open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Allēns

**Allēns** (1,2-propadiēns, dimetilēnmetāns, CH2=C=CH2) ir vienkāršākais nepiesātinātais ogļūdeņradis ar divām kumulētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, kas atrodas blakus viena otrai). Allēns ir gāzveida viela.

## Iegūšana
Allēnu var iegūt no 2,3-dibrom-1-propēna, iedarbojoties uz to ar cinka putekļiem kā halogēna piesaistītājiem:
: CH2=CBr—CH2Br + Zn → CH2=C=CH2 + ZnBr2

## Īpašības
Allēna šķīdumu koncentrētā sērskābē destilējot ar ūdens tvaiku, allēns pārvēršas par acetonu.

Karsējot ēterī kopā ar nātriju, allēns pārgrupējas par metilacetilēnu:
: CH2=C=CH2 → CH3—C≡CH
Tīnūži

**Tīnūži** ir ciems Ogres novada Tīnūžu pagastā, pagasta centrs. Ciems izvietojies Mazās Juglas krastos autoceļu P5, P10 un P80 krustojumā 6,5 km no Ogres un 39 km no Rīgas.
Tīnūžos atrodas pagasta pārvalde, sākumskola, tautas nams, bibliotēka.

Aptuveni 3,3 km uz ziemeļaustrumiem no Tīnūžiem atrodas Latvijas ģeogrāfiskais centrs, t. i., aritmētiskais vidējais no rietumu un austrumu garuma, kā arī ziemeļu un dienvidu platuma, savukārt no tā 2,4 km attālumā uz dienvidiem atrodas arī Baltijas ģeogrāfiskais centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos ar nosaukumu Lindenberga (*Lindenberg*) minēti 1576. gadā. Zviedru Vidzemes laikā 1638. gadā pieminēta muiža, kas 1648. gadā kļuva par Tīzenhauzenu īpašumu. No Tīzenhauzeniem arī, domājams, cēlies Tīnūžu muižas latviskais nosaukums.

20. gadsimta sākumā Tīnūžos bija kaļķu ceplis un ķieģeļnīca, ūdensdzirnavas, Līču krogs un alus darītava. 1920. un 1930. gados Tīnūžos darbojās lauksaimniecības biedrība "Jugla", "Tīnūžu piensaimnieku sabiedrība" un tvaika dziņas pienotava. Par lielāku apdzīvoto vietu Tīnūži izauga pēc Otrā pasaules kara. Pēc 2000. gada sākās intensīva privātmāju celtniecība un pieauga iedzīvotāju skaits. 1989. gadā Tīnūžos bija 285 iedzīvotāji, 2000. gadā — 332, 2009. gadā — 850.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Ievērojamas vietas
* 1. pasaules kara karavīru apbedījumi.
* Piemineklis latviešu strēlniekiem.

## Atsauces
The Best of Jauns Mēness

**"The Best of Jauns Mēness"** ir 1995. gadā izdotā latviešu grupas "Jauns Mēness" labāko dziesmu izlase. Tajā ir iekļautas 12 dziesmas latviešu un angļu valodā no albumiem "Aizlaid šaubas negaisam līdz", "Izrāde spogulī" un "100 + 1 vēlēšanās, kā arī divas līdz tam albumos neiekļautas dziesmas — "Straujā upe" un viena no grupas populārākajām dziesmām "Kad mēness jūrā krīt", kā arī jauna dziesmas "If You're Gonna Be a Hero" versija.

## Dziesmu saraksts
# "Piekūns skrien debesīs" - 5:03
# "War Without Pain" - 2:10
# "If You're Gonna Be a Hero ('95 version)" - 4:26
# "Kad mēness jūrā krīt" - 4:35
# "All I Want" - 5:00
# "Mother" - 6:25
# "The Show in a Mirror" - 3:42
# "Sea of Love" - 4:03
# "Pazudušais dēls" - 4:55
# "Viens" - 4:43
# "Tavs superveikals" - 4:52
# "Divatā" - 4:00
# "Vai" - 3:44
# "Straujā upe" - 5:03
Sirdspukstu intervāls

**"Sirdspukstu intervāls"** ir 1996. gada aprīlī izdotais grupas "Jauns Mēness" ceturtais studijas albums. Albumā ir iekļautas 10 dziesmas latviešu valodā. "Sirdspukstu intervāls" ir pirmais grupas albums kopš debijas albuma "Aizlaid šaubas negaisam līdz", kurā ir dziesmas tikai latviešu valodā. Par albuma radio singlu un populārāko dziesmu kļuva "Horizonts".

## Dziesmu saraksts
# "Kā tev iet?" - 3:29
# "Korida" - 4:32
# "Horizonts" - 3:38
# "Paisums un bēgums" - 5:02
# "Uz mājām" - 4:35
# "Sauc mani vārdā" - 4:30
# "Bezgalīgā iela" - 3:29
# "Pārspīlēts" - 3:55
# "Jautājumi" - 3:44
# "Es neesmu S.O.S." - 2:28
Garastāvoklis (albums)

**"Garastāvoklis"** ir grupas "Jauns Mēness" 1997. gadā klajā nākušais piektais studijas albums. Albumā ir iekļautas 12 dziesmas. "Garastāvoklis", kas ir, iespējams, vispopulārākais grupas albums, salīdzinot ar iepriekšējiem albumiem, ir tautiskāks, tajā iekļautas arī divas tautasdziesmu apdares. Par vispopulārāko albuma dziesmu kļuva tautasdziesma "Ai, jel manu vieglu prātu". Atpazīstamību izpelnījās arī dziesmas "Nāc ar mani paklusēt", "Oga saldā, oga sūrā" un "Kur tu iesi, jūras zeņķi?". "Garastāvoklis" tika atzīts par 1997. gada labāko pop/roka albumu.

## Dziesmu saraksts
# "Ai, jel manu vieglu prātu" - 3:42
# "Nāc ar mani paklusēt" - 4:31
# "Tu paliec viena" - 3:42
# "Oga saldā, oga sūrā" - 5:02
# "Kur tu iesi, jūras zeņķi?" - 3:08
# "Es gribu tevi te" - 3:42
# "Skroderis bez vārda" - 4:24
# "Mūžīgais piedāvājums" - 4:13
# "Tur aiz debess malas" - 4:04
# "Zviedzi, zviedzi sirmais zirdziņ" - 4:23
# "Ai, naivā sirdspuķīt" - 3:58
# "Ja kādreiz tev vairs nav kur iet" - 2:10
Dzīvotājs

**"Dzīvotājs"** ir latviešu grupas "Jauns Mēness" 1998. gada oktobrī izdotais sestais un pēdējais studijas albums. Tajā ir iekļautas 10 dziesmas latviešu valodā. Nākamajā gadā pēc "Dzīvotāja" grupa pārtrauca savu darbību, bet solists Ainars Mielavs uzsāka solo karjeru.

## Dziesmu saraksts
# "Pajautā man" - 4:05
# "Divas sirdis" - 3:35
# "Tuvu, tālu" - 3:52
# "Atkal" - 3:51
# "Brīvības adrenalīns" - 4:03
# "Izdevību veikals" - 3:55
# "Ceļš" - 1:11
# ""Jā" un "nē"" - 3:38
# "Ripo nauda Daugavā" - 3:39
# "Zem varavīksnes tilta" - 2:21
Džeroms Iginla

**Džeroms Artūrs Lī Adekunle Tigs Juniors Elviss Iginla** (*Jarome Arthur-Leigh Adekunle Tig Junior Elvis Iginla*; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, uzbrucējs, Kanādas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 1554 spēles Nacionālajā hokeja līgā, guvis 1300 punktus. Karjeras lielāko daļu aizvadījis Kalgari "Flames" sastāvā, ilgstoši esot arī tās kapteinis. 2002. gadā Iginla bija rezultatīvākais NHL spēlētājs, trīs reizes iekļauts līgas simboliskajā izlasē. Kanādas izlases sastāvā kļuvis par divkārtēju olimpisko čempionu. 2020. gadā uzņemts Hokeja slavas zālē.

Arī viens no Iginlas dēliem Tidžs ir hokeja spēlētājs.

## Spēlētāja karjera
NHL karjeru sāka 1995. gadā, kad pievienojās Kalgari "Flames" komandai. Vistuvāk Stenlija kausa izcīnīšanai viņš bija 2003.—04. sezonā, kad tikai pēdējā, septītāja, finālsērijas mačā "Flames" piekāpās Tampabejas "Lightning" vienībai.

Spēlējis septiņās (2002, 2003, 2004, 2008, 2009, 2011, 2012) NHL visu zvaigžņu spēlēs, 2002. gadā ieguvis Arta Rosa, Lestera Pīrsona un Morisa Rišāra balvu. Morisa Rišāra balvu viņš ieguva arī 2004. gadā, kad tai pievienoja arī Kinga Klensija balvu, kuru piešķir labākajiem komandas līderiem. Kopš 2003. gada viņš ir "Flames" komandas kapteinis.

2013. gada martā, pēc 15 "Flames" sastāvā aizvadītām sezonām, Iginla tika aizmainīts uz Pitsburgas "Penguins" vienību, taču vasarā noslēdza viena gada līgumu ar Bostonas "Bruins" vienību. 2014. gada jūlijā panāca trīs gadu vienošanos ar Kolorādo "Avalanche". Ar 59 rezultativitātes punktiem 2014.—15. gada sezonā Iginla dalīja "Avalanche" rezultatīvākā spēlētāja godu ar Gābrielu Landeskogu. 2017. gada 1. martā tika aizmainīts uz Losandželosas "Kings". 2018. gada vasarā Iginla paziņoja par karjeras beigšanu.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 1996. gada Pasaules čempionātā junioriem, 1997. gada Pasaules čempionātā, 2002., 2006. un 2010. gada Olimpiskajās spēlēs, kā arī 2004. gada Pasaules kausa izcīņā. Visos turnīros, izņemot 2006. gada Olimpiskās spēles, Iginla kopā ar pārējo izlasi izcīnījis zelta medaļas.

## Karjeras statistika
### Klubu statistika

### Izlases statistika

## Atsauces

## Ārējās saites
Minerālvielas

**Minerālvielas** ir neorganiskās vielas cilvēku, dzīvnieku un augu organismos. Tās ir nepieciešamas organisma dzīvības procesiem un normālai attīstībai. Minerālvielas organismā ir būvelementi, koloidālo šķīdumu sastāvdaļa, tās regulē osmotisko spiedienu, fermentu reakcijas un nervu impulsu pārvadīšanu.

Ģeoloģijā un mineraloģijā termins "minerāls" parasti tiek attiecināts uz minerālu sugām: kristāliskiem savienojumiem ar diezgan skaidri noteiktu ķīmisko sastāvu un specifisku kristāla struktūru. Tie minerāli, kuriem nav noteiktas kristāliskas struktūras, piemēram, opāls vai obsidiāns, tiek biežāk saukti par mineroīdiem.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Augu minerālvielas
Kuprava

**Kuprava** () ir ciems Balvu novadā, ir Latvijas mazākā pagasta — Kupravas pagasta administratīvais centrs. Kuprava strauji izauga Latvijas PSR laikā kā drenu cauruļu rūpnīcas strādnieku ciemats, pēc rūpnīcas slēgšanas iedzīvotāju skaits būtiski samazinājies. 1989. gadā Kupravā bija 1475 iedzīvotāji, bet 2022. gadā vairs tikai 298.

Cauri Kupravai tek Bolupe un netālu no ciemata atrodas arī Osīšu ezers.

Cauri Kupravai iet reģionālais autoceļš P42 (Viļaka-Zaiceva-Pededze). Attālums līdz novada centram Balviem — 20 km, līdz Viļakai — 15 km, līdz Rīgai — 237 km. Ciems atrodas pie šobrīd slēgtās dzelzceļa līnijas Gulbene—Abrene, agrāk šeit bija arī vilciena pieturas punkts.

## Vēsture
Kuprava sāka attīstīties 20. gadsimta 20. gados, pie Kupravas dzelzceļa stacijas, kad te bijušajā Viļakas muižas zemē tika izdalīti apbūves gabali. 1927. gadā Kupravai piešķirts ciema nosaukums. 1935. gadā tajā bija 73 iedzīvotāji.

1971. gadā Kupravā uzcēla drenu cauruļu rūpnīcu, kuras strādniekiem (pārsvarā iebraucējiem no Krievijas PFSR) uzbūvēja sešas piecstāvu dzīvojamās blokmājas. 1974. gadā Kupravai tika piešķirts pilsētciemata statuss. 1989. gadā Kupravā bija 1,5 tūkstoši iedzīvotāju. 1992. gadā rūpnīca darbību pārtrauca, bet Kupravai atņēma pilsētciemata statusu un teritoriju reorganizēja par pagastu. Mūsdienās rūpnīcas ēkas pārvērtušās bīstamos graustos, bet no daudzdzīvokļu ēkām daļēji apdzīvotas ir divas. Iedzīvotāju skaits, salīdzinoši ar situāciju pirms Latvijas neatkarības atgūšanas, ir samazinājies trīskārtīgi.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Attēlu galerija

Attēls:Kuprava dziv ekas.jpg|Pamestas dzīvojamās ēkas (2007)
Attēls:Kuprava bij rupnica.jpg|Bijusī drenu rūpnīca (2007)


## Atsauces

## Ārējās saites
Sabiedrotie

**Sabiedrotie** var būt:
* Antante - Sabiedrotie Pirmajā Pasaules karā
* Sabiedrotie Otrajā Pasaules karā
Ance Priede

**Ance Priede** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu aktrise. Absolvējusi Kuldīgas 2.vidusskolu, Latvijas Kultūras akadēmiju.

## Izrādes

* Artis klusē. Alise klusē
* Trīs vārdi
* Kaukāza krīta aplis
* Tobago

## Balvas un nominācijas

2006. gadā Neatkarīgo teātru apbalvojums par labāko aktierdarbu. Nominēta "Spēlmaņu naktī" balvai par "gada debiju teātrī".

## Saites
* Ances Priedes blogs
* profils portālā draugiem.lv
* Ance Priede izrades.lv
Dzelzceļa līnija Pļaviņas—Valka

thumb|250px|Dzelzceļa līnijas Alūksne—Ape stiga un atlikusī sliežu daļa Alūksnes pilsētā
**Dzelzceļa līnija Pļaviņas—Valka (Stukmaņi—Valka)** bija 212 km gara šaursliežu (750 mm) dzelzceļa līnija, kas savienoja Pļaviņas ar Valku un turpinājās kā līnija Valka—Pērnava. Pirmā pasaules kara laikā dzelzceļa posmu no Pļaviņām līdz Gulbenei pārbūvēja par 1524 mm platsliežu dzelzceļa līniju. Vilcienu kustību posmā Valga—Ape slēdza 1970. gadā, bet posmā Ape—Alūksne — 1973. gadā.

## Šaursliežu dzelzceļš
thumb|left|250px|Vecgulbenes šaursliežu dzelzceļa stacija (1907).
1898. gadā tiek apstiprināts dzelzceļa būvprojekts un tiek uzsākti būvdarbi. Vidzemes pievedceļu sabiedrība uzsāk zemes darbus vienlaicīgi no abiem dzelzceļa galapunktiem. 1900. gadā sliežu ceļa klātne ir sagatavota un sākas sliežu likšana. Šajā laikā gandrīz pabeigta ir arī staciju ēku celtniecība. Oficiālā līnijas atklāšanas ceremonija notika 1903. gada 15. augustā.

Pirmajos ekspluatācijas gados visizdevīgākais bija preču transports. Pasažieru pārvadājumi pārsvarā tika pakārtoti kravu pārvadājumiem. 1905. gada revolūcijas laikā 1905. gada decembrī šo dzelzceļa līniju uz laiku savā kontrolē pārņēma revolucionārie kaujinieki.

## Līnijas sadalīšana
thumb|200px|Dzelzceļš Pļaviņas—Gulbene—Valka pēc sadalīšanas (1935).
Pirmā pasaules kara laikā Daugavas frontes apgādes vajadzībām 1915.-1916. gadā Krievijas impērijas armijas daļas posmu no Pļaviņām (Stukmaņiem) līdz Gulbenei pārbūvēja par platsliežu dzelzceļa līniju (1524 mm).. To 1916. gadā Gulbenes stacijā savienoja ar jaunu platsliežu dzelzceļa līniju Ieriķi-Abrene.
Senākajā dzelzceļa posmā no Gulbenes līdz Valkai saglabājās 750 mm sliežu platums, tādēļ no šī laika vienotā dzelzceļa līnija Pļaviņas — Valka beidza pastāvēt un izveidojās divas:
* dzelzceļa līnija Pļaviņas—Gulbene (sliežu platums 1524 mm)
* dzelzceļa līnija Gulbene—Valka (sliežu platums 750 mm)

1970. gadā slēdza vilcienu kustību posmā Valga—Ape, bet ar 1973. gada 1. janvāri pārtrauca pārvadājumus arī no Apes līdz Alūksnei. Drīz pēc tam slēgtajos posmos tika arī demontēti un nodoti metāllūžņos sliežu ceļi.

## Mūsdienas
Mūsdienās no agrākās līnijas saglabājušies 2 posmi, kuros notiek dzelzceļa satiksme:
* dzelzceļa līnija Pļaviņas—Gulbene (sliežu platums 1524 mm)
* dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne (sliežu platums 750 mm)

## Seni attēli


Stukmaņu (Pļaviņu) stacija.jpg|Stukmaņu (Pļaviņu) stacija (pirms 1910)
Mārcienas stacija.jpg|Mārcienas stacija (pēc 1920)
Madonas stacija.jpg|Madonas stacija (ap 1910)
Cesvaines stacija.jpg|Cesvaines stacija (ap 1910)
Dzelzavas stacija 1.jpg|Dzelzavas stacija (ap 1935)
Jaungulbenes stacija.jpg|Jaungulbenes stacija (ap 1935)
Alūksnes stacija pirms 1940.jpg|Alūksnes stacija (pirms 1940)
Vilciena sagaidīšana Alūksnē 1901.jpg|Pirmā vilciena sagaidīšana Alūksnes stacijā (1901)


## Atsauces
Dzelzceļa līnija Gulbene—Valka

thumb|200px|Dzelzceļa līnija Gulbene—Valka (1925).
thumb|200px|Dzelzceļa līnijas Gulbene—Valka stiga un atlikusī sliežu daļa Alūksnes pilsētā.
thumb|200px|Vilcienu saraksts līnijā Gulbene—Valka 1940. gada vasarā

**Dzelzceļa līnija Gulbene—Valka** bija dzelzceļa līnija ar 750 mm sliežu platumu, kas savienoja Gulbeni ar Valku.

## Vēsture

Dzelzceļa līnija izveidojās 1915.—1916. gadā, kad bijušās dzelzceļa līnijas Pļaviņas—Valka posms no Pļaviņām līdz Gulbenei tika pārveidots par platsliežu dzelzceļu ar 1524 mm sliežu platumu.
Daļa dzelzceļa (Ape—Žuldiņi) gāja caur mūsdienu Igaunijas teritoriju.
Dzelzceļa līnija beidza pastāvēt 1970. gadā, kad posms no Valgas līdz Apei tika slēgts, 1973. gadā slēdza arī posmu no Apes līdz Alūksnei. Mūsdienās saglabājies tikai posms Gulbene—Alūksne, kurā notiek dzelzceļa satiksme.

## Dzelzceļa stacijas

Vecgulbenes šaursliežu dzelzceļa stacija (1907).jpg|Vecgulbenes šaursliežu dzelzceļa stacija (1907).
Stāmeriena.jpg|Stāmerienes stacija mūsdienās.
Kalnienas stacija 23.JPG|Kalnienas stacija mūsdienās.
Alūksnes stacija 01.JPG|Alūksnes stacija mūsdienās.
Alsviķu stacija 2.jpg|Alsviķu stacija (1928).
Vaidavas stacija.jpg|Vaidavas (Karvas) stacija (1928).
Apes stacija.JPG|Apes stacijas (autoostas) ēka mūsdienās.
Koikküla jaam.jpg|Koikilas stacija
Valkas dzelzceļa stacija pēc 1927. gada pārbūves.jpg|Valkas stacija (1927).


* Gulbene
* Stāmeriene
* Kalniena
* Anna
* Umernieki
* Alūksne
* Alsviķi
* Vaidava (Karva)
* Laicene
* Ape
* Mēniste (Mencene)
* Saru
* Hargla
* Taheva
* Lānemetsa
* Koikila
* Žuldiņi
* Valka

## Slēgšana
Latvijas PSR Ministru padomes lēmums Nr.178 **"Par šaursliežu dzelzceļa līniju slēgšanu"**, 1972. gada 29. aprīlis.

1. Atļaut Baltijas dzelzceļa pārvaldei slēgt ekspluatācijai maz izmantotās šaursliežu dzelzceļa līnijas:
: 1) Ape—Alūksne 1973. gada janvārī.
: 2) Alsunga—Kuldīga 1973. gada jūlijā.
[...]
7. Izstrādāt šaursliežu dzelzceļa posma Gulbene—Alūksne turpmākās ekspluatācijas mērķtiecības tehniski ekonomisko pamatojumu, ievērojot dolomīta iegulu izmantošanas perspektīvas.

## Atsauces
Hlormetāns

**Hlormetāns** (metilhlorīds, CH3Cl) ir vienkāršākais hlorētais ogļūdeņradis. Normālos apstākļos hlormetāns ir bezkrāsaina, viegli uzliesmojoša gāze ar saldenu smaržu.

## Iegūšana
Hlormetānu iegūst, metanolam reaģējot ar sālsskābi:
:CH<sub>3</sub>OH + HCl → CH3Cl + H<sub>2</sub>O

Var iegūt arī, karsējot metānu kopā ar hloru, taču tad veidojas arī citi metāna hloratvasinājumi.

## Izmantošana
Hlormetānu var izmantot kā nesējvielu aukstumiekārtās, jo tas ir viegli sašķidrināms (mūsdienās vairs nelieto toksiskuma dēļ).

Organiskajā sintēzē lieto kā metilējošu un hlorējošu aģentu.

Sašķidrinātu hlormetānu izmanto medicīnā kā lokālu anestezējošu līdzekli, jo, uznests uz ādas, tas strauji iztvaiko, stipri atdzesējot ādu un padarot to nejutīgu.
Prizma

**Prizma** ir daudzskaldnis, kam ir divas vienādas un savstarpēji paralēlas skaldnes (pamati) un pārējām skaldnēm, kas ir paralelogrami, ir kopīgas malas ar katru no pamatiem. Prizmas iedala:
* taisnās prizmās — abi pamati ir vienādi daudzstūri, sānu skaldnes - taisnstūri, šīs prizmas ir sastopamas visbiežāk;
* slīpās prizmās — abi pamati ir vienādi daudzstūri, sānu skaldnes paralelogrami.
Dažreiz atsevišķi izdala paralelogramu prizmas — paralēlskaldņus. Taisnas taisnstūra prizmas ir taisnstūra paralēlskaldņi.

## Formulas

Prizmas virsmas laukumu var iegūt, ja izmantojot izklājumu, aprēķina visu skaldņu laukumus un tos saskaita. Var izmantot arī formulu:
:S=2 \cdot S_{pamata} + P_{pamata} \cdot H,

kur: *P<sub>pamata</sub>* ir pamata daudzstūra perimetrs, *H* ir prizmas augstums un *S<sub>pamata</sub>* - pamata daudzstūra laukums.

Prizmas tilpumu aprēķina pēc formulas:
:V=S_{pamata} \cdot H.

## Skatīt arī

* Taisnstūra paralēlskaldnis
* Kubs
* Piramīda
* Antiprizma
* Prizmāns
Jodmetāns

**Jodmetāns** (metiljodīds, CH3I) ir vienkāršākais jodētais ogļūdeņradis. Jodmetāns ir smags, gaistošs šķidrums ar aromātisku saldenu smaržu. Bezkrāsains, taču gaismā pamazām krāsojas violets, jo veidojas brīvs jods.

## Iegūšana
Jodmetānu iegūst, metanolam reaģējot ar jodu un sarkano fosforu:
:5 CH<sub>3</sub>OH + P + 2,5 I<sub>2</sub> → 5 **CH<sub>3</sub>I** + H<sub>3</sub>PO<sub>4</sub> + H<sub>2</sub>O

## Izmantošana
Jodmetānam ir liela nozīme organiskajā sintēzē kā metilējošam aģentam, jo tā joda atoms ir visai reaģētspējīgs un jodmetāna šķidrais stāvoklis (atšķirībā no hlormetāna un brommetāna, kas ir gāzes) atvieglo tā pielietošanu.
Indukcija (izziņas metode)

**Indukcijas metode** ( - ierosināšana) — pāreja no atsevišķu faktu vai parādību novērošanas uz vispārīgiem secinājumiem.
Deduktīvs slēdziens

**Deduktīvs slēdziens** (no  — 'novešana') ir jēdziens loģikā, kas apzīmē slēdzienu, kurā secinājums tiek iegūts no premisām ar loģisko nepieciešamību. Šo spriešanas veidu sauc par dedukciju, un tā nepaplašina, bet tikai padziļina zināšanas, jo ar deduktīviem slēdzieniem nevar uzzināt neko tādu, kas nebūtu bijis jau netieši ietverts premisās.

