open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ičo

**Ičo** var būt:
* Čiharu Ičo (1981) — japāņu brīvā stila cīkstone;
* Kaori Ičo (1984) — japāņu brīvā stila cīkstone.
Sančo

**Sančo** () ir basku izcelsmes Ibērijas personvārds. Vārds Sančo cēlies no latīņu vārda *Sanctius*. Vārda sieviešu dzimtes formas ir Sanča (*Sancha*), un izplatītākais tēvvārds ir Sančess (*Sánchez* jeb *Sanches*).

Ārpus spāņu valodā runājošās pasaules vārds īpaši saistās ar literāro tēlu Sančo Pansu. Sančo ir izplatīts slenga termins spāņu valodā runājošajā pasaulē, kas apzīmē otru vīrieti attiecībās. Piemēram, neuzticīga laulātā vai draudzene ir attiecībās ar Sančo; sieviešu dzimtes ekvivalents ir Sanča.

Cilvēki ar šādu vārdu vai uzvārdu:
* Sančo III (*Sancho III*; ap 1134—1158) — Kastīlijas un Toledo karalis;
* Arturo Garsija Sančo (*Arturo García Sancho*; 1990) — spāņu aktieris;
* Džeidons Sančo (*Jadon Sancho*; 2000) — angļu futbolists.

## Atsauces
Onana

**Onana** var būt:

* Amadu Onana (*Amadou Onana*; 2001) — Beļģijas futbolists;
* Andrē Onana (*André Onana*; 1996) — Kamerūnas futbolists.
Baijī

**Baijī** () ir franču cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ēriks Baijī (*Eric Bailly*; 1994) — Kotdivuāras futbolists;
* Sandrīna Baijī (*Sandrine Bailly*; 1979) — franču biatloniste.
Sugavara

**Sugavara** ( — ‘grīšļu lauks’) ir japāņu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Jukinari Sugavara (菅原 由勢; dzimis 2000. gadā), japāņu futbolists;
* Miki Sugavara (菅原 美希), japāņu futboliste.
Amano

**Amano** var būt uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Hirosi Amano (dzimis 1960. gadā) — Japānas fiziķis un inženieris, Nobela prēmijas laureāts fizikā;
* Jukija Amano (1947—2019) — Japānas diplomāts, ANO Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras ģenerāldirektors;
* Misaki Amano (dzimusi 1985. gadā) — Japānas futboliste.
Nagasato

**Nagasato** (japāņu: 永里) ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Asano Nagasato (永里 亜紗乃; 1989) — japāņu futboliste;
* Jūki Nagasato (永里 優季;1987) — japāņu futboliste.
Sakaguči

**Sakaguči** () ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Midzuho Sakaguči (阪口 夢穂; 1987) — japāņu futboliste;
* Moeno Sakaguči (阪口 萌乃; 1992) — japāņu futboliste.
Šuvalovs

**Šuvalovs** var būt:
* Pēteris Šuvalovs;
* Andrejs Šuvalovs (galminieks);
* Andrejs Šuvalovs (ģenerālmajors).
Ogava

**Ogava** (, burtiski: ‘maza upe’) ir japāņu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Šiho Ogava (小川 志保; dzimusi 1988. gadā), japāņu futboliste;
* Megumi Ogava (小川 恵), japāņu futboliste.
Kavamura

**Kavamura** ( vai 河村) ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Jūri Kavamura (川村 優理; 1989) — japāņu futboliste;
* Mari Kavamura (川村 真理; 1988) — japāņu futboliste.
Sugita

**Sugita** () ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Hina Sugita (杉田 妃和; 1997) — japāņu futboliste;
* Ami Sugita (杉田 亜未; 1992) — japāņu futboliste.
Daukšts

**Daukšts** ir Latgales latviešu uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Bonifācijs Daukšts (1950—2024) — latviešu vēsturnieks un diplomāts;
* Kārlis Daukšts (1944) — latviešu vēsturnieks, izglītības darbinieks un politologs.
Ločmelis

**Ločmelis** (sieviešu dzimtē Ločmele) ir viens no populārākajiem Latgales iedzīvotāju uzvārdiem.

Pēc vienas no tautas versijām, uzvārds esot cēlies no latgaļu lāču medniekiem. Mednieks, kurš nomedījis lāci, mielastā vienmēr esot dabūjis lāča mēli (vietējo izrunā - lōča mieli).

## Cilvēki ar šādu uzvārdu

* Dans Ločmelis (dzimis 2004), hokejists;
* Jānis Ločmelis, PSRS kara flotes virsnieks;
* Jānis Ločmelis (1880—?), zemnieks, Tautas padomes loceklis;
* Staņislavs Ločmelis (1915—1945), nacionālās pretošanās kustības dalībnieks.

## Skatīt arī
* Ločmele

## Atsauces
Mežinskis

**Mežinskis** var būt uzvārds:

* Armands Mežinskis (dzimis 2000. gadā) — latviešu svarcēlājs;
* Gundars Mežinskis (dzimis 1953. gadā) — latviešu zinātnieks.
Mence

**Mence** var būt:

* Linda Mence (1992) — latviešu dzejniece;
* Selga Mence (1953) — latviešu komponiste un mūzikas pedagoģe.

## Skatīt arī
* Mencis
Hakuna matata

***Hakuna matata*** ir svahili valodas frāze no Austrumāfrikas, kas nozīmē "nav nepatikšanu" vai "nav problēmu". Vārda *hakuna* aptuvenā nozīme ir "šeit nav", bet *matata* apzīmē nepatikšanas, raizes vai problēmas. Frāze ir guvusi lielu popularitāti, jo izmantota *[[The Walt Disney Company|Walt Disney Animation Studios]]* filmā *[[Karalis Lauva|"Karalis Lauva".]]* Filmā, pēc kuras motīviem tapis arī Brodvejas mūzikls, ir arī dziesma ar šādu nosaukumu, kurā frāzi tulko kā "bez raizēm". Dziesmu bieži atskaņo kūrortos, viesnīcās un citās ar tūrisma industriju saistītās vietās. Kad *The Walt Disney Company* 2018. gadā reģistrēja frāzi kā oficiālu preču zīmi ASV, tas izraisīja plašu ažiotāžu Austrumāfrikā un sašutumu to personu, kurām svahili ir dzimtā valoda, vidū.

## ''Jambo Bwana''
1982. gadā *"[[Them Mushrooms]]"* — mūzikas grupa no Kenijas — izlaida dziesmu "Jambo Bwana" svahili valodā (nosaukums tulkojas kā *"Hallo, Mister"*), kas izmanto frāzi *"Hakuna matata"* piedziedājumā. Dziesmu sarakstījis grupas vadītājs Džons Katana.

## ''Jambo — Hakuna Matata''
Gadu pēc *"Them Mushrooms"* sarakstītās dziesmas iznākšanas vācu grupa *[["Boney M."]]* izlaida minētās dziesmas versiju angļu valodā ar nosaukumu *"Jambo — Hakuna Matata".* Singlu bija paredzēts iekļaut grupas septītajā, beznosaukuma albumā, kura izlaišana tika plānota 1983. gada rudenī, bet sakarā ar sliktajiem dziesmas reitingiem (tā bija 48. Vācijas topā), dziesma galu galā netika iekļauta albumā, dziesmu pilnībā pārstrādāja un izlaida tikai 1984. gada maijā ar nosaukumu *[["Ten Thousand Lightyears"]]*.

## Dziesma no filmas ''"Karalis Lauva"''
1994. gadā *Walt Disney Animation Studios* animācijas filma *[[Karalis Lauva|„Karalis Lauva”]]* nopelnīja frāzei starptautisku slavu. Tai bija nozīmīga loma sižetā un dziesma ar tādu pašu nosaukumu. Filmā surikats Timons un kārpcūka Pumba stāsta lauvēnam Simbam, ka viņam vajadzētu aizmirst savu uztraucošo pagātni un dzīvot ar skatu nākotnē. Dziesmai ir Eltona Džona mūzika un Tima Raisa, kurš atrada frāzi kādā svahili sarunvalodas vārdnīcā, vārdi. 1995. gadā to nominēja ASV kinoakadēmijas balvai labākās dziesmas kategorijā. Amerikas Kinoinstitūts to atzina par 99. labāko dziesmu kino mūzikas vēsturē savā 100 labāko kino mūzikas darbu sarakstā.

## Atsauces
Them Mushrooms

thumb| Them Mushrooms
***Them Mushrooms*** ir mūzikas grupa no Kenijas, kas izpilda čakačas, bengas un regeja mūziku. Viņi vislabāk ir zināmi sakarā ar savu 1982. gada dziesmu *[[Jambo Bwana]]*. Grupas dalībnieki ir Tedijs Kalanda, Henrijs Saha un Bens Mutviva. Viņi pārsvarā izpilda iepriekš sarakstītu hitu kaverversijas.

2009. gadā grupas līderis Džons Katana saņēma valsts galvas atzinības balvu no Kenijas prezidenta Mvai Kibaki.

## Vēsture
Grupa tika dibināta 1969. gadā. Tās sākotnējais nosaukums bija *Avenida Success*. Oriģinālajā grupas sastāvā bija Tedijs Kalanda, Billijs Saro, Džordžs Ziro, Džons Katana, Pijs Čitjanda un Prits Njale. Divus gadus vēlāk viņiem pievienojās Deniss Kalume.

1972. gadā grupa tika pārdēvēta par *Them Mushrooms.* Nosaukumu viņi aizguva no noslēpumainajām "maģisko" sēņu sugām, kas aug Āfrikas lietus mežos. Grupa tiek uzskatīta par vadošo grupu Austrumāfrikā.

Šī grupa sasniedza slavu ar iepriekš nebijušu tāraba un bengas tautas mūzikas žanru maisījumu, pirms sāka darboties čakačas žanrā ar repa un hiphopa elementiem.

## Atsauces
Čuibe

**Čuibe** var būt:
* Arnolds Nikolajs Čuibe (1908—1941) ― latviešu arhitekts;
* Arnolds Čuibe (1879—1941) ― latviešu skolotājs.
Koss

**Koss** var būt:

* Jans Koss (*Jan Kos*; 1630—1702) — Žečpospolitas valsts darbinieks;
* Juzefs Koss (*Józef Kos*; 1680—1717) — Žečpospolitas valsts darbinieks un diplomāts;
* Lovro Koss (*Lovro Kos*; 1999) — slovēņu tramplīnlēcējs.
Padomju okupācijas diena

**Padomju okupācijas diena** var būt:
* Padomju okupācijas diena (Gruzija);
* Padomju okupācijas diena (Moldova).

## Skatīt arī
* Latvijas Republikas okupācijas diena
Marija Saveļjeva

**Marija Saveļjeva** (dzimusi  Tallinā) ir Igaunijas galda hokejiste, Igaunijas nacionālās un sieviešu izlases spēlētāja un trenere, pašreizējā pasaules un Eiropas čempione sievietēm individuālajās sacensībās. Pārstāv Tallinas galda hokeja klubu "SK Raua".

## Sportiskā karjera

Galda hokeja turnīros piedalās kopš 2005. gada pavasara. Trenēties sākusi pie tēva Igora Saveļjeva, Igaunijas radio sporta žurnālista un nacionālās izlases kapteiņa. Jau savā otrajā turnīrā — Tallinas kausā ieguva pirmo vietu starp sievietēm. Kopš tā laika Saveļjeva nemainīgi bijusi pirmajā vietā starp Igaunijas sievietēm, kopš 2017. gada rudens ieņem pirmo vietu arī sieviešu pasaules reitingā. Tika gūti panākumi arī starptautiskajās sacensībās, tā, 2011. gada pasaules čempionātā Saveļjeva tikai finālā piekāpās Krievijas spēlētājai Jalbačovai. Kopš tā laika vairākkārt tika iegūtas medaļas pasaules un Eiropas sieviešu čempionātos, līdz 2018. gadā Eiropas čempionātā tika izcīnīta pirmā vieta, bet pēc gada, finālā pārspējot Laimu Kamzolu, tika izcīnīts arī pasaules čempiones tituls. 2021. gadā viņa atkal apstiprināja pasaules čempiones statusu, papildus tam iegūstot arī bronzas medaļu valstsvienību sacensībās. 2924. gadā Saveļjeva individuāli izcīnīja 4. vietu, bet otrreiz pēc kārtas iegūstot komandu sudrabu sieviešu izlašu sacensībās.

Tāpat viņa 8 reizes ir bijusi pirmā starp sievietēm ikgadējā Rīgas kausā. un arī citos Latvijas un citu valstu Pasaules tūres posmos.

Saveļjeva ilgstoši bija vienīgā spēlētāja, kas pasaules un Eiropas čempionātos pastāvīgi spēlēja gan sieviešu, gan arī nacionālās izlases komandu pamatsastāvā, līdz viņai nepievienojās komandas biedrene Darja Hrustaļova. Vienlaikus ar sportu viņa piedalās galda hokeja iesācēju turnīru rīkošanā un vadīšanā Igaunijā, kā arī jauno spēlētāju un Igaunijas nacionālās izlases trenēšanā. Kopš 2016. gada — Igaunijas Galda hokeja savienības valdes locekle, tāpēc turnīros vajadzības gadījumā pilda arī organizatora un tiesneša funkcijas.

2019. gadā Igaunija pirmo reizi izveidoja dāmu izlasi pasaules čempionātam, kurā tika iegūta ceturtā vieta. Saveļjeva grupas spēlēs guva 20 punktus no 24. 2021. gadā izlase ieguva trešo vietu.

## Galerija

## Atsauces

## Ārējās saites

* ITHF profils 
* Tablehockey.me profils 
* Video: 2019. gada pasaules čempionāts, papildlaiks Saveļjevas spēlē pret Engelu (Dānija)
Skotijas Karaliste

**Skotijas Karaliste**, līdz 1286. gadam saukta par **Albas Karalisti** (), bija skotu karaļvalsts Lielbritānijas salas ziemeļos, kas pastāvēja no 843. līdz 1707. gadam, kad pēc tās pievienošanas Anglijas Karalistei izveidojās Lielbritānijas Karaliste. To pārvaldīja vairākām dinastijām piederīgi Skotijas karaļi.

## Vēsture
Par Skotijas valsts izveidotāju uzskata Kenetu Makalpinu (*Coinneach mac Ailpein*, 810—858), kam vikingu laiku sākumā 843. gadā izdevās kļūt par piktu ķēniņu.
Karaļu kronēšanas vieta un pirmā valsts galvaspilsēta līdz apmēram 1070. gadam bija Skone, tad līdz apmēram 1440. gadam Danfermlina, vēlāk Edinburga.
Albas karalis Dāvids I 12. gadsimta vidū kļuva par Anglijas karaļa Henrija II Plantageneta sabiedroto. 1263. gadā karalis Aleksandrs III Dankelds atvairīja Norvēģijas karaļa Hākona IV iebrukumu, kura valdījumā tolaik bija salas Skotijas rietumu piekrastē. 1266. gadā Norvēģijas karalis Magnuss V atdeva Skotijai Hebridu salas un Menas Salu.

Anglijas karalis Edvards I 1296. gadā centās pilnīgi pakļaut Skotiju un tika iesaukts par "Skotu veseri" (*Hammer of the Scots*). Pirmais Skotijas neatkarības karš ilga līdz 1357. gadam, kura laikā Roberts Brūss cīnījās pret Anglijas karali un viņa sabiedrotajiem. 1309. gadā Roberts Brūss Sentendrūsā sasauca Skotijas parlamentu. 1314. gada 24. jūnijā notika Bannokbernes kauja, kurā skoti smagi sakāva angļus Edvarda II vadībā un nodrošināja Skotijas Karalistes eksistenci. Pēc šīs uzvaras skoti sāka uzbrukumus Ziemeļanglijas teritorijā. 1324. gadā pāvests Jānis XXII atzina Robertu Brūsu par Skotijas karali, bet 1328. gadā tika noslēgts miera līgums ar Angliju.

## Literatūra
* Ash-Irisarri, Kate. "Scotland and Anglo-Scottish Border Writing." Medieval Historical Writing: Britain and Ireland, 500–1500 (2019): 225–243. online
* Brown, Keith M. *Kingdom Or Province?: Scotland and the Regal Union 1603–1715* (Macmillan International Higher Education, 1992).
* Lang, Andrew. *The History of Scotland – Volume 4: From the massacre of Glencoe to the end of Jacobitism* (Jazzybee Verlag, 2016).
* Macinnes, Allan I. *A history of Scotland* (Bloomsbury, 2018).
* Moffat, Alistair. *The Faded Map: The Lost Kingdoms of Scotland* (Birlinn, 2011).
* Oram, Richard. "'The worst disaster suffered by the people of Scotland in recorded history': climate change, dearth and pathogens in the long 14th century." *Proceedings of the Society of Antiquaries of Scotland* Vol. 144. (2015). online
* Reid, Norman. "The kingless kingdom: the Scottish guardianships of 1286–1306." *Scottish Historical Review* 61.172 (1982): 105–129.
* Taylor, Alice. *The shape of the state in medieval Scotland, 1124–1290* (Oxford University Press, 2016).
* Whatley, Christopher A. "The Union of 1707." in *Modern Scottish History: Volume 1: The Transformation of Scotland, 1707–1850* (2022).
* Wormald, Jenny, ed. *Scotland: a history* (Oxford University Press, 2011).

## Ārējās saites
Servette FC

***Servette FC***  ir Šveices futbola klubs no Ženēvas, kas pašlaik spēlē Šveices Superlīgā. Klubs ir dibināts 1890. gadā. Mājas spēles komanda aizvada Ženēvas stadionā, kura ietilpība ir 30&nbsp;084 vietu. *Servette* futbolisti ir 17 reizes kļuvuši par Šveices čempioniem un septiņas reizes izcīnījuši Šveices kausu.  

## Sasniegumi
* **[[Šveices Superlīga]]**
** Čempioni (17): 1906–07, 1917–18, 1921–22, 1924–25, 1925–26, 1929–30, 1932–33, 1933–34, 1939–40, 1945–46, 1949–50, 1960–61, 1961–62, 1978–79, 1984–85, 1993–94, 1998–99
** Vicečempioni (17): 1905–06, 1909–10, 1914–15, 1918–19, 1919–20, 1934–35, 1943–44, 1965–66, 1975–76, 1976–77, 1977–78, 1981–82, 1982–83, 1983–84, 1987–88, 1997–98, 2022–23
* **[[Šveices kauss futbolā|Šveices kauss]]**
** Kausa ieguvēji (7): 1927–28, 1948–49, 1970–71, 1977–78, 1978–79, 1983–84, 2000–01
** Finālisti (12): 1933–34, 1935–36, 1937–38, 1940–41, 1958–59, 1964–65, 1965–66, 1975–76, 1982–83, 1985–86, 1986–87, 1995–96
* **Šveices līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (3): 1977, 1979, 1980
* **Šveices Nacionalā B līga / Izaicinājuma līga**
** Uzvarētāji (1): 2018–19
* **Alpu kauss**
** Uzvarētāji (4): 1973, 1975, 1976, 1978

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Kluba profils ''soccerway.com''
Ģermānisms

**Ģermānisms** jeb **vācisms** ir aizguvums no vācu valodas (piemēram, augšvācu, lejasvācu valodas vai tās dialektiem). Plašākā nozīmē par ģermānismiem sauc aizguvumus no jebkuras ģermāņu valodas.

## Latviešu valodā

Latviešu valodā aizguvumi no vācu valodas ieplūda pēc vācu krustnešu iebrukuma Latvijas teritorijā un vietējo tautu pakļaušanu 12. gadsimta beigās un 13. gadsimtā, kā arī vāciešu politisko un saimniecisko varu pēc tam izveidotajā Livonijā. Latviešu valodas ģermānismi veido divus slāņus: 12.—16. gadsimta un 16.—19. gadsimta slāni. Senākajā aizguvumu slānī ietilpst tie vārdi, kas aizgūti no viduslejasvācu valodas, savukārt jaunākā slāņa aizguvumi ir no jaunaugšvācu valodas. Tomēr arī pēc 16. gadsimta lejasvācu aizguvumi nav pilnībā pārstājuši ieplūst latviešu valodā. Lai arī lejasvācu valoda ap 1600. gadu Livonijā zaudēja savu oficiālo nozīmi, tā vēl aptuveni divus gadsimtus turpināja pastāvēt kā sarunvaloda.

Pie mūsdienu valodā sastopamajiem ģermānismiem var pieskatīt tādus vārdus kā *[[aisbergs]]* (), *[[amats]]*, baļķis (*Balke*), *[[bikses]]* (*Büxe* vai *bükse*), *[[birka]]*, *bīdelēt*, *bomis* (*Bōm*), *blašķe* (*Flasche*), *bleķis* (*Blech*), *bumbieris*, *brilles* (*Brille*), *būvēt*, *dambis*, *deniņi*, *dienests* (*Dienst*), *dīķis* (*Teich*), *dubults* (*Doppel*), *elle* (*Hölle*), *[[etiķis]]* (*Essig*), *ēvele* (*Hövel*), *flīģelis* (*Flügel*), *[[garnele]]* (*Garnele*), *glazūra* (*Glasur*), *glāze* (*Glas*), *kaste* (*Kasten*), *kungs* (*Kuning*), *klucis* (vidusaugšvācu: *Kloz*), *krūze* (*Krug*), *krogs* (viduslejvācu: *Krõgh* vai vidusholandiešu: *Kroegh*), *kleita* (*Kleid*), *kurvis*, *ķēde* (, vācu: Kette), *ķēķis* (*Küche*), *ķieģelis* (*Ziegel*), *[[ķirši|ķirsis]]* (*Kirsche*), *lukturis*, *mērķis* (*Marke*), *panna* (*Pfanne*), *pīpe* (*Pipe*), *pudele* (*Buddel*), *plāksteris*, *redeles* (*Reddel*), rēķināt, *spainis* (*Span(n)*), *stārķis* (*Storch*), *sīpols* (*sipol*), *strēmele*, *smēķēt* (*Smeken*), *smēre* (*Smiere*), *spēle* (*Spiel*), *stunda* (*Stunde*), *šķūnis* (*Schuppen*), *[[šlipse]]* (*Schlips*), *smuks* (), *šmuce* (*Schmutz*), *šņabis* (*Schnaps*), *tapa*, *telts* (*Telt* vai *Zelt)*, *vērts* (*Wert*), *zāģis* (*Säge*), *zēns* (*Söhn*), *ziepes* (*Seife*), *zvērests*. Arī latviešu valodā visbiežāk lietotais saiklis „un” ir paņemts no vācu „und”, aizstājot saitiņu „ir”, kas ar šādu nozīmi vēl joprojām pastāv mūsdienu lietuviešu valodā.

Tikmēr no tā sauktajiem zviedru laikiem, kad no 17. gadsimta līdz 18. gadsimta sākumam daļa Latvijas teritorijas atradās Zviedrijas karalistes pakļautībā, latviešu valodā no ziemeļģermāņu valodu saimes pārstāvošās zviedru valodas ienākuši vārdi, kā *skurstenis (skorsten), skola (skolan)*, ūtrupe (), kā arī vairāki tirdzniecības preču nosaukumi, piemēram, *nagla* (), *[[pipars]]* (), *[[siļķe]]* (), tabaka ().

## Atsauces

## Ārējās saites
* Elvis Jansons (2015. gada 19. augusts). Valodas speciālisti: Valodā atkal atgriežas vācu valodas aizguvumu šarms. *Kā labāk dzīvot*. Latvijas Radio 1. Latvijas Sabiedriskais medijs.
Batcecega Sorondzonboldīna

**Soronzonboldina Batcecega** (; dzimusi ) ir mongoļu brīvā stila cīkstone, Āzijas un Pasaules čempione, 2012. gada vasaras olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvēja.

## Biogrāfija
Pirmo reizi starptautiskā arēnā cīnījusies un ieguvusi sudraba medaļu 2007. gada Āzijas kadetu čempionātā. Nākamajā gadā to pašu paveikusi arī Āzijas junioru čempionātā. 2009. gadā viņa kļuva par Āzijas junioru čempioni. 2010. gadā Soronzonboldina Batcecega izcīnīja zelta medaļu arī pieaugušo pasaules čempionātā.

2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Londonā Soronzonboldina Batcecega astotdaļfinālā uzvarēja Dienvidāfrikas cīkstoni Silviju Datiju, ceturtdaļfinālā Latvijas pārstāvi Anastasiju Grigorjevu, bet pusfinālā zaudēja japānietei Kaori Ičo. Tomēr pēc uzvaras gandarījuma cīņā pret kanādieti Martinu Digrenjē viņa ieguva bronzas medaļu.

2013. gada pasaules čempionātā Budapeštā Soronzonboldina Batcecega pusfinālā uzvarēja Anastasiju Bratčikovu no Krievijas, bet finālā zaudēja Kaori Ičo un tika apbalvota ar sudraba medaļu. 2015. gada pasaules čempionātā Lasvegasā Soronzonboldina Batcecega izcīnīja zelta medaļu. Astotdaļfinālā viņa pieveica kanādieti Toniju Verbīku, ceturdaļfinālā — brazīlieti Žoīsi Silvu, pusfinālā - japānieti Ajako Sjodu un finālcīņā bija pārāka pār 2012. gada pasaules čempioni, ķīnieti Džanu Laņu.

Soronzonboldina Batcecega piedalījās arī 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Ceturtdaļfinālā viņa zaudēja ASV cīkstonei Jeļenai Pirožkovai un ieņēma tikai 12. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dejas balva

**Dejas balva** ir Latvijā augstākais apbalvojums profesionālajā dejas mākslā. Balvu piešķir klasiskajā dejā (baletā), laikmetīgajā dejā, mūsdienu dejā, skatuviskajā tautas dejā, par sasniegumiem jauniestudējumu, uzvedumu un dejas notikumu radīšanā, kā arī pedagoģiskajā un pētnieciskajā darbā. Balvas žūriju un pasniegšanu organizē Latvijas dejas informācijas centrs. Apbalvošana norisinās reizi divos gados un balvas tiek pasniegtas četrpadsmit kategorijās. Balvas žūrijas sastāv no deviņiem tās locekļiem.

## Kategorijas
** Klasiskā deja (balets):
* Klasiskās dejas iestudējums vai notikums;
* Klasiskās dejas horeogrāfe/s;
* Klasiskās dejas dejotāja;
* Klasiskās dejas dejotājs.
** Laikmetīgā deja:
* Laikmetīgās dejas iestudējums vai notikums;
* Laikmetīgās dejas horeogrāfe/s;
* Laikmetīgās dejas dejotāja/s.
** Skatuviskā tautas deja:
* Skatuviskās tautas dejas uzvedums vai notikums;
* Skatuviskās tautas dejas horeogrāfe/s.
** Mūsdienu deja:
* Mūsdienu dejas uzvedums vai notikums;
* Mūsdienu dejas horeogrāfe/s.
* Ieguldījums dejas mākslā.
* Pārsteigums dejas mākslā.
* Mūža balva dejas mākslā.

## Ārējās saites
* 
* Latvijas dejas informācijas centra mājaslapa
NK Varaždin (2012)

***NK Varaždin***  ir Horvātijas futbola klubs no Varaždinas. Pašlaik spēlē Horvātijas futbola čempionāta augstākajā līmenī — Pirmajā līgā (*Prva HNL*). Mājas spēles komanda aizvada Andželko Herjaveca  stadionā.

Klubs tika nodibināts 2012. gadā ar nosaukumu *Varaždin ŠN* pēc iepriekšējā kluba *[[NK Varaždin (1931–2015)|NK Varaždin]]* (no 1958. līdz 2010. gadam bija pazīstams ar nosaukumu *Varteks*) izslēgšanas no Horvātijas Pirmās līgas parādu dēļ. 2015. gadā iepriekšējais klubs tika pārdēvēts par *VŠNK Varaždin* un bankrotēja, līdz ar to jaunais klubs varēja pieņemt *NK Varaždin* nosaukumu. 2018.—2019. gada sezonā komanda uzvarēja Horvātijas Otrajā līgā un iekļuva Pirmajā līgā.

## Sasniegumi
* **Horvātijas Otrā līga**
** Uzvarētāji (1): 2018–19

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
* 
* Kluba profils ''soccerway.com''
Aleksanders Pšezdzeckis

**Aleksanders Pšezdzeckis** (; dzimis ap 1665. gadu, miris 1733./1734. gadā) bija Polijas—Lietuvas ūnijas valsts darbinieks, Inflantijas kastelāns no 1726. līdz 1733. gadam.

Dzimis Upītes stolnika Kristapa Pšezdzecka ģimenē. Lielā Ziemeļu kara laikā vairākkārt piedalījās diplomātiskās misijās Krievijas caristē. Piedalījās 1704. gada Narvas līguma sarunās. Vēlāk diplomātiskā misijā Saksijā. Dēli piedalījās Tarnogrodas konfederācījā.

## Ārējās saites
* Aleksanders Pšezdzeckis portālā i-PSB
Cīruļupīte

**Cīruļupīte** var būt:

*Cīruļupīte - Cērsnas pieteka
*Cīruļupīte - Lāčupītes pieteka
*Cīruļupītes cits nosaukums
*Lāčupītes cits nosaukums
Cīruļupīte (Lāčupītes pieteka)

**Cīruļupīte**  ir Lāčupītes labā krasta pieteka Jēkabpils novadā.

Izteka uz dienvidaustrumiem no Ancenes. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Lāčupītē uz ziemeļaustrumiem no Rubeņiem. Upi šķērso valsts autoceļi  V822 (Vilkupe – Bebrene) un P72 (Ilūkste (Virsaiši) — Bebrene — Birži). Upes vidustecē - Ģevrānu Velna akmens.

## Atsauces
Polonisms

**Polonisms** jeb **polisms** ir aizguvums no poļu valodas kādā citā valodā. Latviešu valodā sastopami tādi polonismi kā, piemēram, ksendzs, vojevodiste un zlots.

## Atsauces
HNK Gorica

***HNK Gorica***  ir Horvātijas futbola klubs no Velika Goricas. Klubs ir dibināts 2009. gadā, apvienojoties klubiem *NK Radnik* un *NK Polet Buševec*. Pašlaik spēlē Horvātijas futbola čempionāta augstākajā līmenī — Pirmajā līgā (*Prva HNL*). Mājas spēles komanda aizvada Velika Goricas pilsētas stadionā.

2011. gadā klubs uzvarēja Horvātijas Otrajā līgā, taču nesaņēma licenci dalībai Pirmajā līgā. 2018. gadā *HNK Gorica* vēlreiz uzvarēja Otrajā līgā un 2018.—2019. gada sezonā debitēja Pirmajā līgā, ierindojoties 5. vietā.

## Sasniegumi
* **Horvātijas Otrā līga**
** Uzvarētāji (1): 2010–11, 2017–18

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Kluba profils ''soccerway.com''
1. Dejas balva

**1. [[Dejas balva]]s** tika pasniegtas  Mihaila Čehova Rīgas Krievu teātrī, Rīgā. Dejas balvu rīko Latvijas Dejas informācijas centrs sadarbībā ar Kultūras ministriju. Balvu pasniedza par izciliem sasniegumiem 2017. un 2018. gadā. Katrs laureāts saņēma mākslinieces Gintas Grūbes veidotu statueti un naudas balvu 1000 eiro apmērā, bet mūža balvas saņēmējs – 1500 eiro.

Balvas pasniegšanas ceremoniju veidoja režisore Krista Burāne, horeogrāfes Aleksandra Astreina, Guna Trukšāne, Anete Vanceviča un Agnese Bordjukova, muzikālā noformējuma mākslinieks DJ Monsta, scenogrāfe, kostīmu māksliniece Pamela Butāne, video māksliniece Rūta Pakalne un citi.

Mūža balvu dejas mākslā saņēma horeogrāfs un dejas pedagogs Uldis Šteins.

## Žūrija
Žūrijas komisija sastāvēja no baleta ekspertiem Guntas Bāliņas, Mariana Butkeviča un Regīnas Kaupužas, kas bija arī žūrijas komisijas priekšsēdētāja, laikmetīgās dejas ekspertiem Ramonas Galkinas un Andra Kačanovska, skatuviskās tautas dejas ekspertiem Ginta Baumaņa un Aldas Skrastiņas, un mūsdienu dejas ekspertiem Ingas Raudingas un Gunta Spridzāna.

## Laureātu un nominantu saraksts
Treknrakstā izcelts kategorijas laureāts.

Portāla lsm.lv skatītāju balsojumā par labāko lielās formas izrādi tika atzīts deju lieluzvedums "Abas Malas" (horeogrāfi: Dace Adviljone, Liene Grava, Raimonds Martinovs un Gints Baumanis), savukārt skatītāju balvu kā mazās formas izrāde ieguva balets "Karmena" (horeogrāfe: Milana Komarova).

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Latvijas dejas informācijas centra mājaslapa
Dzirnavupīte (Lāčupītes pieteka)

**Dzirnavupīte** (arī **Asare**, **Ašare**) ir Lāčupītes kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Ancenes. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Lāčupītē pie Izabelinas. Upi šķērso valsts autoceļš P72 (Ilūkste (Virsaiši) — Bebrene — Birži). Tās krastos atrodas Rubeņi.

## Atsauces
Sputnik (ziņu aģentūra)

***Sputnik*** (no  — 'pavadonis'; agrāk ***Golos Rossii*** un ***RIA Novosti***) ir ziņu aģentūra, ko izveidojusi Krievijas Federācijas valdībai piederošā aģentūra *[[Rossiya Segodnya]]*. Tās galvenā mītne atrodas Maskavā, ar filiālēm Vašingtonā, Kairā, Pekinā, Parīzē, Berlīnē, Londonā un Edinburgā. Portāls paredzēts ārvalstu auditorijai, un tajā tiek publicēti raksti par pasaules politiku un ekonomiku.

## Kritika
Pēc *[[The New York Times]]* paustā *Sputnik* nodarbojas ar dezinformāciju, un bieži tiek dēvēts par Krievijas propagandas izplatītāju. Pēc *[[CNN Business]]* sniegtās informācijas, *Sputnik* darbinieki sociālajos tīklos, izliekoties par citu valstu pilsoņiem, izplata maldinošu informāciju.

2016. gadā Drošības policija atzina aģentūru *Sputnik* par Krievijas propagandas izplatītāju. 2019. gada jūlijā Lietuvas Radio un televīzijas komisija bloķēja pieeju ziņu portālam *Sputnik.lt* par *Lrt.lt* materiālu neatļautu pārpublicēšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Sputnik Latvija'' 
* ''Sputnik International''
Strazds (uzvārds)

**Strazds** (sieviešu dzimtē Strazda; pamazināmajā formā Strazdiņš) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Armands Strazds (1970) — mūziķis;
* Jānis Strazds (1980) — komponists, pianists un mūzikas producents;
* Māris Strazds (1960) — ornitologs.

## Skatīt arī
* Strazdiņš
Reinis Straume

**Reinis Straume** (dzimis 1988. gada 4. oktobrī Rīgā) ir latviešu mūziķis, grupas *[[Double Faced Eels]]* dalībnieks. Uzstājas arī ar pseidonīmu **RAUM**.

Sākot ar 2017. gadu, grupā *Double Faced Eels* pilda solista lomu. Grupā darbojas arī kā dziesmu tekstu autors un komponists.

2018. gadā piedalījās TV3 šova "X Faktors" 2. sezonā un iekļuva 12 finālistu starpā. Šovu pameta 4. tiešraidē.

Straume kā mūziķis un dziesmu un tekstu autors darbojies arī grupās *[[Disfunk]]* un *[[New Old]]*.

2024. gadā Straume ir ticis ievēlēts par Siguldas pilsdrupu estrādes koncerta iesildītāju.

## Atsauces


## Ārējās saites

* Profils tiešsaistes straumēšanas platformā ''Spotify''
Lāčupīte (Eglonas pieteka)

**Lāčupīte** (arī **Cīruline**, **Cīruļupīte**, **Lācupes upe**, **Līčupe**) ir Eglonas labā krasta pieteka Jēkabpils novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Ancenes. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Lielākās pietekas - Cīruļupīte, Dzirnavupīte. Ietek Eglonā uz ziemeļrietumiem no Izabelinas. Upi šķērso valsts autoceļš P72 (Ilūkste (Virsaiši) — Bebrene — Birži) un V801 (Rubeņi – Dunava). Pie autoceļa P72 tilta pār Lāčupīti atrodas Rubeņu baznīca.
 
## Atsauces
Sojuz MS-13

***Sojuz MS-13*** (*Союз МС-13*) bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā tika palaists 2019. gada 20. jūnijā; uz zemes atgriezās 2020. gada 6. februārī.

## Apkalpe
Kuģa *Sojuz MS-13* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Sergejs Rižikovs, komandieris, *[[Roskosmos]]* 
* Tomass Maršbērns, lidojuma inženieris, NASA, 
* Soiči Noguči, lidojuma inženieris, *[[JAXA]]*, 

## Lidojuma gaita
*Sojuz MS-13* tika palaists  16:28:21 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG]]* no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas.

Kosmosa kuģis ar staciju saslēdzās 20. jūnijā 22:47:50 *UTC* (aptuveni sešas stundas pēc starta) pie *[[Zvezda (SKS)|Zvezda]]* moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās notika automātiskā režīmā.

24. augustā bija paredzēta bezpilota kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-14]]* pieslēgšanās pie *[[Poisk (SKS)|Poisk]]* moduļa. Pietuvošanās tika atcelta, kad *[[Kurs (saslēgšanās sistēma)|Kurs]]* saslēgšanās sistēmā *Poisk* modulī radās kļūda. Tika pieņemts lēmums *Sojuz MS-14* veikt saslēgšanos 27. augustā pie *Zvezda* moduļa. Lai atbrīvotu *Zvezda* moduļa saslēgšanās mezglu, tam pievienotais kosmosa kuģis *Sojuz MS-13* 26. augustā tika pārvietots uz *Poisk* moduli, jo pilotējamo kuģi varēja vadīt rokas režīmā. Pārkabināšanās laikā tajā atradās apkalpe Skvorcovs, Parmitāno un Morgans. *Sojuz MS-13* no *Zvezda* moduļa atvienojās 03:35 *UTC* un saslēdzās ar *Posk* 03:59 *UTC*.

No stacijas *Sojuz MS-13* atvienojās  05:50:28 *UTC*. Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 09:12:45 UTC, 147 km uz dienvidaustrumiem no Žezkazghanas, Kazahstānā. Lidojuma ilgums — 200 dienas 16 stundas 44 minūtes.

## Ārējās saites
* Хроника подготовки и полёта корабля «Союз МС-13» astronaut.ru 
* On Apollo anniversary, Soyuz crew set for launch to space station William Harwood, 2019-07-20
Patrīcija Miranda

**Patrīcija Miranda** (; dzimusi ) ir bijusī amerikāņu brīvā stila cīkstone, 2004. gada vasaras olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvēja.

## Biogrāfija
Patrīcija Miranda ir Brazīlijas politisko bēgļu meita. Viņa beidza Stenforda Universitāti un ieguva bakalaura grādu ekonomikā un maģistra grādu starptautiskās tiesībās. 2007. gadā viņa ieguva arī tiesību doktora (*Juris Doctorate*) grādu Jeila Tiesību skolā (Jeila Universitātes fakultāte). Arī viņas treneris un vīrs Levijs Veikels-Megdens ir augstskolas absolvents, kas ieguvis grādu Virdžīnijas Universitātē. Šobrīd viņi ir partneri firmā *Miranda, Magden & Miranda LLP*.

Savu cīkstones karjeru Patrīcija Miranda sāka vidusskolā vienpadsmit gadu vecumā. 1996. gadā viņa pirmo reizi piedalījās ASV sieviešu čempionātā un svara kategorijā līdz 46 kg ieņēma 4. vietu. Kopš tā laika līdz 2008. gadam viņa ir piedalījusies šajā čempionātā katru gadu, izņemot 2005., un šajā laikā ir bijusi septiņas reizes Amerikas čempione svara klasēs līdz 48 kg un 51 kg.

2000. gadā Patrīcija Miranda pirmo reizi piedalījās starptautiskās sacensībās. Pasaules čempionātā Sofijā viņa aiz japānietes Hitomi Sakamoto ieguva otro vietu. 2003. gada pasaules čempionātā Ņujorkā viņai izdevās šo panākumu atkārtot. Finālcīņā viņa zaudēja ukrainietei Irinai Merleni.

2004. gadā Patrīcija Miranda kvalificējās dalībai Atēnu olimpiskajās spēlēs, kur pirmo reizi mūsdienu olimpisko spēļu vēsturē piedalījās arī sieviešu cīkstones. Atēnās viņa uzvarēja savā priekšsacīkšu grupā un iekļuva pusfinālā, kur atkal zaudēja Irinai Merleni. Nākamajā cīņā par bronzas medaļu Patrīcija Miranda guva uzvaru pār francūzieti Anželiku Berteni.

2006. gada pasaules čempionātā Guandžou svara kategorijā līdz 51 kg Patrīcija Miranda pārstāvēja Amerikas Savienotās Valstis . Pusfinālā viņa cieta sakāvi pret japānieti Hitomi Sakamoto, cīņā par trešo vietu pieveica ukrainieti Oleksandru Kogutu un saņēma bronzas medaļu.

Pēc 2007. gadā Patrīcija Miranda piedzīvoja neveiksmi Amerikas olimpisko spēļu atlases sacensībās. Viņu pārspēja Klarisa Čuna, kuru viņa karjerā jau daudzkārt bija uzvarējusi. Tas viņai bloķēja ceļu uz Pekinas olimpiādi. Līdz ar to viņa pārtrauca savu cīkstones karjeru un kopš 2009. gadā sacensībās vairs nav startējusi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Taininbeka

**Taininbeka** ir atols, kas atrodas Fidži. Tā ir viens no atoliem Ringolda salu arhipelāgā. Neapdzīvotās saliņas kopējā zemes platība ir 144,34 hektāri.
Irānas futbola čempionāta Pirmā divīzija

***Irānas futbola čempionāta Pirmā divīzija*** () jeb ***Persian Gulf Pro League*** ir Irānas augstākā līga futbolā.

Visvairāk titulu (15) tajā ir izcīnījusi *[[FK Perspolis]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Mitotiskais indekss

**Mitotiskais indekss** ir kādas populācijas šūnu, kurām notiek mitoze, skaita un tās pašas populācijas kopējā šūnu daudzuma attiecība. 

## Mērķis
Mitotiskais indekss ir nepieciešams šūnu attīstības mērīšanai. Tas ir svarīgs faktors, ar kura palīdzību var progonozēt gan vispārējo dzīves ilgumu, gan lielākās daļas vēža veidu reakciju uz ķīmijterapiju. Indekss var zaudēt savas progonozes spējas attiecībā uz vecāka gadagājuma populācijām. 

Mitotiskais indekss funkcionē arī kā mērījums, kas nosaka šūnu, kam notiek mitoze, procentuālo daudzumu populācijā. Paaugstināts mitotiskais indekss norāda uz aktīvāku šūnu dalīšanos, kas raksturīgs, piemēram, vēža šūnām. Indekss var būt paaugstināts arī dzīvei nepieciešamos procesu laikā, piemēram, normālas augu vai dzīvnieku augšanas laikā, kā arī audiem atjaunojoties pēc traumas.

## Atsauces
Anna Gomisa

**Anna Gomisa** (; dzimusi ) ir bijusī franču brīvā stila cīkstone, 2004. gada vasaras olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvēja, četrkārtīgā Pasaules un Eiropas čempione.

## Karjera
Anna Gomisa piedalījās 2004. gadā vasaras olimpiskajās spēlēs. Šīs spēles bija pirmās, kurās tika iekļauta sieviešu brīvā cīņa. Viņa izcīnīja pirmo vietu savā atlases grupā un iekļuva pusfinālā, kur zaudēja japānietei Saori Jošidai. Cīņā par trešo vietu viņa pieveica zviedrieti Īdu-Terēsi Kārlsoni un ieguva bronzas medaļu.

Pasaules čempionātos Anna Gomisa ieguva četras zelta (1993. gadā gaiļa, 1996. gadā spalvas, 1997. un 1999. gadā vieglajā svarā), divas sudraba (1994. gadā gaiļa, 1998. gadā spalvas svarā) un divas bronzas medaļas (1995. gadā vieglajā, 2010. gadā spalvas svarā).

Annas Gomisas medaļu pūrā arī deviņas Eiropas čempionātā medaļas (4 zelta, 1 sudraba un 4 bronzas), kuras viņa izcīnīja laika posmā no 1993. līdz 2007. gadam arī trīs dažādās svara kategorijās. 2001. gadā viņa ieguva bronzas medaļu Vidusjūras spēlēs, bet četrus gadus vēlāk kļuva arī par šo spēļu čempioni.

Vispār pirmo medaļu viņa ieguva 1993. gadā 19 gadu vecumā un pēdējo 2010. gadā 36 gadu vecumā.

1999. gadā Annu Gomisu FILA izvirzīja balvai "Gada labākā sieviešu cīkstone" un 2009. gadā uzņēma savā Slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jolzas upīte

**Jolzas upīte** Krāslavas novadā savieno Jolzas ezeru un Lielo Asūnes ezeru.

Tek austrumu virzienā. Ietek Lielajā Asūnes ezerā pie Asūnes. Upi šķērso valsts autoceļš V623 (M.Asūne – Robežnieki). Pie upes atrodas Mazā Asūne, Mazā Jolza.
 
## Atsauces
Zigfrīds Rufs

**Zigfrīds Rufs** (1895—1946) bija Nacistiskās Vācijas militārpersona. Vērmahta ģenerālleitnants, kas 1944. gadā ieņēma Rīgas pilsētas militārā komandanta posteni. Pēc kara nokļuvis Padomju savienības gūstā un 1946. gadā februārī tiesāts Rīgā kopā ar Frīdrihu Jekelnu un vēl vairākām augsta ranga nacistu militārpersonām. Sodīts ar nāvi pakarot.

## Biogrāfija
Zigfrīds Rufs dzimis 1895. gada 20. februārī Austrumprūsijas ciemā Kunersdorfā. Īsi pirms Pirmā pasaules kara, 1913. gadā brīvprātīgi iestājies Vācijas Impērijas armijā un jau 1914. gada 1. septembrī ticis paaugstināts par 56. artilērijas pulka leitnantu. Kara laikā pakāpeniski ticis paaugstināts līdz majora pakāpei, kā arī apbalvots ar 1. un 2. šķiras dzelzs krustu.

Armijā atgriezies 1938. gada oktobrī, kad pulkvežleitnanta pakāpē komandējis bataljonu 101. artilērijas pulkā. No 1939. gada jūnija līdz 1940. gada februārim bijis XXV armijas korpusa komandiera adjutants. Pēc tam līdz 1942. gada janvārim komandējis 291. artilērijas pulku. 1941. gada janvārī paaugstināts par pulkvedi. 1942. gada februārī pārņēmis 305. artilērijas pulka komandēšanu kuru vadījis līdz septembrim. Tā paša gada beigās kļuvis par 401. kājnieku divīzijas komandieri un decembrī paaugstināts par ģenerālmajoru. Šo vienību komandējis līdz pat 1944. gadam.

1944. gada aprīlī kļuvis par Rīgas pilsētas militāro komandantu. Bijis šajā amatā līdz pat pilsētas krišanai 1944. gada oktobrī.

1945. gada februārī iecelts par 609. divīzijas komandieri ar kuru cīnījies Silēzijā, Breslavas ielenkumā un karu beidzis līdz ar pilsētas kapitulāciju 1945. gada 6. maijā ģenerālleitnanta pakāpē. Piecus mēnešus pavadījis speciālajā augstāko vācu virsnieku nometnē Krasnogorskā. 1945. gada 11. decembrī nogādāts Rīgā, kur aktīvi pratināts vairāk nekā mēneša garumā.
thumb|Zigfrīds Rufs tiesas sēdē Rīgas Virsnieku nama zālē.
1946. gada 26. janvārī Rīgas latviešu biedrības namā tiesāts militārajā tribunālā kopā ar vairākiem augsta ranga nacistu ģenerāļiem. Apsūdzēts par Rīgas infrastruktūras postīšanu, civiliedzīvotāju tvarstīšanu un piespiedu nogādāšanu darbos Vācijā, kā arī vairākām citām pret civiliedzīvotājiem vērstām represijām. Aktīvi sevi aizstāvējis un centies atspēkot apsūdzības ar faktiem, ka Rīga tika atstāta bez kaujas un lielāko daļu pret civiliedzīvotājiem vērsto akciju īstenoja policija vai žandarmērija, kas viņam nebija pakļauta. Ticis piespriests nāvessods pakarot, kas arī izpildīts 1946. gada 3. februārī Rīgā, Uzvaras laukumā aptuveni 4000 skatītāju klātbūtnē.

## Atsauces
Jānis III

**Jānis III** (, dzimis ap 520. gadu, miris ), īstajā vārdā **Džovanni Katalīno** (), bija Romas pāvests no 561. gada jūlija līdz 574. gada jūlijam. Jāņa III pontifikāta laikā, kas ilga aptuveni 13 gadus, nemitīgi notika lombardiešu iebrukumi, tāpēc nav saglabājušās rakstiskas liecības par šo periodu. Ir zināms, ka bijis augstsirdīgs un iestājās par tautas labklājību.

## Ārējās saites

*
Ringolda salas

**Ringolda salas** ir arhipelāgs Fidži, kura salas izvietojušās uz ziemeļaustrumiem no Vanua Levu salas. Tās lielākoties ir neapdzīvotas, bet uz Kelelevu salas atrodas neliels ciems. 2008. gadā no septiņām arhipelāga salām *[[BirdLife International]]* Fidži programmas ietvaros tika izskaustas Polinēzijas žurkas.   

218 hektāru lielu platību aizņem Ringolda salu putniem nozīmīgā vieta. Šajā teritorijā uzturas globāli un reģionāli nozīmīgas jūras bruņurupuču, kuprvaļu un jūras putnu populācijas, tajā var būt arī aukstā ūdens koraļļu grupas.

## Salas

### Januka
*Pamatraksts: [[Januka]]*

**Januka** ir neliela, kalnaina sala. Tās pastāvīgo iedzīvotāju skaits ir apmēram 60-80 cilvēki, kas dzīvo nelielā ciematā pie maza pludmales līcīša. 
### Kakau Matakuku
### Kelelevu
*Pamatraksts: [[Kelelevu]]*
 
**Kelelevu** ir koraļļu sala un viena no divām apdzīvotajām salām Ringolda salu arhipelāgā. Neskaitot trīs blakus esošas koraļļu saliņas, tā ir 80 kilometrus no tuvākās salas. Kelelevu platība ir 150 hektāri, tās augstākais punkts atrodas 18 metrus virs jūras līmeņa.

Uz Kelelevu atrodas Nalutu ciems, kur zveja ir vienīgā nozīmīgā saimnieciskā darbība.

### Kobia
*Pamatraksts: [[Kobia]]*

**Kobia** ir neliela koraļļu sala. Tās platība ir 69 hektāri.

### Lailai

### Makeva
*Pamatraksts: [[Makeva]]*

**Makevas sala** ir šaura un akmeņaina. Tās kopējā zemes platība ir 26 hektāri.

### Mota Levu

### Nanuku Levu

### Nukubalati un Nukubasaga
**Nukubalati un Nukubasaga** ir divas, ar klintīm savienotas, salas, kuras veido viens koraļļu rifs.

### Raranitikua
*Pamatraksts: [[Raranitikua]]*

**Raranitkua** atrodas Buddas rifā. Tās platība ir 2,49 hektāri.

### Taininbeka
*Pamatraksts: [[Taininbeka]]*

Neapdzīvotā **Taininbekas sala** kopumā aizņem 144 hektārus lielu teritoriju un ir viena no lielākajām salām arhipelāgā.

### Tauraria
*Pamatraksts: [[Tauraria]]*

**Tauraria** ir atols. Šīs neapdzīvotās saliņas platība ir 11 hektāri.

### Vetauua

### Vukovuko

## Atsauces
Makeva

**Makeva** (raksta - *Maqewa* vai *Manggewa,* vai *Mungaiwa*) ir sala Fidži, viena no salām Ringolda salu arhipelāgā. Sala atrodas uz ziemeļiem no otrās lielākās Fidži salas Vanua Levu. Tās kopējā platība ir 26,05 hektāri.    

## Atsauces
Raranitikua

**Raranitkua,** kas zināma arī kā Rara ni Tinka vai Tavuka, ir sala Fidži, viena no salām Ringolda salu arhipelāgā. Tā atrodas Buddas rifā, un lieli klinšu veidojumi, kas pazīstami kā Gangvejas akmeņi, padara navigāciju naktī salas apkārtnē bīstamu. Tās platība ir 2,49 hektāri. Salas dienvidu daļai ir izteikta virsotne. 

## Atsauces
Tauraria

**Tauraria** ir atols Fidži, viena no salām Ringolda salu arhipelāgā. Neapdzīvotā saliņa atrodas 40 metrus uz Ziemeļiem no Kelelevu un 900 metrus uz Austrumiem no Vetauua salas. Tauraria ir zema un grumbuļaina kaļķakmens saliņa, kas klāta ar blīvu krūmāju.  Tur ir ievērojams putnu koloniju skaits, īpaši bieži sastopami melnkakla zīriņi. 

## Atsauces
Locupe

**Locupe** var būt:

* Locupe — Dagdas ezera pieteka
* Locupe — Ūšas pieteka

* Ločupe — Loču kanāla cits nosaukums
Locupe (Dagdas ezera pieteka)

**Locupe** (arī **Lāčupe**, latgaliski - **Luocupe**) ir Dagdas ezera pieteka Krāslavas novadā.

Izteka no Speilukalna ezera. Tek rietumu virzienā. Caurtek Loceitim un Mazajam Kautra ezeram. Ietek Dagdas ezerā tā galējos austrumos t.s. Mazajā ezerinā pie Veizinišķiem. Upi šķērso valsts autoceļš V620 (Asūne – Panova). Tās krastos atrodas Rutkeviči.
 
## Atsauces
Naudas groveits

**Naudas groveits** (latgaliski - **Naudas gruoveits**) ir Tētes grova kreisā krasta pieteka Krāslavas novadā.

Izteka uz rietumiem no Veterauciem. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Tētes grovā uz austrumiem no Asūnes. Upi šķērso valsts autoceļš V621 (Asūne – L.Grizāni – Porečje). Tās krastos atrodas Tilešova.
 
## Atsauces
Kelelevu

**Kelelevu** ir koraļļu sala Fidži, viena no salām Ringolda salu arhipelāgā. Tās tuvumā atrodas vēl divas saliņas — Taininbeka un Tauraria, kas ir tālāk uz rietumiem, taču, neskaitot tās, Kelelevu ir 30 kilometrus no tuvākās salas — Vetauua. Kelelevu platība ir 1,5 kvadrātkilometri. Tās augstākais punkts ir 12 metrus virs jūras līmeņa.

Uz Kelelevu atrodas Nalutu ciemats, kur zveja ir vienīgā nozīmīgā saimnieciskā darbība.

Pateicoties salas koraļļu biotopam, tai ir nacionāla nozīme, kā izklāstīts Fidži Bioloģiskās daudzveidības stratēģijā un rīcības plānā.

## Atsauces
Kobia

**Kobia,** kura zināma arī kā Tombia vai Buddas sala, ir sala Fidži, viena no salām Ringolda salu arhipelāgā. Tās platība ir 69,29 hektāri, un salai ir pusmēness forma. 

Kobia atrodas Buddas rifā, un pie tās atrodas zemūdens vulkāna krāteris, kura augstākā daļa ir salas rietumu pusē. Salas ģeoloģiskie veidojumi un pludmales meži veicina tās dabas nacionālo nozīmi, kā izklāstīts Fidži bioloģiskās daudzveidības un rīcības plānā. 

Sala ir populāra snorkelēšanas, smaiļošanas un niršanas vieta. Redzamība zem ūdens tur saglabājas līdz pat 36 metru dziļumam. 

## Vēsture
Kobia tika uzskatīta par “ievērojamu orientieri” kuģiem, kas kuģo caur un apkārt Fidži. Salu un rifu, kas to apņem, savā 1899. gada publikācijā "Fidži salas un korļļu rifi" aprakstīja Aleksandrs Agasi. 

## Atsauces
Ormjanka

**Ormjanka** (arī **Suhorukovas upīte**) ir Lielā Asūnes ezera pieteka Krāslavas novadā.

Izteka - no Ormija ezera. Tecējums līkumots, lielākajā dalā veido Dagdas un Krāslavas novadu robežu. Lielākā pieteka - Sarkanā upīte. Caurtek Suhorukovas ezeram, Mazajam Suhorukovas ezeram un Mazajam Asūnes ezeram. Ietek Lielajā Asūnes ezerā tā dienvidos pie Nikšāniem. Upi šķērso valsts autoceļš V623 (M. Asūne – Robežnieki). Tās krastos atrodas Foļvaroka.
 
## Atsauces
Rūbežneica (Asūnīcas pieteka)

**Rūbežneica** (arī **Borisovkas upe**) ir Asūnīcas kreisā krasta pieteka Krāslavas novadā.

Izteka uz dienvidaustrumiem no Tilešovas. Tek dienvidu — dienvidaustrumu virzienā. Ietek Asūnīcā pie Borisovkas. Upi pie ietces Asūnīcā šķērso valsts autoceļš V606 (Dagda—Asūne—Vorzova). Tās krastos atrodas Kozlova.

## Atsauces
Sarkanā upīte

**Sarkanā upīte** var būt:

*Sarkanā upīte - Garā ezera pieteka
*Sarkanā upīte - Ormjankas pieteka
*Sarkanā upīte - Viesītes pieteka
Sarkanā upīte (Ormjankas pieteka)

**Sarkanā upīte** (arī **Rožupeite**, vēsturiskos avotos - **Kriviņica**, latgaliski - **Sorkonuo upeite**) ir Ormjankas kreisā krasta pieteka Krāslavas novadā.

Izteka - uz ziemeļiem no Meņģiem. Tek austrumu - dienvidaustrumu virzienā. Caurtek Glušaka ezeram. Ietek Ormjankā lejpus Foļvarokas. Lejtecē upi šķērso valsts autoceļš V623 (M.Asūne – Robežnieki). Tās krastos atrodas Račeva, Kriņica.
 
## Atsauces
Tēce (Jolzas ezera pieteka)

**Tēce** ir Jolzas ezera pieteka Krāslavas novadā.

Tek austrumu virzienā. Ietek Jolzas ezera dienvidrietumos uz ziemeļiem no Račevas. Upi šķērso valsts autoceļš V624 (Ferma – Račeva – Ļutavci). 
 
## Atsauces
Tētes grovs

**Tētes grovs** (arī **Tēce**, **Tētes grāvis**, latgaliski - **Tētes gruovs**) ir Asūnīcas kreisā krasta pieteka Krāslavas novadā.

Izteka - uz austrumiem no Zukulovas. Tek dienvidu virzienā, lejtecē pagriežoties uz rietumiem. Lielākā pieteka - Naudas groveits. Ietek Asūnīcā lejpus Asūnes. Upi šķērso valsts autoceļi V620 (Asūne – Panova), V621 (Asūne – L.Grizāni – Porečje) un V606 (Dagda – Asūne – Vorzova). Tās krastos atrodas Butkoni, Pļupova.
 
## Atsauces
Franšīze

**Franšīze** ir biznesa modelis, kuru organizācija var pieņemt kā stratēģiju uzņēmējdarbības paplašināšanai. Kad tas tiek īstenots, franšīzes devējs licencē savas zināšanas, procedūras, intelektuālo īpašumu, uzņēmējdarbības modeli, zīmolu un tiesības pārdot franšīzes ņēmējam savas firmas produktus un pakalpojumus. Savukārt franšīzes ņēmējs maksā noteiktu atlīdzību un piekrīt ievērot zināmas saistības, kas parasti tiek noteiktas franšīzes līgumā.

Vārds "franšīze" ir anglo-franču valodas atvasinājums — no "franc", kas nozīmē "brīvs". Franšīzes devējam šādas sistēmas izmantošana ir uzņēmējdarbības izaugsmes stratēģija, salīdzinot ar paplašināšanos, kad tiek atvērtas korporatīvās tirdzniecības vietas vai "ķēdes veikali". Franšīzes ņēmējam, šādas biznesa sistēmas pieņemšana preču un pakalpojumu pārdošanai un izplatīšanai samazina kapitāla ieguldījumu un atbildības risku.

Franšīze nav vienlīdzīga partnerība, jo franšīzes ņēmējs atrodas franšīzes devēja daļējā pakļautībā. Taču, ja šī sadarbība ir veiksmīga un ir nodrošināta caurskatāmība, ir labvēlīgi tiesiskie apstākļi, finanšu līdzekļi u.c., franšīze ir izdevīga gan franšīzes devējam, gan ņēmējam.

Trīsdesmit sešās valstīs ir likumi, kas skaidri regulē franšīzi, un vairumam citu valstu ir likumi, kas tieši vai netieši ietekmē franšīzi. Franšīze tiek izmantota arī kā ārvalstu tirgu iekarošanas režīms.

## Atsauces
Viļums (ciems)

**Viļums** ir ciems Cēsu novada Nītaures pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 2 km no pagasta centra Nītaures un 35 km no Ausmās.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.

## Atsauces
Aerodium Sigulda

***Aerodium Sigulda*** ir lidošanas atrakcija — pirmais vertikālais vēja tunelis Latvijā, kas atrodas Siguldas pagastā, Vidzemes šosejas (A2) 47. kilometrā. Tas ir cieši saistīts ar uzņēmumu ''Aerodium Technologies'', vertikālo vēja tuneļu projektētāju un ražotāju. Vasaras sezonā tunelis ir atvērts publikai, taču tas vienlaikus kalpo arī par jauno tehnoloģiju testēšanas bāzi un instruktoru apmācību vietu.

## Vēsture
2003. gadā uzņēmējs Ivars Beitāns nolēma pilnveidot vēja tuneļa koncepciju un 2005. gada vasarā Siguldā tika atvērts pirmais vēja tunelis. Tas bija 3,7m diametra atvērta tipa tunelis bez sienām, kas tika uzstādīts meža vidū un sasniedza 200 km/h vēja plūsmu.

Konkursā „Siguldas novada gada cilvēks 2005” Beitāns uzvarēja nominācijā "Par ieguldījumu Siguldas novada attīstībā", bet *Aerodium* tika apbalvots "Par ieguldījumu novada sabiedriskajā dzīvē". Vēl svarīgāk ir tas, ka šis vēja tunelis ļāva Ivaram Beitānam un viņa draugiem trenēties 2006. gada olimpisko spēļu noslēguma ceremonijai Turīnā, kur *Aerodium* pārsteidza pasauli ar lidojoša snovbordista priekšnesumu. Šim nolūkam Siguldas vēja tunelis tika nosūtīts uz Itāliju 2006. gada februārī.

2017. gada 3. maijā jaunas paaudzes atklātais vēja tunelis aizstāja jau novecojušo pirmo modeli. Gaisa plūsma tajā sasniedz 215 km/h un lidošanas diametrs ir 2,8 metri. Ievērojami uzlabojumi tika veikti, lai nodrošinātu drošību, paplašinot drošības tīklu un pievienojot speciālus drošības spilvenus. *Aerodium* arī spēja ievērojami samazināt trokšņu emisijas, kas ļauj šo tuneli izmantot pilsētvidē.

## Ārējās saites
* Aerodium Sigulda mājaslapa

## Atsauces