedzima Sēborgas pilī. 1363. gadā desmit gadu vecumā Margareta apprecējās ar Norvēģijas karali Hokonu VI. 1370. gadā viņiem piedzima dēls Olafs, vēlākais karalis Olafs IV. Pēc vīra un dēla nāves Margrēte kļuva par Norvēģijas karalieni, bet gadu iepriekš viņa jau bija kļuvusi par Dānijas valdnieci. 1389. gadā Margrēte kļuva arī par Zviedrijas karalieni, pārspējot savu konkurentu uz Zviedrijas torni Albrehtu Mēklenburgu, un apvienojot visas Skandināvijas valstis (tolaik arī Somija ietilpa Zviedrijas Karalistē, bet Islande bija pakļauta Norvēģijai).

1397. gada 17. jūnijā Kalmarā par Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karali tika kronēts Margrētes māsas mazdēls Pomerānijas Ēriks, ko viņa bija adoptējusi (līdzvaldnieks Norvēģijā no 1389. gada, bet Dānijā un Zviedrijā no 1396. gada). Tā kā Ēriks nebija pilngadīgs, faktiski varu saglabāja reģente karaliene Margrēte. Lai gan Ēriks sasniedza pilngadību 1401. gadā, Margrēte arī atlikušajos 11 dzīves gados turpināja būt faktiskā valdniece. Viņas valdīšana aizsāka Dānijas un Norvēģijas apvienošanos, kas turpinājās vairāk nekā četrus gadsimtus.

Daži norvēģu un zviedru vēsturnieki ir kritizējuši Margaretu par labvēlību Dānijai un autokrātiskumu, lai gan parasti tiek uzskatīts, ka viņa tika augstu novērtēta Norvēģijā un cienīta Dānijā un Zviedrijā. Kristīgās baznīcas hronikas karalieni rāda negatīvi, jo viņa karaļa varu stādīja augstāk par baznīcas varu.

Margrēte I mira uz kuģa Flensburgas ostā, uzsākot karu pret Holšteinu, lai atgūtu Šlēsvigu. Apbedīta Roskildes katedrālē.

## Atsauces

## Ārējās saites
FK Tambov

***FK Tambov*** () ir profesionāls Krievijas futbola klubs no Tambovas. Klubs ir dibināts 2013. gadā, pašlaik spēlē Krievijas Premjerlīgā. Mājas spēles komanda aizvada "Spartak" stadionā Tambovā, bet, kamēr notiek stadiona rekonstrukcija, izmanto citus stadionus — sākumā spēlēja Mordvijas arēnā Saranskā, bet kopš 2020. februāra spēles aizvada Ņižņijnovgorodas stadionā.

2016. gadā uzvarēja Profesionālajā futbola līgā (PFL), kas ir trešā pēc līmeņa līga Krievijā, un iekļuva Futbola nacionālajā līgā (FNL). 2018.—2019. gada sezonā uzvarēja FNL un pirmoreiz kluba vēsturē iekļuva Krievijas Premjerlīgā.

2016. gadā klubu pārstāvēja Latvijas futbolists Artūrs Zjuzins.

## Sasniegumi
* **Krievijas Futbola nacionālā līga** (FNL)
** Čempioni (1): 2018–19
* **Krievijas Profesionālā futbola līga** (3. līmenis)
** Uzvarētāji (1): 2015–16

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Kluba profils ''soccerway.com''
FK Orenburg

***FK Orenburg*** () ir profesionāls Krievijas futbola klubs no Orenburgas. Klubs ir dibināts 1976. gadā, pašlaik spēlē Krievijas otrajā pēc līmeņa līgā — Futbola nacionālajā līga (FNL). Mājas spēles komanda aizvada "Gazovik" stadionā, kura ietilpība ir 7500 skatītāju vietu.

Līdz 2016. gadam kluba nosaukums bija "Gazovik". 2016. gadā komanda uzvarēja FNL, otrajā spēcīgākajā Krievijas futbola līgā, un pirmoreiz kluba vēsturē iekļuva Premjerlīgā. Debijas sezonā ieguva 13. vietu un pārspēlēs zaudēja vietu Premjerlīgā, 2018. gadā vēlreiz uzvarēja FNL un atgriezās Krievijas futbola augstākajā līmenī. 2018.—2019. gada sezonā Premjerlīgā ieguva 7. vietu, kas ir kluba augstākais sasniegums.

No 2015. līdz 2016. gadam klubu pārstāvēja Latvijas futbolists Artūrs Zjuzins.

## Sasniegumi
* **Krievijas Futbola nacionālā līga** (FNL)
** Čempioni (2): 2015–16, 2017–18

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Kluba profils ''soccerway.com''
Georgijs Diamantis

**Georgijs Diamantis** () bija grieķu sporta šāvējs, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
Diamantis 1896. gada vasaras olimpiskajās Atēnās startēja divās šaušanas disciplīnās. 200 metru šaušanā ar militāro šauteni viņš ieguva 1456 punktus, izcīnot 7. vietu, bet 300 metru šaušanā ar šauteni viņa iegūtais rezultāts nav precīzi zināms. Šajā disciplīnā viņš varētu būt ieņēmis 6. līdz 18 vietu.

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Georgijs Diamantis (SOK profils)
Donavas apledojums

**Donavas apledojums** ir laika posms Alpu ledāju vēsturē. Pašlaik tiek uzskatīts, ka tas sācies pleistocēnā aptuveni pirms 1,8 miljoniem gadu kvartāra periodā, starptautiskās ģeohronoloģijas Kalabrijas stāva sākumā, un beidzies apmēram pirms miljons gadiem, tomēr ir arī 21. gadsimtā publicēts pagaidām nepietiekami pierādīts viedoklis, ka tas bijis pirms 1—0,95 miljoniem gadu. Pēc paraugu izpētes Donavas apledojuma laikā ir identificēti aptuveni 20 ledāja cikli. Vērtē, ka šai laikā visi Alpi bija klāti ar ledu un atsevišķas ledus mēles izgāja uz to priekškalnēm. Diezgan lielās atšķirības paleontoloģiskajos datējumos liek domāt, ka ledāju grants terases veidojās daudzos etapos ilgstošā laika periodā.

## Termina vēsture

Donavas apledojumu ( vai *Donau-Glazial*) 1930. gadā Donavas upes vārdā nosauca Bartels Eberls. Tas neparādījās Albrehta Penka tradicionālajā četrposmu Alpu ledus laikmetu shēmā. Donavas apledojums bija vecākais Alpos, par ko saglabājušās liecības ārpus Illeras — Lehas reģiona. Donavas apledojuma posms reģionālajos terminos tiek domāts sekojošs pēc īslaicīgās Biberas—Donavas sasilšanas un notikušs pirms Donavas—Guncas sasilšanas.

Sākotnēji Donavas apledojums tika iekļauts nesenākajā Mindelas apledojumā. Kā atsevišķa vienība starp Biberas un Guncas apledojumiem tas tika izdalīts, analizējot sandru reljefu.

Vācijas Stratigrāfiskās komisijas 2016. gada detalizētās stratigrāfiskās tabulas versija novieto Donavas apledojumu Kalabrijas laikmeta (pirms 1800-790 tūkstošiem gadu) sākumposmā un norāda uz ledāju ciklu nepārtrauktību pēc iepriekšējā Biberas reģionālā posma. Vecums pārejai uz nākamo, Guncas reģionālo posmu joprojām nav skaidrs. 

## Sasalšanas cikli
Paraugos ir identificēti aptuveni 40 izotopu posmi (sākot ar MIS (*Marine Isotope Stages*) 63 un ne tālāk par MIS 20, kas atbilst laika posmam 1800-790 tūkstošus gadu atpakaļ). Tādējādi Donavas apledojuma laikā, iespējams, ir bijuši aptuveni 20 dažādas intensitātes sasalšanas un atsilšanas cikli. Tiek uzskatīts, ka dominējošais maiņu avots ir 41 000 gadu garie Milankoviča ass slīpuma cikli, bet vidējā pleistocēna pāreja uz 100 000 gadu cikliem sākas Donavas apledojuma beigās. 

## Atsauces
2003. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**2003. gada [[Eiropas čempionāts cīņas sportā]]** notika šķirti: vīrieši un sievietes brīvajā cīņā sacentās no 2. līdz 4. maijam Rīgā (Latvija), vīrieši grieķu-romiešu cīņā no 23. līdz 25. maijam Belgradā (Serbija un Melnkalne).

## Medaļu ieguvēji

### Grieķu-rumāņu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

## Latvijas cīkstoņu rezultāti

## Atsauces
* [[UWW] Database]
Sokratis Lagudakis

**Sokratis Lagudakis** () bija vieglatlēts, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

## 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Lagudakis bija viens no 17 sportistiem, kas 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja maratona distancē. Šajā distancē viņš izstājās nefinišējot.

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sokratis Lagudakis (SOK profils)
FK Soči

**FK Soči** () ir profesionāls Krievijas futbola klubs no Sočiem. Klubs ir dibināts 2018. gadā, pašlaik spēlē Krievijas Premjerlīgā. Mājas spēles komanda aizvada Soču olimpiskais stadionā, kas tiek saukts arī par *Fisht*.

2019. gadā ieguva 2. vietu FNL, Krievijas otrajā spēcīgākajā līgā, un pirmoreiz kluba vēsturē iekļuva Premjerlīgā. Debijas sezonu Premjerlīgā noslēdza 12. vietā.

## Sasniegumi
* **Krievijas Futbola nacionālā līga** (FNL)
** 2. vieta (1): 2018–19

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Kluba profils ''soccerway.com''
Kosmos-359

***Kosmos-359*** () bija PSRS ''Venera'' programmas kosmiskais aparāts. Tas kosmosā tika palaists 1970. gada 22. augustā, bet dzinējbloka kļūmes dēļ palika Zemes orbītā.
*Kosmos-359* bija identisks 17. augustā palaistajai zondei *[[Venera-7]]*, un tās mērķis bija veikt nosēšanos uz Veneras virsmas.

## Lidojuma gaita
Kosmiskais aparāts tika palaists  05:06:09 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Molnija-M]]* no Baikonuras kosmodroma. Raķetes pirmās trīs pakāpes nostrādāja kā plānots, un zonde ar dzinējbloku *NBL*tika ievadīta eliptiskā orbītā ap Zemi ar perigeju 210 km un apogeju 910 km.  

Veicot manevru stacijas ievadīšanai trajektorijā uz Veneru, dzinējbloka dzinēja aizdedzināšana aizkavējās un tas pārtrauca darbību pēc tikai 25 sekundēm. Kļūme galu galā tika attiecināta uz barošanas sistēmas līdzstrāvas transformatora sabojāšanos.

Tādējādi kosmiskais aparāts palika uz Zemes orbītā. Tolaik Padomju Savienībā nebija pieņemts ziņot par neveiksmīgiem kosmiskajiem startiem, tāpēc Zemes orbītā palikusī starpplanētu stacija tika nosaukta par *Kosmos-359*.

*Kosmos-359* perigejs bija 210 km, tādēļ atmosfēras daļiņu ietekmē tas bremzējās. 1970. gada 6. novembrī kosmiskais aparāts nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Venera 7 (V-70 #1, 2) Gunter Dirk Krebs
Samaras "Krylia Sovetov"

**Samaras "Krylia Sovetov"** () ir profesionāls Krievijas futbola klubs no Samaras. Klubs ir dibināts 1942. gadā, pašlaik spēlē Krievijas otrajā pēc līmeņa līgā — Futbola nacionālajā līgā (FNL). Mājas spēles komanda aizvada Samaras arēnā.

