open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gordons

**Gordons** (*Gordon*) var būt:

* Ārons Gordons (*Aaron Gordon*; dzimis 1995. gadā), amerikāņu basketbolists;
* Bens Gordons (*Ben Gordon*; dzimis 1983. gadā), britu basketbolists;
* Čārlzs Džordžs Gordons (*Charles George Gordon*; 1833—1885), britu ģenerālis;
* Dmitrijs Gordons (*Дмитрий Гордон*) jeb Dmitro Hordons (*Дмитро Гордон*; dzimis 1967. gadā), Ukrainas žurnālists, TV raidījumu vadītājs, blogeris, politiķis, mūziķis un uzņēmējs;
* Entonijs Gordons (*Anthony Gordon*; dzimis 2001. gadā), angļu futbolists;
* Ēriks Gordons (*Eric Gordon*; dzimis 1988. gadā), ASV un Bahamu Salu basketbolists;
* Franks Gordons (אפרים גורדון; dzimis 1928. gadā), Latvijas un Izraēlas žurnālists un rakstnieks;
* Ričards Gordons (*Richard Gordon*; 1929—2017), amerikāņu astronauts un lidotājs;
* Villijs Gordons (*Willy Gordon*; 1918—2003) — ebreju izcelsmes zviedru tēlnieks.

## Skatīt arī
* Gordona
Austrumāzija

**Austrumāzija** ir pasaules reģions, kurš atrodas Āzijas austrumu daļā. Austrumāzijas platība ir 11 839 074 km2 un tajā dzīvo apmēram 1,6 miljardu iedzīvotāju (141 iedz./km2). Austrumāzijas lielākā valsts ir Ķīna un tās platība ir 9 597 000 km².

## Austrumāzijas valstis
Austrumāzijā pavisam atrodas sešas valstis un atkarīgās teritorijas:
* 
* 
** 
** 
* 
* 
* 
* 

## Iedzīvotāji
Reģionā dzīvo vairāk nekā 1,618 miljardi cilvēku, kas ir 21,8 % jeb vairāk nekā viena piektā daļa no pasaules iedzīvotāju kopskaita, un tajā ietilpst pasaules valstis ar vislielāko iedzīvotāju skaitu — Indija un Ķīna. Tajā pašā laikā iedzīvotāju apdzīvotība reģionā ir ļoti nevienmērīga. Visblīvāk apdzīvotas ir Dienvidaustrumu Ķīna, Taivāna, Korejas pussala un Japāna. Turpretī Mongolija un Ķīnas rietumu daļa ir ļoti reti apdzīvotas, jo dabas apstākļi ir ievērojami skarbāki, dominē tuksneši un kalni.

### Tautības
Etniskais sastāvs ir ļoti daudzveidīgs. Lielākās tautības Austrumāzijā ir haņi, japāņi un korejieši.

### Iedzīvotāju demogrāfiskā novecošanās
Austrumāzijas valstu (izņemot Mongoliju) iedzīvotājiem, kas ir globālā iedzīvotāju novecošanās un tās izraisītās demogrāfiskās krīzes procesā vairākās gan attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs, līdzās Eiropas un vairāku Dienvidaustrumāzijas valstu (piemēram, Singapūras un Taizemes) iedzīvotājiem, ir visaugstākais iedzīvotāju vidējais vecums un visstraujākā iedzīvotāju novecošanās uz planētas Zeme. Taču atšķirībā no Eiropas valstīm Austrumāzijas valstīs bieži vien ir stingrāka imigrācijas politika, kas neļauj tām, tāpat kā Eiropas valstīs, palēnināt iedzīvotāju dabiskās novecošanās procesus un līdz ar to aizvien pieaugošo mirstību un iedzīvotāju dabisko samazināšanos, kā arī iedzīvotāju vidējā vecuma pieaugumu.

### Reliģija
Reģionā ir jūtama dažādu reliģiju ietekme. Pirmkārt, tas ir nozīmīgs konfucisma centrs, kas radies Ķīnā 6.–5. gadsimtā p. m. ē. Vēlāk no Indijas izplatījās budisms, savu nozīmi saglabā tādi vietējie kulti kā daoisms un sintoisms. Reģionā ir sastopama arī dažādu konfesiju kristietība, kas ieradās līdz ar Eiropas tirgotājiem un misionāriem, piemēram, Japānā kristietība pirmo reizi parādījās līdz ar portugāļu ierašanos.

## Kultūra
Austrumāzijas kultūru lielā mērā ir ietekmējusi Ķīna, jo tā bija civilizācija, kurai bija vislielākā ietekme šajā reģionā gadsimtu gaitā, kas galu galā lika pamatus Austrumāzijas civilizācijai. Ķīnas civilizācijas plašās zināšanas, kā arī ķīniešu literatūras un kultūras klasika tika uzskatīta par civilizētas dzīves pamatu Austrumāzijā. Imperiālā Ķīna kalpoja par līdzekli, ar kura palīdzību tika pārņemta ķīniešu kalendārā sistēma, politiskā un juridiskā sistēma, arhitektūras stils, uzturs, terminoloģija, institūcijas, reliģiskie uzskati, politikas filozofija un kultūras vērtību sistēma, kā arī vēsturiski kopīga rakstības sistēma, kas atspoguļojas Japānas un Korejas vēsturē.

## Ārējās saites
Dienvidāzija

**Dienvidāzija** ir pasaules reģions, kurš atrodas Āzijas dienvidu daļā. Tajā dzīvo nepilni 2 miljardi iedzīvotāju. Reģionā ir daudzveidīgi dabas apstākļi un bagāti dabas resursi. Dienvidāziju rietumos apskalo Arābijas jūra un austrumos — Bengālijas līcis. Lielākās upes reģionā ir Ganga, Inda, Brahmaputra un Krišna.

## Dienvidāzijas valstis
Saskaņā ar ANO klasifikāciju, Dienvidāzijā pavisam atrodas astoņas valstis:

No šīm astoņām valstīm iekšzemes valstis ir Afganistāna, Nepāla un Butāna.

## Klimats
Klimatiskie apstākļi Dienvidāzijā svārstās no tropiskajiem un musonu klimatiem piekrastes teritorijās līdz sausajām un kalnainajām zonām ziemeļos, tostarp Himalaju kalniem, kas atrodas uz Indijas, Nepālas un Butānas robežām. Musonu lietusgāzes ir būtiskas reģiona lauksaimniecībai, kur svarīgākās kultūras ir rīsi, kvieši, kokvilna un tēja.

## Ekonomika
Dienvidāzija ir ekonomiski un politiski nozīmīgs reģions, ar strauji augošām ekonomikām, piemēram, Indiju un Bangladešu. Indija ir Dienvidāzijas lielākā ekonomika un viena no straujāk augošajām pasaulē. Tā ir arī lielākā demokrātija un nozīmīgs globālais IT pakalpojumu, farmācijas un rūpniecības centrs. Bangladeša pēdējos gados ir piedzīvojusi strauju izaugsmi, it īpaši tekstilrūpniecības sektorā, kas ir viens no galvenajiem eksporta nozares virzītājiem.

Nepāla, Butāna un Maldīvija ir mazākas ekonomikas ar lielu atkarību no tūrisma, ārvalstu palīdzības un dažādu nišas sektoru attīstības.  Daudzas reģiona valstis joprojām cīnās ar augstu nabadzības līmeni un ekonomisko nevienlīdzību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Akmolas apgabals

**Akmolas apgabals** () ir viens no Kazahstānas apgabaliem. Tā galvaspilsēta ir Kekšetau ar 124 000 iedzīvotājiem, pašā apgabalā ir 748 300 iedzīvotāju. Tā platība ir 146 200 kvadrātkilometri. Tikai Akmolas, Ulitau un Karaghandi apgabali neatrodas pie robežas ar kādu citu valsti. Tas robežojas ar Karaghandi, Pavlodaras, Ziemeļkazahstānas un Kostanajas apgabalu. Apgabala dienvidu daļā atrodas valsts galvaspilsēta Astana, kura šim apgabalam administratīvi nepieder.

Akmolas apgabalā notiek zelta un akmeņogļu ieguve.

## Atsauces

## Ārējās saites
Manghistau apgabals

**Manghistau apgabals** () ir viens no Kazahstānas apgabaliem. Tā galvaspilsēta ir Aktau (jūras osta) ar 154 500 iedzīvotājiem; pašā apgabalā ir 373 400 iedzīvotāju. Tas robežojas ar Turkmenistānu un Uzbekistānu, ka arī ar Aktebes un Atirau apgabalu.

## Atsauces

## Ārējās saites
1628. gads

**1628**. () bija garais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
* 10. augusts - Stokholmas ostā tika nolaists ūdenī, un pēc 10 minūtēm nogrima 64 lielgabalu zviedru karakuģis "Vāsa".

## Dzimuši
* 17. marts - Fransua Žirardons, franču skulptors (miris 1715.)

## Miruši
* 8. jūnijs - Rūdolfs Gokleniuss, vācu filozofs (dzimis 1547.)
* 23. augusts — Džordžs Viljers, Pirmais Bakingemas hercogs (*George Villiers, 1st Duke of Buckingham*), angļu augstmanis (dzimis 1592.)
Fraktālis

[thumb|250px|Fraktālim līdzīga [puķukāposti|puķukāpostu (brokoļu) šķirne]]
**Fraktālis** (, no  — 'sašķelts, sadalīts') ir ģeometriska figūra, kura sastāv no vairākām (principā bezgalīgi daudzām) daļām, kas ir līdzīgas visai figūrai kopumā. Var teikt, ka fraktāļiem piemīt pašlīdzība. Fraktāļus var iegūt, atkārtoti dalot kādu figūru vai virsmu aizvien sīkākās daļās. Plašākā nozīmē fraktāļi ir punktu kopas Eiklīda telpā, kurām dimensiju skaits nav vesels skaitlis.

Jēdzienu "fraktālis" mēdz lietot, ja apskatāmajai figūrai piemīt kāda no šādām īpašībām:

* jebkurā mērogā figūras struktūra ir "netriviāla". Piemēram, apskatot lielā palielinājumā kādas regulāras figūras (riņķa līnijas, elipses, nepārtrauktas funkcijas grafika u.c.) fragmentu, tas būs līdzīgs taisnes gabaliņam. Fraktālis jebkurā mērogā ir vienādi sarežģīts un palielināšana nekādi to nevienkāršo;
* figūra, tās daļas un daļu daļas ir līdzīgas vai aptuveni līdzīgas figūrai kopumā;
* figūrai ir daļveida metriskā dimensija vai arī tās metriskā dimensija ir lielāka par topoloģisko dimensiju;
* figūru var iegūt ar rekursīvas procedūras palīdzību.

Daudziem dabā sastopamiem objektiem ir fraktāļveida uzbūve (krastu līnijām, mākoņiem, koku zaru vainagiem, dzīvnieku un cilvēka asinsrites sistēmai vai plaušu alveolu sazarojumiem).

thumb|250px|Viena no fraktāļiem, tā saucamās Koha sniegpārsliņas, pakāpeniska iegūšana
Fraktāļi ir populāri objekti mākslā un izklaidē sava skaistuma un vienlaicīgas vienkāršības dēļ. Tos var viegli izveidot datora ekrānā ar samērā vienkāršu programmu palīdzību.

## Definīcija

Ir definīcija, kurai atbilst liela daļa fraktāļu (tomēr ne visi). Definīcija sastāv no trīs punktiem.
1. Figūrai F piemīt iekšējā simetrija, ja to ir iespējams sagriezt galīgā skaitā tādu figūru, kuras visas ir līdzīgas F.
2. Ja kādu figūru F, kurai piemīt iekšējā simetrija, var sagriezt n vienādās figūrās, kuras visas ir līdzīgas F un katra ir k reizes mazāka par F, tad attiecību
:d = \log_{k} n = \frac{\ln n}{\ln k}
sauc par figūras F fraktālo dimensiju.
3. Figūras kurām fraktālā dimensija nav vesels skaitlis, sauc par fraktāļiem.

## Skatīt arī

* Mandelbrota kopa,
*Žiliā kopa (pazīstama arī kā *Džūlija kopa* un *Džulia kopa*),
*Serpiņska trijstūris,
*Koha līkne,
* Peano līkne,
* Kantora putekļi.

## Literatūra

* Ilona Nukševica. Fraktāļi - nākotnes ģeometrija? Terra, Nr. 6, 2007, 27. lpp.

## Ārējās saites
* Fraktālā māksla
* www.fraktalis.lv Matīsa Kūļa LMA diplomdarbs par fraktāļu mākslu

## Atsauces
Sesava (Bērzes pieteka)

**Sesava**, saukta arī **Apgulde**, ir Bērzes labā krasta pieteka Dobeles novadā. Iztek no Sesavas ezera Lielauces paugurainē. Augštece līdz Naudītei regulēta. Pie Naudītes šķērso paugurainu apvidu 20—30 m dziļā ielejā. Ietek Bērzē dienvidos no Dobeles.

Lielākā apdzīvotā vieta krastos ir Naudīte. Upi šķērso autoceļš P103.

## Atsauces
1687. gads

**1687**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
### Jūlijs
* 5. jūlijs - Īzaks Ņūtons publicē savu darbu „Dabas filozofijas matemātiskie principi”, kurā top pamatots vispasaules gravitācijas likums.

### Nezināms
* Dibināta Bisava.

## Dzimuši
* 12. oktobris - Silviuss Leopolds Veiss (*Sylvius Leopold Weiss*), vācu komponists un lautists (miris 1750.)
* 5. decembris - Frančesko Saverio Geminiani, itāļu vijolnieks, komponists un mūzikas teorētiķis (miris 1762.)

## Miruši
* 28. janvāris - Johanness Hevēlijs (*Johannes Hevelius*), Dancigas astronoms un teleskopu konstruktors (dzimis 1611.)
* 22. marts — Žans Batists Lulli (*Jean-Baptiste Lully*), franču komponists (dzimis 1632.)
* 1. septembris - Henrijs Mors, angļu filozofs (dzimis 1614.)
Sesava (nozīmju atdalīšana)

**Sesava** var būt:
* Sesava - apdzīvota vieta Sesavas pagastā
* Sesava - Lielupes pieteka
* Sesava - Bērzes pieteka
* Sesavmuižas cits nosaukums

## Skatīt arī
* Lielsesava
* Sesavas ezers
* Sesavas pagasts
* Sesavas parks
Sita (nozīmju atdalīšana)

**Sita** var būt:
* Sita — upe, Pededzes pieteka
* Sita — apdzīvota vieta Kubulu pagastā
* Sita — bijusī dzelzceļa stacija līnijā Ieriķi—Abrene

## Skatīt arī
* Sitas ezers
Dienvidāfrika (reģions)

**Dienvidāfrika** ir Āfrikas reģions kontinenta dienvidu daļā uz dienvidiem no 12°—13° dienvidu platuma. Ietver arī Madagaskaru un Maskarēnu salas.

## Dienvidāfrikas valstis
Dienvidāfrikā atrodas 14 valstis:

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Ģeogrāfija
Dienvidāfrikas reģions aptver aptuveni 3,5 miljonus km2, kas ir daudzveidīgs gan reljefa, gan klimata ziņā. Reģiona centrālais elements ir Kalahari tuksnesis un Drakonu kalni, savukārt piekrastes zonas ir bagātas ar lauksaimniecības resursiem. Klimats reģionā variē no tropiskā līdz sausajam tuksneša klimatam.

## Ekonomika
Reģions ir bagāts ar dabas resursiem, īpaši minerāliem, piemēram, zeltu, dimantiem, platīnu un urānu. Dienvidāfrikas Republika ir galvenā ekonomiskā vara, kas veido lielāko daļu no reģiona iekšzemes kopprodukta (IKP). Tomēr nabadzība un ekonomiskā nevienlīdzība joprojām ir izplatītas problēmas, īpaši lauku apvidos.

Lauksaimniecība un ieguves rūpniecība ir reģiona ekonomikas pamats, taču pēdējos gados arvien lielāka nozīme ir arī tūrismam un pakalpojumu sektoram. 

## Demogrāfija
Dienvidāfrikas reģionā dzīvo vairāk nekā 150 miljoni iedzīvotāju. Bantu tautas ir dominējošā etniskā grupa.

## Atsauces
Karību reģions

350px|thumbnail|right|Karību reģions
**Karību reģions** ir pasaules reģions, kurš atrodas galvenokārt Ziemeļamerikas dienvidu daļā, Karību jūrā. No reģiona ziemeļrietumos ir Meksikas līcis un Ziemeļamerika, rietumos Centrālamerika, bet dienvidos Dienvidamerika. Reģionā ir iekļautas vairāk kā 700 salas un rifi. Kopējā reģiona platība ir 239 681 km2, bet iedzīvotāju skaits ap 40 miljoniem. 
Lielākās pilsētas ir Santodomingo, Havana, Portoprensa, Santjago un Kingstona.
## Karību reģiona valstis
Karību reģionā atrodas 13 valstis un 17 atkarīgās teritorijas:

* 
* 25px Tērksas un Kaikosas
### [[Lielās Antiļu salas]]
* 
* 
* 
* 25px Puertoriko
* 
*  
### [[Mazās Antiļu salas]]
* 25px ASV Virdžīnas
* 25px Britu Virdžīnas
* 25px Angilja
* 
* 25px Senmartēna 
* 25px Sintmārtena
* 25px Saba
* 25px Sintēstatiusa
* 25px Senbartelmī
* 
* 25px Montserrata
* 25px Gvadelupa
* 25px Dominika
* 25px Martinika
* 25px Sentlūsija
* 25px Sentvinsenta un Grenadīnas
* 25px Grenāda
* 25px Barbadosa
* 25px Trinidāda un Tobāgo
* 25px Aruba
* 25px Kirasao
* 25px Bonaire

## Ārējās saites
1681. gads

**1681**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
* Nosists pēdējais Dodo putnu sugas pārstāvis.

## Dzimuši
* 14. marts - Georgs Filips Tēlemanis (*Georg Philipp Telemann*), vācu komponists (miris 1767.)
* 12. augusts - Vituss Berings (*Ви́тус Ионассен Бе́ринг*), dāņu jūrasbraucējs (miris 1762.)

## Miruši
* 12. marts - Franss van Mieris, vecākais, nīderlandiešu gleznotājs (dzimis 1635.)
* 25. maijs — Pedro Kalderons de la Barka (*Pedro Calderón de la Barca*), spāņu dramaturgs (dzimis 1600.)
1671. gads

**1671**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi

### Jūnijs
* 22. jūnijs — Osmaņu impērija pieteica karu Polijas—Lietuvas ūnijai.

### Oktobris
* 25. oktobris — Džovanni Kasīni atklāja Saturna pavadoni Japetu.

### Nezināms datums
* uzcelta Durbes muižas kungu māja Tukumā.

## Dzimuši
* 8. jūnijs — Tomazo Albinoni (*Tomaso Albinoni*), itāļu komponists (miris 1751.)
* 1. oktobris — Gvido Grandi, itāļu priesteris, filozofs un matemātiķis (miris 1742.)

## Miruši

* 31. marts — Anna Haida (*Anne Hyde*), Džeimsa II pirmā sieva (dzimusi 1637.)
* 16. jūnijs — Stepans Razins (*Степан Тимофеевич Разин*), kazaku sacelšanās līderis (dzimis 1630.)
Aktebes apgabals

**Aktebes apgabals** (, ) ir viens no Kazahstānas apgabaliem. Tā galvaspilsēta ir Aktebe, apgabalā ir 678 900 iedzīvotāju. Apgabala platība ir 300 600 kvadrātkilometru, padarot to par otro lielāko Kazahstānas apgabalu aiz Karaghandi apgabala. Apgabals ziemeļos robežojas ar Krieviju un dienvidos ar Uzbekistānu un vēl ar 6 citiem Kazahstānas apgabaliem: Atirau, Manghistau, Karaghandi, Kostanajas, Kizilordas un Rietumkazahstānas apgabalu. Cauri apgabalam tek Ileka, Urālas pieteka.

## Atsauces

## Ārējās saites
Staņislavs Poņatovskis

**Staņislavs II Augusts Poņatovskis** (, , ; dzimis , miris ) bija pēdējais Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs (1764-1795). Pēc Trešās Polijas dalīšanas karalis Staņislavs II 1795. gadā Grodņā atteicās no troņa un Žečpospolita pazuda no pasaules politiskās kartes. Tās teritoriju savā starpā sadalīja Krievija, Prūsija un Austrija.

## Pilns tituls
Kā Polijas karalis Staņislavs II Augusts 1791. gada Polijas-Lietuvas kopvalsts konstitūciju cita starpā parakstīja kā "Livonijas lielhercogs", kas norādīja uz to, ka arī pēc Livonijas ziemeļu daļas zaudēšanas krieviem, viņš pretendēja uz šo pārmantojamo titulu:

"Staņislavs Augusts, no Dieva žēlastības Polijas karalis, Lietuvas, Krievijas, Prūsijas, Mazovijas, Žemaitijas, Kijivas, Volīnijas, Podolijas, Podlahijas, Livonijas, Smoļenskas, Severijas un Čerņihivas lielhercogs."

(*Stanislaus Augustus, Dei gratia rex Poloniae, magnus dux Lithuaniæ, Russiæ, Prussiæ, Masoviæ, Samogitiæ, Kijoviæ, Volhiniæ, Podoliæ, Podlachiæ, Livoniæ, Smolensciæ, Severiæ, Czerniechoviæque.*)

## Dzīvesgājums
Dzimis 1732. gada 17. janvārī Vovčinā (*Воўчын*) mūsdienu Brestas apgabalā ietekmīgo šļahtiču Poņatovsku dzimtā. 1752. gadā tika ievēlēts Polijas-Lietuvas seimā. 1755. gadā viņu nosūtīja uz Sanktpēterburgu, kur viņš ķeizarienes Elizabetes galmā kļuva par Saksijas sūtni. Pēterburgā Staņislavs Poņatovskis kļuva par 26 gadu vecās  lielkņazienes Katrīnas mīļāko.

Kad Katrīna kļuva par Krievijas Impērijas ķeizarieni, 1764. gada 7. septembrī pēc galma apvērsuma, ko atbalstīja Krievijas karaspēks, Staņislavu Poņatovski ievēlēja par Polijas-Lietuvas valdnieku. Poņatovskis atbalstīja Krievijas armiju Baras konfederācijas sagrāvē, kaut arī 1771. gadā konfederātiem uz īsu brīdi izdevās karali nolaupīt.

1772. gadā Staņislavs Poņatovskis protestēja pret Pirmo Polijas dalīšanu, tomēr viņam nebija reālas varas, lai tai pretotos. No 1788. līdz 1791. gadam Varšavā notika t. s. Četrgadu Seims, kurā 1791. gada 3. maijā tika pieņemts valsts pamatlikums — Trešā maija konstitūcija (pirmā modernā konstitūcija Eiropā un otrā, aiz ASV Konstitūcijas, pasaulē). Poņatovskis aktīvi piedalījās Seima darbā un atbalstīja konstitūcijas pieņemšanu, tomēr, kad ar Krievijas atbalstu pret konstitūciju sacēlās Targovicas konfederācija, Poņatovskis nostājās tās pusē. Kaut arī konstitūcijas piekritēji Staņislava Poņatovska brāļadēla Juzefa Poņatovska, kā arī Tadeuša Koscjuško vadībā varonīgi cīnījās, poļi tika sakauti. Notika Polijas Otrā un Trešā dalīšana, bet Poņatovskis 1795. gada 25. novembrī bija spiests atteikties no troņa.

Mūža beigas Poņatovskis pavadīja Sanktpēterburgā, kur pārtika no bijušās mīļākās Katrīnas II piešķirtās pensijas. Tika apglabāts Sanktpēterburgas Svētās Katrīnas katoļu baznīcā. 1938. gadā karaļa pīšļi tika pārapbedīti viņa dzimtajā ciemā, bet 1995. gadā Poņatovska pīšļus pārapbedīja Varšavas Svētā Jana katedrālē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Polijas karaļu zīmogi ar pilniem tituliem
* Stanislaus II August Poniatowski
Poņatovskis

**Poņatovskis** (; sieviešu dzimtē **Poņatovska** (*Poniatowska*)) ir poļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu: 
* Staņislavs Poņatovskis (*Stanisław Poniatowski*; 1732—1798) — pēdējais Žečpospolitas karalis;
* Juzefs Poņatovskis (*Józef Poniatowski*; 1763—1813) — poļu karavīrs, Francijas maršals.
Bārs

**Bārs** var būt:
* Bārs (ģeomorfoloģija), vaļņveida krasta akumulatīvā forma
* Bārs (iestāde), iestāde, kur pārdod un tiek dzerti alkoholiskie dzērieni
* Bārs (mēbele)
* Bārs (mērvienība), spiediena mērvienība

## Uzvārds
* Hermanis Bārs (*Hermann Bahr*), Austrijas rakstnieks, teātra režisors (1863—1934)
* Juris Bārs, latviešu valodnieks, ārsts (1808—1879)
* Ludvigs Bārs, latviešu aktieris (1911—1973)
* Oskars Bārs, latviešu arhitekts (1848—1914)
* Ronens Bārs (רונן בר), Izraēlas drošības dienesta *Shin Bet* vadītājs (dzimis 1965)

## Skatīt arī
* Bārenis
* BAR
Pavlodaras apgabals

**Pavlodaras apgabals** () ir viens no Kazahstānas apgabaliem. Tā galvaspilsēta ir Pavlodara ar 300 200 iedzīvotajiem. Pašā apgabalā ir 744 860 iedzīvotāju. Apgabals robežojas ar Krieviju ziemeļos un ar Akmolas, Abaja, Ziemeļkazahstānas un Karaghandi apgabalu. Hruščova laikā uz Pavlodaru pārcēlās daudz PSRS iedzīvotāju, īpaši ukraiņi Neapgūto zemju kampaņā.

Cauri apgabalam no Altaja Ķīnā uz Krieviju plūst Irtiša. Apgabala austrumu daļā, 100 kilometrus no Ekibastuzas atrodas Bajanaulas Nacionālais parks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pols Gaskoins

**Pols Džons Gaskoins** (; dzimis  Danstonā, Geitshedā, Anglijā), bieži saukts vienkārši par **Gazza**, ir bijušais Anglijas futbolists, kurš ir atzīts par vienu no savas paaudzes apdāvinātākajiem spēlētajiem. Viņam ir bijusi arī neliela pieredze trenera un menedžera darbā. Visbiežāk viņš spēlēja pussarga pozīcijā, viņš savu karjeru aizvadīja Ņūkāslas "United", Tottenham Hotspur, Middlesbrough, Liverpūles "Everton", Lazio un Glāzgovas "Rangers". Viņa kontā arī 57 spēles un 10 gūti varti Anglijas izlasē. Viņš ir bijis iesaistīts neskaitāmos incidentos ārpus laukuma un tiek uzskatīts, ka viņš savu spēlētāja potenciālu tā arī neīstenoja. Pēc karjeras beigām viņš ir cietis no pneimonijas, alkoholisma, garīgām slimībām un problēmām ar likumpārkāpumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gaskoins

**Gaskoins** var būt:
* Maiks Gaskoins (*Mike Gascoyne*, dzimis 1963.), angļu inženieris;
* Pols Gaskoins (*Paul Gascoigne*, dzimis 1967.), angļu futbolists;
Zemais purvs

**Zemais purvs** jeb **zāļu purvs** ir viens no purvu veidiem. Zemie purvi veidojas ieplakās un to galvenais ūdensguves avots ir pazemes ūdeņi vai minerālvielām bagāti upju ūdeņi. Zemo purvu kūdru izmanto lauku mēslošanai. Latvijā zemie purvi aizņem apmēram 49% no purvu kopplatības. Visvairāk tie sastopami Piejūras zemienes ieplakās, Austrumlatvijas zemienē, Sedas līdzenumā un Gaujas senlejā.

## Augājs
Zāļu purvos aug apmēram 10 dažādas grīšļu sugas, spilves, meldri, niedres, kosas, ciņusmilgas, suņu smilgas, mitrākās vietās aug puplakši, garlapu gundegas, zaļsūnas un sfagni. Piejūras zemienes zemajos purvos aug Alpu vērene (mīklene), jāņogas, parastā irbene, bebrukārkls, krūklis un pat parastais pabērzs. No puskrūmiem sastopami virši, zilenes, vaivariņi, brūklenes un aizsargājamā grīņa sārtene. Sausākās vietās aug koki un krūmi — bērzi, priedes, melnalkšņi, kārkli. Ļoti slapjos zāļu purvos koki un krūmi neaug.

## Skatīt arī
* Zemā purva augsne
* Augstais purvs
* Pārejas purvs
Skanstupīte

**Skanstupīte** (arī **Skansnīte**, **Skanstnieku upīte**, **Skanšupīte**, augštecē arī **Aizmantiņa**, **Aizmata**)  ir Daugavas labā krasta pieteka Aizkraukles novadā. Sākas mežainā apvidū dienvidos no Spīganas stacijas. Upe visā garumā regulēta, novada meliorēto platību ūdeņus. Lielākā pieteka - Maiļupīte. Ietek Daugavā pie Pļaviņām. Starp Skanstupītes un Aiviekstes ietekām Daugavā gar krastu atrodas 17. gadsimta Zviedru skanstis. Pie ietekas dolomīta kāple veido 0,7 m augsto Skanstupītes ūdenskritumu.

## Atsauces
Apgulde (nozīmju atdalīšana)

**Apgulde** var būt:
* Apgulde - apdzīvota vieta Naudītes pagastā
* Apgulde - pietura dzelzceļa līnijā Glūda—Reņģe
* Sesavas upes cits nosaukums

## Skatīt arī
* Apguldes ezers
Reds

**Reds** var būt:

* Maikls Reds (*Michael Redd*; dzimis 1979. gadā) — amerikāņu basketbolists;
* "Sarkanie" (*Reds*) — 1981. gada ASV episka vēsturiskā drāmas filma.

## Skatīt arī
* *[[Red]]*
Vesels

**Vesels** var būt:
* Vesels — dzīvas būtnes stāvoklis bez veselības problēmam;
* Vesels — vienots, nesadalījies objekts;
* Horsts Vesels (*Horst Wessel*) — vācu nacistu ideologs, komponists (1907—1930);
* Martins Vesels (*Martin Wessels*) — vācu mūziķis un šaha problēmists (1969).

## Skatīt arī
* Veselis
* Vesels skaitlis
Minarets

250px|thumbnail|Minareti Stambulā
**Minarets** ( manāra(t) — 'uguns vieta, bāka') ir tornis pie mošejas, no kura muedzins aicina musulmaņus uz lūgšanu.

Minarets ir viena no svarīgākajām mošejas sastāvdaļām. Tas atrodas blakus mošejai un iekļaujas tās kopējā kompozīcijā. Sākotnēji minaretu apkļāva vītņu kāpnes vai panduss, bet vēlāk kāpnes tika būvētas minareta iekšpusē. Parasti minarets uz augšu sašaurinās. Minareti ir krāšņi rotāti ar mozaīkām, uzrakstiem, ķieģeļu dekoratīvo izkārtojumu, glazētu keramiku, balkoniem un citiem rotājumiem un to elementiem.

Pēc formas izšķir divus galvenos minaretu veidus: četrstūrainos (Ziemeļāfrika) un apaļos (Tuvie un Vidējie Austrumi). Atsevišķos gadījumos tie ir daudzšķautnaini. Mazākām mošejām parasti ir viens minarets, bet tā var nebūt vispār, ja mošeja ir pavisam maza. Daudz biežāk tie ir divi minareti. Pie lielākām mošejām minaretu skaits var sasniegt no četriem līdz pat sešiem.

## Ārējās saites
Pārejas purvs

**Pārejas purvs** ir viens no purvu veidiem. Tie aizņem apmēram 9% no Latvijas purvu kopplatības. Tiklīdz gruntsūdeņi mazāk piekļūst purva virspusei, tā tūlīt samazinās zāļu purviem raksturīgais augājs, bet arvien vairāk parādās baltās sūnas — sfagni. Izplatītākie augi ir grīšļi. Šādos apstākļos purvā sāk augt kārkli, paretam — baltalksnis, kropla priede, egle vai bērzs. Zāļu purva īpatnības pamazām izzūd, taču sūnu purvs vēl nav izveidojies. Pārejas purvi veidojas no pārpurvotiem mežiem. Tajos visvairāk aug priedes un purva bērzi, ļoti daudz — vaivariņu un zileņu.

## Skatīt arī
* Pārejas purva augsne
* Augstais purvs
* Zemais purvs

## Atsauces
Augstais purvs

[thumb|250px|right|Purva sfagnu veģetācija, [Šumava]]
**Augstais purvs** jeb **sūnu purvs** jeb **oligotrofais purvs** ir viens no purvu veidiem. Tie veidojas no zemajiem vai pārejas purviem, kad tie pieaugot augstumā sasniedz apkārtējās virsas līmeni, un gruntsūdens pieplūde tiek pārtraukta — purvi saņem tikai atmosfēras nokrišņus. Augstajiem purviem raksturīgs pacēlums vidusdaļā.

Latvijas mitrajā klimatā sfagni, kas ir galvenie šo purvu augi, strauji aug un purva virsa paceļas pār apkārtni. Tie uzsūc mitrumu 20 - 25 reizes vairāk par savu svaru, tāpēc sausi sfagni spēj līdzīgi sūklim uzsūkt ūdeni no dziļākiem purva slāņiem. No sūnu purva virsas ūdens iztvaiko piecas reizes vairāk nekā no ezera ar tādu pašu virsas laukumu. Sausās vasarās purva virskārta stipri izžūst, tāpēc dažiem sūnu purva augiem lapas ir sīkas, brūklenēm un dzērvenēm - mūžzaļas, parasti ar nedaudz uz apakšu ieritinātu apmali. Lapu apakšpuse, kur atrodas atvārsnītes, ir pārklāta ar vaska kārtiņu. Tas viss samazina iztvaikošanu, un augi spēj paciest lielu sausumu. Bez kroplajiem bērziņiem un priedītēm sūnu purvos aug vaivariņi, zilenes, virši, lācenes, melnā vistene, rasenes. Augsto purvu malās, kurās nonāk vairāk minerālvielu, aug spēcīgāki koki - priedes, bērzi, egles, melnalkšņi, apses. Sastopami arī vairāki pēcleduslaikmeta augi - pundurbērzs, Lapzemes kārkls, lācenes, bezdelīgactiņa, dzeltenā akmeņlauzīte. Augsto purvu kūdru izmanto kurināšanai (satur maz minerālvielu), pakaišiem (labi uzsūc mitrumu) un augsnes uzlabošanai dārzniecībā. Augstie purvi aizņem apmēram 42% no Latvijas purvu kopplatības. Lieli augsto purvu masīvi ir Rīgavas līdzenumā, Kurzemes piekrastē, Tālavas un Austrumlatvijas zemienē, kurā atrodas arī lielākais purvs Latvijā - Teiču purvs. Tajā ir saudzējami augsto purvu dabas kompleksi, putnu fauna un flora, tāpēc purvs kopš 1982. gada ir rezervāts.

## Skatīt arī
* Augstā purva augsne
* Zemais purvs
* Pārejas purvs
Vācijas—PSRS karš

**Vācijas—PSRS karš** (, ) bija Otrā pasaules kara posms, kas sākās 1941. gada 22. jūnijā ar nacistiskās Vācijas un citu Eiropas Ass valstu (Bulgārijas, Ungārijas, Itālijas, Rumānijas, Slovākijas, Somijas un Horvātijas) uzbrukumu Padomju Savienībai un beidzās 1945. gada 8. maijā ar Sarkanās armijas uzvaru un Vācijas kapitulācijas aktu.

Padomju historiogrāfijā Vācijas—PSRS karu sauca par **Lielo Tēvijas karu** (), un šo nosaukumu mūsdienās joprojām lieto Krievijā un atsevišķās citās pēcpadomju valstīs. Lielajā Tēvijas karā neieskaita Polijas kampaņu, Ziemas karu un Baltijas valstu okupāciju, kurās PSRS piedalījās kā Vācijas sabiedrotā. Padomju historiogrāfijā par Lielā Tēvijas kara sastāvdaļu neuzskata arī pēc nacistiskās Vācijas kapitulācijas PSRS 1945. gada augustā īstenoto Mandžūrijas operāciju, kurā tā okupēja Mandžūriju, Sahalīnu un Kuriļu salas.

## Sākums

Vācijas—PSRS karš sākās 1941. gada 22. jūnijā plkst. plkst. 3.15. no rīta, kad *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]* sāka bombardēt Sevastopoli. Plkst. 3.30. Vērmahta artilērija sāka apšaudīt visu Padomju Savienības pierobežu. Plkst. 4.00 Vērmahta karaspēka grupas "Ziemeļi", "Dienvidi" un "Vidus" vienlaikus iebruka Padomju Savienībā no Baltijas jūras piekrastes ziemeļos līdz Melnās jūras dienvidos.

Plkst. 6.00 no rīta PSRS ārlietu ministrs Vjačeslavs Molotovs pieņēma Vācijas sūtni, kurš Molotovam iesniedza Vācijas valdības notu, kurā PSRS apsūdzēta 1939. gada 23. augusta pakta nepildīšanā un gatavībā uzbrukt Vācijai. Pirmajā naktī *Luftwaffe* izdevās iznīcināt ap 80% no PSRS lidlaukiem un tajās esošajām lidmašīnām. Plkst. 12.00. Molotovs radio nolasīja oficiālu ziņojumu par kara sākumu.

## Nosaukuma "Lielais Tēvijas karš" izcelsme
[thumb|left|220px|Par godu [Staļingradas kaujas 20. gadadienai 1963. gadā izdota Lielajam Tēvijas karam veltīta PSRS pastmarka]]

Padomju historiogrāfijā lietotais nosaukums "Lielais Tēvijas karš" atvasināts no 1812. gada Tēvijas kara, kurā Krievijas Impērija cīnījās pret Napoleona vadīto Franciju. Pirmo reizi šo apzīmējumu lietoja Josifs Staļins, 1941. gada 3. jūlijā radio uzrunājot PSRS iedzīvotājus. Vēlāk laikrakstā “Pravda” šis nosaukums parādījās atkārtoti. 1942. gadā dibināts Tēvijas Kara ordenis, kurš šo nosaukumu nostiprināja. PSRS Lielais Tēvijas karš tika uzsvērts kā cīņa starp divām ideoloģijām, kurā uzvarējusi PSRS paustā komunisma ideoloģija. Citur šo Otrā pasaules kara posmu mēdz uzskatīt par Otrā pasaules kara Austrumu fronti.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Otrais pasaules karš
* Molotova—Ribentropa pakts
* Sarunas par PSRS pievienošanos Ass valstīm
* Otrā pasaules kara Austrumu fronte
* Padomju tautas uzvaras diena Lielajā Tēvijas karā
Priede

**Priede** var būt: 

* Parastā priede — priežu ģints koku suga;
* Priedes — priežu ģints koki;
* Priede — uzvārds.
Melnie graudi

thumb|200px|right|Rudzu vārpa ar melno graudu sēnes veidotiem sklerocijiem
**Melnie graudi** jeb **vilkazobi** () ir uz graudzālēm, visbiežāk rudziem, parazitējoša sēne, kas to ziedos veido blīvus sēņotnes savijumus — sklerocijus. Pavasarī uz tiem attīstās augļķermeņi ar sporām. Vējš sporas aiznes uz graudzāļu auglenīcām, kur attīstās balta sēklotne ar sīkām konīdijām un izdalās lipīgs, salds šķidrums — „medus rasa”. Kukaiņi sūc šķidrumu un pārnes konīdijas, tā inficējot rudzus vai citas graudzāles. Sēņu infekciju un sklerociju attīstību sekmē mitrs, silts laiks un ilgstošs rudzu ziedēšanas periods. Inficētās auglenīcās attīstās melnie graudi — sēnes sklerociji, kuri sasniedz līdz 3 cm garumu un 3—6 mm diametru. Melnie graudi sastopami mitros rudzu laukos, kur izmanto sējai nekodinātus graudus.

Melnie graudi satur daudzus indīgus alkaloīdus — lizergīnskābes atvasinājumus, tādēļ maize, kas cepta no melnos graudus saturošiem miltiem, izraisa smagu saindēšanos, ko sauc par ergotismu (viduslaikos to dēvēja par "svētā Antonija uguni").

## Atsauces
Hameds bin Halīfa al Tānī

Šeihs **Hameds bin Halīfa al Tānī** ( / *Ḥamad b. Ḫalīfa Āl Ṯānī*; dzimis ) ir bijušais Kataras valdnieks. Valdīja no 1995. gada, kad gāza no troņa savu tēvu Halīfu bin Hamadu al Tānī, kurš apvērsuma brīdī atradās atpūtā Šveicē.

Mācījies Sandhērstas militārajā akadēmijā, pēc tās beigšanas dienēja Kataras bruņotajos spēkos. 1977. gadā tika oficiāli atzīts par troņmantinieku. Kļuva par aizsardzības ministru un atbildēja par armijas modernizāciju un sporta attīstību valstī. 1996. gadā atbalstīja mediju kompānijas "Al Džazīra" rašanos. 1997. gadā Katara kļuva par pirmo valsti reģionā, kurā sievietēm tika piešķirtas vēlēšanu tiesības.

2013. gadā nodeva varu savam dēlam Tamīmam bin Hamadam al Tānī.

## Ārējās saites

* Emīra oficiālā mājaslapa ,
Kalvīša 2. Ministru kabinets

**[[Aigars Kalvītis|Aigara Kalvīša]]** vadībā **[[Latvijas Republikas Ministru kabinets]]** darbojās laika posmā no  līdz .

## Ministru kabinets

## Koalīcijas sastāvs

## Atsauces
Kalvīša Ministru kabinets

**[[Aigars Kalvītis|Kalvīša]] Ministru kabinets** var būt:
* Kalvīša 1. Ministru kabinets (2004—2006)
* Kalvīša 2. Ministru kabinets (2006—2007)
Žanis Butkus

**Žanis Butkus** ( — ) bija Latviešu leģiona *[[Waffen SS]]* *Hauptsturmführer* (kapteinis), kurš tika apbalvots ar Trešā reiha augstāko militāro apbalvojumu Dzelzs krusta Bruņinieka krustu. Viņa varonību kaujas laukā apliecināja, tas, ka viņš bija apbalvots ar teju visiem apbalvojumiem, kurus varēja iegūt Trešā reiha bruņotajos spēkos.

## Dzīvesgājums

Dzimis tagadējā Dobeles novada Augstkalnes pagastā, Mazberķenes muižā. Tēvs un māte bija laukstrādnieki. Neilgi pēc viņa dzimšanas no plaušu karsoņa nomira tēvs Fricis. Māte dodas strādāt uz Tērvetes pagastu, bet Žani audzina vecmāmiņa (mātes māte). Līdz ar Pirmā pasaules kara sākumu viņš pārceļas pie mātes, kura tobrīd strādā "Liellstiļu" māju saimniecībā. Vācu karaspēkam ienākot Latvijas teritorijā ģimene dodas uz Rīgu, kur Žanis sāk iet skolā. Pēc vācu karaspēka ienākšanas Rīgā viņi atgriežas "Liellstiļās", kur 1918. gadā Žanis pabeidza Kalnmuižas pagastskolu. Pēc tam strādājis "Liellstiļās" kā kalps, līdz viņa māte apprecējās ar saimnieku. Brīvajā laikā paticis lasīt, medīt, kā arī makšķerēt.

Iestājies aizsargos, kur uzsāka nodarboties ar sportu. 1927. gadā iesaukts Latvijas armijā. Apmeklējis vakara vidusskolu, kuru pabeidza dienesta laikā. Virsdienesta instruktors 3. Jelgavas kājnieku pulkā, taču bijis nepieciešams vecāku saimniecībā. Demobilizējies kā kaprālis. Pēc atgriešanās atkal iestājās aizsargos, 16. Jelgavas aizsargu pulkā. 1932. gadā apprecējies. Jau dienesta laikā uzrādīja dotības šaušanā, sāka piedalīties Latvijas un Baltijas mēroga šaušanas sacensībās šaušanas sporta sacensībās, gūstot ievērojamus panākumus. Bija sava pagasta aizsargu priekšnieks.

Pēc Latvijas okupācijas varas iestādes par viņu vairākkārt interesējās. Lai izvairītos no vajāšanām vai iespējamām represijām devās uz Rīgu, tomēr pēc kāda laika atgriezās ar ģimeni mājās. 1941. gada 14. jūnijā uzzinot par to, ka varbūt notiks izvešanas paslēpās mežā. Viņa ģimene, sieva un meita, tiek aizvesta uz Sibīriju. Sākoties Otrajam pasaules karam izveidoja partizānu vienību cīņai ar bēgošajām Sarkanās armijas daļām un padomju varas atbalstītāju iznīcināšanai.

Brīvprātīgi viens no pirmajiem 1942. gadā pieteicās dienestā Trešā reiha bruņotajos spēkos Latviešu leģionā. Kopš 1943. gada dienēja 19. SS divīzijā. Par izrādīto varonību un panākumiem kaujas laukā apbalvots ar daudziem apbalvojumiem, tai skaitā ar augstāko Trešā reiha apbalvojumu: Dzelzs krusta Bruņinieka krustu. Vairākkārt ievainots un kontuzēts kaujās. Uzdienējis līdz kapteiņa (*Waffen-SS-Hauptsturmführer*) dienesta pakāpei. Pēdējā savā kaujā Kurzemes katlā, kurā viņš piedalījās, tika ievainots kājā. Vairākus mēnešus viņš pavadīja lazaretē, bet vēlāk parādījās komplikācijas un viņš tika pārvests uz Vāciju, kur tika veikta kājas operācija. Līdz kara beigām viņš atradās okupētajā Dānijā, latviešu veselības uzlabošanas bataljonā.

Karam beidzoties nokļuva gūstā, bet pēc filtrācijas iziešanas devās uz ASV kontrolēto Vācijas zonu. Apprecējies otrreiz. Apguvis sudrabkaļa amatu. Bija aktīvs Daugavas Vanagu biedrs. Vēlāk pārcēlies uz ASV, kur no 1985. gada dzīvoja Aļaskas štatā.

## Piezīmes un atsauces
Ziemeļkazahstānas apgabals

**Ziemeļkazahstānas apgabals** () ir viens no Kazahstānas apgabaliem. Tā galvaspilsēta ir Petropavla ar 193 300 iedzīvotajiem, pašā apgabalā ir 665 800 iedzīvotāju. Apgabals ziemeļos robežojas ar Krieviju, ka arī ar trīs citiem Kazahstānas apgabaliem — Akmolas apgabalu dienvidos, Pavlodaras apgabalu austrumos un Kostanajas apgabalu rietumos. Apgabala platība ir 98 040 kvadrātkilometri un tas ir ceturtais mazākais Kazahstānas apgabals. No Karaghandi apgabala cauri Ziemeļkazahstānas apgabalam plūst Išima, kas ir Irtišas pieteka.

## Atsauces

## Ārējās saites
Butkus

**Butkus** () ir lietuviešu cilmes uzvārds, kas sastopams arī Latvijā. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Alvīds Butkus (1950), lietuviešu valodnieks
* Žanis Butkus (1906—1999), Latviešu leģiona virsnieks
Brawn GP

***Brawn GP*** bija Formula 1 autosacīkšu komanda, kura piederēja Rosam Bronam. Savā vienīgajā sezonā () komanda izcīnīja konstruktoru kausu un tās pilots Džensons Batons kļuva par pasaules čempionu. 

Tā aizvietoja *[[Honda F1]]* komandu, kuras īpašnieki (*[[Honda]]* koncerns)  paziņoja, ka finanšu krīzes dēļ komanda beigs pastāvēšanu un tā tiks pārdota. Komandu finansiāli atbalsta *Honda* un Formula 1 vadība.

Komanda izmantoja *[[Mercedes-Benz]]* dzinējus un komandas piloti bija Rubenšs Barikello un Džensons Batons. Jau pirmajā sacīkstē Batons izcīnīja uzvaru un pirmo starta vietu, kā arī bija vadībā visu sacīksti. Arī turpmākajās sacīkstēs *Brawn* piloti vairākkārt kāpa uz pjedestāla un komanda visu sezonu bija konstruktoru kausa vadībā, kamēr Batons bija pilotu kopvērtējuma līderis.  abi nodrošināja šos titulus. Pēc sezonas beigām tika apstiprinātas izskanējušās baumas, ka Barikello pamet *Brawn*. Vēlāk tika paziņots, ka Mercedes nopērk komandu un pārsauc to par *[[Mercedes Grand Prix]]*.

## Piezīmes un atsauces
Skolasupe

**Skolasupe** ir Ogres labā krasta pieteka Ogres novadā. Sākas purvainā mežainā apvidū dienvidaustrumos no Ķeipenes. Augštece tek caur Abzīša ezeru. Upe tek pa līdzenu apvidu, visā garumā regulēta. Ietek Ogrē pie Vērenes. Lejtecē atzarojas Abzas upe.
Aso

**Aso** (*Asso*) bija Rīgas līvu iedzīvotājs, kas 1200. gadā pieņēma kristietību. Uzskata, ka viņš bija Rīgas vecākais, kurš slēdza mieru ar bīskapu Albertu pēc 1198. gada kara ar viņa priekšteci bīskapu Bertoldu. Otro reizi līvu vecākais ar līdzīgu vārdu **Ase** (*Asso*) tiek pieminēts Indriķa hronikas aprakstā par krustnešu uzbrukumu Satezeles pilij līvu sacelšanās laikā 1212. gadā. Ir dažādi viedokļi par to, vai tā ir bijusi viena un tā pati persona, bet fakts, ka Ase ticis sūtīts miera sarunām, liecina par ilgākiem viņa nopelniem bīskapa Alberta priekšā.

## Vārda cilme
Pēc viena uzskata personvārdu Aso un tā variantus līvi aizguvuši no vikingiem, jo tā laika dāņu rakstos sastopami vārdi *Assi, Asi, Asso* (Stoebke 1964). Pēc cita uzskata vārds Aso varētu būt darināts no saknes *ase-* (“lieta”). Personvārda Aso varianti atrodami arī 14.-16. gadsimta Kurzemes rakstītajos avotos (Kiparsky 1939).

## 13. gadsimta Latvijas nominālie un faktiskie valdnieki Aso laikā
Atbilstoši viduslaiku politiskajām tradīcijām katrai Senlatvijas zemei bija savs faktiskais valdnieks, kas atradās vasaļattiecībās ar savu feodālo senjoru. Pakļaujoties savam senjoram, vasalis ieguva savu zemi vai daļu no tās atpakaļ kā lēni. Rīgas līvu vecākais sākotnēji droši vien bija Polockas kņaza Valdemāra vasalis, bet pēc padošanās Livonijas bīskapam Albertam viņš kļuva par tā vasali. Domā, ka līvu pilskalns atradies Senajā kalnā, pie kura 1198. gadā notika līvu kauja ar krustnešiem, kurā gāja bojā bīskaps Bertolds. Saskaņā ar Jersikas miera līgumu Polocka 1212. gadā atteicās no pretenzijām uz Līvzemi.
Starpiņupīte

**Starpiņupīte**, saukta arī par **Kaņiera kanālu**, ir 1905. gadā izrakta mākslīga Kaņiera notece uz Rīgas līci ezera līmeņa pazemināšanai. Pa Starpiņupīti uz jūru tiek novadīti Slocenes un Kaņiera baseina ūdeņi.

Upe veido robežu starp Lapmežciemu un Ragaciemu. Kanālu šķērso autoceļš P128.

## Vēsture
17. gadsimta vidū hercogs Jēkabs lika rakt kanālu ar mērķi savienot Lielupes ūdensceļu ar jūru, tomēr pēc viņa nāves tas pamazām aizsērēja.
Līdz 1905. gadam Kaņiera ezera ieplaka bija pilnāka ar ūdeni, kas dabiski notecēja dienvidaustrumu virzienā pa Sloceni un Siliņupi. Kad izraka 3 m dziļu un 8 m platu kanālu tieši uz jūru, ezera līmenis nokritās par kādām divām pēdām.

1965. gadā ūdens līmeņa regulēšanai un brīvas zivju migrācijas nodrošināšanai izbūvēja slūžas.

## Atsauces
Moricsalas dabas rezervāts

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q10998128"
}

**Moricsalas dabas rezervāts** ir aizsargājama dabas teritorija Kurzemē. Izvietojusies Usmas ezerā, aizņemot Moricsalu (82 ha), Lielalksnītes salu (31 ha) un Luziķērtes līča (705 ha) akvatoriju. Rezervāts dibināts  un tā ir senākā aizsargājamā dabas teritorija Latvijā un otrs vecākais dabas rezervāts bijušajā Krievijas Impērijā. Rezervāts ietilpst putniem nozīmīgās vietas "Moricsala un Viskūžu sala" (Moricsala and Viskuzu sala) sastāvā.

Moricsalas dabas rezervātā sastopamas 409 sēklaugu un paparžaugu sugas, 157 sūnu, 82 ķērpju un 338 sēņu sugas. Gandrīz visu rezervāta sauszemes teritoriju aizņem simtgadīgs platlapju mežs (ozoli, liepas, kļavas), kur pamežā aug ap 20 krūmu sugu (lazdas, pīlādži, krūkļi, pabērzs). Mežaudzēs ir bagātīgs lakstaugu stāvs - dobais un vidējais cīrulītis un lakši (mežloki) ir aizsargājamie augi. Moricsalas rezervāta dzīvnieku pasaule ir pētīta daudz mazāk nekā augi, sastopamas stirnas, vāveres, kurmji, ciršļi, ap 40 putnu sugu un daudz dažādu kukaiņu sugas. Konstatētas 222 tauriņu sugas, dažas no tām nekur citur Latvijā un pat visā Baltijā nav sastopamas.

Vienīgā apbūve Moricsalā ir dzīvojamā māja "Kalviņas", kas celta 1950. gadu beigās uz 1905. gada mājas pamatiem, un šķūnis. Māju sezonāli izmanto zinātnieki.

Par Moricsalu jau 20. gadsimta pašā sākumā interesi izrādīja Rīgas Dabaspētnieku biedrība. 1910. gadā biedrība ierosināja piešķirt salai dabas pieminekļa statusu, ko tā ieguva . 1957. gadā Moricsalai pievienoja Luziķērtes līci un piešķīra Valsts rezervāta statusu, bet 1977. gadā — Lielo Alkšņu salu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Moricsala un Viskūžu sala, BirdLife International
Anno

**Anno** bija Turaidas novada līvu valdnieks. Indriķa hronikā Anno minēts kā pirmais līvu valdnieks, uzticams bīskapa Meinarda sabiedrotais no 1195. gada, kas viņu brīdināja atgriezties savā pilī Ikšķilē, kad tas caur Turaidu bija nolēmis bēgt uz Igauniju. Iespējams, ka Anno bija Kaupo priekštecis Turaidas līvu valdnieka amatā.

## Vārda cilme
Pēc viena uzskata Anno bijis pirmais Turaidas priestera Teoderiha kristītais lībietis, kas pēc kristīšanās ieguvis Johana (Jāņa) vārdu. Pēc cita uzskata Anno ir sensakšu personvārds (Alvre 1984; Stoebke 1964), ko līvi pārņēmuši no vikingiem.

## 13. gadsimta Latvijas nominālie un faktiskie valdnieki Anno laikā
Atbilstoši viduslaiku politiskajām tradīcijām katrai Senlatvijas zemei bija savs faktiskais valdnieks, kas atradās vasaļattiecībās ar savu feodālo senioru. Pakļaujoties savam senioram, vasalis ieguva savu zemi, vai daļu no tās atpakaļ kā lēni. Turaidas vecākais sākotnēji bija Polockas kņaza Valdemāra vasalis, bet pēc padošanās Livonijas bīskapam Albertam viņš kļuva par Alberta vasali, pretī saņemot savu pilsnovadu kā lēni. Saskaņā ar Jersikas miera līgumu Polocka 1212. gadā atteicās no pretenzijām uz Līvzemi.
Vesiķis

**Vesiķis** bija Gaujas labā krasta Turaidas novada līvu vecākais, kas pārņema līvu karadraudzes vadīšanu pēc tam, kad Kaupo pārtrauca pastāvīgi dzīvot Turaidas zemē. Viņa pils droši vien atradsies tagadējā Viešu pilskalnā, trīs kilometrus no bīskapa Turaidas fogta Frēdelandes mūra pils. Piedalījies cīņās pret bīskapu Albertu līvu sacelšanās laikā 1212. gadā, pēc tam noslēdzis mieru un piedalījies kaujās pret bīskapam Albertam padotajās līvu zemēs iebrukušajiem sāmsaliešiem 1217. gadā un karagājienā uz Rēveli 1219. gadā.

## Vārda cilme
Pēc viena uzskata (Kiparsky 1939) vārds "Vesiķis" cēlies no līvu vārda “ūdens” (*veiž, vež*, somu un igauņu *vesi*). Cits viedoklis (Blese 1929) to saista ar indoeiropiešu cilmes vārda sakni **uesu-* (“labs”). Vēl pastāv viedoklis (Kiparsky 1939; Alvre 1984), ka "Vesiķis" varētu nozīmēt “gaigala”.

Ir izteikta doma, ka Vesiķa vārds saglabājies Krimuldas Viešu pilskalna nosaukumā (Brastiņš 1930). Vietvārds *Weheβ* (Švābe 1932/33) te jau pazīstams vismaz no 17.gs. sākuma. *Wesche* fiksēts arī 1638. gada arklu revīzijā un atzīmēts 1683. gada kartē (Dunsdorfs 1974).

## 13. gadsimta Latvijas nominālie un faktiskie valdnieki Vesiķa laikā
Atbilstoši viduslaiku politiskajām tradīcijām katrai Senlatvijas zemei bija savs faktiskais valdnieks, kas atradās vasaļattiecībās ar savu feodālo senioru. Pakļaujoties savam senioram, vasalis ieguva savu zemi, vai daļu no tās atpakaļ kā lēni. Turaidas vecākais sākotnēji bija Polockas kņaza Valdemāra vasalis, bet pēc padošanās Livonijas bīskapam Albertam viņš kļuva par Alberta vasali, pretī saņemot savu pilsnovadu kā lēni. Pēc Gaujas līvu zemju sadalīšanas 1207. gadā viņa pilī valdīja Livonijas bīskapa fogts (soģis). Saskaņā ar Jersikas miera līgumu Polocka 1212. gadā atteicās no pretenzijām uz Līvzemi.
Vīgners

**Vīgners** (; sieviešu dzimtē **Vīgnere**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Ernests Vīgners (1850—1933) — latviešu diriģents;
* Ivars Vīgners (1940—2007) — latviešu pianists un komponists;
* Jūdžīns Vīgners — Austroungārijā dzimis ASV fiziķis; Nobela prēmijas laureāts;
* Leonīds Vīgners (1906—2001) — latviešu diriģents.
Jersikas miera līgums

**Jersikas miera līgums** bija 1212. gadā noslēgts līgums, ar kuru Polocka atteicās no savām meslu kunga tiesībām uz Daugavas līvu zemi. Līgumu Jersikā parakstīja Polockas kņazs Vladimirs Vseslavičs un Livonijas bīskaps Alberts fon Bukshēvdens. Sarunās piedalījās kristītie līvi un letgaļi, kā arī no Pleskavas padzītais kņazs Vladimirs Mstislavičs, kurš uz laiku bija kļuvis par fogtu Idumejas zemē un dažās Tālavas zemēs.

## Polockas kņaza piekāpšanās cēloņi
Polockiešu piekāpšanās acīmredzot izskaidrojama ar to, ka arvien pieaugošā vācu bruņotā spēka priekšā kņazs Vladimirs Vseslavičs, tirgotāju ietekmēts, izšķīrās par brīva Daugavas ceļa atvēršanu vāciešiem, par to zaudēdams savu meslu kunga stāvokli Daugavas lejtecē. Saskaņā ar literatūras datiem, kņaza Vladimira atteikšanos no lībiešu mesliem kompensēja savienība ar Rīgu pret lietuviešiem. Rīgas bīskaps Alberts pārņēma Daugavas ceļa aizsargāšanu, kurā Polocka bija ieinteresēta tādā pašā mērā kā Rīga. Tomēr Rīgas un Polockas savienībai nebija ilgs mūžs, un jau 1216. gadā kņazs Vladimirs savienībā ar lietuviešiem devās karagājienā pret Rīgu, kas izjuka viņa pēkšņās nāves dēļ.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Polockas kņazi
1679. gads

**1679**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
* 26. septembris - tiek noslēgts Lundas miera līgums starp Zviedriju un Dāniju.

## Dzimuši
* 24. janvāris - Kristiāns Volfs (*Christian Wolff*), vācu zinātnieks-enciklopēdists, filozofs un matemātiķis (miris 1754.)

## Miruši
* 5. februāris — Josts van den Vondels (*Joost van den Vondel*), nīderlandiešu dzejnieks (dzimis 1587.)
* 4. decembris — Tomass Hobss (*Thomas Hobbes*), angļu filozofs (dzimis 1588.)
* 20. decembris — Nasavas-Zīgenes Johans Morics (*Johan Maurits van Nassau-Siegen*), Nīderlandes valsts darbinieks (dzimis 1604.)
* 31. decembris - Džovanni Alfonso Borelli, itāļu fiziologs, fiziķis un matemātiķis (dzimis 1608.)
Vilhelms Bušs

**Vilhelms Bušs** (pilnā vārdā Heinrihs Kristians Vilhelms Bušs, , dzimis , miris ) bija vācu karikatūrists, mākslinieks un dzejnieks, kurš kļuva pazīstams ar satīriskiem ilustrētiem stāstiem. Pazīstamākais viņa darbs ir "Makss un Morics" (1865., latviski atdzejojusi Aspazija).

thumb|left|Makss un Morics
Vilhelms Bušs mācījies inženierzinātnes un mākslu Diseldorfā, Antverpenē un Minhenē, vēlāk pievērsies karikatūru zīmēšanai, gleznošanai un tēlniecībai.

Bušs tiek uzskatīts par vienu no mūsdienu komiksu žanra pamatlicējiem.

## Ārējās saites

* Vilhelma Buša darbi / Gutenberga projektā
Biosfēras rezervāts

[thumb|400px|Kartē redzams dabas rezervātu skaits katrā valstī [2007. gads|2007. gadā]]

**Biosfēras rezervāts** ir plaša teritorija, kurā atrodas starptautiskas nozīmes ainavas un ekosistēmas. To izveidošanas mērķis ir dabas daudzveidības saglabāšana biosfērā kopumā, vienlaikus veicinot teritorijas sociālo un ekonomiski attīstību. 2011. gada martā pasaulē kopā bija 564 biosfēras rezervāti 109 valstīs. Latvijā ir izveidots viens biosfēras rezervāts — Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts.

## Biosfēras rezervāta principi

UNESCO nosaka trīs biosfēras rezervātu pamatfunkcijas:
* dabas aizsardzība
* ilgtspējīga ekonomiskā attīstība
* atbalsts vietēja, nacionāla un starptautiska līmeņa izglītībai, pētniecībai un informācijas apmaiņai dabas aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības atbalstam.

UNESCO nereglamentē, kā šie principi ir jāīsteno, tāpēc valstu valdības var brīvi izvēlēties biosfēras rezervātu nacionālo regulējumu. Latvijas vienīgā biosfēras rezervāta darbu regulē likums "Par Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātu".

## Biosfēras rezervātu vēsture

Biosfēras rezervāti ietilpst Apvienoto Nāciju Izglītības, Zinātnes un Kultūras Organizācijas (UNESCO) programmā "Cilvēks un biosfēra", kas aizsākta [1970]. gadā. Programmas mērķis ir uzlabot cilvēku attiecības ar vidi globālā mērogā, galvenokārt veicinot starpdisciplinārus pētījumus par vides un cilvēka mijiedarbību.

## Atsauces

## Ārējās saites

* UNESCO programma "Cilvēks un biosfēra". 
* UNESCO: Par biosfēras rezervātiem biežāk uzdotie jautājumi. 
* Likums "Par Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātu".