Asterolepji

**Asterolepji** (*Asterolepis*) ir izmirusi antiarhu bruņuzivju ģints no Amerikas un Eirāzijas devona nogulumiem. Tās bija horizontāli saplacinātas bentosa detrītēdājas zivis, kas dzīvoja saldūdens vai sājūdens piekrastes rajonos. Galvu un ķermeņa lielāko daļu klāja bruņu plātnes, bet astes daļu samērā biezas zvīņas. Ģinti pirmo reizi aprakstīja un nosaukumu deva Kārlis Eduards Eihvalds 1840. gadā. Nosaukums Asterolepis veidots no latīņu vārdiem *aster* — zvaigzne un *lepis* — zvīņas, sakarā ar zvaigžņveida ornamentējumu uz kaula bruņu plātnēm. Ģints tipveida suga ir *[[Asterolepis ornata]]*.

## Apraksts
Galvas vairogs trapecveidīgs. Vairogs sašaurinās no aizmugurējās malas uz priekšējo. Orbitālais atvērums ir samērā liels. Suborbitālais atvērums ir mazāks par orbitālo. Gar priekšējo malu stiepjas šaura gluda josla. Galvas vairoga priekšējā mala centrālajā daļā ir ieliekta. *[[Praemediale]]* īsa. *[[Postpineale]]* ir salīdzinoši liels un sānos robežojas ar *[[laterale]]*. *Laterale* ir šaura, īpaši acu atvērumu vietā. Paralēli skausta malai ir attīstītas vidusbedrīšu jūtīgā kanāla vagas. Otiko-okcipitālais padziļinājums galvas vairoga iekšpusē ir ļoti liels. Postorbitālā riba no *laterale* pāriet uz *postpineale*. Paramarginālajā ribā vai arī tās sānos ir piltuvveida padziļinājums. Galvas vairoga savienojumā ar vidukļa bruņu *[[postmarginale]]* ar aizmugurējo malu uzguļ uz ADL *[[processus obstans]]*.

Vidukļa bruņa ir salīdzinoši gara, plata un zema, veidojot bruņu kārbu. AMD uzguļ uz MxL visā aizmugurējās malas garumā. AMD priekšējā mala ir īsa. MxL pieaugušām zivīm nav sadalīta PDL un PL plātnēs, veidojot vienotu kaulu. ADL savienojuma sieniņā ir trīsstūrveida padziļinājums. ADL, MxL, AVL, un PVL sānu sieniņas ir zemas. Subcefālā daļa ir īsa. *[[Semilunare]]* veido pāru kauli. PMD iekšējā pusē ir konusveida dzelksnis un piltuvveida padziļinājums.

Krūšu spuras ir samērā īsas un nesasniedz vidukļa bruņas aizmugurējo malu. Tās klāj savstarpēji saaugušas bruņu plātnes, un vidusdaļā veido šarnīrveida savienojumu, kas sadala krūšu peldspuru proksimālajā un distālajā segmentā. Terminālā plātne pieaugušiem īpatņiem ir liela ar dorsāliem un ventrāliem proksimālajiem izaugumiem.

Astes daļa ir gara ar heterocerkālu astes spuru. Atsevišķām sugām ir labi attīstītas apaļīgas un rombiskas zvīņas. Uz muguras ir labi attīstīta zvīņām klāta muguras spura. Vēdera un anālā spura asterolepjiem nav zināma.
[thumb|370px|''Asterolepis maxima'' [priekšējais vidējais muguras kauls.]]

## Sistemātika
**Asterolepis** Eichwald 1840
* *Asterolepis alticristata* Downs, Daeschler, Lo, Carey & Shubin, 2019
* *Asterolepis chadwicki* Wells, 1964
* *[[Asterolepis dellei]]* Gross, 1940
* *[[Asterolepis essica]]* Lyarskaja, 1981
* *[[Asterolepis estonica]]* Gross, 1940
* *Asterolepis maxima* Agassiz, 1844
* *Asterolepis orcadensis* Watson, 1932 ex Traquair MS
* *[[Asterolepis ornata]]* Eichwad, 1840
* *[[Asterolepis radiata]]* Rohon, 1900
* *Asterolepis saevesoederberghi* Stensiö & Säve-Söderbergh, 1938
* *Asterolepis scabra* Woodward, 1891
* *Asterolepis sinensis* P'an Kiang, 1964
* *Asterolepis syasiensis* Lyarskaja, 1981
* *Asterolepis thule* Watson, 1932

## Atsauces