open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zena Kārdmena

**Zena Marija Kārdmena** (*Zena Maria Cardman*; dzimusi ) ir ASV ģeobioloģe, Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas (*NASA*) astronaute.

## Bērnība
Zena Kārdmena piedzima  Ilinoisas štata Ērbanā. Vēlāk ģimene pārcēlās uz Viljamsburgu Virdžīnijā.

## Izglītība un pētnieciskā darbība
2010. gadā Ziemeļkarolīnas Universitātē Čapelhilā Kārdmena ieguva bakalaura grādu bioloģijā. Papildus viņa studēja ķīmiju un jūras zinātnes.

Kārdmenas pētījumi aizveda viņu uz attālām vietām no Arktikas līdz Antarktikai, tostarp vairākās ekspedīcijās uz pētniecības kuģiem. Studējot Ziemeļkarolīnas Universitātē, Kardmena pētīja bioģeoķīmiju ogļūdeņražu noplūdēs un hidrotermālajos avotos. Šajā laikā viņa sadarbojās arī ar Pālmeras Ilgtermiņa ekoloģiskās pētniecības tīklu Antarktīdā. 
2014. gadā Ziemeļkarolīnas Universitātē Čapelhilā viņa ieguva zinātņu maģistra grādu.

Savas karjeras sākumā Kārdmena atbalstīja *NASA* pētījumus Britu Kolumbijā, Aidaho un Havaju salās, izstrādājot planetārās ārpuskuģa aktivitāšu darbības arhitektūru. Viņa ir kuģojusi kā palīginženiere ar *Sea Education Association*, strādājot brigantīnas mašīntelpā.
Kad 2017. gada jūnijā Kārdmena tika izvēlēta par astronauti, viņa bija Nacionālās zinātnes fonda pētniecības stipendiāte un doktorante ģeozinātnēs Pensilvānijas štata universitātē, kur studēja ģeobioloģiju un jaunus oksidēšanās-reducēšanās reakciju pārus pazemē.

## ''NASA'' karjera
Zena Kārdmena bija strādājusi zinātnes un operatīvajā jomā *NASA* projektos "'Pavilion Lake Research Project* (2008 — 2015) un *BASALT* (2016 — 2017).

2017. gada 7. jūnijā Kārdmenu ieskaitīja *NASA* astronautu vienībā kā astronauta kandidāti. Pēc pamata vispārējās kosmiskās sagatavošanas kursa 2020. gada 10. janvārī viņai piešķīra astronauta kvalifikāciju.

2024. gada 31. janvārī *NASA* paziņoja, ka Zena Kārdmena lidos kā kosmosa kuģa *SpaceX Crew-9* komandiere uz [[Starptautiskā kosmosa stacija|Starptautisko kosmosa staciju]] (SKS). Savukārt, kad *NASA* nolēma atgriezt *Boeing Starliner* kapsulu bez apkalpes *Boeing Crew Flight Test* misijā, Kārdmenu  izslēdza no *Crew-9* apkalpes, lai atbrīvotu vietu atgriešanās ceļojumā *Starliner* apkalpei [[Berijs Vilmors|Berijam Vilmoram]] un [[Sanita Viljamsa|Sanitai Viljamsai]].
2025. gada 27. martā tika paziņots par Kārdmenas iekļaušanu *Crew-11* apkalpē

Zenas Kārdmenas pirmais kosmiskais lidojums sākās 2025. gada 1. augustā, esot kosmosa kuģa *SpaceX Crew-11* komandierei. Viņa bija [[SKS 73. ekspedīcija|73.]] un [[SKS 74. ekspedīcija|74.]] ekspedīcijas lidojuma inženiere. Uz Zemes atgriezās 2026. gada 15. janvārī.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:


== Ārējās saites ==

* [https://xyzena.com/ Zenas Kārdmenas vietne]
* [https://www.nasa.gov/people/zena-cardman/ Zena Cardman NASA Astronaut] *NASA'' 
* Зина Мария Кардман astronaut.ru
Ivans Zeidels

**Ivans (Johans Georgs) Zeidels** (; miris pēc 1787. gada) bija vācu izcelsmes baltkrievu arhitekts. No 1764. līdz 1767. gadam, kad Ernsts Johans Bīrons bija atgriezies no trimdas, vadīja Rundāles pils celtniecību. Mahiļovas guberņas galvenais arhitekts no 1777. līdz 1786. gadam. Projektējis celtnes Mahiļevā, Oršā, Rahačovā un Mscislavā. Izstrādājis saimniecības ēku standarprojektus Mahiļevas un Polackas guberņu pilsētām.

## Ārējās saites
Brūkleņu iela (Daugavpils)

**Brūkleņu iela** ir iela Daugavpilī, Ruģeļu apkaimē. Brūkleņu iela atzarojas no Apšu ielas uz ziemeļiem, ved ziemeļaustrumu virzienā paralēli tai un beidzas savienojumā ar to. Arī Brūkleņu iela atrodas blakus Gaismas ielas mikrorajonam, ar kuru savienota ar iekškvartāla ceļu.

Brūkleņu ielas sākumā ir privātmāju apbūve, šajā posmā ielai nav seguma. Tālāk iela iet cauri mežam un neapbūvēta, bet tai ir grants segums. Ielas kopējais garums ir aptuveni 390 metri. Visā garumā satiksmes kustība norit vienā joslā abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Brūkleņu ielu nekursē.

Ielas nosaukums radās 20. gadsimta trešajā ceturksnī un laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Brūkleņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Apšu iela
* Gaismas iela (savienojums ar iekškvartāla ceļu)
Zaporižjas kazaki raksta vēstuli turku sultānam

thumb|Glezna
**Zaporižieši** (ukraiņu: *Запорожці*) jeb **Zaporižjas kazaki raksta vēstuli turku sultānam** ir gleznotāja Iļjas Repina glezna. Milzīgais panelis (2,03 × 3,58 m) tika uzsākts 1880. gadā un pabeigts 1891. gadā.

Glezna ir kļuvusi par vienu no atpazīstamākajiem darbiem ukraiņu mākslas vēsturē. Tā simbolizē brīvību, pretošanos ārējai varai un kolektīvo garu. Mūsdienās tā tiek interpretēta arī kā Ukrainas nacionālās identitātes un neatkarības alegorija.

## Vēsture un sižets
Gleznas pamatā ir tautas nostāsts, kas vēsta par 1676. gadu, kad sultāns Mehmeds IV nosūtīja kazakiem vēstuli ar ultimātisku prasību pakļauties. Leģendā sultāna vēstule tiek aprakstīta kā augstprātīga un draudīga, bet kazaku atbilde – kā rupja, izsmejoša un apzināti aizvainojoša.

Repins, strādājot pie darba, vairākkārt apmeklēja Ukrainu, iepazina vietējo vidi, apģērbu, vēsturiskos avotus un kazaku tradīcijas. Mākslinieks veidoja simtiem skiču un portretu, lai attēlotu varoņus ar reālistiskām un individuālām sejām.

## Radīšanas process
Darbs tika aizsākts 1880. gadā un pabeigts 1891. gadā. Repins to radīja, balstoties uz vēsturiskām liecībām un mutvārdu folkloru. Modeļiem viņš izvēlējās pazīstamus laikabiedrus – rakstniekus, māksliniekus un draugus, tā piešķirot tēliem atpazīstamas vaibstus.

Oriģinālais darbs atrodas Sanktpēterburgā, Krievijā. Pastāv arī otrs, mazāks autora variants (1889–1896), kas glabājas Harkivas mākslas muzejā Ukrainā.

## Ārējās saites
Ziedu iela (Daugavpils)

**Ziedu iela** ir iela Daugavpilī, Daugavas kreisajā krastā, Grīvas un Nīderkūnu apkaimēs. Ziedu iela sākas krustojumā ar Dostojevska ielu, ved dienvidu virzienā un beidzas krustojumā ar Blaumaņa ielu. Ziedu ielā ir privātmāju apbūve, bet posmā no Stellas ielas līdz Ziedu ielas beigām tā stiepjas pa pļavu un neapbūvēta.

Ziedu ielas garums ir 855 metri, tās sarkano līniju platums ir 15 metri. Visā garumā iela ir klāta ar grants segumu. Satiksmes kustība norit abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Ziedu ielu nekursē.

Nosaukums jaunizveidotajai Ziedu ielai piešķirts 1957. gadā. Laika gaitā tas nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Ziedu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dostojevska iela (T veida krustojums)
* Skolas iela
* Pieneņu iela
* Stellas iela (T veida krustojums)
* Blaumaņa iela (Y veida krustojums)

## Atsauces
Ungārijas ilustrētā hronika

300px|right|thumb|Ungārijas ilustrētās hronikas pirmā lapa

**Ungārijas ilustrētā hronika** jeb ***Chronicon Pictum*** () ir 14. gadsimta Ungārijas Karalistē radīta ilustrēta hronika. Hroniku sarakstījis Sēkešfehērvāras katedrāles kanoniķis Kāltes Marks karaļa Lajoša I valdīšanas laikā. Tā rakstīta latīņu valodā, un tajā ir 147 ilustrācijas. Hronika nav pabeigta, tā apraujas pusvārdā, aprakstot 1333. gada notikumus. Mūsdienās hronika glabājas Nacionālajā Sečēni bibliotēkā Budapeštā.

## Ārējās saites
Martas iela (Daugavpils)

**Martas iela** ir iela Daugavpilī, Daugavas kreisajā krastā, Grīvas apkaimē. Martas iela sākas krustojumā ar Skolas ielu, ved dienvidu virzienā un beidzas strupceļā pēc krustojuma ar Stellas ielu. Martas ielā ir privātmāju apbūve.

Ielas garums ir 528 metri, tās sarkano līniju platums ir 10 metri. Visā garumā iela ir klāta ar grants segumu. Satiksmes kustība norit abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Martas ielu nekursē.

## Vēsture
1936. gada kartē Martas ielas nav, tās vietā tolaik beidzās Grīvas pilsētas apbūve. Iela izveidota 1950. gados ar nosaukumu **Pionieru iela**. Savu tagadējo nosaukumu Martas iela ieguva pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas.

1930.—1950. gados Daugavpils centrālajā daļā, Gajoka apkaimē, pastāvēja cita Martas iela. Tā savienoja Vidus ielas turpinājumu ar Daugavas krastu, paralēli Ūdensvada ielai (pašlaik SIA "Daugavpils ūdens" teritorijā).

## Ielu savienojumi
Martas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Skolas iela (T veida krustojums)
* Pieneņu iela
* Stellas iela

## Atsauces
Hanafītu mazhaba

thumb|Hanafītu mazhaba kartē
**Hanafītu mazhaba** (arābu: المذهب الحنفي‎, *al-madhhab al-ḥanafī*) ir viena no četrām galvenajām sunnītu islāma jurisprudences skolām (*madhāhib*). To dibināja imāms Abu Hanīfa an-Nuʿmān ibn Tābits (699–767), un tā ir vecākā un visplašāk izplatītā sunnītu juridiskā skola. 

Hanafītu skola pazīstama ar savu elastību un racionālo interpretāciju. Tā bieži izmanto analoģiskus spriedumus un ņem vērā vietējās paražas (*ʿurf*). Šī pieeja ļāvusi tai pielāgoties dažādiem reģioniem un laikmetiem. 

Mūsdienās hanafītu mazhaba ir izplatīta Turcijā, Balkānos, Centrālāzijā, Afganistānā, Pakistānā, Indijā, Bangladešā un daļā Krievijas. To ievēro aptuveni trešdaļa musulmaņu pasaulē. 

## Vēsture
Skola radās Kūfā, Irākā, 8. gadsimtā. Abu Hanīfa un viņa skolnieki sistematizēja islāma tiesību principus, izmantojot Korānu, sunnu, sabiedrības konsensu (*ijmāʿ*), analoģiju (*qiyās*) un juristu diskreciju (*istihsān*). Hanafītu pieeja kļuva populāra Abāsīdu kalifātā, vēlāk to par oficiālo tiesību sistēmu pieņēma Osmaņu impērija.

## Ārējās saites
Vafele

thumb|300x300px|Klasiskās vafeles ar zemenēm
thumb|300x300px|Neapoliešu vafeles ar pildījumu

**Vafele** (, ) ir vienlaicīgi no abām pusēm apcepts mīklas izstrādājums ar raksturīgu režģotu virsmu. Vafeles tiek gatavotas vafeļpannās. Dažādu paveidu vafeles pazīstamas daudzām tautām, tomēr sevišķi raksturīgas Beļģijas virtuvei. Vafeles pazīstamas vismaz no 9. gadsimta. Par vafelēm, sevišķi Eiropas austrumdaļā, dēvē arī galetēm līdzīgas plāksnītes ar šahveida zīmējumu un pildījumu. 

## Ārējās saites
Kauņas baptistu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q16455709"
}

**Kauņas baptistu baznīca** () ir baptistu dievnams, kas atrodas Lietuvas otrās lielākās pilsētas Kauņas Žemeji Šanču rajonā.

Baznīca celta 1898. gadā un ir otrā senākā baptistu baznīca valstī. 1876. gadā no Virbales uz Kauņu pārcēlās draudzes dibinātājs Šneiders, kurš piederēja Prūsijas Eidkūnenes (tagad Černiševska) draudzei. 1889. gadā tika nodibināta atsevišķa draudze. Lielākā daļa draudzes locekļu bija vācieši, dievkalpojumi notika vāciski un krieviski. Pēc Pirmā pasaules kara dievkalpojumos sāka izmantot lietuviešu valodu. Pēc Lietuvas okupācijas baznīcas ēka tika konfiscēta un šeit tika izvietoti PSRS armijas karavīri, bet vēlāk tā tika izmantota kā klubs, pēc tam kā sāls noliktava. 1990. gadā ēka tika atgriezta ticīgajiem.

## Attēlu galerija

Sanciai_2023f.jpg|Baznīcas ieejas portāls
Baptistai,_Šančiai._Interjeras_.JPG|Baznīcas interjers
Baptistų_bažnyčioje,_Šančiai.JPG|Baznīcas interjers


## Ārējās saites
Lipušku vecticībnieku lūgšanu nams

**Lipušku vecticībnieku lūgšanu nams** ir vecticībnieku dievnams, kas atrodas Rēzeknes novada Mākoņkalna pagasta Lipušku ciemā, Rāznas ezera dienvidu krastā.

Lūgšanu nams celts 1895. gadā (pēc citām ziņām 1904. gadā). Tolaik Lipuškos bija viena no lielākajām vecticībnieku draudzēm Baltijā.

