open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ojārs Grinbergs

**Ojārs Grinbergs** (dzimis , miris ) bija latviešu estrādes dziedātājs. Darbojies arī politikā, bijis 6. Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
Ojārs Grinbergs dzimis 1942. gada 19. novembrī Grīziņkalnā, Rīgā Veras un Ērika Grinbergu ģimenē. Mācījās Rīgas 24. vidusskolā, pēc tam vakarskolā. No 15 gadu vecuma strādāja rūpnīcā *Spars*, 1961. gadā sāka dziedāt Tramvaju un Trolejbusu Pārvaldes (TTP) estrādes ansamblī. 1963. gadā sāka strādāt RVR, vakaros dziedāja restorānā "Tallina" un citos Rīgas restorānos un klubos.

1964. gadā Grinbergs tika iesaukts Padomju armijā, kur dziedāja karavīru ansamblī "Zvaigznīte", ar kuru 1966. gadā uzvarēja "Liepājas dzintarā". Šajā laikā apprecējās ar lietuviešu dziedātāju Audru no Panevēžas, piedzima meita Endija. Pēc dienesta Ojāru Grinbergu uzņēma Rīgas estrādes orķestra sastāvā, kur viņš darbojās līdz tā darbības beigām 1974. gadā.

Viņa izpildītās Raimonda Paula dziesmas divas reizes uzvarēja Mikrofona dziesmu aptaujā: 1969. gadā "Dziesma nenosalst" un 1971. gadā "Teic, kur zeme tā" (kopā ar Noru Bumbieri, Margaritu Vilcāni un Viktoru Lapčenoku).

1973. gadā sāka dziedāt Filharmonijas ansamblī duetā ar Margaritu Vilcāni, dziedāja Ulda Stabulnieka dziesmas. 

1995. gadā O.&nbsp;Grīnbergs strādāja privātā mūzikas skolā Alūksnes pusē, bija Rezakas Mūzikas ģimnāzijas direktors. Pēc tam iesaistījās politikā, tika ievēlēts 6. Saeimā no saraksta «Tautas kustība Latvijai (Zīgerista partija)», dzīvoja Purvciemā Rīgā. 2005. gadā nomira viņa otrā sieva Agnija, tajā pašā gadā viņam atklāja plaušu vēzi, kas 2006. gadā tika izoperēts, tomēr turpinājis smēķēt. Mūža nogali kopā ar sievu Rutu pavadīja Vecāķos.

Miris 2016. gada 22. aprīlī no plaušu vēža komplikācijām. Apbedīts Raiņa kapos.

## Politiskā darbība
90. gados Ojārs Grinbergs pievērsās politikai, 1995. gadā tika ievēlēts 6. Saeimā no Tautas kustības "Latvijai" saraksta. 1997. gadā pievienojās Demokrātiskās partijas "Saimnieks" Saeimas frakcijai. 1998. gadā 7. Saeimas vēlēšanās pārstāvēja jau Nacionālā progresa partiju, taču netika ievēlēts.

## Diskogrāfija

### Albumi
* Raimonds Pauls. "Tev, mana labā" (kopā ar citiem izpildītājiem, 1969)
* Raimonds Pauls. "Tik dzintars vien" (kopā ar citiem izpildītājiem, 1970)
* Raimonds Pauls. "Teic, kur zeme tā" (kopā ar citiem izpildītājiem, 1971)
* "Un mazs smaidošs foto" (kopā ar Margaritu Vilcāni, 1990)
### Izlases
* "Kāpēc man dziedāt svešu dziesmu..." (2002)
* "Leģendas. Ojārs Grinbergs" (2012)

### Minialbumi (EP)
* Raimonds Pauls. *[[Dziesmas ar tautasdziesmu vārdiem]]* (kopā ar M. Vilcāni un Z. Romanovski, Melodija, 1971)
* Gunārs Freidenfelds. *Kaktuss* (kopā ar M. Vilcāni, Melodija, 1972)
* *Mums vajadzīgs miers* (Melodija, 1974)
* Ivars Vīgners. *Dziesmas no leļļu lugas "Šveiks"* (2 EP, kopā ar M. Vilcāni, Melodija, 1976)
* Uldis Stabulnieks. *Joku dziesmas* (kopā ar M. Vilcāni, Melodija, 1983)

## Apbalvojumi
* Latvijas Mūzikas ierakstu gada balva par mūža ieguldījumu mūzikā (kopā ar Vilcāni, 2007) 
* Triju Zvaigžņu ordenis (2013)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ojārs Grīnbergs BRG mājas lapā
Pāvi

**Pāvi** (*Pavo*) ir liela auguma fazānu dzimtas (*Phasianidae*) vistveidīgo putnu ģints, kas apvieno divas sugas. Pāvi ir vieni no vispazīstamākajiem putniem pasaulē, tos atpazīst pēc tēviņa krāšņās, vēdekļveida astes, kurai pateicoties tie tiek uzskatīti par visskaistākajiem putniem pasaulē.

Abas pāvu sugas savvaļā mājo Āzijas dienvidos un dienvidaustrumos. Lai gan dabā to izplatības areāli nepārklājas, tās nebrīvē savā starpā viegli hibridizējas, turklāt to pēcnācēji ir vairoties spējīgi. Indijas pāvs (*Pavo cristatus*) ir daļēji domesticēta suga un sastopams visā pasaulē — dažādos putnu dārzos, zoodārzos, parkos un privātās kolekcijās, Latviju ieskaitot.

## Kopīgās īpašības
[thumb|left|220px|[Indijas pāvs|Indijas pāva (*Pavo cristatus*) astes aizmugure]]
Visraksturīgākā pāvu īpašība ir tēviņu spēcīgi attīstītās virsastes jeb muguras lejasdaļas spalvas, kuras ir ļoti garas un krāšņas, izrotātas ar tā saucamajām astes acīm. Tajā pašā laikā apakšējā astes daļa sastāv no īsākām un platākām astes spalvām, kas ir stīvas un atbalsta garās segspalvas. Riesta laikā tēviņš paceļ asti vertikāli augšup un izpleš to vēdekļa veidā, cenšoties pievērst mātītes uzmanību. Abām sugām visam tēviņa apspalvojumam piemīt metālisks spīdums, bet uz galvas ir cekuls.

Mātītēm nav garās, krāšņās astes. To izskats, salīdzinot ar tēviņu, ir neuzkrītošs, apspalvojums pelēkbrūns, piemērots olu perēšanai uz zemes. Tikai kakla spalvas ir košākas un krāsainākas. Arī mātītes galvu rotā cekuls.

## Uzvedība
[thumb|240px|[Indijas pāvs|Indijas pāva (*Pavo cristatus*) mātīte]]
Pāvi savvaļā mājo mežā, tie barību meklē uz zemes, ligzdo uz zemes, bet uz nakts gulēšanu iekārtojas koku zaros. Valda uzskats, ka abas pāvu sugas ir poligāmas, tomēr zaļais pāvs savvaļā ir monogāms, un tēviņa teritorijā mājo tikai viena mātīte un tā pēcnācēji. Riesta laikā pāviem ir raksturīgi skaļi, spalgi kliedzieni.

## Sistemātika
* **Pāvu ģints** (*Pavo*)
** Indijas pāvs (*Pavo cristatus*)
** Zaļais pāvs (*Pavo muticus*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Rīgas Zoo: Indijas pāvs
*Birds: Peafowl
Fazāni

**Fazāni** (*Phasianus*) ir fazānu dzimtas (*Phasianidae*) vistveidīgo putnu ģints, kurā ir 1 vai 2 sugas. Tās ir parastais fazāns (*Phasianus colchicus*) un raibais fazāns (*Phasianus versicolor*). Daži sistemātiķi uzskata, ka raibais fazāns ir parastā fazāna pasuga.

Parastais fazāns mūsdienās ir introducēts visā pasaulē, bet tā dabīgais izplatības areāls ir Āzija un Eiropas dienvidaustrumu reģioni - Grieķija, Bulgārija un Kaukāzs. Otra suga - raibais fazāns ir endēmiska Japānas salu arhipelāgam, lai gan arī tā mūsdienās ir introducēta Havaju salās un Rietumeiropā.

