AB Aerotransport

thumb|250px|''AB Aerotransport'' lidojumu karte (1938)
thumb|250px|''AB Aerotransport'' (A.B.A.) un ''Aeroflot'' aviokompānijas reklāma 1939. gadā
***AB Aerotransport (ABA)*** (), arī **Swedish Air Lines**, bija 1924. gadā dibināta Zviedrijas akciju sabiedrība, kurai piederēja lidsabiedrība *Aerotransport*. Galvenie kompānijas akcionāri bija Vācijas *Junkerswerke*, kam 1925. gadā piederēja 82 procenti akciju.

No 1937. līdz 1941. gadam aviokompānijas lidmašīnas maršrutā *Moscow (Kremlin) Air Express* nosēdās arī Rīgas lidostā.

1948. gadā tā kļuva par daļu no aviokompānijas *[[Scandinavian Airlines|SAS]]*.

## Vēsture
ABA pirmais lidojums notika 1924. gada 2. jūnijā ar *Junkers F 13* lidmašīnu no Stokholmas Lindarangenas lidostas uz Helsinkiem, kur bija savienojums ar lidojumu Helsinki-Tallina (Rēvele)-Rīga-Klaipēda (Mēmele)-Kēnigsberga, ko veica AS Latvijas Gaisa satiksme kopā ar *Skandinaviens Luftrouter*, bet 1925. gadā savienojums bija ar lidojumu Helsinki-Tallina-Rīga, ko veica *Aero O.Y.* kopā ar *Skandinaviens Luftrouter*.

1925. un 1926. gadā ABA sāka regulārus lidojumus uz Vāciju sadarbībā ar *Deutsche Luft Hansa*: Malme-Kopenhāgena-Lībeka-Berlīne, Stokholma-Kalmāra-Štetīna un Malme-Kopenhāgena-Hamburga-Amsterdama ar savienojumiem uz Londonu un Parīzi (kopā ar KLM).
1925. gada martā *AB Aerotransport* saņēma pirmos trīs dzinēju *Junkers G 24*, ko Zviedrijā ražoja *AB Flygindustri*.
1931. gadā lidsabiedrība iegādājās vairākus sauszemes un hidroplānus *Junkers W 33, W 34, G 23, G 24*. Ilgākiem lidojumiem lietoja trīs dzinēju *Fokker F.XII*.

1935. gadā par ABA galveno īpašnieku kļuva Zviedrijas valsts, 1937. gadā *AB Aerotransport* iegādājās *Douglas DC-3* lidmašīnas, kas ļāva sākt lidojumus uz Maskavas lidostu. ABA flotē tajā laikā bija pieci *Junkers Ju 52/3m*, viens *Junkers F 13* (hidroplāns) un divi *Fokker F.XII*.
 
Otrā pasaules kara laikā AB Aerotransport turpināja lidojumus uz Maskavu līdz 1941. gada jūnijam. 1942. gada maijā sāka lidojumus uz Londonu ar DC-3, vēlāk ar *Boeing B-17* lidmašīnām, bet uz Berlīni lidoja līdz pat kara beigām 1945. gadā.

1948. gada 30. jūnijā valstij piederošā ABA apvienojās ar privāto *Svensk Intercontinental Lufttrafik AB* (saīsināti SILA), kas ietilpa *Scandinavian Airlines* grupā, ko 1946. gadā bija nodibinājusi SILA (Zviedrija), *Det Danske Luftfartselskab* (Dānija) un *Det Norske Luftfartselskap* (Norvēģija).

## Lidojumu plāni


AB Aerotransport lidojumu plāns 1924.jpg|Pirmais *AB Aerotransport* lidojumu plāns 1924. gadam (zviedriski un angliski)
AB Aerotransport lidojumu plāns 1926.jpg|*AB Aerotransport* lidojumu plāns 1926. gadam (zviedriski un angliski)
AB Aerotransport lidojumu plāns 1933.jpg|*AB Aerotransport* lidojumu plāns 1933. gadam kopā ar *Aero*-*Deruluft*-*Lot* (zviedriski)
AB Aerotransport lidojumu plāns 1937.jpg|*AB Aerotransport* lidojums *Kremlin Air Express* 1937. gadam kopā ar *Aeroflot* (zviedriski)
AB Aerotransport lidojumu plāns 1939.jpg|*AB Aerotransport* savienojumi Rīgas lidostā 1939. gada vasaras sezonā (angliski)
AB Aerotransport lidojumu plāns 1940.jpg|*AB Aerotransport* lidojumu plāns uz Rīgu-Maskavu 1940./1941. gada ziemai kopā ar *Aeroflot*  (zviedriski-krieviski-vāciski-angliski)


## Ārējās saites