## Ārējās saites
Lakstīgalu iela (Daugavpils)

**Lakstīgalu iela** ir iela Daugavpilī, Viduspoguļankas apkaimē. Tā sākas strupceļā Šuņezera ziemeļu krastā, ved ziemeļaustrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Ventas ielu. Lakstīgalu ielā ir savrupmāju apbūve, kā arī ir neapbūvēti zemesgabali. Ielas dienvidu puse ir pilnīgi neapbūvēta.

Ielas garums ir aptuveni 595 metri, tās sarkano līniju platums ir no 12 līdz 15 metriem. Visā garumā Lakstīgalu iela ir klāta ar grants segumu. Satiksmes kustība norit abos virzienos vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Lakstīgalu ielu nekursē, tuvākā pietura ir "Ventas iela".

Iela izveidota Latvijas PSR gados. Līdz 1957. gadam tai kopā ar blakusesošo Sēņu ielu bija krievvalodīgais nosaukums "Graničnaja iela".

## Ielu savienojumi
Lakstīgalu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Sēņu iela (T veida krustojums)
* Ventas iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Dobeles novada dome

**Dobeles novada dome** ir Dobeles novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 15 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Brīvības ielā 15, Dobelē. 

2025. gada Dobeles novada domes vēlēšanās uzvarēja partija Latvijas Zemnieku savienība ar 34,10% balsu, iegūstot 6 vietas novada domē, taču par domes priekšsēdētāju ievēlēts Andrejs Spridzāns no Latvijas Zaļās partijas.

## Komitejas
* tautsaimniecības un attīstības komiteja,
* sociālo un veselības jautājumu komiteja,
* izglītības, kultūras un sporta komiteja,
* finanšu un budžeta komiteja.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Dobeles novada domes vēlēšanām Dobeles novada domē iekļuva deputāti no četriem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Latvijas Zemnieku savienības saraksts.

## Skatīt arī
* Dobeles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Dobeles novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Kēkenhofa

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q18769666"
}

**Kēkenhofa** () ir viens no pasaulē lielākajiem puķu dārziem. 1949. gadā izveidotais parks atrodas Lises pašvaldībā, Nīderlandes rietumos, starp Hārlemu ziemeļos un Leideni dienvidos. Katru gadu 32 hektārus lielajā parkā tiek iestādīts apmēram 7 miljoni dažādu ziedu, lielākoties tulpju, sīpolu. Parks ir atvērts apmeklētājiem katru gadu apmēram astoņas nedēļas no marta vidus līdz maija vidum.

## Attēlu galerija

NL-keukenhof-01.jpg
Château_de_Keukenhof.jpg|Parka muiža
20090501-03_Tulpenweekend_Nederland_(0169).jpg
Keukenhof1.jpg


## Ārējās saites

*
Gulbenes novada dome

**Gulbenes novada dome** ir Gulbenes novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 15 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Ābeļu ielā 2, Gulbenē. 

2025. gada Gulbenes novada domes vēlēšanās uzvarēja partija Latvijas attīstībai ar 35,79% balsu, iegūstot 6 vietas novada domē. Kopš 2025. gada 30. jūnija domes priekšsēdētājs ir Normunds Mazūrs.

## Komitejas
* attīstības un tautsaimniecības komiteja,
* sociālo un veselības jautājumu komiteja,
* izglītības, kultūras un sporta jautājumu komiteja,
* finanšu komiteja.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Gulbenes novada domes vēlēšanām Gulbenes novada domē iekļuva deputāti no pieciem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Latvijas attīstībai saraksts.

## Skatīt arī
* Gulbenes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Gulbenes novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Jelgavas novada dome

**Jelgavas novada dome** ir Jelgavas novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 19 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tās sēdes notiek ārpus novada teritorijas - Jelgavas novada pašvaldības ēkā Pasta ielā 37, Jelgavas valstpilsētā. 

2025. gada Jelgavas novada domes vēlēšanās uzvarēja partija Zaļo un Zemnieku savienība ar 29,05% balsu, iegūstot 7 vietas novada domē. Kopš 2025. gada 26. jūnija domes priekšsēdētājs ir Ingus Zālītis.

## Komitejas
* tautsaimniecības un attīstības komiteja,
* labklājības un sociālo jautājumu komiteja,
* izglītības, kultūras un sporta jautājumu komiteja,
* finanšu komiteja.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Jelgavas novada domes vēlēšanām Jelgavas novada domē iekļuva deputāti no sešiem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Zaļo un Zemnieku savienības saraksts.

## Skatīt arī
* Jelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Jelgavas novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Ivans Trubeckojs

**Ivans Trubeckojs** (1667—1750) bija Krievijas Impērijas feldmaršals, pieskaitāms cara Pētera I tuvākajam kara un politikas lokam.

## Dzīvesgājums
Dzimis Maskavā bajāra Jurija Trubeckoja ģimenē. Izglītību guva pie galma pasniedzējiem, apgūstot kara mākslu, nocietinājumu cetlniecību un diplomātiju. Bajāra titulu ieguva 1692. gadā. 1696. gadā kā viens no eskadru komandieriem piedalījās Azovas kampaņās, vadot daļu Krievijas Impērijas flotes pret Osmaņu impērijas bruņotajiem spēkiem.

1699. gadā iecelts par Novgorodas gubernatoru, kur īstenoja pārvaldes un nodokļu reformas, stiprinot Pētera I centralizācijas politiku.

Lielā Ziemeļu kara (1700—1721) laikā Trubeckojs vadīja Krievijas Impērijas armiju pret Zviedriju, piedalījās Narvas aplenkumā, kā arī citās nozīmīgās operācijās Baltijā un Somijā. Kara gaitā viņš ieguva feldmaršala pakāpi un kļuva par vienu no augstākajiem Krievijas Impērijas karavadoņiem.

Pēc Pētera I nāves saglabāja ietekmi galmā, bet centās izvairīties no atklātas iesaistīšanās dinastiju intrigās.

Pēdējos dzīves gadus Trubeckojs pavadīja savās muižās, pievēršoties saimniecības pārvaldībai, infrastruktūras uzlabošanai un labdarībai, tostarp finansējot baznīcu un skolu būvniecību.

Miris 1750. gadā Sanktpēterburgā, kļūstot par pēdējo dzīvojošo bajāru Krievijas Impērijā.
Rēdereja (dziesma)

**"Rēdereja"** ir kontrtenora Sergeja Jēgera izpildīta dziesma no Ulda Marhilēviča mūzikla "Pārdotie smiekli". Dziesmas teksta autors ir Guntars Račs, mūzikas autors — Uldis Marhilēvičs. Dziesma ierakstīta  izdotajā mūzikla albumā.

## Rašanās
"Rēdereja" radīta komponista Ulda Marhilēviča mūziklam "Pārdotie smiekli", kas veidots pēc vācu rakstnieka Džeimsa Krisa darba "Tims Tālers jeb pārdotie smiekli" motīviem.

Mūzikla pirmizrāde notika  Ķīpsalas hallē, un tajā pašā dienā tika izdots arī 15 dziesmu albums.

## Īpašības
Dziesma "Rēdereja" īpaši komponēta kontrtenora balsij, izmantojot Sergeja Jēgera unikālās vokālās spējas. Mūzikla reklāmas materiālos norādīts, ka "Rēdereja" varētu kļūt par 2013. gada vasaras hitu.

Dziesmas nosaukums "Rēdereja" ir neparasts vārds, kas raksturīgs Guntara Rača poētiskajai valodai. Račs bieži savos tekstos izmanto gan arhaismus, gan pašradītus jaunvārdus.

