Latvijas Krājbanka

[thumb|250px|Centrālais birojs [Rīga|Rīgā, Jāņa Daliņa ielā 15]]
**AS ''Latvijas Krājbanka*** (NASDAQ OMX: LKB1R,NASDAQ OMX: LKB2R) bija [[Latvija]]s [[komercbanka]], kura atradās [[vērtspapīru birža|vērtspapīru biržā]] *OMX Riga*. Banka dibināta [[1924]]. gadā kā *'Pasta krājkase*'. [[Bankas operācijas]] turpinājās dažādās formās arī padomju laikos, un turpinājās pēc neatkarības atjaunošanas un pēc [[banka]]s [[privatizācija]]s. Bankā strādāja 941 darbinieku un tai bija 155 klientu apkalpošanas centru Latvijā. *Latvijas Krājbankā* atradās 70% no visiem Latvijā atvērtajiem vērtspapīru kontiem. 

[[2011. gads Latvijā|2011.]] gada 21. [[Novembris|novembra]] vakarā tika paziņots, ka banka aptur savu darbību sakarā ar konstatēto [[nauda]]s iztrūkumu tajā. 

== Vēsture ==

=== Dibināšana un darbības pirmsākumi ===
[[1919. gads Latvijā|1919.]] gada 1. [[Aprīlis|aprīlī]] [[Latvijas Pagaidu valdība]] izdeva noteikumus par *Latvijas Valsts krājkases* dibināšanu. Tā ir tieša *Latvijas Valsts bankas* priekštece. To var uzskatīta arī par vēlākās *Pasta krājkases* priekšteci, jo tai bija aģentūras pie pasta un telegrāfa iestādēm un tā veica funkcijas, kas vēlāk bija raksturīgas *Pasta krājkasei*. [[1924. gads Latvijā|1924.]] gadā aģentūras pie pasta un telegrāfa iestādēm tika likvidētas, bet 1924. gada 2. [[Janvāris|janvārī]] sāka darboties Pasta tekošo rēķinu daļa. [[1927. gads Latvijā|1927.]] gada 10. martā tur sāka veikt noguldījumu operācijas, vēlāk vērtspapīru operācijas. Kad pasta tekošo rēķinu daļu apvienoja ar krājkasu centrāli, izveidojās *Pasta krājkase*. Par noguldījumiem *Pasta krājkasē* atbildēja valsts. Brīvos līdzekļus tā glabāja *Latvijas Bankā*. Krājkase bija atbrīvota no valsts un pašvaldību nodokļiem un nodevām.

*Pasta krājkasei* bija divas galvenās funkcijas — norēķinu kārtošana starp saimnieciskajām iestādēm un noguldījumu piesaistīšana. Vispirms tā orientējās uz mazturīgo aprindu noguldījumiem. [[1940. gads Latvijā|1940.]] gada sākumā 73,77% noguldījumu nepārsniedza 100 [[Lats|latu]], bet krājkases sniegto pakalpojumu spektrs bija plašāks. Krājkase veica arī periodisko maksājumu operācijas, ko ieviesa [[1930. gads Latvijā|1930.]] gadā Tautas labklājības ministrijas pensiju izmaksām, vēlāk šo pakalpojumu izmantoja arī citas iestādes, piemēram, Izglītības ministrija skolotāju algu izmaksām. *Pasta krājkase* pārdeva iedzīvotājiem arī vērtspapīrus, bet [[1937. gads Latvijā|1937.]] gadā uzņēmās Valsts apdrošināšanas uzņēmuma dzīvības apdrošināšanas aģentūras pienākumus.

=== Latvijas okupācijas laikā ===
Uzreiz pēc [[Latvijas okupācija (1940)|Latvijas okupācijas]] 1940. gadā *Pasta krājkase* tika reorganizēta. Valsts un uzņēmumu tekošie rēķini *Pasta krājkasē* tika slēgti, tos pārcēla uz *Valsts banku*. Savukārt privātpersonu noguldījumi un tekošie rēķini tika pārcelti uz *Valsts darba krājkasi*. Līdz kara sākumam [[1941. gads Latvijā|1941.]] gada 22. [[Jūnijs|jūnijā]] kredītiestāžu reorganizācija pilnībā nebija pabeigta, taču tā krājbanku sistēma, kas Latvijā veidojās vairāk nekā 100 gadu garumā, tika iznīcināta.

Pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] Latvijā pastāvošās krājbankas un [[krājaizdevu sabiedrība]]s tika reorganizētas atbilstoši padomju sistēmai. Šī laika raksturīgākā iezīme — notika vispārēja, brīvprātīga parakstīšanās uz valsts iekšējiem aizņēmumiem, kas faktiski bija obligāta, jo ikvienam vajadzēja parakstīties vismaz 3—4 nedēļu algas apjomā. Obligācijas bija jāiegādājas arī studentiem, tehnikumu audzēkņiem un pensionāriem. Krājkases šajā kampaņā fiksēja parakstīšanās summas un sekoja darbaspēka kustībai, lai neviens neizvairītos no parakstīšanās, mainot darbavietu. [[1958. gads Latvijā|1958.]] gadā parakstīšanos pārtrauca, taču arī obligāciju dzēšana tika iesaldēta līdz [[1974. gads Latvijā|1974.]] gadam.

[[1954. gads Latvijā|1954.]] gadā paplašinājās krājkašu sniegto pakalpojumu klāsts. Ar [[1963. gads Latvijā|1963.]] gada 1. janvāri krājkases sāka pieņemt komunālos maksājumus, kas ilgu laiku kopā ar noguldījumu piesaistīšanu bija viens no svarīgākajiem pakalpojumiem, ko tā sniedza. Krājkases pieņēma noguldījumus uz pieprasījumu, termiņnoguldījumus (ne mazāk kā uz 6 mēnešiem), nosacījuma noguldījumus, laimestu noguldījumus un tekošo rēķinu noguldījumus. Par termiņnoguldījumiem maksāja 3% gadā, par pārējiem — 2%.

[[1964. gads Latvijā|1964.]] gadā krājkasēs atradās arodbiedrību vietējo komiteju, pašpalīdzības kasu, partijas un komjaunatnes pirmorganizāciju, kā arī lauku vietējo padomju līdzekļi. Krājkases veica arī bezskaidras naudas operācijas, izdeva akreditīvus un čekus ilgstošas lietošanas preču iegādei. Laikā no 1950. gada līdz 1990. krājkašu skaits Latvijā pieckāršojās no 274 līdz 1026.

[[1987. gads Latvijā|1987.]] gadā tika veikta krājkašu sistēmas reorganizācija, kā rezultātā krājkase kļuva par *Krājbanku* un tās darbība mainījās: tika ieviesti jauni noguldījumu veidi, piemēram, naudas un mantu laimestu noguldījumi. Banka uzsāka arī iedzīvotāju kreditēšanu. Ilgtermiņa bezprocentu aizdevumus māju celtniecībai, remontam, pirkšanai izsniedza pat uz 50 gadiem. Deviņdesmitie gadi ienesa būtiskas pārmaiņas Latvijas dzīvē. Tika atgūta valstiskā neatkarība, kas ietekmēja visu valsts saimniecisko darbību un arī *Krājbanku*.

=== Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas ===
Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas [[1991. gads Latvijā|1991.]] gada [[Augusts|augustā]] *LPSR Krājbanka* kļuva par *Latvijas Republikas Valsts Krājbanku*. Pārveidojoties par komercbanku, *Krājbankai* nācās strādāt spēcīgas konkurences apstākļos, ko radīja no jauna izveidotās bankas un noguldījumu pieņēmējas firmas. *Krājbankai* bija visplašākais nodaļu tīkls visā valstī un tā joprojām bija galvenā iedzīvotāju noguldījumu piesaistītāja. Latvijas iedzīvotāju noguldījumi, kas atradās *PSRS Valsts Krājbankā*, netika atdoti atpakaļ *Latvijas Krājbankai* pēc tam, kad Latvija atguva valstisko neatkarību. Tādēļ [[Latvijas Republikas Finanšu ministrija]] uzņēmās aizstāt zaudētos līdzekļus ar valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmēm.

[[1993. gads Latvijā|1993.]] gadā, [[Saeima]]i pieņemot likumu par privatizācijas sertifikātiem, *Latvijas Krājbanka* bija viena no bankām, kam tika uzticēta privatizācijas procesa apkalpošana. Bankā bija atvērts 91% no visiem iedzīvotāju sertifikātu kontiem Latvijā. [[1994. gads Latvijā|1994.]] gadā banka tiek pārveidota par valsts akciju sabiedrību *Latvijas Krājbanka*.

[[1995. gads Latvijā|1995.]] gadā Latviju satricināja spēcīga banku krīze, kuras rezultātā iedzīvotāju noguldījumi no banku sektora atplūda un radās zināma neuzticība finansu sektoram kā tādam. *Latvijas Krājbanka* no šo krīzi pārvarēja salīdzinoši veiksmīgi un palielināja savu tirgus daļu, pateicoties tam, ka bija valsts īpašumā un tika uzskatīta par drošu.

Ar Ministru kabineta [[1996. gads Latvijā|1996.]] gada 18. janvāra rīkojumu VAS *Latvijas Krājbanka* tika iekļauta privatizējamo objektu sarakstā. Līdz ar to bankas akcijas tika nodotas Latvijas Privatizācijas aģentūras pārvaldījumā.

[[1997. gads Latvijā|1997.]] gadā *Latvijas Krājbankas* privatizācijas pirmā posma ietvaros bankas kapitāls tika palielināts par trešdaļu, jo tā tika apvienota ar [[Rīgas apvienotā Baltijas banka|Rīgas apvienoto Baltijas banku]]. Tam sekojošā publiskajā piedāvājumā par privatizācijas sertifikātiem tika piesaistīti 8 180 jauni bankas akcionāri. Līdz ar bankas vadības maiņu *Krājbanka* iegāja jaunā attīstības stadijā, ko raksturo augsta [[rentabilitāte]] un plašs reorganizācijas process. Vēl šajā gadā *Latvijas Krājbanka* uzsāka vērtspapīru kontu atvēršanu un apkalpošanu un [[1998. gads|1998.]] gadā kļuva par absolūto tirgus līderi vērtspapīru kontu skaita ziņā.

=== 21. gadsimtā ===
Viens no nozīmīgākajiem notikumiem *Latvijas Krājbankai* [[2000. gads Latvijā|2000.]] gadā bija bankas [[Korporatīvā identitāte|identitātes]] maiņa, padarot *Krājbankas* vizuālo tēlu respektablāku un pievilcīgāku un vienlaikus parādot klientiem, ka banka ir piemērojusies jaunā gadsimta prasībām, kļūstot modernāka un tehnoloģiski attīstītāka.

[[2001. gads Latvijā|2001.]] gadā *Latvijas Krājbanka* izstrādāja un sāka piedāvāt virkni jaunu un mūsdienīgu produktu — Telefonbanku, pilnveidotu internetbankas versiju — Online banka, elektronisko norēķinu sistēmu Biroja banka. Tāpat pārskata gadā *Latvijas Krājbankas* POS terminālā tika veikta pirmā transakcija ar viedkarti, kas apliecina, ka *Latvijas Krājbanka* jau šobrīd bija veikusi visus priekšdarbus, lai sagatavotos šim jaunās paaudzes norēķinu karšu veidam un varētu sniegt pakalpojumus ikvienam klientam, kas rīkosies ar viedkarti. Pagājušajā gadā banka būtiski palielināja uzstādīto bankas automātu skaitu, tai skaitā 2001. gadā [[Rīga|Rīgā]] uzstādīja pirmo runājošo bankas automātu Latvijā un visā [[Baltijas valstis|Baltijā]].

Par vienu no [[2002. gads Latvijā|2002.]] gada nozīmīgākajiem notikumiem bankā uzskatīja *Latvijas Krājbankas* bankomātu apvienošana vienotā tīklā ar sadarbības partneriem, kā rezultātā bankas klienti varēja izņemt skaidru naudu ne tikai *Latvijas Krājbankā*, bet arī ikvienā *Latvijas Unibankas* (tagad *SEB*), *Nord/LB* (tagad *DNB*), *Parex bankas*, *Baltijas Tranzītu bankas* un *Hansabankas* (tagad *Swedbank*) bankas automātā — bez papildus komisijas maksas. Tas ļāvis *Latvijas Krājbankai* izvirzīties līderpozīcijās bankomātu skaita ziņā, piedāvājot saviem klientiem naudas izņemšanu bez papildus maksas vairāk nekā 740 bankomātos visā Latvijā.

[[2003. gads Latvijā|2003.]] gads *Latvijas Krājbankas* vēsturē ir bijis nozīmīgs notikums. Bija notikusi valstij piederošās akciju daļas izsole par naudu, kuras rezultātā *Krājbankas* privāto akcionāru loks ir paplašinājies, 99% akciju nonākot privāto akcionāru un bankas darbinieku īpašumā. Gada nogalē banka kļuva par publisko akciju sabiedrību, līdz ar to visas bankas akcijas bez ierobežojumiem realizējamas un iegādājamas brīvās tirdzniecībā. Gada beigās pilnībā noslēdzās *Latvijas Krājbankas* privatizācija.

Īpašs notikums *Krājbankai* bija ISO 9001:2000 kvalitātes vadības sistēmas sertifikāta saņemšana, tādējādi kļūstot par pirmo un pagaidām arī vienīgo Latvijas komercbanku, kurai piešķirts minētais sertifikāts. Tas apliecināja bankas iekšējās sistēmas sakārtotību, nepārtrauktu sistēmas pilnveidošanu un klientu apkalpošanas kvalitātes uzlabošanu. 2004. gadā Latvijas Krājbanka svinēja 80. gadu jubileju.

[[2005. gads Latvijā|2005.]] gadā *Latvijas Krājbanka* tika ievēlēta Eiropas Krājbanku Grupas valdē (European Savings Bank Group). [[20. septembris|20. septembrī]] par AS *Latvijas Krājbanka* galveno [[akcionārs|akcionāru]], kam bija 83,01% bankas akciju kļuva Lietuvas ceturtā lielākā komercbanka *Snoras*, kas pēc savas struktūras un mērķauditorijas bija līdzīga *Krājbankai*.

[[2006. gads Latvijā|2006.]] gadā par *Krājbankas* valdes priekšsēdētāju kļuva bijušais Valsts prezidenta kancelejas vadītājs [[Mārtiņš Bondars]], ienesot jaunu dimensiju bankas mērķos un centienos pilnveidoties mūsdienu tirgus apstākļiem un bankas esošajiem un potenciālajiem klientiem par labu. Klientu ērtībām visā Latvijā tika paplašināts Klientu apkalpošanas centru tīkls. Gada beigās *Latvijas Krājbankai* bija 81 Klientu apkalpošanas centrs.

[[2007. gads Latvijā|2007.]] gadā banka uzsāka darbu jaunā administratīvajā ēkā Rīgā, Jāņa Daliņa ielā 15, un arī iegādājās komercbankai *Baltikums* piederošo AS *Pirmais atklātais pensiju fonds*, uzsākot piedāvāt klientiem divus jaunus pensiju plānus. Šajā gadā darbību uzsāk bankas meitas uzņēmums *LKB Līzings*.

[[2008. gads Latvijā|2008.]] gadā *Latvijas Krājbanka* iegādājās AAS *Baltikums Dzīvība*, mainot uzņēmuma nosaukumu uz AAS *LKB LIFE* un tādējādi paplašinot klientiem piedāvāto pakalpojumu klāstu dzīvības un uzkrājošās apdrošināšanas jomā.

[[2009. gads Latvijā]] iezīmējās ar smagu ekonomisko krīzi, kuras rezultātā strauji kritās valsts IKP, eksports un imports, strauju kritumu piedzīvoja būvniecība, mazumtirdzniecība, rūpniecība un citas tautsaimniecības nozares. Krīzes ietekmē valsts kļuva atkarīga no starptautiskās finanšu palīdzības, bet Latvijas banku sektors cieta ievērojamus zaudējumus. 2009. gadā *Latvijas Krājbankas* apgrozījums bija 34,6 miljoni [[Lats|latu]] ar 1,9 miljonu zaudējumu. Vēl šajā gadā banka svinēja 85. gadu jubileju un bankas valdes priekšsēdētāja pienākumus uzsāka pildīt [[Ivars Priedītis]].

[[2010. gads Latvijā|2010.]] gadā Latvijas ekonomikas uzlabojumu ietekmēja arī banku sektora rādītājus. *Krājbanka* turpināja savu darbību un attīstību, tostarp atbalstot nozīmīgus kultūras pasākumus.

== Bankas darbības apturēšana ==

[[Attēls:Latvijas Krajbanka liquidation line for ATM.jpg|thumb|Rinda pie bankomāta Rīgas centrā pirmās dienas rītā, kad bija iespējams izņemt naudu]]

[[2011. gads Latvijā|2011.]] gada 21. [[Novembris|novembra]] vakarā tika paziņots, ka banka aptur savu darbību sakarā ar konstatēto [[nauda]]s iztrūkumu tajā. 22. novembra vakarā kanālā [[LTV1]] jau bija skatāms ziņu speciālizlaidums par notikumu turpmāko attīstību. 23. novembrī atsāka darboties bankomāti un varēja izņemt līdz 50 Ls lielas naudas summas.

1. [[Decembris|decembrī]] [[Finanšu un kapitāla tirgus komisija]] iesniedza [[Rīgas apgabaltiesa|Rīgas apgabaltiesā]] pieteikumu par AS *Latvijas Krājbanka* maksātnespēju un lūdza Rīgas apgabaltiesu lemt par [[Aigars Lūsis|Aigara Lūša]] apstiprināšanu par AS *Latvijas Krājbanka* maksātnespējas procesa administratoru. Saskaņā ar Rīgas Apgabaltiesas 2011. gada 23. decembra lēmumu, AS *Latvijas Krājbanka* tika pasludināta par maksātnespējīgu un par tās administratoru apstiprināja SIA *KPMG Baltics*. Saskaņā ar Finanšu un kapitāla tirgus komisijas lēmumu banka *Citadele* nodrošināja valsts garantētās atlīdzības par zaudētajiem noguldījumiem izmaksu *Latvijas Krājbankas* klientiem.

Rīgas apgabaltiesā 23. decembrī tika izlemts, ka AS *Latvijas Krājbanka* ir pasludināta par maksātnespējīgu un par tās administratoru tika apstiprināts SIA *KPMG Baltics*.

[[2016. gads Latvijā|2016.]] gada 27. [[Maijs|maijā]] Anglijas Augstākā tiesa pasludināja spriedumu, atzīstot *Latvijas Krājbankas* faktisko vairākuma akcionāru un bijušo padomes locekli [[Vladimirs Antonovs|Vladimiru Antonovu]] par vainīgu zaudējumu nodarīšanā bankai, kas radušies noteiktu bankas veikto darījumu rezultātā. Spriedumā ir teikts, ka bankai ir nodarīti zaudējumi 60 499 567 eiro un 30 762 458 ASV dolāru apmērā.

== Skatīt arī ==
* [[Parex banka]]

== Atsauces ==


== Ārējās saites ==
* [http://www.lkb.lv/lv/par_krajbanku/ LAS *Latvijas Krājbanka'' mājaslapa]
* Latvijas Krājbanka — ir.lv Dzīvie šķirkļi