Pleskavas apgabals

**Pleskavas apgabals** () ir viens no Krievijas Federācijas apgabaliem Ziemeļrietumu federālajā apgabalā, pie valsts robežas ar Baltkrieviju, Latviju un Igauniju.

Robežojas ar Ļeņingradas un Novgorodas apgabaliem. Dienvidaustrumos tas robežojas arī ar Krievijas Centrālajā federālajā apgabalā ietilpstošajiem Tveras un Smoļenskas apgabaliem.

## Vēsture
Pleskavas apgabala teritorija ir viens no Senās Krievzemes veidošanās centriem. Pagājušo gadu vēstures hronikā minēts, ka Izborskas pilī 9. gadsimtā apmeties Rurika brālis Truvors, savukārt Pleskava tradicionāli tiek uzskatīta par Kijivas kņazienes Olgas dzimto pilsētu. No 1348. līdz 1510. gadam tagadējā Pleskavas apgabala ziemeļu daļa atradās Pleskavas Republika, bet dienvidu daļa pakļāvās Polockas kņaziem.

1510. gadā Pleskavas valsti iekļāva Maskavijas teritorijā, bet Sebežas un Ņeveļas apkārtne atradās Lietuvas dižkunigaitijas pakļautībā. Lielā Ziemeļu kara laikā Krievijas cars Pēteris I Pleskavas apriņķi iekļāva jaunizveidotajā Ingermanlandes guberņā (1708—1710), Pēterburgas guberņā (1710—1727), tad Novgorodas guberņā.  
Katrīnas II valdīšanas laikā 1777. gadā izveidoja Pleskavas vietniecību, ko 1796. gadā pārdēvēja par Pleskavas guberņu.

1927. gadā Pleskavas guberņu likvidēja, tās teritorijas ziemeļdaļu iekļāva Ļeņingradas apgabalā, bet dienviddaļu Rietumu apgabalā.  
Otrā pasaules kara laikā apgabala teritoriju okupēja Vērmahts, pēc tā atbrīvošanas 1944. gadā izveidoja Pleskavas apgabalu, kuram pievienoja no Igaunijas un Latvijas atdalītās teritorijas (tagadējās Ivangorodas, Pečoru, Izborskas un Pitalovas apkārtnē). 1957. gadā Pleskavas apgabalam pievienoja daļu no likvidētā Veļikijluku apgabala.

## Administratīvais iedalījums

Administratīvi Pleskavas apgabals ir sadalīts 2 pilsētu rajonos (*городской округ*) un 24 rajonos (*муниципальный район*).

*Pleskava (*Псков*)
*Veļikije Luki (*Великие Луки*)
*Bežaņicu rajons (*Бежаницкий район*)
*Dedoviču rajons (*Дедовичский район*)
*Dno rajons (*Дновский район*)
*Gdovas rajons (*Гдовский район*)
*Krasnogorodskas rajons (*Красногородский район*)
*Kuņjas rajons (*Куньинский район*)
*Lokņas rajons (*Локнянский район*)
*Ņeveļas rajons (*Невельский район*)
*Novorževas rajons (*Новоржевский район*)
*Novosokoļņiku rajons (*Новосокольнический район*)
*Opočkas rajons (*Опочецкий район*)
*Ostrovas rajons (*Островский район*)
*Palkinas rajons (*Палкинский район*)
*Pečoru rajons (*Печорский район*)
*Pitalovas rajons (*Пыталовский район*)
*Pleskavas rajons (*Псковский район*)
*Pļusas rajons (*Плюсский район*)
*Porhovas rajons (*Порховский район*)
*Pustoškas rajons (*Пустошкинский район*)
*Puškinskije Goru rajons (*Пушкиногорский район*)
*Sebežas rajons (*Себежский район*)
*Strugi Krasnijes rajons (*Струго-Красненский район*)
*Usvjatu rajons (*Усвятский район*)
*Veļikije Luku rajons (*Великолукский район*)

## Pilsētas

Pleskavas apgabalā ir 14 pilsētas:

***[[Pleskava]]** - 206 154 iedz.
***[[Veļikije Luki]]** - 97 866 iedz.
*Ostrova - 20 423 iedz.
*Ņeveļa - 15 578 iedz.
*Opočka - 10 910 iedz.
*Pečori - 10 589 iedz.
*Porhova - 9 898 iedz.
*Dno - 8 475 iedz.
*Novosokoļņiki - 7 833 iedz.
*Sebeža - 5 869 iedz.
*Pitalova - 5 574 iedz.
*Pustoška - 4 385 iedz.
*Gdova - 3 971 iedz.
*Novorževa - 3 544 iedz.

### Karte

## Iedzīvotāji
**Lielākās apdzīvotās vietas**

**Etniskais sastāvs**

* 1897—1926 skaitļi atbilst Pleskavas guberņai.

### Depopulācija
20. gadsimta pēdējās trīs ceturtdaļās apgabals ir piedzīvojis un turpina piedzīvot intensīvu depopulāciju, kas saistīta ar jauniešu aizplūšanu un līdz ar to iedzīvotāju novecošanos un dabisko iedzīvotāju skaita samazināšanos. Ja saskaņā ar 1926. gada tautas skaitīšanas datiem pašreizējās apgabala robežās dzīvoja 1678 tūkstoši cilvēku, tad līdz 1990. gadam iedzīvotāju skaits samazinājās līdz 844 tūkstošiem, bet līdz 2008. gada sākumam — līdz 705 tūkstošiem. Tajā pašā laikā pēc iedzīvotāju skaita samazināšanās tempiem Pleskavas apgabalu apsteidz tikai daži Galējo Ziemeļu reģioni, no kuriem turpinās iedzīvotāju masveida aizbraukšana. Pleskavas apgabalu 20. gadsimta 90. gados neoficiāli dēvēja par "Krievijas depopulācijas galvaspilsētu", tā demogrāfiskie rādītāji (galvenokārt iedzīvotāju dzimuma un vecuma struktūra ar lielu vecāka gadagājuma cilvēku īpatsvaru) tika izmantoti mācību literatūrā, lai ilustrētu attiecīgos procesus.

## Skatīt arī
* Pleskava
* Pleskavas guberņa
* Pleskavas kņazi

## Ārējās saites