## Kopīgās īpašības
Fazāni ir liela auguma vistveidīgie putni, kuru tēviņiem ir krāšņi apspalvojumi ar metālisku spīdumu. Tiem ir arī labi attīstītas astes virsspalvas, kuras ir ļoti garas un slaidas. Reizēm tās veido pusi no kopēja putna garuma. Mātītes, salīdzinoši ar tēviņiem, ir neuzkrītošas, ar raibumotu, brūnu apspalvojumu. Fazāniem, salīdzinot ar ķermeni, ir mazi spārni, līdz ar to tie nelabprāt lido. No briesmām fazāni parasti izvairās, skrienot un slēpjoties biezoknī. Skriet tie var ļoti ātri, sasniedzot 32&nbsp;km/h ātrumu.

Āzijā cilvēki tic, ka fazāni ir īpaši jutīgi pret zemes vibrācijām, un spēj brīdināt par zemestrīces tuvošanos dažas sekundes pirms tās sākšanās.

## Sistemātika
* **Fazānu ģints** (*Phasianus*)
** Parastais fazāns (*Phasianus colchicus*)
** Raibais fazāns (*Phasianus versicolor*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*BBC: Pheasant
*Oiseaux-Birds: The Pheasants
Gaetāno Doniceti

**Gaetāno Doniceti** (; ; dzimis  Bergamo, Itālijā, miris  Bergamo, Itālijā) bija itāļu komponists. Viņa pazīstamākie darbi ir operas "Mīlas dzēriens" (1832) un "Lučija di Lammermūra" (1835).

## Ārējās saites
Litovela

**Litovela** () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Olomoucas apriņķī pie Morāvas upes.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1270. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Litava (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

## Ārējās saites
Olomoucas apriņķis

**Olomoucas apriņķis** () ir Čehijas Olomoucas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Olomoucas apgabala Šumperkas, Pršerovas un Prostejovas apriņķiem, Morāvijas-Silēzijas apgabala Bruntālas apriņķi, Opavas un Novi Jičīnas apriņķiem, kā arī Pardubices apgabala Svitavu apriņķi.

## Ārējās saites
*
EUTELSAT 7B

***EUTELSAT 7B*** (agrākais nosaukums ***EUTELSAT 3D***) ir Francijā reģistrēta uzņēmuma *[[Eutelsat]]* sakaru pavadonis. Palaists 2013. gada maijā.
Tas nodrošina sakarus un datu pārraides pakalpojumus Eiropai, Ziemeļāfrikai, Vidējiem Austrumiem un Centrālāzijai.

Pavadonis izgatavots uz platformas *[[Spacebus 4000C3]]* bāzes.
Tas apgādāts ar 53Ka un 53 Ku joslas raidītājiem.

Pēc pavadoņa *[[Eutelsat W3B|W3B]]* zaudēšanas 2010. gada oktobrī, *Eutelsat* decembrī uzņēmumam *[[Thales Alenia Space]]* pasūtīja tā aizvietotāju ***W3D***.

2012. gada 1. martā *Eutelsat* unificēja savu pavadoņu nosaukumu sistēmu. Kosmiskie aparāti turpmāk tika identificēti pēc to orbitālās pozīcijas. *Eutelsat W3D* ieguva nosaukumu ***EUTELSAT 7B***, jo to bija paredzēts novietot ģeostacionārās orbītas punktā 7° austrumu garuma.
Vēlāk tika nolemts, ka sākotnēji tas atradīsies punktā 3° A, tādēļ pārdēvēts par ***EUTELSAT 3D***.

*EUTELSAT 3D* palaists  16:02 UTC ar nesējraķeti *[[Proton-M/Briz-M]]* no Baikonuras kosmodroma 200. laukuma 39. palaišanas iekārtas..

Ģeostacionāro orbītu tas sasniedza ar saviem dzinējiem. *EUTELSAT 3D* tika novietots ģeostacionārās orbītas punktā 3° austrumu garuma, kur jau atradās *[[EUTELSAT 3A]]* un *[[EUTELSAT 3C]]*.  *EUTELSAT 3D* tika sākts pilns darba režīms, pārslēdzot trafiku uz to no *EUTELSAT 3C*. Jūlija sākumā *EUTELSAT 3C* tika pārvietots uz *HOT BIRD* pozīciju 13° A.

2014. gadā palaida pavadoni *[[EUTELSAT 3B]]* un tas ieņēma punktu 3° A.  5. jūlijā uz to tika pārslēgti pavadoņu *EUTELSAT 3D* un *[[EUTELSAT 3A]]* kanāli. *EUTELSAT 3D* tika pārvietots uz pozīciju 7° A un septembrī pārdēvēts par ***Eutelsat 7B***.

## Atsauces

## Ārējās saites
* EUTELSAT 7B  Eutelsat 
* Eutelsat 3D ILS 
* Eutelsat W3B, W3C, W3D / Eutelsat 3D, 16A Gunter Dirk Krebs
1108. gads

**1108. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 29. jūlijs — Luijs VI Resnais kļuva par franku karali.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* Bēla II, Ungārijas karalis (miris 1141. gadā)

## Miruši
* 29. jūlijs — Filips I Kapetings, franku karalis (dzimis 1052. gadā)
Ilkajs Gindogans

**Ilkajs Gindogans** (; dzimis ) ir turku izcelsmes Vācijas futbola pussargs, kas šobrīd spēlē *[[Anglijas futbola Premjerlīga]]s* klubā *[[Manchester City]]*, līdz 2024. gadam spēlēja Vācijas futbola izlasē. Gindogans ir 2012. gada Vācijas čempions un ir piedalījies 2012—13. gada Čempionu līgas finālā, kurā, lai gan komanda zaudēja, viņš guva tās vienīgos vārtus.

Septiņas sezonas spēlējis Anglijas Premjerlīgas komandas *[[Manchester City]]* rindās. Ar komandu viņš piecas reizes triumfēja Premjerlīgā, kā arī uzvarēja 2022—23. gada UEFA Čempionu līgas sezonā.

No 2023. gada līdz 2024. gadam pārstāvēja Spānijas *[[La Liga]]* klubu *[[FC Barcelona]]*. Pēc sezonas Spānijā Barselonas klubā viņš atkal pievienojās Manchester City 2024. gadā.

Gindogans Vācijas izlasē debitēja 2011. gadā pēc tam, kad iepriekš spēlēja  līdz 18, līdz 19, jaunākiem par 20 un līdz 21 gadiem vecuma izlasēs. Viņš bija iekļauts Vācijas izlasēs dalībai UEFA Eiropas čempionātā 2012., 2020. un 2024. gadā (kurā viņš bija kapteinis), kā arī FIFA Pasaules kausa izcīņai 2018. un 2022. gadā.

## Sasniegumi
**Borussia Dortmund**

* Vācijas Bundeslīga: 2011—12
* DFB Pokal: 2011—12
* DFL Supercup: 2013

**Manchester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2017—18, 2018—19, 2020—21, 2021—22, 2022—23
* FA kauss: 2018—19, 2022—23
* Anglijas Līgas kauss: 2017—18, 2018—19, 2019—20
* FA Community Shield: 2018, 2019
* UEFA Čempionu līga: 2022—23

## Atsauces

## Ārējās saites
Mihails Beiļins

**Mihails Beiļins** (; , Smoļenskas apgabals - , Maskavas apgabals) bija Krievijas šaha meistars, FIDE starptautiskais arbitrs (1980), pēc profesijas advokāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1921. gadā ebreju ģimenē. Šahu iemācījās spēlēt desmit gadu vecumā, piedalījies Maskavas skolnieku sacensībās. Otrā pasaules kara laikā strādājis par izmeklētāju Urālos un beidzis juridisko institūtu.

1945. gadā pārcelts darbā Rīgā, kur līdz 1947. gada pavasarim strādājis par advokātu. Šajā laikā aktīvi iekļāvies pēckara Latvijas šaha dzīvē. 1945. gadā piedalījies Baltijas republiku turnīrā, kur dalījis 13.-14. vietu. 1946. gadā kļuvis par Rīgas čempionu šahā. Tajā pašā gadā piedalījies Friča Apšenieka memoriālā, kur dalījis 3.-5. vietu, bet Baltijas republiku turnīrā izcīnījis 5. vietu. Piedalījies divos Latvijas šaha čempionātos: 1946. gadā dalījis 4.-5. vietu, bet 1947. gadā - 3.-4. vietu. Latvijā pavadītajā laikā vadījis arī šaha nodaļu laikrakstā «Sovetskaya Molodezh».

Pēc atgriešanās Maskavā izcīnījis 4. vietu spēcīgajā pilsētas šaha čempionātā. Par šo panākumu Beiļinam piešķirts PSRS sporta meistara nosaukums (1950). Tomēr vēlākajos gados daudz laika aizņēmis darbs advokatūrā, un divas reizes (1953, 1955) viņš Maskavas čempionātā šahā palicis pēdējā vietā.

No 1953. līdz 1963. gadam strādājis par šaha literatūras redaktoru izdevniecībā «Fizkultura i sport». No 1967. gada līdz pensijai strādājis par PSRS Sporta komitejā par treneri, daudz nodarbojies ar šaha sacensību organizāciju. Bijis arī avīzes «64» galvenā redaktora vietnieks (1971—1973). Tāpat sadarbojies ar Vasiliju Smislovu - vienu no tā laika spēcīgākajiem lielmeistariem, bijis viņa sekundants pretendentu turnīrā Cīrihē 1953. gadā. Daudzu šaha grāmatu autors. Sarakstījis daudz šaha grāmatu. 1971. gadā izdevniecība Liesma latviešu valodā izlaida Mihaila Beiļina (kopā ar Juriju Averbahu) grāmatu «Šaha spēles pamati un kodekss».

## Atsauces

## Ārējās saites
Šantaru jūra

**Šantaru jūra** () ir neliela malas jūra Krievijas Tālajos austrumos. Izvietojusies Ohotskas jūras rietumos un no pārējās jūras akvatorijas to norobežo Šantaru salas. Izstiepta ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā. Ziemeļaustrumos no Šantaru jūras atrodas Udas līcis, dienvidaustrumos — Akadēmijas līcis, dienvidos — Tuguras līcis. Jūrā vairākas nelielas salas. Krasti mazapdzīvoti. Daļa jūras akvatorijas kopā ar salām iekļauta 1999. gadā izveidotajā liegumā «Šantaru salas».

## Atsauces

## Ārējās saites
* Topogrāfiskās kartes lapa mērogā 1:1 000 000, 1990. gads
Teodors Germans

**Teodors Germans** (;  — ) bija Tallinas šaha meistars, Latvijas un Igaunijas pirmo šaha čempionātu dalībnieks.

Mācījies Rīgas realskolā, no 1896. gada politehnikumā. Strādājis par inženieri tehnologu Tallinā.

## Šahista karjera
Teodors Germans bija Rīgas Šaha biedrības biedrs un aktīvi piedalījās dažādos Baltijas šaha turnīros. 1899. gadā viņš dalīja 6.—8. vietu I Baltijas šaha kongresa blakusturnīrā Rīgā.
1901. gadā Germans ieņēma 5. vietu Rīgas šaha biedrības jubilejas turnīrā un 6. vietu II Baltijas šaha kongresā Tērbatā. 1902. gadā dalījis 6.—7. vietu Rīgas turnīrā. 1904. gadā III Baltijas šaha kongresā Rēvelē dalījis 3.—4. vietu, bet 1907. gadā dalījis 6.—7. vietu IV Baltijas šaha kongresa apakšgrupas turnīrā Rīgā.

1910. gados dzīvojis Anglijā un spēlējis dažādos šaha turnīros, kuri galvenokārt notikuši Londonā. Pēc Pirmā pasaules kara 1919. gadā piedalījies nelielā Hastingsas turnīrā.

Vēlāk atgriezies Igaunijā. Piedalījies 1924. gada I Latvijas šaha kongresā un dalījis 9.-10. vietu. Lai gan rezultāts varēja būt labāks, tomēr Germans bija vienīgais turnīra dalībnieks, kas nezaudēja uzvarētāju trijotnei — ar Hermani Matisonu, Frici Apšenieku un Kārli Bētiņu viņš nospēlēja neizšķirti. 1930. gadā Germans dala 3.—5. vietu III Igaunijas šaha čempionātā, kurā uzvarēja Vlads Mikens.

## Atsauces

## Ārējās saites
Danti (futbolists)

**Danti Bonfims Košta Santušs** (; plašāk zināms kā **Danti**; dzimis ) ir brazīliešu futbola centra aizsargs, kas kopš 2016. gada spēlē OGC Nice. Danti ir arī spēlējis kā aizsargājošais pussargs un kreisās malas aizsargs. Danti ir *vēlais talants*, kurš tiek uzskatīts par vienu no Eiropas labākajiem centra aizsargiem.

## Sasniegumi
'''Lille'''

* UEFA Intertoto kauss: 2004

**[[Ljēžas "Standard"]]**
* Beļģijas Pro līga: 2007—08
* Beļģijas Superkauss: 2008

**[[Minhenes "Bayern"]]**
* DFL-Superkauss: 2012
* Bundeslīga: 2012—13, 2013—14, 2014—15
* UEFA Čempionu līga: 2012—13
*UEFA Superkauss: 2013
*FIFA Klubu Pasaules kauss: 2013
**Brazīlija**

* FIFA Konfederāciju kauss: 2013

## Atsauces

## Ārējās saites
1106. gads

**1106. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 2. februāris — pirmo reizi tika novērota lielā komēta X/1106 C1.

### Nezināms datums
* Boļeslavs III Greizmutis sāka karu ar savu brāli Zbigņevu Pjastu par varu Polijā. Boļeslavs kļuva par Polijas lielkņazu.

## Dzimuši
* *iespējams*
** Celestīns III, Romas pāvests (miris 1198. gadā)
** Magnuss Stiprais, Zviedrijas karalis (miris 1134. gadā)

## Miruši
* 7. augusts — Heinrihs IV (*Heinrich IV.*), Svētās Romas imperators (dzimis 1050. gadā)
Sieksāte (stacija)

**Sieksāte** ir neizmantots dzelzceļa pieturas punkts dzelzceļa līnijā Jelgava—Liepāja starp staciju Skrunda un pieturu Rudbārži. Pieturas perons ir saglabājies, ir saglabājusies arī stacijas ēka, ko izmanto kā dzīvojamo māju.

## Vēsture
Sieksātes pieturas punkts atvērts 1929. gada 25. septembrī. Vēlāk Sieksāte presē pieminēta kā stacija, tās priekšnieks bijis Jānis Nāruņs. 1935. gadā Sieksātē uzbūvēta vienstāva stacijas ēka no koka, bet 1938. gadā Sieksātas nosaukums nomainīts pret tagadējo. Arī pēckara padomju kartēs Sieksātē atzīmēta stacija, bet vēlāk atkal pieturas punkts. Līdz 2001. gadam Sieksātē pieturēja pasažieru dīzeļvilciens Rīga—Liepāja. Kopš 2001. gada pieturas punkts ir neizmantots. Pieturas punkta ēka nodota privatizācijai 2001. gadā, mūsdienās šeit ir dzīvojamā māja "Smūši". Pasažieru dīzeļvilcieni Sieksātē nepietur kopš 2001. gada 15. jūnija.

## Ārējās saites
* Sieksātes pieturas fotogrāfijas 

## Atsauces
Dungeons & Dragons

thumb|300px|''Dungeons & Dragons'' galda spēles variants
***Dungeons & Dragons*** (saīsinājumā ***D&D*** vai ***DnD***) ir fantāzijas lomu spēle, kuras autori ir Gerijs Gaigekss un Deivs Arnesons. Pirmo reizi spēli publicēja 1974. gadā kompānija *[[Tactical Studies Rules, Inc.]]*. Kopš 1997. gada spēles izdevējs ir *[[Wizards of the Coast]]*. Spēle tiek uzskatīta par mūsdienu lomu spēļu aizsācēju.

*D&D* atšķiras no tradicionālām kara-taktikas spēlēm, jo spēlētāju rīcībā ir viens konkrēts varonis, nevis kara vienība. Vairāku spēlētāju grupa nododas uz iztēli balstītiem piedzīvojumiem. Šos piedzīvojumus spēlētājiem izklāsta spēles vadītājs (*Dungeon Master* jeb *Game Master*). Lielākoties piedzīvojumos ir sastopami fantāzijas elementi, piemēram, pūķi. Spēles vadītājs ir ne vien stāstnieks, kas izklāsta spēlētājiem iztēloto pasauli, bet arī tiesnesis, kas uzrauga un nepieciešamības gadījumā traktē spēles noteikumus. Spēlētāju varoņi ir spēles vadītāja sniegtās pasaules daļa un kopā tiem ir jāveic dažādi uzdevumi, jārisina mīklas un jāpiedalās cīņās. Spēles gaitā spēlētāji vāc pieredzes punktus un, sasniedzot konkrētu punktu daudzumu, iegūst tiesības pilnveidot savus varoņus.

Vienas spēles stāsts (kampaņa) tiek izspēlēts vienas vai vairāku spēļu sesiju laikā.

Kopš 2014. gada spēlei ir pieejams 5. izlaidums (5*E*).

## Spēles piederumi
Katrai no spēles versijām pieejami dažādi piederumi un papildinājumi, taču spēlēšanai biežāk izmantotie piederumi ir:
* Player's Handbook - spēlētāja rokasgrāmata
* Dungeon Master's guide - spēles vadītāja rokasgrāmata
* Monster manual - pretinieku žurnāls
* Character sheet - spēlētāja personāža lapa
* Spēles laukuma pamatne, kas sadalīta vienāda izmēra kvadrātos
* Rakstāmpiederumi

## Ārējās saites

* D&D BUJ
Arnolds Luckāns

**Arnolds Luckāns** (dzimis ) ir Latvijas šahists, FIDE meistars.

## Šahista karjera
Vairākkārt pārstāvējis Latviju Eiropas jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās (U-14, U-16). 2000. gadā piedalījies Pasaules šaha čempionāta Baltijas zonas turnīrā. 2003. gadā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā "Liepājas rokāde". Bijis tuvu uzvarai vairākos Latvijas šaha čempionātos, taču 1999. un 2000. gadā palicis otrais, bet 2003. un 2006. gadā - trešais. Kopš 2006. gada šaha turnīros piedalās reti.

## Vietas Latvijas šaha čempionātos
* 1990. gads - 47.-63. vieta.
* 1993. gads - 11. vieta.
* 1997. gads - 9.-12. vieta.
* 1998. gads - 9.-10. vieta.
* 1999. gads - 2. vieta.
* 2000. gads - 2. vieta.
* 2001. gads - 6. vieta.
* 2002. gads - 6. vieta.
* 2003. gads - 3. vieta.
* 2004. gads - 21. vieta.
* 2005. gads - 4.-5. vieta.
* 2006. gads - 3. vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Delfīnu virsdzimta

**Delfīnu virsdzimta** (*Delphinoidea*) ir vaļveidīgo kārtas (*Cetacea*) jūrā dzīvojošu zīdītāju virsdzimta, kas pieder pie zobvaļu apakškārtas (*Odontoceti*). Tā ir lielākā zobvaļu grupa, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošu sugu dzimtas un 3 izmirušu sugu dzimtas, kuras iedalās 66 delfīnu ģintīs. Ģenētiskajos pētījumos atklājies, ka narvaļu dzimta un cūkdelfīnu dzimta savstarpēji ir tuvāk radniecīgas, nekā trešā šīs grupas dzimta - delfīnu dzimta, kura no pirmajām divām dzimtām atdalījās pirms 11 miljoniem gadu. 

Vislielākais šajā virsdzimtā ir zobenvalis (*Orcinus orca*), kura ķermenis var sasniegt 7,7 m garumu un masa  6,6 tonnas. Mazākais ir maoru delfīns (*Cephalorhynchus hectori maui*), kura ķermeņa garums mazākajiem indivīdiem ir 1,2 m un masa 40 kg.

## Sistemātika
* Delfīnu virsdzimta (*Delphinoidea*)
** Cūkdelfīnu dzimta (*Phocoenidae*)
*** ģints Baltsānu cūkdelfīni (*Phocoenoides*)
*** ģints Bezspuru cūkdelfīni (*Neophocaena*)
*** ģints Cūkdelfīni (*Phocoena*)
** Delfīnu dzimta (*Delphinidae*) 
*** ģints Dienvidu delfīni (*Cephalorhynchus*)
*** ģints Freizera delfīni (*Lagenodelphis*)
*** ģints Grindas (*Globicephala*)
*** ģints Iravadi delfīni (*Orcaella*)
*** ģints Kuprainie delfīni (*Sousa*)
*** ģints Mazie delfīni (*Lissodelphis*)
*** ģints Mazie zobenvaļi (*Pseudorca*)
*** ģints Meloņgalvas vaļi (*Peponocephala*)
*** ģints Parastie delfīni (*Delphinus*)
*** ģints Pelēkie delfīni (*Grampus*)
*** ģints Plankumainie delfīni (*Stenella*)
*** ģints Pudeļdeguna delfīni (*Tursiops*) 
*** ģints Pundurzobenvaļi (*Feresa*)
*** ģints Šaursnīpja delfīni (*Steno*)
*** ģints Tukuši (*Sotalia*)
*** ģints Tumšie delfīni (*Lagenorhynchus*)
*** ģints Zobenvaļi (*Orcinus*)
** Narvaļu dzimta (*Monodontidae*)
*** ģints Baltvaļi (*Delphinapterus*)
*** ģints Narvaļi (*Monodon*)
**†dzimta *[[ Albireonidae]]*
***†ģints *[[Albireo]]* 
**†dzimta *[[Kentriodontidae]]* 
***†apakšdzimta *[[Kentriodontinae]]*
***†apakšdzimta *[[Lophocetinae]]*
***†apakšdzimta *[[Pithanodelphininae]]*
**†dzimta *[[Odobenocetopsidae]]* 
***†ģints *[[Odobenocetops]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
*Izlases veida saraksts ar ES nozīmīgām jūras organismu sugām
Orānas Morics

**Orānas Morics** (; dzimis , miris ) bija Nīderlandes stadhaulders no 1585. gada līdz nāvei 1625. gadā.

Vilhelma Klusētāja otrās sievas Saksijas Annas dēls. Pēc pusbrāļa Filipa Vilhelma nāves 1618. gadā — Orānas princis. Cīņās pret Spāniju pierādīja sevi par sava laika izcilāko militāro stratēģi, armijas reformētāju un militāro inženieri.

## Ārējās saites
Komandora salas

**Komandora salas** () ir salu grupa Klusā okeāna ziemeļos, Krievijai piederošs Aleutu salu virknes turpinājums, kas norobežo Beringa jūru no okeāna. Salu grupā ietilpst divas galvenās salas — Beringa sala un neapdzīvotā Mednija, kā arī vairākas sīkas saliņas un klintis, lielākās no kurām ir Toporkova un Arijkameņa. Salas ietilpst Kamčatkas novadā un veido atsevišķu Aleutu rajonu. Salu iedzīvotāji galvenokārt ir aleuti un aleutu-krievu kreoli. Salu grupas lielākā daļa ietilpst Komandora salu rezervāta teritorijā.

Tiek uzskatīts, ka pirmie eiropieši, kas atklāja salas, bija Krievijas 2. Kamčatkas ekspedīcija komandora Vitusa Beringa vadībā, kas avarēja pie Beringa salas krastiem. Salas nosauktas bojāgājušā un Beringa salā apglabātā ekspedīcijas vadītāja Beringa vārdā. Salas bija neapdzīvotas līdz 1825. gadam, kad Krievijas-Amerikas kompānija tajās nomitināja aleutus no Atkas un Atu salām.

