Aretuza

thumb|250px|right|Aretuza uz Sirakūzu dekadrahma.
**Aretuza** () bija nimfa sengrieķu mitoloģijā, kura, Alfeja vajāta, bēga no savām mājām Arkādijā zem jūras un parādījās kā saldūdens avots Ortigijas salā, Sirakūzās.

## Mitoloģija
Mīts par Aretuzas pārvēršanos sākās Arkādijā, kad viņa uzdūrās tīram strautam un sāka peldēties, nezinot, ka tas bija upju dievs, Alfejs, kas tek no Arkādijas caur Elīdu uz jūru. Viņš iemīlējās nimfā viņu tikšanās reizē, taču viņa aizbēga, konstatējot Alfeja klātbūtni un nodomus, jo vēlējās palikt šķīsta Artemīdas kalpone. Pēc ilgas vajāšanas viņa vērsās pie savas dievietes, lai palūgtu aizsardzību. Artemīda paslēpa viņu mākonī, taču Alfejs bija neatlaidīgs. Tā sāka ļoti svīst no bailēm un drīz vien pārvērtās strautā. Pēc tam Artemīda sagrāva zemi, ļaujot Aretuzai vēlreiz mēģināt aizbēgt. Viņas strauts izgāja zem jūras līdz Ortigijas salai, taču Alfejs iztecēja cauri jūrai, lai tiktu līdz viņai un sajauktos ar viņas ūdeņiem. Vergilijs paredz Aretuzai saldūdens pāreju zem jūras ar nosacījumu, ka pirms došanās viņa uzdāvinās tam dziesmas par nelaimīgu mīlu, ne to, kas būs viņas pašas nākotnē, bet par Vergilija drauga un laikabiedra, dzejnieka Kornēlija Galla mīlu, kuru Vergilijs rāda mirstošu no neatbildētas mīlas zem slavenajiem Arkādijas kalniem, Menalu un Likeju. Laikā, kad Dēmetra meklēja savu meitu, Persefoni, Aretuza lūdza viņu pārtraukt Sicīlijas sodīšanu par viņas meitas pazušanu. Viņa pastāstīja dievietei, ka, ceļojot savā plūdumā zem zemes, viņa ieraudzīja Dēmetras meitu kā Aīda ķēniņieni.

Romiešu rakstnieks Ovidijs nosauca Aretuzu vārdā "Alfeja", jo tika uzskatīts, ka viņas straumei bija pazemes saikne ar Alfejas upi Peloponēsā. Tā laika leģenda, kas Sicīlijā tiek atstāstīta arī mūsdienās, vēsta, ka Alfejas upē iemests koka kauss atkal uzpeldēs Aretuzas avotā, Sirakūzās.

Mīts par Aretuzu atkal kļuva populārs Renesanses laikā un īpaši romantisma laikā, ko attēloja tādi mākslinieki kā tēlnieks Batista Lorenci, gleznotājs Leopolds Bērts un dzejnieki Persijs Bišs Šellijs un Džons Kītss. Arvien biežāk mīts par Aretuzu tika pārvērtēts kā pastorāls vai mīlas stāsts, kura darbība norisinās Arkādijā. Pārstāstījumi turpinājās arī mūsdienās. Piemēram, Annes Ridleres "Evenlodē" (1959), kuru viņa raksturo kā “fabulu par upēm, kas paredzētas atskaņošanai mūzikā”, un kuras galvenie varoņi ir Alfejs un Aretuza.

## Aretuza numismātikā
Kā Sirakūzu aizbildne, Aretūzas galva, delfīnu ieskauta, bija tipisks attēls uz Elīdas un Sicīlijas monētām. Plaši pazīstami Sirakūzu tetradrahmi un dekadrahmi, uz kuriem attelota Aretuzas galva ar delfīniem. Tās tiek atzītas kā vienas no atpazīstamākajām un skaistākajām sengrieķu monētām. Pēc 413. gada pr.Kr. Sirakūzās izkaltie tetradrahmi ar Aretuzu skaitās grieķu mākslas šedevri. 2013. gadā Kuka Salas izdeva trīs piemiņas monētas ar Aretuzas galvu un diviem delfīniem malās seno oriģinālu stilā.

## Eponīmi un muzikālie darbi
Aretuza ir šada paša nosaukuma Andrē Kampa operas (1701) galvenā varone. Pēdējā no "Ovidija sešām metamorfozēm" Bendžamina Britena darbā priekš obojas solo (1951) ir veltīta Aretuzai.

Aretuzas vārdā ir nosaukts asteroīds *[[(96) Arethusa]]*, kuru 1867. gadā Diseldorfas observatorijā atklāja vācu astronoms Roberts Lutens. Viņas vārdā bija arī nosaukti vairāki britu flotes kuģi.

## Attēlu galerija

### Aretuza un Alfejs

File:Aréthuse, Legras.jpg|*Aretuza* Ogists Fransuā Žans Batists Legrā (Salon 1874)
File:Arethusa LACMA M.88.91.381g.jpg|*Aretuza* Filips Gallē (1587)
File:Circle of Antoine Coypel - Alpheus chasing Arethusa.jpg|*Alfejs vajā Aretuzu* Antone Koipels  (18. gadsimts)
File:ALPHEE ET ARETHUSE.jpg|*Alfejs un Aretuza* Renē-Antone Hoasse 
File:Story of Arethusa by Francesco Primaticcio, pen, ink, brush and washes.jpg|*Aretuzas stāsts* Frančesko Primatikjo
File:Scultore fiorentino, alfeo e aretusa, 1561-62.JPG|Florences tēlnieks Alfejs un Aretuza, 1561–62
File:Alpheus and Arethusa MET DP248115.jpg|*Alfejs un Aretuza* Batista di Domeniko Lorenzi (1568–70)
File:Alpheus and Arethusa, Abraham Bloteling.jpg|*Alfejs un Aretuza* Ābrahams Blotelings (starp 1655 un 1690)
File:Alpheus and Arethusa - Roman School.jpg|*Alfejs un Aretuza* (Romas skola, ap 1640)
File:Alpheus and Arethusa 01 - Carlo Maratta.jpg|*Alfejs un Aretuza* Karlo Maratta (7. gadsimts)
File:Alpheus and Arethusa.jpg|*Alfejs un Aretuza* Johans Martins (1832)
File:Aretusa.jpg|*Aretuza* Antonio Triva (17. gadsimts)
File:Arethusa Chased by Alpheus LACMA 65.37.135.jpg|*Aretuza, kuru vajā Alfejs* Vilhelms Jansons un Antonio Tempesta (1606)
File:Johann König - Alpheus und Arethusa.jpg|*Alfejs un Aretuza* Johans Kenigs (ap 1610)
File:Attributed to Luigi Garzi - Alpheus and Arethusa.jpg|*Alfejs un Aretuza* Luidži Garzi
File:La Ninfa Aretusa.PNG|*Nimfa Aretuza* Aleksandrs Krauks
File:Paolo de Matteis - Alpheus and Arethusa.jpg|*Alfejs un Aretuza* Paolo de Matteis (1710)
File:Picart alpheus arethusa.jpg|*Alfejs un Aretuza* Bernards Pikarts 
File:Roubaix piscine burthe arethuse et alphee.JPG|*Aretuza un Alfejs* Leopolds Burtē (1847)
File:Urbino, francesco x. avelli, tagliere con aretusa nascosta da diana in una nube, 1534.JPG|Aretuza


### Aretuza un Dēmetra

File:Aretusa e Demetra - Cerere.png|*Aretuza stāsta Cerērai par Persefones likteni* (1685–1775)
File:Vincenz Grüner 1791 - Ceres and Arethusa.jpg|*Cerēra un Aretuza*, Vincencas Grīnera gravīra (1791)
File:Demetra e Aretusa.png|*Dēmetra un Aretuza* (1751–1801)
File:Ludovico Dolce 1558 - Ceres and Arethusa.jpg|*Cerēra un Aretuza*, Ludviga Dolčes gravīra (1558)


## Atsauces