## Izdošana
Dziesma iekļauta mūzikla albumā "Pārdotie smiekli", kas izdots *[[Mikrofona Ieraksti|MicRec Publishing]]* paspārnē. Albums satur 15 dziesmas no mūzikla, kurās piedalās visi izrādes dalībnieki. Albums pieejams gan CD formātā, gan kā ciparu lejupielāde.

## Kultūras nozīme
"Rēdereja" demonstrē kontrtenora balss iespējas mūsdienu mūzikla žanrā, kas Latvijas mūzikas kontekstā ir salīdzinoši reta parādība. Dziesma turpina Latvijas mūzikas teātra tradīcijas, ko aizsāka Raimonds Pauls ar saviem mūzikliem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sergejs Jēgers — Rēdereja studijas ieraksts(Youtube)
Rīgas dome (2020—2025)

**2020. gadā ievēlētā [[Rīgas dome]]** bija Rīgas pilsētas pašpārvaldes augstākā iestāde, kas darbojās līdz 2025. gada Rīgas domes vēlēšanām. Tā sastāvēja no 60 deputātiem un darbojās atjaunotajā Rātsnama ēkā Rātslaukumā 1, Vecrīgā.

## Frakcijas
### Termiņa sākumā

Pēc 2020. gada Rīgas domes vēlēšanām Rīgas domē iekļuva deputāti no septiņiem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Attīstībai/Par! un Progresīvo saraksts.

### Termiņa beigās
Kopš 2025. gada februāra Rīgas domē darbojas septiņas deputātu frakcijas, viens deputātu bloks, kā arī četri pie frakcijām nepiederoši deputāti. Minimālais deputātu skaits frakcijā ir trīs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rīgas dome pilsētas pašvaldības portālā
* Rātslaukums un Melngalvju nams portālā "Cita Rīga"
Nozieguma liecinieki

**"Nozieguma liecinieki"** () ir 2008. gada ASV asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Pīts Traviss. Filmā galvenās lomas atveido Deniss Kveids, Metjū Fokss, Forests Vaitekers, Sigurnija Vīvere, Viljams Hērts, Edgars Ramiress un Ajeleta Zurere.

Filma stāsta par ASV prezidenta atentāta mēģinājumu no vairāku iesaistīto skatu punktiem.

Filmas "Nozieguma liecinieki" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Sony Pictures Motion Picture Group|Sony Pictures Releasing]]*. Filmu negatīvi salīdzināja ar 1950. gada Akiras Kurosavas filmu "Rasomons", kas arī attēlo vienu notikumu no dažādu cilvēku skatu punktiem. Filma nopelnīja 152 miljonus ASV dolāru un kopumā saņēma viduvējus kritiķu vērtējumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tirgus laukums (Daugavpils)

__NOTOC__
**Tirgus laukums** ir iela Daugavpilī, Jaunbūves apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Kauņas ielu, ved austrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Ventspils ielu. Ielas pārnumuru (ziemeļu) pusē ir privātmāju apbūve, bet pretējā pusē ir daudzstāvu mājas.

Ielas kopējais garums ir 120 metri, sarkano līniju platums ir 9 metri. Visā garumā iela ir klāta ar asfalta segumu, satiksmes kustība norit abos virzienos vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Tirgus laukumu nekursē, tuvākā pietura ir 2. un 4. tramvaju maršrutu pietura "Arodu iela" Ventspils ielā.

## Vēsture
Ar Jaunbūves celtniecību 19. gadsimta beigās šajā vietā izveidojās vietējais tirgus. Tas aptvēra teritoriju līdz mūsdienu Arodu un Dobeles ielām.

1960. gados tirgus laukuma rietumu daļā uzcēla tipveida piecstāvu ēkas, tādējādi izveidojot pašreizējo ielu. Latvijas PSR gados to sauca par **Tirgus ielu**, jo Tirgus iela Gajokā tolaik bija pārdēvēta par *8.&nbsp;marta ielu*. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 8.&nbsp;marta iela atguva vēsturisko nosaukumu "Tirgus iela", bet ielai Jaunbūvē tiek lietots nosaukums "Tirgus laukums".

## Ielu savienojumi
Tirgus laukums ir savienots ar šādām ielām:
* Kauņas iela (T veida krustojums)
* Ventspils iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Tirgus iela (Daugavpils)
Baiļu spirāle: "Zāģa" nākamā nodaļa

**"Baiļu spirāle: "Zāģa" nākamā nodaļa"** () ir 2021. gada ASV šausmu trillera filma, kuras režisors ir Darens Līns Bousmans. Filmā galvenās lomas atveido Kriss Roks, Makss Mingella, Marisola Nikolsa un Semjuels Džeksons.

Tā ir devītā "Zāģa" filmu cikla filma un stāsta par policijas mēģinājumiem notvert cilvēku, kas atdarina Zāģa slepkavības. Šī kļuva par pirmo "Zāģa" filmu, kurā nepiedalās Zāģa lomas atveidotājs Tobins Bells.

Filmas "Baiļu spirāle: "Zāģa" nākamā nodaļa" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Lionsgate]]*. Filma nopelnīja 40,6 miljonus ASV dolāru pie 20 miljonu dolāru budžeta un saņēma viduvējus kritiķu vērtējumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Serpiko

**"Serpiko"** () ir 1973. gada ASV biogrāfiskā krimināldrāmas filma, kuras režisors ir Sidnijs Lūmets. Filmā galveno lomu atveido Als Pačīno.

Filma stāsta par detektīva Franku Serpiko (Pačīno) 11 gadiem Ņujorkas policijas departamentā un viņa cīņu pret policijas korumpētību.

Filmas "Serpiko" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Paramount Pictures]]*. Filma saņēma augstu kritiķu novērtējumu un bija finansiāli veiksmīga. Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijās "Labākais aktieris galvenajā lomā" un "Labākais adaptētais scenārijs". Pačīno par Serpiko lomu saņēma Zelta globusa balvu kategorijā "Labākais aktieris drāmas filmā".

## Ārējās saites
Kuldīgas novada dome

**Kuldīgas novada dome** ir Kuldīgas novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 15 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Baznīcas ielā 1, Kuldīgā. 

2025. gada Kuldīgas novada domes vēlēšanās uzvarēja partija Kuldīgas novadam ar 52,80% balsu, iegūstot 9 vietas novada domē. Kopš 2022. gada 10. novembra domes priekšsēdētāja ir Inese Astaševska.

## Komitejas
* uzņēmējdarbības un attīstības komiteja,
* sociālo lietu, izglītības, kultūras un sporta jautājumu komiteja,
* finanšu komiteja.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Kuldīgas novada domes vēlēšanām Kuldīgas novada domē iekļuva deputāti no pieci vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Kuldīgas novadam saraksts.

## Skatīt arī
* Kuldīgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kuldīgas novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Ķekavas novada dome

**Ķekavas novada dome** ir Ķekavas novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 19 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Gaismas ielā 19, Ķekavā. 

2025. gada Ķekavas novada domes vēlēšanās uzvarēja partija Jaunā Vienotība ar 26,51% balsu, iegūstot 6 vietas novada domē. Kopš 2024. gada 10. jūlija domes priekšsēdētāja ir Viktorija Baire.

