Starptautiskais fonētiskais alfabēts

**Starptautiskais fonētiskais alfabēts** (, **IPA**) () ir fonētiskās transkribēšanas sistēma, kas radīta uz latīņu alfabēta pamata un kuru Starptautiskā fonētiskā asociācija akceptējusi kā runāto valodu skaņu standartizētu attēlojumu. IPA lieto lingvisti, runas patologi un terapeiti, svešvalodu pasniedzēji un apguvēji, dziedātāji, aktieri, leksikogrāfi un tulkotāji.

IPA ir izstrādāts, lai attēlotu tikai mutvārdu valodām raksturīgo: fonēmas, intonācijas, dalījumu vārdos un zilbēs. Lai attēlotu citas runas iezīmes, kā zobu griešanu, šļupstēšanu, vai skaņas, ko rada ar šķeltu lūpu, lieto speciālu simbolu kopas paplašinājumu — Paplašināto IPA.

2007. gadā IPA pamatdaļā bija 107 burti un 56 diakritiskās un suprasegmentālās zīmes. Starptautiskā fonētiskā asociācija organizē šī alfabēta papildināšanu, simbolu modificēšanu vai izslēgšanu.

## Vēsture

1886. gadā grupa franču un britu valodu pasniedzēju franču lingvista Pola Pasī () vadībā nodibināja biedrību, kura vēlāk (kopš 1897. gada līdz mūsu dienām) kļuva zināma ar nosaukumu Starptautiskā fonētiskā asociācija (). Oriģinālajam alfabētam par pamatu tika izmantota angļu valodas pareizrakstības reforma, plašāk zināma kā latīniskais alfabēts (*Romic alphabet*). Lai atvieglotu alfabēta pielietošanu citām valodām, tika pieļauta simbolu vērtību variēšana dažādās valodās. Piemēram, skaņa  (*š* vārdā *šalle*) oriģinālā tika apzīmēta ar burtu *c* angļu valodai, bet ar burtu *x* franču valodai. Tomēr 1888. gadā alfabēts tika reformēts, lai tas būtu universāls visām valodām.

Kopš IPA izveidošanas patskaņu un līdzskaņu organizācija alfabētā ir palikusi pamatā nemainīta. Tomēr pats alfabēts ir vairākkārt revidēts. 1989. gada IPA Ķīles konvencija noteica vairākas izmaiņas agrākajai 1932. gada versijai. Nelielas izmaiņas tika veiktas 1993. gadā, pievienojot nenoapaļoto zemi vidēja pacēluma vidējās rindas patskani un izslēdzot nebalsīgo implozīvu simbolus. Alfabēts pēdējo reizi tika revidēts 2005. gada maijā, kad tika pievienots labiodentālā flapa simbols. Bez simbolu iekļaušanas un izņemšanas no alfabēta, izmaiņas tiek veiktas arī simbolu un kategoriju nosaukumos un simbolu (burtu) grafikā.

Alfabēta paplašinājumi ir relatīvi neseni; Paplašinātais IPA tika izveidots 1990. gadā un to oficiāli apstiprināja Starptautiskā Klīniskās fonētikas un lingvistikas asociācija 1994. gadā. Arī skaņas kvalitātes simboli - VoQS (Voice Quality Symbols) tika ieviesti 1995. gadā, lai izveidotu sistēmu detālākam skaņas veidošanas aprakstam.

## Apraksts
thumb|right|300px|Diagramma, kas ilustrē Starptautisko fonētisko alfabētu (angļu valodā)
IPA pamatprincips ir viena konkrēta simbola atbilstība katrai atšķirīgai skaņai vai runas segmentam. Tas nozīmē, ka IPA nelieto burtu kombinācijas, izņemot gadījumus, kad attēlojamā skaņa tiek uzskatīta par divu vai vairāku skaņu sekvenci. IPA nav atsevišķu burtu divām skaņām, ja nevienā zināmā valodā tās nenodala, tāpat netiek lietoti burti, kas apzīmē vairākas skaņas (kā *x* apzīmē līdzskaņu kopu  angļu valodā). IPA nav arī neviena burta, kurš būtu atkarīgs no konteksta, kā *c* angļu valodā un daudzās citās Eiropas valodās.

IPA sastāv no 107 burtiem līdzskaņu un patskaņu apzīmēšanai, 31 diakritiskās zīmes, kas nosaka šo skaņu specifiku un 19 suprasegmentālajām zīmes, kas apraksta tādas skaņu īpašības kā garums, tonis, uzsvars un intonācija.

