open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
HuffPost

***HuffPost*** (agrāk ***The Huffington Post***, dažreiz saīsināts arī kā ***HuffPo***) ir ASV tiešsaistes ziņu agregators un tīmekļa žurnāls. Tas pieder *[[BuzzFeed]]*.
Vietnes izveidotāji ir Arina Hafingtone, Kenets Lerers, Endrū Breitbārts un Džons Pereti. Vietne publicē gan starptautiska mēroga, gan vietējās ziņas, tīmekļa žurnālus un autoru rakstus par politiku, uzņēmējdarbību, izklaidi, apkārtējo vidi, tehnoloģijām, dzīvesstilu, kultūru, veselību, sieviešu interesēm un reģionālos jaunumus.

2012. gadā *The Huffington Post* kļuva par pirmo Amerikas Savienotajās Valstīs veidoto komerciālo digitālo mediju, kas saņēma Pulicera balvu.

2020. gada novembrī *[[Verizon Communications]]* meitas uzņēmums *[[Verizon Media]]* pārdeva *HuffPost* ASV interneta mediju uzņēmumam *[[BuzzFeed]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Pamūšas skola

**Pamūšas skola** ir aprūpes ciems Bauskas novada Gailīšu pagastā pie autoceļa V1025 (Bauska—Gailīši—Lietuvas robeža). Aprūpes ciemā atrodas Pamūšas speciālā pamatskola, kas arī noteikusi ciema izveidošanos un nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* [Https://pamusa.bauska.lv/ Pamūšas speciālās pamatskolas mājaslapa]
Francis Grillparcers

**Francis Serafikuss Grillparcers** (, dzimis , miris ) bija austriešu dramaturgs un dzejnieks. Tiek uzskatīts par Austrijas nacionālo dzejnieku.

Dzimis un lielāko daļu no mūža pavadījis Vīnē. Vīnes Universitātē studējis tiesību zinātni. No 1813. gada — Austrijas valsts dienestā. No 1832. gada — impērisko arhīvu direktors. Bija pazīstams ar Heini, Bēthovenu, Šūbertu. 

## Ārējās saites
Biksējas—Cūku purvs

**Biksējas—Cūku purvs** ir zemais purvs Smiltenes novada Blomes pagastā. Izvietojies Sedas līdzenuma dienvidu malā Abula kreisajā krastā starp tā pietekām Nigru un Mutulīti. Veidojies, nepietiekamas noteces dēļ pārpurvojoties sauszemei. Purva lielākā daļa nosusināta: 320 ha platībā ar drenāžu, bet 250 ha platībā — ar vaļējiem grāvjiem. Iekultivēti tīrumi. Dienvidrietumu malā Biksējas ciems. 

## Atsauces
Kastas Indijā

**Kastu sistēma Indijā** saglabājusi iezīmes no Indijas vēsturiskā sabiedrības dalījuma sociālās un profesionālās grupās jeb kastās.  

## Stāvoklis mūsdienu Indijā
2011. gadā Indijas valdība kārtējā tautskaitē veica arī sociāli ekonomisko un kastu tautskaiti () dažādās reliģiskās kopienās. Tās rezultāti atspoguļo pašreizējo Indijas valdības lietoto sabiedrības iedalījumu četrās sociāli ekonomiskajās grupās: daliti, ādivāsī, "citas atpalikušās šķiras" () un "privileģētās kastas" (*Forward Caste*).
Nokia 6110 Navigator

***Nokia 6110 Navigator*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* viedtālrunis. Izlaists 2006. gadā. Bija pielāgots navigācijas lietošanai, tam bija iepriekšielādētas navigācijas kartes. Tas bija otrais (aiz *[[Nokia N95|N95]]*) *Nokia* telefons ar *[[Globālā pozicionēšanas sistēma|GPS]]* atbalstu.
Tas darbojās GSM 850, 900, 1800 un 1900, kā arī *[[WCDMA]]* un *[[HSDPA]]* 2100 tīklā.

Modelis bija apgādāts ar *[[ARM|ARM11]]* 369 Mhz procesoru un darbojās ar *[[S60]]* 3. paaudzes (*[[Symbian]]* v9.2) operētājsistēmu.
Telefons izveidots ar sabīdāmu taustiņu bloku.

2008. gada februārī *[[Vodafone]]* atsauca 3000 *Nokia 6110 Navigator* telefonus saistībā ar *GPS* problēmām.

2008. gadā izlaista uzlabota versija *[[Nokia 6210 Navigator]]*.

## Ārējās saites

* Nokia 6110 Navigator *gsmarena.com*
Kaspars Frīdrihs fon Budenbroks

**Kaspars Frīdrihs fon Budenbroks** (, dzimšanas dati nezināmi, miris ) bija Vidzemes guberņas landmaršals no 1730. līdz 1737. gadam. Henrika Magnusa fon Budenbroka brālis.

Dzimis Lielāmuižas, Vērenes, Vecķeipenes, Mazozolu un Liepas muižas īpašnieka ģimenē. Dienējis Nīderlandes armijā. Atgriezies Vidzemē, saņemdams no tēva mantojumā Ķeipeni. No 1710. gada — Vidzemes landrāts.

## Ārējās saites
* Budenbroks Baltisches Biographisches Lexikon digital
Slipiņciems

**Slipiņciems** ir ciems Kuldīgas novada Pelču pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Ciemā ietilpst vairākas viensētas — Alsupes, Apiņi, Baloži, Druvnieki, Slipiņi.

## Atsauces
Kaltiķi

**Kaltiķi** ir ciems Kuldīgas novada Pelču pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas, autoceļa P116 malā. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Kaltiķu (*Kalticken*) pusmuižu.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Bikstupe

**Bikstupe**, saukta arī **Ālave**, **Bērzupe**, **Bikste**, lejtecē — **Abaviņa**, ir Bērzes kreisā krasta pieteka Saldus, Tukuma un Dobeles novados. Sākas no Tīreļpurva Remtes pagastā, plūst līkumojot austrumu—dienvidaustrumu virzienā pa Austrumkursas augstienes austrumu nogāzi. Augštecē upe regulēta un uzņem ūdeņus no meliorācijas sistēmām. Vidustecē Bikstupes baseins atrodas tuvu regulētajai Abavas augštecei un lielu palu laikā notiek ūdeņu pārtece no Abavas. Pie Jaunpils ierīkota Ķimšu ūdenskrātuve un Jaunpils dzirnavu ezers. Lejtecē plūst caur Dambjakroga un Apsauju ezeru, gultne regulēta. Pašā lejtecē pie Bērzupes ieplūst apaugušā iegrauzumā. Lielākā pieteka Rūšu strauts (17 km, kreisā). Upi šķērso autoceļi A9 un P104, kā arī dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Jaunpils un Jurģi.

## Atsauces
Žirovnice

**Žirovnice** () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Pelhržimovas apriņķī.

## Vēsture
Pilsēta rakstos minēta 1358. gadā. Attīstījusies kā audēju apmetne, bet kopš 1863. gada veidojās kā ievērojams pogu ražošanas centrs. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.
Pastališķi

**Pastališķi** ir ciems Bauskas novada Īslīces pagastā pie Plānītes upes.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Billīšu kastaņa

**Billīšu kastaņa** ir dižkoks Jelgavas novada, Salgales pagastā, Latvijas dižākā zirgkastaņa. Aug Edvarta Virzas dzimto māju Billīšu pagalmā. 1,2 m augstumā koks sadalās trijos (agrāk — piecos) žuburos, to garums līdz 13,8 m. Kastaņa minēta Virzas darbā «Straumēni».

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziedava.lv Billīšu zirgkastaņa (foto)
Jozefs Hofmanis

**Jozefs Hofmanis** (, dzimis , miris ) bija Čehijā dzimis austriešu arhitekts un dizainers. Bija Oto Vāgnera skolnieks un viens no Vīnes secesijas aizsācējiem. Lielu vērību pievērsa celtņu interjeriem. No 1899. gada pasniedza Vīnes Lietišķās mākslas skolā (mūsdienās *Universität für angewandte Kunst Wien*). Bija Vīnes darbnīcu (*Wiener Werkstätte*) dibinātājs un vadītājs. No 1920. gada bija Vīnes galvenais arhitekts. Hofmaņa projektētā no 1905. līdz 1911. gadam celtā Stoklē pils (*Palais Stoclet*) Briselē iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites
Eibrahiuru sekcija

**Eibrahiuru sekcija** jeb **augstākie krabji** (*Eubrachyura*) ir viena no krabju infrakārtas (*Brachyura*) sekcijām, kura tiek sadalīta divās apakšsekcijās atkarībā no tā, kur atrodas abu dzimumu dzimumorgānu atvērumi. Apakšsekcijas *[[Heterotremata]]* krabju tēviņiem dzimumorgānu atvērums atrodas uz kājām, bet mātītei uz krūšu kaula. Toties apakšsekcijas *[[Thoracotremata]]* krabjiem dzimumorgānu atvērumi abiem dzimumiem atrodas uz krūšu kaula. Tas eibrahiuru sekcijas krabjus atšķir no pārējiem desmitkājvēžiem, jo tiem atvērumi vienmēr atrodas uz kājām.

Lielāku sugu dažādību ietver *[[Heterotremata]]* apakšsekcija, kas apvieno 68 dzimtas un kas tiek iedalītas 28 virsdzimtās. *[[Thoracotremata]]* apakšsekcija apvieno 17 dzimtas, kas tiek iedalītas 4 virsdzimtās. Senākās fosilijas, kas pieder eibrahiuru sekcijai, saglabājušās no krīta perioda.

## Sistemātika
* 
** apakšsekcija 
** apakšsekcija 

## Atsauces

## Ārējās saites
*A hypothesis about the origin of sperm storage in the Eubrachyura
*[On the Heterotreme-Thoracotreme distinction in the Eubrachyura De Saint Laurent, 1980 (decapoda, brachyura)](http://www.researchgate.net/publication/240681242_On_the_Heterotreme-Thoracotreme_distinction_in_the_Eubrachyura_De_Saint_Laurent_1980_(decapoda_brachyura))
Heterotremata

***Heterotremata*** ir viena no divām krabju eibrahiuru sekcijas (*Eubrachyura*) apakšsekcijām, kas apvieno apmēram 68 dzimtas un kas tiek iedalītas 28 virsdzimtās.

## Kopīgās īpašības
Galvenā iezīme, kas atšķir šīs grupas krabjus no pārējiem desmitkājvēžiem ir tā, ka *Heterotremata* krabju tēviņiem dzimumorgānu atvērums atrodas uz kājām, bet mātītei uz krūšu kaula. Otras apakšsekcijas *[[Thoracotremata]]* krabjiem dzimumorgānu atvērumi abiem dzimumiem atrodas uz krūšu kaula, bet visiem pārējiem desmitkājvēžiem atvērumi vienmēr atrodas uz kājām.

## Sistemātika
* apakšsekcija 
**Āzijas saldūdens krabju virsdzimta (*Gecarcinucoidea*)
**Centrālamerikas saldūdens krabju virsdzimta (*Pseudothelphusoidea*)
**Dienvidamerikas saldūdens krabju virsdzimta (*Trichodactyloidea*)
**Saldūdens krabju virsdzimta (*Potamoidea*)
**virsdzimta *[[Aethroidea]]*
**virsdzimta *[[Bellioidea]]*
**virsdzimta *[[Bythograeoidea]]*
**virsdzimta *[[Calappoidea]]*
**virsdzimta *[[Cancroidea]]*
**virsdzimta *[[Carpilioidea]]*
**virsdzimta *[[Cheiragonoidea]]*
**virsdzimta *[[Corystoidea]]*
**virsdzimta *[[Dairoidea]]*
**virsdzimta *[[Dorippoidea]]*
**virsdzimta *[[Eriphioidea]]*
**virsdzimta *[[Goneplacoidea]]*
**virsdzimta *[[Hexapodoidea]]*
**virsdzimta *[[Leucosioidea]]*
**virsdzimta *[[Majoidea]]*
**virsdzimta *[[Orithyioidea]]*
**virsdzimta *[[Palicoidea]]*
**virsdzimta *[[Parthenopoidea]]*
**virsdzimta *[[Pilumnoidea]]*
**virsdzimta *[[Portunoidea]]*
**virsdzimta *[[Pseudozioidea]]*
**virsdzimta *[[Retroplumoidea]]*
**virsdzimta *[[Trapezioidea]]*
**virsdzimta *[[Xanthoidea]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
*A hypothesis about the origin of sperm storage in the Eubrachyura
Āzijas saldūdens krabju virsdzimta

**Āzijas saldūdens krabju virsdzimta** (*Gecarcinucoidea*) ir viena no krabju virsdzimtām, kas pieder pie eibrahiuru sekcijas (*Eubrachyura*). Šajā virsdzimtā iekļauta viena saldūdens krabju dzimta. Visas krabju sugas, kas pieder Āzijas saldūdens krabju virsdzimtai, mājo vai nu Indijas subkontinentā, Dienvidaustrumāzijā vai Austrālāzijā.

## Sistemātikas izmaiņas
Nesenā pagātnē Āzijas saldūdens krabju virsdzimtā tika sistematizētas divas dzimtas: Austrālāzijas saldūdens krabju dzimta (*Parathelphusidae*) un Āzijas saldūdens krabju dzimta, tomēr saskaņā ar jaunāko sistemātiku abas dzimtas apvienotas un jaunākajās sistemātikās Āzijas saldūdens krabju virsdzimtā ir tikai viena dzimta — Āzijas saldūdens krabji  (*Gecarcinucidae*).

Daži sistemātiķi šajā virsdzimtā iekļauj arī Āfrikas saldūdens krabju dzimtu (*Deckeniidae*).

## Sistemātika
***Āzijas saldūdens krabju virsdzimta** (*Gecarcinucoidea*)
**Āzijas saldūdens krabju dzimta (*Gecarcinucidae*)

## Atsauces
Saldūdens krabju virsdzimta

**Saldūdens krabju virsdzimta** (*Potamoidea*) ir viena no krabju virsdzimtām, kas pieder pie eibrahiuru sekcijas (*Eubrachyura*). Šajā virsdzimtā apvienotas divas saldūdens krabju dzimtas. Visas krabju sugas, kas pieder saldūdens krabju virsdzimtai, mājo vai nu Vidusjūras reģionā, Sokotrā, Indijas ziemeļos, Austrumāzijā vai Āfrikā, Madagaskaru un citas tuvējās salas ieskaitot.

## Sistemātikas diskusijas
Daži sistemātiķi Āfrikas saldūdens krabju dzimtu (*Deckeniidae* jeb *Potamonautidae*) sistematizē Āzijas saldūdens krabju virsdzimtā (*Gecarcinucoidea*).

## Sistemātika
***Saldūdens krabju virsdzimta** (*Potamoidea*)
**Āfrikas saldūdens krabju dzimta (*Potamonautidae*)
**Saldūdens krabju dzimta (*Potamidae*)

## Atsauces
Daliti

thumb|270px|Dalitu īpatsvars dažādos  Indijas štatos pēc 2011. gada tautskaites datiem.
**Daliti** (sanskritā:दल् *dal*, "sagrauts, izstumts") ir pašapzīmējums Indijas subkontinenta pamatiedzīvotāju grupai, ko agrāk dēvēja par **neaizskaramajiem**. Viņi atradās ārpus tradicionālajām Indijas kastām jeb varnām.  
Dalitu nosaukumu sāka lietot tikai 19. gadsimta beigās. Pēc 2011. gada Sociāli ekonomiskās un kastu tautskaites datiem daliti () veidoja 89,5% no Indijas budistiem, 30,7% no sikhiem un 22,2% no hinduistiem.

## Atsauces
Ādivāsī

thumb|270px|Ādivāsī īpatsvars dažādos  Indijas štatos pēc 2011. gada tautskaites datiem.
**Ādivāsī** (, "pirmiedzīvotāji, aborigēni") ir kopējs apzīmējums atšķirīgām Indijas subkontinenta pamatiedzīvotāju ciltīm, kas atrodas ārpus tradicionālajām Indijas kastām jeb varnām.  

Indijas valdība ādivāsī dēvē par "klasificētajām ciltīm" (), pie tām pieder 645 dažādas ciltis.
Pēc 2011. gada Sociāli ekonomiskās un kastu tautskaites datiem ādivāsī  veidoja 9% no Indijas hinduistiem, 32,8% no kristiešiem, 15,9% no zoroastriešiem un 82,5% no citu reliģisko kopienu pārstāvjiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Citas atpalikušās šķiras Indijā

**"Citas atpalikušās šķiras"** () ir Indijas valdības oficiāli lietots apzīmējums iedzīvotāju grupai, kas pieder pie "sociāli un izglītības ziņā atpalikušām" Indijas kastām jeb varnām. Katrā Indijas štatā ir savs OBC kastu uzskaitījums.  

Šo nosaukumu sāka lietot pēc 1979. gadā valdības izveidotās Mandalas komisijas rekomendācijām, kas "Citu atpalikušo šķiru" sarakstā iekļāva vairāk kā 3000 Indijas nepriviliģēto, pamatā šudru varnā ietilpstošo, kastu. Komisijas 1980. gada ziņojumā bija rakstīts, ka pie "citām atpalikušajām šķirām" pieder 52% Indijas iedzīvotāju. Pēc ziņojuma rekomendācijām tika pieņemti likumi, kas noteica pozitīvo diskrimināciju pret "priviliģētajām kastām" un noteica šai iedzīvotāju grupai 27% kvotu amatiem valdības iestādēs un studentu vietām publiskajās universitātēs. Kad 1989. gadā Indijas valdība mēģināja ieviest Mandalas komisijas rekomendācijas, tas izraisīja masīvus protestus. 
    
Pēc 2011. gada Indijas Sociāli ekonomiskās un kastu tautskaites datiem "citas atpalikušās šķiras" veidoja 41,1% no Indijas iedzīvotājiem (42,8% no hinduistiem, 39,2% no musulmaņiem, 24,8% no kristiešiem, 22,4% no sikhiem un 13,7% no zoroastriešiem).

## Atsauces
Huandi

thumbnail|right|Templis Huandi kapavietā
**Huandi** (, *Huángdì*), saukts arī par **Dzelteno imperatoru**, ir mītisks Ķīnas Trīs valdnieku un Piecu imperatoru laika valdnieks, kas tiek uzskatīts par ķīniešu pirmtēvu un daoisma aizsācēju. Saskaņā ar tradicionālajām hronikām, esot valdījis simt gadus no 2697. līdz 2597. gadam (vai 2698—2598) p.m.ē. un uzņemts debesīs, uz Zemes atstājot savas drēbes, kas joprojām glabājas viņa mauzolejā.

Dzeltenā krāsa apzīmē zemi, pūķus un centru, tā saistās arī ar Ķīnas Dzelteno upi&nbsp;— Huanhe. Vēlākajos gadsimtos Ķīnas imperatori nēsāja zeltaini-dzeltenas krāsas drēbes.

Huandi kults sāk parādīties vēlīnajā Karojošo valstu periodā un Haņu dinastijas laikā. Pēc Ķīnas Tautas Republikas nodibināšanas Huandi pielūgšana tika aizliegta, taču 1980. gadu sākumā tā atkal tika atļauta. Ap seno Huandi kapa vietu uzcelts jauns templis, kurā kopš 2004. gada atsākusies ziedošana.

## Leģendas
Huandi esot apvienojis ķīniešu ciltis un izveidojis savu valsti tālajos Kuņluņa kalnos. Pēc miera nodibināšanas, Huandi ziedojis dieviem, iecēlis ierēdņus un izsludinājis pirmos likumus. Viņam esot bijuši 25 dēli, no kuriem 14 kļuvuši par lielāko ķīniešu klanu aizsācējiem. Viņš arī esot izgudrojis āmuru, airu laivu, loku un bultas, apģērbu un ķīniešu hieroglifus. Viņš arī esot autors vairākiem daoisma traktātiem un medicīnas rokasgrāmatām.
Alberts Ponzolds

**Alberts Ponzolds** (; dzimis , miris ) bija Liepājā dzimis vācbaltiešu izcelsmes vācu tiesu medicīnas ārsts un augstskolas pasniedzējs.

Dzimis pilsētas ierēdņa ģimenē. Mācījies Bērzaines ģimnāzijā. Studēja medicīnu Tartu Universitātē. Latvijas brīvības cīņu laikā karoja landesvēra sastāvā, par ko apbalvots ar Baltiešu Krustu.

Turpināja medicīnas studijas Berlīnes Universitātē. 1926. gadā ieguva doktora grādu. No 1933. gada — Halles Universitātes mācību spēks. 1937. gadā iestājās NSDAP (publicētajos memuāros viņš gan to noliedzis). No 1948. gada līdz 1968. gadam Pozolds strādāja par tiesu medicīnas profesoru Minsteres Universitātē.

## Bibliogrāfija
* *Die Desinfektion der Hände und des Operationsfeldes*, Berlin 1926, (Dissertation)
* *Intraabdominale Skelettierung und Mumifizierung von Föten bei experimentellem extrauterinen Abort*, Halle 1935, (Habilitationsschrift)
* *Lehrbuch der gerichtlichen Medizin einschliesslich der ärztlichen Rechtskunde, ärztlichen Standeskunde sowie der Versicherungsmedizin*, Thieme, Stuttgart 1950 (in drei Auflagen erschienen — überarbeitet)
* *Kraftfahrer und Ernüchterungsmittel*, Neuland-Verl. Ges., Hamburg 1953,
* *Alkohol und Verkehr*, Hamburg 1957 (in drei Auflagen erschienen — überarbeitet)
* *Der Strom war die Newa: aus dem Leben eines Gerichtsmediziners*, Bläschke, Sankt Michael 1980

## Ārējās saites
* Ponzolds Halles-Vitenbergas Universitātes mājaslapā
Jumprava (Mežotnes pagasts)

**Jumprava** (arī **Jumpravas**) ir ciems Bauskas novada Mežotnes pagastā Lielupes labajā krastā iepretim Ziedoņiem, pie autoceļa V1035 (Bauska—Mežotne—Bērzu skola). Bijušajā Jumpravmuižas parkā atrodas mākslīgas pilsdrupas (veidotas 18. gs. beigās vai 19. gs. sākumā). Lielupes krastos Jumpravas dolomīta atsegums, kas tiek uzskatītas par vienīgajām alpīnisma treniņiem piemērotajām dabiskajām klintīm Latvijā.

## Vēsture
Jumprava pirmo reizi minēta 13. gadsimta vidū, kad šis apvidus piederēja zemgaļu Upmales zemei.  
1257. gadā Rīgas arhibīskaps Alberts II apstiprināja, ka uz Livoniju uzaicinātajām cisterciešu klostera mūķenēm tiek piešķirta zeme 50 arklu platībā Upmalē un 100 arklu zemes Dobenes pilsnovadā, kā arī ciems 27 km lejpus Kokneses pils (*Pepholt*, vēlākā Lieljumpravas muiža), kā arī viena jūdze no Sēlijas zemes Daugavas pretējā krastā (Mazjumpravas muiža). 
1260. gadā arī Romas pāvests Aleksandrs IV apstiprināja Rīgas cisterciešu klostera privilēģijas un piešķīra tam pieder Pepoldes ciemu ar zemi pie Daugavas, 50 arklu zemes Upmalē (*Upemelle*) un 100 arklu zemes Zemgalē (*Sascegele et Serpen* Dobenes pilsnovadā).
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Ābele (Pelču pagasts)

**Ābele** ir ciems Kuldīgas novada Pelču pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas, autoceļa P116 malā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Danmark Rundt

***Danmark Rundt*** ir profesionālas daudzdienu šosejas riteņbraukšanas sacensības Dānijā, kas tiek organizēta kā daļa no UCI Eiropas tūres. To šobrīd sponsorē Dānijas nacionālais pasts, *[[Post Danmark]]* un oficiālais sacensību nosaukums ir ***Post Danmark Rundt***. Šībrīža formātā 17 komandas ar 8 braucējiem katrā veic sešus sacensību posmus.

## Vēsture
Sacensības pirmoreiz organizētas 1985. gadā, pēc tam rīkojot tās katru gadu līdz 1988. gadam. Pēc tā sekoja septiņu gadu pauze, pēc kuras kopš 1995. gada tās atkal notiek katru gadu. Dānijā par sacensībām ir liela interese gan klātienē, gan plašsaziņas līdzekļos.

1995. gada sacensību kopvērtējumā trešajā vietā bija ** komandu pārstāvošais latvietis Kaspars Ozers. 1997. gadā Juris Silovs uzvarēja punktu (sprinteru) klasifikācijā.

## Uzvarētāji

## Ārējās saites
*
Bīriņu ezers

**Bīriņu ezers** ir mākslīga brūnūdens ūdenstilpe Limbažu novada Vidrižu pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā, Bīriņu ciema austrumos. Ezeram ovāla smailgalu ezerdobe, uzstādināts uz bezvārda Pēterupes pietekas bijušo ūdensdzirnavu vajadzībām. Krasti lēzeni, dibens  smilšains. Ezera šaurākā dienvidu daļa atdalīta ar dambi, kurā ir ūdenslīmeni regulējošs aizsprosts. Mīt līdaka, asaris, rauda, karūsa, līnis, karpa, plaudis. Ezera dienvidaustrumu krastā atrodas Bīriņu muižas pils, pie kuras ierīkots plašs parks.

## Atsauces
Privileģētās kastas Indijā

**"Privileģētās kastas Indijā"** () ir Indijas valdības oficiāli lietots apzīmējums iedzīvotāju grupai, kas nepieder pie "sociāli un izglītības ziņā neprivileģētām" Indijas kastām jeb varnām. Šai iedzīvotāju grupai ir noteikti dažādi skaita ierobežojumi amatiem valdības iestādēs un studentu vietām publiskajās universitātēs.

Šo nosaukumu sāka lietot pēc 1979. gadā valdības izveidotās Mandalas komisijas rekomendācijām, kas "Citu atpalikušo šķiru" sarakstā iekļāva vairāk kā 3000 Indijas kastu piederīgos. Pēc ziņojuma rekomendācijām tika pieņemti likumi, kas noteica pozitīvo diskrimināciju pret "privileģētajām kastām". Kad 1989. gadā Indijas valdība mēģināja ieviest Mandalas komisijas rekomendācijas, tas izraisīja masīvus protestus. 
    
Pēc 2011. gada Indijas Sociāli ekonomiskās un kastu tautskaites datiem "privileģētās kastas" veidoja 30,8% no Indijas iedzīvotājiem (26% no hinduistiem, 59,5% no musulmaņiem, 33,3% no kristiešiem, 46,1% no sikhiem, 70,4% no zoroastriešiem un 94,3% no džainiem).

## Atsauces
Tršebīčas apriņķis

**Tršebīčas apriņķis** () ir Čehijas Visočinas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Visočinas apgabala Jihlavas un Ždjāras pie Sāzavas apriņķiem, Dienvidmorāvijas apgabala Brno lauku un Znojmo apriņķiem, kā arī Dienvidčehijas apgabala Jindršihūvhradecas apriņķi.
Strēlnieki (Mežotnes pagasts)

**Strēlnieki** ir ciems Bauskas novada Mežotnes pagastā. Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Jauno pusmuižu (*Garossen*).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Bandvagn 206

thumb|Hägglunds Bv 206 shēma
**Bandvagn 206** (**Bv 206**) ir Zviedrijas armijai 1974. gadā Hägglunds (šobrīd BAE Systems AB) izstrādāts divdaļīgs kāpurķēžu visurgājējs ar piedziņu abiem kāpurķēžu pāriem un nomaināmu aizmugures daļas virsbūvi. Pastāv dažādas modifikācijas atkarībā no aizmugures daļas — sanitārā transporta, ugunsdzēsības, sakaru, mīnmetēju, prettanku, izlūku un munīcijas vedēja. Tam ir iespēja uzstādīt dažāda veida un lieluma ieročus. Transportlīdzeklis var peldēt ar ātrumu ap 3 km/h. Tā priekšējā daļā ir vieta vadītājam, pieciem pasažieriem un ložmetējniekam. Parasti tā apkalpē ir pieci karavīri (vai arī 18 karavīri izlūku modifikācijā).

## Ārējās saites
*
* (previously Alvis Hägglunds, before that Hägglunds Vehicle, and in the very beginning Hägglund & Söner)
*
*
Birztala

**Birztala** (arī **Bērstele**, **Birkstala**) ir upe, Vārtājas kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemē. Sākas Embūtes paugurainē uz austrumiem no Kalneniekiem Priekules pagastā. Plūst dienvidrietumu virzienā pa Vārtājas viļņoto līdzenumu. Augštecē regulēta, tek cauri vairākiem dīķiem. Pie Gramzdas pagriežas uz rietumiem un tālāk līkumo pa apaugušu ieleju. Vidustece regulēta un iztaisnota. Lielākās pietekas ir Leinumupīte, Braucupe un Roļu strauts (visas labās). Upi šķērso autoceļi P114 un P135, kā arī tagad slēgtās dzelzceļa līnijas Liepāja—Vaiņode un Priekule—Kalēti. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Gramzda un Kalēti.

## Atsauces
UV kartēšana

**UV kartēšana** ir 3D modelēšanas process, kura rezultātā no 3D modeļa virsmas tiek radīts 2D attēls.

## UV kartēšana
Šis process projicē tekstūras karti 3D objektā. Apzīmējumi “U” un “V” norāda uz 2D tekstūras asīm, jo apzīmējumi “X”, “Y” un “Z” tiek jau izmantoti, lai apzīmētu 3D objekta asis telpā.  

Ar UV teksturēšanu 3D objekta veidojošajiem poligoniem var piešķirt tādu krāsu, kāda ir attēlā. Šo attēlu sauc par UV tekstūras karti, bet pēc būtības tas ir vienkāršs attēls. UV kartēšanas process sevī iekļauj attēla pikseļu piesaistīšanu kartēšanas virsmai poligonā. Parasti tas tiek darīts “programmiski”, kopējot trijstūra formas bildes fragmentus un ielīmējot tos trijstūra objektā.  UV ir XY alternatīva; tas kartē tikai tekstūras laukumu, nevis objekta ģeometrisko laukumu. Bet renderēšanas aprēķināšana izmanto UV tekstūras koordinātes, lai  noteiktu, kā zīmēt 3D virsmas.

Piemērā pa labi ir dota sfēra, kurai ir rūtaina tekstūra. Pirmajā variantā UV kartēšana nav izmantota, bet otrajā variantā UV kartēšana ir pielietota. 

Kad modelis tiek radīts kā poligonu dzīslojums, izmantojot 3D modelētāju, UV koordinātes var tikt ģenerētas katrai dzīslojumā esošajai virsotnei. Ja dzīslojums ir UV sfēra, tad, piemēram, modelētājs var to pārveidot ģeogrāfiskajā projekcijā. Kad modelis ir atšķetināts, tad lietotājs var veidot tekstūru katram trijstūrim individuāli, izmantojot atšķetināto dzīslojumu kā sagatavi. Kad scēna ir norenderēta, tad katrs trijstūris tiks kartēts attiecīgajā tekstūrā.  

UV karte var tikt izveidota dažādos veidos: automātiski, izmantojot speciālas programmatūras, lietotājs pats manuāli to izveido, vai arī kombinējot abus iepriekš minētos veidus. Parasti UV karte tiek automātiski ģenerēta un tad lietotājs to pielāgo un optimizē, lai samazinātu vīles un pārklāšanos. Ja modelis ir simetrisks, tad lietotājs var pārklāt pretējos trijstūrus, lai nodrošinātu zīmēšanu/veidošanu abās pusēs vienlaicīgi.

UV koordinātes ir pielāgotas virsmām, nevis virsotnēm. Tas nozīmē, ka dalītai virsotnei var būt atšķirīgas UV koordinātas. 

UV kartēšanas process vienkāršākajā variantā iekļauj trīs darbības: atšķetināt dzīslojumu, izveidot tekstūru un to pievienot.

## Sfērā atrast UV
Katram sfēras punktam Pjāaprēķina \hat d, that being the unit vector from P to the sphere's origin.

Pieņemot, ka sfēras poli tiek pielīdzināti Y asij, tad UV koordinātas [0, 1] intervālā var tikt aprēķinātas šādi: 

u = 0.5 + \frac{\arctan2(d_z,  d_x)}{2\pi}
v = 0.5 - \frac{\arcsin(d_y)}{\pi}

## UV programmas
* Blender
* Deep UV
* Eteria UV Tools
* Hexagon
* Knald
* LithUnwrap
* ?Oxygen 2 - UV Editor
* Pepakura Designer
* ?Itoo RailClone
* Ultimate Unwrap 3D
* Unfold3D 
* Roadkill UV
* Headus UVLayout
* UVMapper
* Zbrush

## Atsauces
Bērstele (nozīmju atdalīšana)

**Bērstele** var būt:
* Bērstele — upe, Īslīces pieteka
* Bērstele — apdzīvota vieta Viesturu pagastā
* Birztalas cits nosaukums
Bierža ezers

**Bierža ezers** (arī **Bierzs**, **Birža ezers**) ir ūdenstilpe Krāslavas novada Aulejas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos pie robežas ar Andrupenes pagastu. Ezerdobe izstiepta, austrumu galā platāka ar lielu, aizaugošu līci (Liuņu) uz dienvidiem. Krasti zemi, slīpi, dibens — dūņains, mālains, smilšains, dūņu slānis >2 m. Ietek strauts no Maceņa, cauri tek Mazā Dubna uz Aulejas ezeru. Ezerā četras salas ar kopējo platību 1,6 ha. Mīt līdaka, asaris, plaudis, rauda, sapals, līnis, karūsa, rudulis. Krastā vairākas peldvietas.

## Atsauces
Thoracotremata

***Thoracotremata*** ir viena no divām krabju eibrahiuru sekcijas (*Eubrachyura*) apakšsekcijām, kas apvieno 17 dzimtas un kas tiek iedalītas 4 virsdzimtās.

## Kopīgās īpašības
Galvenā iezīme, kas atšķir šīs grupas krabjus no pārējiem desmitkājvēžiem ir tā, ka *Thoracotremata* krabju tēviņiem un mātītēm dzimumorgānu atvērumi atrodas uz krūšu kaula. Otras apakšsekcijas *[[Heterotremata]]* krabjiem dzimumorgānu atvērumi tēviņiem atrodas uz kājām, bet mātītēm uz krūšu kaula, bet visiem pārējiem desmitkājvēžiem atvērumi vienmēr atrodas uz kājām.

## Sistemātika
* apakšsekcija 
**virsdzimta *[[Cryptochiroidea]]*
**virsdzimta *[[Grapsoidea]]*
**virsdzimta *[[Ocypodoidea]]*
**virsdzimta *[[Pinnotheroidea]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
*A hypothesis about the origin of sperm storage in the Eubrachyura
Luksemburgu Elizabete

**Luksemburgu Elizabete** (, , ; dzimusi , mirusi ) bija Vācu, Bohēmijas un Ungārijas karalis un Austrijas hercoga Albrehta II Hābsburga sieva, Ungārijas, Bohēmijas un Vācijas karaliene konsorte.

Būdama vienīgais imperatora Sigismunda bērns, Elizabete pretendēja uz to, lai pēc Sigismunda nāves valdītu kopā ar vīru Albrehtu II, tomēr par karali tika atzīts tikai Albrehts. Kad 1439. gadā mira Albrehts, Bohēmijā tika izsludināts *[[interregnum]]*, bet Ungārijā par karali kronēja Vladislavu III. Pēc tam, kad četrus mēnešus pēc Albrehta nāves Elizabetei piedzima dēls Ladislavs, Elizabete pieteica pretenzijas uz Ungārijas troni. Izcēlās pilsoņu karš. Vladislavs III 1444. gadā krita Varnas kaujā pret turkiem, un par Ungārijas un Bohēmijas karali jau pēc mātes nāves kļuva Elizabetes dēls Ladislavs.

## Ārējās saites
Biržiņa

**Biržiņa** (lejtecē arī **Birzīte**) ir upe Zemgalē, Iecavas labā krasta pieteka Jelgavas novadā. Sākas no grāvju sistēmas Lāču purva rietumu malā, plūst rietumu—dienvidrietumu virzienā pa Tīreļu līdzenumu. Upes gultne visā garumā regulēta, uzņem ūdeņus no mežu meliorācijas sistēmām. Ieplūst Iecavā pie Brankām.

## Atsauces
Ziemeļblāzma (Skultes pagasts)

**Ziemeļblāzma** ir ciems Limbažu novada Skultes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā  no novada centra Limbažiem un  no Rīgas. Ziemeļblāzmā ir divi veikali – *Elvi* un *Andrjū.* Ciems robežojas ar Saulkrastu novada Zvejniekciemu. 

Ziemeļblāzmā dzīvoja aktieris Gunārs Placēns.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Taijuaņa

**Taijuaņa** () ir pilsēta Šaņsji provincē, Ķīnā. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta.

Vēstures gaitā Taijuaņa bijusi vairāku dinastiju galvaspilsēta. Mūsdienās — nozīmīgs rūpniecības centrs, pilsētas nomalē izveidoti vairāki rūpnieciskie rajoni. Reģiona komunikāciju centrs. Taijuaņa ir arī izglītības un pētniecības centrs. 1902. gadā dibināta Šaņsji Universitāte, kopš 1953. gada atsevišķa iestāde ir Taijuaņas Tehnoloģiju universitāte (līdz tam tā atradās Šaņsji Universitātes sastāvā).

## Atsauces

## Ārējās saites
Kurts Štegmanis fon Pricvalds

**Kurts Frīdrihs Voldemārs Štegmanis fon Pricvalds** (, dzimis , miris ) bija Cēsīs dzimis vācbaltiešu izcelsmes vācu lingvists, indoģermānists un augstskolas pasniedzējs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1901. gadā agronoma un Bērzaines ģimnāzijas pedagoga ģimenē. Mācījās ģimnāzijā Rīgā, Štetīnē un līdz 1920. gadam Meinigenē. Latvijas brīvības cīņās karoja Dzelzs divīzijā un landesvērā, par ko saņēmis Baltiešu Krustu.

Studēja Gīsenes, Jēnas un Minhenes universitātēs lingvistiku, ģermānistiku, slāvistiku, filoloģiju, vēsturi. Pēc studiju beigšanas strādāja Ķīles un Marburgas universitātēs. 1932. gadā Līneburgā nodibināja vācbaltiešu Kārļa Širrena biedrību (*Carl-Schirren-Gesellschaft*), kas aktīva arī mūsdienās. 1937. gadā iestājās NSDAP. 1937./1938. gadā gestapo veica kratīšanu Štegmanim fon Pricvaldam piederošos materiālos. Otrā pasaules kara laikā darbojās kā augstskolas referents Rīgā. Pēc kara līdz 1962. gadam bija salīdzinošās valodniecības docents Marburgas Universitātē. No 1952. bija Starptautiskā socioloģijas institūta vācu sekcijas sekretārs.

## Bibliogrāfija

**Sprache und Persönlichkeit: Der Sinn komparativischer Personalbezeichnungen*, Frommannsche Buchhdlg, Jena 1927
**Zur Geschichte der Herrscherbezeichnungen von Homer bis Plato: Ein bedeutungsgeschichtl. Versuch*, C. L. Hirschfeld, Leipzig 1930. In: Forschungen zur Völkerpsychologie und Soziologie ; Bd. 7
**Das Attribut im Altlitauischen*, Carl Winter Verlag, Heidelberg 1934. In: Indogermanische Bibliothek, Band 14
**Einsatz der Sprachwissenschaft*, Armanen-Verlag, Leipzig 1936.
**Ideologische Geschichtsdeutung?: Eine Auseinandersetzung mit Friedrich Heer / Ernst Neubauer*, Musterschmidt, Göttingen ; Berlin ; Frankfurt ; Zürich 1963

## Ārējās saites
*Štegmanis fon Pricvalds BBL digital
Velosipēdu zagļi

**"Velosipēdu zagļi"** () ir 1948. gada itāļu neoreālisma drāmas filma, kuras režisors ir Vitorio De Sika. Filmas sižets veidots pēc Luidži Bartolīni tāda paša nosaukuma romāna.

Filma ir par nabadzīgu vīrieti, kas pēc Otrā pasaules kara, iekārtojies darbā, pirmajā darba dienā meklē viņam nozagto velosipēdu, bez kura vīrietis nespēj pildīt darbu un tiks atlaists. Tajā galvenās lomas attēlo Lamberto Madžorāni un Enco Stajola.

"Velosipēdu zagļi" tiek uzskatīta par itāļu neoreālisma meistardarbu. 1950. gadā filma saņēma Kinoakadēmijas goda balvu. Četrus gadus pēc filmas iznākšanas *[[Sight & Sound]]* aptaujā tika atzīta par visu laiku izcilāko filmu, pēc 50 gadiem ierindojās šī topa desmit visu laiku labāko filmu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Biķernieki (Saulkrastu pagasts)

**Biķernieki** (agrāk **VEF—Biķernieki**, **VEF Biķernieki** un **VEFa Biķernieki**) ir vasarnīcu ciems Saulkrastu novada Saulkrastu pagastā Pēterupes krastos pie autoceļa P6 (Saulkrasti—Sēja—Ragana). Atrodas pagasta centrālajā daļā 6,2 km no pagasta un novada centra Saulkrastiem un 48,0 km no Rīgas.

Ciems izveidojies kā Valsts elektrotehniskās fabrikas darbinieku dārzkopības kooperatīvs (pastāvēja līdz 2022. gadam).

2025. gadā ciema teritorija samazināta un pārdēvēta par **Biķerniekiem**.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Ziemeļu un Dienvidu dinastijas

thumbnail|right|Ķīnas dalījums Ziemeļu Vei un Dienvidu Sun valstīs
thumbnail|right|Ķīnas dalījums 440. gadā
thumbnail|right|Čeņ dinastija dienvidos, Ziemeļu Džou gaiši zilā, Ziemeļu Cji tumši zilā, Rietumu Lian rozā, 560.gadā
**Ziemeļu un Dienvidu dinastijas** ir posms Ķīnas vēsturē no 420. līdz 589. gadam, kas sākās pēc tam kad dienvidos sabruka Dzjiņu dinastija, bet ziemeļos par varu cīnijās jaunās barbaru dinastijas. Šis laiks ir nestabilā Sešu dinastiju laika (220—589) beigu posms.

Lai arī Ķīnu plosīja politiskie un militārie konflikti, šajā laikā Ķīnas kultūra sasniedza jaunas virsotnes. Ta kā Ķīnas dienvidi attīstīja sakarus ar mūsdienu Vjetnamā un Kambodžā esošajām valstīm, Ķīnā ienāca Indijas kultūra, valstī izplatījās mahājāna un daoisms. Šajā laikā notika ievērojama haņu migrācija uz teritorijām dienvidos no Jandzi upes, arī ziemeļu teritorijās ienākušie barbari pieņēma ķīniešu kultūru.

## Ziemeļu dinastijas
Par Ziemeļu dinastiju perioda sākumu uzskata 439. gadu, kad Ziemeļu Vei iekaroja Ziemeļu Lian dinastijas valsti, tādējādi apvienojot ziemeļus vienā valstī. Pēc Piecu Barbaru sacelšanās radušās daudzās valstiņas pakāpeniski iekaroja un 386. gadā apvienoja Ziemeļu Vei dinastijas valsts (386—535), kas vēlāk sašķēlās Austrumu Vei (534—550) un Rietumu Vei (535—556) valstīs. Ziemeļu Vei dinastiju izveidoja tjurku un mongoļu priekšteči šanbei (*xianbei*).

Austrumu Vei dinastijai sekoja Ziemeļu Cji dinastija (550—577). Rietumu Vei dinastijai sekoja Ziemeļu Džou (557—581) dinastija, kurai sekoja Sui dinastija.

## Dienvidu dinastijas
Dienvidos viena otrai sekoja virkne īslaicīgu dinastiju kuras dibināja ģenerāļi, kas mācēja sagrābt varu, bet kuru pēcnācējiem neizdevās to noturēt. Pēc pēdējā Dzjiņu imperatora gāšanas izveidojās Dienvidu Sun (*Liu Sun*) dinastija (420—479) kam sekoja Dienvidu Cji (479—502), Lian (502—557), Rietumu Lian (555—587) un Čeņ (557—589) dinastijas, kurās bieži mainījās valdnieki, katrā dinastijā to bija no 5—8. Visām dienvidu dinastijām, izņemot Lian, galvaspilsēta bija Naņdzjina. Par veiksmīgāko var uzskatīt Lian dinastijas dibinātāja, imperatora Sjao Jaņa (Vudi) (502—549) valdīšanas laiku.

Vājā Čeņ dinastija nespēja pretoties ziemeļu valdnieka Jan Dzjana uzbrukumam un Ķīnu apvienoja jaunā Sui dinastija.
Ieraugs

[300px|thumb|right|Rudzu [mīkla (pārtika)|mīklas ierauga uzrūgšana 10 stundu laikā aptuveni 25,5 °C temperatūrā]]

**Ieraugs** ir pienskābes baktēriju, raugu un citu mikroorganismu koncentrāts, ko pārtikas rūpniecībā pievieno rūgšanas aizsākšanai. Ieraugus izmanto skābpiena produktu (siera, skābā krējuma, biezpiena, jogurta, rūgušpiena, kefīra), kā arī mīklas (lielākoties rudzu maizei, bet arī čabatai, bagetei un citām speciālajām maizēm) un raudzēto dzērienu (alus, kvasa) ražošanā.

Ieraugu var gatavot ar spontāno rūgšanu, pievienojot īpašas tīrkultūras vai ražošanas jeb uzraudzēto ieraugu. Šo ierauga rūgšanu aizsākošo piedevu sauc dažādi: par sākumkultūru, starta kultūru vai starteri.

## Skābpiena produktu rūpniecībā

Skābpiena produktiem, atkarībā no to veida, piemeklē ieraugus ar īpaši atlasītu mikroorganismu sastāvu (vienu vai vairākām sugām) un ražošanā lieto noteiktus ieraudzēšanas un raudzēšanas režīmus, piemēram, rūgušpiena un jogurta raudzēšanā piedalās tikai pienskābes baktērijas un noris pienskābā rūgšana, bet kefīru, kumisu un acidofilīnu ražo ar jaukto raudzēšanu, kurā, līdztekus pienskābes baktērijām, iesaistās arī raugi, un notiek gan spirta, gan arī pienskābā rūgšana.

## Maizes rūpniecībā

Mīklas ieraugu gatavo no miltiem un ūdens, kas kalpo kā barības vide raugiem un pienskābes baktērijām. Pienskābes baktērijas pārraudzē cieti un cukurus, veidojot pienskābi, etiķskābi u.c. savienojumus, kas palielina mīklas skābumu, kā arī uzlabo mīklas cepamīpašības un gatavās maizes garšu, bet raugi saraudzē daļu cietes hidrolīzē radušos cukuru un izdala ogļskābo gāzi, kas irdina mīklu un palielina tās apjomu.

## Atsauces
Žozefs Luijs Gē-Lisaks

**Žozefs Luijs Gē-Lisaks** (, arī **Luijs Žozefs Gē-Lisaks**; dzimis , miris ) bija franču ķīmiķis un fiziķis.

1800. gadā absolvējis Parīzes Politehnisko institūtu, pēc tam no 1809. līdz 1832. gadam bija profesors tajā un Parīzes Universitātē. No 1832. gada — Parīzes botāniskā dārza profesors.

Tiek uzskatīts par gāzu pētniecības pamatlicēju. Ir autors diviem likumiem, kas saistīti ar gāzi (pirmais Gē-Lisaka likums ir gāzu termiskās izplešanās likums). Gē-Lisaks ieguva zilskābi, ciānu.

Viņš ir viens no 72 franču zinātniekiem, kura vārds iegravēts Eifeļa tornī, Parīzē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Langs

**Langs** var būt:

* Ādāms Langs (*Lang Ádám*; dzimis 1993. gadā) — ungāru futbolists;
* Frics Langs (*Fritz Lang*; 1890―1976) — vācu/austriešu/amerikāņu kinorežisors, scenārists, kinoproducents, aktieris;
* Mihaels Langs (*Michael Lang*; dzimis 1991. gadā) — šveiciešu futbolists;
* Noa Langs (*Noa Lang*; dzimis 1999. gadā) ― nīderlandiešu futbolists;
* Roberts Langs (*Robert Lang*; dzimis 1970. gadā) — čehu hokejists;
* Stīvens Langs (*Stephen Lang*; dzimis 1952. gadā) — amerikāņu aktieris.

## Skatīt arī
* *[[Lang]]*
* Lange
Jagaiļa Universitāte

**Jagaiļa Universitāte** (, ) ir augstākās izglītības iestāde Polijas otrajā lielākajā pilsētā Krakovā. Vecākā un viena no lielākajām Polijas universitātēm, otrā vecākā Austrumeiropā (pēc Kārļa Universitātes Prāgā).

Jaigaiļa Universitāti 1364. gadā dibināja Polijas karalis Kazimirs III Lielais un tā nosaukta karaļa Jagaiļa vārdā. 

Personas, kas saistītas ar Jagaiļa Universitāti: rakstnieks Ivo Andričs, politiķis Andžejs Duda, Romas pāvests Jānis Pāvils II, dzejnieks Jans Kohanovskis, astronoms Nikolajs Koperniks, rakstnieks Staņislavs Lems, antropologs Broņislavs Malinovskis, ekonomisks Kārlis Mengers, matemātiķis Vaclavs Serpiņskis, apgaismotājs Francisks Skarina, dzejniece Vislava Šimborska, komponists Vladislavs Tarnovskis.

## Fakultātes
Jagaiļa Universitātē ir 15 fakultātes:
* Tiesību zinātņu un administrācijas fakultāte ()
* Filozofijas fakultāte ()
* Fizikas, astronomijas un teorētiskās informātikas fakultāte ()
* Vēstures fakultāte ()
* Filoloģijas fakultāte ()
* Poļu filoloģijas fakultāte ()
* Matemātikas un informātikas fakultāte ()
* Ķīmijas fakultāte ()
* Bioloģijas un zemes zinātņu fakultāte ()
* Pārvaldes un sociālās komunikācijas fakultāte ()
* Starptautisko un politisko pētījumu fakultāte ()
* Bioķīmijas, biofizikas un biotehnoloģiju fakultāte ()
* Dziedniecības fakultāte ()
* Farmācijas fakultāte ()
* Veselības zinātnes fakultāte ()

## Ārējās saites

* Jagaiļa Universitātes mājaslapa ///
Frics Langs

**Frīdrihs Kristians Antons "Frics" Langs** (; dzimis , miris ) bija vācu/austriešu/amerikāņu kinorežisors, scenārists, kinoproducents, aktieris.

Viņa ievērojamākie darbi (abi tapuši pirms pārcelšanās uz ASV): mēmā filma "Metropole" (1927) un skaņu filma "M" (1931). "Metropole" bija sava laika dārgākā filma. Citas nozīmīgās filmas, kas uzņemtas Vācijā ir "Mabūze – spēlmanis" (*Dr. Mabuse, der Spieler*, 1922), "Nībelungi" (*Die Nibelungen*, 1924) un "Sieviete Mēnesī" (1929). 20. gadsimta 30. gadu vidū pārcēlās uz ASV. Pirmā ASV uzņemtā filma — "Niknums" (*Fury*, 1936) ar Spenseru Treisiju galvenajā lomā. Pazīstamākās Langa filmas, kas tapušas ASV ir "Tu dzīvo tikai vienreiz" (*You Live Only Once*, 1937), "Frenka Džeimsa atgriešanās" (*The Return of Frank James*, 1940), ''Western Union'' (1941), *[[Hangmen Also Die!]]* (1943), "Sieviete logā" (*The Woman in the Window*, 1944), *[[Ministry of Fear]]* (1944), "Sārtā iela" (1945), "Noslēpums aiz durvīm" (*Secret Beyond the Door*, 1947), "Rančo ar sliktu slavu" (*Rancho Notorious*, 1952), "Sadursme naktī" (*Clash by Night*, 1952) "Zilā gardēnija" (*The Blue Gardenia*, 1953), "Lielais drudzis" (1953) un "Kamēr pilsēta guļ" (1956).

Piedalījies kā aktieris Žana Lika Godāra filmā "Nicinājums" (1963), attēlojot pats sevi.

1960. gadā Langs saņēma zvaigzni Holivudas Slavas alejā. 1963. gadā viņam piešķira Vācijas kino Goda balvu par mūža ieguldījumu.

## Ārējās saites
Āzijas saldūdens krabji

**Āzijas saldūdens krabji** (*Gecarcinucidae*) ir vienīgā krabju dzimta, kas pieder pie Āzijas saldūdens krabju virsdzimtas (*Gecarcinucoidea*). Šajā dzimtā apvienotas 58 saldūdens krabju ģintis, kas izplatītas Dienvidāzijā, Dienvidaustrumāzijā un Austrālāzijā. Šīs grupas sugas mājo upēs, ezeros un rīsa laukos. Daļa sugu ir nozīmīgs pārtikas avots Dienvidāzijā dzīvojošām tautām.

## Sistemātikas izmaiņas
Nesenā pagātnē Āzijas saldūdens krabju virsdzimtā tika sistematizētas divas dzimtas: Austrālāzijas saldūdens krabju dzimta (*Parathelphusidae*) un Āzijas saldūdens krabju dzimta, tomēr saskaņā ar jaunāko sistemātiku abas dzimtas apvienotas un jaunākajās sistemātikās Āzijas saldūdens krabju virsdzimtā ir tikai viena dzimta — Āzijas saldūdens krabji  (*Gecarcinucidae*).

## Sistemātika
**Āzijas saldūdens krabju dzimta** (*Gecarcinucidae*)

## Atsauces
Šrilankas saldūdens krabji

**Šrilankas saldūdens krabji**  (*Ceylonthelphusa*) ir viena no Āzijas saldūdens krabju dzimtas (*Gecarcinucidae*) ģintīm. Ik pa laikam tiek atklāta kāda jauna suga un papildināts esošo sugu skaits. Saskaņā ar jaunāko sistemātiku ģints šobrīd apvieno 18 saldūdens krabju sugas. Visas šīs ģints sugas ir endēmas Šrilankas krabju sugas un galvenokārt mājo mitrajos ieleju mežos, purvos un upēs. Daudzu sugu izdzīvošana ir kritiski apdraudēta, līdz ar dzīves vides zaudēšanu, dabas piesārņojumu un saimnieciskās darbības attīstību. Vairāk neka 50% no Šrilankas saldūdens krabju sugām dzīvo ļoti nelielā izplatības areālā.

## Sistemātikas izmaiņas
Nesenā pagātnē Šrilankas saldūdens krabju ģints tika sistematizēta Austrālāzijas saldūdens krabju dzimtā (*Parathelphusidae*), tomēr saskaņā ar jaunāko sistemātiku Austrālāzijas saldūdens krabju dzimta apvienota ar Āzijas saldūdens krabju dzimtu. Līdz ar to Šrilankas saldūdens krabji pieder Āzijas saldūdens krabju dzimtai.

## Sistemātika
**Šrilankas saldūdens krabju ģints** (*Ceylonthelphusa*)
*Darela saldūdens krabis (*Ceylonthelphusa durrelli*)
**[[Ceylonthelphusa alpina]]*
**[[Ceylonthelphusa armata]]*
**[[Ceylonthelphusa austrina]]*
**[[Ceylonthelphusa callista]]*
**[[Ceylonthelphusa cavatrix]]*
**[[Ceylonthelphusa diva]]*
**[[Ceylonthelphusa kandambyi]]*
**[[Ceylonthelphusa kotagama]]*
**[[Ceylonthelphusa nana]]*
**[[Ceylonthelphusa nata]]*
**[[Ceylonthelphusa orthos]]*
**[[Ceylonthelphusa rugosa]]*
**[[Ceylonthelphusa sanguinea]]*
**[[Ceylonthelphusa savitriae]]*
**[[Ceylonthelphusa sentosa]]*
**[[Ceylonthelphusa soror]]*
**[[Ceylonthelphusa venusta]]*

## Atsauces
Kinokomēdija

[thumbnail|right|[Čārlijs Čaplins — ievērojams komēdiju aktieris]]

**Kinokomēdija** ir kinomākslas žanrs, kurā uzsvars tiek likts uz humoru. Šīs filmas ir veidotas ar nolūku izklaidēt skatītājus un likt tiem smieties. Tradicionāli šī žanra filmām ir laimīgas beigas (izņēmums ir melnā komēdija). Šis ir viens no vecākajiem kino žanriem, kas atvasināts no klasiskās teātra komēdijas. Dažas no pirmajām mēmajām filmām bija komēdijas, jo bufonāde bieži balstās uz vizuālo attēlojumu, neprasot skaņu. Kad 20. gadsimta 20. gados skaņu filmas kļuva arvien izplatītākas, kinokomēdijas ieguva jaunu elpu, jo smiekli varēja rasties gan burleskas situācijās, gan dialogos.

Kinokomēdijā, salīdzinot ar citiem filmu žanriem, lielāka uzmanība tiek pievērsta atsevišķām zvaigznēm, un daudzi bijušie stendapa komiķi popularitātes dēļ pāriet uz kinoindustriju.

## Kinokomēdijas paveidi
Izdala šādus kinokomēdijas veidus:
* Ekscentriskā komēdija — bufonāde uz kinoekrāna;
* Traģikomēdija — komēdija, kurā ir traģēdijas elementi;
* Situāciju komēdija — komēdijas veids, kurš sastāv no īsiem epizodēm;
* Parodija — komēdija, kura parodē kādu citu žanru;
* Komēdija ar šausmu filmas elementiem — komēdija, kur epizodiski parādās šausmu ainas;
* Kriminālā komēdija — komēdija ar kriminālo sižetu;
* Romantiskā komēdija — komēdija par mīlas jūtām.

## Atsauces
Bižas ezers (Andrupenes pagasts)

**Bižas ezers** (arī **Biža ezers**) ir sekls caurteces ezers Krāslavas novada Andrupenes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā, Rāznas nacionālā parka teritorijā. Krasti slīpi, lēzeni; dibens dūņains, dūņu slānis >3 m, iegūst sapropelis. Ezerā 6 salas ar kopējo platību 2,5 ha, lielākā no tām — Liepu sala. Ietek 8 strauti un grāvji, kā arī Olusņica no Oloveca ezera; iztek Balda. Mīt asaris, rudulis, rauda, līdaka, līnis, sudrabkarūsa, karūsa, plaudis, plicis, vēdzele, ķīsis, rotans. Ir peldvieta, atpūtas vieta. Gar ezera ziemeļaustrumu galu iet autoceļš P57.

## Atsauces
Bižu ezers

**Bižu ezers** (arī **Bižas ezers**, **Beizagola ezers**) ir caurteces ezers Rēzeknes novada Griškānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos uz robežas ar Cirmas pagastu. Krasti slīpi, lēzeni; dibens smilšains, grantains, dūņains, dūņu slānis >3 m. Ietek 7 strauti un grāvji, iztek strauts uz Dudinkas ezeru dienvidrietumos. Mīt rauda, plaudis, asaris, līdaka, plicis, zutis. Ir peldvieta, atpūtas vieta. Gar ezera dienvidu krastu iet autoceļš A12, gar ziemeļu galu — dzelzceļa līnija Rēzekne—Zilupe.

## Atsauces
Melnupju Marija

**Melnupju Marija**, īstajā vārdā **Luīze Marija Stumberga** (dzimusi **Bētiņa**  Bērzmuižas pagastā, mirusi  Rīgā), bija latviešu dzejniece.

## Dzīvesgājums
Luīze Marija Bētiņa dzimusi Bērzmuižas pagasta "Bētiņos" daudzbērnu ģimenē. Mācījusies Bērzmuižas pagastskolā un Jelgavas Meiteņu ģimnāzijā. Apprecējusies ar žurnālistu un juristu Jēkabu Stumbergu un dzīvojusi Rīgā. Ap 1907. gadu sākusi sacerēt liriskus un satīriskus dzejoļus, kurus publicējusi avīzes "Latvija" literārā pielikumā, "Dzimtenes Vēstnesī" un citās avīzēs. Lirisko dzeju parakstījusi ar pseidonīmu Melnupju Marija, bet satīrisko un humoristisko — Nama māte. 1911. gada 14. jūlijā avīzē "Dzimtenes Vēstnesis" publicējusi piemiņas dzejoli pirms četrām dienām mirušajam brālēnam mūziķim Ādolfam Bētiņam. 1912. gadā iznācis viņas pirmais dzejoļu krājums. Dažiem viņas dzejoļiem ir komponēta mūzika. Piemēram, kora dziesma "Pļavā", mūzikas autors Kārlis Zigmunds. Mūža nogalē slimojusi un pievērsusies reliģiskai dzejai, kuru publicējusi avīzēs "Svētdienas rīts" un "Kristīgais vēstnesis". Mirusi 1927. gada 15. septembrī Rīgā, apglabāta Mellupu kapsētā. Pēc viņās nāves brālis Jānis Bētiņš publicējis 1912. gadā izdotām dzejoļu krājumam turpinājumu "Pēc nāves atrastie rokraksti ...".

## Dzeja
* Melnupju Marija. Melnupju Marijas-Nama mātes liriskā un satīriskā dzeja. Rīga, 1912 66 lpp. ; 19 cm.
* Melnupju Marija. Pēc nāves atrasti rokraksti : Luīze Stumbergs, dzim. Bētiņš ; pseud.: Melnupju Marija, Nama māte. Rīga : Jānis Bētiņš, 1928 [67.]-82. lpp. ; 20 cm.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  
*
GSAT-15

***GSAT-15*** ir Indijas sakaru pavadonis, kas ietilpst *[[Indian National Satellite System|INSAT]]* / *[[GSAT]]* sistēmā. Tas ģeostacionārajā orbītā palaists 2015. gada novembrī. Pavadoni izgatavojusi un apkalpo Indijas Kosmosa pētījumu organizācija (*ISRO*). Tas paredzēts sakaru un navigācijas pakalpojumiem Indijas teritorijā, kā arī kaimiņvalstīs.

Kosmiskā aparāts izgatavots uz platformas *I-3K* bāzes. Tā izmēri (saliktā stāvoklī) bija 3 × 1,7 × 2 m, starta masa 3400 kg. Tam resursi paredzēti 12 gadu darbībai.
Pavadonī uzstādīti 24 Ku joslas raidītāji, kā arī *GPS Aided Geo Augmented Navigation* (*GAGAN*) divi kanāli L1 un L5 diapazonā.

*GSAT-15* tika palaists  21:34 UTC ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* (lidojums *VA227*) no Gviānas kosmiskais centra. Kopā ar to tika palaists arī Sauda Arābijas sakaru pavadonis *[[Arabsat 6B]]*. Starta konfigurācijā *GSAT-15* atradās apakšā, bet *Arabsat 6B* augšā; izmantoti adapteri *SYLDA* un *ACU*. Pirmais no nesējraķetes 27 minūtes 2 sekundes pēc starta atdalījās *Arabsat 6B*. *GSAT-15* tika atdalīts 43 minūtes 24 sekundes pēc starta un bija ievadīts ģeostacionārajā pārejas orbītā. Ģeostacionāro orbītu tas sasniedza ar saviem dzinējiem.
Pavadonis tika novietots ģeostacionārajā orbītā punktā 93,5°, kur tas atrodas kopā ar *[[INSAT-3A]]* un *[[INSAT-4B]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* GSAT-15 ISRO vietnē  
* VA 227 Launch kit Arianespace, 
* GSat 15 Gunter's Space Page,
Hrotovice

**Hrotovice** () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Tršebīčas apriņķī.

## Vēsture
Pilsēta rakstos minēta 1228. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.