Smadzeņu puve

**Smadzeņu puve** (no ) ir burtisks tulkojums no angļu valodas tēlaina apzīmējuma šķietamiem uztveres, uzmanības deficīta hiperaktivitātes un cita veida psihiskiem traucējumiem, kas esot radušies pārmērīgi patērējot zemas kvalitātes vai mazvērtīgu saturu (piemēram, popkultūru, dažādus interneta mīmus un datorspēles). Termins plašākā nozīmē apzīmē arī kaitīgo ietekmi, ko rada pārmērīga vai nekontrolēta digitālo mediju lietošana, īpaši īsā formāta izklaides satura un t.s. "bezgalīgās skrollēšanas" () patēriņš. Tāpat ar šo terminu tiek apzīmēts pats nenozīmīgais, zemas vērtības saturs, kura pārmērīga lietošana tiek uzskatīta par cilvēka prātu degradējošu. Terminu popularizēja Z paaudzes un Alfa paaudzes sociālo mediju lietotāji, un tas kopš tā laika ienācis plašākā lietojumā.
thumb|Sociālo tīklu pārmērīga lietošana nereti tiek salīdzināta ar atkarību (attēlā: simbolisks atainojums — „Facebook tabletes”).

## Izcelsme un nozīme
Neraugoties uz mūsdienu popularitāti interneta kultūrā, izteiciens *brain rot* (burtiski „smadzeņu puve”) literatūrā fiksēts jau 1854. gadā. Amerikāņu domātājs Henrijs Deivids Toro savā darbā *[[Valdenis]]* metaforiski lietoja jēdzienu "smadzeņu puve", kritizējot sabiedrības tieksmi noniecināt sarežģītas idejas. Toro retoriski vaicāja, vai neatradīsies neviens, kas mēģinātu izārstēt "smadzeņu puvi", salīdzinot to ar tā laika Eiropā izplatīto kartupeļu puvi.

Mūsdienīgā nozīmē termins radās interneta vidē. Jau ap 2007. gadu frāzi "brain rot" tiešsaistē izmantoja, lai nievājoši raksturotu zemas kvalitātes izklaidi — piemēram, realitātes šovus, videospēles un ilgu laika pavadīšanu internetā. 2010. gadu gaitā šī frāze ieguva arvien lielāku popularitāti tiešsaistē, bet īpaši straujš lietojuma pieaugums notika 2020. gadā *[[Discord]]* platformā, kad "brain rot" izplatījās kā interneta mīms.
thumb|Ilustrācija ar  — vienu no agrīnākajiem "smadzeņu puves" mīmiem.
Laika gaitā apzīmējums kļuva plaši izplatīts dažādās tiešsaistes kopienās, jo īpaši *[[TikTok]]* un citās sociālo mediju platformās. Saskaņā ar *[[Oxford University Press]]* datiem šī vārdu savienojuma lietošanas biežums no 2023. līdz 2024. gadam pieauga par 230%. Valodnieks Brents Hendersons (Floridas Universitātes Lingvistikas departamenta vadītājs) prognozēja, ka termins, pateicoties tā vieglajai iegaumējamībai un aktuālajai tematikai, vēl ilgi saglabāsies lietošanā.

"Smadzeņu puve" bieži tiek saistīta ar Alfas un Z paaudzes interneta slenga tendencēm un vārdu krājumu. Piemēram, sarunvalodā izplatīti vārdi un frāzes kā "skibidi" (atsauce uz *YouTube Shorts* sēriju *[[Skibidi Toilet]]*), "rizz" (harisma, šarms), "gyatt" (sievietes ķermeņa apbrīna), "fanum tax" (ēdiena "konfiscēšana" no cita cilvēka šķīvja) vai "sigma" (ironisks apzīmējums pašpārliecinātam "alfa tēviņam"). Šie piemēri ilustrē, kā mūsdienu interneta kultūra rada savu leksiku, kas nereti pārceļo arī ārpus tiešsaistes vides.

2024. gadā apzīmējums *brain rot* tika atzīts par Oksfordas gada vārdu, balsošanā pārspējot tādus finālistus kā "demure" un "romantasy". OUP to definē kā "personas garīgā vai intelektuālā stāvokļa it kā pasliktināšanos, ko izraisa materiāla (mūsdienās it īpaši tiešsaistes satura) pārmērīga patērēšana, kas tiek uzskatīts par nenozīmīgu vai neizaicinošu".

## Analīze
[thumb|''Tralalero Tralala'' – [baltā haizivs, kas valkā trīs zilas *[[Nike]]* sporta kedas, – bija pirmais virālais Itāļu smadzeņu puves tēls]]
Atsevišķi novērotāji norāda, ka par spīti jaunajam nosaukumam līdzīgas bažas par zemvērtīga izklaides satura negatīvo ietekmi uz cilvēka prātu pastāvējušas jau sen. Piemēram, angļu dzejnieks Viljams Vērdsvorts jau 1800. gadā kritizēja tolaik populāros "trakulīgos romānus", bet 20. gadsimtā rakstnieki Virdžīnija Vulfa un Oldess Hakslijs skeptiski vērtēja kino un televīzijas ietekmi uz sabiedrības intelektu. Mūsdienu izteiciens "smadzeņu puve" tātad tematiski sasaucas ar vēsturiskām diskusijām par t.s. masu kultūras produktu iespējamo kaitīgo ietekmi uz cilvēka domāšanu un vērtībām.

Günseli Jalčinkaja salīdzināja "smadzeņu puvi" ar 20. gadsimta mākslas un politiskajām kustībām, piemēram, dadaismu, norādot, ka šāds saturs ir "apzināti absurds, bez konteksta un ātrtempa", kā arī atzīmēja, ka to var izmantot politisku vēstījumu izplatīšanai.

Internetā plaši pieejamā mazvērtīgā satura izplatību veicina gan piedāvājuma, gan pieprasījuma puses faktori. No piedāvājuma puses to saista ar ģeneratīvā mākslīgā intelekta radīto viegli saražojamo saturu, lielo sociālo platformu reklāmas un peļņas gūšanas modeļiem, kā arī atsevišķu satura veidotāju gatavību vairot klikšķu skaitu ar zemas kvalitātes materiāliem. No pieprasījuma puses šāda satura patēriņu veicina cilvēka psiholoģiskā tieksme uz vieglu, atkārtojamu un ātru gandarījumu sniedzošu izklaidi. Papildu impulsu dod šāda "smadzeņu puves" satura tipiskās iezīmes — emocionāls intensitātes līmenis, īss un straujš formāts, pazīstamu tēlu un tēmu izmantošana un viegla uztveramība. Tā izplatību pastiprina arī bailes kaut ko palaist garām (*fear of missing out*, FOMO) efekts, kas rosina lietotājus nepārtraukti sekot jaunumiem.

### Garīgās veselības aspekti
Izglītības psihologi sāka izmantot frāzi "smadzeņu puve", pārskatot pētījumus par saikni starp kognitīvo spēju pasliktināšanos, garīgo nogurumu un pārmērīgu pakļaušanu zemas kvalitātes sociālo mediju materiāliem. Pētījumi liecina, ka "smadzeņu puve" var izraisīt "emocionālu desensitizāciju, kognitīvo pārslodzi un negatīvu pašuztveri".

Līdz 2024. gadam garīgās veselības organizācijas sāka lietot šo terminu, piedāvājot ieteikumus profilaksei un ārstēšanai. *Newport Institute*, organizācija, kas nodrošina resursus jauniem pieaugušajiem, ieteica šādas profilakses metodes: "mēģiniet ierobežot ekrāna laiku, dzēsiet traucējošās lietotnes no tālruņa un izslēdziet nevajadzīgos paziņojumus". Citi speciālisti ieteikuši noturības treniņus, mākslīgā intelekta pratības uzlabošanu un regulārus garīgās veselības novērtējumus.

Arī augstākās izglītības pārstāvji centušies veicināt atbildes reakciju uz "smadzeņu puvi". Profesore Sri Lestari no Muhamadijas Universitātes Surakartā atzīmēja, ka, lai gan "smadzeņu puve" nav klasificēta kā oficiāls psiholoģisks traucējums, viņa ieteica veidot paškontroles prasmes jau agrīnā vecumā un samazināt ekrāna laiku.

## Ietekme
Termins "smadzeņu puve" un ar to saistītais slengs no interneta vides ienāk arī plašākā sabiedrībā. Laikraksta *The Guardian* žurnāliste Siāna Boila sniedza komentāru par "smadzeņu puves" pētījumiem, kas it kā identificējuši saikni starp pārmērīgu ekrāna lietošanu un samazinātu atmiņas kapacitāti, kā arī uzmanības spēju. Spāņu valodas izdevumā *El País* urugvajiešu žurnālists Fakundo Makki pārskatīja pētījumus par zemas kvalitātes tiešsaistes materiālu ietekmi, apgalvojot, ka pētījumi apliecina saikni starp t.s. "atkritumu saturu" un gan saīsinātu uzmanības noturību, gan pavājinātu atmiņu.

2024. gadā austrāliešu senatore Fatima Peimena parlamentā nolasīja runu, kurā tīšām tika iekļauti Z un Alpha paaudzes žargonvārdi. Runas noslēgumā viņa izmantoja tādus izteicienus kā "goated", "aura" un "skibidi", vēloties uzrunāt jauniešu auditoriju. Šī uzstāšanās medijos tika raksturota kā "smadzeņu puves" piemērs ārpus interneta vides.

2025. gada janvārī pāvests Francisks uzrunā Pasaules sociālo komunikāciju dienai aicināja sabiedrību ierobežot sociālo tīklu lietošanu, brīdinot par "putrefazione cerebrale" — itāļu valodas terminu, kas nozīmē "smadzeņu puve". Pāvests norādīja, ka nepārtraukta satura "skrollēšana" internetā rada atkarību un "sabojā" cilvēka prātu, un aicināja atgriezt dzīvē vairāk patiesas cilvēciskas saskarsmes. Šis jēdziens tika tieši piesaukts saistībā ar to, ka *brain rot* 2024. gadā bija atzīts par gada vārdu, un kristīgajā skatījumā pārmērīga digitālā satura lietošana tika pielīdzināta garīgai "puvei".

Pētniece, kas intervēja norvēģu 16 un 17 gadus vecus pusaudžus par šo terminu, argumentējusi, ka "smadzeņu puve" vislabāk saprotama kā veids, kā jaunieši piedalās sociālajos medijos, apzināti izmantojot neproduktīvus ziņojumus kā līdzekli, lai pretotos produktivitātes un pašoptimizācijas spiedienam.

## Atsauces