open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oškalnu pilskalns

**Oškalnu pilskalns** atrodas Dienvidkurzemes novada Kazdangas pagastā. Pilskalnu LIDAR kartēs ievērojis un par to 2021. gada 5. jūlijā informējis senvēstures entuziasts Atis Blūms. Vieta apsekota .

Pilskalns atrodas uz Kazdangas un Aizputes pagastu robežas, Tebras vecupes labajā krastā. Pilskalns izveidots ziemeļu-dienvidu virzienā orientēta reljefa izcēluma ziemeļu galā, kuru no rietumu un ziemeļrietumu puses ir noskalojusi Tebras upe. Pretējā austrumu pusē reljefa izcēlumu kaut kad agrāk ir izskalojusi Tebras pieteka, kas tagad ir izgrāvjota un iztaisnota. Reljefa izcēlums tā ziemeļu daļā sašaurinās un paaugstinās, paliek nosacīti trīsstūrveidīgs. Virs upju līmeņa tas izceļas par 8 metriem. No abu upju puses reljefa izcēlums jau no dabas ir bijis pietiekoši kraujš, lai to nevajadzētu stāvināt. Reljefa izcēlums, strauji sašaurinoties, turpinās vēl tālāk uz ziemeļrietumiem. Lai to nodalītu, te pilskalna mala par 2—3 m ir aprakta.

Lai pilskalnu padarītu nepieejamāku no dienvidu un dienvidrietumu puses, ir veikts plašs 2—3 m augsts puslokveida zemes aprakums. Šķiet, veidojot aprakumu, zemes ir bērtas arī uz pilskalna plakuma malas, kur iezīmējas it kā valnītis. Tāpat šķiet, ka aprakuma pakāje ir izlīdzināta. Pilskalna plakums plānā ir aptuvens trīsstūris, kam dienvidu mala ir puslokveidīga. Plakums ir par 3 metriem nolaidens uz dienvidiem. Tā platums platākajā vietā ap 50 m, garums — arī 50 m. Kultūrslānis ne plakumā, ne citur pilskalnā nav drošāk jaušams. Pilskalns apaudzis lapu kokiem; starp tiem izceļas vairākas lielas liepas.

Oškalnu pilskalns ir Kurzemei raksturīgs pilskalns bez izteiktākiem nocietinājumiem un kultūrslāņa, pilskalnam raksturīgais pārveidojums nerada šaubas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oškalnu pilskalns
Kājnieku iela

**Kājnieku iela** ir iela Daugavpilī, Nīderkūnu apkaimē. Kājnieku iela sākas no T veida krustojuma ar Sliežu ielu pie Grīvas dzelzceļa stacijas, ved ziemeļaustrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Ābolu ielu. Ielas turpinājums ir Blaumaņa iela.

Kājnieku ielas kopējais garums ir aptuveni 500 metri, satiksmes kustība norit vienā joslā. Sākotnējais ielas posms (no Sliežu līdz Tirgoņu ielai) pašlaik oficiāli Kājnieku ielai nepieder un uzskatāms par bezvārda ceļu. Posmā starp Tirgoņu un Transporta ielu Kājnieku iela iet apkārt nelielam skvēram, kur kādreiz atradās vietējais tirgus laukums. Sabiedriskais transports pa Kājnieku ielu nekursē, bet Tirgoņu ielā ir 6. un 7. autobusu maršrutu pietura "Kājnieku iela".

Kājnieku ielā ir pārsvarā savrupmāju apbūve. Pie krustojuma ar Vaboļu ielu atrodas Nīderkūnu vecticībnieku baznīca (lūgšanas nams), kas uzcelta 1907. gadā.

Kājnieku iela ir šīs ielas vienīgais nosaukums, kas laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Kājnieku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Sliežu iela
* Tirgoņu iela
* Transporta iela
* Kungu iela
* Vēju iela
* Vaboļu iela
* Ābolu iela
* Blaumaņa iela

## Atsauces
Iecavas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums

150px|thumb|Iecavas pilsētas ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Iecava]]s pilsētas priekšsēdētāji** jeb **Iecavas mēri** kopš , kad Iecavai piešķīra pilsētas tiesības.

## Uzskaitījums

## Skatīt arī
* Iecavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Ārējās saites
* Iecava

## Atsauces
Paventu pilskalns

**Paventu pilskalns** atrodas Ventspils novada Zlēku pagastā.

Ernests Brastiņš pilskalnu aprakstījis 1922. gadā. Savos pierakstos viņš fiksējis Paventu māju saimnieces teikto: "Paventu māju saimniece, 70 gadus veca sieva, mums sniedza dažas ziņas par meklējamo pilskalnu. Tā stāstīja, ka viņas māju zemē esot gan kāda vieta, saukta “Balles placis”. Tur tagad izrīkojot izpriecas. Šo vietu senāk saukuši par pilskalnu, bet tagad šis nosaukums esot maz pazīstams."

Pilskalns ierī­kots uz zemesraga starp Ventas stāvo krastu un nelielo Valciņa gravu. No trim pusēm stāvām malām ierobežotais plakums ziemeļaustrumu pusē norobežots ar 3 m augstu uzbedumu un seklu grāvi. Gandrīz četrstūrainais plakums ir 10 m augstāks par Ventmalas pļavu un gravu, kas tam apņem rietumpusi. Pilskalns samērā liels un tipisks, bet ar gluži niecīgu mīt­ņu slāni, kurā bez augu trūdiem sastopamas sīkas oglītes. Liekas, ka šis apcietinājums bijis lietošanā neilgu brīdi un pēc tam pamests.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Paventu pilskalns
Jackpot!

***Jackpot!*** ir 2024. gada ASV asa sižeta kinokomēdija, kuras režisors ir Pols Feigs. Filmā galvenās lomas atveido Avkvafina, Džons Sina, Sems Asgari un Simu Liu.

Filma stāsta par bijušo bērnu aktrisi Ketiju (Avkvafina), kura antiutopiskas Losandželosas loterijā nejauši laimē 3,6 miljardus dolāru. Tomēr viņai līdz saulrietam ir jāizvairās no cilvēkiem, kas viņu mēģina nogalināt, lai saņemtu laimestu viņas vietā.

Filmas *Jackpot!* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Amazon MGM Studios]]*. Filma saņēma galvenokārt negatīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Uldis Ainārs

**Uldis Ainārs** (dzimis ) ir latviešu politiķis, pārstāv politisko partiju "Vienotība" (ir tās Jelgavas nodaļas vadītājs) un apvienību "Jaunā Vienotība".

U. Ainārs ir ieguvis augstāko izglītību sabiedrības vadībā, 1999. gadā iegūstot maģistra grādu Latvijas Universitātē. Darbojas statistikas nozarē un ir Centrālās statistikas pārvaldes departamenta direktors.

Bijis Ozolnieku novada domes un Jelgavas novada domes deputāts. No 2024. gada 20. septembra līdz 2025. gada 3. februārim U. Ainārs bija Jelgavas novada domes priekšsēdētājs. Atkāpies pēc deputātu populistiskiem ierosinājumiem un nespējas vienoties, veidojot novada budžetu 2025. gadam.

## Atsauces
The Home Depot

thumb|''The Home Depot'' logo
***The Home Depot*** ir amerikāņu mazumtirdzniecības veikalu tīkls, kas specializējas mājas uzlabošanas, celtniecības un dārza preču pārdošanā. Uzņēmums tika dibināts 1978. gadā un kopš tā laika ir kļuvis par vienu no pasaulē lielākajiem šāda veida mazumtirgotājiem.

*The Home Depot* piedāvā plašu preču klāstu, kas nepieciešams gan profesionāliem būvniekiem, gan mājas īpašniekiem. Veikalos ir pieejami celtniecības materiāli, instrumenti, apgaismojuma risinājumi, santehnika, krāsas, mēbeles, kā arī dārza un ainavu labiekārtošanas preces. Papildus preču pārdošanai *The Home Depot* sniedz arī pakalpojumus, piemēram, konsultācijas un apmācības, instalācijas pakalpojumus un krāsu sajaukšanas pakalpojumus.

*Home Depot* dibināja Bernijs Markuss (*Bernie Marcus*), Artūrs Blanks (*Arthur Blank*) un Kens Langons (*Ken Langone*) ar mērķi piedāvāt plašu mājas uzlabošanas preču sortimentu par konkurētspējīgām cenām. Pirmais veikals tika atvērts Atlantā, Džordžijas štatā, un tas ātri guva popularitāti pateicoties lielajai preču izvēlei un kvalificētam klientu atbalstam.

Šobrīd *The Home Depot* veikalu tīkls aptver ASV, Kanādu, Meksiku un citas valstis. Uzņēmumam ir vairāk nekā 2200 veikali, un tas nodarbina simtiem tūkstošu darbinieku.

## Atsauces


## Ārējās saites
Beverli

**Beverli** () ir pilsēta un pagasts Anglijas ziemeļaustrumu daļā, Jorkšīras Īstraidingas ceremoniālās grāfistes un unitārās pašvaldības administratīvais centrs. Atrodas grāfistes vidusdaļā Hallas upes krastā  no valsts galvaspilsētas Londonas un  no grāfistes lielākās pilsētas Kingstonas pie Hallas.

## Vēsture
Par pilsētas dibinātāju uzskata Jorkas bīskapu Džonu, kurš 8. gadsimtā šeit uzbūvēja svētajam Jānim Evaņģēlistam veltītu baznīcu. Ap to izauga klosteris un pilsētiņa, ko sākotnēji dēvēja par *Inderawuda* — ‘Deiras ļaužu mežos’. 9. gadsimtā pilsētu iekaroja vikingi, bet 10. gadsimtā to pārdēvēja tagadējā vārdā *Beverlac* — ‘bebru izcitums’. Džons no Beverli 1037. gadā tika kanonizēts kā svētais un pilsētiņa kļuva par populāru svētceļojumu vietu. Beverli ar tās katedrāli kļuva par Ziemeļanglijas vienu no nozīmīgākajiem kristietības centriem, kā arī attīstījās par reģionāli svarīgu tirgus pilsētiņu, kur tirgoja audumus, ādas un briežu ragu izstrādājumus; 1122. gadā tai piešķira boro statusu un 1377. gadā tā bija Anglijas 10. lielākā pilsēta.

Reformācijas laikā, kad tika likvidēts klosteris un pārtrūka ienākumi no svētceļniekiem, pilsētas nozīme ievērojami samazinājās. Pilsēta atdzima pēc Stjuartu dinastijas valdīšanas atjaunošanas, bet tā vairs nesasniedza savu kādreizējo nozīmību.

## Atsauces

## Ārējās saites
ARS (medicīnas sabiedrība)

thumb|Medicīnas sabiedrības "ARS" ēka Skolas ielā 5 Rīgā.
**SIA Medicīnas sabiedrība "ARS"** ir privāta medicīnas sabiedrība, kurai pieder "ARS poliklīnika" Skolas ielā 5, "ARS rehabilitācijas centrs" Brīvības ielā 39, "ARS Kodolmedicīnas klīnika" Gardenes ielā 13 un "ARS slimnīca" Jāņa Asara ielā 3 Rīgā.

## Vēsture
**"Medicīnas centrs ARS"** dibināts 1988. gadā, kad ieguva savā īpašumā agrāko Rīgas pašvaldību darbinieku slimokases ēku Skolas ielā 5. 2016. gadā atklāja "ARS Diagnostikas klīniku" rekonstruētajā Sarkanā Krusta slimnīcas ēkā Jāņa Asara ielā 3. 2021. gada oktobrī sāka darboties “ARS Rehabilitācijas centrs” agrākajā Pētera Sniķera namā Brīvības ielā 39. 2022. gada decembrī darbu uzsāka ARS filiāle “ARS Kodolmedicīnas klīnika” Gardenes ielā 13 Rīgā.

2024. gadā bijušajā Sarkanā Krusta slimnīcas ēkā atklāja "ARS slimnīcu" ar stacionāru un konsultāciju nodaļu.

## Atsauces
Popes pilskalns

**Popes pilskalns** atrodas Ventspils novada Popes pagastā rietumu virzienā no Popes muižas esošā zemesragā. Pilskalns izveidots, uzbedot no dabas neaizsargāto pusi. Uzbedums, kas atrodas plakuma austrumu malā, ir 3 m augsts un laikus izbeidzas dienvidos, atstādams ērtu ieejas vietu. Pilskalnam vājš mītņu slānis, kā visiem citiem līdzīgos apstākļos esošiem Kurzemes pilskalniem.

## Vēsture
Popes pilskalns minēts 1230. gada Kursas dalīšanas līgumā, , bijis apdzīvots ne visai ilgi, jo kultūrslānis ir tikai aptuveni 20–40 centimetru biezs[12]. [13], kas var liecināt, ka Popes pilskalns līdz ar citiem minētajiem pilskalniem ir bijis vērā ņemama kuršu apdzīvotā vieta. 

1869. gadā Popes pilskalna apkārtnē esošās arheoloģiski ievērojamās vietas aprakstīja Augusts Bīlenšteins (Mag. XIV., 2. 140).
1869. gadā šo pilskalnu apmeklēja mācītājs Augusts fon Raizons, kurš to aprakstīja Kurzemes literatūras un mākslas biedrības sēžu ziņojumos. Viņš domāja, ka pilskalna rietumpusē esošās divas "astes" esot mākslīgi radītas. Tomēr 1877. gadā pilskalnu apskatīja Jūliuss Johans Dērings, kurš atzina, ka "astes" esot gluži dabīgas kalnmalas, jo, izņemot uzbedumu, ar kuru norobežots pilskalns austrumos, visas pārējās kalnmalas atstātas nepārveidotas.

Dērings aprakstīja arī veco liepu, kas augusi pašā plakuma vidū un aku, kura skaidri vēl bijusi redzama, kaut gan aizbērta ar ķieģeļu gružiem.
Kad 1923. gadā šo vietu apmeklēja Ernests Brastiņš, nekādas cauruma pazīmes vairs nebija saskatāmas.
2017. gadā arheoloģes Ingas Doniņas vadībā veica pilskalna zondāžas darbus.


Popes pilskalns4.jpg|Pilskalna 3D modelis
Popes pilskalna plakuma daļa un nogāze.jpg|Popes pilskalna plakums
Popes pilskalna plakums 01.jpg|Popes pilskalna plakums
Popes pilskalna plakums 2.jpg|Popes pilskalna plakums
Popes pilskalna plakums un valnis.jpg|Popes pilskalna plakums


## Atsauces

## Ārējās saites

* Enciklopedija.lv
* Popes pilskalns
Raņķu pilskalns

**Raņķu pilskalns** atrodas Kuldīgas novada Skrundas pagastā Ponakstes krastā. Dažus simtus soļu pirms ietekas Ventā, Ponakste apmet nelielu līkumu, radīdama 4 metrus augstu zemesragu, kas dienvidos savienots ar Plostnieku mājas laukiem. Šis zemesrags parastā kārtā pārrakts un zemes uzpildītas vienu metru augstā uzbedumā. Tā radusies vieta, saukta "Pilskalns", ar 40 metru garu plakumu, kurš tikai 4 metrus augstāks par ziemeļos esošo pļavu. Uzbedums un grāvis stipri nopostīti aršanas un grants rakšanas ietekmē, tā kā pilskalnu var manīt tikai, ja vērīgi ieskatās. Pats pilskalns ir nestiprs un mazs, tomēr celts pēc tradicionāla parauga. Mītņu slānis dažās vietās gandrīz metru biezs.

Raņķu pilskalna apvidus ir smilšains, mežains un mazapdzīvots, ar to izskaidrojams arī šā pilskalna nelielais apmērs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Raņķu pilskalns
Rendas pilskalns

**Rendas** jeb **Valdatu pilskalns** atrodas Kuldīgas novada Rendas pagastā. Pilskalns atrodas aptuveni puskilometru uz ziemeļiem no Lielrendas mācītājmuižas, Valdātu māju zemē, Abavas kreisajā krastā. Neraugoties uz to, ka Abavai šai vietā ir augsti un stāvi krasti, pilskalns tomēr novietots zemā vietā un svešiniekam grūti ieraugāms. Pilskalna ierīkošanai izmantota dabīga vieta, kas radusies, Mazupei ietekot Abavā. Mazupe ir neliela, 4 kilometrus gara upīte, kas izceļas tuvējās pļavās un tek pa radžainu gultni. Tuvojoties savai grīvai, Mazupe spēji pasviežas sāņus, radīdama līci ap 50 m caurmērā. Šajā no trim pusēm ūdens ierobežotajā vietā cilvēka roka ir uzmetusi 2 m augstu uzbedumu ziemeļrietumu pusē un mazāku, apmēram metru augstu uzbedumu arī pret dienvidrietumiem. Tādā kārtā radies mazs, parasta tipa pilskalniņš, ar uzeju uzbeduma Abavas galā. Pilskalna mītņu slānis pusmetru dziļš un sastāv no ogļainām smiltīm. 20. gadsimtā pilskalna plakums esot arts, 20. gadsimta 20. gados tur bijusi ierīkota atpūtas vieta ar soliem. Lai atvieglotu uzkāpšanu pilskalnā no Abavas puses, vācu kareivji okupācijas laikā austrumu stūrī ir rakuši uzbraucamu vietu.

Dažus desmit soļus attālu, uzbeduma priekšā ir apdegušu akmeņu krava. Domājams, tā veca pirts vieta.

Vietas nosaukums “Rende” minēts jau 1253. gadā. Vai tajā laikā pastāvējusi arī Rendes pils, nav zināms. 

80 gadus vecais saimnieks stāstīja, ka viņa māju robežās esot kāds pakalns, kur atrodot bronzas rotaslietas. Viņš arī stāstījis, ka vieta pie Medaiķu ezera un mājām (Bil. Mag. XIV.) esot ieguvusi savu nosaukumu “Pilskalns” no kādas ēkas, kuru kungi uzcēluši kalngalā medību vajadzībām. Vēlāk šo vietu apmeklējot, netika atrastas nekādas pilskalna pazīmes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rendas pilskalns
Skrundas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums

150px|thumb|Skrundas pilsētas ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Skrunda]]s pilsētas priekšsēdētāji** jeb **Skrundas mēri** kopš 1996. gada 23. janvāra, kad Skrundai tika piešķirtas pilsētas tiesības. Pēc 2009. gada pašvaldības reformas Skrundas pilsētas priekšsēdētāja amatu pildija Skrundas novada priekšsēdētājs. Sākot no 2021. gada Skrundas pilsētas priekšsēdētāja pienākumus pilda Skrundas pilsētas un pagasta pārvaldes vadītājs.

## Uzskaitījums

## Skatīt arī
* Skrundas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Ārējās saites

## Atsauces
Ukrainas Sarkanā grāmata

**Ukrainas Sarkanā grāmata** () ir oficiāls dokuments, kurā uzskaitītas un aprakstītas apdraudētās un retās augu un dzīvnieku sugas Ukrainā. Tā kalpo kā valsts vides aizsardzības instruments, kurā apzinātas sugas, kam draud izmiršana, un nosaka aizsardzības pasākumus bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai.

Sugas tiek iedalītas vairākās kategorijās atkarībā no to apdraudētības līmeņa: izzūdošas, apdraudētas, ievainojamas un retas sugas.

Ukrainas Sarkanas grāmatas pirmais izdevums tika publicēts 1980. gadā, kad Ukraina vēl bija daļa no Padomju Savienībā. Pirmajā izdevumā bija iekļautas 85 dzīvnieku un 151 augu suga.

Daudzas Ukrainas Sarkanajā grāmatā iekļautās sugas dzīvo īpaši aizsargājamās dabas teritorijās, piemēram, rezervātos, nacionālajos parkos un dabas aizsardzības zonās. Grāmata tiek regulāri atjaunināta, pēdējā versija izdota 2009. gadā. Jaunas sugas var tikt pievienotas, savukārt citas sugas, kuru populācijas ir atjaunojušās, var tikt izslēgtas.

## Daži Sarkanajā grāmatā iekļautie dzīvnieki

* Prževaļska zirgs (*Equus ferus przewalskii*): Savvaļas zirgs, kas ir viens no retajiem izdzīvojušajiem savvaļas zirgu veidiem pasaulē. Lai gan šī suga ir aizsargāta starptautiski, tās izdzīvošana Ukrainā ir apdraudēta.
* Melnais stārķis (*Ciconia nigra*): Retais putns ir daudz retāk izplatīts nekā baltais stārķis un ir īpaši jutīgs pret dzīvotnes izmaiņām. Tas dzīvo mežainos apvidos un mitrājos.
* Eirāzijas lūsis (*Lynx lynx*): Šis plēsējs ir viena lielākā kaķu suga Eiropā, un tas ir aizsargājams visā Ukrainas teritorijā. Lūšu populācija Ukrainā ir maza, un dzīvotnes degradācija to apdraud vēl vairāk.
* Vidusāzijas ondatra (*Ondatra zibethicus stabilis*): Ūdenī dzīvojošs grauzējs, kura populācija pēdējās desmitgadēs ir būtiski samazinājusies Ukrainas teritorijā. To apdraud dzīvotņu iznīcināšana un piesārņojums.
* Karpatu tritons (*Triturus montandoni*): Mazs abinieks, kas dzīvo galvenokārt Karpatu kalnu reģionā. Šī suga ir ļoti jutīga pret klimata izmaiņām un cilvēka darbību, kas var izraisīt tās dzīvotnes samazināšanos.
* Vidējais ērglis (*Aquila pomarina*): Šis plēsīgais putns ir viens no retajiem ērgļiem Ukrainā. Tā dzīvotnes galvenokārt ir meži un atklāas ainavas, bet intensīva lauksaimniecība un cilvēku darbība apdraud šo sugu.

## Krievijas iebrukuma ietekme
Krievijas iebrukums Ukrainā, kas sākās 2022. gadā, ir radījis nopietnas sekas Ukrainas dabai un apdraudētajām sugām, kas ir iekļautas Ukrainas Sarkanajā grāmatā.

Bumbvedēju un apšaudes izraisītie ugunsgrēki, kā arī infrastruktūras izpostīšana skārusi dzīvotnes, kur mitinās daudzās sugas.

Karadarbība ir izraisījusi ne tikai cilvēku, bet arī dzīvnieku piespiedu migrāciju. Daudzas sugas ir pārcēlušās no savām dabiskajām dzīvotnēm, cenšoties izvairīties no kara, kas negatīvi ietekmē to izdzīvošanu. Piemēram, retie putni un zīdītāji ir spiesti meklēt jaunas teritorijas.

Karadarbības dēļ palielinājies arī piesārņojums, tostarp ķīmiskais piesārņojums.

## Ārējās saites
Lauru rinda

**Lauru rinda** (*Laurales*) ir magnolijveidīga divdīgļapju rinda. Rindā ir aptuveni 2500-2800 sugas, kas ir izvietotas 85 līdz 90 ģintīs, kuras ietilpst septiņās koku un krūmu dzimtās.

Lielākā daļa sugu ir tropiskas un subtropiskas, lai gan dažas ģintis sasniedz mēreno joslu. Vispazīstamākās sugas šajā rindā ir dažādas lauru sugas (piemēram, dižciltīgais laurs, kanēlis, avokado).

## Klasifikācija
Saskaņā ar APG III sistēmu (segsēkļu klasifikācijas taksonomiskā sistēma), lauru rindu veido dzimtas:

* Lauru dzimta (*Lauraceae*)
* *Atherospermataceae*
* *Calycanthaceae*
* *Gomortegaceae*
* *Hernandiaceae*
* *Monimiaceae*
* *Siparunaceae*

## Galerija

Attēls:Doryphora sassafras flower.jpg|*Doryphora sassafras*
Attēls:Chimonanthus praecox Zimokwiat wczesny 2019-05-29 01.jpg|*Chimonanthus praecox*
Attēls:Cinnamomum verum 10zz.jpg|*Cinnamomum verum* 
Attēls:Litsea japonica HabitusFlowers BotGard0906b.JPG|*Litsea japonica*
Attēls:Neolitsea-dealbata-SF22246-06.jpg|*Neolitsea dealbata*


## Atsauces

## Ārējās saites
Sinisters

**"Sinisters"** () ir 2012. gada Apvienotās Karalistes, ASV un Kanādas šausmu filma, kuras režisors ir Skots Deriksons. Filmā galvenās lomas atveido Ītans Hoks, Džūljeta Railensa, Freds Tompsons, Džeimss Rensons, Klēra Folija un Vinsents D'Onofrio.

Filma stāsta par patieso noziegumu rakstnieku, kurš ar ģimeni ievācas mājā, kur notikusi slepkavība. Tur viņš atrod vairākus video ierakstus ar šausminošām slepkavībām.

Filmas "Sinisters" pirmizrāde notika . Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot aktierspēli, režiju, operatora darbu un atmosfēru, bet kritizējot šausmu žanra klišeju izmantošanu. Filma guva arī lielus finansiālus panākumus, nopelnot 87,7 miljonus ASV dolāru pie 3 miljonu dolāru budžeta. Mūsdienās "Sinisters" ieguvusi kulta filmas statusu un uzskatīta par vienu no visu laiku biedējošākajām filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Skots Deriksons

**Skots Deriksons** (; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, producents un scenārists, pazīstams ar šausmu žanra filmām.

Deriksona pirmā režisētā filma bija ** (2000). Vēlāk režisējis tādās zināmas šausmu filmas kā "Emīlijas Rouzas ļauno garu izdzīšana" (*The Exorcism of Emily Rose*, 2005), "Sinisters" (2012) un "Melnais telefons" (2021). Režisors arī *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmai "Doktors Streindžs" (2016).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
The Tall Target

***The Tall Target*** ir 1951. gada ASV vēsturiskā trillera filma, kuras režisors ir Entonijs Manns. Filmā galvenās lomas atveido Diks Pauels, Pola Reimonda un Ādolfs Menžu.

Filmas darbība norisinās 1861. gadā un stāsta par policijas detektīvu, kurš vilcienā mēģina atrisināt sazvērestību nogalināt par prezidentu ievēlēto Abrahamu Linkolnu.

Filmas *The Tall Target* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]*.

## Ārējās saites
Tīsa

**Tīsa** (; ) ir  gara upe Anglijas ziemeļos. Sākas dienvidaustrumos no Peninu augstākās virsotnes Krosfella Kambrijas grāfistē, plūst dienvidaustrumu—austrumu virzienā pa Daremas grāfisti un Daremas un Ziemeļjorkšīras grāfistu robežu. Ietek Ziemeļjūrā Tīsaidas aglomerācijā. Lejtecē kuģojama, to ievērojami ietekmē paisumi un bēgumi. Lielākās pilsētas krastos ir Dārlingtona un Tīsaidas aglomerācijas pilsētas — Midlsbro un Stoktona pie Tīsas.

Rūpnieciskās revolūcijas laikā Tīsas lejtecē izauga rūpniecisko pilsētu aglomerācija, kurā bija attīstīta metalurģija un kalnrūpniecība un 19. gadsimtā Tīsu iesauca par «Tērauda upi» (*The Steel River*).

Upes augštece plūst pa Ziemeļpeninu nacionālo ainavapvidu un Mūrhausas nacionālo dabas rezervātu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pandānu rinda

**Pandānu rinda** (*Pandanales*) ir viendīgļapju rinda. Tajā ietilpst 5 dzimtas, aptuveni 36 ģintis un 1345 sugas, kuru dabiskais izplatības areāls ir subtropos.

Rindā ir klasificētas dzimtas:

* Pandānu dzimta (*Pandanaceae*) * *
* Viltuspalmu dzimta (*Cyclanthaceae*)
* *Velloziaceae*
* *Triuridacea*
* *Stemonaceae*

## Atsauces

## Ārējās saites
2024. gada Leivera kauss

**2024. gada Leivera kauss** bija septītais Leivera kauss, vīriešu tenisa turnīrs starp Eiropas izlases komandu un pārējās pasaules izlases komandu. No 20. līdz 22. septembrim tas notika uz cietā seguma iekštelpās ''Uber'' arēnā Berlīnē, Vācijā. Šoreiz sīvā cīņā Eiropas komanda pieveica iepriekšējo divu turnīru uzvarētāju Pasaules komandu ar rezultātu 13:11.

Bjērns Borgs un Džons Makinrojs pēdējo reizi pildīja komandas kapteiņu pienākumus. No 2025. gada viņu vietā stāsies Janiks Noā un Andrē Agasi.

## Komandu dalībnieki

* 

## Rezultāti
Katra mača uzvara 1. dienā komandai dod viena punktu, 2. dienā — divus punktus, bet 3. dienā — trīs punktus. Uzvarēs pirmā komanda, kura iegūs 13 punktus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* lavercup.com: Oficiālā tīmekļa vietne
Iecavas pagasts (1866—1949)

**Iecavas pagasts** bija viena no Bauskas apriņķa pašvaldībām tā ziemeļdaļā. Robežojās ar Bauskas apriņķa Zālītes, Mežotnes un Misas pagastiem, Jelgavas apriņķa Garozes un Pēternieku pagastiem, kā arī Rīgas apriņķa Baldones, Doles un Olaines pagastiem. Pagasta valde atradās Iecavas ciemā.

## Vēsture
1935. gadā Bauskas apriņķa Iecavas pagasta platība bija 257,8 km² un tajā dzīvoja 3434 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Iecavas, Mežinieku un Zelmeņu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja.

1990. gadā tika izveidots jauns Iecavas pagasts citās robežās.

## Atsauces
Krosfells

**Krosfells** () ir kalns Anglijas ziemeļos, Peninu grēdas augstākā virsotne. Izvietojies Peninu ziemeļdaļā Kambrijas grāfistē, ietilpst Ziemeļpeninu nacionālajā ainavapvidū. Ar  vjl augstumu Krosfells ir Anglijas augstākais kalns ārpus Leikdistrikta; tas paceļas pār apkārtējām ielejām  augstumā.

Kalns veidots no smilšakmens, aleirolītiem un argilītiem, bet tā pamatne — no kaļķakmens, ainavā dominē virsājs un alpīnās pļavas. Kalnā ir bieža kalnu migla un spēcīgs vējš ar biežiem nokrišņiem līdz  gadā, tādēļ tas nav populāra tūrisma vieta. Pa kalna dienvidrietumu nogāzi noplūstošais helmvinds (*Helm Wind* — ‘cepures vējš’) ir vienīgais vārdā nosauktais vējš Britu salās. Helmvinda radītā klidzošā trokšņa dēļ kalns senatnē tika uzskatīts par ļauno garu mītni un dēvēts par Velnu kalnu (*Fiends Fell*). Tiek uzskatīts, ka Augustīns no Kenterberijas savos ceļojumos 6.—7. gadsimtā esot svētījis kalnu tāpēc tas kristiešu tradīcijās kļuva pazīstams kā Krusta kalns.

## Atsauces

## Ārējās saites
Seriāls

**Seriāls** ir televīzijas vai radio pārraide, kas sastāv no vairākām epizodēm vai sērijām, kurās tiek attīstīti vieni un tie paši varoņi vai stāsta līnijas. Atšķirībā no miniseriāla, seriālam parasti ir ilgstošs un atvērts formāts ar vairākiem stāsta lokiem un sezonām. Seriāls var ilgt vairākus gadus, un katra sezona var sastāvēt no vairākiem desmitiem sēriju, kuru ilgums var būt dažāds, piemēram, no 20 līdz 60 minūtēm.