Lielākais sasniegums Krievijas čempionātā ir 3. vieta 2004. gadā. Tajā pašā gadā komanda spēlēja arī Krievijas kausa izcīņas finālā. Kluba futbolisti ir divas reizes spēlējuši arī PSRS kausa finālā (1953. un 1964. gadā). PSRS Augstākajā līgā klubs ir aizvadījis 26 sezonas, labākais sasniegums — 4. vieta 1951. gadā.

## Sasniegumi
* **[[Krievijas kauss futbolā|Krievijas kauss]]**
** Finālisti (2): 2004, 2020–21
* **Krievijas Futbola nacionālā līga** (FNL)
** Čempioni (2): 2014–15
* **[[PSRS kauss futbolā|PSRS kauss]]**
** Finālisti (2): 1953, 1964
* **PSRS 1. līga**
** Uzvarētāji (5): 1945, 1956, 1961, 1975, 1978

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Kluba profils ''soccerway.com''
Baltijas sineklīze

**Baltijas sineklīze**, arī **Polijas-Lietuvas ieplaka**, ir viena no lielākajām Austrumeiropas platformas struktūrām, kas aptver Igaunijas dienvidrietumu daļu, Latvijas centrālo un rietumu daļu, Lietuvas centrālo un rietumu daļu, Krievijas Kaļiņingradas apgabalu, Polijas ziemeļaustrumu daļu un šīm teritorijām pieguļošo Baltijas jūras akvatoriju. Baltijas sineklīze robežojas ziemeļos ar Baltijas vairoga dienvidu nogāzi, austrumos ar Latvijas ielieci, dienvidaustrumos ar Baltkrievijas anteklīzi, dienvidrietumos ar Dānijas-Polijas ielieci. Baltijas sineklīzei plānā ir simetriska eliptiska forma ar garumu 700 km un platumu 500 km. Pamatklintājs atrodas no 0,3—0,5 km (nogāzēs) līdz 4,5—5 km (centrālajā daļā) dziļumā. Latvijas teritorijā tā ir no 600 m zem jūras līmeņa (Vidzemes ziemeļrietumos) līdz 1900 m zem jūras līmeņa pie Bārtas.

Sineklīze sāka attīstīties apakšējā kembrija beigās, bet visintensīvākā attīstība notika silūrā. Tās sastāvā Latvijā ir ediakara, kembrija, ordovika, silūra, devona, karbona, perma, triasa un juras nogulumi. Liepājas-Saldus-Rīgas-Apes-Pleskavas lūzumzona sadala Baltijas sineklīzes pamatklintāja virsmu Latvijā dienvidu daļā, ko veido Dienvidlatvijas kāple un Viduslatvijas monoklināle, un ziemeļu daļā, ko veido Dundagas monoklināle, Austrumkurzemes un Limbažu kāple, Liepājas ieplaka, Rietumkurzemes izcilnis, Centrālkurzemes depresija, Saldus pacēlums un Inčukalna izcilnis. Hercīno kompleksu Latvijas teritorijā veido tikai divas struktūras — Igaunijas-Latvijas monoklināle (ziemeļu daļā) un Baltijas ieliece (centrālajā un dienvidu daļā). Bez to Baltijas sineklīzes struktūrelementi pamatklintāja virsmā un Kaledonijas struktūrkompleksā ir Gdaņskas-Kursas depresija, Liepājas-Kuldīgas-Talsu pacēlums un Engures-Ķurmraga pacēlums.

## Atsauces
G. Karajannopuls

**G. Karajanopuls** () bija grieķu sporta šāvējs, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

## 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
G. Karajannopuls 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja 200 metru šaušanas disciplīnā ar militāro šauteni. Diemžēl viņa iegūtais rezultāts šajā disciplīnā nav zināms, viņš varētu būt ieņēmis 14. līdz 41. vietu.

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* G. Karajanopuls (SOK profils)
Moija Brenana

**Maire Nī Vrīnāna** (, izrunā , dzimusi ), plašāk pazīstama ar pseidonīmu **Moija Brenana** (*Moya Brennan*), ir īru dziedātāja, mūziķe un komponiste.

## Ārējās saites