open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Balda (upe)

**Balda** (arī **Kažaune**) ir Maltas kreisā krasta pieteka Rēzeknes un Krāslavas novados. Iztek no Bižas ezera Andrupenes pagastā, plūst pa Latgales augstienes Maltas pazeminājumu ziemeļrietumu virzienā. Gultne iztaisnota un padziļināta, kalpo par noteku apkārtējām meliorācijas sistēmām. Vairāki nelieli strauti pievada apkārtējo ezeru ūdeņus. Upi trīs reizes šķērso reģionālais autoceļš P57 (Malta_Sloboda). Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Bronki un Dorotpole.

Uz upes 19. gadsimta 1.pusē Baldas ciemā tika ierīkotas ūdensdzirnavas, tagad - vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis. Baldas ūdensdzirnavas savā promocijas darbā "Ūdensdzirnavu un mazo HES ainavas Latvijā" ir pētījusi arhitekte Lilita Zeltiņa.

## Atsauces
Balda

**Balda** var būt:
* Balda — upe, Maltas pieteka
* Balda — apdzīvota vieta Pušas pagastā
* Baltas upes cits nosaukums
Baložupe

**Baložupe** (arī **Rencēnupe** vai **Dzirnavupe**) ir upe Vidzemē, Sedas kreisā krasta pieteka Valmieras novada Rencēnu pagastā. Sākas Ošupes mežā austrumos no Rencēniem, plūst ziemeļrietumu virzienā pa Burtnieka līdzenumu. Upe visā garumā pārrakta un iztaisnota. Pie Muldēniem un Zeltiem uzstādināti dīķi. Upi šķērso autoceļš P17.

## Atsauces
Dzirnavupe

**Dzirnavupe** var būt:
* Dzirnavupe — upe, Ēnavas pieteka
* Dzirnavupe — upe, Ventas pieteka
* Dzirnavupe — upe, Bērzupes pieteka

* Baložupes cits nosaukums
* Kāžupes cits nosaukums
* Ķuļupītes cits nosaukums
* Vankas cits nosaukums
Eduards Strautnieks

**Eduards Strautnieks** (1886–1946) bija latviešu jurists un sabiedriskais darbinieks. Tautas padomes loceklis, Latvijas Pagaidu valdības tieslietu ministrs (pēc 14.03.1919.), Latvijas Satversmes sapulces deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1886. gada 17. maijā Mežotnes pagastā, lauksaimnieka dēls. 1912. gadā beidza Maskavas Universitāti, pēc tam strādāja par advokātu Rīgā.

Pēc Februāra revolūcijas bija Republikāņu partijas līdzdibinātājs 1917. gada 7. aprīlī. Bija tās pārstāvis  Demokrātiskajā blokā un Latvijas Tautas padomē. 
[thumb|200px|left|Pirmā Latvijas Republikas Pagaidu valdība (Liepāja, 1919. gada aprīlis). Pirmajā rindā no kreisās: [Spricis Paegle, Miķelis Valters, Kārlis Ulmanis, Teodors Hermanovskis, Kārlis Kasparsons. Otrajā rindā no kreisās: Jānis Blumbergs, Eduards Strautnieks (tieslietu ministrs), Dāvids Rudzītis, Jānis Zālītis, Kārlis Puriņš.]]
Pēc Latvijas Pagaidu valdības izveides bija tās tieslietu ministra biedrs, pēc 1919. gada 14. marta pildīja tieslietu ministra funkcijas Liepājā. 
Vēlāk strādāja Latvijas Republikas Tieslietu ministrijā, kādu laiku bija laikraksta "Latvijas Sargs" redaktors.

Pēc Latvijas okupācijas 1941. gadā bija Valsts bankas Latvijas Republikāniskā kantora juriskonsults.
Kara gados dzīvoja savā saimniecībā "Mālenieki" Svitenes pagastā, 1944. gada rudenī devās bēgļu gaitās uz Vāciju.
Miris 1946. gada 23. martā.

## Atsauces
Aurēlijs Zēbergs

[thumb|270px|Latvijas Zvērinātu advokātu padome 1938. gadā. Pirmajā rindā no kreisās: Heinrihs Rūsis, padomes vicepriekšsēdētājs Voldemārs Minkevičs, padomes priekšsēdētājs Aurēlijs Zēbergs, padomes sekretārs Pēteris Eglītis, padomes sekretārs Jūlijs Šmits, otrā rindā no kreisās: Vilis Holcmanis, Bruno Nolteins, Viktors Kosteničs, [Pauls Mincs.]]
**Aurēlijs Zēbergs** (1879–1940) bija latviešu jurists un sabiedriskais darbinieks. Tautas padomes loceklis, Latvijas un Krievijas Miera sarunu delegācijas priekšsēdētājs, Ārlietu ministra biedrs, Rīgas domes priekšsēdētāja biedrs (1922-1925).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1879. gada 20. februārī Valgundes pagastā. 
Pēc Februāra revolūcijas bija Republikāņu partijas līdzdibinātājs 1917. gada 7. aprīlī. Tautas Padomes loceklis no Republikāņu partijas. 
Kā Ārlietu ministra biedrs 1920. gada aprīlī un maijā bija Latvijas un Krievijas Miera sarunu delegācijas priekšsēdētājs Maskavā.

1921. gada 25. maijā piedalījās Bezpartejisko pilsoņu grupas dibināšanā, kandidēja Satversmes sapulces vēlēšanās.  Rīgas domes priekšsēdētāja biedrs (1922-1925). 1925. gadā piedalījās Nacionālā Centra dibināšanā, no 1931. gada Latviešu Nacionālās Apvienības (LNA) biedrs, LNA saimniecisko jautājumu risinātājs (kopā ar L. Neiburgu, M. Miljonu, E. Birkhānu un J. Mīlmani).

Līdztekus Latvijas Zvērinātu advokātu Padomes priekšsēdētājs, Doma baznīcas pārvaldes priekšsēdētājs, Rīgas Latviešu biedrības runasvīrs. A/S „Latvijas Lloids” Valdes priekšsēdētājs. Komandītsabiedrības „Latvis” dalībnieks. Ungārijas ģenerālkonsuls Latvijā, Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras vicepriekšsēdētājs.

Miris 1940. gada 30. oktobrī Rīgā, apbedīts Meža kapos.

## Atsauces
Gustavs Ķempelis

**Gustavs Ķempelis** (1874—1940) bija latviešu jurists un sabiedriskais darbinieks. Latviešu strēlnieku bataljonu organizācijas komitejas vicepriekšsēdētājs. Latvijas pretalkohola kustības veidotājs, vairāku atturības biedrību dibinātājs un vadītājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1874. gada 7. maijā Raudonpamūšes muižas uzrauga ģimenē Lietuvā. Pēc tēva nāves 1882. gadā pārcēlās uz Rīgu, mācījās Aleksandra ģimnāzijā. Studēja tieslietas Maskavas Universitātē (1896—1900), pēc tam advokāts Rīgā. 1901. gada vasarā atturības biedrības „Auseklis” valdes sekretārs, 1907. gadā nodibināja Vidzemes pretalkohola biedrību. Pirmā pasaules kara laikā darbojās Latviešu strēlnieku bataljonu organizācijas komitejā (1915—1917), bija priekšsēdētāja biedrs. Pēc Februāra revolūcijas bija Republikāņu partijas līdzdibinātājs 1917. gada 7. aprīlī. 1917. gada 22. decembrī Ķempeli ievēlēja par provāciskās Vidzemes Zemes padomes locekli. 1921. gada 25. maijā piedalījās Bezpartejisko pilsoņu grupas dibināšanā.

Līdztekus bija arī laikraksta „Jaunā Balss” redaktors (1923—1928), bankas direktors un Latvijas Atturības biedrības priekšsēdētājs. A/S „Izdevējs” Valdes un p/s „Latvis” Padomes dalībnieks. Latviešu senatnes biedrības biedrs, Latviešu veco strēlnieku biedrības biedrs. Latvijas Centrālās pretalkohola biedrības priekšnieks.

Miris 1940. gada 24. maijā Rīgā, apbedīts Lielajos kapos.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis III šķira (1927)

## Atsauces
Pāces dīķis

**Pāces dīķis** vai **Baložezers** ir mākslīga ūdenstilpe Talsu novada Dundagas pagastā. Uzstādināts uz Pāces pietekas Vīgriežupītes kolhoza «Dundaga» zivsaimniecības vajadzībām. Krasti zemi, dibens dūņains, ziemeļos smilšains. Dīķī divas salas ar kopējo platību 2 ha. Notece ziemeļu galā zem autoceļa P77 pa betona slieksni uz Pāces dzirnavezeru. Mīt līdaka, asaris, rauda, līnis, plaudis, plicis, rudulis, mailīte. Ziemeļrietumu krastā Pāces ciems, viesu nams.

## Atsauces
Latvju enciklopēdija

thumb|200px|Latvju enciklopēdijas pirmā grāmata (1950).

**Latvju enciklopēdija** ir enciklopēdija, ko no 1950. līdz 1956. gadam trīs sējumos izdeva trimdas latviešu Stokholmas izdevniecība "Trīs zvaigznes" Arveda Švābes redakcijā. 1962. gadā iznāca papildinājumi ceturtajā sējumā.

No 1983. līdz 1990. gadam Amerikas Latviešu apvienības Latviešu institūts Edgara Andersona redakcijā izdeva tās papildinājumu **Latvju enciklopēdija 1962-1982** četros sējumos (A-Šm). 2006. gadā iznāca Latvju enciklopēdijas piektais sējums (Šn-Ž).

2005. gadā apgāds "Antēra" izdeva Latvju enciklopēdijas atkārtotu izdevumu.

## Atsauces

 
## Ārējās saites
* Latvju enciklopēdijas šķirkļi, kas pārpublicēti Historia.lv
Latvieši un Latvija (rakstu krājums)

thumb|Rakstu krājums
**"Latvieši un Latvija"** ir 2013. gadā Latvijas Zinātņu akadēmijas izdots akadēmisku rakstu krājums četros sējumos Jāņa Stradiņa vadībā.

## Saturs
* Pirmais sējums "Latvieši" (atbildīgie redaktori Ilga Jansone un Andrejs Vasks), kurā apkopoti raksti par latviešiem kā etnosu,
* Otrais sējums "Valstiskums Latvijā un Latvijas valsts — izcīnītā un zaudētā" (atbildīgie redaktori Tālavs Jundzis un Guntis Zemītis), kurā apkopoti raksti par Latvijas valsts tapšanu un neatkarības zaudēšanu,
* Trešais sējums "Atjaunotā Latvijas valsts" (atbildīgie redaktori Tālavs Jundzis un Guntis Zemītis), kurā apkopoti raksti par Latvijas valsts neatkarības atjaunošanu un mūsdienu Latvijas valstiskajām izpausmēm,
* Ceturtais sējums "Latvijas kultūra, izglītība, zinātne" (atbildīgie redaktori Viktors Hausmanis un Maija Kūle), kurā apkopoti raksti par Latvijas kultūru, izglītību un zinātni.
Ūdens planēta

thumb|250px|Hipotētiska ūdens planēta ar diviem dabiskajiem pavadoņiem
**Ūdens planēta**, dažkārt saukta arī par **ūdens pasauli**, ir hipotētiska citplanēta, kuras virsmu pārklāj viens milzīgs un nepārtraukts okeāns.

Jau kopš 21. gadsimta sākuma atsevišķi pētījumi un datorsimulācijas, kurās tika pārbaudīti dažādi planētu veidošanās modeļi, paredzēja, ka vismaz teorētiski šāda veida ūdens pasaulēm būtu jāeksistē, kas veidotu tā saukto vidusposmu starp mazākajām Zemes grupas planētām un lielākajām gāzu planētām. Šāda planētu kategorija ir kļuvusi ticamāka un aktuālāka tieši pēdējo gadu laikā, kad astronomiem arvien biežāk izdodas atklāt citplanētas, kas diametra un masas ziņā ir lielākas nekā Zeme, taču mazākas par Urānu un Neptūnu — Saules sistēmas mazākajām gāzu planētām. Tomēr, lai pēc iespējas precīzāk identificētu, vai konkrētā citplanēta ir potenciāla ūdens pasaule vai gāzu planēta, ir jāņem vērā arī šīs planētas blīvums. 

Patlaban daži no potenciālajiem kandidātiem uz šādas planētas statusu varētu būt 2009. gadā atklātā citplanēta GJ 1214 b un 2011. gadā atklātā citplanēta Kepler-22b.

## Raksturojums
### Izcelsme

Tā kā Saules sistēmā nav sastopama neviena ūdens planēta, mūsu zināšanas par šo planētu izcelsmi ir samērā mazas. Tomēr par spīti tam pastāv teorijas, kas cenšas izskaidrot, kā šīs planētas varēja rasties, kur viena no populārākajām teorijām ir saistīta ar tā saukto planētas migrācijas procesu. Proti, zinātnieki pieļauj domu, ka ūdens planētas ir izveidojušās savu zvaigžņu sistēmu attālajos reģionos — līdzīgi kā ārējās planētas Saules sistēmā  — kur tās sākotnēji ir bijušas ledus planētas ar ievērojami lielu daudzumu ūdeni, amonjaku un oglekļa dioksīdu. Laika gaitā tās sākušas migrēt savu zvaigžņu sistēmu iekšējā reģiona virzienā un, nonākot pietiekami tuvā orbītā ap savu zvaigzni, ledus kārta planētas virsmu pārvērtusi vienā lielā okeānā. No mūsdienu datorsimulācijām iespējams secināt, ka planētu migrācija no zvaigžņu sistēmas ārējā reģiona uz iekšējo reģionu un otrādi ir iespējama, taču tā nebūt nenozīmē, ka tā ir simtprocentīgi pareiza.

### Fizikālās īpašības
Lai gan vairāk nekā vienu trešo daļu (70,8 %) Zemes virsmas klāj ūdens, to neiekļauj ūdens planētu kategorijā, jo tikai 0,05 % no Zemes kopējās masas sastāda ūdens kārta, kas ir tikai dažus kilometrus dziļa. Savukārt uz ūdens planētām ūdens varētu sastādīt vairāk kā 10 % no kopējās planētas masas, kur ūdens kārtas dziļums būtu mērāms vairākos simtos kilometru. Šādos apstākļos spiediens ūdens planētu dzelmēs būtu ievērojami lielāks, nekā tas ir novērojams uz Zemes — līdz pat 10 miljoniem atmosfēru un vairāk — kas visticamāk novestu pie cietas ledus kārtas veidošanās šo akvaplanētu dzelmēs. Turklāt pastāv samērā liela iespēja, ka šo citplanētu okeāni būs krasi atšķirīgi no tiem okeāniem, kas ir sastopami uz Zemes — proti, tie varētu lielākoties sastāvēt ne tikai no tīra ūdens — ūdeņraža un skābekļa — bet arī no cita veida ķīmiskajiem savienojumiem un minerālvielām, kā, piemēram, no amonjaka, metāna u.tml.

## Skatīt arī
* Karstie jupiteri
* Ledus planēta
* Ūdens

## Atsauces
Balta (upe)

**Balta** (arī **Balda**) ir upe Latgalē, Daugavas labā krasta pieteka Augšdaugavas novadā. Sākas Ambeļu pagasta dienvidos pie Mīžusātas, plūst dienvidu virzienā pa Dagdas pauguraini. Upes augštece pārrakta un iztaisnota. Augšpus Izvaldas dzelzceļa stacijas tek caur vairākiem nelieliem ezeriem. 3 nelielas pietekas. Lejtecē Daugavas loku dabas parkā tek pa dziļu ieleju. Šķērso autoceļu A6 un Daugavpils—Indras dzelzceļu. Lielākās apdzīvotās vietas krastā ir Meļņica un Panteliški.

## Atsauces
Baltais ezers (Robežnieku pagasts)

**Baltais ezers** (arī **Baltezers**, **Beloje**; ) ir subglaciālas izcelsmes ezers Krāslavas novada Robežnieku pagastā uz Latvijas un Baltkrievijas robežas. Ezera kopējā platība 41,3 ha, no tiem 35,3 ha Latvijā, bet 6 ha — Baltkrievijā. Krasti slīpi, lēzeni, dibens dūņains, vietām smilšains. Dienvidaustrumos gar valsts robežu notece uz Melno ezeru. Mīt rauda, asaris, līdaka, karūsa, līnis, vēži. Ziemeļu krastā divas viensētas. Ir peldvieta.

## Atsauces
Baltais ezers (Indras pagasts)

**Baltais ezers** vai **Beloje** ir subglaciālas izcelsmes ezers Krāslavas novada Indras pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos pie autoceļa V628. Krasti slīpi, lēzeni, dibens dūņains, vietām smilšains, oļains. Ziemeļu gals aizaug. Dienvidu galā notece uz Garo ezeru. Mīt līdaka, asaris, plaudis, karūsa, rauda, līnis. Krastos vairāki ciemi: dienvidos — Vaivodi, austrumos — Baltā, rietumos — Dargeļeva. Ir peldvieta.

## Atsauces
Beloje (nozīmju atdalīšana)

**Beloje** var būt:
* Belojes ezers Krievijā, Vologdas apgabalā
* Baltā ezera Kastuļinas pagastā cits nosaukums
* Baltā ezera Indras pagastā cits nosaukums
* Baltā ezera Robežnieku pagastā cits nosaukums
* Baltās ciema agrākais nosaukums
* Suklādes Baltā ezera cits nosaukums
USA-264

***USA-264***, zināms arī kā ***NRO L-55***, ir ASV militāro pavadoņu pāris. Tie orbītā tika palaisti 2012. gada septembrī Nacionālā izmeklēšanas biroja vajadzībām. 

*USA-264* ir radioelektroniskās izlūkošanas sistēmas *[[Naval Ocean Surveillance System]]* pavadoņi, kuri uztver kuģu raidītos signālus. Tos parasti palaiž pāros. *USA-264* varētu būt trešās vai pat ceturtās paaudzes *NOSS* aparāti. 

*NRO L-55* tika palaisti  12:49 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas V/401]]* (numurs *AV-058*) no Vandenberga Gaisa spēku bāzes. Kopā ar tiem kā sekundārā krava palaisti 13 nanopavadoņi *[[SNaP-3 Alice]]*, *[[SNaP-3 Eddie]]*, *[[SNaP-3 Jimi]]*, *[[LMRSTSat]]*, *[[SINOD-D 1]]*, *[[SINOD-D 3]]*, *[[AeroCube 5C]]*, *[[OCSD A]]*  (*AeroCube 7A*), *[[ARC 1]]*, *[[BisonSat]]*, *[[Fox 1A]]*, *[[PropCube 1]]*.
Nanopavadoņi tika palaisti no iekārtas *Naval Postgraduate School CubeSat Launcher* (*NPSCUL*), kas bija piestiprināta *Centaur* raķešpakāpes apakšdaļā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NOSS-3 Gunter Dirk Krebs, 
* USA 264 n2yo.com
Melnais ezers

**Melnais ezers** var būt:
* Melnais ezers Ambeļu pagastā
* Melnais ezers Kupravas pagastā
* Melnais ezers Olaines pagastā
* Melnais ezers Robežnieku pagastā
* Melnais ezers Salienas pagastā
* Melnais ezers Sventes pagastā
* Cepļu ezera cits nosaukums
* Čornoje ezera Kastuļinas pagastā cits nosaukums
* Melnezera Lēdurgas pagastā cits nosaukums
* Melnezera Indras pagastā cits nosaukums
* Melnezera Praulienas pagastā cits nosaukums
* Melnezera Daudzeses pagastā cits nosaukums
* Suklādes Melnā ezera cits nosaukums
Burhards fon Etingens

**Burhards fon Etingens** (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes zirgkopības speciālists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1850. gadā Kalkūnu muižas īpašnieka Augusta fon Etingena un viņa sievas Idas, dzimušas Vilkenas, ģimenē.
No 1866. līdz 1868. gadam mācījās Bērzaines ģimnāzijā. No 1869. līdz 1872. gadam studēja matemātiku Tartu Universitātē, uzņemts studentu korporācijā *[[Livonia]]*. No 1873. gada dienēja Prūsijas armijā. Pēc demobilizācijas nodarbojās ar zirgkopību. No 1895. līdz 1912. gadam bija Trakēnenes zirgu staļļu (*Hauptgestüt Trakehnen*) vadītājs - landstaļļmeistars (*Landstallmeister*) Austrumprūsijā (tagad Jasnaja Poļana, Ņesterovas rajons, Krievijas Federācija). Nodarbojās ar Traķēnes zirgu šķirnes attīstīšanu.

## Darbi

Horse Breeding Burchard von Oettingen 1909.jpg|Zirgkopība (angliski, 1909)
Die Pferdezucht Burchard von Oettingen 1918.jpg|Zirgkopība (vāciski, 1918)
Das Vollblutpferd Burchard von Oettingen 1920.jpg|Tīrasiņu zirgs (1920)


## Ārējās saites
*
*Etingena biogrāfija Altefeldes zirgu staļļu mājaslapā , 
*Etingena grāmata ''Horse breeding in theory and practice''
Kārniņi

**Kārniņi** ir ciems Jelgavas novada Jaunsvirlaukas pagastā, pie Vircavas upes un autoceļa V1071 (Mežciems-Staļģene-Stūrīši).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Autoceļš V586

**V586** autoceļš **Sondori—Burzava** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu A13 pie Sondoriem ar autoceļu V574 pie dzelzceļa līnijas Kārsava—Rēzekne, netālu no Djogiem un dzelzceļa stacijas „Burzava”. Autoceļš ir 2,6 km garš, klāts ar asfaltbetona segumu Sondoros un ar grants segumu visā atlikušajā garumā. Ceļš atrodas Rēzeknes novada Vērēmu pagastā.

## Atsauces
Ludvigs Neiburgs

**Ludvigs Neiburgs** (1871-1948) bija viens no sava laika lielākajiem Latvijas būvuzņēmējiem. Kredītsabiedrības "L. Neiburgs un Ko" īpašnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1871. gada 20. februārī Valgundes pagastā. Mācījās Rīgas Vācu amatniecības skolā. Strādāja Rīgā par mūrniekmeistaru, vēlāk nodibināja savu būvfirmu.
Miris 1948. gada 21. martā savā lauku mājā Valgundes pagastā.

## Sabiedriskā darbība
Ludvigs Neiburgs bija viens no savienības "Bezpartejiskais Nacionālais centrs" dibinātājiem un neoficiāliem līderiem, partijas Nacionālais Centrs Valdes (1921-1931) un Padomes dalībnieks (1921-1933).
Viņš bija arī Hipotēku bankas padomes priekšsēdētājs un Sporta biedrības Padomes dalībnieks.

## Uzbūvētās ēkas
* Rīgas pilsētas 2. slimnīca (1908-1910, tagad Paula Stradiņa Klīniskā universitātes slimnīca) 
* Latvijas Finanšu ministrijas ēka Smilšu ielā 1, 
* Daugavpils Vienības nams 
* blokmājas Ausekļa un J. Asara ielā Rīgā, 
* Jelgavas, Jēkabpils un Liepājas cukurfabrikas, 
* Gaujas tilts Siguldā,
* Krustpils—Jēkabpils tilts,
* Rīgas Brāļu kapi u.c.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, III šķira (1934)

## Atsauces
Melnais ezers (Robežnieku pagasts)

**Melnais ezers** (arī **Melnezers**, **Čornoje**; ) ir stipri aizaudzis subglaciālas izcelsmes ezers Krāslavas novada Robežnieku pagastā uz Latvijas un Baltkrievijas robežas. Ezera kopējā platība 17 ha, no tiem 8,8 ha Latvijā, bet 8,2 ha — Baltkrievijā. Krasti slīpi, lēzeni, zemi, dibens dūņains, dūņu slānis >3 m. Ar kanālu savienots ar Balto ezeru ziemeļos. Ezera dienvidaustrumu galā Baltkrievijas teritorijā iztek strauts uz Rosicas upi. Mīt rauda, karūsa, līnis, līdaka, ķīsis, asaris.

