1957. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1957. gads|1957. gada]] notikumi [[Latvija]]s** teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

## Notikumi
### Janvāris
* 4. janvāris — ar Latvijas PSR Augstākās padomes 1957. gada 4. janvāra dekrētu, par sīkiem huligāniskiem pārkāpumiem, vainīgos varēja aizturēt un izmantot spaidu darbos laika posmā no 3 līdz 15 diennaktīm. Turklāt visiem aizturētajiem tika nogriezti mati.
* 7. janvāris — Pļaviņu sastāvā iekļāva Gostiņus.
* Janvārī iznāca pirmais žurnāla "Dadzis" numurs.

### Jūlijs
* 1. jūlijs — Krāslavas pagastā Aišpuros, Volksnas ezera dienvidu krastā tiek atrastas latgaļu vēlā dzelzs laikmeta senlietas un cilvēki kauli.
* 21. jūlijs — tika atklāts Oktobra tilts (tagad Akmens tilts) pār Daugavu, Rīgā.

### Septembris
* Tika dibināts Paula Stradiņa Medicīnas vēstures muzejs, kas visus Padomju gadus bija pirmais un vienīgais tāda tipa muzejs PSRS.
* Sāka iznākt reklāmas izdevums "Rīgas kinoekrāni".

### Oktobris
* 1. oktobris — iznāca laiksraksts Rīgas Balss pirmais numurs. Tā bija pirmā vakara avīze pēckara Latvijā.

### Novembris
* 5. novembris — no Mangaļiem uz Vecāķiem sāka kursēt pirmais Rīgas Vagonu rūpnīcā ražotais elektrovilciens.

### Nezināms datums
* Rīgas autobusu virsbūvju rūpnīcā eksperimentālā kārtā tika radīts jauns desmitvietīgs mikroautobuss RAF-10 "Festivāls".
* Latvijā parādījās pirmie Moskvič otrās paaudzes automobiļi.
* Komponista Ringolda Ores vadībā tika dibināts Rīgas estrādes orķestris. Tā sastāvā bija tādi mūziķi, kā saksofonists un klarnetists Gunārs Kušķis, bundzinieks Harijs Brando, kontrabasists Egīls Švarcs, pianists Raimonds Pauls.
* Fabrika Laima uzsāka šokolādes konfekšu ar liķiera pildījumu "Prozit" ražošanu.

## Kultūra
### Mākslas filmas
* "Kā gulbji balti padebeši iet" (režisors Pāvels Armands) 
* "Nauris" (režisors Leonīds Leimanis)
* "Rita" (režisors Ada Neretniece)
* "Zvejnieka dēls" (režisors Varis Krūmiņš) 

## Dzimuši
* 16. janvāris — Jurijs Andrejevs, futbolists, treneris
* 22. janvāris — Žoržs Tikmers, airētājs, sporta funkcionārs
* 15. februāris — Aleksejs Froļikovs, hokejists (miris 2020. gadā)
* 28. februāris — Raimonds Graube, ģenerālis, NBS komandieris
* 2. marts — Žaneta Ozoliņa, politoloģe un pasniedzēja
* 4. marts — Aivars Borovkovs, jurists un uzņēmējs, Latvijas Juristu biedrības prezidents
* 5. marts — Uģis Grūbe, jurists (miris 2022. gadā)
* 8. aprīlis — Sarmīte Ēlerte, žurnāliste un politiķe
* 18. aprīlis — Ivars Brīvers, ekonomists, profesors (miris 2020. gadā)
* 21. aprīlis — Mariss Andersons, sporta žurnālists, sporta komentētājs un politiķis (miris 2021. gadā)
* 1. maijs — Kaspars Dimiters, mūziķis
* 16. maijs — Andris Vilks, filologs, Latvijas Nacionālās bibliotēkas direktors (miris 2025. gadā)
* 17. maijs — Nikolajs Gudaņecs, rakstnieks, dzejnieks
* 26. maijs — Aivars Lejnieks, ārsts un zinātnieks (miris 2025. gadā)
* 2. jūnijs — Aldons Vrubļevskis, sporta funkcionārs
* 12. jūnijs — Žoržs Siksna, dziedātājs
* 17. jūnijs — Uģis Prauliņš, komponists, mūziķis
* 28. jūlijs — Inta Gorodecka, televīzijas režisore (mirusi 2023. gadā)
* 4. augusts — Valdis Valters, basketbolists, treneris
* 17. septembris — Andris Piebalgs, politiķis
* 18. septembris — Katrīne Pasternaka, teātra aktrise
* 14. oktobris — Vladimirs Makarovs, politiķis un vēsturnieks
* 4. decembris — Indulis Bērziņš, vēsturnieks, politiķis, diplomāts

## Miruši
* 1. janvāris — Tija Banga, aktrise (dzimusi 1882. gadā)
* 27. februāris — Frīdrihs Skujiņš, arhitekts (dzimis 1890. gadā)
* 7. marts — Jēkabs Alksnis, ķirurgs (dzimis 1870. gadā)
* 4. maijs — Pēteris Voldemārs Pommers, virsnieks (dzimis 1894. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Attēlu galerija

Attēls:Akmens tilts Rīga 2008.jpg|Akmens (Oktobra) tilts


## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces