open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Andis Strods

**Andis Strods** (dzimis  Liepājā) ir latviešu aktieris.

1989. gadā beidzis Liepājas Lietišķās mākslas vidusskolas koktēlniecības nodaļu. 1993. gadā absolvējis Latvijas Mūzikas akadēmiju dramatiskā teātra aktiera specialitātē. Pašlaik Latvijas Mākslas akadēmijā studē scenogrāfijas maģistrantūrā.

Jaunā Rīgas teātra izrādēs piedalās kopš 1998. gada. Ir strādājis kā scenogrāfs Daugavpils dramatiskā teātra un Jaunā Rīgas teātra izrādēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Andis Strods izrades.lv
Varis Piņķis

**Varis Piņķis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris un režisors.

1995. gadā beidzis Rīgas 3. vidusskolu. 2000. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju dramatiskā teātra aktiera specialitātē. 2004. gadā absolvējis Kultūras akadēmiju dramatiskā teātra režisora specialitātē.

Jaunā Rīgas teātra izrādēs piedalās kopš 2001. gada. Režisē izrādes Jaunajā Rīgas teātrī kopš 2006. gada. 2000. gadā Nacionālajā teātrī piedalījies sava diplomdarba izrādēs.

Attēlojis lomas filmās 'Čižiks. 7 lidojumi" (2002), "Kūtrums" (2002), "NeGribu, neGribu, neGribu!..." (2003), "Monotonija" (2007), "Vienīgā fotogrāfija" (2008), "Kolka Cool" (2011), "Segvārds Vientulis" (2014). Režisējis filmu 'Ģimene" (2017), kurai sarakstījis arī scenāriju.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Varis Piņķis fulmas.lv
* 
* Varis Piņķis izrades.lv
Ivars Krasts

**Ivars Krasts** ir latviešu aktieris un mūziķis.

Mācījies Pumpuru vidusskolā (1996–1998) un Jūrmalas mūzikas skolā (1996–2000). 2004. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju dramatiskā teātra aktiera specialitātē.

Jaunā Rīgas teātra izrādēs piedalās kopš 2004. gada. Piedalījies arī Liepājas teātra izrādēs.

Filmējies 2016. gada "Melānijas hronika", seriālā "Šķiršanās formula",  un 2024. gada miniseriālā "Padomju džinsi". 

Kā mūziķis darbojas grupā 100 baltas dvēseles.

## Filmogrāfija

* 2016 — "Melānijas hronika" — *Aleksandrs Vanags*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ivars Krasts izrades.lv
Everita Pjata-Gertnere

**Everita Pjata-Gertnere** (dzimusi **Everita Pjata** ) ir latviešu aktrise, dziedātāja.

Aktiermākslu apguvusi Klaipēdas Universitātē. Liepājas teātra izrādēs piedalās kopš 2009. gada.

Filmējusies Līnas lomā seriālā "Eņģeļu māja" un Lolas lomā seriāla "UgunsGrēks" turpinājumā "UgunsGrēks. Atgriešanās."

## Atsauces

## Ārējās saites
* Everita Pjata-Gertnere izrades.lv
Anda Albuže

**Anda Albuže** (dzimusi **Anda Ģenģere**  ) ir latviešu aktrise.

1971. gadā absolvējusi Liepājas teātra 1. studiju. Liepājas teātra aktrise kopš 1970. gada.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira (2019).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Anda Albuže izrades.lv
Rolands Beķeris

**Rolands Beķeris** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

Izglītību ieguvis Klaipēdas Universitātē. Liepājas teātrī sācis strādāt 2009. gadā. Piedalījies arī vairākās Goda teātra izrādēs. 

Nozīmīgākās lomas: Nezinītis (pēc N. Nosova grāmatas motīviem, “Nezinītis”, 2010), Sprīdītis (pēc A. Brigaderes lugas motīviem,  “Sprīdītis”, 2013), Jukums (M. Zīverta “Minhauzena precības”, 2013), Uģis (Raiņa “Indulis un Ārija”, 2014), Anselms (E.T.A. Hofmaņa “Zelta pods”, 2015), Podkoļesins (N. Gogoļa “Precības”, 2017), Normans (R. Hārvuda “Ģērbējs”, 2019), Nauris (R. Bugavičutes-Pēces “Dziesmu svētki”, 2023). Atveidojis lomas režisora Elmāra Seņkova iestudētajā izrāžu triloģijā: Anna, Jorks, Dezdemona, Džuljeta (R. Bugavičutes-Pēces, pēc V. Šekspīra lugu motīviem, “Šekspīrs”, 2019), Ansītis un punduris (pēc J. un V. Grimmu pasaku motīviem, “Grimmi”, 2022), Prometejs (pēc grieķu mītu motīviem, “Grieķi” 2023).

Nominēts 2018/2019. gada sezonas "Spēlmaņu nakts" balvai kategorijā "Gada aktieris" un 2012/2013. gada sezonas balvai kategorijā "Gada jaunais skatuves mākslinieks".

Filmējies 2022. gada filmā "Revolūcija".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Profils vietnē *liepajasteatris.lv*
* Rolands Beķeris  izrades.lv
Gatis Maliks

**Gatis Maliks** (dzimis  Liepājā) ir latviešu aktieris.

Izglītību ieguvis Klaipēdas Universitātē. Liepājas teātrī sācis strādāt 2009. gadā.
Vairākkārt nominēts Spēlmaņu nakts balvām.

## Lomas Liepājas teātrī
* Gatis / Krista Burāne "Kauja pie…" (2009);
* Dīzelis / Leonards Bernstains Džeroms Robins Arturs Lorents Stīvens Sondheims Vestsaidas stāsts" (2010);
* Akmentiņš, gruntnieks Alainē / Rūdolfs Blaumanis "Ugunī" (2010);
* Jūlijs / Jozs Grušs "Mīla, džezs un velns" (2010);
* Puisis / Kārlis Lācis Jānis Elsbergs Evita Mamaja pēc Raiņa lugas un latviešu tautasdziesmu motīviem "Malēnieši" (2011);
* Dr. Maiks Konolijs / Rejs Kūnijs "Ģimenes lietas" (2011);
* Toms / Robins Hodons "Šikās kāzas" (2011);
* Avigdors Bruks / Vadims Koršs "Atsaldētais" (2012);
* Marķīzs Padetruā / Jevgeņijs Švarcs "Pelnrušķīte" (2012);
* Sergejs Petrovičs / pēc Marinas Krapivinas darba motīviem "Stavangera" (Pulp People) (2012);
* Odums / Rainis un Jēkabs Zvaigznīte "Malēnieši" (2012);
* Fomins / Leonīds Andrejevs "Sods un noziegums" (2012);
* Cilvēkēdājs un Lelle / Andris Kalnozols pēc Šarla Pero pasakas motīviem "Runcis zābakos" (2012);
* Frīdrihs Murks/ Bertolts Brehts "Sasodītais sarkanais mēness" (2013);
* Policijas inspektors, Marsels Serdāns, Ārsts, narkotiku piegādātājs / Pema Džemsa "Piafa" (2013);
* Saltikovs / Mārtiņš Zīverts "Minhauzena precības" (2013);
* Džepo Livereto / Viktors Igo "Lukrēcija Bordžija" (2013);
* Umberto / Eduardo de Filipo "Filumena Marturano" (2013);
* Blūmentāls / Ērihs Marija Remarks "Trīs draugi" (2013);
* O’Braiens / Džordžs Orvels (Roberta Aika un Dankana Makmillana dramatizējums) "1984" (2014);
* Valters, Lielais Melnais / Rasa Bugavičute "Bezgalīgo stāstu stāsts" (2014);
* Mintauts / Rainis "Indulis un Ārija" (2014);
* Harijs / pēc F. Veldones romāna motīviem "Dekamerons SPA stilā" (2014);
* Goreckis / Aleksandrs Ostrovskis "Portreti. Vilki un avis" (2015);
* Alens Krāmers, advokāts/ Sebastjans Tjerī "Divi kaili vīrieši" (2015);
* Policists / Frīdrihs Dirrenmats "Vecās dāmas vizīte" (2016);
* Mihailo Aleksandrovičs Rakitins / Ivans Turgeņevs "Mēnesis uz laukiem" (2016);
* Ross, bīskaps Volfšems Havs, bārdainā lēdija / Bernards Pomeranss "Ziloņcilvēks" (2016);
* Frānsiss Kriks / Anna Zīglere "51. fotogrāfija" (2016);
* Kočkarjovs / Nikolajs Gogolis "Precības" (2017);
* Kalimers un stāstnieks / Džanni Rodāri "Dželsomīno Melu zemē" (2017);
* Ptolemajs un senators / Dž. Dž. Džilindžers "Kleo-Kleo-Kleo-Patra" (2018);
* Regs Godfrijs / Dereks Benfīlds "Paldies Tev, draudziņ!" (2018);
* Alsests / Moljērs (Martina Krimpa skatuves versija) "Mizantrops" (2018);
* Regs Godfrijs / Dereks Benfīlds "Paldies Tev, draudziņ!" (2018);

