open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šaurlapu vilkvālīte

**Šaurlapu vilkvālīte** () ir mainīga izskata vilkvālīšu dzimtas augu suga. Tā ir plaši sastopama Eirāzijā, tostarp nereti visā Latvijas teritorijā, un Ziemeļamerikā.

Parasti dažāda lieluma audzes ir sastopamas ezeru, dīķu un vecupju krastos, arī grāvjos.

## Apraksts
Šaurlapu vilkvālīte ir daudzgadīgs, 1,2—2,2 m garš lakstaugs ar stāvu, resnu (Ø 0,3—0,7 cm) stublāju, kura galā ir vālīte. Lapas ir lineāras, 70—140 cm garas un 0,5—1 cm platas, lapai ir gluda mala, smails gals, un makstains pamats. Vālītes vīrišķā (augšējā) un sievišķā (apakšējā) daļa 2—8 cm atstatu viena no otras. Sievišķajiem ziediem ir lāpstveidīga pieziedlapa. Vālītes sievišķā daļa ir šaura un gara (Ø ap 1—1,5 cm), brūna. Zied jūlijā, augustā.

## Atsauces
Platlapu vilkvālīte

**Platlapu vilkvālīte** () ir vilkvālīšu dzimtas augu suga ar kosmopolītisku izplatību. Tā ir bieži sastopama visā Latvijas teritorijā. Augs parasti veido lielas audzes visdažādāko ūdenstilpju krastos, pastāvīgi applūdušos pazeminājumos pļavās, krūmājos, retāk mežos.

## Apraksts
Platlapu vilkvālīte ir daudzgadīgs, 1,2—2,2 m garš lakstaugs ar stāvu, resnu (Ø 0,5—0,9 cm) stublāju, kura galā ir vālīte. Lapas ir lineāras, 100—180 cm garas, 1,5—3 cm platas. Tām ir gluda mala, smails gals un makstains pamats. Vālītes vīrišķā un sievišķā daļa saskaras. Sievišķajiem ziediem nav pieziedlapas. Vālītes sievišķā daļa ir resna, tumši brūna (Ø 2—3 cm). Zied jūlijā un augustā.

## Atsauces
Amerikas Savienoto Valstu Tenisa asociācija

**Amerikas Savienoto Valstu Tenisa asociācija (USTA)** () ir bezpeļņas organizācija, kas nodarbojas ar tenisa attīstību ASV, veicot šī sporta veida vispārējo menedžmentu, tostarp spēles noteikumu apstiprināšanu un standartizāciju. Asociācija pārstāv ASV Starptautiskajā Tenisa federācijā, tās paspārnē ASV tenisa izlases spēlē Deivisa kausa izcīņā un Billijas Džīnas Kingas kausa izcīņā.

Asociācijā ir aptuveni 700 tūkstoši individuālo biedru, 7 tūkstoši dalīborganizāciju, tajā ietilpst 17 reģionālās organizācijas, tā organizē un vada visu līmeņu sacensības – no amatieru līdz ''Grand Slam'' turnīriem. Tai pieder Billijas Džīnas Kingas Nacionālais Tenisa centrs, kurā notiek ASV atklātais čempionāts.

Asociācija tika dibināta 1881. gadā sapulcē Ņujorkas tenisa klubā ar nosaukumu Amerikas Savienoto Valstu Nacionālā Zāliena tenisa asociācija (), 1920. gadā vārds “nacionālā” tika izņemts no organizācijas nosaukuma, izveidojot abreviatūru USLTA. 1975. gadā no nosaukuma oficiāli tika izņemts vārds "zāliena" un organizācija ieguva mūsdienu nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* United States Tennis Association
Fjodors Ņikonovičs

**Fjodors Ņikonovičs** (; 1854—1911) bija pareizticīgo prāvests (protojerejs), Ludzas pareizticīgo baznīcas pārzinis. Krievijas Impērijas Valsts Domes 3. sasaukuma deputāts no monarhiskās Krievu Tautas savienības.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1854. gada 17. februārī Ļepjeļas apriņķa Bešenkoviču ciemā pareizticīgo garīdznieka ģimenē. Mācījās vietējā tautskolā, tad Vitebskas garīgajā skolā, 1876. gadā absolvēja Vitebskas garīgo semināru. Darbojās Ļepeļas um Polockas apriņķu draudzēs kā garīdznieks un skolotājs.

1897. gadā viņu iecēla par prāvestu (protojereju), Ludzas pareizticīgo katedrāles pārzini un Vitebskas eparhijas Ludzas apriņķa skolu padomes priekšsēdētāju. Līdztekus viņš bija Ludzas pilsētas skolas ticības mācības skolotājs. Vadīja Ludzas pareizticīgo baznīcas pārbūvi.
1905. gada revolūcijas laikā iestājās Krievu Tautas savienībā (*Союз русского народа*), 1907. gadā viņu ievēlēja par III. sasaukuma Krievijas Impērijas Valsts Domes locekli no Vitebskas guberņas.

Miris 1911. gada 14. februārī Tērbatas Universitātes klīnikā pēc kuņģa vēža operācijas. Apbedīts Ludzas kapos.

## Atsauces
Kamberlenda līcis

**Kamberlenda līcis** () vai **Kaniktualuks** (, *Kangiqtualuk*) ir plašs līcis Kanādas Arktikā. Izvietojies Bafina salas dienvidaustrumu galā. Ziemeļaustrumos to norobežo Kamberlenda pussala, dienvidrietumos — Hola pussala. Krasti stipri izroboti, daudz līču, pussalu un salu. Krasti mazapdzīvoti, vienīgā pastāvīgi apdzīvotā vieta ir Pannirtuna ziemeļaustrumu krastā.

Pirmais no eiropiešiem līci 1585. gadā atklāja britu jūrasbraucējs Džons Deiviss Ziemeļrietumu jūrasceļa meklējumos. 1840. gadā līci apmeklēja skotu vaļu mednieks Viljams Penijs, kas tajā atklāja ievērojamu polāro vaļu daudzumu un jau 1850. gados Kekertenas un Bleklīda salās tika ierīkotas vaļu mednieku stacijas. 1920. gados vaļu krājumi izsīka, un stacijas tika pamestas.

1882.—1883. gadā Pirmā Starptautiskā polārā gada programmas ietvaros līča ziemeļu galā darbojās Vācijas Kinguafjordas polārstacija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šaurlapu ežgalvīte

**Šaurlapu ežgalvīte** () ir vilkvālīšu dzimtas augu suga (pēc APG III sistēmas). Suga ir reti sastopama Eiropā, visvairāk atradņu ir Skandināvijā un Lielbritānijā. Latvijā šaurlapu ežgalvīte ir sastopama ļoti reti, galvenokārt Rīgas un Cēsu apkaimes ezeros. Savrupas atradnes ir konstatētas arī valsts dienvidaustrumu daļā.

Suga aug ezeros ar smilšainu pamatu, piekrastes joslā 0,2—1,3 m dziļumā. Veido nelielas, parasti blīvas grupas. Atradņu skaits, salīdzinot ar kādreizējo izplatību, mūsdienās būtiski sarucis. Ezeru piesārņošana un izbradāšana seklūdens joslā negatīvi ietekmē sugas populācijas. Ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

## Apraksts
Šaurlapu ežgalvīte ir daudzgadīgs ūdensaugs. Stublāja garums (parasti 0,5—1,5 m) variē atkarībā no augšanas vietas dziļuma. Lapas ir 0,5—0,8 cm šauras un līdz 70 cm garas, peldošas. Ziedkopa diezgan blīva, bez zariem, paceļas virs ūdens. Garākās seglapas pamats pie ziedkopas uzpūsts, ar plēvjainu malu. Vīrišķo ziedu galviņas 2-4, ziedkopas galā ļoti tuvu cita pie citas. Zemāk cieši zem ziedkopas vīrišķās daļas ir 2—4 sievišķo ziedu galviņas; tās sēdošas (apakšējās ar kātu), tuvu cita pie citas. Seglapas pie sievišķo ziedu galviņām ziedkopu parasti pārsniedz. Irbuļa palieka ar drīksnu īsāka nekā auglis, irbuļa palieka pie augļa taisna. Auglis ir 0,3—0,4 cm garš ar iežmaugu, vārpstveidīgs. Miklās krastmalās sastopama arī sauszemes forma, kam stublāja garums nepārsniedz 20—30 cm, bet lapas ir vēl īsākas. Zied jūnijā un jūlijā.

