open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Moriski

[thumb|[Morisku izraidīšana no Valensijas]]
**Moriski** (arābu: موريسكيون، مواركة,  = "mauriskie“) bija Andalusas musulmaņi (mauri), kas pieņēma kristietību, kā arī viņu pēcteči. Daži moriski turpināja slepeni praktizēt islāmu, tāpēc tos vajāja Spānijas inkvizīcija.

1609. gada notikušās morisku deportācijas rezultātā, piemēram, Valensijas pilsētu atstāja no 30 līdz 40 % iedzīvotāju. No 319 tūkstošiem uzskaitīto morisku tika izdzīti aptuveni 275 tūkstoši (aptuveni 85 % no kopējā skaita, 4% Spānijas iedzīvotāju).

## Ārējās saites
Alstom Flexity Vīne

***Flexity Wien*** (oficiāli rakstās kā ***FLEXITY Wien***) ir zemās grīdas tramvajs no *[[Alstom]]* sērijas *Flexity* (līdz 2021. gadam *Bombardier Transportation*).

## Vēsture
2013. gada rudenī *[[Wiener Linien]]* izsludināja konkursu par nākamās paaudzes zemās grīdas tramvaju iepirkumu. 2014. gada beigās tika noslēgts līgums par 119 *Bombardier Flexity* sastāvu iegādi.

Piegādes plānotas no 2018. līdz 2026. gadam. 562 miljonu eiro vērtais līgums ietver arī tehniskās apkopes līgumu un iespēju iegādāties vēl 37 tramvajus.

Pēc *Flexity* interjera dizaina prezentēšanas sabiedrībai jaunie tramvaji saņēma plašu kritiku, jo sēdekļu īpatsvars jaunajiem sastāviem ir par par 21% mazāks nekā E2 un ULF tipiem.

## Būvniecība
Transportlīdzekļi, kuru pamatā ir *Adtranz Incentro* tipa tramvaji, ir piecu sekciju sastāvi ar vienvirziena konstrukciju. Tie tiek piegādāti vienā garumā — 34 metri, un tiem ir sešas dubultdurvis — par vienu mazāk nekā pēdējā iepriekš iegādātā ULF tipa garajā (B un B1) versijā.

Lai garantētu līdzenu iekāpšanu, grīdas augstums ir 215 milimetri.

## Darbība
Vīnes rūpnīcā ražotie tramvaji uzņēmumam *Wiener Linien* tiek piegādāti kopš 2017. gada beigām.

Pirmais sastāvs no 2018. gada decembra līdz 2019. gada augustam darbojās no *Favoriten* depo 67. līnijā.

Kopš 2019. gada septembra 6. līnijā tiek izmantoti pieci apstiprinātie tramvaji.

Saskaņā ar sākotnējo plānu līdz 2019. gada beigām ekspluatācijā bija jābūt 16 sastāviem, bet faktiski tika piegādātas septiņi un ekspluatācijā bija seši. Kopš 2020. gada 7. septembra daži 11. līnijas reisi tiek nodrošināti ar *Flexity*.

No 2021. gada 6. aprīļa *Flexity* tipa tramvaji tiek izmantoti arī Vīnes *Ringstrasse* 71. maršrutā un no 2022. gada 14. februāra arī 18. maršrutā.

### Problēmas 2020. gada martā
2020. gada martā visi *Flexity* sastāvi tika izņemti no tīkla. *Wiener Linien* kā iemeslu minēja "neuzticamību piedziņā". Pēc tam, kad *Bombardier* veica uzlabojumus, trīs no septiņiem tramvajiem, kas tajā laikā tika piegādāti, bija atpakaļ uz sliedēm sešas dienas pēc darbības pārtraukuma.

## Testi Grācā
thumb|Sastāvs 306 pēc pirmajiem bremžu testiem pieturā ''Brauhaus Puntigam''
2019. gada 15. oktobrī tramvajs 306 tika nogādāts Grācā testa braucieniem *Graz Linien* tīklā. Pamatojoties uz šiem un citiem testa braucieniem ar *Minhenes Avenios*, tika izsludināts konkurss nākamās paaudzes tramvajiem Grācas tramvaja tīklam. *Bombardier* transportlīdzekli pārklāja ar zaļu plēvi un reklāmas saukļiem : "*I man i tram — a neicha Cityrunner fia Graz*" un "*Aus Austria for Austria*".

## Tīmekļa saites

* ''Wiener Linien'' D tipa prezentācija 
* D attēli un videoklipi
* ''Tramwayforum'', forums par Vīnes tramvaju
* Tipa D shēma 2017

## Atsauces
Dybowskyia reticulata

***Dybowskyia reticulata*** ir vairogblakšu suga. Sastopama Palearktikas reģionā. Latvijā pirmo reizi atklāta 2022. gadā, kā ziņo portāls dabasdati.lv. Barojas ar čemurziežu dzimtas augu sēklām.

## Izplatība
Reta suga, lokāli izplatīta Eiropā un Āzijā. Krievijā sastopama Kurgānas apgabalā, Austrumsibīrijas dienvidos un Tālajos Austrumos. Āzijā sastopama Kazahstānā, Ziemeļķīnā, Korejas pussalā un Japānā.

Eiropā šī suga ir viena no retākajām vairogblaktīm. Katrā valstī, kur blakts ir sastopama, ir tikai daži ziņojumi. Ziņojumi par pirmo atradumu šajās valstīs ir nosacīti neseni: Austrijā 1971. gadā, Bulgārijā 1972. gadā, Igaunijā 1987. gadā, Slovēnijā 1989. gadā, Somijā 2001. gadā un Latvijā 2022. gadā. Sastopama arī Slovākijā. Par šīs sugas bioloģiju un attīstību ir zināms tikai no Japānas avotiem, jo Eiropā šī suga ir reti novērojama.

## Apraksts
*Dybowskyia reticulata* pieaugušas blakts ķermeņa garums ir 4,5 — 5,5 mm. Ķermeņa krāsa mainīga katram indivīdam; var būt no gaiši brūnas līdz gandrīz melnai. Uz ķermeņa ir diezgan lieli punktiņi. Galva gandrīz vertikāla. Pronotums ar asiem stūriem. Uz pronotuma un skutelluma ir balti tulznveidīgi pauguri. Skutellums ir stipri izspīlēts, un gandrīz sasniedz vēderiņa galotnes.

## Ekoloģija
*Dybowskyia reticulata* sastopama lokāli un apdzīvo mezofitu pļavas un atklātas vides priežu-platlapu mežos. Barojas uz čemurziežu augu sēklām, piemēram, uz tādām sugām, kā Sibīrijas latvānis, Japānas sārtburkšķis un *[[Torilis scabra]]*.

## Atsauces
Televisión Nacional de Chile

***Televisión Nacional de Chile*** (**TVN**) ir Čīles sabiedriskās televīzijas raidorganizācija. Tā tika dibināta 1969. gada 18. septembrī. Stacijas galvenā mītne atrodas Santjago.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Saulgriežu kults

**"Saulgriežu kults"** () ir 2019. gada ASV un Zviedrijas šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Ari Asters. Filmā galvenās lomas atveido Florensa Pjū, Džeks Reinors, Viljams Džeksons Hārpers, Vilhelms Blomgrēns, Ellora Torkija, Ārčijs Madekve un Vills Poulters.

Filma stāsta par jaunu meiteni, kura dodas līdz savam draugam uz vasaras saulgriežu svinībām, kur tiek piekoptas pagānu kulta tradīcijas.

Filmas "Saulgriežu kults" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[A24]]*. Filma ir finansiāli veiksmīga, nopelnot 48 miljonus ASV dolāru pie 9 miljonu budžeta. Filma saņēma arī pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot Astera režiju un Pjū aktierspēli. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 83% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Abvila

**Abvila** (, , ) ir pilsēta un komūna Francijas ziemeļos, Odefransas reģiona Sommas departamentā. Pilsēta atrodas Sommas upes krastā.

2022. gadā pilsētā dzīvoja 22 895 iedzīvotāji.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Alesa

**Alesa** () ir pilsēta un komūna Francijas dienvidos, Oksitānijas reģiona Gāras departamentā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 42 867 iedzīvotāji.

Pilsētā atrodas piemineklis par godu Luijam Pastēram, kurš šeit pētīja zīdtauriņu slimības.

## Cilvēki
Alesā ir dzimuši:

* Lorāns Blāns (1955) — futbolists
* Nebīls El Zhars (1986) — futbolists

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Canal 13

***Canal 13*** ir Čīles televīzijas kanāls, kas pieder *Grupo Luksic*. Televīzija tika dibināta 1959. gada 21. augustā. Stacijas galvenā mītne atrodas Santjago.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Sentkitsas un Nevisas futbola izlase

**Sentkitsas un Nevisas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Sentkitsu un Nevisu starptautiskās futbola sacensībās. Sentkitsas un Nevisas futbola izlasi pārvalda Sentkitsas un Nevisas Futbola asociācija.

## Pasaules kausā
* 1930—1982 — *Atradās [[Lielbritānija]]s sastāvā*
* 1986—1990 — *Nebija [[FIFA]] dalībnieks*
* 1994 — *Nepiedalījās* 
* 1998—2022 — *Nekvalificējās*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONCACAF zona|Nekvalificējās]]*

## Zelta kausa izcīņā
* 1991—2021 — *Nekvalificējās*
* 2023 — Grupu turnīrs

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Gabriēle D'Annuncio

**Gabriēle D'Annuncio** (, dzimis , miris ) bija Itālijas Karalistes dzejnieks, dramaturgs, orators, žurnālists, libretists un aristokrāts. Pirmajā pasaules karā bija aviators Itālijas Karaliskajā armijā. No 1889. līdz 1910. gadam D'Annuncio bija nozīmīga vieta itāļu literatūrā, bet no 1914. līdz 1924. gadā bija nozīmīga politiskā loma Itālijas politikā.

Gabriēles D'Annuncio darbi tiek saistīti ar dekadences literāro kustību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Obojaņa

**Obojaņa** () ir pilsēta Krievijā, Kurskas apgabalā. 

Pilsēta atrodas Krievijas rietumos, 60 km no Kurskas. Iedzīvotāju skaits — 11 844 (2021).

## Ārējās saites
Ļgova

**Ļgova** () ir Kurskas apgabala pilsēta Krievijā. 

Pilsēta atrodas pie Seimas upes, 83 km no Kurskas. Iedzīvotāju skaits — 17 557 (2021).

## Ārējās saites
Riļska

**Riļska** () ir Kurskas apgabala pilsēta Krievijā. 

Pilsēta atrodas Severijas vēsturiskās zemes teritorijā, Seimas upes krastā, 125 km no Kurskas. Iedzīvotāju skaits — 15 069 (2021).

## Ārējās saites
Aržanteija

**Aržanteija** () ir komūna un Francijas galvaspilsētas Parīzes priekšpilsēta, aptuveni 12,3 km no Parīzes centra. Tā atrodas Valduāzas departamentā. 2020. gadā komūnā dzīvoja 108 567 iedzīvotāji.

Aržanteija ir ceturtā apdzīvotākā komūna Parīzes priekšpilsēta pēc Buloņas-Bijankūras, Sendenī un Montrē.

## Cilvēki
Aržanteijā ir dzimuši:
* Žoržs Braks — gleznotājs, kubisma virziena attīstītājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Antoņī

**Antoņī** () ir komūna un Francijas galvaspilsētas Parīzes priekšpilsēta Odesēnas departamentā, aptuveni 11,3 km uz dienvidiem to Parīzes centra.

Antoņī jau vairāk nekā 2000 gadu atrodas svarīgu transporta ceļu krustpunktā. 20. gadsimta sākumā teritorija bija mazapdzīvota, tomēr starpkaru periodā iedzīvotāju skaits no 4 000 pieauga līdz 20 000. Sešdesmitajos gados iedzīvotāju skaits strauji pieauga līdz 50 000, kad šeit izmitināja repatriētos cilvēkus no Alžīrijas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Tīmekļa rāpuļprogramma

**Tīmekļa rāpuļprogramma** (), saukta arī par **zirnekli** (), ir programmatūra, kas sistemātiski pārlūko vispasaules tīmekli, lejupielādē tīmekļa vietņu saturu un to indeksē (informāciju par vietnēm ievieto datubāzē). Tipiski rāpuļprogrammas izmanto meklētājprogrammas, lai iegūtu informāciju par tīmekļa vietnēm.

Rāpuļprogrammas darbība sākas ar *sēklu* — tīmekļa vietņu URL sarakstu, kuras tam jāapmeklē. Kad programma pārlūko šīs vietnes, tā identificē hipersaites tajās un pievieno to adreses apmeklējamo URL sarakstam, tādējādi paplašinot sev zināmo tīmekļa vieņu sarakstu. Tā kā vispasaules tīmeklis ir plašs, rāpuļprogrammai ir nepieciešams izvēlēties, kuras vietnes tā apmeklēs vispirms. To izdara, balstoties uz vairākiem faktoriem, piemēram, cik bieži citas vietnes satur saites uz šo lapu, cik bieži tā tiek apmeklēta vai arī citiem faktoriem, kas norāda, ka šī vietne satur svarīgu informāciju. Tāpat ir nepieciešams vietnes apmeklēt atkārtoti, jo saturs tīmeklī tiek regulāri izmainīts un atjaunots.

Tā kā rāpuļprogrammas rada noslogojumu apmeklētajām vietnēm un ne visi tīmekļa vietņu operatori vēlas, lai tās tiktu indeksētas, ir izstrādāti mehānismi, kā vietne var informēt rāpuļprogrammu, ja tā nevēlas, lai to indeksētu. Iekļaujot `[[robots.txt]]` failu, vietne var dot norādes neindeksēt konkrēto vietni vispār vai arī indeksēt tikai daļu no tās.

Ņemot vērā tīmekļa izmērus, pilnīga tīmekļa indeksēšana nav reālistiska. 2009. gada pētījums lēš, ka pat lielākās meklētājprogrammas nav indeksējušas vairāk par 40—70% no indeksējamā tīmekļa. Tāpat ne visas tīmekļa vietnes ir iespējams indeksēt, piemēram, rāpuļprogrammai nav iespējas uzzināt par tīmekļa vietnes eksistenci, uz kuru neved neviena hipersaite.

Par pirmo tīmekļa rāpuļprogrammu uzskata 1993. gadā izstrādāto *World Wide Web Wanderer*, kuras mērķis bija interneta izaugsmes mērīšana. 1994. gadā tika palaists *[[WebCrawler]]*, kas bija pirmā publiski pieejamā meklētājprogramma, kam bija pieejams pilna teksta saturs. No šīs programmas radās rāpuļprogrammu nosaukums. Palielinoties meklētājprogrammu skaitam, strauji pieauga arī rāpuļprogrammu skaits. Tiek lēsts, ka 2002. gadā 40% no tīmekļa satiksmes īstenoja rāpuļprogrammas.

