open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Māris Šmits

**Māris Šmits** (dzimis , miris ) bija regbija spēlētājs un treneris, kā arī tiek uzskatīts par vienu no regbija pamatlicējiem Latvijā.

## Karjera
Mācījies Latvijas Valsts fiziskās kultūras institūtā.

Ar regbiju Māris Šmits sāka nodarboties 1971. gada decembrī. 1993. gadā viņa vadītā Latvijas izlase pirmo reizi iekļuva Regbija-7 Pasaules čempionātā, kurš notika Edinburgā, Skotijā. Tā bija pirmā Latvijas regbija izlase, kas piedalijās šāda mēroga sacensībās pēc Latvijas neatkarības atgūšanas.

Bijis RAF regbija un futbola kluba prezidents, Latvijas Universitātes stadiona direktors un regbija kluba “Jūrmala” dibinātājs. 1987. gadā palīdzējis RAF regbija komandai iekļūt PSRS pirmajā līgā, bet 1991. gadā — PSRS Augstākajā līgā.

Izveidojis un 2019. gadā atklājis regbija muzeju. Šmita vadībā tika iesākta rakstīt grāmata par Latvijas regbija vēsturi, taču 2023. gada 1. aprīlī viņš nomira pirms tās pabeigšanas.

Lielu uzmanību pievērsa Latvijas regbija jaunatnes attīstībai, kā arī rūpējās par Latvijas regbija veterāniem, organizējot ikgadējus veterānu piemiņas pasākumus.

## Atsauces
Kubāns

**Kubāns** (pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns, C8H8) ir sintētisks ogļūdeņradis, kurā astoņi oglekļa atomi izvietoti kuba virsotnēs un pie katra piesaistīts viens ūdeņraža atoms. Kubāns ir kristāliska cietviela, termiski stabils līdz 220 °C. To pirmo reizi sintezēja Filips Ītons un Tomass Kols 1964. gadā. Kubānā oglekļa atomi izvietoti tiem neraksturīgā 90° leņķī (salīdzinot ar tetraedriskā oglekļa 109.45°), kas rada lielu spriegumu starp tiem. Šī apstākļa dēļ pirms tā sintēzes tika uzskatīts, ka šādu molekulu iegūt nav iespējams. Kubāns ir kinētiski stabils, jo tam nav viegli pieejamu sadalīšanās ceļu.

## Sintēze
Klasiskā 1964. gada sintēze sākās ar 2-ciklopentenona pārvēršanu par 2-bromciklopentadienonu.

frameless|500px

Bromēšana ar N-bromsukcinimīdu tetrahlorogleklī un tam sekojoša broma pievienošana dubultsaitei rada 2,3,4-tribromciklopentanonu. Šim savienojumam pievienojot dietilamīnu dietilēterī notiek divu bromūdeņraža ekvivalentu eliminēšana un iegūts vēlamais diēns.

frameless|500px

2-bromciklopentadienons Dīlsa—Aldera reakcijas rezultātā spontāni dimerizējas. Tālāk viena no savienojuma **2** ketogrupām tiek aizsargāta ar etilēnglikolu un iegūtajai molekulai tiek veikta fotoķīmiska [2+2] ciklopievienošana, iegūstot savienojumu **4**. Bromketona grupu pārveido par karbonskābi, izmantojot Favorska pārgrupēšanos, kam seko dekarboksilācija un aizsargrupas noņemšana, iegūstot savienojumu **8**. Tālāk tiek veikta otra Favorska pārgrupēšanās un tai sekojoša dekarboksilācija, iegūstot kubānu (**11**).

Laboratorijā pieejamākā sintēzes metodē tiek iegūts biaizvietots kubāns, bromējot ciklopentanona etilēnketālu, iegūstot tribromciklopentanona atvasinājumu, ko ar dehidrobromēšanas un Dīlsa-Aldera reakcijas palīdzību pārvērš kubāna 1,4-diskābē.

frameless|500px

Iegūto kubāna 1,4-diskābi var izmantot citu kubāna atvasinājumu iegūšanai. Pašu kubānu no šī savienojuma var iegūt, izmantojot Bartona dekarboksilāciju.

## Atvasinājumi un to pielietojumi
Laika gaitā ir iegūts liels skaits dažādu kubāna atvasinājumu ar dažādām funkcionālajām grupām.

Lielo spriegumu starp oglekļa atomiem dēļ kubāni ir enerģētiski, bet kinētiski stabili savienojumi, līdz ar to kubāna atvasinājumi, kā oktanitrokubāns un heptanitrokubāns, tiek pētīti kā potenciālas sprāgstvielas.

Tiek pētīts kubāna atvasinājumu potenciāls medicīnas ķīmijā bioloģiski aktīvu molekulu iegūšanā. Kubāna trīsdimensionālā forma un potenciāls pievienot aizvietotājus astoņās dažādās vietās ļauj iegūt specifiskas molekulas ar unikālu telpisko uzbūvi. Kubāna fragmentu var izmantot kā trīsdimensionālu alternatīvu benzola gredzenam.

## Ķīmiskās īpašības

Ar kubānu veicot metāla jonu katalizētu pārgrupēšanos var iegūt kuneānu.

:

Rodija katalizatora klātbūtnē kubāns veido *syn*-triciklooktadiēnu, kas 50—60 °C temperatūrā sadalās par ciklooktatetraēnu.

:

## Atsauces
Dzimtu ģerboņi Latvijā

thumb|Zvīdru dzimtas ģerbonis
**Dzimtu ģerboņi Latvijā** ir ģerboņi, kas veltīti dzimtām. Latvijas Republikas Ģerboņu likums paredz, ka ģerboņus var reģistrēt ne tikai valsts, novadi, pašvaldības un pilsētas, bet arī fiziskas personas ir tiesīgas reģistrēt dzimtu ģerboņus.

Dzimtu ģerboņus reģistrē Latvijas Kultūras ministrija, ja saņemts Heraldikas komisijas lēmums par ģerboņa atbilstību heraldiskajām prasībām.

Latvijā pastāv divu veidu dzimtu ģerboņi — dzimtas ģerbonis (vispārējs) un sieviešu ģerbonis. Šobrīd Latvijā reģistrēti ap 130 ģerboņiem, no kuriem 4 ir sieviešu ģerboņi.

## Atsauces

## Ārējās saites
C8H8

**C<sub>8</sub>H<sub>8</sub>** ir ķīmiskā savienojuma ar molmasu 104,15 g/mol summārā formula. Tai atbilst vairāki savienojumi:

* Barelēns
* Benzociklobutēns
* Ciklooktatetraēns
* Kubāns
* Kuneāns
* Stirols
Menisks (hidrostatika)

thumb|A — ieliekts menisks, B — izliekts menisks
**Menisks** (no grieķu μηνίσκος — 'pusmēness') ir šķidruma brīvās (augšējās) virsmas liekums, kas rodas, šim šķidrumam saskaroties ar cietu ķermeni vai citu šķidrumu. Tas var rasties, piemēram, šķidrumam atrodoties cietķermeņa tilpnē vai cietam ķermenim esot iegremdētam šķidrumā. 

Kapilārajās parādībās meniskam ir sfēriska forma. Meniska liekuma virziens ir atkarīgs no slapināšanas: ja šķidrums slapina cietķermeni (kapilāru), tad menisks ir ieliekts, ja neslapina — izliekts. Meniska liekuma rādiuss atkarīgs no slapināšanas pakāpes.

