open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bretagne Classic

***Bretagne Classic***, pilnajā nosaukumā ***Bretagne Classic Ouest-France***, ir profesionālas šosejas riteņbraukšanas sacensības, kuras kopš 1931. gada notiek katru gadu vasaras beigās lokveida trasē ap Pluē ciematu Bretaņā, Francijā. Tās bija daļa no *[[UCI ProTour]]* kopš tā izveidošanas 2005. gadā, bet 2009. gadā kļuva par vienu no sacensībām, kas veidoja UCI Pasaules rangu un vēlāk *[[UCI World Tour]]* kopvērtējumu.

Sacensības sākotnēji sauca *Grand-Prix de Plouay*, bet vēlā, no 1989. līdz 2015. gadam par *GP Ouest-France*. Kopš 2016. gada tās sauc par *Bretagne Classic Ouest-France*.

Uzvarētāju sarakstā dominē Francijas sportisti, pirmais ārzemnieks, kam izdevās uzvarēt sacensībās, bija Nīderlandes sportists Fritss Pirards 1979. gadā, nākamais bija Šons Kellijs no Īrijas 1984. gadā.

## Uzvarētāji kopš 2014. gada

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Latvijas Universitātes Lielā aula

[thumb|300px|LU koris "[Dziesmuvara" Jaunajā aulā.]]

**Latvijas Universitātes Lielā aula** ir Latvijas Universitātes svinību zāle.

## Vēsture
1929. gadā uzsāka pašreizējās LU galvenās ēkas pārbūvi. Pēc arhitekta Ernesta Štālberga projekta tās iekšējā pagalmā vispirms izbūvēja studentu garderobi, kā arī studentu ēdnīcu un citas palīgtelpas pagrabstāvā. Divus gadus vēlāk apstiprināja projektu virs garderobes izbūvēt jaunu svinību zāli – Lielo aulu.
Lielo aulu (tolaik to dēvēja par Jauno aulu) atklāja un iesvētīja 1935. gada 28. septembrī.

1937. gadā aulā uzbūvēja ērģeles, kas ir trešās lielākās Latvijā. Tās restaurēja 2015. gadā.

## Interjers
Zālei raksturīgi 1930. gadu funkcionālisma stila elementi. Iekštelpa veidota simetriski, gar malām novietojot kolonnas un balkonu, bet telpas galā atrodas ērģeles. Var redzēt antīkās arhitektūras formu paraugus - dažādus ornamentālos motīvus un kapiteļus. Agrāk Lielās aulas centrā esošo apsīdu rotāja tēlnieka Kārļa Zemdegas daudzfigūru kompozīcija *Jaunekļi, kas dodas uz zināšanu avotu*, kurā atklājās antīkajā mākslā un latviešu tautas folkloras tradīcijās balstīti motīvi.

## Pasākumi un tradīcijas
Līdztekus universitātes pasākumiem šeit reizi piecos gados norisinās Dziesmu svētku koru kari un biežāk citi koncerti.
LU Lielajā aulā ir notikušas arī starptautiskas un valstiska līmeņa konferences, kurās ir uzstājušies ārvalstu vadītāji un diplomāti.

## Atsauces
Kapiņi

**Kapiņi** var būt:
* Kapiņi — apdzīvota vieta Aglonas pagastā,
* Kapiņi — apdzīvota vieta Nautrēnu pagastā.
Kolorādo (upe)

**Kolorādo** (, ) ir upe ASV dienvidrietumos un Meksikas ziemeļrietumos. Tā ir 2334 km gara un šķērso septiņus ASV un divus Meksikas štatus. Tā sākas Klinšu kalnos un beidzas Kalifornijas līcī. Kolorādo upes lielākās pietekas pēc garuma ir Grīnrivera, Hila, Sanhuana un Litlkolorādo. Kolorādo upe ir izgrauzusi vienu no dziļākajiem kanjoniem pasaulē — Lielo kanjonu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Colorado River Foundation''
Kapiņi (Nautrēnu pagasts)

**Kapiņi** ir skrajciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagasta ziemeļu daļā. Tajā ir 3 viensētas un 6 iedzīvotāji. Atrodas pagasta ziemeļrietumos  no pagasta centra Rogovkas.

## Atsauces
Kotdora

**Kotdora** (, ) ir Francijas departaments, viens no astoņiem Burgundijas-Franškontē reģiona departamentiem. Kotdoras administratīvais centrs ir Dižona, otra lielākā pilsēta ir Bona. Departaments administratīvi ir sadalīts trijos apgabalos (*arrondissements*):
* Dižonas apgabals (*Arrondissement de Dijon*);
* Bonas apgabals (*Arrondissement de Beaune*);
* Monbāras apgabals (*Arrondissement de Montbard*).

## Ārējās saites
Svikļi (Nautrēnu pagasts)

**Svikļi** ir skrajciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagasta ziemeļu daļā. Atrodas  no pagasta centra Rogovkas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 80 cilvēkiem.
## Attēlu galerija

Attēls:Svikļi.jpg|Svikļu autobusa pietura
Attēls:Svikļi 2.jpg|Bijusī skolas ēka Svikļos


## Atsauces
Kotdarmora

**Kotdarmora** (, ; ) ir Francijas departaments, viens no Bretaņas reģiona departamentiem. Kotdarmoras administratīvais centrs ir Senbrijē, citas lielākās pilsētas ir Lanjona un Plerina. Līdz 1990. gadam devēts par **Kotdinoru** (*Côtes-du-Nord*), nosaukums mainīts, vēsturiski sasaistot ar Senās Romas Armorikas provinci un bretoņu *ar mor* — ‘jūra’. Departaments administratīvi sīkāk dalās četros apgabalos (*arrondissements*):
* Senbrijē apgabals (*Arrondissement de Saint-Brieuc*);
* Dinānas apgabals (*Arrondissement de Dinan*);
* Gengānas apgabals (*Arrondissement de Guingamp*);
* Lanjonas apgabals (*Arrondissement de Lannion*).

## Ārējās saites
Indzagi

**Indzagi** () var būt:
* Filipo Indzagi (*Filippo Inzaghi*; 1973) — itāliešu futbola treneris, bijušais futbolists;
* Simone Indzagi (*Simone Indzagi*; 1976) — itāliešu futbola treneris, bijušais futbolists.
Badmintons 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles vīriešiem

**Vīriešu [[badmintons|badmintona]] vienspēļu turnīrs [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles]]** Londonā norisinājās no 28. jūlija līdz 5. augustam Vemblija arēnā.

Izloze notika 2012. gada 23. jūlijā. 40 sportisti no 34 valstīm piedalījās šajā turnīrā. Ķīnietis Liņs Daņs ieguva zelta medaļu, finālā pieveicot Li Čunveju no Malaizijas.

## Izsētie spēlētāji

#  Li Čunvejs *(Sudraba medaļa)*
#  Liņs Daņs *(Zelta medaļa)*
#  Čens Longs *(Bronzas medaļa)*
#  Čens Jins *(Ceturtdaļfināls)*
#  Pīters Geidss *(Ceturtdaļfināls)*
#  Šo Sasaki *(Ceturtdaļfināls)*
#  Lī Junils *(Ceturtā vieta)*
#  Keniči Tago *(Grupu Turnīrs)*


  Saimons Santoso *(Astotdaļfināls)*
  Njens Tjenmins *(Grupu turnīrs)*
  Taufik Hidajats *(Astotdaļfināls)*
  Jans Jorgensons *(Astotdaļfināls)*
  Šons Van Hū *(Astotdaļfināls)*
  Marks Cvīblers *(Astotdaļfināls)*
  Radžifs Ozifs *(Grupu turnīrs)*
  Vongs Vings Ki *(Astotdaļfināls)*


## Rezultāti

### Grupu Turnīri

#### A grupa

#### B Grupa

#### C Grupa

#### D Grupa

#### E Grupa

#### F Grupa

#### G Grupa

#### H Grupa

#### I Grupa

#### J Grupa

#### K Grupa

#### L Grupa

#### M Grupa

#### N Grupa

#### O Grupa

#### P Grupa

## Fināli

## Atsauces
Smilšakmens

[thumb|250px|Devona smilšakmens nogulumi [Gaujas krastā]]
**Smilšakmens** ir drupiezis, kas ir veidojies, sacementējoties smiltīm. Smilšakmeņus klasificē pēc graudu sastāva — izšķir kvarca, kvarca-laukšpatu, arkozos, polimiktos un tufogēnos smilšakmeņus. Tāpat tos var klasificēt arī pēc graudu lieluma, ģeoloģiskā vecuma, cementa sastāva un derīgā komponenta.

Smilšakmens atsegumi ir vērojami pie ūdens, piemēram, upju krastos. Dažkārt lieli smilšakmens apjomi ir atrodami vietās, kur agrāk ir bijušas nelielas jūras. Tie visbiežāk veidojas tuksnešos un sausās vietās kā Sahāras tuksnesī, Arābijas tuksnesī un Austrālijas tuksnešos. ASV rietumos un Austrālijas centrālajā daļā lielākā daļa smilšakmeņu ir sarkani.

## Atsauces

## Ārējās saites
Huans Monako

**Huans Monako** (; dzimis ) ir argentīniešu tenisists. Profesionāļa karjeru uzsāka 2002. gadā. H. Monako labākais sasniegums ATP tūres vienspēļu rangā ir  sasniegtā 10. vieta, dubultspēlēs — 41. vieta ().

Karjerā H. Monako ir uzvarējis sešos ATP vienspēļu turnīros, bet lielāko panākumu *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* sacensībās viņš guva 2008. gada ASV atklātajā čempionātā, kurā sasniedza pusfinālu dubultspēlēs. Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs (, ).

## Vietas Grand Slam turnīros

|}

## Ārējās saites
Monaco

**Monaco** var būt:
* *[[AS Monaco FC]]* — futbola klubs;
* Huans Monako — argentīniešu tenisists;
* Monako — valsts.
Grand Prix Cycliste de Québec

***Grand Prix Cycliste de Québec*** ir profesionālas viendienas šosejas riteņbraukšanas sacensības, kas notiek Kvebekas pilsētā, Kvebekā, Kanādā. Pirmoreiz tās notika 2010. gada 10. septembrī kā priekšpēdējās sacensības 2010. gada ''UCI ProTour'' kalendārā.

*Grand Prix Cycliste de Québec* kopā ar *[[Grand Prix Cycliste de Montréal]]*, kuras notiek divas dienas vēlāk, ir zināmas arī kā *"Laurentian Classics"* un līdz *[[Tour of California]]* iekļaušanai bija vienīgās *UCI World Tour* sacensības Ziemeļamerikā.

## Uzvarētāji

## Ārējās saites

*
ISO 3166-2:LV

**ISO 3166-2:LV** ir uz Latviju attiecināts starptautisks ISO ģeokodēšanas standarts, daļa no ISO 3166-2 standarta.

Standarts apraksta Latvijas administratīvo iedalījumu veidojošas 7 valstspilsētas un 36 novadus. Standartā ietvertie kodi sastāv no Latvijas ISO 3166-1 divburtu koda **LV** un trīsciparu koda īpašā alfabēta secībā novadiem un trīs burtu koda republikas pilsētām. Alfabētiskajam sarakstam izmantota sekojoša latviešu alfabēta burtu un burtkopu secība: ***a, ā, b, c, č, ch, d, dz, dž, e, ē, f, g, g̀, h, i, ī, ie, j, k, ķ, l, ļ, m, n, ņ, o, ō, p, r, ŗ, s, š, t, u, ū, v, z, ž***.

## Kodi

## Atsauces

## Skatīt arī
* ISO 3166-2
* ISO 3166-1
* Latvijas administratīvais iedalījums
* Administratīvo teritoriju un teritoriālo vienību klasifikators
Tabore

**Tabore** () ir ciems Augšdaugavas novada Tabores pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta rietumdaļā pie autoceļa P66  no novada domes Daugavpilī un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies starp bijušajiem Tabores (*Tabor*) un Liellašu muižu centriem. Izaugusi padomju gados kā ciema padomes un kolhoza «Zarja» (vēlāk — «Avangards») centrs, absorbējot arī kādreizējo ciema centru Liellašus. Taborē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola bijušajā muižas ēkā, feldšeru un vecmāšu punkts, bibliotēka, veikals.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Valduāza

**Valduāza** (, ) ir Francijas departaments, viens no Ildefransas reģiona departamentiem. Tā administratīvais centrs ir Pontuāza.

Valduāzas departamentā ir trīs apgabali (*arrondissements*):
* Pontuāzas apgabals (*Arrondissement de Pontoise*);
* Aržanteijas apgabals (*Arrondissement d'Argenteuil*);
* *[[Arrondissement de Sarcelles]]*.

## Ārējās saites
2012. gada Vuelta a España

**2012. gada ''[[Vuelta a España]]*** sākās  un noslēdzās 9. septembrī. Šī bija 67. reize, kad notika šīs šosejas riteņbraukšanas sacensības. Sacensības sākās [[Pamplona|Pamplonā]] ar komandas braucienu un tradicionāli noslēdzās [[Madride|Madridē]]. 2012. gada sacensībās atkal ir iekļauts *Bola del Mundo* virsotnes finišs. Tajā [[2010. gada Vuelta a España|2010. gadā]] norisinājās aizraujoša cīņa starp uzvarētāju [[Vinčenco Nibali]] un otrās vietas ieguvēju [[Ezekjels Moskera|Ezekjelu Moskeru]].

Pirmoreiz kopš [[1994. gada Vuelta a España|1994]]. gada sacensības notika arī [[Navarra]]s reģionā.

Sacensību kopvērtējumā otro reizi uzvarēja [[Alverto Kontadors]] no **, gūstot pirmo kopvērtējuma uzvaru pēc atgriešanās no diskvalifikācijas par [[dopings|dopinga]] lietošanu. Kontadors, kurš uzvarēja septiņpadsmitajā posmā pēc solo uzbrukuma, uzvarēja ar 1' 16" pārsvaru pār otrās vietas ieguvēju [[Alehandro Valverde|Alehandro Valverdi]] no ** komandas. Divu posmu uzvarētājs Valverde pēdējā posmā nodrošināja arī uzvaru divās apakšklasifikācijās; ieņemot sesto vietu finišā [[Madride|Madridē]], viņš pēc punktiem apsteidza [[Hoakims Rodrigess|Hoakimu Rodrigesu]] (**) šajā klasifikācijā un līdz ar to arī kombinācijas klasifikācijā, kurā ņēma vērā ieņemtās vietas kopvērtējumā, punktu un kalnu klasifikācijā.

Veidojot tīru Spānijas pjedestālu, Rodrigess kopvērtējumā ierindojās trešajā vietā, 21 sekundi aiz Valverdes un 1' 37" aiz Kontadora, lai arī bija sacīkšu līderis 13 dienu garumā no ceturtā līdz sešpadsmitajam posmam. Rodrigess uzvarēja trīs posmos, par viņu vairāk iespēja tikai ** sprinteris [[Džons Degenkolbs]], kurš uzvarēja piecos posmos, kas bija jauns labākais Vācijas sportistu sasniegums *Vuelta*. ** pārstāvis [[Saimons Klārks (riteņbraucējs)|Saimons Klārks]] kļuva par pirmo [[Austrālija]]s riteņbraucēju, kurš uzvarējis kalnu karaļa klasifikācijā kādā no [[Lielās tūres|Lielajām tūrēm]], bet ** ar drošu pārsvaru uzvarēja komandu klasifikācijā.

== Komandas ==
Visas 18 *UCI ProTeam* komandas tika ielūgtas automātiski un tām bija pienākums piedalīties sacensībās. 2012. gada aprīlī tika paziņotas papildus četras *UCI Professional Continental'' komandas.

Pilns komandu saraksts:

## Posmi

## Klasifikāciju līderi

## Rezultāti

### Kopvērtējums

### Punktu klasifikācija

### Kalnu karaļa klasifikācija

### Kombinācijas klasifikācija

### Komandu klasifikācija

## Atsauces
Dita Rietuma

**Dita Rietuma** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu kinokritiķe un Nacionālā kino centra direktore.

## Biogrāfija

### Izglītība
1992. gadā absolvējusi Maskavas Kinematogrāfijas institūtu. 2012. gadā Latvijas Universitātē ieguvusi Mākslas zinātņu doktora grādu. 

### Karjera
1987. gadā  sākusi publicēt rakstus par kino un recenzijas dažādos laikrakstos un žurnālos. 1992. gadā sāka strādāt laikrakstā "Diena". Tāpat ir vairāku grāmatu par kino autore "Planēta NeHolivuda" (2002), "365 Dienas filmas" (kopā ar Normundu Naumani, 2005), "Personības. Parādības. Personīgi" (kopā ar N. Naumani, 2009), "Film Noir. No pagātnes līdz mūsdienām" (2013), "500 visu laiku filmu filmas" (kopā ar N. Naumani, 2015).

2014. gadā kļuvusi par Nacionālā kino centra direktori. Lasījusi lekcijas Latvijas Kultūras akadēmijā, Latvijas Universitātē. Bijusi dažādu starptautisku kinofestivālu žūrijas locekle. 1996. gadā kļuvusi par Latvijas Kinematogrāfistu savienības biedri. Izdevuma Kultūras Diena redaktore, vada lekciju kursus Rīgas Stradiņa universitātē.

## Atsauces
;Kopējās

* 

;Konkrētās

## Ārējās saites
* ''Spotnet'' profils
Čornie

**Čornie** ir skrajciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagasta ziemeļu daļā. Tajā ir 1 viensēta un 1 iedzīvotājs. Atrodas meža vidū, pagasta galējos ziemeļrietumos 12 km attālumā no pagasta centra Rogovkas. Netālu no Čorniem tek Iča. 2000. gadu vidū ciemā tika ievilkta elektrolīnija no Krišjāņiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 1 sēta ar 6 cilvēkiem.
## Atsauces
Diervas

**Diervas** bija skrajciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagasta rietumu daļā. Tajā ir saglabājušās 2 māju vietas. Diervās mūsdienās iežogotā teritorijā atrodas zemnieku saimniecība "Liepu Salas" un tās ogu mētru un krūmu lauki.

## Attēlu galerija

Attēls:Diervas 3.JPG|Ceļš uz Diervām (2005)
Attēls:Diervas 2.jpg|Ceļš no Diervām (2005)
Attēls:Diervas.JPG|Diervas no rietumiem (2006)


## Atsauces
Interpols

**Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija** () jeb **Interpols** (*Interpol*) ir starptautiska kriminālās izmeklēšanas policijas organizācija. Tā tika dibināta  kā Starptautiskā Kriminālpolicijas komisija, 1956. gadā pieņēma pašreizējo nosaukumu. 195 valstis ir Interpola dalībnieces. Pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas šī ir otra lielākā starpvaldību organizācija pēc dalībvalstu skaita.

Organizācijas vadība atrodas Lionā, Francijā. Latvija Interpola sastāvā pirmoreiz bijusi no 1931. līdz 1940. gadam, atkārtoti pievienojusies . Latvijas nacionālā nodaļa ir Iekšlietu ministrijas Valsts policijas Galvenās kriminālpolicijas Starptautiskās sadarbības birojs.

2021. gadā par organizācijas prezidentu ar gandrīz 69% procentiem balsu uz četriem gadiem tika ievēlēts bijušais AAE Iekšlietu ministrijas ģenerālinspektors un Interpola izpildkomitejas loceklis Ahmeds Nasers Al Raisi, neraugoties uz to, ka pret viņu vairākās valstīs vērstas kriminālas apsūdzības kā pret cilvēku, kura pārraudzībā esošajos cietumos notikušas ieslodzīto spīdzināšanas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Super FM

**Super FM** ir komercradiostacija, kas raidīja Latvijā. Radio ietilpst mediju grupā "Super FM", kurā ietilpst arī European Hit Radio un Krievijas Hitu Radio. Radio darbu uzsāka 2011. gada 26. novembrī, plkst. 12.00, ēterā aizvietojot Latviešu Radio, bet beidza raidīt 2016. gada 20. jūlijā plkst. 12:00, un vietā sāka skanēt stacija "EHR Superhits" (Izņemot Ventspili, šajā vietā atrada citu frekvenci, 97.8 FM kas atklāja vēlāk.).

Ventspilī, Super FM turpināja raidīt līdz 2021. gada 20. novembrim, kad pārņēma EHR Latviešu Hiti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Super FM oficiālā mājaslapa
Klimatoloģija

[thumbnail|235px|Viens no lielumiem, kuru pēta klimatoloģijā, ir vidējās [gaisa temperatūras. Animācijā var redzēt vidējās temperatūru izmaiņu gada laikā pa mēnešiem]]
**Klimatoloģija** ir zinātne par klimatu. Speciālisti nodarbojas ar klimatu izpēti, pēta klimatu atšķirības, klimata izmaiņas, izmaiņu cēloņus un šo izmaiņu sekas. Klimatoloģija pamatā balstās uz meteoroloģiju, kur galvenā uzmanība tiek pievērsta atmosfērā notiekošajiem procesiem. Klimatoloģijā apskata arī citus klimatu ietekmējošos faktorus, piemēram, jūras straumes un kalnu grēdas.

Nozīmīgākās klimatoloģijas apakšnozares ir šādas:
* reģionālā klimatoloģija,
* fizikālā klimatoloģija,
* dinamiskā (teorētiskā) meteoroloģija,
* bioklimatoloģija,
* paleoklimatoloģija.

## Ārējās saites
Havi Martiness

**Havi Martiness** (, ; dzimis ) ir spāņu futbolists, spēlē aizsarga un pussarga pozīcijās, bijušais Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Martiness pārstāv Kataras klubu *[[Al Bidda SC|Al Bidda]]*.

Profesionāļa karjeru sācis Spānijas *[[La Liga]]* klubā Bilbao "Athletic" 2006.—2007. gada sezonā. Kluba sastāvā 2011.—2012. gada sezonā sasniedza Eiropas līgas finālu, divas reizes bija Spānijas Karaļa kausa finālists, kā arī vienu reizi sasniedza Spānijas Superkausa finālu. 2012. gada vasarā pārgāja uz Vācijas Bundeslīgas klubu Minhenes "Bayern". "Bayern" komandas sastāvā Martiness deviņas reizes uzvarēja Bundeslīgā, piecas reizes ieguvis Vācijas kausu, kā arī divas reizes uzvarējis UEFA Čempionu līgā. 2021. gada vasarā Martiness pameta "Bayer", lai pievienotos Kataras klubam *[[Qatar SC]]*.

Spānijas izlases sastāvā izcīnījis uzvaru . gada Pasaules kausā un . gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2012—13, 2013—14, 2014—15, 2015—16, 2016—17, 2017—18, 2018—19, 2019—20, 2020—21
* DFB Pokal: 2012—13, 2013—14, 2015—16, 2018—19, 2019—20
* DFL Supercup: 2016, 2017, 2018, 2020
* UEFA Čempionu līga: 2012—13, 2019—20
* UEFA Superkauss: 2013, 2020
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2013

**Spānija**

* FIFA Pasaules kauss: 2010
* Eiropas čempionāts futbolā: 2012

## Atsauces

## Ārējās saites
Martiness

**Martiness** (; no personvārda Martins (*Martín*); sieviešu dzimtē **[[Martinesa]]**) ir izplatīts spāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

;Vīrieši
* Daniels Martiness (*Daniel Martínez*; 1996) — Kolumbijas riteņbraucējs;
* Džeksons Martiness (*Jackson Martínez*; 1986) — Kolumbijas futbolists;
* Emiljano Martiness (*Emiliano Martínez*, 1992) — Argentīnas futbolists;
* Enrike Garsija Martiness jeb Kike (*Enrique García Martínez*; 1989) — spāņu futbolists;
* Federiko Martiness (*Federico Martinez*; 1984) — Urugvajas futbolists;
* Havi Martiness (*Javi Martínez*; 1988) — spāņu futbolists;
* Injigo Martiness (*Iñigo Martínez*; 1991) — spāņu (basku) futbolists;
* Lautaro Martiness (*Lautaro Martínez*; 1997) — Argentīnas futbolists;
* Lisandro Martiness (*Lisandro Martínez*; 1998) — Argentīnas futbolists;
* Lukass Martiness Kvarta (*Lucas Martínez Quarta*; 1996) — Argentīnas futbolists;
* Roberto Martiness (*Roberto Martínez*; 1973) — Spānijas futbola treneris;
* Žozefs Martiness (*Joseph Martinez*; 1878—1945) — franču vingrotājs.

; Sievietes
* Ajelena Martinesa (*Ayelen Martinez*; 1993) — Argentīnas šahiste;
* Končita Martinesa (*Conchita Martínez*; 1972) — spāņu tenisiste;
* Melānija Martinesa (*Melanie Martinez*; 1995) — amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore
Amerikas Valstu Konfederācija

thumb|300px|Amerikas Valstu Konfederācijas karte (ar sarkanu iezīmētas teritorijas, uz kurām tā pretendēja).
**Amerikas Valstu Konfederācija** () bija īslaicīgi (1861—1865) pastāvoša federāla valsts, kurā ietilpa 11 no Amerikas Savienotajām Valstīm (ASV) atdalījušies dienvidu štati, kuros vēl nebija atcelta verdzība.

Cietuši sakāvi pilsoņu karā, AVK pārtrauca pastāvēšanu, un to veidojošās pavalstis tika reintegrētas ASV ilgstošā Dienvidu rekonstrukcijas procesa laikā.

## Vēsture
Dienvidu štati ekonomiski balstījās uz plantāciju sistēmu un vergu darbu, īpaši kokvilnas audzēšanā. Savukārt Ziemeļos attīstījās rūpniecība, mazo saimniecību lauksaimniecība un arvien pieauga noskaņojums pret verdzību. Tas radīja dziļu politisku un morālu plaisu starp reģioniem.

Strauji paplašinoties ASV teritorijai (piem., pēc Meksikas–Amerikas kara, 1846–1848), izcēlās asas diskusijas par to, vai jaunajos štatos atļaut verdzību. Katrs kompromiss – piemēram, Misūri kompromiss (1820) vai 1850. gada kompromiss – bija tikai īslaicīgs risinājums

1850.–1860. gados Amerikas Savienotajās Valstīs vairāki notikumi saasināja strīdu par verdzību un izraisīja dziļas nesaskaņas starp Ziemeļiem un Dienvidiem. “Bēguļojošo vergu likums” (1850) paredzēja atdot izbēgušos vergus pat brīvajos štatos, kas izraisīja sašutumu Ziemeļos. Kanzasas–Nebrasas likums (1854), kas ļāva pašiem štatiem lemt par verdzības atļaušanu, noveda pie asiņainiem sadursmēm, kas ieguva nosaukumu “Asiņainā Kanzasa”. Situāciju vēl vairāk saasināja Augstākās tiesas spriedums *Dred Scott* lietā (1857), ar kuru tika atzīts, ka vergi nav pilsoņi un verdzību nevar aizliegt pat teritorijās, kur tā nebija noteikta. Tajā pašā laikā izveidojās Republikāņu partija (1854), kas kļuva par galveno politisko spēku pret verdzības paplašināšanu, izraisot asu naidīgumu Dienvidos. Spriedze sasniedza kulmināciju, kad par prezidentu tika ievēlēts Abrahams Linkolns (1860), kurš iestājās pret verdzības paplašināšanu jaunajās teritorijās. Dienvidu štati viņa ievēlēšanu uztvēra kā tiešus draudus savai ekonomikai un dzīvesveidam, un, sākot ar Dienvidkarolīnu (1860. gada decembrī), tie pamazām atdalījās no Savienības. 1861. gada februārī Misisipi, Florida, Alabama, Džordžija, Luiziāna un Teksasa kopā ar Dienvidkarolīnu sanāca Montgomeri, Alabamā, kur izveidoja Konfederācijas Valstis ar savu konstitūciju un prezidentu Džefersonu Deivisu.

ASV valdība no sarunām par suverēnas valsts izveidi atteicās, un  sākās Amerikas pilsoņu karš. 

Vēlāk no ASV atdalījās un Konfederācijai pievienojās Tenesī (Konfederācijā iestājās 1861. gada 7. maijā), Ārkanzasa (6. maijā), Ziemeļkarolīna (20. maijā) un Virdžīnija (17. aprīlī). 1860. gadā Amerikas Valstu Konfederācijas lielums bija 1,995 miljoni km2, bet iedzīvotāju skaits — 9,1 miljoni cilvēku. Ne visas Amerikas verdzības štati pievienojās Konfederācijai, to neizdarīja Mērilendas un Delavēras štati. 

Konfederāciju likvidēja 1865. gadā līdz ar tās militāro sakāvi, kas izbeidza pilsoņu karu.

## Konfederācijas štati

 

## Atsauces

## Skatīt arī
* Amerikas pilsoņu karš

## Ārējās saites
Kristīna Eplgeita

**Kristīna Eplgeita** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Viņa vislabāk ir pazīstama ar Kellijas Bandijas lomu *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]* seriālā "Precējies. Ir bērni". Pēc tam filmējusies tādās filmās kā *[[Don't Tell Mom the Babysitter's Dead]]*, "Lielais ķēriens", "Saldumiņš", "Televīzijas dvēsele", *[[Farce of the Penguins]]*, "Alvins un burunduki: Turpīkstinājums" un "Ārpuslaulības nedēļa". Ir tikusi nominēta Zelta globusa balvai, ''Emmy'' balvai, Ekrāna aktieru ģildes balvai, kā arī vairākām citām; ir saņēmusi ''Primetime Emmy'' balvu. Tāpat Kristīna Eplgeita ir piedalījusies vairākos Brodvejas mūziklos.

## Ārējās saites

*
Vensāns Kompanī

**Vensāns Žans Mpojs Kompanī** (; dzimis ) ir beļģu futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada 29. maija ir Vācijas Bundeslīgas kluba Minhenes "Bayern" galvenais treneris. No 2022. gada līdz 2024. gada maijam Kompanī bija Anglijas kluba *[[Burnley FC|Burnley]]* galvenais treneris.

## Karjera
Profesionāļa karjeru uzsāka dzimtās Beļģijas klubā Briseles "Anderlecht", kluba sastāvā kļūstot par divkārtēju valsts čempionu. Pēc tam viņš pārgāja uz Vācijas Bundeslīgas klubu *[[Hamburger SV]]*, kā sastāvā tika izcīnīts UEFA Intertoto kauss. 2008. gadā Kompanī pievienojās Anglijas Premjerlīgas klubam *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]*. 2011.—2012. gada sezonā viņš kluba komandas kapteinis, šajā sezonā klubs izcīnīja uzvaru Premjerlīgā (pirmais līgas tituls 44 gados). Tāpat viņš tika nosaukts par līgas sezonas gada spēlētāju. Kopā ar *Manchester City* izcīnījis četrus Premjerlīgas titulus. 2019. gada jūnijā Kompanī ar komandu beidzās līgums, un viņš atgriezās *Anderlecht* komandā. Gadu vēlāk Kompanī paziņoja par savas spēlētāja karjeras beigām un kļuva par *Anderlecht* galveno treneri. 2022. gada jūnijā tika apstiprināts par Anglijas kluba *[[Burnley FC|Burnley]]* galveno treneri.

2024. gada 29. maijā Kompanī tika iecelts par jauno Vācijas Bundeslīgas kluba Minhenes "Bayern" galveno treneri, parakstot līgumu uz trīs gadiem.

Beļģijas izlases sastāvā izcīnījis 4. vietu .

## Sasniegumi
### Spēlētaja karjera

**Anderlecht**

* Beļģijas Pirmā divīzija: 2003–04, 2005–06

**Manchester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2011–12, 2013–14, 2017–18, 2018–19
* FA kauss: 2010–11, 2018–19
* Anglijas Līgas kauss: 2013–14, 2015–16, 2017–18, 2018–19
* FA Community Shield: 2012, 2018

**Individuālie sasniegumi**

* Beļģijas Pirmās divīzijas labākais spēlētājs: 2004
* Beļģijas gada futbolists: 2004–05
* Anglijas Premjerlīgas sezonas labākais spēlētājs: 2011–12

### Trenera karjera

**[[Burnley FC|Burnley]]**

* Championship: 2022—2023

## Atsauces

## Ārējās saites
Kremona

**Kremona** () ir pilsēta Itālijas ziemeļos, Lombardijas reģionā. Tā atrodas Padānas līdzenumā, Po upes kreisajā krastā. 2008. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 72 tūkstoši iedzīvotāju.

218. gadā p.m.ē. romieši Kremonu dibināja gallu ciemata *Cenomani* vietā. Pēc Romas impērijas sabrukuma pilsētu iekaroja gan goti, gan huņņi. 7. gadsimtā to atjaunoja lombardieši. Kopš 9. gadsimtā Kremona ir arhibīskapijas centrs. 1098. gadā tā kļuva par neatkarīgu komūnu. 12. gadsimtā pilsētu kontrolēja Viskonti dzimta, 14. gadsimtā — Sforcu dzimta, 15./16. gadsimtu mijā īslaicīgi to kontrolēja venēcieši. 1535. gadā Kremonu pakļāva spāņi, 1707. gadā — austrieši. Vēlākā vēsture saskan ar Lombardijas vēsturi.

Pilsētā ir dzimis vijoļu un citu stīgu instrumentu meistars Antonio Stradivāri, operu komponists Klaudio Monteverdi un matemātiķis Eudženio Beltrami.

## Atsauces

## Ārējās saites
Visi mīl Reimondu

**"Visi mīl Reimondu"** () ir ASV situāciju komēdijseriāls, kura autors ir Filips Rozentāls. Tā oriģinālā pārraide ilga no  līdz . Seriāls ir par vietējo sporta žurnālistu, amerikāņu itāli Reju Baronu un par viņa ģimenes piedzīvojumiem un sadzīvi. Daudzās epizodēs attēloti patiesi notikumi no Reja Romāno, seriāla autora/producenta Filipa Rozentāla vai scenāristu piedzīvotā. Tāpat seriāla galvenie tēli ir vāji balstīti uz Romāno un Rozentāla ģimenes locekļiem. Kopumā seriālam izdotas deviņas sezonas (210 sērijas). "Visi mīl Reimondu" saņēma ''Primetime Emmy'' balvu kā 2003. gada labākais komēdijseriāls.

## Ārējās saites
*
Bella Torna

**Anabella Everija "Bella" Torna** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, dejotāja, dziedātāja, modele. Viņa vislabāk ir pazīstama ar Sisijas Džonsas lomu *[[Disney Channel]]* seriālā *[[Shake It Up]]*. 

B. Torna ir filmējusies vairāk nekā 20 dažādās filmās un TV seriālos, kā arī vairāk nekā 60 reklāmās. Saņēmusi 2011. gada *Young Artist Awards* balvu kā labākā vadošā jaunā aktrise. Atveidojusi lomas tādās filmās kā "Aleksandrs un briesmīga, murgaina, neizdevusies, ļoti slikta diena" (*Alexander and the Terrible, Horrible, No Good, Very Bad Day*, 2014), "Kopā pret pašu gribu" (*Blended*, 2014), "Alvins un burunduki: Diženais burunduļojums" (2015), "Tusnīte" (*The DUFF*, 2015), "" (*Amityville: The Awakening*, 2017), *[[The Babysitter]]* (2017), "Es joprojām tevi redzu" (2018), "Pusnakts saule" (*Midnight Sun*, 2018), "Slepkavību lielvalsts" (2018) un *[[Infamous]]* (2020).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Štrasburga (Ukermarka)

**Štrasburga** (, oficiāli **Štrasburga (Ukermarka)** ()) ir pilsēta Vācijā, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā, uz austrumiem no Neibrandenburgas, vēsturiskajā Ukermarkas novadā. Radusies 12. gadsimtā. Vēsturiski no 15. gadsimta līdz 1952. gadam ietilpa Brandenburgā. Otrā pasaules kara laikā pie pilsētas atradās *[[Junkers (uzņēmums)|Junkers]]* aviācijas dzinēju rūpnīca.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārols I Anžū

**Kārols I Roberts** (, , , ; dzimis 1288. gadā, miris ) bija pirmais Anžū dinastijas Ungārijas un Horvātijas karalis no 1308. līdz 1342. gadam.

Vectēvs, Neapoles karalis Kārlis II atsūtīja Kārolu I uz Ungāriju 1300. gadā, kad uz troni bija vairāki pretendenti, bet dažādās valsts daļās faktiski valdīja vietējie oligarhi. Neskaidrās situācijas dēļ karalis tika kronēts trīs reizes. Kārolam tomēr izdevās konsolidēt varu valstī un viņš kļuva par vienu no veiksmīgākajiem karaļiem Ungārijas vēsturē. Veica valsts pārvaldes reformas. Noorganizēja augstvērtīgu zelta monētu kalšanu. Ārpolitikā kopā ar Bohēmiju un Poliju veiksmīgi darbojās pret Hābsburgu interesēm.

## Ārējās saites
1288. gads

**1288. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Februāris
* februāris - Elbingā Kūno fon Hacingenšteins kļuva par Livonijas ordeņa mestru.
* 22. februāris - par Romas pāvestu kļuva Nikolajs IV

### Nezināms datums
* Ķelnes pilsoņi no pilsētas padzina arhibīskapu, kurš pārcēlās uz Bonnu.
* par Polijas lielkņazu tika iecelts Henriks IV Probuss. 
* pilsētas tiesības ieguva Diseldorfa un Jeleņa Gura
* rakstos pirmoreiz minēta Stende.
* Livonijas ordenis nodedzināja Dobeles senpilsētu (1288/89. gada ziema)

## Dzimuši
* 16. jūlijs — Kārols I Anžū (*I. Károly*), Ungārijas karalis (miris 1342. gadā)
* nezināms datums — Ivans I Kaļita (*Иван I Данилович Калита*), Maskavas kņazs (miris 1340. gadā)

## Miruši
* 24. aprīlis — Lešeks II Melnais (*Leszek Czarny*), Krakovas kņazs (dzimis ap 1241. gadu)
Lovīsas atomelektrostacija

**Lovīsas atomelektrostacija** jeb **Lovīsas AES** ( ir viena no divām Somija atomelektrostacijām. Tā atrodas Lovīsas pilsētas tuvumā, Somijas līča krastā. Lovīsas AES sastāv no diviem energoblokiem (jauda 507 MW un 502 MW), kas kopā ražo aptuveni 8 TWh gadā. Šo atomelektrostaciju pārvalda *[[Fortum]]* meitas uzņēmums *Fortum Power and Heat Oy*.

Saspiestā ūdens tipa (*PWR*) kodolreaktori *VVER-440/213* izgatavoti 1970. gados PSRS.

Pirmā energobloka celtniecība sākta 1971. gadā, un 1977. gadā tas sāka ražot elektrību. Otrā būve sākta 1972. gadā un pabeigta 1980. gadā.

Līdz 1996. gadam izlietotā kodoldegviela tika sūtīta atpakaļ uz PSRS (Krieviju) pārstrādei. Tagad kodolatkritumus uzglabā pagaidu glabātavā atomelektrostacijas tuvumā. Pēc Onkalo kodolatkritumu glabātavas būves pabeigšanas aptuveni 2020. gadā kodolatkritumi tiks pārvesti uz to.

*Fortum* vēlējās Lovīsā uzcelt vēl trešo energobloku, bet Somijas parlaments 2010. gadā šo priekšlikumu noraidīja.

No 2005. līdz 2009. gadam abos energoblokos *[[AREVA]]* un *Siemens* konsorcijs veica vadības un automātikas medernizāciju. 2014. gadā ar *[[Rolls-Royce]]* noslēgts līgums par drošības sistēmu modernizāciju. Šos darbus plānots pabeigt 2018. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lovīsas atomelektrostacijas atrašanās vietas koordinātas ir 
* Lovīsas AES *Fortum*
Hills

**Hills** ( — ‘paugurs’; sieviešu dzimtē **Hilla**) ir populārs angļu uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

**Vīrieši**
* Benijs Hills (*Benny Hill*; 1924—1992) — angļu komiķis;
* Bernards Hills (*Bernard Hill*; 1944—2024) — angļu aktieris;
* Deimons Hills (*Damon Hill*; 1960) — angļu autosportists;
* Deivids Hills (*David Hill*) — amerikāņu TV producents;
* Džona Hills (*Jonah Hill*; 1983) — amerikāņu aktieris;
* Džordžs Rojs Hills (*George Roy Hill*; 1921—2002) — amerikāņu režisors;
* Edins Hills (*Adin Hill*; 1996) — Kanādas hokejists;
* Ēriks Hills (*Erik Hill*) — latviešu izcelsmes ASV fotogrāfs, žurnālists;
* Feita Hilla (*Faith Hill*; 1967) — amerikāņu mūziķe un aktrise;
* Fils Hills (*Phil Hill*; 1927—2008) — ASV autosportists;
* Grants Hills (*Grant Hill*; 1972) — ASV basketbolists;
* Greiems Hills (*Graham Hill*; 1929—1975) — angļu autosportists;
* Napoleons Hills (*Napoleon Hill*; 1883—1970) — amerikāņu grāmatu autors;
* Volters Hills (*Walter Hill*; 1942) — amerikāņu kinorežisors, scenārists un producents.

**Sievietes**
* Džesika Enisa-Hilla (*Jessica Ennis-Hill*; 1986) — britu vieglatlēte

## Skatīt arī
* Hils
* Hilss
* Hiļs
* *[[Embassy Hill]]*
Džona Hills

**Džona Hills** (; dzimis **Džona Hills Feldšteins** (*Jonah Hill Feldstein*) ) ir amerikāņu aktieris, režisors, producents, scenārists un komiķis.

Kino debitējis 2005. gada filmā "Es mīlu Hakabijus". Viņš vislabāk zināms ar savām komiskajām lomām filmās "Pieņemti" (2006), "Vecmāmiņas acuraugs" (2006), "Supergriboši" (2007), "Pēkšņi stāvoklī" (2007), "Aizmirst Sāru Maršalu" (2008), "Ērmotie ļaudis" (2009), "Dabū viņu uz skatuves" (2010), "Džampstrīta 21" (2012), "Gals klāt!" (2013), "Džampstrīta 22" (2014) un "Kara suņi" (2016). Tāpat arī atveidojis lomas filmās "Naudas spēle" (2011) un "Volstrītas vilks" (2013), par lomām šajās filmās ticis izvirzīts Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā ""Labākais aktieris otrā plāna lomā".

Džona Hills ieņēma 28. vietu žurnāla *[[Forbes]]* sarakstā ar augstāk apmaksātajiem aktieriem laika posmā no 2014. gada jūnija līdz 2015. gada jūnijam, nopelnot 16 miljonus ASV dolāru. Kā scenārists viņš ir piedalījies filmu "Džampstrīta 21", "Džampstrīta 22", "Cīsiņu klubs" un "Kāpēc viņš?" izveidē. 2018. gadā Hills filmējās *[[Netflix]]* melnās komēdijas miniseriālā *[[Maniac]]* un debitēja režijā ar filmu "90. gadu vidū", kurai pats arī ir scenārija autors. 2019. gadā Hills atveidoja Luisu filmā "Pludmales slaists", bet 2021. gadā atveidojis lomu *Netflix* filmā "Neskaties augšup".

Tāpat bijis *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]* animācijas seriāla *[[Allen Gregory]]* līdzautors un viens no balss aktieriem.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vanda

**Vanda** var būt:
* Vanda — sievietes vārds
* Vanda — orhideju dzimtas ģints
* Vanda — Jaunzēlandes polārstacija Antarktīdā
* Vandas ezers — ezers Antarktīdā
* Vanda — Vantā pilsētas nosaukums zviedru valodā
Katrīna Amerika

**Katrīna Amerika** (dzimusi kā **Katrīna Šķiņķe**  Jelgavā) ir Latvijas starptautiskā meistare šahā (2009), Latvijas 2014. gada sieviešu šaha čempionāta uzvarētāja.

Šahu sākusi spēlēt no 4 gadu vecuma. Pirmais treneris - Viktors Krūmiņš (Jelgava), turpmāk Līga Ungure un lielmeistars Jānis Klovāns. Kopš 2000. gada pārstāvējusi Latviju dažādās Eiropas un Pasaules jauniešu šaha čempionātu grupās. Beigusi Rīgas 2. vidusskolu. Ieguvusi maģistra grādu telpiskās attīstības plānošanā Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultātē. Strādā uzņēmumā Latvijas Valsts meži.

Katrīna Amerika ir vairākkārt izcīnījusi godalgotās vietas Latvijas sieviešu šaha čempionātos (2004, 2009, 2010, 2011, 2013, 2014) un pārstāvējusi Latvijas komandu šaha olimpiādēs un Eiropas šaha komandu čempionātos (2008, 2010, 2011, 2012, 2014, 2015).

## Nozīmīgākās sacensības
* 2000. gads, 7. vieta Eiropas jauniešu čempionātā (U-10). 
* 2001. gads, 4.vieta Eiropas jauniešu čempionātā (U-12). 
* 2004. gads, 3. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 2006. gads, 4. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 2008. gads, 5. vieta Pasaules jauniešu čempionātā (U-18).
* 2008. gads, pārstāvējusi Latvijas sieviešu izlasi 38. šaha olimpiādē Drēzdenē pie 4. galdiņa (+7, =1, -2).
* 2009. gads, 3. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 2009. gads, 10. vieta Eiropas jauniešu čempionātā (U-18).
* 2010. gads, 3. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 2010. gads, pārstāvējusi Latvijas sieviešu izlasi 39. šaha olimpiādē Hantimansijskā pie 4. galdiņa (+4, =3, -2).
* 2011. gads, 2. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 2011. gads, pārstāvējusi Latvijas sieviešu izlasi 9. Eiropas komandu šaha čempionātā Porto Karrasā pie 3. galdiņa (+2, =1, -1).
* 2012. gads, 4. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 2012. gads, pārstāvējusi Latvijas sieviešu izlasi 40. šaha olimpiādē Stambulā pie 4. galdiņa (+5, =1, -3).
* 2013. gads, 2. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 2014. gads, 1. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 2014. gads, pārstāvējusi Latvijas sieviešu izlasi 41. šaha olimpiādē Trumsē pie 4. galdiņa (+8, =1, -2).
* 2015. gads, pārstāvējusi Latvijas sieviešu izlasi Eiropas komandu šaha čempionātā Reikjavikā pie 4. galdiņa (+3, =4, -2).

## Atsauces

## Ārējās saites
Japiņš

**Japiņš** var būt:
* Harijs Japiņš (1930—2021) — latviešu riteņbraucējs;
* Igo Japiņš (1950) — latviešu riteņbraucējs.
Austerlicas kauja

**Austerlicas kauja**, pazīstama arī kā **Trīs imperatoru kauja**, notika Napoleona karu laikā  pie Austerlicas  (mūsdienās Slavkova pie Brno), aptuveni 10 km uz dienvidaustrumiem no Brno Morāvijā, kas tobrīd bija Austrijas Impērijas teritorijā (pašlaik — Čehijas teritorijā). Presburgas miera līguma parakstīšana noslēdza Trešās koalīcijas karu.

## Norise
Kaujā Napoleona Bonaparta vadītā Francijas armija guva uzvaru pār Krievijas Impērijas un Austrijas Impērijas armijām, ko vadīja Aleksandrs I un Francis II. Pēc kaujas Austrija izstājās no kara.

## Literatūra
*Addington, L. F. (1984). The Patterns of War Since the Eighteenth Century. Bloomington, Indiana: Indiana University Press. ISBN 978-0-25330-132-1.
*Bassett, R. (2015). For God and Kaiser: The Imperial Austrian Army, 1619–1918. New Haven, Connecticut: Yale University Press. ISBN 978-0-30021-310-2.
*Brooks, Richard, ed. (2000). Atlas of World Military History. London: HarperCollins. ISBN 0-7607-2025-8.
*Castle, Ian. Austerlitz 1805: The Fate of Empires. Oxford: Osprey Publishing, 2002. ISBN 1-84176-136-2
*Castle, Ian. Austerlitz: Napoleon and the Eagles of Europe. Pen & Sword Books, 2005. ISBN 1-84415-171-9.
*Chandler, D. G. (1966). The Campaigns of Napoleon. New York: Simon & Schuster. OCLC 185576578.
*Cook, C.; Paxton, J. (1981). European Political Facts 1789–1848. London: Palgrave Macmillan. ISBN 978-1-34903-308-9.
*de Méneval, Claude-François (1910). de Méneval, Napoléon Joseph Erenst; Collier, Peter Fenelon (eds.). Memoirs of Napoleon Bonaparte: The Court of the First Empire (PDF). Vol. II. New York: P.F. Collier & Son Publishers.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jēru klusēšana

**"Jēru klusēšana"** () ir 1991. gada amerikāņu trilleris, kura režisors ir Džonatans Demijs. Filmas sižets ir balstīts uz Tomasa Herisa 1988. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filmā FIB aģente Klerisa Sterlinga sērijveida slepkavas atrašanā lūdz palīdzību cietumā ieslodzītajam kanibālistiskajam sērijveida slepkavam un izcilajam psihiatram Hanibālam Lekteram. "Jēru klusēšanā" galvenās lomas attēlo Džodija Fostere, Entonijs Hopkinss, Skots Glenns un Teds Levains.

Filmas pirmizrāde notika . Tā kļuva par trešo filmu vēsturē, kura saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvas visās piecās par nozīmīgākajām uzskatītajās kategorijās: par gada labāko filmu, labāko režisoru, labāko aktieri, labāko aktrisi un labāko adaptēto scenāriju. 2011. gadā filmu iekļāva ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filmu".

## Atsauces

## Ārējās saites
Voldemārs Fridrihs Gothards

**Voldemārs Gothards** (, dzimis 1929. gadā Jelgavā) bija VDK apakšpulkvedis, izmeklējis Latvijas nacionālās pretestības darbinieku, tostarp arī Gunāra Astras krimināllietas. Panācis Astras notiesāšanu uz 15 gadiem ieslodzījumā un mantas konfiskāciju.

Strādājis VDK 5. daļā, kas no 1967. līdz 1989. gadam nodarbojās ar cīņu pret "pretpadomju elementiem". Bijis 5. daļas 1. nodaļas priekšnieks. Nodarbojies arī ar latviešu emigrācijas "izstrādi".

1991. gadā, iespējams baidoties no atmaksas par savu darbību, izbraucis uz Krieviju, vēlāk atgriezies Latvijā. Dzīvo Jelgavā.

## Biogrāfija
### Bērnība un jaunība
Voldemārs Gothards dzimis Latvijā, Jelgavā amatnieka Viktora Gotharda ģimenē.

Studējis LVU Juridiskajā fakultātē, kurā stājoties viņš rakstīja: "Cīnītāji ir tie, kas ar nesalaužamu spēku un dzelzs izturību vada masas cīņā pret fašismu... Varoņi būs tie, kas ar drošu roku un stingru gribu vedīs Latviju pretī jaunizcelsmei."

Jau studējot universitātē Gothards savervēts darbam čekā, un sācis cīnīties pret tiem latviešiem, kurus uzskatījis par nacionālistiem un fašistiem.

### Karjera
Oficiāli darbojies čekā no 1952. gada, taču faktiski sācis kalpot jau 1950. gada jūlijā, būdams Juridiskās fakultātes students.

Cīnījies ar nacionālajiem partizāniem, vēlākajos gados arī ar Latvijas nacionālās pretestības darbiniekiem. Visu savas profesionālās darbības laiku bijis sava darba fanātiķis, bieži pārmetis kolēģiem iecietību un toleranci.

## Atsauces
# Grūtups A. "Observators", Rīga, Atēna, 2009.g.
# Ruks M. "20. gadsimta latvietis Gunārs Astra", Rīga, Antava, 2011.g.
Igo Japiņš

**Igo Japiņš** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu riteņbraucējs, riteņbraukšanas treneris, funkcionārs un uzņēmējs. Viņa tēvs Harijs Japiņš arī ir bijis riteņbraucējs.

1973. gadā absolvējis LVFKI. Vairākas uzvaras guvis Latvijas čempionātā gan šosejas, gan treka riteņbraukšanā. Bijis medaļnieks PSRS Tautu spartakiādēs un PSRS čempionātos. Pēc sportista karjeras beigām pievērsies trenera darbam, strādājis Murjāņu Sporta ģimnāzijā.

Laikā no 1982. līdz 1987. gadam bija Latvijas treka riteņbraukšanas izlases treneris, savukārt no 1992. līdz 1996. gadam trenējis šosejas riteņbraucējus (tāpat bija menedžeris). I. Japiņš bija Latvijas izlases treneris 1992. gada olimpiskajās spēlēs Barselonā, kur Latvijas riteņbraucējs Dainis Ozols sensacionāli izcīnīja bronzas medaļu grupas braucienā.

Kopš 1998. gada ir uzņēmuma "Igo Japiņa sporta aģentūra" īpašnieks un direktors. Uzņēmums organizē tādus riteņbraukšanas sporta pasākumus kā SEB MTB maratons, Vienības velobrauciens un Rīgas velomaratons. Bijis viens no Latvijas Gada balvas sportā iniciatoriem un organizatoriem.

2012. gada 13. novembrī I. Japiņš uzvarēja Latvijas Riteņbraukšanas federācijas prezidenta vēlēšanās. 2016. gadā tika pārvēlēts uz nākamajiem četriem gadiem. 2020. gadā atstāja amatu.

## Bibliogrāfija
* 

## Atsauces
;Kopējās

* 

;Konkrētās

## Ārējās saites
* Igo Japiņa sporta aģentūra
Harijs Japiņš

**Harijs Japiņš** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu riteņbraucējs un riteņbraukšanas treneris. Viņa dēls Igo Japiņš arī bijis riteņbraucējs.

H. Japiņš ir divas reizes izcīnījis uzvaru PSRS čempionātā treka riteņbraukšanā (1952, 1953). 1951. gadā kļuva par PSRS sporta meistaru. Laikā no 1950. līdz 1955. gadam bijis PSRS riteņbraukšanas izlases komandā. Viņš ir pirmā Baltijas daudzdienu velobrauciena uzvarētājs. Bija PSRS izlases rezervists .

1966. gadā absolvējis LVFKI Treneru skolu. Laikā no 1953. līdz 1970. gadam H. Japiņš bija sporta biedrības "Dinamo" vecākais riteņbraukšanas treneris, pēc tam (līdz 1985. gadam) bijis Republikas augstākās meistarības skolas vecākais treneris. 1962. gadā kļuvis par Latvijas PSR Nopelniem bagāto treneri, 1966. gadā — PSRS Nopelniem bagāto treneri.

Japiņš miris 2021. gada 9. janvārī 90 gadu vecumā.

## Bibliogrāfija
* 

## Atsauces
;Kopējās

* 

;Konkrētās
Ķelnes "Haie"

**Ķelnes "Haie"** () ir hokeja komanda, kas bāzēta Ķelnē, Vācijā, un spēlē Vācijas hokeja līgā. Tā ir astoņkārtēja Vācijas čempione, pēdējo reizi titulu iegūstot 2002. gadā.

2009.—10. gada sezonā komandu trenēja Latvijas treneris Igors Pavlovs, kurš gan sezonas gaitā no amata tika atbrīvots.

## Izcīnītās vietas
### Vācijas hokeja līga

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Desetnīki (Nautrēnu pagasts)

**Desetnīki**, latv. arī *Desetnieki*, ir skrajciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagasta dienvidrietumu daļā. Atrodas blakus Dekteru ciemam un 3,5 km attālumā no pagasta centra - Rogovkas. Desetniekos atrodas katoļu kapi, kuros apglabātas Nautrēnu pagastā un Latgalē ievērojamas personības, piemēram, Pēteris Jurciņš, Pēteris Miglinīks, Andrievs Jūrdžs un citi. Kapu uzkalniņā ir koka krucifikss, kas ievērojams ar tā kokgriezumiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 18 sētas ar 110 cilvēkiem.
## Atsauces
Hokejs 1988. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[1988. gada ziemas olimpiskās spēles|1988. gada Kalgari ziemas olimpisko spēļu]] sacensības [[Hokejs olimpiskajās spēlēs|hokejā]]** norisinājās no 1988. gada 13. līdz 28. februārim *[[Olympic Saddledome]]*, *[[Father David Bauer Olympic Arena]]* un *[[Stampede Corral]]* hallēs.

## Medaļu kopvērtējums
### Tabula

## Vīriešu turnīrs
### Laureāti
Liuža

**Liuža,** agrāk *Kantinieki*, ir vidējciems Rēzeknes novadā, Kantinieku pagasta centrs. Atrodas pie Liužonkas upītes, 3 km attālumā no A12 (E22) šosejas un Sakstagala.

Liuža ir rakstnieka Jāņa Klīdzēja dzimtā vieta.

1897. gadā vecticībnieku ciemā *Лъвжа* bija 24 sētas ar 133 cilvēkiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Vārnava

**Vārnava** ir ciems Jēkabpils novada Viesītes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos  no pagasta centra Viesītes,  no novada centra Jēkabpils un  no Rīgas pie Viesītes—Salas lielceļa. Vārenbrokas muižas kungu māja  ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
thumb|200px|left|Kapellas drupas Vārnavas vecajos kapos (1916./1917. gada ziemā).
Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Vārenbrokas muižas (*Wahrenbrock*) centra.  No 1916. līdz 1972. gadam Vārnavā bija Viesītes—Daudzevas šaursliežu dzelzceļa stacija. 20. gadsimta sākumā Vārnavā bija četru klašu pamatskola, Latvijas PSR laikā — klubs, bibliotēka un feldšeru punkts.

Līdz 1949. gadam Vārnavas pagasta, līdz 1971. gadam — Vārnavas ciema centrs.

## Atsauces
932. gads

**932. gads** (CMXXXII) bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* Dženovai uzbrūk Islama tautas no Arābu zemēm, daudzi iedzīvotāji tiek nolaupīti un nodoti verdzībā.
2012.—2013. gada UEFA Čempionu līgas sezona

**2012.—2013. gada UEFA Čempionu līgas sezona** bija Eiropas spēcīgākā futbola klubu turnīra 58. sezona un 21. ar UEFA Čempionu līgas nosaukumu. Grupu turnīrs sākās . Fināls notika  Vemblija stadionā, Londonā, tajā tikās divi Vācijas klubi Borussia Dortmund un Bayern Munich. Šī ir pirmā reize Čempionu līgas vēsturē, kad finālā tiekas divi Vācijas klubi. Uzvaru finālā piekto reizi kluba vēsturē izcīnīja Bayern Munich.

## Kvalifikācijas kārta
### 1. kvalifikācijas kārta

|}

### 2. kvalifikācijas kārta

|}

### 3. kvalifikācijas kārta

|-
!colspan="6"|Čempioni

|-
!colspan="6"|Ne-čempioni

|}

### Izslēgšanas spēles

|-
!colspan="6"|Čempioni

|-
!colspan="6"|Ne-čempioni

|}

## Grupu turnīrs
### A grupa

|}

### B grupa

|}

### C grupa

|}

### D grupa

|}

### E grupa

|}

### F grupa

|}

### G grupa

|}

### H grupa

|}

## Izslēgšanas spēles

### Astotdaļfināli

|}

### Ceturtdaļfināli

|}

### Pusfināli

|}

### Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites
* UEFA mājaslapa
Ūve Krups

**Ūve Krups** (; dzimis 1965. gada 24. jūnijā) ir bijušais vācu hokejists, aizsargs, kurš lielāko daļu savas karjeras aizvadīja Nacionālajā hokeja līgā, 1996. gadā izcīnot arī Stenlija kausu.

Pēc spēlētāja karjeras beigām Krups kļuva par treneri, pašlaik (2020) ir Vācijas hokeja līgas kluba Ķelnes "Haie" galvenais treneris.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Krups uzsāka 1982.—83. gada sezonā, kad pievienojās Rietumvācijas hokeja līgas kluba *[[Kölner EC]]* rindām. Tā rindās Krups aizvadīja nākamās četras sezonas, 1986. gada vasarā pārceļoties uz Ziemeļameriku.

1986.—87. gada sezonā hokejists pievienojās NHL klubam Bufalo "Sabres", daļu sezonu gan aizvadot AHL vienībā Ročesteras "Americans" rindās. Nākamajā sezonā Krups jau bija nostiprinājies "Sabres" sastāvā. 1991.—92. gada sezonas ievadā aizsargs tika aizmainīts uz Ņujorkas "Islanders" vienību, ātri kļūstot par vienu no komandas vadošajiem spēlētājiem.

Pēc 1993.—94. gada sezonas Krups tika aizmainīts uz Kvebekas "Nordiques" vienību. "Nordiques" franšīze 1995. gada vasarā pārcēlās uz Denveru, nākamajā sezonā Krupam pārstāvot jau Kolorādo "Avalanche" krāsas, kopā ar komandu izcīnot Stenlija kausu un gūstot arī sērijas izšķirošo vārtu guvumu.

1998. gada vasarā Krups pievienojās Detroitas "Red Wings", kuras sastāvā gan vairāku smagu traumu dēļ nākamo četru sezonu laikā aizvadīja vien 32 spēles. 2002.—03. gada sezonā Krups aizvadīja četras spēles Atlantas "Thrashers" rindās, taču tad paziņoja par karjeras beigšanu.

Rietumvācijas hokeja izlases sastāvā spēlēja 1986. un 1990. gada Pasaules čempionātos, Vācijas izlases sastāvā — 1998. gada olimpiskajās spēlēs.

## Trenera karjera
2005. gadā Krups uzsāka trenera karjeru, uzreiz tiekot apstiprināts par Vācijas hokeja izlases galveno treneri. Viņš strādāja ar komandu līdz 2010.—11. gada sezonas noslēgumam.

2011. gadā Ūve kļuva par Ķelnes "Haie" galveno treneri. "Haie" Krups vadīja līdz pat 2014. gada oktobrim, kad tika atlaists. Decembrī Krups kļuva par Berlīnes "Eisbären" galveno treneri. 2018. gadā kopā ar komandu sasniedza Vācijas hokeja līgas finālu, taču tajā zaudēja. Rudenī uzsāka darbu kā Prāgas "Sparta" galvenais treneris.

## Ārējās saites