open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Teltovas-Flēmingas apriņķis

**Teltovas-Flēmingas apriņķis** () ir apriņķis Vācijā, Brandenburgas federālajā zemē.

Apriņķis robežojas ar Brandenburgas Potsdamas-Mitelmarkas apriņķi ziemeļrietumos, Dāmes-Šprēvaldes apriņķi austrumos un Elbas-Elsteres apriņķi dienvidos, Berlīni ziemeļos, kā arī Saksijas-Anhaltes Vitembergas apriņķi dienvidrietumos. 

Teltovas-Flēmingas apriņķis iedalās 6 pilsētās un 8 kopienās. Pilsētas ir Bāruta/Marka, Cosene, Jīterboga, Ludvigsfelde, Lukenvalde un Trebīne, bet kopienas — Ammellenzē, Blankenfelde/Mālova, Grosbērene, Nīdererflēminga, Nīdergersdorfa, Nute-Urštromtāle un Rangsdorfa bez sīkāka iedalījuma, kā arī Dāme/Marka ar sīkāku iedalījumu.
Ceipinieki

**Ceipinieki** (arī **Ceipinīki**) ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5,7 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 49,1 km no novada centra Madonas un 197,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 56 cilvēkiem.
## Atsauces
Adrakaši

**Adrakaši** ir ciems Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 9 km no pagasta centra Kolberģa, 11 km no novada centra Alūksnes un 213 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V396, Adrakašu strauta krastā.

## Atsauces
18. autobusu maršruts (Daugavpils)

**18. autobusu maršruts** ir Daugavpils sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Viduspoguļankas līdz Autoostai. Maršruts kursē vienu reizi dienā. 18. autobusu maršrutu apkalpo A/S "Daugavpils satiksme".

## Maršruts
* 18. maršruta autobusi kursē pa šādām ielām: Ventas iela, Vidzemes iela, 1. Pasažieru iela, Stacijas iela un Lāčplēša iela.

## Pieturvietas

18. autobusu maršrutā ir 16 pieturas.

## Ārējās saites
* Saraksts
Tamms

**Tamms** ( — 'ozols'; sieviešu dzimtē Tamma) ir izplatīts igauņu cilmes uzvārds, otrais izplatītākais uzvārds Igaunijā (aiz Ivanova). Cilvēki ar šo uzvārdu:

*Igors Tamms (*Игорь Евгеньевич Тамм*; 1895—1971) — padomju fiziķis teorētiķis. 
*Jiri Tamms (*Jüri Tamm*, 1957—2021) — igauņu vieglatlēts; 

## Atsauces
Grozas (Varakļānu pagasts)

**Grozas** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5,1 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 47,5 km no Madonas un 197,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P84 (Madona—Varakļāni).

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 166 cilvēkiem.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Indāni (Varakļānu pagasts)

**Indāni** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā 2,7 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 53,6 km no novada centra Madonas un 195,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, pie Varakļānu strauta, uz ziemeļaustrumiem no Lielā Pelečāres purva.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 86 cilvēkiem.
## Atsauces
Jurašinkas

**Jurašinkas** ir daļēji izzudis ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 9,8 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 51,7 km no novada centra Madonas un 203,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Strodaukas krastos.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 99 cilvēkiem.

## Atsauces
17A. autobusu maršruts (Daugavpils)

**17A. autobusu maršruts** ir Daugavpils sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Autoostas līdz Jaunforštadtei. 17A. autobusu maršrutu apkalpo A/S "Daugavpils satiksme".

## Maršruts
* Virzienā **Autoosta** — **[[Jaunforštadte]]** autobusi kursē pa šādām ielām: Lāčplēša iela, Cietokšņa iela, Kraujas iela, Kārklu iela, Vidzemes iela, Piekrastes iela, Rēzeknes iela un  Aveņu iela.

* Virzienā **[[Jaunforštadte]]** — **Autoosta** autobusi kursē pa šādām ielām: Aveņu iela, Vidzemes iela, Kārklu iela, Cietokšņa iela un Lāčplēša iela.

## Pieturvietas

17A. autobusu maršrutā ir 22 pieturas, virzienā **Autoosta** — **[[Jaunforštadte]]** ir 11 pieturas, bet virzienā **[[Jaunforštadte]]** — **Autoosta** arī ir 11 pieturas.

## Ārējās saites
* Saraksts
Kazusala (Varakļānu pagasts)

**Kazusala** (latgaliski: **Kozusola**) ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos 13,9 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 50,6 km no novada centra Madonas un 206,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V869 (Tiltagals–Mežastrodi–Varakļāni), Briežu grāvja krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 31 cilvēku.
## Atsauces
Kārkliņi (Varakļānu pagasts)

**Kārkliņi** bija ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atradās pagasta dienvidrietumu daļā 1,5 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 52,4 km no novada centra Madonas un 194,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no Varakļānu strauta.

## Atsauces
Beja

**Beja**, arī **Bajs**, **Baja** vai **Bejas mežniecība**, ir apdzīvota vieta Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā pie autoceļa V396 Alūksnītes krastā  no pagasta centra Kolberģa,  no novada centra Alūksnes un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Bejas muižas (*Beienhof*) centru. Alūksnes upē pie Bejas bija uzstādināts Bejas dzirnavu ezers, bet 2024. gadā dambi nojauca.

1919. gada 22. februārī šeit notika Bejas kauja.

## Atsauces
Kluši

**Kluši** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 7,2 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 46,2 km no novada centra Madonas un 199,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P84 (Madona—Varakļāni).

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 77 cilvēkiem.
## Atsauces
Kristakrogs

**Kristakrogs** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumos 5,6 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 54,1 km no novada centra Madonas un 189,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)) un dzelzceļa līnijas Krustpils—Rēzekne II, uz dienvidaustrumiem no Teiču purva.

## Atsauces
Justi

**Justi** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos 13,2 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 53,2 km no novada centra Madonas un 205,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Strodaukas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 82 cilvēkiem.
## Atsauces
Džovanni Batista Pergolēzi

**Džovanni Batista Dragi** (), biežāk pazīstams kā **Pergolēzi** (, tulkojumā "pergolēzietis/no Pergolas pilsētas") jeb **Džovanni Batista Pergolēzi** (; dzimis , miris ) bija baroka laika itāļu komponists.

Lielāko daļu no neilgā radošā mūža pavadīja Neapolē, kur ieradās 1725. gadā. Radījis darbus vokālās mūzikas, kora mūzikas, kamermūzikas, *[[concerto]]* (koncertus solistam un orķestrim) un operas žanros. Populārākais Pergolēzi darbs mūsdienās ir 1736. gadā radītais sakrālais darbs *[[Stabat Mater]].* Pergolēzi *[[opera buffa]]* *[[La serva padrona]]* iestudējums 1752. gadā Parīzē izraisīja karstas diskusijas par operas žanru jeb t.s. bufonu karu (*Querelle des Bouffons*), kurā iesaistījās Denī Didro, Žans Filips Ramo, Žans Žaks Ruso, Voltērs.

## Ārējās saites

* Pergolēzi profils ''AllMusic'' 
* Pergolēzi notis ''IMSLP''
Emma Pūlija

**Emma Džeina Pūlija** (; dzimusi ) ir angļu sportiste.

Iepriekš profesionāli nodarbojusies ar riteņbraukšanu, specializējoties individuālajā braucienā un kalnainās sacensībās. Šobrīd pievērsusies garo distanču skriešanai, duatlonam un triatlonam, šobrīd profesionāla triatloniste, divkārtēja pasaules čempione garo distanču duatlonā.

