open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Club Penguin

***Club Penguin*** ir *[[Club Penguin Enterteinment Inc]]* izstrādāta tīmekļa pārlūkā spēlējama datorspēle. Lietojot pingvīnus kā personāžus, spēlētāji var kopīgi spēlēt minispēles, tērzēt un darīt citas lietas. Spēle pārtrauca savu darbību 2017. gadā.

## Vēsture
Pēc bēta versijas testēšanas 2005. gada 24. oktobrī *Club Penguin* tika atklāts publikai. *Club Penguin* sākās ar bēta testēšanu, kurā tika labotas sākuma kļūdas un testētas jaunās spēles versijas. Šajā laikā visiem bija iespējas no katalogiem pirkt drēbes un mēbeles saviem iglu. Šajā laikā tika labotas daudzas spēles ātrumu un darbību ietekmējošas kļūdas. No 2005. gada 24. oktobra *Club Penguin* tika palaista oficiāli. Kopš spēles palaišanas brīža tika aktivizēta piederības maksa ().

## Maksājošie spēlētāji
Šī piederības maksa ļauj maksātspējīgiem spēlēt iegūt virtuālās drēbes un pirkt mēbeles saviem iglu, kā arī uzturēt vairāk mājdzīvnieku. Tā ļauj arī iekļūt slepenās istabās, kad notiek ballītes.

### Nemaksājošie spēlētāji
Tiem spēlētājiem, kas nemaksā, ir iespēja dabūt dažas virtuālās drēbes no ballītēm. Nemaksājošie spēlētāji nevar papildināt savas mājas un var izvēlēties tikai 2 mājdzīvnieku krāsas — sarkanu un zilu, un uzturēt mazāku skaitu.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Reaktīvais dzinējs

**Reaktīvais dzinējs** ( — 'atpakaļ, pret', *activus* — 'darbīgs') ir dzinējs, kurš rada vilci ar reaktīvo spēku. Reaktīvais spēks rodas saskaņā ar Ņūtona trešo likumu, darba ķermenim jeb darbvielai (parasti sadegšanas produktiem un gaisam) lielā ātrumā izplūstot pa dzinēja sprauslu un grūžot dzinēju pretējā virzienā. Visbiežāk darbvielai ātrums tiek piešķirts, to strauji sakarsējot. Ir divi galvenie šādu dzinēju veidi:
* raķešdzinēji (reaktīvie dzinēji, kuros gan darbviela, gan enerģijas avots atrodas pašā dzinējā);
* gaisa reaktīvie dzinēji, kuros degvielu sadedzina, izmantojot apkārtējo gaisu.

## Reaktīvo dzinēju veidi

* Raķešveidīgie
** Raķešdzinējs
** Jonu dzinējs
* Gaisa
** Turboreaktīvais dzinējs (gāzes strūklas dzinējs)
** Turboventilatora dzinējs
** Impulsdzinējs
** Taisnplūsmas gaisa reaktīvais dzinējs
** Virsskaņas caurplūdes reaktīvais dzinējs

## Skatīt arī
* Gāzes strūklas dzinējs

## Ārējās saites
Londekzdroja

**Londekzdroja** (, vēsturiski arī Bādlandeka ()) - pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz austrumiem no Bistšicas Klodzkas. Kūrortpilsēta. Radona terapijas centrs.

Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.

Pilsētiņā 1877. gadā mira vācu ģenerālfeldmaršals Kārlis Frīdrihs fon Šteinmecs (*Karl Friedrich von Steinmetz*, 1796 - 1877).
Anatolijas cietoksnis

**Anatolijas cietoksnis** (turku: *Anadoluhisarı*) ir cietoksnis Stambulā, Turcijā, Bosfora šauruma Anatolijas (Āzijas) pusē un tā vārdā nosaukts arī ap to esošais kvartāls. Cietokšņa celtniecība sākās 1393. gadā un tas tika pabeigts 1394. gadā pēc Osmaņu impērijas sultāna Bajezida I Pērkona pavēles, lai sagatavotos Konstantinopoles (tag. Stambula) 1395. gada aplenkumam.

Anatolijas cietokšņa celtne aizņem 7.000 m² un tā atrodas Bosfora šaurākajā (660 m) vietā, netālu no Gēksu līča (turku: Göksu, agrākais grieķu nosaukums: *Aretos*). Netālu uz ziemeļiem no cietokšņa atrodas Sultāna Mehmeda Iekarotāja tilts, kas ir viens no diviem Bosforu šķērsojošiem tiltiem. Otru cietoksni — Rumēlijas cietoksni uzbūvēja (1451—1452) Bosfora otrā, Eiropas pusē tieši pretī šim cietoksnim sultāns Mehmeds II, lai pilnībā kontrolētu jūras satiksmi pa šaurumu, kas bija ārkārtēji nozīmīga Bizantijas sabiedroto dženoviešu kolonijai Galatā, kuriem bija kolonijas arī Melnās jūras krastos — Kaffā, Sinopā un Amasrā.

Anatolijas cietoksni būvēja kā pārraudzības fortu. Tam ir 25 m augsts taisnstūra formas galvenais tornis, kuru ieskauj neregulāra piecstūra formas sienas ar sargtorņiem katrā stūrī. Cietoksnī ir iebūvēta neliela mesdžida (mošeja). Sākotnēji to sauca par *Güzelce Hisarı*. Vēlāk sultāns Mehmeds II cietoksnim apkārt uzbūvēja 2 m biezas sienas ar trīs sargtorņiem, kā arī dažas ēkas un noliktavu. Pēc vēlāk veiktajām vairākām pārbūvēm cietoksnim nav saglabājies tā sākotnējais izskats un pēc Konstantinopoles krišanas tas kalpoja kā militārais cietums.

No 1991. līdz 1993. g. objektu atjaunoja Turcijas Kultūras ministrija un mūsdienās mazais forts ir redzams apbūvēts ar vairākām senām koka ēkām. Neskatoties uz to, ka Anatolijas cietoksnis ir muzejs un kultūrvēstures piemineklis, tas nav atvērts publikai.

## Skatīt arī
* Rumēlijas cietoksnis
* Bosfors
* Konstantinopoles krišana

## Atsauces
* Arhitektūras muzejs (turku val.)
* Osmaņu forta celtniecības principi (turku val.)

## Ārējās saites

* WowTurkey: Anatolijas cietokšņa attēli
* Anadoluhisarı - Interneta vieta par cietoksni (turku val.)
Spožais saulkrēsliņš

**Spožais saulkrēsliņš** (*Thalictrum lucidum*) ir daudzgadīgs Gundegu dzimtas lakstaugs.

## Raksturojums
Augums liels, līdz 120 cm. Stumbrs stāvs, zarojas (visbiežāk ziedkopā). Lapas trīsstūrainas, divkārt vai trīskārt plūksnaini saliktas no lineārām lapiņām. Apakšējās lapas ar kātu, augšējās sēdošas. Ziedi gaiši dzelteni, sakārtoti blīvā ziedkopā. Zied jūnijā, jūlijā. Auglis — riekstiņš.

## Izplatība
Suga izplatīta Eiropas centrālajā un austrumu daļā.

Latvijā ir sastopams visā teritorijā. Aug mitrās pļavās, upju krastos. 

## Izmantošana
Iecienīts dekoratīvais augs dārzos, smaržo pēc rozēm.
Scinava

**Scinava** (, vēsturiski arī Šteinava pie Oderas () ir pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz austrumiem no Lubinas pie Odras upes.

Rakstos pirmoreiz minēta 1202. gadā. No 1278. līdz XVI gadsimta vidum - kņazistes centrs. Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.

2007. gadā pilsētā tika atklāts Alcheimera slimības ārstēšanas centrs.
Taivāniešu dialekts

**Taivāniešu dialekts** (POJ: *Tâi-oân-oē* vai *Tâi-gí*; tradicionālajā ķīniešu: 臺灣話, 臺語; piņjiņs: *Táiwānhuà, Táiyǔ*) ir ķīniešu valodas dialekts, kurā runā aptuveni 70% Taivānas iedzīvotāju. Lielākā Taivānā dzīvojošā etniskā grupa, kam taivāniešu dialekts ir dzimtā valoda, ir pazīstama kā Hoklo vai Holo.

## Literatūra
* 
* 
*
Peņska

**Peņska** (, vēsturiski arī Penciga () - pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz ziemeļiem no Zgoželecas, Neises upes labajā krastā, upes otrā krastā ir Vācijas teritorija.

Rakstos pirmoreiz minēta 1241. gadā.

Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā. Pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.
Ščavnozdroja

**Ščavnozdroja** (, vēsturiski arī **Oberzalcbrunna** (, līdz 1935. gadam) un **Bādzalcbrunna** (, 1935—1945) ir kūrortpilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz ziemeļiem no Valbžihas.

Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, un pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.

Vācu rakstnieka, Nobela prēmijas laureāta Gerharta Hauptmaņa (*Gerhart Hauptmann*, 1862—1946) dzimtā pilsēta.
Bolkova

**Bolkova** (, vēsturiski arī **Bolkenhaina** ()) ir pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz dienvidrietumiem no Javoras.

Pilsēta nosaukta pēdējā neatkarīgā Silēzijas Pjastu kņaza Bolko II Mazā (*Bolko II Mały*, 1312—1368) vārdā. Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.

Pilsētā atrodas iespaidīgas viduslaiku pils drupas. Katru gadu šeit tradicionāli notiek viens no lielākajiem Eiropas gotiskā roka festivāliem "*Castle Party*".

## Ārējās saites
* ''Castle Party'' mājaslapa
Ludoviko Einaudi

**Ludoviko Einaudi** (dzimis  Turīnā, Itālijā) ir mūsdienu klasiskās mūzikas komponists un pianists.

## Biogrāfija
Ludoviko Einaudi ir dzimis Turīnā 1955. gada 23. novembrī. Viņa tēvs bija grāmatu izdevējs Džulio Einaudi, un viņa vectēvs — Luidži Einaudi — no 1948. līdz 1955. gadam bija Itālijas Republikas prezidents.

Jau agrā bērnībā Ludoviko māte, būdama pianiste, spēlēja viņam Baha un Šopēna kompozīcijas. Vēlāk Einaudi iestājās prestižajā Conservatorio di Musica 'G Verdi' Milānā, kuru pabeidza 1982. gadā. Tai pašā gadā jaunais mūziķis saņēma Bostonas Tanglvudas Festivāla stipendiju un turpināja studijas Parīzē, līdz beidzot kļuva par atzītā avangarda komponista Lučiāno Berio skolnieku.

Savas karjeras laikā Einaudi komponēja mūziku vairākām filmām, tostarp *[[This is England]]*. 2020. gadā viņa mūzika tika izmantota filmās "Klejotāju zeme" un "Tēvs".

## Mūzika
Līdz 1980. gadu beigām Einaudi jau bija pierādījis savas komponista spējas, sacerot mūziku baletiem — "Sul filo dí Orfeo" (1984), "The Wild Man" (1990) un "The Emperor" (1991, pirmizrāde Ņujorkas deju teātrī). Šīs agrās kompozīcijas bija muzikāli sarežģītas un demonstrēja spēcīgu Berio ietekmi. Taču pamazām komponists sāka meklēt savu personīgo stilu.

[250px|left|thumb|Einaudi 2008. gadā uzstājamies [Kvirināles pils|Kvirināles pilī]]
1996. gadā Einaudi publicēja savu pirmo solo albumu *Le Onde* ("Viļņi"). Šai albumā un tālākajās kompozīcijās Einaudi īpatnējais stils, kas apvieno džeza, rokmūzikas, pasaules mūzikas un klasiskās mūzikas elementus, jau ir nobriedis. Komponists atzīst, ka viņa mūziku ir grūti iekļaut kāda noteikta virziena vai stila ietvaros, un atklāj, ka, lai gan viņš neatzīst mūzikas iedalījumu jebkādās kategorijās kā nevajadzīgu ierobežojumu, tomēr, ja nāktos pieņemt kādu konkrētu stila apzīmejumu viņa mūzikai, minimālisms būtu vistuvākais.

## Diskogrāfija
* *Cinema* (2021)
* *Einaudi Undiscovered* (2020)
* *12 Songs From Home* (2020)
* *Seven Days Walking* (2019)
* *Taranta Project* (2015)
* *Elements (Deluxe Edition)* (2015)
* *In a Time Lapse* (2013)
* *Nightbook* (2009)
* *Divenire* (2006)
* *Diario Mali* (2006)
* *Una Mattina* (2004)
* *Sotto falso nome* (2004)
* *La Scala Concert 03.03.03* (2003)
* *Echoes: The Einaudi Collection* (2003)
* *Le Stanze* (2002)
* *Doctor Zhivago* (2002)
* *Luce dei miei occhi* (2001)
* *I Giorni* (2001)
* *Alexandria* (2001)
* *Fuori Dal Mondo* (1999)
* *Eden Roc* (1999)
* *Stanze* (1997)
* *Le Onde* (1996)
* *Time Out* (1988)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Formula

**Formula** var būt:

* ķīmiskā formula
* matemātiskā formula
* Formula 1 autosacīkstes
* Formula 3 autosacīkstes
Mazais saulkrēsliņš

**Mazais saulkrēsliņš** () ir daudzgadīgs gundegu dzimtas lakstaugs.

## Raksturojums
Augums liels, līdz 150 cm. Stumbrs stāvs, zarojas, kails. Lapas trīsstūrainas, trīskārt vai četrkārt plūksnaini saliktas no ieapaļām lapiņām. Apakšējās lapas ar kātu. Ziedi gaiši dzelteni vai iesārti, sakārtoti skrajā skarā. Zied jūnijā, jūlijā. Auglis — riekstiņš.

## Izplatība
Suga izplatīta Ziemeļāzijā un Eiropā, izņemot ziemeļdaļu. Latvijā ir sastopams visā teritorijā. Aug sausās vietās pļavās, nogāzēs. 

## Izmantošana
Iecienīts dārzu krāšņumaugs. 
 
## Ārējās saites
Mūgas priekšējā vaduguns

**Mūgas priekšējā vaduguns** (igauniski — *Muuga alumine tuletorn*) atrodas Igaunijas ziemeļdaļā Mūgas ostā, pie Somu līča. Bāka ietilpst Mūgas vadlīnijā un atrodas 500 m no aizmugurējās vaduguns.
__TOC__
## Vēsture
Bāka šajā vietā atrodas kopš 1986. gada. 

## Raksturojums
Bākas augstums ir 33 m. Bāku veido apaļš metāla tornis ar galeriju, bez laternas. Torņa augšdaļā tā abās pusēs atrodas melni taisnstūrveida paneļi (dienaszīmes). Tornis ir baltā krāsā. Gaismas elements atrodas 36 m virs jūras līmeņa. Gaisma sarkana (2 s deg, 3 s pārtraukums). Gaismas signāls redzams 10 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu, diennakts tumšajā laikā.
## Skatīt arī
Mūgas aizmugurējā vaduguns
## Ārējās saites
* Estonian Maritime Navigation
* Attēls
Lakstaugs

thumb|260px|Lakstaugs
**Lakstaugs** vai **zālaugs** ir viena no galvenajām un izplatītākajām augu formām, kura virszemes daļas (stumbrs, lapas) veģetatīvā perioda beigās atmirst. Atkarībā no dzīves ilguma, lakstaugi var būt:
* viengadīgi (dzīves cikls ilgst vienu veģetācijas periodu);
* divgadīgi (dzīves cikls ilgst divus veģetācijas periodus. Pirmajā parasti attīstās veģetatīvie orgāni, otrajā arī reproduktīvie orgāni);
* daudzgadīgi (aug ilgāk nekā 2 gadus).

Sarunvalodā par lakstaugiem sauc mauriņu, zālāju veidojošos augus. Taču pie tiem pieder arī dilles, pētersīļi, ķimenes, piparmētras, baziliks, ķiploki, kumelītes, salvija, ceļtekas (ceļmallapas), lavanda un citi augi. Šie augi ir vieni no visātrāk augošajiem augiem, šie augi ir pirmie, kas sāk augt cirsmās un mežos pēc ugunsgrēkiem. Starp zālaugiem ir ļoti daudz tādu augu, kas ir lietojami cilvēka uzturā. Zālaugu augstums svārstās no pāris milimetriem līdz vairākiem metriem. Vairāki augi izaug vairāku metru garumā, piemēram, dažādi banānkoku un bambusu veidi, neskatoties uz stumbru pārkoksnēšanos, tie pieder pie zālaugiem. Lakstauga pretstats ir kokaugs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jaunais vilnis

**Jaunais vilnis** var būt:
* Jaunais Vilnis — mūzikas izpildītāju konkurss;
* jaunais vilnis — mūzikas žanrs;
* *[[Franču jaunais vilnis|nouvelle vague]]* — franču kinomākslas uzplaukuma posms.
Elektronika (nozīmju atdalīšana)

**Elektronika** var būt:

* Elektronika - zinātnes nozare;
* Elektronika (mūzikas žanrs)

## Skatīt arī

* Elektroniskā mūzika
Ursula Le Gvina

**Ursula Krēbere Le Gvina** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu rakstniece. Lielākoties rakstīja fantāzijas un zinātniskās fantastikas stilā; romānus, noveles, esejas, īsos stāstus, grāmatas bērniem. Jūrzemes grāmatu autore.

## Biogrāfija
Ursula dzimusi un augusi Bērkli, Kalifornijā. Tēvs - antropologs Alfrēds Krēbers, māte - rakstniece Teodora Krēbere.

Studējusi Kolumbijas Universitātē. Vēlāk arī Francijā, kur satika savu nākamo vīru vēsturnieku Čārliju Le Gvinu.

## Ārējās saites

* Ursula Le Gvinas oficiālā mājaslapa
Sula

thumb|right|150px|Glāze ar apelsīnu sulu
**Sula** ir šķidrums vai suspensija, kuru satur augļi, ogas vai dārzeņi. Par sulām dēvē arī citus augu izcelsmes šķidrumus (piemēram, bērzu sula). Svaigas sulas, kuras iegūst, izspiežot no augļiem, ir vērtīgs vitamīnu avots uzturā. Tās var izmantot pārtikā tieši vai arī kā izejvielu citiem produktiem vai ēdieniem.

Ražojot sulas no koncentrātiem, nosaukumu "sula" lieto tikai tad, ja ražošanā ir pievienots tieši tikpat daudz ūdens, cik ir atdalīts, gatavojot koncentrātu. Šādu sulu sastāvā mēdz būt papildu piedevas (konservanti, vitamīnus u.c.).

Sulu un nektāru saldumu mēra Briksa grādos (Briksa grāds ir saharozes masas procentuālais saturs šķīdumā), ar īpašu aparātu — refraktometru jeb saharimetru — izmērot šķidruma gaismas laušanas koeficientu. Jo lielāks laušanas koeficients, jo saldāks šķidrums.

## Ārējās saites
Makss Moslijs

**Makss Rūfass Moslijs** (;  — ) bija angļu autosportists. Viņš bija Starptautiskās Automobiļu federācijas (FIA) prezidents no 1993. līdz 2009. gadam.

## Biogrāfija
Makss Moslijs piedzima 1940. gada 13. aprīlī Londonā, bijušā Lielbritānijas fašistu savienības līdera sera Osvalda Moslija un aristokrātes Diānas Mitfordas ģimenā. Pusaudža gados un divdesmit gadu vecumā Moslijs bija saistīts ar sava tēva pēckara politisko partiju *Union Movement*. Viņa uzvārda saistība ar fašismu traucēja darbībai politikā, lai gan 1980. gadu sākumā viņš īslaicīgi strādāja Konservatīvajā partijā.

Moslijs ieguva izglītību Francijā, Vācijā un Lielbritānijā. Iestājās Oksfordas Universitātes *Christ Church* koledžā, kur ieguva fizikas grādu. Pēc tam studēja tieslietas un 1964. gadā tika uzaicināts uz advokatūru.

Moslijs bija iesaistīts vairāku *[[Formula 1]]* komandu dibināšanā. Šīs komandas bija *[[March Engineering|March]]* (kuras nosaukumā *M* ir ņemts no viņa vārda) un *[[Simtek]]*. 1970. gadu beigās viņš ieņēma padodmdevēja amatu FOCA (*Formula 1* konstruktoru asociācijā). 1980. gados viņš darbojās Konservatīvajā partijā un attālinājās no autosporta. 1991. gadā viņš kļuva par Starptautiskās Autosporta federācijas (FISA), bet 1993. gadā — par Starptautiskās Automobiļu federācijas (FIA) prezidentu. Viņa priekštecis abos amatos ir Žans Marī Balestrs.

Moslijs par savu lielāko sasniegumu FIA prezidenta amatā uzskatīja par Eiropas jauno automašīnu novērtēšanas programmas (Euro NCAP vai Encap) popularizēšanu. Viņš arī veicināja paaugstinātu drošību un zaļo tehnoloģiju izmantošanu autosacīkstēs.

2008. gadā britu tabloīds *[[News of the World (laikraksts)|News of the World]]* publicēja bildes, kurā redzams Moslijs ar piecām prostitūtām.  tika sasaukta FIA Ģenerālasambleja, lai izlemtu, vai Moslijam ir jāatkāpjas. Vairākas federācijas, tostarp Latvijas Autosporta federācija, neatbalstīja Mosliju, tomēr viņš izturēja balsojumu un palika amatā. Par atstādināšanu balsoja 53 delegāti, pret — 103. Septiņi neieradās, četri biļeteni tika atzīti par nederīgiem.

2009. gada FIA prezidenta vēlēšanās Moslijs atteicās kandidēt uz piekto termiņu. Vēlēšanās kandidēja Žans Tots un Āri Vatanens. Moslija atbalstītais Tots uzvarēja, iegūstot 135 balsis.

Makss Moslijs nomira . Sākotnēji tika ziņots, ka miris no vēža. Tomēr vēlāk kļuva zināms, ka Moslijs nošāvies, atstājot atvadu vēstuli, jo vēža ārstēšana vairs nebija iespējama.

## Atsauces
Satura pārvaldības sistēma

**Satura pārvaldības sistēma**, arī **satura vadības sistēma** jeb ***CMS*** (no ) ir programmatūra, kas ļauj izveidot, apstrādāt un organizēt digitālo saturu (parasti interneta lapu saturu) vienlaikus vairākiem lietotājiem. Satura pārvaldības sistēmas lietotāji var to izmantot bez īpašām programmēšanas valodu zināšanām un nereti tieši internetā izveidot jaunus tekstus, papildināt tos ar bildēm, video vai skaņām un publicēt.

Ja *CMS* attiecas tikai uz internetu, tas tiek saukts arī par *web content management system* (***WCMS***) lai nejauktu ar *CMS,* ko izmanto arī žurnālistikā. *WCMS* var būt arī daļa no **''enterprise content management system (ECMS)**.*

*CMS* pasaulē liela nozīme ir tam, lai informācija būtu pieejama neatkarīgi no datorsistēmas. Tādēļ *CMS* publicēto informāciju var aplūkot gan kā [[HTML]] lapu, gan kā [[Portatīvā dokumenta formāts|PDF]] dokumentu. *CMS'' informācijas aplūkošanas veidu nosaka brīdī, kad tā tiek pieprasīta no lietotāja.

## Atsauces
Javožina Slonska

**Javožina Slonska** (, vēsturiski arī Kēnigcelta ()) ir pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz ziemeļrietumiem no Svidņicas. Liels dzelzceļa mezgls. Porcelāna rūpnīca. Dzelzceļa muzejs.

Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.
Fokuss (optika)

**Fokuss** optikā ir punkts, kurā krustojas caur optisko sistēmu izgājuša paralēlu staru kūļa stari vai staru pagarinājumi. Fokuss ir raksturīgs savācējlēcām un izkliedētājlēcām. Fokusu aprēķina pēc formulām:

1/F = 1/f + 1/d vai

F = 1/D, kur

F - fokusa attālums(jeb fokuss); f - attālums no attēla līdz lēcai; d - attālums no objekta līdz lēcai; D - optiskais stiprums;
## Atsauces
Jūrzeme

**Jūrzeme** ir rakstnieces Ursulas K. Le Gvinas izdomāts arhipelāgs. Šīs zemes notikumi aprakstīti grāmatās Jūrzemes burvis, Atuānas kapenes, Vistālākais krasts, Tehanu, Cits vējš, Jūrzemes stāsti.

## Ģeogrāfija
thumb|350px|Jūrzemes arhipelāga karte

Jūrzemes arhipelāgs sastāv no simtiem salu un saliņu, kuras ieskauj okeāns.
Diskete

thumb|8", 5¼" un 3½" diskete
thumb|8", 5¼" un 3½" diskdzinis

**Diskete** jeb **lokanais disks** () ir pārnēsājams magnētisks informācijas nesējs, ko var izmantot vairākkārtējiem ierakstiem un datu saglabāšanai nelielos apjomos. Šis informācijas nesēju veids bija plaši izplatīts no 1970. gadiem līdz pat 2000. gadu sākumam, kad disketes aizvietoja ierakstāmie kompaktdiski un USB zibatmiņas.

Pat valstīs, kur lieto metrisko sistēmu, un apstākļos, kad disketes standarta izmēri ir norādīti metriskās mērvienībās, diskešu izmērus tomēr parasti definē collās. (3,5`` disketes standartā bija definētas kā 90 mm disketes).

70. gadu sākumā tika izveidoti vairāki 8" diskešu standarti. Tās bija lielas un dārgas, un tās lietoja lieldatoriem. To ietilpība bija no ~80 līdz ~1000 (vai 1200) kilobaitiem. 70. gadu vidū izveidoja 5,25" disketes. Tās bija līdzīgas 8" disketēm, tikai mazākas un lētākas. Tās lietoja pirmajos mikrodatoros. Šo diskešu ietilpība arī bija robežās no ~80 līdz 1200 kB. Tās arī tomēr bija lielas un neizturīgas (viegli sabojājamas). 80. gadu vidū parādījās vairāki 3,5" diskešu formāti, no kuriem visizplatītākais bija *Sony* 90 mm formāts. Sākotnējai versijai (DD) ietilpība bija 720 kB, bet 1987. gadā izstrādāja versiju (HD) ar 1,44 MB ietilpību. Šis standarts noturējās visilgāk, un gandrīz visas mūsdienās relatīvi viegli pieejamās disketes un diskešu ierīces ir bāzētas uz šo standartu. Šīm disketēm magnētiskajam materiālam priekšā ir vāks, kas daļēji pasargā no putekļiem un noskrāpēšanas. Vēlāk izstrādāja arī lielākas ietilpības standartus, bet tie plaši neieviesās. Daži no tiem nebija savietojami ar parastajām disketēm (*Zip drive*), daži bija (LS-120).

Visizplatītākajām 3,5" HD 1,44 MB disketēm ietilpība ir 1,38 MiB jeb ~1,47 MB. Skaitli 1,44 ieguva, sareizinot bināro kilobaitu (kibibaitu) skaitu ar 1000. Datu nolasīšanas un ierakstīšanas ātrums parasti ir robežās no 30 līdz 70 KB/s. Datus uz virsmas ieraksta koncentriskos celiņos, kas sadalīti sektoros. Sektora ietilpība ir 512 baiti. Sektoru skaits celiņos var būt dažāds (atkarībā no attāluma līdz centram) vai vienāds visiem celiņiem. Pirmajā gadījumā var sasniegt lielāku ietilpību, bet ir nepieciešama sarežģītāka diskešu ierīce. Otrajā gadījumā var iztikt ar vienkāršāku diskešu ierīci.

2010. gadā diskešu ražošanu pārtrauca Sony, kas bija palicis pēdējais nozīmīgais ražotājs.

Mūsdienās disketes joprojām izmanto agrāk ražotās industriālās iekārtās, lidmašīnās un citos pielietojumos, kur izmaksu vai tehnisku ierobežojumu dēļ nav notikusi pāreja uz jaunākiem datu pārneses veidiem. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Gejs

thumb|220px|Geju kopiena Argentīnā

**Gejs** (no angļu valodas *gay*) ir vīriešu kārtas homoseksuāla persona. Šī apzīmējuma izcelsme nav viennozīmīga. Sākotnēji tas nāk no angļu (amerikāņu) valodas un kā īpašības vārdam tam bija vairākas nozīmes: *jautrs*, *bezrūpīgs*, *amorāls*, *bezkaunīgs*. Lai gan šis apzīmējums sākotnēji tika lietots, lai apzīmētu cilvēkus, kuri ar savu dzīvesveidu neiekļāvās sabiedrības veselumā, šodien tas ir izplatīts visā pasaulē kā samērā neitrāls homoseksuālu vīriešu apzīmējums. Īpaši anglosakšu zemēs apzīmējums “gejs” (*gay*) tiek lietots arī zinātniskajā literatūrā.

## Atsauces
Jedlinazdroja

**Jedlinazdruja** (, vēsturiski arī Bādšarlotenbrunna () - pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz dienvidaustrumiem no Valbžihas, Soves kalnos (*Góry Sowie*).

Netālu no pilsētas Otrā pasaules kara laikā tika sākti darbi, lai izbūvētu vienu no Hitlera komandpunktiem (*Anlage Riese*). Darbi netika pabeigti. Mūsdienās tūristi var apmeklēt kalnos izcirstos tuneļus.

Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, kad, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.
Karpača

**Karpača** (), vēsturiski **Krummhībele** () ir pilsēta Polijas dienvidrietumos pie Čehijas robežas, Lejassilēzijas vojevodistē uz dienvidiem no Jeleņa Guras. Izvietojusies Sudetu Karkonošes kalnos 480 līdz 885 metru augstumā virs jūras līmeņa, Sņežkas kalna (1602 m vjl.) piekājē. Populārs ziemas sporta un tūrisma centrs.

Pilsēta pirmoreiz minēta 1599. gadā, saistībā ar svina un dzelzs ieguvi tuvējos kalnos.

Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai un pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.

Tuvējā Karpačā Gurnā (*Karpacz Górny*) novērojama optiskā ilūzija — gravitācijas kalns, — novērotājam liekas, ka no kalna ripojoša bumbiņa patiesībā ripo pret kalnu.

1842. gadā no Norvēģijas tika atvesta un pilsētas pievārtē uzstādīta 12. gadsimta koka Vangas baznīca (*Świątynia Wang*), kura saglabājusies līdz mūsdienām.

## Ārējās saites
* www.karpacz.net
Grāfiene Dibarī

**Grāfiene Marija Žanna Dibarī** (), dzimusi **Marija Žanna Bekī** (*Marie-Jeanne Bécu;* , mirusi ) bija Francijas galma dāma un kurtizāne, kura kļuva par favorīti Francijas karalim Luijam XV un ir viena no slavenākajām Lielā terora upurēm.

Galmā nodarbojās galvenokārt ar intrigām, dīkām izklaidēm, piemēram, lika četrām istabmeitām it kā rotaļas pēc atkailināt un kā mazu bērnu nopērt marķīzi Rozenu (dzimušu Žannu Oktāviju grāfieni Vudrē-Senremī (*Jeanne-Octavie commtesse de Vaudrey-Saint-Remy*)), kas izraisīja skandālu galmā. Dibarī un marķīze bija viena otrai pieķērušās, bija arī intīmas attiecības. Karaļa brāļasieva Provansas grāfiene pārmācīja marķīzi kā savu galmadāmu par tuvām attiecībām ar Dibarī, pēc kā marķīze atsala. Grāfiene Dibarī sūdzējās karalim, kurš jokoja, ka marķīze Rozena ir bērns, kas pelnījis rīkstes. Dibarī ieaicināja marķīzi savā buduārā un pavēlēja četrām istabmeitām novilkt draudzenei drēbes, atkailināt viņas sēžamvietu un uzskaitīt kārtīgi ar rīkstēm.

thumb|left|180px|Marija-Žanna Bekī, grāfiene Dibarī ieslodzījumā Konsjeržerī
Mirusi giljotinējot — pēc publiska pēriena nocērtot galvu Konkordijas laukumā Parīzē. Viņas pēdējie vārdi uz ešafota *"Encore un moment, monsieur le bourreau, un petit moment"* (Vēl mirkli vairāk, bendes kungs, vēl mirklīti) ir visslavenākā viņas frāze.

## Attēlojums mākslā un kino
Grāfienes Dibarī dzīve ir attēlota vairākās filmās:
* "Žanna Dibarī. Karaļa favorīte" (franču: *Jeanne du Barry*) ir 2023. gada Francijas, Beļģijas un Apvienotās Karalistes kopražojuma vēsturiska drāmas filma, kuras režisore un producente ir Maivena, kura arī attēlo Žannu Dibarī filmā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Madame du Barry at Château de Versailles
* Full text of *[http://www.gutenberg.org/etext/2563 Memoirs of the Comtesse Du Barry]* from Project Gutenberg
* Catherine Delors: Madame du Barry returns to Versailles 
* Jeanne Bécu, Countess du Barry at Unofficial Royalty
Latvijas futbola izlase 1929. gadā

**[[Latvijas futbola izlase]] [[1929]]. gadā** aizvadīja 5 spēles, no kurām vienā uzvarēja, 1 spēlēja neizšķirti, bet 3 zaudēja. Spēlē pret Zviedriju Latvijas izlase piedzīvoja otru lielāko zaudējumu savā vēsturē, piekāpjoties ar rezultātu 0-10. Baltijas kausa izcīņā, kas pirmoreiz norisinājās Rīgā, Latvija ieguva otro vietu.

## Statistika

## Spēles

: Harijs Lazdiņš; Voldemārs Grāvelis, Voldemārs Roze, Alfons Novickis, Alberts Šeibelis, Voldemārs Bērziņš, Arkādijs Pavlovs, Voldemārs Žins, Ludvigs Dudaņecs, Aleksandrs Priede, Roberts Blūmentāls.

----

: Ādolfs Greble; Voldemārs Grāvelis, Vladimirs Svistuņenko, Alfons Novickis, Alberts Šeibelis, Voldemārs Bērziņš, Arkādijs Pavlovs, Arnolds Štauvers (Voldemārs Plade 30'), Ēriks Pētersons, Aleksandrs Priede, Kārlis Balodis (Arnolds Tauriņš 46').

----

: Ādolfs Greble; Voldemārs Grāvelis, Vladimirs Svistuņenko, Alfons Novickis, Alberts Šeibelis, Kārlis Tīls, Arkādijs Pavlovs, Voldemārs Žins (Voldemārs Plade 24'), Ēriks Pētersons, Aleksandrs Priede, Arnolds Tauriņš.

----

: Georgs Kabuls; Voldemārs Grāvelis, Vladimirs Svistuņenko, Kārlis Karsons, Alberts Šeibelis, Voldemārs Bērziņš, Augusts Baraks, Arnolds Tauriņš, Ēriks Pētersons, Aleksandrs Priede, Arvīds Bradiņš.

----

: Jūlijs Lindenbergs; Voldemārs Grāvelis, Vladimirs Svistuņenko, Kārlis Karsons, Česlavs Stančiks (Alberts Šeibelis 46'), Voldemārs Bērziņš, Augusts Baraks, Arnolds Tauriņš, Ēriks Pētersons, Aleksandrs Priede, Arkādijs Pavlovs.

## Spēlētāji

## Atsauces
Miķeļa nakts

right|thumb|300px|Katoļu nogalināšana Sv. Miķeļa naktī Nimā, 1567. g.
**Sv. Miķeļa nakts** () - 1567. gada nakts no 29. uz 30. septembri, kad Nimas pilsētā Langdokā hugenoti nogalināja 80 līdz 90 pilsētā un tās apkaimē dzīvojošus katoļu mūkus un garīdzniekus.
Arhipelāgs

[thumbnail|[Šēru jūra Somijas piekrastē starp Botnijas līci un Somu līci]]
**Arhipelāgs** (no  (*arkhipélagos*) — 'galvenā jūra') ir salu grupa vai virkne, kurā salas atrodas samērā tuvu cita citai un tām ir vienāda izcelsme. Senajos laikos ar šo nosaukumu apzīmēja Egejas jūru. Vēlāk šis nosaukums projicējās uz Egejas jūras daudzajām salām, bet mūsdienās to lieto šādu salu grupu apzīmēšanai vispār.

Arhipelāgi parasti sastopami atklātās jūrās un okeānos, bet ir arī kontinentu un lielu salu piekrastēs, kā Šēru jūra Somijas piekrastē vai Hebridu salas Skotijas piekrastē. Arhipelāgi parasti ir vulkāniskas izcelsmes un atrodas uz vidusokeāniskajām grēdām.

Pasaules lielākais arhipelāgs kā pēc iedzīvotāju skaita, tā arī pēc platības ir Malajas arhipelāgs.
Lielākais arhipelāgs pēc salu skaita ir Šēru jūras arhipelāgs Šēru jūrā Somijas piekrastē, kuram pieskaita arī blakus esošo somu Olandes arhipelāgu.

Vairākos arhipelāgos ir nodibinājušās valstis. Lielākās ir Indonēzija, Japāna, Filipīnas un Lielbritānija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūrzemes burvis

**"Jūrzemes burvis"** () ir rakstnieces Ursulas Le Gvinas pirmā grāmata no "Jūrzemes" grāmatu cikla.
Neelektrolīti

Par **neelektrolītiem** sauc vielas, kuru ūdens šķīdumi elektrisko strāvu nevada, jo tās šķīdumā nedisociē jonos.
Pie neelektrolītiem pieder skābeklis, slāpeklis, ūdeņradis, kā arī organiskās vielas (piemēram, metāns, cukurs, spirts, glicerīns). Šajās vielās ir tikai nepolāras vai vāji polāras kovalentās saites.

## Skatīt arī
* Elektrolīts
* Dielektriķis
Lesna

**Lesna** (, vēsturiski arī **Marklisa** ()) ir pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz dienvidiem no Lubaņas.

Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.

Netālu no pilsētas atrodas mākslīgais ezers ar 45 metru augstu aizsprostu. Tā ir vecākā hidroelektrostacija Polijas teritorijā, celta 1907. gadā.
Goldensteitas "Warriors"

**Goldensteitas "Warriors"** () ir profesionāls ASV basketbola klubs, kas bāzēts Sanfrancisko, Kalifornijas štatā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās basketbola asociācijas Rietumu konferences Klusā okeāna divīzijā. Tas tika dibināts 1946. gadā un kopš dibināšanas brīža spēlē NBA.

Komanda nodibināta Filadelfijā, Pensilvānijas štatā, 1946. gadā kā **Filadelfijas "Warriors"**, kas bija Amerikas Basketbola asociācijas (ABA) biedrs. Vēlāk tā pārcēlās uz Sanfrancisko Kalifornijā un tika pārdēvēta par **Sanfrancisko "Warriors"**, bet 1971. gadā uz tās piepilsētu Oklendu, kur ieguva komandas tagadējo nosaukumu. Pašlaik Goldensteitas "Warriors" ir vienīgā NBA komanda, kuras nosaukumā nav norādīts tās štats vai pilsēta ( — ‘Zelta štats’ — poētisks Kalifornijas nosaukums).

No 1997. līdz 2019. gadam mājas spēles komanda aizvadīja *[[Oracle Arena]]* Oklendā, bet 2019. gadā pārcēlās uz Sanfrancisko *[[Chase Center]]*.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Warriors" ir 5 reizes uzvarējis NBA čempionātā (, , , , ), 7 reizes ir kļuvis par konferences uzvarētāju un 8 reizes — divīzijas čempionu. Vēl vienu reizi par līgas čempioniem kļuva 1947. gadā, kad vēl pastāvēja BAA.

## Sasniegumi

### NBA
* **[[NBA čempioni|Čempioni]]**: 7
** , , , , , , 
* **Konferences čempioni**: 7
**
* **Divīzijas čempioni**: 12
**

### BAA
* **Čempioni**: 1
** 
* **Konferences čempioni**: 0
* **Divīzijas čempioni**: 0

### Iemūžinātie numuri
Goldensteitas "Warriors" savu leģendāro spēlētāju piemiņai ir iemūžinājuši sekojošus spēlētāju numurus:
* 6 Bills Rasels, , —
* 13 Vilts Čemberlens, , 1959—1965
* 14 Toms Mešeri, , 1961—1967
* 16 Els Etlzs, , 1960—1971
* 17 Kriss Mulins, , 1985—1997, 2000—2001
* 24 Riks Berijs, , 1965—1967
* 42 Neits Termonds, , 1963—1974

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Basketball-Reference profils
Lineāra funkcija

**Lineāra funkcija** ir funkcija, kuras veids ir y = kx+m, . Šeit *x* ir funkcijas arguments, *y* ir funkcijas vērtība, bet *a* un *b* ir reāli skaitļi.

Dekarta koordinātu sistēmā lineāras funkcijas grafiks ir taisne.

## Skatīt arī
* Lineāra interpolācija
* Lineārs vienādojums
Kektebe

**Kektebe** (, *Köktöbe*, 'Zilais kalns' vai 'Zaļais kalns'; ) ir kalns Almati dienvidaustrumos, Kazahstānā. Augstums — 1130 metri virs jūras līmeņa. Kalna virsotnē atrodas šāda paša nosaukuma atpūtas vieta.

20. gadsimta sešdesmitajos gados kalns tika saukts par Verigina kalnu.

Kektebe atpūtas vietā ir pieejamas dažādas atrakciju parka izklaides un restorāni, kā arī vairāki skatu laukumi. Tas ir savienots ar Almati zemākajiem rajoniem ar gaisa tramvaju, kura gala stacija ir pie augstākās ēkas Almati - viesnīcas "Kazahstāna".

Kalna rietumu nogāzē atrodas Almati tornis - 1975-83. gadā būvēts televīzijas tornis.

2007. gadā kalnā tika uzstādīts piemineklis grupai The Beatles.
Drakuleštu dinastija

**Drakuleštu dinastija** (rum. *Drăculeşti*, angl. *House of Drăculeşti*) — Valahijas kņazistes monarhu dinastija XIV-XVII gs.

Iesauka „**drakuls**“ (bez „a“ vai „e“ galotnē) radusies no elitārā bruņinieku Drakonu ordeņa (lat. *Societas Draconistrarum*) nosaukuma, kurā 1431. gadā tika uzņemts arī Vlads II, kuru sāka dēvēt par „Drakulu“, t.i. „drakonu“. Šo iesauku kā uzvārdu sāka lietot visi Vlada II pēcnācēji.

* **[[Mirča Vecais|Mirča I]]**, saukts **Vecais** (*Mircea cel Bătrân*, 13??.-1418.), valdījis 1386.-1418. g.
* **Mihna I** (13??.-1420.), valdījis 1418.-1420.
* **[[Vlads II Drakuls|Vlads II]]** Drakuls (1390.-1447.), valdījis 1436.-1442., 1443.-1447. g.
* **Mirča II** Drakuls (1427.-1448.), valdījis 1442.-1443., 1447.-1448. g.
* **[[Vlads III Drakuls|Vlads III]]** Drakuls (1431.-1476.), valdījis 1448.; 1456.-1462.; 1476. g.
* **Radu I** Drakuls, saukts **Skaistais** (*Radu I Dracul cel Frumos*), valdījis 1462.-1473.; 1473.-1474.; 1474. g.
* **Vlads IV** Drakuls, saukts **Mūks** (*Vlad IV Dracul Călugărul*, 1425.-1495.), valdījis 1481., 1483.- 1495. g.
* **Radu II** Drakuls, saukts **Lielais** (*Radu II Dracul cel Mare*, 14??.-1508.), valdījis 1495.-1508. g.
* **Mihna II** Drakuls, saukts **Ļaunais** (*Mihnea II Dracul cel Rău*), valdījis 1508.-1509. g.
* **Mirča III** Drakuls (*Mircea III Dracul*), valdījis 1510. g.
* **Vlads V** Drakuls (*Vlad V Dracul cel Tânăr*), valdījis 1510.-1512. g.
* **Radu III** Drakuls (*Radu III Dracul de la Afumaţi*), valdījis 1522.-1523., 1524., 1524.-1525., 1525.-1529. g.
* **Radu IV** Drakuls (*Radu IV Dracul Bădica*), valdījis 1523.-1524. g.
* **Vlads VI** Drakuls, saukts **Slīcinātājs** (*Vlad VI Dracul Înecatul*), valdījis 1530.-1532. g.
* **Vlads VII** Drakuls (*Vlad VII Dracul Vintilă de la Slatina*), valdījis 1532.-1534., 1534.-1535. g.
* **Radu V** Drakuls (*Radu V Dracul Paisie*), valdījis 1534., 1535.-1545. g.
* **Mirča IV** Drakuls, saukts **Mācītājs** (*Mircea IV Dracul Ciobanu*, 15??.-1559.), valdījis 1545.-1552., 1553.-1554., 1558.-1559. g.
* **Petrešku I** Drakuls (*Pătraşcu Dracul cel Bun*), valdījis 1554.-1558. g.
* **Petru II** Drakuls (*Petru Dracul cel Tânăr*) valdījis 1559.-1568. g.
* **Aleksandru II** Drakuls (*Alexandru II Dracul*), valdījis 1568.-1574., 1574.-1577. g.
* **Vintila** Drakuls (*Vintilă Dracul*), valdījis 1574. g.
* **Mihna III** Drakuls, saukts **Turks** (*Mihnea III Dracul Turcitul*, 1564.-1601.), valdījis 1577.-1583., 1585.-1591. g.
* **Petru III** Drakuls, saukts **Auskars** (*Petru III Dracul Cercel*), valdījis 1583.-1585. g.
* **[[Mihajs Drosmīgais|Mihajs IV]]** Drakuls, saukts **Drosmīgais** (*Mihai IV Dracul Viteazul*, 1558.-1601.), valdījis 1593.-1601. g.
Drakula

**Drakula** var būt:
* Vlads III Drakuls — Valahijas monarhs 15. gadsimtā;
* Drakula (vampīrs);
* Nosferatu, šausmu simfonija — 1931. gada kinofilma;
* Drakula (romāns) — Brema Stokera romāns;
* Drakula (orhideja).
Sveradovzdroja

**Sveradovzdroja** (, vēsturiski arī Bādflinsberga ()) ir pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz dienvidiem no Lesnas, Jizeras kalnu (čehu - *Jizerské hory*, poļu - *Góry Izerskie*) piekājē. Kūrorts un ziemas sporta centrs. Minerālūdens atradnes no 16. gadsimta. Radona dziedniecība.

Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.

## Ārējās saites

* www.swieradow-zdroj.com
Friedland

**Frīdlande** (*Friedland*) var būt:

* Frīdlande (*Friedland*) - pilsēta Vācijā, Brandenburgā
* Frīdlande (*Friedland*) - pilsēta Vācijā, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā
* Frīdlande (*Friedland*) - municipalitāte Vācijā, Lejassaksijā

Vēsturiski Frīdlande bijusi:

Čehijā:

* Frīdlande Īzera kalnos (*Friedland im Isergebirge*) - tagad Fritlanta Čehijā (*Frýdlant v Čechách*), Liberecas novadā
* Frīdlande pie Ostravicas (*Friedland an der Ostrawitza*) - tagad Fritlanta pie Ostravices (*Frýdlant nad Ostravicí*), Morāvijas-Silēzijas novadā
* Frīdlande pie Moras (*Friedland an der Mohra*) - tagad Bržidlična (*Břidličná*), Morāvijas-Silēzijas novadā

Krievijā:

* Frīdlande Austrumprūsijā (*Friedland in Ostpreußen*) - tagad Pravdinska (*Правдинск*), Kaļiņingradas apgabalā

Polijā:

* Frīdlande Augšsilēzijā (*Friedland in Oberschlesien*) - tagad Korfantova (*Korfantów*), Opoles vojevodistē
* Frīdlande Lejassilēzijā (*Friedland in Niederschlesien*) - tagad Merošova (*Mieroszów*), Lejassilēzijas vojevodistē
* Prūšu Frīdlande (*Preußisch Friedland*) - tagad Debžno (*Debrzno*), Pomožes vojevodistē
* Merkes Frīdlande (*Märkisch Friedland*) - tagad Miroslaveca (*Mirosławiec*), Rietumpomožes vojevodistē
Rapanujiešu valoda

**Rapanujiešu valoda** (*Vananga Rapa nui*) ir Lieldienu salā lietota polinēziešu saimes valoda. To prot ap 2500 cilvēku, no kuriem lielākā daļa (2200) dzīvo salā, bet pārējie — Čīlē (neliela daļa Taiti un ASV). Gandrīz visi bilingvāli spāņu valodā.

## Fonoloģija
Rapanujiešu valodā ir 10 līdzskaņi:
: 
;;Treknrakstā doti mūsdienu ortogrāfijā lietotie burti

Pieci patskaņi:
: ****

## Ārējās saites
* Rapanujiešu leģendas angļu un rapanujiešu valodā no ''Rongorongo.org''
* ''Rapa Nui Glossary''
* Mūsdienu rapanujiešu valoda un valodas atdzīvināšana
* Rapanujiešu vārdnīca
Oskars Kastēns

**Oskars Kastēns** (dzimis , Rīgā) ir latviešu žurnālists un politiķis, partijas LPP/LC biedrs. Bijis īpašu uzdevumu ministrs sabiedrības integrācijas lietās, kā arī 8. un 9. Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
Oskars Kastēns mācījies Rīgas 77. vidusskolā, studējis Liepājas Pedagoģiskajā institūtā. 1995. gadā O. Kastēns absolvējis Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultāti ar kvalifikāciju latviešu valodas un literatūras skolotājs.

No 1994. līdz 1997. gadam strādājis laikrakstā "Neatkarīgā Rīta Avīze" par korektoru, vēlāk vadījis Ārzemju ziņu departamentu. 1997. gadā bijis nedēļas laikraksta "Fokuss" galvenais redaktors. No 1998. līdz 2002. gadam strādājis Latvijas Televīzijā par Rietumeiropas korespondentu Briselē, vadījis raidījumu "TV Erudīts".

Laikā no 2001. līdz 2002. gadam O. Kastēns bija sabiedrisko attiecību konsultāciju uzņēmuma "Consensus PR" izpilddirektors.

## Politiskā darbība
2002. gadā bijis Latvijas Pirmās partijas (LPP) dibinātāju skaitā, ievēlēts 8. Saeimā no tās saraksta. No  līdz  bijis LPP Saeimas frakcijas priekšsēdētājs, kā arī Eiropas lietu komisijas priekšsēdētājs.

2006. gadā tika ievēlēts 9. Saeimā no Latvijas Pirmās partijas un partijas "Latvijas Ceļš" vēlēšanu apvienības saraksta, tomēr drīz pēc ievēlēšanas  kļuva par īpašu uzdevumu ministru sabiedrības integrācijas lietās Aigara Kalvīša valdībā, nomainot amatā Kārinu Pētersoni, un nolika deputāta mandātu uz ministra amata pildīšanas laiku. O. Kastēns saglabāja ministra portfeli arī Ivara Godmaņa valdībā, tomēr to zaudēja līdz ar integrācijas lietu sekretariāta likvidēšanu . No  O. Kastēns atjaunoja Saeimas deputāta mandātu.

O. Kastēns kandidēja 10. Saeimas vēlēšanās no partiju apvienības "Par Labu Latviju" saraksta, bet netika ievēlēts.

## Privātā dzīve
O. Kastēns ir precējies, ir divu bērnu tēvs.

## Skandāli
2008. gadā laikraksta "Diena" žurnāliste Aleksandra Jolkina veica žurnālistikas eksperimentu, kas atbilstoši Kastēna aizstāvjiem bijis "no ētikas viedokļa strīdīgs", provocējot precēto politiķi uzsākt romantiskas attiecības. Eksperimenta mērķis bija pierādīt, ka konservatīvās un uz ģimenes vērtībām veidotās partijas LPP/LC pārstāvji savā dzīvē nav ar tik stingru morāli kā no Saeimas tribīnes. No šāda viedokļa eksperiments bija sekmīgs un pieņēmumu apstiprināja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oskars Kastēns, ministra CV Īpašu uzdevumu ministra sabiedrības integrācijas lietās sekretariāta mājaslapā
* Oskara Kastēna blogs laikraksta NRA mājaslapā
Frīdeberga

**Frīdeberga** (*Friedeberg*) var būt:

* Mirskas (Polijā) vāciskais nosaukums
* Stšelces Krajeņskes (Polijā) vāciskais nosaukums
Zavidova

**Zavidova** (), vēsturiski arī **Zeidenberga** (), ir pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz dienvidiem no Zgoželecas pie pašas Čehijas robežas.

Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā. Pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.

16. gadsimta beigās pilsētā savus jaunības gadus pavadīja mistiķis Jākobs Bēme.

## Atsauces

## Ārējās saites
Novogrodzeca

**Novogrodzeca** (), vēsturiski arī Naumburga pie Kveisas (), ir pilsēta Polijas dienvidrietumos, Lejassilēzijas vojevodistē uz dienvidrietumiem no Boleslavecas.

Senatnē, tāpat kā tuvējā Boleslaveca, pilsēta bija keramikas centrs. Līdz 1945. gadam pilsēta ietilpa Vācijā, bet, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet pilsētas vācu iedzīvotāji padzīti.

## Atsauces

## Ārējās saites
I

**I** ir latīņu alfabēta devītais burts.

## Vēsture
[130px|thumb|Burts "I" [Latviešu zīmju valoda|zīmju valodā]]
Burta I rakstība radusies no rokas simbola ēģiptiešu hieroglifos. Apmēram 1700. gadā p.m.ē feniķiešu alfabētā parādījās burta *jodh* līniju zīmējums. No tā radās grieķu burts "jota" (ιώτα). Etruski, 8. gadsimtā p.m.ē. pārņemot grieķu alfabētu, saglabāja burta "jota" rakstību, kas pārgāja uz latīņu alfabētu.
Rumānijas hokeja izlase

**Rumānijas Nacionālā hokeja izlase** pārstāv Rumāniju pasaules čempionātos hokejā. 2008. gadā piedālījās pasaules čempionāta 2.divīzijas spēlēs. Rumānijas hokeja izlase ir piedalījusies 4 Olimpiskajās spēlēs.

Šobrīd tā atrodas 21. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzijas B grupā.

## 2008. gada izlases sastāvs

## Atsauces
Rēperbānis

thumb|300px|Skats no Bītlu laukuma (''Beatles-Platz'') (2018).
**Rēperbānis** () ir iela Sanktpauli rajonā Hamburgā, kas ir viena no Hamburgas naktsdzīves rajoniem, pazīstama ar daudzajiem bāriem, seksa veikaliem, klubiem un bordeļiem.

## Nosaukums
Vārds *Reeperbahn* nāk no vecvācu vārda *Reep* kas nozīmē "kuģu tauva, jeb trose"; agrākos laikos šī iela bija tā, uz kuras tika taisītas šīs tauvas tuvējai ostai.

## Apkārtne
Šī iela ir pilna ar visdažādākajiem restorāniem, nakts klubiem un bāriem. Te atrodas arī operetes nams, kur spēlēta Endrū Loida Vebera izrāde "Kaķi!", ABBA mūzikls "Mamma Mia!". Tāpat šajā rajonā ir arī citi izklaides nami, kā teātri, kabarē, utt.

Herberta ielā *(Herbertstraße)* ir Hamburgas prostitūcijas centrs, kurā nedrīkst atrasties personas, kas nav sasniegušas 18 gadu vecumu, ielas skatlogos sēž prostitūtas, kas aicina un gaida pēc saviem klientiem. 
1967. gadā te tika atvērts bordelis *Eros Center*, kas tika slēgts vēlajos 1980. gados sakarā ar HIV izplatīšanos.

## Krogi, klubi, veikali
* Aftershave 
* Angie's Nightclub 
* Betty Ford Klinik
* Beat Club
* Café Keese 
* Change 
* China Lounge 
* Cobra Bar
* Condomerie Hamburg 
* Docks 
* Cult Club (70s, 80s, Classics) 
* Dollhouse 
* Echochamber 
* Erotic Art Museum
* Funky Pussy Club 
* Frida B 
* Große Freiheit 36 
* Grünspan 
* Hasenschaukel 
* Kaiserkeller (1960. gadā te uzstājās bītli)
* La Cage 
* Las Vegas Jackpot 
* Lounge 
* LOVE Club 
* Mandarin Kasino 
* Molotow 
* Mojo Club 
* Pacha 
* Panoptikum 
* Rutsche 
* Schmidts Tivoli 
* Sexy Heaven 
* Soundgarden 
* Superfly 
* Thomas Read 
* Tunnel 
* Waagenbau

## Ārējās saites

*Attēli no Reeperbahn
* http://reeperbahn.hamburg.de - Saites un informācija par Reeperbahn
* https://web.archive.org/web/20070928214415/http://www.szene-in-hamburg.de/reeperbahn.html - Naktsdzīve Reeperbahn
Ķecerība

[thumb|[Galileo Galilejs inkvizīcijas tiesas priekšā]]
[thumb|[Fransisko Goja|Goja: Inkvizīcija tiesā ķecerus ]]
**Ķecerība** (no , kas savukārt no  *(katharós)* — 'tīrs', 'šķīsts') jeb **herēze** (no  *(airéōis)* — 'izvēle') — maldu mācība, apzināta novirze no vispārpieņemtā ticības kanona un atšķirīgs, attiecīgi „nepareizs“ pamatpostulātu traktējums.

Attiecīgi:
* **Heresiarhs** *(αιρεσιάρχης (airesiárchis))* — ķeceru kopienas, sektas garīgais vadonis;
* **Ķeceris** jeb **herētiķis**, *(αἱρετικός (airetikós))* — ķeceru kopienas loceklis, ķecerības piekritējs.

## Jēdziena etimoloģija

Sākotnēji vārds nozīmēja „virziena izvēle“, un Palestīnas jūdeohellēniskajā vidē ar to apzīmēja gan dažādas filozofijas skolas, gan iekšējos strāvojumus dažādās reliģijās (piemēram, jūdaismā iekšējās reliģiskās partijas: farizejus un sadukejus), līdzīgi tam, ko mūsdienās apzīmē ar jēdzienu "sekta". Šādā nozīmē m.ē. pirmajā gadsimtā jūdi kristiešus dēvēja par „nacariešu ķeceriem“ (t.i. „nacariešu sektu“).

Negatīvu nozīmi apzīmējums iegūst Jaunajā derībā, jo tika uzskatīts, ka pestīšanu var iegūt tikai caur Kristu, un citu alternatīvu nav — Kristus noliegšana noved pie pazušanas. Apustulis Pēteris raksta par „aplamām posta mācībām“ (Pētera 2. vēst. 2:1), bet Svētais Pāvils ķecerību ierindo vienā kategorijā ar tādiem grēkiem kā maģija, elku pielūgsme un citiem (Gal. 5:20). Kristīgā baznīca sāka par „ķecerību“ dēvēt idejas, kuras it kā atzina Dievu, bet noraida kādu no Baznīcas pamatdoktrīnām.

Viduslaikos abas ortodoksās Baznīcas — Romas katoļu un Grieķu katoļu (pareizticīgā) — viena otru uzskatīja par ķeceriem, kā arī daudzās gnostiķu, manihejiešu un kataru sektas. Vēlāk abas Baznīcas par ķeceriem uzskatīja visus protestantus.

## Islāma ķeceru sektas

Abi lielākie ortodoksie islāma strāvojumi — sunnīti un šiīti, — viens otru uzskata par ķeceriem. Turklāt ir virkne mazāku sektu, kuras abi ortodoksālie virzieni uzskata par ķeceriem:
* Ismaelīti;
* Vahābīti;
* Sūfiji;
* Bahaisti;
* Karmati;
* Mutazili.

## Jūdaisma ķeceru sektas
* Kabalisti

## Skatīt arī
* Ariānisms
* Inkvizīcija

## Literatūra
* Walter Bauer. A Greek-English Lexicon of the New Testament and Other Early Christian Literature. 3d ed., edited and revised by Frederick William Danker, 2000
* Christoph Auffarth. Die Ketzer. - C. H. Beck Verlag, München 2005, 
* Alfonso de Castro. Adversos omnes haereses libri XIV - Paris 1534, Antwerpen 1556
* Martin Mosebach. Häresie der Formlosigkeit. Die römische Liturgie und ihr Feind. - Wien, 2002. 
* Теологический энциклопедический словарь. Ред. Уолтер Элвелл. Москва: Ассоциация «Духовное возрождение», 2003. С. 440.
* прот. Иванцов-Платонов «Ереси и расколы первых веков христианства» - Москва, 1878

## Ārējās saites
* Aktuelle Literatur zur Häresie und zur Wahrheit des christlichen Glaubens
* Ketzer im Mittelalterlichen Recht (Universität Konstanz, Sommersemester 2003; mit umfangreichen Literaturhinweisen)
* Les hérésies du XIe au XIIe siècle
* Свт. Игнатий (Брянчанинов). Понятие о ереси и расколе.
* С. В. Булгаков. Справочник по ересям, сектам и расколам
* Краткая информация о религиях и конфессиях - энциклопедия «Народы и религии мира»