## Atsauces
Vilkvālītes

**Vilkvālītes** () ir vilkvālīšu dzimtas ģints, kurā ir klasificētas aptuveni 30 augu sugas. Ģints ir bieži izplatīta ziemeļu puslodē, kur tā ir sastopama dažādos mitrāju biotopos.

Auga sakneņi ir ēdami. Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka Eiropā tos ēda jau pirms 30 000 gadu.

## Sugas
Ir atzītas šādas vilkvālīšu sugas un dabiski sastopamie hibrīdi:

* Šaurlapu vilkvālīte (*Typha angustifolia*) – sastopama arī Latvijā
* Platlapu vilkvālīte (*Typha latifolia*) – ļoti izplatīta, sastopama arī Latvijā
* *Typha albida* (Afganistāna)
* *Typha alekseevii* (Kaukāzs)
* *Typha × argoviensis* (Vācija un Šveice)
* *Typha austro-orientalis* (Eiropas Krievija)
* *Typha azerbaijanensis* (Irāna)
* *Typha × bavarica* (Vācija)
* *Typha capensis* (Dienvidāfrika)
* *Typha caspica* (Azerbaidžāna)
* *Typha changbaiensis* (Ķīnas ziemeļaustrumi)
* *Typha davidiana* (Ķīna)
* *Typha domingensis* (Amerika, Austrālija)
* *Typha elephantina* (no Alžīrijas līdz Ķīnas dienvidiem)
* *Typha × gezei* (Francija)
* *Typha × glauca* (*T. angustifolia × T. latifolia*) (sterils hibrīds)
* *Typha grossheimii* (Vidusāzija)
* *Typha incana* (Krievijas vidusdaļa)
* *Typha joannis* (Mongolija, Amūras apgabals)
* *Typha kalatensis* (Irāna)
* *Typha laxmannii* (Dienvideiropa un liela daļa Āzijas)
* *Typha lugdunensis* (Rietumeiropa, Dienvidrietumu Āzija, Ķīna)
* *Typha minimuma* (Eiropa, Āzija)
* *Typha orientalis* (Austrumāzija, Jaunzēlande, Austrālija)
* *Typha pallida* (Vidusāzija, Ķīna)
* *Typha × provincialis* (Francija)
* *Typha przewalskii* (Ķīna, Krievijas Tālie Austrumi)
* *Typha shuttleworthii* (Eiropa, Irāna, Turcija)
* *Typha sistanica* (Irāna)
* *Typha × smirnovii* (Eiropas Krievija)
* *Typha subulata* (Argentīna, Urugvaja)
* *Typha × suwensis* (Japāna)
* *Typha tichomirovii* (Eiropas Krievija)
* *Typha turcomanica* (Turkmenistāna)
* *Typha tzvelevii* 
* *Typha valentinii* (Azerbaidžāna)
* *Typha varsobica* (Tadžikistāna)

## Galerija

Attēls:Typha angustata (4652014976).jpg|*Typha angustata*
Attēls:Typha domingensis Saga Kashima zoom.JPG|*Typha domingensis*
Attēls:Typha laxmannii (fruit) 1.jpg|*Typha laxmannii* 
Attēls:Typhaceae - Typha minima-1.JPG|*Typha minima*
Attēls:Typha, Puszcza Piska.jpg|Vālītes iekšpuse
Attēls:Typha latifolia 2pl.jpg|Vālītes pūku mešanas laikā


## Atsauces
Kinguafjorda

**Kinguafjorda** () ir bijusī Vācijas polārstacija Arktikā, izveidota Pirmā Starptautiskā polārā gada programmas ietvaros. Izvietota Bafina Zemes Kamberlendas līča ziemeļu galā. Mūsdienās administratīvi ietilpst Kanādas Nunavutas teritorijā.

## Vēsture
Stacija izveidota 1882. gada augustā Kamberlendas līča ziemeļu atzara Klīrvotera (Kinguas) līča ziemeļu krastā, 5 km uz ziemeļiem no Ziemeļu polārā loka. Ekspedīcija ieradās Bafina salā 21. augustā ar kuģi *Germania*. Par ekspedīcijas vadītāju tika nozīmēts fiziķis Vilhelms Gīze (*Wilhelm Giese*), ekspedīcijā vēl tika piesaistīti astronoms Ambronns, dabaszinātnieks Šlīphake, meteorologs Mīleizens, matemātiķis Abess un mehāniķis Sēmans, kā arī vairāki strādnieki. 

Paralēli pamatekspedīcijai uz Arktiku ar kuģi *Harmony* tika nosūtīts K. R. Kohs, kurš Labradoras pussalas piekrastes morāviešu misijās izveidoja sešas meteoroloģiskās palīgstacijas (Hebrona, Okaka, Naina, Zoara, Houpdeila un Ramaha). Pats Kohs pārziemoja Nainā, kur veica meteoroloģiskos un ziemeļblāzmas novērojumus. Dažās no šīm stacijām novērojumi tika turpināti vairākus gadus.

Kinguafjordas stacijā novērojumu programma tika veikta no 1882. gada 12. septembra līdz 1883. gada 9. septembrim. Tika veikti meteoroloģiskie, magnētiskie, ziemeļblāzmas novērojumi, kā arī ģeoloģiskie, botāniskie, zooloģiskie un etnogrāfiskie pētījumi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* The First International Polar Year. Kingua Fjord
Vienkāršā ežgalvīte

**Vienkāršā ežgalvīte** () ir vilkvālīšu dzimtas augu suga (pēc APG III sistēmas). Suga ir plaši sastopama Eirāzijā, tostarp diezgan bieži visā Latvijas teritorijā.

Dažāda lieluma grupas aug stāvošos un lēni tekošos ūdeņos un applūdušos reljefa pazeminājumos pļavās un mežos.

## Apraksts
Vienkāršā ežgalvīte ir daudzgadīgs, 30—60 cm garš ūdensaugs. Stublājs ir stāvs, reti peldošs. Lapas ir veselas, lineāras, plakani trīsšķautņainas, ar izcilnām vidusdzīslām. Lapu garums ļoti variē, īpaši peldošajai formai. Lapas diezgan platas (0,5—1,5 cm). Augs ziedkopā parasti nezaro, retumis ir daži zari. Stublāja galotnē vismaz 2 (parasti 4—7 (reti līdz10)) atstatu stāvošas vīrišķo ziedu galviņas ar garām putekšņlapām, zem tām atstatu stāvošas 3—5 sievišķo ziedu galviņas. Apakšējā, visgarākā seglapa aptuveni ziedkopas garumā. Auglis iegarens (0,4—0,5 cm), ar 2—3 mm īsu kātu, auglis galā pakāpeniski pāriet garā un slaidā irbuļa paliekā. Irbuļa palieka ar drīksnu garāka nekā auglis bez kāta. Zied jūlijā un augustā.

Līdzīga kamolainajai ežgalvītei (*Sparganium glomeratum*), neparasti sīki eksemplāri varētu būt līdzīgi arī mazajai ežgalvītei (*Sparganium minimum*). Visvienkāršāk atšķirama pēc daudzajām (ne 1) vīrišķo ziedu galviņām stublāja galā, atstatām (ne blīvi satuvinātām) sievišķo ziedu galviņām. Drošai peldošās formas atšķiršanai nepieciešams aplūkot augli — tas nedrīkst būt ar noliektu, knābjveida irbuli kā zālainajai ežgalvītei (*Sparganium gramineum*), taisnai irbuļa paliekai ar drīksnu jābūt garākai nekā auglis bez kāta (pretēja pazīme raksturīga šaurlapu ežgalvītei (*Sparganium angustifolium*)).