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gatis Maliks izrades.lv
Edgars Ozoliņš (aktieris)

**Edgars Ozoliņš** (dzimis  Skodā, Lietuvas PSR) ir latviešu aktieris.

Izglītību ieguvis Klaipēdas Universitātē. Liepājas teātrī sācis strādāt 2009. gadā. Piedalījies arī Goda teātra izrādēs.

Edgars Ozoliņš filmējies Krievijas spēlfilmās "No pieciem līdz septiņiem", "Kvest" un "Mantojums". Tāpat filmējies 2020. gada filmā "Maiņa". 2021. gadā attēlojis Jūliju Lāci miniseriālā "Emīlija. Latvijas preses karaliene".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Edgars Ozoliņš izrades.lv
Ēriks Vilsons

**Ēriks Vilsons** (dzimis  Transportnijā Krievijas PFSR) ir latviešu aktieris, dramaturgs un rakstnieks. Dramaturgu ģildes un Latvijas Rakstnieku savienības biedrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Transportnijas ciematā, Magadanas apgabalā (Krievijas PFSR), no Latvijas izsūtīto Rolanda Čehoviča un Zentas Vilsones ģimenē. Turpat dzimis arī vecākais brālis, aktieris Mārtiņš Vilsons. Ģimene atgriezās Latvijā 1971. gadā.

1982. gadā beidzis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra nodaļu dramatiskā teātra aktiera specialitātē. Liepājas teātra aktieris kopš 1985. gada. Piedalījies arī Jaunā Rīgas teātra un Dailes teātra izrādēs.

2014. gadā ieguvis maģistra grādu Liepājas Universitātes rakstniecības studijās. 2020. gadā izdeva romānu "Me&Mo".

Atveidojis Roberta lomu seriālā "Svešā dzīve" un Viktora lomu filmā "Pa ceļam aizejot...".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ēriks Vilsons izrades.lv
Aivars Kalnarājs

**Aivars Kalnarājs** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

1961. gadā beidzis Dailes teātra 3. studiju un kļuvis par Liepājas teātra aktieri. 

## Atsauces
Jānis Zenne

**Jānis Zenne** (dzimis , miris ), bija latviešu aktieris un trupas administrators Dailes teātrī.

## Dzīvesgājums
Dzimis 	1931. gadā Friča Zennes un viņa sievas Emīlijas, dzimušas Sīpolas, ģimenē.  Mācījās Tukuma 1. pamatskolā. Kopš 1977. gada bija Dailes teātra aktieris.
Filmējās  seriālā "Izpostītā ligzda", kā arī vairākās latviešu filmās, tai skaitā "Vienas vasaras zieds", "Vilkaču mantiniece", "Trīs dienas pārdomām", "Šahs briljantu karalienei" un "Vārnu ielas republika".

Miris 2005. gada 20. oktobrī pēc ilgstošas slimības, apbedīts Tukuma kapos.

## Atsauces
Gunta Grīva

**Gunta Grīva** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise.

Mācījās Rīgas 11. vidusskolā, līdztekus 16 gadu vecumā sāka mācīties Tautas kinoaktieru studijā, bet pēc tam Dailes teātra 7. studijā. 1982. gadā uzsāka darbu Dailes teātrī. Pēc 1994. gada strādāja skaistumkopšanas un restorānu biznesā, bet vēlāk Francijas kultūras centrā.

Filmējās "Izpostītā ligzda", "Saulessvece", "Svešs gadījums", "Svītas cilvēks" un "Mana ģimene". Par lomu filmā "Saulessvece" ieguva Lielā Kristapa balvu Labākā aktrise otrā plāna lomā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Zane Vaļicka

**Zane Vaļicka** ir latviešu aktrise, modele un bijusī skaistumkonkursu dalībniece.

Piedalījusies konkursā "Mrs. Globe 2007". 1992. gadā ieguvusi "Mis Latvija 92" titulu. Piedalījusies arī dejošanas šovā "Dejo ar zvaigzni".

Ierunājusi seriālu "Cietsirdīgās spēles".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zane Vaļicka izrades.lv
Ivars Stonins

**Ivars Stonins** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

Dzimis Talsos, mācījies Rojas vidusskolā. 1993. gadā pabeidzis Latvijas Valsts Konservatorijas Māras Ķimeles vadīto aktieru kursu. Pēc tam bijis Nacionālā teātra aktieris. Nozīmīgākās lomas izrādēs "Amadejs" (1994), "Meža pīle" (1994), "Hamlets" (1997), "Indriķa hronika" (2000), "Šagrenāda" (2001). Pēdējā bija Eižena Finka loma bija rokoperā "Sfinksa" (2001). Viena no šajā izrādē Stonina dziedātām dziesmām "Nē, manis nav" 2018. gada LVtop100 aptaujā ieguva 91. vietu. Liepājas teātrī tēlojis Kaupēna lomu rokoperā "Kaupēn, mans mīļais!". Par šo lomu ieguva Spēlmaņu nakts 1999. gada balvu "Gada aktieris".

Attēlojis lomas filmās "Ogists brīnās" (1999), "Tvans" (2001), "Man patīk, ka meitene skumst" (2004).

2003. gadā pārcēlies uz dzīvi ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ivars Stonins filmas.lv
* Ivars Stonins izrades.lv
Egils Viļumovs

**Egils Viļumovs** ir latviešu aktieris.

2003. gadā beidzis toreizējā Daugavpils teātra galvenā režisora Valentīna Maculēviča veidotu kursu Daugavpils Universitātē aktiera un masu pasākumu organizatora specialitātē.

Kopš 2011. gada ir Daugavpils teātra aktieris.

Filmējies seriālos "Likteņa līdumnieki", "Svešā dzīve", kā arī filmā "Segvārds Vientulis".
## Atsauces
Paugurainā dižsardzene

**Paugurainā dižsardzene**, agrāk **paugurainā saulsardzene** (*Macrolepiota mastoidea*, agrāk *Lepiota umbonata* u.c., pavisam Index Fungorum kopā ar varietātēm uzrāda 55 reģistrētus latīniskus šīs sugas nosaukumus) ir Latvijā reta atmateņu dzimtas dižsardzeņu ģints sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami.

## Sēnes apraksts
thumb|220px|Paugurainās dižsardzenes cepurīte izskatās gaišāka kā citām Latvijas dižsardzenēm
thumb|220px|Izaugušas sēnes lapiņas
thumb|220px|Sugas raksturīga pazīme starp dižsardzenēm ir parasti sīkās, graudiņiem līdzīgās zvīņas
* Cepurīte: krāsa sākumā balta ar brūnganu vidu, vēlāk ar blāvi brūnganās zvīņās vai pat graudiņos saplaisājušu virsmiziņu un baltām malām, reizēm baltām zvīņām un ar retiem graudiņiem, vidū gluds, sarkanbrūns paugurs, parasti ar bārkstainu maliņu. Forma sākumā olveida līdz zvanveida, vēlāk plakani līdz ieliekti izplesta. Platums līdz 15 cm. Vecumā malās sausā laikā ieplaisājusi. Mīkstums balts, plāns, griezumu vietās krāsu nemaina, ar vāju riekstu smaržu un garšu.
* Lapiņas: baltas, brīvas, ciešas, dažāda garuma, mīkstas, ar līdzenām malām, tuvu kātiņam saaugušas dižsardzenēm raksturīgajā gredzenveidā jeb apkaklītē.
* Kātiņš: bālgans, tievs, ar sīkām brūnganām zvīņām, cilindrisks, pie pamata ar nelielu bumbuļveida paresninājumu, dobs. Garums līdz 15 cm, resnums 0,3—1 cm. Uz kātiņa augšdaļā kustīgs, vecumā izzūdošs augšpusē balts, lejaspusē brūngans, šaurs ādains gredzens.
* Sporas: elipsoīdas, bezkrāsainas, gludas, masā baltas, ar lielu dīgšanas atveri un vienu vai vairākiem eļļas pilieniem katrā sporā, 12—16/8—10 µm.
* Bazīdijas: četrsporu, vālesveida, 35—40/8—10 µm, sterigmu garums 3,5—4 µm.
* Heilocistīdas: bezkrāsainas, plānsienu, 30—40/12—15 µm.

## Augšanas apstākļi

Humusa un nedzīvās zemsedzes saprofīte. Aug pa vienai un grupās no augusta līdz septembrim mitrās pļavās, ganībās un mežmalās, arī piejūras augsnēs.

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas.

## Līdzīgās sugas

Jaunībā var līdzināties nāvīgi indīgajai baltajai mušmirei. Visas mušmires atšķiras no dižsardzenēm ar to, ka viņām uz cepurītes nav saplaisājušu tumšu zvīņu, var būt tikai baltas pārslas — plīvura atliekas, un mušmirēm kātiņa pamatne ietverta makstī, kādas dižsardzenēm nav. Bez tam, baltajai mušmirei ir nepatīkama smaka. Tāpat bez zvīņām ir atmatenes. No šīm ģintīm dižsardzenes atšķiras arī ar to, ka viņu gredzens uz kātiņa ir pārbīdāms. No dižsardzenēm lielākā līdzība ir ar ēdamo sēnalaino dižsardzeni, kuras kātiņš gluds bez zvīņām un cepurīte ar platākām zvīņām. Vienīgā uzturā neieteicamā Latvijā atrodamā šīs ģints suga — dārza dižsardzene — sastopama galvenokārt siltumnīcās un jaunībā ir ar brūnu cepurīti, vecumā tās cepurītē arī daudz vairāk brūnās krāsas lielāko zvīņu dēļ un tās mīkstums uz vecumu arī nobrūnē, lapiņām kļūstot sarkanbrūnām, kamēr paugurainajai dižsardzenei tās paliek baltas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Index Fungorum
* Macrolepiota mastoidea - Funghi in Italia
* Mycobank
* Ficha Micológica: Macrolepiota mastoidea (Scop.) Singer - (1948)
Dainis Sumišķis

**Dainis Sumišķis** ir latviešu aktieris.

Piedalījies teātra "Skatuve" izrādēs. Filmējies "Sapņu komanda 1935", "Rūdolfa mantojums", "Rīgas sargi", "Nameja gredzens", "Baņuta", "Suflieris" un "Baiga vasara", kā arī seriālos "Likteņa līdumnieki". un "Cerību iela 21".

## Atsauces
Jānis Znotiņš

**Jānis Znotiņš** (dzimis  Kandavā) ir latviešu režisors un aktieris.

## Biogrāfija
J.&nbsp;Znotiņa vecākais brālis ir aktieris Kaspars Znotiņš. 2002. gadā beidzis Kandavas vidusskolu. 2005. gadā beidzis Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultāti. 2013. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas dramatiskā teātra režisora programmu.

Kopš 2011. gada ir Valmieras Drāma teātra režisors. Ir piedalījies Valmieras teātra izrādēs arī kā aktieris. 2016. gadā ar Reini Suhanovu dibināja Valmieras vasaras teātra festivālu. 2019. gadā tēlojis lomu TV seriālā "Sarkanais mežs".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jānis Znotiņš izrades.lv
Reinis Suhanovs

**Reinis Suhanovs** (dzimis ) ir latviešu režisors.

Mācījies Kandavas vidusskolā. 2002. gadā beidzis Rīgas 1. ģimnāziju. 2008. gadā absolvējis Latvijas Mākslas akadēmijas Scenogrāfijas nodaļu. 2013. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju dramatiskā teātra režisora specialitātē.

Pašlaik ir Valmieras teātra režisors. Ir piedalījies Valmieras teātra izrāžu veidošanā arī kā scenogrāfs. Bija Nacionālajā teātra galvenais mākslinieks.

2010. gadā saņēmis Spēlmaņu nakts balvu "Gada scenogrāfs" par izrādi "Tils Pūcesspieģelis" (Dailes teātris), 2018. gadā par izrādēm "Arī vaļiem ir bail" (Latvijas Nacionālais teātris) un "Persiešu valodas stundas" (Žaņa Lipkes memoriāls), bet 2020. gadā — par scenogrāfiju izrādēs "Šekspīrs" (Liepājas teātris) un "Margarēta" (Latvijas Nacionālais teātris).
2024. gadā saņēmis Spēlmaņu nakts balvu kategorijā "Gada režisors" par izrādi "Pazudušais dēls" (Valmieras Drāmas teātris).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Reinis Suhanovs izrades.lv
* Profils Latvijas Nacionālā teātra vietnē
Hanss Zeibots

**Hanss Zeibots** (, ; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu skolotājs, šahists un šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Dzimis Rīgā. No 1886. līdz 1890. gadam studējis matemātiku un astronomiju Tērbatas universitātē. Pēc tās beigšanas strādājis par matemātikas un astronomijas skolotāju Peterskolā (; ) Sanktpēterburgā. Aktīvi piedalījies pilsētas šaha dzīvē. No 1895. bijis nedēļas laikraksta *St. Petersburger Zeitung* šaha slejas redaktors.  1899. gadā Rīgā piedalījies 1. Baltijas Šaha savienības kongresā un ieguvis dalītu trešo godalgu kopā Eiženu Vāgenheimu un Kārli Bētiņu. Ap 1900. gadu bijis spēcīgākais šaha amatieris Sanktpēterburgā. 1918. gadā no Sanktpēterburgas pārcēlies uz Tērbatu un tur nostrādājis četrus gadus par pamatskolas inspektoru. 1922. gadā atgriezies Rīgā un strādājis par skolotāju Rīgas 13. pamatskolā, no 1928. gada kļuvis tās direktors. Miris 1938. gada 20. septembrī.

## Šaha kompozīcija

### Piemērs

**Etīdes risinājums:**
: 1. Zxd3+ cxd3+ 2. Kd2! Te6 (2... Te5 3. Kxd3 Kc5 4.Tc7+ Kb6 (4... Kd6 5. Kd4 ) 5. Kd4 Te1 6. Td7) 3. Kxd3 Kc5 4. Tc7+ Kxb5 5. Kd4 Kb6 6. Kd5 1-0

## Atsauces

## Ārējās saites

* Hansa Zeibota šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Inese Mičule

**Inese Mičule** (dzimusi  Preiļos) ir latviešu teātra režisore.

Mācījusies Preiļu 1. vidusskolā. 1997. gadā beigusi Rīgas Centra humanitāro vidusskolu. 2005. gadā absolvējusi Latvijas Universitātes Juridisko fakultāti. 2008. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmijas Dramatiskā teātra režijas fakultāti. 2010. gadā Kultūras akadēmijā beigusi maģistratūru.

Profesionālo karjeru I. Mičule uzsāka ar diplomdarba izrādi "Fundamentālists" 2008. gadā, kas tika iekļauta Jaunā Rīgas teātra repertuārā un tika spēlēta gandrīz desmit gadus. Par šo iestudējumu viņa saņēma "Spēlmaņu nakts 2009" balvu par gada spilgtāko debiju. Par iestudējumiem Valmieras Drāmas teātrī bijusi nominēta vairākām "Spēlmaņu nakts" balvām. 2018. gadā Mičules iestudētā izrāde "Kaķis uz nokaitēta skārda jumta" nominēta "Spēlmaņu nakts" balvai kategorijā "Gada mazās formas izrāde". 2022. gadā par izrādi "Kam bail no Virdžīnijas Vulfas?" Mičule nominēta kategorijās "Labākais režisors" un "Gada mazās formas izrāde". 2023. gadā par izrādi "Sēras piestāv Elektrai" nominēta kategorijā "Gada mazās formas izrāde". 2024. gadā Mičules iestudētā izrāde "Jāzeps un viņa brāļi" nominēta kā "Gada lielās formas izrāde".

Ir Valmieras teātra režisore, sadarbojusies ar Dailes teātri, Mihaila Čehova Rīgas Krievu teātri, Latvijas Nacionālo teātri un Liepājas teātri.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
* Inese Mičule izrades.lv
Kirigami

thumb|Kirigami
**Kirigami** (, *kiru* — 'griezt', *kami* — 'papīrs') ir origami paveids, kurā papīrs tiek ne tikai locīts kā origami, bet arī griezts, parasti neizmantojot līmi. Par kirigami mākslas pamatlicēju tiek uzskatīts japāņu arhitekts Masahiro Čatani, un pirmie kirigami radīti 1980. gadā.

Parasti kirigami veido, griežot salocītu papīru vai plānu salocītu kartonu, kas pēc tam tiek atlocīts un izvērsts. Iepriekšējs zīmējums uz papīra veidots netiek, kirigami forma veidojas tieši griešanas laikā, kas padara šo tehniku par ļoti radošu. Vienkāršākie kirigami parasti ir simetriski, piemēram, sniegpārslas, pentagramas vai orhidejas ziedi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kirgami veltīta vietne krieviski un angliski
* Durbanas stadiona kirigami modelis
* Itālijas pieminekļu kirigami
Pļāvēji

**"Pļāvēji"** () ir Pītera Brēgela Vecākā 1565. gadā tapusi eļļas krāsas glezna uz koka paneļa. Šis Ziemeļu renesanses darbs ir viens no sešu darbu sērijas, no kuriem saglabājušies ir pieci; tie attēlo dažādus gadalaikus. Tajā attēlots ražas novākšanas laiks, kas parasti notiek augustā un septembrī. Gleznu pasūtināja Nikolāss Jongelinks, tirgotāju baņķieris un mākslas kolekcionārs no Antverpenes.

## Glezna
Kā daudzi gleznotāja darbi, arī šī glezna attēlo zemniekus un to darbu. Daži no zemniekiem attēloti ēdam, kamēr citi novāc kviešus; tas ir diahronisks (attiecībā uz tādu fenomenu kā, piemēram, idejām, valodu vai kultūru, kas notiek vai mainās laika gaitā) attēlojums gan pārtikas ieguvei, gan patērēšanai. Sēdošās sievietes, kura ēd maizi un sieru, priekšā uz baltā audekla redzami bumbieri, bet tēls kokā labajā malā redzams novācot bumbierus. Gleznā attēlots liels skaits nodarbju, kas attēlo 16. gadsimta lauku dzīvi Beļģijā. Piemēram, labajā malā redzama persona, kas krata ābolus no koka. Nedaudz pa kreisi no attēla centra redzama cilvēku grupa, kas nodarbojas ar gaiļa nomētāšanas asins sportu.

Glezna kopš 1919. gada atradusies Metropoles mākslas muzejā Ņujorkā. Metropoles mākslas muzejs šo gleznu nosaucis par "ūdensšķirtni Rietumu mākslas vēsturē" un "pirmo moderno ainavu". Attāluma sajūtu rada strādnieki, kas nes kviešu kūļus pa klajumu, cilvēki, kas peldas dīķī, bērni, kas spēlējas un kuģi tālumā.

## Cikls
Saglabājušies *[[Gadalaiki (gleznu cikls)|Gadalaiku]]* cikla darbi:

Attēls:Pieter Bruegel de Oude - De sombere dag (vroege voorjaar).jpg|*[[Apmākusies diena]]*
Attēls:Pieter Bruegel the Elder- The Harvesters - Google Art Project.jpg|*Pļāvēji*
Attēls:Die Heuernte.jpg|*[[Pļauja]]*
Attēls:Pieter Bruegel the Elder - Hunters in the Snow (Winter) - Google Art Project.jpg|*[[Mednieki sniegā]] (ziemā)*
Attēls:Pieter Bruegel (I) - The Return of the Herd (1565).jpg|*[[Lopu pārdzīšana no ganībām]]*


"Apmākusies diena", "Mednieki sniegā", "Lopu pārdzīšana no ganībām" atrodas Vīnes mākslas vēstures muzejā. "Pļauja" atrodas Lobkovica pilī Prāgā.

## Mantojums
Ievērojamais animācijas režisors Hajao Mijadzaki no gleznas ietekmējās savas īsfilmas "Mr. Dough and the Egg Princess" tapšanā.

## Atsauces

## Bibliogrāfija
*  (fig. 3)
* 

## Ārējās saites

* ''The Harvesters'' by Pieter Bruegel the Elder: a family guide Ņujorkas Modernās mākslas muzeja materiāls (pieejams tiešsaistē kā PDF)
* Raksts vietnē ''Great Works of Western Art'' – Pieter Bruegel the Elder, ''The Harvesters'' – 1565
Tinder

alt=|thumb|''Tinder'' logo
***Tinder*** ir sociālās tīklošanās mobilā vietne, kura ļauj lietotājiem sazināties ar cilvēkiem, kas atrodas viņiem tuvumā. Vietne visbiežāk tiek izmantota kā iepazīšanās vai kontaktu dibināšanas lietotne, bet tai ir arī funkcijas, kas to padara par sociālo mediju lietotājprogrammu. Pievienoties vietnei cilvēki var, izmantojot savus *[[Facebook]]* un *[[Spotify]]* profilus.

Sākotnēji vietne veidojās *Hatch Labs* paspārnē, lietotne tika izveidota 2012. gadā. Līdz 2014. gadam tā reģistrēja aptuveni vienu miljardu “svaidījumu” [*swipe* – oriģ.] dienā. *Tinder* ir viena no pirmajām “svaidījumu programmām”, kuras lietotāji izmanto pārlūkošanas iespēju. Lai izrādītu patiku pret citu lietotāju fotoattēliem, “svaida” pa labi, ignorējot – pa kreisi.

## Dibināšana
*Tinder* dibināja Šons Rads, Džonatans Badīns, Džastins Matīns, Džo Munozs, Dinešs Mūrdžuani, Vitnija Volfa, kura vēlāk pameta organizāciju, lai izveidotu pati savu vietni *Bumble*. Viens no vietnes dibinātājiem Rads paziņoja, ka impulss lietotnes izveidošanai bija viņa novērojums “neatkarīgi no tā, kas jūs esat, jūs jūtaties daudz komfortablāk iepazīstot kādu, ja zināt, ka otrs cilvēks arī vēlas veidot kontaktu”. Viņš ticēja, ka varētu izveidot “dubultās izvēles” sistēmu, lai potenciāli mazinātu šo stresu. Tāpat Rads pieminēja, ka *Tinder* aizpilda sociālo tīklošanās plaisu, lai apmierinātu svešiniekus, nevis savienotu ar cilvēkiem, kurus lietotājs jau pazīst.

*Tinder* kļuva populārs vairākās koledžu pilsētiņās un paplašināja savus mērogus uz citām studentu atrašanās vietām. Vietne ieguva “TechCrunch Crunchies Award” balvu kā labākais debijas projekts 2013. gadā. 2013. gada martā, kad lietotni izmantoja tikai dažās vietās, mobilās vietnes direktore Aleksa Matīna paziņoja, ka ar lietotnes palīdzību jaunieši var kontaktēties ar ļaudīm, kurus parasti neuzrunātu. Līdz 2013. gada maijam *Tinder* bija viena no *top* 25 sociālo tīklošanās vietņu programmām, pamatojoties uz lietošanas biežumu un lietotāju skaitu. Sākotnēji “svaidīšanas” funkcijas vietā lietotāji izmantoja zaļu “sirdi” vai sarkanu “X”, lai izvēlētos, kā pāršķirstīt attēlus.

## Lietošana
Izmantojot *[[Facebook]]*, *Tinder* spēj izveidot lietotāja profilu ar fotoattēliem, kas jau ir augšupielādēti. Tiek apkopota pamatinformācija un analizēts lietotāja sociālais grafiks. Kandidāti, kuriem varētu izveidoties saderība, ir atlasīti, pamatojoties uz ģeogrāfisko atrašanās vietu, abpusējo draugu skaitu un kopīgajām interesēm. Balsoties uz potenciālo lietotāju saderību, lietotne ļauj anonīmi izvērtēt potenciālos kandidātus, “svaidot” to profilus pa labi vai kreisi. Ja divi lietotāji patīk viens otram, tad veidojas “atbilstība” un viņi var kontaktēties ar vietnes palīdzību. Lietotni izmanto aptuveni 196 valstīs.

## Lietotāji
*Tinder* tiek plaši izmantots visā pasaulē un ir pieejams vairāk nekā 40 valodās. No 2014. gada beigām ik mēnesi lietotni izmanto apmēram 50 miljoni cilvēku, vidēji dienā izveidojas 12 miljoni “atbilstību”. Lietotāji dienas laikā veic vienu miljardu “svaidīšanu”. Minimālais vecums, lai piereģistrētos vietnē, ir 18 gadi.

## Atsauces
Raudseps

**Raudseps** (, no *raud* — 'dzelzs' un *sepp* — 'kalējs'; sieviešu dzimtē Raudsepa) ir igauņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Hugo Raudseps (*Hugo Raudsepp*; 1883—1952) — igauņu rakstnieks, dramaturgs un politiķis;
* Jegors Raudseps (1862—1928) — igauņu izcelsmes Latvijas tālbraucēju kapteinis, jūrskolotājs un kuģu īpašnieks;
* Nikolajs Raudseps (1848—1920) — igauņu cilmes Latvijas tālbraucēju kapteinis, jūrskolotājs, Ainažu jūrskolas vadītājs, polārpētnieks;
* Pauls Raudseps (dzimis 1963) — ASV dzimis latviešu žurnālists.
Magnuss

**Magnuss** var būt:

* Magnuss (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Magnuss (Livonijas karalis)
* Magnuss Stiprais
* Magnuss IV
* Magnuss VI Likumdevējs
* Magnuss Georgs fon Paukers
* Magnuss Gustavs fon Esens
* Magnuss fon Eberharts
* Magnuss Manske

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Edvins Magnuss
Pormale

**Pormale** (arī **Pormaļupe**, **Posmale**) ir Ēdas (Šķēdes) kreisā krasta pieteka Saldus novada ziemeļos. Izteka no Vilīšu purva. Tek ziemeļu virzienā, paralēli valsts autoceļam V1147 (Lutriņi–Kabile). Ietek Ēdā (Šķēdē) pie Šķēdes. Pormali šķērso valsts autoceļš V1429 (Jaunpils–Ošenieki).

## Atsauces
Cukura nams

**Cukura nams** ir 1997. gadā izdota latviešu televīzijas spēlfilma, kas tika pārraidīta kanālā LTV1.
## Sižets
Darbība lielākoties norit vienā pilsētas namā, kuru kādā naktī skar zibens. Tas trāpa nama iedzīvotājai Mudītei, kuru jau kopš bērnības uzskata par garīgi atpalikušu. Mudīte šajā nelaimes gadījumā paliek dzīva, kā arī atgūst savas runas spējas.

Pēc šī notikuma Mudītes kulons, kuru negaisa naktī skāra zibens, nokļūst pie pārējiem nama iedzīvotājiem un izraisa viņos dažādas pārvērtības - iedzīvotāju slēptākās jūtas un noslēpumi pēkšņi kļūst redzami arī apkārtējiem.

## Atsauces
Meiteņu dižsardzene

**Meiteņu dižsardzene**, agrāk **meiteņu saulsardzene** (*Leucoagaricus nympharum* jeb *Macrolepiota puellaris*) ir Latvijā ļoti reta atmateņu dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami, bet aizsargājami retuma dēļ. Suga iekļauta Latvijas īpaši aizsargājamo sugu sarakstā. Sēne mūsdienās pārcelta no dižsardzeņu ģints uz sārtsporeņu ģinti ar attiecīgu latīniskā nosaukuma maiņu, bet latviskais nosaukums avotos tiek saglabāts vecais, lai gan tehniski tagad tā būtu jāsauc par **meiteņu sārtsporeni**.

## Sēnes apraksts
thumb|250px|J.Langes zīmējums
* Cepurīte: krāsa sākumā balta ar brūnu vidu, vēlāk brūngana. Virsma ar baltām trīsstūrveida zvīņām ar atliektiem galiem, kuras uz vecumu brūnē. vidū gluda. Forma sākumā olveida, vēlāk zvanveida un izliekti plakana, vecumā parasti ar nelielu pauguru vidū. Platums līdz 7, reti 10 cm. Mīkstums balts, griezumu vietās cepurītē krāsu nemaina, bet kātiņā sārtojas, ar raksturīgu vāju rutku smaržu un patīkamu garšu.
* Lapiņas: jaunībā baltas, vēlāk viegli sārtas, brīvas, ciešas, jomainas, tuvu kātiņam saaugušas gredzenveidā - t.s.apkaklītē, iespiedumu vietās netīri brūnganas.
* Kātiņš: bālgans, uz vecumu brūngans. Gluds, ar dobumu, šķiedrains, pie pamatnes bumbuļveida paresninājums, ar robainu, pārbīdāmu gredzenu. Garums līdz 16 cm, resnums augšdaļā līdz 1 cm, lejas daļā līdz 2,5 cm. 
* Sporas: olveida, baltas, masā iesārtas, ar lielu dīgšanas atveri un vienu eļļas pilienu katrā sporā, 8—9/5—6 µm.

## Augšanas apstākļi

Humusa un meža nobiru saprofīte. Aug no jūlija līdz oktobrim skuju koku un jauktos mežos.

## Barības vērtība

Ēdama, taču aizsargājama.

## Līdzīgās sugas

Līdzīga ir sarkstošā dižsardzene, par kuras varietāti daļa autoru agrāk šo sugu uzskatīja. Tās cepurīte tumšāka, kātiņš griezumā krāsojas intensīvi oranžs un tā izaug apmēram divreiz lielāka par meiteņu dižsardzeni. Iespējama sajaukšana ar letāli indīgo balto mušmiri. Mušmires atšķiras no dižsardzenēm un sārtsporenēm ar to, ka viņām uz cepurītes nav saplaisājušu tumšāku zvīņu, var būt tikai baltas pārslas — plīvura atliekas, un mušmirēm kātiņa pamatne ietverta makstī, kādas dižsardzenēm nav. Tāpat bez zvīņām ir atmatenes. No šīm ģintīm meiteņu dižsardzenes atšķiras arī ar to, ka viņu gredzens uz kātiņa ir pārbīdāms.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Index Fungorum
* Species Fungorum - sinonīmi
* Mycobank: Leucoagaricus nympharum
* Зонтик девичий (Leucoagaricus puellaris)
* Красная книга Украины
Serbijas Superlīga

**Serbijas Superlīga**  ir Serbijas augstākā futbola līga. Čempionātā piedalās 16 komandas.

Līga izveidota 2005. gadā kā Serbijas un Melnkalnes augstākā līga, bet kopš 2006. gada vasaras, kad abas valstis atdalījās, tajā spēlē tikai Serbijas klubi.

## Klubi 2023.—2024. gada sezonā

## Ārējās saites
* Official website 
* Unofficial website  
* Serbian SuperLiga Stats at Utakmica.rs 
* Serbian SuperLiga Fixtures and Results at Soccerway 
* Yugoslavia/Serbia (and Montenegro) - List of Champions, RSSSF.com
Angārs 18

**"Angārs 18"** ir amerikāņu režisora Džeimsa Konveja 1980. gadā uzņemts zinātniskās fantastikas trilleris. Galvenās lomas filmā atveido Darens Makgevins, Roberts Vons, Harijs Kolinzs, Džeimss Hemptons un Pamela Belvuda.

## Sižets
Trīs astronauti gatavojas satelīta palaišanai no kosmosa kuģa Space Shuttle. Viens no viņiem atrodas kuģa kravas nodalījumā un veic pēdējās sagatavošanas darbības. Pēkšņi otrais pilots uz radara ekrāna ierauga objektu, kas pārvietojas pa līkloču trajektoriju un atrodas tieši virs viņu kuģa. Astronauti nespēj un nepagūst neko izdarīt, jo satelīts pēc komandas no Zemes ieslēdz savus dzinējus un ietriecas NLO. Astronauts, kurš bija kravas nodalījumā, iet bojā.

Pēc atgriešanās uz Zemes astronauti cenšas kaut ko uzzināt par notikušo, taču ASV valdība citplanētiešu avarējušo kuģi, kas nosēdies Arizonas tuksnesī, ir aizvedusi uz Gaisa spēku bāzi, kur tas tiek slepenībā pētīts. Iekļūstot kuģī, zinātnieki tur atrod divus mirušus citplanētiešus. Uz kuģa vadības paneļa attēloti simboli, kas līdzīgi tiem, ko izmantojušas Zemes senās civilizācijas, bet kuģa skaitļotājā tiek atklāti ieraksti, kuros redzamas Zemes spēkstacijas, militārās bāzes, industriālās rūpnīcas un lielākās pilsētas. Viens no zinātniekiem secina, ka šāds kuģis nevarēja sasniegt zemi no kosmosa tālēm un ka mātes kuģis — lielāks un ātrāks — ir kaut kur Zemes tuvumā.

Benkroftu un Preisu, kuri cenšas noskaidrot patiesību, izseko valdības aģenti. Preiss tiek nogalināts, taču Benkroftam izdodas izvairīties un nokļūt Angārā 18, kurā tiek pētīts svešais kosmosa kuģis.

Kad zinātnieki ir atklājuši, ka citplanētieši plāno atgriezties uz Zemes, valdības aģenti raida uz angāru ar sprāgstvielām pildītu raķeti, lai nogalinātu visus, kas iesaistīti šajā incidentā un saglabātu notikušo noslēpumā. Taču Benkrofts un daži zinātnieki, kas sprādziena brīdī atradās svešā kuģa iekšpusē, izdzīvo.

## Lomās
* Stīvs Benkrofts — Harijs Kolinzs
* Ļū Preiss — Džeimss Hemptons
* Gordons Keins — Roberts Vons
* Dr. Sāra Mičela — Pamela Belvuda
* Frenks Morisons — Filips Ebots
* Frenks Lafertijs — Džozefs Kampanella
* Fils Kamerons — Toms Heliks
* Pols Banisters — Stīvens Kits
* Professors Mills — Viljams Šelerts
* Harijs Forbss — Darens Makgevins
* Šerifs Dauns Berlovs — Klifs Osmonds
* Sems Teits — Stjuarts Penkinss
* Lidojuma vadītājs — H.M.Vaients

## Filmas tapšana un kritika
Daļa filmas tika uzņemta Teksasā, filmēšana notika arī Soltleiksitijā Jūtas štatā.

Pēc filmas izlaišanas kritiķis Vinsents Kenbijs laikrakstā *[[The New York Times]]* par to rakstīja: "Angārs 18 ir sava veida melodrāma, kas it kā ir skeptiska, taču pieprasa, lai visi, kas to skatās, tai pilnībā ticētu... Šīs filmas zvaigznes... Roberts Vons kā nežēlīgs un neiedomājams Baltā nama štāba priekšnieks... Lidojošā "apakštasīte" izskatās pēc palielinātas Taivānā izgatavotas rotaļlietas".

Filmu klajā laida *Sunn Classic Pictures*, neatkarīgs ASV filmu izplatītājs, kura ierakstu bibliotēka tagad pieder Paramount Pictures. 2013. gada 25. jūnijā "Angārs 18" tika izdots Blu-ray formātā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* ''Hangar 18'' at Manor on Movies
Zanda Mankopa

**Zanda Mankopa** ir latviešu aktrise.

Dizaina un mākslas vidusskolā "Saules skola" beigusi programmu "Teātra māksla". Gājusi teātra studijā "Zīļuks".

Pašlaik ir Daugavpils teātra aktrise.

Seriālā “Rūgtās izvēles” tēlojusi Ditu Vilciņu.

Ieguvusi 2017. gada "Spēlmaņu nakts" balvu "Gada jaunais skatuves mākslinieks".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zanda Mankopa izrades.lv
Pauls Iklāvs

**Pauls Iklāvs** (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris un dziesminieks.

2007. gadā beidzis pamatskolu Āgenskalna Valsts ģimnāzijā. 2011. gadā beidzis Rīgas Tūrisma un Tirdzniecības skolu. 2017. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju dramatiskā teātra un režijas kursā  aktiera specialitātē un kļuvis par Valmieras teātra aktieri. Līdz tam piedalījies arī Dailes teātra izrādēs, kā arī spēlējis Nacionālajā teātrī un Ģertrūdes ielas teātrī.

## Atsauces
Kārlis Arnolds Avots

**Kārlis Arnolds Avots** (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris.

2015. gadā beidzis Elejas vidusskolu un Jelgavas novada sporta skolu. 2015. gadā Latvijas U20 izlases sastāvā piedalījies Eiropas čempionātā regbijā. Teātra gaitas uzsācis pie režisores Annas Švītiņas, kura viņam Elejas vidusskolā pasniegusi ķīmiju.

Latvijas Kultūras akadēmijā klausījies Leļļu teātra kursa 1. semestri kā brīvklausītājs, vēlāk kļuvis par pilnvērtīgu kursa studentu. No 2017. gada strādā Valmieras drāmas teātrī. No 2020. gada strādā Dailes teātrī par štata aktieri.

Attēlojis lomas filmās "Pirmdzimtais" (2017), "Mīlulis" (2022), "Janvāris" (2022) un miniseriālā "Padomju džinsi" (2024).

## Apbalvojumi
2024. gadā saņēmis Eiropas seriālu festivāla *[[Series Mania]]* labākā aktiera balvu sekcijā *International Panorama* par lomu seriālā "Padomju džinsi".

2023. gadā saņēmis Nacionālo kino balvu "Lielais Kristaps" kategorijā "Labākais aktieris" par lomu seriālā "Padomju džinsi" un nominēts "Spēlmaņu nakts" balvai kategorijā "Gada aktieris otrā plāna lomā" par Agnusa lomu izrādē "Brands".

2022. gadā saņēmis Romas Starptautiskā filmu festivāla Vitorio Gasmana vārdā nosaukto balvu kategorijā "Labākais aktierdarbs" un Nacionālo kino balvu "Lielais Kristaps" kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā" par Jaža lomu filmā "Janvāris".

2020. gadā saņēmis Spēlmaņu nakts balvu "Gada jaunais skatuves mākslinieks" par V lomu izrādē "Elpa" (Dailes teātris) un Dmitrija Prokofjeviča Razumihina lomu izrādē "731. solis" (Valmieras Drāmas teātris).

2019. gadā nominēts "Spēlmaņu nakts" balvai kategorijā "Gada debija vai jaunie skatuves mākslinieki" par Mārtinu izrādē "Mārtins Īdens" (Valmieras drāmas teātrī).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kārlis Arnolds Avots filmas.lv
* Kārlis Arnolds Avots izrades.lv
* Kārlis Arnolds Avots dailesteatris.lv
Ivars Vanags

**Ivars Vanags** (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris.

## Biogrāfija
1984. gadā beidzis Rīgas 64. vidusskolu teātra mākslas novirzienā. 1991. gadā beidzis Tautas kinoaktieru studiju. 1994. gadā Latvijas Universitātē ieguvis maģistra grādu ekonomikā. Valmieras teātra aktieris kopš 1993.
gada.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ivars Vanags izrades.lv
Lineāra nevienādība

**Lineāra nevienādība** ir nevienādība, kas uzrakstāma formā ***ax + b > 0***, kur ***a*** un ***b*** ir doti skaitļi, bet ***x*** — nezināmais.

## Skaitļu intervāls
Par skaitļu intervālu sauc visus skaitļus, kam patiesa dotā nevienādība un ko pieraksta saīsinātā veidā.

## Patiesa un aplama nevienādība
 { 3 \geqslant 3} - Nevienādība ir **patiesa**, jo 3 pieder intervālam.

 { 3 > 3} - Nevienādība ir **aplama** , jo 3 nepieder intervālam.

## Stingras nevienādības
Ja nevienādības pierakstā izmanto zīmes > vai  { a > b}, nozīmē "**a** ir lielāks nekā **b**";
*  { a , nozīmē "**a** ir mazāks nekā **b**".
Zīmējumā atliek skaitlisko vērtību, ievērojot, ka stingrām nevienādībām zīmē tukšu punktu ໐ un liek apaļas iekavas.
## Nestingras nevienādības
Ja nevienādības pierakstā izmanto zīmes ≤ vai ≥ (mazāks vai vienāds; lielāks vai vienāds), nevienādību sauc par **nestingru nevienādību**.
*  { a \geqslant b}, nozīme "**a** ir vienāds vai lielāks nekā **b**";
*  { a \leqslant b}, nozīme "**a** ir vienāds vai mazāks nekā **b**".
Zīmējumā atliek skaitlisko vērtību, ievērojot, ka nestingrām nevienādībām zīmē pilnu punktu **●** un liek kvadrātiekavas.

## Skaitļu intervālu piemēri

## Skaitlisku nevienādību īpašības

## Nevienādību īpašības
**Divas nevienādības ir ekvivalentas, ja tām ir vienādas atrisinājumu kopas.**

## Lineāru nevienādību atrisināšana
### 1.piemērs
Atrisināt nevienādību  \frac{x-1}{5} - \frac{x+3}{8} \leqslant 1 

Vienādojam saucējus, par kopsaucēju izvēloties 40.

 \frac{8(x-1)}{40} - \frac{5(x+3)}{40} \leqslant \frac{40}{40} \mid\centerdot 40 

 8(x-1) - 5(x+3) \leqslant40 

 3x-23\leqslant40 

 3x-23+23\leqslant40+23 

 3x\leqslant63 \mid :3 

 x\leqslant21 

200px|left|x ir vienāds vai mazāks nekā 21

 x\in (-\infty;21] 

### 2.piemērs
Atrisināt nevienādību  5x+7

 5x+7

 5x-13x

-8x

x>2 
200px|left

 x\in (2;+\infty) 

## Atsauces
* Inese Lude, Jolanta Lapiņa "Matemātika 7. klasei"; Pētergailis 2013. gads
* Inese Lude, Silva Januma "Algebra katrai stundai" ; Zvaigzne ABC 2002. gads
* Baiba Āboltiņa, Silva Januma "Matemātika 7.klasei" ; Zvaigzne ABC 2015. gads
Ieva Džindža

**Ieva Džindža** (dzimusi  Valmierā) ir latviešu aktrise.

Mācījusies Puikules pamatskolā. 2010. gadā beigusi Valmieras Pārgaujas ģimnāziju. Beigusi Centrālās Lankašīras universitāti Lielbritānijā, kur ieguvusi bakalaura grādu mūsdienu teātrī un performancē.

Valmieras teātra izrādēs piedalās kopš 2015. gada.
## Atsauces
Astra Baumane

**Astra Baumane** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu aktrise.

Absolvējusi Rīgas 2. vidusskolu. Latvijas Valsts konservatorijā apguvusi skatuves mākslu. 1958. gadā kļuvusi par Valmieras teātra aktrisi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Astra Baumane izrades.lv
Slovākijas futbola Superlīga

**Slovākijas futbola Superlīga**  ir Slovākijas augstākā futbola līga, kas dibināta 1993. gadā. Čempionātā piedalās 12 komandas. Visvairāk līgas titulu izcīnījuši Bratislavas Slovan kluba spēlētāji (14), kuri ir pašreizējie titula īpašnieki.

## Klubi 2023.—2024. gada sezonā

## Ārējās saites
*
Varis Klausītājs

**Varis Klausītājs** (dzimis  Jelgavā) ir latviešu aktieris.

Plašāku pazīstamību iemantojis, darbojoties kā improvizācijas teātra aktieris. Bijis viens no dalībniekiem "Karaliskajā improvizācijas teātrī".

Ir izveidojis Zīmējumu teātri. 2012. gadā teātra izrāde "Dzejtaurenis" saņēma Spēlmaņu nakts balvu "Gada izrāde bērniem vai jauniešiem". Veido improvizētas zīmējumu izrādes *Siltais zīmējums* kopā ar dzejnieci un ilustratori Loti Vilmu Vītiņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Varis Klausītājs izrades.lv
Nezināmā (glezna)

**"Nezināmā"** () ir krievu gleznotāja Ivana Kramskoja (1837—1887) glezna, kas tapusi 1883. gadā. Gleznā attēlotā sieviete, kuras identitāte nav zināma, parādīta kā sieviete ar "klusu spēku un atklātu skatienu". Tas ir viens no zināmākajiem Krievijas mākslas darbiem, lai gan, kad glezna pirmo reizi tika izstādīta, vairāki kritiķi bija sašutuši un nosodīja gleznu, kurā viņi saskatīja augstprātīgu un amorālu sievieti. Tās popularitāte pieaugusi mainoties sabiedrības gaumei.

Glezna atrodas Tretjakova galerijā, Maskavā, bet tās agrāka versija, arī tapusi 1883. gadā, izstādīta *Kunsthalle Kiel* muzejā Vācijā.

## Apraksts un kritiķu atsauksmes
"Nezināmā" apvieno elementus no tematisku darbu un portretu glezniecības tradīcijām mākslā. Sieviete tērpusies melnā kažokādu un samta mētelī, kažokādas cepurē un ādas cimdos. Sieviete sēž atklātā karietē uz Aņičkova tilta Sanktpēterburgā.

Mākslas vēsturniekiem nav izdevies noskaidrot viņas identitāti. Kramskojs gleznu nosaucis "Nezināmā" un nav pieminējis gleznā attēloto sievieti nevienā no savām vēstulēm vai dienasgrāmatām, kā rezultātā radās daudz spekulāciju un gleznas mīklainā reputācija.

Portrets tapa Kramskoja dzīves beigās. Jaunībā Kramskojs bija dumpinieks pret akadēmisko mākslu, viņš tika izslēgts no Ķeizariskās mākslas akadēmijas. Viņš bija arī viens no peredvižņiku kustības dibinātājiem un vadoņiem. Tomēr dzīves pēdējā posmā, kad tapa "Nezināmā" (1883. gadā), viņš bija slavens mākslinieks un strādāja augstākajā patronāžas līmenī, radot cara Aleksandra III un viņas sievas Marijas Fjodorovnas portretus. 

Tomēr "Nezināmās" portrets savā pirmajā izstādē izraisīja sensāciju, kas vairāk bija temata izvēles jautājums kā darba estētika. Vairāki kritiķi uztvēra attēloto sievieti kā prostitūtu. Kāds kritiķis aprakstīja gleznu kā "koķetes karietē" attēlojumu, bet cits minēja "provokatīvi skaistu sievieti, visu samtā un kažokādās, uzmetot tev vīpsnājoši juteklisku skatienu no luksusa karietes — vai tā nav viena no lielpilsētu smakām, kas ļauj nicināmām sievietēm tērpties drānās, kas iegādātas par viņu sievietes šķīstuma cenu ielās". Kramskojs atzīmēja, "Daži cilvēki ir teikuši, ka nav zināms, kas ir šī sieviete. Vai viņa ir cienījama vai arī viņa sevi pārdod? Bet viņas iekšienē ir vesels laikmets."

Pāvels Tretjakovs atteicās iegādāties gleznu savai galerijai. Tomēr tās popularitāte ātri pieauga, daļēji tāpēc, ka grēka skaistums kļuva par populāru tēmu nākamās paaudzes Krievijas mākslinieku vidū. Tā tikusi aprakstīta kā "neierasti spoža, blīvi gleznota un atbrīvota. Kramskojs skaidri centās izcelties ar savu izcilo glezniecisko meistarību."

Glezna tikusi izmantota dažu Ļeva Tolstoja romāna "Anna Kareņina" izdevumu vāka noformējumam. 2008. gadā Gugenheima muzeja kuratore Valērija Hilingsa novēroja, ka "Daudzi cilvēki uzskata, ka viņa ir kā Anna Kareņina. Viņai piemīt tā īpašā sajūta, tas īpašais krieviskums".

## Atsauces

## Bibliogrāfija
* Wachtel, Andrew. *Plays of expectations*. University of Washington Press, 2007. 58. 

## Ārējās saites

* "Nezināmā" Tretjakova galerijas vietē
Latvijas Universitātes Cietvielu fizikas institūts

**LU Cietvielu fizikas institūts** (LU CFI) ir Latvijas Universitātes akadēmiskā pamatstruktūrvienība ar atvasinātas publiskas personas statusu.

## Vēsture
1961. gadā pie LVU Fizikas un matemātikas fakultātes (LVU FMF) nodibināja Pusvadītāju fizikas laboratoriju Ilmāra Vītola vadībā, bet 1968. gadā Segnetoelektriķu un pjezoelektriķu fizikas laboratoriju Voldemāra Fricberga vadībā. 1975. gadā Daugavas krastā Ķengaragā uzcēla LVU FMF laboratoriju korpusu. 1978. gadā nodibināja LVU zinātniski pētniecisko Cietvielu fizikas institūtu, par kura direktoru tika iecelts Juris Zaķis. 
Institūta sastāvā bija
* Jonu kristālu fizikas nodaļa (vadītājs Ivars Tāle)
* Stiklu fizikas nodaļa (vadītājs Andrejs Siliņš)
* Segnoelektriķu fizikas nodaļa (vadītājs Voldemārs Fricbergs) 
* Pusvadītāju materiālu nodaļa (vadītājs Andrejs Lūsis)
* Programmētā eksperimenta laboratorija (vadītājs Jurijs Kuzmins) 
* Elektronisko skaitļošanas mašīnu daļa (vadītājs Imants Griķis)
* Mehāniskās darbnīcas (vadītājs Oļģerts Āboliņš)
* Konstruktoru daļa (vadītājs Jānis Straumēns)
* Radioelektronikas daļa (vadītājs Edmunds Tardenaks) 
* Kriogēnā stacija (vadītājs Ilmārs Dunkurs).

1986. gadā LU CFI kļuva par juridiski patstāvīgu iestādi. 1992. gadā tika dibināta Optisko materiālu laboratorija un izveidota jauna studiju programma: Optometrija un redzes zinātne (vadītājs Ivars Lācis). 1993. gadā LU CFI pievienojās aptuveni 20 darbinieki no Latvijas Zinātņu akadēmijas Fizikas institūta un 1999. gadā vēl aptuveni 20 līdzstrādnieki no Fizikas institūta Kodolreakciju laboratorijas. 2001. gadā tas kļuva par CAMART Eiropas Komisijas Ekselences centru. 2004. gadā institūtam pievienojās Latvijas Zinātņu akadēmijas Fizikālās enerģētikas institūta Organisko materiālu laboratorija (vadītāja Inta Muzikante).
2006. gadā to pārveidoja par LU aģentūru, bet 2013. gadā par LU zinātnisko institūtu – atvasinātu publisku personu.

## Galvenie pētījumu virzieni
*  Fizikālo un ķīmisko procesu, moderno materiālu struktūras un īpašību teorētiskā modelēšana;
* Neorganiskie monokristāli, keramika, stikli, plānas kārtiņas, nanostrukturētas virsmas, funkcionālās organiskās molekulas un polimēri pielietošanai optikā, elektronikā un fotonikā;
* Elektronisko un jonu procesu eksperimentālie pētījumi platzonu materiālos ar dažādu struktūras kārtības pakāpi;
* Daudzfunkcionālie un hibrīdu materiāli pielietošanai enerģētikā.

## Direktori
* Juris Zaķis (1978-1984)
* Andrejs Siliņš (1984-1992)
* Andris Krūmiņš (1992-1999)
* Andris Šternbergs (1999-2016)
* Mārtiņš Rutkis (2016-2021)
* Andris Anspoks (no 2021)

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
* Informācija LU mājaslapā
Vecrīgas siluets

[thumb|250px|Rīgas panorāma no [Sebastians Minsters|Minstera *Cosmographia Universalis* (1575)]] 
[thumb|250px|Vecrīgas siluets [2006. gada NATO samits|NATO samita logo]]
**Vecrīgas siluets** ir Rīgas pilsētas grafiskais simbols, kas iekļauts Latvijas kultūras kanonā. Tradicionālais Vecrīgas siluets parasti attēlo Rīgas pilsētas senāko daļu no Daugavas puses, ietverot Rīgas pili un trīs augstākos baznīcu torņus (Rīgas Doms, Rīgas Svētā Pētera baznīca, Rīgas Svētā Jēkaba katedrāle). Silueta zemāko daļu veido Rīgas Svētās Marijas Magdalēnas baznīca, Rīgas Sāpju Dievmātes baznīca, Rīgas Anglikāņu baznīca, Rīgas rātsnams, Rīgas Reformātu baznīca un Rīgas Svētā Jāņa baznīca.

Siluetu ietekmē Citadelē esošā Rīgas Svētā Pētera un Pāvila baznīca un Zemkopības ministrijas augstceltne, viesnīca Latvija un Latgales apkaimē esošā Latvijas Zinātņu akadēmijas augstceltne.

## Izmantošana
Vecrīgas siluets jau 19. gadsimtā izmantots "Rīgas Melnā balzama" etiķetē, arī kā logo Rīgas astoņsimtgadei (2001), NATO samitam (2006) un daudzu suvenīru noformējumā. To plaši interpretē ielu gleznotāji savos darbos, kas domāti pilsētas viesiem.

## Atsauces
Ruta Birgere

**Ruta Birgere-Knasa** ( Rīgā, mirusi  Valmierā) bija latviešu aktrise.

## Dzīvesgājums
Rute Marta Tamara Birgere dzimusi 1924. gadā atvaļināta kara flotes jūrnieka Jēkaba Birgera ģimenē. Mācījās Rīgas pilsētas 2. ģimnāzijā, studēja Latvijas Valsts Universitātes romāņu filoloģijas programmā, līdztekus mācījās Drāmas teātra studijā.

1948./1949. gada sezonā sāka strādāt Drāmas teātrī, kopš 1950. gada strādāja Valmieras teātrī. 1951. gadā kļuva par Teātra darbinieku savienības biedri. 1951. gadā apcietināja viņas māsu Ievu Lasi.

2016. gadā notika dokumentālās filmas par Rutu Birgeri "Tev, Rūķi!" (režisore Liene Laviņa-Kalnaella) pirmizrāde.

Mirusi Vidzemes slimnīcā Valmierā, apglabāta 1. Meža kapos Rīgā.

## Lomas
Birgere tēloja filmās "Ceļa zīmes", "Dancis pa trim" un "Es esmu šeit" (2016). Par otrā plāna lomu filmā "Es esmu šeit" tika nominēta Lielā Kristapa balvai.

## Apbalvojumi
2009. gadā kļuva par Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieri. 
2013. gadā tikusi uzņemta Latvijas teātra Zelta fondā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ruta Birgere filmas.lv
* 
* Ruta Birgere izrades.lv
Elīna Hanzena

**Elīna Hanzena** (dzimusi **Elīna Dambe**  Alūksnē) ir latviešu aktrise.

2008. gadā beigusi Alūksnes Mūzikas skolas klavierspēles nodaļu. 2012. gadā beigusi Ernsta Glika Alūksnes Valsts ģimnāziju. 2017. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmiju dramatiskā teātra aktrises specialitātē.

Valmieras teātra aktrise kopš 2017. gada, lai gan izrādēs piedalījusies jau studiju laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Elīna Hanzena izrades.lv
Klinta Reinholde

**Klinta Reinholde** (dzimusi **Klinta Leja**  Dobelē) ir latviešu kino un teātra aktrise.

2013. gadā beigusi Dobeles Valsts ģimnāziju. 2017. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmiju dramatiskā teātra aktrises specialitātē. Izglītību papildinājusi Čehijā (*Janáček Academy of Music and Performing Arts*).

Valmieras teātra aktrise kopš 2017. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Klinta Reinholde izrades.lv