open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mursijas reģions

**Mursijas reģions** () ir viens no Spānijas autonomajiem apgabaliem, kā arī province. Atrodas Spānijas dienvidaustrumos pie Vidusjūras, starp Andalūziju, Kastīliju-Lamanču un Valensiju. Reģiona galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Mursija, bet parlaments atrodas Kartahenā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Visvarenības paradokss

[thumb|235px|[Ibn Rušds (Averoess), musulmaņu filozofs, kurš aktīvi diskutēja par visvarenības paradoksu.]]
**Visvarenības paradokss** ir savstarpēji saistītu paradoksu saime, kuros tiek apskatīts jautājums par to, kas visvarenībai ir pa spēkam paveikt. Viens no visbiežākajiem visvarenības paradoskiem ir tā sauktais "akmens paradokss". Tas ir šāds: ja Dievs ir visvarens, tad viņš var izveidot akmeni, kuru pats nevar pacelt. Paradokss rodas tāpēc, ka viņš nav spējīgs pacelt šādu akmeni, no kā uzreiz izriet, ka viņš tomēr nav visvarens. Arī, ja viņš šādu akmeni nevar izveidot, viņš nav visvarens.
Madrides apgabals

**Madrides apgabals** () ir viens no Spānijas autonomajiem apgabaliem, kā arī province. Izvietojies valsts centrālajā daļā, robežojas ar Kastīliju un Leonu ziemeļrietumos, kā arī Kastīliju-Lamanču austrumos un dienvidos. Apgabala centrs un lielākā pilsēta ir Madride, citas lielākās pilsētas ir Mostolesa, Alkala de Enaresa, Fuenlavrada, Leganesa, Hetafe un Alkorkona. Apgabals izveidots 1983. gadā un ir jaunākais Spānijas autonomais apgabals.

2016. gadā iedzīvotāju skaits bija 6 466 996 cilvēki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hilarijs Patnams

**Hilarijs Vaithols Patnams** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu filozofs, no 20. gadsimta 60. gadiem ietekmīga figūra analītiskajā filozofijā, it īpaši apziņas filozofijā, valodu filozofijā un zinātnes filozofijā. Hārvarda Universitātes profesors. Pazīstams ar to, ka mēdzis pamatīgi analizēt savus uzskatus, tāpēc dažkārt tiek kritizēts par to, ka regulāri tos mainīja. 20. gadsimta sešdesmitajos un septiņdesmitajos gados bija politiski aktīvs un kreisi noskaņots.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valensijas apgabals

**Valensijas apgabals** (valensiešu: *Comunitat Valenciana*, ) ir viens no Spānijas septiņpadsmit autonomajiem apgabaliem, kas atrodas valsts austrumu daļā pie Vidusjūras. Apgabals robežojas ar Kataloniju ziemeļos, ar Aragonu un ar Kastīliju-Lamanču rietumos, kā arī ar Mursiju dienvidos. Valensijas apgabala galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Valensija.

Apgabala kopējā platība ir 23 255 km², pēc 2015. gada datiem apgabalā dzīvo 4 939 550 iedzīvotāji. Pēc platības tas ir Spānijas astotais lielākais autonomais apgabals. Pēc iedzīvotāju skaita tas ir ceturtais lielākais Spānijas autonomais apgabals.

Administratīvi apgabals ir sīkāk sadalīts trīs provincēs: Alakantas province, Kastelo province un Valensijas province.

1982. gadā izveidotā autonomā apgabala teritorija lielākoties sakrīt ar agrāk Aragonas Karalistei piederošās Valensijas Karalistes teritoriju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Superokeāns

[right|200px|thumb|[Pangeja — superkontinents, kuru apskaloja Pantalasas superokeāns]]

**Superokeāns** ir ģeoloģisks jēdziens, kas apzīmē okeānu, kurš apskalo kādu superkontinentu. Tas reti kad tiek attiecināts uz okeāniem, kas ir lielāki par Kluso okeānu. Pazīstamākie ir Mirovija, kas apskaloja Rodīnijas superkontinentu un Pantalasa, kas apskaloja superkontinentu Pangeju. Panotiju un Kolumbiju. Arī sauszemes masas pirms Kolumbijas (kā Ūra) apskaloja superokeāni.

## Superokeānu uzskaitījums

* Mirovija (Rodīnija)
* Pantalasas okeāns vai Pantalasa (Pangeja)
* Mega Klusais okeāns (Pēdējā Pangeja)
* Superatlantiskais okeāns (Amāzija)

## Atsauces
Hailendas ponijs

**Hailendas ponijs** ir poniju šķirne, kas dzīvo Skotijas Hailendas reģionā un Rietumu salās. Tas ir vislielākais no 9 poniju šķirnēm Britu salās. Ir teiciens, ka Hailendas ponija šķirne ir tik veca, ka neviens neatceras, cik veca. Ir zināms, ka Hailendas ponijs Skotijas salās dzīvoja jau 8 gadsimtā pirms mūsu ēras. Nav zināms, vai ponijus kāds ir atvedis uz salām, vai tie ir pēcteči primitīvajiem savvaļas zirgiem, kas Britu salās dzīvoja pirms 10 000 gadiem. Hailendas ponijam joprojām ir visas primitīvā zirga pazīmes: peļu taka un zebras lāsumi uz kājām. 16. gadsimtā šķirne tika uzlabota ar tā laika populāro šķirni — franču peršerona zirgu, 19. gadsimtā šķirne tika jaukta ar arābu zirgu un klaidesdeila zirgu. Hailendas ponijs ir viena no retajām šķirnēm, kurai Lielbritānijā mūsdienās netiek veikts nopietns selekcijas darbs, zirgi tiek krustoti diezgan brīvi.

## Izskats un raksturs
[thumb|left|280px|[zirga krāsa|Pelēki hailendas poniji]]
Hailendas poniji ir ļoti spēcīgi, un tiem ir izteikti pakļāvīgs raksturs. Kādreiz tos lietoja kā darba zirgus lauksaimniecības un meža darbiem. Hailendas ponijs var nest 114 kg smagas nastas. Mūsdienās tas tiek izmantots kā hobija jājamzirgs vai sporta zirgs. Labi piemērots konkūram. 

Hailendas ponijam izšķir divus tipus: lielāks un masīvāks, kas dzīvo kontinentā, un smalkāks, mazāks, kas dzīvo salās. Abi tipi ir labi piemērojušies Skotijas bargajam un mainīgajam klimatam. Ziemā tam uzaug biezs, dubults apmatojums, ar siltu pavilnu un pret nokrišņiem izturīgiem akotmatiem. Hailendas ponijs visbiežāk sastopams pāta krāsas visās iespējamās variācijās gan pelēkā, gan rudi un bēri pātos toņos ar primitīvajām pazīmēm. Rama salā Hailendas poniji dzīvo savvaļā, un salas populācijai pāta krāsa ir valdošā. Hailendas poniji mēdz būt arī bēri, sirmi, melni un tumši palsi — tumši rudi zirgi ar gaišām krēpēm un asti. Ponijam drīkst būt tikai neliela balta zvaigznīte pierē, bet cita veida baltas zīmes netiek akceptētas. Poniju šovos nedrīkst piedalīties ar Hailendas poniju, kuram uz galvas būtu balta zīme, kas ir lielāka par zvaigznīti, vai tam būtu baltas zīmes uz kājām, vai balti nagi.

Hailendas ponija augums skaustā ir 132 — 148 cm. Ponijam ir kompakts un labi balansēts ķermenis, platas krūtis, spēcīgi krusti un kājas. Nagi tumši un labi veidoti. Krēpes un astes ir kuplas un garas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* http://www.highlandponysociety.com/
* http://www.highlandponyenthusiasts.co.uk/
* http://www.ansi.okstate.edu/breeds/horses/highland/
Transhumānisms

[thumb|Kustības [zīmols ]]
**Transhumānisms** ir filozofiska kustība, kuras pamatā ir pieņēmums, ka cilvēks nav pēdējais evolūcijas posms un tas var pilnveidoties līdz pat bezgalībai. Viena no galvenajām tās idejām ir tā, ka cilvēks var attīstīties, pateicoties labumiem, ko sniedz zinātniskie un tehnoloģiskie atklājumi, tādā veidā uzlabojot savas garīgās un fiziskās spējas.
Bārnarda zvaigzne

**Bārnarda zvaigzne** ir ļoti mazas masas sarkanā pundura tipa zvaigzne, kas atrodas aptuveni 6 gaismas gadu (otra tuvākā zvaigzne Saulei aiz Centaura Alfas) attālumā no Zemes Čūskneša zvaigznājā. 1916. gadā amerikāņu astronoms Edvards Emersons Bārnards izmērīja šīs zvaigznes kustību debesjumā, kas bija 10,3 leņķa sekundes gadā. Tas ir lielākais zināmais zvaigznes ātrums pie debesīm, skatoties no Saules sistēmas.

2018. gada novembrī tika ziņots, ka ap Bārnarda zvaigzni tika atklāta riņķojam citplanēta, kurai tika dots nosaukums Bārnarda zvaigzne b. Tā kā planētas masa 3 reizes pārsniedz Zemes masu, tā tiek klasificēta kā “superzeme” (*Super-Earth*) un pašlaik skaitās kā otra tuvākā citplanēta (aiz Centaura Proksimas b) Saules sistēmai.

## Skatīt arī

* Sarkanais punduris

## Atsauces
Balvu novads (2009—2021)

**Balvu novads** () bija pašvaldība Latgalē. Novadā bija iekļauta Balvu pilsēta un 10 bijušā Balvu rajona pagasti.

Pēc 2021. gada Administratīvi teritoriālās reformas novadā iekļauts Baltinavas pagasts, Balvu pagasts, Balvi, Bērzkalnes pagasts, Bērzpils pagasts, Briežuciema pagasts, Krišjāņu pagasts, Kubulu pagasts, Kupravas pagasts, Lazdukalna pagasts, Lazdulejas pagasts, Medņevas pagasts, Rugāju pagasts, Susāju pagasts, Šķilbēnu pagasts, Tilžas pagasts, Vectilžas pagasts, Vecumu pagasts, Viļaka, Vīksnas pagasts un Žīguru pagasts.

## Daba

## Vēsture
Līdz 1224. gada Tālavas un Adzeles dalīšanai mūsdienu Balvu novada teritorijā atradās Adzeles zemes Abrenes (*Abrene*) un Purnavas (*Pornuwe*) pilsnovadi. 13.-16. gadsimtā tas atradās Rīgas arhibīskapijas Marienhauzenas pilsnovada sastāvā.
Kad 1549. gadā Kokneses soģis Gotarts Neils tika apvainots vecās zemes grāmatas nenodošanā, nodokļu slēpšanā, zemnieku mantas atņemšanā un prettiesiskā zemes lietošanā, viņa taisnošanās pierakstā pieminēta Purnava, Bērzene un Balvi (Balbe). 1551. gada 3. martā Rīgas arhibīskaps Vilhelms izlēņoja zemi pie Balvu ezera bruņiniekam Hansam Meihsneram. Pieminēts arī vecais un jaunais Balvu ceļš, Balvu ezers, pie kura atrodas akmens ar iezīmētu krustu, un Bolupe.
17.-18. gadsimtā novada teritorijā atradās Inflantijas vaivadijas Viļakas stārastijas *Balvu gals*, 19. gadsimtā tas ietilpa Vitebskas guberņas Ludzas apriņķa teritorijā. 
 
Līdz 1920. gada zemes reformai novadā atradās Balvu, Biržu, Bonifacovas, Domopoles, Ludvinovas, Ruskulovas, Vecpils, Zosuļu un citu muižu zemes. Pēc Latvijas valsts izveides Balvu novada teritorija atradās Jaunlatgales apriņķī (1924-1938), Abrenes apriņķī (1938-1945), Viļakas apriņķī (1945-1949), tad Balvu rajonā (1949—2009).

## Teritoriālais iedalījums

## Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Balvu reģiona kultūrvēstures datu bāze
FV101 Scorpion

***FV101 Scorpion*** ir Apvienotās Karalistes vieglais tanks, izlūkošanas kaujas kāpurķēžu bruņutehnikas saimes elements. Tā pilns nosaukums ir *Combat Vehicle Reconnaissance (Tracked) Fire Support (Scorpion)* ("Izlūkošanas kaujas mašīnas (ar kāpurķēdēm) uguns atbalsts (Skorpions)"). Tanku ražoja uzņemums *[[Alvis Car and Engineering Company|Alvis]]*; izgatavoti vairāk nekā 3000 eksemplāri. Britu armijā to nodeva bruņojumā 1973. gadā, kur tas kalpoja līdz 1994. gadam. Vairākās valstīs to izmanto joprojām. Tas ir viens no ātrākajiem tankiem pasaulē.

 britu armija mainīja militāro doktrīnu. Pēc tās pastāvīgie garnizoni dažādās pasaules malās tiktu nomainīti ar Lielbritānijā izvietotām ātras reaģēšanas vienībām, kuras īsā laikā ar aviāciju spētu nokļūt "karstajā punktā". Tam bija nepieciešama viegla bruņota mašīna, kas varētu ļoti ātri pārvietoties, veikt izlūkošanas uzdevumus, lai būtu pietiekams uguns atbalsts kājniekiem, un to varētu viegli transportēt ar lidmašīnu. Pēc vairāku eksperimentālu modeļu izbrāķēšanas tika nolemts izveidot uz vienas kāpurķēžu šasijas *Combat Vehicle Reconnaissance (Tracked)* — CVR(T) bāzētas dažādu uzdevumu mašīnas (vieglais tanks, raķešu palaišanas iekārta, bruņutransportieris, sanitārā mašīna, štāba mašīna, remonta un evakuācijas mašīna). Nosaukums *Scorpion* tika dots pēc tanka izskata, tornim atrodoties aizmugurē, kas atgādina skorpiona asti.

Lai panāktu mašīnas vieglumu, tā bruņas izgatavotas no alumīnija-cinka-magnija sakausējuma. Bruņumašīnai bija vajadzīgs jaudīgs, relatīvi neliels dzinējs. Par tādu tika izvēlēts luksus mašīnas *[[Jaguar (automašīna)|Jaguar]]* (modelis J.60) karburatora benzīndzinējs ar jaudu 192 ZS. Tankam motors tika modificēts, lai tas varētu darboties ar armijas benzīnu. Vēlāk tika izmantoti citi dzinēji, tai skaitā dīzeļdzinēji, kas ir ekonomiskāki. Pārnesumkārba atrodas mašīnas priekšgalā, dzesēšanas radiators virs tā, bet degvielas tvertne atrodas tanka aizmugures daļā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Heinrihs fon Heimburgs

thumb|150px|Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Vācu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs".

**Heinrihs no Heimburgas** jeb **Heimburgas Indriķis** (vācu: *Heinrich von Heimburg*, latīņu: *Henricus ab Heimborch, Henricus de Hanenberg*) bija Livonijas ordeņa mestrs 1245.-1246. gadā.

## Dzīvesgājums
* Mestrs Heinrihs bija cēlies no ietekmīgās Heimburgas ministeriālu dzimtas Harca kalnāja ziemeļos, netālu no Halberštates (tagadējā Saksija-Anhalte).
* 1239.—1240. gadā viņš kļuva par Vācu ordeņa brāli.
* 1245. gadā viņš kļuva par Livonijas ordeņa zemes mestru, bet pēc pusotra gada atgriezās Svētajā Romas impērijā. Savas valdīšanas laikā viņš centās samierināt Rīgas, Tērbatas un Sāmsalas bīskapus ar ordeni un apceļoja daudzas pilis.

