open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Attīstības valstis

[thumb|400px|



[Starptautiskais Valūtas fonds|SVF un ANO klasifikācija]]**Attīstības valstis** (angļu: *Developing countries*)  ir termins, ar ko apzīmē valstis, kuras ir ceļā uz augstāku ekonomiskās un sociālās attīstības līmeni. Šīm valstīm bieži vien ir zems vai vidējs ienākumu līmenis uz vienu iedzīvotāju, mazāk attīstīta rūpniecības bāze un zemāks dzīves līmenis nekā attīstītajās valstīs.

Dažas attīstības valstu iezīmes:

* Ekonomika: Attīstības valstu ekonomika bieži ir atkarīga no lauksaimniecības un izejvielu eksporta. Rūpniecība un pakalpojumi var būt mazāk attīstīti salīdzinājumā ar attīstītajām valstīm.
* Ienākumu līmenis: attīstības valstīs ir zemāki ienākumi uz vienu iedzīvotāju. Liela daļa iedzīvotāju var dzīvot zem nabadzības sliekšņa.
* Infrastruktūra: Šīm valstīm var būt raksturīga attīstītas infrastruktūras, piemēram, ceļu, enerģētikas tīklu, ūdens un kanalizācijas trūkums.
* Izglītība un veselības aprūpe: kvalitatīvas izglītības un veselības aprūpes pieejamība bieži ir ierobežota. Lasītprasmes līmenis var būt zemāks un mirstības līmenis augstāks nekā attīstītajās valstīs.
* Politiskā un sociālā stabilitāte: attīstības valstis var saskarties ar politiskās nestabilitātes, korupcijas un cilvēktiesību ierobežojumu problēmām.
* Daudzās attīstības valstīs notiek strauja urbanizācija, jo iedzīvotāji migrē no lauku apvidiem uz pilsētām labāku ekonomisko iespēju meklējumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš V574

**V574** autoceļš jeb **pievedceļš Burzavas asfaltbetona rūpnīcai** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu V562 pie Jermolām ar autoceļu V586 pie dzelzceļa līnijas Kārsava—Rēzekne, netālu no dzelzceļa stacijas „Burzava” un starp Djogiem un Gabinovu. Autoceļš ir  garš, klāts ar asfaltbetona segumu un atrodas Rēzeknes novada Vērēmu pagastā.

## Atsauces
3 Women

***3 Women*** ir 1977. gada ASV psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir Roberts Oltmens. Filmā galvenās lomas atveido Šellija Divāla, Sisija Speiseka un Dženisa Rūla.

Filmas darbība norisinās tuksnešainā Kalifornijas pilsētā un stāsta par arvien dīvainākām attiecībām starp pusmūža sievieti (Divāla), viņas pusaugu istabas biedreni (Speiseka) un pusmūža grūtnieci (Rūla). Saskaņā ar Oltmenu, filmas ideju viņš redzēja sapnī.

Filmas *3 Women* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[20th Century Studios|20th Century Fox]]*. Filmu izrādīja arī 1977. gada Kannu kinofestivālā, kur Divāla saņēma festivāla labākās aktrises balvu. Divālu nominēja arī BAFTA kino balvai kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā". Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot aktierspēli (īpaši Divālas). Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 85% vērtējums. Filmas interpretācijas ir vērstas uz psihoanalīzes izmantošanu un diskusiju par identitāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kartupeļu iela

**Kartupeļu iela** var būt:

* Kartupeļu iela — iela Rīgā;
* Kartupeļu iela — iela Ķekavas pagasta Krustkalnos.
Bikur Holim (slimnīca)

***Bikur Holim*** (no ivrita: ביקור חולים (*bikúr kholím*) — 'slimo apciemošana') bija Rīgas ebreju slimnīca, kas no 1924. līdz 2019. gadam atradās Latgales ielā 122/128. Latvijas okupācijas laikā slimnīca bija nacionalizēta un pārdēvēta par **Rīgas pilsētas 3. klīnisko slimnīcu**. Uz slimnīcas ēkas fasādes atrodas memoriālā plāksnīte ar uzrakstu "Šajā namā no 1924—1940 gadam strādāja ievērojamais ķirurgs — profesors Vladimirs Mincs 1872—1941".

## Vēsture
*Bikur Holim* slimnīcas ēkas uzcēla 1924. gadā par filantropa Ulriha Milmana un ASV labdarības organizācijas *Joint* līdzekļiem, tajā atradās terapeitiskā, ķirurģiskā un neiroloģiskā nodaļa. Slimnīcas ķirurģijas nodaļas vadītājs bija profesors Vladimirs Mincs, vadošais terapeits bija Viktors Kretcers, slimnīcā strādāja arī ārsti Zeliks Čerfass, Lazars Javorkovskis, Mihails Joffe, Naums Magalifs un citi. Vācu okupācijas laikā vairāki ebreju ārsti gāja bojā Holokaustā, bet ēkā darbojās Vērmahta kara hospitālis, pēc kara beigām — Rīgas pilsētas 3. slimnīca.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1993. gadā Jūlijs Anšeļevičs, Anatolijs Bļugers, Arkādijs Gandzs un citi atjaunoja *Bikur Holim* slimnīcas nosaukumu, 1997. gadā par slimnīcas valdes priekšsēdētāju kļuva profesors Anšeļevičs. 1998. gadā 6. Saeima pieņēma īpašu likumu "Par īpašuma tiesību atjaunošanu Ebreju slimnīcas "Bikur Holim" biedrībai". Nekustamais īpašums piederēja biedrībai “Bikur Holim”, bet medicīnas iekārtas piederēja uzņēmumam “EZRA-SK”, kas bija arī slimnīcas pakalpojumu operators. 2019. gada augustā “EZRA-SK” akcionāri nolēma slimnīcu likvidēt.
2023. gadā kļuva zināms, ka slimnīcas ēku pārbūvēs par dzīvojamo namu, "Bikur Holim" biedrību pārdēvēja par biedrību "M 122".

## Atsauces
Klijānu iela

**Klijānu iela** var būt:

* Klijānu iela — iela Rīgā;
* Klijānu iela — iela Carnikavas pagasta Kalngalē;
* Klijānu iela — iela Garkalnes pagasta Sunīšos.

## Skatīt arī
* Mazā Klijānu iela
Zeliks Čerfass

**Zeliks Čerfass** (1911—2003) bija Latvijas ebreju ārsts internists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1911. gada 21. februārī Ņižņijnovgorodā. 1935. gadā absolvēja studijas Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātē, sāka strādāt par ārstu ''Bikur Holim'' slimnīcā Viktora Kretcera vadībā.

Pēc Otrā pasaules kara bija Rīgas pilsētas 3. slimnīcas nodaļas vadītājs (1945—1952), pēc tam Rīgas Medicīnas institūta Iekšķīgo slimību propedeitikas katedras docētājs (1952—1989), medicīnas zinātņu doktors (1973), Veselības ministrijas galvenais kardiologs un ilggadējs Latvijas terapeitu biedrības zinātniskais sekretārs. Publicēja apceres par ārstu un pacientu ētiku, kas apkopotas grāmatā "Pie slimnieka gultas" (1990).

1990. gadā pārcēlās uz dzīvi Izraēlā.
Miris 2003. gada 10. oktobrī Beerševā.

## Pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais ārsts (1963),
* Latvijas Ārstu biedrības Goda biedrs (1992).

## Literatūra
Dakteris Zeliks Čerfass. Aicinājums. Rīga: Rīgas Stradiņa Universitāte, 2007. — 214 lpp. (atmiņu krājums latviski un krieviski)

## Atsauces
2024.—2025. gada UEFA Čempionu līgas sezona

**2024.—2025. gada UEFA Čempionu līgas sezona** bija Eiropas spēcīgākā futbola klubu turnīra 70. sezona un 33. ar UEFA Čempionu līgas nosaukumu. To organizē UEFA. Sezona sākās ar 1. kvalifikācijas kārtu . Kvalifikācijas spēles notika līdz 28. augustam. Pamatturnīrs jeb līgas fāze sākās , bet sezona noslēdzās  ar finālu *[[Allianz Arena]]* stadionā Minhenē, Vācijā.

Šī bija pirmā sezona jaunā formātā, kur līgas fāzē katra komanda aizvadīja astoņas spēles pret dažādiem pretiniekiem, bet visas 36 komandas bija klasificētas vienā grupā.

Par uzvarētājiem pirmo reizi kļuva Francijas kluba Parīzes "Saint-Germain" futbolisti, kas finālā ar 5:0 pieveica Itālijas klubu Milānas "Internazionale".

## Kalendārs

## Kvalifikācija
1. kvalifikācijas kārtas izloze notika . Pirmās spēles notika 9. un 10. jūlijā, bet atbildes spēles tika aizvadītas 16.—17. jūlijā. Uzvarētāji iekļuva Čempionu līgas 2. kvalifikācijas kārtā, bet zaudētāji sezonu turpina UEFA Konferences līgas otrajā kvalifikācijas kārtā.

### 1. kvalifikācijas kārta

|}

### 2. kvalifikācijas kārta
2. kvalifikācijas kārtas izloze notika . Pirmās spēles notika 23.—24. jūlijā, bet atbildes spēles tika aizvadītas 30.—31. jūlijā. Uzvarētāji kvalificējās Čempionu līgas 3. kvalifikācijas kārtai, bet zaudētāji sezonu turpināja UEFA Eiropas līgas trešajā kvalifikācijas kārtā.

|+Čempionu zars

|}

|+Līgas zars

|}

### 3. kvalifikācijas kārta
3. kvalifikācijas kārtas izloze notika . Pirmās spēles notika 6.—7. augustā, bet atbildes spēles tika aizvadītas 13. augustā. Uzvarētāji kvalificējās Čempionu līgas *play-off* kvalifikācijas kārtai, bet zaudētāji sezonu turpināja UEFA Eiropas līgas *play-off* kvalifikācijas kārtā.

|+Čempionu zars

|}

|+Līgas zars

|}

### Izslēgšanas kārta
Izslēgšanas kārtas (*play-off*) izloze notika . Pirmās spēles notiks 20. un 21. augustā, bet atbildes spēles tiks aizvadītas 27. un 28. augustā. Uzvarētāji kvalificēsies Čempionu līgas līgas fāzei, bet zaudētāji sezonu turpinās UEFA Eiropas līgas līgas fāzē.

|+Čempionu zars

|}

|+Līgas zars

|}

## Līgas fāze
### Turnīra tabula

### Spēles

**1. kārta**

|}

**2. kārta**

|}

**3. kārta**

|}

**4. kārta**

|}

**5. kārta**

|}

**6. kārta**

|}

**7. kārta**

|}

**8. kārta**

|}

## Izslēgšanas spēles
### 1. izslēgšanas kārta
1. izslēgšanas kārtas izloze notika . Pirmās spēles notika 11. un 12. februārī, bet atbildes spēles tika aizvadītas 18. un 19. februārī.

|}

### Astotdaļfināli
Astotdaļfinālu izloze notika . Pirmās spēles notika 4. un 5. martā, bet atbildes spēles tiks aizvadītas 11. un 12. martā.

|}

### Ceturtdaļfināli
Ceturtdaļfināli tika izlozēti kopā ar astotdaļfināliem 21. februārī. Pirmās spēles notika 8. un 9. aprīlī, bet atbildes spēles tika aizvadītas 15. un 16. aprīlī.

|}

### Pusfināli
Pirmās pusfināla spēles notika 29. un 30. aprīlī, bet atbildes spēles tika aizvadītas 6. un 7. maijā.

|}

### Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Kristiešu teoloģija

**Kristīgā teoloģija** ir dažādu kristietības teoloģisko disciplīnu sistēma, no kurām katra izklāsta dažādus doktrīnas aspektus. Tradicionāli kristietībā ar teoloģiju saprot sistemātisku Dieva dabas, ieceru un darbības analīzi, kas ir mēģinājums runāt par dievišķo būtību. Tā balstās uz Bībeli (gan Veco, gan Jauno Derību) un ietver dažādas teoloģiskas disciplīnas, tostarp:

* Dogmatiskā teoloģija: Pētījums par kristietības pamatdoktrīnām, piemēram, Trīsvienību, iemiesošanos, pestīšanu, augšāmcelšanos, u.c.
* Bībeliskā teoloģija: Pēta Bībeles grāmatas un to vēsturisko un teoloģisko saturu.
* Morālā teoloģija: Pēta kristīgās morāles principus un to piemērošanu ikdienas dzīvē.
* Pastorālā teoloģija: Pēta praktiskos aspektus, kas saistīti ar garīgās vadības un draudzes vadīšanu.
* Sakramentālā teoloģija: Analizē sakramentus un to nozīmi, piemēram, kristības un Svēto vakarēdienu.
* Eklezioloģija: Pēta Baznīcu, tās struktūru, funkcijas un misiju.
* Eshatoloģija: Pēta pēdējo laiku notikumus un mācības par nākotni, piemēram, par Otro atnākšanu un pastarā tiesu.

## Ārējās saites
Edgars Žubeckis

**Edgars Žubeckis** (dzimis  Vircavas pagastā, miris  Toronto) bija latviešu agronoms un zinātnieks.

## Dzīvesgājums
Edgars Žubeckis dzimis 1902. gada 27. decembrī Zemgalē, Vircavas pagastā. Izglītojies Tērbatā un Pēterpilī, Žubeckis bija viens no pirmajiem brīvās Latvijas agronomiem un zinātniekiem. 1929. gadā viņš Latvijas Universitātes lauksaimniecības fakultātē ieguva agronoma grādu.

No 1939. līdz 1944. gadam bija Jelgavas Lauksaimniecības akadēmijas docents.

Bēgļu gaitās Žubeckis kļuva par ārkārtas profesoru Bonnas universitātē, no kurienes 1949. gadā tika izsaukts uz Kanādu, kur turpināja zinātnisko un sabiedrisko darbību.

Prof. Žubeckis publicējis vairāk nekā 130 zinātniskus un populāri zinātniskus rakstus, kā arī sarakstījis četras grāmatas par dārzeņu un augļu pārstrādāšanu. Veicis nopietnu darbu, palīdzot izveidot augļu bioķīmiju Latvijā. E. Žubeckis bija Latviešu Akadēmisko mācībspēku un zinātnieku apvienības (LAMZA) biedrs.

Edgars Žubeckis miris 1989. gada 23. jūlijā Toronto. Izvadīšanā piedalījās 12 viņa bijušie studenti.

## Atsauces
Otrā atnākšana

**Otrā atnākšana** ir centrāls jēdziens kristīgajā eshatoloģijā, kas attiecas uz Jēzus Kristus atgriešanos uz Zemes laiku beigās, lai izpildītu galīgo tiesu un izveidotu savu mūžīgo valstību. Tas ir nozīmīgs aspekts daudzās kristīgajās konfesijās.

Otrās atnākšanas doktrīna ir balstīta uz Jaunās Derības rakstiem, īpaši uz Jēzus vārdiem Mateja evaņģēlijā (24:30-31), Marka evaņģēlijā (13:26-27) un Lūkas evaņģēlijā (21:27-28). Pāvila vēstules arī norāda uz šo notikumu.

## Galvenās iezīmes

* Jēzus Kristus atgriešanās: Kristietība māca, ka Jēzus Kristus atgriezīsies godībā, redzamā un fiziskā veidā, lai pabeigtu pestīšanas darbu.
* Tiesas diena: Otrā atnākšana iezīmēs pēdējo tiesu, kad visi mirušie tiks augšāmcelti un tiesāti pēc saviem darbiem. Tie, kas tic Jēzum Kristum, tiks atalgoti ar mūžīgo dzīvi, bet neticīgie tiks sodīti.
* Jaunā debess un jaunā zeme: Pēc tiesas dienas Dievs radīs jaunu debesi un jaunu zemi, kurā dzīvos taisnīgie. Šī ideja ir aprakstīta Atklāsmes grāmatā (21:1-4).
* Zīmes un brīdinājumi: Bībele norāda uz dažādām zīmēm, kas notiks pirms Otrās atnākšanas, piemēram, dabas katastrofas, kari, slimības un morālas izvirtības pieaugums.

## Ārējās saites
Kristietības virzieni

Kristietība ir viena no lielākajām pasaules reliģijām, un tai ir vairāki galvenie virzieni, kas atšķiras teoloģijā, liturģijā, baznīcas pārvaldē un tradīcijās.

## Virzieni
Romas Katoļu baznīca:

* Vadība: Romas pāvests.
* Teoloģija: Uzticība Svētajiem rakstiem un tradīcijām, sakramenti, Marijas un svēto loma.
* Liturģija: Svētā Mise kā centrālais dievkalpojums, latīņu rita un citi riti.
* Galvenās iezīmes: Uzsvars uz baznīcas hierarhiju un pāvesta autoritāti.

Pareizticīgā baznīca:

* Vadība: Patriarhi (piemēram, Konstantinopoles, Maskavas), bet neviens nav virs pārējiem.
* Teoloģija: Uzticība Svētajiem rakstiem un tradīcijām, sakramenti, svēto loma.
* Liturģija: Dievišķā liturģija, bieži vien senbaznīcas valodās, piemēram, grieķu vai baznīcslāvu.
* Galvenās iezīmes: Akcentētas mistikas un ikonas.

Protestantisms:

* Vadība: Dažāda, atkarībā no konkrētās konfesijas; piemēram, luterāņi, kalvinisti, anglikāņi, baptisti u.c.

* Teoloģija: *Sola Scriptura* (tikai Raksti), ticība kā pestīšanas pamats (*Sola Fide*).
* Liturģija: Var būt ļoti atšķirīga — no augstas liturģijas līdz ļoti vienkāršiem dievkalpojumiem.
* Galvenās iezīmes: Reformu mantojums, dažādas pieejas sakramentiem un baznīcas pārvaldei.

Neatkarīgās un pentekostālās kustības:

* Vadība: Bieži vien ļoti decentralizēta un harizmātiska.

* Teoloģija: Uzsvars uz Svētā Gara darbību, garīgajām dāvanām, atmodām.
* Liturģija: Bieži vien ļoti brīva un ekspresīva.
* Galvenās iezīmes: Dinamisks dievkalpojumu stils, dziedināšanas un brīnumu ticība.

## Ārējās saites
Krāču iela

**Krāču iela** var būt:

* Krāču iela — iela Rīgā;
* Krāču iela — iela Ādažos;
* Krāču iela — iela Saulkrastos;
* Krāču iela — iela Valmierā;
* Krāču iela — iela Babītes pagasta Sēbruciemā.

----
* *Krāču iela* — Rumbas ielas Jūrmalā sākotnējais nosaukums.
Apokrifs

**Apokrifs** ir teksts vai dokuments, kas nav daļa no reliģisko autoritāšu atzītā svēto grāmatu kanona, bet kas var saturēt līdzīgus stāstus vai mācības kā kanoniskie teksti. Apokrifi bieži ietver stāstus un detaļas, kas nav iekļautas oficiāli atzītos svētajos rakstos.

Kristīgajā kontekstā ar apokrifiem parasti apzīmē tekstus, kas saistīti ar Bībeli, bet kurus lielākā daļa kristīgo konfesiju neatzīst par kanoniskiem. Šie teksti var būt interesanti no vēsturiskā un literārā viedokļa, bet netiek uzskatīti par dievišķi iedvesmotiem un netiek izmantoti dievkalpojumos vai doktrinālos nolūkos.

Labi zināmi apokrifu piemēri ir šādi:

Enoha grāmata — seno jūdu tekstu sērija, kas tiek piedēvēta Bībeles patriarham Enoham.

Toma evaņģēlijs — Jēzus izteikumu krājums, kas netika iekļauts Jaunajā Derībā.

Vecās Derības apokrifi — tādi kā Tobita grāmata, Judītes grāmata un citi, kas ir iekļauti Vecās Derības kanonā dažās kristīgajās konfesijās (piemēram, katoļu un pareizticīgo), bet ko neatzīst kanoniskie protestanti.

## Ārējās saites
No Way Out (1987. gada filma)

***No Way Out*** ir 1987. gada ASV *[[neo-noir]]* politiskā trillera filma, kuras režisors ir Rodžers Donaldsons. Filmā galvenās lomas atveido Kevins Kostners, Džīns Hekmens, Šona Janga, Vills Patons un Hauards Dafs. Filma balstīta uz Keneta Fīringa 1946. gada romānu *The Big Clock*, kas jau iepriekš tika ekranizēta filmās *[[The Big Clock]]* (1948) un *[[Police Python 357]]* (1976).

Filma stāsta par mēģinājumu atrast grēkāzi, kad ietekmīgs politiķis nejauši nogalina savu mīļāko.

Filmas *No Way Out* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Orion Pictures]]*. Filma izdošanas brīdī saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 92% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Selmans Akbuluts

thumb|Selmans Akbuluts
**Selmans Akbuluts** (turku: *Selman Akbulut*; dzimis 1949. gadā) ir turku matemātiķis un mazdimensiju topoloģijas speciālists.

1975. gadā Akbuluts ieguva doktora grādu Kalifornijas Universitātē (Bērkli) Robiona Kirbija vadībā.

Akbuluts strādāja pie rokturu teorijas mazdimensiju topoloģijā, simplektiskajā topoloģijā un G2 daudzstūros. Viņš vairākas reizes ir bijis viesprofesors Institūtā padziļinātām studijām (*Institute for Advanced Study*; 1975./76., 1980./81., 2002. un 2005. gadā).

Mičiganas Universitātes pilnvaroto padome 2020. gada 14. februārī atstādināja Akbulutu no amata pēc sūdzībām par viņa nodarbību apmeklējumiem un saskarsmi ar kolēģiem. Pašlaik viņš strādā Gēka Ģeometrijas un topoloģijas institūtā.

## Ārējās saites
Kraujas iela

**Kraujas iela** var būt:

* Kraujas iela — iela Rīgā;
* Kraujas iela — iela Daugavpilī;
* Kraujas iela — iela Ventspilī;
* Kraujas iela — iela Aknīstē;
* Kraujas iela — iela Baldonē;
* Kraujas iela — iela Bauskā;
* Kraujas iela — iela Iecavā;
* Kraujas iela — iela Ikšķilē;
* Kraujas iela — iela Jēkabpilī;
* Kraujas iela — iela Kuldīgā;
* Kraujas iela — iela Talsos;
* Kraujas iela — iela Ūdrīšu pagasta Augstkalnē;
* Kraujas iela — iela Garkalnes pagasta Baltezerā;
* Kraujas iela — iela Lapmežciema pagasta Bigauņciemā;
* Kraujas iela — iela Daugmales pagasta Dzintaros;
* Kraujas iela — iela Carnikavas pagasta Garciemā;
* Kraujas iela — iela Raunas pagasta Rozēs;
* Kraujas iela — iela Stopiņu pagasta Sauriešos;
* Kraujas iela — iela Umurgas pagasta Umurgā;
* Kraujas iela — iela Ķekavas pagasta Vimbukrogā;
* Kraujas iela — iela Skultes pagasta Ziemeļblāzmā.

## Skatīt arī
* Mazā Kraujas iela
Jānis VIII

**Pāvests Jānis VIII** (; miris 882. gada 16. decembrī) bija Romas bīskaps un Pāvesta valsts valdnieks no 872. gada 14. decembra līdz savai nāvei. Viņu bieži uzskata par vienu no spējīgākajiem 9. gadsimta pāvestiem.

Jānis lielu daļu sava pontifikāta veltīja, mēģinot apturēt musulmaņu virzību uz ziemeļiem un atgūt viņu iekarojumus Itālijas dienvidos. Kad Jāņa centieni gūt palīdzību no frankiem un Austrumromas Impērijas bija neveiksmīgi, viņš nostiprināja Romas aizsardzību. Jānis atbalstīja Metodiju no Tesalonikas viņa misijā pie slāviem, aizstāvēja viņu pret Karolingu valdniekiem un Bavārijas garīdzniekiem un atļāva tulkot Bībeli slāvu valodā. Jānis arī diplomātiski atzina Horvātijas hercogisti un atrisināja Fotiju shizmu. Jāņa pontifikāts beidzās ar viņa slepkavību, kas ievērojami vājināja pāvestu varu.

## Atsauces

## Ārējās saites
1848.—1849. gada revolūcija Vācijā

**1848.—1849. gada revolūcija Vācijā** (vācu: *Deutsche Revolution von 1848/49)* jeb **Marta revolūcija** (*Märzrevolution*) bija revolucionārie notikumi, kas ilga no 1848. gada marta līdz 1849. gada vasaras beigām Vācu Savienībā un bija daļa no buržuāziski demokrātiskajām un nacionālajām sacelšanām lielākajā daļā Centrāleiropas. Revolūcija bija daļa no Tautu pavasara. 

Lai gan revolūcijas Vācijā cieta neveiksmi un nespēja sasniegt savu mērķi, tā izraisīja sabiedrības apziņas maiņu, pievēršot uzmanību nepieciešamībai pēc politiskām un sociālām reformām. Daudzas prasības, kas izvirzītas revolūcijas gaitā, vēlāk tika īstenotas, un revolūcijas radīja pamatu Vācijas apvienošanai 1871. gadā.

## Prasības

* Ekonomiskā situācija: Industrijas attīstība un pilsētu izaugsme bija radījusi sociālas spriedzes, īpaši starp strādniekiem un vidusšķiru. Zemnieki cieta no feodālajiem ierobežojumiem, un visā sabiedrībā bija neapmierinātība ar augsto nodokļu slogu un ekonomisko nedrošību.
* Politiska neapmierinātība: Daudzi vācieši vēlējās konstitucionālas reformas, lai ierobežotu monarhijas varu un ieviestu pārstāvniecisku pārvaldi. Prasības ietvēra preses brīvību, pulcēšanās brīvību un universālo vēlēšanu tiesības vīriešiem.
* Nacionālistiskie mērķi: Vācu nacionālisti vēlējās apvienot daudzās vācu valstis vienā nacionālā valstī. Tas ietvēra arī mēģinājumus atbrīvoties no Austrijas un Prūsijas dominances pār vācu zemēm.

## Notikumi

* Marta revolūcija: 1848. gada martā sākās plaši nemieri Vācijas valstīs, piemēram, Berlīnē un Vīnē, kur cilvēki pieprasīja reformas. Nemieriem pieauga spēks un izplatījās citās vācu zemēs.
* Frankfurtes parlamenta sasaukšana: 1848. gada maijā tika sasaukts Frankfurtes Parlaments (*Frankfurter Nationalversammlung*), kurā piedalījās pārstāvji no visām vācu zemēm. Tā galvenais mērķis bija izstrādāt konstitūciju apvienotai Vācijai.
* Konstitūcijas izstrāde: Frankfurtes Parlaments izstrādāja konstitūciju, kurā paredzēja konstitucionālu monarhiju ar parlamentu, kas balstīts uz tautas pārstāvniecību. Vācijas ķeizara tituls tika piedāvāts Prūsijas karalim Frīdriham Vilhelmam IV, kurš to atteicās, jo nevēlējās pieņemt troni no "tautas" un nevis no citiem monarhiem.
* Revolūcijas apspiešana: 1849. gadā revolūcija sāka izplēnēt. Vairākās vietās, piemēram, Bavārijā, Saksijā un Bādenē, notika atsevišķi sacelšanās mēģinājumi, bet tie tika apspiesti ar militāru spēku. Austrijas un Prūsijas valdības atguva kontroli un atjaunoja veco kārtību.

## Ārējās saites
Adventisms

**Adventisms** ir kristietības kustība, kuras izcelsme meklējama 19. gadsimta vidū Amerikas Savienotajās Valstīs. Tās galvenā pazīme ir uzskats par Kristus otro atnākšanu, kas, pēc viņu ticības, drīz notiks. Termins "adventists" ir cēlies no latīņu vārda "*adventus*," kas nozīmē "atnākšana."
thumb|Viljams Millers (1782—1849)
Adventisma saknes meklējamas Millera kustībā, ko 19. gadsimta 30. un 40. gados vadīja Viljams Millers. Pēc vairākām neveiksmīgām Jēzus Kristus atnākšanas paredzēm, daļa Millera sekotāju turpināja attīstīt šo kustību, izveidojot Septītās dienas adventistu baznīcu, kas šodien ir vispazīstamākā adventistu grupa.

## Galvenās iezīmes un ticības pamati

# Kristus otrā atnākšana: Adventisti tic, ka Jēzus Kristus drīz atgriezīsies uz Zemes, lai izveidotu savu Valstību.
# Sestdiena kā sabats: Lielākā daļa adventistu svin sabatu sestdienā, jo uzskata, ka tā ir nedēļas septītā diena, kuru Dievs noteicis par atpūtas dienu.
# Veselības principi: Adventisti uzsver veselīgu dzīvesveidu, kas ietver veģetārismu un atturēšanos no alkohola, tabakas un narkotikām.
# Bībele kā vienīgais ticības pamats: Adventisti uzskata, ka Bībele ir augstākā autoritāte visos ticības un dzīves jautājumos.

## Ārējās saites
Orientālās pareizticīgās baznīcas

**Orientālās pareizticīgās baznīcas** jeb **Austrumu pareizticīgās baznīcas** ir kristīgās baznīcas, kuras nošķīrās no pārējās kristietības pēc Halkedonas koncila 451. gadā, noraidot tā definēto Kristus divu dabas (cilvēciskās un dievišķās) vienību.

Orientālajās pareizticīgajās baznīcās ietilpst:
* Armēņu apustuliskā baznīca
* Koptu pareizticīgā baznīca
* Etiopijas Ortodoksālā baznīca
* Eritrejas pareizticīgā baznīca
* Sīrijas pareizticīgā baznīca
* Indijas Malankāras Sīrijas pareizticīgā baznīca

## Ārējās saites
Internacionālisms (ideoloģija)

**Internacionālisms** ir ideoloģija, kas atbalsta un veicina starptautisku sadarbību un vienotību starp tautām, uzsverot kopīgās intereses un solidaritāti pāri valstu robežām. Tās pretstats ir nacionālisms, kas uzsver savas tautas un valsts intereses un kultūru.

