open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ferdinands Neireiters

**Ferdinands Jozefs Neireiters** (, 1893—1946) bija austriešu patologs un tiesu medicīnas speciālists, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes (1923-1937), vēlāk Strasbūras Universitātes docētājs (1941-1944).

Iztsrādājis īpašu kriminālbioloģisku izmeklēšanas shēmu, kas tajā laikā saukta par Beļģijas-Latvijas shēmu.

## Dzīves gājums
Dzimis 1893. gada 23. jūlijā Budapeštā inženiera Ferdinanda fon Neireitera ģimenē. Mācījās ģimnāzijā Vīnē, studēja medicīnu Vīnes universitātē (1912-1919), piedalījās Pirmajā pasaules karā (1914-1918). Bija subasistents Vīnes universitātes Anatomijas institūtā (1919-1920), 1920. gadā aizstāvēja medicīnas doktora grādu, pēc tam asistents un prozektors Vīnes universitātes Tiesu medicīnas institūtā (1920-1922). 1923. gadā iecelts par Latvijas Universitātes tiesu medicīnas vecāko docentu, šajā amatā viņš strādāja līdz 1937. gadam. 
1927. gadā F. Neireiters nodibināja Rīgas pilsētas dzērāju labošanas punktu un bija viens no starptautiskās Kriminālbioloģijas biedrības (*Kriminalbiologischen Gesellschaft*) dibinātājiem. 1933. gadā viņu ievēlēja par Vācu dabaspētnieku akadēmijas *Leopoldina* (*Deutsche Akademie der Naturforscher Leopoldina*) locekli.

1937. gadā pārcēlās uz dzīvi Berlīnē, bija Vācijas impērijas Veselības ministrijas (*Reichsgesundheitsamt*) Kriminālbioloģijas pētniecības iestādes vadītājs (1937-1938). 1938. gadā Latvijas Universitāte viņam piešķīra *Dr. med. honoris causa* goda doktora nosaukumu.
1939. gadā vadīja tiesu medicīnas katedru Hamburgas universitātē, Otrā pasaules kara laikā profesors Strasbūras universitātē (1941-1944). 

Miris no tuberkulozes un vēža 1946. gada 7. jūnijā Peterštāles sanatorijā.

## Darbi
thumb|270px|F. Neireitera grāmata ''Wissen um fremdes Wissen'' (1935).
* Ķermeņa uzbūve un raksturs Latvju daiņās. Apcere ceturtajā latvju tautas dainu sējumā kopā ar Jāni Koceru (1929)   
* Tiesu medicīna un ārstu deontoloģija. Rīga: (1931)
* vāciski tulkojumi R. Blaumaņa "Ugunī" (1934) un "Raudupiete" (1935) 
* *Wissen um fremdes Wissen, auf unbekanntem Wege erworben: Eine experimentelle Untersuchung.* Gotha: Klotz, 1935.
* *Kriminalbiologie* (= *Handbücherei für den öffentlichen Gesundheitsdienst.* Band 14). Berlin: Heymanns, 1940.
* *Handwörterbuch der gerichtlichen Medizin und naturwissenschaftlichen Kriminalistik.* In Gemeinschaft mit zahlreichen Fachgenossen des In- und Auslandes bearbeitet und hrsg. von Ferdinand von Neureiter, Friedrich Pietrusky, Eduard Schütt. Berlin: Springer, 1940.

## Literatūra
* Friedrich Herber: *Gerichtsmedizin unterm Hakenkreuz*, Voltmedia, Paderborn 2006, .
* Walter Schwarzacher: *Ferdinand v. Neureiter zum Gedenken.*, Wien. Klin. Wschr. 1956, 932 Volltext

## Atsauces
Kubas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Kubas novietojums]]
**[[Kuba]]s adminstratīvo iedalījumu** veido **15 provinces** un **1 īpašā municipalitāte**, kuras sīkāk iedalās **168 municipalitātēs**. Pēc platības lielākā administratīvā iedalījuma vienība ir Kamagvejas province (15 413.8 km²), bet vismazākā — Huventudas sala (2419 km²). Pēc iedzīvotāju skaita visapdzīvotākā ir Havana (2 106 146 iedzīvotāji), bet vismazāk apdzīvota — Huventudas sala (84 263 iedzīvotāji).

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Īpašā pašvaldība

### Provinces

## Atsauces
Ikšķiles viduslaiku baznīca

**Ikšķiles viduslaiku baznīca** bija dievnams Ikšķilē, pašreizējā Svētā Meinarda salā. Baznīca un Ikšķiles viduslaiku pils ir vecākās mūra celtnes Baltijā. Nosaukta Svētās Marijas vārdā.

## Vēsture
thumb|left|200px|Ikšķiles baznīca (1877)

Baznīca Gotlandes akmeņkaļu vadībā uzcelta ap 1184. un 1185. gadu, tās celtniecību ierosinājis katoļu sludinātājs Meinards. Iespējams, baznīca uzcelta koka vai mūra baznīcas vietā. 1186. gadā šī kļuva par bīskapa katedrāli, kad Meinards tika iecelts par bīskapu. 1202. gadā kļuva par Rīgas domkapitula draudzes baznīcu pēc bīskapa rezidences pārcelšanas uz Rīgu. Ikšķiles baznīcā apglabāts gan Meinards, gan Bertolds — abi pirmie Livonijas bīskapi. Bertolda pīšļi gan 14. gadsimtā tika pārvesti uz Doma baznīcu Rīgā.

Dievnams bija 22×11 m liels, celts no kaļķakmens mūra. Draudzes telpā (11,25×11 m) esošais stabs telpu sadalīja divos jomos. Baznīcas plānā un būvformās novērojams Gotlandes viduslaiku baznīcu romānikas stils. Baznīca bija Baltijai neraksturīgā agrīno viduslaiku divjomu baznīcas tipa.

Vairākas reizes līdz 17. gadsimtam baznīca postīta karos. Nopostīta 1656. gada Otrajā Ziemeļu karā. Pēc tam tika veikta atjaunošana un daļēja pārbūve. 1688. gadā, iespējams, Ruperta Bindenšū vadībā veikts plašs remonts. Baznīca izpostīta Lielajā Ziemeļu karā 18. gadsimta sākumā, pēc tam atjaunota. 1864. gadā pie baznīcas novietota bīskapa Meinarda piemiņas plāksne. No 1879. līdz 1881. gadam Johana Daniela Felsko vadībā notika liela pārbūve.

Baznīca nopostīta Pirmā pasaules kara laikā. 1926. gadā tika izstrādāts atjaunošanas projekts, kuru nerealizēja. Līdz mūsdienām ir saglabājušās baznīcas drupas. 1960. gadu sākumā tika veikta uzmērīšana, arheoloģiskie izrakumi. Vēl tika veikta mūru nostiprināšana un konservācija. Arheologa Jāņa Graudoņa vadībā viss arheoloģiskais komplekss tika izpētīts no 1968. līdz 1975. gadam. Pēc tam līdz 1976. gadam ap baznīcu un pili uzbērta mākslīga sala. 1999. gadā salu nosauca Svētā Meinarda vārdā. Sala pasludināta par svētvietu. Salā uzstādīts 10 m augsts metāla krusts un akmens altāris.

Kopš 1990. gadiem pie baznīcas tiek organizētas Svētā Meinarda dienas.

