open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tamirlans Džamalutdinovs

**Tamirlans Džamalutinovs** (; dzimis ) ir Krievijas futbolists, pussargs. Kopš 2025. gada spēlē Gruzijas kluba *[[FC Merani Martvili|Merani Martvili]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Čušļi

**Čušļi** (arī **Čušli**) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 7,4 km no pagasta centra Rugājiem un 230,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, pie Ilgančupes ietekas Sudarbē.

1897. gadā ciemā bija 8 sētas ar 101 cilvēku.
## Atsauces
DoReDoS

***DoReDos*** ir moldāvu mūzikas grupa, kas savu darbību aizsāka 2011. gadā. Grupa pārstāvēja Moldovu 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē pēc uzvaras nacionālajā atlasē, kurā grupa jau bija piedalījusies arī 2015. un 2016. gada konkursam, ar dziesmu *[[My Lucky Day]]*. Savā pusfinālā viņi ieguva 3. vietu, kas ļāva kvalificēties finālam, kurā grupa ieguva 10. vietu. Grupa uzvarēja arī 2017. gada Jaunajā Vilnī, pārstāvot Moldovu.

## Atsauces
Eye Cue

***Eye Cue*** ir maķedoniešu duets, kas savu darbību aizsāka 2008. gadā. Grupa pārstāvēja Maķedoniju 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē ar dziesmu *[[Lost and Found]]*. Savā pusfinālā viņi ieguva 18. vietu, kas neļāva viņiem kvalificēties finālam.

## Atsauces
Kārlis Štrāls

**Kārlis Štrāls** (1880–1970) bija latviešu dzejnieks, rakstnieks, tulkotājs.
[thumb|270px|Dzelmes (dekadentu) grupas mākslinieki 1906. gadā. No kreisās sēž: [Kārlis Jēkabsons, Zemgaliešu Biruta, Augusts Baltpurviņš, Eduards Cālītis. Stāv: Kārlis Štrāls, Jānis Akuraters, Kārlis Krūza, Kārlis Skalbe, Jānis Jaunsudrabiņš (foto: Jānis Rieksts).]] 
## Dzīvesgājums
Dzimis 1880. gada 25. novembrī Stukmaņu pagastā plostnieka un ādmiņa ģimenē. Mācījās Stukmaņu muižas skolā, Kokneses pareizticīgo draudzes skolā, vēlāk Jēkabpils skolā. Viņa pirmā dzejas publikācija 1902. gadā atrodama "Pēterburgas Avīžu" literārajā pielikumā. Dienēja Krievijas impērijas armijā Polijā (1902–1905), atvaļinājās kā rezerves virsnieks. Atgriezies dzimtenē, bija literāro žurnālu "Dzelme" un "Plēsums" redaktors (1905–1907), kopā ar saviem domubiedriem 1906. gadā "Dzelmē" publicēja tā saukto dekadentu manifestu "Mūsu mākslas motīvi". 1910. gadā iznāca viņa dzejoļu krājums "Zemes elpa".

Līdz Pirmajam pasaules karam K. Štrāls strādāja par skolotāju Izglītības biedrības skolās, tad pārcēlās uz tēva mājām Stukmaņos, kur nodevās rakstīšanai un tulkošanai. Sākoties karam, viņu iesauca Krievijas impērijas armijā, piedalījās karadarbībā Galīcijas frontē pret austriešiem, 1915. gadā divas reizes ievainots, ārstējās Pēterburgā un Maskavā, vēlāk dzīvoja Kubaņā.

1920. gadā Štrāls atgriezās Latvijā, izdeva savus kara laikā saraktītos darbus, tulkoja S. Lāgerlēvas, H. Ibsena, M. Gorkija, I. Turgeņeva, M. Saltikova Ščedrina, F. Dostojevska, A. Puškina u.c. darbus. Pēc 1937. gada rakstnieks pastāvīgi dzīvoja Skaldulejas mājās Pļaviņās kopā ar sievu Johannu Zelmu un bērniem Ilzi, Daci, Jāni un Austru. 
Miris Pļaviņās 1970. gada 15. martā savās mājās un apglabāts Bāra kalna kapos.

## Darbi
* Dieviņa ļaudis, stāstu krājums (1920) 
* Dzintara vārtos (1921)
* Karš, romāns trīs daļās (1922–1926)
* Katrīnīte (1922)
* "Kauja pie Glemu Liepas" ar A. Štrāla ilustrācijām (poēma, 1922) 
* Sapņotāji (1922)
* Saulīt tecēj tecēdama (1922)
* Uguņainie krasti (1923) 
* Zemes elpa (dzejoļu krājums, 1927) 
* Vakara degsme (dzejoļu izlase, 1964) 
* Vālodzes balss (1984)
 
## Apbalvojumi
* Svētā Vladimira ordenis (1916)
* Triju Zvaigžņu ordenis, IV šķira Nr. 459 (1928).

## Literatūra
* Arnolds Būmanis. Kārlis Štrāls, Dzīves gredzens 1880–1970. Rīga: 1980.

## Atsauces
Kārlis Jēkabsons

[thumb|270px|Dzelmes (dekadentu) grupas mākslinieki 1906. gadā. No kreisās sēž: [Kārlis Jēkabsons, Zemgaliešu Biruta, Augusts Baltpurviņš, Eduards Cālītis. Stāv: Kārlis Štrāls, Jānis Akuraters, Kārlis Krūza, Kārlis Skalbe, Jānis Jaunsudrabiņš (foto: Jānis Rieksts).]] 
**Kārlis Jēkabsons** (1879–1946) bija latviešu dzejnieks, rakstnieks un tulkotājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1879. gada 5. aprīlī Ogres pagasta Skuķu māju saimnieka ģimenē. Mācījās Ogres pagastskolā (1889-1895), Millera reālskolā Cēsīs (1896) un N. Mironova komercskolā Rīgā (1897-1902). 1904. gadā publicēja savu pirmo dzejoļu krājumu. 1906. gadā žurnālā "Dzelmē" kopā ar saviem domubiedriem publicēja tā saukto dekadentu manifestu "Mūsu mākslas motīvi". Studēja Rīgas Politehniskajā institūtā (1910-1912, 1914-1915).  

Pirmā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Krieviju, dzīvoja Petrogradā un Pleskavā, kur strādāja laikrakstā "Dzimtenes Vēstnesis" (1915—1917). 
Pēc Brestļitovskas miera līguma parakstīšanas 1918. gadā atgriezās Rīgā, kur turpināja rakstīt dzeju, dzīvoja arī Akenstakas muižas centrā.  Otrā pasaules kara laikā savus labākos dzejoļus jaunā redakcijā izdeva krājumā "Lirika" (1-2, 1939-1942).

Miris 1946. gada 1. aprīlī Ventspilī, apbedīts Ventspils Meža kapos.

## Darbi
Jēkabsona lirikai raksturīgas dabas impresijas, izjusta mīlas dzeja. Vairāk nekā 100 Jēkabsona dzejoļu izmantoti par dziesmu tekstiem. Kārlis Jēkabsons rakstījis arī romānus un lugas. Tulkojis tādus literārus darbus, kā V. Vitmena „Zāļu stiebri”, Moljēra „Tartifs” (1908), P. Bomaršē „Figaro kāzas” (1922), I. Krilova fabulas, E. A. Po stāstus u.c.

* Uz mūsu zemes (1904)
* Gaitniecības ceļš (1905) 
* Uz aizlauzta zara (1906)
* Pie meža ezera” (1906) 
* Dziesmas un balādes (1907)
* Sniegbaltīte (balāde, 1906) 
* Staburags (balāde, 1907)
* Poēmas (1909) 
* Dziļš miers (1913, 1922)
* Šūpoles (1923)
* Dzidri tāļumi (1927)
* Rudens zelts (1935)
* Debesgaisma (1937)
* Dzimtā sēta (romāns, 1942)

## Atsauces
Baltās kāpas iela

**Baltās kāpas iela** ir iela Jūrmalā, Vārnukroga apkaimē. Baltās kāpas ielas sākums un beigas saslēdzas ar Vārnukroga ceļu. Kopējais ielas garums ir 1110 metri, tā ir klāta gan ar asfalta segumu, gan ar grants segumu. Baltās kāpas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Baltās kāpas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vārnukroga ceļš (T veida krustojums)
* Kleistes iela (T veida krustojums)
* Bolderājas iela

## Skatīt arī
* Vārnukrogs
Bezdelīgu iela (Jūrmala)

**Bezdelīgu iela** ir iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Bezdelīgu iela sākas krustojumā ar Slokas ielu un Baznīcas ielu un beidzas krustojumā ar Dreiliņu ielu. Kopējais ielas garums ir 215 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Bezdelīgu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Bezdelīgu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Slokas iela (T veida krustojums)
* Baznīcas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dubulti
Augusts Baltpurviņš

[thumb|270px|Dzelmes (dekadentu) grupas mākslinieki 1906. gadā. No kreisās sēž: [Kārlis Jēkabsons, Zemgaliešu Biruta, Augusts Baltpurviņš, Eduards Cālītis. Stāv: Kārlis Štrāls, Jānis Akuraters, Kārlis Krūza, Kārlis Skalbe, Jānis Jaunsudrabiņš (foto: Jānis Rieksts).]] 
**Augusts Baltpurviņš** (1871–1930) bija latviešu valodas skolotājs, dzejnieks, rakstnieks un tulkotājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1871. gadā 21. jūnijā Lauteres pagasta Kulitenu saimnieka ģimenē. Mācījās Lauteres pagastskolā (1880-1884), līdztekus Bērzaunes Mestrēnos pie mājskolotāja J. Straumes, pēc tam Vestienas draudzes skolā (1884-1886). Dienēja Krievijas impērijas armijā (1892–1895), pēc tam pārcēlās uz Rīgu, kur mācījās daiļkrāsotāja amatu. 1900. gadā laikrakstā "Mājas Viesis" parādījās viņa pirmie apcerējumi un dzejoļi, laikraksts "Dienas Lapa" publicēja stāstu "Kur laime mīt?". 1906. gadā žurnālā "Dzelmē" kopā ar saviem domubiedriem publicēja tā saukto dekadentu manifestu "Mūsu mākslas motīvi".
1907. gadā kādu laiku strādāja A. Ķeniņa skolās par latviešu valodas skolotāju.

Pirmā pasaules kara laikā bija Kurzemes bēgļu apgādāšanas nodaļas sekretārs Madonā un Lazdonā (1915–1916). Pēc skolotāju kursu beigšanas strādāja par latviešu valodas skolotāju Madonas vidusskolā (1917–1920), vēlāk Alūksnes (1920–1926) un Gaujienas (1926–1930) vidusskolās. Turpināja nodarboties ar rakstniecību.

Miris 1930. gadā 27. martā Gaujienā, apglabāts Rīgas Meža kapos.

## Darbi
Baltpurviņa darbiem raksturīgs gan reālisms, gan romantisks motīvu savijums, kur trāpīgs īstenības vērojums, dzīves fragments, papildināts ar rakstnieka romantisko iztēli kā notikumu virzītāju, rada iespēju nodoties psiholoģisko problēmu risināšanai. Viņa savdabība bija pievēršanās cilvēku jūtu dzīves tēlojumam, ko autors pats apzīmējis kā "dvēseles dzīves drusciņu" uztveršanu un rādīšanu. Vairākos stāstos parādīta 1905. gada revolūcijas notikumu ietekme uz cilvēku apziņu. Populārākais ir stāsts "Saša" (1904, krājumā "Rīta skaņas", 2, 1904), rakstījis arī feļetonus, samērā daudz tulkojis, ieskaitot M. Māterlinka pasaku lugu "Zilais putns" (1908).

* "Rakstu I krājums" (1907) 
* "Agrā rītā" (krājums jaunatnei, 1909) 
* "Starp diviem krastiem" (stāstu krājums, 1921)
* "Pēdīgais cēliens" (stāstu krājums, 1924)
* "Atspīdumi drumstalās" (stāstu krājums, 1924) 
* Dzejas un prozas izlase "Klusumam" (1972)

## Atsauces
Teo Angelopuls

**Teodors "Teo" Angelopuls** (; dzimis , miris ) bija grieķu kinorežisors, scenārists un kinoproducents. Viens no ietekmīgākajiem un respektētākajiem kinorežisoriem pasaulē.

Filmu veidošanu sācis 1967. gadā. Bija dominanta figūra Grieķijas kinoindustrijā kopš 1975. gada. Saņēmis dažādus apbalvojumus. Viņa 1998. gada filma *[[Mia aioniotita kai mia mera]]* ieguva Kannu kinofestivāla galveno balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ventspils apvienotā Baltijas banka

**Akciju sabiedrība komercbanka «Ventspils apvienotā Baltijas banka»**, zināma arī ar anglisko nosaukumu ***Union Baltic Bank in Ventspils***, bija Latvijas banka. Dibināta 1993. gadā, 2000. gadā tika pievienota Hansabankai.

## Vēsture
Banka tika dibināta . To dibināja uzņēmums «Ventspils nafta», Ventspils osta un Ventspils dome, sākotnēji kā Rīgas apvienotās Baltijas bankas filiāli.

1993. gada jūnijā Ventspils apvienotā Baltijas banka bija viena no pirmajām Latvijā, kas piedāvāja klientiem iegādāties norēķinu karti — «Latkarti». Augustā tā iegādājās Latvijas Bankas privatizējamo Vindavas nodaļu.

 banka tika reorganizēta un pievienota Hansabankai. Tās pēdējais valdes priekšsēdētājs bija Raimonds Kalniņš.

## Atsauces
Jānis Rieksts

**Jānis Rieksts** (1881–1970) bija latviešu fotogrāfs, pazīstams ar savām Ziemassvētku kauju un Latvijas brīvības cīņu fotogrāfijām.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1881. gada 21. maijā Iecavas pagasta Kroņmisas muižā. Agri kļuva par bāreni un 1898. gadā pārcēlās uz dzīvi Rīgā.

1901. gadā viņš Torņakalnā atvēra savu fotosalonu, bija Rīgas amatnieku biedrības fotogrāfu sekcijas biedrs. 1909. gadā atvēra savu fotosalonu  Brīvības ielā 41 (tolaik Aleksandra ielā 17), kur otrajā stāvā iekārtoja fotodarbnīcu un fotogaleriju.
Saglabājušies viņa uzņemtie Raiņa, Aspazijas, Dārziņa, Barona, Smiļģa, Poruka, Skalbes, Blaumaņa, Vītola, Rozentāla, Akmentiņas un daudzu citu fotoportreti.

Pēc Otrā pasaules kara strādāja "Rīgas foto" līdz aiziešanai pensijā 1964. gadā.

Miris 1970. gada 21. novembrī Rīgā, apglabāts Meža kapos.

## Apbalvojumi
* Atzinības krusts, V šķira (1938)

## Atsauces
Baltezera iela (Jūrmala)

**Baltezera iela** ir iela Jūrmalā, Jaundubultu apkaimē. Baltezera iela sākas krustojumā ar Strēlnieku prospektu un beidzas krustojumā ar Poruka prospektu. Kopējais ielas garums ir 140 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Baltezera ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Līdz 2021. gadam bija klāta arī ar grants segumu, bet seguma atjaunošanā ieguva asfalta segumu pilnā garumā.

## Ielu savienojumi
Baltezera iela ir savienota ar šādām ielām:
* Strēlnieku prospekts (T veida krustojums)
* Poruka prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Jaundubulti

## Atsauces
Pārapdrošināšana

**Pārapdrošināšana** ir cedēto risku pieņemšana no apdrošināšanas komersanta, *pārapdrošināšanas* komersanta vai privātā pensiju fonda.

*Pārapdrošināšanas* darbības uzsākšana un licencēšana ir noteikta Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas likumā un Finanšu un kapitāla tirgus komisijas 06.01.2016. normatīvajos noteikumos Nr. 5 "Pārapdrošināšanas licenču izsniegšanas, atsevišķu pārapdrošināšanas sabiedrības darbību reglamentējošo atļauju saņemšanas, dokumentu saskaņošanas un informācijas sniegšanas normatīvie noteikumi".

*Pārapdrošināšanas* sabiedrība var uzsākt *pārapdrošināšanu* tikai pēc pārapdrošināšanas licences saņemšanas.

Lai saņemtu *pārapdrošināšanas* licenci, *pārapdrošināšanas* sabiedrībai vai nedalībvalsts pārapdrošinātājam ir jāiesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai iesniegums, kuram pievienota Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas likumā un Komisijas 06.01.2016. normatīvos noteikumos "Pārapdrošināšanas licenču izsniegšanas, atsevišķu pārapdrošināšanas sabiedrības darbību reglamentējošo atļauju saņemšanas, dokumentu saskaņošanas un informācijas sniegšanas normatīvie noteikumi" noteiktā informācija un dokumenti.

Komisija iesniegumu par licences izsniegšanu izskata sešu mēnešu laikā pēc iesnieguma saņemšanas.

## Atsauces
Čārlzs Borhards

**Čārlzs Borhards** (*Charles Borchardt*, 1834—1892), īstajā vārdā **Kārlis Amands Borhards** (*Carl Amandus Borchardt*) bija vācbaltiešu fotogrāfs. Arī viņa brāļi Roberts Mihaels Borhards (1830–1910) un Gothards Ferdinands Borhards (1836–1885) bija fotogrāfi.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1834. gada 30. (18.) martā Cēsīs mūrniekmeistara Mihaela Benedikta Borharda un viņa trešās sievas Luīzes Juliānas, dzimušas Knohas, ģimenē. Līdz 1842. gadam dzīvoja tēva namā Rīgas ielā Cēsīs.
Brāļi Borhardi 1855. gadā atvēra pirmās fotodarbnīcas Rīgā, Tērbatā un Tallinā. 1858. gadā Čārlzs Borhards Valmierā apprecējās ar Olgu Eleanoru Erdmani un darbojās Tallinā, bet viņa brāļu 1860. gadā dibinātā Rīgas fotodarbnīca atradās Dzirnavu ielā 25 (tagad Dzirnavu ielā 65). 

1861. gadā viņš atvēra savu fotosalonu pretī Olevistes baznīcai Tallinā. Viņa pzīstamākie darbi ir Tallinas skatu albums un Igaunijas iedzīvotāju portretu sērija.
Miris 1892. gada 3. maijā (21. aprīlī) Tallinā.

## Fotogrāfijas

Hermann von Benckendorff.jpg|Hermana fon Benkendorfa portrets
Portree. Wilhelm Greiffenhagen (1821-1890), AM 8420 F 5756.jpg|Vilhelma Greifenhagēna portrets
Breitstrasse. Lai tänav Oleviste kirikuga, vaadatuna Suurtüki tänava ligidalt., AM 8544-26 F 10162.jpg|Tallinas Olava baznīca
Grosse Strandpforte. Suur Rannavärav linna poolt, vaadatuna Pikalt tänavalt. Suur Rannavärav ehitati 1518-1529., AM 8544-30 F 10166.jpg| Tallinas vecpilsētas *Grosse Strandpforte* 
Pirita Kloostri varemed vaadatuna jõe poolt. Esiplaanil Pirita jõgi parvega ja ülesõitjatega. Pirita Klooster ehitati 1407-1436 ja hävitati sõjas 1577.a., AM 8544-41 F 10177.jpg|Piritas klostera drupas  
Eduard Ahrens, AM 12838-39 F 13764.jpg|Eduarda Ārensa portrets
Portree, Otto Taube (parun)., AM 12840 F 13510.jpg|Oto Taubes portrets
Fotograaf Charles Borchardti foto, Jüri Numberg, sarjast Eesti tüübid (1866), AM 13741-342 F 11684-137.jpg|Igauņu zemnieka portrets (1866)
Portree, härra von Baggo, AM F 20918.jpg|fon Baggo portrets 


## Atsauces

## Ārējās saites
* EE 14: Borchardt, Charles (igauniski)
Roberts Borhards

**Roberts Mihaels Borhards** (*Robert Michael Borchardt*, 1830–1910), bija vācbaltiešu fotogrāfs. Arī viņa jaunākie brāļi Čārlzs Borhards (Kārlis Amands Borhards, 1834—1892) un Gothards Ferdinands Borhards (1836–1885) bija fotogrāfi.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1830. gadā Cēsu Jurģu muižā (*Jürgenshof*) mūrniekmeistara Mihaela Benedikta Borharda un viņa trešās sievas Luīzes Juliānas, dzimušas Knohas, ģimenē. No 1832. līdz 1842. gadam dzīvoja tēva namā Rīgas ielā Cēsīs. Mācījās pie sava pusbrāļa Kārļa Eduarda Borharda (1812-1887), kas kopš 1848. gada bija Pēterburgas dagerotipijas darbnīcas īpašnieks. Sākumā strādāja par grāmatsējēju, 1848. gadā Mogiļevā salaulājās ar Kristīni Lēru. 
1853. gadā Roberts Borhards veica savas pirmās dagorotipijas.

Brāļi Borhardi atvēra pirmās fotodarbnīcas Rīgā, Tērbatā un Tallinā. No 1860. gada Roberta Borharda fotodarbnīca atradās Dzirnavu ielā 25 (tagad Dzirnavu ielā 65). 
1868. gadā viņš izdeva fotogrāfiju albumu *Rigascher Almanach* ar Rīgas skatiem. Pēc 1900. gada viņa fotodarbnīcu nopirka Vilhelms Bonics (*Bonitz*).
 
Miris 1910. gada 13. novembrī Rīgā, apglabāts Rīgas Lielajos kapos.

### Fotogrāfijas


Daces Akmentiņas portrets Roberts Borhards 1879.jpg|Dace Akmentiņa (1879)
Rainis 1880 by Robert Borchardt.png|Jānis Pliekšāns (1880)
Jūlija Skaidrīte 1886 Roberta Borharda foto.jpg|Jūlija Skaidrīte (1886)
Valmieras mācītājs Georgs Feders Roberta Borharda foto.jpg|Valmieras mācītājs Georgs Feders
Elizabete Henriete Karolīne Tolla foto Borhards Rīgā.jpg|Elizabete Henriete Karolīne fon Tolla
Matīss Kaudzīte 1910 Borharda fotodarbnīca.jpg|Matīss Kaudzīte
Jēkabs Lautenbahs.jpg|Jēkabs Lautenbahs


## Atsauces

## Ārējās saites
* Buclera lasījumi Viesītē Tālis Pumpuriņš. Mārtiņa Buclera skolotājs Roberts Borhards, 2016
Lielie Zīmaiži

**Lielie Zīmaiži** ir ciems Krāslavas novada Kombuļu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Kombuļiem, 14 km no novada centra Krāslavas un 216 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Leja ezera krastā.

