open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viljamss

**Viljamss**, (, no personvārda Viljams (*William*); sieviešu dzimtē Viljamsa) ir ļoti izplatīts angļu cilmes uzvārds. Uzvārda cilmes vieta ir viduslaiku Anglija, bet vēlāk tas kļuva ļoti izplatīts Velsā. Mūsdienās tas ir otrs izplatītākais uzvārds Velsā, trešais izplatītākais visā Apvienotajā Karalistē kopumā, trešais izplatītākais ASV un Austrālijā, piektais izplatītākais Jaunzēlandē.

Personas ar šādu uzvārdu:

* Davids Viljamss (*Dafydd Rhys Williams*; 1954) — Kanādas kosmonauts;
* Deriks Viljamss (*Derrick Williams*; 1991) — ASV basketbolists;
* Derons Viljamss (*Deron Williams*; 1984) — ASV basketbolists;
* Donalds Viljamss (*Donald E. Williams*; 1942) — ASV kosmonauts;
* Džastins Viljamss (*Justin Williams*; 1981) — Kanādas hokejists;
* Džefrijs Viljamss (*Jeffrey Nels Williams*; 1958) — ASV kosmonauts;
* Džonijs Viljamss (*Jonny Williams*; 1993) — Velsas futbolists;
* Elija Viljamss (*Elijah Williams*; 1809—1854) — angļu šahists;
* Ešlijs Viljamss (*Ashley Williams*; 1984) — Velsas futbolists;
* Farels Viljamss (*Pharrell Williams*; 1973) — ASV dziedātājs, dziesmu autors;
* Frenks Viljamss (*Francis Williams*; 1942) — *WilliamsF1* komandas vadītājs un dibinātājs;
* Gardners Viljamss (*Gardner Williams*; 1877 — 1933) — ASV peldētājs;
* Henks Viljamss (*Hank Williams*; 1923—1953) — ASV mūziķis;
* Injaki Viljamss (*Iñaki Williams*; 1994) — Spānijas futbolists;
* Kliftons Viljamss (*Clifton Williams*, 1932—1967) — ASV kosmonauts;
* Kristofers Viljamss (*Christopher Williams*), ASV kosmonauts, fiziķis (dzimis 1983. gadā)
* Leitons Viljamss (*Leighton Williams*; 1977) — Velsas šahists;
* Lū Viljamss (*Lou Williams*; 1986) — ASV basketbolists;
* Marks Viljamss (*Mark Williams*; 1975) — Velsas snūkerists;
* Mo Viljamss (*Maurice (Mo) Williams*; 1982) — ASV basketbolists;
* Monjē Viljamss (*Monier Williams*; 1819—1899) — angļu valodnieks un indologs;
* Neko Viljamss (*Neco Williams*; 2001) — Velsas futbolists;
* Niko Viljamss (*Nico Williams*; 2002) — Spānijas futbolists;
* Ralfs Vons-Viljamss (*Ralph Vaughan Williams*; 1872—1958) — angļu komponists;
* Robijs Viljamss (*Robbie Williams*; 1974) — angļu dziedātājs;
* Robins Viljamss (*Robin Williams*; 1951—2014) — ASV aktieris un komiķis;
* Tenesijs Viljamss (*Tennessee Williams*; 1911—1983) — ASV dramaturgs.

## Skatīt arī
* Viljamsa
* *[[Williams]]*
1998. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 1998. gada sezona** bija 24. Virslīgas sezona, kas sākās 1998. gada 18. aprīlī, bet noslēdzās 7. novembrī. Par Latvijas čempioniem septīto reizi pēc kārtas kļuva "Skonto", kas vicečempionus "Liepājas Metalurgu" apsteidza par 10 punktiem. Par Virslīgas rezultatīvāko spēlētāju kļuva "Liepājas Metalurga" uzbrucējs Viktors Dobrecovs. Salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, bija mainījies turnīra formāts. Sākot ar šo sezonu Virslīgā piedalījās 8 komandas, kas savā starpā izspēlēja četru riņķu turnīru. Šajā sezonā tika uzstādīts Virslīgas rezultativitātes rekords vienā spēlē, kad "Skonto" ar 15-2 pārspēja "Valmieru".

## Turnīra tabula

**Sp** = Aizvadītās spēles; **U** = Uzvaras; **N** = Neizšķirti; **Z** = Zaudējumi; **+** = Gūtie vārti; **-** = Zaudētie vārti; **V** = Vārtu starpība; **Pkt** = Punkti

## Rezultātu tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Labākie spēlētāji

## Čempioni
[170px|thumb|right|[1998. gada Latvijas čempioni Skonto FC]]

* galv. treneris -  Aleksandrs Starkovs

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
* RSSSF sezonas statistika
Tau daļiņa

**Tau daļiņa ** jeb **tau leptons** (apzīmē ar grieķu burtu τ) ir nestabila elementārdaļiņa - smagākais no pazīstamajiem leptoniem. Tau daļiņai ir negatīvs elektriskais lādiņš un pusvesels spins. Kā visiem leptoniem, tau daļiņai eksistē antidaļiņa, kuras lādiņš ir pozitīvs.

## Vēsture
Tau daļiņa tika atklāta 1975. gadā, izmantojot elektronu - pozitronu kolaideru SLAC (ASV). Anihilējot lielas enerģijas elektroniem un pozitroniem, var veidoties tau un antitau daļiņas.

## Īpašības
Tau daļiņas masa ir 1777 MeV. Dzīves ilgums 2,9 ·10-13 s.

## Sabrukšana
[thumb|right|260px|[Feinmana diagramma, kas ilustrē tau daļiņas galvenos sabrukšanas ceļus.]]
Tau daļiņa ir vienīgais leptons, kas sabrūkot var radīt hadronus, jo citi leptoni ir pārāk viegli.

τ− sabrukšanas veidi:
* μ νμ- ντ 17.4 %
* e- νe- ντ 17.8 %
* hadroni > 50 %

## Ārējās saites
Hardijs Lediņš

**Hardijs Lediņš** (—) bija grupas "Nebijušu sajūtu restaurēšanas darbnīca" dalībnieks un viens no dibinātājiem. Septiņdesmitajos gados leģendāru statusu izpelnījās Lediņa organizētās diskotēkas. Vēlākajos gados Hardijs organizēja dažāda veida uzstāšanās un instalācijas, ierakstīja vairākus solo albumus un uzstājās kā dīdžejs klubā "Depo".

## Diskogrāfija ar NSRD

* 1983 - Invalīdu tramvajs
* 1984 - Kuncendorfs un Osendovskis
* 1985 - Medicīna un māksla
* 1986 - Vējš vītolos
* 1987 - Faktu vispār nav
* 1987 - Dr. Enesera binokulāro deju kursi
* 1988 - 30/15
* 1988 - Neskaties!
* 2000 - NSRD un Ieva Akuratere
* 2002 - NSRD labākās dziesmas (veltīts Jurim Boiko)

## Solo diskogrāfija

* 2000 - Tiny Crabs of Deep Waters
* 2001 - Lambs in City Landscape 
* 2001 - Rolstein on the Beach (kopā ar Kasparu Rolšteinu)
* 2003 - Genādijs klauvē pie durvīm (kopā ar K. Rolšteinu)
* 2006 - Dziesmas neuzrakstītai lugai (kopā ar NSRD)

## Ārējās saites
* Pietura nebijušām sajūtām
* Hardija Lediņa piemiņai
* 2015 — Hardija Lediņa gads. Kas īsti ir Hardijs Lediņš? delfi.lv
* Daiga Mazvērsīte Reiz bija — nebija? Sadzirdēju. Sajutu.  — vizuālo mākslu žurnāls STUDIJA
Jaunatnes Sociāldemokrātiskā Savienība

**Jaunatnes Sociāldemokrātiskā Savienība** ir 1917. gada 1. martā Pēterburgā dibinātās Sociāldemokrātiskās jaunatnes savienības (vēlāk — Darba Jaunatnes) mantiniece. Latvijas pirmās neatkarības gados organizācija atbalstīja LSDSP rīkotos pasākumus, tomēr neskaitījās partijai pakļauta. Pēc Kārļa Ulmaņa veiktā 1934. gada 15. maija apvērsuma organizācija darbību turpināja pagrīdē.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas JSS kā nevalstiska organizācija oficiāli tika reģistrēta 1993. gadā. Organizācijai bija cieša sadarbība ar Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju, kas tika pārtraukta pēc LSDSP frakcijas šķelšanās, kad 2002. gada 12. janvārī JSS pārtrauca sadarbību ar LSDSP, noslēdzot sadarbības līgumu ar jaundibināto "Sociāldemokrātu Savienību". 2003. gada 5. decembrī JSS atsāka sadarbību ar LSDSP.

## Ārējās saites

* JSS mājaslapa
Labelflash

***Labelflash*** ir tehnoloģija, kas ļauj lietotājiem izveidot dažādus uzrakstus un/vai attēlus uz DVD diskiem. Šo tehnoloģiju 2005.gada decembrī ieviesa NEC. Tehnoloģija ir līdzīga *[[LightScribe]]*, kuru nedaudz agrāk ieviesa *[[Hewlett-Packard]]*. Tehnoloģiski attēli vai uzraksti uz speciālas matricas tiek "uzdedzināti" ar to pašu ierakstīšanas optisko lēcu, ar kuru tiek ierakstīta informācija diskā. Lai izveidotu attēlu, disks vienkārši ir jāievieto disku iekārtā ar uzrakstiem paredzēto virsmu uz leju.

## Ārējās saites
* Oficiālā ''Labelflash'' mājaslapa
1997. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 1997. gada sezona** bija 23. Virslīgas sezona, kas sākās 1997. gada 12. aprīlī, bet noslēdzās 8. novembrī. Par Latvijas čempioniem sesto reizi pēc kārtas pārliecinoši kļuva "Skonto". Sīva cīņa notika par 2.-4. vietu starp "Daugavu", "Dinaburgu" un "Ventspili". Par rezultatīvāko spēlētāju kļuva "skontietis" Dāvids Čaladze ar 25 gūtajiem vārtiem. Salīdzinot ar iepriekšējo gadu, 1997. gadā bija mainījusies turnīra izspēles kārtība. Šajā sezonā 9 komandas katra ar katru sacentās 3 riņķu turnīrā.

## Turnīra tabula

**Sp** = Aizvadītās spēles; **U** = Uzvaras; **N** = Neizšķirti; **Z** = Zaudējumi; **+** = Gūtie vārti; **-** = Zaudētie vārti; **V** = Vārtu starpība; **Pkt** = Punkti

## Rezultātu tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Labākie spēlētāji

## Čempioni
[170px|thumb|right|[1997. gada Latvijas čempioni Skonto FC]]

* galv. treneris -  Aleksandrs Starkovs

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
* RSSSF sezonas statistika
Cietgliemeņu kārta

**Cietgliemeņu kārta** (*Venerida*) ir gliemeņu klases taksons. Šo kārtu ar nosaukumu "*Veneracea*" 1854. gadā izveidoja angļu zoologs Džons Edvards Grejs. Cietgliemenes ir jūras vai sājūdens sestonofāgi. Ģeohronoloģiski apaļgliemeņu dzimtas pārstāvji ir zināmi no krīta perioda līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaulas vāki ir vienādi vai gandrīz vienādi, retos gadījumos ļoti nevienādi. Slēdeni veido kardinālie zobi (viens līdz trīs katrā čaulas vākā) un sānu zobi (priekšējie un aizmugurējie). Daļa zobu var arī nebūt (bezzobainas formas ir retas). Adduktoru muskuļu nospiedumi uz čaulas vāku iekšējās virsmas ir vienādi vai arī priekšējie no tiem var būt mazāki vai lielāki par aizmugurējiem. Čaulas vāku saite ir ārēja, opistodetiska, un atrodas uz nimfas vai vagā. Saite var būt arī ārēja un iekšēja rezīlijā, vai arī tikai iekšēja. Retos gadījumos saites nav. Mantijas līnija ir vesela vai ar sīnusu.

## Sistemātika
Cietgliemeņu kārtas virsdzimtas:
* kārta: ***Venerida*** Gray, 1854
:* virsdzimta: *[[Arcticoidea]]* R.B. Newton, 1891 (1844)
:* virsdzimta: *[[Chamoidea]]* Lamarck, 1809
:* virsdzimta: *[[Cyrenoidea]]* J.E. Gray, 1840
:* virsdzimta: *[[Glossoidea]]* J.E. Gray, 1847 (1840)
:* virsdzimta: *[[Hemidonacoidea]]* Scarlato & Starobogatov, 1971
:* virsdzimta: *[[Mactroidea]]* Lamarck, 1809
:* virsdzimta: *[[Opokielloidea]]* Kanev, 1983 †
:* virsdzimta: *[[Prilukielloidea]]* Starobogatov, 1970 †
:* virsdzimta: *[[Ungulinoidea]]* J.E. Gray, 1854
:* virsdzimta: *[[Veneroidea]]* Rafinesque, 1815

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Faith No More

***Faith No More*** ir 1979. gadā dibināta alternatīvā roka grupa, kuras mūzikā ietilpst smagā metāla, fankmūzikas, progresīvās rokmūzikas, ritmblūza un džeza elementi. Grupa pastāvēja no 1979. līdz 1998. gadam, bet  *Faith No More* paziņoja par grupas atkalapvienošanos, lai dotos Eiropas koncertturnejā.

## Diskogrāfija
* 1985: *[[We Care a Lot]]*
* 1987: *[[Introduce Yourself]]*
* 1989: *[[The Real Thing]]*
* 1992: *[[Angel Dust]]*
* 1995: *[[King for a Day... Fool for a Lifetime]]*
* 1997: *[[Album of the Year]]*
* 2015: *[[Sol Invictus]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* MySpace profils
1996. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 1996. gada sezona** bija 22. Virslīgas sezona, kas sākās 1996. gada 20. aprīlī, bet noslēdzās 30. oktobrī. Par Latvijas čempioniem piekto reizi pēc kārtas kļuva "Skonto", kas tuvāko sekotāju "Daugavu" apsteidza par 12 punktiem. Par rezultatīvāko spēlētāju kļuva Mihails Miholaps no "Daugavas", kurš guva 33 vārtus. Turnīra izspēles sistēma bija tāda pati kā pirms gada. 1. posmā 10 komandas aizvadīja 2 riņķu turnīru, bet 2. posmā 6 labākās sacentās par 1.-6. vietu, bet pārējās - par 7.-10. vietu. 2. posmā tika ņemti vērā arī 1. posma rezultāti.

## Turnīra tabula
### 1. posms

### 2. posms
#### Par 1.-6. vietu

#### Par 7.-10. vietu

**Sp** = Aizvadītās spēles; **U** = Uzvaras; **N** = Neizšķirti; **Z** = Zaudējumi; **+** = Gūtie vārti; **-** = Zaudētie vārti; **V** = Vārtu starpība; **Pkt** = Punkti

## Rezultātu tabula
### 1. posms

### 2. posms
#### Par 1.-6. vietu

#### Par 7.-10. vietu

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Labākie spēlētāji

## Čempioni
[170px|thumb|right|[1996. gada Latvijas čempioni Skonto FC]]

* galv. treneris -  Aleksandrs Starkovs

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
* RSSSF sezonas statistika
Skalva

thumb|300px|''Schalavonia'' Ortēliusa Prūsijas kartē (1584).

**Skalva** jeb **Skalava** (, ) bija rietumbaltu skalvju apdzīvota teritorija Nemunas lejtecē. Pēc Pētera no Duisburgas hronikas ziņām Skalva bija viena no Prūsijas zemēm. Skalvji, kuru kultūra pēc arheoloģiskā materiāla tuvāka kuršiem, dzīvoja līdzās kuršiem, žemaišiem, jātvingiem un prūšiem Nemunas pietekas Jūras baseinā.

## Vēsture
1289. gadā Vācu ordenis uzcēla Skalavas pili (*Schalauerburg*), kurai Lietuvas krusta karu laikā 1293. gadā uzbruka Lietuvas dižkunigaitijas karaspēks. 1313. gadā Vācu ordenis šeit uzcēla pirmo tiltu pār Nemunu, bet 1406.-1410. gadā Tilzītes mūra pili, kuru jau 1411. gadā nopostīja žemaiši. Pēc Vācu ordeņa sekularizācijas Skalvu iekļāva Prūsijas hercogistes sastāvā.

1701. gadā Skalva kā Austrumprūsijas daļa kļuva par daļu no Prūsijas Karalistes. 1924. gadā Klaipēdas apgabals tika pievienots Lietuvai un senās Skalavas teritorija pa Nemunas upi tika sadalīta starp Lietuvu un Vāciju. 
Kād pēc Otrā pasaules kara Austrumprūsijas teritorija tika sadalīta starp PSRS un Poliju, bijušo Vācijas daļu ar Tilzītes (Sovetskas) pilsētu iekļāva Krievijas PFSR Kaļiņingradas apgabalā.
Ringo Stārs

**Sers Ričards Stārkijs** (*Sir Richard Starkey*; dzimis ), vairāk pazīstams kā **Ringo Stārs** (*Ringo Starr*), ir britu bundzinieks, kurš savulaik spēlēja grupā *[[The Beatles]]*.

## Pirms bītliem
Dzimis un audzis Liverpūlē. Viņš bija slimīgs bērns, ilgā ārstēšanās slimnīcā iekavēja mācīšanos, un 13 gadu vecumā viņš pameta skolu. Visā turpmākajā dzīvē viņam bija uztura alerģija. 1950. gados viņš pievienojās grupai *Rory Storm and the Raving Texans*, kura vēlāk nomainīja nosaukumu uz *Rory Storm and The Hurricanes*. Viņš ieguva palamu "Ringo" (Gredzenainais), jo valkāja daudz gredzenu. Viņš arī saīsināja savu uzvārdu uz "Starr" (Zvaigzne) lai visi varētu teikt, ka viņš spēlēja "zvaigžņaini". 1962. gada augustā viņam piedāvāja pievienoties grupai *[[The Beatles]]*.

Viņš bija vecākais un īsākais bītls, kā arī pēdējais, kurš pievienojās grupai. Viņam bija dota iesauka "smieklīgais" (citiem bītliem — "gudrais", "klusais" un "piemīlīgais").

## The Beatles
Līdz pat grupas izjukšanai 1970. gadā Ringo bija grupas bundzinieks. Viņš arī dziedāja — vispopulārākā viņa dziedātā dziesma bija "Yellow Submarine". Viņš uzrakstīja un arī dziedāja divas bītlu dziesmas — *Octopus's Garden* un *Taking A Trip To Carolina*, kas gan netika iekļauta nevienā albumā. Ir arī citas dziesmas, kuru sacerēšanā piedalījies viņš daļēji.

## Solokarjera
1989. gadā Ringo izveidoja savu grupu *Ringo Starr and his All-Starr Band*, kuras sastāvs katru gadu mainās. Tajā ir bijis arī viņa dēls Zaks Stārkijs, un tādas zvaigznes kā Billijs Prestons, Dr. Džons un Šeila E. 2002. gadā viņš piedalījās Džordža Harisona piemiņas koncertā. Piedalījās arī Pols Makartnijs, Ēriks Kleptons un Dani Harisons.

## Ārējās saites

*
Ibaraki prefektūra

**Ibaraki prefektūra** () ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Kanto reģionā uz Honsju salas. Tās galvaspilsēta ir Mito.
Ibaraki prefektūras ainava|200px|thumb|left

## Ārējās saites
Točigi prefektūra

**Točigi** ir Japānas prefektūra, kas atrodas Kanto reģionā, Honsju salā. Prefektūras administratīvais centrs ir Ucunomija.

Točigi prefektūras ainava|200px|thumb|left

## Ārējās saites
Gummas prefektūra

ir Japānas prefektūra, kas atrodas Kanto reģionā, Honšjū salā. Prefektūras administratīvais centrs ir Maebaši.
Gummas prefektūras ainava|200px|thumb|left

## Ārējās saites
Saitamas prefektūra

ir Japānas prefektūra, kas atrodas Kanto reģionā. Prefektūras administratīvais centrs ir Saitama.

Šī prefektūra ir Lielās Tokijas daļa un lielākā daļa no Saitamas prefektūras pilsētām tiek uzskatītas par Tokijas priekšpilsētām.
Saitamas prefektūras ainava|200px|thumb|left

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Airtons Senna

**Airtons Senna da Silva** (;  — ) bija trīskārtējais Formula 1 pasaules čempions. Viņu arī mūsdienās daudzi uzskata par visu laiku labāko F1 pilotu. Airtons piedzima Sanpaulu, Brazīlijā. Viņam ātri radās interese par braukšanu. Četru gadu vecumā viņš uzsāka braukšanu ar kartingu.

## Karjera
Airtons Senna F1 sacīkstēs piedalījās braucot četrās komandās: salīdzinoši vājajā Toleman (1984), nedaudz spēcīgākajā Lotus (1985–1987), dominējošajā McLaren (1988–1993) un ātrajā Williams (1994). Jau Toleman laikos viņš izrādīja fantastisku brauktspēju un vairākas reizes kāpa uz goda pjedestāla. Kad Senna pārcēlās uz Lotus, viņš izcīnīja savu pirmo uzvaru. Savā pēdējā Lotus sezonā viņš izcīnīja trešo vietu. McLaren viņš jau savā pirmajā sezonā izcīnīja titulu, tad vienu sezonu bija otrais, un tad vēl divas reizes izcīnīja titulus. Vēlāk viņš nolēma pārvākties uz Williams un tur spēja nobraukt tikai trīs sacīkstes.

## Nāve
1994. gada Sanmarīno Grand Prix jau bija divi cietušie: Rubenšs Barikello (smaga avārija piektdienas treniņbraucienos) un Rolands Racenbergers (izlidoja no trases kādā līkumā un gāja bojā). Senna pats paziņoja: ja viņš to spētu ietekmēt, tad sacīkstē nepiedalītos. 1994. gada 1. maijā, sacīkstes 7. aplī, Tamburello līkumā, Airtons Senna milzīgā ātrumā stūres rata defekta dēļ ietriecās betona sienā un nomira pēc vairākām stundām (viņa smadzenes gāja bojā trieciena brīdī, bet sirds apstājās plkst. 18:37 pēc vietējā laika, iepriekšējās divās reizēs ārsti atjaunoja sirdsdarbību). Viņu nogalināja balstiekārtas stienis, kas ietriecās Sennas smadzenēs. Viņa kombinezona piedurknē tika atrasts Austrijas karogs, ko viņš uzvaras gadījumā būtu vicinājis par godu mirušajam Racenbergeram. Ja Racenbergers būtu miris trasē, pēc FIA noteikumiem
sacīkste nenotiktu. Tas izraisīja sazvērestības teorijas, ka Williams un FIA gribēja nogalināt Sennu un ka Racenbergers patiesībā nomira jau trasē. Lai gan ir versija, ka arī Senna nomira jau turpat trasē un viņa nogādāšana slimnīcā bija bezjēdzīga tā paša iemesla dēļ: ja par Airtona nāvi uzzinātu turpat trasē, sacīkste neturpinātos un FIA ciestu nopietnus materiālos zaudējumus. Sacīkste tika atjaunota, un tajā uzvarēja Mihaels Šūmahers.

## Attēlojums mākslā un kino
2024. gada Netflix miniseriāls Senna. Airtona Sennas lomā brazīliešu aktieris Gabriēls Leone.

## F1 rezultāti
*Piezīme*. Sacīkstes **treknrakstā** Airtons Senna startēja no pirmās vietas, bet sacīkstēs *slīprakstā* - uzstādīja ātrāko apļa laiku.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā Airtona Sennas mājaslapa
Čibas prefektūra

ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Kanto reģionā uz Honsju salā.  Tā robežojas ar Ibaraki prefektūru ziemeļos, ar Japānas galvaspilsētu Tokiju un ar Saitamas prefektūru rietumos. Austrumos to apskalo Klusais okeāns, bet dienvidos to apskalo Tokijas līcis. Prefektūras administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Čiba.

Prefektūras kopējā platība ir 5 156,15 km² un tā sīkāk sastāv no sešiem rajoniem, 54 pašvaldībām un 37 pilsētām. Pēc 2017. gada datiem prefektūrā dzīvo 6 258 095 iedzīvotāji. Tā ir divdesmit septītā lielākā prefektūra pēc platības un sestā lielākā pēc iedzīvotāju skaita.

2011. gada Tohoku zemestrīce galvenokārt ietekmēja tikai prefektūras dienvidu daļu un postījumi bija daudzas reizes mazāki kā blakus esošajā Tohoku reģionā. Kopumā zemestrīcē un pēc tam sekošajā tsunami dzīvību zaudēja 20 cilvēki. Pēc 2011. gada, pirmo reizi kopš 1920. gada, iedzīvotāju skaits prefektūrā samazinājās.
Tojamas prefektūra

**Tojamas prefektūra** (, *Toyama-ken*) ir viena no Japānas prefektūrām. Tā atrodas Čjūbu reģionā Honsju salas rietumos. Prefektūra robežojas ar Isikavas prefektūru rietumos, ar Gifu prefektūru dienvidos un ar Nagano prefektūru un ar Ņiigatas prefektūru austrumos, bet ziemeļos to apskalo Japāņu jūra.

Prefektūra kopējā platība ir 4 247,22 km² un sīkāk sastāv no 2 rajoniem, 15 pašvaldībām un 10 pilsētām. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Tojama. Pēc 2017. gada datiem prefektūrā dzīvo 1 055 893 iedzīvotāji. Tā ir trīsdesmit trešā lielākā Japānas prefektūra pēc platības un trīsdesmit astotā lielākā pēc iedzīvotāju skaita.

30% no prefektūras teritorijas aizņem nacionālie parki. Tojamas prefektūra ir vadošais rūpniecības centrs Japāņu jūras piekrastē.

## Ārējās saites
Isikavas prefektūra

**Isikavas prefektūra** () ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Čjūbu reģionā uz Honsju salas. Tā robežojas ar Tojamas prefektūru austrumos, ar Gifu prefektūru dienvidaustrumos un ar Fukui prefektūru dienvidos. Prefektūru ziemeļos apsaklo Japāņu jūra.

Prefektūras kopējā platība ir 4 185,22 km² un sīkāk sastāv no pieciem rajoniem, 19 pašvaldībām un 11 pilsētām. Administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Kanadzava. Pēc 2017. gada datiem prefektūrā dzīvo ap 1,15 miljoniem iedzīvotāju. Tā ir trīsdesmit sestā lielākā Japānas prefektūra pēc iedzīvotāju skaita un trīsdesmit piektā lielākā pēc platības.

Pēc 2012. gada datiem, 13% no kopējās prefektūras teritorijas aizņem nacionālie dabas parki. Prefektūras ekonomika galvenokārt balstās uz tekstila un automašīnu ražošanu.

## Ārējās saites
Fukui prefektūra

**Fukui prefektūra** (, *Fukui-ken*) ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Čjūbu reģionā uz Honsju salas. Tā robežojas ar Isikavas prefektūru austrumos, ar Gifu prefektūru dienvidaustrumos, ar Sigas prefektūru un ar Kioto prefektūru dienvidos. Prefektūru ziemeļos apskalo Japāņu jūra.

Prefektūras kopējā platība ir 4 188,99 km², tā sīkāk sastāv no 7 rajoniem, 17 pašvaldībām un 9 pilsētām. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Fukuji.  Pēc 2017. gada datiem prefektūrā dzīvo ap  0,78 miljoniem iedzīvotāju. Tā ir četrdesmit trešā lielākā prefektūra Japānā pēc iedzīvotāju skaita un trīsdesmit ceturtā lielākā pēc platības.

Pēc 2008. gada datiem 15% no prefektūras kopējās teritorijas aizņem aizsargātas dabas teritorijas. Prefektūras ziemeļu daļā, pie Japāņu jūras atrodas *Keihanshin* rajons, kurā ir izvietoti 14 kodolreaktori.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sēdgliemeņu dzimta

**Sēdgliemeņu dzimta** (*Dreissenidae*) ir smilšgliemeņu kārtas ***Dreissenoidea*** virsdzimtas vienīgā dzimta. Šīs dzimtas gliemji ar bisusa pavedieniem piestiprinās pie dažādiem zemūdens priekšmetiem. Visizplatītākā suga ir Dreissenidae polymorpha, kura viegli izplatās pa upju sistēmām. Apaugot ap hidrotehniskām būvēm un iekārtām traucē to darbību, tāpēc tās tiek apkarotas. Šī suga sastopama arī Latvijas saldūdeņos.
## Vairošanās un attīstība
Sēdgliemenes ir šķirtdzimumu dzīvnieki, ar ārējo apaugļošanu.No apaugļotām oliņām izšķiļas brīvi peldoši kāpuri, kuri arī veic sugas izplatīšanās funkcijas. Intensīvas attīstības periodos sēdgliemeņu kāpuri var sasniegt koncentrāciju līdz 50 īpatņi uz 1m3, un pat vairāk. Kāpuriem attīstoties, tie piestiprinas pie substrāta un pāriet uz sēdošu dzīvesveidu. Tomēr arī šajā stadijā tās spēj pārvietoties. Tās atbrīvojas no saviem bisusa pavedieniem un pa nakti spēj pārvietoties ap 10 cm no sākotnejās vietas.
## Izplatība
*Dreissena* dzīvo galvenokārt saldūdens baseinos, kā arī Kaspijas, Arāla, Azovas jūrās un Melnās jūras atsājinātajos apgabalos. (Congeria) ir izplatīts galvenokārt Āfrikā un Ziemeļamerikā, un tikai ļoti ierobežoti - Eiropā (Beļģija, Francija). 1962. gadā tika aprakstīta jauna kongēriju suga no Dalmācijas karsta alām, kas, iespējams, ir terciāra relikta forma, kura kādreiz lielā skaitā apdzīvoja Dienvideiropas sājūdens baseinus. (Mytilopsis) ir galvenokārt izplatīts Centrālamerikas reģionā, bet ir atrasts pat Baltijas jūras ziemeļu daļā .

## Sistemātika
Smilšgliemeņu virsdzimtas dzimtas:
* dzimta: ***Dreissenidae*** J.E. Gray, 1840
::* ģints: *[[Carinatocongeria]]* Stevanović, 1990 †
::* ģints: *[[Coelogonia]]* Bronn, 1837 †
:* apakšdzimta: *[[Congeriinae]]* Mandic & Harzhauser, 2016
::* ģints: *[[Amygdalia]]* Nevesskaja, 2013 †
::* ģints: *[[Andrusoviconcha]]* Starobogatov, 1970 †
::* ģints: *[[Congeria]]* Partsch, 1835
::* ģints: *[[Illyricocongeria]]* Mandic, 2016 †
::* ģints: *[[Rhombocongeria]]* Starobogatov, 1970 †
::* ģints: *[[Trigonipraxis]]* Starobogatov, 1970 †
:* apakšdzimta: *[[Myinae]]* J.E. Gray, 1840
::* ģints: *[[Dreissena]]* van Beneden, 1835
::* ģints: *[[Mytilopsis]]* Conrad, 1858
::* ģints: *[[Prodreissensia]]* Rovereto, 1898 †
:* apakšdzimta: *[[Dreissenomyinae]]* Babak, 1983 †
::* ģints: *[[Dreissenomya]]* T. Fuchs, 1870 †
::* ģints: *[[Sinucongeria]]* Lörenthey, 1894 †
::* ģints: *[[Rheodreissena]]* Geda, Lujan, M. Perkins, Abernethy, Sabaj & Gangloff, 2018 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Kanagavas prefektūra

Kanagavas prefektūras ainava (skats no Enošima salas uz Fudžisavas pilsētu)|200px|thumb|left

 ir Japānas prefektūra, kas atrodas Kanto novada dienvidos Honšjū salā. Galvaspilsēta ir Jokohama. Kanagava ietilpst Tokijas aglomerācijā.

## Ārējās saites
Ņiigatas prefektūra

**Ņiigatas prefektūra** () ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Čjūbu reģionā uz Honsju salas. Prefektūra robežojas ar Gummas prefektūru, ar Nagano prefektūru un ar Tojamas prefektūru dienvidos, ar Jamagatas prefektūru ziemeļos un ar Fukusimas prefektūru austrumos, bet rietumos to apskalo Japāņu jūra. 

Prefektūras kopējā platība ir 12 582,47 km², sīkāk tā sastāv no 9 rajoniem, 30 pašvaldībām un 20 pilsētām. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Ņiigata. Pēc 2023. gada datiem prefektūrā dzīvo ap 2,13 miljoniem iedzīvotāju. Tā ir piektā lielākā Japānas prefektūra pēc platības un četrpadsmitā lielākā pēc iedzīvotāju skaita. 

25% no prefektūras teritorijas aizņem nacionālie parki. Prefektūras ekonomika galvenokārt balstās uz lauksaimniecības nozari un rīsu audzēšanu.

## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
Ņiigatas prefektūrā dzimuši vai dzīvojuši:

* Isoroku Jamamoto (japāņu: 山本 五十六, Yamamoto Isoroku, 1884 — 1943), japāņu admirālis, Japānas Imperatora flotes komandieris.
Gifu prefektūra

**Gifu prefektūra** (, *Gifu-ken*) ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Čjūbu reģionā uz Honsju salas. Tā robežojas ar Aiči prefektūru dienvidos, ar Mie prefektūru dienvidrietumos, ar Sigas prefektūru un ar Fukui prefektūru rietumos, ar Tojamas prefektūru un ar Isikavas prefektūru ziemeļos, ar Nagano prefektūru austrumos.

Prefektūras kopējā platība ir 10 621,17 km² un sīkāk sastāv no 9 rajoniem, 42 pašvaldībām un 21 pilsētām. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Gifu. Pēc 2017. gada datiem prefektūrā dzīvo ap 2,01 miljoniem iedzīvotāju. Tā ir astoņpadsmitā lielākā prefektūra Japānā pēc iedzīvotāju skaita un septītā lielākā pēc platības.

Tā kā prefektūra atrodas Honsju salas centrālajā daļā, tas ir nozīmīgs Japānas transporta mezgls un savieno salas dienvidu pusi ar ziemeļiem. Gifu prefektūrā vēsturiski nodarbojas ar lauksaimniecību un papīra ražošanu, bet mūsdienās prefektūras ekonomika balstas uz mašīnbūvi un aeronautiku.

## Ārējās saites
Šidzuokas prefektūra

**Šidzuokas prefektūra** () ir viena no Japānas prefektūrām Honsju salas Čjūbu reģionā. Tā robežojas ar Kanagavas prefektūru austrumos, ar Aiči prefektūru rietumos, ar Jamanasi prefektūru un ar Nagano prefektūru ziemeļos, bet dienvidos to apskalo Klusais okeāns.

Prefektūras kopējā platība ir 7 779,63 km² un sīkāk sastāv no pieciem rajoniem, 35 pašvaldībām un 23 pilsētām. Prefektūras administratīvais centrs ir Šidzuoka, bet lielākā pilsēta ir Hamamacu. Pēc 2017. gada datiem prefektūrā dzīvo ap 3,67 miljoniem iedzīvotāju. Tā ir desmitā lielākā Japānas prefektūra pēc iedzīvotāju skaita un trīspadsmitā lielākā pēc platības.

Pēc 2012. gada datiem, 11% prefektūras teritorijas aizņem nacionālie dabas parki. Uz ziemeļu robežas ar Jamanasi prefektūru atrodas Fudzi, kas ir Japānas augstākā virsotne.

## Ārējās saites
Aiči prefektūra

**Aiči prefektūra** () ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Čjūbu reģionā uz Honsju salas. Tā robežojas ar Šidzuokas prefektūru austrumos, ar Nagano prefektūru ziemeļaustrumos, ar Gifu prefektūru ziemeļos un ar Mie prefektūru rietumos. Prefektūru dienvidos apskalo Austrumķīnas jūra.

Prefektūras kopējā platība ir 5 153,81 km² un sīkāk sastāv no 7 rajoniem, 54 pašvaldībām un 38 pilsētām. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Nagoja, kas ir Japānas trešā lielākā pilsēta. Pēc 2017. gada datiem prefektūrā dzīvo ap 7,53 miljoniem iedzīvotāju. Tā ir ceturtā lielākā prefektūra Japānā pēc iedzīvotāju skaita un divdesmit astotā lielākā pēc platības.

Burtiski tulkojot Aiči prefektūras nosaukumu latviešu valodā, tā nozīmē *"mīlu zinošā"*. Pēc 2012. gada datiem 17% no prefektūras kopējās platības aizņem nacionālie parki.
Linux distributīvs

thumb|right|Linux distributīvu attīstība

**''Linux'' distributīvs**, bieži vien vienkāršoti **distributīvs** vai **distro**, ir *[[Unix]]* operētājsistēmu *[[Linux]]* saimes loceklis, kas sastāv no ''Linux'' kodola, GNU operētājsistēmas nekodola daļām un citām izvēlētām programmām (grafiskās vides u.c.). Linux distributīvs var būt visdažādākā veida, sākot ar pilnām darbvirsmas vai servera operētājsistēmām, līdz minimālām vidēm (parasti lietotām iegultās sistēmās, vai startēšanai no disketes). 

## Vēsture un attīstība
*Linux* kodols tika izlaists 1991. gada aprīlī un drīz vien parādijās pirmie distributīvi, tostarp ''Softlanding Linux System''. Šobrīd trīs vecākie aktīvie distributīvi, no kuriem ir atzarojušies daudzi citi projekti, ir *[[Slackware]]*, ''Red Hat'' un *[[Debian]]*. Visi šie distributīvi ir radīti 1993. gadā. Sākotnēji *Linux* distributīvi bija paredzēti zinošiem lietotājiem, bet programmatūras attīstība ir ļāvusi piesaistīt ļoti plašu lietotāju loku. 

## Distributīvu tipi un veidi
Stingru kategoriju, kā tiek grupēti distributīvi nav, taču katram distributīvam ir kāda noteikta mērķauditorija vai specifiski uzdevumi, kam tas paredzēts.

* Komerciāli un nekomerciāli distributīvi
* Distributīvi lietošanai mājās vai uzņēmumos [thumb|right|200px|Distributīvs [Austrumi Linux]]
* Distributīvi, kas paredzēti pieredzējušiem lietotājiem, vai lietotājam draudzīgāki distributīvi
* Distributīvi, kas paredzēti speciālai tehnikai (noteiktai sistēmas arhitektūrai u.c.)
* Distributīvi speciālu uzdevumu veikšanai (ugunsmūri, serveri u.c.)
* Lokalizēti distributīvi noteiktas valodas lietotājiem, kādas valsts iedzīvotājiem

## Pakotņu pārvaldīšana
Viena no būtiskākajām lietām, ar ko atšķiras viens Linux distributīvs no otra ir tas, kā tiek pārvaldītas programmu pakotnes. Dažādiem distributīviem pakotnes tiek kompilētas uz lietotāja datora (piem. Gentoo), taču citiem distributīviem pakotnes tiek lejupielādētas jau sakompilētas. Pakotņu kompilēšana uz lietotāja datora ir laikietilpīgāka, taču šādi lietotājam tiek dota maksimāla kontrole un brīvība par instalējamo programmatūru.
Tāpat ir dažādas pakotņu pārvaldīšanas sistēmas. Distributīvam Debian (un tā atzariem) tiek izmantota programma dpkg un pakotnēm ir failu paplašinājums .deb. Populārs ir arī Red Hat izveidotā programma paku pārvaldīšanai RPM. RPM pakotnes tiek izmantotas OpenSUSE, Fedora, Mandriva u.c. distributīvos. 

## Latvijā izveidotie distributīvi

Šobrīd vienīgais aktīvais Latvijā izveidotais Linux ir Austrumi Linux. Agrāk izveidoti arī projekti LIIS Linux un Amber Linux. Šie abi projekti bija veidoti uz Debian bāzes, taču jau vairākus gadus nav tikuši atjaunoti. Tāpat speciāli Latvijas lietotājiem ir paredzēts lietuviešu Baltix Linux. Jaunākajās versijās arī Ubuntu ir pieejams latviešu valodā.

## Skatīt arī
* Linux distributīvu salīdzinājums

## Atsauces
POP3

**Pasta nodaļas protokola versija 3** jeb **POP3** () ir interneta protokols, kas paredzēts elektroniskā pasta saņemšanai no servera ar klienta programmas palīdzību. Protokols aprakstīts . Lai gan ir izstrādāts protokols (IMAP) ar plašāku funkcionalitāti, POP3 vēl joprojām tiek plaši izmantots.

Praktiski visi mūsdienu klientu un e-pasta serveri atbalsta abus standartus (POP3 un IMAP). Vairums e-pasta pakalpojumu sniedzējiem (piemēram, Hotmail, Gmail un Yahoo! Mail) atbalsta arī IMAP un POP3.

## Vēsture
POP ( POP1 ) definēts  ( 1984), POP2  (1985). Sākotnējais POP3 specifikācija tika ieviests  ( 1988). Mūsdienu aprakstīta , atjaunināta paplašinājuma mehānisma (  ) un autentifikācijas mehānisma (  ).
POP2 versija tika piešķirts ports 109.

Sākotneja POP3 specifikācija atbalstīja tikai nešifrētā pieteikšanās mehānismu USER/PASS vai piekļuves kontroli .rhosts. Pašlaik POP3 atbalsta dažādus autentifikācijas metodes, lai nodrošinātu dažāda līmeņa aizsardzību pret nesankcionētu piekļuvi lietotāja pastu. Lielākā daļa no viņiem ir dota pagarinājuma mehānisms POP3. POP3 klientu atbalsta pārvaldes iekārtas likuma metodes SASL, caur paplašinājuma Auth. 
Projekta Masacūseta tehnoloģiska institūta " Athena " tika ieviesta metode, kuras pamatā ir Kerberosa. 
 ieviests APOP galvenajā protokola. APOP -protokola tips " pieprasījuma / atbildes ", izmantojot šifrēšanas funkciju MD5. Starp klientu īstenošanas APOP, var atlasit Mozilla Thunderbird, Opera Mail, Eudora, Windows Live Mail, PowerMail, Apple Mail un citi.

## Atsauces
Guntis Galviņš

**Guntis Galviņš** (dzimis  Talsos) ir bijušais latviešu hokejists, spēlēja aizsarga pozīcijā, Latvijas hokeja izlases dalībnieks. 2021. pārstāvēja Čehijas Ekstralīgas vienību HC Vitkovice. 2022. gada maijā paziņoja par profesionālās karjeras beigām.

## Karjera
No 2002. līdz 2004. gadam G. Galviņš spēlēja hokeja kluba "Prizma" sastāvā. 2006-07 sezonu viņš iesāka Čehijas Ekstralīgas klubā HC Vsetina, bet janvārī pārcēlās uz Latvijas hokeja līgas klubu HK Rīga 2000, kura sastāvā tika atzīts par līgas labāko aizsargu un kļuva jau par trīskārtējo Latvijas čempionu, jo arī iepriekšējās divas sezonas bija aizvadījis šajā klubā. 2007.—2008. gada sezonu G. Galviņš iesāka HK Rīga 2000 klubā, bet oktobrī devās uz Ungārijas spēcīgāko vienību Alba Volan, kura piedalījās Austrijas atklātajā hokeja čempionātā. Kopš 2008.—2009. gada sezonas viņš pārstāv Rīgas "Dinamo". 2012.—13. gada sezonā, komandas sastāvā pārstājot spēlēt Sandim Ozoliņam, Galviņš kļuva par jauno komandas kapteini, tā funkcijas pildot līdz decembra vidum, kad par kapteini iecelts tika Mārtiņš Karsums.

2011.—2012. gada sezonā Galviņš tika atzīts par februāra labāko līgas aizsargu. 2012.—13. gada sezonas ievadā pildīja komandas kapteiņa pienākumus.

2013. gada 2. maijā tika aizmainīts uz Hantimansijskas "Jugra", "Dinamo" pretī saņemot 2013. gada KHL drafta 1. kārtas izvēles tiesības. Vien pēc desmit "Jugra" sastāvā aizvadītām spēlē klubs līgumu ar Galviņu lauza. Janvāra sākumā hokejists pievienojās Zviedrijas hokeja līgas vienībai Stokholmas AIK, taču pēc 15 tās sastāvā aizvadītām spēlēm no komandas rindām tika atbrīvots. Nākamo sezonu aizvadīja Austrijas hokeja līgas vienībā HC Bolzano, taču tad uz trim sezonām atgriezās Rīgas "Dinamo" sastāvā.

### Latvijas izlase
Latvijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2005., 2006., 2007.,2008., 2009., 2010., 2012., 2014., 2015., 2016., 2017., 2018. un 2019. gada Pasaules čempionātos, 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kā arī divos Pasaules čempionātos U-18 un U-20 vecuma junioriem.

## Karjeras statistika

## Karjera Latvijas izlasē

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas Hokeja federācijas profils
Nagano prefektūra

**Nagano prefektūra** () ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Čjūbu reģionā uz Honsju salas. Tā robežojas ar Ņiigatas prefektūru ziemeļos, ar Gummas prefektūru austrumos, ar Jamanasi prefektūru dienvidaustrumos, ar Šidzuokas prefektūru dienvidos, ar Gifu prefektūru rietumos un ar Tojamas prefektūru ziemeļrietumos.

Prefektūras kopējā platība ir 13 585,22 km² un sīkāk sastāv no 14 rajoniem, 77 pašvaldībām un 19 pilsētām. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Nagano.  Pēc 2017. gada datiem prefektūrā dzīvo ap 2,08 miljoniem iedzīvotāju. Tā ir sešpadsmitām lielākā prefektūra Japānā pēc iedzīvotāju skaita un ceturtā lielākā pēc platības. Nagano prefektūras iedzīvotājiem ir augstākais paredzemais dzīves ilguma rādītājs Japānā. Vidēji sievietes dzīvo 87,18 gadus, bet vīrieši 80,88 gadus.

Nagano prefektūra ir kalnains rajons ar maz dzīvošanai derīgām zemēm. Deviņas no divpadsmit Japānas augstākajām virsotnēm atrodas Nagano prefektūrā. 21% no prefektūras kopējās platības aizņem nacionālie parki. Kalnu kūrortu un karsto avotu dēļ, prefektūra ir populārs tūrisma galamērķis. 1998. gadā Nagano prefektūras galvaspilsētā norisinājās 1998. gada ziemas olimpiskās spēles.
Jamanasi prefektūra

**Jamanasi prefektūra** () ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Čjūbu reģionā uz Honsju salas. Prefektūra robežojas ar Saitamas prefektūru ziemeļos, ar Tokijas prefektūru un ar Kanagavas prefektūru austrumos, ar Šidzuokas prefektūru dienvidos un ar Nagano prefektūru ziemeļrietumos.

Prefektūras kopējā platība ir 4 465,38 km² un sīkāk sastāv no 28 pašvaldībām un 13 pilsētām. Galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Kofu. Pēc 2014. gada datiem prefektūrā dzīvo 845 022 iedzīvotāji. Tā ir trīsdesmit otrā lielākā Japānas prefektūra pēc platības un četrdesmit pirmā lielākā pēc iedzīvotāju skaita.

Prefektūras ekonomika galvenokārt balstās uz tūrismu, kā arī juvielierizstrādājumu un robotikas ražošanu. Jamanasi prefektūra ir viens no populārākajiem Japānas tūrisma galamērķiem, jo tajā atrodas Japānas augstākā virsotne Fudzi, Fudzi pieci ezeri un tas atrodas blakus Japānas galvaspilsētai Tokijai. 27% no prefektūras teritorijas aizņem nacionālie parki, bet 78% teritorijas aizņem meži, kas to padara par vismežaināko Japānas prefektūru. Aptuveni 40% no visiem Japānā pudelēs pildītajiem ūdeņiem nāk no Jamanasi prefektūras.

## Ārējās saites
Vitālijs Samoilovs

**Vitālijs Samoilovs** (dzimis 1962. gada 17. aprīlī Rīgā) ir bijušais hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2012) ir Latvijas hokeja izlases vārtsargu treneris. Samoilovs ir 1988. gada olimpiskais čempions, ilgus gadus aizvadījis Rīgas "Dinamo" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Spēlējis Rīgas "Dinamo" rindās (166 spēles, ielaidis 525 vārtus), bet profesionālo karjeru beidza 1992.-93. gada sezonā, kad spēlēja Latvijas hokeja līgas klubā Rīgas "Latvijas zelts".

PSRS hokeja izlases sastāvā piedalījies vairākos turnīros, tajā skaitā arī . gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kurās izcīnīja zelta medaļu. Samoilovs gan nevienā spēlē nepiedalījās, lai gan viņam bija apsolīta spēle pret Somiju. Viņš tajā nespēlēja, jo zviedri bija sacēluši skandālu par to, ka PSRS apzināti nelaidīs laukumā savus labākos spēlētājus, lai zviedriem neļautu izcīnīt otro vietu, tādējādi atriebjoties par zaudējumu iepriekšējā Pasaules čempionātā Vīnē, un PSRS izlases trenerim Viktoram Tihonovam neatlika nekas cits kā laist laukumā nomināli pirmo vārtsargu, tādēļ Samoilovu atkal atstājot uz soliņa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Heiki Kovalainens

**Heiki Kovalainens** (; dzimis  Somusalmi, Somijā) ir somu autosportists, pazīstams pateicoties savai Formula 1 karjerai. Kopš . gada pārstāv *[[Caterham]]* komandu (līdz . gada sezonai komandas nosaukums bija *[[Lotus F1 Racing|Lotus]]*).

## Karjera
Heiki savu formulu karjeru uzsāka ar Formula Renault 2001. gadā. Viņš sezonu pabeidza ceturtais un jau 2002. gadā pārcēlās uz britu F3. Viņš parādīja diezgan labu sniegumu un ieguva gada debitanta titulu. Viņš arī citās F3 sērijās noturēja labu sniegumu,  izcīnot 4. vietu, bet Zandvortas Marlboro Masters viņš bija otrais. 2003. gadu viņš aizvadīja Nissan World Series vienā komandā ar citu *[[Renault F1|Renault]]* jauno pilotu programmas pilotu Franku Montaņī. Montaņī tur jau brauca trešo sezonu un izcīnīja titulu 2001. gadā. Montaņī ar deviņām uzvarām pārspēja Kovalainena vienu uzvaru un izcīnīja titulu. Soms palika Nissan čempionātā pārceļoties uz citu komandu un izcīnot titulu. 2005. gadā Kovalainens sāka braukt jaunizveidotajā GP2. Viņš izcīnīja otro vietu kopvērtējumā un visu 2006. gadu pavadīja testējot *Renault* formulu. 2007. gadā pēc tam, kad Fernando Alonso mainīja komandu, Heiki kļuva par komandas pamatsastāva pilotu. . gada  viņš izcīnīja 2. vietu.

Flavio Briatore pēc sezonas paziņoja, ka ir maza iespējamība, ka Kovalainens paliks *Renault*.  komanda paziņoja, ka . gadā tajā brauks Alonso un Pikē. Četras dienas vēlāk tika noslēgts līgums ar *[[McLaren]]* un viņš kļuva par Luisa Hamiltona komandas biedru. , , Kovalainens piedzīvoja avāriju ar ātrumu 240 km/h. Lai gan sākotnēji tika ziņots par iespējamu atslēgas kaula lūzumu, soms ieguva tikai nelielu smadzeņu satricinājumu. Avārijas brīdī tika konstatēta 26G pārslodze. Komandas vadītājs Rons Deniss drīz paziņoja, ka uzskata, ka pilots varēs atgriezties jau nākamajā sacīkstē — . Tas tika apstiprināts dienu pirms treniņbraucienu sākšanās.

Pēc avārijas Kovalainens nākamajās trijās sacīkstēs izcīnīja tikai vienu punktu dažādu problēmu dēļ, tomēr  izcīnīja 4. vietu.  soms finišēja piektais, lai gan viņš izcīnīja savu pirmo *[[pole-position]]*. Arī Vācijas posmā Kovalainens sacīksti pabeidza kā piektais.  Kovalainenam izdevās izcīnīt savu pirmo Formula 1 karjeras uzvaru, turklāt, kļūstot par 100. pilotu, kas kaut reizi uzvarējis Formula 1 sacīkstēs.

Pirmajās divās . gada sacīkstēs Kovalainens izstājās jau pirmajā aplī, bet  viņš finišēja 5. vietā. Kopvērtējumā viņš sezonas beigās palika 12. vietā un komanda paziņoja, ka viņa vietā nākamgad stāsies Džensons Batons. Kovalainens pārgāja uz *[[Lotus F1 Racing|Lotus]]* komandu, kura . gada sezonā mainīja nosaukumu uz *[[Caterham F1 Team|Caterham]]*.

## Formula 1 rezultāti

* Sacīkstes **treknrakstā** sāktas no pirmās starta pozīcijas.
* Sacīkstēs *slīprakstā* ir uzrādīts ātrākais apļa laiks.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa ,
Nameja gredzens

**Nameja gredzens** var būt:
* Nameja gredzens — latviešu rotaslieta;
* Nameja gredzens — Aleksandra Grīna 1931. gada romāns;
* Nameja gredzens — pēc Grīna romāna veidota 1935. gada luga;
* Nameja gredzens — 1. latviešu divīzijas informācijas daļas izdots laikraksts;
* Nameja gredzens — Aigara Graubas 2018. gada spēlfilma.
Mie prefektūra

**Mie prefektūra** ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Kansai reģionā uz Honsju salas. Tā robežojas ar Vakajama un ar Nara rietumos, ar Siga ziemeļos, ar Gifu ziemeļaustrumos un ar Aiči austrumos. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Cu. Prefektūras kopējā platība ir 5 776 km2, 2010. gada sakumā tajā dzīvoja 1 855 177 iedzīvotāji. Tā ir divdesmit trešā lielākā prefektūra Japānā pēc iedzīvotāju skaita un divdesmit piektā lielākā pēc platības.

Mie prefektūras ainava|200px|thumb|left

## Ārējās saites
Sigas prefektūra

ir Japānas prefektūra, kas ir daļa no Kansai reģiona Honsju salas rietumos. Prefektūrā atrodas Bivas ezers, kas ir lielākais saldūdens ezers Japānā. Prefektūras administratīvais centrs ir Ucu.

Sigas prefektūras ainava|200px|thumb|left
## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kioto prefektūra

**Kioto prefektūra** () ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Kansai reģionā, Honsju salas centrālajā daļā. Tā robežojas ar  Fukui prefektūru ziemeļaustrumos, ar Sigas prefektūru austrumos, ar Naras prefektūru dienvidos, ar Osakas prefektūru dienvidrietumos un ar Hjogo prefektūru rietumos. Prefektūru ziemeļos apskalo Japāņu jūra.

Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Kioto. Prefektūras kopējā platība ir 4 613 km2, pēc 2015. gada datiem tajā dzīvo 2,61 miljoni iedzīvotāju. Tā ir trīspadsmitā lielākā prefektūra Japānā pēc iedzīvotāju skaita un trīsdesmit pirmā lielākā pēc platības.

## Ārējās saites
Valters Benjamins

**Valters Bendikss Šēnflīss Benjamins** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes vācu literatūrkritiķis, esejists, tulkotājs un filozofs. Viens no vadošajiem Frankfurtes skolas pārstāvjiem.

## Galvenie darbi
* *Begriff der Kunstkritik in der deutschen Romantik.* Verlag A. Francke, Bern 1920.
* *Einbahnstraße.* Rowohlt, Berlin 1928.
* *Ursprung des deutschen Trauerspiels.* Rowohlt, Berlin 1928.
* *Deutsche Menschen. Eine Folge von Briefen*. Auswahl und Einleitungen von Detlef Holz [pseidonīms]. Vita Nova Verlag, Luzern 1936.

## Tulkojumi latviešu valodā
* *Iluminācijas*. Tulk. I. Ījabs. Rīga: Laikmetīgās mākslas centrs, 2005.
* *Maskavas dienasgrāmatas*. Tulk. I. Šuvajevs. Rīga: Laikmetīgās mākslas centrs, 2018.
* *Vardarbība un melanholija*. Tulk. I. Šuvajevs. Rīga: Neputns, 2020.

## Ārējās saites

* [Stereoskops piezīmes par Rīgu.]  Tulk. A. Ostups, 2011.
Osakas prefektūra

**Osakas prefektūra** ir viena no Japānas prefektūrām. Tās centrs ir Japānas otrā lielākā pilsēta Osaka. Tā atrodas pie Japāņu iekšējās jūras.

Osakas prefektūras ainava|200px|thumb|left

## Ārējās saites
Hjogo prefektūra

Hjogo prefektūras ainava|200px|thumb|left

**Hjogo prefektūra** atrodas Honsju salas Kangai reģionā. Prefektūras centrs ir Kobe. Prefektūra tiek saukta arī par **Hiogo**.

## Ārējās saites
Naras prefektūra

**Naras prefektūra** () ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Kansai reģionā, Honsju salas centrālajā daļā. Tā robežojas ar Vakajamas prefektūru un ar Osakas prefektūru rietumos, ar Kioto prefektūru ziemeļos un ar Mie prefektūru austrumos.

Prefektūras kopējā platība ir 3691,09 km² un sīkāk sastāv no septiņiem rajoniem, 39 pašvaldībām un 12 pilsētām. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Nara.  Pēc 2017. gada datiem prefektūrā dzīvo ap 1,35 miljoniem iedzīvotāju. Tā ir divdesmit devītā lielākā prefektūra Japānā pēc iedzīvotāju skaita un četrdesmitā lielākā pēc platības.

Lielākā daļa no prefektūras teritorijas jeb 77% aizņem meži un kalni, bet dzīvošanai ir derīgi tikai 851 km² jeb 23% no kopējās prefektūras teritorijas. 17% no prefetūras teritorijas aizņem nacionālie parki. Naras prefektūrā atrodas vairāk UNESCO aizsargājamo objektu kā citās Japānas prefektūrās.
Vakajamas prefektūra

**Vakajamas prefektūra** () ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Kansai reģionā un Honsju salas. Tā robežojas ar Osakas prefektūru ziemeļos, ar Naras prefektūru ziemeļaustrumos un ar Mie prefektūru austrumos. Dienvidos un rietumos to apskalo Klusais okeāns. Prefektūras administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Vakajama.

Prefektūras kopejā platība ir 4 725,67 km² un tā sīkāk sastāv no 6 rajoniem, 30 pašvaldībām un 9 pilsētām. Pēc 2017. gada datiem prefektūrā dzīvo 944 320 iedzīvotāji. Tā ir trīsdesmitā lielākā prefektūra pēc platības un četrdesmitā lielākā pēc iedzīvotāju skaita. Kopš 1996. gada iedzīvotāju skaits prefektūrā katru gadu samazinās un kopš 2010. gada tā ir vienīgā prefektūra Kansai reģionā, kurā iedzīvotāju skaits ir zem viena miljona.

1953. gadā pēc ilgstošām lietusgāzēm, prefektūrā pārplūda upes un notika zemes nogruvumi, kas rezultējās plūdos. Pēc oficiālās informācijas, plūdos gāja bojā 1 015 cilvēki, 5 709 cilvēki tika ievvainoti un vairāk kā 7 115 mājas tika iznīcinātas.

## Ārējās saites
Totori prefektūra

**Totori** ir Japānas prefektūra, kas atrodas Čjūgoku reģionā, Honsju salā. Prefektūras administratīvais centrs ir Totori.

Totori prefektūras ainava|200px|thumb|left

## Ārējās saites
Jamaguči prefektūra

**Jamaguči prefektūra** ir viena no Japānas prefektūrām. Tā robežojas ar Simanes un Hirosimas prefektūrām ziemeļos, Japānas iekšējo jūru austrumos un dienvidos, kā arī ar Japāņu jūru rietumos un ziemeļrietumos.

Jamaguči prefektūras ainava|200px|thumb|left

## Ārējās saites
Tokusimas prefektūra

**Tokusimas prefektūra** ir viena no Japānas prefektūrām. Tā robežojas ar Koči prefektūru dienvidrietumos, Ehimes prefektūru rietumos, Kagavas prefektūru ziemeļos, Japānas iekšējo jūru austrumos un Kluso okeānu dienvidaustrumos.

left|300px
Tokusimas prefektūras ainava|200px|thumb|left

## Ārējās saites
Kagavas prefektūra

**Kagavas prefektūra** ir viena no Japānas prefektūrām. Tā atrodas Šikoku salā un robežojas ar Ehimes prefektūru rietumos, Tokusimas prefektūru dienvidos un Japānas iekšējo jūru ziemeļos un austrumos. Kagavas prefektūra kopš 20. gs 90. gadiem ir mazākā Japānas prefektūra pēc platības.

Kagavas prefektūras ainava|200px|thumb|left

## Ārējās saites
Ehimes prefektūra

**Ehimes prefektūra** () ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Šikoku reģionā, Šikoku salas ziemeļrietumu daļā. Tā robežojas ar Japānas iekšējo jūru rietumos un ziemeļos, Kagavas un Tokusimas prefektūrām austrumos un Koči prefektūru dienvidos. Prefektūras administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Macujama.

Prefektūras kopejā platība ir 5 676,44 km² un tā sīkāk sastāv no 7 rajoniem, 20 pašvaldībām un 11 pilsētām. Pēc 2017. gada datiem prefektūrā dzīvo 1 363 907 iedzīvotāji. Tā ir divdesmit sestā lielākā prefektūra pēc platības un divdesmit septītā lielākā pēc iedzīvotāju skaita.

## Ārējās saites
Koči prefektūra

**Koči prefektūra** ir viena no Japānas prefektūrām. Tā robežojas ar Ehimes prefektūru ziemeļrietumos un ziemeļos, Tokusimas prefektūru ziemeļaustrumos, kā arī Kluso okeānu austrumos, dienvidos un rietumos.

Koči prefektūras ainava|200px|thumb|left

## Ārējās saites
Simanes prefektūra

ir Japānas prefektūra, kas atrodas Čjūgoku reģionā, Honsju salā. Simanes prefektūras administratīvais centrs ir Macue. Tā ir otrā mazāk apdzīvotā prefektūra Japānā pēc austrumos esošās Totori prefektūras. Prefektūra ir iegarenas formas, kas stiepjas no valsts austrumiem rietumu virzienā, ar Čjūgoku kalniem dienvidos un Japāņu jūru ziemeļos. Lielākā daļa pilsētu ir izvietojušās gar Japāņu jūras krastu. Idzumo pilsētā atrodas Idzumo Taisa, kas ir viena no Japānas vecākajām sintoisma svētnīcām.

Pie prefektūras pieskaitāma arī neliela salu grupa Japāņu jūrā — Oki Salas. Tāpat pie prefektūras arī skaitās Liankūra salas, par kurām kopš Otrā pasaules kara notiek strīds starp Dienvidkoreju (pašreiz pārvalda) un Japānu.

Simanes prefektūras ainava|200px|left|thumb

## Ārējās saites

*