open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Peristils

thumb|250px|Menandra nama peristils Pompejos.
**Peristils** (, no ) ir ar kolonnām norobežota telpa ( — apkārt un *στῦλος* — stabs, balsts). Antīkajā arhitektūrā tie sastāvēja no taisnstūra pagalma, dārza vai laukuma, kas no visām četrām pusēm bija norobežoti ar apjumtu kolonādi vai atsevišķiem portikiem. Šādi peristili ir cēlušies no senajiem ātrijiem — mīnojiešu-mikēniešu laika dzīvojamo namu iekšējām telpām. Būtībā kolonāde, kas norobežo šādu pagalmu, saucas peristasiss ( — "apkārt stāvēšana"). Ja šāda kolonāde apņem templi, tad celtnes tips saucas peripters ("spārnotais"). Ārējo kolonādi sengrieķi sauc "pterons" (*πτερον* — spārns). Vēl slēgts vai daļēji slēgts pagalms tiek saukts par aulu.

No 4. gadsimta pr.Kr., hellēnisma laika, peristila pagalms bija neatņemama romiešu pilsētas nama vai ārpilsētas villas daļa, kā arī peristili veidoja sabiedriskos laukumus (Grieķijā — agoras, Romā — forumus) vai arī to daļas. Peristili bija norobežoti no ielu trokšņa un putekļiem, kā arī no ziņkārīgām acīm. Šeit laida tikai īpaši uzlūgtus viesus. Romiešu peristila pagalmā centrālo vietu aizņēma baseins (implūvijs), kur no jumtā izveidotas atveres (komplūvija) virs tā satecēja lietus ūdeņi. Pompejos visbiežāk peristila centrālo daļu aizņēma dārzs ar augļu kokiem, strūklaka un statujas. Nelielu ūdenskrātuvi zem atklātas debess sauca par piscinu (, no *piscis* — zivs). Tur tiešām audzēja zivis.

Peristila iekšējās sienas izdaiļoja freskas ar ģimeniskiem, mitoloģiskiem vai erotiskiem sižetiem. No peristila durvis veda uz citām nama telpām. Īpašā nišā (tablinumā) uz bronzas vai koka dēļiem (tabulām) glabājās saimnieka dokumenti un ģimenes arhīvi. Šeit atradās arī skapji, plaukti vai nišas senču bistu vai vaska masku glabāšanai, kā arī garu, nama aizbildņu, laru un penatu tēliem.

Romiešu insulās (daudzstāvu namos) peristila lomu pildīja neliels gaismas pagalms. Mazāzijas un Tuvo Austrumu hellenizētajās pilsētās bija izplatīts īpašs tips, t.s. Rodas peristili (no salas un pilsētas Egejas jūrā). Tas veidoja lielu, kolonādes ieskautu laukumu ar templi vai altāri centrā. Šādu laukumu izmantoja reliģiskajām ceremonijām, kā arī pilsētnieku sapulcēm un tirdzniecībai. Kolonāžu ēnā varēja pasargāties no dedzinošajiem Saules stariem.

Rietumeiropas un Bizantijas viduslaiku arhitektūrā reizēm peristila formu piešķīra klosteru pagalmiem un tempļu priekšām, taču tie saucās par ātrijiem vai kluatriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Urša Bogataja

**Urša Bogataja** (; dzimusi  Ļubļanā) ir Slovēnijas tramplīnlēcēja, divkārtēja  čempione.

## Karjera
Pasaules kausa sacensībās debitēja  Lillehammerē ar 20. vietu. Piedalījusies 2012. gada ziemas jaunatnes olimpiskajās spēlēs Insbrukā, kur izcīnījusi bronzas medaļu individuālajās sacensībās un sudrabu komandu sacensībās.

Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2013. gadā Valdifjemmē, ieņemot 17. vietu individuāli un 8. vietu jaukto komandu sacensībās.

Piedalījās  Phjončhanā, individuālajās sacensības no parastā tramplīna ierindojās 30. vietā. 2019. gada februārī Ļubno pirmo reizi kāpa uz goda pjedestāla Pasaules kausa posmā individuālajās sacensībās, izcīnot 2. vietu.

2021. gada Pasaules čempionātā Oberstdorfā izcīnīja sudraba medaļu komandu sacensībās.  kļuva par olimpisko čempioni lēcienos no parastā tramplīna. Jaukto komandu sacensībās kopā ar Niku Križnaru, Timi Zajcu un Peteru Prevcu izcīnīja vēl vienu zelta medaļu.

## Rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāti

## Atsauces

## Ārējās saites
Zvaigžņu basketbols (filmu sērija)

**"Zvaigžņu basketbols"** () ir pilnmetrāžas animācijas filmu sērija. Animācijas filmu ideja pieder *[[Warner Bros. Animation]]* studijai, bet izplatītājs ir *[[Warner Bros. Pictures]]*.

## Filmas
* *[[Zvaigžņu basketbols]]*
* *[[Space Jam: Jauna leģenda]]*

## Ārējās saites
*
Kamaniņu braukšana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — vieninieki vīriešiem

**Vieninieki vīriešiem** bija viena no 4 disciplīnām kamaniņu braukšanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Jandziņas bobsleja un kamaniņu trasē, Pekinā. 2022. gada 5. februārī tika aizvadīti pirmie divi braucieni, bet 6. februārī notika 3. un 4. brauciens. Olimpiskās medaļas tika pasniegtas saskaitot visu braucienu rezultātus. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 35 sportisti no 21 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Vācijas sportists Johanness Ludvigs (finiša laiks — 3:48.735), sudraba medaļu ieguva Austrijas sportists Volfgangs Kingls (finiša laiks — 3:48.895), bet bronzas medaļu ieguva Itālijas sportists Dominiks Fišnallers (finiša laiks — 3:49.686). Ludvigam šī bija pirmā olimpiskā zelta medaļa, bet Kindlam un Fišnalleram pirmā olimpiskā medaļa.

Latviju sacensībās pārstāvēja trīs sportisti — Kristers Aparjods, Gints Bērziņš un Artūrs Dārznieks. Labāko rezultātu no viņiem ieguva Kristers Aparjods — 5. vietu (finiša laiks — 3:50.053). Gints Bērziņš, ar finiša laiku 3:50.173, izcīnīja 7. vietu, savukārt Artūrs Dārznieks ierindojās 18. vietā (finiša laiks — 3:53.709).

## Kvalifikācija
* 
Kvalifikācijas pamatā ir olimpiskās sezonas uzkrātie punkti no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 10. janvārim. Šīm sacensībām varēja maksimāli kvalificēties 35 sportisti. No vienas valsts ne vairāk kā trīs sportisti.

Primāri sacensībās varēja startēt katras valsts pārstāvis, ja viņš bija TOP 50 labāko sarakstā kamaniņu braukšanas sacensībās. Pārējās vietas tika sadalītas atbilstoši noteikto kvotu daudzumam.

2021. gada 17. decembrī Starptautiskā kamaniņu sporta federācija paziņoja, ka tiek mainīta kvalifikācijas sistēma. Kvalifikācijas sistēma tika mainīta, jo pirmajā Pasaules kausa izcīņā tika atcelti treniņbraucieni un uz nākamajiem pasaules čempionātiem netika piegādāts aprīkojums. Jaunā sistēma ļāva sportistiem kvalificēties, pamatojoties uz viņu četriem labākajiem rezultātiem Pasaules kausa sezonas laikā.

