open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pēteris Goļicins

**Pjotrs (Pēteris) Goļicins** (, 1660—1722) bija Krievijas caristes sūtnis Svētās Romas impērijas ķeizara galmā Vīnē (1701—1706) Lielā Ziemeļu kara laikā. Vēlāk Arhangeļskas gubernators (1708—1711), okupētās Rīgas gubernators (1713—1718) un Kijivas gubernators (1719—1722).

## Dzīvesgājums
Cēlies no kņazu Goļicinu dzimtas. Dzimis 1660. gadā Toboļskas un Kijivas vaivada Alekseja Goļicina un viņa sievas Irinas Hilkovas ģimenē. No 1684. gada nepilgadīgā Krievijas cara Pētera galminieks jeb stoļniks (*стольник*). Gatavojoties karam ar Zviedriju, 1698. gadā cars Pēteris viņu nosūtīja uz Venēciju, bet pēc kara sākuma 1701. gadā uz Vīni, kur viņš ķeizara Leopolda I galmā nesekmīgi risināja sarunas par Krievijas atbalstīšanu pēc tās armijas sakāves Narvas kaujā, piesolot katoļu ticības atļaušanu Krievijā.

Pēc atgriešanās Krievijā cars Pēteris viņu 1708. gadā iecēla par Arhangeļskas gubernatoru, 1710. gadā par Senāta locekli, 1712. gadā par Maskavas garnizona virskomendantu (*обер-комендант*). 1713. gada 24. aprīlī viņš tika iecelts par krievu ieņemtās Rīgas gubernatoru. No starptautisko tiesību viedokļa Rīgas gubernatori līdz 1721. gadam bija Zviedrijas karaļa ieceltie Nilss Strembergs (1709—1710) un Henriks Oto Albedils (1719).

1718. gadā viņš lika uz robežas apcietināt valsts nodevībā apvainoto cara Pētera dēlu Alekseju, kas atgriezās no trimdas Neapolē. 1719. gadā Goļicins tika iecelts par Kijivas gubernatoru, miris 1722. gadā Kijivā.
Goļicini

thumb|270px|Goļicinu dzimtas ģerbonis (1798).
**Goļicini** ir sena krievu augstmaņu (kņazu) dzimta, pie kuras piederēja daudz ievērojamu krievu valstsvīru.

## Vēsture
Dzimta cēlusies no krievu vaivada un bajāra Mihaila Bulgakova (1466—1558) ar iesauku "Goļica" ( - "dzelzs roka"). Viņa dzimta savukārt izsekojama līdz Lietuvas lielkunga Ģedimina mazdēlam Starodubas kņazam Patrikejam (*Патрикей Наримунтович*), kas 1408. gadā pārgāja Maskavijas lielkņaza Vasīlija I Dmitrijeviča pusē. 

## Dzimtas pārstāvji
* Ivans Goļicins (*Иван Юрьевич Голицын*; miris 1582. vai 1583. gadā), Krievijas caristes kņazs, bajārs (no 1574. gada) un vojevoda cara Ivana IV laikā, piedalījās Livonijas karā Latvijas teritorijā
* Vasilijs Goļicins, (*Василий Юрьевич Голицын*; miris ), kņazs, bajārs un vojevoda cara Ivana IV laikā, piedalījās Livonijas karā
* Pēteris Goļicins (*Пётр Алексе́евич Голи́цын*, 1660—1722), Krievijas caristes sūtnis Svētās Romas impērijas ķeizara galmā Vīnē (1701—1706) Lielā Ziemeļu kara laikā. Vēlāk Arhangeļskas gubernators (1708—1711), Rīgas gubernators (1713—1718) un Kijivas gubernators (1719—1722)
* Sergejs Goļicins (*Сергей Фёдорович Голицын*; dzimis , miris ), Katrīnas II laika Krievijas infantērijas ģenerālis. Koscjuško sacelšanās (1794) laikā komandēja krievu karaspēku Kurzemes hercogistē pret Tomaša Vavžecka komandētajiem spēkiem. Mūža nogalē no 1801. līdz 1803. gadam bija Baltijas ģenerālgubernators
* Nikolajs Goļicins (*Николай Дмитриевич Голицын*, 1850—1925), Krievijas valstsvīrs, pēdējais Krievijas Impērijas Ministru padomes priekšsēdētājs

## Galerija

Князь Дмитрий Михайлович Голицын (1665 — 1737).jpg|Dmitrijs Goļicins (1665—1737), Augstākās Slepenās biedrības loceklis
Golitsyn M M 1675-1730.jpg|Mihails Goļicins (1675—1730), felmaršals, Somijas gubernators
Galitzine alexander.jpg|Aleksandrs Goļicins (1718–1783), feldmaršals
Dmitry Golitsyn.PNG|Dmitrijs Goļicins (1721–1793), diplomāts 
D.A. Golitsyn by M. Collot 02.jpg|Dmitrijs Goļicins (1734—1803), diplomāts
Dmitriy Vladimirovich Golitsyn.jpg|Dmitrijs Goļicins (1771—1844), ģenerālis
Golitsyn B.B.jpg|Boriss Goļicins (1862—1916), seismologs 
Boris A. Golitsyn.jpeg|Boriss Goļicins (1880—1947), IV Krievijas impērijas Domes deputāts


## Atsauces
Jevgeņijs Kazačoks

**Jevgeņijs Kazačoks** (dzimis  Liepājā) ir Latvijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Kazačoks spēlē Austrijas komandā SK St. Johann.

## Karjera
### Klubos
Ar futbolu sācis nodarboties kluba "Liepājas Metalurgs" jauniešu komandā, kur viņa pirmais treneris bija Aleksandrs Stradiņš. 2011. gadā tika izīrēts citai Liepājas komandai SFK Varavīksne, kuras sastāvā debitēja 1. līgā. 2012. gada sezonu aizvadīja "Liepājas Metalurgs" dublieru komandā.

2013. gada sākumā pārgāja uz FK Spartaks Jūrmala. Virslīgā debitēja  spēlē pret Ilūkstes NSS, nākot uz maiņu 75. minūtē un spēles kompensācijas laikā izceļoties ar vārtu guvumu. 2013. gada decembrī tika atzīts par Latvijas jaunatnes gada labāko futbolistu un saņēma Ilmāra Liepiņa balvu.

2016. gada sezonā "Spartaks" sastāvā kļuva par Latvijas čempionu. Sezonas noslēgumā tika vēlreiz atzīts par gada labāko Latvijas jaunatnes futbolistu, kā arī saņēma balvu kā Virslīgas sezonas labākais pussargs.

### Izlasē
Spēlējis dažādu vecumu Latvijas jauniešu izlasēs. Latvijas nacionālajā izlasē debitēja  FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Portugāli.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions — 1 (2016,2017.)
* Latvijas jaunatnes labākais futbolists — 2 (2013, 2016)

## Atsauces

## Ārējās saites
Edgars Vardanjans

**Edgars Vardanjans** (dzimis  Erevānā, Armēnijā) ir Latvijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks.

Lai arī E. Vardanjans ir dzimis Armēnijā, taču viņa vecāki jau iepriekš dzīvoja Latvijā. Spēlētājs piedzima Erevānā, tādēļ, ka viņa māte vēlējās, lai dēls piedzimst etniskajā dzimtenē.

## Karjera
Ar futbolu sācis nodarboties 2001. gadā pie trenera Viktora Vicehovska "Skonto/Metāls" (vēlāk FK Multibanka) rindās. 2010. gadā pievienojās Metta/LU. 2011. gadā saņēma balvu kā 1. līgas labākais futbolists. 2014. gadā tika atzīts par FS Metta/LU gada labāko spēlētāju. Pirms 2017. gada sezonas pārgāja uz FK Spartaks Jūrmala.

Spēlējis dažādu vecumu Latvijas jauniešu izlasēs. Latvijas nacionālajā izlasē debitēja  FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Portugāli, nākot uz maiņu spēles 72. minūtē.

## Sasniegumi
* Latvijas futbola 1. līgas čempions — (2012)
* 1. līgas labākais spēlētājs (2012)
* Latvijas futbola Virslīgas čempions — (2017)

## Atsauces

## Ārējās saites
WRESAT

***WRESAT*** (**''W**eapons **R**esearch **E**stablishment **Sat**ellite*) bija [[Austrālija]]s pirmais [[Zemes mākslīgais pavadonis]]. Tas orbītā palaists 1967. gada novembrī. Bija paredzēts Zemes atmosfēras pētniecībai. Pavadoni izgatavoja un apkalpoja Austrālijas ieroču pētniecības aģentūra *Weapons Research Establishment*.

Kosmiskais aparāts ar masu 45 kg bija izgatavots konusa formā ar diametru 76 cm un augstumu 159 cm. Orbītā konuss netika atdalīts no raķetes trešās pakāpes, tādējādi kopējais garums bija 2,17 m. Raidītāja elektroenerģiju nodrošināja ķīmiskās baterijas. Pavadonī bija četri zinātniskie instrumenti, kas aizgūti no Austrālijas zondējošajām raķetēm:
* *Solar UV* (1050 — 1660 [[Angstrēms|Å]])
* *Solar UV* (2500 Å)
* *Geocoronal Hydrogen Lyman Alpha*
* *Solar X-Ray* (8 Å)

*WRESAT* tika palaists  04:49 [[UTC]] ar nesējraķeti *Sparta* no [[Vūmera]]s raķešu poligona [[Austrālija|Austrālijā]].

Pavadonis raidīja 5 dienas, līdz baterijās izbeidzās elektroenerģija.
 11:34 UTC *WRESAT'' nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Ārējās saites
* WRESAT Australia's First Satellite Mark T. Rigby 
* Wresat Gunter Dirk Krebs
2016.—2017. gada Pasaules kauss biatlonā — 7. posms

**2016.—2017. gada Pasaules kauss biatlonā — 7. posms** notika Dienvidkorejā, Phjončhanā no 2. līdz 5. martam.

## Sacensību laiki

## Medaļu ieguvēji
### Vīrieši

### Sievietes
Bolderājas pagasts

**Bolderājas pagasts** bija viena no Rīgas apriņķa pašvaldībām ziemeļos no Rīgas pilsētas Rīgas līča krastā. Robežojās ar Rīgas pilsētas Jelgavas priekšpilsētu un Piņķu pagastu. Pagasta valde atradās Bolderājā. Lielākās apdzīvotās vietas bija Bolderāja (fabrikas ciemats), Daugavgrīva, Buļļuciems un Voleri.

## Vēsture
Izveidots 19. gadsimtā agrākajā Daugavgrīvas draudzes novadā, sadalot to Bolderājas un Mangaļu pagastos. Pagasta teritorijā atradās Buļļu sala un Daugavgrīvas cietoksnis. 
Līdz 1920. gada agrārajai reformai Bolderājas pagastā atradās Buļļu muiža, Guberņas muiža, Kleistu muiža, Volera muiža un citas.

1924. gadā pagastu iekļāva Rīgas pilsētas robežās.
Mūsdienās Bolderājas pagasta teritorija iekļauta Rīgas pilsētas Kurzemes rajonā.

## Atsauces
Ļeņina rajons

**Ļeņina rajons** var būt:

* Ļeņina rajons (Minska) — viens no Baltkrievijas galvaspilsētas Minskas rajoniem;
* Ļeņina rajons (Rīga) — Zemgales priekšpilsētas nosaukums Latvijas PSR laikā.
Ņikita Koļesovs

**Ņikita Koļesovs** (dzimis ) ir Latvijas bijušais futbolists, spēlēja centra aizsarga pozīcijā, bijis Latvijas futbola izlases dalībnieks.

## Karjera
Koļesovs ir FK Ventspils futbola akadēmijas audzēknis. Virslīgā debitēja  spēlē pret BFC Daugavpils. 2016. gada sezonā kļuva par komandas pamatsastāva spēlētāju, Virslīgā aizvadot 26 spēles. Sezonas noslēgumā tika iekļauts LFF izveidotajā Virslīgas simboliskajā izlasē.

2019. gada augustā Koļesovs pievienojās Rumānijas *[[Liga I]]* klubam *[[FC Botoșani]]*, pamatojoties uz divu gadu īres līgumu.

Spēlējis dažādu vecumu Latvijas jauniešu izlasēs. Latvijas nacionālajā izlasē debitēja  FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Portugāli, nākot laukumā pamatsastāvā un aizvadot pilnu spēli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dāvis Indrāns

**Dāvis Indrāns** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Indrāns pārstāv Latvijas Nākotnes līgas klubu JDFS Alberts.

## Karjera
Ar futbolu sācis nodarboties FK Alberts pie trenera Jura Docenko. Vēlāk spēlēja arī pie trenera Artura Zakreševska klubā JDFS Alberts. Pārstāvējis Virslīgas klubus FK Ventspils un "Skonto", kur spēlējis galvenokārt dublieru komandās. 2014. gada Latvijas sezonā aizvadīja četras spēles Virslīgā, ar FK Ventspils kļūstot par Virslīgas čempionu.

Pirms 2016. gada sezonas pievienojās Metta/LU komandai, kļūstot par pamatsastāva spēlētāju. Komandā aizvadīja divas sezonas. 2017. gadā tika atzīts par Metta/LU gada futbolistu. 2018. gada sezonā spēlēja FK RFS sastāvā. 2019. gada februārī pievienojās FK Jelgava, parakstot līgumu uz diviem gadiem. 2020. gada septembrī pārgāja uz citu Virslīgas klubu Valmiera FC. 2021. gadā spēlējis gan Virslīgas klubā FK Ventspils, gan 1. līgas klubā JDFS Alberts. 2022. gadā Indrāns pievienojās Virslīgas jaunpienācējiem SK Super Nova.

## Izlase
Spēlējis dažādu vecumu Latvijas jauniešu izlasēs. Latvijas nacionālajā izlasē debitēja  FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Portugāli, nākot uz maiņu 62. minūtē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dalailamu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Dalailama]]s** kopš 15. gadsimta. Dalailama ir Tibetas augstākais garīdznieks, senāk arī laicīgais valdnieks.

## Uzskaitījums
Marsels Granolers

**Marsels Granolers** (; dzimis  Barselonā, Spānijā) ir profesionāls spāņu tenisists. Augstāko vietu vienspēlēs - 19 vietu - sasniedzis 2012. gada jūlijā, dubultspēlēs - 4. vietu - 2013. gada februāri. Granoleram pieder 4 vienspēļu un 13 dubultspēļu tituli.

Viņa brālis Žerārs Granolers arī ir tenisists.

## Statistika
### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

|}
Mangaļu jūrskola

thumb|270px|Mangaļu tālbraucēju jūrskola (1907. gada pastkarte).
thumb|270px|Mangaļu jūrskolas drupas pēc Pirmā pasaules kara (1930).
**Mangaļu jūrskola** () bija jūrskola, kas no 1876. līdz 1915. gadam darbojās Mangaļu pagasta Rīnūžos. Pēc audzēkņu skaita Mangaļu jūrskola bija lielākā jūrskola Krievijas Impērijā. Jūrskolas priekšnieki bija Jānis Breikšs un Alfrēds Žagers.

## Vēsture
Jūrskola dibināta 1876. gadā blakus Daugavgrīvas Baltajai baznīcai pēc Krišjāņa Valdemāra ierosinājuma, kas tolaik bija Krievijas Impērijas Jūrniecības attīstības biedrības sekretārs.
Par šo notikumu Krišjāns Valdemārs rakstīja laikrakstā "Baltijas Vēstnesis": "19. martā š. g. no Visaugstākā Kunga un Ķeizara ir apstiprināta jauna jūrasskola Mangaļmuižas draudzē Rīnužciemā, pretī Dinamindei, Daugavas malā. Šī jau priekš trīs gadiem sadomātā un tagad apstiprinātā skola dabūs ikgadus 1000 rubļus no kroņa - priekš lones grāmatām un instrumentiem. Mangaļmuižas pagasts gādās par korteli, siltumu utt. Mācība skolniekiem taps dota bez maksas; jūras ziņas taps mācītas latviešu un vācu valodā, skatot pēc tam, kuru valodu saprot. Virsskolmeistaram ir jāprot gruntīgi abas šīs valodas. No minētiem 1000 rubļiem nodomāti līdz 300 rubļu priekš īpašām stundām, lai skolnieki cik necik iepazītos ar angļu un krievu valodām. Skološana notiks tikai ziemas laikā un tādā pašā vīzē kā Ainažos, kur latvieši un igauņi vien mācās un par slavētiem jūrniekiem top. Ainažos skolnieku skaitlis nereti līdz piecdesmit cilvēku, lai gan mazā ciemiņā Ainažos maz ļaužu dzīvo. Tad nu jācerē, ka Rīnužciemā skolnieku skaits nebūs mazāks, un Mangaļmuižas pagasts neliegsies iegādāt priekš skolas labas rūmes." Pēc Valdemāra ieteikuma par skolas vadītāju tika apstiprināts Jānis Breikšs.

1891. gadā to pārveidoja par 3. kategorijas jūrskolu un sagatavoja tālbraucējus kapteiņus. Pēc 1902. gada Mangaļu jūrskola darbojās kā tālbraucēju jūrskola ar pievienotu sagatavošanas jūrskolu.

Sākoties Pirmajam pasaules karam, jūrskolu 1915. gadā evakuēja uz Rostovu pie Donas, tad uz Gelendžiku, kur Krievijas pilsoņu kara laikā 1920. gadā to slēdza. Jūrskolas ēka nodegusi kara laikā.
Pēc Otrā pasaules kara 1945. gadā Vecmīlgrāvī izveidoja Rīgas jūras zvejniecības tehnikumu.

## Skolotāji (1907)
Jānis Breikšs, Andrejs Verners, Alfreds Žagars, Ēriks Breikšs, Kārlis Rudze, Ernests Kalniņš, Boriss Vītoliņš.

## Literatūra
* Latvijas Jūrniecības vēsture. Rīga, 1998.
* Aigars Miklāvs (2000). Mangaļu jūrskolai - 125. Dabas un vēstures kalendārs 2001. Rīga: Zinātne, 118-121 lpp.

## Atsauces
Kopjapo

**Kopjapo** (, ) ir pilsēta Čīles ziemeļos. Tā atrodas Atakamas reģionā un ir šī reģiona administratīvais centrs. 2012. gadā Kopjapo dzīvoja 158 tūkstoši iedzīvotāju.

Kopjapo apkaimē atrodas bagātīgas sudraba un vara iegulas. 2010. gada 5. augustā vienas no raktuvēm iebruka, nosprostojot izeju 33 kalnračiem. Viņus visus izglāba 13. oktobrī (69 dienas vēlāk). Tas ir rekords.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Breikšs

**Jānis Breikšs** var būt:

* Jānis Breikšs (1887—1965) — latviešu jurists un politiķis;
* Jānis Breikšs (1850—1915) — latviešu skolotājs.

## Skatīt arī
* Breikšs
Jānis Breikšs (skolotājs)

**Jānis Breikšs** (1850–1915) bija latviešu skolotājs, Mangaļu jūrskolas priekšnieks (1878—1915).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1850. gada 23. (7.) oktobrī Vecpiebalgas pagasta Kalna krogā Reiņa Breikša un viņa sievas Līzes ģimenē. Beidzis Baltijas skolotāju semināru Rīgā, bija skolotājs Cēsu pareizticīgo draudzes skolā, no 1878. gada vadīja Mangaļu jūrskolu. 

Miris 1915. gada 21. augustā Veļikije Lukos, vadot jūrskolas pārcelšanu uz Rostovu pie Donas.

## Darbi
* Jūrnieka palīgs priekš latviešu jūrniekiem un jūrskolām (1891), 
* Kuģenieka vadons, jeb Rokas grāmata priekš kapteiņiem, rēderiem, eksporteriem un importeriem (1902).

## Atsauces
Kojaike

**Kojaike** ( vai *Coihaique*, ) ir pilsēta Čīles dienvidos, Aisenas reģionā. Kojaike ir Aisenas reģiona un Kojaikes provinces administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Čīles Patagonijā 310 metrus virs jūras līmeņa, vietā, kur saplūst kopā Simpsonas un Kojaikes upes. Pilsēta dibināta 1929. gadā. Kojaikē dzīvo 63,6 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Brazīlijas valdnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Brazīlija]]s valdnieki** kopš 1815. gada, kad tika izveidota Apvienotā Portugāles, Algarves un Brazīlijas Karaliste līdz 1889. gadam, kad beidz pastāvēt Brazīlijas Impērija.

## Uzskaitījums
### [[Apvienotā Portugāles, Algarves un Brazīlijas Karaliste]] (1815–1822)

### [[Brazīlijas Impērija]] (1822–1889)
Acs zīlīte

[thumbnail|235px|[Cilvēka acs. Zīlīte ir melnā daļa acs centrā]]
**Acs zīlīte** () ir atvere varavīksnenē, caur kuru acī nonāk gaisma. Tā atrodas acs vidējā jeb asinsvadu apvalkā. Zīlītes izmēru maiņu nodrošina parasimpātiskā un simpātiskā inervācija, līdz ar to mainās uztvertās gaismas daudzums, kā arī redzes asums. Cilvēkiem redzes asums ir optimāls, ja zīlītes diametrs ir 3 mm. Pirms zīlītes atrodas radzene, savukārt aiz zīlītes ir acs lēca.
Rānčī

**Rānčī** (, , , ) ir pilsēta Indijā, Džhārkhandas štata administratīvais centrs. 2011. gadā pilsētā dzīvoja 1,07 miljoni iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir otra lielākā Džhārkhandas štata pilsēta aiz Džamšedpuras aglomerācijas.

Pilsētas apkārtnē ir daudz ūdenskritumu, tāpēc Rānčī tiek saukta arī par "pilsētu uz ūdenskritumiem". Slavenākie ūdenskritumi ir Dašama un Hundru. Rānčī atrodas viena no vecākajām psihiatriskajām slimnīcām Indijā.

## Atsauce

## Ārējās saites
Maksims Matlakovs

**Maksims Matlakovs** (; dzimis  Ļeņingradā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2010).

## Biogrāfija
Daudzkārtējais Krievijas junioru šaha čempionātu uzvarētājs dažādās vecuma grupās (U12, U14, U16, U18). Divas reizes izcīnījis bronzas medaļas Pasaules junioru šaha čempionātos: 2003. gadā - U12 vecuma grupā un 2005. gadā - U14 vecuma grupā. 2009. gadā uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā.

2009. gadā uzvarējis Sanktpēterburgas pilsētas šaha čempionātā, kā arī Aivara Ģipšļa memoriālā Rīgā un Migela Naidorfa memoriālā Varšavā. 2013. gadā Kazaņā Krievijas izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļu Universiādes šaha turnīrā, uzvarējis Mihaila Čigorina memoriālā Sanktpēterburgā un Trumsē piedalījies Pasaules kausa izcīņā šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kur 1. kārtā uzvarējis Janu Smētu, bet 2. kārtā zaudējis Šehrijaram Memmedjarovam. 2014. gadā Maskavā kopā ar Oleksandru Moisejenko, Mateušu Bartelu un Mihailu Krasenkovu dalījis pirmo vietu turnīrā *Moscow Open*.

