open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dānijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Dānija]]s sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši medaļas**.

Dānija olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 195 olimpiskās medaļas (45 zelta, 75 sudraba un 75 bronzas). Lielākā daļa medaļu, 194 medaļas, ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs un tikai viena medaļa ir izcīnīta ziemas olimpiskajās spēlēs. Dānijas sportisti medaļas ir izcīnījuši 20 vasaras un 1 ziemas olimpiskajā sporta veidā. Visvairāk medaļas, 30 medaļas, ir izcīnītas burāšanā, taču vēl vairāk kā 20 medaļas ir izcīnītas riteņbraukšanā (26 medaļas) un airēšanā (24 medaļas). Vienīgais ziemas olimpiskais sporta veids, kurā Dānija ir ieguvusi medaļas ir kērlings. Visveiksmīgākās vasaras olimpiskās spēles Dānijai līdz šim ir bijušas 1948. gada Londonas spēles, kad tā izcīnīja 20 olimpiskās medaļas (5 zelta, 7 sudraba un 8 bronzas medaļas). Savu vienīgo medaļu ziemas olimpiskajās spēlēs tā izcīnīja 1998. gada Nagano spēlēs.

Ar medaļām bagātākie Dānijas sportisti ir airētājs Eskilds Ebesens un sporta šāvējs Larss Jergens Madsens. Viņi abi olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 5 medaļas. Taču burātājs Pauls Elvstrems ir vienīgais Dānijas sportists, kurš olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 4 zelta medaļas.

## Sportistu uzskaitījums
*Šajā uzskaitījumā iekļauti tie sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Dāniju. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

### A — Č
[200px|thumb|[Ole Berncens olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 3 medaļas.]]

### D — Ģ
[200px|thumb|[Eskilds Ebesens olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 5 zelta medaļas.]]
[200px|thumb|[Pauls Elvstrems olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 4 zelta medaļas.]]

### H — Ķ
[200px|thumb|[Ēriks Hansens (kanoe airētājs)|Ēriks Hansens olimpiskajās spēlēs izcīnījis 3 medaļas.]]
[200px|thumb|[Henrijs Hansens olimpiskajās spēlēs izcīnījis 3 medaļas.]]
[200px|thumb|[Lase Normans Hansens olimpiskajās spēlēs izcīnījis 3 medaļas.]]
[200px|thumb|[Villijs Hansens olimpiskajās spēlēs izcīnījis 3 medaļas.]]
[200px|thumb|[Kārena Harupa olimpiskajās spēlēs izcīnījusi 3 medaļas.]]
[200px|thumb|[Vigons Jensens olimpiskajās spēlēs izcīnījis 3 medaļas.]]

### L — O

### P — T

### U — Ž

### Piezīmes

## Olimpiskie medaļnieki (citu valstu sastāvā)
*Šajā sadaļā iekļauti tie Dāniju/dāņu izcelsmes sportisti, kas Olimpiskajās spēlēs ir ieguvuši olimpiskās medaļas, pārstāvot kādu citu valsti. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

### Piezīmes

## Skatīt arī
* Dānija olimpiskajās spēlēs
* Dānijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
*  
*
2019. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm

**2019. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm]]** (*EuroBasket Women 2019*) bija 37. kontinenta čempionāts, kas notika Latvijā un Serbijā no 27. jūnija līdz 7. jūlijam; Rīgā tika aizvadīts A un B grupas turnīrs un divas astotdaļfināla spēles. Eiropas čempionātā piedalījās 16 Eiropas sieviešu basketbola valstsvienības.

Latvijas izlasei šis bija astotais Eiropas čempionāta finālturnīrs pēc kārtas. Izlasi vadīja galvenais treneris Mārtiņš Zībarts. Tā čempionāta kopvērtējumā ieņēma 11. vietu.

## Turnīra formāts
Turnīra pirmajā posmā — pirmajā kārtā — visas 16 izlases sadalītas četrās grupās pa četrām izlasēm katrā. Pirmajā kārtā tiek aizvadīts viena apļa turnīrs, pēc kura ceturtdaļfinālam kvalificējas katras grupas uzvarētāja, astotdaļfinālam — katras grupas 2. un 3. vietas ieguvējas, savukārt pēdējo vietu ieņēmušās izlases beidz dalību turnīrā.

Izslēgšanas spēlēs ir četras kārtas: astotdaļfināli, ceturtdaļfināli, pusfināli un fināli. Ceturtdaļfinālu zaudētāji savā starpā noskaidro 5.—8. vietas sadalījumu, savukārt ceturtdaļfinālu uzvarētāji turpina cīņu par čempiontitulu. Pirmās 6. vietas ieņēmušās izlases kvalificējas 2020. gada olimpisko spēļu kvalifikācijas turnīram.

## Pirmā kārta
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

## Izslēgšanas spēles


;Kvalifikācijas spēles

## Ārējās saites
* FIBA Europe mājaslapa
Jaunzēlandes dolārs

**Januzēlandes dolārs** saīsināti NZD vai NZ$, neformāli saukts par kivi (kura attēls ir uz viena dolāra monētas) ir legāla valūta Jaunzēlandē, Kuka salās, Niuē, Rosa teritorijā, Tokelau un Pitkērnā.

## Vēsture
19. un 20. gadsimta sākumā Jaunzēlande kā Britu impērijas daļa izmantoja Lielbritānijas naudu. 1933. gadā Jaunzēlande izlaida savas pirmās monētas, saglabājot britu sistēmu — mārciņas, šiliņus un pensus. Vienu monētu pusi rotāja vietējie putni, kamēr otrā pusē bija Lielbritānijas monarha attēls. 1934. gadā nodibina Jaunzēlandes Rezerves banku, kas sāk izlaist vietējās banknotes.

100 centos dalīto dolāru ieviesa 1967.gadā, kad tas aizvietoja Jaunzēlandes mārciņu. Sākotnēji valūtas kurss bija piesaistīts ASV dolāra kursam, bet 1985. gada martā kursu atbrīvoja.

Kopš 1999. gada banknošu ražošanā izmanto polimērus, kas naudu padara grūtāk viltojamu, kā arī paildzina tās dzīvi. Pašlaik lietošanā ir 5, 10, 20, 50 un 100 dolāru banknotes, kā arī 10, 20, 50 centu un 1 un 2 dolāru monētas.

## Ārējās saites
Sara Dosjo

**Sara Dosjo** (; dzimusi ) ir japāņu brīvā stila cīkstone, 2016. gada vasaras olimpisko spēļu čempione.

## Biogrāfija
Sara dzimusi 1994. gadā. 2011. gadā viņa kļuva par junioru pasaules čempioni. 2013. gadā viņa ieguva Pasaules čempionāta bronzas medaļu. 2014. gadā viņa kļuva par Āzijas čempioni un pasaules čempionātā ieguva sudraba medaļu. 2015. gadā viņa atkal ieguva pasaules čempionāta bronzas medaļu.

2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro svara kategorijas līdz 69 kg finālā Sara Dosjo uzvarēja Krievijas cīkstoni Nataļju Vorobjovu un kļuva par olimpisko čempioni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Paula Strautmane

**Paula Strautmane** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu basketboliste, spēlē veglās uzbrucējas pozīcijā, Latvijas sieviešu basketbola izlases dalībniece. 2026. gadā pārstāv Izraēlas komandu Ramatganas "Maccabi".

P. Strautmanes jaunākā māsa Digna Strautmane arī ir basketboliste, abas māsas kopā spēlējušas visa vecuma Latvijas jaunatnes izlasēs un pieaugušo izlasē.

## Karjera
Pirms spēlēšanas ASV studentu čempionātā bijusi dažādu jauniešu komandu sastāvā Latvijā. Studentu basketbolā pārstāvēja Kvinipiekas Universitātes sieviešu basketbola komandu NCAA čempionātā. Debijas gadā ASV iekļuva savas konferences simboliskajā debitantu izlasē.

Pēc koledžu basketbola karjeras beigām P. Strautmane atgriezās Latvijā un kopš 2019. gada vasaras spēlēja Rīgas TTT. Pēc tam pārcēlās uz Spāniju, kur pārstāvēja *[[Cadi La Seu]]* komandu, bet 2023. gada vasarā noslēdza līgumu ar Beļģijas čempionvienību Mehelenas "Kangoeroes". Pēc tam vienu sezonu aizvadījusi Francijas klubā *[[Charnay Basket]]*, bet 2025. gada vasarā pievienojusies Izraēlass komandai Ramatganas "Maccabi".

Spēlējusi visa vecuma Latvijas jaunatnes izlasēs, ir viena no spēlētājām, kas aizvadījusi visvairāk spēļu Latvijas jaunatnes izlasēs. Latvijas sieviešu basketbola izlasi pārstāvējusi 2017. gada un 2023. gada Eiropas čempionātā basketbolā sievietēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kate Vilka

**Kate Vilka** (dzimusi **Kate Krēsliņa**  Rīgā) ir latviešu basketboliste, spēlē veglās uzbrucējas pozīcijā, Latvijas sieviešu basketbola izlases dalībniece. 2026. gadā pārstāv Lietuvas klubu Klaipēdas "Neptunas-Amberton".

## Karjera
2016.—2017. gadā K. Vilka pārstāvēja *[[Fordham Rams]]* augstskolas komandu NCAA pirmās divīzijas čempionātā ASV.

Rīgas TTT sastāvā trīs reizes kļuvusi par Latvijas čempioni, 2019. gadā tika atzīta par finālsērijas vērtīgāko spēlētāju. 2020.—2021. gada sezonā spēlēja vienā no titulētākajiem Beļģijas klubiem *[[Castors Braine]]*.

Pēc sezonas beigām 2021. gadā pārtrauca profesionālā basketbola karjeru, gaidot bērna piedzimšanu. 2022. gada rudenī K. Vilka atgriezās sportā, pievienojoties Rīgas TTT komandai. Šajā pašā sezonā atgriezās arī Latvijas valstsvienības apritē.

2023. gada vasarā K. Vilka pievienojās Francijas klubam *[[Charnay]]*, bet 2024. gada vasarā pārcēlās tuvāk mājām, noslēdzot līgumu ar Lietuvas klubu Klaipēdas "Neptunas-Amberton", kas spēlē Baltijas Sieviešu basketbola līgā.

Spēlējusi visu vecumu Latvijas jaunatnes izlasēs. Laika posmā no 2011. līdz 2016. gadam piedalījusies sešos Eiropas jaunatnes čempionātos (U-16 izlase 2011. un 2012. gadā, U-18 izlase 2013. gadā, U-20 izlase 2013., 2014. un 2016. gadā). Latvijas sieviešu basketbola izlases sastāvā spēlējusi 2017. gada Eiropas čempionātā un 2018. gada Pasaules kausā.

2026. gada martā, kad Latvijas izlasei nevarēja palīdzēt tās līdere un kapteine Anete Šteinberga, K. Vilka tika izvēlēta par izlases kapteini.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alvins un burunduki (filma)

**"Alvins un burunduki"** () ir 2007. gada ģimenes filma, kuras režisors ir Tims Hills. Galvenās lomas ierunājuši Džastins Longs, Metjū Grejs Gablers, Džesijs Makartnijs, bet galvenās cilvēku lomas atveido Džeina Linča, Kamerona Ričardsone, Deivids Kross un Džeisons Lī. Filmas pirmizrāde notika .

Filmai ir iznākuši trīs turpinājumi: 2009. gada filma "Alvins un burunduki: Turpīkstinājums", 2011. gada filma "Alvins un burunduki. Aizburājuši" un 2015. gada filma "Alvins un burunduki: Diženais burunduļojums".

Dziesmu autors Deivids Sevils, kurš cīnās par savu iztikšanu, atklāj trīs dziedošus burundukus Alvinu, Teodoru un Saimonu. Izmantojot trijotnes labās dziedāšanas spējas, Deivids drīz vien cenšas kļūt slavens.

## Atsauces

## Ārējās saites
Austrumāfrikas slaidkājis

**Austrumāfrikas slaidkājis** (*Pedetes surdaster*) ir viena no divām slaidkāju dzimtas (*Pedetidae*) mūsdienās dzīvojošām grauzēju sugām. Sastopams salīdzinoši nelielā apgabalā Āfrikas austrumos.

## Izplatība
Austrumāfrikas slaidkājis izplatīts Kenijas centrālajā un dienvidu daļā un Tanzānijas lielākajā daļā. Vienu reizi slaidkājis novērots Ugandā Kenijas pierobežā. Sastopams no jūras līmeņa līdz 2000 m virs jūras līmeņa. Mājo sausās, smilšainās vietās un izžuvušu ezeru pludmalēs.

## Izskats un īpašības
thumb|left|240px|Priekškājas ir ļoti īsas, bet pakaļkājas garas un spēcīgas
Austrumāfrikas slaidkājis ir apmēram truša lielumā. Ārēji atgādina nelielu ķenguru ar lielām acīm, garām ausīm un ļoti garu asti, kas palīdz turēt līdzsvaru. Priekškājas ir ļoti īsas, bet pakaļkājas garas un spēcīgas. Pārvietojas līdzīgi kā ķengurs, lecot uz pakaļkājām, priekšķepas cieši piespiežot pie krūtīm. Lēcienā slaidkājis palecas līdz 2 m augstumam. Ķermeņa garums (bez astes) 35—43 cm, astes garums 34—49 cm, svars 3—4 kg. 

Kažoka matojums mugurpusē brūns, astes gals melns, pavēdere gandrīz balta. Priekšķepām gari, asi nagi, kas piemēroti zemes rakšanai, bet pakaļkājām nagi plati, piemēroti pēdas atbalstam.

## Uzvedība
Austrumāfrikas slaidkājis ir aktīvs nakts laikā, gaišo diennakts laiku pavada pašu raktā alā zem zemes. Uzturas nelielās grupās, kurās ir 30—40 īpatņi. Barojas ar dažādiem augiem, to saknēm un augļiem. Retos gadījumos barojas arī ar kukaiņiem. Barošanās laikā uzturas alas tuvumā, bet tās bieži maina — vienā un tajā pašā alā uzturoties ne ilgāk par dažām dienām.

## Vairošanās
Austrumāfrikas slaidkājim ir ļoti lēns populācijas atražošanās ātrums. Parasti piedzimst viens mazulis un tikai 1% ir dvīņi. Slaidkājiem nav raksturīga noteikta vairošanās sezona un mazuļi dzimst jebkurā gada periodā. Kopumā mātītei gadā ir 1—3 mazuļu metieni. Grūsnības periods ir apmēram 80 dienas, arī ar pienu mātīte mazuļus zīda apmēram 80 dienas. Piedzimstot mazuļi ir labi attīstīti ar pūkainu kažociņu. Jau pēc dažām dienām tie kļūst aktīvi. Tēviņi dzimumbriedumu sasniedz gada vecumā, mātītes 1—2 gados.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Rodents: Family Pedetidae 
*Namibia's kangaroo: the springhare
*iNaturalist: Eastern Springhare
Žebri

**Žebri** ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Svētes pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļdaļā pie autoceļa V1056  no pagasta centra Svētes,  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas.

## Atsauces
Alvins un burunduki. Aizburājuši

**"Alvins un burunduki. Aizburājuši"** () ir 2009. gada ģimenes filma, kuras režisors ir Maiks Mičels. Galvenās lomas ierunājuši Džastins Longs, Metjū Grejs Gablers, Džesijs Makartnijs, Eimija Polere, Anna Ferisa un Kristīna Eplgeita, kamēr galvenās cilvēku lomas atveido Dženija Sleita, Deivids Kross un Džeisons Lī. Filmas pirmizrāde notika .

Filma ir turpinājums 2007. gada filmai "Alvins un burunduki" un 2009. gada filmai "Alvins un burunduki: Turpīkstinājums". 2015. gadā filmai iznāca turpinājums "Alvins un burunduki: Diženais burunduļojums".

Dauzoties apkārt pa kruīza kuģi, burunduki Alvins, Saimons, Teodors, Britānija, Žanete un Eleonora nejauši pārkrīt pāri bortam un nokļūst tropu paradīzē. Drīz vien burunduki atklāj, ka viņu jaunās pagaidu mājas nemaz nav pamestas, kā šķita sākumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lizē Legrāna

**Lizē Legrāna** (; dzimusi ) ir bijusī franču brīvā stila cīkstone, 2004. gada vasaras olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvēja, divkārtēja Pasaules un četrkārtēja Eiropas čempione.

Pēc profesijas viņa ir dienas aprūpes māsa.

## Biogrāfija
Ar cīņas sportu Lizē Legrāna sāka nodarboties 1984. gadā. Viņas treneris bija Kristiāns Gollio. 1993. gadā Lizē izcīnīja zelta medaļu Pasaules junioru čempionātā. Divus gadus vēlāk tas francūzietei izdevās arī pieaugušo konkurencē. 1995. gada pasaules čempionātā Maskavā viņā finālā uzvarēja krievu cīkstoni Elmīru Kurbanovu un pirmoreiz kļuva par pasaules čempioni. Šo panākumu pēc diviem gadiem  Legrāna atkārtoja 1997. gada pasaules čempionātā  Klermonferānā. Viņas medaļu pūrā ir arī divas zemāka kaluma pasaules čempionātu medaļas — sudraba no 2002. gada un bronzas no 1996. gada pasaules čempionātā.

Lizē Legrāna ir izcīnījusi arī 10 Eiropas čempionātu medaļas — 4 zelta, 2 sudraba un 4 bronzas.

2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās Lize Legrāna vispirms izcīnīja uzvaru savā kvalifikācijas grupā un iekļuva pusfinālā, kur zaudēja japānietei Kaori Ičo. Cīņā par trešo vietu viņa guva plecu uzvaru pret grieķieti Stavrulu Zigouri un ieguva bronzas medaļu. 2008. gada olimpiskajās spēlēs Pekinā pēc divām uzvarām Legrāna pusfinālā zaudēja Krievijas cīkstonei Aļonai Kartašovai, bet pēc tam cīņā par bronzu arī Jeļenai Šaliginai no Kazahstānas. 

2010. gadā Legrāna beidza savu cīkstones karjeru un kļuva par Francijas cīņas sporta federācijas viceprezidenti.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lizē Legrāna fotogrāfijās.
Bali

**Bali sala** () ir sala Indonēzijā. Bali ir ļoti populārs tūrisma galamērķis, it īpaši Austrālijas un Japānas tūristiem. Tūristu daudzums populārākajās vietās pārsniedz salas iespējas tos uzņemt, un tajās radies pārpilnības slogs ar netīrību un vietas trūkumu. Salā dzīvo lielākā daļa Indonēzijas hinduistu, kas ir 93,18% no salas iedzīvotājiem. Bali kopā ar dažām mazām saliņām veido Indonēzijas pirmā līmeņa administratīvo vienību — Bali provinci.

## Ģeogrāfija
Bali ir vulkāniska sala. Tā atrodas 3,2 km uz austrumiem no Javas salas, starp 8°04' un 8°51' dienvidu paralēlēm un starp 114°26' un 115°43' austrumu meridiāniem. No Javas to atdala Bali šaurums, bet austrumos Lombokas šaurums atdala Bali no Lombokas salas. Rietumu—austrumu virzienā sala ir 153 km plata, bet ziemeļu—dienvidu virzienā — 112 km. Salas platība ir 5632,86 km², kas ir aptuveni 97% no Bali provinces sauszemes platības.

Bali centrālajā daļā ir vulkāniski kalni, kas sasniedz 3142 m virs jūras līmeņa. Agunga vulkāns, zināms kā “Mātes kalns”, ir aktīvs. Kalni plešas no centrālās daļas uz austrumu pusi. Bali vulkāniskā daba ir veicinājusi tās izcilo auglību, un augstie kalni nodrošina lietusgāzes, kas veicina lauksaimniecības nozari. Dienvidu daļā ir plaša, nolaidena teritorija, kur audzē lielāko daļu Bali rīsu ražas. Kalnu ziemeļu nogāze ir salas galvenais kafijas ražošanas apgabals. Bali garākā upe ir Ajunga, garums aptuveni 75 km.

Saskaņā ar Kepena klimata klasifikāciju, Bali valda trīs klimata tipi: salas centrālajā daļā ir tropisko lietusmežu klimats (Af), salas dienvidos ir tropisko musonu klimats (Am), bet salas ziemeļu piekrastē ir tropiskais savannu klimats (Aw). Salu ieskauj koraļļu rifi. Bali dienvidu pludmalēs dominē baltās smiltis, bet ziemeļu pludmalēs — melnās smiltis.

## Iedzīvotāji
Bali dzīvo 4,2 miljoni iedzīvotāju, aptuveni 99% no Bali provinces iedzīvotājiem. Salas pamatiedzīvotāji ir balieši (89% no visiem salas iedzīvotājiem) un javieši. Lielākā pilsēta ir Denpasara, kurā dzīvo aptuveni 900 tūkstoši iedzīvotāju, atrodas salas dienvidos. Nākamā lielākā pilsēta ir Singaradža, atrodas salas ziemeļos.

## Atsauces

## Ārējās saites


Pura Tanah Lot.jpg|Pura Tanah Lot
Uluwatu Sunset.JPG|Pura Luhur Uluwatu
1 pura taman ayun bali 2011.jpg|Pura Taman Ayun
Mother Temple of Besakih.jpg|Pura Utama Besakih
Bali Urwald SvG.jpg|One of the hotels in Bali
Cīņas sports 1964. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

thumb|right|265px|Sporta arēna ''Komazawa Gymnasium'' Kamazavas olimpiskajā parkā, Tokijā.
**[[Cīņas sports]] [[1964. gada vasaras olimpiskās spēles|1964. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika Japānas galvaspilsētā Tokijā — brīvajā cīņā  no  11. līdz 14. oktobrim, grieķu-romiešu cīņā no 15. līdz 19. oktobrim. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 16 medaļu komplekti.

## Medaļnieki
### Brīvā cīņa

### Grieķu-romiešu cīņa

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Atsauces
Indra Devi

**Indra Devi**, īstajā vārdā **Eiženija Pētersone** (1899—2002), bija Rīgā dzimusi jogas skolotāja.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1899. gada 12. maijā Rīgā bankas ierēdņa Vasīlija Pētersona un operetes dziedātājas Aleksandras Labunskas ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā kopā ar vecākiem devās bēgļu gaitās uz Krieviju, 1918. gadā atgriezās dzimtenē, bet 1920. gada decembrī viņa kopā ar māti pārcēlās uz dzīvi Vācijā, kur kļuva par aktrisi un dejotāju.

1926. gadā viņa piedalījās teozofijas biedrības kongresā Nīderlandē, bet 1927. gadā pirmo reizi apceļoja Britu Indiju. 1930. gadā Pētersone apprecējās ar Čehoslovākijas konsulāta Bombejā darbinieku Janu Strakatiju. 1937. gadā viņa sāka mācīties Maisoras jogas skolā pie ievērojamā jogas skolotāja un dziednieka Krišnamačarjas (*Tirumalai Krishnamacharya*). 1939. gadā viņa kopā ar vīru pārcēlās uz Japānas okupēto Šanhaju, kur atklāja savu jogas skolu.

Pēc Otrā pasaules kara viņa 1947. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV un pēc otreizējām laulībām 1957. gadā mainīja savu uzvārdu uz Indra Devi. Holivudā Indra Devi izveidoja savu jogas studiju ar īpašu atveseļošanās programmu, kas ietvēra asanas, meditāciju, elpošanas vingrinājumus un diētu. Viņas jogas studiju apmeklēja Grēta Garbo, Glorija Svansone, Dženifere Džonsa un citi amerikāņu aktieri.

Kopš 1985. gada dzīvoja Argentīnā, 1990. gada maijā ciemojās Rīgā. Mirusi 2002. gada 25. aprīlī Buenosairesā 102 gadu vecumā.

## Filmas
* *The Adversary* (1971)

## Darbi
* *The Technique of Health and Happiness* (1946)
* *Yoga for Americans: A Complete 6 Weeks’ Course for Home Practice* (1959)
* *Forever Young, Forever Healthy* (1962) 
* *Renew Your Life through Yoga* (1969)
* *Yoga for You* (2002)

## Literatūra
* Michelle Goldberg. The Goddess Pose: The Audacious Life of Indra Devi, the Woman Who Helped Bring Yoga to the West. (2016)

## Atsauces
2020. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzija

**2020. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzija** būtu bijušas hokeja sacensības, kas laika posmā 24. aprīļa - 2. maija norisinātos Ļubļanā un Katovicē. A grupas pirmo divu vietu ieguvēji būtu iekļuvuši elites divīzijā, bet B grupas uzvarētāji kvalificētos uz A grupu. Sakarā ar COVID-19 pandēmiju čempionāts tika atcelts.

## A grupa
* ▼
* ▼
* *
* †*
* *
* ^

: * automātiski kvalificējas 2019. gada Pasaules hokeja čempionāta 1. divīzijas A grupā*
: *^ kvalificējas, uzvarot 2018. gada Pasaules čempionātā hokejā 1. divīzijas B grupā*
: *<sup>†</sup> rīkotāji*
: *▼ kvalificējās izkrītot no 2018. gada Pasaules čempionāta hokejā elites divīzijas*

## B grupa
* ▼
* †*
* *
* *
* *
* ^

: * automātiski kvalificējas 2019. gada Pasaules hokeja čempionāta 1. divīzijas A grupā*
: *^ kvalificējas, uzvarot 2018. gada Pasaules čempionātā hokejā 2. divīzijas A grupā*
: *<sup>†</sup> rīkotāji*
: *▼ kvalificējās izkrītot no 2018. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzijas A grupas*

## Atsauces
Bādene

thumb|150px|right|Bādenes ģerbonis
thumb|right|Bādenes teritorijas izmaiņas, 1803.-1819.
**Bādene** ir vēsturiska teritorija mūsdienu Vācijas dienvidos, Reinas upes piekrastē.

## Vēsture
Bādenes markgrāfi nāca no Cēringeru dinastijas. Bādenes Hermanis II 1112. gadā bija pirmais, kas izmantoja Bādenes markgrāfa titulu. Teritorijas nosaukums cēlies no markgrāfa Hohenbādenes pils nosaukuma Bādenbādenē.  Bādenes markgrāfisti 1535. gadā sadalīja Bādenes-Durlahas un Bādenbādenes markgrāfistēs. Pēc 1689. gada postošā ugunsgrēka Bādenbādenē, galvaspilsētu pārcēla uz Karlsrūi. 1771. gadā markgrāfs Kārlis Frīdrihs abas markgrāfistes apvienoja. 1803. gadā Bādenes markgrāfs kļuva par kūrfirstu. 1806. gadā, ar papildus pievienotām zemēm, Bādenes kūrfirstiste kļuva par Bādenes Lielhercogisti, kas pastāvēja līdz 1918. gada Novembra revolūcijai, kad tika izveidota Bādenes Republika. No 1945. līdz 1952. gadam Bādenes zemes atradās franču un amerikāņu okupācijas spēku pārvaldē. 1952. gadā VFR sastāvā izveidoja Bādenes-Virtembergas federālo zemi.
Mana bijusī superdraudzene

**"Mana bijusī superdraudzene"** () ir 2006. gada zinātniskās fantastikas kinokomēdija, kuras režisors ir Aivans Raitmans. Galvenās lomas atveido  Uma Tūrmane, Lūks Vilsons, Anna Ferisa, Edijs Izards, Vanda Saiksa un Reins Vilsons. Filmas pirmizrāde notika .

Metjū ir parasts puisis, kurš ir kopā ar supervaroni Dženiju. Kad Marks no Dženijas izšķiras, Dženija padara Marka dzīvi par elli Zemes virsū.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karstās čiksas

**"Karstās čiksas"** () ir 2002. gada kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Toms Breidijs. Galvenās lomas atveido Robs Šneiders, Reičela Makadamsa, Metjū Lorenss, Ēriks Kristians Olsens, Roberts Davi un Aleksandra Holdena. Filmas pirmizrāde notika .

Džesika Spensere ir populāra un skaista meitene, kura ir nekrietna pret citiem cilvēkiem. Kādu dienu Džesika pamostas un saprot, ka viņa ir apmainījusies ķermeņiem ar kādu pieaugušu vīrieti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vestgotu Karaliste

thumb|Vestgotu "Tulūzas karaliste" (5. gs.)
thumb|Vestgotu "Toledo karaliste"
thumb|Valdnieku hronoloģija
**Vestgotu karaliste** bija ģermāņu vestgotu 418. gadā Gallijas dienvidrietumos nodibināta karaliste, ar pirmo centru Tulūzā.

5. gadsimta otrajā pusē Vestgotu karalistē bija iekļauta Pireneju pussalas lielākā daļa, kas kļuva par tās galveno teritoriju. 6. gadsimta sākumā Gallijas teritoriju iekaroja franki un vestgotu pārvaldībā palika tikai Pireneju pussala ar centru Toledo. Šis periods pazīstams kā "Toledo karaliste".

6.—7. gadsimtu laikā vestgotu pārvaldītā teritorija piedzīvoja uzplaukumu un ilgstošu miera periodu. Vestgoti spēja pakāpeniski samazināt kultūras atšķirības starp sevi un vietējiem iedzīvotājiem, tādējādi panākot iekšpolitisku stabilitāti. 589. gadā vestgotu karalis Rekareds no ariānisma pārgāja katoļticībā, tādējādi apvienojot valsts iedzīvotājus arī reliģiski.

## Sagrāve
711. gadā, izmantojot situāciju, kad vestgotu valdnieks Roderiks cīnījās ar baskiem pussalas ziemeļos, pussalas dienvidos no Āfrikas iebruka 7000 vīru liels berberu karaspēks. Pēc Roderika nogalināšanas kaujā berberi bez lielas pretestības iekaroja visus pussalas dienvidus ieskaitot arī galvaspilsētu Toledo. 712. gadā musulmaņu iekarotājiem ieradās  vīru lieli papildspēki, tai skaitā liels daudzums arābu. 716. gadā musulmaņu kontrolē jau bija lielākā daļa pussalas un valsts iekarošana noslēdzās 720. gadā. Berberu kontrolē bija nonākusi visa Pireneju pussala, izņemot kalnainos reģionus pussalas ziemeļos un Astūrijas provinci, kur vietējais vestgotu vietvaldis Pelaijo spēja apvienoties ar baskiem un organizēt efektīvu pretestību iekarotājiem, liekot pamatus rekonkistai.

## Ārējās saites
Ančku strauts

**Ančku strauts** (arī **Anīku strauts**) ir Vaidavas labā krasta pieteka Smiltenes novadā. Izteka uz ziemeļaustrumiem no Rušķiem. Tek rietumu virzienā. Ietek Vaidavā lejpus Ančku mājām.

## Atsauces
Ašupīte

**Ašupīte**  ir Blīgznes labā krasta pieteka Smiltenes novadā. 

Tek dienvidu - dienvidrietumu virzienā, mežainā, mazapdzīvotā apvidū. Novada Ašu purva ūdeņus uz Blīgzni. Ietek Blīgznē mazapdzīvotā apvidū uz Apes un Trapenes pagastu robežas.

## Atsauces
Bērzupurva grāvis

**Bērzupurva grāvis** (arī **Bārzupūra grāvis**, **Bārzupūra grāvs**, **Bērzpurva grāvis**, **Bērzu purva grāvis**) ir ūdenstece Smiltenes novadā uz rietumiem no Uskaniem. Tek ziemeļrietumu virzienā līdz valsts robežai ar Igauniju. 

## Atsauces
Ceļojums uz Dardžilingu

**"Ceļojums uz Dardžilingu"** () ir 2007. gada komēdijdrāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Vess Andersons. Galvenās lomas atveido Ouens Vilsons, Džeisons Švarcmans, Andželika Hjūstone un Adriens Brodijs. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Trīs brāļi Pīters, Frānsiss un Džeks gadu pēc tēva nāves ar vilcienu dodas pāri Indijai, tādējādi cenšoties satuvināties.

## Atsauces

## Ārējās saites
Over Her Dead Body

***Over Her Dead Body*** ir 2008. gada romantiskā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Džefs Louels. Galvenās lomas atveido Eva Longorija, Pols Rads, Leika Bella un Džeisons Bigss. Filmas pirmizrāde notika .

Keita un Henrijs ir laimīgs pāris, kurš plāno apprecēties, tomēr neilgi pirms kāzām Keita mirst negadījumā. Gadu vēlāk Henrijs sāk satikties ar ekstrasensi Ešliju, bet Keitas spoks cenšas šīs attiecības izjaukt.

## Atsauces

## Ārējās saites
SKS 60. ekspedīcija

**SKS 60. ekspedīcija** (*Экспедиция МКС-60*; *Expedition 60* jeb *ISS-60*) bija Krievijas, ASV un Eiropas kosmonautu pastāvīgā ekspedīcija Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS) no 2019. gada 24. jūnija līdz 3. oktobrim.

## Apkalpe

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Stacijas orbītas paaugstināšanas manevri

## Ārējās saites
* 60. ekspedīcija NASA mājas lapā  
* 59./60. ekspedīcija Energija mājas lapā  
* 60./61. ekspedīcija Energija mājas lapā
Sentinel-3B

***Sentinel-3B*** ir Eiropas Kosmosa aģentūras un *[[EUMETSAT]]* Zemes tālizpētes pavadonis. Tas paredzēts okeānu novērojumiem; ietilpst ''Copernicus'' programmā. Pavadonis orbītā tika palaists 2018. gada aprīlī.

Kosmisko aparātu izgatavojis *[[Thales Alenia Space]]* uz platformas *Prima* bāzes.

## Instrumenti
*Sentinel-3* izmanto vairākus tālizpētes instrumentus:
* *SLSTR* (*Sea and Land Surface Temperature Radiometer*), nosaka jūras virsmas temperatūru, mērot deviņos spektra kanālos ar divām papildu joslām, kas optimizētas ugunsgrēku novērošanai.
* *OLCI* (*Ocean and Land Colour Instrument*), vidējas izšķirtspējas attēlu uzņemšanas spektrometrs, kas izmanto piecas kameras.
* *SRAL* (*SAR Altimeter*), veic precīzus topogrāfijas mērījumus Ku joslā un C joslā.
* *DORIS* (*Doppler Orbitography and Radiopositioning Integrated by Satellite*), orbītas pozicionēšanas uztvērējs.
* *MWR* (*Microwave Radiometer*), mēra ūdens tvaiku, mākoņu ūdens saturu un Zemes izstaroto siltuma starojumu.
* *LRR* (*Laser Retroreflector*), lāzera atstarotājs, lai var mērīt pavadoņa atrašanās vietu no Zemes.
* *GNSS* (*Global Navigation Satellite System*), pavadoņa atrašanās vietas noteikšanai.

## Lidojuma gaita
*Sentinel-3A* tika palaists  17:57:51 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Rokot / Briz-KM]]* no Pļeseckas kosmodroma.

## Ārējās saites
*  Sentinel-3 ESA 
* Sentinel 3A, 3B, 3C, 3D Gunter's Space page
Kā lai to zina...

**"Kā lai to zina..."** () ir 2010. gada romantiskā drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Džeimss Brukss. Galvenās lomas atveido Ouens Vilsons, Rīza Viterspūna, Pols Rads, Džeks Nikolsons un Ketrīna Hāna. Filmas pirmizrāde notika  Vestvudā.

Neilgi pēc tam, kad Lizu atskaita no ASV softbola izlases, Liza sevi atrod mīlas trijstūrī starp beisbolistu Metiju un jaunu uzņēmēju Džordžu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kanopus-V № 5

***Kanopus-V № 5*** (*Канопус-В № 5*) ir Krievijas Zemes tālizpētes pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2018. gada decembrī *[[Roskosmos]]* uzdevumā. To izmanto arī Krievijas Ārkārtas situāciju ministrija, Dabas resursu un ekoloģijas ministrija, Zinātņu akadēmija un Federālais hidrometeoroloģijas dienests.

Pavadonis paredzēts: kartogrāfijai; tehnogēno un dabas ārkārtas situāciju novērošanai; meža ugunsgrēku un lielu piesārņojumu atklāšanai; anomālu fizisku parādību reģistrēšanai, lai prognozētu zemestrīces; zemju izmantošanas kontrolei, noteiktu Zemes virsmas rajonu operatīvai novērošanai.

*Kanopus-V № 5* tika izgatavots Krievijas uzņēmumā *Korporacija VNIIEM*; avioniku piegādāja Apvienotās Karalistes *[[Surrey Satellite Technology|SSTL]]*. Derīgā krava sastāv no diviem instrumentiem:
* Panhromatiskā uzņemšanas sistēma (*Панхроматическая съемочная система*) ir viena kanāla attēlveidotājs 0,54 — 0,86 mikrometru diapazonā ar izšķirtspēju 2,1 metrs;
* Daudzzonālā uzņemšanas sistēma (*Многозональная съемочная система*) ir četru kanālu attēlveidotājs 0,46 — 0,84 mikrometru diapazonā ar izšķirtspēju 10,5 metri.

## Lidojuma gaita
*Kanopus-V № 5* startēja  02:07 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG / Fregat]]* no Baikonuras kosmodroma. Kopā ar to tika palaisti arī pavadoņi *[[Kanopus-V № 6]]*, *[[GRUS 1]]*, *[[Flock-3k 1]]*, *[[Flock-3k 2]]*, *[[Flock-3k 3]]*, *[[Flock-3k 4]]*, *[[Flock-3k 5]]*, *[[Flock-3k 6]]*, *[[Flock-3k 7]]*, *[[Flock-3k 8]]*, *[[Flock-3k 9]]*, *[[Flock-3k 10]]*, *[[Flock-3k 11]]*, *[[Flock-3k 12]]*, *[[Lemur-2 88]]*, *[[Lemur-2 89]]*, *[[Lemur-2 90]]*, *[[Lemur-2 91]]*, *[[Lemur-2 92]]*, *[[Lemur-2 93]]*, *[[Lemur-2 94]]*, *[[Lemur-2 95]]*, *[[D-Star ONE iSat]]*, *[[D-Star ONE Sparrow]]*, *[[ZACUBE 2]]* (*ZA 004*), *[[Lume 1]]*, *[[UWE 4]]*.

Pirmo attēlu *Kanopus-V № 5* uzņēma 2019. gada 14. janvārī.
2019. gada augustā tika pabeigta *Kanopus-V № 5* un *Kanopus-V № 6* izmēģinājumu fāze.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Kanopus-V''  *VNIIEM* 
* Запуск КА «Канопус-В» № 5 и № 6  *VNIIEM* 
* Пусковая кампания "Союз-2.1а"/"Фрегат"/"Канопус-В" № 5 и № 6  *Roskosmos*
* Kanopus-V 1, 2 Gunter Dirk Krebs
Izdzīvošanas skola

**"Izdzīvošanas skola"** () ir 2008. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Stīvens Brills. Galvenās lomas atveido Ouens Vilsons, Neits Hārtlijs, Trojs Džentils, Deivids Dorfmans, Alekss Frosts, Leslija Manna un Džošs Peks. Filmas pirmizrāde notika .

Trīs bērni Emits, Raiens un Veids nolīgst lētu miesassargu, lai aizsargātos no kaušļiem skolā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Klīvmuiža

**Klīvmuiža**, agrāk arī **Klīve**, ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Valgundes pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Lielupes labajā krastā  no pagasta centra Valgundes,  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Klīves pusmuižas *(Kliwenhof)* centru.

## Atsauces
Klīve

**Klīve** ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Valgundes pagastā. Izvietojusies pagasta dienviddaļā Lielupes labajā krastā pie Klīves kanāla ietekas un autoceļa P99  no pagasta centra Valgundes,  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušo Klīves virsmežniecību *(Kliwenhof)*.

## Atsauces
Reinas Konfederācija

thumb|Reinas Konfederācija, 1812
**Reinas Konfederācija** () bija Napoleona karu rezultātā izveidota vācu valstu apvienība, kas pastāvēja no 1806. līdz 1813. gadam. Tai pakāpeniski pievienojās visas vācu valstis, izņemot Prūsijas Karalisti un Austrijas Impēriju.

Revolucionārās Francijas Pirmās republikas armijas iebrukumi Svētās Romas impērijas teritorijā sākās 1792. gadā. Napoleons Francijai pakāpeniski pievienoja visas zemes uz rietumiem no Reinas, tā īstenojot Francijas stratēģisko mērķi par Reinas robežu. 1803. gadā viņš izveidoja trīs lielākas valstis, kuru valdnieki 1806. gada janvārī saņēma karaļu titulus — Bavārijas Karaliste, Virtembergas Karaliste un Saksijas Karaliste, kas 1806. gada decembrī pievienojās konfederācijai. Pēc Tilzītes miera līguma parakstīšanas 1807. gadā Prūsija atteicās no zemēm uz rietumiem no Elbas par labu konfederācijai, kur izveidojās Vestfālenes Karaliste. Lai arī konfederācija beidza pastāvēt līdz ar Napoleona militāro sakāvi, vairākas no jaunizveidotajam karalistēm turpināja pastāvēt, un konfederācija deva impulsu Vācijas Impērijas izveidei sabrukušās Svētās Romas impērijas vietā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Elku iela (Rīga)

**Elku iela** ir iela, kas atrodas Rīgas pilsētas Brasas apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Senču ielu un beidzas ar strupceļu. Ielas kopējais garums ir 85 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu un ir viena no Brasas apkaimes īsākajām ielām.

## Vēsture
Elku iela ir sastopama Rīgas ielu sarakstos no 1937. gada ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā netika mainīts.

## Ielu savienojumi
Elku iela ir savienota tikai ar Senču ielu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dambji (Valgundes pagasts)

**Dambji**, arī **Kalnciema skola**, ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Valgundes pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā pie autoceļa P99  no pagasta centra Valgundes,  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas. Ciemā atrodas Kalnciema vidusskola un Kalnciema-Klīves luterāņu baznīca, kas abi ir vietējās nozīmes arhitektūras pieminekļi.

## Atsauces
Lielais gads

**"Lielais gads"** () ir 2011. gada kinokomēdija, kuras režisors ir Deivids Frankels. Galvenās lomas atveido Ouens Vilsons, Džeks Bleks un Stīvs Mārtins. Filmas pirmizrāde notika .

Divi putnu vērotāji Breds un Stjū cenšas pārspēt augsprātīgo Keniju, kuram pieder pasaules rekords par visvairāk identificētajām putnu sugām gada laikā ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites
Praktikanti

**"Praktikanti"** () ir 2013. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir Šons Levijs. Galvenās lomas atveido Ouens Vilsons, Vinss Vons (viņš arī viens no producentiem un scenārija autoriem), Rouza Bairna un Makss Mingella. Filmas pirmizrāde notika .

Billijs un Niks ir divi pārdevēji, kuru karjeras ir iznīcinātas, pateicoties digitālā laikmeta uzplaukumam. Abi tiek pie daudzu iekārotām prakses vietām *Google*, kur Billijam un Nikam jāsacenšas ar jauniem tehnikas ģēnijiem, lai izcīnītu savu vietu zem saules.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tu esi šeit

**"Tu esi šeit"** () ir 2013. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Metjū Vīners. Galvenās lomas atveido Ouens Vilsons, Zaks Galifjanakis, Eimija Polere, Lora Ramzija un Dženna Fišere. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Stīvs ir sieviešu pavedējs, kura labākais draugs Bens ir hipijs ar bipolārajiem traucējumiem. Kad Bena tēvs nomirst, abi dodas neaizmirstamā ceļojumā atpakaļ uz savu dzimto pilsētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kraži

**Kraži** (žemaišu: *Kražē*, ), agrāk **Kroše**, ir miests Lietuvas Žemaitijas novadā 16 km uz rietumiem no Ķelmes. 

## Vēsture
[thumb|left|200px|[Medžokalns pie Kražu miesta.]]
Senā Kražu pilsnovada () centrs, kurā atradusies meža dieves Medeines svētnīca. Kraži rakstos pirmoreiz minēti 1253. gada jūlijā, kad Lietuvas karalis Mindaugs dāvināja Livonijas ordenim par solīto palīdzību cīņā pret žemaišu kunigaiti Vikintu viņa pārvaldīto zemes daļu (pusi no Laukavas, Betigolas, Eragolas pilsnovadiem, visu Kuleni, Kārsavu un Kroši).
1254. gadā šo teritoriju ieguva Lietuvas bīskaps Kristiāns. 

Pēc Melnas līguma noslēgšanas un Žemaitijas pievienošanas Lietuvai Kražu pilī valdīja Mikolass Kesgailis (1380—1451/1452). Līdz pat 16. gadsimta beigām tā bija Žemaitijas kunigaitijas vietvalžu rezidences vieta.

## Ārējās saites
Kolaiņi

**Kolaiņi** (, žemaišu: *Kuolānē*), agrāk **Kulene**, ir ciems Lietuvas Žemaitijas novadā 5 km uz dienvidrietumiem no Užventes.

## Vēsture
1253. gada jūlijā Lietuvas karalis Mindaugs dāvināja Livonijas ordenim par solīto palīdzību cīņā pret žemaišu kunigaiti Vikintu viņa pārvaldīto zemes daļu (pusi no Laukavas, Betigolas, Eragolas pilsnovadiem, visu Kuleni (), Kārsavu un Kroši). 1254. gadā šo teritoriju ieguva Lietuvas bīskaps Kristiāns. 

Par senās Kulenes zemes atrašanās vietu nav vienprātības, daļa vēsturnieku par Kulenes pilskalnu uzskata Bišpiļa pilskalnu pie Jurbarkas.  
Kopš 1750. gada Kolaine piederēja Karmelītu mūku ordenim.

## Atsauces

## Ārējās saites
Betīgala

**Betīgala** () ir miests Lietuvas Žemaitijas novadā, Raseiņu rajona pašvaldības Betīgalas seņūnijas centrs. Atrodas 16 km uz austrumiem no Raseiņiem.

## Vēsture
Atrodas senajā Gaižuvas zemē, rakstos pirmoreiz minēta 1253. gada jūlijā, kad Lietuvas karalis Mindaugs to dāvināja Livonijas ordenim par solīto palīdzību cīņā pret žemaišu kunigaiti Vikintu viņa pārvaldīto zemes daļu (pusi no Laukavas, Betigolas, Eragolas pilsnovadiem, visu Kuleni, Kārsavu un Kroši). 1254. gadā šo teritoriju ieguva Lietuvas bīskaps Kristiāns.

## Ārējās saites
Blaževičs

**Blaževičs** (, , ) ir slāvu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jānis Blaževičs (1947) — latviešu inženieris mehāniķis;
* Miroslavs Blaževičs (*Miroslav Blažević*; 1935) ― horvātu futbolists un futbola treneris;
* Roko Blaževičs (*Roko Blažević*; 2001) ― horvātu dziedātājs.
Azur (pavadonis)

***Azur*** bija Rietumvācijas pirmais pavadonis. Tas orbītā tika palaists 1969. gada novembrī un tika izmantots radiācijas joslu, Saules daļiņu un ziemeļblāzmu pētījumiem. Pavadonis darbojās līdz 1970. gada jūnijam.

## Zinātniskā aparatūra
Kosmiskā aparāta zinātniskie uzdevumi bija šādi:
* skenēt iekšējās zonas protonu un elektronu enerģijas spektru,
* izmērīt elektronu plūsmas enerģijas, kas lielākas par 40 keV, kas ir paralēlas, antiparalēlas un perpendikulāras spēka magnētiskajām līnijām virs ziemeļblāzmu zonas, un izmērīt saistīto optisko emisiju,
* fiksēt saules protonus.

*Azur* bija 7 instrumenti ar masu 17 kg:
* plūsmas vārtu magnetometrs
* protonu alfa teleskops
* protonu teleskops
* protonu elektronu detektors
* Geigera caurulīšu elektronu skaitītāji
* Geigera—Millera skaitītājs
* ziemeļblāzmas fotometri

## Pirmsstarta vēsture
1965. gada 17. jūlijā Vācijas Federālā Zinātnisko pētījumu ministrija (*Bundesministerium für wissenschaftliche Forschung*, *BMwF*) noslēdza sadarbības līgumu  ar ASV NASA ar mērķi, lai orbītā palaistu Vācijas zinātnisko pavadoni Zemes iekšējo radiācijas joslu pētīšanai. ASV nodrošinātu nesējraķeti, pavadoņa palaišanu, sekošanu kosmiskajam aparātam un datu uztveršanu, kā arī *BMwF* personāla apmācību.

1966. gada jūnijā *NASA* kosmiskajam aparātam deva nosaukumu *GRS-A* (*German Research Satellite-A*). 1968. gada sākumā *BMwF* pavadonim izvēlējās nosaukumu *Azur*, kas nozīmē "zilās debesis". Oficiāli pavadonis ieguva nosaukumu *Azur* pēc palaišanas.

## Lidojuma gaita
*Azur* tika palaists  01:52 UTC ar nesējraķeti *[[Scout B]]* no Vandenberga Gaisa spēku bāzes starta kompleksa *SLC-5*.

Aptuveni 24 stundas pēc starta orbītā izveidojās vadības sistēmas nestabilitāte, kas periodiski saglabājās visā lidojuma laikā. Lentes ierakstītājs sabojājās 8. decembrī. Pirms šīs kļūmes Vācijas projekta birojs bija aprēķinājis, ka 85 — 90 % Saules fizikas instrumentu darbojās normāli.

1970. gada jūlija sākumā sabojājās kosmiskā aparāta telemetrijas sistēma. 29. jūlijā sakari ar pavadoni pārtrūka, un tos neizdevās atjaunot.

## Ārējās saites
* 35 Jahre AZUR - Am 08. November 1969 startete Deutschlands erster Forschungssatellit DLR, 2004-11-05 
* Azur (GRS 1) Gunter Dirk Krebs 
* Azur David Darling Encyclopedia
Cekulupīte

**Cekulupīte** (arī **Cakulupīte**, **Cekuļupīte**, **Ķiparu**, **Lācupīte**) ir Vaidavas labā krasta pieteka Smiltenes un Alūksnes novados.

Izteka no Eniku ezera. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Vaidavā lejpus Ančku strauta ietekai. Lielākās pietekas - Mazuļu strauts, Zvirgzdupīte. Pie Cekulupītes atrodas Žagatas.

## Atsauces
Cīņas sports 2019. gada Eiropas spēlēs

**Cīņas sports 2019. gada Eiropas spēlēs** bija viens no 15 spēļu programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika no 25. jūnija līdz 30. jūnijam Baltkrievijas galvaspilsētā Minskā. Vīrieši sacentās grieķu-romiešu un brīvajā cīņā, bet sievietes tikai brīvajā cīņā. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 18 medaļu komplekti.

## Kalendārs

## Medaļnieki
### Vīrieši, Grieķu-romiešu cīņa

 Kirils Gričenko no Baltkrievijas ieguva zelta medaļu, bet vēlāk tika diskvalificēts par dopinga lietošanu.

### Vīrieši, brīvā cīņa

### Sievietes, brīvā cīņa

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Latvijas cīkstoņu rezultāti
2019. gada Eiropas spēlēs piedalījās 3 Latvijas cīkstoņi — Dmitrijs Mihailovs brīvajā cīņā vīriešiem, Karolīna Tjapko un Anastasija Grigorjeva brīvajā cīņā sievietēm. Pēdējā uzvarēja visas četras savas cīņas, kļuva par uzvarētāju svara kategorijā 68 kg un savai iepriekšējās spēlēs iegūtajai bronzas medaļa pievienoja zelta medaļu.

;Brīvā cīņa sievietēm

**Apzīmējumi:**
* W — uzvara;
* L — zaudējums;
* F — plecu uzvara.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2019. gada Eiropas spēļu oficiālā mājas lapa.
Mazuļu strauts

**Mazuļu strauts** (arī **Mazuļa strauts**, **Mozuļu strauts**) ir Cekulupītes kreisā krasta pieteka Alūksnes un Smiltenes novados. 

Augštecē tek ziemeļrietumu virzienā, lejtecē pagriežas uz rietumiem. Ietek Cekulupītē augšpus Žagatām. Mazuļu strauta krastos atrodas Stiliņi, Mazuļi.

## Atsauces
Melnāpurva grāvis

**Melnāpurva grāvis** (arī **Mallo pūra grāvs**, **Melnā purva grāvis**) ir Nakri strauta labā krasta pieteka Smiltenes novadā. 

Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Nakri strautā pie valsts robežas ar Igauniju.

## Atsauces
Nakri strauts

**Nakri strauts** () ir Vaidavas kreisā krasta pieteka Smiltenes novadā un Igaunijā.

Tek austrumu virzienā. Lejtecē daļa no tecējuma veido Latvijas—Igaunijas robežu. Ietek Vaidavā netālu no valsts autoceļa P19 (Ape (Vidzemes šoseja)—Igaunijas robeža) tilta. Lielākā pieteka — Melnāpurva grāvis.

## Atsauces
Peļļupīte

**Peļļupīte** (arī **Piļupīte**, ) ir Vaidavas labā krasta pieteka Alūksnes un Smiltenes novados, kā arī Igaunijā.

Izteka no Ilgāja ezera. Tek rietumu virzienā. Augštecē un vidustecē divreiz veido Latvijas un Igaunijas valsts robežu, pārējos posmos tek Igaunijas teritorijā. Augštecē caurtek Sūnekļa, Smilšāja un Peļļu ezeriem. Lielākā pieteka - 18 kilometrus garā labā krasta pieteka Pehni (*Pähni jõgi*). Ietek Vaidavā Igaunijas teritorijā augšpus Tundu ciema. Peļļupītes krastos atrodas Igaunijas ciemi - Trumbipalu, Sokari, Ciamē, Hintsiko, Pīli. Pie ietekas Vaidavā upi šķērso Igaunijas valsts autoceļš 68 (Meniste - Ape).

## Atsauces
Pasaules čempionāta hokejā 4. divīzija

**Pasaules čempionāta hokejā 4. divīzija** ir starptautisks hokeja turnīrs, kas notiek Pasaules čempionāta hokejā ietvaros. To rīko Starptautiskā Hokeja federācija un šis ir zemākais līmenis pēc Elites divīzijas, 1. divīzijas, 2. divīzijas un 3. divīzijas.

Šī divīzija tika izveidota 2020. gadā, tādējādi likvidējot 3. divīzijas kvalifikācijas turnīru un izveidojot 4. divīziju. Kaut arī čempionātu bija plānots atklāt 2020. gadā, COVID-19 pandēmijas dēļ faktiski čempionāts tika atklāts tikai 2022. gadā.

## Rezultāti
No 2020. gada 4. divīzijas uzvarētāji tiek paaugstināti uz 3. divīziju.

## Skatīt arī
* Pasaules čempionāts hokejā
## Atsauces
Impērijas brīvpilsēta

thumb|Impērijas brīvpilsētas 18. gadsimtā

**Impērijas brīvpilsēta** ( vai *Freie Reichsstadt*) bija pilsētas juridiskā forma Svētās Romas impērijā, kas parasti norādīja uz to, ka pilsēta pakļaujas tieši imperatoram (nevis vietējiem augstmaņiem). Nosaukums arī varēja norādīt, ka pilsēta dibināta uz imperatoram piederošās zemes. Nosaukumu "Brīvā impērijas pilsēta" (*Freie Reichsstadt*) precīzi varēja attiecināt tikai uz septiņām pilsētām: Bāzeli, Strasbūru, Špeijeru, Vormsu, Maincu, Ķelni un Regensburgu, kuras bija izcīnījušas brīvību no baznīcas augstmaņu varas. 1422. gada sarakstā minētas 75 brīvpilsētas, 1521. gada sarakstā ir jau 84 brīvpilsētas, bet 18. gadsimta beigās to skaits bija samazinājies līdz 51.

Daudzas pilsētas Impērijas brīvpilsētas statusu ieguva mierīgā ceļā, izmantojot politiskās jukas impērijā, vai ar kukuļu palīdzību. Šo statusu varēja arī zaudēt. Maincas brīvpilsētu 1462. gadā iekaroja un pakļāva vietējais arhibīskaps. Trīre no brīvpilsētas statusa atteicās pati, lai atbrīvotos no augstajām izmaksām. Dažreiz imperatori statusu atņēma kā sodu dumpīgajiem pilsētniekiem. Bezansona nonāca Spānijas un vēlāk Francijas pakļautībā. Bāzele pievienojās Šveices konfederācijai. Strasbūru, Kolmaru, Hāgenavu un vairākas citas brīvpilsētas iekaroja Francija.

Bagātākās brīvpilsētas, tādas kā Lībeka, Nirnberga un Augsburga darbojās gandrīz kā neatkarīgas valstis. Tās sāka karus, slēdza līgumus un veidoja pilsētu savienības. Brīvpilsētas sadalījās divos lielākos grupējumos — Reinas un Švābijas. 1489. gada impērijas parlaments Frankfurtē nolēma, ka brīvpilsētām ir tiesības piedalīties impērijas parlamentā. Vestfālenes miera līgums 1648. gadā apstiprināja brīvpilsētas kā trešo politisko spēku impērijā.

1815. gadā, izveidojoties Vācu savienībai, vienīgi Hamburga, Lībeka, Brēmene un Frankfurte pie Mainas saglabāja brīvpilsētas statusu. 1866. gadā Frankfurti pie Mainas anektēja Prūsijas Karaliste. Nacistiskās Vācijas laikā Lībeka zaudēja brīvpilsētas statusu un mūsdienās vienīgi Hamburga un Brēmene oficiāli saglabā brīvpilsētas statusu un neatkarīgu pašpārvaldi.

## Atsauces
Lielais grāvis (Melnupes pieteka)

**Lielais grāvis** (arī **Lilīs grāvs**) ir Melnupes labā krasta pieteka Smiltenes novadā. 

Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Melnupē augšpus autoceļa A2 (Rīga — Sigulda — Igaunijas robeža (Veclaicene)) tilta.

## Atsauces
Salu grāvis

**Salu grāvis** (arī **Solu grāvis**, **Solu grāvs**) ir Vaidavas labā krasta pieteka Smiltenes novadā un Igaunijā.

Izteka no Vītuma ezera. Tek dienvidu virzienā. Vidustecē daļa no tecējuma veido Latvijas—Igaunijas robežu. Ietek Vaidavā iepretim Upmaļu mājām.

## Atsauces
Silamītes strauts

**Silamītes strauts** (arī **Silamites**, **Silamitīte**, **Silamitītes strauts**, **Silamiķītes strauts**) ir Vaidavas labā krasta pieteka Alūksnes un Smiltenes novados. 

Izteka - Jaunlaicenes dienvidrietumu pievārtē. Tek rietumu virzienā. Ietek Vaidavā iepretim Straumēm. Augštecē upi šķērso valsts autoceļš V380 (Karva – Jaunlaicene).

## Atsauces
Zvirgzdupīte (Cekulupītes pieteka)

**Zvirgzdupīte** (arī **Klinču upīte**, **Vēciņupīte**, **Zviergzdupīte**) ir Cekulupītes kreisā krasta pieteka Alūksnes un Smiltenes novados.

Izteka — uz austrumiem no Lācupiem. Tek austrumu-dienvidaustrumu virzienā, paralēli valsts autoceļam A2, lejtecē sagriežoties uz ziemeļaustrumiem. Lielākā pieteka — Dzirkaļu upīte. Ietek Cekulupītē lejpus Dzedonām.

## Atsauces
2020. gada Pasaules čempionāta hokejā 2. divīzija

**2020. gada Pasaules čempionāta hokejā 2. divīzija** būtu hokeja sacensības, kas laika posmā no 19. līdz 25. aprīļa būtu norisinājušās Zagrebā un Rejkjavikā. A grupas pirmo vietu ieguvēji iekļūtu 1. divīzijas B grupu, bet B grupas uzvarētāji kvalificētos uz A grupu. Sakarā ar COVID-19 pandēmiju čempionāts tika atcelts.

## A grupa
* ▼
* †*
* *
* *
* *
* ^

: * automātiski kvalificējas 2020. gada Pasaules hokeja čempionāta 2. divīzijas A grupā*
: *^ kvalificējas, uzvarot 2019. gada Pasaules čempionātā hokejā 2. divīzijas B grupā*
: *<sup>†</sup> rīkotāji*
: *▼ kvalificējās izkrītot no 2019. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzijas*

## B grupa
* ▼
* †*
* *
* *
* *
* ^

: * automātiski kvalificējas 2020. gada Pasaules hokeja čempionāta 2. divīzijas B grupā*
: *^ kvalificējas, uzvarot 2019. gada Pasaules čempionātā hokejā 3. divīzijā*
: *<sup>†</sup> rīkotāji*
: *▼ kvalificējās izkrītot no 2019. gada Pasaules čempionāta hokejā 2. divīzijas A grupas*

## Atsauces
Grega dienasgrāmata 3: Suņudienas (filma)

"**Grega dienasgrāmata 3: Suņudienas**" () ir 2012. gada kinokomēdija, kuras režisors ir Deivids Bauers. Filmas sižets ir balstīts uz Džefa Kinija bērnu grāmatu ar tādu pašu nosaukumu.

Filmā Gregs izliekas, ka strādā smalkajā lauku klubā, lai pēc iespējas vairāk laika atrastos blakus savai iemīļotajai meitenei. Galvenās lomas filmā atveido Zakarijs Gordons, Roberts Keprons, Devons Bostiks, Peitone Liste, Reičela Herisa un Stīvs Zāns. Filmas pirmizrāde notika 2012. gada 8. augustā.

Filma ir turpinājums 2010. gada filmai "Grega dienasgrāmata" un 2011. gada filmai "Grega dienasgrāmata 2: Rodriks rullē". 2017. gadā tika izdots filmas turpinājums "Grega dienasgrāmata: Garais ceļojums".

## Atsauces

## Ārējās saites
Šanhajas bruņinieki

**"Šanhajas bruņinieki"** () ir 2003. gada asa sižeta kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Deivids Dobkins. Galvenās lomas atveido Ouens Vilsons, Džekijs Čans, Donijs Jens, Eidans Gilens, Toms Fišers, Kims Jangs un Fana Vonga. Filmas pirmizrāde notika . Filma ir turpinājums 2000. gada filmai "Dienasvidus Šanhajā".

Kad ķīniešu dumpinieks nogalina Čona atsvešināto tēvu un aizbēg uz Angliju, Čons un Rojs dodas uz Londonu, lai atriebtu šo slepkavību.

## Atsauces

## Ārējās saites