open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Keila-Joa

**Keila-Joa** () ir lielciems Igaunijas ziemeļos, Harju apriņķa Rietumharju pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas pie Keilas upes ietekas Somu līcī, aptuveni 26 km uz rietumiem no Tallinas.

## Vēsture
Keila-Joas vēsture ir cieši saistīta ar muižas (*Schloß Fall*) attīstību. 1833. gadā šeit pēc grāfa Aleksandra Benkendorfa pasūtījuma tika uzcelta viena no agrākajām neogotikas stila muižas ēkām Igaunijā — Fallas muiža. Muižas parks un arhitektūras ansamblis kļuva par nozīmīgu aristokrātijas pulcēšanās vietu.

Padomju laikā muižas ēkā un tās apkārtnē bija izvietotas militārās daļas, taču kopš Igaunijas neatkarības atjaunošanas muiža ir restaurēta un kļuvusi par prestižu viesnīcu un pasākumu centru.

## Daba un tūrisms
Keila-Joa ir viens no populārākajiem tūrisma galamērķiem Harju apriņķī, pateicoties Keilas ūdenskritumam. Tas ir 6 metrus augsts un vairākus desmitus metru plats, ieņemot trešo vietu starp lielākajiem Igaunijas ūdenskritumiem (pēc Narvas un Jegalas).

Ap ūdenskritumu un muižu ir izveidota labiekārtota dabas taka, kas ved cauri vēsturiskajam parkam gar upes krastiem līdz pat jūras krastam. Parkā aug daudzi seni koki, un tur atrodas vēsturiskā hidroelektrostacija, kas ir atjaunota un joprojām ražo elektroenerģiju.

## Saimniecība
Mūsdienās Keila-Joa galvenokārt ir tūrisma un atpūtas centrs, kā arī pievilcīga dzīvesvieta cilvēkiem, kuri strādā Tallinā vai tuvējā Keilas pilsētā. Šeit atrodas arī neliela osta un vairāki atpūtas kompleksi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Keila-Joa muižas (Schloss Fall) oficiālā vietne (igauniski)(angliski)
Nepiomorfi

***Nepiomorfi*** (*Nepiomorphia*) ir gliemeņu klases virskārta (citās klasifikācijās kārta). Šo virskārtu  2007. gadā izveidoja čehu paleontologs Jirži Kržižs. Ģeohronoloģiski nepiomorfu pārstāvji ir zināmi no silūra līdz devonam vai agrajam karbonam.

## Apraksts
Čaulas ir ar vienādiem, retāk ar nevienādiem vākiem. Slēdzene ir ar pseidotaksodontiem zobiem, retāk bez zobiem. Čaulas vāku saite ir ārēja, opistodetiska vai amfidetiska. Uz čaulas iekšējās virsmas ir viens vai divi adduktoru muskuļu nospiedumi. Mantijas līnija ir vesela.

## Sistemātika
Nepiomorfu sistemātika līdz dzimtai:

* virskārta: ***Nepiomorphia*** Kříž, 2007 †
:* kārta: *[[Lunulacardiida]]* P. A. Johnston, Collom & Ebbestad, 2024 †
:::::* dzimta: *[[Lunulacardiidae]]* P. Fischer, 1887 †
:* kārta: *[[Praecardiida]]* Newell, 1965 †
::* apakškārta: *[[Antipleuroida]]* Kríž, 2007 †
::::* dzimta: *[[Antipleuridae]]* Neumayr 1891 †
::::* dzimta: *[[Spanilidae]]* Kríž, 2007 †
::::* dzimta: *[[Stolidotidae]]* Kríž, 2007 †
::* apakškārta: *[[Praecardiina]]* Newell, 1965 †
:::* virsdzimta: *[[Praecardioidea]]* R. Hoernes, 1884 †
::::* dzimta: *[[Buchiolidae]]* Grimm, 1998 †
::::* dzimta: *[[Praecardiidae]]* Hoernes, 1884 †
:::* virsdzimta: *[[Cardioloidea]]* R. Hoernes, 1884 †
::::* dzimta: *[[Cardiolidae]]* Hoernes, 1884 †
::::* dzimta: *[[Slavidae]]* (Kríž, 1982, 1985) †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Prekardiīdas

***Prekardiīdas*** (*Praecardiida*) ir gliemeņu klases kārta (citās klasifikācijās apakškārta). Šo kārtu 1965. gadā izveidoja amerikāņu ģeoloģijas profesors Normans Ņūels. Ģeohronoloģiski prekardiīdu pārstāvji ir zināmi no silūra līdz devonam (pēc citiem datiem no kembrija vai agrā ordovika līdz karbonam).

## Apraksts
Čaulas ir apaļas, ovālas vai izstieptas, plānas, izomiāras. Čaulas vāku saite ir ārēja, opistodetiska vai amfidetiska. Slēdenes plātnīte ir vāja vai arī tās nav. Slēdzene satur savstarpēji sapītus taksodontus zobus, kas atgādina mūsdienu formu provinkulumu, vai arī ir bez zobiem. Čaulas galos malas var būt ar spraugām. Mantijas līnija parasti ir vesela, taču dažām formām ir neliels sīnuss.

## Sistemātika
Prekardiīdu sistemātika līdz dzimtai:

* kārta: ***Praecardiida*** Newell, 1965 †
:* apakškārta: *[[Antipleuroida]]* Kríž, 2007 †
:::* dzimta: *[[Antipleuridae]]* Neumayr 1891 †
:::* dzimta: *[[Spanilidae]]* Kríž, 2007 †
:::* dzimta: *[[Stolidotidae]]* Kríž, 2007 †
:* apakškārta: *[[Praecardiina]]* Newell, 1965 †
::* virsdzimta: *[[Praecardioidea]]* R. Hoernes, 1884 †
:::* dzimta: *[[Buchiolidae]]* Grimm, 1998 †
:::* dzimta: *[[Praecardiidae]]* Hoernes, 1884 †
::* virsdzimta: *[[Cardioloidea]]* R. Hoernes, 1884 †
:::* dzimta: *[[Cardiolidae]]* Hoernes, 1884 †
:::* dzimta: *[[Slavidae]]* (Kríž, 1982, 1985) †

(†) — izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Inoceramoidejas

***Inoceramoidejas*** (*Inoceramoidea*) ir gliemeņu klases virsdzimta. Šīs virsdzimtas izveidošana tiek piedēvēta vācu paleontologam Kristofam Gabrielam, kurš 1852. gadā izveidoja *Inoceramidae* dzimtu. Ģeohronoloģiski Inoceramoideju pārstāvji ir zināmi no triasa līdz krīta periodam.

## Apraksts
Čaulas vāki ir no gandrīz vienādiem līdz ļoti nevienādiem (ar izliektāku kreiso vāku). Čaulas ārējā virsma parasti ir ar koncentrisku krokojumu, retāk ar radiāli ribainu vai tecējuma ornamentējumu, reizēm gluda. Čaulas ausis un spārni ir dažādā pakāpē attīstīti. Slēdzene parasti ir bez zobiem. Adduktoru muskuļu nospiedumi nav vienādi (priekšējais ir mazāks) vai arī ir tikai viens, aizmugurējais, nospiedums. Čaulas vāku saite pārsvarā ir iekšēja, parasti izvietota daudzās iedobēs saites laukumiņā. Mantijas līnija ir vesela. Bieži vien ir ļoti attīstīts kalcīta prizmatiskais slānis. Čaulas iekšējā virsma klāta ar perlamutru.

Inoceramoidejas bija jūras epibionti, kas parasti brīvi gulēja uz grunts. Retākos gadījumos tie bija sestonofāgi, kas pie substrāta stiprinājās ar bisusa pavedieniem.

## Sistemātika
Kriptodontu sistemātika līdz dzimtai:
* virsdzimta: ***Inoceramoidea*** Giebel, 1852 †
:* dzimta: *[[Atomodesmatidae]]* Waterhouse, 1976 †
:* dzimta: *[[Inoceramidae]]* Giebel, 1852 †
:* dzimta: *[[Kolymiidae]]* Kuznetsov, 1973 †
:* dzimta: *[[Retroceramidae]]* Koschelkina, 1980 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Ilziņa ezers (dabas liegums)

**Ilziņa ezers** ir 83,9 ha plašs dabas liegums Madonas novada Vestienas pagastā, kas ietilpst aizsargājamo ainavu apvida “Vestiena” teritorijā.
Liegums nosaukts Ilziņa ezera vārdā, bet tajā ietilpst arī mežu un, mazākā apjomā, purvu, zālāju un krūmāju teritorijas ezera austrumu krastā.

Dabas liegums izveidots 1957. gadā, Ilziņa ezera aizsardzībai. Ezers ir ievērojams ar tajā periodiski uzpeldošajām kūdras salām. Rakstiskas liecības par Ilziņa ezeru no 19. gs. liecina, ka jau tad ezers ar tā uzpeldošajām salām bijis populārs.

Pētījumos konstatēts, ka ezerā un tā apkārtnē barojas vairākas aizsargājamas sikspārņu sugas – ūdeņu naktssikspārnis, ziemeļu sikspārnis, Natūza sikspārnis un rūsganais vakarsikspārnis, arī ūdri. Tāpat ezeram pieguļošajās teritorijās atrodamas arī vairākas aizsargājamas sūnu, ķērpju, bezmugurkaulnieku un putnu sugas. Sugu aizsardzībai un ainaviskās vērtības dēļ 1999. gadā liegumam pievienotas arī sauszemes platības.

Lielākā daļa lieguma pieder privātīpašniekiem, bet ezers un nelielas pārējās platības pieder pašvaldībai. Iekļauts *[[Natura 2000]]* — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.

## Atsauces
2026. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 2026. gada sezona**, sponsorēšanas nolūkos pazīstama kā **"TonyBet Virslīga"**, ir 52. Virslīgas sezona. Šajā sezonā virslīgā piedalās 10 komandas. Sezona sākās 6. martā un noslēgsies 10. novembrī.

## Komandas

### Komandu izmaiņas
*  Ogre United (uzvarēja 2025. gada Nākotnes līgā)
*  FK Metta

### Komandu pārstāvētās pilsētas

### Stadioni un personāls

## Norise

### Turnīra tabula

### Labākie vārtu guvēji

## Skatīt arī
* 2026. gada Latvijas Kauss futbolā
* 2026. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona
* 2026. gada Latvijas Superkauss futbolā

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2026. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona
Sisters

***Sisters*** ir 1972. gada ASV *[[neo-noir]]* psiholoģiskā šausmu filma, kuras režisors ir Braiens De Palma. Filmā galvenās lomas atveido Margota Kidera, Dženifere Solta un Čārlzs Dērnings.

Filma stāsta par žurnālisti Greisu Koljēru, kura redz kaimiņu mājā modeli Danielu Bretonu, vardarbīgi nogalinām vīrieti. Panikā viņa izsauc policiju, taču, kad detektīvs ierodas notikuma vietā un neko aizdomīgu neatrod, Greisa nolīgst privātdetektīvu Džozefu Larču, lai atklātu patiesību. Filmā ir atsauces uz vairākām Alfreda Hičkoka filmām.

Filmas *Sisters* pirmizrāde notika . *Sisters* saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu un mūsdienās tā tiek uzskatīta par kulta filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Abioduns Oguniji

**Abioduns Oguniji** (, dzimis ) ir Nigērijas futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2025. gada Oguniji spēlē Latvijas Virslīgas komandā FK Liepāja.

Savu karjeru sācis Nigērijas augstākās līgas komandā Sunshine Stars. 2021. gadā pievienojies Latvijas Virslīgas komandai FK Spartaks Jūrmala. 2022. gadā pārgājis uz FK Auda, ar ko uzvarējis 2022. gada Latvijas kausa izcīņā. 2025. gada vasarā pārcēlies uz FK Liepāja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andris Deklavs

**Andris Deklavs** (dzimis ) ir latviešu futbolists, kurš spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2026. gada Deklavs spēlē Latvijas Virslīgas komandā FS Jelgava.

Savu karjeru sācis FS Jelgava komandā Latvijas 1. līgā. Ar FS Jelgava komandu divas sezonas spēlējis arī Latvijas Virslīgā. 2025. gada sezonu aizvadījis SK Super Nova.

## Ārējās saites
Kaspars Anmanis

**Kaspars Anmanis** (dzimis ) ir latviešu futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2019. gada Anmanis spēlē Latvijas Virslīgas komandā FK Tukums 2000.

Kopā ar FK Tukums 2000 komandu aizvadījis vairāk nekā 130 mačus Latvijas Virslīgā.

Pārstāvējis Latvijas U18 un U21 izlases.

## Ārējās saites
Lunulakardiīdas

***Lunulakardiīdas*** (*Lunulacardiida*) ir gliemeņu klases kārta. Šo kārtu 2024. gadā izveidoja starptautiska speciālistu grupa (Pols Džonstons un Kristofers Koloms no Kanādas un Jans Ove Ebestads no Zviedrijas). Ģeohronoloģiski lunulakardiīdu pārstāvji ir zināmi no ordovika vai agrā silūra līdz agrajam karbonam.

## Apraksts
Čaulas ir ar vienādiem vai gandrīz vienādiem vākiem. Slēdzene ir bez zobiem vai ar dažiem vienkāršiem zobiņiem izaugumu veidā, kurus dažās ģintīs nebalsta pilnībā slēdzenes plātne. Čaulas priekšējā dorsālā mala ir taisna vai plati ieliekta un iedziļināta. Priekšējā pēdas atvere ir mēreni vai izteikti liela. Čaulas vāku saite ir monovinkulāra. Adduktora muskulis ir monomiārs, izvietots centrāli vai ventrāli. Prodisokonhs (juvenīla čaula) ir salīdzinoši liels un būtiski nobīdīts attiecība pret disokonhu.

## Sistemātika
Lunulakardiīdu sistemātika līdz ģintij:
* kārta: ***Lunulacardiida*** P. A. Johnston, Collom & Ebbestad, 2024 †
:* dzimta: *[[Lunulacardiidae]]* P. Fischer, 1887 †
::* apakšdzimta: *[[Lunulacardiinae]]* P. Fischer, 1887 †
:::* ģints: *[[Buckhornia]]* Yancey & Heaney, 2000 †
:::* ģints: *[[Chaenocardiola]]* Holzapfel, 1889 †
:::* ģints: *[[Honeoyea]]* J.M. Clarke, 1904 †
:::* ģints: *[[Lunulacardium]]* Münster, 1840 †
:::* ģints: *[[Prosochasma]]* Beushausen, 1895 †
::* apakšdzimta: *[[Pterochaeniinae]]* Z.-J. Fang & W.-M. Ding, 1993 †
:::* ģints: *[[Pterochaenia]]* J.M. Clarke, 1904 †
::* apakšdzimta: *[[Shaninopsiinae]]* P.A. Johnston, Collom & Ebbestad, 2024 †
:::* ģints: *[[Shanina]]* Reed, 1915 †
:::* ģints: *[[Shaninopsis]]* Isberg, 1934 †

(†) — izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Inoceramveidīgās

***Inoceramveidīgās*** (*Inoceramiformii*) ir gliemeņu klases virskārta (citās klasifikācijās kārta). Šo virskārtu 2024. gadā izveidoja starptautiska speciālistu grupa (Pols Džonstons un Kristofers Koloms no Kanādas un Jans Ove Ebestads no Zviedrijas). Ģeohronoloģiski pirmie inoceramveidīgo pārstāvji parādījās devonā, lai gan ir uzskats, ka virskāra noformējās permā un pastāvēja līdz krīta perioda beigām. Inoceramveidīgās ir nozīmīga juras un krīta periodu vadfosiliju grupa, kas ļauj ģeologiem ar samērā lielu precizitāti datēt jūras nogulumiežu slāņus.
thumb|280px|Inocerama čaula salīdzinājumā ar cilvēku

## Apraksts
Čaulai bieži vien ir piliena forma. Tā ļoti variē izmēros, sasniedzot gigantiskas formas līdz 2 metriem diametrā un pat vēl vairāk, un ir vienas no lielākajām gliemenēm. Čaulas virsma parasti ir ornamentēta ar koncentriskām krokām. Čaulu veido masīvs un izturīgs prizmatisks kalcīta ārējais slānis un plānāks iekšējais perlamutra slānis no aragonīta. Slēdzene pārsvarā ir bez zobiem. Čaulas vāku saite ir multivinkulāra ar daudzām iedobēm gar slēdzenes taisno līniju. Attīstītajām formām slēdzenes ass atradās zem saites. Atšķirībā no mūsdienu gliemeņu lokveida saitēm, kas kalpo čaulas vāku atvēršanai, inoceramveidīgo saites auga lineāri gar slēdzenes malu un sadalīja saspiešanās un izstiepšanās spēkus pa vairākām iedobēm. Tā kā tām nebija "tradicionālo" slēdzeņu zobu, šī sarežģītā saite bija pamatstruktūra, kas novērsa čaulas vāku savērpšanos muskuļu darbības rezultātā.

Inoceramveidīgās pamatā bija filtrētājas, kas gulēja uz jūras grunts (epifauna). Ir pierādījumi, ka tās bija hemosimbionti, un uz savām žaunām saturēja sērbaktērijas, kas ļāva tām pārstrādāt sērūdeņradi un izdzīvot ar skābekli nabadzīgā un toksiskā vidē. 

## Sistemātika
Nepiomorfu sistemātika līdz dzimtai:
* virskārta: ***Inoceramiformii*** P.A. Johnston, Collom & Ebbestad, 2024 †
:* virsdzimta: *[[Inoceramoidea]]* Giebel, 1852 †
::* dzimta: *[[Atomodesmatidae]]* Waterhouse, 1976 †
::* dzimta: *[[Inoceramidae]]* Giebel, 1852 †
::* dzimta: *[[Kolymiidae]]* Kuznetsov, 1973 †
::* dzimta: *[[Retroceramidae]]* Koschelkina, 1980 †
:* virsdzimta: *[[Posidonioidea]]* Neumayr, 1891 †
::* dzimta: *[[Aulacomyellidae]]* Ichikawa, 1958 †
::* dzimta: *[[Daonellidae]]* Neumayr, 1891 †
::* dzimta: *[[Halobiidae]]* Kittl, 1912 †
::* dzimta: *[[Posidoniidae]]* Neumayr, 1891 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Andreass Šēgrens

**Andreass Šēgrens** (; dzimis , miris ) bija Somijas zviedru izcelsmes valodnieks, vēsturnieks, etnogrāfs un ceļotājs. Somugru valodu studiju pamatlicējs, pirmās lībiešu valodas gramatikas un vārdnīcas izveidotājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1794. ɡadā Sitkalas ciemā kurpnieka ģimenē. Mācījās Lovīsas skolā un Porvo ģimnāzijā, tad studēja Turku Universitātē, studijas absolvēja 1819. gadā. 1821. gadā viņš pārcēlās uz Pēterburgu, kur strādāja pie N. Rumjanceva par bibliotekāru.
1827. gadā viņš kļuva par Pēterburgas Zinātņu akadēmijas korespondētājlocekli un apceļoja Novgorodas, Vologdas, Arhangeļskas, Vjatkas, Kazaņas un Permas guberņas (1827—1829). Balstoties uz ekspedīciju laikā savāktajiem materiāliem, viņš publicēja rakstu sēriju par mazajām somuɡru tautām "Ķeizariskās Pēterburgas Zinātņu akadēmijas piezīmēs" un citos izdevumos. Tad devās ekspedīcijā uz Oloņecas guberņu, kur pētīja karēliešu un vepsu valodas.

1835. gadā A. Šēgrens apceļoja Kaukāzu, kur studēja osetīnu un gruzīnu valodas, 1844. gadā viņš publicēja darbu "Osetīnu gramatika ar īsu osetīnu-krievu un krievu-osetīnu vārdnīcu".
1844. gadā viņu ievēlēja par Pēterburgas Zinātņu akadēmija Vēstures un filoloģijas nodaļas akadēmiķi.

No 1846. līdz 1852. gadam viņš apceļoja Vidzemes un Kurzemes guberņas, kur pētīja lībiešus un viņu valodu.
Miris 1855. gadā, apglabāts Sanktpēterburgā, Mitrofana kapsētā.

Lībiešu valodas vārdnīcu un gramatiku uzdeva pēc viņa nāves 1861. gadā Sanktpēterburgā divos sējumos.

## Darbi
* Anteckningar om Församlingarne i Kemi-Lappmark (1828)
* Die Sürjänen, ein historisch-statistisch-philologischer Versuch (1829)
* Über die finnische Bevölkerung des St. Petersburgischen Gouvernements und über den Ursprung des Names Ingermannland (1833)
* Ossetische Sprachlehre (1841)
* Grammatik der Ossetischen Sprache (1844)
* Ossetische Studien (1848)
* Zur Ethnographie Livlands (1849)
** Historisch-etnographische Abhandlungen über den finnisch-russischen Norden
** Livische Grammatik nebst Sprachproben
** Livisch-deutsches und deutsch-livisches Wörterbuch
* Gesammelte Schriften I—II (1861, 1969)
* Tutkijan tieni, käsikirjoituksesta suomentanut Aulis J. Joki, Suomalaisen kirjallisuuden seura (1955)

## Ārējās saites
Ilmatsalu

**Ilmatsalu** () ir lielciems Igaunijas dienvidaustrumu daļā, Tartu apriņķa Tartu pilsētas pašvaldībā. Tas atrodas Emajegi pietekas Ilmatsalu upes krastā, aptuveni 10 kilometrus uz rietumiem no Tartu. Līdz 2017. gada administratīvajai reformai Ilmatsalu bija Tehtveres pagasta administratīvais centrs.

## Saimniecība
Lielciema saimnieciskā dzīve vēsturiski bijusi saistīta ar muižas un vēlāk kolhoza darbību, īpaši koncentrējoties uz lauksaimniecību un zivkopību. Ciema apkārtnē atrodas mākslīgi izveidoti zivju dīķi, kas sākotnēji kalpoja saimnieciskiem mērķiem, bet mūsdienās ir kļuvuši par nozīmīgu dabas tūrisma un putnu vērošanas vietu.

Mūsdienās Ilmatsalu darbojas kā Tartu pavadoņciems — lielākā daļa iedzīvotāju strādā tuvējā pilsētā. Ciemā ir attīstīta vietējā infrastruktūra: pamatskola, mūzikas skola, bērnudārzs, bibliotēka, sporta zāle un pirts. Nozīmīgs vietējās ekonomikas dzinējspēks ir tūrisms, ko piesaista Ilmatsalu—Kereveres dabas taka (*Ilmatsalu-Kärevere linnutee*).

## Vēsture
Rakstītos avotos Ilmatsalu (*Ilmetz*) pirmo reizi minēts 1543. gadā. Apdzīvotās vietas attīstību noteica Ilmatsalu muiža, kuras kungu māja vēlīnā klasicisma stilā celta 19. gadsimta beigās. 19. gadsimtā muižā darbojās viena no lielākajām ķieģeļu cepļiem Igaunijā, kurā ražotos ķieģeļus izmantoja daudzu Tartu ēku celtniecībai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tartu pilsētas pašvaldības vietne (angliski)
Vezu

**Vezu** () ir lielciems Igaunijas ziemeļu daļā, Rietumviru apriņķa Haljalas pagasta administratīvais centrs. Tas atrodas Somu līča atzara Kesmu līča krastā, Lahemā nacionālā parka teritorijā. Vezu ir viena no vecākajām un populārākajām atpūtas vietām Igaunijas ziemeļu piekrastē.

