Baiba Broka (politiķe)

**Baiba Broka** (dzimusi  Madonā) ir latviešu juriste un bijusī politiķe. Līdz 2019. gada jūlijam pārstāvēja Nacionālo apvienību un bija tās Rīgas domes priekšsēdētāja amata kandidāte pašvaldību vēlēšanās, vairākkārtēja pašvaldības deputāte. 2014. gadā bijusi Latvijas tieslietu ministre. Bijusi arī Latvijas Biatlona federācijas prezidente, uzņēmēja, lektore un Starptautiskā Privāttiesību unifikācijas institūta vadības padomes locekle.

## Izglītība un karjera
2000. gadā ieguvusi maģistra grādu sociālo zinātņu tiesību nozarē Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē. 1990. gadu otrajā pusē bijusi prokurora palīgs Rīgas Ziemeļu rajona prokuratūrā. Pēc tam sākusi pasniedzējas darbu, lielu daļu — Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē. Bijusi vieslektore Igaunijā Starptautiskajā Universitātē *Concordia*, Tuleinas Universitātes vasaras skolā (ASV), *The Northwsetern School of Law of Lewis&Clark* (ASV, Portlenda), *Mato Grosso* Federālajā Universitātē (Brazīlija), *Flumeinenses* Federālajā Universitātē (Riodežaneiro, Brazīlija). 2008. gadā uz pieciem gadiem ievēlēta par *UNIDROIT* (Starptautiskā Privāttiesību unifikācijas institūta), kas atrodas Romā, Itālijā, vadības padomes locekli. 2013. gadā atkārtoti ievēlēta uz pieciem gadiem *UNIDROIT* vadības padomē.

BIjusi Latvijas Universitātes Senāta priekšsēdētāja vietniece un rektora biroja vadītāja. Ieņēmusi Rīgas Brīvostas pārvaldes valdes locekles amatu.

Līdzautore grāmatai "Juridisko tekstu analīze un izstrādāšana" (izdoti 5 papildināti grāmatas izdevumi). Vairāku tiesību zinātnisko rakstu autore un nacionālo un starptautisko zinātnisko konferenču dalībniece: pētījumi par līgumtiesībām, patērētāju tiesību aizsardzību, publisko un privāto partnerību, būvniecības un investīciju tiesībām, alternatīvajiem strīdu risināšanas mehānismiem, aviācijas un jūras tiesībām, digitālajām valūtām.

2014. gada jūnijā kļuvusi par Latvijas Biatlona federācijas prezidenti. Ir bijusi Starptautiskās Biatlona savienības Juridiskās komitejas locekle, kā arī bijusi Latvijas Olimpiskās komitejas Izpildkomitejas locekle un Latvijas Olimpiskās komitejas Juridiskās komisijas vadītāja.

Aktīva un sportiska dzīvesveida popularizētāja, piedalās triatlona, distanču slēpošanas un garo distanču skriešanas sacensībās.

2019. gada 8. jūlijā B. Broku aizturēja Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (KNAB). Aizturēšana bija saistīta ar iespējamu kukuļa piedāvājuma pieņemšanu ne mazāk kā 20 000 eiro apmērā. Pieejamā informācija liecina, ka kukulis ticis noformēts kā ziedojums Latvijas Biatlona federācijai apmaiņā pret kāda uzņēmuma uzvaru iepirkumā, kurā B. Broka bija iepirkumu komisijas priekšsēdētājas vietniece. B. Broka kategoriski noraidīja jebkādas veida apsūdzības un komentēja, ka tā esot vēršanās pret viņu kā pret politiķi, kura bija nominēta kā alternatīva kandidatūra Rīgas domes priekšsēdētaja amatam iepretim Oļegam Burovam ("Gods kalpot Rīgai"), un Rīgas domes sēde, kurā bija plānots balsot par domes priekšsēdētāja amatu, bija plānota tieši divas dienas pēc B. Brokas aizturēšanas (2019. gada 11. jūlijā 12:00). B. Broka skaidroja, ka aizturēšana piemērota nolūkā, lai viņa fiziski nevarētu piedalīties Rīgas domes sēdē un kā iegansts tika izmantoti divus gadus veci notikumi, kas saistīti ar ziedojuma saņemšanu Latvijas Biatlona federācijā. B. Broka sasauktajā preses konferencē apliecināja, ka visi jebkad saņemtie ziedojumi Latvijas Biatlona federācijai ir izmantoti tikai un vienīgi federācijas statūtos paredzētajiem mērķiem, un viņa savus prezidentes amata pienākumus pilda bez atlīdzības un nekādu materiālu labumu no federācijas nekad nav saņēmusi.

## Politiskā darbība
2006. gadā, kad B. Brokas kolēģis Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē Gaidis Bērziņš kļuva par tieslietu ministru, B. Broka ieņēma Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra amatu.

2009. gadā kandidējusi Eiropas Parlamenta vēlēšanās no apvienības "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" saraksta, taču netika ievēlēta. Tajā pašā gadā kļuva par satiksmes ministra Kaspara Gerharda padomnieci, bijusi arī vairāku tieslietu ministru (Aigara Štokenberga, G. Bērziņa, Jāņa Bordāna) padomniece.

2012. gada oktobrī Nacionālā apvienība viņu izvirzīja kā Rīgas domes priekšsēdētāja amata kandidāti 2013. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. 2013. gadā ievēlēta Rīgas domē, kur kļuva par Nacionālās apvienības frakcijas vadītāju.

2014. gadā B. Broka kļuva par tieslietu ministri Laimdotas Straujumas valdībā, taču jūlija beigās paziņoja par demisiju, kad viņai tika liegta pielaide valsts noslēpumam. Pēc tam atjaunoja Rīgas domes deputāta mandātu. Šajā pašā gadā kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās, taču netika ievēlēta.

2017. gadā B. Broka tika atkārtoti virzīta par Rīgas mēra kandidāti Rīgas pašvaldības vēlēšanās no Nacionālās apvienības, ievēlēta pašvaldībā. 2019. gadā vēlreiz kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās, taču netika ievēlēta.

2020. gada vasarā B. Broka paziņoja, ka pārtrauc aktīvu politisko darbību un ārkārtas Rīgas domes vēlēšanās nekandidēs.

## Kriminālapsūdzības
2019. gada jūlijā, pēc tam, kad B. Broku saistībā ar iespējamu kukuļa piedāvājuma pieņemšanu aizturēja Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs, viņa darbību partijā apturēja. Augustā politiķe izstājas no Nacionālās apvienības Rīgas domes frakcijas, kļūdama par neatkarīgo deputāti. Oktobrī viņa pievienojās frakcijai "Rīgai!".

2022. gada janvārī Vidzemes priekšpilsētas tiesa sāka skatīt B. Brokas kukuļošanas krimināllietu, savukārt apsūdzētā lūdza iespēju tiesas sēdēs piedalīties attālināti no savas dzīves vietas Apvienotajos Arābu Emirātos.

## Atsauces
;Kopējās

*  

;Konkrētās

## Ārējās saites
* Biogrāfija Ministru kabineta mājaslapā