open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ģedimins Bagdons

**Ģedimins Bagdons** (; dzimis ) ir bijušais Lietuvas šosejas riteņbraucējs. Divreiz uzvarējis Lietuvas čempionātā grupas braucienā (2012, 2018) un četras reizes individuālajā braucienā (2007, 2011, 2018, 2019).

Startējis arī treka riteņbraukšanas sacensībās, 2012. gada Eiropas čempionātā izcīnījis bronzas medaļu daudzcīņā.

Viņa pirmais treneris bija Ķēstutis Norvaišs.

Profesionāļa karjeru aizvadīja no 2007. līdz 2019. gadam *Klaipeda–Splendid*, *Ulan*, *Team Piemonte*, **' un **' komandās. Bagdons piedalījās 2015. un 2016. gada *[[Vuelta a España]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Deutsche Bank Dvīņu torņi

**''Deutsche Bank'' Dvīņu torņi** () ir divi debesskrāpji, kas atrodas Frankfurtē pie Mainas, Vācijā. Ēkas atrodas Frankfurtes biznesa rajonā. Debesskrāpji ir būvēti Vācijas lielākās bankas *[[Deutsche Bank]]* vajadzībām, un tajos ir izvietota bankas galvenā mītnes vieta. Torņi tika sākti būvēt 1978. gadā, bet būvniecību pabeidza 1984. gadā, un sākumā tās tika būvētas viesnīcas vajadzībām. Ēku īpašnieku būvniecības laikā tomēr izlēma neturpināt būvniecību un ēkas nopirka *Deutsche Bank*. Ēkās no 2007. līdz 2011. gadam notika renovācijas darbi.

Ēku komplekss sastāv no diviem torņiem un četrstāvu ēkas, kas savieno abus torņus. Debesskrāpji ir vienāda augstuma, un katram no tiem ir četrdesmit stāvi, kuru kopējā platība ir 60 000 m², bet ēku augstums līdz jumtam ir 155 metri. Debeskrāpjiem ir tieša piekļuve Frankfurtes pazemes dzelzceļa tīklam. Pie ēku ieejas ir novietota pasaulē lielākā cilvēka formas statuja, kas veidota no monolīta.

## Ārējās saites
Gazprom transgaz Belarus'

***OAO Gazprom transgaz Belarus***' () ir Baltkrievijas enerģētikas uzņēmums, kas nodarbojas ar dabasgāzes importēšanu, sadali un pārdošanu, kā arī veic gāzes tranzītu uz citām valstīm. Uzņēmums pilnībā pieder Krievijas gāzes ieguves uzņēmumam *[[Gazprom]]*. Galvenais birojs atrodas Minskā.

*Gazprom transgaz Belarus*' gāzes transporta sistēma sastāv no 7,9 tūkstošiem kilometru cauruļvadu, 13 kompresoru stacijām, 3 pazemes gāzes krātuvēm, 227 gāzes sadales stacijām, 27 automašīnu gāzes uzpildes kompresoru stacijām, 7 gāzes mērīšanas stacijām.

## Vēsture
1960. gada 25. oktobrī izveidota Minskas maģistrālo gāzesvadu pārvalde. 1960. un 1961. gadā Baltkrievijas teritorijā uzbūvēti dabasgāzes maģistrālie cauruļvadi (Dašava—Minska, Ivaceviči—Viļņa) un atzari republikas apgādei.

1973. gadā Minskas maģistrālo gāzesvadu pārvalde pārveidota par Rietumu ražošanas apvienību gāzes transportēšanai un piegādei *Zapadtransgaz*.
1974. gadā gāzesvads pagarināts līdz Polijas robežai; pabeigts gāzesvada Toroža—Minska—Ivaceviči pirmais posms, pa kuru sākta dabasgāzes piegāde no Rietumsibīrijas.
1976. gadā sāka darbību Osipovičas pazemes gāzes krātuve.

Pēc Baltkrievijas neatkarības iegūšanas, 1992. gadā uz *Zapadtransgaz* bāzes izveidots valsts uzņēmums *Beltransgaz*.
No 1996. gada līdz 2006. gadam uzbūvēts gāzesvada Jamala—Eiropa Baltkrievijas posms.

2003. gadā *Beltransgaz* pārveidots par atklātu akciju sabiedrību.
2007. gada 18. maijā Krievijas uzņēmumam *[[Gazprom]]* pārdoti 50 % valstij piederošā *Beltransgaz* akciju.
2011. gada 25. novembrī *Gazprom* nopirka atlikušos 50 % *Beltransgaz* kapitāldaļu.
2013. gada 18. aprīlī uzņēmums pārdēvēts par *Gazprom transgaz Belarus*'.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
Neoplatonisms

[thumb|200px|[Plotīns]]
**Neoplatonisms** ir termins, kas raksturo filozofijas tradīciju 3.—6. gadsimtā. Tas beidza pastāvēt neilgi pēc Justiniāna I ierosinātās Platona akadēmijas slēgšanas. Šo neoplatonisma periodu nereti dēvē par antīko neoplatonismu, un dažkārt izdala neoplatonisma attīstības virzienu tālākos laikmetos: viduslaiku neoplatonismā (teoloģiskā perspektīvā) un Renesanses neoplatonismā (antropocentriskā perspektīvā).

Neoplatonisms balstījās Platona un agrīno Platona skolēnu un sekotāju idejās, nereti iekļāva citu filozofu, it īpaši, Aristoteļa idejas. Dažādu neoplatonisma pārstāvju ideju spektrs ir atšķirīgs un plašs, tām kopīgs ir tikai platonisma pamats.

Par pirmo neoplatonisma pārstāvji var uzskatīt Plotīnu, kura idejām arī bija būtiska loma citu tālāko neoplatonisma pārstāvju filozofijā. Citi ievērojami neoplatonisma pārstāvji ir Porfirijs, Jamblihs, Prokls, Hipatija, Jūliāns un Mihails Psells.

## Atsauces
Imre Tekeli

Grāfs **Imre Tekeli Kēšmārki** (, dzimis , miris ) bija ungāru augstmanis, kurucu vadonis, sacelšanās vadītājs pret Hābsburgu varu, Transilvānijas princis un, neilgu laiku, Augšungārijas (mūsdienu Slovākijas) valdnieks.

Dzimis augstdzimušā ungāru protestantu ģimenē. 1670. gadā sacelšanās pret Hābsburgiem gaitā krita Imres tēvs Ištvāns Tekeli. Imre Tekeli bēga uz Transilvāniju, kur kļuva par kurucu līderi. 1678. gadā ieņēma Augšungāriju, un 1681. gadā noslēdza pamieru ar Hābsburgu imperatoru Leopoldu I. 1682. gadā apprecējās ar Ferenca I Rākoči atraitni Ilonu Zrīņi, nostiprinādams ietekmi un īpašumus (citu starpā iegūdams īpašumā Mukačeves pili).

Tomēr, neuzticēdamies imperatoram, Imre Tekeli vēlāk atzina Osmaņu impērijas sultāna atbalstu un kļuva par tā vasali. Lielā turku kara laikā karoja turku pusē, tai skaitā kaujas par Vīni laikā 1683. gada septembrī. Pēc Vīnes sakāves vēl piedalījies vairākās kaujās (piemēram, Zentas kaujā), vairākkārt atradies turku ieslodzījumā. 

## Ārējās saites
Sedziers

**Sedziers** (arī Sedzera ezers, Sedzeris, Sedzeru ezers, Sedziera ezers, Sedzieris, Zeltiņš, Zeltiņu ezers) ir stipri aizaudzis ezers Rēzeknes novada Lendžu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 1 km uz rietumiem no 
Cirma ezera. Krasti zemi, lēzeni, ietek 9 strauti un grāvji, tajā skaitā Svētā Jāņa upīte un Undupeite, iztek divi savienoti grāvji uz Cirmu. Lielos palos Sedziers daļēji savienojas ar Cirmu. Ezerā mīt līdaka, asaris, rauda, līnis, plaudis, rudulis, karūsa.

Ziemeļu un ziemeļaustrumu krastā Sarkaņu ciems, rietumu — Poznane, dienvidu — Kotāni. Ir vairākas peldvietas.

## Atsauces
Fīlips Šalls fon Bells

**Fīlips Šalls fon Bells** (, dzimšanas gads nezināms, miris 1560. gadā) bija pēdējais Livonijas ordeņa landmaršals. Komandēja Livonijas spēkus Ērģemes kaujā, saņemts gūstā un nogalināts Maskavā.

## Dzīvesgājums
Livonijas ordenī no apmēram 1540. gada. No 1545. gada Rīgas pils pārvaldnieks (*Hauskomtur*), no 1551. gada Alūksnes komturs. Sākoties Livonijas karam, kļuva par Livonijas ordeņa landmaršalu. 1560. gada 3. augustā, uzzinājis, ka krievu karaspēks devies no Tartu uz Viljandi, uzbruka tam netālu no Lugažiem, iesaistoties Ērģemes kaujā, un piedzīvoja smagu sakāvi. Gūstā tika saņemti Šalls fon Bells un 11 komturi.

Tika aizvests uz Maskavu pie Ivana IV, kur it kā izaicinošas uzvedības dēļ tūlīt pēc tikšanās ar caru sodīts ar nāvi. Viņa brāļa Bernta Šalla fon Bella kapakmens atrasts 1823. gadā un glabājas Kremļa muzejā.

## Atsauces
Georgs Joahims Rētiks

**Georgs Joahims Rētiks** (; dzimis , miris ) bija matemātiķis, kartogrāfs, navigācijas instrumentu meistars un pedagogs. Nikolaja Kopernika vienīgais skolnieks. Noorganizēja Kopernika galvanā darba "Par debess sfēru griešanos" (*De revolutionibus orbium coelestium*) iespiešanu Nirnbergā 1543. gadā.

Dzimis kā **Georgs Joahims Izerīns** (*Georg Joachim Iserin*) Feldkirhas ārsta ģimenē. 1528. gadā tēvs tika sodīts ar nāvi par klientu mantas zādzībām, un Georgs Joahims nekad vairs neizmantoja šo uzvārdu. Visplašāk viņš kļuva pazīstams kā Rētiks pēc dzimtā reģiona - Rētijas nosaukuma. Mācījās Cīrihē un Vitenbergā. 1536. gadā ieguva mākslu maģistra grādu. Pēc grāda iegūšanas Filips Melanhtons uzaicināja Rētiku pasniegt astronomiju un matemātiku. 

1538. gadā Rētiks paņēma divu gadu atvaļinājumu, lai padziļinātu astronomijas zināšanas. Apmeklēja vairākus ievērojamākos tā laika vācu astronomus, līdz devās uz Fromborku pie Kopernika, kur palika divus gadus. 1541. gadā atgriezās Vitenbergā. No 1542. līdz 1545. gadam pasniedza Leipcigas universitātē. Padzīts no Leipcigas pilsētas uz 101 gadu, jo tika apsūdzēts sodomijā. Vēlāk darbojās Krakovā un Košicē, kur miris.

## Darbi
**Narratio prima de libris revolutionum Copernici* (1540)
**Tabula chorographica auff Preussen und etliche umbliegende lender* (1541)
**De lateribus et angulis triangulorum* (kopā ar Koperniku; 1542)
**Ephemerides novae* (1550)
**Canon doctrinae triangulorum* (1551)
**Epistolae de Terrae Motu* (izdots pēc nāves)

## Ārējās saites

* Rētiks MacTutor History of Mathematics
Aulejas ezers

**Aulejas ezers** (arī **Aulejs**) ir ūdenstilpe Krāslavas novada Aulejas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā dienvidos no autoceļa V614. Līčaina trīsstūrveida ezerdobe, krasti zemi, lēzeni, vietām — stāvi, dibens — dūņains, smilšains. Ietek vairāki meliorācijas grāvji, cauri tek Mazā Dubna no Bierza uz Gausli. Iztekošā upe 1938. gadā regulēta, pazeminot ezera ūdens līmeni. Ezerā mīt līdaka, asaris, līnis, rauda, plaudis, ķīsis.

Ziemeļu krastā Aulejas ciems, pie kura ir peldvieta.

## Atsauces
Kupra ezers

**Kupra ezers** (arī Silezers) ir ūdenstilpe Krāslavas novada Konstantinovas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā ziemeļos no autoceļa V614. Ietek strauts no Šķierzlota ezera, iztek strauts uz Siveru. 

Ziemeļu krastā Eisaku ciems.

## Atsauces
Silezers

**Silezers** var būt:
* Silezers Balgales pagastā
* Silezers Druvienas pagastā
* Silezers Ropažu novadā
* Silezers Valkas pagastā
* Sila ezera Konstantinovas pagastā cits nosaukums
* Sila ezera Lejasciema pagastā cits nosaukums
* Kupra ezera cits nosaukums
Jānis Šterns

**Jānis Šterns** ( — ) bija Latvijas politiķis. Bijis 2., 3. un 4. Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
Jānis Šterns piedzima  Cīravas pagastā laukstrādnieka ģimenē. Mācījies Cīravas pagastskolā. Pēc tam mācījies dārzkopību Rīgā un Ķīrupes muižā. Strādājis par dārzkopi vairākās Kurzemes muižās.

1902. gadā Medzes pagastā iegādājies 6 pūravietas (ap 2,2 ha) zemes, kur ierīkojis dārzu un uzbūvējis vairākas ēkas. 1922. gadā Šternam piešķīra 30 pūravietas (ap 11 ha) nekultivētas zemes, kuru viņš arī apstrādājis. Par dārzkopībā ieguldīto darbu 1927. gadā apbalvots ar IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

Piedalījies 1905. gada revolūcijā. Šternu 1906. gadā vajāja soda ekspedīcijas. Tika nodedzināta Šterna māja. Šterns tika arestēts, notiesāts un izsūtīts uz Mezeņas pilsētu Arhangeļskas guberņā, kur pavadīja nepilnus divus gadus. 1918. gadā piedalījies Liepājas apriņķa pašvaldības dibināšanā.

1920. gadā Šterns tika ievēlēts Satversmes sapulcē no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) saraksta. 1921. gadā pievienojās Mazinieku partijai un tās parlamentārajai frakcijai. 1925. gadā bija zemkopības ministra biedrs bez balsstiesībām valdībā. No 1925. līdz 1934. gadam bija Saeimas deputāts. Līdz 1929. gada decembrim pārstāvēja Mazinieku partiju, pēc partijas likvidēšanas piedalījās Progresīvās apvienības izveidē un darbībā.

Pēc Latvijas okupācijas piedalījies Demokrātiskā bloka saraksta veidošanā Tautas Saeimas vēlēšanām. Līdz ar citiem aktīvistiem arestēts. Vācu okupācijas laikā Šternu pratināja *[[Gestapo]]*. Otrās padomju okupācijas laikā 1949. gada martā izsūtīts uz Omskas apgabalu, no kura atgriezās 1956. gadā.

Miris  Liepājas slimnīcā. Apbedīts  Liepājā.

## Atsauces
Buhāras SPR

**Buhāras SPR** (; ), **Buhāras Sociālistiskā Padomju Republika**, bija īslaicīgi 1924. gada 19. septembrī - 27. oktobrī pastāvoša padomju sociālistiskā republika, ko izveidoja Buhāras Tautas Padomju Republikas teritorijā pēc tās pievienošanas PSRS un likvidēja pēc sadalīšanas starp Uzbekijas PSR (45%), Tadžikijas ASPR (41%) un Turkmēnijas PSR (14%).

## Vēsture
thumb|200px|left|Buhāras emirāts (''Bokhara'') 1903. gada kartē.
Pēc zaudētā Krimas kara (1853—1856) Krievijas Impērija sāka ekspansiju Vidusāzijā, sākot Krievijas Turkestānas veidošanu. 1865. gadā krievu karaspēks ieņēma Taškentu, ko 1867. gadā pasludināja par jaundibinātās Turkestānas ģenerālgubernatūras centru, bet 1868. gadā bijušo Timura galvaspilsētu Samarkandu. Buhāras emirāts kļuva par Krievijas Impērijas protektorātu 1873. gadā.

### Izveide
Pēc tam, kad Krievijas pilsoņu kara laikā Sarkanā armija iekaroja Krievijas Impērijai piederējušās Turkestānas zemes, Buhāras emirāta vietā izveidoja Buhāras Tautas Padomju Republiku.

1924. gada 19. septembrī Buhāras TPR tika pārdēvēta par Buhāras PSR un pievienota PSRS.

### Likvidācija
1924. gada 27. oktobrī Buhāras PSR likvidēja un tās teritoriju sadalīja starp nesen nodibināto Uzbekijas PSR, tolaik tās sastāvā esošo Tadžikijas ASPR, kā arī Turkmēnijas PSR.
Feedly

***Feedly*** ir ziņu agregators, kas darbojas kā lietotne dažādiem tīmekļa pārlūkiem un mobilajām iekārtām ar iOS un *[[Android]]* operētājsistēmām, bet ir pieejams arī kā tīmekļa vietne. Tas apkopo ziņu plūsmas no dažādiem tiešsaistes avotiem un padara tās pielāgojamas lietotājam, un ļauj dalīties tajās ar citiem. Tā autori *DevHD* publiskoja *Feedly* 2008. gadā.

## Vēsture
2006. gada novembrī Edvins Hodabakčiana bija viens no *DevHD* līdzdibinātājiem. Kompānija radīja platformu, kas izmanto RSS plūsmas, tiešsaistes datu glabāšanu un sociālo mediju integrāciju, lai savienotu lietotājus ar tiem interesējošu informāciju. *DevHD* pirmais projekts bija *Streets*, kas apkopoja jaunumus no dažādiem tiešsaistes avotiem un ir *Feedly* pamatā. *Feedly*, kas tika optimizēts RSS plūsmām, tika publiskots 2008. gada 15. jūnijā.

2013. gada 15. martā *Feedly* paziņoja par 500 000 jauniem lietotājiem 48 stundu laikā saistībā ar paziņojumu par *[[Google Reader]]* slēgšanu. Līdz 2. aprīlim jauno lietotāju skaits bija pieaudzis līdz 3 miljoniem. Maija beigās kopējais lietotāju skaits bija 12 miljoni.

## Pakalpojumatteices uzbrukumi
No 2014. gada 11. līdz 13. jūnijam *Feedly* piedzīvoja darbību paralizējošus pakalpojumatteices uzbrukumus, liedzot lietotājiem pieeju lapai. Uzbrucēji pieprasīja izpirkšanas naudu, ko *Feedly* atteicas maksāt.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Neibāde (Saulkrasti)

**Neibāde** ( — jaunā peldvieta) ir Saulkrastu pilsētas daļa uz ziemeļiem no Pēterupes. Atrodas starp Rīgas līča krastu un Rīgas—Skultes dzelzceļu (stacija Saulkrasti).

Neibādē atrodas Saulkrastu slimnīca, bērnudārzs "Rūķītis", katoļu baznīca (1998) un estrāde ar pieminekli Lēdurgas muižniekam K. Reiternam (1877), kurš 19. gs. sākumā nodibināja Neibādes peldvietu.

## Vēsture
thumb|left|220px|B. fon Volfa villa Neibādē.
thumb|left|220px|Saulkrastu stacija pirms Otrā pasaules kara.
Pirmās vasarnīcas un peldvietu pie Ķīšupes ietekas jūrā uz Bīriņu muižas zemes 1823. gadā uzcēla tās īpašnieka Ludviga Augusta Mellīna (1754—1834) znots Lēdurgas muižas īpašnieks Kārlis fon Reiterns. Tā kā tā atradās uz ziemeļiem no daudz senākās Pēterupes un Pabažu peldvietas, tad jauno kūrortu nosauca par Neibādi. 1835. gadā Neibādi nopirka viņa svainis Aleksis Gērans Pistolkorss (1792—1870). Pēc viņa dēla Augusta fon Pistolkorsa laulībām ar Pēterburgas miljonāra Štiglica audžumeitu Emīliju Harderi 1860. gadā tika pabeigta Bīriņu muižas pils celtniecība un sākās būvdarbi Neibādes jūrmalā. Kā viena no pirmajām tika uzcelta Neibādes kūrmāja (*Kurhaus*), tad viesnīca, restorāns un māja ar uzsildīta jūras ūdens vannām (vannūzis). Blakus kūrmājas laukumam iekārtoja parku.
No 1875. gada Bīriņu muižas īpašnieks sāka pārdot zemesgabalus vasarnīcu būvēm arī citiem Vidzemes muižniekiem. Īsā laikā Neibādes teritorija tika apbūvēta ar greznām vasarnīcām.

1933. gadā Neibādi apvienoja ar Pēterupes ciemu un pārdēvēja par Saulkrasti, vēlāk par Saulkrastiem. Pēc dzelzceļa līnijas Rīga-Rūjiena atklāšanas 1935. gadā starp Neibādi un Pēterupi iekārtoja Saulkrastu dzelzceļa staciju.

## Atsauces
Francis Zeps

**Francis Zeps** ( — ) bija Latvijas politiķis. Bijis 2. Saeimas deputāts. Pārstāvējis Latgales Demokrātu partiju, vēlāk — Latgales Demokrātisko zemnieku apvienību.

## Biogrāfija
Francis Zeps piedzima  Varakļānu pagasta "Madzuļos". Strādājis par skolotāju, bijis Latvijas Pretalkohola biedrības aktīvs dalībnieks.

1925. gadā ievēlēts 2. Saeimā no Latgales Demokrātu partijas saraksta. Parlamentā strādājis līdz 1928. gadam. Darbojies presē: no 1926. līdz 1929. gadam bija Latgales Demokrātu partijas laikraksta "Zemnīka Bolss" redaktors. Zeps bija arī laikraksta "Latgales Škola" līdzredaktors. No 1929. līdz 1940. gadam bija Valsts zemes bankas Daugavpils nodaļas pārvaldnieks.

No 1937. līdz 1940. gadam Zeps bija Daugavpils Latviešu biedrības valdes loceklis. Vācu okupācijas laikā no 1941. līdz 1944. gadam bija Daugavpils apriņķa vecākā vietnieks, Daugavpils pilsētas valdes revīzijas komisijas priekššēdētājs. Pēc tam devies trimdā.

Miris  Indianapolisas pilsētā, ASV.

## Atsauces
Allažu pamatskola

**Allažu pamatskola** ir izglītības iestāde, kas atrodas Allažos, Siguldas novadā. Allažu pamatskola atrodas apmēram 700 metru attālumā no Allažu centra, no kura līdz skolai ved 2001. gadā izbūvētais gājēju ceļš. Skolai ir savs karogs, kas ir darināts 2001. gadā.

## Izglītības programmas
Pirmsskolas izglītības programma, pamatizglītības programma, speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem, speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem. Skolā strādā sešpadsmit pedagogi.

## Vēsture
Allažu skola ir uzbūvēta 1926. gadā, pateicoties vietējo iedzīvotāju saziedotajiem līdzekļiem. Tajā laikā šī bija viena no lielākajām lauku skolām Latvijā. Pēc diviem gadiem uzcēla arī internāta ēku. Kopš 1991. gada septembra Allažu pamatskolu finansiāli uztur Allažu pagasta pašvaldība. 1992. gada 15. maija naktī vecā skolas ēka nodega līdz pamatiem.  atklāja jaunās skolas ēkas pirmo kārtu, kurā atradās klašu telpas un mācību kabineti. 1998. gadā atklāja ēdināšanas bloku, 2000. gadā sporta zāli. 2007. gada martā sākās skolas 3. kārtas — sporta zāles un mājturības bloka celtniecība. 2008. gadā atklāja sporta kompleksu un mājturības un tehnoloģiju kabinetu korpusu. 

## Skolas tradīcijas
Zinību diena, Dzejas diena, Skolotāju diena, skatuves runas konkurss, rudens ziedu instalācijas, 11. novembra Lāpu gājiens, Valsts svētku koncerts, Ziemassvētku koncerts, konkurss "Talantīgā klase", projektu nedēļa, Valentīna dienas pasts, Ziemassvētku pasts, "Savādā" diena, valša konkurss, mūzikas skolas audzēkņu koncerts, Vecmāmiņu pēcpusdiena, Mātes dienai veltīts koncerts, pēdējais zvans, izlaidums, viesmākslinieku koncerti un leļļu teātra izrādes, salidojums (reizi piecos gados).

## Ārējās saites
* Allažu pamatskolas mājaslapa

## Atsauces
1866 Sīsifs

**Sīsifs**, arī **1866 Sīsifs** ir asteroīds ar diametru apmēram 8,5 km. Objekts ir Zemei tuvais asteroīds, pieder Apollona tipa asteroīdu grupai, ir šīs grupas lielākais pārstāvis.

Asteroīdu atklāja  šveiciešu astronoms Pauls Vilds (*Paul Wild*) Cimmervaldes observatorijā. Objektu nodēvēja par Sīsifu — Sīzifs sengrieķu mitoloģijā ir Senās Korintas valdnieks, kas bija tik viltīgs, ka spēja apmānīt pat dievus. Par sodu viņam jāveļ kalnā akmens, kas sasniedzis virsotni, atkal noripo lejā un darbs jāsāk no gala.

Sīsifa orbīta pārklāj Zemes orbītu un asteroīds regulāri pietuvojas Zemei. 2071. gada 24. novembrī tas pietuvosies mums tikai 0,1158 AU attālumā. Sīsifs pieder S tipa asteroīdiem, sastāv no silikātu minerāliem. 

1985. gadā, kad Sīsifs atradās tikai 0,25 AU attālumā no Zemes, tas tika pētīts, izmantojot Aresibo radioteleskopu. Tolaik tika noskaidrots asteroīda diametrs, kā arī tam tika atklāts neliels pavadonis. Par pavadoņa eksistenci tika paziņots tikai 2007. gada decembrī, parametri nav zināmi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sīsifa orbīta
Pēterupe (Saulkrasti)

**Pēterupe**, agrāk **Pēterkapella** (), ir Saulkrastu pilsētas centrālā daļa uz dienvidiem no Neibādes. Atrodas starp Rīgas līča krastu un Rīgas—Skultes dzelzceļu (stacija Saulkrasti).

Pēterupē atrodas Saulkrastu luterāņu baznīca (1864), vidusskola, vēstures muzejs un pilsētas domes ēka.

## Vēsture
thumb|left|250px|Villa ''Meeresruh'' Pēterupē pirms Pirmā pasaules kara. 
thumb|left|250px|Bērnu kolonija Rūķīši bijušajā Pēterupes skolā (pēc 1929). 
Jau 16. gadsimtā paugurā pie Pēterupītes ietekas jūrā atradās koka lūgšanas nams jeb Sv. Pētera kapela (). Zviedru Vidzemes laikā to apkalpoja Lēdurgas draudzes mācītājs, bet no 1653. gada līdz 1700. gadam gadu baznīcai esot bijis savs mācītājs. Pēc Lielā Ziemeļu kara un iedzīvotāju izmiršanas Lielā mēra laikā Pēterupes draudzi pievienoja Krimuldas draudzei (izveidojās Krimuldas-Pēterupes draudzes novads), vēlāk Liepupes draudzei. 1864. gadā ar Bīriņu, Pabažu, Gāršu, Sējas un Lēdurgas muižu iedzīvotāju palīdzību uzcēla tagadējo mūra baznīcas ēku.
No 1895. līdz 1931. gadam par mācītāju Pēterupes, Skultes un Carnikavas luterāņu draudzē bija mācītājs Jānis Stāmers (1859–1940). Viņam Pēterupē piederēja aptuveni 1890. gadā būvētā villa *Meeresruh* ("Jūras miers"), kurā pirms Pirmā pasaules kara uzturējies arī komponists Jāzeps Vītols. 
1897. gadā pārbūvēja Plades krogu un tajā iekārtoja Pēterupes skolu. 1929. gadā skolas ēku no Bīriņu pagasta atpirka Latvijas bērnu palīdzības savienība un tajā ierīkoja bērnu vasaras koloniju "Rūķīši".

1933. gadā Neibādi apvienoja ar Pēterupes ciemu un pārdēvēja par Saulkrasti, vēlāk par Saulkrastiem. Pēc dzelzceļa līnijas Rīga-Rūjiena atklāšanas 1935. gadā starp Neibādi un Pēterupi iekārtoja Saulkrastu dzelzceļa staciju.

## Atsauces
Strūklaka

[250px|thumb|[Vroclavas strūklaka naktī]]
**Strūklaka** ir dekoratīvs veidojums, kurā vizuāla efekta radīšanai izmanto ūdeni vai citu šķidrumu. Strūklakas sākotnēji bija pārsvarā funkcionāli veidojumi, kas bija paredzēti dzeramā ūdens nodrošināšanai. Līdz 19. gadsimta beigām vairākumu strūklaku vadīja gravitācija, un bija vajadzīgs, lai ūdens uzkrāšanas vieta atrastos augstāk par strūklakas iztekas vietu, lai gravitācijas iespaidā notiktu ūdens kustība, bet pēc 19. gadsimta strūklakās lielākoties izmanto mehāniskos sūkņus. Papildus nodrošinot dzeramo ūdeni, strūklakas tika izmantotas dekoratīvā vai simboliskā nolūkā. Francijas karalis Luijs XIV izmantoja strūklakas Versaļas pils dārzos, lai ilustrētu cilvēka varu pār dabu. Mūsdienās strūklakas lielākoties tiek izvietotas pilsētu parkos vai laukumos, lai godinātu cilvēkus vai notikumus, kā arī tās kalpo atpūtai un izklaidei.

## Dzeramā ūdens strūklakas
thumb|Tipiska dzeramā ūdens strūklaka
Dzeramā ūdens strūklakām ir utilitāra funkcija, nodrošinot lielāku higiēnas drošību, kad masu patērētājs veldzē slāpes. Modernās dzeramā ūdens strūklakas spēj atdzesēt un attīrīt krāna ūdeni. Dzeramā ūdens strūklakas var atrasties gan ārā (īpaši karstā klimatā), gan iekštelpās (rūpniecības, izglītības iestādēs).

Arī Latvijā pastāv dzeramā ūdens strūklakas. Populārākās no tām ir Rīgas Rātslaukumā pie Rolanda statujas, Centrāltirgū un Jūrmalas gatvē 133.

## Atsauces
Ižiuns

**Ižiuns** (arī **Ižūna ezers**, Ižūns, Ļudvikovas ezers, Ļudviku ezers; ) ir subglaciālas izcelsmes ezers Krāslavas novada Skaistas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos. Krasti zemi, lēzeni, slīpi, dibens — dūņains, dūņu slānis 3 m un vairāk. Ezerā viena 0,2 ha liela sala. Cauri tek Dzeguze uz Iļdžu, ietek arī vairāki strauti un grāvji. Mīt līnis, karūsa, līdaka, asaris, rauda, plaudis, sudrabkarūsa, rudulis. Dienvidu krastā peldvieta, atpūtas vieta.

Dienvidu krastā Ludviku ciems.

## Atsauces
Hermanis Enzeliņš

**Hermanis Enzeliņš** ( — ) bija Latvijas sabiedrisks darbinieks un politiķis. Bijis 2. Saeimas deputāts. Pārstāvējis Latviešu zemnieku savienību. Valodnieka Jāņa Endzelīna brālis.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Kauguru pagasta "Mičkēnos" lauksaimnieka ģimenē. Mācījās Rubenes draudzes skolā un Valmieras apriņķa skolā, apguva lauksaimniecību Lenču muižā.

1896. gadā nodibināja Kauguru bezmaksas bibliotēku. 1898. gadā piedalījās Kauguru Lauksaimnieku biedrības dibināšanā, ko 1908. gadā pārdēvēja par Baltijas Lauksaimniecības biedrību. Enzeliņš bija biedrības vadītājs, kā arī Latvijas Lauksaimniecības centrālbiedrības priekšnieks. No 1903. līdz 1905. gadam bija laikraksta "Valmieras Lauksaimnieks" redaktors, no 1910. līdz 1918. gadam un no 1924. līdz 1940. gadam — laikraksta "Zeme" redaktors, no 1929. līdz 1940. gadam laikraksta "Valmierietis" redaktors un līdzizdevējs. Pirmā pasaules kara laikā organizēja bēgļu izvietošanu Valmieras apkaimes draudzēs. 

1925. gadā viņu ievēlēja par 2. Saeimas deputātu no Latviešu zemnieku savienības saraksta. Parlamentā darbojās līdz 1928. gadam. 

1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju. Miris  Fārelē. Apglabāts Gēsthahtes kapos Hamburgā.

## Darbi
Publicēja daudzus rakstus un vairākas grāmatas par lauksaimniecību, rakstīja arī par Ziemeļvidzemes pagātni. Lietišķs faktu izklāsts grāmatās 
* "Atskats Trikātas novada senatnē" (1931), 
* "Skati Valmieras pilsētas draudzes un novada pagātnē" (1932), 
* "Skats Cēsu pilsētas novada pagātnē" (1936),
* R. Tomsona biogrāfija (krājumā "Zemnieku cīņas pirmais posms", 1931).

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 3. šķira 
* Atzinības krusts
* Tēvzemes balva (1938)

## Atsauces
Žabinka (nozīmju atdalīšana)

**Žabinka** var būt:
* Žabinka — pilsēta Baltkrievijā
* Žabinka — dīķis Piedrujas pagastā
* Žabinka — ezers Robežnieku pagastā
* Matejkas ezera cits nosaukums
Svētā Vīta katedrāle

**Svētā Vīta, [[Svētais Vāclavs|Vāclava]] un [[Svētais Adalberts no Prāgas|Adalberta]] metropoles katedrāle** () ir Romas katoļu baznīcas dievnams Prāgā, Čehijā.

Līdz 1997. gadam katedrāles nosaukumā bija vienīgi Vīta vārds, arī mūsdienās tā bieži tiek saukta par **Svētā Vīta katedrāli**. Lielisks gotiskās arhitektūras paraugs, šī ir lielākā baznīca valstī. Atrodas Prāgas pils teritorijā, te atrodas vairāku Bohēmijas karaļu un Svētās Romas impērijas imperatoru kapenes.

Šī ir trešā baznīca, kas uzcelta šajā vietā. Visas ir nosauktas svētā Vīta vārdā. Pašreizējā baznīca tika dibināta . Ievērojama vieta katedrālē ir Vāclava kapela, kur atrodas svētā relikvijas.

Svētā Vīta katedrāle ir ietekmējusi vēlā gotiskā stila attīstību Centrālajā Eiropā.

## Panorāma

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kārļa tilts

**Kārļa tilts** () ir Vltavas upi šķērsojošs tilts Prāgā, Čehijā.

Tilta celtniecība tika sākta 1357. gadā karaļa Kārļa IV valdīšanas laikā un pabeigta 15. gadsimta sākumā. Kārļa tilts aizvietoja veco Judītes tiltu, kas tika uzbūvēts no 1158. līdz 1172. gadam un kuru nopostīja plūdi 1342. gadā.

Sākotnēji tika saukts par Akmens tiltu (*Kamenný most*) vai Prāgas tiltu (*Pražský most*), pašreizējais nosaukums kopš 1870. gada. Līdz pat 1841. gadam šis bija vienīgais tilts, pār kuru varēja šķērsot Vltavu. Kārļa tilts bija svarīgākais Prāgas pils savienojums ar Prāgas vecpilsētu un blakusesošajām teritorijām. Šis savienojums padarīja Prāgu par nozīmīgu tirdzniecības ceļu starp Rietumu un Austrumu Eiropu.

Tilts ir 515 metrus garš un 10 metrus plats. Uz tilta atrodas 30 dažādas statujas un skulptūras, kas visas ir tikušas aizvietotas ar to kopijām mākslas darbiem radušos bojājumu dēļ. Lielākā daļa statuju izveidotas laikā no 1683. līdz 1714. gadam. Ievērojamākie ir Kārļa tilta Vecpilsētas tornis, Svētās Luitgardes un Svētā Jana Nepomuka skulptūra.

## Panorāma

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kārļa tilta muzejs
Raudiņu ezers (Šķeltovas pagasts)

**Raudiņu ezers** (arī Līņu ezers, Raudinka, Raudiņka, Rudenku ezers) ir neliels ainavisks publisks ezers Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos uz robežas ar Aglonas un Grāveru pagastiem. Krasti zemi, slīpi, nav pieejami, dibens — dūņains, dūņu slānis līdz 3,5 m. Cauri tek Zelta upīte (Modaļanas upe) no Itiņkas ezera uz Bēšonu ezeru. Mīt karūsa, līdaka.

## Atsauces
Līņu ezers

**Līņu ezers** var būt:
* Līņu ezers Ādažu pagastā 
* Linezera Lēdurgas pagastā cits nosaukums
* Linezera Straupes pagastā cits nosaukums
* Liniņu ezera cits nosaukums
* Linu ezera Ziemera pagastā cits nosaukums
* Līņezera Garkalnes pagastā cits nosaukums
* Līņezera Raiskuma pagastā cits nosaukums
* Raudiņu ezera Šķeltovas pagastā cits nosaukums

## Skatīt arī
* Linezers
* Līņu iela
Jarmila Kratohvīlova

**Jarmila Kratohvīlova** (; dzimusi ) ir bijusī Čehoslovākijas vieglatlēte, startējusi 400 m un 800 m distancē. Pašreizējā pasaules rekordiste 800 m distancē. Tiek uzskatīta par visu laiku labāko čehu skrējēju.

## Karjera
Piedalījusies  Maskavā, kur 400 m distancē izcīnīja sudraba medaļu, zaudējot VDR vieglatlētei Maritai Kohai. Pirmajā Pasaules čempionātā 1983. gadā Helsinkos viņa izcīnīja divas zelta un vienu sudraba medaļu. Kļuva par čempioni gan 400 m, gan 800 m distancē, Čehoslovākijas komandas sastāvā izcīnīja sudraba medaļu 4×400 m stafetē. 400 m distanci Kratohvīlova uzvarēja, uzstādot jaunu pasaules rekordu, Kohai piederošo (48,16 s) pārspējot par 17 sekundes simtdaļām. 1987. gada Pasaules čempionātā Romā viņa ieņēma 5. vietu 800 m distancē, to veicot 1:57,81 minūtē. 1982. gada Eiropas čempionātā izcīnījusi divas sudraba medaļas, Eiropas čempionātā telpās ir trīs zelta medaļu laureāte. 1981. un 1983. gadā tika atzīta par Čehoslovākijas gada labāko sportisti. 1983. gadā tika atzīta arī par Eiropas gada labāko sportisti un labāko vieglatlēti *Track & Field* vērtējumā.

 Minhenes Olimpiskajā stadionā Kratohvīlova 800 m distanci veica 1:53,28, kas bija jauns pasaules rekords. Kopš tā laika vienīgi Kenijas sportiste Pamela Dželimo 2008. gadā distanci ir veikusi 1:54,01 minūtē, pietuvojoties Kratohvīlovas rezultātam. Viņas rekordu 400 m distancē Koha pārspēja pēc diviem gadiem, taču čehietes rekords 800 m nav pārspēts vēl joprojām. Kratohvīlova un Koha ir vienīgās, kas 400 m distanci ir veikušas ātrāk nekā 48 sekundēs. Rekords 800 m sievietēm ir vecākais no pašreizējiem pasaules rekordiem vieglatlētikā stadionā gan vīriešiem, gan sievietēm. Viņa bija arī ir arī Pasaules rekorda īpašniece 400 m skrējienā telpās (49,56 s) līdz 2023. gada februārim, kad to laboja Femke Bola no Nīderlandes..

1987. gadā beigusi karjeru, pēc tam pievērsusies treneres darbam.

Kratohvīlovas ievērojami ātrākie laiki un viņas netipiski fiziskā ķermeņa uzbūve bijis pamats baumām par dopinga lietošanu sportisko rezultātu sasniegšanai.

2013. gadā izdevusi autobiogrāfiju *Fenomén Jarmila*.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
Matejka

**Matejka** (arī **Mateika**, Maceika, Maceiku ezers, Mateikas ezers, Mateika ezers, Matejkas ezers, Moseikas ezers, Žabinka) ir neliels ainavisks publisks ezers Krāslavas novada Robežnieku pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā dienvidos no Robežnieku ciema. Krasti zemi, lēzeni, slīpi, dibens — dūņains, dūņu slānis 0,1—2,8 m. Ietek 3 grāvji, iztek strauts uz netālo Lielo Gusena ezeru. Mīt karūsa, rauda, līnis, asaris, līdaka. Ir peldvieta, atpūtas vieta.

## Atsauces
Linezers

**Linezers** var būt:
* Linezers — ūdenstilpe Allažu pagastā
* Linezers — ūdenstilpe Daudzeses pagastā
* Linezers — ūdenstilpe Katvaru pagastā
* Linezers — ūdenstilpe Lēdurgas pagastā
* Linezers — ūdenstilpe Jumurdas pagastā
* Linezers — ūdenstilpe Rīgā
* Linezers — ūdenstilpe Straupes pagastā
* Linezers — dabas liegums Lēdurgas pagastā

* Linezers — bijusī slimnīca Rīgā

* Ķirezera cits nosaukums
* Linu ezera Ziemera pagastā cits nosaukums
* Līņezera Garkalnes pagastā cits nosaukums
* Līņezera Raiskuma pagastā cits nosaukums
* Lodes ezera cits nosaukums
* Sesavas ezera cits nosaukums

## Skatīt arī
* Līņu ezers
Raudiņu ezers

**Raudiņu ezers** var būt:
* Raudiņu ezers Aglonas pagastā;
* Raudiņu ezers Šķeltovas pagastā;
* Raudu ezera cits nosaukums;
* Rudiņu ezera cits nosaukums;
* Ziemēnu ezera cits nosaukums;
* Ciriša ūdenskrātuves daļa pirms uzpludināšanas.
Raudinka

**Raudinka** var būt:
* Raudinka — upe Augšdaugavas novadā 
* Gluhojes ezera cits nosaukums
* Raudiņu ezera Šķeltovas pagastā cits nosaukums
Raudiņka

**Raudiņka** var būt:
* Raudiņu ezera Aglonas pagastā cits nosaukums
* Raudiņu ezera Šķeltovas pagastā cits nosaukums
Mikolāšs Alešs

**Mikolāšs Alešs** (;  — ) bija čehu gleznotājs. No Aleša darbiem ir publicēti vairāk kā 5000 attēlu. Viņš ilustrēja ļoti daudz dažādu pasūtījumu, sākot ar žurnāliem, spēļu kārtīm, beidzot ar mācību grāmatām. Viņa darbi ārpus Bohēmijas netika plaši publicēti, bet daudzi no tiem joprojām ir saglabājušies un Čehijā Mikolāšs Alešs tiek uzskatīts par vienu no labākajiem māksliniekiem.

## Biogrāfija
[thumb|left|220px|[Jirži no Podebradiem un Māķāšs Huņadi Aleša gleznā]]
Alešs ir dzimis Miroticē, netālu no Pīsekas, salīdzinoši bagātā ģimenē, kas gan tobrīd atradās parādos. Līdz sava brāļa Františeka nāvei 1865. gadā viņš no tā apguva vēsturi, bet jau no agras jaunības izrādīja interesi par gleznošanu. 1879. gadā viņš apprecēja Marinu Kailovu un pārcēlās uz dzīvi Itālijā, kur turpināja gleznotāja amatu. Vēlāk viņš pārcēlās atpakaļ uz Prāgu, lai kopā ar citiem pazīstamiem māksliniekiem strādātu pie apjomīga darba Čehijas Nacionālajā teātrī. Alešs nomira Prāgā 60 gadu vecumā.

## Mantojums
thumb|250px|Ēka Prāgā (celta 1896. gadā)
Alešs šobrīd plašāk ir zināms kā viens no gleznotājiem (otrs bija Františeks Ženīšeks), kas apgleznojis Čehijas Nacionālā teātra foajē. Alešs savas dzīves laikā ieguva labu reputāciju, īpaši ar savu darbu pie arhitektūras elementiem, bet viņa gleznas vairāk tika izceltas pēc viņa nāves. Čehijā vairākās pilsētās ielām dots Aleša vārds. Aleša darbs īpaši netika izcelts no 1938. līdz 1945. gadam, kad čehu zemes kontrolēja nacistu spēki, bet tas tika visai plaši izmantots propagandai komunistu kontroles periodā, īpaši 1950. gados. Viņš tika ierindots 89. vietā 2005. gada aptaujā par nozīmīgākajiem čehiem.

Bijušais Čehijas prezidents Vāclavs Klauss ir Aleša māsas vīra Oto Kaila pēctecis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Rozenkrancs

**Kārlis Rozenkrancs** (; dzimis  Liepājā; miris 1942. gadā Maskavā) bija vācbaltu izcelsmes Krievijas šahists un inženieris.

## Biogrāfija
Piedzimis Lībavas maiznieka un municipalitātes locekļa Frīdriha Viljama Rozenkranca ģimenē. Mācījies Lībavas Nikolaja ģimnāzijā, kuru beidzis 1895. gadā. Tajā pašā gadā iestājies Sanktpēterburgas universitātes dabas zinātņu fakultātē. 1898. gadā pēc tēva nāves atskaitīts no universitātes par mācību maksas nemaksāšanu. Bijis spiests doties uz Berlīnes universitāti, kur turpinājis mācīties ķīmijas fakultātē. Pēc Berlīnes universitātes beigšanas atgriezies Sanktpēterburgā, kur turpinājis pārtraukto izglītību. 1904. gadā beidzis arī Sanktpēterburgas universitāti un ticis atstāts šeit strādāt kā profesors.

Ar šahu iepazinies bērnībā, bet padziļināta interese par spēli radusies skolas gados. Mācību laikā Sanktpēterburgas universitātē dažu gadu laikā izvirzījās par vienu no vadošiem šahistiem.
1. Baltijas Šaha savienības kongresā 1899. gadā Rīgā viņš ar 7½ no 11 dalīja 1.-2. vietu, bet zaudēja pārspēles partiju un palika otrais aiz uzvarētāja Roberta Bētiņa. 1900.-1901. gadumijā Rozenkrancs piedalijās 2. Viskrievijas turnīrā, kur ar 8 punktiem no 17 ierindojās 11. vietā. 2. Baltijas Šaha savienības turnīrā viņš atkal bija uzvarētāju vidū, šoreiz dalot 1.-4. vietu ar Kārli Bētiņu, Vilhelmu fon Štammu un Vilhelmu Zonu. Nākamais nozīmīgais turnīrs Rozenkrancam bija 1905.-1906. gadumijā dalība 4. Viskrievijas turnīrā, kurā viņš dalīja 8.-10. vietu. 1907. gadā Rīgā notikušais 4. Baltijas Šaha savienības turnīrs Rozenkrancam bija visveiksmīgākais. Izcīnot trešo vietu 1. apakšgrupā, viņš iekļuva finālā, kur dalīja 1.-2. vietu ar tērbatieti S. Lurjē, un uzvarēja papildus partijā, iegūstot turnīrā pirmo godalgu un Baltijas meistara titulu un zelta žetonu. 1918. gadā viņš pārcēlās dzīvot uz Maskavu. Tur viņš piedalījās vairākos turnīros, labāko rezultātu sasniedzot 1921.-1922. gada Maskavas čempionātā — iegūta 5. vieta.

1913. gadā pārcēlies uz dzīvi Urālos, kur strādājis par inženieri hroma rūpniecībā Sverdlovskas apgabala pilsētā Pervouraļskā. Devis lielu ieguldījumu hroma sāļu apstrādes procesu uzlabošanā vietējā rūpnīcā. Pēdējos dzīves gadus pavadījis Maskavā, kur miris 1942. gada nogalē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gustavs Horns

**Gustavs Horns**, arī **Gustavs Hūrns** (, dzimis , miris ), bija zviedru feldmaršals un politiķis. Piedalījās poļu—zviedru karā Latvijas teritorijā un Trīsdesmitgadu karā. Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators no 1652. līdz 1653. gadam. Alūksnes pils īpašnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1592. gadā feldmaršala Kārļa Horna ģimenē, kad viņš bija ieslodzījumā par neveiksmēm Livonijas kara laikā pret Krievijas caristi. Studēja Eiropas universitātēs, Orānijas Morica skolnieks. Kā pulkvedis piedalījās Rīgas aplenkumā Poļu—zviedru kara laikā 1621. gadā, kur nopietni ievainots, vēlāk kopā ar Jakobu Delagardiju vadīja cīņu pret poļiem Latvijas teritorijā, 1625. gadā ieņēma Tērbatas cietoksni, 1628. gadā uzvarēja Polijas-Lietuvas karaspēku kaujās pie Cēsu pils un Limbažu pils, pēc Delagardija nāves neilgi pildīja Vidzemes gubernatora pienākumus (1628-1629). 35 gadu vecumā kļuva par feldmaršalu.

Trīsdesmitgadu karā pēc karaļa Gustava Ādolfa bija otrs augstākais komandieris Zviedrijas bruņotajos spēkos. Kopā ar karali izcīnīja uzvaru Breitenfeldas kaujā 1631. gadā. Pēc karaļa nāves Licenes kaujā kopā ar Juhanu Banēru komandēja zviedru karaspēku. 1634. gadā krita gūstā Nerdlingenes kaujā, un līdz 1642. gadam bija ieslodzījumā Berghauzenes pilī. Pēc atbrīvošanas kļuva par Zviedrijas kara resora viceprezidentu. No 1652. līdz 1653. gadam bija Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators. 1652. gadā viņš apstiprināja Rodenburga izstrādāto Rīgas priekšpilsētu nocietinājumu loka plānu ar ielu plānojumu šī loka iekšienē.

Gustava Horna pirmā sieva Kristīne bija Zviedrijas kanclera Aksela Ūksenšernas meita. Viņu meita - Rīgā dzimusī Agnēta Horna ir memuāru *Agneta Horns leverne* autore.

## Atsauces

## Ārējās saites
Horns

**Horns** var būt:

* Deniss Mortons Horns (*Dennis Morton Horne*; 1920—2015) — angļu šahists;
* Filips Horns (*Philipp Horn*; 1994) — vācu biatlonists;
* Gustavs Horns (*Gustaf Horn*; 1584—1647) — Zviedrijas feldmaršals, Kārļa Horna dēls;
* Ģula Horns (*Horn Gyula*; 1932) — Ungārijas politiķis, bijis valsts premjerminists;
* Henriks Horns (*Henrik Horn*; 1618—1693) — Zviedrijas feldmaršals;
* Kārlis Horns (*Carl Horn*; ap 1550—1601) — Zviedrijas feldmaršals;
* Kristers Horns (*Krister Horn*; 1626—1692) — Zviedrijas  virsnieks un valstsvīrs, Rīgas gubernators;
* Roberts Horns (*Robert Horne*) — franču kriketa spēlētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs;
* Timo Horns (*Timo Horn*; 1993) — vācu futbolists;
* Trevors Horns (*Trevor Horn*; 1949) — britu mūzikas ierakstu producents, dziesmu autors, mūziķis un dziedātājs.
Terehovas ezers

**Terehovas ezers** ir ūdenstilpe Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā pie Terehovas ciema. Krasti zemi, lēzeni, slīpi, nav pieejami, dibens — dūņains, dūņu slānis 1,5 m un vairāk. Ietek viens grāvis, iztek grāvis ziemeļrietumu virzienā uz Tartaku. Mīt karūsa, līnis, līdaka, asaris, rauda. 

## Atsauces
Alpha Baltic-Maratoni.lv

***Alpha Baltic-Unitymarathons.com*** (*UCI komandas kods:* **ALB**) ir bijusī Latvijas riteņbraukšanas komanda. Tai bija UCI kontinentālās komandas statuss. Komandas galvenais sponsors bija reklāmas aģentūra *Alpha Baltic*, komandas sastāvā startēja arī tās īpašnieks Lauris Špillers. Komanda pastāvēja līdz 2016. gada sezonas beigām.

## Ārējās saites
*
Bieržgaļa ezers

**Bieržgaļa ezers** (arī **Kapiņu ezers**, **Bērzgales ezers**, **Bieržagoļka**, **Biržgaļa ezers**, **Biržkalna ezers**) ir ūdenstilpe Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos pie robežas ar Kastuļinas pagastu. Ezers ovālā ezerdobē, krasti zemi, slīpi, nav pieejami, dibens — dūņains, smilšains, avotains, dūņu slānis 0,3—1,0 m. Ietek septiņi grāvji, iztek strauts uz Rušona ezeru. Mīt līdaka, asaris, rauda, līnis, plaudis, sīga, karpa, karūsa, zutis, ālants.

Dienvidu krastā Reļenku ciems, dienvidrietumu — Kapiņi, rietumu — Mazie Bernāni. Rietumu krastā divas peldvietas.

## Atsauces
Silvija Seinta

**Silvija Seinta** (*Silvia Saint*; dzimusi **Silvija Tomčalova** () ) ir bijusī čehu pornoaktrise.

Sākumā bijusi modele, vēlāk pievērsusies pornoindustrijai. 1996. gadā *Penthouse* Čehijas izdevumā atzīta par *Pet of the Year*. 1998. gada oktobrī kļuva par žurnāla ASV izdevuma *Pet of the Month*. Kopumā uzņēmusies vairāk nekā 300 pornogrāfiskajās filmās. Saņēmusi vairākus apbalvojumus, tai skaitā AVN balvu 1998. gadā. 2012. gadā uzņemta AVN slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 

* ''Internet Adult Film Database''
Prāgas hrada

**Prāgas hrada**, **Prāgas pils** () ir Čehijas prezidenta oficiālā rezidence. Atrodas Hradčanu rajonā, Prāgā. Uzcelta 9.—10. gadsimtā. Ginesa pasaules rekordu grāmatā hrada ir iekļauta kā lielākā senā pils pasaulē. Tā aizņem gandrīz 70 000 m lielu teritoriju.

Hradas teritorijā atrodas vairākas baznīcas (tai skaitā Svētā Vīta katedrāle), pilis, klosteris, dārzi, aizsardzības torņi. Pilī ir pārstāvēti dažādi arhitektūras stili, 18. gadsimta vidū pils komplekss pārbūvēts vēlīnā baroka un klasicisma stilā. Lielākā daļa pils teritorijas ir atvērta tūristiem. Mūsdienās pilī atrodas arī vairāki muzeji. Katru gadu notiek Vasaras Šekspīra festivāls.

## Panorāma

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Nokia 5500 Sport

***Nokia 5500 Sport*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* mobilais telefons, kurš bija pielāgots sporta aktivitātēm. Tas bija pirmais *Nokia* telefons ar runas sintēzes iespēju un akselerometru.

Izlaists 2006. gada maijā. Tas darbojās GSM 900, 1800 un 1900 tīklā.
*Nokia 5500* darbina operētājsistēma *[[S60]]* (*[[Symbian]]*).

Nozīmīgākās papildfunkcijas:
* trīs dimensiju akselerometrs, kas ļauj izmantot telefonu kā soļu skaitītāju;
* pārslēgšanas poga, lai ātri pārslēgtos starp telefona, mūzikas un sporta režīmu;
* nerūsošā tērauda korpuss, kas aizsargā no triecieniem, putekļiem un ūdens šļakatām;
* runas sintēze ļauj klausīties teksta īsziņas un vingrojumu datus;
* sporta aktivitāšu reģistrācija: plānošana, ierakstīšana un sekošana treniņu grafikam;
* unikālas pieskāriena komandas MP3 failu atskaņošanai;
* 2 megapikseļu kamera ar četrkārtīgu ciparu tālummaiņu.

## Ārējās saites

* Nokia 5500 Sport *gsmarena.com*
Runas sintēze

**Runas sintēze** ir cilvēka runas mākslīga radīšana; process, kurā ģenerē cilvēka balsij līdzīgas skaņas. Datorsistēmu, kuru izmanto šim nolūkam, sauc par **runas datoru** vai **runas sintezatoru**, un to var realizēt ar specializētas programmatūras vai aparatūras palīdzību. Šīs sistēmas pārveido valodas rakstisko tekstu runā; citas sistēmas runas atveidošanai izmanto simbolisko lingvistikas reprezentaciju, piemēram, fonētisko transkripciju.

Runas sintēzi var realizēt ar dažādām tehnoloģijām. Populārākās no tām:
* konkatenatīvā sintēže — izmanto iepriekš ierakstītu elementu vardnīcu, elementus savienojot kopā;
* formantā sintēze — izmanto aditīvo sintēzi, veidojot tembru, un akustisko modeli;
* artikulārā sintēze — bāzēta uz cilvēka runas trakta modeļa un artikulācijas procesiem;
* HMM bāzētā sintēze — bāzēta uz slēptā Markova modeļa, ar kuru modelē runas frekvences spektru (vokālo traktu), pamatfrekvenci (runas avotu) un ilgumu (prosodiju).
Pāvels Kovaļovs

**Pāvels Kovaļovs** (dzimis , miris ) bija Latvijas vieglatlēts, startējis trīssoļlēkšanā. Kovaļovs trīs reizes bijis Latvijas čempions trīssoļlēkšanā, uzvarējis arī 2015. gada Latvijas ziemas čempionātā.

Veiksmīgi startējis 2013. gada pasaules universiādē, kā arī vairākos Eiropas komandu čempionātos Latvijas komandas sastāvā. 2009. gadā izcīnīja bronzas medaļu Eiropas čempionātā junioriem. Kovaļova labākais rezultāts trīssoļlēkšanā — 16,03 m. Viņš ir viens no 16 Latvijas trīssoļlēcējiem, kas lēkuši tālāk par 16 metriem.

2014. gada februārī Kovaļovs ar izcilību pabeidza studijas Rīgas Tehniskās universitātes Transporta un mašīnzinību fakultātē, iegūstot diplomu Bakalaura profesionālā studiju programmā "Medicīnas inženierija un fizika". Par izcilām sekmēm (vidējā svērtā atzīme 9,44), zinātniskajām un sabiedriskajām aktivitātēm Kovaļovs tika iekļauts RTU Zelta fondā.

2015. gada 5. aprīlī autoavārijā uz autoceļa Tīnūži—Koknese Pāvels Kovaļovs gāja bojā autokatastrofā. Kopā ar viņu gāja bojā arī sieva Jeļena un 2,5 mēnešus vecā meita Jūlija.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
Entonijs Brekstons

**Entonijs Brekstons** (; dzimis ) ir amerikāņu komponists un instrumentālists.

Brekstons studēja filozofiju Rūzvelta universitātē. Vēlāk 1980. gados viņš bija skolotājs Milla koledžā, kā arī mūzikas profesors Veslijanas universitātē Midltaunā no 1990. gadiem līdz pat 2013. gada beigām. Viņš mācīja mūzikas kompozīciju un vēsturi, lielākoties pievēršoties avangardam, kā arī vadot ansambļu uzstāšanos, kas spēlēja viņa skaņdarbus. 1994. gadā Brekstons saņēma Makartūra stipendiju. 2013. gadā viņš kā *džeza meistars* ieguva 2014. gada valsts dotāciju mākslā (*[[National Endowment for the Arts]]*).

Breksons spēlē sopranīno, soprāna, *C-melody*, Fa mecosoprāna, Mi bemola alta, baritona, basa un kontrabasa saksofonus; Mi bemola, Si bemola un kontrabasa klarneti un klavieres. Agrāk viņš spēlēja flautu un altoflautu. 1968. gadā izdotie divi ieraksti *[[3 Compositions of New Jazz]]* un *[[For Alto]]* guva vērā ņemamu atzinību, un kopš šī laika Brekstons jau ir izdevis vairāk kā 100 albumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Karlovi Vari

**Karlovi Vari** (, , ) ir kūrorta pilsēta Bohēmijā, Čehijā.

Atrodas ap 113 km uz rietumiem no Prāgas, pie Teplas ietekas Ohržē. Pilsēta nosaukta Bohēmijas karaļa un Svētās Romas impērija imperatora Kārļa IV vārdā, kas dibināja pilsētu 1370. gadā. Apmeklētākā kūrortpilsēta Čehijā. Kūrorts ticis dibināts 1358. gadā, jau kopš senatnes ir pazīstami tā minerālūdeņi. No minerālūdens (to pārtvaicējot) iegūst Karlovi Varu sāli. Vēl ir vēsturiski pazīstama ar karsta avotiem (13 galvenie, apmēram 300 mazāki). Karlovi Varos tiek ražots populārais čehu liķieris *Becherovka*.

Kopš 1946. gada pilsētā notiek starptautiskais kino festivāls, kas laika gaitā ir kļuvis par vienu no vadošajiem Eiropā. Pilsētā tikušas uzņemtas vairāku filmu ainas, tai skaitā Džeimsa Bonda filmai "Kazino Royale" (2006).

## Iedzīvotāji

## Sadraudzības pilsētas
Karlovi Vari ir sadraudzīgas attiecības ar šādām pilsētām:

*  Bādenbādene, Vācija
*  Bernkastelkūze, Vācija
*  Karlsbāde, Kalifornija, ASV
*  Elata, Izraēla
*  Kusacu, Japāna
*  Lokarno, Šveice
*  Varberga, Zviedrija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
NCIS: Losandželosa

**"NCIS: Losandželosa"** () ir amerikāņu televīzijas seriāls, kura autors ir Šeins Brenans.

Seriāla "" pirmais atvasinātais seriāls. Tiek pārraidīts CBS televīzijas kanālā kopš . Seriālam kopumā ir septiņas sezonas (vairāk nekā 160 sēriju). "NCIS: Losandželosa" ir par *[[Naval Criminal Investigative Service]]* īpašo projektu biroju elites divīziju, kuras vadība atrodas Losandželosā un kas specializējas slepenajās operācijās. Seriāls tiek pārraidīts arī Latvijā no LTV7, bet tikai pirmās 8 sezonas.

Seriāla visas pirmās piecas sezonas bija starp desmit skatītākajām savas televīzijas sezonas programmām, 4. un 5. sezona — 4. vietā. "NCIS: Losandželosa" tikusi nominēta dažādiem apbalvojumiem, vairāki ir arī iegūti. 2015. gada 21. septembrī sāka raidīt seriāla septīto sezonu. 2016. gada 25. martā CBS paziņoja par seriāla astoto sezonu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*