## Atsauces
Phlebotominae

***Phlebotominae*** ir kožodiņu dzimtas apakšdzimta, kurā ietilpst vairāk nekā 700 sugu. Šīs apakšdzimtas sugas ir vienīgās dzimtā, kas barojas ar asinīm. Tie ir mazi divspārņi ar matotu ķermeni un garām tievām kājām. Dažas sugas var būt infekciju slimību vektori (pārnēsātāji). 70 sugas var inficēt cilvēkus ar tādām slimībām kā leišmanioze, bartoneloze un kožodiņu drudža vīruss, un tikai divām ģintīm pieder sugas, kas barojas ar cilvēka asinīm, tās ir *[[Phlebotomus]]* un *[[Lutzomyia]]*. Šos divspārņus var viegli atšķirt no citiem divspārņiem, it īpaši no citiem kožodiņiem, pēc spārnu novietojuma virs ķermeņa miera stāvoklī vai barojoties ar asinīm. Spārnu novietojums atgādina latīņu burtu V. Tikai *Phlebotominae* mātītes sūc asinis.

## Ekoloģija
*Phlebotominae* barojas ar dažādu dzīvnieku asinīm. Tieši ar cilvēku asinīm barojas *Phlebotomus* sugas, kas ir sastopamas Eirāzijā un Āfrikā, un *Lutzomyia* — Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā un Okeānijā. Taču ir zināmi piemēri, kad kožodiņi no citām ģintīm kož arī cilvēkiem. Piemēram, *[[Sergentomyia]]*, kas barojas galvenokārt ar rāpuļu asinīm, var nejauši iekost cilvēkam.

## Sistemātika
*Phlebotominae* apakšdzimtai pieder šādas mūsdienu un fosilas ģintis:
* ģints: *[[Australophlebotomus]]* Theodor, 1948
* ģints: *[[Bichromomyia]]* Artemiev, 1991
* ģints: *[[Brumptomyia]]* França & Parrot, 1921
* ģints: *[[Chinius]]* Leng, 1985
* ģints: *[[Dampfomyia]]* Addis, 1945
* ģints: †*[[Datzia]]* Stebner et al., 2015
* ģints: *[[Deanemyia]]* Galati, 1995
* ģints: *[[Evandromyia]]* Mangabeira, 1941
* ģints: *[[Edentomyia]]* Galati, Andrade-Filho, da Silva & Falcão, 2003
* ģints: *[[Expapillata]]* Galati, 1995
* ģints: *[[Hertigia]]* Fairchild, 1949
* ģints: *[[Idiophlebotomus]]* Quate & Fairchild, 1961
* ģints: †*[[Libanophlebotomus]]* Azar et al. 1999
* ģints: *[[Lutzomyia]]* França, 1924
* ģints: †*[[Mandalayia]]* Stebner et al., 2015
* ģints: *[[Martinsmyia]]* Galati, 1995
* ģints: †*[[Mesophlebotomites]]* Azar et al., 1999
* ģints: *[[Micropygomyia]]* Barretto, 1962
* ģints: *[[Migonemyia]]* Galati, 1995
* ģints: *[[Nyssomyia]]* Barretto, 1962
* ģints: *[[Oligodontomyia]]* Galati, 1995
* ģints: †*[[Palaeomyia]]* Poinar, 2004
* ģints: †*[[Phlebotomites]]* Stebner et al., 2015
* ģints: †*[[Phlebotoiella]]* Solórzano Kraemer & Wagner, 2009
* ģints: *[[Phlebotomus]]* Rondani, 1995 & Berté, 1840
* ģints: *[[Pintomyia]]* Costa Lima, 1932
* ģints: *[[Pressatia]]* Mangabeira, 1942
* ģints: †*[[Protopsychodinae]]* Stebner et al., 2015
* ģints: †*[[Protopsychoda]]* Azar et al., 1999
* ģints: *[[Psathyromyia]]* Barretto, 1962
* ģints: *[[Psychodopygus]]* Mangabeira, 1941
* ģints: *[[Sciopemyia]]* Barretto, 1962
* ģints: *[[Sergentomyia]]* França & Parrot, 1920
* ģints: *[[Trichophoromyia]]* Barretto, 1962
* ģints: *[[Viannamyia]]* Mangabeira, 1941
* ģints: *[[Warileya]]* Hertig, 1948

## Atsauces
Agra (Drabešu pagasts)

**Agra** jeb **Lācīši** ir ciems Cēsu novada Drabešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā, Cēsu pievārtē.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P14.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Omlete

[thumb|Omlete ar [Siers|sieru, ciedru riekstiem un spinātiem]]
**Omlete** (no ) ir ēdiens, kas ir pagatavots no sakultām olām, kas ar sviestu vai eļļu apceptas pannā. Atšķirībā no olu kulteņa, cepšanas laikā olu masa netiek maisīta, tādējādi piešķirot tai formu. Diezgan bieži omletei pievieno maurlokus, dažādus dārzeņus, sēnes, gaļu (piemēram, šķiņķi vai bekonu), sieru, sīpolus vai iepriekšminēto sastāvdaļu kombināciju. Veselas olas vai olu baltumus bieži saputo ar nelielu daudzumu piena, krējuma vai ūdens.

Omletes bieži vien pasniedz brokastīs vai launagā.
Lielā ežgalvīte

**Lielā ežgalvīte** () ir Eirāzijā sastopama vilkvālīšu dzimtas augu suga (pēc APG III sistēmas) ar cirkumpolāru izplatības areālu. Sugai nodala vairākas pasugas. Latvijā lielā ežgalvīte ir sastopama visā valsts teritorijā, biežāk valsts dienvidaustrumos.

Atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas upju un ezeru piekrastes seklūdenī, retāk aizaugošās vecupēs un grāvjos.

## Apraksts
Lielā ežgalvīte ir daudzgadīgs, 70—150 cm garš lakstaugs ar stāvu, ziedkopā zarojošu stublāju. Lapas ir veselas, lineāras, 30—60 cm garas un 1,5—2,5 cm platas. Lapai ir gluda mala, īsi smails vai strups gals, makstveida pamats, apakšpuse ar acīm redzamu šķautni. Apziedņa lapas ir biezas, tumšas. Ziedkopā uz zariem apakšdaļā sievišķo, augšdaļā vīrišķo ziedu galviņas. Raksturīgs otrādi piramidāls auglis (0,5—0,8 cm garš), gala knābis (irbuļa palieka) īss, līks. Sēkla liela, aizņem telpu līdz augļa pašai virsotnei. Zied jūnijā un jūlijā.

Ļoti līdzīga sīkaugļu ežgalvītei (*Sparganium microcarpum*) un necilajai ežgalvītei (*Sparganium neglectum*). Droši atšķirama tikai pēc augļa formas. Lielajai ežgalvītei auglis ir otrādi piramidāls (ne šauri vārpstveidīgs ar iežmaugu apmēram vidusdaļā vai olveidīgs ar taisnu knābi). Bez tam sīkaugļu ežgalvītei uz zariem ziedu galviņu ir salīdzinoši daudz vairāk, un tās ir sīkākas (šo atšķirības pazīmi gan nevar uzskatīt par drošu).

## Pasugas
Sugas ietvaros parasti nodala 4 pasugas (daži autori tās aplūko kā patstāvīgas sugas):

* *Sparganium erectum ssp. erectum*,
* *Sparganium erectum ssp. microcarpum* (Neuman) Domin,
* *Sparganium erectumssp. oocarpum* (Čelak.) Domin,
* *Sparganium erectum ssp neglectum* (Beeby) K.Richt.

Pasugu morfoloģiskās atšķirības izpaužas galvenokārt augļa formā.

## Atsauces
Odins (kalns)

**Odins** () ir kalna virsotne Bafina salā, Kanādā. Izvietojies salas dienvidaustrumos Kamberlenda pussalā Bafina grēdā Aujuituka nacionālā parka teritorijā. Salas augstākā virsotne. Nosaukts par godu galvenajai dievībai Skandināvu mitoloģijā Odinam.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Peakbagger.com Mount Odin, Nunavut
Prinča Čārlza sala

**Prinča Čārlza sala** () vai **Iluilika** (, *Iluiliq*) ir neapdzīvota sala Kanādas ziemeļos Kanādas Arktiskajā arhipelāgā. Administratīvi pieder Nunavutas teritorijas Kikiktālukas reģionam. 19. lielākā Kanādas sala un 78. lielākā sala pasaulē.

## Ģeogrāfija
Izvietojusies Foksa baseinā netālu no Bafina salas krasta.  platais Kokrema šaurums to atdala no Eirforsa salas austrumos. Ainavā dominē zemiene ar pārpurvojušos tundru. Visa salas teritorija kopā ar kaimiņos esošajām Eirforsa un Folija salām kopš 1979. gada kā putniem nozīmīga vieta iekļauta Foksa baseina salu aizsargājamā teritorijā.

## Vēsture
Lai arī inuitiem sala bijusi jau zināma, pirmais no ārpasaules to tikai 1932. gadā atklāja velkoņa kapteinis V. Pūls, bet neatzīmēja kartēs. Atkārtoti salu 1948. gadā atklāja kanādiešu gaisa spēku lidotājs Alberts Tomkinsons, kurš veica apvidus aerofotografēšanu. Nosaukta par godu tā paša gada novembrī dzimušajam britu troņmantiniekam Čārlzam.

## Atsauces

## Ārējās saites

* International Map of the World 1:1,000,000 Rowley River NR-17/18/19/20
* International Map of the World 1:1,000,000 Koukdjuak River NQ-17/18/19/20
Brumptomyia

***Brumptomyia*** ir kožodiņu ģints, kurā ietilpst aptuveni 25 sugas. Visas sugas ir izplatītas neotropu reģionā.

## Apraksts
Abas kožodiņu dzimtas raksturojas ar šādām diagnostiskām raksturīpašībām:
* askoīdi ir ar mugurēju piesi;
* AIII ārējais askoīds novietots vairāk bazāli nekā iekšējais;
* ventrocervikālas sensillas esamība;
* matiņu esamība uz katepisternuma priekšpusējās zonas;
* starp katepimēru un metepisternumu ir nepilna rieva;
* postspārnu () matiņu neesamība.

Tēviņu diagnostiskas raksturīpašības:
* uz gonokoksīta apikālās zonas iekšpusē ir taisni un cieti matiņi;
* gonostīlas ir ar piecām attīstītām smailēm, divas ārpusējās smailes ir implantētas vienā atsevišķā caurulītē ().

Mātīšu diagnostiskas raksturīpašības:
* spermatēku ķermenis ir segmentēts;
* atsevišķi spermas kanāli ir četras reizes vai vairāk garāki par spermatēkas ķermeni;
* cibariums ar priekšpusējiem un mugurējiem zobiņiem novietots horizontālā pozīcijā;
* mugurējais cimbariuma zobs dažreiz novietots sāniski, formējot vairākas rievas;
* sklerotizēta telpa atrodas aiz cimbariuma mugurējā zoba.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Brumptomyia França & Parrot, 1921. gbif.org
Kamolainā ežgalvīte

**Kamolainā ežgalvīte** () ir vilkvālīšu dzimtas augu suga (pēc APG III sistēmas). Savvaļā tā ir izplatīta cirkumpolāros apvidos Eirāzijā, ļoti reti arī Ziemeļamerikā. Ārpus Skandināvijas dienviddaļas un Baltijas ziemeļdaļas sastopama ļoti reti.

Latvijā kamolainā ežgalvīte ir sastopama ļoti reti, jo Latvija ir dienvidaustrumos no sugas vienlaidu areāla. Suga ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

Mazskaitlīgas grupas aug purvu lāmās, peļķēs un ezeru piekrastē.

## Apraksts
Kamolainā ežgalvīte ir daudzgadīgs, 10—40 cm garš lakstaugs ar stāvu stublāju. Augam ir veselas, lineāras, 10—35 cm garas, 0,5—1 cm platas lapas. Lapas ir garākas nekā stublājs, nedaudz ieliektas, plātnes apakšpusē ar asu šķautni. Augs ziedkopā nezaro. Apziedņa lapas ir bezkrāsainas un plānas. Stublāja galotnē viena vīrišķo ziedu galviņa, zem tās ļoti tuvu 2—6 sēdošas sievišķo ziedu galviņas (retumis pati apakšējā ar īsu kātiņu). Vīrišķo ziedu galviņa un augšējā sievišķo ziedu galviņa saskaras. Seglapas garas, pārsniedz ziedkopu. Auglis konisks, 0,3—0,4 cm garš, gandrīz sēdošs. Irbuļa palieka 1,5 mm gara, augļa vidusdaļā ir sekla iežmauga. Zied jūlijā un augustā.

## Atsauces
Zālainā ežgalvīte

**Zālainā ežgalvīte** () ir vilkvālīšu dzimtas augu suga (pēc APG III sistēmas). Savvaļā tai ir šaurs izplatības areāls Skandināvijā un Baltijas centrālajā daļā. Savrupas atradnes ir arī citur Eiropā. Latvijā suga ir sastopama reti, galvenokārt Vidzemē.

Tā aug ezeros ar smilšainu pamatu, parasti litorāljoslā, 0,2—2,0 m dziļumā. Veido nelielas audzes. Ezeru piesārņošanas, braukšanas ar laivām un, seklākās vietās, izbradāšanas dēļ izplatība Latvijā samazinās. Ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

## Apraksts
Zālainā ežgalvīte ir daudzgadīgs ūdensaugs. Tā stublāja ir 0,5—1,5 m garš — tas variē atkarībā no augšanas vietas dziļuma. Lapas ir 0,3—0,5 cm šauras, līdz 2 m garas un peldošas. Apakšējā seglapa ziedkopas garumā vai garāka, pie pamata makstaina. Ziedkopa ir zaraina, izzied pakāpeniski, paceļas virs ūdens. Ziedu galviņas ir sēdošas, atstatu cita no citas. Uz ziedkopas ass augšdaļā 2—6 vīrišķo ziedu galviņas, apakšdaļā 3—5 sievišķo ziedu galviņas. Bieži 1 vai 2 sievišķo ziedu galviņas uz sānzariem. Apakšējā sievišķo ziedu galviņa kātaina. Auglis ir 0,3—0,5 cm garš, bez iežmaugas. Irbuļa palieka augļa galā knābjveidīga, noliekta. Zied no jūnija beigām līdz augustam.

## Atsauces


## Ārējās saites
Heizela Hočkisa-Vaitmena

**Heizela Hočkisa-Vaitmena** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu tenisiste, 16-kārtēja ASV čempione, Vimbldonas turnīra uzvarētāja (1924) sieviešu dubultspēlēs, 1924. gada olimpiskā čempione sieviešu un jauktajās dubultspēlēs. Vaitmena bija ikgadējā Vaitmenas kausa — mača starp ASV un Lielbritānijas sieviešu izlasēm — dibinātāja. Vaitmena piecus gadus spēlēja Amerikas Vaitmenas kausa komandā, palīdzot savai komandai četras reizes izcīnīt kausu. Viņa bija Amerikas Vaitmenas kausa komandas kapteine ​​trīspadsmit reizes no tās pirmsākumiem 1923. gadā līdz 1948. gadam.

Starptautiskās tenisa slavas zāles biedre kopš 1957. gada.

## Biogrāfija
Heizela Hočkisa, kam Kalifornija ir dzimtene, sāka spēlēt zāliena tenisu Bērklijā Kalifornijas universitātes kortos, kuru absolvēja 1911. gadā. 1912. gada februārī, 25 gadu vecumā, viņa apprecējās ar Džordžu Viljamu Vaitmenu no Bostonas. Viņas sievastēvs Džordžs Henrijs Vaitmens bija tērauda rūpniecības līderis, Endrū Kārnegija līdzstrādnieks un viens no valsts izcilākajiem amatieru tenisa pionieriem.

Viņa kļuva par *Kappa Kappa Gamma* locekli Kalifornijas universitātē Bērklijā un kalpoja par nodaļas prezidenti.

Vaitmena bija piecu bērnu māte. Viņa nomira savās mājās 1974. gada 5. decembrī.

1973. gadā karaliene Elizabete II iecēla viņu par Britu impērijas ordeņa komandieri.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Starptautiskā tenisa slavas zāle (1957)
* Britu Impērijas ordeņa komandiere (1973)

## Atsauces

## Ārējās saites
Wikibase

***Wikibase*** ir *[[MediaWiki]]* paplašinājumu kopa, kas nodrošina darbu ar daļēji strukturētiem datiem, saglabājot to informāciju (t.sk. versiju informāciju) centralizētā repozitorijā, nevis nestrukturētā *MediaWiki* vikitekstā. Tā galvenie komponenti ir *Wikibase Repository* paplašinājums datu glabāšanai un pārvaldīšanai, un *Wikibase Client* paplašinājums, kurš nodrošina Wikibase repozitorija strukturēto datu nolasīšanu un iekļaušanu citās vietnēs. *Wikibase* programmatūra tika izveidota priekš Vikidatu sistēmas un tiek lietota tajā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Wikibase sākumlapa
Brodēra pussala

**Brodēra pussala** () vai **Akuliakataka** (, *Akuliaqattaq*) ir neapdzīvota pussala Kanādas Arktikā, Bafina salas ziemeļrietumos. Administratīvi pieder Nunavutas teritorijas Kikiktālukas reģionam. Nosaukta par godu kanādiešu juristam un politiķim Luijam-Filipam Brodēram (*Louis-Philippe Brodeur*).

## Ģeogrāfija
Atrodas Bafina salas ziemeļrietumos uz dienvidiem no Perija šauruma. Rietumos to apskalo Prinča Reģenta šaurums, ziemeļos — Lankastera šaurums. Austrumos Brodēra pussalu no Bordena pussalas atdala Admiralitātes līcis, bet dienvidos no Bafina salas pamatdaļas atdala Bernjē līcis dienvidrietumos un Berlingē līcis dienvidaustrumos. Dienvidos  garo un ap  plato pussalu savieno tikai  platais Atatinas zemesšaurums. Pussalas lielāko daļu aizņem saposmots plato, kas augstākajā ziemeļu daļā paceļas līdz 540 m vjl. Piekrastēs zemiene. Ainavā dominē tundra un arktiskais tuksnesis.

Pussalas ziemeļrietumos kopš 1982. gada izveidota putniem nozīmīga vieta Ziemeļrietumu Brodēra pussala, bet dienvidrietumos — Berlingē līcis.

Pussalā atklātas nozīmīgas dimantu iegulas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* International Map of the World 1:1,000,000 Lancaster Sound NS-15/16/17
* International Map of the World 1:1,000,000 Murchison River NR-15/16/17
Hagberg

**"''Hagberg''"** jeb **"''HAGBERG''"** ir Latvijas uzņēmums, kas sniedz pilna servisa nekustamā īpašuma attīstīšanas, būvniecības un apsaimniekošanas pakalpojumus – ilgtspējīgu projektu izstrādi, būvniecību, renovāciju, energoefektivitātes veicināšanas pasākumus, kā arī īpašumu pārvaldību, telpu un teritoriju uzkopšanu, labiekārtošanu, apzaļumošanu un dezinfekciju .

Uzņēmumā strādā vairāk nekā 1100 darbinieku, tiek pastāvīgi apkalpoti vairāk nekā 1000 Latvijas klienti (2024).

## Vēsture

* Dibināts 2009. gadā Latvijā, Mārupē, kā uzkopšanas uzņēmums.
* 2018. gadā sāka attīstīt un piedāvāt daudzdzīvokļu dzīvojamo māju pilna servisa pārvaldīšanas pakalpojumus.
* 2020. gadā HAGBERG radīja Latvijā pirmo daudzdzīvokļu dzīvojamo māju apsaimniekošanas aplikāciju "*myhagberg*", kas tapa sadarbībā ar tehnoloģiju uzņēmuma *Mobilly* grupas uzņēmumu *Mobilly TX*.
* 2020. gada oktobrī "*Hagberg*" birojs iekļauts Latvijas Arhitektūras gada balvas nominantu sarakstā kā vienīgā biroja ēka tajā.
* 2021. gada decembrī "*Hagberg*" uzsāka mācību centra būvniecību.
* 2021. gada beigās "*Hagberg*" saņēma Rīgas domes pilsētas ietvju tīrīšanas pasūtījumu nākamajam gadam.
* 2022. gada augustā ekspluatācijā tika nodots "Hagberg" attīstītais un būvētais īres mājokļu ciemats "Dzilnupes".
* 2023. gada jūlijā "Hagberg" uzņēmumu grupai pievienojās SIA "Termex", kas 2024. gada martā reorganizācijas rezultātā kļuva par daļu no SIA "HAGBERG".
* 2023. gada augustā uzsāka darbību "Hagberg" Mācību centrs.
* 2024. gada aprīlī FS "Metta" un SIA "Hagberg" parakstīja Sadarbības memorandu uz pieciem gadiem, uzņēmumam kļūstot par oficiālo skolas atbalstītāju.
* 2024. gada septembrī "HAGBERG" paplašināja energoefektivitātes pakalpojumu klāstu, papildus renovēšanai piedāvājot arī tās projektu vadību, ieskaitot finansējuma piesaistīšanu un energoauditu veikšanu.

## Darbība
Uzņēmums apkalpo vairāk nekā 1000 klientu visā Latvijā, sniedzot nekustamo īpašumu attīstības, būvniecības un apsaimniekošanas pakalpojumus.

"*Hagberg*" centrālā biroja ēka un Mācību centrs atrodas Mārupē, bet ir izveidotas tehniskās atbalsta bāzes Talsos, Siguldā, Daugavpilī un cituviet, lai nodrošinātu pakalpojumus visā Latvijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Sadraudzības personālūnija

thumb|300px|Esošās (zilā krāsā) un bijušās (sārtā krāsā) Sadraudzības personālūnijas valstis.
**Sadraudzības personālūnija** jeb **Sadraudzības karaliste** () ir 15 Nāciju Sadraudzības valstu apvienība, kurās personālūnijas veidā oficiālais valsts galva ir karalis Čārlzs III Vindzors.  

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Ārējās saites

* 
* 
*
Bordena pussala

**Bordena pussala** () ir mazapdzīvota pussala Kanādas Arktikā, Bafina salas ziemeļrietumos. Administratīvi pieder Nunavutas teritorijas Kikiktālukas reģionam. Vienīgā pastāvīgā apdzīvotā vieta ir Arktikbeja pussalas ziemeļrietumos, bet netālajās bijušajās Nanisivikas cinka raktuvēs ierīkota jūras spēku bāze.

## Ģeogrāfija
Atrodas Bafina salas ziemeļrietumos pie Lankastera šauruma. Rietumos Admiralitātes līcis to atdala no Brodēra pussalas, bet austrumos Neiviborda šaurums pussalu atdala no Bailota salas. Pussalas lielāko daļu aizņem saposmots plato, kas augstākajā ziemeļrietumu daļā Harca kalnos paceļas līdz  vjl. Ainavā dominē arktiskais tuksnesis, augstākajās vietās saglabājušies ledāji.

Pussalas ziemeļrietumos izveidota putniem nozīmīga vieta Belarža līcis, bet dienvidaustrumos — Berlingē līcis. Pussalas ziemeļaustrumu daļa ietilpst Sirmilikas nacionālā parka teritorijā.

Pussalā darbojas vairāki kalnrūpniecības uzņēmumi, tajā skaitā dimantu ieguve.

## Atsauces

## Ārējās saites

* International Map of the World 1:1,000,000 Lancaster Sound NS-15/16/17
Pirmais Līgā

"**Pirmais Līgā**" ir latviešu repera ''Prusax'' dziesma, kas izdota 2018. gada 1. decembrī. Dziesma tika izdota *Prusax* debijas studijas albumā *[[A+]]* (2019). Dziesmu producēja *Gen*$hi un rolands če.

## Mūzikas video
Mūzikas videoklips debitēja tajā pašā dienā, kad dziesma. Videoklipa producents ir Inguss Rutulis.
Pomerānijas balti

[thumb|300px|right|Baltu [dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta arheoloģiskās kultūras (Pomerānijas baltu kultūra zelta krāsā)]]
**Pomerānijas balti** bija rietumbaltu ciltis, kas apdzīvoja zemes no Jitlandes līdz Vislai. Ap 1500. gadu p.m.ē. Pomerānijas baltus sāka izspiest un daļēji pārtautot no austrumiem ienākošās ģermāņu ciltis. Lielās tautu staigāšanas laikā ģermāņu ciltis Pomerāniju pameta, bet Pomerānijas balti palika un saplūda ar slāvu ciltīm, kas pēc 6. gadsimta ieradās Pomerānijā, veidojot kašūbus un citas Pomerānijas slāvu tautības.

## Skatīt arī
* Dņepras balti

## Ārējās saites
Repa Spēles Terorists

"**Repa Spēles Terorists**" ir latviešu repera PRUSAX dziesma, kas izdota 2019. gada 1. aprīlī. Dziesma tika izdota PRUSAX debijas studijas albumā *[[A+]]* (2019). Dziesmu producēja Ingus Rutulis.

