open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tojātu apmetne

**Tojātu apmetne un senkapi** ir aizsargājams arheoloģijas piemineklis Talsu novada Abavas pagastā. Izvietojies Tojātu upītes kreisajā krastā starp autoceļu P130 un Abavu, 2 km no Sabiles. Akmens laikmeta apmetni 1923. gadā, izdarot izrakumus uzkalniņu kapulaukā, atklāja Kēnigsbergas Universitātes profesors Makss Eberts. Spriežot pēc izrakumos iegūtajām senlietām un vēlāko gadu savrupatradumiem, apmetne ierīkota 2. gadu tūkstoša p.m.ē. pirmajā pusē un tikusi apdzīvota līdz 2. gadu tūkstoša p.m.ē. vidum. 

Uzkalniņu senkapi agrākās apmetnes vietā ierīkoti ap 10. gadsimtu. Senkapus veidojuši 17 uzkalniņi; dabā izdalās četri uzkalniņi, kuri apauguši ar priedēm. Šos uzkalniņus uzskata par Baltijas somu, vēlāko Kurzemes lībiešu priekšteču, apbedījumu vietām un to datē ar 10. gadsimtu un 11. gadsimta sākumu.

## Atsauces
Darmštates priežu audze

**Darmštates priežu audze** ir dabas liegums Jūrmalā. Izvietojies pilsētas dienvidaustrumos starp Lielupi un autoceļu A10. Liegums izveidots 1977. gadā, lai aizsargātu īpatnēju priežu audzi, kas sēta 19. gadsimta beigās pēc vācbaltiešu mežkopja, Rīgas reģiona galvenā mežziņa Eižena Ostvalda iniciatīvas no Vācijas ievestām sēklām. Dabas liegumā priedes ir vairāk nekā 120 gadu vecas. Priežu audze ir neizdevies mēģinājums ieaudzēt Latvijas klimatiskajiem apstākļiem neatbilstošās Darmštates priedes.
thumb|left|250px|Sanumurētās Darmštates priedes

## Atsauces

## Ārējās saites
Virsaišu ūdenskritums

**Virsaišu ūdenskritums** ir 1,7 m augsts ūdenskritums Talsu novada Abavas pagastā. Izvietojies Virbupes bezvārda labā krasta pietekā pie Virsaišu mājām. Ūdenskritums izveidojies pār augšdevona dolomīta iežiem, tā platums pavasaros un rudeņos sasniedz 4 m. Ūdenskritumu 1998. gadā atklājis (vietējiem iedzīvotājiem zināmo objektu popularizējis plašākam interesentu lokam) ģeogrāfs, Latvijas Universitātes profesors Ivars Strautnieks. Kopš 2000. gada ir aizsargājams dabas piemineklis. 2010. gadā tika izvēlēts par gada ģeoloģisko pieminekli.

Uz ūdenskritumu no Mazsilu kokaudzētavas puses ved dabas taka.

## Atsauces
2015.—2016. gada Itālijas futbola čempionāta A sērijas sezona

**2015.—2016. gada Itālijas futbola čempionāta A sērijas sezona** bija 84. A sērijas sezona un 114. Itālijas futbola čempionāta sezona kopumā. Tā sākās  un noslēdzās . Par A sērijas uzvarētājiem kļuva Turīnas "Juventus" futbolisti, kas Itālijas čempionu titulu izcīnīja 32. reizi kluba vēsturē. Sezonas rezultatīvākais spēlētājs ar 36 vārtiem bija *[[SSC Napoli|Napoli]]* pārstāvošais Gonsalo Igvains.

## Turnīra tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Miodrags Mladenovičs

**Miodrags Mladenovičs** (dzimis ) ir Serbijas šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Mladenovičs iepazinās ar šaha spēli četru gadu vecumā. Apguvis no tēva šaha kompozīcijas pamatus, viņš 14 gadu vecumā sastādīja pirmos šaha uzdevumus. Līdz 2007. gadam viņš bija publicējis 315 šaha kompozīcijas un pēc FIDE Albuma 2001—3003 publicēšanas ieguvis 72,17 punktus, izpildot normu un iegūstot lielmeistara titulu šaha kompozīcijā (2007).

Mladenovičs ir arī lielmeistars šaha kompozīciju risināšanā (2008), 3. Eiropas čempionāta uzvarētājs Serbijas komandas sastāvā. Uz 2016. gada 1. aprīli viņš ar reitingu 2596 ir 19. vietā pasaules labāko risinātāju sarakstā. Viņa augstākais reitings bijis 2640.

## Šaha uzdevuma piemērs

**Atrisinājums**
: Maldinājums:
: *1.Td3?* draud 2.Tc3+ Kd6 3.Dd1+ Txd1# 
: *1...fxe1Z? 2.e8Z+ Kxd8 3.Zdf6+ Zxd3#* 
: *1...fxe1L? 2.b8L+ Kc8 3.Tc3+ Lxc3#*
: atspēko: *1...Tc1!*
: Risinājums:
: **1.Td5-d2!** draud *2.Tc2+ Kd6 3.Dd1+ Txd1#*
: **1. ... fxe1L 2. e7-e8Z+ Kc7xd8 3. Zd7-f6+ Le1xd2#**
: **1. ... fxe1Z 2. b7-b8L+ Kc7-c8 3. Td2-c2+ Ze1xc2#**
: **1. ... Tb1-c1 2. Td2-c2+ Tc1xc2 3. Lh2xg3+ Zh1xg3#**.

## Ārējās saites
* M. Mladenoviča šaha kompozīcijas PDB vietnē.
Erknere

**Erknere** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oderas-Šprē apriņķī, Berlīnes dienvidaustrumu pievārtē, starp Flākenezeru un Dēmericezeru.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta pirmoreiz minēta 1579. gadā. 1842. gadā caur ciemu tika ierīkots Berlīnes - Frankfurtes pie Oderas dzelzceļš. Otrā pasaules kara laikā pie pilsētas atradās kompānijas VKF lodīšu gultņu rūpnīca, ko bombardēja ASV uzlidojumos. Pēc Otrā pasaules kara Erknere iekļāvās VDR sastāvā. Pilsētas tiesības no 1998. gada. Erknere bija pirmā Austrumvācijas apdzīvotā vieta, kurai tika piešķirtas pilsētas tiesības pēc Vācijas apvienošanās.

## Zinātne
Erknerē atrodas Leibnica reģionālās plānošanas institūts (*Leibniz-Institut für Raumbezogene Sozialforschung e.V.*).

## Cilvēki
No 1884. līdz 1889. gadam Erknerē dzīvoja rakstnieks Gerharts Hauptmanis (*Gerhart Hauptmann*, 1862-1946).

## Atsauces

## Ārējās saites

*Leibniz-Institut für Raumbezogene Sozialforschung e.V.
Andreass Dikšteins

**Andreass Dikšteins** (; dzimis  Budapeštā, miris ) bija Austrijas starptautiskais meistars šahā (1956), FIDE goda lielmeistars (2024).

## Biogrāfija
Piedzimis Ungārijā, taču 22 gadu vecumā pārcēlies uz Vīni. Deviņas reizes uzvarējis Vīnes pilsētas šaha čempionātos. Trīs reizes uzvarējis Austrijas šaha čempionātos (1954, 1956, 1977), bet 1955. gadā šajā turnīrā bijis otrais. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts. Par panākumiem turnīros FIDE 1956. gadā Dikšteinam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pārstāvējis Austrijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 9 reizes (1956-1958, 1962-1964, 1968-1970, 1974-1976, 1988). Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1956, 1974) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1989. gadā;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 12 reizes (1955, 1957-1958, 1961-1963, 1965-1966, 1971-1974). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1961) un 2 bronzas (1955, 1957) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1958, 1971) medaļas.

2024. gadā saņēmis FIDE goda lielmeistara nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Virdžils Nestoresku

**Virdžils Nestoresku** (, dzimis ) ir rumāņu filoloģijas doktors un šaha problēmists.

## Sasniegumi šaha kompozīcijā
Kopš 1948. gada publicējis 450 šaha kompozīcijas, no tām 145 ir etīdes. Šaha kompozīciju sastādīšanas konkursos ieguvis 45 pirmās godalgas un 220 citas godalgas un atzinības. Sastādot etīdes, galveno uzmanību veltījis etīdes idejas tuvināšanai praktiskai šaha partijai.

Starptautiskais tiesnesis (1958) un lielmeistars (2001) šaha kompozīcijā. Divpadsmitkārtīgs Rumānijas čempions šaha kompozīcijā. No 1972. līdz 1994. gadam Rumānijas Šaha kompozīcijas komisijas priekšsēdētājs un Rumānijas delegāts PCCC kongresos. Bijis žurnāla *Revista Romana de Şah* kompozīcijas nodaļas redaktors (1954—1960).

## Šaha etīde

: **Risinājums:** 
: **1. Kc5** (1. Ta4? Lg3 2. fxg3 e3 3. g4 Tb2+ 4. Kc6 e2 5. Te4 Td2 6. g5 Kd1 -+) **1. ... Txf2 2. Kd4 Tf4** (2... Te2  3. Kc3 Tc2+ 4. Kd4 Te2 5. Kc3 Te3+ (5... Kb1 6. Tb5+) 6. Kd4 Te2 (6... Te1 7. Ta1+) 7. Kc3) **3. Ke3** (3. Kc3? Kd1) (3. Ta2? Th4 4. Ke3 Ld6 5. Ta5 Lf4+) (3. Ta1+? Kd2 4. Ta2+ Kd1 5. Ke3 Th4 6. Td2+ Kc1 7. Td7 Lh2) **3... Th4 4. Tc5+ Kd1 5. Td5+ Ke1 6. Td4 La7** pats.

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 
*    
*     
* 

## Atsauces

## Ārējās saites

* V. Nestoresku šaha kompozīcijas PDB vietnē
2015.—2016. gada Anglijas futbola Premjerlīgas sezona

**2015.—2016. gada Anglijas futbola Premjerlīgas sezona** bija 24. Premjerlīgas sezona. Tā sākās  un noslēdzās .

Par Premjerlīgas čempioniem pirmo reizi kluba vēsturē kļuva *[[Leicester City F.C.|Leicester City]]* futbolisti. Sezonas rezultatīvākais spēlētājs bija *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]]* uzbrucējs Harijs Keins, kas guva 25 vārtus.

## Turnīra tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Aklie ezeriņi

**Aklie ezeriņi** (arī **Aklie ezeri**, **Kliģēnu ezeriņi**) ir divi nelieli caurteces ezeri uz Cēsu novada Inešu pagasta un Madonas novada Liezēres pagasta robežas. 

Ezeriem caurtek Liedes strauts.

## Atsauces
Alitēni

**Alitēni** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā. Atrodas pagasta rietumos 7,6 km no pagasta centra Inešiem, 54,7 km no novada centra Cēsīm un 138,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Ogres upes labajā krastā.

## Atsauces
Dagnijas iela

**Dagnijas iela** ir iela Jūrmalā, Valteru apkaimē. Dagnijas iela sākas krustojumā ar Gulbju ielu un beidzas krustojumā ar Piekrastes ielu. Kopējais ielas garums ir 220 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Dagnijas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Dagnijas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Gulbju iela (T veida krustojums)
* Piekrastes iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Valteri
Dzirkstošais vīns

[thumb|right|200px|Glāze [šampanietis|šampanieša]]
**Dzirkstošais vīns** ir vīns ar salīdzinoši augstu oglekļa dioksīda saturu. Oglekļa dioksīds dzirkstošajā vīnā veidojas dabīgi, vīna maisījumu otrreizēji saraudzējot. Vīnu, kurā oglekļa dioksīds ievadīts mākslīgi, sauc par **gāzēto vīnu**. Dzirkstošais vīns var būt dažāda salduma, ar dažādu alkohola saturu, un tā krāsa var būt no gaišas līdz pat sarkanai. Visslavenākais dzirkstošā vīna veids ir šampanietis, ko gatavo no Francijas ziemeļaustrumu Šampaņas apgabalā augušām vīnogām. Vēl bez šampanieša pazīstami arī tādi dzirkstošie vīni kā sekts, *[[Crémant]]*, *[[Spumante]]* un *[[Cava]]*.

## Gatavošana

Dzirkstošā vīna pagatavošanai vajadzīgs vīna pamatmaisījums, cukurs un īpaša rauga tīrkultūra. Pazīstamas divas galvenās dzirkstošā vīna pagatavošanas metodes — klasiskā jeb tradicionālā metode (, *Méthode classique*) un Šarmā metode (*Méthode Charmat*). Abu metožu pamatā ir otrreizējā rūgšana, kas notiek vīna pamatmaisījumam pievienojot cukuru un raugu, kas sāk cukura pārraudzēšanā spirtā un oglekļa dioksīdā. Rūgšanas laikā izdalījies oglekļa dioksīds rada paaugstinātu spiedienu, tāpēc otrreizējā raudzēšana jāveic spiediena izturīgos traukos. Klasiskās metodes gadījumā tas notiek stikla pudelēs, bet Šarmā metodes gadījumā — augstspiediena tērauda tvertnēs, no kurām paaugstinātā spiedienā dzirkstošo vīnu pēc tam iepilda pudelēs.

## Atsauces

## Literatūra

*
Baldiešēni

**Baldiešēni** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1,9 km uz dienvidrietumiem no pagasta centra Inešiem, 7,6 km no Vecpiebalgas un 135,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no Nedzītes upes.

## Atsauces
Bezdibens

**Bezdibens** var būt:

*Bezdibens - ezers Inešu pagastā
*Bezdibens - ezers Rudbāržu pagastā
*Apes pagasta Bezdibeņa cits nosaukums
*Grundzāles pagasta Bezdibeņa cits nosaukums
*Kārķu pagasta Bezdibeņa cits nosaukums
*Vaiņodes pagasta Bezdibeņa cits nosaukums
*Zvārdes pagasta Bezdibeņa cits nosaukums
*Bezdibenīša cits nosaukums
*Cūkezera cits nosaukums
*Sārtēnu ezera cits nosaukums

## Skatīt arī
*Bezdibenis
*Brūveru Bezdibens
*Kurātu Bezdibens
*Lielais Bezdubens
Bezdibens (Inešu pagasts)

**Bezdibens** ir caurteces ezers Cēsu novada Inešu pagasta dienvidrietumos, uz dienvidiem no Bitēniem. 

Ezerā ietek divi strauti, iztek - grāvis uz Sivēnu. Ezers atrodas aizsargājamo ainavu apvidus "Vecpiebalga" teritorijā.

## Atsauces
Celmi (Inešu pagasts)

**Celmi** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā, uz rietumiem no Ineša, 6,7 km no pagasta centra Inešiem, 5,9 km no Vecpiebalgas un 134,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Aleksandrs Guļajevs

**Aleksandrs Guļajevs** (pseidonīms: Aleksandrs Grīns; ; dzimis , miris ) bija Krievijas, agrāk padomju, šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Dzimis 1908. gadā Pēterburgā. Tēvs — metalurgs, māte — skolotāja. 1923. gadā kopā ar ģimeni pārcēlies dzīvot uz Maskavu.

Tehnisko zinātņu doktors, profesors, KPFSR Nopelniem bagātais zinātnes un tehnikas darbinieks. Zinātniskā darba profils — metālzinība un metālu termiskā apstrāde. Vairāk nekā 400 zinātnisku darbu autors, tai skaitā mācību grāmatām *"Металловедение"* (Metālzinība, 6 izdevumi), *"Термическая обработка стали"* (Tērauda termiskā apstrāde, 3 izdevumi). Strādājis I. P. Bardina vārdā nosauktā centrālā melnās metalurģijas zinātniski—pētnieciskā institūtā. Bijis žurnāla *"Металловедение и термическая обработка металлов"* galvenais redaktors.

## Sasniegumi šaha kompozīcija
Kopš 1924. gada publicējis vairāk par 600 šaha šaha kompozīcijas, no tām vairāk nekā 350 apbalvotas, tai skaitā vairāk par 120 ar pirmo godalgu.).

A. Guļajevs bijis divkārtīgs PSRS čempions šaha kompozīcijā: 1. čempionātā (1947) divvilčos un 15. čempionātā (1984) trīsvilčos, četras reizes bijis otrais trīsvilčos.

1956. gadā FIDE viņam piešķīra starptautiskā tiesneša kategoriju un 1988. gadā lielmeistara titulu šaha kompozīcijā.

A. Guļajevs ieguvis 83,67 FIDE albumu punktus.

## Šaha kompozīcijas

**Risinājums**
: Tematiskie varianti:
: **1. d4!** draud 2. dxe5#
: **1. ... Tbd2 2. Lb4#**
: **1. ... Ld5 2. Dc7#**  
: **1. ... Ld3 2. Zb7#**
: **1. ... Zd5 2. Dc6#**
: **1. ... Zd3 2. De6#** 
Blakusvariants:
: 1. ... Zf5 2. Zf7# 
: No drauda ar dubultšahu melnie aizsargājas divkārši: ar vienu figūru aizsedz melno torņa līniju, ar otru aizsargā lauciņu e5. Šādu sarežģītu aizsardzības sintēzi šaha kompozīcijā sauc par Maskavas tēmu.

**Risinājums**
: Ar 1. Lc5 baltie var aizturēt melno bandinieku, bet tad melnie ar gājienu 1. ... hxg6 atbrīvojas. 
: **1.g7 f2 2. Lе7! f1D 3.Lf6!** draud 4. gxh8D#
: **3. ... Dxf6!**, tagad pēc 4. exf6 melnajiem pats.
**4.gxh8D+! Dxh8 5.d4!** Gājiena spaids. Skat. beigu stāvokļa diagrammu. Lai gan melnajiem ievērojams materiāls pārsvars, tie spiesti atdot dāmu un līdz ar to zaudējums kļūst neizbēgams.

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 
* 
* Избранные композиции: А. Попандопуло, А. Домбровскис, Р. Кофман, Ал. Кузнецов, А. Грин. М., 1985.
 
## Atsauces

## Papildu literatūra
* Бондаренко Ф. С. *Триумф советского шахматного этюда.*— Киев: Здоров’я, 1984. Стр. 46-47. 
* *Советский шахматный этюд.*— М.: Физкультура и спорт, 1955, стр. 239—246. 
* Ковачевич М. Художник шахматного импрессионизма Александр Павлович Гуляев-Грин. - 1997  

## Ārējās saites
* A. Guļajeva šaha kompozīcijas PDB vietnē
Bajāri (Gārsenes pagasts)

**Bajāri** ir ciems Jēkabpils novada Gārsenes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Gārsenes, 11 km no Aknīstes un 161 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no vietējas nozīmes valsts autoceļiem, netālu no Latvijas—Lietuvas robežas.

## Atsauces
Jirži Fihtls

**Jirži Fihtls** (;  — ) bija Čehijas starptautiskais meistars šahā (1959).

## Biogrāfija
Starptautiskajos šaha turnīros piedalījies kopš 1943. gada. 1950. gados bijis viens no Čehoslovākijas spēcīgākajiem šahistiem. Deviņpadsmit reizes piedalījies Čehoslovākijas šaha čempionātu finālos un 1960. gadā kļuvis par šī turnīra uzvarētāju. Par rezultātiem turnīros FIDE 1959. gadā Fihtlam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM)  nosaukumu.

Pārstāvējis Čehoslovākijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 4 reizes (1954, 1958-1962). Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1958) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1957-1961). Komandu un individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 bronzas (1957) medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sveins Juhannesens

**Sveins Juhannesens** (;  — ) bija Norvēģijas starptautiskais meistars šahā (1961).

## Biogrāfija
Četras reizes uzvarējis Norvēģijas šaha čempionātos (1959, 1962, 1970, 1973). 1959. gadā uzvarējis Ziemeļu valstu šaha čempionātā, bet 1960. gadā kļuvis par Skandināvijas šaha čempionāta uzvarētāju. Par rezultātiem turnīros FIDE 1961. gadā Juhannesenam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pārstāvējis Norvēģijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 10 reizes (1956, 1960-1974, 1978). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1968) medaļu;
* Ziemeļu kausa izcīņā komandām piedalījies 2 reizes (1970, 1975). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1970) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Batumi Starptautiskā lidosta

**Aleksandra Kartveli Batumi Starptautiskā lidosta** (IATA: **BUS**, ICAO: **UGSB**) ir lidosta, kas atrodas 2 kilometrus uz dienvidiem no Batumi, Melnās jūras krastā, Gruzijas dienvidrietumu daļā. Lidosta atrodas 20 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Turcijas pilsētas Hopas un apkalpo Gruzijas un ziemeļaustrumu Turcijas vietējos un starptautiskos reisus.

## Pārskats
Batumi ir viena no trijām starptautiskajām lidostām Gruzijā (kopā ar Tbilisi starptautisko lidostu un Kutaisi lidostu). Jaunākais lidostas terminālis darbojas kopš 2007. gada 26. maija. Tās kopējā platība ir 4256 kvadrātmetri un tā spēj apkalpot ap 600 000 pasažieru gadā.

Batumi Starptautiskā lidosta kopš renovācijas piedzīvojusi ievērojamu pasažieru skaita pieaugumu. 2011. gadā tā apkalpoja 134 000 pasažierus, kas bija 51% pieaugums, salīdzinot ar iepriekšējo gadu.

## Statistika
 

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Reimonds Kīns

**Reimonds Deniss Kīns** (; dzimis  Londonā) ir Lielbritānijas starptautiskais lielmeistars šahā (1976).

## Biogrāfija
1964. gadā uzvarējis Lielbritānijas junioru šaha čempionātā. Divas reizes pārstāvējis savu valsti Pasaules junioru šaha čempionātos (1965, 1967) un 1967. gadā izcīnījis sudraba medaļu. 1971. gadā uzvarējis Lielbitānijas šaha čempionātā, bet 1968. un 1972. gadā bijis otrais. Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs: Londona (1968), Alikante (1977), Sidneja (1979), Dortmunda (1980). Par panākumiem turnīros FIDE 1972. gadā Kīnam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1976. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Bijis otrais angļu šahists pēc Entonija Mailsa, kas kļuvis par šaha lielmeistaru.

Pārstāvējis Anglijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 8 reizes (1966-1980). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1976) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 bronzas (1968, 1976) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1973-1983). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1980) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1980) medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 4 reizes (1966-1969). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1967) medaļu;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 9 reizes (1966, 1969-1979). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1974, 1979), 4 sudraba (1970, 1971, 1973, 1977) un bronzas (1969) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1970, 1979) medaļas.

1978. gadā bijis viens no Viktora Korčnoja palīgiem mačā par Pasaules šaha čempiona nosaukumu pret Anatoliju Karpovu. Pazīstams arī kā starptautiskās šaha dzīves organizators. FIDE informācijas un preses komitejas priekšsēdētājs (1982—1986). Nāciju Sadraudzības šaha asociācijas prezidents. Sarakstījis vairāk nekā 50 grāmatas par šahu, vadījis šaha nodaļas laikrakstos *[[The Times]]* un *The Spectator*.

## Grāmatas
* Flank openings, St. Leonards—on—Sea, 1967;
* The modern defence, London, 1972;
* Aron Nimzowitsch, 1886 — 1935: a reappraisal, London, 1974;
* The English world champion. A study of Howard Staunton, London, 1975;
* Leonid Stein: master of attack, London, 1976;
* The chess combination from Philidor to Karpov, Oxford, 1977.

## Atsauces

## Ārējās saites
Prijedora

**Prijedora** (; ) ir pilsēta un pašvaldība Bosnijas un Hercegovinas ziemeļrietumu daļā. Prijedora atrodas Serbu Republikas valstiskajā veidojumā, Bosanskas Krajinas reģionā.

Prijedora ir trešā lielākā pašvaldība Serbu Republikā pēc Baņa Lukas un Bijeļinas un septītā lielākā Bosnijā un Hercegovinā. Tā ir ekonomiski plaukstoša pašvaldība, kurā izvietoti plaša profila ražošanas un pakalpojumu uzņēmumi, izglītības iestādes.

Prijedora zināma ar savu katoļu, pareizticīgo un islāma kultūras mantojumu. Tajā atrodas vēsturiskas celtnes no Osmaņu un Austroungārijas periodiem. Laika posmā no 2006. līdz 2009. gadam pilsētā notikuši apjomīgi renovācijas darbi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Tūrisma vietne
* Pilsētas karte
Butķēni

**Butķēni** ir ciems Jēkabpils novada Gārsenes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Gārsenes, 14 km no novada centra Aknīstes un 165 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V709.

## Atsauces
Elnēni

**Elnēni** ir ciems Jēkabpils novada Gārsenes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 2 km no pagasta centra Gārsenes, 8 km no Aknīstes un 159 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļiem V810 un V709, netālu atrodas Dienvidsusēja.

## Atsauces
2015.—2016. gada Spānijas futbola čempionāta Pirmās divīzijas sezona

**2015.—2016. gada Spānijas futbola čempionāta Pirmās divīzijas sezona** bija 85. *[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|La Liga]]*, Spānijas augstākās futbola līgas, sezona. Tā sākās  un noslēdzās . Čempionātā otro gadu pēc kārtas uzvarēja *[[FC Barcelona|Barcelona]]* futbolisti, kas Spānijas čempionu titulu izcīnīja 24. reizi kluba vēsturē. Sezonas rezultatīvākais spēlētājs bija *Barcelona* uzbrucējs Luiss Svaress, kas guva 40 vārtus.

## Turnīra tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Maigas iela

**Maigas iela** ir iela Jūrmalā, Valteru apkaimē. Maigas iela sākas strupceļā 50 metrus pirms krustojuma ar Gulbju ielu un beidzas krustojumā ar Piekrastes ielu. Kopējais ielas garums ir 260 metri, tā ir klāta ar grants segumu (posmā no ielas sākuma līdz Gulbju ielai seguma nav). Maigas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Maigas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Gulbju iela 
* Piekrastes iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Valteri
Cirsti

**Cirsti** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumos 7,1 km no pagasta centra Inešiem, 12,8 km no Vecpiebalgas un 117,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P33 (Ērgļi—Jaunpiebalga—Saliņkrogs), Ogres upes krastā, veidojusies ap bijušās Cirstu muižas *(Zirßten)* centru.

## Atsauces
Dauguņi

**Dauguņi** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 4,1 km no pagasta centra Inešiem, 9,7 km no Vecpiebalgas un 137,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Dzirnavupīte (Sustalas pieteka)

**Dzirnavupīte** ir Sustalas kreisā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka - pie Ozolmeža. Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Sustalā lejpus tās iztekas no Briņģu ezera.

Dzirnavupīti nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Čolēnu dīķis

**Čolēnu dīķis** ir mākslīga ūdenskrātuve Cēsu novada Inešu pagasta austrumos, uz ziemeļrietumiem no Čolēniem. 

## Atsauces
Ilzītes ezers

**Ilzītes ezers** ir caurteces ezers Cēsu novada Inešu pagasta dienvidaustrumos. 

Ezerā ietek strauts, iztek - strauts uz Ogres upi. 

## Atsauces
Jēkuļi

**Jēkuļi** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumos 6,3 km no pagasta centra Inešiem, 4,2 km no Vecpiebalgas un 132,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V304 (Vecpiebalga–Skujene), Ineša ezera ziemeļu krastā, netālu no Pīles ietekas.

## Atsauces
Kauguļi

**Kauguļi** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos 3,2 km no pagasta centra Inešiem, 8,1 km no Vecpiebalgas un 136,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas atstatus no valsts autoceļa V341 (Ineši–Liede).

## Atsauces
Krūmēni

**Krūmēni** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos 5,1 km no pagasta centra Inešiem, 5,8 km no Vecpiebalgas un 134 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no valsts autoceļa P30 (Cēsis—Vecpiebalga—Madona), pie Liedes strauta.

## Atsauces
Gravas strauts

**Gravas strauts** (arī **Zapa**, **Zapas upe**, augštecē, vidustecē - **Babas upe**, **Bābas upe**, **Bābenīca**) ir Liedes strauta kreisā krasta pieteka Madonas un Cēsu novados.

Izteka uz ziemeļiem no Mēdzūlas. Tek dienvidu virzienā, vidustecē sagriežoties uz rietumiem. Ietek Lindes strautā pie Čolēniem.

Gravas strautu šķērso valsts autoceļš P30 (Cēsis—Vecpiebalga—Madona), tās krastos atrodas Mēdzūla un Ļavāni.

## Atsauces
Kubuliņi

**Kubuliņi** (arī **Kubulīni**) ir apdzīvota vieta Cēsu novada Vecpiebalgas pagastā. Atrodas pagasta rietumos 7,8 km no pagasta centra Vecpiebalgas un 136 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V308 (Ineši–Mūrnieki).

## Atsauces
Kumeļezers

**Kumeļezers** (arī **Kumeliņa ezers**) ir caurteces ezers Cēsu novada Inešu pagasta dienvidaustrumos. 

Ezerā ietek grāvis, iztek - grāvis uz Ogres upi. 

## Atsauces
Laimute Balode

**Laimute Balode** (, pirmslaulību uzvārds **Anelauskaite**; dzimusi ) ir Latvijā dzīvojoša lietuviešu valodniece, asociētā profesore, Latvijas Universitātes Lituānistikas centra direktore. Galvenā viņas pētījumu joma ir baltu onomastika.

Laimute Anelauskaite dzimusi Sibīrijā latvietes un lietuvieša ģimenē. Vecāki tajā laikā bija izsūtījumā Baikāla ezera Oļhonas salā. Četru gadu vecumā Laimutes ģimene atgriezās Lietuvā.

1972. gadā Laimute iestājās Viļņas valsts universitātē Filoloģijas fakultātē. 1974. gadā viņa kā viena no pirmajām apmaiņas programmas studentēm nosūtīta uz Latvijas valsts universitāti (LVU) studēt baltistiku. Apprecējās ar latvieti Ēriku Balodi. 1977. gadā pabeidza studijas Viļņas Universitātē. Pēc tam Laimute pārcēlās uz Rīgu un sāka strādāt par vecāko laboranti Zinātņu akadēmijas (ZA) Latviešu valodas un literatūras institūtā. 1979. gadā iestājās aspirantūrā un sāka strādāt par pasniedzēju LVU Filoloģijas, Svešvalodu, Vēstures, Pedagoģijas fakultātē. 1980. gadā Laimute Balode kļuva par jaunāko zinātnisko līdzstrādnieci ZA Valodas un literatūras institūtā, Dialektoloģijas sektorā; no 1986. gada — zinātniskā līdzstrādniece. 1989. gadā viņa kā vecākā zinātniskā līdzstrādniece turpināja darbu Latviešu valodas institūta Onomastikas nodaļā.

No 1991. līdz 1996. gadam Laimute Balode bija docente LU Filoloģijas fakultātē un Latvijas Kultūras akadēmijā. 1992. gadā viņā kļuva par vadošo pētnieci Latviešu valodas institūtā. 1996. gadā Balode kā vieslektore sāka pasniegt baltu valodas Helsinku Universitātē Somijā. 2001. gadā Laimute Balode kļuva par asociēto profesori LU Filoloģojas fakultātes Baltu valodu katedrā un LU Lituānistikas centra vadītāju. 2006. gadā viņa kļuva par asociēto profesori Helsinku Universitātē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Laimute Balode Latvijas Universitāte
* Publikacijas  Valsts valodas komisija
* [Laimute Balode](https://web.archive.org/web/20160421221443/https://tuhat.halvi.helsinki.fi/portal/en/persons/laimute-balode(63a190bf-729c-47f8-ad83-74f44a55e812).html) University of Helsinki
Heincs Līberts

**Heincs Līberts** (; dzimis  Krotošinā) ir Vācijas starptautiskais meistars šahā (1966).

## Biogrāfija
Pēc izglītības matemātiķis. Astoņpadsmit reizes piedalījies Vācijas Demokrātiskās Republikas šaha čempionātos, kuros izcīnījis 4 medaļas: 2 sudraba (1964, 1970) un 2 bronzas (1971, 1977). 1956. gadā uzvarējis starptautiskā šaha turnīrā Ulanbatorā. 1966. gadā dalījis otro vietu ar Leventi Lenģelu Akibas Rubinšteina memoriālā Polaņicazdrojā (uzvarēja Vasilijs Smislovs). Par panākumiem turnīros FIDE 1966. gadā Lībertam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pārstāvējis Vācijas Demokrātiskās Republikas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1962-1972). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1968) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1970. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 3 reizes (1956-1957, 1960).

1961. gadā Rīgā piedalījies Latvijas, Lietuvas un Vācijas Demokrātiskā Republikas šaha komandu mačturnīrā un savstarpējā partijā piekāpies Latvijas meistaram Jānim Mileikam.

## Personīgā dzīve
Bija precējies ar Vācijas šahisti Urzulu Lībertu (1933—1998).

## Atsauces

## Ārējās saites
Laskate (Ineša pieteka)

**Laskate** ir Inesī ietekoša upe Cēsu novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Naurēniem. Tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Inesī uz ziemeļiem no Orisāres iztekas.

Laskati šķērso valsts autoceļi P33 (Ērgļi—Jaunpiebalga—Saliņkrogs) un V305 (Vecpiebalga—Ineši), netālu no upes atrodas Ķidēni.

## Atsauces
Lotārs Šmids

**Lotārs Šmids** (;  Drēzdene —  Bamberga) bija Vācijas starptautiskais lielmeistars šahā (1959).

## Biogrāfija
Šahu sācis nopietni spēlēt trīspadsmit gadu vecumā, kad kļuvis par Drēzdenes šaha kluba biedru. 1947. gadā uzvarējis Vācijas padomju okupācijas zonas šaha čempionātā. 1948. gadā Šmidam kopā ar ģimeni izdevies pārcelties uz Bavāriju, kur viņš nodzīvojis līdz mūža beigām. Divas reizes kļuvis par Vācijas čempionāta sudraba medaļas ieguvēju (1955, 1959). Pozicionāla stila šahists, daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts. Par panākumiem turnīros FIDE 1951. gadā Šmidam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1959. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis Vācijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 11 reizes (1950-1964, 1968-1970, 1974). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 bronzas (1950, 1964) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis 4 sudraba (1950, 1952, 1968, 1970) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1957-1965, 1973). Individuālajā vērtējumā izcīnījis 3 sudraba (1957, 1961, 1965) un bronzas (1973) medaļas;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 15 reizes (1956-1967, 1969, 1973-1974). Komandu vērtējumā izcīnījis 10 zelta (1956, 1957, 1959, 1960, 1962, 1963, 1964, 1965, 1967, 1973), 2 sudraba (1961, 1974) un 3 bronzas (1958, 1966, 1969) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis 11 zelta (1958-1963, 1965, 1967, 1969, 1973, 1974) medaļas.

Sasniedzis arī labus panākumus korespondencšahā, kur 1959. gadā dalījis 2.-3. vietu ar Lūciju Endzelīnu 2. Pasaules čempionātā korespondencšahā (uzvarējis Vjačeslavs Ragozins). Par šo panākumu tajā pašā gadā kļuvis par ICCF lielmeistaru.

FIDE starptautiskais arbitrs (1975). Bijis galvenais tiesnesis divos mačos par Pasaules šaha čempiona nosaukumu: Spaskis — Fišers (1972) un Karpovs — Korčnojs (1978). Tiesājis arī pretendentu mačus: Fišers — Petrosjans (1971) un Korčnojs — Polugajevskis (1977), kā 24. Pasaules šaha olimpiādi (1980).

Bijis pazīstams arī kā kolekcionārs, kas bija savācis lielāko privāto šaha grāmatu un figūru komplektu kolekciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šmids

**Šmids** (, no *Schmied* — 'kalējs'; sieviešu dzimtē **Šmide** vai **Šmida**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Lotārs Šmids (*Lothar Schmid*; 1928—2013) — Vācijas šahists;
* Romano Šmids (*Romano Schmid*; 2000) — Austrijas futbolists;
* Vilhelms Šmids (*Wilhelm Schmid*; 1953) — Vācijas filozofs.

## Skatīt arī
* Šmits
* Smits
Ķidēni

**Ķidēni** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 2,4 km no pagasta centra Inešiem, 4 km no Vecpiebalgas un 132,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V305 (Vecpiebalga–Ineši).

## Atsauces
Fadils Abdurahmanovičs

**Fadils Abdurahmanovičs** (dzimis ) ir bosniešu, agrāk dienvidslāvu, šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Kopš  1955. gadā publicējis vairāk nekā 550 šaha kompozīcijas, no kurām vairāk nekā puse ieguvusi atzinības sastādīšanas konkursos. Tiek uzskatīts par vienu no labākiem speciālistiem palīgmata žanrā.

No 1972. gada viņš ir starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā, 1992. gadā iegūvis lielmeistara titulu šaha kompozīciju sastādīšanā.

Pēc FIDE albuma 2004—2006 publicēšanas ieguvis 175 albumu punktus.

## Šaha uzdevuma piemērs

**Risinājums**
: 1. Kf6 f8L 2. Te5 g8Z# 
: 1. Ke7 f8T 2. Td6 Df7# 
: 1. Kd6 f8Z 2. Tc5 De6# 
: 1. Ke5 f8D 2. Td4 Df4#
: Uzdevuma risinājumos melno karaļa un torņa gājieni veidu krustu, bet baltie uz lauciņa "f8" četras dažādas pārvēršanās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* F. Abdurahmanoviča šaha kompozīcijas PDB vietnē.
Gerhards Pfeifers

**Gerhards Pfeifers** (;  Leipciga —  Hamburga) bija Vācijas starptautiskais meistars šahā (1957).

## Biogrāfija
Šahu vienpadsmit gadu vecumā iemācījis spēlēt tēvs. Pirmo nopietno panākumu sasniedzis 1941. gada Vācijas šaha čempionāta, kurā dalījis 5.-7. vietu. Otrā pasaules kara laikā ticis uzskatīts par vienu no perspektīvākajiem Vācijas jaunajiem šahistiem. 1949. gadā uzvarējis Berlīnes pilsētas šaha čempionātā. 1950. gadā pārcēlies uz dzīvi Hamburgā, kur tajā pašā gadā uzvarējis pilsētas šaha čempionātā. Dažādu Hamburgas šaha klubu sastāvos trīs reizes uzvarējis Vācijas šaha bundeslīgā (1950, 1956, 1958). Piedalījies vairākos Vācijas šaha čempionātos, kur labāko panākumu sasniedzis 1951. gadā, kad ieņēmis 2. vietu. Par panākumiem turnīros FIDE 1957. gadā Pfeiferam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pārstāvējis Vācijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1950-1960). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1950) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1950) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1957-1961). Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 bronzas (1957, 1961) medaļas;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 5 reizes (1957-1961). Komandu vērtējumā izcīnījis 3 zelta (1957, 1959, 1960), sudraba (1961) un bronzas (1958) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1957, 1961) medaļas.

Pēc 1961. gada pārstājis piedalīties nopietnos šaha turnīros un daudz laika veltījis šaha kompozīcijai. Sastādījis aptuveni 550 šaha kompozīciju, no kurām tikai desmito daļu izdevies publicēt savas dzīves laikā. Lielāko daļu kompozīciju sastādījis pasaku šaha žanrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Hanss Hilmārs Štaute

**Hanss-Hilmārs Štaute** (;  Netetāle —  Minstere) bija Vācijas jurists un šahists.

## Biogrāfija
1940. gadā Hamburgas universitātē aizstāvējis tiesību zinātņu doktora grādu. Otrā pasaules kara laikā strādājis par tiesnesi Minhenē. Pēc kara bijis sabiedroto apcietinājumā. 1948. gadā kā liecinieks piedalījies Nirnbergas procesā. Vēlākajos gados līdz savai aiziešanai pensijā 65 gadu vecumā strādājis Bonnā Federālajā Finanšu ministrijā. Miris pēc ilgstošas slimības.

## Šahists
1925. gadā kļuvis par Āhenes šaha kluba biedru. 1935. gadā dalījis otro vietu Lejasreinas šaha federācijas čempionātā. 1941. gadā uzvarējis vienā no Bavārijas šaha kongresa blakus turnīriem. 1950. gadā dalījis otro vietu Vācijas šaha čempionātā ar Jefimu Bogoļubovu (uzvarējis Volfgangs Uncikers). Pārstāvējis Vācijas komandu Pasaules šaha olimpiādē 1950. gadā un gan komandu, gan individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas medaļas. Sakarā ar aizņemtību pamatdarbā agri beidzis savu aktīvā šahista karjeru.

No 1951. līdz 1961. gadam bijis Vācijas šaha savienības sekretārs. Nopietni pievērsies šaha kompozīcijai. 1962. gadā kļuvis par FIDE starptautisko arbitru šaha kompozīcijā. Sarakstījis vairākas grāmatas par šaha galotnēm.

## Literatūra
* Staudte, Hans Hilmar: *Aus der Welt der Schachstudie.* Bad Nauheim, Loeffler, 1961
* Richter, Kurt; Staudte, Hans Hilmar: *Richtig und falsch* Berlin: de Gruyter, 1962, (2. Aufl. 1978, )
* Staudte, Hans Hilmar; Milescu, Milu: *Das 1×1 des Endspiels* Berlin: de Gruyter, 1965 (2. Aufl. 1981, )

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Indāni (Gārsenes pagasts)

**Indāni** ir ciems Jēkabpils novada Gārsenes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu  daļā 3,5 km no pagasta centra Gārsenes, 14 km no Aknīstes un 165 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V823.

## Atsauces
Jakāni (Gārsenes pagasts)

**Jakāni** ir ciems Jēkabpils novada Gārsenes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 3 km no pagasta centra Gārsenes, 7 km no Aknīstes un 158 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V810, Dobes upes krastā.

## Atsauces
Liedes strauts

**Liedes strauts** (arī **Liedīte**, **Paleja**, **Palejas strauts**, **Skuja**, **Skujas strauts**) ir Briņģu ezerā ietekoša upe Cēsu un Madonas novados.

Izteka - uz austrumiem no Ļūdiņiem. Tek dienvidu virzienā. Lielā daļā no tecējuma veido Cēsu un Madonas novadu robežu. Caurtek Aklajiem ezeriņiem. Lielākā pieteka - Gravas strauts. Ietek Briņģu ezera ziemeļos.

Liedes strautu šķērso valsts autoceļš P30 (Cēsis—Vecpiebalga—Madona), tā krastos atrodas Roņi un Čolēni.

## Atsauces
10. šaha olimpiāde

**10. [[šaha olimpiāde]]** notika no 1952. gada 10. augusta līdz 31. augustam Somijas galvaspilsētā Helsinkos.

## Olimpiādes organizēšana
Šīs šaha olimpiādes debitanti bija Luksemburga, 1947. gadā Starptautiskajā Šaha federācijā FIDE uzņemtā Padomju Savienība, jaunveidotās valstis Vācijas Demokrātiskā Republika un Izraēla, kā arī Zāras protektorāts.

Olimpiādē tika lietots sekojošs spēles reglaments: 40 gājieni 2,5 stundās un pa 16 gājieniem katrā nākamajā stundā. Olimpiādes galvenais tiesnesis bija starptautiskais tiesnesis Karels Opočenskis no Čehoslovākijas.

## Olimpiādes rezultāti
### Priekšsacīkstes
Sacensībās piedalījās 25 valstu komandas. Komandas tika sadalītas trīs grupās, divās grupās astoņas, vienā — deviņas komandas. No katras grupas trīs labākās iekļuva "A" finālā, nākamās trīs "B" finālā, bet atlikušās C finālā.  Priekšsacīkšu rezultāti starp komandām netika pārnesti uz finālu, tāpēc komandas, kas kvalificējās vienā fināla grupa no vienas priekšsacīkšu grupas, šīs olimpiādes turnīros mērojās spēkiem savā starpā divreiz. Visas komandas gan priekšsacīkšu grupās un finālos spēlēja katra ar katru pēc apļa sistēmas. Priekšsacīkšu rezultāti bija šādi:
* **1. grupa:** 1. Argentīna, 2. Vācijas Federatīvā Republika (VFR), 3. Čehoslovākija, 4. Anglija, 5. Dānija, 6. Kuba, 7. Islande, 8. Zāra, 9. Luksemburga.
* **2. grupa:** 1. Zviedrija, 2. Ungārija, 3. Dienvidslāvija, 4. Vācijas Demokrātiskā Republika (VDR), 5. Austrija, 6. Itālija, 7. Brazīlija, 8. Norvēģija.
* **3. grupa:** 1. PSRS, 2. ASV, 3. Somija, 4. Izraēla, 5. Nīderlande, 6. Polija, 7.Šveice, 8. Grieķija.

### Fināls
#### "A" fināls
:
#### "B" fināls
10.  Nīderlande, 11. Izraēla, 12. Polija, 13. VDR, 14. Dānija, 15.Kuba, 16. Anglija, 17. Austrija, 18. Itālija

#### "C" fināls
19. Brazīlija, 20.  Grieķija, 21. Norvēģija, 22. Šveice, 23. Islande, 24. Zāra, 25. Luksemburga.
 
### Labākie pie galdiņiem
:

### Uzvarētāju individuālie rezultāti
#### 1. vieta — PSRS

#### 2. vieta — Argentīna

#### 3. vieta — Dienvidslāvija

## Atsauces

## Ārējās saites
* 10th Chess Olympiad: Helsinki 1952
Likumi.lv

**Likumi.lv** ir 2001. gadā izveidota tiesību aktu vietne, kurā tiek nodrošināta piekļuve sistematizētiem Latvijas Republikas tiesību aktiem.

Likumi.lv darbību nosaka Oficiālo publikāciju un tiesiskās informācijas likums. Tiesību akti tiek sistematizēti atbilstoši Ministru kabineta 2014. gada 18. februāra noteikumiem Nr. 101 „Starptautisko līgumu uzskaites un tiesību aktu sistematizācijas noteikumi”.

Jaunākie tiesību akti vietnē tiek publicēti to izsludināšanas dienā oficiālajā izdevumā „Latvijas Vēstnesis”.

## Sniegtās iespējas
Likumi tiek papildināti ar jaunākajiem grozījumiem, tie ir pieejami spēkā esošajā redakcijā. Tāpat tiek nodrošināta piekļuve tiesību akta „vēsturiskajām” un „nākotnes” redakcijām.

Tiesību aktiem tiek norādīts to spēkā esamības statuss un pievienoti saistītie dokumenti.

## Izdevējs
Likumi.lv uztur VSIA "Latvijas Vēstnesis", kas vienlaikus ir arī Latvijas Republikas oficiālā izdevuma "Latvijas Vēstnesis", žurnāla “Jurista Vārds” izdevējs un LV portāla uzturētājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Likumi.lv videogids: ieskats jaunajās iespējās
* vestnesis.lv: Latvijas Republikas oficiālais izdevums
* lvportals.lv: informatīvs palīgs tiesību aktu normās
* juristavards.lv: žurnāls/portāls juristiem
Sverdlovska

**Sverdlovska** var būt:

* Dovžanskas nosaukums līdz 2016. gadam;
* Jekaterinburgas nosaukums no 1924. līdz 1991. gadam.
Baltica (korporācija)

150px|thumb|Studentu korporācijas ''Baltica'' karogs.

***Baltica*** bija Tērbatas Universitātes vācbaltiešu studentu korporācija, kas dibināta 1850. gada 10. martā kā Kurzemes guberņas studentu apvienība. Tās krāsas — melns-zaļš-pelēks.
1856. gada 6. aprīlī korporāciju izslēdza no Tērbatas šaržēto konventa.
Nedzīte

**Nedzīte** (arī **Baldieša grāvis**, **Baldiešēnu grāvis**, **Baldiešu grāvis**) ir Sustalas labā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka - no Nedža ezera austrumiem. Tek austrumu virzienā. Ietek Sustalā lejpus Orisāres ietekas.

Nedzīti nešķērso valsts autoceļi, tās krastos atrodas Baldiešēni.

## Atsauces
Orisāre (upe)

**Orisāre** (arī **Dzirnavupīte**, **Inese**, **Orizore**) ir Sustalas labā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka – no Ineša ezera dienvidaustrumiem. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Upe caurtek Vecpiebalgas dzirnavezeram. Ietek Sustalā lejpus autoceļa V846 (Vestiena–Vējava–Ineši) tiltam pār upi.

Orisāri šķērso valsts autoceļš P33 (Ērgļi—Jaunpiebalga—Saliņkrogs), tās krastos atrodas Ineši.

## Atsauces
Paulēni

**Paulēni** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 5,5 km no pagasta centra Inešiem, 11,1 km no Vecpiebalgas un 139,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Pāvīte

**Pāvīte** ir Ogres labā krasta pieteka Cēsu novadā.

Izteka - no Pāvītes ezera dienvidrietumiem. Tek rietumu virzienā. Ietek Ogrē augšpus Sustalas ietekas.

Pāvīti nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Lielā Dezērta

**Lielā Dezērta** () ir neapdzīvota sala Atlantijas okeānā, galvenā sala Madeiras salām piederošajā Dezērtaša salu grupā. Pieder Portugālei, atrodas 23 km uz dienvidaustrumiem no Madeiras salas. Ietilpst Dezērtaša salu dabas rezervātā.

## Ārējās saites
Pāvītes ezers

**Pāvītes ezers** ir caurteces ezers Cēsu novada Inešu pagasta dienvidaustrumos.

Dibens- dūņains, sapropelis. Krasti - zemi, ziemeļos un dienvidrietumos slīpi, tie ir grūti pieejami. Ezerā ietek 3 grāvji, iztek - Pāvīte, kā arī grāvis uz Ogri.

Makrofīti - grīšļi, niedres, vilkvālītes, kosas, meldri, glīvenes, ūdens tuskaroras, sūnas. Ezerā dzīvo karūsas, raudas, asari, līdakas. Ligzdo pīles. Dažkārt ziemās novērojama zivju slāpšana.

100 metri uz ziemeļaustrumiem no ezera atrodas autoceļš V846 (Vestiena–Vējava–Ineši).

## Atsauces
Pīle (Ineša pieteka)

**Pīle** ir kanāls Inešu pagastā, kas savieno Taunu un Inesi.

Izteka no Tauna dienvidiem. Izrakts ziemeļu-dienvidu virzienā. Ietece - Ineša ziemeļos.

Pīli šķērso valsts autoceļš V307 (Vecpiebalga–Skujene), netālu no kanāla ietekas Inesī atrodas Jēkuļi.

## Atsauces
Roņi (Inešu pagasts)

**Roņi** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos 4,9 km no pagasta centra Inešiem, 6,2 km no Vecpiebalgas un 134,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P30 (Cēsis—Vecpiebalga—Madona) un Liedes strauta.

## Atsauces
Sāvas

**Sāvas** var būt:

*Sāvas - apdzīvota vieta Inešu pagastā
*Sāvas - apdzīvota vieta Rankas pagastā
Tērces iela (Jūrmala)

**Tērces iela** ir iela Jūrmalā, Valteru apkaimē. Tērces iela sākas krustojumā ar Gulbju ielu un beidzas krustojumā ar Piekrastes ielu. Kopējais ielas garums ir 200 metri, tā ir klāta ar grants un segumu. Tērces ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Tērces iela ir savienota ar šādām ielām:
* Gulbju iela (T veida krustojums) 
* Piekrastes iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Valteri
Arminia Dorpatensis

150px|thumb|Studentu korporācijas ''Arminia'' karogs.

***Arminia*** bija Tērbatas Universitātes vācbaltiešu studentu korporācija, kas dibināta 1843. gadā kā studentu Apvienība Reliģiskās un Zinātniskās Dzīves Veicināšanai (*Verein zur Vörderung des religiösen und wissenschaftlichen Lebens*). 1850. gadā pārdēvēta par studentu korporāciju. Tās krāsas — melns-balts-oranžs.

1866. gada 18. maijā korporāciju izslēdza no Tērbatas šaržēto konventa.

## Ārējās saites

* www.arminia.ee/
Fraternitas Academica Dorpatensis

150px|thumb|Studentu korporācijas ''Fraternitas Academica Dorpatensis'' karogs.

***Fraternitas Academica Dorpatensis*** bija Tērbatas Universitātes studentu korporācija, kas dibināta 1857. gada 30. oktobrī. Tās krāsas — zaļš-sarkans-dzeltens. 

Viens no studentu korporācijas dibinātājiem bija Krišjānis Valdemārs, tajā iestājās arī citi tolaik Tērbatā studējošie latviešu studenti, arī teoloģijas students Frīdrihs Freibergs.

Par korporācijas pirmsākumu var uzskatīt 1856. gada februārī dibināto studentu kopu, kas pulcējās uz t. s. "Tērbatas latviešu vakariem". Lai arī no 31 dibinātāja tikai septiņi bija latvieši (pēc tam pievienojās vēl 11), taču Krišjānis Valdemārs, Jānis Zakranovičs, E. Grīnhofs, Krišjānis Barons tika ievēlēti tās vadošajos amatos. 
Kad 1858. un 1859. gadā lielākā vakarnieku daļa beidza studijas un atstāja Tērbatu, latviešu elements korporācijas dzīvē zaudēja svaru.  Jaunā korporācija nespēja piemēroties pārējo vācbaltiešu studentu korporāciju principiem un 1861. gada 28. februārī to izslēdza no Tērbatas šaržēto konventa.

1881. gadā Tērbatas Universitātē izveidoja jaunu korporāciju, ko nosauca par Fraternitas Academica, bet 1925. gadā Latvijas Universitātē līdzīga nosaukuma latviešu studentu korporāciju Fraternitas Academica (*Fraternitas Academica Latviensis*, 1927-1933).

## Atsauces
Neobaltia

150px|thumb|Studentu korporācijas ''Neobaltia'' vapenis.

***Neobaltia*** bija Tērbatas Universitātes vācbaltiešu studentu korporācija, kas dibināta 1879. gada 28. maijā. Pieņēma arī igauņu, latviešu un krievu izcelsmes studentus. Tās krāsas — zils-balts-oranžs.

Korporācijas darbība apturēta 1939. gada 15. oktobrī Otrā pasaules kara sākumā pēc vācbaltiešu piespiedu izceļošanas.
Tarbatonia

150px|thumb|Studentu korporācijas ''Tarbatonia'' karogs.

***Tarbatonia*** bija Tērbatas Universitātes vācbaltiešu studentu korporācija, kas dibināta 1884. gada 2. novembrī.  Tās krāsas — zils-dzeltens-balts.

1887. gada 8. maijā korporāciju izslēdza no Tērbatas šaržēto konventa.
Sāvas (Inešu pagasts)

**Sāvas** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3,8 km no pagasta centra Inešiem, 9,4 km no Vecpiebalgas un 121 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P33 (Ērgļi—Jaunpiebalga—Saliņkrogs), Nedža rietumu krastā.

## Atsauces
Teutonia

150px|thumb|Studentu korporācijas ''Teutonia'' karogs.

***Teutonia*** bija Tērbatas Universitātes vācbaltiešu studentu korporācija, kas dibināta 1908. gada 17. februārī kā universitātē studējošo Besarābijas vācu studentu korporācija. Tās krāsas — zaļš-rozā-balts, devīze "Ciets un Uzticams!" (*Fest und Treu!*).

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1915. gada 1. aprīlī korporācijas darbību apturēja.
Vasaras saulgriežu vakars pie Vejles fjorda

**"Vasaras saulgriežu vakars pie Vejles fjorda"** ir dāņu mākslinieka Haralda Slota-Mellera 1904. gadā radīta glezna. Tā ir ainava, bet to var uzskatīt arī par portreta gleznu, jo tajā redzama mākslinieka sieva Agnese Slota-Mellere, kura sēž un vēro Vejles fjordu vasaras saulgriežu vakarā.

Atmosfēra gleznā ir raksturīga ar netipisku krāsu izmantojumu, īpaši sievietes sarkanajā apmetnī. Haralds Slots-Mellers savā mākslinieciskajā darbībā pievērsies simbolismam, tāpēc gleznas triepieniem un krāsām tiek piedēvēta simboliska nozīme.

Gleznā izmantoti tādi moderni, monumentāli izteiksmes līdzekļi kā liela vienkāršota gleznas virsma. Glezna ir sadalīta materiālajā daļā — sieviete, kura sēž ērtā krēslā un vēro ūdens virsmu un garīgajā daļā otrā pusē ūdenim, kur mākslinieks spēlējies ar krāsām un izmantojis gaismu kā fiksējošo elementu. Iedvesmojoties no romantikas perioda motīviem, sieviete gleznā pagriezusi muguru un gaišā vasaras nakts rada to noskaņu, kuru Slots-Mellers meklē savā mākslā.

## Atsauces
Jaunmuiža (Gārsenes pagasts)

**Jaunmuiža** ir ciems Jēkabpils novada Gārsenes pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 2 km no pagasta centra Gārsenes, 12 km no Aknīstes un 163 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V709, Dienvidsusējas krastā.

## Atsauces
Kasparjans

**Kasparjans** ( — 'Kaspara dēls', no personvārda Kaspars *(Գասպար)*; sieviešu dzimtē **Kasparjana**) ir armēņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Henriks Kasparjans (*Հենրիկ Գասպարյան*; 1910—1995) — armēņu šahists un etīdists;
* Jurijs Kasparjans (*Ю́рий Дми́триевич Каспаря́н*; 1963) — krievu ģitārists.

## Skatīt arī
*Kasparovs