open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kumiss

thumbnail|200px|Pudele un glāze ar kumisu
**Kumiss** ir skābpiena produkts, ko gatavo no ķēves piena. Lai šo dzērienu iegūtu, ķēves pienu saraudzē ar pienskābes baktērijām un īpašu raugu. Kumiss raksturīgs Centrālāzijas tautām. Dzēriens ir līdzīgs kefīram, kas tiek iegūts no govs piena. Tā kā ķēves pienā ir lielāka cukuru koncentrācija, tad kumiss pēc raudzēšanas kļūst par alkoholisko dzērienu.
Džeiks Livermors

**Džeiks Livermors** (dzimis ) ir Anglijas futbolists, pussargs, Anglijas futbola izlases dalībnieks.

## Ārējās saites
Luiss Kuks

**Luiss Kuks** (dzimis ) ir Anglijas futbolists, pussargs, Anglijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2016. gada spēlē Anglijas Premjerlīgas kluba *[[A.F.C. Bournemouth]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Patriks Brahners

**Patriks Brahners** (; dzimis ) ir Austrijā dzimis Azerbaidžānas kalnu slēpotājs. No 2007. līdz 2010. gadam viņš sacensībās pārstāvēja dzimto Austriju.

Piedalījies divās ziemas olimpiskajās spēlēs. 2014. gada olimpiādē Sočos bija izvēlēts par Azerbaidžānas delegācijas karognesēju atklāšanas ceremonijā, tomēr šo uzdevumu nepildīja. Viņš startēja slalomā (nefinišēja) un milzu slalomā (53. vieta). 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhjanā startēja slalomā un nefinišēja. Būdams vienīgais Azerbaidžanas pārstāvis šajā olimpiādē, arī šoreiz viņš bija karognesējs atklāšanas ceremonijā un devās ar karogu atklāšanas ceremonijas delegāciju parādē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mārcis Auziņš (ģitārists)

thumb|Mārcis Auziņš
**Mārcis Auziņš** (dzimis  Madonā) ir latviešu ģitārists, komponists, aranžētājs un grupas vadītājs.

## Biogrāfija
Mūzikas gaitas sācis kā pianists, pabeidzot Madonas bērnu mūzikas skolas klavieru nodaļu. Pēc mūzikas skolas absolvēšanas pievērsās ģitārspēlei un turpināja mācības Rīgas 100. vidusskolas rokmūzikas klasē.

* 2005. gadā ieguva 2. godalgoto vietu Baltijas džeza ģitāristu konkursā "SONY JAZZ STAGE 2005" džeza ģitāras nominācijā; 
* 2008. gadā absolvējis Rīgas Doma kora skolas mūzikas menedženta/ vadzinību nodaļu
* 2010. gadā absolvējis Rīgas Doma kora skolas mūsdienu ritmiskās mūzikas/ džeza nodaļu.
* 2010. gadā maestro Raimonds Pauls kā īpašu atzinību viņam uzdāvināja ģitāru Gibson Songwriter; 
* 2014. gadā absolvēja Jāzepa Vītola Latvijas mūzikas akadēmijas džeza nodaļu un ieguva bakalaura grādu džeza ģitāras specialitātē;
* 2016. gadā izdeva savu pirmo solo albumu "VIENS", kas tika nominēts Latvijas mūzikas ierakstu gada balvai instrumentālās un starpžanru mūzikas nominācijā. Tajā pašā gadā uzsāka Vislatvijas solo koncerttūri "Viens" 2 cēlienos, kuras ietvaros sniegti vairāk kā 35 solokoncerti un papildkoncerti, spēlējot gan paša komponētus, gan pasaulē pazīstamu skaņdarbu aranžējumus ģitārai.
* 2018. gadā izdevis otro studijas albumu "Kvēldiegs", kurā apkopota multimediālajai izrādei komponētā mūzika.
*2019. gadā izdeva otro solo albumu "AIZRAUTĪBA"  kas tika nominēts  Latvijas mūzikas ierakstu gada balvai "Zelta Mikrofons" instrumentālās un starpžanru albumu nominācijā. Ar šāda paša nosaukuma koncertsēriju sniegti vairāk kā 100 solo koncerti (tai skaitā ASV, Beļģijā, Igaunijā)
*2019. gadā radījis muzikālo identitāti Latvijas nacionālajai aviosabiedrībai "Air Baltic"
*2019. gadā radījis mūziku Valmieras drāmas teātra izrādei "Vidzemnieki" I. Rogas režijā.
*2021. gadā radījis mūziku Latvijas Nacionālā teātra izrādei "Aukle" I. Rešetina režijā 
*2021. izdevis trešo solo albumu "Lielā Plūsma" 
*2022. gadā aranžējis Raimonda Paula mūziku Daugavpils teātra izrādei "Dāmu Paradīze" 
*2022. gadā ģitāsrspēles iemaņas papildinājis Itālijā - "Tuscany Guitar Camp 2022" 

Kā muzikālais producents un aranžētājs regulāri sadarbojas ar tādiem komponistiem kā Raimonds Pauls, Mārtiņš Brauns, Boriss Rezņiks. Veidojis muzikālo noformējumu projektiem *Cabaret "La Luna"*, *Cabaret "Palladium"*, *Cabaret "ReLoveution"*, *Cabaret "Jazzoteria"*, LTV veidotajā izklaides šovā "Mana dziesma", Daumanta Kalniņa programmā "Atspulgi"

Kā muzikālais vadītājs/ producents strādājis ikgadējā dziesmu konkursā "Muzikālā banka" 2018 - 2022

Kā ģitārists sadarbojas ar tādiem Latvijā pazīstamiem māksliniekiem kā Raimonds Pauls, Zigmars Liepiņš, Laima Vaikule, Jānis Lūsēns (grupa "Zodiaks"), Linda Leen, Intars Busulis, Daumants Kalniņš, Dons, Latvijas Radio bigbends, Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris, *Sinfonietta Riga* un daudziem citiem.

Kopš 2020. gada darbojās "Pašnodarbināto mūziķu biedrības" valdē, pārstāvot nozares intrereses valstiskā līmenī. Ir arī viens no šīs biedrības dibinātājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mājaslapa
Teuvo Tereveinens

**Teuvo Tereveinens** (; dzimis ) ir Somijas hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2026) Tereveinens pārstāv NHL klubu Čikāgas "Blackhawks".

## Spēlētāja karjera
Tereveinens savu karjeru sāka Helsinku "Jokerit". 2012. gada NHL draftā Tereveinenu ar 18. numuru draftēja Čikāgas "Blackhawks". Spēlējis Amerikas hokeja līgas klubā Rokfordas "IceHogs". 2015. gadā ar Čikāgas "Blackhawks" klubu ieguva Stenlija kausu. 2016. gadā Tereneinens pievienojās Karolīnas "Hurricanes".

2024. gada 1. jūlijā Tereveinens parakstīja trīs gadu līgumu par 16,2 miljoniem dolāru, lai atgrieztos "Blackhawks" komandā ar sezonas gada algu 5,4 miljonu dolāru apmērā.

Somijas hokeja izlasē spēlējis 2018. gada Pasaules čempionātā hokejā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Svetlana Škoļina

**Svetlana Škoļina** (; dzimusi ) ir krievu vieglatlēte, startē augstlēkšanas sacensībās.

Divas reizes piedalījusies olimpiskajās spēlēs (, ). 2012. gadā Londonā ar rezultātu 2,03 m izcīnīja bronzas medaļu, pēc gada Pasaules čempionātā ar šādu rezultātu izcīnījusi uzvaru. Pirms tam sekmīgi startējusi junioru līmenī, kļūdama par Eiropas junioru un U-23 čempioni.