## Mūzikas video
Mūzikas videoklips "Repa Spēles Terorists" tika publicēts tajā pašā dienā, kad dziesma tika izdota.
Poppin

***Poppin*** ir britu *[[YouTube]]* satura veidotāja un repera *[[KSI]]* dziesma no viņa debijas studijas albuma *[[Dissimulation]]* (2020). Dziesmā kā viesmākslinieki piedalās amerikāņu reperi *[[Lil Pump]]* un *[[Smokepurpp]]*. To producēja *[[Diego Ave]]*, *[[Go Grizzly]]*, *[[Mally Mall]]* un *[[OG Tint]]*. Dziesmu kā trešo albuma singlu ciparu lejupielādei un straumēšanai 2020. gada 27. martā izdeva *RBC Records* un BMG. *Poppin* ir hiperaktīvs hiphopa skaņdarbs ar trepmūzikas un *mumble* repa elementiem. Dziesmas vārdi ir par izrādīšanos ar naudu un dārgām rotaslietām. *KSI* ir atzinis, ka dziesma nav domāta īpaši nopietni un radīta izklaides pēc.
Sīkaugļu ežgalvīte

**Sīkaugļu ežgalvīte** () ir vilkvālīšu dzimtas suga, kuru vairums autoru uzskata par lielās ežgalvītes (*Sparganium erectum*) pasugu — *Sparganium erectum ssp. microcarpum*. Tā ir plaši izplatīta Eirāzijas cirkumpolāros apvidos, tostarp bieži visā Latvijas teritorijā, kur tā ir visizplatītākā ežgalvīšu suga.

Atsevišķi eksemplāri un dažāda lieluma grupas ir sastopamas ūdenstilpju seklūdens joslā, pārmitru pļavu ieplakās, grāvjos, purvu apmalēs.

## Apraksts
Sīkaugļu ežgalvīte ir daudzgadīgs, 70—150 cm garš lakstaugs ar stāvu, ziedkopā bagātīgi zarojošu stublāju. Lapas ir veselas, lineāras, 30—60 cm garas un 1,5—3 cm platas; lapas mala ir gluda, gals ir īsi smails, pamats ir makstveidīgs, lapas apakšpuse ar asu šķautni. Apziedņa lapas ir biezas. Ziedkopā uz zariem apakšdaļā sievišķo, augšdaļā vīrišķo ziedu galviņas. Raksturīgs strups (0,5—0,7 cm garš), vārpstveidīgs auglis ar iežmaugu mazliet augstāk nekā vidus un ar diezgan garu, taisnu knābi. Sēkla liela, aizņem visu augļa tilpumu. Zied no jūnija beigām līdz augustam.

## Atsauces
Wake Up Call

***Wake Up Call*** ir britu *[[YouTube]]* personības un repera *[[KSI]]* dziesma no viņa debijas studijas albuma *[[Dissimulation]]* (2020). Dziesmā kā viesmākslinieks piedalās amerikāņu reperis un dziedātājs *[[Trippie Redd]]*. Dziesmu producēja *S-X* un *Mally Mall*. To digitālai lejupielādei un straumēšanai izdeva *RBC Records* un *BMG* 2020. gada 31. janvārī kā otro singlu no albuma. Pop-repa skaņdarbs, tā teksti ir par to, kā *KSI* ir pierādījis, ka viņa apšaubītāji kļūdās, un kā viņi beidzot pieņem viņa panākumus.
Mazā ežgalvīte

**Mazā ežgalvīte** () ir vilkvālīšu dzimtas augu suga (pēc APG III sistēmas). Suga ir sastopama aukstā un mērenā klimata apvidos Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Tā ir diezgan bieži sastopama visā Latvijas teritorijā, tā ir vismazākā no Latvijas ežgalvītēm.

Parasti dažāda lieluma blīvas grupas ir sastopamas pārmitrās vietās vai neizsīkstošos seklūdeņos: dīķos, grāvjos, purvu lāmās, reljefa pazeminājumos pļavās un mežos.

## Apraksts
Mazā ežgalvīte ir daudzgadīgs, 10—30 cm garš lakstaugs. Tam ir stāvs stublājs stāvs un veselas, lineāras, 5—15 cm garas un 0,3—0,5 cm platas, plānas, plakani izliektas vai plakani trīsšķautņainas lapas, kurām, atšķirībā no citām Latvijā sastopamajām ežgalvītēm, apakšpusē nav asas šķautnes. Lapas īsākas nekā stublājs, ūdenī peldošas. Augs ziedkopā nezaro. Stublāja galotnē ir viena (reti 2) vīrišķo ziedu galviņa ar garām putekšņlapām, zem tās 2—4 atstatu stāvošas sievišķo ziedu galviņas. Apakšējā seglapa gara, tomēr ziedkopu parasti nepārsniedz. Auglis iegarens, 0,3—0,5 cm garš, gandrīz sēdošs, irbuļa palieka īsa, ap 0,5—1 mm gara. Zied jūlijā un augustā.

## Atsauces
Fortreja

**Fortreja** () ir bijusī Lielbritānijas polārstacija Arktikā, izveidota Pirmā Starptautiskā polārā gada programmas ietvaros. Izvietota Kanādas Ziemeļrietumu Teritorijās Lielā Vergezera krastā.

## Vēsture
Stacija izveidota 1882. gada 30. augustā Lielā Vergezera ziemeļrietumu krastā pie *Hudson's Bay Company* Fortrejas faktorijas. Pati faktorija ierīkota 1852. gadā un nosaukta par godu skotu polārpētniekam un ārstam Džonam Rejam, kurš ilgus gadus bija kompānijas dienestā. Polārstacijas vajadzībām tika pielāgota viena no faktorijas noliktavām.

Fortrejas britu ekspedīcija bija mazskaitlīgākā no visām Pirmā Starptautiskā polārā gada ekspedīcijām; tajā bija tikai četri dalībnieki. Stacijas vadītājs bija Henrijs Dosons, tās sastāvā bija novērotāji Inglišs un Kukslijs, kā arī tehniskais darbinieks Videnlijs. Ekspedīcija bija labi nodrošināta ar aprīkojumu un pārtiku; tās nokļūšanu paredzētajā vietā finansēja Kanādas valdība.
Fortrejas stacijā meteoroloģisko novērojumu programma tika sākta 1. septembrī, bet magnētiskie — nedēļu vēlāk. Tāpat tika veikti ziemeļblāzmas novērojumi. Ekspedīcija darbu beidza 1883. gada septembra sākumā un atgriezās Anglijā 20. novembrī.

Pēc 50 gadiem Otrā Starptautiskā polārā gada programmas ietvaros Fortrejā kā vienīgajā vietā Kanādā atkārtoti tika veikta novērojumu programma.

## Atsauces

## Ārējās saites

* NOAA Arctic Research Office. Plan shewing arrangement of meteorological instruments.
Kaspers Rūds

**Kaspers Rūds** (; dzimis  Oslo) ir profesionāls Norvēģijas tenisists, vairāku ATP turnīru uzvarētājs, 2022. un 2023. gada Francijas atklātā čempionāta un 2022. gada ASV atklātā čempionāta finālists. 2022. gada rudenī pakāpās uz 2. vietu ATP rangā, kas ir augstākā, ko sasniedzis kāds norvēģu tenisists.

Viņa tēvs Kristians arī ir bijis profesionāls tenisists, sasniedzis 39. vietu ATP rangā, tagad ir Kaspera treneris.

## Karjera
Sekmīgi startējis junioru sacensībās, 2016. gada janvārī sasniedza 1. vietu pasaules junioru rangā. 2020. gada februārī izcīnīja savu pirmo ATP titulu, uzvarot *Argentina Open* turnīrā Buenosairesā. Viņš kļuva par pirmo Norvēģijas tenisistu, kurš ieguvis ATP titulu vienspēlēs. 2021. gada sezonā izcīnīja piecus ATP titulus. Iekļuva sezonas noslēguma turnīrā *[[ATP Finals]]*, kur pusfinālā piekāpās Daniilam Medvedevam. 2022. gada aprīlī *Miami Open* pirmo reizi iekļuva *[[ATP World Tour Masters 1000|ATP Masters 1000]]* sērijas turnīra finālā. Tajā zaudēja 18 gadus vecajam spāņu tenisistam Karlosam Alkarasam. 2022. gadā pirmo reizi sasniedza arī *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīra finālu. Tas izdevās Francijas atklātajā čempionātā, kur finālā tomēr trīs setos zaudēja Rafaelam Nadalam.  sasniedza piekto vietu ATP rangā. Arī 2022. gada ASV atklātajā čempionātā iekļuva finālā, kurā piekāpās Karlosam Alkarasam.  pakāpās uz otro vietu ATP vienspēļu rangā. Spēlēja 2022. gada *[[ATP Finals]]* sezonas noslēguma turnīra finālā, bet piekāpās Novakam Džokovičam.

2023. gada Francijas atklātajā čempionātā sasniedza otro finālu pēc kārtas, bet tajā zaudēja Novakam Džokovičam.

## Karjeras statistika

### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

|}

### ''Grand Slam'' fināli

#### Zaudējumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
Barova rags

**Barova rags** () vai **Nuvuks** () ir zemesrags ASV piederošajā Aļaskas pavalstī, Amerikas Savienoto Valstu galējais ziemeļu punkts. Izvietojies Ziemeļu Ledus okeāna krastā, atdala Čukču jūru rietumos no Boforta jūras austrumos. Zemesragu veido smilšu strēle, kas no okeāna atdala Elsona lagūnu. Dienvidaustrumos no zemesraga atrodas inuitu ciems Utkiarvika un Barova observatorija.

Nosaukts par godu britu politiķim un Admiralitātes ģeogrāfam Džonam Barovam (*John Barrow*); nosaukumu 1826. gadā devis angļu Arktikas pētnieks Frederiks Bīčijs. Barova rags bijis sākuma punkts vairākām Arktikas ekspedīcijām. 1882.—1883. gadā zemesragā darbojās Pirmā Starptautiskā polārā gada Pointbarovas polārstacija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Necilā ežgalvīte

**Necilā ežgalvīte** () ir vilkvālīšu dzimtas suga, kuru vairums autoru uzskata par lielās ežgalvītes (*Sparganium erectum*) pasugu — *Sparganium erectum ssp. neglectum*.

Necilā ežgalvīte Latvijā ir atrasta liegumā Randu pļavu dabas liegumā un valsts dienvidaustrumos. Iespējama arī citur.

Tās auglis ir mazliet lielāks (garumā 0,6—1 cm) nekā lielajai ežgalvītei. Auglis olveidīgs, visplatākais augšdaļā, virsma gluda, bez iežmaugām. Irbuļa palieka (gala knābis) garš un taisns. Citas pazīmes — kā lielajai ežgalvītei.

## Atsauces
Ežgalvītes

**Ežgalvītes** () ir augu ģints, kuru pirmo teizi aprakstīja Linnejs 1753. gadā. Tās sugas ir  plaši izplatītas mitros apgabalos mērenajos reģionos gan ziemeļu, gan dienvidu puslodē. Augi ir daudzgadīgi purva augi, kas, atkarībā no sugas, var sasniegt 3,5 m garumu.

Ģints iepriekš tika klasificēta atsevišķā ežgalvīšu dzimtā (*Sparganiaceae*), taču filoģenētiskajā analīzē tika noteikts, ka ežgalvītēm ir ļoti tuva radniecība ar vilkvālītēm (*Typha*), tādēļ tagad pēc APG III sistēmas (2009) ežgalvītes tiek klasificētas vilkvālīšu dzimtā (*Typhaceae*). 

## Sugas
Ģintī ir klasificētas šādas sugas un dabiski sastopamie hibrīdi:

* Kamolainā ežgalvīte (*Sparganium glomeratum*)
* Lielā ežgalvīte (*Sparganium erectum*)
* Mazā ežgalvīte (*Sparganium natans*)
* Necilā ežgalvīte (*Sparganium neglectum*)
* Sīkaugļu ežgalvīte (*Sparganium microcarpum*)
* Šaurlapu ežgalvīte (*Sparganium angustifolium*)
* Vienkāršā ežgalvīte (*Sparganium emersum*)
* Zālainā ežgalvīte (*Sparganium gramineum*)
* *Sparganium acaule*
* *Sparganium americanum*
* *Sparganium androcladum*
* *Sparganium confertum*
* *Sparganium × englerianum*
* *Sparganium eurycarpum*
* *Sparganium fallax*
* *Sparganium fluctuans*
* *Sparganium hyperboreum*
* *Sparganium japonicum*
* *Sparganium kawakamii* 
* *Sparganium limosum*
* *Sparganium × longifolium*
* *Sparganium × oligocarpon*
* *Sparganium probatovae* 
* *Sparganium rothertii* 
* *Sparganium × speirocephalum* 
* *Sparganium × splendens*
* *Sparganium stoloniferum*
* *Sparganium subglobosum*
* *Sparganium yunnanense*

## Atsauces
Niedru lapsaste

**Niedru lapsaste** () ir augu suga graudzāļu dzimtā. Tā ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā. 

## Ārējās saites
 

## Atsauces
Lapsastes

**Lapsastes** () ir graudzāļu dzimtas ģints, kas izplatīta Eirāzijas mērenajos un subtropu reģionos, Āfrikas ziemeļos un Amerikā, kā arī naturalizējusies Austrālijā un dažādās salās. Lapsastes var būt viengadīgas vai daudzgadīgas. 

## Sugas
Ģintī ir iekļautas šādas sugas un dabiski sastopamie hibrīdi:

* Līdzīgā lapsaste (*Alopecurus aequalis*)
* Niedru lapsaste (*Alopecurus arundinaceus*)
* Liektā lapsaste (*Alopecurus geniculatus*)
* Peļastu lapsaste (*Alopecurus myosuroides*)
* Pļavas lapsaste (*Alopecurus pratensis*)
* *Alopecurus albovii*
* *Alopecurus anatolicus*
* *Alopecurus apiatus*
* *Alopecurus aucheri*
* *Alopecurus baptarrhenius*
* *Alopecurus bonariensis*
* *Alopecurus borii*
* *Alopecurus bornmuelleri*
* *Alopecurus brachystachus*
* *Alopecurus bulbosus*
* *Alopecurus carolinianus*
* *Alopecurus creticus*
* *Alopecurus dasyanthus*
* *Alopecurus davisii*
* *Alopecurus gerardii*
* *Alopecurus glacialis*
* *Alopecurus × haussknechtianus*
* *Alopecurus heliochloides*
* *Alopecurus himalaicus*
* *Alopecurus hitchcockii*
* *Alopecurus japonicus*
* *Alopecurus laguroides*
* *Alopecurus lanatus*
* *Alopecurus longiaristatus*
* *Alopecurus magellanicus*
* *Alopecurus × marssonii*
* *Alopecurus mucronatus*
* *Alopecurus nepalensis*
* *Alopecurus × plettkei*
* *Alopecurus ponticus*
* *Alopecurus rendlei*
* *Alopecurus saccatus*
* *Alopecurus setarioides*
* *Alopecurus textilis*
* *Alopecurus turczaninovii*
* *Alopecurus × turicensis*
* *Alopecurus utriculatus*
* *Alopecurus vaginatus*
* *Alopecurus × winklerianus*

## Galerija

Attēls:Alopecurus aequalis (3821838507).jpg|Līdzīgā lapsaste (*Alopecurus aequalis*)
Attēls:Alopecurus bulbosus inflorescence (02).jpg|*Alopecurus bulbosus* 
Attēls:Alopecurus carolinianus (7461954144).jpg|*Alopecurus carolinianus*
Attēls:Alopecurus geniculatus sl17.jpg|*Alopecurus geniculatus*
Attēls:Alopecurus magellanicus IMG 4086 fjellmarigras longyearbyen.jpg|*Alopecurus magellanicus*
Attēls:Alopecurus myosuroides kz06.jpg|Peļastu lapsaste (*Alopecurus myosuroides*)


## Atsauces
Rudzusmilgas

**Rudzusmilgas** () ir neliela viengadīgu graudzāļu dzimtas ģints. Savvaļā rudzusmilgu sugas ir sastopamas Eiropā, Ziemeļāfrika un Āzijā, bet ir introducētas un naturalizētas lielākajā daļā Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas.

## Sugas
Ģintī ir iekļautas šādas augu sugas:

* Parastā rudzusmilga (*Apera spica-venti* (L.) P. Beauv.)
* *Apera baytopiana*
* *Apera intermedia* Hack.
* *Apera interrupta* (L.) P.Beauv.
* *Apera triaristata* Dogan

## Atsauces
Liektā lapsaste

**Liektā lapsaste** () ir augu suga graudzāļu dzimtā. Suga ir līdzīga līdzīgajai lapsastei.

## Ārējās saites
 

## Atsauces
Dulce de leche

***Dulce de leche*** (; no spāņu valodas — ‘piena saldums’) ir Latīņamerikā populārs salds konditorejas izstrādājums, ko iegūst vairākas stundas karsējot piena un cukura maisījumu, līdz tas iegūst krēmīgu struktūru. Līdzīgu produktu var iegūt, karsējot iebiezināto pienu. Šāds krēms ir ziežams un tas gūst savu bagāto garšu un krāsu no karamelizācijas un Maijāra reakcijas. To parasti izmanto kā pildījumu citiem saldumiem.

Pieticīgākajai receptei pietiek ar piena un cukura sutināšanu, visu laiku maisot, līdz maisījums kļūst koncentrētāks un iegūst zeltaini brūnu krāsu. Garšai iebiezinātajam pienam var pievienot, piemēram, vaniļu.

## Galerija

Attēls:Dulce leche recien abierto.jpg|Iebiezinātā piena iepakojums
Attēls:Dulce de leche muffins.jpg|Mafini
Attēls:Flan casero con dulce de leche.JPG|Pudiņš
Attēls:Banoffee pie layers, February 2008.jpg|Pīrāgs ar iebiezināto pienu
Attēls:Alfajores-de-maicena-biscuits-recipe.jpg|Cepumi no kukurūzas cietes, medus un iebiezinātā piena
Attēls:Ice Cream in BA.jpg|Saldējums ar iebiezinātā piena garšu
Attēls:Dulce de Leche roll.jpg|Rulete
Attēls:Merengue dulce de leche-2.jpg|Bezē
Attēls:Panqueque2.jpg|Pankūka
Attēls:Oreshki with dulce de leche.jpg|Riekstiņi ar iebiezināto pienu
Zoja Kravica

**Zoja Izabella Kravica** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, kinorežisore, dziedātāja un modele.

Savu kinodebiju piedzīvojusi romantiskajā komēdijā "Mīlestības recepte" (*No Reservations*, 2007). Starptautisku atpazīstamību ieguvusi ar lomu supervaroņu filmā "X-cilvēki: Pirmā klase" (2011), par ko viņa saņēma gan *[[Teen Choice Award]]*, gan *[[Scream Award]]* nominācijas. Piedalījusies arī zinātniskās fantastikas filmu triloģijā "Citādie" (*Divergent*, 2014), "Citādie. Otrā daļa: Dumpinieki" (*Insurgent*, 2015) un "Citādie 3. daļa: Sabiedrotie" (*Allegiant*, 2016). Tāpat piedalījusies filmu sērijas "Fantastiskās būtnes" daļās "Fantastiskās būtnes — un kur tās meklēt" (2016), "Fantastiskās būtnes: Grindelvalda noziegumi" (2018) un "Fantastiskās būtnes: Dumidora noslēpumi" (2022).

Saņēmusi Ekrāna aktieru ģildes balvas nomināciju par galveno lomu seriālā "Lielie mazie meli" (2017—2019). Piedalījusies arī Džordža Millera filmā "Trakais Makss: Skarbais ceļš" (2015), kā arī vairākās neatkarīgajās filmās, kā *[[Dope]]* (2015), ''Gemini'' (2017), *[[Kimi]]* (2022) un "Pieķerts nozieguma vietā" (2025). Ierunājusi Mērijas Džeinas Votsones lomu animācijas filmā "Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē" (2018) un attēlojusi Kaķsievieti animācijas filmā "Lego Betmens. Filma" (2017) un supervaroņu filmā "Betmens" (2022). *[[Time]]* izvēlējās Kravicu kā vienu no 100 ietekmīgākajiem cilvēkiem 2022. gadā.

Kravicas debija kinorežijā ir 2024. gada filma "Slepenā zīme", kurā galveno lomu atveido viņas draugs Čenings Teitums.

Zoja Kravica ir meita aktrisei Līzai Bonē un dziedātājam Lenijam Kravicam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sinoles iela

**Sinoles iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētas Brekšu apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Biķernieku ielu un nekrustojoties ar citām ielām beidzas kā zemes ceļš mežā aiz Rīgas robežas Stopiņu pagastā. Ielas kopējais garums ir 202 metri, tā sastāv no divām braukšanas joslām, pa vienai katrā virzienā. Neliels posms ielas sākumā ir klāts ar asfaltu, pārējā ielā ir grants segums. Ielā ir savrupmāju apbūve. 

Iela tika izveidota 1992. gadā un kopš tā laika tās nosaukums netika mainīts. Iela nosaukta par godu Sinolei, apdzīvotai vietai Lejasciema pagastā.

## Atsauces
Līdzīgā lapsaste

**Līdzīgā lapsaste** () ir augu suga graudzāļu dzimtā, kura ir plaši sastopama Eirāzijā, tostarp visā Latvijas teritorijā, un Ziemeļamerikā.

## Ārējās saites
 

## Atsauces
Utkiarvika

**Utkiarvika** (, ), līdz 2016. gadam — **Barova** (), ir pilsēta ASV Aļaskas pavalstī, Nortsloupas apgabala centrs. Izvietojusies Ziemeļu Ledus okeāna Čukču jūras krastā pie Barova zemesraga. 57 % iedzīvotāju ir iņupiati. Utkiarvika ir ASV vistālāk ziemeļos esošā apdzīvotā vieta.

Barova raga apvidu iņupiati apdzīvojuši ja vismaz 1500 gadus. Eiropiešu avotos apmetne pirmoreiz minēta 1853. gadā kā Otkiavinga, vēlāk arī kā Otkiovika. Vēlākos laikos ciems saukts pēc netālā Barova raga. 2016. gadā atgriezts iņupiatu nosaukums, kas tulkojumā nozīmē ‘vieta, kur vāc savvaļas saknes’ — tā saukto «eskimosu kartupeli» — tundrā augošo *Claytonia tuberosa*, kura saknes ir ēdamas.

1881. gadā Pirmā Starptautiskā polārā gada ietvaros līdzās ciemam ierīkoja Pointbarovas polāro pētniecības staciju. 1888. gadā prezbiteriešu misija uzbūvēja baznīcu, kas tiek izmantota arī mūsdienās. 1889. gadā tika uzbūvēta vaļu mednieku atbalsta un glābšanas stacija, 1901. gadā — ASV pasta nodaļa. Pilsētas statuss Barovai piešķirta 1958. gadā.

Ģeogrāfiski Utkiarvika dalās trijās daļās. Dienviddaļā Barovsaidā pie lidostas ir vēsturiskais pilsētas centrs, vidusskola, sākumskola, policija, pilsētas dome, banka. Lielākā vidējā daļa Brovervila ir galvenais dzīvojamais rajons; tur atrodas bibliotēka, pasts, pamatskola, slimnīca, Iņupiatu Mantojuma centrs, viesnīca. Attālāko un mazāko ziemeļu daļu dēvē par NARL, jo tur atradies Kara flotes Arktikas pētījumu centrs (*Naval Arctic Research Lab*); tajā mūsdienās atrodas Iļisarvikas koledža, bet  uz dienvidaustrumiem — Barovas observatorija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kimi

**"Kimi"** ir 2022. gada ASV trillera filma, kuras režisors ir Stīvens Soderbergs. Filmā galveno lomu atveido Zoja Kravica.

Filmas sižets norisinās COVID-19 pandēmijas laikā un tas stāsta par agorafobisku tehnoloģiju uzņēmuma darbinieci, kura, pārskatot datu straumi, atklāj pierādījumus par vardarbīgu noziegumu, un, mēģinot ziņot par to savam uzņēmumam, saskaras ar pretestību un birokrātiju.

*Kimi* pirmizrāde notika  un tā tika izlaista straumēšanas platformā *[[HBO Max]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites