Nord-Express

thumb|300px|Nord-Express guļamvagons pirms Otrā pasaules kara
thumb|200px|''Art deko'' stila plakāts dzelzceļa satiksmei starp Parīzi/Londonu un Rīgu (1927)

***Nord-Express*** ("Ziemeļu ekspresis") bija starptautisks ekpresvilciens, kas savienoja Parīzi/Londonu ar Berlīni un tālāk ar Pēterburgu/Rīgu (1896-1914), pēc Pirmā pasaules kara ar Rīgu/Varšavu (1921-1939), bet pēc Otrā pasaules kara tas kursēja uz Kopenhāgenu (1946-2007).

## Priekšvēsture
1861. gadā tika atklāta dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils, kas Daugavpilī savienojās ar 1860. gadā izbūvēto dzelzceļa līniju Pēterburga—Daugavpils, ko 1862. gadā caur Viļņu pagarināja līdz Varšavai un savienoja ar Eiropas (normālā) platuma dzelzceļa līniju Varšava—Vīne. Dzelzceļa atzars Lentvare-Kauņa-Kēnigsberga to savienoja ar Berlīni.

## Vēsture
1896. gadā starptautiskā akciju sabiedrība *Compagnie Internationale des Wagons-Lits* uzsāka ekspresvilciena *Nord-Express* kustību maršrutā Parīze—Berlīne—Kēnigsberga—Daugavpils—Pēterburga ar īpašu Rīgas vagonu, ko atkabināja Daugavpils stacijā. Vilciens kursēja divas reizes nedēļā ar pārsēšanos Virbales stacijā uz Vācijas un Krievijas Impēriju robežas, kopējais brauciens no Parīzes līdz Pēterburgai ilga 52 stundas (vairāk kā divas diennaktis).

Pirmā pasaules kara laikā Vācijas okupācijas iestādes uzbūvēja dzelzceļa līniju Jelgava—Šauļi—Tilzīte ar Eiropas standarta sliežu platumu. Pēc kara beigām un neilgi pirms Rīgas miera līguma parakstīšanas 1921. gada 15. februārī atjaunoja tiešo dzelzceļa satiksmi starp Rīgu un Virbaļiem, bet tā paša gada 19. augustā pagarināja bezpārsēšanās vagonu kursēšanu līdz Parīzei un Ostendei, iekļaujot Rīgu kā galapunktu jaunajā *Nord-Express* maršrutā.
1923. gadā Rīgas-Berlīnes vilcienā sāka iekļaut arī Latvijas dzelzceļu, Lietuvas dzelzceļu un Vācijas dzelzceļu vagonus, jo šie pārvadājumi izrādījās ļoti pieprasīti.

1925. gadā pēc Latvijas dzelzceļu pasūtījuma Rīgas rūpnīca "Fēnikss" uzsāka ražot guļamvagonus.
Vilciens, kurš no Latvijas kursēja pirms Otrā pasaules kara maršrutā Rīga—Jelgava—Kēnigsberga—Berlīne, sasniedza galamērķi 15 stundās un 19 minūtēs, atceļā pavadot pat mazāk — 14 stundas un 43 minūtes, un kļuva par ērtāko un ātrāko transporta līdzekli. Latvijā tā vidējais komerciālais kustības ātrums bija 77,1 km/h, Lietuvā — 79,2 km/h, bet Vācijā — 80,4 km/h.

1934. gadā uzsāka kursēt vagons Ostende-Berlīne-Breslava-Krakova-Ļviva-Bukareste.

Otrā pasaules kara un Baltijas valstu okupācijas dēļ vilciena kustība pārtrūka. Pēc kara beigām padomju okupācijas varas dzelzceļu pārvalde pārbūvēja visas Baltijas valstu standarta (normālplatuma) sliedes uz Krievijas platuma platsliežu ceļiem. Sākoties dzelzs priekškara ērai, vilcienu 1951. gadā pārveidoja par standarta klases nakts maršrutu Parīze–Hamburga–Kopenhāgena ar atzariem uz Stokholmu un Oslo, Vācijas pārvadātāja *Deutsche Bahn* (DB) *D-Zug* līnijas ietvaros. Pakāpeniski maršruts zaudēja popularitāti konkurencē ar lidojumiem un autotransportu. 1997. gadā posmā Āhene–Kopenhāgena ieviesa *DB Nachtzug AG* divstāvu vilcienus. 

2007. gada 9. decembrī *Nord Express* maršruts oficiāli beidza pastāvēt, kad to pārveidoja par DB *CityNightLine* pakalpojuma maršrutu CNL 40347/40348 "*Borealis*" ar sākumpunktu Amsterdamā. 2016. gadā DB slēdza visus nakts vilcienu maršrutus.

Narvskaia chast SPb 000000009 1 m.jpg|Varšavas stacija Pēterburgā ap 1900. gadu.
Kārsavas dzelzceļa stacija Krievijas impērijas laikā.jpg|Kārsavas stacija.
St. Petersburg-Warsaw railway station in Daugavpils (1).jpg|Daugavpils dzelzceļa stacija.
Vilnius-train-station-1915-postcard.JPG|Viļņas dzelzceļa stacija ap 1915. gadu.
Stancija Veržbolovo1900.png|Robežstacija Virbale (Veržbolova).
ID003603 B037 Ostbahnhof.jpg|Kēnigsbergas dzelzceļa stacija.
Bundesarchiv Bild 102-01339, Berlin, Schlesischer Bahnhof, Speisewagen.jpg|Nord-Express restorāna vagons Berlīnes Silēzijas stacijā (1926)
Berlin Bahnhof Friedrichstrasse Schluetersteg 1900.jpg|Berlīnes Frīdriha ielas stacija.
Bahnhof Zoo - 1898.jpg|Berlīnes Zoodārza stacija.
Ernst-August-Platz Hannover Germany 1900.jpg|Hanoveres dzelzceļa stacija.
Kölner Hauptbahnhof um 1900.jpg|Ķelnes dzelzceļa stacija.
Gare Guillemins 1905.jpg|Ljēžas dzelzceļa stacija.
BF 218 - PARIS -Gare du Nord.jpg|Parīzes Ziemeļu stacija.


### Kustības saraksts (1914)
thumb|300px|Ekspresvilciena ''Nord-Express'' maršruti 1925. — 1997. gadā  

## Pēcvēsture
Tiešā bezpārsēšanās starptautiskā satiksme šajā maršrutā ar PSRS vilcieniem tika atjaunota 1970. gados, kad PSRS un Polijas robežstacijā Kuzņicā tika izveidots vagonu ratiņu maiņas punkts, jo PSRS sliežu platums (1520 mm) atšķīrās no Eiropā un citviet pasaulē pieņemtā sliežu platuma (1435 mm). 
No Rīgas kursēja bezpārsēšanās vagoni maršrutos Rīga-Jelgava-Viļņa-Varšava-Berlīne (ceļā bija jāpavada 31 stunda 15 minūtes), Rīga-Varšava, Tallina-Varšava. Caur Rēzekni un Daugavpili kursēja Ļeņingradas-Varšavas un Ļeņingradas-Berlīnes vilcieni.
Pēc Baltijas valstu neatkarības atjaunošanas atsākās tiešā dzelzceļa satiksme starp Lietuvu un Poliju ar pārsēšanos Šestoku stacijā, kas tika pārtraukta nepietiekamā pasažieru skaita dēļ. Pašlaik notiek dzelzceļa līnijas Rail Baltica izveide maršrutā Tallina-Rīga-Kauņa-Varšava.
Par pirmo šī projekta fāzi uzskata normālplatuma sliežu atjaunošanu posmā no Šestokas līdz Kauņai (*Rail Baltica I*). 2016. gada jūnijā pa tām sāka kursēt bezpārsēšanās vilciens Kauņa-Bjalistoka.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Rail Baltica