open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
4. līnija (Daugavpils)

**4. līnija** ir vietējas nozīmes iela Daugavpilī, Jaunbūves apkaimē. 4. līnija sākas krustojumā ar 18. novembra ielu, ved ziemeļrietumu virzienā un beidzas strupceļā pie Gubiščes ezera, aiz kura atrodas Ķīmiķu ciemats. Ielas turpinājums ir taka gar ezera krastu, kas savieno visas šīs apkārtnes “līnijas”.

4. līnijas garums ir 267 metri, sarkano līniju platums ir 10—12 metri.. Visā garumā ielai ir grants segums, satiksmes kustība norit abos virzienos vienā joslā. Ielā ir privātmāju apbūve. Sabiedriskais transports pa 4. līniju nekursē, bet 18. novembra ielā ir 3. un 5. tramvaju, kā arī 12. un 12A. autobusu maršrutu pietura "4. līnija".

Iela izveidota 1957. gadā ar savo tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā nav mainījies.

Līdz 1936. gadam nosaukums "4. līnija" bija tagadējai Krimuldas ielai.

## Ielu savienojumi
4. līnija ir savienota ar šādām ielām:
* 18. novembra iela (T veida krustojums)
* Smilgu iela

## Atsauces
Odin (asteroīda zonde)

***Odin*** (sākotnējais nosaukums ***Brokkr-2***) bija ASV uzņēmuma *[[AstroForge]]* asteroīda zonde. Kosmiskais aparāts tika palaists 2025. gada 27. februārī, bet tam radās energosistēmas problēmas, un sakari ar zondi tika zaudēti.

*Odin* uzdevums bija veikt asteroīda 2022 OB5, kas atrodas tuvu Zemei, pārlidošanu un noteikt, vai asteroīds ir metālisks. *AstroForge* plāno nākotnē iegūt derīgos izrakteņus no kosmosa iežiem.

Kosmisko aparātu izgatavoja uzņēmums *[[OrbAstro]]* uz platformas *Orb-50* bāzes. Tas izmaksāja 3,5 miljonus ASV dolāru.

## Lidojuma gaita
*Odin* tika palaists  00:16*[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kenedija Kosmosa centra starta laukuma *LC-39A*. Tas bija Mēness nolaižamā aparāta *[[IM-2]]* sekundārā krava, un kopā tika palaists arī Mēness orbitālais aparāts *[[Lunar Trailblazer]]* un orbitālais velkonis *[[Chimera GEO-1]]*.

*Odin* tika ievadīts heliocentriskā orbītā. Tikai dažas stundas pēc palaišanas zondei radās problēmas, un tā pēdējo reizi sazinājās ar lidojumu vadības centru 20 stundas pēc nokļūšanas kosmosā. *AstroForge* turpināja mēģinājumus nodibināt sakarus ar zondi, bet neveiksmīgi, lai gan *[[AMSAT]]* radioamatieris Vācijā īslaicīgi uztvēra signālu no zondes.

2025. gada 6. martā *AstroForge* oficiāli paziņoja, ka *Odin* ir zaudēts.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Odin't: A Complete Debrief of Our Deep Space Mission  AstroForge 
* Odin (Brokkr 2) Gunter Dirk Krebs
Lī Remika

**Lī Anna Remika** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise.

Par lomu Bleika Edvardsa 1962. gada filmā *[[Days of Wine and Roses]]* Remiku nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā". Par lomu televīzijas filmā *[[The Blue Knight]]* (1974) saņēmusi Zelta globusa balvu kategorijā "Labākā aktrise drāmas seriālā". Nominēta arī septiņām ''Emmy'' balvām.

Kino debitējusi ar lomu Elija Kazana filmā *[[A Face in the Crowd]]* (1957). Vēlāk piedalījusies arī tādās filmās kā "Slepkavības anatomija" (1959), "Mežonīgā upe" (*Wild River*, 1960), *[[The Running Man (1963. gada filma)|The Running Man]]* (1963), *[[No Way to Treat a Lady]]* (1968), *[[The Detective]]* (1968), *[[The Omen]]* (1976) un *[[The Europeans]]* (1979).

## Ārējās saites
Deivids Vorners

**Deivids Heterslijs Vorners** (; dzimis , miris ) bija angļu aktieris. Savas karjeras laikā saņēmis ''Emmy'' balvu, kā arī nominācijas BAFTA kino balvai un Ekrāna aktieru ģildes balvai.

Kļuvis atpazīstams ar galveno lomu Karela Reiša 1966. gada filmā *[[Morgan – A Suitable Case for Treatment]]* (1966), par ko nominēts BAFTA balvai kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā". Vēlāk piedalījies tādās filmās kā *[[The Omen]]* (1976), *[[Time After Time]]* (1979), "Laika bandīti" (1981), "Franču leitnanta draudzene" (1981), "Trons" (*Tron*, 1982), "Zvaigžņu ceļš V: Pēdējā robeža" (*Star Trek V: The Final Frontier*, 1989), "Zvaigžņu ceļš VI: Neatklātā zeme" (*Star Trek VI: The Undiscovered Country*, 1991), "Titāniks" (1997), "Kliedziens 2" (1997), *[[Ladies in Lavender]]* (2004) un "Mērija Popinsa atgriežas" (2018).

## Ārējās saites
Izraēlas iebrukums Sīrijā (2024—pašlaik)

2024. gada 8. decembrī Izraēla iebruka buferzonā Sīrijas dienvidrietumos, kas atrodas blakus Izraēlas okupētajām Golānas augstienēm, un pēc Asada režīma krišanas veica gaisa triecienu kampaņu, kas bija vērsta pret Sīrijas armijas militārajām spējām.

Izraēla izmantoja varas vakuumu Sīrijā, ko radīja Asada režīma krišana, lai palielinātu tās kontrolētās teritorijas apjomu par vairākiem simtiem kvadrātkilometru. Izraēla paziņoja, ka 1974. gada robežlīgums ar Sīriju ir spēkā neesošs. Izraēla sākotnēji teica, ka šis jaunais iebrukums būs "īslaicīgs", bet vēlāk paziņoja, ka tas turpināsies "neierobežotu laiku". Izraēla arī veica plašus gaisa un jūras spēku triecienus Sīrijas militārajiem objektiem visā valstī, īstenojot **operāciju "Basanas bulta"** (). Izraēlas kampaņa iznīcināja Sīrijas militārās spējas, tostarp jūras spēkus, kā arī ķīmisko ieroču krājumus.

Izraēlas kampaņu Sīrijā starptautiski nosodīja kā agresijas aktu un starptautisko tiesību pārkāpumu. Sīrijas *[[de facto]]* līderis Ahmeds aš Šarā kritizēja Izraēlas rīcību, taču vienlaicīgi paziņoja, ka viņa valsts nav gatava jaunam konfliktam.

2025. gada 25. februārī Izraēla eskalēja iebrukumu Sīrijas dienvidos, veicot gaisa triecienu vilni tur un Damaskā, vienu dienu pēc tam, kad Izraēla pieprasīja Sīrijas pārejas valdībai demilitarizēt Sīrijas dienvidus.

## Izraēlas mērķi
Izraēlas aizsardzības ministrs Izraēls Kacs 2024. gada 9. decembrī izdeva rīkojumus par militāriem mērķiem Sīrijas dienvidos. Izraēlas Aizsardzības spēki no aizsardzības ministra Kaca saņēma četrus primāros stratēģiskos mērķus, ko sasniegt "tuvākajā laikā":

# Nodrošināt pilnīgu kontroli pār buferzonu un citām tuvējām stratēģiskajām pozīcijām Sīrijā.
# Izveidot drošības zonu, kas sniedzas ārpus buferzonas, koncentrējoties uz visu smago ieroču un teroristu infrastruktūras likvidēšanu, kas varētu radīt draudus Izraēlai, vienlaikus nodibinot kontaktus ar vietējām druzu kopienām un citām vietējām iedzīvotāju kopienām.
# Nekavējoties novērst Irānas ieroču kontrabandas ceļu atjaunošanu uz Libānu caur Sīrijas teritoriju un robežšķērsošanas vietām.
# Turpināt iznīcināt stratēģiskās smago ieroču sistēmas visā Sīrijā, tostarp pretgaisa aizsardzības tīklus, raķešu sistēmas un piekrastes aizsardzības iekārtas.

Izraēla arī pieprasījusi demilitarizēt visu Sīrijas teritoriju uz dienvidiem no Damaskas, tostarp Kuneitras, Daras un Suveidas muhāfazas, un ka tā nepieļaus draudus pret druziem Sīrijas dienvidos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karakuģis

[thumb|[ASV Jūras kara flotes *Ticonderoga* klases raķešu kreiseris USS *Port Royal*]]
**Karakuģis** ir militārs kuģis, kas paredzēts kaujas operācijām jūras un okeāna vidē, un parasti pieder pie valsts jūras spēkiem. Tie ir bruņoti ar ieročiem un aizsardzības sistēmām, piemēram, raķešu sistēmām, torpēdām, artilēriju, kā arī pretgaisa aizsardzību, kā arī parasti ir ātrāki un manevrētspējīgāki, nekā tirdzniecības flotes kuģi. Tie parasti ir būvēti, lai spētu izturēt dažāda lieluma un daudzuma kinētisko iedarbību, kā arī aprīkoti ar augstas veiktspējas ugunsdzēšanas sistēmām un applūšanas ierobežošanas konstrukcijām. Valstu flotēs ir liels daudzums dažādu karakuģu tipu, kas domāti dažādu uzdevumu veikšanai — no miera laika tiesībsargājošiem līdz stratēģiskiem atturēšanas.

## Atsauces
Intelsat IV F-6

***Intelsat IV F-6*** bija starpvalstu organizācijas *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis. Tas tika zaudēts nesējraķetes avārijā .

Kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmums *[[Hughes Aircraft]]* uz platformas *[[HS-312]]* bāzes. Tas bija cilindra formas, stabilizācija tika nodrošināta ar rotāciju ap centrālo asi. *Intelsat IV* bija apgādāts ar 12 °C joslas raiduztvērējiem, kas varēja nodrošināt 6000 telefona zvanus vai 12 vienlaicīgus krāsu televīzijas kanālus vai jauktu sakaru plūsmu, ietverot arī datu un faksa pārraidi. Pavadoņa plānotais darbības laiks bija 7 gadi.

## Lidojuma gaita
*Intelsat IV F-8* tika palaists  23:35 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Atlas SLV-3C Centaur-D1A]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-36B*.

Nepareiza kabeļa atvienošana pakāpes atdalīšanas laikā izraisīja *Atlas* vadības datora atiestatīšanu. Pakāpeniski tika zaudēta nesējraķetes vadība, līdz 403. sekundē pēc starta tika dota komanda uzspridzināt raķeti.

## Ārējās saites
* Intelsat-4 Gunter's Space Page, 
* Intelsat 4 Encyclopedia Astronautica,
Hermanis fon Bruinings

thumb|250px|Hermanis Bruinings studiju laikā
thumb|250px|Hermaņa Bruininga "Vidzemes atskats" (''Livländische Rückschau'', 1879)
**Hermanis fon Bruinings** (, 1849-1927) bija vācbaltiešu jurists un vēsturnieks, Rīgas Vēstures un senatnes pētītāju biedrības priekšsēdis (1890—1892) un goda loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1849. gada 26. augustā Tērbatas jurista un muižnieka Ludolfa Augusta Brīninga (1809—1891) un viņa sievas Mērijas, dzimušas Līvenas (1818—1853), ģimenē. Bērnībā kopā ar vecākiem dzīvoja Vācijā, pēc mātes nāves 1857. gadā atgriezās dzimtenē. Mācījās Tērbatas ģimnāzijā, studēja Tērbatas Universitātes tieslietu fakultātē (1867—1875). Iestājās studentu korporācijā *[[Livonia]]*.

Strādāja par Vidzemes guberņas hoftiesas asistentu, vienlaikus par Vidzemes landtāga un Vidzemes bruņniecības arhivāru (1875—1884), vēlāk par sekretāru (1884—1899). 1899. gadā viņš kļuva par Vidzemes bruņniecības Senā arhīva direktoru, 1890. gadā viņu ievēlēja par Rīgas Vēstures un senatnes pētītāju biedrības priekšsēdi, vēlāk par līdzdirektoru un biedrības goda biedru. 1903. gadā apprecējās ar Mariju Štālu. Bija 1908. gada Baltijas vēsturnieku pirmā kongresa prezidents.
Pirmā pasaules kara laikā Bruinings 1915. gada rudenī pārcēlās uz Somijas lielhercogistes teritoriju, bet 1918. gada janvārī atgriezās vācu karaspēka iekarotajā Rīgā.
1919. gadā kļuva par Leipcigas Universitātes goda doktoru (*Dr. phil. h. c. d.*).

Pēc Latvijas valsts pasludināšanas no 1920. gada strādāja Valsts arhīvā ar muižu un Vidzemes hoftiesas arhīviem. Konsultēja Latvijas Satversmes sapulces Heraldikas komisiju, palīdzot veidot valsts ģerboni un pilsētu ģerboņus.
Miris 1927. gada 30. maijā Rīgā.

## Darbi
* Livländische Rückschau (1879);
* Messe und kanonisches Stundengebet nach dem Brauche der Rigaschen Kirche im späten Mittelalter (1903);
* Das Geschlecht v. Bruiningk in Livland (1913);
* Livländische Güterurkunden (1908, 1923).

## Biedrības
* Igaunijas Literārās biedrības goda loceklis (1892)
* Igauņu zinātniskās biedrības (*Gelehrte Estnische Gesellschaft*) goda loceklis (1893)

## Atsauces
Elvi florbola līga sievietēm

**Elvi florbola līga sievietēm** (līdz 2015. gadam — **Latvijas florbola Virslīga sievietēm**) ir augstākā sieviešu florbola līga Latvijā. Tā sastāv no 7 komandām. 2015. gada janvārī par Latvijas Florbola Virslīgas ģenerālsponsoru kļuva mazumtirgotājs *[[ELVI]]*, un līga mainīja nosaukumu uz "Elvi florbola līga sievietēm".

## Čempioni

* 1993.—1994. — LSPA

* 1994.—1995. — ARA (Rīga)

* 1995.—1996. — Roja
* 1996.—1997. — *čempionāts netika spēlēts*
* 1997.—1998. — *čempionāts netika spēlēts*
* 1998.—1999. — *čempionāts netika pabeigts*
* 1999.—2000. — *čempionāts netika pabeigts*
* 2000.—2001. — Lauku Avīze
* 2001.—2002. — Latvijas Avīze
* 2002.—2003. — Rīgas Lauvas/LSPA
* 2003.—2004. — Rīgas Lauvas/LSPA
* 2004.—2005. — Rubene
* 2005.—2006. — Rubene/Rants
* 2006.—2007. — Rubene
* 2007.—2008. — Rubene
* 2008.—2009. — Rubene
* 2009.—2010. — Rubene
* 2010.—2011. — RSU/Runway
* 2011.—2012. — RSU/Runway
* 2012.—2013. — RSU
* 2013.—2014. — Rubene
* 2014.—2015. — Rubene
* 2015.—2016. — Rubene
* 2016.—2017. — Rubene
* 2017.—2018. — Rubene
* 2018.—2019. — Rubene
* 2019.—2020. — *čempionāts netika pabeigts*
* 2020.—2021. — Rubene
* 2021.—2022. — Rubene
* 2022.—2023. — Rubene
* 2023.—2024. — NND/RJTC

## 2024./25. gada sezonas komandas

* Rubene
* NND/RJTC
* FK Ķekava
* EMU SK
* Sparta Tallinn
* Rīgas Lauvas
* Lekrings

## Skatīt arī
* Elvi florbola līga
Pūres luterāņu baznīca

**Pūres evanģēliski luteriskā baznīca** ir 19. gadsimta Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atrodas Tukuma novada Pūres pagasta Pūrē.

