open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Džeiks Debrasks

**Džeiks Debrasks** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2023) Debrasks spēlē NHL komandā Bostonas "Bruins".

2022. gada 5. jūlijā tika ziņots, ka Debrasks atsauca savu aizmainīšanas pieprasījumu. Ziņojums tika publicēts neilgi pēc tam, kad "Bruins" atlaida galveno treneri Brūsu Kesidiju, radot jautājumus, vai Kesidijs bija faktors Debraska maiņas pieprasījumā un vēlākajā tā atcelšanā. Debrasks šīs baumas ne apstiprināja, ne noliedza, kad viņam par to jautāja vēlāk starpsezonā kapteiņa prakses laikā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Cīņas sports 1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Cīņas sports]] [[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika Dienvidkorejas galvaspilsētas Seulas piepilsētā Sonnamā grieķu-romiešu cīņā no 18. līdz 22. septembrim, brīvajā cīņā no 27. septembra līdz 1. oktobrim. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 20 medaļu komplekti.

## Medaļnieki
### Brīvā cīņa

### Grieķu-romiešu cīņa

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Dalībnieki
Sacensībās piedalījās 429 cīkstoņi no 69 valstīm:

:Iekavās uzrādīts cīkstoņu daudzums no valsts

## Atsauces

## Ārējās saites

* Starptautiskās olimpiskās komitejas rezultātu datubāze.
Aļaskas pārdošana

thumb|Valsts kases čeks, ar kuru ASV veica maksājumu
**Aļaskas pārdošana** () vai **Aļaskas pirkums** () bija darījums, ar kuru Krievijas Impērija pārdeva savas Krievijas Amerikas zemes ASV par 7,2 miljoniem zelta dolāru. Aļaskas iegūšana nostiprināja ASV pozīcijas Klusā okeāna reģionā.

Sarunas par iespējamo pārdošanu sākās 1854. un 1860. gadā, taču pārtrūka ASV Pilsoņu kara dēļ. Pēc Kalifornijas un Oregonas teritorijas iegūšanas strauji pieauga ASV saimnieciskā darbība Klusā okeāna piekrastē. Tikmēr Krievijas Amerika nīkuļoja. Krimas karš demonstrēja Krievijas militāro vājumu. Radās bažas, ka Lielbritānijas kara flote varētu bloķēt Krievijas Ameriku, ko atbalstītu iebrukums no britiem piederošās Kanādas.

1867. gada 30. martā līgumu iesniedza apstiprināšanai ASV Senātā. 9. aprīlī Senāts to apstiprināja ar 37 pret 2 balsīm. 28. maijā to parakstīja prezidents Endrū Džonsons. 20. jūnijā abas puses apmainījās ratifikācijas rakstiem. Teritorijas pārņemšanas ceremonija kolonijas galvaspilsētā Sitkā notika 18. oktobrī, vēl pirms ASV bija samaksājusi noteikto cenu. Pārstāvju palāta 1868. gada 1. jūlijā beidzot ar 113 pret 43 balsīm apstiprināja maksājumu, ko veica 1868. gada 1. augustā.

Aļaskas teritorijas platība bija 1,51 miljoni km². Darījuma kritiķi to sauca par "ledus kasti" un "leduslāču parku". Krievijas pilsoņiem deva iespēju kļūt par ASV pilsoņiem, bet lielākā daļa izvēlējās atgriezties mājās. Pāris desmitgades Aļaskas administrācijai ASV nepievērsa lielu uzmanību, atstājot to armijas kontrolē. 1881. gadā, sākoties zelta ieguvei un jaunu iedzīvotāju pieplūdumam, radās nepieciešamība pēc civilās pārvaldes. 1884. gadā ieviesa pirmo civilo likumu sistēmu un pārvaldi.

## Ar Aļaskas pārdošanu saistītas leģendas
Krievijas publicistikā plaši izplatīts viedoklis, ka Aļaska patiesībā netika pārdota, bet gan iznomāta uz 99 gadiem, taču PSRS zināmu politisku iemeslu dēļ nepieprasīja to atpakaļ. Tomēr šīm versijām nav reāla pamata, jo 1867. gada līgums par Aļaskas pardošanu Amerikas Savienotajām Valstīm ir noslēgts galīgajā formā un neparedz atdoto teritoriju un īpašumu atgriešanu.

Pastāv arī populāra leģenda, ka Krievija neesot saņēmusi zeltu, kas tai pienākas saskaņā ar līgumu, un tas esot nogrimis, bet tā nav taisnība. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Līguma teksts
Moneyval

***Moneyval*** ir oficiālais nosaukums Eiropas Padomes ekspertu komitejai naudas atmazgāšanas novēršanas pasākumu un terorisma finansēšanas novērtējumam. Tajā ir 47 dalībvalstis un tā ir padota Eiropas Padomes ministru komitejai.

*Moneyval* uzdevums ir novērtēt, kā tiek ievēroti galvenie starptautiskie standarti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanā un to īstenošanas efektivitāte, kā arī sniegt ieteikumus valsts iestādēm attiecībā uz nepieciešamajiem uzlabojumiem to sistēmās.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Baleta kurpes

**"Baleta kurpes"** () ir 2007. gada televīzijas filma, kas balstīta uz Noelas Streitfīldas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir Sandra Goldbahere. Galvenās lomas atveido Emma Votsone, Ričards Grifitss, Lūsija Boitone, Džasmīna Peidža, Emīlija Foksa un Viktorija Vuda. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas galvenās varones ir trīs bārenes Paulīne, Petrova un Posija, kuras 20. gadsimta 30. gadu Londonā adoptē ekscentrisks pētnieks "Lielais Onkulis" Metjū un viņa radiniece Silvija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ūdensvada iela (Rīga)

**Ūdensvada iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Grēcinieku ielu un beidzas krustojumā ar Peldu ielu.

Iela izveidojusies 13. gadsimta beigās kā daļa no Trauksmes ielas. 1923. gadā iela ieguva Ūdensvada ielas nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Ūdensvada iela ir savienota ar šādām ielām:
* Grēcinieku iela (T veida krustojums)
* Peldu iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites
Matu laka (filma)

**"Matu laka"** () ir 2007. gada muzikāla romantiskā kinokomēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma mūziklu, kas savukārt ir balstīts uz tāda paša nosaukuma 1998. gada filmu. Filmas režisors ir Ādams Šankmens. Galvenās lomas atveido Nikija Blonska, Džons Travolta, Mišela Feifere, Kristofers Volkens, Amanda Bainsa, Džeimss Mārsdens, Kvīna Latifa, Britānija Snova un Zaks Efrons. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Filmas sižets notiek 1962. gadā Baltimorā. Apaļīga pusaudze Treisija Turnblada kopā ar savu labāko draudzeni Peniju Pingltonu skatās tīņu deju šovu "*The Corny Collins Show*". Kādu dienu šova veidotāji izziņo pieteikšanos dejotāja vietai. Treisija tur piesakās un vietu arī iegūst, tā sākot savu ceļu pretī slavai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ko vēlas meitene

**"Ko vēlas meitene"** () ir 2003. gada kinokomēdija, kas balstīta uz Viljama Daglasa-Horna lugu "*The Recluctant Debutante*". Filmas režisors ir Denijs Gordons. Galvenās lomas atveido Amanda Bainsa, Kolins Fērts, Kellija Prestone un Olivers Džeimss. Filmas pirmizrāde notika .

Amerikāņu pusaudze Dafne uzzina, ka viņas tēvs ir bagāts britu politiķis, kurš kandidē uz vietu parlamentā. Lai gan Dafne vēlas tēvu satikt, viņa saprot, ka šī tikšanās var izraisīt skandālu, kas viņas tēvam bargi maksās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Longailendas ledus tēja

thumb|Longailendas ledus tēja
**Longailendas ledus tēja** () ir alkoholisks kokteilis, kura klasiskā recepte sastāv no degvīna, tekilas, gaišā ruma, džina, triple sec jeb apelsīnu liķiera, svaiga citrona sulas, cukura sīrupa un kolas, kas piedod kokteilim ledus tējas izskatu. Kokteili pagatavo sajaucot vienādās proporcijās visus alkoholiskos dzērienus, pievienojot citrona sulu, sīrupu un kolu. Dzērienu parasti pasniedz augstā glāzē ar ledu, salmiņu un citrona šķēlīti. Tā lielā alkohola koncentrācijas un mazās kolas daudzuma dēļ ir aptuveni 22% stiprs.

Ir vairākas versijas, kas ir radījis kokteili. Kā viena no versijām ir, ka kokteili pirmo reizi 1972. gadā, radīja Longailendas bārmenes Roberts Buts, kas piedalījās bārmeņu konkursā, kurā bija jāpagatavo jauns kokteilis izmantojot triple sec jeb apelsīnu liķieri. Longailendas ledus tēja ir viens no kokteiļiem, ko Starptautiskā Bārmeņu asociācija ir iekļāvusi IBA oficiālo kokteiļu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Starptautiskā Bārmeņu asociācija

**Starptautiskā Bārmeņu asociācija** () jeb saīsinājumā **IBA** ir starptautiska organizācija, kas ir dibināta ar mērķi, lai pārstāvētu pasaulē labākos bārmeņus. Organizācija ir dibināta 1951. gada 24. februārī, Torkuajā, Lielbritānijā. Kopš 2014. gada Latvijas Bārmeņu Federācija ir starptautiskās bārmeņu asociācijas dalībniece.

Kopš 1955. gada asociācija organizē *World Cocktail Competition* un *World Flairtending Competition*, kas katru gadu norisinās citā vietā. Organizācijai ir izveidots arī savs oficiālais kokteiļu saraksts, kurā ir iekļauti 77 kokteiļi, kas sīkāk sadalīti trīs kategorijās - neaizmirstamie, mūsdienu klasika un jaunā laikmeta dzērieni. IBA oficiālie kokteiļi tiek mērīti izmantojot centilitrus (cl), kur 1 centilitrs atbilst 10 mililitriem.

## Ārējās saites

*
Negroni

thumb|''Negroni'' pasniegšanas piemērs
***Negroni*** ir populārs itāļu alkoholiskais kokteilis, kas sastāv no vienādās daļās sajaukta džina, vermuta un *[[Campari]]*. Parasti pasniedz zemā glāzē ar ledu un apelsīna šķēlīti. *Negroni* ir pieejams dažādās variācijās un nosaukumos. Piemēram, džina vietā lietojot sodas ūdeni, to sauc par *[[Americano (kokteilis)|Americano]]*, džina vietā lietojot viskiju, to sauc par *Boulevardier*. Kokteilis ir aperitīvs un tas tiek pasniegts pirms vakariņām, lai veicinātu apetīti. 

Lai gan precīza dzēriena izcelsme nav zināma, tiek uzskatīts, ka kokteilis pirmo reizi ir pagatavots 1919. gadā Florencē, kad grāfs Kamillo Negroni lūdza bārmenim pamainīt viņa iecienītā *Americano* kokteiļa recepti un sodas ūdens vietā izmantot džinu. Vēlāk Negroni ģimene Trevizo pilsētā nodibināja spirta rūpnīcu un ražoja jau gatavu kokteiļa maisījumu, kuru sauca par *Antico *.

Negroni ir viens no kokteiļiem, ko Starptautiskā Bārmeņu asociācija ir iekļāvusi IBA oficiālo kokteiļu sarakstā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
IBA oficiālo kokteiļu uzskaitījums

[thumb|[Longailendas ledus tēja]]
**IBA oficiālo kokteiļu uzskaitījums** ir uzskaitījums, kurā ir apkopoti Starptautiskās Bārmeņu asociācijas oficiālie kokteiļi, kas tiek izmantoti *World Cocktail Competition*, lai noskaidrotu pasaules labākos bārmeņus. Sarakstā kopumā ir iekļauti 77 kokteiļi, kas sīkāk sadalīti trīs kategorijās - neaizmirstamie, mūsdienu klasika un jaunā laikmeta dzērieni. IBA oficiālie kokteiļi tiek mērīti izmantojot centilitrus (cl), kur 1 centilitrs atbilst 10 mililitriem.

## Uzskaitījums
IBA kokteiļi sīkāk tiek iedalīti trīs kategorijās:

### Neaizmirstamie

* Alexander
* Americano
* Angel Face
* Aviation
* Bacardi
* Between the Sheets
* Casino
* Clover Club
* Daiquiri
* Derby
* Martini
* Gin Fizz
* John Collins
* Manhetena
* Mary Pickford
* Monkey Gland
* Negroni
* Old Fashioned
* Paradise
* Planter's Punch
* Porto flip
* Ramos Gin Fizz
* Rusty Nail
* Sazerac
* Skrūve
* Sidecar
* Stinger
* Tuxedo
* Whiskey sour
* White Lady

### Mūsdienu klasika

* Asiņainā Mērija
* Bellini
* Black Russian
* Caipirinha
* Cosmopolitan
* Cuba Libre
* French 75
* French Connection
* Godfather
* Golden Dream
* Grasshopper
* Harvey Wallbanger
* Hemingway Special
* Horse's Neck
* Īru kafija
* Kir
* Longailendas ledus tēja
* Mai Tai
* Margarita
* Mimoza
* Mint Julep
* Mohito
* Moscow Mule
* Piña Colada
* Rose
* Sea-Breeze
* Sex on the Beach
* Singapore Sling
* Šampanieša kokteilis
* Tequila Sunrise

### Jaunā laikmeta dzērieni

* B-52
* Barracuda
* Bramble
* Dark 'N' Stormy
* Dirty Martini
* Espresso Martini
* French Martini
* Kamikaze
* Lemon Drop Martini
* Pisco Sour
* Russian Spring Punch
* Spritz Veneziano
* Tommy's Margarita
* Vampiro
* Vesper
* Yellow Bird

## Ārējās saites

*
Americano (kokteilis)

thumb|''Americano'' pasniegšanas piemērs
***Americano*** ir alkoholisks kokteilis, kas sastāv no vienādās daļās sajaukta *[[Campari]]*, vermuta un sodas ūdens jeb zeltera. Kokteili parasti pasniedz augstā glāzē ar ledu un citrona šķēlīti. Sodas ūdens vietā lietojot džinu, to sauc par *[[Negroni]]*, abus kokteiļus sauc arī par *Red Martini*. *Americano* ir viens no kokteiļiem, ko Starptautiskā Bārmeņu asociācija ir iekļāvusi IBA oficiālo kokteiļu sarakstā.

Kokteilis pirmo reizi ir pasniegts 1860. gados tā izgudrotāja *Gaspare Campari* bārā. Tā sākotnējais nosaukums bija *Milano-Torino*, jo kokteilī izmantotais *Campari* ir no Milānas, bet vermuts ir radies Turīnā. Dzēriena nosaukums ir radies par godu itāļu bokserim Primo Karnera (*Primo Carnera*), kas bija pirmais itālis, kas uzvarēja pasaules smagsvara čempionātā ASV.

*Americano* bija pirmais dzēriens, kuru pasūtija Džeimss Bonds Iana Fleminga romānā Kazino ''Royale''.

## Ārējās saites
Stojanovičs

**Stojanovičs** var būt:

* Petars Stojanovičs (*Petar Stojanović*; 1995) — Slovēnijas futbolists;
* Slaviša Stojanovičs (*Slaviša Stojanović*; 1969) — Slovēnijas futbolists un futbola treneris.
Šarlotes tīkls (2006. gada filma)

**"Šarlotes tīkls"** () ir 2006. gada amerikāņu filma. Filma ir balstīta uz E. B. Vaita 1952. gadā izdoto bērnu grāmatu ar tādu pašu nosaukumu. Filma saņēma pozitīvus kritiķu vērtējumus, tāpat guva komerciālus panākumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Slaviša Stojanovičs

**Slaviša Stojanovičs** (; dzimis ) ir Slovēnijas futbola treneris un bijušais futbolists. No 2019. gada marta līdz 2020. gada janvārim bija Latvijas futbola izlases galvenais treneris. Kopš 2025. gada Stojanovičs vada Slovēnijas Pirmās līgas komandu Koper.

## Karjera
Spēlētāja karjeru aizvadīja Slovēnijas klubos. Pārstāvēja *[[ND Slovan]]*, *[[NK Ljubljana]]*, *[[NK Celje]]* un *NK Vevče*. Trenera karjeru sāka Ļubļanas klubā *ND Slovan*, sākumā vadot jauniešu komandas. Vēlāk bija spēlējošais treneris *Livar* komandā.

2002. gadā sāka strādāt par *[[NK Domžale]]* galveno treneri. Viņa vadībā klubs iekļuva Slovēnijas Pirmajā līgā (augstākais līmenis), bet vēlāk 2005. un 2006. gadā spēja kvalificēties UEFA kausa izcīņai. 2007. un 2008. gadā Stojanoviča vadībā *Domžale* kļuva par Slovēnijas čempioniem. 2008.—2009. gada sezonā vadīja citu Slovēnijas klubu *NK Celje*.

2009. gadā kļuva par Apvienoto Arābu Emirātu izlases trenera Srečko Kataneca asistentu. Viņš palīdzēja AAE izlasei kvalificēties 2011. gada Āzijas kausa finālturnīram. 2011. gada septembrī Katanecs tika atbrīvots no galvenā trenera amata, un Stojanovičs tika atlaists līdz ar viņu.  tika apstiprināts par Slovēnijas izlases galveno treneri. 2012. gada decembrī amatu atstāja.

2013. gada jūnijā kļuva par Serbijas kluba *[[Belgradas "Crvena Zvezda"|Crvena Zvezda]]* galveno treneri. 2013.—2014. gada sezonā aizveda komandu līdz Serbijas Superlīgas čempionu titulam. 2014. gada septembrī sāka strādāt par Beļģijas kluba *[[Lierse S.K.]]* galveno treneri, bet jau 2015. gada janvārī vājo rezultātu dēļ no amata atkāpās. 2016. gadā neilgu laiku vadīja Ķīnas klubu *[[Changchun Yatai]]*.

 kļuva par Latvijas Virslīgas kluba *[[Riga FC]]* galveno treneri. 2017. gada Virslīgas sezonu klubs Stojanoviča vadībā noslēdza 3. vietā un iekļuva Latvijas kausa finālā.

2018. gada jūlijā uzsāka darbu kā Sofijas "Levski" galvenais treneris. 2019. gada janvārī sadarbību ar Bulgārijas klubu pārtrauca.

 tika apstiprināts par Latvijas futbola izlases galveno treneri. Kā izlases treneris debitēja 21. martā 2020. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācijas zaudējumā pret Ziemeļmaķedoniju. Stojanoviča vadībā Latvijas izlase zaudēja pirmajās deviņās spēlēs pēc kārtas, bet kvalifikācijas cikla pēdējā spēlē pret Austriju izcīnīja vienīgo uzvaru ar 1:0. 2020. gada 20. janvārī Stojanovičs tika atbrīvots no amata, aizvietojot ar Latvijas treneri Daini Kazakeviču. 2020. gada novembrī atgriezās Sofijas "Levski" galvenā trenera amatā.

## Sasniegumi trenera karjerā
; Domžale
* Slovēnijas Pirmās līgas (*PrvaLiga*) čempions: 2006—07, 2007—08
* Slovēnijas superkausa ieguvējs: 2007
; Crvena Zvezda
* Serbijas Superlīgas čempions: 2013—14

## Atsauces

## Ārējās saites
Azerbaidžānas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Azerbaidžāna]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Azerbaidžāna vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1996. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1998. gada.

## Vasaras olimpiskās spēles

## Ziemas olimpiskās spēles

## Skatīt arī
* Azerbaidžāna olimpiskajās spēlēs
* Azerbaidžānas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
2021. gada Tour de France

**2021. gada ''Tour de France*** bija 108. *Tour de France* [[Šosejas riteņbraukšana|velobrauciens]], kas norisinājās no 2021. gada 26. jūnija līdz 18. jūlijam. Sākotnēji bija plānots, ka sacensību starts (*Grand Départ*) būs [[Kopenhāgena|Kopenhāgenā]], kur notiktu 13 km garš [[Individuālais brauciens ar atsevišķu startu|individuālais brauciens]], kam sekotu divi posmi [[Dānija]]s dienvidos. Tā būtu pirmā reize, kad *Tour de France* būtu noticis Dānijas teritorijā. Sākotnēji sacensības bija plānotas no 2. līdz 25. jūlijam, bet [[COVID-19 pandēmija]]s dēļ pārcelto [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpisko spēļu dēļ]] tika pārceltas nedēļu ātrāk. COVID-19 pandēmijas dēļ arī tika atcelts velobrauciena starts Dānijā, to uzsākot [[Francija]]s rietumu pilsētā [[Bresta (Francija)|Brestā]], savukārt startu Kopenhāgenā pārcēla uz [[2022. gada Tour de France|2022. gada *Tour de France*]] velobraucienu.

Sacensību kopvērtējumā otro gadu pēc kārtas uzvarēja [[Slovēnija]]s sportists [[Tadejs Pogačars]] (**).

== Komandas ==


== Distance un posmi ==



== Atsauces ==


== Ārējās saites ==

* [http://www.letour.fr/le-tour/2021/us/ *Tour de France'' 2021]
Azerbaidžānas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Azerbaidžāna]]s sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši medaļas**.

Līdz šim Azerbaidžānas sportisti olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši 43 medaļas (7 zelta, 11 sudraba un 25 bronzas medaļas), visas šīs medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs. Visvairāk medaļu, 22 medaļas, Azerbaidžāna ir izcīnījusi cīņas sportā. Kopumā medaļas tā ir izcīnījusi 7 dažādos olimpiskajos sporta veidos — cīņas sportā, džudo (4 medaļas), šaušanā (3 medaļas), tekvondo (3 medaļas), boksā (8 medaļas), smaiļošanā un kanoe airēšanā (2 medaļas) un svarcelšanā (1 medaļa).

Ar medaļām bagātākie Azerbaidžānas sportisti ir cīņas sporta pārstāvji Marija Stadņika un Hetags Gazjumovs. Abi olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši 3 medaļas.

2016. gada Londonas spēlēs Azerbaidžāna kļuva par otro valsti olimpisko spēļu vēsturē, kura vienā sporta veidā (šajā gadījumā — cīņas sports) ir izcīnījusi medaļas piecās olimpiskajās spēlēs pēc kārtas.

## Sportistu uzskaitījums
*Šajā uzskaitījumā iekļauti tie sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Azerbaidžānu. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*
[200px|thumb|[Hetags Gazjumovs olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 3 medaļas]]
[200px|thumb|[Marija Stadņika olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 3 medaļas]]

### Piezīmes

## Atņemtās medaļas
*Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

## Olimpiskie medaļnieki (citu valstu sastāvā)
*Šajā sadaļā iekļauti tie Azerbaidžānas/azerbaidžānu izcelsmes sportisti, kas Olimpiskajās spēlēs ir ieguvuši olimpiskās medaļas, pārstāvot kādu citu valsti. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

### Piezīmes

## Atsauces

## Skatīt arī
* Azerbaidžāna olimpiskajās spēlēs
* Azerbaidžānas karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
*
Deviņadatu stagari

**Deviņadatu stagari, deviņadatu stagaru ģints** (*Pungitius*) ir viena no stagaru dzimtas (*Gasterosteidae*) ģintīm, kas apvieno 9 zivju sugas. Tās ir saldūdens vai jūras zivis. Sastopamas, atkarībā no sugas, Atlantijas un Klusā okeāna ziemeļu puslodes jūrās un ar jūru saistītās saldūdens tilpēs (Eiropā, Āzijā un Ziemeļamerikā). Lielākā sugu dažādība mājo Āzijā.

## Latvijā un Baltijas jūrā
[thumb|left|220px|Dzeloņi pirms muguras spuras noliekti pa labi vai pa kreisi, attēlā [Sahalīnas deviņadatu stagars (*Pungitius tymensis*)]]
Latvijā sastopama viena deviņadatu stagaru ģints suga — deviņadatu stagars (*Pungitius pungitius*), kas sastopams jūras piekrastē un ar jūru savienotos saldūdeņos — upēs, ūdenskrātuvēs un piejūras ezeros, arī meliorācijas grāvjos vairākus kilometrus no to ietekas upē. 

## Kopīgās īpašības
Deviņadatu stagariem pirms muguras spuras ir 6—12 dzeloņi, noliekti vai nu pa labi vai pa kreisi. Purna daļa pagarināta, mute ar sīkiem zobiem. Vēdera spuras ar 1—2 stariem, atrodas ne pārāk tālu aiz krūšu spurām. Āda bez zvīņām, kaila vai ar smalkām kaula plātnītēm. Astes spuras stumbrs ar ķīli vai bez ķīļa. 

## Sistemātika
**Deviņadatu stagaru ģints** (*Pungitius*)
*Amūras stagars (*Pungitius bussei*)
*Amūras mazais stagars (*Pungitius sinensis*)
*Deviņadatu stagars (*Pungitius pungitius*)
*Dienvidu deviņadatu stagars (*Pungitius platygaster*)
*Gludastes deviņadatu stagars (*Pungitius laevis*)
*Grieķijas deviņadatu stagars (*Pungitius hellenicus*)
*Ķīnas deviņadatu stagars (*Pungitius stenurus*)
*Poļakova deviņadatu stagars (*Pungitius polyakovi*)
*Sahalīnas deviņadatu stagars (*Pungitius tymensis*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*iNaturalist: Genus Pungitius
Jūrasstagars

**Jūrasstagars** jeb **jūras stagars** (*Spinachia spinachia*) ir viena no stagaru dzimtas (*Gasterosteidae*) zivju sugām, kas ir vienīgā suga **jūrasstagaru ģintī** (*Spinachia*). Sastopams Atlantijas okeāna un pieguļošo jūru Eiropas ziemeļdaļas piekrastēs.

## Latvijā un Baltijas jūrā
Baltijas jūrā jūrasstagars mājo gandrīz visā piekrastē, tomēr sastopams ļoti reti. Latvijas piekrastē 1980.—1990. gados zināmi tikai 3 noķeršanas gadījumi (pie Salacgrīvas un Kurzemes ziemeļu piekrastē). 1990. gadā noķerts arī Daugavas lejtecē pie Doles salas. Jūrasstagars Latvijā ir aizsargājama zivju suga. Kopš 1995. gada iekļauts Latvijas Sarkanās grāmatas reto sugu kategorijā.

## Izskats
thumb|left|240px|Jūrasstagara muguras spura atrodas virs anālās spuras, abām spurām ir trīsstūrveida forma
Jūrasstagars neliela vai vidēji liela jūras zivs. Lielākais no visiem stagariem, kas sastopami Baltijas jūrā. Tā ķermeņa garums ir līdz 25 cm, svars 7,1 g, Baltijas jūrā līdz 13,5 cm. Lielāo daļu no ķermeņa garuma aizņem astes stumbrs.

Ķermenis slaids, vēderdaļā šķērsgriezumā piecšķautņains. Astes stumbrs ļoti garš un tievs. Gar ķermeni vairākas šķautņainu kaula plātnīšu rindas, kas tuvāk astei veido nepārtrauktas kaula bruņas. Galva gara ar piecstūrainu cauruļveida purnu. Mute maza, acis lielas. Pirms muguras spuras 14—17 (parasti 15) atsevišķi stāvoši īsi dzeloņi. Vēdera spuras reducējušās līdz vienam dzelonim un vienam mazam staram, atrodas aiz krūšu spurām. Muguras spura atrodas virs anālās spuras; tām abām ir trīsstūra forma un apmēram vienādi lielas. Astes spura liela, vēdekļveidīga. Tēviņa krūšu spuras lielākas nekā mātītei. Mugura un astes stumbrs zaļganbrūns, sāni zeltaini ar tumšām svītrām, vēders dzeltens. Muguras spuras un anālās spuras priekšējās malas melni brūnas vai ar melni brūniem plankumiem.

## Īpašības
thumb|160px|Galvenokārt uzturas piekrastē līdz 10 m dziļumā
Jūrasstagars mājo jūrā, galvenokārt uzturas piekrastē līdz 10 m dziļumā starp jūraszālēm. Ziemo nedaudz dziļāk. Barus neveido, pieaugušie īpatņi uzturas pa vienam vai pāros. 

## Barība
Jūrasstagars barojas ar planktonu un nelieliem bezmugurkaulniekiem, galvenokārt ar vēžveidīgajiem (airkājvēžiem un sānpeldvēžiem). 

## Vairošanās
Dzimumgatavību jūrasstagars sasniedz pirmajā gadā. Nārsto no aprīļa līdz jūnijam. Tēviņš starp jūraszālēm no augu gabaliņiem veido dūres lieluma, iegarenu ligzdu, tā parasti novietota nedaudz virs grunts. Ligzda kā ar līmi tiek sastiprināta ar īpašu nieru sekrētu. Mātītes auglība līdz 1000 ikriem. Ikrus nērš porcijās pa 150—200 ikriem katrā. Iespējams, ka vienā ligzdā ikrus nērš vairākas mātītes. Drīz pēc ikru nēršanas mātīte mirst. Tēviņš ligzdu ar ikriem apsargā, kā arī pievada ligzdai papildu skābekli. Mazuļi, atkarībā no ūdens siltuma, izšķiļas pēc 2—3 nedēļām. Tēviņš turpina apsargāt mazuļus, līdz ikra dzeltenuma maiss ir uzsūcies un tie sāk brīvi peldēt un baroties paši. Visticamākais, arī tēviņš drīz pēc tam mirst. Jūrasstagars var sasniegt 2 gadu vecumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*IUCN: Sea Stickleback
*NBN Atlas: Spinachia spinachia (Linnaeus, 1758)
*Marine Species: Fifteenspined stickleback (Spinachia spinachia)
Jāņa iela (Rīga)

**Jāņa iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Kalēju ielu un beidzas krustojumā ar Skārņu ielu.

Iela izveidojusies 13. gadsimta beigās kā "iela aiz Jāņa baznīcas kora". 14. gadsimtā iela ieguva savu tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Jāņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kalēju iela (T veida krustojums)
* Skārņu iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites
Gals klāt!

**"Gals klāt!"** () ir 2013. gada ASV melnā kinokomēdija, kuras režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir Sets Rogens un Evans Goldbergs. Galvenās lomas atveido Džeimss Franko, Džona Hills, Džejs Barušels, Denijs Makbraids, Kreigs Robinsons un Sets Rogens. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Sešas Losandželosas slavenības tiek iesprostotas Džeimsa Franko mājā pēc tam, kad vairāku postošu notikumu rezultātā tiek iznīcināta pilsēta. Mājā slavenībām būs jāstājas pretī ne tikai apokalipsei, bet arī pašiem sev.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sekss un lielpilsēta (filma)

**"Sekss un lielpilsēta"** () ir 2008. gada romantiskā komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma seriālu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Maikls Patriks Kings. Galvenās lomas atveido Sāra Džesika Pārkere, Kima Ketrela, Sintija Niksone, Dženifere Hadsone, Kendisa Berdžena un Kriss Nots. Filmas pirmizrāde notika  Londonā. 2010. gadā filmai iznāca turpinājums "Sekss un lielpilsēta 2".

Ņujorkas rakstniece Kerija gatavojas precēties ar savu īsto un vienīgo. Pēc tam, kad Kerija aizbēg no savām kāzām, viņas trīs labākās draudzenes Samanta, Šarlote un Miranda cenšas Keriju mierināt.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sekss un lielpilsēta 2

**"Sekss un lielpilsēta"** () ir 2010. gada romantiskā kinokomēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma seriālu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Maikls Patriks Kings. Galvenās lomas atveido Sāra Džesika Pārkere, Kima Ketrela, Sintija Niksone, Kristīne Deivisa, Džons Korbets un Kriss Nots. Filmas pirmizrāde notika . Filma ir turpinājums 2008. gada filmai "Sekss un lielpilsēta".

Kerija, Miranda un Šarlote, kurām ir savas problēmas gan dzīvē, gan darbā, gan mīlestībā, piebiedrojas Samantai ceļojumā uz Abu Dabi, kur Samantas bijušais veido jaunu filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jauniela

**Jauniela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas Doma laukumā un beidzas krustojumā ar 11. novembra krastmalu. Iela ir 222 matrus gara, klāta ar bruģa segumu. Jaunielas sākums iet gar Doma baznīcas aizmuguri.

## Vēsture
Iela pastāv kopš 16. gadsimta beigām, kad 1599. gadā tika uzcelts akmens žogs, kas atdalīja toreizējo Doma baznīcas kapsētu no pilsētas teritorijas. Jau tad tā tika saukta par **Jauno ielu** jeb vāciski — *Neustrasse*. 20. gadsimta sākumā iela tika saukta arī par **Lielo Jauno ielu**, no 1923. gada iela ieguva Jaunielas nosaukumu. 1930. gados tika nojaukta apbūve tagadējā Doma laukuma ziemeļu daļā un iela, kas agrāk sākās netālu no tagadējās Pils ielas, ieguva savu tagadējo sākumu.

Latvijas PSR laikos Jaunielā tika filmēti tādi padomju seriāli kā "Šerloka Holmsa un Doktora Vatsona piedzīvojumi" un "Septiņpadsmit pavasara mirkļi". Iekšpagalmā starp 22. un 24. namu atrodas ieeja, kurā filmā dzīvojis detektīvs Šerloks Holmss.

## Ielu savienojumi
Jauniela ir savienota ar šādām ielām:
* Doma laukums (T veida krustojums)
* Krāmu iela (T veida krustojums)
* Maisa iela (T veida krustojums)
* Mazā Jauniela (T veida krustojums)
* Palasta iela (T veida krustojums)
* Ķemerejas iela (T veida krustojums)
* 11. novembra krastmala (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltkrievijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Baltkrievija]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Baltkrievija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1996. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1994. gada.

## Vasaras olimpiskās spēles

## Ziemas olimpiskās spēles

## Skatīt arī
* Baltkrievija olimpiskajās spēlēs
* Baltkrievijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
* Official website of the NOCRB ,
Herdera laukums

thumb|250px|Herdera laukums (2018)
thumb|250px|Herdera piemineklis (ap 1870)

**Herdera laukums** ir laukums Vecrīgā starp  Palasta ielu, Doma laukumu un Rīgas Domu.

Laukums tika izveidots 1650. gadā.  Līdz 1864. gadam laukums tika saukts par **Mazo Svaru laukumu**, jo tur atradās pilsētas mazie svari. 1864. gadā laukumā uzstādīja pieminekli Johanam Gotfrīdam Herderam un laukums ieguva savu tagadējo nosaukumu.

Herdera laukums ir savienots ar Doma laukumu, kā arī Bīskapa gāti, Mūku ielu un Palasta ielu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Lāgerfelds

**Kārlis Oto Lāgerfelds** (; dzimis , miris ) bija vācu radošais direktors, modes dizainers, mākslinieks, fotogrāfs un karikatūrists. Dzīvoja Parīzē. No 1983. gada līdz savai nāvei 2019. gadā bija franču modes nama *[[Chanel]]* radošais direktors. Vēl bija itāļu kažokādas un ādas izstrādājumu modes nama *Fendi* un viņa vārdā nosauktā modes nama radošais direktors. Lāgerfelda vadības laikā *Chanel* atdzima, pirms tam tas tika uzskatīts par "darbības beigšanai tuvu" uzņēmumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mai Tai

thumb|''Mai tai'' pasniegšanas piemērs
***Mai Tai*** ir alkoholisks kokteilis, kas sastāv no gaišā ruma, tumšā ruma, apelsīnu liķiera, *Orgeat* sīrupa un laima sulas. Dzērienu pagatavo visas sastāvdaļas sakratot šeikerī kopā ar ledu un pasniedzot zemā glāzē ar laima šķēlīti un piparmētras lapām. Laima sulu ir iespējams aizstāt ar apelsīnu vai greipfrūtu sulu, bet Orgeat sīrupu ar grenadīna sīrupu. 

Dzēriena nosaukums ir radies no taitiešu valodas vārda *maita'i*, kas tulkojumā nozīmē labs vai lielisks. Ir vairākas versijas, kas ir radījis kokteili. Kā viena no versijām ir, ka kokteili 1944. gadā ir izgudrojis amerikāņu bārmenis Viktors J. Bergerons. Cita versija ir, ka to 1933. gadā ir izgudrojis amerikāņu biznesmenis *Don the Beachcomber*.

*Mai Tai* ir viens no kokteiļiem, ko Starptautiskā Bārmeņu asociācija ir iekļāvusi IBA oficiālo kokteiļu sarakstā.

## Ārējās saites
Centra partija

**Centra partija** ir politiska partija Latvijā. Tā dibināta 2005. gada 11. novembrī ar nosaukumu **"Vislatvijas partija 21. gadsimts"**, 2009. gadā pārdēvēta par Latvijas kustību **"Solidaritāte"**, 2016. gadā par **Latvijas centrisko partiju**, bet kopš 2018. gada 7. novembra darbojas ar pašreizējo nosaukumu. Partija reklamējas kā "patriotiska, kristīgi—konservatīva partija, kas pārstāv Latvijas sabiedrības vairākumu".

## Vēsture
2016. gada 25. jūlijā pārveidota par Latvijas centrisko partiju. Partijas valdē tobrīd bija Aleksandra Siliniece, Aivars Silinieks un Andžejs Zdanovičs.

2018. gada 7. augustā partija iesniedza savu kandidātu sarakstu 13. Saeimas vēlēšanām. Partijas programmā bija iekļauta lata, kā nacionālās valūtas atjaunošana un izstāšanās no NATO. Vēlēšanās Latvijas centriskā partija saņēma vismazāko vēlētāju atbalstu — 0,11%, kas bija ievērojami mazāks nekā nodoto nederīgo vēlēšanu zīmju daudzums.

2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, startējot jau kā Centra partijai, partijas saraksta līderis bija Normunds Grostiņš. Vēlēšanu kampaņā tā iestājās par tradicionālo ģimeni, uz tradicionālām vērtībām balstītu sabiedrību un kompensācijām no Eiropas Savienības par 15 gadus ilgo Latvijas diskrimināciju tās sastāvā.

Centra partija piedalījās Rīgas domes ārkārtas vēlēšanās 2020. gadā un solīja samazināt apkures izmaksas, atbalstīt denacionalizēto namu iedzīvotājus un pakāpeniski pāriet uz bezmaksas sabiedrisko transportu Rīgā. Partijas saraksta pirmais numurs bija Jānis Valtervitenheims, kā otrais startēja N. Grostiņš.

2023. gada 2. maijā, partija kopā ar Latvijas Krievu savienību izveidoja politisko partiju apvienību "Pamats-LV".

2026. gada janvārī, partija kopā ar sociāldemokrātisko partiju "Saskaņa" atjaunoja un apvienojās partiju apvienībā "Saskaņas Centrs".

## Vēlēšanas

### Saeimas vēlēšanas

### Eiroparlamenta vēlēšanas

## Atsauces
Margarita

thumb|''Margarita'' speciāli ''Margaritai'' paradzētajā glāzē
***Margarita*** ir alkoholisks kokteilis, kura klasiskā recepte sastāv no tekilas, apelsīnu liķiera jeb *[[Cointreau]]* un laima sulas. Pēc IBA noteiktajām proporcijām kokteiļa standarts ir 7:4:3 jeb 50% tekilas, 29% apelsīnu liķiera un 21% laima sulas. Kokteili ir iespējams pagatavot sakrotot to šeikerī ar ledu, sablenderējot to kopā ar ledu vai sajaucot visas sastāvdaļas kopā bez ledus. Dzērienu pasniedz speciāli *Margaritai* paredzētā glāzē ar sāls maliņu un laima šķēlīti. *Margarita* ir viens no kokteiļiem, ko Starptautiskā Bārmeņu asociācija ir iekļāvusi IBA oficiālo kokteiļu sarakstā.

*Margarita* tulkojumā no spāņu valodas nozīmē margrietiņa. Ir daudzas versijas, kas un kad ir izgudrojis kokteili. Viena no versijām ir, ka to 1938. gadā Tihuanā ir izgudrojis Karlos Herrera, kas to pagatavojis kāda klientei, kura bija alerģiska pret daudziem alkoholiskiem dzērieniem, bet ne pret tekilu.

Katru gadu 22. februārī tiek atzīmēta Nacionālā Margaritas diena.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Sildegs

**Jānis Sildegs** (dzimis 1939. gada 22. februārī Ķegumā, miris 1996. gada 5. septembrī Rīgā, apbedīts Ziepniekkalna kapos) bija latviešu komponists un pianists, kas darbojās popmūzikā.

## Biogrāfija
1944. gadā Sildega ģimene pārcēlās no Ķeguma uz Ogri, vēlāk par dzīvesvietu kļuva Rīga. J. Sildegs mācījies Rīgas 4. vidusskolā. No 1957. gada mācījies J. Mediņa mūzikas vidusskolas kompozīcijas klasē. Skolas laikā sācis spēlēt ballītēs. No 1963. līdz 1964. gadam studējis Latvijas Valsts konservatorijas kompozīcijas klasē, taču studijas pametis, neiegūstot oficiālu komponista izglītību. Strādājis kafejnīcā "Luna".

1967. gadā kļuvis par Rīgas estrādes orķestra pianistu. Orķestra repertuārā bija arī J. Sildega kompozīcijas. Šajā laikā viņa dziesmas tika ieskaņotas ierakstos, tika izdotas divas mazās skaņuplates. Sadarbojies ar Noru Bumbieri, Margaritu Vilcāni, Viktoru Lapčenoku, Ojāru Grīnbergu, Lolitu Vambūti, Aiju Kukuli un citiem solistiem, kā arī vokālo ansambli "4+4".

Papildus darbam Rīgā, Jānis Sildegs 1971. un 1972.gadā vadīja arī Limbažu kultūras nama estrādes orķestri. Iestudēja ļoti interesantu programmu.

Kad orķestra darbība 1976. gadā beidzās, J. Sildegs strādāja VEF Kultūras pilī, kur vadīja estrādes studiju un ansambli, kā arī piedalījās rēvijas tipa iestudējumu "Uz Spīdolas viļņa" un "Spīdola maina vilni" veidošanā. Pēc tam vadīja zvejnieku kolhoza "Carnikava" estrādes ansambli "Sono", kurā dziedāja Māra Krievkalne, Zdislavs Romanovskis un Ēriks Kamarūts. 1976. gadā dziesma "Sarkana debess mala deg" ierindojās "Mikrofona" aptaujas 9. vietā, 1981. gadā dziesma "Pērkonu vasara" "Mikrofona" aptaujā ierindojās 10. vietā, 1987. gada aptaujā dziesma "Šūpoles" nokļuva 19. vietā.

Astoņdesmitajos un deviņdesmitajos gados J. Sildegs spēlēja restorānā "Senā Rīga", pēc tam dziedātājam Vladislavam Juhņēvičam piederošā zivju restorānā.

21. gadsimtā J. Sildega dziesmas ir retro ansambļa "Vintāža" (albumā "Atmiņu lāse" iekļauta dziesma "Rīgas balzams") un dziesminieces Antas Eņģeles repertuārā. 2018. gadā V. Lapčenoka dziedātā J. Sildega dziesma "Svece, svecīte" ar D. Avotiņas vārdiem tika iekļauta filmā "Kriminālās ekselences fonds".

## Diskogrāfija

### Minialbumi (EP)
* Jānis Sildegs, Gunārs Freidenfelds, *Estrādes mūzika* (Melodija, 1971)
* Jānis Sildegs, *Estrādes dziesmas* (Меlodija, 1971)
* Jānis Sildegs, *Tālais ciems* (Melodija, 1972)

### Dziesmas izlasēs
* "Jaunie nami", "Pie sapņa kamīna" — *Latviešu komponistu estrādes dziesmas* (Melodija, 1971)
* "Dziesmiņa par muļķa meiteni" - Margarita Vilcāne, *Mūžu mūžos būs dziesma* (EP, Melodija, 1974)
* "Rīgas balzams" - "Portlandes Dzintars", *Dzintars dzied* ‎(LP, ASV, 1975)
* "Pērkonu vasara" — *Mikrofons '81* (Меlodija, 1982) 
* "Pusnaktī" — Margarita Vilcāne, *Karalienes dziesma* ‎(Platforma Records, 2000)
* "Tālais ciems" — Zigfrīds Račiņš, *Mežrozīte* ‎(Mikrofona ieraksti, 2006)
* "Rīgas balzams" — "Vintāža", *Atmiņu lāse* (Vintāža, 2022)

## Atsauces

## Ārējās saites
Turkmenčajas miera līgums

thumb|250px|Krievijas iekarojumi reģionā pēc Gulistānas un Turkmenčajas miera līgumiem.
[thumb|250px|Krievijas Impērijas teritoriālie ieguvumi pēc Turkmenčajas miera līguma (dzeltneni svītroti) un [Adrianopoles līgums|Adrianopoles miera līguma (zaļi svītroti)]] 
**Turkmenčajas miera līgums** parakstīts 1828. gada 21. februārī. Tas izbeidza krievu-persiešu karu, kuru Kādžāru dinastija sāka 1826. gadā, lai atgūtu ar 1813. gada Gulistānas miera līgumu zaudētās Aizkaukāza provinces. Karš beidzās kādžāriem neveiksmīgi. Tā atteicās no zemēm uz ziemeļiem no Araksas upes (Erevānas, Nahčivanas un Tališas hanistes). Kādžāru dinastija arī piešķīra krievu tirgotājiem tirdzniecības privilēģijas, atzina Krievijas flotes kontroli Kaspijas jūrā, atļāva Krievijas pilsoņus tiesāt pēc Krievijas likumiem, kā arī samaksāja 20 miljonus sudraba monētu lielu kontribūciju. Līgums sadalīja azerbaidžāņu apdzīvotās zemes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Līguma teksts
Mohito

thumb|Mohito pasniegšanas piemērs
**Mohito** () ir tradicionāls Kubas alkoholiskais kokteilis, kura klasiskā recepte sastāv no gaišā ruma, cukurniedru sulas vai cukura, laima sulas, sodas ūdens un piparmētras lapām. Pēc IBA noteiktajām proporcijām kokteilis sastāv no 40 ml gaišā ruma, 30 ml svaigas laima sulas, 6 piparmētras lapiņām, 2 tējkarotēm cukura vai 20 ml cukurniedru sulas un sodas ūdens. Kokteili pagatavo no sākuma saspiežot ar spiestiņu laima sulu ar piparmētru lapām un cukurniedru sulu vai cukuru. Tad pievieno rumu, glāzi līdz augšai piepilda ar sasmalcinātu ledu un pievieno sodas ūdeni. Visu samaisa un pasniedz augstā glāzē ar laima šķēlīti un piparmētras lapām. Mohito ir viens no kokteiļiem, ko Starptautiskā Bārmeņu asociācija ir iekļāvusi IBA oficiālo kokteiļu sarakstā.

Kokteilis ir pieejams dažādās variācijās, kā *Mexican Mojito*, kur ruma vietā tiek izmantota tekila, *English Mojito*, kur ruma un sodas ūdens vietā lieto *[[Sprite]]* un džinu, kā arī *Mojito Royal*, kur ruma un sodas ūdens vietā lieto šampanieti. *Virgin Mojito* ir Mohito bezalkoholiskā versija, kura tiek pagatavota ar tām pašām sastāvdaļām, izņemot rumu.

Katru gadu 11. jūlijā ASV tiek atzīmēta Nacionālā Mohito diena.

## Izcelsme
Nav precīzi zināms kokteiļa izgudrotājs, bet ir zināms ka tas ir radies Kubas galvaspilsētā Havanā. Viena no versijām ir, ka mohito ir līdzīgs 16. gadsimta kokteilim, kuru sauca par *El Draque* un ir nosaukts Frānsisa Dreika vārdā. 1586. gadā Dreika kuģi ceļoja uz Havanu, kad uz kuģiem izcēlās dizentērijas un cingas epidēmija. Tā kā viņiem bija zināms, ka vietējiem Dienvidamerikas indiāņiem ir zāles pret dažādām tropiskajām slimībām, maza jūrnieku grupa izcēlās Kubas krastā. No vietējiem indiāņiem jūrnieki ieguva *aguardiente de caña*, kas ir rumam līdzīgs stiprs dzēriens no cukurniedrēm, un to sajauca kopā ar vietējām izejvielām kā laimu, cukurniedru sulu un piparmētrām, ieguva medicīnas līdzekli pret dizentēriju un cingu.

Cita versija ir, ka dzērienu 19. gadsimtā ir izgudrojuši no Āfrikas ievestie vergi, kas strādāja Kubas cukurniedru plantācijās. *Guarapo* jeb cukurniedru sula, kas ir viena no galvenajām Mohito sastāvdaļām, bija populārs dzēriens vergu vidū. Vēl viena no versijām ir ka Mohito ir cēlies no cita populāra Kubas kokteiļa — *[[daiquiri]]*, lai gan tam ir līdzīgas sastāvdaļas, tam ir savādāka pagatavošanas metode.

Tam kā radies dzēriena nosaukums arī ir dažādas versijas. Viena no versijām ir, ka tā nosaukums ir radies no tradicionālās kubiešu mērces *mojo*, kuras sastāvā ir laims. Cita versija ir, ka tas ir radies no spāņu vārda *mojadito*, kas nozīmē mitrs vai *mojado*, kas nozīmē slapjš.

Mohito bija viens no rakstnieka Ernesta Hemingveja mīļākajiem dzērieniem. Laika posmā, kad Hemingvejs uzturējās Kubā, viņš bieži apmeklēja Havanas bāru *La Bodeguita del Medio*. Uz bāra sienas ir rakstīts citāts *"My mojito in La Bodeguita, My daiquiri in El Floridita"* ar Hemingveja parakstu, lai gan daudzi apšauba ka to būtu rakstījis pats Hemingvejs.

## Ārējās saites
Maisa iela

**Maisa iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Jaunielu un beidzas ar strupceļu, ielas garums ir 38 metri.

## Ielu savienojumi
Maisa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jauniela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltkrievijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Baltkrievija]]s sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši medaļas**.

Līdz šim Baltkrievija olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 96 medaļas (20 zelta, 32 sudraba un 44 bronzas medaļas). No šīm 96 medaļām 78 medaļas ir tikušas izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs un 18 medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs. Visvairāk medaļu — 17 medaļas —  vasaras olimpiskajās spēlēs Baltkrievija izcīnīja 2000. gada Sidnejas olimpiskajās spēlēs. Savukārt ziemas olimpiskajās spēlēs visvairāk medaļu Baltkrievija ir izcīnījusi 2014. gada Soču spēlēs — 6 medaļas. No vasaras olimpiskajiem sporta veidiem visvairāk ir izcīnījusi vieglatlētikā (14 medaļas), savukārt cīņas sportā un vingrošanā tā ir izcīnījusi 11 medaļas kārtā. No ziemas olimpiskajiem sporta veidiem visvairāk medaļas ir izcīnītas biatlonā. Kopumā Baltkrievijas sportisti medaļas ir izcīnījuši 15 olimpiskajos sporta veidos (12 — vasaras un 3 — ziemas sporta veidi).

Ar medaļām bagātākais Baltkrievijas sportists (kopš Baltkrievija startē kā neatkarīga valsts) ir biatlona pārstāve, Darja Domračeva, kura ir izcīnījusi 6 olimpiskās medaļas (4 zelta, 1 sudraba un 1 bronzas medaļu). Vistitulētākais baltkrievu sportists olimpiskajās spēlēs ir vingrotājs Vitālijs Ščerbo, kurš kopumā ir izcīnījis 10 olimpiskās medaļas (6 zelta un 4 bronzas) — visas zelta medaļas viņš ieguva pārstāvot Padomju Savienību, savukārt pārējās 4 medaļas jau pārstāvot Baltkrieviju.

## Sportistu uzskaitījums
[200px|thumb|[Darja Domračeva olimpiskajās spēlēs izcīnījusi 6 medaļas]]
*Šajā uzskaitījumā iekļauti tie sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Baltkrieviju. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

### Piezīmes

## Olimpiskie medaļnieki (citu valstu sastāvā)
*Šajā sadaļā iekļauti tie Armēnijas/armēņu izcelsmes sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir ieguvuši olimpiskās medaļas, pārstāvot kādu citu valsti. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

## Atņemtās medaļas
*Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

## Atsauces

## Skatīt arī
* Baltkrievija olimpiskajās spēlēs
* Baltkrievijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
* 
* Official website of the NOCRB ,
Harriet the Spy

***Harriet the Spy*** ir 1996. gada ģimenes kinokomēdija, kas balstīta uz Luīzes Fichjū tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir Bronvena Hjūza. Galvenās lomas atveido Mišela Trahtenberga, Rouzija O'Donela, Gregorijs Smits un Vanesa Lī Čestera. Filmas pirmizrāde notika .

Harieta M. Velša ir sestās klases skolniece, kuras hobijs ir spiegošana. Kādu dienu Harietas draugi Saimons un Dženija atrod viņas slepeno piezīmju grāmatu, kurā Harieta par saviem draugiem nav izteikusies pārāk jauki. Nu Harietai jācenšas izlabot savas pieļautās kļūdas un jāatvainojas saviem draugiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tallinas Doms

**Tallinas Doms** () jeb **Tallinas Jaunavas Marijas katedrāle** (, ) ir baznīca Tallinas vecpilsētā, Domkalnā. Igaunijas Evaņģēliski luteriskā baznīcas rezidences baznīca. Vecākā baznīca Tallinā.

Pirmā koka baznīca celta 1219. gadā, kad Tallinu ieņēma dāņi. 1229. gadā dominikāņu mūki sāka mūra baznīcas celtniecību, kuru pabeidza 1240. gadā. 14. gadsimta trīsdesmitajos gados tika sākta pārbūve, ko pabeidza 100 gadu laikā. 1561. gadā Tallinas Doms kļuva par luterāņu baznīcu. 1684. gadā baznīca cieta Domkalna ugunsgrēkā, tomēr nenodega pilnībā. Baznīca tika atjaunota iepriekšējā ārējā izskatā, bet baznīcas interjerā Kristians Akermanis (*Christian Ackermann*) radīja jaunu kanceli un altārdaļu. No 1778. līdz 1779. gadam tika pārbūvēts baznīcas tornis. 1878. gadā baznīcā tika iebūvētas Frīdriha Lādegasta ērģeles (pārbūvētas un paplašinātas no 1913. līdz 1914. gadam).

Baznīcas interjerā labi saglabājušies seni sarkofāgi un epitāfijas. Šeit apglabāti Bohēmijas protestantu līderis Jindržihs Matiāšs Turns (*Jindřich Matyáš Thurn*), zviedru karavadonis Pontuss de la Gardi (*Pontus De la Gardie*), valsts darbinieks Fabiāns fon Ferzens un jūrasbraucējs Ādams Johans fon Krūzenšterns.

## Galerija

Tallinn Mariendom 1.JPG|Kopskats
Таллинский Домский собор 1 beentree.jpg|Ieeja
Tallinn Mariendom Innen 2.JPG|Interjers
Tallinn Mariendom Innen Orgel 1.JPG|Ērģeles
Tallinn Mariendom Innen Wappen 03.JPG|Epitāfijas
Krusenstern grave Tallinn 06.JPG|Krūzenšterna kaps


## Ārējās saites

*
Jaunavu iela

**Jaunavu iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Tirgoņu ielu un beidzas krustojumā ar Mazo Jaunielu.

Ielas lielākā daļa gājusi bojā Otrā pasaules kara laikā. Šobrīd iela atrodas tirdzniecības centra "Rātes pasāža" teritorijā.

## Ielu savienojumi
Jaunavu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Tirgoņu iela
* Mazā Jauniela

## Atsauces

## Ārējās saites
Pelamīdu cilts

**Pelamīdu cilts** (*Sardini*) ir makreļu dzimtas (*Scombridae*) makreļveidīgo zivju cilts. Šajā ciltī ir 8 sugas, kas tiek iedalītas 4 ģintīs. Vairākas ģintis ir monotipiskas — tajās ir tikai viena suga. Pelamīdu cilts tuvākie radinieki ir makreļu, spāņu makreļu un tunzivju cilts sugas. Pazīstamākās šajā grupā ir pelamīdas. Sastopamas Atlantijas, Indijas un Klusā okeāna baseinos.

## Baltijas jūrā
[thumb|left|240px|[Atlantijas pelamīda (*Sarda sarda*)]]
Baltijas jūrā sastopama viena pelamīdu cilts suga — Atlantijas pelamīda (*Sarda sarda*), kas  samērā regulāri barošanās periodā ienāk Dāņu šaurumos. Baltijas jūras austrumdaļā noķerta vienu reizi.

## Kopīgās īpašības
Pelamīdu cilts zivis ir vidēji lielas vai lielas, plēsīgas jūras zivis. Tomēr tās ir mazākas nekā tunzivju cilts zivis, tādēļ tās mēdz saukt arī par **mazajām tunzivīm**. Tām, līdzīgi kā lielajām tunzivīm, ir tumši sarkana gaļa, kas ir rezultāts tam, ka šo sugu zivīm nepieciešama aktīva asiņu un skābekļa cirkulācija, lai uzturētu lielo enerģijas patēriņu ātri peldot, lecot un medījot. Pelamīdu cilts zivīm raksturīgi lēcieni laukā no ūdens.  

## Sistemātika
[thumb|220px|[Austrumu pelamīda (*Sarda orientalis*)]]
**Pelamīdu cilts** (*Sardini*)
*Baltās tunzivis (*Gymnosarda*)
**Baltā tunzivs (*Gymnosarda unicolor*)
*Pelamīdas (*Sarda*)
**Atlantijas pelamīda (*Sarda sarda*)
**Austrālijas pelamīda (*Sarda australis*)
**Austrumu pelamīda (*Sarda orientalis*)
**Čīles pelamīda (*Sarda chiliensis*)
**Klusā okeāna pelamīda (*Sarda lineolata*)
*Svītrainās pelamīdas (*Cybiosarda*)
**Svītrainā pelamīda (*Cybiosarda elegans*)
*Vienkrāsu pelamīdas (*Orcynopsis*)
**Vienkrāsu pelamīda (*Orcynopsis unicolor*)

## Atsauces
Jaunakvitānija

**Jaunakvitānija** (, , ) ir reģions Francijā, kas tika izveidots 2014. gadā teritoriālās reformas rezultātā, apvienojot trīs iepriekšējos reģionus — Akvitāniju, Limuzēnu un Puatū-Šarantu. Oficiāli tas sāka pastāvēt 2016. gadā. Jaunakvitānijas platība ir  (aptuveni astotā daļa no Francijas), līdz ar to tas ir lielākais Francijas reģions. 2015. gadā reģiona teritorijā dzīvoja 5,9 miljoni iedzīvotāju. Administratīvi sīkāk reģions dalās 12 departamentos — Šarantā, Piejūras Šarantā, Korēzā, Krēzā, Dordoņa, Žirondā, Landā, Lo un Garonnā, Atlantijas Pirenejos, Desevrā, Vjennā un Augšvjennā. Jaunakvitānijas administratīvais centrs ir Bordo.

## Ārējās saites