2008. gada olimpiskajās spēlēs Pūlija ieguva sudraba medaļu individuālajā braucienā, šajā disciplīnā kļuva par pasaules čempioni 2010. gadā. Pūlija uzvarējusi sešās UCI Pasaules kausa viendienas sacensībās, kā arī vairākās daudzdienu sacensībās, ieskaitot desmit dienas garo *[[Tour de l'Aude]]*. Trīs reizes uzvarējusi Lielbritānijas čempionātā individuālajā braucienā un vienu reizi (2010. gadā) arī grupas braucienā.

Pēc 2014. gada Nāciju Sadraudzības spēlēm Pūlija paziņoja par aiziešanu no profesionālās riteņbraukšanas, lai koncentrētos triatlonam, duatlonam un garo distanču skriešanai. Pirms tam 2013. gadā Pūlija uzvarēja Lozannas maratonā un ''Swissman'' triatlonā. 2015. gada 16. decembrī Pūlija paziņoja par īslaicīgu atgriešanos riteņbraukšanā, lai kvalificētos Lielbritānijas izlasei 2016. gada olimpiskajām spēlēm Riodežaneiro, paužot viedokli, ka neierasti kalnainā individuālā brauciena trase ir viņai piemērota.

2016. gada jūnijā Pūlija parakstīja līgumu ar savu bijušo komandu *Lotto—Soudal Ladies*, lai startētu 2016. gada *[[Giro Rosa]]* sacensībās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 

* 
*
Tekla Valentinoviča

**Tekla Valentinoviča**, pēc laulībām **Zubova** un **Šuvalova** (, ); dzimusi , mirusi ), bija lietuviešu izcelsmes grāfiene, pēdējā Katrīnas II favorīta Platona Zubova sieva, pēc Zubova nāves kļuva par Rundāles pils īpašnieci.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1801. gadā nabadzīga Lietuvas šļahtiča Ignāta Valentinoviča ģimenē. 1821. gada rudenī viņā iemīlējās Jonišķu muižas īpašnieks kņazs Platons Zubovs, pēc kāzām viņi apmetās uz dzīvi Rundāles pilī, taču 1822. gada 7. aprīlī viņas vīrs nomira. 1824. gada 27. februārī nomira arī viņu meita Aleksandra un jaunā kņaziene Zubova pārcēlās uz dzīvi Vīnē. Tur viņa iepazinās ar Krievijas impērijas vēstniecības sekretāru grāfu Andreju Šuvalovu, kas viņas dēļ pameta darbu un devās uz Florenci, kur viņi kopā nodzīvoja gadu, 1826. gada novembrī Leipcigā apprecējās un apmetās uz dzīvi Pēterburgā.

Pēterburgā dzima viņas bērni Pēteris (1827—1889), Sofija (1829—1912), Pāvils (1830—1908) un Olga (1833—1859). 
1834. gadā Šuvalovi nopirka namu Moikas krastmalā 90/1 Pēterburgā, kur bieži pulcējās augstākā sabiedrība, to skaitā dzejnieks Puškins. 
1848. gadā viņu apbalvoja ar Sv. Katrīnas ordeni, taču viņu neiecēla par galma dāmu. 

Mūža nogali grāfiene Tekla Šuvalova pavadīja Rundāles pilī, kur mira 1873. gada	25. oktobrī, apglabāta Šuvalovu kapenēs Vartemegi ciemā uz ziemeļiem no Pēterburgas.
Bāruta/Marka

**Bāruta/Marka** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Teltovas-Flēmingas apriņķī, 53 kilometrus uz dienvidiem no Berlīnes.

## Vēsture

Pilsēta rakstos pirmoreiz minēta 1234. gadā. Pēc Otrā pasaules kara līdz 1990. gadam ietilpa VDR.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristiāns (priekšvārds)

**Kristiāns** ir latīņu izcelsmes vīrieša personvārds, kas cēlies no vārda *Christianus* — „Kristus sekotājs”. Latvijā ar šo personvārdu dzīvo 1641 personas.

Kristiāni vārda dienu atzīmē 24. jūlijā, kopā ar Kristīnēm, Kristīnām, Kristām un Kristiānām. Šis personvārds ir bieži sastopams Eiropā, ASV un citās angliski runājošās valstīs.
[thumb|[Dānijas karalis Kristiāns VIII]]

## Radniecīgi personvārdi
*Kristians;
*Kristīne;
*Krista;
*Kristija;
*Kristers;
*Kristīna;
*Kristens;
*Krišs;

## Cilvēki
*Kristiāns VIII — Dānijas karalis;
*Marts Kristiāns Kalniņš — latviešu mūziķis;
*Kristiāns Barnards — dienvidāfrikāņu kardioķirurgs;
*Kristiāns IV — Dānijas un Norvēģijas karalis;
*Kristiāns Goldbahs — matemātiķis;
*Kristiāns Gotfrīds Ērenbergs — vācu dabaszinātnieks;
*Kristiāns Jāks Petersons — igauņu dzejnieks;
*Justs Kristiāns fon Loders — Rīgā dzimis ārsts;
*Kristiāns Doplers — austriešu matemātiķis;
*Kristiāns Heigenss — Nīderlandes fiziķis, mehāniķis, matemātiķis un astronoms; 
[thumb|[Kristiāns Heigenss]]
*Kristiāns Volfs — vācu filozofs;
*Kārlis Kristiāns Širrens — vācu vēsturnieks
*Gustavs Kristiāns fon Hantvigs — Rīgas ārsts;
*Kristiāns Pelšs — latviešu hokejists;
*Kristiāns Nēmets — ungāru futbolists;
*Vilhelms Kristiāns Pantēnijs — vācbaltiešu mācītājs un žurnālists;
*Johans Kristiāns Bahs — vācu komponists;
*Hanss Kristians Andersens — dāņu rakstnieks;
*Kristiāns Rubīns — latviešu hokejists;

## Atsauces
10. sieviešu šaha olimpiāde

thumb|260px|1982. gada olimpiādes turnīra zāle Lucernā
**10. sieviešu [[šaha olimpiāde]]** notika no 1982. gada 30. oktobra līdz 16. novembrim Šveices pilsētā Lucernā.

Vienlaicīgi Lucernā notika arī 25. šaha olimpiāde.

## Vispārīgs apskats
Olimpiādē piedalījās 45 komandas. No tām četru valstu komandas bija debitantes. Olimpiādē pirmoreiz spēlēja: Indonēzijas, Trinidadas un Tobago, Turcijas un Zambijas šahistes. Dominikānas komanda, kas bija iesniegusi pieteikumu un tika ielozētā pirmajā kārtā pret Indiju, tomēr uz olimpiādi neieradās. Indijas komanda tika piešķirta 4:0 uzvara. Līdz ar to turnīrā radās nepāra komandu skaits un viena komanda sākot ar otro kārtu vienmēr bija brīva.

Spēles reglaments: Šveices sistēma, 14 kārtas. Apdomas laiks: pirmās 2,5 stundās 40 gājieni, katrā nākamajā stundā 16 gājieni.

