open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Trīs robotikas likumi

[thumbnail|235px|Tipisks robots pirms Azimova definētajiem likumiem. Šis attēls redzams [Supermens|Supermena komiksos 1940. gados.]]

**Trīs robotikas likumi** jeb **trīs robotu likumi** zinātniskajā fantastikā ir Aizeka Azimova definēti likumi, kuriem roboti pakļaujas viņa rakstītajā daiļliteratūrā. Tie pirmo reizi parādījās viņa stāstā "*[[Runaround]]*", lai gan izpaudās arī iepriekšējos darbos. Šie trīs likumi ir šādi:

Vēlāk Azimovs ar savu stāstu varoņiem nonāca arī līdz nultajam likumam:

Attiecīgi pirmais likums tika papildināts ar "..., ja tas nav pretrunā ar nulto likumu.", otrais likums ar "..., ja tas nav pretrunā ar nulto un pirmo likumu" u.t.t.

Daudzi Azimova stāstu sižeti ir risināti ap to, ka nultais likums ir vispārīgs un abstrakts: "Jo tu vari norādīt uz konkrētu cilvēku, bet nevari norādīt uz konkrētu cilvēci". Tāpēc nultā likuma piemērošana ir sarežģīta un prasa nopietnu vērtību un darbību seku samērošanu.
30. februāris

thumb|right|300px|Zviedrijas kalendārs 1712. gada februārim
**30. februāris** ir bijis trīs reizes pasaules vēsturē dažās valstīs, lai gan pēc Gregora kalendāra februārī ir 28 dienas parastajā gadā vai 29 dienas garajā gadā. 

## Zviedru kalendārs
Zviedrijai sākot pāreju no Jūlija kalendāra uz Gregora kalendāru 1700. gadā, karu dēļ process aizkavējās, un nācās atgriezties uz Jūlija kalendāru. Lai saskaņotu abus kalendārus, 1712. gadā februārī tika pielikta 30. diena.

## Padomju kalendārs
1929. gadā PSRS tika ieviests padomju revolucionārais kalendārs. Šajā kalendārā nedēļā bija piecas dienas, bet mēnesī bija 30 dienas (sešas nedēļas). Tādējādi arī februārī bija 30 dienas. Šis kalendārs daļēji tika atcelts 1931. gadā, bet pilnībā no tā atteicās 1940. gadā.
Heinrihs fon Ofenbergs

**Heinrihs fon Ofenbergs** (*Heinrich von Offenberg*, 1752—1827) bija Kurzemes muižnieks, Kurzemes galma virstiesas prezidents, landhofmeistars, slepenpadomnieks (1820-21).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1752. gada 21. janvārī Kurzemes hercogistes galma tiesas prezidenta Heinriha Kristiāna fon Ofenberga (1696-1781) un viņa sievas Frīderikes, dzimušas fon Dēnhofas, ģimenē. 1772. gadā uzsāka studijas Kēnigsbergas Universitātē. 1776. gadā kļuva par Kurzemes hercoga Pētera Bīrona galma kambarjunkuru, bet 1784. gadā par galma maršalu. 
1787.—1796. gadā bija Kurzemes hercogistes valsts padomnieks, tad Kurzemes guberņas kanclers (1807—1808).

1812. gada kara laikā Ofenbergu iecēla par Kurzemes gubernatora pienākumu izpildītāju, šo pienākumu viņš vēlreiz pildīja 1824. gadā.  
No 1818. līdz 1827. gadam bija Kurzemes guberņas galma virstiesas (*Oberhofgericht*) prezidents.

Miris 1827. gada 11. novembrī Jelgavā.

## Sabiedriskā darbība
Heinrihs fon Ofenbergs bija aktīvs Kurzemes literatūras un mākslas biedrības biedrs, mākslas mīļotājs un kolekcionārs. 1820. gadā viņš uzdāvināja biedrībai savu arheoloģisko un etnogrāfisko priekšmetu kolekciju, 1821. gadā kļuva par vienu no biedrības izdevumu redaktoriem.
Viņš bija arī viens no Kurzemes brīvmūrnieku vadoņiem, Jelgavas Jāņa ložas „Pie trīs kronētiem zobeniem“ brālis kopš 1778. gada, meistara vietnieks (1816-1822). Ložas pārstāvis un lielamatvīrs Sv.Pēterburgas Direktorālajā ložā „Astreja“ (1820-1821). Sv.Pēterburgas ložu „Zum flammenden Stern“ un „Amis reunis“ goda loceklis (1816). Sv.Pēterburgas kapitula „Fēnikss“ goda komandors 9. grādā ar ordeņa vārdu *Equee a rupe incolami*.

## Albums

Kurzemes literatūras un mākslas biedrības bibliotekārs un gleznotājs Jūliuss Dērings (Döring) atkārtoti (1872, 1887) aprakstīja tolaik Kurzemes provinces muzeja jauniegūto albumu, novērtējot 78 vērtīgos H. fon Ofenbergam veltītos slavenu un mazāk zināmu vācu, itāļu, franču mākslinieku akvareļus, skices un zīmējumus, tostarp arī A. Kaufmanes, A. Grafa, D. Hodovecka, J. R. Fisli, V. Šadova darinātos.

Attēls:Heinriha Ofenberga zīmējumu albuma titullapa.jpg|Heinriha Ofenberga zīmējumu albuma titullapa
Zemgales karte 1780 Dulce solum patria.jpg|Zemgales karte. "Vissaldākā ir tēvzeme" (*Dulce solum patria*)


## Atsauces
Valentines

**Valentines** ir Meraijas Kerijas kolekcijas EP albums, kas ASV tika izdots 2000. gada 1. janvārī Columbia Records aizgādībā. Tas bija ierobežota skata *Wal-Mart* veikalu disks, un pirmais Kerijas ieraksts ASV, kurā bija iekļauta dziesma "Do You Know Where You're Going To (Theme from Mahogany)", Daienas Rosas dziesmas kaverversija, kas pirms tam tika izdota tikai kā bonusa dziesma Kerijas albumam #1's (1998), un tāpat tas tika iekļauts tikai internacionālajās albuma versijās.

## Dziesmu saraksts
# "Vision of Love" — 3:29
# "Underneath the Stars" — 3:33
# "My All" — 3:51
# "Babydoll" — 5:06
# "Do You Know Where You're Going To (Theme from ''Mahogany'')" — 3:45
Rīgas Danču klubs

**Rīgas Danču klubs** ir tautas deju klubs, kurā tiek dejotas horeogrāfiski neapdarinātas tautas dejas jeb danči, un tas darbojas Rīgā kopš 1988. gada

## Vēsture
Par Rīgas Danču kluba aizsākumu var uzskatīt 1988. gadu, kad folkloras draugu kopa Savieši katru otro nedēļu vienu no saviem mēģinājumiem atvēlēja dančiem ar plašākas publikas iesaistīšanu. 

## Darbība
Rīgas Danču klubs darbojas gan kā klubs, regulāri organizējot tradicionālo deju vakarus, brīvi pieejamus ikvienam interesentam, gan arī kā deju kopa, kas piedalās festivālos, pasākumos, izbraucienos, dejodami paši un māca dančus arī citiem.

Klubā galvenokārt dejo neapdarinātas, etnogrāfiskās jeb tradicionālās latviešu, lietuviešu, igauņu un citu kaimiņtautu dejas, kas nākušas no 19. gs. vidus - 20. gs. sākuma. 

Klubs nodarbojas arī ar deju izpēti, rekonstrukciju un deju mācību materiālu izdošanu. Vasarās tiek organizētas deju nometnes. Kopš 1996. gada Rīgas Danču klubu vada Valdis Putniņš.

Kopš 2006. gada bez tradicionālajiem Rīgas Danču kluba pasākumiem notiek arī 3x3 danču vakari, kuros dančus spēlē grupas Iļģi mūziķe Ilga Reizniece un Andris Davidons.

## Dalībnieki
Rīgas Danču kluba kodolu veido ar folkloras kustību saistīti cilvēki, kas interesējas par Latvijas kultūru un vēsturi. Kluba pasākumus regulāri apmeklē vairāki simti cilvēku. Rīgas Danču klubs, tāpat kā citi danču klubi Latvijā un citās zemēs, ir atvērtas organizācijas un jebkurš interesants var nākt un piedalīties. 

## Muzikanti
Rīgas Danču klubā tiek spēlēta dzīvā mūzika izmantojot tradicionālos tautas instrumentus. Izņemot 3x3 danču vakarus, muzikanti danču klubā spēlē balstoties uz brīvprātības principa, nesaņemot par to atlīdzību, bet spēlējot sava prieka pēc. Līdz ar to netiek veidota barjera starp muzikantu un dejotāju, jebkurš spēlēt gribošs dejotājs var pievienoties muzikantu rindām un arī muzikanti var iet padejot, ja atrodas kāds cits, kas spēlē. 

## Citi Latvijas danču klubi
Rīgas Danču kluba popularitātei augot, arī citās Latvijas pilsētās ir izveidojušies danču klubi. Kopš 2006. gada aktīvi darbojas Cēsu danču klubs, 2007. gadā darbību uzsāka Jelgavas danču klubs, bet kopš 2008. gada pastāv Ventspils danču klubs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Einhorns

**Einhorns** ( — 'vienradzis', no *Eine* — 'viens' un *Horn* — 'rags'; sieviešu dzimtē Einhorne) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Einhorns (*Alexander Einhorn*; ?—1575) — Kurzemes un Zemgales hercogistes luterāņu mācītājs;
* Pauls Einhorns (*Paul Einhorn*; ?—1655) — Kurzemes luterāņu mācītājs.
Kas nogalina lakstīgalu...

thumb|175px|Pirmā izdevuma vāks
**"Kas nogalina lakstīgalu..."** () ir Hārperas Lī sarakstīts romāns, kurš publicēts 1960. gadā, bet 1961. gadā apbalvots ar Pulicera balvu. Tas uzreiz pēc iznākšanas kļuva populārs un ir kļuvis par mūslaiku amerikāņu daiļliteratūras klasiku. Notikumi romānā risinās 1936. gadā; grāmatas autorei tad bija tikai 10 gadi. Romānā divu zinātkāru bērnu acīm skatīts kādas mazpilsētiņas rāmais dzīves plūdums un arī ļoti satraucoši notikumi Amerikā.

Latviski izdots 1966. gadā Annas Baugas tulkojumā, atkārtoti izdots 2004. gadā.

## Atsauces
Magnuss Georgs fon Paukers

**Magnuss Georgs fon Paukers** (; dzimis  Igaunijā, miris  Jelgavā) bija matemātiķis un dabaszinātnieks. Pēterburgas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis. No 1827. līdz 1846. gadam Jelgavas *[[Gymnasium illustre]]* pedagogs. Sarakstījies ar Kārli Frīdrihu Gausu. Būdams bārenis, Paukera ģimenē uzauga vēsturnieks Leonīds Arbuzovs.

## Dzīves gājums
Dzimis  Simunā (*Sankt Simonis*) Igaunijas guberņā luterāņu mācītāja Heinriha Johana Paukera ģimenē. 
Studēja astronomiju, mehāniku un hidrauliku Tērbatas un Pēterburgas Universitātēs (1805—1809). Strādāja par skolotāju Viborgas ģimnāzijā (1810-1811).   
1812. gadā kļuva par Tērbatas Universitātes matemātikas privātdocentu, bet 1813. gadā par matemātikas profesoru. Vēlāk bija matemātikas profesors Jelgavas ģimnāzijā (1813—1846). 
1827. gadā iecelts par kolēģijas padomnieku. 
Miris  Jelgavā.

## Sabiedriskā darbība
1817. gadā M. G. Paukers nodibināja Jelgavā Poēzijas un literatūras muzeju, kas pastāvēja līdz 1839. gadam. No 1817. līdz 1821. gadam bija Kurzemes literatūras un mākslas biedrības pastāvīgais sekretārs, atkārtoti pildīja šos pienākumus no 1846. līdz 1855. gadam.  Līdztekus bija Kurzemes provinces muzeja konservators (1817—1855), bet no 1838. gada līdz savai nāvei arī biedrības mantzinis. Bijis Tērbatas dabas pētnieku biedrības u.c. zinātnisko biedrību biedrs, Pēterburgas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis. Vislielākie M. G. Paukera nopelni saistās ar biedrības rakstu publikācijām; viņš bija pirmā biedrības zinātnisko rakstu krājuma *Jahresverhandlungen* izdošanas iniciators un šo rakstu redaktors, pateicoties viņam 1840. gadā atjaunoja biedrības sēdēs nolasīto referātu izdošanu.

## Ārējās saites
*[Magnuss Georgs fon Paukers ''Baltisches Biographisches Lexikon''](https://web.archive.org/web/20170705032013/http://www.bbl-digital.de/eintrag/Paucker-Magnus-Georg-(v.)-1787-1855/)
Tenočtitlana

**Tenočtitlana** (navatlu: *Tenōchtitlan*) bija ap 1325. gadu dibināta acteku pilsēta un Acteku impērijas galvaspilsēta. Tā atradās uz Tekskoko ezera mākslīgi izveidotām salām, pašreizējās Meksikas galvaspilsētas Mehiko teritorijā (mūsdienās ezers ir nosusināts).

1521. gadā tā krita spāņu konkistadora Ernana Kortesa rokās un kļuva par Jaunspānijas vicekaralistes galvaspilsētu. Mūsdienās Tenočtitlanas drupas atrodas Mehiko pilsētas centrā.

## Vēsture
Tenočtitlana bija viena no lielākajām un tehnoloģiski attīstītākajām pilsētām pirmskolumba Amerikā. Tās iedzīvotāju skaits 16. gadsimta sākumā tiek lēsts 150 000–250 000 cilvēku, padarot to par vienu no tolaik pasaules lielākajām urbānajām apdzīvotajām vietām. Pilsēta bija izcila hidrotehniskās inženierijas paraugs — tā tika savienota ar kontinentu ar vairākiem dambjiem un šaurajiem ceļiem (kozalikiem), bet iekšējā transporta sistēma balstījās uz kanālu un tiltu tīklu. Tenočtitlana bija cieši integrēta lauksaimnieciskajos kompleksos, kas tika veidoti uz činampām — mākslīgām salām un peldošajiem dārziem, kuri nodrošināja intensīvu un auglīgu ražošanu. Šī sistēma ļāva pilsētai apgādāt lielu iedzīvotāju skaitu un attīstīt specializētas amatniecības un tirdzniecības nozares.

Pilsētas centrā atradās Galvenais svētnīcu komplekss (*Templo Mayor*), veltīts dieviem Huitcilopočtlijam (kara un saules dievam) un Tlalokam (lietus un auglības dievam). Ap to bija sakopotas administratīvās ēkas, tirgus laukumi, priesteru skolas un valdnieka pils (*Huey Tlatoani*).

1521. gadā, pēc ilgstoša aplenkuma un epidēmijām, Tenočtitlana krita spāņu konkistadora Ernana Kortesa un viņa indiāņu sabiedroto rokās, iezīmējot Acteku impērijas beigas. Uz pilsētas drupām tika būvēta Jaunspānijas vicekaralistes galvaspilsēta, un Tenočtitlanas infrastruktūra pakāpeniski tika pārveidota pēc Eiropas pilsētbūvniecības principiem.

## Ārējās saites
Eifrata

**Eifrata** ir upe Tuvajos Austrumos, Turcijas, Sīrijas un Irākas teritorijā. Garākā un vēsturiski nozīmīgākā upe Rietumāzijā — viena no divām Divupes upēm (otra ir Tigra), kuru krastos Auglīgā pusmēness reģionā notika cilvēku pāreja uz nometnieku dzīvesveidu un attīstījās vairākas senās civilizācijas.

## Nosaukums
Eifratas nosaukums nācis no sengrieķu valodas *Euphrátēs* — ‘labā ziņa’, kas aizgūts no senpersiešu valodas 𐎢𐎳𐎼𐎠𐎬𐎢 *Ufrātu*, kas savukārt aizgūts no elamītu valodas 𒌑𒅁𒊏𒌅𒅖 *ú-ip-ra-tu-iš*. Elamītu nosaukums darināts no ķīļraksta 𒌓𒄒𒉣, kas šumeru valodā skanēja *Buranuna*, bet akadiešu valodā — *Purattu*. No akadiešu nosaukuma formas atvasināti mūsdienu arābu valodas nosaukums **Furāta** (الفرات, *al Furāt*) un turku valodas **Firata** (*Firat*).

Senākais rakstu piemineklis, kurā minēta Eifrata, ir ķīļraksta plāksne no 3. gadu tūkstoša p.m.ē, kas atrasta Nipūrā. Tekstā, kas rakstīts šumeru valodā, upe apzīmēta ar rakstu, kas to attiecina pie dievībām.

## Ģeogrāfija
Eifrata sākas Armēnija kalnienē Turcijas austrumdaļā, satekot 650 km garajai Muratai (Austrumeifratai) ar 450 km garo Karasu (Rietumeifratu). Upju sateces vietā 1974. gadā izbūvēta Kebanas ūdenskrātuve. Plūst dienvidu virzienā, šķērsojot Austrumtauru, pēc kā noplūst Mezopotāmijas līdzenumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tokyo Mew Mew

***Tokyo Mew Mew*** (, *Tōkyō Myū Myū*), pazīstama arī kā ***Mew Mew Power***, ir japāņu mangas sērija, kuru uzrakstījis Reiko Jošida un ilustrējis Mia Ikumi. Šī sērija tika publicēta žurnālā *[[Nakayoshi]]* no 2000. gada septembra līdz 2003. gada februārim un vēlāk no 2003. gada aprīļa līdz 2004. gada maijā to visu septiņos *[[tankōbon]]* sējumos publicēja lielākais Japānas grāmatu un laikrakstu izdevējs *[[Kodansha]]*. Anime veidota 2002. gadā studijā *[[Pierrot]]*.

## Ārējās saites

* 

* 

* 
*
Pēteris Bagrations (ģenerālis)

**Pēteris Bagrations** (/*Petre Bagrationi*, ; dzimis , miris ) bija gruzīnu Bagrationi augstmaņu dzimtas Krievijas Impērijas ģenerālis, kurš piedalījās kaujās Napoleona karu laikā un tika nāvējoši ievainots Borodinas kaujā.

## Dzīvesgājums
Dzimis Kizļarā, Dagestānā, gruzīnu kņaza Ivana Bagrationi ģimenē. Viņa brālis Revazs (Romāns) arī kļuva par Krievijas armijas ģenerāli (brāļa dēls Pēteris Bagrations no 1870. līdz 1876. gadam bija Rīgas ģenerālgubernators).

Iestājās armijas dienestā 1782. gadā, vairākus gadus dienēja Kaukāzā. Piedalījās Krievu-turku karā (1787—1792) (1788. gada Očakovas ieņemšanā), kā arī Kostjuško sacelšanās apspiešanā Polijā. Atzinīgi viņa spējas atzīmēja Aleksandrs Suvorovs pēc Suvorova Alpu pārgājiena.

Napoleona karu laikā Bagrations piedalījās Austerlicas kaujā (1805. gada decembrī), kur cīnījās pret Mirata un Lanna karavīriem, Eilavas kaujā (1807. gada februārī), Heilsbergas kaujā (1807. gada jūnijā) un Frīdlandes kaujā (1807. gada jūnijā). 1808. gadā piedalījās Somijas kampaņā, kuras laikā pāri aizsalušajam Somu līcim ieņēma Olandi. Bija viens no Krievijas armijas komandieriem Krievu-turku kara (1806—1812) laikā.

Napoleonam iebrūkot Krievijā, ģenerālis Bagrations komandēja Otro Rietumu armiju. Ciešot sakāvi pie Mogiļevas 1812. gada 23. jūlijā, viņam tomēr izdevās apvienoties ar krievu armijas galvenajiem spēkiem Mihaila Barklaja de Tolli vadībā. 7. septembrī Borodinas kaujas laikā komandēja krievu armijas kreiso spārnu. Kaujas laukā tika nāvējoši ievainots un pēc piecām dienām mira savas radinieces īpašumā.

## Ārējās saites

* Александр Микаберидзе, "Лев русской армии" 1 
* 2 
* Ростунов Иван Иванович, "П. И. Багратион"
Augu fizioloģija

**Augu fizioloģija** ir zinātnes apakšnozare, kas pēta augu organismu dzīvības procesu vispārējās likumsakarības un to izmaiņas atkarībā no vides apstākļiem, t.i., asimilācijas un disimilācijas procesus, kas nodrošina augu augšanu, attīstību un vairošanos - fotosintēzi, elpošanu, ūdens un minerālvielu uzņemšanu un to virzību, ziedēšanu un sēklražošanu, kā arī dažādu vielu biosintēzi un uzkrāšanos.
Atkarībā no pētāmajiem procesiem augu fizioloģijai izšķir arī vairākus virzienus. Tradicionāli uzskata, ka tie ir: fotosintēze, elpošana, augu minerālā barošanās, augu augšanas un attīstības regulācija, augu šūnas fizioloģija, augu stresa fizioloģija, augu biotehnoloģija.

## Ārējās saites
Frīdrihs fon Vetbergs

**Frīdrihs fon Vetbergs** (*von Wettberg*, 1779—1825.10.VII) bija augsta ranga valsts darbinieks, Sēlpils virspilskunga iecirkņa muižniecības priekšnieks, Kurzemes muižniecības deputāts Pēterburgā, strādājis zemnieku lietu komisijā un komitejā, kam bija jāizstrādā projekts Kurzemes pilsētu stāvokļa uzlabošanai.

## Politiskā darbība
1805. gadā un pēc tam atkārtoti 1808., 1811. un 1814. gadā ievēlēts par Sēlpils iecirkņa muižniecības priekšnieku un par Kurzemes muižniecības komitejas locekli. 1810. gadā bijis Kurzemes muižniecības deputāts Pēterburgā. 1812. gadā iecelts par Kurzemes muižniecības galveno mantzini. 1815. gadā kļuvis par Kurzemes guberņas valdes padomnieku. 1816. gadā kļuvis par kolēģijas asesoru. 1816. gadā sācis darboties Jelgavas pils būvkomitejā. 1818. gadā zemnieku lietu komisijā un komitejā, kam bija jāizstrādā projekts Kurzemes pilsētu stāvokļa uzlabošanai.

## Sabiedriskā darbība
Frīdrihs fon Vetbergs bija aktīvs brīvmūrnieks, Jelgavas Jāņa ložas „Zu den drey Gekrönten Schwerdtern“ dibinātājs (1815) un ložas sekretārs (1816-1822), Kurzemes literatūras un mākslas biedrības dibinātājs (1815).
Brilles

thumbnail|Korekcijas brilles
**Brilles** (), sauktas arī par **acenēm**, ir optiska ierīce redzes spēju uzlabošanai — divas īpašā ietvarā iestiprinātas stikla lēcas. Brilles izmanto arī kā acu aizsargu pret ārēju iedarbību, traumām vai pārmērīgu stimulāciju. Brilles pasargā no gružu iekļūšanas acīs vai radiācijas, dod spēju redzēt spilgtā gaismā. Saulesbrilles ļauj labāk redzēt spilgtā dienasgaismā un var pasargāt no augsta ultravioleto staru starojuma. Tās var būt arī kā modes aksesuārs.

Mūsdienās brilles ražo vadoties pēc standartiem un vadlīnijām. Bieži optiķi izgatavo brilles no rūpnieciski sagatavotiem elementiem un pielāgo tās konkrētam briļļu nēsātājam. Latvijā brilles vai kontaktlēcas nēsā 54% iedzīvotāju (2005. gada dati).

Pirmās brilles mūsdienu izpratnē tika izgatavotas 13. gadsimtā Itālijā. Arī pirms tam redzes korekcijai cilvēki izmantoja palielināmo stiklu, bet tas nebija nostiprināts speciālā ietvarā.

## Materiāls
Briļļu ietvaru parasti izgatavo no metāla vai plastikāta. Lēcas visbiežāk tiek izgatavotas no stikla, bet mūsdienās arī no metāliska plastikāta — polikarbonāta vai cita materiāla. Šie materiāli ir izturīgāki par stikla lēcām. Dažu veidu plastikātiem ir arī dažādas papildu iespējas — pielāgošanās gaismai, lielāka ultravioleto staru absorbcija. Tas atvieglo lēcu izgatavošanu dažādos izliekumos un palīdz koriģēt dažādas redzes slimības, piemēram, tuvredzību vai tālredzību.

## Veidi
thumbnail|Saulesbrilles
Primāri brilles iedala pēc to izmantošanas mērķa. To iedalījums ir šāds:

* korekcijas brilles
* aizsargbrilles
* saulesbrilles
* 3D brilles

## Ražotāji un tirdzniecība
Francijas uzņēmums *[[Essilor]]* ar zīmolu *[[Varilux]]* ir pasaulē lielākais briļļu lēcu ražotājs, kam seko vācu *[[Carl Zeiss Vision]]*, *[[Carl Zeiss]]* meitasuzņēmums. Savukārt viens no lielākajiem briļļu rāmju ražotājiem ir Itālijas uzņēmums *[[Luxottica]]*. 2018. gada oktobrī *Essilor* un *Luxottica* izveidoja uzņēmumu *[[EssilorLuxottica]]*.

Korekcijas brilles galvenokārt tiek tirgotas specializētos optikas veikalos ar apmācītu personālu, kas sniedz arī profesionālus padomus briļļu lietošanā un apkopē. Citu veidu brilles, piemēram, saulesbrilles un aizsargbrilles, var nopirkt arī citās tirdzniecības vietās. Līdz ar tiešsaistes veikalu izplatību brilles var iegādāties arī internetā, tomēr šeit parādās trūkumi kā kvalitatīvu konsultāciju un citu pakalpojumu trūkums, piemēram, nepieciešamā stikla biezuma mērīšana.

## Vēsture
Pirmās uz acīm liekamas brilles tika izgatavotas Pizā (varbūt iespējams Venēcijā) mūsdienu Itālijā laika posmā no 1285. līdz 1289. gadam. Pirms tam izmantoja tikai vienkāršas lēcas un palielināmo stiklu. Pirmo briļļu lēcas tika gatavotas no kalnu kristāla berila. Tieši no vārda ‘berils’ ir radies vācu vārds *Brille*, kas pēc tam arī pārņemts latviešu valodā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Baltijas dzegužpirkstīte

**Baltijas dzegužpirkstīte** (*Dactylorhiza baltica* (Klinge) Nevski vai *D. longifolia*, *[[Dactylorhiza majalis]]* ssp. *longifolia*) ir orhideju dzimtas (*Orchidacaea*) suga. Latvijā tā ir diezgan bieži sastopama, bet ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā komerciāli apdraudēto sugu kategorijā. 

## Apraksts
thumb|left
Daudzgadīgs, aptuveni 15—60 cm augsts lakstaugs. Gumi "pirkstaini" (gr. *dactylos* 'pirksts', *rhiza* 'sakne'), saknes īsas. Stublājs stāvs ar cauru vidu — kas ir svarīga atšķirība no plankumainās dzegužpirkstītes. Lapas lancetiskas, virspusē plankumainas, šaurākas nekā *[[Dactylorhiza majalis]]*, no kurienes epitets *longifolia* 'garlapains'. Plankumi uz lapām gandrīz taisnstūrveida, it kā paralēlās rindās. Lieli ziedi, sakārtoti blīvā, garā ziedkopā. Pieziedlapas lancetiskas, violetas. Ziedi purpurvioleti. Lūpa trīsdaivaina, visas daivas ieapaļas. Latvijā zied jūnijā un jūlijā.

## Izplatība
Baltijas dzegužpirkstītes areāls plešas no Austrumeiropas līdz Āzijas rietumdaļai. Latvijā Baltijas dzegužpirkstīte pirmo reizi ievākta herbārijā 1880. gadā Lielupes krastā pie Mellužiem.

## Biotopi
Aug mitrās pļavās, purvos, pārpurvotās pļavās, upju krastos, krūmājos, retāk skrajos mežos. Sugu apdraud meliorācija un augsnes rekultivēšana kā arī pļavu aizaugšana ar krūmiem un kokiem.

## Atsauces

* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .
* Mindaugas Ryla: "Lietuvos gegūnių (Dactylorhiza) atpažinimo problemos" *Botanica Lithuanica Suppl.* 5: 47-61, 2003.

## Ārējās saites
* Latvijasdaba.lv
Subekvatoriālā josla

thumbnail|250px|Subekvatoriālā klimata josla
**Subekvatoriālajā joslā** vasarā valda ekvatoriālā, ziemā — tropiskā gaisa masas. Gaisa temperatūra visu gadu ir apmēram vienāda — ap +25&nbsp;°C. Tā kā nokrišņus nes ekvatoriālā gaisa masas, vasara ir mitra, bet ziema — sausa. Gada nokrišņu summa ir aptuveni 2000 mm.

## Ārējās saites
Massive Attack

**Massive Attack** ir angļu triphopa grupa, dibināta 1988. gadā Bristolē, Lielbritānijā. Ar 1991. gada debijas albuma Blue Lines izdošanu Massive Attack tika slavēta kritiķu aprindās par džeza, hiphopa, roka un soulmūzikas sapludināšanu pavisam jaunā mūzikas žanrā triphopā. Ar albumu Protection un Mezzanine izdošanu, grupa savā mūzikā integrēja elektronisko mūziku.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi


Attēls:MassiveAttackBlueLines.jpg|**1. ''[[Blue Lines]]***<br /></center>
Attēls:MassiveAttackProtection.jpg|<center>*'2. *[[Protection (albums)|Protection]]***<br /></center>
Attēls:MassiveAttackMezzanine.jpg|<center>**3. *[[Mezzanine]]***<br /></center>
Attēls:100th Window.jpg|<center>**4. *[[100th Window]]***<br /></center>
Attēls:Massive Attack Heligoland.jpg|<center>**5. *[[Heligoland]]*'''


### Singli

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Last.fm profils
* Rhapsody profils
Cilvēka augums

**Cilvēka augums** ir attālums starp galvas augšējo punktu un pēdas apakšējo punktu. Tas ir viens no galvenajiem cilvēka fiziskās attīstības rādītājiem. Cilvēka augumu ietekmē iedzimtība, ekoloģija, slimības, vecums un dzimums, kā arī piederība kādai rasei vai tautai. Piemēram, ķīniešu vidējais augums ir 164,8 cm (vīrieši) un 154,5 cm (sievietes), bet nīderlandiešu vidējais augums ir atbilstoši 184,8 cm un 168,7 cm.
## Starptautiski pieņemtie cilvēka auguma standarti

Vidējais vīrieša augums pasaulē ir 165 cm, bet sievietes — 154 cm.

## Auguma izmaiņas augot

Jaundzimušā augums 51 cm (vīrietis) un 50 cm (sieviete).

1 gada vecumā gan vīrietis gan sieviete aug par 22 cm gadā.

2 gadu vecumā gan vīrietis gan sieviete aug par 10 cm gadā.

3 - 4 gados gan vīrietis gan sieviete aug par 7,5 cm katru gadu.

5 - 7 gados gan vīrietis gan sieviete aug par 5,7 cm katru gadu.

7 - 10 gados vīrietis aug par 4,3 cm, bet sieviete aug par 4,5 cm katru gadu.

10 - 13 gados vīrietis aug par 4,5 cm, bet sieviete aug par 5,2 cm katru gadu.

13 - 17 gados vīrietis aug par 5,1 cm, bet sieviete aug par 3 cm katru gadu.

17 - 19 gados vīrietis aug par 1,5 cm, bet sieviete aug par 0,5 cm katru gadu.

19 - 26 gados vīrietis aug par 0,5 cm katru gadu.

Vīrieši parasti aug līdz pat 26 gadiem, bet sievietes - tikai līdz 19 gadiem.

## Cilvēki pēc auguma garuma (procentos; [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])

## Cilvēka augums dažādās pasaules valstīs

## Atsauces
Watchmen

thumb|235px|Kreisajā pusē redzams 1987. gadā ASV izdotā izdevuma vāks, bet labajā pusē 2013. gada Apvienotajā Karalistē un Kanādā izdotā izdevuma vāks
***Watchmen*** (no angļu valodas — 'sargkareivji') ir komiksu grāmatu sērija (grafiskais romāns), ko ir izveidojuši rakstnieks Alans Mūrs, mākslinieks Deivs Gibonss (*Dave Gibbons*) un krāsotājs Džons Higinss (*John Higgins*). Šo komiksu sēriju publicēja ASV uzņēmums *[[DC Comics]]* laika posmā no 1986. līdz 1987. gadam un pēc tam atkārtoti izdeva sakopotā formā.

## Ārējās saites

*
Mērija Volstonkrafta

**Mērija Volstonkrafta** (*Mary Wollstonecraft*, dzimusi , mirusi ) bija 18. gadsimta britu rakstniece, filozofe un feministe. Savas īsās karjeras laikā viņa uzrakstīja vairākus romānus, traktātus, ceļojuma stāstus, Franču revolūcijas vēsturi, uzvedības grāmatu un bērnu grāmatu. Volstonkraftas ievērojamākais darbs ir "Sieviešu tiesību aizsardzība" (*A Vindication of the Rights of Woman*, 1792), kurā viņa izklāsta sieviešu nedabisko apspiešanu no vīriešu puses, kas savukārt notiek tikai tāpēc, ka sievietēm galvenokārt ir zema izglītība.
Mirusi 1797. gada 10. septembrī no smagām pēcdzemdību komplikācijām.

## Ārējās saites
Krusttēva Toma būda

**Krusttēva Toma būda** (oriģinālnosaukums: ***Uncle Tom's Cabin***) ir pret verdzību vērsts romāns, kuru uzrakstījusi amerikāņu rakstniece Harieta Bīčere-Stova. Tas tika publicēts 1852. gadā un atstāja dziļu iespaidu uz afroamerikāņiem un verdzību Amerikas Savienotajās Valstīs. Romāns pat tiek minēts kā viens no iemesliem, kas izraisīja ASV pilsoņu karu.

Latviešu valodā romānu tulkojis Ernests Dinsbergs 1863. gadā.

## Atsauces
Mario Vargass Ljosa

**Mario Vargass Ljosa** (*Jorge Mario Pedro Vargas Llosa*, dzimis , miris ) bija Peru rakstnieks, politiķis, žurnālists un esejists.

## Biogrāfija
Vargass Ljosa bija viens no Latīņamerikas ievērojamākajiem romānu rakstniekiem un esejistiem, kā arī viens no vadošajiem savas paaudzes rakstniekiem. 2010. gadā viņš ieguva Nobela prēmiju literatūrā.

1963. gada viņš publicēja savu pirmo romānu "Pilsēta un suņi" (*La ciudad y los perros*). Šis romāns guva publikas ievērību, kā arī ieguva Spānijas kritiķu balvu *Premio de la Crítica Española*. 1985. gadā romāns adaptēts tāda paša nosaukuma filmai.

Ljosa otrais romāns "Zaļā māja" (*La Casa Verde*) iznāca 1966. gadā un nākamajā gadā ieguva prēmiju *Premio internacional de novela Rómulo Gallegos*. Trešo romānu *Conversación en La Catedral* publicēja 1969. gadā. 1973. gada iznāca neliels komēdijas žanra romāns "Kapteinis Pantaleons un sieviešu labo pakalpojumu rota" (*Pantaleón y las visitadoras*). Ceturtais lielais romāns *La guerra del fin del mundo* iznāca 1981. gadā. Tas bija vēsturiskais romāns par karu Kanudusā, Brazīlijā (1896–1898). Pēc šī apjomīgā darba Ljosa sāka rakstīt īsākas formas romānus — *Historia de Mayta* (1984), *Quién mató a Palomino Molero?* (1986), *Lituma en los Andes* (1993).

2000. gadā atkal iznāca apjomīgs Ljosa darbs — politiskais trilleris *La fiesta del chivo*, kas tiek uzskatīts par vienu no Vargasa Llosas labākajiem darbiem. Vēlāk sekoja romāni *El paraíso en la otra esquina* (2003), "Sliktā meitene" (*Travesuras de la niña mala*, 2006), *Tiempos recios* (2019), *Le dedico mi silencio* (2023). Pēc vairākiem Ljosa darbiem uzņemtas filmas.

Miris 2025. gada 13. aprīlī, 89 gadu vecumā.

## Tulkojumi latviešu valodā
* "Zaļā māja". Tulk. V. Meļinovskis. Rīga: Liesma, 1980.
* "Kapteinis Pantaleons un sieviešu labo pakalpojumu rota". Tulk. V. Meļinovskis. Rīga: Liesma, 1987.
* "Kapteinis Pantaleons un sieviešu labo pakalpojumu rota". Tulk. V. Meļinovskis. Rīga: Zvaigzne ABC, 2007.
* "Pilsēta un suņi". Tulk. Z. Karpenko. Rīga: Zvaigzne ABC, 2008.
* "Sliktā meitene". Tulk. Z. Karpenko. Rīga: Zvaigzne ABC, 2010.

## Atsauce

## Ārējās saites

*
Bagrations (nozīmju atdalīšana)

**Bagrations** jeb **Bagrationi** () var būt:

## Cilvēka uzvārds
* Pēteris Bagrations (ģenerālis) (1765—1812), gruzīnu izcelsmes Krievijas Impērijas ģenerālis
* Pēteris Bagrations (ģenerālgubernators) (1818—1876), gruzīnu izcelsmes Baltijas ģenerālgubernators

## Kaujas operācijas nosaukums
* Operācija "Bagrations", Sarkanās armijas kaujas operācija Otrā pasaules kara laikā
Frīdrihs Vilhelms I Hoencollerns

**Frīdrihs Vilhelms I** ( saukts arī par **Zaldātu ķēniņu** (*der Soldatenkönig*); dzimis , miris ) bija Hoencollernu dinastijas Prūsijas karalis un Brandenburgas kūrfirsts no 1713. gada līdz savai nāvei 1740. gadā. Frīdrihs Vilhelms I izveidoja Prūsijas armiju par vienu no visefektīvākajām tā laika armijām. Eiropā plaši pazīstami bija t.s. Potsdamas milži (*Potsdamer Riesengarde*, tautā *Lange Kerls*) — karaspēka daļa, kurā bija atlasīti gara auguma kareivji.

## Dzīvesgājums
Dzimis Berlīnē, pirmā Prūsijas karaļa Frīdriha I ģimenē. Savas vadīšanas laikā veica reformas valsts pārvaldē, aizstādams obligāto muižniecības karadienestu ar nodokli un optimizēdams, dažkārt visai drastiski, valsts pārvaldes izdevumus. Veicināja Austrumprūsijas kolonizēšanu, lai likvidētu mēra epidēmijas sekas. Kaut arī Prūsijas armijai viņš līdzekļus netaupīja, ārpolitiski ieturēja visumā miermīlīgu politiku. Tikai 1713. gadā, kad krievi nodeva prūšiem zviedriem atņemto Štetīnas cietoksni, Frīdrihs Vilhelms I iesaistījās Lielajā Ziemeļu karā.

Lai arī ārpolitiski miermīlīgs, ģimenē Frīdrihs Vilhelms I bija visai despotisks. Sevišķi stingri viņš audzināja savu vecāko dēlu Frīdrihu (nākamo Prūsijas karali Frīdrihu Lielo) jau no mazotnes audzinādams to militāristiskā garā. Kad 18 gadu vecumā Frīdrihs neveiksmīgi mēģināja kopā ar savu draugu Hansu fon Kati aizbēgt uz Angliju, Frīdrihs Vilhelms I lika fon Kati sodīt ar nāvi, bet Frīdriham noskatīties nāvessoda izpildē.

Bija precējies ar Lielbritānijas un Īrijas karaļa Džordža I meitu Sofiju Doroteju fon Hanoveri, no kuras piedzima 4 dēli un 6 meitas.

## Ārējās saites

* Par Frīdrihu Vilhelmu I
Frīdrihs Vilhelms I

**Frīdrihs Vilhelms I** () var būt:

* Frīdrihs Vilhelms I (*Friedrich Wilhelm*, 1620—1688) — Brandenburgas kūrfirsts;
* Frīdrihs Vilhelms I (*Friedrich Wilhelm I.*, 1688—1740) — Prūsijas karalis un Brandenburgas kūrfirsts;
* Frīdrihs Vilhelms I (*Friedrich Wilhelm I.*, 1802—1875) — Hesenes-Kaseles kūrfirsts.
Kanavana slimība

**Kanavana slimība** - deģeneratīva smadzeņu saslimšana, ar kuru pārsvarā slimo bērni no aškenazi ebreju ģimenēm, kuru priekšteči nāk no Centrāleiropas un Austrumeiropas. Simptomi parādās vecumā no 3 mēnešiem līdz 6 gadiem: slimnieki nevar paiet un patstāvīgi ēst. Lielākā daļa mirst 10-15 gadu vecumā. 1998. gadā tika fiksēts slimību izraisošais gēns, *Amerikas ginekologu asociācija* rekomendēja aškenazi sievietēm pirms lēmuma par grūtniecību veikt gēna testu *Kanavana slimības fondā* (kas apvieno slimnieku ģimenes un vāc līdzekļus slimības izpētei un ārstēšanai). 2000. gadā ASV bija aptuveni 200 pacientu ar *Kanavana slimību*.

## Ārējās saites
* Sūdz tiesā par gēna patentu. // Diena. 22.11.2000.
EPO

**EPO** var būt:
;epo
* mākslīgās esperanto valodas ISO 639-2 un ISO 639-3 kods

;EPO
* eritropoetīns
Spa

**Spa** var būt:

* Spa — kūrortpilsēta Beļģijā;
* spa — iestāde, kas piedāvā procedūras skaistuma un veselības uzlabošanai;
* Spāņu valodas ISO 639-2 un ISO 639-3 kods.
Kaluga

**Kaluga** () ir pilsēta rietumu Krievijā pie Okas upes, 188 km uz dienvidrietumiem no Maskavas. Tā ir Kalugas apgabala administratīvais centrs. Iedzīvotāju skaits pēc 2002. gada tautskaites datiem ir 334 751. Pilsētā atrodas Kalugas Grabcevo lidosta.

## Vēsture
Kaluga ir dibināta 14. gadsimta vidū pie Lietuvas lielkņazistei pakļauto Novosiļas vai Tarusas kņazistu (pazīstamas kā Augšējās kņazistes) robežas ar Maskavijas lielkņazisti. Pirmoreiz tā ir minēta Lietuvas dižkunigaiša Aļģirda 1371. gadā rakstītajā vēstulē Konstantinopoles patriarham Filotejam. Viduslaikos Kaluga bija neliela apdzīvota vieta, kura piederēja dižciltīgajiem Vorotinskiem. Vorotinsku īpašumi atrodas uz dienvidrietumiem no šodienas pilsētas.

Kaluga ir savienota ar Maskavu ar dzelzceļa līniju un senu lielceļu, tagad federālais autoceļš M3 (E105). 1812. gada kara laikā par Kalugas ceļu no Maskavas mēģināja atkāpties Napoleona armija, taču to novirzīja uz Smoļenskas ceļu, ko tā bija izpostījusi.

Kaluga ir pazīstama skolotāja Konstantīna Ciolkovska, raķešzinātnes pioniera, dēļ. Pilsētā atrodas muzejs, kas veltīts viņa teorētiskajiem sasniegumiem un PSRS un Krievijas praktiskajiem risinājumiem kosmosa izpētē. Pilsētas ģerbonī ir moto: "Kosmonautikas šūpulis" (*Kолыбель космонавтики*).
1941. gadā Kalugu okupēja Vācijas armija.

## Ekonomika
Kaluga ir viens no Krievijas autoindustrijas centriem. 2007. gadā vairākas ārvalstu autobūves kompānijas paziņoja par lēmumu veidot savas ražotnes Kalugā.

## Kalugā dzimušie
* Aleksandrs Amfiteatrovs, rakstnieks un vēsturnieks
* Jurijs Auerbahs, šahists
* Mikola Azarovs, Ukrainas politiķis
* Aleksandrs Čiževskis, zinātnieks
* Dāvids Edelšats
* Mandžūrijas Johans
* Andrejs Kalajčevs, futbolists
* Vadims Kosmasčovs, tēlnieks un gleznotājs
* Mihails Linge, vieglatlēts
* Nikolajs Rakovs, komponists
* Nikolajs Skvorcovs, peldētājs
* Jūlija Tabakova, vieglatlēte
* Oļesja Zikina, vieglatlēte

## Sadraudzības pilsētas
*  Lahti, Somija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Raksts par Volkswagen rūpnīcu Kalugā 
* Reģionālā informācija
* Konstantīna Ciolkovska kosmonautikas muzejs, oficiālā vietne 
* Kalugas forums
Fulu valoda

**Fulu valoda** jeb **fulfulde** (adlams: 𞤊𞤵𞤤𞤬𞤵𞤤𞤣𞤫, adžamu: ࢻُلْࢻُلْدٜ) ir Nigēras-Kongo valoda, ko plašā apvidū Rietumāfrikā no Senegālas un Gvinejas rietumos līdz Kamerūnai un Sudānai kontinenta vidienē lieto fuli. To prot no 10 līdz 16 miljoniem cilvēku. 

Vēsturiski fulu valodas rakstībai lietoja pielāgotu arābu rakstu — adžamu rakstu. Savukārt  mūsdienās tai galvenokārt izmanto pielāgotu latīņu rakstu, bet mazākā mērā arī valodai īpaši radītu rakstu sistēmu adlamu (no 𞤀𞤤𞤳𞤵𞤤𞤫 𞤁𞤢𞤲𞤣𞤢𞤴𞤯𞤫 𞤂𞤫𞤻𞤮𞤤 𞤃𞤵𞤤𞤵𞤺𞤮𞤤 (**''A**lkule **D**andayɗe **L**eñol **M**ulugol*) — 'rakstība, kas pasargā tautu no izzušanas').

== Ārējās saites ==



* https://web.archive.org/web/20190327122952/http://pulaagu.com/
* http://www.jamtan.com
* https://web.archive.org/web/20110724181310/http://www.kawtal.org/
* http://www.kawtal.com 
* https://web.archive.org/web/20090416080123/http://www.peeral.com/
* [http://www.panafril10n.org/wikidoc/pmwiki.php/PanAfrLoc/Fula *PanAfrican L10n'']
0,999...

300px|right

**0,999...**, kas arī tiek rakstīts kā **0,(9)**, 0{,}\bar{9} vai 0{,}\dot{9}, matemātikā ir periodisks decimāldaļskaitlis, kas ir reāls skaitlis un ir vienāds ar 1. Citiem vārdiem sakot, skaitlis "0,999..." un "1" ir viens un tas pats skaitlis. Šo vienādību jau sen ir pieņēmuši profesionāli matemātiķi un pasnieguši to mācību grāmatās. Šīs identitātes atšķirīgie pierādījumi ir noformulēti ar dažādu precizitāti, reālo skaitļu attīstību, otršķirīgiem pieņēmumiem, vēsturisku kontekstu un mērķauditoriju.

## Kā pierādīt, ka 0,999... = 1

: 

: 
1 = \frac{9}{9} = 9 \times \frac{1}{9} = 9 \times 0.111\dots = 0.999\dots


: 
\begin{align}
x           &= 0.999\ldots \\
10 x       &= 9.999\ldots \\
10 x - x    &= 9.999\ldots - 0.999\ldots \\
9 x         &= 9 \\
x           &= 1 \\
0.999\ldots &= 1
\end{align}
1 − 2 + 3 − 4 + · · ·

thumb|250px|Pirmo dažu tūkstošu parciālo summu attēlojums.

**1 − 2 + 3 − 4 + ...** matemātikā ir bezgalīga rinda, kurā visu laiku tiek pieskaitīti skaitļi, kas pēc vērtības ir par vienu lielāki nekā iepriekšējais skaitlis, kā arī mainās šī skaitļa zīme, tas ir, no pluss (+) uz mīnuss (−) un pretēji. Izmantojot summas saskaitīšanas zīmi, to pieraksta šādi:

:\sum_{n=1}^m n(-1)^{n-1}.

Kaut arī šī ir diverģējoša rinda ar nemitīgi pieaugošu summu, ir iespējams pierādīt, ka visu tās locekļu summa ir .
thumb|right|250px|Saskaitot četras rindas  kopijas un izmantojot tikai nobīdes un locekļu saskaitīšanu pa pāriem, atliek viena vienība. Baltie aplīši ir pozitīvās vienības (+1), sarkanie ir negatīvās vienības (−1), bet zaļais aplītis — pārpalikusī pozitīvā vienība 
Ja izteiksmei  ir jēga attiecībā uz kādu skaitli *s*, tad ar formāla pārveidojuma palīdzību iespējams apgalvot, ka *s* vērtība vienāda ar 

: 
\begin{array}{rclllll}
4s&=& &(1-2+3-4+\cdots) & {}+(1-2+3-4+\cdots) & {}+(1-2+3-4+\cdots) &{}+(1-2+3-4+\cdots) \\
 &=& &(1-2+3-4+\cdots) & {}+1+(-2+3-4+5+\cdots) & {}+1+(-2+3-4+5+\cdots) &{}-1+(3-4+5-6\cdots) \\
 &=&1+[&(1-2-2+3) & {}+(-2+3+3-4) & {}+(3-4-4+5) &{}+(-4+5+5-6)+\cdots] \\
 &=&1+[&0+0+0+0+\cdots] \\
4s&=&1
\end{array}


Tādēļ s=\frac{1}{4}. To iespējams attēlot arī grafiski.
Vladimirs Volkovs

**Vladimirs Volkovs** (dzimis , Daugavpilī) ir Latvijas futbola pussargs, kurš spēlē Daugavpils "Lokomotiv". Pirms tam ir pārstāvējis Daugavpils klubus Dinaburg FC un FC Daugava, kā arī Ilūkstes klubu FK Zibens/Zemessardze un SK Blāzma no Rēzeknes.

Viņš pirmoreiz tika izsaukts uz Latvijas izlasi uz draudzības spēli pret Igauniju . Spēlējis arī Latvijas U21 izlasē.

## Atsauces

## Ārējās saites
FAO

**FAO** var nozīmēt:
;fao
* Fēriešu valodas ISO 639-2 un ISO 639-3 kods

;FAO
* ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija
21 (nozīmju atdalīšana)

**21** var būt:
* 21. gads
* 21 (skaitlis)
* ''21'' (albums), Adeles albums
* "21" (dziesma),
* Acīte, bieži saukta par *21*
Simons Grūnavs

thumb|280px|Grūnava "Prūsijas vēsturē" aprakstītais senprūšu karogs un ķēniņu ģerbonis (apakšā).
**Simons Grūnavs** (; dzimis apm. , miris 1530. vai 1537. gadā) bija XV gadsimta otrajā pusē un XV gadsimta sākumā dzīvojis dominikāņu mūks no Tolkemitas, pirmās vispārīgās Prūsijas vēstures autors, kura sarakstīta starp 1510. un 1529. gadu. Hronika tika publicēta 1874. gadā, un kļuva visai populāra.

Būdams katolis, viņš ļoti kritiski rakstījis par Vācu ordeņa (hronikas rakstīšanas laikā ordenī nostiprinājās luterticība) lomu prūšu pakļaušanā. Daudzas hronikā aprakstītās prūšu senvēstures parādības, pēc mūsdienu vēsturnieku domām, ir leģendāras vai sadomātas.

Hronikā ietilpst arī neliela senprūšu valodas vārdnīca, kuras autentiskums nav nosakāms.

## Ārējās saites

* Simona Grūnava prūšu valodas vārdnīca 
* Simona Grūnava hronikas fragmenti 
* Simona Grūnava hronikas fragmenti
Frīdrihs II

**Frīdrihs II** var būt:

* Frīdrihs II Vienacis (*Friedrich II. der Einäugige*, 1090 - 1147) - Švābijas hercogs
* Frīdrihs II Hohenštaufens (*Friedrich II.*, 1194 - 1250) - Svētās Romas impērijas ķeizars
* Frīdrihs II Ķildīgais (*Friedrich II. der Streitbare*, 1211 - 1246) - Austrijas hercogs
* Frīdrihs II Lēnprātīgais (*Friedrich II. der Sanftmütige*, 1412 - 1464) - Saksijas kūrfirsts
* Frīdrihs II Dzelžainais (*Friedrich II. der Eiserne*, 1413 - 1471) - Brandenburgas kūrfirsts
* Frīdrihs II Vetīns (*Friedrich II.*, 1676 - 1732) - Saksijas-Gotas-Altenburgas hercogs
* Frīdrihs II Lielais (*Friedrich der Große*, 1712 - 1786) - Prūsijas karalis
* Frīdrihs II Hesens-Kasels (*Friedrich II.*, 1720 - 1785) - Hesenes-Kaseles landgrāfs
* Frīdrihs II (*Friedrich II.*, 1857 - 1928) - Bādenes lielhercogs

## Skatīt arī
* Frederiks II
Georgs Kantors

**Georgs Ferdinands Ludvigs Filips Kantors** (, dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes vācu matemātiķis, kas dzimis Sanktpēterburgā, Krievijā. Pazīstams kā kopu teorijas pamatlicējs, kas kļuvusi par vienu no matemātikas pamatteorijām.

Kantors dzimis Portugāles ebreju izcelsmes Dānijas tirgotāja ģimenē un līdz 11 gadu vecumam dzīvoja Krievijā. 1856. gadā ģimenē pārcēlās uz Vīsbādeni, vēlāk uz Frankfurti pie Mainas. 1862. gadā Kantors iestājās Cīrihes ETH. Vēlāk studēja Berlīnes Universitātē. 1867. gadā sāka strādāt Halles Universitātē, kur arī pagāja viņa matemātiķa karjera. Dzīves otrajā pusē sirga ar depresiju. 1904. gadā Britu Karaliskā Biedrība piešķīra Kantoram sudraba godalgu - augstāko apbalvojumu, ko drīkstēja piešķirt matemātiķim.

## Darbi matemātikā

Kantora darbi matemātikā starp 1874. un 1884. gadu ir kopu teorijai sākums. Pirms Kantora bija pazīstamas tikai galīgas kopas un "bezgalīgas kopas". Kantors parādīja, ka bezgalīgām kopām eksistē bezgalīgi daudz iespējamie apjomi, un kopu teorija nav kaut kas triviāls, bet prasa tālākus pētījumus.

No kopu teorijas izrietēja vairāki neintuitīvi secinājumi gan matemātikā, gan filozofijā. Kantora idejas viņa dzīves laikā kritizēja vairāki ievērojami matemātiķi un filozofi, to starpā Anrī Puankarē, Kantora skolotājs Leopolds Kronekers un Ludvigs Vitgenšteins. Savukārt 1926. gadā Dāvids Hilberts rakstīja "Neviens mūs neizraidīs no paradīzes, ko radīja Kantors" (*Aus dem Paradies, das Cantor uns geschaffen, soll uns niemand vertreiben können*).

## Skatīt arī
* Kantora teorēma
* Kantora funkcija
* Kantora kubs
* Kantora putekļi

## Ārējās saites
Kantors

**Kantors** (no  — 'dziedātājs') var būt:

* baznīcas kora diriģents un ērģelnieks (protestantu baznīcā)
* kora dziedātājs (katoļu baznīcā)
* kora priekšdziedātājs (sinagogā)

kā arī

* Georgs Kantors — vācu matemātiķis (1845—1918);
* Vjačeslavs Moše Kantors (*Вячеслав Моше Кантор*; dzimis 1953) — Krievijas sabiedriskais darbinieks, ebreju līderis, uzņēmējs, miera aktīvists, filantrops un zinātnieks.

## Atsauces
Ervīns Šrēdingers

**Ervīns Rūdolfs Jozefs Aleksandrs Šrēdingers** (, dzimis , miris ) bija austriešu fiziķis, viens no kvantu mehānikas pamatlicējiem. 1933. gadā Šrēdingers kopā ar Polu Diraku ieguva Nobela prēmiju fizikā par ieguldīto darbu kvantu mehānikas attīstīšanā. Populārajā kultūrā viņš vislabāk pazīstams ar savu domu eksperimentu "Šrēdingera kaķis".

## Biogrāfija
Dzimis Vīnē, inteliģentu ģimenē. Mācījies klasiskajā ģimnāzijā. Pēc tās absolvēšanas iestājās Vīnes Universitātē, kuru pabeidza 1910. gadā. Studiju laikā Šrēdingers ieinteresējās par termodinamiku. Pēc universitātes pabeigšanas viņš kļuva par sava pasniedzēja Franča Eksnera asistentu.

Vēl pirms Pirmā pasaules kara sākuma Šrēdingeru iesauca armijā, kur salīdzinoši mierīgos apstākļos viņš dienēja visu kara laiku. Pēc kara beigām Šrēdingeru uzaicināja par viesprofesoru Jēnas Universitātē. 1921. gadā viņš kļuva par Breslavas Universitātes (tagadējā Vroclava) ordinēto profesoru. Tajā pašā gadā Šrēdingeru iecēla par Cīrihes Universitātes Teorētiskās fizikas katedras vadītāju, šai amatā viņš nostrādāja līdz 1927. gadam. No 1927. līdz 1933. gadam vadīja katedru Berlīnes Universitātē.

Nākot pie varas nacistiem, Šrēdingers devās uz Oksfordas Universitāti. Šeit arī saņēma ziņu, ka viņam kopā ar Polu Diraku piešķirta Nobela prēmija fizikā. Sekoja darbs Grācas Universitātē (1936-1938), kuru pēc anšlusa nācās pamest. Pēc atgriešanās Oksfordā un īslaicīga posma Ģentes Universitātē Šrēdingers pieņēma Īrijas valdības uzaicinājumu vadīt īpaši viņam izveidotu institūtu. Īrijā tika pavadīti 17 gadi, iegūta Īrijas pilsonība. Pēdējos dzīves gadus (1956-1961) zinātnieks pavadīja Vīnē, kur lasīja lekcijas Vīnes Universitātē. Miris no tuberkulozes 1961. gadā.

## Zinātniskais darbs
Zinātniskie darbi statistiskajā fizikā, kvantu mehānikā, vispārīgajā relativitātes teorijā. Izstrādājis mikrodaļiņu kustības teoriju - viļņu mehāniku, izveidojis tās pamatvienādojumu - Šrēdingera vienādojumu. Mikroobjektu stāvokļa aprakstīšanai ieviesis viļņu funkciju, pierādījis viļņu mehānikas un matricu mehānikas identitāti (Nobela prēmija fizikā, 1933). Veicis pētījumus mezonu teorijā, elektrodinamikā. Mēģinājis radīt vienoto lauka teoriju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija  
* Biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Abū Dabī Grand Prix

**Abū Dabī ''Grand Prix*** (; ) ir ikgadēja [[Formula 1|pirmās formulas]] *''Grand Prix''* izcīņa, kas norisinās [[Apvienotie Arābu Emirāti|Apvienotajos Arābu Emirātos]]. Tā pirmo reizi norisinājās . gada sezonā, kur tā kalpoja par sezonas noslēdzošo sacīksti, un kopš tā laika regulāri ir tikusi rīkota [[Jasmarinas trase|Jasmarinas trasē]] [[Abū Dabī]] kā sezonas noslēguma posms. Lai reklamētu Abū Dabī apvidu Apvienotajos Arābu Emirātos, sacīksti sauc par godu Abū Dabī.

Pagaidām sekmīgākais braucējs Abū Dabī *Grand Prix* izcīņās ir britu pilots [[Luiss Hamiltons]], kuram Abū Dabī sacīkstēs ir 5 uzvaras. Tāpat arī komandu konkurencē visvairāk uzvaru pagaidām pieder [[Red Bull Racing|*Red Bull*]] vienībai, kurai šeit ir izdevies triumfēt veselas 7 reizes.

Pašreizējais un aizstāvošais Abū Dabī *Grand Prix* uzvarētājs ir britu pilots Luiss Hamiltons, kurš šeit uzvarēja [[2016. gada Abū Dabī Grand Prix|2016]]. gadā. Savukārt komandu konkurencē pašreizējie un aizstāvošie uzvarētāji ir *Mercedes* vienība, kas šeit ir triumfējusi jau pēdējos trīs gadus pēc kārtas ([[2014. gada Abū Dabī Grand Prix|2014]], [[2015. gada Abū Dabī Grand Prix|2015]], [[2016. gada Abū Dabī Grand Prix|2016]]). Tiek paredzēts, ka [[2017. gada Abū Dabī Grand Prix|2017. gada Abū Dabī *Grand Prix*]] izcīņa norisināsies 26. novembrī un kā jau daudzus gadus iepriekš kalpos par sezonas noslēguma posmu.

== Uzvarētāji ==
=== Vairākkārtējie uzvarētāji (piloti) ===



=== Vairākkārtējie uzvarētāji (komandas) ===



=== Saraksts ===
Minēti tikai uzvarētāji tajos *Grand Prix*, kas aizvadīti F1 sezonu ietvaros.


== Skatīt arī ==
* [[F1 Grand Prix saraksts]]

== Atsauces ==


== Ārējās saites ==

* [https://web.archive.org/web/20140701074746/http://www.etihad.com/en/about-us/our-sponsorships/abu-dhabi-grand-prix/ Abū Dabī *Grand Prix'' oficiālā mājaslapa]
Koveļa

**Koveļa** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļrietumos, Volīnijas apgabalā. Ievērojams dzelzceļa mezgls - dzelzceļa līnijas atdalās sešos virzienos. Pie pilsētas izveidota SEZ (speciālā ekonomiskā zona).

## Vēsture

Pilsēta pirmoreiz rakstos minēta 1310. gadā. 1518. gadā Polijas karalis Sigismunds I Vecais piešķīra Koveļai Magdeburgas tiesības. Pēc tam, kad Andrejs Kurbskis 1563. gadā no Maskavijas pārbēga pie Sigismunda II Augusta, Polijas karalis viņam piešķīra Koveļas pilsētu, un Kurbskis tās apkaimē arī apmetās. Kopš 1569. gada -  Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā. Pēc Polijas trešās dalīšanas 1795. gadā pilsētu iekļāva Krievijas Impērijas sastāvā.

Pirmā pasaules kara laikā no 1916. gada 26. jūlija līdz 8. augustam ap pilsētu notika Koveļas kauja, kuras rezultātā austriešiem izdevās nostabilizēt fronti pēc Brusilova pārrāvuma. Pēc kara Koveļa iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī. Otrā pasaules kara Polijas kampaņas laikā 1939. gada septembrī Koveļu ieņēma Sarkanā armija, bet 1941. gadā to ieņēma Vērmahts. Vācu okupācijas laikā pilsēta ietilpa Ukrainas reihskomisariātā. Tika iznīcināta pilsētas ebreju kopiena, bet pilsētas apkārtnē ukraiņu kaujinieki no UNA izvērsa represijas pret poļu civiliedzīvotājiem. 1944. gada martā un aprīlī ap pilsētu notika niknas kaujas starp vācu un padomju karaspēku. Pēc kara lielākā daļa atlikušo poļu iedzīvotāju pārcēlās vai tika pārcelti uz dzīvi Polijā, sevišķi uz tās rietumu apgabaliem, no kuriem savukārt tika padzīti vācieši. 
Pēc kara līdz 1991. gadam Koveļa bija Ukrainas PSR sastāvā. 

## Cilvēki

Koveļa ir amerikāņu uzņēmēja, Džona Kenedija slepkavības filmas autora Ābrama Zaprudera (*Abraham Zapruder*, 1905-1970) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Koveļas portāls
Grupa

**Grupa** var būt:

* mūzikas grupa
* grupa (matemātika) - matemātiska struktūra
** grupu teorija - matemātikas nozare, kurā tiek pētītas grupas
* periodiskās tabulas grupa

## Skatīt arī
* grupēšana