open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mikroskops (zvaigznājs)

**Mikroskops** (; saīsinājums: **Mic**) ir neliels un salīdzinoši blāvs zvaigznājs Dienvidu debess puslodē. Tas nesatur ļoti spožas zvaigznes, un lielākā daļa tā zvaigžņu ir vāji saskatāmas, tāpēc zvaigznājs ir grūti novērojams ar neapbruņotu aci. Vizualitātes ziņā tas ir mazizteiksmīgs, tomēr ieņem noteiktu un stabilu vietu mūsdienu debess kartēšanas sistēmā. Zvaigznājs nepieder pie antīkajiem, no sengrieķu un romiešu tradīcijām mantotajiem zvaigznājiem. To 18. gadsimtā ieviesa franču astronoms Nikolā Luijs de Lakajs, veicot Dienvidu debess puslodes kartēšanu. Mikroskops ir viens no vairākiem Lakaja izveidotajiem zvaigznājiem, kas simbolizē zinātnes un tehnikas instrumentus, atspoguļojot apgaismības laikmetam raksturīgo interesi par zinātnisko progresu. Šajā gadījumā par prototipu kalpojis optiskais instruments — mikroskops.

Mūsdienu zvaigznāju sistēmā Mikroskops ir viens no 88 oficiāli atzītajiem zvaigznājiem, kurus standartizējusi Starptautiskā Astronomijas savienība. IAU ir noteikusi zvaigznāju oficiālos nosaukumus, ģenitīvus un trīs burtu saīsinājumus, savukārt precīzās robežas 1930. gadā definēja Eižens Delports, nodrošinot, ka katrs debess punkts pieder tieši vienam zvaigznājam. Debesīs Mikroskops atrodas starp tādiem zvaigznājiem kā Strēlnieks, Mežāzis, Dienvidu Zivs, Indiānis un Dzērve. Lai gan Mikroskops nav bagāts ar spilgtiem vai plaši pazīstamiem debess objektiem, tas ir nozīmīga mūsdienu standartizētās debess sadalījuma sistēmas sastāvdaļa un tiek izmantots profesionālajā astronomijā debess koordinātu noteikšanai un astronomisko objektu precīzai lokalizācijai.

## Ārējās saites
Muša (zvaigznājs)

**Muša** ir mazs dienvidu puslodes zvaigznājs, kuru 16. gadsimta beigās aprakstīja divi nīderlandiešu navigatori Pīters Kaizers (*Pieter Dirkszoon Keyser*) un Frederiks de Houtmans (*Frederick de Houtman*).

## Ārējās saites
Oktants (zvaigznājs)

**Oktanta** zvaigznāju izveidoja Nikolā Lakaijs. Zvaigznājā atrodas debesjuma dienvidpols — Oktanta Sigma ir dienvidpolam tuvākā ar neapbruņotu aci redzamā zvaigzne. Atšķirībā no Polārzvaigznes, tās lielums ir tikai 5,5 — tā tik tikko redzama ar neapbruņotu aci, tādēļ par dienvidpola polāro zvaigznāju izmanto Dienvidu Krusta zvaigznāju.

## Ārējās saites
Orions (zvaigznājs)

**Orions** () ir viens no 88 zvaigznājiem debesjumā, atrodas uz debess ekvatora, tāpēc redzams teju vai visā pasaulē, lai gan ne visu cauru gadu. Tas ir viens no visskaidrāk redzamajiem un atpazīstamākajiem zvaigznājiem naksnīgajās debesīs, jo tā izteiktās formas un spožo zvaigžņu dēļ tas ir viegli atrodams pie debesīm un labi redzams pat pilsētās, kur novērojumiem traucē mākslīgais apgaismojums. Oriona zvaigznes var izmantot kā atskaites punktu, meklējot citas zvaigznes un zvaigznājus. Zvaigznājs nosaukts sengrieķu mitoloģijā esošā mednieka Oriona vārdā.

Oriona spožākās zvaigznes ir zilais Rīgels un sarkanā Betelgeize. Kopā ar Bellatriksi un Saifu šīs zvaigznes veido zvaigznāja galveno četrstūri. Četrstūra vidū atrodas Oriona josta, kuru veido Alnitaks, Alnilams un Mintaka. Zvaigznājā atrodas arī citi objekti, it īpaši miglāji, piemēram, Oriona miglājs, Zirga Galvas miglājs un Liesmas miglājs. Oktobra beigās zvaigznājā ir novērojama meteoru plūsma — Orionīdas.

Orions debess sfērā ziemeļos robežojas ar Vedēju un Vērsi, austrumos — ar Vērsi un Eridānu, dienvidos — ar Zaķi, bet rietumos ar Vienradzi un Dvīņiem. Latvijā Oriona zvaigznājs redzams rudenī un ziemā, vislabāk no janvāra līdz martam, dienvidu pusē.

## Oriona zvaigznes
Šajā tabulā ir uzskaitītas 10 spožākās zvaigznes Oriona zvaigznājā pēc redzamā spožuma.

## Oriona josta

Oriona jostu veido trīs zvaigznes — Alnitaks, Alnilams un Mintaka, kuras izkārtojušās uz vienas taisnes Oriona zvaigznāja vidusdaļā. Oriona jostas kreisajā pusē zem Alnitaka atrodas Zirga Galvas miglājs. Zem Oriona jostas atrodas Oriona miglājs (M 42, NGC 1976).

## Orientēšanās debess sfērā
thumbnail|Izmantojot Orionu, var viegli atrast lielās zvaigznes blakus zvaigznājos
Orions ir ļoti noderīgs zvaigznājs, lai orientētos debess sfērā. Izmantojot Oriona jostu ļoti vienkārši var atrast Vērša zvaigznāja spožāko zvaigzni Aldebaranu un Lielā Suņa zvaigznāja spožāko zvaigzni Sīriusu (Sīriuss ir arī visa debesjuma spožākā zvaigzne nakts tumšajās stundās). Aldebrans ir jāmeklē pa iedomātu līniju no Oriona jostas pa labi, bet Sīriuss — pretējā virzienā.

Savukārt no Rīgela velkot iedomātu līniju caur Betelgeizi var viegli atrast Dvīņu zvaigznāja spožākās zvaigznes Kastoru un Polluksu. Un visbeidzot savienojot trešo spožāko Oriona zvaigzni Bellatriksi ar Betelgeizi un turpinot vilkt šo iedomāto līniju var atrast Mazā Suņa zvaigznāja spožāko zvaigzni Procionu. Betelgeize, Sīriuss un Procions veido tā saukto ziemas trijstūri.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Martins Rails

**Sers Martins Rails** (; dzimis , miris ) - britu radioastronoms. 1974. gadā kopā ar Entoniju Hjūišu ieguva Nobela prēmiju fizikā par apertūras sintēzes metodes izstrādi, un tā bija pirmā Nobela prēmija, ko piešķīra par pētījumiem astronomijā.

1939. gadā beidzis Oksfordas Universitāti, pēc tam darbojās Kembridžas Universitātē. Rails bija Mulardas radioastronomijas observatorijas (*Mullard Radio Astronomy Observatory*) dibinātājs. Rails bija viens no redzamākajiem Freda Hoila Visuma līdzvara teorijas oponentiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Martins Rails Nobela prēmijas mājaslapā
Rails

**Rails** var būt:
* Gilberts Rails (*Gilbert Ryle*) — britu filozofs (1900—1976)
* Martins Rails (*Martin Ryle*) — britu astronoms (1918—1984)
* Ruby on Rails — tīmekļa programmatūras ietvars programmēšanas valodai Ruby

## Skatīt arī
* Ryle
Pegazs (zvaigznājs)

**Pegaza** zvaigznājs vārdu guvis no mitoloģiskā spārnotā zirga Pegaza. Pie debesīm viegli atrodams savas formas (kvadrāta) dēļ.
Pegazs ir zvaigznājs ziemeļu debesīs, nosaukts pēc spārnotā zirga Pegasa grieķu mitoloģijā. Tas bija viens no 48 zvaigznājiem ko uzskaitījis 2.-gadsimta astronoms Ptolemajs, un joprojām ir viens no 88 mūsdienu zvaigznājiem.
Pegasa α - Merkabs, β - Šeats, γ -Algenibs.
Lai saskatītu pilnīgu Pegasa kvadrātu, tam pievieno klāt Andromedas zvaigznāja α - Sirrahu.

## Skatīt arī
* 51 Pegasi
* HD 209458

## Ārējās saites
Persejs (zvaigznājs)

**Perseja** zvaigznājs vārdu guvis no sengrieķu varoņa Perseja, kas nogalināja gorgonu Medūzu. Persejā atrodas Piena Ceļš. Tajā arī atrodas pazīstama aptumsuma maiņzvaigzne Algols. Spožākā zvaigzne ir Mirfaks.
Ik gadu ap 12. augustu Perseja zvaigznājā novērojama intensīva un vizuāli iespaidīga meteoru plūsma, kad vienā stundā var saskaitīt vairākus desmitus krītošo zvaigžņu.
Pusceļā starp Perseju η un Kasiopejas δ atrodas skaista dubulta zvaigžņu kopa. Kopumā tajā ietilpst ap 500 jaunajām zvaigznēm. Perseju pie debesīm var redzēt visu gadu.

## Ārējās saites
Svings

**Svings** ir džeza mūzikas virziens, kas pirmo reizi paradījās Ņūorleānā ap 1930. gadu. To izpilda bigbends - sastāvs ar maksimums 20 mūziķiem. Orķestra sastāvā sastopama klarnete, saksofons, trompete, trombons, klavieres, kontrabass, bungas un ģitāra. Mūziķi brīvi improvizē melodiju. Svinga ēras sākumā vairāk uzmanības tika vērsts uz orķestru vadītājiem, aranžētājiem un instrumentu sekcijām, nevis atsevišķiem solo spēlētājiem. Populāri svinga mūziķi bija Glenns Millers, Djūks Elingtons un Benijs Gudmens.
Pūķis (zvaigznājs)

**Pūķa** zvaigznājs () aptver debesjuma ziemeļu puslodes polāro apgabalu. Jau senatnē šajās zvaigznēs tika saskatīts pūķis vai čūska.

## Ārējās saites
Pulkstenis (zvaigznājs)

**Pulkstenis** ir mazs dienvidu puslodes zvaigznājs, kuru izveidoja Nikolā Lakals. Sākumā Lakals zvaigznāju sauca par *pulksteni ar svārstu*, jo zvaigznāju tā nosauca godinot Kristianu Heigensu — pulksteņa ar svārstu izgudrotāju.

## Ārējās saites
Sekstants (zvaigznājs)

**Sekstants** ir neliels, blāvs tuvu debess ekvatoram esošs zvaigznājs. Šo zvaigznāju 17. gadsimtā ieviesa Jans Hevēlijs par godu savam sekstantam, kas 1679. gadā sadega ugunsgrēka laikā Hevēlija observatorijā. Sekstanta zvaigznājā ir 34 ar neapbruņotu aci redzamas zvaigznes, spožākā no tām ir Sekstanta Alfa — tās redzamais spožums ir tikai 4,49. Nevienai no Sekstanta zvaigznēm nav sava vārda.

## Ārējās saites
Skorpions (zvaigznājs)

[thumbnail|250px|Skorpiona zvaigznājs [Johanness Hevēlijs|Johannesa Hevēlija zvaigžņu atlasā]]
**Skorpions** ir viens no 12 zodiaka zvaigznājiem. Skorpionu pie debesīm var redzēt vasaras naktīs, tāpēc šis zvaigznājs ir vasaras zvaigznājs. Skorpions ir salīdzinoši liels zvaigznājs, kas labāk redzams dienvidos. Šajā zvaigznājā atrodas Piena Ceļš un šī iemesla dēļ šajā zvaigznājā ir daudz interesantu objektu. Skorpionu var pazīt pēc tā īpatnējās zvaigžņu konfigurācijas, kas atgādina pūķi ar līku un garu asti dienvidu virzienā. Latvijā aste slēpjas aiz apvāršņa.

Skorpiona spožākā zvaigzne ir Antaress. Tā ir sarkana. Tulkojumā Antaress nozīmē *Marsa sāncense*. Antaress ir dubultzvaigzne. Tās diametrs ir 300 reizes lielāks par Saules diametru, bet temperatūra ir 3300 K. Antaresa pavadonis ir  neliela zaļgana zvaigzne.

## Mīts par zvaigznāja rašanos
Mitoloģijā Skorpionu attēlo kā vēžveidīgu dzīvnieku. Kādreiz tas tik ļoti izbiedējis Apollona zirgus, ka Saules dēls Faetons, kas vadījis pajūgu, izkritis no ratiem. 
Toties cita teika vēsta, ka neviens dzīvnieks nav varējis tikt galā ar pārdrošo mednieku Orionu. Katru, kas mēģinājis to nomaitāt, viņš pieveicis. Tad Skorpions no slēptuves klusām pielīdis Orionam no mugurpuses un iecirtis savu indīgo dzeloni viņa kājā.  Lai izbēgtu no dieva soda, Skorpions aizrāpojis uz pretējo debess pusi. Tur tas spīd vēl šodien.

## Skatīt arī
* Antaress

## Ārējās saites
Ill Niño

**Ill Niño** ir grupa no Ņūdžersijas, ASV, kura tika izveidota 1998. gadā. Grupa pārstāv ņūmetāla mūzikas stilu. No sākuma grupa bija nosaukta dabas parādības El Niño vārdā, bet 2000. gadā nosaukumu nācās mainīt uz Ill Niño, jo grupa ar tādu nosaukumu jau bija.

## Diskogrāfija

* *[[Revolution Revolución]]* (2001)
* *[[Confession]]* (2003)
* *[[One Nation Underground]]* (2005)
* *[[Enigma (albums)|Enigma]]* (2008)
* *[[Dead New World]]* (2010) 
* *[[Epidemia (Ill Niño album)|Epidemia]]* (2012)
* *[[Till Death, La Familia]]* (2014)
* *[[IllMortals]]* (2021)

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Andris Ērglis

**Andris Ērglis** (dzimis  Aizputē) ir latviešu dziedātājs un mūziķis.

## Dzīvesɡājums
Dzimis Aizputē, 15 gadu vecumā pārcēlās uz Liepāju. Mācījās Emiļa Melngaiļa Liepājas Mūzikas koledžā, apgūstot sitamo instrumentu specialitāti. Trīs gadus spēlēja Liepājas Simfoniskajā orķestrī. 2001. gadā kopā ar Jāni Strazdu izveidoja poproka grupu "*[[Berm]]*", kurā darbojās līdz 2006. gadam. Kopā ar grupu *Berm* Andris Ērglis 2003. gadā ieguva 1. vietu festivālā "Liepājas dzintars".

2006. gadā, pēc grupas *Berm* izjukšanas, Andris Ērglis kopā ar Jāni Strazdu, Aivaru Meijeru un Tomasu Kleinu izveidoja grupu "Cacao". 2007. gadā Ērglis kļuva par apvienības "Bonaparti.lv" dalībnieku, kas Eirovīzijas dziesmu konkursā pārstāvēja Latviju ar dziesmu "*Questa Notte*".

2007. gada vasarā viņš ieguva 2. vietu starptautiskajā dziesmu konkursā "Jaunais Vilnis" un izdeva grupas albumu "Ripoja akmens", kura tituldziesma "Ripoja akmens" uzvarēja 2007. gada Muzikālajā bankā un Latvijas Muzikālajā līgā, sasniedza 1. vietu Latvijas Mūzikas Spicē, kā arī ieguva Gada balvu kā 2007. gada lielākais radio hits.

2007. gada nogalē Andris Ērglis kļuva par LNT šova "Divas zvaigznes" 2. vietas ieguvēju. 2008. gada sākumā ar dziesmu "*Broken Lullaby*" Ērglis ieguva 3. vietu Latvijas Eirovīzijas nacionālajā atlasē. Martā klajā nāca Andra Ērgļa pirmais solo albums "Sirdspuksti", kam 12. aprīlī sekoja viņa pirmais solo lielkoncerts. Albums mazāk nekā divu mēnešu laikā ar 10 000 pārdotām kopijām sasniedza Platīna statusu. Albuma pirmais singls "Pa paralēli", ko Ērglis izpilda duetā ar dziedātāju Kristīnu Zaharovu, maijā sasniedza 1. vietu Latvijas Mūzikas Spicē.

## Privātā dzīve
Andra Ērgļa tēvs - Aivars Ērglis (mūziķis, bundzinieks)

Andris Ērglis ir precējies ar sievu Kristīni, ir 3 bērni

## Diskogrāfija
* *[[Sirdspuksti (albums)|Sirdspuksti]]* (2008)

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* ''Draugiem.lv'' mūzikas profils
Sirdspuksti (albums)

**"Sirdspuksti"** ir latviešu dziedātāja Andra Ērgļa 2008. gada martā iznākušais debijas solo albums. Albumā ir iekļautas 12 dziesmas, no kurām 2 ir angļu valodā, bet pārējās - latviešu valodā. Dziesmas speciāli šim albumam ir rakstījuši Jānis Strazds, Guntars Račs un Raimonds Pauls. Albuma ierakstā ir piedalījušās arī dziedātājas Kristīne Zadovska un Kristīna Zaharova. Ar dziesmu "Broken Lullaby" Andris Ērglis 2008. gada Latvijas nacionālajā Eirovīzijas atlasē ieguva 3. vietu. Albumā ir iekļauta arī viena kaverversija, tā ir īru/norvēģu dueta "Secret Garden" sākotnēji izpildītā "You Raise Me Up", ar šo dziesmu Andris Ērglis guva labus panākumus 2007. gada dziesmu konkursā "Jaunais vilnis". Albumu noslēdz Andra Ērgļa grupas "Cacao" 2007. gadā populārās dziesmas "Ripoja akmens" N'Works veiktais remikss.

Par pirmo albuma radio singlu kļuva dziesma "Pa paralēli", ko Andris Ērglis izpilda duetā ar Kristīnu Zaharovu. Dziesma 2008. gada maijā sasniedza 1. vietu Latvijas Mūzikas Spicē.

Albums "Sirdspuksti" mazāk nekā divu mēnešu laikā sasniedza Platīna statusu, ko piešķir par 10 000 pārdotām kopijām.

## Dziesmu saraksts
Visu dziesmu autori ir Jānis Strazds (mūzika) un Guntars Račs (teksts), izņemot kur atzīmēts.

# "Es būšu" (J.Strazds / I.Miezīte) - 2:58
# "Te, kur nenāk neviens" (J.Strazds / G.Račs)- 3:21
# "Broken Lullaby" (J.Strazds / G.Račs)- 3:05
# "Pa paralēli" (J.Strazds / G.Račs) (piedaloties Kristīnai Zaharovai) - 3:52
# "Sirdspuksti" (J.Strazds / G.Račs)- 4:15
# "Dziesmiņa par piedošanu" (R.Pauls / G.Račs) - 5:02
# "Var jau būt" (J.Strazds) - 3:56
# "Skumjā dziesma" (A.Ērglis / J.Strazds) - 3:38
# "Melns ir balts" (J.Strazds / G.Račs)- 2:58
# "You Raise Me Up" (R.Luvlands / B.Greiems) - 3:09
# "Kā?" (J.Strazds / G.Račs),(piedaloties Kristīnei Zadovskai) - 4:09
# "Ripoja akmens" (J.Strazds / G.Račs) (N'Works Extended Remix) - 7:56

## Izpildītāji
* Andris Ērglis – balss

* Jānis Strazds – taustiņinstrumenti
* Māris Kupčs – ģitāra
* Aivars Meijers – basģitāra
* Normunds Piesis - trompete
* Baiba Lasmane – vijole
* Ginta Alžāne – vijole
* Tatjana Borovika – alts
* Dina Puķīte – čells
* Kristīna Zaharova – balss (4.)
* Kristīne Zadovska – balss (11.)
* Bekija Raša – fona balss
* Anna Bailunda – fona balss

## Atsauces
Cacao

**"Cacao"** jeb **"Andris Ērglis & Cacao"** bija latviešu mūzikas grupa no Liepājas.

## Vēsture
Grupa "Cacao" tika izveidota 2006. gada pavasarī, kad to dibināja bijušais rokgrupu "Līvi" un "Fomins & Kleins" ģitārists Tomass Kleins, izjukušās grupas "Berm" dalībnieki vokālists/bundzinieks Andris Ērglis un taustiņinstrumentālists Jānis Strazds, kā arī basģitārists Aivars Meijers. 2006. gada rudenī Latvijas radio stacijās nonāca "Cacao" debijas singls "Pazaudēto cerību lauks", tam sekoja arī "Reiz Ziemassvētkos", "Melnais vīrs" un "Rožu nams". Dziesmām "Reiz Ziemassvētkos" un "Melnais vīrs" tika uzņemti arī videoklipi. Dziesmas gan neguva īpaši lielus panākumus.

Grupa "Cacao" strauji kļuva populārāka pēc tās solista Andra Ērgļa panākumiem 2007. gada starptautiskajā dziesmu konkursā "Jaunais vilnis". Ērglis tajā izpildīja arī dziesmu "Ripoja akmens", kas 2007. gada otrajā pusē kļuva par grupas "Cacao" lielāko hitu. 2007. gada septembrī grupa izdeva savu debijas un pagaidām vienīgo albumu "Ripoja akmens", kas kļuva par vienu no gada pārdotākajiem albumiem Latvijā. Dziesma "Ripoja akmens" tika atzīta par 2007. gada populārāko Muzikālajā bankā un Latvijas Muzikālajā līgā. Tā kā Andris Ērglis bija gada laikā kļuvis par grupas atpazīstamāko mūziķi, dažkārt grupa sāka izmantot nosaukumu "Andris Ērglis & Cacao".

2007. gada nogalē Andris Ērglis uzsāka solo karjeru, tādēļ grupas "Cacao" darbība apstājās.  savstarpēju nesaskaņu dēļ tika paziņots par grupas izjukšanu. Todien Tomass Kleins iesaistījās kautiņā ar citiem grupas dalībniekiem.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* "Ripoja akmens" (2007)

### Singli

## Dalībnieki
* Andris Ērglis - balss, bungas
* Tomass Kleins - ģitāra
* Jānis Strazds - taustiņinstrumenti
* Aivars Meijers - basģitāra

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''draugiem.lv'' mūzikas profils
Ido

**Ido** (*ido*) ir mākslīga valoda, kas sākusi veidoties 1907. gadā un kuras pamatā ir esperanto, kas arī ir mākslīga valoda. Ido ir otrā vai trešā (konkurējot ar interlingvu) populārākā mākslīgā valoda pēc esperanto.

Ido pamatā lielā mērā ir romāņu valodas un šo valodu nezinātājs ido var noturēt par spāņu vai itāļu valodu. Valoda ir populāra lielākoties Eiropā.

## Skatīt arī
* Esperanto
* Interlingva
* Volapiks

## Ārējās saites

* Starptautiska Valoda Ido (pdf)
Regina Baltica

***Regina Baltica*** (no itāļu valodas — 'Baltijas karaliene'; agrākie nosaukumi ***Viking Song***, ***Braemar***, ***Anna Karenina***) ir kruīza prāmis. Uzbūvēts 1980. gadā *[[Wärtsilä]]* piederošajā Perno kuģu būvētavā Turku. Kopš 2006. gada pierakstīts Rīgas ostā.

2006. gada 22. februārī Rīgas Brīvostas pārvalde parakstīja līgumu uz 5 gadiem ar Igaunijas kuģniecības sabiedrību *[[Tallink]]* par regulāru prāmju kustību starp Rīgu un Stokholmu. Aprīlī *Regina Baltica* nomainīja nepilnu mēnesi kursējušo prāmi *[[Regina della Pace|Fantaasia]]*. Agrāk šajā līnijā kursēja *[[Rīgas Jūras Līnija]]* prāmis *[[Baltic Kristina]]*. Augustā *Regina Baltica* reģistrēts Rīgas ostā. *Regina Baltica* pirmajā gadā pārvadāja aptuveni 170 000 pasažieru.

Lai arī *Regina Baltica* bija lielākais pasažieru kuģis, kāds ir kursējis līnijā Rīga—Stokholma, 2007. gada otrajā pusē šajā līnijā prāmja noslogojums bija tuvs simts procentiem, tādēļ *Tallink* šajā līnijā 2008. gada 7. janvārī nolēma palaist otru prāmi *[[Vana Tallinn]]*.
left|thumb|200px|''Regina Baltica'' Rīgā 2008. gada jūnijā

2009. gada aprīlī līnijā Rīga—Stokholma prāmi *Regina Baltica* nomainīja kuģis *[[Romantika (prāmis)|Romantika]]*. *Regina Baltica* turpmāk veica čarterreisus Vidusjūrā, bet septembrī atgriezās Rīgā. 2010. un 2011. gadā kuģis atkal tika iznomāts. Kopš 2012. gada tas kalpoja kā peldošā viesnīca. 2015. gadā *Tallink* prāmi pārdeva.

## Prāmja specifika
Prāmja konstrukcijā ir izveidotas vairākas atveres. Kuģa aizmugurē tādas ir divas, bet priekšpusē viena, kas paredzētas kravas un vieglām automašīnām. Tas padara ļoti ērtu uzbraukšanu un nobraukšanu no prāmja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rīga atjauno satiksmi ar Stokholmu
* Company website for ''Regina Baltica''
Bezsvara stāvoklis

**Bezsvara stāvoklis** ir stāvoklis, kurā ķermenim nav svara, t.&nbsp;i. spēks, ar kuru atbalsts iedarbojas uz ķermeni, ir nulle. Šāds stāvoklis rodas, ja ķermenis atrodas brīvā kritienā vai arī ķermeņa atbalsta paātrinājums ir vienāds ar brīvās krišanas paātrinājumu. Bezsvara stāvoklī atrodas jebkurš orbītā esošs kosmiskais aparāts ar izslēgtiem dzinējiem.

Reizēm svara izzušanu jauc ar gravitācijas izzušanu; ir pat jēdzieni "nulles gravitācija" un "mikrogravitācija", kas no zinātniskā viedokļa ir aplami. Piemēram, var apskatīt Starptautisko kosmosa staciju (SKS), kuras orbītas augstums ir aptuveni 350 km. Šajā attālumā brīvās krišanas paātrinājums ir 8,8 m/s², kas ir tikai par 10% mazāks nekā pie Zemes virsmas. SKS bezsvara stāvokli veido stacijas kustība orbītā ar pirmo kosmisko ātrumu.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
Alberts Jērums

**Alberts Jērums** (1919-1978) bija latviešu mūziķis: komponists, diriģents, ērģelnieks; kā pianists pavadījis daudzus trimdas latviešu māksliniekus.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1919. gada 1. janvārī Karulā (tagad Valgas apriņķī, Igaunijā). 1937. gadā iestājās Latvijas Konservatorijas kompozīcijas teorijas klasē, bija profesora Jāzepa Vītola audzēknis.
Otrā pasaules kara laikā strādāja kā mūzikas kritiķis laikrakstā "Tēvija" un par skolotāju Rīgas valsts mūzikas skolā. Sacerēja klavieru sonāti, kantāti "Debesu kalējs", stīgu kvartetu un divdaļīgu "Andante" lielam orķestrim.

Totālās mobilizācijas laikā viņu iesauca Latviešu leģionā, kara gaitas beidza Vācijā. Dzīvoja Detmoldā, kur gādāja par profesoru J. Vītolu, strādāja par skolotāju *Baltic DP Music College*, turpināja komponēt. 1947. gadā viņš pārcēlās uz dzīvi Anglijā, kur vadīja latviešu korus, rīkoja trimdas Dziesmu dienas Anglijā 1949. gadā, pēc tam arī Eiropā 1964. gadā un, īsi pirms nāves, arī 1. Vispasaules Dziesmu Svētkus Visbijā 1979. gadā. Trīs reizes bija Kanādas latviešu dziesmu svētku virsdiriģents.

Miris 1978. gada 6. janvārī Londonā, Apvienotā Karalistē.

## Atsauces
2Pac - The Prophet Returns

***2Pac - The Prophet Returns*** ir amerikāņu repera* [[2Pac]]' labāko hītu  [[2008. gads|2008]]. gada apkopojums. Disku producējuši *Deatn Row Records* un *Koch''.

## Dziesmu saraksts
# Thug Passion (2pac & Jewell/Outlawz/Storm)
# Can't C Me (2Pac)
# Holla At Me (2Pac)
# Hit 'Em Up (Makaveli & Outlawz)
# Ambitionz Az A Ridah (2Pac)
# No More Pain (2Pac)
# Picture Me Rollin' (2Pac & Danny Boy/Big Syke/CPO)
# Hold Ya Head (2Pac & Tyrone Wrice)
# I Ain't Mad At Cha (2Pac & Danny Boy)
# Hail Mary (Makaveli)
# Made Niggaz (2Pac & Outlawz)
# Keep Ya Head Up (2Pac)
# How Do You Want It (2Pac & KC/Jo Jo)
# Me Against The World (2Pac)
# All About U (2pac & Snoop Dogg/Nate Dogg/Fatal/Yaki Kadafi)
Serova

**Serova** () ir pilsēta Krievijas Federācijā, Sverdlovskas apgabalā. 

Serova ir liels rūpniecisks, kultūras un transporta mezgls Sverdlovskas apgabalā. Pilsēta atrodas Sverdlovskas apgabala ziemeļos, Urāla kalnu grēdas austrumu nogāzē, uz robežas starp Vidējiem un Ziemeļu Urāliem. Pilsētai cauri tek Kakvas upe — Sosvas upes labā krasta pieteka (Obas baseins). Attālums līdz apgabala centram Jekaterinburgai: pa dzelzceļu — 388 km, pa automaģistrālēm — 344 km.

Iedzīvotāju skaits ir 98,5 tūkstoši cilvēku (pēc 2007. gada datiem).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Serov
Rektascensija

right
**Rektascensija** ( — 'taisns' un *ascensio* — 'uzlēkšana, uzkāpšana') ir viena no sfēriskajām koordinātām astronomiskajā ekvatoriālajā koordinātu sistēmā. Rektascensiju apzīmē ar grieķu burtu **α**
. Rektascensijas vērtība tiek skaitīta pretpulksteniski pa debess ekvatoru, kā atskaites punktu ņemot pavasara punktu un skaitot līdz vietai, kur debess ekvatoru krusto attiecīgā spīdekļa vai cita astronomiska objekta deklinācijas riņķis. Parasti rektascensiju izsaka stundās, minūtēs un sekundēs, sadalot debess ekvatoru 24 stundās. To var izteikt arī leņķa grādos. Vienai rektascensijas stundai atbilst 15 leņķa grādi, vienai rektascensijas minūtei — 15 leņķa minūtes, bet vienai rektascensijas sekundei — 15 leņķa sekundes.

## Skatīt arī
* Deklinācija (astronomijā)
* Debess ekvators

## Atsauces
Palapsenes

**Palapsenes** jeb **podnieklapsenes**, arī **vientuļās lapsenes** (*Eumeninae*) ir lapseņu dzimtas (*Vespidae*) apakšdzimta. Vēl nesenā pagātnē tās tika izdalītas pastāvīgā dzimtā *Eumenidae*. Palapsenes ir vientuļnieces, kas nedzīvo kopā ar savas sugas īpatņiem.

Palapseņu apakšdzimta ir lielākā lapseņu dzimtā, tai ir vairāk kā 200 ģintis un neskaitāmas sugas.

## Izskats un īpašības
thumb|left|180px|Palapsenes ligzda
Lielākā daļa palapseņu ir melnas vai brūnas ar koši dzeltenām, baltām, oranžām vai sarkanām šķērssvītrām. Tropu palapsenām tumšajam fonam var būt koši zils vai zaļš, metālisks spīdums. Palapsenes var labi atšķirt no citām lapsenēm, jo tām ir garš un ļoti tievs viduklis.

Lai arī visas palapsenes barojas ar ziedu nektāru, tās ir plēsoņas, jo, lai pabarotu savus kāpurus, tās medī citus kukaiņus vai to kāpurus. Palapsenes ļoti reti iedzeļ cilvēkam, bet, ja iedzeļ, tad koduma vietā veidojas uzpampums tāpat kā no bites dzēliena.

## Reprodukcija
Palapsenes ligzdu veidošanā ir ļoti atšķirīgas. Ir sugas, kas lieto jau esošas spraugas, piemēram, vaboļu izgrauztus tuneļus koka mizā vai caurumus, ko kokā ir atstājusi kāda nagla vai skrūve. Dažas šīs dzimtas sugas būvē ligzdu pašas, tas var būt tunelis zem zemes vai no mālu daļiņām uzbūvēta neliela ligzda virszemē, kas atrodama uz augiem, akmeņiem vai mūra. Virszemes ligzda atgādina māla podu. Ligzdā var būt tikai viena šūna vai vairākas šūnas. Visbiežāk ligzdas būvēšanai tiek lietoti mālaini dubļi, kas sajaukti ar ūdeni vai arī tiek sakošļātas augu lapas.

Latvijā plaši izplatītā *Eumenes pedunculatus* ligzda ir rieksta lielumā. Kāpuru barībai mātīte sagādā tauriņu, zāģlapseņu vai vaboļu kāpurus, kurus ar dzeloņa dūrienu paralizē. Kāpurs tiek ievietots ligzdas šūnā, kurā pirms tam ir iedēta viena ola. Ir sugas, kas olu izdēj pēdējo, tad tā ir piestiprināta pie aizvākotās šūnas vāka. Ola atrodas piestiprināta pie šūnas augšējās sienas, jo, kad palapsenes kāpurs izšķiļas no olas, tas krīt lejup uz mātes atstātās barības. Kāpurs iekūņojas pēc dažām nedēļām. Dažādām sugām attīstības laiks no olas līdz pieaugušai palapsenei ir atšķirīgs. Tas var būt gan dažas nedēļas, gan gads.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eumenes spp., potter wasps of Florida 
* Identification Atlas of the Vespidae (Hymenoptera, Aculeata) of the northeastern Nearctic region 
* https://web.archive.org/web/20090806013853/http://www.biology.ualberta.ca/bsc/ejournal/bmc_05/key_eumeninae.html
Deklinācija (astronomija)

right
**Deklinācija** ( — novirzīšanās) ir viena no sfēriskajām koordinātām astronomiskajā ekvatoriālajā koordinātu sistēmā. Deklināciju apzīmē ar grieķu burtu **δ**.
 Deklināciju skaita no debess ekvatora attiecīgā debess pola virzienā līdz spīdeklim. Šādu debess sfēras lielo riņķi, kas iet caur astronomisko objektu un abiem debess poliem, sauc par **deklināciju riņķi**. Deklināciju izsaka leņķa grādos, tādējādi deklinācija var būt robežās no −90° līdz +90°.

Astronomiskam objektam, kas atrodas uz debess ekvatora, deklinācija ir 0°, ziemeļpolā +90°, dienvidpolā −90°.

## Skatīt arī
* Rektascensija
* Debess ekvators

## Atsauces
Deklinācija

**Deklinācija** ( — novirzīšanās) var būt:
* deklinācija (astronomija) — astronomiskā ekvatoriālā koordināta;
* deklinācija (valodniecība) — lietvārdu iedalījums pēc locīšanas veida.

## Skatīt arī
* Magnētiskā deklinācija
Mesjē katalogs

**Mesjē katalogs** ir franču astronoma Šarla Mesjē sastādīts 110 astronomisku objektu saraksts. Pirmo reizi izdots 1771. gadā, ietverot 45 objektus. Mesjē bija "komētu mednieks" un tādēļ, lai netērētu laiku uz objektiem, kas izskatījās kā komētas, bet patiesībā tādas nebija, kopā ar savu asistentu Pjēru Mešānu izveidoja objektu katalogu. Pirmajā publicētajā katalogā bija 45 objekti, pēdējā - 103. Vēlāk katalogu papildināja citi astronomi - pēdējais,110. objekts tika pievienots 1967. gadā.
Mesjē katalogā nokļuva visdažādākie astronomiskie objekti — galaktikas, lodveida kopas, planetārie miglāji, izkliedētās zvaigžņu kopas. Daudziem no šiem objektiem Mesjē kataloga numurs tiek izmantots kā pamatnosaukums arī mūsdienās.
Tā kā Mesjē dzīvoja Francijā, katalogā iekļauti tikai tie objekti, kas atrodas uz ziemeļiem no 35° dienvidu platuma. Tādi ievērojami objekti kā Magelāna mākoņi Mesjē katalogā nav iekļauti.
Mesjē kataloga objekti ir salīdzinoši viegli novērojami ar binokli vai mazu teleskopu — pavasaros amatieru vidū ir populāri "Mesjē maratoni", kad vienas nakts laikā ir iespējams novērot visus kataloga objektus.

thumb|center|800px|Mesjē objekti zvaigžņu kartē

## Mesjē objektu saraksts
Krāsu kodi:

## Atsauces
Abatija

thumb|300px|Viena no Francijas abatijām.
**Abatija** (, no  — 'tēvs') ir mūku ordenim piederošs katoļu klosteris, ko vada abats (vīriešu klosteris) vai abate (sieviešu klosteris) un kas pakļaujas bīskapam, retāk tieši Romas pāvestam. Atsevišķas abatijas, kas nav pakļautas vietējam bīskapam, kopā ar savu teritoriju un garīdzniekiem veido atsevišķās () vai teritoriālās abatijas (). 
Cilvēkus, kuri uzturas šajos klosteros sauc par mūkiem vai mūķenēm.
Par abatiju sauc arī celtni, kas kādreiz bijusi klostera baznīca (piemēram, Vestminsteras abatija Londonā).

## Vēsture
Pirmā katoļu abatija ir Benediktiešu ordenis, kas tika izveidota 6. gadsimtā, Itālijas pilsētā Montekazino.

Lielākie un bagātākie klosteri feodālajā Rietumeiropā bieži izmantoja savu lielo ietekmi un autoritāti sabiedrībā, tiem bija nozīmīga ekonomiskā loma un tie zīmīgi iespaidoja reliģiozo un laicīgo politiku. Abatijas bija galvenās Rietumeiropas kultūras glabātuves, kur tika saglabāti un pārrakstīti senie raksti, pierakstītas hronikas un norisinājās apmācības. Abatijas iespaidoja Eiropas arhitektūras attīstību: pirmie romānikas paraugi parādījās Klūnijas abatijā, bet gotikas — Sendenijas abatijā.

16.—17. gadsimtā abatijas pamazām sāka zaudēt ietekmi uz Eiropas valstu sabiedrisko dzīvi. Daudzas abatijas tika likvidētas, bet dažas turpina pastāvēšanu līdz mūsdienām.

Katoļu "Kanonisko likumu kodekss" (1983) pielīdzināja abatijas pie klosteriem.

## Skatīt arī
* Klosteris
* Abats

## Ārējās saites
Klosteris

[thumb|300px|[Benediktiešu ordenis|Benediktiešu ordeņa klosteris Montekasīno, Itālijā ]]
**Klosteris** ir mūku vai mūķeņu kopienas ēkas komplekss, kuriem ir vienoti statūti. Kristiešu klosteri vada abats. Klostera kompleksā ietilpst gan saimniecības, gan dzīvojamās, gan pašas Dieva lūgšanas vietas. Bieži vien klosteros dzīvo reliģiski pārliecināti cilvēki, kuri vēlas norobežoties no pārējās pasaules un veltīt sevi Dievam.

## Skatīt arī
* Abatija — katoļu vai sieviešu klosteris

## Ārējās saites

* Orthodox Monasteries and Monasticism
Ripoja akmens

**"Ripoja akmens"** ir 2007. gada septembrī iznākušais latviešu grupas "Cacao" (albumā minēta kā "Andris Ērglis & Cacao") debijas albums. Albumā ir iekļautas 12 dziesmas latviešu valodā, mūziku dziesmām ir komponējuši Tomass Kleins un Jānis Strazds, bet visu dziesmu tekstu autors ir Guntars Račs. Albumu ierakstīja un miksēja Gints Sola.

Pirms albuma radio stacijās bija nonākuši "Cacao" singli "Pazaudēto cerību lauks", "Reiz Ziemassvētkos", "Melnais vīrs", "Rožu nams" un "Ripoja akmens", kas visi ir iekļauti šajā albumā. Vispazīstamākā albuma dziesma ir tituldziesma "Ripoja akmens" (J.Strazds/G.Račs), kura Latvijas Mūzikas Spicē 1. vietu saglabāja vairākus mēnešus, un ar kuru grupa uzvarēja Muzikālajā bankā un Latvijas Muzikālajā līgā, un par kuru tās autori saņēma AKKA/LAA Autortiesību bezgalības balvu kā par visvairāk atskaņoto dziesmu Latvijā 2008. gadā.

Albums tika nominēts Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvai kā labākais popmūzikas albums, bet tituldziesma - kā labākā popmūzikas dziesma. Abās šajās nominācijās "Cacao" neuzvarēja, taču ieguva balvu par dziesmu "Ripoja akmens" kā gada lielāko radio hitu.

## Dziesmu saraksts

# "Ripoja akmens" (J.Strazds / G.Račs) - 3:35
# "Rožu nams" (T.Kleins/G.Račs) - 3:51
# "Rīts labi nāk" (T.Kleins/G.Račs) - 2:49
# "Diena, kad nepienāca rīts" (T.Kleins/G.Račs)- 3:23
# "Pazaudēto cerību lauks" (T.Kleins/G.Račs) - 4:05
# "Nepareizs" (T.Kleins/G.Račs)- 4:22
# "Varavīksne" (J.Strazds / G.Račs) - 2:41
# "Saule riet" (T.Kleins/G.Račs)- 4:11
# "Melnais vīrs" (T.Kleins/G.Račs)- 3:15
# "Ja es būtu" (T.Kleins/G.Račs) - 3:30
# "Vairāk nekā nav" (T.Kleins/G.Račs)- 4:52
# "Reiz Ziemassvētkos" (T.Kleins/G.Račs)- 3:16

## Izpildītāji
* Andris Ērglis - balss, bungas
* Tomass Kleins - ģitāra
* Jānis Strazds - taustiņinstrumenti
* Aivars Meijers - basģitāra

* Raimonds Macats - mutes harmonikas
* Ivars Bajaruns - saksofons

## Atsauces
Xbox 360

***Xbox 360*** ir otrā *[[Microsoft]]* izstrādātā spēļu konsole. Iebūvētais *[[Xbox Live]]* pakalpojums ļauj spēlētājam spēlēt spēles daudzspēlētāju režīmā un ielādēt video, bildes, spēles un citas lietas. *Xbox 360* ir pēctecis konsolei *[[Xbox]]* un šobrīd(kad?) konsole sacenšas ar *[[Sony]]* *[[PlayStation 3]]* un *[[Nintendo]]* *[[Wii]]*. Konsole ir daļa no septītās konsoļu paaudzes. Oficiāli par *Xbox 360* izdošanu paziņoja  MTV ēterā. Pārdotākā *Xbox 360* spēle ir *[[Kinect Adventures]]*, kura ir pārdota 24 miljonos eksemplāru. Tā tika izdota . *Xbox 360* pašlaik ir pieejamas divās versijas — *Arcade* un *Elite*, katram konsoles tipam nāk klāt arī savi aksesuāri. Modelis *Pro* tika izņemts no veikaliem 2009. gada 28.augustā, bet tas vēl joprojām tiks pārdots līdz beigsies modeļa rezerves. Visretākais Xbox 360 Speciālais izlaidums ir Final Fantasy XIII Versija.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Microsoft Xbox 360 atbalsts 
* Xbox izstrādātāju komandas blogs
Ryle

**Ryle** (Rails) var būt:

* Gilberts Rails (*Gilbert Ryle*), britu filozofs (1900. — 1976.)
* Martins Rails (*Martin Ryle*), britu astronoms (1918. — 1984.)

## Skatīt arī
* Rails
Adriatica Queen

***Adriatica Queen*** (agrākie nosaukumi ***Dana Regina***, ***Nord Estonia***, ***Thor Heyerdahl***, ***Vana Tallinn***) bija kruīzu prāmis. 

Prāmis būvēts 1974. gadā kā kompānijas DFDS kuģis ar nosaukumu *Dana Regina*. 1990. gadā šis prāmis nonāca *[[Estline]]* īpašumā un tika pārdēvēts par *Nord Estonia*. No 1990. līdz 1993. gadam tas kursēja maršrutā Stokholma-Tallina.

1993. gadā prāmis nonāca *[[Larvik Line]]* īpašumā un mainīja nosaukumu uz *Thor Heyerdahl*. 

250px|left|thumb|''Vana Tallinn''
1994. gadā prāmis nonāca *[[Tallink]]* īpašumā, un to nosauca par *Vana Tallinn*. 
2008. gada augustā līnijā Rīga-Stokholma *Vana Tallinn* tika aizstāts ar kuģi *[[Silja Festival]]* un kursēja paralēli prāmim *[[Regina Baltica]]*.

2011. gada jūnijā kuģis tika iznomāts un vēlāk pārdots kuģniecībai *Allferries*. Tas kuģoja Adrijas jūrā.

2014. gadā Turcijā kuģis sagriezts metāllūžņos.
   

## Atsauces
Jaunā Turcijas lira

**Jaunā Turcijas lira** (turku: *yeni türk lirası*) ir naudas vienība Turcijā, kā arī Ziemeļkipras Turku Republikā. Viena jaunā Turcijas lira iedalīta simt jaunajos kurušos (turku: *yeni kuruş*). Vietējais naudas apzīmējums ir YTL, bet ISO 4217 kods: TRY.

## Monētas

2005. gadā tika emitētas 1, 5, 10, 25 un 50 jauno kurušu, kā arī 1 liras monētas. Viena kuruša monēta izgatavota no misiņa, 5, 10 un 25 kurušu monētas - no vara un niķeļa sakausējuma, bet 50 kurušu un vienas liras monētas - no diviem metālu sakausējuma diskiem. Uz visām monētām attēlots Turcijas pirmais valsts prezidents Mustafa Kemals Ataturks.

Ar pārsteigumu Eiropas Centrālai bankai, 50 kurušu un vienas liras monētas ir līdzīgas viena eiro un 2 eiro monētām. Līdz ar to šīs monētas var viegli sajaukt, it īpaši, lietojot monētas dažādos automātos. Tā kā 2 eiro vērtība ir gandrīz četras reizes lielāka par vienu liru, Eiropas automātos bija jāveic papildus uzlabojumi monētu atpazīšanai.

## Banknotes
2005. gadā tika emitētas 1, 5, 10, 20, 50 un 100 liru banknotes. 1-20 liru banknotes tika izgatavotas, lai aizstātu vecās turku liras un pēc izskata ir tām līdzīgas, bet 50 un 100 liru banknotes bija pavisam jaunas un tām nav līdzvērtīga nomināla vecajā valūtā. Uz visām banknotēm attēlots Mustafa Kemals Ataturks dažādos dzīves posmos, kā arī dažādas ievērojamas Turcijas celtnes vai vietas. Sākot ar 2009. gada 1. janvāri plānots laist apgrozībā jaunas banknotes un pašreizējās banknotes tiks izņemtas no apgrozības līdz 2009. gada 31. decembrim (ar tām varēs norēķināties līdz 2019. gada 31. decembrim). Jaunajās banknotēs plānots atmest vārdu *jaunā* un paturēt tikai *lira*.

## Atsauces

## Saites
* Banknošu un monētu attēli 
* Naudas maiņas kampaņa 
* YTL informatīvā vietne  
* Osmaņu impērijas monētas 
* Turcijas monētas un banknotes 

## Skatīt arī
* Turku lira
Jaroslavs Lopatinskis

**Jaroslavs Lopatinskis** (; dzimis , miris ) bija ukraiņu izcelsmes PSRS matemātiķis. Dzimis Tbilisi, pazīstams ar ieguldījumu diferenciālo vienādojumu teorijas attīstībā.
Abduls Razaks Ahmeds Taha

**Abduls Razaks Ahmeds Taha** (miris 88 gadu vecumā) bija irākiešu šahists un bijušais Irākas Šaha federācijas prezidents. Viņš pārstāvēja Irāku Šaha olimpiādē 1972. gadā Skopjē, 1974. gadā Nicā un 1984. gadā Salonikos.
Kristians Enā

**Kristians Enā** (*Christian Henna*; dzimis , Milūzā, Francijā) ir karjeru beidzis franču futbolists, kurš spēlēja futbola klubā AJ Auxerre. Šobrīd strādā *AJ Auxerre* par jauniešu treneri.
Krucifikss

right|thumb|200px|Krucifikss dzīvojamā telpā
right|thumb|200px|Krucifikss sakrālā telpā
**Krucifikss** (; , , ) ir krustā sistā Kristus tēls kā sakrālās tēlniecības forma kristīgajā pasaulē, Romas Katoļu baznīcas ietekmes sfērā.

Krucifiksu formas var būt visdažādākās, no miniatūrām figūriņā, ko ticīgie karina kaklā vai pie rožukroņa, lielākām dzīvojamās vai sakrālās telpās pie sienas karināmām figūrām, līdz monumentāliem uzstādījumiem brīvā dabā (sastopami Latgalē, Bavārijā, Austrijā, Lietuvā, Polijā, Šveicē u. c). Arī materiāli iespējami visdažādākie, sākot ar metālo, akmeni, betonu un beidzot ar koku vai plastmasu.

Latvijā vienīgais reģions, kur krucifiksi sastopami ārpus baznīcas ēkas vai dzīvojamām telpām, ir Latgale. Latgales ciemu un ceļmalu krucifiksi sastopami lauku ainavā, visbiežāk tālu no lielajiem ceļiem, krūmos ieaugušas, kokā, akmenī vai citā materiālā veidotas nelielas būvformas, ko vietējie iedzīvotāji sauc par *ceļmalas* jeb *sādžas krustiem*. Tie nereti ir diezgan sarežģīti veidojumi, kuros ietilpst arī krustā sistā Kristus tēls.

## Tradīcijas

"Katrā Latgales sādžā bija vismaz viens krucifikss, bet lielākajās pat divi: viens katrā sādžas galā. Tas bija cilvēku vienotājs un kopā saucējs." (L.Latkovskis, Acta Latgalica 2; 1968.) Tā ka Latgalē bija lielas draudzes un baznīcas cita no citas atradās tālu, XIX gs. beigās izveidojās tradīcija, ka katoļu Maija dievkalpojumi tika noturēti apdzīvotās vietās pie sādžas krusta. Tie notika bez mācītāja, pašu dievlūdzēju izvēlētas personas vadībā. Parasti tā bija sieviete, kurai bija organizatora dotības un laba balss. Pārsvarā dziedāja garīgas dziesmas Jaunavas Marijas godināšanai, bet lūgšanas beidza ar dziesmu "Loba nakts".

Sīkāk skatīt rakstu: Latgales ciemu un ceļmalu krucifiksi

## Ārējās saites
* Virtuālā Latgales krucifiksu enciklopēdija
* Archæology of the Cross and Crucifix (angļu val.)
* The Cross and Crucifix in Liturgy (angļu val.)
* Crucifix carving (angļu val.)
Kurušs

[thumb|right|250px|500 kurušu zelta monēta, kas kalta 1336. gadā (pēc [islāma kalendārs|hidžras, 1918. gads Gregora kalendārā) Konstantinopolē (tag. Stambula)]]

**Kurušs** (turku: *Kuruş*, osmaņu turku: غروش *gurûş*) līdz 2005. gadam bija sīknauda (1/100 no zelta Turku liras) Turcijā un, līdz 1922. gadam — Osmaņu impērijā. Sākotnēji kurušs bija liela sudraba monēta, bet vēlāk, zūdot tā vērtībai, tas tika izgatavots no misiņa. Osmaņu impērijā viens kurušs bija 40 paras.

Ilglaicīgas augstās inflācijas dēļ kurušs zaudēja savu vērtību jau 1970. gados un praktiski vairs netika lietots. 2005. gada 1. janvārī, līdz ar naudas reformu tika ieviesti *jaunie kuruši* (turku: *Yeni Kuruş*) un viens jaunais kurušs kļuva par vienu simtdaļu no jaunās Turcijas liras.

## Skatīt arī
* Akče
* Para
* Turku lira
* Jaunā Turcijas lira

## Saites
* http://www.osmanlimedeniyeti.com  Apraksts par osmaņu monētām 
* http://www.osmanliparalari.com Viss par osmaņu monētām
Veiktspēja (datorika)

**Veiktspēja** datorikā sevī iekļauj tādu darbību kopumu, kas ļauj dažādos aspektos mērīt datora efektivitāti patērētā laika un resursu griezumā.

Atkarībā no specifikas, par veiktspējas rādītājiem uzskata:
* Īsu atbildes laiku uzdotā uzdevuma apstrādē
* Augstu procesora caurlaidspēju 
* Zemu datora resursnoslodzi
* Augstu datora vai programmatūras izmantojamības pakāpi.

## Procesoru veiktspēja
### Microsoft Windows
perlbench

### Linux
perlbench

### Mac OS X
Haxial Benchmark
perlbench

## Datu nesēju veiktspēja
### Linux
dbench
iozone3

## Videokartes veiktspēja
### Microsoft Windows
3dMark

### Linux
glxgears
Gtkperf
Unigine Sanctuary

## Tīkla veiktspēja
### Linux
netperf

## Ārējās saites
* Veiktspējas testi Linux sistēmām - distributīviem, aparatūrai un dziņiem
Para (nauda)

[thumb|252px|40 paru (1 kurušs) sudraba monēta, kalta 1336. gadā (pēc [islāma kalendārs|hidžras, 1918. gadā pēc Gregora kalendāra) Konstantinopolē (tag. Stambula).]]

**Para** (turku: *para*, osmaņu turku: پاره) bija naudas vienība Osmaņu impērijā un no 1844. līdz 1855. gadam tika izgatavotas monētas 1, 5, 10, 20 un 40 paru nominālvērtībā. Sākotnēji 1 para bija 3 akčes, bet vēlāk akčes izņēma no apgrozības un 40 paru monēta bija viens kurušs un tā tika izgatavota no sudraba. 1 paras monētas pārtrauca kalt 1859. gadā, bet laikā no 1863. līdz 1879. gadam tika pārtraukta arī citu paru monētu izgatavošana un tika ieviestas 5 un 10 paru papīra naudas zīmes.

1922. un 1923. gadā tika izgatavotas alumīnija un bronzas sakausējuma 100 paru monētas. Pēdējās paru monētas tika izgatavotas 1940. un 1942. gadā un tās bija 10 paru monētas no alumīnija un bronzas sakausējuma.

## Skatīt arī
* Akče
* Kurušs
* Turku lira
* Jaunā Turcijas lira
Akče

**Akče** (turku: *akçe*) bija galvenā naudasvienība Osmaņu impērijā un 1 akče bija 3 paras, jeb 120 kuruši. Vēlāk, kad par galveno naudasvienību tika noteikts kurušs, akčes tika izņemtas no apgrozības, bet 1843. gadā sudraba kurušiem līdztekus sāka kalt zelta liru monētas, ieviešot divmetālu monetāro sistēmu.

1550. gados, kad tika būvēta Suleimana mošeja Konstantinopolē (tag. Stambula), tās celtniecība esot izmaksājusi 59 miljonus akčes un tas esot bijis tikpat, cik 700 tūkstoši zelta dukātu (iespējams, Venēcijas).

## Vēsture
Akče bija viena no ievērojamākām Osmaņu impērijas monētām no valsts pirmsākumiem līdz sultāna Mahmuda II valdīšanas laikam (1808. gada 28. jūlijs — 1839. gada 1. jūlijs). Pirmās akčes monētas sāka kalt bejs Orhans I 1327. gadā Bursā (toreiz galvaspilsēta) un tās bija .900 raudzes monētas, kas svēra aptuveni 1,152 gramus. Laika gaitā akčes monētu karāti bija atšķirīgi un sultāna Mehmeda II valdīšanas laikā (1444. gada 1. decembris — 1446. gada 6. februāris; 1451. gada 18. februāris — 1481. gada 3. maijs) svārstījās no 5,75 līdz 5,25.

Vēlāk akčei bija tikai 4 karāti un sultāna Suleimana I valdīšanas laikā (1520-1566) karātu skaits saruka pakāpeniski: no 3,75, 3,5 un 2,75, līdz pat 2,5. Rezultātā, lai izkaltu 500 akčes bija jāmaksā 100 drahmas.

Akčes sākotnējo raudzi no .900 vēlāk, Bajezida II valdīšanas laikā, samazināja līdz .850 raudzei un pēc tam līdz pat .450 raudzei. Vēlāk ar likumu sultāns Suleimans I noteica, ka par 500 akčēm jāmaksā 100 drahmas, bet vēlāk citi sultāni mainīja likumu un par 100 drahmām varēja izkalt 2000 akčes, kas bija līdzvērtīgas vienam sultani (turku: *Sultanı*, osmaņu 3,45 g zelta monēta, ko arī sauca par *Altın*).

Sākotnēji uz akčēm netika norādīts emisijas gads un, sākot ar sultānu Bejazidu I tajās norādīja hidžras gadu. Uz monētas aversa bija rakstīts ticības apliecinājums (turku: *kelime-i şahedet*, šahāda) un četru islāma kalifu vārdi (Abū Bekrs, Omars Ibn al Hatābs, Osmāns Ibn Afāns un Alī Ibn Abū Tālibs). Uz reversa tika norādīts valdnieka vārds. Pirmo reizi uz monētām tugru sāka lietot Bajezida I dēls emīrs Suleimans (turku: *Emir Süleyman*) un, sākot ar Mehmedu I tika rakstīts pilnais sultāna vārds (turku: *ünvan*, tituls) *Sultan Ibn-i Sultan Mehmed Ibn-i Beyazid Han* (Sultāns Bejazids Hans, Sultāna Dēls Mehmeds Hans), kā arī tika pievienoti dažādi lūgšanu vārdi, piemēram *Halidemulkehu, Hallad Allahe mulkehu* un *azze nasruhu*.

## Atsauces

## Saites
* Kurušs
* Para (nauda)
* Turku lira
* Jaunā Turcijas lira
* Osmaņu monētas
Centrālparks

**Centrālparks** () ir parks, kas atrodas Ņujorkā, Ņujorkas štatā, ASV, un ir viens no lielākajiem un pazīstamākajiem parkiem pasaulē. Parks atrodas Manhatanā starp 110. un 59. ielu, un Piekto un Astoto avēniju, tādējādi, no putna lidojuma skatoties, tas izskatās pēc taisnstūra. Garākās malas garums ir 4 kilometri, savukārt sānu malu garumi ir 800 metri. Centrālparks aizņem 3,2 km² lielu teritoriju.

Parku uztur kārtībā Centrālparka dabas aizsardzības komiteja (), privāta, nekomerciāla organizācija, kura ir noslēgusi līgumu ar Ņujorkas pilsētas Parku un atpūtas vietu departamentu (). Parka gada budžets ir ap 65 miljoniem ASV dolāru.

Pēc 2013. gada datiem parku gada laikā apmeklē aptuveni 40 miljoni cilvēku, tas ir visvairāk apmeklētais parks ASV. 1962. gadā parks iekļauts Nacionālo vēstures pieminekļu sarakstā. Centrālparks ir redzams daudzās filmās un šovos, kas to ir padarījis par slavenāko parku pasaulē. Centrālparka dienvidu daļā atrodas Centrālparka Zooloģiskais dārzs.

## Atsauces
Lauda

**Lauda** var būt:
* Lauda — apdzīvota vieta Sutru pagastā
* Nikijs Lauda — austriešu autosportists
Zaķumuiža

**Zaķumuiža** (arī **Zaķi**) ir ciems Ropažu novada Ropažu pagastā, Lielās Juglas kreisajā krastā. Attālums līdz pagasta centram Ropažiem — 14 km, līdz novada centram Ulbrokai — 15 km, bet līdz Rīgai — 25 km.

Zaķumuižā atrodas Ropažu vidusskolas Zaķumuižas filiāle ar stadionu un 2009. gadā atklāto sporta zāles piebūvi. Zaķumuižā darbojas arī ambulance, bibliotēka, krogs, divas kafejnīcas un divi veikali.

## Vēsture
200px|thumb|left|Valdenrodes (Zaķumuižas) pils 20. gadsimta sākumā
Zaķumuižā () atradās baronam Frīdriham fon Volfam piederošā Zaķumuižas (Valdenrodes) pils. Muižas pils ar tai pieguļošu apbūvi veidota neoklasicisma un jūgendstilā. Zaķumuižas apbūves kompleksu ar neoklasicismam raksturīgu interjeru izveidoja 19. gadsimtā. Muižas kompleksā ietilpa arī apstādījumi un dīķis. Pils ēka nav saglabājusies, jo tā dega Pirmā pasaules kara laikā, bet 2002. gadā ugunsgrēkā ēka nodega pilnībā. Saglabājies vienīgi parks un medību taka, saukta par Barondambi. Zaķumuižas kultūras pieminekļi (bez aizsargājama statusa) ir kalpotāju dzīvojamā ēka (pamatskola), kalpu māja, klēts un stallis.

Latvijas PSR laikā Zaķumuižā darbojās putnkopības saimniecība "Zaķumuiža" (izvietota uz austrumiem no ciema).

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.

## Cilvēki
* Oskars Bārtulis — hokejists (1987)
* Ruslans Sorokins — pludmales volejbols (1980)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zaķumuižas kungu māja
* Lielā Jugla pie Zaķumuižas
* Laikraksta "Apriņķis" reportāža ar fotogrāfijām par Zaķumuižu "Kultūrvēstures šoks Zaķumuižā", reportāža publicēta arī apollo.lv
* "Divreiz lielākā skolā", Laikraksta "Latvijas Avīze" reportāža par paplašināto skolu
Manhatana

**Manhatana** (, ) ir Ņujorkas pilsētas vēsturiskais centrs un viens no pieciem pašreizējiem pilsētas rajoniem. Lielākā daļa no rajona atrodas uz Manhatanas salas, rietumos no tās atrodas Hudzonas upe, austrumos — Īstrivera, bet ziemeļaustrumos — Hārlema. Tilti un tuneļi Manhatanu savieno ar Ņūdžersiju rietumos, Bronksu ziemeļaustrumos un ar Bruklinu un Kvīnsu dienvidaustrumos. Manhatanas administratīvajā teritorijā ietilpst ne tikai pati sala, bet arī dažas apkārtējās mazās saliņas. No tām nozīmīgākā ir Rūzvelta sala. Maza teritorija (Mārblhila) atrodas arī kontinentālajā daļā.

Manhatanas rajons aizņem 87,0 km² lielu platību (pati Manhatanas sala aizņem tikai 51,8&nbsp;km²). Pēc 2018. gada datiem Manhatanā dzīvo 1,63 miljoni iedzīvotāju. Tā Amerikas Savienotajās Valstīs ir visblīvāk apdzīvotā teritorija. Manhatanā atrodas *[[Empire State Building]]*, Brodvejas teātris, Kolumbijas Universitāte, Volstrītas finanšu centrs, Linkolna centrs, Hārlema, Amerikas Dabas vēstures muzejs, *[[Chinatown]]* un Centrālparks. Šeit atrodas arī *[[Madison Square Garden]]*, kur mājas spēles aizvada NBA klubs *[[New York Knicks]]* un NHL klubs *[[New York Rangers]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltic Kristina

***Baltic Kristina*** (iepriekš "**Iļjičs**") ir pasažieru prāmis, kas  sāka kursēt maršrutā Rīga—Stokholma kuģniecības kompānijas "Rīgas Jūras Līnija" uzdevumā.

## Baltic Kristina sākums Rīgā
Pēc kruīza kuģa *[[M/S Russ|Russ]]* darbības apturēšanas līnijā Rīga—Stokholma izveidojās situācija, ka uz Rīgu nebija nodrošināta satiksme, tāpēc ar Rīgas domes atbalstu tika nodibināta kuģniecības kompānija "Rīgas Jūras Līnija", kas iegādājās prāmi *Baltic Kristina* ņemot aizdevumu bankā "Parex".

## ''Baltic Kristina'' darbība Rīgā
Prāmja darbības pirmajā pusgadā tika pārvadāti vairāk nekā 28 000 pasažieri, vairāk nekā 2000 vieglo automašīnu un 1990 kravas vienību. Tika pieņemts lēmums palaist līnijā Rīga—Nineshamna vēl vienu kravas prāmi — *[[M/S gute|Gute]]*, tiešajā konkurencē ar kuģniecības kompāniju *[[Scandlines]]* kurai līnijā Ventspils—Nineshamna kursēja kravas prāmis *[[M/S Fellow|Fellow]]*. Ventspils—Nineshamna maršruts ir turpat vai 2 reizes īsāks un līdz ar to stipri rentablāks, kā rezultātā kompānija "Rīgas Jūras Līnija" sāka ciest zaudējumus. Bankai vairs netika maksāts parāds, kompānijai parādījās nenomaksāti rēķini par degvielu un prāmis tika arestēts. Pēcāk kompānija "Rīgas Jūras Līnija" tika atzīta par bankrotējušu un kuģis *Baltic Kristina* tika pārdota izsolē.

## Specifikācija
*Baltic Kristina* konstrukcijā ir iebūvētas divas atveres vieglo un kravas automašīnu ērtākai uzbraukšanai un nobraukšanai no prāmja. Viena atvere atrodās kuģa priekšgalā un otra kuģa aizmugurējā daļā. Kravas nodalījumā iebūvētā konstrukcija ļauj vieglās automašīnas pārvadāt vienu virs otras, tādā veidā ļaujot iegūt papildus līnijmetrus, kurus var izmantot dažādi, atkarībā no apstākļiem. Vasaras sezonā tos var izmantot pasažieriem un vieglajiem auto, bet ziemas sezonā uz kravas auto.