## Rāpuļprogrammu saraksts

* *Applebot* — *[[Apple]]* rāpuļprogramma, atbalsta *[[Siri]]* un citus uzņēmuma produktus.
* *Bingbot* — *[[Microsoft]]* meklētājprogrammas *[[Microsoft Bing|Bing]]* rāpuļprogramma.
* *Baiduspider* — *[[Baidu]]* rāpuļprogramma.
* *DuckDuckBot* — *[[DuckDuckGo]]* rāpuļprogramma.
* *Googlebot* — *[[Google]]* rāpuļprogramma, sastāv no divām programmām — *Googlebot Desktop* un *Googlebot Mobile* (simulē darbvirsmas un mobilos lietotājus attiecīgi).
* *Yahoo! Slurp* — bija *[[Yahoo!]]* rāpuļprogramma, līdz *Yahoo!* noslēdza vienošanos ar *Microsoft* par *Bingbot* izmantošanu.
* *YandexBot* — *[[Yandex]]* rāpuļprogramma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* What is a web crawler bot?
Rinoplastika

thumb|Rinoplastikas operācija
**Rinoplastika** ir iedzimtu vai iegūtu deguna deformāciju korekcija, kā arī pilnīga trūkstoša deguna atjaunošana.

Rinoplastika ir operācija, ko veic plastiskajā ķirurģijā, otorinolaringoloģijā, sejas un žokļu ķirurģijā, tā ietver ne tikai trūkstošā deguna un tā daļu atjaunošanu, aizstājot defektus ar dzīviem audiem, bet arī iedzimtu un iegūtu deguna anomāliju ķirurģisku korekciju.

## Ārējās saites
Žiguļovska

**Žiguļovska** () ir pilsēta Krievijas Eiropas daļā, Samaras apgabalā.

2008. gadā Samaras apgabala domes deputāti izteica priekšlikumus par Žiguļevskas pievienošanu Toljati, pret to iebilda pati Žiguļevskas pilsētas administrācija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Novokuibiševska

**Novokuibiševska** () ir pilsēta Krievijas Eiropas daļā, Samaras apgabalā. Tā atrodas 20 km no Samaras.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dominikas futbola izlase

**Dominikas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Dominiku starptautiskās futbola sacensībās. Dominikas futbola izlasi pārvalda Dominikas Futbola asociācija.

## Pasaules kausā
* 1930—1978 — *Atradās [[Lielbritānija]]s sastāvā*
* 1982—1994 — *Nebija [[FIFA]] dalībnieks* 
* 1998—2022 — *Nekvalificējās*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONCACAF zona|Nekvalificējās]]*

## Zelta kausa izcīņā
* 1963 - 1991 - *Nepiedalījās*
* 1993 - 2002 - *Nekvalificējās*
* 2023 - *Izstājās*
* 2005 - 2023 - *Nekvalificējās*

## Atsauces
Ērgļu kalni

**Ērgļu kalni** ir pilskalns, kas atrodas Vidzemē, Cēsu novada Straupes pagastā, starp Riebiņu un Eiķēnu ezeriem. Valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Pilskalns izveidots osa grēdas šaurākajā vietā, tam ir divas līdzīgas apmēram 45 x 25 m lielas daļas. Nocietinājumu sistēma norobežo teritoriju 150 metru garumā. Pilskalna datējums — vēlais dzelzs laikmets / viduslaiki.

Atrodas Brasas upes labajā krastā. Trīsstūrveida plakuma lielākais izmērs — 40 metri. Pilskalna dienvidu un ziemeļu gali nostiprināti ar valni. Pilskalna datējums — dzelzs laikmets. Pilskalnu atklājis Arvīds Gusars, to aprakstījis arī Ernests Brastiņš.

## Ārējās saites

* Ērgļu kalni portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Lielais bads Īrijā

thumb|Lielā bada laikā (1847)
**Lielais bads Īrijā** (īru: *An Gorta Mór*, angļu: *Great Famine*), pazīstams arī kā **Kartupeļu bads**, bija bada un slimību periods Īrijā no 1845. līdz 1852. gadam. Tā bija vēsturiska līmeņa sociālā krīze, kas būtiski ietekmēja Īrijas sabiedrību.

Lielā bada laikā gāja bojā aptuveni 1 miljons cilvēku un vairāk nekā 1 miljons pameta valsti, kā rezultātā no 1841. līdz 1871. gadam iedzīvotāju skaits samazinājās par 20—25% (dažās pilsētās līdz pat 67%). No 1845. līdz 1855. gadam Īriju pameta vismaz 2,1 miljons cilvēku. Tā kā visvairāk cieta Īrijas rietumu un dienvidu daļa, kur dominēja īru valoda, šo periodu īru valodā dēvēja par *an* *Drochshaol* — "slikta dzīve".

Bada cēlonis bija kartupeļu fitoftoroze, kas 1840. gados skāra kartupeļu ražu visā Eiropā, izraisot papildu 100 tūkstošu nāves gadījumu ārpus Īrijas. Valdības rīcību bada posta mazināšanai apturēja jaunā vigu administrācija Londonā, kas daļēji pieturējās pie ''laissez-faire'' ekonomiskās doktrīnas, daļēji tāpēc, ka uzskatīja, ka bada cēlonis ir morāles trūkums. Londonas atteikšanās aizliegt pārtikas eksportu no Īrijas bada laikā nekavējoties izraisīja strīdus, veicinot pretbritu noskaņojumu un neatkarības iegūšanas kampaņu. Saasinājās etniskā un reliģiskā spriedze, vairojot nacionālismu un republikānismu gan Īrijā, gan īru emigrantu vidū visā pasaulē.

## Ārējās saites
Krievijas policija

thumb|Krievijas policijas uzšuve
**Krievijas policija** (krievu: *Полиция России*) ir Krievijas valsts tiesībaizsardzības iestāde. Tā tika izveidota 1718. gada 7. jūnijā ar Pētera I dekrētu un 2011. gadā aizstāja bijušo miliciju.

Krievijas policija tika reformēta 2011. gadā. Šīs izmaiņas ietvēra tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku skaita samazināšanu par 20 %, pārdēvēšanu no "milicijas" uz "policiju", atalgojuma paaugstināšanu, finansējuma centralizāciju un vairākas citas izmaiņas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Laissez-faire

***Laissez-faire*** jeb **neiejaukšanās princips** ir ekonomiskā doktrīna, kas paredz, ka ekonomiskajai iejaukšanai un valsts regulējumam ekonomikā jābūt minimālam.

Šā principa atbalstītāju galvenais arguments ir apgalvojums, ka ekonomika ir pašregulējoša sistēma, kas atrod efektīvu līdzsvaru, savukārt valdības iejaukšanās izkropļo ekonomikas dalībnieku saņemtos signālus un efektīvs līdzsvars nav sasniedzams. Valstij tiek piešķirta "nakts sarga" loma — tā nosaka tirgus dalībnieku mijiedarbības noteikumus un uzrauga, kā tie tiek īstenoti, bet ne kā neatkarīgam tirgus dalībniekam.

Lielu ieguldījumu šīs idejas popularizēšanā deva 1957. gada Ainas Rendas romāns "Atlants iztaisnoja plecus".

## Ārējās saites
Zāļlapu virza

**Zāļlapu virza** () ir mainīga izskata augu suga virzu ģintī. Tā savvaļā ir plaši sastopama Eirāzijā, tostarp bieži visā Latvijas teritorijā, un Ziemeļamerikā. Latvijā dažāda lieluma grupas aug dažādos biotopos (mežos, krūmājos, pļavās un nezālienēs).

## Atsauces
Lošiņa

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q461426"
}


**Lošiņa** () ir Horvātijas sala Adrijas jūras Kvarnera līcī. Sala izstiepta ziemeļu — dienvidu virzienā. Ar tiltu savienota ar Cresas salu. Salas lielākā pilsēta Mali Lošiņu ar prāmju satiksmi savienota ar Pulu un Rijeku. Kā daudzas Horvātijas salas, Lošiņa ir populārs tūrisma objekts.

## Ārējās saites
Garļavas katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1621399"
}

**Garļavas sv. Trīsvienības baznīca** () ir Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas pilsētā Garļavā uz dienvidiem no Kauņas.