Seriāli iedalās dažādos žanros, piemēram, drāmas, komēdijas, zinātniskās fantastikas vai dokumentālie seriāli. Daži seriāli ir veidoti ar noslēgtu sižetu katrā sērijā (epizodiska struktūra), piemēram, "" vai "Likums un kārtība", kur katra sērija risina atsevišķu lietu. Citiem ir secīgs stāsts, kas turpinās visās epizodēs, piemēram, "Pārkāpt robežu" vai "Troņu spēle", kur sižets attīstās pakāpeniski visas sezonas gaitā.

ASV un citās valstīs *series* vai *TV sho*w bieži ir vispārīgs termins, ko izmanto, lai apzīmētu jebkuru televīzijas šovu ar vairākiem sižeta lokiem un sezonām, kamēr Apvienotajā Karalistē atšķirība starp *series* un *serial* ir nozīmīgāka. Britu kontekstā *serial* apzīmē seriālu ar vienu galveno sižetu, kas attīstās un noslēdzas, kamēr *series* varētu būt atkārtota pārraide ar vairākām sezonām, kur katra sezona var stāstīt citus stāstus.

## Skatīt arī
* Telenovele
* Ziepju opera

## Ārējās saites
Ženēvas Universitāte

thumb|Universitāte 2015. gadā
**Ženēvas Universitāte** (, UNIGE) ir viena no Šveices lielākajām un prestižākajām augstskolām, kas atrodas Ženēvā. Tā tika dibināta 1559. gadā, un tās dibinātājs bija protestantu reformators Žans Kalvins. Sākotnēji tā darbojās kā teoloģijas un tiesību skola, bet laika gaitā universitāte paplašinājās un kļuva par visaptverošu akadēmisko institūciju.

Ženēvas Universitāte piedāvā plašu programmu klāstu dažādās zinātnes nozarēs, tostarp dabaszinātnēs, humanitārajās zinātnēs, sociālajās zinātnēs, tiesībās, medicīnā, biznesā un starptautiskajās attiecībās.

Universitātei ir cieša sadarbība ar dažādām starptautiskajām organizācijām, kuras atrodas Ženēvā, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO), Pasaules Veselības organizāciju (PVO) un Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO). Šī saikne padara Ženēvas Universitāti par vienu no vadošajiem centriem starptautisko studiju jomā.

## Ārējās saites
Rovēja

**Rovēja** (), ir upe Lietuvas ziemeļos, Apaščas labā krasta pieteka.

Izteka Valkišķu ciema tuvumā, aptuveni 5 km uz austrumiem no Papiles. Plūst ziemeļrietumu virzienā. Lejpus Papiles uzstādināta ūdenskrātuve. Pie Medeiķiem upe pagriežas austrumu virzienā un drīz pēc tam ietek Apaščā.

Ūdens noteci gada griezumā veido 47% pavasarī, 10% vasarā, 24% rudenī un 19% ziemā. Aukstās ziemās upe vietām aizsalst līdz gultnei. Ūdens līmenis gada laikā svārstās 1,6 m amplitūdā.

Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Papile, Agenišķi. Gavēnišķi, Būgiņi, Vinkšniņi un Parovēja.

Uzskata, ka upes nosaukums atvasināts no lietuviešu valodas vārda *rova* — "palu sanesas, mālzeme" vai latviešu valodas vārda *rāva* — "purva ūdens".

## Pietekas

## Atsauces
1992. gada oktobra referendums Lietuvā

1992. gada 25. oktobrī Lietuvā notika referendums, kurā valsts pilsoņi apstiprināja jauno Lietuvas Republikas Konstitūciju. Šis referendums bija vēsturisks, jo tas sekoja Lietuvas neatkarības atgūšanai no Padomju Savienības 1990. gadā, un jaunā konstitūcija nostiprināja valsts neatkarību, demokrātisko iekārtu un tiesiskumu.

Vairāk nekā 75% vēlētāju, kas piedalījās referendumā, atbalstīja konstitūcijas pieņemšanu. Lietuva kļuva par parlamentāru republiku ar valsts prezidentu, parlamentu (Seimu) un neatkarīgu tiesu varu. Lietuva vēlāk pievienojās Eiropas Savienībai (2004. gadā) un NATO.

## Atsauces
Kārlis Tenisons (budists)

thumb|Kārlis Tenisons
thumb|Kārlis Tenisons (pirmais no labās) 1956. gada Pasaules budistu konferencē
**Kārlis Augusts Tennisons** (1883—1962) bija igauņu izcelsmes Latvijas budistu mūks. Dažādos avotos viņa biogrāfijas elementi atšķiras.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1883. gada 20. (8.) augustā Peltsamā pagasta Umbusi ciemā zemnieku ģimenē. Viņa vecāki nomira agrā vecumā (tēvs 1891. gadā un māte 1895. gadā), viņu uzaudzināja tēvocis. Pēc vidusskolas beigšanas tēvocis viņu nosūtījis skoloties teoloģijā, taču viņš aizbēdzis un 1892. gadā sācis filozofijas studijas Pēterburgas Universitātē. Interesējies par budismu un 1893. gadā devies uz Burjatiju, kur pēc paša stāstiem kādā klosterī pie Baikāla esot saticis kādu vecu lietuviešu budistu mūku. Apceļojis Sibīriju un Mongoliju, viņš 1897. gadā atgriezies Pēterburgā.

Pēc 1900. gada viņš dzīvoja Rīgā, vēlāk Pēterburgā, kur iepazinās ar Agvanu Doržijevu un citiem kalmiku un burjatu lamām.
Pirmā pasaules kara sākumā 1914. gadā viņu iesauca Krievijas Impērijas armijā, bet Lielās atkāpšanās laikā 1915. gada martā viņš pameta Krievijas armiju un kā budistu mūks **Vahindra** devās uz Urgu Mongolijā. Iespējams, ka tur ticies ar Baltās kustības dalībnieku Romānu Ungernu fon Šternbergu.
Krievijas pilsoņu kara beigās viņš pārcēlās uz Petrogradu, kur 1920. gadā Doržijevs viņa iecēla par budistu datsāna vadītāju.
1922. gadā Latvijas vēstniecība Tenisonam piešķīra ieceļošanas atļauju un Latvijas pilsonību, 1923. gadā Tenisons ieradās Rīgā un apmetās ēkā Baložu ielā 8, kur vienā no istabām izveidoja budistu lūgšanu telpu. 1926. gadā Tenisons piedalījās sporta kluba *Kalevi* rīkotajā Tartu maratonā un izcīnīja trešo vietu, lasīja lekcijas un rakstīja grāmatas.

1931. gadā Tenisons kopā ar savu mācekli budistu mūku Frīdrihu Voldemāru Lustigu apceļoja Eiropu, 1935. — 1936. gadā viņi pusotru gadu uzturējās Ķīnā, pēc tam Taizemē. Pēc Otrā pasaules kara beigām Tenisons un Lustigs kritizēja Taizemes kara laika sadarbību ar Japānu. 1949. gadā Taizemes valdība viņu izraidīja, nogādājot līdz Birmas robežai. 1956. gadā viņi devās uz IV Pasaules budistu konferenci Katmandu, kur atkal tikās ar burjatu lamām.

Miris 1962. gada 5. maijā Rangunā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Korporātisms

**Korporātisms** ir ekonomiskās un politiskās pārvaldes sistēma, kurā valsts organizē sabiedrību un ekonomiku, balstoties uz profesionālām, sociālām un ekonomiskām grupām jeb korporācijām. Šajās korporācijās apvienojas cilvēki, kuru intereses ir saistītas ar konkrētu nozari vai profesiju, piemēram, strādnieki, uzņēmēji vai lauksaimnieki. Galvenā ideja ir panākt sadarbību starp dažādām sabiedrības grupām un izvairīties no konfliktējošām interesēm, kuras pastāv liberālās demokrātijās vai kapitālismā.

Mūsdienās korporatīvās struktūras sastopamas arī ekonomikā un pārvaldē, piemēram, dažādās profesionālajās asociācijās vai padomēs, kurās iesaistītas dažādas ieinteresētās puses, lai kopīgi pieņemtu lēmumus par nozares attīstību.

## Korporātisma pazīmes

* Valsts loma: Valsts darbojas kā starpnieks starp dažādām sabiedrības grupām un regulē to attiecības, lai nodrošinātu sociālo un ekonomisko stabilitāti.
* Nozaru pārstāvība: Tiek veidotas organizācijas vai padomes, kurās ir pārstāvētas dažādas nozaru grupas – darba devēji, strādnieki un citas interešu grupas. Šīs organizācijas var piedalīties likumdošanas un lēmumu pieņemšanas procesos.
* Sociālā harmonija: Korporātisma mērķis ir novērst šķiru cīņu un veicināt sabiedrības harmoniju, nodrošinot, ka katra grupa piedalās valsts dzīvē un politiskajos lēmumos.

## Korporātisms fašistiskajā Itālijā
Itālijā Benito Musolīni fašistiskā režīma laikā korporātisms tika ieviests kā valsts pārvaldes un ekonomikas regulēšanas modelis. Šī sistēma tika izveidota, lai novērstu konfliktus starp kapitālistiem un strādniekiem, integrējot viņus vienotās valsts regulētās organizācijās. Korporatīvā valsts tika prezentēta kā trešais ceļš starp kapitālismu un komunismu, tomēr patiesībā tā vairāk kalpoja režīma kontrolei un propagandai.

## Ārējās saites
Nortelertona

**Nortelertona** (; ) ir pilsēta un pagasts Anglijas ziemeļaustrumos, Ziemeļjorkšīras ceremoniālās grāfistes un unitārās pašvaldības administratīvais centrs. Atrodas grāfistes ziemeļdaļā  no valsts galvaspilsētas Londonas un  no grāfistes vēsturiskā centra Jorkas.

## Vēsture
Apdzīvota kopš romiešu laikiem, kad šeit atradās militārs postenis un pasta stacija. 6. gadsimta sākumā svētais Paulinuss no Jorkas šeit uzbūvēja koka baznīcu, kuras vietā 855. gadā uzbūvēja mūra baznīcu. Tiek uzskatīts, ka ap baznīcu pastāvējusi *Alvertune* pilsētiņa. 10. gadsimtā pilsētā apmetās dāņu iekarotāji. 11. gadsimtā karalis Viljams II uzdāvināja zemi Elertonā Daremas bīskapam un pilsēta kļuva par nozīmīgu reliģisko centru. Prefikss *North* pilsētas nosaukumam pievienots 12. gadsimtā, lai atšķirtu no citas Elertonas 25 jūdzes uz dienvidiem. 1138. gadā pie Nortelertonas notika Karogu kauja (*Battle of the Standard*) starp angļiem un skotiem, kurā gāja bojā ap 12 tūkstošiem skotu karavīru. 12. gadsimta otrajā pusē Nortelertonā tika uzbūvēta nocietināta pils, kas kļuva par Jorkšīras bīskapu galveno rezidenci, kā arī regulāri kalpoja par karalisko personu apstāšanās vietu.

1318. gadā pilsētu nopostīja skoti. 1354. gadā pilsētā nodibināja karmelītu klosteri, kas tika likvidēts un nopostīts reformācijā 1538. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Raidluga

[thumb|Raidlugas ierakstīšana [Nīderlande|Nīderlandē, 1949. gads]]
**Raidluga**, **radiouzvedums** jeb **radioteātris** ir dramatizēts, pilnīgi akustisks priekšnesums, kas tiek pārraidīts radio. Tā kā radioteātrim nav vizuālā komponenta, raidluga ir atkarīga no dialoga, mūzikas un skaņas efektiem, lai palīdzētu klausītājam iztēloties tēlus un sižetu. Radioteātris ietver īpaši radio rakstītas lugas, dokumentālās drāmas, dramatizētus daiļliteratūras darbus, kā arī lugas, kas sākotnēji rakstītas teātrim, tostarp muzikālajam teātrim, un operai.

Radioteātris ieguva plašu popularitāti desmit gadu laikā pēc tā sākotnējās attīstības 1920. gados. Savu uzplaukumu starptautiski radioteātris piedzīvoja 1940. gados. Līdz ar televīzijas attīstību 1950. gados, raidlugas sāka zaudēt savu klausītāju auditoriju. Tomēr raidlugas joprojām ir populāras atsevišķās pasaules daļās.

Pateicoties digitālās ierakstīšanas un interneta izplatīšanas attīstībai, raidlugas piedzīvoja popularitātes pieaugumu ap 2010. gadu. Papildus veco raidlugu izplatīšanai, raidierakstu nozare piedāvāja iespēju lēti radīt jaunas raidlugas.

## Atsauces

## Ārējās saites
En liberté !

***En liberté !*** ir 2018. gada Francijas romantiskā kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir Pjērs Salvadori. Filmā galvenās lomas atveido Adele Enela, Pio Marmajs, Damjēns Bonārs, Vensāns Elbass un Odrija Totū.

Filma stāsta par policijas detektīvi un atraitni Ivonnu (Enela), kura uzzin, ka viņas mirušais vīrs bija korumpēts policists.

Filmas *En liberté !* pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes un to nominēja Cēzara balvai deviņās kategorijās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šveices federālais kanclers

**Federālais kanclers** (, , ) ir galvenā administratīvā amatpersona Šveices federālajā valdībā un atbild par Federālās kancelejas (*Bundeskanzlei*, *Chancellerie fédérale*) vadību, kas nodrošina valdības darbības koordināciju un atbalsta Federālās padomes darbību.

Kancelejas galvenais uzdevums ir nodrošināt, ka federālā valdība efektīvi darbojas, sagatavot un publicēt oficiālus dokumentus, tostarp likumus, kā arī organizēt vēlēšanas un referendumus.

Lai gan federālais kanclers nav Federālās padomes loceklis un nepiedalās tieši lēmumu pieņemšanā, viņš piedalās visās valdības sēdēs un sniedz administratīvo atbalstu lēmumu izpildei. Tas padara šo amatu ļoti ietekmīgu, jo kanclers ir galvenā persona, kas nodrošina valdības nepārtrauktu darbību.

Kanclers tiek ievēlēts uz četrus gadus ilgu termiņu, un tas notiek pēc Federālās asamblejas balsojuma. Kanclers parasti ir apolitiskas figūra, taču tā darbība ir vitāli svarīga valdības funkcionēšanai.

## Ārējās saites
Lietuvas Konstitūcija

thumb
**Lietuvas Republikas Konstitūcija** () ir augstākais valsts likums, kas nosaka valsts pamatus, politisko iekārtu, pilsoņu tiesības un pienākumus, kā arī valdības struktūru. Tā tika pieņemta pēc valsts neatkarības atgūšanas un spēkā stājās 1992. gada 25. oktobrī, pamatojoties uz referenduma rezultātiem.

## Konstitūcijas galvenie aspekti

# Demokrātiska valsts iekārta: Lietuvas Konstitūcija nosaka Lietuvu kā neatkarīgu, demokrātisku valsti, kur suverēnā vara pieder tautai.
# Tiesiskums un likuma vara: Konstitūcija garantē tiesiskumu un tiesu neatkarību, nosakot, ka likumi ir augstākais spēks, un valsts iestādes ir pakļautas likumam. Tā aizsargā pilsoņu pamattiesības un brīvības.
# Valsts struktūra: Konstitūcija nosaka Lietuvas valsts politiskās iekārtas pamatus, tostarp valsts iestāžu struktūru:
#* Prezidents: Valsts galva, kas ievēlēts tiešās vēlēšanās uz pieciem gadiem. Prezidentam ir izpildvaras funkcijas ārpolitikā, aizsardzībā un tieslietu sistēmā.
#* Seims: Lietuvas vienpalātas parlaments ar 141 deputātu, kas ievēlēts uz četriem gadiem. Seims pieņem likumus, apstiprina valdību un kontrolē izpildvaru.
#* Valdība: Ministru kabinets, kuru veido premjerministrs un ministri. Valdība īsteno likumdošanas lēmumus un pārvalda valsts lietas.
#* Tiesu sistēma: Konstitūcija nosaka neatkarīgu tiesu sistēmu ar Satversmes tiesu, kas izskata likumu atbilstību Konstitūcijai.
# Pamattiesības un brīvības: Konstitūcija detalizēti nosaka pilsoņu pamattiesības un brīvības, tostarp:
#* Vārda, ticības un preses brīvība.
#* Tiesības uz taisnīgu tiesu un aizsardzību pret valsts patvaļu.
#* Vienlīdzības princips: Visi pilsoņi ir vienlīdzīgi likuma priekšā neatkarīgi no dzimuma, rases, tautības, reliģijas, sociālā stāvokļa utt.
#* Privātuma un īpašuma aizsardzība.
# Satversmes tiesa: Konstitūcija izveido Satversmes tiesu, kas pārbauda likumu un citu tiesību aktu atbilstību Konstitūcijai. Tā ir svarīga tiesiskuma un varas līdzsvara nodrošinātāja Lietuvā.
# Valsts suverenitāte un starptautiskās saistības: Lietuvas Konstitūcija nosaka, ka valsts ir suverēna, bet tajā pašā laikā atzīst starptautisko tiesību prioritāti. Lietuva ir saistīta ar starptautiskiem līgumiem, piemēram, Eiropas Savienības un NATO ietvaros.

## Ārējās saites
Rebel Ridge

***Rebel Ridge*** ir 2024. gada ASV asa sižeta krimināltrillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Džeremijs Sonje. Filmā galvenās lomas atveido Ārons Pjērs, Dons Džonsons, Annasofija Roba, Deivids Denmans, Emorijs Koens, Stīvs Zisiss un Džeimss Kromvels.

Filma stāsta par bijušo karavīru, kurš sastopas ar mazpilsētas policijas korumpētību, dodoties tur samaksāt drošības naudu, lai atbrīvotu brālēnu.

Filmas *Rebel Ridge* pirmizrāde notika  straumēšanas platformā *[[Netflix]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Annasofija Roba

**Annasofija Roba** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, modele un dziedātāja.

Kino debitējusi ar lomu filmā "Vina Diksija dēļ" (*Because of Winn-Dixie*, 2005), pēc kā sekoja loma Tima Bērtona filmā "Čārlijs un šokolādes fabrika" (2005). Ieguvusi lielāku atpazīstamību ar galveno lomu filmā "Tilts uz Terabitiju" (2008). Piedalījusies arī filmās "Lēcējs" (2008), "Raganu kalns" (2009), "Sērfotāja dvēsele" (2011), *[[The Way, Way Back]]* (2013), "Visvarenākais Amerikas gangsteris" (*Lansky*, 2021) un *[[Rebel Ridge]]* (2024).

## Ārējās saites
Džeimss Kromvels

**Džeimss Olivers Kromvels** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris. Savas karjeras laikā saņēmis ''Emmy'' balvu, kā arī nomināciju Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā" par filmu "Mazulis" (*Babe*, 1995).

Piedalījies tādās filmās kā "Nācija pret Leriju Flintu" (1996), "Zvaigžņu ceļš: Pirmais kontakts" (*Star Trek: First Contact*, 1996), "Losandželosa konfidenciāli" (1997), "Katastrofa" (1998), "Zaļā jūdze" (1999), "Kosmosa kovboji" (*Space Cowboys*, 2000), "Visu baiļu summa" (*The Sum of All Fears*, 2002), "Futbols aiz restēm" (2005), "Karaliene" (2006), "Džeinas stāsts" (2007), "W." (2008), "Sekretariāts" (*Secretariat*, 2010), "Mākslinieks" (2011), "Maršals" (2018) un Rebel Ridge (2024).

Pazīstams arī ar lomām seriālos *[[Angels in America]]* (2003), "Sešas pēdas zem zemes" (*Six Feet Under*, 2003—2005), "Amerikāņu šausmu stāsts" (*American Horror Story*, 2012—2013), par ko saņēmis *Emmy* balvu, "Pagrīdes impērija" (*Boardwalk Empire*, 2012—2013), "Jaunais pāvests" (2016), *[[Counterpart]]* (2018—2019) un "Pēctecība" (2018—2023).

## Ārējās saites
Adele Enela

**Adele Enela** (; dzimusi ) ir franču aktrise.

Saņēmusi divas Cēzara balvas par lomām filmās *[[Suzanne]]* (2013) un *[[Les Combattants]]* (2014). Piedalījusies arī tādās filmās kā *[[Naissance des Pieuvres]]* (2007), "Publiskais nams" (*L'Apollonide: Souvenirs de la maison close*, 2011), "Svešiniece" (*La Fille inconnue*, 2016), *[[Nocturama]]* (2016), "120 sitieni minūtē" (2017), *[[En liberté !]]* (2018), *[[Le Daim]]* (2019) un "Lēdijas portrets ugunī" (*Portrait de la jeune fille en feu*, 2019).

## Ārējās saites
Ābolu roze

**Ābolu roze** (*Rosa pomifera*) ir rožu suga, kura ir sastopama Eiropas centrālajā, ziemeļaustrumu un dienvidu daļā. Latvijā tā ir sastopama reti un nevienmērīgi, atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug krūmājos, mežmalās un dažādos atklātos biotopos.

## Apraksts
Ābolu roze ir 1—2,5 m augsts, stāvs un blīvs krūms, kura zari un jaunie dzinumi stāvi un īsi. Miza ir brūna, dzeloņi taisni, īlenveidīgi, salmu dzelteni, uz ziedošiem zariem mazliet augšupvērsti. Pielapes diezgan šauras, gals sirpjveidīgs. Lapas ir nepāra plūksnaini saliktas no 5—7 zilganzaļām, parasti iegarenām lapiņām ar daudzmaz paralēlām malām vai olīvzaļām, noapaļotām, olveidīgām vai otrādi olveidīgām lapiņām. Lapiņas ir blīvi klātas ar matiņiem un dziedzeriem (sevišķi apakšpuse reizēm pat tūbaini apmatota). Roze ar salīdzinoši lielām ziedlapiņām, kuru virspusi klāj zīdaini matiņi. Lapiņu mala divkārt dziļi zāģzobaina, zobiņi smaili, ar dziedzeriem. Dziedzeri izdala sveķu smaržu. Kauslapas ar sānu piedevām, pēc ziedēšanas stāvas, saglabājas pie gatava augļa. Vainaglapas gaiši sārtas. Auglis ir riekstiņu kopauglis ar sulīgu augļsedzi — lodveidīgs vai olveidīgs, gatavs tumši sarkans, parasti vismaz izklaidus klāts ar pastīviem, sarainiem matiņiem un dziedzeriem. Zied jūnijā un jūlijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čārlzs Dīrkops

**Čārlzs Ričards Dīrkops** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris. Vislabāk zināms ar otrā plāna lomām filmās "Bačs Kesidijs un Sandenss Kids" (1969) un "Dzelonis" (1973), kā arī televīzijas seriālā *[[Police Woman]]* (1974—1978).

Dīrkops piedalījies arī ASV alternatīvā roka grupas *[[R.E.M.]]* mūzikas videoklipā *Man on the Moon*. Starp televīzijas seriālos atveidotajām lomām ir arī lomas atsevišķās seriālu "Zvaigžņu ceļš" (1967) un "Makgaivers" (1991) sērijās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristens Mihals

**Kristens Mihals** (; dzimis  Tallinā) ir Igaunijas politiķis, pašreizējais Igaunijas premjerministrs. Pārstāv Igaunijas Reformu partiju, kopš 2024. gada septembra ir tās vadītājs. Iepriekš bijis tieslietu ministrs (2011—2012), ekonomikas un infrastruktūras ministrs (2015—2016) un klimata ministrs (2023—2024), kā arī vairāku sasaukumu Rīgikogu deputāts.

## Politiskā darbība
No 1996. līdz 2002. gadam Mihals dažādos līmeņos strādāja par Reformu partijas padomnieku. 2002. gadā viņš kļuva par premjerministra Sīma Kallasa padomnieku. Vienu gadu viņš bija Tallinas pilsētas centra rajona vecākais (2002—2003). 2003. gadā Mihals tika iecelts par Reformu partijas ģenerālsekretāru un ieņēma šo amatu līdz 2011. gadam. Viņš bija Rīgikogu deputāts no 2004. līdz 2007. gadam, no 2012. līdz 2015. gadam, kā arī no 2016. līdz 2023. gadam.

 Mihals tika apstiprināts par tieslietu ministru Andrusa Ansipa valdībā, aizstājot Reformu partijas biedru Reinu Langu. 2012. gada decembrī atkāpās no amata pēc pusgadu ilgušā Reformu partijas finansēšanas skandāla. No  līdz  viņš ieņēma ekonomikas un infrastruktūras ministra amatu.

 kļuva par klimata ministru Kajas Kallasas valdībā. 2024. gada jūlijā pēc K. Kallasas demisijas sakarā ar kļūšanu par Eiropas Savienības ārējās un drošības politikas augstā pārstāvja amata kandidāti Mihals tika izvirzīts par premjerministra amata kandidātu. 22. jūlijā parlaments Rīgikogu un prezidents Alars Kariss apstiprināja Mihalu par premjerministru. 23. jūlijā viņš nodeva zvērestu un oficāli stājās amatā. Tā paša gada 8. septembrī tika ievēlēts arī par Reformu partijas priekšsēdētāju.

## Atsauces

## Ārējās saites

|-
Vidusaugšvācu valoda

[thumb|Vidusaugšvācu valodā sarakstītās „[Nībelungu dziesmas” rokraksta lapa]]
**Vidusaugšvācu valoda** (; pašnosaukums — *Diutsch*) ir vācu valodas attīstības posms, kas ilga no aptuveni 1050. līdz 1350. gadam. Vidusaugšvācu valodas priekštece bija senaugšvācu valoda (*althochdeutsch*), bet turpinājums — jaunaugšvācu valoda (*neuhochdeutsch*). Vecaugšvācu valoda bija izplatīta lielākajā daļā Viduseiropas, kur kļuva par svarīgu rakstniecības un tieslietu valodu.

Šajā posmā attīstījās vācu daiļliteratūra — dzeja un proza, kuras pamatā bieži vien bija bruņinieku kultūra. Pazīstamākie vidusaugšvācu valodā rakstošie autori bija Valters fon der Fogevaide un Hārtmans fon Aue. Līdzās daiļliteratūrai svarīga loma bija arī vidusaugšvācu valodā sarakstītajiem likumiem un pirmajiem tiesību tekstiem.

## Ārējās saites
Vīžona (Mēmeles pieteka)

**Vīžona** (; no ) ir upe Lietuvas ziemeļos, Mēmeles labā krasta pieteka.

Iztek no Vīžonas ezera pie Vīžonas ciema. Dažkārt par Vīžonas izteku uzskata Vīžonas ezerā ietekošo Ūdrupi. Tādā gadījumā Vīžonas un Ūdrupes kopgarums sasniedz 40 km. No Vīžonas ezera tek ziemeļu virzienā. Lejpus Sodeļu ciema pietek par Vīžonu ūdeņiem bagātākā Šaltoja. Pie Jodupes miesta Vīžonu uzpludinot, izveidota Jodupes ūdenskrātuve. Pietekot Jodupei, upe maina virzienu uz rietumiem. Visā atlikušajā garumā regulēta. Ietek Mēmelē lejpus Panemunes.

Caurtece augšpus Jodupes pietekas ir 0,92 m3/s, lejastecē — 2,62 m3/s. Vidēji Vīžona aizsalst 109 dienas gadā no novembra beigām-decembra sākuma līdz marta beigām vai aprīlim. Ledus biezums vidēji sasniedz līdz 37 cm.

Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Vīžona, Stonišķi, Jodupe, Maineiva, Čedasi, Naujasode un Viršiļi.

Upes nosaukuma cilme ir neskaidra. To mēģina skaidrot ar lietuviešu valodas vārdu *vyžti* — "pīt", asociējot to ar vārdiem "liekties, līkumot".

## Pietekas
**Trekninātas** ir pietekas, kuru garums pārsniedz 10 km.

## Atsauces
Vīžona (nozīmju atdalīšana)

**Vīžona** var būt:
* Vīžona (*Vyžuona*) — Mēmeles pieteka Lietuvā;
* Vīžona (*Vyžuona*) — ciems Lietuvas Rokišķu rajona pašvaldībā;
* Vīžona (*Vyžuona*) — Šventojas pieteka Lietuvā.

## Skatīt arī
* Vīžonaitis (*Vyžuonaitis*) — ezers Utenā;
* Vīžonas ezers (*Vyžuona*) — ezers Lietuvas Rokišķu rajona pašvaldībā;
* Vīžonēle (*Vyžuonėlės*) — ciems Lietuvas Rokišķu rajona pašvaldībā;
* Vīžonēle (*Vyžuonėlės*) — ciems Lietuvas Utenas rajona pašvaldībā;
* Vīžoņi (*Vyžuonos*) — miests Lietuvas Utenas rajona pašvaldībā;
* Vīžoņi (*Vyžuonos*) — ciems Lietuvas Utenas rajona pašvaldībā;
* Vīžoņu oss (*Vyžuonų ozas*) — oss Lietuvā;
* Vīžoņu seņūnija (*Vyžuonų seniūnija*) — administratīvā teritorija Utenas rajona pašvaldībā (agrāk arī pagasts (*valsčius*) un ciema padome (*apylinkė*)).
Spingu pilskalns

**Spingu pilskalns** atrodas Dienvidkurzemes novada Vaiņodes pagastā apmēram 3 km uz dienvidrietumiem no Asītes un 700 m uz ziemeļrietumiem no Spingu mājām. Šo pilskalnu 1941. gadā apzinājis K. Bregžis; 1942. gadā pilskalnu plašāk aprakstīja un 1943. gadā uzmērīja Pēteris Stepiņš.

Ar mežu un krūmiem apaugušais pilskalns ierīkots nelielās Elkas (Lībju) upītes kreisajā krastā, 15 m augstā kalnājā, kuru ziemeļu pusē norobežo upītes purvainā leja, bet no citām pusēm — mitras pļavas. Pilskalns, kuram nogāzes ir mākslīgi nostāvinātas, ierīkots savrupā paugurā minētā kalnāja ziemeļu daļā. Pilskalna ieapaļais plakums ir 35 x 45 m liels, tajā konstatēts mazintensīvs kultūrslānis, rietumu pusē atrodas vāji iezīmēts neliels valnītis. Plakums un nogāzes ir stipri postītas ar Otrā pasaules kara ierakumiem. Pilskalnam dienvidaustrumu pusē pieslejas 50 x 60 m liels reljefā norobežots kādreizējā tīruma stūris. Iespējams, ka te bijusi priekšpils.

Aiz gravas ap 100 m uz dienvidiem no pilskalna kāds savrups pakalns kādreiz dēvēts par Baznīcas kalnu. Elkas upītes pretējā krastā pie ceļa uz bijušajām Dunkurēnu mājām Kapu kalniņā 1930. gados atrastas dažādas senlietas. Divus kilometrus uz ziemeļrietumiem no Spingu pilskalna atrodas Ernesta Brastiņa apzinātais Asītes pilskalns.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Spingu pilskalns