Attēls:Ikšķiles baznīca 1912.jpg|Ikšķiles baznīca (1912)
Attēls:Ikšķiles baznīca 1917.jpg|Ikšķiles baznīcas drupas (1917)


## Atsauces

## Ārējās saites

* Ikšķiles baznīcas drupas uz Svētās Meinarda salas Daugavā
* Ikšķiles viduslaiku baznīca un pils

## Skatīt arī
* Ikšķiles luterāņu baznīca
Korsakova sindroms

**Korsakova sindroms** ir amnestiska sindroma paveids, kas rodas vitamīna B1 trūkuma dēļ, ko izraisa nepareizs uzturs, alkohola pārmērīga lietošana, kā arī ļoti bieži galvas smadzeņu traumas.
Alberts Erniņš

**Alberts Erniņš** ( — 1985. gada marts) bija Latvijas politiķis. Bijis 4. Saeimas deputāts, Latvijas Jaunsaimnieku un sīkgruntnieku partijas biedrs.

## Biogrāfija
Alberts Erniņš piedzima  (pēc baznīcgrāmatas ieraksta — ) Krustpils pagasta Sietnieku ciema saimnieka Jēkaba Ierniņa un Annas dzimušas Vītoliņas ģimenē.. Bija tehniķis, dzelzceļa stacijas priekšnieka palīgs.

1931. gadā tika ievēlēts 4. Saeimā no Latvijas Jaunsaimnieku un sīkgruntnieku partijas saraksta. Parlamentā darbojās līdz Ulmaņa apvērsumam 1934. gada maijā, pēc kura apcietināts un nogādāts Liepājas koncentrācijas nometnē, kur pavadīja vairākus mēnešus. Padomju okupācijas laikā nodarbojās ar kokamatniecību.

Miris 1985. gada martā Rīgā.

## Atsauces
Turss

**Turss** var būt:

*Gustavs Turss (1890-1973) - latviešu garīdznieks
*Jānis Turss (1876-1945) - latviešu mūziķis
Melnbārži

**Melnbārži** (agrāk arī **Melbārži**, **Gaujaslīči**) ir ciems Cēsu novada Zosēnu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta rietumdaļā Gaujas krastā pie autoceļa  V304  no novada centra Cēsīm un  no Rīgas. Melnbāržos atrodas pagasta pārvalde, Gaujaslīču kultūras nams, bibliotēka, Pērļupes pasta nodaļa, veikals. Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā ciema padomes un kolhoza «Gaujaslīči» centrālais ciemats.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Bergenes-Belzenes koncentrācijas nometne

**Bergenes-Belzenes koncentrācijas nometne** () bija koncentrācijas nometne Nacistiskajā Vācijā Otrā pasaules kara laikā. Atrodas netālu no Bergenes un Belzenes, ap 16 km uz ziemeļrietumiem no Celles.

Sākumā izveidota kā karagūstekņu nometne, 1943. gadā daļa no tās pārveidota par koncentrācijas nometni. Sākotnēji tika paredzēts, ka šī būs aizturēšanas nometne ebrejiem, ko apmainīt pret citās valstīs esošajiem vācu karagūstekņiem. Vēlāk nometne tika paplašināta, lai uzņemtu ebrejus no citām koncentrācijas nometnēm. Kopumā bija piecas satelītnometnes.

Nometne celta apmēram 10 tūkstošu ieslodzīto uzņemšanai, tomēr kara beigās pēc ebreju atsūtīšanas no citām koncentrācijas nometnēm Bergenē-Belzenē atradās 60 tūkstoši ieslodzīto, lielākajai daļai no viņiem nebija ne pajumtes, ne ēdiena. Lai arī šeit nebija gāzes kameru, no bada, pārslodzes, slimībām, izsitumu tīfa epidēmijas laikā no 1945. gada janvāra līdz aprīļa vidum nomira vairāk nekā 35 tūkstoši cilvēku. Šajā nometnē 1945. gada martā nomira arī Anna Franka, kuras dienasgrāmata kļuva slavena visā pasaulē.

Nometni  atbrīvoja britu karaspēks. Karavīri atklāja apmēram 60 tūkstošus ieslodzīto, no kuriem lielākā daļa bija nopietni slimi, kā arī 13 tūkstošus neapbedītu līķu. Šī bija pirmā no atbrīvotajām lielajām koncentrācijas nometnēm. 48 nometnes darbinieki tika tiesāti, 11 no tiem tika piespriests nāvessods. Pēc kara netālu no koncentrācijas nometnes tika atvērta pārvietoto personu nometne, kas kļuva par lielāko Vācijā. Lielākā daļa tās iemītnieku vēlāk emigrēja uz Izraēlu.

## Ārējās saites

* Memoriāls
* ASV holokausta memoriāla muzejs
Aida Prēdele

**Aida Prēdele** (dzimusi 1950. gada 29. novembrī Smiltenē, mirusi 2015. gada 19. jūlijā) bija latviešu žurnāliste, luterāņu mācītāja un politiķe. Bijusi vairāku Saeimas sasaukumu deputāte.

## Biogrāfija
A. Prēdele ir beigusi Smiltenes vidusskolu, kā arī Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultāti (1974. gadā), iegūstot žurnālistes izglītību. 1993. gadā beidza Latvijas Universitātes Teoloģijas fakultāti, iegūstot teoloģes izglītību.

Padomju laikā strādājusi avīzē „Padomju Jaunatne”, 20. gadsimta 80. gadu beigās Aida Prēdele kļuva par vienu no laikraksta „Padomju Jaunatne” vadošajām žurnālistēm.

Trešās Atmodas laikā sāka rakstīt neatkarīgajai, nacionāli noskaņotai presei, pievērsās kristietībai un atjaunoja kristīgo laikrakstu „Svētdienas Rīts”.

1991. gadā viņu mācītājas amatā ordinēja toreizējais luterāņu baznīcas arhibīskaps Kārlis Gailītis. A. Prēdele kalpoja par mācītāju Drustu, Torņakalna Rīgas Lutera, Cēsu, Rūjienas un Salaspils draudzēs. Dzīves pēdējos gados nekalpoja nevienā draudzē. Bijusi arī baznīcas ērģelniece.

Šķīrusies, uzaudzinājusi dēlu Kristapu.

## Politiskā darbība
Padomju gados A. Prēdele bija PSKP biedre no 1982. līdz 1987. gadam. Par izstāšanos no PSKP zaudēja darbu.

Trešās Atmodas laikā iesaistījās Latvijas Tautas frontes darbībā. 1993. gadā iestājās Kristīgi demokrātiskajā savienībā (KDS). No tās saraksta ievēlēta 5. Saeimā, kur vadīja KDS Saeimas frakciju. 1995. gadā ievēlēta 6. Saeimā no Latvijas Zemnieku savienības, Kristīgi Demokrātiskās savienības un Latgales Demokrātiskās partijas kopējā saraksta. 1997. gadā izstājās no KDS un pievienojās „Tēvzemei un Brīvībai”/LNNK Saeimas frakcijai. Nākamajā gadā kļuva arī par šīs partijas biedri. 2002. gadā kandidēja 8. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēta.

No 2003. līdz 2007. gadam A. Prēdele bija ievēlēta un darbojās Nacionālajā Radio un TV padomē.

## Atsauces
Haiti administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Haiti novietojums]]
**[[Haiti]] administratīvo iedalījumu** veido **10 departamenti** (franču: *départements*), kas sīkāk iedalās **42 pašvaldībās** un **140 komūnās**. Pēc platības ielākais departaments ir Artibonita (4984 km²), savukārt mazākais — Nipesa (1267 km²). Pēc iedzīvotāju skaita lielākais departaments ir Rietumi (3 664 620 iedzīvotāji), bet mazākais — Nipesas departements (311 497 iedzīvotāji).

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Departamenti

## Atsauces
Viesatas

**Viesatas**, agrāk arī **Viesati**, ir ciems Tukuma novada Viesatu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienviddaļā Viesatas krastā pie autoceļa  V1153  no novada centra Tukuma un  no Rīgas. Viesatās atrodas pagasta pārvalde, kultūras nams, bibliotēka, veikals. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Viesatu muižas *(Wesahten)* centra, izaugusi pēckara gados kā ciema padomes un kolhoza «Darba spars» centrālais ciemats. 