Internacionālisms bieži vien saistās ar sociālistiskām un komunistiskām kustībām, īpaši 19. un 20. gadsimtā. Piemēram, Kārlis Markss un Frīdrihs Engelss Komunistiskajā manifestā aicināja uz proletariāta apvienošanos pāri valstu robežām ar slaveno frāzi: "Visu zemju proletārieši, savienojieties!".

## Galvenās iezīmes
# Starptautiskā solidaritāte: Internacionālisms uzskata, ka cilvēkiem no dažādām valstīm ir jāsadarbojas, lai sasniegtu kopīgus mērķus, piemēram, miera uzturēšanu, cilvēktiesību aizsardzību un sociālo taisnīgumu.
# Antimilitarisms: Internacionālisti bieži vien ir pret karu un militāro konfliktu, uzskatot, ka starptautiskās problēmas jārisina mierīgā ceļā.
# Ekonomiskā sadarbība: Atbalsts starptautiskajai tirdzniecībai un ekonomiskajai integrācijai, uzskatot, ka pasaules ekonomika var nodrošināt labklājību visām iesaistītajām pusēm.
# Cilvēktiesības: Internacionālisms bieži vien balstās uz cilvēktiesību un demokrātijas principiem, uzsverot visu cilvēku vienlīdzību neatkarīgi no viņu valstiskās piederības.
# Kultūru daudzveidība un cieņa: Uztur pozitīvu attieksmi pret kultūru daudzveidību un uzsver savstarpējo cieņu starp tautām.

## Mūsdienu piemēri

* Apvienoto Nāciju Organizācija (ANO): ANO ir starptautiska organizācija, kas veicina mieru, drošību un sadarbību starp valstīm.
* Eiropas Savienība (ES): ES ir reģionāla integrācijas organizācija, kas veicina ekonomisko un politisko sadarbību starp tās dalībvalstīm.
* Nevalstiskās organizācijas: Organizācijas, piemēram, *[[Amnesty International]]* un *[[Doctors Without Borders]]*, darbojas starptautiskā līmenī, aizstāvot cilvēktiesības un sniedzot humanitāro palīdzību.

## Ārējās saites
Intriga

**Intriga** (no  — ‘sajaukt’) ir sociāla mijiedarbība, kuras pamatā ir slepenas vēlmes, personas rakstura vājības un atkarības, kas noved pie vēlamā rezultāta. Intriga bieži vien ietver manipulācijas, stratēģisku rīcību un psiholoģiskas spēles, lai ietekmētu citus.

Sociālās intrigas ir sastopamas daudzās dzīves jomās, sākot no personīgām attiecībām un darba vietām līdz politiskajām spēlēm un uzņēmējdarbībai. Tās var būt gan kaitīgas, gan noderīgas atkarībā no tā, kādā mērā un kādā kontekstā tās tiek izmantotas.

## Ārējās saites
Garnizons

**Garnizons** (no  — ‘apgādāt’) ir militāra vienība, kas stacionēta noteiktā vietā, lai nodrošinātu tās aizsardzību un uzturētu kārtību. Garnizoni bieži vien izvieto stratēģiski svarīgās vietās, piemēram, cietokšņos, fortos, pilsētās, ostās vai citās svarīgās teritorijās. Garnizona uzdevumos var ietilpt vietējās aizsardzības nodrošināšana, patrulēšana, kārtības uzturēšana un atbalsta sniegšana citām militārām vienībām vai civilajām institūcijām.

## Garnizona elementi

* Personāls: Garnizonā ietilpst militārais personāls, kas var sastāvēt no karavīriem, virsniekiem un citām atbalsta vienībām. Šie karavīri var būt no dažādām militārajām specialitātēm un vienībām, atkarībā no garnizona uzdevumiem.
* Infrastruktūra: Garnizons parasti atrodas vietā, kur ir izveidota nepieciešamā infrastruktūra, kas var ietvert kazarmas, komandpunktus, noliktavas, medicīnas iekārtas, transporta līdzekļus un citus nepieciešamos resursus.
* Aizsardzība: Garnizons bieži vien ir aprīkots ar aizsardzības iekārtām, piemēram, nocietinājumiem, barikādēm, sargtorņiem un citiem aizsardzības līdzekļiem, lai nodrošinātu aizsardzību pret iespējamiem uzbrukumiem.
* Operatīvās funkcijas: Garnizons veic dažādas operatīvās funkcijas, kas var ietvert patrulēšanu, izlūkošanu, sakaru uzturēšanu, apmācību, loģistikas atbalstu un citu nepieciešamo darbību veikšanu.
* Sadarbība: Garnizons bieži sadarbojas ar vietējām varas iestādēm, civiliedzīvotājiem un citām militārajām vienībām, lai nodrošinātu drošību un stabilitāti reģionā.

## Ārējās saites
Izlūkošana

**Izlūkošana** ir informācijas vākšana, analīze un interpretācija, lai iegūtu stratēģisku priekšstatu par pretinieku, draudiem vai citām interesējošām situācijām. Šo procesu izmanto militārās, valdības un korporatīvās struktūras, lai pieņemt informētus lēmumus. Izlūkošana var iekļaut dažādus informācijas avotus un metodes, piemēram, cilvēku izlūkošanu, signālu izlūkošanu, elektronisko izlūkošanu, ģeogrāfisko izlūkošanu un atklāto avotu izlūkošanu.

## Nacionālā drošība
Nacionālās drošības izlūkošana ir vērsta uz valsts aizsardzību pret ārējiem un iekšējiem draudiem. Tā ietver informācijas vākšanu par potenciālajiem teroristu draudiem, ārvalstu spiegošanas aktivitātēm un citām darbībām, kas var apdraudēt valsts drošību. Galvenie uzdevumi ir:

* Identificēt un novērst terorisma draudus.
* Izsekot ārvalstu spiegošanas aktivitātes.
* Analizēt potenciālos militāros un kibernētiskos uzbrukumus.

## Militārā izlūkošana
Militārās izlūkošanas mērķis ir nodrošināt militārās vadības informāciju, kas nepieciešama efektīvai plānošanai un operāciju veikšanai. Tas ietver informācijas vākšanu par pretinieku spēkiem, viņu tehniskajām spējām, taktiku un stratēģiju. Galvenie uzdevumi ir:

* Vērtēt pretinieka spēkus un viņu izvietojumu.
* Izprast pretinieka taktiskos un stratēģiskos plānus.
* Nodrošināt operatīvo atbalstu misiju veikšanai.

## Ekonomiskā izlūkošana
Ekonomiskās izlūkošanas mērķis ir analizēt ekonomiskos faktorus un apdraudējumus, kas var ietekmēt valsts vai uzņēmumu intereses. Tas ietver konkurentu analīzi, tirgus tendenču pētīšanu un ekonomisko draudu novērtēšanu. Galvenie uzdevumi ir:

* Analizēt starptautiskās tirdzniecības un ekonomiskās tendences.
* Vērtēt konkurentu stratēģijas un aktivitātes.
* Identificēt ekonomiskos draudus un iespējas.

## Pretizlūkošana
Pretizlūkošanas mērķis ir identificēt un neitralizēt pretinieka izlūkošanas darbības, kas var apdraudēt valsts vai uzņēmuma drošību. Tas ietver spiegošanas mēģinājumu atklāšanu, informatoru tīklu izveidi un draudu analīzi. Galvenie uzdevumi ir:

* Izsekot un identificēt spiegošanas aktivitātes.
* Neitralizēt pretinieka izlūkošanas tīklus.
* Aizsargāt konfidenciālu informāciju un stratēģiskos aktīvus.

## Kriminālā izlūkošana
Kriminālās izlūkošanas mērķis ir cīņa pret organizēto noziedzību, narkotiku tirdzniecību, cilvēku tirdzniecību un citiem noziedzīgiem tīkliem. Tas ietver informācijas vākšanu un analīzi, lai izprastu noziedzīgo grupu struktūru un darbības. Galvenie uzdevumi ir:

* Izmeklēt un atklāt organizēto noziedzību.
* Identificēt un novērst narkotiku un cilvēku tirdzniecības tīklus.
* Nodrošināt tiesībsargājošo iestāžu atbalstu operāciju veikšanā.

## Ārējās saites
Bagātība

**Bagātība** ir plašs jēdziens, kas aptver materiālo un nemateriālo vērtību kopumu, ko cilvēks vai organizācija var uzkrāt.

Finansiālā bagātība ir viens no izplatītākajiem un skaidrāk mērāmajiem bagātības veidiem. Tā ietver naudu, ieguldījumus, īpašumus un citus aktīvus, kas var tikt pārdoti vai apmainīti pret naudu. Šie resursi ļauj cilvēkiem nodrošināt savas vajadzības, investēt nākotnes izaugsmē un veidot finansiālo drošību.

Sociālā bagātība ietver attiecības, kontaktus, tīkla resursus un sociālo kapitālu.

Kultūras un emocionālā bagātība ir saistīta ar iekšējo apmierinātību, ģimenes saitēm, kultūras mantojumu un dzīves kvalitāti, kas nav tieši saistīta ar materiālajiem resursiem, bet var būt būtiska personīgās labsajūtas un dzīves pilnīguma sastāvdaļa.

## Ārējās saites
Maigā vara

**Maigā vara** (no ) ir starptautiskās politikas jēdziens, ko ieviesa amerikāņu politologs Džozefs Nais. Tas apzīmē spēju ietekmēt un veidot citu valstu rīcību un attieksmi, izmantojot pievilcību un pārliecību, nevis piespiedu līdzekļus vai militāro spēku (jeb tā saukto aso varu). Maigā vara var izpausties caur kultūru, politiskām vērtībām un ārpolitikas veidošanu.

Maigā vara tiek uzskatīta par būtisku elementu mūsdienu starptautiskajās attiecībās, jo tā var veicināt stabilitāti, sadarbību un savstarpēju sapratni starp valstīm, samazinot konfliktu iespējamību un veicinot ilgtermiņa mieru.

## Maigās varas galvenie elementi

* Kultūra: valsts kultūras bagātība, piemēram, māksla, izklaide, izglītība, sports, tradīcijas utt., var piesaistīt un ieinteresēt citas valstis.
* Politiskās vērtības: demokrātija, cilvēktiesības, likuma vara un citas politiskās vērtības, kas ir pievilcīgas citām valstīm.
* Ārpolitika: diplomātijas un ārpolitikas stratēģijas, kas balstītas uz sadarbību, palīdzību un pozitīvu starptautisko attiecību veidošanu.

## Maigās varas piemēri

* ASV kultūras ietekme: Holivudas filmas, amerikāņu mūzika un populārās kultūras ikonas ir ietekmējušas daudzus pasaules iedzīvotājus, veidojot pozitīvu tēlu par ASV un tās dzīvesveidu.
* Skandināvijas valstis: Zviedrija, Norvēģija un Dānija ir pazīstamas ar savu augsto dzīves līmeni, labklājību, sociālo taisnīgumu un demokrātiskām vērtībām. Šīs vērtības padara tās pievilcīgas citām valstīm, un tās bieži tiek uzskatītas par paraugiem, ko sekot.
* Japānas kultūras eksports: Japānas anime, manga, virtuve (piemēram, suši) un tehnoloģiskie jaunievedumi ir padarījuši Japānu pievilcīgu un cienītu daudzās valstīs, veicinot tās pozitīvo tēlu pasaulē.
* Vācija: Vācija ir slavena ar savu izglītības sistēmu un inženierzinātņu sasniegumiem. Vācijas universitātes piesaista daudzus ārzemju studentus, un tās rūpniecības izstrādājumi, piemēram, automašīnas (*[[Volkswagen]]*, *[[Audi (auto)|Audi]]*), ir augstu vērtēti visā pasaulē.
* Francija: Francija izmanto savu kultūras diplomātiju, izmantojot valodu, mākslu, modi un virtuvi. Francijas institūti veicina franču valodas un kultūras izplatīšanu visā pasaulē.
* Dienvidkorejas kultūras vilnis (*Hallyu*): korejiešu popmūzika, televīzijas drāmas (K-drāmas) un filmas ir kļuvušas populāras visā pasaulē, ievērojami palielinot Dienvidkorejas kultūras ietekmi un prestižu.

## Skatīt arī
* Asā vara

## Ārējās saites
Riteņbraukšana 2024. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Riteņbraukšana]] [[2024. gada vasaras olimpiskās spēles|2024. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Parīzē notika no 2024. gada 27. jūlija līdz 11. augustam. Riteņbraukšanā sadalīja 22 medaļu komplektus.

Latviju šajās olimpiskajās spēlēs pārstāvēja seši riteņbraucēji: šosejas riteņbraukšanā Toms Skujiņš un Anastasija Karbonāri, kalnu riteņbraukšanā Mārtiņš Blūms, BMX sacīkstēja Kristens Krīgers un Veronika Monika Stūriška, BMX frīstailā — Ernests Zēbolds.

## Sacensību kalendārs

## Medaļu tabula

## Medaļnieki

### Šosejas riteņbraukšana

### Treka riteņbraukšana

### Kalnu riteņbraukšana

### BMX

## Latvijas sportisti

## Atsauces
Fīlikstova

**Fīlikstova** (, ) ir pilsēta un pagasts Anglijā, Safolkas grāfistes Austrumsafolkas distrikta otra lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes dienvidaustrumos pie Orvelas upes ietekas Ziemeļjūrā  no grāfistes centra Ipsvičas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Lielākā Apvienotās Karalistes konteineru osta, kurā tiek apstrādāti 48 % no valsts konteineros pārvadāto preču apjoma.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1254. gadā kā *Filchestou*, bet vēl agrāk minēta mūsdienu Fīlikstovas priekšpilsēta Voltona (*Walton*), kur 3. gadsimtā atradās romiešu cietoksnis. No 19. gadsimta beigām attīstījās kā nozīmīga tirdzniecības osta pēc doku uzbūvēšanas 1882. gadā. 20. gadsimta sākumā Fīlikstova sāka attīstīties kā piejūras kūrorts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stolipina agrārā reforma

**Stolipina agrārā reforma** bija nozīmīgs agrārās politikas un ekonomisko reformu komplekss, ko veica Krievijas Impērijas premjerministrs Pjotrs Stolipins no 1906. līdz 1911. gadam. Reformas mērķis bija uzlabot lauksaimniecības produktivitāti, stabilizēt ciematu ekonomiku un veicināt politisko stabilitāti impērijā.

Galvenais reformu mērķis bija sadalīt kopienu zemes un veicināt individuālu zemes īpašumu veidošanu, ļaujot zemniekiem izstāties no kopienām un iegūt savas zemes daļas personīgā īpašumā, līdzīgi kā Rietumeiropā. Tika izveidotas īpašas lauksaimniecības bankas, kas izsniedza zemniekiem aizdevumus, lai viņi varētu iegādāties zemi, tehniku un modernizēt savu saimniecību. P. Stolipins veicināja zemnieku migrāciju uz mazāk apdzīvotām un neizmantotām zemēm Sibīrijā un citos reģionos, piedāvājot valsts atbalstu un infrastruktūras attīstību, lai stimulētu jaunu saimniecību izveidi (aptuveni 3 miljoni zemnieku pārcēlās uz Sibīriju un citām mazāk apdzīvotām impērijas teritorijām). Tika veicināta zemnieku pašpārvalde, un tika ieviestas reformas, kas mazināja muižnieku ietekmi uz zemniekiem.

Stolipina reformu asi kritizēja Vladimirs Ļeņins, kā arī Krievijas un Ukrainas sociālistu partijas, kas aizstāvēja lauku proletariātu, patiesībā baidoties no turīgāko zemnieku slāņu ietekmes.

Stolipina reformām bija ierobežota ilgtermiņa ietekme, jo tās tika pārtrauktas pēc viņa slepkavības 1911. gadā un vēlākie notikumi, piemēram, Pirmais pasaules karš un Oktobra revolūcija, būtiski mainīja Krievijas lauksaimniecības un politisko ainavu. Tomēr, reforma izraisīja vēl lielāku zemnieku sociālo diferenciāciju: pieauga mazāko un lielāko zemnieku saimniecību skaits un samazinājās vidējo saimniecību skaits, kuru īpašnieki pārdeva savu zemi turīgākajiem un pārcēlās uz Urāliem vai pilsētām. Neatrisinātā agrārā problēma bija viens no 1917. gada revolūcijas iemesliem.
Veseksa

thumb|200px|Veseksa ap 879. gadu
[thumb|200px|[Veseksu dinastijas izveidotā Anglijas Karaliste 945. gadā]]
**Veseksa** () bija sakšu ķēniņvalsts Anglijas dienvidos, kas pastāvēja aptuveni no 6. gadsimta līdz 10. gadsimtam. Heptarhijas periodā 7. un 8. gadsimtā Veseksa sacentās ar Mersiju par dominējošo stāvokli Anglijas dienvidos un rietumos. No 9. gadsimta Veseksa dominēja pār lielu daļu Anglijas. Ķēniņa Alfrēda Lielā laikā rietumsakšiem izdevās uzvarēt vikingus, bet vēlāk Veseksu pakļāva dāņu ķēniņš Knuds I Lielais, tad Viljams Iekarotājs.

Britain peoples circa 600.png|Angļu, sakšu un jūtu ciltis ap 600. gadu
Saxonengland.jpg|Anglosakšu valstis *[[Heptarhija]]s* laikā
Britain 802.jpg|Anglosakšu valstis un ķeltu valstis 802. gadā
Britain 886.jpg||Anglosakšu un ķeltu valstis dānu iekarojumu laikā 886. gadā


## Ārējās saites
Elektrovirzība (šūnu bioloģija)

**Elektrovirzība** šūnu bioloģijā () ir šūnu vai organismu kustība, ko virza elektriskais lauks vai strāva. Elektrovirzība var izpausties dažādos veidos, tostarp kā šūnu vai organismu augšana, attīstība, kā arī aktīva vai pasīva migrācija. Līdzstrāvas radīti elektriskie lauki dabiski rodas arī brūču dzīšanas procesā, tādējādi nodrošinot reģeneratīvo šūnu virzību brūces rajonā.

Balstoties uz šiem novērojumiem, tiek veikti pētījumi par to, kā iespējams pielietot elektriskos laukus, lai ietekmētu brūču dzīšanu, kā arī vēža metastāzes, morfoģenēzi, neironu vadību, patogēno baktēriju kustīgumu, bioplēves veidošanos un daudzas citas bioloģiskas parādības.

## Atsauces
Krēslas iela

**Krēslas iela** var būt:

* Krēslas iela — iela Rīgā;
* Krēslas iela — iela Garkalnes pagasta Garkalnē.
Vidussafolka

**Vidussafolkas distrikts** () ir nemetropoles distrikts Anglijas dienvidaustrumos Safolkas nemetropoles grāfistē. Aizņem grāfistes vidusdaļu, robežojas ziemeļos ar Norfolku, rietumos — ar Austrumsafolku, bet dienvidos — ar Ipsviču un Beiberu, bet rietumos — ar Rietumsafolku. Distrikta administratīvās iestādes atrodas Ipsvičā, bet lielākā apdzīvotā vieta ir Stovmārketa.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Aias municipālo boro, Stoumārketas urbāno distriktu un Gipingas, Hertsmeras un Tidvestras lauku distriktus. 

Administratīvi distriktu veido 3 pilsētas: Stovmārketa (), Nīdemmārketa (), Aia (), kā arī 121 lauku pagasts.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Loustofta

**Loustofta** (, ) ir pilsēta un pagasts Anglijā, Safolkas grāfistes Austrumsafolkas distrikta lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes ziemeļaustrumos Ziemeļjūras krastā  no grāfistes centra Ipsvičas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Loustofta ir Apvienotās Karalistes vistālāk austrumos esošā pilsēta. Kādreiz ievērojams zvejas un naftas un gāzes ieguves centrs, mūsdienās nozīmīgs reģionāls atjaunojamās enerģijas centrs.

## Vēsture
Pastardienas grāmatā 1086. gadā minēta kā *Lothuwistoft* ciems ar 16 mājsaimniecībām. Viduslaikos attīstījās kā nozīmīga zvejas osta; siļķu zveja turpinājās līdz pat 20. gadsimtam. Pirmā un Otrā pasaules karu laikā pilsētā bija nozīmīga kara flotes bāze un attīstīta militārā rūpniecība, kā dēļ tā ievērojami cieta bombardēšanā. 1960. gados Loustofta kļuva par ievērojamu naftas un gāzes rūpniecības centru sakarā ar to ieguves attīstību Ziemeļjūrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristapa iela

**Kristapa iela** var būt:

* Kristapa iela — iela Rīgā;
* Kristapa iela — iela Olaines pagasta Ielejās;
* Kristapa iela — iela Ķekavas pagasta Plakanciemā.

## Skatīt arī
* Kristapa Helmaņa iela
Stovmārketa

**Stovmārketa** (, ) ir pilsēta un pagasts Anglijā, Safolkas grāfistes Vidussafolkas distrikta lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes vidienē Gipingas upes krastos  no grāfistes centra Ipsvičas un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Pilsētas nosaukums cēlies no senangļu valodas *stōw* — ‘galvenā vieta’. 1347. gadā karalis Edvards III tai piešķīra tirgus hartiju. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Beibera

**Beiberas distrikts** (; ) ir nemetropoles distrikts Anglijas dienvidaustrumos Safolkas nemetropoles grāfistē. Aizņem grāfistes dienviddaļu, robežojas dienvidos ar Eseksu, ziemeļrietumos — ar Rietumsafolku, ziemeļos — ar Vidussafolku, bet ziemeļaustrumos — ar Austrumsafolku un Ipsviču. Austrumos krastus apskalo Orvelas estuārs. Distrikta administratīvās iestādes atrodas Ipsvičā, bet lielākā apdzīvotā vieta ir Sadberi.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Sadberi municipālo boro, Hedlī urbāno distriktu un Kosfordas, Melfordas un Semfordas lauku distriktus. Nodēvēts pēc šajā apvidū pastāvējušās Beiberas kiligundas. 

Administratīvi distriktu veido 2 pilsētas: Sadberi (), Hedlī (), kā arī 74 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Patriks Tambē

**Patriks Daniels Tambē** (;  — ) bija Francijas sacīkšu pilots. Viņš uzvarēja divos *[[Formula 1]]* pasaules čempionāta posmos un piecas reizes sacīksti sāka no pirmās starta vietas.

Tambē piedalījās arī Lemānas 24 stundu sacīkstēs un Dakaras rallijā.

## Dzīvesgājums
Patriks Tambē savas karjeras sākumā piedalījās *Formula 5000* un *Can-Am* čempionātos Karla Hāsa komandā. Pēc uzvaras *Can-Am* čempionātā, Tambē 1977. gadā debitēja *[[Formula 1]]* pasaules čempionātā *[[Surtees]]* komandas sastāvā, bet nekvalificējās savai pirmajai sacīkstei. Atlikušo sezonas daļu viņš pārstāvēja *[[Theodore Racing]]*. Tur viņš guva panākumus, un 1978. un 1979. gadā Tambē brauca *[[McLaren]]* komandā.

1980. gadā Tambē atgriezās *Can-Am* čempionātā Karla Hāsa komandā, un otro reizi kļuva par čempionu. 1981. gada viņš atgriezās *Formula 1*, vispirms atgriežoties *Theodore* komandā, un pabeidzot sezonu *[[Ligier]]* sastāvā. 1982. gadā Tambē tika piedāvāts  aizstāt savainoto Marku Zūreru *[[Arrows]]* komandā, bet iespējamā braucēju streika dēļ viņš no iespējas atteicās. Vēlāk tajā pašā gadā viņš pievienojās *[[Scuderia Ferrari|Ferrari]]*, lai aizvietotu savu bojā gājušo draugu Žilu Vilnēvu. Tambē uzvarēja divās sacīkstēs. Pirmā no tām bija 1982. gada , kura treniņbraucienos komandas biedrs Didjē Pironi guva smagas traumas. Otrā bija 1983. gada , kurā Tambē izcīnīja uzvaru *Ferrari* fanu priekšā, braucot ar Vilnēva 27. numuru.

1984. gadā *Ferrari* pārtrauca sadarbību ar Tambē, un viņš pārcēlās uz *[[Renault F1|Renault]]* komandu. Pēc divām sezonām šajā komandā viņš 1986. gadā pievienojās savam kādreizējam priekšniekam Karlam Hāsam piederošajai *[[Haas Lola|Haas]]* komandai. Tā bija Tambē pēdējā *Formula 1* sezona.

Tambē savas karjeras sākumā trīsreiz — 1976., 1977. un 1981. gadā — piedalījās Lemānas 24 stundu sacīkstēs, ne reizi nefinišējot. 1989. gadā viņš šajās sacensībās piedalījās ceturto un pēdējo reizi, finišējot 4. vietā. Viņš piedalījās arī Dakaras rallijā, kur divreiz finišēja trijniekā.

## Privātā dzīve
Tambē dēls Adriens arī kļuva par sacīkšu braucēju, un no 2012. līdz 2016. gadam piedalījās *[[Deutsche Tourenwagen Masters]]*. Patriks Tambē bija 1997. gada Formula 1 pasaules čempiona Žaka Vilnēva krusttēvs.

Tambē savas dzīves nogalē sirga ar Pārkinsona slimību. Viņš nomira 2022. gada 4. decembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žans Pjērs Žabuijs

**Žans Pjērs Alēns Žabuijs** (;  — ) bija Francijas sacīkšu pilots. Viņš uzvarēja divos *[[Formula 1]]* pasaules čempionāta posmos un sešas reizes sacīksti sāka no pirmās starta vietas.

## Dzīvesgājums
Žabuijs 1967. gadā debitēja Francijas *[[Formula 3]]* čempionātā 1967. gadā. 1968. gadā viņš izcīnīja 2. vietu kopvērtējumā, atpaliekot vienīgi no Fransuā Sevēra. Tajā pašā gadā viņš sāka piedalīties dažos Eiropas ''Formula 2'' čempionāta posmos.

1974. gadā Žabuijs pirmoreiz uzvarēja *Formula 2* sacīkstē, kā arī pirmoreiz mēģināja kvalificēties *[[Formula 1]]* (F1) pasaules čempionāta posmam. 1976. gadā viņš kļuva par Eiropas *Formula 2* čempionu, un 1977. gada nogalē *[[Renault F1]]* komanda viņu nolīga. Viens no Žabuija uzdevumiem bija palīdzēt attīstīt jauno *Renault* turbodzinēju. *Renault* bija pirmā F1 komanda, kas lietoja turbodzinējus, un tie sākotnēji bija neizturīgi, kā arī ar tiem bija grūti braukt turbo aiztures () dēļ. 1979. gada  Žabuijs pirmoreiz kvalificējās startam no pirmās vietas, un savā un *Renault* mājas sacīkstē  izcīnīja pirmo uzvaru.

1980. gadā Žabuijs  izcīnīja savu otro un pēdējo uzvaru. Balstiekārtas defekta dēļ viņš  piedzīvoja smagu avāriju, kuras rezultātā salauza kāju. Viņš 1981. gadā pievienojās *[[Ligier]]* komandai un traumas dēļ izlaida pirmos divus sezonas posmus. Pēc piecām aizvadītām sacīkstēm viņš secināja, ka nav pilnībā atguvies, un beidza *Formula 1* braucēja karjeru. Žabuijs palika F1 kā *Ligier* komandas vadītājs.

No 1968. līdz 1993. gadam Žabuijs 13 reizes piedalījās Lemānas 24 stundu sacīkstēs, četras reizes finišējot 3. vietā.

Žabuijs nomira 2023. gada 2. februārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nejaukais es 4

**"Nejaukais es 4"** () ir 2024. gada ASV animācijas kinokomēdija, ko veidojušas studijas *[[Universal Pictures]]* un *[[Illumination]]*, un izplata *Universal*. Filma ir "Nejaukais es 3" (2017) turpinājums, filmas franšīzes ceturtā pamatdaļa un sestā filma kopējā franšīzē. Filmas režisors ir Kriss Reno, līdzrežisors Patriks Deledžs (debija pilnmetrāžas režijā), producenti Kriss Meledandri un Brets Hofmans, bet scenārija autori ir Maiks Vaits un Kens Dorio. Lomas ieskaņojuši Stīvs Karels, Kristena Viga, Pjērs Kofens, Džoija Kinga, Miranda Kosgrova, Sofija Vergara, Stīvs Kūgans, Stīvens Koulbērs, Kriss Reno, Medisone Polana, Deina Geiere, Hloja Finmena un Vills Ferels.

Filmā Gru un viņa ģimene ir spiesti pārcelties uz drošu māju, lai paslēptos no Maksima LeMāla, veca skolas biedra un Grū sāncenša, kurš vēlas atriebties. Tajā pašā laikā viena no jaunajiem kaimiņiem, Popija Preskota, vēlas panākt, lai Gru palīdzētu viņai iestāties viņa vecajā skolā.

Ceturtās filmu sērijas daļas izstrāde sākās 2017. gada septembrī. To oficiāli apstiprināta 2022. gada februārī, attiecīgi režisora, līdzrežisora ​​un scenārista amatam pievienojot Reno, Deledžu un Vaitu. Ražošanu uzsāka 2022. gada jūnijā. Lielākā daļu balss aktieru paziņoja 2024. gada janvārī, kā arī paziņoja, ka līdzproducenti un scenārija autori būs Hofmans un Dorio. Eitors Perejra un Farels Viljamss atkal sacerēja skaņu celiņu, oriģināldziesmas un tēmas.

Filmas "Nejaukais es 4" pirmizrāde notika Ņujorkas Linkolna centra Džeza kinoteātrī , bet Amerikas Savienoto Valstu un Latvijas kinoteātros to demonstrēja no 3. jūlijā. Filma saņēma dažādas kritiķu atsauksmes, un visā pasaulē nopelnījusi 969 miljonus ASV dolāru, padarot to par 2024. gada ceturto ienesīgāko filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites