open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Punta

thumb|Puntas aptuvenā atrašanās vieta
**Punta** (ēģiptiešu: 40px) bija sena zeme, kas pazīstama no Senās Ēģiptes tirdzniecības aprakstiem. Tā ražoja un piegādāja ēģiptiešiem zeltu, mirres, melnkoku, ziloņkaulu, dzīvniekus un citas preces. Pirmā dokumentos aprakstītā ekspedīcija uz Puntu notika V dinastijas faraona Sahuras laikā (25. gs p.m.ē.). Pēdējais pazīstamais faraons, kurš devās ekspedīcijā uz Puntu, bija XX dinastijas Ramzess III (12. gs p.m.ē.). Pēc tam nostāsti par Puntu vēl ilgi saglabājās ēģiptiešu literatūrā. Mūsdienās vēsturnieku vidū nav vienota uzskata par Puntas atrašanās vietu. Populārākās hipotēzes — Eritreja, Džibutija, Etiopijas ziemeļaustrumi, Somālija, Sudānas ziemeļaustrumi. Somālijas reģions Puntlenda savu vārdu ir ieguvis no Puntas.

## Ārējās saites
Pēteris Cimdiņš

**Pēteris Cimdiņš** (dzimis , miris ) bija latviešu biologs, ekologs, habilitēts bioloģijas zinātņu doktors, kā arī politiķis. Pētīja Latvijas ezeru un mazo upju ekoloģiju. Latvijas augstākās izglītības un zinātnes valsts ministrs (1995—1997). Vidzemes Augstskolas rektors (2001—2005). Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (1992) un Valsts emeritētais zinātnieks (2007).

## Dzīvesgājums
Dzimis  Vecpiebalgas pagasta "Kubulēnos" Augusta Cimdiņa un viņa sievas Elzas, dzimušas Vēliņas, sešu bērnu ģimenē. Brālis materiālzinātnieks Rūdolfs Cimdiņš. Mācījās Vecpiebalgas vidusskolā. Studēja Latvijas Valsts Universitātes Bioloģijas fakultātē, kopš 1971. gada strādāja LZA Bioloģijas institūtā, 1978. gadā Tartu Universitātē aizstāvēja bioloģijas zinātņu kandidāta disertāciju, 1986. gadā kļuva par Zinātņu akadēmijas Bioloģijas institūta laboratorijas vadītāju, vēlāk direktora vietnieku zinātniskajā darbā. 1989. gadā Maskavā aizstāvēja bioloģijas zinātņu doktora disertāciju.

Latvijas neatkarības atgūšanas laikā bija Latvijas Tautas frontes ekoloģiskās komisijas vadītājs. Papildinājās Vācijā un Itālijā (1993—1994).

1993. gadā P. Cimdiņš tika ievēlēts 5. Saeimā no Kristīgi demokrātiskās savienības, bet atteicies no Saeimas deputāta mandāta. 1995. gadā viņš kā Latvijas Zemnieku savienības virzīts kandidāts kļuva par augstākās izglītības un zinātnes valsts ministru Andra Šķēles valdībā (amatā līdz 1997. gada februārim, kad valdība beidza darbu). Vēlāk bijis izglītības un zinātnes ministru padomnieks: 1997. gadā Jurim Celmiņam un 2000. gadā Kārlim Greiškalnam.

1997. gadā P. Cimdiņš tika ievēlēts par Latvijas Universitātes profesoru, 2001. gadā par Vidzemes Augstskolas rektoru.

Pēc satiksmes negadījuma 2004. gadā, kur viņu kā velobraucēju notrieca automašīna, ilgstoši ārstējās slimnīcā un rehabilitācijas iestādēs, taču veselību vairs pilnībā neatguva, daļēji zaudēja atmiņu.

2007. gadā Pēteri Cimdiņu ievēlēja par Latvijas Zinātņu akadēmijas (LZA) īsteno locekli.

Miris .

## Zinātniskie darbi
Cimdiņš bija vairāk nekā 300 zinātnisko un populārzinātnisko publikāciju, tostarp vairāku monogrāfiju, autors vai līdzautors:
* Mazās upes, 1983
* Saules celtā piramīda, 1988
* *Фоновой экологический мониторинг Латвии*, 1990 (krieviski)
* Aku ūdeņi Latvijā (līdzautori Māris Kļaviņš, Valērijs Rodinovs, Agrita Briede), 1996
* Limnoekoloģija, 2001
* Tautas attīstība: mācību līdzeklis (līdzautori Gunta Anča, Laima Barisa), 2002
* Ūdeņu kvalitāte un tās aizsardzība (līdzautors Māris Kļaviņš), 2004

## Apbalvojumi
* Latvijas Republikas Ministru kabineta balva (2004)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pēteris Cimdiņš
Abugida

[thumbnail|upright=1.0|[Sanskrits|Sanskrita frāze, kas uzrakstīta dažādās valodās, kas izmanto abugidu]]
**Abugida** ir segmentāla rakstība, kurā līdzskaņu—patskaņu virkne tiek rakstīta kā viena vienība, kas apzīmē konkrētu skaņu vai fonēmu. Šī sistēma tiek izmantota daudzās Dienvidāzijas un Dienvidaustrumāzijas valodās, kā arī dažās Āfrikas un Austrālijas valodās. Abugidā simboli apzīmē konkrētu divu vai vairāku skaņu kombināciju. Piemēram, dēvanāgarī rakstība, kas tiek izmantota hindi, marathu un citās valodās, ir abugida. Katra rakstzīme jeb akšara veido noteiktu fonēmu, un, ja ir nepieciešams mainīt skaņu, tad tas tiek panākts, mainot rakstības zīmes formu vai pieliekot papildu simbolu.

## Ārējās saites
Cimdiņš

**Cimdiņš** (no vārda cimds pamazināmās formas, sieviešu dzimtē Cimdiņa) ir latviešu cilmes uzvārds.

Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* Pēteris Cimdiņš (1944—2024), biologs, ekologs un politiķis;
* Rūdolfs Cimdiņš (1947—2006), materiālzinātnieks.

## Skatīt arī
* Cimdiņa 

## Atsauces
Šonesijs Bārbers

**Šonesijs Kempbels Bārbers** (; dzimis , miris ) bija kanādiešu vieglatlēts, startēja kārtslēkšanas sacensībās.

Pārvarot  augstumu Šonesijs Bārbers izcīnīja zelta medaļu kārtslēkšanā 2015. gada Pasaules čempionātā vieglatlētikā Pekinā. Viņš kļuva arī par Panamerikas spēļu čempionu, uzvarot 2015. gada spēlēs pārvarot  augstumu, kā arī izcīnīja bronzas medaļu 2014. gada Nāciju Sadraudzības spēlēs Glāzgovā.

Š. Bārbera personīgais rekords (5,93 metri) ir uzstādīts , un tas ir pašreizējais Kanādas rekords. Tāpat nacionālais rekords ir viņa personīgais rekords kārtslēkšanā telpās, kas ir 6,00 metri, uzstādīts 2016. gadā. Bārberam kopā ar Lasāro Borhesu pieder Panamerikas spēļu rekords. Viņam pieder arī NCAA iekštelpu rekords (5,91 m).

 Bārbers nomira savās mājās no medicīniskām komplikācijām, kas sekoja pēc ilgstošas slimošanas. Viņam bija 29 gadi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Barber

***Barber*** ir angļu, normaņu franču un kataloniesu uzvārds. Saistītie vārdi: *Barbieri* (itāļu valodā), *Barbero* (itāļu un spāņu valodā), *Barbeiro* (portugāļu valodā), *Barbier* (franču valodā). Radniecīgi ir arī *Barbiero* (itāļu valodā), *Barberis* (itāļu valodā) un *Barberopoulou* (grieķu valodā). Uzvārds cēlies no bārddziņa profesijas.

*Barber* var būt:
* Bārbere — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Bārbers — uzvārds vīriešu dzimtē.

## Atsauces
Vidējās joslas vampīri

**"Vidējās joslas vampīri"** () ir Krievijas detektīvseriāls ar Juriju Stojanovu galvenajā lomā. Seriālu producē *Start Studio*. Pirmo divu sēriju pirmizrāde bija 2021. gada 18. martā. Televīzijas pirmizrāde notika 2021. gada 9. augustā kanālā TNT. 2021. gada 28. aprīlī seriālu pagarināja uz otro sezonu. Otro sezonu sāka demonstrēt 2022. gada 13. decembrī.

## Sižets

### 1. sezona
Bērzu birzī netālu no Smoļenskas atrod divu pilnībā noasiņojušu zēnu līķus ar kodumiem. Maskavas izmeklētājam Ivanam Žaļinskim jānoskaidro, kurš ir vainīgs viņu nāvē. Šajā laikā Smoļenskā mierīgi dzīvo neliela vampīru ģimene, kuru vada tūkstošgadīgais Svjatoslavs Verņidubovičs Krivičs. Vampīrus jau trīssimt gadus uzrauga Aizbildņi. To pašreizējā vadītāja Irina Vitaļjevna ir pārliecināta, ka vampīri ir vainīgi un dod Svjatoslavam Verņidubovičam tieši vienu nedēļu, lai atrastu un sodītu slepkavu. Izmeklēšanā piedalās visi vampīru klana locekļi: Annuška, kas strādā par izmeklētāju Smoļenskas policijā, doktors Žans Ivanovičs un blogeris Žeņka. Atsevišķi no viņiem dzīvo teātra pasniedzēja grāfiene Olga, Žana bijusī sieva, kura nav viņam piedevusi par šķiršanos pirms 80 gadiem. Tāpat grāfiene iepazīstas ar Smoļenskas rokmūziķi un viņas studentu Sergeju Baranovski, kurš vienīgais izglābās no nāves bērzu birzī un kļūst par galveno aizdomās turamo slepkavību virknē. Annuška un izmeklētājs Žaļinskis dodas pa slepkavas pēdām, tikmēr starp viņiem uzliesmo jūtas.

### 2. sezona
Kapteinis Žaļinskis ierodas nozieguma vietā, kur atrod miruša vīrieša galvu ar aizdomīgi gariem ilkņiem. Viņš to ved uz policijas iecirkni, taču pa ceļam iet bojā smagā negadījumā, pēc kura pierādījumi pazūd bez pēdām. Annuška uzņemas izmeklēt, kas noticis ar viņas mīļoto un kur pazuduši pierādījumi. Vietā, kur pirmo reizi tika atrasta vampīra galva, viņa atrod mazu meitenīti, kuras domas viņa nespēj nolasīt. Tad Annuška aizved bērnu uz savām mājām un iepazīstina viņu ar savu vectēvu. Viņš cenšas noskaidrot, vai viņa ir tikai bērns, jauna Smoļenskas dzimtas locekle vai ienaidniece. Andrejs Usačovs, augsta ranga izmeklētājs no Maskavas, jau ir devies pie meitenes. Tā bija sagadīšanās, ka Usačovam un Annuškai bija attiecības 1991. gadā, kad viņai bija cita matu krāsa, vārds un leģenda. Turklāt Ivans viņai bija kā dēls.

## Ārējās saites
Šrūsberi katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q3100"
}

**Šrūsberi katedrāle** () jeb **Kristiešu palīdzības Dievmātes un Sv. Alkantaras Pētera katedrāles baznīca** () ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Anglijas Šropšīras grāfistes Šrūsberis pilsētā. Baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu Šrūsberi diecēzes galvenā baznīca. Neogotiskā katedrāle celta no 1852. lidz 1856. gadam un tās projekta autors ir E. V. Pjūdžins (*E. W. Pugin*, 1834—1875).


Shrewsbury_Cathedral.JPG
ShrewsburyCathedral.JPG
Great_"West"_window_at_Shrewsbury_Cathedral_-_geograph.org.uk_-_1140451.jpg


## Ārējās saites
*
Klusā revolūcija

**"Klusā revolūcija"** () ir 2018. gada Vācijas vēsturiskā drāmas filma, kuras režisors ir Larss Kraume. Filmā galvenās lomas atveido Leonards Šeihers, Toms Grāmencs, Lēna Klenke un Jonass Daslers.

Filma stāsta par vidusskolas klasi komunistiskajā Vācijas Demokrātiskajā Republikā, kuri skolā ietur klusuma brīdi, lai godinātu 1956. gada Ungārijas revolūcijas upurus.

Filmas "Klusā revolūcija" pirmizrāde notika  Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Daugavas vārti

**Daugavas vārti** ir Daugavas posms Augšdaugavas novadā starp Krāslavu un Naujeni, lejpus Slutiškiem, dabas parka Daugavas loki teritorijā. Upes posms ar nosaukumu "Daugavas Vārtu kraujas" ir aizsargājams dabas piemineklis.

Tas ir Daugavas senlejas sašaurinājums starp Latgales un Augšzemes augstienēm. Šeit ieleja sašaurinās no 2,7 kilometriem līdz 500 metriem. Abos upes krastos izveidojušās vairāk nekā 40 metrus augstas kraujas — Slutišku krauja labajā krastā un Ververu krauja kreisajā. Šaurā joslā gar Daugavas krastu ir izveidojies dabisks akmeņu bruģis. Pašā upē vairākas krāces un akmeņaini sēkļi.

## Ārējās saites

* Dabas aizsardzības pārvalde. Daugavas Vārtu kraujas
StudioCanal

***StudioCanal S.A.S.*** ir Francijas filmu veidošanas un izplatīšanas kompānija. Uzņēmums ir *[[Canal+ Group]]* struktūrvienība, kas pieder *[[Vivendi]]*.

Uzņēmumu dibināja 1988. gadā, sākotnēji fokusējoties uz Francijas un Eiropas filmu veidošanu, bet vēlāk sadarbojoties arī amerikāņu uzņēmumiem, kā *[[Carolco Pictures]]*. Pirmās ievērojamākās *StudioCanal* producētās filmas ir "Terminators 2: Pastarā diena" (1991), "Kenedija slepkavām pa pēdām" (1991), "Pamatinstinkts" (1992), "Klinšu kāpējs" (1993), "Brīvību Villijam" (*Free Willy*, 1993) un "Zvaigžņu Vārti" (1994). Citas pazīstamākās *StudioCanal* producētās filmas ir "U-571" (2000), "Bridžitas Džonsas dienasgrāmata" (2001) un "Malholanda ceļš" (2001). Visienesīgākās studijas filmas ir "Terminators 2: Pastarā diena" (519 miljoni ASV dolāru) un "Tūrists" (278 miljoni ASV dolāru).

## Ārējās saites
*
Daallo Airlines

***Daallo Airlines*** ir Dubaijā reģistrēta Somālijas lidsabiedrība, kuras galvenā bāze atrodas Džibutijā, Džibuti-Ambuli starptautiskajā lidostā. Dibināta 1991. gadā.

## Ārējās saites

*
Jurijs Stojanovs

**Jurijs Stojanovs** (; dzimis , Odesā, Ukrainas PSR, PSRS) ir padomju un Krievijas kino un teātra aktieris, komiķis, parodists, TV raidījumu vadītājs un mūziķis.

Filmējies daudzās kino un televīzijas filmās un seriālos, no kuriem pazīstamākais ir komēdijas skeču seriāls *[[Gorodok (seriāls)|Gorodok]]* (1993—2012). Vēl filmējies detektīvseriālā "Vidējās joslas vampīri" (2021, 2023). Stojanovs vairākkārt nominēts un ieguvis dažādas kino un teātra balvas.

## Ārējās saites
Īlaķu katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12678719"
}

**Īlaķu Sv. Jaunavas Marijas Kunga atklāsmes baznīca** () ir 1895. gadā uzbūvēts neogotikas stila Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas ziemeļrietumos, Skodas rajona pašvaldības Īlaķu ciemā. Baznīca ir reģiona nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 16055). Pirmā baznīca Īlaķos uzcelta 1640. gadā, otrā — 1701. gadā, trešā — 1744. gadā. 1843. gadā tika nodibināta atsevišķa draudze. Pašreizējās baznīcas projekta autors ir Kauņas guberņas arhitekts Ustins Golinevičs (*Ustinas Golinevičius*, 1829—1894).


Interior of Ylakiai church.jpg
Ylakiai church central altar.jpg


## Ārējās saites

* Ieraksts Lietuvas kultūras vērtību reģistrā
Tauta. Zeme. Valstiskums.

**"Tauta. Zeme. Valstiskums."** (līdz 2024. gada 5. februārim – **"Apvienība Latvijai"**, līdz 8. martam – **"Tauta. Zeme. Valsts."**) ir 2022. gadā izveidota politisko partiju apvienība, kuru tā gada 27. aprīlī izveidoja partijas "Par Cilvēcīgu Latviju", "Tēvzemes mantojums", “Brīvai stiprai Latvijai” un "Latvijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partija" (pēdējā apvienību 2022. gada jūlijā pameta, lai vēlēšanās startētu no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta Latvijas Zaļās partijas vietā). 

Apvienība startēja 14. Saeimas vēlēšanās ar PCL valdes priekšsēdētāju Māri Možvillo priekšgalā. Apvienība vēlēšanās ieguva tikai 0,33% un Saeimā neiekļuva.

2024. gada februārī pirms sarakstu iesniegšanas dalībai Eiropas Parlamenta vēlēšanās tai pievienojās bijušais Nacionālās apvienības politiķis 14. Saeimas deputāts Aleksandrs Kiršteins ar savu jaundibināto biedrību "Latvijas neatkarības kustība" un kļuva par saraksta pirmo numuru , tomēr apvienība vēlēšanās saņēma vien 0,58% vēlētāju balsu. "Tauta. Zeme. Valsts." bija A. Kiršteina pārstāvētās Latvijas Nacionālās neatkarības kustības sauklis 5. Saeimas vēlēšanās.

Vēlāk martā sarakstu un pašu apvienību pēc CVK lēmuma pārsauca par "Tauta. Zeme. Valstiskums.". CVK tādu lēmumu pieņēma tādēļ, ka atbilstoši likumam partijas nosaukumā nedrīkst ietvert vārdus "Latvijas Republika", valsts un pašvaldību institūciju nosaukumus, kā arī vārdus "valsts" vai "pašvaldība".

2025. gada 7. jūnija pašvaldību vēlēšanās Rīgā apvienības sarakstā piedalījās arī partija "Pašcieņa". Saraksts nepārvarēja 5% barjeru nevienā pašvaldībā, Rīgā iegūstot 0,37% balsu. 2025. gadā "Par Cilvēcīgu Latviju" likvidējās.

## Apvienības locekļi

### Esošie

### Bijušie

### Asociētie

## Vēlēšanas
### Eiroparlamenta vēlēšanas

### Saeimas vēlēšanas

## Atsauces

## Ārējās saites

* Apvienības mājaslapa
* "Apvienība Latvijai" ''Facebook'' lapa
Mikeli lēne

[thumb|Mikeli lēne [Somijas Lielhercogistes kartē.]]
**Mikeli lēne** (, ) bija dibināta 1831. gadā kā Somijas lielhercogistes guberņa, tolaik dēvēta par **Mikeli (Sanktmihelsas) guberņu** (). Tās centrs bija Mikeli (Sanktmihelsas) pilsēta.

Pēc 1917. gada Somijas Republikas sastāvā to latviski dēvēja par **Mikeli apgabalu**. 
Pēc administratīvās reformas 1997. gadā tā kļuva par Austrumsomijas provinces (*Itä-Suomen lääni, Östra Finlands län*) daļu, ko pēc 2011. gada reformas sadalīja Ziemeļsavo, Dienvidsavo un Ziemeļkarēlijas reģionos. 


1856. Card from set of geographical cards of the Russian Empire 114.jpg|1856. gada ģeogrāfiskā kartiņa
Map of Sankt Mikhel Governorate of the Grand Duchy of Finland, 1913.gif|Mikeli guberņa (1913)
Finland Administrative map 1942 1944.png|Mikeli lēne Otrā pasaules kara laikā (1942–1944)


## Atsauces

## Ārējās saites
Džoana Beneta

**Džoana Džeraldīna Beneta** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu kino, teātra un televīzijas aktrise, piedalījusies vairāk nekā 70 filmās.

Beneta vislabāk pazīstama ar *femme fatale* lomām Frica Langa *[[film noir]]* filmās *[[Man Hunt]]* (1941), "Sieviete logā" (*Woman in the Window*, 1944) un "Sārtā iela" (1945). Atveidojusi galveno lomu arī ABC 1960. gadu gotiskajā ziepju operā *[[Dark Shadows (seriāls)|Dark Shadows]]*, par ko viņu nominēja ''Emmy'' balvai.

Piedalījusies arī tādās filmās kā *[[Bulldog Drummond]]* (1929), *[[Disraeli (filma)|Disraeli]]* (1929), *[[Me and My Gal]]* (1932), "Mazās sievietes" (*Little Women*, 1933), "Noslēpums aiz durvīm" (*Secret Beyond the Door*, 1947), *[[The Woman on the Beach]]* (1947), *[[The Reckless Moment]]* (1949), *[[Father of the Bride (1950. gada filma)|Father of the Bride]]* (1950), *[[Father's Little Dividend]]* (1951), *[[We're No Angels]]* (1955) un *[[There's Always Tomorrow]]* (1956). Savu pēdējo lomu nospēlējusi Dario Ardžento kulta šausmu filmā "Nopūtas" (1977), par ko nominēta Saturna balvai.

## Ārējās saites
Īzaks Zelenskis

**Īzaks Zelenskis** (; 1890—1938) bija revolucionārs, padomju valsts un Komunistiskās partijas darbinieks.

## Politiskais dzīvesgājums
Piedzima 1890. gadā Saratovā ebreju ģimenē. Tēvs — drēbnieks. Pēc sākumskolas pabeigšanas strādāja cepuru darbnīcā, kantorī, tipogrāfijā.

1906. gadā iestājās Krievijas Sociāldemokrātiskajā strādnieku partijā (KSDSP), piesaistījās tās boļševistiskajai daļai. 1907. gadā kļuva par KSDSP Saratovas komitejas locekli, veica propagandistisku darbu Orenburgā, Penzā, Samarā, Caricinā, Maskavā. Par darbību partijā vairākas reizes arestēts. No 1915. gada bija slimokases sekretārs Ņižņijnovgorodas Sormovas rajonā. 1915. gadā arestēts un izsūtīts uz Irkutskas guberņu. 1916. gada decembrī aizbēga no izsūtījuma vietas.

1917. gada pavasarī, pēc Februāra revolūcijas, kļuva par Maskavas Basmanas rajona padomes priekšsēdētāju. Novembrī bruņotajās vienībās piedalījās boļševiku rīkotajā varas pārņemšanā. 1918. gadā bija Maskavas Padomes rajonu nodaļas pārzinis, no 1918. līdz 1920. gadam — pārtikas nodaļas pārzinis un Pārtikas Tautas komisariāta kolēģijas loceklis. Vadīja maizes rekvizīcijas pasākumus Piemaskavas apvidos.

KK(b)P Maskavas guberņas sekretārs no 1920. gada, atbildīgais sekretārs no 1921. līdz 1924. gadam. 1921. gada janvārī—aprīlī bija Maskavas Padomes prezidija un Maskavas guberņas izpildkomitejas lietu pārvaldnieks un administratīvi teritoriālās komisijas priekšsēdētājs. KK(b)P CK Politbiroja locekļa kandidāts (1921—1922). KK(b)P CK Orgbiroja locekļa kandidāts (1922—1924), tā loceklis 1924. gadā. KK(b)P CK Sekretariāta locekļa kandidāts kopš 1923. gada, tā loceklis 1924. gada jūnijā—augustā. Bija Ļeņina bēru rīkošanas komisijas loceklis.

1924. gada novembrī nosūtīts uz Taškentu par KK(b)P CK Vidusāzijas biroja sekretāru. Vadīja Centrālo teritoriālo komisiju nacionālajai norobežošanai Vidusāzijā. KK(b)P (no 1925. gada — VK(b)P) CK Vidusāzijas biroja priekšsēdētājs / atbildīgais sekretārs. 1929. jūnijā—decembrī bija Uzbekijas KP CK pirmais sekretārs.

Kopš 1931. gada bija PSRS Centrālās patērētāju biedrības valdes priekšsēdētājs un VCIK un PSRS CIK loceklis. PSKP XVII kongresa delegāts.

1937. gada augustā arestēts, oktobrī VK(b)P CK plēnumā izvadīts no CK sastāva. Tiesāts III Maskavas procesa (pretpadomju labēji trockistiskā centra) ietvaros. 1938. gada 13. martā PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija (AT KK) piesprieda Ī. Zelenskim nāvessodu, kurš izpildīts caur nošaušanu 15. martā.

1959. gadā AT KK Ī. Zelenski reabilitēja un PSKP CK Partijas kontroles komisija atjaunoja viņa piederību partijā. No 1924. līdz 1937. gadam viņa vārdā tika saukta Asakas pilsēta Uzbekijā — Zelenska, kuru pēc viņa aresta pārdēvēja par Ļeņinsku.

## Ģimene

* Pirmā sieva — Anna Soļca, meita — Jeļena, inženiere, mazdēls — Boriss Libermans, ekonomists un uzņēmējs
* Otrā sieva — Marija Muratova (1900—1961), Ņeveļas apriņķa partijas komitejas sieviešu nodaļas pārzine, Centrālās kontroles komisijas Vidusāzijā pilnvarotā vietniece, žurnāla ''«Крестьянка»'' redaktore, dēls — Vladimirs.
Unce

**Unce** () ir masas mērvienība, kas tiek izmantota Amerikas Savienotajās Valstīs un citās valstīs, kas pieņēmušas anglosakšu mērvienības sistēmu. Tās starptautiskie simboli ir oz, oz. vai ℥. Viena unce ir 28,349523125 grami. 16 unces ir vienādas ar 1 mārciņu. Vēl plaši izmanto tā saukto Trojas unci, galvenokārt, zelta, sudraba un citu dārgmetālu mērīšanā. Viena Trojas unce ir aptuveni 31,1035 grami.

Līdz 19. gadsimta vidum arī Latvijas teritorijā izmantoja unces mērvienību. 1 unce bija 26,175 grami. Vienā uncē bija 2 lotes un 8 kventiņi.

## Ārējās saites
Pašcieņa (partija)

**"Pašcieņa"** (pilnais nosaukums: **Alternatīvais saraksts Pašcieņa**) ir centriski-labēja partija Latvijā, kas tika dibināta 2021. gada 19. februārī kā reģionāla partija ar nosaukumu **"Ropažu komanda"**. 2023. gada 2. septembrī partijai tika mainīts nosaukums, darbības mērķi un amatpersonas. Sākotnēji partija veidota, lai pārstāvētu toreizējā Ropažu novada reģionālās intereses. Partijas priekšsēdētājs ir Jānis Lapinskis, priekšsēdētāja vietnieks Gvido Salinieks

2025. gada 3. novembrī partija izmainīja nosaukumu uz "Alternatīvais saraksts Pašcieņa".

## Vēlēšanas
2021. gada 5. jūnija pašvaldību vēlēšanās partija jaunajā Ropažu novadā ieguva 2,45% balsu, neiekļūstot pašvaldības domē.

2025. gada 7. jūnija pašvaldību vēlēšanās Rīgā partija startēja vienā sarakstā ar apvienību Tauta. Zeme. Valstiskums. Saraksts nepārvarēja 5% barjeru, Rīgā iegūstot 0,37% balsu, bet Ropažu novadā nestartēja. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Partijas Facebook lapa
Stopotājs

**"Stopotājs"** () ir 1953. gada ASV *[[film noir]]* trillera filma, kuras režisore ir Aida Lupino. Filmā galvenās lomas atveido Edmonds O'Braiens, Frenks Lavdžojs un Viljams Talmans.

Filma stāsta par stopotāju, kurš saņem gūstā divus draugus, kas dodas uz Meksiku.

Filmas "Stopotājs" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]*. "Stopotājs" ir vienīgā klasiskā *film noir* žanra filma, kuras režisore ir sieviete. 1998. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma". Filma ir neaizsargājams darbs.

## Sižets

left|thumb|Frenks Landžojs, Viljams Talmans un Edmonds O'Braiens
1950. gadu sākumā stopotājs aplaupa un nogalina virkni cilvēku, kas viņam piedāvā braucienus. Aizdomās turamā Emeta Maiersa (Talmans) vārdu publicē laikrakstos.

Divi draugi Rojs Kolinss (O'Braiens) un Gilberts Bouens (Lavdžojs) no Kalifornijas dienvidiem dodas uz Meksikas pilsētu Sanfelipi pie Kalifornijas līča, lai makšķerētu. Uz dienvidiem no Mehikali viņi uzņem Maiersu, kurš izvelk ieroci un padara viņus par ķīlniekiem.

Maierss liek viņiem pa zemes ceļiem doties uz Santarosalijas pilsētu, lai tālāk ar prāmi šķērsotu līci. Vienu brīdi Maierss terorizē un pazemo abus gūstekņus, liekot tālu prom esošajam Bouenam izšaut no Kolinsa rokas skārda bundžu. Maierss caur radio dzird, ka viņš ASV tiek meklēts.

Piestājot pie veikala, lai nopirktu pārtiku, kāds bērns sāk raustīt Maiersa drēbes. Vēlāk vakarā Maierss atņem Kolinsa pulksteni. Turpinot braukt, saplīst radio. Maierss vaino tajā Kolinsu. Tikmēr policija saprot, ka visi trīs ir kopā un dodas uz Santarosaliju. Viņi dodas uzpildīt degvielu, kur Maierss nogalina suni. Bouens atstāj savu laulības gredzenu, lai to atrod policija. Vienu nakti abi gūstekņi cenšas aizbēgt, tomēr Kolinss paklūp un savaino potīti. Kad mašīna tiek bojāta, Maierss liek viņiem turpināt ceļu kājām, neskatoties uz Kolinsa savainojumu. Maierss izsmej abus vīriešus par to, ka viņi palaiduši garām iespējas aizbēgt, baidoties, ka otrs varētu tikt nogalināts.

Ierodoties Santarosalijā, viņi nokļūst bārā, kur uzzin, ka prāmis ir nodedzis. Maierss noīrē zvejas laivu. Vietējais iedzīvotājs atklāj Maiersa identitāti un ziņo par to policijai, kuri gaida viņu piestātnē. Pēc apšaudes Maierss tiek arestēts, bet Kolinss un Bauens tiek cauri sveikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zemeņu āboliņš

**Zemeņu āboliņš** (*Trifolium fragiferum*) ir āboliņu ģints suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Eiropā tā ir plaši sastopama suga, bet Latvijā reti un salveidīgi, tikai dažviet Baltijas jūras un Rīgas līča piekrastē. Sugai nodala divas pasugas, no kurām viena saistīta ar ziemeļu (arī Latviju), otra — ar dienvidu teritorijām.

## Apraksts
Zemeņu āboliņš ir daudzgadīgs, 5—15 cm garš lakstaugs ar pacilu, ložņājošu stublāju, kas mezglos sakņojas. Lapas ir trīslapiņu saliktas no olveidīgām lapiņām to mala ir sīkzobaina un lapiņu gals bieži ir jomains. Ziedi ir izvietoti blīvā galviņā, balti vai iesārti. Pielapes ir blāvas un plēvjainas. Noziedot kauss uzpūšas un augs iegūst raksturīgo izskatu — apaļu, iesārti plēvjainu, spilvaini sarmatainu galviņu, kas atgādina zemeni. Auglis ir eliptiska, uzpūsta pākstīte. Zied no jūnija līdz septembrim.

## Atsauces
Small Soldiers

***Small Soldiers*** ir 1998. gada ASV animācijas spēlfilma, kuras režisors ir Džo Dante. Galvenās lomas tajā tēlo Kirstena Dansta un Gregorijs Smits, balss lomas ieskaņojuši Frenks Landžella un Tomijs Lī Džonss. Filma ir par rotaļlietām, kas pēc kļūdaini uzstādīta militāra mikroprocesora uzsāka karu savā starpā un pusaudzi Alanu Abernatiju, kas mēģina rotaļlietas apturēt.

Filmas pirmizrāde notika 1998. gada 10. jūlijā. Tā saņēma dažādas kritiķu atsauksmes un nopelnīja 71,8 miljonus ASV dolāru pie 40 miljonu liela budžeta. *Small Soldiers* veltīta Fila Hartmena piemiņai, kuru nogalināja 2 mēnešus pirms filmas pirmizrādes. Šī arī ir pēdējā filma, kurā piedalījās Klints Vokers (1927—2018).

## Atsauces

## Ārējās saites
Artūrs Ausējs

**Artūrs Ausējs** (dzimis  Olainē) ir latviešu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā. 2026. gadā pārstāv Latvijas—Igaunijas basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubu BK Ventspils. 2019. gada LBL čempions VEF Rīga sastāvā. A. Ausējs ir bijis Latvijas basketbola izlases spēlētājs.

## Karejera
Basketbola gaitas sācis dzimtajā Olainē, sākotnēji pārstāvējis tās komandu LJBL. Pēc tam trenējies Jelgavas jaunatnes basketbola sistēmā, un klubs BK Jelgava arī bija komanda, kurā debitējis LBL līmenī.

Pārstāvējis vairākus citus Latvijas klubus, tostarp VEF Rīga, ar kļuva par LBL čempionu 2019. gadā. Spēlējis arī Lietuvā un Krievijā, bet kopš 2020. gada pārstāv BK Ventspils, ir komandas kapteinis un rezultatīvākais spēlētājs.

A. Ausējs nav spēlējis jaunatnes izlasēs, toties no 2017. līdz 2019. gadam bija pastāvīgs Latvijas basketbola izlases spēlētājs, piedalījies 2023. gada FIBA Pasaules kausa kvalifikācijas turnīrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vīpuri lēne

thumb|Vīpuri guberņa Somijas kartē (1798).
**Vīpuri lēne** (, ) bija dibināta 1634. gadā kā Zviedrijas Karalistes Vīpuri un Savonlinnas lēne (*Viborgs och Nyslotts län, Viipurin ja Savonlinnan lääni*). No Lielajā Ziemeļu karā un krievu—zviedru karā okupētajām Somijas daļām 1744. gadā izveidoja **Viborgas guberņu** (*Выборгская губерния*) Krievijas impērijas sastāvā, ko 1783.–1796. gadā sauca par Viborgas vietniecību, bet 1802. gadā pārdēvēja par **Somijas guberņu** (*Финляндская губерния*). 

Pēc visas Somijas pakļaušanas un Somijas lielhercogistes izveides Viborgas guberņu 1812. gadā iekļāva tās sastāvā. Guberņas centrs bija Vīpuri (Viborgas) pilsēta.

Pēc 1917. gada Somijas Republikas sastāvā to latviski dēvēja par **Vīpuri apgabalu**. Tā austrumu daļu Ziemas kara laikā 1940. gadā okupēja Sarkanā armija un  inkorporēja Karēļu-somu PSR sastāvā. Somijā palikušo rietumu daļu 1945. gadā pārdēvēja par Kimi lēni (*Kymen lääni*).

Pēc administratīvās reformas 1997. gadā tā kļuva par Dienvidsomijas provinces (*Etelä-Suomen lääni, Södra Finlands län*) daļu, ko pēc 2011. gada reformas sadalīja. 

Mūsdienās neokupētā Vīpuri lēnes daļa ietilpst Kimenlākso un Dienvidkarēlijas reģionos. 


1856. Card from set of geographical cards of the Russian Empire 030.jpg|1856. gada ģeogrāfiskā kartiņa
Altfinnland-sv.png|1721. un 1743. gadā Krievijas impērijai pievienotā daļa 
Map of Vyborg Namestnichestvo 1796 (small atlas).jpg|1796. gada karte
Finljandskaja Gubernia 1803.jpg|Somijas guberņa (1803)
Map of Wyborg Governorate, 1835.gif|1835. gada karte
Viborgs län 1897.png|Vīpuri guberņa (1897)
Map of Wyborg Governorate, 1913.gif|Vīpuri guberņa (1913)
Finland Administrative map 1942 1944.png|Vīpuri lēne Otrā pasaules kara laikā (1942–1944)


## Atsauces

## Ārējās saites
Klāvs Bethers

**Klāvs Bethers** (dzimis  Aizputē) ir Latvijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, pārstāv Latvijas jauniešu futbola izlases. Kopš 2023. gada Bethers spēlē Itālijas C sērijas komandā *[[Catania FC|Catania]]*.

## Karjera
Savu karjeru sācis FK Liepāja komandā. 2020. gadā ar Grobiņas SC komandu debitējis Latvijas 1. līgā. 2022. gada janvārī Itālijas D sērijas amatieru komandai *[[Città di Sant'Agata]]*. Vēlāk pievienojies Itālijas C sērijas komandai *[[Piacenza Calcio 1919|Piacenza]]*, kas viņu izīrēja D sērijas komandai *[[Catania FC|Catania]]*. Bijis komandas pamatvārtsargs, palīdzot tai izcīnīt vietu C sērijā.

2023. gadā noslēdzis pilnvērtīgu līgumu ar *Catania*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Catania FC

***Catania Football Club*** ir profesionāls Itālijas futbola klubs no Katānijas, Sicīlijas salā. Klubs tika dibināts 1929. gadā un spēlē Itālijas C sērijā. Klubs savas mājas spēles aizvada *[[Stadio Angelo Massimino]]* stadionā, kurā ir 23 266 skatītāju vietas.

*Catania* klubs ir aizvadījis 17 sezonas A sērijā, četras reizes sasniedzot astoto vietu. Pēdējo reizi Itālijas augstākajā futbola līgā *Catania* aizvadīja 2013.—14. gada sezonā.

Kopš 2023. gada komandā spēlē latviešu vārtsargs Klāvs Bethers.

## Sasniegumi
**Itālijas B sērija**
* Čempioni (1): 1953—54

**Itālijas C sērija**

* Čempioni (5): 1938—39, 1947—48, 1948—49, 1974—75, 1979—80

**Itālijas C2 sērija**

* Čempioni (1): 1998—99

**Itālijas D sērija**

* Čempioni (2): 1994—95, 2022—23

## Ārējās saites

*  
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Zaļganais kailgliemezis

**Zaļganais kailgliemezis** (*Limacus maculatus*) ir lauka kailgliemežu dzimtas gliemezis. Tā ir Latvijā sveša sauszemes gliemežu suga, kas pirmo reizi konstatēta 2010. gadā. Lai noskaidrotu sugas izplatību, Latvijas Malakologu biedrība zaļgano kailgliemezi pasludināja par Gada gliemi 2024.

## Apraksts
Izstiepta ķermeņa garums 10—12 cm (sarāvies 7—8 cm), epitēlija kroka — mantija sedz apmēram ⅓ no ķermeņa. Starp muguras viduslīniju un mantijas malu var saskaitīt 23 rievas. Elpošanas atvere atrodas mantijas mugurpusē. Ķermeņa pamatkrāsa olīvu vai pelēkzaļa, kas var mainīties atkarībā no vides apstākļiem, gliemja barošanās un vecuma. Mitrumā un labos barošanās apstākļos krāsa ir spilgtāka, nekā dzīvojot sausumā vai badojoties. Salīdzinot ar pieaugušiem dzīvniekiem, mazuļu krāsa parasti ir tumšāka. Uz pamatkrāsas ir dažādas formas un izmēra tumši plankumi. Mantijai krāsojums ir spilgtāks, nekā pārējam ķermenim.

Zaļganais kailgliemezis ir ļoti līdzīgs palsajam kailgliemezim (*Limacus flavus*). Informācijas avotos dažreiz abas sugas tiek sajauktas. Zaļganajam kailgliemezim ir vairāk plankumu, un tie sniedzas tālāk uz sāniem, tāpēc ķermenis izskatās tumšāks un zaļganāks. Arī taustekļi ir tumši pelēki vai gandrīz melni.

## Barošanās un vairošanās
Barojas ar atmirušām augu daļām, sēnēm un ķērpjiem. Barībā var izmantot arī bojā gājušus dzīvniekus. Rudenī notiek pārošanās un olu dēšana. Dzīves cikls ilgst aptuveni vienu gadu.

## Izplatība un biotopi
Dabiskais izplatības areāls ir Krimas pussala, Kaukāza kalni, Turcija, Rumānija un Bulgārija, kur zaļganais kailgliemezis apdzīvo lapu koku mežus. Cilvēku darbības rezultātā suga ir ievazāta arī vairākās Viduseiropas un Ziemeļeiropas valstīs, kā arī Britu salās. Savā introducētajā areālā suga bieži ir sinantropa, taču sastopama arī dabīgos biotopos — mežainās vietās zem akmeņiem un kritušiem kokiem.

## Atsauces
Durbes lidlauks

**Durbes lidlauks** jeb **Vaiņodes hidroaviācijas lidlauks** ir nesertificēts lidlauks, kas atrodas Tadaiķu pagastā, Dienvidkurzemes novadā, starp autoceļu P112 un A9. Skrejceļam ir asfalta 400 metru gara un 20 metru plata virsma, un tas ir daļēji saglabāts, nav pilnīgi izjaukts. Lidlauks kādreiz tika izmantots kā hidroplānu stacija, piedāvājot bāzes iespējas hidroaviācijai. Pēc Otrā pasaules kara lidlauks tika pielāgots lauksaimniecības aviācijai.

## Vēsture
Lidlauks tika uzbūvēts laika posmā no 1939. līdz 1941. gadam, un tas sākotnēji tika izmantots kā hidroplānu stacija. PSRS laikā, Durbes lidlaukā bāzējās 43. aviācijas eskadriļas nodaļa, kuras komandieris bija kapteinis Ilja Vahtermans (). Nodaļas sastāvā ietilpa trīspadsmit hidroplāni MBR-2, un lidlauks darbojās kā svarīgs hidroaviācijas punkts, nodrošinot piekļuvi ūdenī bāzētām lidmašīnām. Karā Durbes lidlauks kalpoja kā hidroplānu stacija, sniedzot bāzes iespējas hidroaviācijai.

Pēc Iljas Vahtermana nāves 1941. gada 5. jūlijā, Durbes lidlauks, kas agrāk bija izmantots hidroaviācijai, zaudēja savu sākotnējo nozīmi šajā jomā. Bez lidmašīnu ekspertīzes un vadības, lidlauks vairs neturpināja aktīvi kalpot hidroplāniem.

Līdz ar mainīgajiem laika apstākļiem, karadarbības prasībām un tehnoloģisko attīstību, Durbes lidlauks tika pārprofilēts. Lidojumi, kas agrāk bija saistīti ar hidroaviāciju, iespējams, samazinājās vai tika pilnībā pārtraukti. Tika veiktas strukturālas izmaiņas un pieņemtas jaunas funkcijas, piemēram, pievēršoties lauksaimniecības aviācijas vajadzībām vai citiem mērķiem.

Pašlaik Durbes lidlauks nav pilnīgi izjaukts, bet ir pārveidots un neizmantojams kā lidlauks. Daļa no skrejceļa ir saglabājusies, bet lielākoties tas ir pārvērsts par ceļu. Lai arī vēsturiskais lidlauks tagad ir nesertificēts un neatbilst civilās aviācijas drošības prasībām, tas saglabā vēsturisko nozīmi kā bijušais svarīgs hidroaviācijas centrs un militārais objekts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lidlauks diggers pilsētvides izpētes saitē
Lauka āboliņš

**Lauka āboliņš** (*Trifolium campestre*) ir āboliņu suga, kura ir plaši sastopama Ziemeļāfrikā un Eirāzijā. Latvijā, kas atrodas uz sugas izplatības ziemeļu-ziemeļaustrumu robežas, lauka āboliņš ir sastopams reti — tikai valsts rietumu daļā.

Skrajas augu grupas veido audzes sausās pļavās un atmatās, mežmalās un upju krastu nogāzēs.

## Atsauces
Literatūra angļu valodā

**Literatūra angļu valodā** ir literatūra, kas rakstīta angļu valodā un visbiežāk nāk no Amerikas Savienotajām Valstīm, Apvienotās Karalistes, Kanādas un citām valstīm, kur angļu valoda ir valsts valoda. Literatūra angļu valodā ietver plašu laika periodu, sākot no senajiem angļu tekstiem līdz mūsdienām. Tā ir ļoti daudzveidīga un ietver gan prozu, dzeju, drāmu, gan arī citus žanrus. Tajā ir atrodami gan klasiskie darbi, piemēram, Viljama Šekspīra traģēdijas un Džeinas Ostinas romantiskie romāni, gan arī mūsdienu autoru darbus, piemēram, Dž. K. Roulingas grāmatu sērija “Harijs Poters”. Literatūra angļu valodā ir ieguvusi starptautisku nozīmi un ietekmi, un daudzi literatūras darbi angļu valodā ir kļuvuši par pasaules kultūras mantojumu.

## Ārējās saites
Tērauda pakts

thumb|Tērauda pakta parakstīšanas laikā Reiha kancelejā
**Vācijas—Itālijas savienības un draudzības līgums** jeb **Tērauda pakts** bija starptautisks līgums (pakts), ko 1939. gada 22. maijā parakstīja Trešais reihs un Itālija, lai vēlreiz apstiprinātu Antikominternes pakta noteikumus un divpusēji noteiktu savstarpējas sabiedroto saistības. Tajā bija ietvertas pušu savstarpējās palīdzības un alianses saistības karadarbības gadījumā ar jebkuru trešo valsti, kā arī vienošanās par plašu sadarbību militārajā un ekonomikas jomā. "Tērauda pakts" kļuva par sākumpunktu Vācijas un Itālijas izveidotajam militārajam un politiskajam blokam Otrā pasaules kara sākuma priekšvakarā.

Līgumu parakstīja ārlietu ministri Joahims fon Ribentrops un Galeaco Čano.

## Skatīt arī

* Padomju-vācu draudzības un robežu demarkācijas līgums

## Ārējās saites
Palonu katoļu baznīca

**Palonu Dieva apredzības baznīca** () ir 1895. gadā uzbūvēts Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas ziemeļdaļā, Radvilišķu rajona pašvaldības Palonu miestā.

Pirmā kapela Palonos minēta 1784. gadā. No 1877. gada — Baisogalas draudzes filiālbaznīca. No 1918. līdz 1919. gadam par mācītāju šeit strādāja nākamais 1940. gada Lietuvas Tautas seima priekšsēdētājs Ļuds Adomausks (*Liudas Adomauskas*, 1880—1941). Pašreizējo baznīcu 1939. gadā pēc paša projekta uzcēla vietējais mācītājs Mīkols Rusecks (*Mykolas Ruseckas*).


Palonų_bažnyčia,_fasadas.JPG
Palonai,_bažnyčia_3.JPG
Palonai,_bažnyčia,_balkonas.JPG


## Ārējās saites
Aivars Čivželis

**Aivars Čivželis**, zināms arī kā ***Papa Chi*** vai **Čižiks** (dzimis 1975. gadā, Rīgā), ir latviešu reklāmas un mūzikas video režisors, koncertskatuvju režisors un mūziķis. Par veikumu mūzikas un reklāmas video guvis tādus starptautiskus apbalvojumus, kā *MTV Europe Music Awards*, *Clio Awards* un *Golden Hammer*.

## Karjera

### Koncertskatuvju režija
No 2022. gada īstenojis latviešu mūzikas lielkoncerta “Latvijas Mūzikas Lielais koncerts” skatuves risinājumu un koncerta vizualizāciju režiju — Daugavas stadionā (2022) un Mežaparka Lielajā estrādē (2023, 2024).

*Papa Chi* režisējis arī koncertskatuvju mūzikas video instalācijas tādiem izpildītājiem, kā Latvijas poproka grupa “Prāta Vētra” (koncerts “Skārda bungu tūre” Mežaparka Lielajā estrādē, 2018); krievu rokgrupa *[[Mumiy Troll]]* (koncerts *S novym godom, kroshka (Happy new year, baby)* Maskavā un Sanktpēterburgā, 2019); latviešu reperis Gustavo (koncerts “Beidzot” arēnā “Rīga”, 2024).

### Reklāmas video režija
*Papa Chi* veidojis reklāmas klipus. To vidū vairāki melnbaltie reklāmas video klipi basketbola klubam VEF Rīga, no kuriem klips *Colourfully Black & White* (aģentūra *Pagan Ogilvy*) ieguvis ASV reklāmas festivāla *Clio Sports Bronze 2017* balvu kategorijā “Filmētā reklāma”; Mītavas alus reklāmas ar Prāta Vētras dalību (kopš 2008. gada); CSDD kampaņas “Stūrē? Izkāp no telefona!” video (2020).

### Īsfilmu režija
2021. gadā režisējis vienpadsmit modes īsfilmas par Rīgas Tehniskās universitātes Dizaina tehnoloģiju institūta studentu diplomdarbu modes kolekcijām. 2023. gadā ar īsfilmu “Maukurs un Zivs” debitējis īsfilmu žanrā (LMT seriāla “Kolektīvs” ietvaros).

### Mūzikas projekti
*Papa Chi* ir kādreizējais Latvijas 1990. gadu hiphopa grupas *[[Fact]]* (Čižiks, Gustavo, Ozols, Gonza) dalībnieks. No 2022. gada arī hiphopa/*[[drum and bass]]* apvienības *[[Krata]]* (Čižiks, Dj Dubra, Edavārdi) dalībnieks.

### Citi projekti
*Papa Chi* ierunājis Blīkšķu Banija lomu latviešu valodā ASV sporta komēdijā “Space Jam: Jauna leģenda” (2021); sliņķa Sida balsi latviešu valodā animācijas filmā “Ledus laikmets: Lielā sadursme” (2016); Kodija Maverika balsi latviešu valodā animācijas filmā “Noķert vilni” (2007) u.c.

*Papa Chi* ir profesionālais svilpotājs. Svilpojis melodijas fimās un dažādu mūziķu skaņdarbos, kā arī kopā ar Liepājas Simfonisko orķestri — lielkoncertā “Latvijas Mūzikas Lielais koncerts” (2022, 2023).

## Apbalvojumi
*Papa Chi* veidotie video klipi ieguvuši mūzikas ierakstu gada balvu “Zelta Mikrofons 2020” nominācijā “2019. gada video klips” — Dona dziesmai “Es nāktu mājās”; mūzikas ierakstu gada balvu “Zelta Mikrofons 2019” nominācijā “2018. gada video klips” — grupas “Prāta Vētra” dziesmai “Ogles” (albums “Par to zēnu, kas sit skārda bungas”, 2018).

“Latvijas Mūzikas ierakstu gada balva 2010” nominācijā “Labākais mūzikas video klips” — Gustavo dziesmai “Mūsu soļi” (albums “3. elpa”, 2010); “Latvijas Mūzikas ierakstu gada balva 2005” nominācijā “Labākais mūzikas video klips” (kopā ar Kasparu Rogu) — “Prāta Vētras” dziesmai *Thunder Without Rain* (albums “Četri krasti”, 2005).

## Atsauces
Mālkalnes avoti

**Mālkalnes avoti** ir dabas piemineklis, kas atrodas Augšdaugavas novada Salienas pagastā, Daugavas kreisajā krastā, pie Ritāniem, dabas parka Daugavas loki teritorijā.

Dabas pieminekli veido Daugavas senlejas nogāze ar Mālkalnes un Poguļankas upīšu lejtecēm.  Pie upes ūdenslīnijas atrodas trīs avotu grupa, kas veido iznesu konusus no smalkas smilts. Ainaviska vieta.

## Ārējās saites

* Mālkalnes avoti Dabas aizsardzības pārvaldes mājaslapa
Deņisova cilvēks

thumb|Deņisova cilvēka žoklis
**Deņisovietis** jeb **Deņisova cilvēks** (latīņu: *Homo sapiens denisova*) ir izmirusi cilvēku pasuga. Zināms pēc fragmentāra materiāla no Deņisova alas (altajiešu: *Аю-Таш* — "Lāču klints") Solonešenskas rajonā, Altaja novadā, Krievijā, un apakšžokļa, kas atrasts 1980. gadā Ķīnā, Tibetas kalnienē.

Pirms 40 tūkstošiem gadu Deņisova cilvēku teritorija laika un vietas ziņā sakrita ar teritorijām Āzijā, kur dzīvoja neandertālieši un mūsdienu cilvēki.

## Ārējās saites
Heinrihs Ulrihs Kazimirs fon Korfs

**Heinrihs Ulrihs Kazimirs fon Korfs** (, , 1765—1823) bija vācbaltiešu valstsvīrs un diplomāts. Vidzemes, Igaunijas un Somijas lietu justīckolēģijas prezidents, Krievijas Impērijas senators (1819), slepenpadomnieks. Cēlies no Korfu dzimtas.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1765. gada 12. maijā (1. maijā pēc V.S.) Frīdriha Zigismunda fon Korfa (1730—1797) un viņa sievas Katrīnas Luīzes, dzimušas fon Klopmanes, ģimenē.

Mācījās *[[Academia Petrina]]* (1777—1781), tad papildinājās Leipcigas, Getingenes un Strasbūras universitātēs, iestājās Prūsijas diplomātiskajā dienestā, Pirmās koalīcijas kara laikā bija diplomātiskā dienestā Zviedrijā (1792—1797).

Pēc tam viņš iestājās Krievijas Impērijas dienestā un kļuva par Vidzemes, Igaunijas un Somijas tieslietu kolēģijas viceprezidentu, pēc tam par prezidentu (1804—1819). 1819. gada 20. jūlijā viņš kļuva par Senāta locekli. Bija Jelgavas ložas "Pie trīs kronētiem zobeniem" goda loceklis.

Miris Pēterburgā 1823. gada 18. novembrī.

## Darbi
* *Essai statistique sur la monarchie Prussienne* (Statistikas eseja par Prūsijas monarhiju. Divi izdevumi 1791, 1798)

Pēc viņa nāves palika nepublicēti rokraksti "Mūsdienu politiskā vēsture", "Krievijas likumu kabatas grāmata" "Krievijas hierarhijas vēsture", "Krievijas Impērijas ģeogrāfiskais, vēsturiskais un politiskais apraksts 1812. (5 daļas) u.c.

## Atsauces
Tīģerlauva

[thumb|Tīģerlauva Nacionālajā okeanārijā un zooloģiskajā dārzā [Kanbera|Kanberā, Austrālijā]]
**Tīģerlauva** ir tīģera tēviņa un lauvenes mazulis-hibrīds. Savvaļā tīģerlauvas nav sastopamas, jo šobrīd tīģeru un lauvu areāli ir atšķirīgi.

Tīģerlauvas apvieno abu vecāku iezīmes: tiem var būt plankumi no mātes (plankumu veido lauvu gēni — lauvēni piedzimst plankumaini) un svītras no tēva. Tīģerlauvas krēpes, ja tādas parādās, vienmēr ir īsākas nekā lauvas krēpes. Tīģerlauvas parasti ir mazāki par lauvām un tīģeriem un sver aptuveni 150 kg.

Tīģerlauvas tēviņi vienmēr ir sterili, bet mātītes nav.

## Ārējās saites
Barkals

**Barkals** () ir galda kalns Sudānas ziemeļdaļā, Nīlas labajā krastā, Nūbijas reģionā. 104 metrus augstajam Barkalam bija reliģiska nozīme Kušas valstī. Ap Barkalu atrodas senās Napatas pilsētas atliekas ar vairākām piramīdām. 2003. gadā vieta tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā kā objekts ar nosaukumu "Barkals un Napatas reģiona senvietas".