## Atsauces

## Ārējās saites
2013. gada NBA finālsērija

**2013. gada [[NBA finālsērija]]** bija 2012.—2013. gada NBA sezonas čempionu noskaidrošanas sērija un 2013. gada NBA izslēgšanas spēļu pēdējā stadija. Šajā kārtā tikās Austrumu konferences čempioni Maiami "Heat" un Rietumu konferences čempioni Sanantonio "Spurs". NBA finālsērija notika pēc 2—3—2 rotācijas. Tā sākās  un noslēdzās .

Finālsērijā ar 4—3 otro gadu pēc kārtas uzvarēja Maiami "Heat", tāpat otro gadu pēc kārtas par finālsērijas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Lebrons Džeimss. Džeimss kļuvis par trešo spēlētāju, kas vismaz divās sezonās ticis atzīts gan par regulārās sezonas, gan par finālsērijas vērtīgāko spēlētāju (iepriekš to paveikuši Maikls Džordans un Lerijs Bērds).

Tā kā "Heat" ir labāka regulārās sezonas uzvarēto—zaudēto spēļu attiecība nekā "Spurs", tad "Heat" bija mājas spēļu priekšrocības finālsērijā. Pirms finālsērijas abi klubi 2012.—2013. gada regulārajā sezonā tikās divreiz: gan  ar rezultātu 105—100, gan  ar rezultātu 88—86 uzvarēja "Heat".

"Spurs" šī bija piektā reize kluba vēsturē, kad tiek sasniegts NBA fināls (iepriekš tas ir paveikts 1999., 2003., 2005. un 2007. gadā), savukārt "Heat" šī bija ceturtā reize, kad tiek sasniegts NBA fināls (iepriekš tas ir paveikts 2006., 2011. un 2012. gadā).

## Ceļš uz finālu

## Spēles

## Komandu sastāvi

## Atsauces

## Ārējās saites
* NBA mājaslapa
Moravski Berouna

**Moravski Berouna** () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Olomoucas apriņķī.

## Vēsture
Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Berna** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Raiens Vitnijs

**Raiens Vitnijs** (; dzimis 1983. gada 19. februārī) ir bijušais amerikāņu hokejists, aizsargs.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Vitnijs sāka 2003.—04. gada sezonas otrajā pusē, kad izslēgšanas kārtā debitēja AHL kluba Skrentonas "Penguins" rindās. 2005.—06. gada sezonu aizsargs jau lielākoties aizvadīja NHL kluba Pitsburgas "Penguins" sastāvā, 2006.—07. gada sezonu tā rindās aizvadot jau pilnībā. 2006.—07. gada sezonu Vitnijs noslēdza kā otrs rezultatīvākais "Penguins" aizsargs aiz Sergeja Gončara.

2008.—09. gada sezonas vidū Vitnijs tika aizmainīts uz Anahaimas "Ducks" vienību, taču gadu vēlāk nonāca jau Edmontonas "Oilers" rindās.

2013. gada 29. septembrī Vitnijs noslēdza viena gada līgumu ar Floridas "Panthers", taču sezonas gaitā tika nosūtīts uz AHL, lielāko daļu sezonas aizvadot Sanantonio "Rampage" sastāvā.

ASV hokeja izlases rindās izcīnījis sudrabu 2010. gada olimpisko spēļu turnīrā.

## Ārējās saites
Brents Sībruks

**Brents Sībruks** (; dzimis 1985. gada 20. aprīlī) ir bijušais kanādiešu hokejists, aizsargs. Karjeras laikā aizvadījis 1114 spēles Nacionālās hokeja līgas kluba Čikāgas "Blackhawks" sastāvā, kopā ar komandu trīs reizes izcīnot Stenlija kausu. Kanādas hokeja izlases sastāvā kļuvis par 2010. gada olimpisko čempionu.

## Spēlētāja karjera
Pēc vairākām Rietumu hokeja līgā aizvadītām sezonām, profesionāļa karjeru Sībruks sāka 2004.—05. gada sezonā, tajā aizvadot vairākas spēles AHL kluba Norfolkas "Admirals" rindās.

Jau 2005.—06. gada sezonu aizsargs pilnībā aizvadīja NHL vienības Čikāgas "Blackhawks" sastāvā. 2007.—08. gada sezonā Sībruks sāka pildīt arī tās kapteiņa palīga funkcijas. 2010., 2013. un 2015. gadā kopā ar klubu izcīnīja Stenlija kausu. 2014.—15. gada sezonā pirmo reizi piedalījās arī NHL Visu Zvaigžņu spēlē. 2015. gada septembrī hokejists pagarināja līgumu ar "Blackhawks" vēl uz astoņām sezonām. 2019. gada decembrā Sībruks vairāku savainojumu dēļ nevarēja turpināt sezonu. Dažas dienas pirms 2020.—21. gada sezonas sākuma Sībruks guva jaunu savainojumu, kura dēļ nevarēja pievienoties komandai. 2021. gada martā aizsargs paziņoja, ka savainojuma dēļ vairs nevarēs spēlēt NHL.

Kanādas hokeja izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļas 2010. gada Olimpisko spēļu turnīrā. Spēlējis arī 2006. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Ilmāja

**Ilmāja** ir dzelzceļa stacija dzelzceļa līnijā Jelgava—Liepāja starp staciju Kalvene un pieturas punktu Padone. Tā atrodas Dienvidkurzemes novada Vecpils pagastā. Apmēram 3 km no stacijas atrodas apdzīvotas vietas Dižilmāja un Mazilmāja.

2021. gada aprīlī Satiksmes ministrija lūgusi Durbes novada pašvaldībai izvērtēt stacijas slēgšanu.

## Vēsture
Ilmājas stacija tika atvērta 1929. gadā, neilgi pēc dzelzceļa līnijas Jelgava—Liepāja atklāšanas. Līdz 2001. gadam šeit apstājās dīzeļvilciens Rīga—Liepāja. Pēc šī vilciena atcelšanas pasažieru apgrozība stacijā nenotiek. Stacija darbojas kā starpstacija, tajā notiek vilcienu izmainīšanās. Pasažieru dīzeļvilcieni nepietur kopš 2001. gada 15. augusta.

## Attēlu galerija

Attēls:Ilmājas stacija.JPG|Ilmājas stacijas ēka 2013. gadā
Attēls:Ilmājas stacija 04.JPG|Ilmājas stacijas ēka
Attēls:Ilmājas stacija 13.JPG|Ilmājas stacijas ēkas arhitektoniskie elementi
Attēls:Ilmājas stacija 03.JPG|Ilmājas stacija, skats Jelgavas virzienā
Attēls:Ilmājas stacija 08.JPG|Skats Liepājas virzienā
Attēls:Ilmājas stacija 02.JPG|Stacijas perons


## Atsauces
Padone

**Padone** ir neizmantots dzelzceļa pieturas punkts dzelzceļa līnijā Jelgava—Liepāja starp staciju Ilmāja un pieturu Durbe. Pietura atrodas Durbes pagastā, blakus tai ir jau pirms kara būvētais autoceļa V1204 Durbe—Padone—Kugras pārvads. Kaut arī stacijas ēka vairs nepastāv, uz to joprojām ved neliels autoceļš V1243. Padones pieturā nav saglabājies ne perons, ne kādas citas būves, bet stacijas ēkas atliekas apaugušas ar krūmiem.

## Vēsture
Padones pietura tika atklāta 1930. gadā, neilgi pēc līnijas Jelgava—Liepāja atklāšanas. Sākumā pasažieru vajadzībām tika izmantots vagons, bet stacijas ēka Padonē uzbūvēta 1939. gadā (arhitekts Jānis Šarlovs). 1945. gadā šeit ir bijusi stacija ar četrām pārmijām. Padones pieturā līdz 2001. gada 15. jūnijam pieturēja dīzeļvilciens Rīga—Liepāja. Kopš 2001. gada šis pieturas punkts ir neizmantots. Stacijas ēka mūsdienās nojaukta. 

