open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šaštīna-Strāže

**Šaštīna-Strāže** () ir pilsēta Slovākijā, Trnavas apgabala Senicas apriņķī Zāhorjes reģionā pie Mijavas upes. Šaštīnas bazilika ir katoļu svētceļojumu objekts.

## Vēsture
Pilsēta izveidota 2001. gadā, apvienojot divus ciemus - 1218. gadā rakstos pirmoreiz minēto Šaštīnu un Strāži pie Mijavas. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas, Šaštīna un Strāže līdz 1918. gadam atradās Ungārijas sastāvā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. No 1993. gada — neatkarīgās Slovākijas pilsēta. 

## Cilvēki
2001. gadā absolūtais vairākums (95,44 %) pilsētas iedzīvotāju bija slovāki. Pēc reliģiskās pārliecības — katoļi (88,45 %) un nereliģiozi (7,31 %).

## Ārējās saites
*
Anita Leiškalne

**Anita Leiškalne** (dzimusi ) ir latviešu politiķe un uzņēmumu pārstāve sabiedrisko attiecību jomā. Strādājusi SIA Lattelecom un Rīgas brīvostas pārvaldē, precējusies ar politiķi, bijušo Saeimas deputātu Kārli Leiškalnu.

## Biogrāfija
Anita Leiškalne dzimusi 1958. gadā Jūrmalā. 1976. gada Ziemassvētku vakarā apprecējusies ar Kārli Leiškalnu, viņiem ir četri bērni un seši mazbērni. 

1994. gadā strādājusi SIA Lattelecom par sabiedrisko attiecību vadītāju. 2006. gadā sāka strādāt Rīgas brīvostas pārvaldē.

## Politiskā darbība
Anita Leiškalne kandidējusi 1997. gada pašvaldību vēlēšanās no savienības “Latvijas ceļš” Rīgas saraksta.

2017. gadā kandidēja Rīgas pašvaldības vēlēšanās no partiju Latvijas Reģionu apvienība un "Latvijas attīstībai" apvienotā saraksta, taču saņēma daudz vēlētāju svītrojumu un, tāpat kā iepriekšējā reizē, netika ievēlēta Rīgas domē.

## Atsauces
Pjotrs Bolotņikovs

**Pjotrs Bolotņikovs** (; dzimis , miris )  bija padomju vieglatlēts, garo distanču skrējējs, 1960. gada olimpiskais čempions, pasaules eksrekordists 10000 m distancē, PSRS Nopelniem bagātais sporta meistars (1960}.
## Sporta karjera
Pirmo reizi skriešanas sacensībās piedalījies armijā 20 gadu vecumā, noskrienot 3 km krosu 9:16,2 un uzstādot divīzijas rekordu. Pirms dienesta armijā aizrāvies ar vingrošanu un pateicoties tai ieguvis labu vispārējo fizisko sagatavotību, bez kuras, pēc paša vārdiem, nevarētu kļūt par labu garo distanču skrējēju. Beidzis treneru skolu un fizkultūras institūtu. Bijis sporta biedrības "Spartaks" vieglatlētikas treneris.

Bolotņikovs startējis trijās Olimpiskajās spēlēs (1956, 1960, 1964). 1960. gadā Romā 10 000 metru distancē izcīnījis zelta medaļu.
Trīspadsmitkārtējs PSRS čempions (1957—1962, 1964) 5000 m, 10000 m un 5 km krosa distancēs. Eiropas čempions (1962) 10000 m distancē. No 1960. līdz 1963. gadam pasaules rekordists 10000 m distancē. 

No 1990. līdz 1992. gadam bijis brīvprātīgās sporta biedrības "Spartaks" priekšsēdētājs un prezidija loceklis, no 1996. gada Goda priekšsēdētājs.

Miris 2013. gada 20. decembrī. Apglabāts Trojekurovskas kapsētā Maskavā. 

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Ļeņina ordenis (PSRS, 1960)
* Tautu draudzības ordenis (PSRS, 1985)
* Goda ordenis (Krievija, 1995)
* Krievijas ordenis "Par nopelniem Tēvzemes labā" (trešā pakāpe, 1999)
* Mordvijas Goda pilsonis  

## Atsauces

## Ārējās saites

* Bolotņikova profils vietnē ''Racing Past'' 
* Olimpiskās kustības profils
Baškīru zirgs

**Baškīru zirgs** ir zirgu šķirne. Šo zirgu audzēšana plaši izplatīta Baškortostānā, bet tie ir sastopami Krievijas teritorijā no Urālu kalnu dienvidrietumiem līdz Volgas upes krastiem. Baškīru zirgu audzēšanas centrs ir Baškortostānas galvaspilsēta Ufa.

Baškīru zirgu pirmsākumi ir nezināmi. 19. gadsimtā šo zirgu vērtība cēlās, un tika veikti pasākumi, lai uzlabotu baškīru zirgu darba spējas, saglabājot to tradicionālās īpašības. Pirmie baškīru zirgu audzēšanas centri tika izveidoti 1845. gadā.

## Atsauces
Robežieņēmumi

Robežieņēmumi (angļu val. marginal revenue) rāda par cik  mainīsies ieņēmumi, ja pārdevuma apjomu palielina par vienu vienību. Lai noteiktu optimālu ražošanas apjomu veic robežanalīzi vai robežieņēmumu un robežizmaksu salīdzināšanas metodi. Ražošanas apjomu, kas nodrošina uzņēmumam maksimālu peļņu, var noteikt, salīdzinot robežieņēmumus (MR) ar robežizmaksām (MC). Ja MR=MC, tad uzņēmums ir līdzsvarā. Ja MR>MC, tad ražojot šo produkcijas vienību, uzņēmums palielinās ekonomisko peļņu. Un otrādi - ja MR<MC, tad uzņēmumam jāatsakās no šīs produkcijas vienības ražošanas, citādi peļņa samazināsies.

## Atsauces
Plevena

**Plevena** (, ) ir pilsēta Bulgārijā. Pilsēta atrodas Bulgārijas ziemeļu daļā, vēsturiskajā Moēzijas reģionā. Plevena ir Plevenas apgabala administratīvais centrs. 2016. gadā pilsētā dzīvoja 98,5 tūkstoši iedzīvotāju, no kuriem gandrīz 97% ir bulgāri. Atlikušos 3% veido galvenokārt turki un čigāni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jeruzalemes Ebreju universitāte

**Jeruzalemes Ebreju universitāte** (, *Ha-Universita ha-Ivrit bi-Yerushalayim*, , *Al-Jami'ah al-Ibriyyah fi al-Quds*) ir Izraēlas otra vecākā universitāte. Tā dibināta 1918. gadā. Universitāti veido septiņas fakultātes, 100 pētniecības centri un 315 akadēmiskie departamenti. Trešdaļa no visiem Izraēlas doktorantiem studē tieši Jeruzalemes Ebreju universitātē.

Universitāti ir beiguši astoņi Nobela prēmijas laureāti:
* Denjels Kanemans (ekonomika, 2002),
* Deivids Gross (fizika, 2004),
* Ābrams Herško (ķīmija, 2004),
* Ārons Cehanovers (ķīmija, 2004),
* Roberts Aumanis (ekonomika, 2005),
* Rodžers Kornbergs (ķīmija, 2006),
* Ada Jonata (ķīmija, 2009).
Slivena

**Slivena** () ir pilsēta Bulgārijā. Pilsēta atrodas Bulgārijas centrālās daļas austrumos. Slivena ir Slivenas apgabala administratīvais centrs. 2016. gadā pilsētā dzīvoja 87,3 tūkstoši iedzīvotāju, no kuriem aptuveni 87% ir bulgāri. 7% no iedzīvotājiem ir čigāni, bet 3% ir turki.

## Atsauces

## Ārējās saites
UPSat

***UPSat*** ir Grieķijas nanopavadonis, daļa no Eiropas Komisijas finansētās Zemes apakšējās termosfēras izpētes programmas *[[QB50]]* (kods ***QB50 GR02***). Tas ir pirmais pilnībā atvērtā koda (programmatūras un konstrukcijas) pavadonis. *UPSat* 2017. gada aprīlī ar kravas kuģi *[[OA-7|Cygnus OA-7]]* nogādāts Starptautiskajā kosmosa stacijā, no kurienes brīvā lidojumā orbītā palaists maijā.

*UPSat* izgatavoja Patras Universitāte un bezpeļņas fonds *Libre Space Foundation*. Tas veidots pēc *[[CubeSat]]* *2U* formas standarta ar masu aptuveni 2 kg.

Zinātniskā krava *QB50* projektam ir daudzadatu Lengmīra zonde elektronu blīvuma noteikšanai apkārtējā vidē. Tā izstrādāta Oslo Universitātē.

## Lidojuma gaita
*UPSat* tika palaists  15:11 UTC kravas kuģa *[[OA-7|Cygnus OA-7]]* hermētiskajā nodalījumā ar nesējraķeti Atlas V/401 no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-41*.
22. aprīlī *Cygnus* ieradās stacijā.

18. maijā 08:24 UTC trīs *2U* pavadoņi, to skaitā *UpSat*, tika palaisti brīvā lidojumā no *Nanoracks NRCSD-11* izmešanas ierīces, kuru turēja *[[Kibo (SKS)|Kibo]]* moduļa manipulators. Pēc 30 minūtēm tika saņemts signāls, liecienot, ka pavadoņa darbojas normāli.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''UPSat'' vietne
* [''UPSat'' pirmkoda repozitorijs ''[GitHub]'']
* UPSat (QB50 GR02) Gunter Dirk Krebs
Ģula Bagi

thumb|right|Ģ. Bagi kaps Budapeštā

**Ģula Bagi** (; dzimis , miris ) bija ungāru esperantists, dzejnieks un esperanto prozaiķis.

## Biogrāfija
Ģ. Bagi dzimis 1891. gada 13. janvārī Segedas pilsētā teātra mākslinieku ģimenē: viņa tēvs bijis aktieris, māte strādājusi teātrī par suflieri. Pēc skolas beigšanas Ģula gājis "vecāku pēdās" un strādājis par aktieri un režisoru. Ar esperanto iepazinies 1911. gadā.

Pirmais pasaules karš pārtrauca viņa aktiera karjeru. Aptuveni sešus gadus (1915—1920) viņš pavadīja karagūstekņu nometnēs Sibīrijā, kurās veica aktīvu esperanto darbību, organizējot esperanto apmācības kursus un starptautisku saraksti (vēlāk viņš šos notikumus aprakstījis dažos savos darbos). Pēc atgriešanās Ungārijā līdz pat savai nāvei viņš bija viens no starptautiskās esperanto kustības vadošiem darbiniekiem: organizēja kursus, ieņēma vadošos amatus dažās organizācijās, sadarbojās ar literārajiem žurnāliem, bija viens no esperanto žurnāla "Literārā pasaule" (esperanto: *Literatura mondo*) redaktoriem.

20. gadsimta divdesmitos gados esperanto radītāja Ludviga Zamenhofa dzimšanas dienu pēc Ģulas Bagi iniciatīvas sāka atzīmēt kā esperantistu kopējos svētkus — Zamenhofa dienu.

Ģ. Bagi miris 1967. gada 18. martā, apglabāts Budapeštā.

## Bibliogrāfija
Šajā darbu sarakstā uzrādīts tikai pirmā izdevuma gads. Vairums Ģ. Bagi darbu izdoti atkārtoti, daudzi pārtulkoti nacionālās valodās.
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Daži Ģ. Bagi darbi
Margareta Olde

**Margareta Olde** (; dzimusi  Tallinā) ir Igaunijas starptautiskā meistare šahā (2021).

## Biogrāfija
Piedzimusi šahistu ģimenē - FIDE meistaru Hendrika Oldes un Margaretas Broko meita.

2015. gadā uzvarējusi Igaunijas sieviešu šaha čempionātā. Bijusi otrā 2016., 2017. un 2020. gada Igaunijas sieviešu šaha čempionātos (visos uzvarēja Maija Narva). Igaunijas junioru šaha čempionātu uzvarētāja dažādās vecuma kategorijās (U18 - 2015. gads, U16, U20 - 2016. gads), bet 2016. gadā bijusi labākā arī Igaunijas sieviešu ātrā šaha čempionātā. 2015. gadā Karpačā bijusi Igaunijas meiteņu komandas sastāvā, kura uzvarējusi Eiropas meiteņu komandu čempionātā šahā U18 vecuma grupā. Pārstāvējusi Igaunijas komandu Pasaules šaha olimpiādē 2016. gadā. 2015. gadā tikusi atzīta par Igaunijas labāko jaunāko šahisti. 2018. gadā atkārtoti uzvarējusi Igaunijas sieviešu šaha čempionātā. 2021. gada augustā bijusi labākā starp sievietēm RTU Open "A" turnīrā.

2024. gada decembrī uzvarējusi Igaunijas sieviešu šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas. 2025. gada decembrī atkārtojusi šo panākumu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2016. gadā viņai piešķīrusi FIDE meistares (WFM), bet 2021. gadā - starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bombardier Q Series

***Bombardier Q Series***, arī ***Bombardier DHC-8***, ir divu dzinēju šauras fizelāžas propelleru lidmašīnu saime. Tās kopš 1980. gadu sākuma ar nosaukumu *DHC-8* jeb ***Dash 8*** ražoja uzņēmums *de Havilland Canada (DHC)*, ko 1992. gadā nopirka Kanādas koncerns *[[Bombardier Aerospace]]*.

Saimē ietilpst četru veidu lidmašīnas: *DHC-8-100*, *DHC-8-200*, *DHC-8-300* un *DHC-8-400* jeb *Q400*, kas atšķiras ar fizelāžas garumu un sēdvietu skaitu. 2009. gadā tika uzsākta labiekārtotā *Q400 NextGen* varianta komerciāla izmantošana.

Īstenojot strauju lidojumu skaita palielināšanas plānu, 2010. gadā Latvijas nacionālā lidsabiedrība *[[airBaltic]]* iegādājās astoņas  jaunas *Bombardier Dash 8 Q400* tipa lidmašīnas, veicot līdz tam lielāko flotes papildināšanu kompānijas vēsturē.

## Skatīt arī
* *[[Bombardier CSeries]]*

## Ārējās saites
Darja Voita

**Darja Voita** (; dzimusi kā **Pustovoitova** ()  Maskavā) ir Krievijas starptautiskā lielmeistare šahā (2017).

## Biogrāfija
2009. gadā uzvarējusi Starptautiskās neredzīgo šahistu asociācijas (IBCA) pasaules čempionātā sievietēm. Pārstāvējusi IBCA komandu Pasaules šaha olimpiādē 2012. gadā. 2012. gadā uzvarējusi Krievijas junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā. 2013. gadā bijusi otrā Krievijas sieviešu ātrā šaha čempionātā. 2016. gadā uzvarējusi Maskavas sieviešu čempionātos šaha ātrspēlē un ātrajā šahā.
 2016. gadā Novosibirskā dalījusi 4.-8. vietu Krievijas sieviešu šaha čempionāta superfinālā. 2017. gadā aprīlī Rīgā piedalījusies Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm, kurā turnīrā vidusdaļā bijusi līderu pulkā, taču beigās sacensības noslēgusi 19. vietā. 2021. gada oktobrī Ufā dalījusi 10.-12. vietu Krievijas sieviešu šaha čempionāta superfinālā. 2024. gada augustā Barnaulā izcīnījusi 6. vietu Krievijas sieviešu šaha čempionāta superfinālā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2017. gadā Voitai piešķīra starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
E. E. Kamingss

**E. E. Kamingss** (Edvars Estlins Kamingss; , dzimis , miris ) bija amerikāņu modernisma dzejnieks, kurš pievērsies arī glezniecībai, esejistikai un dramaturģijai.

Kamingss sarakstījis aptuveni 2900 dzejoļu, kā arī divus autobiogrāfiskus romānus, četras lugas un vairākas esejas. Viņš tiek uzskatīts par ievērojamu 20. gadsimta amerikāņu dzejas novatoru.

2017. gadā izdota pirmā Kamingsa grāmata latviešu valodā, dzejas izlase "Pavasara virpulis" (atdzejotāji Ingmāra Balode, Jānis Elsbergs, Aina Kraujiete, Jānis Krēsliņš, Aivars Maizītis, Viktors Kalniņš un Kristaps Vecgrāvis).

## Atsauces

## Ārējās saites
Klikšķu ēsma

**Klikšķu ēsma** jeb **klikšķēsma** () ir nievājošs apzīmējums tīmekļa vietnēm, kuru mērķis pārsvarā ir ar klikšķu palīdzību piesaistīt tiešsaistes reklāmu atlīdzību. Tas tiek panākts ar maldinošiem vai pārspīlētiem virsrakstiem un piesaistošiem sīktēliem. Tās mērķis ir arī panākt pēc iespējas lielāku popularitāti sociālajos tīklos, iegūstot jaunus klikšķus. Klikšķu ēsmām raksturīgs virsraksts parasti sola lasītājam atklāt svarīgu informāciju, kas virsrakstā ir slēpta, tipiskas klikšķu ēsmas pazīmēs ietilpst arī divdaļīgs virsraksts vai mēģinājums radīt emocionālu solījumu. Galvenais klikšķu ēsmas uzdevums ir lasītājos radīt ziņkāri, bet līdz galam to neapmierināt, kamēr netiek atvērts saturs.

Klikšķu ēsmas autoru izmantotos paņēmienus var uzskatīt par dzeltenās preses atvasinājumu, kas arī pasniedz ļoti minimālu vai gandrīz nekādu labi izpētītu informāciju, bet izmanto piesaistošus virsrakstus, kuros ietilpst ziņu notikumu pārspīlējumi, skandālu un sensāciju veidošana.

## Reakcija
2014. gadā klikšķu ēsmas milzīgās izplatības dēļ tās lietošana sabiedrībā sāka izraisīt negatīvu reakciju. 2014. gada augustā *[[Facebook]]* paziņoja, ka veiks nepieciešamās darbības klikšķu ēsmas izplatības mazināšanai sociālajā tīklā. Pēdējā laikā klikšķu ēsmas modeli vispārēji negatīvi ietekmējuši arī reklāmu bloķētāji un kopējs kritums reklāmu klikšķos, kā arī mājaslapu solis tuvāk sponsorētām reklāmām.

## Atsauces
Pilskalns (Balvu pagasts)

**Pilskalns** () ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Naudaskalna, 8 km no novada centra Balviem un 228 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P47 (Balvi—Kapūne). Ciemā atrodas valsts kultūras pieminekļi - Cepures kalns un Pilskalns.

1897. gadā ciemā bija 9 sētas ar 93 cilvēkiem.
## Atsauces
Anete Sietiņa

**Anete Sietiņa** (dzimusi **Kociņa**  Limbažos) ir latviešu vieglatlēte, startē šķēpa mešanā. Viņa ir 2025. gada Pasaules čempionāta sudraba medaļas ieguvēja. Personiskais rekords 64,64 m, kas sasniegts 2025. gada septembrī Tokijā, ir viens no visu laiku labākajiem rezultātiem sievietēm Latvijas vieglatlētikas vēsturē. Atzīta par Latvijas gada sportisti (2026).

## Karjera
A. Kociņa nāk no Salacgrīvas. Sākotnēji trenējusies basketbolā, pēc tam pievērsusies vieglatlētikai, no 15 gadu vecuma specializējusies šķēpa mešanā. Pirmā trenere — Rasma Turka, vēlāk Indra Eversone, kopš 2014. gada trenējās pie Valentīnas Eidukas, bet 2022. gadā iekļāvās Ginta Palameika treniņgrupā.

2013. gadā A. Kociņa izcīnījusi bronzas medaļu pasaules čempionātā jauniešiem (U-18), 2015. gadā — sudraba medaļu Eiropas čempionātā junioriem (U-20).

2017. gadā vairākas reizes labojusi personisko rekordu. 2017. gada Eiropas U-23 čempionātā Bidgoščā A. Kociņa izcīnīja sudraba medaļu ar jaunu personisko rekordu 64,47 m, piekāpjoties tikai Riodežaneiro olimpiskajai čempionei no Horvātijas Sārai Kolakai. A. Kociņa startēja arī 2017. gada Pasaules čempionātā pieaugušajiem Londonā. Ar rezultātu 62,26 m viņa palika 13. vietā, 3 cm aiz iespējas startēt finālsacensībās, tomēr apsteidzot daudz pieredzējušāko komandas biedreni Madaru Palameiku.

2019. gada Pasaules čempionātā Dohā A. Kociņa neiekļuva finālā, sasniedzot 24. vietu kopvērtējumā (56,70 m). Piedalījās  Tokijā. Kvalifikācijā aizmeta šķēpu 58,84 tālu, ieņēma 21. vietu un finālsacensībām nekvalificējās. 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā A. Kociņa sasniedza savu sezonas labāko rezultātu (63,18 m) un izcīnīja 4. vietu. Vēl pirms pēdējās metienu sērijas atradās otrajā vietā, bet sestajā mēģinājumā divas konkurentes pārspēja viņas rezultātu un izstūma no medaļu pozīcijas.

2024. gada Eiropas čempionātā Romā iekļuva finālā un ar rezultātu 59,34 m ieguva 7. vietu.  Parīzē kvalifikācijas sacensībās ar 60,47 m tālu metienu ieņēma 15. vietu un finālam nekvalificējās.

2025. gada Pasaules čempionātā Tokijā izcīnīja sudraba medaļu, kļūstot par trešo vieglatlēti neatkarīgas Latvijas vēsturē, kas izcīnījusi medaļu pasaules čempionātā. Pirms tam to bija paveikušas tikai Ineta Radēviča un Laura Ikauniece. A. Sietiņa pēc trim mēģinājiemiem ieņēma tikai 10. vietu, bet turpinājumā uzlaboja savu pozīciju un pēdējā mēģinājumā veica 64,64 metrus tālu metienu, kas bija arī viņas personiskais rekords un nodrošināja 2. vietu. Savu medaļu viņa veltīja bijušajai trenerei, 2023. gadā mirušajai V. Eidukai. 2026. gada janvārī Sietiņa tika atzīta par 2025. gada Latvijas gada sportisti, kā arī par gada vieglatlēti.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOV profils
Bukšupīte

**Bukšupīte** ir Vizlas kreisā krasta pieteka Smiltenes novadā.

Izteka uz austrumiem no Variņiem. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Vizlā pie Lindēm. Bukšupīti nešķērso valsts autoceļi.

## Atsauces
Bolotņikovs

**Bolotņikovs** () ir krievu cilmes uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

* Ivans Bolotņikovs, krievu zemnieku sacelšanās vadonis;
* Pjotrs Bolotņikovs, PSRS vieglatlēts.
Mihajs Eminesku

**Mihajs Eminesku** (; dzimis kā **Mihails Eminovičs** (*Mihail Eminovici*) , miris ) bija rumāņu romantisma dzejnieks, tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem rumāņu literatūrā.

Dzimis daudzbērnu ģimenē. Mācījās vācu ģimnāzijā Čerņivcos (tolaik Austroungārijas sastāvā). No 1869. līdz 1872. gadam studēja universitātē Vīnē, bet 1872. līdz 1874. gadam - Berlīnē, kur ietekmējās no valdošajām filozofijas un literatūras tendencēm. Atgriezdamies dzimtenē, 1874. gadā kļuva par skolas inspektoru un bibliotekāru Jasu Universitātē. 1877. gadā pārcēlās uz Bukaresti, kur kļuva par konservatīvās avīzes *Timpul* (Laiks) galveno radaktoru. Šajā laikā radās daudzi no pazīstamākajiem Eminesku darbiem. 1883. gadā pasliktinājās Eminesku psihiskā veslība. Miris 1889. gadā garīgās ārstēšanas iestādē.

## Ārējās saites
Reči (Balvu pagasts)

**Reči** ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 7 km no pagasta centra Naudaskalna, 6 km no novada centra Balviem un 225 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V466.

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 58 cilvēkiem.
## Atsauces
Kristofers Bindulis

**Kristofers Bindulis** (dzimis ) ir latviešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2022) Bindulis spēlē Čehijas ekstralīgas komandas HK Motor České Budějovice sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Karjeru Bindulis sāka 2011.—12. gada sezonā Latvijas čempionāta komandā HS Rīga. Nākamo sezonu aizvadīja HK Juniors Rīga sastāvā, taču tad pārcēlās uz Ziemeļameriku. No 2013. līdz 2016. gadam spēlēja NAHL, daļu 2014.—15. gada sezonas aizvadot arī USHL čempionātā. 2016.—17. gada sezonā spēlēja NCAA čempionātā.

2017. gada 3. martā parakstīja trīs gadu līgumu ar NHL vienību Vašingtonas "Capitals". Turpmākajās sezonās aizsargam neizdevās nostiprināties "Capitals" Amerikas hokeja līgas fārmklubā Hēršijas "Bears". 2019.—20. gada sezonu hokejists jau pilnībā aizvadīja ECHL, taču 2020. gada vasarā pārcēlās uz Eiropu, pievienojoties Vācijas hokeja līgas vienībai Krēfeldes "Pinguine".

Latvijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2017. gada Pasaules čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Uvis Jānis Balinskis

**Uvis Jānis Balinskis** (dzimis ) ir latviešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2025) Balinskis spēlē NHL vienībā Floridas "Panthers".

Balinskis 2024. gadā ar "Panthers" komandu izcīnīja Stenlija kausu. Otru reizi to paveikt izdevās arī 2025. gadā.

## Spēlētāja karjera
No 2013. līdz 2015. gadam Balinskis spēlēja dažādās Vācijas junioru līgās, taču tad pievienojās MHL vienībai HK Rīga, sezonas gaitā aizvadot vienu spēli arī KHL kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā. 2016.—17. gada sezonā "Dinamo" rindās aizvadīja jau 21 spēli. 2018.—19. gada sezonā Balinskis nostiprinājās komandas pamatsastāvā.

Vēlāk ilgstoši spēlēja Čehijā, Litvinovas un Liberecas klubos, bet 2023. gada 18. aprīlī parakstīja līgumu ar Nacionālās hokeja līgas komandu Floridas "Panthers".

Pēc sekmīgas pirmssezonas treniņnometnes Balinskis komandas pieteikumā tika iekļauts jau 2023.—24. gada sezonas pirmajā spēlē, 27 gadu vecumā 13. oktobrī debitējot NHL. , spēlē pret Karolīnas "Hurricanes", Balinskis guva savus pirmos vārtus NHL. 2024. gada 3. janvārī "Panthers" pagarināja līgumu ar Balinski uz diviem gadiem. 2024. gadā "Panthers" izcīnīja Stenlija kausu.

2024.—25. gada sezonas sākumā savainoto spēlētāju situācijas komandā dēļ aizvadījis vairākas spēles labās malas uzbrucēja pozīcijā.

## Latvijas izlasē
Latvijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2017., 2018., 2019., 2021. un 2023. gada Pasaules čempionātā. 2023. gada čempionātā kopā ar komandu izcīnījis bronzas medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Frenks Razgals

**Frenks Razgals** (dzimis ) ir latviešu hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2024) pārstāv Čehijas Ekstralīgas vienību *[[HC Vítkovice Steel|HC Vitkovice]]*.

Viņa tēvs, Aigars Razgals, ir bijušais hokejists, tagad treneris.

## Spēlētāja karjera
Karjeru sāka 2012.—13. gada sezonā Latvijas čempionāta komandas HS Rīga sastāvā. 2014. gadā pievienojās MHL vienībai HK Rīga. 2015.—16. un 2016.—17. gada sezonās pa piecām spēlēm aizvadīja arī KHL kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā. Līdz 2019. gadam Razgals spēlēja Kontinentālās hokeja līgas kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā. 2019.—20. gada sezonas vidū pievienojās Čehijas Ekstralīgas klubam HK Vitkovice.

Latvijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2017. un 2018. gada Pasaules čempionātos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalnu ķauķi

**Kalnu ķauķi** (*Abroscopus*) ir cetiju dzimtas (*Cettiidae*) ģints, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošas sugas. Nesenā pagātnē šīs ģints sugas tika sistematizētas ķauķu dzimtā (*Sylviidae*). Tās sastopamas Dienvidāzijā un Dienvidaustrumāzijā, sākot ar Indiju un beidzot ar Borneo un Javu. Turklāt visas trīs sugas sastopamas Himalajos. Kalnu ķauķi mājo mūžzaļos mežos kalnu pakājēs, īpaši iecienītas ir bambusu audzes (izņēmums kalnu melnsejas ķauķis, kas uzturas platlapu koku mežos).

## Kopīgās īpašības
Kalnu ķauķi ir mazi putniņi ar vidēji garu asti. Visas sugas ir apmēram vienādas, bet mazākais ģintī ir rudsejas ķauķis (*Abroscopus albogularis*), kura ķermeņa garums ir apmēram 8 cm, svars 4 g. Lielākais ģintī ir kalnu melnsejas ķauķis (*Abroscopus schisticeps*), kura ķermeņa garums ir apmēram 10 cm, svars 6 g. Visām trim sugām mugura olīvzaļa, vēders dzeltens vai balts, seja, atkarībā no sugas, dzeltenmelna, zaļibalta vai ruda. Barojas ar dažādiem sīkiem kukainīšiem.

## Sistemātika
***Kalnu ķauķu ģints** (*Abroscopus*) 
**Dzeltenvēdera ķauķis (*Abroscopus superciliaris*)
**Kalnu melnsejas ķauķis (*Abroscopus schisticeps*)
**Rudsejas ķauķis (*Abroscopus albogularis*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Xeno-Canto: Abroscopus
Subates luterāņu baznīca

**Subates Pestītāja evaņģēliski luteriskā baznīca** ir luterāņu baznīca, kura atrodas Augšdaugavas novada Subatē. Baznīcas ēka ir valsts nozīmes kultūras piemineklis. 

## Vēsture
Subates pirmā baznīca bija koka ēka, kas celta 1576. gadā luterāņiem. 1662. gadā Vecsubates miesta īpašnieks Gothards Ksavers Zībergs pārgāja katoļticībā un ”pārrakstīja” tajā arī savus zemniekus. 1667. gadā luterāņu draudzes dievnamu piešķīra katoļiem un tas noveda līdz konfliktam, kurā luterticīgie dzimtļaudis tika padzīti no Subates un atrada patvērumu Subates ezera austrumu krastā – Prodes muižā, kas piederēja luterticīgajiem muižniekiem Hektoram Frīdriham un Johanam Reinholdam fon der Ostenzakeniem. 1685. gada jūnijā tika sākta luterāņu baznīcas būvniecība, kas tika pabeigta pēc nepilna gada.

## Arhitektūra
Baznīcas plāna pamatā ir taisnstūris, kura konfigurācija tiecas uz kvadrātu. Baznīcai ir stāvs jumts un četri piramidāli tornīši ēkas stūros. Piektais – pēc izmēra mazākais – zvana tornītis novietots jumta korē. Subates luterāņu baznīca ir vienīgais dievnams Latvijā, kura plāns un telpiskais risinājums ir tuvs 17. gadsimta beigās izplatītajai ideālā protestantu dievnama uzbūves koncepcijai. Baznīcas projekta autora vārds un tautība nav zināma, tomēr stilistiskas paralēles sameklējamas Nīderlandē, kura 17. gadsimtā bija viena no valdošo strāvojumu noteicējām Ziemeļeiropas arhitektūrā.

## Baznīcas iekārta
Baznīcas iekārta tapusi ap 1715.–1720. gadu. Baznīcā atrodas ar ornamentiem un skulptūrām rotāts kokgriezumu ansamblis – altāris, kancele, biktssols, ērģeļu luktas, kristāmtrauka pamatne, gleznas rāmis un ziedojumu trauks. Subates vārds tiek lietots, lai apzīmētu koktēlnieku grupu, kura 17. gadsimta beigās – 18. gadsimta sākumā darinājusi iekārtas virknei baznīcu Latvijā un Lietuvā.

## Attēlu galerija

Attēls:Subates luteranu baznicas ieksskats.jpg|Baznīcas iekšskats
Attēls:Subates luteranu baznicas altaris.jpg|Altāris
Attēls:Subates luteranu baznicas kancele.jpg|Kancele


## Atsauces

## Ārējās saites
Islandes prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Islande]]s prezidenti** kopš 1944. gada, kad tā pasludināja republiku.

## Uzskaitījums
### [[Islandes Republika]] (1944 — mūsdienas)

## Skatīt arī
* Islandes valdnieku uzskaitījums
* Islandes premjerministru uzskaitījums
Pāvels Tonkovs

**Pāvels Tonkovs** (; dzimis  Iževskā) ir bijušais Krievijas šosejas riteņbraucējs. Viņa talants parādījās jau juniora vecumā, kad 1987. gadā viņš PSRS komandas sastāvā uzvarēja pasaules čempionātā junioriem. 1992. gadā viņš kļuva par profesionāli, pārstāvot *RUSS-Baïkal* komandu. Tonkova lielākais panākums ir uzvara 1996. gada ''Giro d'Italia'' kopvērtējumā. Nākamajos divos gados viņš kopvērtējumā bija otrais. 
1995. gadā viņš uzvarēja *[[Tour de Suisse]]* un 1997. gadā *[[Tour de Romandie]]* kopvērtējumā. 2000. gadā Tonkovs ierindojās trešajā veitā *[[Vuelta a España]]* kopvērtējumā.

Savas karjeras laikā viņš pastāvīgi sadarbojās ar pretrunīgi vērtēto sporta ārstu Mikēli Ferrāri. Tonkovs karjeru noslēdza 2005. gadā.

Šobrīd dzīvo Kordovā, Spānijā, kur ir viesnīcas vadītājs.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

Piezīme: IZST — izstājās

## Atsauces

## Ārējās saites
Stjepans Mesičs

**Stjepans Mesičs** (, , dzimis ) ir Horvātijas politiķis, no 2000. līdz 2010. gadam bija Horvātijas prezidents. Horvātijas prezidenta amatā viņš bija divus termiņus. 1991. gadā viņš bija pēdējais Dienvidslāvijas SFR prezidents. Vēl pirms tam viņš ir bijis arī Horvātijas Sociālistiskās Republikas (atradās Dienvidslāvijas SFR sastāvā) premjerministrs.

2003. gadā Mesičs darba vīzīte viesojās Latvijā.

## Ārējās saites
Talkass

**Talkass** () ir ezers, kas atrodas Urālu kalnu austrumu nogāzē, Baimakas rajonā Baškortostānā.

## Raksturojums
Talkass ir, šaurā starpkalnu ielejā izveidojies, tektoniskas izcelsmes saldūdens ezers. Tas atrodas Irendikas kalnu grēdas rietumu nogāzē, 4 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Tubinskas ciema. Gar ezera dienvidu krastu stiepjas Isjanovo sādža. Ziemeļu un dienvidu krasti lēzeni, vietām pārpurvojušies, rietumu un austrumu krasti stāvāki. Austrumu krasts dažviet klinšains, klāts ar alkšņu, bērzu un lapegļu mežiem, rietumu krastu arī klājis mežs, bet cirsmu dēļ, tagad tur atrodas atsevišķi bērzu puduri. 

Palu laikā ūdens pa vecu gultni noplūst Šuguras upē, kas ir Tanalikas pieteka. 1978. gadā Talkass tika pasludināts par dabas pieminekli.

## Bioresursi
Ezerā mīt vēži, līņi, sīgas, līdakas, pliči, asari, raudas. Tā krastos ligzdo melnkakla gārgales, tumšās pīles. Pie austrumu krasta 8—10 metru dziļumā atrodami sapropeļa nogulumi, kurus izmanto ārstniecībā.

## Rekreācijas resursi
Pateicoties tīrajam ūdenim un gleznainam apvidum ezers ir viena no populārākām atpūtas vietām Dienvidurālos un bieži tiek saukts par "Urālu pērli". Trīssimt metru no ezera, tā dienvidu krastā, atrodas 1931. gadā izveidotā sanatorija "Talkass".

Ezera ūdenim ir dziednieciskas īpašības, tas veicina dažādu brūču sadzīšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* По тропам Южного Урала. Oзера Талкас 
* Озеро Талкас, Южный Урал. Башкирия.  
* Talkasa ezers. Attēli.
Salcietības zona

[thumb|Salcietības zonas [Lielbritānija|Lielbritānijā un Īrijā]]
**Salcietības zona** ir ģeogrāfiska teritorija, kas noteikta, pamatojoties uz to, vai augs spēj izdzīvot tās apstākļos, it īpaši minimālajā šīs zonas gaisa temperatūrā. Piemēram, salcietība līdz 10. zonai nozīmē, ka augs var izdzīvot minimālajā temperatūrā −1&nbsp;°C. Salcietības zonas izstrādāja ASV Lauksaimniecības departaments (USDA), vēlāk tās sāka izmantot citas valstis.

## USDA salcietības zonas

## Eiropas pilsētas
Tabulā attēlota salcietības zona, atbilstoši dažādu Eiropas pilsētu klimatoloģiskajiem datiem:

## Atsauces

## Ārējās saites
Silamala (Balvu pagasts)

**Silamala** () ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 12 km no pagasta centra Naudaskalna, 7 km no novada centra Balviem un 224 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V466, Dūrupes krastā.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Baškīrijas Autonomā Padomju Sociālistiskā Republika

**Baškīrijas Autonomā Padomju Sociālistiskā Republika** (, ) bija Autonoma Padomju Sociālistiskā Republika Krievijas PFSR sastāvā. Šobrīd tā līdzīgā statusā ietilpst Krievijas sastāvā kā Baškortostāna.

Baškīrijas APSR bija pirmā Autonomā Padomju Republika KPFSR sastāvā.

Republika aizņēma 143 600 kvadrātkilometrus Krievijas Eiropas daļas dienvidaustrumu stūrī, austrumos robežojoties ar Urālu kalniem, ap 70 kilometrus no Kazahstānas robežas. Reģionā 13. gadsimtā Zelta Ordas dominances laikā bija apmetušies stepes nomadi, Turcijas baškīri. 16. gadsimta vidū ieradās krievi, nodibinot Ufas pilsētu, kas šobrīd ir republikas galvaspilsēta. Nākamajos gadsimtos notika vairākas sacelšanās, pretojoties lielākai krievu populācijas nometināšanai. Baškīri nomadu dzīves veidu atmeta 19. gadsimtā, pieņemot laukkopju dzīves veidu, kas joprojām ir nozīmīgs reģionā. Šobrīd sabiedrībā izzudusi klanu sistēma. Galvenās baškīru reliģijas ir islāms, kas ir nozīmīgākā reliģija un krievu pareizticīgā baznīca. Baškīrijā 1919. gadā notika nozīmīgi Krievijas pilsoņu kara notikumi un republika kļuva par pirmo etnisko reģionu, ko izveidoja kā autonomo republiku jaunā komunistu režīma pārvaldē. Republika 1990. gada 11. oktobrī deklarēja savu suverenitāti Padomju Savienībā kā Baškīrijas Padomju Sociālistiskā Republika un 1992. gadā pilnu neatkarību. Divus gadus vēlāk Baškortostāna piekrita palikt Krievijas Federācijas tiesiskajā regulējumā ar nosacījumu, ka tiek panākta vienošanās par kopējām kompetences jomām.

Republikā atrodas bagātīgi minerālu resursi, īpaši nafta, dabasgāze, dzelzs rūda, mangāns, varš, sāls un celtniecībā izmantojami akmeņi. Padomju valdība uz šo resursu bāzes izveidoja plašu smagās rūpniecības industriju. Joprojām svarīgas ir arī tradicionālās baškīru nodarbes kā lopkopība un biškopība.

## Atsauces

## Saistīti raksti

* Nacionālā norobežošana Padomju Savienībā

## Ārējās saites
Ivo Josipovičs

**Ivo Josipovičs** (, , dzimis ) ir Horvātijas politiķis, no 2010. līdz 2015. gadam bija Horvātijas prezidents. Horvātijas prezidenta amatā viņš bija vienu termiņu. 2014. gadā notikušajās vēlēšanās Josipovičs zaudēja Kolindai Grabarai-Kitarovičai.

Josipovičs ir beidzis Zagrebas Universitāti. Viņš ir tiesību zinātņu profesors un akadēmiskās mūzikas komponists. Pirms kļūšanas par prezidentu Josipovičs universitātē pasniedza lekcijas kriminālprocesa un starptautisko krimināltiesību jomās. Viņš bija profesors arī Zagrebas mūzikas akadēmijā.

2012. gadā Josipovičs darba vīzītē viesojās Latvijā.

## Ārējās saites
Gendijs Tartakovskis

**Genādijs Tartakovskis** (; dzimis ) jeb **Gendijs Tartakovskis** () ir krievu izcelsmes ASV kadrējuma mākslinieks, animators un kinorežisors. Pazīstams kā režisors un kadrējumu mākslinieks seriāliem "Dekstera laboratorija", "Samurajs Džeks" un "Zvaigžņu kari: Klonu kari". Tartakovskis ir arī režisors animācijas filmai "Viesnīca "Transilvānija"". Saņēmis trīs ''Emmy'' balvas.

## Filmogrāfija
### Filmas

### Televīzija

## Ārējās saites
Punctospirifer

***Punctospirifer*** North., 1921 ir izmirušu pleckāju ģints no spiriferīdu kārtas. Ģints tika izdalīta 1921. gadā pēc *Punctospirifer scabricosta* sugas no Anglijas apakšējā karbona nogulumiem.

Šīs ģints pārstāvjiem ir mazas čaulas ar ieapaļām krokām sānos. Areja ir zema un īsa. Mikroskulptūru veido dakstiņveida uzaugumi. Muguras vāciņā ir zema septa. Jugums ir plāns un veido seklu V-veida izvirzījumu, kas vērsts ar virsotni uz vēdera vāciņu un atpakaļ.

Ģintī ir ap 20 sugu. Dzīvoja karbonā un permā. Izplatītba bija ļoti plaša.

## Sistemātika
*Punctospirifer* ģints sugas:

* ģints: ***Punctospirifer***
:* suga: *P. adstrictus* Chronic, 1949 (Peru)
:* suga: *P. afghanus* Termier et al., 1974  (Afganistāna, Pakistāna, Ķīna)
:* suga: *P. ambiguus* Maxwell, 1964 (Austrālija)
:* suga: *P. coronae* Schellwien, 1892 (Itālija)
:* suga: *P. fastigata* Schellwien, 1900 (Slovēnija)
:* suga: *P. gigas* Navarro-Santillan et al., 2002 (Meksika)
:* suga: *P. guangyuanensis* Lu, 1978 (Ķīna)
:* suga: *P. inflatus* Chronic, 1949 (Peru)
:* suga: *P. kentuckensis* Shumard, 1855 (ASV)
:* suga: *P. patulus* Chronic, 1949 (Bolīvija, Peru)
:* suga: *P. pseudocristatus* Stepanov, 1934 (Ķīna)
:* suga: *P. scabricosta* North., 1921 (Anglija)
:* suga: *P. transversus* McChesney, 1860 (ASV)
Sumgajita

**Sumgajita** (, *Сумгајыт*) ir pilsēta Azerbaidžānā. Tā atrodas valsts austrumos, Kaspijas jūras krastā, 31 km attālumā no valsts galvaspilsētas Baku. 2021. gadā Sumgajitā dzīvoja 358 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir otrā lielākā pilsēta valstī.

Šajā pilsētā atrodas Sumgajitas Valsts universitāte.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Spiriferinidae

***Spiriferinidae*** Davidson, 1884 ir slēdzenes pleckāju spiriferīdu kārtas dzimta. Čaulas areja ir dažāda augstuma. Dzimtas pārstāvjiem ir deltidiālās plātnītes. Čaulas mikroskulptūru veido rupjš porainums, reizēm sastopami dažādi izaugumi (pauguriņi, adatas). Bieži ir plātņveidīgi augšanas uzaugumi. Vēdera vāciņam zobu plātnītes un septa nav saplūduši. Jugums ir vienkāršs, taisns vai izliecies. *Spiriferinidae* dzimtas pārstāvji dzīvoja no apakšējā karbona līdz apakšējai jurai.

## Sistemātika
*Spiriferinidae* dzimtas ģintis (ģints *Ziganella* pie šīs dzimtas ir pieskaitīta nosacīti, jo tai nav septas):

* dzimta: ***Spiriferinidae***
:* ģints: *Altiplecus* Stehli, 1954
:* ģints: *Callispirina* Cooper and Muir-Wood, 1951
:* ģints: *Crenispirifer* Stehli, 1954
:* ģints: *Lepismatina* Wang, 1955
:* ģints: *Mentzelia* Quenstedt, 1871
:* ģints: *Paraspiriferina* Reed, 1944
:* ģints: *Psioidea* Hektor, 1879
:* ģints: *[[Punctospirifer]]* North., 1921
:* ģints: *Rastelligera* Hektor, 1879
:* ģints: *Reticulariina* Fredericks, 1916
:* ģints: *Spiriferellina* Fredericks, 1924
:* ģints: *Spiriferina* D'Orbigny, 1847
:* ģints: *Spiriferinoides* Tokuyama, 1957
:* ģints: *Suessia* Deslongchamps, 1855
:* ģints: *Ziganella* Nalivkin, 1960

Mūsdienās *Spiriferinidae* dzimta ir sadalīta četrās apakšdzimtās: *[[Jiangdaspiriferinae]], [[Qinghaispiriferininae]], [[Spiriferininae]], [[Triadispirinae]].*
Klapje de Kolongi

thumb|right|Klapje de Kolongu dzimtas ģerbonis (no Baltijas ģerboņu grāmatas)

**Klapje de Kolongi**, arī **Klapjē de Kolongi** () ir sena Provansas cilmes vācbaltiešu dzimta, kas ieceļojusi Krievijas Impērijā 18. gadsimta sākumā. Daudzi dzimtas piederīgie dienēja Krievijas Impērijas armijā un kara flotē, kā arī ieguva muižas Igaunijas un Latvijas teritorijā.

## Vēsture
Dzimta cēlusies no Andalūzijā dzimušā bruņinieka Huana, kas rekonkistas laikmetā 14. gadsimtā kalpoja Neapoles karalim Robertam Gudrajam, bija Jēras (*Hyères*) gubernators, 1343. gadā tika atalagots ar zemes īpašumu Klapjē Provansā un dižciltīgo vārdu Žans no Klapjē ().

Lielā Ziemeļu kara laikā kapteinis Aleksandrs Klapjē-Kolongs (*Alexandre de Clapiers - Collongues*, 1685–1743) pārgāja Krievijas cara Pētera dienestā, 1719. gadā paaugstināts par ģenerālmajoru un iecelts par jaunizveidotās Pēterburgas Inženieru skolas priekšnieku, bet 1722. gadā par Krievijas armijas inženieru daļas ģenerāldirektoru. Par šiem nopelniem ieguvis Sammas (*Samm*) muižu Rēveles guberņā (tagad Rietumviru apriņķī) un Ares muižu (*Arrohof*) Rīgas guberņā (tagad Pērnavas apriņķī, bet 1734. gadā uzņemts Igaunijas bruņniecībā. Viņa mazmazdēls Krievijas Impērijas armijas  pulkvedis Pēteris Augusts Klapje de Kolongs (*de Clapiers - Collongues* 1790–1847) piedalījās 1812. gada karā un ieguva savā īpašumā Karlīnes muižu (*Karolinenhof*) Kurzemes guberņas Ilūkstes apriņķī. Viņa dēls Johans Klapje de Kolongs (1838—1901) bija ģenerālmajors un izgudrotājs, Krievijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis.

Viņa dēls bija ģenerālis Johans Klapje de Kolongs (1719–1789), kas kļuva par Sibīrijas gubernatoru un piedalījās Pugačova vadītās kazaku sacelšanās apspiešanā, pēc atvaļināšanas 1780. gadā viņš ieguva Ontikas dzimtmuižu tagadējā Austrumviru apriņķī. 
1867. gadā Pēteris Klapje de Kolongs (1842–1906) tika uzņemts Vidzemes bruņniecībā.

Pēc Pirmā pasaules kara veiktajām Igaunijas un Latvijas zemes reformām dzimta pazaudēja savus īpašumus Baltijā un pācēlās uz dzīvi Vācijā.

### Slaveni dzimtas pārstāvji
* Johans Klapje de Kolongs (*Jean de Clapiers - Collongues, Иван Александрович Деколонг*, 1719—1789), ģenerālporučiks, Sibīrijas robežapsardzes karaspēka pavēlnieks un Sibīrijas gubernators 
* Johans Klapje de Kolongs (*Jean Alexander Heinrich Clapier de Colongue, Иван Петрович де-Колонг*, 1838—1901), ģenerālmajors un izgudrotājs, Krievijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis 
* Pēteris Klapje de Kolongs (*Peter Clapier de Colongue*, 1842—1906), aktieris 
* Konstantīns Klapje de Kolongs (*Константин Константинович Клапье де Колонг*, 1859—1944), jūras virsnieks, Cusimas kaujas dalībnieks

## Atsauces

## Ārējās saites
* Johans Aleksandrs Heinrihs Klapje de Kolongs - Latgales Centrālā bibliotēka
* Клапье-де-Колонг (Clappier de Colongue) - rulex.ru 
* Клапье де Колонг // Словари и энциклопедии на Академике 
*
Yazoo

***Yazoo*** (dažviet arī ***Yaz***) bija britu sintpopa duets, ko 1981. gada beigās Bazildonā, Eseksas grāfistē, izveidoja taustiņinstrumetālists, dziesmu autors un bijušais grupas *[[Depeche Mode]]* dalībnieks Vinss Klārks un vokāliste Elisona Mojē. Nākamo 18 mēnešu laikā duets laida klajā divus albumus, kas izpelnījās kritiķu atzinību, — *Upstairs at Eric's* un *You and Me Both*. Apvienotajā Karalistē pārdotāko albumu sarakstā tie sasniedza attiecīgi otro un pirmo vietu. No četriem singliem trīs — *Only You*, *Don't Go* un *Nobody's Diary* — Lielbritānijā sasniedza singlu topa pirmo trijnieku. 

Savstarpējo nesaskaņu dēļ duets 1983. gadā izjuka. Klārks izveidoja jaunu sintpopa duetu *[[Erasure]]*, bet Mojē uzsāka solokarjeru. 2008. gadā, 25 gadus pēc dueta izjukšanas, Klārks un Mojē  uzstājās koncerttūrē, atbalstot agrāko gadu ierakstu komplekta *Your Room* izdošanu. 2011. gadā duets atkal uzstājās viņu ierakstu kompānijas organizētajā mūzikas festivālā.

## Diskogrāfija
* *[[Upstairs at Eric's]]* (1982)
* *[[You and Me Both]]* (1983)
Areja

right|thumb |200px | Pleckāja areja (iekrāsota ar sarkanu).

**Areja** jeb **interareja** ir pleckāju čaulas vāka (parasti vēdera jeb ventrālā vāka) gludā daļa, kas no abām pusēm norobežo deltīriju. Arejas virsma parasti ir plakana vai cilindiski izliekta. Tās ārējās malas var būt krasi norobežotas no pārējā čaulas vāka virsmas ar taisnām vai ieliektām šķautnēm jeb pleciņiem. Arejai parasti ir trīsstūrveida forma. Reizēm tā var būt izstiepta platumā taisnstūra veidā. Ļoti zemu areju sauc par līnijveida areju. Dažiem pleckājiem no Strophomenīdu (*Mekella*, *Geyerella*), Produktīdu (*Aulosteges*, *Richthofenia*), Spiriferīdu (*Cyrtina*) un Terebratulīdu (*Terebrirostra*) kārtām arejas var būt ļoti augstas un pat pārsniegt pārējās čaulas vāka augstumu. Dažām Strophomenīdu un Produktīdu pleckāju arejām ir novērojamas taisnas līnijas, kas nāk no virsotnes un sadala arejas abas puses divās daļās. Tādā veidā nodalītā iekšējā daļa tiek saukta par sekundāro areju. Tai ir nedaudz atšķirīgs ornamentējums (vertikāls švīkājums), nekā ārējai daļai.

## Galerija

Attēls:Brachiopod Neospirifer.jpg|*Neospirifer* areja
Attēls:Cyrtina multiplicata hinge 2.jpg|*Cyrtina* areja
Attēls:Punctospirifer kentuckyensis blunt hinge.jpg|*Punctospirifer* areja
Baldones sanatorijas parks

**[[Baldones sanatorija]]s parks**, arī **Ceriņu parks**, ir aizsargājams dendroloģisks stādījums Baldonē. Izvietojies Ķekaviņas upes abos krastos uz dienvidiem no Rīgas ielas. Parks mūsdienu izskatā veidots kopš 1985. gada. Ierīkoti celiņi, ceriņu un ziedu stādījumi. Parkā izvietotas mākslinieka Tāļa Muzikanta skulptūras «Putns» (1996) un «Putns-2» (1998), piemiņas akmens sēravotiem, skulptūra «Māra» ar strūklaku (2015). Parka teritorijā atrodas valsts aizsargājams kultūras piemineklis — sēravots «Ķirzaciņa». Parka daļa Ķekaviņas kreisajā krastā ir privātīpašums, aizaugusi un nekopta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Baldones Veselības avots
Skalicas apriņķis

**Skalicas apriņķis** () ir Slovākijas Trnavas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Trnavas apgabala Senicas apriņķi dienvidos, Trenčīnas apgabala Mijavas apriņķi austrumos, kā arī Čehiju ziemeļos un ziemeļrietumos.

Skalicas pilsētā dzimuši kardināls Jānošs Čerhohs (*Csernoch János*, 1852 - 1927), kā arī hokejisti Jurajs Mikūšs (*Juraj Mikúš*, 1987) un Žigmunds Pālfijs (*Žigmund Pálffy*, 1972).

## Ārējās saites
*
Plītinava

**Plītinava** ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 4 km no pagasta centra Naudaskalna, 8 km no novada centra Balviem un 228 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P47, Vārnienes upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 25 sētas ar 204 cilvēkiem.

## Atsauces
Tatri

**Tatri** (slovāku un ) ir kalnu grēda Centrāleiropā — uz Polijas un Slovākijas robežas. Šie kalni pieder pie alpīdiem. Tatri veido visaugstāko Karpatu kalnu loka masīvu. Tatru augstākā virsotne ir Gerlaha smaile (2654 m vjl). Tatri dalās divās daļās — Austrumu Tatros, kas savukārt iedalās Augstajos Tatros un Beļjanskas Tatros, un Rietumu Tatros. Kalni aizņem 785 km2 platību, stiepjoties 57 km garumā, austrumu-rietumu virzienā, bet tikai 19 km platumā. Tālāk uz dienvidiem Slovākijas teritorijā atrodas atsevišķa kalnu sistēma — Zemie Tatri.

Tatros atrodas divi nacionālie parki — Tatru nacionālais parks Slovākijā un Tatru nacionālais parks Polijā, kas kopā veido biosfēras rezervātu.

## Ārējās saites
Tatru nacionālais parks

**Tatru nacionālais parks** var būt:

* Tatru nacionālais parks (Polija) — nacionālais parks Polijā;
* Tatru nacionālais parks (Slovākija) — nacionālais parks Slovākijā.
DUTHSat

***DUTHSat*** ir Grieķijas nanopavadonis, daļa no Eiropas Komisijas finansētās Zemes apakšējās termosfēras izpētes programmas *[[QB50]]* (kods ***QB50 GR01***). *DUTHSat* 2017. gada aprīlī ar kravas kuģi *[[OA-7|Cygnus OA-7]]* nogādāts Starptautiskajā kosmosa stacijā, no kurienes brīvā lidojumā orbītā palaists maijā.

*DUTHSat* izgatavoja Dēmokrita Trāķijas universitāte (Elektromagnētiskās teorijas laboratorija un Elektriskās un datoru inženierijas nodaļa). Tas veidots pēc *[[CubeSat]]* *2U* formas standarta ar masu aptuveni 2 kg.

Zinātniskā krava *QB50* projektam ir daudzadatu Lengmīra zonde elektronu blīvuma noteikšanai apkārtējā vidē. Tā izstrādāta Oslo Universitātē.

Sekundārā krava ir Dēmokrita Trāķijas universitātē izstrādātā viedo sensoru datu ieguves mikroshēmu prototipa plate *DUTH ASICs Boards*. Nākotnē šādas specializētas mikroshēmas varētu ievērojami samazināt nano un piko pavadoņu masu, izmērus un enerģijas patēriņu.

## Lidojuma gaita
*DUTHSat* tika palaists  15:11 UTC kravas kuģa *[[OA-7|Cygnus OA-7]]* hermētiskajā nodalījumā ar nesējraķeti Atlas V/401 no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-41*.
22. aprīlī *Cygnus* ieradās stacijā.

25. maijā 08:35 UTC trīs *2U* pavadoņi, to skaitā *DUTHSat*, tika palaisti brīvā lidojumā no *Nanoracks NRCSD-11* izmešanas ierīces, kuru turēja *[[Kibo (SKS)|Kibo]]* moduļa manipulators.

## Ārējās saites
* ''DUTHSat'' vietne
* DUTHSat Facebook
* DUTHSat (QB50 GR01) Gunter Dirk Krebs
BeEagleSat

***BeEagleSat*** ir Turcijas nanopavadonis, daļa no Eiropas Komisijas finansētās Zemes apakšējās termosfēras izpētes programmas *[[QB50]]* (kods ***QB50 TR01***). Tas 2017. gada aprīlī ar kravas kuģi *[[OA-7|Cygnus OA-7]]* nogādāts Starptautiskajā kosmosa stacijā, no kurienes brīvā lidojumā orbītā palaists  maijā.

*HAVELSAT* izgatavoja Stambulas tehniskā universitāte un Turcijas Gaisa spēku akadēmija. Tas veidots pēc *[[CubeSat]]* *2U* formas standarta ar masu aptuveni 2 kg.

Pavadoņa zinātniskā derīgā krava *QB50* projektam ir daudzadatu Lengmīra zonde elektronu blīvuma noteikšanai apkārtējā vidē. 

Sekundārā krava ir rentgenstaru pusvadītāju detektors, kas izstrādāts Sabanci universitātē.

## Lidojuma gaita
*BeEagleSat* tika palaists  15:11 UTC kravas kuģa *[[OA-7|Cygnus OA-7]]* hermētiskajā nodalījumā ar nesējraķeti Atlas V/401 no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-41*.
22. aprīlī *Cygnus* ieradās stacijā.

26. maijā 12:15 UTC trīs *2U* pavadoņi, to skaitā *BeEagleSat*, tika palaisti brīvā lidojumā no *Nanoracks NRCSD-11* izmešanas ierīces, kuru turēja *[[Kibo (SKS)|Kibo]]* moduļa manipulators.

## Ārējās saites
* QB50 Project, R01/TR02 BeEagleSAT and HavelSat
* A Double CubeSat with an X Ray Detector for In Situ Environmental Measurements of QB50  The 5th Nano-Satellite Symposium November 20-22, 2013 Takeda Hall, University of Tokyo, Japan
* BeEagleSat (QB50 TR01) Gunter Dirk Krebs
PolyITAN-2-SAU

***PolyITAN-2-SAU*** ir Ukrainas nanopavadonis, daļa no Eiropas Komisijas finansētās Zemes apakšējās termosfēras izpētes programmas *[[QB50]]* (kods ***QB50 UA01***). Tas 2017. gada aprīlī ar kravas kuģi *[[OA-7|Cygnus OA-7]]* nogādāts Starptautiskajā kosmosa stacijā, no kurienes brīvā lidojumā orbītā palaists maijā.

*PolyITAN-2-SAU* izgatavoja Kijivas politehniskais institūts. Tas veidots pēc *[[CubeSat]]* *2U* formas standarta ar masu 1,9 kg.

Pavadoņa zinātniskā derīgā krava *QB50* projektam ir *FIPEX* (*Flux-Φ-Probe Experiment*) — pretimplūstošās gāzes analizators, kas spēj noteikt atomārā un molekulārā skābekļa raksturlielumus.

Sekundārais uzdevums ir Kijivas politehniskais institūtā izstrādātās žiroskopa orientācijas sistēmas darbības pārbaude.

## Lidojuma gaita
*PolyITAN-2-SAU* tika palaists  15:11 UTC kravas kuģa *[[OA-7|Cygnus OA-7]]* hermētiskajā nodalījumā ar nesējraķeti Atlas V/401 no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-41*.
22. aprīlī *Cygnus* ieradās stacijā.

26. maijā 12:15 UTC trīs *2U* pavadoņi, to skaitā *PolyITAN-2-SAU*, tika palaisti brīvā lidojumā no *Nanoracks NRCSD-11* izmešanas ierīces, kuru turēja *[[Kibo (SKS)|Kibo]]* moduļa manipulators.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Наносупутник «PolyITAN-2-SAU» на орбіті! Національний технічний університет України "Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського"
* PolyITAN 2-SAU (Polytan 2-SAU, QB50 UA01)) Gunter Dirk Krebs