## Vēsture
Baznīcas būvniecība sākta 1804. gadā barona Filipa Gustava fon Rennes vadībā un pabeigta 1805. gada nogalē, kad tā tika iesvētīta. 1858. gadā barons Aleksandrs Hermanis Lēberehts fon Renne organizēja baznīcas pārbūvi, piešķirot tai mūsdienās redzamo izskatu.

1930. gadā baznīcā tika iesvētīts zvans, kas tiek izmantots dievkalpojumu iezvanīšanai arī mūsdienās. Tomēr 1962. gadā finansiālu grūtību dēļ draudze bija spiesta atteikties no dievnama, un 1964. gadā tas tika slēgts, kā arī nojaukts krusta tornis.

1931. gadā baznīcā tika uzņemtas filmas "Kad lietus un vēji sitas logā" epizodes, kā rezultātā cieta dievnama interjers — tika sabojātas ērģeles, sasistas vitrāžas un izgriezta altārglezna. Baznīca tika izmantota kā kapliča, un daļa logu tika aizmūrēti.

No 1975. līdz 1984. gadam ēka tika izremontēta ciema padomes priekšsēdētājas A. Rudzājas vadībā, un tā ieguva kultūras un vēstures pieminekļa statusu. 1984. gadā nojaukts ieejas fasādes krusta tornītis.

1991. gadā Pūres evaņģēliski luteriskā draudze atsāka savu darbību un atguva dievnamu savā īpašumā. 1998. gadā baznīcā tika iesvētīta jaunā altārglezna *Kristus debesbraukšana*, ko veidojusi māksliniece Katrīna Taivāne.

2004.—2005. gadā projekta *Sakrālais tūrisms* ietvaros tika rekonstruēti baznīcas tornīši un atjaunota fasāde. 2005. gadā Pūres baznīca svinēja savu 200 gadu jubileju.

Pēc draudzes darbības atjaunošanas veikts baznīcas iekštelpu kosmētiskais remonts, sakārtota lietus notekūdeņu sistēma un pakāpeniski tiek atjaunotas logu vitrāžas.

## Atsauces
Engures luterāņu baznīca

**Engures evaņģēliski luteriskā baznīca** ir 16. gadsimta Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atrodas Tukuma novada Engures pagasta Engurē.

Tā ir viena no retajām koka baznīcām Kurzemē, un tā ir vienīgā Tukuma novadā, kas nav pārbūvēta par mūra dievnamu. 

## Vēsture
Pirmās baznīcas ēkas celtniecības gads nav zināms, taču 14. gadsimtā Kurzemes baznīcu reģistros ir minēts tās nosaukums. 1641. gadā tika uzcelta otra ēka, un 1677. gadā – trešā baznīcas ēka. Vētras dēļ 1720. gadā ēkai sagāza tornis. 1772. gadā tika uzcelta ceturtā, koka baznīca, taču jau pēc trīsdesmit gadiem tā nonāca sabrukuma stāvoklī, kas lika celt jaunu – piekto ēku, kura iesvētīta 1804. gadā. 

Baznīca ir ievērojama ar to, ka celtniecības laikā tā saglabāja koka konstrukciju, nesaskaroties ar nopostīšanu vai pārbūvi par mūra baznīcu. Celtniecība notika tādā laikā, kad darbību veicēja Engures, Mērsraga un Dzirciema draudzes mācītājs – Engures baznīcas skolas skolotājs Johans Pēters Brandts. 

Būvniecības un rekonstrukciju vēsturē baznīcas inventārā ir iekļauti trīs valsts nozīmes pieminekļi: 1713. gadā veidota oblāta kārba, kā arī divi 1730. gada svečturi. Īpaša uzmanība tiek pievērsta arī altārim un kancelei (uzcelti 1835. gadā), kā arī ērģelēm, kuras 1853.–1854. gadā uzbūvēja Vācijā ieceļojušais ērģeļmeistars Kārlis Bitners. Pirmā pasaules kara laikā baznīca un ērģeles cieta būtiskus bojājumus, bet pēc tam notika to atjaunošana. Pēdējā pārbūves rezultātā ērģeles tika iesvētītas 1932. gada 6. janvārī. 

## Atsauces
Garisons Metjūzs

**Garisons Metjūzs** (; dzimis  Tenesijas štatā) ir amerikāņu basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Indiānas "Pacers".

## Karjera
Augstskolu basketbolā pārstāvēja maz zināmo Lipskomba Universitātes komandu NCAA, kur nospēlēja četras sezonas. 2019. gada NBA draftā G. Metjūzs palika neizvēlēts, taču noslēdza divvirzienu līgumu ar Vašingtonas "Wizards", spēlējot arī kluba G Līgas komandā *[[Capital City Go-Go]]*. Jau debijas sezonā, 2019. gada 30. decembrī, uzstādīja karjeras rezultativitātes rekordu, gūstot 28 punktus uzvarā pret Maiami "Heat" (123—105).

Pēc divām sezonām Vašingtonā 2021. gada septembrī G. Metjūzs noslēdza līgumu ar Bostonas "Celtics", bet pēc pirms sezonas treniņnometnes tika atbrīvots no komandas. Oktobrī viņš noslēdza divvirzienu līgumu ar Hjūstonas "Rockets", pārstāvot tās G Līgas komandu *[[Rio Grande Valley Vipers]]*, bet sezonas gaitā līgums tika konvertēts par standarta līgumu ar "Rockets".

2023. gada februārī G. Metjūzu kopā ar Bruno Fernando aizmainīja uz Atlantas "Hawks" pret Džastinu Holideju, Frenku Kaminski un divām nākotnes otrās kārtas drafta izvēlēm. Pēc pusotras sezonas "Hawks" sastāvā G. Metjūzs 2025. gada septembrī noslēdza līgumu ar Ņujorkas "Knicks", taču komandā viņš, sezonu uzsākot, nepalika un novembrī pievienojās Indiānas "Pacers", noslēdzot 10 dienu līgumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gints Jegermanis

**Gints Jegermanis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu filologs un diplomāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1964. gadā Rīgā. Studēja Latvijas Valsts universitātes Filoloģijas fakultātē (1982—1989), no 1987. līdz 1990. gadam strādāja Latvijas Zinātņu akadēmijas Latviešu valodas un literatūras institūtā par vecāko laborantu un jaunāko zinātnisko līdzstrādnieku.
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1990. gadu sākumā strādāja par laikraksta "Diena" komentētāju, galvenā redaktora vietnieku, vadīja komentētāju nodaļu. 1994. gadā G. Jegermanis kļuva par Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas plānošanas grupas padomnieku, 1995. gadā par Latvijas vēstniecības Krievijā padomnieku Maskavā. Bija Latvijas vēstnieks Igaunijā, Dānijā un Zviedrijā, pastāvīgais pārstāvis ANO Ņujorkā.

## Atsauces
Eiropas Jaunatnes basketbola līga

**Eiropas Jaunatnes basketbola līga** (, saīsināti **EYBL**) ir basketbola čempionāts, kurā piedalās vairāk nekā 30 valstu Eiropas valstu jaunatnes basketbola komandas un tiek noskaidroti čempioni vairākās vecuma grupās zēniem un meitenēm. Līga ir dibināta 1999. gadā pēc basketbola organizatora, Basketbola skolas "Rīga" direktora Gunta Šēnhofa iniciatīvas, kurš ir līgas goda prezidents, bet tās praktiskie vadītāji ir viceprezidents Reinis Lācis un Artūrs Šēnhofs.

EYBL turnīros plašāk pārstāvētas ir Ziemeļeiropas un Austrumeiropas valstis, sevišķi plaši Baltijas valstis, kas tradicionāli ir starp labākajām komandām visās vecuma grupās. Līga tiek dalīta Ziemeļu un Dienvidu konferencē. Laika gaitā turnīrā ir piedalījušies daudzi vēlāk izcili basketbolisti, tostarp vairāk nekā 30 spēlētāji tikuši izraudzīti Nacionālās basketbola asociācijas draftā, piemēram, Andris Biedriņš, Jons Valančūns, Kristaps Porziņģis, Lauri Markanens.

## Atsauces

## Ārējās saites
* EYBLmājaslapa
Latvijas florbola 1. līga sievietēm

**Latvijas florbola čempionāta** **sievietēm 1. līga** ir otra spēcīgākā sieviešu florbola līga Latvijā aiz Elvi florbola līgas sievietēm. 2024./2025. gada sezonā līgā spēlēja 4 komandas. Regulārajā sezonā katra komanda izspēlēja 12 spēles četros apļos.

## Čempioni

* 2005.—2006. — Lielvārde
* 2006.—2007. — Liepājas Universitāte
* 2007.—2008. — Ķekava 
* 2008.—2009. — RTU/RSU
* 2009.—2010. — Rīgas Lauvas
* 2010.—2011. — Rīgas Lauvas/Errea  
* 2011.—2012. — Rīgas Lauvas
* 2012.—2013. — FK Ādaži
* 2013.—2014. — LiepU 
* 2014.—2015. — Rīgas Lauvas 
* 2015.—2016. — Rubene-1 
* 2016.—2017. — Rubene 1
* 2017.—2018. — Rubene 1
* 2018.—2019. — Rubene
* 2019.—2020. — *čempionāts netika pabeigts*
* 2020.—2021. — *čempionāts netika sākts*
* 2021.—2022. — *čempionāts netika sākts* 
* 2022.—2023. — *čempionāts netika sākts* 
* 2023.—2024. — Rubene-1

## 2024./25. gada sezonas komandas

* Rubene-1
* Irlava/Tukums
* Ķekavas Bulldogs
* Rīgas Lauvas
Intelsat IV F-1

***Intelsat IV F-1*** bija starpvalstu organizācijas *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis. Orbītā tas tika palaists . Pavadonis nodrošināja sakarus līdz 1987. gada oktobrim.

Kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmums *[[Hughes Aircraft]]* uz platformas *[[HS-312]]* bāzes. Tas bija cilindra formas, stabilizācija tika nodrošināta ar rotāciju ap centrālo asi. *Intelsat IV* bija apgādāts ar 12 C joslas raiduztvērējiem, kas varēja nodrošināt 6000 telefona zvanus vai 12 vienlaicīgus krāsu televīzijas kanālus vai jauktu sakaru plūsmu, ietverot arī datu un faksa pārraidi. Pavadoņa plānotais darbības laiks bija 7 gadi.

## Lidojuma gaita
*Intelsat IV F-1* tika palaists  22:04 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Atlas SLV-3D Centaur-D1A]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-36B*. No ģeosinhronās pārejas orbītas pavadonis ar savu dzinēju *SVM-4A* sasniedza ģeosinhrono orbītu.

Kosmiskais aparāts sākotnēji tika izvietots virs Indijas okeāna 63 grādi austrumu garuma. 1978. gadā to pārvietoja uz punktu 17,0° R virs Atlantijas okeāna. 1979. gadā pavadoni pārvietoja uz punktu 18,5° R virs Atlantijas okeāna. 1982. gadā tas tika izvietots virs Klusā okeāna punktā 174° A. No 1983. līdz 1984. gadam *Intelsat IV F-1* bija virs Atlantijas okeāna 53 grādi rietumu garuma. 1984. gadā to pārvietoja uz punktu 50° R virs Atlantijas okeāna.  pavadonis pārtrauca aktīvo darbību; turpmāk tas nekontrolēti dreifēja ģeosinhronā orbītā.

2001. gada 30. augustā *Intelsat IV F-1* bija 111,08 grādi rietumu garuma, dreifējot rietumu virzienā ar 3,657° dienā. 2007. gada 11. marta tas bija 95,13° A, dreifējot ar 3,657° R dienā.

## Ārējās saites
* Intelsat-4 Gunter's Space Page, 
* Intelsat 4 Encyclopedia Astronautica, 
* INTELSAT 4-F1 orbītas parametri n2yo.com,
Oj, pri lužku, pri lužke

thumb|Vārdi dziesmai no 1893. gada krājuma
***Oj, pri lužku, pri lužke*** (, , ) ir krievu un ukraiņu kazaku tautas dziesma. Tās versijas tika publicētas abās valodās. Dažas no tām mūsdienās ir plaši zināmas.

## Dziesmas izplatība
19. gadsimtā literārās romances sāka aizstāt īstās tautasdziesmas un vecās krievu lauku dziesmas, un šis process turpinās līdz mūsdienām. Viena no šīm "jaundzimušām" tautasdziesmām bija 'Te, pļavā, pļavā'. Dziesma bieži tiek dziedāta kāzās un dažreiz tiek saukta par "kāzu dziesmu".

### Sibīrijā un Tālajos Austrumos
Saskaņā ar vairākiem avotiem šī dziesma ir viena no visiecienītākajām Rietumsibīrijas krievu iedzīvotāju vidū. Pilsētnieku — Sibīrijas lielo pilsētu iedzīvotāju vidū — dziesma ir diezgan plaši pazīstama kā svētku dziesma (dziedāta svētku laikā), īpaši vecākās paaudzes vidū.

### Mutvārdu folkloras pieraksti
Dziesmas vārdi vairākkārt pierakstīti no mutiskiem avotiem, veicot lauka pētījumus Sibīrijā un Tālajos Austrumos. Tā Amūras apgabalā strādājošie folkloristi 2010. gados no vecākajiem vietējiem pierakstīja versijas ukraiņu un krievu valodā. Dziesma izplatījās arī udmurtu kolonistu (udmurtu, kuri 20. gadsimtā pārcēlās vai tika izsūtīti uz Sibīriju, kā arī viņu pēcteču) vidū.

## Sižets
Viens drošulis noķer savu zirgu laukā un tad auļo zirga mugurā pie savas līgavas. Tur viņš satiek viņas māti, kura ielūdz viņu mājā. Viņš meklē savu līgavu un, kad abi satiekas, mīļā viņu apskauj un skūpsta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
Ļubišņa

**Ļubišņa** () ir 2238 metrus augsts kalns Dināru Alpos, uz Bosnijas un Hercegovinas un Melnkalnes robežas. Lielākā kalna daļa atrodas Melnkalnē, savukārt mazliet mazāka daļa no kalna atrodas Bosnijas un Hercegovinas teritorijā. Tā ir ceturtā augstākā virsotne Bosnijā un Hercegovinā, bet Melnkalnei tā ir tikai 20. augstākā virsotne. Bosnijas un Hercegovinas pusē kalns ietilpst Serbu Republikas teritorijā, bet Melnkalnes pusē — Pļevļas pašvaldības teritorijā.

## Ārējās saites
Autoceļš V9

0,2 km

|}
|}

**V9** autoceļš **[[Iecava]]—[[Baldone]]—[[Daugmale]]** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno Iecavas pilsētu ar autoceļu P89, tālāk cauri Baldonei ar Daugmali. Autoceļš ir  garš, daļēji klāts ar asfaltbetona segumu (pēdējos 6,1 km ir grants segums) un atrodas Ķekavas un Bauskas novados. No tā atdalās autoceļš V5.

## Atsauces
Magličs

**Magličs** () ir 2386 metrus augsts kalns Dināru Alpos, uz Bosnijas un Hercegovinas un Melnkalnes robežas. Tā ir Bosnijas un Hercegovinas augstākā virsotne, savukārt Melnkalnei tā ir tikai 14. augstākā virsotne. Bagātīgos mežus kalna nogāzē veido Peručicas mežs, aizsargājams dabas rezervāts Sutjeskas nacionālajā parkā, kas ir vecākais un viens no diviem pēdējiem pirmatnējiem mežiem Eiropā. Kalna virsotne ir pieejama caur parku, un to apmeklē alpīnisti un dabas mīļotāji. Lielākajai daļai maršrutu uz virsotni ir nepieciešams divu dienu pārgājiens. Alpīnistiem piekļuve Magličas kalna virsotnei ir pieejama tikai no dienvidu puses, kur ir bagātīga zāles, un kalnu priežu veģetācija. No virsotnes paveras ainavisks skats uz Volujaka kalnu, Durmitora kalnu un Trnovačko ezeru. Magličs ir svarīga Sutjeskas nacionālā parka sastāvdaļa, kas ir pirmais nacionālais parks Bosnijā un Hercegovinā, dibināts 1962. gadā.

## Ārējās saites
Mikijs 17

**"Mikijs 17"** () ir 2025. gada zinātniskās fantastikas melnā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Pons Čunho. Filmā galvenās lomas atveido Roberts Patinsons, Naomi Ekija, Stīvens Jans, Toni Kolete un Marks Rafalo. Filma balstīta uz Edvarda Eštona 2022. gada romānu *Mickey7*.

Filma stāsta par Mikiju Bārnsu (Patinsons), kurš pievienojas kosmosa kolonizētāju misijai, kur viņa darbs pētniecības nolūkos ir mirt un tikt atkārtoti klonētam.

Filmas "Mikijs 17" pirmizrāde notika  75. Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā. Latvijā filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*. Filma saņēma pārsvarā pozitīvu kritiķu novērtējumu, galvenokārt izceļot Pona Čunho režiju un Patinsona aktierspēli. Filma visā pasaulē nopelnījusi vairāk nekā 133 miljonus ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stacijas iela (Daugavpils)

**Stacijas iela** ir iela Daugavpilī, tās centrālajā daļā, Centra un Esplanādes apkaimēs. Stacijas iela sākas no 18. novembra ielas, ved gar dzelzceļu ziemeļrietumu virzienā un beidzas krustojumā ar Kraujas un Kārklu ielu. Stacijas ielas kopējais garums ir aptuveni 2700 metri, tai ir daudzveidīga apbūve.

Posmā no Lāčplēša ielas līdz beigām Stacijas iela ir pilsētas nozīmes maģistrālā iela, arī plānots piešķirt tādu pašu kategoriju posmam no Lāčplēša ielas līdz Raiņa ielai. Visā garumā Stacijas iela klāta ar asfalta segumu. Satiksmes kustība norit abos virzienos, pa vienu joslu katrā virzienā. Stacijas ielā atrodas 1. un 4. tramvaju maršrutu galapunkts "Stacija", kā arī pa Stacijas ielu kursē 5., 12., 17., 19., 20., 20B. un 21. maršrutu autobusi.

## Vēsture
Pirms Latvijas neatkarības pasludināšanas ielas nosaukums bija **Podoļskaja iela** (), vēlāk ielu dēvēja par **Vakzāles ielu**. 1934. gada 7. decembrī tā ieguva nosaukumu **Rēzeknes iela**, bet 1962. gada 29. novembrī ielu pārdēvēja par **Dvincu ielu**. Beidzot, no 1991. gada 19. decembra ielai ir tagadējais nosaukums — **Stacijas iela**.

## Ievērojami objekti
273px|thumb|Pasažieru stacija
273px|thumb|Stacijas iela 65/67
* Nr. 42 — šeit vecā vienstāva ēkā (nav saglabājusies) no 19. gadsimta otrās puses līdz 1930. gadiem atradās pirts (Šubika, no 1920. gadiem Jekimova, arī zināma ar nosaukumu "Teivan").
* Nr. 44 — Daugavpils pasažieru stacija.
* Nr. 45A — Daugavpils ledus halle.
* Nr. 65/67 — divstāvu dzīvojamā ēka, uzcelta 19.—20. gadsimtu robežā, vietējās nozīmes kultūras piemineklis. Pašlaik ēkā atrodas viesu māja "Dvinska".
* Nr. 69 — divstāvu dzīvojamā ēka, uzcelta 1900. gadā, vietējās nozīmes kultūras piemineklis.
* Nr. 129K — veikals-noliktava "Depo".

## Ielu savienojumi
Stacijas iela ir savienota ar šādām ielām:
* 18. novembra iela (savienojums ar sānu brauktuvi)
* Raiņa iela (T veida krustojums)
* Krišjāņa Valdemāra iela (T veida krustojums)
* Lāčplēša iela (T veida krustojums)
* Saules iela (T veida krustojums)
* Rīgas iela (gājēju iela)
* Sakņu iela (T veida krustojums)
* Mazā Maizes iela (nav ceļu savienojuma)
* Maizes iela (nav ceļu savienojuma)
* Kandavas iela (T veida krustojums)
* Kārklu iela (T veida krustojums)
* Balvu iela (T veida krustojums)
* Kraujas iela / Kārklu iela

## Atsauces

## Skatīt arī
* Piekrastes iela (Daugavpils)
* Sliežu iela (Daugavpils)
Zla Kolata

**Zla Kolata** (melnkalniešu: *Зла Колата* vai *Kollata e Keqe*, albāņu: *Kollatë e Keqe*) ir 2534 metrus augsts kalns Dināru Alpos, uz Melnkalnes un Albānijas robežas. Zla Kolata ir viens no augstākajiem kalniem Ziemeļalbānijas Alpos, kuri ir daļa no Dināru Alpiem. Tā ir Melnkalnes augstākā virsotne, bet Albānijai tā ir tikai 16. augstākā virsotne. Melnkalnes pusē kalns ietilpst Gusiņes pašvaldības teritorijā, bet Albānijas pusē – Kukesi ķarkas teritorijā.

## Ārējās saites
Volujaks

**Volujaks** (serbu: *Волујак*) ir 2336 metrus augsts kalns Dināru Alpos, uz Bosnijas un Hercegovinas un Melnkalnes robežas. Tā ir Bosnijas un Hercegovinas otrā augstākā virsotne, savukārt Melnkalnei tā ir tikai 16. augstākā virsotne. Bosnijas kara laikā Volujaku neskāra smagas kaujas, tāpēc mīnu risks ir minimāls. Kalns atrodas samērā nomaļā vietā, tāpēc dodoties pārgājienā jābūt labi sagatavotam. Tā kā tuvojoties kalna galvenajām virsotnēm no abām pusēm tiek šķērsota Bosnijas un Hercegovinas un Melnkalnes starptautiskā robeža, līdzi jāņem derīga pase.

## Ārējās saites
Intelsat IVA F-1

***Intelsat IVA F-1*** jeb ***Intelsat 4A F-1*** bija starpvalstu organizācijas *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis. To orbītā palaida 1975. gada 26. septembrī. Pavadonis nodrošināja sakarus virs Atlantijas okeāna līdz 1986. gada jūlijam.

Kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmums *[[Hughes Aircraft]]* uz platformas *[[HS-353]]* bāzes. Tas bija cilindra formas, stabilizācija tika nodrošināta ar rotāciju ap centrālo asi. Tā kopējais augstums bija 7 metri, diametrs — 2,36 m, masa — aptuveni 1513 kg. Pavadoņa plānotais darbības laiks bija 7 gadi.

*Intelsat IVA* bija tāda pati pamatkonstrukcija kā to priekštečiem *Intelsat IV*, bet tajos tika izmantota jauna antenu tehnoloģija, lai nodrošinātu aptuveni divreiz lielāku sakaru ietilpību nekā *Intelsat IV*. Šis divkāršais sakaru ietilpības pieaugums tika panākts, izmantojot vienu un to pašu frekvenci, pateicoties antenas staru kūļa staru atdalīšanai.
*Intelsat IVA* bija apgādāts ar 20 C joslas raiduztvērējiem (salīdzinot ar 12 raiduztvērējiem *Intelsat IV*).

## Lidojuma gaita
*Intelsat IVA F-1* tika palaists  00:17 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Atlas SLV-3D Centaur-D1AR]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-36B*. No ģeosinhronās pārejas orbītas pavadonis ar savu dzinēju *SVM-4A* sasniedza ģeosinhrono orbītu.

Kosmiskais aparāts sākotnēji tika izvietots virs Atlantijas okeāna 25 grādi rietumu garuma. 1982. gadā to pārvietoja uz punktu 18,5° R virs Atlantijas okeāna. 1983. gadā pavadoni pārvietoja uz punktu 30° R virs Atlantijas okeāna. 1986. gada 24. jūlijā pavadonis pārtrauca aktīvo darbību; turpmāk tas nekontrolēti dreifēja ģeosinhronā orbītā.

2001. gada 30. augustā *Intelsat IV F-1* bija 4,05 grādi austrumu garuma, dreifējot rietumu virzienā ar 1,213° dienā. 2007. gada 10. marta tas bija 28,51° A, dreifējot ar 1,239° R dienā.

## Ārējās saites
* Intelsat-4A Gunter's Space Page, 
* Intelsat 4A Encyclopedia Astronautica, 
* INTELSAT 4-F1 orbītas parametri n2yo.com,
Tīreļi (Ķekavas pagasts)

**Tīreļi** ir ciems Ķekavas novada Ķekavas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autocela V19 un autoceļa A7 8 km no pagasta un novada centra Ķekavas un 25 km no Rīgas centra.

## Atsauces
Vainaglapa

[thumb|[Rozes|Rozēm ir divkāršs apziednis — skaidri nodalāmas vainaglapas un kauslapas]]
**Vainaglapas** jeb **ziedlapas** ir pārveidotas augu lapas, kas ieskauj ziedu reproduktīvās daļas. Tām bieži ir koša krāsa vai neparasta forma, lai piesaistītu apputeksnētājus. Ziedlapas veido zieda vainagu. Tās parasti ieskauj pārveidotas lapas, kuras sauc par kauslapām, kas kopā veido apziedni. Ja ziedam ir skaidri nodalāmas kauslapas un vainaglapas, piemēram, rozēm un bitenēm, tad to sauc par divkāršu apziedni. Citu augu ziediem, piemēram, tulpju un alveju ziediem, ir tikai vainaglapas vai tikai kauslapas (tās nevar vizuāli nodalīt) — to sauc par vienkāršu apziedni. 

Sugām, kuras apputeksnē, piemēram vējš (graudzālēm) vai ūdens (glīvenēm), vainaglapas ir vai nu ļoti mazas, vai arī to pilnībā nav.

## Atsauces
Hajla

**Hajla** ( vai *Hajla*; ) ir 2403 metrus augsts kalns Dināru Alpos, uz Kosovas un Melnkalnes robežas. Hajla ir augstākais kalns Ziemeļalbānijas Alpu ziemeļu teritorijā, kuri ir daļa no Dināru Alpiem. Tā ir Kosovas 30. augstākā virsotne, bet Melnkalnei tā ir 36. augstākā virsotne. Kosovas pusē kalns ietilpst Pečas rajona teritorijā, bet Melnkalnes pusē — Rožajes pašvaldības teritorijā.

## Ārējās saites
Īsaks Frejs

**Īsaks Leknēss Frejs** (; dzimis  Bērumā) ir norvēģu biatlonists, 2024. gada pasaules junioru čempions sprintā, vairāku Pasaules čempionāta junioriem zelta medaļu ieguvējs stafetē.

## Karjera
Ar biatlonu Ī. Frejs sāka nodarboties 2012. gadā. Pārstāv dzimtās pilsētas klubu *Bærums Skiklub*. Pirmo starptautisko sacensību pieredzi ieguva 2020. gada ziemas jaunatnes olimpiskajās spēlēs Lozannā. Daudzo šaušanas kļūdu dēļ augstu vietu iegūt neizdevās, sprintā viņš ierindojās 14. vietā, bet 12,5 km individuālajā distancē ieņēma 23. vietu. 2022. gada Pasaules čempionātā jauniešiem Soldžerholovā izcīnīja zelta medaļu stafetē, bet individuāli labākais sasniegums bija septītā vieta iedzīšanā.

 Brezno debitēja IBU kausā pieaugušajiem un uzreiz supersprintā izcīnīja ceturto vietu. Jau nākamajā startā pēc divām dienām pirmo reizi kāpa uz goda pjedestāla IBU kausa posmā, ieņemot otro vietu sprintā aiz Erika Pero. Tajā pašā posmā kopā ar Endri Stremsheimu, Jūni Arnekleivu un Māreni Kirkeidi uzvarēja jauktajā stafetē. 2023. gada Pasaules čempionātā junioriem Ščučinskā izcīnīja zeltu stafetē un divas bronzas medaļas — jauktajā stafetē un 15 km individuālajā distancē. Tajā pašā gadā Norvēģijas čempionātā uzvarēja stafetē, kopā ar Endri Stremsheimu, Juhannesu Dāli un Sturlu Holmu Legreidu pārstāvot Oslo un Ākešhusas komandu.

Pirmo individuālo uzvaru IBU kausā izcīnīja 2024. gada janvārī sprintā Martello. 2024. gada Eiropas čempionātā sprintā izcīnīja bronzu, bet vēlāk iedzīšanā un jauktajā stafetē ieguva zelta godalgas. Tajā pašā gadā Pasaules čempionātā junioriem Otepē Frejs izcīnīja trīs zelta medaļas (sprintā, stafetē un jauktajā stafetē) un vienu sudrabu (masu startā).

2025. gada Eiropas čempionātā Martello uzvarēja individuālajā distancē un stafetē, kā arī ieguva sudrabu iedzīšanā. 2024.—2025. gada sezonā IBU kausā, ieskaitot Eiropas čempionātu, izcīnīja sešas individuālās uzvaras un priekšlaicīgi jau iepriekšpēdējā posma laikā Otepē nodrošināja uzvaru IBU kausa kopvērtējumā.  Pēc šī panākuma viņš tika pirmo reizi tika iekļauts Norvēģijas pirmajā izlasē dalībai Pasaules kausā. Pasaules kausa sacensībās debitēja  Pokļukā ar 17. vietu 15 km saīsinātajā individuālajā distancē. Tajā pašā posmā tika iekļauts Norvēģijas jauktās stafetes komandas sastāvā un izcīnīja trešo vietu. Jau nākamājā posmā Holmenkollenē divreiz iekļuva labāko sešiniekā, sprintā ierindojoties ceturtajā vietā, bet iedzīšanā finišējot piektais.

2025.—2026. gada sezonā jau regulāri startēja Pasaules kausā.  Rūpoldingā sprintā izcīnīja trešo vietu, tas bija viņa pirmais individuālais goda pjedestāls Pasaules kausa posmos.

## Karjeras rezultāti
### Pasaules kausa kopvērtējums

### Pasaules čempionāts jauniešiem un junioriem

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas vēstnieks Dānijā

thumb|300px|Latvijas vēstniecība Dānijas Karalistē (2017).
**Latvijas vēstnieks Dānijas Karalistē** () ir Latvijas Republikas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks, kurš pilda oficiālā pārstāvja amatu Dānijas Karalistē. Vēstniecība atrodas Rosbæksvej 17 Kopenhāgenā.

Latvijai ir arī goda ģenerālkonsuls Fīnē un Jitlandē un goda konsuls Grenlandes konsulārajā apgabalā.

## Sūtņi
* Frīdrihs Grosvalds (1919—1923; no 1919. gada aprīļa diplomātiskais pārstāvis Zviedrijā, vēlāk arī Norvēģijā un Dānijā no 1921. gada marta ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Skandināvijas valstīs ar rezidenci Stokholmā)
* Kārlis Zariņš (1923—1930), Latvijas sūtnis Zviedrijā, Dānijā un Norvēģijā ar rezidenci Stokholmā (līdz 1929. gadam)
* Mārtiņš Nukša (1930—1933), Latvijas sūtnis Zviedrijā, Dānijā un Norvēģijā ar rezidenci 74 Stokholmā
* Pēteris Sēja (1933—1937), Latvijas sūtnis Zviedrijā, Dānijā un Norvēģijā ar rezidenci Stokholmā
* Voldemārs Salnais (1937—1940), Latvijas sūtnis Zviedrijā, Dānijā un Norvēģijā ar rezidenci Stokholmā

### Ārkārtējie un pilnvarotie vēstnieki
* Jānis Ritenis (1992—1993), Latvijas vēstnieks Dānijā un Islandē ar rezidenci Kopenhāgenā
* Gvido Zemrībo (1994—1998), Latvijas vēstnieks Dānijā un Islandē ar rezidenci Kopenhāgenā
* Aivars Baumanis (1998—2002), Latvijas vēstnieks Dānijā un Islandē ar rezidenci Kopenhāgenā
* Indulis Bērziņš (2003—2004), Latvijas vēstnieks Dānijā
* Andris Razāns (2004—2009), Latvijas vēstnieks Dānijā
* Gints Jegermanis (2009—2013), Latvijas vēstnieks Dānijā
* Kaspars Ozoliņš (2014—2018), Latvijas vēstnieks Dānijā
* Alda Vanaga (2018—2022), Latvijas vēstniece Dānijā
* Inga Skujiņa (kopš 2022. gada), Latvijas vēstniece Dānijā

## Atsauces
Komovi

**Komovi** () ir 2487 metrus augsts kalns Dināru Alpos, Melnkalnē. Tas atrodas uz Kolašinas pašvaldības un Andrijevicas pašvaldības robežas. Komovi ir Melnkalnes septītā augstākā virsotne, kā arī ir viens no kalniem, kas atrodas Ziemeļalbānijas Alpos, kuri ir daļa no Dināru Alpiem. Kopš 2018. gada Komovi klasificēts, kā aizsargājama dabas teritorija kalna ekoloģiskās nozīmes dēļ, kā arī floras un faunas dažādības dēļ.

## Ārējās saites
Talsu NSS/Krauzers

**"Talsu NSS/Krauzers"** ir Latvijas Elvi florbola līgas komanda. Savas mājas spēles tā aizvada Talsu Valsts ģimnāzijā. Klubs, līdz šim, nav kļuvis par Latvijas čempioniem, bet labākais rezultāts ir bijis otrā vieta — 2008/09. gada, 2020/21. gada, 2023/24. gada un 2024/25. gada sezonā.

## Sastāvs

## Izcīnītās vietas
* 2003.—2004. — Regulārais čempionāts (4. vieta)
* 2004.—2005. — Regulārais čempionāts (7. vieta)
* 2005.—2006. — Regulārais čempionāts (7. vieta)
* 2006.—2007. — Regulārais čempionāts (8. vieta)
* 2007.—2008. — 5./8. vieta 
* 2008.—2009. — 2. vieta 
* 2009.—2010. — 3. vieta (1. līga) 
* 2010.—2011. — 9./16. vieta
* 2011.—2012. — 9./16. vieta
* 2012.—2013. — 5./8. vieta
* 2013.—2014. — Regulārais čempionāts (13. vieta)
* 2014.—2015. — Regulārais čempionāts (12. vieta)
* 2015.—2016. — Regulārais čempionāts (10. vieta)
* 2016.—2017. — Regulārais čempionāts (11. vieta)
* 2017.—2018. — 5./8. vieta
* 2018.—2019. — 4. vieta
* 2019.—2020. — čempionāts netika pabeigts COVID-19 pandēmijas dēļ (6. vieta regulārajā čempionātā)
* 2020.—2021. — 2. vieta
* 2021.—2022. — 3. vieta
* 2022.—2023. — 5./8. vieta
* 2023.—2024. — 2. vieta
* 2024.—2025. — 2. vieta

## Ārējās saites
* Latvijas florbola savienības lapa
Mokra Gora

**Mokra Gora** (, ) ir 2156 metrus augsts kalns Dināru Alpos, kā arī viens no kalniem, kas atrodas Ziemeļalbānijas Alpos, kuri ir daļa no Dināru Alpiem. Mokra Gora atrodas starp Kosovas, Melnkalnes un Serbijas robežām. Kosovas pusē kalns ietilpst Pečas rajona teritorijā, Melnkalnes pusē — Rožajes pašvaldības teritorijā, bet Serbijas pusē — Raškas apgabala teritorijā.

## Ārējās saites
Latvijas vēstnieks Japānā

thumb|300px|Latvijas vēstniecība Japānā (2020)
**Latvijas vēstnieks Japānā** () ir Latvijas Republikas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks, kurš pilda oficiālā pārstāvja amatu Japānā. Vēstniecība atrodas *37-11 Kamiyama-cho, Shibuya-ku,* Tokijā.

Japāna atzina Latvijas Republikas neatkarību *de facto* 1919. gada 10. janvārī un *de iure* 1921. gada 26. janvārī. 1991. gada 10. oktobrī Japāna atjaunoja divpusējās attiecības ar Latviju.

Latvijas Republikas vēstniecību Japānā atklāja 2006. gada 20. aprīlī.

## Ārkārtējie un pilnvarotie vēstnieki

* Pēteris Vaivars (2006—2014), Latvijas vēstnieks Japānā un Korejā
* Normans Penke (2014—2017), Latvijas vēstnieks Japānā
* Dace Treija-Masī (2017—2022), Latvijas vēstniece Japānā
* Zigmārs Zilgalvis (kopš 2022. gada), Latvijas vēstnieks Japānā

## Atsauces
Minčs

**Minčs** (; ) ir jūras šaurums Apvienotās Karalistes ziemeļrietumos starp Ārējām Hebridu salām rietumos un Skotijas krastu un Skajas salu austrumos. Savieno Hebridu jūru dienvidos ar Atlantijas okeānu ziemeļos. Šaurāko  plato Minča dienviddaļu starp Skaju austrumos un Herisu un Nortuistu rietumos dēvē par **Litlminču** (*Little Minch*, *An Cuan Canach*), bet līdz  plato ziemeļdaļu reizēm dēvē par Nortminču vai Ziemeļminču (*The North Minch*). Senākos laikos vikingi Minču dēvēja par Skotijas šaurumu (*Skotlandsfjörð*). Starptautiskā hidrogrāfijas organizācija Minču šaurumus pieskaita tā dēvētajai Skotijas Rietumkrasta iekšējai jūrai.

Šaurumā ievērojama kuģu satiksme — mēnesī tiek pārvadāts ap 2,5 miljoniem tonnu kravu; šaurumu šķērso vairākas prāmju līnijas. Lielākās pilsētas šauruma krastos ir Stornoveja Ārējās Hebridu salās un Alapūla Skotijas krastā. 2010. gada jūnijā peldēšanas instruktore Eilida Makdonalda kļuva par pirmo cilvēku, kas peldus šķērsojis Minča šaurumu. 15 jūdzes no Voternišpointas Skajā uz Rodelu Herisā viņa paveica 9,5 stundu laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Skotijas Rietumkrasta iekšējā jūra

**Skotijas Rietumkrasta iekšējā jūra** () ir Starptautiskās hidrogrāfijas organizācijas noteikta Atlantijas okeānam piederīga starpsalu jūra Apvienotās Karalistes ziemeļrietumu piekrastē. Izvietojusies starp Lielbritānijas krastu rietumos, Ārējām Hebridu salām ziemeļos un Īriju dienvidos. Iekļauj Hebridu jūru, Minču šaurumus, Ziemeļu šaurumu un Iekšējo Hebridu salu starpsalu šaurumus Skotijas piekrastē. Akvatoriju starp Hebridu jūru un Īrijas salu reizēm dēvē par Malinas jūru (*Malin Sea*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Silenes iela (Daugavpils)

**Silenes iela** ir iela Daugavpilī, Daugavas kreisajā krastā. Iela sākas sazarojumā ar Lielo ielu un stiepjas uz dienvidaustrumiem līdz pilsētas robežai, aiz kuras turpinās kā autoceļš P68. Visā garumā Silenes iela ir autoceļa  daļa un iezīmē robežu starp Grīvas un Judovkas apkaimēm. Nepārnumuru (Judovkas) ielas pusē ir savrupmāju apbūve, bet pārnumuru puse kamēr paliek neapbūvēta.

Silenes ielas garums ir 530 metri, tā ir pilsētas nozīmes maģistrālā iela. Visā garumā ielai ir asfalta segums, satiksmes kustība norit abos virzienos, pa vienu joslu katrā virzienā. Sabiedriskais transports pa Silenes ielu nekursē.

Ielas nosaukums cēlies no Silenes ciema vārda. Tas radies Latvijas PSR laikā un nekad nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Silenes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lielā iela (Y veida krustojums)
* Tīrumu iela (T veida krustojums)
* Riekstu iela (T veida krustojums)
* Apiņu iela (T veida krustojums)
* Zemnieku iela / Austrumu iela
* Autoceļš P68 (ielas turpinājums)

## Atsauces
Latvijas vēstnieks Ķīnas Tautas Republikā

**Latvijas vēstnieks Ķīnas Tautas Republikā** () ir Latvijas Republikas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks, kurš pilda oficiālā pārstāvja amatu Ķīnas Tautas Republikā. Vēstniecība atrodas No.22 Dongfang East Street, Chaoyang District, Pekinā.

Ķīnas Republika Latvijas neatkarību atzina 1923. gada 16. augustā, bet jau pirms tam darbojās Latvijas konsulāti Šanhajā un Harbinā, kuru no 1920. gada 30. maija līdz 1922. gada 3. janvārim vadīja Eduards Zilgalvis, vēlāk Pēteris Mežaks. Harbinas goda konsulāts turpināja darboties arī pēc Maņdžougu valsts nodibināšanas, kuru Latvija oficiāli neatzina. 1936. gada 25. jūnijā noslēdza Latvijas–Ķīnas savstarpējās draudzības līgumu.

Ķīnas Tautas Republika atzina Latvijas neatkarības atjaunošanu 1991. gada 7. septembrī un diplomātiskās attiecības nodibināja 1991. gada 12. septembrī.
Latvijas Republikas vēstniecību Pekinā atklāja 1998. gada 25. septembrī, vēstnieki pildīja nerezidējošo vēstnieku pienākumus arī Vjetnamā un Mongolijā. Latvijas Republikai ir goda konsuls Honkongas Speciālajā administratīvajā rajonā. 

## Ārkārtējie un pilnvarotie vēstnieki
* Pēteris Pildegovičs (1998—2000), pagaidu pilnvarotais lietvedis
* Einars Semanis (2000—2004) 
* Jānis Lovniks (2004—2009)
* Ingrīda Levrence (2009—2016)
* Māris Selga (2016—2019)
* Maija Manika (2019—2024)
* Kārlis Eihenbaums (kopš 2024. gada)

## Atsauces
Līga Rasnača

**Līga Rasnača** (dzimusi ) ir latviešu socioloģe, pētniece, pasniedzēja un politiķe. Šobrīd L. Rasnača ir 14. Saeimas deputāte, pārstāv partiju "Progresīvie".

Absolvējusi Latvijas Lauksaimniecības universitāti (maģistra grāds sociālajās zinātnēs) un Latvijas Universitāti. 2012. gadā ieguvusi doktora grādu sociālajās zinātnēs, lietišķajā socioloģijā (*dr.soc.sc.*). Strādā par augstskolas pasniedzēju, ir Latvijas Universitātes Ekonomikas un sociālo zinātņu fakultātes profesore un vadošā pētniece.

## Politiskā darbība
2018. gadā L. Rasnača nesekmīgi kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no partijas "Progresīvie" saraksta. Kandidēja arī 2019. gada Eiropas parlamenta vēlēšanās, taču partija neiekļuva Eiropas Parlamentā.

14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā sākotnēji netika ievēlēta, taču par 14. Saeimas deputāti kļuva 2025. gadā, pēc tam, kad par satiksmes ministru apstiprināja partijas biedru Ati Švinku. 2025. gada pašvaldību vēlēšanās L. Rasnača kandidēja uz vietu Jelgavas domē, bet netika ievēlēta.

## Atsauces
ZEĻĢIS

**Jānis Zeļģis**, labāk pazīstams kā **ZEĻĢIS**, (dzimis ) ir latviešu reperis.

## Biogrāfija
2019. gadā sevi pieteica Latvijas hiphop scēnai ar dziesmu "SĀKUMS", kam sekoja dziesma "LIETUS", kuru atskaņoja radio SWH rubrikā "Priekšnams".

2020. gadā lielāku atpazīstamību guvis *371 battle* trešajā sezonā. Piedaloties brīvrunu cīņās, iepazinās ar domubiedriem Odu un goču, ar kuriem izveidoja repa projektu MID, kā arī izdeva savu singlu "TEVIS NEPIETIEK".

2021. gadā sāka sadarbību ar mūzikas producentu *[[Mickeen]]*, ar kuru kopā izdevuši tādus singlus kā "ATMIŅAS", "PUIKAS" (piedaloties Odam un gočam) un "VĒL".

2022. gadā izdeva savu debijas albumu "PARALĒLES", kura tapšanā palīdzējis *Mickeen*. Albumu nominēja 2023. gada mūzikas ierakstu gada balvai trīs kategorijās.

## Diskogrāfija

### Albumi

### Singli

## Atsauces

## Ārējās saites
* Instagram konts
* Spotify konts
* Youtube kanāls
Akadēmiķa Graftio iela

**Akadēmiķa Graftio iela** ir vietējas nozīmes iela Daugavpilī, Čerepovas un Ruģeļu apkaimēs. Akadēmiķa Graftio iela sākas krustojumā ar Rasas ielu, ved uz austrumiem un beidzas krustojumā ar Gaismas ielu. Ielas turpinājums ir bezvārda ceļš Naujenes ielas virzienā.

Ar Jelgavas ielu Akadēmiķa Graftio iela sadalīta divās atšķirīgās daļās. Rietumu daļa (ielas sākums) pieder Čerepovai, šī teritorija ir privātīpašums ar ierobežotu piekļuvi. Šeit ir savrupmāju apbīve un ielai ir viena braukšanas josla ar grants segumu. Austrumu daļā ir tipveida daudzstāvu apbūve, ielai ir divas braukšanas joslas un asfalta segums.

Akadēmiķa Graftio ielas kopējais garums ir aptuveni 900 metri. Satiksmes kustība norit abos virzienos. Sabiedriskais transports pa ielu nekursē.

Iela izbūvēta 1980. gados kā Daugavpils HES celtnieku Ruģeļu pilsētiņas daļa un nosaukta Daugavpilī (tolaik Dinaburgā) dzimušā elektroinženiera, PSRS Zinātņu akadēmijas locekļa Henriha Graftio vārdā. Laika gaitā ielas nosaukums nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Akadēmiķa Graftio iela ir savienota ar šādām ielām:
* Rasas iela (T veida krustojums)
* Jelgavas iela
* Vilku iela (T veida krustojums)
* Gaismas iela

## Atsauces
Latvijas vēstnieks Indijā

**Latvijas vēstnieks Indijā** ir Latvijas Republikas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks, kurš pilda oficiālā pārstāvja amatu Indijas Republikā. Vēstniecība atrodas *B8 Anand Niketan* Ņūdeli.

Indijas Republika atzina Latvijas neatkarības atjaunošanu 1991. gada 9. septembrī un diplomātiskās attiecības nodibināja 1991. gada 7. decembrī.
Latvijas Republikas vēstniecība Indijā sāka darboties 2014. gada 16. janvārī, pagaidu pilnvarotā lietvede Judīte Dobele izmantoja Igaunijas vēstniecības telpas. Latvijas vēstniecības ēku Ņūdeli atklāja 2015. gada 3. februārī. Latvijas Republikai ir goda konsuli Bengalūru, Čennai un Mumbajā.

## Ārkārtējie un pilnvarotie vēstnieki
* Hardijs Baumanis (2007—2010), Latvijas vēstnieks Lietuvā un Indijā ar rezidenci Viļņā
* Aivars Groza (2014—2018)
* Artis Bērtulis (2018—2022)
* Juris Bone (kopš 2022. gada)

## Atsauces