open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Samnera Velsa deklarācija

thumb|200px|Samnera Velsa deklarācijas teksta oriģināls (1940)
thumb|200px|Deklarācijas teksts ''The Department of State Bulletin'' (July 27, 1940. Vol. III: No. 57 - Publication 1489)

**Samnera Velsa deklarācija** () ir ASV Valsts sekretāra vietnieka Samnera Velsa parakstīts oficiāls paziņojums, kas skaidri paziņoja Padomju Savienībai un pārējām valstīm, ka ASV neatzīst Latvijas, Lietuvas un Igaunijas aneksiju un inkorporāciju. ASV savu pozīciju balstīja uz 1932. gadā formulēto Stimsona doktrīnu, kas paredzēja neatzīt citas valsts teritorijas sagrābšanu, ja tā īstenota ar spēku vai draudu palīdzību.

Līdz ar to arī pēc 1940. gada jūlija ASV turpināja darboties visu triju Baltijas valstu diplomātiskās un konsulārās pārstāvniecības. Pēc Baltijas valstu sūtņu protestiem ASV iesaldēja Baltijas valstu zeltu ASV bankās.

## Vēsture
Neilgi pirms okupācijas 1940. gada 17. maijā Latvijas valdība pieņēma lēmumu par ārkārtas pilnvaru piešķiršanu sūtnim Kārlim Zariņam Londonā. 

1940. gada jūnijā par viņa aizvietotāju tika iecelts Latvijas sūtnis ASV Alfrēds Bīlmanis. Izmantojot savus labos sakarus ASV politiskajā presē un žurnālos, viņš 1940. gada 21. jūlijā iesniedza protesta notu ASV valdībai pret komunistu "leļļu Saeimas" lēmumu pasludināt Latviju par Padomju Savienības republiku. Kā atbildi viņš saņēma ASV ārlietu departamenta 26. jūlija paziņojumu, ka ASV neatzīst Latvijas valsts iznīcināšanu un turpinās tāpat kā agrāk atzīt Latviju *de facto* un *de jure,* kas ievadīja Rietumu valstu 50 gadus ilgo Baltijas inkorporācijas neatzīšanas politiku.

Uzticību S. Velsa pasludinātās deklarācijas principiem ASV apliecināja neilgi pēc deklarācijas pieņemšanas 1940. gada 7. un 15. augustā. Kad PSRS vēstnieks ASV Konstantīns Umanskis pieprasīja triju Baltijas valstu diplomātisko pārstāvniecību slēgšanu un šo valstu īpašumu atdošanu Padomju Savienībai, viņam tika izskaidrota ASV noliedzošā pozīcija. 4. septembrī ASV brīdināja arī Lielbritāniju, aicinot neatzīt Padomju Savienības soļus attiecībā pret Latviju, Lietuvu un Igauniju.

Atzīmējot deklarācijas 70. gadadienu, ASV valsts sekretāre Hilarija Klintone norādīja, ka:

## Deklarācijas teksta tulkojums (fragments)
"Pēdējo dienu laikā viens no trīs mazo Baltijas valstu - Igaunijas, Latvijas un Lietuvas - varenākajiem kaimiņiem strauji tuvojas mērķim pa aplinku ceļiem, kurus tas ir izvēlējies, lai iznīcinātu šo valstu politisko un teritoriālo integritāti. Kopš tās dienas, kad šo republiku tautas pirmo reizi ieguva savu patstāvību un demokrātisku valsts iekārtu, Savienoto Valstu tauta ar dziļu un simpātisku interesi ir sekojusi to patstāvības apbrīnojamajam progresam. Visai pasaulei zināma mūsu valdības politika. Savienoto Valstu tauta nosoda katru vardarbību, vienalga, vai to īsteno, lietojot varu vai varas lietošanas draudus. Tāpat tā nosoda jebkādu kādas valsts, lai cik spēcīga arī tā būtu, iejaukšanos otras suverēnas valsts, lai cik vāja tā būtu, iekšējās lietās."

## Atsauces
Atspuku ciems

**Atspuku ciems** bija administratīvi teritoriāla vienība Varakļānu, Viļānu un Rēzeknes rajonos. 1945. gada 2. novembrī Rēzeknes apriņķa Varakļānu pagastā izveidoja Atspuku ciema padomi. 1949. gada 31. decembrī pēc pagasta likvidēšanas ciemu iekļāva Varakļānu rajonā. 1956. gada 30. martā pēc Varakļānu rajona likvidēšanas Atspuku ciemu iekļāva Viļānu rajonā, bet 1962. gada 18. decembrī pēc Viļānu rajona likvidēšanas ciemu iekļāva Rēzeknes rajonā.

1954. gada 14. jūnijā Atspuku ciemam pievienoja likvidēto Kristeļu ciemu. 1960. gada 5. jūnijā kolhoza «Draudzība» un padomju saimniecības «Komjaunietis» teritorijas pievienoja Rikavas ciemam. 1971. gada 16. martā selekcijas un izmēģinājumu stacijas «Viļāni» teritorija tika pievienota Viļāniem.

Uz 1972. gada 1. janvāri Atspuku ciemā ietilpa kolhozs «Vienība» (centrs — Atspuki) un Varakļānu mežsaimniecība (centrs — Aļņi).

1973. gada 29. martā padomju saimniecības «Barkava» teritoriju pievienoja Madonas rajona Meirānu un Murmastienes ciemiem, bet Murmastienes ciema kolhoza «Vienība» un citas teritorijas pievienoja Atspuku ciemam. Ciemu likvidēja 1975. gada 14. martā, tā teritoriju pievienojot Dekšāres ciemam.

## Atsauces
Aļņi (ciems)

**Aļņi** (; arī **Atspuka**, **Atspuki**) ir mazciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā. Ciems atrodas netālu no autoceļa A12 (E22), Malmutas labajā krastā. Aļņos atrodas pasta nodaļa Atspuka (LV-4628).

Savā laikā Aļņi bija divas atsevišķas apdzīvotas vietas — Aļņi un Atspuki. Uz 1972. gada 1. janvāri Aļņi bija Varakļānu mežsaimniecības centrs, bet Atspuki — kolhoza «Vienība» centrs, ka arī Atspuku ciema centrs.

## Iedzīvotāji
1897. gadā *Атспука* ciemā bija 12 cilvēki un *Елеоноргофъ* muižā 80 colvēki.

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Adenozīntrifosforskābe

**Adenozīntrifosforskābe** vai, kā bioķīmijā pieņemts, **adenozīntrifosfāts** (ATF), ir nukleotīds ar ļoti lielu nozīmi dzīvo organismu vielmaiņā. Tas ir universāls enerģijas avots organismos noritošajiem bioķīmiskajiem procesiem. Ķīmiski ATF ir adenozīna un trifosforskābes esteris. Adenozīns savukārt ir purīna bāzes adenīna un ogļhidrāta ribozes savienojums (tos saistošo ķīmisko saiti sauc par glikozīdsaiti).

## Vēsture
Adenozīntrifosforskābi atklāja Karls Lomans 1929. gadā, bet 1941. gadā vācu bioķīmiķis Fricis Alberts Lipmanis pierādīja, ka ATF ir galvenais enerģijas pārnesējs šūnā.

## Īpašības
ATF pieder pie tā saucamajiem makroerģiskajiem savienojumiem. Tas satur fosfātsaites, kuras hidrolizējoties atbrīvo ievērojamu daudzumu enerģijas. Hidrolizējoties adenozīntrifosforskābei, atšķeļas 1 vai 2 fosforskābes atlikumi un izdalās 40—60 kJ/mol liels enerģijas daudzums.
: ATF + H2O → ADF + H3PO4 + *enerģija*
: ATF + H2O → AMF + H4P2O7 + *enerģija*

Radusies enerģija var tikt patērēta dažādos bioķīmiskos procesos — sarežģītu organisko molekulu sintēzēm, muskuļu saraušanās nodrošināšanai un citur.

## Biosintēze
Organismā ATF veidojas, adenozīndifosforskābei (ADF) pievienojoties fosforskābei (to sauc par fosforilēšanos).
: ADF + H3PO4 + *enerģija* → ATF + H2O

Viens no fosforilēšanās veidiem ir oksidatīvā fosforilēšanās, kad reakcijā tiek patērēta citu vielu oksidēšanās enerģija.