## Vēsture
Vezu rakstītos avotos pirmoreiz minēts 1510. gadā. Kā kūrorts tas sāka attīstīties 19. gadsimta vidū, kad Palmes muižas īpašnieki fon Pāleni šeit sāka būvēt vasarnīcas. Jau 19. gadsimta beigās Vezu kļuva par iecienītu atpūtas vietu Pēterburgas un Tallinas inteliģencei.

## Saimniecība
Vezu saimnieciskā darbība ir pilnībā orientēta uz tūrismu un sezonālo atpūtu. Pateicoties trīs kilometrus garajai smilšu pludmalei un priežu mežiem, lielciems vasaras mēnešos kļūst par nozīmīgu reģionālo tūrisma centru. Šeit ir attīstīta plaša pakalpojumu infrastruktūra: viesnīcas, viesu mājas, restorāni un jahtu piestātne.

Ciemā atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, sporta centrs un glābšanas stacija. Atšķirībā no daudziem citiem piekrastes ciemiem, Vezu ir saglabājis savu nozīmi kā administratīvs un izglītības centrs, kas nodrošina darba vietas vietējiem iedzīvotājiem arī ārpus tūrisma sezonas. Nozīmīgu lomu ieņem arī dabas aizsardzība un nacionālā parka tūrisma plūsmas koordinēšana.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Haljalas pagasta tīmekļvietne (igauniski)
Sprādziens Atašienes stacijā

thumb|Atašienes stacijas koka ēka pirms bojāejas
**Sprādziens Atašienes stacijā** bija eksplozijā 1944. gada 6. septembra rītā, kur, pēc vietējo iedzīvotāju nostāstiem, pie Atašienes stacijas ēkas stāvot vairākiem Sarkanās armijas vagoniem ar munīciju un aviācijas degvielu kopā ar 55. atsevišķā zenītartilērijas diviziona kareivjiem (lielākoties sievietēm), notika vācu bombardēšana, kas, trāpot pa vilciena vagoniem, izraisīja milzīgu sprādzienu, no kura logu rūtis izbirušas vairāku kilometru attālumā.

Pēc vienas no versijām, sprādziena laikā no Krustpils ieradās sanitārais vilciens ar ievainotajiem. Kopā gāja bojā ap 30 kareivjiem, no kuriem 15 bija sievietes, taču kopējais upuru skaits nav droši zināms. Kritušie tika apglabāti skvērā netālu no stacijas, bet vēlāk pārvesti uz Atašienes ciema brāļu kapiem.

## Atsauces
Vladimirs Ozoliņš

**Vladimirs Ozoliņš** (dzimis 1909. gada 25. februārī, miris 1975. gada 23. septembrī) bija latviešu psihiatrs, veica pētījumus par sēra injekciju izmantošanu šizofrēnijas ārstēšanā. Latvijas PSR Veselības aizsardzības ministrs (1959—1962).

## Dzīvesɡājums
Dzimis 1909. gadā Novočerkaskā. 1932. ɡadā absolvēja studijas Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātē, strādāja par Ģintermuižas slimnīcas ārstu (1932—1933), tad par Daugavpils psihiatriskās slimnīcas nodaļas vadītāju (1933—1937), Sarkankalna slimnīcas ārstu (1937—1938), Atašienes pagasta ārstu (1938—1939), tad par Jelgavas psihiatriskās slimnīcas direktoru (1939—1941). Latvijas PSR laikā bija Jelgavas pilsētas veselības nodaļas vadītājs (1940—1941), bet vācu okupācijas laikā Mārkalnes paɡasta ārsts (1941—1944).

Pēc kara beiɡām bija Veselības aizsardzības ministra Ādolfa Krausa vietnieks (1946—1950) un Strenču psihiatriskās slimnīcas galvenais ārsts (1951—1956), tad atkārtoti Veselības aizsardzības ministra vietnieks (1956—1959) un ministrs (1959—1962).
Līdztekus bija arī Rīgas Medicīnas Institūta̩ Psihiatrijas katedras mācību spēks un vadītājs (1956—1966).

Miris 1975. gada 23. septembrī Rīgā.

## Darbi
* Озолиньш, В. А. Организация психиатрической помощи Прибалтике в ХIХ веке. Из истории медицины, т.6, 1964, c. 158—161.

## Literatūra
* VLADIMIRS OZOLIŅŠ. “Rīgas Balss” 1975. 25. septembrī
* Lībiete, I. Psihiatrijas attīstība Latvijā no 1918. līdz 1940. gadam. Promocijas darbs (14.08.2020)

## Atsauces

## Ārējās saites
Sinimē

**Sinimē** ( — ‘Zilie kalni’) ir lielciems Igaunijas ziemeļaustrumu daļā, Austrumviru apriņķa Narva-Jēsū pilsētas pašvaldībā. Apdzīvotā vieta atrodas uz dienvidiem no Tallinas—Narvas šosejas (E20), 2,5 km no Somu līča krasta. Sinimē ir vēsturiskā Vaivaras pagasta administratīvais centrs. Ciemā atrodas pamatskola, bibliotēka un Vaivaras Zilokalnu vēstures muzejs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta vēsturiski veidojusies ap Vaivaras muižu (*Waywars*). Sinimē ir guvusi starptautisku atpazīstamību saistībā ar trīs pauguru grēdu, ko dēvē par Zilajiem kalniem (*Sinimäed*). Otrā pasaules kara laikā, 1944. gada vasarā, šeit norisinājās Sinimē kalnu kaujas, kas bija vienas no asiņainākajām sadursmēm Igaunijas teritorijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sonda

**Sonda** () ir lielciems Igaunijas ziemeļaustrumu daļā, Austrumviru apriņķa Liganuzes pagastā. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Tallinas—Narvas dzelzceļa līnijas. Sonda līdz 2017. gada administratīvajai reformai bija Sondas pagasta administratīvais centrs.

## Saimniecība
Sondas attīstība un saimnieciskā dzīve vēsturiski bijusi cieši saistīta ar dzelzceļu. Līdz pat 20. gadsimta beigām Sonda darbojās kā nozīmīgs dzelzceļa mezgls, kur no galvenās maģistrāles atzarojās šaursliežu dzelzceļa līnija uz Mustvē. Šī līnija nodrošināja kokmateriālu transportēšanu un vietējo kravu apriti, veicinot mežizstrādes un kokapstrādes nozaru attīstību ciemā.

Mūsdienās saimnieciskā aktivitāte ir vairāk saistīta ar vietējo pakalpojumu sniegšanu un nodarbinātību tuvējos rūpniecības centros. Ciemā darbojas Sondas kopienas nams, bibliotēka un pamatskola. Pateicoties dzelzceļa stacijai, kas joprojām apkalpo pasažieru vilcienus maršrutā Tallina—Narva, iedzīvotājiem ir nodrošināta ērta satiksme ar reģionālajiem centriem.

## Vēsture
Rakstītos avotos Sonda pirmoreiz minēta 1420. gadā (*Sondacht*). Strauja apdzīvotās vietas izaugsme sākās 19. gadsimta beigās pēc Tallinas—Pēterburgas dzelzceļa līnijas izbūves 1870. gadā. 1926. gadā pabeigtā šaursliežu līnija Sonda—Mustvē padarīja ciemu par stratēģiski svarīgu punktu Austrumigaunijas transporta tīklā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Liganuzes pagasta tīmekļvietne (igauniski)
Latviešu strēlnieku centrālais birojs

**Latviešu strēlnieku centrālais birojs**, arī **Bijušo latvju strēlnieku centrālais birojs**, bija bijušo latviešu sarkano strēlnieku sabiedriska orgnizācija Padomju Savienībā.

