Gazprom

**Atklātā akciju sabiedrība ''Gazprom*** () ir [[Krievija]]s enerģētikas [[uzņēmums]], kas nodarbojas ar [[dabasgāze]]s, [[gāzes kondensāts|gāzes kondensāta]] un [[nafta]]s izpēti, iegūšanu, transportēšanu, uzglabāšanu, pārstrādi, kā arī [[siltums|siltuma]] un [[elektroenerģija]]s ražošanu. Galvenais birojs atrodas [[Maskava|Maskavā]].

*Gazprom* ir lielākais uzņēmums Krievijā, kas arī ir lielākā gāzes kompānija pasaulē. Tam pieder visplašākā gāze pārvades sistēma (160 000&nbsp;km cauruļvadu). Saskaņā ar *Forbes Global 2000* (2013. gada dati) sarakstu, *Gazprom* ienākumu ziņā ieņem 17. vietu starp pasaules uzņēmumiem. Saskaņā ar *Forbes* reitingu, *Gazprom* 2011. gadā bija ienesīgākais uzņēmums pasaules ekonomikā. Līdz 2013. gada beigām *Gazprom* bija absolūts Krievijas dabasgāzes eksporta [[Monopols|monopolists]]. Pēc 2013. gada decembra *Gazprom* tika atstātas monopoltiesības eksportēt cauruļvadu gāzi, bet uz sašķidrinātās gāzes eksportu vairs nav monopoltiesību.
[[Attēls:Gazprom hq.jpg|thumbnail|right|*Gazprom* galvenais ofiss Maskavā]]

== *Gazprom* vēsture ==
=== Aizsākumi ===
19. gadsimta sākumā [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]] no [[akmeņogles|akmeņoglēm]] sāka iegūt deggāzi.
[[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] gāzes industrija tika aizsākta [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā — 1943. gadā. Gāzes rūpniecības nozari centralizēja 1965. gadā, kad izveidoja Gāzes rūpniecības ministriju, kura bija atbildīga par gāzes atradņu meklēšanu, gāzes ražošanu, piegādi un pārdošanu. Lielu [[dabasgāze]]s atradņu atrašana 1970. — 1980. gados [[Sibīrija|Sibīrijā]], [[Urāli|Urālos]] un [[Volga]]s reģionos padarīja Padomju Savienību par vienu no lielākajām gāzes ieguves valstīm pasaulē.

1989. gada augustā PSRS Ministru padomes Gāzes rūpniecības ministriju pārveidoja par valsts gāzes ražošanas koncernu *Gazprom*. Par šī uzņēmuma vadītāju kļuva [[Viktors Černomirdins]].

=== Pēc PSRS sabrukuma ===
Pēc [[Padomju Savienības sabrukums|Padomju Savienības sabrukuma]] 1991. gadā *Gazprom* īpašumus sadalīja starp [[NVS]] valstīm. Līdz [[1992. gads|1992. gada]] vasarai (vaučeru [[privatizācija]]s sākumam) Krievijas Federācijai šajā uzņēmumā piederēja 100% akciju.  Krievijas prezidents [[Boriss Jeļcins]] parakstīja rīkojumu par valsts koncerna *Gazprom* pārveidošanu par [[Akciju sabiedrība|akciju sabiedrību]], un  Ministru Padome apstiprināja šo rīkojumu.

1992. gada 14. decembrī Boriss Jeļcins iecēla [[Viktors Černomirdins|Viktoru Černomirdinu]] par [[Krievijas Federācijas Valdības priekšsēdētājs|Krievijas Federācijas Valdības priekšsēdētāju]], kas veicināja *Gazprom* politiskās ietekmes palielināšanos. 1993. gadā  sākās akciju sabiedrības *Gazprom* privatizācija. 1994. gadā jau 33% *Gazprom* akciju bija pārdotas par [[privatizācija]]s vaučeriem (maksāšanas līdzekļi, kas tika izdalīti pilsoņiem dalībai valsts uzņēmumu privatizācijā). 15% akciju izdalīja darbiniekiem, bet 40% paturēja valsts. Tikai nelielu daļu no akcijām piedāvāja ārzemju [[Kapitāla tirgus|kapitāla tirgū]]. [[1996. gads|1996. gadā]] uzņēmums Londonā pārdeva 1% akciju globālā depozitārija kvīšu veidā, bet [[1997. gads|1997. gadā]] — obligācijas 2,5 miljardu [[USD|dolāru]] vērtībā. Būdams Krievijas Federācijas Valdības priekšsēdētājs, Viktors Černomirdins nodrošināja, ka *Gazprom* saņēma ievērojamas nodokļu priekšrocības, valsts ieņēmumi no *Gazprom* [[dividendes|dividendēs]] bija nelieli. 1998. gada 23. martā Boriss Jeļcins atcēla Viktoru Černomirdinu no amata. Tajā pašā laikā valsts no *Gazprom* pieprasīja atmaksāt nodokļu parādus vairāku miljonu dolāru vērtībā. Pēc tam, kad nodokļu policija sāka konfiscēt *Gazprom* piederošo mantu, uzņēmums bija spiests samaksāt nodokļus un noslēdza gadu ar zaudējumiem.

No [[2001. gads|2001.]] līdz [[2003. gads|2003. gadam]] [[Vladimirs Putins]] aktīvi reformēja *Gazprom* vadību. Šīm reformām aktīvi palīdzēja bijušais Krievijas finanšu ministru [[Boriss Fjodorovs]] un *Hermitage Capital Management* direktors [[Viljams Brovders]]. Uzņēmuma štābs ir [[Maskava|Maskavā]].

=== Jaunākie notikumi ===
2004. gadā valdība palielināja savu daļu *Gazprom* akcijās līdz vairāk nekā 50%, iegādājoties trūkstošo daļu  akciju. [[2005. gads|2005. gadā]] *Gazprom* veica pirmās sašķidrinātās [[dabasgāze]]s piegādes [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. 2005. gada 9. decembrī Valsts domē ar 355 balsīm "par" un 80 balsīm "pret" trešajā lasījumā pieņēma grozījumus likumā "par [[Krievijas Federācija]]s apgādi ar dabasgāzi", kuru mērķis bija liberalizēt *Gazprom* tirgus akciju daļas. Sakarā ar likumos pieņemtajām izmaiņām, valstij vajadzēja piederēt ne mazāk kā 50% akciju, ārvalstu pilsoņiem un uzņēmumiem — vairāk nekā 20% *Gazprom* tirgus akciju.

2006. gadā *Gazprom* veica pirmās sašķidrinātās dabasgāzes piegādes [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], [[Japāna|Japānā]] un [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]]. Decembrī *Gazprom*, *Shell*, *Mitsui* un *Mitsubishi* parakstīja protokolu par iekļaušanos *Gazprom* projektā *Sahalin-2*, dibinot kopuzņēmumu *Sakhalin Energy Investment Company*, kurā *Gazprom* piederēja nedaudz vairāk par 50 % kapitāldaļu, *Shell* — 27,5 %, *Mitsui* — 12,5%, bet *Mitsubishi* — 10%. Par dalību *Sakhalin Energy* *Gazprom* bija jāmaksā kopumā 7,45 miljardi *USD*.
Decembrī *Gazprom* parakstīja līgumu ar [[Bulgārija|Bulgāriju]], kas bartera maksājumus par Krievijas gāzes tranzītu uz [[Turcija|Turciju]], [[Grieķija|Grieķiju]] un [[Ziemeļmaķedonija|Maķedoniju]] nomainīja ar lēnu pāreju uz tirgus cenu — Krievijas gāzes cenu Bulgārijā paaugstināja (laikaposmā no 2007. — 2012. gadam) no 91$ līdz 245$ par 1000 kubikmetru gāzes.

2007. gada februāra sākumā *Gazprom* noslēdza vienošanos ar Sibīrijas ogļu un enerģētikas kompāniju, parakstot nodomu protokolu, saskaņā ar kuru šie uzņēmumi 2007. gada pirmajā pusē izveidoja kopuzņēmumu, kas nodrošina ogļu un elektroenerģijas aktīvus. Šajā gadā šis uzņēmums iekļuva ikgadējajā pasaules cienījamāko uzņēmumu *TOP 100* (100. vietā) 2007. gadā *Gazprom* izstrādāja [[projekts|projektu]] *Baltijas LNG*.

2008. gada maijā, *Gazprom* apsteidza *China Mobile* un *General Electric* un kļuva par trešo uzņēmumu pasaulē pēc tirgus kapitalizācijas. [[9. jūnijs|9. jūnijā]] paziņoja par *Gazprom* un [[Sibīrija]]s ogļu un enerģētikas kompānijas aktīvu apvienošanas atteikumu. Maksimālo uzņēmuma vērtību sasniedza 2008. gada maijā. Uzņēmuma vadītājs Aleksejs Millers paziņoja, ka uzņēmuma vērtība 7—8 gadu laikā palielināsies no 365,1 miljardiem līdz triljonam dolāru, tomēr globālās finanšu krīzes dēļ tā paša gada rudenī uzņēmuma vērtība samazinājās līdz 77 miljardiem ASV dolāru.

[[Attēls:Russia and China sign major gas deal.jpeg|thumbnail|right|2014. gadā *Gazprom* parakstīja 30 gadu līgumu ar Ķīnu par gāzes piegādi.]]
2009. gadā [[Sahalīna|Sahalīnā]] sāk darboties pirmā krievu sašķidrinātās dabasgāzes ražotne. 2009. gada 23. septembrī *Gazprom* pabeidza darījumu par 51% akciju iepirkumu no uzņēmuma *Sever energiya*. Kopējā darījuma vērtība bija 1,3 miljardi dolāru. 2009. gada 30. oktobrī *Gazprom* valdes priekšēdētājs Aleksejs Millers parakstīja sertifikātu par aktīvu apmaiņas darījuma slēgšanu. 2011. gadā *Gazprom* pabeidza gāzesvada [[Sahalīna]]—[[Habarovska]]—[[Vladivostoka]] izbūvi. 2011. gada novembrī *Gazprom* kļuva par *Beltransgaz* 100 % akciju īpašnieku, tādējādi iegūstot pilnu kontroli pār gāzes transportēšanu caur [[Baltkrievija]]s teritoriju uz Rietumiem.

2012. gada oktobrī ekspluatācijā nodeva gāzes cauruļvadu līniju *Nord Stream*. Tajā pašā mēnesī *Gazprom* ekspluatācijā nodeva vienu no lielākajiem gāzes atradnēm — [[Bovaņenkova]]s atradni. Tā paša gada rudenī Krievijas valdība pirmo reizi atzina ekonomiskus draudus gazes tirgus ietvaros. Dažas dienas vēlāk *Gazprom* paziņoja par jauna produkta — [[degakmens]] eļļas izstrādi un ražošanu.

2013. gada 12. jūlijā *Gazprom* [[Nīderlande|Nīderlandē]] izveidoja korporatīvu *Gazprom Holding Cooperatie U.A.*, kurā tika iekļautas vairums *Gazprom* meitas kompāniju. Šāda apvienošanās forma ļāva uzņēmumam saņemt papildu dividendes bez papildus nodokļu samaksas. 2014. gada maijā *Gazprom* un Ķīnas kompānija SNRS parakstīja līgumu par gāzes piegādi uz 30 gadiem par 400 miljardiem ASV dolāru.

== Uzņēmuma īpašnieki ==
Uz 2015. gada 31. janvāri: Valsts Federālā īpašuma aģentūra (56,373%), *Rosneftegaz* (16,74%), *Rosgazifikatsiya* (0,889%), Citi reģistrētie īpašnieki (23,043%).

=== Akciju kontrole uzņēmumā ===
*E.ON Ruhrgas* (meitasuzņēmums [[E.ON]]) kontrolē 6,43% [[akcija (vērtspapīrs)|akciju]], [[Ališers Usmanovs]] — 1,5% akciju, *Nafta-Moskva* — 4,5%, *Inteko* — aptuveni 1%, *Deutsche UFG* — aptuveni 3%. *Gazprom* akcionāri ir arī tās priekšsēdētājs Aleksejs Millers (0,0027%), kā arī augstākā līmeņa vadītājs Aleksandrs Ananenkovs (0,002%), Andrejs Petrovs (0,004%).
Valstij pieder 73% *Gazprom* akciju. Saskaņā ar saistīto personu sarakstu *Gazprom* 2005. gada 31. decembrī tās filiālēm pieder 7,79% akciju, no kurām *Gazfond* bilance — 3,16%, *Gazprombank* — 1,1%, *Nafta-Moskva* — 5,3%, *E.ON Ruhrgas* kontrolē 6,5%, klienti *Deutsche Bank* un UFG kontrolē vairāk nekā 3%, fonds *Vostok Nafta* — 1,3%.

Patlaban *Gazprom* ir lielākais uzņēmums Krievijā. Uzņēmuma vērtība izauga no 2001. gada 1. septembra 7,5 miljardiem dolāru līdz 2008. gada 8. maijam — 347,6 miljardiem dolāru, bet 2008. gada 9. septembrī [[uzņēmums|uzņēmuma]] vērtība samazinājās līdz 191,76 miljardiem dolāru.

== Uzņēmuma pārvalde ==
*Gazprom* augstākā pārvaldes institūcija ir akcionāru padome. Akcionāru padome ir tieši pakļauta direktoru padomei un valdei, kurai uzņēmumā ir izpildvaras funkcija.
[[Attēls:Dmitry Medvedev 21 July 2008-3.jpg|thumbnail|right|*Gazprom* valdes priekšsēdētājs Aleksejs Millers pārrunās ar Krievijas prezidentu Dmitriju Medvedevu 2008. gada 21. jūlijā.]]

=== Nodaļas ===
Nodalas ir *Gazprom* struktūrvienības, kas tieši atskaitās valdei. Lielākā daļa nodaļu vadītāju ir direktoru padomē vai uzņēmuma valdē:
* Automatizācijas procesu un kontroles sistēmu nodaļa;
* Grāmatvedības nodaļa;
* Iekšējās ekonomikas nodaļa;
* Iekšējā audita un meitas uzņēmumu finanšu — saimniecības kontroles nodaļa;
* Investīciju un celtniecības nodaļa;
* Mārketinga nodaļa;
* Gāzes un naftas ieguves nodaļa;
* Informācijas — politikas nodaļa;
* Darba ar Krievijas federācijas reģioniem nodaļa;
* Gāzes transportēšanas, uzglabāšanas un realizēšanas nodaļa;
* Lietvedības nodaļa;
* Personāldaļas nodaļa;
* Projektu vadības nodaļa;
* Stratēģiskās attīstības nodaļa;
* Ekonomikas nodaļa;
* Rūpniecības nodaļa;
* Juridiskā nodaļa.

== Darbības nozares ==

=== Resursu uzglabāšana ===
Pēc *DeGolyer & MacNaughton* novērtējuma 2005. gada beigās *Gazprom* gāzes krājumi bija 27,3 triljoni m³, gāzes kondensāta — 690,5 miljoni tonnu, bet naftas krājumi — 299,5 miljoni tonnu. Šie krājumi bija par 10% lielāki, nekā iepriekšējā, 2004. gada sezonā. 2011. gadā *Gazprom* piederēja 18,3% no visas pasaules dabasgāzes krājumiem, bet 2007. gadā šis rādītājs sasniedza 16,5%.
*Gazprom* dabas gāzes resursi [[2011. gads|2011. gadā]] sasniedza rekordlielu līmeni — 720 miljardu kubikmetru.

=== Resursu ieguve ===

Uz 2007. gada augustu *Gazprom* ieguva 84,7% no Krievijas gāzes un ap 20% no pasaules gāzes, bet 2011. gadā — 76,5% Krievijas gāzes un 14,5% pasaules gāzes.
2011. gada 31. decembrī *Gazprom* krājumos bija 35 triljoni m³ A+B+C1 klašu dabasgāzes, 1,8 miljardi tonnu naftas, 1,4 miljardi tonnu gāzes kondensāta.
2011. gadā *Gazprom* ieguva 513 miljardu m³ dabasgāzes, [[2010. gads|2010. gadā]] — 508,6 miljardu m³, 2009. gadā — 461,5 miljardu m³, [[2008. gads|2008. gadā]] 549,7 miljardu m³. Gāzes kondensāta ieguve 2010. gadā sastādīja 11,3 miljardu tonnu, 2009. gadā 10,1 miljardu tonnu, 2008. gadā 10,9 miljardus tonnu.

=== Transporta infrastruktūra ===
[[Attēls:Major russian gas pipelines to europe.png|thumbnail|right|*Gazprom* maģistrālie gāzesvadi Eiropā]]
*Gazprom* pieder vienotā Krievijas gāzes padeves sistēma, kas ietver 156,9 tūkstošus kilometru gāzesvadu, 6,1 tūkstotis kilometru kondensatoru produktu cauruļvadu, 268 [[kompresors|kompresoru]] stacijas ar kopējo jaudu 44,8 miljoni kW, 24 pazemes gāzes krātuves, 6 gāzes un gāzes kondensāta apstrādes kompleksus.

=== Pārstrādes uzņēmumi ===
*Gazprom* pieder četras [[gāze]]s kondensāta stabilizācijas un pārstrādes [[rūpnīca]]s, kas iekļaujas uzņēmumos *Gazprom dobyča Astrahaņn*', *Gazprom Orenburg*  *Gazprom pererabotka*.
2005. gadā tika iegūtas 11,5 miljardi tonnu gāzes kondensāta (divas trešdaļas no visas Krievijas iegūtā).

=== Produktu realizācija ===
*Gazprom* gadā saražo 8% no [[Krievija]]s [[IKP]] un gandrīz pilnībā apmierina visu bijušās Padomju Savienības republiku pieprasījumu pēc gāzes. 2004. gadā *Gazprom* bija vienīgais gāzes piegādātājs [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijai un Hercegovinai]], [[Igaunija]]i, [[Lietuva]]i, [[Latvija]]i, [[Moldova]]i, [[Somija]]i. *Gazprom* [[Bulgārija]]i piegādā 97% gāzes, 67% — [[Turcija]]i, 65% — [[Austrija]]i, 45% — [[Vācija]]i, 27% — [[Itālija]]i un 25% — [[Francija]]i. Kopumā 2010. gadā *Gazprom* [[Eiropa]]i piegādāja 24% gāzes no kopējā gāzes patēriņa (2008. gadā — gandrīz 29%, [[2000. gads|2000. gadā]] — 39%). Lielākie Krievijas gāzes importētāji 2005. gadā: [[Ukraina]] — vairāk nekā 50 miljardi m³, [[Vācija]] — 39,9 miljardi m³, [[Itālija]] — 21,9 miljardi m³, [[Francija]] — 13,2 miljardi m³.

=== Pētnieciskā darbība ===
[[Attēls:Gazprom.JPG|thumbnail|*Gazprom* galvenais birojs Maskavā]]
Galvenā zinātniskā *Gazprom* bāze ir *Gazprom VNIIGAZ* institūts, kas izveidots [[1948. gads|1948. gadā]] un atrodas [[Maskava]]s piepilsētā [[Razvilka|Razvilkā]]. Institūta teritorijā atrodas spēcīgs tehnoloģiskais sakaru mezgls, kā arī eksperimentālās ražošanas mezgls *Pilot Plant VNIGAZ*. *Gazprom* pieder 100% *Gazprom VNIIGAZ*.

=== Darbības rādītāji ===
Kopējais dabasgāzes pārdošanas apjoms 2010. gadā sasniedza 495,6 miljardus m³, (2009. gadā — 478,5 miljardu m³), tostarp Krievijas Federācijā — 277,3 miljardus m³ (2009. gadā — 273,5 miljardus m³), bijušajās Padomju Savienības republikās — 70,2 miljardus m³ (2009. gadā — 56,7 miljardus m³), citās valstīs — 148,1 miljards m³ (2009. gadā — 148,3 miljardus m³) 2011. gadā *Gazprom* pārdeva un ārvalstīm 150 miljardu m³ dabasgāzes, bet uz Baltijas reģiona valstīm — 71 miljardu m³. Uzņēmumā nodarbināto cilvēku skaits: 2003. gadā — ap 300 tūkstošiem, 2006. gadā — 432 tūkstoši, 2008. gadā — 397,3 tūkstošus. 2011. gadā uzņēmumā nodarbinātos skaits sasniedza 400 tūkstošus, no kuriem:
* Gāzes ieguves, uzglabāšanas un transportēšanas uzņēmumos — 219 tūkstoši cilvēku;
* Grupa *Gazprom nafta* — 57,6 tūkstoši cilvēki;
* Grupa *Gazprom energoholding* — 27,7 tūkstoši cilvēku;
* Meitas uzņēmumos un kompānijās — 99,8 tūkstoši.

Uzņēmuma peļņa 2012. gadā sasniedza 4764,4 miljardus rubļu (2011. gadā — 4637,1 miljardu rubļu, 2010. gadā 3597,1 miljardu rubļu, 2009. gadā 2991 miljardu rubļu), pamatdarbības peļņa 2012. gadā — 1289,2 miljardus rubļu (2011. gadā 1656,8 miljardus rubļu,2010. gadā — 1113,8 miljardus rubļu, 2009. gadā — 856,9 miljardus rubļu), tīrā peļņa 2012. gadā — 1210,6 miljardus rubļu (2011. gadā — 1342,4 miljardus rubļu, 2010. gadā — 998,0 miljardus rubļu, 2009. gadā — 793,8 miljardus rubļu)

== *Gazprom* aktīvi ==

=== Krievija ===




==*Gazprom* attiecības ar kaimiņvalstīm==
[[1993. gads|1993. gada]] februārī *Gazprom* pārtrauca gāzes piegādi [[Ukraina]]i par rēķinu neapmaksāšanu. Gāzes piegādes ierobežojums turpinājās diennakti. Tajā mirklī Ukrainas parāds par dabasgāzi sasniedza 138 miljardus [[rublis|rubļu]]. Kā atbildi uz gāzes piegādes ierobežojumu Ukrainas valdība paziņoja, ka noslēgs tranzīta gāzesvadus, pa kuriem plūst Krievijas gāze uz [[Rietumeiropa|Rietumeiropu]], bet [[1994. gads|1994. gada]] martā Krievija atjaunoja gāzes piegādi Ukrainai. Tajā laikā Ukrainas parāds par gāzi jau pārsniedza 1 triljonu rubļu. 10. martā Ukrainas un Krievijas sarunās tika nolemts turpināt gāzes piegādi Ukrainai pret Ukrainas valdības iesniegtu parāda atmaksas grafiku. Kaut arī grafiks netika iesniegts, politisku iemeslu dēļ, Ukrainai netika atvienota gāzes padeve. 1994. gada martā dēļ 220 miljonu dolāru lielā parāda *Gazprom* uz pusi samazināja gāzes piegādes apjomu [[Moldova]]i, bet 11. novembrī pilnībā pārtrauca gāzes piegādi. Vienojoties par Moldovas gāzes cauruļvadu pārdošanu Krievijai, gāzes padeve Moldovai tika atjaunota. 2000. gada 25. februārī Moldovai atkal tika pārtraukta gāzes piegāde, jo Moldova no 15 miljoniem dolāru bija samaksājusi tikai trešdaļu, bet 26. februāri gāzes padeve tika atjaunota, jo Moldovas valdība solīja apmaksāt parādu.
* [[2005. gads|2005. gada]] martā tika paziņots par gāzes tarifa paaugstināšanu, bet tā paša gada 4. aprīlī [[Vladimirs Putins]] paziņoja par gāzes tarifa nemainīšanu.
* 2005. gada jūlijā tika paziņots par gāzes cenu pakāpenisku palielināšanu Baltijas reģiona valstīm.
* 2005. gada septembrī tika paziņots par dabasgāzes cenu paaugstināšanu [[Gruzija]] 2006. gada sezonai no 62,5 uz 110 dolāriem, bet jau uz 2007. gadu *Gazprom* piedāvāja Gruzijai gāzi par 235 dolāriem.
* 2005. gada novembrī tika paziņots par dabasgāzes cenu pacelšanu [[Armēnija]]i līdz 110 dolāriem, bet Armēnijas valdība paziņoja, ka nespēs iegādāties dabasgāzi par šādu cenu, savukārt [[Krievija]] piedāvāja bezprocentu kredītu samaksai par dabasgāzes piegādi.
* 2005. gada novembrī tika paziņots par gāzes cenu palielināšanu Moldovai 2006. gadam uz 160 dolāriem par 1000 kubikmetriem dabasgāzes.
* 2005. gada decembrī *Gazprom* un [[Azerbaidžāna]] vienojās par nelielām gāzes cenu izmaiņām 2006. gadam — par tirgus cenu — 110 dolāriem par 1000 kubikmetriem.

==Atbalsts sportam==
* *Gazprom* ir īpašnieks un sponsors [[Krievijas futbola Premjerlīga|Krievijas Premjerlīgas]] futbola klubam [[Sanktpēterburgas "Zenit"]]. 
* 2007. gada 1. janvārī *Gazprom* kļuva par [[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]]s kluba *Schalke 04* sponsoru, sponsorējot 25 miljonus dolāru. 2009. gada 23. novembrī partnerība tika pagarināta vēl uz pieciem gadiem. Kopumā *Gazprom* sponsorē 150 miljonus dolāru. 
* 2010. gada 9. jūlijā *Gazprom* kļuva par sponsoru [[Belgrada]]s [[Serbijas Superlīga]]s klubam *Crvena Zvezda*. Sākot ar 2010. gadu *Gazprom* kļuva sponsoru Krievijas [[riteņbraukšanas sports|riteņbraukšana]]s komandai *Team Katusha*. 
* 2012. gada 9. jūlijā uz trīs gadiem līdz 2015. gadam kļuva par sponsoru [[UEFA Čempionu Līga]]i un [[UEFA Superkauss|UEFA Supekausam]]. 
* Un 2012. gada 19. jūlijā *Gazprom* uz trīs gadiem līdz 2015. gadam kļuva par oficiālo *Global Energy* partneri [[2011.—2012. gada UEFA Čempionu līgas sezona|2011.—2012. gada UEFA Čempionu līgas]] uzvarētājiem *Chelsea*.
* Kopš 2013. gada īsteno starptautisku bērnu sociālo programmu "[[Futbols draudzībai]]".

==Apvainojumi konkurences likuma pārkāpšanā==
[[2011. gads|2011. gada]] septembrī [[Eiropas Komisija]] veica kratīšanu vairākos *Gazprom* meitas uzņēmumu birojos, kas darbojas Eiropas enerģētikas tirgū, uz aizdomu pamata par vairāku Eiropas konkurences likumu pārkāpšanu. Pēc gada, 2012. gada septembrī, *Gazprom'' kļuva par atbildētāju Eiropas Komisijas pretmonopola izmeklēšanā uz aizdomu pamata par konkurences ierobežošanu tirgos Centrāleiropā un Austrumeiropā.

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites

*