Rīgas praids

[thumb|[Eiropraids Rīgā 2015. gadā.]]
**Rīgas praids** ir Latvijas lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu (LGBT) ikgadējs pasākums, kas pirmo reizi notika 2005. gadā. Latvijā gan pirmais gājiens, gan 2006. gadā organizētie pasākumi saistās ar vardarbīgiem protestiem (praida dalībnieku apmētāšana ar olām, izkārnījumiem), ko nosodīja starptautiskā sabiedrība.

## Vēsture

### Rīgas praids 2005
Ideja Latvijā rīkot Praidu radās jau 2002. gadā, kad sadarbībā ar Zviedrijas organizāciju Gay Camp Jēkabpils rajonā notika pirmā vasaras nometne gejiem "Gayland". Sākumā Praida rīkošanā bija iesaistīti visi gejklubi, bāri, LGBT organizācijas, kā arī tai laikā pastāvošā LGBT tūrisma aģentūra "Sartus". Gejklubu XXL un Purvs telpās notika regulāras apspriedes par Praida formu, programmu un visdažādākajiem organizatoriskajiem jautājumiem. Tika reģistrēts Interneta domēns pride.lv.

Praids tika plānots kā vērienīgs un krāšņs pasākums ar koncertiem, filmu festivālu, gājienu un citiem pasākumiem. Pirmais Praids bija paredzēts 2004. gadā, taču pasākums nenotika, jo organizēšanā iesaistītās puses nespēja laikus saplānot un nodrošināt pasākuma norisi, tāpēc Praids tika atlikts uz vēlāku laiku. Vēlāk Praida organizēšanas ideju pārtvēra organizācija "ILGA Latvija" (toreiz Geju un lesbiešu jauniešu atbalsta grupa - GLJAG), kura 2005. g. vasarā rīkoja pirmo Rīgas praidu. Centrālais ieplānotais pasākums — gājiens Vecrīgā 23. jūlijā — tika saskaņots Rīgas domē, pēc tam saskaņošana tika atteikta. Atteikums bija pārsūdzēts tiesā un atzīts par nelikumīgu. Gājiens notika un Rīgas ielās praidu sagaidīja ievērojams skaits skatītāju, tajā skaitā nelielas mobilas protestētāju grupiņas (2 līdz 8 cilvēku sastāvā), kuras mēģināja izraisīt masu nekārtības taču viņiem tas neizdevās, un gājiena dalībnieki kustējās policijas aizsardzībā. Seminārā par seksuālajām minoritātēm piedalījās ap 100 cilvēku un gājienā ap 150. Tika aizturēti astoņi protestētāji.

### Rīgas praids 2006
2006. g. jūlijā tika plānots otrais Rīgas praids. Tā ieplānotais centrālais pasākums bija 22. jūlija gājiens Vērmaņdārza apkārtnē. Iespējamo gājienu nosodīja daudzas kristiešu draudzes, Latvijas Pirmā partija, Nacionālā Spēka Savienība (NSS) un vairākas nevalstiskās organizācijas. Biedrība "Pret straumi" dažu nedēļu laikā savāca vairāk nekā 10 000 iedzīvotāju parakstus ar prasību neatļaut gājienu. Atbalstu gājiena atļaušanai pauda laikraksts "Diena". Iekšlietu ministrs Dzintars Jaundžeikars paziņoja, ka gājiens ir jāaizliedz, jo policija nespēs garantēt sabiedrisko kārtību.

19. jūlijā Rīgas Dome atteicās saskaņot gājienu, kā iemeslu minot draudus sabiedriskajai drošībai. LGBT un viņu draugu apvienība "Mozaīka" šo lēmumu pārsūdzēja administratīvajā tiesā, kas 21. jūlija sēdē viņu prasību neapmierināja, respektīvi - tiesa atstāja spēkā Domes noteikto gājiena aizliegumu. Nākamā gada aprīlī Administratīvā apgabaltiesa slēgtā sēdē atzina atteikumu par prettiesisku; novembrī Augstākās tiesas Senāts apgabaltiesas spriedumu atstāja spēkā.

22. jūlijā uz ielām pulcējās vairāk par simtu protestētāju. Preses konferencē tika paziņots, ka nesankcionētos gājienos praida rīkotāji nedošoties, bet tikai organizēšot konferenci viesnīcas *[[Reval Hotel Latvia]]* telpās. Pirms tam daži homoseksuāļi piedalījās dievkalpojumā Anglikāņu baznīcā. Visās pasākumu vietās praida dalībniekiem uzbruka oponenti. Kopumā policija aizturēja 14 cilvēkus no pēdējo vidus. Pret vienu no aizturētajiem uzsāka kriminālprocesu. Uzbrukumus piedzīvoja arī Eiroparlamenta deputāti, kas sola par Latvijā valdošo homofobiju sūdzēties Eiropā.

### Rīgas praids 2007

2007. gadā no 31. maija līdz 3. jūnijam biedrība "Mozaīka" rīkoja "Draudzības dienas" un gājienu par vienlīdzību ar ES un LR finansiālo atbalstu. Gājiens (aptuveni 800 dalībnieku) notika norobežotā un apsargātā teritorijā Rīgas centrā, Vērmaņa dārzā. Gājiena drošību garantēja Latvijas Valsts policijas spēku klātbūtne.

Latvijas LGBT kopienu atbalstīt ieradās Zviedrijas un Lielbritānijas pilsoņi. Zviedrijas migrācijas un bēgļu lietu ministrs Tobiass Bilstrēms. Eiropas Parlamenta deputāte Žanina Hennis- Plasharta un Katalaina Buitenvega. Vācijas Bundestāga deputats- Folkers Beks.

Draudzības dienu ietvaros biedrība "Mozaīka", sadarbībā ar Resursu centru sievietēm "Marta", rīkoja Ģimenes konferenci. Konferences tēma- reālās situācijas analīze Latvijas ģimenēs.

Notika arī pirmā geju un lesbiešu vecāku atbalstgrupas tikšanās. LGBT filmu kinovakars.

Viesnīcā Reval Hotel Latvia darbojās draudzības dienu Informācijas centrs.

Gājiena noslēgumā Vērmanes dārzā izskanēja divi petaržu sprādzieni. Sprādziena rīkotāji- aizturēti. Pret gājienu protestēja "Jaunā paaudze" ar Alekseju Ļedjajevu priekšgalā.

2005. un 2006. g. gājienu rīkotāji "ILGA Latvija" 2007. g. iebilda pret pasākumu, atsaucoties uz pašu veikto seksuālo minoritāšu aptauju, kurā 82% aptaujāto praidu nevēlējās.

### Rīgas praids 2008

"Mozaīkas" organizētais Draudzības dienu gājiens jeb praids (kurā bija sapulcējušies aptuveni 200 dalībnieku, no kuriem lielākā daļa bija viesi no citām valstīm), Rīgā notika 31. maijā, kur tā rīkošanai tika piešķirta 11. novembra krastmala pilsētas centrā (krastmala tika nožogota un satiksme slēgta, bez tam gājiena dalībniekus sargāja vairāki simti policistu).

### Baltijas praids 2009 (Rīgā)

thumb|Baltijas praida logo
Notika 16. maijā. 8. maijā Rīgas domes komisija vienojās ar gājienu rīkotājiem par maršruta izmaiņām, 14. maijā komisija izskatīja pieteikumu no jauna un Rīgas pilsētas izpilddirektors to aizliedza. 15. maijā Administratīvā rajona tiesa aizliegumu atcēla.

### Baltijas praids 2012 (Rīgā)

 rīkotais gājiens no Ģertrūdes un Tērbatas ielu krustojuma līdz Vērmanes dārzam noritēja bez nopietniem starpgadījumiem, policija aizturēja vienu protestētāju. Pēc gājiena noslēgšanās pāris stundas Vērmanes dārzā notika sapulce. Pasākumā oficiāli piedalījās ASV vēstniece Latvijā Džūdita Gārbere, to apmeklēja arī ārlietu ministrs Edgars Rinkēvičs.

## Eiropraids 2015

2015. gadā viens no lielākajiem Eiropas valstu LGBT pasākumiem — Eiropraids notika Rīgā, gājienā pulcējot aptuveni 5000 dalībnieku. To rīkoja LGBT un viņu draugu apvienība "Mozaīka", motivējot pasākuma rīkošanu ar solidaritāti ar LGBT kopienu postpadomju valstīs, un runas brīvības un pulcēšanās brīvības stiprināšanas nozīmi Austrumeiropā. Tas ļāva Rīgai izkonkurēt tādas Rietumeiropas pilsētas kā Barselona, Milāna un Mančestra. Šī bija pirmā reize, kad Eiropraids notika bijušās PSRS teritorijā.

Gājiens noritēja bez būtiskiem starpgadījumiem. Piketu pret pasākuma norisi pie Vērmanes dārza rīkoja biedrība "Antiglobālisti", bet kāds Eiropraida pretinieks pie Augstākās tiesas sadedzināja LGBT kopienas simbolu — varavīksnes karogu.

Kopumā Eiropraida ietvaros notika ap 50 pasākumu, tajā skaitā gan konferences, gan dažādi kultūras un izklaides notikumi.

### Baltijas praids 2018 (Rīgā)

Gājiens notika 2018. gada 9. jūnijā. Tajā piedalījās aptuveni astoņi tūkstoši dalībnieku, kopumā tas noritējis bez starpgadījumiem.

Nākamais praida pasākums Rīgā plānots 2021. gada augustā. Sakarā ar Covid-19 tā norise atkarīga no epidemioloģiskās situācijas valstī.

## Riga Pride 2025
thumb|Lepnuma ciems Vērmanes dārzā.
2025. gada Rīgas praida mēneša svinīgā atklāšana notika 1. jūnijā plkst. 16:00 Kaņepes Kultūras centrā, kas jau 10 gadu kalpo kā Praida nams - viena no galvenajām *Riga Pride* pasākumu norises vietām, vienlaicīgi arī informācijas centrs, brīvprātīgo un aktīvistu tikšanās bāze.

### Kinoseansi
Mēneša ietvaros Kaņepes Kultūras centra 2. stāvā izvietotajā kinoteātrī organizēti vairāki filmu seansi - 4. jūnijā Kaspara Gobas veidotās filmas Homo@lv izrāde (saistībā ar lielo apmeklētāju skaitu 13. jūnijā organizēts filmas papildseanss), 11. jūnijā Lindas Kullenas un Vanessas Gildeas veidotās filmas The 34th izrāde, kura norisē palīdzēja Īrijas Republikas vēstniecība Latvijā, kā arī 18. jūnijā Šonas Viljamsas un Harijas Šanahanas veidotās filmas Rebel Dykes izrāde.

### Diskusijas
Praida nama teritorijā rīkotas vairākas diskusijas - 4. jūnijā plkst. 20:00 pēc filmas *Homo@lv* izrādes diskusija latviešu valodā "Rīgas Praidam 20. Pagātne" (piedalījās Kristīne Garina, Kaspars Goba un Daina Ruduša), 6. jūnijā plkst. 16:00 Daugavpils LGBT aktīvistu organizēta diskusija "Daugaypils: ar homobusu uz Baltic Pride 2024" par LGBT cilvēku stāvokli Daugavpilī un Latgalē (piedalījās Žanis Ovčinko, Alisa Puhaļska un Eleonora Rūzvelta), 7. jūnijā plkst. 18:00 diskusija angļu valodā "From Margin to Movement: Queer and S*x Worker Solidarity in Action" (sadarbībā ar *[[Latvian SW Alliance]]*), 11. jūnijā plkst. 19:45 pēc filmas *The 34th* izrādes diskusija angļu valodā "Rīgas Praidam 20. Tagadne" (piedalījās Kaspars Zālītis un Vanessa Gildea) un 18. jūnijā plkst. 20:30 pēc filmas *Rebel Dykes* izrādes diskusija latviešu valodā "Rīgas Praidam 20. Nākotne" (vadīja Anastasija Laizāne).

### Citi pasākumi
Praida nama teritorijā rīkotas arī dažādas meistarklases - 9. jūnijā plkst. 16:00 intīmpreču veikala *[[SEXYSTYLE]]* pārstāves Evas Gulbes latviešu valodā vadītā "Ievads par seksuālo veselību", 12. jūnijā plkst. 19:00 seksualitātes un kink kouča Nataļjas Sorokinas angļu valodā vadītā "K!NK as Safe Space", 16. jūnijā plkst. 16:00 *SEXYSTYLE* pārstāves Evas Gulbes latviešu valodā vadītā "Iegurņa veselība kā visa pamats", 17. jūnijā plkst. 16:00 *SEXYSTYLE* pārstāves Rū Cīrules latviešu un angļu valodā vadītā "Toy Tuesday - Queer Edition", savukārt 25. jūnijā plkst. 19:00 seksualitātes un kink kouča Nataļjas Sorokinas latviešu valodā vadītā "Piekrišana - skaidras un pārliecinātas komunikācijas māksla".

Tāpat sadarbībā ar LGBT aktīvistu organizāciju *[[Active Rainbow]]* 8. un 15. jūnijā latviešu valodā organizētas ekskursijas *Queer Riga Tour* pa Rīgas kvīru kopienai nozīmīgām un vēsturiskām vietām Vecrīgā un Rīgas centrā. Savukārt 26. un 27. jūnijā ekskursijas rīkotas arī angļu valodā. Tāpat ar organizācijas *Active Rainbow* atbalstu 16. jūnijā plkst. 18:00 pirmoreiz praida mēneša ietvaros durvis vaļā vēra kvīru muzejs "Queer Museum Riga", kurā ir iespējams iepazīties ar Latvijas LGBT+ kopienas vēsturi un attīstību pēdējo 20 gadu laikā (muzejs darbojās no 16. līdz 19. jūnijam un no 25. līdz 27. jūnijam plkst. 16:00-20:00, noslēguma pasākums plānots 30. jūnijā plkst. 16:00).

10. jūnijā plkst. 18:00 Praida namā notika neformāls L+ kopienas un atbalstītāju sadraudzības pasākums "Lesbians* Taking Over", 14. jūnijā plkst. 15:00 turpat organizēta B+ kopienas tikšanās un darbnīca ar psihologu Artūru Zarembu "Identitāte nav fāze", kas vērsti uz kopienas redzamības stiprināšanu ikdienā, savukārt 19. jūnijā plkst. 19:30 Kaņepes kultūras centrā norisinājās ikgadējais praida laika "Openly Queer Mic - Pride Edition", kur ikviens LGBT+ kopienas pārstāvis vai atbalstītājs varēja uzstāties auditorijas priekšā ar savu vēstījumu.

Laika posmā no 20. līdz 21. jūnijam Cēsīs notika sarunu festivāls *[[Lampa (pasākums)|Lampa]]*, kurā piedalījās arī *Riga Pride* organizatori - LGBT un viņu draugu apvienība *[[Mozaīka (organizācija)|Mozaīka]]*.

### Gājiens
[thumb|Praida parādes ierašanās [Vērmanes dārzs|Vērmanes dārzā 2025. gada 28. jūnijā.]]
Centrālais praida mēneša notikums - praida gājiens norisinājās 28. jūnijā no plkst. 13:00 maršrutā Tērbatas iela — Stabu iela — Brīvības iela — Elizabetes iela — Vērmanes dārzs. Atšķirībā no iepriekšējiem gadiem gājiena pirmie dalībnieki - reģistrētās grupas, rindā stāties sāka Tērbatas ielas posmā starp Dzirnavu un Elizabetes ielu, bet jebkurš gājienam nereģistrējies interesents rindā aicināts stāties pie Vērmanes dārza izejas uz Tērbatas ielu. Tāpat dalībnieki pārvietojās pretēji pulksteņrādītāja virzienam jeb atrodoties uz Brīvības ielas ar skatu vērstu uz Brīvības pieminekli, kā arī izlaista tika Bruņinieku iela, to pirmoreiz aizstājot ar Stabu ielu.

Kopējais gājiena maršruts veidoja ap 1,7 km, tajā piedalījās kultūras ministre Agnese Lāce, politiskā partija Progresīvie, kā arī virkne LGBT+ kopienu atbalstošu uzņēmumu. Pēc organizatoru aprēķiniem, praida gājienā piedalījušies ap 8000 cilvēku. Pēc gājiena Vērmanes dārzā līdz plkst. 18:00 notika noslēguma pasākums.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mozaīka — 2007. g. pasākuma rīkotāji
* Administratīvās rajona tiesas spriedums par 2005. g. gājiena aizliegumu
* Valsts prezidentes V. Vīķes-Freibergas komentārs pēc domes lēmuma nesaskaņot gājienu 2006. g.
* Iekšlietu ministra Dz. Jaundžeikara ziņojums par kārtības nodrošināšanu 22.07.2006.
* "No pride" — biedrības "NoPride" projekts pret 2006. g. praidu, kļuvis par plašāku resursu, kas sludina pēc mājas lapas veidotāju viedokļa tradicionālo ģimenes vērtību aizstāvību.
* "Gājiens par Vienlīdzību. 2007" — fotoreportāža.
* laikraksts "Diena" par 2008. gada gājienu_1
* laikraksts "Diena" par 2008. gada gājienu_2
* laikraksta "Diena" fotoreportāža par 2008. gada gājienu
* portāls www.tvnet.lv par 2008. gada gājienu