open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kosovas Atbrīvošanas armija

thumb|Kosovas Atbrīvošanas Armijas zīmotne
**Kosovas Atbrīvošanas armija** () bija paramilitāra etnisko albāņu organizācija, kas 1990. gados vēlējās panākt Kosovas atdalīšanos no Dienvidslāvijas Federatīvās Republikas un Serbijas un Lielalbānijas izveidi. Tās kampaņas pret Dienvidslāvijas drošības dienestiem, policiju, valsts amatpersonām un etniskiem serbu ciematiem izsauca Dienvidslāvijas armijas un serbu paramilitāro organizāciju pretestību un sekojošu aktīvu militāro darbību, kas zināma kā Kosovas krīze (1998—99). Kosovas Atbrīvošanas armiju atbalstīja ārvalstu brīvprātīgie, ieskaitot Rietumeiropas etniskos albāņus, turkus un ziemeļafrikāņus, kurus organizēja Rietumeiropas islāmistu līderi, kas bija saistīti ar Bin Ladenu un Zavāhirī. Albāņu pusē cīnījās arī islāmistu finansēti cīnītāji no Jemenas, Saūda Arābijas un Ēģiptes. Kosovas krīzē 1999. gada martā—jūnijā iesaistījās arī NATO spēki, bombardējot dienvidslāvu spēkus.

1999. gadā noslēdzoties cīņām un Kosovā ierodoties starptautiskajiem spēkiem, KAA oficiāli tika likvidēta un tās dalībnieki iestājās Kosovas Aizsardzības korpusā, civilā ārkārtas aizsardzības institūcija, kas aizvietoja KAA un Kosovas policiju, saskaņā ar ANO Drošības padomes lēmumu Nr. 1244. Bijušie Kosovas Atbrīvošanas armijas līderi kļuva par politiķiem, daļa no tiem ieņemot arī augstus amatus.

Konflikta laikā un pēc tā bijuši daudzi ziņojumi par KAA veiktajiem pārkāpumiem un kara noziegumiem, tādiem kā civiliedzīvotāju slaktiņi, ieslodzījuma nometnes un vēsturisku baznīcu un pieminekļu iznīcināšana. 2014. gada aprīlī Kosovas asambleja apstiprināja speciālas tiesas izveidi, lai izmeklētu KAA dalībnieku 1999.—2000. gadā veiktos noziegumus un citus nopietnos pārkāpumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Unity (spēļu dzinis)

***Unity*** ir starp-platformu spēļu dzinis, ko izstrādāja *Unity Technologies*. *Unity* izmanto, lai izstrādātu video spēles: konsolēm, datoriem, mobilajām ierīcēm un tīmekļa vietnēm. Pirmo reizi  paziņoja tikai OS X versiju *Apple Worldwide Developers* konferencē  2005. gadā, kopš tā brīža *Unity* ir paplašinājies līdz 27 platformām. 

Līdz 2017. gadam ir iznākušas piecas *Unity* versijas. 
## Apraksts

*Unity* uzsvars tiek likts uz mobilitāti, galveno dzini izmanto sekojošus API: *[[Direct3D]]* un *[[Vulkan Windows]]* un *[[Xbox360]]* platformām; *[[OpenGL]]* MAC, *Linux* un *Windows*; *OpenGL ES Android* un *iOS*; un dažādi citi API video spēļu konsolēm. *Unity* atļauj specifisku tekstūru saspiešanu un izšķirtspējas uzstādīšanu, katrai platformai, kuru spēļu dzinis atbalsta un nodrošina reljefa kartēšanu, atspoguļojuma kartēšanu, dinamisku ēnu kartes, renderēšanu uz tekstūru un pilnekrāna apstrādes efektus. *Unity* grafiskais dzinis piedāvā ēnotājus ar dažādiem variantiem, kas *Unity* ļauj noteikt labāko variantu, kas piemērots konkrētajai ierīcei un ļaut noteikt, vai ierīce atbalsta šo ēnotāju un gadījumā, ja neatbalsta, pārslēgties uz alternatīvu ēnotāju, kuru šī ierīce atbalstīs. 

*Unity* ir pazīstams kā spēļu izstrādes dzinis uz vairākām platformām. Izstrādātājiem, veidojot projektu, ir iespējams izstrādāt spēles uz: mobilajām ierīcēm, tīmekļa lapām, datoriem un spēļu konsolēm. Atbalstītās platformas ir: *Android*, *Apple TV*, *BlackBerry 10*, *iOS*, *Linux*, *Nintendo 3DS line*, *macOS*, *PlayStation 4*, *PlayStation Vita*,* Unity Web* atskaņotājs (iekļauts *Facbook(18*)), *Wii*, *Wii U*, *Nintendo Switch*, *Windows Phone 8*, *Windows*, *Xbox 360* un *Xbox One*.  *Unity Web* atskaņotājs ir pārlūkprogrammas spraudnis, kas atbalsta tikai *Windows* un *OS X*, kas ir pielāgota *WebGL*. *Unity* ir galvenā programmatūras rīks, ko izmanto *Nintendo Wii U* video spēļu konsolēm.

## Licences
Unity programmatūrā ir četras licences.

## Atsauces
Ēriks Treļs

**Ēriks Treļs** (dzimis  Rīgā) ir latviešu jurists, tiesību zinātņu doktors, Valsts policijas koledžas docents, Rīgas Stradiņa universitātes Sociālo zinātņu fakultātes vecākais pasniedzējs.

2014. gada 5. septembrī Ēriks Treļs Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē aizstāvēja promocijas darbu „Pret nacionālajām minoritātēm vērstie likumpārkāpumi un to novēršanas problēmas policijas darbībā”. 

2014. gada 4. oktobra 12. Saeimas vēlēšanās Ēriks Treļs bija deputāta kandidāts no politiskās partijas "No sirds Latvijai" saraksta. 2017. gada 3. jūnija pašvaldību vēlēšanās Ēriks Treļs bija Rīgas saraksta deputāta kandidāts no politiskās partijas "No sirds Latvijai" saraksta. 2018. gada 9. aprīlī izbeidza savu dalību partijā "No sirds Latvijai".

2021. gada 17. septembrī kopā ar domubiedriem dibināja politisko partiju "Republika". 14. Saeimas vēlēšanas Ē. Treļs kandidēja no šīs partijas saraksta Rīgas vēlēšanu apgabalā. Priekšvēlēšanu laikā viņš bija politiskās partijas “Republika” tieslietu ministra amata kandidāts. 2024. gada 10. janvārī izbeidza savu dalību politiskā partijā “Republika”.

Ēriks Treļs ir monogrāfijas „Valsts policijas darbs daudznacionālajā sabiedrībā” (2012), mācību grāmatu „Policijas tiesības shēmās un tabulās” (2016, līdzautors Ērika Krutova), “Musulmaņu kultūras, reliģijas un tiesību sistēmas izpratne cilvēktiesību aizsardzības kontekstā” (2018, līdzautori Valdis Voins, Inese Boluža, Evita Lipe), Policijas tiesības (2022, līdzautori Ērika Krutova, Andris Sudārs, Svetlana Liepa) un vairāku citu zinātnisko publikāciju autors.

## Atsauces
Jamantau

**Jamantau** (, ) ir kalnu virsotne Urālos, Baškortostānas Republikā, Krievijā. Kalna augstums ir 1640 m v.j.l. (Lielais Jamantau; blakusvirsotne Mazais Jamantau — 1510 m v.j.l.), un tas ir augstākais kalns Dienvidurālos. Tā nosaukums baškīru valodā nozīmē ‘nelabais kalns’ (*Яман тау*).

Netālu no Jamantau atrodas Mežgorjes slēgtā militārā pilsēta un, iespējams, arī militārās bāzes ar kodoliekārtām vai atompatvertnes, kuru eksistence nav apstiprināta. Kalna reģions ir svarīgs dzelzs rūdas ieguves centrs.

Kalna dienvidu nogāzes klāj egļu, priežu, liepu, ozolu, kļavu meži, savukārt austrumu nogāzēs ir skujkoku meži.

## Atsauces

## Ārējās saites

* The Return of the Doomsday Machine?
Centramuiža

**Centramuiža** ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 7 km no pagasta centra Naudaskalna, 2 km no novada centra Balviem un 222 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie Balvu pilsētas dienvidrietumu robežas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Attēla histogramma

**Attēla histogramma** ir histogrammas veids, kurā atainots ciparattēla toņu sadalījums, precīzāk, pikseļu skaits katrai toņu vērtībai. Attēlu histogrammas ir sastopamas daudzās mūsdienu ciparkamerās. Fotogrāfi tās var izmantot, lai redzētu nofotogrāfēto toņu sadalījumu, un vai liela spilgtuma vai tumšu ēnu dēļ nav pazaudētas kādas detaļas.

Histogrammas grafika horizontālajā asī attēlotas toņu variācijas, bet vertikālajā asī — pikseļu skaits attiecīgajā tonī. Horizontālās ass kreisajā pusē attēloti melnie un tumšie apgabali, vidus apgabala vidēji pelēkie un labās puses gaišie un baltie apgabali. Vertikālā ass apzīmē apgabala lielumu, kas ir noteikts katrā no šīm zonām. No tā izriet, ka ļoti tumša attēla histogrammai lielākā daļa datu punktu būs grafika kreisajā pusē un vidusdaļā, pretstatā, ļoti spilgta attēla histogrammai ar maz tumšiem apgabaliem un ēnām, kam lielākā daļa datu punktu būs grafika labajā pusē un vidusdaļā.

## Attēlu apstrāde un histogrammas
Attēlu redaktoros apstrādāmajiem attēliem parasti ir nodrošināta histogrammas izveide. Histogrammā atainots pikseļu skaitu attēlā (vertikālā ass) ar noteiktu spilgtuma vērtību (horizontālā ass). Algoritmi digitālajā redaktorā ļauj lietotājam vizuāli pielāgot spilgtuma vērtību katram pikselim un to dinamiski attēlot rezultātu, kad veikti labojumi. Tādējādi tiek iegūti uzlabojumi attēla spilgtumā un kontrastā.

Attēla histogrammas var būt noderīgs rīks veicot "thresholding". Tā kā grafikā esošā informācija ir pikseļu sadales attēlojums kā toņu variācijas funkcija, attēla histogrammas var tikt analizētas.

## Atsauces
Omars Nabers

**Omars Karēms Nabers** (; dzimis 1981. gada 7. jūlijā), ir slovēņu dziedātājs, dziesmu autors un mūziķis. 

Viņš pašlaik ir laidis klajā 4 albumus: "Omar"; "Kareem"; "Na Glavo" un "No Helmet". 

Omārs Eirovīzijas dziesmu konkursā ir piedalījies 2 reizes: 2005. gada konkursā ar dziesmu "Stop" un 2017. gada konkursā ar dziesmu "On My Way" ("Uz manu pusi"). Abos dalības gados viņam nav izdevies kvalificēties finālam. 2005. gadā pusfinālā viņš ieņēma 12. vietu, bet 2017. gadā ieņēma 17. vietu.  

## Atsauces
Dumitru Prunarju

**Dumitru Dorins Prunarju** (*Dumitru Dorin Prunariu*; dzimis ) ir Rumānijas pirmais kosmonauts, inženieris, ģenerālis. 1981. gadā veicis lidojumu kosmosā ar PSRS kosmosa kuģi.

Dumitru Prunarju dzimis Brašovā. 1971. gadā viņš pabeidza Brašovas matemātikas un fizikas vidusskolu. 1976. gadā Prunarju absolvēja Bukarestes politehnisko institūtu aeronautikas inženiera specialitātē un sāka strādāt aviācijas rūpnīcā *[[IAR Brașov]]*.

No 1977. gada marta līdz septembrim Prunarju izgāja apmācību Rezerves virsnieku militārajā skolā Bakavā.
1977. gada aprīlī kosmiskajam lidojumam ar PSRS kosmosa kuģi Rumānijas Gaisa spēku vadība sāka meklēt pretendentus gan starp kara lidotājiem gan civilajiem inženieriem. Dumitru Prunarju pieteicās, bet pēc medicīnas pārbaudēm visi kandidāti tika noraidīti. Prunarju atteikums bija saistīts ar sirds problēmām. Pēc tam, kad medicīnas prasības tika mīkstinātas, augustā notika atkārtotas pārbaudes, un Prunarju iekļuva pretendentu grupā. Septembrī 7 kandidāti sāka specializētas apmācības Rumānijā (teorija Bukarestes kara akadēmijā, treniņlidojumi, fiziski treniņi un krievu valodas apmācība). Pēc pretendentu atsijāšanas, decembrī tika nolemts uz Maskavu sūtīt 3 kandidātus. Tā kā Prunarju bija civilais inženieris, viņš no rezerves tika iesaukts armijā.

1978. gada 20 martā, pēc mēneša ilgām medicīnas pārbaudēm Maskavā, Dumitru Prunarju un Dumitru Dedju sāka kosmisko apmācību Kosmonautu sagatavošanas centrā *[[Interkosmos]]* 2. grupā.
1980. gadā no oktobra līdz decembrim Prunarju trenējās kosmosa kuģa apkalpē kopā ar Jevgeņiju Hrunovu, kuru 1981. gada janvārī nomainīja Leonīds Popovs. Sākotnēji viņu apkalpe tika uzskatīta par otro, bet 1981. gada 13. maijā Valsts komisija lēma, ka šī būs pamatapkalpe.

Dumitru Prunarju savu pirmo un vienīgo kosmisko lidojumu sāka 1981. gada 14. maijā, kosmosa kuģī *Sojuz-40* kopā ar Leonīdu Popovu dodoties uz staciju *[[Saljut-6]]*. 22. maijā viņi atgriezās uz zemes.
     
Pēc lidojuma kosmosā Prunarju dienēja par Rumānijas Aizsardzības ministrijas vecāko inspektoru aerokosmiskajās lietās (šis amats tika izveidots īpaši viņam). Viņš strādāja arī par pasniedzēju Bukarestes politehniskajā institūtā.
1990. gadā Prunarju kļuva par transporta ministra vietnieku un civilās aviācijas priekšnieku.
1992. gadā Dumitru Prunarju tika iecelts par Rumānijas kosmosa aģentūras (*ROSA*) padomes locekli; 1998. gadā viņš kļuva par *ROSA* ģenerāldirektoru.
1991. gadā viņš Monreālā pabeidza Starptautisko aviācijas menedžmenta apmācību institūtu (*IAMTI/IIFGA*).
1992. gadā Prunarju kā Rumānijas pārstāvis sāka darboties ANO Kosmiskās telpas mierīgas izmantošanas komisijā.
1999. gadā viņš ieguva filozofijas doktora grādu aerokosmiskajā mašīnbūvē un sešus mēnešus mācījās nacionālajā kara koledžā.
No 2004. gada februāra līdz 2005. gada jūlijam Dumitru Prunarju bija Rumānijas vēstnieks Krievijā.
2007. gada 7. februārī viņš atvaļinājās no militārā dienesta.
2012. gadā Prunarju kļuva par valsts lidsabiedrības *[[TAROM]]* padomes locekli.

## Ārējās saites
* Симьон Думитру-Дорин Прунариу astronaut.ru, 
* Прунариу (Prunariu) Думитру Дорин warheroes.ru,
Tilpuma apgaismojums

right|thumb|300x300px|Meža ainava no ''Big Buck Bunny'', parādot gaismas starus caur baldahīnu.
**Tilpuma apgaismojums** ir metode, kas tiek izmantota 3D datorgrafikā,  lai pievienotu apgaismojuma efektus attēlotajā ainavā. Tas ļauj skatītājam redzēt gaismas starus apkārtejā vidē, piemēram, saules stari caur atvērtu logu ir tilpuma apgaismojums, arī zināmi par krēslas stariem. Termins, šķiet, ir ievests no kino, un tagad ir plaši pielietots 3D modelēšanā un renderēšanā, it īpaši 3D spēļu laukā.

Tilpuma apgaismojumā, gaismas konuss, ko izstaro gaismas avots, ir veidots kā caurredzams objekts un tiek uzskatīts kā tilpne: tā rezultātā gaismai ir spēja dotu efektu, kas tā iet cauri reālai trīsdimensiju videi (piemēram, migla, putekļi, dūm<nowiki/>i, vai tvaiks), kura atrodas iekš šīs tilpnes, tāpat kā reālajā pasaulē.

## Kā tilpuma apgaismojums strādā
Tilpuma apgaismojumam ir nepieciešami divi elementi: gaismas telpas ēnu karte un dziļuma buferis. Sākot tuvākajā kameras plaknē, visa aina ir izsekota un paraugvērtības tiek uzkrātas ievades buferī. Katram paraugam tiek noteikts, vai paraugs tiek izgaismots ar gaismu no telpas ēnu kartes. Tikai šie apgaismotie paraugi ietekmēs galīgo pikseļu krāsu.

Šī pamata metode strādā, bet ir vajadzīga optimizācija, lai tā varētu darboties reālajā laikā. Viens veids, kā optimizēt tilpuma apgaismojuma efektu, ir padarīt apgaismojuma tilpnes izšķirtspēju daudz rupjāku par to, kas ir izmantota grafikas kontekstā. Tas rada apgaismojuma artifaktus,kuri ir viegli maskējami ar miglošanas otu (motion blur).

Var arī izmantot trafareta buferi, piemēram kā ēnu apjoma tehnika.

Ir vēl viens paņēmiens, ko var izmantot, lai sniegtu apmierinošus rezultātus. Algoritms nomiglo gaismas objektus, kas ir tālāk no galvenā gaisma avota centra. Pārsvarā, pārredzamība pakāpeniski samazinās ar katru miglošanas soli, it īpaši vairāk apgaismotās ainavās. Jāņem vērā, ka šī metode pieprasa ekrānā redzamu gaismas avotu.

## Atsauces
Minskas Nacionālā lidosta

**Minskas Nacionālā lidosta** (IATA: **MSQ**, ICAO: **UMMS**) (), iepriekš saukta par «Minsk-2», ir galvenā Baltkrievijas starptautiskā lidosta, kas atrodas 42&nbsp;km uz austrumiem no valsts galvaspilsētas Minskas. Ģeogrāfiski tā atrodas Smaļaviču rajonā, bet administratīvi pakļauta Minskas Kastričņicku rajonam. Lidosta ir Baltkrievijas nacionālās lidsabiedrības *[[Belavia]]* un kravas pārvadātāju *[[TransAVIAexport Airlines]]* un *[[Genex]]* centrālā lidosta.

## Vēsture

### Pirmie gadi
Lidostas «Minsk-2» celtniecība sākās 1977. gadā. 1979. gadā ekspluatācijā nodeva 3640 metrus garu un 60 metrus platu skrejceļu. 1981. gadā «Minsk-2» aerodroms varēja pieņemt lidmašīnas un tika atklāts 1982. gadā. Pirmie pasažieru pārvadājumi tika izpildīti ar Tupolev Tu-134 lidmašīnām. Vēl pēc vienpadsmit gadiem lidosta tika pabeigta un atvērts terminālis, kurš spētu apkalpot 5,8 miljonus pasažieru gadā. Regulāri lidojumi tika uzsākti 1983. gadā; līdz 1990. gadam pasažieru skaits sasniedza 2,2 miljonus.

### Attīstība kopš 1990. gadiem
No 1991. gada līdz ar PSRS sabrukumu un citām sekojošām izmaiņām lidojumu skaits sāka samazināties. 1997. gadā pasažieru skaits bija 516 000, 1998. gadā — 480 000, bet 2000. gadā vien 400 000 pasažieru.
Kopš PSRS sabrukuma pirmoreiz gada pasažieru skaits miljonu pārsniedza 2008. gadā, kļūstot par nozīmīgu punktu lidostas vēsturē.

## Statistika

## Atsauces

## Ārējās saites

*
WebGL

***WebGL*** (***Web Graphics Library***) ir *[[JavaScript]]* API 3D grafikas attēlu renderēšanai jebkurā saderīgā tīmekļa pārlūkprogrammā, neizmantojot spraudņus. WebGL ir integrēts pilnīgi visos tīmekļa pārlūka standartos, ļaujot paātrināt GPU darbību fizikas un attēlu apstrādes laikā. WebGL elementi var tikt izmantoti kopā ar citiem HTML elementiem, un izvietoti dažādās vietās. WebGL programmas sastāv no kontroles koda, kas rakstīts JavaScript valodā, un no ēnotāja koda, kas rakstīts OpenGL Shading valodā (GLSL). Šī valoda ir līdzīga C vai C++ un tiek izpildīta uz datora grafiskā procesora.
WebGL izstrādājusi un uztur bezpeļņas organizācija *[[Khronos Group]]*.

## Dizains
WebGL 1.0 ir balstīts uz OpenGL ES 2.0 un nodrošina 3D grafikas saskarni. Tas izmanto HTML5 canvas elementu un tam var piekļūt, izmantojot Dokumentu Objektu Modeļa (DOM) saskarni.

WebGL 2.0 ir balstīts uz OpenGL ES 3.0 un nodrošina daudzu WebGL 1.0 paplašinājumu pieejamību.

## Atsauces
Pještjani

**Pještjani** () ir pilsēta Slovākijā, Trnavas apgabala Pještjanu apriņķa centrs pie Vāhas upes. Viens no pazīstamākajiem Slovākijas kūrortiem.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1113. gadā, 1642. gadā ieguva pilsētas tiesības. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas, Pještjani līdz 1918. gadam atradās Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir **Peštjēna** (*Pöstyén*). Pilsēta attīstījusies ap minerālūdens avotiem, kuri pirmoreiz aprakstīti 1549. gadā. 1917. gadā Pještjanos tikās Vācijas, Austroungārijas un Bulgārijas monarhi, lai vienotos par Pirmā pasaules kara turpināšanu. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. No 1993. gada - neatkarīgās Slovākijas pilsēta. 

## Cilvēki
2001. gadā absolūtais vairākums (96,3 %) pilsētas iedzīvotāju bija slovāki. Pēc reliģiskās pārliecības - katoļi (72,65 %), nereliģiozi (16,71 %) un luterticīgie (5,96 %). 

Pještjanos dzimuši - tenisiste Ļudmila Cervankova (*Ľudmila Cervanová*, 1979), futbolists Filips Hološko (*Filip Hološko*, 1984), airētājs Slavomīrs Kņazovickis (*Slavomír Kňazovický*, 1967), tenisists Lukāšs Lacko (*Lukáš Lacko*, 1987), peldētāja Martina Moravcova (*Martina Moravcová*, 1976) un hokejists Branko Radivojevičs (*Branko Radivojevič*, 1980).

Pilsētā uzaudzis opārta klasiķis Viktors Vazareli (*Victor Vasarely*, 1906 - 1997).

## Ārējās saites
*
Izovirsma

**Izovirsma** () ir 3D virsmas attēlojums punktiem ar vienādām vērtībām, kā arī 3D analogs izolīnijai. Izovirsma var tikt izmantota, lai pārstāvētu, piemēram, visus VoXels attēlā ar konkrētā CoLocalization līmeni. Šie punkti savienojoties veido 3D virsmu. Var gadīties, ka virsma ir sadalīta dažādās, slēgtās, nesaistītās daļās: tie kļūst par objektiem, kurus nevar analizēt atsevišķi.
thumb

## Pielietojumi

Izovirsmu parasti attēlo, izmantojot datorgrafiku, un to izmanto kā datu vizualizācijas metodi skaitļojošā modelēšanā (computational fluid dynamics(CFD)), kas ļauj inženieriem pētīt šķidruma plūsmas iezīmes ap objektiem, piemēram, lidmašīnu spārniem. Izovirsma var attēlot triecienvilni ultraskaņas lidojumā. Var arī uzģenerēt vairākas izovirsmas, lai parādītu spiediena vērtību sekvences plūstošajam gaisam ap spārnu. Izovirsmas mēdz būt populārs veids, kā vizualizēt apjoma datu kopu, jo tās var attēlot ar vienkāršu poligonu modeli, kuru var ļoti ātri uzzīmēt uz ekrāna.

* Medicīnā izovirsmas var izmantot, lai attēlotu specifiskus blīvuma reģionus konkrēta trīsdimensionālā CT skenēšanā, vizualizējot iekšējos orgānus, kaulus, vai citas struktūras.

Arī citās disciplīnas, kuras ir ieinteresētas trīsdimensiju datu attēlošanā, bieži izmanto izovirsmas, lai iegūtu informāciju par farmakoloģiju, ķīmiju, ģeofiziku un meteoroloģiju.

## Implementācijas algoritmi

### Maršēšanas kubi
Maršēšanas kubu algoritms pirmo reizi tika publicēts 1987. gadā, tas rada virsmu ar krusteniskām malām, kas izveido datu apjoma režģi ar dziļuma kontūru. Ja virsma šķērso malu, algoritms rada virsotni. Šim algoritmam ir risinājumi īstenošanai gan uz CPU un uz GPU.

### Asimptotiskā izvēle
Asimptotiskās izvēles algoritms tika izstrādāts kā paplašinājums maršēšanas kubam, lai atrisinātu iespēju neskaidrību tajā.

### Maršēšanas tetraedrs
Maršēšanas tetraedra algoritms tika izstrādāts kā paplašinājumu maršēšanas kubam, lai atrisinātu neskaidrības šajā algoritmā un radītu augstākas kvalitātes produkcijas virsmas.

### Virsmas tīkls
Virsmas tīkla algoritms ievieto šķērsojošu virsotni vidū tilpuma voxelim, nevis pie malām, kā rezultātā izveidojas vienmērīgāka izejas virsma.

### Duālā kontūrēšana
Duālās kontūrēšanas algoritms pirmo reizi tika publicēts 2002. gadā, izstrādāts kā paplašinājums gan virsmas tīklam, gan maršēšanas kubam. Tā saglabā virsotni pie centrā voxeļa. Tā pievieno virsmas paaudzi, kas piesaista octreesi, lai pievienotu atbalstu ģeometrijai, kas pielāgo trijstūru skaitu.

## Atsauces
* Isosurface
*  William E. Lorensen, Harvey E. Cline: Marching Cubes: A high resolution 3D surface construction algorithm. In: Computer Graphics, Vol. 21, Nr. 4, July 1987
*  Tao Ju, Frank Losasso, Scott Schaefer, Joe Warren: Dual Contouring of Hermite Data. In: ACM Transactions on Graphics, Volume 21 Issue 3, July 2002

*
Lūsija Džonsa

**Lūsija Betana Džonsa** (, dzimusi 1991. gada 20. martā) ir velsiešu dziedātāja, aktrise un modele.

Lūsija ieguva popularitāti, piedaloties šova "X Faktors" Lielbritānijas versijas 6. sezonā 2009. gadā, kad finišēja 8. vietā.

2017. gada 27. janvārī, pēc dalības Lielbritānijas nacionālajā atlasē 2017. gada Eirovīzijai ** un vēlāk pēc uzvaras tika paziņots, ka Lūsija, pārstāvot Lielbritāniju, piedalīsies 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā ar dziesmu "Never Give Up on You". Fināla kopvērtējumā viņa ieguva 15. vietu.

## Atsauces
Krievijas valdības vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Krievija]]s [[Krievijas premjerministrs|valdības vadītāji]]** kopš 1905. gada, kad tika izveidota Ministru padome.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Russia.svg|30px]] [[Krievijas Impērija]] (1721 — 1917) [[Attēls:Lesser Coat of Arms of Russian Empire.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Russia.svg|30px]] [[Krievijas Republika]] (1917) [[Attēls:Russian coa 1917.svg|30px]]

### [[Padomju Krievija (neoficiāls valsts nosaukums)|Padomju Krievija]] (1917 — 1922)

### [[Krievijas Valsts (1918—1920)|Krievijas Valsts]] (1918 — 1920)

### [[Attēls:Flag of the Russian SFSR.svg|30px]] [[Krievijas PFSR|Krievijas Padomju Federatīvā Sociālistiskā Republika]] ([[Padomju Savienība|PSRS sastāvdaļa]]) (1922 — 1991) [[Attēls:COA Russian SFSR.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Russia.svg|30px]] [[Krievijas Federācija]] (1991 — mūsdienas) [[Attēls:Coat of Arms of the Russian Federation.svg|30px]]
Tekstūru kartēšana

**Tekstūru kartēšana** jeb **faktūrkartēšana** ir metode, ko lieto, lai noteiktu augstas frekvences detaļu, virsmas tekstūru vai krāsu informāciju uz datora radīta grafikas vai 3D modeļa. Tās pielietošanu 3D grafikā aizsāka Edvīns Ketmuls 1974. gadā.
Tekstūru kartēšana sākotnēji atsaucās uz metodi (tagad precīzāk saukto difūzo kartēšanu), kas vienkārši ietin pikseļus no tekstūras uz 3D virsmas. Pēdējo desmitgažu laikā multi-pass renderēšana un sarežģītas kartēšanas, piemēram, augstuma kartēšana, normālā kartēšana, pārvietošanas kartēšana, atstarošanas kartēšana, spekulārā kartēšana, oklūzijas kartēšana un daudzas citas variācijas ar tehniku (kontrolēta ar materiālu sistēmu) ir padarījusi iespējamu simulēt gandrīz fotoreālismu reālajā laikā, ievērojami samazinot poligonu skaitu un apgaismojuma aprēķinus, kas nepieciešami, lai izveidotu reālistisku un funkcionālu 3D ainu.

## Tekstūru karte
Tekstūru karte ir attēls, kas uzklāts (kartēti) uz virsmas poligona formā. Tas var būt bitmap attēls vai procedurāla tekstūra. Tos var uzglabāt bieži sastopamos attēlu failu formātos, atsaucoties uz 3d modeļa formātiem vai materiāla definīcijām, un samontēt resursu kopā.
Tiem var būt 1-3 dimensijas, lai gan 2 dimensijas ir visizplatītākās priekš redzamajām virsmām.  Rendera API parasti tekstūras kartes resursus pārvalda (kas var atrasties ierīces atmiņā), kā buferi vai virsmas, un var atļaut "renderēt par tekstūru" papildu efektiem, kā pēc apstrādes, vides kartēšanu.
Tie parasti satur RGB krāsu datus (vai nu saglabāti kā tieša krāsa, saspiestā formātā, vai indeksēta krāsa), un dažreiz papildus kanālu priekš alfa jaukšanas (RGBA).

## Programmas
Neskaitot 3D renderēšanu, pieejamība tekstūru renderēšanas aparatūrai ir iedvesmojusi tās izmantošanu, paātrinātu citiem mērķiem:

### Tomogrāfija
Ir iespējams izmantot tekstūras kartēšanas aparatūru, lai paātrinātu gan rekonstrukciju vokseļu datu kopām no tomogrāfijas skenējumiem, un vizualizēt rezultātus.

### Lietotāja saskarnes
Daudzas lietotāju saskarnes izmanto tekstūru kartēšanu, lai paātrinātu animētas pārejas no ekrāna elementiem, piem. Expose iekš Mac OS X.

## Atsauces
Gavrikovs

**Gavrikovs** (, sieviešu dzimtē Gavrikova (*Гаврикова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Viktors Gavrikovs (*Viktor Gavrikov*, *Виктор Николаевич Гавриков*; 1957—2016) — Moldovā dzimis Lietuvas starptautiskais lielmeistars šahā;
* Vladislavs Gavrikovs (*Владислав Гавриков*, 1995) — krievu hokejists.
Brīvkalne

**Brīvkalne** (vīriešu dzimtē Brīvkalns) ir latviešu cilmes sieviešu dzimtes uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Emīlija Brīvkalne (1909—1984) — latviešu arheoloģe;
* Paula Brīvkalne (1907—1990) — latviešu operdziedātāja.

## Skatīt arī
* Brīvkalni
Vidējie dzeņi

**Vidējie dzeņi** (*Dendrocoptes*) ir dzilnu dzimtas (*Picidae*) ģints, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošas sugas. Tās sastopamas Eiropā un Āzijā. Latvijā mājo viena suga no vidējo dzeņu ģints — vidējais dzenis (*Dendrocoptes medius*).

Nesenā pagātnē visas vidējo dzeņu sugas tika sistematizētas raibo dzeņu ģintī (*Dendrocopos*), bet līdz ar jaunākajiem ģenētiskajiem atklājumiem dzilnu dzimtas sistemātikai ir veikta revīzija. Daudzos informācijas avotos šīs sugas joprojām atzīmētas raibo dzeņu ģintī.

## Kopīgās īpašības
Vidējo dzeņu ģints sugas ir vidēji lieli dzilnu dzimtas putni. Lielākais ģintī ir vidējais dzenis, tā ķermeņa garums var sasniegt 22 cm, svars 85 g. Mazākais ģinttī ir Arābijas dzenis, kura ķermeņa garums ir 18 cm, svars 19—20 g. Visām trim sugām ir melnibalta, raiba mugura, pelēks vēders un vaigi, sārta zemaste, līdzīgi raibajiem dzeņiem. Galvas virsa koši sarkana (vidējam dzenim) vai dzeltena (dzeltengalvas dzenim), vai dzeltensarkana (Arābijas dzenim).

## Sistemātika
**Vidējo dzeņu ģints** (*Dendrocoptes*)
*Arābijas dzenis (*Dendrocoptes dorae*)
*Dzeltengalvas dzenis (*Dendrocoptes auriceps*)
*Vidējais dzenis (*Dendrocoptes medius*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*A new classification of the Pied Woodpeckers assemblage (Dendropicini, Picidae) based on a comprehensive multi-locus phylogeny
2002. gada Venecuēlas apvērsuma mēģinājums

**2002. gada Venecuēlas apvērsuma mēģinājums** bija neizdevies valsts apvērsums Venecuēlā, kas notika 2002. gada 11. aprīlī. Venecuēlas bruņotie spēki arestēja 2000. gadā ievēlēto Venecuēlas prezidentu Ugo Čavesu un paziņoja, ka viņš atkāpies. Par pagaidu prezidentu tika iecelts Pedro Karmona.

47 stundas pēc apvērsuma sākuma Ugo Čavess tika atjaunots prezidenta amatā pēc galvenokārt nabadzīgās iedzīvotāju daļas rīkotiem protestiem, kā arī Čavesam lojālās armijas daļas nepakļaušanās jaunajai valdībai.

## Atsauces
Mazie dzeņi

**Mazie dzeņi** (*Dryobates*) ir dzilnu dzimtas (*Picidae*) ģints, kas apvieno 5 mūsdienās dzīvojošas sugas. Tās galvenokārt sastopamas Ziemeļamerikā, un tikai viena suga — mazais dzenis (*Dryobates minor*) — mājo Eirāzijā. Arī Latvijā sastopams Eirāzijas mazais dzenis.

Nesenā pagātnē gandrīz visas mazo dzeņu sugas tika sistematizētas trīspirkstu dzeņu ģintī (*Picoides*), bet viena suga raibo dzeņu ģintī (*Dendrocopos*). Tomēr līdz ar jaunākajiem ģenētiskajiem atklājumiem dzilnu dzimtas sistemātikai ir veikta revīzija. Daudzos informācijas avotos šīs sugas joprojām atzīmētas bijušajās ģintīs.

## Kopīgās īpašības
Mazo dzeņu ģints dzeņiem salīdzinoši ir masīvāks knābis, nāsu paugurs aizņem gandrīz pusi no knābja garuma. Spārni samērā gari un smaili. Astes vidējās lidspalvas melnas, mugura melna ar baltiem raibumiem. Galvas virsa tēviņiem sarkana, mātītēm melna vai balta.

Visas sugas ir apmēram vienādi lielas. Mazākais ģintī ir mazais dzenis, kura ķermeņa garums ir 14—16 cm, svars 16—26 g. Lielākais ģintī ir Nutala dzenis, kura ķermeņa garums ir ap 19 cm, svars 28—47 g.

## Sistemātika
**Mazo dzeņu ģints** (*Dryobates*)
*Mazais dzenis (*Dryobates minor*)
*Nutala dzenis (*Dryobates nuttallii*)
*Pusaugu dzenis (*Dryobates pubescens*)
*Redeļu dzenis (*Dryobates scalaris*)
*Sarkankrūšu dzenis (*Dryobates cathpharius*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*A New Subspecies of the Genus Dryobates
Anja Nisena

**Anja Nisena** (, dzimusi 1995. gada 6. novembrī), pazīstama arī vienkārši kā **Anja**, ir dāņu-austrāliešu dziedātāja, dziesmu autore, dejotāja un aktrise.

Anja ir Austrālijas *[[The Voice]]* versijas uzvarētāja. Viņa ir arī noslēgusi līgumu ar izdevējkompāniju *[[Universal Music Group]]*.

2016. gadā viņa piedalījās Dānijas nacionālajā atlasē 2016. gada Eirovīzijai ar dziesmu "Never Alone" un kopvērtējumā ieguva 2. vietu. 2017. gadā viņa atgriezās atlasē ar dziesmu "Where I Am" un uzvarēja, kas ļāva Anjai, pārstāvot Dāniju, piedalīties 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā. Fināla kopvērtējumā viņa ieguva 20. vietu.

## Atsauces
Regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums

**Regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums**, **biržā netirgots nākotnes līgums**, **priekšsamaksas līgums** jeb **aizpārdevums** (, jeb vienkārši *forward*) ir atvasinātais finanšu instruments, kas līguma veidā noslēgts starp divām pusēm. Šis finanšu līgums nosaka, ka pircējam ir pienākums iegādāties aktīvu vai pārdevējam ir pienākums pārdot aktīvu nākotnē ar iepriekš noteiktu datumu un cenu.

Tā kā forvardi ir privātas, uz līgumu balstītas vienošanās, tad pastāv augsts darījuma partnera risks, tas nozīmē, ka kāda no iesaistītajām pusēm var neizpildīt savas saistības. 

## Iedalījums
* *Outright* darījumos (parasti apzīmē kā *forward*). Parasts konversijas darījums ar kursa fiksēšanu pašreizējā brīdī, bet valutēšanas dienu nākotnē.
* Mijmaiņas darījumos — divu pretēju konversijas operāciju kombinācija ar dažādiem valutēšanas datumiem.
Visplašāk nākotnes darījumi tiek lietoti valūtas risku apdrošināšanai un spekulatīviem mērķiem. Standarta starpbanku darījumu termiņi ir 1, 2, 3 un 6 mēneši.

## Atsauces
Nākotnes līgums

**Nākotnes līgums** () jeb sarunvalodā **fjūčers** (*futures*) ir standartizēts finanšu līgums, kas nosaka, ka pircējam ir pienākums iegādāties aktīvu vai pārdevējam ir pienākums pārdot aktīvu nākotnē ar iepriekš noteiktu datumu un cenu. Tā kā fjūčeri ir standartizēti līgumi, kas kotējas biržā, tad sākotnējie līguma slēdzēji tos var viegli tirgot tālāk citām pusēm. Klīringa iestādes nodrošina darījumus un būtiski samazina risku, ka kāda no pusēm neizpilda līguma saistības.

Citiem vārdiem sakot, ja viena puse pārdod nākotnes līgumu, tad tā apņemas nākotnē pārdot aktīvu par cenu, kāda noteikta sākotnējā darījuma slēgšanas brīdī, un saskaņā ar līgumā noteiktajām detaļām (datums, aktīvs, aktīva daudzums utt.). Savukārt, ja otra puse pērk nākotnes līgumu, tad tā apņemas nākotnē šo aktīvu pirkt, izpildot visas līgumā noteiktās prasības. Tomēr, ja viena vai otra puse līdz nākotnes līguma termiņa beigām dažādu iemeslu dēļ nevēlas pildīt līgumā noteikto, tad tā nākotnes līgumu var pārdot tālāk citai personai.

Nākotnes līguma pircēju sauc par garās pozīcijas turētāju, savukārt, līguma pārdevējs ir īsās pozīcijas turētājs.

Starpību starp aktīva cenu aktuālajā tirgū un nākotnes cenu, kas noteikta līgumā, sauc par bāzi.
Parasti bāze ir negatīva, jo tajā iekļautas dažādas izmaksas, tajā skaitā, uzglabāšanas izmaksas, procenti, arī riska prēmija u. tml.

## Atsauces
Žaks Houdeks

**Žeļko Houdeks** (*Željko Houdek*; dzimis 1981. gada 14. aprīlī), labāk zināms ar skatuves vārdu **Žaks Houdeks** (*Jacques Houdek*), ir horvātu dziedātājs un dziesmu autors.

Žaks sāka savu profesionālo solista karjeru 2000. gadā un līdz šim brīdim ir laidis klajā vairākus singlus un albumus. Viņš ir Horvātijas *[[The Voice]]* versijas žūrijas loceklis.

2017. gada februārī tika paziņots, ka viņš, pārstāvot Horvātiju, piedalīsies 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā ar dziesmu "My Friend". Fināla kopvērtējumā viņš ieguva 13. vietu.

## Atsauces
Zvonko Stanojoskis

**Zvonko Stanojoskis** (; dzimis ) ir ziemeļmaķedoniešu šahists, lielmeistars (2004).
Zvonko Stanojoskis ir daudzkārtējs Maķedonijas šaha čempionātu uzvarētājs (1992, 2003, 2005, 2006).

Maķedonijas komandas sastāvā bijis astoņu šaha olimpiāžu dalībnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Delna (organizācija)

**Sabiedrība par atklātību — Delna** (saīsināti: **Delna**) ir starptautiskās pretkorupcijas nevalstiskās organizācijas *[[Transparency International]]* Latvijas nodaļa. Delna dibināta 1998. gadā, organizācijai ir sabiedriskā labuma statuss. Delnas birojs atrodas Rīgā, Citadeles ielā 8.

## Darbības virzieni
Delnas mērķis ir veidot atklātu, taisnīgu un demokrātisku sabiedrību, kas ir brīva no korupcijas valsts pārvaldē, politikā, valsts un privātajā sektorā, kā arī personu savstarpējās attiecībās. Lai mazinātu korupcijas riskus Delna izglīto sabiedrību, skaidro trauksmes celšanas nozīmi, iestājas par izmaiņām normatīvajos aktos, veicina atklātību valsts pārvaldē un finanšu sistēmā, veicina ēnu ekonomikas apjoma mazināšanu, sniedz ieteikumus un uzrauga tiesībsargājošo iestāžu darbu. 2016. gadā Delna kļuva par starptautiskā tīkla Tax Justice Network biedru, lai kopīgi strādātu pie caurspīdības finanšu sektorā, naudas atmazgāšanas novēršanas un godīga nodokļu regulējuma.

### Integritātes pakts — Eiropas Savienības fondu uzraudzība
2015. gada 22. maijā Eiropas Komisijas Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts aicināja valsts institūcijas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas pieteikties pilotprojektā “Integrity Pacts – civil control mechanisms for safeguarding EU funds”. Delna pieteicās un tikai izvēlēta kā projekta īstenotājs Latvijā. Projekts tika uzsākts 2016. gada 1. janvārī, tā ietvaros Delna uzrauga Rīgas pašvaldības kapitālsabiedrības "Rīgas Satiksme" projektu "Rīgas tramvaju infrastruktūras attīstība", kas iesniegts finansiālā atbalsta saņemšanai no Eiropas Savienības Kohēzijas fonda. Rīgas Satiksme projektā būvēs Skanstes tramvaja līniju.

Integritātes pakts ir instruments korupcijas novēršanai publiskajos iepirkumos, kas finansēti vai līdzfinansēti ar Eiropas Savienības atbalstu. Tā ir rakstiska vienošanās starp valsts iestādi, kas organizē iepirkumu, un uzņēmumiem, kas piedalās konkursā. Parakstot Integritātes paktu puses apņemas, ka atturēsies no kukuļošanas, slepenām vienošanām un citām prettiesiskām, korupcijas riskam pakļautām darbībām. Neatņemama Integritātes pakta sastāvdaļa ir monitoringa programma, ko īsteno pilsoniskās sabiedrības organizācija. Monitoringu veicošajai organizācijai tiek nodrošināta pieeja visaptverošai informācijai par realizējamo projektu, palielinot publisko iepirkumu procedūru atklātību, veicinot sabiedrības uzticību valsts vai pašvaldības pieņemtajiem lēmumiem, padarot iepirkumu konkursus pievilcīgākus uzņēmējiem un veicinot godīgu un atklātu konkurenci.Delna – INTEGRITĀTES PAKTS

2017. gada janvārī Delna novērsa sašaurinātas pretendentu atlases mēģinājumu Skanstes tramvaja būvprojekta izstrādē.

## Publikācijas

## Delnas direktori

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Trīspirkstu dzeņi

**Trīspirkstu dzeņi** (*Picoides*) ir dzilnu dzimtas (*Picidae*) ģints, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošas sugas. Divas no tām sastopamas Ziemeļamerikā un viena suga — trīspirkstu dzenis (*Picoides tridactylus*) — mājo Eirāzijā. Arī Latvijā sastopams Eirāzijā dzīvojošais trīspirkstu dzenis.

Nesenā pagātnē trīspirkstu dzeņu ģints bija daudz plašāka, ar daudz vairāk sugām, tomēr līdz ar jaunākajiem ģenētiskajiem atklājumiem ir veikta dzilnu dzimtas sistemātikas revīzija. Vairākas sugas no trīspirkstu dzeņu ģints mūsdienās tiek sistematizētas Amerikas dzeņu (*Leuconotopicus*) un mazo dzeņu ģintī (*Dryobates*), kā arī ir izdalītas vairākas monofilētiskas ģintis, kurās katrā ir tikai viena suga.

## Kopīgās īpašības
Trīspirkstu dzeņu apspalvojums ir melni-balti raibumots ar gaišu vēderu. Tēviņam galvas virsa dzeltena, pakausis melns. Mātītes galvas virsa ir pelēka vai melna. Knābis taisns un salīdzinoši garš. Pēdām ir trīs pirksti (divi vērsti uz priekšu, viens uz aizmuguri). Visas trīs sugas ir apmēram vienādi lielas, tomēr lielākais ir melnmugurdzenis (*Picoides arcticus*), kura ķermeņa garums ir 23—25 cm, svars 61—88 g. Mazākais ģintī ir Amerikas trīspirkstu dzenis (*Picoides dorsalis*), kura ķermeņa garums ir 21—23 cm, svars 47—64 g.

## Sistemātika
**Trīspirkstu dzeņu ģints** (*Picoides*)
*Amerikas trīspirkstu dzenis (*Picoides dorsalis*)
*Melnmugurdzenis (*Picoides arcticus*)
*Trīspirkstu dzenis (*Picoides tridactylus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Xeno-Canto: Genus Picoides
2017. gada Pasaules čempionāts biatlonā — 20 km individuālā distance vīriešiem

**[[2017. gada Pasaules čempionāts biatlonā|2017. gada Pasaules čempionāts]] - 20 km individuālā distance vīriešiem** notika 16. februārī

## Rezultāti
Distances sākums bija plkst. 14:30
Rudbārži (Variņu pagasts)

**Rudbārži** ir ciems Smiltenes novada Variņu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 6,8 km no pagasta centra Variņiem, 30,1 km no novada centra Smiltenes un 151,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas autoceļu V254 (Vidaga–Grošļi–Krustakmens) un V268 (Ķeņģi–Variņi–Rudbārži), pie Vidagas upes.

## Atsauces
Lūrmaņu atsegumi

**Lūrmaņu atsegumi** ir klintis, kas atsedzas Rojas upes abos krastos Talsu novada Lubes pagastā 5 km lejpus Lubes ūdensdzirnavām pie "Lūrmaņu" mājām. Šeit kanjonveida ielejā ap 400 metru garumā izveidojušās astoņas vidusdevona Burtnieku svītas smilšakmens klintis. Tās veido gaiši pelēki un sarkanīgi smilšakmens atsegumi, kurus no augšas klāj aleirīti un māli. Atsegumos ir daudz seklu nišu, kā arī dažas nelielas seklas grotas. Klinšu apakšdaļā stiepjas pamatīga ledus iedzīta niša, bet ledus (vai upes nestu koku) sašvīkātas klintis ir pat 3-4 m augstumā. Te izplūst arī daudzi avoti. Klintīs ir atrastas devona zivju un bezžokļaiņu fosilijas (bruņuzivis, akantodes, otiņspures). Kopš 1957. gada atsegumi 7,2 hektāru platībā atrodas īpašā valsts aizsardzībā.

## Galerija

Attēls:Lurmanu klintis -2.jpg|Lūrmaņu klintis
Attēls:Lurmanu klintis -3.jpg|Lūrmaņu klintis
Kārlis Kautskis

**Kārlis Johans Kautskis** (; dzimis , miris ) bija Čehijā dzimis austriešu/vācu marksistisks filozofs, žurnālists un politiķis. Pēc Frīdriha Engelsa nāves 1895. gadā izvirzījās par vienu no redzamākajiem marksisma teorētiķiem. Viens no 1891. gada Vācu sociāldemokrātu Erfurtes programmas autoriem. Pēc Pirmā pasaules kara kļuva par radikālu Oktobra revolūcijas un PSRS iekārtas kritiķi.

Dzimis Prāgā. 1875. gadā, studēdams Vīnes Universitātē vēsturi, filozofiju un ekonomiku, iestājās Austrijas Sociāldemokrātiskajā partijā. No 1880. gada darbojās sociāldemokrātu pulciņā Cīrihē, jo Vācijā darbojās Bismarka ieviestie Antisociālistu likumi (*Sozialistengesetze*). 1883. gadā Štutgartē nodibināja sociāldemokrātu avīzi *[[Die Neue Zeit]]*, ap ko pulcējās tālaika ievērojamākie vācu marksisti. No 1885. līdz 1890. gadam uzturējās Londonā, kur satuvinājās ar Engelsu. Pēc Engelsa nāves izvirzījās par vienu no galvenajiem marksisma teorētiķiem. Rediģēja Marksa "Kapitāla" ceturto, nepabeigto sējumu, kuru izdeva ar nosaukumu *Theorien über den Mehrwert*. Kritizēja Eduardu Bernšteinu. 1924. gadā pēc Pirmā pasaules kara pārcēlās uz Vīni. Pēc anšlusa emigrēja.

## Ārējās saites
Fļura Hasanova

**Fļura Hasanova** (Uskova; ; dzimusi ) ir Kazahstānas, pirms tam PSRS, šahiste, sieviešu lielmeistare (1998), starptautiskā tiesnese un FIDE trenere.

## Dzīves gājums
Dzimusi Uzbekijas PSR. Šahu iemācījusies spēlēt no mātes. Pirmais treneris bijis Sergejs Pinčuks. 1979. un 1980. gadā viņa uzvarējusi Uzbekijas sieviešu šaha čempionātā. Pēc vidusskolas beigšanas iestājusies mācīties fizkultūras institūtā Maskavā. Pirmie panākumi Maskavā bijuši 1982. gadā izcīnītās uzvaras PSRS meiteņu čempionātā un Maskavas sieviešu čempionātā. 1983. gadā Meksikā kļuvusi par pirmo oficiālo pasaules meiteņu čempioni. 1983. gadā apprecējusies un pārcēlusies dzīvot uz toreizējo Kazahijas PSR galvaspilsētu Alma-Atu, kas kļuvusi par viņas turpmāko dzīves vietu. 1986., 1987. un 1988. gada Kazahijas čempionē šahā. 

Kazahstānas komandas sastāvā bijusi piecu šaha olimpiāžu dalībniece. Viņas rezultāti šaha olimpiādēs:

Tagad Almati vada šaha skolu, kas nosaukta viņas vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas Republikas kooperācijas valsts ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]] Kooperācijas valsts ministri**, kas bija Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Šis amats pastāvēja no 1995. gada līdz 1997. gadam. Šie valsts ministri atradās Zemkopības ministrijas pārvaldībā.

## Uzskaitījums
Latvijas Republikas zivsaimniecības uzdevumu ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]] zivsaimniecības  ministri**, kas bija Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Šis amats pastāvēja no 1990. līdz 1991. gadam, kad šīs funkcijas pārņēma Jūras lietu ministrs, bet 1995. gadā Zvejniecības valsts ministrs.

## Uzskaitījums

## Atsauces
Airītes

**Airītes** var būt:

* O. Kalpaka muzejs un piemiņas vieta "Airītes"
* Airītes iela (Rīga)
* Airītes (ciems), ciems Īslīces pagastā

## Skatīt arī
* Airīte (stacija)
Dzeņulauza

**Dzeņulauza** ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 4 km no pagasta centra Naudaskalna, 9 km no novada centra Balviem un 229 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P47.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 23 cilvēkiem.
## Atsauces
Ketrīna Voterstone

**Ketrīna Bojera Voterstone** () (dzimusi ) ir Londonā dzimusi ASV aktrise.

Mācījusies Ņujorkas Tiša Mākslas skolā (*Tisch School of the Arts*). Pirmo reizi kino ekrānos viņa parādījās 2007. gada filmā "Maikls Kleitons" (*Michael Clayton*). Pēc tam viņa piedalījās dažādās filmās kā otrā plāna lomu atveidotāja, tostarp filmās *[[Robot & Frank]]* un "Būt par Flinnu" (*Being Flynn*, abas 2012) un *[[The Disappearance of Eleanor Rigby: Her]]* (2013). 2014. gadā atveidoja galveno lomu Pola Tomasa Andersona filmā "Iedzimtais netikums" 2015. gadā viņa piedalījās filmā "Stīvs Džobss". Pēc tam viņa attēloja Tīnu Goldsteinu filmā "Fantastiskās būtnes — un kur tās meklēt" (2016. gadā). Tēlojusi arī filmās "Svešais: Covenant" (2017), "Loganam veicas" (2017), "Strāvas karš" (2017), "90. gadu vidū" (2018) un *[[The World to Come]]* (2020).

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielākās Baltijas valstu lidostas

**Lielākās Baltijas valstu lidostas** pēc pārvadāto pasažieru skaita ir Rīgas starptautiskā lidosta, Viļņas starptautiskā lidosta un Tallinas starptautiskā lidosta. Krietni mazāk pasažieru izmanto Kauņas un Palangas starptautiskās lidostas Lietuvā.

Pie mazajām Baltijas valstu lidostām pieder Tartu lidosta un Liepājas lidosta, kā arī Kuresāres, Kerdlas, Pērnavas lidostas un Kihnu lidlauks Igaunijā, Ventspils lidosta un Jūrmalas lidosta Latvijā.
 
## Pasažieru skaita izmaiņas

## Attēlu galerija

Riga Airport 2016.jpg|Rīga
EYVI-VNO by Augustas Didzgalvis.jpg|Viļņa
Tallinn Airport 03 July 2006.jpg|Tallina
Kaunas Airport Terminal A.JPG|Kauņa
Plq-apt-aug222008.jpg|Palanga
LiepajaInternationalAirport.jpg|Liepāja
Kuressaare lennujaam, 2010.jpg|Kuresāre
Kärdla Lennujaam Hiiumaal.jpg|Kerdla
Pärnu airport terminal 20080610.jpg|Pērnava
Jūrmalas lidostas terminālis (centrs).jpg|Jūrmala
Ventspils airport.jpg|Ventspils
Vrbove

**Vrbove** () ir pilsēta Slovākijā, Trnavas apgabala Pještjanu apriņķī. 

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1332. gadā, 1437. gadā ieguva pilsētas tiesības. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas, Vrbove līdz 1918. gadam atradās Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir **Verbo** (*Verbó*). Pilsēta attīstījās kā tirdzniecības centrs, ievērojams daudzums pilsētas iedzīvotāju bija ebreji. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Otrā pasaules kara laikā faktiski visa pilsēta tika pārveidota par ebreju geto. No 1993. gada - neatkarīgās Slovākijas pilsēta. 

## Cilvēki
2001. gadā absolūtais vairākums (98.75 %) pilsētas iedzīvotāju bija slovāki. Pēc reliģiskās pārliecības - katoļi (75.48 %), nereliģiozi (10.80 %) un luterticīgie (10.67 %). 

Pještjanos dzimuši futbolists Jozefs Adamecs (*Jozef Adamec*, 1942), kā arī avantūrists un Madagaskaras karalis Morics Beņovskis (*Móric Beňovský/Benyovszky Móric*, 1746 – 1786).

## Ārējās saites
*
Siliņi (Variņu pagasts)

**Siliņi** ir ciems Smiltenes novada Variņu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 4,5 km no pagasta centra Variņiem, 27,3 km no novada centra Smiltenes un 149,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V268 (Ķeņģi–Variņi–Rudbārži), Vizlas upes krastos.

## Atsauces
Eduards Bernšteins

**Eduards Bernšteins** (; dzimis , miris ) bija vācu marksists, politikas teorētiķis un politiķis. Atteikdamies no idejas par kapitālisma tūlītēju sabrukumu, aicināja veikt sociālas reformas demokrātiskā ceļā, šādi likdams pamatus mūsdienu sociāldemokrātijai. Savas idejas apzīmēja kā revizionismu.

## Biogrāfija
Dzimis Berlīnē, ebreju izcelsmes dzelzceļnieka ģimenē. Strādādams bankā, 1872. gadā iesaistījās strādnieku kustībā. Pēc tam, kad 1878. gadā Vācijā tika pieņemti Antisociālistu likumi, emigrēja uz Šveici, kur bija avīzes *Sozialdemokrat* redaktors. 1888. gadā tika izsūtīts no Šveices un apmetās Londonā, kur satuvinājās ar Engelsu.

1891. gadā Vācijas sociāldemokrāti pieņēma Erfurtes programmu, kuru bija radījuši Bernšteins, Kautskis un Bēbelis. Tomēr drīz pēc tam Bernšteins, iespējams, ietekmējoties no Fabiāņu biedrības, izvirzīja idejas par iespēju demokrātiskiem līdzekļiem veikt pāreju uz sociālismu. 1901. gadā atgriezās Berlīnē. No 1902. gada vairākkārtīgi tika ievēlēts par Reihstāga deputātu.

## Ārējās saites
Suldziri

**Suldziri** (*Sphyrapicus*) ir dzilnu dzimtas (*Picidae*) ģints, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas sugas. Tās visas mājo Ziemeļamerikā un ir gājputni.

## Kopīgās īpašības
Šīs ģints dzeņi ir slaidi putni ar stīvu asti un relatīvi gariem spārniem. Lidojuma raksturs viļņveidīgs, mijoties mirkļiem, kad putns lido, ātri sitot spārnus, un mirkļiem, kad spārni tiek piekļauti cieši pie ķermeņa. 

Kā jau putnu nosaukums norāda, suldziri barojas galvenokārt ar koku sulu, dažādās sezonās mainot kokus un krūmus, no kuriem tiek sūkta sula. Mazuļi tiek baroti ar kukaiņiem, kas ierodas, lai arī dzertu koku sulu no suldziru izurbtajiem caurumiņiem koku mizā. Viens no suldziru iecienītākajiem kokiem ligzdošanas sezonas laikā ir bērzs. Tā kā suldziri urbj caurumus veselos kokos, tie tiek uzskatīti par koku kaitēkļiem. Dažas koku sugas suldziri ietekmē vairāk, citas mazāk. Ir koki, kas suldziru savainoti, drīz pēc tam mirst, piemēram, Amerikas pelēkais bērzs (*Betula populifolia*), papīra bērzs (*Betula papyrifera*), sarkanā kļava (*Acer rubrum*), sarkanā egle (*Picea rubens*) un Kanādas hemlokegle (*Tsuga canadensis*).

## Sistemātika
**Suldziru ģints** (*Sphyrapicus*)
*Dzeltenvēdera suldziris (*Sphyrapicus varius*)
*Melngalvas suldziris (*Sphyrapicus thyroideus*)
*Sarkankrūšu suldziris (*Sphyrapicus ruber*)
*Sarkanskausta suldziris (*Sphyrapicus nuchalis*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Xeno-Canto: Genus Sphyrapicus
Senicas apriņķis

**Senicas apriņķis** () ir Slovākijas Trnavas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Trnavas apgabala Skalicas apriņķi ziemeļos un Trnavas apriņķi dienvidaustrumos, Trenčīnas apgabala Mijavas apriņķi austrumos, Bratislavas apgabala Malacku apriņķi dienvidos, kā arī Austriju un Čehiju rietumos.

## Ārējās saites
*
Kārklinieki

**Kārklinieki** () ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Naudaskalna, 7 km no novada centra Balviem un 227 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P47 (Balvi—Kapūne).

1897. gadā ciemā bija 5 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Lāčugabali

**Lāčugabali** () ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 11&nbsp;km no pagasta centra Naudaskalna, 10 km no novada centra Balviem un 222 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V466, Dūrupes krastā.

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 27 cilvēkiem.
## Atsauces
2017. gada Latvijas kausa izcīņa orientēšanās sportā

**2017. gada Latvijas kausa izcīņa orientēšanās sportā** bija Latvijas Orientēšanās federācijas organizēts orientēšanās sacensību seriāls, kas 2017. gadā sastāvēja no 16 posmiem un notika no aprīļa līdz oktobrim. Sacensību kopvērtējumā tika noskaidroti Latvijas kausa ieguvēji 34 vecuma un meistarības grupās, tostarp arī vīriešu un sieviešu elites grupās, kurās kopvērtējumā uzvarēja Andris Jubelis un Sandra Grosberga. Atsevišķi tika organizēta arī Latvijas kausa izcīņa orientēšanās sprintā un stafetēs.

## Latvijas kausa posmu uzvarētāji elites grupās

Piezīme: Par uzvaru Latvijas kausa izcīņas kopvērtējumā sacenšās tikai LOF datu bāzē reģistrētie sportisti.

## Skatīt arī
* Latvijas čempionāts orientēšanās sportā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Kauss 2017 LOF.lv
Stepjugabali

**Stepjugabali** () ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 10 km no pagasta centra Naudaskalna, 4 km no novada centra Balviem un 224 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P35 (Balvi—Viļaka).

1897. gadā *Степагобалы* ciemā bija 10 sētas ar 38 cilvēkiem.

## Atsauces