open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Žans Dufēts

**Žans Žerārs Dufēts** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija franču vingrotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 211 punktus, izcīnot dalīto 88. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dufēts (SOK profils) 
* Žans Dufēts (''Olympedia'' profils) 
* Dufēts (''Sports Reference'' profils)
Jaunie labējie

**Jaunie labējie** (,  *alt-lite*, *alt-light*) ir labēja politiskā kustība, kuras locekļi sevi uzskata par nodalītiem gan no pamatplūsmas konservatīvisma, gan no alternatīvi labējās (*alt-right*) kustības raksturīgajiem galēji labējiem un baltādaino nacionālisma uzskatiem. Koncepcija galvenokārt ir saistīta ar Amerikas Savienoto Valstu politiku, kur tā parādījās 2017. gadā.

## Uzskati
Jauno labējo kustības pārstāvji ir norobežojušies no alternatīvi labējā etniskā nacionālisma. Tāpat kā alternatīvi labējie, jaunie labējie parasti izrāda plašu atbalstu Donaldam Trampam, kā arī neatbalsta politkorektumu, islāmu, feminismu, un nelegālo imigrāciju. Kustība tikusi apvainota par iesaistīšanos sazvērestības teorijās.

Pretapmelošanas līga (*Anti-Defamation League*) ir publicējusi to cilvēku sarakstu, kurus uzskata par jauno labējo pārstāvjiem. To skaitā ir rakstniece un raidieraksta vadītāja Bretaņa Petībouna, Mērilendas aktīvists Koltons Mervins, 2018. gada Senāta republikāņu kandidāts no Virdžīnijas Korijs Stjuarts, *[[Proud Boys]]* dibinātājs Gevins Makinenss, angļu blogeris Pols Džozefs Vatsons, sazvērestības teorētiķis Džeks Posobaīks, Jaunzēlandes aktīvists Kails Čepmens, Kails Preskots, Baltā nama korespondents Lukiāns Vintričs, Maiks Černovičs un Mailo Jianopuls.

## Atsauces
Rauls Surzā

**Žans Rauls Surzā** (; dzimis , miris ) bija franču vingrotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 196 punktus, izcīnot 108. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Surzā (SOK profils) 
* Surzā (''Olympedia'' profils) 
* Surzā (''Sports Reference'' profils)
Autoceļš V563

**V563** autoceļš **Greiškāni—Sprūževa** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu A12 (E22) Greiškānos ar autoceļu V579 Sprūževā. Autoceļš ir 2,5 km garš, klāts ar grants segumu gandrīz visā garumā, izņemot 150 m garu posmu Sprūževā, kas ir klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Rēzeknes novada Griškānu pagastu.

## Krustojošie autoceļi
* A12, E22 (Greiškāni)
* V579 (Sprūževa)

## Atsauces
Dekerts

**Dekerts** var būt:

* Konrāds Dekerts (1891—1942), vācbaltiešu jurists, virsnieks un izlūks;
* Šarls Dekerts (*Charles Deckert*; 1880—miršanas datums nav zināms), franču vingrotājs.
Autoceļš V554

**V554** autoceļš **Dekšāre—Varakļānu stacija** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu V735 pie Brangovas un Stiukām (netālu no Dekšārēm) ar dzelzceļa staciju "Varakļāni". Autoceļš ir 2,9 km garš, pirmo 450 m garu posmu (līdz ceļam uz Ožiniekiem) klāts ar asfaltbetona segumu, bet atlikušo — ar grants segumu. Ceļš šķērso Rēzeknes novada Dekšāres pagastu.

## Atsauces
Autoceļš V590

**V590** autoceļš **Utāni—Virauda—Andrupene** bija Latvijas vietējais autoceļš, kas savienoja autoceļu V599 pie Utāniem ar autoceļu V615 Andrupenē. Autoceļa kopējais garums bija  un tas maršruta lielākajā daļā bija klāts ar grants segumu, izņemot  garu posmu Andrupenē, kas bija klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērsoja Rēzeknes novada Mākoņkalna un Krāslavas novada Andrupenes pagastus.

2013. gada 17. augustā ar Ministru kabineta noteikumiem nr. 582 pievienots autoceļam V599.

## Krustojošie autoceļi
* V599 (Utāni)
* V568 (Rukmoni)
* V615 (Andrupene)

## Atsauces
Autoceļš V599

**V599** autoceļš **Ismeri—Zosna—Andrupene** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu V551 pie Ismeriem caur Zosnu ar autoceļu V615 Andrupenē. Autoceļš ir  garš, pārsvarā klāts ar grants segumu, izņemot  garu posmu Andrupenē, kas ir klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Rēzeknes novada Lūznavas un Mākoņkalna pagastus, kā arī Krāslavas novada Andrupenes pagastu.

## Vēsture
Sākotnēji autoceļa V599 nosaukums bija "Zosna—Puša" un tas bija  garš. 2013. gada 17. augustā ar Ministru kabineta noteikumiem nr. 582 no autoceļa izdalīja  garu posmu "Utāni—Puša", kuru atdeva pašvaldības pārvaldībā, ka arī pievienoja atdalīto no autoceļa V581  garu posmu "Markovka—Zosna" un visu svītrotā autoceļa V590  garu posmu "Utāni—Virauda—Andrupene".

## Krustojošie autoceļi
* V551 (Ismeri)
* P56 (Zosna)
* V568 (Rukmoni)
* V615 (Andrupene)

## Atsauces
Ģula Katona

**Ģula Katona** (; dzimis , miris ) bija ungāru vingrotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā, taču sacensības līdz galam neveica un izstājās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ģula Katona (SOK profils) 
* Ģula Katona (''Olympedia'' profils) 
* Ģula Katona (''Sports Reference'' profils)
Kriss D'Elia

**Kristofers Viljams D'Elia** (; dzimis ) ir amerikāņu *stand-up* komiķis, aktieris, rakstnieks un podkāsta vadītājs.

## Bērnība
D'Elia ir TV producenta un režisora Bila D'Elia un interjera dekoratores Elijas D'Elia (pirmslaulības uzvārdā Dombroska) dēls. Viņam ir jaunākais brālis, filmu veidotājs un aktieris Mets D'Elia. Viņa tēvs ir otrās paaudzes itālo-amerikānis, māte — poļu un itāļu izcelsmes. D'Elia ir dzimis un audzis Montklērā, Ņūdžersijā, līdz divpadsmit gadu vecumam, kad viņa ģimene pārcēlās uz dzīvi Losandželosā. 1998. gadā viņš pabeidza *La Cañada* vidusskolu.

## Karjera
D'Elia uzsāka savu stand up komiķa karjeru 2006.gadā un uzskata sevi par komiķi-aktieri.
D'Elia guva plašāku atpazīstamību, attainojot Viljamu Stankovski (*William Stankowski*) seriālā "Glory Daze", kas ilga vienu sezonu tīklā TBS. Divas sezonas viņš spēlēja Aleksa Millera lomu (*Alex Miller*) NBC komēdiju sērijā "Whitney". D'Elia bija viens no trim "Ten Minute Podcast" vadītājiem (no 2012. līdz 2015. gadam) kopā ar Braienu Kalenu un Vilu Sasso. Kopš 2017. gada D'Elia vada podkāstu "Congratulations with Chris D'Elia".

## Personīgajā dzīvē
2006. gadā D'Elia apprecējās ar aktrisi Emīliju Montāgu, taču 2010. gadā pāris izšķīrās. D'Elia apgalvo, ka nekad nav lietojis aizliegtas narkotikas vai alkoholu. D'Elia dzīvo Losandželosā "Beachwood Canyon" rajonā.

## Apsūdzības
2020. gada jūnijā D'Elia tika apsūdzēts par uzmākšanos nepilngadīgām meitenēm un seksuālu uzmākšanos. D'Elia noraidīja šos apgalvojumus, sakot, ka nekad nav apzināti uzmācies nepilngadīgām meitenēm, kā arī uzsvēris, ka nav ticies vai apmainījies ar neatbilstošām fotogrāfijām. Apsūdzību iespaidā *[[Comedy Central]]* no savas vietnes noņēma D'Elias 2013. gada stand up speciālizlaidumu "White Male. Black Comic". Apsūdzību dēļ Radošo mākslinieku aģentūra (*Creative Artists Agency*) pārtrauca sadarbību ar D'Eliu.

## Atsauces
Golfs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Golfs]] [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no 20 oficiālajiem olimpiskajiem sporta veidiem. Šī bija pirmā reize, kad golfs bija iekļauts olimpisko spēļu programmā, kā arī viens no diviem sporta veidiem, kur šajās olimpiskajās spēlēs bija izdalītas sacensības sievietēm. Golfa turnīrs notika no 1900. gada 2. līdz 3. oktobrim Parīzes piepilsētas Kompjeņā. Tajās kopā startēja 22 sportisti, 12 vīrieši un 10 sievietes, no 4 valstīm. Šī bija pirmā reize, kad golfs bija iekļauts olimpisko spēļu programmā.

Visvairāk olimpisko medaļu ieguva ASV sportisti, kopumā 4 sportisti. Vīriešu turnīrā zelta medaļu ieguva amerikānis Čārlzs Sendss, bet sieviešu turnīrā amerikāniete Margareta Ebota.

## Sacensību kalendārs
 — fināls (medaļu izcīņa)

## Norises vieta
Olimpiskais golfa turnīrs notika Kompjeņas klubā, kurš atradās apmēram 50 kilometrus no Parīzes. Šis golfa klubs tika uzcelts 1896. gadā un bija viens no nedaudzajiem golfa laukumiem, kas 19. gadsimtā tika uzcelts ārpus Lielbritānijas vai Īrijas. Golfa laukumu projektēja M. V. Frīmantls un tika uzbūvēts Kompjeņas zirgu sacīkšu trasē.

## Turnīra formāts un izspēle
Vīriešu turnīrs tika izspēlēts 1900. gada 2. oktobrī, kur viņi spēlēja divas 18 bedrīšu kārtas. Nākamajā dienā, 1900. gada 3. oktobrī, notika sieviešu turnīrs, kurā viņas izspēlēja tikai 9 bedrītes.
## Medaļu ieguvēji
### Medaļnieki
[200px|thumb|[Margareta Ebota izcīnīja zelta medaļu sieviešu turnīrā]]

### Medaļu sadalījums starp valstīm

*  — Pirmās izcīnītās olimpiskās medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā zelta medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā sudraba medaļas valstij šajā sporta veidā
*  — Pirmās izcīnītā bronzas medaļas valstij šajā sporta veidā

## Pārstāvētās valstis un sportisti

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs tenisa sacensībās startēja 22 sportisti (12 vīrieši un 10 sievietes) no 4 valstīm. Visas valstis pirmo reizi startēja šajā sporta veidā.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Golfs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Golfs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'') 
* Golfs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Golf 1900". Accessed 27 January 2006. Available electronically at  .
*
Teodors Šīmanis

thumb|250px|Teodors Šīmanis apmēram 1905. gadā
**Teodors Šīmanis** (, 1847-1921) bija vācbaltiešu vēsturnieks, Berlīnes Universitātes profesors Austrumeiropas vēsturē.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1847. gada 17. (5.) jūlijā Grobiņā.
Mācījās Jelgavas ģimnāzijā (1858—1867), studēja vēsturi Tērbatas Universitātē (1867—1872). Uzņemts vācbaltu studentu korporācijā Curonia. Strādāja par mājskolotāju Jelgavā par arhivāru Dancigā. 1874. gadā Šīmanis Getingenes Universitātē aizstāvēja savu promocijas darbu. 1878. gadā vadīja arheoloģiskos izrakumus Vīlandes ordeņa pilī, kopš 1883. gada viņš strādāja Tallinas pilsētas arhīvā. 1885. gadā publicēja pētījumu par Tallinas attiecībām ar Rīgu un Krieviju 1483.-1505. gados (*Revals Beziehungen zu Riga und Russland in den Jahren 1483-1505* *).

1887. gadā Šīmani ievēlēja par [[Berlīnes Universitāte]]s docentu, līdztekus viņš bija [[Prūsija]]s slepenā valsts arhīva arhivārs (1889—1892). 1892. gadā Šīmani ievēlēja par ekstraordināro profesoru, 1906. gadā par profesoru [[Austrumeiropa]]s vēsturē. Līdz 1914. gada rudenim viņš rakstīja ārpolitikas nedēļas kopsavilkumus "Kreuzzeitung", kam bija liela ietekme uz vadošo aprindu viedokli par Krievijas politiku [[Baltijas provinces|Baltijas provincēs]]. Bija viens no vēstures žurnāla "Zeitschrift für osteuropeische Geschichte" redaktoriem 1910. gadā. Vācijas ķeizara [[Vilhelms II|Vilhelma II]] draugs un padomnieks.

Pirmā pasaules kara laikā viņš atkāpās no profesora amata, kopā ar [[Pauls Rorbahs|Paulu Rorbahu]] veidoja pretkrievu politiku un noformulēja ģeopolitisko koncepciju par Krievijas impērijas sadalīšanu. Pēc Vidzemes okupācijas 1918. gadā viņu iecēla par [[Tērbatas Universitāte]]s kuratoru.
Miris 1921. gada 26. janvārī Berlīnē.

== Darbi ==
* *Die älteste schwedische Kataster Liv- und Estlands* (1882),
* *Revals Beziehungen zu Riga und Russland in den Jahren 1483-1505* (1885), "Rēveles attiecības ar Rīgu un Krieviju 1483-1505 gados",
* *Geschichte Russlands, Livlands und Polens bis in 17. Jahrhundert* (divi sējumi, Vilhelma Onkena "Allgemeine Geschichte", 1885-1889), "Krievijas, Livonijas un Polijas vēsture līdz 17. gadsimtam",
* *Bibliothek russischer Denkwürdigkeiten* (septiņos sējumos, 1893-1895),
* *Deutschland und die große Politik* (14. sējumos, 1901—1915), "Vācija un lielā politika",
* *Geschichte Russlands unter Kaiser Nikolaus I'' (četros sējumos, 1904—1919), "Krievijas vēsture ķeizara Nikolaja I vadībā".

## Ārējās saites
Gravenieku Elkas kalns

**Gravenieku Elkas kalns** jeb **Gravenieku Elku kalns** ir sena kulta vieta, vietējas nozīmes arheoloģiskais piemineklis Dienvidkurzemes novada Bunkas pagasta ziemeļaustrumos, Vārtājas upes kreisajā krastā. 

Kalns apaudzis ar jauktu koku mežu. Kalna augstākajā daļā 30 x 60 metrus liels plakums. Dienvidu pusē samanāmas terases pazīmes. Kalns apmēram 6 metrus augsts attiecībā pret apkārtni, bet attiecībā pret Vārtājas upi, ievērojami augstāks. Vietējie iedzīvotāji kalna apkārtni dēvē par Elkuzemi. 

## Ārējās saites
* Gravenieku Elkas kalns portālā senvietas.lv
Gaiļa kalns

**Gaiļa kalns** ir pilskalns, kas atrodas Dienvidkurzemes novada Bunkas pagasta dienvidaustrumu daļā, apmēram kilometru uz austrumiem no valsts autoceļa P114 (Ilmāja—Priekule—Lietuvas robeža (Plūdoņi)) sabiedriskā transporta pieturas "Robežnieki".

