open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bari

**Bari** () ir ostas pilsēta Itālijas dienvidaustrumos Adrijas jūras krastā. Apūlijas reģiona un Bari metropoles administratīvais centrs. Ievērojama osta un universitātes pilsēta.

Bari bazilikā atrodas ievērojamā kristiešu svētā, mūsdienu Santaklausa prototipa, Svētā Nikolaja kaps. Svētā Nikolaja pīšļus no mūsdienu Turcijas teritorijas 11. gadsimtā nozaga itāliešu jūrnieki, izraisot starptautisku skandālu.

## Vēsture
Bari osta pirmoreiz minēta 181. gadā p. m. ē. Trajāna laikā 109. gadā caur Bari tika uzbūvēts ceļš (*Via Traiana*) no Benevento uz Brindizi kā papildinājums Apija ceļam. 347. gadā pirmoreiz pieminēts Bari bīskaps, kurš atradās Konstantinopoles partriarhāta paļautībā līdz par 10. gadsimtam. 852. gadā Bari ieņēma arābi un šeit atradās Bari emīra rezidence. 871. gadā pilsētu ieņēma Svētās Romas imperatora Luija II un bizantiešu apvienotie spēki un tā atgriezās Bizantijas kontrolē. 1071. gadā pilsētu ieņēma normaņi Roberta Giskāra vadībā. Pēc tam, kad 1087. gadā uz Bari tika pārvesti Svētā Nikolaja pīšļi, pilsēta kļuva par svētceļojumu vietu. 1089. gadā šeit bez rezultātiem notika Bari koncils, lai pārvarētu baznīcas shizmu. Vēlākos gados Neapoles karalistes sastāvā Bari panīka, bet pilsētas apkārtne kļuva par malārijas avotu.

1808. gadā Napoleona ģenerālis un Neapoles karalis Joahims Mirats lika izbūvēt jaunu pilsētas daļu ar regulāru plānojumu (mūsdienu *Murattiano* rajonu) un pilsēta kļuva par svarīgu jūras ostu.

1943. gada 2. decembrī vācu aviācija bombardēja pilsētu, jo tā bija svarīga sabiedroto osta. Ostā tajā laikā atradās arī ASV kara kuģis ar sinepju gāzes kravu. Tās izplūdes rezultātā gāja bojā nenoskaidrots skaits (no 100 līdz 2000) karavīru un civiliedzīvotāju. Tādējādi Bari ir vienīgā pilsēta Otrā pasaules kara laikā, kas piedzīvojusi ķīmisko ieroču uzbrukumu.

## Cilvēki
Bari dzimuši:
* Antonio Kasāno (*Antonio Cassano*, 1982) — futbolists
* Nikolo Pičini (*Niccolò Piccinni*, 1728—1800) — komponists

## Attēlu galerija

Attēls:Bari BW 2016-10-19 12-32-30.jpg|Normaņu pils
Attēls:Bari B018.JPG|Bari katedrāle
Attēls:Bari - Cathédrale - Intérieur.jpg|Bari katedrāles interjers
Attēls:Bari BW 2016-10-19 13-35-11 stitch.jpg|Sv. Nikolaja baznīca
Attēls:Bari BW 2016-10-19 13-45-36.jpg|Sv. Nikolaja baznīcas kripta
Attēls:Bari, resti di santa maria del buonconsiglio 01.jpg|Sv. Marijas Aizbildnes baznīcas drupas
Attēls:Bari BW 2016-10-19 09-55-00.jpg|Vallisas baznīcas apsīdas
Attēls:Prefetura di Bari - panoramio.jpg|Prefektūras pils
Attēls:Bari, palazzo della provincia, di luigi baffa, 1935, 01.jpg|Provinces pils
Attēls:Bari - Teatro Petruzzelli - Façade.jpg|Petrucelli teātris
Attēls:Museum - panoramio (9).jpg|Margeritas teātris
Attēls:Niccolo picinni statua bari.jpg|Nikolo Pičini piemineklis


## Atsauces

## Ārējās saites
Berlīnes "Eisbären"

**Berlīnes "Eisbären"** (agrāk **Berlīnes "Dinamo"**) ir DEL līgas komanda, kura bāzēta Berlīnē, Vācijā. DEL līgas čempiones titulu tā izcīnījusi desmit reizes, pēdējo reizi to paveicot 2024. gadā. Klubs piecpadsmit reizes izcīnījis arī Austrumvācijas hokeja līgas čempiones titulu. Komanda savas mājas spēles aizvada ''Uber Arena'' hallē.

## Vēsture
1954. gadā sporta klubs Berlīnes "Dinamo" izveidoja hokeja sekciju. 1966. gadā komanda pirmo reizi izcīnīja Austrumvācijas hokeja līgas čempiones titulu. Sākot ar 1970. gadu līgā vairs spēlēja tikai divas komandas, un Berlīne par Austrumvācijas čempioni kļuva kopumā 15 reizes.

Laika posmā no 1990. līdz 1994. gadam komanda spēlēja Vācijas 1. Bundeslīgā, vienu sezonu aizvadot zemākajā 2. Bundeslīgas turnīrā. 1992. gadā komanda tika pārdēvēta par Berlīnes "Eisbären". 1996.—97. gada sezonā komanda sezonu noslēdza kā Vācijas hokeja līgas fināliste. 2003. un 2004. gadā "Eisbären" regulāro sezonu noslēdza pirmajā vietā, taču līgas čempiones titulu nespēja izcīnīt. Pirmo Vācijas līgas titulu koamnda izcīnīja 2005. gadā. Turpmākajos gados komanda izcīnīja vēl vairākus Vācijas čempiones titulus.

## Spēlētāji
### Pašreizējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2022. gada 23. augustā*

#### Vārtsargi
* 30  Juho Markanens
* 33  Ņikita Kvaps
* 45  Tobiass Ansiska

#### Aizsargi
* 4  Morgans Eliss
* 7  Franks Herdlers
* 8  Marko Novaks
* 12  Ēriks Miks
* 16  Brendans Gūle
* 18  Jonass Millers
* 40  Korbinians Geibels
* 71  Džulians Melčori

#### Uzbrucēji
* 9  Jans Nijenhuiss
* 13  Pēters Regins
* 15  Manuels Vīderers
* 17  Ēriks Herdlers
* 21  Džovanni Fjors
* 28  Franks Mauers
* 32  Kevins Klārks
* 38  Janiks Veilē
* 44  Marko Baslers
* 70  Benets Rosmijs
* 77  Marcels Barinka
* 86  Maksimilians Heims
* 89  Zehs Boičuks
* 92  Marcels Nēbelss
* 93  Leo Federi
* 97  Mets Vaits

## Izcīnītās vietas
### Vācijas hokeja līga

### Čempionu hokeja līga

## Ārējās saites
*Komandas oficiālā mājaslapa 
*Komandas eliteprospects.com profils
Latvijas upju uzskaitījums

thumb|250px|Latvijas un Igaunijas hidrogrāfiskā karte ar upju vēsturiskajiem nosaukumiem vācu valodā (1852). Iezīmēti lielāko upju baseini.

**Latvijas upju uzskaitījums** uzrāda visas Latvijas upes, kuru kopējais garums pārsniedz 100 kilometrus. Šo upju baseinu teritorija ir no 679 km2 līdz 87 900 km2.

## Atsauces
Iecava (upe)

**Iecava** ir upe Latvijā, Zemgalē, tek caur Aizkraukles, Bauskas un Jelgavas novadiem. Iecava ir lielākā Lielupes labā krasta pieteka.

## Upes raksturojums

Iecava sākas pārpurvotā mežā jeb Ellītes purvā Daudzeses pagastā, saplūstot kopā vairākiem avotiem. Garums — 155 km, lielākā pieteka ir Misa (labā krasta, 108 km), pārējās pietekas — nelielas. Ģeogrāfiski upe visā garumā tek pa Viduslatvijas zemieni, sākotnēji caur Taurkalnes līdzenumu un Upmales paugurlīdzenumu, pēc tam caur Zemgales un Tīreļu līdzenumiem. Savā tecējumā Iecava galvenokārt tek caur mežainu apvidu.

Upes dabiskā ieteka Lielupē atrodas 4 km lejpus Jelgavas, taču liela daļa ūdeņu notek pa 19. gadsimtā izrakto Velna grāvi un Garozi uz Lielupi augšpus Jelgavas. Lejteci aiz Velna grāvja sauc arī par **Veciecavu**. Tajā neilgi pirms grīvas Lielupē ietek Misa.

Lielā daļā tecējuma Iecavas gultne ir regulēta, iztaisnojot to, palikušas daudzas attekas. 1930. gados, regulējot upi, daļa no Iecavas vidusteces dolomīta gultnes tika izspridzināta, lai novērstu agrāk biežo Bruknas un Stelpes apkaimes applūdināšanu pavasaros. Pavisam izspridzināja 45 tūkstošus m³ dolomīta, ko vēlāk izmantoja celtniecībai. 1973. gadā regulēja Veciecavu, bet 1976. gadā uzbūvēja dambjus gar Veciecavu un Velna grāvi. Vairāk nekā puse Iecavas noteces sastāv no sniega kušanas ūdeņiem, un tikai 4-5% nāk no gruntsūdeņiem, kas ir ļoti zems rādītājs. Tāpēc Iecavas ūdens daudzums pavasara palos un vasaras mazūdens periodā atšķiras īpaši stipri.

1967. gadā upē kā galvenās zivju sugas tika nosauktas zandarti, līdakas, vimbas, vēdzeles, asari, raudas, plauži. Arī mūsdienās upe ir bagāta ar zivīm, sastopami arī zivjēdāji putni — baltie gārņi un zivju dzenīši, kā arī zivju gārņi un zivjērgļi.

Ievērojamākās apdzīvotās vietas krastos: Iecava, Ozolnieki, Brankas, Mežmuiža.

## Pietekas

### Labā krasta pietekas

### Kreisā krasta pietekas

### Atteka
* Velna grāvis

## Atsauces

## Ārējās saites
Fēru valoda

**Fēru valoda** jeb **fēriešu valoda** (*føroyskt mál*, ) ir valoda, ko prot aptuveni  cilvēku Fēru Salās, kā arī aptuveni  fēriešu Dānijā. Tā ir viena no divām oficiālajām valodām Fēru Salās (otra ir dāņu valoda). Fēru valoda pieder ģermāņu valodu saimei, ziemeļģermāņu atzaram; radnieciski vistuvākās ir islandiešu valoda un norvēģu valoda. Fēru valoda ir radusies no sennorvēģu valodas.

## Vēsture
1937. gadā fēru valoda aizstāja dāņu valodu kā oficiālo mācībvalodu skolās, 1938. gadā to ieviesa kā baznīcas valodu un 1948. gadā kā nacionālo valodu Fēru Salās (*Home Rule Act of the Faroes*). Tomēr fēru valoda nekļuva par pilnīgu vispārējās saziņas valodu plašsaziņas līdzekļos līdz 1980. gadiem. Mūsdienās dāņu valoda Fēru salās ir svešvaloda, ko kā pirmo valodu apgūst tikai 5% salu iedzīvotāju. Pārējiem skolēniem tā jāapgūst no 3. klases līdz skolas beigšanai.

## Alfabēts

Fēru alfabēts sastāv no 29 burtiem:

Paskaidrojumi:
* Ð, ð nekad nav vārda sākumā, bet var būt kā lielais burts kartēs vai uzņēmumu zīmolu simbolos, piemēram, *SUÐUROY* (Dienvidu salā).
* Ø, ø var tikt rakstīts arī kā ö poētiskā valodā, kā *Föroyar* (Fēru salas). Rokrakstā un mazsvarīgos tekstos ir iespējams arī Ő, ő.
* Izplatīti fēriešu uzvārdi ir *Lützen*, *Müller*, *Winther* vai kristiešu vārds *Zacharias*. Hammershaimba pareizrakstībā tika lietots arī x, piemēram, *Saxun* vārdam Saksun.
* Līdz ar fēru valodas normēšanu un pielīdzināšanu latīņu, angļu, dāņu, zviedru, norvēģu, somu un citām valodām, vecnorvēģu un mūsdienu islandiešu burts þ ir pazaudēts. Fēru valodā pārceltiem vārdiem tas ir rakstīts kā &lt;t&gt; vai kā &lt;h&gt; un ja tiek transkribēts islandiešu vārds, lieto &lt;th&gt;.

## Atsauces

## Ārējās saites
AirPort

**AirPort** ir Apple Inc. bezvadu lokālā tīkla preču zīme, kas ir bāzēts uz IEEE 802.11b standartu (pazīstams arī kā Wi-Fi) un ir sertificēts kā savietojams ar citām 802.11b ierīcēm. Pēdējā produktu saime ir balstīta uz IEEE 802.11n-projekta specifikāciju un ir pazīstama kā **AirPort Extreme**.
Johens Rints

**Karls Johens Rints** (;  — ) bija Formula 1 ekspilots un vienīgais čempions, kurš par tādu ir kļuvis pēc savas nāves.

Rints piedzima Maincā, Vācijā, taču pārcēlās pie saviem vecvecākiem Austrijā, kad viņa vecāki gāja bojā uzlidojumā Otrā pasaules kara laikā. Tur viņš uzauga un sāka nodarboties ar motoru sportu. Rinta karjeras ziedu laiki bija Lotus komandā, kur viņš 1970. gadā cīnījās par pasaules čempiona titulu.  komandas inženieris brīdināja Rintu, ka mašīna pēc sacīkstēm var izjukt pa detaļām; par nelaimi Johenam, tas notika jau treniņbraucienā: viņš ar nevadāmu automašīnu ietriecās sienā un nomira. Tomēr Rints bija sakrājis pietiekami daudz punktu jau iepriekš, lai kļūtu par pasaules čempionu. Kausu saņēma viņa atraitne, kurai viņš ironiskā kārtā pirms nāves bija apsolījis pamest motoru sportu, ja kļūs par F1 pasaules čempionu. Rintu apglabāja Grācas centrālajā kapsētā.

## Ārējās saites
Oklendas ģimnāzija

right|thumb|280px|Oklendas ģimnāzija

**Oklendas ģimnāzija** () ir valsts vidusskola, kas atrodas Oklendā, Jaunzēlandē. Skolā tiek mācīti zēni no devītās līdz trīspadsmitajai klasei. Tā ir viena no lielākajām Jaunzēlandes skolām (2008. gadā tajā mācījās 2760 skolnieku). Mācību iestāde dibināta 1868. gadā.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
1999. gada F1 sezona

**1999. gada F1 sezona** bija 50. F1 sezona. Tā sākās  un beidzās .

Tā bija pirmā sezona ar . Sezonas vidū Mihaels Šūmahers salauza savu kāju, bet viņa komandas biedrs Edijs Ērvains par titulu cīnījās līdz pat pēdējai sacīkstei. To tomēr otro reizi pēc kārtas izcīnīja soms Mika Hekinens. Pirms  izredzes kļūt par čempionu bija arī Heincam Haraldam Frencenam un Deividam Kulthārdam, tomēr neviens nespēja sakrāt pietiekami daudz punktu, lai tās saglabātu arī pēdējā sacīkstē.

## Komandas un piloti

## Kopvērtējumi un rezultāti

### Sacīkstes

### Pilotu kopvērtējums

### Komandu kopvērtējums
Golfa termini

Golfa aprindās parasti tiek lietoti speciāli **golfa termini**, kurus parastam, ar sportu nesaistītam, cilvēkam nesaprast. Tādēļ ir iespējams ielūkoties visbiežāk lietotajos golfa terminos.

## Termini

* **Bedrīte** (hole) - Viss posms no starta laukuma līdz zālienam kopā ar apaļo bedrīti, kurā jāiesit bumbiņa.
* **Bogey** - rezultāts, kas par vienu sitienu lielāks nekā dotās bedrītes "par".
* **Ērglis** (eagle) - rezultāts, kas par diviem sitieniem mazāks nekā dotās bedrītes "par".
* **Fourball** - spēlējot diviem pāriem, katram spēlētājam ir viena bumbiņa. Pāra zemākais rezultāts ir viņu rezultāts šajā posmā.
* **Foursome** - katram pārim ir pa vienai bumbiņai, un tiek veikti atsevišķi sitieni pie katras bedrītes.
* **Handikaps** - sitienu skaits, ko spēlētājs drīkst atskaitīt no sava sitienu kopskaita šajā posmā.
* **"Par"** - Sitienu skaits, kas paredzēts vienas bedrītes izspēlei. Sitienu skaits atkarīgs no trases garuma.
* **Piegājiens** (approach) - sitiens, ko no līdzenuma veic zāliena virzienā.
* **Putniņš** (birdie) - rezultāts, kas par vienu sitienu mazāks nekā dotās bedrītes "par".
* **Starts** (tee) - laukums, no kuras sāk katras bedrītes izspēli; paliktnītis, uz kura uzliek bumbiņu pirmajam sitienam.
Alberto Askari

**Alberto Askari** (,  — ) bija itāļu autobraucējs, pazīstams kā divkārtējs Formula 1 čempions.

Dzimis Milānā autobraucēja Antonio Askari ģimenē. Alberto sāka piedalīties sacīkstēs Otrā pasaules kara laikā. Kad 1946. gadā tika standartizēti sacīkšu noteikumi, Askari ieņēma augstas vietas sacīkstēs. Pirmajā Formula 1 pasaules čempionāta sacīkstē (. gadā) Askari izcīnīja 2. vietu. Vēlāk Askari kļuva par Formula 1 divkārtēju (. un . gada) čempionu. Viņš ir viens no diviem itāļiem, kuri ir bijuši šo sacīkšu čempioni (pirmais bija Džuzepe "Nino" Farina, . gada čempions).

Askari gāja bojā Moncas trasē, izmēģinot Ferrari sporta auto. Līkums, kurā notika liktenīgā avārija, bija "Curva di Vialone", viens no trases ātrākajiem un izaicinošākajiem līkumiem. Vēlāk ātrā līkuma vietā tika uzbūvēts S-veida bremzētājs ar nosaukumu "Variante Ascari".

## Ārējās saites
Andris Džeriņš

**Andris Džeriņš** (dzimis  Jēkabpilī) ir Latvijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Latvijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2023) spēlē Dānijas hokeja līgas klubā Herningas "Blue Fox".

Viņa vecākais brālis Guntis arī bija profesionāls hokejists.

## Karjera
2004.—2005. gada sezonā spēlēja Latvijas hokeja līgas kluba HK Rīga 2000 rindās, kļūstot par Latvijas čempionu. 2005.—2006. gada sezonu viņš aizvadīja Zviedrijas U-18 jauniešu līgā. 2007. gada CHL draftā A. Džeriņu ar kopējo 26. numuru draftēja OHL klubs Kingstonas "Frontenacs". Laika posmā no 2007. līdz 2009. gadam spēlēja Ontārio hokeja līgas klubā Kingstonas "Frontenacs".

2009. gada vasarā Džeriņš pievienojās KHL klubam Rīgas "Dinamo". 2009.—10. gada sezonā gan pusi laika uzbrucējs aizvadīja "Dinamo" Baltkrievijas Ekstralīgas fārmklubā Rīgas "Dinamo Juniors". 2011.—12. gada sezonā hokejists nostiprinājās KHL, taču lielāko daļu 2011.—12. gada sezonas izlaida traumas dēļ. 2012.—13. gada sezonu noslēdza ar 17 rezultativitātes punktiem, kas ir līdz šim rezultatīvākā sezona Džeriņa KHL karjerā. "Dinamo" rindās Džeriņš spēlēja līdz 2015.—16. gada sezonas noslēgumam, pēc kura pievienojās Čehijas Ekstralīgas komandai Hradeckrāloves "Montfield". 2018. gadā Džeriņš atgriezās Rīgas "Dinamo"

### Latvijas izlase
Latvijas izlases sastāvā spēlējis piecos Pasaules čempionātos. Izlases rindās debitēja pārbaudes spēlēs pirms 2007. gada Pasaules čempionāta, taču savu debiju Pasaules čempionātā piedzīvoja 2010. gadā.

Spēlējis arī 2005. un 2006. gada Pasaules U-18 čempionātos, kā arī 2007. un 2008. gada Pasaules čempionātos junioriem 1. divīzijā. 2006. gadā tika atzīts par grupas labāko uzbrucēju, viņš bija arī turnīra rezultatīvākais spēlētājs. 2007. gada Pasaules čempionātā viņš guva 6 vārtus, kļūstot par grupas labāko vārtu guvēju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas Hokeja federācijas profils
Angela Merkele

**Angela Doroteja Merkele** (, , dzimusi **Kasnere** (*Kasner*) ) ir vācu politiķe, Vācijas kanclere (2005—2021), pirmā sieviete šajā amatā. No 1991. līdz 1994. gadam bija Vācijas sieviešu un jauniešu ministre, bet no 1994. līdz 1998. gadam Vācijas vides aizsardzības ministre. No 2000. gada viņa ir Vācijas Kristīgo demokrātu apvienības vadītāja. 2007. gadā bija Eiropadomes prezidente.

## Biogrāfija
Angela Merkele dzimusi  mācītāja Horsta Kasnera ģimenē Hamburgā, Vācijas Federatīvajā Republikā (VFR). Angelas tēvs 1954. gadā tika nosūtīts kalpot draudzē Austrumvācijā, tāpēc Angela uzauga Templīnē, sociālistiskajā Vācijas Demokrātiskajā Republikā (VDR). No 1973. gada līdz 1978. gadam studēja Leipcigas Universitātē. Tur viņa ieguva doktora grādu fizikā. Pēc tam strādāja VDR Zinātņu akadēmijas Centrālajā fizikālās ķīmijas institūtā. 

1989. gadā iesaistījās demokrātijas kustībā. Pēc Berlīnes mūra krišanas (Vācijas atkalapvienošanas) Angela Merkele iesaistījās politikā un kļuva par Vācijas Kristīgo demokrātu apvienības biedri. No 1991. līdz 1994. gadam bija Vācijas sieviešu un jauniešu ministre, bet no 1994. līdz 1998. gadam Vācijas vides aizsardzības ministre. No 2000. gada viņa ir Vācijas Kristīgo demokrātu apvienības vadītāja. Viņa kļuva par pirmo sievieti šajā amatā un par pirmo cilvēku šajā amatā, kas nav katolis. 2005. gadā kļuva par Vācijas kancleri. Arī šajā amatā viņa kļuva par pirmo sievieti. 2007. gadā bija Eiropadomes prezidente.

2018. gada oktobrī A. Merkele paziņoja, ka viņa atkāpsies no Vācijas Kristīgo demokrātu apvienības vadītājas amata un nekandidēs uz piekto termiņu Vācijas kanclera amatā 2021. gada federālajās vēlēšanās. 2021. gada decembrī Vācijas kanclera amatā viņu nomainīja Olafs Šolcs. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Die Bundeskanzlerin
Gordons Brauns

**Džeimss Gordons Brauns** (; dzimis ) ir Apvienotās Karalistes politiķis, no 2007. līdz 2010. gadam bija Apvienotās Karalistes premjerministrs un Leiboristu (Darba) partijas līderis. Tonija Blēra valdībā no 1997. līdz 2007. gadam bija Lielbritānijas finanšu ministrs. No 1983. līdz 2015. gadam bija Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palātas biedrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis Gifnokā, Skotijā, kā otrais no trim dēliem mācītāja ģimenē. Kad Braunam bija trīs gadi, viņa ģimene pārcēlās dzīvot uz Kērkoldi. Skolā padevās mācības, un 16 gadu vecumā sāka studēt vēsturi Edinburgas Universitātē, kur arī iesaistījās studentu pašpārvaldē. 1972. gadā Brauns absolvēja Edinburgas Universitāti un kļuva par tās pašas universitātes rektoru. Vēlāk viņš ieguva doktora grādu vēsturē un ir sarakstījis arī dažas grāmatas. 1983. gadā Gordons Brauns kļuva par Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palātas biedru, pārstāvot Kērkoldi. No 1997. līdz 2007. gadam bija Lielbritānijas finanšu ministrs, kļūstot par visilgāk esošo personu šajā amatā kopš 1827. gada. Kad Brauns tika iecelts ministru prezidenta amatā, par jauno finanšu ministru kļuva Alisters Dārlings. Gordons Brauns par premjerministru kļuva trīs dienas pēc Leiboristu partijas vadības pārņemšanas no iepriekšējā premjerministra Tonija Blēra. No premjerministra amata atkāpies , pēc vēlēšanām nespējot iegūt parlamenta vairākuma atbalstu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Markuss Nēslunds

**Markuss Nēslunds** (; dzimis  Ērnšeldsvīkā, Zviedrijā) ir bijušais zviedru hokejists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2012) ir Zviedrijas Elitsērijas kluba MODO ģenerālmenedžeris.

## Spēlētāja karjera
1991. gada NHL draftā viņu Pitsburgas "Penguins" izraudzījās ar kopējo 16. kārtas numuru. Šī kluba sastāvā arī debitēja NHL, vēlāk tika aizmainīts uz Vankūveras "Canucks".

Jau kopš 2000. gada viņš bija "Canucks" komandas kapteinis. Viņš 4 reizes ir ieguvis Sailona Teilora balvu, kuru pasniedz "Canucks" vērtīgākajam spēlētājam. 7 reizes ieguvis arī Sīrusa Maklīna balvu, kuru pasniedz "Canucks" rezultatīvākajam spēlētājam. Piedalījies piecās NHL visu zvaigžņu spēlēs. 2003. gadā viņš ieguva Lestera Pīrsona balvu un tika nominēts arī Hārta balvai, bet to neieguva.

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 1993., 1996., 1999. un 2002. gada Pasaules čempionātos, 1993. gadā izcīnot sudraba, bet 1999. un 2002. gadā bronzas medaļas. 1992. un 1993. gadā viņš piedalījās arī Pasaules čempionātā junioriem, abas reizes izcīnot sudraba medaļas. Piedalījies arī 1996. un 2004. gada Pasaules kausa izcīņā, kā arī 2002. gada Olimpiskajās spēlēs. 2010. gadā viņš beidza karjeru.

## Karjeras statistika

### Klubu statistika

### Karjera Zviedrijas izlasē

## Ārējās saites
Krotonskābe

**Krotonskābe** (*trans*-2-butēnskābe, cietā krotonskābe, 3-metilakrilskābe, СН3−CH=СН–СООН) pieder pie nepiesātinātajām *trans* karbonskābēm. Krotonskābe ir balti adatveida kristāli. Krotonskābes nosaukums radies no Indijā kultivēta eiforbiju dzimtas auga *Croton tiglium*, no kura sēklu eļļas (krotoneļļas) tā iegūta. Krotonskābei ir *cis* struktūrizomērs - izokrotonskābe. 

## Atrašanās dabā
Atrodama krotoneļļā.

## Īpašības
Reducējot krotonskābi, rodas sviestskābe, bet oksidējot - skābeņskābe. Tādas pašas īpašības piemīt izokrotonskābei, kas liecina, ka šīs vielas ir *cis-trans* izomēri.
Džons Adamss (prezidents)

**Džons Adamss**, agrāk arī **Džons Edemss** (, dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu 2. prezidents, no 1797. līdz 1801. gadam, pārstāvēja Federālistu partiju. No 1789. līdz 1797. gadam bija pirmais ASV viceprezidents. Viņš bija arī advokāts, diplomāts un viens Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības kara līderiem.

Būdams viceprezidents Džordža Vašingtona administrācijā un akadēmiski izglītots jurists, turpināja nostiprināt ASV valdību. Bija ASV vēstnieks Holandē, Britānijā un Francijā, kur viņa darbs vainagojās ar Parīzes līguma parakstīšanu 1783. gadā, kas formāli atzina ASV neatkarību. Viņš nodibināja ASV Jūras kara floti.

1800. gada ASV prezidenta vēlēšanās Džons Adamss zaudēja savam bijušajam draugam Tomasam Džefersonam no Demokrātiskās-Republikāniskās partijas. Atgriezās dzimtajā Masačūsetsā. Atjaunoja draudzību ar Džefersonu, ko apliecina sarakste ar viņu turpmāko 14 gadu laikā. Džons Adamss un viņa sieva Abigaila izveidoja politiķu, diplomātu un vēsturnieku dzimtu, ASV vēsturē pazīstama kā Adamsu dzimta. Viņu dēls Džons Kvinsijs Adamss vēlāk kļuva arī par ASV prezidentu. Džons Adamss nomira , ASV neatkarības 50. gadadienā, tikai dažas stundas pēc Tomasa Džefersona nāves.

## Atsauces

## Ārējās saites
Beverlihilsa

**Beverlihilsa** () ir pilsēta ASV, Kalifornijas štatā, Losandželosas aglomerācijā. Kopā ar 1984. gadā izveidoto Vestholivudu veido anklāvu Losandželosas teritorijā. Kopā ar apkārtējiem rajoniem ietilpst tā sauktajā Losandželosas "zelta trijstūrī" — pilsētas visgreznākajā daļā, kaut arī pretēji populārajam viedoklim Beverlihilsa nav pilsētas vispārticīgākā daļa. Pilsētā atrodas viena no visprestižākajām iepirkšanās ielām pasaulē — *[[Rodeo Drive]]*.

Beverlihilsas iedzīvotāji ir raibas izcelsmes ar lielāku ebreju un Irānas izcelsmes iedzīvotāju koncentrāciju. Pēc dažiem vērtējumiem irāniešu skaits pilsētā ir ap 20%.

Pilsētas attīstībai impulsu deva uz *[[Eagles]]* albuma *[[Hotel California]]* attēlotā, 1912. gadā uzceltā Beverlihilsas viesnīca, kura atrodas uz Sunset bulvārī. 1919. gadā šeit savu mājokli uzcēla Daglass Fērbenkss un Mērija Pikforda. Viņiem sekoja citas Holivudas zvaigznes. 1923. gadā tika ierosināts pievienot pilsētu Losandželosai, tomēr vietējā referendumā tas tika noraidīts. Pēc Otrā pasaules kara pilsēta attīstījās kā pārticis Losandželosas rajons.

## Cilvēki

Beverlihilsā dzimuši:

* Ričards Čemberlens (*Richard Chamberlain*, 1934) — aktieris;
* Kerija Fišere (*Carrie Fisher*, 1956—2016) — aktrise.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kordels Halls

**Kordels Halls** (, dzimis 1871. gada 2. oktobrī Olimpusā (*Olympus*), Tenesī, miris 1955. gada 23. jūlijā Vašingtonā) bija ASV politiķis. Pagaidām visilgāk amatu ieņēmušais ASV valsts sekretārs. Amatā bija 11 gadus no 1933. līdz 1944. gadam prezidenta Franklina Rūzvelta laikā.

1945. gadā saņēma Nobela miera prēmiju par ieguldījumu ANO nodibināšanā. Prezidents Rūzvelts nosaucis Hallu par "Apvienoto Nāciju organizācijas tēvu".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kordela Halla biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā (angliski)
Tomass Džefersons

**Tomass Džefersons**, agrāk arī **Tomess Džefersens** (, ; dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu trešais prezidents (1801–1809), jurists, filozofs, arhitekts, politiķis un rakstnieks. Neatkarības kara laikā bija Virdžīnijas gubernators, vēlāk ASV vēstnieks Francijā. Pirmā ASV prezidenta Džordža Vašingtona prezidentūras laikā bija ASV valsts sekretārs (1790–1793). Vēsturē iegājis kā galvenais ASV Neatkarības deklarācijas autors un dedzīgs cilvēktiesību aizstāvis.

Savas prezidentūras laikā Džefersons pārraudzīja Luiziānas teritorijas iegūšanu no Francijas (1803). Viņš sūtīja pētniekus izpētīt kontinenta rietumos. Slavenākā no tām ir Luisa un Klārka ekspedīcija (1804–1806). Prezidentūras laikā Amerikas Savienoto Valstu teritorija kļuva divreiz lielāka. Džefersons pārvietoja indiāņu ciltis no Misisipi upes apkaimes uz Luiziānas teritorijas rietumiem, atbrīvojot vietu, kur apmesties uz dzīvi kolonistiem. 1807. gadā viņš sastādīja un parakstīja likumu, kas aizliedza Amerikas Savienotajās Valstīs ievest vergus.

Džefersons bija erudīts cilvēks. Viņu interesēja māksla, zinātne un politika. Iespaidojoties no Francijā pavadītajiem gadiem, uzbūvēja Montičelo — māju, kur dzīvoja, mūsdienās tā ir iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Džefersons pārvaldīja arī vairākas valodas. Viņš mācēja franču, grieķu, itāļu, latīņu un spāņu valodu. Džefersons centās apgūt arī citas valodas. Pēc prezidentūras viņš 1819. gadā dibināja Virdžīnijas Universitāti, kur bija viens no tās rektoriem. Džefersons bija prasmīgs rakstnieks. Viņš regulāri sarakstījās ar citiem ievērojamiem cilvēkiem gan Amerikā, gan Eiropā.

Džefersons iestājās pret verdzību, lai gan pašam bija simtiem vergu un tikai dažus no tiem atbrīvoja. Dokumentāli pierādīts vairākus gadus ilgais sakars ar verdzeni Salliju Hemingsu, kurai piedzima vismaz viens viņa bērns. Tomasa Džefersona attēls rotā divu ASV dolāru naudas zīmi.

Tomass Džefersons ir viens no četriem ASV prezidentiem, kas attēlots Rašmora kalnā.

## Skatīt arī
* Džefersona memoriāls
* Montičelo

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeimss Medisons

**Džeimss Medisons, juniors** (, ; dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu ceturtais prezidents, pārstāvēja Demokrātu-republikāņu partiju. Prezidenta amatā bija divus termiņus, no 1809. līdz 1817. gadam. Džeimss Medisons ir viens no ASV Konstitūcijas veidotājiem un Amerikas Savienoto Valstu dibinātājiem. No 1801. līdz 1809. gadam bija ASV valsts sekretārs. 1803. gadā tā brīža ASV prezidentam Tomasam Džefersonam palīdzēja nopirkt Luiziānu no Francijas Pirmās republikas.

Džeimsa Medisona prezidentūras laikā, no 1812. līdz 1815. gadam, norisinājās Britu—amerikāņu karš. Lielbritānijas un Īrijas Apvienotās Karalistes karavīri ieņēma un nodedzināja Vašingtonu, tajā skaitā arī Balto namu. Dibinājis Kongresa bibliotēku — pasaulē lielāko grāmatu krātuvi.

## Biogrāfija

Džeimss Medisons ir dzimis  Pointkonvejā, Virdžīnijas kolonijā. Viņš uzauga Oranžas apgabalā, mūsdienu Virdžīnijas štatā. Viņš bija vecākais no 12 bērniem, no kuriem tikai septiņi sasniedza pilngadības vecumu. Viņu tēvs Džeimss Medisons bija turīgs vīrs, veiksmīgs plantators, kuram piederēja 3000 akri (1200 ha) zemes un dučiem vergu.

1762. gadā Džeimss Medisons tika nosūtīts mācīties uz internātskolu, kuru vadīja Donalds Robertsons. Pēc pieciem gadiem atgriezās dzimtajās mājās un tēvs viņam sagādāja mājskolotāju, jo bija nobažījies par Džeimsa veselības stāvokli. Visu atlikušo mūžu Džeimss Medisons saskārās ar dažāda veida veselības problēmām. 1769. gadā Medisons iestājās Ņūdžersijas koledžā, kas mūsdienās zināma kā Prinstonas Universitāte. Tur Medisons apguva latīņu valodu, sengrieķu valodu, zinātni, filozofiju un citus mācību priekšmetus. Ņūdžersijas koledžu Džeimss Medisons absolvēja 1771. gadā.

Džeimss Medisons nomira , 85 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeimss Monro

**Džeimss Monro**, agrāk arī **Džēmss Menrou** (, ; dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu piektais prezidents, no 1817. līdz 1825. gadam. Viņa vārdā nosaukta Monro doktrīna, kuru viņš izziņoja savā 1823. gada vēstījumā kongresam. Saskaņā ar to Amerikas valstis nav uzskatāmas par Eiropas valstu kolonizācijas objektiem, Eiropas valstu iejaukšanās Amerikas valstu iekšējās lietās tiks uzskatīta par nedraudzīgu aktu pret ASV. Viņa prezidentūras laikā ASV štatu skaits palielinājās no deviņpadsmit līdz divdesmit četriem.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Britu Amerikas kolonijā Virdžīnijā Spensa Monro un Elizabetes Džonsas Monro ģimenē. Spensa Monro dzimta 17. gadsimta vidū bija ieceļojusi no Skotijas. No 1769. līdz 1774. gadam Džeimss Monro mācījās Kempbeltaunas akadēmijā. 1774. gadā nomira Džeimsa tēvs, vinš iestājās Viljama un Mērijas Virdžīnijas koledžā, lai studētu tiesību zinātni, bet pēc dažiem mēnešiem izstājās, lai cīnītos ASV Neatkarības karā. 1776. gadā kļuva par virsnieku un pievienojās ģenerāļa Džordža Vašingtona armijai. Trentonas kaujā Džeimsu Monro smagi ievainoja.

Pēc kara Džeimss Monro atsāka studēt tieslietas. Nodibināja draudzību ar Tomasu Džefersonu. 1782. gadā Monro ievēlēja Virdžīnijas pārstāvju palātā, 1783. gadā kongresā.  viņš apprecējās ar turīga tirgotāja meitu Elizabeti Kortriju. 1790. gadā Monro ievēlēja par Virdžīnijas gubernatoru un viņš pievienojās Demokrātu-republikāņu partijai. Gadu vēlāk Monro kļuva par savas partijas līderi ASV Senātā.

No 1794. līdz 1796. gadam Džeimss Monro bija ASV vēstnieks Francijā. 1799. gadā atkal kļuva par Virdžīnijas gubernatoru. 1803. gadā piedalījās prezidenta Tomasa Džefersona vadītajās sarunās par Luiziānas pirkšanu. Pēc tam kļuva par ASV sūtni Apvienotajā Karalistē. Šajā amatā bija līdz 1807. gadam. 1811. gada sākumā gandrīz trīs mēnešus atkal bija Virdžīnijas gubernators. No 1814. gada septembra līdz 1815. gada martam bija ASV Kara sekretārs.

 Džeimss Monro stājās ASV prezidenta amatā. 1819. gadā sākās pirmā ASV ekonomiskā depresija un problēmas ar Misūri kā vergu štata uzņemšanu Savienībā. 1820. gadā Džeimsu Monro ievēlēts uz vēl vienu prezidentūras termiņu.
1815. gadā pēc Napoleona kariem daudzas Spānijas kolonijas Latīņamerikā pasludināja neatkarību. Amerikas Savienotās Valstis Džeimsa Monro vadībā atbalstīja jaunizveidotās valstis. Daudzas Eiropas lielvalstis iesaistījās savienībā ar Spāniju, lai tā atgūtu savas bijušās kolonijas.  tika izdota Monro doktrīna, saskaņā ar kuru Eiropas valstu iejaukšanās Amerikas kontinenta valstu iekšējās lietās tiktu uzskatīta par naidīgu soli.

Džeimsa Monro prezidentūra beidzās 1825. gadā. Par jauno ASV prezidentu kļuva viņa partijas pārstāvis Džons Kvinsijs Adamss. 1830. gadā nomira viņa sieva, un Monro devās pie meitas uz Ņujorku, kur pavadīja pēdējo dzīves gadu. 
Miris , sākotnēji tika apbedīts Ņujorkā, bet 1858. gadā pārapbedīts Virdžīnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Endrū Džeksons

**Endrū Džeksons**, agrāk arī **Endrjūss Džeksens** (, dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu karavīrs un valstsvīrs, septītais ASV prezidents laika posmā no 1829. līdz 1837. gadam. Pirms ievēlēšanas prezidenta amatā Džeksons ieguva slavu kā ASV Armijas ģenerālis, kā arī pārstāvēja abas ASV Kongresa palātas. Kā prezidents Džeksons centās veicināt “parastā cilvēka” (*common man*) tiesības pret “korumpētu aristokrātiju”.

Dzimis Dienvidkarolīnā. Amerikāņu armijas ģenerālis, kas kļuva par nacionālo varoni Britu—amerikāņu kara laikā pēc uzvaras pār britu karaspēku kaujā pie Ņūorleānas 1815. gadā. Viņa vadītā armija 1818. gadā iebruka Spānijas kolonijā Floridā, kas 1819. gadā kļuva par ASV štatu. Lai gan bija nogalinājis cilvēku duelī, kļuva par Tenesī štata tiesnesi.

Džeksona prezidentūras laikā Baltajā namā darbojās tā saucamais "virtuves kabinets", ko veidoja prezidentam tuvi un ietekmīgi viņa partijas cilvēki, tiek uzskatīts par Demokrātiskās partijas dibinātāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Martins Van Burens

**Martins Van Burens** (, ; dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu astotais prezidents, no 1837. līdz 1841. gadam. Van Burens bija viens no Demokrātiskās partijas dibinātājiem. Pirms kļuva par ASV prezidentu, bija Ņujorkas štata gubernators, ASV valsts sekretārs un ASV viceprezidents. 1836. gada ASV prezidenta vēlēšanās pārliecinoši uzvarēja, pārspējot iepriekšējo, popularitāti zaudējošo prezidentu Endrū Džeksonu. 1840. gada prezidenta vēlēšanās zaudēja Vigu partijas kandidātam Viljamam Herisonam, daļēji tāpēc, ka neļāva valdībai iejaukties 1837. gada saimnieciskajā krīzē. 1848. gadā neveiksmīgi startēja ASV prezidenta vēlēšanās, pārstāvot nesen izveidoto Brīvās zemes partiju (*Free Soil Party*).

Lai gan Van Burenam nebija formālas izglītības, viņš kļuva par prasmīgu juristu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džons Tailers

**Džons Tailers** (; dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu desmitais prezidents, pārstāvēja Vigu partiju. Kļuva par pirmo, kas prezidenta amatā stājās kā viceprezidents, jo iepriekšējais prezidents Viljams Herisons nomira mēnesi pēc kļūšanas par prezidentu. Tailera prezidentūras laikā Teksasa kļuva par ASV štatu. Viņa prezidentūru iedragāja asas cīņas ar Kongresu finanšu jautājumos. Viņa bērnu skaits ir lielākais no visiem ASV prezidentiem — astoņi no pirmās sievas Letīcijas un septiņi no otrās sievas Džūlijas.

## Biogrāfija
Džons Tailers dzimis  Čārlzsitijas apgabalā, Virdžīnijā. Dzīvoja Grīnvejas plantācijās (*Greenway Plantation*). Viņa vecāki bija angļi, kas bija atbraukuši uz Ziemeļameriku no Lielbritānijas Karalistes. Izglītību ieguva vietējā skolā un Vilhelma un Marijas koledžā, kuru absolvēja 1807. gadā. Sava tēva vadībā studējis tieslietas līdz 1809. gadam, kad kļuva par juristu.

1811. gadā Džons Tailers tika ievēlēts Virdžīnijas likumdošanas padomē. Britu—amerikāņu karā (1812. gadā) Džons Tailers dienēja vietējā zemessardzē, kas neiesaistījās karā. 1816. gadā Taileru ievēlēja ASV Pārstāvju palātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeimss Polks

**Džeimss Nokss Polks** (, dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu vienpadsmitais prezidents, pārstāvēja Demokrātisko partiju. Prezidenta krēslā atrādās no 1845. līdz 1849. gadam. Viņa laikā tika iezīmēta ASV robeža ar Apvienotās Karalistes pārvaldīto Kanādu un izveidota federāla rezervju sistēma. Pēc kara ar Meksiku Amerikas Savienotajām Valstīm tika pievienota Arizona, Kalifornija, Kolorādo, Nevada, Ņūmeksika, Jūta un Vaiominga, samaksājot 18,3 miljonus dolāru. Džeimss Polks gan diplomātiskā, gan militārā ziņā padarīja Amerikas Savienotās Valstis par lielvalsti.

Džeimss Polks bija arī Teksasas gubernators (1839–1841) un ASV Pārstāvju palātas spīkers (1835–1839).

## Biogrāfija
### Bērnība
Džeimss Nokss Polks dzimis  Ziemeļkarolīnā no Īrijas ieceļojušu prezbiteriešu ģimenē. Viņa tēvs bija Semjuels Polks, bet māte — Džeina Polka. 1803. gadā, kad Džeimsam Polkam bija astoņi gadi, viņa vectēvs Ecehiēls ar daļu no ģimenes pārcēlās uz dzīvi Tenesī štatā, kas tajā laikā bija Amerikas Savienoto Valstu pierobeža. Trīs gadus vēlāk arī Džeimsa Polka ģimene pārcēlās uz dzīvi Tenesī štatā.

Džeimss Polks bija slimīgs bērns. 1812. gadā viņam tika veikta urīnpūšļa operācija, pēc kuras, domājams, viņš kļuva neauglīgs. Viņam nebija bērnu.

### ASV—Meksikas karš
ASV—Meksikas karš norisinājās Džeimsa Polka prezidentūras laikā no 1846. līdz 1848. gadam. Polks vēlējās paplašināt Amerikas Savienoto Valstu teritoriju dienvidrietumu virzienā, sākotnēji piedāvājot Meksikai pārdot viņu zemes amerikāņiem. Šis piedāvājums tika noraidīts, kā rezultātā Amerikas Savienotās Valstis uzsāka karu ar Meksiku. 1846. gadā robežincidents Teksasā izraisīja kara sākumu. ASV armijas ģenerālis bija Zekerijs Teilors (nākamais ASV prezidents pēc Polka) un viņa vadītā armija 1848. gadā pieveica Meksikas karaspēku, kā rezultātā Polkam izdevās īstenot ieceri paplašināt valsts teritoriju. Pēc Gvadalupes Idalgo miera līguma amerikāņi ieguva Kaliforniju un Ņūmeksiku.

### Nāve
Džeimss Polks nomira neilgi pēc prezidentūras beigšanās. Prezidenta pilnvaras beidzās , bet  viņš nomira no holeras.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zekerijs Teilors

**Zekerijs Teilors** (; dzimis , miris ) bija ASV prezidents no  līdz savai nāvei 1850. gadā. Viņš pārstāvēja ASV vigu partiju, prezidenta vēlēšanās uzvarēja demokrātu kandidātu Lūisu Kasu. Zekerijs Teilors bija arī kapteinis Britu—amerikāņu karā (1812) un ģenerālmajors Meksikas—ASV karā (1846–1848). Tieši veiksmīgā darbība Meksikas—ASV karā, gūstot uzvaras, padarīja viņu slavenu un populāru visā valstī. Pavadījis prezidenta amatā 16 mēnešus, mira no holeras. 

## Biogrāfija
Zekerijs Teilors ir dzimis  Virdžīnijas štatā, Barbersvilā. Viņš uzauga Dienvidu štatu plantācijās un ieguva minimālu izglītību.  pievienojās ASV Armijai. 1810. gada novembrī ieguva kapteiņa pakāpi un aktīvi iesaistījās 1812. gada Britu—amerikāņu karā un no 1835. līdz 1842. gadam Otrajā seminolu karā. Teilors izcēlās kā militārais stratēģis un ieguva virsnieka pakāpi.

Viens no izcilākajiem brīžiem Teilora karjerā bija ASV—Meksikas karš (1846—1848). Šī kara laikā nu jau kā ģenerālmajors guva uzvaras Monterejas kaujā (1846) un Buenavistas kaujā (1847). Viņš kļuva par nacionālo varoni, kļūstot slavens un populārs visā valstī.

Līdz 1848. gadam Zekerijs Teilors nebija nosliecies kādas politiskās partijas virzienā. 1848. gada ASV prezidenta vēlēšanās Teilors startēja kā ASV Vigu partijas pārstāvis. Prezidenta vēlēšanās uzvarēja demokrātu kandidātu Lūisu Kasu. Prezidentūras laikā nespēja izteikt skaidru nostāju verdzības jautājumos, kas toreiz radīja lielu spriedzi sabiedrībā.

Pavadījis prezidenta amatā 16 mēnešus, mira no holeras. Viņš ir slimojis ar ļoti daudzām slimībām — dzelteno drudzi, malāriju, dizentēriju, tuvredzību, saulesdūrienu, biliāro drudzi un akūtu barības nepārstrādāšanu. Tiek pieļauts, ka Teilors ir miris no karstumdūriena un pārtikas saindēšanās 4. jūlija svinībās. Saistībā ar viņa nāvi, joprojām tiek spekulēts, ka tas bijis noziegums. Zekerijs Teilors nomira .

## Atsauces

## Ārējās saites
Viljams Herisons

**Viljams Henrijs Herisons** (; dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu valstsvīrs un militārpersona. Viņš no  līdz  bija devītais ASV prezidents, pārstāvēja Vigu partiju. Prezidenta amatā bija vienu mēnesi, kas ir īsākais prezidentūras laiks no visiem ASV prezidentiem. Viljams Herisons mira no plaušu karsoņa, kuru izraisīja saaukstēšanās inaugurācijas laikā. Viņš bija pirmais ASV prezidents, kas mira prezidentūras laikā, kas izraisīja konstitucionālo krīzi par pēctecību.

Viljams Herisons 1811. gadā ieguva slavu kā amerikāņu karavadonis Tripekano kaujā pret Amerikas indiāņiem. 1812. gadā nu jau kā ģenerālis veiksmīgi karoja pret britiem Britu—amerikāņu karā.

Viljams Herisons ir vectēvs divdesmit trešajam ASV prezidentam Bendžaminam Herisonam, kura prezidentūra bija no 1889. līdz 1893. gadam. Viljams Herisons ir pēdējais prezidents, kurš dzimis pirms ASV revolūcijas, kas beidzās 1783. gadā.

## Biogrāfija
Viljams Henrijs Herisons ir dzimis  Virdžīnijas kolonijā (mūsdienu Virdžīnijā), Čārlzsitijas apgabalā.

Viljams Herisons no  līdz  bija Indiānas teritorijas gubernators. 1811. gadā Viljams Herisons vadīja amerikāņu karaspēku Tripekano kaujā pret Amerikas indiāņiem. Ar šo kauju ieguva slavu. 1812. gadā nu jau kā ģenerālis veiksmīgi karoja pret britiem Britu—amerikāņu karā.

No  līdz  bija ASV senators no Ohaio štata.

1836. gada ASV prezidenta vēlēšanās Viljams Herisons bija viens no prezidenta amata kandidātiem. Šajās vēlēšanās uzvarēja Martins Van Burens. Uz prezidenta krēslu Herisons kandidēja arī 1840. gada ASV prezidenta vēlēšanās, šoreiz tajās uzvarot un apsteidzot Martinu Van Burenu, kas kandidēja uz otro termiņu.  Viljams Herisons kļuva par ASV prezidentu. Viņš nomira , 68 gadu vecumā, būdams prezidenta amatā 31 dienu. Viņš saaukstējās inaugurācijas laikā un nomira no plaušu karsoņa. Tas ir īsākais prezidentūras laiks no visiem ASV prezidentiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džons Kvinsijs Adamss

**Džons Kvinsijs Adamss**, agrāk arī **Džons Kvinsi Edemss** (; dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu valstsvīrs, politiķis, diplomāts un jurists. No 1825. līdz 1829. gadam bija sestais ASV prezidents. No 1817. līdz 1825. gadam bija ASV valsts sekretārs. Viņš ir zināms ar garu un daudzveidīgu karjeru ASV valdībā. Pirms kļūšanas par prezidentu bija ASV ministrs (mūsdienās vēstnieks) dažādās Eiropas valstīs, bet pēc prezidentūras viņam bija gara un izcila karjera ASV Kongresā. Prezidentūras laikā cīnījās ar politisko opozīciju un sarežģītiem jautājumiem, piemēram, verdzības jautājumu un nesaskaņām ar dienvidu štatiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Breintrī, Masačūsetsas štatā ASV otrā prezidenta Džona Adamsa ģimenē. 1787. gadā absolvēja Hārvarda Universitāti. Politiķa karjeru sāka kā ASV diplomāts dažādās Eiropas valstīs, tostarp kā ASV ministrs (mūsdienās vēstnieks) Nīderlandē (1794), Prūsijā (1797), Krievijā (1809), Apvienotajā Karalistē.

No 1817. līdz 1825. gadam Džons Kvinsijs Adamss bija ASV valsts sekretārs prezidenta Džeimsa Monro laikā. 1823. gadā Džons Kvinsijs Adamss piedalījās Monro doktrīnas formulēšanā. 1824. gadā kā Demokrātu-republikāņu partijas pārstāvis Džons Kvinsijs Adamss piedalījās ASV prezidenta vēlēšanās. Pirmajā kārtā nācās piekāpties Endrū Džeksonam, bet tā kā vēlētāji nebija nobalsojuši ar nepieciešamo vairākumu, lēmums bija jāpieņem ASV Pārstāvju palātai, kas nobalsoja par Džonu Kvinsiju Adamsu. Džons Kvinsijs Adamss no 1825. līdz 1829. gadam bija sestais ASV prezidents. Prezidentūras laikā cīnījās ar politisko opozīciju un sarežģītiem jautājumiem, piemēram, verdzības jautājumu un nesaskaņām ar dienvidu štatiem. 1828. gada ASV prezidenta vēlēšanās zaudēja Endrū Džeksonam.

Pēc prezidentūras, no 1830. līdz 1848. gadam, Džonam Kvinsijam Adamsam bija gara un izcila karjera ASV Kongresā.

Džons Kvinsijs Adamss nomira  Vašingtonā, 80 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Milards Filmors

**Milards Filmors** (, ; dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu trīspadsmitais prezidents, pēdējais Vigu partijas ASV prezidents. Prezidenta amatā bija no , kad nomira iepriekšējais prezidents Zekerijs Teilors, līdz . Pirms tam bija ASV viceprezidents. Milarda Filmora prezidentūras laikā ar jaunu sparu uzbangoja strīdi par verdzības atcelšanu, tāpēc ASV dienvidu štatos pacēlās jautājums par atdalīšanos no pārējiem štatiem. Milards Filmors parakstīja 1850. gada kompromisu, kas uz kādu laiku radīja pamieru cīņā pret verdzību.

## Biogrāfija

Milards Filmors dzimis  Ņujorkas štata pilsētiņā Samerhilā zemnieku Natenjela Filmora un Fēbes Milardas ģimenē. Viņa vecāki bija ļoti nabadzīgi. 15 gadu vecumā Milards Filmors, tēva mudināts, apguva šuvēja amatu, lai ģimene gūtu papildu ienākumus. Šāds amats viņam negāja pie sirds, divus gadus vēlāk tēvs Milardu Filmoru iekārtoja jaunā darbā, dzirnavās, Ņūhopas pilsētiņu, turpat Ņujorkas štatā. Tiecoties pilnveidoties un izglītoties, Milards Filmors izmantoja iespēju regulāri apmeklēt vietējo bibliotēku un izlasīt ikvienu grāmatu, kuru varēja iegūt. 1819. gadā, dīkstāves rezultātā, iestājās Ņuhopas akadēmijā, kur iepazinās ar savu vēlāko sievu Ebigeilu Pauersu.

1849. gadā, kad par jauno ASV prezidentu kļuva Zekerijs Teilors, Milards Filmors kļuva par ASV viceprezidentu. Gadu vēlāk, 1850. gada 9. jūlijā, Zekerijs Teilors nomira un Milards Filmors kā viceprezidents kļuva par jauno ASV prezidentu. Milarda Filmora prezidentūras laikā ar jaunu sparu uzbangoja strīdi par verdzības atcelšanu, tāpēc ASV dienvidu štatos pacēlās jautājums par atdalīšanos no pārējiem štatiem. Milards Filmors parakstīja 1850. gada kompromisu, kas uz kādu laiku radīja pamieru cīņā pret verdzību. Milarda Filmora prezidentūras laikā, , Kalifornija kļuva par vienu no Amerikas Savienoto Valstu štatiem.

Filmors 1852. gada prezidenta vēlēšanās netika izvirzīts kā kandidāts, jo Vigu partijas pārstāvji bija neapmierināti, ka Filmors parakstīja 1850. gada kompromisu. Filmors startēja 1856. gada prezidenta vēlēšanās, pārstāvot partiju *[[Know Nothing]]*, bet tajās ieņēma trešo vietu.

Milards Filmors nomira  Bufalo, 74 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kirklareli Ataturka pamatskola

right|150px|thumb|Skolas emblēma
**Kirklareli Ataturka pamatskola** (turku *Kırklareli Atatürk İlköğretim Okulu*) ir skola Kirklareli, Turcijā. Tā nosaukta par godu mūsdienu Turcijas izveidotājam Mustafa Kemalam Ataturkam un dibināta 1968. gadā. No citām Turcijas pamatskolām šī atšķiras ar to, ka tajā ir arī Franču valodas klases, lai gan arī tām pirmā svešvaloda ir angļu. Skolā mācās aptuveni 1500 skolēnu.
Mötley Crüe

***Mötley Crüe*** (IPA izruna: ) ir amerikāņu rokgrupa, kas izveidota 1981. gadā Losandželosā un turpina muzicēt vēl tagad. Grupa spēlē smago roku, smago metālu un glemmetāls. Grupā pašlaik muzicē četri cilvēki: Miks Marss, Nikijs Sikss, Vinss Nīls un Tomijs Lī.

## Diskogrāfija

* *[[Too Fast for Love]]* (1981}
* *[[Shout at the Devil]]* (1983}
* *[[Theatre of Pain]]* (1985}
* *[[Girls, Girls, Girls]]* (1987}
* *[[Dr. Feelgood]]* (1989}
* *[[Mötley Crüe (albums)|Mötley Crüe]]* (1994}
* *[[Generation Swine]]* (1997}
* *[[New Tattoo]]* (2000}
* *[[Saints of Los Angeles]]* (2008}
Lindons Džonsons

**Lindons Beinss Džonsons** (; dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu trīsdesmit sestais prezidents, no 1963. līdz 1969. gadam. Viņš bija viceprezidents laikā, kad ASV prezidenta amatā atradās Džons Kenedijs. Pēc Džona Kenedija slepkavības  Džonsons saskaņā ar ASV konstitūciju kļuva par prezidentu. Viņa prezidentūru aizēnoja Vjetnamas karš.

Lindona Džonsona vārdā nosaukts Džonsona kosmosa centrs Hjūstonā, Teksasas štatā. 1964. gadā tika nominēts Nobela miera prēmijai.

## Pilsoņtiesību likums
Lindona Džonsona prezidentūras laikā, 1964. gadā, stājās spēkā Pilsoņtiesību likums, kas paredzēja novērst rasu segregāciju sabiedriskās vietās un nodarbinātības diskrimināciju.

## 1964. gada ASV prezidenta vēlēšanas
1964. gadā Lindons Džonsons tika pārvēlēts par ASV prezidentu uz vēl vienu termiņu. Vēlēšanās pārliecinoši uzvarēja, apsteidzot republikāņu kandidātu Beriju Goldvoteru. Džonsons ieguva 486 elektoru balsis, kamēr Goldvoters ieguva tikai 52 balsis.

## Vēlēšanu tiesību likums
1965. gadā tika pieņemts Vēlēšanu tiesību likums, kas atcēla prasību pilsoņiem apliecināt, ka prot lasīt un rakstīt. Līdz ar to daudzi afroamerikāņi ieguva iespēju turpmāk doties uz vēlēšanām.

## Vjetnamas karš
1963. gadā, kad Lindons Džonsons kļuva par ASV prezidentu, Amerikas Savienotās Valstis jau bija iesaistījušās Vjetnamas karā. Tajā brīdī Dienvidvjetnamā atradās aptuveni 16 tūkstoši amerikāņu karavīru, kas mēģināja neļaut Ziemeļvjetnamas komunistiem pārņemt varu un apvienot abas daļas vienā valstī. Ziemeļvjetnama agresīvi uzbruka, kas lika Lindonam Džonsonam pieņemt lēmumu par aviācijas uzbrukumu ziemeļvjetnamiešu pozīcijām. 1965. gadā viņš uz Vjetnamu nosūtīja vēl vairākas amerikāņu karavīru vienības, kuru uzdevums bija aizsargāt tās karabāzes. Lindona Džonsona prezidentūras laikā 1968. gadā Vjetnamā bija vairāk nekā 500 tūkstoši amerikāņu karavīru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Izokrotonskābe

**Izokrotonskābe** (*cis*-2-butēnskābe, šķidrā krotonskābe, СН3−CH=СН–СООН) pieder pie nepiesātinātajām *cis* karbonskābēm. Izokrotonskābe normālos apstākļos ir eļļains šķidrums ar brūnā cukura smaržu. Izokrotonskābei ir *trans* struktūrizomērs — krotonskābe.

## Īpašības
Sildot virs 100 °C, izokrotonskābe pakāpeniski pārvēršas par krotonskābi. 170—180 °C temperatūrā noslēgtā traukā izomerizācija notiek līdz galam.