## Atsauces
TI-Raleigh

***TI-Raleigh*** bija profesionāla Nīderlandes šosejas riteņbraukšanas komanda, kura pastāvēja laika posmā no 1974. līdz 1983. gadam. Komandu izveidoja un vadīja Peters Posts.

Komanda guva panākumus klasikās un daudzdienu sacensībās. Tās pazīstamākie pārstāvji bija Jops Zūtemelks, Jans Rāss, Gerijs Knetemans, Henī Keipers, Deivs Loids, Urss Freilers, Henks Luberdings, Renē Peinens, Johans van der Velde un Dītrihs Tūravs. Komanda bija pazīstama ar savu disciplīnu un tās specialitāte bija komandu brauciens. Komandas velosipēdus izgatavoja Jans le Grands.

Komandu sponsorēja Lielbritānijas velosipēdu ražotājs *[[Raleigh Bicycle Company|Raleigh]]* un *Raleigh* pārvaldītājsabiedrība Tube Investments (TI).

1983. gada sezonas beigās komanda tika sadalīta, jo radās nesaskaņas starp bijušo pasaules čempionu Janu Rāsu un komandas vadītāju Peteru Postu. Septiņi braucēji sekoja Postam uz jaunizveidoto *[[Panasonic riteņbraukšanas komanda|Panasonic]]* komandu, bet seši braucēji pievienojās Rāsam *[[Rabobank (komanda)|Kwantum]]* komandā.

## Atsauces
Mantegaca latvānis

thumb|250px|Mantegaca latvāņa ziedkopas
**Mantegaca latvānis** () ir latvāņu ģints augs, kas Latvijā ievests un kultivēts kā krāšņumaugs. Tā dzimtene ir Kaukāzs. Auga stublājs sasniedz 3 metru garumu. Lapas ļoti lielas, nepāra plūksnainas vai lineāri lancetiskas, asi smailas. Stublājs ar rupjiem matiņiem. Ziedu čemurs līdz 1 metru plats. Ziedi balti, ziedkopas ļoti lielas. Zied jūnijā, jūlijā. Pavairojas ar sēklām. Tāpat kā citiem invazīvajiem latvāņiem, arī Mantegaca latvāņa sula var radīt ādas apdegumus.

## Skatīt arī
* Sosnovska latvānis

## Atsauces
All Things Bright and Beautiful

***All Things Bright and Beautiful*** ir  izdots grupas *[[Owl City]]* trešais studijas albums.

## Dziesmu saraksts

## Vietas topos

## Atsauces
Sojuz TMA-09M

**Sojuz TMA-09M** () bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). 
*Sojuz TMA-09M* palaists orbītā 2013. gada maijā un uz zemes atgriezās novembrī.

## Apkalpes
Kuģa *Sojuz TMA-09M* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Mihails Tjurins (*Михаил Владиславович Тюрин*), komandieris 
* Ričards Mastrakjo (*Richard Mastracchio*), lidojuma inženieris, NASA, 
* Koiči Vakata, (*Wakata Kōichi*), lidojuma inženieris, JAXA, 

## Lidojuma gaita
*Sojuz TMA-09M* starts notika  20:31:24 UTC ar nesējraķeti Sojuz-FG no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas. 20:40:12 UTC kosmosa kuģis atdalījās no pēdējās pakāpes un iegāja orbītā.

Ar SKS kosmosa kuģis saslēdzās 29. maijā 02:10 UTC ( 5 stundas 39 min. pēc starta) pie Rassvet moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās operācijas notika automātiskā režīmā.

1. novembrī veikta *Sojuz TMA-09M* pārvietošana no *Rassvet* moduļa uz Zvezda pieslēgvietu. Dažas stundas pirms atvienošanās kosmosa kuģī pārgāja kosmonauti Jurčihins, Nīberga un Parmitāno. Atvienošanās notika 08:33 UTC, bet pieslēgšanās *Zvezda* modulim veikta 08:54 UTC. Manevrus rokas režīmā veica Jurčihins. Operācija veikta, lai pie *Rassvet* moduļa atbrīvotu vietu kosmosa kuģim Sojuz TMA-11M, kuruš tika palaists 7. novembrī.

No stacijas *Sojuz TMA-09M* atvienojās  23:21 UTC.
Kosmosa kuģa nolaižamais aparāts nolaidās Kazahstānā 11. novembrī 02:50 UTC. Lidojuma ilgums — 166 dienas 6 stundas 17 minūtes.
Uz zemi tika atvesta olimpiskā lāpa (bez iedegtas uguns) 2014. gada ziemas olimpiskajām spēlēm, kura kosmosā bija nogādāta 7. novembrī ar kosmosa kuģi Sojuz TMA-11M un 9. novembrī iznesta atklātā kosmosā.

## Ārējās saites

* ''Sojuz TMA-09M'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Aļaskas līcis

**Aļaskas līcis** () ir plašs atvērts līcis Klusā okeāna ziemeļu daļā Ziemeļamerikas piekrastē. Izvietojies starp Aļaskas pussalu rietumos un Ziemeļamerikas kontinentu ziemeļos un austrumos. Pēc Starptautiskās hidroloģijas organizācijas datiem līča dienvidu robeža tiek vilkta no Habuča raga Aļaskas pussalas galā līdz Spensera ragam pie Krosa šauruma ziemeļu malas, pēc ASV Ģeoloģijas dienesta datiem — no Kodiakas salas dienvidu gala rietumos līdz Diksona šaurumam austrumos. Visa līča piekraste pieder ASV Aļaskas štatam. Līča piekrastē daudz salu, lielākās no tām ir Kodiakas arhipelāgs un Aleksandra arhipelāgs. Krasti stipri izroboti, daudz līču, fjordu. Līča ziemeļu piekrastē noplūst vairāki glečeri. Krastā nav lielu apdzīvoto vietu, lielākā osta ir Sūarda Kīnajas pussalā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Luka Parmitāno

**Luka Parmitāno** (*Luca Parmitano*, dzimis ) ir Itālijas kosmonauts, militārais lidotājs.

Parmitāno pirmo kosmisko lidojumu sāka 2013. gada maijā ar kosmosa kuģi *[[Sojuz TMA-09M]]*. Viņš bija SKS 36. ekspedīcijas un 37. ekspedīcijas lidojuma inženieris.  Uz zemes atgriezās .

Otro reizi kosmosā Luka Parmitāno devās 2019. gada 20. jūlijā, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-13]]* lidojuma inženierim. Viņš bija SKS 60. ekspedīcijas lidojuma inženieris un 61. ekspedīcijas komandieris. Uz Zemi atgriezās 2020. gada 6. februārī.

## Kosmisko lidojumu kopsavilkums

Iziešanas atklātā kosmosā:

## Ārējās saites

* Biogrāfiskie dati ESA vietnē
Aļaskas pussala

**Aļaskas pussala** (, ) ir ap 800 km gara un no 10 līdz 170 km plata pussala Ziemeļamerikas ziemeļrietumos. Izstiepta ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā un atdala Beringa jūras Bristoles līci no Klusā okeāna Aļaskas līča. Administratīvi ietilpst Amerikas Savienoto Valstu Aļaskas pavalstī. Dažkārt ar nosaukumu «Aļaskas pussala» literatūrā saprot visu Aļaskas štatā ietilpstošo Ziemeļamerikas kontinenta ziemeļrietumu izvirzījumu.

Lielāko daļu pussalas aizņem vulkāniski aktīvā Aleutu grēda, kas turpinās dienvidrietumu virzienā kā Aleutu salas. Pussalas augstākais punkts ir  augstais Pavlova vulkāns, galējais dienvidu punkts — Habuča rags. Krasti stipri roboti, daudz līču un sīku saliņu piekrastē. Ziemeļrietumu piekrastē līdzenums ar lielu daudzumu sīku ezeriņu. Pussalā izveidots Katmaja nacionālais parks un vairāki rezervāti. Pussalas nosaukums cēlies no aleutu valodas un apzīmē «Lielo zemi».

## Atsauces

## Ārējās saites
Šternberka

**Šternberka** () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Olomoucas apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1269. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Šternberga** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Cilvēki
Šternberka ir hokejista Davida Krejči (*David Krejčí*, 1986), futbolista Davida Rozehnala (*David Rozehnal*, 1980) un hokejista Petra Vrānas (*Petr Vrána*, 1985) dzimtā pilsēta.

## Ārējās saites
*
Liekulība

**Liekulība** ir izturēšanās, rīkošanās vai uzskatu paušana neatbilstoši saviem patiesajiem uzskatiem, parasti savtīgos nolūkos. Liekulība ir uzskatāma par melu formu.

## Atsauces
Dežņova rags

**Dežņova rags** () vai **Tugnehalha** () ir klinšains zemesrags Krievijas Federācijas Tālajos Austrumos, Eirāzijas kontinenta galējais austrumu punkts. Izvietojies Čukču pussalas galā Beringa šauruma rietumu krastā. No Ziemeļamerikas kontinenta galējā rietumu punkta Velsas Prinča raga to šķir .

Zemesragu 1684. gadā atklāja Semjona Dežņova ekspedīcija, atklājot jūrasceļu no Ziemeļu Ledus okeāna uz Kluso okeānu un nosauca to par **Čukotskijnosu** *(Чукотский Нос)*. 1898. gadā pēc zviedru polārpētnieka Ādolfa Nordenšelda ierosinājuma Krievijas ģeogrāfijas biedrība zemesragu pārdēvēja pirmatklājēja vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Фоторассказ о походе в Уэлен и на мыс Дежнёва
2013. gada Olaines novada domes vēlēšanas

**[[2013. gads|2013]]. gada Olaines novada domes vēlēšanas** bija Olaines novada domes vēlēšanas, kas notika , 2013. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās uz 17 domes deputātu vietām kandidēja 93 kandidāti no 5 sarakstiem. Balsošana notika divos vēlēšanu iecirkņos Olainē un vienā iecirknī Jaunolainē, tajā piedalījās 47,08%, jeb 5437 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti
Vēlēšanās Olaines novada domē tika ievēlēti 17 deputāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
Pret latviešu tautu vērstā totalitārā komunistiskā režīma genocīda upuru piemiņas diena

**Pret latviešu tautu vērstā totalitārā komunistiskā režīma genocīda upuru piemiņas diena** ir Latvijas atceres un atzīmējamā diena decembra pirmajā svētdienā. Pēc Austrumu latviešu biedrības iniciatīvas šo dienu kā atceres dienu cietušajiem Staļina represijās 20. gadsimta 30. gadu beigās apstiprināja Saeima 1998. gadā.

## Vēsturiskie notikumi

Represijas pret latviešiem PSRS izvērsa Lielā terora laikā. Tās tika uzsāktas līdz ar 1937. gada 23. novembrī PSRS iekšlietu tautas komisāra Nikolaja Ježova nosūtīto rīkojumu visām republiku NKVD, apgabalu un novadu NKVD pārvaldēm: 

Kopumā etniskajā tīrīšanā no 66 843 latviešiem tika apcietināti 22 360 cilvēku, no kuriem nošauti 73%.

## Atceres dienas pieņemšana

Ideju Latvijā decembra sākumā iedzīvināt atceri par NKVD "Latviešu operācijā" cietušajiem rosināja Austrumu latviešu biedrība. Tās organizētajā konferencē *Genocīds pret latviešu tautu Padomju Savienībā* 1997. gada 7. decembrī tika pieņemta rezolūcija *Par piemiņas dienas noteikšanu latviešiem, kas gājuši bojā staļiniskā genocīda laikā Padomju Savienībā 1937.-1938. gadā*. Rezolūcijā, kurā akcentēta sešdesmitgade kopš „pirmajām visbriesmīgākajām un asiņainākajām represijām, kādas jebkad pasaulē tikušas vērstas pret latviešu tautu”, Saeimai lūgts izsludināt katra gada 3. decembri par sēru dienu „bojā gājušo genocīda upuru svētajai piemiņai”. 10. decembrī rezolūciju (ar pavadtekstu) kā atklātu vēstuli Saeimas priekšsēdētājam Alfrēdam Čepānim saņēma Saeimas kanceleja un nodeva visām Saeimas frakcijām, pie frakcijām nepiederošajiem deputātiem un Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijai. Grozījumus galīgajā lasījumā pieņēma 1998. gada 17. jūnijā, tos prezidents izsludināja 1998. gada 8. jūlijā.

## Atceres dienas pieminēšana publiskajā telpā

Saskaņā ar Latvijas Sociālās atmiņas monitoringa datiem šo atceres dienu Latvijā  vispār nav atzīmējuši 86,6% iedzīvotāju.  Nepastāv arī mediju tradīciju atceres dienas pieminēšanā, krievvalodīgajā presē tā vispār netiek pieminēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* [Latvijas Sociālās atmiņas monitorings. Ziņojums nr.1 PDF
Rihards Rēti

**Rihards Rēti** (*Richard Réti*; dzimis , Pazinokā (netālu no Bratislavas), Austroungārijā, miris , Prāgā, Čehoslovākijā) bija šaha lielmeistars, teorētiķis un literāts.

## Jaunība
Izaudzis Vīnē, kur beidzis vidusskolu un iestājies augstskolā fizikas un matemātikas fakultātē. Vēlāk studijas pametis, jo nopietni pievērsies šaham. 1907. gadā sācis piedalīties šaha turnīros. Iesākumā Rēti vajāja neveiksmes, jo Vīnes 1908. gada turnīrā viņš palika pēdējā vietā, iegūstot tikai 1,5 punktu no 19 iespējamajiem. Ceļš pie panākumiem šahā aizņēma gandrīz desmit gadu ilgu darbu.

## Pirmās uzvaras un jaunas idejas šahā
Pēc Pirmā pasaules kara 1918. un 1919. gadā Rēti ieņēma pirmo vietu nelielos starptautiskos šaha turnīros Košicē un Roterdamā. 1920. gadā viņš uzvarēja prestižā turnīrā Gēteborgā, apsteidzot tādus atzītus meistarus kā Akiba Rubinšteins un Jefims Bogoļubovs. Tajā pašā gadā sekoja uzvara Amsterdamas turnīrā, kur spēlēja Makss Eive, Gēza Maroci un Savelijs Tartakovers. Šajos gados Rēti uzrakstīja vienu no savām svarīgākajām teorētiskajām grāmatām «Jaunas idejas šahā» (vāciski «Die neuen Ideen im Schachspiel»), kuru izdeva Vīnē 1922. gadā. Pēc gada grāmata tika tulkota angļu valodā, tā guva lielu popularitāti šaha pasaulē un vēl šodien nav zaudējusi savu nozīmi.

## Panākumi turnīros
1920. gados Rēti turpināja ar panākumiem piedalīties turnīros. 1922. gadā viņš uzvarēja Teplices starptautiskajā turnīrā, pēc gada bija otrais divos turnīros: Ostravā (aiz Emanuela Laskera) un Vīnē (aiz Savelija Tartakovera). 1924. gadā viņš piedalījās vienā no tā laika lielākajiem turnīriem Ņujorkā, kur palika 5. vietā, aiz trim Pasaules šaha čempioniem Emanuela Laskera, Hosē Raula Kapablankas, Aleksandra Aļehina un ASV čempiona Frenka Māršala. Šeit Rēti sagādāja pirmo zaudējumu Kapablankam beidzamo astoņu gadu laikā un kopš Kapablanka bija kļuvis par Pasaules čempionu šahā.

## Dzīves pēdējie gadi
1925. gadā Sanpaulu Rēti uzstādīja neparastu rekordu, spēlējot vienlaicīgi ar 29 dalībniekiem, neskatoties uz galdiņu (20 uzvaras, 2 zaudējumi un 7 neizšķirti), kuru tikai 1933. gadā pārspēja Aļehins. Pirmajā Pasaules šaha olimpiādē Londonā 1927. gadā Rēti bija Čehoslovākijas izlases pirmais numurs un palīdzēja tai ierindoties augstajā 5. vietā, pie sava galdiņa izcīnot trešo vietu individuālajā vērtējumā. Rēti pēdējais turnīrs bija Stokholmā 1929. gadā, kurā viņš uzvarēja. Priekšlaicīgi miris 40 gadu vecumā pēc smagas saslimšanas ar skarlatīnu.

