open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raņķa dambis

[thumb|250px|Raņķa dambis. [2006. gads|2006. gada jūlijs.]]
thumb|200px|Raņķa dambja uzbērums

**Raņķa dambis** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Āgenskalna apkaimē. Raņķa dambis sākas krustojumā ar Uzvaras bulvāri un beidzas krustojumā ar Aleksandra Grīna bulvāri un abu virzienu Daugavgrīvas ielām. Raņķa dambja kopējais garums sasniedz 610 metrus un tas sastāv no četrām braukšanas joslām.

## Vēsture
Raņķa dambis ierīkots 18. gadsimtā uz zvejnieku amata vecākā S. Raņķa zemes pie Āgenskalna līča. 1938. gadā tas tika pārdēvēts par **[[Nameisis|Nameiša]] bulvāri**, vēlāk arī par Nameja bulvāri. 1942. gadā tas atguva savu iepriekšējo nosaukumu Raņķa dambis, kuru 1944. gadā atkal nomainīja nosaukums Nameja bulvāris. PSRS okupācijas vara 1950. gada 7. jūnijā par godu krievu dzejniekam Vladimiram Majakovskim bulvāri pārdēvēja par **Majakovska bulvāri**. 1990. gada 20. aprīlī ar Rīgas pilsētas Tautas deputātu padomes lēmumu Nr. 1/19 Andra Teikmaņa vadībā ielai atjaunots vēsturiskais nosaukums.

## Ielas raksturojums
Raņķa dambis ir 610 metrus gara iela Āgenskalna apkaimes austrumos. Tas sākas krustojumā ar Uzvaras bulvāri un virzās ziemeļrietumu virzienā. Raņķa dambja pārnumuru pusē atrodas Uzvaras parks. Pie Āgenskalna līča Raņķa dambis veido savienojumu ar Trijādības ielu, nedaudz tālāk šķērso arī Mārupīti. Raņķa dambis beidzas krustojumā ar Aleksandra Grīna bulvāri un abu virzienu Daugavgrīvas ielām. Posmā no Trijādības ielas līdz Aleksandra Grīna bulvārim ielas labajā pusē atrodas Āgenskalna līcis, kā arī Mārupītes ieteka tajā.

## Ielu savienojumi
Raņķa dambis ir savienots ar šādām ielām:
* Uzvaras bulvāris ("T" veida krustojums)
* Trijādības iela ("T" veida krustojums)
* Aleksandra Grīna bulvāris
* Daugavgrīvas iela

## Sabiedriskais transports
Visa Raņķa dambja garumā kursē 3. autobusa maršruti, un 9. maršruta trolejbusi. Virzienā uz Abrenes ielu pa Raņķa dambi kursē arī 22., 32. un 43. maršruta autobusi.

## Ēkas
* 3. Rīgas pilsētas pamatskola (Nameiša bulvārī 1)

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Āgenskalns

## Ārējās saites
* Āgenskalna ielas portālā Cita Rīga

## Atsauces
Kuršu sacelšanās (1260)

[250px|thumb|[Livonijas konfederācijas karte XIII. gs. vidū. Kuršu sacelšanās notika Kurzemes dienvidu daļā.]]

**1260. gada Lielā kuršu sacelšanās** sākās pēc Durbes kaujas 1260. gada vasarā. Kurši atteicās no vācu virskundzības un lūdza žemaišu  palīdzību kā atlīdzību par palīdzību Durbes kaujā. Kurzemes bīskaps Heinrihs no Licelburgas bēga no saviem īpašumiem un devās atpakaļ uz Vāczemi. Kurši noslēdza militāru savienību ar žemaišu vadoni Tranaiti un viņa karaspēks ieradās Dzintares pilī tajā Piemares zemes daļā, kas 1254. gadā bija piešķirta Kurzemes bīskapijai. 

Viens no sacelšanās vadoņiem Utilis (Vārtājas pilsnovada vecākais) ieradās pie Kuldīgas komtura un aicināja komturu sūtīt papildspēkus uz Vārtājas pili, kur astoņi ordeņa brāļi tika saņemti gūstā un nogalināti. 

Ordenis bija spiests atstāt arī Karšuvas un Dobenes pilis. 

Sacelšanos izdevās apspiest vienīgi pēc tam, kad par Lietuvas dižkungu kļuva pareizticīgais Vaišvilks, kas 1265. gadā noslēdza izlīgumu ar ordeni un pārtrauca atbalstīt sava ienaidnieka Tranaiša sabiedrotos nekristītos žemaišus, prūšus, kuršus un zemgaļus.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Eazy-E

**Eriks Lins Raits** (;  — ), labāk pazīstams ar savu skatuves pseidonīmu ***Eazy-E***, bija amerikāņu reperis, producents un ierakstu uzņēmuma vadītājs no Losandželosas. Tiek uzskatīts par vienu no gangsteru repa žanra aizsācējiem.

Pirmos panākumus *Eazy-E* sasniedza kā viens no grupas *[[N.W.A.]]* radītājiem un dalībniekiem. Vēlāk uzstājies arī patstāvīgi. *Eazy-E* bija jauneklīgs, augsts balss tembrs. Dziesmās viņš lielākoties pievērsās pilsētas ielu dzīvei — ieročiem, narkotikām, attiecībām ar policiju, dzimumattiecībām un citām tēmām. Ilgāku laiku viņš vadīja arī savu hiphopa radio raidījumu. Kopumā izdevis trīs solo albumus. Tikpat albumi ar viņa dziesmām iznāca pēc viņa nāves no AIDS 1995. gadā.

## Diskogrāfija

### Solo

### Ar ''N.W.A.''

## Atsauces
Kristīne (priekšvārds)

**Kristīne**, arī **Kristīna**, **Kristine**, **Kristina**, ir Latvijā un citur pasaulē plaši izplatīts sieviešu personvārds. Cēlies pastarpināti no latīņu valodas *christianus* — ‘kristietis’. Latvijas teritorijā pirmoreiz reģistrēts Rīgā 1613. gadā. Deminutīvi ir Kika, Krise, Kristiņš. Kristīne vārdadienu svin 24. jūlijā, pārējās formas nav iekļautas kalendārā. 2013. gadā Latvijā bija reģistrētas 14 861 Kristīne, 2522 Kristīnas, 1310 Kristinas, 21 Kristine.

## Atsauces
Uzvaras bulvāris

**Uzvaras bulvāris** var būt:
* Uzvaras bulvāris, iela Rīgā
* Uzvaras bulvāris, iela Cēsīs

## Skatīt arī
* Uzvaras iela
* Uzvaras parks
Off The Wall (dziesma)

"**Off The Wall**" ir amerikāņu dziedātāja Maikla Džeksona piektais singls no viņa piektā studijas albuma "Off the Wall". Dziesmu producēja Kvinsijs Džonss.
Lendons Donovans

**Lendons Timotijs Donovans** (; dzimis ) ir amerikāņu futbola treneris un bijušais futbolists. Parasti viņš spēlēja atvirzīta uzbrucēja pozīcijā, bet varēja spēlēt arī kā uzbrūkošais pussargs jebkurā flangā.

ASV futbola izlasē spēlējis 2002. gada FIFA Pasaules kausā un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**San Jose Earthquakes**

* MLS kauss: 2001, 2003

**LA Galaxy**

* MLS kauss: 2005, 2011, 2012, 2014

**ASV**

* CONCACAF Zelta kauss: 2002, 2005, 2007, 2013

**Individuālie sasniegumi**

* ASV gada labākais futbolists: 2003, 2004, 2009, 2010
* CONCACAF Zelta kausa labākais vārtu guvējs: 2003, 2005, 2013
* MLS sezonas labākais spēlētājs: 2009

## Ārējās saites
Monrose

**Monrose** ir vācu popgrupa. Grupa uzvarēja Vācijas *Popstars* konkursa 5. sezonā 2006. gadā, kas arī uzskatāms par grupas dibināšanas brīdi. Līdz pat 2009. gadam grupa savus ierakstus ir pārdevusi vairāk nekā 1,5 miljonos kopiju. Grupa ir saņēmusi vairākus nacionāla mēroga apbalvojumus.

Grupa savu debijas albumu *[[Temptation]]* izdeva 2006. gada decembrī, albums sasniedza ievērojamus panākumus Centrāleiropā. Tas tika pārdots vairāk nekā 600 000 kopiju. Otrais albums *[[Strictly Physical]]* tika izdots 2007. gada septembrī un tas ir ticis sertificēts ar dubulto zelta disku, taču grupas trešais albums *[[I Am]]* tika izdots 2008. gada oktobrī. Grupa plāno savu ceturto studijas albumu *[[Ladylike]]* izdot 2010. gada 11. jūnijā.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* 2006: *[[Temptation]]*
* 2007: *[[Strictly Physical]]*
* 2008: *[[I Am]]*
* 2010: *[[Ladylike]]*

### Singli

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* MusicBrainz profils
Vācijas sieviešu futbola izlase

**Vācijas sieviešu futbola izlase** () ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Vāciju starptautiskās futbola sacensībās. Izlasi pārvalda Vācijas Futbola asociācija. Vācijas izlase ir divkārtēja pasaules čempione (2003, 2007), kā arī astoņas reizes ir triumfējusi Eiropas čempionātā, tādējādi Vācijas izlase ir titulētākā Eiropas futbola izlase. Vasaras olimpiskajās spēlēs izlase ir piedalījusies piecas reizes. 2016. gadā Vācijas futbolistes kļuva par olimpiskajām čempionēm, vēl trīs reizes ir izcīnījušas bronzas medaļas.

2023. gada jūnijā FIFA Pasaules rangā sievietēm izlase bija 2. vietā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Pasaules kauss

### Olimpiskās spēles

### Eiropas čempionāts

## Skatīt arī
* Vācijas futbola izlase

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Vācijas profils FIFA vietnē
Maksims Čudovs

**Maksims Čudovs** (; dzimis  Mihailovkā, Baškīrijā, Krievijā) ir bijušais krievu biatlonists. Pasaules kausa posmos startēja kopš 2004.—2005. gada sezonas. Ir startējis 2006. un 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sākotnēji bija izcīnījis bronzas medaļu 2010. gadā Vankūverā 4 x 7,5 km stafetē, bet komandas biedra Jevgeņija Ustjugova dopinga pārkāpumu dēļ komanda tika diskvalificēta. Startējis 7 Pasaules čempionātos laika posmā no 2005. līdz 2011. gadam. Pasaules čempionātos ir izcīnījis 3 uzvaras (sprints 2008. gadā, stafete 2008. gadā un stafete 2007. gadā), trīs sudraba medaļas (iedzīšana 2009., 2008. un 2007. gadā) un 2008. gada čempionāta masu startā izcīnīja bronzas medaļu.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* IBU profils 
* Krievijas Biatlona federācijas profils 
* Ukrainas biatlona federācijas profils
Peters Štjastnijs

**Peters Štjasnijs** (; dzimis  Bratislavā, Čehoslovākijā) ir bijušais slovāku—kanādiešu hokejists, taču kopš 2004. gada ir Eiroparlamenta deputāts no Slovākijas.

Savā profesionāļa karjeras laikā spēlēja NHL klubos laika posmā no 1980. līdz 1995. gadam — Kvebekas "Nordiques", Ņūdžersijas "Devils" un Sentluisas "Blues". Piecas sezonas (1985—1990) bija Kvebekas kluba kapteinis. 1981. gadā ieguva Kaldera kausu. Piedalījās 6 NHL visu zvaigžņu spēlēs (1981, 1982, 1983, 1984, 1986, 1988). 1998. gadā ticis uzņemts Hokeja slavas zālē un 2000. gadā — IIHF Slavas zālē.

Kopā ar Čehoslovākijas izlasi startējis 4 Pasaules čempionātos (1976, 1977, 1978, 1979), 1976. un 1977. gadā izcīnīja zelta medaļas, 1980. gada ziemas olimpiskajās spēlēs un 1976. gada Kanādas kausa izcīņā. Kopā ar Kanādas izlasi startēja 1984. gadā Kanādas kausa izcīņā. Kopā ar Slovākijas izlasi ir startējis 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs un 1995. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites

* Hokeja leģendu profils 
* Eiropas Parlamenta profils
Štjastnijs

**Štjasnijs** var būt:
* Jans Štjastnijs, ASV hokejists (1982).
* Peters Štjastnijs, slovāku hokejists, tagad Eiroparlamenta deputāts (1956),
* Pols Štjastnijs, ASV hokejists (1985).
Pols Štjastnijs

**Pols Štjastnijs** (; dzimis  Kvebekā, Kanādā) ir bijušais slovāku izcelsmes ASV hokejists, spēlēja centra uzbrucēja pozīcijā, bijušais ASV hokeja izlases dalībnieks. Savas hokejista karjeras laikā pārstāvējis NHL klubus Karolīnas "Hurricanes", Kolorado "Avalanche", Sentluisas "Blues", Vinipegas "Jets", Vegasas "Golden Knights" un Vācijas klubā Minhenes "Red Bull".

Pola tēvs ir Peters Štjastnijs. Viņa vecākais brālis Jans arī ir profesionāls hokejists.

## Spēlētāja karjera
2005. gada NHL darftā Kolorādo "Avalanche" Štjastniju izvēlējās ar kopējo 44. kārtas numuru. "Avalanche" sastāvā Štjastnijs debitēja 2006.—07. gada sezonā. Ar 78 punktiem jau savā pirmajā sezonā viņš bija trešais rezultatīvākais "Avalanche" spēlētājs aiz Džo Sakika un Endrū Bruneta. 2008. gadā uzbrucējs sāka pildīt kapteiņa palīga funkcijas. 2009.—10. gada sezonu uzbrucējs noslēdza ar 79 punktiem. Tā ir Štjastnija līdz šim rezultatīvākā NHL sezona.

2014. gada vasarā Štjastnijs noslēdza četru gadu līgumu ar Sentluisas "Blues", savukārt 2018. gada ievadā tika aizmainīts uz Vinipegas "Jets", kopā ar komandu sasniedzot Stenlija kausa izcīņas Rietumu konferences finālu. Vasarā noslēdza trīs gadu līgumu ar Vegasas "Golden Knights". 2020. gada oktobrī Štjasntijs tika aizmainīts atpakaļ uz Vinipegas "Jets".

Kā brīvais aģents no "Jets" Štjastnijs pievienojās savam piektajam klubam un pirmajai Austrumu konferences komandai, 2022. gada 23. augustā parakstot viena gada līgumu par 1,5 miljoniem ASV dolāru ar Karolīnas "Hurricanes". Stenlija kausa izslēgšanas spēļu pirmās kārtas 6. spēlē pret Ņujorkas "Islanders" Štjastnijs pagarinājumā guva uzvaras vārtus, izcīnot uzvaru sērijā un iekļūstot nākamajā kārtā.

2023. gada 31. oktobrī Štjastnijs paziņoja, ka pēc 17 sezonām aiziet no profesionālā hokeja.

Kopā ar ASV izlasi ir izcīnījis sudraba medaļu 2010. gada Ziemas Olimpiādē, kā arī bronzas medaļu 2013. gada Pasaules čempionātā. 2013. gadā tika iekļauts arī turnīra simboliskajā izlasē. Štjastnijs izlases sastāvā spēlējis arī 2007. un 2012. gada Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
* 
* NHL.com profils 
* The Internet Hockey Database profils 

## Atsauces
Ēriks Abidāls

**Ēriks Abidāls** (; dzimis  Lionā, Francijā) ir bijušais franču futbolists, aizsargs. Ir bijis Francijas futbola izlases dalībnieks. Savu profesionāļa karjeru sāka 2000. gadā Monaco klubā.

Francijas futbola izlasi pārstāv kopš 2004. gada. Ir piedalījies 2006. gada FIFA Pasaules kausā (izcīnīta 2. vieta) un 2008. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Lyon**

* Francijas Ligue 1: 2004–05, 2005–06, 2006–07
* Trophée des Champions: 2004

**Barcelona**

* Spānijas La Liga: 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2012–13
* Copa del Rey: 2008–09, 2011–12
* Spānijas Superkauss: 2009, 2010, 2011
* UEFA Čempionu līga: 2008–09, 2010–11
* UEFA Superkauss: 2009, 2011
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2009, 2011

**Olympiacos**

* Grieķijas Superlīga: 2014–15

**Individuālie sasniegumi**

* *[[FC Barcelona]]* sezonas labākais spēlētājs: 2011

## Ārējās saites

* FC Barcelona profils
Telesakari

[thumb|235px|Videozvana seanss UMTS [mobilais telefons|mobilajā telefonā]]
**Telesakari**, **telekomunikācija** jeb **tālsakari** ir informācijas sūtīšana attālumā, izmantojot kādu informācijas nesēju. Mūsdienās informācijas pārraidi veic elektriskas vai optiskas ierīces, kas nodrošina signālu noraidīšanu salīdzinoši lielā ātrumā, lielos attālumos un lielā apjomā.

Telesakari ir nozīmīga mūsdienu pasaules ekonomikas nozare ar 3,85 triljoniem USD ieņēmumu 2008. gadā.

## Telesakaru tīkli
Telesakaru tīklus veido visu tehnisko līdzekļu kopums telesakaru nodrošināšanai starp vairākām vietām, kurās iekārtas nodrošina piekļuvi šiem pakalpojumiem. Katram tīklā esošajam saņēmējam tiek piešķirta unikāla adrese, lai nodrošinātu ziņu saņemšanu tieši konkrētajam lietotājam. Telesakaru tīkla piemēri ir datortīkli, internets (kurā viens no protokoliem ir vispasaules tīmeklis), radiosakaru un televīzijas tīkli, mobilo sakaru tīkls, bezvadu tīkls, globālais teleksa tīkls, integrēto pakalpojumu cipartīkls (ISDN), publiskais komutējamais tālruņu tīkls (PSTN), aviācijas telesakaru tīkls. Senākās tehnoloģijas bieži bija analogas (elektronikas izpratnē) un pat manuālas (tālruņu centrāles), bet 21. gadsimtā gandrīz viss tiek digitalizēts un nereti ari virtualizēts (ar mākoņskaitļošanu).

## Pārraides vide
thumbnail|Koaksiālais kabelis
Digitālas informācijas pārraidē viena no jaudīgākajām datu pārraides vidēm ir optiskās šķiedras kabeļi. Radiosakari, radioapraide un televīzija tiek īstenota ar radioviļņiem, kurus raida un uztver antena. Ar radioviļņiem tiek darbinātas arī bezvadu tīklāju ierīces jeb "piekļuves punkti". Telesakaros izmanto arī koaksiālos kabeļus un pārraides līnijas.

## Telesakaru vēsture
Agrākos laikos informācija tika sūtīta vizuālu (dūmu, optiskā telegrāfa, signālkarogu) vai skaņas (bungu, taures) signālu veidā. Par moderno tālsakaru aizsākumu var uzskatīt 19. gadsimta 30. un 40. gados izgudroto telegrāfu. Jau 19. gadsimtā ar sakaru līnijām izdevās savienot kontinentus. Tālsakaru nozīme un izplatība palielinājās 20. gadsimta sākumā, kad tika izgudrots radio un telefons. 20. gadsimta vidū tika ieviesta televīzija. 20. gadsimta beigās izstrādātās interneta un mobilo telefonu tehnoloģijas ietekmē mūsdienu sabiedrību sociālā, kultūras un ekonomikas jomā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* "Starptautiskā Telesakaru savienība" jeb ''International Telecommunication Union'' (LR Valsts valodas centra terminoloģijas datubāzē).
* @Telesakari (Latvijas Telekomunikāciju asociācijas Twitter profils).
Āfrikas čempionāts basketbolā

**[[Starptautiskā basketbola federācija|FIBA]] Āfrikas čempionāts basketbolā** () ir galvenais vīriešu basketbola izlašu turnīrs Āfrikā, kurā tiek noteikta kontinenta spēcīgākā valstsvienība. Turnīru organizē FIBA Africa. Līdz 2015. gadam katrs čempionāts bija arī kā kvalifikācijas turnīrs Olimpiskajām spēlēm vai Pasaules čempionātam. Kopš 2017. gada FIBA kontinentālie turnīri vairs nav kā atlase uz Olimpiskajām spēlēm vai Pasaules čempionātiem. Āfrikas čempionāts basketbolā notiek kopš 1962. gada.

Pašreizējie Āfrikas čempioni ir Tunisijas izlases spēlētāji. Savukārt panākumiem bagātākā izlase ir Angolas izlase, kura ir izcīnījusi 11 titulus.

## Rezultāti

### Medaļu kopvērtējums

## Skatīt arī
* Āfrikas čempionāts basketbolā sievietēm

## Ārējās saites
* FIBA arhīvs
Āzijas čempionāts basketbolā

**[[Starptautiskā basketbola federācija|FIBA]] Āzijas čempionāts basketbolā** () ir galvenais vīriešu basketbola izlašu turnīrs Āzijā un Okeānijā, kurā tiek noteikta kontinenta spēcīgākā valstsvienība. Turnīru organizē FIBA Asia. Katrs čempionāts ir arī kā kvalifikācijas turnīrs Olimpiskajām spēlēm vai Pasaules čempionātam. Āzijas čempionāts notiek kopš 1960. gada.

Tomēr kopš 2017. gada turnīrs tika pārdēvēts par FIBA ​​Āzijas kausu, un tagad tajā piedalās komandas no FIBA ​​Okeānijas. Turklāt tā bija pirmā, kas tika spēlēta jaunā četru gadu ciklā, un vairs nav daļa no kvalifikācijas procesa Pasaules kausam vai olimpiskajām spēlēm.

Pirmais Āzijas čempionāts notika 1960. gadā Filipīnās. Pašreizējie Āzijas čempioni ir Austrālijas izlases spēlētāji, taču visvairāk uzvaras turnīrā ir izcīnījusi Ķīnas izlase — 16 reizes.
## Rezultāti

## Skatīt arī
* Āzijas čempionāts basketbolā sievietēm

## Ārējās saites
* FIBA Asia oficiālā mājaslapa 

## Atsauces
Deniss Endrass

**Deniss Endrass** (; dzimis  Immeštadtē, Rietumvācijā) ir vācu hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Vācijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2022) pārstāv DEL klubu Manheimas "Adler". 

## Spēlētāja karjera
Kopā ar Manheimas "Adler" Endrass kļuvis par 2015. un 2019. gada Vācijas čempionu.

Vācijas izlases sastāvā spēlējis 2009., 2010., 2011. un 2012. gada Pasaules čempionātos, kā arī 2010. gada Vankūveras Olimpiskajās spēlēs. 2010. gada Pasaules čempionātā, kas norisinājās Vācijā, D. Endrass bija Vācijas izlases pamatvārtsargs. Viņš tika atzīts par visa turnīra vērtīgāko spēlētāju.

### Pārstāvētie klubi
* 2002—2003:  ERC Sonthofen
* 2003—2005:  Bayreuth Tigers
* 2005—2007:  EV Landsberg 2000
* 2007—2008:  EV Ravensburg
* 2008—2011:  Augsburgas "Panther"
* 2012—pašlaik:  Manheimas "Adler"

## Atsauces

## Ārējās saites
*
* The Internet Hockey Database profils
Rouzs

**Rouzs** var būt:

* Aksels Rouzs (*Axl Rose*) — rokgrupas Guns N' Roses vokālists un līderis (dzimis 1962. gadā);
* Denijs Rouzs;
* Deriks Rouzs.

## Skatīt arī
* Rouza
1929. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 1929. gada sezona** bija 3. Virslīgas sezona, kurā piedalījās 5 komandas, izspēlējot divu riņķu turnīru.

Par Virslīgas čempioniem jau trešo reizi pēc kārtas kļuva Liepājas "Olimpija", turklāt nezaudējot nevienu pašu spēli. Virslīgā debitēja Rīgas ASK, kuri iepriekšējās sezonas A klases finālā pārspēja Cēsu SB. Pēdējā vietā palika LSB Rīga, bet tai virslīga nebija jāatstāj, jo nākamajā sezonā komandu skaits tika palielināts līdz septiņām.

## Turnīra tabula

## Rezultātu tabula

## Čempioni - FK Olimpija Liepāja 1929
* Vārtsargs: Harijs Lazdiņš
* Laukuma spēlētāji: Roberts Blūmentāls, Žanis Būmeisters, Fricis Dambrēvics, Ludvigs Dudaņecs, Rūdolfs Kronlaks, Leopolds Kuļikovskis, Fricis Laumanis, Jānis Matušonoks, Harijs Pīkols, Jānis Skinčs, Aleksandrs Stankus, Kārlis Tils, Arnolds Zeics, Voldemārs Žins

## Atsauces
2005. gada Zelta bumba

[thumb|right|180px|2005. gada '''[Zelta bumbas** ieguvējs Ronaldiņu]]

**2005. gada Zelta bumba*', ko pasniedz labākajam [[futbols|futbolistam]] Eiropā, pēc starptautiskas [[UEFA]] dalībvalstu sporta žurnālistu žūrijas lēmuma tika piešķirta [[Ronaldiņu]] .

Ronaldiņu kļuva par trešo [[Brazīlija]]s pārstāvi, kas ieguvis šo balvu pēc [[Ronaldu]] ([[Ballon d'Or 1997|1997]], [[2002. gada Zelta bumba|2002]]) un [[Rivaldu]] ([[Ballon d'Or 1999|1999]]). Viņš kļuva par piekto [[FC Barcelona|Barcelona]] spēlētāju, kas ieguvis šo balvu pēc [[Luiss Suaress Miramontess|Luisa Suaresa]] ([[Ballon d'Or 1960|1960]]), [[Johans Kruifs|Johana Kruifa]] ([[Ballon d'Or 1973|1973]], [[Ballon d'Or 1974|1974]]), [[Hristo Stoičkovs|Hristo Stoičkova]] ([[Ballon d'Or 1994|1994]]) un [[Rivaldu]] ([[Ballon d'Or 1999|1999]]).

== Balsojums ==


Bez minētajiem spēlētajiem vēl tika nosaukti, bet balsis neieguva 26 spēlētāji: [[Deivids Bekhems]] ([[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]), [[Mauro Kamoranezi]] ([[Turīnas "Juventus"|Juventus]]), [[Fabio Kannavaro]] ([[Turīnas "Juventus"|Juventus]]), [[Gregorī Kupē]] ([[Lionas "Olympique"|Lyon]]), [[Krištianu Markess Gomešs|Kriss]] ([[Lionas "Olympique"|Lyon]]), [[Deku]] ([[FC Barcelona|Barcelona]]), [[Dida]] ([[AC Milan|Milan]]), [[Emersons Ferreira da Rosa|Emersons]] ([[Turīnas "Juventus"|Juventus]]), [[Luišs Figu]] ([[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]], [[Milānas "Internazionale"|Internazionale]]), [[Djego Forlans]] ([[Villarreal CF|Villarreal]]), [[Rojs Makājs]] ([[Minhenes "Bayern"|Bayern Munich]]), [[Maikls Ouens]] ([[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]], [[Newcastle United FC|Newcastle United]]), [[Paks Čisons]] ([[PSV Eindhoven]], [[Manchester United FC|Manchester United]]), [[Andrea Pirlo]] ([[AC Milan|Milan]]), [[Rauls Gonsaless|Rauls]] ([[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]), [[Arjens Robens]] ([[Chelsea F.C.|Chelsea]]), [[Robertu Karlušs]] ([[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]), [[Robinju]] ([[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]), [[Ronaldu]] ([[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]), [[Veins Rūnijs]] ([[Manchester United FC|Manchester United]]), [[Lilians Tirāms]] ([[FC Barcelona|Barcelona]]), [[Davids Trezegē]] ([[Turīnas "Juventus"|Juventus]]), [[Marks van Bommels]] ([[PSV Eindhoven]], [[FC Barcelona|Barcelona]]), [[Rūds van Nistelrojs]] ([[Manchester United FC|Manchester United]]), [[Patriks Vieira]] ([[Arsenal FC|Arsenal]], [[Turīnas "Juventus"|Juventus]]) un [[Šavi]] ([[FC Barcelona|Barcelona]]).

== Atsauces ==


== Ārējās saites ==
* [https://web.archive.org/web/20090319142513/http://www.francefootball.fr/FF/Ballon_Or_home.html *France Football'' oficiālā Ballon d'Or lapa]
Vienības gatve (Rīga)

**Vienības gatve** ir iela Rīgā (Zemgales priekšpilsētas Torņakalna, Atgāzenes un Ziepniekkalna apkaimē) un Mārupē.

Tā sākas krustojumā ar Jelgavas ielu blakus Latvijas Universitātes Dabas mājai un Zinātņu mājai un beidzas līdz ar Rīgas robežu, pie Medema purva. No krustojuma ar Kārļa Ulmaņa gatvi pa Vienības gatvi iet valsts galvenā autoceļa A8 trase.

Ielai ir 2—4 braukšanas joslas: posmā no Jelgavas ielas līdz Kārļa Ulmaņa gatvei ir viena josla katrā virzienā, pārējā ielas daļā — divas joslas katrā virzienā. Vienības gatves posms no Vilkaines ielas līdz Kārļa Ulmaņa gatvei ir klāts ar bruģa segumu. Kopējais ielas garums ir aptuveni 6,9 km.

## Vēsture
Vienības gatve pilsētas robežās izveidota 19. gadsimtā kā jauna iztaisnota trase ceļam no Rīgas uz Jelgavu. Ceļa būvniecības darbi tika uzsākti 1830. gadā. Sākotnēji Vienības gatve bija savienota tieši ar Akmeņu ielu, bet, paplašinot Torņakalna dzelzceļa staciju, ielas sākums tika novirzīts līdz Jelgavas ielai. Līdz pat 1935. gadam Vienības gatvi sauca par **Jelgavas šoseju**.

Vienības gatvē 27 atrodas vēsturiskās Bloka muižas ēka.

### Ielas rekonstrukcija
2012. un 2013. gadā Rīgas dome ar Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) līdzfinansējumu veica rekonstrukcijas darbus Vienības gatves posmā no Kaplavas ielas līdz Ozolciema ielai, ielas braucamo daļu paplašinot līdz četrām braukšanas joslām (pa divām katrā virzienā), izbūvējot ietves, sabiedriskā transporta pieturvietas ierīkojot "kabatās", malās izbūvējot vietējās satiksmes joslu. Krustojumos ar Ābolu ielu un Ozolciema ielu uzstādīja luksoforus. Kopējās būvniecības izmaksas bija 2,7 miljoni latu, tai skaitā 0,5 miljoni latu ERAF finansējums.
2022. gadā pa Vienības gatvi izveidoja veloceliņu Centrs—Ziepniekkalns.

## Ielu savienojumi
Vienības gatve ir savienota ar šādām ielām:
* Jelgavas iela ("T" veida krustojums)
* Vilkaines iela ("T" veida krustojums)
* Friča Brīvzemnieka iela ("T" veida krustojums)
* Torņakalna iela/Satiksmes iela
* Vanagu iela ("T" veida krustojums)
* Altonavas iela ("T" veida krustojums)
* Olīvu iela ("T" veida krustojums)
* Jelgavas iela ("T" veida krustojums)
* Koku iela ("T" veida krustojums)
* Augusta Spariņa iela ("T" veida krustojums)
* Telts iela/Robežu iela
* Kārļa Ulmaņa gatve
* Ģimnastikas iela
* Atgāzenes iela ("T" veida krustojums)
* Irbenes iela ("T" veida krustojums)
* Graudu iela
* Briņģu iela ("T" veida krustojums)
* Bātas iela ("T" veida krustojums)
* Bikstu iela ("T" veida krustojums)
* Beverīnas iela ("T" veida krustojums)
* Kaplavas iela ("T" veida krustojums)
* Brucenes iela ("T" veida krustojums)
* Bārbeles iela ("T" veida krustojums)
* Bērzlapu iela ("T" veida krustojums)
* Ābolu iela ("T" veida krustojums)
* Sērenes iela ("T" veida krustojums)
* Bruknas iela ("T" veida krustojums)
* Mežkalna iela ("T" veida krustojums)
* Ozolciema iela ("T" veida krustojums)
* Ventas iela ("T" veida krustojums)
* Jelgavas ceļš
* Tīraines iela (2 "T" veida krustojumi)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Torņakalns
* Atgāzene
* Ziepniekkalns

## Ārējās saites
* Torņakalna ielas portālā Cita Rīga
Radio iela (Rīga)

**Radio iela** ir Rīgas iela, Centra rajona Centra apkaimē.
Radio iela sākas pie Krišjāņa Barona ielas un beidzas pie Aspazijas bulvāra krustojuma. Radio ielā nav nevienas braukšanas joslas, tajā ir tikai tramvaja sliedes un asfaltēts ceļš. Radio ielas kopējais garums ir 254 metri.

## Ielu savienojumi
Radio iela ir savienota ar šādām ielām:
* Krišjāņa Barona iela
* Aspazijas bulvāris

## Sabiedriskais transports
Radio ielā kursē 1. tramvaju maršruti. Brīvdienās kursē arī 8A. tramvaju maršruti.

## Skatīt arī
* Centra rajons
Radio iela

**Radio iela** var būt:

* Radio iela — iela Rīgā;
* Radio iela — iela Liepājā;
* Radio iela — iela Ventspilī;
* Radio iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
* Radio iela — iela Olaines pagasta Medemciemā.

## Skatīt arī
* Radiostacijas iela
Aspazijas bulvāris

thumb|250px|Informācijas plāksne
**Aspazijas bulvāris** ir bulvāris Rīgas Bulvāru lokā Centra apkaimē Rīgā.
Aspazijas bulvāris sākas pie Kaļķu ielas un Brīvības bulvāra krustojuma kā Zigfrīda Annas Meierovica bulvāra turpinājums un ved līdz 13. janvāra ielai. Tā kopējais garums ir 519 metri.

## Ielu savienojumi
Aspazijas bulvāris ir savienots ar šādām ielām:
* Kaļķu iela
* Brīvības bulvāris
* Teātra iela
* Audēju iela
* Krišjāņa Barona iela
* Radio iela
* 13. janvāra iela

## Vēsture
Bulvāris izveidots 1858. gadā līdz ar pilsētas aizsargmūru nojaukšanu un Rīgas Pilsētas teātra uzcelšanu, tā sākotnējais nosaukums bija **Teātra bulvāris** (,  pēc 1885. gada). 1864. gadā uz stūra ar Kaļķu ielu uzcēla viesnīcu "*Bellevue*". 1882. gadā pa Teātra bulvāri izveidoja pirmo zirgu tramvaja līniju, kas no pagrieziena cilpas gāja pa Aleksandra ielu līdz Aleksandra tirgum. No 1901. gada šajā līnijā sāka kursēt elektriskais tramvajs.

Pēc Aspazijas atgriešanās Latvijā to 1920. gada 3. martā pārdēvēja par **Aspazijas bulvāri**, no 1926. gada namā uz Kaļķu ielas stūra darbojās Operas kafejnīca, kuras īpašnieks bija Otto Švarcs. Vācu okupācijas laikā to īslaicīgi pārdēvēja par Fon der Golca loku (*Von der Goltz Ring*). Apbūve no 1. numura līdz 5. numuram (no Kaļķu ielas līdz Teātra ielai) nodega 1944. gadā.
1950. gadā apvienoja Aspazijas un Basteja bulvārus un izveidoja **Padomju bulvāri**. Karā sagrauto ēku vietā 1954. gadā uzbūvēja viesnīcu "Rīga" (tagad "Kempinski"), 1991. gadā viesnīcu "*Hotel de Rome*". 1989. gada 27. oktobrī atjaunoja Aspazijas un Basteja bulvāru nosaukumus.

## Senu attēlu galerija

Attēls:Aspazijas bulvāris no Rīgas autoostas puses.jpg|Aspazijas bulvāris no Rīgas autoostas puses pirms Otrā pasaules kara
Attēls:Teātra bulvāris Rīgā.jpg|Teātra bulvāris pirms Pirmā pasaules kara
Attēls:Romas viesnīca.jpg|Viesnīca "Roma"
Attēls:Teātra bulvāris Rīgā 4.jpg|Teātra bulvāra krustojums ar Kārļa ielu
Attēls:Teātra bulvāris Rīgā 2.jpg|Teātra bulvāris ap 1910. gadu 
Attēls:Teātra bulvāris Rīgā 3.jpg|Teātra bulvāra krustojums ar Suvorova ielu
Attēls:Teātra bulvāris Rīgā 5.jpg|Pie Teātra bulvāra krustojuma ar Kaļķu ielu
Viesnīca Bellevue Kaļķu un Teātra ielu stūrī Rīgā pēc 1870.JPG|Viesnīca *Bellevue* Kaļķu un Teātra ielu stūrī Rīgā (pēc 1870)
Skats no operas nama uz Aspazijas bulvāri.jpg|Skats no operas nama uz Aspazijas bulvāri (1939)
Rīgas galvenais pasts Aspāzijas bulvārī 5.jpg|Rīgas galvenais pasts Aspazijas bulvārī 5 
Freiherr-v.-der-Goltz-gatve 1942.jpg|Freiherr-v.-der-Goltz-gatve (1942)


## Skatīt arī
* Centra rajons
* Aspazijas iela

## Atsauces
Krustabaznīcas iela

**Krustabaznīcas iela** ir Rīgas iela, Vidzemes priekšpilsētas Teikas un Čiekurkalna apkaimēs. Krustabaznīcas iela sākas pie Brīvības gatves un beidzas pie Viskaļu ielas krustojuma. Krustabaznīcas ielā ir 2 braukšanas joslas. Ielas kopējais garums ir 1070 metru.

## Vēsture
Iela izveidojusies pie 1913. gadā celtajām 16. Irkutskas huzāru pulka kazarmām, tādēļ tās senākais nosaukums bija **Huzāru iela**. 

1936. gadā ielu pārdēvēja par **Krustabaznīcas ielu** pie tās esošās Krusta baznīcas vārdā. Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā to pārdēvēja par **Nākotnes ielu**, bet vācu okupācijas laikā, 1942. gadā, tā atguva Krustabaznīcas ielas nosaukumu. 1944. gadā, atkal mainoties režīmam, atgriezās Nākotnes ielas nosaukums. 1992. gadā iela atguva Krustabaznīcas ielas nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Krustabaznīcas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības gatve
* Ropažu iela
* Bērzpils iela
* 22px Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži
* Čiekurkalna 2. līnija
* Viskaļu iela

## Atsauces

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Teika
Valguma iela (Rīga)

**Valguma iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētas Torņakalna un Kurzemes rajona Āgenskalna apkaimē  (tās daļā Klīversalā). Valguma iela sākas krustojumā ar Akmeņu ielu un beidzas krustojumā ar Trijādības ielu. Ielas kopējais garums sasniedz 595 metrus.

## Vēsture
Iela pirmoreiz minēta 1868. gada Rīgas kartē ar nosaukumu **3. Spīķeru iela**. Vēlāk iela ieguvusi **Lielās Grāvju ielas** nosaukumu, ko 1924. gadā nomainīja nosaukums **Valguma iela**. 

Pēc dažām ziņām, 1968. vai 1969. gadā tā atkal pārsaukta par **Grāvju ielu**, savukārt 1990. gados atguvusi nosaukumu Valguma iela. Presē gan arī 70. un 80. gados tiek izmantots Valguma ielas nosaukums.

20. gadsimta 20. un 30. gados iela guva atpazīstamību ar to, ka tajā atradās pirmie seši neatkarīgās Latvijas galvaspilsētas "publiskie nami".

## Ielas raksturojums
thumb|250px|Uzvaras bulvāra un Valguma ielas krustojums
Valguma iela ir 595 metrus gara iela Torņakalna un Āgenskalna apkaimēs. Tā sākas krustojumā ar Akmeņu ielu un virzās ziemeļrietumu virzienā. Posmā no Akmeņu ielas līdz Uzvaras bulvārim ielas labajā pusē atrodas Latvijas Nacionālās bibliotēka. Aiz krustojuma ar Uzvaras bulvāri iela veido savienojumu ar Klīveru ielu. Valguma iela beidzas krustojumā ar Trijādības ielu.

Kopš 2018. gada 5. novembra posmā no Klīveru ielas līdz Uzvaras bulvārim ielā atļauta tikai vienvirziena satiksme Zaķusalas virzienā.

## Ielu savienojumi
Valguma iela ir savienota ar šādām ielām:
* Akmeņu iela ("T" veida krustojums)
* Uzvaras bulvāris
* Klīveru iela ("T" veida krustojums)
* Trijādības iela ("T" veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Valguma ielā nekursē neviens Rīgas sabiedriskā transporta maršruts. Vienīgi trolejbusi, kas brauc no/uz 2. trolejbusu parku Jelgavas ielā, kursē ielas posmā no Akmeņu ielas līdz Uzvaras bulvārim (tiem arī ierīkota pietura "Valguma iela").

## Skatīt arī
* Zemgales priekšpilsēta
* Torņakalns
* Kurzemes rajons
* Āgenskalns
* Klīversala
* Valguma iela citās Latvijas pilsētās

## Ārējās saites
* Torņakalna ielas portālā Cita Rīga
* Āgenskalna ielas portālā Cita Rīga

## Atsauces
Ostina

**Ostina** (, izrunā: ) ir pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs. Lai gan Ostina ir Teksasas štata administratīvais centrs, tā ir tikai ceturtā lielākā štata pilsēta pēc iedzīvotāju skaita (Hjūstona, Sanantonio un Dalasa ir lielākas par Ostinu). Amerikas Savienotajās Valstīs Ostina ir piecpadsmitā lielākā pilsēta. Pilsētā atrodas viena no lielākajām universitātēm valstī — Teksasas Universitāte. Ostina ir dibināta 1835. gadā un nosaukta par godu Stefanam F. Ostinam (*Stephen F. Austin*), vienam no neatkarīgās Teksasas dibinātājiem. Ostina ir atzīta par trešo visātrāk augošo ASV pilsētu laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam.

## Cilvēki
Ievērojamas personības, kas dzimušas Ostinā:
* Debnijs Kolmens (1932—2024) — amerikāņu aktieris;
* Ciara (dz. 1985) — amerikāņu aktrise, dziedātāja, modele;
* Glens Pauels (dz. 1988) — amerikāņu aktieris;
* Dakota Džonsone (dz. 1989) — amerikāņu aktrise;
* Enguss Džonss (dz. 1993) — amerikāņu aktieris.

## Atsauces

## Ārējās saites
Višķu iela (Rīga)

**Višķu iela** ir Rīgas iela, kas iezīmē robežu starp Ķengaraga un Rumbulas apkaimēm Latgales priekšpilsētā. Višķu iela sākas krustojumā ar Latgales ielu un beidzas krustojumā ar Lokomotīves ielu. Ielas kopējais garums ir 590 metri, un tā sastāv no divām braukšanas joslām. Ielā pārsvarā daudzstāvu dzīvojamo namu apbūve.

## Vēsture
Iela izveidota 1968. gadā ar nosaukumu **Pavlova iela** (). 1991. gadā tā tika pārdēvēta par Višķu ielu.

## Ielas raksturojums
Višķu iela ir 590 metrus gara asfaltēta iela tieši uz Ķengaraga un Rumbulas apkaimju robežas. Tā sākas krustojumā ar Latgales ielu un virzās ziemeļaustrumu virzienā kā divu joslu iela. Višķu iela beidzas krustojumā ar Lokomotīves ielu iepretīm Rīgas—Daugavpils dzelzceļa līnijai.

## Ielu savienojumi
Višķu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Latgales iela ("T" veida krustojums)
* Lokomotīves iela ("T" veida krustojums)

## Objekti
* Višķu ielā 12a atrodas 15. trolejbusu maršruta galapunkts "Višķu iela".
* Višķu ielā 14 atrodas veikals "Maxima X".

## Sabiedriskais transports
* 18. maršruta autobusi kursē visas Višķu ielas garumā (no Latgales ielas līdz Lokomotīves ielai).
* 15. maršruta trolejbusi kursē tikai Višķu ielas beigu daļā (no Lokomotīves ielas līdz trolejbusu galapunktam). Višķu ielā atrodas arī 15. trolejbusu maršruta galapunkts "Višķu iela".

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Ķengarags
* Višķu iela citās Latvijas pilsētās
## Atsauces
Tapešu iela

**Tapešu iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajona Zasulauka un Dzirciema apkaimēs. Tapešu iela sākas pie Kalnciema ielas pārvada un beidzas pie krustojuma ar Slokas ielu. Tapešu ielā atrodas 8. tramvaju maršruta galapunkts (faktiski — apgriešanās loks) "Tapešu iela". Gar Tapešu ielu iet arī dzelzceļa līnija Zasulauks—Bolderāja. Tapešu ielas kopējais garums ir 1868 metri.

## Vēsture
Tapešu iela Rīgas kartēs ir sastopama no 1880./1883. gada ar nosaukumu **Tapetu iela** bijušajā Zasulauka muižas teritorijā. Savu tagadējo nosaukumu Tapešu iela ieguva 1923. gadā. Ielas nosaukums saistīts ar 1884. gadā dibināto tapešu fabriku "Puls" (*Tapetenfabrik Puls*, *W. Puls*, *Ph. Puls*), kas piederēja Pulsu ģimenei, kas atradās teritorijā starp Tapešu un Darba ielām. 

Tapešu ielas 9 nama vietā agrāk atradusies dārzniecība.
## Ielu savienojumi
Tapešu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kalnciema iela (satiksmes pārvads ar divlīmeņu krustojumu)
* Valentīna iela
* Mazā Kuldīgas iela
* Kuldīgas iela
* Darba iela
* Gregora iela
* Elvīras iela
* Rododendru iela
* Kandavas iela
* Vecā Jūrmalas gatve
* Jūrmalas gatve (satiksmes pārvads ar divlīmeņu krustojumu)
* Slokas iela

## Atsauces

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Zasulauks
Persiks

**Parastais persiks** (*Prunus persica*), sarunvalodā vienkārši **persiks**, agrāk arī **firziķis** (no ), ir plūmju ģints augļkoks. Tiek uzskatīts, ka persiku izcelsmes vieta ir Ķīna, bet pēc tam tie izplatījās tālāk visā Āzijā, Vidusjūras reģionā un visbeidzot arī lielā daļā no Eiropas. Spāņu jūrasbraucēji tos ieviesa arī Jaunajā Pasaulē. Mūsdienās persikus audzē gan Ziemeļu, gan Dienvidu puslodē līdz mērenajai joslai. Persiku koku augstums ir no 4 līdz 10 metriem. Persikiem tuvu radnieciskas ir mandeles. Mazāk pazīstama parastā persika varietāte, nektarīns (*Prunus persica* var. *nucipersica*)

Neskatoties uz to, ka persiku koki aug salīdzinoši īsu laiku, tie Senajā Ķīnā bija nemirstības simboli.
Ambeļu ciems

**Ambeļu ciems** var būt:
* Ambeļu pagasta nosaukums 1959-1990
* Ambeļu ciems - administratīvi teritoriāla vienība 1945-1954
* Ambeļi - apdzīvota vieta, Ambeļu pagasta centrs
Kuģu iela (Rīga)

**Kuģu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētas administratīvā rajona Torņakalna apkaimē un Kurzemes rajona Āgenskalna apkaimē, Klīversalā. Kuģu iela sākas pie Mūkusalas un Akmeņu ielas krustojuma un beidzas pie Trijādības ielas. Faktiski posmā no Mūkusalas un Akmeņu ielas krustojuma līdz Uzvaras bulvārim iela eksistē tikai uz papīra, jo tās vietā mūsdienās uzbūvēta Latvijas Nacionālā bibliotēka. Ielas kopējais garums ir 243 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 

## Vēsture
Kuģu iela pirmoreiz kartēs sastopama 1867. gadā ar nosaukumu **Spīķeru iela**. 1885. gadā iela pārdēvēta par Kuģu ielu.

## Ielas raksturojums
Kuģu iela ir 243 metrus gara (neskaitot ielas daļu, kas izzudusi pēc Latvijas Nacionālās bibliotēkas izbūves) iela Torņakalna un Āgenskalna apkaimēs. Tā sākas pie Mūkusalas un Akmeņu ielas krustojuma un virzās ziemeļrietumu virzienā. Faktiski posmā no Mūkusalas un Akmeņu ielas krustojuma līdz Uzvaras bulvārim iela eksistē tikai uz papīra, jo tās vietā mūsdienās uzbūvēta Latvijas Nacionālā bibliotēka. Iela sākas tikai aiz Uzvaras bulvāra pie nobrauktuves no Akmens tilta. Kuģu iela beidzas pie Trijādības ielas, kur tā pagriežas rietumu virzienā un pāriet Trijādības ielā. Posmā no Uzvaras bulvāra līdz Trijādības ielai braukšanas joslas ir atdalītas.

## Ielu savienojumi
Kuģu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Akmeņu iela
* Mūkusalas iela
* Uzvaras bulvāris
* Trijādības iela (Kuģu iela pagriežas rietumu virzienā un pāriet Trijādības ielā)

## Ievērojamas ēkas
* Kuģu ielā 15 agrāk atradās Rīgas galvenās policijas pārvaldes nodaļas iecirknis. Ēka celta 1885. vai 1889. gadā, arhitekts Reinholds Georgs Šmēlings. 2020. gadā ēka restaurēta un iekļauta tajā pašā adresē esošajā dzīvokļu namu projektā "Vecrīgas skati".
* Kuģu ielā 24 atrodas viesnīca "Radisson Blu Daugava". Viesnīcas ēka celta 1972. gadā, sākotnēji tur atradās viesnīca "Daugava".

## Skatīt arī
* Torņakalns
* Āgenskalns
* Klīversala

## Ārējās saites
* Torņakalna ielas portālā Cita Rīga
* Āgenskalna ielas portālā Cita Rīga

## Atsauces
Kuģu iela

**Kuģu iela** var būt:

* Kuģu iela Rīgā;
* Kuģu iela Jēkabpilī;
* Kuģu iela Jūrmalā;
* Kuģu iela Ainažos;
* Kuģu iela Ķegumā;
* Kuģu iela Lielvārdē;
* Kuģu iela Carnikavā;
* Kuģu iela Garkalnes pagasta Bukultos.
Trijādības iela

**Trijādības iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajona Āgenskalna apkaimē. Trijādības iela sākas pie Kuģu ielas un beidzas krustojumā ar Raņķa dambi. Kopējais ielas garums sasniedz 430 metrus un tā sastāv no divām braukšanas joslām.

Latvijas PSR laikā ielas nosaukums bija '''Gorohovecas''' **iela**.

## Vēsture
Trijādības iela pirmo reizi sastopama 1867. gadā ar nosaukumu **Baznīcas iela**. Kopš 1885. gada iela sabiedrībā bija pazīstama ar nosaukumu **Trinitātes iela**, 1923. gadā ielai tika piešķirts **Mazās Trijādības ielas** nosaukums. PSRS okupācijas laikā 1950. gada 7. jūnijā iela pārdēvēta par **Gorohovecas ielu**. 1990. gada 20. aprīlī ar Rīgas pilsētas Tautas deputātu padomes lēmumu Nr. 1/19 Andra Teikmaņa vadībā ielai atjaunots vēsturiskais nosaukums.

## Ielas raksturojums
Trijādības iela ir 430 metrus gara iela Āgenskalna apkaimes austrumos, Klīversalā. Tā sākas pie Kuģu ielas (var teikt, ka Kuģu iela pāriet Trijādības ielā) un virzās dienvidrietumu virzienā. Iela krustojas ar Hugo Celmiņa un Valguma ielām. Trijādības iela beidzas krustojumā ar Raņķa dambi iepretīm Uzvaras parkam.

## Ielu savienojumi
Trijādības iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kuģu iela (pāriet Kuģu ielā)
* Hugo Celmiņa iela ("T" veida krustojums)
* Valguma iela ("T" veida krustojums)
* Raņķa dambis ("T" veida krustojums)

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Āgenskalns
* Klīversala

## Ārējās saites
* Āgenskalna ielas portālā Cita Rīga

## Atsauces
Akmeņu iela

**Akmeņu iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Akmeņu iela — iela Daugavpilī.
** Akmeņu iela — iela Jēkabpils novada Jēkabpilī.
** Akmeņu iela — iela Jelgavā.
** Akmeņu iela — iela Liepājā.
** Akmeņu iela — iela Ogres novada Ogrē.
** Akmeņu iela — iela Rēzeknē.
** Akmeņu iela — iela Rīgā.
** Akmeņu iela — iela Valmieras novada Valmierā.
** Akmeņu iela — iela Ventspilī.

* iela novadu pilsētās:
** Akmeņu iela — iela Dienvidkurzemes novada Durbē.
** Akmeņu iela — iela Kuldīgas novada Kuldīgā.
** Akmeņu iela — iela Ogres novada Lielvārdē.
** Akmeņu iela — iela Limbažu novada Limbažos.
** Akmeņu iela — iela Madonas novada Madonā.
** Akmeņu iela — iela Dienvidkurzemes novada Pāvilostā.
** Akmeņu iela — iela Limbažu novada Ainažos.
** Akmeņu iela — iela Saulkrastu novada Saulkrastos.
** Akmeņu iela — iela Talsu novada Talsos.

* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Akmeņu iela — iela Ropažu novada Garkalnes pagasta Berģos.
** Akmeņu iela — iela Dienvidkurzemes novada Dunikas pagasta Ječos.
** Akmeņu iela — iela Jelgavas novada Kalnciema pagasta Kaļķī.
** Akmeņu iela — iela Ropažu novada Stopiņu pagasta Rumbulā.
** Akmeņu iela — iela Dienvidkurzemes novada Vaiņodes pagasta Vaiņodē.
** Akmeņu iela — iela Limbažu novada Skultes pagasta Ziemeļblāzmā.

## Skatīt arī
* Akmens
* Akmens iela
* Akmeņu ceļš
Akatsuki

***Akatsuki*** (あかつき, "[saul]lēkts"), agrākais nosaukums ***Venus Climate Orbiter*** (***VCO***) jeb ***Planet-C*** ir Japānas starpplanētu zonde, kas paredzēta Veneras izpētei. Tā palaista 2010. gada maijā. Veneras orbītā tā iegāja 2015. gada decembrī.

*Akatsuki* tika palaista  21:58:22 UTC no Tanegasimas kosmosa centra ar nesējraķeti *[[H-IIA]]/202*.

Ieiešana Veneras orbītā bija paredzēta 2010. gada 7. decembrī. 6. decembrī 23:49 UTC uz 12 minūtēm bija jāieslēdz galvenais dzinējs, lai veiktu bremzēšanas manevru. Inženieri uz Zemes saņēma signālu, ka dzinējs ticis iedarbināts, pirms, kā plānots, zonde uz 22 minūtēm iegāja planētas ēnā. Paredzētajā laikā no zondes netika uztverti signāli. Tikai 01:28 UTC izdevās atjaunot sakarus, bet speciālistiem vēl nebija skaidrs, vai dzinējs strādājis visas 12 minūtes un līdz ar to *Akatsuki* iegājusi orbītā. Vēlāk noskaidrojās, ka zonde tomēr nav iegājusi Veneras orbītā. Speciālisti noskaidroja, ka bremzēšanas dzinējs darbojies tikai 20 — 30 % no paredzētā laika. *JAXA* speciālisti uzskata, ka kļūmes ticamākais iemesls bijis dzinēja degvielas padeves caurules aizsērēšana ar kristāliem, kas radušies degvielas un oksidētāja ķīmiskā reakcijā.

Nākamā iespēja ieiet planētas orbītā būtu 2015. gadā, kad zonde atkal pietuvotos Venerai.
2011. gada 7. un 14. septembrī uz pāris sekundēm tika veikta galvenā dzinēja testa iedarbināšana. Izrādījās, ka dzinējs dod tikai astoto daļu no paredzētās vilces. Tas nebūtu pietiekami, lai pie nākamās iespējas ieietu Veneras orbītā.
Oktobrī tika dota komanda izlaist daļu degvielas, lai samazinātu zondes masu. Turpmākiem manevriem nolemts izmantot mazākus orientācijas dzinējus. 2011. gada 1., 10. un 21. novembrī *Akatsuki* veica dzinēju iedarbināšanu.

2015. gada 7. decembrī *Akatsuki* iegāja Veneras orbītā. 2016. gada 26. martā orbīta tika pazemināta līdz aptuveni . 17. maijā *Akatsuki* oficiāl isāka Veneras zinātnisko misiju.

## Atsauces
Aleksandrs Golubovs

**Aleksandrs Golubovs** (dzimis  Kārsavā, miris  Minskā, Baltkrievijā) bija Latvijas krievu izcelsmes ārsts un politiķis. Bijis četru Saeimu deputāts.

1982. gadā A. Golubovs pabeidza Rīgas Medicīnas institūtu ausu, kakla un deguna ārsta specialitātē. Strādājis par ārstu Ludzas, pēc tam Kārsavas slimnīcā. Politikā iesaistījās 1994. gadā, kad tika ievēlēts Ludzas rajona padomē.

Darbojies Latvijas Sociālistiskajā partijā, bijis ievēlēts četrās Saeimās no LSP un dažādām politiskajām apvienībām, kurās partija piedalījusies. 1995. gadā ievēlēts 6. Saeimā no LSP, bet pēc tam 7. Saeimā no Tautas Saskaņas partijas, 8. Saeimā no PCTVL saraksta, bet 9. Saeimā no Saskaņas Centra saraksta. 8. Saeimā bija LSP frakcijas priekšsēdētājs. Ir bijis LSP Politpadomes sekretārs, Saeimas deputātu grupas sadarbībai ar Baltkrievijas parlamentu priekšsēdētājs.

Miris darba vizītes laikā Baltkrievijā .

## Ārējās saites
* Kandidāta dati 9. Saeimas vēlēšanām
Omega (pretterorisma vienība)

thumb|right|Vienības uzšuve.

**Omega** ir Latvijas Valsts policijas pretterorisma vienība, kuras uzdevumos ietilpst ķīlnieku atbrīvošana, sprāgstvielu meklēšana, īpaši bīstamu noziedznieku aizturēšana un citi uzdevumi, kas saistās ar paaugstinātu bīstamību.

Omega tika izveidota 1992. gada 26. novembrī ar Ministru padomes rīkojumu uz Valdības apsardzes dienesta bāzes izveidot speciālo vienību. Šo uzdevumu veica toreizējais iekšlietu ministrs Ziedonis Čevers. Sākotnēji vienība atradās Drošības policijas pakļautībā, bet 2003. gadā tā pārgāja Valsts policijas pakļautībā (Kriminālpolicijas struktūrvienība), jo tā lielākoties tika izmantota, lai palīdzētu Valsts policijai īpaši bīstamu personu aizturēšanā, tomēr tā nezaudēja savu sākotnēju uzdevumu darboties pretterorisma jomā. Vienībai ir sava uzšuve ar vienības emblēmu.

## Atsauces
Antons Jemeļins

**Antons Jemeļins** (dzimis ) ir bijušais Latvijas futbolists, aizsargs.

Latvijas izlasē viņš nospēlēja 2005. gada 12. novembrī spēli pret Baltkrievijas izlasi.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 2 (2005., 2009.)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Antons Jemeļins playerhistory.com profils
Jemeļins

**Jemeļins** (; sieviešu dzimtē Jemeļina *(Емелина)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Antons Jemeļins (1984) — Latvijas futbolists;
* Vasilijs Jemeļins (*Василий Владимирович Емелин*; 1976) — Krievijas šaha lielmeistars.
Kriss Vebers

**Maiss Edvards Kristofers Vebers** (; dzimis  Detroitā, ASV) ir bijušais amerikāņu basketbolists, spēlēja spēka uzbrucēja pozīcijā. Profesionāļa karjeras laikā spēlēja dažādos NBA klubos: Goldensteitas "Warriors", Vašingtonas "Bullets", Sakramento "Kings", Filadelfijas "76ers", Detroitas "Pistons".

1993. gada NBA draftā viņu izraudzījās Orlando "Magic" ar kopējo 1. kārtas numuru, taču tiesības uz šo spēlētāju tika atdotas citam NBA klubam Goldensteitas "Warriors". Savā debijas sezonā tika atzīts par NBA sezonas labāko jauno spēlētāju. K. Vebers savu karjeru NBA uzsāka un beidza "Warriors". Ir piecas reizes piedalījies NBA visu zvaigžņu spēlē.

K. Vebers darbojies arī kā mūziķis: 1999. gada 16. februārī viņš izdeva savu debijas studijas albumu *[[2 Much Drama]]*.

## Ārējās saites
Eldžins Beilors

**Eldžins Gejs Beilors** (; dzimis  Vašingtonā, ASV, miris  Losandželosā, ASV) bija amerikāņu basketbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā. Savu profesionāļa karjeru pavadīja NBA klubā Losandželosas "Lakers", kas viņu 1958. gada NBA draftā izvēlējās ar kopējo 1. kārtas numuru. 11 reizes piedalījās NBA visu zvaigžņu spēlē (1959, 1960, 1961, 1962, 1963, 1964, 1965, 1967, 1968, 1969, 1970), tāpat savā pirmajā sezonā NBA tika atzīts par sezonas labāko jauno spēlētāju (1959). 1996. gadā tika nosaukts par vienu no 50 izcilākajiem NBA spēlētājiem visā līgas vēsturē. 1977. gadā uzņemts Basketbola slavas zālē.

## Ārējās saites
* NBA.com profils 
* Basketbola slavas zāles profils 
* Basketball-Reference profils