open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Progress MS-08

***Progress MS-08*** (***Прогресс МС-08***; SKS apzīmējums ***ISS-69P***) bija Krievijas automātisks *[[Progress-MS]]* sērijas kravas kosmosa kuģis. Paredzēts kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā palaists 2018. gada februārī. Darbību beidza 2018. gada augustā.

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija . Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela (), skābeklis (), gaiss (), ūdens (). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam ) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces. Tur bija arī nanopavadoņi *[[Tanjuša-JuZGU-3]]* un *[[Tanjuša-JuZGU-4]]*, kā arī *ICARUS* antena Vācijas Aerokosmiskā centra vajadzībām. Nanopavadoņus brīvā lidojumā palaida un antenu uz *Zvezda* moduļa uzstādīja 2018. gada augustā iziešanas kosmosā laikā.

## Lidojuma gaita
Sākotnēji *Progress MS-08* bija plānots palaist , un pēc diviem Zemes apriņķojumiem (aptuveni trīs stundās) tas saslēgtos ar SKS. Līdz tam visi *Progress* uz staciju lidoja vai nu divas diennaktis vai sešas stundas. Tehniskas kļūmes dēļ starts tika pārcelts uz 13. februārī, bet tad SKS varēja sasniegt tikai pēc divu diennakšu shēmas.

*Progress MS-07* tika palaists  08:13:33 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1a]]* no Baikonuras kosmodroma.

Saslēgšanās ar staciju automātiskā režīmā notika 15. februārī 10:38 UTC pie *[[Zvezda (SKS)|Zvezda]]* moduļa.

 03:16 UTC *Progress MS-08* atvienojās no SKS. Autonomā lidojuma laikā tika veikts zinātnieks eksperiments.
30. augustā kravas kuģis nogāja no orbītas. Tas iegāja Zemes atmosfērā un sadega. Nesadegušās daļas aptuveni 03:07 UTC iekrita Klusajā okeānā.

## Stacijas orbītas paaugstināšanas manevri

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Progress MS-08'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā
J

thumb|right|100px|Burts "J".
[130px|thumb|Burts "J" [Amerikāņu zīmju valoda|zīmju valodā]]
**J** ir latīņu alfabēta desmitais burts un latviešu alfabēta piecpadsmitais burts.

## Vēsture

Burta J rakstība radusies no rokas simbola ēģiptiešu hieroglifos. Apmēram 1700. gadā p.m.ē feniķiešu alfabētā parādījās burta *jodh* līniju zīmējums. No tā radās grieķu burts "jota" (ιώτα). Etruski, 8. gadsimtā p.m.ē. pārņemot grieķu alfabētu, saglabāja burta "jota" rakstību, kas pārgāja uz latīņu alfabētu. Burtu "J" un "I" atšķirīga lietošana sākās tikai 16. gadsimtā.
Saule brauca debesīs

**"Saule brauca debesīs"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 2018. gadā. Filmas režisore ir Roze Stiebra.

Filma nominēta 2019. gada Lielā Kristapa balvai četrās kategorijās.

## Sižets
Filma stāsta par Latviju - Saules meitu, kura piedzimst tumsā. Dzimšanas dienā viņa tiek nozagta. Potenciālajiem atradējiem tiek dotas trīs dienas, kuru laikā Saules meita jāatrod, pretējā gadījumā viņa kļūs par parastu meiteni. Tomēr meita tiek atrasta un atbrīvota laicīgi.

## Atsauces
Karels Sameliuss

**Karels Sameliuss** (; dzimis , miris ) bija nīderlandiešu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Sameliuss sastādīja galvenokārt divvilčus un trīsvilčus. Daudzi viņa uzdevumi tikuši iekļauti FIDE albumos. Tas viņam devis 36,5 albumu punktus. 1969. gadā viņam tika piešķirts starptautiskā meistara tituls šaha kompozīcijā.

### Uzdevuma piemērs

**Uzdevuma risinājums**
: **1. Td7!** 
: **1. ... Lf4 2. Le5 ~ 3. Dxd5#**
: **1. ... Lg3 2. Lf4 ~ 3. Dxd5#**
: **1. ... Lxh2 2. Lg3 ~ 3. Dxd5#**
: 1. ... Ld4 2. Lc7 ~ 3. Dxd5#
: 1. ... Lxd6 2. Txd6 Ke5 3. Dxd5#) 

## Atsauces

## Literatūra
* 

## Ārējās saites

* Karela Sameliusa šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Orkla Foods Latvija

**SIA ''Orkla Foods Latvija*** (agrākais nosaukums *'SIA "Spilva"*') ir [[Latvija]]s pārtikas uzņēmums, kas ražo gatavos ēdienus un ēdienu piedevas. Tā īpašnieks ir [[Norvēģija]]s uzņēmums *Orkla*. *Orkla Foods Latvija* ir ražotne [[Spilve (Babītes pagasts)|Spilvē]], [[Mārupes novads|Mārupes novadā]], bet galvenais birojs ir [[Rīga|Rīgā]]. Tas ir dibināts 1992. gadā.

Uzņēmums ar zīmolu "Spilva" ražo gatavos ēdienus ([[zupa]]s, [[plovs|plovu]] u.c.), [[tomātu mērce]]s, konservējumus, mērces, [[majonēze]]s, mārrutkus, [[sinepes]], [[ievārījums|ievārījumus]], biezeņus, deserta mērces, sīrupus, garšvielas (līdz 2022. gadam *Latplanta*). Eksporta tirgos produkcija tiek pārdota ar *Felix* zīmolu. *Orkla Foods Latvija* produkciju izplata māsas uzņēmums *Orkla Latvija*.

== Vēsture ==
[[Attēls:Spilva-logo.png|thumb|200px|Logotips līdz 2022. gadam]]
Uzņēmumu SIA "Spilva" dibināja 1992. gada 10. septembrī. Tā līdzdibinātāja un vadītāja līdz 2019. gadam bija [[Lolita Bemhena]]. Ražošana tika izveidota uz bijušā [[Bulduru Dārzkopības vidusskola|Bulduru sovhoztehnikuma]] konservu ceha bāzes Spilvē. Uzņēmums sākotnēji ražoja konservus un mārrutkus, vēlāk sāka piedāvāt marinētus gurķīšus un tomātus. 1994. gadā sāka izlaist tomātu mērces. 1996. gadā uzņēmums sāka ražot ievārījumus. 1997. gadā sāka izlaist majonēzes. Līdz 1998. gadam ražošana tika pilnībā modernizēta.

2004. gadā SIA "Spilva" tika pārdota Norvēģijas pārtikas uzņēmumam *Orkla Foods*.
2008. gada sāka darboties jauns ražošanas korpuss.
2009. gadā "Spilva" iegādājās garšvielu ražotāju *Latplanta*.

2015. gada 13. oktobrī tika paziņots, ka pie SIA "Spilva" pievienos *Orkla* grupai piederošo sulu, dzērienu un dzeramā ūdens ražotāju AS *Gutta*, kam ražotne bija Ķekavas novada [[Valdlauči|Valdlaučos]]. Apvienošana tika pabeigta 30. decembrī, SIA "Spilva" pārdēvējot par SIA *Orkla Foods Latvija*.
2016. gadā uzņēmumā strādāja 203 darbinieki, un tā apgrozījums bija 29,9 miljoni [[eiro]]; uzņēmums 22 % savas produkcijas eksportēja uz 15 pasaules valstī; lielākie eksporta tirgi bija [[Čehija]], [[Igaunija]] un [[Lietuva]].
2017. gadā *Gutta* sulu, nektāru un sulas dzērienu ražošana no Valdlaučiem tika pārcelta uz *Orkla* grupas uzņēmuma *Põltsamaa Felix* rūpnīcu Igaunijā; Valdlaučos *Orkla Foods Latvija* turpināja ražot zīmola *Everest* dzeramo ūdeni un "Rīgas kvasa dzērienu".

2021. gadā dzeramā ūdens zīmols *Everest* un ūdens ražošanas iekārtas tika pārdotas dzērienu ražotajam "[[Cēsu alus]]".
2022. gadā *Latplanta'' garšvielas sāka pārdot ar "Spilvas" zīmolu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Spilva
* Orkla Latvija
Norupīte

**Norupīte** (arī **Norupe**) ir Spiņņa kreisā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos, uz rietumiem no Dzirām. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā mazapdzīvotā, mežainā apvidū. 

## Atsauces
Palīce

**Palīce** (arī **Palīčupe**, **Palšče**, **Palše**) ir Vārmes labā satekupe Saldus un Kuldīgas novados. Izteka — no Laukmuižas purva. Tek rietumu virzienā. Lielākās pietekas — Vidiņu grāvis un Vildiņu grāvis. Augšpus Vārmes dzirnavu ezeram, satekot ar Ķīsi, izveido Vārmes upi.

## Atsauces
Paparžu grāvis

**Paparžu grāvis** ir Vārmes labā satekupe Saldus novada dienvidos, uz austrumiem no Ezeres. Tek rietumu virzienā starp Ezeres upi ziemeļos un valsts autoceļu V1160 (Ezere–Vadakste) dienvidos. 

## Atsauces
Amar pelos dois

***Amar pelos dois*** ir Portugāles dziedātāja Salvadora Sobrala izpildītā dziesma, ar kuru viņš piedalījās 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. Pusfinālā viņš ieņēma 1. vietu un uzvarēja finālā. Dziesmu ir sarakstījusi izpildītāja māsa Luīza Sobrala.

## Atsauces
Mērijas ceļojums

**"Mērijas ceļojums"** ir Latvijas dokumentālā spēlfilma. Filmas režisore ir Kristīne Želve, pirmizrāde notika .

## Sižets
Kad vācu armija Otrā pasaules kara beigās atkāpās, līdzi viņi paņēma arī 700 kastes ar Latvijas muzeju kolekciju vērtībām. Jauna sieviete Mērija Grīnberga 1944. gadā devās līdzi vilcienam ar Latvijas muzeju vērtībām un pēc kara atveda tās atpakaļ uz Rīgu. Tā vietā, lai Mērijai tiktu veltīta pateicība par izdarīto, viņa tika atlaista no darba muzejā, un visu viņas turpmāko dzīvi pavadīja aizdomas.

## Lomās
* Daiga Kažociņa-Mērija Grīnberga (jaunākā)
* Marīna Janaus-Mērija Grīnberga (vecākā)

## Atsauces
Ošupīte (Lētīžas pieteka)

**Ošupīte** (arī **Ošupe**) ir Lētīžas labā krasta pieteka Saldus un Dienvidkurzemes novados, uz dienvidrietumiem no Meldzeres. Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. 

## Atsauces
Paksīte

**Paksīte** (arī **Pakse**, vidustecē **Pinkupīte**) ir Cieceres kreisā krasta pieteka Saldus novada rietumos. Izteka - uz ziemeļaustrumiem no Veldrēm. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā, lejtecē pagriežas uz rietumiem. Lielākā pieteka - Daku upe. Ietek Ciecerē pie Viduskroga. Pie Ābariem upi šķērso valsts autoceļš A9 (Rīga (Skulte)—Liepāja). Paksītes krastos atrodas Ābari un Viduskrogs.

## Atsauces
Lustrum

***Lustrum*** ir Latvijas dokumentālā filma, kuras režisors ir Gints Grūbe.  Pirmizrāde notika 2018. gada 8. novembrī Nacionālā filmu festivāla *Lielais Kristaps* ietvaros

## Sižets
Latvijas Republikas Ministru kabinets savulaik pieņēma lēmumu par to, ka VDK arhīvi ir jāatver 2018. gada maijā. Tie cilvēki, kuri pieredzēja šo arhīvu pārņemšanu, bijušajā Stūra mājā izveidoja arhīvu izvērtēšanas alternatīvu komisiju, strādājot kopā gan ar aculieciniekiem, gan ar bijušajiem VDK darbiniekiem, gan ar totalitārās sistēmas upuriem. Filmā tiek pastāstīts gan par valsts realizēto oficiālo pagātnes izpēti un sabiedrības interesi par pagātni, gan 90. gadu žurnālistu un vēsturnieku pētniecisko darbu.

Liecības par Latvijas neseno pagātni un VDK darba metodēm Latvijā un ārpus tās filmā sniedz Vaira Vīķe-Freiberga, Lidija Doroņina-Lasmane, Māra Zālīte, Jānis Peters, Ojārs Rubenis, Jānis Šipkēvics, Ivars Lācis, Georgs Andrejevs,  Jānis Rokpelnis, Ivars Seleckis, Aldis Ermanbriks, Dzintra Geka, Ivars Godmanis, Anatolijs Gorbunovs, Linards Muciņš, Jānis Rukšāns, Jānis Pujāts, Jurijs Taškovs, Ritvars Jansons, Uldis Briedis, Juris Viņķelis, Rolands Kalniņš, Juris Stukāns, Dainis Īvāns, bijušie VDK virsnieki un darbinieki"Man bija svarīgi  filmā parādīt, kā totalitārā sistēma strādāja, pakļaujot visu sabiedrību, mēģinot iznīcināt cilvēku. Mēs vēl aizvien nenotikušās lustrācijas dēļ turpinām “raganu medības”, nebūtisko izvirzot priekšplānā,  liekot ar aizdomām skatīties vienam uz  otru, bet normālu sarunu par pagātni padarot neiespējamu,” stāsta  filmas režisors ***Gints Grūbe***

## Atsauces
Jēkabs, Mimmi un runājošie suņi

**"Jēkabs, Mimmi un runājošie suņi"** ir Latvijas filma, kura izdota 2019. gadā. Filmas režisors ir Edmunds Jansons. Scenārija autore ir Līga Gaisa, kas filmas stāstu veidojusi pēc Luīzes Pastores grāmatas "Maskačkas stāsts" motīviem.

2019. gadā tā atzīta par labāko animācijas filmu Starptautiskā bērnu un jaunatnes filmu festivālā Irānā. Filma nominēta 2019. gada Lielā Kristapa balvai piecās kategorijās.

## Sižets
Jēkabs, kurš dzīvo Rīgas centrā, vasaru pavada pie radiem Maskačkā. Lai arī sākotnēji zēnam tas nepatīk, vēlāk izrādās, ka Maskačka ir ļoti neparasta — tur dzīvo runājoši suņi. Jēkaba māsīca Mimmi atklāj, ka uzņēmējs Imants Rausis vēlas rajonā uzcelt bezpersoniskas augstceltnes. Abi bērni cenšas apvienot spēkus ar runājošajiem suņiem, lai Maskačku izglābtu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Laika tilti

**"Laika tilti"** ir Latvijas, Lietuvas un Igaunijas dokumentālā filma, kura iznākusi 2018. gadā. Filmas režisori ir Kristīne Briede un Audrjus Stonis.

Filma saņēma Lielā Kristapa balvu nominācijā "Labākā pilnmetrāžas dokumentālā filma".

## Sižets
Filmā stāstīts par Baltijas poētisko dokumentālo kino, par Baltijas jaunā viļņa kino poētu paaudzi. Filmā parādīti kadri no nozīmīgām dokumentālām filmām, ko 20. gadsimta 60. gados veidoja jauni dokumentālisti, kas strādāja PSRS Baltijas republikās — Latvijā, Lietuvā un Igaunijā. Kaut arī viņi strādāja padomju cenzūras apstākļos, tomēr spēja parādīt savu laikmetu ar dokumentālā kino palīdzību, meklējot atbildes uz mūžīgajiem jautājumiem.

Filmā iekļauti Baltijas poētiskā dokumentālā kino režisoru un operatoru monologi. Jau no mūsdienu skatījuma viņi pauž savas pārdomas par toreizējo darbību, savu pieeju dokumentālo filmu veidošanā, izsakās par dzīves laikā gūto radošo pieredzi. Filmā parādīti tādi Baltijas valstu dokumentālā kino meistari kā Hercs Franks, Uldis Brauns, Henriks Šablevičus, Andress Sēts, Aivars Freimanis, Ivars Seleckis, Roberts Verba un Marks Sosārs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bridges of Time IMDb
Pestīle

**Pestīle** (arī **Pestile**, augštecē **Pesteļu grāvis**, lejtecē **Strumpene**) ir Vadakstes labā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos. Izteka uz dienvidiem no Rīteļiem. Tek dienvidrietumu virzienā. Lielākā pieteka - Burbu grāvis. Ietek Vadakstē pie Griezes mācītāja mājas. Pestīli šķērso valsts autoceļš P106 (Ezere–Embūte–Grobiņa). Tās krastos atrodas Marijas muiža un Grieze.

## Atsauces
Turpinājums (filma)

**"Turpinājums"** ir 2018. gada Latvijas filma, projekta "Latvijas filmas Latvijas simtgadei" ietvaros. Filmas režisors ir Ivars Seleckis. Filmas pirmizrāde notika .

2018. gada septembrī tika paziņots, ka filma tiks izvirzīta kā Latvijas kandidāte Amerikas Kinoakadēmijas balvai "Labākā filma svešvalodā". Filma saņēma Lielā Kristapa balvas nominācijās "Labākais dokumentālās filmas režisors" (Ivars Seleckis), "Labākais dokumentālās filmas operators" (Valdis Celmiņš) un "Labākais montāžas režisors" (Andra Doršs).

Līdzīgi kā Lielbritānijas filmu ciklā *[[Up (filmu cikls)|Up]]*, filmai plānots izdot turpinājumu ik pēc 7 gadiem, katru reizi atgriežoties pie filmas varoņiem un sekojot viņu dzīves gaitām. Katru reizi jauns režisors fiksēs visu piecu bērnu dzīves pavērsienus. Filmas mērķis ir novērot, kā situācija valstī veido bērnus un to likteņus, kā arī parādīt valsts likteni no bērnu skatu punkta. 2023. gada septembrī tika paziņots, ka Ivars Seleckis un Armands Začs ir uzsākuši veidot filmas turpinājumu. Filmu "Turpinājums. Pieaugšana" izdeva 2024. gada 22. septembrī.

## Sižets
Pieci bērni piecās Latvijas vietās sāk skolas gaitas. Kārļa ģimenei ir stipras saknes Latvijas laukos. Gļeba vecvecāki Latvijā ieceļojuši padomju gados. Zanes ģimene ir pilsētnieki pirmajā paaudzē. Anastasijas ģimene uz laukiem pārcēlusies no pilsētas. Anetes mamma dzīvo Anglijā, bet pati Anete dzīvo ar vecmāmiņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kurts Fridrihsons (filma)

**"Kurts Fridrihsons"** ir Latvijas dokumentālā filma, izdota 2018. gadā. Filmas režisore ir Dzintra Geka-Vaska. Scenārija autore ir Gundega Repše.

## Sižets
Scenārija autores Gundegas Repšes veidots personisks stāsts par mākslinieka Kurta Fridrihsona dzīves ceļu Latvijas vēstures līkločos.

Fridrihsons bija Gundegas Repšes mātes māsas vīrs. Filmā Gundega Repše, kā arī citi cilvēki, kas tuvu pazina mākslinieku, stāsta par Fridrihsona dzīves notikumiem, par skolas gaitām, pievēršanos glezniecībai, Parīzes apmeklējumu, saraksti ar franču rakstnieku Andrē Židu. Vēlāk seko kara notikumi, iesaukšana vācu armijā, bēgļu gaitas Kurzemē. Filmā attēlota arī Fridrihsona pēckara dzīve un saistība ar "Franču grupu", apcietināšana 1951. gadā un Sibīrijā pavadītais laiks. Aizkadrā tiek lasītas Fridrihsona vēstules sievai no izsūtījuma vietas. Stāstīts arī par atgriešanos Latvijā 1956. gadā un turpmāko mākslinieka darbību. Filmas kadros iepludināti fragmentu attēli no Fridrihsona gleznām.

## Atsauces
Vakšenieki

**Vakšenieki** () ir ciems Balvu novada Krišjāņu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1,5 km no pagasta centra Krišjāņiem, 47 km no novada centra Balviem un 249 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V493 (Ruskulova–Bērzpils), Vakšas upes krastā.

1897. gadā *Вакшево* ciemā bija 2 sētas ar 58 cilvēkiem.
## Atsauces
Rasmuss Dālīns

**Rasmuss Dālīns** (; dzimis 2000. gada 13. aprīlī) ir zviedru hokejists, aizsargs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2026) Dālīns spēlē Nacionālā hokeja līgas kluba Bufalo "Sabres" rindās, kur pilda arī komandas kapteiņa funkcijas.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Dālīns uzsāka jau 16 gadu vecumā, kad debitēja Zviedrijas hokeja līgas kluba *[[Frölunda HC]]* sastāvā. Pirmajā sezonā tās rindās viņš aizvadīja 26 spēles. 2018. gada NHL draftā Dalīnu ar kopējo pirmo numuru izvēlējās Bufalo "Sabres". Savā debijas sezonā "Sabres" rindās aizvadīja 82 spēles, tajās gūstot 44 rezultativitātes punktus.

Zviedrijas hokeja izlases rindās debitēja 2017.—18. gada sezonā un tika iekļauts komandas sastāvā startam 2018. gada olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Pieprasījuma elastība

**Pieprasījuma elastība** ir jēdziens ekonomikā, kas rāda, kā izmainās pieprasītās preces daudzums, mainoties preces cenai. Galvenie paieprasījuma elastības veidi ir:

* pieprasījuma elastība atkarībā no cenas (*price elasticity of demand*) — tiešā pieprasījuma elastība, saistīta ar cenu ietekmes pakāpi uz pieprasītā produkta daudzuma izmaiņām;
* pieprasījuma elastība atkarībā no ienākumiem (*income elasticity of demand*) — tiešās elastības veids, kas parāda, kā mainās konkrētā produkta pieprasītais daudzums, mainoties patērētāju ienākumiem.
* krusteniskā pieprasījuma elastība (*cross elasticity of demand*) — netiešā elastība, saistīta ar citu produktu cenu izmaiņām, ko rada produktu virzīšana tirgū, un citas izmaksas.

## Atsauces
Pīlupīte

**Pīlupīte** ir Grozilas kreisā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos, uz rietumiem no Pakalniem. Iztek no Gravu dīķa. Tek ziemeļrietumu virzienā, ietek Grozilā netālu no tās ieteces Ventā.

## Atsauces
Pirtsgaru grāvis

**Pirtsgaru grāvis** ir Straumītes labā krasta pieteka Saldus novada dienvidos, Franču apkaimē. Tek ziemeļrietumu virzienā. Pēc tam, kad Pirtsgaru grāvi šķērso valsts autoceļš P107 (Skrunda–Ezere), pagriežas uz dienvidiem.

## Atsauces
1906 (filma)

**"1906"** ir 2019. gada Latvijas vēsturiska krimināldrāmas filma. Filmas režisors un scenārists ir Gatis Šmits. Filmas pirmizrāde notika 13. martā kinoteātrī *[[Forum Cinemas]]*, bet Latvijas kinoteātros filmu sāka demonstrēt no 15. marta. Šī ir programmas "Latvijas filmas Latvijas simtgadei" noslēdzošā spēlfilma. Filma ataino notikumus Latvijā 1905. gada revolūcijas kontekstā un tā ir Ingas Rozentāles lugas "1906. Trakāk vēl kā piektā gadā" adaptācija.

Filmas operators ir Jurģis Kmins, mākslinieki — Rūdolfs Baltiņš un Mārtiņš Straupe, bet kostīmu māksliniece — Keita. Filmas komponists ir Rihards Zaļupe. Galveno lomu atveido Mārtiņš Kalita, bet pārējās lomās filmējušies Inese Pudža, Kaspars Zvīgulis, Toms Auniņš, Kaspars Dumburs, Gatis Gāga, Lauris Dzelzītis, Inese Kučinska-Laukšteine un Mihails Samodahovs.

Filmas uzņemšanas process ilga 33 dienas un norisinājās Liepājā, Rīgā un Tukumā. Bez profesionāliem aktieriem filmā piedalījušies vairāk nekā 800 masu skatu dalībnieku.

Filma nominēta 2019. gada Lielā Kristapa balvai piecpadsmit kategorijās, tostarp arī kā "Labākā pilnmetrāžas spēlfilma" un "Labākais spēlfilmas režisors".

## Sižets
Filmas darbība notiek 1906. gada novembrī. Slepenpolicijai ir pārsvars cīņā pret sociāldemokrātiem; palikusi tikai viena grupa, kas vēl spītīgi cīnās un plāno uzbrukt rūpnīcas kasei. Par uzbrukuma vadītāju kļūst viens no ierindas kaujiniekiem, Pelēkais. Plānošanas laikā viņš satiek dzejnieci Violetu, kura Pelēkajam iepatīkas, tāpēc viņš cenšas iekarot Violetas uzmanību. Pateicoties Violetai, Pelēkais ierauga gan revolūciju, gan dzīvi kā tādu no pavisam cita skatupunkta. Tajā pašā laikā Violeta nonāk bīstamajā revolūcijas pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 1906 filmas.lv
Arvis Kolmanis

**Arvis Kolmanis** ir latviešu rakstnieks, scenārists, tulkotājs.

1977. gadā beidzis Jūrmalas 1. vidusskolu. No 1977. līdz 1978. gadam mācījies G.Gailes vārdā nosauktajā 2. tehniskajā skolā, radiokontroliera specialitātē. Mācījies Latvijas Valsts Universitātes filoloģijas fakultātē. Mācījies Maskavas Valsts Kinoinstitūta scenāriju nodaļā.

Kopš 1992. gada publicējis rakstus vairākos žurnālos. Ir bijis arī scenārists vairākām filmām, tai skaitā "Mona", "Aizdomu spēles", Bille", Mātes piens".

## Bibliogrāfija
* *Taksista stāsti*. Rīga: Dienas Grāmata, 2023.
* *Annas stāsti*. Rīga: Latvijas mediji, 2020.
* *Balāde par latviešu zemnieku, Grēns un citas versijas*. Rīga: Dienas grāmata, 2018.
* *Žūpa Amors jeb Mirušais Dievs*. Rīga: Atēna, 2005.
* *Greniāna jeb Ceturtā versija*. Rīga: Daugava, 1995.

## Atsauces
Halīls Šemmāns

**Halīls Šemmāns** (dzimis ) ir Tunisijas bijušais futbolists, aizsargs, Tunisijas futbola izlases dalībnieks.

## Ārējās saites
Vahbi Hazri

**Vahbi Hazri** (; dzimis ) ir Tunisijas futbolists, pussargs, Tunisijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē *[[Francijas futbola 1. līga|Ligue 1]]* kluba ''Montpellier'' sastāvā.

## Sasniegumi
**Bastia**

* Francijas 2. līga: 2011—12

**Individuālie sasniegumi**

* Tunisijas gada futbolists: 2018

## Ārējās saites
Dārznieks (filma)

**"Dārznieks"** ir 2016. gadā izdota Latvijas īsfilma. Filmas režisore ir Madara Dišlere.

## Sižets
Kāds dārznieks lolo mīlestību pret dārzu, kurš, lai arī viņam nepieder, ir viņa dzīves piepildījums un laime. Tā kā dārznieks nevēlas dārzu dalīt ne ar vienu citu, viņš pieņem lēmumu, kā dārzā palikt uz visu mūžu.

## Lomās
* Valdis Villerušs
* Inga Apine
* Aigars Apinis
* Ivo Martinsons
* Valters Bērziņš
* Bikram Singh
* Kristīne Belicka
* Kristians Putniņš
* Gundars Jakobsons
* Pēteris Akmeņlauks

## Atsauces
Klupiens

**"Klupiens"** ir 2001. gada Latvijas īsfilma. Filmas režisors ir Andis Mizišs. Filmas pirmizrāde norisinājās  kinoteātrī "Rīga". "Klupiens" saņēma balvu "Lielais Kristaps" nominācijā "Labākā īsfilma".

## Sižets
Ir bariņš soļošanas mīļotāju, kuru ceļš ved cauri kapiem. Ir divi viņi. Ir viena viņa. Ir pilmēness, kura laikā sapņi maldina īstenību un ir zudušas laika un telpas robežas.

## Lomās
* Ēriks Vilsons
* Ārijs Geikins
* Regīna Razuma
* Juris Strenga

## Epizodēs
*Bruno Kļava
*Dzintars Krūmiņš
*Vilnis Kuģenieks
*Jānis Lībietis
*Vilnis Kozlovskis
*Ella Bēdele
*Anita Brakša
*Uģis Kalniņš
*Alīse Krilova
*Arta Miļūna
*Ilze Muraška
*Jānis Petrovskis
*Renārs Putniņš
*Laura Burša
*Aleksandrs Zeimuļs-Priževoits
*Haralds Rīderis

## Atsauces
Latvietis pūš pīlītes

**"Latvietis pūš pīlītes"** ir 1999. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisore ir Agnese Bule.

## Sižets
Filmas titros parādās ziņas par to, ka 1995. gada maijā Viršu pagastā Lāčkāpostu māju pagrabā atrasts pierakstīts kāds latviešu mīts, pēc kura var spriest par latviešiem piemītošām raksturiezīmēm. Šo mītu filmas režisore izmanto, lai izveidotu ironiskas versijas par stereotipiem un frāzēm par latviešiem.

## Atsauces
Dambe

**Dambe** var būt:

* Inga Dambe (1977) — latviešu orientieriste;
* Valters Dambe (1962) — latviešu agronoms un politiķis.
Hanna Ēberga

**Hanna Linnēa Ēberga** (; dzimusi ) ir zviedru biatloniste,  čempione 15 km individuālajā distancē un  čempione stafetē.

## Karjera
Ar biatlonu sākusi nodarboties 2005. gadā klubā *Piteå skidskytteklubb*, kuru izveidoja viņas tēvs un treneris Tomass Ēbergs. Pirmos starptautiskos panākumus guva 2012. gada Pasaules čempionātā junioriem Kontiolahti, izcīnot sudraba medaļu stafetē jauniešu (U-19) vecuma grupā. 

2015.—2016. gada sezonā sāka piedalīties IBU kausā. 2016. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnīja divas zelta medaļas — sprintā un iedzīšanas distancē. Stafetē kļuva par sudraba medaļas ieguvēju.
Pasaules kausa sacensībās debitēja 2016.—2017. gada sezonas 1. posmā Estešundā ar 6. vietu jauktajā stafetē. Tajā pašā posmā savās pirmajās PK individuālajās sacensībās ieguva 8. vietu 15 km distancē. 2018. gada janvārī Zviedrijas sieviešu stafetes komandas sastāvā izcīnīja 3. vietu PK posmā Rūpoldingā.

 Phjončhanā 15 km individuālajā distancē, veicot šaušanu bez kļūdām, kļuva par olimpisko čempioni. Zviedrijas komandas sastāvā kļuva par sudraba medaļas ieguvēju stafetē.

2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā izcīnīja 3 medaļas — zeltu 15 km individuālajā distancē, sudrabu stafetē un bronzu jauktajā pāru stafetē. 2018.—2019. gada sezonā sasniedza 5. vietu, bet 2019.—2020. gada sezonā — 4. vietu PK kopvērtējumā. 2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā izcīnīja bronzas medaļu distancē ar kopēju startu. 2021. gada Pasaules čempionātā ieguva sudraba medaļu 15 km individuālajā distancē un divas bronzas godalgas jauktajās stafetēs.

 Pekinā izcīnīja zelta medaļu sieviešu stafetē, jauktajā stafetē ieņēma 4. vietu, bet labāko rezultātu individuāli sasniedza 15 km distancē, ieņemot 16. vietu. 2023. gada Pasaules čempionātā Oberhofā izcīnīja divas zelta medaļas (15 km individuālajā distancē un masu startā), sudrabu sprintā un bronzu stafetē. Pēc gada Nove Mesto ieguva divas godalgas — sudrabu sieviešu stafetē un bronzu jauktajā stafetē.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Ēberga

**Ēberga** (, no *ö* — 'sala' un *berg* — 'kalns'; vīriešu dzimtē Nībergs) ir zviedru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Elvīra Ēberga (*Elvira Öberg*; 1999) — zviedru biatloniste;
* Hanna Ēberga (*Hanna Öberg*; 1995) — zviedru biatloniste.
Jūsefs Msākni

**Jūsefs Msākni** (; dzimis ) ir Tunisijas futbolists, uzbrucējs, Tunisijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Kataras Zvaigžņu līgas kluba *[[Al-Arabi SC|Al-Arabi]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Taha Jāsīns Henīsi

**Taha Jassīns Henissi** (; dzimis ) ir Tunisijas futbolists, uzbrucējs, Tunisijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Kuveitas kluba Kuwait SC sastāvā.

## Ārējās saites
Patriks Pembertons

**Patriks Pembertons** (; dzimis ) ir Kostarikas futbolists, vārtsargs, Kostarikas futbola izlases dalībnieks.

## Ārējās saites
Jankarlo Gonsaless

**Jankarlo Gonsaless Kastro** (; dzimis ) ir Kostarikas futbolists, aizsargs, Kostarikas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada pārstāv Kostarikas komandu *[[Sporting F.C.|Sporting]]*.

## Ārējās saites
Kristiāns Gamboa

**Kristiāns Gamboa** (; dzimis ) ir Kostarikas futbolists, aizsargs, Kostarikas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Vācijas Bundeslīgas kluba *[[VfL Bochum]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**København**

* Dānijas kauss: 2011—12

**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 2016—17, 2017—18
* Skotijas Līgas kauss: 2016—17, 2018—19
* Skotijas kauss: 2016—17
**VfL Bochum**

* Vācijas 2. Bundeslīga: 2020—21

## Ārējās saites
Muhameds Amīns Ben Amors

**Muhameds Amīns Ben Amors** (; dzimis ) ir Tunisijas futbolists, pussargs, Tunisijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2014. gada spēlē Saūda Arābijas profesionālās futbola līgas kluba Al-Ahli Jeddah sastāvā.

## Ārējās saites
Braiens Ovjedo

**Braiens Hosue Ovjedo Himeness** (; dzimis ) ir Kostarikas futbolists, aizsargs, Kostarikas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Kostarikas komandā *[[Liga Deportiva Alajuelense|Alajuelense]]*.

## Sasniegumi
**København**

* Dānijas Superlīga: 2009—10, 2021—22
* Dānijas kauss: 2010—11, 2011—12

## Ārējās saites
Muzikālais kokteilis

**"Muzikālais kokteilis"** ir krāsaina radošās apvienības "Telefilma—Rīga" 1968. gada koncertfilma, kurā uzstājas populāri 60. gadu latviešu popmūzikas izpildītāji.

Ķīmijas studente eksāmena laikā izraisa sprādzienu. Pēc tā viņa attopas kā bārmene un turpmāko vakaru aizvada jautrā mūziķu un kafejnīcas apmeklētāju lokā, cienājot klātesošos ar dzērieniem. Vakara noslēgumā viņas draugs uzdāvina viņai ķīmijas mācību grāmatu.

Filmas režisore un scenārija autore ir Vija Bunka, operators Alnis Zandersons, mākslinieks Zigfrīds Antons. Koncertfilmas pirmizrāde Latvijas televīzijā notika 1968. gada novembrī.

Filmā piedalās Rīgas estrādes orķestra sieviešu vokālais ansamblis (Ilze Rusecka, Sarmīte Blimberga, Brigita Linde, Margita Urķe, Rasma Liepiņa, Renāte Griņko), dziedātāji Margarita Vilcāne un Zdzislavs Romanovskis, grupa "Eolika", aktieri Juris Strenga un Inese Gulbe, kā arī Tautas kinoaktieru studijas audzēkņi. 

Filmā skan Raimonda Paula, Zigismunda Lorenca un Imanta Kalniņa dziesmas "Kokteilis", "Baltijas jūra", "Cik labi, ja tu blakus man", "Varam sintezēt visu bez riska", "Balāde par baltajiem kuģiem" un citas.

Pēc filmas izrādīšanas tai tika veltītas kritiskas recenzijas. Rakstnieks Antons Stankēvičs uzskata: "Lieks izskaistinājums iezadzies arī kinorežisores V. Bunkas pēdējās filmās "6x6" un "Muzikālais kokteilis". Te jau sāk zust pamatvērtība — pats muzikālais priekšnesums, ko nomāc pārsmalcinātas gaumes uzbāzība. Nevajadzētu pārāk tālu aiziet no tās sirsnības un vienkāršības, kuru režisore atrada filmā "No minora līdz mažoram". Arī laikrakstā "Literatūra un Māksla" tika kritizēta filmas atbilstība izklaides žanra prasībām: "Muzikālais materiāls ir jauns un interesants, arī tā dramaturģiskais izkārtojums filmā pārliecinošs. Tātad laikam tāpēc, ka, reiz atrastās izteiksmes formas atkārtojot, zūd pievilcība. Ne tikai V. Bunkas "Muzikālajā kokteilī", bet ari daudzās citu republiku telefilmās skaisti atkārtojas skaisti tērptu skaistu dziedātāju mazāk skaistas pastaigas skaistos interjeros, kuras parasti pārtrauc dziesmu tekstu izraisītās asociācijas, teksta tieša ilustrācija. Maz mūsu telefilmās, pat muzikālajās, īsta humora. Asprātīga montāža, straujš temps, jautrs teksts ir retums." 

R. Paula dziesmas "Baltijas jūra" un "Cik labi, ja tu blakus man" iekļautas viņa dziesmu albumā "Tev, mana labā".

"Eolikas" izpildītās dziesmas "Varam sintezēt visu bez riska" ieraksts iekļauts DVD "50 gadi 50 dziesmās! Latvijas Televīzijai 50" (2004).

## Atsauces
Apsēstība (filma)

**"Apsēstība"** ir 2009. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Ivars Tontegode.

## Sižets
Filmas darbība notiek mūsdienu kapitālismā. Viņu ir piebeigusi mūžīgais stress dzīvē. Viņu ir apsēduši dēmoni. Mājās viņu gaida viņa slimā māte, bet darbā viņu apsmej kolēģi. Priekšniece vēlās viņu iegūt gan darbam, gan gultai. Risinājumu viņš atrod sēnēs, kuru ietekmes rezultātā viņš dodas halucināciju pilnā ceļojumā pretim drosmei.

## Lomās
* Andrejs Možeiko
* Kristians Kareļins
* Mareks Balmans
* Sandra Kļaviņa
* Dace Everss

## Atsauces
Filma (filma)

**"Filma"** ir 2012. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisori ir Māra Ķimele un Ivo Briedis.

## Sižets
Trīs vīrieši dodas uz vientuļu lauku māju. Viņu mērķis - nedēļas laikā nofilmēt filmu, kas viņus padarīs slavenus. Nevienam no viņiem nav iepriekšējas pieredzes, taču visiem ir vajadzība mainīt savu dzīvi. Viņi izmēģina dažādas pieejas kino, tomēr neviena no šīm pieejām nav pārliecinoša. Komanda nokļūst radošajā strupceļā. Aizvien vairāk laika viņi pavada, viens otru ietekmējot. Atklājas vēl neredzētas viņu rakstura šķautnes, kas sarežģī viņu attiecības un parāda, ka katrs ir drīzāk pats par sevi. Kādā brīdī viens no komandas tiek atrasts miris. Nav skaidri nāves apstākļi, tomēr šis notikums var būtiski ietekmēt komandas projektu.

## Lomās
* Pēteris Nebars
* Toms Auniņš
* Normunds Griestiņš

## Atsauces
Mazliet ilgāk

**"Mazliet ilgāk"** ir 2014. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Staņislavs Tokalovs.

## Sižets
Andis piedāvā savas vecmāmiņas draudzenei Marai, kurai palicis dzīvot tikai nedaudz, izpildīt jebkuru viņas vēlēšanos ar noteikumu, ka viņas dzīvoklis pēc nāves nokļūst Anda īpašumā. Šīs vienošanās rezultātā Andis un Mara pārvērtē savu attieksmi pret dzīvi un nāvi.

## Lomās
* Evgenijs Tkačhuks
* Tamara Abrosimova
* Svetlana Šiljaeva

## Atsauces
Astoņas zvaigznes

**"Astoņas zvaigznes"** ir 2017. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Askolds Saulītis.

## Sižets
Filma stāsta par latviešu strēlniekiem: par strēlnieku brīvprātīgo bataljonu izviedošanos, to cīņām Pirmā pasaules kara laikā, latviešu strēlniekiem Krievijas pilsoņu kara laikā, Latvijas valsts pirmsākumiem un Latgales atbrīvošanas cīņām.

## Atsauces
Tas, ko viņi neredz

**"Tas, ko viņi neredz"** () ir 2017. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Staņislavs Tokalovs. Filmas veidotāji tika nominēti trim Lielā Kristapa balvām, tomēr balvas neieguva.

## Sižets
Zinātnieks Nikolā, izstrādājot mākslīgo intelektu, ir nonācis komā. Viņa medmāsa Elza iemīlas zinātniekā. Nikolā priekšā ir ilga atveseļošanās. Abus varoņus gaida smags ceļš uz savstarpēju uzticēšanos, ko sarežģī Nikolā izgudrotais mākslīgais intelekts "Anna", kura vēlas, lai zinātnieks piederētu tikai viņai.

## Atsauces
Hose Salvatjerra

**Hose Andress Salvatjera Lopess** (; dzimis ) ir Kostarikas futbolists, aizsargs, Kostarikas futbola izlases dalībnieks.

## Ārējās saites
Vienu biļeti, lūdzu!

**"Vienu biļeti, lūdzu!"** ir 2017. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Matīss Kaža.

2017. gadā Starptautiskajā Stokholmas dokumentālo filmu festivāla konkursā *New Doc* saņēma balvu kā labākā debija.

## Sižets
Filmas galvenā varone ir 78 gadus vecā Nikija Kokrena. Viņa vairāk nekā 25 gadu garumā katru dienu apmeklē dažādus Ņujorkas teātrus. Viņa ar dažādu viltīgu paņēmienu palīdzību cenšas iegūt brīvbiļetes, tādējādi kļūstot par teātru biedu.

## Atsauces
Kendals Vastons

**Kendals Vastons** (; dzimis ) ir Kostarikas futbolists, aizsargs, Kostarikas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Kostarikas kluba *[[Deportivo Saprissa]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Vancouver Whitecaps**

* Kanādas čempionāts: 2015

**Individuālie sasniegumi**

* Vankūveras "Whitecaps" gada labākais spēlētājs: 2015, 2017

## Ārējās saites
Ruksīša ceļojums

**"Ruksīša ceļojums"** ir 2017. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisore ir Dace Rīdūze.

## Sižets
Ruksītis labāk paguļ, nevis palīdz mājas darbos. Viņu aizvaino draugu neizpratne. Žagata pastāsta Ruksītim par bagātiem un dāsniem radiem, kuri dzīvo mežā. Ruksītis, to dzirdēdams, ilgi nedomā un dodas uz mežu. Tomēr drīz vien viņa ceļojums pārvēršas bīstamā piedzīvojumā.

## Atsauces
Neiespējamais ir iespējams

**"Neiespējamais ir iespējams"** ir 2017. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Arnis Aspers.

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir latviešu sportists Raimonds Dombrovskis. Viņš 1988. gadā 90 dienu garumā ar rollerslēpēm veica 4200 jūdzes jeb 6759,24 km garu ceļu no Kanādas līdz Meksikai.

## Atsauces
Ievainotais jātnieks

**"Ievainotais jātnieks"** ir 2017. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Ilona Brūvere.

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir Kārlis Zāle - Brīvības pieminekļa autors. Filmā tiek aplūkots pieminekļa celtniecības process,
kā arī tēlnieka dzīve Latvijas dzimšanas posmā.

## Lomās
* Imants Strads
* Dārta Daneviča
* Lauris Subatnieks
* Ģirts Liuziniks
* Ieva Aleksandrova-Eklone
* Dainis Gaidelis

## Atsauces
Pirmdzimtais (filma)

**"Pirmdzimtais"** ir 2017. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Aiks Karapetjans.

## Sižets
Kāds inteliģents vidējā vecumā izdara nejaušu slepkavību, lai atjaunotu reputāciju sievas acīs. Tomēr pēc slepkavības viņš sāk saskatīt saikni starp sievas grūtniecību, mirušo un kādu šantāžistu, kurš liek viņam rīkoties pret savu gribu.

## Lomās
* Kaspars Znotiņš
* Maija Doveika
* Kaspars Zāle
* Mārtiņš Liepa
* Vilmārs Sokolovs
* Jana Ļisova
* Mārtiņš Grauds
* Aivars Līnis
* Dainis Grūbe
* Agnese Cīrule
* Jānis Dubovičs
* Armands Berģis
* Kārlis Arnolds Avots

## Atsauces
Bruno Aščuks

**Bruno Aščuks** (dzimis ) ir latviešu kinoproducents.

1975. gadā beidzis Rīgas 1. vidusskolu. No 1975. līdz 1976. gadam Rīgas 3. tehniskajā skolā apguvis kinomehāniķa specialitāti. 1985. gadā absolvējis Ļeņingradas Kultūras institūtu kino un foto studijas vadītāja specialitātē. 1990. gadā beidzis Ļeņingradas Teātra, Mūzikas un kinematogrāfijas institūta aspirantūru kino un TV teorijas un vēstures specialitātē. Papildus apguvis arī dažādus kursus finansēs un sabiedriskajās attiecībās.

## Atsauces
Fransisko Kalvo

**Fransisko Kalvo** (; dzimis ) ir Kostarikas futbolists, aizsargs, Kostarikas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Saūda Arābijas profesionālās līgas komandā ''Al-Ettifaq''.

## Ārējās saites
Oskars Dvarte

**Oskars Dvarte** (; dzimis ) ir Kostarikas futbolists, aizsargs, bijis Kostarikas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Kostarikas kluba Deportivo Saprissa sastāvā.

## Sasniegumi
**Club Brugge**

* Beļģijas kauss: 2014—15

## Ārējās saites
Eksperimentālā arheoloģija

[thumb|Eksperimentāla koku ciršana ar rekonstruētu [līniju keramikas kultūras tesli]]
**Eksperimentālā arheoloģija** ir arheoloģijas zinātnes apakšnozare, kuras mērķis ir informācijas iegūšana par pagātni atdarinošā, atkārtojamā un zinātniski kontrolējamā eksperimentā, lai pārbaudītu dažādas hipotēzes un pieņēmumus arheoloģiskā mantojuma interpretācijas vajadzībām.

Eksperimentālajā arheoloģijā nereti tiek veikti simulāciju eksperimenti, lai saprastu, kā veidojas arheoloģiskais kultūrslānis vai dažādas struktūras, lai testu gaitā informācija palīdzētu arheologam viņa darbā izrakumos labāk interpretēt atsegtās pagātnes liecības.

Latvijā par eksperimentālās arheoloģijas aizsācēju uzskatāms Jānis Apals, kura vadībā tika pētīta Āraišu ezerpils, uz kuras izrakumu datiem vēlāk tika veikta šīs dzelzs laikmeta dzīvesvietas rekonstrukcija — sākotnēji kā ilglaicīgs seno koka konstrukciju interpretācijas, atdarināšanas un veidošanas eksperiments.

Dzelzs redukcijas mēģinājumi no purva rūdas vairākkārt veikti Ventspils muzejā arheologa dr. Armanda Vijupa vadībā, dažādi ar aizvēsturiskās keramikas izgatavošanas un lietošanas aspektiem saistāmi eksperimenti veikti sadarbojoties keramiķei Baibai Dumpei un arheologam dr. Valdim Bērziņam, savukārt krama apstrādes un bronzas liešanas eksperimentus ilgstoši veicis arheologs dr. Artūrs Tomsons, kas sadarbībā ar biedrību "Latvijas Arheoklubs" kopš 2013. gada arī organizē eksperimentālajai arheoloģijai un senajām tehnoloģijām veltītu vasaras skolu.

Francijas vēsturiskajā zemē Burgundijā, netālu no Treinjī ciema eksperimentāla arheoloģijas projekta ietvaros tiek būvēta Gedelonas pils, kur celtniecības procesa ietvaros izmanto tikai autentiskas, 13. gadsimtam piederīgas tehnoloģijas un materiālus. Projekts uzsākts 1997. gadā un tas vēl aizvien turpinās mūsdienās.

## Atsauces
Armands Zvirbulis (režisors)

**Armands Zvirbulis** (dzimis ) ir latviešu kino un TV režisors, montāžas režisors un scenārists.

Strādājis LTV (1991—2006), LNT (2006—2008). Kā režisors veicis vairāk kā 80 dažādu Latvijas profesionālo teātru izrāžu ierakstus televīzijā. Bijis režisors TV raidījumam "Kas notiek Latvijā?" (2001—2011), producentu apvienības "Vecais Ratiņš" dokumentālajiem un koncertprojektiem televīzijā (1996—2006) u.c.

Režisors un montāžas režisors spēlfilmām un seriāliem : "Izpostītā ligzda" (1998, kopā ar Uldi Pūcīti), "Rīgas gambīts" (2000), "Saldais pārītis" (2006), "Mazie laupītāji" (2009), "Eņģeļu māja" (2010—2012), "Māja pie ezera" (2015) , "Sarkanais mežs" (2019, sadarbībā ar N.Puci), "Krimināllieta iesācējam" (2022) u.c.

Par filmu "Mazie laupītāji" (2009) saņēmis Lielā Kristapa balvu kā labākais režisors, kā arī trīs starptautisku kinofestivālu balvas. Par seriālu "Krimināllieta iesācējam" (2022) kopā ar citiem filmas veidotājiem saņēmis divas Lielā Kristapa balvas — labākā daudzsēriju filma un labākais scenārijs.

Montāžas režisors spēlfilmām "Vientuļa sala" (2012, režisors P.Simms), "Džimlai rūdi rallallā" (2013), studijas SB dokumentālajām filmām "Sibīrijas bērni" (2001), "Signe un..." (2002), "Reiz bija Sibīrija" (2005), "Džona Doreda sala" (2007), "Stacija Latvieši 1937" (2011), "Dieva putniņi" (2015), "Katra diena simtgadē. Gadalaiki. Vasara" (2019) u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Armands Zvirbulis filmas.lv
* Armands Zvirbulis izrades.lv
Mainas

**Mainas** (*Acridotheres*) ir viena no strazdu dzimtas (*Sturnidae*) ģintīm, kas apvieno 10 dziedātājputnu sugas. Dabīgi izplatītas Āzijas dienvidos un dienvidaustrumos.

## Izplatība
[thumb|left|220px|[Cimeņmaina (*Acridotheres cristatellus*)]]
[thumb|left|220px|[Krastu maina (*Acridotheres ginginianus*)]]
Mainas mājo Āzijas tropu joslā, sākot ar Irānas austrumiem un beidzot ar Ķīnas dienvidiem un Indoķīnu. Divas ģints sugas plaši introducētas citviet pasaulē: parastā maina (*Acridotheres tristis*) Dienvidāfrikā, Izraēlā, Havaju salās, Ziemeļamerikā, Austrālijā un Jaunzēlandē; bet cimeņmaina (*Acridotheres cristatellus*) Argentīnā, Japānā, Malaizijā, Filipīnās un Singapūrā.

## Kopīgās īpašības
Mainām raksturīgs tumšs apspalvojums, abi dzimumi izskatās līdzīgi. Viena no lielākajām ģintī ir cimeņmaina, kuras ķermeņa garums var sasniegt 27,5 cm, svars 140 g. Toties viena no mazākajām ir krastu maina (*Acridotheres ginginianus*), kuras ķermeņa garums ir apmēram 22 cm, svars mazākajiem īpatņiem 64 g.

Uz spārniem lieli, balti vai gaiši brūni laukumi, kas labi saskatāmi tikai lidojumā. Dažām sugām uz galvas ir neapspalvoti, kaili laukumi, kas atkarībā no sugas atrodas dažādās vietās. Apspalvojums ir spīdīgs tikai uz galvas. Vairākām sugām ir pieres cekuli, kas barojoties ar nektāru, aplīp ar ziedputekšņiem. Tādējādi mainām ir nozīmīga loma augu apputeksnēšanas veicināšanai. Galvaskausa forma un galvas muskuļi piemēroti, lai maina varētu ar atvērtu knābi rakņāties pa zemi. Tās zemē iebāž aizvērtu knābi un to atver zem zemes, veidojot tukšumu, kurā bezmugurkaulniekiem ir tendence ielīst iekšā. 

Ārēji līdzīgas pakalnu mainām (izplatības areāls pārsedzas), bet uzturas uz zemes biežāk nekā pakalnu mainas. Pa zemi mainas galvenokārt staigā, nevis lec. Olas gaiši zilas bez raibumiem. Mainas, kā visi strazdu dzimtas putni, ir visēdājas, barojas ar augļiem, ziedu nektāru un bezmugurkaulniekiem.

## Sistemātika
[thumb|220px|[Džungļu maina (*Acridotheres fuscus*)]]
**Mainu ģints** (*Acridotheres*)
*Apkakles maina (*Acridotheres albocinctus*)
*Cimeņmaina (*Acridotheres cristatellus*)
*Džungļu maina (*Acridotheres fuscus*)
*Gaišvēdera maina (*Acridotheres cinereus*)
*Javas maina (*Acridotheres javanicus*)
*Krastu maina (*Acridotheres ginginianus*)
*Lielā maina (*Acridotheres grandis*)
*Melnspārnu strazds (*Acridotheres melanopterus*)
*Parastā maina (*Acridotheres tristis*)
*Sārtkrūšu strazds (*Acridotheres burmannicus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*iNaturalist: Typical Mynas Genus Acridotheres
*Xeno-Canto: Genus Acridotheres
Askolds Saulītis

**Askolds Saulītis** (dzimis  Liepājā, miris ) bija latviešu kino režisors un scenārists.

## Biogrāfija
1984. gadā beidzis Liepājas 5. vidusskolu. No 1984. līdz 1986. gadam mācījies Liepājas Lietišķās mākslas vidusskolas Pedagoģijas nodaļā.

1987. gadā devies uz Rīgu, kur kļuvis par palīgstrādnieku filmā "Dzīvīte". Filmā "Ievas paradīzes dārzs" bijis administrators. Paralēli veidojis spēlfilmas kā amatieris. 1990. gadā kļuvis par režisoru, režisora asistentu un operatoru studijā "Kaupo". 1990. gados strādājis par režisoru un operatoru vairākos Latvijas televīzijas kanālos.

1996. gadā iestājies Latvijas Kultūras akadēmijā kā brīvklausītājs. Pusgadu vēlāk kļuvis par pilntiesīgu akadēmijas studentu. 2000. gadā absolvējis akadēmiju ar bakalaura grādu TV režijas specialitātē.

Bijis režisors vairākām filmām, tai skaitā "Astoņas zvaigznes", "Svētku anatomija", "Baltijas brīvības ceļš", "Treniņa stunda", "Parāds Afganistānai" un "Bermontiāda".

Par scenāriju dokumentālajai filmai *[[Keep smiling]]* (2003) kopā ar Viktoru Duku saņēmis Lielā Kristapa balvu kategorijā "Labākais scenārists".

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Leģenda par bāku un kuģi

**Leģenda par bāku un kuģi** ir mūsdienu teika, kurā aprakstīta izdomāta saruna starp lielu kara kuģi un, kā sākumā šķiet, mazāku kuģi, ar ko draud sadursme, bet kas beigās izrādās bāka. Stāstā ASV Jūras kara flotes kuģis (parasti līnijkuģis vai aviācijas bāzeskuģis) prasa citam kuģim mainīt savu kursu, lai nenotiktu sadursme. Otra puse (parasti Īrijas, Kanādas vai Spānijas) atbild, ka kursu nemainīs un prasa to darīt kara kuģim. Kara kuģis uz to atbild identificējot sevi kā lielu un labi bruņotu kara kuģi un piedraud, ka ja otra puse nemainīs kursu, viņi neatbild par sekām. Otra puse uz to atbild, ka viņi ir bāka krastā un, ja kara kuģis nemainīs savu kursu, arī viņi par sekām neatbild.

Nav nekādu pazīmju, kas liecinātu, ka šāda saruna jebkad būtu notikusi, bet šāds stāsts ir zināms jau kopš 1930. gadiem. Lielāku popularitāti tas ieguva 1995. gadā, kad viena tā versija tika publicēta Internetā.
## Ārējās saites
* The Obstinate Lighthouse at Snopes.com
Iļģuciema velns

**Iļģuciema velns** ir mūsdienu teika par noslēpumainu radību, kas kopš 1970. gadiem esot novērota Rīgas Iļģuciema apkaimē. Sākotnēji tā aprakstīta kā velnam līdzīga būtne ar ilkņiem, nelieliem ragiem, apspalvojumu un sarkani spīdošām acīm, bet vēlāk jau kā divus līdz četrus metrus garš, tievs un tumšs tēls ar neproporcionāli gariem locekļiem.

Arī citur pasaulē sastopamas teikas par līdzīgām radībām, piemēram, Naktstauriņcilvēku, Doveras dēmonu, Džersijas velnu un citiem.

"Iļģuciema velnam" skaņdarbu veltījusi Latvijas smagā metāla grupa Oghre.

## Atsauces
Sami – cilvēkēdāji

**Sami — cilvēkēdāji** ir mūsdienu teika par samiem, kas uzbrūk un apēd cilvēkus.

Saskaņā ar leģendu, 1960. gados lejpus Ķeguma HES noķerti milzīgi sami, kuru vēderos atrasti bērnu kauli. Taču, neskatoties uz to, ka Daugavas sami mēdz sasniegt lielus izmērus (piemēram, 2010. gadā lejpus Pļaviņu HES noķerts 84 kg smags un 2,25 metrus garš sams), ihtiologi apšauba, ka tie tiešām varētu apēst cilvēku. Taču joprojām ik pa laikam uzpeld jauni stāsti par dzelmē ievilktiem suņiem un noslīkušiem peldētājiem, uz kuru ķermeņiem atrastas sama žokļu pēdas.

## Atsauces
Saduršana ar injekciju adatu

**Saduršana ar injekciju adatu** ir hipotētisks uzbrukums cilvēkam ar injekciju adatu, uz kuras ir asinis ar kādu bīstamu infekciju, piemēram, HIV. Lai arī ir zināmi gadījumi, kad cilvēkiem uzbrukts ar injekciju adatām vai šļircēm, tas, ka AIDS slimnieki apzināti šādi uzbruktu citiem cilvēkiem ar mērķi tos inficēt, tiek uzskatīts par mūsdienu teiku.

Sociālajos tīklos klīduši nostāsti par cilvēkiem Latvijā, kas inficējušies ar HIV, kinoteātrī nejauši uzsēžoties uz krēslā atstātai inficētai adatai. Taču Slimību profilakses un kontroles centrs uzskata, ka šādi inficēties ar HIV ir tikpat kā neiespējami, arī Valsts policija noliedz, ka tās rīcībā būtu jebkāda informācija par šādiem gadījumiem.

## Atsauces
Mūsdienu teika

thumb|Modelis, kas apspēlē mūsdienu teiku par kanalizācijā dzīvojošiem aligatoriem

**Mūsdienu teika**, **pilsētas leģenda** jeb **urbānā leģenda** (no ) ir pēcindustriālā laikmeta folkloras žanrs, kas ietver dažādas baumas un stāstus par noziegumiem, katastrofām un citiem noslēpumainiem notikumiem. Līdz ar Interneta un citu tehnoloģiju attīstību, mūsdienās šādu teiku izplatības ātrums ir strauji pieaudzis.

## Mūsdienu teikas
* Baltās zeķbikses
* Iļģuciema velns
* Saduršana ar injekciju adatu
* Kijivas spoks
* Leģenda par bāku un kuģi
* Pols ir miris
* Sami – cilvēkēdāji
* *[[The Backrooms]]*
Pīpāļu strauts

**Pīpāļu strauts** (arī **Pīpaļa**, **Zaļene**, **Zaļenis**, **Zaļēnu strauts**) ir Zaņas kreisā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos, uz dienvidiem no Baltākroga. Iztek no Mednieku dīķa. Tek ziemeļrietumu virzienā, ietek Zaņas dzirnavu dīķī.

## Atsauces
Reinis Kalnaellis

**Reinis Kalnaellis** (dzimis ) ir latviešu animācijas filmu režisors.

Absolvējis Tallinas Universitāti. Studējis arī Prāgā. Kinopieredzi ieguvis tēva Viļņa Kalnaeļļa vadītajā studijā "Rija".

2013. gadā kļuvis par Latvijas Kinematogrāfistu savienības priekšsēdētāju. Režisējis vairākas animācijas filmas, tai skaitā "Dziedošais Hugo un viņa neticamie piedzīvojumi" , "Joka pēc alfabēts" un "Kad āboli ripo".

Bijis precējies ar kinorežisori un žurnālisti Lieni Laviņu.
 

## Atsauces
Alvis Lapiņš

**Alvis Lapiņš** (dzimis  Sesavas pagastā) ir latviešu scenārists, darbojies arī kā režisora palīgs.

1967. gadā absolvējis Latvijas Valsts Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultāti. 1970. gadā absolvējis Vissavienības Valsts Kinematogrāfijas institūtu.

Strādājis pie daudzām filmām, tai skaitā "Ūdensbumba resnajam runcim", "Ziemassvētku jampadracis", "Aija", "Saulessvece", "Zītaru dzimta (Vecā jūrnieku ligzda)", "Emīla nedarbi", "Ja nebūtu šī skuķa", "Tāpēc, ka esmu Aivars Līdaks", "Vectēvs, kas bīstamāks par datoru".

Četras reizes nominēts Lielā Kristapa balvai kā labākais scenārists, no kurām divas reizes balvu saņēmis — par filmām "Saulessvece" (1986) un "Ūdensbumba resnajam runcim" (2004). 2022. gadā saņēmis Lielā Kristapa balvu par mūža ieguldījumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Alvis Lapiņš filmas.lv
*
Dace Rīdūze

**Dace Rīdūze** (dzimusi  Cēsīs) ir latviešu režisore.

1992. gadā beigusi Rīgas Amatniecības vidusskolas tekstilapstrādes nodaļu. 1996. gadā absolvējusi RPIVA vizuālās mākslas un skolu teātra režijas specialitātē. 2001. gadā beigusi maģistrantūru Latvijas Universitātes Pedagoģijas un psiholoģijas institūtā.

Kā režisore strādājusi Izglītības un zinātnes ministrijas kultūras namā un Hermaņa Paukša Akadēmiskajā teātrī un Dramaturgu teātrī. 1997. gadā sākusi strādāt studijā "Animācijas Brigāde". 2000. gadā uzņemta Latvijas Kinematogrāfistu savienībā.

## Atsauces