Birojs tika izveidots 1932. gadā Maskavā, kur tas darbojās Osoaviahima centrālās padomes ietvaros un vadīja Osoaviahima sekciju, kurā darbojās bijušie latviešu strēlnieki Padomju Savienībā. Tas veica militārās audzināšanas darbu un propagandēja Latvijas proletiariāta un latviešu strēlnieku divīzijas revolucionārās un kaujas tradīcijas.

Birojs beidza pastāvēt 1937. gadā Latviešu operācijas ietvaros.

## Atsauces
Jaunanna (dabas liegums)

**Jaunanna** ir dabas liegums Alūksnes novada Jaunannas pagastā.

Liegums izveidots 1999. gadā 59 ha platībā, lai aizsargātu Pededzes upi un mežus. 2002. gadā dabas liegumam pieņemti individuālie aizsardzības un izmantošanas noteikumi, ar kuriem noteikta pašreizējā lieguma teritorija 1318 ha apmērā. Dabas lieguma aizsardzību un izmantošanu nosaka Ministru kabineta noteikumi. 2005. gadā liegums iekļauts *[[Natura 2000]]* — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā. 

Lielāko daļu no lieguma teritorijas klāj Latvijas valsts mežiem piederoši meži, no kuriem aptuveni puse ir īpaši aizsargājami mežu biotopi. Lieguma bioloģiskās daudzveidības aizsardzība tiek skatīta biotopu, nevis atsevišķu sugu līmenī. Jaunannas mežos atrodamas daudzas aizsargājamo augu, sūnu, ķērpju, putnu, bezmugurkaulnieku un sikspārņu sugas. No aizsargājamām putnu sugām izceļama medņu populācija, kam labvēlīgi ir lieguma vecie un skrajie priežu meži.  

Liegumā izveidota tūristu taka „Bebru valstība” un tā rietumu daļā ir labiekārtota ūdenstūristu apmetnes vieta.

## Atsauces
Autoceļš V1462

|}
|}

**V1452** autoceļš **Zemīte-Jaunsāti** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno Zemīti ar Jaunsātiem. Autoceļš ir  garš, klāts ar grants segumu un atrodas Tukuma novadā.
Agris Krūms

**Agris Krūms** (dzimis  Valkā) ir latviešu popmūzikas dziedātājs un dziesmu autors. Dzīvo Salacgrīvā.

1997. gadā bijis viens no grupas "AAA" dibinātājiem.

Agris Krūms 2025. gadā atsācis aktīvu muzikālo darbību.

Agris Krūms ir pazīstams ar tādām popmūzikas dziesmām kā "Mātei" un "Vazaņķe". Savā muzikālajā darbībā viņš sadarbojas ar producentu un dīdžeju DJ Uga.

## Diskogrāfija
* Tikai Tu un Es
* Atkal Šovakar
* Mans Taurenīt
* Mātei
* Vazaņķe
* Stacija
* 7 Dālderi

Agris Krūms publicē savu mūziku digitālajās platformās, tostarp YouTube un straumēšanas servisā Spotify.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Agris Krūms — YouTube kanāls
Autoceļš V1450

|}
|}

**V1450** autoceļš **Lancenieki-Džūkste-Lestene** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno Lanceniekus, Džūksti un Lesteni. Autoceļš ir 14,5 km garš, klāts ar asfalts segumu un atrodas Tukuma novadā.
Avannāta

**Avannāta** (,  jeb *Ziemeļu komūna*) ir viena no 5 Grenlandes administratīvā iedalījuma komūnām. Komūna atrodas Grenlandes ziemeļrietumos. Austrumos tā robežojas ar neiekļauto teritoriju Grenlandes nacionālo parku, dienvidos ir Kekertalikas komūna, bet dienvidaustrumos tā robežojas ar Sermersokas komūnu. Komūna iekšpusē atrodas neiekļautā teritorija Pitufika ar ASV pārvaldīto Pitufikas kosmosa bāzi. Gandrīz visu teritoriju, izņemot piekrasti, aizņem neapdzīvojamais Grenlandes ledus vairogs (Sermersuaks).

Avannātas piekrastes dienvidu galā atrodas Kekertarsūpas jeb Disko līča ūdeņi, lai gan dažas līča kopienas jau pieder Kekertalikas komūnai. Šis līcis ir lielākā Bafina līča daļa. Bafina līča ziemeļaustrumu piekrasti izraibina Upernavikas arhipelāga salas, kas ietilpst pašvaldības teritorijā. Tālajos ziemeļrietumos netālu no Kānākas un Siorapalukas pašvaldības krasti iestiepjas Neirsa šaurumā, kas atdala Grenlandi no Kanādas Elsmīra salas.

Avannātas rietumu robeža Neirsa šaurumā sniedzas līdz agrāk apstrīdētās Hansa salas austrumu pusei, savukārt tās rietumu pusi pārvalda Kanāda.

## Administrācija

Komūna pašreizējās robežās tika izveidota 2018. gadā un sastāv no 4 pilsētām (Ilulisatas, Kānākas, Upernavikas un Ūmmannakas), kas vienlaikus ir rajonu centri. Rajoni sīkāk iedalās 24 ciematos. Komūnas padomes vēlēšanās kopš tās izveides vienmēr pārsvars bijis sociāldemokrātiem, lai gan pēc pēdējām vēlēšanām tiem nācās pieņemt koalīcijā Zaļo partiju. Vēlēšanās ik 4 gadus ievēl 17 deputātus.

Galvenās valodas ir rietumgrenlandiešu dialekts, dāņu valoda un galējos ziemeļos Kānākā — inuītu valoda.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pikvika kluba piezīmes

**"Pikvika kluba piezīmes"** () ir angļu rakstnieka Čārlza Dikensa pirmais romāns. To 1836. – 1837. gadā divdesmit atsevišķās burtnīcās izdeva *Chapman & Hall*.

Grāmatas sižetu veido virkne brīvi saistītu piedzīvojumu, kas it kā norisinājušies 1827.–1828. gadā. 
Romāna galvenais varonis ir laipns un turīgs eskvairs Semjuels Pikviks, kluba dibinātājs un prezidents. 
Viņš kopā ar trim kluba biedriem Natanielu Vinklu, Augustu Snodgrasu un Treisiju Tapmenu dodas “zinātniskos” ceļojumos pa Anglijas laukiem ar karieti uz vietām, kas atrodas patālu no Londonas, lai ziņotu par redzēto un piedzīvoto. 
Spilgtākie romāna varoņi ir sulainis Sems Vellers un viņa tēvs kučieris Tonijs Vellers, kā arī klejojošais aktieris Alfrēds Džingls. 
Grāmatas sižetu izmantoja vairāku teātra izrāžu un filmu veidošanā.

## Latviskais tulkojums
* Čarlzs Dikenss. Pikvika kluba piezīmes. Rīɡa:	LVI, 1961. — 847 lpp. [tulkotājs Mārtiņš Kalndruva, ilustratori E. Skujiņš, R. Seimors un H. Brauns (Fizs)]
** 1991. gada digitāls audioieraksts (lasa Aleksandrs Kūlainis, 35 st. 9 min.)

Mr. Pickwick addresses the club.jpg|Roberta Seimūra ilustrācija ɡrāmatas pirmajai burtnīcai 
Mrs Bardell Mr Pickwick Browne 1837.jpg|Heblota Brauna ilustrācija  
Handkerchief; commemorative handkerchief - The Pickwickians - Google Art Project.jpg|kabatlakatiņš ar Dikensa portretu un ɡrāmatas personāžiem (pēc 1839)
Pikvika kluba piezīmes filmas afiša 1954.JPG|filmas “Pikvika kluba piezīmes” afiša (1954)
Pikvika kluba piezīmes grāmatas vāks 1961.JPG|Pikvika kluba piezīmes (grāmatas vāks, 1961)


## Ārējās saites
Raivis Ķiršs

**Raivis Ķiršs** (dzimis ) ir latviešu futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2025. gada Ķiršs spēlē Latvijas Virslīgas komandā FK Tukums 2000.

Iepriekš pārstāvējis Latvijas Virslīgas komandas BFC Daugavpils, Riga FC un FK Auda. 2024. gadā spēlējis Polijas komandā GKS Wikielec.

## Ārējās saites
Dāvids Družiņins

**Dāvids Družiņins** (dzimis ) ir latviešu futbolists, kurš spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Družiņins spēlē Latvijas Virslīgas komandā FK Grobiņa, kur viņš ir arī komandas kapteinis.

Ar FK Grobiņa komandu spēlējis Nākotnes līgā, 2023. gadā palīdzot komandai turnīrā uzvarēt un iekļūt Virslīgā.

## Sasniegumi
**Grobiņa**

* Nākotnes līga: 2023

## Ārējās saites
Latviešu strēlnieku vēstures komisija

**Latviešu strēlnieku vēstures komisija** bija VK(b)P CK Latviešu sekcijas struktūrvienība, kas tika dibināta 1925. gadā un darbojās Maskavā. Tā vāca un sagatavoja materiālus par latviešu strēlniekiem, kas līdz Padomju Savienības sabrukumam glabājās LKP CK Partijas vēstures institūta Partijas arhīvā. Tās vadītāji un aktīvi locekļi bija Roberts Apinis, Jūlijs Daniševskis, Kirils Stucka, V. Strauss, Pauls Vīksne u.c. 

Izdevniecība "Prometejs" izdeva komisijas veidotās publikācijas, tai skaitā darbu "Latvju strēlnieku vēsture", I; II sējums (1928., 1934.) un krājumu "Latvju revolucionārais strēlnieks", I; II sējums (1934., 1935.).

Komisija beidza savu darbību 1937. gadā Latviešu operācijas ietvaros.

## Atsauces
Rolands Baraviks

**Rolands Baraviks** (, dzimis ) ir lietuviešu futbolists, kurš spēlē aizsarga pozīcijā un pārstāv Lietuvas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Baraviks spēlē Latvijas Virslīgas komandā *[[FK Grobiņa]]*.

Iepriekš spēlējis Lietuvas komandās *[[FK Atlantas|Atlantas]]*, *[[FK Žalgiris|Žalgiris]]* un *[[FA Šiauliai|Šiauliai]]*, Kipras komandā *[[Nea Salamina Ammochostos FC|Nea Salamina]]*, Albānijas komandā *[[FK Kukësi|Kukësi]]*, kā arī Rumānijas komandās *[[FC UTA Arad|UTA Arad]]*, *[[FC Universitatea Cluj|Universitatea Cluj]]* un *[[FCV Farul Constanța|Farul Constanța]]*. Ar *Farul Constanța* komandu 2023. gadā kļuvis par Rumānijas čempionu.

Lietuvas futbola izlases rindās debitējis 2015. gadā.

## Sasniegumi
**Žalgiris**

* Lietuvas kauss: 2018
* Lietuvas Superkauss: 2017

**Farul Constanța**

* Liga I: 2022—23

## Ārējās saites
Bogdans Samoilovs

**Bogdans Samoilovs** (dzimis ) ir latviešu futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2022. gada Samoilovs spēlē Latvijas Virslīgas komandā FK Tukums 2000.

Iepriekš Latvijas Virslīgā spēlējis FK Jelgava un FK Auda komandās.

2023. gada rudenī izsaukts uz Latvijas futbola izlasi, tomēr izlases rindās nevienu maču neaizvadīja.

## Ārējās saites
Oļģerds Raščevskis

**Oļģerds Raščevskis** (dzimis ) ir latviešu futbolists, kurš spēlē malējā uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2025. gada Raščevskis spēlē Latvijas futbola Virslīgas komandā FK Grobiņa.

Iepreikš spēlējis Latvijas komandās BFC Daugavpils, Valmiera FC un SK Super Nova.

## Ārējās saites
Amars Aidara

**Amars Aidara** (, dzimis ) ir Mauritānijas futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Mauritānijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Aidara spēlē Latvijas Virslīgas komandā FK Liepāja.

FK Liepāja komandai pievienojies 2024. gadā. Tajā pašā gadā ticis izīrēts FS Jelgava komandai. 2025. gadu pavadījis īrē Lietuvas A līgas komandā Marijampoles "Sūduva".

Mauritānijas futbola izlases rindās debitējis 2025. gadā.

## Ārējās saites
Artjoms Puzirevskis

**Artjoms Puzirevskis** (dzimis ) ir latviešu futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2025. gada Puzirevskis spēlē Latvijas Virslīgas komandā *[[FK Grobiņa]]*.

Iepriekš spēlējis Latvijas komandā *[[FK Metta]]*, Maķedonijas Pirmās līgas komandā *[[GFK Tikvesh|Tikvesh]]*, kā arī Itālijas komandā *[[Manfredonia Calcio|Manfredonia]]*.

## Ārējās saites
Raivis Skrebels

**Raivis Skrebels** (dzimis ) ir latviešu futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2024. gada Skrebels spēlē Latvijas Virslīgas komandā BFC Daugavpils.

Iepriekš spēlējis Latvijas komandās FK Spartaks Jūrmala, FK Auda un SK Super Nova.

## Ārējās saites
Midsomeras slepkavības. Nāve Bedžersdriftā

**"Midsomeras slepkavības. Nāve Bedžersdriftā"** () ir angļu rakstnieces Kerolainas Greiemas romāns, ko 1987. gadā publicēja izdevniecība *Century*. Stāsts ir par vecāko detektīvinspektoru Tomu Bārnabiju, kurš izmeklē kādas vecāka gadagājuma vecmeitas slepkavību lauku ciematā. Šis ir pirmais romāns Greiemas detektīvromānu sērijā *Chief Inspector Barnaby*. Nākamais romāns sērijā ir "Midsomeras slepkavības. Liktenīgais iestudējums". 1997. gada 23. martā tika pārraidīta ITV televīzijas seriāla "Midsomeras slepkavības" pilotsērija, kas veidota pēc "Midsomeras slepkavības. Nāve Bedžersdriftā" sižeta.

## Sižeta kopsavilkums

Izdomātajā Bedžersdriftas ciematā padzīvojusī Belringeres jaunkundze uzstāj, ka viņas draudzene Emīlija Simpsone nav mirusi no sirdslēkmes, kā apgalvo viņas ārsts, bet gan patiesībā tikusi noslepkavota. Drīz vien autopsija pierāda ka Simpsonei ir taisnība, jo mirušās sievietes organismā tiek atrastas sarkanvīna un suņstobra paliekas. Kamēr ciematā iestājusies panika, slepkava atkal uzbrūk, atņemot dzīvību vietējai putnu vērotājai Airisai Reinbērdai. Bārnabijam veicot izmeklēšanu ar seržanta Gevina Troja palīdzību, tiek atklāta saistība starp kādu senāku noziegumu un pašreizējām slepkavībām Bedžersdriftā.

## Latviskais tulkojums
Karolīna Grehema. Midsomeras slepkavības. Nāve Bedžersdriftā. Rīɡa:	Liegra/Jumava, 2023. — 296 lpp. [tulkotāja Rasa Martinova, vāka noformētājs Ingus Feldmanis]

## Atsauces
Elīna Vendija Rībena

**Elīna Vendija Rībena** (dzimusi  Tukumā) ir latviešu dzejniece un redaktore.

## Biogrāfija
Elīna Vendija Rībena studējusi Latvijas Universitātē, ieguvusi bakalaura grādu filozofijā.

Literārā darbība un publikācijas no 2017. gada. Tajā pašā gadā pabeigusi Rakstnieku savienības organizēto kultūrizglītības programmu Literārā akadēmija dzejas novirzienā pie Ingas Gailes. Kopš 2022. gada Latvijas Rakstnieku savienības biedre.

2021. gadā debitējusi ar savu dzejas krājumu *suursna* (redaktors Raimonds Ķirķis. Krājums nominēts grāmatu mākslas balvai Zelta ābele. 2023. gadā izdots krājums "kreveles" (redaktore Krista Anna Belševica).