2019. gada februārī S. Škoļina tika atzīta par vainīgu dopinga lietošanā un diskvalificēta uz četriem gadiem. Par dopinga lietošanu atņemtas abas nozīmīgākās medaļas: bronza 2012. gada olimpiskajās spēlēs un zelta medaļa 2013. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Glodeņu dzimta

**Glodeņu dzimta** (*Anguidae*) ir viena no zvīņrāpuļu kārtas (*Squamata*) dzimtām, kas apvieno apmēram 100 sugas. Tās tiek iedalītas 10 ģintīs un 3 apakšdzimtās. Šīs dzimtas sugas izplatītas ziemeļu puslodē (Eirāzijā, Āfrikas ziemeļos un Ziemeļamerikā). Pazīstamākās dzimtā ir glodenes, stikla ķirzakas un aligatorķirzakas.

Latvijā sastopama viena glodeņu dzimtas suga — glodene (*Anguis fragilis*).

## Kopīgās īpašības
[thumb|left|220px|[Meža aligatorķirzakas (*Abronia*) ir vienīgās glodeņu dzimtā, kas mājo kokos]]
[thumb|left|220px|Lielākie glodeņu dzimtas pārstāvji, attēlā [dzeltenvēdere (*Pseudopus apodus‎*) barojas ar citiem rāpuļiem, abiniekiem un putniem]]
Visiem glodeņu dzimtas rāpuļiem ir samazināts augšējo deniņu kaulu loks, zem vēdera un muguras zvīņām ir cietas osteodermas, zvīņām ir taisnstūrveida forma, radot līdzību ar bruņām. Uz sāniem lielākajai daļai sugu ir garenvirziena ādas kroka. 

Daudzām sugām ir samazināts kāju lielums vai to nav vispār, tādējādi rāpuļi ārēji atgādina čūskas. Daudzām sugām ir arī normāla lieluma ķirzaku kājas. Ķermeņa lielums, atkarībā no sugas, ir 7—150 cm.  

## Ekoloģija
Glodeņu dzimtas ķirzakas ir plēsīgas, un, atkarībā no sugas, vai nu barojas ar kukaiņiem (lielākā daļa sugu) vai ar mazākiem rāpuļiem, abiniekiem un putnu mazuļiem. Uzturas ļoti dažādos biotopos, sākot ar sausiem, tuksnešainiem reģioniem un beidzot ar mitru tropu vidi. Lielākā daļa sugu mājo uz zemes vai daļēji zem zemes. Tikai vienas ģints (meža aligatorķirzakas) sugas mājo kokos.

## Vairošanās
Glodeņu dzimtā vairošanās notiek, gan dējot olas, gan dzemdējot dzīvus mazuļus. Turklāt abi veidi var būt vienas ģints sugām.

## Evolūcija
Vecākā zināmā glodeņu dzimtas fosilija, kas ir arī vecākā jebkura veida ķirzakas fosilija, ir Kanādā atrastā *[[Odaxosaurus]]* fosilija, kas ir apmēram 75 milj. gadus veca. Gan *Odaxosaurus*, gan citām vēlā krīta perioda ķirzakām jau piemīt mūsdienu glodeņu dzimtas iezīmes, kaltam līdzīgos zobus un bruņveida zvīņas ieskaitot. Tas liecina, ka šīs grupas dzīvniekiem ir ļoti sena un gara evolūcijas vēsture. Tā kā vislielākais fosilo atradumu skaits ir Ziemeļamerikā, tad, visticamākais, ka glodeņu dzimtas evolūcija krīta periodā sākusies tieši šajā kontinentā, un tikai paleogēnā tā izplatījās Eirāzijā.

## Sistemātika
[thumb|240px|[Austrumu stikla ķirzakas (*Ophisaurus ventralis*) mātīte savā migā ar olām]]
**Glodeņu dzimta** (*Anguidae*)
***Aligatorķirzaku apakšdzimta** (*Gerrhonotinae*)
**Aligatorķirzakas (*Gerrhonotus*)
**Meža aligatorķirzakas (*Abronia*)
***Čūskmēļu apakšdzimta** (*Diploglossinae*)
**Celestķirzakas (*Celestus*)
**Čūskmēles (*Diploglossus*)
**Dienvidamerikas bezkāju ķirzakas (*Ophiodes*)
***Glodeņu apakšdzimta** (*Anguinae*)
**Amerikas stikla ķirzakas (*Ophisaurus*)
**Āzijas stikla ķirzakas (*Dopasia*)
**Dzeltenvēderes (*Pseudopus*)
**Glodenes (*Anguis*)
**Ziemeļamerikas stikla ķirzakas (*Hyalosaurus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Glodeņu dzimtas sugu uzskaitījums
*Redzēt: Glodene
Glodenes

**Glodenes** (*Anguis*) ir viena no glodeņu dzimtas (*Anguidae*) ģintīm, kas apvieno 5 bezkāju ķirzaku sugas (divas mūsdienās dzīvojošas un trīs izmirušas). Mūsdienu sugas izplatītas lielākajā daļā Eiropas un salīdzinoši nelielā teritorijā Āzijas rietumos, mitros mērenās joslas reģionos. Uzturas siltās un aizsargātās vietās, piemēram, mežā, pļavā un virsājā. Samērā bieži sastopamas dārza komposta kaudzēs.

Latvijā sastopama viena glodeņu ģints suga — glodene (*Anguis fragilis*).

## Izskats
thumb|left|220px|Atšķirībā no čūskām glodenēm mēles galā ir neliels robiņš (čūskām mēle ir dziļi šķelta)
Lai arī glodenes vizuāli atgādina čūskas, tomēr tās ir ķirzakas, kurām nav kāju. No čūskām tās atšķir vairākas iezīmes: tām ir acu plakstiņi (tādu nav čūskām), tām ir neliels ausu atvērums (tādu nav čūskām) un to mēle ir ar robiņu galā, nevis šķelta kā čūskai. Glodenes aug līdz 40—50 cm garumam un sver līdz 100 g. Mātītes ir nedaudz lielākas nekā tēviņi. Gandrīz puse no ķermeņa garuma ir aste, bet vizuāli tā neatdalās no ķermeņa kopējās formas.

Glodenes kopumā ir pelēkbrūnas: mātītēm zvīņām ir metālisks vara spīdums un divas sānu garensvītras, bet tēviņiem elektrozili punktiņi, kas redzami tikai vairošanās sezonas laikā. Glodenēm ir gropēti zobi, kas tām ļauj cieši saķert noskatītos upurus.

## Kopīgās īpašības
[thumb|240px|Mātītes zvīņām ir metālisks vara spīdums, attēlā [glodene (*Anguis fragilis*)]]
Glodenes pārvietojas samērā lēni, tadēļ tās var viegli noķert. Līdzīgi kā citas ķirzakas, glodenes, saķertas aiz astes, to var nomest. Aste ataug, bet ne pilnībā. Glodeņu galvenie ienaidnieki ir putni, āpši, eži, lapsas un kaķi.

Glodenes barojas ar mīkstiem bezmugurkaulniekiem, piemēram, kailgliemežiem, tauriņiem (bez matiem) un citiem mīkstiem kukaiņiem, zirnekļiem un sliekām. No gliemežiem glodenes izvairās, izņemot no ļoti jauniem, kamēr to mājas ir salīdzinoši trauslas un viegli sakožamas. Glodenes ir oldzīvdzemdētājas (olas attīstās mātes ķermenī un piedzimst dzīvi mazuļi). Mazuļi piedzimstot ir apmēram 4 cm gari, uz ķermeņa raksturīgas zeltainas svītras.

## Sistemātika
**Glodenes** (*Anguis*)
*Glodene (*Anguis fragilis*)
*Peloponēsas glodene (*Anguis cephalonnica*)
*†*Anguis polgardiensis*
*†*Anguis rarus*
*†*Anguis stammeri*

## Atsauces

## Ārējās saites
*An ancient lineage of slow worms, genus Anguis
*iNaturalist: Slow Worms Genus Anguis
Verhoturje

**Verhoturje** () ir sena pilsēta Turas upes kreisajā krastā Sverdlovskas apgabalā Urālos. Tā atrodas 306 km uz ziemeļiem no Jekaterinburgas. 2017. gadā Verhoturjē dzīvoja 8,7 tūkstoši iedzīvotāju. 

