open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vilhelms Lists

**Zigmunds Vilhelms Valters fon Lists** (; dzimis , miris ) bija vācu ģenerālfeldmaršals.

Dienestā - kopš 1898. gada. Pirmā pasaules kara laikā - štāba virsnieks. Pēc kara turpināja dienestu Reihsvērā. Sākoties Otrajam pasaules karam, komandēja 14. armiju, kura Polijas kampaņas laikā uzbruka no Čehijas un Slovākijas teritorijas. 1940. gadā komandēja 12.armiju kaujas par Franciju laikā. Vēlāk komandēja vācu karaspēku Grieķijas operācijas laikā. 1942. gada vasarā komandēja Armiju grupu A, kuras uzdevums bija ieņemt Krievijas dienvidu apgabalus. Tika ieņemtas Krasnodara un Stavropole, tomēr Lista komandētās armijas daļas nespēja piekļūt Kaspijas jūrai, tāpēc Lists tika atcelts no amata un atlikušo kara laiku karadarbībā nepiedalījās. Pēc kara Listu tiesāja ASV varas iestādes. Par darbību Balkānos 1948. gadā tika sodīts ar mūža ieslodzījumu, tomēr 1952. gadā veselības stāvokļa dēļ atbrīvots.

## Ārējās saites
Lists

**Lists** var būt:

* Ferencs Lists (*Liszt Ferenc/Franz Liszt*, 1811—1886), vācu izcelsmes Ungārijas komponists;
* Pauls Lists (*Paul List*, 1887—1954) — ebreju izcelsmes šahists;
* Vilhelms Lists (*Wilhelm List*, 1880-1971), vācu ģenerālfeldmaršals.
Zemnieki

**Zemnieki** ir vasarnīcu ciems Dobeles novada Auru pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa P97  no pagasta centra Auriem,  no novada domes Dobelē un  no Rīgas. Mazdārziņu un vasarnīcu kolonija izveidojusies padomju gados ap Zemnieku mājām. Ziemeļos no ciema atrodas Vellakroga kapi. Apdzīvotā vieta nav iekļauta VZD adrešu reģistrā.

## Atsauces
Pedja (stacija)

**Pedja** () ir stacija Tapas—Tartu dzelzceļa līnijā Igaunijā, Jegevas apriņķa Jegevas pagastā un atrodas 55,3 km attālumā no Tapas, 57,2 km attālumā no Tartu un 132,9 km attālumā no Tallinas. Pedjā pietur Tapas (Tallinas) un Tartu (Koidulas un Valgas) virzienā kursējošie dīzeļvilcieni, izņemot Tallinas-Tartu ekspresvilcienu.

20. gs. pirmajā pusē celtā stacija nojaukta 2003. gadā. Pēc tipveida projekta celtā ēka bija vienstāva guļbūve ar augstu četrslīpes jumtu un nelielām jumta izbūvēm.
Stacijas ēkas funkcijas pārņēmusi stacijas dispečerpunkta ēka - vienstāva dzelzsbetona paneļu ēka.

2012. gadā Pedjas stacijā izbūvēta jauna, Eiropas standarta pasažieru starpceļu platforma. Platformas augstums - 550 mm, garums - 110 metri. 

## Atsauces
Vasiļs Kirijenka

**Vasiļs Kirijenka** (; dzimis  Rečicā) ir bijušais Baltkrievijas šosejas riteņbraucējs.

Karjeras laikā izcīnījis otro vietu 2010. gada ''Tour de France'' 10. posmā, kad viņu sprinta finišā pārspēja Seržiu Paulinju pēc tam, kad Kirijenka bija viņu praktiski *atvedis* līdz finišam. Bez tā Kirijenka uzvarējis trijos *[[Giro d'Italia]]* posmos, 2008., 2011 un 2015. gadā, kā arī vienā 2013. gada ''Vuelta a España'' posmā. Kopumā startējis 20 lielajās tūrēs.

2015. gada pasaules čempionātā izcīnījis zelta medaļu individuālajā braucienā. 2012. gadā izcīnījis bronzas medaļu šajā disciplīnā, bet 2016. gadā sudrabu.

Kirijenka pēc 2012. gada sezonas pameta **' un pievienojās **', parakstot triju gadu līgumu.

Karjeras iesākumā, 2006. gadā īslaicīgi startējis Latvijas komandas *[[Rietumu-Rīga]]* sastāvā.

2020. gada janvārī 38 gadu vecumā paziņojis par karjeras beigām sirdsdarbības problēmu dēļ, kas pirmoreiz parādījās iepriekšējās sezonas sākumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Jusi Jokinens

**Jusi Jokinens** (; dzimis 1983. gada 1. aprīlī) ir somu hokejists, kreisās malas uzbrucējs, Somijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2020) pārstāv SM līgas klubu Oulu "Kärpät".

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Jokinens uzsāka 2001.—02. gada sezonā SM līgas kluba Oulu "Kärpät" rindās, tās sastāvā spēlējot līdz 2004.—05. gada sezonas noslēgumam, kad pārcēlās uz Ziemeļameriku.

2005.—06. gada sezonā Jokinens debitēja NHL kluba Dalasas "Stars" rindā, savu pirmo sezonu noslēdzot ar 55 rezultativitātes punktiem, kā arī iegūstot lieliska pēcspēles metienu izpildītāja slavu. 2007.—08. gada sezonas otrajā pusē Jokinens tika aizmainīts uz Tampabejas "Lightning" vienību, taču pēc gada nonāca jau Karolīnas "Hurricanes" sastāvā.

Nākamajās sezonās Jusi bija viens no vadošajiem "Hurricanes" uzbrucējiem, taču 2013. gada 3. aprīlī tika aizmainīts uz Pitsburgas "Penguins" vienību. 2012.—13. gada NHL sezonas lokauta laikā Jokinens spēlēja SM līga klubā Oulu "Kärpät". "Penguins" rindās Jokinens spēlēja līdz 2014. gada vasarai, kad kā brīvais aģents noslēdza četru gadu līgumu ar Floridas "Panthers". 2017. gada vasarā noslēdza viena gada līgumu ar Edmontonas "Oilers", taču jau novembrī tika aizmainīts uz Losandželosas "Kings". Sezonas turpinājumā Jokinens īslaicīgi spēlēja arī Kolumbusas "Blue Jackets" un Vankūveras "Canucks" rindās.

2018. gadā atgriezās Eiropā.

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļas 2006., kā arī bronzas medaļas 2014. gada olimpisko spēļu turnīrā, spēlējis arī septiņos Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Īle

**Īle** ir ciems Dobeles novada Īles pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidienē Auces upes krastos autoceļu V1121 un V1128 krustojumā  no novada centra Dobeles un  no Rīgas.

Īles muiža *(Ihlen)* vēstures avotos pirmoreiz minēta 1530. gadā. Tagadējā apdzīvotā vieta veidojusies ap muižas saimniecisko centru un pagasta valdi. Izaugusi padomju gados kā ciema padomes un kolhoza «Īle» ciemats. Īlē atrodas Lielauces pagasta pārvaldes Īles pagasta klientu apkalpošanas punkts, tautas nams, bibliotēka, veikals, ģimenes ārsta prakse, pasts (slēgts), sporta laukums, brīvdabas estrāde.

Īles muižā bērnību pavadījis Krišjānis Barons. 1854. gadā uzceltā muižas kungu māja atrodas 1,5 km attālajā Immu kalnā, kurā līdz 2010. gadam atradās Īles sanatorija.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Īles luterāņu baznīca
Īles luterāņu baznīca uzcelta 1682. gadā. Īles draudzes īpašumā dievnams nonāca 1990. gados.

2016. gada 10. jūnijā diriģents Ints Teterovskis un jauniešu koris "Balsis" baznīcā sniedza koncertu, atverot to apmeklētājiem pirmo reizi 50 gadu laikā. Šobrīd baznīca ir atjaunota no savāktiem ziedojumiem un ar Rīgas Mākslas un mediju tehnikuma atbalstu.

## Atsauces
Vegeva (stacija)

**Vegeva** () ir stacija Tapas—Tartu dzelzceļa līnijā Igaunijā, Jegevas apriņķa Jegevas pagastā un atrodas 45,4 km attālumā no Tapas, 67,1 km attālumā no Tartu un 123 km attālumā no Tallinas. Vegevā pietur Tapas (Tallinas) un Tartu (Koidulas un Valgas) virzienā kursējošie dīzeļvilcieni, izņemot Tallinas-Tartu ekspresvilcienu.

Pēc Krievijas impērijas tipveida dzelzceļa projekta celtā Vegevas stacijas ēka 1944. gada septembrī, Nacistiskās Vācijas karaspēkam atkāpjoties, tika nodedzināta.

No dzelzceļa izbūves laikiem stacijas teritorijā saglabājusies dzelzceļa darbinieku dzīvojamā ēka. Tā ir divstāvu vienjoma koka celtne ar lēzenu divslīpju jumtu.

Pašreizējā Vegevas stacija izvietota vienstāva silikātķieģeļu ēkā.

## Skatīt arī
Vegevas stacija (attēli)

## Atsauces
Trihineloze

**Trihineloze** ir zooantroponoze, kur pieaugušie parazīti lokalizējas saimnieka tievajās zarnās, bet kāpuri – tā paša saimnieka muskulatūrā. 

## Slimības ierosinātājs
*Trichinella spiralis* ir sīka nematode, ķermeņa garums tēviņam 1,4 – 1,6 mm, mātītei - 3  – 4 mm. Mātītes ir dzīvdzemdētājas.

## Parazīta attīstība
Trihinellu mātītes saimnieka tievajās zarnās dzemdē dzīvus kāpurus, kuri ar limfu un asinīm tiek ienesti muskuļos. Kāpuri visbiežāk parazitē diafragmas kājiņu, mēles, barības vada un starpribu muskuļos. Pēc 17 dienām tie kļūst invadētspējīgi. Pēc 3 – 4 nedēļām ap kāpuru veidojas kapsula, kura 6 mēnešu laikā sāk pārkaļķoties. Pilnīgi šis process beidzas pēc 15 – 18 mēnešiem. Dzīvnieka muskuļos trihinellas saglabā dzīvotspēju gadiem ilgi, bet cilvēkam – līdz 25 gadiem.
Dzīvnieki un cilvēks invadējas, apēdot gaļu, kurā ir invadētspējīgi trihinellu kāpuri. Gaļa tiek sagremota, bet atbrīvojušies kāpuri 2 – 7 dienās sasniedz dzimumgatavību. Tēviņi apaugļo mātītes un nobeidzas, bet mātītes pēc 6 – 7 dienām dzemdē 1500 – 10 000 trihinellu kāpurus, pēc tam pašas nobeidzas.

## Invāzijas avoti
*invadēta gaļa;
*grauzēju un savvaļas dzīvnieku līķi;
*kažokzvēru ādu apstrādes atliekas;
*kautuvju atkritumi

## Patoģenēze
Iedarbojas uz saimnieka organismu antigēni, mehāniski un toksiski, kā arī inokulē mikroorganismus. Klīniskā aina ir atkarīga no orgāna, uz kuru ar asinsriti aizceļojuši kāpuri.

## Klīniskā aina
*ķermeņa temperatūra paaugstināta;
*caureja;
*vemšana;
*novājēšana;
pāriet hroniskā formā – periodiskas muskuļu sāpes.

Invāzija var būt asimptomātiska. Simptomātika attīstās, kāpuriem nokļūstot asinsritē un to raksturo **eozinofila infiltrācija** galvenokārt šķērssvītrotajā muskulatūrā (skeleta muskulatūra, diafragma), bet var skart arī sirds šķērssvītroto muskulatūru, CNS un acis, izraisot konjunktivītu. Kāpuri, pārvietojoties asinsritē, var radīt mikrotrombozi.

Biežākais nāves cēlonis ir miokardīts (invāzija sirdī) vai pneimonija (invāzija diafragmā → samazināta plaušu ventilācija → letāla bakteriāla infekcija).

## Diagnoze
*epizootiskā metode;
*trihinelloskopija;
*sagremošanas metode mākslīgajā kuņģa sulā.

## Ārstēšana
Ārstēšana ir simptomātiska, jo muskuļaudos iekapsulējušos kāpurus iznīcināt nav iespējams.

## Apkarošana un profilakse
*kautķermeņu veterinārā ekspertīze;
*neizēdināt kautuvju atkritumus;
*grauzēju līķus sadedzināt;
*veikt deratizāciju.


Attēls:Clinical_appearance_of_eyes_in_trichinosis_by_trichinella_3MG0027_lores.jpg|Trihinelozes pazīmes acīs (konjunktivīts)
Attēls:Trichinella larv1 DPDx.JPG|Trihinellas kāpurs daļēji sagremotā gaļā
Attēls:TrichinellaZysten.jpg |Muskuļaudos iekapsulējušies kāpuri
Attēls:Trichinella larvaeG.JPG|Kāpura spirālveida forma
Attēls:Trichinella larvaeD.jpg |Muskuļaudos iekapsulējušies kāpuri


## Ārējās saites

* Trihineloze
* Spirālveidīgais pavediens trihinella
* Uzmanību – izplatās trihineloze
* Uzmanību — trihineloze
Latvijas Universitātes Izglītības zinātņu un psiholoģijas fakultāte

**Izglītības zinātņu un psiholoģijas fakultāte** ir viena no 13 Latvijas Universitātes fakultātēm, kas izvietota Imantā, Imantas 7. līnija 1, ēkā, kurā iepriekš atradās Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskola. Šī fakultāte aptver trīs plašas zinātņu nozares: pedagoģija, psiholoģija un māksla.

## Vēsture
LVU **Pedagoģijas fakultāte** dibināta 1982. gada 23. februārī. 1992. gadā fakultātē izveidoja Psiholoģijas katedru, bet 1995. gadā to pārdēvēja par **Pedagoģijas un psiholoģijas fakultāti**, kas bija otrā lielākā fakultāte Latvijas Universitātē. 2010. gadā to pārdēvēja par **Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas fakultāti**, bet 2023. gadā par Izglītības zinātņu un psiholoģijas fakultāti.

Fakulta pedagogiky a psychologie Lotyšské univerzity.jpg|Bijusī LU Pedagoģijas un psiholoģijas fakultātes ēka (2008)
Fakulta pedagogiky a psychologie Lotyšské univerzity (6).jpg|Fakultātei piederošā Anniņmuižas ēka Jūrmalas gatvē 74/76 (2008)


## Struktūrvienības
* Izglītības zinātņu nodaļa
** Izglītības filozofijas centrs
** Multikulturālās izglītības centrs
* Pedagoģijas nodaļa
* Psiholoģijas nodaļa
** Psiholoģijas pētījumu laboratorija
** Psiholoģiskās palīdzības centrs
* Skolotāju izglītības nodaļa
* Veselības un sporta izglītības centrs
* Pieaugušo pedagoģiskās izglītības centrs
* Pedagoģijas zinātniskais institūts
* Izglītības pētniecības institūts

## Studiju programmas
* Bakalaura un koledžas līmeņu studiju programmas
** Sākumizglītības skolotājs
** Skolotājs
** Māksla
** Psiholoģija
** Sports, tehnoloģijas un sabiedrības veselība
** Pirmskolas skolotājs
** Sporta treneris

* Maģistra līmeņa studiju programmas
** Tehnoloģiju inovācijas un dizains izglītībai
** Psiholoģija
** Skolotājs
** Izglītības zinātnes

* Doktora studiju programmas
** Izglītības vadība
** Izglītības zinātnes
** Psiholoģija

## Bibliotēka
Fakultātē atrodas arī Izglītības zinātņu un psiholoģijas bibliotēka, kas aptver aptuveni 40 000 informācijas resursus, piedāvā izmantot e-resursus (datubāzes EBSCO, Emerald u.c.) Bibliotēka lepojas arī ar īpašām kolekcijām, piemēram, Elfrīdas Šmites dāvinājums. Bibliotēka ir atvērta lietotājiem gan darba dienās, gan sestdienās.

## Dekāni
# Gunārs Gulbis (1982—1986)
# Oskars Zīds (1986—1998)
# Andris Kangro (1998—2011)
# Andris Grīnfelds (2012—2016)
# Malgožata Raščevska (2016—2020)
# Linda Daniela (2020—)

## Ārējās saites
* Izglītības zinātņu un psiholoģijas fakultātes sadaļa LU portālā 
* Izglītības zinātņu un psiholoģijas fakultātes mājaslapa
Nasdaq Nordic

***Nasdaq Nordic Oy*** (agrāk *NASDAQ OMX Nordic*) ir Somijā reģistrēts uzņēmums, kas pārvalda Ziemeļvalstu un Baltijas valstu fondu biržas. Uzņēmuma īpašnieks ir ASV reģistrētais *[[Nasdaq]]*.

*Nasdaq Nordic* grupas uzņēmumi sniedz fondu biržas, preču biržas, vērtspapīru depozitārija, klīringa pakalpojumus.
Tiek veidots biržas indekss *[[OMX Nordic 40]]*, kas rāda 40 uzņēmumus ar pārdotākajām akcijām virtuālā Ziemeļvalstu tirgū: Dānijā, Islandē, Somijā un Zviedrijā.

## Struktūra
*Nasdaq Nordic* grupā ietilpst:
* *[[Nasdaq Stockholm|Nasdaq Stockholm AB]]* (100 %)
* *Nasdaq Oslo ASA*, preču birža (100 %)
* *[[Nasdaq Tallinn|Nasdaq Tallinn AS]]* (100 %)
** *AS Eesti Väärtpaberikeskus*
* *[[Nasdaq Helsinki|Nasdaq Helsinki Oy]]* (100 %)
** *[[Nasdaq Vilnius|AB Nasdaq Vilnius]]* (97 %)
*** *Lietuvos centrinis vertybinių popierių depozitoriumas* (100 %)
* *Nasdaq Holding Denmark A/S* (100 %)
** *[[Nasdaq Copenhagen|Nasdaq Copenhagen A/S]]*
* *[[Nasdaq Riga|AS Nasdaq Riga]]* (93 %)
** *[[Latvijas Centrālais depozitārijs|AS Latvijas Centrālais depozitārijs]]* (100 %)
* *Eignarhalds-felag Verdbrefathings hf.* (99,9 %)
** *[[Nasdaq Iceland|Nasdaq Iceland hf.]]*
** *Nasdaq CSD Iceland hf.*
* *Nasdaq Clearing AB* (100 %)
** *Nasdaq Oslo* (filiāle)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nasdaq Nordic
Rasmošana

**Rasmošana** (kalks no  — ‘[tīmekļa] ražas novākšana’ — no vārdu „raža” un „birums” sinonīma „rasma”) ir automatizēta interneta tiešsaistē pieejamo materiālu vākšana, publicēšana un arhivēšana.

Rasmošana sākas ar URL saišu saraksta noteikšanu un sastādīšanu, kas būs nepieciešama tālākai informācijas izmantošanai. Programma pēc tam veic URL saišu lejupielādi. Internetā atrodamās hipersaites var tikt ņemtas vērā vai ignorētas atkarībā no programmas uzstādījumiem. Atšķirībā no parastas programmas-rāpuļa rasmošanai ir noteikts meklēšanas dziļums un tā beidz darboties tikai tad, kad viss URL saraksts ir izsmelts. Rasmošana ļauj interneta meklētājprogrammām indeksēt meklētājam nepieciešamo informāciju. Lejuplādētais saturs pēc tam tiek indeksēts un pārveidots lietotājam viegli izmantojamā interneta lietotnes veidā.

Latvijā tīmekļa vietnes rasmo Latvijas Nacionālā bibliotēka. No 2005. līdz 2007. gadam rasmošanai tika izmantota Heritrix, NutchWAX un WERA programmatūra, no 2008. gada tika izmantota Web Curator Tool un Wayback Machine programmatūra, bet kopš 2018. gada rasmošana tiek veikta, izmantojot iekšēju, slēgtu informācijas sistēmu. Tīmekļa vietnes tiek rasmotas gan izlases veidā — analizējot tīmekļa vietņu saturu, tematiku, kvalitāti u.c. īpašības, gan automatizēti — veicot pēc iespējas pilnīgu nacionālā domēna (.lv) vākšanu un saglabāšanu.

Piekļuve norasmotajam saturam tiek nodrošināta no Latvijas Nacionālās bibliotēkas telpām, Latvijas tīmekļa vietņu arhīvā.

## Atsauces
Kērlings

**Kērlings** ir ziemas sporta veids, kas, iespējams, radies Nīderlandē jau 16. gadsimtā, jo Pītera Brēgela 1565. gada gleznotajā "Ziemas ainavā ar putnu slazdu" redzami zemnieki, kas uz aizsaluša kanāla spēlē kaut ko līdzīgu kērlingam. Tomēr par modernā kērlinga pamatlicējiem tiek uzskatīti skoti.

Kērlinga spēlēšana starptautiskos mērogos ir notikusi jau 19. gadsimtā Eiropā un Ziemeļamerikā, tomēr nav pieejami oficiāli avoti par jebkādām notikušām sacensībām līdz pirmajām ziemas olimpiskajām spēlēm . gadā Šamonī, kad Lielbritānija uzvarēja Zviedriju un Franciju triju valstu izpildītā šī sporta veida demonstrācijā. Arī 1932. gadā šis sporta veids tika iekļauts demonstrējamo sporta veidu sarakstā. Kopš  kērlings ir iekļauts ziemas olimpisko spēļu programmā.

Mūsdienās kērlingu visvairāk spēlē Kanādā (aptuveni 1,2 miljoni spēlētāju, konkurē ar hokeju), Skotijā (20 tūkstoši), ASV (15 tūkstoši) un Šveicē (13 tūkstoši spēlētāju). Pasaules kērlinga federācija apvieno 46 federācijas, Latvija tajā iestājās 2001. gadā, kad kērlingu Latvijā aizsāka Jānis un Iveta Ozollapas.

Kērlingā izmantotie akmeņi ir diezgan smagi, to masa sasniedz 20 kilogramus. Lai atvieglotu akmeņu ievadīšanu, spēlē tiek izmantoti speciāli apavi – "slīdzolītes". Visi olimpiskajās spēlēs izmantotie kērlinga akmeņi nāk no vienas un tās pašas neapdzīvotas salas netālu no Skotijas sauszemes.

## Noteikumi
### Laukums
Spēles laukuma izmēri ir 4,28 metri reiz 42,57 metri, tajā sacenšas divas komandas.

### Komandas
Vienības sastāvā ir četri pamatsastāva spēlētāji un vismaz viens rezervists. Katram ir savs uzdevums. Komandas spēli vada līderis (*Skip*), un viņa nosacīto žestu rīkojumi tiek izpildīti bez ierunām.

### Mērķis
Spēles mērķis – iespēlēt savas komandas akmeņus pēc iespējas tuvāk "mājas" centram.

### Spēles gaita
Cik vienas komandas akmeņi izvietoti tuvāk centram par otras komandas akmeņiem – tik punktus šī komanda var ierakstīt savā aktīvā. Spēle sastāv no 8 vai 10 gājieniem (*End*). Katrā gājienā jebkurš komandas spēlētājs noteiktā secībā raida mērķī divus akmeņus.  Savukārt akmens ceļa garuma un tā kustības trajektorijas koriģēšanai divi no laukuma spēlētājiem intensīvi strādā ar birstēm. Veiksmīgākie "birstētāji" pagarina akmens slīdējumu pat par 6 metriem un sev vēlamajā virzienā izmaina rotējošā akmens trajektoriju.
Parasti 8 gājienu spēle ilgst 2 stundas.