2022. gada maijā bija viesredaktore mēnešraksta Avīzes Nosaukums maija numuram ar tēmu "Absolūti subjektīva pieredze". No 2022. līdz 2023. gadam strādāja Avīzes Nosaukuma redakcijā. No 2021. līdz 2023. gadam strādāja filozofijas žurnāla Tvērums redakcijā.

Kopš 2018. gada veido mākslas performances, kurās bieži iekļauti dzejas elementi. Kopš 2023. gada kopā ar Māru Ulmi vada literāro radiopārraidi "Bronhīts".

## Bibliogrāfija
* *suursna*. Rīga: Četrdesmit grādi, 2021.
* "kreveles". Saldus: Valters Dakša, 2023.

## Atsauces
79. BAFTA kino balva

**79. [[BAFTA kino balva]]s** pasniedza labākajām pilnmetrāžas spēlfilmām un dokumentālajām filmām, kas 2025. gadā demonstrētas Apvienotās Karalistes kinoteātros. Balvu pasniegšanas ceremonija norisinājās  *[[Royal Festival Hall]]* Londonā, un tās pasniedza Britu Kino un televīzijas mākslas akadēmija.

Pēc Deivida Tenanta ceremonijas vadīšanas 2024. un 2025. gadā, to pirmo reizi vadīja Alans Kamings. Apvienotajā Karalistē ceremonijas tiešraidi translēja *[[BBC One]]* un straumēja *[[BBC iPlayer|iPlayer]]* platformā plkst. 19:00 pēc Griničas laika, savukārt Amerikas Savienotajās Valstīs kanāls E! pirmo reizi pārraidīja ceremoniju kā iepriekš ierakstītu raidījumu plkst. 20:00 pēc ET/PT laika pēc tam, kad iepriekš to straumēja *BritBox* platformā Amerikā.

Garos sarakstus izziņoja 2026. gada 9. janvārī. Nominācijas paziņoja 2025. gada "Uzlecošās zvaigznes" balvas ieguvējs Deivids Džonsons un Eimija Lū Vuda 2026. gada 27. janvārī no BAFTA galvenās mītnes Pikadillijā 195, Londonā, un to translēja tiešraidē BAFTA *[[X (sociālais tīkls)|X]]* kontā un *[[YouTube]]* kanālā. "Uzlecošās zvaigznes" balvas nominanti, kas ir vienīgā kategorija, par kuru balso Apvienotās Karalistes sabiedrība, paziņoti 2026. gada 14. janvārī.

Asa sižeta trilleris "Cīņa pēc cīņas" bija garo sarakstu līderis ar sešpadsmit pieminējumiem, kļūstot par visvairāk garajā sarakstā iekļauto filmu BAFTA vēsturē, kam sekoja "Hamnets" un "Grēcinieki" ar četrpadsmit pieminējumiem katra. "Cīņa pēc cīņas" galu galā saņēma visvairāk nomināciju (četrpadsmit), kam sekoja "Grēcinieki" ar trīspadsmit nominācijām, bet "Hamnets" un "Martijs Lieliskais" ar vienpadsmit nominācijām katra. "Hamnets" arī iegāja vēsturē kā BAFTA visvairāk nominētā filma, kuras režisore ir sieviete, savukārt "Grēcinieki" kļuva par visvairāk nominēto filmu BAFTA vēsturē, kuras režisors ir melnādains cilvēks.

Galu galā visvairāk balvu (sešas) ieguva filma "Cīņa pēc cīņas", kam sekoja "Frankenšteins" un "Grēcinieki" ar trim balvām katra. "Grēcinieki" iegāja vēsturē kā BAFTA visvairāk godalgotā filma, ko veidojis melnādainais režisors, savukārt "Mārtijs Lieliskais" atkārtoja rekordu par visvairāk zaudējumiem vienā ceremonijā, neiegūstot balvu nevienā no vienpadsmit nominācijām.

Šī ceremonija starp citām izceļas ar brīdi, kad Džons Deividsons, skotu Tureta sindroma (kuram ir koprolālija) aktīvists, kliedza vārdu *[[nigger]]*, kamēr uz skatuves uzstājās melnādainie aktieri Maikls B. Džordans un Delrojs Lindo, izraisot plašu rezonansi un intensīvu mediju atspoguļojumu, īpaši pret Deividsonu un vairākuma viedokli par BBC par vārda neizņemšanu no apraides un tā pārraidīšanu.

## Laureāti

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Viru-Jāgupi

**Viru-Jāgupi** () ir lielciems Igaunijas ziemeļu daļā, Rietumviru apriņķa Vinni pagastā. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap vēsturisko Svētā Jēkaba baznīcu un ir vēsturiskā Viru-Jāgupi draudzes novada centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta rakstītos avotos (Dāņu zemes grāmatā) pirmoreiz minēta 1241. gadā. Viduslaikos šeit tika uzcelta baznīca, kas kļuva par apkārtnes garīgo un kultūras centru. Padomju laikā ciems attīstījās kā padomju saimniecības centrālais ciemats, šeit atradās arī ceļu pārvaldes iecirknis.

## Saimniecība
Mūsdienās Viru-Jāgupi ir nozīmīgs vietējais pakalpojumu centrs. Šeit atrodas pamatskola, bibliotēka, pasta nodaļa un baznīcas draudzes nams. Lielciema saimnieciskā darbība galvenokārt saistīta ar lauksaimniecību un mežizstrādi apkārtējā reģionā, kā arī iedzīvotāju nodarbinātību tuvējā Rakveres pilsētā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vinni pagasta tīmekļvietne (igauniski)
Valerijs Lizunovs

**Valerijs Lizunovs** (dzimis ) ir latvieši futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2026. gada Lizunovs spēlē Latvijas Virslīgas komandā SK Super Nova.

Iepriekš spēlējis Virslīgas komandās BFC Daugavpils un FK Tukums 2000.

## Ārējās saites
2025. gada Lielā Kristapa balva

**2025. gada [[Lielais Kristaps (kinofestivāls)|Lielā Kristapa balvu]]** pasniegšanas ceremonija norisinājās 2026. gada 1. martā Rīgas Kongresu namā. Ceremonijas režisors bija Jānis Ābele, un to vadīja aktieri Ieva Puķe un Sandis Runge.

Ceremonijā tika pasniegtas 25 balvas, trīs īpašās balvas un balva par mūža ieguldījumu. Balvu par mūža ieguldījumu saņēma kaskadieris Uldis Jānis Veispals, kas ir viens no profesionālās kaskadieru darbības aizsācējiem Latvijā un Baltijā.

## Laureāti un nominācijas
Uzvarētāji atrodas saraksta augšgalā un ir izcelti **treknrakstā**.

Ceremonijā tika pasniegtas trīs īpašās balvas:
* Portāla LSM skatītāju balva filmai “Tīklā. TTT leģendas dzimšana”;
* “LMT grupas” eksporta specbalva filmai “Lotus”;
* Starptautiskās kino kritiķu federācijas FIPRESCI Latvijas nodaļa balvu piešķīra režisoram Andrejam Brīvulim par animācijas filmu" Tīrība".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Lehtse

**Lehtse** () ir lielciems Igaunijas ziemeļu daļā, Rietumviru apriņķa Tapas pagastā. Tas atrodas stratēģiski nozīmīgā vietā pie dzelzceļa līnijas Tallina—Tapa. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap vēsturisko Lehtses (*Lechts*) muižu un dzelzceļa staciju, kas kļuva par dzinējspēku ciema izaugsmei 19. gadsimta beigās.

## Vēsture
Lehtse rakstītos avotos pirmoreiz minēta 1467. gadā. Nozīmīgs pavērsiens ciema attīstībā bija 1870. gads, kad tika atklāta dzelzceļa līnija un izbūvēta Lehtses stacija. Pēc 1. pasaules kara Lehtse kļuva par vietējo rūpniecības centru, kurā attīstījās kūdras ieguve un apstrāde.