2017. gada jūnijā Minskā uzvarējis Eiropas individuālajā šaha čempionātā. 2019. gada augustā Iževskā izcīnījis 3. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2020. gada decembrī Maskavā dalījis 9.-10. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2021. gada oktobrī Ufā izcīnījis 2. vietu Krievijas šaha čempionāta superfinālā. 2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 77. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā. 2022. gada septembrī Čeboksaros dalījis 7.-11. vietu Krievijas šaha čempionāta superfinālā. 2023. gada oktobrī Sanktpēterburgā izcīnījis 2. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 49. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā. 2024. gada augustā Barnaulā ierindojies 10. vietā Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojies 94. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Krievijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2017. gadā un gan komandu, gan individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (2017-2019). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2019) un sudraba (2017) medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 2007. gadā Matlakovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2010. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielmežnieki (Bērzkalnes pagasts)

**Lielmežnieki** () ir ciems Balvu novada Bērzkalnes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 1 km no pagasta centra Bērzkalnes, 7 km no novada centra Balviem un 227 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P46 (Dubļeva–Cērpene).
1897. gadā ciemā bija 6 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Kūlupe

**Kūlupe** ir Lētīžas kreisā krasta pieteka Kuldīgas novadā. 

Tek ziemeļaustrumu virzienā. Caurtek Kanderdīķi. Ietek Lētīžā pie Tukuma. Kūlupi nešķērso valsts autoceļi.

## Atsauces
Aleksandru Joans Kuza

**Aleksandru Joans Kuza** (, dzimis , miris ) bija pirmais apvienotās Rumānijas valdnieks (*domnitor*) no 1862. līdz 1866. gadam. 

Dzimis isparaviņika un fanariotes ģimenē. Studēja Parīzē, Pāvijā un Boloņā. Piedalījās neveiksmīgajā 1848. gada revolūcijā Moldāvijā, par ko tika arestēts un ieslodzīts. 1858. gadā kļuva par Moldāvijas kara ministru. 1859. gadā tika ievēlēts par Valahijas un Moldāvijas hospodaru, apvienojot personālūnijā abas kņazistes. 

Valdīšanas laikā kopā ar valdības vadītāju Mihailu Kogelničjanu veica radikālas reformas, modernizējot Rumānijas valsti. Tika sekularizēti pareizticīgās baznīcas zemes īpašumi, veikta valsts pārvaldes reforma, pieņemts civil- un kriminālkodekss, veikta izglītības reforma. Tika nodibinātas universitātes Bukarestē un Jasos. Daļēji veiksmīgā zemes reforma, atbrīvojot zemniekus, noskaņoja pret Aleksandru Joanu Kuzu plašus muižnieku slāņus. 1866. gadā Kuza tika piespiests atteikties no varas un pamest valsti. 
## Ārējās saites

*
Apvienotās Karalistes premjerministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] (Lielbritānijas) [[Apvienotās Karalistes premjerministrs|premjerministri]]** kopš 1721. gada, kad tika izveidots šāds amats.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Great Britain (1707-1800).svg|30px]] Lielbritānijas Karaliste (1707 — 1801) [[Attēls:Coat of Arms of Great Britain (1714-1801).svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of the United Kingdom.svg|30px]] Apvienotā Karaliste (1801 — mūsdienas) [[Attēls:Royal Coat of Arms of the United Kingdom.svg|30px]]

## Skatīt arī
* Anglijas karaļu uzskaitījums
* Apvienotās Karalistes karaļu uzskaitījums

## Ārējās saites
* 
*
Komi valoda

**Komi valoda** (*коми кыв*) jeb **komiešu valoda** ir urāliešu valodu saimes makrovaloda, kurā ietilpst komi permiešu valoda un komi zirjāņu valoda. Šajā valodā runā galvenokārt komieši. 2010. gadā komi valodas pratēju skaits tika lēsts ap 220 tūkstošiem, tomēr 2020. gadā pratēju skaits bija jau tikai 108 958. 

Komi valodai vistuvākā ir udmurtu valoda, ar to tā veido permiešu valodu atzaru somugru valodu grupā. Komi valoda ir oficiālā valoda Komi Republikā, vienā no Krievijas Federācijas republikām.

## Rakstība
Kopš 17. gadsimta tiek lietots uz kirilicas balstīts raksts (1930–1936. gadā tika rakstīts ar latīņu burtiem). No 1918. līdz 1930. gadam un no 1936. līdz 1938. gadam izmantoja Molodcova alfabētu ar 32 burtiem: A/a B/b B/c B/v G/g Ԁ/d Ԃ/ԃ E/e G/j Җ/җ Ԅ/ԅ Ԇ/ԇ І/i J/j K/k L/l Ԉ/ԉ M/m N/n Ԋ/ԋ O/o Ӧ/ӧ P/n R/r S/s G/ԍ T/t Ԏ/ԏ U/u Ch/h Sh/sh Sh/sh Y/y. Mūsdienu alfabēts, kas tika ieviests 1938. gadā, sastāv no 35 burtiem, pamatojoties uz krievu alfabētu.

## Ārējās saites

## Atsauces
SV Mattersburg

***SV Mattersburg*** ir bijušais Austrijas futbola klubs no Matersburgas, pilsētas Burgenlandē. Klubs ir dibināts 1922. gadā. Daudzas sezonas spēlēja Austrijas Bundeslīgā, mājas spēles aizvadīja *Pappelstadion* stadionā. Komanda ir divas reizes spēlējusi Austrijas kausa finālā. Augstākais sasniegums Austrijas Bundeslīgā — trešā vieta 2006.—2007. gada sezonā.

No 2015. līdz 2017. gadam komandā spēlēja Latvijas izlases aizsargs Vitālijs Maksimenko. Viņš aizvadija 37 spēles Austrijas Bundeslīgā. 

2020. gada augustā klubs tika atzīts par bankrotējušu.

## Sasniegumi
* **Austrijas kauss**
** Finālisti (2): 2005–06, 2006–07
* **Austrijas Pirmā līga**
** Čempioni (2): 2002–03, 2014–15

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne   
* Kluba profils UEFA vietnē 
* Kluba profils ''soccerway.com''
Svētais Miķelis

**Svētais Miķelis** visbiežāk tiek saprasts kā svētais erceņģelis Miķelis, kurš kristietībā tiek godināts kā galvenais starp visiem eņģeļiem un, saskaņā ar Jaunās Derības Atklāsmes grāmatu, vadīja Dievam uzticīgos eņģeļus kaujā ar sātana vadītajiem kritušajiem eņģeļiem.

Svētais Miķelis var būt arī:
* svētais Miķelis Maleins (ap 894–963), bizantiešu mūks
Pareizticīgo svētie:
* svētais svētītājs Miķelis, pirmais Kijivas un Visas Krievzemes metropolīts (+992)
* svētais labticīgais Miķelis, Tveras kņazs, Vladimiras lielkņazs (1272—1319)
* svētais Klopskas Miķelis, vientiesīgais Kristus dēļ (+1453—1456)
* pāri par 80 citi svētie Miķeļi, pārsvarā starp Jaunmocekļiem, kuri cieta padomju represijās
Romas katoļu svētie:
* svētais Miķelis de Sanktis (1591–1625), spāņu trinitārijs
* svētais Miķelis Garikuāts () (1797–1863), franču basks, Betaramas Svētās Sirds sabiedrības dibinātājs
* svētais Miķelis Ho Diņhi (vjetnamiešu: *Hồ Đình Hy*) (1808–1857), vjetnamiešu moceklis
* svētlaimīgais Miķelis Kozals (1893–1943), poļu bīskaps un moceklis
* svētlaimīgais Miķelis Sopocko ( (1888–1975), katoļu svētās Faustinas Kovaļskas biktstēvs

## Atsauces
Windows 2.0

**''Windows'' 2.0** ir *[[Microsoft]]* *[[PC]]* platformas operētājsistēma, kas izlaista . Tā bija nākamā versija aiz *[[Microsoft Windows 1.0]]*. Tās atbalsts beidzās .

## Atsauces
Diósgyőri VTK

***Diósgyőri VTK***  ir Ungārijas sporta klubs no Miškolcas, vairāk pazīstams ar futbola komandu, kas pašlaik spēlē Ungārijas futbola čempionāta augstākajā līgā — Nacionālajā čempionātā () jeb *OTP Bank Liga*. Klubs ir dibināts 1910. gadā. Komanda ir divas reizes izcīnījusi Ungārijas kausu un vienreiz uzvarējusi Ungārijas līgas kausa izcīņā. Lielākais panākums Nacionālajā čempionātā — 3. vieta 1978.—1979. gada sezonā. Mājas spēles aizvada DVTK stadionā.

2016.—2017. gada sezonā klubu pārstāvēja Latvijas izlases aizsargs Vitālijs Jagodinskis.

## Sasniegumi
* **Nacionālais čempionāts**
** 3. vieta (1): 1978–79
* **Ungārijas kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 1976–77, 1979–80
** Finālisti (4): 1941–42, 1965, 1980–81, 2013–14
* **Ungārijas līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2013–14
* **Ungārijas 2. līga** (*Nemzeti Bajnokság II*)
** Uzvarētāji (6): 1949–50, 1953, 1956, 1962–63, 1973–74, 2010–11

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne 
* Kluba profils UEFA vietnē 
* Kluba profils ''soccerway.com''
Windows 3.0

**''Windows'' 3.0** ir *[[Microsoft]]* PC platformas operētājsistēma, kas izlaista . Tā bija sāncensis *[[Apple Macintosh]]* un *[[Commodore Amiga]]*. Tās atbalsts beidzās .

## Atsauces
Bratislavas II apriņķis

**Bratislavas II apriņķis** () ir Slovākijas Bratislavas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Aizņem Bratislavas pilsētas austrumu daļu. Robežojas ar Bratislavas apgabala Bratislavas III apriņķi ziemeļos, Senecas apriņķi austrumos, Bratislavas V apriņķi dienvidrietumos un Bratislavas I apriņķi rietumos.

## Ārējās saites
*
Dubultšahs

**Dubultšahs** ir pozīcija šahā spēlē, kurā pretinieka karalim vienlaicīgi uzbrūk divas figūras vai figūra un bandinieks. Dubultšahs rodas, kad viena figūra pieliek šahu un vienlaicīgi atklāj līniju citas figūras darbībai, kura līdz ar to piesaka otro šahu. Parasti , no šaha var aizsargāties ar trīs paņēmieniem: aiziet ar karali, ņemt uzbrūkošo figūru vai aizsegt karali no tās iedarbības. Dubultšaha gadījumā karalim paliek tikai viena iespēja — aiziet no apdraudētā lauciņa, jo nav iespējams vienlaicīgi ne aizsegties no abām uzbrūkošajām figūrām, ne arī tās vienlaikus ņemt. 

## Dubultšahs šaha turnīru praksē
Dubultšahs šaha partijā bieži vien ir kombinācijas sastāvdaļa. 

Pazīstams piemērs ir partija Rēti–Tartakovers (Vīne, 1910), kurā pēc gājieniem 1.e4 c6 2.d4 d5 3.Zc3 dxe4 4.Zxe4 Zf6 5.Dd3 e5?! 6.dxe5 Da5+ 7.Ld2 Dxe5 8.0-0-0! Zxe4?? (Skat. diagrammu.) 9.Dd8+!! (dāmas upuris ar sekojošu dubultšahu) Kxd8 10.Lg5++ un baltie mato pēc 10...Ke8 11.Td8# vai 10...Kc7 11.Ld8#.

## Skatīt arī
* Šahs

## Atsauces

## Papildu literatūra
Mihajs Drosmīgais

**Mihajs Drosmīgais** (, dzimis 1558. gadā, miris ) bija Valahijas hospodars, kuram t.s. Garā turku kara (*Langer Türkenkrieg*) laikā uz īsu brīdi izdevās apvienot mūsdienu Rumānijas trīs novadus — Valahiju, Moldāviju un Transilvāniju. Veidojoties Rumānijas valstij, 19. gadsimtā tika atzīts par Rumānijas tautas varoni.

1593. gadā kļuva par Valahijas hospodaru. Ar Transilvānijas prinča Sigismunda Batorija un imperatora Rūdolfa II atbalstu karoja pret Osmaņu impēriju. 1599. gadā, uzvarot Šelimberas kaujā, Mihajs Drosmīgais kļuva par Transilvānijas faktisko valdnieku. Dažus mēnešus vēlāk Mihaja karaspēks ieņēma arī Moldāvijas galvaspilsētu Jasus. Pēc tam, kad Mihajs Drosmīgai kopā ar imperatora karavadoni Džordžo Bastu sakāva Tansilvānijas ungāru nemierniekus, pēc Rūdolfa II pavēles Mihajs Drosmīgais tika nogalināts.

## Ārējās saites

*
Lēnupe

**Lēnupe** (arī **Imala**, **Imulas strauts**, **Vētrasleja**, augštecē - **Sudmalnieku strauts**, lejtecē - **Lēnu upīte**)  ir Ventas kreisā krasta pieteka Kuldīgas novadā. 

Tek ziemeļu - ziemeļaustrumu virzienā. Caurtek Krievkalnu dīķi. Lielākā pieteka - Imuļu valks. Ietek Ventā pie Lēnām. Lēnupi šķērso valsts autoceļš V1277 (Lēnas–Alši).

## Atsauces
Jānis Liepiņš (diriģents)

**Jānis Liepiņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu diriģents. 

## Biogrāfija
Mācījies Rīgas Doma kora skolas diriģēšanas nodaļā, ieguvis bakalaura grādus kora un simfoniskā orķestra diriģēšanā Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijā. Nozīmīgas iemaņas ieguvis meistarklasēs pie profesora Kolina Metersa un studijās Berlīnē pie Luca Kēlera.

Kopš 2014. gada Liepiņš ir Latvijas Nacionālās operas un baleta (LNOB) orķestra diriģents. Diriģējis operu "Trubadūrs" un "Vīlas", "Džanni Skiki", kā arī baleta "Romeo un Džuljeta" izrādes, diriģents un muzikālais vadītājs baletam "Raimonda" un operām "Sikspārnis" un "Karmena". 2012. gadā debitējis ar Latvijas Nacionālo simfonisko orķestri, 2013. gada Cēsu mākslas festivāla koncertā debitējis ar Valsts kamerorķestri Sinfonietta Rīga. Saņēmis 2013. gada Lielo mūzikas balvu kategorijā Gada jaunais mākslinieks un laikraksta Diena Gada balvu kultūrā 2013.

No 2012. līdz 2018. gadam Liepiņš bija mākslinieciskais vadītājs un galvenais diriģents jauniešu korī Kamēr..., ar kuru kopā ir no 2006. gada, kad sāka darbu kā kora otrais diriģents. Liepiņa vadībā "Kamēr..." 2012. gadā Bēlas Bartoka koru konkursā Debrecenā (Ungārijā) izcīnīja divas uzvaras un *Grand Prix*, kā arī tiesības piedalīties Eiropas labāko koru sacīkstēs Areco (Itālijā) 2013. gadā, kur koris atkārtoti ieguva Eiropas *Grand Prix* titulu.

## Ģimene
Dzimis komponista Zigmara Liepiņa un dziedātajas Mirdzas Zīveres ģimenē. Pēc sešu gadu ilgām attiecībām 2017. gada septembrī salaulājies ar dziedātāju un vokālo pedagoģi Beāti Zviedri. 

## Atsauces
Hapaka muiža

thumb|300px|Hapaka muiža 1930. gada Rīgas kartē.

**Hapaka muiža** () bija muiža senajā Daugavas krastā, kuras vieta mūsdienās atrodama Hapaka grāvja rietumu pusē  Voleru un Spilves apkaimēs. Muižas ēkas atradušās vietā, kur tagad no Daugavgrīvas šosejas atiet Zilā iela, līdz mūsdienām tās nav saglabājušās.

No muižas vārda cēlies Hapaka grāvja nosaukums.

## Vēsture
Pēc Livonijas ordeņa likvidācijas Daugavas lejteces kreiso krastu līdz 1630. gadam pārvaldīja Kurzemes un Zemgales hercogi. Muižas vārds cēlies no tās pārvaldītāja Johana Timoteja Hapaha 17. gadsimta sākumā. Poļu-zviedru kara laikā muižu ieņēma zviedru karaspēks, tā iekļauta Daugavgrīvas draudzes novadā. 
 
19. gadsimtā Hapaka muiža ir bijusi viena no lielākajām Pārdaugavas muižiņām. Galvenokārt tā izmantota kā vasaras mītne, bet Zviedru Vidzemes laikos Hapaka muižā ir apstrādātas 12 ¾ mucvietas (1 mucvieta — 0,4936 ha) tīruma. Līdz 1920. gada zemes reformai muiža piederēja Pēterburgas ierēdnim un diplomātam Kārlim fon Bukshēvdenam.
 
1924. gadā agrākās Hapaka muižas teritoriju iekļāva Rīgas pilsētas administratīvajās robežās.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Hapaka privātmuiža Latvijas Valsts vēstures arhīvā
Vladimirs Ladusāns

**Vladimirs Ladusāns** (dzimis . miris ) bija Latvijas mākslinieks un dizainers.

Dzimis 1938. gada 9. janvārī Brjanskas apgabalā, PSRS. Pēc Otrā Pasaules kara ģimene no bēgļu gaitām atgriezusies Latvijā. 1957. gadā absolvējis J. Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolas (tagad PIKC NMV JRMV) mākslas pedagoģijas novirzienu. 1972. gadā absolvējis Poligrāfijas institūta Grafikas nodaļu Maskavā. Izstādēs piedalījies kopš 1968. gada. Latvijas Dizaineru savienības biedrs no 1994. gada. No 1989. gada arī Latvijas Mākslinieku savienības biedrs.

Strādājis plakātu mākslā, lietišķajā grafikā, izstrādājis grafisko dizainu un logotipus Latvijas uzņēmumiem. Īpaši izceļams veikums heraldikā. Mākslinieks ir daudzu Latvijas, piemēram, Rundāles novada, Preiļu novada, Aizkraukles novada, Ķeguma novada un Ķeguma pilsētas, Siguldas novada, Aknīstes novada, Lizuma pagasta, Birzgales pagasta, Rembates pagasta, Tomes pagasta, Allažu pagasta, Kārķu pagasta, Zvārtavas pagasta, Zlēku pagasta, Ziru pagasta, Puzes pagasta, Usmas pagasta, Vārves pagasta, Ances pagasta u.c. ģerboņu autors.

Mākslinieka darbi atrodami Madonas novadpētniecības un mākslas muzejā, Jaunpils muzejā u.c.

## Atsauces


## Ārējās saites

* Latvijas Radošo savienību padome
Gaiļi (Bērzkalnes pagasts)

**Gaiļi** bija ciems Balvu novada Bērzkalnes pagastā. Atradās pagasta ziemeļu daļā 10 km no pagasta centra Bērzkalnes, 11 km no novada centra Balviem un 231 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās pie autoceļa P35.

1897. gadā *Гейли* ciemā bija 1 sēta ar 18 cilvēkiem.
## Atsauces
Krēmera muiža

thumb|300px|Krēmera muiža 1930. gada Rīgas kartē.

**Krēmera muiža** (), arī **Zunda muiža** (*Sundemoise*), bija muiža Daugavas krastā Voleru apkaimē (šobrīd – aptuveni Voleru iela 59, agrāk – Krēmeru iela 3), kur pēc Otrā pasaules kara mākslīgi izveidoja līci ar rūpniecisko zonu, kur tagad atrodas "Rīgas osta Voleri", AS "Krēmeri" un citi mazāki rūpniecības uzņēmumi.

Muižas ēkas līdz mūsdienām nav saglabājušās, tās teritorijā ir uzcelta padomju silikātķieģeļu dzīvojamā māja. Krēmerus no Beķermuižas atdala Beķera grāvis, kas tek paralēli Daugavai.

## Vēsture
Pēc Livonijas ordeņa likvidācijas Daugavas lejteces kreiso krastu līdz 1630. gadam pārvaldīja Kurzemes un Zemgales hercogi. Muižas vārds cēlies no tās pārvaldītāja Krēmera  vārda 17. gadsimta sākumā. Poļu-zviedru kara laikā muižu ieņēma zviedru karaspēks, tā iekļauta Daugavgrīvas draudzes novadā. 1645. gadā Zviedrijas ķēninieņe Kristīne to uzdāvināja pulkvedim Haraldam Īgelstrēmam, pēc 1688. gada kļuva par kroņa muižu.

1701. gada 19. (9.) jūlijā Spilves kaujas laikā zviedru karaspēks Kārļa XII vadībā izcēlās Daugavas kreisajā krastā no Krēmera  muižas līdz Baltiņu mājām (*Balting*).
 
19. gadsimta beigās Krēmera muiža un Lejas Podrags atradās Bolderājas pagasta pārraudzībā un vietējie iedzīvotāji pamatā nodarbojās ar zvejniecību un strādāja ostās, lai gan pastāvēja arī vairākas nelielas lauku saimniecības.
1924. gadā agrākās Krēmera muižas teritoriju iekļāva Rīgas pilsētas administratīvajās robežās.

20. gadsimta otrajā pusē teritorijā starp Krēmeriem un Voleriem uz pļavas, kur agrāk vietējie iedzīvotāji ganīja govis, uzbēra dūņas un smiltis. 1992. gadā tika izveidots valsts nozīmes dabas liegums "Krēmeri" ar mērķi saglabāt un aizsargāt putniem nozīmīgu ligzdošanas vietu.

## Atsauces
Bratislavas III apriņķis

**Bratislavas III apriņķis** () ir Slovākijas Bratislavas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Aizņem Bratislavas pilsētas ziemeļu daļu. Robežojas ar Bratislavas apgabala Pezinokas apriņķi ziemeļaustrumos, Senecas apriņķi austrumos, Bratislavas II apriņķi dienvidaustrumos, Bratislavas I apriņķi dienvidos un Bratislavas IV apriņķi rietumos.

## Ārējās saites
*
Roberts Uldriķis

**Roberts Uldriķis** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada janvāra Uldriķis pārstāv Vācijas 3. līgas komandu Bīlefeldes "Arminia".

R. Uldriķa tēvs ir sporta žurnālists un funkcionārs Askolds Uldriķis. Futbolists ir arī jaunākais brālis Normunds Uldriķis. Roberts Uldriķis līdz 9. klasei mācījās Rīgas 69. pamatskolā.

## Karjera
### Klubos
Spēlējis JDFS Alberts un JFC Skonto jauniešu komandās, pārstāvējis arī "Skonto" kluba dublieru komandu. Pirms 2015. gada sezonas pievienojās Virslīgas klubam Metta/LU. Virslīgā debitēja  spēlē pret "Skonto". Metta/LU kluba sastāvā nospēlēja divas sezonas un 36 spēlēs Virslīgā guva 7 vārtus. 2016. gada sezonā tika divas reizes atzīts par apļa labāko jauno futbolistu.

2016. gada decembrī noslēdza līgumu ar citu Virslīgas klubu RFS. Jau savā pirmajā Virslīgas spēlē jaunā kluba rindās izcēlās ar diviem vārtu guvumiem. 2017. gada sezonas 1. aplī tika vēlreiz atzīts par labāko jauno spēlētāju.

2018. gada jūlijā Uldriķis noslēdza četru gadu līgumu ar Šveices klubu *[[FC Sion|Sion]]*. Šveices Superlīgā aizvadīja 72 spēles un guva 11 vārtus. Izcēlās ar četriem vārtu guvumiem desmit spēlēs arī Šveices kausa izcīņā.  pārgāja uz Nīderlandes klubu *[[SC Cambuur]]*. 2021.—2022. gada sezonā *[[Eredivisie]]* 21 spēlē R. Uldriķis guva septiņus vārtus. Nākamo sezonu komanda aizvadīja nesekmīgi un ieņēma iepriekšpēdējo vietu, atstājot valsts augstāko līgu.

No 2024. gada jūlija līdz 2025. gada janvārim pārstāvēja Grieķijas Superlīgas klubu *[[Athens Kallithea F.C.|Athens Kallithea]]* un 15 līgas spēlēs guva vienus vārtus. 2025. gada janvārī pārgāja uz Vācijas 3. līgas klubu Bīlefeldes "Arminia". 25. februārī Uldriķis guva savainojumu — ceļgala krustenisko saišu plīsumu.

### Izlasē
Bijis dažādu vecumu Latvijas jauniešu izlašu spēlētājs. Latvijas nacionālajā izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Igauniju, laukumā nākot uz maiņu 65. minūtē. Pirmos vārtus izlases laba guva  pret Azerbaidžānu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šumenas apgabals

**Šumenas apgabals** () ir apgabals Bulgārijas ziemeļaustrumu daļā, nosaukts tā galvenās pilsētas — Šumenas — vārdā. Tas robežojas ar Silistras un Dobričas apgabalu ziemeļos, Varnas apgabalu austrumos, Burgasas apgabalu dienvidos, Slivenas un Targovištes apgabalu rietumos un Razgradas apgabalu ziemeļrietumos.

Apgabals sadalīts desmit pašvaldībās, bet tā kopējais iedzīvotāju skaits ir 180 528 (2011. gada februāris).

Šumenas apgabalā atrodas UNESCO Pasaules mantojuma objekts — Madaras jātnieks — skulptūra, kurā attēlota bruņinieka triumfu pār lauvu. Šīs piemineklis ir izgrebts 100 m augstā klintī netālu no Madaras ciema. Madaras ciems bija galvenā svētvieta Pirmās Bulgārijas caristes laikā pirms Bulgārijas pārejas uz kristietību 9. gadsimtā. Uzraksti blakus skulptūrai liecina par notikumiem, kas notika starp 705. un 801. gadu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vidējie Rietumi

thumb|Vidējo Rietumu ģeogrāfiskais reģions kontinentālās ASV pamatteritorijas kartē.

**Vidējie Rietumi** (), pazīstami arī kā **Amerikas Vidējie Rietumi** jeb **Amerikas Savienoto Valstu Vidējie Rietumi**, ir viens no četriem galvenajiem ģeogrāfiskajiem reģioniem kontinentālajā Amerikas Savienoto Valstu pamatteritorijā, kas sevī galvenokārt aptver 12 štatus: Aiovu, Dienviddakotu, Ilinoisu, Indiānu, Kanzasu, Mičiganu, Minesotu, Misūri, Nebrasku, Ohaio, Viskonsinu un Ziemeļdakotu.
Getingenes Universitāte

**Georga Augusta Getingenes Universitāte** () ir sabiedriski finansēta universitāte Getingenē, Vācijā. Universitāti 1734. gadā dibinājis tālaika Hannoveres kūrfirsts un Lielbritānijas karalis Džordžs II. Tā ir vecākā universitāte Lejassaksijā, kā arī lielākā universitāte studentu skaita ziņā (ap 26 000 studentu).

Getingenes Universitātē mācījušies vai strādājuši daudzi slaveni zinātnieki, ar to saistīti ap 40 Nobela prēmijas laureāti, tai skaitā Makss Planks, Verners Heizenbergs, Makss Borns, Oto Hāns, Enriko Fermi, Makss fon Laue, Volfgangs Pauli, Marija Geperte-Maiere. Universitātes dēļ Getingene tiek dēvēta par zinātnes pilsētu.

Kopš 1951. gada Getingenes Universitātē darbojas Baltijas Vēstures komisija (*Die Baltische Historische Kommission, BHK*), kurā ir apmērām 60 īstenie un 40 korespondētājlocekļi pamatā no Baltijas valstīm.

## Ar Latviju saistītie profesori un studenti
Johans Kristofs Bērenss, Bernhards Frīdrihs Bērenss, Herbords Kārlis Frīdrihs Bīnemans fon Bīnenštamms, Teodors Celms (profesors), Georgs Frīdrihs fon Felkerzāms, Armīns fon Gerkāns, Nikolajs Hartmanis (profesors), Nikolauss fon Himzels, Oto fon Hūns, Heinrihs Johans fon Jannavs, Ādolfs Teodors Kupfers, Augusts Lēbers, Nikolajs Loskis, Rūdolfs Meijers, Kristians Panders, Johans Frīdrihs fon Reke, Kārlis Frīdrihs Vatsons, Johans Nikolajs Tīlings, Kārlis Kristiāns Ulmanis, Valdemārs Zemītis un citi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Getingenes Universitātes mājaslapa
Latvijas Republikas valsts ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s valsts ministri**, kas bija Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Šāds amats pastāvēja no 1991. līdz 1997. gadam. Jāņa Dineviča laikā viņš darbojās kā atsevišķs valsts ministrs, ārpus Ārlietu ministrijas. Savukārt pārējo ministru laikā valsts ministrs bija pakļauts Ārlietu ministrijai.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1991 — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]
153. gads

**153. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Romas impērijas konsuli bija Gajs Brutijs Praesenss un Auls Jūnijs Rufins.
* Ēģiptē notika neliela sacelšanās pret Romas impēriju.

## Dzimuši

## Miruši
Hasīna Vazeda

**Hasīna Vazeda** (, dzimusi ) ir Bangladešas politiķe. Viņa bija Bangladešas premjerministre no 1996. līdz 2001. gadam un no 2009. līdz 2024. gadam. Viņai ir šeiha tituls, tāpēc tiek saukta arī par **Šeihu Hasīnu** (শেখ হাসিনা). Žurnāls *[[Forbes]]* 2016. gadā Hasīnu Vazedu ierindoja 36. vietā sarakstā starp "100 pasaules ietekmīgākajām sievietēm". Gāzta no premjerminstres amata pēc studentu protestiem, kas aizsākās 2022. gadā. 

## Dzīvesgājums
Viņas tēvs bija šeihs Mudžiburs Rahmans, kuru dēvē arī par "valsts tēvu", pirmais un ceturtais Bangladešas prezidents, kā arī premjerministrs.
2024. gada augustā viņa atkāpās no amata un aizbēga uz Indiju. 2025. gadā Šeihu Hasīnu atzina par vainīgu noziegumos pret cilvēci un viņai piesprieda nāvessodu.

## Ārējās saites
1966. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

**1966. gada Eirovīzijas Dziesmu konkurss** bija vienpadsmitais Eirovīzijas dziesmu konkurss, kas notika 1966. gada 5. martā, otro reizi Luviņī villā (*Villa Louvigny*), Luksemburgā. Konkursā pirmo reizi laurus plūca Austrija ar dziedātāju Udo Jirgensu, kurš izpildīja dziesmu ''Merci Cherie'' vācu valodā. Bija divas valstis, kas ieguva 0 punktus: Itālija un Monako.

## Norises vieta
270px|thumb|Luviņī villa 2008. gadā.
1966. gada konkurss  notika Luviņī villā Luksemburgas pilsētā. Tur norisinājās arī 1962. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss. Pašlaik šajā ēkā darbojas Luksemburgas Veselības ministrija.

## Dalībvalstis
157. gads

**157. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Romas impērijas konsuli bija Marks Vetulēns Sivika Barbars un Marks Metilijs Akvillijs Reguls.
* Dākijā notika sacelšanās pret Romas impēriju.

## Dzimuši

## Miruši
* (iespējams) Pijs I, Romas bīskaps, līdz ar to pēc tradīcijas Romas pāvests
Lemešava (Bērzkalnes pagasts)

**Lemešava** ir ciems Balvu novada Bērzkalnes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 1 km no pagasta centra Bērzkalnes, 7 km no novada centra Balviem un 227 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P46, Vārnienes upes krastā.

## Atsauces
Vecvecāki

[thumbnail|235px|Vectēvs mazmeitai māca braukt ar [skrejritenis|skrejriteni]]
**Vecvecāki** ir otrās pakāpes radinieki. Tie ir tēva vai mātes vecāki. Vecvecāki pēc dzimuma tiek dalīti vectēvos (vectētiņos, opīšos) un vecāsmātēs (vecmammās, vecmāmiņās, omītēs). Persona attiecībā pret saviem vecvecākiem ir mazbērns (mazdēls vai mazmeita). Dažādās kultūrās un sabiedrībās vecvecākiem var būt atšķirīgas lomas.

Lai norādītu uz vēl tālākiem senčiem, latviešu valodā vārdam vecāki liek klāt papildus daļu ‘vec-’, piemēram, vecvecāku vecāki ir vecvecvecāki.

## Ārējās saites
154. gads

**154. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Romas impērijas konsuli bija Lūcijs Vers un Tits Sekstijs Laterāns.
* Bizantijas Laurentijs kļuva par Bizantijas bīskapu.

## Dzimuši
* Bardaisāns, sīriešu un partiešu gnostiķis

## Miruši
* Eizojs, Bizantijas bīskaps
Vecmāte

**Vecmāte** jeb **akušiere** (no  — 'palīdzēt dzemdībās') ir medicīnisko izglītību ieguvusi ārstniecības persona, kas nodrošina dzemdību palīdzību.

## Ārējās saites
Eņģeļu māja

**"Eņģeļu māja"** ir latviešu televīzijas seriāls, kas tika pārraidīts kanālā LTV1 no 2012. gada līdz 2013. gadam.

## Tēli
* Inese Kučinska — Anna Zariņa
* Tālivaldis Lasmanis — Aleksandrs Vīģis
* Ivars Puga — Jānis Zariņš
* Lilita Ozoliņa — Hermīne Freiberga
* Ģirts Jakovļevs — Jānis Freibergs
* Dita Lūriņa-Egliena — Lauma
* Intars Rešetins — Kalvis Rozenbergs
* Ieva Puķe — Katrīna Freiberga
* Alise Polačenko — Ilze Zariņa
* Elīna Vāne — Solveiga
* Skaidrīte Putniņa — Lidija
* Aija Dzērve — Elza
* Egons Dombrovskis – Žanis
* Māra Mennika – Māra
* Jānis Skanis – apsargs
* Jeļena Sigova – Nataša
* Gundars Grasbergs – Marks
* Ance Zvirbule – Paula
* Dana Lāce — Dagmara
* Viktors Ellers — Jēkabs

## Atsauces
Urugvaja (upe)

**Urugvaja** (, ) ir upe Dienvidamerikā, viena no Laplatas satekupēm. Sākas Brazīlijas Santakatarinas štatā, saplūstot Kanuasas un Pelotasas upēm. Augštecē plūst rietumu virzienā, lejpus Itapirangas pilsētas pagriežas uz dienvidrietumiem un dienvidiem un tālāk visā garumā veido Argentīnas un Brazīlijas robežu, vēlāk — Argentīnas un Urugvajas robežu. Augšpus Buenosairesas saplūst ar Paranas upi, veidojot kopīgu estuāru  Laplatu. Pašas Urugvajas garums ir , bet kopā ar garāko augšteci Kanuasu — . Lielākās pilsētas upes krastos ir Konkordija, Urugvajana, Sanborža, Salto, Paisandu, Konsepsjona del Urugvaja un Gvalegvajču.

## Ārējās saites
Namdaru valks

**Namdaru valks** (arī **Kvāšu valks**) ir Dzeldas labā krasta pieteka Kuldīgas novadā.

Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Dzeldā augšpus Šķērveļa ietekas. Namdaru valku šķērso valsts autoceļš V1276 (Tukuma dzirnavas—Dzelda).

## Atsauces
Latvijas Republikas apsardzības ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s apsardzības ministri**, kas bija Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Šāds amats pastāvēja no 1918. līdz 1924. gadam, kad amats tika izveidots no kara ministra amata. Politiskā līmenī viņi vadīja Latvijas Republikas Apsardzības ministriju, kas ir pašreizējās Aizsardzības ministrijas priekštece.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1918 — 1940) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

## Ārējās saites
* Aizsardzības ministrija
Petriņciems

**Petriņciems** ir Rīgas pilsētas daļa Bieriņu apkaimē Pārdaugavā. 

Ciems izveidojies 20. gadsimta sākumā uz bijušās Bieriņu muižas (vācu: *Lindenruh*) zemes Mārupītes krastos.
Jāņciems

**Jāņciems** ir vēsturiska Rīgas pilsētas daļa tagadējās Dārzciema un Šķirotavas apkaimēs.

Ciems izveidojies 20. gadsimta sākumā uz bijušās Jāņa muižas (vācu: *Johannenhof, Johannishof*) zemes. Pēc 1934. gada Rīgas administratīvā sadalījuma Jāņciems bija viens no 40 Rīgas administratīvajiem rajoniem.
1939. gadā reizē ar Ķeguma spēkstacijas būvi šeit izveidoja Rīgas galveno apakšstaciju "Jāņciems".
2016.—2017. gada UEFA Eiropas līgas sezona

**2016.—2017. gada UEFA Eiropas līgas sezona** bija 46. Eiropas otra spēcīgākā futbola klubu turnīra sezona un 8. ar UEFA Eiropas līgas nosaukumu. Tā sākās  ar pirmās kvalifikācijas kārtas spēlēm un noslēdzās  ar finālspēli *[[Friends Arena]]* stadionā Stokholmas piepilsētā Solnā, Zviedrijā.

Par uzvarētājiem kļuva Anglijas klubs *[[Manchester United FC|Manchester United]]*, kas finālā ar 2:0 pieveica Nīderlandes vienību Amsterdamas "Ajax". Līdz ar to *Manchester United* kvalificējās 2017. gada UEFA Superkausam un ieguva tiesības spēlēt 2017.—2018. gada UEFA Čempionu līgas grupu turnīrā.

## Kvalifikācijas kārta
### 1. kvalifikācijas kārta

|}

### 2. kvalifikācijas kārta

|}

### 3. kvalifikācijas kārta

|}

### Izslēgšanas spēles

|}

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

### I grupa

### J grupa

### K grupa

### L grupa

## Izslēgšanas spēles
### Sešpadsmitdaļfināli

|}

### Astotdaļfināli

|}

### Ceturtdaļfināli

|}

### Pusfināli

|}

### Fināls

## Rezultatīvākie spēlētāji
Rezultatīvāko spēlētāju statistikā nav ieskaitītas kvalifikācijas kārtas spēles.

## Atsauces

## Ārējās saites
* UEFA mājaslapa
Višākhapatnama

**Višākhapatnama** (, *Viśākhapaṭnaṁ*) ir pilsēta Indijas dienvidaustrumos, Āndhras Pradēšas štatā. Tā atrodas Bengālijas līča krastā pie Austrumgatu kalniem. Tā ir viena no lielākajām ostas pilsētām Indijā, nozīmīga Indijas flotes militārā osta. Iedzīvotāju skaits pilsētas aglomerācijā pārsniedz 4 miljonus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ж

thumbnail|235px|Lielais un mazais kirilicas burts Ж
**Ж** (**ж**) ir kirilicas burts. Tas ir sastopams daudzos slāvu valodu alfabētos, kur izmanto kirilicu. Šis burts visbiežāk reprezentē balsīgu alveopalatālu berzeni /ʒ/ (latviešu valodā tā izrunā burtu ž) vai balsīgu retrofleksu berzeni /ʐ/. Transkripcijā uz latīņu alfabētu ж tiek attēlots vai nu kā *zh* vai kā *ž*.

Ж burta unikods ir U+0416, bet mazā burta ж unikods ir U+0436.

## Izmantošana
Burts ж ir sastopams visos slāvu alfabētos, kur izmanto kirilicu.

## Ārējās saites