open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šahs briljantu karalienei

**"Šahs briljantu karalienei"** ir 1973. gadā Latvijas PSR uzņemta aktierfilma. Filmas režisors ir Aloizs Brenčs un tā uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc tāda paša nosaukuma Miermīļa Steigas un Lazara Volfa romāna motīviem.

## Sižets
Kādā Rīgas dzīvoklī atrod nogalinātu sievieti. Slepkavības lietu izmeklē prokuratūras izmeklētāja Dolmane un milicijas darbinieks kapteinis Sokolovskis. Aizdomas krīt uz jaunu sievieti Zentu Lazdu, kuras advokāts, pārsniedzot savas pilnvaras, pats mēģina atrast vainīgo, traucējot strādāt izmeklētājiem. Tomēr kapteiņa Sokolovska neatlaidība un drosme palīdz atklāt kādu rūdītu noziedznieci — "briljantu karalieni" un viņas līdzzinātājus.

## Lomās
* Lidija Pupure — *Dolmane*
* Gunārs Cilinskis — *Sokolovskis*
* Uldis Dumpis — *Robežnieks*
* Lilita Ozoliņa — *Strauta*
* Mairita Krūmiņa — *Zenta Lazda*
* Ints Burāns — *Inuss*
* Irīna Tomsone — *Balode*
* Lidija Freimane — *Grūbe*
* Juris Pļaviņš — *Arvīds Balodis*
* Artūrs Kalējs — *Taube*

## Interesanti fakti
* Filmēts Tallinā, Igaunijā.

## Ārējās saites

* Kino Muzejs

## Video
*
Andrēass Engkvists

**Andrēass Engkvists** (; dzimis 1987. gada 23. decembrī) ir bijušais zviedru hokejists, centra uzbrucējs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 15 spēles Nacionālajā hokeja līgā, karjeras lielāko daļu aizvadījis Zviedrijas hokeja līgas komandā Djurgårdens IF.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Engkvists uzsāka 2005.—06. sezonā, kad aizvadīja savu debijas spēli Zviedrijas Elitsērijas kluba Djurgårdens IF rindās. Nākamajā sezonā kluba sastāvā uzbrucējs aizvadīja jau 43 spēles, pamazām nostiprinoties komandas rindās. Djurgårdens IF hokejists spēlēja līdz 2010. gada vasarai, kad pārcēlās uz Ziemeļameriku.

2010.—11. gada sezonu Engkvists pamatā aizvadīja AHL kluba Hamiltonas "Bulldogs" sastāvā, taču sezonas gaitā debitēja arī NHL, aizvadot trīs spēles Monreālas "Canadiens" rindās. Nākamajā sezonā Engkvists "Canadiens" sastāvā laukumā izgāja 12 spēlēs.

2012. gada vasarā hokejists pievienojās KHL vienībai Mitišču "Atlant", tās rindās spēlējot līdz 2014. gada decembrim, kad tika aizmainīts uz Maskavas CSKA. 2015. gada vasarā noslēdza divu gadu līgumu ar Ufas "Salavat Julajev", savukārt 2017. gadā pievienojās Zviedrijas hokeja līgas vienībai Djurgårdens IF. 2019.—20. gada sezonu uzsāka kā komandas kapteinis, taču vien pēc divām aizvadītām spēlēm Engkvists paziņoja par karjeras beigšanu, lēmumu saistot ar nespēju atgūties pēc vairākiem karjeras laikā gūtiem smadzeņu satricinājumiem.

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2010. gada Pasaules čempionātā, tajā kopā ar izlasi izcīnot bronzas medaļas.

## Ārējās saites
Ēriks Kristensens

**Ēriks Kristensens** (; dzimis 1983. gada 17. decembrī) ir kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2014) hokejists spēlē Zviedrijas hokeja līgas kluba HV 71 sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Spēlētāja karjeru uzsākot WHL kluba Kemlūpas "Blazers" sastāvā, profesionāļa karjeru Kristensens uzsāka 2004.—05. gada sezonā AHL kluba Skrentonas "Penguins" rindās. Nākamajā sezonā Kristensens debitēja NHL, aizvadot 33 spēles Pitsburgas "Penguins" rindās.

Jau nākamajā sezonā Kristensens nostiprinājās "Penguins" sastāvā, taču 2007.—08. gada sezonas vidū tika aizmainīts uz Atlantas "Thrashers" vienību. 2008.—09. gada sezonā Kristensens nonāca Anahaimas "Ducks" rindās, taču pēc gada tika aizmainīts jau uz Ņujorkas "Rangers" vienību. 2011.—12. gada sezonas vidū Ēriks tika aizmainīts uz Minesotas "Wild", tās sastāvā noslēdzot sezonu.

2012. gada vasarā Kristensens noslēdza viena gada līgumu ar KHL komandu Prāgas "Lev". "Lev" sastāvā hokejists uzsāka arī 2013.—14. gada sezonu, taču drīz vien pārcēlās uz Zviedrijas hokeja līgas vienību HV 71.

## Ārējās saites
Šeons Morisons

**Šeons Morisons** (; dzimis 1982. gada 23. decembrī) ir kanādiešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2017) Morisons spēlē KHL līgas kluba Vladivostokas "Admiral" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Morisons uzsāka 2002.—03. gada sezonā, kad aizvadīja savas pirmās 11 spēles NHL kluba Bostonas "Bruins" sastāvā, pārējo sezonu pavadot AHL kluba Providensas "Bruins" rindās. 2003.—04. gada sezonā Morisons aizvadīja 30 spēles "Bruins" rindās, pirms tika aizmainīts uz Vašingtonas "Capitals" vienību.

2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā Morisons spēlēja AHL klubā Portlendas "Pirates", taču 2005.—06. gada sezonā kļuva par "Capitals" pamatsastāva spēlētāju. Vašingtonas "Capitals" sastāvā Morisons aizvadīja piecas pilnas sezonas. 2010. gada vasarā Šeons pievienojās Bufalo "Sabres" vienībai, taču īsi pirms 2011.—12. gada sezonas tika nosūtīt uz AHL klubu Ročesteras "Americans".

2012. gada vasarā hokejists pievienojās KHL klubam Maskavas "Spartak", taču sezonas gaitā pārcēlās uz Maskavas CSKA, bet pēc sezonas beigām noslēdza līgumu ar SM līgas vienību Turku TPS. No 2014. līdz 2016. gadam spēlēja Zagrebas "Medveščak", taču tad tika aizmainīts uz Vladivostokas "Admiral".

## Ārējās saites
Pieskāriens (filma)

**"Pieskāriens"** ir 1973. gada Latvijas PSR aktierfilma. Filmas režisors ir Rostislavs Gorjajevs un tā uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Jaunam telereportierim Aivaram Klucim uzdots sagatavot reportāžu par Pilsoņu kara karavadoni Jāni Fabriciusu.

## Lomās
* Gunārs Cilinskis — *Jānis Fabriciuss*
* Ludmila Maksakova — *Tamāra Fabriciusa*
* Rolands Zagorskis — *Aivars Klucis*
* Līga Liepiņa — *Kristīne*
* Mihails Hižņakovs — *muzeja direktors*
* Valerijs Barinovs — *Bļinovs*
* Jeļena Aļeksejeva — *Inga*
* Ģirts Jakovļevs — *redaktors Roberts Gulbis*
* Gelijs Sisojevs — *Petuhovs*
* Konstantīns Pilipenko — *Balahovičs*

## Interesanti fakti
* Filmas pieņemšanā tika izgriezts viss, kas tai laikā padomju varai nebija pieņemams. No sākotnējām 2 sērijām palika viena.

## Ārējās saites

* Kino Muzejs
Matss Dzukarello Osens

**Matss Andrē Dzukarello Osens** (; dzimis 1987. gada 1. septembrī) ir norvēģu hokejists, labās malas uzbrucējs. Pašlaik (2022) Dzukarello spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Minesotas "Wild" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Dzukarello Osens uzsāka 2004.—05. gada sezonā, kad debitēja Norvēģijas hokeja līgas kluba Frisk Asker sastāvā, jau 2006.—07. gada sezonā nostiprinoties kluba rindās. 2008. gada vasarā hokejists pievienojās Zviedrijas Elitsērijas klubam MODO, tā sastāvā aizvadot nākamās divas sezonas.

2010. gada vasarā Dzukarello Osens noslēdza divu gadu līgumu ar NHL klubu Ņujorkas "Rangers", jau savā pirmajā sezonā aizvadot 42 spēles "Rangers" sastāvā. 2011.—12. gada sezonā kluba rindās uzbrucējs aizvadīja vien 10 spēles.

2012. gada vasarā hokejists noslēdza viena gada līgumu ar KHL klubu Magņitogorskas "Metallurg", taču jau nākamās sezonas gaitā atgriezās Ņujorkas "Rangers" sastāvā. 2013.—14. gada sezonā kopā ar "Rangers" sasniedza Stenlija kausa finālu, tajā gan piekāpjoties Losandželosas "Kings" hokejistiem.

2019. gada februārī tika aizmainīts uz Dalasas "Stars".

2019. gada jūlijā Dzukarello kā brīvais aģents pievienojās Minesotas "Wild".

Norvēģijas hokeja izlases rindās spēlējis 2010. gada Olimpiskajās spēlēs, kā arī trīs Pasaules čempionātos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sami Lepiste

**Sami Lepiste** (; 1984. gada 17. oktobrī) ir somu hokejists, aizsargs, Somijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2020) ir bez kluba.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Lepiste uzsāka 2003.—04. gada sezonā, kad debitēja SM līgas kluba Helsinku "Jokerit" rindās, nākamo četru sezonu gaitā komandas rindās divreiz sasniedzot līgas finālu, taču abas reizes tajā izcīnot sudraba medaļas.

2007. gada vasarā Lepiste pārcēlās uz Ziemeļameriku, 2007.—08. gada sezonā debitējot NHL kluba Vašingtonas "Capitals" rindās. Tiesa, kluba rindās viņam neizdevās nostiprināties arī nākamajā sezonā, 2009. gada vasarā tiekot aizmainītam uz Fīniksas "Coyotes", tās sastāvā aizvadot 66 spēles.

2010.—11. gada sezonas izskaņā Lepiste tika aizmainīts uz Kolumbusas "Blue Jackets" vienību, taču 2011. gada vasarā Sami noslēdza viena gada līgumu ar Čikāgas "Blackhawks", kluba rindās aizvadot 26 spēles.

2012. gada vasarā hokejists pievienojās KHL klubam Jaroslavļas "Lokomotiv", taču sezonas gaitā pārcēlās uz Prāgas "Lev". 2013.—14. gada sezonu uzsāka jau Jekaterinburgas "Avtomobilist" sastāvā. "Avtomobilist" hokejists aizvadīja divas sezonas, pēc kurām noslēdza līgumu ar Ufas "Salavat Julajev". 2016. gada aprīlī pagarināja līgumu ar "Salavat Julajev" uz vēl vienu sezonu, taču pēc tam pievienojās Helsinku "Jokerit" rindām.

Somijas hokeja izlases rindās izcīnījis bronzas medaļu 2010. un 2014. gada olimpiskajās spēlēs, piedalījies divos Pasaules čempionātos, 2011. gadā izcīnot zelta, bet 2008. gadā — bronzas medaļas.

## Ārējās saites
USA-237

***USA-237***, zināms arī kā ***NRO L-15***, ir ASV militārs pavadonis. Tas tika palaists 2012. gada jūnijā Nacionālā izmeklēšanas biroja vajadzībām. 

Pēc *NRO* kravas kārtas numura (15) secināms, ka pavadoņa starts ir bijis atlikts daudzus gadus (*NRO L-14* palaists pirms 11 gadiem), iespējams, sākotnēji plānots palaist ar raķeti *[[Titan IV]]*.

Lai gan kosmiskā aparāta parametri un misijas detaļas oficiāli netiek izpaustas, neatkarīgi eksperti domāja, ka *NRO L-15* ir elektronisko signālu izlūkošanas pavadonis, kurš ievadīts ģeostacionārā orbītā, līdzīgs kā *NROL-26* (*[[USA-202]]*) un *NROL-32* (*[[USA-223]]*). Šie pavadoņi ir saukti par *Mentor*, arī par *Advanced Orion*.

Pēc citas teorijas *NRO L-15* varētu būt *Misty* attēlu uzņemšanas pavadonis, līdzīgs kā *[[USA-53]]* un *[[USA-144]]*.

Pavadonis tika palaists  13:15 UTC ar nesējraķeti *[[Delta IV Heavy]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-37B*. Šajā startā izmantota modificēta *Delta IV Heavy* raķete ar forsētu dzinēju *RS-68A*.

2012. gada 15. jūlijā *USA-237* atradās ģeostacionārā orbītā punktā 82° austrumu garuma. 3. augustā tas bija pozīcijā 58° A.
Vēlāk pavadonis tika pārvietots uz punktu 52,5° austrumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Orion 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 Gunter Dirk Krebs
Pilsētas atslēgas

**"Pilsētas atslēgas"** ir 1973. gadā uzņemtā Latvijas PSR spēlfilma. Filmas režisors ir Imants Krenbergs, tā uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Galvenā varone — Austra Kalniņa — pusmūža sieviete, kas ieradusies kādā Latvijas mazpilsētā strādāt par izpildkomitejas priekšsēdētāju. Pirmie darba mēneši paiet cīņā pret dažu vietējo vadītāju neieinteresētību un inertumu.Un tad vēl sarezģītās attiecības ar meitu un negaidīta vēla mīlestība.

## Lomās
* Dina Kuple — *Austra Kalniņa*
* Gunta Virkava — *Daina Kalniņa*
* Eduards Pāvuls — *Juris Andums*
* Lūcija Baumane — *Kalniņiene*
* Aleksandrs Maizuks — *Bergmanis*
* Juris Lejaskalns — *Pušpurs*
* Imants Adermanis — *Grava*
* Jānis Paukštello — *Raibais*
* Jānis Kubilis — *Melderis*
* Dina Kvelde — *Pušpure*
* Leonīds Grabovskis — *Garais*

## Interesanti fakti
* Kinodebija Maijai Eglītei.
* Filmēšanas vietas atrastas Talsos un Rojā.
* Jau pēc filmas, 1975. gadā, scenārija autore Lija Brīdaka uzrakstījusi garo stāstu "Pilsētas atslēgas".

## Ārējās saites

* Kino Muzejs

## Atsauces
Oļegs un Aina

**"Oļegs un Aina"** ir 1973. gada Latvijas PSR televīzijas spēlfilma. Filmas režisors ir Aleksandrs Leimanis. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Viena no lielākajām Rīgas rūpnīcām. Jaunais strādnieks Oļegs pabeidz institūtu ar inženiera diplomu, bet viņam grūti šķirties no sava darbagalda. Rūpnīcas kolektīvs palīdz viņam izvēlēties pareizo dzīves ceļu un atrisināt arī sarežģījumus personiskajās attiecībās ar iemīļoto Ainu - šīs pašas rūpnīcas inženieri.

## Lomās
* Anatolijs Gračovs — *Oļegs*
* Lilita Ozoliņa — *Aina*
* Rolands Zagorskis — *Andris*
* Aleksandrs Bojarskis — *Žarkovskis*
* Velta Līne — *Oļega māte*
* Uldis Dumpis — *Eduards*
* Jānis Grantiņš — *Pēteris*
* Elza Radziņa — *Ainas māte*

## Ārējās saites

* Kino Muzejs
## Video
*
Karels Marks Šišons

**Karels Marks Šišons** () ir Apvienotās Karalistes un Latvijas diriģents. Latvijas Nacionālā simfoniskā orķestra galvenais diriģents (no 2009 līdz 2012).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1971. gadā Londonā, kur viņa vecāki bija ieceļojuši no Gibraltāra. Studēja Londonas Karaliskajā Mūzikas akadēmijā pie Kolina Deivisa un Saimona Retla (1988—1993) un Vīnes Mūzikas akadēmijas Diriģentu brālības viesdiriģentu meistarklasē pie Leopolda Hāgera (1994—1996), un asistēja diriģentiem Džuzepem Sinopoli un Valērijam Gergijevam.

No 1995. līdz 1998. gadam viņš bija Krajovas valsts filharmonijas (Rumānija) orķestra galvenais diriģents un iestudēja vairāk nekā 60 skaņdarbu. 1998. gada viņu ievēlēja par Gibraltāra Filharmoniskās biedrības māksliniecisko vadītāju un vēlāk viņš vienlaikus bija Londonas *European Sinfonietta* un Dienvidlondonas Filharmonijas orķestra galvenais diriģents un mākslinieciskais vadītājs.

2001. gadā K. M. Šišons cita starpā bija Grīnas vasaras mūzikas festivāla oficiālais diriģents Ņujorkā, 2003. gadā Anglijas kamerorķestra (*English Chamber Orchestra*) viesdiriģents un 2004.—2006. gadā Vīnes Filharmonijas orķestra viesdiriģents. Grācas simfoniskā orķestra (2006—2009), Latvijas Nacionālā simfoniskā orķestra (no 2009) un Zārbrikenes un Kaizerslauternes Vācijas Radio filharmonijas orķestra (*Deutsche Radio Philharmonie Saarbrücken Kaiserslautern*) galvenais diriģents (no 2011). 2011. gadā viņš kļuva par Londonas Karaliskās Mūzikas akadēmijas asociēto locekli.

2020. gada 3. decembrī K. M. Šišons tika uzņemts Latvijas pilsonībā par īpašiem nopelniem Latvijas labā.

### Privātā dzīve
2006. gadā Šišons Rīgā salaulājās ar latviešu operdziedātāju Elīnu Garanču un 2011. gada 30. septembrī viņiem piedzima meita Katrīna Luīze Šišona, bet 2014. gada 10. janvārī otra meita Kristīna Sofija Šišona. 2012. gadā karaliene Elizabete II par viņa devumu pasaules mūzikā apbalvoja K. M. Šišonu ar Britu impērijas ordeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mājas lapa 
* Latvijas TV par Garanču un Šišonu (fragments)
Dens Kastellaneta

**Denjels Luiss Kastellaneta** (*Daniel Louis Castellaneta*, dzimis  Čikāgā, ASV) ir amerikāņu aktieris, balss aktieris, komiķis, dziedātājs un scenārists. Vislabāk pazīstams ar Homēra Simpsona lomu animācijas seriālā Simpsoni. Tajā viņš ierunā arī Ābrahamu "Opapu" Simpsonu, Bārniju Gamblu, Klaunu Krastiju, Dārznieku Villiju, Mēru Kvimbiju un Hansu Molmenu.

Dzimis Čikāgas piepilsētā Oukpārkā, Ilinoisā, kur viņš agrā vecumā sāka apmeklēt aktiermākslas kursus. Viņš klausījās sava tēva komēdijas ierakstus un atdarināja dažādus māksliniekus. Pēc Ziemeļu Ilinoisas Universitātes absolvēšanas 1983. gadā Kastellaneta pievienojās Čikāgas komēdijas improvizācijas grupai *Otrā Pilsēta* un uzstājās ar to līdz pat 1987. gadam. Viņš bija iekļauts Treisijas Ulmenas šova sastāvā, kas debitēja 1987. gadā. Šovā bija iekļautas animācijas īsfilmas par disfunkcionālu ģimeni. Īsfilmas bija nepieciešams ieskaņot, līdz ar to, Kastellanetam tika piedāvāta iespēja ierunāt Homēru. Īsfilmas vēlāk kļuva par neatkarīgu seriālu *Simpsoni*.

Kastellaneta ir guvis četras Emmy Balvas par darbu seriālā. Viņš ar savu sievu Debu Lakustu ir bijis vairāku *Simpsonu* sēriju līdzautors.

## Atsauces
Dāvana vientuļai sievietei

**"Dāvana vientuļai sievietei"** ir 1973. gada Latvijas PSR kinokomēdija. Filmas režisors ir Ēriks Lācis un tā uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Kad lauku mājas saimniecei Kņopienei brālis uzdāvina "Volgu", par to uzzina autozagļu banda. Kronis un Spuļģis maskējas par veterinārārstiem un mēģina mašīnu nozagt. Tomēr večiņa izrādās tīri sprigana un tas viņiem tik viegli neizdodas. Piedzīvojumi beidzas somu pirtī, kur atklājas, ka Kņopiene patiesībā ir milicijas leitnante Gita un tā bijusi rūpīgi izplānota zagļu ķeršanas operācija.

## Lomās
* Vija Artmane — *Kņopiene/Gita*
* Leons Krivāns — *Spuļģis Roze*
* Egons Maisaks — *Ādolfs Kronis*
* Helēna Romanova — *Lora*
* Harijs Liepiņš — *Zero*
* Eduards Pāvuls — *Sietiņš*
* Velta Skurstene — *Sietiņiete*
* Gunārs Placēns — *apdrošināšanas aģents*
* Artūrs Dimiters — *milicijas virsnieks*

## Filmas mūzikas albums

1974. gadā firma "Melodija" izdeva minialbumu ar sešām Raimonda Paula dziesmām ar Jāņa Petera tekstiem, kas skan kinofilmā. Dziesmas "Rudacīte" un "Ai dundur-dundur-dun-dun-dun" iekļautas arī R. Paula albumā "Jūras balss", savukārt "Vokalīze" iekļauta albumā "Tik dzintars vien" ar nosaukumu "Vokalīze "Lietus lāses"". Dziesmas ierakstījuši Nora Bumbiere un Viktors Lapčenoks, kā arī vokālais ansamblis un instrumentālais ansamblis R. Paula vadībā.

### Dziesmu saraksts
# Ceļa dziesmiņa	
# Skauģa dziesmiņa	
# Rudacīte	
# Autobraucēja dziesmiņa	
# Vokalīze
# Ai-dundur-dundur-dun-dun-dun

## Interesanti fakti
* Vienīgā Vijas Artmanes loma kinokomēdijā, savukārt duets — Egons Maisaks un Leons Krivāns — jau pazīstami no filmas "Kapteiņa Enriko pulkstenis".
* Kņopienes māja filmēta Cēsu rajonā, epizode ar apdrošinātāju ceļa remontdarbos filmēta Garkalnē, šosejas būves laikā, bet somu pirts filmēta Rīgas kinostudijas paviljonā, kur īstenībā bija auksti.
* Filmā redzamā ēka ar uzrakstu "Restorāns" ir Plūmes māja (zināma arī kā Grāmatnīca) Rīgas ielā 2 Raunā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino Muzejs

## Video
* «Dāvana vientuļai sievietei». filmas.lv.
Team TotalEnergies

***Team TotalEnergies*** (*[[Starptautiskā Riteņbraukšanas savienība|UCI]] komandas kods: ***TDE**) ir profesionāla Francijas šosejas riteņbraukšanas komanda, kura piedalās UCI Pasaules tūres sacensībās.

Komandas galvenais sponsors ir Francijas naftas un gāzes uzņēmums *[[TotalEnergies]]*.

Iepriekš komandas nosaukumi ir bijuši *Brioches La Boulangère*, *Bonjour*, *Bouygues Télécom*, *Bbox Bouygues Telecom*, *Europcar*, *Direct Energie* un *Total Direct Energie*.

Kā viena no Francijas spēcīgākajām komandām regulāri ir pārstāvēta *[[Tour de France]]*.

## Vēsture
Komandas pirmsākumi meklējami 1984. gadā, kad tika izveidota komanda Système U.  To likvidēja 1985. gadā, bet tā atgriezās jau 1986. gada sezonā ar jaunu vadību. Par sporta direktoru kļuva Sirils Gimārs, kurš piesaistīja savu protežē Lorānu Fiņonu. Pēc sponsora maiņas 1990. gadā komanda mainīja nosaukumu uz *Castorama*.

1992. gadā Gimārs kļuva par komandas menedžeri. 1995. gadā par komandas direktoru kļuva bijušais braucējs Žans Renē Bernodo. No 1996. līdz 1999. gadam komanda vairs nepiedalījās augstākā līmeņa sacensībās. Bernodo izveidoja attīstības komandu Francijas Vandejas reģionā — *Vendée U*.

2021. gada augustā komanda paziņoja par līguma parakstīšanu ar trīskārtējo Pasaules čempionu Peteru Saganu un velosipēdu ražotāju ''Specialized'' no nākamās sezonas.

## 2021. gada sezona
### Komandas sastāvs

### Uzvaras

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Gaisma tuneļa galā

**"Gaisma tuneļa galā"** ir 1974. gadā Latvijas PSR uzņemta aktierfilma. Filmas režisors ir Aloizs Brenčs un tā uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Dziļi taigā noticis uzbrukums zelta ieguves vietā un vienam no noziedzniekiem izdevies aizbēgt ar nolaupīto zeltu. Viņa līdzdalībnieks noķerts, bet pa ceļam uz ieslodzījuma vietu arī tam izdodas izbēgt. Lai noķertu bandītus, izmeklētāji izstrādā riskantu plānu, kuru izpildīt uzdots Jānim Krastiņam.

## Lomās
* Uldis Pūcītis — *Jānis Krastiņš*
* Anatolijs Azo — *Grigorijs Macura*
* Harijs Liepiņš — *Ēvalds Apse*
* Mairita Krūmiņa — *Karīna*
* Vladimirs Oseņevs — *Pāvels Simonovičs Nasonovs*
* Aleksandrs Beļavskis — *Ržavijs*
* Uldis Dumpis — *Lauks*
* Genādijs Ņilovs — *pulkvedis Siņicins*
* Jevgeņija Vetlova — *Ausma*
* Kārlis Trencis — *Jāzeps*

## Ārējās saites

* Kino muzejs
## Video
*
Dunduriņš

**"Dunduriņš"** ir 1974. gada Latvijas PSR aktierfilma. Filma ir Boļeslava Ruža vienīgā patstāvīgā režija un tā uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets

Vieglprātīgā un visai egoistiskā puiša Armīna dzīvē ienāk atbildība par septiņgadīgo Dunduriņu - Zigi, kurš pēc vecāku traģiskās nāves visu savu mīlestību dāvā viņam.

## Lomās
* Ģirts Jakovļevs — *Armīns*
* Uldis Vītols — *Zigis*
* Līga Liepiņa — *Maruta*
* Lilita Ozoliņa — *Dēzija*
* Elita Krastiņa — *Terēze*
* Dzidra Ritenberga — *Mikulānu Elza*
* Osvalds Bērziņš — *Mikulānu Kazimirs*
* Hermanis Vazdiks — *Mikulānu Vilis*
* Lūcija Baumane — *Vaivaru māte*
* Jānis Lūsēns — *Ādams*

## Interesanti fakti
* Epizodē kinodebija Jurim Kalniņam.

## Ārējās saites

* Kino muzejs
## Video
*
Atmiņas karte

thumb|300px|Atmiņas karšu izmēra dinamika laika gaitā.

**Atmiņas karte** jeb **zibkarte** ir elektroniskā energoneatkarīga zibatmiņas ierīce, ko izmanto digitālas informācijas glabāšanai. Populārākās atmiņas kartes realizācijas (SD/MMC, CF, MS) ir savietojamas ar plašu ierīču klāstu, tostarp viedtālruņiem, ciparkamerām, planšetdatoriem un MP3 atskaņotājiem. Zibkartes bieži pielieto, lai palielinātu gala ierīces atmiņu.

## Vēsture
No 1991. gada bija pieejamās PCMCIA formfaktora atmiņas kartes.
Laikā no 1995. līdz 2005. gadam norisinājās "formātu karš" starp konkurējošiem zibkaršu formātiem, kurā uzvarēja SD atmiņas karšu formāts. 
Sākot ar 2010. gadu, vairākums patēriņa preču kategorijas ierīču atbalsta vienīgi kādu no SD karšu formfaktoriem.

## SD atmiņas kartes
**Secure Digital (SD)** ir visplašāk izplatītais atmiņas karšu formāts. Šī formāta zibkartes iedala pēc to fiziskā izmēra jeb formfaktora.
#*SD* kartēm ir liels izmērs un ietilpība. 
#*miniSD* kartes tiek izmantotas vecākajos mobilo telefonu un jaunāko ciparkameru modeļos.
#*microSD* tiek izmantotas planšetdatoros, viedtālruņos, kā arī portatīvajos multivides atskaņotājos.

## Atsauces
Let There Be More Light

***Let There Be More Light*** ir britu psihedēliskā roka grupas Pink Floyd ceturtais Amerikas Savienotajās Valstīs izdotais singls. Dziesma arī ir pirmā grupas otrajā studijas albumā *[[A Saucerful of Secrets]]*.

## Kompozīcija un ieraksts
Dziesmas autors ir Rodžers Voterss. Tā sākas ar spēcīgu basa rifu, kas daudzreiz atkārtojas līdz panta sākumam. Pantu, mierīgāko dziesmas daļu, iedziedājis Riks Raits, ko pavada Votersa čuksti, bet tam seko vētraina Deivida Gilmora iedziedāta atbilde. Dziesmā arī iekļauts Gilmora pirmais ģitāras solo, kas ierakstīts kādā no *Pink Floyd* albumiem.

## Komerciālie panākumi
Singls tika izdots tikai ASV, dažos eksemplāros, savādākā versijā un neiekļuva pirktāko dziesmu topā. Grupa dziesmu izpildīja koncertos no 1968. līdz 1969. gadam, bieži kā papildus dziesmu.

## Plānotā pārizdošana
Dziesmu bija plānots pārizdot kā dziesmas *[[Money]]* no *[[The Dark Side of the Moon]]* pārpirmveidotā izdevuma singla B pusi, bet singla izdošana tika atcelta.

## Mūziķu sastāvs
*Deivids Gilmors - elektriskā ģitāra, solovokāls piedziedājuma daļā
*Riks Raits - *Farfisa* un *Hammond* elektroērģeles, solovokāls panta daļā
*Rodžers Voterss - basģitāra, čuksti panta daļā
*Niks Meisons - bungas un perkusija

## Muzikālās saiknes
*Dziesmas tekstā ir atsauce uz *[[The Beatles]]* dziesmu *[[Lucy in the Sky with Diamonds]]*.
*Grupas *[[The Chemical Brothers]]* dziesmā *[[Block Rockin' Beats]]* un grupas *[[23 Skidoo]]* dziesmā *Coup* ir pamanāma līdzība ar Votersa basa rifu šajā dziesmā, bet alternatīvā roka grupas *[[Placebo (grupa)|Placebo]]* dziesmas *[[Taste in Men]]* rifs ir gandrīz identisks.
Aleksandrs Jackēvičs

**Aleksandrs Jackēvičs** (dzimis  Dobelē) ir bijušais Latvijas džudists, tagad — treneris. Sportista karjeras laikā starptautiski pārstāvēja PSRS izlasi. Viņš ir balti sarkanās jostas un 7. dana īpašnieks.

## Biogrāfija
Absolvējis LVFKI. Piedalījies  Maskavā, kur svara kategorijā līdz 86 kg izcīnīja bronzas medaļu. Panākumus sācis gūt jau jaunieša vecumā. 1975. gadā A. Jackēvičs izcīnīja uzvaru PSRS un Eiropas čempiontitulu jauniešiem, nākamajā gadā sportists uzvarēja Pasaules un Eiropas junioru čempionātā. Pieaugušo vecumā viņš trīs reizes kļuva par Eiropas čempionu (1978, 1980, 1982), 1979. gadā uzvarēja Eiropas čempionātā komandām. Uzvarējis vairākos A kategorijas turnīros. 1982. gadā saņēmis PSRS Nopelniem bagātā sporta meistara nosaukumu.

1980. gadu vidū beidzis sportista karjeru. Vēlāk piecus gadus viņš bija "Dinamo" sporta komandas priekšnieks. 1990. gadā viņš uzsāka darbu Beļģijā, kur vēlāk kļuva par izlases galveno treneri. Viņa audzēkņi izcīnījuši astoņas Olimpisko spēļu medaļas, no kurām viena ir zelta, tāpat 15 medaļas (2 zelta) Pasaules čempionātos un vairāk nekā 50 medaļas (20 zelta) Eiropas čempionātos. 2004. gadā atgriezies Latvijā, kur kļuva par džudo kluba "Lido" sporta direktoru. Tāpat ticis ievēlēts Latvijas Džudo federācijā par viceprezidentu un valdes priekšsēdētāja vietnieku.

Sarakstījis grāmatu *Russian Judo* ("Krievu džudo"), kas ASV tika izdota 1999. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nexus 7

thumb|200px|''Nexus 7'' priekšpuse
***Nexus 7*** ir ar *[[Android]]* operētājsistēmu aprīkots planšetdators, ko ir izstrādājuši uzņēmumi *[[Google]]* un *[[Asus]]*. Tam ir 7 collu (17,78 cm) ekrāns un tas pēc parametriem ir līdzīgs planšetdatoriem *[[Nook Tablet]]*, *[[Kindle Fire]]* un *[[Blackberry Playbook]]*.

Par *Nexus 7* izdošanu tika oficiāli paziņots *[[Google I/O]]* konferencē 2012. gada 27. jūnijā un to ir plānots izdot 2012. gada jūlija vidū.

## Tehniskie parametri
* Procesors: 1,2 GHz četrkodolu centrālais procesors (ar papildkodolu), *[[Nvidia]]* un *[[Tegra|Tegra 3]]* 12 kodolu grafiskais procesors
* Iebūvētā atmiņa: 8 GB vai 16 GB zibatmiņa
* Operatīvā atmiņa: 1 GB DDR3 RAM
* Ekrāns: 1280×800 px (16:10), 7 collas (17,78 cm)
* Kamera: 1,2 megapikseļi (priekšējā kamera)
* Savienojumi: *[[Bluetooth]]* 4.0, Wi-Fi 802.11b/g/n, GPS, 3,5 mm austiņu izeja, *[[Universal Serial Bus|micro USB]]* 2.0 pieslēgvieta, tuvā lauka sakari (*NFC*)
* Baterija: Atkārtoti uzlādējama litija jonu 4325 mAh, 16 Wh
* Izmēri: 198,5 mm x 120 mm x 10,45 mm
* Svars: 340 g

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Pepsi

***Pepsi*** (tiek stilizēts kā ***pepsi***, iepriekš — **PEPSI**) ir ASV bāzētās kompānijas *[[PepsiCo]]* ražots saldināts un gāzēts dzēriens. Dzērienu sāka ražot 1898. gadā ar nosaukumu ***Brad's Drink*** (),  to pārdēvēja par *Pepsi-Cola*, savukārt pašreizējo nosaukumu dzēriens ieguva 1961. gadā. *Pepsi* izgudrotājs Kelebs Bredhems (*Caleb Bradham*) sākotnēji to gatavoja savā mājā Ziemeļkarolīnā. Kopš 1980. gadiem epizodiski notikušas sīvas mārketinga kampaņu cīņas jeb tā sauktie "kolu kari" (*Cola Wars*) starp *Coca-Cola Company* un *PepsiCo Incorporated*.

Latvijā *Pepsi* ražošana ar *PepsiCo* atļauju sākās rūpnīcā "Veldze" īsi pirms 1980. gada Maskavas olimpiskajām spēlēm un turpinājās līdz 1997. gadam, kaut 1994. gadā noslēgtais līgums paredzēja ražošanu turpināt līdz 1999. gadam. 2000. gada vidū ražošanu pārņēma a/s Aldaris, vēlāk to pārtraucot. Atrodama informācija, ka ap 2019. gadu dzērienu ražoja Cido Grupa. Šobrīd (2025. gadā) *Pepsi* pudelēs tiek ražots AS Cēsu alus.

## Skatīt arī
* *[[Coca-Cola]]*

## Ārējās saites
*
Asus Eee Pad Transformer Infinity

***Asus Eee Pad Transformer Infinity*** ir ar *[[Android]]* operētājsistēmu aprīkots planšetdators, ko ir izstrādājis uzņēmums *[[Asus]]*. Tas ir pirmais planšetdators, kas ir aprīkots ar 10,1 collu ekrānu *Full HD* izšķirstpējā (1920×1200). *Asus Eee Pad Transformer Infinity* ir *Asus Eee Pad* trešās paaudzes modelis, planšetdatoru modeļu *[[Asus Eee Pad Transformer]]* un *[[Asus Eee Pad Transformer Prime]]* pēctecis.

Planšetdatoram būs divi modeļi: standarta Wi-Fi modelis ar 1,6 GHz četrkodolu procesoru un ***LTE*** modelis, kam papildus būs pieejams vēl 4G sakaru tīkls, bet kam būs 1,5 GHz divkodolu procesors.

*Asus Eee Pad Transformer Infinity* ASV tiks izdots 2012. gada 16. jūlijā. 4G planšetdatora versija (*LTE*) tiks izdota vēlāk.

## Tehniskie parametri
* Procesors: 1,6 GHz četrkodolu *[[Nvidia]] [[Tegra|Tegra 3]]* vai 1,5 GHz divkodolu *[[Snapdragon|Qualcomm MSM8960]]*
* Iebūvētā atmiņa: 32 GB vai 64 GB zibatmiņa
* Operatīvā atmiņa: 1 GB
* Ekrāns: 1980×1200 px (16:10), 10,1 collas
* Kamera: 8 MP, 1080p video ierakstīšana (*aizmugurējā kamera*); 2 MP (*priekšējā kamera*)
* Savienojumi: Bluetooth 3.0, micro HDMI, micro SD kartes slots, DLNA, Wi-Fi 802.11b/g/n, GPS, kopējā mikrofona ieeja un austiņu izeja; USB 2.0 ports un SD kartes slots (*ar tastatūru*)
* Izmēri: 263 mm x 180.8 mm x 8.5 mm (*dators*); 263 mm x 180.8 mm x 10.4 mm (*tastatūra*)
* Svars: 598 g (*dators*); 537 g (*tastatūra*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Remember a Day

***Remember a Day*** ir britu psihedēliskā roka grupas *[[Pink Floyd]]* singla *[[Let There Be More Light]]* B puse. Dziesma izdota arī kā otrais skaņdarbs grupas otrajā studijas albumā *[[A Saucerful of Secrets]]*.

## Ieraksts
Dziesma, kuru sarakstījis un iedziedājis grupas taustiņinstrumentālists Riks Raits, tika ierakstīta 1967. gada oktobrī *De Lane Lea Studios*, Londonā, Anglijā. Sesijās, kurās ierakstīta šī dziesma, ierakstītas arī albuma noslēdzošā dziesma *[[Jugband Blues]]* un trīs neizmantotas dziesmas - *Vegetable Man*, *In the Beechwoods* un *John Latham*.

Šī ir viena no pēdējām grupas dziesmām, kurās spēlē sākotnējais līderis Sids Barets - viņš izpilda slaidģitāras partiju.

## Singla versija
Dziesma tika izdota reta singla *[[Let There Be More Light]]* B pusē, pirms tika izdots albums *[[A Saucerful of Secrets]]*. Dziesma kā singls nekad nav ticis izdots Apvienotajā Karalistē.

## Mūziķu sastāvs
*Riks Raits - klavieres, *Farfisa* ērģeles, solovokāls
*Sids Barets - slaidģitāra, akustiskā ģitāra
*Rodžers Voterss - basģitāra
*Normens Smits - bungas, bekvokāls

## 2008. gada koncertizpildījums
2008. gada 23. septembrī Deivids Gilmors televīzijas pārraidē *Later... With Jools Holland* šo dziesmu izpildīja kā piemiņu Rikam Raitam, kurš pirms astoņām dienām bija miris. Gilmors stāstīja, ka Raits esot apsolījis piedalīties šajā pārraidē kopā ar viņu, taču dažas nedēļas pirms tās Raits atsūtījis īsziņu, ka jūtās slikti un nevarēs piedalīties. Šis bija pirmais un pagaidām vienīgais *Remember a Day* koncertizpildījums. Gilmora grupā ietilpa Fils Manzanera, Gajs Prets, Džons Karins un Stīvs DiStansilao.
Animācijas filma

thumbnail|235px|Kadrs no animācijas filmas ''Big Buck Bunny''
**Animācijas filma**, arī **multfilma** vai **multiplikācijas filma**, ir kinofilma, kas uzņemta, izmantojot animācijas filmēšanas tehniku. Tās parasti izrāda kinoteātros, televīzijā, datora ekrānos un citās elektroniskās ierīcēs. Animācijas filmas, līdzīgi kā pati animācija, arī dalās sīkākos žanros, tas ir, zīmētajās animācijas filmās, datoranimācijas filmās, leļļu animācijas filmās, plastilīna animācijas filmās un tā tālāk. Tās vēl tiek grupētas pilnmetrāžas animācijas filmās un īsajās animācijas filmās (filmiņas garums līdz pusstundai). Tiek veidoti, it īpaši televīzijā, arī animācijas seriāli.

## Ienesīgākās animācijas filmas
Šajā sarakstā ir iekļautas 10 ienesīgākās animācijas filmas līdz 2020. gadam

## Ārējās saites
Ārons Bogoļubovs

**Ārons Bogoļubovs** (dzimis ) ir Latvijas ebreju izcelsmes PSRS džudists, treneris.

Piedalījies  Tokijā, kur svara kategorijā līdz 65 kg izcīnīja bronzas medaļu. Spēļu laikā viņš pārstāvēja Latvijas PSR, jo bija rīdzinieks, kur dzīvoja vienīgi divus gadus "ģimenes apstākļu dēļ". Vēl sportists 1963. gadā izcīnīja zelta medaļu Eiropas čempionātā. Drīz pēc Olimpiskajām spēlēm viņš arī beidza karjeru. 1970. gadu vidū bija PSRS izlases konsultants džudo tehnikas jautājumos. Pašlaik dzīvo Vācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bogoļubovs

**Bogoļubovs** (; sieviešu dzimtē **Bogoļubova** *(Боголю́бова)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Ārons Bogoļubovs (*Арон Боголюбов*; 1938) — PSRS džudists un treneris;
* Jefims Bogoļubovs (*Ефим Дмитриевич Боголюбов*; 1889—1952) — Krievijas un Vācijas starptautiskais lielmeistars šahā.
Erasts Bite

**Erasts Bite** ( — ) bija Latvijas jurists un politiķis. Bijis Latvijas tieslietu ministrs (1926—1927), kā arī Latvijas Senāta prokurors (1924—1926; 1928—1940).

## Dzīvesgājums
Dzimis  Nītaures pagastā amatnieka Jēkaba Bites un viņa sievas Annas ģimenē. 1903. gadā beidza mācības Rīgas garīgajā seminārā, pēc tam, līdz 1911. gadam, strādāja Rīgā par skolotāju. 1913. gadā pabeidza studijas Tērbatas Universitātes Juridiskajā fakultātē, tad iestājās advokatūrā par zvērināta advokāta palīgu.

Pirmā pasaules kara laikā darbojās Baltijas bēgļu apgādāšanas komitejā Rīgā, sniedzot bēgļiem palīdzību juridiskos jautājumos. 1917. gadā ievēlēts Rīgas pilsētas domē, kur bija domes sekretārs. Vācu okupācijas laikā ierosināja dibināt Demokrātisko bloku.
Darbojās Demokrātiskais blokā, vēlāk Tautas padomē.  sanāksmē, kur tika pieņemta Tautas padomes politiskā platforma, ievēlēts padomes prezidijs un izlemts jautājums par pagaidu valdības organizēšanu, Erasts Bite tika ievēlēts par sekretāru. Latvijas proklamēšanas aktā  viņš nolasīja iepriekšējās dienas sēdes protokolu un pagaidu konstitūciju. Tajā pašā gadā iecelts par miertiesnesi. 1919. gadā iecelts par Rīgas apgabaltiesas locekli. 1920. gadā ievēlēts Satversmes sapulcē, kur iecelts par sekretāra biedru. Viņu ievēlēja amnestijas, juridiskajā un pašvaldības komisijās. 1921. gadā Rīgas apgabaltiesā iecelts par Administratīvās nodaļas vadītāju.

1924. gadā kļuva par Latvijas Senāta prokuroru. Amatā bijis līdz , kad kļuva par tieslietu ministru Artura Alberinga vadītajā valdībā. Amatā palika arī nākamajā — Marģera Skujenieka vadītajā — Ministru kabinetā. Bites darbības laikā Saeima pieņēma Dzelzceļu likumu, Gaisa satiksmes likumu, likumu par mēriem un svariem, likumu par karaskolām, likumu par Herdera institūtu Rīgā u.c. 1928. gadā atgriezās Latvijas Senāta prokurora amatā.

Pēc Latvijas okupācijas arestēts,  deportēts uz Molotovas apgabala Usoļlaga nometni. Miris .

## Apbalvojumi
Apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeņa III šķiru, Latvijas Atbrīvošanas kara piemiņas zīmi un Latvijas Republikas atbrīvošanas cīņu 10 gadu jubilejas piemiņas medaļu.

## Avoti
*Temīda, 1990., III
*Latvijas vadošie darbinieki, Rīga, 1935.
*Latvijas Vēstnesis, 18.12.1997.
*Aizvestie, 1941. gada 14. jūnijs, Latvijas Valsts arhīvs, Nordic
Georgijs Kuļikovs

**Georgijs Kuļikovs** (dzimis  Sahalīnā) ir bijušais krievu peldētājs, kas starptautiski pārstāvēja PSRS. Laikā no 1972. līdz 1976. gadam viņš pārstāvēja Latvijas PSR, kur šajā laikā dienēja kā padomju armijas virsnieks.

Piedalījies divās olimpiskajās spēlēs (, ). 1968. gadā Mehiko, pārstāvēdams Krievijas PFSR, viņš PSRS komandas sastāvā izcīnīja sudrabu 4x100 m brīvā stila stafetē, kā arī bronzu 4x200 m brīvā stila stafetē, vēl sportists startēja individuālajās sacensībās. 1972. gadā Minhenē, pārstāvēdams Latvijas PSR PSRS izlases sastāvā, izcīnīja bronzu 4x200 m brīvā stila stafetē, vēl sportists startēja individuālajās sacensībās.

Desmit reizes G. Kuļikovs uzvarēja Latvijas PSR čempionātā, kā arī 1970. gadā izcīnīja uzvaru 200 metru brīvā stila distancē PSRS čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pāvels Seničevs

**Pāvels Seničevs** (, dzimis , miris ) bija krievu stenda šāvējs, kas starptautiski pārstāvēja PSRS.

Divas reizes piedalījies Olimpiskajās spēlēs (, ). 1964. gadā Tokijā, pārstāvēdams Latvijas PSR PSRS izlases sastāvā, viņš izcīnīja sudrabu tranšeju stenda šaušanā, savukārt pēc četriem gadiem Mehiko, jau pārstāvot Krievijas PFSR, ieņēma 4. vietu tajā pašā disciplīnā. Dzīvojis ne vien Latvijas PSR un Krievijas PFSR, bet arī Igaunijas PSR. Seničevs ar panākumiem startējis arī Pasaules un Eiropas čempionātā, kur izcīnījis vairākas zelta medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija: ''Postimees'', ''Shooting-ua''
Guntis Osis

**Guntis Osis** (dzimis  Talsos) ir bijušais latviešu bobslejists, vieglatlēts, pašlaik — burātājs. Bobslejā bijis stūmējs Jāņa Ķipura vadītajās ekipāžās.

Sportista karjeru sācis vieglatlētikā (tāllēkšana un trīssoļlēkšana). Uz bobsleju pārgāja 1985. gadā. Piedalījies  Kalgari, kur bija stūmējs J. Ķipuram četriniekā kopā ar Juri Toni un Vladimiru Kozlovu. Sacensībās tika izcīnīta 3. vieta. 1987. gadā izcīnījis 3. vietu PSRS čempionātā četriniekos, tāpat šajā gadā kļuva par Latvijas PSR čempionu divniekos. 1989. gadā G. Osis tika diskvalificēts uz diviem gadiem par dopinga lietošanu, kad arī beidza bobslejista karjeru.

Kopš 2005. gada nodarbojas ar burāšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ābols upē

**"Ābols upē"** ir 1974. gadā uzņemtā Latvijas PSR spēlfilma. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā. Režisors Aivars Freimanis mēģinājis apvienot dokumentālās un spēlfilmas veidošanas principus. Iekļauta Latvijas kultūras kanonā.

## Sižets
Filma par Daugavas salu - Zaķusalu - tās cilvēkiem un vidi, kurā pamazām ielaužas industrializācijas laikmeta iezīmes.

Uz šī fona attēlotas Anitas un Jankas attiecības.

## Lomās
* Akvelīna Līvmane — *Anita*
* Ivars Kalniņš — *Janka*

## Interesanti fakti
* Abiem aktieriem filmā nebija iepriekš uzrakstīta teksta, vienīgi dažas vissvarīgākās replikas. Netika izveidotas arī nekādas mizanscēnas. Aktieri bija paši savu tēlu un visas filmas līdzautori: viņi ierosināja situācijas, izdomāja dialogus, tēloja veselas epizodes, uz vietas improvizējot, kamēr operators fiksēja katru izdevīgu momentu kā dokumentālajā kino.
* 1971. gada rudenī filmu vajadzēja pabeigt, taču darbu pārtrauca, jo aktieru piedalīšanās nebija paredzēta scenārijā. Tikai 1974. gada pavasarī tika rasta iespēja šo filmu turpināt un pabeigt.
* Aizkadra tekstu lasa leģendārais diktors Boriss Podnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino muzejs 

## Video

* Filmas.lv
Ansis Epners

**Ansis Epners** (dzimis  Rīgā, miris  Rīgā) bija latviešu kinorežisors, mākslas zinātņu maģistrs, nopelniem bagātais mākslas darbinieks un Latvijas Kultūras akadēmijas pasniedzējs. 1977. gadā dibinātā kinofestivāla balvas nosaukuma idejas autors, balva nosaukta aizbildņa un pārcēlāja Lielā Kristapa vārdā.

## Biogrāfija
Epners piedzima Rīgā, Latvijas armijas virsnieka ģimenē. Anša tēvs miris izsūtījumā Noriļskā. 1957. gadā beidzis Mazsalacas vidusskolu, 1962. gadā absolvējis Latvijas Valsts Universitātes Vēstures un filozofijas fakultāti. 1971. gadā beidzis Augstākos režisoru kursus Maskavā. 1962. gadā Ansis Epners kļuva par Latvijas Televīzijas redaktoru, līdz 1968. gadā pameta šo posteni. Pēc tam kļuva par Rīgas Kinostudijas režisoru (līdz 1991. gadam). 1991. gadā režisors kļuva par kino un video studijas AVE vadītāju. Laikā no 1993. līdz 1997. gadam viņš bija Latvijas Kinoproducentu asociācijas prezidents.

Visvairāk režisējis dokumentālās filmas, tai skaitā par vairākiem sportistiem, piemēram, Artūru Irbi ("Irbe: cilvēks un maska" — 1996), Mihailu Tālu ("Mihails Tāls. Pēc divdesmit gadiem" — 1980). Uzņēma kinožurnālus "Latvijas hronika", "Māksla", "Sporta apskats", "Padomju Latvija". Atveidoja nelielas lomas filmās "Pēdējā reportāža" (Dzidra Ritenberga, 1986), "Piejūras klimats" (Rolands Kalniņš, 1974), "Pieskāriens" (Rostislavs Gorjajevs, 1973).

Lielā Kristapa balvu saņēmušas vairākas Anša Epnera režisētās filmas: "Četri meklē miljonu" kā labākā dokumentālā filma 1979. gadā, kinohroniku balva un diploms par filmu "Labas gribas spēles" 1986. gadā, dokumentālfilma "Es esmu latvietis" atzīta par labāko 1990. gadā, mākslas filma "Būris" — Alberta Bela psiholoģiskā romāna ekranizācija, saņēmusi labākās filmas balvu 1993. gadā, labākais dokumentālā kino operatora darbs ar filmu "No Everesta līdz paradīzei" 2000. gadā.

2002. gadā apbalvots ar ceturtās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.
2003. gadā izdota viņa sarakstītā "Anša ceļa grāmata" ar ceļojumu stāstiem, dzeju un dažādiem foto materiāliem. Mākslinieks apbedīts otrajos Lielajos Meža kapos.

## Filmogrāfija

### Filmas

### Kinožurnāli

#### Padomju Latvija
* 1971. "PSRS Sporta filmu festivāls Rīgā" (Padomju Latvija Nr.2)
* 1975. "Tilti" (Padomju Latvija Nr.17)

#### Māksla
* 1985. Māksla Nr.3 — scenārija autors

#### Sporta apskats
* 1969. "Maratons" (Sporta apskats Nr.3)
* 1971. "Rīgas Dinamo hokejisti, PSRS čempionāts daiļslidošanā" (Sporta apskats Nr.1)
* 1972. "Skolēnu sports, olimpiādes kandidāti" (Sporta apskats Nr.2)
* 1972. "TTT atkal Eiropas kauss, šaha simultānspēlē Aivars Ģipslis un Mihails Tāls, Latvijas klinšu kāpēju čempionāts" (Sporta apskats Nr.2)
* 1972. "Baltijas regate, PSRS čempionāts riteņbraukšanā trekā" (Sporta apskats Nr.3)

#### Latvijas hronika
* 1991. — Latvijas hronika Nr.11
* 1991. — Latvijas hronika Nr.22
* 1991. — Latvijas hronika Nr.23

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Latfilma'' profils
Jūras vārti (filma)

**"Jūras vārti"** ir 1974]]. gadā Latvijas PSR uzņemta divsēriju televīzijas spēlfilma. Filmas režisors ir Sergejs Tarasovs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Dagnijas Zigmontes romāna "Jūras vārti" motīviem.

## Sižets
Ansim un Kristīnei Dziesmām ir divas pieaugušas meitas - Aina un Ieva. Dēls Kristaps ir aizgājis no mājām, lai pretēji tēva gribai izvēlētos mūziķa karjeru. Abas meitas ir skolotājas, bet Ansis, tāpat kā meitas Ainas vīrs Edgars, ir zvejas kuģa kapteinis.

Jaunākā meita Ieva un kapteinis Jorens mīl viens otru, kaut gan Jorenam ir ģimene.

## Lomās
* Eduards Pāvuls — *Ansis Dziesma*
* Vija Artmane — *Kristīne*
* Vitauts Tomkus — *Jorens*
* Vaiva Mainelīte — *Ieva*
* Valērijs Koziņecs — *Edgars*
* Ausma Kantāne — *Aina*
* Helga Dancberga — *Lida*
* Anatolijs Vasiļjevs — *Igors*
* Līga Liepiņa — *Fina*
* Jānis Melderis — *Segliņš*
* Nadežda Samsonova — *Freilene*
* G. Āboliņš — *Aivars*
* Anda Gūtmane — *Ira*
* Dana Kalniņa — *Lita*

## Apbalvojumi
* 1976 - Galvenā balva 7. Vissavienības televīzijas filmu festivālā "Cilvēks un jūra" Tallinā.

## Interesanti fakti
* Filma uzņemta Ventspilī.
* Ar šo filmu aizsākās "lietuviešu aktieru mode" (Vitauts Tomkus un Vaiva Mainelīte) Rīgas Kinostudijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino muzejs
## Video
*
*
Leonīds Vīgners

**Leonīds Vīgners** (dzimis , miris ) bija latviešu diriģents, komponists, pedagogs.

## Dzīvesgājums
[thumb|Diriģents Leonīds Vīgners, kā Latvijas kultūras biedrības un Latvijas mūziķu biedrības simfoniskā orķestra vadītājs, uz žurnāla "[Atpūta (žurnāls)|Atpūta", Nr.312 (24.10.1930) iekšējā vāka.]]
Dzimis 1906. gadā Maskavā diriģenta un komponista Ernesta Vīgnera ģimenē. 1928. gadā beidza mācības Latvijas konservatorijas Pētera Paula Jozuus ērģeļu klasē, 1930. gadā — Jāzepa Vītola kompozīcijas klasē un Georga Šnēfogta diriģēšanas klasē. Mācījās arī pie Feliksa fon Veingartnera Bāzelē, Šveicē. No 1930. līdz 1939. gadam bija kora "Dziedonis" diriģents.

No 1936. līdz 1944. gadam L. Vīgners bija Latvijas Nacionālās operas diriģents un pirmā viesdiriģenta Leo Bleha asistents.

Pēc atkārtotās Latvijas okupācijas 1944. gadā viņu iecēla par Latvijas Operas un baleta teātra galveno diriģentu, šo amatu viņš pildīja līdz 1949. gadam. 1940. gadu beigās divus gadus bija mākslinieciskais vadītājs Latvijas Filharmoniskajā orķestrī. No 1949. līdz 1963. gadam un no 1966. līdz 1975. gadam bija LPSR Radiokomitejas simfoniskā orķestra galvenais diriģents.

1947. gadā L. Vīgners kļuva par Latvijas konservatorijas (vēlāk Latvijas Mūzikas akadēmijas) pedagogu, 1961. gadā par profesoru. Viņš bija vairāku vispārējo latviešu Dziesmu un Deju svētku virsdiriģents un goda virsdiriģents.
Apbedīts Meža kapos.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks (1955)
* Triju Zvaigžņu ordenis, ceturtā šķira (1994) 
* Ministru kabineta balva (1996)

## Literatūra
* A.Klotiņš par Leonīdu Vīgneru krājumā "Latviešu mūzika" III, Rīga, 1964., 186.-202.lpp.
* J.Zariņš. "Mans darbs teātrī". Rīga, 1974.
* V.Briede "Latviešu operteātris". Rīga, 1987.
* A.Rode. Leonīds Vīgners. LMA diplomdarbs. Rīga, 1989.
* V.Vēriņa par Vīgneru žurnālā "Latvijas Zinātņu Akadēmijas vēstis" 50.sēj., 1996., Nr.1, 80.-88.lpp. (raksts balstīts uz Dr.art. Sofijas Vēriņas arhīva materiāliem).
* S.Smiļģe. "Likteņdziesma", 1.grāmata, kordiriģentu likteņstāsti, Rīga, 1996.

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Latvijas ļaudis" profils 
* ''Music'' profils
Pēteris Blaus

**Pēteris Blaus** ( — ) bija Latvijas žurnālists, politiķis un sabiedrisks darbinieks. "Jaunāko Ziņu" redaktors (1937-1940), PSRS slepeno dienestu aģents (no 1936).

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā bija nedemokrātiski ievēlētās Tautas Saeimas deputāts, kā arī Latvijas sabiedrisko lietu ministrs un Latvijas PSR Augstākās padomes Prezidija sekretārs. Dzejnieka un žurnālista Pētera Blaua dēls.

## Biogrāfija
### Izglītība un dzīve starpkaru periodā
Dzimis  Ērgļu pagastā. Mācījās Rīgas zēnu reālskolā, 1918. gadā sāka studēt arhitektūru Baltijas Tehniskā augstskolā. Brīvības cīņu laikā brīvprātīgi iestājās Latvijas armijā, pēc kara beigām līdz 1921. gadam studēja Latvijas Universitātē, vēlāk strādāja par žurnālistu. Vienlaikus no 1929. gada bija 5. Rīgas aizsargu pulka rotas komandieris,  piedalījās Ulmaņa apvērsumā — viņa pulka sakaru bataljons ieņēma Strādnieku namu un padzina SSS jeb Strādnieku sporta savienību.
No 1937. līdz 1940. gadam bija "Jaunāko Ziņu" redaktors.

### Latvijas okupācija un arests
No aptuveni 1936. gada Pēteris Blaus bija NKVD Rīgas rezidentūras aģents ar segvārdu "Sabiedriskais darbinieks" (). Pēc padomju okupācijas sākuma 1940. gada jūnijā kļuva par sabiedrisko lietu ministru marionešu valdībā un sarakstīja līdzšinējā Ministru prezidenta Kārļa Ulmaņa atvadu runu. Piedalījies jūlija organizētajās, nedemokrātiskajās Tautas Saeimas vēlēšanās Rīgas vēlēšanu apgabalā, ticis ievēlēts. Parakstījis dekrētu par vārdu "pilsonis" un "pilsone" lietošanu vārdu "kungs" un "kundze" vietā.

Pēc Latvijas inkorporācijas PSRS kļuvis par Latvijas PSR Augstākās padomes Prezidija sekretāru. 1941. gadā, sākoties Vācijas iebrukumam Padomju Savienībā, aizbēdzis uz Baškīriju, kur 1943. gadā apcietināts un  — notiesāts uz 15 gadiem par pretpadomju organizācijas "Latviešu centrs" izveidošanu un vadīšanu. Par īsto soda iemeslu tiek uzskatīts tas, ka Blaus ļāva no Latvijas aizbēgt savam draugam un priekštecim ministra amatā — Alfredam Jēkabam Bērziņam.

### Dzīve pēc atbrīvošanas
Pēteris Blaus tika atbrīvots no apcietinājuma 1955. gada maijā. Viņš kļuva par korespondentu laikrakstu un radio redakcijā "Par atgriešanos Dzimtenē", kur strādājis līdz 1957. gada septembrim.  PSRS Augstākā Tiesa konstatēja, ka "Latviešu centrs" nav pastāvējis un reabilitēja Blauu. 1957. gadā viņš kļuva par Latvijas Žurnālistu savienības organizācijas biroja (vēlāk — LPSR Žurnālistu savienības) vadītāju.  PSKP CK komisijas pārstāvis Ļebedevs nacionālkomunistu sagrāves kampaņā minēja arī Pēteri Blau, kā rezultātā Blaus zaudēja amatus.

Miris 1971. gada 6. janvārī Rīgā.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira 
* Viestura ordenis, 4. šķira 
* Aizsargu nopelnu krusts

## Atsauces
Kriss Kolfers

**Kristofers Pols "Kriss" Kolfers** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, dziedātājs, producents un rakstnieks.

Kino debitējis ar lomu īsfilmā *Russel Fish: The Sausage and Eggs Incident* 2009. gadā. Viņš ir pazīstams ar Kērta Hammela lomu *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]* seriālā "Radīti skatuvei" (*Glee*). Par viņa attēlošanu ir saņēmis Zelta globusa balvu kā labākais otrā plāna aktieris, tāpat bijis nominēts ''Primetime Emmy'' balvai, Ekrāna aktieru ģildes balvai un ''People's Choice'' balvai. Žurnāls *[[Time]]* viņu atzina par vienu no simts 2011. gada ietekmīgākajām personām pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Pirmā vasara

**"Pirmā vasara"** ir 1974. gadā Latvijas PSR uzņemta televīzijas spēlfilma. Filmas režisore ir Ada Neretniece. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Egona Līva stāsta "Prelūdija" motīviem.

## Sižets
Trīs jauni cilvēki - Inga, Gaitis un Maksis - piedzīvo neaizmirstamu vasaru Intupē un pirmās dziļās jūtas.

## Lomās
* Ludmila Selezņova (Milena Tontegode) — *Inga*
* Varis Vētra — *Gaitis*
* Ģirts Jakovļevs — *Maksis*
* Eduards Pāvuls — *Dienavs*

## Interesanti fakti
* Varis Vētra debitē kinolomā.

## Ārējās saites

* Kino muzejs 
## Video
*
Daiena Egrona

**Daiena Egrona** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, dziedātāja un dejotāja.

Kino debitējusi ar lomu filmā *Talkers Are No Good Doers* 2005. gadā. Viņa pazīstama ar Kvinnas Fabrejas lomu *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]* seriālā "Radīti skatuvei". Par viņas attēlošanu saņēmusi Ekrāna aktieru ģildes balvu kā daļa no aktieru sastāva, tāpat bijusi nominēta vairākām citām balvām. Aktrisei bijušas mazas lomas seriālos "Izredzētie: Pasauli glābjot" (četras sērijas), "Veronika Marsa" (*Veronica Mars* — trīs sērijas) un bijusi pamatsastāva aktrise seriālā *It's a Mall World*. Vēl D. Egrona tēlojusi filmās *[[I Am Number Four]]* un *The Hunters*.

## Ārējās saites