### Burtu formas
Simboli IPA izvēlēti tā, lai tie būtu harmoniski ar latīņu alfabētu. Tāpēc lielākā simbolu daļa ir vai nu latīņu vai grieķu alfabētu burti, vai arī to modifikācijas. Tomēr IPA ir arī simboli, kuri nepieder ne pie viena no šiem alfabētiem: piemēram, glotālo slēdzeni apzīmējošais simbols  ir modificētas jautājuma zīmes formā un oriģinālā tika apzīmēts ar apostrofu. Tomēr daži simboli, kā balsīgais faringālais spraudzenis , lai arī modificēti, lai izskatītos latīņu alfabēta stilā, ir veidoti par pamatu ņemot citu rakstību grafēmas (šajā gadījumā - arābu burts , *`ain*).

Neskatoties uz to, ka priekšroka tiek dota ar latīņu alfabētu harmonizējošiem burtiem, Starptautiskā fonētiskā asociācija reizēm ir akceptējusi atšķirīgus simbolus. Piemēram, pirms 1989. gada IPA simboli nepulmoniskajiem klikšķiem bija , ,  un , kuri visi bija atvasināti no latīņu vai grieķu burtiem, kā arī no pieturzīmēm. Tomēr, izņemot , nevienu no šiem simboliem nelietoja hoisu valodnieki (galvenie klikšķu pielietotāji). Kā rezultātā šie simboli ar 1989. gada IPA Ķīles konvenciju tika aizstāti ar mazāk latīniskiem, bet izplatītākiem simboliem , , ,  un .

### Simboli un skaņas
Starptautiskais fonētiskais alfabēts ir veidots uz latīņu alfabēta pamata, lietojot pēc iespējas mazāku skaitu nelatīņu alfabētu simbolu. Lielākajai daļai alfabēta līdzskaņu vērtības atbilst to starptautiskajam lietojumam. Līdzskaņu burti , , , , (cietais) , , , , , , (nebalsīgais) , , ,  un  atbilst to angliskajām vērtībām; patskaņu burti , , , ,  atbilst to vērtībām latīņu valodā. Latviešu alfabēta burtiem tieši atbilst , , (šaurais) , , , , , , , , , , , , , , ,  un .

Standarta latīņu alfabēta burtu kopums paplašināts lietojot lielos burtus vai kursīva formas, diakritiskās zīmes, simbolu rotācijas. Alfabētā ir arī vairāki no grieķu alfabēta aizgūti burti: (, , , , ,  un ), bet to skaniskā vērtība var atšķirties no grieķu ortogrāfijas. Piemēram, "ʋ" grieķu valodā ir patskanis (), bet IPA - līdzskanis (labiodentāls spraudzenis).

Modificēto latīņu burtu skaniskajām vērtībām jābūt atvasinātām no oriģinālburtu vērtībām. Piemēram, burti ar pa labi pagrieztu apakšējo ķepu (kā ) apzīmē atbilstošos retrofleksos līdzskaņus; samazinātie lielie burti (kā ) parasti apzīmē uvulāros līdzskaņus. Lai gan zināms skaits burtu modifikāciju atbilst to apzīmēto skaņu modifikācijām, nepastāv paņēmiena, kā noteikt skaņu pēc burta izskata (atšķirībā no redzamās runas).

Alfabētā papildus burtiem tiek lietots plašs papildsimbolu klāsts, kas palīdz skaņu attēlošanā. Diakritiskās zīmes kombinē ar IPA burtiem, lai transkribētu fonēmu vērtību modifikācijas vai sekundāro artikulāciju. Tāpat bieži tiek lietoti speciāli simboli uzsvaru un toņu apzīmēšanai.

## Lietojums

[thumb|left|100px|Franču valodas vārda ''[:wikt:fr:ébauche|ébauche* ("uzmetums, nepabeigts darbs") transkripcija.]]
Kaut arī IPA ir vairāk nekā 100 simbolu runas transkribēšanai, ne vienmēr ir nepieciešams lietot visus iespējamos simbolus vienlaicīgi. Runu ir iespējams transkribēt ar dažādu līmeņu precizitāti. Visprecīzākais transkribēšanas paņēmiens, kurā skaņas tiek attēlotas tik detalizēti, cik vien ļauj IPA, neņemot vērā iegūto lingvistisko atšķirību nozīmi, sauc par *smalko transkribēšanu*. Jebkura cita veida transkribēšanu nosacīti sauc par *rupjo transkribēšanu*. Abos transkripcijas veidos lielākoties simbolus iekļauj [[Kvadrātiekavas|kvadrātiekavās]], bet rupjajai transkribēšanai lieto arī [[slīpsvītra]]s.

[[Attēls:RPGA international.svg|200px|thumb|Angļu valodas vārda "international" divu atšķirīgu [[Izruna|izrunu]] transkribējumi.]]
Rupjā transkripcija izšķir tikai skaņas, kuras par atšķirīgām uzskata konkrētās valodas runātāji. Skaņas, kuras var tikt izrunātas dažādi atkarībā no dialekta vai blakus esošajām skaņām, pieļaujams uzskatīt par to pašu skaņu tādēļ, ka tās ir vienas un tās pašas [[fonēma]]s [[Alofons|alofoni]]. Kad vārds tiek rakstīts kā fonēmas, to parasti iekļauj [[Slīpsvītra|slīpsvītrās]]. Piemēram, angļu valodas vārda "little" amerikānisko [[Izruna|izrunu]] rupjajā transkripcijā attēlo kā . Šāda rupjā transkripcija identificē tikai fonētiski svarīgus vārda komponentus un neņem vērā blakusstāvošo fonēmu mijiedarbību. Smalkā transkribēšana (iekļauta [[Kvadrātiekavas|kvadrātiekavās]]) attēlo katras skaņas izrunu konkrētajā pozīcijā. Vārda "little" smalkā transkripcija, atkarībā no izrunas veida var būt: ,  vai  (tikai dažas no iespējām).

Ne rupjā, ne smalkā transkripcija neļauj veikt absolūtu izrunas aprakstu, drīzāk tās piedāvā nosacītu fonētisko skaņu aprakstu. Sevišķi tas attiecas uz IPA patskaņiem, jo nepastāv ciešas saites starp IPA simbolu un skaņu frekvences līmeņiem.

=== Lietojums vārdnīcās ===
Starptautiskais fonētiskais alfabēts bieži tiek lietots angļu valodas vārdnīcās vārdu izrunas attēlošanai. Plaši pielietots [[Anglija]]s (*Oxford Advanced Learner's Dictionary* un *Cambridge Advanced Learner's Dictionary*), kā arī amerikāņu un citu izdevniecību izdevumos. Lielākā daļa amerikāņu (un arī dažas britu) izdevniecības lieto to pašizstrādātas sistēmas, uzskatot, ka tās ir vieglāk uztveramas tiem lietotājiem, kuri nav pazīstami ar IPA. Piemēram, daudzas amerikāņu vārdnīcas (kā *Merriam-Webster*) lieto "y" lai apzīmētu IPA  un "sh" — IPA , atainojot vispārpieņemto šo skaņu attēlojumu angļu valodā. (IPA,  apzīmē franču valodas skaņu *u* (kā franču vārdā *tu*, vai vācu *ü*), un  attēlo skaņu *s* un *h* pāri.)

Latvijā IPA arī tiek lietots angļu-latviešu vārdnīcās, kā arī Tildes datorvārdnīcā. Latviešu valodas izrunas attēlošanai IPA lieto tikai specializētos valodnieciskos izdevumos.

=== Pielietojums ortogrāfijās un lielie burti ===
IPA simboli ir iekļauti vairāku valodu lietotajās ortogrāfijās, lielākoties [[Subsahāras Āfrika|Subsahāras Āfrikā]], bet arī citos reģionos. Piemēram: [[Hausu valoda|hausu]], [[Fulu valoda|fulu]], [[Akanas valodas|akanu]], [[Gbe valodas|gbe]], [[mandingu valodas]].

IPA simbolu lielo burtu piemēri no [[Kabiju valoda|kabiju]] ([[Togo]] ziemeļi) ortogrāfijas, kur ir  ( lielie burti). Citi IPA-sapārotie lielie burti ir .

Šos un citus lielos burtus atbalsta [[Unicode]], bet tie atrodas atšķirīgās no IPA [[UNICODE kodu tabulas|kodu tabulās]].

== Burti ==
[[Attēls:IPA_zalais_glazuskunis2.svg|250px|thumb|Ciema nosaukums *Zaļais Glāžušķūnis* IPA pierakstā.]]
Starptautiskā fonētiskā alfabēta simboli dalās trijās kategorijās: pulmonskie līdzskaņi. nepulmoniskie līdzskaņi un patskaņi. Katram burtam ir piešķirts numurs, lai novērstu pārpratumus starp līdzīgiem burtiem (kā  un ), piemēram rokrakstos. Dažādām skaņu kategorijām ir piešķirtas dažādas numuru amplitūdas.

=== Līdzskaņi (pulmonālie) ===

Par [[Pulmonālā ekspirācija|pulmonālo]] līdzskani sauc līdzskani, ko rada aizšķērsojot [[Balss sprauga|balss spraugu]] (telpu starp balss saitēm) vai [[Mutes dobums|mutes dobumu]] (muti) un vienlaicīgi vai pakāpeniski izlaižot gaisu no plaušām. Pulmonālie līdzskaņi sastāda lielāko daļu no līdzskaņiem gan IPA , gan cilvēku runā vispār. Visi latviešu valodas līdzskaņi ietilpst šajā kategorijā.

Pulmonālo līdzskaņu tabula sakārtota rindās pēc [[Artikulācijas veids|artikulācijas veida]] (kā līdzskanis rodas) un ailēs pēc [[artikulācijas vieta]]s (kur balss traktā līdzskanis rodas). Galvenajā tabulā iekļauti tikai līdzskaņi ar vienu artikulācijas vietu.



;Piezīmes
* Zvaigznīte () apzīmē skaņas, kurām līdz šim nav piešķirts oficiāls IPA simbols. 
* Krustiņš (†) apzīmē IPA simbolus, kuriem šobrīd nav oficiāla [[Unicode]] atbalsta. Tādēļ kopš 2005. gada maija [[Labiodentāls flaps|labiodentālā flapa]] simbolu (*v* ar "labo āķi" - [[Attēls:Labiodental flap (Gentium).svg|9px|Labiodental flap]]) pagaidām aizstāj ar līdzīgo [[Ižica|ižicu]] ().
* Rindās, kurās simboli rādīti pa pāriem ([[Troksnenis|troksneņi]]), kreisais simbols apzīmē [[Balsīgs līdzskanis|balsīgu]] (izņemot [[Balsīga glotāla pāreja|balsīgo glotālo pāreju]] ). Tāpat  nevar būt balsīgs un  balsīgums ir strīdīgs. Citās rindās ([[Skanenis|skaneņu]]) simbols apzīmē balsīgu līdzskani.
* Visiem koronālās artikulācijas līdzskaņiem ir viens simbols, bet berzeņus, atkarībā no to lietojuma valodās, dala alveolāros, alveopalatālos utt., kā pieņemts konkrētajā valodā. 
* Iekrāsotie sektori apzīmē neiespējamās artikulācijas vietas.
* Simboli  apzīmē balsīgos berzeņus-spraudzeņus. 
* Daudzās valodās  and  nav ne īsti glotāli berzeņi, ne arī spraudzeņi, bet gan glotālas [[Pāreja (lingvistika)|pārejas]].
* Berzeņus ,  un  vairāk izšķir mēles forma, nekā tās pozīcija attiecībā pret alveolu.

==== Koartikulācija ====
[[Koartikulēts līdzskanis|Koartikulētie līdzskaņi]] ir skaņas, kuru radīšanā tiek iesaistītas divas [[artikulācijas vieta]]s vienlaicīgi (izrunā, lietojot divas [[Balss trakts|balss trakta]] vietas). [[Angļu valoda|Angļu valodā]] [w] vārdā "went" ir koartikulēts līdzskanis, jo to izrunā noapaļojot lūpas un paceļot mēles pakaļējo daļu.



;Piezīme
*  aprakstīts kā "vienlaicīgs  un ". Šis apgalvojums ir diskutabls.

==== Afrikātas un dubultā artikulācija ====
[[Afrikāta]]s un [[Dubultās artikulācijas līdzskaņi|dubultās artikulācijas]] slēdzeņi tiek attēloti ar diviem simboliem, apvienotiem ar loku virs vai zem tiem. Sešām visbiežāk lietotajām afrikātām pastāv [[ligatūra]]s, bet tām vairs nav oficiāla IPA atbalsta, jo visu afrikātu un dubultās artikulācijas slēdzeņu attēlošanai būtu nepieciešams liels skaits ligatūru. Kā alternatīva reizēm tiek lietota augšraksta notāciju forma, piemēram  kā ,  kā . Palatālo eksplozīvo slēdzeņu simbolus  bieži lieto kā  vai līdzīgu afrikātu aizstājējus pat oficiālās IPA publikācijās, tādēļ šādi gadījumi jāanalizē ar sevišķu uzmanību.



=== Līdzskaņi (nepulmonālie) ===
Nepulmonālie līdzskaņi ir skaņas, ko rada bez plaušu palīdzības. Šeit pieskaitāmi [[klikšķi]] (atrodami [[Hoisu valodas|hoisu valodās]] Āfrikā) un [[implozīvie līdzskaņi]] (atrodami tādās valodās, kā [[svahili]]).



;Piezīmes 
* Klikšķiem piemīt dubulta artikulācija un tos tradicionāli apraksta kā priekšējās 'izplūdes' un pakaļējā 'akompanimenta', kur klikšķis veido 'izplūdi'. Tāpēc klikšķiem pareizam aprakstam ir nepieciešami divi burti: , vai .
* Nebalsīgo implozīvu simbolus  IPA vairs neatbalsta, bet tie paliek *Unicode*. Tā vietā IPA lieto balsīgo ekvivalentu ar nebalsīgo diakritisko zīmi: , *utt*. 
* Ežektīvais simbols bieži tiek aizstāts ar augšraksta glotālā slēdzeņa simbolu [[Glotāls līdzskanis|glotāliem]] bet pulmonāliem [[Skanenis|skaneņiem]], kā . Tie var tikt transkribēti arī kā čīkstoši .

=== Patskaņi ===

[[Attēls:Cardinal vowels-Jones x-ray.jpg|thumb|200px|Skaņas  rentgenuzņēmumā]]
[[Attēls:Cardinal vowel tongue position-front.png|thumb|200px|Priekšējās rindas [[Pamatpatskanis|pamatpatskaņu]] mēles pozīcija ar atzīmētu augstāko punktu. Augstākā punkta pozīcija nosaka patskaņa rindu un mēles pacēlumu]]

IPA definē patskaņus kā skaņas, kas veido zilbes kodolu. Zemāk ir dota IPA patskaņu diagramma. IPA klasificē patskaņus atkarībā no mēles pozīcijas.

Pa vertikālo asi diagramma attēlo patskaņus pēc [[Mēles pacēlums|mēles pacēluma]]. Patskaņi, kurus izrunā ar zemu mēles pacēlumu, atrodas diagrammas apakšā, bet ar augstu mēles pacēlumu izrunāti patskaņi — diagrammas augšā. Piemēram:  (latviešu valodas patskanis <a>) ir izrunājama ar zemu mēles pacēlumu un atrodas tabulas apakšā, bet  ir tabulas augšā, jo skaņa tiek izrunāta ar augstu mēles pacēlumu.

Diagrammas horizontālā ass attēlo patskaņus atkarībā no mēles pozīcijas mutē horizontālā virzienā - [[patskaņa rinda]]s. Patskaņi, kurus izrunā, pavirzot mēli tuvu mutes atverei (kā  — latviešu valodas šaurais patskanis <e>), sauc par priekšējās rindas patskaņiem un tie atrodami diagrammā pa kreisi, bet patskaņi, kurus izrunājot mēle tiek atvirzīta atpakaļ (kā  — latviešu valodas patskanis <o>) sauc par pakaļējās rindas patskaņiem, un tie attēloti diagrammā pa labi.

Ja patskaņi sakārtoti pa pāriem, labajā pusē ir [[Noapaļots patskanis|noapaļots]] (labializēts), bet kreisajā — [[Nenoapaļots patskanis|nenoapaļots]] (nelabializēts) patskanis.


;Piezīmes
*  oficiāli apzīmē priekšējās rindas patskani, bet bieži to lieto kā vidējās rindas patskani.
*  un  vecākās IPA versijās attēloja ar  un .

== Diakritiskās zīmes ==

IPA diakritiskās zīmes ir mazas papildus zīmes virs, zem vai blakus IPA simbolam, kas norāda uz burta izrunas izmaiņām vai tās precīzāku raksturojumu. Apakšējās diakritiskās zīmes (zīmes, kuras parasti izvieto zem burta vai simbola) var tikt izvietotas virs simbola, ja tam ir apakšgarums (kā <g> vai <j>), piemēram .

Burtu i bez punkta <> izmanto gadījumos, kad punkts konfliktē ar augšējo diakritisko zīmi. Citi IPA simboli var tikt lietoti kā diakritiskās zīmes augšrakstā, lai attēlotu fonētiskas detaļas:  (frikatīvs),  (ņurdošs),  (glotāls sākums), o<sup></sup> (diftongizācija). [[Paplašinātais IPA|Paplašinātajā IPA]] sadaļā atrodamas diakritiskās zīmes vēl specifiskāku izrunu aprakstīšanai.