Pirmo baznīcu ap 1797. gadu uzcēla Jonučos, uz ziemeļiem no Garļavas. Garļava, atšķirībā no Kauņas, kas bija Krievijas Impērijas sastāvā, tolaik atradās Prūsijā. 1809. gadā Fredas muižnieks Jozs Godlevskis (*Juozas Godlevskis*) savā zemē uzcēla pašreizējo baznīcu. 1823. gadā to konsekrēja Sejnu bīskaps Čiževskis. 1826. gadā tika nodibināta Garļavas draudze. 1882. gadā baznīca tika paplašināta. 20. gadsimta sākumā baznīcā iebūvēja Jona Garaleviča (*Jonas Garalevičius*) darinātās ērģeles. Baznīca cieta Pirmā pasaules kara laikā, 1923. gadā tā tika atjaunota, bet 1935. gadā arhitekta Staša Kudoka (*Stasys Kudokas*) vadībā tika atjaunoti baznīcas torņi.


Garliava_2023g.jpg
Garliava,_Unguto_tremtinių_koplytstulpis.JPG
Garliavos_bažnyčia,_jubiliejinis_koplytstulpis,_200_metų.JPG


## Ārējās saites
Gostiņu luterāņu baznīca

**Gostiņu evaņģēliski luteriskā baznīca** ir 19. gadsimta sākumā celts klasicisma stila Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atrodas Aizkraukles novada Pļaviņās, Gostiņos. Valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Senākā Gostiņu baznīca atradusies pie Aiviekstes ietekas Daugavā. Tā saukta par Grīvas baznīcu un bijusi no koka, maza un ļoti vienkārša. Kad vecā baznīca sabruka, Nikolajs fon Korfs 1828. gadā lika uzcelt jaunu baznīcu citā vietā. Tā pabeigta 1830. gadā. Baznīcas ieeju grezno Korfu dzimtas ģerbonis. 1869. gadā baznīcā tika iebūvētas ērģeles. Altārglezna "Kristus Ģetzemes dārzā" tapusi 20. gadsimta sākumā. Otrā pasaules karā baznīca stipri izpostīta. 

## Ārējās saites
Islāms Surinamā

[thumb|Mošeja [Paramaribo]]
**Islāms Surinamā** ir viena no izplatītākajām reliģijām valstī. Saskaņā ar oficiālajiem datiem Surinamas musulmaņu kopskaits 2012. gadā bija aptuveni 13,9 % no kopējā valsts iedzīvotāju skaita jeb 75 053 cilvēki, kas ir augstākais musulmaņu īpatsvars Amerikā. 

Musulmaņi ieradās Surinamā kā strādnieki no Dienvidāzijas un Indonēzijas, līdz ar to tie atveda savu vietējo islāma formu, lielākajai daļai Surinamas musulmaņu ir arī kopīga kultūra un tie runā vienās un tajās pašās valodās.

Pēdējā pusgadsimta laikā musulmaņu īpatsvars samazinājās no 19,6 % līdz 13,9 %. Galvenais iemesls musulmaņu īpatsvara samazinājumam Surinamā ir ahmadiju masveida pievēršanās kristietībai pēdējos gados.

## Starptautiskās attiecības
Surinama (kopš 1996. gada) un Gajāna (kopš 1998. gada) ir vienīgās valstis Amerikā, kas ir Islāma sadarbības organizācijas dalībvalstis.

## Ārējās saites
Islāms Brazīlijā

[thumb|Mošeja [Brazīlija|Brazīlijā]]
**Islāms Brazīlijā** ir viena no reliģijām valstī. Brazīlija ir pārsvarā kristīga valsts, kurā islāms ir mazākuma reliģija, ko vispirms atveda afrikāņu vergi, bet vēlāk libāniešu un sīriešu imigranti.

Saskaņā ar 2010. gada tautas skaitīšanas datiem musulmaņu skaits Brazīlijā bija 35 207 no aptuveni 191 miljona iedzīvotāju, kas atbilst 0,018% no Brazīlijas iedzīvotāju skaita.

## Skatīt vēl
* Islāms Vācijā
* Islāms Eiropā
* Islāms ASV

## Ārējās saites
Kristietība Sīrijā

[thumb|Svētās Marijas katedrāle [Sīrija|Sīrijā]]
Sīrijas kristieši veido aptuveni 10% no iedzīvotājiem. Valsts lielākā kristīgā konfesija ir Antiohijas Grieķu pareizticīgā baznīca. Mazākumā ir arī protestantu, kā arī Asīrijas Austrumu baznīcas un Haldejiešu katoļu baznīcas pārstāvji. Halebā pastāv lielākā kristiešu kopiena Sīrijā. 2010. gadā, pirms Sīrijas pilsoņu kara sākuma, Sīrijā bija aptuveni 1,2 miljoni kristiešu.

Osmaņu valdīšanas beigās liela daļa Sīrijas kristiešu emigrēja no Sīrijas, no 1899. līdz 1919. gadam ASV ieradās aptuveni 900 000 sīriešu (vairāk nekā 90 % no viņiem bija kristieši). Sīrijas kristieši parasti ir salīdzinoši turīgi un augsti izglītoti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Islāms Sudānā

[thumb|[Sūfisms|Sūfistu rituāls Sudānā]]
**Islāms Sudānā** ir vairākuma reliģija valstī. Musulmaņi sunnīti veido 97 % no iedzīvotāju skaita. Ir dažas nelielas šiītu kopienas. Musulmaņi dominē visos reģionos, izņemot Nūbijas kalnu reģionu.

2020. gada septembrī Sudāna konstitucionāli kļuva par sekulāru valsti pēc tam, kad Sudānas pārejas perioda valdība piekrita atdalīt reliģiju no valsts, izbeidzot 30 gadus ilgušo islāma valdīšanu.

## Ārējās saites
Kristietība Libānā

[thumb|Reliģisko grupu sadalījums [Libāna|Libānā saskaņā ar 2009. gada pašvaldību vēlēšanām]]
Libāna ir viena no divām Tuvo Austrumu valstīm (otra ir Kipra), kurā kristiešu kopiena ir lielākā valsts iedzīvotājus veidojošā daļa. 1932. gadā kristieši veidoja 55% Libānas iedzīvotāju, bet 20. gadsimta gaitā viņu skaits saruka. Tas skaidrojams ar vietējo kristiešu ciešo saikni ar Romu un Franciju, augsto izglītības līmeni un iespēju emigrēt uz citām kristīgajām valstīm. Lielākā daļa Libānas kristiešu ir maronīti. Citas Libānas kristiešu konfesijas ir pareizticīgie, melkīti, sīriešu katoļi, protestanti un citi.

Kristietība Libānā tiek praktizēta ilgāk nekā islāms. Bizantijas laikmetā vietējās kristiešu kopienas bija pakļautas Antiohijas patriarhātam. Maronīti no citiem kristiešiem atdalījās līdz 7. gadsimtam. Arābu iebrukums konsolidēja Libānas kristiešus, kuri lielākoties ātri pārgāja uz arābu valodu. Krusta kari iedvesmoja maronītus un veicināja viņu tuvināšanos katoļu baznīcai un Francijai (Jeruzalemes Karalistes laikā).

20. gadsimtu iezīmēja vardarbīga konfrontācija starp Libānas kristiešu un musulmaņu kopienām.

## Skatīt vēl
* Libānas pilsoņu karš

## Atsauces

## Ārējās saites
Niks Salenieks

**Niks Salenieks** (dzimis  Rīgā) ir latviešu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Vācijas *[[Pro B]]* līgas komandu Zandersdorfas "Sixers". Latvijas Basketbola līgā (LBL) pārstāvējis BK Latvijas Universitāte un Valmiera Glass VIA. Spēlē arī 3x3 basketbolu.