## Radošais mantojums
Rēti atstāja nozīmīgu ietekmi uz šaha attīstību. Viņš bija hipermodernisma ideju pamatlicējs, viņa vārdā ir nosaukta Rēti atklātne (1. Zf3 d5 2.с4). Tāpat daudzas Rēti etīdes atstāja paliekošu iespaidu uz šaha kompozīcijas attīstību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gēra

**Gēra** () ir pilsēta Veise Elsteres upes krastos Tīringenes austrumu daļā Vācijā. Pilsētā dzīvo ap 100 tūkstošiem iedzīvotāju un tā ir trešā lielākā pilsēta Tīringenes federālajā zemē pēc iedzīvotāju skaita. Atrodas aptuveni  uz dienvidiem no Leipcigas un  uz austrumiem no Erfurtes. Pilsēta atrodas no 180 līdz 354 m vjl.

2009. gadā bezdarba līmenis Gērā sasniedza 14,9%.

## Vēsture
Vietas nosaukums «Gēra» sākotnēji atsaucās uz Veise Elstere upes ieleju, kur tagad atrodas pilsēta. Nosaukums ir cēlies Eiropas Lielās migrācijas laikā, kad slāvu ciltis 8. gadsimtā apmetās šajā vietā uz dzīvi. Pirmo reizi pilsētas nosaukums Gēra ir minēts 995. gadā. Pilsētas tiesības Gēra ieguva 13. gadsimtā.

1450. gadā pilsēta bija stipri nopostīta karā. Lai gan pilsēta bija ievērojami cietusi, tā vēlāk uzplauka un kļuva par Reusas republikas vienu no galvenajām pilsētām.

1806. gadā Napoleons izveidoja savu impērijas mītni Gēras pilsētas teritorijā. No šejienes 1806. gada 12. oktobrī Francijas imperators nosūtīja augstprātīgu un bīstamu vēstuli Hoencollernu dinastijas Prūsijas karalim Frīdriham Vilhelmam III Hoencollernam, kas noveda pie kara.

19. gadsimtā, industriālās revolūcijas laikā, Gēra strauji attīstījās, izmantojot savu tekstilrūpniecību. Daudzas palikušās villas joprojām atgādina par tā laika greznību un izšķērdību. Vēlāk pilsēta kļuva par nozīmīgu dzelzceļa mezglu.

1920. gadā pilsēta kļuva par daļu no jaunizveidotās Tīringenes federatīvās zemes, bet 1952. gadā Tīringene tiek sadalīta trīs apriņķos, un Gēra kļūst par Gēras apriņķa administratīvo centru.

1938. gada 10. novembrī norisinās lielas demonstrācijas pret ebrejiem. Demonstrāciju laikā notiek sinagongu apgānīšana un dedzināšana, ebreju skolu un veikalu ieņemšana un visi ebreju vīrieši tiek arestēti.

1945. gada 6. aprīlī notiek uzlidojums Gēras pilsētai, kuras laikā stipri tiek sabojāta centrālā stacija, pilsētas vecpilsēta un citi rajoni. Bojā gāja 142 cilvēki, bet vairāk kā 8000 iedzīvotāju palika bez mājām.

1990. gada 6. maijā, pēc četrdesmit gadu pārtraukuma, atkal notiek brīvas un demokrātiskas pašvaldības vēlēšanas.

## Atsauce

## Ārējās saites
Vladivostokas "Admiral"

**Vladivostokas "Admiral"** () ir hokeja klubs, kas bāzēts Vladivostokā, Krievijā un pašlaik spēlē Kontinentālajā hokeja līgā. Komanda tika izveidota 2013. gadā.

Komandas nosaukums un logotips tika noskaidrots 2013. gada maijā, kad interneta lietotājiem bija iespējams balsot par sev tīkamāko variantu. 2013. gada 17. jūnijā norisinājās KHL paplašināšanās drafts, kurā "Admiral" izvēlējās pa vienam spēlētājam no katras no 19 Krievijā bāzētajām līgas komandām.

## Spēlētāji

### Pašreizējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2018. gada 2. oktobrī.*

#### Vārtsargi
* 31  Ņikita Serebjatovs
* 33  Antons Krasotkins

### Aizsargi
* 2  Mihails Patrikejevs
* 7  Jurijs Kozlovskis
* 8  Timurs Taratuņins
* 13  Aleksandrs Ugoļņikovs (Kapteiņa palīgs)
* 44  Kirils Djakovs
* 47  Ivans Miščenko
* 51  Artūrs Kramaškovs
* 65  Romāns Tataļins
* 85  Jegors Antropovs

### Uzbrucēji
* 18  Konstantīns Glazačovs (Kapteinis)
* 19  Semjons Valuiskis
* 21  Deniss Vikharevs
* 22  Aleksandrs Čerņikovs
* 23  Aleksandrs Streļtsovs
* 25  Aleksandrs Mereškins
* 27  Antons Koroljovs
* 29  Jegors Jakovļevs
* 32  Vasilijs Streļtsovs
* 41  Kirils Voroņins
* 52  Mareks Hovorka
* 63  Vojtehs Polāks
* 71  Vladimirs Betuzovs
* 72  Sergejs Konkovs (Kapteiņa palīgs)
* 73  Ņikita Sirotkins
* 74  Gļebs Zaicevs
* 96  Ņikita Feoktistovs

## Visu KHL sezonu rezultāti

## Līderi

### Kluba spēlētāju rekordi
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Niklass Bergforss, 17 (2013.—14.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Fēlikss Šics, 22 (2013.—14.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Fēlikss Šics, 38 (2013.—14.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Artjoms Ternavskis, 107 (2013.—14.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Artjoms Ternavskis un Jegors Antropovs, 13 (2013.—14.)

## Ārējās saites
* Komandas eliteprospects.com profils
Rūdolfs Špīlmans

**Rūdolfs Špīlmans** (; , Vīne, Austroungārija - , Stokholma, Zviedrija) bija šaha lielmeistars.

## Biogrāfija
Agri iemācījies spēlēt šahu un ticis uzskatīts par brīnumbērnu. Pēc izglītības bijis advokāts, taču nekad nav strādājis savā profesijā. Piedalījies vairāk nekā 120 šaha turnīros, no kuriem 33 izcīnījis uzvaras, un ticis uzskatīts par vienu no sava laika labākajiem šahistiem. Devis lielu ieguldījumu atklātņu teorijā. Pēc dabas bijis nervozs un viegli iespaidojams cilvēks, kas brīžiem atsaucies uz rezultātiem šaha turnīros - 17.-18. vieta Karlovivaros (1923), 12.-14. vieta Maskavā (1925). Rihards Rēti nosaucis Špīlmanu par «pēdējo šaha romantiķi», bet Savelijs Tartakovers par «karaļa gambīta pēdējo bruņinieku», jo Špīlmans vienmēr centies atrast kombinācijas un sarežģījumus spēles laikā. Kombinacionālajām iespējām Špīlmans veltījis savu grāmatu «Upura teorija» (1935, vāciski «Richtig opfern»). Vēlākajos gados Špīlmana spēle kļuva racionālāka, viņš atteicās no gambītu pielietošanas atklātnē.

1927. gadā Špīlmans uzvarēja Vācijas šaha čempionātā Magdeburgā. Divas reizes (1931, 1935) pārstāvējis Austrijas izlasi Pasaules šaha olimpiādē un ieguvis 19½ punktus 33 partijās.

1938. gadā pēc Austrijas anšlusa bija spiests emigrēt uz Čehoslovākiju, bet Otrajam pasaules karam sasniedzot arī šo valsti, pārcēlās uz dzīvi Zviedrijā, kur arī nomiris.

## Atsauces

## Ārējās saites