## Ārējās saites
Zemūdens peldlīdzeklis

thumb|Zemūdens peldlīdzeklis ''Star III''
**Zemūdens peldlīdzeklis** ir kuģis, kas paredzēts darbībai zem ūdens, ko parasti atbalsta tuvumā esošs kuģis, platforma, krasta komanda vai dažreiz lielāka zemūdene. Šis termins bieži tiek lietots, lai nodalītu konkrēta veida zemūdens kuģus no zemūdenēm, kas, atšķirībā no zemūdens peldlīdzekļiem, ir pilnībā pašpietiekamas un spēj patstāvīgi ceļot, ir aprīkotas ar savu barošanas un gaisa atjaunošanas sistēmu. Tomēr sarunvalodā vārdu "zemūdene" var izmantot, lai aprakstītu kuģi, kas pēc definīcijas faktiski ir zemūdens peldlīdzeklis.

Ir dažādi zemūdens peldlīdzekļu veidi, tostarp gan cilvēku vadīti transportlīdzekļi (, *HOV*), gan bezapkalpes kuģi, kas citādi zināmi kā tālvadāmi transportlīdzekļi (, *ROV*) vai bezpilota zemūdens transportlīdzekļi (, *UUV*). Zemūdens peldlīdzekļi tiek izmantoti visā pasaulē un dažādiem nolūkiem, piemēram, okeanogrāfijā, zemūdens arheoloģijā, okeānu izpētē, zemūdens aprīkojuma apkopē un atjaunošanā, kā arī zemūdens videogrāfijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Spēlmaņu nakts 2022/2023

**[[Spēlmaņu nakts]] 2022/2023** balvu pasniegšanas ceremonija norisinājās , Dailes teātrī. Ceremonijas laikā tika apbalvotas 2022./2023. gada teātra sezonas izrādes un to veidotāji, kā arī pasniegtas balvas par mūža ieguldījumu teātra mākslā un skatītāju simpātijas balvas. Balvas tika pasniegtas 15 kategorijās. "Spēlmaņu nakts" šajā gadā tika organizēta 30. reizi.

## Žūrija
Žūrijas komisijas sastāvā bija žūrijas komisijas priekšsēdētājs, teātra kritiķis Toms Čevers, teātra kritiķe Kitija Balcare, teātra kritiķe, interneta žurnāla "Satori" redaktore Anna Andersone, teātra kritiķe un Latvijas Televīzijas kultūras žurnāliste Henrieta Verhoustinska, teātra kritiķis un laikraksta "Diena" žurnālists Atis Rozentāls, aktrise Dace Bonāte un režisore, skatuves mākslas pasniedzēja Latvijas Kultūras akadēmijā Māra Ķimele.

## Laureāti un nominācijas
*Piez.: Pie nominācijām uzskaitīti visi izvirzītie pretendenti; laureāti atrodas saraksta augšgalā un ir izcelti *'treknrakstā*'.*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nominācijas & apbalvojumi Spēlmaņu Nakts 2022/2023
Zīlēšanas kaulu raksts

**Zīlēšanas kaulu raksts**  vai **dzjaguveņs** ( — 'čaulu un kaulu raksts') ir senākais no zināmajiem ķīniešu rakstības veidiem, faktiski tās priekštecis. Rakstība lietota 2. tūkstošgades p.m.ē. beigu daļā. Līdz šim ir atrasti ap  raksta paraugu, no kuriem lielākā daļa nāk no vēsturiskās Šanu dinastijas galvaspilsētas Iņsjui (殷墟, *Yīnxū*) netālu no Aņjanas Henaņas provincē.

## Atklāšana
Pirmos rakstu paraugus 1899. gadā senās galvaspilsētas izrakumos atklāja ķīniešu zinātnieki Liu E un Vans Ižuns. 1914. gadā uzraksti tika daļēji atšifrētu un pēc tajos atklātajiem valdnieku vārdiem kļuva iespējams noteikt rakstu vecumu.

Atrastie raksta paraugi apraksta piromantiskos pareģojumus (zīlēšana vai pareģošana, kas pamatojas uz uguns vai liesmas vērošanu) deviņiem Šanu dinastijas valdniekiem, sākot ar U Dinu, kura valdīšanas laiks bija ap 1250.—1200. gadiem p.m.ē. Radioaktīvā oglekļa datēšana šos paraugus attiecināja uz 1254.–1197. gadiem p.m.ē. ±10 gadi.

## Terminoloģija
Atrastie uzrakstu paraugi veikti lielākoties uz bruņurupuču čaulām un citu dzīvnieku kauliem. Termins cēlies no amerikāņu misionāra Frenka Čelfenta (*Frank H. Chalfant*, 1862–1914) 1906. gadā izdotās grāmatas «Agrīnā Ķīnas rakstība» (*Early Chinese Writing*), no kurienes tas 1930. gados pārcēlies ķīniešu izdevumos. Līdz tam ķīniešu autori lietoja dažādus terminus, kas lielākoties bija balstīti uz atradumu vietu Jiņsjui un biežāk lietotais bija «Jiņsjui zīlēšanas teksti» (殷墟卜辭, *Yīnxū bǔcí*).

## Raksta struktūra
Raksta struktūra lielākoties piktogrāfiska. Laika gaitā naturālistiskos zīmju elementus pakāpeniski nomainīja stilizētāki ar taisnām līnijām, bet kompleksāki un sarežģītāki. Pašu rakstu saturs lielākoties nemainījās — tas iekļāva datumu, zīlnieka vārdu, jautājumu, atbildi un atzīmi par izpildīšanu.

Kopā uz zīlēšanas kauliem atrastas ap 5000 dažādas rakstu zīmes, no kurām ap 1500 var atrast saistību ar mūsdienu ķīniešu rakstzīmēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis fon Plēve

thumb|200px|Kārlis fon Plēve uniformā
thumb|200px|Majors Kārlis fon Plēve kara veterānu savienības (''Kyffhäuserbund'') parādē Širvintā Austrumprūsijā (pirms 1930)
**Kārlis Gustavs fon Plēve** (1877—1958) bija Austrumprūsijas muižnieks, virsnieks un sabiedriskais darbinieks. Vadīja vācu uzbrukumu Liepājai Latvijas brīvības cīņu laikā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1877. gada 30. jūnijā Klaipēdā (tolaik Mēmelē) Austrumprūsijas muižnieka un sabiedriskā darbinieka Kārļa Ludviga fon Plēves un viņa sievas Sofijas, dzimušas fon Gosleres, ģimenē. 1894. gadā viņš iestājās 3. aizsargu pulkā, 1895. gadā ieguva leitnanta pakāpi, bet 1899. gadā atvaļinājās no dienesta un sāka strādāt lauksaimniecībā. 1905. gada 18. novembrī salaulājās ar Bertu fon Alt-Štuterheimu.
1909. gadā mantoja Dvarišķu dzimtmuižu pie Vācijas-Lietuvas robežas. No 1913. gada Kārli fon Plēvi ievēlēja par Prūsijas parlamenta deputātu.
 
Sākoties Pirmajam pasaules karam, Plēvi iecēla par 2. gvardes rezerves pulkā rotas komandieri. No 1916. gada 1. oktobra viņš bija bataljona komandieris un divus mēnešus vēlāk pulka komandieris. Pēc Novembra revolūcijas 1918. gada decembrī Austrumprūsijā ģenerāļa Rīdigera fon der Golca pakļautībā izveidoja 1. Gvardes Rezerves divīzijas 2. Gvardes Rezerves pulku, kas bija paredzēts robežapsardzības funkcijām pie Polijas, Lietuvas un Latvijas robežas. Vēlāk viņa pulks ietilpa fon der Golca vadītajā vācu karaspēka kontingentā kā Plēves grupa (*Freikorps Plehwe*).
1919. gada 25. augustā Plēve uzņēmās komandēt arī brīvprātīgo un algotņu vienību Rietumkrievijas Brīvprātīgo armijas sastāvā.

1919. gada 4. un 14. novembrī ap 3000 karavīru lielā Plēves grupa nespēja ieņemt Liepājas fortus un atkāpās Durbes—Gaviezes virzienā.

Pēc militārajām neveiksmēm un sievas nāves 1920. gadā Plēve atvaļinājās no militārā dienesta, 1922. gadā otro reizi apprecējās un saimniekoja savā dzimtmuižā, darbojās Austrumprūsijas provinces landtāgā un Kara veterānu savienībā (*Kyffhäuserbund*) .
1936. gadā viņu paaugstināja par rezerves pulkvežleitnantu, 1939. gadā par rezerves pulkvedi.
 
Otrā pasaules kara laikā viņš 1941. gada 26. februārī atteicās no saviem zemes īpašumiem un 1944. gada jūlijā devās bēgļu gaitās Vācijas rietumu daļu, kur miris 1958. gada 27. martā Espelkampā (*Espelkamp-Mittwald*).

## Apbalvojumi
 
# Dzelzs krusts (1914) 2. un 1. šķira
# Hohencollerna ordeņa bruņinieka krusts ar zobeniem
# *Pour le Merite* 1918. gada 21. aprīlī

## Atsauces

## Ārējās saites
Maiska

**Maiska** (, ) ir pilsēta Krievijā, Kabardā-Balkārijā. 

Pilsēta atrodas 45 km attālumā no Naļčikas pilsētas. Tajā dzīvo 26 632 iedzīvotāji (2021), no tiem 70% ir krievi, 11,4 % turki un 5,6 % kabardieši.

## Ārējās saites
Tereka (pilsēta)

**Tereka** (, ) ir pilsēta Krievijā, Kabardā-Balkārijā. 

Pilsēta atrodas Terekas labajā krastā  attālumā no Naļčikas pilsētas. Tajā dzīvo 19 948 iedzīvotāji (2021), no tiem 85 % ir kabardieši un 10 % krievi.

## Ārējās saites
Nartkala

**Nartkala** (, ) ir pilsēta Krievijā, Kabardā-Balkārijā. 

Pilsēta atrodas 21 km attālumā no Naļčikas pilsētas. Tajā dzīvo 33 203 iedzīvotāji (2021), no tiem 65,09 % ir kabardieši, 23,49 % krievi un 3,89 % turki.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1913. gadā kā ciemats pie **Dokšukinas** (*Докшукино*) dzelzceļa stacijas līnijā starp Naļčiku un Kotļarevsku. 1938. gadā Dokšukinai piešķīra strādnieku ciemata statusu, bet 1944. gadā tā kļuva par rajona centru. 1967. gadā pārdēvēta tagadējā vārdā, ko var tulkot kā ‘Nartu (spēkavīru) pilsēta’.

## Ārējās saites
Anna's Archive

***Anna's Archive*** (no angļu valodas — 'Annas arhīvs') ir bezmaksas, bezpeļņas tiešsaistes ēnu bibliotēkas metameklētājs, kas nodrošina piekļuvi grāmatām un citiem rakstītajiem avotiem (arī caur IPFS). To izveidoja anonīmu arhivāru komanda (saukta *Anna* un/vai *Pirate Library Mirror (PiLiMi)* komanda), reaģējot uz 2022. gada novembrī veikto interneta vietnes *Z-Library* slēgšanu.

*Anna's Archive* komanda apgalvo, ka nodrošina metadatu piekļuvi *Open Library* materiāliem, kalpo kā *Library Genesis*, *Sci-Hub* un *Z-Library* ēnu bibliotēku rezerves kopija, sniedz ISBN informāciju un ka tajā nav ar autortiesībām aizsargātu materiālu, un ka vietnē indeksēti tikai tie metadati, kas jau ir pieejami publiski. *Anna's Archive* veidotāji piezīmē, ka vietne, kas ir bezpeļņas projekts, pieņem ziedojumus, lai segtu vietnes uzturēšanas, domēna vārdu, izstrādes u.c. izmaksas.

## Apraksts
*Anna's Archive* veidotāji uzskata, ka informācijai jābūt brīvi pieejamai, un komandas dalībnieki "ir pārliecināti, ka informācijas plūsmai jābūt brīvai un ka zināšanas un kultūra jāsaglabā". Tīmekļa vietnē minēts, ka *Anna's Archive* ("ēnu bibliotēku meklētājprogramma, kurā pieejamas grāmatas, dokumenti, komiksi un žurnāli") ir "projekts, kura mērķis ir izveidot visu esošo grāmatu katalogu, apkopojot datus no dažādiem avotiem ... [un] ļaut izsekot cilvēces progresam visas grāmatas padarīt brīvi pieejamas digitālā formātā, izmantojot “ēnu bibliotēkas”. Komanda arī atzīmē: "Mūsu darbības veids ir pavisam citāds [salīdzinājumā ar *Z-Library* u.c.]; uzmanamies, lai neatstātu nekādas pēdas, mums ir spēcīga darbības drošība". *Anna's Archive* tīmekļa vietnē minēts: "ja vietni slēgs, mēs parādīsimies citur, jo viss mūsu kods un dati ir brīvi pieejami".

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
** (par vietni/blog /software )
** (reddit/subreddit/twitter)
* PiLiMi komandas tīmekļa vietne
* Profils (BuiltWith; Nov 2022)
* Reāllaika vietnes statuss
* Nexus — Acadēmiskā meklētājprogramma
Prohladnija

**Prohladnija** (, ) ir pilsēta Krievijā, Kabardā-Balkārijā. 

Pilsēta atrodas 50 km attālumā no Naļčikas pilsētas. Tajā dzīvo 59 938 iedzīvotāji (2021), no tiem 76,7 % ir krievi, 4,6 % kabardieši, 3,6 % armēņi un 3,5 % turki.

## Ārējās saites
Tirniauza

**Tirniauza** (, ) ir pilsēta Krievijā, Kabardā-Balkārijā. 

Pilsēta atrodas 90 km attālumā no Naļčikas pilsētas. Tajā dzīvo 22 056 iedzīvotāji (2021), no tiem 52,10 % ir balkāri, 23,16 % krievi un 15,12 % kabardieši.

## Ārējās saites
Čegema

**Čegema** (, ) ir pilsēta Krievijā, Kabardā-Balkārijā. 

Pilsēta atrodas 3 km attālumā no Naļčikas pilsētas. Tajā dzīvo 20 736 iedzīvotāji (2021), no tiem 78,4 % ir kabardieši, 15,9 % balkāri un 2,7 % krievi.

## Ārējās saites
Baksana

**Baksana** (, ) ir pilsēta Krievijā, Kabardā-Balkārijā. 

Pilsēta atrodas 18 km attālumā no Naļčikas pilsētas. Tajā dzīvo 39 593 iedzīvotāji (2021), no tiem 90,1 % ir kabardieši un 7,5 % krievi.

## Ārējās saites
Adigeiska

**Adigeiska** (, ) ir pilsēta Krievijā, Adigejas Republikā. 

Pilsēta atrodas 95 km attālumā no Maikopas un 15 km no Krasnodaras. Tajā dzīvo 13 191 iedzīvotāji, no tiem 78,57 % ir adigi un 17,32 % krievi.

Adigeiska radās 20. gadsimta 70. gados kā Krasnodaras ūdenskrātuves celtnieku ciemats un tika nosaukta par Adigeisku pēc tās adigu etnonīma, uz kuras zemes tika veikti celtniecības darbi. 1976. gadā to pārdēvēja par Teučežsku. 1990. gadā pilsētai tika atgriezts tās sākotnējais nosaukums.

## Ārējās saites
Nacionālās aizsardzības universitāte (ASV)

thumb|''NDU'' emblēma
**Nacionālās aizsardzības universitāte** (angļu: *National Defense University*, *NDU*) ir ASV Aizsardzības departamenta finansēta augstākās izglītības iestāde, kas nodrošina līderu profesionālo izaugsmi nacionālās drošības jomā. Atrodas Vašingtonā, netālu no Baltā nama un ASV Kongresa.

Kopš 1985. gada universitātē tiek apmācīti arī ārvalstu studenti. Vairāk nekā 100 valstu pārstāvji ir piedalījušies dažādos kursos un mācību programmās. Šodien universitāte ir elitāra militārā augstākās izglītības iestāde. Lielākā daļa ASV bruņoto spēku ģenerāļu ir šīs universitātes absolventi.

## Ārējās saites
Šagonara

**Šagonara** (, ) ir pilsēta Krievijā, Tivas Republikā.

Pilsētā dzīvo 11 772 iedzīvotāji, no tiem 81,95 % ir tivieši un 15,10 % krievi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čadana

**Čadana** (, ) ir pilsēta Krievijā, Tivas Republikā.

Pilsēta atrodas 220 km attālumā uz rietumiem no Kizilas.

## Pilsētā dzimuši
* Sergejs Šoigu — Krievijas aizsardzības ministrs (2021—pašlaik)

## Atsauces

## Ārējās saites
Akdovuraka

**Akdovuraka** () ir pilsēta Krievijā, Tivas Republikā.

Pilsēta atrodas 309 km attālumā no Kizilas. Tā ir Tivas rietumu ekonomiskais centrs.

## Ārējās saites
Severobaikaļska

**Severobaikaļska** (, ) ir pilsēta Krievijā, Burjatijas Republikā.

Tā ir lielākā apdzīvotā vieta Baikāla ezera krastā un trešā lielākā Burjatijas pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. Kopumā pilsētā dzīvo 24 233 cilvēki.

## Ārējās saites
Zakamenska

**Zakamenska** (, ) ir pilsēta Krievijā, Burjatijas Republikā. Atrodas Burjatijas dienvidos, pierobežas zonā, tieši pie Krievijas robežas ar Mongoliju.

Pilsētā dzīvo 11 928 iedzīvotāji (2024).

## Ārējās saites
Piktogramma

thumb|250px|Piktogrāfiskas brīdinājuma zīmes pie ieejas privātā skvērā
**Piktogramma** (no  — ‘zīmējums’ un  — ‘ieraksts’) ir stilizēts attēls vai zīmējums, ko izmanto par rakstzīmi, arī teksts vai tā daļa, kas rakstīts ar šādām zīmēm. Piktogrammas var apzīmēt arī jēdzienus (ideogrammas) un tiem atbilstošos vārdus (logogrammas).

Piktogrammas izmanto vides informācijā (ceļa zīmes, informatīvie norādījumi un brīdinājumi), datorikā (ikonas), kartogrāfijā.

Agrīnās rakstības izmantoja piktogrammas (hieroglifus un vēlāk logogrammas) kā objektus un jēdzienus apzīmējošas rakstu vienības. Šādas piktogrāfiskas rakstības, pilnveidojot grafēmu jēdzienisko vai fonēmisko nozīmi, laika gaitā attīstījās par pilnvērtīgām alfabētiskām, sillabiskām un logogrāfiskām rakstībām. Mūsdienu komunikācijā populāra ir emocijzīmju lietošana, kas dažās subkultūrās attīstīta par pašpietiekošu rakstu sistēmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kjahta

**Kjahta** (, ) ir Burjatijas pilsēta pie Mongolijas robežas Krievijas Federācijā. Atrodas pie federālā autoceļa А340, kas ir daļa no Āzijas automaģistrāles AH3 cauri Ulanbatorai un Ķīnas austrumu daļai.

Pilsēta dibināta 1727. gadā, un kopš 18. gadsimta Kjahta ir bijusi nozīmīgs punkts sakaros starp Krieviju un Ķīnu. Otrpus robežai atrodas Mongolijas pilsēta Altanbulaga.

Pilsētā dzīvo 18 007 iedzīvotāji (2023), no tiem 70,95 % ir krievi un 21,15 % burjati (2010).

## Atsauces

## Ārējās saites
Gusinoozjorska

**Gusinoozjorska** (, ) ir pilsēta Krievijā, Burjatijas Republikā.

Pilsētā dzīvo 24 451 iedzīvotājs (2021).

## Atsauces

## Ārējās saites
Ārējā Mongolija

thumb|Mongolija (MONGALIA) un Koreja 1730. gadu kartē.
thumb|Cjinu impērija 1820. gadā
**Ārējā Mongolija** (mongoļu: *Ар Монгол*) *bija* Cjinu impērijas reģions.

Kopš Cjinu dinastijas laikiem Ārējo Mongoliju pretstatīja Iekšējai Mongolijai, kas ir mūsdienu ĶTR autonomais reģions. Šo terminu bieži lieto Taivānā attiecībā uz Mongoliju.
Gorjačijkļuča

**Gorjačijkļuča** () ir pilsēta Krasnodaras novadā, Krievijā. Cauri pilsētai ved automaģistrāle Autoceļš M4 "Dona". Attālums līdz Krasnodarai — 50 km, līdz Džubgai — 62 km. Pilsētā darbojas autobusu transports, ko pārstāv gan iekšpilsētas, gan ārpuspilsētas maršruti (Krasnodara un dažas staņicas).

Pilstētā pārsvarā dzīvo krievi (83,39 %), armēņi (5,89 %) un ukraiņi (2,48 %).

## Atsauces

## Ārējās saites
Apšeronska

**Apšeronska** (krievu: Апшеронск) ir pilsēta Krasnodaras novadā, Krievijā.

Pilsēta atrodas 105 km attālumā no Krasnodaras un 45 km no Maikopas. Pārsvarā tajā dzīvo krievi (86,15 %), armēņi (7,72 %) un ukraiņi (1,36 %).

## Saimniecība

* Apšeronskas šaursliežu dzelzceļš, lielākais kalnu šaursliežu dzelzceļš Krievijā, tas savieno pilsētu ar Belorečensku, Hadižensku un Kurgaņinsku
* Kokapstrādes kombināts
* Zivju pārstrādes rūpniecība
* Mākslīgā akmens galda virsmu ražošana

Padomju laikā Apšeronskā darbojās liela kokapstrādes rūpnīca, kurā strādāja aptuveni 3500 strādnieku. Līdz 1995. gadam rūpnīcas darbība tika pilnībā pārtraukta, jo kokmateriāli galvenokārt tika ievesti no Sibīrijas.

## Ārējās saites
Guļkeviči

**Guļkeviči** () ir pilsēta Krasnodaras novadā, Krievijā. 
Pilsēta atrodas 5 km attālumā no Kubaņas upes un  no novada centra Krasnodaras. Pārsvarā tajā dzīvo krievi (92,78 %), armēņi (2,14 %) un ukraiņi (1,66 %).

## Vēsture
Guļkeviču ciemats dibināts 1875. gada 15. jūlijā. 1959. gada 24. martā tas tika pārveidots par strādnieku ciematu. 1961. gada 21. jūlijā strādnieku ciematam tika piešķirts pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ustjlabinska

**Ustjlabinska** () ir pilsēta Krasnodaras novadā, Krievijā.

Pilsēta atrodas 62 km attālumā no Krasnodaras. Pārsvarā tajā dzīvo krievi (91,92 %), armēņi (3,25 %) un ukraiņi (1,31 %).

Staņicas (un vēlāk pilsētas) nosaukums cēlies no tā ģeogrāfiskā novietojuma divu lielāko Krasnodaras novada upju satekas vietā: Kubaņa un tās kreisā pieteka Laba.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kurgaņinska

**Kurgaņinska** (krievu: *Курганинск*) ir pilsēta Krasnodaras novadā, Krievijā.

Pilsēta atrodas 150 km attālumā no Krasnodaras. 

## Iedzīvotāji

Pilsētā 2023. gadā dzīvoja 46 393 cilvēki, no tiem 85,78 % bija krievi, 9,59 % — armēņi, 1,33 % — ukraiņi un citi. 

## Ārējās saites
Labinska

**Labinska** () ir pilsēta Krasnodaras novadā, Krievijā.

Pilsēta atrodas  attālumā no Krasnodaras. Pārsvarā tajā dzīvo krievi (91,79 %), armēņi (3,30 %) un ukraiņi (1,16 %).

Attālums līdz Melnajai jūrai  (pa automaģistrāli līdz Tuapses pilsētai). Pilsētā atrodas Labinskas autoosta, kas veic pasažieru pārvadājumus gandrīz visos Krievijas dienvidu virzienos, ieskaitot autobusu satiksmi uz Maskavu. Iekšējo satiksmi nodrošina taksometri, tostarp maršruta taksometri (9 maršruti).  uz ziemeļiem no Labinskas atrodas Prohladnijas ciems.

## Ārējās saites
Novokubanska

**Novokubanska** () ir pilsēta Krasnodaras novadā, Krievijā.

Pilsēta atrodas 195 km attālumā no Krasnodaras. Pārsvarā tajā dzīvo krievi (88,18 %), armēņi (6,28 %) un ukraiņi (1,60 %).

2002. gada jūnijā Novokubanskā notika plūdi. Pēc dambja pārraušanas ūdens līmenis pilsētā pārsniedza 2 metru atzīmi. Saskaņā ar oficiālajiem datiem 22.–24. jūnijā gāja bojā aptuveni 60 cilvēku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Timašovska

**Timašovska** () ir pilsēta Krasnodaras novadā, Krievijā.

Pilsēta atrodas 68 km attālumā no Krasnodaras. Pārsvarā tajā dzīvo krievi (89,97 %), armēņi (3,07 %) un ukraiņi (1,58 %).

Timašovskas rajons un jo īpaši Timašovska ir viens no lielākajiem rūpniecības centriem Krasnodaras novadā, tās izdevīgais ģeogrāfiskais novietojums reģiona centrā veicina straujāku rūpniecības attīstību ar minimālām izmaksām. Vairāk nekā pusi pilsētas teritorijas aizņem rūpnieciskās zonas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bustrofedons

[thumb|250px|Bustrofedronā veikts uzraksts [agora|agorā Krētas salā sengrieķu valodas doriešu dialektā]]
**Bustrofedons** (no  — ‘vērsis’ un  — ‘pagriežu’) ir rakstības veids, kurā katrā jaunā rindiņā raksta virziens tiek mainīts uz pretējo, burtu formu pielāgojot raksta virzienam, faktiski spoguļrakstā.

[thumb|250px|[Rongorongo apvērstais bustrofedons]]
Joprojām neatšifrētajā Lieldienu salas rongorongo rakstībā novērojams tā sauktais apvērstais bustrofedons, kurā jaunās rindas pagrieztas par 180°, nemainot grafēmas spoguļrakstā.

Vēsturiski bustrofedons izmantots Senajā Grieķijā, kā arī etrusku, dienvidarābu, rūnu un citās rakstībās. Mūsdienās pielietots tikai mazizmantotajā avoiuli rakstībā Pentekostas salā Vanuatu, kā arī atsevišķās mākslīgās valodās un dekoratīviem nolūkiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latīņu alfabēts

thumbnail|upright=1.2|Klasiskais latīņu alfabēts, bez burtiem J, U un W
**Latīņu alfabēts** () ir vēsturiska burtu sistēma, ko lietoja klasiskās latīņu valodas pierakstīšanai Senajā Romā. Tas sastāvēja no 23 burtiem, kuri pamatā tika pārņemti no etrusku un grieķu alfabēta un adaptēti latīņu fonoloģijas vajadzībām. Latīņu alfabēts bija pamats oficiālajai un literārajai rakstībai Romas Republikā un Romas impērijā, un tas kļuva par vienu no visietekmīgākajām rakstu sistēmām pasaules vēsturē.

Būtiski ir nošķirt latīņu alfabētu no plašākā jēdziena latīņu raksts. Latīņu alfabēts apzīmē tieši oriģinālo burtu kopumu, kas izmantots klasiskās latīņu valodas tekstos, piemēram, pie Cicerona vai Vergilija, kamēr latīņu raksts apzīmē visu burtu sistēmu saimi, kas cēlusies no šī alfabēta un ko šodien dažādās versijās lieto simtiem valodu visā pasaulē, tostarp angļu, franču, spāņu, vācu, latviešu un daudzās citās.

Vēlīnajos viduslaikos un renesansē latīņu alfabēts tika papildināts ar burtiem J, U un W, kas sākotnēji tajā neietilpa, bet kļuva nepieciešami fonētisko atšķirību atveidei citās valodās. Mūsdienās šis paplašinātais alfabēts tiek uzskatīts par visplašāk izmantoto burtu sistēmu pasaulē, taču latīņu alfabēts šaurākā nozīmē ir saistāms tieši ar Senās Romas rakstības tradīciju.

## Ārējās saites
Stacijas iela (Lielvārde)

**Stacijas iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Zaļo ielu un Līču ielu, bet beidzas krustojumā ar Liepu ielu. Ielu sadala Rembates iela. Privātmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Stacijas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Zaļā iela
* Līču iela
* Smilšu iela
* Akmeņu iela
* Rembates iela
* Miera iela
* Ķiršu iela
* Ziedu iela
* Vidus iela
* Meža iela
* Draudzības iela
* Liepu iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Gunāra Priedes iela

**Gunāra Priedes iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Austriņu ceļu un beidzas pie Lielvārdes Sporta centra stadiona. 

Iela nosaukta rakstnieka, dramaturga Gunāra Priedes vārdā.

## Ielu savienojumi
Gunāra Priedes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Austriņu ceļš

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Roberta Rubeņa iela

**Roberta Rubeņa iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Miera ielu un beidzas krustojumā ar Liepu ielu. 

Līdz 2022. gadam ielas nosaukums bija **Puškina iela**. Ar 2022. gada 18. augusta Ogres novada domes lēmumu iela ir pārdēvēta Latvijas Bruņoto spēku leitnanta, latviešu leģionāra un Kureļa grupas bataljona komandiera Roberta Rubeņa vārdā.

## Ielu savienojumi
Roberta Rubeņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Miera iela
* Ķiršu iela
* Nākotnes iela
* Meža iela
* Draudzības iela
* Liepu iela

## Atsauces

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Meža iela (Lielvārde)

**Meža iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Kurmju ielu un beidzas krustojumā ar Stacijas ielu. 

Šajā ielā atrodas Lielvārdes kapi un Lielvārdes Sv. Krusta Paaugstināšanas Romas katoļu baznīca.

## Ielu savienojumi
Meža iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kurmju iela
* Lakstīgalu iela
* Gobu iela
* Ievu iela
* Lauku iela
* Rembates iela
* Miera iela
* Ķiršu iela
* Putnu iela
* Roberta Rubeņa iela
* Stacijas iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Dubultnieks (2013. gada filma)

**"Dubultnieks"** () ir 2013. gada Apvienotās Karalistes melnās komēdijas trillera filma, kuras režisors ir Ričards Eioeids. Filmā galvenās lomas atveido Džesijs Aizenbergs un Mija Vašikovska. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma Fjodora Dostojevska 1846. gada romānu.

Filma stāsta par ofisa darbinieku Saimonu, kura dzīve ievērojami mainās, kad darbā tiek pieņemts viņa dubultnieks.

Filmas "Dubultnieks" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ausekļa iela (Lielvārde)

**Ausekļa iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Bērzu ielu un beidzas krustojumā ar Rembates ielu.

Ausekļa ielā atrodas Lielvārdes dzelzceļa stacija.

## Ielu savienojumi
Ausekļa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Bērzu iela
* Raiņa iela
* Lāčplēša iela
* Lāčplēša laukums
* Ošu iela
* Smilgu iela (savienojums nav izbūvēts)
* Pils iela
* Rembates iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Viljams Pauels

**Viljams Horatio Pauels** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu kino un teātra aktieris.

Strādājot *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]* studijā, viņš kopā ar aktrisi Mirnu Loju piedalījās 14 filmās, tai skaitā filmā "Tievais vīrs" (1934) un tās turpinājumos, kur abi attēloja Niku un Noru Čārlzus. Par dalību filmās "Tievais vīrs", *[[My Man Godfrey]]* (1936) un *[[Life with Father]]* (1947) Pauelu trīs reizes nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā".

Piedalījies arī filmās *[[The Last Command]]* (1928), *[[The Great Ziegfeld]]* (1936), *[[Libeled Lady]]* (1936), "Kā apprecēt miljonāru" (*How to Marry a Millionaire*, 1953) un *[[Mister Roberts]]* (1955).

## Ārējās saites
Haena

**Haena** (, ) ir pašvaldība un pilsēta Spānijas dienvidos, Andalūzijā. 2022. gadā Haenā dzīvoja 112 tūkstoši iedzīvotāju. Tas ir Haenas provinces administratīvais centrs. Šī pilsēta bija Haenas karalistes galvaspilsēta no 1246. līdz 1833. gadam. Haenā viena no nozīmīgākajām saimniecības nozarēm ir olīveļļas ražošana.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lauku iela (Lielvārde)

**Lauku iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Andreja Pumpura ielu un beidzas krustojumā ar  Uzvaras ielu. 

## Ielu savienojumi
Lauku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Andreja Pumpura iela
* Putnu iela
* Pļavu iela
* Meža iela
* Priežu iela
* Ievu iela
* Uzvaras iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Lielvārdes katoļu baznīca

**Lielvārdes Sv. Krusta Paaugstināšanas Romas katoļu baznīca**  ir Romas katoļu baznīca Ogres novada Lielvārdē.

1936. gadā Romas katoļu draudzei Lielvārdē piešķīra apbūves gabalu baznīcai un gruntsgabalu kapsētai. Baznīcu cēla pēc inženiera A. Strazdiņa projekta. Baznīca tika pabeigta 1940. gadā. 

Pārbūvēta 1992. gadā pēc Pētera Rudzīša projekta. 1992. gada 25. oktobrī atjaunoto baznīcu iesvētīja arhibīskaps Jānis Pujāts.

Kopš 2013. gada 4. augusta draudzē kalpo prāvests Andris Solims.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mirna Loja

**Mirna Loja** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu kino, televīzijas un teātra aktrise.

Savu aktrises karjeru sākusi 1920. gados, attēlojot nelielas lomas mēmajās filmās. Ieguvusi slavu pēc Noras Čārlzas atveidojuma filmā "Tievais vīrs" (1934), kur viņa piedalījās kopā ar aktieri Viljamu Pauelu. Ar Pauelu viņa piedalījās kopumā 14 filmās, tai skaitā četros "Tievais vīrs" turpinājumos.

1940. gados piedalījusies tādās pazīstamās filmās kā *[[The Thin Man Goes Home]]* (1945), "Mūsu dzīves labākie gadi" (*The Best Years of Our Lives*, 1946), *[[The Bachelor and the Bobby-Soxer]]* (1947) un *[[Mr. Blandings Builds His Dream House]]* (1948), bet 1950. gados piedalījusies filmās "Ducis ir lētāk" (1950), *[[The Ambassador's Daughter]]* (1956) un *[[Lonelyhearts]]* (1958).

Loju ne reizi nenominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai, taču 1990. gadā viņa saņēma Kinoakadēmijas goda balvu. 2009. gadā *[[The Guardian]]* Loju nosauca par vienu no visu laiku labākajiem aktieriem, kas nekad nav nominēti Kinoakadēmijas balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hadiženska

**Hadiženska** () ir pilsēta Krasnodaras novadā, Krievijā.

Pilsēta atrodas 17 km attālumā no Krasnodaras. Pārsvarā tajā dzīvo krievi (80,10 %), armēņi (6,92 %) un ukraiņi (1,58 %).

## Atsauces

## Ārējās saites
Tievais vīrs

**"Tievais vīrs"** () ir 1934. gada ASV kriminālkomēdija, kuras režisors ir V. S. Van Daiks. Filmā galvenās lomas atveido Viljams Pauels, Mirna Loja, Morīna O'Salivana, Nets Pendletons un Minna Gombela. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma Dešila Hemeta 1934. gada romānu.

Filma stāsta par bijušo detektīvu Niku un viņa sievu Noru, kuri sava prieka pēc sāk izmeklēt slepkavību.

Filmas "Tievais vīrs" pirmizrāde notika . Šī ir pirmā no piecām filmām, kurā Pauels un Loja attēlo Niku un Noru Čārlzus. Filma bija gan komerciāli veiksmīga, gan ieguva pozitīvas kritiķu atsauksmes un saņēma četras nominācijas Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijās "Labākā filma", "Labākais aktieris galvenajā lomā" (Pauels), "Labākais režisors" un "Labākais adaptētais scenārijs". 1997. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 98% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šrēbera rūsaine

**Šrēbera rūsaine** (*Pleurozium schreberi*) ir Latvijā bieži sastopama pleirokarpu jeb sānsporogonsūnu grupas lapu sūna priežu mežos. Tā aug uz augsnes, koku pamatnes un trupošas koksnes skujkoku un jauktu koku mežos, kā arī zālājos. Pēc IUCN sugu statusa klasifikācijas šī suga ir zema riska kategorijā.

Šrēbera rūsaini Latvijā izmanto pētījumos, lai noteiktu vides piesārņojuma līmeni ar smagajiem metāliem un slāpekli.

## Apraksts
Sūna ir dzeltenzaļa vai zaļa, garumā līdz 12 cm. Tai ir raksturīgas ovālas lapas ar noapaļotu, strupu galu, kā arī kupolveidā ieliektu lapas plātni ar divām īsām dzīslām. Stumbram ir novērojams vertikāls vai pacilus, plūksnoti zarains izskats. Sporu vācelītes ir atrodamas reti.

Visatpazīstamākā šīs sugas īpatnība ir stumbra (kauloīda) brūni sarkanā nokrāsa, kuras dēļ šis augs ir ieguvis savu latvisko nosaukumu. Šrēbera rūsaines sugas latīniskais epitets ir dēvēts par godu vācu ārstam un dabaspētniekam Johanam von Šrēberam (*Johann Christian Daniel Von Schreber*).

Šrēbera rūsainei ir līdzība ar tīro zaļkāti (*Pseudoscleropodium purum*). Atšķirībā no *P. schreberi*, *P. purum* piemīt izteikti zaļš stumbrs, un lapas dzīsla ir tikai viena, kā arī pašai lapas plātnei var manīt nelielu smaili.

## Izplatība
Aug taigas skujkoku mežos, krūmājos, mērenās joslas mežos, purvos, virsājos un zālājos, kā arī akmeņainās vietās uz nabadzīga substrāta līdz 2,74 km virs jūras līmeņa. Šī suga ir piemērojusies skābam un neitrālam substrātam (pH 3,3—7,2).

Šrēbera rūsaine ir plaši sastopama Eiropā, Turcijā, Svalbāras arhipelāgā, un Ziemeļamerikā.

## Atsauces
Avotu iela (Lielvārde)

**Avotu iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas apļveida krustojumā ar Uzvaras ielu un beidzas krustojumā ar Rembates iela. 

Šajā ielā atrodas Lielvārdes pamatskola.

Ielu pārsvarā veido daudzstāvu apbūve, kas sākotnēji izveidojusies kā militārā lidlauka armijas pilsētciemats.

## Ielu savienojumi
Avotu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Uzvaras iela
* Riekstu iela
* Gobu iela
* Rembates iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Dravnieku iela (Lielvārde)

**Dravnieku iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Lāčplēša ielu un beidzas krustojumā ar Spīdolas ielu. 

Šajā ielā atrodas Lielvārdes Mūzikas un mākslas skola.

## Ielu savienojumi
Dravnieku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lāčplēša iela
* Druvas iela
* Spīdolas iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Parka iela (Lielvārde)

**Parka iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas Rembates muižas parkā krustojumā ar Slimnīcas ielu un beidzas krustojumā ar Spīdolas ielu. 

Uz šīs ielas atrodas Lielvārdes Kultūras nams.

## Ielu savienojumi
Parka iela ir savienota ar šādām ielām:
* Slimnīcas iela
* Pils iela
* Rembates iela
* Daugavas iela
* Vītolu iela
* Spīdolas iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Gada kustību mākslinieks (Spēlmaņu nakts)

**Gada horeogrāfs vai kustību mākslinieks** ir viena no nominācijām Spēlmaņu nakts balvu pasniegšanas ceremonijā.

## Balvas ieguvēji
Neorganiskās vielas

**Neorganiskās vielas** ir vienkāršas vielas vai ķīmiskie savienojumi, kas nav organiskās vielas. Zinātni, kas pēta neorganiskās vielas sauc par neorganisko ķīmiju.

Šī termina definīcijas mēdz atšķirties. Ķīmijas pirmsākumos par neorganiskajām vielām sauca tādas, kuras ir iespējams iegūt laboratorijā, kamēr organiskās vielas var radīt tikai augi vai dzīvnieki. Šo iedalījumu apgāza Frīdrihs Vēlers, kurš 1828. gadā ieguva urīnvielu no amonija cianāta. Bieži par neorganiskajām vielām sauc tādas, kas nesatur oglekli, tomēr daudzas oglekli saturošas vielas tradicionāli pieskaita pie neorganiskajām vielām (piemēram, karbonātus, cianīdus, karbīdus, oglekļa oksīdus, oglekļa alotropus un citas). Precīzāka definīcija par neorganiskajām vielām sauc tādas, kas nesatur oglekļa—ūdeņraža saites, tomēr arī šai definīcijai ir izņēmumi (piemēram, tetrahloroglekli tradicionāli pieskaita pie organiskajām vielām, lai gan tas nesatur oglekļa—ūdeņraža saites).

## Neorganisko vielu iedalījums

Neorganiskās vielas var iedalīt:

* vienkāršas vielas:
** metāli (Na, Ca, Al un citi);
** nemetāli (O<sub>2</sub>, Cl<sub>2</sub>, Xe un citi);
* ķīmiskie savienojumi:
** oksīdi (CO<sub>2</sub>, CaO, NO un citi);
** hidroksīdi (NaOH, Ca(OH)<sub>2</sub>, Al(OH)<sub>3</sub> un citi);
** skābes (HCl, H<sub>2</sub>SO<sub>4</sub>, HNO<sub>3</sub> un citas);
** sāļi (NaCl, CaSO<sub>4</sub>, KMNO<sub>4</sub> un citi);
** citi binārie savienojumi (SF<sub>6</sub> un citi).

## Atsauces
Bakara (sūra)

thumbnail|upright=1.0|Korāna lappuse, kurā ir uzrakstīta daļa no otrās sūras
**Bakara** (, *’al-baqara* — ‘govs’) ir Korāna otrā sūra, nākamā aiz Fātihas. Tā ir garākā no visām sūrām, tajā ir 286 ajāti (rindiņas). Bakara tiek uzskatīta par pirmo uzrakstīto Medīnas sūru. Sūra ietver dažādus tematus, kā arī norādes musulmaņiem, piemēram, par gavēšanas rituālu ramadāna laikā. Tajā ir arī stāsti par Ādamu, Ābrahāmu un Mūsu.

Bakaras 282. ajāts ir garākais no visiem Korāna ajātiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Miera iela (Lielvārde)

**Miera iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Stacijas ielu un beidzas krustojumā ar Uzvaras ielu. 

## Ielu savienojumi
Miera iela ir savienota ar šādām ielām:
* Stacijas iela
* Roberta Rubeņa iela
* Putnu iela
* Meža iela
* Uzvaras iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Laimonis Tīkmanis

**Laimonis Tīkmanis** (dzimis 1935. gadā Vecumnieku pagastā, miris 1998. gadā) bija latviešu arhitekts.

1954. gadā beidzis Rīgas Lauksaimniecības tehnikuma būvniecības nodaļu. No 1957. gada līdz 1962. gadam strādā Rīgā, Institūtā "Laukuprojekts" par tehniķi projektētāju. No 1962. gada līdz 1968. gadam studijas RPI Arhitektūras un celtniecības fakultātē, arhitektūras specialitātē. No 1968. gada līdz 1984. gadam projektēšanas institūta «Laukuprojekts» grupas vadītājs. No 1984. gada projektēšanas institūta «Laukuprojekts» tehniskās nodaļas galvenais arhitekts.

Latvijas Arhitektu savienības biedrs no 1974. gada. Latvijas Arhitektu savienības valdes loceklis no 1979. gada. 1977. gadā Latvijas PSR Ministru Padomes prēmija par viesnīcu ar kafejnīcu Talsos.

1988. gadā PSRS Arhitektu savienības gada labāko objektu skatē saņēmis zelta medaļu par kopsaimniecības «Renda» kantori Rendā. Par šo objektu saņēmis arī 1988. gada Latvijas PSR Ministru Padomes prēmiju.

## Nozīmīgākie projekti
# Viesnīca Talsos. Projekts 1969.-1971. g., uzcelta 1976. gadā.
# Viesnīca Madonā. Projekts 1972.-1973. g., uzcelta 1976. gadā.
# Viesnīca Ludzā. Projekts 1973. g, uzcelta 1977. gadā.
# Mālpils saimniecības kantoris un ciema padome. Projekts 1974.-1975. g., uzcelts 1980. gadā.
# Mālpils kultūras nams. Projekts 1975. -1976. g., uzcelts 1988. gadā.
# Klubs Rēzeknes rajona Bērzgalē. Projekts 1982. gadā, uzcelts 1986. gadā.
# Klubs Ludzas rajona Rundānos. Projekts 1983.-1984. g., uzcelts 1987. gadā.
# Klubs Ogres rajona Lauberē. Projekts 1983g., uzcelts 1987. gadā
# Pampāļu bijušo dzirnavu rekonstrukcija. Projekts 1982-1983. g., uzcelts 1987. gadā.
# Saimniecības kantoris Kuldīgas rajona Rendā. Projekts 1983-1984. g., uzcelts 1987. gadā.
# Klubs, saimniecības kantoris un ciema padomes telpas Saldus rajona Nīgrandē.

Mālpils kultūras nams.jpg|Mālpils kultūras nams (1988)
Bērzgale, Bērzgales pagasts, Rēzeknes novads, Latvia - panoramio.jpg|Bērzgales kultūras nams (1986)


## Atsauces
Uzvaras iela (Lielvārde)

**Uzvaras iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Rembates ielu un beidzas krustojumā ar Atpūtu un Liepu ielu. Kopā ar Atpūtu un Rembates ielām, Uzvaras iela veido Lielvārdes pilsētas ziemeļu robežu.

## Ielu savienojumi
Uzvaras iela ir savienota ar šādām ielām:
* Rembates iela
* Avotu iela
* Lauku iela
* Miera iela
* Liepu iela
* Atpūtu iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Laivu iela (Lielvārde)

**Laivu iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Iela sastāv no vairākiem dažādiem ceļa posmiem, kas neļauj noteikt ielas sākumu un beigas. 

## Ielu savienojumi
Laivu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kuģu iela
* Līdaku iela
* Lāčplēša iela
* Druvas iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Internet Archive

***Internet Archive*** ir digitālā bibliotēka, ko  dibināja amerikāņu programmētājs Brūsters Keils. Galvenais bibliotēkas mērķis ir nodrošināt brīvu piekļuvi informācijai, kas uzkrāta internetā. Tajā tiek saglabāti digitalizēti materiāli, kā mājaslapas, programmatūra, mūzika, audiovizuāli un drukāti materiāli.  bibliotēkā ir 38 miljoni grāmatu un tekstu, 12,5 miljoni audiovizuālu materiaļu (video, filmas, televīzijas pārraides), 15 miljoni audio failu, 1 miljons programmatūras un 820 miljardi mājaslapu tīmekļa arhīvā *[[Wayback Machine]]*.

*Internet Archive* ļauj lietotājiem brīvi augšupielādēt un lejupielādēt materiālus, tomēr lielākā daļa informācijas tiek savākta automātiski izmantojot tīmekļa rāpuļprogrammas.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Austriņu ceļš

**Austriņu ceļš** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Edgara Kauliņa aleju un beidzas krustojumā ar Laimdotas ielu. 

Līdz Lāčplēša ciema pievienošanai Lielvārdes pilsētai šī iela bija kā robeža starp Lielvārdes pilsētu un Lāčplēša ciemu.

## Ielu savienojumi
Austriņu ceļš ir savienots ar šādām ielām:
* Edgara Kauliņa aleja
* Austras iela
* Teiku iela
* Gunāra Priedes iela
* Individuālais augļu dārzs
* Raiņa iela
* Jāņa Grestes iela
* Laimdotas iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Skolas iela (Lielvārde)

**Skolas iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Krasta ielu un beidzas krustojumā ar Smilgu ielu. 

## Ielu savienojumi
Skolas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Krasta iela
* Bērzu iela
* Čiekuru iela
* Raiņa iela
* Lāčplēša iela
* Lāčplēša laukums
* Cīruļu iela
* Smilgu iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Vītolu iela (Lielvārde)

**Vītolu iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Birzes ielu un beidzas krustojumā ar Parka ielu. 

## Ielu savienojumi
Vītolu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Birzes iela
* Lāčplēša iela
* Kalna iela
* Strautu iela
* Spīdolas iela
* Parka iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Sudža

**Sudža** () ir pilsēta Krievijā, Kurskas apgabalā. Sudžas rajona centrs.

Pilsēta atrodas Krievijas rietumos, 105 km no Kurskas, 9 km no robežas ar Ukrainu. Iedzīvotāju skaits — 5127 (2021).

No 2024. gada 7. augusta pilsētas teritorijā notika kaujas starp Ukrainas armiju un Krievijas bruņotajiem spēkiem, 8. augustā lielākā daļa pilsētas teritorijas atradās Ukrainas karaspēka kontrolē. Ukrainas bruņotie spēki pilnībā ieņēma Sudžu 2024. gada 14. augustā, nākamajā dienā, 15. augustā, Sudžā tika izveidota militārā komandantūra.

2025. gada 12. martā Krievijas valsts mediji publicēja video un attēlus, kuros Krievijas karaspēks ienāk Sudžas centrā. Tajā pašā dienā tika ziņots, ka pilsēta ir pilnībā atbrīvota.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fateža

**Fateža** () ir pilsēta Krievijā, Kurskas apgabalā. 

Pilsēta atrodas Krievijas rietumos, 45 km no Kurskas. Iedzīvotāju skaits — 4691 (2021).

## Ārējās saites
Autoceļš M4 (Krievija)

thumb|300px|M4 Krievijas federālo autoceļu kartē (2017).
**Autoceļš M4 "Dona"** (*Автодорога М-4 «Дон»*) ir Krievijas Federācijas federālais autoceļš, kas ir daļa no Eiropas autoceļu maršruta E115. Trases Maskava—Voroņeža (493 km)—Rostova pie Donas (1048 km)—Novorosijska garums ir aptuveni 1550 km. Maksas ceļa posmos atļautais ātrums ir 130 km stundā. 1436. km tā krustojas ar A147 (E97), kas caur Sočiem ved līdz robežai ar Krievijas okupēto Gruzijas daļu.
   
Gatavojoties 2014. gada ziemas olimpiskajām spēlēm Sočos, M4 daļēji pārbūvēja par automaģistrāles standartiem pietuvinātu daudzjoslu ātrgaitas šoseju.


Toll Barrier M4 02.jpg|Viens no autoceļa M9 maksas posmiem
M4 highway view.jpg|313 km no Maskavas
M4 winter.JPG|M4 ziemā
Road Don.JPG|Pie Voroņežas
Трасса М-4 01.JPG|Rostovas apgabalā
Каменск - трасса ДОН.jpg|Pie Kamenskas-Šahtinskas
Куда дальше хочеться - panoramio.jpg|Aiz Rostovas pie Donas
М4-Дон в Краснодарском крае - panoramio.jpg|Krasnodaras novadā
Придорожный комплекс 1360 км М4 г. Адыгейск, х. Псекупс.jpg|Atūtas komplekss 1360 km
Interchange A147-M4.jpg|M4 krustojums ar A147 (E97) pie Tuapses 
M4 along the Black sea.jpg|Melnās jūras piekrastē
Wagner Group rebellion 2023.svg|Vāgnera grupas dumpja laikā sagrābtais M4 posms
Dešils Hemets

**Semjuels Dešils Hemets** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu detektīvromānu rakstnieks, kā arī politiskais aktīvists un scenārists. Radījis tādus populārus tēlus kā Semu Speidu (''The Maltese Falcon''), Niku un Noru Čārlzus (''The Thin Man'') un *The Continental Op* (''Red Harvest'' un *[[The Dain Curse]]*).

Hemets tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem mistērijas žanra rakstniekiem. Žurnāls *[[Time]]* viņa 1929. gada romānu *Red Harevst* iekļāva 100 labāko angļu romānu no 1923. līdz 2005. gadam sarakstā. Trīs no pieciem viņa romāniem tika iekļāuti *Crime Writers' Association* 1990. gada 100 labāko kriminālromānu sarakstā. Savukārt *Mystery Writers of America* četrus Hemeta romānus iekļāva savā 100 labāko mistērijas romānu sarakstā. Viņa romāni un stāsti ir ietekmējuši arī kino, īpaši detektīvu, mistērijas un *[[film noir]]* žanrus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sekcijas izolators

**Sekcijas izolators** ir dzelzceļa, tramvaja vai trolejbusa kontakttīkla specdaļa, kas sadala tīklu uz daļām, nodrošinot vienmērīgu strāvas piegādi no vilces apakšstacijām. Katru sekciju darbina atsevišķs barošanas fīderis, kas nepieciešamības gadījumā ļauj atslēgt no strāvas tikai nelielu kontakttīkla daļu, nevis visu tīklu, kā arī darbināt sekcijas no dažādām vilces apakšstacijām utt.

Tā galvenais uzdevums ir nodrošināt sekciju izolāciju, neierobežojot strāvas noņēmēju izbraukšanu caur tām. Galvenais šķērslis ir lokizlāde, kas rodas izbraucot specdaļu. Tās ietekmes mazināšanai izmanto loka slāpēšanas ierīci, kas sastāv no loka spoles un loka dzēšanas kameras. Lai nerastos lokizlāde un izolators nesadegtu, tas ir jāizbrauc bezstrāvas režīmā.


Si6d.jpg|Sekcijas izolators SI-6D
Phasentrennstelle 8.jpg|Dzelzceļa sekcijas izolators
Řetenice, Sklářská, úsekový izolátor.jpg|Sekcijas trolejbusu kontakttīklā


## Literatūra
* ГОСТ 28041-89. Пересечения, изоляторы секционные, стрелки контактных сетей трамвая и троллейбуса. Общие технические требования
Sun Television

***Sun Television*** ir Japānas televīzijas tīkls, kura galvenā mītne atrodas Kobē. To dibināja 1968. gada 8. martā. Tā ir viena no piecām privātajām TV raidorganizācijām, kas atrodas Kobē.

## Atsauces

## Ārējās saites
*