## Vēsture
Dibināta 1598. gadā pēc Sibīrijas hanistes iekarošanas kādreizējās mansu apmetnes Neromkaras vietā.  1600. gadā šajā robežpilsētā izveidoja muitu Sibīrijas preču pieņemšanai, tādēļ Verhoturji dēvēja par "Sibīrijas vārtiem". 1629. gadā Verhoturjes pilsētu iekļāva Sibīrijas Toboļskas daļā, kurā atradās arī Pelimas, Turinskas, Surgutas, Berjozovas un Mangazejas forti. 
Lielā Ziemeļu kara laikā 1708. gadā Verhoturji iekļāva Sibīrijas provincē. 1710. gadā Verhoturjē nometināja 84 sagūstītos zviedru karavīrus (tostarp 5 luterāņu mācītājus), līdz 1712. gadam ar ieslodzīto spēkiem pabeidza celt Verhoturjes kremli. 

1763. gadā Verhoturjes traktu pāri Urāliem slēdza un likvidēja Sibīrijas muitas staciju. 1783. gadā pilsētu iekļāva Permas vietniecības teritorijā. 1798. gadā Krievijas Impērija anektēja agrākās Kazahu hanistes ziemeļrietumu daļu un galvenie satiksmes ceļi no Krievijas uz Sibīriju novirzījās tālu uz dienvidiem, un Verhoturje zaudēja savu tirdzniecības centra nozīmi.

1926. gadā tā zaudēja pilsētas statusu, bet atkal to atguva 1947. gadā.

Vergaturia end 17th century.jpg|Verhoturjes cietoksnis (*Vergaturia*) 17. gadsimta beigās
Верхотурье-XVIII в.JPG|Verhoturjes pilsēta 18. gadsimtā
Vue de Werkhotourie. (Siberie.) (Verkhoturye, Russia).jpg|Sibīrijas pilsētas Verhoturjes skats ap 1830. gadu
Альбом Виды Урала 06.png|Verhoturje 1900. gadā
Verkhoturye 1910 LOC prok 02108.jpg|Verhoturje 1910. gadā


## Atsauces

## Ārējās saites
Ogres Brāļu kapi

thumb|250px|Ogres Brāļu kapi 2012. gadā
thumb|250px|Dolomīta siena pie Ogres Brāļu kapiem
**Ogres Brāļu kapi** ir Brāļu kapi Ogrē, kas ietilpst Ogres kapu teritorijā.

## Vēsture
Ogres Brāļu kapi ir izveidoti vietā, kur 1916. gadā atradās 2. Rīgas latviešu strēlnieku pulka nometne. 1926. gadā izveidoja Brāļu kapu komitejas Ogres nodaļu un par tās vadītāju iecēla Teodoru Spuriņu. Tika nolemts Ogres apkārtnē apbedīto kareivju pīšļus pārapbedīt vienā vietā, izveidojot Ogres Brāļu kapus.  Ogres miesta dome piešķīra zemi kapu izveidei līdzās pilsētas kapiem, Turkalnes ielas galā. Jau pēc dažām dienām kapi tika iesvētīti un tajos tika pārapbedītas pirmās kareivju mirstīgās atliekas. Brāļu kapu iesvētīšanā piedalījās kara ministrs Rūdolfs Bangerskis un Latvijas Valsts prezidenta sevišķu uzdevumu ģenerālis Eduards Aire.

1933. gadā izsludināja Ogres Brāļu kapu pieminekļa metu konkursu. Par labāko tika atzīts Jāņa Brieža piedāvātais obelisks ar sērojošas Mātes Latvijas tēlu. Konkursā piedalījās arī tēlnieks Kārlis Zemdega ar klasicisma stilā veidotu obelisku, kas rotāts ar urnu un zobenu. , lai veicinātu ziedojumu vākšanu apstiprinātajam piemineklim, tika likts pamatakmens, zem kura apraka nezināma kareivja pīšļus. Piemineklis tā arī netika uzbūvēts, jo bija sarežģījumi ar nepieciešamā finansējuma savākšanu.

1938. gadā tika pabeigta kapu teritorijas iežogošana, ko veica pēc Ā. Vilmaņa projekta. Iežogojums veidots kā dolomīta siena. Tā paša gada Lāčplēša dienas sarīkojumu vadīja jaunais Brāļu kapu komitejas Ogres nodaļas vadītājs Alfreds Dzenis.

2008. gada novembrī Ogres Brāļu kapos atklāts pēc Eižena Laubes vēsturiska projekta meta veidots piemineklis 2. Rīgas latviešu strēlnieku bataljona karavīriem, kuri tieši no Ogres devās uzbrukumā vācu armijas vienībai Daugavas otrā krastā. 2016. gada Lāčplēša dienā svinīgi atklāja stēlas ar Ogres un tās apkaimē dzimušo Lāčplēša Kara ordeņu kavalieru vārdiem. Stēlas izvietotas abpus 2008. gadā atklātajam piemineklim.

## Atsauces
Līnuss Videls

**Līnuss Videls** (; dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Videls pārstāv Hockeyallsvenskan klubu Södertälje SK.

## Spēlētāja karjera
2003. gada NHL draftā Videlu 7. kārtā draftēja Kolorādo "Avalanche". Līdz 2011. gadam Videls spēlēja Zviedrijas hokeja līgas klubā Södertälje SK. Vēlāk vienu sezonu spēlēja Stokholmas "AIK Ishockey". 2012. gadā Videls pievienojās KHL klubam Hantimansijskas "Jugra", taču vēlāk pievienojās Čerepovecas "Severstal". 2014. gadā Videls pievienojās Rīgas "Dinamo". Pēc tam ir spēlējis Ņižņijnovgorodas "Torpedo", Pekinas "Kunlun Red Star" un Čeļabinskas "Traktor". 2018. gadā Videls atgriezās Rīgas "Dinamo", 2019. gadā pārgāja uz Astanas "Baris".

## Atsauces

## Ārējās saites
Ardnors Treistasons

**Ardnors Ingvi Treistasons** (; dzimis ) ir Islandes futbolists, pussargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2026. gada spēlē Islandes kluba *[[Knattspyrnufélag Reykjavíkur|KR Reykjavíkur]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**IFK Norrköping**

* Allsvenskan: 2015

**Malmö FF**

* Allsvenskan: 2020

## Ārējās saites
Birkirs Saivarsons

**Birkirs Saivarsons** (; dzimis ) ir Islandes bijušais futbolists, aizsargs, Islandes futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Valur**

* Úrvalsdeild: 2007
* Islandes kauss: 2005

## Ārējās saites
Olha Saladuha

**Olha Saladuha** (; dzimusi ) ir bijusī ukraiņu vieglatlēte, startējusi trīssoļlēkšanas sacensībās. Kopš 2019. gada Ukrainas parlamenta deputāte.

Trīs reizes piedalījusies olimpiskajās spēlēs (, , ). 2012. gadā Londonā izcīnījusi bronzas medaļu. Pasaules čempionātā izcīnījusi uzvaru (2011) un bronzas medaļu (2013), trīs reizes kļuvusi par Eiropas čempioni (2010, 2012, 2014).

Personisko rekordu sasniegusi 2012. gada Eiropas čempionātā (14,99 m). Precējusies ar ukraiņu riteņbraucēju Denisu Kostjuku. 2019. gadā kandidējusi Ukrainas parlamenta vēlēšanās no partijas "Tautas kalps". Tikusi ievēlēta parlamentā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ieva Ozoliņa

**Ieva Ozoliņa** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu dokumentālā kino režisore, pazīstama ar savām dokumentālām filmām "Mans tēvs baņķieris" (2015), "Dotais lielums: mana māte" (2018), "Mana māte valsts" (2022). Ozoliņa par filmu "Mans tēvs baņķieris" saņēma Lielā Kristapa balvu kategorijā "Labākā debijas filma". Viņas filma "Mana māte valsts" saņēma Lielā Kristapa balvu kategorijā "Labākā pilnmetrāžas dokumentālā filma".

## Izglītība
Ieva ir mācījusies Rīgas 5. vidusskolā, Rīgas Lietišķās mākslas vidusskolā, absolvējusi Latvijas Mākslas akadēmiju un Latvijas Kultūras akadēmijas maģistrantūru (audiovizuālā māksla, 2015).

