open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stafans Kronvals

**Stafans Kronvals** (; dzimis 1982. gada 10. septembrī) ir bijušais zviedru hokejists, aizsargs. Karjeras laikā aizvadījis 66 spēles Nacionālajā hokeja līgā, vēlāk deviņas sezonas spēlējis Kontinentālajā hokeja līgā. Zviedrijas hokeja izlases sastāvā kļuvis par 2013. gada Pasaules čempionu, 2011. gadā izcīnījis sudraba medaļas.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Kronvals sāka 2001.—02. gada sezonā, kad debitēja Allsvenskan līgas kluba Huddinge IK rindās. Jau 2002.—03. gada sezonā aizsargs spēlēja Zviedrijas Elitsērijas kluba Djurgårdens IF sastāvā, tā rindās spēlējot līdz pat 2005. gada vasarai.

2005.—06. gada sezonā Kronvals aizvadīja 34 spēles NHL kluba Toronto "Maple Leafs" sastāvā. Komandas rindās gan aizsargam nostiprināties neizdevās, "Maple Leafs" sastāvā nākamajās divarpus sezonās aizvadot 18 spēles, pārējo laiku aizvadot AHL vienībā Toronto "Marlies".

2008.—09. gada sezonas vidū tika aizmainīts uz Vašingtonas "Capitals", tās sastāvā aizvadot trīs spēles, kā arī kopā ar AHL vienību Hēršijas "Bears" izcīnot Kaldera kausu. Nākamo sezonu hokejists sāka Kalgari "Flames" rindās, taču lielāko daļu sezonas aizvadīja AHL kluba Ebotsfordas "Heat" sastāvā.

2010. gadā Kronvals atgriezās Djurgårdens IF sastāvā, taču 2011.—12. gada sezonu aizvadīja KHL kluba Čerepovecas "Severstal" rindās. 2012.—13. gada sezonu uzsāka jau Jaroslavļas "Lokomotiv" sastāvā. Tā rindās aizvadīja nākamās astoņas sezonas. No 2015. līdz 2020. gadam bija komandas kapteinis. 2020. gada martā paziņoja par karjeras beigšanu.

Zviedrijas hokeja izlases rindās izcīnījis zelta medaļas 2013. gada Pasaules čempionātā, 2011. gadā izcīnījis sudraba medaļas.

## Ārējās saites
Žils Masnē

**Žils Emils Frederiks Masnē** (; dzimis , miris ) bija franču komponists, operu "Manona" (pirmizrāde 1884. gadā) un "Verters" (pirmizrāde 1892. gadā) autors.

Dzimis Sentetjēnā. Kad Žilam bija seši gadi, ģimene pārcēlās uz Parīzi. Mācījās Parīzes Konservatorijā. Papildinājās Itālijā, kur iepazinās ar Ferencu Listu. Vēlāk atgriezās Parīzē. 1867. gadā Parīze operā *[[Opéra-Comique]]* notika Masnē pirmās operas *La grand' tante* pirmizrāde. Masnē piedalījās Francijas—Prūsijas karā, pēc kara Parīzes Konservatorijas pasniedzējs. Bez 25 operām radījis arī svītas, baletmūziku, oratorijas, kantātes un dziesmas.

Masnē bija ļoti populārs komponists 19. un 20. gadsimtu mijā. Drīz pēc nāves 1912. gadā Masnē popularitāte kritās. Interese par viņa daiļradi atkal pieauga 20. gadsimta septiņdesmitajos gados.

## Ārējās saites

* Žila Masnē profils ''AllMusic'' 
* Žila Masnē notis ''IMSLP''
Havīržova

**Havīržova** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Karvinas apriņķī. Lielākā Čehijas pilsēta bez universitātes.
 
## Vēsture

Pilsēta veidojusies pēc Otra pasaules kara kā mītnes vieta ogļrūpniecības un metalurģiskās rūpniecības strādniekiem.

## Cilvēki

Havīržova ir futbolistu Jana Laštūvkas (*Jan Laštůvka*, 1982) un Daniela Zītkas (*Daniel Zítka*, 1975) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Emmelija de Foresta

**Emmelija de Foresta** (; dzimusi **Emmelija Šarlote Viktorija de Foresta** (*Emmelie Charlotte-Victoria de Forest*) ) ir dāņu dziedātāja un dziesmu autore.

Dziedāt sākusi deviņu gadu vecumā. 14 gadu vecumā sadarbojusies ar skotu mūziķi Fransenu Nīlu. 2013. gadā Foresta ar dziesmu *[[Only Teardrops]]* startēja Dānijas nacionalajā atlasē Eirovīzijas dziesmu konkursam — *Dansk Melodi Grand Prix*. Dziedātāja uzvarēja nacionālajā atlasē, tādējādi kļūstot par Dānijas pārstāvi 2013. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Zviedrijas pilsētā Malmē. Eirovīzijā tika svinēta uzvara gan pusfinālā, gan finālā. Viņa ir trešā Dānijas pārstāve, kas Eirovīzijā guvusi uzvaru. Viena no dziesmas autorēm ir Liza Kebla, kas bijusi divu citu Dānijas dziesmu Eirovīzijā autore — iepriekš sarakstījusi grupas *[[A Friend in London]]* dziesmu *[[New Tomorrow]]* (Dānijas pārstāvju dziesma 2011. gadā) un Odas Vilkenas dziesmu *[[Fra Mols til Skagen]]* (Dānijas pārstāvju dziesma 1995. gadā).

 mūziķe izdeva debijas studijas albumu *Only Teardrops*.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Viktorija Ni

**Viktorija Ni** (dzimusi  Rīgā) ir Latvijā dzimusi ASV šahiste, starptautiskā meistare (WIM, 2010), kas kopš 2023. gada šaha turnīros pārstāv Norvēģiju.
 
## Biogrāfija
Šahu 7 gadu vecumā Viktorijai iemācīja spēlēt māte, kas ir šaha trenere. Viktorija Ni deviņas reizes ir spēlējusi Eiropas un Pasaules jauniešu čempionātos, bet 2008.gadā viņa uzvarēja Eiropas čempionātā ātrspēlē U-18 meiteņu grupā. 2009. gadā starptautiskajā turnīrā "Czech Open" Pardubicē (Čehija) tika izpildīta lielmeistares normu. No 2010. gada pastāvīgi dzīvo ASV, bet no 2011. gada sāka pārstāvēt ASV šaha turnīros. 2012. un 2015. gada ASV sieviešu šaha čempionātos izcīnījusi 4. vietu. 2017. gadā Teherānā Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas 1. kārtā zaudējusi Valentīnai Guņinai.

Kopš 2023. gada oktobra šaha turnīros pārstāv Norvēģiju.

## Nozīmīgākās sacensības

* 2004. gadā 1. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā ātrajā šahā.
* 2005. gadā 1. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā ātrajā šahā.
* 2008. gadā pārstāvējusi Latvijas sieviešu izlasi 38. šaha olimpiādē Drēzdenē pie rezerves galdiņa (+2, =2, -2).
* 2008. gadā 1. vieta Eiropas meiteņu čempionātā ātrajā šahā, G-18.
* 2009. gadā 1. vieta Latvijas meiteņu šaha čempionātā.
* 2010. gadā pārstāvējusi Latvijas sieviešu izlasi 39. šaha olimpiādē Hantimansijskā pie rezerves galdiņa (+2, =2, -2).
* 2012. gadā 4. vieta ASV sieviešu šaha čempionātā.
* 2013. gadā pārstāvējusi ASV sieviešu izlasi 4. Pasaules komandu šaha čempionātā Astanā pie rezerves galdiņa (+2, =1, -3).
* 2014. gadā 9. vieta ASV sieviešu šaha čempionātā.
* 2015. gadā 4. vieta ASV sieviešu šaha čempionātā.
* 2015. gadā pārstāvējusi ASV sieviešu izlasi 5. Pasaules komandu šaha čempionātā Čendu pie 4. galdiņa (+1, =0, -4).

