open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaķēns, kurš atteicās no jūrasskolas

**"Kaķēns, kurš atteicās no jūrasskolas"** ir latviešu grupas "Prāta Vētra" 2001. gadā izdotais piektais studijas albums latviešu valodā. Līdzās 9 dziesmām latviešu valodā, tajā ir iekļautas arī 2 dziesmas angļu valodā. Lielākos panākumus radio stacijās guva albuma dziesmas "Maybe", "Ir vieglāk", "Kaķēns, kurš atteicās no jūrasskolas" un "Spogulīt, spogulīt". 

Albums un tā dziesmas saņēma vairākus apbalvojumus. 2001. gada Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvas ceremonijā "Prāta Vētra" saņēma piecas balvas: "Kaķēns, kurš atteicās no jūrasskolas" tika atzīts par labāko popmūzikas albumu, albuma tituldziesma kļuva par labāko rokmūzika dziesmu, bet dziesma "Maybe" uzvarēja trīs nominācijās: labākā popmūzikas dziesma, labākais video klips, kā arī lielākais radio hits. Dziesma "Spogulīt, spogulīt" uzvarēja Latvijas Radio 2 rīkotajā 2001. gada Muzikālajā bankā.

Paralēli šim albumam tika izdots ieraksts angļu valodā "Online".

## Dziesmu saraksts
# "Visskumjākā parāde uz mūsu ielas" - 5:36
# "Ir vieglāk" - 4:46
# "Maybe" - 4:10
# "Brīvajā kritienā" - 5:02
# "Aiz vēja ģeneratora" - 3:30
# "Māsa" - 3:09
# "Spogulīt, spogulīt" - 3:59
# "Kaķēns, kurš atteicās no jūrasskolas" - 2:59
# "Uz mola" - 4:17
# "Babynight" - 3:57
# "Kā būs labāk?" - 4:43
Online (albums)

**"Online"** ir latviešu mūzikas grupas "Prāta Vētra" 2001. gadā izdotais studijas albums, kas ir otrais grupas albums angļu valodā. Tā ieraksts tika veikts Lielbritānijā. Veiksmīgākie albuma hiti "Maybe", "Online" un "Waterfall" izpelnījās uzmanību ne tikai Latvijā, bet arī Austrumeiropā un Centrāleiropā. Polijā albums sasniedza Zelta diska statusu par 35 000 pārdotām kopijām. Kopumā albuma pārdošanas rezultāti pārsniedza 80 000 kopiju.

Albums "Online" saņēma Latvijas mūzikas ierakstu gada balvu kā labākais popmūzikas albums.

## Dziesmu saraksts
# "It Is Easy" - 4:17
# "Online" - 4:34
# "Maybe" - 4:12
# "She's My Love" - 3:11
# "Waterfall" - 4:24
# "Space Detective Story" - 3:40
# "Hide On The Moon" - 3:59
# "The Kitten Who Didn't Want To Give Up!" - 3:01
# "Heart's Desire" - 4:18
# "Babynight" - 3:59
# "My Mission" - 4:44

## Atsauces
Dienās, kad lidlauks pārāk tāls

***Dienās, kad lidlauks pārāk tāls*** ir latviešu grupas *[[Prāta Vētra]]* 2003. gadā izdotais studijas albums, kurā iekļautas 12 dziesmas. Puse no dziesmām ir latviešu valodā, bet otra puse — angļu valodā. Albuma ieraksts tika veikts Vācijā un Dānijā. Albumā iekļautas tādas populāras dziesmas kā *Plaukstas lieluma pavasaris*, *Colder* un *Es gribu*. Dziesmā *Reality Show* piedalījās arī dziedātāja Linda Leen. Paralēli šim albumam tika ierakstīta un vēlāk arī izdota tā angliskā versija "A Day Before Tomorrow".

## Dziesmu saraksts
# "Pa pareizām" - 4:04
# "Kaislības" - 3:24
# "Colder" - 3:35
# "Reality Show" (piedaloties Lindai Leen) - 4:10
# "My Daddy Is Talking To Me" - 3:42
# "Plaukstas lieluma pavasaris" - 3:40
# "Man kabatā" - 4:41
# "Kristiānijas suņi" - 3:33
# "Animals Like Me" - 4:45
# "Es gribu" - 4:26
# "Gala Komma" - 4:55
# "Spacemuminsh" - 4:24
Kinšasa

**Kinšasa** (, ) ir pilsēta Kongo Demokrātiskajā Republikā, valsts galvaspilsēta. Izvietojusies valsts rietumdaļā Kongo upes kreisajā krastā. Administratīvi veido atsevišķu pilsētprovinci (9965 km²). Otrā lielākā pilsēta Āfrikā. Upes pretējā (labajā) krastā atrodas Kongo Republikas galvaspilsēta Brazavila. Pilsētā valdošā valoda — lingala.

## Vēsture
1881. gadā Henrijs Mortons Stenlijs tagadējās Kinšasas vietā nodibināja tirdzniecības apmetni, ko nosauca par **Leopoldvilu** (*Léopoldville*) par godu Beļģijas karalim Leopoldam II. 1926. gadā Leopoldvila kļuva par Beļģu Kongo galvaspilsētu (pirms tam — Boma).

Kad 1965. gadā valstī pie varas nāca Mobutu Sese Seko, viņš nākamajā gadā pilsētu pārdēvēja par **Kinšasu** pēc ciemata *Kinchassa*, kas kādreiz atradies tagadējās pilsētas vietā. Pilsēta strauji auga, jo tajā ieplūda iedzīvotāji no visas valsts.

1974. gadā Kinšasā notika vēsturiska boksa cīņa starp Muhamedu Ali un Džordžu Formenu.

## Cilvēki
Kinšasā dzimuši:
* Klods Makelele (*Claude Makélélé*) — franču futbolists

## Atsauces

## Ārējās saites
Izlase '89-'99

**"Izlase '89-'99"** ir latviešu grupas "Prāta Vētra" 2000. gadā izdotā labāko dziesmu izlase, kurā iekļautas 20 dziesmas, kas sarakstītas grupas pirmajos 10 pastāvēšanas gados - no 1989. līdz 1999. gadam. Izlasē ir iekļautas dziesmas no "Prāta Vētras" albumiem "Vairāk nekā skaļi" (1993), "Veronika" (1996), "Viss ir tieši tā kā tu vēlies" (1997) un "Starp divām saulēm" (1999). Tajā atrodamas arī trīs līdz tam neizdotas dziesmas - "Īssavienojums", kas ir grupas Eirovīzijas dziesmu konkursā izpildītās dziesmas "My Star" latviskā versija, basketbola komandas "ASK/Brocēni/LMT" himna "Esam un būsim", kā arī dziesma "13. janvāris", kas ir latviskā versija dziesmai "Head Falls To My Pillow", kas ir iekļauta albumā "Vietu Nav", kurš tika izdots 1995. gadā ierobežotā daudzumā (500 eksemplāros).

## Dziesmu saraksts
# "Īssavienojums" - 3:06
# "Ziema" - 2:30
# "Prom uz siltajām salām" - 3:36
# "Mans draugs" - 3:10
# "Lidmašīnas" - 2:30
# "Puse no sirds" - 3:13
# "Neatgriešanās" - 3:37
# "13. janvāris"/"38730" - 5:07
# "Tavas mājas manā azotē" - 4:43
# "Romeo un Džuljeta" - 2:51
# "Lec" - 5:17
# "Skaidri zinu, ka šodien es gribēšu palikt tepat" - 3:17
# "Kas tālāk?" - 2:15
# "Viss ir tieši tā kā tu vēlies" - 3:37
# "Saulespilsētas kalni" - 3:47
# "Šo dziesmu es dziedāšu tev" - 4:52
# "Starp divām saulēm" - 3:34
# "Kā jau svētdienās" - 3:43
# "Esam un būsim" - 2:11
# "Tu izvēlējies palikt" - 4:15
A Day Before Tomorrow

**"A Day Before Tomorrow"** ir latviešu grupas "Prāta Vētra" 2003. gadā izdotais albums ar dziesmām angļu valodā. Albums izdots visā Eiropā, vispopulārākajām albuma dziesmām "Colder" un "A Day Before Tomorrow" uzņemti arī videoklipi, kas demonstrēti vairākās Eiropas mūzikas televīzijās. Vēlāk albums ir pārizdots arī Krievijā, kur Eiropas dziesmu sarakstam klāt pievienota arī dziesma "Выходные". 

"A Day Before Tomorrow" saņēma Latvijas mūzikas ierakstu gada balvu kā labākais rokmūzikas albums, bet tā dziesma "Colder" ieguva trīs balvas (labākā rokmūzikas dziesma, video klips, radio hits). 

Paralēli šim albumam ierakstīta un pirms tam arī izdota tā latviskā versija "Dienās, kad lidlauks pārāk tāls".

## Dziesmu saraksts
### Eiropas izdevums
# "Tonight We'll Dance" - 4:02
# "Passion" - 3:20
# "Colder" - 3:51
# "Reality Show" (piedaloties Lindai Leen) - 4:08
# "My Daddy Is Talking To Me" - 3:42
# "A Day Before Tomorrow" - 3:38
# "For A Better Life" - 4:42
# "Cinema" - 3:33
# "Animals Like Me" - 4:43
# "Fairytales" - 4:24
# "Gala Komma" - 4:55
# "Spacemuminsh" - 4:24

### Krievijas izdevums
# "Tonight We'll Dance" - 4:02
# "Passion" - 3:20
# "Colder" - 3:51
# "Reality Show" (piedaloties Lindai Leen) - 4:08
# "My Daddy Is Talking To Me" - 3:42
# "A Day Before Tomorrow" - 3:38
# "For A Better Life" - 4:42
# "Cinema" - 3:33
# "Animals Like Me" - 4:43
# "Fairytales" - 4:24
# "Gala Komma" - 4:55
# "Spacemuminsh" - 4:24
# "Выходные" - 3:38
Četri krasti (albums)

**"Četri krasti"** ir latviešu grupas "Prāta Vētra" 2005. gadā izdotais septītais studijas albums latviešu valodā. Albumā ir iekļautas 10 dziesmas, no kurām 2 ir angļu valodā. Šis ir pirmais albums, ko "Prāta Vētra" ierakstījusi pēc grupas ģitārista Mumiņa nāves, viņa vietā basģitāras partijas ir iespēlējis Ingars Viļums, kurš vēlāk arī uzstājies kopā ar grupu koncertos. Lielākie albuma hiti ir tituldziesma "Četri krasti", "Rudens" un "Pilots Tims". "Četri krasti" saņēma Latvijas mūzikas ierakstu gada balvu kā labākais rokmūzikas albums, bet dziesma "Četri krasti" tika atzīta par labāko rokmūzikas dziesmu. Pēc albuma izdošanas sekoja vērienīga koncerttūre, kas noslēdzās 2005. gada augustā koncertā Mežaparkā ar 40000 skatītājiem. Albums ir pārsniedzis platīna diska statusu, kas tiek piešķirts par 15 000 pārdotām kopijām.

2006. gadā tika izdota "Četru krastu" angliskā versija "Four Shores".

## Dziesmu saraksts
# "Četri krasti" - 4:38
# "Pilots Tims" - 3:44
# "Kur milzu kalni liekas mazi" - 4:53
# "Tin Drums" - 3:41
# "Purpur" - 3:47
# "Rudens" - 3:49
# "Tā nogurt var tikai no svētkiem" - 3:38
# "Māsa nakts" - 3:32
# "Sunrise (Deep In Hell)" - 3:26
# "Lapsa" - 4:29

## Četri krasti. Koncerts Mežaparkā

Pēc albumam sekojošās koncerttūres, "Prāta Vētra" izdeva tūres noslēguma koncerta Mežaparkā DVD ierakstu **"Četri krasti. Koncerts Mežaparkā"**. Šo koncertu vēroja vairāk nekā 40 000 skatītāju. Jau 10 dienu laikā DVD sasniedza zelta statusu ar pārdotām 4000 kopijām. "Četri krasti. Koncerts Mežaparkā" 2005. gadā ieguva Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvu par labāko koncertierakstu video.

### Dziesmu saraksts
# "Četri krasti"
# "Visskumjākā parāde uz mūsu ielas"
# "Pa pareizām"
# "Pilots Tims"
# "Tin Drums"
# "Es gribu"
# "Rudens"
# "Kaislības"
# "Puse no sirds"
# "Colder"
# "Spacemuminsh"
# "Veronika"
# "Kā jau svētdienās"
# "Elpo"
# "Spogulīt, spogulīt"
# "Ziema"
# "Lidmašīnas" / "Čiekuri"
# "Purpur"
# "Maybe"
# "Kaķēns, kurš atteicās no jūrasskolas"
# "Plaukstas lieluma pavasaris"
# "Lapsa"
# "Lec"
# "Cкользкие улицы"
# "Māsa nakts"
# "Mana dziesma"

## Atsauces
Four Shores

**"Four Shores"** ir latviešu grupas "Prāta Vētra" 2006. gadā izdotais studijas albums, kas ir iepriekšējā gada albuma "Četri krasti" ārzemju izdevums. Vispirms tas tika izdots Krievijā, kur līdzās Četru krastu dziesmu angliskajām versijām bija arī dziesma "Rudens" krievu valodā "Ветер", kā arī dziesma "Ты не один" no projekta "Нечётный Воин". Starptautiskajā albuma variantā iekļauta arī dziesmas "Rudens" angliskā versija "Lonely Feeling (To Be Lonely)". Dziesmām "Thunder Without Rain", "Lonely Feeling" un "Tin Drums" uzņemti arī videoklipi. "Thunder Without Rain" ieguva nopietnu raidlaiku Eiropas MTV un VH1 mūzikas kanālos.

## Dziesmu saraksts
### Starptautiskais izdevums
# "Thunder Without Rain" - 4:41
# "Tin Drums" - 3:41
# "Lonely Feeling (To Be Lonely)" - 3:53
# "One Thing" - 3:49
# "Sunday Morning" - 3:41
# "French Cartoon" - 3:38
# "Digitally Bright" - 3:50
# "When Nightlife Covers The Daylight" - 4:31
# "Sunrise (Deep In Hell)" - 3:26
# "Leavin' To L.A." - 4:58
# "Ветер" - 3:49
# "Ты не один" - 4:11

### Krievijas izdevums
# "Thunder Without Rain" - 4:41
# "Tin Drums" - 3:41
# "Ветер" - 3:49
# "One Thing" - 3:49
# "Sunday Morning" - 3:41
# "French Cartoon" - 3:38
# "Digitally Bright" - 3:50
# "When Nightlife Covers The Daylight" - 4:31
# "Sunrise (Deep In Hell)" - 3:26
# "Leavin' To L.A." - 4:58
# "Ты не один" - 4:11
Online

**Online** var būt:
* angļu valodas jēdziens, kas nozīmē tiešsaisti, stāvokli, kad kaut kas ir pieejams internetā,
* "Online", Prāta Vētras albums (2001).
:* "Online", Prāta Vētras singls no šī albuma.
Kongo (nozīmju atdalīšana)

**Kongo** var būt:

* Kongo — upe Āfrikā;
* Kongo Republika — valsts Āfrikā uz rietumiem no Kongo upes;
* Kongo Demokrātiskā Republika — valsts Āfrikā uz austrumiem no Kongo upes;
* Kongo Brīvvalsts — vairs neeksistējoša valsts Āfrikā;
* Kongo (tauta) — tauta abās Kongo valstīs un Angolā;
* Kongo valoda;
* Kongo (kalns) — kalns Osakas prefektūrā, Japānā.
Artūrs Šnābels

**Artūrs Šnābels** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes austriešu pianists un komponists. Pazīstams ar Bēthovena un Šūberta klaviermūzikas izpildījumu.

Dzimis 1881. gadā Austroungārijā. Mācījās Vīnē. 1900. gadā pārcēlās uz Berlīni, kur uzsāka profesionāla painista karjeru. Pēc nacistu nākšanas pie varas, pārcēlās uz Lielbritāniju, bet 1939. gadā — uz ASV. 1944. gadā kļuva par ASV pilsoni. Pēc kara turpināja koncertēt Eiropā un Amerikā.

## Ārējās saites

* Šnābela mūzikas fonds 
* Artūrs Šnābels allmusic.com
Šūberts

**Šūberts** var būt:

* Ernē Šūberts (*Schubert Ernő*; 1881—1931) — ungāru vieglatlēts;
* Francis Šūberts (*Franz Schubert*; 1797—1828) — austriešu komponists;
* Kristofs Šūberts (*Christoph Schubert*; dzimis 1982) — vācu hokejists, aizsargs, Vācijas hokeja izlases dalībnieks.

## Skatīt arī
* Šuberts
Šnābels

**Šnābels** ( — ‘knābis’) ir vācu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Artūrs Šnābels (*Artur Schnabel*; 1882—1951), ebreju izcelsmes austriešu pianists un komponists;
* Džūljans Šnābels (*Julian Schnabel*; dzimis 1951. gadā), amerikāņu gleznotājs un kinorežisors.
Klods Makelele

**Klods Makelele Sindā** (; dzimis , Kinšasā, Kongo DR) ir bijušais Francijas futbolists, kurš spēlēja pussarga pozīcijā. Makelelē ir dzimis Kongo Demokrātiskajā Republikā jeb toreizējā Zairā. Šobrīd futbola treneris.

Savu karjeru viņš aizvadīja FC Nantes, Marseļas "Olympique", Bigo "Celta", Madrides "Real", Londonas "Chelsea" un Parīzes "Saint-Germain" klubos.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Nantes**

* Francijas 1. divīzija: 1994—95

**Real Madrid**

* Spānijas La Liga: 2000—01, 2002—03
* Spānijas Superkauss: 2001, 2003
* UEFA Čempionu līga: 2001—02
* Starpkontinentālais kauss: 2002

**Chelsea**

* Anglijas Premjerlīga: 2004—05, 2005—06
* FA kauss: 2006—07
* Anglijas Līgas kauss: 2004—05, 2006—07
* FA Community Shield: 2005

**Paris Saint-Germain**

* Coupe de France: 2009—10

## Ārējās saites
Zaira

**Zaira** (*Zaïre*, *Zaire*) var būt:

* Kongo Demokrātiskās Republikas agrākais (1971—1997) nosaukums;
* Kongo upes cits nosaukums;
* Zaires province Angolā.
Alberts Seibins

**Alberts Brūss Seibins** (, dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes amerikāņu mediķis. Pazīstams kā orālās poliomielīta vakcīnas radītājs.

Dzimis toreizējās Krievijas teritorijā. 1921. gadā emigrēja uz ASV. Studēja Ņujorkā, bet pētījumus veica Sinsinati Universitātē.

## Ārējās saites
Wallis

**Wallis** var būt:

* Volisa — daļa no Volisas un Futunas, Francijas aizjūras komūnas;
* Vallisas kantons — Šveices kantons.
Spiediens

thumb|300x300px|Spiediens kā daļiņu sadursmes noslēgtā konteinerā
[thumb|300x300px|[Mēģene satur šķidru etanolu un gaisu, tā ir aiztaisīta ar korķi. Sildot etanolu, mēģenē palielinās etanola tvaika spiediens, līdz korķis izsprāgst]]
**Spiediens** ir perpendikulārs spēks, kas iedarbojas uz virsmas laukuma vienību. SI spiedienu mēra ņūtonos uz kvadrātmetru jeb paskālos. 1 Pa = 1N/m2. Parasti spiedienu mēra arī atmosfērās, kas ir apmēram Zemes atmosfēras spiediens jūras līmenī, kura vērtība ir 101325 Pa. Plaši lieto arī citas spiediena mērvienības.

## Mērvienības
* bārs (bar) - 100000 Pa
* tehniskā atmosfēra (at) - 1&nbsp;kg/cm2 - 98066 Pa
* fizikālā atmosfēra (atm) - 101325 Pa (parasti ar atmosfēru saprot šo)
* tors (dzīvsudraba staba milimetrs) (mm Hg) - 133,322 Pa - lieto gaisa spiediena mērīšanai meteoroloģijā
* mārciņa uz kvadrātcollu (psi)(*pound*/*square inch*) - 6894,76 Pa - lieto ASV un citur, kur attālumu mēra collās, un masu — mārciņās.

#### Spiediena mērīšana
Spiedienu var mērīt attiecībā pret spiedienu, kas atbilst absolūtam vakuumam, vai arī no līmeņa, kas atbilst atmosfēras spiedienam. Mērot pret vakuumu, iegūst absolūto spiedienu. Mērot spiedienu pret esošo atmosfēras spiedienu, iegūst manometrisko spiedienu jeb virsspiedienu. Mehāniskie manometri parasti rāda virsspiedienu, elektroniskos manometrus var iestatīt gan manometriskā, gan absolūtā spiediena mērīšanai, bet barometri vienmēr rāda absolūto spiedienu.

## Parciālspiediens
Gāzu maisījumos kādas noteiktas komponentes daudzumu dažreiz izsaka kā **parciālo spiedienu**. Tas ir gāzes moldaļas reizinājums ar kopējo gāzu maisījuma spiedienu. Pēc Daltona likuma, ja gāze ir ideāla un atrodas termodinamiskā līdzsvarā, tad visu parciālo spiedienu summa ir kopējais spiediens. Šis lielums ir ekvivalents koncentrācijai šķidrumos.

## Skatīt arī
* Hidrostatiskais spiediens
* Spēks
* Laukums

## Atsauces

## Ārējās saites
Sergejs Žoltoks

**Sergejs Žoltoks** (dzimis  Rīgā, miris  Minskā, Baltkrievijā) bija Latvijas hokejists, spēlēja centra uzbrucēja pozīcijā. Viņš 10 sezonas spēlējis NHL klubos Našvilas "Predators", Minesotas "Wild", Edmontonas "Oilers", Otavas "Senators", Monreālas "Canadiens" un Bostonas "Bruins".

## Spēlētāja karjera
1992. gada NHL draftā viņu Bostonas "Bruins" izraudzījās ar kopējo 55. kārtas numuru trešajā drafta izvēles kārtā. "Bruins" sastāvā uzbrucējs debitēja 1993. gada 8. aprīlī. Savus pirmos vārtus NHL hokejists guva 18. novembra spēlē pret Sanhosē "Sharks" vārtos stāvošo Artūru Irbi. 2003. gada janvārī S. Žoltoks bija Minesotas "Wild" komandas kapteinis.

PSRS hokeja izlases sastāvā viņš piedalījies 1991. gada Pasaules čempionātā junioriem un 1990. gada Eiropas čempionātā junioriem. PSRS izlases sastāvā viņš uzsāka arī 1992. gada Pasaules čempionātu junioriem, bet turnīra laikā savienība izjuka, tādēļ izlase tika pārsaukta par NVS hokeja izlasi. Tā kā izlasē spēlēja arī S. Žoltoks un Sandis Ozoliņš, kuri nāca no Latvijas, kas nebija NVS biedre, tad vairākas izlases iesniedza protestus, bet tie tika noraidīti. Latvijas hokeja izlases sastāvā viņš piedalījies 6 Pasaules čempionātos.

## Nāve
Sergejs Žoltoks mira  Minskā, Baltkrievijā, kad Baltkrievijas hokeja līgas ietvaros savā starpā tikās S. Žoltoka pārstāvētā HK Rīga 2000 un Minskas "Dinamo". S. Žoltoks, dodoties uz rezervistu soliņu, pa ceļam nokrita un spēlētājs tika nogādāts slimnīcā, kur mira.

### Piemiņa
2005. gadā Rīgas 55. vidusskola tika pārdēvēta Sergeja Žoltoka vārdā. Tika ierosināts par Žoltoka ielu pārsaukt arī kādu no Arēnas Rīga blakusesošajām ielām, bet Rīgas dome to noraidīja. Kopš 2005. gada Latvijā notiek ikgadējais Sergeja Žoltoka piemiņas turnīrs, kurā sacenšas vairāku valstu jauniešu izlases.

## Karjeras statistika

## Atsauces

## Ārējās saites
Sublimācija (fizika)

**Sublimācija** ir vielas pāreja no cietās fāzes tieši gāzveida fāzē, apejot šķidro fāzi. Sublimācija ir fāžu pāreja, kas notiek temperatūrās un spiedienos, kas ir mazāki par trīskāršo punktu. Lielākā daļa cietvielu, paaugstinot temperatūru, atmosfēras spiedienā izkūst (pāriet šķidrā fāzē). Pazeminot sublimējušas vielas tvaiku temperatūru, notiek desublimācija — vielas pāreja atpakaļ cietajā fāzē. Sublimāciju lieto vielu attīrīšanai, jo piemaisījumi bieži vien nesublimējas. Ledus sublimāciju vakuumā lieto sublimācijas žāvēšanai. Šādos apstākļos var panākt lielu žāvēšanas ātrumu zemās temperatūrās (var strauji izžāvēt karstumneizturīgas vielas).

## Sublimācija kā vielu attīrīšanas metode
Sublimāciju var izmantot tādu vielu attīrīšanai, kuras karsējot no cietās fāzes nepāriet šķidrumā, bet uzreiz tvaika fāzē. Var teikt, ka sublimācija ir process, kurā sasildīta kristāliska viela pāriet tvaika stāvoklī, un dzesējot tvaiks uz aukstas virsmas veido kristālus. Metodi var lietot tajos gadījumos, kad piemaisījumu gaistamība atšķiras no vielas gaistamības. Sublimācijas procesā parasti ir maz zudumu, var iegūt iznākumus virs 95%. Izmanto galvenokārt laboratorijās un attīra vielu daudzumus līdz 10 g. Galvenais uzdevums kvalitatīva rezultāta iegūšanai ir efektīva dzesēšana. Sublimācijai izmanto dažādas iekārtas, no kurām visvienkāršākā sastāv no vārglāzes un piltuves. Tā kā piltuvi dzesēt nevar, tad lieto arī dažādas speciālas iekārtas, kas nodrošina dzesēšanu.

## Cietvielas, kas atmosfēras spiedienā sublimējas
* Naftalīns
* Jods
* Oglekļa dioksīds (sausais ledus)

## Skatīt arī
* Viršanas temperatūra
* Kušanas temperatūra
* Fāžu stāvokļa diagramma

## Atsauces

## Ārējās saites
Nebukadnecars II

thumb|200px|Babilonas gaisa dārzi
**Nebukadnecars II** (valdīja no 605. līdz 562. gadam p.m.ē.) tiek uzskatīts par dižāko Jaunbabilonijas (Haldejas) valdnieku, pazīstams ar pilsētbūvniecību, kuru viņš bija plaši izvērsis savas valdīšanas laikā. Viņa vadībā Babilonijas armija 605. gadā p.m.ē. sakāva Ēģiptes karaspēku Sīrijā.

## Dzīvesgājums
Dzimis Babilonijas valdnieka Nabopolasāra ģimenē. Ieņēmis Babilonijas troni pēc tēva nāves 605. gadā p.m.ē., Nebukadnecars II nākamo astoņu gadu laikā vadīja militāras kampaņas pret Ēģipti mūsdienu Sīrijā un Palestīnā. Vairākkārt viņam nācās karot arī ar arābu ciltīm. Šajā laikā Babilonija sasniedza savas varenības augstāko punktu. Nostiprinājis savu varu un kontroli pār plašiem Tuvo Austrumu reģioniem, Nebukadnecars II uzsāka plašu celtniecības programmu, pārbūvējot un būvējot jaunus tempļus, monumentus un citas sabiedriskas celtnes. Vēsturē iegājis viens no septiņiem pasaules brīnumiem — Babilonas gaisa dārzi, ko viņš veltījis savai mīdiešu sievai Amitijai (*Amyitis*).

Miris 562. gadā p.m.ē., atstājot troni savam dēlam Amelam-Mardukam (*Amel-Marduk*). Taču pēc viņa nāves sākās Babilonijas noriets, līdz 539. gadā p.m.ē. tās armiju sakāva persieši sava valdnieka Kīra Lielā vadībā. Nākamajos gados Babilonija pilnībā tika pakļauta Persijai.

## Nebukadnecara II pilis
Izrakumos atrastas divu Nebukadnecara II piļu drupas. Pilis celtas uz mākslīgām platformām, piļu telpas grupējas ap atklātiem pagalmiem. Vienā no pilīm troņa zāles fasāde bija apšūta ar glazētiem ķieģeļiem, kur uz tumša fona attēlotas daudzas slaidas, zeltaini dzeltenas kolonas ar saritinātām kapiteļu volūtām, starp kurām karājās lotosu vītnes. Augstāk stiepās frīze, ko veidoja baltas un dzeltenas palmetes un tirkīzzili rombi. Vispār radās iespaids, ka fasāde ir viegls iežogs, ko apvij ziedi. Tā izskatījās ļoti skaista, jo bija sakomponētas zilā, gaišzilā, dzeltenā, baltā un melnā krāsa un viss noklāts ar mirdzošu, caurspīdīgu glazūru. Otrajā — vasaras pilī bija ierīkoti slavenie «gaisa dārzi», t.i., zaļumu stādījumi uz mākslīgām terasēm, ko balstīja velves. No Eifratas pa kanāliem, akām un citām ierīcēm plūda ūdens šo stādījumu laistīšanai.
Cements

thumb|250px|Cementa pakas.
**Cements** ir hidrauliska saistviela (saistviela, kas cietē ūdenī). Termins 'cements' tiek lietots, gan runājot par dabiskas izcelsmes saistvielu (piemēram, Gaujas svītas smilšakmens graudus saista kaļķa cements), gan arī par mākslīgi veidotu saistvielu. Izplatītākais un nozīmīgākais mākslīgi veidota cementa paveids ir portlandcements. Latviešu valodā ļoti bieži ar jēdzienu 'cements' saprot tieši portlandcementu.

## Portlandcements

thumb|280 px|С
Portlandcements ir hidrauliska saistviela. Tas ir pelēks pulveris, ko galvenokārt izmanto betona izgatavošanai. Portlandcementu ražo no kaļķakmens (arī no krīta), māliem (var arī no māla slānekļa) un dažādām piedevām — parasti no dzelzi saturošiem rūpnieciskiem atkritumiem. Portlandcementa ražošana notiek 2 stadijās, katru no kurām ir iespējams veikt dažādās vietās:
* cementa klinkera ražošana, sajaucot un apdedzinot izejvielu maisījumu;
* cementa ražošana — klinkeru samaļ kopā ar piedevām (ģipsi).

Cementa klinkera izejvielas parasti sajauc slapjā veidā. Pēc krāsnī ievadāmā maisījuma mitruma satura klinkera ražošanas metodes iedala slapjajā un sausajā. Ar slapjo metodi var vieglāk iegūt homogēnu maisījumu, bet ir lielāks enerģijas patēriņš. Ar sauso metodi rodas vairāk putekļu. Latvijā, Brocēnos esošajā cementa rūpnīcā, cementu ražo ar sauso metodi.

Cementa kvalitāti Latvijā nosaka cementa standarts LVS EN 197-1:2000. Galvenais standarta parametrs ir spiedes stiprība pēc tam, kad cements cietējis 28 dienas. Pēc šī parametra cementu iedala 3 klasēs:
* 32,5 — spiedes stiprība pēc 28 dienu cietēšanas ir lielāka par 32,5 MPa;
* 42,5 — spiedes stiprība pēc 28 dienu cietēšanas ir lielāka par 42,5 MPa;
* 52,5 — spiedes stiprība pēc 28 dienu cietēšanas ir lielāka par 52,5 MPa.

Cementa cietēšanas procesā tajā esošie savienojumi ķīmiski reaģē ar ūdeni.

## Aluminātcements
Aluminātcements, jeb aluminātu cements ir hidrauliska saistviela, kuru ražo no alumīnija oksīda un kaļķakmens. Atšķirībā no portlandcementa tas saistās un cietē ļoti strauji un ātri sasniedz ļoti lielu stiprību. Tas ir ievērojami dārgāks par portlandcementu un noteiktos apstākļos tam var būt sliktāka noturība pret ārējiem apstākļiem (*durability*). Aluminātcementu lieto dažu kompozīto materiālu izgatavošanai.

Aluminātcementa ražošanas process:
* Sajauc un samaļ izejvielu maisījumu, kas sastāv no alumīnija rūdas un kaļķa. Kaļķakmeni parasti sākumā apdedzina atsevišķi, lai samazinātu krāsns nolietošanos.
* Izejvielu maisījumu apdedzina līdz saķepšanai vai izkausē. Kausējot ir lielāks enerģijas patēriņš, taču vieglāk iegūt viedabīgu produktu.
* Iegūto klinkeru strauji atdzesē ielejot vei ieberot ūdenī.
* Klinkeru samaļ, iegūstot cementu.

### Citi mākslīgie cementi

* **Sulfoaluminātu cements**. Tā ražošanai ir nepieciešams mazāks enerģijas patēriņš.
Putni (albums)

***Putni*** ir grupas Tumsa pirmais albums, kas izdots 1998. gadā. Tajā ir apkopotas līdz tam laikam labākās un neizdotās grupas dziesmas, populārākās no tām ir *Karaļnams*, *Pludmale* un *Noklīdušie*. 2006. gada oktobrī albums tika pārizdots CD formātā.

## Dziesmu saraksts
# *Dzīve*
# *Cik žēl*
# *Putni*
# *Vientuļnieks*
# *Man sanāk*
# *Pludmale*
# *Riekstkoka sirds*
# *Neprāts*
# *Noklīdušie*
# *Karaļnams*
# *Bums*
# *Zibens*
# *13-tā*
Katram savu Atlantīdu

***Katram savu Atlantīdu*** ir grupas *[[Tumsa (grupa)|Tumsa]]* otrais albums, kas izdots 2000. gadā. Albuma ieraksts veikts 1999.—2000. gadā G.E.M. studijā. Albums kļuva populārs jauniešu vidū, populārākās albuma dziesmas ir *[[Draugs (dziesma)|Draugs]]*, *Lietus dārzs*, albuma tituldziesma *Katram savu Atlantīdu*, kā arī *Vēlreiz, nekad vairs*. Šajā albumā iekļautas dziesmas gan latviešu, gan angļu valodā.

## Dziesmu saraksts
# *Viņš*
# *Lietus dārzs*
# *Yahoo*
# *[[Draugs (dziesma)|Draugs]]*
# *Klauns*
# *Vēlreiz, nekad vairs*
# *Katram savu Atlantīdu*
# *Mākoņlauks*
# *Lucky*
# *I'm In Love*
# *Someone*
# *Freak*
# *Uzdāviniet man*
Nesaprasto cilvēku zemē

***Nesaprasto cilvēku zemē*** ir grupas *[[Tumsa (grupa)|Tumsa]]* trešais albums, kas izdots 2001. gadā ar dziesmām latviešu valodā. Šis albums ir kā solis uz priekšu *Tumsas* daiļrades kvalitātē, panākot jaunu un savādāku skanējumu, nekā iepriekšējos albumos. Pazīstamākās albuma dziesmas ir *Tā nav lijis*, *Arī man ir sirds /ša la la/*, *Lai būtu tā* un grupas Eirovīzijas hita *It's Not The End* latviskā versija *123*.

## Dziesmu saraksts
# *Tā nav lijis*
# *Tik un tā jau nesapratīs*
# *Tu neesi tāda*
# *Tik zeltā un samtā*
# *Zemenes sniegā*
# *Mēs degam*
# *Par mums*
# *Šūpuļdziesma slepkavam*
# *Nesaprasto cilvēku zemē*
# *Lai būtu tā*
# *Ar Dievu, Otello*
# *Arī man ir sirds /ša la la/*
# *123*
Spēlējot debesis

***Spēlējot debesis*** ir grupas *[[Tumsa (grupa)|Tumsa]]* ceturtais albums, kas izdots . 11 no albuma dziesmām ir latviešu valodā, bet viena angļu - tā ir grupas Eirovīzijas dziesma *This Is Not Paradise*, kas nacionālajā atlasē ieguva 3. vietu. Populārākās albuma dziesmas ir liriskās *"Es esmu mazliet Don Kihots"* un *Tā tas mās*, kā arī jautrākās dziesmas *Redz kā tu ar mani* un *Tu esi tāda viena*.

## Dziesmu saraksts
# *[[Pēc mums]] (vēl ilgi zeme skums)*
# *Spēlējot debesis*
# *Paspēlēsim paslēpes*
# *This Is Not Paradise*
# *Logi mākoņos* feat. Device
# *Tu esi tāda viena*
# *Redz kā tu ar mani*
# *Tā tas mās*
# *Zeme nepiedod*
# *Balāde par salauztām sirdīm*
# *Es esmu mazliet Don Kihots*
# *Mazliet vēl*
1 000 000 itnekā

**1 000 000 itnekā** ir grupas *[[Tumsa (grupa)|Tumsa]]* piektais studijas albums, kas izdots 2004. gadā. Tajā iekļautas 12 Mārtiņa Freimaņa dziesmas gan latviešu, gan angļu valodā. Populārākās albuma dziesmas *"Kad Ēģiptē sniegs"*, kurai arī uzņemts videoklips, *"[[Dzīve kā košums]]"* un *"Zvaigžņu kabarē"*. Albumā iekļauta arī dziesma *"What If"* kopā ar dziedātāju Yanu Kay, kā arī dziesma *"Bēdz"*, kuras piedziedājumā izmantots Džordža Maikla dziesmas *"Last Christmas"* teksts, kā arī citas dziesmas.

## Dziesmu saraksts
# *1 000 000 itnekā*
# *[[Kad Ēģiptē sniegs]]*
# *Zvaigžņu kabarē*
# *Līdz Himalaju mākoņiem*
# *Never Tell You Whatever*
# *Ne jau tu, ne jau es*
# *What If*
# *Bet tu lec*
# *Bēdz*
# *Mans neatklātais super NLO*
# *Lucky*
# *[[Dzīve kā košums]]*
Bivrests

[thumb|250px|Tors šķērso upes, bet [āsi jāj pār Bivrestu.]]
**Bivrests** () senskandināvu mitoloģijā ir tilts, kas ved no Midgardas uz Asgardu un pa kuru āsi ik dienas dodas uz pulcēšanos pie Urda Igdrasila pakājē. Vienīgais, kurš tiltu neizmanto, ir Tors, jo tilts zem viņa smagajiem soļiem varētu sabrukt. Tiltu apsargā Heimdals; iestājoties Ragnarokam, pa tiltu Asgardai uzbruks uguns milži, aiz kuriem tas sabruks.

Bivrests pieminēts gan Vecākajā, gan Jaunākajā Edā. Saskaņā ar Snorri Sturlusonu tilts bijis varavīksne, taču daži pētnieki uzskata, ka sākotnēji tas apzīmējis Piena Ceļu.
Zigfrīds Lencs

**Zigfrīds Lencs** (; dzimis , miris ) bija vācu rakstnieks. Viens no Grupas 47 (*Gruppe 47*) pārstāvjiem.

Dzimis Likā, Austrumprūsijā (tagad Elka, Polijā). Dzīvo Hamburgā. Ievērojamākais darbs — romāns "Vācu valodas stunda" (*Deutschstunde*, 1968, 1977. gadā latviski).

## Nozīmīgākie darbi

* "Gaisā bija vanagi" (*Es waren Habichte in der Luft*, 1951, romāns)
* "Divkauja ar ēnu" (*Duell mit dem Schatten*, 1953, romāns)
* "Cilvēks straumē" (*Der Mann im Strom*, 1957, romāns)
* "Izsmiekla mednieks" (*Jäger des Spotts. Geschichten aus dieser Zeit*, 1958, stāstu krājums)
* "Maizi un izpriecas" (*Brot und Spiele*, 1959, romāns, 1990. gadā latviski)
* "Vācu valodas stunda" (*Deutschstunde*, 1968, romāns, 1977. gadā latviski)
* "Paraugs" (*Das Vorbild*, 1973, romāns)
* "Novadpētniecības muzejs" (*Heimatmuseum*, 1978, romāns)
* "Treniņlaukums" (*Exerzierplatz*, 1985, romāns)
* *Die Klangprobe*, 1990, romāns
* "Atradumu birojs" (*Fundbüro*, 2003, romāns)

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Maķedonija

**Maķedonija** var būt:

* Ziemeļmaķedonija, oficiāli Ziemeļmaķedonijas Republika, — valsts Eiropā;
* Maķedonija (reģions) — ģeogrāfisks un vēsturisks reģions Balkānos;
* Maķedonija (Grieķija) — ģeogrāfisks un vēsturisks Grieķijas novads;
* Trīs apgabali (*perifērijas*, Περιφέρειες) mūsdienu Grieķijas administratīvā iedalījumā:
** Centrālās Maķedonijas perifērija (Περιφέρεια Κεντρικής Μακεδονίας);
** Rietumu Maķedonija (Περιφέρεια Δυτικής Μακεδονίας);
** Austrumu Maķedonija un Trāķija (Περιφέρεια Ανατολικής Μακεδονίας και Θράκης);

;Bijušās valstis vai valstu daļas Maķedonijas reģionā:

* Senā Maķedonija — Seno laiku valsts, kuru savu varenību piedzīvoja Aleksandra Lielā valdīšanas laikā;
* Maķedonijas province — Romas Republikas, vēlāk Romas Impērijas province;
* Maķedonija Pirmā (*Macedonia Prima*) dienvidos;
* Maķedonija Otrā (*Macedonia Salutaris*) ziemeļos.
* Maķedonijas fēma (θέμα Μακεδονίας) — Bizantijas province;
* Maķedonijas Sociālistiskā Republika — republika Dienvidslāvijas sastāvā.
Kumanova

**Kumanova** () ir pilsēta Ziemeļmaķedonijas ziemeļos, uz ziemeļaustrumiem no Skopjes. Maķedonijas otrā lielākā pilsēta. Pilsētai raksturīgs īpatnējs dialekts, kuru ar grūtībām saprot citi maķedonieši.

Pilsētas nosaukums varētu būt cēlies no kumānu (polovciešu) vārda, kuri 12. gadsimtā apmetās pilsētas apkaimē. Pilsēta turku rakstos pirmoreiz pieminēta 1519. gadā. 16. gadsimtā turku ceļotājs aprakstīja Kumanovu kā pilsētu ar mošeju, medresi un karavansaraju. 1689. gadā Kumanova bija maķedoniešu Karpoša sacelšanās centrs pret turkiem. Strauji Kumanova sāka attīstīties tikai pēc Otrā pasaules kara.

## Ārējās saites
Mars Exploration Rover

right|235px|thumbnail|''Mars Exploration Rover'' uz Marsa mākslinieka skatījumā.

***Mars Exploration Rover (MER)*** () ir NASA starpplanētu zonžu projekts, kurš sākās 2003. gadā. Projekta mērķis bija uz Marsu nogādāt divus visurgājējus "Spirit" (MER-A) un "Opportunity" (MER-B), lai izpētītu Marsa virsmu un ģeoloģiju. Lai gan bija plānots, ka tie darbosies tikai trīs mēnešus, tie darbojas jau gandrīz piecus gadus.

Katrs kosmiskais aparāts sastāvēja no vairākām sastāvdaļām. Lai veiktu gandrīz septiņu mēnešu ilgu ceļojumu, bija nepieciešama ceļojuma pakāpe (*Cruise stage*), kas atdalījās pēc Marsa sasniegšanas. Lai izturētu augstās temperatūras, ieejot atmosfērā, visurgājējs atradās aeročaulā (*Aeroshell*). MER nolaižamais aparāts nolaižoties izmantoja izpletni. Tā kā Marsa atmosfēra ir ļoti retināta, tad 10–15 m no Marsa virsmas tika iedarbināti bremzēšanas dzinēji, lai samazinātu ātrumu. Tad tika piepūsti gaisa spilveni, lai veiktu lēno nolaišanos. Pēc gaisa spilvenu ievilkšanas un sistēmu pārbaudes visurgājējs nobrauca no nolaižamā aparāta un sāka savu misiju uz Marsa.

Pirmais visurgājējs MER-A (Spirit) tika palaists , un nolaidās Guseva krāterī . Otrais aparāts MER-B (Opportunity) tika palaists , un nolaidās Meridiani līdzenumā .

## Skatīt arī

* Spirit (MER-A)
* Opportunity (MER-B)

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
MER

***Mer*** vai ***MER*** var būt:
* Mars Exploration Rover, NASA Marsa visurgājēju pāris
* Mer (operētājsistēma), uz *Linux* bāzēta operētājsistēma mobilajām un multimediju ierīcēm
Kortežs

**Kortežs** (no  — 'gājiens') matemātikā ir sakārtota, galīga elementu virkne.

Bieži vien kortežus izmanto matemātisku struktūru definēšanai. Piemēram, grafu teorijā orientētu grafu definē kā kortežu (ar garumu *2*) (V, E), kur *V* ir grafa virsotņu kopa, bet *E* — grafa šķautņu kopa.

Datu bāzu teorijā par kortežu sauc tabulas (relācijas) rindu. Šādos kortežos elementu (atribūta vērtību) identificē nevis ar pozīciju kortežā, bet gan ar atribūta vārdu — (vārds: 'Bērziņš', priekšmets: 'matemātika', ...).
Difrakcija

thumbnail|235px|Gaismas intensitātes sadalījums uz ekrāna, kas radies difrakcijas rezultātā, gaismai izejot caur kvadrātisku spraugu
thumbnail|235px|Difrakcija
**Difrakcija** ir viļņu (elektromagnētisko, mehānisko u.c.) apliekšanās ap dažādām nehomogenitātēm vidē, kas atrodas to izplatīšanās ceļā. Difrakcijas efekti ir novērojami, ja viļņa garums ir salīdzināms ar vai mazāks par šķēršļa izmēru. Lai to izskaidrotu, jāzina Heigensa-Frenela princips. Heigensa principa būtība: katrs punkts uz viļņa frontes jāuzskata par jaunu sekundāru viļņu avotu. Frenela princips: fiktīvie sekundārie viļņu avoti ir koherenti un svārstās vienādās fāzēs. Šie sekundārie viļņi pārklājoties interferē.

## Skatīt arī
* Gaisma
* Interference

## Ārējās saites
Interference

thumb|300x300px|Zaļais un zilais vilnis ceļo pretējos virzienos, to interference ir sarkanais vilnis
**Interference** ir viļņu (mehānisko, elektromagnētisko u.c.) pārklāšanās telpā un savstarpējā mijiedarbība. Mijiedarbības rezultātā dažos telpas apgabalos viļņu intensitāte palielinās, bet citos samazinās. Vietās, kur intensitāte palielinās notiek **konstruktīva interference**, bet vietās, kur samazinās - **destruktīva interference**. Lai būtu iespējams novērot interferenci, nepieciešami vismaz divi viļņu avoti, tiesa gan tie var būt sekundāri.

## Interferences nosacījumi

### Koherences nosacījumi
thumb|300x300px|Labajā pusē — konstruktīva interference; kreisajā pusē — destruktīva interference
Visbiežāk interferenci novēro tad, ja interferējošie viļņi ir koherenti - interferējošo viļņu avotu savstarpējā fāzes laikā paliek nemainīga vai mainās maz. Visvieglāk to ir panākt, izmantojot sekundāros viļņu avotus viļņiem, kas radušies vienā un tajā pašā primārajā avotā.

### Konstruktīvas interferences nosacījumi
Interference ir konstruktīva, ja interferējošo viļņu fāzu nobīde ir 2\pi k, kur k ir kāds vesels skaitlis, respektīvi viļņu fāzes pārklāšanās apgabalā sakrīt. Pieņemot, ka interferē divi viļņi un to avoti svārstās vienā fāzē, gājumu diferencei abiem interferējošiem viļņiem jābūt veselam viļņu garumu skaitam:

\Delta x = k\lambda

### Destruktīvas interferences nosacījumi
Interference ir destruktīva, ja interferējošo viļņu fāzu nobīde ir (2+1)\pi k, kur k ir kāds vesels skaitlis, respektīvi viļņu fāzes pārklāšanās apgabalā ir pretējas. Pieņemot, ka interferē divi viļņi un to avoti svārstās vienā fāzē, gājumu diferencei abiem interferējošiem viļņiem jābūt pusveselam viļņu garumu skaitam:

\Delta x = \frac{2k + 1}{2}\lambda
Alans Tjūrings

**Alans Matisons Tjūrings** (; dzimis , miris ) bija angļu matemātiķis, loģiķis, datorzinātnieks, kriptoanalītiķis, filozofs un biomatemātiķis. Zinātnes vēsturē iegāja kā mākslīgā intelekta teorijas pamatlicējs.

