Viktors Alksnis

**Viktors Alksnis** (; dzimis  Taštagolā, miris 2025. gada 1. janvārī) bija latviešu izcelsmes PSRS un Krievijas politiķis, Latvijas Augstākās padomes un Krievijas Valsts domes deputāts, kā arī PSRS militārpersona (gaisa karaspēka pulkvedis).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1950. gadā Kemerovas apgabalā Sibīrijā izsūtītā inženiera Imanta Alkšņa ģimenē. Viņa māte bija cēlusies no Sibīrijas vecticībniekiem, bet vectēvs bija PSRS kara aviācijas komandieris Jēkabs Alksnis, kas 1930. gadu beigās Staļina tīrīšanu laikā bija kritis nežēlastībā un 1938. gadā nošauts.. 1957. gadā Alkšņu ģimeni reabilitēja un tā pārcēlās dzīvot uz Latviju. Studēja Jēkaba Alkšņa Rīgas kara aviācijas augstākajā inženieru skolā, 1970. gadā ar savu eseju “Latviešu sarkanie strēlnieki cīņās par padomju varu” viņš kļuva par Vissavienības studentu darbu konkursa sociālajās zinātnēs laureātu. 1972. gadā V. Alksnis pabeidza mācības un 1973. gadā sāka dienēt PSRS gaisa karaspēkā kā inženieris Voroņežas helikopteru eskadronā, no 1977. gada bija inženieris Rīgas aviācijas eskadronā, no 1979. gada bija inženieris-inspektors Baltijas kara apgabala Gaisa spēku štābā, sasniedzot pulkveža militāro pakāpi.

Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā V. Alksnis aktīvi iestājās par Padomju Savienības saglabāšanu. 1989. gadā ievēlēts par PSRS tautas deputātu, kur bija viens no deputātu grupas "Sojuz" izveidotājiem un aktīvākajiem dalībniekiem. 1990. gadā ievēlēts LPSR Augstākajā Padomē, kur nebalsoja par Neatkarības deklarāciju. Atbalstīja Augusta puču PSRS. Politiskie oponenti V. Alksni šai laikā dēvēja par "Melno pulkvedi".
Pēc Augusta puča izgāšanās Latvijas Republikas Augstākā padome 1991. gada 29. augustā pieņēma lēmumu "Par tautas deputātu — militārpersonu statusu", kurā prasīja deputātiem — militārpersonām Alksnim, Jagupecam un Rjabiņinam iesniegt juridiski apstiprinātu ziņojumu PSRS aizsardzības ministram par atvaļināšanu rezervē. Tā kā viņi to nedarīja, tad AP 1991. gada 2. oktobrī anulēja viņiem deputāta mandātu.

1992. gadā V. Alksni atvaļināja no militārā dienesta un viņš pārcēlās dzīvot uz Krieviju, 1993. gadā apmetās Tučkovā Maskavas apgabalā. Krievijā turpināja politisko darbību. 1995. gadā kļuva par Maskavas apgabala Žukovskas pilsētas mēra vietnieku. Bija Krievijas Valsts domes deputāts divos tās sasaukumos (abos ievēlēts Odincovas vēlēšanu apgabalā, 2000. gadā, pārstāvot sarakstu "Regioni Rossiji", bet 2003. gadā — "Rodina"). Pēc aiziešanas no Krievijas parlamenta nesekmīgi nodarbojās ar uzņēmējdarbību. 2013. gadā Alksni ievēlēja Tučkovas pašvaldībā no paša veidotās organizācijas "Pilsoniskā izvēle" (), kura ieguva pašvaldības padomē 9 no 15 vietām, pārspējot "Vienotās Krievijas" sarakstu. No 2013. līdz 2015. gadam bija Tučkovas pašvaldības vadītājs, pēc tam "Vienotās Krievijas" deputāti nolika savus mandātus un padomi atlaida.

2002. gada 20. februārī Krievijas Valsts Dome pieņēma V. Alkšņa ierosinātos labojumus Krievijas Federācijas likumā "Par pilsonību", kas paredz atvieglotus nosacījumus Krievijas pilsonības iegūšanai bijušajiem PSRS pilsoņiem, kas dzīvo bijušās PSRS teritorijā un nav ieguvuši savas apmešanās valsts pilsonību.
2018. gadā viņš prezidenta vēlēšanās bija komunistu kandidāta Pāvela Grudiņina uzticības persona. 2018. gada 14. aprīlī viņu kopā ar P. Grudiņinu un vēl divām personām ievēlēja par kustības "Krievijas Nacionālpatriotiskie spēki" līdzpriekšsēdētāju.

Viktors Alksnis bija pazīstams atvērtā koda programmatūras atbalstītājs. No kreisi impēriskām pozīcijām aktīvi kritizēja Krievijas valdošās aprindas par nekompetenci, pārspīlēto klerikālismu un nepietiekamu militārismu. 2007. gadā viņš paziņoja, ka Krievijas elektronikas nozares sabrukuma dēļ mikroshēmas Krievijas jaunākajām raķetēm ražo Rīgā. Izteica atbalstu karam Donbasā.

V. Alksnis bieži kritizēja Latvijas valdības politiku, V. Alksnim aizliedza iebraukšanu Latvijā. Publiski atbalstīja 2014. un 2022. gada Krievijas iebrukumus Ukrainā.

Miris 2025. gada 1. janvārī Mitišču apgabala slimnīcā pēc smadzeņu insulta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* ''Livejournal'' blogs 
* ''Livejournal'' blogs (līdz 2017. gadam) 
* ''Telegram'' kanāls