## Saimniecība
Mūsdienās Lehtses saimnieciskā dzīve ir cieši saistīta ar dzelzceļa transportu un lauksaimniecību. Ciemā atrodas pamatskola, kultūras nams un bibliotēka, kas kalpo kā apkārtējo mazāko ciemu iedzīvotāju sabiedriskais centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tapas pagasta tīmekļvietne (igauniski)
Kobela

**Kobela** () ir lielciems Igaunijas dienvidaustrumu daļā, Veru apriņķa Antslas pagastā. Tas atrodas pie stratēģiski nozīmīgā autoceļa Vertsjervs—Veru un Lahmahannas upes Bozes ezera krastos. Apdzīvotā vieta vēsturiski veidojusies ap Bozes (*Boose*) muižu, bet tās mūsdienu izskatu lielā mērā noteica padomju perioda celtniecība.

## Vēsture
Kobela rakstītos avotos pirmoreiz minēta 1403. gadā kā *Kowele*. Nozīmīgas pārmaiņas ciema attīstībā ienesa 20. gadsimta otrā puse, kad Kobela kļuva par paraugkolhoza *Linda* centru. Šajā laikā pēc arhitekta Toamsa Reina projekta tika uzbūvēta unikāla administratīvā ēka un kultūras centrs, kas joprojām tiek uzskatīts par nozīmīgu Igaunijas modernisma arhitektūras piemēru.

## Saimniecība
Mūsdienās Kobela ir svarīgs vietējais ražošanas un pakalpojumu centrs. Šeit darbojas vairāki kokapstrādes un pārtikas ražošanas uzņēmumi. Ciemā atrodas bērnudārzs, bibliotēka, sporta zāle un ģimenes ārsta prakse. Pateicoties Bozes ezera tuvumam, pēdējos gados attīstās arī vietējais tūrisms un atpūtas infrastruktūra.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Antslas pagasta tīmekļvietne (igauniski)
Kergesāre

Kergesāre () ir lielciems Igaunijas rietumos, Hījumā apriņķa Hījumā pagastā. Tas atrodas Hījumā salas ziemeļrietumu piekrastē un vēsturiski bijis nozīmīga osta un rūpniecības centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta pirmoreiz minēta 1532. gadā kā *Korkeszar*. 17. gadsimtā šeit tika izveidota Kergesāres muiža (*Hohenholm*), kas piederēja De la Gardiju un vēlāk Stenboku dzimtām. 18. gadsimta beigās muižas īpašnieks Otto Reinholda Ludvigs fon Stenboks šeit nodibināja nozīmīgu zivju pārstrādes manufaktūru.

## Saimniecība
Mūsdienās Kergesāre ir nozīmīgs vietējais ražošanas un tūrisma centrs. Ciemā darbojas zivju apstrādes uzņēmumi un plastmasas izstrādājumu ražotne. Šeit atrodas osta, kas apkalpo gan vietējos zvejniekus, gan jahtas. Ciemā ir pieejama pamatskola, bibliotēka, ambulance un viesu mājas. 

Ievērojams apskates objekts ir bijusī muižas spirta brūža ēka, kas celta 19. gadsimta beigās no neapstrādātiem laukakmeņiem un mūsdienās tiek izmantota kā restorāns un pasākumu norises vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Hījumā pagasta tīmekļvietne (igauniski)
Ēdene (filma)

**"Ēdene"** () ir 2024. gada ASV vēsturiskā trillera filma, kuras režisors ir Rons Hauards. Filmā galvenās lomas atveido Džūds Lo, Ana de Armasa, Vanesa Kirbija, Sidnija Svīnija, Daniels Brīls, Fēlikss Kammerers, Tobijs Voliss un Ričards Roksburgs.

Filma ir balstīta uz patiesu stāstu par vairākiem eiropiešiem, kuri 1930. gados pārceļas uz dzīvi uz vienu no Galapagu salām. Tomēr drīz viņi saprot, ka lielākais drauds mierīgai dzīvei ir savstarpējas intrigas un alkas pēc varas.

Filmas "Ēdene" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma kopumā saņēma viduvējas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lai dzīvo brīvība, nolādēts!

[thumb|[Havjers Milejs tur rokās motorzāģi ar iegravētu šo frāzi]]
**Lai dzīvo brīvība, nolādēts!** (), dažreiz saīsināts līdz *¡VLLC!*, ir Havjēra Mileja, Argentīnas prezidenta kopš 2023. gada, un viņa pretinieku iecienīts sauklis.

## Izcelsme un lietošana
Pirms popularizēšanas frāzi pirmo reizi lietoja rakstnieks un žurnālists Osvaldo Baijers 2012. gadā. To iedvesmoja "**'" — prezidenta [[Huans Perons|Perona]] pretinieku frāze peronisma represiju gados (1955—1973).

Pašpasludinājis sevi [[Anarhokapitālisms|par anarhokapitālistu]], Milejs ir pazīstams ar saviem efektīgajiem politiskajiem izgājieniem, tostarp motorzāģu izmantošanu kā butaforiju, melndzeltenu karogu vicināšanu, kas saistīti ar anarhokapitālismu, un vulgāras valodas lietošanu. Milejs pirmais popularizēja moto "**'" savas parlamenta vēlēšanu kampaņas laikā 2021. gadā, un pēc tam vēlreiz savā 2023. gada prezidenta vēlēšanu kampaņā. Viņš to visbiežāk lieto kā noslēguma frāzi savās runās. Viņš to ir izmantojis arī parakstos savos sociālo mediju ierakstos, piemēram, fotogrāfijās ar toreizējo ASV ievēlēto prezidentu Donaldu Trampu un aktieri un kinorežisoru Silvesteru Stalloni.

2024. gadā TV parādīja sešu daļu dokumentālu seriālu par Mileju ar nosaukumu **.

2025. gada Konservatīvās politiskās rīcības konferencē (CPAC) Īlons Masks un Havjērs Milejs demonstrēja motorzāģi ar šo saukli.

Izraēlas ārlietu ministrs Gideons Sārs publicēja šo saukli pēc Izraēlas uzbrukumiem Evinas cietumam un Palestīnas laukuma atpakaļskaitīšanas pulkstenim Irānas un Izraēlas 2025. gada savstarpējo uzbrukumu laikā.

Arī pēc tam, kad 2026. gada janvārī ASV specvienību veiktā reidā tika sagūstīts Venecuēlas prezidents Nikolass Maduro, Milejs tviterī ievietoja šo frāzi. Tāpat saukli ironiskā nozīmē lieto viņa pretinieki, komentējot dažādas nebūšanas, pie kurām viņi vaino Mileju un viņa labēji libertāro politiku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kihelkonna

Kihelkonna () ir lielciems Igaunijas rietumos, Sāmsalas apriņķa Sāmsalas pagastā. Tas atrodas salas rietumu piekrastē, Kihelkonnas līča krastā, un vēsturiski bijis nozīmīgs garīgais un jūrniecības centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap viduslaiku Svētā Miķeļa baznīcu, kas celta 13. gadsimta otrajā pusē. Kihelkonna rakstītos avotos kā ciems minēta 1627. gadā. 19. gadsimtā šeit attīstījās kuģubūve un osta, bet vēlāk ciems kļuva par pirmo kūrortu Sāmsalā, pateicoties 1824. gadā atvērtajai dūņu dziedniecībai.

## Saimniecība
Mūsdienās Kihelkonna ir nozīmīgs vietējais pakalpojumu centrs un tūrisma galamērķis, jo tā atrodas blakus Vilsandi nacionālajam parkam. Ciemā atrodas pamatskola, tautas nams, bibliotēka un ambulance. Rietumos no ciema atrodas Papisāres osta, kas kalpo gan kā jahtu piestātne, gan kā galvenais satiksmes mezgls ar Vilsandi salu. Vietējā saimniecība galvenokārt saistīta ar zvejniecību, mežizstrādi un tūrisma pakalpojumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sāmsalas pagasta tīmekļvietne (igauniski)