Tradicionāls piemērs deduktīvam slēdzienam ir šāds kategoriskais siloģisms:
: Katrs cilvēks ir mirstīgs.
: Sokrats ir cilvēks.
: Tātad Sokrats ir mirstīgs.

## Bibliogrāfija

* Vedins, I. *Loģika*. Rīga: Avots, 2000. 519 lpp.
Māņskorpioni

**Māņskorpioni** () ir zirnekļveidīgo helicerātu kārta. Tie ir miniatūri, 1 līdz 4 mm gari plēsēji, kas pārtiek no sīkiem kukaiņiem. Abiem piemutes ekstremitāšu pāriem galos ir spīles, vēderam 12 segmenti. Šo pazīmju dēļ māņskorpioni atgādina skorpionus. Dzīvo zem koku mizas, zem akmeņiem, sūnās. Grāmatu māņskorpions — *Chelifer cancroides* bieži sastopams grāmatās.
## Sistemātika
Ir zināmas ap 1300 māņskorpionu sugu, Latvijā konstatētas 9 sugas.

**Kārta** 
* virsdzimta 
* virsdzimta 
* virsdzimta 
* virsdzimta 
* virsdzimta 
* virsdzimta 

## Ārējās saites

* Latvijas māņskorpionu sugas
Egle

**Egle** var būt:

* egļu ģintij piederošs koks;

* latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

:* Arvīds Egle (1905—1977) — gleznotājs;
:* Elza Egle (1888—1950) — dzejniece, dramaturģe un tulkotāja;
:* Haralds Egle (1996) — hokejists;
:* Jana Egle (1963) — rakstniece;
:* Kārlis Egle (1887—1974) — bibliogrāfs, literatūrvēsturnieks un tulkotājs;
:* Mārtiņš Egle (1980) — MMA cīkstonis;
:* Rūdolfs Egle (1889—1947) — literatūrzinātnieks un tulkotājs.
Parastā egle

**Parastā egle** () ir vienmāju priežu dzimtas skujkoks. Plaši izplatīta kokaugu suga Latvijā — otrajā vietā aiz . Parastās egles mūža ilgums ir 200—300 gadu. Tā var sasniegt līdz 40 m augstumu. Parastajai eglei ir konusveida vainags ar atstāvošiem vai mazliet nokareniem zariem. Miza sarkanbrūna vai pelēka, atlobās sarkanbrūni līdz sarkandzelteni. Skujas pa 1, tumšzaļas, četršķautņainas, ar kātiņu, pie koka paliek 5—7, reizēm pat 10 gadus. (skujai nobirstot, kātiņš paliek pie dzinuma). Parastā egle sāk ziedēt 25—30 gadu vecumā. Eglei ir sekla sakņu sistēma, novietota virsējā augsnes slānī. Ja egļu audze nav aizsargāta no valdošā vēja puses ar citu audzi vai mežmalas kokiem, tās bieži izgāž vējš. Egles zied maijā, un čiekuri ienākas tā paša gada oktobrī. Sēklas izbirst pavasarī — martā, aprīlī, tās ir tikpat lielas kā parastajai priedei, bet, kopā sabērtas, ir brūnā krāsā. Egles aug barības vielām bagātākās augsnēs nekā priedes, bet slikti panes pārpurvošanos. Parastā egle ir izteikti ēncietīga suga. Ilgi var augt citu koku noēnojumā.

Egles bojā daudzi kukaiņi un to kāpuri, galvenokārt vaboles (egļu astoņzobu mizgrauzis) un tauriņi (egļu mūķene, egļu čiekuru tinējs). Lielu ļaunumu nodara arī sakņpiepes izraisītā sakņu trupe.

## Attēlu galerija

Norway spruce (Picea abies) trunk cross section.png|Stumbra šķērsgriezums
Picea abies wood texture.jpg|Neapstrādāta koksne


## Skatīt arī
* Ziemassvētku egle

## Atsauces

## Ārējās saites
Hotspringsa

**Hotspringsa** () ir pilsēta Ārkanzasas štata centrālajā daļā, ASV. Pazīstama kūrortpilsēta, jo apkārtnē atrodas termālo avotu atradnes (to ūdens temperatūra ir +64&nbsp;°C). Ap pilsētu atrodas Hotspringsas nacionālais parks.

Apkārtni pirmoreiz atklāja spānis Ernando de Soto 1541. gadā. Savulaik pilsētu par atpūtas vietu bija iecienījis Als Kapone. ASV prezidents Bills Klintons Hotspringsā pavadīja bērnības gadus.

## Cilvēki
Hotspringsā dzimuši:

* Alans Leds (*Alan Ladd*, 1913—1964) — aktieris
* Billijs Bobs Torntons (*Billy Bob Thornton*, 1955) — aktieris

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Billijs Bobs Torntons

**Billijs Bobs Torntons** (*Billy Bob Thornton*, dzimis *Viljams Roberts Torntons* (*William Robert Thornton*)  Hotspringsā) ir ASV aktieris, kinorežisors un scenārists. Par scenāriju paša režisētajai 1996. gada filmai "Uzasinātais asmens" (*Sling Blade*) ieguvis Kinoakadēmijas balvu. 2014. gadā Torntons ieguva Emmy balvu un Zelta globusa balvu par dalību seriālā "Fārgo". No 2000. līdz 2003. gadam bija precējies ar kinoaktrisi Andželīnu Džoliju.

Pazīstamas filmas ar aktiera piedalīšanos:

* 1992 — *[[One False Move]]* (režisors Karls Frenklins) (scenārija līdzautors)
* 1996 — "Uzasinātais asmens" (*Sling Blade*, paša režija un scenārijs) (Kinoakadēmijas balva par scenāriju)
* 1997 — "Apustulis" (*The Apostle*, režisors Roberts Dūvols)
* 1998 — *[[A Simple Plan]]* (režisors Sems Reimi)
* 2001 — "Monstru balle" (*Monster's Ball*, režisors Marks Forsters)
* 2003 — "Cilvēks, kura nebija" (*The Man Who Wasn't There*, režisori brāļi Koeni)
* 2003 — "Ļaunais Santaklauss" (*Bad Santa*, režisors Terijs Zvigofs)
* 2004 — "Visu uzvarai" (*Friday Night Lights*, režisors Pīters Bergs)
* 2005 — "Ledus raža" (*The Ice Harvest*, režisors Harolds Remiss)
* 2022 — *[[The Gray Man]]* (režisori brāļi Ruso)

## Ārējās saites
Filadelfija

**Filadelfija** () ir pilsēta ASV, Pensilvānijas štata dienvidaustrumos. Jūras osta Delavēras krastos. Štata lielākā pilsēta.

18. gadsimtā Filadelfija kādu laiku bija ASV lielākā pilsēta. Pirms ASV neatkarības iegūšanas pilsēta bija topošās valsts galvenais intelektuālais centrs, kas sagatavoja augsni ASV neatkarībai. 1776. gada 4. jūlijā Filadelfijā tika pieņemta ASV Neatkarības deklarācija.

Pirms eiropiešu ierašanās teritoriju apdzīvoja delavēru indiāņi. Pirmie eiropiešu ieceļotāji bija zviedri un vācieši. ASV neatkarības kara laikā pilsētas iedzīvotāji sadalījās angļu lojālistos un neatkarības piekritējos. Pirmie jūsmīgi apsveica angļus, kad tie 1777. gadā ieņēma pilsētu, bet otrie — ASV karavīrus 1778. gadā. No 1790. līdz 1800. gadam Filadelfija bija ASV galvaspilsēta, līdz to nomainīja Vašingtona.

Pilsēta ir ievērojams ekonomikas centrs. Pazīstamākās kompānijas, kuru galvenās mītnes atrodas Filadelfijā, ir: interneta un kabeļtelevīzijas kompānija *[[Comcast]]*, apdrošināšanas kompānija *[[Lincoln National Corporation]]*, enerģētikas kompānija *[[Sunoco]]*.

Sportā pazīstama kā NFL komandas Filadelfijas "Eagles", NHL komandas Filadelfijas "Flyers", MLB komandas Filadelfijas "Phillies" un NBA komandas Filadelfijas "76ers" mītnes vieta.

## Izglītība
Filadelfijā atrodas Pensilvānijas Universitāte (dibināta 1740. gadā) un citas augstskolas.

## Filadelfijā dzimuši cilvēki

* Luīza Meja Olkota (*Louisa May Alcott*; 1832—1888) — rakstniece
* Mariana Andersone (*Marian Anderson*; 1897—1993) — dziedātāja
* Vilts Čemberlens (*Wilt Chamberlain*; 1936—1999) — basketbolists
* Noams Čomskis (*Noam Chomsky*; 1928) — valodnieks
* Džordžs Dallass (*George Dallas*; 1792—1864) — politiķis
* Ričards Gīrs (*Richard Gere*; 1949) — aktieris
* Solomons Gugenheims (*Solomon Guggenheim*; 1861—1949) — filantrops
* Aleksandrs Heigs (*Alexander Haig*; 1924—2010) — politiķis
* Greisa Kellija (*Grace Kelly*; 1929—1982) — aktrise
* Mārgarita Mīda (*Mārgarit Mead*; 1901—1978) — antropoloģe
* Frederiks Teilors (*Frederick Taylor*; 1856—1915) — vadībzinātnieks

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķoņu pagasts

**Ķoņu pagasts** ir viena no Valmieras novada administratīvi teritoriālajām vienībām, Rūjas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Rūjienas pilsētu un Naukšēnu pagastu, Jeru, Vilpulkas un Lodes pagastiem, kā arī ziemeļaustrumos ar Igauniju. 

## Daba
Augstākais virsmas punkts ir 92,6 m augstais drumlins Ķoņu kalns.
### Hidrogrāfija
#### Upes
Cauri pagastam tek Rūja, Raudava, Juldurga, Supučupīte.

#### Ezeri
Ezeru pagastā nav, lielākās ūdenstilpes ir Zolmaņa dīķis (3,7 ha), Eriņu muižas dīķis (2,2 ha) un Ķoņu dzirnavezers (2 ha). 

## Vēsture
Ķoņu pagasts vēsturiski veidojies uz Ķoņu un Dīķeru muižu zemes. Pagasts izveidots 1866. gadā. 1903. gadā tam pievienots Dīķeru pagasts. 1935. gadā Ķoņu pagasta platība bija 57,6 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Ķoņu un Dīķeru ciema padomes, bet pagastu 1945. gadā likvidēja. 1954. gadā Ķoņu ciemam pievienoja Dīķeru ciemu, 1975. gadā - daļu Rūjienas lauku teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Ķoņu pagastu apvienoja ar Naukšēnu pagastu, izveidojot Naukšēnu novadu. 2021. gadā Naukšēnu novadu iekļāva Valmieras novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Eriņi, **[[Ķoņi]]** (pagasta centrs), Unguriņi, Dīķeri.

### Ievērojamas personības
* Artūrs Dannebergs (1891—1941), Latvijas brīvības cīņu dalībnieks, Latvijas armijas ģenerālis (1931).
* Gustavs Klucis (1895—1938), latviešu plakātists, dizainers, gleznotājs.
* Heinrihs Paegle (1898—1981), Sarkanās armijas pulkvedis.
* Spricis Paegle (1876—1962), latviešu uzņēmējs, politiķis un sabiedriskais darbinieks.
* Alberts Ameriks (1899-1997), Lāčplēša kara ordeņa kavalieris.

## Saimniecība
### Transports

Pagastu šķērsoja dzelzceļa līnija Rīga - Ipiķi (slēgta 1997. gadā).

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Alumīnija izopropoksīds

right|350px|thumb|Tetramērs

**Alumīnija izopropoksīds** (Al(OCH(CH3)2)4) ir alkoksīds. Tīrā veidā tas ir balta cietviela, kas šķīst izopropanolā.

## Iegūšana

Alumīnija izopropoksīdu iegūst no alumīnija un izopropanola, dzīvsudraba savienojumu klātienē. Alkoksīdi ir vielas, kas veidojas spirtiem reaģējot ar metāliem. Alumīnijs ir samērā aktīvs metāls, taču tas veido oksīda aizsargkārtiņu, kuru kaut kā ir jānoņem, šeit parasti lieto dzīvsudraba amalgamu.

## Lietojums

Alumīnija izopropoksīdu organiskajā ķīmijā lieto par reducētāju. Tas spēj reducēt aldehīdus un ketonus par attiecīgajiem spirtiem, kā blakusprodukts veidojas acetons. Alumīnija izopropoksīdu dažreiz lieto par keramikas izejvielu sola gēla procesiem. Saskaroties ar ūdeni, alumīnija izopropoksīds hidrolizējas.
Oakland Arena

**Oakland Arena** (no 2006. līdz 2019. gadam - **Oracle Arena**) ir daudzfunkcionālā halle Oklendā, Kalifornijā, ASV. Halles celtniecība tika pabeigta 1966. gadā. No 1971. līdz 2019. gadam tā bija mājvieta NBA klubam Goldensteitas "Warriors". 2019. gadā komanda pārcēlās uz Sanfrancisko *[[Chase Center]]*. Basketbola spēļu laikā hallē ir 19 596 vietas, bet hokeja spēļu laikā, kuras gan tur nenotiek bieži, hallē ir 17 000 vietu. Hallē notikuši arī daudzu slavenu mūziķu koncerti. Tajā koncertējuši Pink Floyd, Aerosmith, Rage Against the Machine, U2 un The Rolling Stones.

## Ārējās saites
* Oakland Arena oficiālā mājaslapa
Ipiķu pagasts

**Ipiķu pagasts** ir viena no Valmieras novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos pie Igaunijas robežas. Robežojas ar sava novada Vilpulkas un Ramatas pagastiem, kā arī Igaunijas Viljandi apriņķa Muļgu pagastu (agrāk Abjas pagastu). 

## Daba
Pagasta teritorija ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātā.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Melderīšupīte

Cauri pagastam tek Ramata un Sapraša. 

## Vēsture
1919. gada oktobra sarunās par militārās palīdzības sniegšanu pret Bermonta armijas uzbrukumu Rīgai Igaunijas valdība ierosināja Ipiķu pagasta ziemeļu daļas iekļaušanu Igaunijas teritorijā, kam Latvijas valdība nepiekrita. Pēc Latvijas—Igaunijas robežas līguma parakstīšanas pagasts palika Latvijas teritorijā.
1935. gadā Valmieras apriņķa Ipiķu pagasta platība bija 54 km² un tajā dzīvoja 832 iedzīvotāji. 

1945. gadā pagastā izveidoja Ipiķu un Mežgaļu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Ipiķu ciems** ietilpis Rūjienas (1949-1959) un Valmieras (1959—2009) rajonos. Ipiķu ciemam 1951. gadā pievienoja likvidēto Mežgaļu ciemu, 1971. gadā - Ramatas ciema kolhoza «Rosme» teritoriju. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Ipiķu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rūjienas novadā. 2021. gadā Rūjienas novadu iekļāva Valmieras novadā.

### Apskates objekti
* Lielais jeb Roču akmens (garums 4,5 m, augstums 1,6 m);
* Vecmangu ozols (apkārtmērs 4,6 m);
* Roču egle
* K. Ulmaņa stādītais ozols.

### Latvijas galējais ziemeļu punkts

Ipiķu pagasta ziemeļos uz Igaunijas robežas atrodas Latvijas galējais ziemeļu punkts (58°05' N). Netālu, pie bijušā Ipiķu robežkontroles punkta, to simboliski iezīmē akmens zīme "Baltās naktis". Akmenī iegravētas šī punkta koordinātas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Ipiķi]]** (pagasta centrs), Ipiķu skola, Ķirbēni.

### Ievērojamas personības
* Andris Ārgalis (1944) — politiķis, bijušais Rīgas mērs.
* Kārlis Reinholds Zariņš (1879—1963) — diplomāts, Latvijas Republikas Ārlietu ministrs un vēstnieks. Latvijas sūtnis Somijā (1919), Zviedrijā, Norvēģijā, Dānijā, Igaunijā (1931), Apvienotajā karalistē (1933—1963). Apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni.
* Harijs Liepiņš (1927—1998) — Aktieris, tautas skatuves mākslinieks, vairāku grāmatu autors.
* Voldemārs Dimze (1902—1942) — latviešu virsnieks un aktieris.
* Reinis Seps (, 1921—1995) — igauņu prozaiķis, dzejnieks un tulkotājs

## Saimniecība
### Transports
Ipiķu pagastā nav augstākas nozīmes ceļu par vietējiem autoceļiem. Cauri pagastam gāja 1896. gadā uzbūvētā šaursliežu dzelzceļa līnija Valka—Rūjiena—Pērnava, kuras posmu 1981. gadā pārveidoja par platsliežu dzelzceļa Rīga - Ipiķi - Pērnava daļu. Ipiķu pagastā bija divas stacijas - Ipiķi un Ķirbeļi, dzelzceļa līnija slēgta 1997. gadā.

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Augšpils pagasts

**Augšpils pagasts** (līdz 1925. gadam **Višgorodas pagasts**) bija viena no Abrenes apriņķa pašvaldībām tā austrumos, PSRS pierobežā. Robežojās ar Abrenes pilsētu un Gauru un Purvmalas pagastiem. Pagasta centrs bija Augšpilī (tagad Višgorodoka).
Cauri bijušā pagasta teritorijai tek Rītupe, Lada un Ludza, kas agrāk bija arī robežupe starp Latviju un PSRS.

Augšpilī (Višgorodokā) atrodas Augšpils pilskalns ar 15. gadsimta krievu cietokšņa atliekām un 19. gadsimta beigās celto Sv. Borisa un Gļeba pareizticīgo baznīcu.

## Vēsture
Višgorodas pagasts () ietilpa tajā Pleskavas guberņas Ostrovas apriņķa teritorijā, ko saskaņā ar Latvijas—Krievijas miera līgumu 1920. gadā pievienoja Latvijas teritorijai. 1925. gadā pārdēvēja par Augšpils pagastu un iekļāva jaunizveidotajā Jaunlatgales (vēlāk Abrenes) apriņķī. 1944. gada 23. augustā Augšpils pagastu atdalīja no Latvijas un iekļāva jaundibinātajā Krievijas PFSR Pleskavas apgabalā. Pēc 2010. gada bijusī Augšpils pagasta teritorija ietilpa Pitalovas rajona Višgorodokas, Dubnas un Skadinas pagastos, kopš 2015. gada Gavru pagastā.


Attēls:Abrenes (Augšpils) pilskalns 1937.jpg|Abrenes (Augšpils) pilskalns 1937. gadā
Attēls:Augspils pilsk.JPG|Augšpils pilskalns 2007. gadā


## Atsauces
Gauru pagasts

**Gauru pagasts** bija viena no Abrenes apriņķa pašvaldībām tā dienvidaustrumos, PSRS pierobežā. Robežojās ar Abrenes apriņķa Baltinavas, Purvmalas un Augšpils pagastiem, kā arī Ludzas apriņķa Kārsavas un Mērdzenes pagastiem. Pagasta valde atradās Gauros.

Cauri bijušajam pagastam tek Rītupe, Lada, Ludza, kas vienlaikus bija arī robežupe ar Krieviju, un Kuhva, kas veido mūsdienu robežu ar Baltinavas pagastu.

## Vēsture
Pagasta teritorija ietilpa tajā Pleskavas guberņas Ostrovas apriņķa daļā, ko saskaņā ar Latvijas—Krievijas miera līgumu 1920. gadā pievienoja Latvijas teritorijai. 1925. gadā no Višgorodas pagasta dienvidu daļas izveidoja Gauru pagastu un to iekļāva jaunizveidotajā Jaunlatgales (vēlāk Abrenes) apriņķī. 1944. gada 23. augustā Gauru pagastu atdalīja no Latvijas un iekļāva jaundibinātajā Krievijas PFSR Pleskavas apgabalā. Šobrīd bijusī Gauru pagasta teritorija ietilpst Pitalovas rajona Gavru pagastā.

## Skatīt arī
* Gavru pagasts

## Atsauces
Kacēnu pagasts

**Kacēnu pagasts** (līdz 1925. gadam **Kačanovas pagasts**) bija viena no Abrenes apriņķa pašvaldībām tā ziemeļos, Igaunijas un PSRS pierobežā. Robežojās ar Abrenes apriņķa Upmales un Liepnas pagastiem, kā arī Valkas apriņķa Pededzes pagastu. Pagasta valde atradās Kacēnos (tagad Kačanova).

## Vēsture

Kačanovas pagasta () teritorija ietilpa tajā Pleskavas guberņas (Ostrovas apriņķa rietumu pagasti) daļā, ko saskaņā ar Latvijas—Krievijas miera līgumu 1920. gadā pievienoja Latvijas teritorijai. 

1920. gada zemes reformas gaitā Radavas muižas zemes sadalīja 98 vienībās 1290 ha kopplatībā (kungu mājā iekārtoja slimnīcu), Tuļceva-Uglava muižu sadalīja 21 vienībā 388 ha kopplatībā, Kudrava muižu sadalīja 39 vienībās 604 ha kopplatībā, bet Gorbunavas valsts meža gabalu sadalīja 23 vienībās 182 ha kopplatībā, Rjascu  valsts meža gabalu sadalīja 37 vienībās 123 ha kopplatībā, Trumuļevu sadalīja 13 vienībās 224 ha kopplatībā, Rokotavu sadalīja 2 vienībās 308 ha kopplatībā, Aņitina pustošu sadalīja 3 vienībās 39 ha kopplatībā.

1925. gadā Kačanovas pagastu pārdēvēja par Kacēnu pagastu un iekļāva jaunizveidotajā Jaunlatgales (vēlāk Abrenes) apriņķī. 1936. gadā atdalīja pagasta dienvidaustrumu daļu un izveidoja Upmales pagastu. 1944. gada 23. augustā Kacēnu pagastu atdalīja no Latvijas un iekļāva jaundibinātajā Krievijas PFSR Pleskavas apgabalā. Šobrīd bijušā Kacēnu pagasta teritorija ietilpst Palkinas rajona Kačanovas pagastā un Pečoru rajona Lavru pagastā.

## Atsauces
Linavas pagasts

**Linavas pagasts** (līdz 1925. gadam **Tolkovas pagasts**) bija viena no Abrenes apriņķa pašvaldībām tā austrumos, PSRS pierobežā. Robežojās ar Purvmalas, Viļakas un Upmales pagastiem. Pagasta valde atradās Linavā (tagad Linova). Mūsdienās pagasts ietilpst Pleskavas apgabala Pitalovas rajonā Linovas pagastā un Gavru pagastā.

Attēls:Linava skola.JPG|Linavas pamatskola (2007)

## Vēsture

**Tolkovas pagasta** () teritorija ietilpa tajā Pleskavas guberņas Ostrovas apriņķa daļā, ko saskaņā ar Latvijas—Krievijas miera līgumu 1920. gadā pievienoja Latvijas teritorijai. 1925. gadā to pārdēvēja par Linavas pagastu un iekļāva jaunizveidotajā Jaunlatgales (vēlāk Abrenes) apriņķī. 1944. gada 23. augustā Linavas pagastu  atdalīja no Latvijas un iekļāva jaundibinātajā Krievijas PFSR Pleskavas apgabalā.

Cauri bijušā pagasta teritorijai tek Kuhva (Kūkova) un Kira (Koura).

## Skatīt arī
* Linovas pagasts

## Atsauces
Purvmalas pagasts

**Purvmalas pagasts** (līdz 1925. gadam **Bokovas pagasts**) bija viena no Abrenes apriņķa pašvaldībām tā austrumos, PSRS pierobežā. Robežojās ar Abrenes pilsētu un Augšpils, Gauru, Baltinavas, Šķilbēnu, Viļakas un Linavas pagastiem. Pagasta valde atradās Purvmalā (tagad Nosova).

Cauri bijušā Purvmalas pagasta teritorijai tek Kuhvas upe, kuras krastos atrodas dolomīta atsegumi — tā sauktās Kuhvas klintis.

## Vēsture
Līdz 20. gadsimtam vēlākā Purvmalas pagasta zemes veidoja daļu no aptuveni 15 km garas teritorijas abos Kūkovas krastos, ko apdzīvoja latvieši, kas runāja dziļā augšzemnieku dialektā. 1913. gadā Jānis Endzelīns par viņiem rakstīja: "Pliskavas guberņā (..) vēl kādos 12 ciemos no seniem laikiem dzīvo latvieši, kas runā ļoti līdzīgi latgaliešiem, bet (..) ir pieņēmuši krievu ticību. Vēl nesen šais ciemos bijuši cilvēki, kas krieviski nesapratuši ne vārda. Tagad šie vecie Pliskavas guberņas latvieši vairs pat lāgā neapzinās, ka tie nav krievi, bet latvieši, (..) jo tos skolā un baznīcā audzina kā krievus. Divi Savincu ciema latvieši (..) pat baidījās, vai tiem neradīšoties nepatikšanas par to, ka sarunājušies (..) latviski." 1935. gada tautas skaitīšanā aptuveni 1,6 tūkstoši vietējo pareizticīgo iedzīvotāju, kas iepriekšējās  un nākamajās tautas skaitīšanās bija pieskaitīti krieviem, tika atzīmēti kā latvieši. 75% no viņiem norādīja, ka prot latviešu valodu, un nepilns tūkstotis ģimenē kā saziņas valodu lietoja latviešu valodu.

Pagasta teritorija ietilpa Pleskavas guberņas Ostrovas apriņķa Tolkovas pagastā, daļā, ko saskaņā ar Latvijas—Krievijas miera līgumu 1920. gadā iekļāva Latvijas Republikā. 

1920. gada zemes reformas gaitā Bokovas muižas zemes sadalīja 270 vienībās 3208 ha kopplatībā, Fomkina-Žanžerova muižu sadalīja 68 vienībās 271 ha kopplatībā, Sīmaņa muižu sadalīja 8 vienībās 230 ha kopplatībā, bet Verhovščinas valsts meža gabalu sadalīja 39 vienībās 198 ha kopplatībā, Skoptovas-Žigurevas  valsts meža gabalu sadalīja 12 vienībās 61 ha kopplatībā, Soročinu sadalīja 16 vienībās 170 ha kopplatībā, Rjabkovu sadalīja 32 vienībās 129 ha kopplatībā, Dubnovu sadalīja 37 vienībās 104 ha kopplatībā, Protočinas obroka gabalu sadalīja 4 vienībās 12 ha kopplatībā.

1922. gadā izveidoja patstāvīgu **Bokovas pagastu**, atdalot teritoriju no Tolkovas pagasta. 

1925. gadā Bokovas pagastu pārdēvēja par **Purvmalas pagastu** un iekļāva jaunizveidotajā Jaunlatgales (vēlāk Abrenes) apriņķī. 1944. gada 23. augustā Purvmalas pagastu atdalīja no Latvijas un iekļāva jaundibinātajā Krievijas PFSR Pleskavas apgabalā. Šobrīd bijušā Purvmalas pagasta teritorija ietilpst Pitalovas rajona Utrojas pagastā.

Līdz mūsdienām agrākā Purvmalas pagasta teritorijā ir saglabājušies vairāki baltu izcelsmes toponīmi, tostarp Brenci (Brenči), Krauļi (Kravaļi), Lauzi (Lauži) un Savinci (Saucāni). Vēl vairāki vietvārdi ir tulkoti, kļuvuši neatpazīstami vai zuduši, tostarp Gorki (Kolns), Razseki (Ūgusils) un Pūriņi.

## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
* Pēteris Supe (segvārds "Cinītis", 1920-1946), agronoms un nacionālās pretošanās kustības vadītājs Latgalē, Latvijas nacionālo partizānu apvienības (LNPA) komandieris.

## Atsauces
Upmales pagasts

**Upmales pagasts** bija viena no Abrenes apriņķa pašvaldībām tā ziemeļaustrumos, PSRS pierobežā. Robežojās ar Linavas, Viļakas, Liepnas un Kacēnu pagastiem. Pagasta valde atradās Gorbunova Gorā (līdz 1925. gadam Kacēnu pagasta centrs).

## Vēsture
Pagasts tika izveidots 1936. gadā, teritoriju atdalot no Kacēnu pagasta. 1944. gada 23. augustā Upmales  pagastu atdalīja no Latvijas un iekļāva jaundibinātajā Krievijas PFSR Pleskavas apgabalā. Līdz 2015. gadam bijušā Upmales pagasta teritorijas lielākā daļa ietilpa Palkinas rajona Rodovojes pagastā, tagad Kačanovas pagastā.

## Atsauces
Metilēnhlorīds

**Metilēnhlorīds** (**dihlormetāns**, CH2Cl2) ir vienkāršākais geminālais (tāds, kurā divi aizvietotāji ir pie viena oglekļa atoma) hlorētais ogļūdeņradis. Normālos apstākļos metilēnhlorīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar saldenu smaržu.

## Iegūšana
Rūpnieciski metilēnhlorīdu iegūst, hlormetānam vai metānam reaģējot ar hloru 400—500&nbsp;°C temperatūrā. Šajā reakcijā rodas arī hloroforms un tetrahlorogleklis, kurus atdala destilējot.

:CH<sub>4</sub> + Cl<sub>2</sub> → CH<sub>3</sub>Cl + HCl
:CH3Cl + Cl2 → **CH<sub>2</sub>Cl<sub>2</sub>** + HCl
:**CH<sub>2</sub>Cl<sub>2</sub>** + Cl2 → CHCl<sub>3</sub> + HCl
:CHCl3 + Cl2 → CCl<sub>4</sub> + HCl

## Īpašības
Karsējot ar ūdeni vai vājiem sārmiem, metilēnhlorīds hidrolizējas par formaldehīdu un sālsskābi.
:CH2Cl2 + H2 → HCHO + 2HCl

## Izmantošana
Metilēnhlorīdu plaši lieto kā šķīdinātāju, jo tas ir relatīvi maztoksisks salīdzinājumā ar citiem hlorētajiem ogļūdeņražiem.
Bromoforms

**Bromoforms** (tribrommetāns, CHBr3) ir smags, dzeltenīgs, slikti degošs šķidrums ar saldenu smaržu.

## Iegūšana
Bromoformu var iegūt, iedarbojoties uz etanolu vai acetonu ar bromu un sārmu.

## Īpašības
Gaisā, gaismas iedarbībā, bromoforms sadalās.

## Izmantošana
Lieto dažu farmaceitisko preparātu sintēzēm, arī kā šķīdinātāju. Bromoformu tā lielā blīvuma dēļ izmanto minerālu atdalīšanai ar sedimentācijas - flotācijas metodi. Senāk bromoforma maisījumu ar spirtu lietoja garā klepus ārstēšanai.
Jodoforms

**Jodoforms** (trijodmetāns, CHI3) ir dzeltena, gaistoša kristāliska viela ar specifisku, ārkārtīgi uzmācīgu un noturīgu aromātu un saldenu garšu. 

## Iegūšana
Jodoformu var iegūt, iedarbojoties uz etanolu vai acetonu ar jodu un sārmu.
Iespējams iegūt arī elektroķīmiski, elektrolizējot kālija jodīda un sodas šķīdumu spirtā vai acetonā.

## Izmantošana
Jodoformu lieto kā antiseptisku līdzekli (antiseptiskas īpašības ir nevis pašam jodoformam, bet gan jodam, kurš pamazām izdalās, jodoformam reaģējot ar organiskām vielām). Mūsdienās jodoformu izmanto reti, jo tas dažiem cilvēkiem var izraisīt spēcīgu alerģiju, turklāt ir atklāti daudz labāki antiseptiski līdzekļi.
Burosa

**Burosa** () ir pilsēta Zviedrijā. Burosa ir 14. lielākā pilsēta Zviedrijā ar 66 273 iedzīvotājiem. Pilsēta jau no senatnes ir pazīstama ar savu tekstila nozari. Tādēļ pilsētai arī ir dota iesauka Textilstaden jeb Tekstila pilsēta.

Pilsēta saņēma pilsētas privilēģijas 1621. gadā, kad Zviedriju vadija karalis Gustavs II Ādolfs. Burosas pilsētā ir plosijušies četri lieli ugunsgrēki- 1681. gadā, 1727. gadā, 1822. gadā un 1827. gadā, kuru laikā pamatīgi tika izpostīta pilsēta. Vienīgā celtne, kas ir pārdzīvojusi visus ugungrēkus ir Karoli baznīca, kura ir vecākā ēka Burosā.

## Atsauces
Zviedrijas komūnas

right|200px|Zviedrijas komunās
**[[Zviedrija]]** iedalās 290 komūnās (*kommun*).

# Ale
# Alingsås
# Älmhult
# Älvdalen
# Alvesta
# Älvkarleby
# Älvsbyn
# Åmål
# Aneby
# Ånge
# Ängelholm
# Arboga
# Åre
# Årjäng
# Arjeplog
# Arvidsjaur
# Arvika
# Åsele
# Askersund
# Åstorp
# Åtvidaberg
# Avesta
# Båstad
# Bengtsfors
# Berg
# Bjurholm
# Bjuv
# Boden
# Bollebygd
# Bollnäs
# Borås
# Borgholm
# Borlänge
# Botkyrka
# Boxholm
# Bräcke
# Bromölla
# Burlöv
# Dals-Ed
# Danderyd
# Degerfors
# Dorotea
# Eda
# Ekerö
# Eksjö
# Emmaboda
# Enköping
# Eskilstuna
# Eslöv
# Essunga
# Ērnšeldsvīka
# Fagersta
# Falkenberg
# Falköping
# Fāluna
# Färgelanda
# Filipstad
# Finspång
# Flen
# Forshaga
# Gagnef
# Gällivare
# Gislaved
# Gnesta
# Gnosjö
# Göteborg
# Götene
# Gotland
# Grästorp
# Grums
# Gullspång
# Habo
# Håbo
# Hagfors
# Hällefors
# Hallsberg
# Hallstahammar
# Halmstad
# Hammarö
# Haninge
# Haparanda
# Härjedalen
# Härnösand
# Härryda
# Hässleholm
# Heby
# Hedemora
# Helsingborg
# Herrljunga
# Hjo
# Hofors
# Höganäs
# Högsby
# Höör
# Hörby
# Huddinge
# Hudiksvall
# Hultsfred
# Hylte
# Järfälla
# Jēvle
# Jokkmokk
# Jönköping
# Kalix
# Kalmara
# Karlsborg
# Karlshamn
# Karlskoga
# Karlskrūna
# Karlstad
# Katrineholm
# Kävlinge
# Kil
# Kinda
# Kiruna
# Klippan
# Knivsta
# Köping
# Kramfors
# Kristianstad
# Kristinehamn
# Krokom
# Kumla
# Kungälv
# Kungsbacka
# Kungsör
# Laholm
# Landskrona
# Laxå
# Lekeberg
# Leksand
# Lerum
# Lessebo
# Lidingö
# Lidköping
# Lilla Edet
# Lindesberg
# Linköping
# Ljungby
# Ljusdal
# Ljusnarsberg
# Lomma
# Ludvika
# Luleå
# Lund
# Lycksele
# Lysekil
# Malå
# Malmö
# Malung
# Mariestad
# Mark
# Markaryd
# Mellerud
# Mjölby
# Mölndal
# Mönsterås
# Mora
# Mörbylånga
# Motala
# Mullsjö
# Munkedal
# Munkfors
# Nacka
# Nässjö
# Nora
# Norberg
# Nordanstig
# Nordmaling
# Norrköping
# Norrtälje
# Norsjö
# Nybro
# Nyköping
# Nykvarn
# Nynäshamn
# Ockelbo
# Öckerö
# Ödeshög
# Olofström
# Örebro
# Örkelljunga
# Orsa
# Orust
# Osby
# Oskarshamn
# Österåker
# Östersund
# Östhammar
# Östra Göinge
# Ovanåker
# Överkalix
# Övertorneå
# Oxelösund
# Pajala
# Partille
# Perstorp
# Piteå
# Ragunda
# Rättvik
# Robertsfors
# Ronneby
# Säffle
# Sala
# Salem
# Sandviken
# Säter
# Sävsjö
# Sigtuna
# Simrishamn
# Sjöbo
# Skara
# Skellefteå
# Skinnskatteberg
# Skövde
# Skurup
# Smedjebacken
# Söderhamn
# Söderköping
# Södertälje
# Sollefteå
# Sollentuna
# Solna
# Sölvesborg
# Sorsele
# Sotenäs
# Staffanstorp
# Stenungsund
# Stockholm
# Storfors
# Storuman
# Strängnäs
# Strömstad
# Strömsund
# Sundbyberg
# Sundsvall
# Sunne
# Surahammar
# Svalöv
# Svedala
# Svenljunga
# Täby
# Tanum
# Tibro
# Tidaholm
# Tierp
# Timrå
# Tingsryd
# Tjörn
# Tomelilla
# Töreboda
# Torsås
# Torsby
# Tranås
# Tranemo
# Trelleborg
# Trollhättan
# Trosa
# Tyresö
# Uddevalla
# Ulricehamn
# Umeå
# Upplands-Bro
# Upplands Väsby
# Upsāla
# Uppvidinge
# Vadstena
# Vaggeryd
# Valdemarsvik
# Vallentuna
# Vänersborg
# Vännäs
# Vansbro
# Vara
# Varberg
# Vårgårda
# Värmdö
# Värnamo
# Västerås
# Västervik
# Vaxholm
# Växjö
# Vellinge
# Vetlanda
# Vilhelmina
# Vimmerby
# Vindeln
# Vingåker
# Ydre
# Ystad
Vārniene

**Vārniene** (arī **Vornīne**, latgaliešu: **Vuornīne**)  ir upe Latgalē, Balvu novadā. Upe savu tecējumu sāk Susāju pagastā, Stompaku purvā un pēc 50 km tecējuma ietek Balupē uz Rugāju un Lazdukalna pagastu robežas.

## Pietekas
* Rūbežupe
* Kārnīte
* Sudarbe
* Pokrateņa

## Apdzīvotās vietas upes krastos
* Bērzkalne
* Medņi
* Rugāji

## Atsauces
Rugāji

**Rugāji** (agrāk **Kurmene,** ) ir apdzīvota vieta Balvu novadā Latgalē. Rugāju pagasta administratīvais centrs. Cauri Rugājiem tek Vārnienes upe, kuru vairākkārt šķērso cauri Rugājiem ejošais autoceļš Balvi — Kapūne (P47).
Rugājos atrodas pašvaldība, pasta nodaļa, skola, bibliotēka, ambulance, kultūras nams, veikali, autoserviss, pieminekļi un katoļu un pareizticīgo baznīcas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta ap Rugāju pagastnamu sāka veidoties pēc Balvu muižas sadalīšanas un pagasta nodibināšanas 1922. gadā. Nosaukums cēlies no muižas dzirnavnieka uzvārda.

1927. gada 20. decembrī atklāja dzelzceļa līniju Rugāji—Sita, stacijas un priekšstrādnieku dzīvojamo ēku. 1930. gada 4. novembrī atklāja dzelzceļa līniju Rugāji—Bērzpils, ko 1934. gada 5. martā pagarināja līdz Rēzeknei.
1931. gadā Rugājiem piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu.

Rugāju ciema apkārtne vēsturiski ietilpusi Viļakas traktā, Ludzas apriņķī, Jaunlatgales/Abrenes apriņķī, Viļakas apriņķī, Balvu rajonā un Rugāju novadā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Ievērojami cilvēki
* Tālis Matīss (1904—1985) — dziedātājs
* Jānis Leo Briedītis (1922—2007) — gleznotājs un tēlnieks

## Attālumi līdz citām vietām
* Rīga — (c. Rēzekni) 310 km, (c. Gulbeni) 215 km;
* Balvi — 18 km;
* Gulbene — 34 km;
* Lubāna — 35 km;
* Rēzekne — 60 km.

## Atsauces
Dihloretāns

**Dihloretāns** (1,2-dihloretāns, etilēndihlorīds, ClCH2—СН2Cl) ir bezkrāsains, gaistošs, ugunsnedrošs šķidrums ar asu, hloroformam līdzīgu aromātu. Dihloretāns ir indīga viela. Dihloretānam ir retāk lietots izomērs *1,1-dihloretāns*.
1,2- dihloretāns ir vienkāršākais vicinālais (tāds, kam aizvietotāji atrodas pie blakus esošiem oglekļa atomiem) hlorētais ogļūdeņradis.

## Iegūšana
Iegūst, etilēnam reaģējot ar hloru dzelzs trihlorīda klātienē:

: H2C=CH2 + Cl2 → ClCH2—СН2Cl

## Izmantošana
Izmanto kā labu šķīdinātāju, arī organiskajā sintēzē un kā insekticīdu. Dihloretānu var izmantot kā līmi organiskajam stiklam un dažām citām plastmasām.

Lielāko daļu no saražotā dihloretāna izlieto vinilhlorīda iegūšanai.
Rugāji (nozīmju atdalīšana)

**Rugāji** var būt:
* graudaugu stiebri pēc labības nopļaušanas.
* ataugusī bārda pēc skūšanās.
* Rugāji - apdzīvota vieta Balvu novadā, Rugāju pagasta centrs.

## Skatīt arī
* Rugāju pagasts