1897. gadā katoļi ciemā bija 6 sētas ar 55 cilvēkiem.
## Atsauces
Škutāni (Kombuļu pagasts)

**Škutāni** ir ciems Krāslavas novada Kombuļu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 8 km no pagasta centra Kombuļiem, 15 km no novada centra Krāslavas un 223 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 37 cilvēkiem.
## Atsauces
Krīviņi (Krāslavas pagasts)

**Krīviņi** ir ciems Krāslavas novada Krāslavas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 6 km no pagasta centra Ezerkalna, 4 km no novada centra Krāslavas un 225 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Daugavas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 19 cilvēkiem.
## Atsauces
Aišpuri (Krāslavas pagasts)

**Aišpuri** ir ciems Krāslavas novada Krāslavas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 1 km no pagasta centra Ezerkalna, 4 km no novada centra Krāslavas un 222 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 45 cilvēkiem.
## Atsauces
Kiseļevci

**Kiseļevci** ir ciems Krāslavas novada Piedrujas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Piedrujas, 17 km no novada centra Krāslavas un 239 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 28 sētas bija ar 136 cilvēkiem.

## Atsauces
Krivoseļci

**Krivoseļci** ir ciems Krāslavas novada Piedrujas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 6 km no pagasta centra Piedrujas, 15 km no novada centra Krāslavas un 237 km no Rīgas.

1897. gadā koroļu ciemā  bija 28 sētas ar 136 cilvēkiem.

## Atsauces
Gromiki

**Gromiki** ir ciems Krāslavas novada Robežnieku pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 3 km no pagasta centra Robežniekiem, 32 km no novada centra Krāslavas un 243 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V628.

1897. gadā katoļu ciemā bija 18 sētas ar 140 iedzīvotājiem.

## Atsauces
Čenčupi

**Čenčupi** ir ciems Krāslavas novada Skaistas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Skaistas, 11 km no novada centra Krāslavas un 225 km no Rīgas.

1897. gadā katoļi ciemā bija 14 sētas ar 49 cilvēkiem.
## Atsauces
Grundāni

**Grundāni** ir ciems Krāslavas novada Skaistas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Skaistas, 13 km no novada centra Krāslavas un 226 km no Rīgas. Ciemā atrodas Grundānu pilskalns.

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 65 cilvēkiem.
## Atsauces
Kotolnieki

**Kotolnieki** ir ciems Krāslavas novada Skaistas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Skaistas, 16 km no novada centra Krāslavas un 228 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V632.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 53 cilvēkiem.
## Atsauces
Poreči

**Poreči** ir ciems Krāslavas novada Robežnieku pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 8 km no pagasta centra Robežniekiem, 21 km no novada centra Krāslavas un 234 km no Rīgas.

1897. gadā ciemā bija 7 sētas ar 57 cilvēkiem.
## Atsauces
Atpūtas iela (Ventspils)

**Atpūtas iela** ir iela Ventspilī. Tā sākas krustojumā ar Vasarnīcu  ielu, krustojas ar Strazdu ielu un beidzas krustojumā ar Dzeņu ielu pie Ventspils Augstskolas. Kopējais ielas garums ir 235 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Atpūtas ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Atpūtas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vasarnīcu  iela (T veida krustojums)
* Strazdu iela (T veida krustojums)
* Dzeņu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ventspils ielas
VEF banka

**Akciju sabiedrība «VEF banka»** bija Latvijas banka. Dibināta 1992. gadā, 2010. gadā tai tika anulēta licence.

## Vēsture
VEF banka saņēma darbības licenci , bet darbība tika uzsākta līdz ar akciju sabiedrības dibināšanu .

2005. gada aprīlī ASV Finanšu ministrijas Finanšu noziegumu apkarošanas institūcija (FinCEN) paziņojumā izteica bažas par bankas nepietiekamu aizsardzību pret klientu iespējamiem «naudas atmazgāšanas mēģinājumiem».  FinCEN aizliedza ASV finanšu iestādēm atvērt un apkalpot VEF bankas korespondējošos kontus.

 tika ziņots, ka Aleksejs Durandins (32,66% akciju īpašnieks), Juris Savickis (19,26% akciju īpašnieks) un vairāki citi akcionāri pārdeva savas VEF bankas daļas (kopā 87% akciju) Ukrainas baņķieriem piederošajai SIA «Notum», taču Finanšu un kapitāla tirgus komisija (FKTK) šim uzņēmumam neakceptēja būtiskas līdzdalības iegūšanu. 2009. gadā bankas kontrolpaketi (58,8% akciju) iegādājās Honkongas uzņēmums *Uniwell Worldwide Limited*, taču FKTK neakceptēja būtiskas līdzdalības iegūšanu arī šiem īpašniekiem.

 FKTK anulēja VEF bankas licenci, jo banka ilgu laiku atradās situācijā, kurā tās īpašnieki nebija saņēmuši FKTK atļauju būtiskas līdzdalības iegūšanai, tādējādi traucējot bankas rīcībspēju.  tika uzsākta bankas likvidācija.

## Atsauces
Vanagiški

**Vanagiški** ir ciems Krāslavas novada Skaistas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 8 km no pagasta centra Skaistas, 21 km no novada centra Krāslavas un 227 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 15 sētas ar 59 cilvēkiem.
## Atsauces
Dunski (Ūdrīšu pagasts)

**Dunski** ir ciems Krāslavas novada Ūdrīšu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6 km no pagasta centra Augstkalnes, 8 km no novada centra Krāslavas un 214 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā *Дружная* bija 12 sētas ar 128 cilvēkiem.

## Atsauces
Lejas Romuļi

**Lejas Romuļi** ir ciems Krāslavas novada Ūdrīšu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 7 km no pagasta centra Augstkalnes, 8 km no novada centra Krāslavas un 215 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V661.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 58 cilvēkiem.
## Atsauces
Lielie Muļķi

**Lielie Muļķi** ir ciems Krāslavas novada Ūdrīšu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 10 km no pagasta centra Augstkalnes, 11 km no novada centra Krāslavas un 212 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V635.

Ciema nosaukums izmantots 2019. gada televīzijas komēdijseriālā "Lielie Muļķi".

1897. gadā ciemā bija 12 sētas ar 169 cilvēkiem.

## Atsauces
Ļaksi

**Ļaksi** ir ciems Krāslavas novada Skaistas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 5 km no pagasta centra Skaistas, 20 km no novada centra Krāslavas un 234 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 28 cilvekiem.
## Atsauces
Misjūni

**Misjūni** ir ciems Krāslavas novada Ūdrīšu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 14 km no pagasta centra Augstkalnes, 14 km no novada centra Krāslavas un 211 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Daugavas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 28 cilvēkiem.
## Atsauces
Vilmaņi

**Vilmaņi** ir ciems Krāslavas novada Ūdrīšu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 4 km no pagasta centra Augstkalnes, 5 km no novada centra Krāslavas un 218 km no Rīgas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 106 cilvēkiem.
## Atsauces
Irina Bokova

**Irina Bokova** (; dzimusi ) ir bulgāru politiķe, bijusī UNESCO ģenerāldirektore.

Politiskās un diplomātiskās karjeras laikā Bulgārijā bijusi parlamenta locekle (divus termiņus), ārlietu ministra vietniece, Bulgārijas vēstniece Francijā, Monako, kā arī valsts patstāvīgā UNESCO delegāte. 2009. gadā kļuva par UNESCO ģenerāldirektori, kļūstot par pirmo sievieti, kā arī Dienvidaustrumeiropas pārstāvi šajā amatā. Amatu atstāja 2017. gada nogalē. Bokova arī kandidējusi uz ANO ģenerālsekretāres amatu 2016. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Spānijas senāts

**Spānijas senāts** ir Spānijas Karalistes parlamenta augšpalāta. No 266 senatoriem 208 ievēl iedzīvotāji, un 57 ieceļ Spānijas reģionu parlamenti. Senatori kalpo četrus gadus ilgus termiņus, un reģionu parlamentiem ir tiesības tos atsaukt pirms pilnā termiņa beigām. Senātu pirmo reizi izveidoja 1837. gadā, un tas pastāvēja līdz 1923. gadam. To atjaunoja līdz ar 1978. gada konstitūcijas pieņemšanu.

Partijas, kurām Senātā ir vairāk par 10 senatoriem, veido savas frakcijas. Visi pārējie darbojas jauktajā grupā. Lai arī konstitūcijā paredzēts, ka Senāta vēlēšanas var notikt atsevišķi, tās notiek vienlaikus ar parlamenta apakšpalātas vēlēšanām. Katra Spānijas province ievēl četrus senatorus, neatkarīgi no tās iedzīvotāju skaita. Vidusjūras un Atlantijas okeāna salām piešķirts dažāds senatoru skaits. Kopumā mazākām un mazāk apdzīvotām provincēm tas dod priekšroku.
Mohāčas kauja

thumb|right|Ungārijas sadalīšana
**Mohāčas kauja** (, ) ir viena no svarīgākajām kaujām Ungārijas un Centrāleiropas vēsturē. 1526. gada 29. augustā kaujā satikās Ungārijas Karalistes spēki karaļa Lajoša II Jagellona vadībā un Osmaņu impērijas spēki Suleimana I vadībā. Ungāri cieta sakāvi, Lajošs II mira pēc kaujas, Ungāriju savā starpā sadalīja Osmaņu impērija, Transilvānijas hercogiste, un Hābsburgi. Lajoša II nāve arī pavēra ceļu Hābsburgu dinastiskajām pretenzijām uz Ungārijas zemēm. No Osmaņu puses kaujā piedalījās 50-70 000 kareivji, no kuriem zaudēja tikai 1500. Ungāru armijā bija 25-30 000 kareivji, no kuriem zaudēja 14-20 000. Turkiem bija 300 lielgabali pret ungāru 85.

Jau vairākas desmitgades pirms Mohāčas kaujas Ungārijā novājinājās karaļa vara, valsti postīja sacelšanās. 1521. gadā turki sagrāba Belgradu, apdraudot Ungārijas dienvidus. 1522. gadā jaunais karalis Lajošs II apprecēja spāņu Hābsburgu princesi Mariju. Turkiem Ungārijas un Svētās Romas impērijas alianse radīja reģionālus draudus. Tikmēr Hābsburgu imperatora Kārļa V sakautais Francijas karalis Fransuā I noslēdza šokējošu savienību ar turkiem un lūdza Suleimanu I iebrukt Svētās Romas impērijā. To turki varēja izdarīt vienīgi šķērsojot Ungāriju. 1526. gada jūnijā turku armija iebruka Ungārijā. Ungāriem neizdevās sasaukt pietiekami lielu armiju, un neizdevīgi izvēlētais kaujas lauks un taktika noveda pie to smagas sakāves.

Bohēmijas karalisti, Ungārijas ziemeļu daļu un Horvātijas karalisti turpmāk kontrolēja Hābsburgi, centru sagrāba turki, kuru vasaļatkarībā turpmāk atradās arī Transilvānijas hercogiste. Turku kampaņas ungāru pakļaušanai un cietokšņu ieņemšanai turpinājās vēl vairākas desmitgades. Kari starp Osmaņiem un Hābsburgiem turpinājās nākamos 200 gadus. Ungāri Mohāčas kauju uzskata par savas viduslaiku neatkarības un varenības beigām.

## Skatīt arī

* Ungārijas pilsoņu karš (1527-1538)

## Ārējās saites
Dzirkaļi (Kūku pagasts)

**Dzirkaļi** ir ciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Zīlāniem un 127 km no Rīgas.

1897. gadā luterāņu ciemā bija 9 sētas ar 43 cilvēkiem.
## Atsauces
Trākši

**Trākši** var būt:
* Trākši — apdzīvota vieta Jēkabpils novada Variešu pagastā;
* Trākši — apdzīvota vieta Madonas novada Praulienas pagastā;
Trākši (Variešu pagasts)

**Trākši** ir ciems Jēkabpils novada Variešu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 11 km no pagasta centra Variešiem un 129 km no Rīgas.

1897. gadā luterāņu ciemā bija 12 sētas ar 64 cilvēkiem.

## Atsauces
Pašnodarbinātais

Terminu **pašnodarbinātais** juridiski lieto tikai tad, ja fiziskā persona saimnieciskās darbības veikšanai ir reģistrējusies arī kā sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu veicēja, proti, no saviem ienākumiem maksā tā saukto sociālo nodokli. Pašnodarbinātā termina nav citos nodokļu likumos, tas ir atrodams tikai likumā "Par valsts sociālo apdrošināšanu". Tikai šajā likumā ir atrodama pašnodarbinātā definīcija, proti, likuma 1.panta 3.daļā uzskaitīts, ka pašnodarbinātais ir persona, kura gūst ienākumu kā:
* persona, kas veic individuālo darbu,
* persona, kuras pastāvīgā dzīvesvieta ir Latvijas Republikā un kura saņem autoratlīdzību (autortiesību un blakustiesību atlīdzību), izņemot autortiesību mantinieku un citu autortiesību pārņēmēju,
* zvērināts notārs,
* zvērināts advokāts,
* zvērināts revidents,
* prakses ārsts, prakses farmaceits, prakses veterinārārsts, prakses optometrists,
* cita fiziskā persona, kuras pastāvīgā dzīvesvieta ir Latvijas Republikā un kura reģistrējusies kā saimnieciskajā darbībā gūtā ienākuma nodokļa maksātāja,
* zemnieku (zvejnieku) saimniecības īpašnieks, kas, nebūdams darba tiesiskajās attiecībās ar savas zemnieku (zvejnieku) saimniecības pārvaldes institūciju, veic šīs zemnieku (zvejnieku) saimniecības vadības funkciju, ja šajā zemnieku (zvejnieku) saimniecībā likumā noteiktajā kārtībā nav iecelts (ievēlēts) pārvaldnieks (direktors),
* persona, kuras pastāvīgā dzīvesvieta ir Latvijas Republikā un kuras darbu apmaksā no Latvijas Republikai piešķirtajiem ārvalstu tehniskās palīdzības vai starptautisko finanšu institūciju aizdevuma līdzekļiem,
* zvērināts tiesu izpildītājs,
* individuālais komersants.

Lai kļūtu par pašnodarbināto, savu darbību var reģistrēt vienā no divām formām – **saimnieciskās darbības veicējs** vai **individuālais komersants** (IK). Galvenā atšķirība starp šīm abām darbības formām ir reģistrācijas procesā. 

**Individuālā komersanta** reģistrācija notiek -  aizpildot veidlapu, reģistrējot uzņēmuma nosaukumu un veicot iemaksu par reģistrāciju, to visu darot Uzņēmumu reģistrā. 

Savukārt, **saimnieciskās darbības veicējs** - reģistrējas Valsts ieņēmumu dienesta (VID) Elektroniskās deklarēšanas sistēmā (EDS) ar savu individuālo personas kodu.

## Atsauces
Ogres komercbanka

**Akciju sabiedrība «Ogres komercbanka»** bija Latvijas banka. Dibināta no 1993. līdz 2006. gadam. Tā tika dibināta uz Latvijas Bankas privatizējamās Ogres nodaļas pamata, taču pēc finanšu un normatīvo prasību pārkāpumiem tai tika anulēta licence, un banka tika likvidēta.

## Vēsture
Ogres komercbanka tika dibināta  uz Latvijas Bankas privatizējamās Ogres nodaļas pamata.

 Finanšu un kapitāla tirgus komisija (FKTK) piemēroja Ogres komercbankai pastiprinātās uzraudzības kārtību.  FKTK ārkārtas sēdē nolēma anulēt Ogres komercbankas licenci, jo tā nebija ieviesusi atbilstošu iekšējās kontroles sistēmu, turklāt, tajā tika konstatēti vairāki dokumentu viltošanas gadījumi.  Nedēļu pēc bankas licences anulēšanas tās valdes priekšsēdētājs Valērijs Roldugins mēģināja izdarīt pašnāvību. 

 Rīgas apgabaltiesa atzina Ogres komercbanku par likvidējamu. Maksātnespējas process tika izbeigts .

## Mantojums
Ogres komercbankas gadījums bija viens no nozīmīgākajiem Latvijas finanšu sektorā 2000. gadu sākumā. Tas uzsvēra iekšējās kontroles sistēmu nozīmi bankās un noveda pie stingrākām uzraudzības prasībām no FKTK un Latvijas Bankas puses attiecībā uz komercbanku darbību.

## Atsauces
Virtemberga

thumb|300px|Virtembergas karalistes teritorija (1810–1945).

**Virtemberga** () bija viena no Svētās Romas impērijas, vēlāk Vācijas Impērijas valstīm. Kopš 1952. gada Bādenes-Virtembergas federālās zemes sastāvā.

## Vēsture
Izveidojusies viduslaikos senās Švābijas zemes teritorijā Nekāras upes baseinā. Kopš 12. gadsimta pastāvēja Virtembergas grāfiste, kopš 1495. gada Virtembergas hercogiste ar rezidences pilsētām Štutgarti und Ludvigsburgu. 
1793. gadā no Virtembergas atdalīja Elzasas teritoriju, ko pievienoja Francijai. 

1803. gadā tā kļuva par Virtembergas kūrfirsta valsti, 1806. gadā izveidojās Virtembergas Karaliste, kuru 1871. gadā iekļāva Vācijas Impērijas sastāvā. 
Pēc Otrā pasaules kara tā atradās okupācijas zonā (1945—1952), sadalīta Virtembergas-Bādenes (*Württemberg-Baden*, galvaspilsēta Štutgarte) un Virtembergas-Hoencollernas (*Württemberg-Hohenzollern*, galvaspilsēta Tībingene) daļās.


1442 Grafschaft Wuerttemberg.png|Virtembergas grāfiste 1442. gadā
WuerttembergPutzger1905.jpg|Virtembergas hercogistes paplašināšanās līdz 1789. gadam


## Atsauces

## Ārējās saites
Paropsis charybdis

***Paropsis charybdis*** ir lapgraužu suga. To uzskata par nopietnu kaitēkli dažām eikalipta sugām Jaunzēlandē.

## Izplatība
*Paropsis charybdis* ir Austrālijas lapgraužu suga, kas ir izplatīta kontinenta piekrastes un dienvidaustrumu Austrālijas plato un Tasmānijā.

Ir ievests Jaunzēlandē, kur labi iedzīvojies. Pirmo reizi Jaunzēlandē atrasts 1916. gadā Port Hilsā, Kenterberijā, kur apguva jaunas teritorijas, tādas kā eikalipta plantācijas un meža joslas.

## Atsauces
Gabrovas apgabals

**Gabrovas apgabals** () ir apgabals Bulgārijas centrālajā daļā, nosaukts tā galvenās pilsētas — Gabrovas — vārdā. Tas robežojas ar Veliko Tarnovas apgabalu ziemeļos un austrumos, Stara Zagoras apgabalu dienvidos un Lovečas apgabalu rietumos un ziemeļos. 

Apgabals sadalīts četrās pašvaldībās, bet tā kopējais iedzīvotāju skaits ir 125 238 (2016. gada aprīlis).

Gabrovas apgabalā atrodas senlaicīgas ciematu apbūves muzejs "Boženci" un Etaras etnogrāfiskais brīvdabas muzejs. Centrālbalkānu nacionālais parks (daļēji atrodas arī blakus apgabalos) ir UNESCO Pasaules mantojuma kandidātobjekts.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Zinaīda Zeltmate

**Zinaīda Zeltmate-Dondukova** (dzimusi , mirusi ) bija Latvijas baletdejotāja, pedagoģe, horeogrāfe, Deju svētku virsvadītāja.

Zinaīda Zeltmate dzimusi 1920. gada 2. oktobrī Tjumeņā, Krievijā. 1920. gada decembrī ģimene atgriezās Rīgā. Zinaīda Zeltmate mācījās Beatrises Vīgneres ritmikas kursos. 14 gadu vecumā uzsāka mācības Helēnas Tangijevas-Birznieces baletskolā. Pēc skolas beigšanas dejoja Operas un baleta teātrī un Operetes teātrī.

1946. gadā izveidoja vienu no pirmajiem bērnu deju kolektīviem Poligrāfiķu klubā Rīgā. 1948. gadā bija pirmo bērnu deju svētku virsvadītāja. Bijusi svētku virsvadītāja arī otrajos un sestajos Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētkos. 1953. gadā ar saviem dejotājiem pārgāja no Poligrāfiķu kluba uz Latvijas PSR Kultūras namu, tagadējo Mazo ģildi. 1953. gadā dibināja bērnu deju kolektīvu ”Dzintariņš”, kuru vadīja līdz sava mūža beigām, 1991. gadam. 1975. gadā ”Dzintariņš” kļuva par pirmo bērnu Tautas deju ansambli Latvijā.

1979. gadā Zinaīdai Zeltmatei piešķīra Latvijas PSR Nopelniem bagātās kultūras darbinieces goda nosaukumu, 1980. gadā — Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieces nosaukumu.

Zinaīda Zeltmate ir veidojusi horeogrāfijas vairāk nekā 300 dejām, bērnu uzvedumiem un baletam. Vairākas no Zinaīdas Zeltmates dejām prēmētas Latvijas un starptautiskos konkursos, vairākas dejas iekļautas arī skolēnu Deju svētku repertuārā.

Padomju Latvijas I Dziesmu svētki jeb X Vispārējie latviešu Dziesmu svētki notika Rīgā, 07.1948. jaunceltajā Esplanādes estrādē, bet Dinamo stadionā notika I Deju svētki. Z. Zeltmate bija šo deju svētku virsvadītāja. Kad 1950. gadā notika II Deju svētki, Z. Zeltmate virsvadītāja tribīnē stāvēja kopā ar M. Lasmani, Bruno Priedi un Zinaīdu Samu. Abos Deju svētkos Z. Zeltmates atbildība bija par Darba rezervju dejotājiem.

Z. Zeltmate bijusi V Latvijas skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku virsvadītāja (1984), kā arī piedalījusies I (1960), II (1967) un VI (1989) Latvijas skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku sagatavošanā. Svētkos dejotas vairākas Z. Zeltmates dejas, piemēram, “Brālīt`s māsiņu dancināja”, “Latviešu deju svīta” (abas ar G. Ordelovska mūziku).

## Bērni
Zeltmates meita Olga Freiberga (dzimusi 1947. gada 22. februārī) ir horeogrāfe. No 1991.—2018. gadam bērnu Tautas deju ansambļa "Dzintariņš" mākslinieciskā vadītāja, bet par asistenti tajā strādājusi jau no 1978. gada. Olgai Freibergai ir maģistra grāds ģeogrāfijā — ģeogrāfijas pasniedzēja, iegūts Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas fakultātē. Olga Freiberga ir veidojusi horeogrāfiju daudzām dzintariņa dejām. Gan Olga, gan viņas brālis Vladimirs Dondukovs horeogrāfa talantu mantojuši no savas mammas Zinaīdas Zeltmates.

Dēls Vladimirs Dondukovs (dzimis 1952. gada augustā) kopš 1975. gada ir bērnu Tautas deju ansambļa "Dzintariņš" skaņu operators un horeogrāfs. Veidojis horeogrāfiju vairākām raksturdejām, piemēram, Ebreju, Somu, Afrikāņu un Kovboju deju, dejas, "Jungas", "Jautrie sunīši" u.c.

## Atsauces
Lotte Tisenkopfa-Iltnere

**Lotte Tisenkopfa-Iltnere** ir latviešu uzņēmēja, kas ir AS "Madara Cosmetics" līdzīpašniece un vadītāja.  Lotte Tisenkopfa-Iltnere ir ieguvusi humanitāro zinātņu bakalaura grādu Āzijas studijās Latvijas Universitātē. Lotte savu pirmo uzņēmumu nodibināja, kad viņai bija 23 gadu. Uzņēmuma radīšanā līdzdarbojās pieci cilvēki. 

Lotte Tisenkopfa-Iltnere ir precējusies ar Uldi Iltneru, kas arī ir SIA "Madara Cosmetics" līdzīpašnieks. Abiem ir trīs bērni.

## Atsauces
Dicranosterna semipunctata

***Dicranosterna semipunctata*** ir Austrālijas lapgraužu suga. 1996. gadā ir pirmo reizi atrasta Jaunzēlandē. Šis lapgrauzis ir *[[Acacia melanoxylon]]* kaitēklis.

Starp *Dicranosterna semipunctata* dabiskajiem ienaidniekiem ir zināmi plēvspārņi — olu parazitoīdi, piemēram, *[[Neopolycystus]]* (no *[[Pteromelidae]]* dzimtas), kā arī plēsēji, tajā skaitā mārītes (piemēram, *[[Cleobora mellyi]]*).

## Atsauces
Egita Senakola

**Egita Senakola** ir Rīgas Stradiņa universitātes Zobu terapijas un mutes veselības katedras asociētā profesore, Zobu higiēnistu akadēmiskās skolas vadītāja, Rīgas Stradiņa universitātes Stomatoloģijas institūta Mutes veselības centra vadītāja. Latvijas Zobārstu asociācijas valdes locekle. Eiropas Galveno zobārstu Padomes locekle. Alianes "Par zobiem brīviem no bojājumiem" Latvijas pārstāve. Starptautiskās zobārstu koledžas locekle un Pierre Fauchard akadēmijas locekle.

Ir starptautisku un Latvijas mēroga epidemioloģisku, klīnisku pētījumu zobārstniecībā vadītāja un vadošā pētniece. Daudzu zinātnisko publikāciju autore un līdzautore. Kā starptautiska eksperte ir piedalījusies vairākos izglītības zobārstniecībā profesionālās kvalitātes izvērtējuma  programmās Lietuvā (*International Peer Review of the Programmes in the field of Dental Care*). 
Daudzu mutes veselības veicinošu, izglītojošu programmu autore, lektore un projektu vadītāja.

## Atsauces
Bārtas iela (Jūrmala)

**Bārtas iela** ir iela Jūrmalā, Pumpuru apkaimē. Bārtas iela sākas krustojumā ar Salacas ielu un beidzas krustojumā ar Vaidavas ielu. Kopējais ielas garums ir 280 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Bārtas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Bārtas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Salacas iela (T veida krustojums)
* Iecavas iela (T veida krustojums)
* Vaidavas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Pumpuri
Bauskas iela (Jūrmala)

**Bauskas iela** ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. Bauskas iela sākas krustojumā ar Brīvības prospektu un beidzas krustojumā ar Stendes ielu. Kopējais ielas garums ir 590 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Bauskas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Bauskas iela iet gar Jūrmalas slimnīcu.

## Ielu savienojumi
Bauskas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības prospekts (T veida krustojums)
* Mazā Jelgavas iela (T veida krustojums)
* Kuldīgas iela
* Rēzeknes pulka iela
* Saldus iela
* Stendes iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Bulduri
Baznīcas iela (Jūrmala)

**Baznīcas iela** ir iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Baznīcas iela sākas kāpu rajonā un beidzas strupceļā pēc krustojuma ar Slokas ielu. Kopējais ielas garums ir 855 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Baznīcas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu, kā arī daudzdzīvokļu māju apbūve.

Nosaukta par godu Dubultu luterāņu baznīcai, kura atrodas tepat (Baznīcas iela 13).

## Ielu savienojumi
Baznīcas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Slokas iela (T veida krustojums)
* Drosmes iela (T veida krustojums)
* Bezdelīgu iela (T veida krustojums)
* Dubultu prospekts
* Rūdolfa Blaumaņa iela
* Pils iela (T veida krustojums)
* Liedaga iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dubulti
Erevānas Kaskāde

**Erevānas Kaskāde** ( *Kaskad*) ir gigantiskas kaļķakmens kāpnes, kas atrodas Armēnijas galvaspilsētā Erevānā. Kaskādes veidošana uzsākta padomju gados, 1971. gadā, un daļēji pabeigta 1980. gadā. Objekta autori ir arhitekti Džims Torosjans, Aslans Mhitarjans un Sargiss Gurzadjans. Celtniecība tika atsākta tikai 2002. gadā, pēc Armēnijas neatkarības iegūšanas, un pabeigta 2009. gadā ar ASV dzīvojošā armēņu uzņēmēja un filantropa Žerāra Kafesdžiana (*Gerard Cafesjian*) atbalstu.

Kaskādes iekšienē atrodas septiņi eskalatori, kas ļauj pacelties līdz 118 m augstā kompleksa augšai, no kuras paveras lielisks skats uz pilsētu un saskatāms arī Ararats. Tāpat objekta augšu iespējams saniegt pa kaskādes ārpusē esošajiem pakāpieniem. Iekšpusē atrodas izstāžu zāles, kurās izvietoti armēņu mūsdienu mākslas darbi. Kaskādes ārējā daļā ir daudzas skulptūras un strūklakas, ziedu un krāšņumaugu dobes.

Kopā ar kaskādi plānots izveidot plašu mākslas muzeju, taču šī projekta attīstība ir apstājusies.

## Atsauces
Viņa

**Arta Zelma Jēgere**, pazīstama kā **VIŅA** (dzimusi 1994. gadā) ir latviešu repere un dziedātāja. Pazīstama gan ar savu solodarbību, gan kā projekta *Bandmaster* dalībniece.

## Dzīves gājums
Dzimusi Rīgā. Plašāku atpazīstamību Zelma ieguva 2015. gadā, radio "Pieci.lv" raidījumā "Pilnīgs Vakars", kad piedalījās repa divcīņā. 

2015. gada novembrī mūziķe laida klajā savu pirmo mūzikas video dziesmai "Uguns". Mūzikas videoklipa režisors Gatis Ungurs. 2016. gada septembrī VIŅA laida klajā savu pirmo minialbumu "*Elpo*".

No 2016. līdz 2020. gadam Zelma ir daļa no grupas *Bandmaster,* grupas darbības laikā tiek izdots albums "Stay Awake", kurš 2018. gadā ieguva Zelta mikrofons balvu kā "Labākais elektroniskās mūzikas albums".

2018. gadā Zelma Jēgere Zelta mikrofons balvu saņem arī par albumu "Elpo" kategorijā — "Labākā debija". 

2019. gada 21. jūlijā mūziķe laida klajā savu otro albumu "Mildas īstais vārds ir Zelma". 2020. gadā "Mildas īstais vārds ir Zelma" saņem Zelta mikrofons balvu kategorijā Labākais hiphop mūzikas albums.

Albums "Mildas īstais vārds ir Zelma" tika nominēts arī Austras balvai kā "Labākais albums 2019. gadā".

2023. gadā mūziķe izdeva solo albumu angļu valodā ar nosaukumu "Diamond Dust".

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* ''Soundcloud'' profils
* ''Bandcamp'' profils
Kristīne Žilde-Krēvica

**Kristīne Žilde-Krēvica** ir TV3 žurnāliste. Precējusies ar TV3 raidījuma “Nekā personīga” vadītāju Jāni Krēvicu. Kristīne budžeta grupā pabeidza Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultāti, savukārt četru gadu laikā Rīgas Biznesa skolā ieguva MBA (*Master Degree of Bussines administration*) grādu. Karjeru žurnālistikā Kristīne sāka kā laika ziņu reportiere Latvijas Televīzijā. Savas karjeras laikā Kristīne Žilde-Krēvica ir realizējusi dažādus projektus, ieskaitot dokumentālo filmu veidošanu. 

## Atsauces
Bērzaunes iela (Jūrmala)

**Bērzaunes iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Bērzaunes iela sākas kāpu rajonā, šķērso Dzintaru prospektu un beidzas meža rajonā. Kopējais ielas garums ir 155 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Bērzaunes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Bērzaunes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dzintaru prospekts

## Skatīt arī
* Dzintari
Līvānu rajons

**Līvānu rajons** bija administratīvā iedalījuma vienība LPSR sastāvā no 1950. līdz 1959. gadam. Tas atradās Latgalē Daugavas labajā pusē un sākotnēji robežojās ar Varakļānu, Daugavpils, Preiļu, Krustpils, kā arī Aknīstes un Ilūkstes lauku rajoniem. Rajona administratīvais, saimnieciskais un kultūras centrs bija Līvānu pilsēta. Līvānu rajonam bija savs laikraksts "Uzvaras Ceļš".

## Izveide
1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas rezultātā **[[Daugavpils apriņķis]]** tika sadalīts Daugavpils, Preiļu un Līvānu lauku rajonos. No 1952. gada 7. aprīļa līdz 1953. gada 21. aprīlim Līvānu rajons ietilpa Daugavpils apgabalā.

## Likvidācija
1959. gadā Līvānu rajonu pievienoja Preiļu rajonam.

## Atsauces
Valsts budžets

**Valsts budžets** ir finanšu plāns gadam, kurā noteikti valsts ieņēmumi un izdevumi konkrētiem mērķiem.
Valsts budžeta ieņēmumi veidojas no nodokļiem, nodevām, citiem maksājumiem (piemēram, maksājumi par valsts kapitāla daļu izmantošanu) un ārvalstu finanšu palīdzības maksājumiem (pamatā ES fondu līdzekļi), bet lielākie izdevumi ir paredzēti izglītībai, veselības aizsardzībai, valsts pārvaldei un drošības un kārtības nodrošināšanai.

## Latvijas valsts budžets
Latvijā budžeta gads sākas no 1. janvāra un ilgst līdz 31. decembrim.

Latvijas valsts budžeta plānu izstrādā Finanšu Ministrija, akceptē Ministru Kabinets un apstiprina Saeima.

Nodokļu ieņēmumu sadalījums pa budžetiem procentos no kopējiem ieņēmumiem no 28/05/2012.

### Nodokļu ieņēmumu sadalījums pa budžetiem procentos no kopējiem ieņēmumiem

1 — Daļa ieņēmumu tiek ieskaitīta fondēto pensiju sistēmā

2 — Katru gadu tiek noteikta konkrēta summa, kuru no PVN ieņēmumiem ieskaita ES budžetā

3 — No muitas nodokļa kopējiem ieņēmumiem 75% tiek ieskaitīti Eiropas Savienības budžetā

## Valsts budžeta deficīts un tā samazināšanas iespējas, valsts parāds
Valsts budžeta deficīts un tā samazināšanas iespējas, valsts parāds

Vislabākā situācija ir tad, ja budžets ir sabalansēts — līdzsvarots, t.i., budžeta izdevumi ir vienādi ar budžeta ieņēmumiem.

budžeta izdevumi = budžeta ieņēmumi 

Budžeta pārpalikums veidojas tad, ja budžeta ieņēmumi pārsniedz budžeta izdevumus.

Budžeta ieņēmumi > budžeta izdevumi

Budžeta deficīts veidojas, ja budžeta izdevumi pārsniedz budžeta ieņēmumus.

Budžeta izdevumi > budžeta ieņēmumi 

Visbiežāk budžeta deficīts tiek segts, valstij naudu aizņemoties. Tā veidojas valsts parāds.

Ja valsts aizņemas no saviem rezidentiem — iedzīvotājiem un uzņēmumiem — veidojas iekšējais parāds;

Ja aizņemas no ārvalstīm, veidojas valsts ārējais parāds.

## Atsauces

# http://www.fm.gov.lv/lv/sadalas/valsts_budzets/http://www.fm.gov.lv/lv/sadalas/valsts_budzets/
# https://likumi.lv/ta/id/295569-par-valsts-budzetu-2018-gadam
# http://www.uzdevumi.lv/p/ekonomika/10-12-klase/valsts-loma-tirgus-ekonomika-3761/re-651d9653-93e7-4b23-8eae-43016ce1c5e6
# http://profizgl.lu.lv/mod/book/tool/print/index.php?id=16790
Ježijs Kukučka

**Ježijs Kukučka** (; dzimis , miris ) bija poļu alpīnists.

 kļuva par otru cilvēku vēsturē, kas uzkāpis visos 14 astoņtūkstošņiekos. To viņš paveica 8 gadu laikā (27 gadus tas bija pasaules rekords). Viņš ir vienīgais, kas vienas ziemas laikā uzkāpis divos astoņtūkstošniekos.

Miris, cenšoties uzkāpt Lodzes kalnā, Nepālā.

## Ārējās saites

* Everest History: Jerzy "Jurek" Kukuczka
Bišu iela (Jūrmala)

**Bišu iela** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Bišu iela sākas krustojumā ar Sēravotu ielu un beidzas krustojumā ar Andreja Upīša ielu. Kopējais ielas garums ir 540 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Bišu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve. 

## Ielu savienojumi
Bišu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Sēravotu iela (T veida krustojums)
* Emīla Dārziņa iela
* Tukuma iela
* Alejas iela
* Andreja Upīša iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ķemeri
Anatolijs Danilāns

**Anatolijs Danilāns** (dzimis ) ir latviešu ārsts gastroenterologs, Rīgas Stradiņa Universitātes (RSU) Iekšķīgo slimību katedras profesors.

## Dzīves gājums
Dzimis 1943. gada 24. martā Kārsavā lauku skolotāju ģimenē. Mācījās Preiļu rajona Pieniņu pamatskolā (1950-1957), vēlāk Rīgas 2. medicīnas skolā (1957—1960).
Studēja Rīgas Medicīnas institūta (RMI) Ārstniecības fakultātē (1960—1966), pēc kuras beigšanas viņu norīkoja darbā uz Preiļu rajona centrālo slimnīcu.

1969. gadā Danilānu uzņēma RMI aspirantūras studiju programmā, ko viņš pabeidza 1972. gadā un sāka strādāt Rīgas Medicīnas institūtā par asistentu, vēlāk docentu (1979) un profesoru (1988). Pētīja kuņģa un divpadsmitpirkstu zarnas čūlas izcelsmi, patoģenēzi un ārstēšanu. Līdztekus tam darbojās kā Latvijas PSR Veselības aizsardzības ministrijas galvenais terapeits.
1999. gadā viņš kopā ar Nikolaju Skuju un Guntu Geldneri publicēja apjomīgu grāmatu “Praktiskā gastroenteroloģija un hepatoloģija". Ilggadējs Latvijas Gastroenterologu asociācijas prezidents.

## Apbalvojumi
* Latvijas Ārstu biedrības un Latvijas Republikas Veselības ministrijas Gada ārsta tituls (2009) 
* Latvijas Ārstu biedrības profesora Ilmāra Lazovska balva (2012)

## Darbi
* "Gremošanas trakta augšdaļas bojājumi" (1999), 
* "Pa gastroenteroloģijas džungļu takām plecu pie pleca ar ekspertiem Juri Pokrotnieku, Jeļenu Derovu un Aldi Puķīti" (2005, 2007), 
* "Hroniskas aknu slimības" (2 grāmatas 2009)

## Atsauces