## Ārējās saites
* Ieva Ozoliņa filmas.lv
Emils Halfrēdsons

**Emils Halfrēdsons** (; dzimis ) ir bijušais Islandes futbolists, pussargs, Islandes futbola izlases dalībnieks.

## Ārējās saites
Bulgārijas leva

**Leva** (, daudzskaitlī *лева*) bija Bulgārijas valūta. Sīkāk viena leva dalijās 100 stotinkos (*стотинки*). Viena leva pēc valūtas kursa bija vienāda ar 1,95583 eiro. Nosaukums radies no bulgāru vārda, kas apzīmē lauvu, jo uz sākotnējām monētām bija attēlots šīs dzīvnieks.

2022. gada 27. maijā Bulgārijas valdība apstiprināja plānu ieviest eiro 2024. gada 1. jūlijā, taču dažādu iemeslu dēļ to ieviesa 2026. gada 1. janvārī.

## Ārējās saites
Veliko Tarnova

**Veliko Tarnova** (,  — ‘Lielā Tarnova’) ir pilsēta Bulgārijas centrālajā daļā, Veliko Tarnovas apgabala administratīvais centrs. 2015. gadā pilsētā dzīvoja 71,2 tūkstoši iedzīvotāju.

## Vēsture
Veliko Tarnova bija Otrās Bulgārijas caristes galvaspilsēta laika posmā no 1185. līdz 1393. gadam, kā arī Bulgārijas kņazistes galvaspilsēta no 1878. līdz 1879. gadam. Viduslaikos pilsēta bija zināma kā **Tarnovgrada**, vēlāk — **Tarnova**. 1963. gadā nosaukumam tika pievienots *Veliko*. Pateicoties bagātīgajam kultūrvēsturiskajam mantojumam, Veliko Tarnova ir nozīmīgs tūrisma centrs.

## Ģeogrāfija
Veliko Tarnova atrodas Bulgārijas ziemeļu centrālajā daļā gar Jantras upi. 

Šeit krustojas galvenie ceļi, kas savieno Austrumu un Rietumu Bulgāriju (Varna — 222 km, Sofija — 219 km, Plovdiva — 226 km, Burgasa — 216 km) un Centrāleiropu ar Mazāziju (Ruse — 107 km, Kapitan-Andreeva — 217 km). Cauri Veliko Tarnovu iet Eiropas transporta koridors Nr. 9. Blakus esošajā Gorna Orjahovicas pilsētā (9 km) atrodas Gorna Orjahovicas lidosta un lielākā dzelzceļa stacija Ziemeļbulgārijā.

## Izglītība
Pilsētā atrodas Veliko Tarnovas Universitāte.

## Atsauces

## Ārējās saites
Temerņika

**Temerņika** (, arī **Temerņička** ) ir upe Rostovas apgabalā, Krievijā. Tā ir Donas labā krasta pieteka. Upes garums ir 35,5&nbsp;km (no tiem 16 km Rostovas pilsētā), bet sateces baseins ir 293&nbsp;km². Temerņika ir ārkārtīgi piesārņota.

Temerņikas izteka atrodas Mjasņikovskas rajonā, bet Donā tā ietek Rostovas pilsētā.

Upes nosaukums cēlies no 1749. gadā dibinātā Temerņickas tirdzniecības un muitas punkta. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Raluka Stremeturaru

**Raluka Nikoleta Stremeturaru** (, dzimusi  Sinajā) ir Rumānijas kamaniņu braucēja.

R. Stremeturaru nodarbojas ar kamaniņu braukšanu kopš 1996. gada, kopš 2003. gada startē Rumānijas izlasē. viņas jaunākā māsa Violeta Stremeturaru arī ir kamaniņu braucēja.

Piedalījusies trīs olimpiskajās spēlēs. 2010. gadā Vankūverā viņa bija 21., 2014. gadā Sočos — 30., savukārt 2018. gada olimpiskajās spēlēs Phjončhanā R. Stremeturaru ieņēma 7. vietu individuālajās sacensībās, tādējādi viņa bija ne vien labākā Rumānijas sportiste šajā olimpiādē, bet sasniedza augstāko vietu savai valstij ziemas olimpiskajās spēlēs pēdējos 24 gados. Kopā ar Rumānijas izlasi ieguva arī 10. vietu komandu sacensībās. 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Pekinā R. Stremeturaru bija Rumānijas karognesēja olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā, bet augstākais sasniegums bija 9. vieta komandu sacensībās.

Augstākie sasniegumi citās sacensībās: 23. vieta pasaules kausa kopvērtējumā 2007.—2008. gada sezonā, 22. vieta individuālajās sacensībās 2008. gada pasaules čempionātā Oberhofā, 17. vieta 2008. gada Eiropas čempionātā Čezānā un 6. vieta pasaules kausa posmā Lillehammerē 2018. gadā.

Kopš 2023. gada R. Strematuraru startē divniekos, šajā disciplīnā (kā arī stafetē) piedalījās arī 2026. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Magnuss Gabriels Delagardijs

**Magnuss Gabriels Delagardijs**  (, 1622–1686) bija Zviedrijas militārais un valsts darbinieks. Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (1649–1651, 1655–1657).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1622. gadā 15. oktobrī Tallinā jaunieceltā Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatora Jakoba Delagardija un viņa sievas Ebbas Brahes ģimenē kā vecākais dēls. Studēja Upsālas universitātē, 1639. gadā tika ievēlēts par universitātes rektoru (*rector illustris*), pēc tam apceļoja Franciju un Nīderlandi. 1643. gadā atgriezās dzimtenē un strauji izvirzījās karalienes Kristīnes valdīšanas laikā (1644–1654).
1647. gadā viņš bija Zviedrijas sūtnis tās sabiedrotās Francijas galmā, salaulājās ar Zviedrijas galma dāmu Mariju Eifrozīni no Cveibrikenes un ģenerāļa pakāpē piedalījās Trīsdesmitgadu kara noslēguma cīņās. Pēc kara beigām 1648. gadā viņu iecēla par Arensburgas grāfu un nākamajā gadā par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru (1649—1651). 

1651. gadā Delagardiju iecēla par Zviedrijas valsts maršalu un 1652. gadā par valsts mantzini. Pēc tēva nāves viņš mantoja Leko pili (*Läckö*) pie Vēnerna ezera, kurā 1654. gadā uzsāka grandiozu pārbūvi. 1655. gadā karalis Kārlis X Gustavs viņu no jauna iecēla par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru (1655—1657) un zviedru karaspēka pavēlnieku Otrā Ziemeļu kara (1655—1661) laikā pret Polijas-Lietuvas un Krievijas karaspēkiem. 1656. gadā viņš vadīja Rīgas pilsētas aizsardzību pret Krievijas cara uzbrukumu Rīgas aplenkuma laikā, 1657. gadā viņš ieņēma Pečoru klosteri un uzvarēja krievus kaujā pie Valkas. Kara beigās piedalījās Olivas miera līguma sarunās un to parakstīja jaunā Zviedrijas karaļa Kārļa XI vārdā.

1660. gadā viņš kļuva par Zviedrijas valsts kancleru, līdz Kārļa XI pilngadības saniegšanai Magnuss Gabriels Delagardijs kopā ar viņa māti un četriem augstākajiem valdības pārstāvjiem pārvaldīja Zviedrijas lielvalsti. 1672. gadā viņš noslēdza jaunu savienības līgumu ar Francijas karali Luiju XIV, kas izraisīja karu ar Brandenburgu un Dāniju (1674–1679). Pēc tam, kad zviedru karaspēks cieta zaudējumus, jaunais karalis atcēla Delagardiju un pats ķērās pie karaspēka vadīšanas. 1658. gadā par Vidzemes militāro gubernatoru tika iecelts Roberts Duglass.

1680. gadā M. G. Delagardiju atstādināja no ārpolitikas vadības un ar muižu redukciju viņš zaudēja savus zemes īpašumus. Miris Vengarnas pilī 1686. gada 26. aprīlī.

## Atsauces
Blagojevgradas apgabals

**Blagojevgradas apgabals** () ir viens no Bulgārijas 28 apgabaliem. Atrodas Bulgārijas dienvidrietumos, tā administratīvais centrs ir Blagojevgrada. Tas robežojas ar Kjustendilas un Sofijas apgabalu ziemeļos, Pazardžikas apgabalu ziemeļaustrumos, Smoļanas apgabalu austrumos, Grieķiju dienvidos un Ziemeļmaķedoniju rietumos. Apgabals sadalīts 14 pašvaldībās, bet tā kopējais iedzīvotāju skaits ir 323 552 tūkstoši (2011. gada februāris).

Blagojevgradas apgabalā atrodas UNESCO Pasaules mantojuma objekts — Pirina nacionālais parks. Parka kopējā platība pārsniedz 27 000 ha, tas atrodas starp 1008 un 2914 metru augstumu Pirinu kalnos. Vieta ietver daudzveidīgas kaļķakmens kalnu ainavas ar ezeriem, ūdenskritumiem, alām un galvenokārt skujkoku mežiem. Vēlāk vietas teritorija tika paplašināta un pašlaik kopējā platība ir aptuveni 40000 ha. Apgabalā atrodas arī kandidātobjekti Melnikas pilsēta un Roženas klosteris.

## Apskates vietas
Alibotuša rezervāts, Pirina nacionālais parks, Rilas nacionālais parks, Roženas klosteris, Septiņi Rilas ezeri, Vihrens.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krka (sala)

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q6059"
}

**Krka** () ir Horvātijai piederoša sala Adrijas jūrā. Atrodas netālu no Rijekas. Ilgu laiku ticis uzskatīts, ka Krka ir lielākā sala Adrijas jūrā, tomēr pēc 2011. gadā veiktajiem mērījumiem tika noteikts, ka netālu esošā Cresa ir tāda paša lieluma. Šī ir apdzīvotākā sala jūrā, pilsētās uz salas kopējais iedzīvotāju skaits 2011. gadā sasniedza nepilnus 19,4 tūkstošus, no tiem lielākajā pilsētā (Krkā) — 6,2 tūkstoši. Ar kontinentu salu savieno tilts.

## Ārējās saites
*
Apkopējs

[alt=[Bilde]: Apkopējs, kurš uzkopj grīdu.|thumb|Apkopējs, kurš uzkopj grīdu](https://lv.wikipedia.org/wiki/Att%C4%93ls:Town_janitor.jpg)
**Apkopējs** (arī zināms kā **uzkopšanas darbinieks**) ir profesija, kurā strādājošie uzkopj netīras vietas un savāc atkritumus. Šī ir viena no izplatītākajām profesijām pasaulē.

thumb|236x236px|Grīdas mehanizēta uzkopšana

## Vēsture
Tiek uzskatīts, ka apkopēja profesijas pirmsākumi meklējami Senās Ēģiptes (ap 3150. gadu p.m.ē,) un Mezopotāmijas jeb Senās Divupes laikā (ap 4000. gadu p.m.ē.), kad jau tika algoti cilvēki, kas palīdzētu uzkopt mājas.

## Darba pienākumi
Apkopēja darba pienākumi var atšķirties atkarībā no vienošanās ar darba devēju vai pasūtītāju. Visbiežāk apkopēja darba pienākumos ietilpst sekojošie:

* regulāri uzkopt iestādes vai dzīvojamās ēkas telpas, koridorus, kāpnes, telpu koplietošanas priekšmetus u.c.;
* tīrīt logus un palodzes, mēbeles, grīdas, sienas, durvis, labierīcības priekšmetus u.tml.;
* iztukšot papīrgrozus, higiēnas priekšmetu novietnes labierīcību telpās un citus atkritumus saturošus priekšmetus;
* nodrošināt nepārtraukti pieejamus citus koplietošanas priekšmetus (salvetes, tualetes papīrs, ziepes u.tml.);
* telpu uzkopšanas laikā ievērot higiēnas un sanitārās normas;
* laistīt telpaugus un nodrošināt atbilstošu augu kopšanu u.c.

## Profesijas tēls kultūrā
“Virtuves apkopēja” (itāliski: *La sguattera*) ir itāļu baroka mākslinieka Džuzepes Krespi (*Giuseppe Crespi*) glezna, kurā ir attēlota apkopēja, kura uzkopj virtuvi. Glezna veidota 1725. gadā ar eļļas krāsām uz audekla. Sieviete atrodas virtuvē kopā ar strīpainu kaķi, kas guļ uz krēsla. Virtuve un tās grīda ir tīra un uzkopta – attēlotā apkopēja ir strādīga, kārtīga un uz detaļām orientēta. Gleznas kreisajā pusē redzami tīri trauki, kuri maigi vizuļo gaismā.

“Apkopēja” (franciski: *La Femme de Menage*) ir franču mākslinieka Alfrēda Andrē Geniole (*Alfred André Géniole*) darbs, kurā ir attēlota apkopēja, kurai rokās ir putekļu slotiņa, krūze un zābaki. Mākslas darbs ir veidots 1963. gadā kā ilustrācija grāmatā “Parīzes sievietes” (*Les Femmes de Paris*), tas ir radīts litogrāfijas tehnikā.

## Profesija Latvijā
2021. gada septembrī Latvijā apkopēja profesijā reģistrēti 25 740 strādājošie.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Sētnieks
Jouns Bedvarsons

**Jons Bedvarsonss** (; dzimis ) ir Islandes futbolists, uzbrucējs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Anglijas *[[EFL League One]]* kluba *[[Burton Albion F.C.|Burton Albion]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Herdurs Magnusons

**Herdurs Magnusons** (; dzimis ) ir Islandes futbolists, aizsargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Grieķijas Superlīgas kluba ''Panathinaikos'' sastāvā.

## Sasniegumi
**CSKA Moscow**

* Krievijas Superkauss: 2018

## Ārējās saites
Trendelāga

**Trendelāga** (, ) ir viena no 15 Norvēģijas filkēm valsts vidus daļā, kas izveidota   atkal apvienojot 1804. gadā sadalītās Sērtrendelāgas un Nūrtrendelāgas filkes. Trendelāga kopā ar ar Mēres un Rumsdāles filki veido Vidusnorvēģijas reģionu. Tā robežojas arī ar Nūrlannes filki ziemeļos un Innlandeti dienvidos.

Trendelāgas filkes lielākā pilsēta ir Tronheima, bet filkes administratīvais centrs ir Steinhjera, tomēr filkes valde un mērs atrodas Tronheimā. Tas padara filkes vadību efektīvāku un ne tik centralizētu, jo Trendelāga ir otrā lielākā filke Norvēģijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sojuz-2

***Sojuz-2*** (*Союз-2*) bija PSRS *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* sērijas nepilotējams pasīvais kosmosa kuģis. Tas orbītā palaists . Kosmosa kuģim pietuvojās pilotējamais *[[Sojuz-3]]*, bet saslēgties neizdevās kosmonauta kļūdas dēļ.

## Lidojuma gaita
*Sojuz-2* tika palaists  09:00 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas. 

26. oktobrī tika palaists Georgija Beregovoja pilotēts aktīvais kuģis *Sojuz-3*, kas tika ievadīts orbītā netālu no *Sojuz-2*. Pirmajā apriņķojumā automātika satuvināja kuģus no  līdz 200 metriem. Tad Beregovojs pārņēma vadību manuāli. Tuvošanās notika Zemes ēnā, un kosmonauts kuģi orientēja pēc *Sojuz-2* gaismas signāliem. Viņš kļūdījās signālu interpretācijā, un abi kuģi bija pavērsti 180 grādu viens pret otru, tas ir, "ar kājām gaisā". Orientācijas sistēmas antenas kuģu sānos tagad tās bija pretējās pusēs. Tuvojoties automātiski tika uzturēta orientācija pēc antenām, bet Beregovojs redzēja, ka *Sojuz-2* saslēgšanās mezgls novirzās sāņus. Neiedomājoties, ka tas notiek orientācijas kļūdas dēl, viņš vairākas reizes atvirzīja *Sojuz-3* atpakaļ un no jauna tuvojās, bet  *Sojuz-2* katru reizi novirzījās sāņus.
Kad kosmosa kuģi izgāja no ēnas, tika secināts, ka *Sojuz-3* orientācijas dzinēju degvielas krājumi bija gandrīz iztērēti. Tika nolemts neturpināt saslēgšanās mēģinājumus.

28. oktobrī *Sojuz-2* atgriezās uz zemes. 07:51 UTC nolaižamais aparāts nolaidās Kazahstānā, uz ziemeļiem no Karaghandi, 5 kilometrus no paredzētās vietas.

## Ārējās saites
* Soyuz 2, 5 (7K-OK, passive) Gunter Dirk Krebs 
* Soyuz-3: Just a small mistake Anatoly Zak, 2015-11-02
Sverrirs Ingasons

**Sverrirs Ingasons** (; dzimis ) ir Islandes futbolists, aizsargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Ingasons spēlē Grieķijas Superlīgas klubā *[[Panathinaikos F.C.|Panathinaikos]]*.

## Sasniegumi
**Breiðablik**

* Islandes Līgas kauss: 2013

**PAOK**

* Grieķijas Superlīga: 2018—19
* Grieķijas kauss: 2018—19, 2020—21
**Midtjylland**

* Dānijas Superlīga: 2023—24

**Islande**

* Baltijas kauss: 2022

## Ārējās saites
Bengts Gabrielsons Uksenšerna

**Bengts Gabrielsons Uksenšerna** (, 1623—1702) bija zviedru diplomāts un valstsvīrs. Zviedru okupētās Kulmas, Kujāvijas, Lielpolijas un Mazovijas gubernators (1655—1659), Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (1662—1666), rezidēja Rīgas pilī. Aumeisteru muižas īpašnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1623. gada 16. jūlijā Fasternā zviedru valstsvīra Gabriela Bengtsona Uksenšernas un viņa sievas Annas, dzimušas Baneres (*Banér*, 1585—1656), ģimenē.

Mācījās Obu ģimnāzijā, studēja Upsālas universitātē, bija tās *rector illustris* (1643—1644). Piedalījās Vestfālenes miera līguma sarunās 1648. gadā, pēc tam karalienes Kristīnes I valdīšanas laikā piedalījās diplomātiskās misijās vācu zemēs, bija Zviedru Pomerānijas tiesnesis Vismārā (1652—1654).

Kārļa X valdīšanas laikā piedalījās Otrajā Ziemeļu karā, bija zviedru okupētās Kulmas, Kujāvijas, Lielpolijas un Mazovijas gubernators (1655—1659), vadīja Tornas aizstāvēšanu. Piedalījās Olivas miera sarunās 1660. gadā.
Pēc Kārļa XI kļūšanas par karali tika iecelts par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru (1662—1666).
1674. gadā viņu iecēla par Zviedrijas karaļa sūtni pie Svētās Romas impērijas ķeizara Vīnē, kur viņš centās novērst impērijas karu ar Franciju. Pēc Holandes kara beigām piedalījās Neimegenas miera sarunās (1676—1679), sekmēja Zviedrijas un Nīderlandes politisku tuvināšanos.

1680. gadā karalis Kārlis XI viņu iecēla par valsts kancelejas vadītāju, līdztekus viņš bija arī Upsālas universitātes kanclers no 1686. gada.

Miris 1702. gada 12. jūlijā Stokholmā, apglabāts Upsālas Doma baznīcā.
Bjerns Sigurdarsons

**Bjerns Sigurdarsons** (; dzimis ) ir Islandes bijušais futbolists, uzbrucējs, Islandes futbola izlases dalībnieks. 

## Sasniegumi
**Molde**

* Tippeligaen: 2014
* Norvēģijas kauss: 2014

## Ārējās saites
Helmars Eijelfsons

**Helmars Eijelfsons** (; dzimis ) ir Islandes futbolists, aizsargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Islandes kluba *[[Valur]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Rosenborg**

* Norvēģijas Eliteserien: 2015, 2016
* Norvēģijas kauss: 2015, 2016

## Ārējās saites
Runars Alekss Runarsons

**Runars Alekss Runarsons** (; dzimis ) ir Islandes futbolists, vārtsargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Runarsons spēlē Dānijas Superlīgas komandā *[[FC København|København]]*.

## Ārējās saites
Frederiks Šrams

**Frederiks Augusts Albrehts Šrams** (; dzimis ) ir Islandes futbolists, vārtsargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Dānijas kluba *[[FC Roskilde|Roskilde]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Alberts Gudmundsons

**Alberts Gudmundsons** (; dzimis ) ir Islandes futbolists, pussargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Itālijas ''Serie A'' kluba *[[ACF Fiorentina|Fiorentina]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Samuels Fridjounsons

**Samuels Fridjensons** (; dzimis ) ir Islandes futbolists, pussargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Islandes kluba *[[Stjarnan]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**VIking**

* Norvēģijas kauss: 2019

## Ārējās saites
Topogrāfiskā karte

thumb|240px|Topogrāfiskās kartes paraugs.
**Topogrāfiskā karte** ir universāla lietojuma ģeogrāfiskā karte, kurā ir sīki attēlota apkārtne. Atšķirībā no ģeogrāfiskajām kartēm, kas attēlo lielas Zemes virsmas platības un ir maza mēroga, topogrāfiskās kartes attēlo vietēju apkārtni un ir liela mēroga. Topogrāfiskā karte ietver informāciju par ģeodēziskajiem atbalsta punktiem, reljefu, hidrogrāfiju, augu valsti, augsni, saimnieciskajiem un kultūras objektiem, ceļiem, komunikācijām, robežām u.c. apvidus objektiem. Topogrāfisko karšu satura plašums un precizitāte ļauj risināt tehniskus uzdevumus. Zinātni par šādu karšu sastādīšanu sauc par topogrāfiju.

## Iedalījums
Visas ģeogrāfiskās kartes atkarībā no mēroga iedala šādos tipos:
* topogrāfiskie plāni — līdz 1:5000 ieskaitot;
* liela mēroga topogrāfiskās kartes — 1:10 000; 1:25 000; 1:50 000;
* vidēja mēroga topogrāfiskās kartes — 1:100 000; 1:1 000 000;
* sīka mēroga topogrāfiskās kartes — 1:1 000 000 un augstāk

## Atsauces
Kopapdrošināšana

**Kopapdrošināšana** ir vairāku apdrošinātāju (apdrošināšanas sabiedrību) vienošanās apdrošināt vienu un to pašu apdrošināšanas objektu viena apdrošināšanas līguma ietvaros.

Tā ir brīvprātīga, izņemot gadījumus, kad to pieprasa likums. Apdrošinātāji savstarpēji vienojas par iemaksu apmēru, atlīdzību izmaksām, iemaksu atlikuma sadalīšanu gada beigās un par lēmumu pieņemšanas procesu, tādējādi aizvietojot apdrošināšanas kompānijas.

## Atsauces
Rikards Rakels

**Rikards Larss Gunnars Rolands Rakels** (; dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2026) Rakels pārstāv NHL klubu Pitsburgas "Penguins".

## Spēlētāja karjera
2011. gada NHL draftā Rakelu ar 30. numuru izvēlējās Anahaimas "Ducks". Savu karjeru Rakels uzsāka Stokholmas "AIK Ishockey" jauniešu komandā. 2010. gadā pievienojās Ontārio hokeja līgas klubam Plimutas "Whalers". 2013. gadā sāka spēlēt Anahaimas "Ducks".

2022. gada martā, tuvojoties līguma beigām ar "Ducks", Rakels tika aizmainīts uz Pitsburgas "Penguins".

Zviedrijas hokeja izlasē spēlējis 2018. gada Pasaules čempionātā.

## Atsauces

## Ārējā saites
Apdrošināšanas prēmija

**Apdrošināšanas prēmija** ir apdrošināšanas līgumā noteiktais maksājums par apdrošināšanu. Tā ir atkarīga no apdrošināšanas veida, apdrošināšanas objekta specifikācijas vai apdrošinātās personas individuālajām pazīmēm, apdrošināšanas līguma darbības termiņa, apdrošinājuma summas, pašriska un citiem faktoriem.  Apdrošināšanas prēmija ir iemaksājama tajā pašā valūtā, kurā paredzēts izmaksāt apdrošināšanas atlīdzību, ja apdrošināšanas līgumā nav noteikts citādi. Apdrošināšanas prēmiju nosaka apdrošinātājs.

## Atsauces
Alekss Ivobi

**Alekss Ivobi** (dzimis ) ir Nigērijas futbolists, pussargs, Nigērijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Anglijas Premjerlīgas kluba ''Fulham'' sastāvā.

## Sasniegumi
**Arsenal**

* FA kauss: 2016—17
* FA Community Shield: 2015, 2017

**Nigērija**
* Āfrikas Nāciju kauss trešā vieta: 2025
## Atsauces

## Ārējās saites
Pamukkale

**Pamukkale** ( — ‘kokvilnas pils’) atrodas pie Denizli pilsētas Turcijā. Šeit esošie kalni ir izveidojušies, nogulsnējoties kaļķakmenim. Populāri ir arī termālie baseini. Vēl šeit atrodas muzejs, sengrieķu un romiešu laika pilsētas Hierapoles drupas. Abi objekti kopā iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Pamukkale ir ievērojams tūrisma objekts, ik gadu to apmeklē ap 2 miljoniem cilvēku.

## Ārējās saites
Henrijs Noriss Rasels

**Henrijs Noriss Rasels** (*Henry Norris Russell*, dzimis , miris ) bija ASV astrofiziķis. Viņš izveidoja vienu no pirmajām zvaigžņu evolūcijas teorijām, kā arī pirmais noteica ķīmisko elementu sastāvu Saules atmosfērā. Viņš arī izvērtēja Visuma ķīmisko elementu sastāvu un vēl pētīja saistību starp zvaigžņu spektriem un to starjaudu.

## Biogrāfija
1900. gadā beidza Prinstonas Universitāti. No 1903. līdz 1905. gadam stažējās Kembridžas observatorijā. 1905. gadā Prinstonā stājās Čārlza Janga vietā. No 1912. līdz 1947. gadam bija Prinstonas Universitātes astronomiskās observatorijas direktors. 1913. gadā neatkarīgi no dāņu astronoma Eināra Hercšprunga izveidoja diagrammu, kas sasaistīja kopā zvaigžņu raksturlielumus (Hercšprunga—Rasela diagramma). 1913. — 1914. gadā noformulēja zvaigžņu evolūcijas koncepciju, saskaņā ar kuru zvaigznes galvenais enerģijas avots ir gravitācijas saspiešanās. 1920-to gadu vidū Rasels pārskatīja savu teoriju, iesakot citu zvaigžņu enerģijas avotu. Evolūcijas gaitu nosaka nepārtraukta zvaigznes blīvuma izmaiņa no pārmilžiem pa milžu atzaru līdz A un B klases zvaigznēm (sakaršana), un tālāk pa punduru atzaru caur Saules tipa zvaigznēm līdz sarkanajām pundurzvaigznēm (atdzišana). 1925. gadā tika apbalvots ar Katrīnas Brūsas medaļu. No 1947. līdz 1952. gadam strādāja Harvardas observatorijā.

Rasela vārdā ir nosaukta mazā planēta (*1762 Russell*), kas tika atklāta 1953. gada 8. oktobrī, kā arī triecienkrāteris redzamajā Mēness pusē.

## Atsauces
Göktürk-1

***Göktürk-1*** ir Turcijas Nacionālās aizsardzības ministrijas augstas izšķirtspējas Zemes tālizpētes pavadonis. Orbītā palaists 2016. gada decembrī. *Göktürk-2* tiek izmantots gan militārām gan civilām vajadzībām.

Pavadoņa primārais līgumpartneris bija Itālijas uzņēmums *[[Telespazio]]*. Kosmiskā aparāta platformu *Proteus* piegādāja *[[Thales Alenia Space]]*. Projektā bija iesaistīti arī Turcijas uzņēmumi *[[Turkish Aerospace Industries]]*, *Aselsan*, *TÜBITAK UEKAE*, *Roketsan* un *TR Teknoloji*.

Kosmiskais aparāts apgādāts ar optisko kameru ar izšķirtspēju 0,8 m

## Lidojuma gaita
*Göktürk-1* tika palaists  13:51:44 UTC ar nesējraķeti *[[Vega (nesējraķete)|Vega]]* no Gviānas kosmiskā centra. Pavadonis ievadīts solārsinhronā orbītā ar augstumu aptuveni 683 km.

## Ārējās saites
* GÖKTÜRK-1 *Turkish Aerospace Industries*
* Göktürk *Leonardo* (*Telespazio* un *Thales Alenia Space* līdzīpašnieks)
* Göktürk 2 *Gunter Dirk Kreb*
Starjauda

**Starjauda** ir vairāku fizikālu lielumu nosaukums.

## Fotometriskā starjauda
Fotometrijā starjauda ir gaismas lielums, kas raksturo starojuma gaismas plūsmas attiecību pret šī gaismas avota laukuma vienību.
: M_v = \frac{\mathrm{d}\Phi_v}{\mathrm{d}S},
kur dΦv ir gaismas plūsma, kuru izstaro virsma ar laukumu d*S*.
Starjauda SI sistēmā tiek mērīta lm/m². 1 lm/m² atbilst starjaudai, kur 1 m2 izstarojošā laukuma vienība izstaro 1 lm lielu gaismas plūsmu.

Starjaudas analogs enerģētisko fotometrisko lielumu sistēmā ir enerģētiskā starjauda (izstarotspēja). Tā tiek noteikta analoģiski starjaudai, tikai gaismas plūsmas vietā Φv tiek izmantota izstarojuma plūsma Фe. Enerģētisko starojumu SI sistēmā mēra W/m².

## Debess ķermeņu starjauda
Starjauda astronomijā ir pilnā enerģija, ko zvaigzne vai cits kosmiskais objekts izstaro laika vienībā. Astronomijā par starjaudas mērvienību parasti izmanto Saules starjaudu. Viena Saules starjauda ir 3,86 W (SI) jeb 3,86 erg/s (CGS).

Astronomiskā objekta starjauda atšķirībā no redzamā zvaigžņu lieluma nav atkarīga no attāluma līdz objektam. Starjauda ir viens no svarīgākajiem zvaigžņu raksturlielumiem, kas ļauj salīdzināt savā starpā dažādu zvaigžņu tipus "spektrs — starjauda", "masa — starjauda".

Galvenās secības zvaigžņu starjaudu var aptuveni aprēķināt pēc formulas:
: L = 4\pi R^2\cdot\sigma T^4,

kur  — zvaigznes rādiuss,  — tās fotosfēras temperatūra,  — Stefana—Bolcmaņa konstante.

Pašu spožāko zvaigžņu starjauda miljoniem reižu pārsniedz Saules starjaudu.

## Paātrinātāja starjauda
Eksperimentālajā elementārdaļiņu fizikā par starjaudu sauc paātrinātāja parametru, kas raksturo daļiņu kūļa sadursmju intensitāti ar fiksētā mērķa daļiņām (kolaideru gadījumā divu pretimnākošo kūļu sadursmju intensitāti).

Starjauda L tiek mērīta cm−2·s−1. Reizinot reakcijas griezumu ar starjaudu sanāk šī procesa darbības vidējais biežums dotajā kolaiderā \dot N_{\text{process}} = L\cdot \sigma_{\text{process}}.

Lielā hadronu kolaidera starjauda pirmo nedēļu paātrinājuma darba laikā bija ne vairāk par 1029 daļiņas/cm²·s, bet tā turpina pakāpeniski palielināties. Mērķis ir sasniegt nominālo starjaudu 1,7 daļiņas/cm²·s apmērā, kas pēc lieluma pakāpes atbilst BaBar (SLAC, ASV) un Belle (KEK, Japāna) starjaudām.

Kolaideram KEKB pieder starjaudas pasaules rekords paātrinātājiem ar pretimnākošajiem kūļiem — 2,11 cm−2·s−1.

## Atsauces
Mihajs Tudose

**Mihajs Tudose** (, dzimis ) ir rumāņu politiķis, Rumānijas parlamenta deputāts, bijušais ekonomikas ministrs un premjerministrs.  viņš atkāpās no premjerministra amata, pēc tam, kad viņa pārstāvētā politiskā partija atsauca savu politisko atbalstu pastāvošajai valdībai.  viņš izstājās no Sociāldemokrātu partijas un pievienojās Viktora Pontas vadītajai partijai *[[Pro Romania]]*.

## Skatīt arī
* Mihaja Tudoses valdība

## Atsauces
Priekšnojauta

**Priekšnojauta** ir Raimonda Paula estrādes dziesmu albums, kas izdots 1977. gadā.

## Tapšana
Albumā apkopotas estrādes dziesmas ar Jāņa Petera un citu autoru tekstiem. 1977. gada "Mikrofona" aptaujas populārāko dziesmu piecniekā ierindojās četras albuma dziesmas: "Par pēdējo lapu" (1. vieta), "Priekšnojauta" (3. vieta), "Rudens ogle" (4. vieta) un "Ardievas vasarai" (5. vieta).

1979. gadā albums izdots arī kasetes formātā ar nosaukumu "Играет Вокально-инструментальный aнсамбль *Модо*", papildinot to ar trim "Modo" minialbuma "Devītais vilnis" kompozīcijām un diviem R. Paula instrumentāliem skaņdarbiem.

Albums atkārtoti izdots 2004. gadā kompaktdiska formātā izdevniecībā "Mikrofona ieraksti" ar identisku dziesmu secību.

## Dziesmu saraksts
Dziesmu tekstu autors, ja nav norādīts citādi, J. Peters.
# Par pēdējo lapu — 3:20
# Rudens ogle — 3:43
# Zied ievas Siguldā (A. Smagara teksts) — 3:45
# Zeltamute — 2:54
# Vējlukturu nakts — 3:43
# Nīcā (V. Brutānes teksts) — 3:24
# O, Lamara — 4:31
# Priekšnojauta — 3:45
# Ardievas vasarai — 2:47
# Tā diena — 3:34

Solisti: Nora Bumbiere (1,  5—7, 10), Viktors Lapčenoks (3, 5—7, 10), Vladislavs Juhņevičs (4), Mirdza Zīvere (2, 8, 9).

Albuma ierakstā piedalījies kamerkoris "Ave sol" (8), instrumentālais ansamblis "Modo" Raimonda Paula vadībā un Latvijas Televīzijas un radio estrādes orķestris Aļņa Zaķa vadībā. Orķestra aranžējumus veidojuši G. Rozenbergs un V. Dolgovs.

Mākslinieciskais vadītājs un skaņu režisors — Aleksandrs Grīva, skaņu režisors — Kārlis Pinnis.

## Atsauces
Naktsputni

**Naktsputni** ir Raimonda Paula estrādes dziesmu albums, kas izdots 1978. gadā.

## Tapšana
Albumā apkopotas estrādes dziesmas ar Jāņa Petera un citu autoru tekstiem. 1978. gada "Mikrofona" aptaujas populārāko dziesmu piecniekā ierindojās divs albuma dziesmas: "Tai pilsētā" (1. vieta) un "Kā caur pelniem" (4. vieta).

Albums iezīmē jaunu posmu ansambļa "Modo" skanējumā, kurā izmantoti disko ritmi, uzrunājot jauneklīgāku auditoriju. Visu albumu iedziedājušas jaunās solistes Aija Kukule, Mirdza Zīvere un Pārsla Gebharde. 

Albums atkārtoti izdots 2005. gadā kompaktdiska formātā izdevniecībā "Mikrofona ieraksti" ar identisku dziesmu secību.

## Dziesmu saraksts
Dziesmu tekstu autors, ja nav norādīts citādi, J. Peters.
# Tai pilsētā — 2:51
# Jūras zvaigzne — 2:57
# Egļu zvanos — 2:43
# Kā svece deg (I. Ziedoņa teksts) — 3:12
# Dienas ēnā — 2:38
# Naktsputni — 2:53
# Vīrietis labākos gados — 2:51
# Tavs sauciens — 3:21
# Kā caur pelniem (Ā. Elksnes teksts) — 4:19
# Spēles — 3:58
# Modo — 2:59

Solisti: Aija Kukule (4, 6, 9), Mirdza Zīvere (5, 10).
Vokālais ansamblis: Aija Kukule, Mirdza Zīvere, Pārsla Gebharde (1—3, 5—9, 11).

Albuma ierakstā piedalījies instrumentālais ansamblis "Modo" Raimonda Paula vadībā.

Mākslinieciskais vadītājs un skaņu režisors — Aleksandrs Grīva, skaņu režisors — Kārlis Pinnis.

## Atsauces
Kristofers Herls

**Kristofers Herls** (; dzimis ) ir Austrijā dzimis Moldovas kalnu slēpotājs.

Pārstāvējis Austriju nacionālā un Eiropas līmenī, līdz 2016. gadā ieguvis Moldovas pilsonību ar mērķi startēt olimpiskajās spēlēs. 2017. gada decembrī debitējis pasaules kausa sacensībās (augstākā iegūtā vieta kādā no posmiem — 58. nobraucienā Bormio). Piedalījies 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhjanā, kur ieņēma 40. vietu nobraucienā un tādējādi bija labākais Moldovas sportists olimpiādē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tokyo Verdy

ir Japānas futbola klubs, kas atrodas Tokijā un spēlē J2 Līgā.

Dibināts kā ***Yomiuri FC*** 1969. gadā, *Verdy* ir viena no titulētākajām komandām J. Līgā, kuras apbalvojumu sarakstā ir 2 J. Līgas tituli, 5 Imperatora Kausi, 6 JSL Kauss / J. Līgas Kausi un Āzijas Klubu Čempionāta tituli. Tā ir visveiksmīgākā komanda Japānas futbola vēsturē ar 25 tituliem.

*Verdy* aizvada savas mājas spēles nepilnu 50 000 skatītāju ietilpīgajā Ajinomoto stadionā, kuru klubs dala ar *[[F.C. Tokyo]]*, lai gan daudzas mājas spēles tiek spēlētas citos stadionos Tokijā, tostarp Tokijas Nacionālajā Stadionā.

## Ārējās saites
* 
*Tokyo Verdy 1969&nbsp;– Classic Club Guide at FIFA.com
*The club players
Sanfrecce Hiroshima

ir japāņu profesionāls futbola klubs, kas atrodas *Asaminami-ku*, Hirosimā Japānā. Klubs pašlaik spēlē Japānas J1 Līgā.

## Ārējās saites
*
Viktors Arvidsons

**Viktors Arvidsons** (; dzimis ) ir zviedru hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2024) spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Edmontonas "Oilers" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Arvidsons junioru vecumā spēlēja Zviedrijas hokeja līgas kluba Šellefteo AIK sistēmā. 2010.—11. gada sezonā debitēja AIK pamatkomandā, tās rindās aizvadot trīs spēles. 2012.—13. gada sezonu jau pilnībā aizvadīja AIK sastāvā, kopā ar komandu izcīnot Zviedrijas čempiona titulu. Gadu vēlāk Arvidsonam kopā ar komandu titulu izdevās aizstāvēt.

2014. gada jūlijā uzbrucējs noslēdza trīs gadu līgumu ar NHL komandu Našvilas "Predators", kas gadu iepriekš bija izvēlējusies viņu NHL drafta ceturtajā kārtā. 2014.—15. gada sezonā "Predators" sastāvā Arvidsons aizvadīja tikai sešas spēles, pārējo laiku spēlējot AHL klubā Milvoki "Admirals". 2016.—17. gada sezonā uzbrucējs nostiprinājās NHL, un, gūstot 61 rezultativitātes punktu, dalīja "Predators" rezultatīvākā spēlētāja godu ar Raienu Johansenu.

## Ārējās saites