open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vjatiči

[thumb|Vjatiči 966. gadā maksā [mesli|meslus kņazam Svjatoslavam Igorevičam (Radzivila hronikas zīmējums).]]
[thumb|250px|[Austrumslāvi|Austrumslāvu apdzīvotās zemes 7.—8. gadsimtā (zaļā krāsā)]]
**Vjatiči** (senaustrumslāvu: вѧти́чи, ) bija austrumslāvu cilšu savienība, kas 8.—13. gadsimtā apdzīvoja Okas augšteces, vidienes un Donas augšteces baseinu (mūsdienu Krievijas Maskavas, Brjanskas, Kalugas, Orlas, Rjazaņas, Smoļenskas, Tulas, Voroņežas un Ļipeckas apgabalus). Vjatičiem uz rietumiem un ziemeļrietumiem dzīvoja Dņepras balti (austrumgalindi) un kriviči, uz ziemeļiem — merieši un meščeri, uz austrumiem — mordvieši (erzji un mokši), uz dienvidiem — severjani un uz dienvidrietumiem — radimiči.

Vjatiči ilgu laiku saglabāja pagānismu, un kristietību dažās vietās pieņēma tikai 15. gadsimta sākumā. Vjatiči nodarbojās ar medībām (kurās iegūtās kažokādas maksāja nodevās hazāriem), medus, sēņu un meža ogu vākšanu, kā arī ar zemkopību (prosas, miežu, kviešu un rudzu audzēšanu) un lopkopību (cūku, govju, kazu un aitu audzēšanu). 17. gadsimtā vjatiči kopā ar krivičiem, severjaniem, drevļaniem, un radimičiem piedalījās krievu etnoģenēzē.

## Ārējās saites
Kriss Bērds

**Kristofers Patriks Bērds** (; dzimis ) ir bijušais Ziemeļīrijas futbolists, spēlēja aizsarga un pussarga pozīcijā, pārstāvējis Ziemeļīrijas futbola izlasi.

Savas karjeras laikā pārstāvējis tādas komandas kā ''Southampton'', ''Fulham'', ''Reading'', ''Burnley'', ''West Bromwich Albion'' un ''Derby County''.

Ziemeļīrijas futbola izlasi pārstāvējis no 2003. līdz 2016. gadam, kopumā aizvadot 79 mačus. Pārstāvējis izlasi 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Kreigs Katkerts

**Kreigs Džordžs Katkerts** (; dzimis ) ir Ziemeļīrijas bijušais futbolists, kurš spēlēja centra aizsarga pozīcijā un ir pārstāvējis Ziemeļīrijas futbola izlasi.

Pārstāvējis Anglijas komandas ''Manchester United'', ''Plymouth Argyle'', ''Watford'' un ''Blackpool'', kā arī Beļģijas komandu ''Royal Antwerp''.

Ziemeļīrijas futbola izlases rindās debitējis 2010. gadā. Pārstāvējis izlasi 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Johans Frīdrihs Rozenbergers

thumb|"Salasīšana, pēc godīgas, jaukas un auglīgas laika kavēšanas pie tiem gariem ziemas vakariem". Titullapa (1773).
**Johans Frīdrihs Kazimirs Rozenbergers** (; 1731—1776) bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs un literāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1731. gada 7. jūnijā Jaunauces mācītājmuižā luterāņu mācītāja Oto Vilhelma Rozenbergera (miris 1764) un viņa sievas Marijas Magdalēnas, dzimušas Vulfas (mirusi 1799), ģimenē. Studēja teoloģiju Kēnigsbergas (1749—1750) un Rostokas Universitātēs (1751—1756), 1756. gadā iegūstot maģistra grādu. Studiju gados ar rapieri smagi ievainots sejā, brūce slikti dzija un izkropļoja seju. Pēc Septiņgadu kara sākuma atgriezās dzimtenē.

1758. gadā viņš apprecējās ar Jelgavas Sv. Annas draudzes mācītāja meitu Mariju Elizabeti Zeifārtu (*Seiffart*, mirusi 1803) un sāka kalpot kā palīgmācītājs Jelgavas Annas baznīcas latviešu draudzē.
Pēc Zeifārta nāves viņš kļuva par draudzes virsmācītāju un Kurzemes konsistorijas piesēdētāju.

Rozenbergers sacerēja un atdzejoja baznīcas dziesmas, sakārtoja un rediģēja vācu un latviešu Kurzemes luterāņu dziesmu grāmatas.
1772. gadā slimības dēļ zaudēja redzi un no kalpošanas atstājās. 1773. gadā J. F. Stefenhāgena izdevniecība publicēja viņa stāstu krājumu "Salasīšana, pēc godīgas, jaukas un auglīgas laika kavēšanas pie tiem gariem ziemas vakariem".

Miris 1776. gada 18. oktobrī Jelgavā pēc smagas slimošanas.

## Darbi
* *Disquisitionis Theologicae, Ideam Generalem Unicae Verae Religionis Ex Scriptura Sacra, Et Specialiter Ex Rom.XII., 1.2.Evolventis, Sectionem Exegeticam Posterioris Versus Dicti Paulini Principia Formandae Ideae Generalis Constituentem* [Disputs ar Dr. Joahimu Hartmani (1715—1795) Rostokas Universitātē]. Rostock: Röse (1755)
* *Ad Verba Maledicentiam Simeiticam Concernentia. Dissertatio Solemnis Philologico-Critica Ad Verba Davidis, Maledicentiam Simeiticam Concernentia: Wekī jahweh 'āmar lō quallēl 'et-dāwīd. 2 San.XVI.10./ Quam, Annuente Numine Supremo, Consensu Amplissimae Facultatis Philosophicae, Sub Praesidio Pauli Theodoro Carpovii*... Ad Diem IX. Septembris A. MDCCLVI. [maģistra darbs]. Rostock: Adler1 (1756)
* Kurzemes jauna un pilnīga dziesmu grāmata [garīgu dziesmu tulkojumi]. Jelgava: Lītke (1766)
* *Mitauisches Gesangbuch* [Jelgavas jeb Kurzemes vācu luterāņu dziesmugrāmata, redaktors kopā ar Kristiānu Hūnu, autors 9., 34., 99., 105., 141., 154., 159., 315., 427. dziesmai]. Jelgava: J.F.Stefenhāgens, 1771; atkārtoti izdevumi 1775, 1778, 1785, 1795.
* "Salasīšana, pēc godīgas, jaukas un auglīgas laika kavēšanas pie tiem gariem ziemas vakariem". Jelgava: J.F. Štefenhāgens (1773) ar plašu ievadu, kam seko 103 stāsti un fabulas prozā, 45 sakāmvārdi un 12 mīklas ar atminējumiem.
* "Jauna un maza latviešu dziesmu grāmata" (1779) ar 365 dziesmām. Jelgava: J. F. Štefenhāgena izdevniecība.
* "Svētas dziesmas tiem mīļiem latviešiem par labu sarakstītas." (1796) ar 257 dziesmām;
* Jauna un pilnīga latviešu dziesmu grāmata [garīgu dziesmu tulkojumi]. Jelgava: J.F. Stefenhāgens un dēls (1806)

## Atsauces

## Ārējās saites
Sids Kampeadors

**Rodrigo Diass de Vivars** (; dzimis ap 1043. gadu, miris ), zināms arī kā **Sids Kampeadors** (*el Cid Campeador* — ‘Sids Čempions’), bija kastīliešu bruņinieks un militārpersona viduslaiku Spānijā. Viņa iesauka ‘Sids’ ir radusies no arābu vārda *as-Sayyid*, kas nozīmē ‘kungs’, un tā viņam bija jau dzīves laikā. Viņš Rekonkistas laikā cīnījās pret mauriem un pārņēma no viņiem savā kontrolē Valensiju. No 1094. līdz nāvei 1099. gadā bija Valensijas senjors. Viņš ir bijis gan arābu, gan kristiešu algotnis.

