open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bena 10

**"Bena 10"** jeb **"Bena desmitnieks"** () ir ASV animācijas seriāls, kura veidojusi *[[Man of Action]]* grupa (Dankans Rulē, Džo Keisijs, Džo Kellijs, Stīvens Sīgls) un producēja *[[Cartoon Network Studios]]*. Sērijas ir par desmitgadīgu zēnu Benu Tenisonu, kurš iegūst rokaspulksteni ar nosaukumu "Omnitriks". Pulkstenis ļauj Benam pārvērsties par dažādiem ciplanētiešiem. Viņš izmanto savas spējas, lai uzveiktu ļaunos spēkus.

Pilotsēriju pārraidīja  kā daļu no *[[Cartoon Network]]* sestdienas rīta programmas. Otro sēriju pārraidīja *Cartoon Network* piektdienas programmā . Pēdējo sēriju pārraidīja .

Seriāls guva lielu popularitāti un tika nominēts divām *[[Emmy balva|Daytime Emmy]]* balvām, iegūstot vienu no tām (par izcilu individuālo sasniegumu animācijā). Stāsts turpinājās citos seriālos "Bena 10: Citplanētiešu spēks", *[[Ben 10: Ultimate Alien]]*, *[[Ben 10: Omniverse]]*. 2016. gadā *Cartoon Network* paziņoja par seriāla "Bena 10" jauno ekranizējumu, kura pirmizrāde notika 2016. gada rudenī.

Animācijas seriālam sekoja četras pilnmetrāžas filmas, kuras pārraidīja kanālā *Cartoon Network*, laikā no 2007. gada augusta līdz 2012. gada martam.

## Sižets
Bens Tenisons ir desmitgadīgs amerikāņu skolēns, kurš kopā ar savu māsīcu Gvenu un vectēvu Maksu pavada skolēnu brīvdienas, pārvietojoties ar autofurgonu. Kad viņi nonāk pirmajā pieturā, pēkšņi no debesīm nokrīt NLO. Bens tajā atrod īpašu rokaspulksteni, kas spēj Benu pārvērst par kādu no desmit citplanētiešiem. Viņš izmanto savas spējas, lai cīnītos pret ļaunajiem spēkiem.

## Sezonas

## Filmas

## Atsauces

## Ārējās saites
*
2011. gada Eiropas čempionāts basketbolā

**[[2011. gads|2011]]. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā]]** (*EuroBasket 2011*) bija 37. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Lietuvā no 31. augusta līdz 18. septembrim. To organizēja FIBA Europe. Čempionāts norisinājās Panevēžā, Šauļos, Klaipēdā, Alītā, Kauņā un Viļņā.

Par Eiropas čempioniem otro reizi pēc kārtas kļuva Spānijas izlase, kas finālā uzvarēja Franciju. Bronzas medaļas izcīnīja Krievijas izlase, kas mazajā finālā uzvarēja Maķedonijas izlasi. Par turnīra vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Spānijas izlases kapteinis Huans Karloss Navarro, savukārt sudraba medaļu izcīnījušais Tonijs Pārkers no Francijas bija turnīra rezultatīvākais spēlētājs ar vidēji spēlē gūtiem 22,1 punktiem.

Eiropas čempionātā piedalījās 24 Eiropas basketbola valstsvienības. Latvijas izlase turnīrā visās piecās spēlēs piedzīvoja zaudējumu, kopvērtējumā paliekot dalītā 22. vietā.

Šis bija kvalifikācijas turnīrs 2012. gada Londonas vasaras olimpiskajām spēlēm. Ceļazīmes uz Olimpiskajām spēlēm ieguva abas finālistes (Spānija un Francija) un Olimpisko spēļu rīkotāji (Lielbritānija; kvalificējās iepriekš). Ceļazīmes uz Olimpisko spēļu kvalifikācijas turnīru ieguva 3.—6. vietas ieguvēji (Krievija, Maķedonija, Lietuva, Grieķija).
Latvijas basketbola izlase ieguva 22. vietu.

## Arēnas

## Kvalifikācija
Sākotnēji tika paziņots, ka finālturnīrā piedalījies 16 komandas, taču FIBA Europe  sanāksmē Stambulā pēc kvalifikācijas noslēgšanās izlēma par turnīra dalībnieku skaitu palielināšanu līdz 24 komandām.

Turnīram automātiski kvalificējās Lietuva kā rīkotāja, kā arī pārējās 9 Eiropas valstu komandas, kas piedalījās 2010. gada Pasaules čempionātā. 12 čempionāta dalībnieces kvalificējās turnīram caur 2010. gada augustā notikušo kvalifikāciju. Piecas komandas turnīram kvalificējās uzreiz, taču vēl septiņas pateicoties FIBA Europe lēmumam. Vēl divas turnīra dalībnieces tiks noskaidrotas ar papildu kvalifikācijas turnīra palīdzību 2011. gada augustā. Tas nozīmē, ka finālturnīram kvalificējas visas (izņemot vienu) valstis, kas piedalās kvalifikācijas turnīrā.

## Finālturnīra izloze
Finālturnīra izloze notika  Viļņā. Finālturnīra dalībnieces tika izsētas sešos grozos.

## Grupu turnīrs

### A grupa

|}

:Pilsēta: Panevēža

### B grupa

|}

:Pilsēta: Šauļi

### C grupa

|}

:Pilsēta: Alīta

### D grupa

|}

:Pilsēta: Klaipēda

## Otrā kārta

### E grupa

|}

:Pilsēta: Viļņa

### F grupa

|}

:Pilsēta: Viļņa

## Izslēgšanas spēles
:Visas spēles ir aizvadītas *Žalgiris Arena*, Kauņā

;Spēles par 5.—8. vietu

## Vietu sadalījums

## Atsauces

## Ārējās saites
*  
* ''Eurobasket'' profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
2013. gada Eiropas čempionāts basketbolā

**2013. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā]]** (*EuroBasket 2013*) bija 38. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Slovēnijā. Eiropas čempionātā piedalījās 24 Eiropas basketbola valstsvienības.

Par Eiropas čempioniem pirmoreiz turnīra vēsturē kļuva Francijas izlase, kas finālā uzvarēja Lietuvas izlasi, bronzas medaļu izcīnīja Spānijas izlase.  Latvijas basketbola izlase ieguva dalītu 11. vietu.

## Arēnas

## Kvalifikācija

Turnīra rīkotāji (Slovēnija), Olimpisko spēļu un Olimpisko spēļu kvalifikācijas turnīra dalībnieki (Spānija, Francija, Krievija, Maķedonija, Lietuva, Grieķija, Lielbritānija) Eiropas čempionātam kvalificējās automātiski. 31 atlikusī izlase 2012. gada augustā—septembrī aizvadīja kvalifikācijas turnīru. Katras grupas uzvarētāji un otrās vietas ieguvēji, kā arī četras labākās no trešās vietas ieguvējām kvalificējās finālturnīram.

### Kvalificējušās izlases
thumb|300px|2013. gada Eiropas čempionātam kvalificējušās izlases

## Grupu izloze
Grupu izloze notika .

### Izlašu sadalījums pa groziem

## Grupu turnīrs
### A grupa

|}

### B grupa

|}

### C grupa

|}

### D grupa

|}

## Otrā kārta
### E grupa

|}

### F grupa

|}

## Izslēgšanas spēles

;Spēles par 5.—8. vietu

## Vietu sadalījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Čempionāta oficiālā mājaslapa 
* FIBA Europe.com
Pols

**Pols** var būt:

* Ģeogrāfiskais pols;
* Magnētiskais pols;
* Ģeomagnētiskais pols;
* Nepieejamības pols;
* Pols — saldējuma marka;
* Pols — vīrieša vārds.

Personas ar uzvārdu **Pols**:
* Ārons Pols (*Aaron Paul*), amerikāņu aktieris (dzimis 1979);
* Kārlis Pols (*Karl Pohl*), vācbaltiešu agronoms, Tautas padomes loceklis (1877—?);
* Kriss Pols (*Chris Paul*), ASV basketbolists (dzimis 1985);
* Less Pols (*Les Paul*), ASV ģitārists, izgudrotājs (1915—2009);
* Niks Pols (*Nick Paul*), Kanādas hokejists (dzimis 1995);
* Rends Pols (*Rand Paul*), ASV politiķis (dzimis 1963);
* Rons Pols (*Ron Paul*), ASV politiķis (dzimis 1935);
* Šons Pols (*Sean Paul*), ASV regeja dziedātājs un dīdžejs (dzimis 1973).

## Skatīt arī
* Dienvidpols
* Ziemeļpols
* Astoņkājis Pols
* *[[Paul]]*
Pakuļezers (Baldones pagasts)

**Pakuļezers** (arī **Pakuļu ezers**) ir beznoteces ezers Ķekavas novada austrumos. Izvietojies starpkāpu ieplakā 370 m uz ziemeļiem no Baldones - Tomes ceļa. Krasti lēzeni, zemi. Ezera ziemeļrietumu krastā atpūtas vieta. Ezerā mīt asaris.

## Atsauces
Gangsteris

**Gangsteris** (, no *gang* — 'banda') ir noziedznieks, bandas loceklis. Bieži bandas ir organizētās noziedzības daļa. Termins kļuva populārs ASV saistībā ar itāļu mafijas darbību alkohola aprites aizlieguma laikā 20. gadsimta 20. un 30. gados.

Angļu valodas vārds *Mobster* ir atvasināts no latīņu valodas vārda *mob*, kas nozīmē "pūlis".

## Vēsture
Attīstoties amerikāņu sabiedrībai un kultūrai, Amerikas Savienotās Valstis piedzīvoja jaunu imigrantu pieplūdumu. Viena no pirmajām ietekmīgākajām un populārākajām bandām bija *Five Points Gang*. 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā Ņujorkas ielās likumus noteica īru un ebreju bandas kā *Monk Eastman* banda.

## Als Kapone
thumb|250px|Als Kapone

Als Kapone bija itāļu izcelsmes ASV gangsteris, kurš 20. gadsimta 20. gados "Sausā likuma" laikā izveidoja noziedzīgu sindikātu, kas nodarbojās ar  alkohola tirgošanu, reketu, kontrabandu, sutenerismu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem. 1920. gadā astoņpadsmitais Amerikas Konstitūcijas grozījums aizliedza alkohola ražošanu, transportēšanu un tirdzniecību. Daudzas bandas pārdeva alkoholu nelegāli, iegūdamas milzīgu peļņu. Bieži vien, policisti un politiķi tika uzpirkti, lai nodrošinātu bandu darbību.

Als Kapone dzimis 1899. gadā Viliamsburgā, Bruklinā, imigrantu ģimenē. Kapones bērnības draugs Laimīgais Lučāno sākotnēji arī bija loceklis *Five Points* bandā. Kaponi pieņēma darbā *Five Points* banda 1920. gadā. 20. gados Kapones kontrolē nonāca lielākā daļa alkohola tirdzniecības, azartspēļu un prostitūcijas Čikāgā, taču viņu notiesāja un ieslodzīja Alkatrazas cietumā nodokļu nemaksāšanas dēļ.

## Lakijs Lučāno

Sicīliešu gangsteri Lučāno uzskata par modernās organizētās noziedzības tēvu un heroīna tirdzniecības pionieri pēc Otrā pasaules kara. Viņš ir pirmais Ņujorkas noziedzīgā grupējuma- Dženovēzes ģimenes boss.

## Skatīt arī
* Ļaundaris
Džamala

**Džamala**, īstajā vārdā **Susana Džamaladinova** (, ; dzimusi ), ir Krimas tatāru izcelsmes ukraiņu džeza dziedātāja. . gada Eirovīzijas dziesmu konkursa uzvarētāja.

No 1992. līdz 1998. gadam mācījusies Aluštas 1. mūzikas skolā. 1998. gadā absolvējusi Malorečenskas vispārizglītojošo skolu. 2001. gadā iestājusies P. Čaikovska Nacionālajā mūzikas akadēmijā operas klasē.

2000. gadā uzvarējusi starptautiskajā konkursā "Nākotnes balss" (*Голоса будущего*). 2009. gadā uzvarējusi Jūrmalā notikušajā konkursā "Jaunais Vilnis". . gadā uzvarējusi Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu *[[1944 (dziesma)|1944]]*.

## Diskogrāfija
* *[[For Every Heart]]* (2011)
* *Live At Arena Concert Plaza* (koncerta DVD, 2012)
* *[[All or Nothing (albums)|All or Nothing]]* (2013)
* *[[Thank You (EP)|Thank You]]* (2014)
* *[[Подих]]* (2015)

## Ārējās saites

*
1991. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm

**[[1991]]. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm]]** (EuroBasket Women 1991) bija 23. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Izraēlā no 1991. gada  līdz . Čempionātu organizēja FIBA Europe. Čempionātā uzvarēja PSRS izlase, kura finālā uzvarēja Dienvidslāvijas izlasi. Mazajā finālā Ungārijas izlase uzvarēja Bulgārijas izlasi.

Eiropas čempionātā piedalījās 8 Eiropas sieviešu basketbola valstsvienības.

## Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* FIBA Europe profils 
* ''Todor66'' profils
Velokurjers

thumb|230px|Velokurjers Londonā
**Velokurjers** (kurjers, kas pārvietojas ar velosipēdu) ir cilvēks, kurš strādā uzņēmumā par sūtījumu piegādātāju ar velosipēdu. Velokurjera pakalpojumi ir ļoti pieprasīti metropolitēnos un pārējās lielās pilsētās.
Uzņēmumi dod priekšroku velokurjeru pakalpojumiem, jo tas izmaksā lētāk un ir ātrāks par auto nelielos pilsētas attālumos, īpaši sastrēgumu laikā. 

Velokurjeri veido īpašu subkultūru, piedalās un organizē noteiktus ar velokultūru saistītus pasākumus. Dažādu valstu velokurjeri savstarpēji tiekas un sacenšas dažādās prasmēs velokujeru čempionātos, kas notiek dažādos mērogos, pastāv, piemēram, Pasaules Velokurjeru čempionāts (CMWC), Eiropas Velokurjeru čempionāts (ECMC) un Ziemeļeiropas Velokurjeru čempionāts (NCMC).

## Ekipējums
* Parasts vai kravas velosipēds
* Ūdens necaurlaidīga soma
* Mobilais telefons un/vai rācija
* Saslēdzējs

## Velokurjera priekšrocības
* Ar velosipēdu nokļūšana gala punktā ir ātrāka, nekā, ja to pašu attālumu veic kajām. 
* Velosipēds ir ātrāks par auto īsos pilsētas attālumos, īpaši centros ceļu sastrēgumu brīžos.
* Finansiāli izdevīgāks (lētāks).
* Laika apstākļi to maz ietekmē, varbūt tikai kādu konkrētu kurjeru, kurām nepatik lietus vai sniedziņš.
* Nepiesarņo vidi.

## Velokurjera trūkumi
* Nevar piegādāt lielus sūtījumus.
* No attāluma atkarīgs piegādes laiks.
Idzipoles ezers

**Idzipoles ezers** (arī **Idzipoļes ezers**, **Vidzupoles ezers**) ir caurteces ezers Rēzeknes novada Kaunatas pagasta austrumos uz robežas ar Pildas pagastu. Ietilpst Rāznas nacionālā parka teritorijā. Krasti lēzeni, slīpi, vietām stāvi; dibens dūņains. Ļoti līčains. Ietek vairāki strauti, iztek Poganka uz Opolo Snidzinu. Makrofīti: kosas, meldri, niedres, ūdensrozes, glīvenes, elodejas, daudzlapes. Aizaugums līdz 40%. Mīt līdaka, asaris, rauda, līnis, plaudis, karūsa. Ziemeļrietumu krastā atpūtas vieta ar peldvietu.

## Atsauces
Francijas sieviešu basketbola izlase

**Francijas sieviešu basketbola izlase** () ir komanda, kas pārstāv Franciju tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā olimpiskās spēles, Pasaules kauss un Eiropas čempionāts. Izlases lielākais panākums ir uzvara 2001. un 2009. gada Eiropas čempionātā.

2023. gada februārī Francijas izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņēma 6. vietu.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Francijas basketbola federācija
Čehijas sieviešu basketbola izlase

**Čehijas sieviešu basketbola izlase** ir komanda, kas pārstāv Čehiju tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā olimpiskās spēles, Pasaules kauss un Eiropas čempionāts. Izlases lielākais panākums ir sudrabs 2010. gada Pasaules čempionātā un uzvara 2005. gada Eiropas čempionātā.

Pašlaik (2023. gada jūnijs) Čehijas izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem 23. vietu.

## Sasniegumi

## Atsauces
Baltkrievijas sieviešu basketbola izlase

**Baltkrievijas sieviešu basketbola izlase** ir nacionālā basketbola sieviešu komanda, kas pārstāv Baltkrievijas Republiku starptautiskās basketbola sacensībās, tādās kā Eiropas čempionāts, Pasaules čempionāts, Olimpiskās spēles. Pašlaik Baltkrievijas izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem 11. vietu. Baltkrievijas izlases labākais panākums ir 3. vieta 2007. gada Eiropas čempionātā.

## Panākumi
### Olimpiskās spēles
* 1976 — *nekvalificējās*
* 1980 — *nekvalificējās*
* 1984 — *nekvalificējās*
* 1988 — *nekvalificējās*
* 1992 — *nekvalificējās*
* 1996 — *nekvalificējās*
* 2000 — *nekvalificējās*
* 2004 — *nekvalificējās*
* 2008 — 5.—8. vieta
* 2012 - *nekvalificējās*
* 2016 - 9. vieta
### Pasaules čempionāts

* 1953—2006 — *nekvalificējās*
* 2010 - 4. vieta
* 2014 - 10. vieta
* 2018 -*nekvalificējās*
* 2022 –*diskvalificēta*

### Eiropas čempionāts

* 2007 — 3. vieta
* 2009 — 4. vieta
* 2011 — 9.—12. vieta
* 2013 - 5. vieta
* 2015 - 4. vieta
* 2017 - 15. vieta
* 2019 - 13. vieta
* 2021 - 4. vieta

## Piezīmes un atsauces
Cukurfabrika (stacija)

**Cukurfabrika** ir dzelzceļa pieturas punkts, kas atrodas Jelgavā, 41 kilometra attālumā no Rīgas Pasažieru stacijas. Cukurfabrikā katru dienu piestāj elektrovilcieni Rīga—Jelgava un Jelgava—Rīga.

2015. gada 12. oktobrī Cukurfabrikā uzsākta platformu modernizācija, uzbūvēta arī jauna stacijas ēka. Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Pieturas punkts atklāts 1928. gadā cukurfabrikas strādnieku lietošanai. Pieturas punkts izveidots pēc Jelgavas cukurfabrikas uzcelšanas.

Līdz 2010. gada 15. februārim katru dienu šeit pieturēja dīzeļvilciens Rīga—Reņģe.

2015. gada 24. jūlijā Latvijas dzelzceļš parakstīja līgumu par dzelzceļa stacijas "Cukurfabrika" rekonstrukciju.

2015. gada novembrī vecā stacijas ēka modernizācijas gaitā nojaukta.

## Pasažieru pārvadājumi

## Attēlu galerija

Attēls:Cukurfabrikas stacija 23.JPG|Pieturas ēka 2016. gadā
Attēls:Cukurfabrikas stacija 11.JPG|Pieturas ēka 2013. gadā
File:Sliežu ceļi Cukurfabrikā.jpg|Sliežu ceļi Jelgavas virzienā
File:Sliežu ceļi Cukurfabrikā 2.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
Attēls:Cukurfabrikas stacija 4.JPG|Skats Jelgavas virzienā
Attēls:Cukurfabrikas stacija 19.JPG|Garozas ielas pārbrauktuves dežuranta būdiņa
Attēls:Cukurfabrikas stacija 22.JPG|Sliedes RAF virzienā
Attēls:ER2-8029 Cukurfabrikas stacijā 2.JPG|Elektrovilciens atiet no Cukurfabrikas
Attēls:ER2T-7113 Cukurfabrikas stacijā.JPG|Elektrovilciens pie Cukurfabrikas perona
Attēls:Cukurfabrikas pietura.JPG|Pieturas ēka 2011. gadā


## Atsauces
Argentīnas sieviešu basketbola izlase

**Argentīnas sieviešu basketbola izlase** ir nacionālā basketbola sieviešu komanda, kas pārstāv Argentīnas Republiku starptautiskās basketbola sacensībās, tādās kā Pasaules čempionāts, Olimpiskās spēles.

## Panākumi

### Olimpiskās spēles
* 1976 - *nekvalificējās*
* 1980 - *nekvalificējās*
* 1984 - *nekvalificējās*
* 1988 - *nekvalificējās*
* 1992 - *nekvalificējās*
* 1996 - *nekvalificējās*
* 2000 - *nekvalificējās*
* 2004 - *nekvalificējās*
* 2008 - *nekvalificējās*

### Pasaules čempionāts

* 1953 - 6. vieta
* 1957 - 9. vieta
* 1959 - *nekvalificējās*
* 1964 - 13. vieta
* 1967 - *nekvalificējās*
* 1971 - 11. vieta
* 1975 - *nekvalificējās*
* 1979 - *nekvalificējās*
* 1983 - *nekvalificējās*
* 1986 - *nekvalificējās*
* 1990 - *nekvalificējās*
* 1994 - *nekvalificējās*
* 1998 - 15. vieta
* 2002 - 10. vieta
* 2006 - 9. vieta
Austrālijas sieviešu basketbola izlase

**Austrālijas sieviešu basketbola izlase** ir komanda, kas pārstāv Austrāliju tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Okeānijas čempionāts. Kopš 2017. gada Austrālijas izlase piedalās arī Āzijas čempionātā. Izlases lielākais panākums ir sudrabs trijās Olimpiskajās spēlēs.

Pašlaik (2023. gada 28. februāris) Austrālijas izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem 3. vietu.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
*
*FIBA profile
*AustraliaBasket.com – Australia Women Current Squad
Kursa (stacija)

Dzelzceļa stacija **Kursa** atradās uz tagad slēgtās dzelzceļa līnijas Liepāja - Ventspils. Pirmā stacijas ēka uzbūvēta 1933. gadā. Pēdējā stacijas ēka būvēta 1952. gadā. Stacija atrodas 2 km uz austrumiem no Pāvilostas, līdz Pāvilostai veda 3 km garš atzars, ko nojauca pēc kara. Attālums līdz Liepājai ir 49 km, līdz Ventspilij - 62 km. Līdz 2009. gada beigām plānots demontēt dzelzceļa sliedes visā līnijas garumā. Stacijas ēka slēgta 1995. gadā. Iemesls līnijas slēgšanai bija tās mazā noslogotība. Padomju laikā līniju galvenokārt izmantoja militārām vajadzībām. Pēc PSRS sabrukuma līdz 1996. gadam līnijā kursēja pasažieru vilciens ar diviem vagoniem, bet kravu pārvadājumi starp Ventspili un Liepāju nenotika. Otrs iemesls līnijas slēgšanai bija mazais pasažieru skaits, kas izmantoja šo dzelzceļu.

Staciju sauc par Kursu no 1933. gada, pirms tam tās nosaukums bija Upenieki (tajā pašā gadā par Upeniekiem pārdēvēts Ulmales pieturas punkts).

## Vēsturiski attēli

Attēls:Kursa_1930.jpg|Šaursliežu vilciens Kursas stacijā 1930. gados


## Literatūra
* T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 169. lpp. 

## Ārējās saites
* Kursas stacija PSRS ģenerālštāba kartē 
*  
*
Tiskādu ezers

**Tiskādu ezers** (arī **Tiskada ezers**, **Ciskodu ezers**, **Ciskada ezers**, **Tiskāda ezers**, **Tiskades ezers**) ir publisks skaidrūdens ezers Rēzeknes novada Silmalas pagastā. Izvietojies ovālā ezerdobē, apkārtnē galvenokārt lauksaimniecības zemes, dienvidos mežs. Krasti lēzeni, austrumos stāvi; dibens dūņains (sapropelis), smilšains, vietām lieli akmeņi. Ietek pieci grāvji un strauti, lielākais no kuriem ir Leičupe no Jerzovas ezera. Iztek Tiskade (ziemeļu galā) uz Maltu. Iztekas regulēšanas rezultātā ezera līmenis vairākkārt pazemināts (1948. gadā nolaists, 1958. gadā pazemināts par 0,6 m; 1930. gados virsmas platība bija 2,23 km². Makrofīti: platlapu vilkvālītes, kosas, kalmes, niedres, meldri, daudzlapes, spožās un ķemmveida glīvenes, elodejas, zaļaļģes u.c. Eitrofs, stipri aizaudzis. Mīt rauda, asaris, karūsa, līdaka, ālants, vēdzele, ķīsis, plaudis.

Krastos apdzīvotās vietas: Vecružina (dienvidaustrumu), Tiskādi, (dienvidrietumu), Groveriški (ziemeļrietumu) un Špēli (ziemeļaustrumu). Ir atpūtas vietas, peldvietas.

## Atsauces
Olaine (stacija)

Dzelzceļa stacija **Olaine** atrodas Olaines nomalē, dzelzceļa līnijas Rīga—Jelgava 22. kilometrā. 

Stacijai ir 2 peroni un 5 sliežu ceļi. Stacijas teritorijā no dzelzceļa līnijas Rīga—Jelgava atzarojas dzelzceļa posms uz Olaines ZR daļā izvietotajiem uzņēmumiem un nelegālo imigrantu nometni.

Stacijā pietur elektrovilcieni maršrutā Rīga—Jelgava, kā arī Rīgas—Liepājas—Rīgas maršruta dīzeļvilcieni. 

 uzsākta stacijas modernizācija. Stacijā darbojas biļešu kase.

## Vēsture
Stacija izveidota 1868. gadā kā vienīgā starpstacija  (*St. Olai*) uz šīs dzelzceļa līnijas. 1915. gada oktobrī Vācijas armija ieņēma Olaines dzelzceļa staciju un no Jelgavas līdz Olainei izbūvēja Eiropas platuma sliežu ceļu savu frontes pozīciju apgādei, kas šeit saglabājās līdz pat Rīgas operācijai 1917. gada septembrī. 

Pirmā pasaules kara kaujās stacijas ēku nopostīja, 1920. gados uzbūvēja jaunu stacijas ēku pēc arhitekta A. Lamzes projekta, bet šo ēku daļēji sagrāva Otrā pasaules kara laikā, līdz mūsdienām saglabājusies viena bijušās ēkas daļa. 

Līdz pat 2009. gada nogalei uz Olaini daudzus gadus kursēja speciāls darba dienu elektrovilciens Olaine—Rīga. Stacijā abos virzienos līdz 2010. gada 15. februāra rītam pieturēja dīzeļvilciens Rīga—Reņģe—Rīga.

No 2015. gada 1. jūnija Olaines stacijā darbdienās apstājās dīzeļvilcieni Rīga—Dobele un Dobele—Rīga. Kopš 2023. gada Dobeles reisi pagarināti līdz Liepājai.

## Pasažieru pārvadājumi

## Vēsturiski attēli

Attēls:Olaine_1919.jpg|Olaines stacijas ēka 1919. gadā
Attēls:Olaine_1930.jpg|Olaines stacijas ēka 1930. gados
Attēls:Olaines stacija.jpg|Olaines stacijas ēka 2009. gadā


## Attēlu galerija

File:Olaines stacija 2019.jpg|Olaines stacijas ēka un sliežu ceļi (2019)
File:Sliežu ceļi Olainē 4.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Olainē 3.jpg|Sliežu ceļi Jelgavas virzienā


## Atsauces

## Ārējās saites
*
Liepāja (stacija)

**Liepāja** ir dzelzceļa stacija Liepājas pilsētā, un tā ir lielākā dzelzceļa stacija Kurzemē. Liepāja ir līnijas Jelgava—Liepāja galastacija. Tā ir arī gala pietura pasažieru vilcienu maršrutam Rīga—Liepāja—Rīga. Uz Liepāju pastāv arī kravas satiksme. Stacijā nav iespējams iegādāties vilciena biļetes.

Liepājas dzelzceļa stacijas ēka tiek izmantota arī Liepājas autoostas vajadzībām.

## Vēsture
thumb|200px|left|Liepājas stacijas restorāns (pirms 1910).
thumb|200px|left|1897. gada vilcienu kustības saraksts no Liepājas stacijas līdz Viļņai, tālāk līdz Romniem.
Stacijas ēka celta 1871. gadā Liepājas—Romnu dzelzceļam klajā, smilšainā vietā. Tajā laikā to sauca par "mūra pili tuksnesī", jo apkārt stacijai nebija nevienas mājas. Ar laiku pilsēta pietuvojās stacijai, un ap to sāka celt fabrikas un divstāvu koka namus. Uz Liepāju brauca ļaudis no visas Krievijas Impērijas un apmetās emigrantu mājās, gaidot kuģus aizceļošanai uz Ameriku, citi būvēja kara ostu un nocietinājumus apkārt pilsētai. Kopumā caur Liepāju no 1906. līdz 1914. gadam izceļoja ap pusmiljons emigrantu. Stacijas ēkas trešajā stāvā tolaik atradusies pareizticīgo baznīca. 1903. gadā Liepājas stacijā ieradās Krievijas Impērijas ķeizars Nikolajs II.

2001. gadā pārtrauktā dzelzceļa satiksme līnijā Rīga—Liepāja atjaunota 2006. gada 31. martā. Dzelzceļa satiksmi līnijās Liepāja—Vaiņode un Liepāja—Ventspils pārtrauca attiecīgi 1999. un 1996. gadā. Dīzeļvilciens Liepāja—Rīga (agrāk "Kurzeme") līdz 2015. gada maijam kursēja tikai pirmdienu un sestdienu agrajos rītos plkst. 6.05, no 1. jūnija tas atcelts. Dīzeļvilciens pieturēja tikai lielākajās stacijās — Skrundā, Saldū, Bikstos, Dobelē un Jelgavā. Kopš 2001. gada 15. augusta dīzeļvilciens neapstājas šādās stacijās un pieturas punktos: Torē, Tadaiķos, Durbē, Padonē (no 15.06.2001.), Ilmājā, Kalvenē, Rudbāržos, Sieksātē (no 15.06.2001.), Airītē, Lašupē, Lutriņos (no 15.06.2001.), Brocēnos (no 01.01.2008., pieturēja turpceļā 12.10.2018.), Blīdenē, Jostā (no 15.06.2001.), Bērzupē, Gardenē, Lāčos, Glūdā, Dorupē, Viesturos un p.p. 50. km. No 2015. gada 1. februāra līdz 24. maijam svētdienās kursēja savienotais dīzeļvilciena reiss Līvāni—Rīga—Liepāja.

2019. gada 20. jūlijā ap plkst. 14:00 tika norīkots papildu vilciens maršrutā Rīga-Liepāja, bet 2019. gada 21. jūlijā ap 01:00 tika norīkots papildu vilciens maršrutā Liepāja-Rīga.

Kopš 2019. gada 8. decembra norīkots papildus vilcienu sastāvs līnijā Rīga—Liepāja. Turpmāk pasažieru vilcieni kursēja divas reizes nedēļā - uz Liepāju—piektdienu vakaros un svētdienās, pa dienu, bet uz Rīgu—sestdienu rītos un svētdienu vakaros.

Kopš 2023. gada 31. jūlija satiksme starp Rīgu un Liepāju tiek nodrošināta katru dienu, bet svētdienās — divreiz dienā.

## Pasažieru pārvadājumi

## Attēlu galerija

Attēls:Liepaja train station.jpg|Liepājas stacija 2006. gadā
Attēls:Liepājas stacija 1.jpg|Sliedes Liepājas stacijā
Attēls:Liepājas stacija 2.jpg|Sliedes Liepājas stacijā, skats Jelgavas virzienā


## Ārējās saites
* 

## Atsauces
Brocēni (stacija)

Dzelzceļa stacija **Brocēni** atrodas Brocēnu pilsētas ziemeļu daļā  dzelzceļa līnijā Jelgava—Liepāja.

## Vēsture

Stacija atklāta . Pēc Jāņa Šarlova projekta 1937. gadā uzcelta divstāvu mūra ēka. Apbūves laukums 305 m2. 1961. gadā saistībā ar Brocēnu cementa un šīfera kombināta modernizāciju no stacijas līdz Sātiņu karjeram tika izbūvēts 9,4 km garš, elektrificēts platsliežu dzelzceļš, pie jaunatklātās drupināšanas fabrikas izbūvēts elektrolokomotīvju depo. 1999. gadā kustība elektrificētajā dzelzceļa posmā slēgta, tomēr cementa rūpnīcai joprojām pieder plašs platsliežu pievedceļu tīkls. No 2006. gada 31. martam līdz 2008. gada 1. janvārim Brocēnos pieturēja atjaunotais pasažieru vilciens Rīga—Liepāja—Rīga, bet no 2008. gada Brocēni darbojas tikai kā kravas stacija, jo mazā pasažieru skaita dēļ Brocēnos pasažieru vilciens vairs nepietur. Brocēnos galvenokārt notiek cementa nosūtīšana uz Rīgu un Liepājas ostu. Blakus stacijai atrodas cementa ražotne "Cemex". Brocēnu stacijas pārmijas tikai 2011. gadā tika aprīkotas ar elektrocentralizāciju (elektrocentralizācijas gadījumā tās pārbīda stacijas dežurants no vadības pults, nevis pārmijnieki).

2018. gada 12. oktobrī, pēc 10 gadu pārtraukuma, plkst. 20:14 Brocēnu stacijā pieturēja dīzeļvilciens Nr.721 Rīga—Liepāja, lai aizvestu uz Liepāju bērnus no Brocēnu interešu pulciņa. Papildu apstāšanos un bērnu biļešu cenu sedza Brocēnu novada pašvaldība. 

Attēls:Brocēnu stacijas ēka pēc 1937.jpg|Brocēnu stacijas ēka (pēc 1937)
Attēls:Broceni station.JPG|Brocēnu stacijas ēka (2009)



## Atsauces
Rēzeknes ezers

thumb|250px|Kovševas ezers 1927. gadā
**Rēzeknes ezers** (arī **Kovšu ezers**, **Kovševas ezers**, **Kauša ezers**) ir dzidrūdens ezers Rēzeknes pilsētas teritorijas dienviddaļā austrumos no dzelzceļa stacijas Rēzekne I. Krasti slīpi, lēzeni; dibens dūņains (dūņu slānis 3 m un vairāk). Cauri tek Kovšupe uz Rēzekni. Pie iztekas izbūvēts regulējošs betona slieksnis. Makrofīti: meldri, velnarutki, niedres, lēpes, mazlēpes, peldošās glīvenes, vārpainās daudzlapes, raglapes, elodejas u.c. Niedru un meldru joslas  platas.
Ezerā mīt šādas zivju sugas:

Ziemeļaustrumu krastā labiekārtota atpūtas vieta, peldvieta.

1927. gadā, paplašinot Rēzeknes pilsētas robežas, Kovševas ezers tika iekļauts tās teritorijā. Ar Rēzeknes pilsētas valdes 1937. gada 18. marta lēmumu pārdēvēts par Rēzeknes ezeru. 

## Atsauces
Tīraine (stacija)

Dzelzceļa pieturas punkts **Tīraine** atrodas Mārupes novada austrumos pie Rīgas pilsētas robežas, dzelzceļa līnijas Rīga—Jelgava 9. kilometrā. Pieturas punktā pietur elektrovilcieni maršrutā Rīga—Jelgava.  Pretī pieturas punktam atrodas apdzīvota vieta Tīraine. Netālu no pieturas Rīgas virzienā atrodas 8. kilometra ceļa postenis ar dzelzceļa atzaru uz "Transbūvservisu". Pieturas punktā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Pietura atklāta 1928. gadā ar nosaukumu Tīriņi. Pašreizējo nosaukumu tā ieguvusi 1936. gadā, bet pēc kara slēgta. Mūsdienu pieturas punkts izveidots 1983. gadā.

2009. gadā biļetes cena līdz Rīgai bija 0,50 Ls (ceļā aptuveni 12 minūtes), bet līdz Jelgavai 1,15 Ls (ceļā aptuveni 37 minūtes).

2020. gadā biļetes cena līdz Rīgai ir 0,90 EUR (ceļā aptuveni 13 minūtes), bet līdz Jelgavai 2,10 EUR (ceļā apmēram 32 minūtes).

2023. gadā rekonstrukcijas darbu laikā nojauktas Tīraines stacijas ēkas (šķūnis un pasažieru nojume).

## Attēlu galerija

Attēls:Tīraines stacija.JPG|Pieturas punkta ēka 2013. gadā
File:Sliežu ceļi Tīrainē 4.jpg|Sliežu ceļi Jelgavas virzienā
File:Sliežu ceļi Tīrainē 3.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
Attēls:Tīraines stacija 03.JPG|Tīraines stacijas perons un sliežu ceļi. Skats Rīgas virzienā
Attēls:Tīraines stacija 04.JPG|Tīraines stacijas perons un sliežu ceļi. Skats Jelgavas virzienā
Attēls:Tīraines stacija 06.JPG|Tīraines stacijas ēka
Attēls:Electric multiple unit ER2T in Latvia.jpg|Elektrovilciens atiet no Tīraines stacijas
Attēls:Tīraines stacija 08.JPG|Stacijas nojume
Attēls:Tīraines stacija 09.JPG|Stacijas ēka no šosejas puses


## Pasažieru pārvadājumi

## Atsauces
Saldus (stacija)

**Saldus** ir dzelzceļa stacija, kas atrodas Saldus pagastā, 2,5 km uz ziemeļiem no Saldus pilsētas centra. Pie stacijas ir apdzīvota vieta Saldus stacija. Stacija atrodas dzelzceļa līnijas Jelgava—Liepāja 67. kilometrā. Saldū pietur pasažieru vilcieni Rīga—Liepāja un Liepāja—Rīga. No 31.07.2023. vilcieni kursē abos virzienos vienu reizi katru dienu, svētdienās abos virzienos divas reizes. Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Stacija atklāta 1928. gada 10. augustā. 1931. gadā pēc profesora Pētera Federa (1868—1936) projekta uzbūvēta divstāvu stacijas ēka.  Dīzeļvilciens caur Saldu uz Liepāju no 2015. gada vasaras kursēja tikai piektdienās, bet virzienā uz Rīgu tikai svētdienās. No 2019. gada sakarā ar dzelzceļa infrastruktūras maksas samazināšanos vilciens caur Saldu katrā virzienā kursē divas reizes nedēļā. No 31.07.2023. notiek regulāra pasažieru vilcienu kustība katru dienu.

## Attēlu galerija

Attēls:Saldus stacija.JPG|Saldus stacijas ēka 2012. gadā
Attēls:Saldus stacija 02.jpg|Saldus stacijas Jelgavas virziena sliežu kopsavienojums. Pa kreisi Saldus stacijas ūdenstornis, tālāk Saldus stacijas ēka
Attēls:Saldus stacija 03.jpg|Kravas sastāvi Saldus stacijā


## Atsauces

## Ārējas saites
*
Turība (stacija)

Dzelzceļa pieturas punkts **Biznesa augstskola "Turība"** jeb **BA "Turība"** atrodas Rīgas dienvidu daļā, Atgāzenes apkaimē, dzelzceļa līnijas Rīga—Jelgava 6. kilometrā. Pieturas punktā "Turība" pietur tikai elektrovilcieni maršrutā Rīga—Jelgava. Pieturas punktā biļešu kase ir slēgta. 2024. gadā pietura rekonstruēta, tajā uzbūvēti augstie peroni, bet sākotnējā stacijas ēka un nojume nojaukta.

## Vēsture
Pieturas punkts atklāts 2003. gada 29. augustā plkst. 14:00 un atrodas blakus Biznesa augstskolas "Turība" dienesta viesnīcai. Turība bija pirmā dzelzceļa pasažieru pietura Latvijā, kas no jauna uzbūvēta pēc neatkarības atgūšanas. 2024. gadā līnijā atklāja divas jaunas pieturas — Bieriņus / Bērnu slimnīcu, ko izmanto Atgāzenes vietā, un Medemciemu, ko izmanto Baložu vietā.

Pieturas punkts uzbūvēts par privātās augstskolas līdzekļiem.

2009. gadā biļetes cena līdz Rīgai bija 0,50 Ls jeb 0,70 EUR (ceļā aptuveni 9 minūtes), bet līdz Jelgavai 1,30 Ls jeb 1,85 EUR (ceļā aptuveni 40 minūtes).

2022. gadā biļetes cena līdz Rīgai ir 0,86 EUR (ceļā aptuveni 9 minūtes), bet līdz Jelgavai 1,89 EUR (ceļā aptuveni 35 minūtes).

## Attēlu galerija

File:BA Turība stacija 2020.jpg|Turības stacija (2020)
File:Sliežu ceļi BA Turībā.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi BA Turībā 2.jpg|Sliežu ceļi Jelgavas virzienā
Attēls:BA Turība stacija 2.jpg|Turības stacija no Dzelzceļa ielas
Attēls:BA Turība sliežu ceļi.jpg|Sliežu ceļi (skats Rīgas virzienā)
Attēls:Turības stacija.jpg|Turības stacija 2011. gadā
Attēls:Turības stacija 01.jpg|Turības stacijas ēka no Dīķa ielas puses
Attēls:Turības stacija 04.jpg|Turības stacijas ēka
Attēls:Turības stacija 05.jpg|Stacijas ēka un sliežu ceļi


## Pasažieru pārvadājumi

## Atsauces
Audeļu ezers

**Audeļu ezers** (arī **Kovališku ezers**, **Kovaļišku ezers**) ir caurteces ezers Ludzas novada Rundēnu pagastā. Krasti lēzeni, slīpi, dibens smilšains, dūņains. Ietek divi grāvji, ziemeļu daļā iztek strauts uz Vorzovas ezeru. Makrofīti: niedres, meldri, kalmes, kosas, vilkvālītes, grīšļi, lēpes, elodejas. Mīt karpa, karūsa, līdaka, asaris.

## Atsauces
Feoktistovs

**Feoktistovs** (; sieviešu dzimtē **Feoktistova** (*Феокти́стова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Feoktistovs (*Александр Феоктистов*; 1948) — krievu šaha problēmists;
* Konstantīns Feoktistovs (*Константин Феоктистов*, 1926—2009) — PSRS kosmonauts un kosmiskās tehnikas konstruktors;
* Valentīns Feoktistovs (1985) — Latvijas hokejists.
Francis II Hābsburgs

**Francis II** (; dzimis , miris ) bija pēdējais Svētās Romas impērijas ķeizars un pirmais Austrijas Impērijas ķeizars.

Valdīja kā Svētās Romas impērijas ķeizars no 1792. gada līdz 1806. gadam, kad pēc sakāves Austerlicas kaujā, impērija tika likvidēta, bet Francis II kļuva par Austrijas ķeizaru **Franci I** un valdīja līdz savai nāvei 1835. gadā. Bija arī Ungārijas un Bohēmijas karalis, kā arī Vācu konfederācijas prezidents kopš tās nodibināšanās 1815. gadā.

Būdams viens no galvenajiem Napoleona pretiniekiem, piedzīvoja vairākas smagas sakāves, un politisku iemeslu dēļ izdeva meitu Mariju Luīzi par sievu Napoleonam. Tomēr Sestā koalīcija uzvarēja Napoleonu, un Vīnes kongresā Austrija tās kanclera Meterniha vadībā bija viena no pēckara Eiropas iekārtas arhitektiem. Pēc kariem, sakarā ar Austrijas iesaistīšanos Svētajā Savienībā, Franci II uzskatīja par reakcijas balstu.

## Ārējās saites
2009. gada Zelta bumba

[thumb|2009. gada '''[Zelta bumbas** ieguvējs [[Lionels Mesi]]]]
**2009. gada Zelta bumba*', ko pasniedz labākajam [[futbols|futbolistam]] pasaulē, pēc starptautiskas sporta žurnālistu žūrijas lēmuma tika piešķirta [[Lionels Mesi|Lionelam Mesi]].

[[Lionels Mesi|Mesi]] ieguva balvu ar pārliecinošāko pārsvaru balvas vēsturē, 240 punktus priekšā [[2008. gada Zelta bumba|2008]]. gada uzvarētājam [[Krištianu Ronaldu]]. [[Šavi]] bija otrais *Barcelona* spēlētājs trijniekā, atpaliekot 63 punktus no Ronaldu. Mesi uzvara padarīja viņu par pirmo Argentīnā dzimušo spēlētāju, kurš saņēmis šo balvu aiz [[Omars Sivori|Omara Sivori]] ([[1961. gada Zelta bumba|1961]]); tomēr, Sivori tobrīd jau bija pieņēmis Itālijas pilsonību un tiek atzīts par Itālijas pārstāvi. Mesi kļuva par sesto [[FC Barcelona|Barcelona]] spēlētāju, kas ieguvis šo balvu pēc [[Luiss Suaress Miramontess|Luisa Suaresa]] ([[1960. gada Zelta bumba|1960]]), [[Johans Kruifs|Johana Kruifa]] ([[1973. gada Zelta bumba|1973]], [[1974. gada Zelta bumba|1974]]), [[Hristo Stoičkovs|Hristo Stoičkova]] ([[1994. gada Zelta bumba|1994]]), [[Rivaldu]] ([[1999. gada Zelta bumba|1999]]) un [[Ronaldiņu]] ([[2005. gada Zelta bumba|2005]]).

== Balsojums ==


Bez minētajiem spēlētajiem vēl tika nosaukti, bet balsis neieguva: [[Karīms Benzemā]] ([[Lionas "Olympique"|Lyon]], [[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]).

== Atsauces ==


== Ārējās saites ==
* [https://web.archive.org/web/20090319142513/http://www.francefootball.fr/FF/Ballon_Or_home.html *France Football'' oficiālā Ballon d'Or lapa]
1939.—1940. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 1939-40. gadu sezona** bija 13. Virslīgas sezona, kurā piedalījās 8 komandas, kuras aizvadīja divu riņķu turnīru. Čempionāts norisinājās pēc sistēmas rudens—pavasaris un sākās 1939. gada septembrī. Pavasara posms sākās aprīļa vidū. Pēdējās septiņas spēles tika aizvadītas jau okupācijas apstākļos. Par čempioniem kļuva Rīgas FK.

## Turnīra tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Ārējās saites
* RSSSF statistika
Ferdinands I Hābsburgs (Austrijas imperators)

**Ferdinands I** (; dzimis , miris ) bija Hābsburgu dinastijas Austrijas imperators un arī attiecīgo Hābsburgu īpašumu (Bohēmijas, Ungārijas utt.) monarhs. Sāka valdīt pēc tēva Franča II nāves. Iespējams, vecāku ģenētiskā tuvuma dēļ Ferdinandam bija iedzimta fiziska un garīga mazspēja, kā arī viņš sirga ar epilepsiju, tāpēc nebija spējīgs patstāvīgi pārvaldīt valsti. Austrijas vēsturē iegājis ar teicienu "Es esmu ķeizars un gribu knēdeļus" (*Ich bin der Kaiser und ich will Knödel*). Tomēr oficiāli Ferdinands nebija pasludināts par nespējīgu valdīt, tāpēc valdību vadīja reģentu padome.

Sākoties 1848. gada revolūcijai, Ferdinands I atteicās no troņa par labu brālēnam Francim Jozefam I, kurš pēc tam valdīja līdz pat Austroungārijas sabrukumam. Pēc atteikšanās no troņa Ferdinads I līdz savai nāvei dzīvoja Prāgā Hradčanu pilī.

## Ārējās saites
Ferdinands I

**Ferdinands I** (, , , , , , ) var būt:

* Fernando I (*Fernando I de León y Castilla*, ap 1010/12—1065) — Leonas un Kastīlijas karalis;
* Fernandu I (*Fernando I de Portugal*, 1345—1383) — Portugāles karalis;
* Fernando I (*Fernando I de Aragón*, 1380—1416) — Aragonas karalis;
* Ferdinando I (*Ferdinando I di Napoli*, 1423—1494) — Neapoles karalis;
* Ferdinands I (*Ferdinand I.*, 1503—1564) — Svētās Romas imperators;
* Ferdinando I (*Ferdinando I de' Medici*, 1549—1609) — Toskānas lielhercogs;
* Ferdinando I (*Ferdinando Gonzaga*, 1587—1626) — Mantujas hercogs;
* Ferdinando I (*Ferdinando I delle Due Sicilie*, 1751—1825) — Abu Sicīliju karalis;
* Ferdinands I (*Ferdinand I.*, 1793—1875) — Austrijas imperators;
* Ferdinands I (*Фердинанд I*, 1861—1948) — Bulgārijas karalis;
* Ferdinands I (*Ferdinand I al României*, 1865—1927) — Rumānijas karalis.
Vorzovas ezers

**Vorzovas ezers** (arī **Varzovas ezers**, **Klumstovas ezers**) ir neliels caurteces ezers Ludzas novada Rundēnu pagastā. Atrodas starppauguru ieplakā starp Brodaižas un Audeļu ezeriem. Ietek strauts no Audeļu ezera, iztek grāvis uz Brodaižas ezeru. Austrumu krastā Klumstovas sādža un Rundēnu - Pildas autoceļš.

## Atsauces
Pilsētas ezers

**Pilsētas ezers** (arī **Brizules ezers**, **Mucenieku ezers**, **Pilsātas ezers**) ir ezers Tukuma novada Sēmes pagastā. Krasti slīpi, dibens līdzens, dūņains (slānis ~0,5 m). Ietek vairāki grāvji. Ezera ziemeļu krastā Mucenieku viesu nams. Makšķerēšana atļauta tikai viesu nama viesiem vai ja vienojas ar kādu no ezeram pieguļošo zemju īpašniekiem atbilstošajā daļā. Publiskas peldvietas, piebraukšanas vai citas piekļuves ezeram nav.

## Atsauces
Mucenieku ezers (nozīmju atdalīšana)

**Mucenieku ezers** var būt:
* Mucenieku ezers - ezers Madonas novada Cesvaines pagastā;
* Mucenieku ezers - ezers Tukuma novada Sēmes pagastā;
* Pilsētas ezera cits nosaukums.
Edvards Hīts

**Sers Edvards Ričards Džordžs Hīts** (; dzimis , miris ) bija britu politiķis no Konservatīvās partijas no 1970. līdz 1974. gadam. No 1965. līdz 1975. gadam - Konservatīvās partijas līderis.

Hīta valdības laikā 1973. gadā Lielbritānija iestājās Eiropas Ekonomiskajā savienībā. Padziļinājās konflikts Ziemeļīrijā (1972. gadā notika Asiņainā svētdiena), valsts ekonomika bija sarežģītā situācijā.

Dzimis Kentā galdnieka dēla, vēlāk neliela uzņēmēja ģimenē. Mācījās Oksfordas Universitātē, kur pievērsās politikai, uzstājoties pret Vācijas nomierināšanas politiku. Pēc Oksfordas ceļoja pa Eiropu, bija liecinieks 1937. gada NSDAP kongresam Nirnbergā, kā arī apmeklēja Barselonu Spānijas pilsoņu kara laikā. Otrā pasaules kara laikā dienēja pretgaisa artilērijā. Pēc kara strādāja par ierēdni civilās aviācijas ministrijā.

1950. gadā tika ievēlēts parlamentā. Pēc tam, kad Konservatīvā partija 1964. gadā zaudēja parlamenta vēlēšanās, Hīts tika ievēlēts par partijas līderi. Konservatīvie zaudēja arī 1966. gada vēlēšanās, tomēr 1970. gada vēlēšanās konservatīvie negaidīti uzvarēja un Hīts kļuva par premjeru. 1974. gada vēlēšanu rezultāti bija bez noteikta uzvarētāja. Tā kā konservatīvie nespēja izveidot valdību, par premjeru atkal kļuva leiborists Harolds Vilsons. 1975. gadā par Konservatīvo partijas līderi kļuva Mārgarita Tečere.

## Ārējās saites
Rakstpratība

thumbnail|upright=1|Rakstpratība ir prasme gan rakstīt, gan lasīt
**Rakstpratība** ir spēja lasīt, pareizi rakstīt un kritiski izprast rakstītos tekstus; tā ietver gan rakstītprasmi, gan lasītprasmi. Plašākā nozīmē rakstpratība ir spēja atpazīt, saprast, skaidrot, radīt, digitāli lietot un sazināties, izmantojot vizuālos, skaņas un digitālos materiālus. Rakstpratība ir izglītības pamats. Neprasmi lasīt un rakstīt sauc par analfabētismu. Starptautiskā rakstpratības diena tiek atzīmēta 8. septembrī.

## Funkcionālā rakstpratība
Izdala vairākas rakstpratības veidus. Viena no tām ir funkcionālā rakstpratība, kas nepieciešama vienkāršu uzdevumu veikšanai, piemēram, tā izpaužas kā instrukciju lasīšana un prasme atrast nepieciešamo informāciju. Cilvēki ar attīstītu funkcionālo rakstpratību labi saprot zinātniskos tekstus. Funkcionālais analfabētisms piemīt ārzemniekiem, kuri nesaprot tekstus, kas sarakstīti viņiem nesaprotamās valodās.

## Rakstpratība pasaulē
thumbnail|upright=1.3|Pieaugušo rakstpratības līmenis pasaulē 2015. gadā (CIA ''World Factbook'' dati)
Rakstpratības līmeni pasaulē apskata cilvēkiem, kuri ir vecāki par 15 gadiem. Šajā statistikā netiek ņemta vērā jaunāku cilvēku rakstpratība. Pasaulē rakstpratība ir 86,3% cilvēku, vīriešiem tā ir mazliet lielāka (90,0%), bet sievietēm mazāka (82,7%). Attīstītās valstīs rakstpratība ir 99,2% cilvēku. Viens no zemākajiem rakstpratības līmeņiem ir Subsahāras Āfrikā, kur rakstpratības līmenis ir 64,0%.

Mūsdienās oficiālais rakstpratības līmenis ir ļoti atšķirīgs pat vienā reģionā, kas ir atkarīgs ne tikai no reģiona attīstības līmeņa, bet arī no tādiem faktoriem kā iedzīvotāju sabiedriskais stāvoklis, dzimums, nodarbošanās un dažādie kritēriji, pēc kuriem konkrētā sabiedrība saprot un novērtē rakstpratību.

### Rakstpratība Latvijā
Rakstpratība ir viena no pamatskolas prasmēm. Latvija pieder pie valstīm ar augstu rakstpratības līmeni (95—100% cilvēku prot lasīt un rakstīt), taču saskaņā ar 2006. gada pētījumiem analfabētu skaits Latvijā pieaug.

## Vēsture
Lai rakstpratība varētu funkcionēt, noteiktā kultūrā ir jāpastāv konkrētai zīmju saistībai ar skaņu, tas ir, jābūt rakstu valodai, kuru panāk ar rakstību. Par rakstības aizsākumu var uzskatīt skaitļu rašanos aptuveni 8 tūkstošus gadu p.m.ē. Rakstu valoda radās aptuveni 3200 gadus p.m.ē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Rīva (stacija)

**Rīva** bija 1934. gadā atvērts pieturas punkts dzelzceļa līnijā Liepāja—Ventspils, kurā uzbūvēta ceļu strādnieku ēka ar uzgaidāmo telpu. Rīvai tuvākā stacija bija Alsunga Dienvidu, atradās 11 km attālumā Ventspils virzienā. Liepājas virzienā tuvākais pieturas punkts ir Upenieki, 7 km attālumā. 

## Vēsture
Stacijas ēka uzcelta 1933./1934.budžeta gadā. Pirms kara stacija saucās Pievikas. PSRS laikā sakarā ar būvmateriālu kombināta uzbūvēšanu Rīvā un grants karjera apguvi izveidota stacija ar pievedceļu. Stacijā bija trīs sliežu ceļi un viens strupceļš, virzienā no Liepājas puses līdz pārbrauktuvei. Stacija slēgta 1996.gadā. 1996. gada 3. jūlijā uz Liepāju aizgāja pēdējais pasažieru vilciens, kuru Rīvas stacijā uz 10 stundām aizturēja ar satiksmes slēgšanu neapmierinātie Rīvas ciema iedzīvotāji.

Izdemolētajā stacijas ēkā uz grīdas vēl joprojām mētājās dažādi dokumenti no 60.—90. gadiem. 2013. gadā ir pilnībā pabeigta Rīvas grants karjera demontāža.

## Attēlu galerija

Attēls:Rīvas sakru māja.JPG|Sakaru ēka Rīvas stacijā
Attēls:Pārmiju nams.jpg|Pārmijnieka mājiņa Rīvas stacijā
Attēls:Rīvas karjers.jpg|Rīvas karjers


## Literatūra
* T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 171. lpp. 

## Ārējās saites
* Rīvas stacija
* Rīvas stacija PSRS ģenerālštāba kartē
* Rīvas stacija 14.06.2013

## Atsauces
Vērgale (stacija)

**Vērgale** ir dzelzceļa stacija (izmaiņas punkts), kas atrodas Dienvidkurzemes novada Vērgales pagasta centrālajā daļā, dzelzceļa līnijas Liepāja—Ventspils 25. kilometrā, apmēram 200 m no autoceļa P111. Vērgale bija vienīgā stacija posmā Liepāja—Kursa, kur varēja apmainīties divi pretimbraucošie vilcieni, jo stacijas teritorijā viens sliežu ceļš sadalījās divos. Attālums no stacijas līdz Liepājai ir 25 km, bet līdz Ventspilij ir 96 km.

Vērgales stacijas divstāvu ēka uzbūvēta 1935. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vērgale 2009. gadā
*  
*  
* Vērgales stacijas atrašanās vieta PSRS ģenerālštāba kartē 
* Vērgales stacija 2013. gadā
Ploce (stacija)

**Ploce** bija 1933. gadā atvērta dzelzceļa stacija līnijā Liepāja—Ventspils. Tā uzbūvēta, lai apkalpotu 750 mm atzarojumu puskilometra garumā uz Ploču kūdras purvu. Atzarojumā strādāja Ploces kūdras fabrikas lokotraktors. Divstāvu stacijas ēka uzbūvēta 1938. gadā (arhitekts V. Ozoliņš). Stacijas nosaukumi trijās valodās uz tās redzami vēl 2018. gadā. 

## Vēsture
Šaursliežu atzarojums no Ploces uz kūdras purvu pastāvējis vismaz līdz 1964. gadam (uzbērums saglabājies līdz mūsdienām), bet 1977. - 1978. gadā papildus uzbūvēts ap 2 km garš kūdras vešanas šaursliežu dzelzceļš. Mūsdienās bijusī Ploces kūdras fabrika ir SIA "Pindstrup Latvia" īpašums (Ploces iecirknis), bet daļa šaursliežu dzelzceļa darbojās vēl 2002. gadā un, iespējams, pastāv līdz mūsdienām.

Kūdras ieguve Ploces kūdras purvā pirms 1940.jpg|Dzelzceļa atzars Ploču kūdras purvā


## Atsauces

## Literatūra
* T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 166. lpp. 

## Ārējās saites
* Ploces stacija 2009. gada oktobrī
*  
* Ploces stacija un šaursliežu dzelzceļš PSRS ģenerālštāba kartē
* Ploces stacijas foto
Kapsēde (stacija)

**Kapsēde** bija dzelzceļa pieturas punkts līnijā Liepāja—Ventspils.

## Vēsture
1932. gadā atvērts pieturas punkts līnijā Liepāja—Ventspils. 1939. gadā šeit uzbūvēta ēka ceļa strādniekiem, kurā bija arī pasažieru uzgaidāmā telpa. Stacija tika slēgta 1996. gadā.
thumb|250px|Kapsēdes stacijas platforma, skats Ventspils virzienā

## Literatūra
* T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 166. lpp. 

## Ārējās saites
* Kapsēdes stacija 2009. gada oktobrī
* Kapsēdes stacija PSRS ģenerālštāba kartē
Upenieki (stacija)

**Upenieki** bija 1932. gadā atvērts pieturas punkts līnijā Liepāja—Ventspils. Šeit uzbūvēta ēka ceļa strādniekiem, kurā bija arī pasažieru uzgaidāmā telpa. Sākumā pieturu sauca par Ulmali, bet pēc gada tā tika pārdēvēta.

thumb|250px|Upenieku pieturas punkts 1938.gadā

## Literatūra
* T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 169. lpp. 

## Ārējās saites
* Upenieku pieturas punkts PSRS ģenerālštāba kartē 
*
Alsunga (stacija)

**Alsungas stacija** var būt:
* Alsungas Ziemeļu stacija - dzelzceļa stacija uz līnijas Liepāja—Ventspils šaursliežu iecirknī Alsunga—Kuldīga
* Alsungas Dienvidu stacija - dzelzceļa stacija uz līnijas Liepāja—Ventspils.
Oļegs Karavajevs

**Oļegs Karavajevs** (dzimis  Barnaulā, Krievijas PFSR, miris  Vācijā) bija krievu izcelsmes Latvijas futbola vārtsargs. 1990. gados viņš bija viens no pamatvārtsargiem Latvijas futbola izlasē.

## Jaunības gadi
Dzimis Barnaulā futbolista ģimenē, kurš vēlāk sācis spēlēt un ar ģimeni pārcēlies uz Frunzi (tagadējā Biškeka, Kirgizstāna), kur skolas gados uzsācis futbolista karjeru. Spēlējis PSRS jauniešu izlasē Pasaules kausa un Eiropas čempionātu kvalifikācijas turnīros.

## Karjera izlasē

No 1992. līdz 1999. gadam Karavajevs Latvijas izlasē aizvadīja 38 spēles. Nevienu brīdi viņš nebija pārliecinoša pirmā izvēle, jo viņam bija jākonkurē ar Raimondu Laizānu, kurš spēlēja Skonto FC, kas tobrīd bija Latvijas izlases bāzes klubs. Karavajevs tomēr izlasē aizvadīja par 7 spēlēm vairāk nekā Laizāns, parasti spēlējot svarīgākajās spēlēs. Karavajevs spēlēja vairākās vēsturiskās spēlēs, kad izlasei izdevās noturēt neizšķirtu pret 1992. gada Eiropas čempioniem Dāniju un vienu no spēcīgākajām izlasēm Eiropā — Spāniju. Savas pēdējās spēles izlasē viņš aizvadīja divos bezvārtu neizšķirtos pret Grieķiju un Albāniju.

## Pēc karjeras beigām
1999. gadā Karavajevs pārcēlās uz dzīvi Vācijā ar mērķi spēlēt komandā *VfL [[Bohuma|Bochum]]*, taču treneru maiņas dēļ to neizdevās izdarīt, tāpēc viņš noslēdza spēlētāja karjeru un pārcēlās dzīvot uz Vircburgu. Ieguvis Vācijas pilsonību. 2000. gadu vidū strādājis par vārtsargu treneri vietējā komandā *Würzburger FV* un trenējis individuālus spēlētājus. Nodarbojies arī ar puķkopības biznesu un strādājis pastā.

Miris savās mājās Vācijā 2020. gada 6. oktobrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zūras (stacija)

**Zūras** bija 1944. gadā atvērta stacija līnijā Liepāja—Ventspils. Sākumā biļešu kase un uzgaidāmā telpa ierīkota dzelzceļa vagonā, vēlāk uzcelta primitīva stacijas ēka. Kad vācu armija šeit uzbūvēja dzelzceļu, sākotnējais stacijas nosaukums bija *München*, bet pēc kara — 99. km. postenis. 1947. gadā stacija nosaukta par Zūrām.

## Literatūra
* T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 173. lpp. 

## Ārējās saites
*  
* Zūru stacija PSRS ģenerālštāba kartē
* Zūras. Vēsturisks ieskats
Blair

***Blair*** ir skotu gēlu izcelsmes skotu, angļu personvārds un uzvārds.

Uzvārds cēlies no jebkuras no daudzajām vietām Skotijā, ko sauc *Blair*, kas atvasināts no skotu gēlu valodas *blàr*, un nozīmē "līdzenums", "pļava" vai "lauks", bieži vien "kaujas lauks".

Personvārds *Blair* ir abu dzimšu un cēlies no uzvārda. Parasti *Blair* ir vīriešu vārds Skotijā un Kanādā, lai gan tas ir populārāks Amerikas Savienotajās Valstīs, kur tas ir arī sieviešu vārds. Personvārda rakstības variants ir *Blaire*. 2016. gadā Amerikas Savienotajās Valstīs *Blair* bija 521. populārākais vārds tajā gadā dzimušajām meitenēm un 1807. populārākais zēniem.

*Blair* var būt:

* Blēra — uzvārds sieviešu dzimtē,
* Blērs — uzvārds vīriešu dzimtē.

## Atsauces