;Piezīmes


[[Balss sprauga]]s stāvokli arī apraksta ar diakritiskajām zīmēm. Alveolārus eksplozīvus slēdzeņus [[Fonācija|fonācijā]] no atvērtas līdz slēgtai balss spraugai attēlo:



== Suprasegmentālās zīmes ==
Šie simboli apraksta pāri atsevišķiem līdzskaņiem un patskaņiem stāvošus runas elementus, tādus kā [[prosodija]], [[Tonis (lingvistika)|tonis]], [[Fonēmas garums|garums]] un [[uzsvars]], kas parasti operē ar zilbēm, vārdiem vai [[Frāze|frāzēm]]; respektīvi, tādiem valodas elementiem kā skaņas intensitāte, augstums un [[geminācija]]; kā arī runas [[Ritms|ritmu]] un [[Intonācija (lingvistika)|intonāciju]]. Kaut arī lielākā daļa šo simbolu apraksta fonēmiskās atšķirības vārda līmenī, ir arī [[Fonoloģiskā hierarhija|intonācijas simboli]] [[Teikums|teikumiem]] un teikumu daļām.



== Novecojušie un nestandarta simboli ==

IPA ir pārmantojis dažādus, reizumis dublējošos, simbolus no vairākām fonētiskā pieraksta sistēmām, bet galu galā palicis viens simbols katrai skaņai. Citi simboli tiek uzskatīti par novecojušiem. Piemēram,  tika standartizēts kā . Vairāki sekundāro artikulāciju norādošie simboli tika atcelti kā kopums ar domu, ka artikulāciju jānorāda ar diakritisko zīmju palīdzību; piemēram simbols  aizstāts ar . Arī reti sastopamo nebalsīgo implozīvu simboli  tika atcelti un tagad tie tiek attēloti kā .

Pastāv arī oficiāli neatbalstītie vai *ad hoc* simboli, kuri tiek lietoti kopā ar standarta IPA simboliem. Šādi simboli lielākoties tiek lietoti specifiskās situācijās un atspoguļo vietējās valodniecības tradīcijas. Sevišķi bieži tas attiecas uz afrikatām, kā piemēram,  tiek lietots standarta  vietā - "tl" afrikata vārdā *"Nahuatl"*.

== IPA paplašinājumi ==

Paplašinātais IPA (bieži lietota abreviatūra extIPA) ir simbolu grupa, kuras sākotnējais mērķis bija [[Runas defekti|runas defektu]] precīza attēlošana. 1989. gada [[IPA Ķīles konvencija]]i lingvistu grupa iesniedza Paplašinātā IPA sākotnējo simbolu kopu. Paplašinātais IPA pirmo reizi tika publiskots 1990. gadā un vairākas reizes modificēts līdz tā oficiālajai publicēšanai izdevumā *Journal of the International Phonetic Association* 1994. gadā un tika oficiāli pieņemts lietošanā ar [[ICPLA]] akceptu. Kaut arī sākotnējais mērķis bija runas defektu aprakstīšana, lingvisti lieto paplašināto IPA arī lai aprakstītu daudzas unikālas skaņas parastās runas kontekstā: [[Stostīšanās|stostīšanos]], zobu griešanu, lūpu čāpstināšanu. Paplašināto IPA lieto arī indivīdu runas īpatnību aprakstam, tādām kā "runāšana degunā".

Bez extIPA tiek lietots arī runas kvalitātes simbolu kopums (VoQS), lai aprakstītu, piemēram, čukstēšanu.

== Skaņas bez IPA simboliem ==
IPA tabulas atlikušās tukšās (baltās) vietas nepieciešamības gadījumā iespējams bez grūtībām aizpildīt. Daži *ad hoc* simboli ir jau lietoti literatūrā, piemēram retrofleksais laterālais flaps un nebalsīgie laterālie berzeņi, epiglotālais vibrants un labiodentālie slēdzeņi. (Skatīt pelēkos simbolus PDF diagrammā). Diakritiskās zīmes var nodrošināt pārējo, kas būtu sevišķi atbalstāmi gadījumos, ja skaņas ir allofoni.

=== Līdzskaņi bez burtiem ===
Līdzskaņu simboli tiek veidoti pievienojot diakritiskās zīmes burtiem ar tādu pašu skaņas vērtību. Spāņu valodas bilabiālais spraudzenis parasti tiek attēlots kā pazemināts berzenis . Līdzīgā veidā balsīgie laterālie berzeņi tiek attēloti kā pacelti laterālie spraudzeņi . Dažās valodās (kā [[Bandas valoda|banda]]) citur lietotā labiodentālā flapa allofons ir bilabiāls flaps. To mēdz attēlot kā izvirzītu labiodentālo flapu .

Līdzīgā veidā labiodentālo vibrantu apzīmē  (bilabiāls vibrants ar dentālo zīmi) un labiodentālo slēdzeni , nevis ar dažkārt literatūrā sastopamajiem *ad hoc* simboliem. Citus vienpiesitiena spraudzeņus (tapus) var apzīmēt kā pārīsus slēdzeņus vai laterāļus, piemēram , kaut arī dažos gadījumos diakritiskā zīme ir jānovieto zem burta. Retrofleksu vibrantu var apzīmēt kā atvirzītu . Pārējie līdzskaņi (uvulāri laterāļi ( u.c.) un palatāli vibranti), ja arī nav neiespējami, tad tomēr ir ļoti grūti izrunājami un maz ticams, ka būtu sastopami pat kā allofoni kādā no Pasaules valodām.

=== Patskaņi bez burtiem ===
Līdzīgā veidā ar diakritisko zīmju palīdzību organizē patskaņus tos paceļot, nolaižot, izvirzot, atvirzot, centrējot un vidēji centrējot. Piemēram,  nenoapaļoto ekvivalentu var apzīmēt ar vidēji centrētu ;  noapaļoto ekvivalentu kā paceltu . Vidēja mēles pacēluma patskaņi ir nolaistie , bet centrētie  un  ir respektīvie gandrīz augsta un augsti vidēja mēles pacēluma patskaņi. Vienīgie zināmie patskaņi, kurus nav iespējams attēlot pēc šīs shēmas, ir [[Noapaļoti patskaņi|saspiestie]] patskaņi, kuriem būtu nepieciešams īpašs simbols (tāds kā).

== Simbolu nosaukumi ==

IPA simbolus visbiežāk atšķir pēc skaņas, ko tiem ir paredzēts aprakstīt, jo rupjajā transkripcijā neeksistē stingra atbilstība starp simbolu un skaņu. Kaut arī Starptautiskās fonētiskās asociācijas rokasgrāmata (*Handbook of the International Phonetic Association*) apgalvo, ka simboliem nav oficiālu nosaukumu, turpat ir minēts, ka katram burtam ir viens vai vairāki populāri nosaukumi. Arī [[Unicode]] standartā simboliem nav atbilstīgu nosaukumu. Daudzos gadījumos *Unicode* un IPA nosaukumi nesakrīt. Piemēram,  IPA sauc "epsilonu", bet *Unicode* sauc to par "mazais burts atvērtais E".

Tradicionālie latīņu un grieķu burtu nosaukumi parasti tiek lietoti nemodificētiem burtiem. No šiem alfabētiem tieši neatvasinātiem burtiem (kā ) var būt dažādi nosaukumi, dažkārt pēc simbola izskata, dažkārt pēc attēlojamās skaņas.

Diakritiskajām zīmēm ir divas nosaukumu veidošanas metodes. Tradicionālajām diakritiskām zīmēm tiek lietoti šī simbola nosaukumi attiecīgajā valodā, piemēram ***' ir ''[[diairēze]]'' vai "umlauts". Netradicionālajām diakritiskajām zīmēm parasti tiek piešķirti asociatīvi nosaukumi, piemēram ***' sauc par *tiltiņu*.

== Skatīt arī ==


* [[Starptautiskais Sanskrita Transliterācijas Alfabēts]] (IAST)


== Piezīmes ==


== Avoti ==

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 


== Ārējās saites ==
=== Vispārējas ===


* [https://web.archive.org/web/20071201102324/http://www.personal.rdg.ac.uk/~llsroach/encyc.pdf Mazā fonētikas enciklopēdija], Pīters Roučs, fonētikas prof., Rīdingas Universitāte, AK. (pdf)
* [https://web.archive.org/web/20081023153307/http://www.arts.gla.ac.uk/IPA/ Starptautiskās fonētiskās asociācijas mājaslapa]
* [https://web.archive.org/web/20081219183132/http://www.arts.gla.ac.uk/IPA/IPA_chart_(C)2005.pdf Starptautiskais fonētiskais alfabēts (2005.g.)] Visu valodu simboli vienas lappuses diagrammā.
* [http://www.ipa.webstuff.org/ IPA kopēt & ielikt diagramma, tastatūru dziņi u.c. *Webstuff.org*]
* [https://web.archive.org/web/20060717015119/http://cla.calpoly.edu/~jrubba/phon/learnipa.html Apgūt IPA angļu valodai], (Standarta amerikāņu angļu valoda)
* [http://www.omniglot.com/writing/ipa.htm *Omniglot* informācija par IPA]
* [https://web.archive.org/web/20060615102643/http://www.linguiste.org/phonetics/ipa/chart/ IPA diagramma] *Unicode* un XHTML/CSS standartos
* [https://web.archive.org/web/20070928152232/http://linguisticmystic.com/2007/03/08/using-ipa-fonts-with-mac-os-x-the-comprehensive-guide/ IPA fontu lietošana Mac OS X: Visaptveroša rokasgrāmata]

=== Bezmaksas IPA fontu lejupielādēšana ===
* [https://web.archive.org/web/20080517034451/http://scripts.sil.org/FontDownloadsGentium Gentium], profesionāls fonts (latīņu, grieķu, [[kirilica]]), [[Antīkva burti|antīkvas]] un [[Kursīvie burti|kursīvie]] burti, iekļauj IPA, bet nav toņu un jaunā labiodentālā flapa.
* [https://web.archive.org/web/20080705135103/http://scripts.sil.org/CharisSILfont Charis SIL], pilns burtu komplekts (latīņu, grieķu, kirilica), antīkvas, kursīvie un [[Treknraksta burti|treknraksta]] burti, iekļauti toņu burti un toņu diakritiskās zīmes virs IPA patskaņiem, jaunais labiodentālais flaps un daudzi nestandarta fonētiskie simboli. Izveidots uz [[Bitstream Charter]] pamata.
* [https://web.archive.org/web/20080705134947/http://scripts.sil.org/DoulosSILfont Doulos SIL], *Times/Times New Roman* stila fonts. Simbolu komplekts kā *Charis SIL*, bet tikai antīkvas burti.
* [https://web.archive.org/web/20081121083558/http://webmasterei.com/en/ipa/index SIL93] vecie SIL IPA93 fonti (*Manuscript* un *Sophia*) pārkodēts *Unicode* standartā.
* [http://tug.ctan.org/cgi-bin/ctanPackageInformation.py?id=tipa TIPA], fonts un sistēma IPA simbolu ievadīšanai [[LaTeX]] dokumentos.

=== Tastatūras ===
* [https://web.archive.org/web/20080704075615/http://www.linguiste.org/phonetics/ipa/chart/keyboard/ Tiešsaistes tastatūra]
* [http://scripts.sil.org/cms/scripts/page.php?site_id=nrsi&item_id=ipa-sil_keyboard Lejupnolādējams IPA-SIL tastatūras izkārtojums Mac OS X] [[Unicode]] IPA ievadei
* [https://web.archive.org/web/20090407021712/http://www.rejc2.co.uk/ipakeyboard/ Lejupnolādējams IPA tastatūras izkārtojums *Microsoft Windows*] [[Unicode]] IPA ievadeid
* [https://web.archive.org/web/20071201175436/http://staff.washington.edu/dmontero/IPACharmap/ IPACharMap] ekrāna tastatūra
* [http://www.blugs.com/IPA/ IPA Palette] *IPACharMap* Mac OS X versija.
* [http://www.jamesabela.co.uk/beginner/IPA.htm Microsoft Template]  - izveido rīku paleti *Microsoft Word*

=== Skaņu faili ===
* [https://web.archive.org/web/20030604130512/http://hctv.humnet.ucla.edu/departments/linguistics/VowelsandConsonants/ Pītera Ladefogeda fonētikas kurss (ar skaņu failiem)]
* [http://hctv.humnet.ucla.edu/departments/linguistics/VowelsandConsonants/course/chapter1/chapter1.html IPA diagramma] ar [[AIFF]] skaņu failiem IPA simboliem
* [http://hctv.humnet.ucla.edu/departments/linguistics/VowelsandConsonants/vowels/contents.html Ievads valodu skaņās] 
* [http://web.uvic.ca/ling/resources/ipa/ipa-lab.htm IPA diagramma] ar [[MP3]] skaņu failiem visiem IPA simboliem diagrammā
* [http://www.paulmeier.com/ipa/charts.html IPA diagrammas *Flash'' versija ar skaņu paraugiem]
* IPA skaņu paraugi
* Pilnīga IPA diagramma ar skaņu paraugiem (iekļauj angļu divskaņus)

### Unicode diagrammas
* 
* 
* 
* Starptautiskais fonētiskais alfabēts Unicode standartā
* Unicode-HTML IPA simbolu kodi: Simbolu nosaukumu un HTML kodu tabulas Pensilvānijas Universitātē.