ATF izmantošanas veidi ir 1) ķīmiskais darbs, kad molekula piegādā enerģiju citu molekulu sintēzei šūnā; 2) transporta darbs, kad molekula tiek cauri plazmatiskajai membrānai; 3) mehāniskais darbs, kad molekula piegādā enerģiju, lai kontrakcētu muskuļus, vicas un skropstiņas kustinātu un citos veidos iekustinātu šūnas daļas;

Cilvēka organismā ATF molekula tiek patērēta vidēji 1 minūtes laikā, pēc tam izveidojusies ADF atkal tiek fosforilēta par ATF. Šis nepārtrauktais cikls ir visas vielmaiņas pamatā. Galvenokārt ATF dzīvajās šūnās tiek sintezēta uz mitohondriju membrānām.

## Atsauces
Frīdrihs Augusts I Vetīns

**Frīdrihs Augusts I** (; dzimis , miris ) bija pēdējais Saksijas kūrfirsts (kā **Frīdrihs Augusts III** (*Friedrich August III.*)) no 1763. līdz 1806. gadam un pirmais Saksijas Karalistes karalis no 1806. līdz 1827. gadam. No 1807. līdz 1815. gadam bija arī Varšavas hercogs.

## Dzīvesgājums
Frīdrihs Augusts I bija Saksijas kūrfirsta Frīdriha Kristiāna dēls. Pēc tēva nāves 1763. gadā par nepilngadīgā Frīdriha Augusta reģenti kalpoja viņa māte Bavārijas Marija Antonija, bet par reģentes pārstāvi - princis Francis Ksavers. 1765. gadā Francis Ksavers piekrita, ka iepriekš Saksijas Augusta III ieņemtais Polijas—Lietuvas ūnijas tronis tiek Staņislavam Poņatovskim, ar noteikumu, ka tronis vēlāk pāries Frīdriha Augusta rokās. Tomēr pēc Staņislava Poņatovska nāves 1798. gadā Frīdrihs Augusts atteicās no troņa tiesībām, baidoties no konflikta ar Austrijas Impēriju, Prūsijas Karalisti un Krievijas Impēriju, kuras bija sadalījušas Poliju.

1791. gadā augustā, reaģējot uz Franču revolūcijas izcelšanos, Pilnicas pilī pie Drēzdenes Austrijas imperators Leopolds II un Prūsijas karalis Frīdrihs Vilhelms II, piedaloties Frīdriham Augustam, pieņēma Pilnicas deklarāciju, kura noveda pie Franču revolucionāro karu sākuma.

Ceturtās koalīcijas kara laikā Saksija kopā ar Prūsiju cīnījās pret Napoleona vadītajiem frančiem, tomēr pēc smagās sakāves Jēnas - Auerštetes kaujā 1806. gada oktobrī tā izstājās no cīņas un piebiedrojās franču sabiedrotajiem - Reinas konfederācijai. 1806. gada 20. decembrī Frīdrihs Augusts tika kronēts par Saksijas karali, bet pēc Tilzītes miera 1807. gada jūlijā tika iecelts arī par Varšavas hercogistes valdnieku.

Sestās koalīcijas kara laikā, Frīdrihs Augusts bija Napoleona sabiedrotais līdz pat grandiozajai Leipcigas kaujai 1813. gada oktobrī, kura notika Saksijā. Leipcigas kaujas laikā viņš tika sagūstīts un turēts ieslodzījumā Berlīnē. Frīdriham Augustam netika dota iespēja piedalīties Vīnes kongresā, kura rezultātā Saksijas teritorija tika ievērojami samazināta uz Prūsijas rēķina (atdalītās teritorijas ir mūsdienu Saksijas-Anhaltes zemē). Tika likvidēta Varšavas hercogiste. 1815. gadā Frīdriham Augustam tika atļauts atgriezties Saksijā, kur tas mira 1827. gadā. Par nākamo Saksijas karali kļuva Frīdriha Augusta brālis Antons.

## Ārējās saites
Ornitoloģija

[thumbnail|200px|[Kukaiņu piekūns|Kukaiņu piekūna izbāzenis]]
**Ornitoloģija** (; *ornis* — ‘putns’) ir bioloģijas nozare, kas pēta putnus, to embrioloģiju, morfoloģiju, fizioloģiju, ekoloģiju, sistemātiku un ģeogrāfisko izplatību. Termins "ornitoloģija" pirmo reizi lietots 16. gadsimtā, to ieviesis itāļu dabaszinātnieks Uliss Aldrovandi.

Latvijā putnu izpēti un aizsardzību koordinē Latvijas Ornitoloģijas biedrība, darbojas arī vairāki ornitoloģisko pētījumu centri.

## Skatīt arī
* Putnu vērošana

## Atsauces

## Ārējās saites
Benzodiazepīni

thumb|150px|Benzodiazepīnu pamatstruktūras modelis
**Benzodiazepīni (BZD, BDZ)** ir psihotropās vielas, kuru ķīmiskajā struktūrā ietilpst kondensēts benzola un diazepīna gredzens jeb benzodiazepīns. Pirmais benzodiazepīnu grupas nomierinošais līdzeklis, ko nejauši atklāja Leo Sternbahs, bija hlordiazepoksīds 1955. gadā, kam drīz sekoja diazepāms 1963. gadā.

Benzodiazepīni paaugstina neiromediatora gamma-aminosviestskābes (GABA) efektu, kam ir nomierinoša, miegu izraisoša, pretstresa, pretkonvulsīva, muskuļu atslābinoša un amnēziju izraisoša iedarbība. Šo īpašību dēļ benzodiazepīnus izmanto medicīnā pirms operācijām un citur. Tiem ir augsts ļaunprātīgas lietošanas risks, tāpēc benzodiazepīni tiek arī stingri kontrolēti. Benzodiazepīnu ilgstoša lietošana izraisa toleranci un arī nopietnu fizisku pieradumu, atkarību ar abstinences sindromu. Pacienti bieži netiek savlaicīgi informēti par atkarības problēmu. Pēc 2016.-2017. gada pasaulē ārstu vidē vispār samazinājies atbalsts miega problēmu medikamentozai risināšanai.

## Terapijas pamatprincipi
* Nedrīkst lietot ilgstoši psihožu un depresiju gadījumos, jo tie ir maz efektīvi šādās situācijās.
* Nedrīkst lietot ar alkoholu, jo tas potencē darbību.
* Atkarībā no indikācijām un pacienta profesijas, jāpielieto vai nu centrālie, vai dienas trankvilizatori.
* Benzodiazepīnus nedrīkst lietot grūtniecei 4 dienas pirms dzemdībām, var attīstīties „ļenganā bērna sindroms”.
* Blakusparādību dēļ un atkarības attīstības riska dēļ benzodiazepīnus jālieto ne vairāk kā 2 – 4 nedēļas. Ilgstoša lietošana var izraisīt atmiņas pavājināšanos.
* Benzodiazepīnu atcelšanu jāveic pakāpeniski samazinot devu. Strauji pārtraucot, var parādīties spēcīgs abstinences sindroms.
* Nedrīkst ordinēt personām, par kurām ir informācija, ka varētu būt iepriekšējas atkarības slimības.

## Benzodiazepīna atvasinājumi

## Atsauces
Alprazolams

**Alprazolams** (zināms arī kā ***Xanax***) ir benzodiazepīnu grupas psihotropā viela. Alprazolams darbojas kā īsas un ātras iedarbības pretstresa līdzeklis, tāpēc to daudzās pasaules valstīs izplata kā recepšu zāles, lai ārstētu panikas un nemiera traucējumus.

Līdzīgi kā citi benzodiazepīni, alprazolams izraisa atkarību un toleranci. Tolerance neveidojas alprazolama pretstresa iedarbībai, bet gan tikai miegu veicinošajai iedarbībai.

Alprazolams ir visvairāk izrakstītais un arī visbiežāk ļaunprātīgi izmantotais benzodiazepīns ASV.

## Izplatība Latvijā
Alprazolamu saturošie izstrādājumi Latvijā ir recepšu zāles. Alprazolams ir iekļauts Latvijas kontrolējamo narkotisko vielu, psihotropo vielu un prekursoru III sarakstā (bīstamās psihotropās vielas, kuras var tikt izmantotas ļaunprātīgos nolūkos). Saskaņā ar likuma "Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību" 2. pielikumu, alprazolama daudzums līdz 0,001 gramiem atzīstams par nelielu, bet virs 1 grama — par lielu.

## Atsauces
Gorki (Līdumnieku pagasts)

**Gorki** (; agrāk **Osinovaja Gorka**) ir izzudusi apdzīvotā vieta Ludzas novada Līdumnieku pagastā. Izvietojusies pagasta austrumos Krievijas pierobežā uz ziemeļiem no Ļebedinca purva Robežas krastā  no pagasta centra Līdumniekiem un  no Rīgas. Ciemā neietilpst neviena (2024) adrešu vienība (māja).

## Atsauces
Gorki

**Gorki** var būt:
* Gorki — apdzīvota vieta Asūnes pagastā;
* Gorki — apdzīvota vieta Līdumnieku pagastā;
* Gorki — apdzīvota vieta Ņukšu pagastā;
* Gorki — savrupvieta Sakstagala pagastā;
* Gorki — pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabalā.
Hmeļnecki

**Hmeļnecki** (arī **Hmeļņicki**) ir ciems Ludzas novada Līdumnieku pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā pie Līdumnieku—Ciblas ceļa  no pagasta centra Līdumniekiem un  no Rīgas. Ciemā ietilpst 16 (2012) adrešu vienības (mājas).

1897. gadā katoļu ciemā bija 15 sētas ar 81 cilvekiem.
## Atsauces
Hmeļņicki

**Hmeļņicki** var būt:
* Hmeļņicki — apdzīvota vieta Izvaltas pagastā
* Hmeļnecku Līdumnieku pagastā cits nosaukums

## Skatīt arī
* Hmeļņickis
Jasenci

**Jasenci** ir ciems Ludzas novada Līdumnieku pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā Kurjanovas ezera ziemeļu krastā  no pagasta centra Līdumniekiem un  no Rīgas. Ciemā ietilpst 5 (2024) adrešu vienības (mājas). No 1949. līdz 1956. gadam Jasencu ciema padomes centrs.

## Vēsture
thumb|left|Jasencu 4-klasīgās pamatskolas ēka (1937).

1897. gadā Jasencu viensētā bija 19 cilvēki. 1922. gadā bijušās pusmuižas (folverka) ēku piešķīra Jasencu 1. pakāpes pamatskolai, bet tā nebija izmantojama, tādēļ 1923. gada skola sāka darboties privātās telpās, tomēr 1927. gadā skola pārcēlās uz folverka ēku. Skolai piederēja 6,5 ha zemes un augļu dārzs ar 167 kokiem.
1924. gadā skolā mācījās 48 skolēni, bet 1931. gadā – 80 skolēni.

1938. gadā Jasencu 4-klasīgo pamatskolu pārdēvēja par Priedaines pamatskolu. Skolas slēgšanas datums nav zināms.

## Atsauces
Žabno

**Žabno** () ir pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē uz ziemeļiem no Tarnovas pie Dunajecas upes.
Diazepāms

**Diazepāms** (zināms arī kā ***Valium***) ir benzodiazepīnu grupas psihotropa viela. Diazepāms daudzās pasaules valstīs tiek izplatīts kā recepšu zāles pret nemieru, bezmiegu, epilepsijas veida lēkmēm, muskuļu spazmām, kā arī citu benzodiazepīnu vai alkohola abstinences sindromu. Līdzīgi kā citi benzodiazepīni, diazepāms pats izraisa atkarību. Tāpat tas rada toleranci.

Diazepāms ir iekļauts Pasaules Veselības organizācijas pamatmedikamentu sarakstā.

## Izplatība Latvijā
Diazepāmu saturošie izstrādājumi Latvijā ir recepšu zāles. Diazepāms ir iekļauts Latvijas kontrolējamo narkotisko vielu, psihotropo vielu un prekursoru III sarakstā (bīstamās psihotropās vielas, kuras var tikt izmantotas ļaunprātīgos nolūkos). Saskaņā ar likuma "Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību" 2. pielikumu, diazepāma daudzums līdz 0,1 gramiem atzīstams par nelielu, bet virs 10 gramiem — par lielu.

## Atsauces
Jānis Šipkēvics

**Jānis Šipkēvics** var būt:
* Jānis Šipkēvics jaunākais — mūziķis;
* Jānis Šipkēvics vecākais — Radio SWH vadītājs.
Andrē Žids

**Andrē Pols Gijoms Žids** (; dzimis , miris ) bija franču rakstnieks.

## Biogrāfija
1947. gadā Žids saņēma Nobela prēmiju literatūrā.

A. Žids pazīstams ar saviem morāles un tikumības problemātikai veltītajiem, kā arī autobiogrāfiskajiem darbiem. Viņa populārākie darbi ir *[[Les Nourritures terrestres]]*, *[[L'Immoraliste]]*, *[[La Porte étroite]]*, *[[Les Caves du Vatican]]*, *[[La Symphonie pastorale]]* ("Pastorālā simfonija", 1925), *[[Corydon]]*, *[[Les Faux-monnayeurs]]* ("Naudas viltotāji"), *[[Si le grain ne meurt]]* ("Ja grauds nemirst", 1924), *[[Retour de l'U.R.S.S.]]* ("Atgriešanās no PSRS", 1936), *[[Journal intime - Et Nunc Manet In Te]]* ("Dienasgrāmata — un tagad viņa dzivo tevī", 1951).

## Darbi latviešu tulkojumos
* *Pastorālā simfonija*. Tulk. V. Strēlerte. Stokholma: Daugava, 1949; 2. izd. 1950; 3. id. 1994.
* *Sievu skola. Roberts. Ženevjēva*. Tulk. V. Strēlerte. Stokholma: Daugava, 1951, 2. izd. Rīga: Avots, 1993.
* *Pazudušā dēla atgriešanās*. Tulk. M. Silmale. Avots, 1988, Nr. 3.
* *Atgriešanās no Padomju Savienības*. Tulk. I. Gailāns. Avots, 1989, Nr. 3.
* *Naudas viltotāji*. Tulk. S. Jaunarāja. Rīga: Artava, 1994.
* *Ja grauds nemirst*. Tulk. J. Grostiņa. Rīga: Atēna, 2012.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Atgriešanās no PSRS
Jaski

**Jaski** ir ciems Ludzas novada Līdumnieku pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā pie Līdumnieku—Plaudišu ceļa  no pagasta centra Līdumniekiem un  no Rīgas. Ciemā ietilpst 8 (2024) adrešu vienības (mājas).

1897. gadā katļu ciemā bija 19 sētas ar 127 cilvēkiem.
## Atsauces
Kaļvi (Līdumnieku pagasts)

**Kaļvi** ir bijusī apdzīvotā vieta (savrupvieta) Ludzas novada Līdumnieku pagastā. Izvietojusies pagasta vidienē Jasku purva austrumu malā  no pagasta centra Līdumniekiem,  no Blontiem un  no Rīgas. Ciemā neietilpst neviena (2024) adrešu vienība (māja).

1897. gadā ciemā bija 8 sētas ar 53 cilvēkiem.
## Atsauces
Viktors Puskars

**Viktors Puskars** (,  — ) bija igauņu pulkvedis, Igaunijas un Latvijas brīvības cīņu dalībnieks. Igaunijas Brīvības krusta, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

## Biogrāfija

Dzimis Viljandi. Izglītojies pašmācības ceļā. 1907. gadā brīvprātīgi iestājies Krievijas impērijas armijā. 1911. gadā pabeidzis Viļņas karaskolu. Pirmajā pasaules kara frontē karojis no 1914. gada jūlija beigām. No 1917. gada decembra līdz 1918. gada martam dienējis kā 2. igauņu pulka komandieris. Krievijas armijā dienot sasniedzis apakšpulkveža dienesta pakāpi, vairākkārt apbalvots.

Vācijas impērijas armijai ienākot Igaunijā aizbraucis uz Krieviju, tomēr jau 1918. gada novembrī atgriezies dzimtenē. Puskars vadīja Jervas apriņķī igauņu zemessargu vienību formēšanos. Formējis un vēlāk komandējis 6. kājnieku pulku. Pēc kājnieku vienību sadalīšanas divās divīzijās 23. decembrī Puskaru iecēla par 2. divīzijas komandieri (pulkveža dienesta pakāpē). Ar divīziju piedalījies kaujās Dienvidigaunijā, Ziemeļlatvijā, kā arī piedalījies Pleskavas ieņemšanā u.c. kaujās Krievijā.

1920. gada decembrī atvaļinājies no dienesta. Nodarbojies ar lauksaimniecību. 1925. gadā piedalījies Igaunijas brīvības cīņu veterānu savienības izveidē. Vēlāk šī organizācija pārtapa par Vabsiem. Pēc apvērsuma 1934. gadā organizācija tika aizliegta. Par dalību tajā Puskaru 1935. gadā apcietināja un vēlāk notiesāja uz 1 gadu nosacīti. 1936. gadā notiesāts uz 15 gadiem spaidu darbu sakarā ar Vabsu plānoto valsts apvērsumu, tomēr jau 1938. gadā amnestēts. 

1940. gadā, kad Igaunijā bija ienākusi padomju vara, novembrī apcietināts, tomēr 1941. gada maijā atbrīvots kā repatriants, lai kopā ar sievu (baltvācieti) izbrauktu uz Vāciju. Pēc Sarkanās armijas padzīšanas no Igaunijas atgriezies dzimtenē, kur 1943. gadā miris Tartu.

## Atsauces
Manša

**Manša** (, ) ir Francijas departaments, viens no pieciem Normandijas reģiona departamentiem. Manšas administratīvais centrs ir Senlo.

## Administratīvais iedalījums
Departaments sastāv no 4 apgabaliem, 52 komūnām un 602 kantoniem. Tas administratīvi sīkāk dalās šādos 4 apgabalos (*arrondissements*):
* Senlo apgabals (*Arrondissement de Saint-Lô*);
* Avranšas apgabals (*Arrondissement d'Avranches*);
* Kutansas apgabals (*Arrondissement de Coutances*);
* Šerbūras apgabals (*Arrondissement de Cherbourg*).

## Klimats
Atklāta jūrā no trim pusēm, un ar vairāk nekā 300 kilometru garu krasta līniju, Lamanšā ir izteikts piejūras klimats ar siltām ziemām, ar vidējo janvāra temperatūru- 4 ° C līdz 7 ° C, ar neregulārām salnām, vasaras ar vidējo temperatūru augustā, ap 17 ° C.
Lamanšā reģistrē ievērojamu nokrišņu daudzumu (120-160 dienas gadā nokrišņi virs 1 mm), taču to līmenis ir ļoti dažāds, no 700 mm krastā, līdz 1300 mm dienvidos, bieži līņā.

## Saimniecība
Kanāla saimniecība sastāv no lauksaimniecības, vadošās nozares — lopkopība (govju, aitu, zirgu) un augļu audzēšana (āboli) un dārzeņu (burkāni, puravi, ziedkāposti). *[[Cherbourg]]* ir nozīmīga ostas pilsēta (zivsaimniecība, jahtu braucieni, pārejas caur šaurajiem tirdzniecības ceļiem, kara flotes, kuģu būve). Arī *[[Channel]]* ekonomika ir atkarīga no tūrisma, kūrorta un tikai sezonas.

## Ārējās saites
Kaļvi

**Kaļvi** var būt:
* Kaļvi — apdzīvota vieta Aronas pagastā
* Kaļvi — apdzīvota vieta Audriņu pagastā
* Kaļvi — apdzīvota vieta Aulejas pagastā
* Kaļvi — apdzīvota vieta Feimaņu pagastā
* Kaļvi — apdzīvota vieta Inešu pagastā
* Kaļvi — bijusī apdzīvota vieta Līdumnieku pagastā
* Kaļvi — apdzīvota vieta Rikavas pagastā
* Kaļvi — apdzīvota vieta Upmalas pagastā
* Kaļvi — apdzīvota vieta Zvirgzdenes pagastā

## Skatīt arī
* Kaļvieši
* Kaļvine
* Reinkaļvi
Joski

**Joski** () ir ciems Ludzas novada Līdumnieku pagastā. Izvietojies pagasta vidienē  no pagasta centra Līdumniekiem un  no Rīgas. Ciemā ietilpst 2 (2024) adrešu vienība (māja).

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 49 cilvēkiem.
## Atsauces
Mākslinieks (filma)

**"Mākslinieks"** () ir 2011. gada Francijas romantiskā komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Mišels Hazanavičs. Galvenās lomas filmā atveido franču aktieri Žans Dižardēns un Berenise Bežo.

Filma ir stāsts par slavas zenītā esošu kinozvaigzni un aktrisi, kas vēl tikai sāk gūt panākumus, kā arī par pakāpenisku mēmā kino popularitātes samazināšanos līdz ar skaņas kino parādīšanos. Filmas darbība notiek starp 1927. un 1932. gadu. Lielākā filmas daļa ir melnbaltais mēmais kino. Filmas pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā. Filma ir nominēta desmit Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām saņēma piecas balvas, tai skaitā tā tika atzīta par gada labāko filmu. Tā saņēma Zelta globusa balvu kā labākā filma kategorijā "komēdija vai mūzikls".

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Rumbulas lidlauks

**Rumbulas lidlauks** (vēsturiskais ICAO kods: **EVRC**) ir bijusī PSRS Gaisa spēku aviobāze un civilā lidosta līdztekus Rīgas galvenajai Spilves lidostai līdz lidostas «Rīga» nodošanai ekspluatācijā 1975. gadā. Izvietojusies Rīgas dienvidaustrumos, Rumbulā, starp Latgales ielu un Daugavu. Lidlaukam ir viens nefunkcionējošs un daļēji demontēts 2000 m garš un 60 m plats betona plātņu skrejceļš. 1995. gadā Satiksmes ministrija nolēma pārņemt Rumbulas lidlauku savā pārziņā. Tiek izmantots paraplānu aktivitātēm.

## Vēsture
### Militārais lidlauks
Jau Bermontiādes laikā 1919. gada rudenī Latvijas Bruņotie spēki izmantoja Mazjumpravas muižas pļavas Daugavas labajā krastā izlūklidojumiem un pretinieka pozīciju bombardēšanai. Līdz 1940. gadam tas bija Latvijas armijas Aviācijas pulka lidlauks. 
Pēc Otrā pasaules kara PSRS bruņotie spēki Rumbulas apkaimes teritorijā 1950. gados iekārtoja militāro lidlauku, kura uzdevums bija kontrolēt gaisa telpu virs okupētajām Baltijas valstīm. 1953. gadā no Vācijas uz Spilves lidostu, bet 1955. gada aprīlī uz Rumbulas lidostu pārbāzēja 899. Oršas aviācijas iznīcinātāju pulku (*899-й истребительный авиационный Оршанский Краснознаменный ордена Суворова III степени полк*).

Kara lidmašīnas, galvenokārt iznīcinātāji *MiG-19, MiG-21* un transportlidmašīnas *An-12, An-26*, atradās angāros un bija neredzamas no augšas. Rumbulas iznīcinātāji piedalījās kaujas operācijās 1956. gada 5. jūlijā, kad ASV spiegošanas lidmašīna *Lockheed U-2* veica savu pirmo lidojumu virs toreizējās PSRS teritorijas. 1975. gada 9. novembra naktī Rumbulas un Tukuma lidlaukos stacionētās lidmašīnas veica kaujas operāciju pret Rīgas līcī esošo pretzemūdeņu kuģi *Storoževoj* (*Сторожевой*), uz kura bija sākusies pret PSRS vadību vērsta sacelšanās. Rumbulas militāro lidlauku 1979. gadā pārcēla uz Lielvārdes lidlauku.

### Pasažieru lidosta
Paralēli tam daļu no lidlauka 1960. gados sāka izmantot civilajiem lidojumiem uz Ļeņingradu un citām PSRS pilsētām ar lidmašīnām *Il-18*, ko 1971. gadā aizstāja ar *[[Tu-134A]]*.

Rumbulas pasažieru lidosta tika slēgta 1974. gadā. Pašlaik bijušās lidostas vietā atrodas Rumbulas autotirgus, ir saglabājies skrejceļš un daļa no angāriem.

## Negadījumi un incidenti
* 2020. gada 9. februārī helikopters *Robinson R44* ar reģistrācijas numuru YL-HPW veica nosēšanos. Piezemēšanās laikā cietas nosēšanās dēļ salūza helikoptera šasijas kreisās puses priekšējā balsta daļa un ar astes stabilizatoru tas aizķēra lidlauka betona seguma virsmu.
* 1979. gada 18. maijā kara lidmašīna, kas lidoja uz  Rumbulas lidlauku, avarēja Daugavā pie Ķengaraga, netālu no Rumbulas lidlauka skrejceļa *12*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rumbulas lidlauks – bez lidmašīnām, bet dzīvs
Novi Targas apriņķis

**Novi Targas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Mazpolijas vojevodistē. Apriņķis robežojas ar Mazpolijas vojevodistes Suhas, Misleņices, Limanovas, Novi Sončas un Tatru apriņķiem, kā arī Slovākiju.

## Apskates objekti
*Dembno baznīca (*Kościół św. Michała Archanioła w Dębnie*)
*Ludzmežas bazilika (*Bazylika Wniebowzięcia Najświętszej Marii Panny w Ludźmierzu*)
*Peņinu nacionālais parks (*Pieniński Park Narodowy*)

## Galerija

Church_of_St._Michael_in_Dębno_2009_(4).jpg|Dembno baznīca
Kościół par. p.w. Wniebow. NMP, Ludźmierz, A-913 M 05.jpg|Ludzmežas bazilika
Pieniny_Trzy_Korony.jpg|Peņinu nacionālais parks


## Ārējās saites
*Ludzmežas bazilika
*Peņinu nacionālais parks
Kļešņiki

**Kļešņiki** (vai **Klešņiki**) ir ciems Ludzas novada Līdumnieku pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos uz pacēluma (“salas”) starp Kļešņiku un Spirku purviem  no pagasta centra Līdumniekiem un  no Rīgas. Ciemā ietilpst 4 (2024) adrešu vienība (māja).

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 49 cilvekiem.
## Atsauces
Lotus F1

**Lotus F1 Team** ir Lielbritānijas *[[Formula 1]]* komanda, kuras bāze ir Enstonā, Oksfordšīrā. Komanda izveidota pēc *[[Renault F1|Renault]]* komandas pārdēvēšanas par *Lotus*.

Ar jauno nosaukumu komanda debitēja . gada sezonā, komandas piloti ir Kimi Reikenens, kurš atgriezās F1 pēc divu gadu pārtraukuma, un Romēns Grožāns. Sezonas gaitā abi piloti vairākkārt izcīnīja pjedestāla vietas, un Abū Dabī ''Grand Prix'' Reikenens izcīnīja pirmo uzvaru.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa , , 
* Lotus - komandas profils portālā ESPN F1
Kazusala

**Kazusala** var būt:
* Kazusala — apdzīvota vieta Varakļānu pagastā
* Kozusolas Līdumnieku pagastā agrākais nosaukums
Riho Terrass

**Riho Terrass** (, dzimis ) ir igauņu virsnieks, no 2011. līdz 2018. gada decembrim bija Igaunijas Aizsardzības spēku komandieris.

## Biogrāfija

Dzimis Kohtla-Jerve. Pēc vidusskolas Terrass trīs gadus nodienēja Padomju kara flotē. Dienesta laikā pabijis Lībijā, Sīrijā un Kubā. No 1988. līdz 1993. gadam studēji Tartu universitātē. Studiju laikā bijis aktīvs Zemessardzes (*Kaitseliit*) biedrs, kas viņam jau 1991. gadā ļāva uzsākt dienestu Igaunijas Aizsardzības spēkos. 1991. gada rudenī izgājis 2 mēnešu komandiera kursus un 1993. gadā kursus Zviedrijā. Pēc Tartu universitātes pabeigšanas no 1994. līdz 1998. gadam Terrass studēja Bundesvēra universitātē Minhenē. 1998. gadā iecelts par bataljona komandieri Tallinā. 1999. gadā papildinājis militārās zināšanas kursos Šveicē.

No 2001. līdz 2004. gadam bijis Igaunijas militārais atašejs Vācijā un Polijā. Pēc tam ieņēmis Igaunijas Aizsardzības spēku štāba priekšnieka vietnieka operacionālajos jautājumos amatu, NATO apmācību misijā Irākā, kā arī Igaunijas Aizsardzības ministrijā. Ieņēmis arī Analīzes un plānošanas departamenta vadītāja amatu. 2011. gada martā Terrass tika iecelts par Aizsardzības spēku štāba priekšnieku un jūnijā paaugstināts par brigādes ģenerāli.

2011. gada 13. oktobrī apstiprināts par Igaunijas Aizsardzības spēku komandieri. Amatā stājies 5. decembrī, nomainot šajā amatā Antsu Lāneotsu. Amata pienākumus beidzis pildīt 2018. gada decembrī, kad viņu komandiera amatā nomainīja Martins Herems.

## Atsauces un piezīmes
Krivanda

**Krivanda** (agrāk arī **Krīvandi**) ir ciems Ludzas novada Līdumnieku pagastā. Izvietojies pagasta vidienē Kurjankas krastos  no pagasta centra Līdumniekiem un  no Rīgas. Te atrodas Krivandas Svētā Erceņģeļa Mihaila pareizticīgo baznīca.

Apdzīvotā vieta izaugusi Latvijas PSR laikā kā Krivandu ciema centrs un Puškina kolhoza ciemats.

1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 8 sētas ar 44 cilvēkiem.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Dubultsāls

[right|thumb|[Nātrija kālija tartrāts|Nātrija kālija tartrāta kristāls.]]

**Dubultsāls** ir tāds sāls, kurā skābju atlikuma joni ir saistīti ar divu dažādu metālu joniem. Tie rodas, diviem no dažādiem metāliem veidotiem sāļiem ar vienādiem skābju atlikumiem izšķīstot šķīdumā un kristalizējoties. Pazīstami dubultsāļi ir kālija alumīnija alauns, nātrija kālija tartrāts, Mora sāls. Ūdens šķīdumā dubultsāļi disociē jonos tāpat kā vienkāršie sāļi, tikai veidojas divi dažādi katjoni. Piemēram, kālija alumīnija alauns disociē saskaņā ar šādu vienādojumu:
:KAl(SO4)2 ⇄ К+ + Al3+ + 2SO42−

Dubultsāļi ir līdzīgi anjonu kompleksajiem savienojumiem — galvenā to atšķirība ir disociācija šķīdumos. Kompleksie savienojumi šķīdumos veido kompleksos jonus. Piemēram, kompleksais kālija tetrafluoroberilāts K2[BeF4] šķīdumā neveido atsevišķus kālija, berilija un fluorīda jonus. Tas veido tikai kālija katjonus K+ un tetrafluoroberilāta anjonus [BeF4]2−, tādēļ šo savienojumu nedrīkst dēvēt par kālija berilija fluorīdu.
Kujerci

**Kujerci** ir ciems Ludzas novada Līdumnieku pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā Kurjanovas ezera austrumu krastā  no pagasta centra Līdumniekiem un  no Rīgas. Ciemā ietilpst 3 (2024) adrešu vienības (mājas). Daļa ciema ietilpst Kurjanovas ezera dabas parkā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 79 cilvēkiem.
## Atsauces
Kurjanova

**Kurjanova** ir ciems Ludzas novada Līdumnieku pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā Kurjanovas ezera dienvidu krastā  no pagasta centra Līdumniekiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Kurjanovas muižas (*Kurjanowo*; pirmoreiz minēta 1599. gadā) centra. Ciemā ietilpst 5 (2024) adrešu vienības (mājas). Daļa ciema ietilpst Kurjanovas ezera dabas parkā.

1897. gadā muižā bija 3 sētas ar 25 cilvēkiem.
## Atsauces
Idi Amins

**Idi Amins Dada** (*Idi Amin Dada*; dzimis aptuveni 1925. gadā; miris ) bija Ugandas militārais līderis, Ugandas feldmaršals, kā arī valsts prezidents laikā no 1971. līdz 1979. gadam.

I. Amina valdīšanas laiks iegājis vēsturē ar cilvēktiesību pārkāpumiem, politiskajām represijām, etnisko vajāšanu, nogalināšanu bez tiesas sprieduma, nepotismu un nesaimniecisku ekonomiku. Cilvēku skaits, kas nogalināti viņa režīma laikā, tiek lēsts starp 100 000 un 500 000. Laikā no 1975. līdz 1976. gadam I. Amins bija Āfrikas Veselības organizācijas priekšsēdētājs. I. Amina vēlme anektēt Tanzānijas Kageras provinci noveda pie Ugandas—Tanzānijas kara 1978. gadā un viņa režīma sabrukuma. Vēlāk viņš aizbēga trimdā uz Lībiju un Saūda Arābiju, kur nodzīvoja līdz nāvei .

## Piezīmes
* A&nbsp;Vairāki avoti, tai skaitā *Encyclopædia Britannica*, *Encarta* un *Columbia Encyclopedia*, apgalvo, ka Idi Amins ir dzimis ap 1925. gadu, taču precīzs datums nav zināms. Pētnieks Freds Guvedeko apgalvo, ka Amins ir dzimis , taču šis fakts ir ticis apstrīdēts. Zināms, ka viņš ir dzimis 1920. gadu vidū.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Augstrata velosipēds

[thumb|right|Augstrata velosipēds [Škoda Auto muzejā Čehijā]]
**Augstrata velosipēds** jeb **augstrats** ir velosipēds, kuram ir liels priekšējais rats un daudz mazāks aizmugurējais rats. Tas bija populārs velosipēdu paveids līdz drošā velosipēda izgudrošanai 1880. gados. Tie bija pirmie transportlīdzekļi, kurus sauca par "divriteņiem".

## Atsauces
Tombuktu

**Tombuktu** () ir pilsēta Mali, Tombuktu reģiona administratīvais centrs. Saskaņā ar 2009. gada tautas skaitīšanas datiem, pilsētā dzīvo 54 453 iedzīvotāji. Tombuktu atrodas 15 km attālumā no Nigēras upes.

## Vēsture
Tombuktu kļuva par pastāvīgu apdzīvotu vietu 12. gadsimta sākumā. 14. gadsimtā, kad šeit valdīja Mansa Musa, sasniedza augstāko uzplaukumu, kļūstot arī par nozīmīgāko islāma, izglītības un kultūras centru Rietumāfrikā. 16. gadsimta beigās pilsētu iekaroja Marokas sultāns un sākās tās panīkums.

Eiropā Tombuktu kā ļoti bagāta pilsēta bija pazīstama jau viduslaikos, taču neviens eiropietis to nebija apmeklējis. Viens no pirmajiem pētniekiem, kas nokļuva tuvu pilsētai, bija Mungo Pārks 1795. un 1805. gadā. Iespējams, ka ceļotājs pilsētu arī sasniedzis, taču viņš gāja bojā un informācija par pēdējo ceļojumu nav pilnīga. Cits skotu ceļotājs Aleksandrs Gordons Leings 1826. gada augustā kļuva par pirmo eiropieti, kas sasniedzis Tombuktu. A. G. Leings pilsētā uzturējās 38 dienas, izpētīja to un konstatēja, ka savu seno spozmi Tombuktu ir zaudējusi. Atpakaļceļā viņu nogalināja musulmaņu fanātiķis, vēloties kavēt eiropiešu iespiešanos šajā teritorijā.

1988. gadā Tombuktu tika iekļauta UNESCO Pasaules kultūras mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites

*
Daugavpils Olimpiskais centrs

"**Daugavpils Olimpiskais centrs**" dibināts 1995. gadā. Pirmais DOC direktors – Uldis Pastars, kurš aktīvi strādā arī pašlaik.

Kopš 2023. gada jūlija DOC direktora amatu ieņem Andris Morozovs.

Daugavpils Olimpiskā centra ieguldījums pilsētas sporta attīstībā 14 gadu laikā ir ievērojams. Šajos gados centrs palīdzējis vairākiem desmitiem sportistu sagatavoties visaugstākā līmeņa sacensībām – Pasaules un Eiropas čempionātiem un Olimpiskajām spēlēm. Viņu vidū ir tādi pazīstami sportisti kā trīskārtējais Eiropas čempions Igors Kazanovs, cīkstonis Jurijs Janovičs. Ar Daugavpils Olimpiskā centra atbalstu sagatavoti pieci olimpieši: cīkstonis Eduards Žukovs, svarcēlājs Aleksandrs Žerebkovs, vieglatlēts Igors Kazanovs, biatlonists Oļegs Maļuhins, paukotāja Jūlija Vansoviča.

Centra sastāvā ietilpst **stadions "Esplanāde"** (agrāk saukts arī par Esplanādes "Čerjomuški" stadionu). Kopš 1992. gada tajā notikušas futbola Virslīgas un Latvijas jaunatnes čempionāta komandu – BJSS-Celtnieks, BFC Daugavpils u.c. komandu – spēles. 2005. un 2017. gadā tajā tika uzklāts moderns mākslīgais futbola laukuma segums. Futbola laukuma tribīnēs ir vieta 610 skatītājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Dū

**Dū** (, ) ir Francijas departaments, viens no astoņiem Burgundijas-Franškontē reģiona departamentiem. Tas administratīvi tiek iedalīts trijos apgabalos (*arrondissements*):
* Bezansonas apgabals (*Arrondissement de Besançon*);
* *Arrondissement de Montbéliard*;
* *Arrondissement de Pontarlier*.

## Ārējās saites
Romēns Rolāns

**Romēns Rolāns** (; dzimis , miris ) bija franču dramaturgs, rakstnieks, esejists, mākslas zinātnieks.

Viņa slavenākie darbi ir *Jean-Christophe* (*Žans Kristofs*, tulkojis Roberts Kroders, 1927., 1959.&nbsp;g.; tulkojusi Zenta Mauriņa, 1940.&nbsp;g.) un *Au-dessus de la mêlée*. Tāpat R. Rolāns sarakstījis vairāku ievērojamu personību biogrāfijas, tai skaitā Ludviga van Bēthovena, Georga Frīdriha Hendeļa, Mikelandželo un Ļeva Tolstoja. Rakstnieka karjeru uzsācis 19. gadsimta beigās ar piecus cēlienus garu lugu *Saint-Louis*. Strādājis par mūzikas vēstures profesoru Sorbonnā, kā arī vairākās skolās. Savukārt pats studējis literatūru, mūziku un filozofiju. 1915. gada Nobela prēmijas literatūrā laureāts (pašu prēmiju viņš saņēma 1916. gadā).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nobela prēmijas profils
Rolāns

**Rolāns** var būt:

* Romēns Rolāns (*Romain Rolland*; 1866—1944) — franču dramaturgs, rakstnieks, esejists, mākslas zinātnieks, Nobela prēmija literatūrā ieguvējs;
* Voldemārs Rolāns (*Voldemar Roolaan*; 1914—1991) — Igaunijas cīkstonis, 16-kārtējs Igaunijas čempions;
* Žils Rolāns (*Jules Rolland*; 1877—?) — franču vingrotājs.
Ābrahams Simpsons

**Ābrahams (Eibs) Džejs Simpsons** (), zināms arī kā **vectēvs** (), ir izdomāts tēls animācijas televīzijas seriālā "Simpsoni". Vectēvs dzīvo Springfīldas veco ļaužu namā. Tēlu ieskaņojis Dens Kastellaneta. Piedalījies gan Pirmajā, gan Otrajā pasaules karā.
Vuntau

**Vuntau** () ir pilsēta Vjetnamas dienvidos, Bažia-Vuntau provinces administratīvais centrs. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 261 tūkstotis iedzīvotāju. Vuntau skaisto pludmaļu dēļ ir zināma kā populāra tūrisma pilsēta, kā arī tā ir valsts nozīmes naftas pārstrādes pilsēta.

Kopš 1980. gadiem Vuntau sadraudzības pilsēta ir Azerbaidžānas galvaspilsēta Baku.
Krupiši

**Krupiši** ir ciems Ludzas novada Līdumnieku pagastā. Izvietojies pie Latvijas—Krievijas robežas pagasta dienvidaustrumos starp Zilupi un Zilezeru  no pagasta centra Līdumniekiem un  no Rīgas. Ciemā ietilpst 2 (2024) adrešu vienības (mājas).

## Vēsture
1897. gadā pareizticībnieku ciemā bija 13 sētas 72 cilvēkiem.
1920. gadā privātās telpās atvēra Brigu pagasta Krupīšu 1. pakāpes latviešu pamatskolu, kurā 1927. gadā mācījās 34 skolēni, bet 1931. gadā – 46 skolēni. 
1934. gadā skolu pārveidoja par jauktu tautību 4-klasīgo skolu. 1950. gadā Krupīšu pamatskolu pievienoja Krivandas septiņgadīgajai skolai.

## Atsauces
Izmainītas apziņas stāvokļi

**Izmainītas apziņas stāvokļi** ir jebkuri prāta stāvokļi, kas ir būtiski atšķirīgi no nomoda beta viļņu stāvokļa. Mainīgie apziņas stāvokļi var būt patoloģiski, var rasties pēc traumām un slimībām, tie var tikt ierosināti tīši, piemēram, ar meditāciju, tos var ierosināt psihotropās vielas vai arī tie var tikt ierosināti reliģiskos rituālos un lūgšanās.

Pie mainīgajiem apziņas stāvokļiem pieder tādi stāvokļi kā sapnis, koma, ego nāve, depersonalizācija, derealizācija, ārpusķermeņa pieredze, apzinātā sapņošana, hipnoze, transs, delīrijs, psihoze, murgi u.c., kā arī afekti: panika, ekstāze, eiforija, mānija, histērija u.c.

## Ārējās saites
Rozetas akmens

thumb|Rozetas akmens
**Rozetas akmens** ir seno ēģiptiešu granīta plāksne, uz kuras ir uzrakstīts viens un tas pats teksts trīs dažādās rakstībās — hieroglifu, dēmotiskajā rakstībā un sengrieķu valodā. Rozetas akmens ļāva tuvāk izprast ēģiptiešu hieroglifus. Uz tā ir 196. gadā p.m.ē. sarakstīts veltījums karalim Ptolemajam V Epifānam. 1799. gadā Rozetas akmeni atrada karavīrs Pjērs Fransuā Bušārs Napoleona Bonaparta vadītās ekspedīcijas uz Ēģipti laikā, tas atradās Rozetas pilsētā (mūsdienu Rašīda), Ēģiptē. Kopš 1802. gada Rozetas akmens glabājas Britu muzejā, kur tas ir visskatītākais eksponāts. 1822. gadā rakstību uz tā atšifrēja Žans Fransuā Šampolions.

## Ārējās saites
Derealizācija

**Derealizācija** ir konkrētajai īstenībai neatbilstoša sajūta. Atšķirībā no ilūzijām un halucinācijām indivīdam formālā uztvere ir pilnīgi saglabājusies, bet mainījusies ir iekšējā attieksme pret apkārtējiem priekšmetiem (tie redzami it kā neiespējami vai neīsti). Indivīdam reizēm rodas šaubas par visas apkārtējās vides eksistenci vai var likties, ka nedzīvie priekšmeti kļuvuši bīstami un draudīgi. Šis simptoms ir raksturīgs vairākām psihiskām un organiskām patoloģijām (epilepsija, labirintīts — iekšējās auss iekaisums, vestibulārā aparāta patoloģijas), kā arī cilvēkiem ar trauksmes traucējumiem, sociālo fobiju un citiem. Daži medikamenti un psihotropās vielas, kā marihuāna var dot līdzīgus blakusefektus. Vienlaikus ar derealizāciju bieži izpaužas depersonalizācija. 

## Atsauces
Sensorās deprivācijas kamera

thumb|200px|Sensorās deprivācijas kamera
**Sensorās deprivācijas kamera** ir gaismu, skaņu un smaržu necaurlaidīga kamera, kurā organismi (visbiežāk cilvēki) peld cilvēka ādas temperatūras siltā sālsūdenī. To pirmoreiz izmantoja Džons K. Lillijs 1954. gadā, lai pārbaudītu sensorās deprivācijas iedarbību. Šīs kameras mūsdienās tiek izmantotas meditācijai un relaksācijai un pielietotas alternatīvajā medicīnā.

## Atsauces
Petija un Selma Buvjē

**Patrīcija "Petija" Buvjē** (*Patricia "Patty" Bouvier*) un **Selma Buvjē Terviligere Hatca Maklūra Stjū Simpsone D'Amiko** (*Selma Bouvier Terwilliger Hutz McClure Stu Simpson D'Amico*), zināmas arī kā **māsas Buvjē** vai **Petija un Selma**, ir izdomāti tēli animētajā televīzijas seriālā "Simpsoni". Abas dvīņu māsas ieskaņojusi Džūlija Kavnere.

Viņas ir ciniķes, kaislīgas smēķētājas, kas neieredz māsas Mārdžas vīru Homēru. Abas strādā Springfīldas autotransporta departamentā. Selma ir vecākā, jo piedzima divas minūtes ātrāk par Petiju.

## Atšķirības pazīmes
Lai arī dvīnes ir līdzīgas, tomēr ir daži veidi kā viņas atšķirt:
* Petijai ir kupla frizūra, bet Selmai ir dalītā frizūra.
* Petija valkā rozā kleitu ar īsām piedurknēm un rozā apavus, bet Selma — zilu kleitu bez piedurknēm un zilus apavus.
* Petijai ir oranži trīsstūrveida auskari, bet Selmai ir violeti apaļi auskari. Pirmajās sērijās Selmai bija S formas auskari.

## Interesanti fakti
* Vienā no seriāla "Doktors Hauss" sērijām Gregorijs Hauss savas priekšnieces krūtis sauc par Petiju un Selmu.
* Īstā matu krāsa Petijai ir ķieģeļkrāsas, bet Selmai balta. Tie šķiet pelēki cigarešu dūmu un pelnu dēļ.
* Daudzās sērijās Petija un Selma mēģina nogalināt Homēru.
* 18. sezonas 15. sērijā norādīts, ka Petija ir iemīlējusies Ednā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Petijas ''TheSimpsons.com'' profils
* Selmas ''TheSimpsons.com'' profils
* Selmas IMDb profils 
* Petijas IMDb profils
Depersonalizācija

**Depersonalizācija** ir apziņas stāvoklis, ko ierosina anomālijas mehānismā, kas rada pašapziņu. To raksturo ķermeņa uztveres traucējumi, nespēja kontrolēt runu vai uzvedību, sajūta, ka viss notiek kā sapnī vai ka indivīds sevi redz no malas. Depersonalizācijai ļoti tuvs ir cits stāvoklis, kad indivīdam apkārtējā pasaule šķiet neīsta, — derealizācija, kas var būt reizē ar depersonalizāciju.

Depersonalizāciju pārsvarā izraisa dažādas garīgas slimības, tomēr to var izraisīt arī sakāpinātas ikdienas notikumi: miega trūkums, ļoti liels stress vai psiholoģiski traumatisks notikums. Depersonalizācija ir biežs abstinences sindroma simptoms, tā var būt arī ierosināta tīši — lietojot īpašas halucinogēnas vielas.

## Atsauces
Skopolamīns

thumb|250px|Skopolamīna struktūrformula
**Skopolamīns** (C17H21NO4) ir dabīgs tropāna grupas alkaloīds, kas tiek iegūts no melnās driģenes, dzeloņainā velnābola, eņģeļtaures un vairākiem citiem nakteņu dzimtas augiem. Skopolamīnam ir antiholīnerģiskas un antimuskarīna īpašības. To medicīniski lieto, lai novērstu nelabumu, vemšanu un krampjus. Skopolamīns tiek izmantots arī kā papildviela narkotiskajām sāpju mazinošajām vielām (opioīdiem) un kā pirmsanestēzijas līdzeklis.

Skopolamīns iedarbojas uz CNS, samazina reiboni, sliktu dūšu, krampjus. To izmanto jūras slimības terapijai un arī pēc operācijas novēršot simptomus kā slikta dūša, vemšana.

Blakusparādības:

* izplūdusi redze
* kserostomija
* delīrijs - psihiska uzbudinājuma stāvoklis ar murgiem, redzes halucinācijām.
Kreks

thumb|200px|Kreks
**Kreks** ir kokaīna kristalizēta forma, ko var smēķēt. Tā ir vislielāko atkarību izraisošā kokaīna forma. Kreku veido kokaīna sāļu sajaukums ar nātrija bikarbonātu (cepamo sodu) vai kādu citu bāzi. Kreku smēķējot, rodas īsa, bet ļoti spēcīga eiforija. 

Kreks sākotnēji izplatījās ASV lielākajās pilsētās (Ņujorkā, Losandželosā un Maiami) 1980. gadu vidū. Tā rašanās un izplatības popularitāte narkotiku izplatītāju vidū galvenokārt ir saistāma ar tā zemākām ražošanas izmaksām nekā kokaīnam un spēcīgākām narkotiskajām īpašībām.

## Atsauces
Kušņeri

**Kušņeri** var būt:
* Kušņeri — apdzīvota vieta Kaunatas pagastā
* Kušņeri — apdzīvota vieta Līdumnieku pagastā
* Kušņeri — apdzīvota vieta Nirzas pagastā
Automaģistrāle

[thumb|222px|Automaģistrāle E4 [Šveice|Šveicē]]
**Automaģistrāle** ir ceļš, kas paredzēts transportlīdzekļu ātrgaitas satiksmei, un kam nav viena līmeņa krustojumu ar citiem ceļiem.

Automaģistrālēs brauktuves ir atdalītas ar barjeru vai kādu citu tehnisko būvi. Tajās nav mazāk par divām brauktuves joslām vienā virzienā, un bieži sastopama plata ceļa nomale ārkārtas apstāšanās gadījumiem.

Automaģistrāļu nobrauktuves un uzbrauktuves ir aprīkotas ar bremzēšanas vai ieskriešanās joslām. Transportlīdzekļiem, kam maksimālais pieļaujamais ātrums ir zemāks par noteikto automaģistrāles ātrumu (piemēram, mopēdi vai traktori; konkrētais ātrums ir atkarīgs no valsts), kā arī velosipēdiem un pajūgiem pārvietošanās pa automaģistrāli ir aizliegta. Automaģistrālēs ir aizliegta arī gājēju kustība. Aizliegta ir arī transportlīdzekļu kustība atpakaļgaitā un apstāšanās ārpus tam paredzētām vietām.
1327. gads

**1327. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 25. janvāris — Edvards II Plantagenets tika gāzts no Anglijas karaļa troņa.
* 1. februāris — Edvards III Plantagenets kļuva par Anglijas karali.
* novembris — Alfonso IV kļuva par Aragonas karali.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* 2. oktobris — Balds de Ubaldiss (*Baldus de Ubaldis*), itāļu jurists (miris 1400. gadā)
* *iespējams*
** Filips de Mezjērs (*Philippe de Mézières*), Francijas karaļa Šarla V Valuā padomdevējs (miris 1405. gadā)

## Miruši
* 30. maijs — Jenss Grands, Rīgas arhibīskaps (dzimis ap 1260. gadu)
* 16. augusts — Svētais Rohs, katoļu svētais (dzimis ap 1295. gadu)
* 21. septembris — Edvards II Plantagenets, Anglijas karalis (dzimis 1284. gadā)
* 2. novembris — Haime II (*Jaime II*), Sicīlijas un Aragonas karalis (dzimis 1267.)
* datums nezināms — Meistars Ekharts (*Meister Eckhart*), vācu mistikis un filozofs (dzimis 1260.)
Transportlīdzeklis

[thumb|[Automobilis|Automobiļi ir visizplatītākais transportlīdzekļu veids]]
**Transportlīdzeklis** ir ierīce, kas paredzēta cilvēku vai kravu pārvadāšanai (transportēšanai). Lielākoties tas ir speciāli veidots līdzeklis (piemēram, velosipēds, automobilis, motocikls, vilciens, kuģis, lidmašīna u.c.).

Transportlīdzekļus, kas nepārvietojas pa sauszemi, bieži dēvē par "kuģiem": kuģis, gaisa kuģis, kosmosa kuģis.

Sauszemes transportlīdzekļi plaši iedalās kategorijās, piemēram, pēc dzinēja tipa vai pārvietošanās veida: riteņu, kāpurķēžu, sliežu vai slēpju.

## Skatīt arī

* Sabiedriskais transports

## Atsauces

## Ārējās saites
Lagušņiki

**Lagušņiki** (vai **Ļagušņiki**) ir izzudusi apdzīvotā vieta Ludzas novada Līdumnieku pagastā. Izvietojusies pagasta vidienē pie Krivandas—Līdumnieku ceļa  no pagasta centra Līdumniekiem un  no Rīgas. Ciemā neietilpst neviena (2024) adrešu vienība (māja).

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 43 cilvēkiem.
## Atsauces
Kušņeri (Līdumnieku pagasts)

**Kušņeri** () ir ciems Ludzas novada Līdumnieku pagastā. Izvietojies pagasta vidienē  no pagasta centra Līdumniekiem un  no Rīgas.

Apdzīvoto vietu veido divas sādžas — **Īsie Kušņeri** (*Eisī Kušneri*, *Korotkije Kušņeri*) dienvidaustrumu daļā un **Garie Kušņeri** (*Garī Kušneri*, *Dolgije Kušņeri*) ziemeļdaļā pie Līdumnieku—Ciblas ceļa.

1897. gadā katoļu ciemā bija 22 sētas ar 148 cilvēkiem.
### Skola
thumb|left|Zabolotjes pamatskolas ēka Miuriniekos pirms slēɡšanas (1928).
Zabolotjes muižā, vēlāk Miuriniekos (Īsos Kušneros) darbojās latviešu 1. pakāpes pamatskola, kurā strādāja divi skolotāji. 1921. gadā skolā bija 108 skolēni, 1922. gadā – 105, 1923. gadā – 88, 1924. gadā – 65, bet 1929. gadā – 30. Mazā skolēnu skaita dēļ 1929. gadā apriņķa skolu valde skolu slēdza.

## Atsauces
Rīgas strādnieku deputātu padome

**Rīgas strādnieku deputātu padome** bija viena no pirmajām padomēm Latvijā, kas tika nodibināta Rīgā neilgi pēc Februāra revolūcijas 1917. gada 7. (20.) martā. Padome darbojās līdztekus Rīgas pašvaldībai un dublēja Krievijas Republikas pagaidu valdības ieceltā Vidzemes guberņas komisāra Andreja Krastkalna funkcijas. Jau 11. maijā Rīgas strādnieku deputātu padome ievēlēja jaunu izpildkomiteju, kas pievienojās lielinieciskās Latvijas Sociāldemokrātijas platformai. Viens no izpildkomitejas locekļiem bija Bruno Kalniņš.

Ekonomiskās krīzes apstākļos padome ieviesa kartīšu sistēmu un pieņēma lēmumu par cenu fiksāciju veikalos. 
Strādnieki interesēs tā ierobežoja pieļaujamo darba dienas ilgumu līdz 8 stundām.

Latvijas SPR laikā 1919. gada sākumā līdztekus Krievijas impērijas rubļiem kā norēķinu līdzeklis kalpoja Rīgas strādnieku deputātu padomes izlaistās maiņas zīmes:

Latvian ruble 1919.jpg|1 rublis
Trīs rubļi (1919).jpg|3 rubļi
5 Latvian Roubles 1919.jpg|5 rubļi
Betele

**Betele** (*Piper betle*) ir melnajam piparam un kavai līdzīgs *[[Piperaceae]]* dzimtas augs. Beteles ir mūžzaļi ziedaugi, kas ir izplatīti un lietoti galvenokārt Āzijā, kur tā lietošana ir nozīmīga vietējās kultūras sastāvdaļa. Tas tiek lietots kā viegls stimulants, kā ārstniecības augs un garšaugs. Lietojot to kā stimulantu, beteles lapas tiek košļātas līdz no tām izsūkta sula, pēc tam lapas tiek izspļautas.
## Ārējās saites
* Historyofalcoholanddrugs.typepad.com