Kārlis Prauls

[thumb|280px|Aizsargu organizācijas vadītāju 1933. gada vizīte [Varšava|Varšavā. Centrā Kārlis Prauls.]]
**Kārlis Prauls** ( — ) bija latviešu strēlnieku virsnieks, Aizsargu organizācijas priekšnieks (1930—1940), Latvijas Bruņoto spēku ģenerālis (1939).

## Dzīvesgājums
Dzimis Lielstraupes pagasta "Gaujaskrogā" krodzinieka ģimenē. Mācījās Ķempju pagasta skolā un Tērbatas tautskolā. 1914. gadā kā eksternis beidza Rīgas Biržas komercskolu.

Pirmā pasaules kara laikā 1915. gada maijā Valmierā kā brīvprātīgais iestājās Krievijas Impērijas armijā, tajā pašā gada novembrī pabeidza 3. Pēterhofas praporščiku skolu. Tika iedalīts 1. artilērijas rezerves divizionā, dienēja 172. rezerves bataljonā Krasnoje Selo. Pēc paša lūguma decembrī pārcelts uz latviešu strēlniekiem. Dienēja Latviešu strēlnieku rezerves bataljonā Tērbatā, pēc tam 7. Bauskas latviešu strēlnieku bataljonā (vēlāk pulkā). 1916. gada oktobrī paaugstināts par podporučiku, kopš decembra bija rotas komandieris. 1917. gada februāri paaugstināts par poručiku, augustā par štābkapteini. Pēc Rīgas operācijas slimības dēļ evakuēts uz Krieviju. Pēc Oktobra apvērsuma decembrī atlaists no dienesta slimības dēļ. Vācu okupācijas laikā dzīvoja pie vecākiem Valmierā.

Sākoties Brīvības cīņām 1918. gada 8. decembrī iestājies Latvijas Bruņotajos spēkos kapteiņa pakāpē. Organizēja brīvprātīgos Vidzemē, ievainots, nosūtīts uz Rīgu ārstēties. 1919. gada 2. janvārī, vēl nebūdams izveseļojies, atstāja lazareti un pēc paša lūguma tika iedalīts Atsevišķajā Studentu rotā. Rotas sastāvā kopā ar Latvijas Pagaidu valdību devās uz Jelgavu, pēc tam uz Liepāju. Piedalījās kaujās 1. latviešu atsevišķā bataljona sastāvā, bija bataljona saimniecības pārzinis. Kopš 1919. gada 15. augusta bija 3. Jelgavas kājnieku pulka saimniecības priekšnieks, piedalījās kaujās ar Sarkano armiju Latgalē.

Pēc kara 1920. augustā iecelts par bataljona komandieri un paaugstināts par pulkvedi-leitnantu. 1921. gadā pārcelts uz Robežsargu divīzijas 3. Robežsargu pulku, bija pulka saimniecības priekšnieks, pēc tam bataljona komandieris. Pēc Robežsargu divīzijas izformēšanas 1922. gadā atkal iedalīts 3. Jelgavas kājnieku pulkā kā bataljona komandieris. 1930. gadā iecelts par Aizsargu organizācijas priekšnieku. Aktīvi piedalījās 15. maija apvērsumā. 1936. gadā pabeidza Vecāko virsnieku kursus un ieguva pulkveža pakāpi. Pēc Latvijas Augstākās kara skolas beigšanas 1939. paaugstināts par ģenerāli. Bija arī Latvijas Sarkanā Krusta galvenās valdes loceklis.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada jūlijā Kārlis Prauls tika atvaļināts no dienesta. Dzīvoja savā saimniecībā Vecsvirlaukas pagasta Praulos.

1940. gada 19. septembrī K. Praulu apcietināja. Sarkanās armijas Baltijas Sevišķā kara apgabala kara tribunāls 20. decembrī ģenerālim Praulam piesprieda nāves sodu. 
1941. gada 30. janvārī viņu nošāva Ulbrokā, ģenerāļa kapu atrada tikai 1944. gada 27. aprīlī. 1944. gada 3. maijā pārapbedīts Meža kapos.

## Piemiņa
1991. gada 12. jūnijā Ulbrokas mežā ģenerāļu K. Praula un K. Goppera un citu NKVD apcietināto cilvēku nošaušanas vietā izveidoja piemiņas vietu "Krievijas impērisma upuriem 1941". Kārļa Praula vārdā 1994. gadā nosaukta iela Jelgavā.

## Apbalvojumi
* Sv. Staņislava ordenis, II, III šķira (abi ar šķēpiem),
* Sv. Annas ordenis, III šķira (ar šķēpiem), IV šķira, 
* Triju Zvaigžņu ordenis, III, IV šķira,
* Aizsargu Nopelnu krusts,
* Latvijas Sarkanā Krusta goda zīme,
* Latvijas Aizsardzības biedrības sudraba medaļa,
* Igaunijas Ērgļa ordenis, II šķira,
* Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordenis, II šķira,
* Lietuvas Šauļu (aizsargu) zvaigzne un medaļa,
* Lietuvas neatkarības 10 gadu jubilejas piemiņas medaļa,
* Polijas "Polonia Restituta" ordenis, III šķira,
* Somijas Baltās Rozes ordenis, II, III šķira,
* Somijas Aizsargu Nopelnu krusts, 
* Atzinības krusts, I šķira, Nr. 20. (1940.g. 11. maijā).

## Atsauces

## Ārējās saites