Bišumuiža

**Bišumuiža** ir Rīgas pilsētas apkaime Pārdaugavā, Zemgales priekšpilsētā. Bišumuižas apkaime atrodas Rīgas dienvidu daļā. Tā robežojas ar Salu (tikai savienojums pa ūdeni), Katlakalna un Ziepniekkalna apkaimēm, kā arī ar Ķekavas novada Ķekavas pagastu apkaimes dienvidu daļā. Bišumuižas apkaimes robežas ir Bišumuižas grāvis, Bauskas iela, pilsētas robeža, Ziepniekkalna iela, Bauskas iela, Doles iela.

Bišumuižas apkaimes kopējā platība ir 2,243&nbsp;km², kas ir apmēram puse no vidējā apkaimes platības rādītāja Rīgā. Apkaimei nav skaidra vietējā centra. Līdz ar Jāņa Čakstes gatves izbūvi ir pieaugusi dzīvojamo māju būvniecība. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 6569 metri.

## Vēsture
thumb|250px|left|Bišumuižas apkaime ar vāciskajiem vietvārdiem Rīgas kartē (1876).
thumb|250px|left|Bišumuižas apkaime ar latviskajiem vietvārdiem 1937. gada Rīgas pilsētas plānā.

Bišumuiža ir vēsturiska Rīgas pilsētas apkaime, kas izveidojās Bišu muižas teritorijā. Ap 1810. gadu par Bišu muižas īpašnieku kļuva tirgotājs Jēkabs Johans Brandenburgs, kurš 1820. gados uzcēla pašreizējo klasicisma stila muižas kungu māju. 1828. gadā muižas zemi iezīmēja Rīgas plānā kā pilsētas daļu.
19. gadsimta vidū muižas teritoriju paplašināja, veco Jēkaba dzirnavu jeb Jēkaba augstienes ēku pārbūvēja par eļļas fabriku, zemesgabalā pie Bauskas ielas uzcēla lenšu fabriku. Visus šos īpašumus kopā sāka dēvēt par Bišumuižu, savukārt agrāk plašāk pielietoto vietvārdu "Katlakalns" attiecināja uz aizvien mazāku teritoriju.

1871. gadā Brandenburga eļļas fabriku nopirka Gumals Gustavs Knops (*Knopp*), kurš tās vietā izveidoja Knopa papīrfabriku. Savukārt Jēkaba augstieni un lenšu fabriku 1874. gadā savā īpašumā ieguva Rīgas tirgotāji Kārlis Matīss Beitīns (*Beythien*) un Johans Jūlijs Šmits (*Schmidt*). Lenšu fabrika un papīrfabrika darbojās līdz Pirmajam pasaules karam.

20. gadsimta sākumā Bišumuižā uzcēla sērkociņu fabriku "Vulkāns". Attīstoties fabrikām, Bišumuižā pieauga iedzīvotāju skaits un aktivizējās sabiedriskā dzīve. 20. gadsimta sākumā muižas īpašnieki bija Hebenštreits un Grass, vēlāk to mantoja Hebenštreita mantinieki, kuru īpašumā muiža formāli bija līdz 20. gadu beigām. Pirmā pasaules kara laikā īpašnieki muižu pameta un ēka uz laiku netika apdzīvota.
Pēc Otrā pasaules kara 1950. gados muižas ēkā iekārtoja rūpnīcas "Rīgas stikls" administratīvās telpas, līdzās esošajās palīgēkās noliktavas.
Līdz 1963. gadam fabrikā ražoja stikla pudelītes parfimērijas izstrādājumiem, bet pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas līdz 1994. gadam darbojās stikla ražotne "Bišumuiža". Tās vadītājs Arvīds Tauriņš privatizēja bijušās muižas ēkas.

Knopa papirfabrika.jpg|Knopa papīrfabrika Bišumuižā (ap 1910. gadu)
Bišumuižas skola pirms 1914.jpg|Bišumuižas skola (pirms 1914)


## Sabiedriskais transports
Bišumuižā var nokļūt ar 10. tramvaju un ar 12. un 23. autobusu. Bišumuižā atrodas arī 10. tramvaja maršruta galapunkts "Bišumuiža".

## Skatīt arī
* Rīga
* Zemgales priekšpilsēta
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Katlakalns (Rīga)

## Piezīmes
* Izmantoti materiāli no Rīgas Domes pilsētas attīstības departamenta mājas lapas.
* Izmantoti materiāli no Rīgas pašvaldības portāla.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rīgas pašvaldības portāls
* Bišumuiža portālā Cita Rīga