## Dzīvesgājums

Dzimis Indijā dzīvojoša Lielbritānijas impērijas ierēdņa Džūljusa Metisona Tjūringa (*Julius Mathison Turing*) ģimenē. Studējis Lielbritānijas Kembridžas Universitātes Karaliskajā koledžā, Francijā, ASV. 1936. gadā Tjūrings ieviesa algoritma abstraktā ekvivalenta jēdzienu, kas vēlāk tika nodēvēts par Tjūringa mašīnu. No 1936. līdz 1938. gadam strādāja Prinstonas Universitātē ASV (*Institute for Advanced Study, Princeton University*).

1938. gadā atgriezies Lielbritānijā, kur sāka strādāt pie dešifrēšanas skolas izveides (*Government Code and Cypher School*), bet sākoties Otrajam pasaules karam pārgāja darbā Blečlī parkā (*Bletchley Park*) — britu kriptogrāfijas centrā, — kur bija grupas "Hut 8" vadītājs. 1940. gada sākumā viņa vadītā grupa izveidoja dešifrēšanas automātu *Bombe*, kurš sāka darboties 18. martā un ļāva atšifrēt *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]* šifrētās radioziņas. Pēc pusgada viņa grupai izdevās atšifrēt *[[Kriegsmarine]]* šifru kodus. Izveidoja skaitļošanas mašīnu *Colossus*, ar kuras palīdzību 1943. gadā izdevās atšifrēt virkni vērmahta radiopārraižu ziņojumu šifrēšanas kodu. Centrs nodarbojās arī ar poļu kriptogrāfa Marjana Rejevska 1938. gadā izstrādātā šifrēšanas algoritma pilnveidošanu, kas rezultātā ļāva atšifrēt vācu labākās šifrēšanas mašīnas Enigma kodus.

1945. gadā Nacionālajā fizikas laboratorijā (*National Physical Laboratory*) sāka vadīt jauna lieldatora izstrādes projektu (*ACE, Automatic Computing Engine*), bet 1948. gadā sāka strādāt ar *MADAM* — tā laika pasaules jaudīgāko datoru (*MADAM, Manchester Automatic DigitAl Machine*). 1950. gadā viņš formulēja Tjūringa testu, ar kura palīdzību var noteikt, vai dators spēj domāt tāpat kā cilvēks. 1952. gadā izdeva savas monogrāfijas par dzīvo organismu formu evolūciju pirmo daļu (darbs tā arī palika nepabeigts).

1953. gadā tika apsūdzēts homoseksualitātē un 30. martā tiesāts. Tiesa piesprieda 2 gadu ieslodzījumu cietumā vai ķīmisko kastrāciju (estrogēna injekcijas, pēc kurām vīrietim sāk augt krūtis un tiek noslāpēta dzimumdziņa). Zinātnieks izvēlējās otro variantu. Tiesas procesa radītā skandāla dēļ tika atlaists no darba Centrā, kā arī no Mančestras Universitātes. Tā kā nekur viņu darbā neņēma, turpmāko gadu pavadīja izolējies no sabiedrības savā dzīvoklī, palēnām ieslīgstot galējā nabadzībā un bezcerībā. 1954. gada 8. jūnijā Tjūringu atrada viņa dzīvoklī mirušu (izmeklēšanas slēdziens: pašnāvība, iedzerot cianīda devu).

## Tjūringa balva
Datortehnikas asociācija (*Association for Computing Machinery*) ir izveidojusi "Tjūringa balvu", kuru kopš 1966. gada piešķir par izciliem sasniegumiem skaitļošanas tehnikas attīstībā, un kas prestiža ziņā līdzinās Nobela prēmijai.

## Ārējās saites

* The Turing Archive for the History of Computing
* The Turing Digital Archive
Tiraspole

**Tiraspole** (, , ) ir pilsēta Moldovas austrumos Dņestras upes kreisajā krastā. Moldovas otrā lielākā pilsēta. Starptautiski neatzītās Piedņestras Moldāvu Republikas galvaspilsēta.

## Vēsture
Pilsēta dibināta 1792. gadā kā robežcietoksnis, kad Dņestras kreisais krasts no Osmaņu impērijas nokļuva Krievijas Impērijas sastāvā.

1924. gadā tika nodibināta Moldāvijas APSR Ukrainas PSR sastāvā, bet 1929. gadā Tiraspole kļuva par šīs autonomās republikas galvaspilsētu.  1938. gadā gar to gāja t. s. Staļina līnijas nocietinājumi. Kad 1940. gadā, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, PSRS ieguva Moldāvijas austrumdaļu, 1940. gada 2. augustā tika nodibināta Moldāvijas PSR. No 1941. līdz 1944. gadam Tiraspoli pārvaldīja Rumānija, bet pēc kara tā atkal bija Moldāvijas PSR sastāvā.

PSRS laikā Tiraspolē uzcēla daudz rūpniecības uzņēmumu. Kad 20. gadsimta 80. gadu beigās pastiprinājās Moldovas neatkarības kustība, Tiraspole kļuva par Moldāvijas PSR krievu minoritātes galveno centru. 1990. gada 27. janvārī referendumā Tiraspoli pasludināja par "neatkarīgu teritoriju", bet 1990. gada 2. septembrī deklarēja Piedņestras Moldāvu Republiku ar Tiraspoli kā tās galvaspilsētu.

## Cilvēki
Tiraspolē vai tās apkārtnē dzimuši:
* Mihails Larionovs (*Михаил Фёдорович Ларионов*) (1881-1964) - gleznotājs

## Ārējās saites
Māte Terēze

**Māte Terēze**, katoļu  baznīcā pazīstama kā **Svētā Terēze no Kalkutas**, īstajā vārdā **Anjeze Gondža Bojadžiu** (; dzimusi , mirusi ), bija albāņu izcelsmes katoļu sabiedriskā darbiniece. Žēlsirdības misionāru reliģiskā ordeņa dibinātāja. Kļuva slavena ar žēlsirdības darbu Kalkutas nabadzīgo iedzīvotāju vidū. 1979. gada Nobela miera prēmijas laureāte. 2016. gada 4. septembrī kanonizēta par svēto.
## Biogrāfija
Dzimusi albāņu ģimenē Osmaņu impērijas pilsētā Skopjē (tagad tā ir Ziemeļmaķedonijas galvaspilsēta). Kad meitenei bija 12 gadi, viņa pārsteidza savu ģimeni, paziņojot, ka grib kļūt par mūķeni. 18 gadu vecumā devās uz Īriju, iestājās loratenciešu klosterī, kur pieņēma vēlāk visai pasaulei zināmo vārdu — Terēze. Vēlāk viņu nosūtīja uz Kalkutu Britu Indijā, kur loratenciešu vadītā vidusskolā mācīja ģeogrāfiju turīgo indiešu meitenēm. Vēlāk Terēze kļuva par šīs skolas direktori.

Izšķirošo lēmumu mainīt dzīvi un pievērsties nabadzības novārdzinātajiem Māte Terēze pieņēma pēc 20 skolā nostrādātajiem gadiem. 1948. gadā no Romas pāvesta Pija XII saņēma atļauju dzīvot kā neatkarīgai mūķenei. 1950. gadā Vatikāns oficiāli paziņoja par Mātes Terēzes Žēlsirdības ordeņa nodibināšanu. 1965. gadā pāvests Pāvils VI atļāva Terēzes vadītajai labdarības misijai sākt darbu arī ārpus Indijas. Mātes Terēzes nāves brīdī vairāk nekā 5000 mūķeņu aptuveni 100 valstu 600 patversmēs rūpējās par pamestiem bērniem, slimiem un veciem cilvēkiem. 1979. gadā Māte Terēze saņēma Nobela miera prēmiju, kuru ziedoja savas kustības patversmēm — viņa atteicās arī no Nobela prēmijas laureātu svinīgā mielasta, lūdzot, lai tam paredzētos līdzekļus atdotu viņas aprūpējamiem.

Māte Terēze nomira 1997. gada 5. septembrī. Viņas bērēm Indijā bija piešķirts valsts ceremonijas statuss. Tajās piedalījās ap 20 000 cilvēku, taču abpus 10 kilometrus garajam ceļam, ko lafete ar mātes Terēzes mirstīgajām atliekām veica līdz apbedījuma vietai, stāvēja apmēram miljons cilvēku. 2003. gada 19. oktobrī Jānis Pāvils II Māti Terēzi beatificēja. 2016. gada 4. septembrī pāvests Francisks Māti Terēzi kanonizēja par svēto.

Viņa savas dzīves laikā saņēmusi vairākus apbalvojumus: 1978. gadā — Balzana prēmiju, 1979. gadā — Nobela miera prēmiju, 1980. gadā — *[[Bharat Ratna]]*, 1985. gadā — Prezidenta brīvības medaļu. Pazīstamas ir mātes Terēzes grāmatas par garīgiem jautājumiem, vairākas sarakstītas kopā ar domubiedru brāli Rožē - Tezē kopienas radītāju.

Māte Terēze bija daudzu mīlēta un cienīta labdarības darbu un nesavtīguma dēļ, tomēr arī plaši kritizēta, īpaši par kontracepcijas noliegšanu un sliktajiem dzīves apstākļiem izveidotajās patversmēs.

## Atsauces

## Literatūra
* 
* 
* 

## Ārējās saites

*Mātes Terēzes biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Esperanto

**Esperanto** (*Esperanto*) ir pasaulē visplašāk izmantotā mākslīgā valoda. 1872. gadā ārsts Ludviks Zamenhofs sāka veidot esperanto valodu. 1887. gadā viņš ar pseidonīmu *Doktoro Esperanto* (tulkojumā: "Doktors Cerētājs") pirmo reizi publicēja valodas pamatus, kas bija apkopoti darbā *[[Unua Libro]]* (pirmā esperanto mācību grāmata). Zamenhofa mērķis bija izveidot viegli saprotamu valodu kā universālu otro valodu, kas sekmētu mieru un saprašanos starp tautām. Teorētiski tās mērķis ir aizsargāt arī minoritāšu valodas, kuras būtu lemtas izzušanai spēcīgāku tautu valodu dēļ.

Esperanto plaši izplatīta ir Centrāleiropā, Austrumeiropā, Austrumāzijā, īpaši Ķīnā, dažos Dienvidamerikas reģionos un Dienvidrietumāzijā.

## Vēsture
thumb|left|Pirmā esperanto grāmata.
Esperanto 1870. gadu beigās un 1880. gadu sākumā izveidoja Dr. Ludviks Zamenhofs. Pēc gadiem desmit, kurus Zamenhofs pavadīja, tulkojot šajā valodā literatūru, kā arī rakstot tajā oriģinālu prozu un dzeju, pirmā esperanto gramatikas mācību grāmata ("Unua Libro") tika publicēta Varšavā 1887. gada jūlijā.

Latviski pirmo esperanto mācību grāmatu 1889. gadā uzrakstīja Rūdolfs Libeks.

## Gramatika

Esperanto valoda izstrādāta, balstoties uz lielāko Eiropas valodu leksiku un gramatiskajām normām. Pavisam valodā ir 16 gramatikas likumu, kuriem nav izņēmumu. Turklāt afiksu piestiprināšanas sistēma atvieglo esperanto mācīšanos: tā ļauj balstīties uz nedaudziem zināmiem vārdiem, lai radītu jaunus vārdus, kas saprotami visiem citiem, tāpēc nav nepieciešams mācīties tik daudz dažādu sakņu.

## Skatīt arī
* Ido
* Volapiks
* Latvijas Esperanto asociācija

## Atsauces

## Literatūra

* *Jaunvalks E.* Esperanto: Starptautiskās valodas kurss — Rīga: Zvaigzne, 1985

## Ārējās saites

* Latvijas esperanto asociācija
*  Valodas apraksts
*  Esperanto kurss
*  Борис Колкер. Учебник языка эсперанто. Основной курс
Jons Mačulis

**Jons Mačulis** var būt:
* Maironis — lietuviešu dzejnieks;
* Jons Mačulis — lietuviešu basketbolists.
Mars Reconnaissance Orbiter

**Mars Reconnaissance Orbiter** jeb **MRO** ( "Marsa izlūkošanas orbitālais aparāts") ir NASA starpplanētu zonde Marsa izpētei. Palaista  ar nesējraķeti Atlas-5. Marsu sasniedza  un sāka aerobremzēšanas manevrus, lai ieņemtu optimālo orbītu, no kuras 2006. gada novembrī tā uzsāka zinātnisko darbību.

*MRO* ir apgādāts ar visaugstākās izšķirtspējas attēlu uzņemšanas kameru, kāda jebkad bijusi pie Marsa. Ar tā sakaru sistēmām iespējams vienlaicīgi noraidīt uz Zemi vairāk datu nekā ar visām iepriekšējām Marsa zondēm kopā, tāpēc tas kalpo kā retranslators citu Marsa orbitālo aparātu un nolaižamo aparātu datu pārraidīšanai.

## Ārējās saites
MRO

**MRO** var būt:
* Mars Reconnaissance Orbiter — ASV Marsa izpētes zonde
* Oguja — Mauritānijas naudas vienība pēc ISO 4217 koda
Aerobremzēšana

[thumb|right|Mākslinieka skatījumā šādi varētu izskatīties aerobremzēšana Marsa atmosfērā, kuru veic [Mars Reconnaissance Orbiter]]
**Aerobremzēšana** ir kosmiskā aparāta manevrs, lai ar nelielu degvielas patēriņu sasniegtu vajadzīgo orbītu, uz kādu brīdi ieejot planētas atmosfēras augšējos slāņos.

## Ārējās saites
Kanaāna

thumb|150px|Kanaāna
**Kanaāna** (*Canaan*) bija sens nosaukums reģionam uz rietumiem no Jordānas upes. Vēlāk tas kļuva pazīstams kā Palestīna. Kanaānas teritorija aptvēra mūsdienu Izraēlu, kā arī daļu Libānas un Jordānijas. Kanaānieši uzskatāmi par vienu no vecākajām Tuvo Austrumu tautām. Tā bija semītu cilts, kas ieradusies Vidusjūras austrumu piekrastē no Arābijas pussalas un sajaukusies ar citiem šī reģiona pirmiedzīvotājiem, par kuriem ziņas ir skopas. Daži vēsturnieki gan uzskata, ka kanaānieši nav bijuši viena etniskā grupa, bet gan vairāku grupu kopums, kas ietvēra perizītus, hetus un hivītus. Kanaānieši ir ievērojami ar to, ka ar viņiem šajā reģionā aizsākās bronzas laikmets. Šī reģiona straujā saimnieciskā attīstība izskaidrojama gan ar bronzas tehnoloģijas ieviešanu, gan arī ar to, ka, tāpat kā citās plašā Vidusjūras reģiona daļās, arī Palestīnā klimats senatnē bija daudz mitrāks un auglīgāks, nekā tas ir mūsdienās.

Apmēram 3. tūkstošus gadu p.m.ē. kanaānieši sāka apmesties pilsētās un no jau agrāk izveidotām nocietinātām apmetnēm attīstījās vairākas pilsētvalstis, tai skaitā Jērika. Viņi arī tiek uzskatīti par alfabēta pirmajiem izgudrotājiem (dažreiz gan par tiem uzskata feniķiešus — kanaāniešu pēcnācējus). Kanaāniešu ticējumos meklējamas arī mūsdienu lielāko reliģiju — jūdaisma, kristietības un islāma saknes.

Daži vēsturnieki uzskata, ka senebreju valoda izveidojusies uz kanaāniešu valodas pamatiem. Savukārt feniķiešu valoda uzskatāma par senebreju valodas agrīno formu.

## Ārējās saites

* Kaanāniešu un feniķiešu vēsture un kultūra 
* Kanaāniešu reliģija
Stops (ierocis)

thumb|Stopa zīmējums
**Stops** jeb **arbalets** (no ) — aukstais šaujamierocis bultu šaušanai. Tas sastāv no loka, kas nostiprināts uz laides, uzvilcējmehānisma un palaišanas mehānisma. Šaušana ar stopu, salīdzinājumā ar loku, ir precīzāka, un cauršaušanas spējas lielākas, tomēr ātrdarbības ziņā tas nespēj mēroties ar loku.

Stopus plaši izmantoja Eiropā viduslaikos, tie tika lietoti arī Ķīnā.

## Ārējās saites