open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ziemeļvācu Savienība

**Ziemeļvācijas Savienība** () bija 1866. gadā dibināta Ziemeļvācijas valstu konfederācija, kas pastāvēja no 1867. līdz 1871. gadam. Tā izveidojās pēc Prūsijas Karalistes uzvaras pār Austrijas impēriju 1866. gada Austrijas—Prūsijas karā, kurā Prūsija nostiprināja savu vadošo lomu Vācijā. Savienību veidoja 22 vācu valstis un teritorijas, galvenokārt ziemeļu daļā, izņemot Bavārijas Karalisti, Virtembergas Karalisti, Bādenes Lielhercogisti un daļu no Hesenes Lielhercogistes.

Tā bija 1871. gada Vācijas Impērijas priekštece.

Pēc 1870. gada novembra līgumiem vācu dienvidu zemes pievienojās Ziemeļvācu Savienībai, kas arvien paplašinājās. Līdz ar Vācijas Impērijas dibināšanu un jaunās konstitūcijas stāšanos spēkā 1871. gada 1. janvārī konfederācija saplūda Vācijas Impērijā.

Attēls:NB 1866-1871.99.svg|Ziemeļvācu Savienība (1866–1871)


## Ārējās saites
Papuasu valodas

thumb|Papuasu valodu izplatīšanās areāls
**Papuasu valodas** ir kopīgs nosaukums Jaungvinejas salas un dažu Klusā okeāna salu valodām, kas nepieder pie austronēziešu valodām. Ģenētiskā kopība starp visām papuasu valodām nav pierādīta.

Kopējais runātāju skaits ir vairāk nekā 4,6 miljoni cilvēku; kopējais valodu skaits, pēc dažādiem datiem, ir no 750 līdz 1000.

## Ārējās saites
Amerikas pamatiedzīvotāju baznīca

thumb|Amerikas pamatiedzīvotāju baznīcas simbols
**Amerikas pamatiedzīvotāju baznīca** () ir reliģiska konfesija Amerikas Savienotajās Valstīs, kas kulta un ceremoniju mērķiem lieto halucinogēno peijota kaktusu (ASV Indiāņu reliģiskās brīvības likums paredz izņēmumus šīs baznīcas sekotājiem, jo peijota lietošana ASV parasti ir aizliegta). Baznīca radās Oklahomas štatā, kur 19. gadsimta beigās tika pārceltas daudzas indiāņu ciltis. Pašlaik tā ir plaši izplatīta ASV pamatiedzīvotāju vidū.

Baznīca pastāv kopš 1944. gada, un tai ir simtiem tūkstošu sekotāju.

## Ārējās saites
Nīkejas impērija

**Nīkejas impērija** () ir nosaukums valstij, kas izveidojās Anatolijas ziemeļrietumos pēc tam, kad 1204. gadā krustneši ieņēma Konstantinopoli, un pastāvēja līdz 1261. gadam. Nīkejas impērija bija lielākais un dzīvotspējīgākais no viduslaiku grieķu valsts veidojumiem, tās imperatori turpināja uzskatīt sevi par īstiem Bizantijas valdniekiem.

Atšķirībā no Bizantijas impērijas Nīkejas impērija bija diezgan decentralizēta valsts. Neraugoties uz tās nosaukumu, Nīkejai bija tikai galvenā militārā cietokšņa loma.

Nīkejas impērijas ideoloģijai, kā arī tās pastāvīgajai konkurencei ar itāļu-franču (romāņu) valstīm bija nozīmīga loma grieķu nacionālās apziņas pakāpeniskajā pārveidē, bet grieķu valoda kļuva par etniskās identitātes pamatu.

## Ārējās saites
Toms Komass

**Toms Komass** (dzimis  Aizkrauklē) ir latviešu inženieris un vieglatlēts, specializējies ultragaro distanču skriešanā.

T. Komass nāk no Valles, pabeidzis Valles vidusskolu. Augstāko izglītību ieguvis Rīgas Tehniskajā universitātē (bakalaura grāds un inženiera kvalifikācija mehatronikā, maģistra grāds siltuma, ūdens un gāzes tehnoloģijās). Studējis doktorantūrā Latvijas Lauksaimniecības universitātē. Strādā par robotikas inženieri.

T. Komass ir skrējiensoļojuma Rīga—Valmiera visu laiku labākā rezultāta īpašnieks (7.30:49, uzstādīts 2024. gadā). Uzvarējis šajās Latvijā prestižākajās ultragaro distanču skriešanas sacīkstēs četrus gadus pēc kārtas (2021—2024). Šajās sacensībās uzrādījis arī personisko rekordu 100 km skriešanas distancē 7 stundas 12 minūtes un 49 sekundes. 2023. gadā uzstādījis personiskos rekordus arī maratona un pusmaratona distancēs.

2024. gadā T. Komass kļuva arī par Latvijas čempionu taku skriešanā, uzvarot Rēzeknes novada Dubuļos notikušajā Stirnu buka 76 km garajā Vilka distancē.

T. Komass ir Latvijas Vieglatlētikas savienības valdes loceklis.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
2024. gada Lietuvas futbola čempionāta sezona

**Lietuvas futbola čempionāta 2024. gada sezonā**

## Līgas
* A līga ir 1. līmenis (elites divīzija); 
* Pirmā līga ir 2. līmenis; 
* Otrā līga ir 3. līmenis;

## [[A lyga|A līga]]
* **A līga** ir 1. līmenis (elites divīzija);
* 10 komandu.
### Licences

### Turnīra tabula

## Pirmā līga
* **Pirmā līga** – ir 2. līmenis.

### Turnīra tabula

## Otrā līga
* **Otrā līga** – ir 3. līmenis, 2. līga;
### Turnīra tabula

## Atsauces

## Ārējās saites
* RSSSF Lietuva 2021
* A lyga oficiālā vietne  
* LFF.LT oficiālā vietne  
* lietuvosfutbolas.lt alyga
Ziemeļbulgārija

thumb|Ziemeļbulgārija
**Ziemeļbulgārija** () ir Bulgārijas Republikas teritorijas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no Balkānu kalnu galvenās grēdas, kura nosacīti sadala valsti ziemeļu un dienvidu daļā. Reljefs ir salīdzinoši viendabīgs dabas ģeogrāfijas ziņā, pārsvarā līdzens un paugurains. Šeit dzīvo 36 % Bulgārijas iedzīvotāju. Lielākās pilsētas ir Varna, Ruse, Plevena, Dobriča un Šumena.

Ziemeļbulgārijas platība ir 48 495 km2, iedzīvotāju skaits 2011. gadā bija 2 674 347 cilvēki.

## Ārējās saites
Aleksandrs Altbergs

**Aleksandrs Altbergs** (dzimis 1895. gadā Rīgā; miris 1938. gadā) bija latviešu padomju čekists un milicis.

Piedzima 1895. gadā Rīgā. Pabeidza 6 reālskolas klases, no 1914. gada dienēja Krievijas Impērijas armijā. No 1916. gada strādāja Putilova rūpnīcā Petrogradā. 1917. gadā ievēlēts par šīs rūpnīcas komitejas un Petrogradas Strādnieku un kareivju deputātu padomes locekli. 1918. gada maijā iestājās KK(b)P, vasarā nosūtīts uz Permu, kur kļuva par Urālu apgabala padomes locekli, novembrī iecelts par apriņķa kara komisāru Slobodskā.

1919. gada jūnijā sāka strādāt Vjatkas guberņas Ārkārtas komisijā, no 1923. gada — Valsts politiskās pārvaldes guberņas nodaļas Operatīvi slepenās nodaļas priekšnieks. 1919. gadā par laulāšanos baznīcā izslēgts no partijas, vēlāk atjaunots. Apvienotās valsts politiskās pārvaldes (AVPP) Urālu Pilnvarotās pārstāvniecības (PP) apriņķu nodaļu priekšnieks Troickā, Irbitā, Sverdlovskā no 1925. līdz 1930. gadam. AVPP Ziemeļu novada PP Īpašo nometinājuma vietu nodaļas priekšnieks no 1931. gada. AVPP (no 1934. gada — Iekšlietu Tautas komisariāts, IeTK) Ziemeļu novada Strādnieku un zemnieku milicijas (SZM) pārvaldes priekšnieks no 1933. līdz 1937. gadam. Kopš 1937. gada pavasara bija Rietumsibīrijas novada (kopš septembra — Novosibirskas apgabals) SZM pārvaldes priekšnieks un IeTK pārvaldes priekšnieka palīgs.

1937. gada beigās vai 1938. gada sākumā arestēts Novosibirskā, nošauts 1938. gadā.
Pilsupe

**Pilsupe** (augštecē **Kaļķupe**) ir upe Ziemeļkurzemē, Talsu novadā. Iztek no Kaļķupes dīķiem Dundagas pagastā. Tek pa Ziemeļkursas augstienes Dundagas pacēlumu, pie Šlīteres Zilajiem kalniem veidojot dziļu gravu. Ietek Rīgas līcī pie Pūrciema. Krastā atrodas Puiškalna pilskalns un Pūrciema Baltā kāpa, Rojas pagastā uz upes atrodas Jaunvilku ūdenskritums. Vienīgās apdzīvotās vietas krastos ir Klārmuiža, Puiškalnciems un Pūrciems.

## Pietekas

### Kreisā krasta pietekas

* Emarkalnvalks (6 km);
* Lieknsupe (6 km).

### Labā krasta pietekas

* Mazupe (5 km).

## Atsauces
Valodas filozofija

**Valodas filozofija** ir filozofijas pētniecības joma, kas nosaka valodas un runas pamatlomu izziņā un apziņas un zināšanu struktūrās.

Valodas filozofijas virziena priekšteči bija Aristotelis (traktāts "Kategorijas"), Imanuels Kants, Žans Žaks Ruso, Džons Stjuarts Mills, Vilhelms fon Humbolts un citi.

Vispārīgi jautājumi:

* Kā teikumi veidojas kā vienots veselums un kāda ir atsevišķu teikuma daļu nozīme?
* Kāda ir jēgas būtība? Kas ir jēga?
* Ko darām ar valodu? Kā to izmantojam sabiedriskajā dzīvē? Kāds ir valodas mērķis?
* Kā valoda ir saistīta ar apziņu (gan runātāja, gan interpretētāja)?
* Kā valoda ir saistīta ar pasauli?

## Ārējās saites
Edgars Ķienis

**Edgars Ķienis** (dzimis , miris ) bija Latvijas PSR sovhoza "Vaiņode" cūkkopis.

1971. gadā saņēmis Sociālistiskā Darba Varoņa nosaukumu par sasniegumiem cūkkopībā. 1969. gadā izaudzēja 3622 sivēnus ar kopējo masu 4131 centneri. No 1966. līdz 1971. gadam bija LKP CK loceklis. Bija Liepājas rajona LKP rajona komitejas loceklis, LKP XX (1966. gads) un XXI (1971. gads) kongresa deputāts.

## Ārējās saites
Laosas pilsoņu karš

**Laosas pilsoņu karš** bija pilsoņu karš Laosā no 1959. līdz 1975. gadam starp komunistiski noskaņotajiem *[[Pathet Lao]]* spēkiem un Laosas karalisti. Karadarbība bija cieši saistīta ar Vjetnamas karu un Kambodžas pilsoņu karu, kā arī Aukstā kara norisēm pasaulē. Dažkārt to dēvē arī par **Slepeno karu** ().

Kaujās Laosas teritorijā piedalījās ne tikai Laosas, bet arī Ziemeļvjetnamas, ASV, Dienvidvjetnamas un Taizemes spēki. Būtiska loma kara norisē bija faktam, ka Laosas austrumdaļa bija Ho Ši Mina ceļa sastāvdaļa. Attiecīgās Laosas teritorijas smagi bombardēja ASV Gaisa spēki, sekas jūtamas arī šodien. Piemēram, UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļautais Krūžu līdzenums ir tikai daļēji atmīnēts.

Līdz ar ASV sakāvi Vjetnamas karā, krita arī ASV atbalstītā Laosas karaliste un 1975. gadā nodibinājās mūsdienu Laosa.

## Ārējās saites
Pēteris Mago

**Pēteris Mago** () bija latviešu izcelsmes čekists, bende.

## Dzīvesgājums
Piedzima 1897. gadā Dinaburgā zemnieku ģimenē. Pabeidza divas skolas klases. Piedalījās 1905. gada revolūcijas apspiešanā. Pirmajā pasaules karā brīvprātīgi iestājās Krievijas Impērijas armijā.

1918. gadā iestājās Ārkārtas komisijā (ĀK). Iecelts par uzraugu ĀK iekšējā cietumā, pēc tam — par tā priekšnieku. Izpildīja nāvessodus. Nošāvis vairākus tūkstošus cilvēku, tostarp Zinovjevu un Kameņevu.

61 gada vecumā atvaļināts pensijā. Dienesta laikā lietojis alkoholu lielos apjomos, 1941. gadā nomira no aknu cirozes. Kremēts, atliekas iemūrētas Novodevičjes kapsētas kolumbārijā.

## Skatīt arī
* Ernests Mačs

## Atsauces
Dienvidmindanao valodas

**Dienvidmindanao valodas** vai **biliešu valodas** ir viena no austronēziešu valodu saimes malajiešu-polinēziešu valodu apakšgrupām, dažkārt tiek iekļauta filipīniešu valodu apakšgrupā. Tajā iekļautas 5 zināmas valodas ar 0,7 miljoniem runātāju. Izplatītas Filipīnu dienvidos Mindanao salas dienvidrietumos. Lielākās no grupas valodām ir blaanu valoda (ap 240 000 runātāju), tboli valoda (95 000), klatas valoda (55 000), tiruraju valoda 50 000). Klatas valoda (gjanganu), kurā runā bagobo, reizēm netiek pieskaitīta dienvidmindano valodām, bet tiek izdalīta atsevišķi plašākā Dienvidfilipīnu valodu apakšgrupā.

## Klasifikācija
Vispārpieņemtā klasifikācijas versija:

*Malajiešu-polinēziešu valodas
**Filipīniešu valodas
*****Dienvidmindanao valodas** (5)
****Klatas valoda
****Tboli-blaanu valodas
*****Blaanu valodas
******Koronadalas blaanu valoda
******Sarangani blaanu valoda
*****Tboli valoda
****Tiruraju valoda

## Atsauces

## Ārējās saites
Tboli

**Tboli** vai **t'boli** ir viena no Filipīnu tautām, tiek pieskaitīti lumadiem. Apdzīvo Mindanao salas dienvidrietumus kalnu nogāzēs Alahas upes augštecē, kā arī vairākos piekrastes rajonos. Kopskaits tiek lēsts ap 180 tūkstošiem (0,17 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir viena no daudzskaitlīgākajām lumadu tautām. Lielākā daļa tboli mīt Dienvidkotabato (131 720; 13,5 % no iedzīvotāju kopskaita) un Sarangani (37 254; 6,7 %) provincēs. Runā tboli valodā; kā *[[lingua franca]]* izmanto sebuāņu, ilongu un filipīniešu valodas. Tboli lielākoties ir savas tradicionālās politeistiskās reliģijas piekritēji, kuru pēdējā laikā ietekmē kristietība un islāms.

## Atsauces

## Ārējās saites
2024. gada Pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā

**2024. gada [[Pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā]]** norisinājās Vinterbergas trasē Vācijā 2024. gada februārī un martā.

## Sacensību kalendārs
Sacensību sākuma laiki norādīti pēc Latvijas laika, iekavās norādīts laiks norises vietā (UTC+1).

;Bobslejs

;Skeletons

## Medaļu ieguvēji
### Bobslejs

### Skeletons

## Medaļu kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Niedru iela

**Niedru iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Niedru iela — iela Rīgā, Trīsciema apkaimē;
** Niedru iela — bijusī iela Rīgā, Zaķusalā (likvidēta 1980. gados Latvijas Televīzijas augstceltnes būvniecības laikā).
** Niedru iela — iela Daugavpilī;
** Niedru iela — iela Jelgavā;
** Niedru iela — iela Jūrmalā;
** Niedru iela — iela Baložos;
** Niedru iela — iela Cēsīs;
** Niedru iela — iela Jēkabpilī;
** Niedru iela — iela Limbažos;
** Niedru iela — iela Ludzā;
** Niedru iela — iela Mārupē.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Niedru iela — iela Salaspils pagasta Bajāros;
** Niedru iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
** Niedru iela — iela Olaines pagasta Grēnēs;
** Niedru iela — iela Lapmežciema pagasta Lapmežciemā;
** Niedru iela — iela Ārlavas pagasta Lubezerē;
** Niedru iela — iela Nītaures pagasta Nītaurē;
** Niedru iela — iela Ķekavas pagasta Odukalnā;
** Niedru iela — iela Babītes pagasta Piņķos;
** Niedru iela — iela Lapmežciema pagasta Ragaciemā;
** Niedru iela — iela Carnikavas pagasta Siguļos;
** Niedru iela — iela Skultes pagasta Skultē;
** Niedru iela — iela Jaunsvirlaukas pagasta Staļģenē;
** Niedru iela — iela Stopiņu pagasta Upeslejās;
** Niedru iela — iela Salacgrīvas pagasta Vecsalacā.

## Skatīt arī
* Mazā Niedru iela
Salas iela

**Salas iela** var būt:

* Salas iela — iela Jūrmalā;
* Salas iela — bijusī iela Rīgā, Zaķusalā (likvidēta 1980. gados Latvijas Televīzijas augstceltnes būvniecības laikā);
* Salas iela — iela Jēkabpilī;
* Salas iela — iela Ogrē;
* Salas iela — iela Salacgrīvā;
* Salas iela — iela Saulkrastos;
* Salas iela — iela Subatē;
* Salas iela — iela Tukumā;
* Salas iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
* Salas iela — iela Carnikavas pagasta Carnikavā;
* Salas iela — iela Ādažu pagasta Garkalnē;
* Salas iela — iela Ķekavas pagasta Katlakalnā;
* Salas iela — iela Mālpils pagasta Mālpilī;
* Salas iela — iela Ropažu pagasta Ropažos.

## Skatīt arī
* Aļņu salas iela
Tagali

thumb|250px|Tagalu īpatsvars Filipīnu provincēs
**Tagali** vai **tagalogi** () ir daudzskaitlīgākā no Filipīnu tautām; ar 28,3 miljoniem cilvēku veido 26 % no valsts iedzīvotāju kopskaita. Apdzīvo Lusonas salas centrālo daļu, kā arī Mindoro un Palavanas salas. Lielākais īpatsvars ir Kalabarsonas (12 005 410 cilvēki, 74 % no kopskaita), Valsts galvaspilsētas (7 518 672; 56 %), Centrālās Lusonas (6 492 880; 52 %) un Mimaropas (1 357 084; 42 %) reģionos. Runā tagalu valodā, kuras standartizētā forma ir viena no valsts valodām — filipīniešu valoda; oficiālā saziņā izmanto angļu valodu. Pēc konfesionālās piederības tagalu vairākums ir kristieši — katoļi un Filipīnu neatkarīgās baznīcas piekritēji.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kritiena anatomija

**"Kritiena anatomija"** () ir 2023. gada Francijas tiesu drāmas filma, kuras režisore ir Žistīne Trijē. Filmā galvenās lomas atveido Sandra Hillere, Svans Arlo, Milo Mašando-Granērs un Antuāns Reinarts.

Filma stāsta par rakstnieci, kura cenšas pierādīt nevainību sava vīra nāvē.

Filmas "Kritiena anatomija" pirmizrāde notika  76. Kannu kinofestivālā, kur tā saņēma festivāla augstāko apbalvojumu — Zelta palmas zaru. Latvijā filmas pirmizrāde notika . Filma guva plašu kritiķu atzinību, īpaši slavējot Hilleres aktierspēli. Filma saņēma sešas Cēzara balvas tai skaitā balvu kategorijā "Labākā filma". Filma saņēma Zelta globusa balvas kategorijās "Labākais scenārijs" un "Labākā filma svešvalodā", kā arī BAFTA kino balvu kategorijā "Labākā filma svešvalodā". Filma nominēta arī piecām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tai skaitā kategorijā "Labākā filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Amils Saļimovs

**Amils Saļimovs** (dzimis ) ir azerbaidžāņu tautības Latvijas politiķis un uzņēmējs. Šobrīd 14. Saeimas deputāts, ievēlēts no partijas "Stabilitātei!" saraksta, kuru pametis.

2007. gadā pabeidzis Transporta un sakaru institūtu, iegūstot uzņēmējdarbības kvalifikāciju.

Pirms ievēlēšanas Saeimā bijis vairāku uzņēmumu valdes loceklis, kā arī Jaunatnes centra "AZERI" biedrības valdes priekšsēdētājs.

2022. gada rudenī notikušajās 14. Saeimas vēlēšanās kandidēja uz vietu 14. Saeimā no partijas "Stabilitātei!" saraksta, taču netika ievēlēts. Par 14. Saeimas deputātu A. Saļimovs kļuva 2024. gada februārī, pēc tam, kad tika anulēts deputātes Glorijas Grevcovas mandāts, jo stājās spēkā tiesas spriedums par Grevcovas nepatiesu ziņu sniegšanu Centrālajai vēlēšanu komisijai.

2026. gadā A. Saļimovs izstājās no partijas "Stabilitātei!"

## Atsauces
Ernests Mačs

**Ernests Mačs** () bija latviešu izcelsmes čekists, bende.

## Dzīvesgājums
Piedzimis 1898. gadā. Ieguvis zemāko izglītību, strādāja par ganu. No 1915. līdz 1918. gadam strādāja par galdnieku Krievu-Baltijas rūpnīcā Tverā, no 1918. līdz 1919. gadam — par galdnieku celtniecības kantorī Harkivā.

1919.—1920. gadā dienēja Sarkanajā armijā, ierindnieks. Kopš 1920. gada dienēja Viskrievijas Ārkārtas komisijā (VĀK) un tās pēctecīgajās iestādēs. Vispirms bija iznēsātājs VĀK cietumā, pēc tam — uzraugs VPP un AVPP Cietumu nodaļā. PSRS Iekšlietu Tautas komisariāta Administratīvi saimnieciskās pārvaldes Ugunsdzēsības nodaļas priekšnieka palīgs no 1934. gada oktobra, minētās pārvaldes komandatūras darbinieks īpašiem rīkojumiem no 1937. gada septembra. Izpildīja nāvessodus.

Nomiris ne agrāk par 1945. gadu.

## Dienesta pakāpes

* 2. ranga tehniķis intendants (līdz 1937. gadam)
* valsts drošības leitnants (piešķirta 1937. gadā)
* valsts drošības majors (minēta 1944. un 1945. gadā)

## Apbalvojumi

* "VĀK—AVPP goda darbinieks (XV)" (1936)
* Sarkanās Zvaigznes ordenis (1937)
* Ordenis "Goda Zīme" (1937)
* Sarkanā Karoga ordenis (1944)
* Ļeņina ordenis (1945)

## Atsauces

## Līdzīgi cilvēki

* Pēteris Mago
Baiba Ozoliņa

**Baiba Ozoliņa** ir latviešu dziedātāja un dziesmu autore. Darbojusies arī kā aktrise latviešu seriālos "Jaunais norm" un "No naida līdz mīlestībai". Savu debijas singlu "Viegli sirds mana sitas" laidusi klajā 2021. gada 4. novembrī, savukārt debijas albumu "Liku bēdu zem" izdevusi divus gadus vēlāk, 2023. gada novembrī.