## Atsauces
Čornoje

**Čornoje** var būt:
* Čornoje — ciems Indras pagastā, Krāslavas novadā;
* Čornoje ezers Kastuļinas pagastā;
* Čornojes ezera cits nosaukums;
* Melnā ezera Robežnieku pagastā cits nosaukums;
* Melnās ciema cits nosaukums;
* Melnezera Indras pagastā cits nosaukums;
* Suklādes Melnā ezera cits nosaukums;
* Vasara ezera cits nosaukums.
Čornojes ezers

**Čornojes ezers** var būt:
* Čornojes ezers Brigu pagastā
* Melnā ezera Robežnieku pagastā cits nosaukums
* Melnezera Indras pagastā cits nosaukums
Telča

**Telča** () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Jihlavas apriņķī. Telčas centra apbūve iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 12. gadsimtā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.
 
## Fakti
1979. gadā Telčā tika uzņemta Vernera Hercoga filma "Voicehs".

## Atsauces

## Ārējās saites
Celmraugciems

**Celmraugciems** ir ciems Jelgavas novada Kalnciema pagastā, Lielupes kreisajā krastā un autoceļa V1065 tuvumā.

## Atsauces
Pontevedra

**Pontevedra** () ir pilsēta Spānijā pilsēta, kas atrodas Pireneju pussalas ziemeļrietumu daļā, pie Tomezas un Lerezas upes. Pilsēta atrodas Galisijas autonomajā novadā un Pontevedras provincē, 614 km attālumā no Spānijas galvaspilsētas Madrides.

Tā ir Pontevedras provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta, tā ir arī sestā lielākā Galisijas autonomā novada pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. Pilsētas kopējā platība ir 118,3 km2, pēc 2014. gada datiem pilsētā dzīvo 82 946 iedzīvotāji.

Pilsētas vēsturiskajā centrā un lielā daļā pārējās pilsētas ir aizliegta autosatiksme, ierobežojumi pastāv arī pārējā pilsētā. Pontevedra ir atzīta par vienu no pasaulē pieejamākajām pilsētām cilvēkiem ar īpašām vajadzībām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nasavas Ādolfs

**Nasavas Ādolfs** (; dzimis ap 1255. gadu, miris ) bija Nasavas grāfs, no 1292. gada Romiešu karalis un Svētās Romas impērijas valdnieks. Tā kā Ādolfu nekronēja Romas pāvests, viņš nekļuva par oficiālu Svētās Romas impērijas imperatoru.

Tā kā tronis nebija automātiski mantojams kā citās Eiropas karalistēs, iepriekšējais karalis Rūdolfs I Hābsburgs centās panākt, lai jau viņa dzīves laikā elektori ievēl viņa dēlu Albrehtu par Romiešu karali, bet elektori nevēlējās balsot par Albrehtu, kuru atbalstīja tikai Pfalcas Ludvigs II. Bohēmijas karali Vāclavu II atbalstīja Saksijas un Brandenburgas elektori. Ķelnes arhibīskapam izdevās 1292. gada 6. maijā panākt sev izdevīga kandidāta, māsas vīra Nasavas Ādolfa ievēlēšanu. Ievēlēšanu nodrošināja naudas kukuļu un zemju solījumi elektoriem. Ādolfs arī piekrita militāri atbalstīt arhibīskapu tā karos ar Ķelnes pilsētu un Brabantes hercogu. Ādolfa meitu Agnesi izprecināja Bohēmijas karaļa Vāclava II dēlam Rupertam. Ādolfs apsolīja apmierināt Vāclava II prasības pēc Hābsburgu Austrijas, Štīrijas un Karintijas zemēm, kuras iepriekš bija atradušās Vāclava II tēva Otokāra II valdījumā. Pēc vienošanās ar pārējiem elektoriem, 1292. gada 5. maijā Frankfurtē Maincas arhibīskaps ievēlēja Ādolfu par karali, un 1. jūlijā viņu Āhenē kronēja Ķelnes arhibīskaps. Elektori bija pārliecināti, ka ieguvuši sev paklausīgu valdnieku, taču Ādolfs atstāja Albrehtam Hābsburgu zemes. Ārpolitikā Ādolfs turpināja Ķelnei izdevīgo sadarbību ar Angliju, kas bija vērsta pret Franciju, kas nebeidza mēģinājumus iegūt impērijas rietumu zemes Lionas un Lotringas apkārtnē. Luksemburgas grāfs Heinrihs, nākamais imperators Heinrihs VII šajā laikā kļuva par Francijas vasali. 1294. gadā Ādolfs izveidoja aliansi ar Anglijas karali Edvardu I, kurš viņam sniedza finansiālu atbalstu. Tas radīja Hābsburgu Albrehta aliansi ar Francijas karali Filipu IV. Ādolfs pieteica karu Francijai, taču reāla karadarbība nesākās. Ar Anglijas naudu Ādolfs iegādājās zemes Tīringenē, palielinot savu varas bāzi. Ādolfa centieni nostiprināties izraisīja Maincas arhibīskapa Gerharta un Bohēmijas Vāclava II neapmierinātību. 1297. un 1298. gadā Maincas, Austrijas, Bohēmijas, Brandenburgas un Saksijas elektori savstarpēji tiekoties izveidoja aliansi pret Ādolfu, atcēla viņu no troņa 1298. gada 23. jūnijā, un par jauno karali ievēlēja Hābsburgu Albrehtu. Tas bija pirmais gadījums Svētās Romas impērijas vēsturē, kad valdnieka gāšanu veica bez baznīcas ekskomunikācijas. Kritis Gellheimas kaujā, cīņā pret jaunievēlēto karali Albrehtu I.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tušķi

**Tušķi** ir ciems Jelgavas novada Līvbērzes pagastā, pie Svētes upes, autoceļu P97 (Jelgava—Dobele—Annenieki), P98 (Jelgava (Tušķi)—Tukums) un V1065 (Tušķi—Kalnciems) krustojumā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Fēlikss Kerstens

**Fēlikss Kerstens** (, dzimis , miris ) bija Tartu dzimis vācbaltiešu izcelsmes masieris. No 1907. līdz 1911. gadam mācījās Cēsīs. Otrā pasaules kara laikā bija Heinriha Himlera personīgais masieris. Izmantojot ietekmi uz Himleru, Kerstenam izdevās palīdzēt koncentrācijas nometnēs ieslodzītajiem cilvēkiem. Pēc kara publicējis memuārus, saņēmis valsts apbalvojumus.

## Ārējās saites

* Fēlikss Kerstens World War II Database 
*
* Juka Rislaki. Kerstena saraksts jeb Noslēpumainais cilvēks no Cēsīm
Lielvircava

**Lielvircava** ir ciems Jelgavas novada Platones pagastā, pie Audruves upes ietekas Vircavā, autoceļu V1072 (Platones stacija—Sesava—Lietuvas robeža) un V1086 (Lielvircava—Oglaine—Zāģeri) krustojumā. 

Apdzīvotā vieta veidojusies Lielvircavas muižas  (*Groß-Würzau*) centrā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Cilvēki
* Juris Alunāns (1832-1864) — viens no jaunlatviešu kustības dalībniekiem, latviešu nacionālās valodniecības pamatlicējs apglabāts Lielvircavas kapos.

## Atsauces
Maksimovas ezers

**Maksimovas ezers** (arī **Maksimavas ezers** ) ir stipri aizaugošs brūnūdens ezers Krāslavas novada Indras pagastā uz Latvijas un Baltkrievijas robežas. Ezera kopējā platība 45,7 ha, no tiem 16,1 ha Latvijā, bet 29,6 ha — Baltkrievijā. Krasti zemi, dibens dūņains, dūņu slānis >3 m. Ezera Baltkrievijas daļā viena 0,8 ha liela sala. Dienvidaustrumu galā Baltkrievijas teritorijā iztek strauts uz Rosicas upi. Mīt karūsa, līnis, rauda, līdaka. Ir peldvieta.

## Atsauces
Dolgojes ezers (Indras pagasts)

**Dolgojes ezers** (arī **Garais ezers**, **Dolgoje**, **Ilgezers**, **Dovhaje**; ), ir šaurs un garš ezers līkumotā ezergultnē Krāslavas novada Indras pagastā uz Latvijas un Baltkrievijas robežas. Ezera kopējā platība 20 ha, no tiem 15 ha Latvijā, bet 5 ha — Baltkrievijā. Ziemeļaustrumu galā Baltkrievijas teritorijā iztek strauts uz Čornajes ezeru un tālāk uz Rosicu.

## Atsauces
Lielais Borvinkas ezers

**Lielais Borvinkas ezers** (arī **Borovinka ezers**, **Vanaga ezers**, **Barvinoks**; ), ir ezers Krāslavas novada Kaplavas pagastā uz Latvijas un Baltkrievijas robežas Augšdaugavas aizsargājamā ainavu apvidus teritorijā. Ezera kopējā platība 8,4 ha, no tiem 2,8 ha Latvijā, bet 5,6 ha — Baltkrievijā. Ietek strauts no Mazā Borvinkas ezera, iztek strauts uz Bercas ezeru Baltkrievijā.

## Atsauces
Vanagu ezers

**Vanagu ezers** var būt:
* Vanagu ezers Skujenes pagastā
* Lielā Borvinkas ezera cits nosaukums
* Patmalnieku ezera Prodes pagastā cits nosaukums
* Vanadziņa ezera cits nosaukums
Chrysolina haemoptera

***Chrysolina haemoptera*** ir lapgraužu dzimtas suga, kurā ietilpst 4 pasugas. Šī suga ir sastopama Latvijā.

## Izplatība
Nominālā pasuga (*C. haemoptera haemoptera*) ir izplatīta Eiropā un Anatolijā; *C. haemoptera byzantia* ir sastopama Turcijā; *C. haemoptera corvina* — Itālijā; *C. haemoptera persica* — Irānā. *Chrysolina haemoptera* ir reģistrēta arī Himalajos, iespējams tā ir nominālā pasuga.

## Pieaugušo īpatņu apraksts
Pieaugušo vaboļu (imago) ķermeņa garums ir 5 — 9 mm. Ķermenis ir tumši zils, gandrīz melns, vai melns, spīdošs. Ķermenis ir izliekts, īss, ovāls. Segspārni ir ar rupjiem punktiem, kas vietām veido īsas rindas.

## Ekoloģija
*Chrysolina haemoptera* dzīvo līdzenumos, klinšu un pilsētas apvidū. Atzīst sausās apvidus. Barojas ar  augiem no ceļteku (šaurlapu ceļteka, lielā ceļteka, jūrmalas ceļteka, vidējā ceļteka, *[[Plantago coronopus]]*, parastā vīrcele) un rubiju dzimtām (madaras).

### Dabiskie ienaidnieki
Uz *Chrysolina haemoptera* parazitē dažādi divspārņi un plēvspārņi. Divspārņi no *[[Policheta unicolor]]* sugas (no kāpurmušu dzimtas) ir kāpuru endoparazīti. *[[Anaphes chrysomelae]]* plēvspārņi no *[[Mymaridae]]* dzimtas ir olu endoparaziti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* *[http://www.gbif.org/species/4308838 Chrysolina haemoptera (Stephens)]*. GBIF.org
* *[https://web.archive.org/web/20111113104909/http://www.biol.uni.wroc.pl/cassidae/European%20Chrysomelidae/chrysolina%20haemoptera.htm Chrysolina haemoptera (Linnaeus, 1758)]*. Wydział Nauk Biologicznych
Erkils Puaro

**Erkils Puaro** () ir izdomāts beļģu izmeklētājs, kura autore ir Agata Kristi.

Puaro ir viens no rakstnieces populārākajiem tēliem. Laikā no 1920. līdz 1975. gadam parādījies 33 romānos, vienā lugā un vairāk nekā 50 īsajos stāstos. Darbi par viņu tikuši ekranizēti filmās un televīzijas seriālos. Puaro ir attēlojuši vairāki aktieri, tai skaitā Deivids Sušē, Pīters Ustinovs, Alberts Finijs, Orsons Velss un Kenets Brana. Par ievērojamāko Puaro attēlotāju tiek uzskatīts Sušē, kas viņu tēloja *Agatha Christie's Poirot* seriālā 13 sezonas.

Puaro bija policists Beļģijā. Pirmā pasaules kara aizbēga uz Angliju, tur viņš apmetās netālu no sievietes, kas viņam palīdzēja uzsākt jauno dzīvi, mājas. Pēc sievietes nogalināšanas izmeklēšanas un vainīgā atrašanas Britu slepenais dienests uzticēja Puaro citu lietu izmeklēšanu.

Pēc Puaro nāves pēdējā Kristi romānā laikraksta *[[The New York Times]]* pirmajā lapā tika publicēts Puaro nekrologs — viņš ir pirmais tēls, kura nekrologs publicēts laikraksta pirmajā lapā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Beļānu ezers

**Beļānu ezers** (arī **Balta ezers**, **Baltais ezers**, **Baltezers**, **Bjaļe**; ) ir ezers Augšdaugavas novada Skrudalienas pagastā uz Latvijas un Baltkrievijas robežas. Ezeram līčaina ezerdobe, kopējā platība 94 ha, no tiem 55,4 ha — Latvijā, bet 38,6 ha — Baltkrievijā. Krasti zemi, lēzeni, dienvidos stāvi, dibens dūņains, siekstains, vietām smilšains. Ietek strauts no Beļankas ezera, iztek Kuriļišku upīte uz Valņaņišku ezeru. Mīt līnis, karūsa, asaris, līdaka, rauda. Ziemeļos no ezera iet autoceļš P68, pie kura atrodas Silenes robežpārejas punkts.

## Atsauces
Sitas ezers

**Sitas ezers** (arī **Sita**; ), ir ezers Augšdaugavas novada Skrudalienas pagastā uz Latvijas un Baltkrievijas robežas. Ezera Latvijas daļa ietilpst Silenes dabas parka teritorijā. Ezeram pakavveida ezerdobe, kopējā platība 186 ha, no tiem 43,1 ha — Latvijā, bet 142,9 ha — Baltkrievijā. Viena 2,3 ha liela sala. Krasti lēzeni, dienvidos stāvi, dibens dūņains, smilšains. Ietek četri grāvji un strauti, iztek strauts uz Riču ezeru. Mīt plaudis, līdaka, rauda, līnis, asaris, ezera salaka (sniedze), plicis, ķīsis. Ir peldvietas. Ziemeļaustrumu krastā Baltkrievijā Krivaseļu ciems.

## Atsauces
Punktu mākonis

thumb|Personas siluets izmantojot punktu mākoni
**Punktu mākonis** (angļu: *point cloud*) ir datu kopums par punktiem kādā koordinātu sistēmā.

Trīsdimensiju koordinātu sistēmā šie punkti parasti tiek definēti ar X, Y, un Z koordinātām, un bieži tiek izmantoti, lai attēlotu objekta ārējo virsmu, formu u.c.

Punktu mākoni var izveidot, izmantojot, piemēram, 3D skeneri. 3D skeneris izvieto lielu daudzumu punktu uz objekta virsmas un bieži vien arī izvada punktu mākoni kā datu failu tālākai apstrādei.

3D skenēšanas procesā iegūtais punktu mākonis tiek izmantots dažādiem mērķiem, tostarp, lai izveidotu 3D CAD modeļus saražotajām detaļām, metroloģijā / kvalitātes pārbaudē, animāciju veidošanā un liela mēroga vizualizācijās.

Ģeogrāfiskajās informācijas sistēmās punktu mākonis ir viens no galvenajiem avotiem, lai veidotu digitālos augstuma moduļus reljefiem. Līdzīgi, punktu mākonis tiek izmantots, lai veidotu pilsētvides 3D modeļus.

Punktu mākonis var tikt arī izmantots, lai reprezentētu tilpuma datums, kas, piemēram, tiek izmantoti medicīniskajā attēlveidošanā.

Kaut punktu mākonis var tikt atveidots un apskatīts, to uzreiz tieši nevar izmantot 3D lietotnēs. Lai punktu mākoni izmantotu 3D lietotnēs, parasti tas tiek pārveidots uz poligonu tīklojuma (polygon mesh) vai trīsstūra tīklojuma (triangle mesh) modeli, NURBS virsmas modeli vai CAD virsmas modeli.

## Skatīt arī
* Poligonu tīkls
* 3D datorgrafikas programmas
* NURBS
* Datorizētā projektēšana (CAD)
* Ģeogrāfiskā informācijas sistēma

## Ārējās saites
# Rusinkiewicz, S. and Levoy, M. 2000. QSplat: a multiresolution point rendering system for large meshes. In Siggraph 2000. ACM , New York, NY, 343—352. DOI=http://doi.acm.org/10.1145/344779.344940
# Meshing Point Clouds A short tutorial on how to build surfaces from point clouds
# Sitek et al. "Tomographic Reconstruction Using an Adaptive Tetrahedral Mesh Defined by a Point Cloud" ''IEEE Trans. Med. Imag.'' 25 1172 (2006)
# From Point Cloud to Grid DEM: A Scalable Approach 
# K. Hammoudi, F. Dornaika, B. Soheilian, N. Paparoditis. Extracting Wire-frame Models of Street Facades from 3D Point Clouds and the Corresponding Cadastral Map. International Archives of Photogrammetry, Remote Sensing and Spatial Information Sciences (IAPRS), vol. 38, part 3A, pp. 91—96, Saint-Mandé, France, 1—3 September 2010.
Cryptocephalus

***Cryptocephalus*** ir lapgraužu dzimtas ģints, kurā ietilpst aptuveni 1700 sugas.

## Izplatīšanās
Šis ir kosmopolīts taksons, kurā ietilpst vairāk nekā 1700 sugas. Ap 660 no tām ir izplatītas Palearktikas apgabalā. Vairāk nekā 470 sugas ir izplatītas Āfrikas apgabalā. Austrālijā ir atzīmēts virs 250 sugām, dažas sugas ir introducētas no Palearktikas.

Latvijā ir sastopamas 37 sugas:
* suga: *[[Cryptocephalus androgyne]]* Marseul, 1875
* suga: *[[Cryptocephalus anticus]]* Suffrian, 1848
* suga: *[[Cryptocephalus aureolus]]* Suffrian, 1847 nec Seidlitz, 1875
* suga: *[[Cryptocephalus biguttatus]]* (Scopoli, 1763)
* suga: *[[Cryptocephalus bilineatus]]* (Linnaeus, 1767)
* suga: *[[Cryptocephalus bipunctatus]]* (Linnaeus, 1758)
* suga: *[[Cryptocephalus chrysopus]]* (Gmelin, 1788)
* suga: *[[Cryptocephalus cordiger]]* (Linnaeus, 1758)
* suga: *[[Cryptocephalus coryli]]* (Linnaeus, 1758)
* suga: *[[Cryptocephalus decemmaculatus]]* (Linnaeus, 1758)
* suga: *[[Cryptocephalus distinguendus]]* Schneider, 1792
* suga: *[[Cryptocephalus elegantulus]]* Gravenhorst, 1807
* suga: *[[Cryptocephalus exiguus]]* Schneider, 1792
* suga: *[[Cryptocephalus flavipes]]* Fabricius, 1781
* suga: *[[Cryptocephalus frontalis]]* Marsham, 1802
* suga: *[[Cryptocephalus fulvus]]* Goeze, 1777
* suga: *[[Cryptocephalus hypochoeridis]]* (Linnaeus, 1758)
* suga: *[[Cryptocephalus labiatus]]* (Linnaeus, 1761)
* suga: *[[Cryptocephalus moraei]]* (Linnaeus, 1758)
* suga: *[[Cryptocephalus nitidulus]]* Fabricius, 1787
* suga: *[[Cryptocephalus nitidus]]* (Linnaeus, 1758)
* suga: *[[Cryptocephalus ocellatus]]* Drapiez, 1819
* suga: *[[Cryptocephalus octopunctatus]]* (Scopoli, 1763)
* suga: *[[Cryptocephalus pallifrons]]* Gyllenhal, 1813
* suga: *[[Cryptocephalus parvulus]]* O.F.Müller, 1776
* suga: *[[Cryptocephalus pini]]* (Linnaeus, 1758)
* suga: *[[Cryptocephalus populi]]* Suffrian, 1848
* suga: *[[Cryptocephalus punctiger]]* Paykull, 1799
* suga: *[[Cryptocephalus pusillus]]* Fabricius, 1777
* suga: *[[Cryptocephalus pygmaeus]]* Fabricius, 1792
* suga: *[[Cryptocephalus quadripustulatus]]* Gyllenhal, 1813
* suga: *[[Cryptocephalus querceti]]* Suffrian, 1848
* suga: *[[Cryptocephalus rufipes]]* (Goeze, 1777)
* suga: *[[Cryptocephalus sericeus]]* (Linnaeus, 1758)
* suga: *[[Cryptocephalus sexpunctatus]]* (Linnaeus, 1758)
* suga: *[[Cryptocephalus signatifrons]]* Suffrian, 1847
* suga: *[[Cryptocephalus solivagus]]* Leonardi & Sassi, 2001
* suga: *[[Cryptocephalus vittatus]]* Fabricius, 1775

Lietuvā, savukārt, ir atzīmētas 34 sugas, Igaunijā — 28 sugas, Baltkrievijā — 42 sugas.

## Pieaugušo īpatņu apraksts
Ģints diagnostiskās raksturīpašības:
* uz pronotuma bazālas malas ir sīkas smailes;
* pronotuma punktiņi ir izteikti;
* interkoksāls prosternāls izaugums ir ass, divvirsmu;
* prosternuma priekšēja mala viendabīgi ieliekta vai ar mediālu izstiepumu;
* interkoksāls plašums ir vienāds vai lielāks par koksāla dobuma plašumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Liepupes muiža

thumb|250px|Liepupes muižas kungu māja (2014)
thumb|250px|Liepupes muižas kungu mājas pārbūve 2011. gadā
thumb|250px|right|Liepupes muiža senāk
**Liepupes muižas** jeb **Perniģeles muižas** () pils ir baroka stilā 1751. gadā celta muižas kungu māja Liepupē. Viena no vislabāk saglabātajām 18. gadsimta muižu pilīm Vidzemē.

## Vēsture
Perniģeles muiža izveidojusies senajā līvu Metsepoles zemē, kas kopš 13. gadsimta sākuma ietilpa Rīgas arhibīskapijas Līvu galā.  Zināms, ka 15. gadsimtā Perniģeles draudzes novads izlēņots dažādām Rīgas arhibīskapu vasaļu dzimtām - Fītinghofiem (1403), Ikšķiļiem, Koskuliem (1467), Rozeniem (1490). Zviedru Vidzemes laikā 1630. gadā to ieguva A. Tīzenhauzens.

Pēc Vidzemes pievienošanas Krievijas Impērijai 18. gadsimtā muiža piederēja Meku dzimtas atzaram (). Tagadējo muižas kungu māju 1751. gadā uzcēla Rīgas mūrniekmeistars Johans Andreass Hāberlands (Kristofa Hāberlanda tēvs) pēc  muižas īpašnieka Frīdriha Vilhelma fon Meka atraitnes Annas Sofijas pasūtījuma.
1792. gadā mājskolotājs Garlībs Merķelis strādāja par palīgu pie Liepupes muižas īpašnieka Frīdriha fon Meka, kurš tikko bija atgriezies mājās pēc studijām Vācijas universitātēs. Kad F. Meku ievēlēja par Rīgas apriņķa tiesas locekli, Merķelim bija iespēja iepazīties ar dzimtcilvēku tiesu aktiem, ko viņš vēlāk izmantoja traktātā "Latvieši".

Kopš 1829. gada muiža trīs paaudzēs piederēja fon Zengeriem, pēc 1920. gada zemes reformas 1922. gadā muižu viņiem atsavināja, un Perniģeles muiža tika sadalīta 92 vienībās (7 bija rentes mājas) 2498 ha kopplatībā. 1930. gados muižā ierīkoja laukstrādnieku skolu.
Pēc Otrā pasaules kara bijušajā muižas kungu mājā bija iekārtots padomju saimniecības "Liepupe" kantoris. 2003. gadā muiža tika iekļauta 100 apdraudētāko pieminekļu sarakstā. Pakāpeniski tās īpašniece kopš 2004. gada muižas centra ēkas atjaunoja un tajās iekārtoja viesu namu.

## Apraksts
Kungu mājas pirmā stāva telpu interjers veidots kā kopēja, gaismas caurstrāvota telpa, kur zāles saplūst cita ar citu. Pirmā stāva telpas un pagrabs paredzēti viesu uzņemšanai. Otrajā stāvā un pārvaldnieka ēkā izvietoti 16 apartamenti. Liepupes muižu ieskauj 3,5 ha liels ainavu parks ezera krastā.

## Klēts
thumb|250px|Liepupes muižas klēts
Liepupes muižas klēts senākā daļa celta 18. gadsimtā, jaunākā 19. gadsimta beigās. 2003. gadā Liepupes klētī iebūvēja veikalu.

## Atsauces
Tršeštja

**Telča** () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Jihlavas apriņķī. Tršeštjas centrs ir pilsētbūvniecības piemineklis.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz 1349. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Cilvēki
Tršeštja ir austriešu ekonomista Jozefa Šumpētera (*Joseph Schumpeter*, 1883—1950) dzimtā pilsēta. No 1900. līdz 1907. gadam Tršeštjā brīvdienas pavadīja rakstnieks Francs Kafka (*Franz Kafka*, 1883—1924).
Pēterlauki

**Pēterlauki**, agrāk **Pētermuiža**, ir ciems Jelgavas novada Platones pagastā, pie autoceļa V1085 (Vircava—Platone). Pēterlaukos atrodas 1860. - 1870. gadā celtās Pēterlauku vējdzirnavas, kas ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Pētera muižu (*Gut Peterfeld*).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Pētermuiža

**Pētermuiža** var būt:

* Pētermuiža — ciems Aizkraukles novada Zalves pagastā;
* Pētermuiža — ciems Bauskas novada Vecsaules pagastā;
* Pētermuiža — ciems Bauskas novada Valles pagastā;
* Pētermuiža — ciems Līvānu novada Rožupes pagastā;
* Pēterlauku agrākais nosaukums.
Ledus planēta

thumbnail|Tiek uzskatīts, ka OGLE-2005-BLG-390Lb varētu būt ledus planēta
Par **ledus planētu** var uzskatīt ikvienu hipotētisku citplanētu, kuras virsmu lielākoties vai pilnībā pārklāj biezāka vai plānāka ledus kārta, kā arī ikvienu dabisko planētas pavadoni, kas lielākoties sastāv no ledus.

## Skatīt arī
* Karstie jupiteri
* Ūdens planēta
Jevgenija Stalidzāne

**Jevgenija Stalidzāne** ( — ) bija latviešu politiķe, 7. un 8. Saeimas deputāte. Bijusi Jaunās partijas, vēlāk — Latvijas Pirmās partijas biedre.

1968. gadā absolvēja Rīgas Politehnisko institūtu iegūstot specialitāti siltuma un elektroenerģijas procesu automatizācijā. Līdz politiskās karjeras sākšanai darbojusies arodbiedrībās, bija ilggadēja arodbiedrības «Enerģija» priekšsēdētāja.

## Politiskā darbība
1998. gadā J. Stalidzāne tika ievēlēta 7. Saeimā no Jaunās partijas saraksta, 2000. gadā no maija līdz augustam bija partijas Saeimas frakcijas vadītāja. 2000. gada decembrī izstājās no Jaunās partijas. 2002. gadā J. Stalidzāne bija starp Latvijas Pirmās partijas dibinātājiem, un rudenī no tās saraksta tika ievēlēta 8. Saeimā. Saeimā strādāja līdz 2006. gadam.

Pēc tam kandidējusi arī 9., 10. un 11. Saeimas vēlēšanās no politiskajiem spēkiem, kas bija saistīti ar Aināru Šleseru ("Par Labu Latviju", Šlesera Reformu partija LPP/LC, "Vienoti Latvijai"), taču ne reizi netika ievēlēta Saeimā.

J. Stalidzāne nomira . Apbedīta  Jelgavas Zanderu kapos.

## Atsauces
Stalidzāne

**Stalidzāne** var būt:

* Jevgenija Stalidzāne (1944—2015) — Latvijas politiķe;
* Patrīcija Stalidzāne (2002) — latviešu autosportiste.
Albrehts II Gudrais

**Albrehts II Gudrais** (; dzimis , miris ) bija Austrijas un Štīrijas hercogs no 1330. gada un Karintijas hercogs no 1335. gada līdz savai nāvei 1358. gadā. Nodibināja troņa mantošanas kārtību (*Albertinische Hausordnung*). Paplašināja savus īpašumus, stājoties laulībā ar Pfirtas Joannu. Izdeva valsts iekārtas likumus jeb t.s. "Kalnu grāmatas"(*Bergbüchel*) Štīrijai un Karintijai. Neveiksmīgi karoja ar Šveici, aplencot Cīrihi.

## Ārējās saites
Poķi (Platones pagasts)

**Poķi** ir ciems Jelgavas novada Platones pagastā, pie Platones upes, netālu no autoceļa A8 (Rīga—Jelgava—Lietuvas robeža (Meitene)).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
E-Lats

**SIA ''E Lats*** (darbojas ar zīmoliem ***E-Lats*** un ***E-kredīts***) ir [[Latvija]]s uzņēmums, kas darbojas finanšu un tirdzniecības jomā. Dibināts 2000. gadā. *E-Lats* ir [[Latvijas Lombardu asociācija]]s biedrs.

*E-Lats* nodarbojas ar lietotas sadzīves un sakaru tehnikas, juvelierizstrādājumu, zelta un sudraba pirkšanu un pārdošanu. Tas izsniedz aizdevumus pret ķīlu ([[lombards]]) vai bez nodrošinājuma. Pārdod [[Latvijas Banka]]s izdotās kolekcijas monētas. Tam ir 42 filiāles Rīgā un citās Latvijas filiālēs.

== Vēsture ==
Uzņēmums ar nosaukumu SIA ***A Lats*** dibināts 2000. gada 25. februārī. Tad arī atvērta lombarda pirmā filiāle. Līdz 2006. gadam atvērtas 8 filiāles.
2005. gada 19. oktobrī uzņēmums pārdēvēts par SIA ***Lombards A Lats***. 2005. gadā uzņēmums iestājās [[Latvijas Lombardu asociācija|Latvijas Lombardu asociācijā]].
2006. gada 26. aprīlī uzņēmums pārdēvēts par SIA ***E Lats***.
2006. gadā nopirkts interneta veikals *www.bestmarket.lv*, kurā varēja mainīt vai iegādāties jaunas preces.
2007. gadā izveidots [[Lietotu preču veikals|lietotu preču interneta veikals]] *www.e-lats.lv*.
2008. gadā izveidots radio vadāmo preču interneta veikals *www.ehobby.lv*.

2010. gadā pārņemta bankrotējusī Ogres stādu audzētava *Meristēmas*.
2011. gadā iegādāts uzņēmums SIA *E-kredīts* un uzsākta bezķīlas kredītu izsniegšana. 2011. gadā *E Lats'' iestājās Latvijas Ātro Kredītu Devēju Asociācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* E-Lats
* E-kredits
* ehobby.lv — radio vadāmo preču internetveikals
* e-stadi.lv — augļukoku stādi un ziedi
Grave

**Grave** var būt:

* Pēteris Grave (1921—2003), Latvijas psihiatrs un šahists;
* "Miesa" (), 2016. gada Francijas un Beļģijas šausmu filma.
Poķi

**Poķi** var būt:

*Poķi - mazciems Valmieras novada Valmieras pagastā
*Poķi - mazciems Jelgavas novada Kalnciema pagastā
*Poķi - vidējciems Jelgavas novada Platones pagastā
Eduards Prāmnieks

**Eduards Prāmnieks** (, dzimis , miris ) latviešu izcelsmes PSRS valsts darbinieks.

Dzimis laukstrādnieka ģimenē. 1917. gadā iestājās boļševiku partijā. Krievijas pilsoņu kara laikā bija politdarbinieks Latviešu strēlnieku daļās. Mācījies Rietumtautu Komunistiskajā universitātē un Sverdlova Komunistiskajā universitātē. Piedalījās kolektivizācijā. No 1934. līdz 1937. gadam - Gorkijas apgabala komunistiskās partijas pirmais sekretārs, bet no 1937. līdz 1938. gadam — Staļinas apgabala  pirmais sekretārs. Kā partijas organizācijas vadītājs ietilpa vietējās troikas sastāvā. No 1937. līdz 1938. gadam — VK(b)P CK loceklis. Arestēts 1938. gada 9. maijā, sodīts ar nāvi. 1956. gadā reabilitēts.

## Ārējās saites
*Par Prāmnieku hrono.ru
Baltais purvs (Mārkalnes pagasts)

**Baltais purvs** ir dabas liegums Alūksnes novadā. Izvietojies Mārkalnes pagasta ziemeļos, aizņem Balto pūru (74 ha) un apkārtējās mežu platības. Izveidots 1977. gadā kā dzērvenāju liegums, lai aizsargātu augstā purva, pārejas purva un purvainu mežu biotopus. Purvā daudz nelielu minerālsalu. Liegumā sastopamas tādas īpaši aizsargājamas augu sugas kā stāvlapu dzegužpirkstīte, plankumainā dzegužpirkstīte, purva sūnene, gada staipeknis; ligzdo zivjērglis. Dzērvenāji aizņem 54,2 ha, to segums 20—80 %, galvenokārt lielā dzērvene. Liegums ir iekļauts *[[Natura 2000]]* — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.

## Atsauces
Baltais purvs

**Baltais purvs** var būt:
* Baltais purvs Bilskas pagastā
* Baltais purvs Brenguļu pagastā
* Baltais purvs Džūkstes pagastā
* Baltais purvs Inešu pagastā
* Baltais purvs Launkalnes pagastā
* Baltais purvs Praulienas pagastā
* Baltais purvs Sējas pagastā
* Baltais purvs Sventes pagastā
* Baltais purvs Vijciema pagastā
* Baltais purvs Zlēku pagastā

* Baltā pūra Jaunalūksnes pagastā cits nosaukums
* Baltā pūra Jaunannas pagastā cits nosaukums
* Baltā pūra Mārkalnes pagastā cits nosaukums
Baptistu ticības apliecība (1689)

**1689. gada Baptistu ticības apliecība**, saukta arī par **Otro Londonas Baptistu apliecību**, ir izklāsts par kristīgo ticību no baptistu skatu punkta, kuri pieturējās pie kalvinisma pārliecības par glābšanu. Šo ticības apliecību, tāpat kā Vestministeras ticības apliecību (1646) un Savojas deklarāciju (1658) sarakstīja puritāņi, kuri vēlējās, lai viņu baznīca atspoguļotu biblisku mācību. Tādēļ, ka to pieņēma arī Filadelfijas Baptistu apvienība, tā tiek saukta arī par **Filadelfijas ticības apliecību**.**<nowiki/>**

## Vēsture
Ticības apliecība tika pirmo reizi publicēta Londonā 1677. gadā ar nosaukumu "Ticības apliecība, celta priekšā no daudzu draudžu kristiešu brāļiem un vecajiem, kristīti pēc viņu ticības apliecības Londonā un tautā. Ar pielikumiem par kristībām." Tā tika balstīta uz Vestministeres ticības apliecību (1646) un Savojas deklarāciju (1658), ar labojumiem, lai atspoguļotu Baptistu pārliecību par kristībām un draudzes pārvaldību. Tā tika izdota vēlreiz, ar tādu pašu noaukumu, 1688. un 1689. gadā.

## Atsauces
Karels Hromādka

**Karels Hromādka** (; , Lejasaustrija — , Prāga) bija Čehijas šahists.

## Biogrāfija
20. gadsimta sākumā bijis viens no Čehijas labākajiem šahistiem. 1912. gadā uzvarējis Viskrievijas šaha čempionāta B turnīrā, apsteidzot vēlāko Pasaules šaha čempiona nosaukuma pretendentu Jefimu Bogoļubovu. Sekmīgi piedalījies arī šaha turnīros Ķelnē (1911. gads, dalīta 2.-5. vieta) un Vīnē (1913. gads 1. vieta). Čehijas un Čehoslovākijas šaha čempionātos izcīnījis 2 zelta (1913, 1921), sudraba (1911) un bronzas (1927) medaļas. Čehoslovākijas izlases sastāvā piedalījies Pasaules šaha olimpiādē 1927. gadā, kā arī divās neoficiālajās šaha olimpiādēs (1924, 1936), kurās izcīnījis zelta (1924) medaļu komandu vērtējumā un zelta (1936) medaļu individuālajā vērtējumā.

Bagātinājis šaha atklātņu teoriju ar jaunām idejām. Par godu Hromādkam viens no Benoni aizsardzības variantiem tiek saukts par *čehu Benoni*: 1. d4 Zf6 2. c4 c5 3. d5 e5.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (neoficiālās Pasaules šaha olimpiādes)
Viljams Hartstons

**Viljams Hartstons** (; dzimis , Londonā) ir Lielbritānijas šahists un žurnālists.

## Biogrāfija
Daudzkārtējais Lielbritānijas šaha čempionātu laureāts - 1973. un 1975. gadā bijis uzvarētājs, bet 1967. un 1980. gadā izcīnījis sudraba medaļas. Sekmīgi startējis starptautiskajos šaha turnīros. Vienu no lielākajiem panākumiem guvis 1972. gadā Hastingsas turnīrā, kad aiz Benta Larsena un Volfganga Ūlmana ieņēmis 3. vietu. FIDE 1973. gadā Hartstonam piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Anglijas izlases sastāvā sekmīgi piedalījies šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1966, 1970-1978). Komandu kopvērtējumā izcīnījis bronzas (1976) medaļu, bet individuālā vērtējumā zelta (1970) un bronzas (1972) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1973-1983). Komandu kopvērtējumā izcīnījis bronzas (1980) medaļu;
* Pasaules studentu komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1966-1969). Komandu kopvērtējumā izcīnījis bronzas (1967) medaļu.

20. gadsimta 70. un 80. gados strādājis *[[BBC]]*, kur vadījis šaham veltītu televīzijas programmu *Play Chess*. Bijis arī laikrakstu *The Independent* un *Daily Express* žurnālists. Sarakstījis vairākas grāmatas par šaha tematiku.

Bijis precējies ar čehu izcelsmes starptautisko šaha lielmeistari Janu Bellinu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules studentu komandu šaha čempionāti)