## Ārējās saites

* Latvijas kērlinga asociācija
* Pasaules kērlinga federācija
* Eiropas kērlinga federācija
## Atsauces
Ēnu ekonomika

**Ēnu ekonomika** jeb **pelēkā ekonomika** ir ienākumi, kas nav uzskaitīti oficiālajā statistikā, netiek deklarēti, un par kuriem netiek maksāti nodokļi. Ēnu ekonomika apvieno visus ekonomiskās
darbības veidus, kuri būtu aplikti ar nodokļiem, ja dati par tiem būtu pieejami nodokļu iestādēm:
* Neuztvertā saimnieciskā darbība;
* Izvairīšanās no nodokļu maksāšanas;
* Nelikumīgā darbība;
* Paralēlā darbība.
Tā ir būtiska problēma daudzās valstīs. Ēnu ekonomika veicina nevienlīdzīgu konkurenci, izkropļo tirgu un negatīvi ietekmē nodokļu iekasēšanu, kā arī tās dēļ pieejamie statistikas dati var sniegt politikas veidotājiem maldīgu priekšstatu par norisēm tautsaimniecībā.

Valsts ekonomiskās politikas uzdevums ir veidot stabilu ekonomiku. Tas nozīmē, ka brīdī, kad ir ekonomiskā lejupslīde, valstij jāstimulē ekonomika, piemēram, veicinot iedzīvotāju pirktspēju, bet brīdī, kad ekonomikas augšupeja draud ar ekonomikas pārkaršanu un ļoti augstu inflācijas līmeni, valstij jācenšas stabilizēt ekonomiku, piemēram, palielinot nodokļus. Ja ir pieejami neprecīzi dati, tad tiek pieņemti nepareizi lēmumi ekonomikas turpmākajai attīstībai, un gala rezultātā tiek panākta situācija, kad ekonomikas lejupslīde tiek veicināta vēl vairāk vai arī inflācijas līmenis tiek nevis samazināts, bet tas pieaug vēl vairāk. Šāda situācija var stabilu ekonomikas līdzsvaru pārvērst nestabilā, kuras raksturīgā pazīme ir stagflācija.

Ēnu ekonomiku veicina zems iedzīvotāju ienākumu līmenis, zema iedzīvotāju tiesiskā un ekonomiskā kultūra, dažādas nepilnības valsts likumdošanā, kā arī dažādi ierobežojumi, kas uzlikti preču un pakalpojumu cenām.

Pēc Rīgas Ekonomikas augstskolas aprēķiniem, Baltijas valstīs ēnu ekonomika deva no 19,5% (Igaunijā) līdz 24,7% (Lietuvā) no IKP. Salīdzinot ar citām Baltijas valstīm, Latvijas ēnu ekonomikā bija salīdzinoši lielāka aplokšņu algu daļa (50%), mazāki nekā citām firmu neuzrādītie ienākumi un vidēji - neuzrādītie darbinieki.

## Skatīt arī

* Neformālā ekonomika

## Atsauces

## Ārējās saites
* Makroekonomika.lv
* Likumi.lv, Par Pasākumu plānu ēnu ekonomikas apkarošanai
Elektrokardiogrāfija

thumb|Sirds EKG vilnis normālā sinusa ritmā|291x291px
thumbnail|326x326px|10 elektrodu pieslēgšanas vietas elektrokardiogrāfijas veikšanai
**Elektrokardiogrāfija** (saīsinājumā **EKG**, no , *cardia* — 'sirds' un *γραφειν*, *graphein* — 'rakstīt') ir viena no galvenajām sirds izmeklēšanas metodēm. Ar elektrokardiogrāfu, kura elektrodi pievienoti cilvēka ādai, tiek uzņemtas **elektrokardiogrammas** (**EKG**). Šie elektrodi nosaka nelielas elektriskās izmaiņas, kas ir sirds muskuļu depolarizācijas sekas, kam seko repolarizācija katra sirds cikla (sitiena) laikā. Izmaiņas normālā elektrokardiogrammā rodas daudzu sirds patoloģiju, kā:

* sirds ritma traucējumos (piemēram, mirdzaritmija jeb priekškambaru (ātriju) fibrillācija un kambaru/ventrikulārā tahikardija), 
* nepietiekamā koronāro artēriju asinsritē (piemēram, miokarda išēmija un miokarda infarkts),
* elektrolītu traucējumos (piemēram, hipokaliēmija, hiperkaliēmija vai hiperkalciēmija).

Tradicionāli "EKG" parasti nozīmē **12 novadījumu EKG**, kas tiek veikta guļus stāvoklī, kā aprakstīts tālāk.  Tomēr arī citas ierīces var reģistrēt sirds elektrisko aktivitāti, piemēram, Holtera monitors, un arī daži viedpulksteņu modeļi spēj ierakstīt EKG. EKG signālus var ierakstīt citos kontekstos ar citām ierīcēm.
thumb|Normāla EKG viļņa animācija
thumb|Normāla 12 novadījumu elektrokardiogramma
Pēc elektrokardiogrammas var noteikt sirds veselības stāvokli un izsekot tādu slimību gaitai kā sirdstrieka, iekaisums (miokardīts), vadīšanas traucējumi, aritmijas, arī sirds vainagartēriju, to zaru stāvoklis (skleroze, sašaurinājums), izmaiņas, ko rada paaugstināts asinsspiediens, sirds vārstuļu defekti, perikardīts, kā arī izmaiņas pēc infarkta (rētaudu veidošanās, atveseļošanās).

EKG ir trīs galvenās sastāvdaļas:

* **P vilnis**, kas atspoguļo priekškambaru depolarizāciju.
* **QRS komplekss**, kas atspoguļo kambaru depolarizāciju.
* **T vilnis**, kas atspoguļo kambaru repolarizāciju.

Rodoties šūnu uzbudinājumam, uzbudinātais sirds apgabals kļūst negatīvs, salīdzinot ar neuzbudinātiem apgabaliem, tādēļ rodas potenciālu atšķirība starp attiecīgajām sirds daļām. Šī potenciālu starpība, kas rodas sirdī, elektriskā lauka veidā izplatās pa visu ķermeni. Ar EKG palīdzību var izsekot uzbudinājuma ātro rašanos un izplatīšanos sirds muskulī, un samērā lēno izzušanu (atgriešanos miera stāvoklī).

## Interpretācija

### Amplitūdas un intervāli
Visiem viļņiem EKG pierakstā un intervāliem starp tiem ir paredzams laika ilgums, virkne pieņemamu amplitūdu (spriegumu) un tipisku morfoloģiju. Jebkura novirze no parasta pieraksta ir potenciāli patoloģiska un līdz ar to klīniski nozīmiga.
thumb|Krūšu jeb prekardiālo novadījumu (no V1-V6) elektrodu izvietojums
Lai atvieglotu amplitūdu un intervālu mērīšanu, EKG ir drukāts uz diagrammas papīra standarta skalā: katrs 1 mm (viens mazs kvadrāts uz standarta 25mm/s EKG papīra) veido 40 ms (milisekundes) uz X-ass un 0,1 mV (milivolti) uz Y-ass.

#### Intervālu un viļņu nozīme

## Atsauces
Karkasona

**Karkasona** (, , ) ir pilsēta Francijas dienvidos, Oksitānijas reģionā, Odas departamenta administratīvais centrs. Karkasona atrodas Odas upes krastā. Upe sadala pilsētu divās daļās: *Ville Basse* un *Cité*. *Cité* pilsētas daļā atrodas viens no skaistākajiem viduslaiku nocietinājumiem, kas ir saglabājies līdz mūsdienām. 1997. gadā tas tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojumu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rake (stacija)

**Rake** () ir stacija Tapas—Tartu dzelzceļa līnijā Igaunijā, Rietumviru apriņķa Rakes pagastā un atrodas 36 km attālumā no Tapas, 76,5 km attālumā no Tartu un 113,6 km attālumā no Tallinas. Rakes stacija apkalpo pasažieru vilcienu satiksmi un veic dzelzceļa kravu operācijas. Rakē pietur Tapas (Tallinas) un Tartu (Koidulas un Valgas) virzienā kursējošie dīzeļvilcieni, izņemot Tallinas-Tartu ekspresvilcienu.

Rakes stacija būvēta pēc 2. pasaules kara. Tā ir vienstāva koka stāvbūve ar divslīpju jumtu. Pret dzelzceļu un ielu vērstajām fasādēm jumta izbūve ir ar augstu zelmini.

2012. gadā projekta „Reisiplatvormide viimine eurokõrgusele“ ietvaros ar Eiropas Savienības Struktūrfondu līdzfinansējumu tika izbūvēta jauna, Eiropas standarta starpceļu pasažieru platforma. Platformas augstums - 550 mm.

## Skatīt arī
Rakes stacija (attēli)

## Atsauces
Kiltsi (stacija)

**Kiltsi** () ir stacija Tapas—Tartu dzelzceļa līnijā Igaunijā, Rietumviru apriņķa Veike-Mārjas pagastā un atrodas 24,2 km attālumā no Tapas, 88,3 km attālumā no Tartu un 101,8 km attālumā no Tallinas. Kiltsi pietur Tapas (Tallinas) un Tartu (Koidulas un Valgas) virzienā kursējošie dīzeļvilcieni, izņemot Tallinas-Tartu ekspresvilcienu.

Kiltsi stacija atklāta līdz ar dzelzceļa līnijas Tapa--Tartu izbūvi 1876. gadā. Pēc tipveida dzelzceļa projekta celtās stacijas ēkas arhitektonisko kompozīciju veido divi pamatapjomi - vienstāva būvapjoms paralēli dzelzceļa klātnei un divstāvu apjoms ar vienu ēkas spārnu pret ielu un otru pret dzelzceļu. Ielas puses fasādē gan vienstāva, gan divstāvu apjomam nelieli rizalīti. Ēkas fasāžu apdarē izmantots laikmetam raksturīgs koka aplikatīvo dekoru klāsts.

2011. gadā projekta „Reisiplatvormide viimine eurokõrgusele“ ietvaros ar Eiropas Savienības Struktūrfondu līdzfinansējumu tika izbūvēta jauna, Eiropas standarta starpceļu pasažieru platforma. Platformas augstums - 550 mm.

## Atsauces

Saues pagasts
Tamsalu (stacija)

**Tamsalu** () ir stacija Tapas—Tartu dzelzceļa līnijā Igaunijā, Rietumviru apriņķa Tamsalu pilsētā un atrodas 14,9 km attālumā no Tapas, 97,6 km attālumā no Tartu un 92,5 km attālumā no Tallinas. Tamsalu stacija apkalpo pasažieru vilcienu satiksmi un veic dzelzceļa kravu operācijas. Tamsalu pietur visi Tapas (Tallinas) un Tartu (Koidulas un Valgas) virzienā kursējošie dīzeļvilcieni, kā arī starptautiskie vilcieni Tallina—Tartu—Rīga.

Tamsalu pieturas punkts atklāts vienu gadu pēc dzelzceļa līnijas Tapa--Tartu izbūves 1876. gadā. Pēc septiņiem gadiem, 1893. gadā Tamsalu iegūst starpstacijas, bet 1898. gadā stacijas tiesības. 
Tamsalu stacijas ēka ir neliela vienstāva celtne ar apmestu kaļķakmens bloku sienām un lēzenu divslīpes jumtu. Pēc otrā pasaules kara stacijas ēka tika nedaudz pārbūvēta. Līdz tam stacijas fasādē bija arī neliels frontons, bet jumtgales bija nošļauptas.

Par dzelzceļa mezglu Tamsalu stacija kļuva 1920. gadā, kad Tiri--Paides šaurzsliežu dzelzceļš tika pagarināts līdz Tamsalu. Šaursliežu dzelzceļa vajadzībām Tamsalu tika izbūvēta arī atsevišķa stacija. 1972. gadā šaursliežu dzelzceļš tika slēgts un demontēts. 

2011. gadā projekta „Reisiplatvormide viimine eurokõrgusele“ ietvaros ar Eiropas Savienības Struktūrfondu līdzfinansējumu tika izbūvēta jauna, Eiropas standarta starpceļu pasažieru platforma. Platformas augstums - 550 mm, garums - 150 metri.

Lai uzlabotu drošību uz sliežu ceļiem, 2010. gadā izbūvēts tunelis, kas savieno divas Tamsalu pilsētas daļas un starpceļu pasažieru platformu.

## Atsauces
Dzintars Lācis

**Dzintars Lācis** (dzimis , miris ) bija latviešu treka riteņbraucējs.

Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs (, ). 1964. gadā izcīnījis dalītu 5.—8. vietu 4000 m iedzīšanas braucienā komandām, savukārt pēc četriem gadiem šajā distancē ieņēmis 4. vietu. 1967. gadā Dz. Lācis kļuvis par pasaules čempionu šajā distancē, vēl ieņēmis 3. vietu 1966. gadā. Vairākkārtējs PSRS čempions dažādās distancēs. Kļuvis par PSRS Nopelniem bagātais sporta meistaru. Trenējies pie Harija Japiņa.

Lāča dzīve traģiski aprāvās 1992. gada 17. novembrī, kad viņu notrieca automašīna.

## Atsauces
;Kopējās

* 

## Ārējās saites
Īles sanatorija

**Īles sanatorija** ir ciems Dobeles novada Īles pagastā. Izvietojies pagasta vidienē pie autoceļa V1128  no pagasta centra Īles,  no Auces un  no Rīgas.
Īles muižas apbūve un parks, kā arī Īles luterāņu baznīca ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi.

## Vēsture
[thumb|left|Īles muiža ([Broce, 1795).]]
Apdzīvotā vieta veidojās ap 1854. gadā Immu kalnā uzbūvēto Īles muižas *(Ihlen)* kungu māju.

1920. gada zemes reformas laikā 1923. gadā zemes gabalu, kurā ietilpa arī Īles muižas ēkas, piešķīra plaušu slimību speciālistam Ludvigam Kalniņam sanatorijas ierīkošanai. Viņš to sāka apsaimniekot 1924. gadā. 
1929. gadā ēku nodeva Tuberkulozes apkarošanas biedrībai tuberkulozes sanatorijas ierīkošanai. Pilī un ap to izbūvētajās ēkās pastāvējušas šādas ārstniecības un aprūpes iestādes:

1930. un 1931. gadā notika bijušo muižas ēku pielāgošana sanatorijas vajadzībām, kungu mājā iekārtoja centrālapkuri, ūdensvadu un kanalizāciju, izveidoja vietējo elektrostaciju. Šajā laikā likvidēja vienu no ēkas torņiem pie ziemas dārza.
Īles tuberkulozes sanatorija darbu uzsāka 1931. gadā. Sanatorijas laikā uzcēla abas palīgēkas – ārstu māja un slimnieku vajadzībām ēku ar guļamo lieveni pretī pilij. Sanatorijas sākuma gados ierīkoja strūklaku pils galvenās ieejas priekšā, kur muižas laikos atradās laukums un puķu dobe.

Pēc Otrā pasaules kara sanatorijā uzturējās 100 — 150 tuberkulozes slimnieku. 1978. gadā iestādi reorganizēja par republikānisko psihoneiroloģisko rehabilitācijas slimnīcu «Īle», bet 1982. gadā par republikānisko narkoloģisko specrežīma 
slimnīcu «Īle».

2010. gadā sociālās aprūpes centrs pārcēlās uz Lielbērzi un muižas kungu māja ir pamesta.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Nosaukuma maiņa
* 1945—1966 Īles tuberkulozes sanatorija,
* 1966—1976 Republikāniskā tuberkulozes sanatorija «Īle»,
* 1976—1982 Republikāniskā psihoneiroloģiskā rehabilitācijas slimnīca «Īle»,
* 1982—1985 Republikāniskā narkoloģiskā specrežīma slimnīca «Īle»,
* 1985—1992 Republikāniskā narkoloģiskā slimnīca hroniska alkoholisma slimnieku ar smagām blakusslimībām piespiedu ārstēšanai «Īle»,
* 1992—2002 Sociālās un psiholoģiskās rehabilitācijas centrs «Īle»,
* 2002—2004 Specializētais valsts sociālās aprūpes centrs «Īle»,
* 2004—2010 Sociālās aprūpes centrs «Īle».

## Atsauces
Jānis Lanka

**Jānis Lanka** (dzimis  Liepājā) ir bijušais latviešu vieglatlēts, startējis desmitcīņā, pašlaik — sporta pedagogs.

## Biogrāfija
Izglītību ieguvis Liepājas 1. vidusskolu (absolvējis 1958. gadā), Liepājas Pedagoģiskajā institūtā (1959—1963), kā arī Centrālajā fiziskās kultūras institūta aspirantūrā Maskavā (absolvējis 1976. gadā).

Laikā no 1965. līdz 1972. gadam bijis Latvijas PSR un PSRS vieglatlētu izlases sastāvā. Startējis  Mehiko. Tajās ar izcīnītiem 7227 punktiem ierindojās 14. vietā, lai arī izstājās pirms pēdējās distances (1500 m skrējiens). Divas reizes uzvarējis PSRS čempionātā (1968, 1971), tāpat ir vairākkārtējs Latvijas PSR čempions desmitcīņā un 110 m/b distancē, vēl ir divas reizes uzstādījis Latvijas rekordu desmitcīņā. Personisko rekordu — 7972 punktus (pēc pašreizējām punktu skaitīšanas tabulām — 7854 punkti) — uzstādījis 1968. gadā. Kā Latvijas rekords tas noturējās 27 gadus, līdz 1995. gadā to pārspēja Rojs Piziks (7957 punkti).

1976. gadā kļuva par LVFKI (vēlāk tas tika pārsaukts par LSPA) docētāju, laikā no 1978. līdz 1981. gadam vadījis Vieglatlētikas katedru. 1986. gadā kļuva par Informātikas, biomehānikas un sporta celtņu katedras vadītāju. Pats J. Lanka ir pētījis mešanas sporta veidu biomehāniku. Publicējis vairākas grāmatas.

## Atsauces
;Kopējās

* 
* 
* 
* 

## Ārējās saites

* Mūžu mācies
Lokauts

**Lokauts** () ir pagaidu darba apturēšana, kas radusies darba ņēmēju un darba devēju konflikta dēļ un kuru iniciējuši darba devēji. Lokauts atšķiras no streika ar to, ka lokautu uzsāk darba devēji, nevis ņēmēji. Visbiežāk lokauts tiek realizēts, vienkārši liedzot darbiniekiem pieeju uzņēmuma teritorijai.

Lokauts visbiežāk tiek izmantots kā līdzeklis, ar kura palīdzību darba devēji cenšas uzspiest savas prasības darba ņēmējiem to savstarpējā konflikta laikā.

Viens no vēsturē nozīmīgākajiem lokautiem notika Dublinā, Īrijā, kad no 1913. gada 26. augusta līdz 1914. gada 18. janvārim darbu bija apturējuši 300 industriālie uzņēmumi, bez darba atstājot 20 000 strādnieku. Konflikta centrālais jautājums bija strādnieku tiesības veidot arodbiedrības.

## Profesionālais sports
Pēdējās desmitgadēs lokauti kļuvuši par visai regulāru parādību Ziemeļamerikas profesionālajās sporta līgās, kad dažāda veidi konflikti radušies starp līgas vadību, klubu īpašniekiem un spēlētāju asociācijām. Lokauti ir notikuši gan Augstākajā beisbola līgā, gan arī Nacionālajā hokeja līgā, Nacionālajā basketbola asociācijā un Nacionālajā futbola līgā.

Nacionālajā hokeja līgā lokauti notikuši 1994.—95., 2004.—05. un 2012.—13. gada sezonās. 2004.—05. gada sezona bija pirmā lokauta dēļ pilnībā atceltā sezona Ziemeļamerikas profesionālajā sportā.

## Skatīt arī
*Streiks
*Itāļu streiks
Luka Sbisa

**Luka Sbisa** (; dzimis 1990. gada 30. janvārī) ir itāļu izcelsmes Šveices hokejists, aizsargs, Šveices hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2021) Sbisa pārstāv Nacionālās hokeja līgas klubu Našvilas "Predators".

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Sbisa uzsāka 2006.—07. gada sezonā, kad debitēja Šveices hokeja līgas klubā HK Cuga sastāvā. Jau 2007. gada vasarā hokejists pārcēlās uz Ziemeļameriku, nākamo sezonu aizvadot Rietumu hokeja līgā.

2008.—09. gada sezonā Sbisa debitēja NHL kluba Filadelfijas "Flyers" sastāvā, kluba rindās laukumā izejot 39 spēlēs. Pēc sezonas beigām aizsargs tika aizmainīts uz Anahaimas "Ducks" rindām, tās sastāvā nākamajā sezonā aizvadot vien astoņas spēles. Pārējo sezonu hokejists turpināja spēlēt Rietumu hokeja līgā.

2010.—11. gada sezonā šveicietim visbeidzot izdevās nostiprināties "Ducks" sastāvā. 2014. gada vasarā Sbisa tika aizmainīts uz Vankūveras "Canucks" rindām. 2017. gada jūnijā līgas paplašināšanās draftā viņu izvēlējās Vegasas "Golden Knights". Kopā ar "Golden Knights" sasniedza Stenlija kausa finālsēriju, tajā gan ar 1—4 piekāpjoties Vašingtonas "Capitals". Nākamajā sezonā, veiksmīgi izturot pārbaudes laiku, Sbisa spēlēja Ņujorkas "Islanders" rindās, savukārt 2019. gada oktobra nogalē noslēdza līgumu ar Anahaimas "Ducks", dienu vēlāk tiekot aizmainīts uz Vinipegas "Jets".

Šveices hokeja izlases sastāvā spēlējis 2010. gada olimpiskajās spēlēs, kā arī 2011. un 2012. gada Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
NASDAQ OMX Group

***NASDAQ OMX Group, Inc.*** (saīsinājumā *NDAQ*) ir ASV reģistrēts uzņēmums, kas pārvalda fondu biržas ASV, Ziemeļvalstīs un Baltijā un Armēnijā. Galvenais birojs atrodas Ņujorkā.

*NASDAQ OMX Group* izveidots 2007. gadā, apvienojoties ASV *[[NASDAQ]]* un Zviedrijā reģistrētajam *[[OMX]]*. Abu uzņēmumu saplūšana tika pabeigta 2008. gada 27. februārī.

2012. gada septembrī *NASDAQ OMX Group* bija 366 īpašnieki. Lielākie no tiem: *Investor AB*, *Vanguard Group Inc*, *Timessquare Capital Management LLC*, *Goldmann Sachs Group Inc*, FRM LLC*.

Lielākie *NASDAQ OMX Group* meitas uzņēmumi:
* *NASDAQ*
* *NASDAQ OMX Nordic*

== Atsauces ==


== Ārējās saites ==
* [http://www.nasdaqomx.com/ *NASDAQ OMX Group'']
OMX Nordic 40

***OMX Nordic 40*** (***OMXN40***) ir reģionāls virtuāls biržas indekss. Tas rāda lielākos indeksus 40 uzņēmumiem ar visvairāk pārdotajām akcijām *[[Nasdaq Nordic]]* ietilpstošajās biržās: Kopenhāgenas, Helsinku, Reikjavikas un Stokholmas (lai gan neviens Islandes uzņēmums pašlaik nav pārstāvēts).

## Sastāvs
Indeksā ietilpstošie 40 uzņēmumi (2019. gada jūnijā).

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''OMX Nordic 40'' ''NASDAQ OMX Nordic'' mājaslapā
Zviedrijas sieviešu basketbola izlase

**Zviedrijas sieviešu basketbola izlase** ir komanda, kas pārstāv Zviedriju tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Eiropas čempionāts.

Pašlaik (2012. gada septembris) Zviedrijas izlase nav iekļuvusi FIBA Pasaules izlašu rangā.

## Sasniegumi

## Atsauces
Kriss Evanss

**Kristofers Roberts Evanss** (), plaši zināms kā **Kriss Evanss** (*Chris Evans*; dzimis ), ir amerikāņu aktieris, režisors un producents. Viņš ir viens no starptautiski atpazīstamākajiem 21. gadsimta Holivudas aktieriem, īpaši pazīstams ar lomām supervaroņu kino. Plašu popularitāti Evanss ieguva, atveidojot Stīvu Rodžersu (Kapteini Ameriku) *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmās, sākot ar “Kapteinis Amerika: Pirmais atriebējs” (2011) un turpinot ar “Atriebēji” un citām sērijas filmām. Šī loma būtiski veicināja viņa starptautisko atpazīstamību un dalību komerciāli ļoti ienesīgos projektos. Iepriekš viņš bija atveidojis arī Džoniju Stormu (Cilvēku-lāpu) filmās “Fantastiskais četrinieks” un “Fantastiskais četrinieks un Sudraba sērfotājs”.

Papildus darbam supervaroņu žanrā Evanss piedalījies arī citos kino projektos, tostarp detektīvfilmā “Uz nažiem”, kā arī dramatiskos un neatkarīgos darbos. Viņš debitēja kā režisors ar filmu *[[Before We Go]]* (2014) un darbojies arī kā producents, tostarp kā izpildproducents seriālā “Aizstāvot Džeikobu” (*Defending Jacob*). Savas karjeras laikā Evanss saņēmis vairākas skatītāju un profesionālās balvas un nominācijas, tostarp ''People's Choice'' balvas, *[[Teen Choice Awards]]* un Saturna balvas nominācijas. Par sniegumu Brodvejas izrādē *[[Lobby Hero]]* (2018) viņš ieguva *Broadway.com* skatītāju balvu.
thumbnail|upright=0.8|Kriss Evanss 2010. gadā

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Bergene Rīgenē

**Bergene Rīgenē** () ir pilsēta Vācijā, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā Rīgenes salas centrā. Āmtes centrs.

Pie mūsdienu Bergenes atradās Rīgenes firstistes (1168–1325) administratīvais centrs - Rugarda. Mūsdienās Rugardas pilskalnā, kas ir augstākā virsotne salā, atrodas 1869. gadā celtais Ernsta Morica Arnta skatu tornis (*Ernst-Moritz-Arndt-Turm*). 1325. gadā Bergene iekļāvās Pomerānijas hercogistē, pēc Trīsdesmitgadu kara - Zviedrijā, bet kopš 1815. gada - Prūsijā.

Bergene Rīgenē ir ārsta Teodora Bilrota (*Theodor Billroth*, 1829-1894), vēsturnieka Hansa Delbrika (*Hans Delbrück*, 1848-1929), jūrnieka Hansa Langsdorfa (*Hans Langsdorff*, 1894-1939), šķēpa metējas Štefi Nēriusas (*Steffi Nerius*, 1972) un filozofa Arnolda Rūges (*Arnold Ruge*, 1802-1880) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džons Deiviss

**Džons Deiviss** var būt:
* Džons Deiviss — amerikāņu roņu mednieks
* Džons Deiviss — angļu jūrasbraucējs
* Džons Deiviss — amerikāņu svarcēlājs, Olimpiskais čempions
* Džons Deiviss — kanādiešu hokejists, Olimpiskais čempions
Pols Krugmans

**Pols Robins Krugmans** (, dzimis ) ir amerikāņu ekonomists, 2008. gada Nobela prēmijas ekonomikā laureāts. Prinstonas Universitātes un Londonas Ekonomikas skolas pasniedzējs, laikraksta *[[The New York Times]]* ekonomikas jautājumu komentētājs.

Makroekonomiski pētījis starptautisko tirdzniecību, masveida ražošanu, ekonomisko ģeogrāfiju, likviditātes slazda mehānismu, valūtas krīzes. Liberāls (ASV izpratnē) ekonomists, jaunkeinsists. Daudzu grāmatu par ekonomiku autors. Pazīstams darbs ir 2007. gadā izdotā *The Conscience of a Liberal*, kur apskatījis ieņēmumu nevienlīdzību ASV. Kritizējis Latvijas izvēlēto ceļu ekonomiskās krīzes pārvarēšanai, kas izraisījis polemiku.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* krugmanonline.com  
* Krigmana blogs The New York Times
Garca/Rīgene

**Garca/Rīgene** () ir pilsēta Vācijā, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā Rīgenes salas dienvidos.

No XII gadsimta — Rīgenes firstistē. 1325. gadā Garca/Rīgene iekļāvās Pomerānijas hercogistē, pēc Trīsdesmitgadu kara — Zviedrijā, bet kopš 1815. gada — Prūsijā.

Garca/Rīgene ir dzejnieka Ernsta Morica Arnta (*Ernst Moritz Arndt*, 1769—1860) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gotye

**Vūters "Vollijs" De Bekers** (*Wouter "Wally" De Backer*; dzimis ), pazīstams kā ***Gotye***, ir beļģu-austrāliešu mūziķis un dziesmu autors. Viņa balss ir tikusi salīdzināta ar tādu mūziķu kā Pītera Geibriela, Fila Kolinsa un *[[Sting]]* balsīm. Viņš patstāvīgi ir ierakstījis trīs studijas albumus, tāpat viņš ir Melburnā bāzētā indīpopa trio *[[The Basics]]* dalībnieks. *Gotye* 2011. gada singls *[[Somebody That I Used to Know]]* sasniedza *Billboard Hot 100* topa pirmo vietu. Mūziķis ir saņēmis trīs *[[Grammy balva|Grammy]]* un piecas *ARIA Music Awards* balvas.

## Diskogrāfija
* *[[Boardface]]* (2003)
* *[[Like Drawing Blood]]* (2006)
* *[[Making Mirrors]]* (2011)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Gotjē

**Gotjē** var būt:

* *[[Gotye]]* (1980) — beļģu-austrāliešu mūziķis;

* Albērs Gotjē (*Albert Gauthier*) — franču paukotājs;
* Anrī Gotjē (*Henri Gauthier*) — franču burātājs;
* Luijs Gotjē (*Louis Gauthier*; 1868—?) — franču paukotājs;
* Teofils Gotjē (*Théophile Gautier*; 1811—1872) — franču dzejnieks;
* Žans Gijs Gotjē (*Jean-Guy Gautier*; 1875—1938) — franču regbists un vieglatlēts, olimpiskais čempions;
* Žuliens Gotjē (*Julien Gauthier*; 1997) — Kanādas hokejists.
Sindija Kroforda

**Sintija Anna "Sindija" Kroforda** (; dzimusi ) ir amerikāņu modele. Viņa ir pazīstama ar savu dzimumzīmi tieši virs lūpas, karjeras laikā viņas attēls bijis uz vairākiem simtiem žurnālu vāku. Panākumi modeles karjerā viņai palīdzējuši kļūt par starptautisku slavenību, kā arī tikt pie lomām dažādās filmās un televīzijā. Sindija Kroforda iekļuva VH1 veidotā saraksta *40 Hottest Hotties of the 90s* trešajā vietā un *Men's Health* veidotajā *100 Hottest Women of All-Time* sarakstā. 1989. gadā fotografējusies *[[Sports Illustrated]] Swimsuit Issue*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Voldemārs Zālītis

**Voldemārs Zālītis** (1865—1934), pseidonīms **Valdis**, bija latviešu skolotājs un rakstnieks. Viņa pazīstamākais darbs ir grāmata "Staburaga bērni". 1993. gadā V. Zālīša vārdu piešķīra Rīgas Valda Zālīša pamatskolai.

## Dzīvesgājums
Voldemārs Zālītis dzimis 1865. gada 28. septembrī Sausnējas pagasta "Līdumos" muižas dārznieka ģimenē. Mācījās Stukmaņu muižas skolā, tad Subates vācu privātskolā un Biržu draudzes skolā Sēlijā. Pēc studijām Baltijas skolotāju seminārā Rīgā (1882—1886) viņš apceļoja Vāciju, Šveici un Itāliju. Neilgi strādāja Kokneses draudzes skolā, tad papildināja izglītību Viļņas skolotāju institūtā (1887—1890).

Strādāja par skolotāju Rīgā, līdztekus rakstīja grāmatu "Staburaga bērni", bija Rīgas Latviešu biedrības bibliotekārs (1894—1903), no 1902. gada Rīgas pilsētas savienotās elementārskolas pārzinis. Pirmā pasaules kara laikā bija skolotājs Tērbatā (1915—1918), tad atkal Rīgā (1918—1919). Līdz 1927. gadam bija Rīgas 1. pamatskolas pārzinis. Latvijas skautu organizācijas līdzdibinātājs.

Miris 1934. gada 10. oktobrī Rīgā, apbedīts Meža kapos. Sausnējas novadpētniecības muzejā par rakstnieku Valdi iekārtota ekspozīcija.

## Darbi
* "Sirdsdomas", dzejoļu krājums,  
* "Ziedu pārslas ilgu ceļmalā", dzejoļu krājums,
* "Staburaga bērni", tēlojumi no dzīves un dabas (1895),
* "Juris Brasa, gāršas dēls un mantinieks", romāns dzejā (1926),
* "Kurzemē", ceļojumu apraksts (1928),
* Kopotie raksti (1942), Kārļa Egles redakcija un piezīmes. 1. sēj. Dzeja: Sirdsdomas: *Dzīvē; Kapsētā; Pie jūras*; Ziedu pārslas ilgu ceļmalā: *Ikdienas spaidā; Senlaiku laidā; Albuma lapas; Drostalas; Antiņu laikmeta kapu uzraksti; Prātulas*

## Apbalvojumi
V šķiras Triju Zvaigžņu ordenis (1926).

## Literatūra
* Egle K. Rakstnieks un audzinātājs Valdis, 1865—1890—1925. Latvju Grāmata, Nr.1 (1926), 1.—7.lpp

## Atsauces

## Ārējās saites
* Valdis – "Staburaga bērni", bez maksas lejupielādējama e—grāmata
Džons Deiviss (roņu mednieks)

**Džons Deiviss** (; dzimis 1784. gadā Sari, Anglijā) bija angļu izcelsmes amerikāņu roņu mednieks no Konektikutas. Tiek uzskatīts par pirmo cilvēku, kas izkāpis krastā kontinentālajā Antarktīdā 1821. gada 7. februārī.

Deiviss bija roņu mednieku kuģa *Cecilia* kapteinis. Deivisa kuģis amerikāņu roņu mednieku flotiles sastāvā meklēja jaunas medību vietas pie nesen atklātās Antarktīdas krastiem. 7. februārī Deiviss sasniedza vēlākā Hjūsa līča piekrasti pie 64°01’ dienvidu platuma, kur izkāpa krastā, lai pārliecinātos par roņu klātbūtni. Roņi netika atrasti un pēc stundas Deiviss atgriezās uz klāja, kur kuģa žurnālā atstāja šādu ierakstu:

Šis kuģa žurnāla ieraksts arī ir vienīgais pierādījums Deivisa izkāpšanai krastā. Tā laika roņu mednieku kuģu žurnāli asās konkurences dēļ tika šifrēti vai aizpildīti maldinoši, kā rezultātā Deivisa izkāpšana krastā tieši Antarktīdas pussalā tiek apšaubīta. Pirmo neapstrīdamo izkāpšanu krastā 1895. gada janvārī Adēra ragā veica norvēģu ekspedīcijas dalībnieki Henriks Bulls un Kaštens Borkgrevinks.

## Atsauces

## Ārējās saites
* THE VOYAGE OF The Huron and The Huntress BY EDOUARD A. STACKPOLE
Roberts Kenedijs

**Roberts Frānsiss "Bobijs" Kenedijs** (; dzimis , miris ), pazīstams arī kā **RFK**, bija amerikāņu politiķis un cilvēktiesību aktīvists, pārstāvēja Demokrātisko partiju. Viņš ir nācis no ievērojamās Kenediju ģimenes, viņa brālis Džons Kenedijs bija 35. ASV prezidents, Edvards Kenedijs — senators.

Laikā no 1961. līdz 1964. gadam viņš bija ASV ģenerālprokurors. Šajā amatā bija arī deviņus mēnešus pēc atentāta pret viņa brāli Džonu. 1962. gadā, būdams šajā amatā, viņš arī piedalījas Kubas raķešu krīzes atrisināšanā. 1964. gada septembrī R. Kenedijs atkāpās, lai kandidētu uz vietu Senātā, ko viņš arī ieguva. Bijis senators no 1965. gada janvāra līdz 1968. gada jūnijam. 1968. gada martā viņš sāka prezidentūras kampaņu. Tā paša gada jūnijā, pēc uzvaras Kalifornijas priekšvēlēšanās, viņu sašāva palestīnietis Sirhans Sirhans. Pēc 26 stundām, 6. jūnija rītā, R. Kenedijs mira.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gērijs Kūpers

**Frenks Džeimss Kūpers** (; dzimis , miris ), pazīstams kā **Gērijs Kūpers** (*Gary Cooper*), bija amerikāņu aktieris.

Karjeras laikā viņš filmējās vairāk nekā 100 filmās. Piecas reizes tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris, divas reizes — par lomām filmās *[[Sergeant York]]* un *[[High Noon]]* — viņš arī saņēma šo balvu. 1999. gadā viņš iekļuva Amerikas Kinoinstitūta saraksta "Visu laiku izcilākā vīriešu kārtas zvaigzne" 11. vietā. 2003. gadā *AFI's 100 Years...100 Heroes and Villains* sarakstā tika iekļauti trīs viņa atveidotie tēli: Vils Keins filmā *High Noon*, Lū Gērigs filmā "Jenkiju lepnums" un Alvins Jorks filmā *Sergeant York*.

## Pazīstamākās filmas
* *[[Wings]]* (1927, režisors Viljams Velmans)
* "Maroka" (*Morocco*, 1930, režisors Jozefs fon Šternbergs)
* "Ardievas ieročiem" (*A Farewell To Arms*, 1932, režisors Frenks Borzeigijs)
* *[[Design for Living]]* (1933, režisors Ernsts Lubičs)
* "Dīdsa kungs dodas uz pilsētu" (*Mr. Deeds Goes To Town*, 1936, režisors Frenks Kapra)
* "Zilbārža astotā sieva" (*Bluebeard’ s Eight Wife*, 1938, režisors Ernsts Lubičs)
* "Satikt Džonu Do" (*Meet John Doe*, 1941, režisors Frenks Kapra)
* "Seržants Jorks" (*Sergeant York*, 1941, režisors Hauards Hokss)
* "Ugunīgā" (*Ball of Fire*, 1941, režisors Hauards Hokss)
* "Jenkiju lepnums" (*The Pride of the Yankees*, 1942, režisors Sems Vuds)
* "Kam skanēs zvans" (*For Whom the Bell Tolls*, 1943, režisors Sems Vuds)
* "Avots" (*The Fountainhead*, 1949, režisors Kings Vidors)
* *[[High Noon]]* (1952, režisors Freds Cinnemans)
* "Draudzīgā pierunāšana" (*Friedly Persuasion*, 1956, režisors Viljams Vailers)
* "Mīlestība pēcpusdienā" (*Love in the Afternoon*, 1957, režisors Billijs Vailders)
* "Vīrs no rietumiem" (*Man of the West*, 1958, režisors Entonijs Manns)

## Ārējās saites
Tomāšs Zāborskis

**Tomāšs Zāborskis** (; dzimis 1987. gada 14. novembrī) ir slovāku hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2016) Zāborskis pārstāv SM līgas komandu Helsinku IFK.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Zāborskis uzsāka 2005.—06. gada sezonā, kad debitēja Slovākijas Ekstralīgas klubā Trenčīnas "Dukla", kura sistēmā bija spēlejis jau vairākus gadus.

2006. gada vasarā Zāborskis pārcēlās uz Ziemeļameriku, tur nākamās divas sezonas aizvadot Ontārio hokeja līgā. 2008.—09. gada sezonu Zāborskis aizvadīja ECHL, astoņas spēles gan aizvadot arī AHL klubā Hartfordas "Wolf Pack".

2009. gada vasarā Tomāšs atgriezās Eiropā, pievienojoties SM līgas vienībai Pori "Ässät". Tās sastāvā 2011.—12. gada sezonā Zāborskis kļuva par līgas rezultatīvāko spēlētāju, saņemot arī regulārās sezonas labākā spēlētāja balvu.

2012.—13. gada sezonu Zāborskis aizvadīja KHL klubā Omskas "Avangard", taču 2013.—14. gada sezonas pirmajā pusē pārcēlās uz Ufas "Salavat Julajev". Pēc sezonas beigām pievienojās Helsinku IFK.

## Ārējās saites