Debijas albuma singls "Liku bēdu zem" nokļuva "Laipas" apkopotajā Latvijas radiostacijās spēlētāko dziesmu Top 10, kā arī EHR latviešu hitu radio Top 20. Singls "Vairāk kā vārdi" nokļuva Radio SWH Top 20, kā arī EHR latviešu hitu radio Top 20 un atskaņotāko dziesmu Top 5.

Dziesmu mūzikas autore ir pati Baiba Ozoliņa, savukārt vārdu autori ir Agnese Rakovska, Gatis Mūrnieks, Kate Elpo, Jānis Niedra.

## Atsauces
Indras lidlauks

**Indras lidlauks** ir pamests lidlauks, kas atrodas Krāslavas novada Indras pagastā pie autoceļa V628; lidlauks atrodas 7,3 kilometru attālumā no Baltkrievijas robežas. Tas ir sliktā stāvoklī un netiek izmantots aviācijai.

Lidlauka skrejceļš ir 400 metru garš un 20 metru plats, ar asfalta segumu; to agrāk izmantoja lauksaimniecības aviācijai. Mūsdienās tā stāvoklis ir slikts, jo skrejceļš un perons tiek izmantoti kokmateriālu pārkraušanai un uzglabāšanai. Šobrīd tas nav izmantojams aviācijai.

Lidlauks, iespējams, pieejams tikai ar atbilstošu atļauju vai vispār slēgts aviācijas pārvadājumiem, ņemot vērā tā tuvumu Baltkrievijai un ar to saistītos drošības apsvērumus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lidlauka lapa forgottenairfields.com
Purva dedestiņa

**Purva dedestiņa ** (*Lathyrus palustris*) ir daudzgadīgs tauriņziežu dzimtas augs, kuram visā veģetācijas periodā nepieciešama mitra augsne. Mainīga izskata suga, tās ietvaros nodala zemākus taksonus.

## Apraksts
Purva dedestiņa ir 40—120 cm garš lakstaugs ar kāpelējošu, šauri spārnainu stublāju, kas izaug no tieva, sazarota sakneņa. Plūksnaini saliktas lapas ar 2—3 lancetisku lapiņu (ga 3—6 cm, pl 0,3—1,5 cm) pāriem beidzas ar sazarotu vītni. Lapas kātam nav spārna, pie pamata atrodas bultveida vai īlenveida pielapes. Auga virszemes daļas kailas, zilganzaļā krāsā, lapu apakšpuse pelēcīga.

Lapu žāklēs uz gariem kātiem atrodas skrajas ziedkopas. Ķekarā parasti ir 3—6 (retāk līdz 8) purpursarkani, lejup noliekti ziedi, kas izdala vāju smaržu. Ziedēšanas beigās tie kļūst zili. Zied no jūnija līdz augustam. Nogatavojušies augļi ir kastaņbrūnas pākstis ar 9—12 sēklām.

## Līdzīgās sugas
Purva dedestiņa visvairāk atgādina kalnu dedestiņu (*L. linifolius*), taču kalnu dedestiņas lapām nav vītņu un augšanai nav nepieciešama mitra augsne. Arī zirņveida dedestiņa (*L. pisiformis*) izskatās līdzīga. Atšķirīgā pazīme ir lapu plātņu forma: purva dedestiņai tās ir lancetiskas, bet zirņveida dedestiņai — eliptiskas vai olveida.

No jūrmalas dedestiņas (*L. maritimus*) tā atšķiras ar šauri spārnainu (nevis šķautņainu) stublāju un lancetiskām (nevis eliptiskām) lapu plātnēm. Turklāt purva dedestiņas lapām nav vaskainas apsarmes.

## Izplatība un ekoloģija
Sugai ir plašs izplatības areāls Eirāzijā un Ziemeļamerikas austrumu daļā. Latvijā tā ir sastopama samērā reti visā teritorijā.

Kā liecina sugas nosaukums, tai vajadzīgas mitras augšanas vietas. Tādēļ plašais areāls ir sadrumstalots: vietām augs ir izplatīts, citviet — pat tuvumā — reti sastopams vai neaug vispār. Purva dedestiņai nepieciešamas barības vielām nabadzīgas, regulāri mitras augsnes ar neitrālu vai sārmainu pH reakciju. Aug labi apgaismotās vietās, pacieš augsnes sāļumu. Sugai piemēroti biotopi ir ūdenstilpju palienes, mitras pļavas un zāļu purvi. Purva dedestiņa ir viena no retajām sugām, kas sadzīvo ar parasto niedru veģetāciju. Augot starp niedrēm, dedestiņas piešķir apkārtnei sarkanīgi violetu krāsu.

## Apdraudējums un aizsardzība
Sugu apdraud vides izmaiņas un piemērotu biotopu izzušana: pļavu mēslošana, nosusināšana un uzaršana, ūdensteču un dīķu krastu pārveidošana. Lai pasargātu augsni no eitrofikācijas (barības vielu satura izmaiņām), tiek ierīkotas aizsargjoslas. Dedestiņas ietekmē arī konkurējošās sugas, piemēram, zeltgalvītes (*Solidago*) un kazenes (*Rubus*), vai teritorijas aizaugšana ar krūkļiem (*Frangula*) un alkšņiem (*Alnus*). To var novērst ar regulāru pļaušanu pēc viena vai diviem gadiem.

Čehijā purva dedestiņa ir klasificēta kā kritiski apdraudēta suga. Ar likumu tā tiek aizsargāta arī Slovākijā, Ungārijā un Vācijā.

## Atsauces
Iloki

thumb|250px|Iloku īpatsvars Filipīnu provincēs
**Iloki** vai **ilokani** () ir trešā daudzskaitlīgākā Filipīnu tauta; ar 8,7 miljoniem cilvēku veido 8 % no valsts iedzīvotāju kopskaita. Apdzīvo Lusonas salas ziemeļu daļu, kā arī sporādiski Mindoro rietumus un Mindanaos dienvidus. Lielākais īpatsvars ir Kagajanas Ielejas (2 274 435 cilvēki, 62 % no kopskaita), Ilokosas (3 083 391; 58 %), Kordiljeras (396 713, 22 %) un Centrālās Lusonas (1 335 283; 11 %) reģionos. Runā iloku valodā; oficiālā saziņā izmanto angļu un filipīniešu valodas. Pēc konfesionālās piederības iloku vairākums ir kristieši — katoļi un Filipīnu neatkarīgās baznīcas piekritēji.

## Atsauces

## Ārējās saites
Iloku valoda

**Iloku valoda** (*Pagsasao nga Ilokano*) ir austronēziešu valodu saimes valoda, kurā runā iloki Filipīnās. Izplatīta Lusonas salas ziemeļu daļā, galvenokārt Ilokosas,  Kagajanas Ielejas un Kordiljeras reģionos; Kordiljeras reģionā tā ir arī vispārpieņemtā *[[lingua franca]]*. Tiek pieskaitīta Ziemeļlusonas valodu apakšgrupai. Iloku valodu kā dzimto valodu lieto ap 7,7 miljoni cilvēku, bet kā otro valodu — ap 2,3 miljoni. Rakstība latīņu alfabētā; vēsturiski izmantots bajbajinā balstītais kuritana raksts. Valodai ir reģionālas valodas statuss; to izmanto mācību procesā sākumskolā. Launionas provincē kopš 2012. gada iloku valoda ir viena no provinces oficiālajām valodām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ziemeļlusonas valodas

**Ziemeļlusonas valodas** vai **kordiljeriešu valodas** ir viena no austronēziešu valodu saimes malajiešu-polinēziešu valodu apakšgrupām, dažkārt tiek iekļauta filipīniešu valodu apakšgrupā. Tajā iekļautas 51 zināma valoda ar aptuveni 13 miljoniem runātāju. Izplatītas Filipīnu ziemeļos Lusonaa salas ziemeļdaļā. Lielākās no grupas valodām ir iloku valoda (ap 10 miljoni runātāju), pangasinanu valoda (1,8 miljons) un ibanagu valoda (400 tūkstoši).

## Klasifikācija
Vispārpieņemtā klasifikācijas versija:

*Malajiešu-polinēziešu valodas
**Filipīniešu valodas
*****Ziemeļlusonas valodas** (51)
****Artas valoda
****Kagajanas ielejas valodas (12)
****Iloku valoda
****Mesokordiljeriešu valodas (32)
****Ziemeļaustrumu Lusonas valodas (4)
****Dikamajas agtu valoda † *(neklasificēta)*

## Atsauces

## Ārējās saites
Pūkainā aslaiviņa

**Pūkainā aslaiviņa** (*Oxytropis pilosa*) ir aslaiviņu suga, kura ir sastopama Eiropas dienvidaustrumu un austrumu daļā un Āzijā. Baltijas jūras reģionā tā ir reti — izolētas atradnes ir Igaunijā un Zviedrijā (Gotlandes salā); Latvijā neveido ilgstoši noturīgas populācijas — pārsvarā atrodama Rīgas un Tukuma apkārtnē. Daži autori to uzskata par adventīvu sugu.

Ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cekulainā ziepenīte

**Cekulainā ziepenīte** (*Polygala comosa*) ir mainīga izskata ziepenīšu suga, kura ir sastopama centrālajā un austrumu Eiropā, kā arī dažviet Āzijā. Latvijā nereti visā teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug upju krastu terasēs, pļavās, pauguru nogāzēs un karjeros.

## Atsauces

## Ārējās saites
Liepājas karogs

thumb|Liepājas karogs
**Liepājas karogs** ir Liepājas pilsētas simbols, kas oficiāli tika izziņots 1938. gadā. Liepājas pilsētas karogam ir taisnstūra forma ar divām vienāda platuma horizontālām joslām — augšējā josla sarkanā krāsā, apakšējā josla zaļā krāsā. Karoga vidū attēlots Liepājas ģerbonis. Liepājas pilsētas ģerbonī ir uz sudrabota fona sarkans Kurzemes lauva ar šķeltu asti, kas ar priekškājām balsta liepu. Pilsētas ģerbonis tika apstiprināts tūlīt pēc pilsētas tiesību iegūšanas 1625. gada 22. martā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vim

***Vim*** ir bezmaksas un atvērta koda teksta redaktors. To izveidoja lielākoties Brams Molenārs, bet arī simtiem citu programētāju. *Vim* ir daudz vecāka teksta redaktora *Vi* pēctecis, un *Vim* mūsdienās tiek bieži lietots datorikā. *Vim* ir pazīstams ar neatkarību no datorpeles lietošanas, lietojot tikai tastatūru.

## Atsauces
Kagajanas ielejas valodas

**Kagajanas ielejas valodas** ir viena no austronēziešu valodu saimes malajiešu-polinēziešu valodu apakšgrupām, tiek iekļauta filipīniešu valodu Ziemeļlusonas valodu apakšgrupā. Tajā iekļautas 12 zināmas valodas ar aptuveni 0,7 miljoniem runātāju. Izplatītas Lusonas salas ziemeļdaļā Kordiljeras un Kagajanas Ielejas reģionos. Lielākās no grupas valodām ir ibanagu valoda (ap 400 tūkstoši runātāju), itavisu valoda (170 tūkstoši), isnagu valoda (40 tūkstoši) un gadangu valoda (30 tūkstoši).

## Klasifikācija
Vispārpieņemtā klasifikācijas versija:

*Malajiešu-polinēziešu valodas
**Filipīniešu valodas
***Ziemeļlusonas valodas
******Kagajanas ielejas valodas**
*****Ibanagu valodas
******Adasenu valoda (4000)
******Atas valodas (2000)
*******Faires atas valoda
*******Pamplonas atas valoda
*******Pudtolas atas valoda
******Gadangu valodas
*******Labinas (Viduskagajanas) agtu valoda (780)
*******Itavisu valoda (170 000)
*******Jogadu valoda (16 000)
*******Kagajanas-Balovonas gadangu valodas
********Ga'dangu valoda (6000)
********Gadangu valoda (30 000)
******Ibanagu valoda (400 000)
******Malavegu valoda (14 500)
*****Isnagu valoda (ap 40 000)

## Atsauces

## Ārējās saites
Parastā ziepenīte

**Parastā ziepenīte** (*Polygala vulgaris*) ir ziepenīšu suga. Tā ir sastopama Eiropā, tostarp bieži visā Latvijas teritorijā, kur nelielas grupas aug sausās pļavās, atmatās, skrajos krūmājos, ceļmalās un sausās nezāļainās vietās ar skraju veģetācijas segumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltic Express Line

***Baltic Express Line*** jeb saīsināti **BEL** bija Starptautiskajā lidostā "Rīga" bāzēta lidsabiedrība, kas kursēja konkrētos maršrutos noteiktos laikos, uz nomu. *Baltic Express Line* veica lidojumus no 1993. gadam līdz 2001. gadam un aviokompānija nav IATA sertificēta. *Baltic Express Line* flotē ietilpa YL-LBI *[[Tu-134|Tupolev Tu-134B-3]]*, YL-LAI *[[Tu-154|Tupolev Tu-154M]]* un UK-85398 *Tupolev Tu-154B-2*.

## Atsauces
Su-34

thumb|Militārajās mācībās
thumb|''Su-34'' Sīrijas pilsoņu kara laikā (2015)
***Su-34*** (; pēc *[[NATO]]* kodifikācijas: ***Fullback***) ir Padomju Savienības Suhoja konstruktoru birojā līdz 1990. gadam izstrādāts virsskaņas vidēja darbības rādiusa iznīcinātājs bumbvedējs, kuru izmanto Krievijas gaisa spēki.

*Su-34* radīts, lai veiktu taktiskus triecienus pret sauszemes un jūras mērķiem. Paredzēts, ka *Su-34* aizstās taktisko iznīcinātāju *[[Su-24]]* un tāldarbības bumbvedēju *[[Tu-22M]]*. 2004. gadā Novosibirskas rūpnīcā izgatavoja astoņas lidmašīnas, bet 2008. gadā paziņoja, ka ir uzsākta pilnas jaudas ražošanu.
2008. gadā to izmantoja Krievijas un Gruzijas kara kaujas operācijās, vēlāk arī Sīrijas pilsoņu kara un Krievijas—Ukrainas kara laikā.

Līdz 2020. gada decembrim kopējais Krievijas gaisa spēkiem piegādāto lidmašīnu skaits bija 131. 2022. gada jūnijā Krievijas gaisa spēki saņēma vēl četras lidmašīnas, kas izgatavotas atbilstoši jaunajam standartam *Su—34M*.


Будни ВКС РФ на авиабазе Химеймим в Сирии (2016) (3).jpg|Sīrijas kara laikā (2016)
Russian warplane with bombs shot down over Chernihiv, Ukraine (5 March 2022).jpg|Ukrainas pretgaisa spēku notriektais *Su-34* pie Čerņihivas (2022)


## Atsauces

## Ārējās saites
Veida—Džailsa sistēma

[thumb|250px|Piemērs Veida-Džailsa sistēmas izmantošanai [Ķīnas Republika|Taivānā un piņjiņa izmantošanai kontinentālajā Ķīnā]]
**Veida—Džailsa sistēma** ir ķīniešu valodas transkripcijas sistēma, kas tika ņemta par pamatu ķīniešu vārdu pierakstam līdz 20. gadsimta vidum un dažkārt tiek lietota vēl mūsdienās. Veida—Džailsa sistēmu 1859. gadā izveidoja Tomass Frānsiss Veids (*Thomas Francis Wade*). 1892. gadā Herberts Alens Džailss (*Herbert Allen Giles*) publicēja ķīniešu-angļu vārdnīcu, kurā izmantoja T. F. Veida transkripciju ar nelieliem labojumiem. Līdz pat 20. gadsimta vidum tā bija vienīgā ķīniešu valodas transkripcija visās anglofonajās zemēs. Tagad to nomainījusi *[[piņjiņs|piņjiņa]]* sistēma, bet Taivānā — arī uzvārdu un personvārdu pierakstos.

## Atsauces

## Literatūra
* 
* 
* 
* 

## Ārējās saites
Laicene (stacija)

**Laicene** bija pieturas punkts šaursliežu dzelzceļa līnijā Gulbene-Valka pie Veclaicenes šosejas pārbrauktuves.

## Vēsture
Pieturas punktu “Laicene” pasažieru iekāpšanai un izkāpšanai ar biļešu pārdošanu vilcienos atvēra 1935. gada 30. augustā. Pieturas punktā vilciens pieturēja vairākas reizes dienā uz ½ minūti. Saimnieciskā ziņā pieturas punkts bija piesaistīts Apes stacijai. 1942. gadā, stājoties spēkā vāciskiem un latviskiem dzelzceļu staciju un pieturu nosaukumiem, “Laicene” oficiālais nosaukums vāciski bija “Neu-Laitzen”.

Pēc Otrā pasaules kara pieturas punktu neizmantoja.

## Atsauces
Sandra Hillere

**Sandra Hillere** (; dzimusi ) ir vācu aktrise, piedalījusies Vācijas, Austrijas, ASV, Lielbritānijas un Francijas kinofilmās.

Starptautisku atpazīstamību guvusi 2023. gadā, atveidojot lomas divās filmās, kuras nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā filma" — Džonatana Gleizera Holokausta drāmā "Interešu zona" un Žistīnes Trijē tiesu drāmā "Kritiena anatomija". Par abām filmām Hilleri nominēja BAFTA kino balvai, bet par lomu filmā "Kritiena anatomija" Hilleri nominēja Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā" un Zelta globusa balvai kategorijā "Labākā aktrise drāmas filmā". Saņēmusi arī Eiropas Kino balvu un Cēzara balvu.

Par lomu filmā "Tonijs Erdmanis" (*Toni Erdmann*, 2016) saņēmusi savu pirmo Eiropas Kino balvu. Atveidojusi lomas arī tādās filmās kā *[[Requiem (filma)|Requiem]]* (2006), "Pacēlāju valsis" (*In den Gängen*, 2018), "Sibilas kārdinājums" (*Sibyl*, 2019), *[[Proxima]]* (2019), "Esmu tavs vīrs" (2021), "Minhene – kara priekšvakars" (2021) un "Projekts 'Ave Maria'" (2026).

## Ārējās saites
Benedikts V

**Benedikts V** (; dzimis ap 900. gadu, miris ) bija Romas pāvests 964. gadā no maija līdz jūnijam. Viņš bija pāvesta Jāņa XII pēctecis. Benedikta V pontifikāts bija laika posmā, kas zināms kā *[[Saeculum obscurum]]* (‘Tumšais laikmets’).

Pēc Benedikta V par Romas pāvestu kļuva Leons VIII, kas bija Benedikta V opozīcijā.

## Ārējās saites
Vītņu dedestiņa

**Vītņu dedestiņa ** (*Lathyrus aphaca*) ir viengadīgs tauriņziežu dzimtas augs. No izcelsmes apgabala Tuvajos Austrumos suga ir izplatījusies Eiropā kā kultivētu lauku un ceļmalu nezāle.

Latvijā tā ir ļoti rets adventīvs augs, tālu ziemeļos no sugas izplatības apgabala. Atrasti atsevišķi eksemplāri pie dzelzceļiem.

## Apraksts
Vītņu dedestiņa ir neliels 10—30 cm garš lakstaugs ar guļošu vai kāpelējošu četršķautņainu stublāju. Augam nav lapu, tās ir reducētas, saglabājusies tikai lapas vītne un divas platas, bultveida pielapes. Tādējādi uz stublāja atrodas tikai pielapes un vītnes.

Pielapju žāklē uz gara kāta 1—2 dzelteni ziedi, vainaga garums līdz 1 cm. Zied no maija beigām līdz augustam. Auglis — zaļganbrūna, gluda, nedaudz ieliekta pāksts.

## Izplatība un ekoloģija
Sugas dabiskais areāls ir Eiropas dienvidu un rietumu daļā, dienvidrietumu Āzijā un Ziemeļāfrikā, kur augs sastopams gan savvaļas, gan kultivētos biotopos. Tā var būt agresīva lauksaimniecības nezāle, kas invadē galvenokārt kviešus. Tā kā vītņu dedestiņas sēklas nogatavojas un izsējas pirms kviešu ražas novākšanas, augsnē palielinās nezāļu sēklu banka. Problēmas sagādā ne tikai nezāļu konkurence ar kultūraugiem par gaismu, augsnes mitrumu un barības vielām, bet arī to sēklu piejaukums novāktajai ražai. Vītņu dedestiņas sēklas cilvēku uzturā vai lopbarībā ir indīgas. Pateicoties uzlabotajām sēklu tīrīšanas metodēm, Eiropā dedestiņa lielākoties ir izskausta no labības kultūrām. Tikmēr tā ir kļuvusi par lauksaimniecības nezāli tālāk — ASV, Āfrikas dienvidos un Austrālijā.

Vītņu dedestiņas vietējais biotops, visticamāk, ir sauss kaļķakmens krūmājs Tuvajos Austrumos. Kopā ar kultūraugiem nonākusi citos apgabalos, tā aug labības, āboliņa, vīķu sējumos un atmatās vai piemērotos biotopos savvaļā — ceļmalās, dzelzceļa uzbērumos, krūmāju nogāzēs gan ar kaļķiem bagātās, gan nabadzīgās augsnēs.

## Atsauces
Rustin (filma)

***Rustin*** ir 2023. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors ir Džordžs K. Volfs. Filmā galvenās lomas atveido Kolmans Domingo, Kriss Roks, Džefrijs Raits un Odra Makdonalda.

Filma stāsta par Baiardu Rastinu, kurš palīdzēja Mārtinam Luteram Kingam organizēt 1963. gada maršu uz Vašingtonu.

Filmas *Rustin* pirmizrāde notika  Teluraidas kinofestivālā. Kopš  filma ir pieejama straumēšanas platformā *[[Netflix]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, īpaši izceļot Domingo aktierspēli, par ko viņu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā", Zelta globusa balvai kategorijā "Labākais aktieris drāmas filmā" un BAFTA kino balvai kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Žistīne Trijē

**Žistīne Trijē** (; dzimusi ) ir franču kinorežisore, scenāriste un montāžiste.

Savu pirmo pilnmetrāžas filmu *[[La Bataille de Solférino]]* režisējusi 2013. gadā. Vēlāk veidojusi filmas *[[Victoria (filma)|Victoria]]* (2016) un "Sibilas kārdinājums", kuras izrādīja Kannu kinofestivālā. 2023. gadā, par filmu "Kritiena anatomija" Trijē kļuva par trešo sievieti, kas saņēmusi Kannu kinofestivāla Zelta palmas zaru. Trijē nominēja arī 96. Kinoakadēmijas balvām kategorijās "Labākais režisors" un "Labākais oriģinālscenārijs". Par šo filmu saņēmusi arī trīs Cēzara balvas, BAFTA kino balvu un divas Zelta globusa balvas.

## Ārējās saites
Mesokordiljeriešu valodas

**Mesokordiljeriešu valodas** ir viena no austronēziešu valodu saimes malajiešu-polinēziešu valodu apakšgrupām, dažkārt tiek iekļauta filipīniešu valodu apakšgrupā. Tajā iekļautas 32 zināmas valodas un dialekti ar aptuveni 2,6 miljoniem runātāju. Izplatītas Lusonaa salas ziemeļdaļā, galvenokārt Kordiljeras administratīvajā reģionā. Lielākās no grupas valodām ir pangasinanu valoda (ap 1,8 miljoni runātāju), kankanaeju valoda (240 tūkstoši), ifugao valoda (130 tūkstoši) un kalingu valoda (110 tūkstoši).

## Klasifikācija
Vispārpieņemtā klasifikācijas versija:

*Malajiešu-polinēziešu valodas
**Filipīniešu valodas
***Ziemeļlusonas valodas
******Mesokordiljeriešu valodas**
*****Ziemeļaltu valoda (200)
*****Dienvidaltu valoda (1000)
*****Dienvidu-viduskordiljeriešu valodas
******Viduskordiljeriešu valodas
*******Kalingu-itnegu valodas
********Itnegu valodas (17 000)
********Kalingu valoda (110 000)
*******Kodola kordiljeriešu valodas
********Balangao valoda (21 000)
********Bontoku-kankanaju valodas
*********Bontoku valoda (41 000)
*********Kankanaeju valoda (240 000)
********Ifugao valoda (130 000)
********Isinaju valoda (5000)
******Dienvidkordiljeriešu valodas
*******Ilongotu valoda (6000)
*******Rietumu dienvidkordiljeriešu valodas
********Kodola dienvidkordiljeriešu valodas
*********Ibaloju valoda (120 000)
*********Ivaaku valoda (3300)
*********Kalanguju valoda (100 000)
*********Karavu valoda (2000)
********Pangasinanu valoda (1,8 miljoni)

## Atsauces

## Ārējās saites
Ziemeļaustrumu Lusonas valodas

**Ziemeļaustrumu Lusonas valodas** ir viena no austronēziešu valodu saimes malajiešu-polinēziešu valodu apakšgrupām, tiek iekļauta filipīniešu valodu Ziemeļlusonas valodu apakšgrupā. Tajā iekļautas 4 vai 5 zināmas valodas ar aptuveni 18 tūkstošiem runātāju. Izplatītas aetu tautām Lusonas salas ziemeļaustrumu piekrastē. Lielākā no grupas valodām ir parananu valoda ar 15 tūkstošiem runātāju.

## Klasifikācija
Vispārpieņemtā klasifikācijas versija:

*Malajiešu-polinēziešu valodas
**Filipīniešu valodas
***Ziemeļlusonas valodas
******Ziemeļaustrumu Lusonas valodas**
*****Dupaninganu valoda (1400)
*****Dinapigu valoda
*****Kasiguranu valoda (610)
*****Pahananu-parananu valodas
******Pahananu valoda (1700)
******Parananu valoda (15 000)

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūgtā ziepenīte

**Rūgtā ziepenīte** (*Polygala amarella*) ir ziepenīšu suga, kura ir izplatīta Ziemeļeiropā, tostarp bieži visā Latvijas teritorijā, Centrāleiropā un Austrumeiropā. Nelielas grupas aug dažādās pļavās, upju krastos un vietās ar neizveidotu veģetācijas segumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Celastru dzimta

**Celastru dzimta** (*Celastraceae*) ir segliņu rindas dzimta, kurā ir klasificētas aptuveni 98 ģintis un 1350 sugas. Gandrīz visas ģintis ir sastopamas tropiskos apgabalos, izņemot *[[Celastrus]]*, *[[Euonymus]]* un *[[Maytenus]]*, kas ir plaši izplatīti mērenajā klimata joslā, un *[[Parnassia]]*, kas ir sastopama kalnainos un arktiskos apvidos.

## Ģintis
Dzimtā ir klasificētas ģintis:

* *Acanthothamnus* Brandegee
* *Allocassine* N.Robson
* *Anthodon* Ruiz & Pav.
* *Apatophyllum* McGill.
* *Apodostigma* R.Wilczek
* *Arnicratea* N.Hallé
* *Bequaertia* R.Wilczek
* *Brassiantha* A.C.Sm.
* *Brexia* Noronha ex Thouars
* *Brexiella* H.Perrier
* *Campylostemon* Welw. ex Benth. & Hook.f.
* *Canotia* Torr.
* *Cassine* L.
* *Catha* Forssk. ex Scop.
* *Celastrus* L.
* *Cheiloclinium* Miers
* *Crossopetalum* P.Browne
* *Cuervea* Triana ex Miers
* *Denhamia* Meisn.
* *Dicarpellum* (Loes.) A.C.Sm.
* *Dinghoua* R.H.Archer
* *Elachyptera* A.C.Sm.
* *Elaeodendron* Jacq.
* *Empleuridium* Sond. & Harv.
* *Euonymus* L.
* *Evonymopsis* H.Perrier
* *Fraunhofera* Mart.
* *Glyptopetalum* Thwaites
* *Goniodiscus* Kuhlm.
* *Gyminda* (Griseb.) Sarg.
* *Gymnosporia* (Wight & Arn.) Hook.f.
* *Hartogiopsis* H.Perrier
* *Haydenoxylon* M.P.Simmons
* *Hedraianthera* F.Muell.
* *Helictonema* Pierre
* *Hexaspora* C.T.White
* *Hippocratea* L.
* *Hylenaea* Miers
* *Hypsophila* F.Muell.
* *Kokoona* Thwaites
* *Lauridia* Eckl. & Zeyh.
* *Lepuropetalon* Elliott
* *Loeseneriella* A.C.Sm.
* *Lophopetalum* Wight ex Arn.
* *Lydenburgia* N.Robson
* *Macgregoria* F.Muell.
* *Maurocenia* Mill.
* *Maytenus* Molina
* *Menepetalum* Loes.
* *Microtropis* Wall. ex Meisn.
* *Monimopetalum* Rehder
* *Mortonia* A.Gray
* *Mystroxylon* Eckl. & Zeyh.
* *Nicobariodendron* Vasudeva Rao & Chakrab.
* *Orthosphenia* Standl.
* *Parnassia* L.
* *Paxistima* Raf.
* *Peripterygia* Loes.
* *Peritassa* Miers
* *Plagiopteron* Griff.
* *Platypterocarpus* Dunkley & Brenan
* *Plenckia* Reissek
* *Pleurostylia* Wight & Arn.
* *Polycardia* Juss.
* *Pottingeria* Prain
* *Prionostemma* Miers
* *Pristimera* Miers
* *Psammomoya* Diels & Loes.
* *Pseudosalacia* Codd
* *Ptelidium* Thouars
* *Pterocelastrus* Meisn.
* *Putterlickia* Endl.
* *Quetzalia* Lundell
* *Reissantia* N.Hallé
* *Robsonodendron* R.H.Archer
* *Rzedowskia* Medrano
* *Salacia* L.
* *Salacighia* Loes.
* *Salaciopsis* Baker f.
* *Salvadoropsis* H.Perrier
* *Sarawakodendron* Ding Hou
* *Schaefferia* Jacq.
* *Semialarium* N.Hallé
* *Simicratea* N.Hallé
* *Siphonodon* Griff.
* *Stackhousia* Sm.
* *Tetrasiphon* Urb.
* *Thyrsosalacia* Loes.
* *Tontelea* Miers
* *Torralbasia* Krug & Urb.
* *Tripterococcus* Endl.
* *Tripterygium* Hook.f.
* *Tristemonanthus* Loes.
* *Trochantha* (N.Hallé) R.H.Archer
* *Wilczekra* M.P.Simmons
* *Wimmeria* Schltdl. & Cham.
* *Xylonymus* Kalkman ex Ding Hou
* *Zinowiewia* Turcz.

## Galerija

Attēls:Brexia madagascariensis kz01.jpg|*Brexia madagascariensis*
Attēls:Crossopetalum rhacoma 4zz.jpg|*Crossopetalum rhacoma*
Attēls:Elaeodendron croceum.jpg|*Elaeodendron croceum*
Attēls:Euonymus-europaeus2.JPG|*Euonymus europaeus*
Attēls:Maurocenia frangula kz01.jpg|*Maurocenia frangula*


## Atsauces

## Ārējās saites
Mandaji

**Mandaji** (*Mandaya*) ir viena no Filipīnu tautām, tiek pieskaitīti lumadiem. Apdzīvo kalnainos apvidus Mindanao salas austrumos. Kopskaits tiek lēsts ap 520 tūkstošiem (0,5 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir viena no daudzskaitlīgākajām lumadu tautām. Lielākā daļa mandaju mīt Austrumdavao (261 742 cilvēki; 45,5 % no iedzīvotāju kopskaita), Dienvidsurigao (98 675; 15,4 %) un Davao de Oro (59 150; 7,7 %) provincēs. Dalās vairākās etniskās grupās — mangvangi, mangrangani, managosani, pagsupani, divavaononi un dibabaoni.  Dažkārt mandajiem pieskaita tuvu radniecīgos mansakus (78 199 cilvēki, dzīvo galvenokārt Davao de Oro provincē). Runā mandaju valodā, kurai izšķir vairākus dialektus; kā *[[lingua franca]]* izmanto sebuāņu un filipīniešu valodas. Mandaji lielākoties ir savas tradicionālās politeistiskās reliģijas piekritēji. Izplatīta poliginija. Etnonīms *mandaya* tulkojumā nozīmē ‘pirmie [cilvēki] augšup pa straumi’.

## Atsauces

## Ārējās saites
Skarbā dedestiņa

**Skarbā dedestiņa ** (*Lathyrus hirsutus*) ir viengadīgs tauriņziežu dzimtas lakstaugs. Latvijā konstatēta 20. gadsimta otrajā pusē uz dzelzceļa.

## Apraksts
thumb|200 px|<center>Skarbās dedestiņas augļi</center>
Augam ir 30—100 cm garš, kāpelējošs, sazarots, stublājs. Lapa sastāv no kāta ar šaurām pielapēm un viena lancetisku lapiņu pāra (ga 3—6 cm, pl 0,5—1,5 cm). Lapas galā gara, žuburaina vītne. Gan stublājs, gan lapas kāts ir spārnains.

Lapu žāklēs gari ziedneši ar 1—3 zili violetiem ziediem. Karogs parasti spilgtāks nekā pārējās vainaga daļas. Auglis ir 3—5 cm gara pāksts, klāta ar gariem, gaišiem matiņiem, kas atrodas uz sīkiem pauguriem. Auglim nogatavojoties, matiņi nokrīt, bet ir labi jūtama pāksts raupjā virsma. Pākstī atrodas 5—6 tumši brūnas, raupjas sēklas. Zied jūnijā, jūlijā.

## Izplatība un ekoloģija
Skarbā dedestiņa sastopama Eiropā, Āzijas dienvidrietumos un Ziemeļāfrikā. Lielākajā daļā Centrāleiropas apgabalu tā ievesta pēc 1830. gada kopā ar graudaugu un vīķu sēklām un izplatīta nevienmērīgi.

Savvaļā aug krūmājos, mežmalās, kalnu nogāzēs, kaļķainās un barības vielām ne pārāk nabadzīgās smilšainās vai smilšmāla augsnēs. Sastopama arī kā nezāle labības laukos un lauku malās. Ēncietīgs, siltumu mīlošs augs.

## Izmantošana
Kopš 17. gadsimta Nīderlandē skarbo dedestiņu izmanto erozijas novēršanai, zaļmēslojumam un kā dekoratīvo augu. Lopbarībai var izmantot pirms augļu izveidošanās, jo sēklas ir indīgas.

## Atsauces
Blaani

**Blaani** (*B'laan*) ir viena no Filipīnu tautām, tiek pieskaitīti lumadiem. Apdzīvo Mindanao salas dienvidrietumus. Kopskaits tiek lēsts ap 370 tūkstošiem (0,3 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir viena no daudzskaitlīgākajām lumadu tautām. Lielākā daļa blaanu mīt Sarangani (138 087 cilvēki; 24,7 % no iedzīvotāju kopskaita), Rietumdavao (68 451; 21,6 %) un Dienvidkotabato (63 109; 6,5 %) provincēs un Heneralsantosas pilsētā (35 874; 5,2 %). Dzīvo trijās ģeogrāfiski nošķirtās grupās — Davao blaani, Koronadalas blaani un Sarangani blaani, kas savukārt dalās vairākās apakšgrupās — tagalagadi, tagkogoni, buluani, biraani, vilani un baludi. Runā blaanu valodā, kurai izšķir divas varietātes — Koronadalas blaanu valoda un Sarangani blaanu valoda; kā *[[lingua franca]]* izmanto sebuāņu, ilongu un filipīniešu valodas. Blaani lielākoties ir savas tradicionālās politeistiskās reliģijas piekritēji, kā arī kristieši.

## Atsauces

## Ārējās saites
Varaji

**Varaji** (*Waray*, *Waray-Waray*) ir viena no Filipīnu tautām, tiek pieskaitīti visajiem. Apdzīvo Visaju arhipelāga austrumdaļu, Samaras, Leites un Biliranas salas. Kopskaits tiek lēsts ap 4,1 miljonu (3,8 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir viena no daudzskaitlīgākajām visaju tautām. Lielākā daļa varaju mīt Austrumu Visaju reģiona Austrumsamaras (463 647 cilvēki; 97,4 % no iedzīvotāju kopskaita), Ziemeļsamaras (604 372; 94,9 %), Samaras (739 438; 93,5 %), Leites (799 064; 45,1 %), Biliranas (66 316; 37,1 %) provincēs un Taklobanas (233 215; 93,5 %) pilsētā, kā arī valsts galvaspilsētā Manilā (562 573; 4,2 %). Samaras salā dzīvojošos varajus dēvē par **samariešiem** (*Samareños, Samarnons*), bet Leites salā — par **leitiešiem** (*Leyteños*). Runā varaju valodā; kā *[[lingua franca]]* bieži izmanto sebuāņu valodu, bet oficiālajā saziņā — filipīniešu un angļu valodas. Pēc konfesionālās piederības lielākoties katoļi.

## Atsauces

## Ārējās saites
LAT-ALAK

**LAT-ALAK** (uzņēmuma nosaukums **LAT-ALAK Aerotaxi**) bija Starptautiskajā lidostā "Rīga" bāzēta Latvijas-Krievijas lidsabiedrība, kas veda pasažierus īsos lidojumos pēc viņu pieprasījuma. Lidsabiedrība tika likvidēta un izslēgta no reģistra 1997. gada 17. decembrī. LAT-ALAK flotē ietilpa divas *Antonov An-32B* lidmašīnas, viena ar reģistrācijas numuru YL-LDD un otra ar reģistrācijas numuru YL-LDE. LAT-ALAK lidmašīnu krāsojumam bija pelēka korpusa apakšdaļa, pelēki dzinēji un Latvijas karogs uz astes. LAT-ALAK nav bijusi ICAO vai IATA sertificēta un iespējams, ka LAT-ALAK mātes uzņēmums ir krievu *ALAK* aviolīnijas, jo nosaukums un aviolīniju logo ir līdzīgs.

## Atsauces
Katvaru muiža

**Katvaru muižas pils** ir muižas ēka Limbažu novada Katvaros.

## Vēsture
thumb|250px|Skola Katvaru muižas kungu mājā (pirms 1940).
Ēka sākta celt 18. gadsimtā. 19. gadsimtā tā apmūrēta ar ķieģeļiem, veidojot neogotikas formā. Muiža dažādos periodos piederējusi dažādām dzimtām, bet no 1834. līdz 1920. gadam tā piederēja Zommeru dzimtai. No 1920. līdz 2008. gadam muižā bija iekārtota pamatskola.

## Atsauces
The Wild One

***The Wild One*** ir 1953. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir Lāslo Benedeks un producents Stenlijs Kreimers. Filmā galvenās lomas atveido Marlons Brando, Mērija Mērfija un Roberts Kīts. Filma balstīta uz Frenka Rūnija īso stāstu *Cyclists' Raid*, kas publicēts 1951. gada janvārī žurnālā *[[Harper's Magazine]]*.

Filma stāsta par mierīgu pilsētu, kuru pārņem motociklistu banda. *The Wild One* tiek uzskatīta par pirmo amerikāņu filmu, kuras tēma ir motociklistu bandu vardarbība.

Filmas *The Wild One* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Columbia Pictures]]*. Filma pazīstama ar Brando atveidoto Džonija lomu, kļūstot par ietekmīgu 1950. gadu tēlu.

## Atsauces

## Ārējās saites