## Karjera
Jaunatnes vecumā trenējies un spēlējis LJBL Basketbola skolas "Rīga" Daugavas sporta nama (DSN) filiālē. Spēlējis Latvijas U-16 un U-18 jaunatnes izlasēs, taču nav bijis starp izlases līderiem, jo 2000. gada jauniešiem bija divi citi augsta līmeņa saspēles vadītāji Artūrs Žagars un Artūrs Kurucs.

2018. gadā uzsāka profesionālā basketbola karjeru un pievienojās BK Latvijas Universitāte, bet kopš 2020. gada pārstāv citu šīs līgas klubu Valmiera Glass VIA. 2022.—2023. gada sezonā kļuva par komandas starta piecinieka saspēles vadītāju.

2023. gada augustā pārcēlies uz Vācijas Reģionālās līgas komandu Ašerslēbenes "Tigers". Gadu vālāk pārcēlās uz Vācijas *[[Pro B]]* līgas (pēc spēka trešā) komandu Zandersdorfas "Sixers".

## Atsauces

## Ārējās saites
I (Francija)

thumb| I baznīca
**I** (; ) ir komūna Sommas departamentā Odefransā, Francijas ziemeļos.

I ir īsākais vietvārds Francijā un viens no īsākajiem pasaulē. Iedzīvotāji sevi dēvē par ipsiloniešiem (), no grieķu burta Ipsilons, ka vizuāli atgādina Y.

## Ģeogrāfija
I atrodas 50 kilometrus uz austrumiem no Amjēnas, D15 un D615 ceļu krustojumā, departamenta tālākajā austrumu pusē.

## Vēsture
Vēsturiski šīs zemes piederējušas I dzimtai no Vermanduā.

Ciematā notika Pirmā pasaules kara notikumi. Tam 1920. gada 15. decembrī piešķīra *[[Croix de guerre]] 1914-1918* apbalvojumu. 1921. gadā pēc iznīcināšanas kara laikā tika pārbūvēta Svētā Medāra baznīca.

## Politika un administrācija
Komūna atrodas Peronas apgabalā, Sommas departamentā, Francijas ziemeļos. Kopš 1958. gada komūna ir ievēlējusi parlamenta deputātus no Sommas 5. vēlēšanu apgabala.

Kopš 1801. gada komūna ir daļa no Hamas kantona. 2014. gada kantonu pārdales laikā Francijā kantona robežas tika paplašinātas no 19 līdz 67 komūnām.

## Iedzīvotāji
Franču revolūcijas laikā komūnā bija 160 iedzīvotāji; 2017. gadā bija oficiāli reģistrēti 92 iedzīvotāji.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Y Quid vietnē
Kaulu kolekcionārs

**"Kaulu kolekcionārs"** () ir 1999. gada ASV krimināltrillera filma, kuras režisors ir Filips Noiss. Filmā galvenās lomas atveido Denzels Vašingtons, Andželīna Džolija, Kvīna Latifa, Maikls Rukers, Maiks Makglons, Luiss Gusmans, Līlends Orsers un Eds O'Nīls. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma Džefrija Dīvera 1997. gada romānu.

Filma stāsta par paralizētu policijas detektīvu Linkolnu Raimu un jauno policisti Amēliju Donahiju, kuri cenšas notvert sērijveida slepkavu, kurš terorizē Ņujorku.

Filmas "Kaulu kolekcionārs" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]* un *[[Columbia Pictures]]*. Filma bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 151,5 miljonus ASV dolāru pie 73 miljonu budžeta. Filma saņēma dažādas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dieva pilsēta

**"Dieva pilsēta"** () ir 2002. gada Brazīlijas episka kriminālfilma, kuras režisori ir Fernandu Meireliss un Katja Lunda. Filmā galvenās lomas atveido Ališandri Rodrigiss, Leandru Firminu, Alisi Braga, Žonatans Hagesens, Felipi Hagesens, Duglass Silva, Daniels Zetels un Seu Žorži. Filma ir adaptācija 1997. gada Paulu Linsa tāda paša nosaukuma romānam, un daļēji balstīta uz patiesiem notikumiem.

Filma stāsta par organizētās noziedzības plaukumu Riodežaneiro priekšpilsētā "Dieva pilsētā" starp 1960. gadu beigām un 1980. gadu sākumu.

Filmas "Dieva pilsēta" pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un to nominēja četrām Amerikas Kinoakadēmijas balvām kategorijās "Labākais režisors", "Labākais operatora darbs", "Labākais adaptētais scenārijs" un "Labākā montāža". Vairāku kritiķu vērtējumā "Dieva pilsēta" ir atzīta gan par vienu no 21. gadsimta labākajām filmām, gan par vienu no visu laiku labākajām filmām vispār. 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Dieva pilsēta" ierindojās 38. vietā. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 91% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Venteris

**Venteris** var būt:

* Kārlis Venteris;
* Kārlis Venteris-Vinters.

## Skatīt arī
* Venters
* Vinters
Islāma liberālisms

**Islāma liberālisms** jeb **eiroislāms** ir liberālais islāms, kas ir saistīts ar Eiropas kultūru.

Liberālie musulmaņi nošķir ticības rituālo komponentu (namaza izpilde, hidžaba nēsāšana u. c.) no morālā un mistiskā, un nepiešķir tam būtisku nozīmi. Tiek uzskatīts, ka liberālā islāma pamati radās Turcijā Kemala Ataturka laikā, balstoties uz sūfismu, reliģisko liberālismu, Eiropas panteismu un materiālismu.

Ēģiptiešu izcelsmes šveicietis Tariks Ramadans tiek uzskatīts par vienu no vadošajām eiromusulmaņu kustības figūrām. Viņš uzstāj uz Eiropas kultūras un islāma tuvināšanos, jo īpaši atbalsta demokrātijas ideju, mudina Eiropas musulmaņus apgūt savas mītnes valsts valodu un aktīvi integrēties Eiropas sabiedrībā. Viņš uzskata, ka islāma kultūru nevajadzētu identificēt tikai ar arābu kultūru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Veska

**Veska** (, , ) ir pašvaldība un pilsēta Spānijas ziemeļaustrumos, Aragonā. 2022. gadā Veskā dzīvoja 53,3 tūkstoši iedzīvotāju. Tas ir Veskas provinces administratīvais centrs. Veska ir viens no mazākajiem Spānijas provinču administratīvajiem centriem.

Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[SD Huesca]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dimitrovgrada

**Dimitrovgrada** (), līdz 1972. gadam — **Melekesa** (, , ), ir pilsēta Krievijas Federācijā, Uļjanovskas apgabalā.

Pilsēta atrodas Kuibiševas ūdenskrātuves Čeremšānas līča krastā. Tās platība ir 40,5 km² (4050 ha), Dimitrovgradas pilsētas rajona platība ir 103,98 km², iedzīvotāju skaits — 110,9 tūkstoši (2021).

## Ārējās saites
Bariša

**Bariša** () ir pilsēta Krievijas Federācijā, Uļjanovskas apgabalā.

Pilsēta atrodas pie Barišas upes, 139 km no Uļjanovskas. Tā stiepjas no ziemeļrietumiem uz dienvidaustrumiem gandrīz 9 km garumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sengiļeja

**Sengiļeja** () ir pilsēta Krievijas Federācijā, rajona centrs Uļjanovskas apgabalā. Pilsēta atrodas Volgas (Kuibiševas ūdenskrātuves) krastā  no apgabala centra Uļjanovskas. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Novouļjanovska

**Novouļjanovska** () ir pilsēta Krievijas Federācijā, Uļjanovskas apgabalā.

Pilsēta atrodas Volgas upes labajā krastā, 20 km no Uļjanovskas. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Ganns

**Ganns** var būt:

* Anguss Ganns (*Angus Gunn*; dzimis 1996. gadā) — Skotijas futbolists;
* Džeimss Ganns (*James Gunn*; dzimis 1966. gadā) — amerikāņu filmu veidotājs.
Dominikānas futbola izlase

**Dominikānas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Dominikānas Republiku starptautiskās futbola sacensībās. Dominikānas futbola izlasi pārvalda Dominikānas Futbola federācija.

## Pasaules kausā
* 1930—1958 — *Nebija [[FIFA]] dalībnieks*
* 1962—1974 — *Nepiedalījās*
* 1978 — *Nekvalificējās*
* 1982—1990 — *Nepiedalījās*
* 1994—2022 — *Nekvalificējās*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONCACAF zona|Nekvalificējās]]*

## Zelta kausa izcīņā
* 1963 — 1973 — *Nepiedalījās*
* 1977 — *Nekvalificējās*
* 1981 — 1989 — *Nepiedalījās*
* 1991 — 1996 — *Nekvalificējās*
* 1998 — *Nepiedalījās*
* 2000 — 2003 — *Nekvalificējās*
* 2005 — 2009 — *Nepiedalījās*
* 2011 — 2023 — *Nekvalificējās*
* 2025 —

## Ārējās saites

*  

* Dominikāna — FIFA profils (arhivēts 2007. gada 25. oktobrī)
2023. gada Tour de France

**2023. gada ''Tour de France*** bija 110. *Tour de France* [[Šosejas riteņbraukšana|velobrauciens]], kas norisinājās no 2023. gada 1. līdz 23. jūlijam. Sacensību starts (*Grand Départ*) bija [[Bilbao]], [[Spānija|Spānijā]]. Sacensības tradicionāli noslēdzās ar posmu [[Elizejas lauki|Elizejas laukos]] [[Parīze|Parīzē]].

Sacensību kopvērtējumā otro reizi pēc kārtas uzvarēja [[Dānija]]s riteņbraucējs [[Jonass Vingegords]] (**).

== Komandas ==
Tā kā *Tour de France* ir [[2023. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas, un dalība tām bija obligāta. Vēl divas komandas, ** un **, saņēma automātisku ielūgumu kā iepriekšējās sezonas labākās UCI Profesionālās kontinentālās tūres komandas. Tūres organizatori, *Amaury Sport Organisation* (ASO), papildus uzaicināja divas [[UCI Continental Circuits|UCI Profesionālās kontinentālās komandas]], ** un **, kas tika nosauktas 2023. gada 4. janvārī.


== Distance un posmi ==
2022. gada janvārī [[Amaury Sport Organisation]] paziņoja, ka *Grand Départ* notiks [[Basku Zeme|Basku Zemē]] ar pirmo posmu [[Bilbao|Bilbao.]] Tā bija otrā reize, kad starts bijis Basku Zemē, iepriekš tas notika [[1992. gada Tour de France|1992. gadā]]. 2022. gada oktobrī tika paziņots pilns maršruts. Pirmo reizi kopš 1988. gada maršrutā tika iekļauts kāpums [[Pijdedoms|Pijdedomā]]. Tikai viens no posmiem bija [[individuālais brauciens ar atsevišķu startu]] 22,4 km garumā, kas bija īsākā distance kopš [[2015. gada Tour de France|2015. gada]].


== Atsauces ==


== Ārējās saites ==

* [http://www.letour.fr/le-tour/2023/us/ *Tour de France'' 2023]
Nacionālais liberālisms

**Nacionālais liberālisms** ir labējā liberālisma paveids ar nacionālistisku nostāju migrācijas, pilsonības, starptautisko attiecību un tirdzniecības jautājumos. 

Galvenie nacionālā liberālisma principi izveidojās 19. gadsimtā, kad Eiropas politiskajā dzīvē konservatīvie liberāļi izspieda monarhistus. Nacionālo liberālismu var uzskatīt par pilsoniskā nacionālisma un nacionālās demokrātijas paveidu, kurā parasti labējais liberālisms apvienojas ar pret konservatīvajiem vērstu mērenu nacionālismu.

## Ārējās saites
Liberālā demokrātija

**Liberālā demokrātija** jeb **Rietumu demokrātija** ir tiesību sistēma, kuras pamatā ir pārstāvības un tiešā demokrātija, kurā vairākuma griba un ievēlēto pārstāvju iespējas īstenot varu ir ierobežotas mazākuma un atsevišķu pilsoņu tiesību un brīvību aizsardzības nolūkā.

Liberālā demokrātijā pie varas esošajai politiskajai grupai, valdošajai partijai, nav obligāti jāpiekrīt visiem liberālisma aspektiem (piemēram, tā var pārstāvēt sociāldemokrātiju). Tomēr tai ir pienākums ievērot iepriekš minēto tiesiskuma principu. Liberālās demokrātijas mērķis ir nodrošināt ikvienam indivīdam un pilsonim vienlīdzīgas tiesības un brīvības uz taisnīgu tiesu, privātīpašumu, vārda brīvību, preses brīvību, pulcēšanās brīvību, reliģijas brīvību utt.

Liberālajai demokrātijai raksturīgs elements ir "atvērta sabiedrība", ko raksturo tolerance, brīvība, plurālisms, mierīga līdzāspastāvēšana un dažādu sociālpolitisko uzskatu konkurence.

Džons Loks un Monteskjē ir divi no ievērojamākajiem filozofiem, kuru darbi ir ietekmējuši liberālās demokrātijas attīstību. Viņu idejas par valdības varas ierobežošanu un cilvēktiesību aizsardzību joprojām ir aktuālas.

## Ārējās saites
Elīze Junga-Štillinga

**Elīze Junga-Štillinga** (; 1829—1904) bija vācbaltiešu gleznotāja, Rīgas privātās mākslas skolas direktore.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1829. gada 21. septembrī Jelgavā Kurzemes guberņas pasta meistara Arnolda Frīdriha fon Junga-Štillinga (1795—1853) un viņa sievas Amālijas fon Arnoldas (1806—1859) ģimenē. Mācījās pie gleznotāja Jūliusa Dēringa, ar viņa atbalstu papildinājās Drēzdenē un Minhenē. Kopā ar māsu pianisti Amāliju (1828—1905) izveidoja mākslinieku salonu.

Pēc atgriešanās dzimtenē viņa dzīvoja pie vecākiem Jelgavā, tad Rīgā, kur 1863. gadā sāka strādāt par zīmēšanas skolotāju pilsētas augstdzimušo meitu skolā (*Städtische Schule für höhere Töchter*).

1873. gadā viņa Rīgā nodibināja savu zīmēšanas un gleznošanas skolu sievietēm (*Jung-Stillingsche Zeichen- und Malschule*), kurā bija trīs divgadīgas klases: elementārā, ģipšu zīmēšanas un augstākā. 1879. gadā tā saņēma oficiālu atļauju, mācībspēki bija tēlnieks Augusts Folcs, vēlāk arī gleznotāji Gerhards fon Rozens, Bernhards Borherts un Frīdrihs Morics.

Mirusi 1904. gada 23. jūlijā Pēterupē (mūsdienās Saulkrastu daļa).

Viņas izveidoto skolu pārņēma Rīgas pilsēta un 1906. gadā izveidoja Rīgas pilsētas mākslas skolu Pēterburgas Mākslas akadēmijas pārziņā.

## Atsauces

## Literatūra
* Neumann, W. Baltische Maler und Bildhauer des XIX. Jahrhunderts. Riga: Grosset, 1902, S. 172.
Sentvinsentas un Grenadīnu futbola izlase

**Sentvinsentas un Grenadīnu futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Sentvinsentu un Grenadīnas starptautiskās futbola sacensībās. Sentvinsentas un Grenadīnu futbola izlasi pārvalda Sentvinsentas un Grenadīnu Futbola federācija.

## Pasaules kausā
* 1930—1978 — *Atradās [[Lielbritānija]]s sastāvā*
* 1982—1990 — *Nepiedalījās*
* 1994—2022 — *Nekvalificējās*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONCACAF zona|Nekvalificējās]]*

## Zelta kausa izcīņā
* 1963 - 1985 - *Nebija [[CONCACAF]] dalībnieks*
* 1989 - 1991 - *Nepiedalījās*
* 1993 - *Nekvalificējās*
* 1996 - Grupu turnīrs
* 1998 - 2002 - *Nekvalificējās*
* 2003 - *Nepiedalījās*
* 2005 - 2023 - *Nekvalificējās*

## Atsauces
Telma (filma)

**"Telma"** () ir 2017. gada Norvēģijas, Zviedrijas, Dānijas un Francijas kopražojuma trillera filma, kuras režisors ir Joahims Trīrs. Filmā galvenās lomas atveido Eili Harboa, Kaja Vilkinsa, Henriks Rafaelsens un Ellena Dorita Petersena.

Filma stāsta par reliģiozu jaunu meiteni, kura atklāj, ka viņai piemīt pārdabiskas spējas pēc tam, kad cenšas apspiest jūtas pret meiteni, kura ir viņā iemīlējusies.

Filmas "Telma" pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un nominācijas vairākām balvām. To izvēlējās kā Norvēģijas kandidatūru 90. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā starptautiskā spēlfilma", tomēr to nenominēja. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 93% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aivars Priedols

**Aivars Priedols** (dzimis ) ir latviešu lauksaimnieks un politiķis. No 2021. līdz 2025. gadam bijis Dienvidkurzemes novada domes priekšsēdētājs.

Pirms tam bijis Liepājas rajona kolhoza "Druva" priekšsēdētājs, Grobiņas pilsētas domes priekšsēdētājs un Grobiņas novada domes priekšsēdētājs.

## Atsauces
Džeimss Mengolds

**Džeimss Allens Mengolds** (, dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors.

Savu debijas filmu *[[Heavy]]* režisējis 1995. gadā. Vēlāk režisējis tādas pazīstamas filmas kā krimināldrāmu "Policisti" (1997), psiholoģisko drāmu "Dzīve, pārtraukta" (1999), mistērijas filmu "Identitāte" (2003), biogrāfisko drāmu "Sirds robeža" (2005), vesternu "Vilciens uz Jūmu" (2007), kā arī divas "X-cilvēki" franšīzes filmas "Vilknadzis" (2013) un "Logans" (2017), par ko viņu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais adaptētais scenārijs". Pēc tam bijis režisors filmai "Lemāna-'66: Lielais izaicinājums" (2019), par ko nominēts kategorijā "Labākā filma". 2023. gadā režisējis filmu cikla "Indiana Džonss" piekto daļu "Indiana Džonss un Likteņa rats". Par Boba Dilana biogrāfisko filmu "Bobs Dilans: Pilnīgi nezināms" (2024) Mengoldu atkārtoti nominēja Kinoakadēmijas balvai kategorijās "Labākā filma" un "Labākais adaptētais scenārijs", kā arī pirmo reizi viņš saņēma nomināciju kategorijā "Labākais režisors.

## Ārējās saites
Gundars Važa

**Gundars Važa** (dzimis ) ir Tukuma novada domes priekšsēdētājs, šo amatu viņš ieņem kopš .

Pirms tam bijis Engures novada domes priekšsēdētājs.

## Atsauces
Nusantara

**Nusantara** ir Indonēzijas plānotā nākotnes galvaspilsēta, kas tiek būvēta Kalimantānas salā. 2024. gada 17. augustā Nusantarā tika oficiāli svinēta Indonēzijas neatkarības diena. Plāns paredz ilgtspējīgas infrastruktūras veidošanu 1,7—1,9 milj. iedzīvotāju skaita sasniegšanai jaunajā galvaspilsētā līdz 2045. gadam, kad Indonēzijas galvaspilsētas pārvietošana būtu pilnībā pabeigta. Projekta pirmā daļa tiks finansēta no Indonēzijas 2022.—2024. gada budžeta $3,4 mljrd. apmērā.

## Vēsture

### Galvaspilsētas atrašanās vieta
Pašreizējā Indonēzijas galvaspilsēta ir Džakarta, taču šī lielpilsēta cieš no pārapdzīvotības, kā arī no straujās grimšanas, kas tika izraisīta nesistematizētu, kā arī nelegālu aku rakšanas rezultātā. Pēc 2023. gada novērtējuma 40% pilsētas atrodas zem jūras līmeņa. Šī iemesla dēļ tika nolemta galvaspilsētas pārcelšana no Javas salas uz Kalimantānas jeb Borneo salu. Pilsētas izveide sākotnēji tika aizturēta, sākoties COVID-19 pandēmijai.

Ir bijusi iecere pārvietot galvaspilsētu uz Palankaraju, bet tās iedzīvotāji ir izpauduši nepatiku pret šo ideju, baidoties no Džakartas pārapdzīvotības un piesārņotības likteņa.

### Pilsētas nosaukums
Nusantaras nosakums ir cēlies no diviem sanskrita vārdiem: *nusa* tulkojumā nozīmē "sala" un *antara* — "starpā" vai "ieskaitot".

## Atsauces

## Ārējās saites
Nīderlandes Indija

[thumb|Nīderlandes [Bengālija (1787)]]
**Nīderlandes Indija** ir kopīgs neoficiāls nosaukums Nīderlandes koloniālajām valdījumiem Indijas subkontinentā no 1605. līdz 1825. gadam.

No 1638. līdz 1658. gadam holandieši atņēma Ceilonu portugāļiem. Iekarojuši spēcīgas pozīcijas Malajas arhipelāgā, viņī spēja izspiest portugāļus no Malabaras, ieņemot Kvilonu, Kranganoru un Kočinu.

## Ārējās saites
Preses brīvība

**Preses brīvība** ir konstitucionālas garantijas plašsaziņas līdzekļu neatkarīgai darbībai attiecīgajā valstī. Tai ir būtiska nozīme demokrātijas veidošanā un pilsoniskās līdzdalības veicināšanā.

Preses brīvība tiek interpretēta kā pilsoņu tiesības brīvi izveidot plašsaziņas līdzekli un izplatīt informāciju. Tā ir viena no senākajām konstitucionāli nostiprinātajām personas tiesībām un ir neatņemama informācijas brīvības sastāvdaļa. Pirmo reizi tā tika pasludināta Francijas Cilvēka un pilsoņa tiesību deklarācijā 1789. gadā.

Demokrātiskās valstīs preses brīvība tiek uzskatīta par īpašu vārda brīvības gadījumu, un to regulē līdzīgs tiesību aktu kopums.

## Ārējās saites
Arvīds Kucins

**Arvīds Kucins** (dzimis ) ir latviešu politiķis. Bijušais Augšdaugavas novada domes priekšsēdētājs, šo amatu viņš ieņema no  līdz . Pārstāv Daugavpils novada partiju un ir tās priekšsēdētājs.

Pirms tam bijis Daugavpils novada domes priekšsēdētājs un Daugavpils rajona padomes priekšsēdētājs.

## Atsauces
Rēzeknes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

150px|thumb|Rēzeknes novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] pašvaldības vadītāji**. Rēzeknes novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot bijušā Rēzeknes rajona Audriņu,  Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Feimaņu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantnieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Mākoņkalna, Maltas, Nagļu, Nautrēnu, Ozolaines, Ozolmuižas, Pušas, Rikavas, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagastus. 2021. gada 1. jūlijā Rēzeknes novads tika apvienots ar Viļānu novadu.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Rēzeknes novads

## Atsauces
Nikolass Holts

**Nikolass Karadoks Holts** (; dzimis ) ir angļu aktieris, tēlojis gan lielbudžeta, gan arī neatkarīgajās filmās Lielbritānijā un ASV. Saņēmis vairākus apbalvojumus, kā arī BAFTA kino balvas, divu Zelta globusa balvu un ''Emmy'' balvas nominācijas.

Savu kinodebiju piecu gadu vecumā piedzīvojis filmā *[[Intimate Relations]]* (1996), vēlāk attēlojis lomas vairākos televīzijas seriālos. Ieguvis atpazīstamību pēc lomas filmā "Par puiku" (2002). Vēlāk piedalījies arī populārajā seriālā ''Skins'' (2007—2008). Par lomu drāmā "Vientuļais vīrs" (2009) nominēts BAFTA kino balvai kategorijā "Uzlecošā zvaigzne". Attēlojis lomu arī "X-cilvēki" filmu ciklā.

2013. gadā attēlojis galveno lomu fantāzijas filmā "Džeks milžu bende" (*Jack the Giant Slayer*) un zombiju filmā "Mans draugs zombijs" (*Warm Bodies*). Vēlāk attēlojis lomas spraiga sižeta filmā "Trakais Makss: Skarbais ceļš" (2015), melnajā komēdijā "Favorīte" (2018), biogrāfiskajā drāmā "Tolkīns" (*Tolkien*, 2019) un šausmu komēdijās "Ēdienkarte" (2022) un "Renfīlds" (2023).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Skovorodina

**Skovorodina** (krievu: *Сковородино*) ir pilsēta Krievijā, Amūras apgabalā, 669 km no tā centra Blagoveščenskas. Pilsēta dibināta kā dzelzceļnieku ciemats pie Transsibīrijas maģistrāles. 

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1907. gadā kā Zmeinijas (*Змеиный*) ciemats. 1909. gadā pārdēvēts par Ņevera-1 (*Невер-1*). 1911. gadā ciematu apmeklēja satiksmes ministrs Sergejs Ruhlovs un ciematu pārdēvēja viņa vārdā par **Ruhlovu** (*Рухлово*). 1927. gadā Ruhlovai piešķirts pilsētas statuss, bet 1938. gadā pārdēvēta tagadējā vārdā par godu pirmajam ciemata padomes priekšsēdētājam Afanasijam Skovorodinam, ko ievēlēja 1920. gadā un tajā pašā gadā nosāva japāņi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ciolkovska

**Ciolkovska** (krievu: *Циолковский*) ir pilsēta Krievijā, Amūras apgabalā. Tajā dzīvo 7,4 tūkstoši iedzīvotāju (2023).  

Pilsēta atrodas 180 km no Blagoveščenskas, 110 km no Ķīnas robežas. 

## Ārējās saites
Gerhards fon Rozens

**Gerhards Pauls fon Rozens** (; 1856—1927) bija vācbaltiešu gleznotājs, Rīgas pilsētas mākslas skolas direktors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1856. gada 9. oktobrī Rakverē Voldemāra Reinholda fon Rozena un viņa sievas Marijas, dzimušas Manteifeles-Cēges, ģimenē. Mācījās Humberta skolā un studēja arhitektūru un glezniecību Pēterburgas Mākslas akadēmijā (1874—1878), strādāja par brīvmākslinieku Tallinā. Turpināja glezniecības studijas Diseldorfas Mākslas akadēmijā (1883—1886), strādāja par brīvmākslinieku Pēterburgā.

Pēc Elīzes Jungas-Štillingas aicinājuma 1891. gadā Rozens ieradās Rīgā un sāka strādāt par skolotāju viņas privātajā zīmēšanas un gleznošanas skolā, pēc viņas nāves 1904. gadā pārņēma skolas vadību un 1906. gadā izveidoja Rīgas pilsētas mākslas skolu Pēterburgas Mākslas akadēmijas pārziņā. Līdztekus Rozens no 1896. gada darbojās Rīgas Politehniskajā institūtā, no 1901. gada par štata docētāju, 1911. gadā ievēlēts par zīmēšanas adjunktprofesoru.

Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada 22. maijā Rīgā gāja bojā viņa sieva Marija fon Rozena (1880—1919), pēc kara beigām 1920. gadā Gerhards fon Rozens pācēlās uz dzīvi Vācijā. Miris 1927. gada 27. janvārī Berlīnes priekšpilsētā Lihterfeldē.


ROSEN,G,1907.jpg|"Pie Siguldas Ķeizarkrēsla" (1907) 
ROSEN männimets.jpeg|"Priežu mežs" (1910)
Gouache - Winterwald - G v Rosen - 1915.jpg|"Ziemas mežs" (1915)
Aquarell -Birkenwald im Abendrot - G v Rosen - 1926.jpg|"Bērzu mežs vakara gaismā" (1926)


## Atsauces

## Literatūra
* Neumann, W. Baltische Maler und Bildhauer des XIX. Jahrhunderts. Riga: Grosset, 1902, S. 172.
Šimanovska

**Šimanovska** (krievu: *Шимановск*) ir pilsēta Krievijā, Amūras apgabalā. Tajā dzīvo 16,1 tūkstoši iedzīvotāju (2023).  

Pilsēta atrodas 251 km no Blagoveščenskas un 35 km uz dienvidaustrumiem no Ciolkovskas. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Vasaras žultszālīte

**Vasaras žultszālīte** () ir neļķu dzimtas suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir Eiropā, Āzijā un Āfrikā. Tā ir bieži sastopama visā Latvijas teritorijā — nelielas, parasti diezgan blīvas grupas aug sausos priežu mežos, degumos, atmatās un smiltājos.

## Atsauces
Svobodnija

**Svobodnija** () ir pilsēta Krievijā, Amūras apgabalā. Tajā dzīvo 48,7 tūkstoši iedzīvotāju (2023). Apdzīvotā vieta dibināta 1912. gadā sakarā ar Amūras dzelzceļa izbūvi un nodēvēta par godu troņmantiniekam Aleksejam par **Aleksejevsku** (*Алексе́евск*), bet 1917. gadā pārdēvēta tagadējā vārdā.

Pilsēta atrodas 125 km no Blagoveščenskas. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Zavitinska

**Zavitinska** (krievu: *Завитинск*) ir pilsēta Krievijā, Amūras apgabalā. Tajā dzīvo 9,2 tūkstoši iedzīvotāju (2023).  

Pilsēta atrodas 162 km no Blagoveščenskas. 

## Ārējās saites
Raičihinska

**Raičihinska** (krievu: *Райчихинск*) ir pilsēta Krievijā, Amūras apgabalā. Tajā dzīvo 15,8 tūkstoši iedzīvotāju (2023).  

Pilsēta atrodas 165 km no Blagoveščenskas. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Belogorska

**Belogorska** () ir pilsēta pie federālā autoceļa R297 Amūras apgabalā Krievijas Federācijā. Pilsēta atrodas 120 km no Blagoveščenskas, uz kuru no Belogorskas ved Āzijas autoceļš AH 31, kas turpinās līdz Daliaņai Ķīnas austrumu daļā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ziemas žultszālīte

**Ziemas žultszālīte** () ir neļķu dzimtas suga. Tā ir sastopama Eiropā, tostarp bieži visā Latvijas teritorijā, kur nelielas, bet parasti blīvas grupas aug sausos priežu mežos, atmatās, smiltājos un gar dzelzceļiem.

## Atsauces
Lipaiķu iela

**Lipaiķu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Zolitūdes apkaimē. Lipaiķu iela sākas krustojumā ar Apuzes ielu un, divreiz taisnā leņķī mainot iešanas virzienu, beidzas krustojumā ar Plūmju ielu. Kopējais ielas garums ir 300 metri, tā klāta ar grants segumu. Lipaiķu ielā ir tikai savrupmāju apbūve.

Lipaiķu iela ir nosaukta Lipaiķu — mūsdienu Turlavas, ciema Kuldīgas novadā — vārdā.

## Ielu savienojumi
Lipaiķu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Apuzes iela (T veida krustojums)
* Plūmju iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Zolitūde