2022. gada 19. janvārī Starptautiskā kamaniņu sporta federācija paziņoja kvalificēto sportistu sarakstu.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
Sportistiem bija jāveic četri braucieni. Ceturtajā braucienā startēja tikai 20 labākie kamaniņu braucēji. Finiša laiks sportistiem tika aprēķināts, saskaitot visu četru braucienu laikus kopā.

* Datums — 2022. gada 5. februāris (1. un 2. brauciens) un 6. februāris (3. un 4. brauciens)
* Sacensību sākuma laiks — 18:00 (1 brauciens),  20:50 (2. brauciens), 19:30 (3. brauciens) un 21:15 (4. brauciens) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce (1. brauciens) — 
* Atsauce (2. brauciens) — 
* Atsauce (3. brauciens) — 
* Atsauce (4. brauciens) — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 35 sportisti no 21 valsts.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Kamaniņu braukšana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Mantona

**Mantona** (, ) ir pilsēta un komūna Francijas dienvidaustrumos, Provansas-Alpu-Azūra krasta reģionā. Pilsēta atrodas Franču Rivjērā, netālu no Francijas robežas ar Itāliju. 2018. gadā Mantonā dzīvoja 30,2 tūkstoši iedzīvotāju. Vēsturiski tā bija uz Provansas un Dženovas Republikas robežas. Līdz 1861. gadam Mantona bija Monako sastāvdaļa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džordans Vīls

**Džordans Vīls** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Vīls pārstāv KHL komandu Kazaņas "Ak Bars". 2010. gada NHL draftā Vīlu ar kopējo 70. numuru 3. kārtā izvēlējās Losandželosas "Kings".

Savu profesionālo karjeru sācis 2011. gadā AHL komandā Mančestras "Monarchs". 2015–16. gada sezonā debitējis Losandželosas "Kings". Vēlāk spēlējis Filadelfijas "Flyers", Arizonas "Coyotes" un Monreālas "Canadiens". 2021. gadā pievienojies KHL komandai Kazaņas "Ak Bars".

Vīls tika iekļauts Kanādas hokeja izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Alekss Grānts

**Alekss Grānts** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2018. gada Grānts pārstāv KHL klubu Helsinku "Jokerit". 2007. gada NHL draftā Grāntu ar kopējo 118. numuru 4. kārtā izvēlējās Pitsburgas "Penguins".

2013. gadā Grāntu aizmainīja uz Anahaimas "Ducks", kur viņš debitēja NHL. Vēlāk pārstāvējis arī Anahaimas "Ducks", bet pārsvarā spēlējis AHL komandās Norfolkas "Admirals", Bingemtonas "Senators", Springfīldas "Falcons", Providensas "Bruins" un Aiovas "Wild". 2018. gadā pievienojies KHL komandai Helsinku "Jokerit".

Grānts tika iekļauts Kanādas hokeja izlases sastāvā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Zoja Sadovska-Sinota

**Zoja Sadovska-Sinota** (; dzimusi ) ir Austrālijā dzimusi Jaunzēlandes snovbordiste. Specializējas sloupstaila un *[[big air]]* disciplīnās. Uzvarējusi sloupstailā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, iegūstot Jaunzēlandes vēsturē pirmo zelta medaļu ziemas olimpiskajās spēlēs. Savukārt ''Big Air'' disciplīnā ieņēma otro vietu.

16 gadu vecumā Z. Sadovska-Sinota izcīnīja bronzas medaļu 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs snovborda ''big air'' disciplīnā. Ir ieguvusi divas zelta un divas sudraba medaļas pasaules čempionātos.  ieguva divas sudraba medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Denijs aus den Birkens

**Denijs aus den Birkens** (, dzimis ) ir Vācijas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2015. gada aus den Birkens pārstāv Vācijas hokeja līgas klubu Minhenes "Red Bull".

Iepriekš pārstāvējis Vācijas hokeja līgas klubus Manheimas "Adler", Īzerlonas "Roosters" un Ķelnes "Haie".

Vācijas hokeja izlasi pārstāvējis četros Pasaules čempionātos. Izcīnījis sudraba medaļu 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kur viņš tika atzīts par turnīra labāko vārtsargu. Iekļauts izlases sastāvā arī 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jonass Millers

**Jonass Millers** (, dzimis ) ir Vācijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2013. gada Millers pārstāv Vācijas hokeja līgas klubu Berlīnes "Eisbären".

Vācijas hokeja izlases sastāvā piedalījies piecos Pasaules čempionātos, 2023. gadā ieguva sudraba medaļu. Izcīnījis sudraba medaļu arī 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Spēlēja izlases sastāvā arī 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Dāvids Volfs

**Dāvids Volfs** (, dzimis ) ir Vācijas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2016. gada Volfs pārstāv Vācijas hokeja līgas komandu Manheimas "Adler".

Savas karjeras sākumā, no 2009. līdz 2014. gadam, spēlējis Vācijas komandās Hannoveres "Scorpions" un Hamburgas "Freezers". 2014. gadā Volfs noslēdza divvirzienu līgumu ar NHL komandu Kalgari "Flames", kur viņš nospēlēja trīs mačus, pārsvarā spēlējot AHL komandā Adirondakas "Flames". Pēc sezonas atgriezies "Freezers"  komandā, savukārt gadu vēlāk pievienojies Manheimas "Adler".

Vācijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2017. gada Pasaules čempionātā. Izcīnījis sudraba medaļu 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Iekļauts izlases sastāvā arī 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Teodors Gulbis (deputāts)

**Teodors Gulbis** (1904—1992) bija latviešu lauksaimnieks un 1940. gada Tautas Saeimas deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1904. gada 14. decembrī Dikļu pagastā.

Beidzis krejotavu vadītāju sagatavošanas kursus Smiltenē 1939. gadā. Bijis Dikļu piensaimnieku sabiedrības Ozolu krejotavas vadītājs.

Pēc Latvijas okupācijas ievēlēts par Tautas Saeimas deputātu no Vidzemes vēlēšanu apgabala. Pārcelts uz Valmieru, kur piedalījies banku un krdītiestāžu nacionalizācijā. No 1940. gada jūlija Valmieras lauksaimnieku krājaizdevu sabiedrības un Valmieras patērētāju biedrības pārvaldnieks.

1941. gada vasarā iestājās Sarkanās armijas Valmieras brīvprātīgo bataljonā. Piedalījās kaujās Igaunijā, l. latviešu strēlnieku pulka rindās. Ievainots un evakuēts uz Ļeņingradu. Pēc tam Latvijas PSR Tautas komisāru padomes pilnvarotais Sverdlovskas apgabalā.

Pēc kara kļuva par PSKP biedru. un Piena un sviesta rūpniecības tresta Valmieras apriņķa kantora pārvaldnieku.

1970. gadā apbalvots ar PSRS medaļu "Par drošsirdību".
Miris 1992. gada 13. februārī. Apglabāts Valmieras pilsētas kapos.

## Atsauces
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — 5000 metri vīriešiem

**5000 metri vīriešiem** bija viena no 14 disciplīnām ātrslidošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā, Pekinā 2022. gada 6. februārī. Tajās bija pārstāvēti 20 sportisti no 12 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Zviedrijas sportists Nilss van der Pūls (finiša laiks — 6:08.84). Sudraba medaļu ieguva Nīderlandes sportists Patriks Rusts (finiša laiks — 6:09.31), bet bronzas medaļu ieguva Norvēģijas sportists Halgeirs Engebrotens (finiša laiks — 6:09.88). Pūlam un Engebrātenam tās bija pirmās olimpiskās medaļas. Sākotnēji nīderlandietis Patriks Rusts laboja olimpisko rekordu, vēlāk šo rekordu vēlreiz laboja zviedrs Nilss van der Pūls.

## Kvalifikācija
* 
Šajā disciplīnā bija pieejamas 20 dalībnieku vietas, maksimāli trīs sportisti no vienas valsts. Pirmie 14 sportisti kvalificējās ar savu sniegumu 2021.–2022. gada ISU ātrslidošanas Pasaules kausa izcīņā, bet pārējie seši ieguva kvotas, sasniedzot labākos laikus starp sportistiem, kuri vēl nav kvalificējušies. Valsts varēja nopelnīt tikai maksimālās trīs vietas Pasaules kausa reitingā.

Disciplīnas kvalifikācijas laiks (6:30.00) tika paziņots 2021. gada 1. jūlijā un tas bija nemainīgs salīdzinot ar 2018. gada Phjončhana spēlēm. Sportisti disciplīnai varēja kvalificēties, laika posmā no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim, Starptautiskās Slidošanas savienības (ISU) pasākumu ietvaros.

## Medaļu ieguvēji

## Rekordi
* 

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 6. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 16:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — olimpiskais rekords; 
 — trases rekords.

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 20 sportisti no 12 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Libors Šulāks

**Libors Šulāks** (, dzimis ) ir Čehijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Šulāks pārstāv KHL komandu Vladivostokas "Admiral".

Iepriekš spēlējis Čehijas komandās *[[SK Kadaň]]* un *[[Orli Znojmo]]*, Somijas hokeja līgas komandās Lahti "Pelicans", *[[KooKoo]]* un Oulu "Kärpät" un KHL komandā Čerepovecas "Severstal". 2018–19. gada sezonā aizvadījis 6 mačus NHL komandā Detroitas "Red Wings".

Čehijas hokeja izlases sastāvā ticis iekļauts trijos Pasaules čempionātos. Šulāks tika iekļauts izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Kenijs Agostino

**Kenets Tailers Agostino** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2024. gada Agostino pārstāv Vācijas hokeja līgas komandu ERC Ingolstadt . 2010. gada NHL draftā Agostino ar kopējo 140. numuru 5. kārtā izvēlējās Pitsburgas "Penguins".

2013. gadā Agostino tika aizmainīts uz Kalgari "Flames", kur viņš debitēja NHL. Vēlāk NHL pārstāvējis Sentluisas "Blues", Bostonas "Bruins", Monreālas "Canadiens", Ņūdžersijas "Devils" un Toronto "Maple Leafs" un KHL komandu Ņižņijnovgorodas "Torpedo". 2021. gadā Agostino pievienojās KHL klubam Ņižņijnovgorodas "Torpedo".

Agostino tika iekļauts ASV hokeja izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Davids Sklenička

**Davids Sklenička** (, dzimis ) ir Čehijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2024. gada Sklenička pārstāv Šveices hokeja līgas komandu Lausanne HC.

Iepriekš spēlējis Čehijas Ekstralīgas komandā *[[HC Plzeň]],* AHL komandā Lavālas "Rocket",Somijas hokeja līgas komandā Oulu "Kärpät", Zviedrijas hokeja līgas komandā Brynäs IF un KHL komandās Helsinku "Jokerit" un Astanas "Baris".

Čehijas hokeja izlases sastāvā piedalījies trijos Pasaules čempionātos. Sklenička tika iekļauts izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Lukāšs Sedlāks

**Lukāšs Sedlāks** (, dzimis ) ir Čehijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2023. gada Sedlāks pārstāv Čehijas Ekstralīgas komandu HC "Dynamo Pardubice". 2011. gada NHL draftā Sedlāku ar kopējo 158. numuru 6. kārtā izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets".

Kolumbusas "Blue Jackets" debitējis 2016–17. gada sezonā, iepriekš spēlējot AHL komandās Springfīldas "Falcons" un *[[Lake Erie Monsters]]*. 2019. gadā Sedlāks pievienojās KHL komandai Čeļabinskas "Traktor".

Sedlāks tika iekļauts Čehijas hokeja izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Tomāšs Jurčo

**Tomāšs Jurčo** (, dzimis ) ir Slovākijas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Jurčo pārstāv KHL klubu Astanas "Baris". 2011. gada NHL draftā Jurčo ar kopējo 35. numuru otrajā kārtā izvēlējās Detroitas "Red Wings".

Pirms debitēšanas Detroitas "Red Wings" komandā 2013–14. gada sezonā, Jurčo spēlēja AHL komandā Grandrepidsas "Griffins". 2017. gadā Jurčo tika aizmainīts uz Čikāgas "Blackhawks". Vēlāk spēlējis NHL komandās Edmontonas "Oilers" un Vegasas "Golden Knights", līdz 2021. gada novembrī viņš pievienojās KHL komandai Astanas "Baris".

Slovākijas hokeja izlases sastāvā piedalījies trijos Pasaules čempionātos. Jurčo tika iekļauts izlases sastāvā 2014. gada un 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Skrajā dzelzene

'
*Skrajā dzelzene*' (*Centaurea diffusa*) ir augu suga kurvjziežu dzimtas dzelzeņu ģintī. Savvaļā tā sastopama Eiropas dienvidaustrumos un Rietumāzijā. Skrajā dzelzene ievazāta arī Latvijas teritorijā un ir reti sastopama Rīgā un Daugavpilī. Atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas sastopamas dzelzceļu uzbērumos, sausās un smilšainās nezālienēs.

## Morfoloģija
Skrajā dzelzene ir viengadīgs 20-90 cm augsts lakstaugs ar stāvu un ļoti zarainu stublāju, kurš klāts ar raupjiem matiņiem. Viss augs pelēcīgs. Tā lapas ir 2—5 cm garas un 0.3-1 cm platas, vienkārt vai divkārt dalītas šaurās plūksnās, un pašas augšējās lapas ir veselas.

Ziedi veido 1—2 cm garus un 0,3-0,5 cm platus kurvīšus. Vienam augam raksturīgi ļoti daudzi ziedi, kas izvietoti pa vienam zaru galā. Vīkala lapas jumstiņveidīgas, bāli zaļas, galā ar cietu un asu līdz 0,5 cm dzeloni un vēl sānos ar dažām asām smailītēm. Ziedi parasti balti, taču tiem var būt blāvi zilgana, blāvi violeta vai blāvi dzeltenīga nokrāsa. Auglis ir kails sēklenis bez matkausa.

Zied no augusta līdz oktobrim.
none|thumb|Skrajā dzelzene ar rozā ziediem un kupliem zariem

## Atsauces

## Ārējās saites
Distanču slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — 30 kilometri skiatlonā vīriešiem

**30 kilometri skiatlonā vīriešiem** bija viena no 12 disciplīnām distanču slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou, Džandzjakou slēpošanas centrā. Tajās bija pārstāvēti 70 sportisti no 34 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu ieguva Krievijas Olimpiskās komitejas sportists Aleksandrs Boļšunovs (finiša laiks — 1:16:09.8), sudraba medaļu arī ieguva Krievijas Olimpiskās komitejas pārstāvis Deniss Spicovs (finiša laiks — 1:17:20.8), savukārt bronzas medaļu ieguva Somijas sportists Īvo Niskanens (finiša laiks — 1:18:10.0).

Sacensībās startēja arī Latvijas sportists Raimo Vīgants. Viņš pēc 15 kilometru klasiskā slēpojuma ierindojās 50. vietā (finiša laiks — 44:05.9), taču viņš tika apsteigts par apli un noslēgumā tika klasificēts 52. vietā.

## Sacensību formāts
Sacensībās tika aizvadīta viena kārta, kurā uzreiz tika sadalītas olimpiskās medaļas. Vīriešiem šajā disciplīnā bija jāveic 15 kilometru slēpojums klasiskajā stilā un 15 kilometru slēpojums brīvajā stilā (slidsolī).

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 6. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 15:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 70 sportisti no 34 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Distanču slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Lielā dzelzene

**Lielā dzelzene** (*Centaurea scabiosa)* ir augu suga kurvjziežu dzimtas dzelzeņu ģintī. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eiropā, tostarp visur Latvijā, un Rietumāzijā, kā arī ir ieviesta Ziemeļamerikā. Atsevišķi eksemplāri un dažāda lieluma grupas ir sastopamas sausieņu pļavās, atmatās, upju krastu terasēs un sausās ruderālās vietās.

Mainīga izskata suga.

## Morfoloģija
Lielā dzelzene ir daudzgadīgs, 40-120 cm augsts lakstaugs ar stāvu, stingru un zarojošu stublāju, kuram ir raksturīgas četras šķautnes. Lapas ir 10-20 cm garas un 0,2-0,7 cm platas — pēc formas plūksnaini dalītas iegareni lancetiskās plūksnās. Lapas uz stublāja ir izvietotas pamīšus.

Ziedi ir lieli kurvīši. Vīkala lapas ir zaļas, gals tumšāks un trīsstūraina apveida, mala bārkstaina. Ziedi ir violeti sārti. Kurvīša ārmalā esošie piltuvziedi ir sterili un dalīti šaurās plūksnās. Kurvīša centrā atrodas divdzimumu stobrziedi. Auglis ir 0,5 cm garš apmatots sēklenis. Kausmatiņi sēkleņa garumā.

Zied no jūnija beigām līdz oktobrim.

## Atsauces


## Ārējās saites
Pāvels Karnauhovs

**Pāvels Karnauhovs** (, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2016. gada Karnauhovs pārstāv KHL komandu Maskavas CSKA. 2015. gada NHL draftā Karnauhovu ar kopējo 136. numuru 5. kārtā izvēlējās Kalgari "Flames".

Piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā. Karnauhovs tika iekļauts Krievijas olimpisko atlētu komandas sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Jegors Jakovļevs

**Jegors Jakovļevs** (, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2019. gada Jakovļevs pārstāv KHL klubu Magņitogorskas "Metallurg".

Savu KHL karjeru iesācis 2010–11. gada sezonā, nospēlējot vienu maču Kazaņas "Ak Bars". Vēlāk spēlējis Jaroslavļas "Lokomotiv" un trīs sezonas Sanktpēterburgas SKA. 2017. gadā izcīnījis Gagarina kausu. 2018. gadā viņš noslēdza līgumu ar NHL komandu Ņūdžersijas "Devils", kur viņš nospēlēja 25 mačus. Nākamajā sezonā Jakovļevs atgriezās KHL un pievienojās Magņitogorskas "Metallurg".

Krievijas hokeja izlases sastāvā piedalījies trijos Pasaules čempionātos, 2014. gadā izcīnot pirmo vietu un 2015. gadā otro vietu. Ieguvis zelta medaļas 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tramplīnlēkšana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — parastais tramplīns sievietēm

**Parastais tramplīns sievietēm** bija viena no 5 disciplīnām tramplīnlēkšanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā tramplīnlēkšanas centrā, Džandzjakou 2022. gada 6. februārī. Tajās bija pārstāvēti 40 sportisti no 16 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu ieguva Slovēnijas sportiste Urša Bogataja (finiša rezultāts — 239.0 punkti), sudraba medaļu ieguva Austrijas sportiste Katarina Altausa (finiša rezultāts — 236.8 punkti), savukārt bronzas medaļu ieguva arī Slovēnijas sportiste Nika Križnara (finiša rezultāts — 232.0 punkti). Abām Slovēnijas sportistēm šīs bija pirmās olimpiskās medaļas.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
Fināls bija sadalīts divās kārtās. Fināla pirmajā kārtā startēja visi 40 sportisti, labākie 30 sportisti no tiem kvalificējās noslēdzošajai fināla kārtai, kurā tika sadalītas olimpiskās medaļas. 30 labākajiem sportistiem fināla rezultāts veidojās saskaitot abus fināla lēcienus kopā.

Kvalifikācijā startēja 53 sportisti, no kuriem 50 sportisti pēc rezultātiem tālāk kvalificēsies pamatsacensībām uz finālu.

* Datums — 2022. gada 5. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 19:00 (1. kārta) un 20:07 (fināls) pēc Ķīnas laika UTC+8
* Atsauce (1. kārta) — 
* Atsauce (fināls) — 

## Sacensību tiesneši

*  Bins Lians
*  Staņislavs Slaviks
*  Dens Matons
*  Jerns Larsens
*  Vadims Lisovskis
*  Jirgens Vinklers

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Sacensībās startēja 40 sportisti no 16 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Tramplīnlēkšana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
The Bad Tones

***The Bad Tones*** ir Latvijas mūzikas grupa, kas izpilda psihedēlisko roku un indīroku. Darbību uzsākusi 2013. gadā kā ***The Pink Elephant*** un 2017. gadā nomainījusi nosaukumu uz *The Bad Tones*.

## Grupas darbība
Grupas sastāvu veido Edvards Broders (ģitāra, vokāls), Rūdolfs Ozols (ģitāra), Alberts Levics (basģitāra, vokāls) un Kalvis Sležis-Zaļkalns (bungas). Ar iepriekšējo nosaukumu *The Pink Elephant* grupa bija izdevusi divus albumus — *Mellowing* un *Cassette Concert*. Pēc nosaukuma maiņas uz *The Bad Tones* grupa izdevusi EP ierakstu *Bad Tunes* (2018), studijas albumu *Is It Good Enough?* (2019) un dzīvā ieraksta albumu "Ezera skaņas" (2020).

## Diskogrāfija

### EP ieraksti
2018: *Bad Tunes*

### Studijas albumi
2019: *Is It Good Enough?*

### Dzīvā ieraksta albumi
2020: "Ezera skaņas"

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Masoreti

**Masoreti** (ivritā בעלי המסורה [*ba'alei ha-masora*], no מסורה‏*‎* [*masora*] — 'tradīcija') bija ebreju rakstveži, kas no V līdz X gadsimtam nodarbojās ar ebreju bībeles sākotnējā teksta atveidošanu, izveidojot diakritisko zīmju sistēmu patskaņu apzīmēšanai ebreju līdzskaņu rakstā, standartizējot bībeles teksta izrunu un sadalījumu pa rindkopām un pantiem. Savu darbu masoreti veica Palestīnā — Jeruzalemē, Tibērijā —, kā arī Babilonijā. Masoreti savus pierakstus veica ivritā un aramiešu valodā.

## Atsauces
Nilss van der Pūls

**Nilss van der Pūls** (*Nils van der Poel*; dzimis  Trolhetanā) ir Zviedrijas bijušais ātrslidotājs, pasaules rekordists 5000 un 10 000 metru distancēs, 2022. gada ziemas olimpisko spēļu čempions 5000 m un 10 000 m, divkārtējs pasaules čempions atsevišķās distancēs un 2022. gada čempions daudzcīņā.

Nilss van der Pūls ir dzimis jauktā ģimenē, viņa vecākiem ir ungāru un nīderlandiešu izcelsme.

## Karjera
Piedalījās 2012. gada ziemas jaunatnes olimpiskajās spēlēs Insbrukā. Labāko rezultātu sasniedza 3000 metru distancē, ieņemot 5. vietu. 1500 m distancē ierindojās 7. vietā, bet masu startā bija devītais. 2014. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnīja zelta medaļu 5000 metros, šo panākumu atkārtoja arī 2015. gadā.

 Phjončhanā ieguva 14. vietu 5000 m distancē. 2018. gada jūnijā paziņoja, ka paņem pārtraukumu no ātrslidošanas. Viņš gadu pavadīja Zviedrijas armijas vienībā Arvidsjaurā. Ātrslidošanā atgriezās 2020. gada decembrī.

 Hērenvēnā viņš kļuva par pasaules čempionu 5000 metru distancē, izcīnot Zviedrijai pasaules čempionāta pirmo zelta medaļu pēc 48 gadu pārtraukuma. Trīs dienas vēlāk viņš uzvarēja arī 10 000 metru distancē ar jaunu pasaules rekordu (12:32,95).  Soltleiksitijā laboja pasaules rekordu arī 5000 m distancē (6:01,56).

 Pekinā kļuva par olimpisko čempionu 5000 m un 10 000 m distancēs, abās uzstādot jaunus olimpiskos rekordus. 10 000 metru distancē laboja arī pasaules rekordu, veicot distanci 12 minūtēs un 30,74 sekundēs.

 viņš paziņoja par karjeras beigām pēc 2021.—2022. gada sezonas. 6. martā Hāmarā izcīnīja zelta medaļu Pasaules čempionātā ātrslidošanas daudzcīņā. Viņa pēdējās sacensības bija  Hērenvēnā, kur viņš uzvarēja 5000 metru distancē Pasaules kausa finālsacensībās un līdz ar to uzvarēja arī Pasaules kausa kopvērtējumā garajās distancēs 2021.—2022. gada sezonā.

2022. gada 6. decembrī viņam tika piešķirta laikraksta *[[Svenska Dagbladet]]* zelta medaļa. Viņš tika atzīts par Zviedrijas 2022. gada sportistu vīriešiem, ieguva balvu par gada sasniegumu, kā arī saņēma *[[Jerringpriset]]* gada balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēteris Junge

**Pēteris Junge** (1896—1945) bija latviešu skolotājs un 1940. gada Tautas Saeimas deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis  (pēc vecā stila — ) Nēķina muižas "Obežās" (tagad Vaives pagastā), mūrnieka Andrieva Junge un Līzes Junge ģimenē.

Mācījās Dzērbenes draudzes skolā, tad Cēsu pilsētas skolā. No 1915. gada strādāja par skolotāju. 1917. gadā atradās bēgļu gaitās Petrogradā. 1921. gadā atgriezās Latvijā un sāka strādāt par Buivas skolas pārzini Valmieras apriņķa Ozolu pagastā.

Pēc 1934. gada apvērsuma atbrīvots no darba skolā un pagasta padomes priekšsēdētāja amata Ozolu pagastā.

Pēc Latvijas okupācijas Jungi ievēlēja par Tautas Saeimas deputātu no Vidzemes vēlēšanu apgabala, 1940. gada augustā iecēla par Valmieras apriņķa tautskolu inspektora vietas izpildītāju un Valmieras apriņķa skolu valdes priekšsēdētāju.

Vērmahta iebrukuma laikā 1941. gadā vasarā devās bēgļu gaitās uz Igauniju, kur pie Tallinas sagūstīts un ieslodzīts Rīgas Centrālcietumā, tad Salaspils, Štuthofas (tag. Polijā) un Mauthauzenes (tag. Austrijā) koncentrācijas nometnē.

Miris 1945. gada 21. janvārī Mauthauzenes koncentrācijas nometnē.

Sieva — Auguste Junge (dzimusi Gulbis) (1911—1988) — Pociema pagasta partijas organizācijas sekretāre no 1944. gada, līdz 1970. gadam strādāja partijas Limbažu rajona komitejā.

## Atsauces
Egļu čiekuru tinējs

thumb|Egļu čiekuru tinēja imago
**Egļu čiekuru tinējs** (*Laspeyresia strobilella L.,* tāpat arī *Cydia strobilella, Grapholita strobilella, Laspeyresia youngana (Kft.)* un *Pseudotomoides strobilellus*) ir tinēju dzimtas kukainis, augēdājs. Latvijā ir uzskatāms par ievērojamu egļu sēklu kaitēkli, kas ir spējīgs masveidā savairoties un radīt būtiskus bojājumus lielā platībā. Sastopams egļu tīraudzēs, mistraudzēs ar egļu piemistrojumu, dažkārt arī sēklu plantācijās.
[thumb|Egļu čiekuru tinēja imago no [Zalcburgas]]

## Izskats un īpašības
*Imago* stadijā — tauriņš. Priekšspārni no brūnganpelēkiem līdz olīvbrūniem, ar sudrabainām šķērssvītrām, pakaļspārni no brūnganpelēki līdz tumšpelēkiem ar bālganu apmali. Spārnu pletums ir 10-15 mm. Vēders pelēcīgs ar gaišām svītriņām.

*[[Kūniņa]]:* Brūngana, garums līdz 8 mm.

*[[Kāpurs]]:* Balts, līks, tumšu galvu, 10-15 mm garš. Raksturīga fakultatīvā diapauze, kas iestājas čiekuru neražas gados, tā var ilgt pat 1—2 gadus. Dzīvo izolētās grupās.

*[[Ola]]:* Aptuveni Ø0,3 mm, ieapaļa, dzeltenīga.

## Vairošanās un attīstība
Dzīves cikls ir saistīts ar barības auga augļu ražošanas spējām. Tauriņi izlido maijā un jūnijā. Olas dēj parastās egles sievišķajos ziedpumpuros starp atvērtajām zvīņām. Kāpuri izšķiļas vienīgi pēc čiekurzvīņu aizvēršanās un čiekura noliekšanās, pēc izšķilšanās iegraužas čiekurā, kurā arī barojas un dzīvo. Vienā čiekurā var būt pat līdz desmit kāpuriem. Pēcāk nobirušajos čiekuros pārziemo un nākamā gada agrā pavasarī iekūņojas, lai pārtaptu par tauriņu. Kūniņas stadijā atrodas aptuveni divas nedēļas.

Kaitēkļa paaudzes attīstība var ilgt 1—3 gadus, attīstības garumu ietekmē diapaužu esamība.

## Barošanās un bojājumi
thumb|Kāpurs egles čiekurā
Barojas kāpuri ar parastās egles čiekuriem, visbiežāk invadējot tos, kuri atrodas labāk apgaismotajā vainaga daļā. Sākotnēji tiek bojāta čiekuru serde, vēlāk zvīņu pamatnes un sēklas.

Īpaši bīstams egļu sēklu plantācijās, kur atsevišķos gadījumos bojā līdz 100% čiekuru, iznīcinot pat līdz 70% sēklu ražas. Nobirušie čiekuri deformējas un sasveķojas, čiekuru zvīņas neatveras un čiekuri priekšlaicīgi nobirst. Barošanās ietekmē mazinās auga sēklu skaits un dabiskās izplatības apjoms.

Būtiskas defoliācijas gadījumā ir viena no kaitēkļu sugām, kas katru gadu tiek uzskaitīta papildus pirmā līmeņa meža veselības stāvokļa monitoringa mērījumu veikšanai parauglaukumos.

## Dabiskie ienaidnieki un apkarošana
Dabisku apdraudējumu rada kukaiņēdāji putni. Mākslīgai kaitēkļu apkarošanai izmantojami insekticīdi, tie ir izmantojami vien bagātos čiekuru gados, kad ir novērojama masveida savairošanās. Populācijas skaita mazināšanos var radīt arī slikta čiekuru raža. Mazināt pieaugušo īpatņu skaitu var arī savācot un iznīcinot inficētos čiekurus, pirms kāpuri ir pārgājuši nākamajā attīstības stadijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — nobrauciens vīriešiem

**Nobrauciens vīriešiem** bija viena no 11 disciplīnām kalnu slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Akmens slēpošanas trasē, Nacionālajā kalnu slēpošanas centrā, Pekinā. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 43 sportisti no 20 valstīm. Sākotnēji bija paredzēts, ka sacensības tiks aizvadītas 2022. gada 6. februārī, taču slikto laikapstākļu dēļ tās tika pārceltas uz 7. februāri.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Šveices sportists Beats Feics (finiša laiks — 1:42.69), sudraba medaļu ieguva Francijas sportists Žoans Klarē (finiša laiks — 1:42.79), bet bronzas medaļu izcīnīja Austrijas sportists Matiass Maiers (finiša laiks — 1:42.85). Feicam šī bija pirmā olimpiskā zelta medaļa, bet Klarē ieguva savu pirmo olimpisko medaļu.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 7. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 12:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Sieviešu sloupstaila sacensībās startēja 42 sportisti no 20 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Čukču kalniene

**Čukču kalniene** () ir vidēji augstu kalnu masīvu un grēdu sistēma Krievijas ziemeļaustrumos. Administratīvi ietilpst Čukotkas autonomajā apvidū. Veido ūdenšķirtni starp Ziemeļu Ledus okeāna Austrumsibīrijas un Čukču jūrām un Klusā okeāna Beringa jūru. Stiepjas ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā no Čaunas līča līdz Beringa jūras piekrastei Čukču pussalā. Robežojas ar Vankaremas zemieni ziemeļaustrumos, Čaunas zemieni ziemeļrietumos, Anadiras plakankalni rietumos un Anadiras zemieni dienvidos. Sastāv no vairākām atsevišķām grēdām un kalnu masīviem — Šelagu grēda rietumos, Pegtimelas, Paļavāmas, Čantalas (ar kalnienes augstāko punktu 1887 m Ishodnajas kalnu) grēdas vidusdaļā, Pekuļņejs dienvidos un Iskateņs dienvidaustrumos.

Klimats ir skarbs ar garu (7—8 mēneši) un aukstu ziemu (janvāra temperatūra no -15 līdz -30 °С) un vēsu vasaru (jūlija vidējā temperatūra ap 10 °С). Atrodas mūžīgā sasaluma zonā. Piekrastēs mitrās tundras, augstienēs kalnu tundras un arktiskie tuksneši. Vairākas zelta, alvas, dzīvsudraba, volframa, akmeņogļu atradnes, bet rūpnieciska ieguve nelielos apjomos tiek veikta tikai zelta atradnēs.

Teritorija praktiski neapdzīvota. Vienīgā pastāvīgi apdzīvotā vieta ir Amguemas ciems Amguemas upes ielejā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pjērs Voltjē

** Pjērs Voltjē** (dzimis ) ir bijušais franču snovbordists. Plašāk specializējies snovborda krosa disciplīnā. Divkārtējs olimpiskais čempions snovborda krosā (2014, 2018).

2020. gada decembrī paziņoja par karjeras beigām.

## Ārējās saites
Kalnu dzelzene

**Kalnu dzelzene** (*Centaurea montana*) ir augu suga kurvjziežu dzimtas dzelzeņu ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Centrāleiropā un Dienvideiropā, kalnainos apvidos, bet arī Latvijā, kur tā ir uzskatāma par dārzbēgli.

## Morfoloģija
Kalnu dzelzene ir daudzgadīgs, 20-70 cm augsts lakstaugs ar stāvu, apmatotu stublāju, kuram var attīstīties daži zari.

Lapas uz stublāja ir izkārtotas pamīšus, tās ir veselas, iegareni lancetiskas vai eliptiskas, 4-12 cm garas un 1.5-5 cm platas. Lapas ir abpusēji apmatotas (apakšpusē pat tūbainas), ar smailu galu un robainu malu.

Katra zara galā ir izvietots viens ziedu kurvītis. Auga vīkala lapas ir zaļas, jumstiņveidīgi izkārtotas vairākās rindās. Vīkala lapu gals ir tumšs un plūksnains. Kurvīša ārējā malā ir zili, neauglīgi piltuvziedi (3-5 cm gari) ar plūksnainu galu, bet vidū ir gandrīz divreiz īsāki, violeti divdzimumu stobrziedi ar tumši zilām putekšnīcām.

Auglis ir apmatots, aptuveni 5 mm garš spīdīgs sēklenis.

Zied jūlijā, augustā.

## Atsauces

## Ārējās saites
2022. gada Francijas prezidenta vēlēšanas

thumb|340px|

**2022. gada [[Francijas prezidenta vēlēšanas]]** norisinājās 2022. gada 10. aprīlī (pirmā kārta) un 24. aprīlī (otrā kārta). Tās bija divpadsmitās prezidenta vēlēšanas Piektajā republikā. Vēlēšanās atkārtoti uzvarēja līdzšinējais Francijas prezidents Emanuels Makrons.

## Pirmā kārta
Reģistrētie kandidāti (vārds, uzvārds, politiskās partijas nosaukums, iegūtais balsu īpatsvars):
# Emanuels Makrons, Uz priekšu, Republika!, 27,85% 
# Marina Lepena, Nacionālā apvienība, 23,15%
# Žans Liks Melanšons, Nepakļautā Francija, 21,95%
# Eriks Zemūrs, Atkarošana, 7,07%
# Valerī Pekresa, Republikāņi, 4,78%
# Janniks Žado, Eiropa Ekoloģija Zaļie, 4,63%
# Žans Lasalls (neatkarīgs politiķis), 3,13%
# Fabjēns Rusels, Francijas Komunistiskā partija, 2,28%
# Nikolā Dipons—Eņjāns, Francijas celšanās, 2,06%
# Anna Idalgo, Sociālistiskā partija, 1,74%
# Filips Putū, Jaunā antikapitālistiskā partija, 0,76%
# Natalī Arto, Strādnieku cīņa, 0,56%

## Otrā kārta
Vēlēšanu otrajā kārtā piedalījās Emanuels Makrons un Marina Lepena.

### Priekšvēlēšanu aptauju rezultāti
870px|Priekšvēlēšanu aptauju rezultāti par diviem galvenajiem kandidātiem.
Starainā dzelzene

**Starainā dzelzene** (*Centaurea calcitrapa*) ir augu suga kurvjziežu dzimtas dzelzeņu ģintī. Savvaļā tā plaši ir sastopama Eiropas rietumu un dienvidu daļā, un Āfrikas ziemeļrietumos. Starainā dzelzene ir arī sastopama Centrāleiropā un Ziemeļeiropā, tostarp, Latvijā, kur tā ir uzskatāma par retu, adventīvu augu.

## Morfoloģija
Starainā dzelzene ir divgadīgs, 20-70 cm garš lakstaugs ar parasti ļoti zarainu, cietu, šķautņainu un stāvu stublāju. Stublāja lejasdaļā lapas ir plūksnaini dalītas šaurās, lineāri lancetiskās vai lineārās plūksnās. Augam ziedot, piezemes lapas parasti ir jau atmirušas. Stublāja augšdaļā lapas ir plūksnaini dalītas vai gandrīz veselas. Plūksnu gali ir smaili, mala gandrīz gluda vai īsi smailzobaina.

Katra zara galā ir izvietots viens ziedu kurvītis. Ziedi (divdzimumu stobrziedi) ir purpursārti. Zieda vīkala lapas ir izvietotas vairākās rindās, tās ir iegareni olveidīgas (1.3-1.6 cm garas, 0.6-0.8 cm platas), un to galā ir atliekts, trīsžuburains vai piecžuburains dzelonis. Žubura centrālais dzelonis ir ciets un līdz pat 3 cm garš, malējie - ir īsāki (0.3-0.6 cm gari) un tievāki.  Sēkleņi ir bez kausmatiņiem.

Zied jūlijā un augustā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anadiras plakankalne

**Anadiras plakankalne** () ir kalnu masīvs Krievijas ziemeļaustrumos. Administratīvi ietilpst Čukotkas autonomajā apvidū. Izvietojusies starp Čukču kalnieni austrumos, Aņujas grēdu ziemeļrietumos, Olojas grēdu dienvidrietumos un Anadiras zemieni dienvidos. Veidota galvenokārt no bazaltiem, andezītiem un dacītiem. Ainavā dominē tundra, upju ielejās purvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pārība

**Pārība** jeb **paritāte** var būt

* matemātiskā pārība,
* pārība fizikā,
* pārība bioloģijā,
* pārība bitā,
* pārība Eiropas Savienības likumdošanā,
* pirktspējas paritāte,
* procentu likmes paritāte,
* tīkla paritāte.
Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — milzu slaloms sievietēm

**Milzu slaloms sievietēm** bija viena no 11 disciplīnām kalnu slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Ledus upes slēpošanas trasē, Nacionālajā kalnu slēpošanas centrā, Pekinā, 2022. gada 7. februārī. Sacensībās kopā bija pārstāvētas 82 sportistes no 49 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu izcīnīja Zviedrijas sportiste Sāra Hektore (finiša laiks — 1:55.69), sudraba medaļu ieguva Itālijas sportiste Federika Brinjone (finiša laiks — 1:55.97), bet bronzas medaļu ieguva Šveices sportiste Lara Guta-Behrami (finiša laiks — 1:56.41). Hektorei šī bija pirmā olimpiskā medaļa, kā arī viņa pēc 20 gadu pārtraukuma Zviedrijai šajā disciplīnā izcīnīja olimpisko zelta medaļu.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
Sportistēm bija jāveic divi braucini. Finiša laiks tika aprēķināts, ņemot vērā abu braucienu kopējo laiku.

* Datums — 2022. gada 7. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 9:30 (1. brauciens) un 14:45 (2. brauciens) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Sacensībās startēja 82 sportisti no 49 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Anadiras zemiene

**Anadiras zemiene** () ir plašs līdzenums Krievijas ziemeļaustrumos Anadiras upes lejtecē. Administratīvi ietilpst Čukotkas autonomajā apvidū. Izvietojusies starp Čukču kalnieni ziemeļos, Pekuļņeju un Raritkinu rietumos un Korjaku kalnieni dienvidos. Austrumos tās krastus apskalo Beringa jūras Anadiras līcis. Ģeomorfoloģiski stipri pārpurvots līdzenumu ar daudziem ezeriem. Ziemeļos un piekrastē ainavā dominē tundra, dienvidos un dienvidrietumos — mežatundra. Mūžīgais sasalums. Reti apdzīvota, vienīgās pastāvīgi apdzīvotās vietas ir Anadira, Ugoļnije Kopi, Kančalana un Krasņena.

## Atsauces

## Ārējās saites
Integrācija

**Integrācija** (no latīņu *integratio* — 'atjaunošana, atvietošana, apvienošana'), arī **integrēšana** var būt

* integrālim atbilstošā matemātiskā operācija,
* datu integrācija,
* Eiropas integrācija,
* ekonomiskā integrācija
* reģionālā integrācija,
* shēmas integrācija,
* sociālā iekļaušana.
Sālsūdens krokodils

**Sālsūdens krokodils** (*Crocodylus porosus*) jeb **šķautņgalvas krokodils** ir krokodilu dzimtas suga. Sālsūdens krokodilu izplatības areāls ir Dienvidaustrumāzija, Indijas austrumu piekraste un Austrālijas ziemeļi. Sālsūdens krokodils ir garākais no visiem krokodilu dzimtas pārstāvjiem; tā garums var sasniegt 6 metrus, savukārt masa — no 1000 līdz 1300 kg. Mātītes ir mazākas par tēviņiem, to garums sasniedz līdz 3 metriem.

## Ārējās saites
Duo 3

***Duo 3*** (, , ) ir Baltijas valstu televīzijas kanāls, kas tika palaists 2021. gada 1. aprīlī, 12:00. Kanāls rāda ārzemju kriminālseriālus. Kanāls ir aizstājis kanālu *[[Sony Channel]]*.

## Vēsture
*Duo 3* tika palaists 2010. gadā kā *Sony Entertainment Television*. Kanāls rādīja programmas un anonsus krievu vai angļu valodā, bet reklāmas rādīja latviešu, lietuviešu, vai igauņu valodās. 2016. gadā *Sony Entertainment Television* pārdēvējās par *[[Sony Channel]]*. 2021. gada 1. aprīlī, 12:00 *Sony Channel* tika pārdēvēts par *Duo 3*. Kanāls tagad rāda ārzemju kriminālseriālus un filmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Duo3 vietne
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — 1500 metri sievietēm

**1500 metri sievietēm** bija viena no 14 disciplīnām ātrslidošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā, Pekinā 2022. gada 7. februārī. Tajās bija pārstāvēti 30 sportisti no 16 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu ieguva Nīderlandes sportiste Irēna Vista (finiša rezultāts — 1:53.28), sudraba medaļu ieguva Japānas sportiste Miho Takagi (finiša rezultāts — 1:53.72), bet bronzas medaļu izcīnīja arī Nīderlandes sportiste Antuanete de Jonga (finiša rezultāts — 1:54.82). Vistai šī bija 6 olimpiskā zelta medaļa pēc kārtas olimpiskajās spēlēs no 2006. gada Turīnas olimpiskajām spēlēm. Viņa arī šajā disciplīnā laboja olimpisko rekordu.

## Kvalifikācija
* 
Šajā disciplīnā bija pieejamas 30 dalībnieku kvota, maksimāli trīs sportisti no vienas valsts. Pirmie 20 sportisti kvalificējās ar savu sniegumu 2021.–2022. gada ISU ātrslidošanas Pasaules kausa izcīņā, bet pārējie desmit ieguva kvotas, sasniedzot labākos laikus starp sportistiem, kuri vēl nav kvalificējušies. Valsts varēja nopelnīt tikai maksimālās trīs vietas Pasaules kausa reitingā.

Disciplīnas kvalifikācijas laiks (1:59.50) tika paziņots 2021. gada 1. jūlijā un tas bija nemainīgs salīdzinot ar 2018. gada Phjončhana spēlēm. Sportisti disciplīnai varēja kvalificēties, laika posmā no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim, Starptautiskās Slidošanas savienības (ISU) pasākumu ietvaros.

## Medaļu ieguvēji

## Rekordi
* 

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 7. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 16:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — olimpiskais rekords;  — trases rekords.

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 30 sportisti no 16 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Saku Menalanens

**Saku Menalanens** (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Menalanens pārstāv Somijas hokeja līgas komandu Oulu "Kärpät". 2013. gada NHL draftā Menalanenu ar kopējo 125. numuru 5. kārtā izvēlējās Našvilas "Predators".

Savu karjeru iesācis 2013. gadā Somijas komandā Oulu "Kärpät". 2018. gada maijā Menalanens noslēdza viena gada līgumu ar NHL komandu Karolīnas "Hurricanes". Nākamajā sezonā viņš aizvadīja 34 mačus NHL, līdz 2019. gadā viņš uz diviem gadiem noslēdza līgumu ar KHL komandu Helsinku "Jokerit".

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis otro vietu 2021. gada Pasaules čempionātā. Menallanens tika iekļauts izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Niko Ojameki

**Niko Ojameki** (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2023. gada Ojameki pārstāv Šveices hokeja līgas klubu EHC Kloten.

No 2013. gada līdz 2017. gadam spēlējis Somijas hokeja līgas komandā Pori "Ässät". Vēlāk trīs sezonas spēlējis citā Somijas komandā Tamperes "Tappara". 2020–21. gada sezonu pavadījis Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Linköpings HC]]*, savukārt 2021. gadā viņš noslēdza viena gada līgumu ar KHL komandu Podoļskas "Vitjaz".

Somijas hokeja izlases sastāvā viņš ieguva pirmo vietu 2019. gada Pasaules čempionātā Slovākijā un otro vietu 2021. gada Pasaules čempionātā Latvijā. Ojameki tika iekļauts izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Īro Pakarinens

**Īro Pakarinens** (; dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2022. gada Pakarinens pārstāv Somijas hokeja līgas komandu Helsinku "HIFK". 2011. gada NHL draftā Pakarinenu ar kopējo 184. numuru septītajā kārtā izvēlējās Floridas "Panthers".

Savu karjeru iesācis 2009. gadā Somijas komandā Kuopio "KalPa". No 2012. līdz 2014. gadam spēlējis Helsinku IFK. 2014. gadā noslēdzis divu gadu līgumu ar NHL komandu Edmontonas "Oilers". "Oilers" komandā viņš pavadīja četras sezonas, līdz 2018. gadā viņš pievienojās KHL komandai Magņitogorskas "Metallurg". 2019–20. gada sezonu pavadījis Astanas "Baris", bet 2020. gadā noslēdzis trīs gadu līgumu ar Helsinku "Jokerit".

Somijas hokeja izlases sastāvā viņš ir izcīnījis otro vietu 2014. un 2021. gada Pasaules čempionātā. Pakarinens tika iekļauts izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lāšs Jūhansons

**Lāšs Jūhansons** (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2022. gada Jūhansons pārstāv Zviedrijas hokeja līgas komandu Frolunda HC.

Savu karjeru iesācis *[[IK Mora]]* komandā, vēlāk spēlējis *[[VIK Västerås HK]]*. 2013. gadā pievienojies *[[Frölunda HC]]*, ar ko viņš uzvarēja gan Zviedrijas hokeja līgā, gan Čempionu hokeja līgā. 2016–17. gada sezonu pavadījis AHL komandā Rokfordas "IceHogs". 2017. gadā pievienojies KHL komandai Maskavas CSKA, ar ko viņš 2019. gadā izcīnīja Gagarina kausu. 2021. gadā noslēdzis īgumu ar Sanktpēterburgas SKA.

Jūhansons tika iekļauts Zviedrijas hokeja izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Pekuļņejs

**Pekuļņejs** (,  — ‘naža kalns’) ir kalnu grēda Krievijas ziemeļaustrumos, viens no Čukču kalnienes galvenajiem atzariem. Administratīvi ietilpst Čukotkas autonomajā apvidū. Izvietojies Anadiras upes baseinā un veido ūdensšķirtni starp Belajas un Taņureras upēm. Stiepjas 300 km garumā ziemeļu—dienvidu virzienā, augstākais punkts ir Koļučajas kalns 1362 m vjl. Grēdas augstākajā daļā vairāki ledāji. Līdz 500 m augstumam raksturīga sūnu—zālāju tundra ar retiem krūmājiem, augstāk — akmeņaina ķērpju tundra.

## Atsauces

## Ārējās saites
Henriks Tēmerness

**Henriks Tēmerness** (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2017. gada Tēmerness pārstāv Nacionālās līgas komandu *[[Genève-Servette HC]]*. 2011. gada NHL draftā Tēmernesu ar kopējo 210. numuru septītajā kārtā izvēlējās Vankūveras "Canucks".

Savu karjeru sācis Zviedrijas komandā *[[Frölunda HC]]*, kur viņš spēlēja no 2009. līdz 2013. gadam. Vēlāk pārcēlis uz AHL komandu Jūtikas "Comets". Pēc divām sezonām Tēmerness atgriezās Eiropā un pievienojās Somijas hokeja līgas komandai Tamperes "Tappara". 2015–16. gada sezonā atgriezies *Frölunda HC*, bet 2017. gadā pievienojies Nacionālās līgas komandai *[[Genève-Servette HC]]*.

Zviedrijas hokeja līgas sastāvā piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā. Tēmerness tika iekļauts izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites