Kurzeme (viesnīca)

**Viesnīca „Kurzeme”** (, ), **Viesnīca „Kuršu sēta”** (), **Viesnīca „Kuršu nams”** (*Gasthof zum kurischen Hause*) jeb **Cēra viesnīca** (*Hotel Zehr*), vēlāk **Latviešu Savstarpīgās Apdrošināšanas biedrības nams**, bija ap 1825. gadu ampīra stilā celta viesnīca Uzvaras ielā 13, Jelgavā.

## Vēsture
### 19. gadsimtā
thumb|left|Viesnīcas „Kuršu nams” (''Gasthof zum kurischen Hause'') reklāma 1875. gadā izdotajā 1876. gada Mītavas kalendārā (''Mitauischer Kalender)''
Ēku, kas izmēra ziņā pārspēja Upes ielā Driksas krastmalā esošo Kurzemes Bruņniecības namu, Tirgus laukuma rietumu malā 1825. gadā uzcēla Jelgavas uzņēmējs Cērs (*Zehr*), iezīmējot Jelgavas kļūšanu no provinciālas pilsētiņas par Kurzemes guberņas pārvaldes un saimniecības centru.

Viesnīca ātri vien kļuva par iecienītu apmešanās vietu augstāko aprindu ceļotājiem un ierēdņiem, bet vēlāk arī turīgākajiem lauku iedzīvotājiem, kas Jelgavā ieradās darīšanās. Ārvalstu viesu vidū viesnīca bija pazīstama kā *Hotel Kurland*, *Kurischer Hof* vai *Hotel de Courlande*. No 19. gadsimta beigām saglabājušies apraksti par viesnīcas grezno iekārtojumu — sarkankoka mēbelēm, antīkiem spoguļiem, gleznām un gravīrām. Viesnīcas kompleksā darbojās restorāns un bumbotava (boulinga zāle), ko apmeklēja arī daudzi Jelgavas iedzīvotāji, bet pagalmā bija novietnes pajūgiem un karietēm. Ēkas plašajā zālē notika biedrību sapulces, svētki un muzikāli sarīkojumi. 1880. un 1881. gadā viesnīcā atradās arī Jelgavas Latviešu biedrības pirmā mītne.

### 20. gadsimtā
Pirmā pasaules kara dēļ viesnīcas nozīme mazinājās, bet pēc kara tās darbību atjaunoja. 1919. gada 4. janvārī ēkā uz vienu sēdi sanāca Latvijas Pagaidu valdība, bet 1919. gada 24. novembrī no viesnīcas balkona par godu Jelgavas atbrīvošanai no Rietumkrievijas Brīvprātīgo armijas uzrunu ap 10 000 Tirgus laukumā esošajiem cilvēkiem teica Latvijas Republikas Ministru prezidents Kārlis Ulmanis. 1926. gadā no Cēriem namu iegādājās Latviešu Savstarpīgā apdrošināšanas biedrība, kas pēc arhitekta Eižena Laubes projekta ēku pārbūvēja, paplašinot tās funkcijas. Līdz ar īpašnieku maiņu uz fasādes frontona esošo uzrakstu „Johans Ernsts Cērs” (*Johann Ernst Zehr*) nomainīja uz „Latviešu savstarpīgā apdrošināšanas biedrība”. Pēc pārbūves ēkā sāka darboties apdrošināšanas biedrība, kā arī veikali, tostarp M. Bergmaņa vīnu un liķieru tirgotava puspagrabā un piena produktu tirgotava, un kinoteātris „Kristāls”, kam 1931. gadu fasādes labajā pusē pirmajā stāvā izbūvēja plašu ieeju.

Otrā pasaules kara 1944. gada kaujā par Jelgavu ēku nopostīja un pēc kara vairs neatjaunoja. Mūsdienās ēkas vietā atrodas Hercoga Jēkaba laukuma zālājs.

## Arhitektoniskais raksturojums
[thumb|Viesnīcas ēkas priekšpuses [fasāde ap 1917. gadu]]
Mākslas zinātnieks Jānis Siliņš namu atzinis par visizcilāko ampīra celtni Jelgavā. Celtne bija trīs stāvu garenbūve ar mezanīnu, kuras stāvi bija nodalīti ar dzegām. Ēkas vidū bija izvietots platumā izvirzīts vidusrizalīts ar lēzenu frontonu; tā sānos virs apakšstāva cokola izvietotas trīs joniskās kolonnas katrā pusē. Vidusrizalīta vidū atradās sekla ieejas niša ar kāpnēm un balkonu, aiz kura bija izvietots trīsdaļīgs ampīra stila logs ar nelielām joniskām kolonnām un pusaploces pārsegumu. Galvenā stāva logi bija rotāti ar uzjumtēm. Pagalma apbūvē bija lauku arhitektūrai raksturīgas iezīmes: pagalma ēkas fasādē bija izmantotas slaidas kolonnas, kas balstīja režģu konstrukcijas stāvu ar trīsstūrveida jumtgali un pulksteni tajā. Pagalma kompleksā ietilpa arī nojume zirgiem un ratiem ar masīvām, īsām kolonnām un balustrādi ar apgrieztiem balsteņiem.

## Daiļliteratūrā
Viesnīca „Kurzeme” pieminēta vienā no pirmajiem vācu kriminālromāniem — 1855. gadā izdotajā Karla fon Holteja (*Carl von Holtei*) vēsturiskajā romānā „Slepkavība Rīgā” (*Ein Mord in Riga*) — kā ģildes priekšnieka Zingvalda (*Singwald*) un viņa sievas pieturvieta, tiem 183* gada augusta otrajā pusē ar ceļojumu karieti no Vīnes, Prāgas, Drēzdenes un Berlīnes caur Jelgavu atgriežoties Rīgā. No viesnīcas īpašnieka Cēra Zignvaldi noskaidro, ka Vidzemes pastmeistars esot zaudējis derībās, jo bija solījis ceļu no Rīgas līdz Jelgavai mērot piecdesmit astoņās minūtēs, bet rātes loceklis fon Baranovs to esot paveicis piecdesmit divās minūtēs. Zingvaldu pāris nolemj pārnakšņot viesnīcā „Kurzeme”, bet Cērs viņiem iesaka vakaru pavadīt Mēdemu villas dārzā, kur ir paredzēts „koncerts, uguņošana un smalka sabiedrība”.

## Atsauces