open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Parīze—Tūra

**Parīze—Tūra** () ir šosejas riteņbraukšanas viendienas klasiskās sacensības profesionāļiem, kuras notiek oktobra vidū, sākoties Parīzes pievārtē un noslēdzoties katedrāles pilsētā Tūrā. Sacensību distance ir samērā līdzena un virzās caur Ševresas un Luāras ielejām, augstākais punkts ir 200 metrus augsts un atrodas pie *Le Gault-du-Perche* komūnas. Tā ir zināma kā "sprinteru klasika", jo bieži noslēdzas ar masu sprintu 2,7&nbsp;km garajā *Avenue du Grammont* ielā, Tūrā. 2010. gada sacenības bija pēdējās, kuras noslēdzās šajā avēnijā, jo Tūrā tiek būvēta jauna tramvaja līnija un turpmāk sacensības noslēgsies citā vietā.

## Uzvarētāji kopš 1990. gada

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Laokila (stacija)

**Laokila** () ir dzelzceļa pieturas punkts Igaunijā, Harju apriņķa Keilas pagastā, dzelzceļa iecirknī Keila—Paldiski un tas atrodas 4,5 km attālumā no Paldiskiem, 16,3 km attālumā no Keilas un 43,1 km attālumā no Baltijas stacijas Tallinā. Laokilā pietur piepilsētas elektrovilcienu maršruta Tallina—Paldiski—Tallina elektrovilcieni.

Pieturas punkts Laokilā izbūvēts 1930. gados. Pēc dzelzceļa posma Kloga—Paldiski elektrifikācijas 1961. gadā pieturas punktā izbūvēta augstā pasažieru platforma un piepilsētas elektrovilcienu satiksmei tas no jauna atklāts 1962. gadā. 

Sakarā ar Paldisku pilsētas militarizāciju 1968. gadā Pakri pussalas lielākā daļa tika noteikta par slēgtu militāru zonu. Laokilā tika izveidots militārais kontrolpunkts ar dzeloņstiepļu nožogojumiem un obligātu dokumentu pārbaudi. Tālāk uz Paldiskiem varēja doties tikai tie pasažieri, kam bija attiecīga atļauja.

Līdz ar Igaunijas Republikas valstiskā statusa atjaunošanu un Krievijas karaspēka izvešanu slēgtā militārā zona un Laokilas kontrolpunkts tika likvidēts. 

2010. gadā projekta „Reisiplatvormide viimine eurokõrgusele“ ietvaros ar Eiropas Savienības Struktūrfondu līdzfinansējumu Laokilas pieturas punktā tika izbūvēta jauna pasažieru malas platforma. Platformas augstums — 550 mm, garums — 30 m. Pasažieru iekāpšana un izkāpšana tiek veikta no vilciena sastāva pirmā vagona.

## Atsauces
Ālene

**Ālene** var būt:
* Ālene *(Aalen)* — pilsēta Vācijā, Bādenes-Virtembergas federālajā zemē
* Ālene *(Ahlen)* — pilsēta Vācijā, Ziemeļreinas-Vestfālenes federālajā zemē
Ņesterova

**Ņesterova** (), līdz 1938. gadam — **Štallupēnene** (, ), no 1938. līdz 1946. gadam **Ēbenrode** () ir pilsēta un rajona centrs Kaļiņingradas apgabala dienvidaustrumos, netālu no Lietuvas—Krievijas robežas. Dzelzceļa robežpunkts ar Lietuvu.

Līdz 1945. gadam Ņesterovas (Štallupēnenes) vēsture ir Austrumprūsijas (Vācijas) vēstures sastāvdaļa. Rakstos pirmoreiz minēta 1539. gadā. Domājams, pilsēta nosaukta netālu esošās Stalupes () vārdā. 1914. gada 17. augustā pie pilsētas notika Štallupēnenes kauja — Pirmā pasaules kara kauja Austrumu frontē. Starp pasaules kariem pilsētā dzīvoja ievērojama lietuviešu mazākumtautība. Nacistu valdīšanas laikā pilsētas nosaukumu vāciskoja par Ēbenrodi. Pēc tam, kad Austrumprūsijas daļu, kurā ietilpa Ēbenrode, nodeva Padomju Savienības pārvaldē pilsētu 1946. gadā pārdēvēja pilsētas iekarošanā kritušā padomju pulkveža Stepana Ņesterova vārdā.

Ņesterova (Štallupēnene) ir vācu karavīra Fēliksa Šteinera (*Felix Steiner*, 1896—1966) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ņesterova enciklopēdijā Мой Город
2012. gada Ungārijas Grand Prix

**2012. gada Ungārijas ''Grand Prix*** (oficiālais nosaukums: ***Formula 1 Eni Magyar Nagydíj 2012***) bija [[Formula 1]] pasaules čempionāta . gada sezonas vienpadsmitais posms, kas norisinājās 29. jūlijā [[Ungārija|Ungārijā]], [[Hungaroringa]]s trasē.

[[Luiss Hamiltons]] startēja no *pole position*, un arī guva uzvaru. Otro un trešo vietu ieņēma abi *Lotus* piloti, [[Kimi Reikenens]] un [[Romēns Grožāns]].

==Rezultāti==
===Kvalifikācija===


===Sacīkstes===


===Kopvērtējums===


;Braucēju čempionāts


;Konstruktoru čempionāts



* <small>*'Piezīme''': abās punktu ieskaitēs parādītas tikai pirmās piecas pozīcijas.

## Atsauces
Astra 2F

**Astra 2F** ir Luksemburgā bāzēta uzņēmuma SES Astra sakaru pavadonis. Palaists 2012. gada septembrī. Tas nodrošina televīzijas un sakaru pakalpojumus Eiropai un Āfrikai. 

Pavadoni izgatavojis uzņēmums Astrium uz platformas Eurostar E3000 bāzes.
Apgādāts ar 60 Ku joslas un 3 Ka joslas raidītājiem.

*Astra 2F* tika palaists  21:18 UTC ar nesējraķeti Ariane 5ECA (lidojums *L565* / *VA209*) no Gviānas kosmiskais centra. Kopā ar to tika palaists arī Indijas sakaru pavadonis GSAT-10. Kosmiskais aparāts no pēdējās pakāpes atdalījās 21:45 UTC un tika ievadīts ģeostacionārajā pārejas orbītā. Ģeostacionāro orbītu tas sasniedza ar saviem dzinējiem un tika izvietots punktā 28,2° austrumu garuma. 

 paziņots, ka pabeigta testēšanas un pārbaužu fāze, un pavadonis nodots ekspluatācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ASTRA 2F SES 
* Flight VA209 Arianespace, 
* Astra 2E, 2F, 2G, 5B Gunter's Space Page
Autoceļš P32

|}
|}
**P32** autoceļš **Augšlīgatne—Skrīveri** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu A2 Augšlīgatnē ar autoceļu A6 pie Skrīveriem. Autoceļa garums ir 74,7 km un kopš 2013. gada tas ir pilnībā klāts ar asfaltbetona segumu. Autoceļš šķērso Cēsu, Siguldas, Ogres un Aizkraukles novadus.

## Vēsture
2015. gadā tika izsludināts konkurss par posma Vīciepi-Nītaure (14,0-16,9km) seguma periodisko uzturēšanu, kurā uzvarēja SIA "8CBR" par līgumcenu 90 000 EUR.

2017. gada februārī tika izsludināti divi konkursi. Pirmais par posma Lobe-Skrīveri (61,3-71,3km) pārbūvi, ar paredzamo līgumcenu 7 451 308 EUR, un otrais par posma Madliena-Lobe (47,2-60,3km) pārbūvi, ar paredzamo līgumcenu 8 941 829 EUR. 

2020. gadā uzsākta tilta pār Zaubi Cēsu novada Zaubes pagastā rekonstrukcija - vecos tiltu pilnībā nojauks un tā vietā uzbūvēs jaunu monolīta dzelzsbetona tiltus ar gājēju ietvēm.

2024. gadā būvniekiem Nītaurē pēc pārbaudes nācās demontēt pašu nekvalitatīvi ieklāto asfaltbetona apakškārtu.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Augšlīgatne
* Nītaure
* Zaube
* Ķeipene
* Madliena
* Skrīveri

## Atsauces
1990. gada UCI šosejas riteņbraukšanas Pasaules kauss

**1990. gada [[UCI šosejas riteņbraukšanas Pasaules kauss]]** bija otrā UCI Pasaules kausa sezona. Salīdzinot ar iepriekšējo sezonu, tika saglabātas visas sacensības un tika pievienotas sezonas noslēguma individuālais brauciens Lunelā, Francijā. Sacensību kopvērtējumā uzvarēja Itālijas pārstāvis Džanni Bunjo no ** komandas.

## Sacensības

## Rezultāti
### Braucēji

### Komandas

## Atsauces
* Pilni rezultāti ''Cyclingbase.com'' 
*  Galējie rezultāti individuāli un komandām no ''memoire-du-cyclisme.net''
Marks Antonijs

**Marks Antonijs** (; dzimis 83. gada 14. janvārī p.m.ē., miris 30. gada 1. augustā p.m.ē.) bija romiešu politiķis un ģenerālis. 

## Dzīvesgājums
Jūlija Cēzara māsīcas dēls, svarīgs atbalstītājs un lojāls draugs. Pēc Cēzara nāves viņš kopā ar Oktaviānu un Lepidu izveidoja otro triumvirātu, kas jau bija nostiprināts ar likumu. Tomēr 36. gadā p.m.ē. Lepids tika izdzīts no triumvirāta. Lai stiprinātu triumvirātu, Antonijs  apprecēja Oktaviāna māsu Oktāviju. 

Pēc triumvirāta vienošanās Antonijs pārvaldīja Romas austrumu provinces, kur iemīlējās Ēģiptes valdniecē Kleopatrā, bet savu sievu, Oktaviāna māsu Oktāviju viņš aizsūtīja atpakaļ uz Romu. Tas nozīmēja neizbēgamu konfliktu un triumvirāta izjukšanu. Situāciju vēl vairāk pasliktināja tas, ka 34. gadā p.m.ē. viņš Kleopatras (un kā domā Cēzara) dēlu Cēzarionu pasludināja par Cēzara varas  mantinieku Oktaviāna vietā un viņa pārvaldībā  esošās provinces sadalīja starp Kleopatru un viņas bērniem. 

32. gadā p.m.ē. Romas senāts atstādināja Antoniju no varas. 31. gadā p.m.ē. jūras kaujā pie Akcijas Oktaviāna flote sakāva Antonija spēkus. Pēc tam Oktaviāns iebruka Ēģiptē, un 30. gadā p.m.ē. Antonijs izdarīja pašnāvību.

## Ārējās saites
Ņujorkas fondu birža

**Ņujorkas fondu birža** (, ***NYSE***) ir fondu birža Amerikas Savienotajās Valstīs, kas visā pasaulē tirgo vērtspapīrus. Biržas īpašnieks ir *[[Intercontinental Exchange]]* grupā. Šī ir pasaulē lielākā fondu birža pēc tirgus kapitalizācijas (2025. gada maijs — 31,7  triljoni ASV dolāru). Birža atrodas Volstrītā, Ņujorkā. Tā tika dibināta . Biržas valdes priekšsēdētāja ir Šerona Bouena, prezidente — Lina Mārtina.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Sarta

**Sarta** (, ) ir Francijas departaments, viens no Luāras reģiona departamentiem. Sartas administratīvais centrs ir Lemāna. Departaments administratīvi tiek iedalīts trijos apgabalos (*arrondissements*):
* Lemānas apgabals (*Arrondissement du Mans*);
* Laflešas apgabals (*Arrondissement de La Flèche*);
* Mameras apgabals (*Arrondissement de Mamers*).

## Ārējās saites
Borisova

**Borisova** var būt:

* Borisova — skrajciems Ludzas novada Pildas pagastā;
* Borisova — mazciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā;
* Borisova — vidējciems Balvu novada Vecumu pagastā;
* Baltkrievijas pilsētas Barisavas krieviskais nosaukuma variants;
* Borislava Borisova (*Borislava Borisova*; 1951) — Bulgārijas un Zviedrijas šahiste.

## Skatīt arī
* Borisovs
Frānsiss Skots Ficdžeralds

**Frānsiss Skots Ficdžeralds** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu romānu un īso stāstu rakstnieks. Viņš tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta izcilākajiem amerikāņu rakstniekiem, tāpat tiek pieskaitīts pie "zudušās paaudzes" rakstniekiem.

No 1913. līdz 1917. gadam studējis Prinstonas Universitātē, no 1924. līdz 1930. gadam galvenokārt dzīvojis Francijā. 1920. gadu sākumā uzsācis literāro darbību.

Ir pabeidzis četrus romānus: "Šaipus paradīzes" (*This Side of Paradise*; 1920), "Skaistie un nolādētie" (*The Beautiful and Damned*; 1922), "Lielais Getsbijs" (*The Great Gatsby*; 1925) un "Ir maiga nakts" (*Tender Is the Night*; 1934). Piektais, nepabeigtais romāns "Pēdējais magnāts" (*The Love of the Last Tycoon*) tika izdots pēc rakstnieka nāves 1941. gadā.

Sarakstījis arī vairākus īsos stāstus, tai skaitā "Bendžamina Batona neparastais dzīves stāsts" (*The Curious Case of Benjamin Button*; 1922), pēc kura motīviem tika uzņemta filma 2008. gadā. Ekranizēti tikuši arī citi Ficdžeralda darbi. Pēc "Lielā Getsbija" sižeta ir tikušas uzņemtas vairākas filmas vairāk nekā 90 gadu garumā, no kurām pēdējā — 2013. gadā. Paša rakstnieka dzīve no 1937. līdz 1940. gadam tikusi atainota filmā *[[Beloved Infidel]]* (1959).

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Project Gutenberg'' profils
Sanktpeltene

**Sanktpeltene** (, ) ir pilsēta Austrijas ziemeļaustrumos, Lejasaustrijas federālās zemes administratīvais centrs. 2012. gada sākumā tajā dzīvoja aptuveni 52 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir Lejasaustrijas lielākā pilsēta un devītā lielākā valstī. Sanktpeltene atrodas Traizenes upes krastos, kas ir Donavas pieteka, un aptuveni 65 km uz rietumiem no valsts galvaspilsētas Vīnes.

Senās Romas laikos pilsētas nosaukums bija *Aelium Cetium*.

## Ārējās saites
Hamburgers

thumb|250px|Hamburgers
**Hamburgers** ir sviestmaize, kas sastāv no ceptas gaļas, kas parasti atrodas starp divām maizes šķēlēm. Tāpat hamburgeru sastāvā var būt salāti, bekons, tomāti, sīpoli, marinēti gurķi, siers, garšvielas, piemēram, sinepes, majonēze, kečups. Hamburgera nosaukums ir cēlies no Vācijas otras lielākās pilsētas Hamburgas nosaukuma. Pirmie hamburgeri tikuši pagatavoti ASV aptuveni 1890. gadā. Mūsdienās hamburgeri ir ātrās ēdināšanas restorānu piedāvājumā, piemēram, *[[McDonald's]]* un *[[Hesburger]]*. Pastāv dažādi hamburgera paveidi (piemēram, siera burgers).

## Atsauces
Ozjorska (Kaļiņingradas apgabals)

**Ozjorska** (, līdz 1938. gadam — **Darkēmene** (, ), no 1938. līdz 1946. gadam **Angerapa** ()) ir pilsēta un rajona centrs Kaļiņingradas apgabala dienvidaustrumos pie Angrapas upes, netālu no Polijas robežas.

Rakstos pirmoreiz minēta 1539. gadā kā *Darkyem*. Pilsētas tiesības no 1725. gada. 1880. gadā pie pilsētas tika izbūvēta HES, un Darkēmene kļuva par pirmo pilsētu Austrumprūsijā ar elektrisko ielas apgaismojumu. Nacistu valdīšanas laikā pilsētas nosaukumu vāciskoja uz Angerapu. Pēc Austrumprūsijas ziemeļdaļas nodošanas Krievijas PFSR pārvaldē 1946. gadā Angerapu pārdēvēja par Ozjorsku.

Ozjorska (Darkēmene) ir Vācijas kanclera Gustava Bauera (*Gustav Bauer*, 1870—1944) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ozjorska enciklopēdijā Мой Город
Kārlis Gustavs Jēkabs Jakobi

**Kārlis Gustavs Jēkabs Jakobi** (, dzimis , miris ) bija vācu matemātiķis. Devis ieguldījumu kompleksās analīzes, lineārās algebras un dinamikas attīstībā.

Dzimis Potsdamā, ebreju ģimenē. 1825. gadā pabeidza filozofijas studijas Berlīnes Universitātē. No 1827. līdz 1842. gadam — profesors Kēnigsbergas Universitātē. Pēc tam dzīvoja Berlīnē, kur miris 46 gadu vecumā.

## Ārējās saites

* Jakobi biogrāfija
Ozjorskas rajons

**Ozjorskas rajons** () ir Krievijas Federācijas Kaļiņingradas apgabala administratīvais rajons. Rajons robežojas ar Kaļiņingradas apgabala Pravdinskas, Čerņahovskas, Gusevas un Ņesterovas rajoniem, kā arī Poliju.
Spēlmaņu nakts 2008/2009

Teātra balvas **[[Spēlmaņu nakts]] 2008/2009** pasniegšanas ceremonija notika  Dailes teātrī. Tika pasniegtas 15 balvas 14 nominācijās, kā arī viena žūrijas īpašā balva un balva par mūža ieguldījumu.
Noslēguma pasākuma režisore ir Laura Groza. Vadītāji - Kristīne Zadovska un Gundars Āboliņš.

## Žūrija
Izvērtējot 2008./2009. gada teātra sezonas jauniestudējumus, strādāja piecu profesionāļu žūrija. Žūrijas priekšsēdētājs - Normunds Naumanis.

* Normunds Naumanis;
* Anna Eižvertiņa;
* Maija Svarinska;
* Līga Ulberte;
* Undīne Adamaite.

## Laureāti un nominācijas
*Piez.: Pie nominācijām uzskaitīti visi izvirzītie pretendenti; laureāti atrodas saraksta augšgalā un ir izcelti *'treknrakstā*'.*
Festina afēra

Apzīmējumu **Festina afēra** izmanto, lai atsauktos uz notikumiem, kuri saistīti ar vairākiem dopinga skandāliem, izmeklēšanām un sportistu atzīšanos, kuri norisinājās 1998. gada Tour de France laikā un pēc sacensību noslēguma. Afēra sākās ar liela apjoma dopinga produktu atrašanu *[[Festina (riteņbraukšanas komanda)|Festina]]* komandas automašīnā īsi pirms sacensību sākuma. Izmeklēšanai sekoja atsevišķas lietas atvēršana *[[TVM (riteņbraukšanas komanda)|TVM]]* komandai un sekojoša vairāku citu komandu pārmeklēšana. Izmeklēšana atklāja sistemātisku dopinga lietošanu ar komandu atbalstu un radās aizdomas, ka pastāv dopinga izmantošanas tīkls, kurā iesaistītas daudzas *Tour de France* komandas. Afērai bija plaša negatīva publicitāte. Policija pārmeklēja viesnīcas un dopinga lietošanā atzinās vairāki bijušie un aktīvie sportisti. Daudzu komandu personāls tika aizturēts vai arestēts, sportisti sacensību laikā veica protesta akcijas. Vairākas komandas atsauca savu dalību no sacensībām.

## Ārējās saites
* L'affaire Festina 
* ''Festina'' afēras notikumi  
* 10 attēlu galerija par ''Festina'' afēru
Kristīne (Tallina)

**Kristīne** () ir viena no astoņām Tallinas pilsētas administratīvajām daļām. Kristīnes platība ir 9,4 km2 jeb 5,9% Tallinas teritorijas. 2012. gada 1. aprīlī Kristīnes pilsētas daļā dzīvoja 30 062 iedzīvotāji, jeb 7,4% no visiem Tallinas iedzīvotājiem. No tiem igauņi — 68,6%, krievi — 24,9%, ukraiņi — 2,3%, baltkrievi — 1,3%, somi — 0,6%, citas tautības — 2,3%.

Kristīne atrodas 3,5 km uz dievidrietumiem no Tallinas pilsētas centra un robežojas ar sekojošām Tallinas pilsētas daļām: Ziemeļtallinu, Centru, Nemmi, Mustamē un Hābersti.

Līdz 1920. gadam Tallinas pilsētas administratīvajās robežās atradās Kristīnentāles apkaime. 17. gadsimtā apkaime tika nosaukta par godu Zviedrijas karalienei Kristīnei (1626—1689), kas Kristīnentāles teritorijas bija uzdāvinājusi Tallinas pilsētai.

Kā pilsētas daļa Kristīne pirmoreiz tika izveidota 1993. gadā.

Kristīne ir viena no zaļākajām Tallinas pilsētas daļām. Tās apbūvi lielākoties veido privātmājas ar piemājas zemesgabaliem. Kristīne ir pazīstama ar saviem vēsturiskajiem parkiem: Lēvenrū, Duntenes, Cederhilmas, kā arī Šarlotentāles parkiem.

## Apkaimes
Kristīne pilsētas daļā ir trīs municipālās apkaimes: Jerve, Tondi un Lillekila, kā arī apkaimēs ietilpstošie industriālie rajoni: Marja, Līmi un Laki.

## Sabiedriskais transports
Kristīnes pilsētas daļas apkaimes nodrošinātas ar daudzveidīgu sabiedriskā transporta veidu un maršrutu klāstu. Kristīni šķērso visi Tallinas trolejbusu maršruti, daudzi autobusu maršruti, bet pilsētas daļas austrumos atrodas trīs dzelzceļa pieturas punkti: Lillekila, Tondi un Jerve, nodrošinot dzelzceļa pasažieru satiksmi ar Harju apriņķa rietumu pagastiem, t.sk. Keilas un Paldisku pilsētām.
 
;Autobusu maršruti

 
;Trolejbusu maršruti

;Piepilsētas elektrovilcienu maršruti

## Skatīt arī
* Tallina

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa ,
Phonak (komanda)

***Phonak*** (*UCI komandas kods:* **PHO**) bija profesionāla Šveices riteņbraukšanas komanda, kura pastāvēja laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam. Komanda bija viena no 20 komandām, kuras piedalījās pirmajā *[[UCI ProTour]]* sezonā 2005. gadā. Tā uzvarēja vienās no sacensībām, kad Santjago Botero uzvarēja *[[Tour de Romandie]]* un ierindojās otrajā vietā 2005. gada sezonas ''ProTour'' kopvērtējumā.

[thumb|right|300px|''Phonak'' Parīzē pēdējā [2006. gada Tour de France posmā]]
2004. gadā *Phonak* koncentrējās uz atbalstu Taileram Hamiltonam *[[Tour de France 2004|Tour de France]]*. Viņš krita un izstājās un vēlāk tika diskvalificēts par asins dopinga izmantošanu. Hamiltons nebija pēdējais diskvalificētais komandas sportists, kā rezultātā *[[Phonak]]* pēc 2006. gada sezonas beidza komandas sponsorēšanu.

2004. gadā dopinga lietošanā tika apsūdzēti Hamiltons, Santjago Peress, Oskars Kamencinds, Fabricio Guidi (attaisnots) un Saša Urveiders.

2006. gada 5. augustā komanda atlaida Floidu Lendisu pēc tam, kad apstiprinājās, ka viņa urīna paraugos pēc 2006. gada ''Tour de France'' 17. posma bija divreiz konstatētas pozitīvas sintētiskā testosterona analīzes, kā arī testosterona attiecība pret epitestosteronu bija gandrīz trīs reizes augstāka, kā WADA noteikumos atļauts. 2007. gada 20. septembrī UCI atņēma viņa izcīnīto *[[Tour de France]]* uzvaru.

2006. gada jūnijā tika parakstīts trīs gadu līgums ar jaunu sponoru, *[[iShares]]* (*[[Barclays Global Investors]]* apakšuzņēmums). No nākamās sezonas komandas nosaukums bija paredzēts *iShares*. Andi Rihss, *[[Phonak|Phonak Hearing Systems]]* īpašnieks 2006. gada 15. augustā paziņoja, ka darījums ir atcelts pēc tam, kad komandas līderis Floids Lendiss analīzēs uzrādīja pārmērīgi augstus testosterona rādītājus, un komanda 2006. gada beigās tika likvidēta.

## Atsauces
Ganību ērces

**Ganību ērču virsdzimta** (*Ixodoidea*) ir vienīgā **ganību ērču** (*Ixodida*) kārtas virsdzimta. Ganību ērču īpatnība ir vairodziņi jeb sklerīti. Ganību ērces nedzīvo slēptuvēs, bet atklātās vietās, tāpēc tām vieglāk pieejams laupījums. Šī iemesla dēļ ganību ērces lielā vairumā iet bojā, bet to savukārt kompensē milzīgā auglība (viena mātīte var izdēt līdz 17 000 olu). Nepieciešamība producēt lielu pēcnācēju skaitu ir par cēloni ganību ērču milzīgajai rijībai, kas savukārt ir par iemeslu tam, ka ērces ilgi paliek uz saimnieka (parasti dažas dienas). Ganību ērču attīstībā ir trīs fāzes: kāpura, nimfas un pieauguša īpatņa. Pie tam katras fāzes laikā tie piesūcas ar asinīm tikai vienu reizi, tātad ganību ērces savas dzīves laikā trīs reizes meklē saimnieku. Tomēr ir gadījumi, kad ganību ērce visu mūžu paliek uz viena saimnieka. Ganību ērces ir dažādu mikroorganismu saimnieki un tāpēc pārnēsā dažādas slimības; tā, piemēram, pavasara-rudens ērču encefalītu pārnes taigas ērces (*Ixodes persulcatus*).
Spēlmaņu nakts 2007/2008

Teātra balvas **[[Spēlmaņu nakts]] 2007/2008** noslēguma ceremonija ar tiešraidi LTV1 un LR1 norisinājās Latvijas Nacionālajā teātrī . To veidoja režisors Kaspars Zvīgulis, aktieris Jānis Vimba un scenogrāfs Aigars Ozoliņš.

## Žūrija
2007./2008. gada teātru sezonā žūrijā strādāja pieci teātra kritiķi un pieci teātra jomas eksperti.

### Žūrijas komisija
* Līga Ulberte (žūrijas priekšsēdētāja)
* Mārīte Gulbe
* Silvija Radzobe
* Ingrīda Vilkārse
* Jānis Siliņš

### Eksperti
* Inga Aizbalte
*Līvija Akuratere
* Lilija Dzene
* Gundega Saulīte
* Ieva Zole
* Evita Mamaja

## Laureāti un nominācijas
*Piez.: Pie nominācijām uzskaitīti visi izvirzītie pretendenti; laureāti atrodas saraksta augšgalā un ir izcelti *'treknrakstā*'.*
Maschinenfabrik Berthold Hermle

thumb|240px|''Hermle'' galvenais birojs Gosheimā
***Maschinenfabrik Berthold Hermle AG*** (no  "Bertolda Hermles iekārtu ražotne"), saukts par **Hermle**, ir Vācijas uzņēmums, kas nodarbojas ar universālo frēzēšanas iekārtu un apstrādes centru ražošanu.

Uzņēmuma ražoto produktu klāsts ietver C sērijas, B 300 sērijas un MT sērijas apstrādes centrus. Kopš 2011. gada 31. decembra, Bertolda Hermles AG iekārtu ražotne darbojas kopā ar deviņām filiālēm, kas sadalītas divos biznesa segmentos: vietējā tirgus pārdošanas segmentā, iekļaujot sevī trīs filiāles, kā arī ārvalstu pārdošanas segmentā, iekļaujot sešas filiāles, kuras atrodas Šveicē, Krievijā, Nīderlandē, Itālijā un Amerikas Savienotajās Valstīs.

## Ražošana
Kompānijas ražotās apstrādes iekārtas tiek izmantotas instrumentu ražošanai, veidņu, presformu un sērijveida ražošanas detaļu izgatavošanai, tostarp medicīnas aprīkojuma, optikas, aviācijas un auto industrijā.

## Vēsture
1938. gadā Bertolds Hermle Vācijas ciemā Gosheimā nodibināja Bertolda Hermles skrūvju fabriku.

1957. gadā uzsākta frēzmašīnu ražošana.

1990. gadā uzņēmums tika pārdēvēts par *Maschinenfabrik Berthold Hermle AG*.

## Ārējās saites
* "Maschinenfabrik Berthold Hermle AG"
Brāļi Kaudzītes

thumb|300px|Brāļi Kaudzītes
**Brāļi Kaudzītes** (Reinis Kaudzīte (1839–1920) un Matīss Kaudzīte (1848–1926)) bija latviešu rakstnieki un skolotāji. Pirmā latviešu romāna "Mērnieku laiki" autori (1879). Par nozīmīgu ieguldījumu Latvijas literatūrā brāļi Kaudzītes iekļauti Latvijas kultūras kanonā.

Savas dzīves laikā abi brāļi gan kopā, gan atsevišķi devušies daudzos ceļojumos pa Latviju, kā arī apceļojuši Rietumeiropas valstis. Devušies arī uz  Tallinu, Sanktpēterburgu un Somiju. Ceļojumu aprakstus publicējuši laikrakstos, tādējādi aizsākot latviešu literatūrā jaunu žanru — ceļojumu aprakstu.

Ilgus gadus brāļi dzīvojuši Vecpiebalgas pagastā Kalna Kaibēnos. Pēc viņu nāves Kalna Kaibēnos 1929. gadā nodibināts Kaudzīšu piemiņas muzejs, kas ir vecākais memoriālais muzejs Latvijā.

## Skatīt arī
* Reinis Kaudzīte
* Matīss Kaudzīte

## Atsauces

## Ārējās saites
* Brāļi Reinis un Matīss Kaudzītes Letonika.lv
Helifeksa

**Helifeksa** () vai **Helifeksas reģionālā pašvaldība** *(Halifax Regional Municipality)* ir pilsēta Kanādā, Jaunskotijas provinces administratīvais centrs. Pēc 2011. gadā veiktās tautas skaitīšanas datiem, Helifeksas reģionālajā pašvaldībā dzīvoja 390 tūkstoši iedzīvotāju, bet pilsētas administratīvajās robežās — 291 tūkstotis. Pēc šiem rādītājiem tā ir 14. lielākā Kanādas pilsēta.

1917. gada 6. decembrī Helifeksas ostā Francijas kravas kuģis *"Mont-Blanc"*, kurš bija piekrauts ar munīciju, sadūrās ar Beļģijas tvaikoni *"Imo"*. Uz *"Mont-Blanc"* sākās ugunsgrēks, kam sekoja sprādziens, kas iznīcināja Ričmondas priekšpilsētu. Gāja bojā apmēram 2500 cilvēku. Tajā laikā tas bija lielākais cilvēka radītais sprādziens.
 
2008. gadā Helifeksā tika aizvadīta daļa no Pasaules hokeja čempionāta Augstākās divīzijas spēlēm.

## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
Helifeksā dzimuši vai dzīvojuši:
* Sidnijs Krosbijs (1987) — kanādiešu hokejists,
* Breds Maršāns (1988) — kanādiešu hokejists,

## Atsauces

## Ārējās saites
Hermanis Minkovskis

**Hermanis Minkovskis** (, dzimis , miris ) bija Lietuvas ebreju izcelsmes vācu matemātiķis. Devis ieguldījumu skaitļu teorijas, matemātiskajā fizikas un relativitātes teorijas attīstībā.

Dzimis Aleksotā (tolaik Kauņas pievārtē, tagad Kauņas pilsētas daļa) ebreju uzņēmēja ģimenē. Vēlākās dzīves laikā pārgājis luterismā. 1885. gadā ieguva doktora grādu Kēnigsbergas Universitātē, kur mācījās pie Ferdinanda fon Lindemaņa. Mācību laikā iepazinās un sadraudzējās ar Dāvidu Hilbertu. Pēc augstskolas beigšanas mācījis universitātēs Bonnā, Getingenē, Kēnigsbergā, kā arī Cīrihē, kur bija viens no Alberta Einšteina pasniedzējiem.

## Ārējās saites

*Minkovska biogrāfija
Autoceļš P39

|}
|}
**P39** autoceļš **Alūksne—Ape** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno Alūksni ar autoceļu A2 un tālāk ar Api. Autoceļa garums ir 28,1 km, tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Alūksnes un Smiltenes novadus.

## Vēsture
2015. gada 9. februārī izsludināja konkursu par autoceļa P39 posma Aizupītes—Alsviķi (3,0-7,9 km) seguma atjaunošanu.

2025. gada augustā atklāja pārbūvēto autoceļa posmu no Alsviķiem līdz Priedulājiem (7,92–11,36 km). Vairāk nekā trīs kilometru garajā posmā pilnībā pārbūvēta ceļa sega. Alsviķos aptuveni kilometra garumā izbūvēta apgaismota ietve un pie pieturvietas Alsviķi ierīkota apgaismota gājēju pāreja. Tāpat visā posmā atjaunota ūdens atvades sistēma un izcirsti krūmi.

## Atsauces
Autoceļš P40

|}
|}
**P40** autoceļš **Alūksne—Zaiceva** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno Alūksni ar autoceļu P42 Zaicevā.  Autoceļa garums ir 25 km, klāts ar asfalta segumu. Ceļš šķērso Alūksnes novadu.

## Vēsture
2014. gadā pēdējais ar grants segumu klātais posms P40 maršrutā tika noklāts ar asfalta segumu. Darbi divpadsmit kilometrus garajā posmā Kolberģis-Visikums tika pabeigti novembrī.

## Nozīmīgākās apdzīvotās vietas
* Alūksne,
* Kolberģis,
* Visikums,
* Zaiceva.

## Atsauces
Autoceļš P41

|}
|}
**P41** autoceļš **Alūksne—Liepna** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno Alūksni ar autoceļu P42 Liepnā.  Autoceļa garums ir 33 km un tas ir klāts ar asfalta segumu. Ceļš šķērso Alūksnes novadu.

## Nozīmīgākās apdzīvotās vietas
* Alūksne,
* Brenci,
* Mālupe,
* Sofikalns,
* Liepna.

## Atsauces
Rīgas Katoļu ģimnāzija

**Rīgas Katoļu ģimnāzija** dibināta . Tā ir Latvijas Romas katoļu baznīcas privāta ģimnāzija.  skolā mācās 223 skolēni un strādā 40 skolotāji. 

## Vēsture
Skola atrodas ēkā, kas sākotnēji pēc medicīnas doktora Ernesta Sokolovska iniciatīvas tika uzcelta kā privāta klīnika. Tās celtniecība uzsākta  pēc arhitekta Heinriha Šēla projekta un pabeigta .
Pēc tam, kad  šo īpašumu nopirka Rīgas katoļu metropolijas kūrija uz jauno ēku pārcēlās iepriekš Aglonā bāzētais Garīgais seminārs. Blakus ēkai tika uzcelta kapela.

PSRS laikā ēkā tika ierīkota slimnīca, vēlāk pansionāts.

Pēc neatkarības atgūšanas ēku savā īpašumā atguva Rīgas katoļu metropolijas kūrija un  šeit tika atvērta Rīgas Katoļu ģimnāzija.
Autoceļš P44

|}
|}
**P44** autoceļš **Ilzene—Līzespasts** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu P34  no Zeltiņiem caur Trapeni ar autoceļu A2 Līzespastā. Autoceļš ir  garš un klāts ar grants segumu visā garumā, izņemot  garu asfaltētu posmu Trapenē. Ceļš šķērso Smiltenes un Alūksnes novadus.

## Vēsture
2015. gadā tika izsludināts konkurss par P44 posma Trapene-Līzespasts (17,3-21,7km) seguma periodisko uzturēšanu. 12. janvārī tika pieņemts lēmums, ka darbus veiks SIA "8CBR" par līgumcenu 260,000 EUR. 

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Ādams (ciems),
* Trapene.

## Atsauces
Leons Krivāns

**Leons Krivāns** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris. Atzinību ieguva ar komiskajām lomām filmās Kapteiņa Enriko pulkstenis, Dāvana vientuļai sievietei un TV seriālā “Sirdsmīļā Monika”.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1938. gada 17. aprīlī Rīgā. Mācījās Rīgas 2. pamatskolā, tad Rīgas 6. vidusskolā. 
No 1959. līdz 1962. gadam Krivāns apguva aktiera profesiju Dailes teātra 3. studijā un tika uzņemts Dailes teātra trupā, līdztekus Latvijas Televīzijā vadīja raidījumu "TV pirts" (1960–1970).
1961. gadā sāka filmēties Rīgas Kinostudijā.

Miris  no smagas slimības.

## Ģimenes dzīve
1960. gada 27. augustā Leons Krivāns apprecējās ar Gunu Reinbergu, laulībā dzimušas divas meitas Vivita un Beata. Ir četri mazbērni, jaunākais no tiem  —Gustavs Dāvis Grigals — ir hokeja vārtsargs.

## Apbalvojumi
 Leons Krivāns saņēma IV šķiras Atzinības krustu par "Par radošo mūža ieguldījumu Latvijas teātra un kino mākslā".

## Lomas teātrī
* *Frensis Volsingems —* F. Bruknera "Elizabete, Anglijas karaliene" (1980)
* *Kontrabasists* — P. Zīskinda „Kontrabass" (1988)
* *Jānis Fricis Debestiņš* — J. Jurkāna „Dzīvīte, dzīvīte" — II sērija (2008)
* *Žanis* — Ē. Hānberga „Pirmā grēka līcis" (2012)
* *Žanis* — Ē. Hānberga "Plikie un pusplikie" (2014)

## Filmogrāfija

## Literatūra
* 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Aktiera Krivāna raženais mūžs
* Kino - teatr. ru
Autoceļš P42

|}
|}
**P42** autoceļš **Viļaka—Zaiceva—Krievijas robeža (Pededze)** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu P35 3 km no Viļakas caur Kupravu un Liepnu ar Latvijas-Krievijas robežas robežkontroles punktu «Pededze».  Autoceļa garums ir 47,4 km un tas lielākajā daļā klāts ar grants segumu. Ceļš šķērso Balvu un Alūksnes novadus.
2023. gada 16. oktobrī Pededzes robežkontroles punktu slēdza, novirzot transporta plūsmu uz Terehovas un Grebņevas robežšķērsošanas vietām.

## Nozīmīgākās apdzīvotās vietas
* Kuprava,
* Liepna,
* Zaiceva,
* Pededze.

Attēls:Pededze - panoramio (1).jpg|Slēgtais Pededzes robežkontroles punkts.

## Atsauces
Izsauksmes vārds

**Izsauksmes vārds** jeb **interjekcija** (, cēlies no *intericiō* — ‘iemest starpā’) ir vārdšķira, pie kuras pieder vārdi, kuri ir nelokāmi un kuri pauž jūtas, gribu, pievērš uzmanību. Izsauksmes vārdi teikumos nav to locekļi. Tie tikai pastiprina emocionalitāti vai pauž ar skaņām kādas parādības attēlojumu. Rakstībā izsauksmes vārdi teikumā tiek atdalīti ar komatiem. Tie visbiežāk ir teikuma sākumā, bet var atrasties arī citur. Izsauksmes vārdi dalās trīs grupās:
* vārdos, kas pauž sajūtas, piemēram, "ak", "au", "fui", "urrā" un tā tālāk;
* vārdos, kas pauž gribu, piemēram, "hallo", "klau", "nū", "skat" un tā tālāk; pie šiem vārdiem pieder arī pieklājības frāzes, piemēram, "labdien!", "sveiks!"
* vārdos, kas atdarina dabā dzirdamas skaņas, piemēram, "čiv", "kikerigū", "mū", "ņau" un tā tālāk.

## Atsauces
Ceļojumu aģentūra

**Ceļojumu aģentūra** ir organizācija, kas piedāvā sabiedrībai tūrisma pakalpojumus. Šie pakalpojumi pārsvarā ietver ceļojumu plānošanu, tai skaitā transporta nodrošināšanu, un informācijas sniegšanu par ceļojumu (transportu, apskates vietām, naktsmītnēm u.c.). Ceļojumu aģentūras sadarbojas ar tūrisma operatoriem, kas ceļojumu aģentūru piedāvātos pakalpojumus nodrošina arī galamērķī (piemēram, rezervē istabas naktsmītnēs). Daudzas ceļojumu aģentūras pašas darbojas arī kā tūrisma operatori.

Ceļojumu aģentūras var specializēties, apkalpojot ne vien parastus tūristus, bet arī cilvēkus darba izbraukumos (komandējumos).
Monsa

**Monsa** (, ) jeb **Bergena** () ir pilsēta Beļģijas dienvidrietumos, Valonijas reģionā. Tā ir Eno provinces administratīvais centrs. 2012. gadā pilsētā dzīvoja 93,3 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir devītā lielākā Beļģijas pilsēta. Eno provincē vēl lielāka ir tikai Šarlruā. No saimniecības nozarēm ir attīstīta metālapstrāde un tekstilrūpniecība.

2015. gadā Monsa kopā ar Plzeņu (Čehija) bija izvēlēta par vienu no Eiropas kultūras galvaspilsētām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lahti

**Lahti** () ir astotā lielākā Somijas pilsēta ar vairāk nekā 100 000 iedzīvotājiem. Tā ir dibināta . Lahti atrodas Somijas dienvidos Peijethemes reģionā, 107 km attālumā no galvaspilsētas Helsinkiem, taču tiek pieskaitīta pie Helsinku aglomerācijas. Lahti atrodas dzelzceļa līnijas un vairāku šoseju tuvumā, kas ļauj stundas laikā nokļūt galvaspilsētā Helsinkos, bet 2,5 stundu laikā — Sanktpēterburgā, Krievijā.

Lahti atrodas vairākas universitātes un to filiāles, kongresu un koncertu centrs "Sibēliusa halle" — mājvieta Lahti simfoniskajam orķestrim. Lahti ir arī mājvieta Somijas hokeja līgas komandai Lahti "Pelicans". Pilsētā divas reizes ir noticis Pasaules čempionāts biatlonā, bet sešas reizes — Pasaules čempionāts distanču slēpošanā (vairāk kā jebkurā citā vietā).

Somijas pilsoņu kara laikā Lahti atradās Sarkano somu kontrolē. Pilsētu pēc smagām kaujām 18. aprīlī ieņēma vācu Baltijas jūras divīzijas Brandenšteina brigāde.

## Sports
* FC Lahti (futbola klubs)
* „Lahti“ stadions (ietilpība: 14 500)

## Ievērojamas personības
Lahti dzimuši:
* Janne Ahonens — tramplīnlēcējs (1977)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lahti.fi – Lahti 
* Lahti info – Lahti info
Golānas augstienes

[thumbnail|235px|Golānas augstienes atrodas starp [Sīrija|Sīriju un Izraēlu. Uz tām pretendē abas valstis]]
**Golānas augstienes** (, *Haḍbatu 'l-Jawlān*; , *Ramat ha-Golan*) ir stratēģiski nozīmīgs kalnains reģions Tuvajos Austrumos, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no Kinnereta (Galilejas) ezera. Šī teritorija vēsturiski bija daļa no Sīrijas dienvidrietumu provinces, taču 1967. gada Sešu dienu kara laikā to militāri okupēja Izraēla, atbildot uz iepriekšējiem bruņotiem incidentiem un artilērijas apšaudēm no Sīrijas puses.

Pēc kara beigām Izraēla nostiprināja savu militāro klātbūtni reģionā, un 1981. gada decembrī Knesets pieņēma tā dēvēto "Golānas augstieņu likumu", ar kuru vienpusēji tika piemērota Izraēlas civilā pārvalde šajā teritorijā, faktiski to anektējot. Šī aneksija starptautiskajā sabiedrībā, tostarp ANO Drošības padomē, netika atzīta un tika asi nosodīta ar Rezolūciju Nr. 497, kurā Izraēlas rīcība tika pasludināta par spēkā neesošu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

Pašlaik Golānas augstienes ir de facto Izraēlas kontrolē, un tajās atrodas gan Izraēlas militārie objekti, gan arī vairāk nekā 30 izraēliešu izveidotas apmetnes, kurās dzīvo vairāk nekā 20 000 ebreju kolonistu. Vienlaikus ap 20 000 vietējo druzu iedzīvotāju, kas ir Sīrijas pilsoņi, joprojām dzīvo šajā reģionā, un vairums no viņiem nav pieņēmuši Izraēlas pilsonību.

Golānas augstieņu kopējā platība ir aptuveni 1800 km², no kuriem aptuveni 1200 km² ir Izraēlas kontrolē. Vidējais augstums ir aptuveni 1000 metri virs jūras līmeņa, un augstākā virsotne ir Hermona kalns (2224 m), kas atrodas Golānas ziemeļdaļā. Reģions ir bagāts ar ūdens resursiem, un tam ir būtiska nozīme Izraēlas ūdensapgādē, jo tas nodrošina daļu no ūdens, kas ieplūst Kinnereta ezerā — vienā no galvenajiem saldūdens avotiem valstī.

Stratēģiskā nozīme, ūdens resursu pārvaldība, militārā priekšrocība un ģeopolitiskā spriedze padara Golānas augstienes par vienu no vispretrunīgākajām un diplomātiski jūtīgākajām teritorijām Tuvajos Austrumos. Sīrija joprojām uzstāj uz pilnīgu teritorijas atdošanu, bet Izraēla paziņo, ka Golāna ir vitāli svarīga tās drošībai. 2019. gadā ASV oficiāli atzina Izraēlas suverenitāti pār Golānas augstienēm, kas izraisīja plašu starptautisku kritiku un tika noraidīts no ANO un vairuma pasaules valstu puses.

## Ārējās saites
Imants Blaus

**Imants Blaus** (dzimis  Rīgā, miris  Rīgā) bija ekonomists, kolekcionārs un šaha vēsturnieks.

## Biogrāfija
Beidzis Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas fakultāti 1957. gadā. Pēc augstskolas beigšanas strādājis Latvijas Centrālajā statistikas pārvaldē un bijis atbildīgs par tautas skaitīšanas jautājumiem.

Sava laika periodikā publicējis rakstus par dažādiem tematiem: ģeogrāfiju, tūrismu un tautas skaitīšanu. Bijis pazīstams autogrāfu kolekcionārs.

## Šahists
Blaus visu mūžu aizrāvās ar šahu. Viņš piedalījās turnīros, kā arī nopietni pievērsās šaha kompozīcijai. Dažas viņa sacerētās šaha kompozīcijas izpelnījās ievērību konkursos.

Tomēr lielāko ievērību izpelnījās Blaus raksti žurnālā "Šahs" par šaha vēstures tēmām, kas tika publicēti gandrīz desmit gadu garumā no 1975. gada līdz 1984. gadam. Vairāk nekā 40 rakstos tika apskatīti dažādi šaha vēstures aspekti, tajos bieži pirmpublicēja vēsturisku sacensību tabulas un fotogrāfijas.

## Literatūra
* I.Blaus "Autogrāfu kolekcionāra gaitās", žurnāls "Karogs", 09.1986.

## Atsauces
Autoceļš P45

|}
|}
**P45** autoceļš **Viļaka—Kārsava** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno Viļaku caur Baltinavu ar autoceļu A13 Kārsavā. Autoceļš ir klāts ar asfaltbetona segumu un tā garums ir 52,5 km. Ceļš šķērso Balvu un Ludzas novadus.

## Vēsture
 izsludināja konkursu par posma Žeikari-Čudarīne (29,0-31,9km) seguma uzturēšanas darbiem.

Шоссе Р45 (вдоль латв.-росс. границы) - panoramio.jpg|Krievijas pierobežas zonā (2012)
Смотровая вышка - panoramio (4).jpg|Robežsardzes tornis (2012)


## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Viļaka
* Semenova
* Rekova
* Baltinava
* Kārsava

## Atsauces
Poļeskas rajons

**Poļeskas rajons** () ir Krievijas Federācijas Kaļiņingradas apgabala administratīvais rajons. Rajons robežojas ar Kaļiņingradas apgabala Slavskas, Čerņahovskas, Gvardejskas un Gurjevskas rajoniem, kā arī Baltijas jūras Kuršu jomu.
Autoceļš P46

|}
|}
**P46** autoceļš **Dubļeva—Cērpene** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu P35 Dubļavā pie Balviem ar autoceļu P45 Cērpenē. Autoceļš ir  garš un visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Balvu novadu.

## Krustojošie autoceļi
* P35 (Dubļava),
* P45 (Cērpene).

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Bērzkalne,
* Egļuciems.

## Atsauces
Murjāņi

**Murjāņi** ir apdzīvota vieta Saulkrastu novada Sējas pagastā. Murjāņos atrodas Murjāņu sporta ģimnāzija, viesu mājas "Kuncīši", "Ieviņas" (viesu nams "Vidzeme"), doktorāts, veikali un krodziņš.

Netālu no Murjāņiem atrodas Jaunkrimuldas muiža. Cauri Murjāņiem tek Lojas upe.
Caur Murjāņiem iet Valmieras jeb A3 E246 šoseja. No Murjāņiem uz Sēju ved vietējais autoceļš V79.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Notikumi
Ik gadu pirmajā septembra svētdienā Vienības velobrauciena ietvaros cauri Murjāņiem izbrauc tūkstošiem velobraucēju.

## Gaujas tilts
Uz Murjāņu teritorijas robežas atrodas Gaujas tilts. Tilta vēsture ir sena, jo tas atklāts 1920. gadā un bija garākais atgāžņu tipa tilts Latvijas vēsturē (166,4 metri). Daudzkārt remontēts, tilts nokalpoja līdz 1941. gadam, kad to uzspridzināja PSRS karaspēks, 1948. gadā tiltu atjaunoja, bet 1961. gadā atklāts dzelzbetona tilts, kurš rekonstruēts 2008. gadā.

## Attēlu galerija

Autobusu pietura "Internātskola".jpg|Autobusu pietura "Internātskola"
Veikals-kafejnīca "Ceļavējš".jpg|Veikals-kafejnīca "Ceļavējš"


## Atsauces

## Ārējās saites
Lēvenrū parks

**Lēvenrū** () ir publiskais parks Tallinas pilsētas daļā Kristīnē, kvartālā starp Mustamē, Linnu, Algi un Rēgu ielām. Parka pamatlatība 5,9 hektāri, kopā ar blakusplatībām  9 hektāri.

## Vēsture
Tagadējais Lēvenrū parks veidojies ap muižas kompleksu, kas Tallinas Kristīnentāles apkaimē radās 17. gadsimta beigās.
Pēc Zviedrijas kapitulācijas Ziemeļu karā muiža nonāca toreizējā Igaunijas gubernatora Frīdriha fon Lēvena () (1728-1736) īpašumā, kura vārdā muiža, bet vēlāk arī Lēvenrū izpriecu dārzs tika nodēvēts. 18. gadsimta vidū muiža kļuva par ievērojamāko Tallinas arpilsētas rezidenci. 

18. gadsimta beigās muiža nonāca ģenerāļa Frīdriha fon Rozena īpašumā. Jaunais īpašnieks ne vien organizēja jaunu ēku būvniecību, bet plānoja arī ainavu parka izveidi ar kanāliem, mākslīgām salām, tiltiem.

1798. gadā Lēvenrū vasaras muižas teritorijā tika atvērts izpriecu un atpūtas dārzs ar vasaras restorānu, konditoreju, deju zāli, boulinga zāli, šautuvi. Šeit tika rīkotas arī teātra izrādes, kuru iniciators bija Augusts fon Kocebī. Bez izklaides funkcijām vasaras dārzā bija iespējams saņemt arī dziednieciskās procedūras, tā kā Linnu ielas rajonā toreiz tecēja dzelzi, sēru un citas minerālvielas saturošs avots.

19. gadsimtā muiža piederēja Frīdriha Noltkeles sabiedrībai, kas šeit ražoja etiķi, šokolādi un krāsas. Šajā laikā Tallinas iedzīvotāju vidū Lēvenrū izpriecu dārzu sāka izkonkurēt Kadriorga. Spēcīgā konkurences Lēvenrū izpriecu dārzu noveda dziļā pagrimumā, vairākus gadu desmitus ēkas stāvēja neizmantotas.

Turpinot saimniecisko darbību Lēvenrū muižas īpašumā tika izveidots apjomīgs zivju dīķis.

1866. gadā Lēvenrū muižā izcēlās ugunsgrēks, kura laikā tika nopostīta pati muižas ēka, kā arī vairākas saimniecības ēkas.

1936. gadā Lēvenrū muižas īpašumus iegādājās AS Kopli, kas vēlējās šeit izveidot valsts mēroga dārzkopības mācību centru.

Padomju laikos bijušajos Lēvenrū īpašumos tika izvērsta plaša saimnieciska darbība, ieskaitot augļkopību un zivjaudzēšanu. Lēvenrū dīķos tika audzētas foreles, vēlāk arī karpas. Padomju saimniecība tika likvidēta 1957. gadā.

1976. gadā parkā tika uzcelta Pionieru pils. Pēc Igaunijas neatkarības atjaunošanas ēka pārbūvēta par lielveikalu "Kullo".

1993. gadā Lēvenrū parks ieguva valsts aizsargājamās teritorijas statusu.

## Atsauces
Nokian

***Nokian*** (ģenitīvs no somu *Nokia*) var būt:
* *[[Nokian Jalkineet]]* (*Nokian Footwear*) — Somijas gumijas apavu ražotājs
* *[[Nokias papīrfabrika|Nokian Paperi]]* — Somijas papīra ražotājs
* *[[Nokian Renkaat]]* (*Nokian Tyres*) — Somijas riepu ražotājs

## Skatīt arī
* *[[Nokia]]* (telesakaru iekārtu uzņēmums)
* Nokia (pilsēta)
Trīs minūšu lidojums

**"Trīs minūšu lidojums"** ir 1979. gada Latvijas PSR divsēriju spēlfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā. Filmas režisore ir Dzidra Ritenberga.

## Sižets
Par latviešu zemnieces Justīnes dzīves ceļu no kalpones līdz kolhoza priekšsēdētājai.

## Lomās
* Astrīda Kairiša — Justīne
* Zane Lieldidža — Justīne bērnībā
* Aļģis Matuļonis — Ignass
* Mihails Makarovs — Stasis
* Jānis Lūsēns — Francis
* Dina Kuple — Magda
* Tomass Vaiseta — Jākobs
* Alfrēds Videnieks — skolotājs
* Ilze Vazdika — Ausma
* Jānis Paukštello — Oļģerts
* I. Sekačs — Oļģerts bērnībā
* Petrs Venslavs — slepkava
* Līga Liepiņa — Renāte
* Eduards Pāvuls — Aleksandrs Stepanovičs
* Aivars Siliņš — Kalniņš

## Interesanti fakti
* Filmēts Latgalē — Daugavpils rajona Dvietes pagastā un Rēzeknes rajonā.
* Justīni bērnībā tēlo aktiera Ulda Lieldidža meita Zane.
* Tā kā filma ir par Latgales laukiem, tajā skan arī latgaliešu valoda un piedalās etnogrāfiskais ansamblis "Rikava", bet konsultants un epizodiskā lomā ir latgaliešu dzejnieks Antons Kūkojs.
* Epizodiskā lomā kino debitē Indra Burkovska.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kino muzejs
PSY

**Paks Česans** (; dzimis ), plašāk pazīstams kā **PSY**, ir Dienvidkorejas reperis, dziedātājs un dziesmu autors. Viņa slavenākais darbs ir dziesma *[[Gangnam Style]]*, kas sasniedza 1. vietu 17 topos pasaulē, kā arī tās mūzikas video kļuva par pirmo videoklipu vēsturē, kura skatījumu skaits sasniedzis miljardu.

## Diskogrāfija

## Ārējās saites
*
Eiropas autoceļš E264

|}
|}

**E264** ir Eiropas nozīmes autoceļš. Tā maršuts ir: Jehvi - Tartu - Valga - Valka - Valmiera - Inčukalns. Latvijā tā posms ir A3
Gaidiet "Džonu Graftonu"

**"Gaidiet "Džonu Graftonu""** ir 1979. gadā Latvijas PSR uzņemta divsēriju televīzijas spēlfilma. Filmas režisors ir Andris Rozenbergs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā un sižeta pamatā ir patiesi notikumi par ieroču piegādi 1905. gada revolucionāriem Krievijā.

## Sižets
1905. gada vasarā pie Londonā dzīvojoša latviešu politiskā emigranta, kapteiņa Trautmaņa vēršas Krievijas eseru partijas pārstāvji Krasiļņikovs un Elkonens ar piedāvājumu ar tvaikoni nogādāt ieroču kravu uz Krieviju.

Atklātā jūrā tvaikonī tiek pārkrauti ieroči un sprāgstvielas, un tas uzņem kursu uz Baltijas piekrasti. Taču par operāciju ir zināms arī Krievijas ohrankai.