Līdz 2008. gadam Viesatās atradās Krišjāņa Barona pamatskola, kura tika slēgta Latvijas skolu tīkla reformas ietvaros. Viesatu pasta nodaļa tika slēgta 2017. gadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rāvi

**Rāvi**, agrāk arī **Rāva** vai **Rāvmuiža**, ir ciems Tukuma novada Viesatu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos Isvintenu strauta krastā pie autoceļa  V1461  no pagasta centra Viesatām,  no novada centra Tukuma un  no Rīgas. Viesatās atrodas Rāvu kapsēta, no 1949. līdz 1964. gadam darbojās Rāvu pamatskola. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Rāvu muižas *(Rawen)* centra.

## Atsauces
Paula Valdena iela (Rīga)

**Paula Valdena iela** ir vietējas nozīmes iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Ķīpsalā. Tā sākas krustojumā ar Ķīpsalas ielu, virzās Ķīpsalas rietumu virzienā, iela beidzas krustojumā ar Zunda krastmalu iepretim Zundam. Kopējais ielas garums — 285 metri, visā garumā klāta ar asfalta segumu. Sastāv no divām braukšanas joslām, gājēju ietve izbūvēta visā garumā abās ielas pusēs. Ielā sabiedriska rakstura ēkas. Iela nosaukta pasaulslavenā ķīmiķa un bijušā Rīgas Tehniskās universitātes rektora Paula Valdena vārdā. Svinīgā ielas atklāšana notika 2013. gada 26. jūlijā, atzīmējot Paula Valdena 150. jubileju.

## Ielas raksturojums
Paula Valdena iela ir 285 metrus gara vietējas nozīmes iela Ķīpsalas apkaimes centrālajā daļā. Tā sākas krustojumā ar Ķīpsalas ielu blakus Ķīpsalas starptautiskajam izstāžu centram un virzās rietumu virzienā kā asfaltēts ceļš. Ielas nepāra numuru pusē atrodas RTU Materiālzinātnes un lietišķās ķīmijas fakultātes, kā arī RTU Zinātniskās bibliotēkas ēkas, bet pāra numuru pusē — Ķīpsalas izstāžu centra halle ar vairākām dienesta iebrauktuvēm tajā (adrese Ķīpsalas iela 8). Nekrustojot nevienu citu ielu, Paula Valdena iela beidzas krustojumā ar Zunda krastmalu, iepretīm Zundam.

## Ielu savienojumi
Paula Valdena iela ir savienota ar šādām ielām:
* Sāmsalas iela (ielas turpinājums austrumu virzienā)
* Ķīpsalas iela (T veida krustojums)
* Zunda krastmala (T veida krustojums)

## Infrastruktūra

### Bibliotēkas
* **Paula Valdena ielā 5** (iepriekšējā adrese: Ķīpsalas iela 10) atrodas Rīgas Tehniskās universitātes Zinātniskā bibliotēka.

### Izglītības iestādes
* **Paula Valdena ielā 3/7** (iepriekšējā adrese: Āzenes iela 14/24) atrodas Rīgas Tehniskās universitātes Materiālzinātnes un lietišķās ķīmijas fakultāte.

## Skatīt arī
* Ķīpsala

## Atsauces
Paula Valdena iela

**Paula Valdena iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Paula Valdena iela — iela Rīgā.
** Paula Valdena iela — iela Valmieras novada Valmierā.

## Skatīt arī
* Pauls Valdens
Lašupe (stacija)

**Lašupe** ir neizmantots dzelzceļa pieturas punkts dzelzceļa līnijā Jelgava—Liepāja starp Saldus un Skrundas stacijām. Pieturas punkts atrodas Saldus novada Lutriņu pagastā, netālu no Lašupes ciema. Stacijas ēka tiek izmantota kā dzīvojamā ēka.

## Vēsture
Lašupes pietura tika atvērta . Nākamajā gadā šeit uzbūvēta vienstāva stacijas ēka no koka.  Lašupē līdz 2001. gadam apstājās dīzeļvilciens Rīga—Liepāja. Kopš 2001. gada pieturas punkts ir neizmantots, jo pasažieru dīzeļvilcieni šeit nepietur.

## Atsauces
Dominikānas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Dominikānas novietojums]]
**[[Dominikāna]]s administratīvo iedalījumu** veido **31 province** (spāņu: *provincia*) un **1 nacionālais distrikts** (spāņu: *Distrito Nacional*). Valsts teritoriālais iedalījums ir noteikts konstitūcijā. Visas provinces sīkāk iedalās **159 municipalitātēs** (spāņu: *municipios*). Pēc platības lielākā Dominikānas administratīvā vienība ir Sanhuanas province (3 569,39 km²), bet mazākā — Nacionālais apvidus (91,6 km²). Pēc iedzīvotāju skaita visvairāk dzīvo Santodomingo provincē (3 263 053 iedzīvotāji), bet vismazāk Pedernalesas provincē (52 165 iedzīvotāji).

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Nacionālais distrikts

### Provinces

## Atsauces
Sojuz TMA-17M

***Sojuz TMA-17M*** () bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā palaists 2015. gada jūlijā. No stacijas atgriezās 2015. gada  decembrī

*Sojuz TMA-17M* starts sākotnēji bija paredzēts 26. maijā. Pēc kravas kuģa *[[Progress M-27M]]* neveiksmīgās palaišanas 2015. gada 28. aprīlī tika nolemts aizturēt nākamos kosmosa kuģu startus, līdz tiks noskaidrots kļūmes cēlonis. 
 
## Apkalpes
Kuģa *Sojuz TMA-17M* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Jurijs Maļenčenko, komandieris, Roskosmos 
* Timotijs Pīks, lidojuma inženieris, ESA, 
* Timotijs Kopra, lidojuma inženieris, NASA, 

## Lidojuma gaita
*Sojuz TMA-17M* tika palaists  21:02:45  UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG]]* no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas. Kosmosa kuģis no pēdējās pakāpes atdalījās 21:11 UTC. Pēc ieiešanas orbītā neatvērās kreisais saules bateriju panelis.

Saslēgšanās ar staciju notika 23. jūlijā 02:45 UTC (nepilnas 6 stundas pēc starta) pie *[[Rassvet (SKS)|Rassvet]]* moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās operācijas notika automātiskā režīmā. Saslēgšanās laikā atvērās kļūmīgais saules bateriju panelis.

No stacijas *Sojuz TMA-17M* atvienojās  09:49 UTC. Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 13:18 UTC, Kazahstānā. Lidojuma ilgums — 141 diena 16 stundas 9 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Sojuz TMA-17M'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Belizas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Belizas novietojums]]
**[[Beliza]]s administratīvo iedalījumu** veido **6 distrikti** (angļu: *district*). Distrikti sīkāk tiek sadalīti **31 vēlēšanu apgabalos** (angļu: *Constituencies*).

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Distrikti

## Atsauces
Dzejkoncerts (albums)

**Dzejkoncerts** ir latviešu indīroka grupas "Sigma" koncertieraksta un dzejas autorlasījumu albums, kas izdots 2015. gada jūlijā. Tā pamatā ir 2014. gada Dzejas dienās Rīgas Domā notikusī mūzikas, dzejas un dejas performance.

## Tapšana
Performance "Dzejkoncerts" tapa 2014. gadā ar biedrības "Ascendum" un sabiedriskās kustības "Mans Doms" atbalstu. Tajā kopā ar grupu "Sigma" piedalījās dzejnieki Inese Zandere, Uldis Bērziņš, Inga Gaile, Anna Auziņa, Artis Ostups, Arvis Viguls un Kārlis Vērdiņš, kā arī Olgas Žitluhinas vadītās laikmetīgās dejas horeogrāfu apvienības "ĀRĀ" dalībnieki. Tās pirmatskaņojums notika 2014. gada 6. septembrī Rīgas Domā. Pasākuma scenogrāfs bija Andris Freibergs, gaismu mākslinieks Jānis Sniķeris, režisore Inga Surgunte. "Dzejkoncerta" izrādes notika arī Jūrmalā, Liepājā, Ventspilī, Rēzeknē un Cēsīs.

2015. gada 22. jūlijā nāk klajā "Dzejkoncerta" koncertieraksta audiogrāmata ar CD, kurā iekļautas septiņas "Sigmas" dziesmas un lielākā daļa autorlasījumā izskanējušo dzejoļu. Skaņas montāžu un ierakstu veica Haralds Stenclavs, izdevuma mākslinieks ir Artis Tauriņš, tajā ir Ilmāra Šlāpina ievadvārdi un Ģirta Raģeļa fotogrāfijas. Projekta vadītāji ir Gatis Vectirāns un Dace Bargā.

## Dziesmu un dzejoļu saraksts
# "Sigma" - Ja man saule (I. Zanderes teksts) - 4:30
# I. Zandere - Vārds - 1:11
# I. Zandere - Nelaime meklē gultni - 1:18
# I. Zandere - Kampara smarža saldi vēsā - 1:13
# "Sigma" - Kūku Marija (I. Gailes teksts) - 2:56
# I. Gaile - Esi sveicināta! - 4:50
# "Sigma" - Mikēniete (A. Auziņas teksts) - 2:59
# A. Auziņa - Slava tev kungs par divriteni - 1:45
# A. Auziņa - Mēs pielakāmies tik maigi - 1:19
# "Sigma" - Mums ir (A. Vigula teksts) - 4:13
# A. Ostups - Tumsa bija cilindrs - 1:03
# A. Ostups - Hanzas iela - 1:19
# A. Ostups - Kalpa rūpes - 1:42
# A. Ostups - Dūmu cisternas - 1:25
# A. Ostups - Pēc neatkarības atgūšanas - 1:25
# "Sigma" - Mūzika cirvim stiegrainā rokā (A. Ostupa teksts) - 5:08
# A. Viguls - Mazgājot tēvu - 3:47
# U. Bērziņš - Ēna krīt pār upi - 0:35
# U. Bērziņš - No "Baltvācu romansero" - 0:14
# U. Bērziņš - Aiziet ar mulsām sirdīm - 1:03
# U. Bērziņš - IX - 0:53
# U. Bērziņš - Bulgārvīns. Jurim Vičam - 0:57
# "Sigma" - Sauc (U. Bērziņa teksts) - 2:48
# K. Vērdiņš - Raideris - 1:27
# K. Vērdiņš - Roka - 1:58
# K. Vērdiņš - Sāls - 1:09
# K. Vērdiņš - Zentralfriedhof Muenster - 1:20
# "Sigma" - Cik nemanāmi (K. Vērdiņa teksts) - 4:58

## Atsauces
Marija Montesori

**Marija Tekla Artemezija Montesori** (; dzimusi , mirusi ) bija itāliešu ārste un pedagoģe. Viņas vārdā nosaukta mācīšanās filozofija (Montesori sistēma), kuras pamatā ir ticība bērna radošajam potenciālam, viņu vēlmei mācīties un tam, ka katrs bērns jāuzskata par indivīdu. Šī sistēma tiek izmantota arī mūsdienās.

## Dzīvesgājums
Montesori bija pirmā sieviete Itālijā, kura absolvēja Romas Universitāti medicīnas specialitātē. Strādāja par ārsti pediatriskajā klīnikā, kur guva interesi par garīgi atpalikušu bērnu mācīšanās problēmām. 
No 1899. līdz 1901. gadam viņa vadīja skolu skolotājiem, kas vēlas strādāt ar bērniem, kam ir garīga rakstura problēmas. Te viņas metodes izrādījās ļoti veiksmīgas, viņa lasīja lekcijas pedagoģijā Romas Universitātē. 

1907. gadā Marija Montesori atvēra skolu pirmsskolas vecuma bērniem, kur veiksmīgi izmēģināja savu metodi ar garīgi veseliem bērniem. Nākamos 40 gadus lasīja lekcijas, rakstīja darbus, izveidoja mācīšanas programmas. Pēc Musolīni fašistu režīma izveidošanās viņa pameta Itāliju 1934. gadā, pēc Teozofijas biedrības uzaicinājuma 1939. gadā devās uz Britu Indiju, kur dzīvoja līdz 1946. gadam, mirusi 1952. gadā Nīderlandē.

Bija attēlota uz Itālijas 1000 liru banknotes.

## M. Montesori idejas Latvijā
Latviešu pedagoģe Marta Rinka savas Vecmīlgrāvja Zaļās skolas darbībā izmantoja Montesori metodes.
Montesori pedagoģijas idejas mūsdienās izmanto pirmsskolas izglītības iestādes "Rīgele" un "Pirmie soļi", Alīnas Ļebedevas "Montessori Studija" Rīgā, Lazdiņas privātā pamatskola "Punktiņš", Bārbeles Zēnu pamatskola, Striķu skola un Valmieras privātā pamatskola "Zaļā skola".

## Ārējās saites

* 
* Autentiskais Montessori bērnudārzs "''Pirmie soļi''"
Biedrība HI

**Biedrība HI** ir Latvijas alternatīvās mūzikas izdevniecība, kas izdod alternatīvā roka un indīroka grupu albumus.

## Vēsture
"Biedrību HI" 2006. gadā izveidoja grupas "Hospitāļu iela" dalībnieki. Biedrības pirmais izdotais disks bija grupas "Hospitāļu iela" 2007. gada albums "Pūķis".

Tam vēlāk sekoja arī citu Latvijas alternatīvā roka un indīroka grupu albumi, kā arī dziesmu izlases — "Strāvoklis", kurā apkopotas dažādu autoru dziesmas ar Raiņa vārdiem (2011), kā arī "Brāļi un māsas", kurā apkopotas Māra Šverna dziesmu versijas dažādu mākslinieku izpildījumā (2014).

Izdevniecība izdevusi arī grupas "Gaujarts" albumus "Vibrācijas" (2011) un "Priekšnojautas" (2015), grupas "Hospitāļu iela" koncertierakstu "HI" (2012), grupas "Manta" albumus "Manta" (2014), "Buržuāziskās filosofijas marasms četrām balsīm ar ansambli" (2015) un "Karaliene Anna" (2017), grupas "Sigma" albumus "Sazaroto taku dārzs" (2015), "Mitoloģijas" (2018) un "Ostinācijas" (2022), Sniedzes Prauliņas albumu "Inkrustācijas" (2017), grupas "Juuk" albumus "Indulgenču tirgotāji" (2019), "Sikspārņi" (2021) un "Muļķa stabule" (2023), Alda Kolosova albumu "Neesam sīkumaini" (2024).

## Mākslinieki
* Alis P
* Gaujarts
* Hospitāļu iela
* Ansamblis Manta
* Sigma
*Juuk
*Sniedze Prauliņa

## Atsauces
Tībagings

thumb|Pāris nodarbojas ar tībagingu
**Tībagings** slengā nozīmē vīrieša sēklinieku ievietošanu sava seksa partnera mutē vai uz sejas, vai uz galvas. 
Šādas darbības nosaukums ir atvasināts no angļu valodas vārda *tea bag* — tējas maisiņš, un darbības atkārtota veikšana atgādina tējas maisiņa mērcēšanu tasītē, lai pagatavotu tēju. 
Tībagings mēdz būt arī priekšspēles daļa.
Uroloģija

**Uroloģija** ( — 'urīns' un *λογία (logia)* — 'mācība') ir medicīnas nozare, kas pētī urīnizvadorgānu (nieru, urīnpūšļa, urīnizvadkanāla)  un vīriešu dzimumorgānu slimību izcelšanos, attīstību, diagnostiku, ārstēšanu un profilaksi.