Sids Kampeadors ir apdziedāts viduslaiku kastīliešu eposā *[[Cantar de mio Cid]]*, kur viņš pasniegts kā nacionālais varonis, spēcīgs, valdonīgs un lojāls bruņinieks.

## Ārējās saites
Trinidādas un Tobāgo dolārs

**Trinidādas un Tobāgo dolārs** (valūtas kods — **TTD**, parasti saīsināti apzīmē ar dolāra zīmi **$** vai **TT$**) ir Trinidādas un Tobāgo Republikas oficiālā valūta kopš 1964. gada (pirms tam valstī apgrozībā bija Lielbritānijas Vestindijas dolārs). 1 TTD sastāv no 100 centiem.

Apgrozībā ir 5, 10, 25 un 50 centu monētas; 1, 5, 10, 10, 20 un 100 dolāru banknotes. Turklāt apgrozībā ir arī 100 dolāru banknote polimēra versijā. 1 centa monēta tika izņemta no apgrozības no 2018. gada 1. aprīļa līdz 2. jūlijam. Un no 2018. gada 3. jūlija tās zaudēja likumīga maksāšanas līdzekļa statusu.

Visu banknošu aversā ir Trinidādas un Tobāgo ģerbonis, bet reversā — centrālās bankas attēls.

Apgrozībā esošās banknotes ir

* 1 TT$ (sarkanā)
* 5 TT$ (zaļā)
* 10 TT$ (pelēkā)
* 20 TT$ (violetā)
* 50 TT$ (zeltā)
* 100 TT$ (zilā)

## Ārējās saites
Antiamerikānisms

thumb|Viens no antiamerikānisma simboliem
**Antiamerikānisms** jeb **amerikanofobija** ir termins, ar kuru apzīmē vairākus uzskatus un viedokļus, tostarp naidu pret Amerikas Savienotajām Valstīm, to valdību, ārpolitiku vai amerikāņiem kopumā.

Diskusijās par antiamerikānismu vairumā gadījumu trūkst precīza paskaidrojuma par to, ko šis noskaņojums nozīmē (izņemot vispārēju nepatiku), tāpēc šis termins tiek lietots plaši un impresionistiski, radot neprecīzus iespaidus par daudzām izpausmēm, kas tiek dēvētas par antiamerikānismu. Negatīvs vai kritisks viedoklis par ASV vai to ietekmi ir plaši izplatīts Krievijā, Ķīnā, Serbijā, Pakistānā, Bosnijā un Hercegovinā, Baltkrievijā un Tuvajos Austrumos. Antiamerikānisma pretstats ir proamerikānisms.

## Ārējās saites
Kuldīgas vecpilsēta

**Kuldīgas vecpilsēta** ir UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļauts objekts. UNESCO sarakstā to ierakstīja  ar nr. 1658. Kuldīgas vecpilsēta ir 84,33 ha liela, aizsardzības zona 88,85 ha. Šis ir viens no trim objektiem Latvijā, kas iekļauti Pasaules mantojuma sarakstā (arī Rīgas vēsturiskais centrs un Strūves ģeodēziskais loks).

Kuldīgas vecpilsētu UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļāva pēc kritērija (v):

UNESCO komiteja atzina, ka "Kuldīga, kas atrodas Latvijas rietumu daļā, ir izcili labi saglabājies tradicionālas pilsētvides paraugs, kas no neliela viduslaiku ciematiņa attīstījās par nozīmīgu Kurzemes un Zemgales hercogistes administratīvo centru laikā no 16. līdz 18. gadsimtam. Kuldīgas pilsētas struktūra lielā mērā ir saglabājusi tā laika ielu plānojumu, ietverot tradicionālo baļķu arhitektūru, kā arī ārzemju ietekmētus stilus, kas ilustrē bagātīgo apmaiņu starp vietējiem un ceļojošajiem amatniekiem no Baltijas jūras valstīm. Hercogistes laikā ieviestās arhitektūras ietekmes un amatniecības tradīcijas saglabājās vēl 19. gadsimtā".

## Atsauces

## Ārējās saites
* UNESCO Pasaules mantojuma objekts
Palestīnas karogs

thumb|Palestīnas karogs
**Palestīnas karogs** (arābu: علم فلسطين) ir trikolors, ko veido trīs vienādas horizontālas svītras (melna, balta un zaļa no augšas uz leju), ko pārsedz sarkans trīsstūris, kas novietots augšējā daļā. Šis karogs ir izstrādāts, izmantojot panarābiskas krāsas, un simbolizē Palestīnas Valsti un palestīniešu tautu. Karogs ir līdzīgs Sīrijas *[[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|Baas]]* partijas karogam, kurā izmantotas tādas pašas formas un krāsas, bet attiecība ir 2:3, pretstatā Palestīnas 1:2.

Palestīnas Atbrīvošanas organizācija karogu apstiprināja 1964. gada 28. maijā. Karoga diena tiek svinēta 30. septembrī. 2021. gadā Palestīniešu pašpārvaldes prezidents Mahmūds Abāss apstiprināja ikgadēju karoga nolaišanu, lai pieminētu Balfūra deklarāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Martina Vikara

**Martina Vikara** (; dzimusi  Hšanovā) ir Polijas FIDE meistare šahā (2021).

## Biogrāfija
Polijas meiteņu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās izcīnījusi 8 medaļas: 5 zelta (2013 — G8 vecuma grupā; 2016 — G12 vecuma grupā; 2017 — G12 vecuma grupā; 2019 — G14 vecuma grupā; 2022 — G18 vecuma grupā), 2 sudraba (2014 — G10 vecuma grupā; 2021 — G16 vecuma grupā) un bronzu (2015 — G10 vecuma grupā). Piecas reizes uzvarējusi Polijas jauniešu komandu šaha čempionātos (2019, 2020, 2021, 2022, 2023).
Sekmīgi pārstāvējusi savu valsti Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās, kurās izcīnījusi 2 medaļas: zelta (2023 — Eiropas jauniešu šaha čempionātā G18 vecuma grupā) un bronzu (2022 — Pasaules jauniešu šaha čempionātā G18 vecuma grupā). 2022. gadā uzvarējusi Eiropas jauniešu ātrā šaha un šaha ātrspēles čempionātos G18 vecuma grupā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Martyna Wikar — Szachy w Polsce (poliski)
Luna-21

***Luna-21*** () jeb *E-8 № 204* bija PSRS ''Luna'' programmas kosmiskais aparāts. Tas kosmosā tika palaists 1973. gada 8. janvārī, un 15. janvārī uz Mēness virsmas nogādāja automātisko mēness mobili *[[Lunohod-2]]*.

## Lidojuma un nosēšanās gaita
*Luna-21* tika palaista  06:55:38 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Proton-K / Blok D]]* no Baikonuras kosmodroma. *Luna-21* ar *Lunohod-2* tika ievadīta trajektorijā uz Mēnesi. 9. janvārī tika veikts trajektorijas korekcijas manevrs. 12. janvārī kosmiskais aparāts iegāja Mēness orbītā. Selenocentriskās orbītas parametri bija: orbītas slīpums pret mēness ekvatora plakni — 60°; apriņķojuma periods — 118 minūtes; augstums virs Mēness virsmas periselēnijā 90 kilometri un aposelēnijā 110 km. Pēc tam orbīta tika izmainīta uz eliptisku ar periselēniju 16 km, kas bija piemērota nolaišanās sākšanai.

1973. gada 15. janvārī tika ieslēgts bremzēšanas dzinējs. 23:35 *UTC* *Luna-21* nosēdās uz Mēness virsmas Skaidrības jūras austrumu krastā ar koordinātēm 25 grādi 51 minūtes ziemeļu platuma un 30 grādi 27 minūtes austrumu garuma. Uz Mēness virsmas tika nogādāts pašgājējs aparāts *Lunohod-2*.

Mazāk nekā trīs stundas pēc nolaišanās 16. janvārī 01:14 *UTC* mēness mobilis nobrauca pa trapu no nolaišanās platformas un sāka pētījumu un eksperimentu programmas izpildi. *Lunohod-2* piecu Mēness dienu laikā veica 37 km ceļu un darbojās līdz 1973. gada 10. maijam.

## Īpašnieka maiņa
1993. gada decembrī *[[Sotheby's]]* izsolē Ņujorkā Krievijas uzņēmums *[[Lavočkina NPO]]* par  ASV dolāriem pārdeva uz Mēness esošo *Luna-21* kopā ar *Lunohod-2* astronauta dēlam, uzņēmējam Ričardam Geriotam (viņš 2008. gadā ar kosmosa kuģi *[[Sojuz TMA-13]]* kā kosmosa tūrists devās uz Starptautisko kosmosa staciju).


Luna landing module.jpg | *E-8* Unificētā koriģējošā nolaišanās pakāpe
Luna 21 lander.png | 2010. gadā *[[Lunar Reconnaissance Orbiter|LRO]]* uzņemtajā attēlā redzams *Luna-21* un *Lunohod-2* nobrauktais celš


## Atsauces

## Ārējās saites
* Автоматическая станция «Луна-21» НПО Лавочкина 
* Luna Ye-8 (Luna 17, 21 / Lunokhod 1, 2) Gunter Dirk Krebs
Glosārijs

**Glosārijs** (no  (*glôssă*) — 'valoda, runa') ir dokumentam (darbam, grāmatai, digitālai publikācijai) pievienota vārdnīca ar tajā lietotajiem terminu un mazāk saprotamu vārdu, frāžu vai izteicienu skaidrojumiem (definīcijām, piemēriem).

## Skatīt arī
* Vārdnīca
* Tēzaurs
* Enciklopēdija
Tadžikistānas pilsoņu karš

[thumb|Ielu nemieri [Dušanbe|Dušanbē 1990. gada februārī]]
thumb|15. atsevišķās īpašo spēku brigādes kareivji pilsoņu karā
**Tadžikistānas pilsoņu karš** (tadžiku: *Ҷанги шаҳрвандии Тоҷикистон*) bija bruņots konflikts Tadžikistānā starp centrālās valdības atbalstītājiem un dažādām apvienotās Tadžikistānas opozīcijas pārstāvētajām grupām, kas sākās pēc valsts neatkarības pasludināšanas PSRS sabrukuma rezultātā (1992—1997).

Vardarbīgākā konfrontācija notika no 1992. gada augusta beigām līdz 1993. gada jūlijam, kad valsts faktiski tika sadalīta divās daļās. Kopš 1993. gada vasaras konflikta intensitāte samazinājās, lai gan atsevišķas sadursmes turpinājās līdz pat 1997. gada 27. jūnijā notikušajam karojošo pušu izlīgumam.

Piecus gadus ilgajā karā ir bojā gāja no 20 000 līdz 150 000 cilvēku. Kara rezultātā vairāk nekā 25 000 sieviešu kļuva par atraitnēm un aptuveni 55 000 bērnu kļuva par bāreņiem.

Lai gan pilsoņu karam nebija nacionālistiskas ievirzes, gandrīz visi valsts krievu un kopumā slāvu iedzīvotāji pameta Tadžikistānu, apmetoties galvenokārt Krievijā, daļēji Ukrainā, Baltkrievijā, ASV, Kanādā un Eiropas valstīs. Gandrīz visi vācu iedzīvotāji arī pameta valsti un pārcēlās uz Vāciju, kā arī gandrīz visi ebreju iedzīvotāji (Vidusāzijas ebreji un aškenazi), no kuriem lielākā daļa repatriējās uz Izraēlu, bet pārējie uz ASV. No valsts emigrēja arī dažas citas mazākumtautības (piemēram, armēņi un tatāri).

Neraugoties uz minētajiem zaudējumiem, pilsoņu kara laikā Tadžikistānas iedzīvotāju skaits pieauga no 5,109 miljoniem līdz 6,127 miljoniem.

## Ekonomiskās sekas
Tadžikistānas pilsoņu karš pēc tā laika valūtas kursa izmaksāja vairāk nekā 10 miljardus ASV dolāru. Pilsoņu kara laikā valsts ekonomika zaudēja (paralizētās ekonomikas un citu iemeslu dēļ) vēl vairākus miljardus ASV dolāru. Pirms PSRS sabrukuma Tadžikijas PSR un Kirgīzijas PSR bija nabadzīgākās Padomju Savienības republikas, bet piecus gadus ilgušā pilsoņu kara rezultātā Tadžikistāna faktiski kļuva par vienu no nabadzīgākajām valstīm pasaulē, lai gan tā nebija iekļauta oficiālajā ANO vismazāk attīstīto valstu sarakstā. Kara laikā tika iznīcināti vairāk nekā 60 medicīnas iestāžu, desmitiem skolu un citu izglītības iestāžu, kā arī desmitiem sociālo un kultūras iestāžu. Pasliktinājās veselības aprūpes situācija.

Smagā ekonomiskā situācija pēc pilsoņu kara beigām Tadžikistānu faktiski atgriezusi vismaz 10 gadus atpakaļ. Tā kā tika iznīcināta un apturēta lielākā daļa dažādu uzņēmumu, rūpnīcu un fabriku darbība, valstī izplatījās bezdarbs. Notika masveida intelektuālā darbaspēka aizplūšana. Kopš 2000. gadu sākuma masveida bezdarba dēļ Tadžikistānas iedzīvotāji (galvenokārt vīrieši), sākuši doties strādāt galvenokārt uz Krieviju, vēlāk uz Kazahstānu, Turciju, ASV un Eiropas valstīm.

Neraugoties uz sarežģīto ekonomisko situāciju, izdevās saglabāt diezgan zemu inflācijas līmeni. Inflācijas līmenis 2015. gadā bija 5,8% (183. vieta pasaulē).

## Atsauces

## Ārējās saites
Turkestānas autonomija

thumb|Turkestānas autonomijas karogs
**Turkestānas autonomija** bija pašpasludināta teritoriāla vienība, kas pastāvēja no 1917. gada 28. novembra līdz 1918. gada 22. februārim tagadējās Uzbekistānas, Kazahstānas un Kirgizstānas teritorijās.

Lai likvidētu Turkestānas autonomiju, no Maskavas uz Taškentu ieradās 11 ešeloni ar karaspēku un artilēriju Konstantīna Osipova vadībā. Turkestānas autonomiju boļševiki likvidēja tikai 3 mēnešus pēc tās izveidošanas, nogalinot līdz 40 000 cilvēku, un tās vietā izveidoja Padomju Turkestānu.
Kinga Lajdamika

**Kinga Lajdamika** (; dzimusi ) ir Polijas šahiste.

## Biogrāfija
Polijas meiteņu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās izcīnījusi 4 bronzas medaļas (2017 — G8 vecuma grupā; 2018 — G8 vecuma grupā; 2019 — G8 vecuma grupā; 2022 — G12 vecuma grupā). Piecas reizes izcīnījusi medaļas Polijas meiteņu ātrā šaha čempionātos: 3 zelta (2017 — G6 vecuma grupā; 2018 — G8 vecuma grupā; 2019 — G8 vecuma grupā) un 2 sudraba (2018 — G8 vecuma grupā; 2021 — G10 vecuma grupā). 2021. gadā uzvarējusi Polijas meiteņu šaha ātrspēles čempionātā G10 vecuma grupā.
Sekmīgi pārstāvējusi savu valsti Eiropas jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās, kur 2023. gada septembrī uzvarējusi G12 vecuma grupā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kinga Lajdamik — Szachy w Polsce (poliski)
Samara (sala)

**Samara** () ir sala Filipīnu arhipelāgā, pēc platības trešā un pēc iedzīvotāju skaita septītā lielākā sala valstī. Administratīvi ietilpst Austrumu Visaju reģionā; dalās trijās provincēs — Austrumsamara, Samara un Ziemeļsamara. Apdzīvo galvenokārt varaji. Lielākās pilsētas ir Kalbajoga (183 851), Katbalogana (103 879) un Borongana (69 297).

## Ģeogrāfija
Izvietojusies arhipelāga dienvidaustrumos Visaju salu grupā. Tās krastus apskalo Filipīnu jūra austrumos, Samaras jūra rietumos un Leites līcis dienvidos. Sanhuaniko šaurums dienvidrietumos to atdala no Leites salas, Sanbernardino šaurums ziemeļrietumos — no Lusonas salas. Tilts pār Sanhuaniko šaurumu salu savieno ar Leiti. Krasta līnija stipri izrobota, piekrastē daudz mazāku saliņu. Sala pauguraina, augstākais kalns ir Huravs 890 m vjl salas vidusdaļā. Valda subekvatoriāls musonu klimats. Ap trešdaļu salas teritorijas aizņem 1996. gadā izveidotais Samaras salas dabas parks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adījumi

**Adījumi** ir tekstiliju veids, kurā no nepārtraukta dzijas (resna diega) pavediena, izliecot to cilpās, veido valdziņu saistījumus. Adījumus var veidot ar rokām (parasti ar 2—5 adāmadatām) vai ar mašīnu (t.s. trikotāža). Senākie adītie paraugi Latvijā zināmi no 14. gadsimta. Rotājumam Latvijā vēsturē parasti izmantots ģeometrisks raksts, dienviddaļā arī augu, retāk dzīvnieku valsts motīvi. Pazīstamākie adījumu raksti ir galdiņi, važiņas, zobiņi, cūkactiņas, mušiņas, zariņi, kaķpēdiņas, zvaigznītes, sietiņi. Ar 20. gadsimta sākumu paplašinājās lielāku apģērba gabalu adīšana, tika izdoti speciāli rokdarbu žurnāli. 20. gadsimta vidū Latvijas PSR adīšana tika uzskatīta par vispopulārāko mākslinieciskās pašdarbības nozari.

## Atsauces
1582. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas mantojuma karu laiks (1560–1585)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1582]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas novadi atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, izņemot Kurzemes bīskapiju (Dānijas īpašumā, 1560—1585) un Grobiņas apgabalu (Prūsijas hercogistes pārvaldē, 1560—1609). Vidzemes un Latgales novadi atradās Livonijas un Lietuvas reālūnijas sastāvā.

## Valdnieki
* Hercogs Gothards bija Kurzemes un Zemgales hercogistes valdnieks (1562—1587), viņa sieva bija hercogiene Mēklenburgas Anna (1566—1602).
* Kurzemes un Sāmsalas bīskaps (1560—1583) bija princis Magnuss.
* Nominālais Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs (1575—1586) Stefans Batorijs, viņa ieceltais Livonijas vietvaldis (1578—1586) bija Georgs Radvils.

## Notikumi
* 1582. gada 15. janvārī parakstīja Jamas Zapoļskas miera līgumu, Krievijas cariste atsacījās no Livonijas kara laikā okupētās Latvijas un Igaunijas austrumu daļas.
Koburga

**Koburga** (, ) ir pilsēta Vācijā, Bavārijas brīvvalstī. 2022. gadā pilsētā dzīvoja 41,8 tūkstoši iedzīvotāju. No 16. gadsimta līdz 1918. gadam Koburga bija Saksijas Koburgas un Gotas dzimtas mītnes pilsēta. 1920. gadā Koburga kļuva par daļu no Bavārijas.

1530. gadā Mārtiņš Luters sešus mēnešus dzīvoja Koburgā un nodarbojās ar Bībeles tulkošanu vācu valodā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Austrumu Visajas

**Austrumu Visajas** (, , , ) vai **VIII reģions** (*Region VIII*) ir viens no Filipīnu reģioniem valsts austrumdaļā. Aizņem Visaju salu austrumdaļu un iekļauj 6 provinces un 2 neatkarīgās pilsētas. Reģiona centrs ir Taklobanas pilsēta.

## Ģeogrāfija
Reģions atrodas Visaju salu grupas austrumos. Sastāv no trijām galvenajām salā — Samaras, Leites un Biliranas, kā arī daudzām mazākās saliņām. Austrumos krastus apskalo Filipīnu jūra, rietumos — Kamotu jūra un Visaju jūra. Dienvidos Boholas jūra un Surigao šaurums reģiona salas atdala no Mindanao, bet ziemeļos Sanbernardino šaurums — no Lusonas. Salas galvenokārt vulkāniskas izcelsmes, kalnainas; augstākā virsotne ir Lobi kalns 1346 m vjl Leites salā. Valda tropu klimats.

## Administratīvais iedalījums
thumb|left|upright=0.95|Austrumu Visaju reģiona administratīvais iedalījums
 

**Piezīmes**

## Atsauces

## Ārējās saites
Karavīrs (filma)

**"Karavīrs"** (, *Jawan*) ir 2023. gada Indijas asa sižeta filma hindi valodā, kuras režisors un scenārija autors ir Atlī. Filmā galvenās lomas atveido Šāhruhs Hāns, Najantara, Vidžajs Setupatī un Dīpika Padukone.

Šāhruhs Hāns atveido dubultniekus tēvu un dēlu, kuri saceļas pret valstī valdošo korupciju.

Filmas "Karavīrs" pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, kuri slavēja aktierspēli, scenāriju, cīņas ainas un skaņu celiņu. Filma guva arī ievērojamus kases ieņēmumu panākumus, kļūstot arī par vienu no visu laiku pelnošākajām Indijas filmām. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 89% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gekhans Genils

**Gekhans Genils** (; dzimis ) ir bijušais turku futbolists, spēlēja labās malas aizsarga pozīcijā, pārstāvējis Turcijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Genils ir Turcijas U21 izlases galvenais treneris.

Savas karjeras laikā pārstāvējis divus no Turcijas spēcīgākajiem klubiem: Stambulas "''Fenerbahçe''" un Stambulas "''Beşiktaş''". Kopumā trīs reizes kļuvis par Turcijas Superlīgas čempionu.

Turcijas futbola izlasi pārstāvējis no 2007. līdz 2019. gadam, kopumā 66 mačos gūstot vienus vārtus. Pārstāvējis izlasi 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Fenerbahçe**

* Turcijas Superlīga: 2010—11, 2013—14
* Turcijas kauss: 2011—12, 2012—13
* Turcijas Superkauss: 2007, 2009, 2014

**Beşiktaş**

* Turcijas Superlīga: 2016—17

## Ārējās saites
Emre Mors

**Emre Mors** (; dzimis ) ir Turcijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāvējis Turcijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Mors spēlē Turcijas Superlīgas komandā Stambulas "''Fenerbahçe''".

Dzimis Dānijā, kur ''Nordsjælland'' komandā sācis savu profesionālo karjeru. Vēlāk spēlējis arī Vācijas komandā Dortmundes "''Borussia''", Spānijas komandā ''Celta Vigo'', Turcijas komandās Stambulas "''Galatasaray''" un ''Fatih Karagümrük'', kā arī Grieķijas komandā Pirejas "''Olympiacos''".

Turcijas futbola izlases rindās debitējis 2016. gadā. Pārstāvējis izlasi 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Borussia Dortmund**

* Vācijas kauss: 2016—17

**Galatasaray**

* Turcijas Superkauss: 2019

**Olympiacos**

* Grieķijas Superlīga: 2019—20
* Grieķijas kauss: 2019—20

**Fenerbahçe**

* Turcijas kauss: 2022—23

## Ārējās saites
1573. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas mantojuma karu laiks (1560—1585)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1573]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas novadi atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, izņemot Kurzemes bīskapiju (Dānijas īpašumā, 1560—1585) un Grobiņas apgabalu (Prūsijas hercogistes pārvaldē, 1560—1609). Vidzemes un Latgales novadi atradās Livonijas un Lietuvas reālūnijas, daļēji Livonijas Karalistes sastāvā. Rīgas brīvpilsēta (1561—1582) mēģināja saglabāt suverenitāti.

## Valdnieki
* Hercogs Gothards bija Kurzemes un Zemgales hercogistes valdnieks (1562—1587), viņa sieva bija hercogiene Mēklenburgas Anna (1566—1602).
* Kurzemes un Sāmsalas bīskaps (1560—1583) un krievu okupētās Livonijas karalis (1570—1578) bija Magnuss.
* Nominālais Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs (1573—1575) Anrī III Valuā, bet Livonijas vietvaldis (1566—1578) bija Jānis Hodkevičs.

## Notikumi
* turpinājās Livonijas karš (1558—1583)
* 1573. gada 16. maijā Anrī III Valuā ievēlēja par Polijas karali.
* 1573. gadā Livonijas karalis Magnuss Novgorodā apprecējās ar kņazieni Eifēmiju Staricku un pūrā saņēma Karkuses cietoksni.
Žans Fransuā Žiljē

**Žans Fransuā Žiljē** (; dzimis ) ir Beļģijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, pārstāvējis Beļģijas futbola izlasi. Kopš 2021. gada Žiljē ir Beļģijas kluba *[[Standard Liège]]* vārtsargu treneris.

Savas karjeras laikā pārstāvējis komandas Beļģijā un Itālijā. No 2000. līdz 2011. gadam spēlējis Itālijas komandā ''Bari''. Ar kopumā aizvadītiem 364 mačiem, Žiljē ir *Bari* komandas spēlēm bagātākais futbolists.

Beļģijas futbola izlasi pārstāvējis no 2009. līdz 2016. gadam, kopumā aizvadot 9 mačus. Pārstāvējis izlasi 2016. gada Eiropas čempionātā.

2018. gada 17. martā Gillet spēlēja, un Standard Liège papildlaikā ar 1:0 pārspēja Genk, uzvarot 2018. gada Beļģijas kausa finālā un kvalificējoties UEFA Eiropas līgai.

## Sasniegumi
**Standard Liège**

* Beļģijas kauss: 2017–18

## Ārējās saites
Bilirana

**Bilirana** () ir sala Filipīnu arhipelāgā, administratīvi ietilpst Austrumu Visaju reģionā, kur kopā ar Maripipi, Higatanganas, Sambavanas un citām mazākām saliņām veido Biliranas provinci. Apdzīvo galvenokārt varaji un sebuāņi. Lielākā apdzīvotā vieta ir provinces centrs Navala ar  iedzīvotājiem municipalitātes robežās.

## Ģeogrāfija
Izvietojusies arhipelāga dienvidaustrumos Visaju salu grupā. Tās krastus apskalo Samaras jūra.  platais Biliranas šaurums dienvidrietumos to atdala no Leites salas; šaurumu šķērso tilts. rietumos un Leites līcis dienvidos. Krasta līnija mēreni izrobota, rietumu piekrastē vairākas nelielas saliņas. Sala vulkāniskas izcelsmes, kalnaina, augstākais kalns ir Nalitavans 1346 m vjl salas ziemeļdaļā. Salā joprojām novērojamas vulkāniskās aktivitātes; pēdējais freatiskais izvirdums (pelnu un tvaika izmeši) novērots 1939. gada 26. septembrī. Valda subekvatoriāls musonu klimats; augstienēs — vēsāks kalnu klimats.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bilirana (province)

**Bilirana** (, , , ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts austrumdaļā, Austrumu Visaju reģionā. Izveidota 1992. gadā, nodalot no Leites provinces. Administratīvi dalās 8 municipalitātēs un 132 barangajās. Provinces centrs ir Navalas municipalitāte.

## Ģeogrāfija
Province aizņem Biliranas (, 93,5% provinces teritorijas), Maripipi, Higatanganas un vairākas mazākas saliņas Samaras jūrā Visaju salu grupas austrumos. 800 m platais Biliranas šaurums dienvidrietumos Biliranas salu atdala no Leites salas. Salas galvenokārt vulkāniskas izcelsmes, kalnainas; augstākā virsotne ir Nalivatans 1346 m vjl. Valda tropu musonu klimats piekrastēs un vēsāks klimats kalnienēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
1565. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas mantojuma karu laiks (1560–1585)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1565]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas novadi atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, izņemot Kurzemes bīskapiju (Dānijas īpašumā, 1560—1585) un Grobiņas apgabalu (Prūsijas hercogistes pārvaldē, 1560—1609). Vidzemes un Latgales novadi atradās Lietuvas un Livonijas personālūnijas sastāvā, daļēji krievu okupācijas zonā. Rīgas brīvpilsēta (1561—1582) mēģināja saglabāt suverenitāti.

## Valdnieki
* Hercogs Gothards bija Kurzemes un Zemgales hercogistes valdnieks (1562—1587) un Livonijas vietvaldis (1562—1566).
* Kurzemes un Sāmsalas bīskaps (1560—1583) bija princis Magnuss.
* Nominālais Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs (1548—1572) Sigismunds II Augusts, bet Rīgas arhibīskapijas administrators (1563—1565) bija Nikolajs Radvils Melnais.

## Notikumi
* turpinājās Livonijas karš (1558–1583)
* 1565. gadā hercogs Gothards lika veikt revīzijas, lai pārliecinātos, kādā stāvoklī ir valsts baznīcas un skolas. Revīzijas vadīja pirmajā gadā Stefans Bilovs, nākamajā gadā šai darbā viņam sekoja Aleksandrs Einhorns un Zalomons Hennings.
Helsinku pareizticīgo katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1355001"
}


**Helsinku pareizticīgo katedrāle** jeb **Debesīs uzņemšanas katedrāle** (, ) ir 19. gadsimta vidū celta Somijas Pareizticīgo baznīcas katedrāle, kas atrodas Somijas galvaspilsētas Helsinku centrā, Katanajokas pussalā. Somijas Pareizticīgo baznīcas galvenā baznīca.

Kad 1812. gadā Helsinki kļuva par Somijas Lielhercogistes galvaspilsētu, Krievijas cars Aleksandrs I nodibināja fondu divu katedrāļu (luterticīgo un pareizticīgo) celtniecībai pilsētā. Helsinku pareizticīgo katedrāle tika iesvētīta 1868. gadā, Aleksandra II laikā. Tās projekta autors ir krievu arhitekts Aleksejs Gornostajevs (*Алексей Максимович Горностаев*, 1808—1862), kurš tāpat kā cars nepiedzīvoja katedrāles atklāšanu. Katedrāles celtniecībai izmantoja ķieģeļus no Krimas karā nopostītā cietokšņa Ālandu salās.


Uspenski_Cathedral_from_air.jpg
Uspenski_Cathedral_2018.jpg
Interior_of_Uspenski_Cathedral_in_Helsinki,_Finland.jpg|Interjers
Uspenski_Helsinki_Interior_1.jpg
Ceiling_Uspenski_Cathedral_2018.jpg


## Ārējās saites
*
Ērģemes Cepuru kalniņš

**Ērģemes Cepuru kalniņš** ir pilskalns, kas atrodas Vidzemē, Valkas novada Ērģemes pagasta dienvidos, uz rietumiem no Turnas, Kukra rietumu pusē. Reģiona nozīmes kultūras piemineklis.

## Ārējās saites

* Ērģemes Cepuru kalniņš portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Dzintars Tilaks

**Dzintars Tilaks** (dzimis , Rīgā) ir latviešu rakstnieks un Latvijas Radio (LSM) darbinieks. Pazīstams kā Latvijas Radio raidījumu vadītājs, šobrīd Radioteātra producents un grāmatu autors pieaugušajiem un bērniem. 

## Dzīves gājums
Dzintars Tilaks dzimis 1959. gada 7. septembrī, Rīgā. Mācījies Rīgas V. Lāča 31.vidusskolā, vēlāk Latvijas Valsts konservatorijā (kultūras darbs, masu režija). Kopš 1980. gada Latvijas Radio ārštata autors, bet kopš 1992. gada štata darbinieks. Vēlāk ārštata producents, bet kopš 2018. gada Radioteātra producents. Vislielāko popularitāti ieguvis, vadot raidījumus "Radioiela" (LR-1) un "Sirdslietu aģentūra" (LR-2). Par darbu radio saņēmis vairākas balvas – populārākais izklaides raidījums, populārākais izklaides raidījumu vadītājs, arī "Preses nagla 96". Ir vairāku grāmatu autors.

## Bibliogrāfija
Dzintara Tilaka izdoto grāmatu saraksts to izdošanas secībā:

* "Sirdslietu aģenta ritmiskas domas" (dzeja) – Nordik – 2005. 
* "Labi, ka tā" (īsie stāsti) – Jumava – 2010.
* "Latvi-jā, latvi-nē" (erudīcija) – Jumava – 2011.
* "Laika atkārtojums" (stāsti) – Madris – 2013. 
* "Latviskās sirdslietas" (psiholoģija, attiecības) – Pētergailis – 2013. 
* "Sirds nemiers" (romāns) – Lauku Avīze – 2014. 
* "Piķis un zēvele jeb latvju biznesa nacionālās īpatnības" (romāns) – Zvaigzne ABC – 2016. 
* "Čomiņš" (stāsts bērniem) – Zvaigzne ABC – 2016. 
* "Oki doki jeb kad mēs augām" (stāsts bērniem, ilustrācijas) – Zvaigzne ABC – 2017. 
* "Pazīstamām personībām papildinātas Pārdaugavas piezīmes" (dokumentāli stāsti) – Zvaigzne ABC – 2017.
* "Pārdaugava" (foto, esejas, dzeja) – Pārdaugavas izpilddirekcija – 2018. 
* "Labo blēņu vasara" (stāsts bērniem) – Zvaigzne ABC – 2018. 
* "Piedzīvojumu meistari" (stāsts bērniem) – Zvaigzne ABC – 2019. 
* "Papus Tru" (stāsts bērniem, ilustrācijas) – Zvaigzne ABC – 2019. 
* "Šausmiņa" (stāsts bērniem, ilustrācijas) – Zvaigzne ABC – 2020. 
* "Kūlenis" (romāns) – Zvaigzne ABC – 2021. 
* "M+A" (skolas vecuma romāns) – Zvaigzne ABC – 2021. 
* "Raibi labā nometne" (skolas vecuma stāsts, ilustrācijas) – Zvaigzne ABC – 2022. 
* "Zlatas ceļš" (skolas vecuma stāsts) – Zvaigzne ABC – 2023. 
* "Laikā apmaldījušies stāsti" (stāsti pieaugušajiem) – Zvaigzne ABC – 2024. 
* "Starp mums" (skolas vecuma stāsts) – Zvaigzne ABC – 2025.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dzintars Tilaks literatura.lv
1566. gads Latvijā

thumb|315px|Livonijas mantojuma karu laiks (1560–1585)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1566]]. gada notikumi** **[[Latvija]]s** teritorijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas novadi atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, izņemot Kurzemes bīskapiju (Dānijas īpašumā, 1560—1585) un Grobiņas apgabalu (Prūsijas hercogistes pārvaldē, 1560—1609). Vidzemes un Latgales novadi atradās Livonijas un Lietuvas reālūnijas sastāvā, daļēji krievu okupācijas zonā. Rīgas brīvpilsēta (1561—1582) mēģināja saglabāt suverenitāti.

## Valdnieki
* Hercogs Gothards bija Kurzemes un Zemgales hercogistes valdnieks (1562—1587) un Livonijas vietvaldis (1562—1566), viņa sieva bija hercogiene Mēklenburgas Anna (1566—1602).
* Kurzemes un Sāmsalas bīskaps (1560—1583) bija Magnuss.
* Nominālais Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs (1548—1572) Sigismunds II Augusts, bet Livonijas vietvaldis (1566—1578) bija Jānis Hodkevičs.

## Notikumi
* turpinājās Livonijas karš (1558—1583)
* Kurzemes un Sāmsalas bīskaps Magnuss 1566.—1567. gadā Lietuvas valdniekam Sigismundam II Augustam lūdza viņa māsas princeses Annas roku, pūrā prasot bijušās Rīgas arhibīskapijas teritoriju, tāpēc sarunas nevainagojās ar panākumiem.
* Lietuvas Sejms nolēma izveidot Livonijas un Lietuvas kopvalsti. Hercogu Gothardu atcēla no Livonijas vietvalža amata, kurā iecēla Janu Hodkeviču.
* 25. decembrī Sejms paziņoja, ka Pārdaugavas Livonijas hercogiste uz visiem laikiem ir iekļauta Lietuvas sastāvā.
* 26. decembrī Grodņas ūnija saņēma Sigismunda II apstiprinājumu. Pārdaugavas Livonija atzina Lietuvas valdnieka un viņa mantinieku varu, nosūtīja pārstāvjus uz Lietuvas Sejmu. Vienlaikus Livonija lūdza atzīt protestantu tiesības un vācu valodu valsts pārvaldē.
* Livonijas hercogistē izveidoja Rīgas, Turaidas, Cēsu un Daugavpils novadus.
Elektrēnu katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q16450393"
}

**Elektrēnu Vsv. Jaunavas Marijas Mocekļu karalienes baznīca** () ir 1996. gadā uzcelts Romas Katoļu baznīcas dievnams, kas atrodas Lietuvas dienviddaļā, Viļņas apriņķa Elektrēnu pilsētā.

Elektrēnos katoļu draudze nodibinājās 1989. gadā. 1990. gadā tika uzsākta baznīcas celtniecība. 1996. gadā to iesvētīja. Baznīca celta pēc lietuviešu arhitekta, bijušā Latvijas kolhoza "Nākotne" arhitekta (1968—1979) Henrika Šilgaiļa (*Henrikas Šilgalis*, 1944—2007) projekta. 1997. gadā rudens vētra nogāza divus baznīcas dekoratīvos pilonus, kas 2007. gadā atjaunoti.


Elektrėnų_bažnyčia.JPG
Elektrėnų_bažnyčia,_galinis_fasadas_.JPG


## Ārējās saites
Pērtas katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942403"
}

**Sv. Niniana katedrāles baznīca** () ir Skotijas Episkopālās baznīcas (anglikāņu) katedrāle, kas atrodas Skotijas pilsētā Pērtā uz rietumiem no Dandī. Sentendrūsas, Dankeldas un Danbleinas diecēzes galvenā baznīca.

1689. gadā, kad Skotijas Baznīca pieņēma kalvinisma prezbiteriānisma novirzienu, Skotijas katedrāles kļuva par draudzes baznīcām. 1848. gadā daži Skotijas aristokrāti un studenti sāka vākt līdzekļus Pērtas katedrāles celtniecībai. Projekta autors bija Londonas arhitekts Viljams Baterfīlds (*William Butterfield*, 1814—1900). Katedrāle tika iesvētīta 1850. gadā, tomēr līdzekļu trūkuma dēļ uzbūvēja tikai daļu no Baterfīlda projekta.


St Ninian's Perth.jpg
The Good Shepherd window, St. Ninian's Cathedral - geograph.org.uk - 2346321.jpg
St Ninian's Cathedral, Perth.jpg


## Ārējās saites
*
Gadījuma lielums

[thumb|Gadījuma lielums varētu būt, piemēram, vidējā [Vesels skaitlis|veselā temperatūra nākamajai dienai. Ar **Ω** apzīmē matemātisku telpu ar visām temperatūrām. Katra atsevišķa temperatūra ir gadījuma notikums ar savu varbūtību.]]
[thumb|300x300px|Notikumu grupa sastāv no visiem notikumiem- katram notikumam tiek piešķirts vienāds vai kopīgs gadījuma lielums un gadījuma varbūtība.Piemērs- [monēta, kurai atšķirīgi gadījuma lielumi {-1; +1}, bet vienādā varbūtība 1/2.]]
[thumb|256x256px|Ja gadījuma lielums ''X'' ir diskrēts, tad [kumulatīvā sadalījuma funkcija *F(x)* izmainās lēcienveidā.]]
[thumb|Ja gadījuma lielums ir nepārtraukts, to summēšana nav iespējama un aizstāj [Integrālis|integrēšana. Nepārtrauktajā situācijā kumulatīvā sadalījuma funkcija *F(x)* ir monotoni augšupejoša līkne (zilā krāsa)]]
**Gadījuma lielums** ir skaitliska vērtība, kuru piešķir katram gadījuma notikumam. Varbūtību teorijas uzdevums ir noteikt gadījuma lieluma iespējamās vērtības un to varbūtības vēl nenotikušiem izmēģinājumiem, izmantojot jau notikušu mēģinājumu rezultātus. Gadījuma lielumu apzīmē ar tā vērtību vai vispārīgāk ar *X*.

## Diskrētais gadījuma lielums
Diskrētajā gadījumā notikumu skaits ir galīgs vai bezgalīgs un katra gadījuma varbūtība nav nulle. Katram gadījuma lielumam ir sava varbūtība- šo saistību var pierakstīt tabulā:

Visu gadījumu lielumi (*x1, x2, ..., xn*) satur arī visus iznākumus — to varbūtību summa ir 1:

 \sum_{i=0} ^ {n}p_i= 1

#### Piemērs
Metot metamo kauliņu, gadījumu lielumu un varbūtību sadalījums izskatās kā tabulā:

Visu varbūtību summa ir 1.

### Binomiālais sadalījums
Ja diskrētā gadījuma lieluma vērtību varbūtības nosaka pēc Bernulli formulas, tad iegūst binomiālo sadalījumu. Bernulli formula:

P_n(k)= C^k_n \cdot p^k \cdot q^{n-k}, kur

P_n(k) — varbūtība labvēlīgam iznākumam notikt k reizes no visām n reizēm; C^k_n — kombinācijas, kā izvēlēties k elementus no n; p^k — labvēlīgā varbūtība celta veiksmīgo reižu pakāpē; q^{n-k} — nelabvēlīgā varbūtība (q = 1-p) celta neveiksmīgo reižu pakāpē.

#### Piemērs
Varbūtība, ka kādam cilvēkam garšo mango, ir 0,85. Apēsti 4 mango. Noteikt garšīgo mango (0; 1; 2; 3; 4) varbūtību sadalījumu.

Visu varbūtību summa ir viens:  \sum_{i=0} ^ {4}p_i= 1

## Nepārtrauktais gadījuma lielums
Nepārtraukts gadījuma lielums var būt jebkura vērtība kādā intervālā. Tā kā iespējamo gadījuma lieluma vērtību skaits ir nesaskaitāmi liels, tādēļ jebkuras konkrētas vērtības varbūtība ir nulle. Tādēļ nozīme ir aprēķināt varbūtību tikai kādā intervālā (*x1; x2)*. Par nepārtraukta gadījuma lielumiem var uzskatīt visus mērījumus un to kļūdas.

## Atsauces
Kīrens Vestvuds

**Kīrens Vestvuds** (; dzimis ) ir bijušais Īrijas futbolists, spēlējis vārtsarga pozīcijā, pārstāvējis Īrijas futbola izlasi.

Visu savu spēlētāja karjeru pavadījis Anglijā, pārsvarā spēlējot Anglijas čempionātā, kur pārstāvējis ''Coventry City'', ''Sheffield Wednesday'' un ''Queens Park Rangers'' komandas. Ar ''Sunderland'' komandu spēlējis arī Premjerlīgā.

Īrijas futbola izlasi pārstāvējis no 2009. līdz 2017. gadam, kopumā aizvadot 21 maču. Pārstāvējis izlasi 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Carlisle United**

* EFL League Two: 2005–06

## Ārējās saites
Glens Vīlens

**Glens Deivids Vīlens** (; dzimis ) ir Īrijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, pārstāvējis Īrijas futbola izlasi.

Lielu daļu savas karjeras pavadījis Anglijas Premjerlīgas komandā ''Stoke City'', kur deviņu sezonu laikā kopumā aizvadījis 338 mačus.

Īrijas futbola izlasi pārstāvējis no 2008. līdz 2019. gadam, kopumā 91 mačā gūstot 2 vārtus. Pārstāvējis izlasi 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Bristol Rovers F.C.

***Bristol Rovers Football Club*** ir profesionāls Anglijas futbola klubs no Bristoles pilsētas, kas piedalās Anglijas trešajā spēcīgākajā futbola līgā jeb ''League One''. Klubs savas mājas spēles aizvada *[[Memorial Stadium]]* stadionā, kurā ir 11 000 skatītāju vietas.

Kluba iesauka ir *The Pirates* (pirāti), tādējādi atspoguļojot Bristoles jūrniecības vēsturi. Klubs nekad nav spēlējis Anglijas augstākajā futbola līgā.

No 2000. līdz 2003. gadam klubā spēlēja Latvijas futbolists Vitālijs Astafjevs.

## Sasniegumi

* **Anglijas futbola 3. līmenis** (pašlaik — *League One*)
** Čempioni (2): 1952—53 (dienvidi), 1989—90
** Vicečempioni (1): 1973—74
** Paaugstināti (1): 1969—70
* **Anglijas futbola 4. līmenis** (pašlaik — *League Two*)
** Paaugstināti (2): 2015—16, 2021—22
** Izslēgšanas spēļu uzvarētāji (1): 2007
* **Anglijas futbola 5. līmenis** (pašlaik — *National League*)
** Izslēgšanas spēļu uzvarētāji (1): 2015
* **[[EFL Trophy]]**
** Finālisti (2): 1989—90, 2006—07

## Ārējās saites
*
Jakubs Sēmans

**Jakubs Sēmans** (; dzimis ) ir Polijas starptautiskais meistars šahā (2023).

## Biogrāfija
Polijas jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās izcīnījis 3 medaļas: zelta (2018 — U10 vecuma grupā) un 2 sudraba (2019 — U12 vecuma grupā; 2020 — U12 vecuma grupā). Četras reizes izcīnījis zelta medaļas Polijas jauniešu ātrā šaha čempionātos (2016 — U8 vecuma grupā; 2018 — U10 vecuma grupā; 2020 — U12 vecuma grupā; 2022 — U18 vecuma grupā). Tāpat izcīnījis četras medaļas Polijas jauniešu šaha ātrspēles čempionātos: 2 zelta (2018 — U10 vecuma grupā; 2022 — U18 vecuma grupā), sudraba (2020 — U12 vecuma grupā) un bronzas (2016 — U8 vecuma grupā).

Vairākkārt pārstāvējis savu valsti Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās, kuros izcīnījis 3 medaļas: 2 zelta (2023. gada Eiropas un Pasaules jauniešu šaha čempionātos U16 vecuma grupā) un sudraba (2022. gada Pasaules jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā).

2022. gadā Salonikos Eiropas jauniešu ātrā šaha un šaha ātrspēles čempionātos U14 vecuma grupā uzvarējis šaha ātrspēlē un bijis otrais ātrajā šahā.

2023. gada janvārī Mariānske Lāzņē izcīnījis 3. vietu šaha festivāla *Marienbad Open* lielmeistaru turnīrā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2023. gadā Sēmanam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Jakub Seemann — Szachy w Polsce (poliski)
Kasteļo de la Plana

**Kasteļo de la Plana** () jeb **Kasteljona de la Plana** (), zināma arī vienkārši kā **Kasteļo**, ir pilsēta Spānijas austrumos, Valensijas apgabalā. Tas ir Kasteljonas provinces administratīvais centrs. 2022. gadā Kasteļo dzīvoja 172 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas pie Baleāru jūras, Valensijas līča krastā. Kasteļo de la Plana ir ostas pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
2023.—2024. gada UEFA Nāciju līga sievietēm

**2023.—2024. gada UEFA Nāciju līga sievietēm** bija pirmā UEFA Nāciju līgas sezona, kurā piedalījās UEFA dalībvalstu sieviešu futbola izlases. Rezultāti tika izmantoti, lai noteiktu līgu sadalījumu 2025. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīrā. Divas labākās komandas, izņemot mājinieci Franciju, kvalificējās  spēlēm Parīzē.

Pirmajā Nāciju līgas sezonā uzvarēja Spānijas izlase, kas finālā ar 2:0 pieveica Franciju.

## Formāts
Sacensības sākās ar līgas posmu, kurā izlases ir sadalītas trīs līgās (A, B un C). A un B līgā spēlē katrā 16 komandas (4 grupās pa 4), savukārt C līgā ir iekļautas pārējās komandas, kas sadalītas pa trim vai četrām komandām grupā. Katras grupas komandas aizvadīja divus apļus, spēlējot savā starpā mājās un izbraukumā. Četras A līgas grupu uzvarētājas iekļuva Nāciju līgas finālposmā, kurā bija pusfināli, spēle apar trešo vietu un fināls.

Sacensībās ir iekļauta arī paaugstināšana un pazemināšana (izkrišana) starp līgām nākamajam Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīram. B un C līgas grupu uzvarētājas tika automātiski paaugstinātas, savukārt A un B līgas ceturtās vietas, kā arī B līgas sliktākā trešās vietas ieguvēja tika pazeminātas. Notika arī paaugstināšanas/izkrišanas pārspēles, kas tika aizvadītas vienā laikā ar Nāciju līgas finālposmu, uzvarētājas iekļuva augstākā līgā, bet zaudētājas izkrita vai palika zemākā līgā. A līgas trešās vietas ieguvējas spēlēja ar B līgas otrās ieguvējām, savukārt trīs labākās B līgas trešās vietas ieguvējas spēlēja ar trim labākajām C līgas otrās vietas ieguvējām.

## Kalendārs

## A līga
### A1 grupa

### A2 grupa

### A3 grupa

### A4 grupa

### Finālturnīrs

## B līga
### B1 grupa

### B2 grupa

### B3 grupa

### B4 grupa

### Trešo vietu rangs

## C līga
### C1 grupa

### C2 grupa

### C3 grupa

### C4 grupa

### C5 grupa

### Otro vietu rangs

## Paaugstināšanas un izkrišanas spēles
### A līga pret B līgu

|}

### B līga pret C līgu

|}

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Vilhelms Šteineks

**Vilhelms Šteineks** (1681—1735) bija Tukuma draudzes luterāņu mācītājs un literāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1681. gadā Vecauces latviešu bērnu saņēmējas ģimenē, bērnībā dzīvoja Tukuma apkārtnē. Mācījās Jelgavas pilsētas skolā. Studēja teoloģiju Kēnigsbergas Universitātē (1702 — ap 1711). Strādāja par palīgmācītāju Jelgavā (1711), tad par Tukuma draudzes luterāņu mācītāju (1712—1735).

1727. gada Kurzemes dziesmu grāmatā "Jelgavas jauna in pilnīga latviešu dziesmu grāmata" bija ievietotas Šteineka dziesmas: "Ak vaigs no asins strutām", "Man tiešām netīk, saka Dievs", "Es lūdzos divi lietas man", "Kungs dievs, mums gribi žēlīgs būt".

1730. gadā iespiesta Šteineka apsveikuma kantāte Kurzemes hercogam Ferdinandam kāzu dienā. Sakarā ar šo bez cenzūras atļaujas iespiesto dzejojumu notika konsistorijas tiesas prāva (1732). Šteineku atzina par vainīgu, lika segt tiesas izdevumus un uz četrām nedēļām atstādināja no amata.

Miris 1735. gadā Tukumā.

## Darbi
* "Jauna un maza latviešu dziesmu grāmata" (1779) ar 365 dziesmām. Jelgava: J. F. Štefenhāgena izdevniecība.
* Jauna un pilnīga latviešu dziesmu grāmata [garīgu dziesmu tulkojumi]. Jelgava: J.F. Štefenhāgens un dēls (1806)

## Atsauces
Ormoka

**Ormoka** (, , , ) ir pilsēta Filipīnās, Austrumu Visaju reģionā. Atrodas Leites salas rietumu krastā pie Kamotu jūras Ormokas līča. Ormoka dibināta 1834. gadā, pilsētas statusu ieguva 1947. gadā — vecākā pilsēta Austrumu Visaju reģionā. Pilsēta juridiski neietilpst Leites provincē, bet tiek pieskaitīta tai statistiskos izdevumos, kā arī veido vienotu Filipīnu kongresa vēlēšanu apgabalu kopā ar vairākām Leites municipalitātēm. Nozīmīgs salas rietumdaļas transporta, saimnieciskais un kultūras centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Navala

**Navala** (, , , ) ir municipalitāte Filipīnās, Austrumu Visaju reģionā, Biliranas provinces administratīvais centrs. Atrodas Biliranas salas rietumu krastā pie Biliranas šauruma; municipalitātes jurisdikcijā ir arī Higatanganas sala  uz rietumiem. Kā mazpilsēta (*pueblo*) dibināta 1869. gadā. Nozīmīgs salas transporta, saimnieciskais, izglītības un kultūras centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hamamacu

**Hamamacu** (, *Hamamatsu-shi*) ir pilsēta Japānā, Čjūbu reģionā. Tā ir Šidzuokas prefektūras lielākā pilsēta, bet ne administratīvais centrs. 2021. gadā pilsētā dzīvoja 788 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Honsju salas centrālās daļas dienvidu piekrastē, 260 km uz dienvidrietumiem no Tokijas. Tā ir ostas pilsēta. Hamamacu ir nozīmīga rūpniecības pilsēta Japānā, tā ir zināma kā motociklu un elektronisko mūzikas instrumentu ražotāja. Hamamacu atrodas uzņēmumu *[[Suzuki Motor]]*, *[[Roland Corporation]]*, *[[Kawai]]* un *[[Hamamatsu Photonics]]* galvenās mītnes. Pilsētā ir dibināts uzņēmums *[[Honda]]*, lai gan pašlaik uzņēmuma galvenā mītne šeit neatrodas. Hamamacu atrodas arī liela Japānas Pašaizsardzības spēku gaisa bāze.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ērģemes pilskalns

**Ērģemes pilskalns** jeb **Garais kalns** atrodas Vidzemē, Valkas novada Ērģemes pagasta Ērģemē, Rikandas upes kreisajā krastā. Reģiona nozīmes kultūras piemineklis.

Pilskalna augstums — 15 metri. Plakuma izmērs — 25 x 100 metri. Pilskalnu aprakstījis Ernests Brastiņš. Datējums — vēlais dzelzs laikmets.

## Ārējās saites

* Ērģemes pilskalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Neandertāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q170081"
}


**Neandertāle** jeb **Neandera ieleja** () ir Reinas pietekas Diseles ielejas posms apmēram 12 kilometrus uz austrumiem no Ziemeļreinas-Vestfālenes galvaspilsētas Diseldorfas Vācijā.

Ieleja nosaukta 17. gadsimta komponista un teologa Joahima Neandera (*Joachim Neander*, 1650—1680) vārdā, kurš mīlēja pastaigāties pa Diseles ieleju. Ieleju veidoja kaļķakmens klintis, tomēr tā ieguve 19. un 20. gadsimtā ievērojami pārveidojusi ielejas ainavu. 1856. gada augustā ieleja kļuva slavena kā vieta, kur Kleine Feldhofergrotes (*Kleine Feldhofer Grotte*) klinšu alā atrastas zinātnē pirmās neandertālieša atliekas. Ne klints, ne ala mūsdienās nav saglabājušās.


Neanderthal_Museum_20060318.jpg|Neandertāles muzejs
Neanderthal-Fundstelle_in_Erkrath_2008.jpg|Kleine Feldhofergrotes alas vieta
Winkelsmühle.jpg|Dzirnavas uz Diseles upes
Rabenstein2a.JPG


## Ārējās saites