## Lomās
* Jānis Paukštello — *kapteinis Trautmanis*
* Juris Pļaviņš — *Krasiļņikovs*
* Juris Strenga — *Elkonens*
* Jozs Budraitis — *Adelbergs*
* Jonas Pakulis — *Ratajevs*
* Rolands Zagorskis — *Bleiks*
* Ernsts Romanovs — *Grūbers*
* Inguna Steprāne — *Nasteņka*
* Andris Bērziņš — *Mārtiņš*
* Romualds Ancāns — *Ļitvinovs*
* Helmuts Kalniņš — *Konšins*
* Mirdza Martinsone — *Jeļena Pavlovna*
* Akvelīna Līvmane — *Enna*
* Arnolds Liniņš — *Snikers*
* Gunārs Placēns — *Luncs*
* Mārtiņš Vērdiņš (juniors) — *Otcovs*
* Viktors Čekmarjovs — *rotmistrs*
* Andris Mekšs — *Repo*
* Oļģerts Kroders — *Lukšins*
* Rūdolfs Plēpis — *Gņezdins*
* Bērtulis Pizičs — *Avilovs*
* Ilgonis Švika — *Lihtinens*
* Arturs Bērziņš — *Mitričs*
* Varis Vētra — *Uno*
* Kaspars Pūce — *pavārs*
* Viktors Šildknehts — *kapteinis*
* I. Semioničevs — *bocmanis*

## Interesanti fakti
* Filmēts Somu jūras līča krastā Igaunijā.
* Kā tvaikonis "*John Grafton*" filmēts Ļeņingradas jūrskolas mācību burinieks "*Kodor*" (vēlāk arī kā "*Duncan*" daudzsēriju piedzīvojumu filmā "Kapteiņa Granta meklējumos" (1985)).

## Ārējās saites

* Kino muzejs
* Kino-teatr.ru

## Video
* 
*
Eiropas autoceļš E262

150px|thumbnail
[thumb|150px|Autoceļš E262(A13) pie [Kārsavas]]
**E262** ir Eiropas nozīmes autoceļš. Tā maršuts ir: Kauņa - Ukmerģe - Daugavpils - Rēzekne - Ostrova, kur tas savienojas ar E95 (Krievijas autoceļu R23). 

Latvijā tā posms ir A13 (Ēģipte—Randene), A14 (Daugavpils apvedceļš), A6 (Šaltupe—Lociki), A13 (Lociki—Tēviņi), A15 (Rēzeknes apvedceļš), A12 (Spundžāni—Lejas Ančupāni), A13 (Lejas Ančupāni—Grebņova).
Satikšanās (filma)

**"Satikšanās"** ir 1979. gadā Latvijas PSR Rīgas Kinostudijā uzņemta īsfilma. Filma ir Oļega Rozenberga diplomdarbs režijā pēc Vsevoloda Kočetova stāsta "Nakts medības" motīviem.

## Lomās
* Igors Vasiļjevs (Linga) — *Dima*
* Ritvars Dižkačs — *Ritvars*
* Aigars Grauba — *Aigars*
* Elita Krastiņa — *Elita*
* Uldis Dumpis — *šoferis*

## Ārējās saites
* Kino muzejs
Vainīgais (filma)

**"Vainīgais"** ir 1979. gadā Latvijas PSR Rīgas Kinostudijā uzņemta īsfilma. Filma ir Arvīda Krieva diplomdarbs režijā pēc Rūdolfa Blaumaņa stāsta "Slepkavas" motīviem.

## Sižets
Ziemassvētku vakarā Kārļa kaimiņu vecīgā, bet turīgā saimniece piedāvā kļūt par iegātni bagātās mājās.

## Lomās
* Rūdolfs Plēpis
* Romualds Ancāns
* Alvis Birkovs

## Ārējās saites

* Kino muzejs
Sitiens (filma)

**"Sitiens"** ir 1979. gadā Latvijas PSR Rīgas Kinostudijā uzņemta īsfilma. Filma ir Riharda Pīka diplomdarbs režijā pēc Ēvalda Vilka noveles "Es nevaru atstāt tevi vienu" motīviem.

## Lomās
* Vladimirs Kremena — *šoferis*
* Nikolajs Ērglis — *zēns*
* Antra Liedskalniņa — *māte*

## Ārējās saites
* Kino muzejs
Reproduktīvā sistēma

**Reproduktīvā sistēma** ir orgānu sistēma, kuras galvenais uzdevums ir nodrošināt organismu tālāku vairošanos. Reproduktīvo sistēmu veido **dzimumorgāni**. Atškirībā no lielākās daļas citu orgānu sistēmu, reproduktīvā sistēma atšķiras atkarībā no dzimuma, tāpēc mēdz izšķirt vīrišķos dzimumorgānus un sievišķos dzimumorgānus. Daudzas nedzīvās vielas, piemēram, hormoni un feromoni ir arī svarīgi piederumi reproduktīvajā sistēmā.

## Cilvēku reproduktīvā sistēma
### Sieviešu dzimumorgāni

Ārējie dzimumorgāni:

* vulva,
* klitors,
* kaunuma lūpas.

Iekšējie dzimumorgāni:
* maksts,
* dzemde,
* olvadi,
* olnīcas.

### Vīriešu dzimumorgāni
Ārējie dzimumorgāni:
* dzimumloceklis,
* sēklinieku maisiņš.

Iekšējie dzimumorgāni:
* sēklinieki,
* sēklinieku piedēkļi,
* sēklas pūslīši,
* sēklas izsviedējvadi,
* priekšdziedzeris (prostata),
* urīnizvadkanāla sīpoliņa dziedzeri.
Rūpnīca

[thumbnail|235px|Uzņēmuma ''[Volkswagen* rūpnīca Vācijas pilsētā [[Volfsburga|Volfsburgā]]]]
*'Rūpnīca** jeb **fabrika''' ( — ‘darbnīca’) ir objekts, kurā notiek produktu ražošana, izmantojot dažādus mehānismus, tehniku un konveijerus. Salīdzinot ar amatniecību, kas dominēja līdz rūpnieciskajai revolūcijai (18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā), rūpnīcās ir iespējams saražot daudz vairāk produkcijas īsākā laika posmā, tādā veidā ļaujot samazināt preces cenu. Rūpnīcas ir dažādu rūpniecības nozaru pamatā. Daudzi rūpniecības uzņēmumi ražo nevis gatavus produktus, bet gan pusfabrikātus, no kuriem citos rūpniecības uzņēmumos izgatavo gatavus produktus.

## Atsauces
Dzimumorgāni

[thumbnail|upright=1.2|[Zaļaļģes|Zaļaļģu ģints *[[Chara]]* dzimumorgāni. Vīrišķie dzimumorgāni ir sarkanā krāsā, bet sievišķie — brūnā krāsā]]
**Dzimumorgāni**, arī **ģenitālijas**, ir reproduktīvās sistēmas orgāni, kas nosaka indivīda dzimumu un veic apaugļošanas funkcijas. Dzimumorgānus iedala vīrišķajos, kas nodrošina vīrišķas dzimumšūnas, un sievišķajos dzimumorgānos, — sievišķās dzimumšūnas. Vēl dzimumorgāni tiek iedalīti ārējos dzimumorgānos un iekšējos dzimumorgānos.

## Ārējās saites

*
Poļeska

**Poļeska** (), līdz 1946. gadam — **Labiava** (, , ) ir pilsēta un rajona centrs netālu no Deimas upes ieteces Kuršu jomā. Atrodas agrākās Mazās Lietuvas teritorijā tagadējā Kaļiņingradas apgabalā.

## Vēsture
Labiava veidojās ap 1249. gadā pirmoreiz minēto Vācu ordeņa pili pie Skalvas zemes robežas, no 1562. līdz 1587. gadam Labiavā par mācītāju kalpoja Bībeles tulkotājs lietuviski Jons Bretkūns (*Jonas Bretkūnas*, 1536—1602). Pilsētas tiesības tā ieguva 1642. gadā.

Pēc Austrumprūsijas piešķiršanas PSRS 1946. gadā Labiavu pārdēvēja par Poļesku par godu Sarkanās armijas pulkvedim Sergejam Poļeckim.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Poļeska enciklopēdijā Мой Город