## Olimpiādes rezultāti
thumb|260px|PSRS un Indijas komandu mačs
Olimpiādes rezultāti sakopoti tabulā:
:

Apzīmējumi: **V** — vieta; **P** — komandas dalībnieku iegūto punktu summa; **BHK** — Buholca koeficients; **BYE** - komanda šai kārtā bija brīva nepāra komandu skaita dēļ un tai bez spēles tika piešķirti 1,5 punkti..

### Labākās pie galdiņiem
* 1. galdiņš: Barbara Perniči (Itālija) 9½ no 12
* 2. galdiņš: Nana Aleksandrija (PSRS) 7½ no 9
* 3. galdiņš: Daniela Nucu-Gažika (Rumānija) 11 no 12
* Rezerviste: Elizabeta Polihroniade (Rumānija) un Terēze Lejva (Kolumbija) 7 no 9

### Godalgoto komandu dalībnieču individuālie rezultāti
Godalgoto komandu dalībnieču individuālie rezultāti redzami tabulās:

#### 1. vieta — PSRS

#### 2. vieta — Rumānija

#### 3. vieta — Ungārija

## Skatīt arī
* 25. šaha olimpiāde

## Atsauces

## Ārējās saites

* 10th Women's Chess Olympiad: Lucerne 1982
Angelina (priekšvārds)

**Angelina** ( (*Angelina*), no *αγγελος* (*angelos*) — 'sūtnis', 'eņģelis') ir grieķu cilmes sievietes personvārds par godu vienai no Zeva un Artemīdas meitām. Plaši izmantots Krievijā. Pareizticīgo kalendārā Angelinas vārda dienu atzīmē (datumi doti pēc Gregora kalendāra): 14. jūlijā, 12. augustā, 12. septembrī un 23. decembrī.

## Serbu ķēniņiene
Pareizticīgo vārds Angelina korelē ar Angelīnu Brīnišķīgo (1447(?)-1516 vai 1520), pēdējā Serbijas valdnieka Stefana Brankoviča sievu, ko 1459. gadā kopā ar ģimeni no Serbijas padzina turki.

## Radniecīgie vārdi
* Anželīna 
* Angela, Anžela, Andžela 
* Anželika

## Atsauces
Lielie Leimaņi

**Lielie Leimaņi** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4,1 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 49,2 km no novada centra Madonas un 198,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 203 cilvēkiem.
## Atsauces
10A. minibusu maršruts (Daugavpils)

**10A. minibusu maršruts** ir Daugavpils sabiedriskā transporta minibusu maršruts, kas kursē no Autoostas līdz Ruģeļiem.

## Maršruts
* Virzienā **Autoosta** — **[[Ruģeļi]]** autobusi kursē pa šādām ielām: Lāčplēša iela, Cietokšņa iela, Imantas iela, Daugavas iela, 18. novembra iela, Nometņu iela, Patversmes iela, Jelgavas iela un Gaismas iela.

* Virzienā **[[Ruģeļi]]** — **Autoosta** autobusi kursē pa šādām ielām: Gaismas iela, Nometņu iela, Jelgavas iela, Patversmes iela, Nometņu iela, Viestura iela, Sakņu iela, Stacijas iela un Lāčplēša iela.

## Pieturvietas

10A. autobusu maršrutā ir 31 pietura, virzienā **Autoosta** — **[[Ruģeļi]]** ir 13 pieturas, bet virzienā **[[Ruģeļi]]** — **Autoosta** ir 18 pieturas.

## Ārējās saites
* Saraksts
Lielie Strodi (Varakļānu pagasts)

**Lielie Strodi** bija ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atradās pagasta ziemeļaustrumos 15,6 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 52,4 km no novada centra Madonas un 208,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās nomaļus no valsts autoceļiem, Brieža grāvja krastā. Upes pretējā krastā atrodas Murmastienes pagasta ciems Lielie Strodi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 14 sētas ar 195 cilvēkiem.
## Atsauces
Matuļi (Varakļānu pagasts)

**Matuļi** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos 13,6 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 52,1 km no novada centra Madonas un 206,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Strodaukas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 61 cilvēku.
## Atsauces
Ļovāni (Varakļānu pagasts)

**Ļovāni** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta austrumos 6,0 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 50,7 km no novada centra Madonas un 198,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)), netālu no Varakļānu strauta.

## Atsauces
Mazie Veipi

**Mazie Veipi** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 11,6 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 48,1 km no novada centra Madonas un 204,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Brieža grāvja krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 3 sētas ar 52 cilvēkiem.
## Atsauces
Maurāni

**Maurāni** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6,9 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 45,5 km no novada centra Madonas un 199,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P84 (Madona—Varakļāni).

1897. gadā katoļu ciemā bija 3 sētas ar 48 cilvēkiem.
## Atsauces
Mauzolejs

thumb|Mausola mauzoleja rekonstrukcijas makets Bodrumas Zemūdens arheoloģijas muzejā, Turcijā.
**Mauzolejs** ( no ;  (*mazar*)) ir Kārijas valdnieka Mausola ievērojamās kapenes, kas celtas 4. gs. pirms mūsu ēras Mazāzijas pilsētā Halikarnasā, mūsdienās Turcijā Bodrumas pilsētas apkārtnē. Arhitektūrā — monumentālas kapenes.

Mauzoleji vēsturiski bija un ir slavenām un nozīmīgām personībām veltītas iespaidīgas celtnes. Tai pašā laikā mazāki mauzoleji kļuva ļoti populāri augstmaņu aprindās. Romas Impērijā tos cēla nekropolēs un gar ceļiem. Piemēram, *Via Appia Antica* ceļa malās samanāmas daudzu privātu mauzoleju drupas kilometriem aiz Romas robežām. Kad par dominējošo reliģiju kļuva kristietība, mauzolejus vairs nelietoja. Sākot ar 16. gadsimtu mauzoleju mode atkal atgriezās Eiropā un vēlāk izplatījās arī tās kolonijās.

Mauzolejs ietver visbūvi un apbedījuma kambari, kas var atrasties virs zemes, jeb pazemē. Virsbūve kalpo kā piemiņas vieta. Mirstīgās atliekas ir novietotas zārkos, sarkofāgos vai speciālās nišās. Mauzoleji var būt arī slēgti, aizmūrēti, bez pieejas.

Jauno laiku mauzoleji Eiropā parasti ir divstāvu mazās arhitektūras būves ar pazemes apbedījuma kambari un visbūvi, kas kalpo par piemiņas vietu. Tās ir kā celtnes un pieminekļi vienlaikus, kas veltīti reprezentācijai, piemiņai un pēcnāves apcerei. Tie var atrasties gan kapsētās, gan pie baznīcām, gan uz privātas zemes. Mūsdienās mauzoleji var tikt izmantoti arī kā kolumbāriji.

Latvijā, līdzīgi kā citur Eiropā, mauzolejus cēla muižnieki un turīgie pilsoņi savos lauku īpašumos un pilsētu kapsētās, piemēram Rīgas Lielajos kapos.

20. gadsimtā karu un revolūciju rezultātā vairākās valstīs izveidojās totalitāri režīmi, attīstījās vadoņu personības kulti. Pēc nāves šiem vadoņiem tika celti mauzoleji kā mūžīgās slavas un pielūgsmes pieminekļi, kas kalpo politiskajai propagandai.

## Atsauces
Džakomo Karisimi

**Džakomo Karisimi** (); dzimis , miris ) bija agrīnā baroka laika Romas skolas itāļu komponists. Devis būtisku ieguldījumu kantātes un oratorijas žanra attīstībā.

No 1624. līdz 1627. gadam bija ērģelnieks Tivoli katedrālē. 1628. gadā kļuva par Romas *Sant'Apollinare* baznīcas, kas piederēja *[[Collegium Germanicum]]* skolai, kapelmeistaru. Palika šajā amatā līdz nāvei, kaut arī vairākkārt saņēma prestižus amata piedāvājumus, kā arī nekad nav ceļojis ārpus Itālijas. Marka Antuāna Šarpentjē skolotājs.

## Ārējās saites

* Karisimi profils ''AllMusic'' 
* Karisimi notis ''IMSLP''
Buskeruda

**Buskeruda** (, ) ir viena no 15 Norvēģijas filkēm. Filke robežojas ar Ākešhusu, Oslo, Innlandeti, Vestlanni, Tēlemarku un Vestfollu. Buskerudas administratīvais centrs ir Drammene. Filkē ir vēl 3 pilsētas: Kongsberga, Hēnefosa un Hoksunna. 2014. gadā Buskerudā dzīvoja 271 tūkstotis cilvēku.

## Ārējās saites

*
600. gads

**600. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* Avāri izlaupa Trāķiju;
* Langobardi pārtrauc Itālijas iekarošanu;
* tiek uzbūvēta Čičenica.
Drammene

**Drammene** () ir pilsēta Norvēģijā, Buskerudas filkes un Drammenes komūnas administratīvais centrs. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 68,9 tūkstoši cilvēku. Ar piepilsētām iedzīvotāju skaits sasniedz 116 tūkstošu cilvēkus. Drammene atrodas pie Drammenselvas upes ietekas Drammensfjordā, līdz ar to tā ir nozīmīga Norvēģijas ostas pilsēta. Tā atrodas aptuveni 40 km attālumā no Norvēģijas galvaspilsētas Oslo.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ruta Beitia

**Ruta Beitia** (; dzimusi  Santanderā) ir bijusī spāņu vieglatlēte, startēja augstlēkšanas sacensībās. Izcīnījusi zeltu 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Trīskārtēja Eiropas čempione, 2013. gada Pasaules čempionāta sudraba medaļas ieguvēja, uzvarējusi Eiropas čempionātā telpās. Spānijas rekordiste (2,02 m, kas uzstādīts Sansevastjanā 2007. gadā).

Par Riodežaneiro olimpisko čempion R. Beitia kļuva 37 gadu un 141 dienas vecumā, kļūstot par vecāko olimpiādes uzvarētāju šajā disciplīnā.

Pirmo Spānijas rekordu augstlēkšanā labojusi jau 19 gadu vecumā 1998. gadā (1,98 m). Savukārt trešo reizi par Eiropas čempioni R. Beitia kļuva 2016. gadā 37 gadu vecumā.

## Personiskie rekordi

## Ārējās saites
Henriks Horns

**Henriks Horns no Alūksnes** (; dzimis , miris ) bija Zviedrijas feldmaršals (no 1665. gada), admirālis (no 1677. gada) un Karaliskās padomes (*Riksrådet*) loceklis (no 1677. gada).

Dzimis zviedru diplomāta Henrika Horna ģimenē. 1643. gada 5. maijā, 25 gadu vecumā, tika iecelts par Kurzemes pulka pulkvedi. 1651. gada 30. aprīlī vienlaicīgi ar brālēnu Gustavu Hornu, tika iecelts barona kārtā kā *Horn af Marienborg* (Alūksnes Horns). 1657. gadā tika iecelts par zviedru karaspēka komandieri Somijā. Karoja pret poļiem Otrajā Ziemeļu karā. 1666. gadā tika iecelts par Brēmenes-Ferdenes hercogistes zviedru ģenerālgubernatoru. Neveiksmīgi komandēja zviedru spēkus Brēmenes-Ferdenes kampaņas laikā 1675. — 1676. gadā pret apvienotajām vācu valstīm. 1677. gadā komandēja zviedru floti Kēges līča kaujā pret dāņiem un cieta smagu sakāvi. 1678. gadā tika iecelts par karaspēka virspavēlnieku Zviedru Livonijā.

## Avoti

* Svenskt biografiskt handlexikon
Cosene

**Cosene** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Teltovas-Flēmingas apriņķī, 30 kilometrus uz dienvidiem no Berlīnes.

## Vēsture

Kā daudzas pilsētas Brandenburgā, Cosene veidojusies slāvu apmetnes vietā. Pilsētas nosaukums radies no vārda *Sosna* - priedes slāviskā nosaukuma. Pilsēta rakstos pirmoreiz minēta 1320. gadā. Gadsimta sākumā tika elektrizēta dzelceļa līnija no Berlīnes Marienfeldes rajona uz Coseni, kas tiek uzskatīta par pasaulē pirmo ātrgaitas dzelceļu (šajā līnijā 1903. gadā tika sasniegts ātrums 206,7 km/h). 1910. gadā pie pilsētas tika izveidota militārā bāze un tā šeit atrodas vēl joprojām. Pirmā pasaules kara laikā pie pilsētas atradās karagūsteņu nometnes, to skaitā nometne musulmaņu karagūstekņiem, saukta "Pusmēness nometne" (*Halbmondlager*) ar izbūvētu mošeju. 1918. gadā uz Berlīnes - Cosenes militārā dzelceļa tika testēti bezvadu telefoni - mūsdienu mobilo telefonu priekšteči. Otrā pasaules kara laikā pie pilsētas atradās vērmahta un bruņoto spēku slepenais komandpunkts jeb objekti *Maybach I* un *Maybach II*. Pēc Otrā pasaules kara līdz 1990. gadam Cosene ietilpa VDR, bet pie pilsētas savukārt bija Padomju armijas grupas Vācijā galvenais štābs.

## Atsauces

## Ārējās saites
10P. autobusu maršruts (Daugavpils)

**10P. autobusu maršruts** ir Daugavpils sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Apšu ielas līdz Autoostai. Maršruts kursē vienu reizi dienā. 10P. autobusu maršrutu apkalpo A/S "Daugavpils satiksme".

## Maršruts
* 10P. maršruta autobusi kursē pa šādām ielām: Nometņu iela, Jelgavas iela, 18. novembra iela, Daugavas iela, Imantas iela, Viestura iela un Lāčplēša iela.

## Pieturvietas

10P. autobusu maršrutā ir 12 pieturas.

## Ārējās saites
* Saraksts
19. autobusu maršruts (Daugavpils)

**19. autobusu maršruts** ir Daugavpils sabiedriskā transporta lokveida autobusu maršruts. 19. autobusu maršrutu apkalpo A/S "Daugavpils satiksme".

## Maršruts
* Virzienā **[[Jaunforštadte]]** — **[[Ķīmiķu ciemats]]** — **[[Jaunbūve (Daugavpils)|Jaunbūve]]** — **Autoosta** autobusi kursē pa šādām ielām: Cialkovska iela, Zeļinska iela, Jātnieku iela, Smilšu iela, Valkas iela, 18. novembra iela, Varšavas iela, Smilšu iela, A. Pumpura iela, Višķu iela, Latgales iela, Vidzemes iela, Aveņu iela, Piekrastes iela, Rēzeknes iela, Aveņu iela, Vidzemes iela, Kārklu iela, Stacijas iela un Lāčplēša iela.

* Virzienā **Autoosta** — **Jaunforštadte** — **[[Ķīmiķu ciemats]]** — **[[Jaunbūve (Daugavpils)|Jaunbūve]]** — **[[Jaunforštadte]]** autobusi kursē pa šādām ielām: Stacijas iela, Kārklu iela, Vidzemes iela, Piekrastes iela, Rēzeknes iela, Aveņu iela, Arendoles iela, Vidzemes iela, Latgales iela, Višķu iela un Cialkovska iela.

## Pieturvietas

19. autobusu maršrutā ir 43 pieturas, virzienā **[[Jaunforštadte]]** — **[[Ķīmiķu ciemats]]** — **[[Jaunbūve (Daugavpils)|Jaunbūve]]** — **Autoosta** ir 35 pieturas, bet virzienā **Autoosta** — **Jaunforštadte** — **[[Ķīmiķu ciemats]]** — **[[Jaunbūve (Daugavpils)|Jaunbūve]]** — **[[Jaunforštadte]]** ir 20 pieturas.

## Ārējās saites
* Saraksts 
* Video
Pauniņi (Varakļānu pagasts)

**Pauniņi** (arī **Pauneņi**) ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos 7,8 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 45,9 km no novada centra Madonas un 197,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Teicijas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 56 cilvēkiem.
## Atsauces
Poči (Varakļānu pagasts)

**Poči** (latgaliski: **Puoči**) ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 7,6 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 49,5 km no novada centra Madonas un 199,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Varakļānu rietumu pievārtē, netālu no autoceļa A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)).

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 108 cilvēkiem.
## Atsauces
Piļpuki

**Piļpuki** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos 15,3 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 52,1 km no novada centra Madonas un 206,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 55 cilvēkiem.
## Atsauces
Puisāni (Varakļānu pagasts)

**Puisāni** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 12,9 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 49,7 km no novada centra Madonas un 204,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V869 (Tiltagals–Mežastrodi–Varakļāni), Strodaukas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 56 cilvēkiem.
## Atsauces
Puntuži

**Puntuži**, arī **Puntiuži** vai **Puntūži** (), ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 9,9 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 50,1 km no Madonas un 201,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Varakļānu rietumu pievārtē.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 98 cilvēkiem.

## Atsauces
Silaunieki (Varakļānu pagasts)

**Silaunieki** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos 12,6 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 48,5 km no novada centra Madonas un 205,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V869 (Tiltagals–Mežastrodi–Varakļāni), pie Brieža grāvja.

1897. gadā katoļu ciemā bija 3 sētas ar 51 cilveku.
## Atsauces
Robežveipi

**Robežveipi** ir ciems Madomas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 3,4 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 50,2 km no Madonas un 193,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz ziemeļiem no Stirnienes.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 102 cilvēkiem.

## Atsauces
Rokuli

**Rokuli** (arī **Rokuļi**) ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 7,9 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 45,5 km no novada centra Madonas un 200,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P84 (Madona—Varakļāni).

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 51 cilvēkiem.
## Atsauces
Deilijs

**Deilijs** (; sieviešu dzimtē Deilija) ir daļēji angliskots īru cilmes uzvārds (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Deniss Deilijs (*Denis Daly*; 1962—1942) — īru polo spēlētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs;
* Toms Deilijs (*Tom Daley*; 1994) — britu daiļlēcējs;
* Trevors Deilijs (*Trevor Daley*; 1983) — kanādiešu hokejists.
Sliežu platuma aprēķins

thumb|Vagona ratiņi uz sliežu platuma
thumb|Ekipāžas riteņpāris**[[Sliežu platums|Sliežu platuma]] aprēķinā** risina nepieciešamā sliežu platuma uzdevumus, nepieciešamo ārējās sliedes paaugstinājumu līknē u.c. 
Riteņpāru uzmalas riteņus stingri notur uz sliedēm. Nekustīga riteņu uzsēde uz ass neļauj ratiņiem nobraukt no sliedēm. Uz ass uzvilktus divus riteņus sauc par riteņpāri. Nominālais attālums starp riteņpāra iekšējām darba šķautnēm ir *T*. Attālums starp ekipāžas (vai ratiņu) malējām asīm tiek saukts par stingro bāzi *L<sub>0</sub>*. Riteņpāru rites virsmai ir pieņemta konusa forma apzīmēta ar *1:n*, tāpat kā sliedes savērsumam. Riteņpāra koniskums nodrošina riteņa gaitas plūdenumu ceļa nelīdzenumos un riteņa diska rādiusa palielinājumu uzbraucot ārējam sliedes pavedienam līknē un - samazinājumu uzbraucot iekšējam pavedienam līknēs ar ļoti mazu rādiusu (*R~235m*) .  Asu šķērsskrējiens *ƞ* un sprauga δ starp riteņpāra uzmalu un sliedes darba šķautni nodrošina ekipāžas brīvriti un ierakstīšanos līknē. Šķērspārvietojumu nodrošina ass kakliņa un gultņa platuma garumstarpība. Pulkas pagriežamie ratiņi un asis tāpat kalpo daudzasu ekipāžu caurejamības nodrošināšanai līknē.

## Sliežu platums taisnos posmos
Sliežu platumu taisnos posmos un līknēs ar pietiekami lielu rādiusu nosaka attiecīgā dzelzceļa tehniskās ekspluatācijas noteikumi (TEN). Ja viena riteņpāra uzmalu piespiežas cieši sliedes darba šķautnei, starp otru uzmalu un sliedes darba šķautni būs sprauga *δ*.
*δ = S – (T + 2h + 2μ) = S – q*,
kur *S* - sliežu ceļa platums taisnā posmā; *T* - attālums starp riteņpāra darba šķautnēm, ko nosaka attiecīgā dzelzceļa TEN; *h* - uzmalas biezums, ko nosaka attiecīgā dzelzceļa TEN; *μ* - uzmalas biezuma palielinājums (vagoniem *1 mm*, lokomotīvēm - *0 mm*); *q* - riteņu platums.
Izmēriem *S*, *T*, *h*, *δ* ir noteikti nominālie izmēru, kā arī pielaides minimālie un maksimālie izmēri. Platajam sliežu platumam *δ* orientējoši ir ātrumam līdz *120 km/h* no *5 mm - 37 mm* vagoniem un no *7 mm - 37 mm* lokomotīvēm. Lielākam ātrumam *δ* attiecīgi ir no *5 mm - 29 mm* vagoniem un no *7 mm - 31 mm* lokomotīvēm. Pārāk maza sprauga *δ* rada pretestību brīvritei, bet pārāk liela pasliktina sliežu ceļa un ritošā sastāva mijiedarbību - mētā riteņpāri pa sliežu platumu, bojā ceļu un rada ar braucienu saistītu diskomfortu.

## Sliežu platums līkņu posmos
Sliežu platumus un atļautās pielaides līkņu posmos nosaka attiecīgo dzelzceļu tehniskās ekspluatācijas noteikumi (TEN). Sliežu paplatuma šaurumu nosaka ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt mazāko pretestību, kā arī, lai mazinātu riteņu un sliežu izdilumu un novērstu sliedes un riteņu bojājumus; bet sliežu platuma plašumu - lai izvairītos no riteņa iekrišanas starp sliežu pavedieniem. Līkņu posmos ekipāžas kustības virzienā ar malējo priekšējās stingrās bāzes uzmalu piespiežas ārējam pavedienam, bet - aizmugurējā - vai nu ieņem radiālu stāvokli pie ārējā pavediena vai tiecas to ieņemt.

## Atsauces
13A. minibusu maršruts (Daugavpils)

**13A. minibusu maršruts** ir Daugavpils sabiedriskā transporta minibusu maršruts, kas kursē no Autoostas līdz Cietoksnim.

## Maršruts
* Virzienā **Autoosta** — **[[Daugavpils cietoksnis|Cietoksnis]]** autobusi kursē pa šādām ielām: Lāčplēša iela, Cietokšņa iela, Vaļņu iela, Odu iela, Aleksandra iela, Hekeļa iela un Mihaila iela.

* Virzienā **[[Daugavpils cietoksnis|Cietoksnis]]** — **Autoosta** autobusi kursē pa šādām ielām: Mihaila iela, Imperatora iela, Vaļņu iela, Cietokšņa iela, Lāčplēša iela un Stacijas iela.

## Pieturvietas

13A. minibusu maršrutā ir 21 pietura, virzienā **Autoosta** — **[[Daugavpils cietoksnis|Cietoksnis]]** ir 13 pieturas, bet virzienā **[[Daugavpils cietoksnis|Cietoksnis]]** — **Autoosta** ir 8 pieturas.

## Ārējās saites
* Saraksts
Salomons Augusts Andrē

**Salomons Augusts Andrē** (, dzimis  Grennā, miris 1897. gadā, domājams, oktobrī Svalbāras arhipelāgā) bija zviedru inženieris, gaisa kuģotājs un polārpētnieks, kurš gāja bojā, mēģinot sasniegt Ziemeļpolu gaisa balonā.

## Dzīvesgājums
thumb|left|300px|1897. gadā uz pakledus nosēdinātais gaisa balons ''Örnen''
Salomons Augusts Andrē ir dzimis aptiekāra Klausa Georga Andrē daudzbērnu ģimenē, kur auga pieci dēli un divas meitas. Beidzis Karalisko tehnisko institūtu Stokholmā. Strādāja par rasētāju. 1876. gadā devās uz ASV, kur bija sargs Zviedrijas paviljonā Pasaules izstādē Filadelfijā. Pēc atgriešanās Zviedrijā pievērsās pētījumiem inženierzinātnēs.

No 1882. līdz 1883. gadam Andrē piedalījās Nilsa Ekholma vadītajā Pirmā Starptautiskā polārā gada ekspedīcijā uz Kapturdsenā Špicbergenā.

1897. gada 11. jūlijā S. A. Andrē kopā ar diviem pavadoņiem — fiziķi un fotogrāfu Nilsu Strindbergu un Knutu Frenkelu — pacēlās no Dāņu salas Svalbāras arhipelāgā paša konstruētā ar ūdeņradi pildītā gaisa balonā *Örnen*, lai mēģinātu kā pirmie sasniegt Ziemeļpolu. Ekspedīciju atbalstīja Zviedrijas Karaliskā zinātņu akadēmija un tā bija izraisījusi lielu sabiedrības uzmanību. 14. jūlijā, pēc trīs dienu grūta ceļojuma aptuveni 475 km garumā, gaisa balons tika nosēdināts uz pakledus Ziemeļu Ledus okeānā, jo tālāk lidot vairs nespēja dēļ apsaluma. Lai gan ekspedīcija bija labi sagatavota šādai situācijai un iespējamajai ceļošanai pa okeāna ledu, atpakaļceļš līdz sauszemei izvērtās sarežģīts. Tikai 6. oktobrī viņi sasniedza Kviteju jeb Balto salu, kur spēja izveidot nelielu nometni no ledus brīvā vietā.

Domājams, ka ekspedīcijas dalībnieki turpat arī gāja bojā tuvāko nedēļu laikā. Par iespējamajiem nāves cēloņiem tiek minēta trihineloze, leduslāču uzbrukumi un saindēšanās ar ogļskābo gāzi no petrolejas prīmusa, ko izmantoja telts apsildīšanai. Viņu nometne, tostarp S. A. Andrē dienasgrāmatas atliekas un fotouzņēmumu negatīvi, tika atrasta 1930. gadā norvēģu polārpētnieku ekspedīcijā. Tāpat tika atrasti visu tās dalībnieku līķi, kas ar godu tika pārvesti un apbedīti Zviedrijā.

Ekspedīcijas vadītāja vārdā nosauktas divas pussalas: Andrē Zeme Špicbergenas ziemeļos un Andrē Zeme Grenlandes rietumos.

## Atsauces
Kārlis Landšteiners

**Kārlis Landšteiners** (; dzimis , miris ) bija austriešu biologs un ārsts. 1930. gadā saņēma Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā par cilvēku asinsgrupu atklāšanu 1900. gados. 1909. gadā atklāja poliovīrusu, bet 1937. gadā viņš bija viens no cilvēkiem, kas atklāja Rēzus faktoru.

## Ārējās saites
Luijs Filips

**Luijs Filips I** (, dzimis , miris ) bija Francijas karalis no 1830. līdz 1848. gadam.

## Bērnība
Luijs Filips piedzima 1773. gada 6. oktobrī *Palais Royal* pilī Parīzē. Viņa tēvs bija karaļa brālēns un viens no bagātākajiem cilvēkiem valstī, Orleānas hercogs Luijs Filips, viņa māte — Luīze Marija Adelaide Burbone. 1785. gadā Luijs Filips ieguva Šartras hercoga titulu. Viņa tēvs, neskatoties uz radniecību ar karali Luiju XVI, aktīvi iesaistījās Franču revolūcijā un 1793. gadā pat nobalsoja par nāvessodu gāztajam Luijam, ar ko sanaidoja uz troni pretendējošās Burbonu un Orleānu līnijas. Par spīti atbalstam revolūcijai, Orleānas hercogu aprīlī arestēja un 6. novembrī giljotinēja. Glābjot savas dzīvības viņa ģimene, tai skaitā jaunais Luijs Filips, bēga no Francijas uz Šveici.

## Trimda
1795. gadā Luijs Filips no Šveices devās uz Somijas lielhercogisti un pēc tam uz ASV, kur pavadīja 4 gadus. Neilgu laiku viņš dzīvoja spāņu kolonijā Kubā, tad atkal atgriezās ASV un 1800. gadā devās uz Lielbritāniju, kur pavadīja 15 gadus. 1809. gadā Luijs Filips apprecējās ar Neapoles un Sicīlijas princesi Mariju Amāliju, Neapoles un Sicīlijas karaļa Ferdinanda IV meitu. Laulībā piedzima 10 bērni, no kuriem 8 pārdzīvoja bērnību. Pēc Napoleona I sakāves 1815. gadā Francijas tronī atgriezās Burbonu dinastijas pārstāvis Luijs XVIII. Luijs Filips šai laikā atgriezās Francijā un atsāka dzīvot *Palais Royal*.

## Franču karalis
Pēc Luija XVIII nāves 1824. gadā tronī kāpa viņa brālis Šarls X, kurš mēģināja atjaunot absolūtismu un apspiest parlamentāro demokrātiju, tāpēc 1830. gada jūlijā Parīzē sākās Jūlija revolūcija, kuras rezultātā Šarls X atteicās no troņa un bēga trimdā uz Lielbritāniju. 1830. gada 9. augustā Orleānas hercogs Luijs Filips tika proklamēts par Francijas karali Luiju Filipu I. Karaļa varu turpmāk lielā mērā ierobežoja liberālā 1830. gada konstitūcija. Savas valdīšanas 17 gados viņš pārdzīvoja 7 atentātus.

## Valdīšanas beigas un nāve
Luija Filipa I un viņa valdības nespēja un nevēlēšanās veikt liberālas reformas, uz kurām bija radušās cerības pēc 1830. gada Jūlija revolūcijas, izraisīja 1847. gada krīzi. Trūkums radīja tautā neapmierinātību pret karali. 1848. gada 22. februārī Parīzē sākās demonstrācijas pret karaļa varu — sākās Februāra revolūcija. Luijs Filips 24. februārī atteicās no troņa un bēga uz Lielbritāniju kā misters Smits un palika tur līdz savai nāvei 1850. gada 26. augustā. Pēc karaļa gāšanas Francijā pasludināja Otrās republikas izveidošanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
25. šaha olimpiāde

thumb|260px|1982. gada olimpiādes turnīra zāle Lucernā
**25. [[šaha olimpiāde]]** notika no 1982. gada 30. oktobra līdz 16. novembrim Šveices pilsētā Lucernā.

Vienlaicīgi Lucernā notika arī 10. sieviešu šaha olimpiāde.

## Vispārīgs apskats
Par sacensību vietu organizatori bija izvēlējušies izstāžu paviljonu "Ausstellung-Festhalle Allmend". Olimpiādē piedalījās 91 komandas.

Spēles reglaments: Šveices sistēma, 14 kārtas. Apdomas laiks: pirmās 2,5 stundās 40 gājieni, katrā nākamajā stundā 16 gājieni.

## Olimpiādes rezultāti
thumb|260px|PSRS un Rumānijas komandu mačs
Medaļu ieguvēji komandām:

Nākamajās vietās ierindojās:
: 4. , 5. , 6. , 7. , 8. , 9. , 10. , 11., 12. , 13. , 14. , 15.  VFR, 16. , 17. , 18. , 19. , 20. , 21. , 22. , 23. , 24. , 25. , 26. , 27. , 28. , 29. , 30. , 31. , 32. , 33. , 34. , 35. , 36. , 37. , 38. , 39. , 40. , 41. , 42. , 43. , 44. , 45. , 46. , 47. , 48. , 49. , 50. , 51. , 52. , 53. , 54. , 55. , 56. , 57. , 58. , 59. , 60. , 61. , 62. , 63. , 64. , 65. , 66. , 67. , 68. , 69. , 70.  & , 71. , 72. , 73. , 74. , 75. , 76. , 77. , 78. , 79. , 80. , 81. , 82. , 83. , 84. , 85. , 86. , 87. , 88. , 89. , 90. , 91. .
: Turnīrā ārpus konkursa piedalījās arī Šveices otrā komanda.

### Labākie pie galdiņiem
* 1. galdiņš: Senons Franko Okamposs (Paragvaja) 11 no 13
* 2. galdiņš: Riko Maskarinjass (Filipīnas) 7½ no 9
* 3. galdiņš: Karloss Matamoross Franko (Ekvadora) 7 no 9
* 4. galdiņš: Simens Agdesteins (Norvēģija) 9 no 12
* 1. rezervists: Daniels Russ (Francija) 9 no 11
* 2. rezervists: Stjuarts Fansi (Papua-Jaungvineja) 8 no 9

### Godalgoto komandu dalībnieku individuālie rezultāti
Godalgoto komandu dalībnieču individuālie rezultāti redzami tabulās:

#### 1. vieta — PSRS

#### 2. vieta — Čehoslovākija

#### 3. vieta — ASV

## Skatīt arī
* 10. sieviešu šaha olimpiāde

## Atsauces

## Ārējās saites

* 25th Chess Olympiad: Lucerne 1982
I Sinmans

**I Sinmans** (, ; dzimis , miris ) bija korejiešu politiķis, pirmais Dienvidkorejas prezidents. Prezidenta amatā viņš bija no  līdz .

Sinmans bija aktīvs Korejas neatkarības kustības dalībnieks jau agrā vecumā un pēc Korejas aneksijas 1910. gadā nonāca trimdā. Viņš lielu daļu sava laika pavadīja ASV, kur ieguva izglītību un kļuva par Korejas neatkarības aktīvistu. Viņš bija Korejas Republikas Pagaidu valdības prezidents trimdā no 1919. līdz 1925. gadam.

1948. gadā, ar ASV atbalstu, Dienvidkorejā notika vēlēšanas, pēc kurām I Sinmans kļuva par pirmo Dienvidkorejas prezidentu.

I Sinmana prezidentūras laikā izcēlās Korejas karš, kas sākās ar Ziemeļkorejas iebrukumu Dienvidkorejā 1950. gadā. Kara laikā I Sinmans stingri atbalstīja ASV iejaukšanos konfliktā. Viņš uzskatīja, ka vienīgais risinājums Korejas jautājumam ir Ziemeļkorejas pilnīga militāra sakāve un apvienošana zem Dienvidkorejas vadības. Kaut arī karš beidzās ar pamieru, formāla miera līguma nebija, un abas Korejas palika sadalītas.

I Sinmans vadīja valsti autoritāri, apspiežot opozīciju un manipulējot vēlēšanas, lai saglabātu varu. Viņa valdības metodes izraisīja plašu neapmierinātību — 1960. gadā, pēc strīdīgām vēlēšanām un apsūdzībām par masveida vēlēšanu viltojumiem, Dienvidkorejā sākās plaši protesti, kas pazīstami kā 19. aprīļa revolūcija. Spiediens no sabiedrības un politiķiem izraisīja viņa piespiedu atkāpšanos 1960. gada 26. aprīlī. Pēc atkāpšanās I Sinmans devās trimdā uz ASV, kur pavadīja savas pēdējās dzīves gadus līdz nāvei 1965. gada 19. jūlijā.

## Ārējās saites
Lūleo

**Lūleo** (, , ) ir pilsēta Zviedrijā, Norbotenas lēnes administratīvais centrs. Lūleo ir lielākā pilsēta Zviedrijas ziemeļos. Pilsētā dzīvo aptuveni 47 tūkstoši iedzīvotāju, bet Lūleo pašvaldībā iedzīvotāju skaits sasniedz gandrīz 76 tūkstošus.

Lūleo atrodas Botnijas līča krastā, līdz ar to tā ir nozīmīga Zviedrijas ostas pilsēta. Pēc kravu apgrozījuma tā ir septītā lielākā Zviedrijas osta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sindija Roledere

**Sindija Roledere** (; dzimusi  Karlmarksštatē (mūsdienās Kemnica), VDR) ir vācu vieglatlēte, startē 100 m barjerskrējienā. 2015. gada Pasaules čempionāta sudraba medaļas ieguvēja (ar personisko rekordu 12,59 sekundes) un 2016. gada Eiropas čempione šajā distancē. Piedalījusies 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur sasniedza pusfinālu.

## Personiskie rekordi

## Ārējās saites
Mazeleja (stacija)

**Mazeleja** ir neizmantots pieturas punkts dzelzceļa līnijā Jelgava—Meitene. Pieturas punkts atrodas Elejas pagastā pie Mazelejas ciema, netālu no robežas ar Lielplatones pagastu. Pieturā nav saglabājies ne perons, ne jebkādas citas būves. Pieturas tuvumā atrodas autoceļa Mazeleja—Lielplatone pārbrauktuve.

## Vēsture
Mazelejas pietura atklāta 1931. gadā, pēc Otrā pasaules kara nav vairs izmantota. No jauna atvērta 1966. gadā. Kopš 1995. gada, kad tika slēgts vietējais maršruts Rīga—Jelgava—Meitene, pasažieru vilcieni Mazelejā nepietur. 

## Ārējās saites
* Mazelejas pietura padomju laika topogrāfiskajā kartē 

## Atsauces
2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona

**[[2018. gada FIFA Pasaules kauss|2018. gada FIFA Pasaules kausa]] UEFA zonas [[2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija|kvalifikācija]]** bija atlases sacensības UEFA ietilpstošajām izlasēm FIFA Pasaules kausa finālturnīram, kas 2018. gadā notiks Krievijā. Kvalifikācija notika no  līdz . Tajā tika noskaidrotas 13 izlases, kas kvalificējās finālturnīram, neskaitot Krievijas izlasi, kas kvalificējās automātiski kā finālturnīra rīkotāji.

54 izlases tika sadalītas 9 grupās pa 6 komandām katrā. Finālturnīram pa tiešo kvalificējās visu 9 grupu uzvarētāji. Astoņas labākās 2. vietu ieguvušās komandas iekļuva izslēgšanas spēlēs jeb otrajā kārtā, kur tās izveidoja četrus pārus. Šo pāru uzvarētāji divu spēļu summā arī kvalificējās finālturnīram.

Pirmo reizi Pasaules kausa kvalifikācijā piedalījās Kosovas un Gibraltāra izlases.

## Pirmā kārta
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

### I grupa

### Otro vietu rangs

**Piezīme:** Spēles pret pēdējo vietu grupā netiek ņemtas vērā.

## Otrā kārta
Izslēgšanas spēļu pāru izloze notika  FIFA mītnē Cīrihē. Astoņas komandas tika sadalītas divos grozos. Izsēto komandu grozā bija iekļautas četras augstāk esošās izlases FIFA rangā, kas tika publicēts 16. oktobrī.

Komandu sadalījums pa groziem (iekavās norādīta vieta FIFA rangā):

|}

## Kvalificējušās komandas

## Atsauces

## Ārējās saites
* UEFA
Silenieki (Varakļānu pagasts)

**Silenieki** (latgaliski: **Silinīki**) ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4,6 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 49,9 km no novada centra Madonas un 196,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)) un P84 (Madona—Varakļāni) krustojuma. Sileniekos atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Silenieku senkapi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 3 sētas ar 46 cilvēkiem.
## Atsauces
Skapstati

**Skapstati** (arī **Skapstoti**) ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos 10,5 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 50,2 km no novada centra Madonas un 202,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V869 (Tiltagals–Mežastrodi–Varakļāni).

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 98 cilvēkiem.
## Atsauces
Smilšukalns

**Smilšukalns** ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 1,6 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 51,0 km no novada centra Madonas un 195,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz austrumiem no Stirnienes starp autoceļu A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)) ziemeļos un dzelzceļa līniju Krustpils—Rēzekne II dienvidos, Varakļānu strauta krastā.

## Atsauces
Stabulnieki (Varakļānu pagasts)

**Stabulnieki** (arī **Stabuļnīki**) ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta rietumos 5,9 km no pagasta centra Stirnienes muižas, 47,9 km no novada centra Madonas un 195,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 57 cilvēkiem.
## Atsauces
Stirnienes muiža

**Stirnienes muiža** (arī **Muiža**) ir ciems Madonas novada Varakļānu pagastā, pagasta centrs. Atrodas pagasta dienvidu daļā 52,4 km no novada centra Madonas un 194,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V870 (pievedceļš Stirnienes skolai) un V761 (Rožupe–Rudzāti–Varakļāni) krustojuma, uz dienvidaustrumiem no Stirnienes. 1989. gadā tajā dzīvoja 88 iedzīvotāji.

1897. gadā muižā bija 116 cilvēki.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Liberālais konservatīvisms

**Liberālais konservatīvisms** ir politiska ideoloģija, kas apvieno konservatīvu politiku ar liberāļu uzskatiem, īpaši attiecībā uz ekonomikas un sociālajiem jautājumiem, vai politiskā konservatīvisma paveids, kuru spēcīgi ietekmējis liberālisms. Tā ir politiskā nostāja, kas ietver atbalstu pilsoniskajām brīvībām, kapitālismam un tirgus brīvībai, kā arī sociāli konservatīviem uzskatiem.

## Skatīt arī

* Konservatīvais liberālisms

## Atsauces
Mārtiņi (Jaunalūksnes pagasts)

**Mārtiņi** ir ciems Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 10 km no pagasta centra Kolberģa, 13 km no novada centra Alūksnes un 214 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V401, Alūksnes upes krastā.

## Atsauces
Mārtiņi (nozīmju atdalīšana)

**Mārtiņi** var būt:
* Mārtiņi — tradicionāli latviešu svētki;
* Mārtiņi — apdzīvota vieta Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā;
* Zemitānu agrākais nosaukums.

## Skatīt arī
* Mārtiņš
Vita Heine

**Vita Heine** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu šosejas riteņbraucēja, kopš 2014. gada pārstāv Norvēģiju. 2013. gada Pasaules čempionātā Florencē pārstāvējusi Latviju grupas un individuālajā braucienā. 2014. gada 1. jūlijā saņēmusi Norvēģijas pilsonību un no 1. septembra pārstāv Norvēģijas izlases bāzes komandu *Team Hitec Products*.

2013. un 2014. gadā izcīnījusi sudraba medaļu Latvijas čempionātā individuālajā braucienā. 2016. gadā uzvarējusi Norvēģijas čempionātā gan grupas, gan individuālajā braucienā.

2016. gada olimpiskajās spēlēs, pārstāvot Norvēģiju, grupas braucienā ieņēma 33. vietu, bet individuālajā braucienā ieņēma pēdējo, 25. vietu.

Norvēģijas čempionāta grupas braucienā uzvarējusi arī 2017. un 2018. gadā.

2019. gada Eiropas čempionātā izcīnīja ceturto vietu individuālajā braucienā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nīderlandes himna

***Het Wilhelmus*** (, ) ir Nīderlandes Karalistes nacionālā himna un vecākā zināmā valsts himnas melodija pasaulē. Mūzikas autors ir nīderlandiešu dzejnieks un komponists Adriāns Valērijs, savukārt vārdu autors nav skaidri zināms. Lai gan šo dziesmu atzina par Nīderlandes himnu 1932. gadā, tā bija plaši zināma nīderlandiešu zemēs ilgi pirms tam. No 1954. līdz 1964. gadam tā bija arī Nīderlandes Antiļu himna.

Dziesmas vārdi ir par Orānijas Vilhelmu, par viņa dzīvi un par cīņu pret Spānijas karali (Felipi II). Sākotnēji tā bija Vilhelma propagandas dziesma.

## Himnas vārdi
Himnas vārdi nīderlandiešu valodā ir šādi:

## Atsauces

## Ārējās saites