open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Latvijas Republikas Zemkopības ministrija

**Latvijas Republikas Zemkopības ministrija** ir vadošā valsts pārvaldes iestāde, kas izstrādā un realizē Latvijas Republikas politiku lauksaimniecībā, mežsaimniecībā un zivsaimniecībā. Ministrijas darbu vada valsts sekretārs, bet politiskā līmenī nozari pārstāv Latvijas Republikas zemkopības ministrs. 
Zemkopības ministrija ir atbildīga par Latvijas lauksaimniecību, meža nozari, zivsaimniecību un arī lauku attīstību.

## Vēsture
Ministrijas priekštece ir līdz ar Latvijas Republikas pasludināšanu 1918. gada 19. novembrī izveidotā **Latvijas Republikas Zemkopības ministrija**, kura likvidēta pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā. Padomju okupācijas varasiestādes tās vietā 1940. gada augustā izveidoja Latvijas PSR Zemkopības tautas komisariātu, kuru 1946. gada 24. martā pārdēvēja par Latvijas PSR Zemkopības ministriju, bet 1947. gada 5. martā – par **Latvijas PSR Lauksaimniecības ministriju** (1953. g. - LPSR Lauksaimniecības un sagādes ministrija, 1962.-1965. - LPSR Lauksaimniecības produktu ražošanas un sagādes ministrija).

Mūsdienu ministrija atjaunota 1990. gada 31. jūlijā, pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas, ar Latvijas Republikas Ministru padomes lēmumu kā **Latvijas Republikas Lauksaimniecības ministrija**, kas koordinēja agrārās reformas norisi un pāreju uz tirgus cenām, atjaunoja kadastru sistēmu.

1993. gada 1. augustā Latvijas Republikas Lauksaimniecības ministrija tika pārdēvēta par Latvijas Republikas Zemkopības ministriju.  Ministrijas struktūrā saglabājās augkopības, lopkopības un mehanizācijas nodaļas.
1997. gada februārī tika izveidots Lauksaimniecības stratēģijas un kooperācijas departaments, Produkcijas kvalitātes vadības departaments, Tirgus politikas departaments un Valsts īpašuma uzskaites un saglabāšanas departaments. 
2000. gada sākumā izveidoja Lauku atbalsta dienestu (LAD) ar reģionālās lauksaimniecības pārvaldēm.

## Struktūra
* Lauksaimniecības departaments, 
* Meža departaments, 
* Zivsaimniecības departaments, 
* Veterinārais un pārtikas departaments, 
* Starptautisko lietu un stratēģijas analīzes departaments, 
* Juridiskais departaments, 
* Budžeta un finanšu departaments, 
* Lauku attīstības atbalsta departaments, 
* Tirgus un tiešā atbalsta departaments, 
* Administratīvais departaments.

## Pakļautībā esošas iestādes

* Lauku atbalsta dienests (LAD)
* Valsts meža dienests (VMD)
* Valsts augu aizsardzības dienests
* Lauksaimniecības datu centrs (LDC)
* Latvijas Lauksaimniecības universitāte
* Valsts tehniskās uzraudzības aģentūra
* Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"
* Pārtikas un veterinārais dienests (PVD)
* Valsts zinātniskais institūts "Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības vides zinātniskais institūts BIOR"

#### Kapitālsabiedrības
* VSIA Zemkopības ministrijas nekustamie īpašumi (ZMNĪ)
*VSIA Meliorprojekts
*SIA Latvijas Lauku konsultāciju un izglītības centrs
*AS Latvijas valsts meži (konsolidēts)
*SIA Jaunmoku pils

## Skatīt arī
* Zemkopības ministrijas augstceltne

## Ārējās saites
* Latvijas Republikas Zemkopības ministrijas oficiālā mājaslapa

## Atsauces
Soueto

**Soueto ** ir piepilsēta Johannesburgas dienvidrietumos. Aperteīda laikā bija piespiedu dzīvesvieta tumšādainajiem Dienvidāfrikas iedzīvotājiem. Soueto celtniecība sākās 20. gadsimta 50.-60. gados. 2002. gadā Soueto tika apvienota ar Johannesburgu.
## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
* 
* Soweto uprisings.com, an extensive map mashup with info on the events on 16
Aizkraukle (nozīmju atdalīšana)

**Aizkraukle** var būt:
* Aizkraukle — pilsēta Vidzemes dienvidu daļā, līdz 1990. gadam tika saukta par Stučku.
* Aizkraukle — apdzīvota vieta Aizkraukles novadā, Aizkraukles pagasta centrs.
* Aizkraukle — dzelzceļa stacija līnijā Rīga — Krustpils.

## Skatīt arī
* Aizkraukles iela
* Aizkraukles kauja
* Aizkraukles komtureja
* Aizkraukles muiža
* Aizkraukles novads
* Aizkraukles pagasts
* Aizkraukles pilskalns
* Aizkraukles purvs
* Aizkraukles rajons
* Stučka
Aizkraukle (ciems)

**Aizkraukle** ir apdzīvota vieta Aizkraukles novada Aizkraukles pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Aizkraukles pilsētas ziemeļrietumu pierobežā, dienvidos no autoceļa A6. Izveidojusies pēckara gados, apbūve pārsvarā sastāv no individuālās apbūves, kā arī daudzstāvu dzīvojamajām ēkām. Aizkrauklē atrodas pagasta pārvalde (Kalna ielā 20), sākumskola, kultūras nams, bibliotēka.

2018. gadā Aizkraukles pagasta kultūras namā atklāta Aizkraukles Vēstures un mākslas muzeja ekspozīcija "Padomju gadi" — plašākā 1950.-1980. gadu kultūrvēsturiskajam mantojumam veltītā ekspozīcija Baltijā. Latvijas PSR laikā ciems bija kolhoza "Aizkraukle" centrs, kolhoza klubā darbojās kinoiekārta. No 1960. gadu beigām ciemata nozīme mazinājās, jo tiešā tuvumā bija uzcelta jaunā Aizkraukles pilsēta.

Gar ciemu tek Karikste. Aizkrauklē dzimusi aktrise Berta Rūmniece.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Mežapupuķu dzimta

**Mežapupuķu dzimta** (*Phoeniculidae*) ir viena no degunragputnveidīgo kārtas (*Bucerotiformes*) dzimtām. Mežapupuķu dzimtā ir 9 sugas, kas iedalītas 2 ģintīs. Nesenā pagātnē mežapupuķu dzimtu sistematizēja zaļvārnveidīgo putnu kārtā (*Coraciiformes*).

Mežapupuķi ir tuvu radniecīgi pupuķiem, degunragputniem un zemes degunragputniem. Ar pupuķiem tiem ir līdzīga ķermeņa uzbūve, līkie, garie knābji un samērā īsie, noapaļotie spārni. Veicot ģenētiskos pētījumus, tika noskaidrots, ka abas dzimtas ir atdalījušās viena no otras apmēram pirms 10 miljoniem gadu.

## Izplatība
[thumb|left|220px|[Zilais mežapupuķis (*Phoeniculus damarensis*)]]
Visi mežapupuķu dzimtas putni dzīvo Āfrikā. Tie ir sastopami uz dienvidiem no Sahāras tuksneša. Kā pierāda fosilie atradumi, kādreiz to izplatības areāls bija daudz lielāks, piemēram, Vācijā. Visi šīs dzimtas putni ir nometnieki.

## Izskats un īpašības
Mežapupuķi ir vidēji lieli putni, to ķermeņa garums, garo asti ieskaitot, ir 23—46 cm. Lielāko daļu no kopējā garuma aizņem aste, kuras vidējās spalvas ir garākas kā malējās. Mežapupuķu apspalvojums var būt gan zils, gan zaļš vai violets, un tam piemīt metālisks spīdums. To galvas ir gludas, bez cekula. Knābis garš un izliekts, parasti sarkans vai melns. Arī īsās kājas ir vai nu sarkanas vai melnas. Uz spārniem un astes lielākajai daļai sugu ir nelieli, balti laukumiņi. Abi dzimumi izskatās vienādi.

Mežapupuķis tāpat kā dzenis spēj rāpties pa koka stumbru. Toties uz zemes tie lec, nevis staigā kā pupuķi.

## Uzvedība un barība
Mežapupuķi galvenokārt dzīvo skrajos mežos, savannā un biezos krūmājos. Tie galvenokārt uzturas kokos vai krūmos, bet tuvumā noteikti ir liels koks, kur tie ligzdo kādā dobumā, barojas un nakšņo. Divas mežapupuķu dzimtas sugas dzīvo tikai lietus mežu biezoknī. Tās ir mežapupuķis (*Phoeniculus castaneiceps*) un baltgalvas mežapupuķis (*Phoeniculus bollei*).

Mežapupuķu dzimtas putni barojas ar dažādiem bezmugurkaulniekiem, īpaši iecienīti ir kukaiņi, kurus tie atrod satrunējušā kokā. Ligzda koka dobumā ir ļoti vienkārša, tā nav īpaši izklāta un oderēta. Dējumā ir 2—4 olas, kuras var būt gan zilas, gan pelēkas, gan olīvzaļas.

## Klasifikācija
* **Mežapupuķu dzimta** (*Phoeniculidae*)
** ģints Mežapupuķi (*Phoeniculus*)
*** Baltgalvas mežapupuķis (*Phoeniculus bollei*)
*** Granta mežapupuķis (*Phoeniculus granti*)
*** Melnknābja mežapupuķis (*Phoeniculus somaliensis*)
*** Mežapupuķis (*Phoeniculus castaneiceps*)
*** Zaļais mežapupuķis (*Phoeniculus purpureus*)
*** Zilais mežapupuķis (*Phoeniculus damarensis*)
** ģints Līkknābja pupuķi (*Rhinopomastus*)
*** Abesīnijas līkknābja pupuķis (*Rhinopomastus minor*)
*** Līkknābja pupuķis (*Rhinopomastus cyanomelas*)
*** Melnais līkknābja pupuķis (*Rhinopomastus aterrimus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* IBC: Woodhoopoes (Phoeniculidae)
Hērakls

thumb|200px|Hērakls un Nēmejas lauva
**Hērakls** (; latīņu valodas versijā **Herkuless** (*Hercules*)) ir varonis sengrieķu mitoloģijā. Hērakls bija pusdievs, Alkmēnes un Zeva dēls. Zevs parādījās Alkmēnes vīra izskatā, un viņa ieņēma bērnu no viņa. Nogurusi no vīra neuzticības, Hēra aizsūtīja divas čūskas, lai tās nožņaugtu bērnu, bet jaundzimušais jau bija pietiekami spēcīgs un tās nogalināja. Hēra ienīda Hēraklu un uzsūtīja viņam vājprātu. Prāta aptumsumā Hērakls nogalināja 8 savus bērnus. Kad viņš atgriezās pie prāta, viņš gribēja attīrīties no grēkiem un vērsās pie Delfu orākula. Pītija nolēma, ka Hēraklam vajadzēs kalpot 12 gadus savam brālēnam valdniekam Euristejam, izpildot visas viņa pavēles.

## 12 Hērakla varoņdarbi
# Ieguva Nemejas lauvas ādu
# Nogalināja Lernas hidru
# Noķēra Kerinejas briežu māti
# Noķēra Erimanta mežakuili
# Iztīrīja Augeja staļļus
# Aizdzina Stimfālas putnus
# Noķēra Krētas vērsi
# Sagūstīja Diomēda ķēves, ko baroja ar cilvēka gaļu
# Ieguva amazoņu valdnieces Hipolites jostu
# Atveda uz Mikēnām Gēriona govis
# Ieguva Hesperidu dārza zelta ābolus
# Atveda no mirušo valstības trīsgalvaino suni Kerberu

## Ārējās saites
Drešere

**Drešere** () ir Vācijas sezonāla mobila vasaras nometne Antarktīdā, ko pārvalda Alfreda Vēgenera institūts. Ierīkota uz Rīsera-Larsena šelfa ledāja ap 10 km no tā frontes. Nosaukta par godu vācu biologam Eberhardam Drešeram (*Eberhard Drescher*). Tiek ierīkota kopš 1986. gada zooloģisko novērojumu programmas veikšanai (tiek novēroti Vedela roņi un imperatorpingvīni). Nometne sastāv no vairākiem stiklaplasta iglu (trīs dzīvojamie, viens saimnieciskais, viens laboratorijas). Iglu nometnes vietā ar helikopteru tiek nogādāti sezonas sākumā un pēc programmas beigām aizvākti. Drošības apsvērumu dēļ nometnes personālā jābūt vismaz četriem cilvēkiem. Kopš 1986. gada īstenotas sešas kampaņas, pēdējā 2003.-2004. gada vasarā, garākā no tām ilgusi 53 dienas.

## Ārējās saites
* In Eiseskälte - die Drescher-Station in der Antarktis
Gravitācijas konstante

[thumb|right|300px|Gravitācijas konstante ''G'' ir svarīgākais lielums [Ņūtona vispasaules gravitācijas likums|Ņūtona vispasaules gravitācijas likumā]]
**Gravitācijas konstante** G ir viena no universālajām fizikālajām konstantēm. Gravitācijas konstante ir skaitliski vienāda ar spēku, ar kādu pievelkas divas 1 kg lielas punktveida masas, kuru atstatums ir 1 m.

G = 6,67430(15) \cdot 10^{-11} \frac{Nm^2}{kg^2}.

Eksperimentāli gravitācijas konstanti pirmais noteicis angļu zinātnieks Henrijs Kevendišs 1798. gadā. Astronomiski novērojumi un citi eksperimenti liecina, ka gravitācijas konstante nav atkarīga no ķermeņu masas, formas, sastāva un tā nemainās laika gaitā.

## Atsauces
PHPDoc

***PHPDoc*** ir PHP dokumentēšanas formāls standarts, *[[Javadoc]]* adaptācija. Tas nosaka, kā jāveido komentāri programmu kodā. *PHPDoc* ļauj ārējiem dokumentācijas ģeneratoriem, piemēram, *[[phpDocumentor]]*, izveidot programmatūras koda dokumentāciju. Tāpat šadi koda komentāri palīdz dažām integrētām izstrādes vidēm, piemēram, *[[Zend Studio]]*, *[[NetBeans]]*, *[[Aptana Studio]]*, interpretēt mainīgo tipus un citas neviennozīmības tādā vāji tipizētā programmēšanas valodā, kāda ir PHP.

*PHPDoc* ļauj dokumentēt gan objektorientēto gan procedurālo kodu.

*PHPDoc* sastāv no komentāru blokiem, sauktiem par *DocBlock*. Tas ir paplašināts C++ stila PHP komentārs, kas sākas ar "/**" un beidzas ar "*/". Katras rindas sākumā jābūt "*". Rindas blokā, kuras nesākas ar "*", tiek ignorētas. *DocBlock* jāatrodas tieši pirms elementa, kuru tas dokumentē. 

Funkcijas "foo()" dokumentēšanas piemērs:


```php
/**
 * This is a DocBlock comment
 */
function foo()
{
}
```


Blokā var atrasties īpašas atzīmes, kas sākas ar "@" simbolu. Tie informē dokumentēšanas programmu, jā jāparāda informāciju un modificē dokumentācijas izskatu, kā arī ļauj definēt mainīgo tipus (tā kā PHP ir netipizēta valoda). 

Atsevišķus PHP failus var apvienot vienā paketē, izmanojot `@package` atzīmi.

## Ārējās saites
* ''PHPDoc''
Trieste

**Trieste** (; ; ) ir ostas pilsēta Itālijas ziemeļaustrumos. Tā atrodas uz zemes strēles starp Adrijas jūru un Itālijas robežu ar Slovēniju. Trieste ir Friuli-Venēcijas Džūlijas reģiona galvaspilsēta.

Pēc kravu apgrozījuma Triestes osta ir otra lielākā osta Itālijā un deviņpadsmitā lielākā osta Eiropā.

## Attēlu galerija

Attēls:CastelloMiramare.jpg|Miramares pils
Attēls:Trieste Canal-Grande.jpg|Kanāls
Attēls:San Giusto 09.jpg|Sandžusto katedrāle


Attēls:PiazzaUnità 1.jpg|Rātsnams
Attēls:Stadtzentrum Triest.jpg|Panorāma
|Bāka


## Atsauces

## Ārējās saites

* Trieste.me Triestes pilsētas mājaslapa 
* Trieste - Foto ceļvedis -  - (pdf)
338. mikroautobusu maršruts (Rīga)

**338. ekspresbusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta minibusu maršruts, kas kursēja no Pļavniekiiem līdz Imantai.

Kopš 2013. gada 17. augusta šo maršrutu apkalpo "Rīgas satiksme" apakšuzņēmējs PS "Rīgas mikroautobusu satiksme" (RMS), pirms tam to darīja privātais pārvādātājs SIA "VAS SV". 2016. gada 12. maijā maršruts tika apvienots ar 208. minibusu maršrutu un sāka kursēt no Imantas līdz Pļavniekiem, pirms tam maršruts kursēja no Imantas līdz Maršruta taksometru stacijai Rīgas centrā. No 2018. gada 7. maijā kļuvis par 338. ekspresbusu maršrutu, kurā nedarbojās Rīgas domes piešķirtās atlaides.

Zemās pasažieru plūsmas dēļ no 2021. gada 15. novembra maršruts "īslaicīgi" tika slēgts. RMS maksātnespējas procesa uzsākšana 2022. gada septembrī slēdza maršrutu pavisam.

## Maršruts
**[[Pļavnieki]]** — **[[Imanta (Rīga)|Imanta]]** kursēja pa šādām ielām: A. Saharova ielu, A. Deglava ielu,  Tallinas ielu, A.Čaka ielu, Marijas ielu,13. janvāra ielu, 11. novembra krastmalu, Akmens tiltu, Uzvaras bulvāri, Bāriņu ielu, Nometņu ielu, Lapu ielu, Melnsila ielu, Vīlipa ielu, Dzirciema ielu, Slokas ielu un Kurzemes prospektu.

**[[Imanta (Rīga)|Imanta]]** — **[[Pļavnieki]]** kursēja pa šādām ielām: Kurzemes prospektu, Slokas ielu, Dzirciema ielu, Vīlipa ielu, Melnsila ielu, Lapu ielu, Nometņu ielu, Bāriņu ielu, Uzvaras bulvāri, Akmens tiltu, 11. novembra krastmalu, 13. janvāra ielu, Satekles ielu, E. Birznieka-Upīša ielu, Lāčplēša ielu, Avotu ielu, A. Deglava ielu, A. Saharova ielu, Lubānas ielu un A. Saharova ielu.

## Pieturvietas

338. ekspresbusa maršrutā pavisam kopā bija 78 pieturas. Virzienā **[[Imanta (Rīga)|Imanta]] — [[Pļavnieki]]** bija 40 pieturas, bet virzienā **[[Pļavnieki]] — [[Imanta (Rīga)|Imanta]]** bija 38 pieturas.

## Skatīt arī
* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rīgas domes Satiksmes departaments
Padomju Savienības un Sociālistiskā bloka valstu pārbēdzēju saraksts

Izveidojoties Padomju Savienībai, drīz vien tika ieviesti ierobežojumi padomju pilsoņu emigrācijai no PSRS, tomēr atsevišķi pārbēgšanas gadījumi joprojām notika. Otrā pasaules kara laikā un arī vēlāk līdzīgi ierobežojumi tika ieviesti arī Sociālistiskā (arī Austrumbloka) bloka valstīs.

Līdz pat 1952. gadam, starp Austrumvāciju un Rietumu okupētajām zonām robeža lielāko tiesu bija viegli šķērsojama praktiski jebkurā vietā. Saskaņā ar datiem, no 1949. līdz 1961. gadam, lielākā daļa migrācijas austrumu-rietumu virzienā, notika tieši pāri VDR un VFR robežai, kad apmēram 2,7 miljoni austrumvāciešu emigrēja uz Rietumiem. 1961. gada 13. augustā Berlīnes Austrumu daļu no Rietumu daļas nožogoja ar dzeloņstieplēm, kas vēlāk tika aizvietotas ar dzelzsbetona konstrukcijām, kļūstot par Berlīnes mūri.

Lai gan pilsoņu iespējas starptautiskai ceļošanai tika stingri kontrolētas, tomēr bija gadījumi, kad pārbēdzējiem izdevās šķērsot stingri apsargātās robežas.
Zemāk ir saraksts ar ievērojamākajiem pārbēdzējiem no Vācijas Demokrātiskās Republikas, Padomju Savienības, Polijas Tautas Republikas, Bulgārijas Tautas Republikas, Rumānijas Tautas Republikas, Čehoslovākijas Sociālistiskās Republikas, Ungārijas Tautas Republikas un Albānijas Tautas Republikas laika posmā no 1921.-1944. gadam un 1944.-1991. gadam. Saraksts papildināts ar dažiem pēc 1991. gada pārbēdzējiem.

## Atsauces

## Literatūra

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Zaļās vārnas

**Zaļās vārnas** jeb **zilvārnas** (*Coracias*) ir zaļvārnveidīgo kārtas (*Coraciiformes*) zaļvārnu dzimtas (*Coraciidae*) putnu ģints.

Lielākā daļa sugu no zaļo vārnu ģints dzīvo silta klimata zonās Eirāzijā un Āfrikā. Zaļā vārna (*Coracias garrulus*) ir vienīgā zaļo vārnu suga, kas ir sastopama Eiropā, kur tā ligzdo, bet ziemas periodā tā migrē uz Āfriku.  Latvijā no zaļvārnu dzimtas ir sastopama viena suga - zaļā vārna (*Coracias garrulus*). Tās ir retas ligzdotājas, kuru skaits pēdējos gados samazinās. Latvijā 2010. gadā ligzdoja 24 pāri.

## Izskats un īpašības
Zaļās vārnas ir krāšņi putni. Lielākajai daļai ir zilizaļš apspalvojums, ar sārtiem laukumiem, bet cekulainajai zaļvārnai (*Coracias naevia*) apspalvojums pamatā ir rozīgi kanēļbrūns, un zaļimelna ir tikai aste.

Tie mājo atklātās ainavās, kurās ir daži koki, vai skrajos mežos. Zaļās vārnas parasti nosēžas kādā koka zarā vai uz staba gala un vēro, un gaida, kad tām garām lidos vai rāpos kāds medījums. Kad medījums veiksmīgi noķerts, tas tiek aiznests atpakaļ uz zaru un tur sadalīts. Tās barojas ar visāda veida bezmugurkaulniekiem, kā arī ar vardēm, ķirzakām, grauzējiem un citu sugu putnēniem.

## Klasifikācija
* ģints Zaļās vārnas (*Coracias*)
** Cekulainā zaļvārna (*Coracias naevia*)
** Garastes zilvārna (*Coracias abyssinica*)
** Indijas zilvārna (*Coracias benghalensis*)
** Raketastes zaļā vārna (*Coracias spatulata*)
** Sarkankrūts zaļā vārna (*Coracias caudatus*)
** Zaļā vārna (*Coracias garrulus*)
** Zilspārnu zaļvārna (*Coracias temminckii*)
** Zilvēdera zaļvārna (*Coracias cyanogaster*)

## Atsauces
Degunragputnveidīgie

**Degunragputnveidīgie** (*Bucerotiformes*) ir putnu kārta, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas dzimtas. Tie ir degunragputni, zemes degunragputni, pupuķi un meža pupuķi. Nesenā pagātnē šīs dzimtas tika klasificētas zaļvārnveidīgo putnu kārtā.

Degunragputnveidīgie ir vecās Pasaules putni, kas sastopami Eirāzijā, Austrālāzijā un Āfrikā. Latvijā sastopama viena degunragputnveidīgo putnu suga — pupuķis (*Upupa epops*). Tas novērojams samērā reti, jo Latvija atrodas tuvu sugas izplatības areāla ziemeļu robežai.

## Sistemātikas izmaiņas
[thumb|left|220px|Latvijā sastopama viena degunragputnveidīgo putnu suga — [pupuķis (*Upupa epops*)]]
Jaunākajos ģenētiskajos pētījumos ir atklājies, ka zemes degunragputni (*Bucorvus*) vēsturiski veido atšķirīgu attīstības līnju, tādēļ mūsdienās tos izdala atsevišķā dzimtā. Pastāv uzskats, ka zemes degunragputnu evolūcija aizsākusies Āfrikā, bet pārējiem degunragputniem Āzijā. 

Arī pupuķu ģintī mūsdienās sistematizē 4 sugas kādreizējo divu vietā (pupuķis un izmirušais milzu pupuķis). Papildus, kā atsevišķas sugas, izdalītas: Madagaskaras pupuķis un Āfrikas pupuķis, kas kādreiz tika klasificētas kā pupuķa pasugas. 

## Kopīgās īpašības
[thumb|220px|Degunragputnveidīgajiem raksturīgs liekts, garš knābis, attēlā [zaļais mežapupuķis (*Phoeniculus purpureus*)]]
[thumb|220px|[Lielais degunragputns (*Buceros bicornis*)]]
Degunragputnveidīgie putni, atkarībā no dzimtas, var būt vidēji lieli līdz ļoti lieli putni. Lielākās sugas pieder degunragputnu un zemes degunragputnu dzimtai. Lielākais ir Kāpzemes degunragputns (*Bucorvus leadbeateri*), kurš sver līdz 6,2 kg un kura ķermenis ir 1,2 metrus garš. Mazākās sugas ir 23—25 cm garas (mežapupuķi un pupuķi), turklāt lielāko daļu no šī garuma aizņem aste.

Šīs kārtas putniem raksturīgs liekts, garš knābis. Vismasīvākie un lielākie knābji ir degunragputniem un zemes degunragputniem, kuru knābjus papildina tukši, dažādu veidu izaugumi, kā arī tiem ir raksturīgas krāsainas sekstes un pasekstes. Toties pupuķiem ir krāšņs, izteiksmīgs cekuls. Visām sugām raksturīgi plati, noapaļoti spārni un gara aste. Mājo siltos reģionos: mežos (atkarībā no dzimtas gan lietusmežos, gan sausos, retinātos mežos), krūmājos un savannā.

## Sistemātika
**Degunragputnveidīgo kārta** (*Bucerotiformes*)
*Pupuķu apakškārta (*Upupi*)
**Mežapupuķu dzimta (*Phoeniculidae*)
**Pupuķu dzimta (*Upupidae*)
*Degunragputnveidīgo apakškārta (*Buceroti*)
**Degunragputnu dzimta (*Bucerotidae*)
**Zemes degunragputnu dzimta (*Bucorvidae*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*GBIF: Bucerotiformes
*iNaturalist: Bucerotiformes
TBWA Latvija

**TBWA\Latvija** ir reklāmas aģentūra Latvijā, kas pārstāv starptautisko reklāmas un mārketinga komunikāciju tīklu TBWA\Worldwide. Uzņēmuma lielākie klienti ir *[[McDonald's]]*, *[[Tet]]*, Starptautiskā lidosta "Rīga", Latvijas Loto, *[[Elektrum Latvija|Elektrum]]*. 

## Vēsture
TBWA\Latvija dibināta 1999. gada 15. februārī kā tiešā mārketinga aģentūra Rapp Collins Latvia, 2004. gada 1. jūnijā pievienojās starptautiskajam reklāmas un mārketinga komunikāciju tīklam TBWA\Worldwide, no 2005. gada TBWA\Worldwide Rietumeiropas reģiona sastāvdaļa.

## Pasaulē
TBWA pārstāv 12 000 darbinieki 77 pasaules valstīs. 2010. gadā *Advertising Age* ir nodēvējis *TBWA\Worldwide* par labāko vispasaules aģentūru tīklu aizvadītajā desmitgadē. *TBWA\* ir saņēmis visvairāk *Grand Effie* apbalvojumu. *Creativity Magazine* pasaulē visapbalvotāko aģentūru sarakstā *TBWA\* 2010. gadā ieņēma otro vietu. 2009. gadā *TBWA\* ieņēma 24. vietu *Fast Company* veidotajā Pasaules 50 Inovatīvāko uzņēmumu sarakstā.

Starp *TBWA* globālajiem klientiem ir *[[Apple]]*, *[[Adidas]]*, *Sony [[PlayStation]]*, *[[McDonald's]]*, *[[Michelin]]*, *[[Absolut Vodka]]*, *[[Samsonite]]*, Nivea, P&G, *[[Whiskas]]*, *[[Twix]]* un *[[Visa]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* TBWA\Latvija Mājas lapa
* TBWA\Worldwide Mājas lapa 
* TBWA\Latvija Twitter Mājas lapa
* TBWA\Latvija Youtube videoblogs
* TBWA\Latvija Tumblr blogs
1995.—1996. gada NBA sezona

**[[Nacionālā Basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] 1995.—1996. gada sezona** bija 50. NBA sezona. Šajā sezonā piedalījās 29 komandas (27 no ASV un 2 no Kanādas).

Par NBA čempioniem kļuva Čikāgas "Bulls" spēlētāji, kas sešu spēļu finālsērijā pieveica Sietlas "SuperSonics" ar 4—2. Šis "Bulls" bija ceturtais tituls kluba pastāvēšanas vēsturē. Finālsērija ilga no  līdz . Par regulārās sezonas un finālsērijas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Čikāgas "Bulls" spēlētājs Maikls Džordans, kurš bija arī sezonas rezultatīvākais spēlētājs.

1995. gada NBA drafts notika , tajā Goldensteitas "Warriors" ar pirmo numuru izvēlējās Džo Smitu. Tāpat  notika 1995. gada NBA paplašināšanās drafts, kurā divas līgas jaunpienācējas Vankūveras "Grizzlies" un Toronto "Raptors" varēja izvēlēties spēlētājus 1995.—1996. gada sezonai. 46. NBA Visu zvaigžņu spēle notika *Alamodome* arēnā Sanantonio. Tajā Austrumu komanda uzvarēja Rietumus ar 129—118. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Maikls Džordans ("Bulls").

## Regulārā sezona
### Pa divīzijām

;Austrumu konference

;Rietumu konference

### Pa konferencēm

**Piezīmes**
* **z** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības visām izslēgšanas spēlēm.
* **c** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības konferences izslēgšanas spēlēm.
* **y** – Ieguva divīzijas titulu.
* **x** – Iekļuva izslēgšanas spēlēs.

## Izslēgšanas spēles
:Piezīmes:
:* **Treknraksts** = komanda uzvar kārtā

## Apbalvojumi
* **[[MVP]]:** Maikls Džordans, Čikāgas "Bulls"
* **Labākais aizsardzībā:** Gērijs Peitons, Sietlas "SuperSonics"
* **Debitants:** Deimons Stademaijers, Toronto "Raptors"
* **Rezervists:** Tonijs Kukočs, Čikāgas "Bulls"
* **Visvairāk progresējušais:** George Murešans, Vašingtonas "Bullets"
* **Treneris:** Fils Džeksons, Čikāgas "Bulls"

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa 
* Basketball Reference profils
1996.—1997. gada NBA sezona

**[[Nacionālā Basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] 1996.—1997. gada sezona** bija 51. NBA sezona. Šajā sezonā piedalījās 29 komandas (27 no ASV un 2 no Kanādas).

Par NBA čempioniem kļuva Čikāgas "Bulls" spēlētāji, kas sešu spēļu finālsērijā pieveica Jūtas "Jazz" ar 4—2. Šis "Bulls" bija piektais tituls kluba vēsturē. Finālsērija ilga no  līdz . Par regulārās sezonas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Karls Malons ("Jazz"), finālsērijas vērtīgāko — Čikāgas "Bulls" spēlētājs Maikls Džordans, kurš bija arī sezonas rezultatīvākais spēlētājs.

1996. gada NBA drafts notika , tajā Filadelfijas "76ers" ar pirmo numuru izvēlējās Elenu Aiversonu. 47. NBA Visu zvaigžņu spēle notika *Gund Arena* arēnā Klīvlendā. Tajā Austrumu komanda uzvarēja Rietumus ar 132—120. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Glens Raiss ("Hornets").

## Regulārā sezona
### Pa divīzijām

;Austrumu konference

;Rietumu konference

### Pa konferencēm

**Piezīmes**
* **z** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības visām izslēgšanas spēlēm.
* **c** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības konferences izslēgšanas spēlēm.
* **y** – Ieguva divīzijas titulu.
* **x** – Iekļuva izslēgšanas spēlēs.

## Izslēgšanas spēles
:Piezīmes:
:* **Treknraksts** = komanda uzvar kārtā

## Apbalvojumi
* **[[MVP]]:** Karls Malons, Jūtas "Jazz"
* **Labākais aizsardzībā:** Dikembe Mutombo, Atlantas "Hawks"
* **Debitants:** Elens Aiversons, Filadelfijas "76ers"
* **Rezervists:** Džons Starkss, Ņujorkas "Knicks"
* **Visvairāk progresējušais:** Aizaks Ostins, Maiami "Heat"
* **Treneris:** Pets Railijs, Maiami "Heat"

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa 
* Basketball Reference profils
1507. gads

**1507. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* 24. janvāris — Sigismunds I Vecais tika kronēts par Polijas karali un Lietuvas dižkunigaiti.
* 25. aprīlis — vācu kartogrāfs Martins Valdzēmillers izveidoja pasaules karti, kur Rietumu puslodes zemes bija nodēvētas par Ameriku.
* 20. augusts — Guru Nānaks Dēvs kļuva par pirmo sikhisma reliģijas līderi un guru.

### Nezināms datums
* Leonardo da Vinči pabeidza darbu pie gleznas "Mona Liza".
* Portugāļi iekaroja Mozambiku.

## Dzimuši
* 29. oktobris — Fernando Alvaress de Toledo, spāņu ģenerālis (miris 1582.)
* *iespējams*
** Anna Boleina, Henrija VIII sieva, Anglijas karaliene (mirusi 1536.)

## Miruši
* 29. jūlijs — Martins Behaims, vācu jūrasbraucējs un ģeogrāfs (dzimis 1459.)
Papaja

**Papaja** jeb **meloņkoks** (*Carica papaya*) ir vienīgā suga papaju ģintī, kas pieder papaju dzimtai. Pēc ģenētiskajiem pētījumiem, radniecīgākā suga papajām ir babako (*Vasconcellea pentagona*). Papajas ir aptuveni sešu metru augsti koki. Par papaju izcelsmes vietu uzskata Meksikas dienvidus un Centrālameriku. Mūsdienās tā tiek kultivēta tropu un subtropu joslas zemēs visā pasaulē. To augļus cilvēki izmanto uzturā. Vadošās papaju augļu eksportētājvalstis ir Indija, Brazīlija, Nigērija, Indonēzija un Meksika.

## Attēli

Attēls:Carica papaya - Papaya - var-tropical dwarf papaya - desc-leaf.jpg|Papajas lapa
Attēls:Carica papaya dsc07806.jpg|Papajas augļi
Attēls:Carica papaya - papaya - var-tropical dwarf papaya - desc-fruit.jpg|Nenogatavojušies papajas augļi


## Atsauces
Rokasbirze

**Rokasbirze** ir ciems Dienvidkurzemes novada Aizputes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Aizputes pilsētas rietumu pierobežā pie autoceļa P112, 38 km no novada centra Grobiņas un 182 km no Rīgas. 

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēc Otrā pasaules kara pie Aizputes pagasta valdes. Rokasbirzē atrodas pagasta administrācija ("Krustceļos"), saieta nams "Rokasbirze", pamatskola, bibliotēka. Ciemā atrodas vēstures piemineklis Kaujas vieta "Rokas birzs", saukts Bleķa Miķelis.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Autoceļš P70

|}
|}
**P70** autoceļš ** Svente—Lietuvas robeža (Subate)** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu A14 Sventē ar Lietuvas robežu pie Subates. Autoceļa kopējais garums ir 39 km un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Augšdaugavas novadu.

## Vēsture
2020. gadā ceļa posmā no Pilskalnes līdz pagriezienam uz Baltmuižu, kādreizējā Ilūkstes novadā, tika veikts iesēdumu remonts, asfalta izlīdzinošās kārtas un virskārtas ieklāšana visā posmā, kā arī atsevišķās vietās ūdens novades sistēmas sakārtošana.

2021. gadā ceļa posmā no pagrieziena uz Baltmuižu līdz Lietuvas robežai Subatē (22,16 km — 38,99 km) tika atjaunots asfaltbetona segums.

2024. gada jūlijā tika uzsākti pārbūves darbi no Sventes līdz Pilskalnei (0,06 km — 12,22 km). Darbus veic SIA "Binders" par līgumcenu 9 422 639 eiro (ar PVN), kas ir finansēts no valsts budžeta, un darbus plāno pabeigt 2025. gada oktobrī.

## Apdzīvotas vietas pie autoceļa
* Svente,
* Ilūkste,
* Pilskalne,
* Eglaine,
* Subate.

## Attēlu galerija

Attēls:p70 pierobeza.JPG‎ |Pierobežas josla
Attēls:P70 lavide.JPG‎ |Autobusu pietura "Lavide"
Attēls:P70 pie lavides.JPG‎ |Ceļš P70 starp Lavidi un Subati
Attēls:p70 pie subates.JPG |Pie Subates
Attēls:P70 36km.JPG |Ceļa P70 36. kilometrs pie Subates
Attēls:p70 subate.JPG |Subate
Attēls:P70 robeža ar Lietuvu.jpg |Robeža ar Lietuvu


## Atsauces

## Ārējās saites
1513. gads

**1513. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 20. janvāris — Kristiāns II kļuva par Dānijas un Norvēģijas karali.
* 9. marts — Leons X kļuva par 217. Romas pāvestu.
* 2. aprīlis — spānis Huans Ponse de Leons kļuva par pirmo eiropieti, kas nokļuva mūsdienu ASV teritorijā. Viņš izkāpa Floridas krastos.
* 9. septembris — Džeimss V Stjuarts kļuva par Skotijas karali.

### Nezināms datums
* Fernāns Magelāns sasniedza Mikronēzijas salas.
* Osmaņu impērija pilnībā iekaroja Hercegovinu.

## Dzimuši
* 24. septembris — Katarina no Saksijas-Lauenburgas, Zviedrijas karaliene, Gustava I sieva (mirusi 1535.)
* iespējams — Džons Nokss (*John Knox*), presbiteriešu baznīcas dibinātājs (miris 1572.)

## Miruši
* 21. februāris — Jūlijs II (*Iulius II*), Romas pāvests (dzimis 1443.)
* 9. septembris — Džeimss IV, Skotijas karalis (dzimis 1473.)
Karmena (opera)

[Plakāts 1896. gada iestudējumam [Amerikas Savienotās Valstis|ASV.|thumb]]

**Karmena** ir franču komponista Žorža Bizē opera četros cēlienos. Tā ir viena no populārākajām un biežāk uzvestajām operām. Operas libreta pamatā ir Prospēra Merimē tāda paša nosaukuma novele, kura tika izdota 1845. gadā. 
 
Bizē "Karmenu" rakstīja 2 gadus; tās pirmizrāde notika  Parīzē. Operas pirmizrāde guva pārsvarā negatīvu vērtējumu. Parīzes kritiķi tūlīt pēc pirmizrādes operu nosaukuši par netikumisku, bet mūziku - bezjēdzīgu. "Karmenas" popularitāte sākās pēc tās uzvešanas Vīnē tā paša gada oktobrī.

## Sižets
Stāsts vēsta par naivu kareivi Donu Hosē, kuru savaldzina ugunīgā čigāniete Karmena. Par spīti tam, ka Hosē Karmenas dēļ pamet savu jaunības mīlestību un dezertē no armijas, Karmena izvēlas pievilcīgo toreadoru Eskamiljo. Hosē greizsirdības pārņemts nogalina Karmenu.

## Atsauces
Peņiki

**Peņiki** (, IPA: ;  ) ir ciems Krievijā, Ļeņingradas apgabala Lomonosovas rajonā. Atrodas pie Somu līča, 7 km uz rietumiem no Lomonosovas.

## Demogrāfija

ImageSize = width:450 height:300
PlotArea = left:40 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = justify
Colors =
  id:gray1 value:gray(0.9)
DateFormat = yyyy
Period = from:0 till:1335
ScaleMajor = unit:year increment:500 start:0 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:1838 color:gray1 width:1
   from:0 till:92 width:15  text:92 textcolor:red fontsize:8px
  bar:1848 color:gray1 width:1
   from:0 till:124 width:15  text:124 textcolor:red fontsize:8px
  bar:1862 color:gray1 width:1
   from:0 till:143 width:15 text:143 textcolor:red fontsize:8px
  bar:1885 color:gray1 width:1
   from:0 till:155 width:15  text:155 textcolor:red fontsize:8px
 bar:1928 color:gray1 width:1
  from:0 till:253 width:15 text:253 textcolor:red fontsize:8px
 bar:1965 color:gray1 width:1
  from:0 till:360 width:15 text:360 textcolor:red fontsize:8px
  bar:1990 color:gray1 width:1
   from:0 till:732 width:15  text:732 textcolor:red fontsize:8px
  bar:1997 color:gray1 width:1
   from:0 till:1309 width:15  text:1309 textcolor:red fontsize:8px
  bar:2002 color:gray1 width:1
  from:0 till:1007 width:15 text:1007 textcolor:red fontsize:8px
  bar:2007 color:gray1 width:1
   from:0 till:1335 width:15  text:1335 textcolor:red fontsize:8px
  bar:2010 color:gray1 width:1
   from:0 till:1207 width:15  text:1207 textcolor:red fontsize:8px
Optiskais stiprums

thumb|Dažādām lēcām ir dažāds optiskais stiprums
**Optiskais stiprums** raksturo lēcas staru lauztspēju. Lēcai, 
kuras fokusa attālums ir F\!, optisko stiprumu D\!  nosaka pēc formulas

D = \frac{1} {F} vai

D = (nl/nv - 1)(1/R1 + 1/R2), kur nl - lēcas materiāla gaismas laušanas koeficients; nv - gaismas laušanas koeficients vidē, kurā atrodas lēca; R1 un R2 - lēcas sfērisko virsmu rādiusi.

Ja lēcas optiskais stiprums ir pozitīvs: D > 0, tad lēca ir savācējlēca. Ja lēcas optiskais stiprums ir negatīvs: D , tad lēca ir izkliedētājlēca. Ja saliek kopā vairākas plānas lēcas, šīs sistēmas kopējo optisko stiprumu var uzskatīt par visu lēcu optisko stiprumu summu:

D = D1 + D2 + D3 + ... + Dn

Optisko stiprumu mēra dioptrijās un tas ir apgriezts lielums fokusa attālumam. Ja fokusa attālums ir 1 m, tad optiskais stiprums ir 1 dioptrija (m-1).

## Atsauces
Selbukta

**Selbukta** (, ) ir ap 50 km plats atvērts līcis Hokona VII jūras piekrastē Antarktikā. Izvietojies pie Rīsera-Larsena šelfa ledāja frontes dienvidrietumos no Norvēģijas raga. Līci 1930. gadā atklāja Norvēģu polārpētnieks Jalmars Rīsers-Larsens un nosauca pēc tur mītošajiem roņiem par "roņu līci".

## Atsauces
100 (skaitlis)

thumbnail|200px|Ceļazīme, kas norāda, ka nedrīkst braukt ātrāk par 100 km/h
**Simts** jeb **100** ir naturāls skaitlis, kurš atrodas starp 99 un 101. Normālformā to pieraksta šādi: 102. Romiešu skaitļu sistēmā simtu apzīmē ar C. SI sistēmā simta daudzkārtnis ir hekto, piemēram, hektopaskāli, hektolitri un tamlīdzīgi. Binārajā skaitīšanas sistēmā simts ir 1100100. Skaitli 100 izmanto procentu aprēķināšanā. 100% norāda uz maksimālo daudzumu.

Kādas mērvienības simto daļu raksta kā 10-2 un tās apzīmēšanai lieto prievārdu *centi-*, piemēram, metra simtā daļa ir centimetrs (cm), grama simtā daļa ir centigrams (cg).

Kāda lieluma simtās daļas sauc par procentiem (%) no  - "sadalīšana simtdaļās".
1518. gads

**1518. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* 18. aprīlis — Bona Sforca tika kronēta par Polijas karalieni.

### Nezināms datums
* Plašos apmēros sākās Āfrikas vergu tirdzniecība.

## Dzimuši
* 29. septembris — Tintoreto, Venēcijas itāļu gleznotājs (miris 1594.)

## Miruši
Autoceļš P75

|}
|}
**P75** autoceļš **Jēkabpils—Lietuvas robeža (Nereta)** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļus A6 un A12 Jēkabpilī caur Viesīti un Neretu ar Lietuvas robežu Neretaslaukos. Autoceļa kopgarums ir 60,5 km ar asfalta segumu. Ceļš šķērso Jēkabpils un Aizkraukles novadus.

## Vēsture
2020. gadā VAS “Latvijas valsts ceļi” sāka autoceļa Jēkabpils-Lietuvas robeža (Nereta) posma pārbūvi 5,751 miljonu eiro apjomā. 
 uzsāka ceļa remontu ceļa posmā no Dolomīta līdz Biržiem Jēkabpils novadā, kuru laikā veica pilnu segas konstrukcijas nomaiņu, ieklājot divas jaunas asfalta kārtas, kā arī atjaunojot tiltus pār Podvāzi un Ziemeļsusēju.

2021. gada augustā sāka atjaunot segumu 14 km posmā no Viesītes līdz Lonei (32.01.–46.43. km).

## Apdzīvotas vietas pie autoceļa
* Jēkabpils
* Birži
* Viesīte
* Eķengrāve
* Lone
* Nereta

## Attēlu galerija

Attēls:P75 pie Jēkabpils.jpg‎ |Ceļš P75 starp Jēkabpili un Biržiem
Attēls:tilts pari Ziemelsusejai.JPG‎ |Tilts pāri Ziemeļsusējai
Attēls:P75 birzi.JPG‎ |Ceļš P75 Biržos
Attēls:pagriziens uz Aknisti.JPG|Pagrieziens uz Ilūksti Biržos
Attēls:p75 podvaze.JPG |Tilts pāri Podvāzei
Attēls:p75 starp Birziem un Viesiti.JPG |Ceļš P75 starp Biržiem un Viesīti
Attēls:p75 starp birziem un viesiti2.JPG |Ceļš P75 starp Biržiem un Viesīti
Attēls:p75 Viesite.JPG |Ceļš P75 Viesītē
Attēls:P75 Ekengrave.JPG |Ceļš P75 pie Eķengrāves
Attēls:visdarbi.JPG |Autobusu pietura "Visdarbi" starp Loni un Neretu
Attēls:dus Viesite.JPG |DUS Viesītē
Attēls:starp Loni un Viesiti.JPG |Starp Loni un Viesīti
Attēls:pagrieziens uz Zalvi.JPG |Pagrieziens uz Zalvi
Attēls:Pierobeza p75.JPG |Pierobeža
Attēls:krustojums nereta.JPG |Krustojums ar Ceļu P73 Neretā
Attēls:neretaslauki.JPG |Robeža (2010)
Attēls:neretaslauki2.JPG |Ceļš P75 Neretaslaukos (2010)
Attēls:starp neretu un neretaslaukiem.JPG |Starp Neretu un Neretaslaukiem (2010)


## Atsauces
JZ Microphones

***JZ Microphones*** (*Juris Zarins Microphones*) ir Latvijas uzņēmums, kas nodarbojas ar mikrofonu un ierakstu piederumu ražošanu.

## Vēsture
*JZ Microphones* 2007. gadā dibināja profesionāls juvelieris un inženieris Juris Zariņš, kurš iepriekš divdesmit gadus nodarbojies ar antīku un ekskluzīvu *[[Georg Neumann|Neumann]]*, AKG, *[[Telefunken]]* mikrofonu remontēšanu, vēlāk, piedaloties arī *[[Blue Microphones|BLUE]]* un *[[Violet]]* mikrofonu izstrādē. *JZ Microphones* pamatdoma bija uzkrātās zināšanas par pasaulē atzītiem un klasiskiem mikrofoniem apvienot ar jaunievedumiem un oriģināliem dizaina risinājumiem.

2013. gadā tika prezentēts pirmais produkts "J1" no jaunās mazbudžeta mikrofonu sērijas "J". Tas izpelnījās ievērojamu atpazīstamību un pasaules līmeņa atzinību, īpaši populārs kļūstot Ķīnā un Krievijā. Šajā gadā tas tika nominēts *29th TEC Awards* balvai kategorijā "mikrofonu tehnoloģijas ierakstiem".

## Mikrofoni un piederumi

*JZ Microphones* ražo desmit dažādus mikrofonu modeļus, kuru izstrādāšanā izmantoti 24 patenti, kas pieder kompānijai. Mikrofonu ražošanā tiek izmantota *Golden drop* tehnoloģija jeb atšķirīgs kapsulas zelta pārklāšanas process, tādā veidā panākot dzidrāku skaņu. *JZ Microphones* izceļ savdabīgais dizains, kas izteikti redzams ar uzņēmuma līdz šim populārāko modeļu sēriju *Black Hole*. Netipiskais dizains ar caurumu mikrofona iekšienē kalpo ne tikai ērtākai nostiprināšanai, bet arī mazina nevajadzīgās skaņas. *JZ Microphones* piedāvā arī ierakstu piederumus, ražojot balss filtrus un mikrofonu statīvus.

thumb|''JZ Microphones'' mikrofoni un piederumi

Mūziķi un producenti, kuri izmanto JZ:
* *[[Rafa Sardina]]*
* *[[Bryan Carlstrom]]*
* *[[Rob Chiarelli]]*
* *[[Marc Urselli]]*
* *[[Andy Gill]]*
* *[[Sylvia Massy]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
* JZ Oficiālā Mājaslapa
* JZ Microphones on Facebook
* JZ Black Hole review on Pro Audio Review
* JZ Black Hole review on MIX
* JZ Black Hole review on EQ
* JZ Black Hole review on Sound on Sound
* JZ V47 & V67 Specifications
* JZ V47 & V67 review on MIX

## Skatīt arī
* Blue Microphones
Jirži Hudlers

**Jirži Hudlers** (; dzimis  Olomoucā) ir bijušais čehu hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā, Čehijas hokeja izlases dalībnieks.

## Spēlētāja karjera
Savu spēlētāja karjeru Hudlers uzsāka Čehijas pilsētā Vsetīnā. Pirmās spēles Čehijas Ekstralīgas klubā HK Vsetīna Jirži aizvadīja 1999.—2000. sezonā. 2001.—02. sezonā, būdams 18 gadus vecs, Hudlers sezonu noslēdza gūstot 46 punktus 46 spēlēs, kas lika viņu ievērot arī ārpus Čehija, un 2002. gada NHL draftā viņu ar kopējo 58. numuru izvēlējās Detroitas "Red Wings". Nākamajā sezonā viņš palika Čehijā, daļu sezonas aizvadot arī Krievijas Superlīgas klubā Kazaņas "Ak Bars", taču 2003. gada vasarā Hudlers devās uz Ziemeļameriku.

2003.—04. sezonā Hudlers debitēja NHL, Detroitas kluba rindās aizvadot 12 spēles. Vēl nākamo sezonu pēc 2004.—05. sezonas NHL lokauta viņš turpināja pamatā spēlēt AHL, taču 2006.—07. sezonā Hudlers beidzot nostiprinājās "Red Wings" sastāvā. 2008. gadā, izslēgšanas kārtā atzīmējoties ar 14 punktiem, Hudlers pielika savu roku Detroitas triumfā, izcīnot Stenlija kausu. 2008.—09. sezonu Hudlers turpināja uzlabot savus statistikas rādītājus, sezonu noslēdzot ar 57 punktiem. 2009. gadā Detroitas klubam pietrūka vien pavisam nedaudz, lai aizstāvētu iepriekšējā sezonā izcīnīto Stenlija kausu, vienīgi finālsērijā piekāpjoties Pitsburgas "Penguins" vienībai.

2009. gada vasarā kļūstot par ierobežoto brīvo aģentu, Hudlers noslēdza divu gadu līgumu par 10 miljoniem ASV dolāru ar Kontinentālās hokeja līgas klubu Maskavas "Dinamo". ASV Hokeja federācija iesniedza apelāciju IIHF, norādot, ka Hudlera līgums ar "Red Wings" vēl nebija beidzies. 2009. gada 9. septembrī IIHF apelāciju visbeidzot noraidīja, atļaujot Hudleram spēlēt KHL.

Kontinentālajā hokeja līgā Hudlers aizvadīja veiksmīgu sezonu, noslēdzot to kā līgas astotais rezultatīvākais spēlētājs. 2010. gada 30. janvārī Jirži spēlēja arī 2010. gada Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēlē. Pēc vienas KHL aizvadītas sezonas, 2010. gada 18. aprīlī Hudlers no Maskavas "Dinamo" rindām tika atlaists. Vien astoņas dienas vēlāk viņš atgriezās "Red Wings" rindās.

2012. gada vasarā Hudlers noslēdza četru gadu līgumu ar Kalgari "Flames" vienību. 2015. gadā ieguva Lēdijas Bingas balvu. Nākamās sezonas otrajā pusē tika aizmainīts uz Floridas "Panthers". 2016. gada augustā noslēdza viena gada līgumu ar Dalasas "Stars".

## Spēlētāja statistika
### Klubu statistika

### Izlases statistika

## Atsauces

## Ārējās saites
Ruslans Salejs

**Ruslans Salejs** (; dzimis  Minskā, miris 2011. gada 7. septembrī) bija baltkrievu hokejists, aizsargs, Baltkrievijas hokeja izlases ilggadējs spēlētājs.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Salejs uzsāka jau 1994. gadā, spēlējot Starptautiskajā hokeja līgā, kas tolaik kalpoja kā Krievijas čempionāts. 1995. gadā Ruslans devās uz Ziemeļameriku, un pēc sezonas beigām viņu 1996. gada NHL draftā ar augsto devīto numuru izvēlējās Anahaimas "Mighty Ducks". Kluba rindās Salejs debitēja 1997.—98. sezonā, vēlāk tajā spēlējot līdz pat 2005.—06. sezonas izskaņai. 2006. gadā Ruslans nonāca Floridas "Panthers" vienībā, taču 2007.—08. sezonas gaitā tika aizmainīts uz Kolorādo "Avalanche", Floridas klubam pretī saņemot Kārli Skrastiņu. 2010. gada vasarā Salejs parakstīja līgumu ar Detroitas "Red Wings" vienību.

2011. gada vasarā Salejs atgriezās Eiropā, pievienojoties KHL klubam Jaroslavļas "Lokomotiv". 2011. gada 7. septembrī spēlētājs gāja bojā Jaroslavļas aviokatastrofā.

Salejs bijis arī ilggadējs Baltkrievijas hokeja izlases spēlētājs, piedaloties deviņos Pasaules čempionātos, kā arī trīs olimpisko spēļu turnīros.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maiks Modano

**Maiks Modano** (; dzimis  Livonijā) ir bijušais ASV hokejists, spēlējis centra uzbrucēja pozīcijā, bijis ASV hokeja izlases ilggadējs spēlētājs. Viņš ir visu laiku rezultatīvākais amerikāņu NHL spēlētājs. Praktiski visu savu 22 sezonas ilgo Nacionālās hokeja līgas karjeru aizvadīja Dalasas "Stars" rindās, kopā ar kuru 1999. gadā izcīnīja Stenlija kausu. 2014. gadā tika uzņemts Hokeja slavas zālē.

## Spēlētāja karjera
Profesionālā spēlētāja gaitas Modano uzsāka 1988.—89. gada sezonā, pēc tam, kad iepriekšējā vasarā ar kopējo pirmo numuru Minesotas "North Stars" viņu bija izvēlējusies 1988. gada NHL draftā. Lai gan savā pirmajā NHL sezonā viņš līgā aizvadīja vien divas spēles, jau nākamajā sezonā viņš bija nostiprinājies Minesotas kluba sastāvā. 1993. gadā franšīzei pārceļoties uz Dalasu, Modano pārceļas līdz ar klubu, tajā spēlējot līdz pat 2009.—10. gada sezonas beigām. Modano bija kļuvis par Dalasas "Stars" simbolu. 1998.—99. gada sezonā viņš bija arī viens no komandas vilcējspēkiem, "Stars" vienībai izcīnot Stenlija kausu. Sākot ar 2007. gadu, Modano rezultativitāte samazinājās, kas 2010. gada vasarā spieda "Stars" vienību paziņot, ka jauns līgums ar Modano netiks noslēgts, kā rezultātā spēlētājs pievienojās Detroitas "Red Wings" rindām.

2011. gada septembrī paziņoja par karjeras beigšanu.

Modano ir bijis arī salīdzinoši aktīvs ASV hokeja izlases spēlētājs, piedaloties trijos Pasaules čempionātos, divās Pasaules kausa izcīņās, kā arī trijos Olimpisko spēļu turnīros, 2002. gadā izcīnot arī olimpisko sudraba medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dragon C1

***Dragon C1*** jeb ***COTS Demo Flight 1*** bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* bezpilota kosmosa kuģa Dragon pirmais izmēģinājumu lidojums, kas notika 2010. gada decembrī. Šis bija NASA Komerciālo orbitālo transportēšanas pakalpojumu *[[Commercial Orbital Transportation Services|COTS]]* programmas, kurā piedalās *SpaceX*, pirmais demonstrācijas lidojums.

*Dragon C* tika palaists  15:43 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 v1.0|Falcon 9]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas. Kā sekundārā krava tam bija 8 nanopavadoņi *[[SMDC-ONE 1|SMDC-ONE]]*, *[[QbX-2]]*, *[[Perseus 003]]*, *[[Perseus 001]]*, *[[QbX-1]]*, *[[Perseus 002]]*, *[[Perseus 000]]*, *[[Mayflower (pavadonis)|Mayflower]]*. Aptuveni 45 minūtes pēc starta nanopavadoņi tika izlaisti no *Falcon 9* otrās pakāpes nanopavadoņu palaišanas iekārtas.

Pēc diviem Zemes apriņķojumiem *Dragon C1* nolaižamais aparāts nolaidās Klusajā okeānā.

Galvenais lidojuma uzdevums bija kosmosa kuģa orbitālo manevru veikšana un nolaižamā aparāta izmēģinājumi. Tāpat arī tika veiktas *Falcon 9* uzlabojumu pārbaudes pēc tam, kad 1. lidojumā raķetes pirmā pakāpe bija neparedzēti sākusi griezties. Sakari ar kosmisko aparātu tika uzturēti ar NASA *[[Tracking and Data Relay Satellite|TDRS]]* pavadoņu sistēmas starpniecību.

Pēc kosmosa kuģa palaišanas zemajā orbītā *Falcon 9* otrā pakāpe orbītā tika iedarbināta atkārtoti, kas ļāva tai sasniegt 11 000 km augstumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dragon C1 Gunter Dirk Krebs,
Zivju dzenīši

**Zivju dzenīši** (*Alcedo*) ir viena no zivju dzenīšu dzimtas (*Alcedinidae*) zaļvārnveidīgo putnu ģintīm, kas apvieno 7 sugas.

Tās mājo Āfrikā un Eirāzijā. Lielākā sugu dažādība sastopama Āzijā. Eiropā un Latvijā ir sastopama tikai viena šīs ģints suga — zivju dzenītis (*Alcedo atthis*). Tas ir ietverts Latvijas Sarkanās grāmatas 3. kategorijā.

## Izskats un īpašības
Zivju dzenīšu ģints putni ir maza un vidēja auguma, ar kompaktu ķermeņa uzbūvi. Tiem ir liela galva, īsa aste un proporcionāli garš un smails knābis. Mazākais zivju dzenīšu ģintī ir debeszilais zivju dzenītis (*Alcedo coerulescens*), kura ķermeņa garums ir apmēram 13 cm. Toties lielākais ir Blisa zivju dzenītis (*Alcedo hercules*), kura ķermeņa garums ir apmēram 22—23 cm. 

Zivju dzenīši mājo ūdenstilpju krastos un galvenokārt medī zivis, bet tie barojas arī ar vēžveidīgajiem, ūdens kukaiņiem un citiem ūdens dzīvniekiem. Tie ir monogāmi un teritoriāli. Pāris pa abiem upju stāvkrastos izrok alu, kurā iekārto ligzdu. Abi arī perē un baro putnēnus.

## Klasifikācija
* **Zivju dzenīšu ģints** (*Alcedo*)
** Blisa zivju dzenītis (*Alcedo hercules*)
** Debeszilais zivju dzenītis (*Alcedo coerulescens*)
** Kobaltzilais zivju dzenītis (*Alcedo semitorquata*)
** Zilausu zivju dzenītis (*Alcedo meninting*)
** Zilimirdzošais zivju dzenītis (*Alcedo quadribrachys*)
** Ziljoslas zivju dzenītis (*Alcedo euryzona*)
** Zivju dzenītis (*Alcedo atthis*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zivju dzenīša foto (ARKive)
* ADW: Alcedo: Pictures
1538. gads

**1538. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 6. aprīlis — kaujā pie Kusko (Lassalinasas ielejā) Pizarro karaspēks sakāva Almagro vienību, bet konkistadors Almagro tika saņemts gūstā.
* 6. augusts — tika dibināta Bogota, nākamā Kolumbijas galvaspilsēta.
* 28. septembris — notika jūras kauja pie Prevezas, kurā Osmaņu flote izcīnīja uzvaru pār Svētās Romas impērijas floti.

### Nezināms datums
* Osmaņu impērijas karaspēks iebruka Moldovā.

## Dzimuši
* 30. augusts — Cēzars Baronijs, itāļu kardināls, katoļu baznīcas vēstures *Annales ecclesiastici* autors (miris 1607. gadā)
* 2. oktobris — Karlo Borromeo (*Carlo Borromeo*), Milānas arhibīskaps, kontrreformācijas darbinieks (miris 1584. gadā)

## Miruši
* 8. jūlijs — Djego de Almagro, spāņu konkistadors, viens no Peru iekarotājiem. (dzimis 1475. gadā)
Puštu

**Puštu** () ir indoeiropiešu saimes indoirāņu atzara valoda. Šajā valodā galvenokārt sarunājas puštuni, kas dzīvo Afganistānā un Pakistānā. 1936. gadā puštu kļuva par Afganistānas valsts valodu. Tā ir dzimtā valoda aptuveni 40—55% Afganistānas iedzīvotāju, savukārt Pakistānā puštu valodu prot aptuveni 15% iedzīvotāju. 

Šajā valodā sarunājas arī ievērojamas puštu mazākumtautības Irānā, Tadžikistānā, Apvienotajos Arābu Emirātos, Indijā, Saūda Arābijā un Apvienotajā Karalistē. Valodai ir trīs galvenie dialekti: ziemeļu puštu, centrālais puštu un dienvidu puštu. Savstarpēja saprašanās starp centrālo un "ārējo" dialektu runātājiem ir apgrūtināta. Centrālajos dialektos runā līdz pat 15 % no visiem puštu valodā runājošajiem. 

Precīzs valodas pratēju skaits nav zināms. Dažādos avotos ir minēts no 40 miljoniem līdz 60 miljoniem puštu pratēju. 

## Atsauces un piezīmes