Jebel_Barkal_and_the_pyramids_(1)_(34297326260).jpg
Pyramid_at_Jebel_Barkal.jpg
Gebel_Barkal_Amun_temple_(B500).JPG
Jebel_Barkal.jpg
JebelBarkalMutTemple3.jpg


## Ārējās saites
Slimnīcas iela

**Slimnīcas iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Slimnīcas iela — iela Jēkabpils novada Jēkabpilī;
** Slimnīcas iela — iela Jūrmalā;
** Slimnīcas iela — iela Liepājā;
** Slimnīcas iela — iela Ogres novada Ogrē;
** Slimnīcas iela — iela Rēzeknē;
** Slimnīcas iela — iela Rīgā.
* iela novadu pilsētās:
** Slimnīcas iela — iela Augšdaugavas novada Ilūkstē;
** Slimnīcas iela — iela Bauskas novada Bauskā;
** Slimnīcas iela — iela Cēsu novada Cēsīs;
** Slimnīcas iela — iela Krāslavas novada Krāslavā;
** Slimnīcas iela — iela Madonas novada Madonā;
** Slimnīcas iela — iela Ogres novada Lielvārdē;
** Slimnīcas iela — iela Saldus novada Saldū;
** Slimnīcas iela — iela Valmieras novada Mazsalacā;
** Slimnīcas iela — iela Valmieras novada Strenčos.
* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Slimnīcas iela — iela Balvu novada Baltinavas pagasta Baltinavā;
** Slimnīcas iela — iela Bauskas novada Skaistkalnes pagasta Skaistkalnē;
** Slimnīcas iela — iela Jelgavas novada Kalnciema pagasta Kalnciemā;
** Slimnīcas iela — iela Rēzeknes novada Strūžānu pagasta Strūžānos;
** Slimnīcas iela — iela Tukuma novada Engures pagasta Engurē.
Kapu iela

**Kapu iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Kapu iela — iela Jēkabpilī.
* iela novadu pilsētās:
** Kapu iela — iela Dienvidkurzemes novada Aizputē;
** Kapu iela — iela Jēkabpils novada Aknīstē;
** Kapu iela — iela Limbažu novada Salacgrīvā;
** Kapu iela — iela Saldus novada Saldū;
** Kapu iela — iela Smiltenes novada Smiltenē;
** Kapu iela — iela Valmieras novada Rūjienā.
* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Kapu iela — iela Ludzas novada Pušmucovas pagasta Pušmucovā;
** Kapu iela — iela Madonas novada Barkavas pagasta Barkavā;
** Kapu iela — iela Talsu novada Virbu pagasta Jaunpagastā.

## Skatīt arī
* Lielā Kapu iela — iela Jēkabpilī
* Kāpu iela
C.R.A.Z.Y.

***C.R.A.Z.Y.*** ir 2005. gada Kanādas drāmas filma, kuras režisors ir Žans Marks Valē. Filmā galvenās lomas atveido Marks Andrē Grondēns, Mišels Kotē un Daniela Prū.

Filma stāsta par jaunu vīrieti, kurš 1960. un 1970. gados kopā ar četriem brāļiem uzaug konservatīvā ģimenē.

Filmas *C.R.A.Z.Y.* pirmizrāde notika . Filmas skaņu celiņš sastāv no tādu mūziķu kā *[[Pink Floyd]]*, *[[The Rolling Stones]]*, Deivida Bovija, *[[Jefferson Airplane]]*, *[[The Cure]]*, Šarla Aznavūra un Elvisa Preslija dziesmām. Gandrīz 10% no budžeta tika iztērēti, lai iegūtu tiesības uz filmā izmantotajām dziesmām.

Filma guva lielu kritiķu atzinību, saņemot Kanādas ''Genie'' balvas 11 kategorijās. *C.R.A.Z.Y.* izvēlējās kā Kanādas kandidatūru par labāko filmu svešvalodā 78. Kinoakadēmijas balvai, tomēr to nenominēja. 2015. gadā Toronto Starptautiskā kinofestivāla žūrija filmu *C.R.A.Z.Y.* iekļāva Kanādas 10 visu laiku labāko filmu sarakstā. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 100% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kāpu iela

**Kāpu iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Kāpu iela — iela Jūrmalā;
** Kāpu iela — iela Valmieras novada Valmierā.
* iela novadu pilsētās:
** Kāpu iela — iela Augšdaugavas novada Subatē;
** Kāpu iela — iela Dienvidkurzemes novada Pāvilostā;
** Kāpu iela — iela Ķekavas novada Baložos;
** Kāpu iela — iela Limbažu novada Ainažos;
** Kāpu iela — iela Limbažu novada Salacgrīvā;
** Kāpu iela — iela Mārupes novada Mārupē;
** Kāpu iela — iela Saulkrastu novada Saulkrastos;
* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Kāpu iela — iela Ādažu novada Carnikavas pagasta Garciemā;
** Kāpu iela — iela Ķekavas novada Ķekavas pagasta Rāmavā;
** Kāpu iela — iela Limbažu novada Liepupes pagasta Tūjā;
** Kāpu iela — iela Limbažu novada Salacgrīvas pagasta Svētciemā;
** Kāpu iela — iela Limbažu novada Skultes pagasta Ziemeļblāzmā;
** Kāpu iela — iela Mārupes novada Babītes pagasta Mežārēs;
** Kāpu iela — iela Mārupes novada Babītes pagasta Piņķos;
** Kāpu iela — iela Ropažu novada Garkalnes pagasta Garkalnē;
** Kāpu iela — iela Talsu novada Mērsraga pagasta Mērsragā;
** Kāpu iela — iela Talsu novada Rojas pagasta Rojā;
** Kāpu iela — iela Tukuma novada Engures pagasta Bērzciemā;
** Kāpu iela — iela Tukuma novada Lapmežciema pagasta Ragaciemā;

## Skatīt arī
* Mazā Kāpu iela
* Kāpu promenāde — iela Ventspilī
* Kāpu prospekts — iela Rīgā
* Kapu iela
Ludza ezers

**Ludza ezers** (arī **Ludzezers**, **Ludzu ezers** un **Ludzes ezers**) ir eitrofs, vidēji aizaudzis caurteces ezers Gulbenes novada Stāmerienas pagastā, uz ziemeļiem no Gulbenes—Alūksnes ceļa V388. Pēc platības lielākais ezers novadā.

## Apraksts
Atrodas Gulbenes paugurvalnī. Ovālā ezerdobe ir dūņaina, smilšaina ar 0,1—1 m biezu dūņu slāni, piekrastē daudz detrīta. Krasti lēzeni vai zemi, apkārtnē atrodas zemie purvi un kūdrainas pļavas. Ūdens brūngans. Ezerā 2 mežainas salas, kas kopā aizņem 4,9 ha lielu platību. Ietek 10 strauti un meliorācijas grāvji, iztek Ludzupīte (lejpus Stāmerienas ezera saucas Pogupe). Ezera dienvidu krastā Skolu senkapi.

### Flora un fauna
Makrofīti: elši, lēpes, meldri, niedres, peldošās glīvenes, spožās glīvenes. Mīt asaris, karpa, karūsa, ķīsis, līdaka, līnis, plaudis, plicis, rauda, rudulis, zandarts un zutis.

## Atsauces
Žans Marks Valē

**Žans Marks Valē** (; dzimis , miris ) bija Kanādas kinorežisors, producents, scenārists un montāžists.

Savu karjeru iesācis, režisējot vairākas veiksmīgas īsfilmas. Valē debijas pilnmetrāžas filmu *[[Liste noire]]* (1995) nominēja Kanādas ''Genie'' balvai deviņās kategorijās. Lielu kritiķu atzinību un finansiālus panākumus starptautiski guva Valē ceturtā filma *[[C.R.A.Z.Y.]]* (2005), ko 2015. gadā Toronto Starptautiskā kinofestivāla žūrija iekļāva 10 visu laiku labāko Kanādas filmu sarakstā. Viņa nākamo filmu, vēsturisko drāmu "Jaunā Viktorija" (2009), nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai trīs kategorijās. Valē režisēto drāmu *[[Café de Flore]]* (2011) nominēja *Genie* balvai 13 kategorijās. Par filmu "Dalasas pircēju klubs" (2013) Valē nominēts Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā montāža". Filmu kopumā nominēja Kinoakadēmijas balvai sešās kategorijās. Vēlāk režisējis filmas "Mežone" (2014) un "Sabrukums" (2015).

Bijis *[[HBO]]* seriāla "Lielie mazie meli" (2017—2019) pirmās sezonas režisors, par ko saņēmis ''Emmy'' balvu. 2018. gadā režisējis arī astoņas seriāla "Asi priekšmeti" (*Sharp Objects*) sērijas.

Miris 58 gadu vecumā no smagas ateroskleroze izraisītas sirds aritmija''.

## Atsauces

## Ārējās saites