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu čempionāti)
Kreigs Andersons

**Kreigs Andersons** (; dzimis ) ir bijušais amerikāņu hokejists, spēlēja vārtsarga pozīcijā. Karjeras laikā pārstāvējis NHL klubus Bufalo "Sabres", Kolorādo "Avalanche", Floridas "Panthers", Čikāgas "Blackhawks", Otavas "Senators" un Vašingtonas "Capitals".

## Karjera
Profesionāļa karjeru sācis 2001. gadā, kad sāka spēlēt AHL līgas kluba Norfolkas "Admirals" sastāvā. Pirms tam viņu 1999. gada NHL draftā Kalgari "Flames" izraudzījās ar 77. kārtas numuru, savukārt 2001. gada draftā — Čikāgas "Blackhawks" ar 73. numuru. NHL debitējis 2002.—2003. gada sezonā "Blackhawks" sastāvā, 2006.—2007. gada sezonā pārgāja uz Floridas "Panthers", kā sastāvā aizvadīja nepilnas trīs sezonas. 2009.—2010. gada sezonu aizvadīja un nākamo sezonu uzsāka Kolorādo "Avalanche" sastāvā, sezonas vidū pārgāja uz Otavas "Senators", kur spēlē vēl joprojām. 2012.—2013. gada sezonā bija visvairāk metienus atvairījušais vārtsargs NHL (91,4%).

2021. gada 28. jūlijā Andersons pagarināja savu karjeru, parakstot brīvā aģenta līgumu uz vienu gadu par 750 000 ASV dolāru ar Bufalo Sabres. Pēc veiksmīgā sākuma viņa spēli ietekmēja novembrī gūtā kakla trauma, kuras dēļ viņš izlaida trīs mēnešus.

2022. gada 30. jūnijā Andersons parakstīja līgumu ar Bufalo uz vienu gadu par 1,5 miljoniem ASV dolāru, atgriežoties savā 20. NHL sezonā.

2023. gada 23. janvārī Andersons piedalījās savā 700. NHL spēlē, uzvarā ar 3:2 pret Dalasas Stars.

2023. gada 13. aprīlī Andersons piedalījās savā pēdējā NHL spēlē, Sabres ar 4:3 pagarinājumā pārspējot Otavas Senators. Pēc spēles Andersons paziņoja, ka aiziet no profesionālā hokeja.

ASV izlases sastāvā startējis 2006. un 2008. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
* 

## Atsauces
Frankfurtes fondu birža

[thumb|280px|Biržas ēka [Frankfurte pie Mainas|Frankfurtē]]
thumb|220px|Biržas darījumu telpā 2008. gadā

**Frankfurtes fondu birža** (***Frankfurter Wertpapierbörse*** jeb ***FWB***) ir Vācijas fondu birža. Atrodas Frankfurtē. Ietilpst *[[Deutsche Börse]]* grupā. Dibināta 1585. gadā.

Frankfurtes fondu biržā tiek veikti vairāk nekā 90% visu Vācijas vērtspapīru darījumu. Mūsdienās darījumi ar akcijām notiek ar *XETRA* sistēmu internetā.

## Vēsture
Birža dibināta 1585. gadā, lai noteiktu vienotu valūtas maiņas kursu. Nākamo gadsimtu laikā birža kļuva par vienu no lielākajām fondu biržām Eiropā.
1874. gadā Frankfurtes birža pārcēlās uz jaunu ēku *Börsenplatz* laukumā.

1949. gadā Frankfurtes birža kļuva par vadošo Vācijas fondu biržu.

1993. gadā uz *Frankfurter Wertpapierbörse* pamata tika izveidota akciju sabiedrība *[[Deutsche Börse]]*, kas kļuva par grupas mātes uzņēmumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Frankfurtes fondu birža
Austris Grasis

**Austris Grasis** (dzimis , miris ) bija latviešu folklorists un valodnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis Otrā pasaules kara laikā 1942. gadā Rudbāržu Oskara Kalpaka pamatskolas pārziņa Teodora Voldemāra Graša un viņa sievas Elzas, dzimušas Bolšteinas, ģimenē. Vecākā māsa Sarmīte un brālis Uldis Grasis. 1944. gadā kopā ar ģimeni devās bēgļu gaitās uz Vāciju, no 1949. līdz 1960. gadam mācījās Ingolštates latviešu skolā un dažādās vācu skolās. 1962. gadā pabeidza Minsteres latviešu ģimnāziju.

1962. gadā vienu semestri studēja mākslas vēsturi un arheoloģiju Minsteres Universitātē, 1963. gadā studēja folkloristikas, etnoloģijas un mākslas Minhenes Universitātē, tad 1964. gadā etnoloģiju, līdztekus arī ģermānistiku un vēsturi Upsālas Universitātē. No 1969. gada līdz 1972. gadam studēja baltu filoloģiju Stokholmas Universitātē, bija studentu korporācijas *[[Lettgallia]]* biedrs, vēlāk studentu korporācijas *Fraternitas Academica* goda filistrs.

1969. gadā strādāja par vācu valodas skolotāju Omolas (*Åmål*) ģimnāzijā Zviedrijā, 1970. gadā par latviešu valodas skolotāju Minsteres Latviešu ģimnāzijā. 1971./1972. mācību gadā par zviedru valodas, sabiedrisko zinību un reliģiju vēstures skolotāju zviedru vidusskolās Hudingē (*Huddinge*) Stokholmā un Skūgosā (*Skogås*). No 1972. līdz 2007. gadam bija baltu valodas lektors (pēdējos gadus virslektors) Bonnas Universitātes salīdzinošās valodniecības institūtā un tulks dažādu Latvijas delegāciju vizīšu laikā. No 1987. gada līdz 1995. gadam bija Latviešu Tautas Augstskolas "Abrene" Francijā direktors. Kopš 2000. gada Grasis dzīvoja "Ģendertos" uz Skaņākalna pie Mazsalacas.

No 2008. līdz 2009. gadam bija konsultants ''A/S Preses nams'', no 2008. līdz 2011. gadam bija divu integrācijas ministru ārštata padomnieks latviešu diasporas jautājumos, kā arī Mazsalacas folkloras pulciņa "Rāmsalaca" vadītājs. 2009./2010. mācību gadā bija kultūras vēstures un zviedru valodas skolotājs Mazsalacas vidusskolā.

## Ģimenes dzīve
Pirmā sieva bija Lolita Kalniņa no Kanādas (1980. gadā izšķīrās). Otrā sieva ir LTV žurnāliste Ieva Freinberga.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordeņa 4. šķiras virsnieks (2012);
* Mazsalacas goda pilsonis (2019);
* LR Ministru kabineta balva (2019);
* Valsts prezidenta medaļa par mūža darbu latviešu valodas kopšanā, vēsturisko sakņu izpētē un latviskās identitātes stiprināšanā (2022);
* Balva "Austras koks" par mūža ieguldījumu folklorā (2025).

## Atsauces

## Ārējās saites
*"Latvijas stāsti. Personības" - Austris Grasis (27.06.2015.)
Kosmos-2485

***Kosmos-2485*** (*Космос-2485*) ir Krievijas *[[GLONASS]]* globālās navigācijas sistēmas pavadonis, kurš tika palaists 2013. gada aprīlī. Tas ir pavadoņu sērijas *[[GLONASS-M]]* aparāts. *GLONASS* zemes vadības kompleksa numurs 747. Izvietots *Glonass* sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 2.

*Kosmos-2485* tika palaists  05:23:41 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1b/Fregat]]* no Pļeseckas kosmodroma. 11:57 UTC pavadonis atdalījās no dzinējbloka *Fregat*.
4. jūlijā, pēc izmēģinājumiem un pārbaudēm *Kosmos-2485* nodots ekspluatācijā.

## Atsauces
Hulioeskudero

**Hulioeskudero** () ir Čīles vissezonas polārstacija Antarktikā. Izvietojusies Dienvidšetlendas salu lielākās salas Karaļa Džordža salas dienvidrietumos, Faildsa pussalā. Stacija izveidota 1975. gada sākumā kā metāla konteineru komplekss pie Eduardofrejas bāzes zinātnisko pētījumu veikšanai un nosaukta par **Fildesu** *(Estación Fildes* vai *Refugio Fildes)*. 1990. gadā stacija tika papildināta ar jauniem moduļiem. 1994. gadā pēc arhitekta Giljermo Munjosa Moralesa *(Guillermo Muñoz Morales)* projekta tika uzbūvēts tagadējais stacijas komplekss. Stacija oficiāli tika atklāta 1995. gada 5. februārī un nosaukta par godu juristam profesoram Hulio Eskudero *(Julio Escudero)*, kurš bija Čīles Antarktiskās teritorijas dekrēta redaktors un viens no Antarktikas Līguma izstrādātājiem.

Stacijā ierīkota daudzfunkcionālā laboratorija, mikrobioloģijas un molekulārās bioloģijas laboratorija, jūras bioloģijas laboratorija, kriolaboratorija un ūdenslīdēju bāze. Stacija paredzēta 22 pētnieku darba nodrošināšanai, spēj izmitināt vienlaicīgi līdz 30 cilvēku. Pētniecības darbi noris pārsvarā vasaras sezonā, ziemā tiek uzturēta stacijas dzīvotspēja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ChileCollector. BASE PROFESOR JULIO ESCUDERO
Lietojumslānis

**Lietojumslānis** () ir 7. slānis septiņu slāņu OSI modelī un 5. slānis piecu slāņu TCP/IP modelī. Tas ir augšējais slānis abos modeļos. TCP/IP modelī lietojumslānis izmanto transporta slāņa funkcijas. OSI modelī tas izmanto pasniegšanas slāņa funkcijas, lai sniegtu pakalpojumus lietojumprogrammām, nodrošinot lietojumprocesu mijiedarbību.

Lietojumslāņa protokoli konkrētu lietotņu sniegtos datus iekapsulē transporta slāņa protokolā, nosūtīšanai no mītnes uz mītni. Saņēmējam nepieciešams tieši tāds pats lietojumslāņa protokols, lai datus varētu atkapsulēt.
Karvina

**Karvina** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Karvinas apriņķa centrs pie Olšes upes. Ogļu ieguves rajona centrs.
 
## Vēsture

Līdz 19. gadsimtam Karvina bija neliels ciematiņš pie Frištātas () pilsētas. Atklājot ogļu atradnes Karvina strauji auga un 1923. gadā tai tika piešķirtas pilsētas tiesības. Pēc 1938. gada Minhenes vienošanās pilsētu ieņēma poļu karaspēks, bet pēc Otrā pasaules kara sākuma – vācieši. Pēc kara, pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. 1948. gadā Frīstāta tika pievienota Karvinai kā pilsētas rajons. Kopš 1993. gada – Čehijas sastāvā.

## Cilvēki

Pilsētā 8,5 % iedzīvotāju ir slovāki, bet 8 % - poļi.

Karvina ir augstlēcēja Jaroslava Bābas (*Jaroslav Bába*, 1984), trīssoļlēcējas Šārkas Kašpārkovas (*Šárka Kašpárková*, 1971), modeles Petra Nemcovas (*Petra Němcová*, 1979), tenisista Radeka Štepāneka (*Radek Štěpánek*, 1978) un šķepmetējas Danas Zātopkovas (*Dana Zátopková*, 1922) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Luijs Blerio

**Luijs Šarls Žozefs Blerio** (; dzimis , miris ) bija franču izgudrotājs, aviators un uzņēmējs. Izgudroja pirmos pielietojamos auto lukturus. Tos pārdodams ieguva kapitālu, kuru izmantoja radot lidmašīnas. 1909. gadā kļuva par pirmo cilvēku, kurš ar lidmašīnu pārlidojis Lamanšu, iegūdams avīzes *[[Daily Mail]]* £ 1000 lielo balvu. Blerio bija pirmais, kurš uzkonstruēja funkcionējošu monoplānu. Veiksmīgas aviokompānijas *[[Blériot Aéronautique]]* dibinātājs. Pirmais francūzis, kuram bija pilota licence.

## Ārējās saites
*
Orlova (Čehija)

**Orlova** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Karvinas apriņķī. Akmeņogļu ieguves centrs.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1227. gadā. Bija neievērojama apdzīvota vieta līdz 19. gadsimtam, kad apkārtnē sākās akmeņogļu ieguve. Pēc Pirmā pasaules kara — Čehoslovākijas sastāvā. 1922. gadā tai tika piešķirtas pilsētas tiesības. Pēc 1938. gada Minhenes vienošanās pilsētu ieņēma poļu karaspēks, bet pēc Otrā pasaules kara sākuma — vācieši. Pēc kara, pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Parīzes birža

thumb|280px|Biržas ēka ''Palais Brongniart''
thumb|180px|Biržas iekšpusē

**Parīzes birža** (***Bourse de Paris***) bija Francijas fondu birža Parīzē. Dibināta 1724. gadā. Kopš 2000. gada tā zināma kā *[[Euronext Paris]]*.

Birža atradās ēkā *Palais Brongniart*, *Place de la Bourse* laukumā.

## Vēsture
Parīzes birža dibināta 1724. gadā, karalim Luijam XV vēloties ieviest kārtību Francijas ekonomikā.
18. gadsimtā biržas operācijas notika dažādās vietās Parīzē. 19. gadsimta sākumā biržas vajadzībām tika uzcelta ēka *Palais Brongniart*. Napoleons izdeva īpašus likumus biržas darbības regulēšanai.
18. gadsimtā galvenie vērtspapīri biržā bija vekseļi; 1840. gadā Parīzes biržā tika kotētas jau aptuveni 130 parāda vētrspapīri un akcijas.
1882. gadā sabruka Parīzes biržas tirgus. Biržai izdevās atgūties, kad tai aizdevumu sniedza Francijas Banka.

1900. gadā biržā tirgoja vairāk nekā 800 vērtspapīru (akcijas un obligācijas).

1986. gadā Parīzes biržā sāka darbu elektroniskā tirdzniecības sistēma *САС* (*Cotation Assistée en Continu*). Drīz vien tirgošanās ar balsi tika pārtraukta. Pamazām tika slēgtas provinces biržas, tajās tirgotie vērtspapīri tika iekļauti Parīzes biržas sistēmā. 1991. gadā Parīzes birža kļuva par vienīgo fondu biržu Francijā.

1990. gadu beigās Parīzes birža ierosināja apvienot Eiropas biržas. 2000. gadā tā apvienojās ar Amsterdamas un Briseles biržām, izveidojot uzņēmumu *[[Euronext]]*, kas reģistrēts Nīderlandē. Parīzes birža pārdēvēta par *[[Euronext Paris]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Donalds Bartelms

**Donalds Bartelms** (; dzimis  Filadelfijā, ASV, miris  Hjūstonā, ASV) bija amerikāņu postmodernisma rakstnieks.

## Biogrāfija
D. Bartelma nozīmīgākais devums ir īsproza. Viņa stāstiem raksturīgi spēles elementi, humors un ironija, sirreāli elementi un radoša attieksme pret valodu.

