open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liecinieks

**"Liecinieks"** () ir 1985. gada ASV *[[neo-noir]]* krimināltrillera filma, kuras režisors ir Pīters Vīrs. Filmā galvenās lomas atveido Harisons Fords, Kellija Makgilisa, Aleksandrs Godunovs un Denijs Glovers. Filmā aktiera debiju piedzīvojis Vigo Mortensens.

Filma stāsta par policijas detektīvu, kurš aizsargā amišu sievieti un viņas dēlu, kurš kļūst par mērķi pēc tam, kad ir liecinieks nežēlīgai slepkavībai.

Filmas "Liecinieks" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Paramount Pictures]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un guva finansiālus panākumus, nopelnot 116 miljonus ASV dolāru. Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai astoņās kategorijās, tai skatā kategorijās "Labākā filma", "Labākais režisors" un "Labākais aktieris galvenajā lomā" (Fords), saņemot to kategorijās "Labākais oriģinālscenārijs" un "Labākā montāža". Filmu nominēja arī BAFTA kino balvai septiņās kategorijās (saņemot vienu) un Zelta globusa balvai sešās kategorijās. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 93% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Svindona

**Svindona** (; ) ir pilsēta Viltšīrā, Anglijas dienvidrietumos, Svindonas unitārās pašvaldības administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojusies grāfistes ziemeļaustrumos Temzas pietekas Rejas krastos  no grāfistes centra Troubridžas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. 

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1086. gadā Pastardienas grāmatā kā *Suindune* — muiža ar 27 mājsaimniecībām. Līdz 19. gadsimta vidum pastāvēja kā neliela tirgus pilsētiņa ar ap 2500 iedzīvotājiem. 1840. gados pilsēta tika iekļauta dzelzceļa tīklā un Isambards Kingdoms Brunels šeit izveidoja lokomotīvju apkopes centru, kas tā ziedu laikos bija pasaulē lielākais dzelzceļa inženiertehniskais komplekss. Pilsēta strauji izauga un pēc 2. pasaules kara Svindona bija starp visstraujāk augošajām pilsētām valstī. Līdz ar tvaika lokomotīvju izņemšanu no aprites dzelzceļa nozares nozīme pilsētā mazinājās. 2. pasaules kara laikā pilsētā attīstījās aviorūpniecība, vēlāk — autorūpniecība — šeit ražo *Mini* un *[[Honda]]* zīmolu auto. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Štefans Pošs

**Štefans Pošs** (, dzimis ) ir austriešu futbolists, kurš spēlē aizsarga pozīcijā un pārstāv Austrijas futbola izlasi. Kopš 2026. gada Pošs spēlē Vācijas Bundeslīgas komandā *[[1. FSV Mainz 05|Mainz 05]]*, kas viņu īrē no *[[Como 1907|Como]]*.

Iepriekš pārstāvējis Austrijas komandu *[[FCM Flyeralarm Traiskirchen|Admira Wacker Amateure]]*, Vācijas komandu *[[TSG 1899 Hoffenheim|TSG Hoffenheim]]* un Itālijas komandas *[[Bologna F.C. 1909|Bologna]]* un *[[Atalanta]]*.

Austrijas futbola izlases rindās debitējis 2019. gadā. Pārstāvējis izlasi 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saite
Maksimiliāns Vēbers (futbolists)

**Maksimiliāns Vēbers** (, dzimis ) ir austriešu futbolists, kurš spēlē centra aizsarga pozīcijā un pārstāv Austrijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Vēbers spēlē Vācijas Bundeslīgas komandā Brēmenes "Werder", kas viņu īrē no *[[Leeds United F.C.|Leeds United]]*.

Iepriekš pārstāvējis Austrijas komandas *[[SK Rapid Wien|Rapid Wien]]* un *[[FC Red Bull Salzburg|Red Bull Salzburg]]*, Nīderlandes komandu *[[AFC Ajax|Ajax]]* un Spānijas komandu *[[Sevilla FC|Sevilla]]*.

Austrijas futbola izlases rindās debitējis 2017. gadā. Piedalījies 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Ajax**

* Eredivisie: 2018—19
* Nīderlandes kauss: 2018—19

**Red Bull Salzburg**

* Austrijas Bundeslīga: 2019—20, 2020—21, 2021—22
* Austrijas kauss: 2019—20, 2020—21, 2021—22

**Leeds United**

* Anglijas futbola čempionāts: 2024—25
## Atsauces

## Ārējās saites
Filips Līnharts

**Filips Līnharts** (; dzimis ) ir austriešu futbolists, kurš spēlē centra aizsarga pozīcijā un pārstāv Austrijas futbola izlasi. Kopš 2018. gada Līnharts spēlē Vācijas Bundeslīgas komandā *[[SC Freiburg]]*.

Iepriekš pārstāvējis Austrijas komandu *[[Vīnes "Rapid"|Rapid Wien]]* un Spānijas komandu *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]*.

Austrijas futbola izlases rindās debitējis 2017. gadā. Pārstāvējis izlasi 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Kevins Danso

**Kevins Danso** (, dzimis ) ir austriešu futbolists, kurš spēlē centra aizsarga pozīcijā un pārstāv Austrijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Danso spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]].*

Iepriekš pārstāvējis Vācijas komandas *[[FC Augsburg]]* un *[[Fortuna Düsseldorf]]*, Anglijas komandu *[[Southampton FC|Southampton]]*, kā arī Francijas komandu *[[RC Lens|Lens]].*

Austrijas futbola izlases rindās debitējis 2017. gadā. Piedalījies 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Bornmuta, Kraistčērča un Pūla

**Bornmuta, Kraistčērča un Pūla** () ir unitārā pašvaldība Dorsetas grāfistē Anglijā. Atrodas grāfistes dienvidaustrumos, robežojas rietumos un ziemeļos ar Dorsetas unitāro pašvaldību, bet austrumos — ar Hempšīru. Dienvidos krastus apskalo Lamanša šaurums un Pūlas līcis. Lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs ir Bornmuta.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 2019. gada 1. aprīlī, apvienojot vienotā unitārā pašvaldībā 1997. gadā dibinātās Bornmutas un Pūlas unitārās pašvaldības un Kraistčērčas nemetropoles distriktu. Administratīvi unitārā pašvaldība dalās — 3 pilsētās Bornmuta (194 360 iedzīvotāji), Pūla (151 500) un Kraistčērča (31 372) un 4 lauku pagastos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pūla (Anglija)

**Pūla** (; ) ir ostas pilsēta Dorsetā, Anglijas dienvidrietumos, Bornmutas, Kraistčērčas un Pūlas unitārajā pašvaldībā. Izvietojusies grāfistes dienvidaustrumos pie Pūlas līča  no grāfistes centra Dorčesteras un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. Pūlas osta tiek uzskatīta par otru lielāko dabīgo ostu pasaulē pēc Sidnejas Austrālijā. Nozīmīgs kūrorts un jahtu būves centrs.

## Vēsture
Pūlas pilsētas nosaukums vēstures avotos pirmoreiz minēts 1196. gadā, bet Pūlas līcis kā ērta osta bija zināma jau kopš romiešu laikiem. Pēc normaņu iekarojuma Pūla izauga par nozīmīgu ostu, saistītu galvenokārt ar vilnas eksportu. 1248. gadā Pūlas lords pārdeva pilsētniekiem brīvību hartiju, lai iegūtu līdzekļus Septītajam krusta karam uz Svēto Zemi. 1568. gadā karaliene Elizabete I piešķīra Pūlai grāfistes boro statusu.

No 16. gadsimta Pūla kļuva par nozīmīgu ostu tirdzniecībai ar Ziemeļameriku, sevišķi Ņūfaundlendu. Uz Ameriku veda sāli un provīziju, no turienes uz Eiropu — sālītas un kaltētas zivis, bet mājās uz Pūlu — vīnu, olīveļļu un sāli. 18. gadsimta pirmajā pusē Pūlas ostā bija Anglijā lielākais kuģu skaits tirdzniecībai ar Ziemeļameriku. Ostas izaugsme ievērojami sekmēja arī pilsētas attīstību un labklājību. 19. gadsimta sākumā beidzās britu monopols attiecībā uz zveju Ņūfaundlendas piekrastē, bet Pūlai to aizstāja straujā industrializācija. 1847. gadā pilsētu savienoja dzelzceļa līnija. Sakarā ar arvien lielāku kuģu nonākšanu tirdzniecības flotēs Pūlas relatīvi seklā osta zaudēja savu nozīmi un pilsēta kļuva par tūrisma un burāšanas centru.

Otrā pasaules kara laikā Pūlas osta bija trešais lielākais iekāpšanas punkts Normandijas operācijas nodrošināšanai un pēc tam kalpoja par bāzi sabiedroto spēku apgādei Eiropā. Pilsēta ievērojami cieta gaisa bombardēšanā, kas izraisīja ekonomikas lejupslīdi pēckara gados.

1974. gada administratīvajā reformā Pūla tika izdalīta kā Dorsetas nemetropoles grāfists atsevišķs distrikts. 1997. gadā reorganizēta par unitāro pašvaldību, bet 2019. gadā apvienota ar Bornmutu un Kraistčērču vienotā unitārajā pašvaldībā, kas iekļauj visu Dienviddorsetas aglomerāciju ar 465 tūkstošiem iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kraistčērča (Dorseta)

**Kraistčērča** (; ) ir pilsēta un pagasts Dorsetā, Anglijas dienvidrietumos, Bornmutas, Kraistčērčas un Pūlas unitārajā pašvaldībā; tās senākā apdzīvotā vieta. Izvietojusies grāfistes dienvidaustrumos Eivonas un Stouras satekā netālu no to ietekas Lamanšā,  no grāfistes centra Dorčesteras un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra.

## Vēsture
Pilsētu ap 650. gadu dibināja Vinčesteras bīskapa sūtītie misionāri, kas apmetās starpupē starp Eivonu un Stouru, kas bija intensīvi tirdzniecības ceļi uz tirgiem Blendfordā un Vecajā Sarumā. Osta minēta Anglosakšu hronikās 901. gadā kā *Tweoxneam* — no senangļu valodas — ‘starp upēm’. 890. gadā Alfrēds Lielais iekļāva Tvainemu (*Twynham*) nocietināto boro sistēmā aizsardzībai pret vikingu iebrukumiem. 1094. gadā Viljama II galvenais ministrs Ranufs Flambards uzsāka Tvainemā Svētās Trīsvienības priorijas būvniecību vecās misionāru baznīcas vietā. Pēc priorijas būvniecības pabeigšanas 12. gadsimta vidū pilsētu sāka dēvēt tagadējā vārdā. Pilsēta turpināja attīstīties galvenokārt kā zvejas osta, ko gan ievērojami apgrūtināja upju grīvas aizsērēšana. 18. un 19. gadsimtā Kontrabanda bija viena no ienesīgākajām Kraistčērčas nozarēm, pateicoties ērtai piekļuvei kaimiņu pilsētām un sarežģītajai ieejai ostā, kas darbojās kā šķērslis muitas kuģiem. 1847. gadā pielsēta tika savienota ar dzelzceļu. 

1974. gada administratīvajā reformā Kraistčērča no Hempšīras, kurai tā vēsturiski piederēja, tika pievienota Dorsetas nemetropoles grāfistei kā atsevišķs distrikts ar boro statusu. 2019. gadā Kraistčērčas distriktu apvienoja ar Pūlu un Bornmutu vienotā unitārā pašvaldībā, kas iekļauj visu Dienviddorsetas aglomerāciju ar 465 tūkstošiem iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Erzju karogs

**Erzju karogs** (, burtiski "erzju tautas karogs") ir Krievijā dzīvojošās erzju tautas simbols.

## Karoga apraksts
Karoga izmērs ir proporcijā 1:2. Tas sastāv no trim vienāda platuma horizontālām svītrām, no kurām augšējā ir balta, vidējā sarkana un apakšējā melna. To izstrādāja Valentīns Devjatkins un 1990. gadā atbalstīja biedrība "Mastorava". Pamatkrāsas, pēc autora idejas, atkārto vīriešu un sieviešu erziešu tautastērpu rakstu krāsas. 2006. gadā karogu apstiprināja Erzju tautas kongress, kā “savās krāsās simbolizējošu erzju brīvību, dzīvību un zemi”.

## Pielietojums
[thumb|Erzju karogs Obinicas ciemā Igaunijā 2015. gadā, kur bija ieradušies dažādu [Somugri|somugru tautu pārstāvji]]
Erzju trikolors tiek izmantots gan oficiālajos erzju svētkos, gan tautas ikdienā, kultūras dzīvē. Tomēr tam nav oficiāla statusa. Lielāko daļu svētku, kuros izmanto karogu, rīko erzju tautas kongresi. Aktīvisti lieto šo karogu arī citās teritorijās. Karogs tiek lietots arī, lai pasvītrotu erzju atšķirību no mokšiem, kurus daļa uzskata par kopīgas mordviešu — erzju un mokšu — tautas sastāvdaļu, kamēr vairums nodala tās kā radnieciskas, bet atsevišķas tautas.

Reizēm tiek lietoti karoga varianti ar ornamentiem.

## Līdzīgi karogi
Horizontālu baltsarkanmelnu karogu lieto arī citas organizācijas un vietas, tai skaitā Baltkrievijas Brīvības partija un Oņoras ciems Jakutijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaktu iela

**Kaktu iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Kaktu iela — iela Liepājā.
** Kaktu iela — iela Rīgā.
* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Kaktu iela — iela Ogres novada Rembates pagasta Rembatē.

## Skatīt arī
* Kakts
Groznijas apgabals

thumb|Groznijas apgabals kartē
**Groznijas apgabals** bija Krievijas PFSR administratīvi teritoriāla vienība ar centru Groznijas pilsētā, kas pastāvēja no 1946. gada līdz 1957. gada februārim.

Groznijas apgabals tika izveidots 1944. gada 22. martā ar PSRS Augstākās Padomes Prezidija dekrētu pēc čečenu un ingušu deportācijas februārī un attiecīgi Čečenijas-Ingušijas APSR likvidēšanas 7. martā, līdz ar to lielāko daļu apgabala veidoja Čečenijas-Ingušijas ASR teritorijas. Apgabala rajonus apdzīvoja galvenokārt krievi.

1957. gada janvārī čečeni un inguši oficiāli sāka atgriezties no izsūtījuma, Groznijas apgabals tika likvidēts, Čečenijas-Ingušijas APSR tika atjaunota.

## Ārējās saites
Lefortovas cietums

**Lefortovas cietums** (*ФКУ СИЗО № 2 ФСИН России*) ir Krievijas Tieslietu ministrijas pirmstiesas cietums Maskavas Lefortovas rajonā.

Cietums dibināts 1881. gadā, pēc Oktobra revolūcijas nonāca čekas kontrolē. No 1954. līdz 1991. gadam tas bija PSRS VDK pirmstiesas cietums, bet no 1995. līdz 2005. gadam tas bija Krievijas Federācijas FSB pirmstiesas cietums.

Kopš 2005. gada pirmstiesas cietums atrodas Krievijas Tieslietu ministrijas pārziņā.
Plimuta (nozīmju atdalīšana)

**Plimuta** () var būt:
* Plimuta — pilsēta Anglijā
* Plimuta — pilsēta Montserratā
* Plimuta — pilsēta Masačūsetsā, ASV
Natalja Bukovecka

**Natalja Bukovecka** (; dzimusi **Kačmareka** (*Kaczmarek*)  Drezdenko) ir Polijas vieglatlēte, startē sprinta distancēs. Viņa ir  čempione 4×400 metru jauktajā stafetē, sudraba medaļas ieguvēja 4×400 metru sieviešu stafetē un  bronzas medaļas ieguvēja 400 metru distancē, kā arī 2023. gada Pasaules čempionāta sudraba medaļniece 400 m.

## Karjera
Pirmos starptautiskos panākumus guva stafetēs. 2018. gada Pasaules čempionātā telpās ieguva sudraba medaļu 4x400 metru stafetē, startējot tikai priekšskrējienā. Arī 2018. gada Eiropas čempionātā Berlīnē, kur Polijas sieviešu 4x400 metru stafetes komanda izcīnīja zeltu, piedalījās priekšskrējienā, bet finālā tika nomainīta. 2019. gada Eiropas U-23 čempionātā Jēvlē uzvarēja gan 400 metru distancē individuāli, gan stafetes komandas sastāvā, izcīnot divas zelta medaļas.

2021. gada Eiropas čempionātā telpās Toruņā ieguva bronzas medaļu 4x400 metru stafetē. 2021. gada maijā Eiropas komandu čempionāta Superlīgā uzvarēja gan 400 metros individuāli, gan stafetē. Kačmareka izcīnīja divas medaļas Tokijas olimpiskajās spēlēs, kas notika 2021. gada augustā. 4x400 metru jauktajā stafetē kopā ar Karolu Zalevski, Justinu Svjenti-Erseticu un Kajetanu Dušiņski ieguva olimpisko zeltu, bet 4x400 metru sieviešu stafetē izcīnīja sudraba godalgu. Individuāli 400 metru distancē izstājās pusfinālā, sasniedzot rezultātu 50,79 sekundes.

2022. gada Pasaules čempionātā telpās Belgadā izcīnīja bronzu stafetē. 2022. gada maijā viņa uzvarēja 400 m skrējienā Ostravā notikušajās *Golden Spike* sacensībās, labojot savu personisko rekordu un ar laiku 50,16 sekundes ierindojoties otrajā vietā Polijas visu laiku ātrāko rezultātu sarakstā šajā disciplīnā. 2022. gada 6. augustā Hožovā viņa uzlaboja savu personisko rekordu līdz 49,86 sekundēm, kļūstot tikai par otro polieti aiz Irenas Ševiņskas, kas skrējusi 400 metrus ātrāk par 50 sekundēm. 2022. gada Eiropas čempionātā Minhenē izcīnīja divas sudraba medaļas — 400 metru distancē ar rezultātu 49,94 s un 4x400 metru stafetē.

 Kačmareka kļuva par pirmo polieti, kas ar laiku 50,90 sekundes pārvarēja 51 sekundes barjeru 400 m telpās, ierindojoties otrajā vietā aiz Femkes Bolas prestižajās *Hauts-de-France Pas-de-Calais* sacensībās Ljevēnā, Francijā. 2023. gada Pasaules vieglatlētikas čempionātā Budapeštā, 400 m distanci veicot 49,57 sekundēs, izcīnīja sudraba medaļu.

2024. gada Eiropas čempionātā Romā kļuva par Eiropas čempioni 400 metru distancē, veicot to 48,98 sekundēs un labojot Polijas rekordu, kas kopš 1976. gada piederēja Ševiņskai. 2024. gada jūlijā Dimanta līgas posmā Londonā vēlreiz laboja Polijas rekordu, 400 m noskrienot 48,90 sekundēs.  Parīzē izcīnīja bronzas medaļu 400 metros.

2026. gada Pasaules čempionātā telpās Toruņā izcīnīja sudraba medaļu 400 m distancē.

## Privātā dzīve
2024. gadā apprecējās ar Polijas lodes grūdēju Konradu Bukovecki, ar ko bija attiecībās kopš 2018. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites
Voldemārs Avens

**Voldemārs Avens** (dzimis 1924. gada 12. janvārī Ziemera pagastā, miris 2022. gada 20. aprīlī Ņujorkā) bija latviešu gleznotājs un dzejnieks, kas lielāko mūža daļu dzīvoja ASV.

Dzejoļus rakstījis kopš jaunības, nozīmīgas publikācijas kopš 1966. gada. Avena dzeja piederīga "Elles ķēķa" grupējuma tradīcijai, tajā autobiogrāfiski motīvi un pārdomas par trimdinieka identitāti.

## Dzejas grāmatas
* *Caurumi*. Kopenhāgena: Imanta, 1968.
* *Avis*. Newton, MA: LaRAs grāmatu klubs, 1989.
* *Piezvanīšu parīt*. Rīga: Nordik, 2002.
* *Avena dzejoļi* [kopotā dzeja ar jaunu krājumu "Dalīti uz divi"]. Jura Kronberga priekšvārds. Rīga: Mansards, 2011.
* *Pagaidi*. Rīga: Aminori, 2024.

## Atsauces
Lubjanka

thumb|250px|Lubjanka 2010. gadā
**Lubjanka** () ir sarunvalodas nosaukums PSRS Valsts drošības komitejas, tagad Krievijas Federālā drošības dienesta galvenajai mītnei, kas atrodas Lubjankas laukumā Maskavā.

## Vēsture
thumb|250px|Lubjanka 1961. gadā
Tagadējās ēkas celtas 1898. gadā, līdz 1917. gada Oktobra revolūcijai tās piederēja apdrošināšanas sabiedrībai "Rossija".
1918. gada rudenī ēkās iekārtoja Viskrievijas Ārkārtas komisijas galveno mītni un cietuma pirmstiesas izolatora kameras, 1918.—1919. gadā izbūvēja iekšējo cietumu.

Ēkas pirmajā stāvā izbūvēja šauras kameras, kurās arestētos cilvēkus pirms izmeklēšanas vai psiholoģiska un fiziska spiediena izdarīšanas turēja necilvēcīgos apstākļos. Ēkas otrajā stāvā atradās iekšējā cietuma administratīvās telpas. Saskaņā ar 1922. gadā publicētajām ieslodzīto atmiņām uz iekšējo cietumu pārveda uz nāvi notiesātos no citiem Maskavas cietumiem. Nāvessodus izpildīja trešdienās un sestdienās pēc pulksten 19.00 pagraba telpās.
1932.—1933. gadā veica ēku pārbūvi.
Papardes iela

**Papardes iela** var būt:

* Papardes iela — iela Rīgā;
* Papardes iela — iela Jelgavā;
* Papardes iela — iela Jūrmalā;
* Papardes iela — iela Aizkrauklē;
* Papardes iela — iela Baložos;
* Papardes iela — iela Ludzā;
* Papardes iela — iela Saldū;
* Papardes iela — iela Tukumā;
* Papardes iela — iela Salaspils pagasta Bajāros;
* Papardes iela — iela Babītes pagasta Piņķos;
* Papardes iela — iela Carnikavas pagasta Siguļos.

## Skatīt arī
* Paparžu iela
Parka aleja

**Parka aleja** var būt:

* Parka aleja — iela Jelgavas novada Elejas pagasta Elejā;
* Parka aleja — iela Mārupes novada Babītes pagasta Dzilnuciemā.

## Skatīt arī
* Parka iela
Mazā Parka iela

**Mazā Parka iela** var būt:

* Mazā Parka iela — iela Limbažos;
* Mazā Parka iela — iela Valkā.

## Skatīt arī
* Parka iela
Paegļu iela

**Paegļu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Paegļu iela — iela Rīgā;
** Paegļu iela — iela Daugavpilī;
** Paegļu iela — iela Jūrmalā;
** Paegļu iela — iela Cēsīs;
** Paegļu iela — iela Ikšķilē;
** Paegļu iela — iela Lielvārdē;
** Paegļu iela — iela Mārupē;
** Paegļu iela — iela Salaspilī;
** Paegļu iela — iela Skrundā;
** Paegļu iela — iela Talsos.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Paegļu iela — iela Stopiņu pagasta Dreiliņos;
** Paegļu iela — iela Carnikavas pagasta Garciemā;
** Paegļu iela — iela Dunikas pagasta Ječos;
** Paegļu iela — iela Garkalnes pagasta Maksteniekos;
** Paegļu iela — iela Babītes pagasta Piņķos;
** Paegļu iela — iela Ķekavas pagasta Rāmavā;
** Paegļu iela — iela Glūdas pagasta Viesturciemā;
** Paegļu iela — iela Valgundes pagasta Vītoliņos.
Bobs Mārlijs: One Love

**"Bobs Mārlijs: One Love"** () ir 2024. gada ASV biogrāfiskā drāmas muzikālā filma, kas balstīta uz regeja dziedātāja un dziesmu autora Boba Mārlija dzīvi, kuru atveido Kingslijs Bens-Adirs, no viņa atpazīsmības iegūšanas 1970. gadu vidū līdz nāvei 1981. gadā. Filmas režisors ir Reinaldo Markuss Grīns, kurš ir arī scenārija līdzautors kopā ar Terensu Vintersu, Frenku Flauersu un Zeku Beilinu. Lomas filmā atveido arī Lašana Linča (Ritas Mārlijas loma) un Džeimss Nortons (Krisa Blekvela loma).

Filmas "Bobs Mārlijs: One Love" pirmizrāde notika  *Carib 5* kinoteātrī Kingstonā, Jamaikā, bet ASV un Latvijas kinoteātros filmu sāka demonstrēt no  un filmu izplatīja *[[Paramount Pictures]]*. Tā saņēma dažādas kritiķu atsauksmes un pasaulē nopelnījusi vairāk nekā 180 miljonu ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pārslas iela

**Pārslas iela** var būt:

* Pārslas iela — iela Rīgā;
* Pārslas iela — iela Jūrmalā;
* Pārslas iela — iela Ogrē;
* Pārslas iela — iela Tukumā;
* Pārslas iela — iela Stopiņu pagasta Dzidriņās;
* Pārslas iela — iela Skultes pagasta Skultē.

## Skatīt arī
* Pārslu iela — iela Jelgavā.
Paula Stradiņa iela

**Paula Stradiņa iela** var būt:

* Paula Stradiņa iela — iela Jūrmalā;
* P. Stradiņa iela — iela Ventspilī;
* P. Stradiņa iela — iela Viesītē.
Pavasara iela

**Pavasara iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Pavasara iela — iela Jelgavā;
** Pavasara iela — iela Jūrmalā;
** Pavasara iela — iela Aizputē;
** Pavasara iela — iela Baložos;
** Pavasara iela — iela Dobelē;
** Pavasara iela — iela Gulbenē;
** Pavasara iela — iela Koknesē;
** Pavasara iela — iela Lielvārdē;
** Pavasara iela — iela Rūjienā;
** Pavasara iela — iela Saulkrastos;
** Pavasara iela — iela Siguldā;
** Pavasara iela — iela Tukumā;
** Pavasara iela — iela Viesītē;
** Pavasara iela — iela Viļānos.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Pavasara iela — iela Ādažu pagasta Alderos;
** Pavasara iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
** Pavasara iela — iela Stopiņu pagasta Dreiliņos;
** Pavasara iela — iela Babītes pagasta Dzērvēs;
** Pavasara iela — iela Elejas pagasta Elejā;
** Pavasara iela — iela Ērgļu pagasta Ērgļos;
** Pavasara iela — iela Ķekavas pagasta Krustkalnos;
** Pavasara iela — iela Glūdas pagasta Nākotnē;
** Pavasara iela — iela Ozolnieku pagasta Ozolniekos;
** Pavasara iela — iela Mālpils pagasta Sidgundā;
** Pavasara iela — iela Skultes pagasta Skultē;
** Pavasara iela — iela Baldones pagasta Sūnupēs;
** Pavasara iela — iela Līvbērzes pagasta Tušķos;
** Pavasara iela — iela Ropažu pagasta Villasmuižā;
** Pavasara iela — iela Vītiņu pagasta Vītiņos.

## Skatīt arī
* Pavasara gatve
Pavasara gatve

**Pavasara gatve** var būt:

* Pavasara gatve — iela Rīgā;
* Pavasara gatve — iela Ogrē.

## Skatīt arī
* Pavasara iela
Pāvila iela

**Pāvila iela** var būt:

* Pāvila iela — iela Jūrmalā;
* Pāvila iela — iela Ventspilī;
* Pāvila iela — iela Cēsīs.

## Skatīt arī
* Pāvila Rozīša iela
* Pētera Pāvila iela
Torbeja

**Torbejas boro** (; ) ir unitārā pašvaldība ar boro statusu Devonas grāfistē Anglijā. Atrodas grāfistes dienvidaustrumos, robežojas rietumos ar Dienvidhemsu, bet ziemeļos — ar Tinbridžu. Austrumos krastus apskalo Lamanša šaurums un Tora līcis (*Tor Bay*), pēc kura boro nodēvēts. Administratīvais centrs ir Torkī.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 1968. gadā, apvienojot Torkī municipālo boro, Briksemas un Peintonas urbānos distriktus un Čorstonferersas pagastu un izveidojot grāfistes boro (*county borough*). 1974. gadā grāfistes boro reoganizēja par nemetropoles distriktu, bet 1998. gadā — par no Devonas nemetropoles grāfistes neatkarīgu unitāro pašvaldību.

Administratīvi unitārā pašvaldība sastāv no ārpuspagastu teritorijas (*unparished area*), ko tieši pārvalda boro padome un kas iekļauj Torkī (65 245 iedzīvotāji) un Peintonas (67 520) pilsētas, kā arī Briksemas (16 825) pilsētas ar savu pašpārvaldi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pērkona iela

**Pērkona iela** var būt:

* Pērkona iela — iela Jūrmalā;
* Pērkona iela — iela Baložos;
* Pērkona iela — iela Ikšķilē;
* Pērkona iela — iela Lielvārdē;
* Pērkona iela — iela Ogrē;
* Pērkona iela — iela Rūjienā;
* Pērkona iela — iela Siguldā;
* Pērkona iela — iela Skrundā;
* Pērkona iela — iela Grobiņas pagasta Cimdeniekos;
* Pērkona iela — iela Olaines pagasta Jaunolainē;
* Pērkona iela — iela Lapmežciema pagasta Ragaciemā.

## Skatīt arī
* Pērkones iela
Ventspils iela

**Ventspils iela** var būt:

* Ventspils iela — iela Rīgā;
* Ventspils iela — iela Daugavpilī;
* Ventspils iela — iela Liepājā;
* Ventspils iela — iela Rēzeknē;
* Ventspils iela — iela Grobiņā;
* Ventspils iela — iela Kuldīgā;
* Ventspils iela — iela Preiļos;
* Ventspils iela — iela Sabilē;
* Ventspils iela — iela Talsos;
* Ventspils iela — iela Olaines pagasta Medemciemā.
Partizānu iela

**Partizānu iela** var būt:

* Partizānu iela — iela Jūrmalā;
* Partizānu iela — iela Balvos;
* Partizānu iela — iela Tukumā;
* Partizānu iela — iela Kupravas pagasta Kupravā;
* Partizānu iela — iela Beļavas pagasta Letēs.

* *Partizānu iela* — Sinagogas ielas Ventspilī nosaukums padomju okupācijas laikā.
Pērļu iela

**Pērļu iela** var būt:

* Pērļu iela — iela Daugavpilī;
* Pērļu iela — iela Jūrmalā;
* Pērļu iela — iela Cēsīs;
* Pērļu iela — iela Saulkrastos;
* Pērļu iela — iela Ķekavas pagasta Rāmavā;
* Pērļu iela — iela Garkalnes pagasta Upesciemā;
* Pērļu iela — iela Mārupes pagasta Vētrās.
Lauka ilzīte

**Lauka ilzīte** (*Anthemis arvensis*) ir augu suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir  Dienvideiropā, taču suga ir plaši izplatījusies ziemeļu virzienā, kā arī ieviesusies citos kontinentos. Latvijā suga ir sastopama reti visā valsts teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug dažādās izmīdītās pļavās, atmatās, sējumos, ganībās, arī nezālienēs un ceļmalās.

## Apraksts
Lauka ilzīte ir viengadīgs 15—50 cm garš, stāvs, stīvs, zarains un parasti kails lakstaugs. Uz stublāja pamīšus un skraji izvietotas 3—6 cm garas lapas, kas ir vairākkārt plūksnaini dalītas šauri lancetiskās vai lineārās plūksnās. Ziedu kurvīši ir pa vienam garu zaru (ziedkātu) galā. Vīkala lapas strupas, apmatotas, vairākās rindās. Plēkšņlapiņas gludas, galā smailas, visplatākās augšpus vidus, novietotas pa visu kurvīša gultni. Kurvītim ārmalā ir balti, galā trīszobaini sievišķie mēlziedi, bet centrā dzelteni divdzimumu stobrziedi, kā irbulis parasti garāks nekā stobrveida vainags. Auglis ir rievains, otrādi konusveidīgs sēklenis. Zied no maija beigām līdz augustam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nesaki nevienam

**"Nesaki nevienam"** () ir 2006. gada Francijas trillera filma, kuras režisors ir Gijoms Kanē. Filmā galvenās lomas atveido Fransuā Klizē, Marī Žozē Kloza, Andrē Dusoljē, Kristīna Skota Tomasa, Fransuā Berleāns, Natalī Baja, Žans Rošfors un Gijoms Kanē.

Filma stāsta par vīrieti, kurš saņem noslēpumainu e-pastu no savas sievas, kura tika noslepkavota pirms astoņiem gadiem. Cenšoties noskaidrot, vai viņa ir dzīva, viņš atklāj, ka ir iesaistīts viņas nāvē.

Filmas "Nesaki nevienam" pirmizrāde notika . Filma guva pozitīvas kritiķu atsauksmes un saņēma četras Cēzara balvas. Filma iekļuva vairāku kritiķu gada labāko filmu sarakstos. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 93% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lauva ziemā

**"Lauva ziemā"** () ir 1968. gada Apvienotās Karalistes un ASV vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir Entonijs Hārvijs, bet scenārija autors Džeimss Goldmens. Filmā galvenās lomas atveido Pīters O'Tūls, Ketrina Hepbērna, Džeina Merova, Džons Kāsls, Timotijs Daltons, Entonijs Hopkinss, Naidžels Stoks un Naidžels Terijs. Filma balstīta uz Goldmena tāda paša nosaukuma lugu.

Filma stāsta par Anglijas karali Henriju II (O'Tūls) un viņa mēģinājumu izvēlēties sev troņmantnieku 1183. gada Ziemassvētkos.

Filmas "Lauva ziemā" pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu un guva finansiālus panākumus. To nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai septiņās kategorijās, saņemot to kategorijās "Labākā aktrise galvenajā lomā" (Hepbērna balvu dalīja ar Bārbru Streisandi), "Labākais adaptētais scenārijs" un "Labākā oriģinālmūzika". Filma saņēma arī Zelta globusa balvu kategorijās "Labākā drāmas filma" un "Labākais aktieris drāmas filmā", bet Hepbērna saņēma BAFTA kino balvu kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Piejūras iela

**Piejūras iela** var būt:

* Piejūras iela — iela Jūrmalā;
* Piejūras iela — iela Engures pagasta Engurē;
* Piejūras iela — iela Babītes pagasta Piņķos.
Dobrudža

[thumb|Dobrudža [Bulgārijas (dzeltenā) un Rumānijas (oranžā) daļas]]
**Dobrudža** (, ) ir vēsturisks reģions starp Donavas upes lejteci un Melno jūru, kuru 19. gadsimtā sadalīja Bulgārijas un Rumānijas daļās.

Reģionu apdzīvoja dažādas senās tautas, tostarp geti, daki un grieķu kolonisti, kuri izveidoja vairākas piejūras apmetnes, piemēram, Tomisu (mūsdienu Konstanca). Romas impērijas laikā Dobrudža bija daļa no provinces *Moesia Inferior*. Romieši izveidoja ceļus, fortus un citu infrastruktūru. Pēc Romas impērijas sabrukuma reģionā notika pastāvīgas varas maiņas — to kontrolēja Bizantija, Bulgārija, pečeņegi un citas nomadu ciltis. 14. gadsimtā reģionā izveidojās Dobrudžas despotāts, kuru vēlāk iekaroja Osmaņu impērija.

19. gadsimta beigās pēc Krievu—turku kara (1877—1878) un Berlīnes kongresa reģions tika sadalīts starp Rumāniju un Bulgāriju. Pēc Balkānu kariem un Pirmā pasaules kara Dobrudžas teritorija piedzīvoja vairākas robežu izmaiņas. 1913. gadā Dienviddobrudža tika piešķirta Rumānijai, bet 1940. gadā tā tika atdota Bulgārijai, pamatojoties uz Krāiovas līgumu.

## Ārējās saites
Krievu—persiešu karš (1722—1723)

[thumb|250px|Ķeizara Pētera I ienākšana Tarkos ([Dagestāna)]]
**Krievu—persiešu karš (1722—1723)** () jeb **Persijas karagājiens** () bija Krievijas Impērijas militārā intervence Persijā 1722.—1723. gadā, kuras mērķis bija paplašināt Krievijas ietekmi Kaspijas jūras reģionā un Kaukāzā.

Kara rezultātā Persijas sūtnis Ismailbeks piekrita parakstīt Pēterburgas līgumu, atdodot Krievijai Derbentas un Baku pilsētas, kā arī Gīlānas, Širvanas, Māzenderānas un Astrābādas provinces Kaspijas jūras piekrastē. Tomēr jaunais Persijas Safavīdu dinastijas šahs Tahmasibs II (*II Şah Təhmasib*) atteicās ratificēt šo līgumu, tādēļ pēc Reštas (1732) un Gendžes (1735) līgumu parakstīšanas Krievija bija spiesta atdot šīs provinces Persijai.

## Priekšvēsture

Pēc sakāves 1710.—1711. gada krievu—turku karā Pēteris I spēja uzvarēt Lielajā Ziemeļu karā. Pēc Nīštates miera līguma noslēgšanas un Krievijas Impērijas pasludināšanas 1721. gadā Pēteris I nolēma pievienot Krievijai Persijas provinces gar Kaspijas jūru.

Map of the Zand dynasty.png|Persijas karte pirms kara sākuma (gaiši zilā krāsā autonomās gruzīnu Kartlijas un Kahetijas provinces)
Persia, Caspian Sea, part of Independent Tartary.png|Persijas karte pirms kara sākuma
Northwestern part of the Safavid Empire (cropped, more zoomed).png|Persijas ziemeļrietumu provinces pirms kara sākumaː Dagestāna, Gruzija, Širvana, Irāna, Azerbaidžāna, Gīlāna.


## Norise
thumb|250px|Krievijas okupētā Kaspijas jūras piekraste pēc Pēterburgas līguma (sārtā krāsā, 1723-1732).
1722. gada jūlijā Krievijas armija aptuveni 22 000 vīru sastāvā no Astrahaņas admirāļa Apraksina vadībā uzbruka Derbentas cietoksnim Dagestānas dienvidos, kuru iekaroja 1722. gada 23. augustā.
Septembrī liela daļa Kaspijas flotiles gāja bojā vētrā, padarot neiespējamu krievu armijas apgādi. Pēteris I bija spiests pārtraukt militārās operācijas un atkāpties atpakaļ uz Astrahaņu, atstājot spēcīgu garnizonu Derbentā un jaundibinātajā Svētā krusta fortā.
1722. gada vēlā rudenī krievu karaspēks ieņēma Reštas pilsētu, 1723. gada marta beigās krievu karaspēks piespieda šahu Tahmasibu II uzsākt miera sarunas. Viņa vēstnieks Ismails Begs 1723. gada septembrī bija spiests parakstīt Pēterburgas līgumu. Aizkaukāzu sadalīja starp Krievijas un Osmaņu impēriju.

Gatavojoties 1735.—1739. gada karam, lai noslēgtu aliansi pret Osmaņu impēriju, ķeizariene Anna 1732. gada Reštas līgumā atdeva persiešiem visas iekarotās teritorijas apmēram līdz pašreizējai Irānas ziemeļu robežai. Saskaņā ar Gandžas līgumu 1735. gadā Krievija atkāpās līdz savām agrākajām robežām gar Terekas upi.

## Ārējās saites
Piltenes iela

**Piltenes iela** var būt:

* Piltenes iela — iela Jūrmalā;
* Piltenes iela — iela Kuldīgā;
* Piltenes iela — iela Liepājā;
* Piltenes iela — iela Ventspilī.

## Skatīt arī
* Mazā Piltenes iela
Kolekcionāra problēma

thumb|300x300px|Kolekcionāra problēmas sagaidāmo pirkumu skaits līdz visa kolekcija ir savākta pie kolekcijas lieluma ''n''.
**Kolekcionāra problēma** ir varbūtības teorijas uzdevums, kas analizē kolekcionēšanu. Tā uzdod šādu jautājumu: "Ja katram pirkumam nāk līdzi viens kupons un kopumā ir *n* dažādi kuponi, cik vidēji jāveic pirkumi, lai savāktu visus kuponus?". Pastāv arī alternatīvi formulējumi uzdevumam, piemēram, kāda ir varbūtība, ka visa kolekcija būs savākta pēc *t* pirkumiem? Pēc matemātiskās analīzes sagaidāmā vērtība pirkumu skaitam pie lieliem *n* aug kā  \Theta(n \cdot \ln(n)) funkcija. Piemēram, kad kolekcijā ir *n = 50* elementi, tad nepieciešami apmēram 225 pirkumi, lai savāktu visus 50 kuponus.

## Atrisinājums
[thumb|300x300px|Grafikā pārādīts kā aug nepieciešamo kuponu skaits, norādīta arī viena [standartnovirze.]]
Apzīmēsim *<math> T</math>* kā nepeiciešamo skaitu pirkumu, lai savāktu visus *n* kuponus, kā arī *<math> t_i</math>*kā pirkumu skaitu, lai iegūtu *i-*to kuponu, kad *i-1* kuponi jau ir savākti. Tad izpildās  T= t_1 + t_2 + ... + t_n. Var uzskatīt *<math> T</math>* un *<math> t_i</math>* kā gadījuma lielumus. Var novērot, ka varbūtība iegūt *jaunu* kuponu ir  p_i = \frac{n-(i-1)}{n} = \frac{n-i+1}{n}. Katram *i-*tajam jaunajam kuponam ir atšķirīga varbūtība, ka nākamais pirkums būs nebijis kupons, taču šī varbūtība nopirkt jaunu kuponu nemainās kamēr nav atrasts jauns kupons. Šis ir nosacījums binomiālajam sadalījuma gadījuma lielumam, līdz ar to šo uzdevumu var interpretēt kā summēt sagaidāmās vērtības mainīgo vērtībām, kuras nāk no binomiālā sadalījuma. Priekš binomiālā sadalījuma sagaidāmā vērtība līdz vienam vēlamam gadījumam ir  \frac{1}{p_i}  un šī vērtība mums ir zināma:  \frac{1}{p_i} = \frac{n}{n-i+1}, tad var izmantot sagaidāmās vērtības linearitāti un aprēķināt uzdevumu:

 E(T)= E(t_1 + t_2 + ... + t_n),:  E(t_1 + t_2 + ... + t_n) = E(t_1) + E(t_2) + ... + E(t_n)

 \begin{align}
\operatorname{E}(T) & {}= \operatorname{E}(t_1 + t_2 + \cdots + t_n) \\
& {}= \operatorname{E}(t_1) + \operatorname{E}(t_2) + \cdots + \operatorname{E}(t_n) \\
& {}= \frac{1}{p_1} + \frac{1}{p_2} +  \cdots + \frac{1}{p_n} \\
& {}= \frac{n}{n} + \frac{n}{n-1} +  \cdots + \frac{n}{1} \\
& {}= n \cdot \left(\frac{1}{1} + \frac{1}{2} + \cdots + \frac{1}{n}\right) \\
& {}= n \cdot H_n.
\end{align}

kur  H_n  ir *n-*tais harmoniskais skaitlis. Izmantojot asimptošu analīzi var iegūt, ka:

 E(T)= n \cdot H_n = n \cdot \ln{n} + \gamma \cdot n + \frac{1}{2} + O(1/n), kur  \gamma \approx 0.5772156649 ir Eilera-Maščeroni konstane.
2025. gada Pasaules čempionāta hokejā 4. divīzija

**2025. gada Pasaules čempionāta hokejā 4. divīzija** bija hokeja sacensības, kas norisinājās Armēnijas galvaspilsētā Erevānā no 13. līdz 19. aprīlim.. Par turnīra uzvarētājiem kļuva Latvijas speciālista Normunda Sējēja vadītā Uzbekistānas hokeja izlase, kas, startējot savā pirmajā čempionātā, iekļuva 3. divīzijas B grupā.

## Komandas

;Kvalificējas iegūstot 6. vietu 3. divīzijas B grupā, un izkrītot no 3. divīzijas
* 

; Automātiski kvalificējās pēc 2024. gada Pasaules čempionāta hokejā 4. divīzijas (2.—4. vieta)

* 
* 
* 

;Rīkotāji, atgriežas trunīrā kopš 2010. gada turnīra
* 

;Pirmo reizi piedalijās Pasaules čempionāta turnīrā
* 

## Atsauces
Plūdu iela

**Plūdu iela** var būt:

* Plūdu iela — iela Daugavpilī;
* Plūdu iela — iela Jūrmalā;
* Plūdu iela — iela Rīgā.
Pēteris Korsaks

**Pēteris Korsaks** (1937—2024) bija latviešu fotovēsturnieks, viens no Latvijas fotogrāfijas muzeja izveidotājiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1937. gada 15. decembrī Maltas pagasta Višķeru ciema Londā. Mācījās Maltas vidusskolā, 1958. gadā Rīgā ieguva elektrosakaru mehāniķa, tad ekstrūzijas mašīnu operatora specialitāti. Strādāja Rīgas sakaru mezglā (1960—1965) un Olaines plastmasas pārstrādes rūpnīcā “Ausma” (1965—1977).

Vēlāk bija izdevniecības un reklāmas sektora vadītājs Brīvdabas muzejā, fotoeksperts Latvijas Institūtā un viens no Latvijas fotogrāfijas muzeja dibinātājiem, pastāvīgās ekspozīcijas "Fotogrāfijas attīstība Latvijā. 1839—1940" autors, līdz 2008. gadam — Fotogrāfijas muzeja galvenais speciālists.

Miris 2024. gada 22. maijā.

## Darbi
Vairāku grāmatu autors un līdzautors:
* “Latviešu fotogrāfi — kara liecinieki” (2019)
* “Latgales fotogrāfi laika ritumā XIX—XXI gs.” (2021)
* “Eižens Finks. Fotogrāfs leģenda” (2022)

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis
* 1991. gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīme
* Spīdolas fonda stipendija
* Kultūrkapitāla fonda mūža stipendija
* Valsts prezidenta Cildinājuma raksts

## Atsauces
Tautu deportācijas Padomju Savienībā

**Tautu deportācijas** bija viena no staļinisma represiju formām PSRS. Galvenās deportāciju kā represiju iezīmes bija to ārpustiesas, piespiedu un sociāli bīstamais raksturs — cilvēku pārvietošana uz ģeogrāfiski attālu, nepazīstamu un bieži vien riskantu vidi. Kopumā piespiedu pārvietošana ir skārusi aptuveni 6 miljonus cilvēku. Tā rezultātā no 1 līdz 1,5 miljoniem no tiem gāja bojā.

## Deportāciju saraksts

### Baltija

* 1941. gada jūnija deportācijas
* 1941. gada jūnija deportācijas Latvijā
* 1949. gada marta deportācijas

### Kaukāzs

* Kalmiku deportācija
* Čečenu un ingušu deportācija

### Ukraina

* Krimas tatāru deportācija

### Citas tautas

* Vāciešu deportācija 
* Ķīniešu deportācija
* Korejiešu deportācija
* Deportācija no Pleskavas apgabala rietumu rajoniem
## Ārējās saites
Deportācija no Pleskavas apgabala rietumu rajoniem

[thumb|[Abrenes apriņķis. Dzeltenā krāsā apzīmēta apriņķa austrumu daļa, kas 1945. gadā tika iekļauta Krievijas PFSR]]
**Deportācija no Pleskavas apgabala rietumu rajoniem** bija 1950. gada maijā-jūnijā veikta iedzīvotāju izsūtīšana no Krievijas PFSR Pleskavas apgabala rietumu rajoniem, kas līdz Baltijas valstu okupācijai bija Latvijas un Igaunijas sastāvā.

Deportēti tika galvenokārt šo rajonu krievvalodīgie zemnieki — tā sauktie "budži" un "mežabrāļu" grupu dalībnieki, kā arī viņu ģimenes locekļi. Deportāciju mērķis bija apkarot pretpadomju grupas, tā bija arī daļa no pēckara kolektivizācijas politikas.

Vienlaikus ar deportācijām Pleskavas apgabala rietumu rajonos tika izveidoti un nostiprināti kolhozi, kā arī likvidētas lauku saimniecības. Izsūtītos "uz visiem laikiem" nosūtīja uz īpašu apmetni Krasnojarskas novadā. Kopumā no Pleskavas apgabala rajoniem tika izsūtīti aptuveni 1,4 tūkstoši cilvēku. Lielāko daļu deportēto atbrīvoja pēc Josifa Staļina nāves 1953. un 1957. gadā.

## Ārējās saites
Bosnijas serbi

thumb|Serbi Bosnijā (2013)
**Bosnijas un Hercegovinas serbi** (bosniešu: *Srbi u Bosne i Hercegovine*) ir Bosnijas un Hercegovinas teritorijā dzīvojošie serbi. Tie ir viena no Bosnijas un Hercegovinas pamattautām (kopā ar bosniešiem un Bosnijas horvātiem). 49 % Bosnijas un Hercegovinas teritorijas ir Serbu Republika.

Bosnijas serbi bija viena no karojošajām pusēm 1992.—1995. gada pilsoņu karā, kas centās saglabāt vienotu valstiskumu ar Serbiju un nepieļaut Bosnijas un Hercegovinas neatkarību.

## Ārējās saites
Mazā Pļavu iela

**Mazā Pļavu iela** var būt:

* Mazā Pļavu iela — iela Daugavpilī;
* Mazā Pļavu iela — iela Carnikavā.

## Skatīt arī
* Mazā Pļavas iela
* Pļavu iela
2025. gada Pasaules čempionāta hokejā 3. divīzija

**2025. gada Pasaules čempionāta hokejā 3. divīzija** bija hokeja sacensības, kas no 21. aprīļa līdz 3. maijam notika Stambulā un Santjago de Keretaro. A grupas uzvarētāji Kirgizstānas hokeja izlase iekļuva 2. divīzijas B grupā, bet B grupas uzvarētāji Meksikas hokeja izlase kvalificējās uz A grupu.

## A grupa

;Kvalificējas iegūstot 6. vietu 2. divīzijas B grupā, un izkrītot no 2. divīzijas
* 

; Automātiski kvalificējās pēc 2024. gada Pasaules čempionāta hokejā 3. divīzijas A grupas (2.—5. vieta)

* 
* 
* 
* 

; Kvalificējās, uzvarot 2024. gada Pasaules čempionātā hokejā 3. divīzijas B grupā
* 

## B grupa

;Izstājās no 3. divīzijas A grupas, un tika pazemināti
* 

; Automātiski kvalificējās pēc 2024. gada Pasaules čempionāta hokejā 3. divīzijas B grupas (2.—5. vieta)

* 
* 
* 
* 

; Kvalificējās, uzvarot 2024. gada Pasaules čempionāta hokejā 4. divīzijā
* 

## Atsauces
Pļavu iela

**Pļavu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Pļavu iela — iela Daugavpilī;
** Pļavu iela — iela Jelgavā;
** Pļavu iela — iela Jēkabpilī;
** Pļavu iela — iela Jūrmalā;
** Pļavu iela — iela Liepājā;
** Pļavu iela — iela Rēzeknē;
** Pļavu iela — iela Aizputē;
** Pļavu iela — iela Ādažos;
** Pļavu iela — iela Baldonē;
** Pļavu iela — iela Baložos;
** Pļavu iela — iela Balvos;
** Pļavu iela — iela Bauskā;
** Pļavu iela — iela Cesvainē;
** Pļavu iela — iela Dagdā;
** Pļavu iela — iela Durbē;
** Pļavu iela — iela Grobiņā;
** Pļavu iela — iela Gulbenē;
** Pļavu iela — iela Iecavā;
** Pļavu iela — iela Ilūkstē;
** Pļavu iela — iela Jaunjelgavā;
** Pļavu iela — iela Kārsavā;
** Pļavu iela — iela Koknesē;
** Pļavu iela — iela Krāslavā;
** Pļavu iela — iela Ķekavā;
** Pļavu iela — iela Lielvārdē;
** Pļavu iela — iela Limbažos;
** Pļavu iela — iela Līvānos;
** Pļavu iela — iela Lubānā;
** Pļavu iela — iela Ludzā;
** Pļavu iela — iela Madonā;
** Pļavu iela — iela Pāvilostā;
** Pļavu iela — iela Pļaviņās;
** Pļavu iela — iela Priekulē;
** Pļavu iela — iela Rūjienā;
** Pļavu iela — iela Salaspilī;
** Pļavu iela — iela Siguldā;
** Pļavu iela — iela Skrundā;
** Pļavu iela — iela Stendē;
** Pļavu iela — iela Talsos;
** Pļavu iela — iela Valdemārpilī;
** Pļavu iela — iela Viļakā;
** Pļavu iela — iela Viļānos;
** Pļavu iela — iela Zilupē.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Pļavu iela, Allaži, Allažu pagasts
** Pļavu iela, Andrupene, Andrupenes pagasts
** Pļavu iela, Auleja, Aulejas pagasts
** Pļavu iela, Āne, Cenu pagasts
** Pļavu iela, Barkava, Barkavas pagasts
** Pļavu iela, Bērzkalne, Bērzkalnes pagasts
** Pļavu iela, Brodi, Ābeļu pagasts
** Pļavu iela, Carnikava, Carnikavas pagasts
** Pļavu iela, Ēdole, Ēdoles pagasts
** Pļavu iela, Galgauska, Galgauskas pagasts
** Pļavu iela, Garoza, Salgales pagasts
** Pļavu iela, Indra, Indras pagasts
** Pļavu iela, Izvalta, Izvaltas pagasts
** Pļavu iela, Jaunbērze, Jaunbērzes pagasts
** Pļavu iela, Jaunmārupe, Mārupes pagasts
** Pļavu iela, Ječi, Dunikas pagasts
** Pļavu iela, Konstantinova, Konstantinovas pagasts
** Pļavu iela, Kubuli, Kubulu pagasts
** Pļavu iela, Lapmežciems, Lapmežciema pagasts
** Pļavu iela, Lauderi, Lauderu pagasts
** Pļavu iela, Līči, Stopiņu pagasts
** Pļavu iela, Odukalns, Ķekavas pagasts
** Pļavu iela, Ozoli, Liezēres pagasts
** Pļavu iela, Ozolkalns, Beļavas pagasts
** Pļavu iela, Ozolnieki, Ozolnieku pagasts
** Pļavu iela, Pārolaine, Olaines pagasts
** Pļavu iela, Rogoviki-Štikāni, Silmalas pagasts
** Pļavu iela, Sēbruciems, Babītes pagasts
** Pļavu iela, Skaistkalne, Skaistkalnes pagasts
** Pļavu iela, Skrīveri, Skrīveru pagasts
** Pļavu iela, Spuņciems, Salas pagasts, Mārupes novads
** Pļavu iela, Stāmeriena, Stāmerienas pagasts
** Pļavu iela, Svēte, Svētes pagasts
** Pļavu iela, Turaida, Krimuldas pagasts
** Pļavu iela, Vitrupe, Viļķenes pagasts
** Pļavu iela, Ziemeļblāzma, Skultes pagasts

## Skatīt arī
* Pļavas iela
* Mazā Pļavu iela
Pļavas iela

**Pļavas iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Pļavas iela — iela Rīgā;
** Pļavas iela — iela Ventspilī;
** Pļavas iela — iela Alūksnē;
** Pļavas iela — iela Aucē;
** Pļavas iela — iela Cēsīs;
** Pļavas iela — iela Dobelē;
** Pļavas iela — iela Kandavā;
** Pļavas iela — iela Kuldīgā;
** Pļavas iela — iela Ķegumā;
** Pļavas iela — iela Mazsalacā;
** Pļavas iela — iela Ogrē;
** Pļavas iela — iela Salacgrīvā;
** Pļavas iela — iela Saldū;
** Pļavas iela — iela Saulkrastos;
** Pļavas iela — iela Smiltenē;
** Pļavas iela — iela Strenčos;
** Pļavas iela — iela Tukumā;
** Pļavas iela — iela Valmierā.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Pļavas iela — iela Līgatnes pagasta Augšlīgatnē;
** Pļavas iela — iela Garkalnes pagasta Baltezerā;
** Pļavas iela — iela Ērgļu pagasta Ērgļos;
** Pļavas iela — iela Inčukalna pagasta Inčukalnā;
** Pļavas iela — iela Jaunpiebalgas pagasta Jaunpiebalgā;
** Pļavas iela — iela Naujenes pagasta Kraujā;
** Pļavas iela — iela Engures pagasta Ķesterciemā;
** Pļavas iela — iela Liepas pagasta Liepā;
** Pļavas iela — iela Vecsaules pagasta Likvertenos;
** Pļavas iela — iela Smārdes pagasta Milzkalnē;
** Pļavas iela — iela Mores pagasta Morē;
** Pļavas iela — iela Ropažu pagasta Podkājās;
** Pļavas iela — iela Rembates pagasta Rembatē;
** Pļavas iela — iela Straupes pagasta Straupē;
** Pļavas iela — iela Vecumnieku pagasta Vecumniekos.

## Skatīt arī
* Pļavu iela
* Mazā Pļavas iela
Poruka iela

**Poruka iela** var būt:

* Poruka iela — iela Rīgā;
* Poruka iela — iela Madonā;
* Poruka iela — iela Ogrē;
* Poruka iela — iela Rūjienā;
* Poruka iela — iela Valkā.

## Skatīt arī
* Jāņa Poruka iela
* Poruka prospekts
Bosnijas horvāti

thumb|Horvāti Bosnijā (2013)
**Bosnijas horvāti** (horvātu: *Hrvati Bosne i Hercegovine*) ir viena no trim Bosnijas un Hercegovinas pamattautām (kopā ar bosniešiem un Bosnijas serbiem), kuru skaits pārsniedz pusmiljonu (571 317), kas veido 15,4 % no valsts iedzīvotāju kopskaita.

Apdzīvo Hercegovinas rietumus un Bosnijas dienvidrietumus, kur ir absolūtais vairākums, daļu Hercegovinas austrumu daļas. Pārsvarā ir katoļi.

Kopš 1995. gada saskaņā ar Deitonas vienošanos horvātiem Bosnijā un Hercegovinā nav sava atsevišķa etniski teritoriāla veidojuma.
## Ārējās saites
2025. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzija

**2025. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzijā** bija hokeja sacensības, kas no 26. aprīļa līdz 5. maijam notiek Sfintugeorgē un Talllinā.  A grupas pirmo divu vietu ieguvēji —  un  iekļuva elites divīzijā, bet B grupas uzvarētāja  kvalificējās uz A grupu.

## A grupa

;Kvalificējas iegūstot 15. vai 16. vietu 2024. gada Pasaules čempionātā hokejā un izkrītot no elites divīzijas
*  
* 

; Automātiski kvalificējās pēc 2024. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzijas A grupas (3.—5. vieta)

* 
* 
* 

; Kvalificējās, uzvarot 2024. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzijas B grupā
* 

## B grupa

;Kvalificējas iegūstot 6. vietu 1. divīzijas A grupā, un izkrītot no A grupas
* 

; Automātiski kvalificējās pēc 2024. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzijas B grupas (2.—5. vieta)

* 
* 
* 
* 

; Kvalificējās, uzvarot 2024. gada Pasaules čempionātā hokejā 2. divīzijas A grupā
* 

## Atsauces
Jāņa Poruka iela

**Jāņa Poruka iela** var būt:

* J. Poruka iela — iela Ventspilī;
* Jāņa Poruka iela — iela Cēsīs;
* Jāņa Poruka iela — iela Siguldā.

## Skatīt arī
* Poruka iela
* Poruka prospekts
Prīmulu iela

**Prīmulu iela** var būt:

* Prīmulu iela — iela Jūrmalā;
* Prīmulu iela — iela Ogrē;
* Prīmulu iela — iela Saulkrastos;
* Prīmulu iela — iela Ķekavas pagasta Katlakalnā.
Puķu iela

**Puķu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Puķu iela — iela Rīgā;
** Puķu iela — iela Jelgavā;
** Puķu iela — iela Jūrmalā;
** Puķu iela — iela Liepājā;
** Puķu iela — iela Ventspilī;
** Puķu iela — iela Aizkrauklē;
** Puķu iela — iela Ādažos;
** Puķu iela — iela Baložos;
** Puķu iela — iela Bauskā;
** Puķu iela — iela Cēsīs;
** Puķu iela — iela Dobelē;
** Puķu iela — iela Ikšķilē;
** Puķu iela — iela Jēkabpilī;
** Puķu iela — iela Limbažos;
** Puķu iela — iela Līvānos;
** Puķu iela — iela Ludzā;
** Puķu iela — iela Mārupē;
** Puķu iela — iela Ogrē;
** Puķu iela — iela Salaspilī;
** Puķu iela — iela Siguldā;
** Puķu iela — iela Talsos.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Puķu iela — iela Allažu pagasta Allažos;
** Puķu iela — iela Dundagas pagasta Dundagā;
** Puķu iela — iela Babītes pagasta Egļuciemā;
** Puķu iela — iela Carnikavas pagasta Garciemā;
** Puķu iela — iela Grobiņas pagasta Jaundubeņos;
** Puķu iela — iela Skrundas pagasta Jaunmuižā;
** Puķu iela — iela Mērdzenes pagasta Mērdzenē;
** Puķu iela — iela Ozolnieku pagasta Ozolniekos;
** Puķu iela — iela Raunas pagasta Raunā;
** Puķu iela — iela Rumbas pagasta Rumbeniekos;
** Puķu iela — iela Dunikas pagasta Sikšņos;
** Puķu iela — iela Skultes pagasta Skultē.

## Skatīt arī
* Mazā Puķu iela
Standarti (albums)

"**Standarti"** ir latviešu repera anša trešais studijas albums, kas iznāca 2017. gada 9. aprīlī. Tajā iekļautas 10 dziesmas, kuras nav iekļautas nevienā citā albumā. Albums sastāv no KK miksteipiem, PKI izlases, *[[SoundCloud]]* relīzes utt. Dziesmas visdažādākajos veidos izdotas laikā no 2005. līdz 2016. gadam un ap to pašu laiku arī ierakstītas tikpat dažādos apstākļos.

## Dziesmu saraksts

# "Dogma" — 2:55
# "Tiesā bija klusums" — 3:19
# "Pacel Savu Balsi" (pied. DJ Monsta) — 2:44
# "Cirks" (Original) — 3:14
# "Melnie Panti" — 3:59
# "Mistika" (pied. 181h) — 2:08
# "Ēst" (Mistika 2) (pied. 181h) — 2:12
# "Mieg$" — 3:59
# "Avēnijas Aijā" — 3:21
# "Piedodiet (111)" — 4:14

## Atsauces