## Komitejas
* attīstības komiteja,
* sociālā un veselības komiteja,
* kultūras, sporta un tūrisma komiteja,
* vides un infrastuktūras komiteja,
* īpašumu un saimnieciskās darbības komiteja,
* izglītības un jaunatnes komiteja,
* finanšu komiteja.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Ķekavas novada domes vēlēšanām Ķekavas novada domē iekļuva deputāti no sešiem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Jaunā Vienotība saraksts.

## Skatīt arī
* Ķekavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ķekavas novada pašvaldība 
* Deputātu saraksts
Biķernieku spīdveja stadions

**Biķernieku spīdveja stadions** ir daudzfunkcionāls stadions Rīgas austrumu daļā, Latvijā. Stadionā notiek pasaules čempionāta spīdvejā posms, kas zināms kā Latvijas ''Grand Prix'' spīdvejā un komandu pasaules čempionāts spīdvejā U-21 vecuma grupā.

Spīdveja trase, kas atrodas Biķernieku kompleksās sporta bāzes teritorijā, uzbūvēta 1976. gadā un tajā vairākas reizes notika Padomju Savienības spīdveja čempionāts, pirms tas nonāca avārijas stāvoklī. 2014. gadā trasi renovēja un tajā norisinājās drifta sacīkšu automašīnu sacensības, kas parasti notiek blakus esošajā lielajā trasē.

2023. gadā stadionā norisinājās gan Latvijas spīdveja *Grand Prix*, gan 2023. gada Nāciju spīdvejs 2. Kopš tā laika stadionā rīkoti pasaules čempionāta spīdvejā 2024. un 2025. gada posmi.

## Atsauces
Neļķu iela (Daugavpils)

**Neļķu iela** ir iela Daugavpilī, Daugavas kreisajā krastā, Judovkas apkaimē. Iela sākas strupceļā Daugavas krastā un ved dienvidu virzienā līdz krustojumam ar Lielo ielu. Neļķu ielā ir privātmāju apbūve.

Ielas garums ir aptuveni 243 metri, tās sarkano līniju platums ir no 7 līdz 10 metriem. Visā garumā iela klāta ar grants segumu. Satiksmes kustība atļauta abos virzienos vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Neļķu ielu nekursē, tuvākā pietura ir "Kooperācijas iela" Lielajā ielā.

Sākotnējais ielas nosaukums bija **Centrālā iela**. Tagadējais nosaukums ir zināms kopš 1950. gadiem un laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Neļķu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kaplavas iela (T veida krustojums)
* Lielā iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Annas iela (Daugavpils)

**Annas iela** ir iela Daugavpilī, Jaunbūves apkaimē. Annas iela sākas krustojumā ar Valmieras ielu, ved ziemeļrietumu virzienā un beidzas krustojumā ar Jātnieku ielu. Ielā ir privātmāju apbūve.

Annas ielas garums ir aptuveni 125 metri, sarkano līniju platums ir 12 metri. Visā garumā tā ir klāta ar grants segumu. Satiksmes kustība norit abos virzienos vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Annas ielu nekursē, tuvākā pietura ir "Kultūras pils" Smilšu ielā.

Ielas nosaukums ir zināms kopš 1930. gadiem un laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Annas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Valmieras iela (T veida krustojums)
* Jātnieku iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Andreass fon Koskuls

**Andreass Leons Francis Aleksandrs barons fon Koskuls** (; dzimis , miris ) bija Aizdzires muižā dzimis  vācbaltiešu izcelsmes SS šturmbanfīrers, kara noziedznieks.

No 1919. līdz 1922. gadam mācījies Misdrojas Baltiešu skolā (*Baltenschule Misdroy*) Pomerānijā. No 1922. līdz 1925. gadam - Jelgavas vācu viduskolā. No 1925. līdz 1926. gadam - mājskolotājs Malgūžu muižā Lietuvā (Latvijas pierobežā). No 1927. līdz 1928. gadam dienēja Latvijas armijā. 1928. gadā sāka jurisprudences studijas. Kļuva par korporācijas *[[Corps Curonia Goettingensis|Corps Curonia Riga]]* biedru. Pēc 1934. gada Erharda Krēgera vadībā, ar kuru sadarbojās līdz pat Otrā pasaules kara beigām, piedalījās nelegālajās vācu organizācijās. 1939. gadā aktīvi organizēja vācbaltiešu izceļošanu no Latvijas. Vācu okupētajā Poznaņā darbojās valsts aģentūrā *[[Volksdeutsche Mittelstelle]]*. No 1941. līdz 1942. gadam bija *[[Einsatzkommando|Einsatzkommando 6]]* komandiera Erharda Krēgera vietnieks un veica ebreju masu slepkavības Ukrainā. Vēlāk darbojās valsts iestādē, kas sadarbojās ar krievu provāciskājām organizācijām. Pēc Otrā pasaules kara Andreass fon Kosluls Rietumvācijā darbojās jaunatnes sociālajās organizācjās. 1966. gadā atklājās ziņas par viņa pagātni un tika izdots aresta orderis, tomēr Kosklus aizbēga uz Dienvidameriku. Arestēts 1966. gada 16. aprīlī Nīderlandes Antiļās. 1968. gadā tiesa Tībingenē par līdzdalību 90 cilvēku noslepkavošanu Dobromiļā piesprieda 1 gadu un 7 mēnešus cietumsodu.

## Ārējās saites
* BBLd — Baltisches Biografisches Lexikon digital
Limbažu novada dome

**Limbažu novada dome** ir Limbažu novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 15 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Rīgas ielā 16, Limbažos. 

2025. gada Limbažu novada domes vēlēšanās uzvarēja partija Latvijas Reģionu apvienība ar 43,29% balsu, iegūstot 7 vietas novada domē. Kopš 2025. gada 27. jūnija domes priekšsēdētāja ir Sigita Upmale no Vidzemes partijas.

## Komitejas
* teritorijas attīstības komiteja,
* sociālā un veselības jautājumu komiteja,
* izglītības, kultūras un sporta jautājumu komiteja,
* finanšu komiteja.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Limbažu novada domes vēlēšanām Limbažu novada domē iekļuva deputāti no pieciem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Latvijas Reģionu apvienības saraksts.

## Skatīt arī
* Limbažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Limbažu novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Astilbju iela (Daugavpils)

**Astilbju iela** ir iela Daugavpilī, Vizbuļu apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Purvu ielu, ved dienvidaustrumu un austrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Melleņu ielu. Astilbju ielā ir privātmāju un vasarnīcu apbūve.

Ielas galvenās trases garums ir aptuveni 300 metri, arī uz Astilbju ielu attiecas 115 metru garš strupceļa atzarojums uz dienvidrietumiem. Visā garumā Astilbju iela klāta ar grants segumu, tās sarkano līniju platums ir no 5 līdz 9 metriem. Satiksmes kustība norit abos virzienos vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Astilbju ielu nekursē.

Iela izveidota 1980. gados, bet nosaukums tai piešķirts tikai 2005. gada 25. augustā.

## Ielu savienojumi
Astilbju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Purvu iela (T veida krustojums)
* Melleņu iela (T veida krustojums)
* Olu iela (savienojums ar bezvārda ceļu)
* Dabas iela (savienojums ar bezvārda ceļu)

## Atsauces
Līvānu novada dome

**Līvānu novada dome** ir Līvānu novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 15 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Rīgas ielā 77, Līvānos. 

2025. gada Līvānu novada domes vēlēšanās uzvarēja partija Jaunā konservatīvā partija ar 34,69% balsu, iegūstot 6 vietas novada domē. Kopš 2025. gada 26. jūnija domes priekšsēdētājs ir Dāvids Rubens.

## Komitejas
* attīstības un tautsaimniecības komiteja,
* sociālo, izglītības, kultūras un sporta jautājumu komiteja,
* finanšu komiteja.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Līvānu novada domes vēlēšanām Līvānu novada domē iekļuva deputāti no četriem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Jaunās konservatīvās partijas saraksts.

## Skatīt arī
* Līvānu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Limbažu novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Mazā Pļavu iela (Daugavpils)

**Mazā Pļavu iela** ir iela Daugavpilī, Vecās Forštates apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Mazo Ezeru ielu Šuņezera piekrastē, ved ziemeļaustrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Vidzemes ielu. Mazajā Pļavu ielā ir savrupmāju apbūve.

Ielas kopējais garums ir aptuveni 415 metri. Posms pie Mazās Ezeru ielas ir klāts ar grants segumu, posms pie Vidzemes ielas ir asfaltēts, bet vidējais ielas posms vēl nav izbūvēts. Satiksmes kustība esošajos posmos atļauta abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Mazo Pļavu ielu nekursē, tuvākā pietura ir "Pļavu iela" Vidzemes ielā.

Nosaukums jaunizveidotajai Mazajai Pļavu ielai piešķirts 2007. gada 11. janvārī.

## Ielu savienojumi
Mazā Pļavu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mazā Ezeru iela (T veida krustojums)
* Zvīņu iela (savienojums ar bezvārda ceļu)
* Paegļu iela (savienojums ar bezvārda ceļu)
* Vidzemes iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Negrosas Sala

**Negrosas Salas reģions** (, ) ir viens no Filipīnu reģioniem valsts vidusdaļā. Aizņem Visaju salu rietumdaļu un iekļauj 3 provinces un 1 neatkarīgo pilsētu. Reģiona centri ir Bakolodas un Dumagetes pilsētas, bet lielākā pilsēta — Bakoloda. Reģions izveidots 2024. gadā, nodalot Negrosas un Sikihoras salu provinces no Rietumu Visaju un Centrālo Visaju reģioniem.

## Ģeogrāfija
Reģions atrodas Visaju salu grupas rietumdaļā. Aizņem Negrosas un Sikihoras salas, kā arī vairākas mazākas saliņas piekrastē. Rietumos krastus apskalo Sulu jūra, dienvidaustrumos — Boholas jūra, bet ziemeļos — Visaju jūra. Salas galvenokārt vulkāniskas izcelsmes, kalnainas; augstākā virsotne ir Kanlaona vulkāns 2435 m vjl Negrosas salas ziemeļos. Valda tropu klimats.

## Administratīvais iedalījums
 

**Piezīmes**

## Atsauces

## Ārējās saites
Matiņi

**Matiņi** ir ciems Siguldas novada Siguldas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 3,3 km no pagasta centra Peltēm, 5,7 km no novada centra Siguldas un 57,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V58 (Sigulda—Allaži—Ausmas). Matiņi atrodas Lorupes upes Ancīšu dīķa krastā. Ciemā atrodas dabas piemineklis Saltavots.

## Atsauces
Ludzas novada dome

**Ludzas novada dome** ir Ludzas novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 15 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Raiņa ielā 16, Ludzā. 

2025. gada Ludzas novada domes vēlēšanās uzvarēja partija Zaļo un Zemnieku savienība ar 39,31% balsu, iegūstot 7 vietas novada domē. Kopš 2017. gada 15. jūnija domes priekšsēdētājs ir Edgars Mekšs.

## Komitejas
* teritoriālā un attīstības komiteja,
* sociālo, izglītības un kultūras jautājumu komiteja,
* finanšu komiteja.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Ludzas novada domes vēlēšanām Ludzas novada domē iekļuva deputāti no pieciem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Zaļo un Zemnieku savienības saraksts.

## Skatīt arī
* Ludzas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ludzas novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Madonas novada dome

**Madonas novada dome** ir Madonas novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 19 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Saieta laukumā 1, Madonā. 

2025. gada Madonas novada domes vēlēšanās uzvarēja Zaļo un Zemnieku savienības un Latvijas Reģionu apvienības kopīgais saraksts ar 47,62% balsu, iegūstot 10 vietas novada domē. Kopš 2017. gada 16. jūnija domes priekšsēdētājs ir Agris Lungevičs.

## Komitejas
* attīstības komiteja
* izglītības un jaunatnes lietu komiteja,
* sociālo un veselības jautājumu komiteja,
* kultūras un sporta jautājumu komiteja,
* finanšu komiteja.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Madonas novada domes vēlēšanām Madonas novada domē iekļuva deputāti no trīs vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Zaļo un Zemnieku savienības un Latvijas Reģionu apvienības kopīgais saraksts.

## Skatīt arī
* Madonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Madonas novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Kagajana (nozīmju atdalīšana)

**Kagajana** var būt:
* Kagajana — pilsēta Filipīnās
* Kagajana — upe Filipīnās

## Skatīt arī
* Kagajana de Oro
* Kagajanas Ieleja — province Filipīnās
Sētložņas

**Sētložņas** (*Glechoma*) ir lūpziežu dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir Eirāzijas mērenajos reģionos, un tā ir ieviesusies arī daudzviet citur pasaulē.

Ģintī ir klasificētas sugas un dabiski sastopamie hibrīdi:

* *Glechoma biondiana* (Diels) C.Y.Wu & C.Chen
* *Glechoma grandis* (A.Gray) Kuprian.
* *Glechoma hederacea* L. — efeju sētložņa
* *Glechoma hirsuta* Waldst. & Kit.
* *Glechoma longituba* (Nakai) Kuprian.
* *Glechoma* × *pannonica* Borbás
* *Glechoma sardoa* (Bég.) Bég.
* *Glechoma sinograndis* C.Y.Wu

## Atsauces
Karantānija

**Karantānija** (, , baznīcslāvu: **Korǫtanъ*) bija slāvu valsts, kas pēc Samo valsts sabrukuma 7. gadsimta vidū nodibinājās Austrumalpos mūsdienu Austrijas dienvidos un Slovēnijas ziemeļaustrumos. 8. gadsimta vidū kopā ar Bavāriju cīnījās pret avāriem, nokļūdama Franku valsts atkarībā. 828. gadā tika iekļauta Franku valstī kā Karintijas markgrāfiste.

## Ārējās saites
Jukio Araki

**Jukio Araki** (, dzimis ; miris ) bija japāņu lidotājs, kas dienēja Japānas impērijas armijā Otrā pasaules kara laikā. Kā kamikadzes pilots un 72. Šinbu eskadriļas loceklis Araki gāja bojā 1945. gada 27. maijā Okinavas kaujas laikā, kad viņš ar savu ar bumbām piekrauto Mitsubishi Ki-51 lidmašīnu tīši ietriecās ASV flotes eskadras mīnukuģī "Braine" (*USS Braine (DD-630)*). Tiek pieņemts, ka Araki un vēl viens pilots ietriecās kuģī un to sabojāja, nogalinot 66 apkalpes locekļus. 17 gadu vecumā Araki bija viens no jaunākajiem kamikadzes pilotiem.
## Biogrāfija
Jukio Araki piedzima 1928. gada 10. martā Mijamačo ciematā netālu no Kirju pilsētas, Gummas prefektūrā. Piecpadsmit gadu vecumā viņš pievienojās Japānas imperatora armijas gaisa spēku jauniešu pilotu apmācības programmai.  Ap 1943. gada septembri viņš sāka mācības Tačiarai gaisa bāzē. Pēc absolvēšanas viņš sāka dienestu Metabaru gaisa bāzē, un 1944. gadā ieguva darbu Heidžo (tagad pazīstama kā Phenjana), Korejā. Septiņpadsmit gadu vecumā Araki ir viens no jaunākajiem zināmajiem kamikadzes pilotiem. 1945. gada 27. maijā no Bansei aviācijas bāzes viņš devās savā pēdējā kamikadzes misijā Okinavas kaujas laikā. Tiek spekulēts, ka viņa lidmašīna bija viena no divām, kas ietriecās ASV flotes eskadras mīnukuģī USS Braine, nogalinot 66 apkalpes locekļus; tomēr kuģis nenogrima.

1945. gada aprīlī Araki atrodoties mājās uzrakstīja un atstāja vēstules savai ģimenei, kuras bija jāatver, uzzinot par viņa nāvi. Vēstulē vecākiem viņš rakstīja:

 "Lūdzu, izbaudiet savu vēlmi pēc manas uzticības imperatoram un padevības vecākiem.
 Man nav nožēlas. Es vienkārši eju uz priekšu pa savu ceļu."

Pirms savas misijas un saskaņā ar kamikadzes pilotu tradīcijām Araki nogrieza sev matu šķipsnu un apgrieza nagus, kas pēc viņa nāves bija jānosūta viņa vecākiem. Tie tika nosūtīti viņa ģimenei apbedīšanai Kirju kapsētā.
## Kultūras atsauces
2004. gadā Tsunejuki Mori publicēja Araki biogrāfiju ar nosaukumu *Juki nomira 17 gadu vecumā kamikadzes uzbrukumā* (ユキは十七歳 特攻で死んだ –子犬よさらば、愛しきいのち). Mori ir viens no Japānas ievērojamākajiem grāmatu autoriem par kamikadzes pilotiem un viņu pasauli.
## Atsauces

## Ārējās saites
*"Who Became Kamikaze Pilots, and How Did They Feel Towards Their Suicide Mission" by Mako Sasaki (1997, 36 pdfs) makes use of Araki's diary and letters
Kathoey

thumb|right|300px|Uz skatuves dziedoši ''kathoey''
***Kathoey*** (, , , ) ir tradicionāls apzīmējums cilvēkiem Dienvidaustrumāzijas kultūrās (Taizemē, Laosā, Kambodžā), kas piedzimuši kā vīrieši, bet pieņēmuši sievišķīgu izpausmi. Ķīniešu rakstos androgīna izskata vīrieši Khmeru Impērijā aprakstīti jau no 12. gadsimta.

## Ārējās saites
Balbīte

**Balbīte** jeb **Balbītes pilskalns** atrodas uz salas Rāznas ezera rietumu krastā iepretim Zosnai. Tas ir apmēram 12 metrus augsts apaļš pakalns ar plaukumu 10 metri diametrā. Datējums — dzelzs laikmets.

## Ārējās saites

* Balbītes pilskalns
Druvu iela (Daugavpils)

**Druvu iela** ir iela Daugavpilī, Daugavas kreisajā krastā, Grīvas apkaimē. Druvu iela sākas krustojumā ar Lielo ielu, ved rietumu virzienā un beidzas krustojumā ar Gulbju ielu. Ielas nepārnumuru (dienvidu) pusē ir privātmāju apbūve, bet pretējā puse paliek neapbūvēta.

Druvu ielas garums ir 312 metri, tai ir grants segums. Ielas sarkano līniju platums ir 13—14 metri. Satiksmes kustība norit abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Druvu ielu nekursē, tuvākā autobusa pietura ir 9. maršruta "Ķiršu iela".

Iela izveidota 20. gadsimta trešajā ceturksnī ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Druvu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lielā iela
* Gulbju iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Preiļu novada dome

**Preiļu novada dome** ir Preiļu novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 15 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Raiņa bulvārī 19, Preiļos. 

2025. gada Preiļu novada domes vēlēšanās uzvarēja Latgales partijas, Jaunās Vienotības un Latvijas attīstībai kopīgais saraksts ar 48,97% balsu, iegūstot 9 vietas novada domē. Kopš 2025. gada 27. jūnija domes priekšsēdētājs ir Aldis Adamovičs.

## Komitejas
* attīstības komiteja,
* sociālo, izglītības un kultūras jautājumu komiteja,
* finanšu komiteja.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Preiļu novada domes vēlēšanām Preiļu novada domē iekļuva deputāti no četriem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Latgales partijas, Jaunās Vienotības un Latvijas attīstībai kopīgais saraksts.

## Skatīt arī
* Preiļu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Preiļu novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Rēzeknes novada dome

**Rēzeknes novada dome** ir Rēzeknes novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 15 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tās sēdes notiek ārpus novada teritorijas - Rēzeknes novada pašvaldības ēkā Atbrīvošanas alejā 95a, Rēzeknes valstspilsētā. 

2025. gada Rēzeknes novada domes vēlēšanās uzvarēja Jaunās Vienotības, Kustības Par!, Latgales partijas un Jaunās konservatīvās partijas kopīgais saraksts ar 17,32% balsu, iegūstot 3 vietas novada domē. Kopš 2025. gada 20. jūnija domes priekšsēdētājs ir Guntars Skudra.

## Komitejas
* tautsaimniecības attīstības jautājumu komiteja,
* izglītības, kultūras un sporta jautājumu komiteja,
* sociālo un veselības aizsardzības jautājumu komiteja,
* teritoriālā komiteja,
* finanšu komiteja.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Rēzeknes novada domes vēlēšanām Rēzeknes novada domē iekļuva deputāti no astoņiem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Jaunās Vienotības, Kustības Par!, Latgales partijas un Jaunās konservatīvās partijas kopīgais saraksts.

## Skatīt arī
* Rēzeknes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rēzeknes novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Peldu iela (Daugavpils)

**Peldu iela** ir iela Daugavpilī, Jauno Stropu apkaimē. Peldu iela sākas krustojumā ar Bernātu ielu, ved ziemeļu virzienā un beidzas strupceļā aptuveni pie Alūksnes ielas. Iela atrodas savrupmāju rajonā Lielā Stropu ezera rietumu krastā, bet adrese Peldu ielā ir tikai dažiem zemesgabaliem.

Ielas trases garums ir 950 metri, sarkano līniju platums ir no 9 līdz 11 metriem. Peldu ielai nav brauktuves. Gar ielu stiepjas 3,3 km gara Lielā Stropu ezera promenāde, un Peldu ielu var uzskatīt par šīs promenādes daļu. Promenādi veido 4,5 m plats asfaltēts celiņš ar nodalītām joslām gājējiem un riteņbraucējiem, ar soliņiem un apgaismojumu.

Peldu iela izveidota 20. gadsimta pirmajā pusē Stropu vasarnīcu ciematā. Sākumā tās nosaukums bija **1. līnija**, bet  ielai piešķirts tagadējais nosaukums, kas vairs nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Peldu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Bernātu iela (savienojums tikai gājējiem)
* Ogres iela (savienojums tikai gājējiem)

## Atsauces
Gvanabaras līcis

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q224101"
}

**Gvanabaras līcis** () ir Atlantijas okeāna līcis Brazīlijas dienvidaustrumos. Pie līča atrodas Brazīlijas otrā lielākā pilsēta un tās bijusī galvaspilsēta Riodežaneiro, kā arī vairākas citas lielas pilsētas. 31 kilometrus garais un 28 kilometrus platais līcis pie izejas uz okeānu ir 1,5 kilometru plats.

1502. gada 1. janvārī portugāļu jūrasbraucēji bija pirmie eiropieši, kuri sasniedza līci. Domādami, ka līcis ir upes grīva, viņi to nosauca par "Janvāra upi" (Riodežaneiro), kas vēlāk pārgāja uz pilsētas nosaukumu. Līcī atrodas vairākas salas, no kurām lielākā ir Gubernatora sala, uz kuras atrodas Riodežaneiro Starptautiskā lidosta.

## Ārējās saites
Fantastiskais četrinieks: Pirmie soļi

**"Fantastiskais četrinieks: Pirmie soļi"** () ir 2025. gada ASV supervaroņu filma, kas balstīta uz izdevniecības *[[Marvel Comics]]* supervaroņu komandas Fantastiskais četrinieks komiksiem. Filmu producēja *[[Marvel Studios]]* un izplatīja *[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]*, un tā ir 37. *[[Marvel Cinematic Universe]]* (MCU) filma un otrā Fantastiskā četrinieka filmu cikla atsāknēšana. Filmas režisors ir Mets Šekmans, scenārija autori ir Džošs Frīdmens, Ēriks Pīrsons, Džefs Kaplans un Ians Springers. Fantastiskā četrinieka varoņu lomas atveido Pedro Paskāls, Vanesa Kirbija, Ebons Moss-Bakraks un Džozefs Kvins, pārējās lomās filmējas Džūlija Gārnere, Sāra Nailsa, Marks Getiss, Nataša Liona, Pols Volters Hausers un Ralfs Ainsans. Filmas darbība norisinās 1960. gadu retrofutūristiskā pasaulē, kuru Fantastiskajam četriniekam jāaizsargā no planētas aprijošās kosmiskās būtnes Galaktusa.

Pēc filmas "Fantastiskais četrinieks" (2015) neveiksmes studija *[[20th Century Studios|20th Century Fox]]* sāka darbu pie jaunas filmas par supervaroņu komandu. Pēc tam, kad 2019. gada martā studiju iegādājās *Disney*, franšīzes kontrole nonāca pie *Marvel Studios*, un jūlijā izziņoja par jaunas filmas izveidi. Džonam Votsam bija jārežisē jaunā filma, bet viņš  2022. gada aprīlī pameta projektu. Šekmans viņu nomainīja septembrī, kad Kaplans un Springers strādāja pie scenārija. Aktieru atlase sākās 2023. gada sākumā, un Frīdmens projektam pievienojās martā, lai pārrakstītu scenāriju. Filma atšķiras no iepriekšējām "Fantastiskais četrinieks" filmām ar to, ka netiek minēts komandas izcelsmes stāsts. Pīrsons projektam pievienojās, lai līdz 2024. gada februāra vidum pilnveidotu scenāriju, kad paziņoja galveno aktieru sastāvu un filmas nosaukums "Fantastiskais četrinieks". Apakšvirsrakstu pievienoja jūlijā, kad sākās filmēšana. Tā norisinājās līdz 2024. gada novembrim *[[Pinewood Studios]]* studijā Anglijā, kā arī reālās lokācijās Anglijā un Spānijā.

Filmas "Fantastiskais četrinieks: Pirmie soļi" pirmizrāde notika Dorotijas Čandleres paviljonā Losandželosā , bet Amerikas Savienoto Valstu un Latvijas kinoteātros to demonstrēja no 25. jūlijā kā pirmo filmu MCU sestajā fāzē. Tā kopumā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un visā pasaulē nopelnīja vairāk nekā 521 miljonu ASV dolāru. Filmas turpinājums atrodas izstrādes procesā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tīkkoki

**Tīkkoki** (*Tectona*) ir lūpziežu dzimtas ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir tropiskajos Āzijas apvidos (Asamā, Bangladešā, Kambodžā, Indijā, Laosā, Malaizijā, Mjanmā, Filipīnās, Taizemē un Vjetnamā), taču ir ieviesta arī dažviet citur pasaulē, piemēram, dažviet Āfrikā, Centrālamerikā un Dienvidamerikā.

Tie ir lieli koki, kas var sasniegt 30–40 m augstumu, un nomet lapas sausajā sezonā. Lielais tīkkoks (*Tectona grandis*) ir ekonomiski nozīmīga suga, no kuras iegūst lielāko daļu komerciāli pieejamās tīkkoka koksnes.

Ģintī ir klasificētas trīs sugas:

* *Tectona grandis* L.f. — lielais tīkkoks
* *Tectona hamiltoniana* Wall. — endēmiska Birmai, kur tā ir apdraudēta.
* *Tectona philippinensis* Benth. & Hook.f. ex Merr. — endēmiska Filipīnu salām, kur tā ir kritiski apdraudēta.

## Atsauces
Bezdelīgu iela (Daugavpils)

**Bezdelīgu iela** ir iela Daugavpilī, Mežciema apkaimē. Bezdelīgu iela sākas krustojumā ar Daugavas ielu, ved austrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Alberta ielu. Bezdelīgu ielā ir privātmāju apbūve.

Ielas kopējais garums ir aptuveni 325 metri. Tās sākums ap 140 metru garumā ir klāts ar asfalta segumu, bet tālāk Bezdelīgu ielai ir grants segums. Visā garumā satiksmes kustība norit abos virzienos vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Bezdelīgu ielu nekursē, tuvākā pietura ir 4., 5. un 21. autobusu maršrutu pietura "Mežciems" Daugavas ielā.

Tagadējais ielas nosaukums ir zināms no 1950. gadiem un kopš tā laika nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Bezdelīgu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Daugavas iela (T veida krustojums)
* Rožu iela (T veida krustojums)
* Alberta iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Antonio Paraka

**Antonio Paraka**, arī **Antonio Paroko** (, ; dzimis , miris starp 1780. un 1790. gadu) bija itāļu izcelsmes 18. gadsimta arhitekts, kurš darbojās Inflantijā un apkārtējos reģionos (Baltkrievijā, Lietuvā). Iespējams, Aglonas bazilikas autors. 

1751. gadā atradās Varšavā. Vēlāk kļuva par Plāteru dzimtas arhitektu. Pēc dažādiem avotiem, dažkārt pretrunīgiem avotiem, cēlis Krāslavas baznīcu, Piedrujas baznīcu, Pasienes baznīcu, Pirmā pasaules karā zudušo Ilūkstes katoļu baznīcu, kā arī baznīcas Drujā, Asvejā, Hlibokajē. Vēlāk apmetās uz dzīvi Ludzas apkaimē aprecoties ar polieti no Malahovsku dzimtas, trīs dēlu tēvs.

## Partakas darbi

Krāslavas sv. Ludvika baznīca.jpg|Krāslavas baznīca
Ilūkste_before_1915.jpg|Ilūkstes baznīca 1915. gadā
Piedruja_church_-_panoramio.jpg|Piedrujas baznīca
Глыбокае.JPG|Hlibokajes baznīca
Pasienes Sv. Krusta Romas katoļu baznīca.jpg|Pasienes baznīca


## Ārējās saites