Pilskalns atrodas lielāka paugura austrumu galā, no lielā paugura pilskalns atdalīts ar dabisku ieleju. Tam nav mākslīgas apstrādāšanas pēdu. Kalns nepārskatāms, aizaudzis. Otrā pasaules kara laikā postīts, izrokot tranšejas, tomēr kultūrslānis nav konstatējams. Par kalnu ir saglabājies bagāts folkloras materiāls. Ir teikas par nogrimušu pili, par caurumiem pilskalnā. Gaiļa kalnu grāmatā "Cūkgans" aprakstījis Andrejs Kurcijs.

## Foto galerija

Attēls:Gaila kalns.jpg|alt=|Gaiļa kalna 3D modelis. Veidots no brīvpieejas Lidar datiem, izmantojot lietotni planlaufTerrain
Attēls:Gaila kalns ortofoto 01.jpg|alt=|Gaiļa kalna 3D modelis ar ortofoto slāni. Veidots no brīvpieejas Lidar datiem, izmantojot lietotni planlaufTerrain


## Ārējās saites

* Gaiļa kalns
Zviedru kapi (pilskalns)

**Zviedru kapi** jeb **Šalku Zviedru kapi** ir pilskalns, kas atrodas Dienvidkurzemes novada Bunkas pagasta rietumu daļā, uz dienvidrietumiem no Tadaiķiem.

Pilskalnu 1978. gadā atklāja Andrejs Vasks. Senvieta ir netipiska senajiem Kurzemes nocietinājumiem. Tas ierīkots Vārtājas senlejas labā krasta paugurā, kas no ziemeļiem un austrumiem dabiski nocietināts ar gravām, bet no rietumu un dienvidu puses nocietināts ar pusotru metru augstu un 3—5 metrus platu lokveida valni. Plakums ir neregulārs, 50 x 60 metrus liels. Kultūrslānis sasniedz pusmetra biezumu, tomēr tas postīts ar viduslaikos ierīkoto kapsētu, kas devusi kalna mūsdienu nosaukumu.

## Foto galerija

Attēls:Salku Zviedru kapi ortofoto.jpg|alt=|Šalku Zviedru kapu 3D modelis


## Atsauces

## Ārējās saites
* Zviedru kapi portālā latvijas-pilskalni.lv
Krotes pilskalns

**Krotes pilskalns** ir pilskalns, kas atrodas Dienvidkurzemes novada Bunkas pagasta ziemeļu daļā, uz ziemeļrietumiem no Krotes. Pilskalnam pāri uzbūvēts valsts autoceļš V1205 (Krote—Tadaiķi).

## Foto galerija

Attēls:Krotes pilskalns ortofoto 01.jpg|alt=|Pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites

* Krotes pilskalns portālā latvijas-pilskalni.lv
Šatorū

**Šatorū** (, ) ir pilsēta un komūna Francijas centrālajā daļā, Centra–Valdeluāras reģionā. Pilsēta ir Endras departamenta administratīvais centrs. 2017. gadā Šatorū dzīvoja 43,7 tūkstoši iedzīvotāju, bet tās aglomerācijā iedzīvotāju skaits bija 76,2 tūkstoši. Pilsēta atrodas Endras upes krastos, uz dienvidiem no Orleānas. Gar pilsētu iet automaģistrāle un dzelzceļa līnija starp Parīzi un Tulūzu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalverts

**Kalverts** var būt:

* Aleksandrs Kalverts (*Alexander Calvert*; 1990) — kanādiešu aktieris;
* Dominiks Kalverts-Lūins (*Dominic Calvert-Lewin*; 1997) — angļu futbolists.
Unajs Emerijs

**Unajs Emerijs** (; dzimis ) ir Spānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā. Kopš 2022. gada Emerijs ir Anglijas Premjerlīgas kluba *[[Aston Villa FC|Aston Villa]]* galvenais treneris.

Savu lielāko daļu spēlētāja karjeras Emerijs spēlēja Spānijas *[[Segunda División]]* komandās. Savu trenera karjeru Emerijs sāka 2004. gadā, kad kļuva par ''Lorca Deportiva'' treneri. Vēlāk viņš pievienojās *[[UD Almería]]* un pirmo reizi kluba vēsturē iekļuva *La Liga*. Vēlāk vairākus gadus vadīja *[[Valencia CF]]* komandu, bet 2012. gadā kļuva par Krievijas Premjerlīgas kluba Maskavas "''Spartak''" galveno treneri. 2013. gadā Emerijs atgriezās Spānijā un pievienojās ''Sevilla'' komandai. Emerija vadībā *Sevilla* komanda trīs sezonas pēc kārtas uzvarēja UEFA Eiropas līgā. Vēlāk divas sezonas Emerijs vadīja *[[Paris Saint-Germain]]* komandu, izcīnot vienu *[[Ligue 1]]* titulu. 2018. gadā Emerijs tika apstiprināts par ''Arsenal'' galveno treneri, nomainot Arsēnu Vengeru. Savā pirmajā sezonā Emerijs aizveda *Arsenal* komandu līdz UEFA Eiropas līgas finālam, kur gan zaudēja ''Chelsea'' komandai. 2019. gada novembrī pēc neuzvarētām septiņām spēlēm pēc kārtas, Emerijs tika atlaists. 2020. gada vasarā Emerijs kļuva par ''Villarreal'' galveno treneri. Ar šo klubu kļuva par 2020.—2021. gada UEFA Eiropas līgas uzvarētāju.

 Emerijs tika iecelts par Anglijas Premjerlīgas kluba *[[Aston Villa FC|Aston Villa]]* galveno treneri. Premjerlīgas klubs *Villarreal* samaksāja 6 miljonu eiro izpirkšanas maksu.

## Sasniegumi

### Trenera karjera
**Sevilla**

* UEFA Eiropas līga: 2013–14, 2014–15, 2015–16

**Paris Saint-Germain**

* Ligue 1: 2017–18
* Coupe de France: 2016–17, 2017–18
* Coupe de la Ligue: 2016–17, 2017–18
* Trophée des Champions: 2016, 2017

**Villarreal**

* UEFA Eiropas līga: 2020–21

**Individuālie sasniegumi**

* Eiropas sezonas labākais treneris: 2013–14

## Atsauces

## Ārējās saites
Raimons Domeneks

**Raimons Domeneks** (; dzimis ) ir Francijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā.

Kā spēlētājs, Domeneks ilgstoši spēlēja Lionas "''Olympique''" un *[[RC Strasbourg]]* komandās. Savu trenera karjeru Domeneks iesāka *[[FC Mulhouse]]* komandā. Vēlāk Domeneks trenēja Lionas komandu un Francijas U21 izlasi. 2004. gadā Domeneks kļuva par Francijas futbola izlases treneri. Pēc nesekmīga 2010. gada FIFA Pasaules kausa Domeneks pameta Francijas izlases galvenā trenera amatu. 2020. gadā, pēc desmit gadu pauzes, Domeneks atgriezās trenera amatā un pievienojās *[[FC Nantes]]*. 2021. gada februārī tika atbrīvots no amata pēc tam, kad nespēja uzvarēt nevienā no astoņām spēlēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Manuels Pellegrīni

**Manuels Pellegrīni** (, dzimis ) ir Čīles futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Kopš 2020. gada Pellegrīni ir Spānijas *[[La Liga]]* kluba *[[Real Betis]]* galvenais treneris.

Savu trenera karjeru Pellegrīni sāka vairākos Dienvidamerikas klubs Čīlē, Ekvadorā un Argentīnā. 2004. gadā Pellegrīni kļuva par *[[Villarreal CF]]* galveno treneri. 2009. gadā Pellegrīni noslēdza divu gadu līgumu ar Madrides "''Real''", kur gan pirmajā sezonā finišēja otrajā vietā un tika atlaists. Nākamās trīs sezonas Pellegrīni vadīja citu Spānijas komandu ''Málaga''. 2013. gadā viņš tika apstiprināts par Anglijas Premjerlīgas komandas ''Manchester City'' galveno treneri. Pellegrīni vadībā, komanda 2013.—2014. gada sezonā izcīnīja Premjerlīgas čempionu titulu. 2017. gadā, pēc līguma beigām, Pellegrīni pameta *Manchester City*. Vēlāk viņš divus gadus trenēja Ķīnas komandu ''Hebei China Fortune'', bet 2018. gadā atgriezās Anglijā un pievienojās ''West Ham United''. 2019. gada decembrī viņš tika atlaists, komandai esot tikai 17. vietā. 2020. gadā Pellegrīni kļuva par *[[Real Betis]]* galveno treneri.

## Sasniegumi

### Trenera karjera
**Universidad Católica**

* Copa Chile: 1995
* Copa Interamericana: 1994

**LDU Quito**

* Ekvadoras A sērija: 1999

**San Lorenzo**

* Primera Division: 2000—01

**River Plate**

* Primera Division: 2002—03

**Villarreal**

* UEFA Intertoto kauss: 2004

**Manchester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2013—14
* Anglijas Līgas kauss: 2013—14, 2015—16

## Atsauces

## Ārējās saites
Valetudo (pavadonis)

**Valetudo** jeb **Jupiters LXII** ir viens no mazākajiem Jupitera ārējiem pavadoņiem. Līdzīgi kā Temisto un Karpo, Valetudo ir unikāls, grupām nepiederošs pavadonis.

## Atklāšanas vēsture
Pavadoni atklāja Skots Šepards (*Scott S. Sheppard*) attēlā, kas tika uzņemts 2016. gada 9. martā Laskampanas observatorijā, Čīlē. Ziņojumu par atklāšanu publicēja 2018. gada 17. jūlijā, dodot pavadonim pagaidu apzīmējumu S/2016 J 2. Jau pirmajās publikācijās atklājuma autori pavadoņa apzīmēšanai izmantoja vārdu "Valetudo", par godu senās Romas veselības un higiēnas dievietei, Jupitera mazmazmeitai. 25. septembrī Starptautiskā Astronomijas savienība atzina atklājumu un piešķīra pavadonim numuru LXII. 2018. gada 3. oktobrī Valetudo vārds tika oficiāli apstiprināts.

## Orbīta
Valetudo pilnu apgriezienu ap Jupiteru, vidēji 18,98mlj. km attālumā no tā, veic 533,3 dienās. Orbītas ekscentritāte ir 0,222.

## Fiziskie parametri
Valetudo diametrs sastāda ap 1 kilometru. Tiek uzskatīts, ka ārējie pavadoņi pamatā sastāv no silikātu iežiem. Tādēļ tā blīvums tiek vērtēts ap 2,6 g/cm³.

## Atsauces
Golferi 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **sportisti, golferi, kuri startēja [[golfs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|golfa turnīrā]] [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Parīzē. Golfa turnīrs tika aizvadīts no 1900. gada 2. līdz 3. oktobrim, Parīzes piepilsētas Kompjeņas klubā. Turnīrā kopā startēja **22 sportisti** (12 vīrieši un 10 sievietes) no **4 valstīm**. Sportisti varēja startēt divās disciplīnās — vīriešu un sieviešu turnīrā.

## Sportisti
*Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

## Pārstāvētās valstis un sportistu skaits

## Atsauces

## Ārējās saites
* Golfs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Golfs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'') 
* Golfs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Golf 1900".  Accessed 27 January 2006. Available electronically at  .
*
Golfs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vīriešu turnīrs

**Vīriešu turnīrs** bija viena no divām disciplīnām golfa sacensībās, kas tika aizvadīta 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Turnīrs tika aizvadīts 1900. gada 2. oktobrī netālu no Parīzes, Kompjeņas klubā. Vīriešiem sacensības tika aizvadītas divās 18 bedrīšu kārtās. Sacensībās startēja 12 sportisti no 4 valstīm.

Zelta medaļu šajā turnīrā ar rezultātu 82:85 izcīnīja amerikānis Čārlzs Sendss, kurš tikai par vienu sitienu uzvarēja britu Volteru Rezerfordu. Savukārt bronzas medaļu ieguva brits Deivids Robertsons.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti

Visas valstis šajā disciplīnā bija pārstāvētas pirmo reizi.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Golfs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vīriešu turnīrs (''Sports Reference'') 
* Golfs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vīriešu turnīrs (''Olympedia'') 
* Golfs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vīriešu turnīrs (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Golf 1900".  Accessed 27 January 2006. Available electronically at  .
*
Džarons Laniērs

**Džarons Zepels Laniērs** (angļu: *Jaron Zepel Lanier*; dzimis 1960. gada 3. maijā Ņujorkā, ASV) ir amerikāņu datorfilozofijas rakstnieks, datorzinātnieks, vizuālais mākslinieks, un mūsdienu klasiskās mūzikas komponists. Tiek uzskatīti par virtuālās realitātes jomas dibinātāju. 1985. gadā Laniērs dibināja *VPL Research, Inc.* — pirmo uzņēmumu, kas pārdeva virtuālās realitātes (VR) brilles un cimdus. 2006. gadā viņš sāka strādāt *[[Microsoft]]*, un kopš 2009. gada strādā *[[Microsoft Research]]* kā starpdisciplinārs zinātnieks.

Laniērs ir arī mūsdienu klasiskās mūzikas komponists un retu instrumentu kolekcionārs. Laniērs kopā ar Mario Grigorovu sacerēja dokumentālās filmas "The Third Wave" (2007) skaņu celiņu.

2010. gadā Laniērs tika iekļauts ietekmīgāko cilvēku sarakstā "TIME 100".

Savā grāmatā *The Arguments for Deleting Your Social Media Accounts Right Now* Laniērs pauž savu redzējumu par sociālo mediju negatīvo ietekmi uz cilvēkiem. Viņš uzsver, ka sociālie mediji (piemēram, *[[Twitter]]* un *[[Facebook]]*) ir padarījuši cilvēkus rupjākus, neiejūtīgākus un sašķeltākus, kā arī ir mazinājuši cilvēku spēju būt garīgiem.

## Darbi

### Klasiskā mūzika
* *Instruments of Change* (1994), POINT Music/Philips Records|Philips/PolyGram Records

### Video spēlēs
* *Moondust* (Commodore 64, 1983)
* *Alien Garden* (Atari 800, 1982, dizaineris Bernijs DeKovens)

### Grāmatas
* *Information Is an Alienated Experience*; Basic Books, (2006) 
* *You Are Not a Gadget: A Manifesto*; New York : Alfred A. Knopf, (2010) 
* *Who Owns the Future?*; San Jose : Simon & Schuster, UK : Allen Lane, (2013) 
* *Dawn of the New Everything: Encounters with Reality and Virtual Reality*; New York: Henry Holt and Company, (2017) 
* *Ten Arguments for Deleting Your Social Media Accounts Right Now*; New York: Henry Holt and Co., (2018) 

## Atsauces

## Ārējās saites
Aunupīte

**Aunupīte** (arī **Aunupe**) ir Burtnieka pieteka Valmieras novadā.

Izteka - uz dienvidrietumiem no Rencēniem. Tek ziemeļrietumu virzienā, aiz Bēršu drumliniem pagriežas uz austrumiem. Ietek Burtniekā uz ziemeļiem no Dūres. Upi šķērso valsts autoceļi V112 (Puikule – Rencēni – Vēveri) un V231 (Rencēni – Burtnieki – Daksti – Veckārķi). Tās krastos atrodas Pabērži, Dūre. Upes krastos dabas piemineklis Bēršu drumlini.

## Atsauces
Dūre (Burtnieku ezera pieteka)

**Dūre** (arī **Dūres upīte**, **Dūrupe**, **Kalla**, **Kulla**) ir Burtnieka pieteka Valmieras novadā.

Izteka - pie Sauļiem. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Lielākā pieteka - Rūtes upīte. Pie Dūres caurtek Dūres dzirnavu ezeram. Ietek Burtniekā apmēram puskilometru lejpus Dūres. Upi šķērso valsts autoceļi V112 (Puikule – Rencēni – Vēveri) un V231 (Rencēni – Burtnieki – Daksti – Veckārķi). Tās krastos bez Dūres atrodas Taubes.

## Atsauces
Eiķinupe

**Eiķinupe** (arī **Eikinupe**, **Eiķene**, **Eiķenu upe**, **Ēķene**, **Ēķina**, **Ēķinupe**) ir Burtnieka pieteka Valmieras novadā.

Izteka — no Ķoniņu purva. Tek ziemeļu virzienā. Lielākās pietekas — Maurupīte, Negurskas upīte. Ietek Burtniekā uz austrumiem no Burtniekiem. Upi šķērso valsts autoceļi V186 (Valmiera — Līdums) un V112 (Puikule — Rencēni — Vēveri).

Ietek Burtniekā dabas lieguma Burtnieku ezera pļavas teritorijā, ietekas rajonā 2025. gadā bija pilnībā aizaugusi.

## Atsauces
Drona

**Drona** (arī **Droņupe**, **Droņupīte**, vidustecē - **Pačurga**, **Pučurga**, lejtecē - **Stucele**, **Stuceles strauts**, **Štucele**) ir Briedes kreisā krasta pieteka Valmieras novadā.

Izteka - uz rietumiem no Matīšiem. Augštecē tek rietumu-dienvidrietumu virzienā, vidustecē - uz ziemeļrietumiem, lejtecē - atkal uz rietumiem-dienvidrietumiem. Lielākā pieteka - Unguru grāvis. Ietek Briedē kādu kilometru augšpus tās ieteces Burtniekā. Upi šķērso valsts autoceļš P16 (Valmiera — Matīši — Mazsalaca). Tās krastos atrodas Matīši, Pučurgas.

## Atsauces
Stīvs Brūss

**Stīvens Rodžers Brūss** (; dzimis ) ir Anglijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja centra aizsarga pozīcijā. Kopš 2024. gada Brūss ir Anglijas *[[EFL League One]]* komandas *[[Blackpool FC|Blackpool]]* galvenais treneris.

Kā spēlētājs, Brūss spēlēja ''Gillingham'', ''Norwich City'', ''Manchester United'', ''Birmingham City'' un ''Sheffield United''. Ar *Manchester United* komandu Brūss trīs reizes uzvarēja Anglijas Premjerlīgā.

Savu trenera karjeru Brūss uzsāka ''Sheffield United'', vēlāk neilgi trenēja arī ''Huddersfield Town'', *[[Wigan Athletic]]* un ''Crystal Palace''. 2001. gadā viņš pievienojās ''Birmingham City'', ar kuru viņš divas reizes arī iekļuva Premjerlīgā. 2007. gadā Brūss atkāpās no amata un atgriezās *Wigan Athletic*. 2008.—2009. gada sezonas beigās viņš ieņēma ''Sunderland'' galvenā trenera amatu, tomēr 2011. gada novembrī tika atlaists. Septiņus mēnešus vēlāk, viņš tika apstiprināts par ''Hull City'' treneri. Ar *Hull City* komandu Brūss iekļuva 2014. gada FA kausa finālā. Vēlāk divus gadus pavadījis ''Aston Villa'', kā arī pusgadu vadīja ''Sheffield Wednesday''. 2019. gada vasarā Brūss kļuva par ''Newcastle United'' galveno treneri. , komandai atrodoties izkrišanas zonā, pēc abpusējas vienošās Brūss atstāja galvenā trenera amatu.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Norwich City**

* Anglijas futbola līgas otrā divīzija: 1985—86
* Anglijas Līgas kauss: 1984—85

**Manchester United**

* Anglijas Premjerlīga: 1992—93, 1993—94, 1995—96
* FA kauss: 1989—90, 1993—94, 1995—96
* Anglijas līgas kauss: 1991—92
* FA Charity Shield: 1990, 1993, 1994
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1990—91
* Eiropas Superkauss: 1991

## Atsauces

## Ārējās saites
Pjērs Vebo

**Pjērs Vebo** (; dzimis ) ir Kamerūnas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā.

Kamerūnas futbola izlases sastāvā Vebo ir spēlējis 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Nacional**

* Urugvajas Pirmā divīzija: 2001, 2002

**Fenerbahçe**

* Turcijas Superlīga: 2013—14
* Turcijas kauss: 2012—13
* Turcijas superkauss: 2014

## Ārējās saites
Gliserio Badiljess

**Gliserio Badiljess** (; dzimšanas gads nezināms — miršanas gads nezināms) bija Filipīnu šahists, kas izcīnījis Pasaules šaha olimpiādes individuālo zelta medaļu (1968).

## Biogrāfija
No 1950. līdz 1970. gadu sākumam Gliserio Badiljess bijis viens no Filipīnu vadošajiem šahistiem, iesaukts par "Sebu šaha lauvu".

Trīs reizes pārstāvējis Filipīnu komandu Pasaules šaha olimpiādēs (1956, 1964, 1972). 1956. gadā pie 1. galdiņa nomainījis toreizējo Filipīnu šaha čempionu Florensio Kampomaness, kas aizbildinājies ar nogurumu un lūdzis Badiljesu samainīties ar galdiņiem. Piedalījies arī 1968. gada šaha olimpiādē, uz kuru atbraucis kā Filipīnu šaha izlases treneris, taču beidzamā brīdī piekritis pārstāvēt Honkongas izlasi, kurai trūcis viens spēlētājs. Pie rezerves galdiņa Badiljess izcīnījis 11½ punktus no 14 iespējamiem un ieguvis individuālo zelta medaļu, kamēr pārējie Honkongas šahisti kopā savākuši tikai 17½ punktus.

1963. gadā pārstāvējis Filipīnas Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla Dienvidaustrumāzijas zonas turnīrā. 1967. gadā piedalījies Filipīnu spēcīgāko šahistu simultānspēles seansā ar pulksteņiem pret nākamo Pasaules šaha čempionu Robertu Fišeru. 1968. gadā piedalījies Manilas starptautiskajā šaha turnīrā.

Sebu salas kūrorta ciematā Moalboaljā notiek Badiljesa piemiņas turnīri šahā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Volters Rezerfords

**Volters Mazerss Rezerfords** (; dzimis , miris ) bija skotu golferis, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Rezerfords 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē izcīnīja sudraba medaļu vīriešu golfa turnīrā. Viņš šajā disciplīnā piekāpās tikai amerikānim Čārlzam Sendsam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Volters Rezerfords (SOK profils) 
* Volters Rezerfords (Olympedia) 
* Volters Rezerfords (Sports Reference profils)
Deivids Robertsons

**Deivids Donaldsons Robertsons** (; dzimis , miris ) bija skotu golferis un regbists. 1900. gadā startēja vasaras olimpiskajās spēlēs, kur pārstāvēja Lielbritāniju, kā arī starptautiskajās regbija spēlēs pārstāvēja Skotiju.

## Dzīves gājums
Robertsons ir dzimis netālu no Glāzgovas, Šavlendā . Izglītību ieguva Heilberijas skolā un Glāzgovas akadēmijā. Vēlāk viņš mācījās arī Glāzgovas Universitātē un Kristus koledžā, Kembridžā.

Pirmo reizi Robertsons kā regbists parādījās 1892. gadā Kembridžas universitātē. 1893. gadā viņš bija Skotijas regbija komandas sastāvā kura startēja Nacionālajā čempionātā. Skotija šajā čempionātā ieguva 2. vietu.

1900. gadā viņš startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs golfa vīriešu turnīrā. Šajā turnīrā viņš izcīnīja bronzas medaļu piekāpjoties amerikānim Čārlzam Sendsam (zelta medaļa) un britam Volteram Rezerfordam.

Sākoties Pirmajam pasaules karam, Robertsons iestājās Karaliskās flotes brīvprātīgo rezervē, Pretgaisa kuģu nodaļā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Deivids Robertsons (SOK profils) 
* Deivids Robertsons (Olympedia) 
* Deivids Robertsons (Sports Reference profils)
Kančupe

**Kančupe** (augštecē - **Timba**, **Timbas upe**, vidustecē - **Neibāde**) ir Buļļupes pieteka Valmieras novada Rencēnu pagastā.

Izteka - no Timbas ezera. Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Upi šķērso valsts autoceļš P17 (Valmiera — Rūjiena — Igaunijas robeža (Unguriņi)). Tās krastos atrodas Rencēni.

## Atsauces
Golfs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — sieviešu turnīrs

**Sieviešu turnīrs** bija viena no divām disciplīnām golfa sacensībās, kas tika aizvadīta 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Turnīrs tika aizvadīts 1900. gada 3. oktobrī netālu no Parīzes, Kompjeņas klubā. Sieviešu sacensības tika aizvadīta vienā kārtā ar 9 bedrītām. Tajās startēja 10 sportistes no 2 valstīm. Šī bija viena no divām disciplīnām, kurā startēja tikai sievietes, otra bija tenisa sieviešu vienspēles.

Šajā disciplīnā visas olimpiskās medaļas izcīnīja amerikāņu sportistes. Zelta medaļu ieguva Margareta Ebota, lai gan medaļas vietā balvā viņa saņēma zeltītu porcelāna trauku. Viņa bija pirmā amerikāņu sieviete, sportiste, olimpiskās zelta medaļas ieguvēja. Margareta nekad nezināja, ka piedalās olimpiskajās spēlēs, domājot, ka tas ir parasts golfa turnīrs, un nomira to nezinot. Viņas vēsturiskā uzvara nebija zināma, kamēr Floridas universitātes profesore Paula Velča sāka pētīt Olimpisko spēļu vēsturi un atklāja, ka Margareta Ebota ir izvirzījusies pirmajā vietā. Desmit gadu laikā viņa sazinājās ar Ebotas bērniem un informēja viņus par viņu mātes uzvaru. Sudraba medaļu ieguva Polīna Vitjēra, bet bronzas medaļu Darja Preta.

Nākamā reize, kad golfa sacensībās startēja sievietes bija pēc 112 gadiem, 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti

Visas valstis šajā disciplīnā bija pārstāvētas pirmo reizi.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Golfs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — sieviešu turnīrs (''Sports Reference'') 
* Golfs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — sieviešu turnīrs (''Olympedia'') 
* Golfs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — sieviešu turnīrs (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Golf 1900". Accessed 27 January 2006. Available electronically at  .
*
Džons Dons

**Džons Hūberts Edvards Dons** (; dzimis , miris ) bija britu golferis. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Viņš 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja golfa vīriešu turnīrā. Šajā turnīrā viņš ieguva 5. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Džons Dons (Olympedia) 
* Džons Dons (Sports Reference profils)
Ģigas

**Ģigas** vai **Ģigu ciems** ir ciems Dienvidkurzemes novada Rucavas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu  daļā 4,5 km no pagasta centra Rucavas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A11 pie Lietuvas robežas, Rungupītes upes krastā.

"Žubru" dzīvojamā ēka ir valsts nozīmes arhitektūra piemineklis.

## Atsauces
Alberts Lamberts

**Alberts Bonds Lamberts** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu golferis un aviators. Startējis 1900. gada un 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Izcīnījis sudraba medaļu golfā 1904. gada olimpiskajās spēlēs. Viņš bija arī ievērojams Sentluisas lidaparātu pilots un aviācijas labdaris.

## Biogrāfija
Viņš bija Džordana V. Lamberta dēls, *Lambert Pharmaceutical Company*, kas ražoja *[[Listerine]]*, dibinātājs. Alberts studēja Virdžīnijas Universitātē un kļuva par ģimenes uzņēmuma prezidentu 1896. gadā. 1923. gadā viņš kļuva par uzņēmuma priekšsēdētāji un 1926. gadā atkāpās no amata, kad firmu ieguva cita firma.

1900. gadā viņš pirmo reizi startēja olimpiskajās spēlēs, kas norisinājās Parīzē. Šajās olimpiskajās spēlēs viņš vīriešu golfa turnīrā izcīnīja 8. vietu. Pēc četriem gadiem 1904. gadā viņš startēja Setluisā notiekošajās vasaras olimpiskajās spēlēs. Šoreiz viņš vīriešu individuālajā turnīrā ieguva dalīto 5. vietu. Savukārt vīriešu komandu sacensībās būdams ASV otrās golfa komandas pārstāvis izcīnīja sudraba medaļu.

1906. gadā viņš sāka interesēties par aviāciju un iestājās gaisa balonu vadīšanas kursos. 1907. gadā viņš bija viens no Sentluisas Aero kluba dibinātājiem. Viņš  apmeklēja Smita akadēmiju Vašingtona Universitātē Sentluisā. 1909. gadā viņš satikās ar brāļiem Raitiem un iegādājās no viņiem savu pirmo lidaparātu. 1911. gadā kļuva par pirmo Sentluisas iedzīvotāju, kam bija pilota licence. Pirmā pasaules kara laikā viņš dienēja ASV Armijas signālkorpusa Aviācijas nodaļā kā gaisa balonu instruktors un izpletņlēkšanā.

1925. gadā par 68 000 ASV dolāriem Lamberts iegādājās 0,69 km² lielo Kinlohas lauku Kinlohā, Misūri štatā, ziemeļrietumos no Sentluisas, kas tika izmantots gaisa balonu pacelšanai un pirmajām starptautiskajiem lidojumiem. Lamberts par saviem līdzekļiem attīstīja lauku ar skrejceļiem un angāriem. 

1927. gadā viņš bija viens no Sentluisas atbalstītāju komitejas locekļiem, kuri atbalstīja Čārlzu Lindbergu, kurš iegādājās savu privāto lidmašīnu un veica transatlantisko lidojumu uz Parīzi. Tajā laikā Lindbergs bija Sentluisas iedzīvotājs, kā arī aviopasta pilots, kas lidoja pa pastu starp Sentluisu un Čikāgu. Nākamajā, 1928. gadā, Lamberts pārdeva lidlauku Sentluisas pilsētai par 68 000 dolāriem, tādu pašu cenu, kādu viņš par to bija samaksājis pirms uzlabojumu veikšanas. Tādējādi Sentluisas lidosta kļuva par vienu no pirmajām valsts lidostām.

Sentluisas Lamberta starptautiskā lidosta ir nosaukta viņa vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Alberts Lamberts (SOK profils) 
* Alberts Lamberts (Olympedia) 
* Alberts Lamberts (Sports Reference profils)
Dundagas monoklināle

**Dundagas monoklināle** ir Baltijas sineklīzes tektoniska struktūra Latvijas rietumos, Kurzemes pussalas ziemeļos, kas pieslienas Baltijas vairoga dienvidu nogāzei. Tās teritorijā kristāliskā pamatklintāja virsma veido lēzenu kritumu dienvidu virzienā no 900 m ziemeļos (Kolkasrags) līdz 1200 m Talsu un Ventspils pilsētu rajonā. Šīs monoklināles dienvidos atrodas pamatklintāja Talsu pacēlums 1000–1100 m un Piltenes hemiantiklināle.

Kaledonijas struktūrkompleksa nogulumos ir novērojams augšējā ordovika marķējošā horizonta virsmas kritums no 602 m ziemeļos (Kolkasrags) līdz 850–1000 m monoklināles dienvidos.

## Atsauces
Lamberts

**Lamberts** ir angļu un franču vārds:

Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* Ādams Lamberts (*Adam Lambert*; 1982) — amerikāņu dziedātājs;
* Alberts Lamberts (*Albert Lambert*; 1875—1946) — amerikāņu golferis un aviators, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs;
* Hanss Lamberts (*Hans Lambert*; 1928—2020) — Austrijas šahists;
* Kārlis Lamberts (1879—1942) — skolu darba organizētājs, pedagogs un Jēkabpils pilsētas vadītājs;
* Kristofers Lamberts (*Christopher Lambert*; 1957) — franču—amerikāņu aktieris un rakstnieks;
* Lamberts (*Lambert von Solre*/*Lambertus*) — bija otrais Sēlijas (1224—1226), vēlāk pirmais Zemgales bīskaps (1226—1232);
* Meško II Lamberts (*Mieszko II Lambert*; 990—1034) — Polijas karalis un kņazs;
* Rikijs Lamberts (*Rickie Lambert*, dzimis 1982) — Anglijas futbolists.

## Skatīt arī
* Lambērs
* *[[Lambert]]*
* Lamberts — virsmas spilgtuma ārpussistēmas mērvienība.
Psammolepis alata

***Psammolepis alata*** ir psammolepju dzimtas bezžokļaiņu suga, kas dzīvoja devona periodā Baltijā. Sugu pirmo reizi aprakstīja Elga Mark-Kurika 1965. gadā. *P. alata* holotips ir labā branhiālā plātne, kas tika atrasta Gaujas upes krastā starp Siguldu un Inčukalnu, augšdevona gaujas svītas nogulumos. Nosaukums *Psammolepis alata* nozīmē spārnainais (*alatus*) psammolepis.

## Morfoloģija
Neliela izmēra suga. Branhiālā plātne ir samērā plata, priekšējā daļā šaura. Plātnes iekšējā mala ieliekta. Ventrālā plātne ir ļoti šaura. Dorsālās plātnes priekšējā daļa ir pilnīgi klāta ar tesērām, un arī ir salīdzinoši šaura. Plātnes priekšējā mala ir taisna. Tesēras ir sīkas (3-7 mm diametrā), ar neskaidrām robežām. Ādas zobi vienā centimetrā ir 16 līdz 25. To forma ir dažāda, taču pārsvarā apaļa, gluda ar samērā īsiem zobiņiem.

## Salīdzinājums
*P. alata* no *[[Psammolepis paradoxa|P. paradoxa]]* un *[[Psammolepis venyukovi|P. venyukovi]]*, kas arī ir sastopami Gaujas svītas nogulumos, atšķiras ar mazākiem izmēriem un plātņu formu. Tā branhiālā plātne pēc izmēriem ir līdzīga *[[Psammolepis heteraster|P. heteraster]]* branhiālajai plātnei, taču tā ir biezāka, un leņķis starp laterālo un aizmugurējo malu ir lielāks, bet starp aizmugurējo malu un gludās daļas robežu - mazāks. Bez to plātnes priekšējā daļa ir šaurāka. Šī īpašība *P. alata* atšķir arī no *P. paradoxa* un *P. venyukovi*. Ventrālā plātne ir būtiski šaurāka, nekā *P. paradoxa*. Arī dorsālās plātnes priekšēja daļa ir daudz šaurāka, nekā *P. paradoxa* un *P. venyukovi*. Arī izgriezuma nav priekšējā malā. Pēc formas dorsālā plātne ir līdzīga *P. paradoxa* dorsālajai plātnei, taču tā ir būtiski mazāka un pilnībā klāta ar tesērām, kas, salīdzinājumā ar *P. paradoxa* un *P. venyukovi* tesērām, ir sīkākas un ar mazāk izteiktām robežām. Ādas zobi nedaudz atgādina *[[Psammolepis undulata|P. undulata]]* un *P. paradoxa* ādas zobus, taču tiem ir mazāki izmēri, gludāka augšpuse un īsāki zobiņi. Un tie nav tik plakani, kā *P. undulata*.

## Izplatība
Suga ir izplatīta Latvijas un Igaunijas augšdevona gaujas svītas augšdaļā. Bez tipveida atradnes ir sastopami Gaujas krastos pie Inčukalna, Braslas krastos pie elektrostacijas, Lodes māla karjerā, Piuzas upes krastos pie Jiksi, kā arī urbumos Lietuvā pie Šiaušupja.
Austrumkurzemes kāple

**Austrumkurzemes kāple** ir Baltijas sineklīzes tektoniska struktūra Kurzemes ziemeļaustrumu daļā starp Dundagas monoklināli un Saldus-Slokas izcilni. Šajā apgabalā kristāliskajā pamatklintājā ir virkne lūzumu un tektonisku struktūru. Pamatklintāja virsma (1050-1300 m z.j.l.) šeit pakāpienveidīgi nolaižas dienvidrietumu virzienā no 1100 m līdz 1200-1300 m. Lūzumi šajā apgabalā parasti mainās ar nelielu amplitūdu, izņemot Dienvidkandavas lūzumu ar amplitūdu 250 m. Kāples ietvaros ziemeļaustrumu virzienā ir konstatēti nelieli lokāli pacēlumi (amplitūda 50-80 m), kurus bieži šķērso lūzumi, un kuri ir izsekojami nogulumos Kaledonijas struktūrkompleksā. Hercīnajā struktūrkompleksā austrumkurzemes kāple nav novērojama.

## Atsauces
Limbažu kāple

**Limbažu kāple** ir tektoniska struktūra Baltijas sineklīzes ziemeļaustrumu malā uz robežas ar Baltijas vairoga dienvidu nogāzi. Tā atrodas Vidzemes ziemeļrietumu stūrī un daļēji Rīgas līča akvatorijā. Kristāliskā pamatklintāja virsma (600-900 m z.j.l.) kāples ietvaros lēzeni krītas dienvidrietumu virzienā, bet pašos dienvidos to šķērso Slokas-Cēsu un Olaines-Inčukalna lūzumi. Ordovika balsthorizonts šeit atrodas 350-700 m z.j.l. Kāples ietvaros ir zināmi vairāki lokāli pacēlumi. Taču kopumā šī struktūra ir maz pētīta.

## Atsauces
Ž. Van de Vinklēls

**Ž. Van de Vinklēls** () bija franču golferis. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Viņš 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja golfa vīriešu turnīrā. Šajā turnīrā viņš ieguva beidzamo 12. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Van de Vinklēls (SOK profils) 
* Ž. Van de Vinklēls (Olympedia profils) 
* Van de Vinklēls (Sports Reference profils)
Liepājas ieplaka

**Liepājas ieplaka** ir tektoniska struktūra Baltijas sineklīzē, kas atrodas Latvijas rietumu daļā starp Liepāju, Ventspili un Usmu, kā arī Baltijas jūras akvatorijā starp Liepāju un Gotlandi. Ieplakas platums uz sauszemes ir 50-70 km, bet garums >200 km. Liepājas ieplakas dienvidu robeža sakrīt ar Liepājas-Rīgas-Apes-Pleskavas lūzumzonu. Kristāliskā pamatklintāja virsma mainās robežās no 1300 m uz sauszemes līdz 2000 m jūras akvatorijā. Ordovika balsthorizonts ieplakā sauszemes daļā iezīmējas ar 1000 m izohipsu un tajā ietilpst Piltenes ieliece, Alsungas katliene un Lejasventas ieliece.

## Atsauces
Sets (mitoloģija)

**Sets**, arī **Sutehs**, ēģiptiešu mitoloģijā ir tuksneša dievs, viņš ir ļaunuma iemiesojums. Viņš ir Ra dēls, citos avotos Seta vecāki tiek minēti Gebs un Nuta. Seta svētais dzīvnieks ir cūka, kā arī antilope, žirafe un ēzelis. Attēlos viņš tiek attēlots ar cilvēka ķermeni un ēzeļa galvu. Seno ēģiptiešu mitoloģijā Sets ir Ozīrisa slepkava. Mītos liela vērība ir arī Seta un Hora cīņai, kurā Hors nolaupīja Setam vīrišķo spēku, bet Sets savukārt Horam izrāva aci. Seta kults laika gaitā ir izplatījies arī ārpus Senās Ēģiptes — citās Tuvo Austrumu zemēs.

## Ārējās saites
Opekalna luterāņu baznīca

**Opekalna evaņģēliski luteriskā baznīca** ir visaugstāk (235 metri virs jūras līmeņa) celtais dievnams Latvijā, kas atrodas Alūksnes novada Jaunlaicenes pagastā.

## Vēsture
Pirmā koka baznīca kalnā pēc ģenerālgubernatora Ērika Dālberga projekta uzcelta Zviedru Vidzemes laikā 1696. gadā, pie tās dibināta draudzes novada skola zemnieku bērniem. Pēc Ernesta Glika ierosinājuma iekārtota Opekalna vecā un jaunā kapsēta. Pašreizējais mūra dievnams celts no 1774. gada līdz 1779. gadam. Baznīcā atrodas trīs valsts nozīmes mākslas pieminekļi: altāris (1774), ērģeles (ap 1860) un kancele (18. gadsimta otrā puse). 1927. gadā pēc arhitekta Paula Kampes projekta restaurēts baznīcas tornis.
### Opekalna draudzes mācītāji
1731. gadā atdalot no Alūksnes draudzes Opekalnam dibināja savu mācītāja muižu. Par pirmo mācītāju uz Opekalnu aicināja Johanu Gustavu Vurinu, kurš draudzē nokalpoja 48 gadus no 1733. gadam līdz savai nāvei 1780. gadam. Mācītāja Vurina laikā koka baznīcu pārbūvēja par mūra baznīcu.
Nākamos 42 gadus (1780-1819) Opekalna draudzei kalpoja Vurina pēdējo gadu palīgs un meitas vīrs – mācītājs Jozefs Imanuels Zāmens. Mācītājs apglabāts Opekalna kapsētā.
Zāmena pēcnācējs bija mācītājs Kristaps Indriķis Oto Girgensons.
No 1841. gada līdz 1846. gadam draudzes mācītājs bija Eduards Kīglers (*Eduard Kügler*). 
No 1846. gada līdz 1897. gadam draudzes mācītājs bija Bruno Fromholds-Treijs, kurš 1870. gados ierīkoja pirmo publisko bibliotēku draudzē.
1898. - 1918. gadā mācītājs bija Oskars Treijs (arī Fromholds–Treijs).

Latvijas neatkarības kara laikā no 1918. līdz 1920. gadam Opekalnā pastāvīga mācītāja nebija, vēlāk līdz 1922. gadam draudzē kalpoja Gaujienas draudzes mācītājs O. Jaunzemis.
1922. gada rudenī par Opekalna draudzes mācītāju ievēlēja Andreju Dombrovski, kurš kalpoja līdz 1941. gadam.
Otrā pasaules kara laikā no 1941. līdz 1944. gadam, kad devās trimdā, draudzē kalpoja mācītājs Jānis Lazda.

## Opekalna kapsēta
Blakus baznīcai atrodas kapsēta, kuras īpašnieks ir Opekalna evaņģēliski luteriskā draudze. Kapsētā, kura izveidota pēc Ernsta Glika ierosinājuma, apbedītas daudzas ievērojams personības, piemēram, soļotājs Ādolfs Liepaskalns, mācītājs Bruno Fromholds–Treijs, ilggadējs Annas dzelzceļa stacijas priekšnieks Pauls Arnolds Cukurkalns. Kapsētā apbedīti arī Latvijas Neatkarības karā kritušie karavīri un Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri. 2020. gadā veikta kapsētas digitalizācija. Kapu svētki kapsētā notiek jūlija pēdējā svētdienā.

## Strūves ģeodēziskā loka punkts
Veicot zemeslodes formas un izmēru noteikšanu, 19. gadsimtā izdarīja Strūves ģeodēziskā loka uzmērījumus. Opekalna (*Oppekaln*) punktu Frīdriha Georga Vilhelma Strūves vadībā uzmērīja 1824. gadā no 6. līdz 9. augustam. Par uzmērīšanas zīmi kalpoja baznīcas torņa smaile, bet mērinstrumenti atradās blakus baznīcai. No punkta veica četrus novērojumus, proti, uz Kārtenes (*Kortenhof*) un Palsmanes (*Palzmar*) punktiem, kā arī uz *Mariomaggi* un *Lenard* punktiem Igaunijā.

## Attēlu galerija

Attēls:Opekalna baznīca Štafenhāgens.jpg|Opekalna baznīca 19. gadsimta vidū (Štafenhāgens).


## Atsauces
1% likums

**1% likums** Interneta kultūrā attiecas uz dalību interneta kopienā, norādot, ka tikai 1% vietnes lietotāju veido saturu, bet pārējie 99% dalībnieku tikai to vēro. Citi likuma varianti ietver *1–9–90* likumu,  kas nosaka, ka sadarbības vietnēs, piemēram, wiki, 90% kopienas dalībnieku tikai patērē saturu, kamēr 9% dalībnieku maina vai atjaunina saturu un 1% dalībnieku pievieno saturu. 
Līdzīgi principi ir zināmi arī informācijas zinātnē, piemēram, 80/20 jeb Pareto princips nosaka, ka 20 procenti grupas rada 80 procentus rezultāta.

Par likuma autoriem tiek uzskatīti Bens Makkonels un Džekijs Huba.

## Atsauces
Rietumkurzemes izcilnis

**Rietumkurzemes izcilnis** ir Baltijas sineklīzes tektoniska struktūra, pēc būtības vaļņveidīgs pacēlums kristāliskā pamatklintāja virsmā un nogulumiežu apakšdaļā. Tas atrodas Latvijas rietumu daļā starp Liepāju, Aizputi, Kuldīgu un Pāvilostu (stiepjas ~100 km ziemeļaustrumu virzienā, 10—30 km platā joslā) un veido sarežģītu struktūru, kurā ietilpst Vērgales-Kuldīgas un Usmas vaļņi un virkne mazāku lokālu pacēlumu. Šo pacēlumu platība ir 10—60 km², un amplitūda 20—75 m. Izciļņa dienvidu un dienvidaustrumu malā novērojami kritumi ar amplitūdu 60—200 m, kur izcilni norobežo Kuldīgas lūzumzona. Pamatklintāja virsma atrodas 1050—1350 m z.j.l. Vairākos Rietumkurzemes izciļņa lokālajos pacēlumos ir atrastas naftas pazīmes vai iegulas, bet Kuldīgas struktūrā atklāta neliela naftas atradne.

## Atsauces
Sets

**Sets** var būt:

* sets (sports) — sporta spēles daļa;
* Sets (Bībele) — viens no Ādama un Ievas dēliem Bībelē;
* Sets (mitoloģija) — seno ēģiptiešu dievs.

## Skatīt arī
* Seti