20. gadsimta 80. un 90. gadu mijā D. Bartelma īsproza ietekmē latviešu jauno autoru paaudzi, publicēti vairāki viņa stāstu tulkojumi.

## Darbi latviešu tulkojumos
* *Critique de la Vie Quotidienne*. Tulk. V. Kalniņš. *Literatūra un Māksla*, 1978, 13. oktobris, 12.-13. lpp.
* *Zelta lietus*. Tulk. Aivars Ozoliņš. *Avots*, 1988, Nr. 6, 16.-18. lpp.
* *Tolstoja muzejā*. Tulk. Inguna Beķere. *Avots*, 1992, Nr. 2, 23.-24. lpp.
* *Baznīcu pilsēta*. Tulk. Pēteris Bankovskis. *Labrīt*, 1994, 8. janvāris, 10. lpp.
* *Kapitālisma izcelšanās*. Tulk. Pēteris Bankovskis. *Labrīt*, 1994, 8. janvāris, 10. lpp.
Endrū Kārnegijs

**Endrū Kārnegijs** (; dzimis , miris ) bija skotu izcelsmes amerikāņu uzņēmējs, viens no visu laiku bagātākajiem pasaules iedzīvotājiem un ievērojams mecenāts.

Dzimis Skotijā, audēju ģimenē. 1848. gadā, kad Endrū bija 12 gadu, ģimene pārcēlās uz ASV. Pirmais Kārnegijs darbs bija aušanas rūpnīcā, 1850. gadā sāka strādāt Pitsburgas telegrāfā, strauji kāpjot pa karjeras kāpnēm. 1855. gadā veica savu pirmo kapitālieguldījumu. Veiksmīgi ieguldot līdzekļus iesākumā dzelzceļa biznesā, vēlāk tērauda rūpniecībā, kļuva par milzīgu kapitālu īpašnieku. Plaši nodarbojās ar mecenātismu — ar Kārnegija finansējumu radīta Kārnegija zāle Ņujorkā, Kārnegija Zinātnes institūts, domnīca Kārnegija fonds, Kārnegija-Melona Universitāte Pitsburgā un citas institūcijas.

## Ārējās saites
*
Novi Jičīnas apriņķis

**Novi Jičīnas apriņķis** () ir Čehijas Morāvijas-Silēzijas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Morāvijas-Silēzijas apgabala Opavas, Ostravas-pilsētas un Frīdekmīstekas apriņķiem, Zlīnas apgabala Vsetīnas apriņķi, kā arī Olomoucas apgabala Pršerovas un Olomoucas apriņķiem.

Novi Jičīnas apriņķa Hinčices ciemā dzimis ģenētikas pamatlicējs Gregors Mendelis (*Gregor Mendel*, 1822-1884), bet Hodslavices ciemā - čehu atmodas darbinieks Františeks Palackis (*František Palacký*, 1798-1876).

## Ārējās saites
*
Kristofers Lī

**Sers Kristofers Frenks Karandīni Lī** (; dzimis , miris ) bija angļu aktieris un dziedātājs.

Sākotnēji kļuva pazīstams ar dažādu ļaundaru attēlošanu, tai skaitā grāfa Drakulas lomu *[[Hammer Film Productions|Hammer Film]]* veidotajās filmās. Vēl zināms ar lomu filmā "Klūgu vīrs" (1973), kā Fransisko Skaramanga Džeimsa Bonda filmā "Cilvēks ar zelta ieroci", Sarumans "Gredzenu pavēlnieka" filmu triloģijā (2001—2003) un "Hobita" filmu triloģijā, kā arī kā grāfs Dukū pēdējās divās "Zvaigžņu karu" otrās triloģijas filmās. Kopumā filmējies vairāk nekā 200 filmās.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Bīloveca

**Bīloveca** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Novi Jičīnas apriņķī. Pilsētas centrs ir pilsētbūvniecības piemineklis.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1324. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Vagštate** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Cilvēki
Bīloveca ir tenisistu Petras Kvitovas (*Petra Kvitová*, 1990) un Kvetas Peškes (*Květa Peschke*, 1975) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Loģiskā posma vadības apakšslānis

**LLC apakšslānis** () tiek uzskatīts par OSI modeļa 2. slāņa (Datu posma slānis) augšējo apakšslāni.

LLC nodrošina multipleksēšanas mehānismu, kas rada iespējamu dažādu tīkla protokolu (IP, IPX, Decnet un Appletalk) līdzās pastāvēšanu vienā nesējā. LLC darbojas kā interfeiss starp Datu posma slāņa MAC apakšslāni un Tīkla slāni (OSI modeļa 3.slānis). LLC var arī nodrošināt plūsmas un ARQ (*Automatic repeat request*) kļūdu menedžmenta mehānismus, kas gan vairāk tika izmantots agrīnajos tīklu tipos (X.25).

Mūsdienu tīklos plūsmu un kļūdu menedžmentu pārsvarā veic transporta slāņa protokoli (piemēram, TCP) vai atsevišķi lietotņu slāņa protokoli. Līdz ar to nepieciešamība pēc LLC veiktās kontroles samazinās un LLC galvenā atlikusī funkcija ir protokolu multipleksēšana. LLC ieraksts norāda darbība kāda datu posma slānim ir jāveic ar saņemto paketi līdzko kadrs ir saņemts. Iekārta saņemot kadru skatās LLC ierakstā kuram protokolam tīkla slānī pakete ir paredzēta.

## LCC - IEEE 802.2.
LCC ir definēts IEEE 802.2. Šis standarts vairāk ir attiecināms LAN/MAN tipa tīkliem. Atbilstoši IEEE 802.2 LLC tiek definētas trīs galvenās daļas: adresāta daļa – DSAP (*Destination service access point address field*), sūtītāja daļa – SSAP (*Source service access point address field*) un  kontrole. 

		
		

Katra adrese ir oktetu liela, kur 7 biti ir adrese un 1 bits ir DSAP gadījumā norāde vai tā ir grupas vai individuāla adrese un SSAP gadījumā komanda vai atbilde.

Protokola datu bloka (PDU) kontroles lauks ir vienu vai 2 oktetus liels un informācijas lauka lielums vienmēr ir vesels skaits oktetu (var būt arī 0).

Līdz ar to bojāta LLC PDU tiek noteikta pamatojoties uz to, ka tās lielums nav vērtējams kā vesels oktetu daudzums vai tā ir īsāka par trim oktetiem (viena okteta kontrole) vai 4 oktetiem (divu oktetu kontrole).

## LLC dalījums pēc pārraides
* PDU apmaiņa notiek starp LLC bez datu kanāla nodibināšanas.
* Pirms PDU apmaiņas tiek nodibināts datu kanāls starp LCC. Pēc informācijas saturošu PDU pārsūtīšanas tiek saņemts apstiprinājums no saņēmēja.
* PDU apmaiņā tiek veikta bez kanāla nodibināšanas, bet lai veiktu nākamās PDU nosūtīšanu ir jāsaņem apstiprinājums.

## Atsauces
Pīterlenī

**Pīterlenī** () vai **Kopakabana** *(Copacabana Station)* ir ASV vasaras polārstacija Antarktikā. Izvietojusies Dienvidšetlendas salu lielākās salas Karaļa Džordža salas dienvidos, Admiralitātes līča rietumu krastā Antarktikas speciāli aizsargātās teritorijas Nr. 128 teritorijā. Izveidota 1985. gadā un galvenokārt tiek izmantota vasaras sezonā pingvīnu populācijas monitoringam. Nosaukta par godu amerikāņu Antarktikas izpētes kuģa *Hero* kapteinim Pīteram J. Lenijam *(Pieter J. Lenie)*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* The Antarctic Sun. Away from the lab
56. kilometrs

**56. kilometrs** ir slēgts pieturas punkts dzelzceļa līnijā Torņakalns—Tukums II, Tukuma novada Smārdes pagastā starp pieturām Smārde un Milzkalne. Tas atrodas tieši uz tagadējās Ķemeru nacionālā parka robežas, pie Dzeņu mājām. Tieši blakus pieturai bija dzelzceļnieku māja, no tās palicis tikai aizaudzis ābeļdārzs un aka. Pieturā bija perons no koka dēļiem apmēram divu vagonu garumā; tas bija vienīgais pastāvīgais koka perons Latvijā. Mūsdienās pieturā nav saglabājušās nekādas būves.

## Vēsture
Pietura atklāta aptuveni 20. gadsimta 60. gados. Pasažieru vilcieni šeit neapstājas kopš 1997. gada, bet no vilcienu sarakstiem pieturas punkts izzuda 1998. gadā.

## Attēlu galerija

Attēls:56. kilometrs 06.jpg|Skats no bijušā  perona Ķemeru virzienā
Attēls:56. kilometrs 03.jpg|Bijušais pieturas punkts
Attēls:56. kilometrs 11.jpg|Perona un dzelzceļnieku mājas atrašanās vieta otrpus sliedēm
Attēls:56. kilometrs 12.jpg|56. kilometra stabs; pietura bija dažus simtus metru aiz muguras


## Atsauces
Kopakabana

**Kopakabana** (*Copacabana*) var būt:
* Kopakabana — apkaime Riodežaneiro pilsētā, Brazīlijā;
* Pīterlenī polārstacijas cits nosaukums.
Frenštāta pie Radhoštja

**Frenštāta pie Radhoštja** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Novi Jičīnas apriņķī. Pilsētas centrs ir pilsētbūvniecības piemineklis. Ziemas sporta centrs.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1382. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Frankštate pie Radhošta (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

## Cilvēki

Frenštāta pie Radhoštja ir politiķa Ladislava Adameca (*Ladislav Adamec*, 1926-2007) un tramplīnlēcēja Jirži Raškas (*Jiří Raška*, 1941-2012) dzimtā pilsēta.

## Ārējās saites
Filips Larsens

**Filis Elzers Gāde Larsens** (; dzimis 1989. gada 7. decembrī) ir dāņu hokejists, aizsargs, Dānijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2024) Larsens spēlē Dānijas hokeja līgas kluba Esbjerg Energy rindās.

## Spēlētāja karjera
2005.—06. gada sezonā Larsens debitēja Allsvenskan līgas kluba Rögle BK rindās. Nākamās trīs sezonas hokejists aizvadīja Zviedrijas Elitsērijas kluba Frölunda HC sastāvā, komandas rindās gan nostiprinoties vien 2008.—09. gada sezonā. 2009.—10. gada sezonu uzsāka Ziemeļamerikā, aizvadot divas spēles NHL kluba Dalasas "Stars" rindās, taču tad līdz sezonas beigām tika izīrēts Frölunda HC vienībai.

2010.—11. gada sezonu Larsens aizvadīja AHL klubā Teksasas "Stars", NHL aizvadot vien sešas spēles. 2011.—12. gada sezonā hokejists Dalasā aizvadīja jau 55 spēles, taču vēl pēc gada bija nostiprinājies komandas rindās. 2013.—14. gada sezonā aizvadīja 30 spēlēs Edmontonas "Oilers" rindās, pārējo sezonu pavadot tās AHL fārmklubā Oklahomsitijas "Barons".

2014. gada maija nogalē noslēdza viena gada līgumu ar KHL klubu Hantimansijskas "Jugra", tad sezonu aizvadīja Helsinku "Jokerit", bet 2016. gada vasarā atgriezās NHL, noslēdzot viena gada līgumu ar Vankūveras "Canucks". "Canucks" rindās Larsens nākamajā sezonā aizvadīja 26 spēles.

## Ārējās saites
Teksasas "Stars"

**Teksasas "Stars"** () ir hokeja komanda, kas atrodas Čedarparkā, ASV un spēlē Amerikas hokeja līgā. Komanda dibināta 1999. gadā.

2014. gadā komanda izcīnīja Kaldera kausu. 2009.—10. gada sezonā "Stars" sasniedza Kaldera kausa finālu, kurā gan piekāpās Hēršijas "Bears" vienībai.

## Ārējās saites
* Eliteprospects.com komandas lapa
Terminators (filmu cikls)

**Terminators** () ir ASV filmu cikls, kurā ir iekļautas piecas filmas. Pirmo divu daļu režisors ir Džeimss Kemerons, trešās - Džonatans Mostovs, ceturtās - McG, bet piektās - Alans Teilors. Galvenās lomas attēlo Arnolds Švarcenegers, Linda Hamiltone un Erls Boens.

## Sižets
Filmu cikls stāsta par cīņu par izdzīvošanu starp gandrīz izmirušu cilvēci un mākslīgo intelektu, ko sauc par *Skynet*. *Skynet* ir attēlots pirmajā filmā kā ASV stratēģiskās globālās digitālās aizsardzības tīkls. Pēc aktivizēšanas tas uztver cilvēci kā "drošības draudu" un nolemj sistemātiski to iznīcināt. Tas raida kodolieroču uzbrukumu Krievijai. Krievija savukārt, raidot pretuzbrukumu, uzsāk kodolkaru, kura rezultātā iet bojā lielākā daļa cilvēku. Pret atlikušajiem cilvēkiem, *Skynet* veic uzbrukumus ar kaujas mašīnām, kurus sauc par terminatoriem. *Skynet* attīsta tehnoloģiju, ar kuru iespējams ceļot laikā.

## Filmas

## Aktieri

## Ārējās saites
Dārts Veiders

**Dārts Veiders** jeb **Anakins Debesgājējs** () ir tēls Džordža Lūkasa zinātniskās fantastikas filmu sērijā "Zvaigžņu kari". Anakins Debesgājējs ir Padmes Amidalas vīrs, kā arī Lūka Debesgājēja un princeses Lejas Organas tēvs.

2014. gadā Ukrainas Interneta partija izvirzīja cilvēku, kurš tēloja Dārtu Veideru un nomainīja vārdu uz to, par kandidātu Ukrainas prezidenta vēlēšanās. No prezidenta vēlēšanām viņš tika izslēgts, taču piedalījās kā kandidāts vietējās vēlēšanās.

## Atsauces
Gaismas zobens

**Gaismas zobens** () ir izdomāts ierocis, ko popularizēja Džordža Lūkasa zinātniskās fantastikas filmu sērija "Zvaigžņu kari". To veido metāla projektors, kurš projicē spilgtu lāzera asmeni. Gaismas zobens tiek uzskatīts par vispopulārāko ieroci filmu vēsturē. Gaismas zobenam līdzīgi ieroči bija minēti literatūrā jau pirms "Zvaigžņu kariem", tai skaitā Aizeka Azimova 1952. gada grāmatu sērijā *[[Lucky Starr]]*.

## Vizuālie efekti
Gaismas zobena vizualizācija filmā "Zvaigžņu kari" tika veidota korejiešu animatora Nelsona Šina vadībā. Šins veidoja specefektu, izmantojot *[[rotoscope]]* tehniku. Šins paskaidroja *[[Lucasfilm]]* personālam, ka tā kā gaismas zobens ir saistīts ar gaismu, tam vajadzētu izskatīties "mazliet nestabilam". Viņš ieteica ievietot ik pa laikam vienu kadru, kurā gaisma bija daudz vājāka, nekā citos kadros, veidojot gaismas vibrēšanu. Efekta radīšanas process ilga vienu nedēļu.

## Krāsas
Gaismas zobeni filmās "Jaunā cerība" un "Impērija dod atbildes triecienu" ir vai nu zili (džediem) vai sarkani (sitiem). Filmā "Džedu atgriešanās" Lūka Debesgājēja (Marks Hemils) gaismas zobens ir zaļā krāsā. Filmās "Klonu uzbrukums" un "Situ atriebība" Meisam Vindū (Semjuels Džeksons) gaismas zobens ir violetā krāsā.

Animācijas seriālā "Klonu kari" tiek izmantoti arī dzelteni gaismas zobeni un filmā "Ļaunumu vēstošā ilūzija" ir arī redzams gaismas zobens ar diviem asmeņiem. Filmā "Spēks mostas" ir redzams pulsējošs gaismas zobens ar aizsargu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Gaismas zobens StarWars.com
Džeimsa Kemerona filmogrāfija

thumb|Džeimss Kemerons
Šī ir kanādiešu režisora **[[Džeimss Kemerons|Džeimsa Kemerona]] filmogrāfija**.

## Filmas

;Piezīmes:

 **I** Mākslas režisors.
 **II** Otrās vienības režisors un dizainers
 **III** Aktieris
 **IV** Intervētais
 **V** Dalībnieks
 **VI** Montāža
 **VII** Makslinieks un specefektu režisors
 **VIII** Dizaina konsultants
 **IX** Tēla autors
 **X** Izpildproducents

### Ienesīgākās filmas

## Televīzija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Leons Fuko

**Žans Bernārs Leons Fuko** (; dzimis , miris ) bija franču fiziķis. Pazīstams kā Fuko svārsta izgudrotājs. Veicis gaismas ātruma mērījumus. Atklājis t.s. Fuko strāvas. Kaut arī nav iekārtas izgudrotājs, devis vārdu žiroskopam.

## Ārējās saites
Fulneka

**Fulneka** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Novi Jičīnas apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1293. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Cilvēki
Fulneka ir vācu riteņbraucēja Augusta fon Gedriha (*August von Gödrich*, 1859—1942) dzimtā pilsēta.
No 1618. līdz 1621. gadam pilsētā par skolotāju un mācītāju strādāja Jans Komenskis (*Jan Komenský*, 1592—1670).

## Atsauces

## Ārējās saites
Enciklopēdija (Denī Didro)

**"Enciklopēdija jeb Zinātņu, mākslu un amatu skaidrojošā vārdnīca"** () ir vispārēja satura enciklopēdija, kas tika izdota Francijā laikā no 1751. līdz 1772. gadam.

Enciklopēdijas redaktors bija Denī Didro un līdz 1759. gadam rediģējis kopā ar Žanu Leronu Dalambēru. Lielu daļu ierakstu autori nav zināmi, taču lielāko ieguldījumu grāmatas tapšanā sniedza Luijs Žakūrs (17 288 raksti), kā arī pats Didro (5394). Enciklopēdijā ir 17 sējumi rakstu, 11 sējumi ar ilustrācijām, 18 tūkstoši lapu ar tekstu, 75 tūkstoši ierakstu.

## Ārējās saites

*Tiešsaistes versija
Latvijas hokeja izlase 2013. gada Pasaules čempionātā

**[[Latvijas hokeja izlase]]i [[2013. gada Pasaules čempionāts hokejā|2013. gada Pasaules čempionāts]]** ir 17. Pasaules čempionāts augstākajā divīzijā pēc kārtas. Turnīru Latvijas izlase uzsāk ar septiņām spēlēm grupu turnīra H grupā.

## Sastāvs
### Spēlētāji
[thumb|220px|Izlases kapteinis [Lauris Dārziņš]]

### Personāls
[thumb|220px|Izlases galvenais treneris [Teds Nolans]]
* Galvenais treneris: 
* Trenera asistents
** 
** 
** 
* Ekipējuma menedžeris: 
* Fizioterapeits
** 
** 
* Ārsts: 

## Turnīrs
### Grupas tabula

### Spēles
Pēc Latvijas laika

----

----

----

----

----

----

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
Freibergs

**Freibergs** (, *Frei* — 'brīvs' un *Berg*— 'kalns'; sieviešu dzimtē **Freiberga**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

**Vīrieši**
* Imants Freibergs (1934—2026) — latviešu datorzinātnieks;
* Edmunds Freibergs (1948) — latviešu režisors, aktieris un pasniedzējs;
* Frīdrihs Freibergs (1833—1918) — latviešu luterāņu mācītājs;
* Guntars Freibergs (1991) — latviešu mūziķis;
* Kristers Freibergs (1992) — latviešu hokejists;
* Lauris Freibergs (1981) — latviešu motosportists;
* Ralfs Freibergs (1991) — latviešu hokejists;
* Viktors Freibergs (1955—2022) — latviešu kinozinātnieks un rakstnieks.

**Sievietes**
* Vaira Vīķe-Freiberga (1937) — latviešu sabiedriski politiskā darbiniece, zinātniece, bijusī Latvijas prezidente;

## Pilsētas
* Freiberga (*Freiberg*) — pilsēta Vācijā, Saksijas federālajā zemē.
Nepietiekams uzturs

**Nepietiekams uzturs**, arī **nesabalansēts uzturs** vai **nepareizs uzturs**, svešvārdā **malnutrīcija**, ir vispārīgs termins, kas apraksta virkni nosacījumu, kurus izraisa nepietiekams vai neatbilstošs uzturs, nesabalansēta diēta vai badošanās. Nepietiekama uztura gadījumā organisms neuzņem nepieciešamo minerālu un vitamīnu daudzumu, kas vajadzīgi, lai organisms varētu optimāli darboties. Nepietiekama uztura gadījumā pastāv paaugstināts risks saslimt ar slimībām, it īpaši ar tām, kas saistītas ar uzturu. Uzturs, kas neatbilst organisma prasībām, pazemina spēju pretoties slimībām, kā arī rada lielāku komplikāciju risku. Šī problēma parasti ir situācijās, kad ir apēsts maz vai netiek laikā uzņemta pārtika. Nepareizs uzturs ir arī pārmērīga pārtikas uzņemšana (ēšana).

2017. gadā 11% no pasaules iedzīvotājiem jeb 821 miljons cilvēku ikdienā ēda nepietiekami. Lai arī kopš 1990. gada, kad šī problēma skāra 23% no iedzīvotājiem, cilvēki ēd sabalansētāk, tā joprojām ir aktuāla problēma. Āfrikā 20% no iedzīvotājiem ir problēmas ar pareizu uzturu, Austrumāfrikā gandrīz trešdaļai cilvēku (31%) ir problēmas ar veselīga uztura iegūšanu. Eiropā nesabalansēts uzturs ir aptuveni 2,5% cilvēku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Imants Freibergs

**Imants Freibergs** (dzimis  Valmierā, miris ) bija latviešu datorzinātnieks, Latvijas Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas vīrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1934. gadā Valmierā, bērnību pavadīja tēva mājā Jelgavā un pie vecvecākiem Rīgā. 
Otrā pasaules kara laikā uzsāka mācības Jelgavas Skolotāju institūta paraugpamatskolā. 

1944. gadā viņš kopā ar vecākiem devās bēgļu gaitās uz Vāciju, pēc kara beigām 1948. gadā uz Franciju, kur pabeidza mācības vidusskolā. 1954. gadā Freibergs pārcēlās uz dzīvi Kanādā, 1960. gadā absolvēja inženierzinātņu studijas Toronto Universitātē. Bija latviešu studentu korporācijas *[[Latvia (studentu korporācija)|Latvia]]* filistrs. No 1961. līdz 1963. gadam strādāja IBM uzņēmumā Monreālā kā datorzinātņu speciālists, pēc tam bija mācībspēks dažādās universitātēs, tai skaitā Kvebekas un Makgila Universitātē. Darbojās programminženierijas nozarē, kur veica lielāko daļu pētījumu, 1975. gadā ieguva doktora grādu.
No 1974. līdz 1976. gadam bija viesprofesors Monpeljē Universitātē Francijā un no 1982. līdz 1983. gadam Oksfordas universitātē Anglijā.
thumb|221x221px|I. Freibergs (pirmais no labās) akcijā "Celies un ej!"

Kopš 1973. gada vairākkārt ciemojās Latvijā, sniedzot priekšlasījumus par programmtehnikas un dainu izpētes tēmām Latvijas Universitātē un Latvijas Zinātņu akadēmijā, kur ievēlēts par goda doktoru 1991. gadā.
Bija Dainu skapja digitalizācijas idejas autors un iniciators. 

Kopš 1999. gada viņš dzīvoja Latvijā. 2012. gadā Imants Freibergs iesaistījās biedrībā "Par latviešu valodu", kura uzsāka akciju ar nosaukumu "Celies un ej!", kurā latviešu tautu aicināja doties balsot "pret" krievu valodu kā otru valsts valodu.

2024. gadā iznāca grāmata par Imanta Freiberga dzīves gaitām "Dari, kas jādara". Miris 2026. gada 1. janvārī.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
Saņēmis vairāk nekā 20 ārzemju un Latvijas augstākos nopelnu ordeņus, 2007. gadā kļuva par Triju Zvaigžņu ordeņa lielkrusta komandieri. Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktors. No 2001. līdz 2008. gadam bija Latvijas Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas asociācijas (LIKTA) prezidents.

### Latvijas Universitātes fonda atbalstītājs
Imants Freibergs bija Latvijas Universitātes fonda atbalstītājs. 1998. gadā LU dāvināja autoatbildētāju 500 ASV dolāru vērtībā. 1987. gadā Imants Freibergs LU Fizikas un matemātikas fakultātei uzdāvināja datoru 3500 ASV dolāru vērtībā.

## Ģimene
1960. gadā apprecējās ar Vairu Vīķi-Freibergu. Pārim dzimuši trīs bērni — Kārlis Roberts (1963), Ivars Jānis (1966; miris divas dienas pēc dzimšanas), Indra Karolīne (1967).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija ''vvf.lv'' mājaslapā
* Biogrāfija ''president.lv'' mājaslapā
* "Latvijas ļaudis" informācija
Edinsons Kavani

**Edinsons Roberto Kavani Gomess** (; dzimis ) ir urugvajiešu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Urugvajas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Kavani pārstāv Argentīnas komandu *[[Boca Juniors]]*.

Karjeru sācis dzimtās Urugvajas klubā *[[Danubio F.C.|Danubio]]*, 2007. gadā sācis karjeru Eiropā. Laikā no 2007. līdz 2010. gadam spēlēja Itālijas A sērijas kluba *[[Palermo FC|Palermo]]* sastāvā, taču kopš 2010 līdz 2013. gada bija cita šīs līgas kluba *[[SSC Napoli|Napoli]]* spēlētājs. 2011.—2012. gada sezonā izcīnīja Itālijas kausu *Napoli* sastāvā, kur bija arī rezultatīvākais spēlētājs (5 vārti).  par aptuveni 64.5 miljoniem eiro viņu iegādājās Parīzes "Saint-Germain", kas ar viņu noslēdza 5 gadu līgumu.

2022. gada 29. augustā spāņu klubs Valencia CF par divu gadu līguma parakstīšanu ar Kavani.

Urugvajas izlasē debitējis 2008. gadā. Tās sastāvā spēlējis 2010. gada FIFA Pasaules kausā (4. vieta), *[[2011. gada Copa América]]* (uzvara), , 2013. gada FIFA Konfederāciju kausā (pusfināls) un  2014. gada FIFA Pasaules kausā (astotdaļfināls).

## Sasniegumi
**Danubio**

* Urugvajas Pirmā divīzija: 2006—07

**Napoli**

* Coppa Italia: 2011—12

**Paris Saint-Germain**

* Francijas 1. līga: 2013—14, 2014—15, 2015—16, 2016—17, 2017—18, 2018—19, 2019—20
* Coupe de France: 2014—15, 2015—16, 2016—17, 2017—18, 2019—20
* Coupe de la Ligue: 2013—14, 2014—15, 2015—16, 2016—17, 2017—18, 2019—20
* Trophée des Champions: 2014, 2015, 2017, 2019

**Manchester United**

* UEFA Eiropas līga finālists: 2020—21
**Urugvaja**

* Copa América: 2011

**Individuālie sasniegumi**

* Itālijas Serie A labākais vārtu guvējs: 2012—13
* Francijas 1. līgas labākais vārtu guvējs: 2016—17, 2017—18
* Francijas 1. līgas labākais spēlētājs: 2016—17

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ture

**Ture** var būt:

* Jaja Ture (*Yaya Touré*; 1983) — Kotdivuāras futbolists;
* Kolo Ture (*Kolo Touré*; 1981) — Kotdivuāras futbolists.
Jaja Ture

**Jaja Ture** (; dzimis ) ir bijušais Kotdivuāras futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, Kotdivuāras futbola izlases dalībnieks.

Karjeru sācis Kotdivuāras klubā ASEC Mimosas. 2001. gadā sācis spēlēt Eiropā, karjeras Eiropā pirmajā pusē spēlējis Beļģijā un Ukrainā. Laikā no 2005. līdz 2006. gadam bijis Grieķijas *[[Pirejas "Olympiacos" (futbola klubs)|Olympiacos]]* spēlētājs, pēc tam spēlējis Francijas *[[AS Monaco FC|Monaco]]*. Laikā no 2007. līdz 2010. gadam Ture pārstāvēja Spānijas klubu *[[FC Barcelona|Barcelona]]*, 2010. gadā Ture pievienojās Anglijas Premjerlīgas klubam *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]*. Ar *Manchester City* komandu Ture trīsreiz uzvarēja Premjerlīga. Sava spēlētāja noslēdzošos gadus Ture pavadīja *Olympiacos* un Ķīnas komandā ''Qingdao Huanghai''.

2021. gada februārī Ture pievienojās Ukrainas Premjerlīgas komandai Doneckas "''Olimpik''", kā trenera asistents.

Karjeras laikā kļuvis par Kotdivuāras, Grieķijas, divkārtēju Spānijas, Premjerlīgas čempionu, *Barcelona* sastāvā uzvarēja arī UEFA Čempionu līgā 2008.—2009. gada sezonā. Trīs gadus pēc kārtas tika nosaukts par Āfrikas gada labāko futbolistu (2011, 2012, 2013).

Kotdivuāras izlases sastāvā spēlējis vairākos Āfrikas Nāciju kausa turnīros, kā arī trijos FIFA Pasaules kausa turnīros (, , 2014). Arī viņa brālis Kolo Ture ir futbolists.

## Sasniegumi
**Olympiacos**

* Grieķijas Superlīga: 2005–06
* Grieķijas kauss: 2005–06

**Barcelona**

* Spānijas La Liga: 2008–09, 2009–10
* Copa del Rey: 2008–09
* Spānijas Superkauss: 2009
* UEFA Čempionu līga: 2008–09
* UEFA Superkauss: 2009
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2009

**Manchester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2011–12, 2013–14, 2017–18
* FA kauss: 2010–11
* Anglijas Līgas kauss: 2013–14, 2015–16
* FA Community Shield: 2012

**Qingdao Huanghai**

* Ķīnas Pirmā līga: 2019

**Kotdivuāra**

* Āfrikas Nāciju kauss: 2015

**Individuālie sasniegumi**

* Kotdivuāras gada futbolists: 2009
* Āfrikas gada futbolists: 2011, 2012, 2013, 2014
* ''Manchester City'' gada labākais spēlētājs: 2013–14

## Atsauces

## Ārējās saites
Kopršivnice

**Kopršivnice** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Novi Jičīnas apriņķī. Pilsētā atrodas autobūves uzņēmums "Tatra". Tehnikas muzejs.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1621. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Neseldorfa** (). 1853. gadā Ignācs Šustala šeit nodibināja pajūgu ražošanas uzņēmumu, kas mūsdienās pazīstams kā "Tatra". No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Cilvēki
Kopšivnica ir mākslinieka Zdeneka Buriana (*Zdeněk Burian*, 1905—1981), hokejista Tomāša Fleišmana (*Tomáš Fleischmann*, 1984) un skrējēja Emila Zātopeka (*Emil Zátopek*, 1922—2000) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Uzņēmums "Tatra"
Ērvings Fišers

**Ērvings Fišers** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu ekonomists, statistiķis un sabiedrisks darbinieks. Agrīns neoklasiskās teorijas pārstāvis.

Sava laika ekonomikas zvaigzne, kura reputāciju iedragāja viņa izteicieni neilgi pirms 1929. gada biržas kraha, ka akciju cenas ir "iegājušas pastāvīgi augstā cenu līmenī". Tomēr gan Džeimss Tobins, gan Miltons Frīdmans ir atzinuši Fišeru par visu laiku izcilāko ASV ekonomistu. Fišera idejas par parādu deflāciju, kas tika izstrādātas pēc Lielās depresijas sākuma, tika ignorētas līdz 20. gadsimta piecdesmitajiem gadiem. Tām pievērsa uzmanību arī 21. gadsimta sākuma Lielās recesijas laikā. Fišers kā persona atbalstīja sauso likumu, eigēniku un veģetārismu.

## Ārējās saites
Braiens Litrels

**Braiens Tomass Litrels** (; dzimis ) ir amerikāņu dziedātājs, vislabāk pazīstams kā grupas *[[Backstreet Boys]]* dalībnieks. Viņš arī ir *Contemporary Christian* dziesmu autors un 2006. gadā izdevis soloalbumu *[[Welcome Home]]*. B. Litrelam ir četri Top 20 solo singli ASV kristīgajos topos.
Novi Jičīna

**Novi Jičīna** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Novi Jičīnas apriņķa centrs. Pilsētas vecpilsēta ir apbūves piemineklis. Tradicionāls galvassegu ražošanas centrs. Pilsētā atrodas 1799. gadā dibinātais cepuru ražošanas uzņēmums "Tonak".

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1313. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Neitičeine** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Cilvēki
Novi Jičīna ir hokejista Rostislava Kleslas (1982) dzimtā pilsēta.

1790. gada 14. jūlijā Novi Jičīnā mira Latvijā dzimušais austriešu karavadonis Ernests Gideons fon Laudons.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Uzņēmums "Tonak"
Niks Kārters

**Nikolass Džīns Kārters** (dzimis ) ir amerikāņu dziedātājs, dejotājs, mūziķis un aktieris. Viņš ir grupas *[[Backstreet Boys]]* dalībnieks. Viņš ir izdevis divus soloalbumus — *[[Now or Never]]* un *[[I'm Taking Off]]* — laikā, kad Backstreet Boys ieturēja pauzi. Viņš ir bijis dažādos televīzijas projektos un izveidojis savu realitātes šovu *[[House of Carters]]*. Viņš ir arī vecākais brālis Āronam Kārteram.

## Atsauces
Hovijs Doro

**Hauards Dveins "Hovijs D." Doro** (; dzimis ) ir amerikāņu dziedātājs, dejotājs, aktieris un uzņēmējs, vislabāk pazīstams kā grupas Backstreet Boys dziedātājs. Viņš  ir izdevis soloalbumu *[[Back to Me]]* 2011. gadā.
Kevins Ričardsons

**Kevins Skots Ričardsons** (; dzimis ) ir amerikāņu dziedātājs, modelis, aktieris, komponists, kas vislabāk pazīstams kā grupas *[[Backstreet Boys]]* dziedātājs.
Aleksandrs Džeimss Maklīns

**Aleksandrs Džeimss "A.J." Maklīns** (; dzimis ) ir amerikāņu mūziķis, dziedātājs, dejotājs, aktieris un skatuves mākslinieks. Viņš ir grupas *[[Backstreet Boys]]* dalībnieks.
Emils Hāha

**Emils Hāha** (; dzimis , miris ) bija čehu jurists un politiķis. Čehoslovākijas prezidents no 1938. gada 30. novembra līdz 1939. gada 14. martam, kā arī Vācijas kontrolētās Bohēmijas un Morāvijas protektorāta Valsts prezidents. Pēc 1939. gada, kad Čehija faktiski atradās Vācijas kontrolē, nekādu būtisku ietekmi varā nespēlēja.

Studējis tieslietas Kārļa Universitātē Prāgā. Nodibinoties Čehoslovākijas valstij, kļuva valsts Augstākās Administratīvās tiesas priekšsēdētāja vietnieku (1919. gadā), bet vēlāk - par priekšsēdētāju (1925. gadā).

Kad 1938. gadā Minhenes vienošanās rezultātā Čehoslovākija zaudēja Sudetu apgabalu, Čehoslovākijas prezidents Edvards Benešs demisionēja un devās trimdā, bet par valsts prezidentu tika izraudzīts Emils Hāha. 1939. gada 14. martā Ādolfs Hitlers uzaicināja Hāhu uz Berlīni un ar klajiem draudiem piespieda parakstīt vienošanos par Čehoslovākijas okupāciju. Emils Hāha palika par Bohēmijas un Morāvijas protektorāta vadītāju, bet Slovākija kļuva formāli neatkarīga.

Pēc tam, kad 1945. gada maijā Prāgu ieņēma Sarkanā armija un tika atjaunota Čehoslovākija, Hāha tika arestēts un neskaidros apstākļos cietumā mira.

## Ārējās saites
165. gads

**165. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Romas konsuli bija Orfitijs un Pudenss.
* Romieši iekaroja teritorijas Tuvajos Austrumos.
* Romas impērijas teritorijā izcēlās pandēmija, kas zināma kā Antonina mēris. To visticamāk izplatīja romiešu karaspēks, kas atgriezās no Tuvajiem Austrumiem.

## Dzimuši
* *iespējams*
** Makrīns, Romas imperators (miris 218. gadā)

## Miruši
984. gads

**984. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 20. augusts — antipāvests Bonifācijs VII nogalināja Romas pāvestu Jāni XIV. Par jauno Romas pāvestu kļuva Jānis XV.

### Nezināms datums
* Vikingi Grenlandē dibināja pirmās apmetnes.
* Par Japānas imperatoru kļuva Kadzans.

## Dzimuši

## Miruši
* 5. maijs — Saksijas Gerberga, Vācijas karaļa Heinriha I Putnuķērāja meita
* 20. augusts — Jānis XIV, Romas pāvests