## Hronikas liecības

## Skatīt arī
* Livonijas ordeņa mestri
Paulu Souza

**Paulu Manuels Karvaļu Souza**, (; dzimis  Vizeu) ir bijušais Portugāles futbolists, pašlaik futbola treneris.

Spēlētāja karjeras laikā galvenokārt spēlēja balsta pussarga pozīcijā. 2008.—2009. gada sezonā viņš bija Kaspara Gorkša pārstāvētās *[[Queens Park Rangers F.C.|Queens Park Rangers]]* komandas galvenais treneris. No 2019. gada marta līdz 2020. augustam bija Francijas kluba Bordo "Girondins" galvenais treneris. 2021. gada janvārī Souza kļuva par Polijas futbola izlases galveno treneri. Vadīja Polijas izlasi 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. 2021. gadā decembrī atstāja darbu Polijā un kļuva par Brazīlijas kluba *[[Riodežaneiro "Flamengo"|Flamengo]]* galveno treneri, bet nostrādāja tikai pusgadu, jo 2022. gada jūnijā tika atbrīvots no amata.

Portugāles izlases sastāvā piedalījies 1996. un 2000. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Bija iekļauts izlasē 2002. gada FIFA Pasaules kausā, taču laukumā neizgāja. Karjeru izlasē noslēdza 2002. gadā. Izlases rindās aizvadījis 51 spēli.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 1990—91
* Portugāles kauss futbolā: 1992—93
* Supertaça Cândido de Oliveira: 1989

**Juventus**

* Itālijas Serie A: 1994—95
* Coppa Italia: 1994—95
* Supercoppa Italiana: 1995
* UEFA Čempionu līga: 1995—96

**Borussia Dortmund**

* DFB Supercup: 1996
* UEFA Čempionu līga: 1996—97
* Starpkontinentālais kauss: 1997

### Trenera karjera
**Videoton**

* Ungārijas Līgas kauss: 2011—12
* Ungārijas Superkauss: 2011, 2012

**Maccabi Tel Aviv**

* Izraēlas Premjerlīga: 2013—14

**Basel**

* Šveices Superlīga: 2014—15

## Atsauces

## Ārējās saites

* Statistika un trenera profils Zerozero.pt vietnē
Meža sīksamtenis

**Meža sīksamtenis** (*Coenonympha hero*) ir raibeņu dzimtas (*Nymphalidae*) Latvijā dzīvojoša tauriņu suga, kas pieder pie samteņu cilts (*Satyrini*). Tā izplatības areāls rietumos sākas Eiropā, Francijas austrumos, turpinoties pāri Centrāleiropai, Austrumeiropai, ziemeļu virzienā aizsniedzot Skandināvijas dienvidus un austrumu virzienā pāri Āzijas mērenajai joslai sasniedzot Japānu.

## Latvijā
Latvijā meža sīksamtenis ir vēl diezgan bieži sastopama suga, bet Eiropā ļoti reta un apdraudēta, tādēļ, lai arī Latvijā sastopama samērā bieži visā teritorijā, tā ir iekļauta Latvijas Sarkanajā grāmatā. Atsevišķās vietās, piemēram, Plieņciemā un Ģipkā tā ir ļoti parasta suga mitrajās pļavās aiz piejūras kāpām.

## Morfoloģija
thumb|240px|Meža sīksamteņa zīmējums
Meža sīksamtenis ir neliels dienas tauriņš, kura spārnu plētums ir 26—34 mm. Tas ir tumšākais no Latvijā dzīvojošiem sīksamteņiem. Spārnu virspuse ir tumši brūna un lidojumā tauriņš izskatās tumšs. Meža sīksamtenim vienīgajam no visiem sīksamteņiem dekoratīvās "actiņas" ir arī aizmugurējo spārnu virspusēs (4—5 gredzenotas actiņas). Tā kā miera stāvoklī sīksamteņi spārnus tur sakļautus kopā, tad spārnu virspusi var redzēt tikai lidojumā.

(MHNT) Coenonympha hero - Krakow Poland - male dorsal.jpg|*Coenonympha hero* ♂ 
(MHNT) Coenonympha hero - Krakow Poland - male ventral.jpg| *Coenonympha hero* ♂△

Arī spārnu apakšpuses pamattonis, salīdzinot ar citiem sīksamteņiem, ir vistumšākais — zeltaini brūns. Tonis ir nedaudz gaišāks kā spārnu virspusē, bet krasi ar to nekontrastē. Tauriņa raksturīgākā pazīme ir apaļās "actiņas" aizmugurējo spārnu ārmalā. Dekoratīvos plankumus veido biezas melni-baltas gredzenveida līnijas uz koši oranža pamata. Tie ir proporcionāli lieli. Actiņas no pārējā spārna laukuma nodala balta, samērā šaura josla, kas atrodas spārna centrālajā daļā. Spārnu ārmala (gan priekšējo, gan aizmugurējo) ir koši oranža ar divām šaurām pelēkām josliņām. Priekšējo spārnu galā viena dekoratīvā actiņa, kas atrodas uz blāvākas šķērsjoslas.

## Ekoloģija
thumb|220px
Meža sīksamtenim gadā attīstās viena paaudze. Pieaugušie tauriņi izšķiļas jūnija sākumā un lido līdz jūlija vidum vai beigām. Meža sīksamtenis ir ļoti tramīgs un to ir grūti aplūkot tuvumā. Tas sastopams dažādos biotopos, kur aug graudzāles — mitrās pļavās, zāles purvos, izcirtumos, mežmalās un citās zāļainās vietās. Kāpuri izšķiļas augustā un uz augiem tos var novērot līdz rudenim. Meža sīksamtenis pārziemo kāpura stadijā un nākamajā pavasarī kāpurus var novērot līdz maijam, kad tie iekūņojas. Kāpuri barojas ar dažādām graudzālēm, piemēram, ar ciņusmilgām, nokarenajām pumpursmilgām, parasto kamolzāli un skarenēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Meža sīksamtenis (fotogalerija)
* Butterflies of Norway: Coenonympha hero
Dubultzvaigzne

**Dubultzvaigzne** var būt:

* fizikālā dubultzvaigzne (savstarpēji saistītas ar gravitācijas spēku)
* optiskā dubultzvaigzne (ar pietiekamu precizitāti sakrīt skata līnijas virziens) 
* vizuālā dubultzvaigzne (optiski atdalāmas tikai spektroskopiski)
Konmāras ponijs

**Konmāras ponijs** ir Īrijas poniju šķirne. Konmāras poniju izcelsme ir ļoti sena, ir uzskats, ka ķelti ponijus ieveda salā pirms 2500 gadiem, bet cita versija vēsta, ka ponijus ieveda vikingi. Tomēr vispopulārākajā leģendā ir teikts, ka 1588. gadā pie Īrijas krastiem vētrā uz klintīm uzskrēja spāņu armādas kuģis. Un daži Andalūzijas zirgi, kas atradās uz kuģa izpeldēja krastā. Spāņu zirgi sajaucās ar primitīvajiem salas zirgiem, un izveidojās Konmāras poniju šķirne.

 šķirnei "piejauca" arābu zirga asinis, lai piedotu ponijam papildus spēku un izturību. Laika gaitā poniji ir tikuši krustoti arī ar Haknejas zirgiem un tīrasiņu zirgiem. Lai nosargātu šķirni no pārāk biežiem krustojumiem ar citām šķirnēm un lai saglabātu primitīvā, senā ponija iezīmes, 1923. gadā tika nodibināta Konmāras poniju asociācija un izveidota ciltsgrāmata. Asociācija rūpīgi atlasīja nelielu baru poniju un palaida savvaļā. Mērķis tika sasniegts, Konmāras savvaļas poniju bars ir kļuvis par izcilu vaislas materiālu poniju šķirnei mūsdienās, saglabājot senās un vērtīgās ponija iezīmes.

Mūsdienās Konmāras poniji tiek audzēti ne tikai Īrijā, bet daudzās valstīs pasaulē: Lielbritānijā, dažādās Eiropas valstīs kontinentā, ASV, Kanādā, Austrālijā, Jaunzēlandē un Dienvidāfrikā.

## Izskats un raksturs
[thumb|left|250px|Konmāras ponija [ērzelis]]
Skarbā Konmāras reģiona daba ir izveidojusi atlētisku un spēcīgu poniju šķirni, ar ļoti līdzsvarotām gaitām. Kalnainajā un akmeņainajā apvidū viens kļūdains solis nozīmēja kritienu un nāvi. Bija laiks, kad zemnieki savvaļā ķēra ponijus, pieradināja un tos lietoja visiem saimniecības darbiem; akmeņu vešanai, lai attīrītu zemes pleķīti, smagās zemes aršanai, kūdras vešanai un svētdienās ģimenes vizināšanai uz baznīcu. Zemnieki bija nabadzīgi un varēja atļauties uzturēt tikai vienu poniju, tā parasti bija ķēve, jo kumeļu varēja pārdot, un tādā veidā nedaudz nopelnīt. Tas attīstīja Konmāras ķēvju spēku un izturību, ar miermīlīgu raksturu.

Ponijiem ir spēcīgas un īsas muguras, muskuļots un labi būvēts ķermenis. Konmāras ponijam ir jaudīgi un labi veidoti krusti, gari, ieslīpi pleci, spēcīgas kājas un nagi. Galva ir smalka un neliela, ar nedaudz ieliektu profilu. Ausis mazas, plati novietotas, kakls labi veidots - arkveidīgs. Poniju augums skautā ir 128 - 148 cm.
Tā temperaments ir dedzīgs, un ponijs ir inteliģents un viegli mācās. Konmāras ponijam ir daudzi talanti. Tos lieto konkūrā, dresāžā, izturības daudzdienu jāšanā un hobijam.

Konmāras poniji parasti ir sirmi, bēri, dūkanbēri, pāti, salni, reizēm melni, rudi vai palsi. Nav pieļaujami dārki poniji.

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://www.cpbs.ie/
* http://www.acps.org/
* https://web.archive.org/web/20090130035609/http://www.horsechannel.com/horse-breeds/profiles/connemara-pony.aspx
Baierlija turku zirgs

thumb|300px|'''Baierlija turku zirgs''', mākslinieks Džons Vutons,(John Wootton, 1686-1765)
**Baierlija turku zirgs** bija viens no trijiem ērzeļiem - ciltstēviem, no kuriem izveidoja Anglijas tīrasiņu zirgu šķirni. Otri divi bija Godolfīna arābu zirgs un Derlija arābu zirgs. Leģenda vēsta, ka kapteinis Roberts Baierlijs 1688. gadā Budas kaujas laukā (Ungārijā) ir noķēris kāda turku karavīra zirgu, kas kļuva par kapteiņa kara zirgu. Ir uzskats, ka tajā laikā zirgam bija 8 gadi. 1689. gadā kapteinis nokļuva Īrijā, kur piedalījās karaļa Viljama karā. Zirgs esot izglābis kapteiņa dzīvību Boinas kaujas laukā. 1690. gadā Īrijā notika zirgu skriešanās sacīkstes, kurās uzvarēja Baierlija zirgs. Pēc kara, Baierlijs demobilizējās un atgriezās mājās Midridžā, Anglijā.

1696. gadā kapteinis Baierlijs apprecējās ar savu māsīcu Mēriju Vartonu, kuras dzimtai piederēja Goldboroholla. Pēc kāzām jaunais pāris pārcēlās dzīvot uz Goldborohollu, Jorkšīrā. Baierlija ērzelis līdz savai nāvei kļuva par Goldborohollas staļļa vaislas ērzeli. Tas nomira 1706. gadā. Lai arī Goldboroholla vairs nepieder Baierliju ģimenei, tā joprojām ir privāts īpašums, kas nav pieejams publiskai apskatei, bet goda viesiem nakšņošanai tiek piedāvāta Baierlija guļamistaba.

Ir daudz diskusiju par to, kādas šķirnes zirgs bija Baierlija ērzelis. Ir pieņemts domāt, ka tas bija arābu zirgs. Tomēr daudzi uzskata, ka Baierlija zirgs ir bijis turkmēņu zirgs vai ahaleteke. Ērzelis bija dūkanbērs ar karstasiņa smalkumu un temperamentu. Lielākā daļa ērzeļa pēcnācēju ir bēri vai melni.

Relatīvi neliels skaits mūsdienu tīrasiņu zirgu ir Baierlija zirga pēcnācēji (3,3%), tomēr joprojām starp čempioniem ir sastopami Baierlija ērzeļa pēcnācēji. Visslavenākais Baierlija pēcnācējs bija daudzu sacīkšu čempions Basto, kā arī divas visslavenākās tīrasiņu šķirnes ķēves, kas ir izveidojušas ģimeņu ciltslīnijas 1 un 3. Starp pēcnācējiem ir 12 Derbija čempioni, 10 Santlegeras čempioni, 12 Ouks čempioni un 27 citu sacensību čempioni, kas ir cēlušies no ciltslīnijas viens. Ciltslīniju trīs reprezentē 12 Ouks čempioni, 12 Derbija čempioni, 10 Santlegeras čempioni un 28 citādu sacensību un šovu čempioni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://www.tbheritage.com/HistoricSires/SireLineschts/SireLineBT.html
* http://www.bloodlines.net/TB/Bios/ByerlyTurk.htm 
* http://www.cornucopia.net/aboutbtk.html
* https://web.archive.org/web/20090406105554/http://www.diamondcrestinc.com/FoundationSires.html
* https://web.archive.org/web/19990830035523/http://www.geocities.com/Heartland/Estates/3095/BHTbArabAnces.html
Verners fon Breithauzens

thumb|150px|Livonijas landmestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Teitoņu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs". 
**Verners fon Breithauzens** (, latīņu: * Wernerus a Breithausen*), Teitoņu ordeņa Livonijas landmestrs no aptuveni 1261. līdz 1264. gadam. 

## Biogrāfija
thumb|right|Teitoņu ordeņa iekarotās un daļēji kontrolētās teritorijas, 1260
Landmestra Vernera izcelsme un karjeras sākums nav zināms. Iespējams, viņš ir tas pats Verners, kas 1241. gadā ir Livonijas ordeņa landmaršals un 1248. gadā Karkuses pils fogts. Nav skaidrs, kad tieši ievēlēts par landmestru, jo minēti tiek gan 1261., gan 1262. gads.. Skaidrs, ka landmestrs Verners savā amatā noteikti ir sākot ar 1262. gadu, pēc sava priekšgājēja Georga fon Eihšteta nāves.  

Viņa amata laiks iekrīt saspringtajā laikā kad 1260. gada Durbes kaujā smagi sakautā Ordeņa stāvokli apdraud ne tikai Sāmsalas, Kursas, Prūsijas un Zemgales pamatiedzīvotāju dumpji, bet arī Lietuvas karaļa Mindauga, Žemaitijas kunigaiša Tranaiša, Polockas kņaza Tautivila un Novgorodas kņaza Dmitrija vienošanās vienlaikus uzbrukt krustnešiem Livonijā. 

Mindauga armija 1262. gadā dodas karagājienā uz Cēsīm, taču, tā kā novgorodiešu solītie papildspēki neierodas palīgā, tad Mindaugs atkāpjas, mājupceļā postot un laupot. Drīz pēc tam, 1262. gadā Tērbatai uzbrūk Dmitrija vadītais Novgorodas karaspēks. Lai arī Tērbatas cietoksni viņiem neizdodas ieņemt, uzbrucēji izlaupa un nodedzina šo pilsētu. 1263. gada sākumā Mindauga sūtītie leiši kopā ar prūšiem iebrūk Mazovijas kņazistē, bet tā kā tur nebija daudz laupījuma, tie šķērsoja Vislu un izpostīja Loviču, kas piederēja Gņezno arhibīskapam. 

1263. gadā Ordenis un kurši karo pie Mēmeles cietokšņa, kas atrodas netālu no kuršu Kretingas cietokšņa. Mēmeles komturs izlemj Kretingu ieņemt, taču pēc sadursmes tiek sagūstīts un dzīvs sadedzināts uz restēm. Ordeņa kareivji veic vēl vienu uzbrukumu Kretingai, nogalina visus tās iedzīvotājus un cietoksni nodedzina.

Landmestra Vernera armijas galvenie spēki Goldingenes komtura Bruno vadībā karoja Kursas dienvidos, lai pakļautu kuršu dumpiniekus Lažas, Merkes un Grubiņas cietokšņos. Pirmie divi cietokšņi tiek nodedzināti kopā ar aizstāvjiem, bet Grubiņa padodas un tās iedzīvotājus pārved uz Goldingeni. Tikmēr žemaišu valdnieka Tranaiša armija iebrūk igauņu zemēs. Žemaiši siro pa Sāmsalas-Vīkas bīskapijas teritoriju un 1263. gada 3. februārī noposta Pērnavu. Atpakaļceļā Tranaiša žemaišiem pie Daugavgrīvas klostera pretī stājas rīdzinieku un klostera mūku vienība, kuru nosūtījis Rīgā slimojošais landmestrs Verners. Mēness izgaismotajā nakts kaujā krīt deviņi Ordeņa kareivji un vairāki mūki, bet arī žemaiši neiztiek bez zaudējumiem. 

Iespējams, ka landmestra Vernera atkāpšanās iemesls 1264. gadā ir slimība vai smags ievainojums, ko it kā devis prātā jucis Ordeņa brālis. Pēc atkāpšanās no amata Verners dodas uz Vāczemi. Par tālāko viņa dzīvi un nāves gadu ziņu nav.

## Hronikā rakstītais

## Atsauces
Georgs fon Eihštets

thumb|150px|Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Teitoņu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs". 
**Georgs fon Eihštets** vai **Jurje no Eihštetes** (, latīņu: *Georgius ab Eichstat*) Siguldas komturs bija Teitoņu ordeņa Livonijas landmestra amata izpildītājs no 1260. līdz 1262. gadam. Viņa varas laiks ir saspringts, jo paiet cīņās ar pamatiedzīvotāju dumpjiem. Miris pēc smaga ievainojuma, kas gūts kaujā pie Lielvārdes 1262. gada 3. februārī.. 

## Dzīvesgājums
thumb|left|150px|Eihštetes pils mūsdienās.
thumb|right|Senā Kursa
Iespējams, ka bruņinieks Georgs cēlies no Eihštetes, kas atrodas ap 120 km uz dienvidiem no Nirnbergas Bavārijā. No 1252. gada ir Siguldas pils komturs. 1260. gadā Livonijas landmestrs Burhards fon Hornhūzens dodoties karagājienā pret žemaišiem atstāj komturu Georgu par savu aizvietotāju. 

Pēc tam kad landmestrs Burhards krīt Durbes kaujā, Kursā sākas sacelšanās. Kurši vēršas pie Žemaitijas valdnieka Tranaiša pēc palīdzības. Kurzemes bīskaps Heinrihs fon Licelburgs bēg no saviem īpašumiem. Ordeņa kareivjiem nākas pamest Karšuvas un Dobenes cietokšņus, kurus ieņem dumpinieki. Kopīgiem spēkiem kurši un žemaiši sasniedz Dzintares cietoksni Piemares zemē, kas kopš 1254. gada ir Kurzemes bīskapijas daļa. Kuršu sacelšanos izdodas apspiest tikai pēc 1265. gada, kad ir nogalināts Tranaitis un Lietuvā pie varas nāk pareizticīgais Vaišvilks. 

Ordeņa situāciju vēl vairāk sarežģīja tas, ka zemgaļi jau 1259. gadā bija izraidījuši vācu fogtus no saviem cietokšņiem. Tādējādi Kursas dienvidi un Zemgale 1260. gada beigās bija atbrīvojušies no iekarotāju varas. Kursas centrālā un ziemeļu daļa ar Goldingenes, Vindavas un Dundagas cietokšņiem, palika krustnešu rokās. 

Šajā laikā arī Sāmsalā sākas kārtējā sacelšanās, un vācu kolonisti masveidā tiek nogalināti. Kamēr kristiešu karaspēka lielākā daļa tiek organizēta karam pret Kursu, landmestrs Georgs ar ordeņbrāļu, Sāmsalas – Vīkas bīskapa, dāņu Igaunijas hercogistes un sabiedroto pamatiedzīvotāju kareivjiem dodas uz Sāmsalu, kas tiek sasniegta 1260. gada beigās, šķērsojot aizsalušo jūru. 1261. gada sākumā notiek kauja, kurā dumpinieki tiek sakauti un spiesti slēgt jaunu mieru ar landmestru.

Lai atriebtos par Durbes sakāvi, landmestrs Georgs 1261. gadā Rīgā sapulcina karaspēku, kuru gan pats nevada, jo atgriežas Siguldā. 1261. gada karagājienā uz Kursu piedalās arī igauņu, līvu un letgaļu vietējie kareivji, kas veiksmīgi sasniedz Goldingenes cietoksni, kur tos priecīgi sagaida cietokšņa garnizona un vietējo vasaļu karaspēks. No šejienes armija dodas uz Dzintari, kas tiek nodedzināta, liesmās mirstot visiem tās aizstāvjiem. Tālāk karaspēks dodas uz Aizputes cietoksni Kursā, kura aizstāvji padodas bez cīņas. Aizputē par ķīlniekiem tiek sagrābti labiešu bērni un aizvesti uz Rīgu, kurā drīz ierodas arī Sāmsalu pakļāvušais landmestrs Georgs.

1262. gada janvārī Livonijas zemēs iebrūk karaļa Mindauga karaspēks. Landmestrs Georgs ar kareivjiem dodas pretī leišiem, taču cieš sakāvi 1262. gada 3. februāra kaujā pie Lielvārdes un mirst pēc smaga ievainojuma.

## Hroniku liecības

## Piezīmes
Mintauts

**Mintauts** var būt:

* Mintauts (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Mintauts Čakste

## Skatīt arī
* Mindaugs
Bronzas nakts

**Bronzas nakts** (), **Aprīļa nemieri** () jeb **Aprīļa notikumi** () ir nemieri, ko izraisīja bronzas kareivja, PSRS Otrā pasaules kara memoriāla, pārvietošanu un padomju karavīru apbedījumu ekshumāciju Tallinā, Igaunijā, 2007. gada aprīlī.

Valsts krievvalodīgie iedzīvotāji vairākas dienas rīkoja plašas protesta akcijas, kas pārauga masu nekārtībās. Šo notikumu dēļ Krievija pret Igauniju ieviesa neoficiālas ekonomiskas sankcijas.

## Atsauces
Maslova vajadzību hierarhija

**Maslova vajadzību hierarhija** ir psiholoģijas teorija, ko izstrādājis Abrahams Maslovs savā rakstā „Cilvēka motivācijas teorija” 1943. gadā.

Saskaņā ar šo teoriju, cilvēku vajadzības veido hierarhiju un aktualizējas pakāpeniski viena pēc otras. Cilvēks sākumā mēģina apmierināt viszemākā līmeņa vajadzības un tikai tad nākamais līmenis kļūst par visspēcīgāk izteikto vajadzību, paaugstinot motivāciju to apmierināt.

Vēlākajos gados Maslovs ir papildinājis savu piramīdu ar vēl trim līmeņiem (zināšanu vajadzības, estētiskās vajadzības un transcendence), tomēr šie papildinājumi nav iemantojuši tik plašu atpazīstamību.

Lai arī Maslova vajadzību hierarhijas teorija ir plaši pazīstama, tomēr psiholoģijas zinātnē šī teorija tiek kritizēta kā īstenībai neatbilstoša.

## Hierarhijas pieci līmeņi
# **Fizioloģiskās vajadzības**: gaiss, ūdens, miegs, pārtika, siltums, veselība, dzīves telpa, sekss (pamatvajadzības).
# **Drošība**: Aizsardzība no briesmām, kārtība un tiesības, drošība (vajadzības, kas vērstas uz izdzīvošanu nākotnē).
# **Sociālās vajadzības**: ģimene, draudzība, grupas atbalsts, mīlestība, tuvība, saskarsme.
# **Sociālā atzinība**: sabiedriskais stāvoklis, atzinība, cieņa, ietekme, panākumi darbā un privātajā dzīvē, labklājība.
# **Pašīstenošanās**: individualitāte, apdāvinātība, personīgā potenciāla īstenošana, pašattīstība.

## Avoti

## Ārējās saites

* Viesturs Reņģe. "Personības Vajadzību struktūra"
* A.H. Maslow. "A Theory of Human Motivation"
Robertu Karlušs

**Robertu Karlušs da Silva** (; dzimis  Garsā, Sanpaulu) ir bijušais Brazīlijas futbolists. Parasti spēlēja kreisā aizsarga pozīcijā. 2004. gadā Pelē viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Karlušs bija Brazīlijas izlases sastāvā trijos Pasaules kausos, palīdzot komandai tikt finālā 1998. gadā un uzvarēt 2002. gadā. Viņu plašāk pazīst kā spēcīgu un precīzu brīvsitienu izpildītāju.

Pirms pievienošanās Fenerbahče viņš 11 gadus spēlēja Spānijas klubā Madrides "Real", četrreiz uzvarot Spānijas čempionātā, trīsreiz Čempionu līgā un divreiz Starpkontinentālajā kausā. Viņš ir viens no sešiem spēlētājiem, kurš Čempionu līgā aizvadījis vairāk kā 100 spēles (2008. gada februāris).

## Sasniegumi
**Palmeiras**

* Brazīlijas A sērija: 1993, 1994

**Real Madrid**

* Spānijas La Liga: 1996–97, 2000–01, 2002–03, 2006–07
* Spānijas Superkauss: 1997, 2001, 2003
* UEFA Čempionu līga: 1997–98, 1999–2000, 2001–02
* Starpkontinentālais kauss: 1998, 2002
* UEFA Superkauss: 2002

**Fenerbahçe**

* Turcijas Superkauss: 2007, 2009

**Brazīlija**

* FIFA Pasaules kauss: 2002
* Copa América: 1997, 1999
* FIFA Konfederāciju kauss: 1997
* Vasaras olimpiskās spēles bronzas medaļa: 1996

## Atsauces

## Ārējās saites

* http://www.youtube.com/watch?v=vnB_4Jtfy6A
Makrons

**Makrons** var būt:
* garumzīme;
* Emanuels Makrons (*Emmanuel Macron*) — Francijas politiķis (dzimis 1977. gadā).
B2 vitamīns

thumb|200px|Riboflavīna struktūrformula
**B<sub>2</sub> vitamīns** (riboflavīns) ir vitamīns, kas ietilpst fermentu sistēmās, kas nodrošina audu elpošanu, piedalās ogļhidrātu un olbaltumvielu maiņā.

## Avitaminoze

B2 avitaminoze cilvēkam sastopama ārkārtīgi reti, jo zināmu daudzumu šā vitamīna regulāri ražo zarnu mikroorganismi.

## Hipervitaminoze

B2 hipervitaminozes gadījumā rodas ādas un gļotādas iekaisumi, pavājinās redze un asins formelementu veidošanās.

## Avoti

Nozīmīgākie B2 vitamīna avoti uzturā ir sausais alus raugs 4%, olas 0,8%, biezpiens 0,5%, siers 0,4-0,5%, rudzu maize 0,31%, gaļa un zivis 0,1-0,3%, griķu putraimi 0,24%, pilnpiens 0,19%, auzu putraimi 0,14%, kviešu maize 0,07%, kāposti 0,05% un kartupeļi 0,05%. Dienas deva 2-3 mg.

## Skatīt arī

* A vitamīns
* C vitamīns
Trivela

**Trivela** jeb "sausā lapa" ir futbola tehniskais elements. To izpilda, izdarot sitienu vai piespēli ar pēdas ārpusi. Šī tehniskā elementa izpildīšanas priekšrocība ir pārsteiguma moments un bumbas lidojuma trajektorija, kas ļauj atbrīvot relatīvi brīvu telpu sitiena vai piespēles izdarīšanai. Neparastā trajektorija fiziski izskaidrojama ar Magnusa efektu — ātri rotējoša objekta perpendikulāru novirzi, tam kustoties cauri gaisam. Tiek uzskatīts, ka šī sitiena autors ir Brazīlijas futbolists Didi.

Trivela ir īpaši noderīga, lai izpildītu piespēles vai sitienus spēlētājiem, kuri nejūtas pārliecināti apstrādājot bumbu ar savu vājāko kāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kā izpildīt Trivelas sitienu howtodothings.com
Kruifa pagrieziens

**Kruifa pagrieziens** ir futbola tehniskais elements, ko pilnveidoja Johans Kruifs. Tā mērķis ir atbrīvoties no sedzēja, izmantojot pārsteiguma momentu. Lai izpildītu šo elementu, spēlētājs ar ķermeņa kustībām parāda, ka izdarīs piespēli vai sitienu. Tomēr, tā vietā, lai izdarītu piespēli vai sitienu, spēlētājs ar pēdas iekšpusi virza bumbu aiz balsta kājas un izdara 180 grādu pagriezienu ap savu asi un ar inerces palīdzību attālinās no pretspēlētāja. Šis futbola elements kļuva pazīstams pēc tam, kad to 1974. gada Pasaules Kausā izpildīja Johans Kruifs, pirmoreiz - Nīderlandes izlases spēlē ar Zviedriju.

## Saites

* BBC: "Kruifa pagrieziena pamācība" 
* Kruifa pagrieziena detalizēta pamācība 

## Youtube video
* Youtube video: "Kruifa pagrieziens"
Hokuspokus

**Hokuspokus** ir viens no futbola tehniskajiem elementiem. Šīs māņu kustības princips ir līdzīgs elastiko, tādēļ to bieži sauc par apgriezto elastiko. Atšķirībā no elastiko, kur bumba atrodas priekšā spēlētājam, hokuspokus tiek izpildīts, bumbai atrodoties aiz spēlētāja kājām. Hokuspokus izpilda, izdarot kustību ar augumu vienā virzienā, ar pēdas iekšmalu pastumjot bumbu aiz balsta kājas un ar pēdas ārmalu ātri atvirzot bumbu atpakaļ - tas tiek izdarīts, pārvirzot bumbu priekšā balsta kājai un izdarot izrāvienu pretējā virzienā.
Derlija arābu zirgs

thumb|300px|'''Derlija arābu zirgs'''
**Derlija arābu zirgs** (1700. - 1730.) bija viens no trijiem ērzeļiem - ciltstēviem, no kuriem izveidoja Anglijas tīrasiņu šķirni. Otri divi bija Godolfīna arābu zirgs un Baierlija turku zirgs.

Derlija arābu zirgs uzauga pie Fedan beduīniem Sīrijā. Šeiham Mirza II piederēja bērs viengadīgs kumeļš, kas piesaistīja Halebas pilsētas britu vēstnieka Tomasa Derlija uzmanību. Lai varētu iegādāties viengadīgo kumeļu, Derlijs nosūtīja šeiham 300 zelta sovrinus. Šeihs pārdomāja un lauza vienošanos, atsakot Derlijam "savu labāko kumeļu". Tad Derlijs sarunāja angļu jūrniekus, kas tam palīdzēja zirgu izzagt un izvest uz Angliju. Tomēr lielākā daļa vēsturisko avotu liecina, ka zirgs ir izvests legāli. Derlija arābu zirgs ieradās Anglijā 1704. gadā.

Tomass Derlijs kumeļu bija pircis savam tēvam Ričardam Derlijam. 1703. gadā Derlijs nosūtīja uz Aldbihollu Jorkšīrā savam brālim Džonam vēstuli, pastāstot faktu, ka viņš ir nopircis jaunu kumeļu, kas nākot no ļoti slavenas, tīras un ļoti ātras arābu zirgu cilts līnijas, un tā vārds ir Mannika (Vārds saistās ar vienu no arābu zirgu līnijām, ko sauc "Muniqui", kas nozīmē "ātrie skrējēji"). Kumeļš esot bērs ar baltu zīmi sejas garumā. Vēl Derlijs raksta, ka kumeļu viņš nosūtot ar saviem uzticamiem draugiem un ka viņš cerot, ka jaunais zirgs patikšot, jo šeit (Sīrijā) tas tiekot vērtēts ļoti augstu.

Derlija arābs kļuva par Aldbihollas staļļu vaislas ērzeli no 1706. gada līdz 1719. gadam. Ērzelis mira 1730. gadā. Ir zināms, ka ērzelis ir aplecis salīdzinoši maz ķēves, kas nav piederējušas Derlija namam. Neskatoties uz to, ka ērzelim ir bijuši salīdzinoši maz kumeļu, tas ir devis slavenus tīrasiņu zirgu čempionus un vairākas sacīkšu leģendas, kā Eklipse, Flaiing Čailder un citi. Visi Derlija ērzeļa pēcnācēji izcēlās ar skaistumu un spēku. Nesenie ģenētiskie pētījumi, analizējot Y hromosomu, ir atklājuši interesantu faktu, ka 95% tīrasiņu zirgu pa tēva līniju ir Derlija pēcnācēji. Lai gan analizējot kopējo pēctecību, skaitot gan ērzeļus, gan ķēves, Derlija arābu zirga pēcnācēji ir 6,5%.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20101017173918/http://www.genuki.org.uk/big/eng/YKS/Misc/Descriptions/NRY/ButtercrambeArabian.html
* http://www.lambertmorgans.com/Amanda%20Pages/LAMBERT%20DARLEY%20ARABIAN%20LINE.html 
* https://web.archive.org/web/20140201154621/http://www.britishhorseracing.com/goracing/racing/racehorses/history.asp
* https://web.archive.org/web/20090105232500/http://www.darley.co.uk/darleykids/history/thoroughbreds.php
* https://web.archive.org/web/20081014043207/http://www.worldoftrotters.com/eng-darleyarabian.htm
* https://web.archive.org/web/20090406105554/http://www.diamondcrestinc.com/FoundationSires.html
* https://web.archive.org/web/19990830035523/http://www.geocities.com/Heartland/Estates/3095/BHTbArabAnces.html
Elastiko

thumb|Elastiko
**Elastiko** jeb **flipflaps** ir viena no visbiežāk lietotajām futbola māņu kustībām. Šo māņu kustību izpilda, lai atbrīvotos no sedzēja. Radusies  pateicoties Brazīlijas futbolistiem. Tā ir kļuvusi par tādu futbolistu kā Ronaldiņu, Ibrahimovičs un Ronaldu "firmas zīmi". Lai gan "elastiko" izskatās efektīgi, to ir relatīvi viegli izpildīt. Elastiko izpilda, izdarot kustību ar augumu, ar pēdas ārmalu pastumjot priekšā esošo bumbu vienā virzienā un ar iekšmalu ātri atvirzot bumbu atpakaļ, izdarot izrāvienu pretējā virzienā.

## Skatīt arī
* Hokuspokus
Valters fon Nortekens

thumb|150px|Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Teitoņu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs". 
thumb|150px|Rābenavas Nordeku (''Nordeck zur Rabenau'') dzimtas ģerbonis (no "Johann Siebmachers Wappenbuch").
**Valters fon Nortekens** () vai **Valters no Nordekas** (latīņu: *Gualterus von Nordeck, Waltherus à Nordecke*) bija Teitoņu ordeņa Livonijas landmestrs no 1270. līdz 1273. gadam.

## Dzīvesgājums
thumb|180px|Nordeku dzimtas pils pie Alendorfas (Hesenē).
Dzimšanas gads nav zināms. Cēlies no Rābenavas Nordeku dzimtas, kuru rezidence bija Nordekas pilī 17 km no Gīsenes, Hesenē. Pēc citām ziņām, nācis no Maincas apkārtnes. Nordeku dzimta Teitoņu ordenim bija ziedojusi vairākus zemes gabalus, un vairāki tās pārstāvji bija iestājušies Ordenī, taču tikai par Valteru zināms, ka viņš dienējis Livonijā. 

Laikā no 1261. līdz 1267. bijis precēts ar Lutgardi. 1268. gadā atstāja pasaulīgo dzīvi (sieva kļuva par mūķeni), iestājās Ordenī un turpmāko dzīvi bija mūks-bruņinieks. Sākotnēji dienēja Marburgā un 1270. gadā ierodas Livonijā. Kad 1270. gadā kaujā ar lietuviešiem krīt Livonijas landmestra vietas izpildītājs Andreass no Vestfālenes, Ordeņbrāli Valteru ievēlēja par jauno landmestru. 

Jau neilgi pēc ierašanās Rīgā 1270. gadā landmestrs Valters vadīja ordeņa karagājienu uz Zemgali un ieņēma Tērveti. 1271. gadā ieņem Mežotni, kas bija zaudēta pēc zemgaļu sacelšanās 1260. gadā, un Rakti. Iekarotajos pilskalnos viņš pavēl celt krustnešu nocietinājumus. 

1272. gadā zemgaļu vadoņi apņemas kristīties, maksāt meslus un dienēt Ordeņa armijā. Ordera fogti apmetas zemgaļu vidū, lai pildītu tiesnešu pienākumus. Iekarotās zemgaļu zemes 1272. gadā tiek sadalītas starp Ordeni un Rīgas arhibīskapiju. 1273. Ordenis sakauj leišus kaujā pie Dubnas.  

1273. gadā landmestrs Valters smagi saslimst un atgriežas Vāczemē ārstēties. Atlikušo mūžu (1273. –1287.) kalpoja Teitoņu ordeņa Marburgas konventā Hesenē. Precīzu ziņu par Valtera nāves laiku nav. 

## Rusova hronikā

## Atsauces
2009. gada Austrālijas atklātais čempionāts tenisā

**2009. gada Austrālijas atklātais čempionāts tenisā** bija 2009. gada pirmais Grand Slam turnīrs. Tas norisinājās cietā seguma kortos. Šis bija jau 97. Austrālijas atklātā čempionāta turnīrs. Tas sākās 2009. gada 19. janvārī un ilga līdz 1. februārim.

## Uzvarētāji
Ernsts fon Rasburgs

thumb|Livonijas landmestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Teitoņu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs".
thumb|right|Militārā situācija reģionā, 1260.g.
**Ernsts fon Rasburgs** (, latīņu: *Ernestus von Rassburch*), arī **Raceburgas Ernests** (*Ernst von Ratzeburg*) bija Teitoņu ordeņa Livonijas landmestrs no 1273. gada līdz 1279. gada 5. martam, kad krita Kaujā pie Aizkraukles.

## Dzīvesgājums

Ernsta dzimšanas gads nezināms. Cēlies no ministeriāļu ģimenes, kas dzīvoja Ziemeļvācijas pilsētā Rasburgā, apmēram 20 km uz dienvidiem no Lībekas.

Pēc tam, kad Valters fon Nortekens veselības dēļ atstāj landmestra amatu, Teitoņu ordena lielmestrs Hartmanis fon Helderungens par nākamo Livonijas landmestru ieceļ Ordeņa brāli Ernstu, kurš "saviem draugiem atspaids bija, bij pazemīgs un pieklājīgs, un savai zemei uzticīgs un turējās pie taisnības, kamēr vien mestrs bija tas." 

Pēc Zemgales pakļaušanas 1272. gadā, tajā turpina iebrukt sirotāji no Žemaitijas un Aukštaitijas. Lai tos novērstu, jaunais landmestrs Ernsts tālāko karadarbību plāno izvērst pret Lietuvas dižkunigaitiju. Ar papildspēkiem no Ordeņa iekarotās Prūsijas daļas, Ernsts sāk nostiprināt kontroli Zemgalē. Kā priekšpostenis karadarbībai pret Lietuvu, strīdīgajā Sēlijas un Lotigolas pierobežā, kuru Lietuvas valdnieki uzskatīja par savu teritoriju, ap 1275. gadu latgaļu Naujenes pilskalnā tiek dibināts un celts Dinaburgas cietoksnis. Tas radīja militārus draudus Lietuvas centrālajai daļai. 

1277. gadā Dinaburgas cietoksni četras nedēļas neveiksmīgi cenšas ieņemt un iznīcināt Traideņa vadītais leišu karaspēks. (1281. gadā Traidenis iekaroja Jersikas pili, kuru iemainīja pret Dinaburgu, kas Lietuvas kontrolē palika līdz 1313. gadam.). 

1278. gada beigās beigās landmestra Ernsta vadītais karaspēks, kuru papildina dāņu Igaunijas hercogistes kareivji un pakļauto zemgaļu un kuršu kareivji, dodas karagājienā uz Lietuvu. 1279. gada janvārī tie izposta Treideņa galvaspilsētas Ķērnaves apkaimi, taču nespējot to ieņemt, krustneši ar salaupīto dodas mājās. 

Pie Aizkraukles krustnešu karaspēku panāk un Aizkraukles kaujā smagi sakauj Lietuvas karaspēks. Kaujā krīt landmestrs Ernsts, 71 Ordeņabrālis, Rēveles komturs Eilarts fon Hobergs un bruņinieki no Igaunijas hercogistes kā arī pakļauto pamatiedzīvotāju kareivji. 

Pēc Aizkraukles kaujas zemgaļu vadonis Nameisis klūst par Treideņa vasali un drīz pēc tam uzbrūk un ieņem Tērveti. 

Par mestra vietas izpildītāju kļūst Livonijas landmaršals Gerhards no Kacenellenbogenes (*Gêrhart von Katzenellenbogen*), kas 1280. gadā krita Nameiša gūstā.

## Rusova Livonijas hronika

## Atsauces
2009. gada Austrālijas atklātais čempionāts tenisā — Vīriešu vienspēles

**2009. gada Austrālijas Atklātajā čempionātā**, **vīriešu vienspēlēs**, uzvarēja spānis Rafaels Nadals, kurš finālā pieveica šveicieti Rodžeru Federeru. Pusfinālā Nadals rekordilgā, vairāk kā 5 stundas garā spēlē pārspēja savu tautieti Fernando Verdasko.

Turnīrā piedalījās arī latvietis Ernests Gulbis. Pirmajā kārtā viņš pārspēja spāni Albertu Montaņjesu, bet otrajā kārtā atzina krieva Igora Andrejeva pārākumu.

## Turnīrs
### Fināli

#### Atsauces
Cīņas sports 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — grieķu-romiešu cīņa līdz 96 kg vīriešiem

2008. gada vasaras olimpisko spēļu **grieķu - romiešu cīņas sacīkstēs vīriešiem svara kategorijā līdz 96 kilogramiem** uzvaru izcīnīja Krievijas sportists Aslanbeks Kuštovs. Sacīkstes tika aizvadītas 14. augustā. 

## Medaļu ieguvēji

## Fināls

## 1. puse

## 2. puse

## "Pēdējās cerības" cīņas
Andreass no Vestfālenes

thumb|150px|Livonijas mestra zīmogs ar uzrakstu "(Sigillum) (Com)MENDATORIS DOM(us) (the)VTO(nic)I IN LIVONIA" - "Vācu ordeņa komandiera Livonijā zīmogs". 
**Andreass no Vestfālenes** (, latīņu: *Andreas Westphalus*) bija Teitoņu ordeņa Livonijas landmestra pienākumu izpildītājs 1270. gadā.   

## Dzīvesgājums
Livonijas ordeņa brālis Andreass (citos avotos: *Anders, Andrês; Andrich*) nācis no Vestfālenes, taču sīkāku ziņu par viņa dzīvi nav. Februāra beigās vai marta sākumā, pēc landmestra Oto nāves Ordenim neveiksmīgajā Karuzes kaujā landmestra vietnieks Andreass tiek ievēlēts par landmestra amata pienākumu pagaidu izpildītāju līdz pienācīgu landmestra vēlēšanu sarīkošanai, vai kā hronikā rakstīts: "līdz viņiem kādu citu par mestru sūtītu". 

Andreass nodarbojas ar karaspēka spēju atjaunošanu, un vēlas dot ātru atbildes triecienu Karuzes kaujā uzvarējušajam Lietuvas dižkunigaitim Traidenim. 1270. gada vidū Lietuvas kareivji atkal iebrūk Livonijā. Andreass pulcina karaspēku, kuru papildina kareivji no dāņu Igaunijas hercogistes, lai dotos pretī iebrucējiem, taču nelielo Andreasa karaspēku netālu no Rīgas, mūsdienu Pārdaugavā, 21. septembrī pārsteidz leišu kareivji, kas nogalina landmestru Andreasu un vēl 20 krusta karotājus. 

## Vēstures hroniku liecības
Kaķa Acs miglājs

thumb|235px|Kaķa acs miglājs.

**Kaķa acs miglājs** (**NGC 6543**) ir planetārais miglājs, kurš atrodas Pūķa zvaigznājā. Pēc savas struktūras tas ir viens no sarežģītākajiem zināmajiem miglājiem.

Kaķa acs miglāju  atklāja Viljams Heršels.
Inside the Fire

"**Inside the Fire**" ir pirmais singls no rokgrupas Disturbed ceturtā albuma *[[Indestructible]]*. Tas tika izlaists 2008. gada 25. martā kā maksas lejupielādes dziesma.

2008. gada 24. martā, "Inside the Fire" tika atskaņots sešpadsmit radio stacijās, iekļuva daudzos mūzikas topos un sasniedza 74. vietu ''Billboard'' Hot 100 topā un pirmo vietu Hot Mainstream Rock Chart. Singlu nominēja Grammy balvai kategorijā Grammy balva par labāko smagā roka dziesmu.

## Dziesmu saraksts

### Kompaktdisks
# "Inside the Fire" - 3:52

### Vinyl 7"
# "Inside the Fire" - 3:52
# "Perfect Insanity" - 3:59

### Lejupielāde
# "Inside the Fire" - 3:52

### UK lejupielāde
# "Inside the Fire" — 3:52
# "Parasite" — 3:25
# "Stricken" (Rivierā) — 4:27
Pommers (nozīmju atdalīšana)

**Pommers** (; sieviešu dzimtē **Pommere**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Augusts Pommers (1911—1984) — latviešu aktieris;
* Jānis Pommers (1876—1934) — latviešu garīdznieks, pareizticīgās baznīcas arhibīskaps;
* Pēteris Voldemārs Pommers (1894—1957) — latviešu virsnieks, Rīgas policijas prefekts.