Uroloģija ietver vairākas apakšnozares, tostarp onkouroloģiju (urīnizvadorgānu un vīriešu dzimumorgānu audzēju diagnostiku un ārstēšanu), endouroloģiju (minimāli invazīvas procedūras, izmantojot endoskopu), androloģiju (vīriešu reproduktīvās veselības un dzimumfunkciju traucējumu izpēti), bērnu uroloģiju un neirouroloģiju, kas pēta urīnpūšļa un urīnceļu darbības traucējumus nervu sistēmas bojājumu gadījumā.

Uroloģiskajā praksē tiek izmantotas dažādas diagnostikas metodes — ultrasonogrāfija, datortomogrāfija, magnētiskā rezonanse, urīna un asins analīzes, urodinamiskie izmeklējumi, kā arī cistoskopija. Ārstēšana var ietvert medikamentozu terapiju, ķirurģiskas procedūras, minimāli invazīvas iejaukšanās, dzīvesveida korekcijas un rehabilitāciju. Kopumā uroloģija ir starpdisciplināra joma, kas cieši sadarbojas ar nefroloģiju, endokrinoloģiju, onkoloģiju, ginekoloģiju un citiem medicīnas virzieniem.
Saule (Jaunpils pagasts)

**Saule**, agrāk arī **Lauku Jaunāmuiža** vai **Jaunlauki**, ir ciems Tukuma novada Jaunpils pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā  no pagasta centra Jaunpils un  no Rīgas. Saulē atrodas veikals, vairākas ražotnes. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lauku Jaunāmuižas *(Neuhof)* pusmuižas centru. Izaugusi pēckara gados sākotnēji kā kolhoza «Saule» centrālais ciemats, vēlāk — kā viens no kolhoza «Dzirkstele» iecirkņu ciematiem.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Struteles muiža

thumb|right|Struteles muiža
**Struteles muiža**, agrāk arī **Strutele** vai **K. Barona skola**, ir ciems Tukuma novada Jaunpils pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos pie autoceļa  V1459  no pagasta centra Jaunpils un  no Rīgas. Strutelē atrodas luterāņu baznīca, līdz 1990. gadam pastāvēja Krišjāņa Barona pamatskola, kuru pārcēla uz Viesatām. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Struteles muižas *(Strutteln)* centru, kā arī līdz 1946. gadam pastāvējušo Struteles pagasta valdi. Muižas ansamblis ar saglabājušos kungu māju, kalpu māju (1857) un magazīnu (1867), kā arī Struteles baznīca (1644) ir vietējas nozīmes arhitektūras pieminekļi. Muižas kalpu mājā 1835. gadā dzimis Krišjānis Barons.

## Atsauces
Arsenijs Starkovs

**Arsenijs Starkovs** (, , 1874—1927) bija krievu izcelsmes anatoms un ķirurgs, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes profesors (1925-1927).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1874. gada 20. (8.) februārī Toržokas pilsētā Tveras guberņā. Mācījās Tveras klasiskajā ģimnāzijā, studēja Maskavas Universitātes (MU) Medicīnas fakultātē (?—1897). Strādāja par MU prozektora palīgu (1898—1908), prozektoru (1907—1917). 1900. gadā aizstāvēja medicīnas doktora disertāciju *Этиология и патологическая анатомия мышечной кривошеи*, ievēlēts par MU privātdocentu (1902), tad par ārkārtas profesoru (1912). Pirmā pasaules kara laikā galvenais ārsts Ķeizariskās ģimenes lazaretē (*лазарет императорской фамилии в Петровском дворце*, 1914—1917).

Krievijas pilsoņu kara laikā Kijivas Universitātes profesors (1917—1922).

1922. gada jūlijā A. Starkovs emigrēja uz Čehoslovākiju, no 1923. gada bija profesors un bioloģijas katedras vadītājs Ukrainas Augstākajā pedagoģijas institūtā Prāgā. 1925. gada 1. jūnijā viņu ievēlēja par Latvijas Universitātes Anatomijas un Histoloģijas institūta vadītāju.

Miris 1927. gada 19. decembrī ārzemju ceļojuma laikā Austrijas teritorijā vilcienā Vīne-Roma, apglabāts Testačas kapos (*Campo Cestio*) Romā.

## Darbi
* Этиология и патологическая анатомия мышечной кривошеи. Москва: 1900; 
* К вопросу о лечении рака грудной части пищевода. Москва: 1901; 
* Общая анатомия мужского малого таза. Москва: 1903; 
* К хирургической анатомии предстательной железы. Москва: 1905; 
* Анатомия прямой кишки и мышц, имеющих к ней отношение. В 2-х тт. Москва: 1912; 
* Загальна бiологiя. Прага, 1925.

## Atsauces
Zunda krastmala

**Zunda krastmala** ir vietējas nozīmes iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Ķīpsalā. Tā sākas krustojumā ar Krišjāņa Valdemāra ielu pie uzbrauktuvēm/nobrauktuvēm no Vanšu tilta, virzās Ķīpsalas ziemeļu virzienā, iela beidzas kā strupceļš aiz Ķīpsalas starptautiskā izstāžu centra teritorijas netālu no gājēju tiltiņa pāri Zundam uz Mazo Ūdens ielu. Kopējais ielas garums — 925 metri, visā garumā klāta ar asfalta segumu. Sastāv no divām braukšanas joslām (vietām brauktuve platāka), gājēju ietve izbūvēta visā garumā abās ielas pusēs. Ielas vienā malā atrodas Zunds, otrā malā — sabiedriska rakstura ēkas. Iela nosaukta Zunda, Daugavas attekas, vārdā.

## Ielas raksturojums
Zunda krastmala ir 925 metrus gara vietējas nozīmes iela Ķīpsalas apkaimes rietumos. Tā sākas krustojumā ar Krišjāņa Valdemāra ielu pie uzbrauktuvēm / nobrauktuvēm no Vanšu tilta, blakus iepirkšanās centram „Olimpia”, un virzās ziemeļu virzienā kā asfaltēts ceļš. Visā garumā iela, metot nelielu ieloku, iet paralēli Zunda krastam. Aiz tirdzniecības centra „Olimpia” iela krustojas ar Āzenes ielu, pēc kura ielas labajā pusē atrodas RTU Elektrotehnikas un vides inženierzinātņu (adrese — Āzenes iela 12 k-1) un Materiālzinātnes un lietišķās ķīmijas fakultātes (adrese — Paula Valdena iela 3/7) ēkas. Nākamais krustojums ielai ir ar Paula Valdena ielu, pēc šī krustojuma ielas labajā pusē atrodas Ķīpsalas starptautiskais izstāžu centrs (adrese — Ķīpsalas iela 8) ar tam piegulošo teritoriju. Zunda krastmala beidzas kā strupceļš aiz Ķīpsalas starptautiskā izstāžu centra teritorijas netālu no gājēju tiltiņa pāri Zundam uz Mazo Ūdens ielu.

## Ielu savienojumi
Zunda krastmala ir savienota ar šādām ielām:
* Krišjāņa Valdemāra iela (kalpo kā uzbrauktuve/nobrauktuve no Vanšu tilta)
* Āzenes iela (T veida krustojums)
* Paula Valdena iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ķīpsala
Miķelis Veidemanis

**Miķelis Veidemanis** (1895—1945) bija latviešu tiesu medicīnas speciālists, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes profesors (1943), dekāns (1943—1944).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1895. gada 7. aprīlī Rīgā tirgotāja Kārļa Veidemaņa un viņa sievas Karlīnes, dzimušas Zvīgules, ģimenē. Mācījās Tallinas Nikolaja ģimnāzijā (-1915), studēja Petrogradas Kara medicīnas akadēmijā (1915—1918). Igaunijas un Latvijas brīvības cīņu laikā dienēja Igaunijas (1918—1919) un Latvijas Bruņotajos spēkos kā kara ārsts, bija Liepājas garnizona lazaretes jaunākais ārsts (1919—1922).
[thumb|Ģimenes kopbilde [Pēteris Juraševskis|Pētera Juraševska 60 gadu jubilejā: no kreisās sēž znots Miķelis Veidemanis ar meitu Birutu, otrā sieva Lilija ar dēlu Andreju, P. Juraševskis, meita Anna Veidemane ar dēlu Juri, stāv meita Nora Gruzniņa, znots Alfrēds Gruzniņš, meita Lidija Juraševska un dēls Jānis Juraševskis. Fotogrāfijas attēls izmantots ilustrētā žurnāla "Atpūta" (Nr.388, 08.04.1932) iekšējā vāka noformējumā.]]
Pabeidza medicīnas studijas Latvijas Universitātē (1922—1923), bija LU subasistents (1922—1924), jaunākais asistents (1924—1928), asistents (1928—1930), vecākais asistents (1930—1937), docents (1937—1941), ārkārtas profesors (1941—1943), profesors (1943—1944).
1929. gada 13. februārī aizstāvēja *Dr. med.* grādu par asins grupu izplatību Latvijas populācijā. 

Bija Tiesu ekspertīzes institūta konsultants (1925—1944), Rīgas pilsētas tiesu ārsts (1927—1940). Pēc 1937. gada, kad Ferdinands Neireiters atstāja Rīgu, Miķelis Veidemanis pārņēma Tieslietu medicīnas instūta vadību. Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes dekāns (1943—1944).

Otrā pasaules kara beigās no 1944. gada Kurzemes cietoksnī, miris 1945. gada 1. aprīlī Irlavā.

## Darbi
* Asinsgrupu nozīme paternitātes noteikšanai Latvijā un viņu konstance (1929)

## Atsauces
Veclauki

**Veclauki**, agrāk arī **Lauki**, ir ciems Tukuma novada Jaunpils pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa  V1458  no pagasta centra Jaunpils un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lauku muižas *(Feldhof)* centru. Muižas apbūve un vagara māja (18. gadsimts), kā arī muižas parks, Lauku skola un Lauku kapi ir vietējas nozīmes arhitektūras un vēstures pieminekļi, bet liepu aleja uz Lauku kapiem — dabas piemineklis.

## Atsauces
Lauki (nozīmju atdalīšana)

**Lauki** var būt:
* lauki — teritorija, kas atrodas ārpus pilsētas tipa apdzīvotajām vietām;
* Lauki — apdzīvota vieta Kūku pagastā;
* Veclauku agrākais nosaukums.

## Skatīt arī
* lauks — nozīmju atdalīšanas lapa
Strutele

**Strutele**, agrāk arī **Skujumuiža**, ir ciems Tukuma novada Jaunpils pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos pie autoceļa P104  no pagasta centra Jaunpils un  no Rīgas. Strutelē atrodas pasts un veikals. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Skujumuižas (Mazstruteles muižas; *Klein-Strutteln*) centru bijušā Struteles pagasta teritorijā; izaugusi pēckara gados kā viens no kolhoza «Dzirkstele» iecirkņu ciematiem. Skujumuižas apbūve un skola (1945-1959) ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Kijova

**Kijova** () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Hodonīnas apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1124. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā. 

## Tūrisms
Kopš 1921. gada ik pa četriem gadiem Kijovā notiek senākais folkloras festivāls valstī - *Slovácký rok*.

## Cilvēki
Kijova ir velosportista Jana Bārtas (*Jan Bárta*, 1984), pornoaktrises Silvijas Seintas (*Silvia Saint*, 1976), fotogrāfa Miroslava Tihija (*Miroslav Tichý*, 1926-2011), gleznotāja Vladimira Vasīčeka (*Vladimír Vašíček*, 1919-2003) dzimtā pilsēta.

## Ārējās saites
*Slovácký rok
Makaronēzija

thumb|right|300px|Makaronēzija
**Makaronēzija** (no  — ‘svētītās salas’) ir apvienojošs nosaukums vairākiem arhipelāgiem Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā Āfrikas piekrastē. Iekļauj Portugālei piederošās Azoru salas un Madeiru, Spānijai piederošās Kanāriju salas, kā arī Kaboverdes valsti veidojošās Zaļā raga salas. Nosaukums cēlies no grieķu valodas, un Senās Grieķijas ģeogrāfi tā apzīmējuši salas uz rietumiem no Gibraltāra šauruma. Visas Makaronēzijas salas ir vulkāniskas izcelsmes un tās ir Vidusatlantijas grēdas vai tās atzaru virsūdens daļas. Daļa no salām ir aktīvi vulkāni.

## Atsauces
Šēra Loida

**Šēra Loida** (; dzimusi ) ir angļu dziedātāja, dziesmu autore, repere un modele. Kļuva pazīstama 2010. gadā ar dalību šova "X Faktors" septītajā sezonā, kurā ieņēma 4. vietu. Karjeras laikā izdevusi divus studijas albumus. Debijas albums sasniedza pirmo vietu Apvienotās Karalistes albumu topā.

## Diskogrāfija
* *[[Sticks and Stones]]* (2011)
* *[[Sorry I'm Late]]* (2014)

## Ārējās saites

* 
*
Tabula Rogeriana

thumb|300px|''Tabula Rogeriana'' (1154)
thumb|300px|Rogera kartes apvērsums ar ziemeļiem augšpusē
***Tabula Rogeriana*** jeb **Rožēra karte** ( — ‘grāmata par patīkamiem ceļojumiem uz tālām zemēm’) ir viena no vikingu laikmetā tapušajām pasaules kartēm, kas apvērstā veidā attēlo Eirāzijas un Āfrikas kontinentus. Šī ir viena no visdetalizētākajām viduslaiku pasaules kartēm.

## Izveide
Karti ar komentāriem pēc Sicīlijas Karalistes normaņu valdnieka Rožēra II rīkojuma 18 gadu laikā (1136—1154) izveidoja arābu zinātnieks Muhameds el Idrīsī. Visi uzraksti ir arābu valodā un tās augšpusē ir dienvidi, bet apakšpusē — ziemeļi.

## Ziemeļeiropas attēls
*Tabula Rogeriana* pirmo reizi detalizēti apkopo vikingu laikmeta zināšanas par Ziemeļeiropas ģeogrāfiju.
Dānijas pussala nosaukta par *Snislua* (Šlēsviga), Skandināvija, Somija un Kurzeme attēlotas kā Baltijas jūras salas. Viena no tām nosaukta par «Amazoņu salu». Tallina tajā iezīmēta kā *Qlwn*, kas atbilst Novgorodas hronikā lietotajam Tallinas pilskalna nosaukumam Kolivaņa (*Колывань*).
Zviedru valodnieks Rihards Ekblūms tekstā pieminēto *Madsūnu* identificēja ar Mežotni, *Sūnu* identificē ar Alsungu, bet *Kabi* varētu būt Jelgava vai Kauņa, vai kāda cita sena tirgus vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tabula Rogeriana 19/03/2014
Brandavas

**Brandavas**, agrāk arī **Brandavi**, ir ciems Tukuma novada Jaunpils pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos Brandavu strauta un Brandavu ezera krastā  no pagasta centra Jaunpils un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Brandavu pusmuižas (*Brandau*) centru; izaugusi pēckara gados, kad tur izbūvēta lopkopības ferma.

## Atsauces
Arnolds Hasselblats

**Arnolds Hasselblats** (; dzimis  Kambjā, miris  Tartu) bija vācbaltu izcelsmes Igaunijas vēsturnieks un žurnālists.

## Biogrāfija
Dzimis  mācītāja ģimenē. No 1862. līdz 1869. gadam mācījies Tērbatas ģimnāzijā, bet no 1870. līdz 1872. gadam un no 1874. līdz 1875. gadam studējis vēstures zinātnes Tērbatas universitātē. 1975.-1976. gadā apmeklējis vācu vēsturnieka Georga Vaica lekcijas Getingenes universitātē.  1976. gadā atgriezies Tērbatā, bijis vispirms līdzstrādnieks, bet no 1878. gada vadošais redaktors laikrakstā "Neue Dörptsche Zeitung". Šai darbā nostrādājis līdz 1914. gadam, bet no 1915. gada bijis korespondents Rīgas laikrakstos "Rigaer Tageblatt" un "Rigaer Zeitung". No 1918. līdz 1920. gadam bijis redaktors laikrakstam "Dorpater Zeitung", bet 1920-1926 pilsētas arhivārs un korespondents vairākos Tartu laikrakstos.
Bez tam no 1885. līdz 1897. gadam bijis sekretārs, 1919.-1920. gadā prezidents, bet kopš 1923. gada goda loceklis Igaunijas Zinātnieku biedrībā. Hasselblats bijis arī  Rīgas Vēstures un senatnes pētītāju biedrības goda loceklis. Turklāt viņš bijis Tartu vīru kora prezidents un no 1882. gada līdz 1921. gadam Tērbatas Šaha savienības prezidents un vēlāk goda prezidents.

## Ievērojamākie darbi
* *Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat.* Dorpat 1889 (Digitalizēts)
* *Die Ehrenlegion der 14.000 Immatriculirten : weitere Streifzüge in das "Album Academicum der Kais. Universität Dorpat"*, Dorpat 1893
* *Kulturbestrebungen des estnischen Volkes*, Dorpat 1913
* *24 Tage Bolschewiken-Herrschaft in Dorpat : Eindrücke und Erinnerungen nach Tagebuchnotizen*, Dorpat 1919
* *Karl XII. und Dorpat*, Karolinska Förbundets Arsbok 1925

## Atsauces

## Ārējās saites
* Radu raksti
Āzenes iela

**Āzenes iela** ir iela Ķīpsalas apkaimē Rīgā. Tā sākas krustojumā ar Zunda krastmalu, iepretim Zundam, virzās Ķīpsalas austrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Balasta dambi, iepretim Daugavai. Kopējais ielas garums ir 470 metri, tā visā garumā klāta ar asfalta segumu. Sastāv no divām līdz četrām braukšanas joslām. Gājēju ietve izbūvēta visā garumā abās ielas pusēs. Ielā atrodas pārsvarā sabiedriska rakstura ēkas. Iela nosaukta Āzenes — alternatīva nosaukuma, kā apzīmē Zundu — vārdā.

## Ielas raksturojums
Āzenes iela ir 470 metrus gara vietējas nozīmes iela Ķīpsalas apkaimes dienvidu daļā. Tā sākas krustojumā ar Zunda krastmalu, iepretī Zundam, un virzās austrumu virzienā kā asfaltēts ceļš. Ielas sākumdaļā nepāra numuru pusē atrodas iepirkšanās centrs „''Olimpia''”, pāra numuru pusē — Rīgas Tehniskās universitātes Elektrotehnikas un vides inženierzinātņu fakultāte, RTU Studentu kopmītnes, kā arī viesnīca „Islande *Hotel*” (adrese — Ķīpsalas iela 2), aiz kuras iela krustojas ar Ķīpsalas ielu. Atlikušajā ielas daļā nepāra numuru puse neapbūvēta, pāra numuru pusē — pirmskara laikā celta mazstāvu dzīvojamā ēka. Āzenes iela beidzas krustojumā ar Balasta dambi, iepretī Daugavai.

## Vēsture
[thumb|250px|left|Zunda krastmala ar [Rūpnīca|fabriku un kuģu būvētavu (1911)]]
1923. gadā Āzenes ielas nosaukumu piešķīra agrākajai **Dagdenes ielai** (*Dagdener Strasse*; 20. gadu sākumā minēta arī kā Dagdas iela), vācu okupācijas laikā nosaukums bija *Dagdener Strasse*. Iela likvidēta 1960.—1970. gadu mijā, izbūvējot jauno satiksmes maģistrāli — Krišjāņa Valdemāra ielas turpinājumu aiz Vanšu tilta. Āzenes ielas nosaukumu saglabāja 70. gados ierīkotajai ielai gar Rīgas Politehniskā institūta (tagad RTU) jaunceltajiem mācību un kopmītņu korpusiem. 80. gadu beigās bija ierosināts ielu nosaukt bijušā RPI rektora Aleksandra Veisa vārdā.

Zunda krastā, gruntsgabalā ar agrāko adresi Āzenes iela 10, kopš 19., 20. gadsimtu mijas darbojās A. Augsburga (sākotnēji firmas "*Augsburg & Sperling*") kuģu būvētava, kurā būvēja un remontēja A. Augsburga firmas tvaikonīšus, kas uzturēja satiksmi pa Daugavu. 30. gadu beigās tur darbojās Valsts kuģu pārvaldes darbnīca.

## Ielu savienojumi
Āzenes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Zunda krastmala (T veida krustojums)
* Ķīpsalas iela
* Balasta dambis (T veida krustojums)

## Ievērojami objekti

### Izglītības iestādes
* Āzenes ielā 12 k-1 atrodas Rīgas Tehniskās universitātes Elektronikas un telekomunikāciju fakultāte.
* Āzenes ielā 12 k-1 atrodas Rīgas Tehniskās universitātes Elektrotehnikas un vides inženierzinātņu fakultāte.
* Āzenes ielā 16/20 atrodas Rīgas Tehniskās universitātes Būvniecības inženierzinātņu fakultāte
* Āzenes iela 18 līdz 2016. gadam bija adrese Rīgas Tehniskās universitātes Arhitektūras fakultātei; tagad fakultātes ēkai ir piešķirta adrese Ķīpsalas iela 6.
* Āzenes ielā 22 un Āzenes ielā 22 k-1 atrodas Rīgas Tehniskās universitātes Studentu kopmītnes.

### Tirdzniecības centri
* Āzenes ielā 5 atrodas iepirkšanās centrs „Olimpia”, kura pirmajā stāvā darbojas Rimi hipermārkets.

## Skatīt arī
* Ķīpsala

## Atsauces
Leveste

**Leveste** ir ciems Tukuma novada Jaunpils pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos Rūšu strauta krastā pie autoceļa V1429  no pagasta centra Jaunpils un  no Rīgas. Levestē atrodas veikals, vairākas ražotnes. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Levestes pusmuižas centru, izaugusi pēckara gados kā viens no kolhoza «Dzirkstele» iecirkņu ciematiem.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Ventava (Vārves pagasts)

**Ventava** ir ciems Kurzemē, Ventspils novada Vārves pagasta centrs Ventas kreisajā krastā iepretim Piltenei. Atrodas pie autoceļu P108 (Ventspils — Kuldīga — Saldus) un V1351 (Ventava — Užava) krustojuma. Ventavā atrodas pagasta pārvalde un Zūru pamatskola.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Nokia 3230

***Nokia 3230*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* mobilais telefons. Paziņots par tā izlaišanu 2004. gada 2. novembrī. Tas darbojās GSM 900, 1800 un 1900 tīklā.
*Nokia 3230* darbina operētājsistēma *[[S60]]* (*[[Symbian]]*).

*Nokia 3230* bija viens no pirmajiem tālruņiem ar *Push to Talk over Cellular* (*PoC*) iespēju, ļaujot sazināties rācijas sarunas veidā. Tam arī bija "vizuālā radio" iespēja, ļaujot klausīties radio, vienlaikus ar GPRS palīdzību iegūstot papildu informāciju par atskaņoto dziesmu.

## Ārējās saites

* Nokia 3230 *gsmarena.com*
Vidsala

**Vidsala**, agrāk arī **Kalnaciems**, ir ciems Jēkabpils novada Kalna pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā pie autoceļa P72  no novada domes Jēkabpilī un  no Rīgas. Vidsalā atrodas pagasta pārvalde, Kalna bibliotēka, doktorāts, pasta nodaļa, veikals. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Biržu pagasta valdes, izaugusi pēckara gados kā Kalna ciema padomes un kolhoza «Stars» centrālais ciemats.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Vidsala (nozīmju atdalīšana)

**Vidsala** var būt:
* Vidsala — apdzīvota vieta Kalna pagastā
* Vidsala — apdzīvota vieta Turku pagastā
* Vidsolas Murmastienes pagastā cits nosaukums
Kimija Jui

**Kimija Jui** (油井 亀美也, *Yui Kimiya*, dzimis ) ir Japānas kosmonauts, kara lidotājs. 

Kimijas Jui pirmais kosmiskais lidojums sākās 2015. gada jūlijā, startējot Krievijas kosmosa kuģī *[[Sojuz TMA-17M]]*. Viņš bija SKS-44 un SKS-45 lidojuma inženieris. Uz zemes Jui atgriezās 2015. gada decembrī.

Otro reizi kosmosā Jui devās 2025. gada 1. augustā, ar kosmosa kuģi *[[SpaceX Crew-11]]* dodoties uz SKS. Viņš bija 73. un 74. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz Zemes atgriezās 2026. gada 15. janvārī.

## Kosmisko lidojumu kopsavilkums

## Ārējās saites

* Jui biogrāfija ''JAXA'' mājaslapā
Džordžs Gulaks

**Džordžs Džuljuss Gulaks** (; dzimis  Rīgā, miris ), arī **Georgs Gulaks**, bija Latvijas ebreju izcelsmes ASV vingrotājs. Dažkārt tiek uzskatīts par ASV vingrošanas "tēvu".

Dzimis Rīgā, 1921. gadā kļuva par Latvijas čempionu daudzcīņā. 1922. gadā kopā ar ģimeni emigrējis uz ASV. Pēc emigrācijas turpināja trenēties eiropiešu izcelsmes klubos Ņujorkā. Četras reizes kļuva par ASV amatieru čempionu vingrošanā.

Piedalījās  Losandželosā, kur izcīnīja zelta medaļu vingrošanas riņķu disciplīnā. Losandželosā arī kļuva par pirmo vingrotāju pasaulē, kas riņķu vingrojumā izpilda krusta vingrinājumu. Šī bija vienīgā ASV vingrotāju izcīnītā medaļa vingrošanā vīriešiem līdz .

Pēc vingrotāja karjeras beigām bija ASV Olimpiskās komitejas loceklis, FIG viceprezidents, ieņēma vēl vairākus citus amatus dažādās vingrošanas organizācijās. FIG ir bijis arī goda viceprezidents. Kā FIG pārstāvis piedalījies desmit olimpiskajās spēlēs, arī  Maskavā. 174 sportistiem olimpiskajās spēlēs pasniedzis zelta medaļu. Federācijas uzdevumā apmeklējis vairāk nekā 30 valstis, 1972. gadā apmeklējis Latviju.

1984. gadā uzņemts Starptautiskajā ebreju sporta slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dubulti (Kalna pagasts)

**Dubulti**, agrāk arī **Bērzieši**, ir ciems Jēkabpils novada Kalna pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā Podvāzes upes krastā pie autoceļa P74  no pagasta centra Vidsalas,  no novada domes Jēkabpilī un  no Rīgas. Dubultos atrodas kultūras nams, bibliotēka, veikals. Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā kolhoza «Vienība» centrālais ciemats.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Solsberi

**Solsberi** (; ) vai **Solsberija** ir pilsēta (*city*) Anglijā, Apvienotajā Karalistē, Viltšīras initārās pašvaldības lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes dienvidaustrumos pie Eivonas upes  no grāfistes centra Troubridžas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra.

Pilsētas ievērojamākais objekts ir Solsberi katedrāle, 13 km attālumā no pilsētas atrodas arī UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļautā Stounhendža. Pati pilsēta izveidojusies *Old Sarum* apmetnes vietā.

Pilsēta ieguva strīdīgu popularitāti pēc 2018. gada, kad Krievijas aģenti saindēja tajā vairākus cilvēkus un augsni.

## Vēsture
Viena no 28 senajām britu pilsētām *Cair-Caratauc*, kas minēta 9. gadsimta «Britu Vēsturē» tiek identificēta kā Solsberi. Romiešu laikā pilsēta tika dēvēta kā *Sorbiodūnum.* Sakšu laikā pilsētas nosaukums bija *Searoburg*; tās vidusangļu valodas forma bija *Sarisberie*, no kā tika atvasināta latinizētā forma *Sarum*.

### Vecā Saruma
10 km uz dienvidiem no Stonhendžas un 3 km uz ziemeļism no mūsdienu Solsberi centa kopš 6.–3. gadsimta tirdzniecības ceļu krustojumā pastāvēja pilskalns (*oppidum*), ko dēvē par Veco Sarumu (*Old Sarum*). Romiešu laikā Vecā Saruma palika vietējo britu valdījumā. 6. gadsimtā to ieņēma sakši un izmantoja kā nocietunājumu pret vikingiem. Normaņi Vecajā Sarumā uzbūvēja cietoksni un katedrāli, bet Henrijs I 12. gadsimtā šeit uzcēla pili, ko vēlāk izmantoja Plantagenetu monarhi. Pilsēta plauka līdz 13. gadsimtam, kad Viltšīras šerifa un Solsberi bīskapa konflikta rezultātā katedrāli un bīuskapa sēdekli pārcēla uz tagadējo Solsberi centru. Pilsēta jaunajā vietā strauji auga un Vecās Sarumas būves tika nojauktas, lai materiālus izmantotu jaunai būvniecībai. Vecās Sarumas pili Edvards II 1322. gadā pameta, bet Henrijs VIII 1514. gadā to pārdeva. Lai arī pilsēta faktiski bija neapdzīvota, tās zemes īpašniekiem bija pārstāvniecība parlamentā līdz pat 19. gadsimtam, padarot to par vienu no bēdīgi slavenajiem «puvušajiem boro» (*rotten boroughs*), kas pastāvēja pirms 1832. gada Reformu likuma.

### Jaunā Saruma
Solsberi katedrāles pārcelšana no Vecās Sarumas uz līdzenumu Eivonas un Naderas satekā tika plānota jau 12. gadsimta beigās, bet būvniecība sākās tikai 1221. gadā. Pastāv populāra leģenda, ka jaunās katedrāles vieta tika noteikta, izšaujot bultu no Vecās Sarumas. Tā kā attālums ir ap 3 km, leģenda apgalvo, ka bulta trāpīja baltam briedim, kurš turpināja skriet un nomira vietā, kur tagad atrodas katedrāle. Būvniecības darbi pamatā tika pabeigti pēc 38 gadiem, bet 123 m augstais tornis uzbūvēts vēlāk. 1386. gadā tornī uzstādīja pulksteni, kas ir viens no vecākajiem mehāniskajiem pulksteņiem pasaulē.

1227. gadā karalis Henrijs III piešķīra Jaunajai Sarumai lielpilsētas (*city*) hartiju. Pilsētas oficiālais nosaukums no Jaunās Sarumas (*New Sarum*) uz Solsberi (*Salisbury*) tika nomainīts tikai 2009. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites