open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jura (periods)

**Jura** (Juras periods) ir mezozoja ēras vidējais periods, sācies pirms 201 miljoniem gadu, ildzis 56 miljonus gadu un beidzies pirms 145 miljoniem gadu. Juras perioda iežus pirmo reizi aprakstījis Aleksandrs Humbolts 18. gadsimtā pamatā no kaļķakmens veidotajos Juras kalnos Šveicē un Francijā.

Juras perioda laikā Pangejas superkontinents sadalījās ziemeļu superkontinentā Laurāzijā un dienvidu Gondvānā. Atlantijas okeāna ziemeļdaļa juras periodā bija relatīvi šaura, bet dienviddaļa atvērās tikai sekojošajā krīta periodā. Klimats bija silts, bez apledojumu pazīmēm.

## Sauszemes dzīvnieki
Juras periodā starp jūras mugurkaulniekiem dominēja zivis un rāpuļi. Starp pēdējiem minami ihtiozauri, kas bija savā daudzveidības virsotnē, pleziozauri, pliozauri un jūras krokodili. Uz sauszemes dominēja lielie zālēdāji arhozauri. Perioda beigās parādījās pirmie putni — arheopteriksi, kā arī agrīnie zīdītāji.

Diplodocus carnegii.jpg|*Diplodocus carnegii*
Brachiosaurus DB.jpg|*Brachiosaurus*
Apatosaurus louisae by durbed.jpg|*Apatosaurus louisae*
Ceratosaurus nasicornis DB 2.jpg|*Ceratosaurus nasicornis*
Pseudotribos BW.jpg|zīdītājiem līdzīɡais *Pseudotribos*


## Juras sistēmas dalījums
Juras sistēmu iedala 3 nodalījumos un 11 stāvos:

## Nogulumieži Latvijā
Juras periodā jūra klāja vienīgi Latvijas rietumdaļu, tādēļ šī perioda nogulumi atrodami vienīgi Ventas baseinā Kurzemē. Pārsvarā šos slāņus var sastapt Loses, Zaņas un Ventas krastos, tie iedalās viduskellovejā un augškellovejā. Viduskelloveja nogulumi sastāv no pelēka kaļķakmens, pelēka irdena smilšakmens un mālainām smiltīm. Augškelloveja nogulumi sastāv no māla, smiltīm, smilšakmens, kaļķakmens, ko pārsedz melns māls. Šie nogulumiem ir atrodami kā ledāja atrauta masa. Tajos juras laikmeta nogulumos, kuri veidojušies upju grīvās, jūrā un piekrastē, ir atrodamas iedzeltenas, pelēkas vai baltas smiltis, dažreiz var atrast arī kvarca smiltis, tiem ir mazs laukšpata un vizlas piejaukums, kā arī tumšs māls, kurā starpslāņu veidā mēdz būt markazīta ieslēgumi. Tur, kur atrodamas brūnogļu iegulas, to biezums sasniedz līdz pat 25 m.

## Atsauces

## Ārējās saites
Beku dzimta

**Beku dzimta** (*Boletaceae*) ir himēnijsēņu klases sēņu dzimta. To raksturo stobrveida himenofors. Dzimta ir plaši izplatīta (arī Latvijā), un tajā ir daudzas vērtīgas ēdamo sēņu sugas.

## Morfoloģija
Bekām ir gaļaini, vidēja līdz liela izmēra cepurīšveida augļķermeņi (2-20cm diametrā). Cepurīte parasti izliekta no puslodes līdz spilvenveida formai, reizēm var atvērties līdz plakanai. Cepurītes miziņa parasti iekrāsota dažādu toņu brūnā krāsā, gļotaina (dažām sugām tikai mitrā laikā). Mīkstums gaļīgs, balts vai gaiši krāsots, dažām sugām griezuma vieta maina krāsu uz sarkanu vai zilu. Dažām beku sugām ir rūgta vai asa garša (parastā žultsbeka vai piparu beka). Kātiņš stingrs, diezgan masīvs, reizēm paresnināts ar gludu vai tīklveida virsmu, atsevišķos gadījumos var būt klāts ar sīkām zvīņām. Himenofors parasti ir stobrveida. Stobriņu slānis viegli atdalāms no cepurītes mīkstuma. Stobriņu slānī veidojas sporas. Tās ir eliptiskas, gludas, visbiežāk iekrāsotas dzeltenā līdz tumši brūnā krāsā. Stobriņu atverēm ir atšķirīga forma, krāsa un lielums. Dažām beku sugām ir vispārējais vai daļējais plīvurs.

## Praktiskā nozīme
Lielākā beku daļa ir ēdamās sēnes, daudzas sugas ir vērtīgas sēnes un iecienītas sēņotāju vidū. Dažās valstīs tās tiek ievāktas pārtikas rūpniecībai. Starp bekām ir arī neēdamas un indīgas sēnes. Kaut arī bekas nav piemērotas rūpnieciskai kultivēšanai, tomēr tās var audzēt piemājas saimniecībās. To raža var sasniegt līdz 260 kg uz hektāru.

## Sistemātika
Beku dzimtā ir aptuveni 40 ģintis ar vimaz 415 sugām. Lielākā ir beku ģints (*Boletus*) ar apmēram 200 sugām. Latvijā ir konstatētas 5 ģintis. Sviestbeku ģints, kas kādreiz bija iekļauta beku dzimtā, tagad ir atdalīta atsevišķā sviestbeku dzimtā.

* dzimta: Bekas (Boletaceae)
:* ģints: Afroboletus
:* ģints: Aureoboletus
:* ģints: Austroboletus
:* ģints: Boletellus
:* ģints: Boletochaete
:* ģints: Bekas (Boletus)
:* ģints: Bothia
:* ģints: Buchwaldoboletus
:* ģints: Rubīnbekas (Chalciporus)
:* ģints: Chamonixia
:* ģints: Fistulinella
:* ģints: Gastroboletus
:* ģints: Gastroleccinum
:* ģints: Heimioporus
:* ģints: Heliogaster
:* ģints: Leccinellum
:* ģints: Lācīši (Leccinum)
:* ģints: Mycoamaranthus
:* ģints: Octaviania
:* ģints: Paxillogaster
:* ģints: Phylloboletellus
:* ģints: Phyllobolites
:* ģints: Phylloporus
:* ģints: Pseudoboletus
:* ģints: Pulveroboletus
:* ģints: Retiboletus
:* ģints: Rhodactina
:* ģints: Royoungia
:* ģints: Setogyroporus
:* ģints: Singeromyces
:* ģints: Sinoboletus
:* ģints: Spongiforma
:* ģints: Strobilomyces
:* ģints: Tubosaeta
:* ģints: Žultsbekas (Tylopilus)
:* ģints: Veloporphyrellus
:* ģints: Wakefieldia
:* ģints: Xanthoconium
:* ģints: Samtbekas (Xerocomus)

## Ārējās saites

* Beku dzimta Latvijā
Hari Holkeri

**Hari Hermani Holkeri** (*Harri Hermanni Holkeri*; dzimis , miris ) bija Somijas politiķis no Nacionālās koalīcijas partijas (*Kokoomus*). No 1987. līdz 1991. gadam bijis Somijas premjerministrs; 2000.—2001. gadā ieņēma ANO Ģenerālās asamblejas prezidenta amatu; 2003.—2004. gadā vadīja ANO misiju Kosovā. 1991. gadā viņš veica pasaulē pirmo zvanu GSM sistēmā.

## Atsauces

|-
! colspan="3" style="background:#a8bb22;" | Amati
Žoržs Ežēns Osmans

thumb|Osmāna bulvāris Parīzē no ''Galeries Lafayette'' lielveikala jumta|300px

**Žoržs Ežēns Osmans** (, biežāk pazīstams kā **barons Osmans**, arī **Osmāns** (); dzimis , miris ) bija franču ierēdnis (Sēnas departamenta prefekts), vēlāk politiķis, kurš Napoleona III valdīšanas laikā XIX gadsimta sešdesmitajos gados vadīja plašus Parīzes pārbūves darbus. Pilsētas viduslaiku šaurās ielas tika pārbūvētas par plašiem, regulāriem bulvāriem. Barona Osmana pilsētas pārbūve lielā mērā nosaka mūsdienu Parīzes centra seju.

## Ārējās saites
Teilore

**Teilore** () ir angļu personvārds un uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Džūljeta Teilore (*Juliet Taylor*) — amerikāņu aktieru atlases režisore;
* Elizabete Teilore (*Elizabeth Taylor*; 1832—2011) — amerikāņu aktrise;
* Tejana Teilore (*Teyana Taylor*; 1990) — amerikāņu aktrise, dziedātāja, dejotāja un modele.

## Skatīt arī
* *[[Taylor]]*
* Teilors
1446. gads

**1446. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 27. septembris — kaujā pie Otonetes (Albānija) Skanderbega vadītais albāņu karaspēks sakāva osmaņu spēkus.

### Nezināms datums
* Livonijas ordenis kopā ar lietuviešiem, zviedriem, norvēģiem, dāņiem un Hanzas savienību īstenoja Novgorodas tirdzniecības blokādi.
* Korejā tika ieviests nacionālais alfabēts.

## Dzimuši
* 18. aprīlis — Ipolita Marija Sforca, Kalabrijas hercogiene, Neapoles karaļa Alfonso II pirmā sieva. (mirusi 1484.)

## Miruši
* 15. aprīlis — Filipo Brunelleski, renesanses laika itāļu arhitekts un skulptors. (dzimis 1377.)
Osmāns

**Osmāns** ir uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Osmāns Ibn Afāns (577—656) — musulmaņu kalifs, viens no četriem Taisni vadītajiem kalifiem;
* Žoržs Ežēns Osmans (*Georges Eugène Haussmann*; 1809—1891) — franču ierēdnis, kas vadīja plašus Parīzes pārbūves darbus.
Šondoonas ala

**Šondoonas ala** () ir ala Fonņas-Kebana nacionālajā parkā Vjetnamā. Alas kopējais garums ir aptuveni 6,5 km. To 2009. gadā atklāja vietējie iedzīvotāji un pirmos piecus kilometrus no alas izpētīja Britu alu izpētes asociācija (BCRA; *British Cave Research Association*) zinātnieki. Alas eju augstums brīžam sasniedz pat 150 m un platums pat 200 m.

Tūristiem ala ir atvērta kopš , un tikai 1 km no tās ir pieejama apskatīt gribētājiem.

## Atsauce
The Edge of Glory

"**The Edge of Glory**" ir amerikāņu dziedātājas Lady Gaga singls no viņas otrā studijas albuma *[[Born This Way]]*. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Interscope Records kā otrais albuma trešais singls.

## Dziesmu saraksts
* **Ciparu lejupielāde**
# "The Edge of Glory" – 5:20

* **Vācija CD Singls**
# "The Edge of Glory" (Radio Edit) – 4:20
# "The Edge of Glory" (Cahill Club Mix) – 7:26

* **The Edge of Glory – The Remixes**
# "The Edge of Glory" (Sultan & Ned Shepard Remix) – 6:34
# "The Edge of Glory" (Funkagenda Remix) – 7:53
# "The Edge of Glory" (Bare Noize Remix) – 3:48
# "The Edge of Glory" (Porter Robinson Remix) – 6:40
# "The Edge of Glory" (Cahill Club Remix) – 7:27
# "The Edge of Glory" (Foster The People Remix) – 6:10

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lady Gaga oficiālā mājaslapa 
* Dziesmas videoklips
Born This Way (dziesma)

"**Born This Way**" ir amerikāņu dziedātājas Lady Gaga singls no viņas otrais studijas albuma *[[Born This Way]]*. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Interscope Records kā otrais albuma vadošais singls.

## Dziesmu saraksts
* **Ciparu lejupielāde**
# "Born This Way" – 4:20

* **Born This Way – The Remixes Part 1**
# "Born This Way" (LA Riots Remix) – 6:32
# "Born This Way" (Chew Fu Born to Fix Remix) – 5:52
# "Born This Way" (DJ White Shadow Remix) – 4:24

* **Born This Way – The Remixes Part 2**
# "Born This Way" (Michael Woods Remix) – 6:24
# "Born This Way" (Dada Life Remix) – 5:16
# "Born This Way" (Zedd Remix) – 6:30
# "Born This Way" (Grum Remix) – 5:48
# "Born This Way" (Bimbo Jones Club Remix) – 6:46
# "Born This Way" (Twin Shadow Remix) – 4:06

* **Limited Edition CD Single**
# "Born This Way" – 4:21
# "Born This Way" (LA Riots Remix) – 6:33
# "Born This Way" (Chew Fu Born to Fix Remix) – 5:53
# "Born This Way" (DJ White Shadow Remix) – 4:24

* **Limited 12" picture disc.**
# "Born This Way" – 4:21
# "Born This Way" (LA Riots Remix) – 6:33
# "Born This Way" (Chew Fu Born to Fix Remix) – 5:53
# "Born This Way" (DJ White Shadow Remix) – 4:24

* **Born This Way (The Country Road Version) – Single**
# "Born This Way (The Country Road Version)" – 4:21

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lady Gaga oficiālā mājaslapa 
* Dziesmas videoklips
Judas

"**Judas**" ir amerikāņu dziedātājas Lady Gaga singls no viņas otrais studijas albuma *[[Born This Way]]*. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Interscope Records kā otrais albuma otrais singls.

## Dziesmu saraksts
* **Ciparu lejupielāde**
# "Judas" – 4:09

* **CD single**
# "Judas" – 4:10
# "Born This Way" (Twin Shadow Remix) – 4:19

* **Judas – The Remixes**
# "Judas" (Goldfrapp Remix) – 4:42
# "Judas" (Hurts Remix) – 3:57
# "Judas" (Mirrors Une Autre Monde – Nuit) – 6:14
# "Judas" (Guena LG Club Remix) – 7:41
# "Judas" (John Dahlbäck Remix) – 6:01
# "Judas" (Chris Lake Remix) – 5:09
# "Judas" (R3HAB Remix) – 4:56

* **Bonus track single**
# "Judas" (Thomas Gold Remix) – 5:32

* **Judas – The Remixes Part 1**
# "Judas" (Goldfrapp Remix) – 4:42
# "Judas" (Hurts Remix) – 3:56
# "Judas" (Mirrors Une Autre Monde – Nuit) – 6:14
# "Judas" (Guena LG Club Remix) – 7:40

* **Judas – The Remixes Part 2**
# "Judas" (Röyksopp's European Imbecile Mix) – 3:15
# "Judas" (John Dahlback Remix) – 6:00
# "Judas" (Chris Lake Remix) – 5:09
# "Judas" (R3HAB Remix) – 4:56
# "Judas" (Mirrors Une Autre Monde Mix – Jour) – 4:17

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lady Gaga oficiālā mājaslapa 
* Dziesmas videoklips
Jānis Ducens

**Jānis Ducens** (dzimis , miris ) bija Latvijas Republikas 1. Saeimas deputāts, apsardzības ministrs, prokurors.

## Biogrāfija
Jānis Ducens dzimis 1888. gada 17. janvārī Strupiņu mājās Piebalgas tuvumā, bet bērnību pavadījis Tenclavu mājās Jaunpiebalgas tuvumā.

Vidusskolas zinības apguva Rīgas Aleksandra ģimnāzijā. Pēc tam gadu strādāja par skolotāju dzimtā pagasta draudzes skolā, bet pēc tam devās papildināt zināšanas uz Maskavu. Tur studēja Maskavas Universitātes Juridiskajā fakultātē, kuru absolvēja 1915. gadā ar pirmās šķiras diplomu. Studiju laikā Jānis Ducens iestājās akadēmiskajā vienībā Austrums.

Pēc studiju beigšanas iestājās intendantūras dienestā Pēterburgā, bet 1916. gadā iestājās Petrogradas Nikolaja inženieru-virsnieku akadēmijā. 1917. gadā pēc lielinieku apvērsuma izstājās no armijas, atgriezās Latvijā, nodarbojās ar lauksaimniecību un iestājās Latvijas Zemnieku savienībā. 1918. gadā bija Latvijas Zemnieku savienības centrālbiroja vadītājs Rīgā, arī Tautas padomes loceklis.

Piedalījies Latvijas neatkarības proklamēšanas aktā Nacionālajā teātrī 1918. gada 18. novembrī. Pēc komunistu iebrukuma Latvijā 1918. gadā kopā ar Latvijas pagaidu valdību atkāpās uz Liepāju un iestājās Kalpaka bataljonā. No 1919. gada janvāra darbojās inženieru-sapieru rotā. 1919. gada 18. jūlijā Ducenu iecēla par nodibinātās Kara tiesas prokuroru.

Bermonta uzbrukuma laikā Ducens studentu rotas sastāvā piedalījās Rīgas aizstāvēšanā. 1919. gada 22. decembrī Ducens kļuva par karatiesu pārvaldes un kara virsprokurora palīgu, bet 1921. gada 12. jūlijā kļuva par šīs pārvaldes priekšnieku un kara virsprokuroru.

1922. gada 18. februārī (varbūt vasarā) Ducens izstājās no kara dienesta un pārgāja tiesneša amatā Rīgas apgabaltiesā. No 1922. gada novembra līdz 1923. gadā janvārim bija Latvijas Republikas 1. Saeimas deputāts, bet no 1923. gada janvāra līdz 1924. gada janvārim bija apsardzības ministrs. Miris 1925. gada 7. oktobrī no triekas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jāņa Ducena piemiņas fonda lapa
Maskavas latviešu lasāmie vakari

[thumb|300px|Maskavas latviešu lasāmo vakaru dalībnieki (ap 1875). Sēž no kreisās: 1. [Fricis Brīvzemnieks, 2. Krišjānis Barons, 3. Krišjānis Valdemārs, 4. Ansis Bandrevičs, 5. Andersons. Stāv: 1. Andrejs Šlēziņš, 2. T. Lesņikovs, 3. Jānis Krodzinieks (īstajā vārdā Krīgers), 4. P. Sietiņsons.]]
**Maskavas latviešu lasāmie vakari** bija sanāksmes Maskavā, kurās 19. gadsimta otrajā pusē latviešu inteliģence, Krišjāņa Valdemāra ierosināta, Friča Brīvzemnieka vadībā sanāca kopā, diskutēja un lasīja referātus.

Sanāksmes nodibināja 1870. gada 20. oktobrī un uz tām sanāca Maskavas latviešu inteliģences pārstāvji (Krišjānis Kalniņš, Krišjānis Barons, Krišjānis Valdemārs u.c.), kā arī gandrīz visi latviešu studenti. Sanāksmju principi un darbība bija līdzīgi tālaika Rīgas Latviešu biedrības (RLB) centieniem un “vakarnieku” kustībai Jelgavā, Tērbatā un citos latviešu centros. Galvenie mērķi, principi, izpausmes formas un nozīme bija:

# latviskās identitātes stiprināšana;
# latviešu valodas izaugsme;
# latviešu vēstures pētījumi;
# referātu gatavošana latviešu valodā
# uzvārdu latviskošana.

Maskavas “vakarnieki” cieši sadarbojās ar Rīgas Latviešu biedrību un izdalīja tās sūtītos pabalstus studentiem Maskavā. Latviešu vakari paveica lielu darbu latviešu nacionālās kultūras celšanā.

Šīs sanāksmes apmeklēja arī pirmais Latvijas prezidents Jānis Čakste, kurš ar domubiedriem 1883. gada 31. oktobrī nodibināja Maskavas latviešu studentu vakarus, no kuriem vēlāk, biedriem dažādu ideoloģiju dēļ sadaloties, izveidojās akadēmiskā vienība "Austrums", studentu korporācija *[[Fraternitas Lettica]]* un vairākas citas neilgi pastāvošas organizācijas. Austrums šo datumu uzskata par savu dibināšanas datumu.
Kārlis Brants

**Kārlis Alfrēds Brants** bija Latvijas brīvību cīņu dalībnieks, Latvijas Bruņoto spēku virsnieks, Lāčplēša Kara ordeņa III šķiras kavalieris, advokāts un akadēmiskās vienības Austrums biedrs.

## Biogrāfija

Kārlis Alfrēds Brants piedzima 1895. gada 10. novembrī Lugažu pagasta lauksaimnieku ģimenē un sākotnējo izglītību ieguva Valkas reālskolā.

Krievijas Impērijas armijā iestājās 1915. gada beigās. Tās sastāvā pabeidza Pāvila karaskolu Petrogradā un tika ieskaitīts sākotnēji 159. rezerves pulkā Atkarskā, 1916. gada vidū tika pārcelts uz Rezerves latviešu strēlnieku pulku, bet no tā uz 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku pulku. Piedalījies kaujās 1917. gadā.

Latvijas armijā iestājies brīvprātīgi 1918. gada 9. decembrī Valkā. Pēc lielinieku iebrukuma palika Valkā, kur ievāca svarīgas ziņas par pretinieku, un ar tām ieradās pie Latvijas armijas. Tur tika iedalīts Cēsu rotā un piedalījies visās tās kaujās. Vēlāk tika paaugstināts par kapteini. 1919. gada rudenī tika iecelts par Valkas apriņķa komandantu, bet vēlāk par Vidzemes un Latgales rajonu komandantu. No armijas tika atvaļināts 1920. gada 9. oktobrī. Lāčplēša Kara ordeni nopelnīja 1919. gada 6. martā pie Skrundas, uzbrukumā Skudru mājām, kad Cēsu rota nokļuva spēcīgā lielgabalu un ložmetēju ugunī, K. Brants devās ienaidnieka aizmugurē un ar labi mērķētu patšautenes uguni pa lielinieku bateriju izraisīja apjukumu, kā rezultātā pretinieks bija spiests atkāpties un padoties. Ordenis tika piešķirts 1920.

Pēc kara strādāja par ierēdni Centrālajā Zemes ierīcības komitejā. 1924. gadā pabeidza LU Juridisko fakultāti. Pēc tam bija Rīgas pilsētas valdes Tirdzniecības nodaļas sekretārs, zvērināta advokāta palīgs Rīgā un zvērināts advokāts Valmierā. Viņam tika piešķirta jaunsaimniecība Pilslugažu muižā. Nomira 1950. gadā Rīgā.

## Atsauces
Ķīnas Tautību universitāte

**Ķīnas Tautību universitāte** (; ) ir universitāte Pekinā, Ķīnā, kas specializējas Ķīnas mazākumtautību jautājumu pētniecībā un mazākumtautību studentu izglītošanā. Ķīnas Tautību universitātē studē ap 16 000 studentu, kuri pārstāv visas 56 Ķīnā dzīvojošās pamattautības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķīnas Tautību universitātes mājas lapa
Misrāta

**Misrāta** ( *Mişrātah*, Lībijas arābu: ) ir pilsēta Misrātas municipalitātē, Lībijas ziemeļrietumu daļā, 210 kilometrus uz austrumiem no Tripoles Vidusjūras krastā, netālu no Misrātas zemesraga.

Tās iedzīvotāju skaits ir 550 000, pēc šī rādītāja tā ir trešā lielākā pilsēta Lībijā pēc Tripoles un Bengāzī. Tā ir Misrātas municipalitātes administratīvais centrs un reizēm tiek saukt par Lībijas darījumu galvaspilsētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Kociņš

**Aleksandrs Kociņš** bija Latvijas brīvības cīņu dalībnieks, Latvijas armijas virsnieks, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris, Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētājs un akadēmiskās vienības Austrums biedrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1892. gada 21. decembrī Rīgā skolotāja ģimenē. Mācījās ģimnāzijā, pēc tās beigšanas iestājās Maskavas Universitātes Juridiskajā fakultātē.

Pirmā pasaules kara laikā 1916. gada 1. jūnijā viņu iesauca Krievijas Impērijas armijā un nosūtīja uz Alekseja karaskolu Maskavā. Pēc mācību beigšanas tā paša gada 1. decembrī viņu iedalīja Rezerves latviešu strēlnieku pulkā, bet vēlāk 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku pulkā. Kociņš piedalījās Ziemassvētku kaujās 1917. gada janvārī un tika apbalvots ar Staņislava ordeņa III šķiru. 1917. gada vasarā iestājās 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku pulka "Dzelzs rotā". Pulku virsnieku delegātu sapulcē tika ievēlēts Latvju kareivju nacionālās savienības prezidijā. Pēc oktobra apvērsuma aizbrauca uz Vitebsku, bet vēlāk uz Maskavu, kur uz neilgu laiku atsāka studijas. Iestājās pulkveža Brieža vadītajā kontrrevolucionārajā grupā, piedalījās Jaroslavļas sacelšanās organizēšanā.

1918. gada septembrī atgriezās Latvijā un 1918. gada 10. decembrī iestājās Latvijas armijāun Cēsu rotas sastāvā piedalījās kaujās no Skrundas līdz Kalnciemam. 1919. gada 24. martā nosūtīts no Atsevišķā latviešu bataljona štāba uzturēt sakarus ar Cēsu rotu. Neskatoties uz spēcīgo apšaudi no Kalnciema puses, varonīgi izpildīja uzdevumu un, lai gan tika ievainots, nogādāja svarīgas ziņas bataljona komandierim, tā sekmēdams Kalnciema ieņemšanu. 22. maijā tika paaugstināts par kapteini un pēc izveseļošanās 1919. gada vasarā pildīja Latviešu atsevišķās brigādes apcietinātā rajona (Lubāna ezers - Atašiene) štāba priekšnieka amatu. Augustā tika iecelts par 2. Ventspils kājnieku pulka adjutantu un piedalījies kaujās pie Līvāniem.

1920. gada janvārī tika iecelts par Kara muzeja pārzini, atradās dažādos amatos Kara tiesā. No 1922. gada septembra bija kara tiesnesis. 1923. gadā beidza LU Tiesību zinātņu fakultāti. 
1925. gadā tika paaugstināts par pulkvedi-leitnantu un 1. decembrī atvaļināts. Vēlākos gados tika paaugstināts par pulkvedi un iecelts par Rīgas apgabaltiesas locekli, tad par Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētāju.

1941. gada 14. jūnijā viņu deportēja uz PSRS un tiesāja. Mira 1942. gada 12. jūlijā Vjatlagā.

## Apbalvojumi
* Lāčplēša Kara ordenis, III šķira (1921)
* Triju Zvaigžņu ordenis, III un IV šķira (1936, 1928).

## Atsauces
Tume

**Tume** ir ciems Tukuma novada Tumes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Tumes strauta krastos pie autoceļa P121  no novada domes Tukumā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Tumes muižas (*Tummen*) centra. Ciems izaudzis pēckara gados kā kolhoza «Dzimtene» centrālais ciemats. Tumē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, kultūras nams, doktorāts, pasts, veikals, vairāki uzņēmumi.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Jaroslavļas aviokatastrofa

** avarēja [[lidmašīna]] [[Jak-42]]**, kurā atradās Kontinentālās hokeja līgas (KHL) hokeja kluba Jaroslavļas "Lokomotiv" spēlētāji un kluba personāls, tajā skaitā latvietis Kārlis Skrastiņš. Lidmašīna avarēja  plkst. 16.02 pēc Maskavas laika (15.02 pēc Rīgas laika) 2,5 km attālumā no Tunošas lidostas (pacelšanās vieta), kas atrodas netālu no Jaroslavļas, Krievijā. Tika ieplānota "Lokomotiv" spēlētāju došanās uz 2011.—2012. gada KHL sezonas pirmo spēli Minskā, Baltkrievijā. Lidmašīnā atradās spēlētāji no Krievijas, Baltkrievijas, Latvijas, Vācijas, Čehijas, Slovākijas un Zviedrijas.

Par lidmašīnas avārijas iemeslu tika minēts pacelšanās brīdī nesasniegtais nepieciešamais augstums.

Lidmašīnā atradās 37 pasažieri un 8 apkalpes locekļi. Avārijā izdzīvoja viens no apkalpes locekļiem, kā arī "Lokomotiv" hokejists Aleksandrs Gaļimovs. Tai pašā dienā oficiāli tika apstiprināta informācija par K. Skrastiņa bojāeju. 12. septembrī slimnīcā Maskavā no smagiem ķermeņa apdegumiem mira arī avārijā izdzīvojušais A. Gaļimovs.

Līdz ar šo avāriju tika pārtraukta KHL sezonas atklāšanas spēle starp Ufas "Salavat Julajev" un Mitišču "Atlant".

Starptautiskās Hokeja federācijas (IIHF) prezidents Renē Fāzels šo avāriju nosaucis par "vienu no tumšākajām dienām hokeja vēsturē".

## Lidojuma pasažieri un apkalpe
### Komandas spēlētāji

### Komandas personāls

### Lidojuma apkalpe

## Atsauces

## Ārējās saites
* Як-42 RA-42434 07.09.2011 - Starpvalstu aviācijas komiteja
1442. gads

**1442. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 17. maijs — Dibināta Somijas pilsēta Rauma.
* 12. jūnijs — Aragonas karalis Alfonso V tika kronēts par Neapoles karali.

### Nezināms datums
* Aragonas karalis Alfonso V ieņēma Neapoli.

## Dzimuši
* 28. aprīlis — Eduards IV, Anglijas karalis (miris 1483.)
* 3. jūlijs — Go-Cučimikado, Japānas imperators (miris 1500.)

## Miruši
* 19. decembris — Elizabete Luksemburga, Ungārijas un Bohēmijas karaliene (dzimusi 1409.)
Turkmēņu valoda

**Turkmēņu valoda** (*türkmen dili*) ir altajiešu valodu saimes tjurku valodu atzara oguzu apakšgrupas valoda. Tā ir oficiālā valoda Turkmenistānā. Visradniecīgākās valodas ir turku un azerbaidžāņu valodas. 

Turkmēņu valodas pratēju skaits tiek lēsts ap 6,56 miljoniem. Tā ir dzimtā valoda aptuveni 4,3 miljoniem cilvēku Turkmenistānā (kur tā ir oficiālā valoda), vēl 719 000 cilvēku runā Irānas ziemeļaustrumos un 1,5 miljoniem cilvēku Afganistānas ziemeļrietumos, kur tai nav oficiālas valodas statusa.

Turkmēņu valodas standartizētā forma (ko lieto Turkmenistānā) ir balstīta uz *Teke* dialekta, savukārt Irānas turkmēņi pārsvarā lieto *Yomud* dialektu, bet Afganistānas turkmēņi — *Ärsary* dialektu. Irākas un Sīrijas turkmēņi runā dialektos, kas veido dialektu kontinuumu starp turku un azerbaidžāņu valodu, abos gadījumos tos spēcīgi ietekmē arābu valoda.

## Vēsture
Mūsu ēras 6.-7. gadsimtā Āzijas dienvidrietumos parādījās pirmās tjurkvalodīgās ciltis. Jau 8.-9 gadsimtā teritorijā starp Urālu kalniem un Arāla jūru bija apmetušās oguzu ciltis. Līdz 14.-15. gadsimtam Turkmenistānā dzīvojošās oguzu ciltis bija apvienojušās tiktāl, ka tās bija iespējams uzskatīt par vienu tautu. Lai gan tām bija kopīgas tradīcijas, dažādās ciltīs pastāvēja spēcīgas nesaskaņas (klanu apziņa Turkmenistānā saglabājusies līdz pat mūsdienām).

Turkmēņu valoda izveidojās rietumu oguzu cilšu vidū, proti, tajā to cilšu daļā, kas ietilpa Seldžuku cilšu savienībā. Hronoloģiski turkmēņu valodas veidošanās pieder 8.-11. gadsimta periodam, bet ģenētiski tās izcelsme ir saistīta ar agrāku periodu, proti, ar Tjurku kaganāta laikā 6.-7. gadsimtā pastāvošo valodu.

20. gadsimta sākumā sāka veidoties literārā turkmēņu valoda. 1913. gadā tika publicēta pirmā "Krievu-turkmēņu vārdnīca" un 1915. gadā "Turkmēņu valodas gramatika". Svarīgu ieguldījumu turkmēņu valodas izpētē padomju gados deva A. Samoilovičs, A. Pocelujevskis un citi pētnieki.

Pēc 1940. gada un oficiālās dokumentācijas, augstākās izglītības un zinātnes pārejas uz krievu valodu daudzi runātāji sāka atteikties no turkmēņu valodas lietošanas. Laikposmā no 1940. līdz 1991. gadam turkmēņu valoda pārņēma ļoti daudz vārdu no krievu valodas, daudzi Turkmenistānas PSR pilsētās dzīvojošie turkmēņi, kuri mācījās krievu valodas skolās, jau agrā bērnībā apguva krievu valodu kā otru dzimto valodu, kas veicināja bilingvisma attīstību. Krievu valodas spiediens bija tik liels, ka līdz 1991. gadam daži pilsētās dzīvojošie turkmēņi nerunāja turkmēņu valodā.

Pēc Turkmenistānas neatkarības iegūšanas turkmēņu valoda kļuva par valsts valodu. Pašlaik oficiālā dokumentācija un visas citas lingvistiskās darbības Turkmenistānā tiek veiktas galvenokārt turkmēņu valodā. 2016. gadā pirmo reizi kopš Turkmenistānas neatkarības iegūšanas tika izdota "Turkmēņu valodas skaidrojošā vārdnīca" (aptuveni 50 tūkstoši vārdu) un "Turkmēņu valodas ortogrāfiskā vārdnīca" (aptuveni 110 tūkstoši vārdu).

## Atsauces
Ieleja

[thumbnail|235px|[Josemitu ieleja Kalifornijas štatā, Amerikas Savienotajās Valstīs]]
**Ieleja** ir negatīva, lineāri stiepta reljefa forma, kam ir slīpums vienā virzienā un kas radusies erozijas darbības rezultātā. Visbiežāk ielejas veidojušās tekošu ūdeņu rezultātā, piemēram, caur ieleju plūst upes un strauti. Ielejas veidojas arī ledāju kustības rezultātā. Nereti ielejas malās ir pauguri vai pat kalni. Ielejas iedala tā sauktajās trogielejās (U-veida ielejas) un V-veida ielejās. V-veida ielejas ir ar stāvākām nogāzēm nekā U-veida ielejām. Ir arī ļoti platas līdzenumu ielejas. Ieleju veids ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, tas ir, erozijas veida, reljefa slīpuma, noteiktā teritorijā esošo iežu un augsnes rakstura un ģeoloģiskā laika, kad ieleja veidojusies. Par ielejām dažkārt tiek saukti padziļinājumi okeānos zem ūdens. Tās ir atrodamas arī uz citām planētām.

Ļoti dziļas ielejas Amerikā tiek sauktas par kanjoniem, savukārt šaurus padziļinājumus, īpaši, kalnos, kas arī radušies tekošu ūdeņu rezultātā, dēvē par aizām, ar kurām ielejas nevajadzētu jaukt. Par ielejām sauc arī lūzumzonas, piemēram, Austrumāfrikas lūzumzonu, tikai šajos gadījumos mēdz precizēt un saukt tās par rifta ielejām.

## Ieleju veidošanās
[thumbnail|[Aleča ledājs|Aleča ledāja (*Aletschgletscher*) radīta ieleja Šveicē]]
Ūdens straumes (upes un strauti) un ledāju kustība ir nozīmīgākie ieleju veidotāji. Tekoši ūdeņi galvenokārt veido V-veida ielejas, bet ledāju kustība U-veida ielejas.

Tekošie ūdeņi abrāzijas un ūdens plūsmas dēļ rada eroziju, noārda augsnes virskārtu un iežus. Augstu kalnos ielejas parasti ir ar stāvām nogāzēm un šaurāki, jo plūstošo ūdeņu ātrums ir lielāks un līdz ar to spēcīgāk izpaužas erozija. Savukārt līdzenumu ielejas ir ar lēzenākām nogāzēm, jo ūdens erozija tik ļoti neizpaužas. Šādas ielejas veidojušās ilgākā laika posmā.

Ledāju kustības rezultātā tie arī norāda augsnes virskārtu un iežus, bet iedarbība uz to ir lēnāka. Toties ledāji spēj pārnes daudz lielākas zemes un iežu masas, jo to masa un līdz ar to arī spēks, kas darbojas uz iežiem, ir ļoti liels. Ledāju kustību rada gravitācijas spēks.

## Ieleju veidi
Ir dažādi ieleju veidi:
* upju ielejas,
* ledāju ielejas,
* līdzenumu ielejas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Visvaldis Jankavs

**Visvaldis Jankavs** bija Latvijas brīvības cīņu dalībnieks, Lāčplēša kara ordeņa kavalieris, žurnālists, ierēdnis, dzejnieks un akadēmiskās vienības Austrums biedrs.

## Biogrāfija
Visvaldis Jankavs (Jankaus) piedzima 1895. gada 7.novembrī Vietalvas pagasta Skriņos. Skolas izglītību ieguva Rīgas pilsētas komercskolā, bet pēc tam studēja Rīgas Politehniskajā institūtā Arhitektūras fakultātē. Mācības turpinājis arī Pirmā pasaules kara laikā Maskavā, kad RPI evakuējās uz Krieviju. 1918. gada rudenī atgriezās Latvijā un studēja Baltijas Tehniskajā augstskolā.

1918. gada 6. decembrī brīvprātīgi iestājās Igaunijas armijā, vispirms Narvā aizsargu (kaitselita) vienībā, pēc tam Rakveres pulkā. Dienēja Baltijas bataljonā. Par šīm militārajām gaitām tika apbalvots ar Igaunijas Brīvības cīņu piemiņas zīmi. Latvijas armijā tika iesaukts 1919. gada 6. oktobrī, piedalījās kaujās pret bermontiešiem pie Rīgas. 1919. gada oktobrī V. Jankavs palīdzēja sastādīt Rīgas aizsardzības pozīciju plānu, spēcīgā apšaudē veicot pozīciju fotografēšanu, tā sekmēdams štāba darbību. 15. oktobrī brīvprātīgi pieteicās galīgi izgriezt Rīgas dzelzstiltu, kopā ar 3 kareivjiem spēcīgā ugunī pirmais uzrāpās uz tilta un veica uzdevumu. No Latvijas armijas tika atvaļināts 1920. gada 3. janvārī. Pēc tam pievērsās žurnālistikai. 1922. gadā bija laikraksta "Latvis" līdzstrādnieks. 1923. gadā darbojās kā "Letas" korespondents Maskavā, paralēli turpinājis studijas Latvijas Universitātē. 1927. gadā saņēma Lāčplēša Kara ordeni par cīņām pie Vecā dzelzs tilta 1919. gada oktobrī. No 1933. gada bija Ārlietu ministrijas Preses nodaļas sekretārs. 1939. gadā tika pensionēts. Turpinājis darboties žurnālistikā, rakstīja arī dzeju un stāstus.

1941. gadā tika arestēts un deportēts uz PSRS. 1942. gada 22. aprīlī PSRS leTK Sevišķā apspriede notiesāja V. Jankavu uz 10 gadiem (KPFSR KK 58-10. 58-11). Atradās Astrahaņas cietumā Nr. 1. Par turpmāko likteni ziņu nav.
Ielejas

**Ielejas** var būt:
* Ielejas — apdzīvota vieta Olaines pagastā
* Ielejas — apdzīvota vieta Salas novada Salas pagastā

## Skatīt arī
* Ieleja
Chevrolet Lacetti

***Chevrolet Lacetti*** ir vidējās klases (C klases) automobilis, ko izstrādājis Dienvidkorejas autoražotājs *[[GM Daewoo]]*. Modelis tiek ražots ar 5 durvju hečbeka, 4 durvju sedana un 5 durvju universāļa virsbūvēm.

*Lacetti* nomainīja modeli *[[Daewoo Nubira]]*. Sedana un universāļa dizainu izstrādāja Itālijas uzņēmums *[[Pininfarina]]*, hečbeka dizainu izstrādāja itāļa Džordžeto Džudžaro studija. Automobilis pirmo reizi tika parādīts 2003. gada vasarā, bet ražošana tika uzsākta 2004. gadā. 2009. gadā *Chevrolet Lacetti* un *[[Chevrolet Cobalt]]* nomainīja jauns modelis *[[Chevrolet Cruze]]*.

## Modeļu raksturojums pa reģioniem

### Eiropas Savienība
Eiropā automobilis iesākumā tika tirgots ar *Daewoo* marku, un tikai 2004. gada tas ieguva *[[Chevrolet]]* markas zīmolu. Dažās valstīs ar modeļa nosaukumu *Lacetti* tika pārdoti tikai hečbeki, bet sedanus un universāļus pārdeva kā *Nubira*.

Eiropas modeļi pieejami ar sekojošiem 4 cilindru benzīna dzinējiem:
* **1.4 L** E-TEC II — 93 ZS (69 kW)
* **1.6 L** E-TEC II — 108 ZS (80 kW)
* **1.8 L** E-TEC II — 120 ZS (90 kW)

### ASV
thumb|left|''Suzuki Forenza Wagon'' (universālis)
ASV automobilis tiek tirgots kā *[[Suzuki Forenza]]* un *Reno*, kas 2004. gadā nomainīja *[[Daewoo Nubira]]* modeli.
Amerikas modeļu klāstā ir iekļauts 4 cilindru benzīna dzinējs 2.0L E-TEC II, ko izstrādāja uzņēmums *Holden* (126 ZS).

### Citas valstis
Citos automobiļu tirgos modelis bija pazīstams kā *Buick Excelle*/*HRV*, *Chevrolet Nubira*, *Chevrolet Optra*, *Chevrolet SRV*, *Holden Viva*, *Vauxhall Viva*.

## Sports

### Gāzi grīdā!
*Chevrolet Lacetti* sedans tika izmantots raidījuma "Gāzi grīdā!" rubrikā "Zvaigzne automobilī par saprātīgu cenu", no 2006. gada pavasara sezonas līdz 2010. gada sezonai.

### Pasaules salonautomobiļu čempionāts (WTCC)
Kopš 2005. gada Eiropas sedanu *Lacetti* izmantoja par pamatu sporta sacīkšu bolīdiem, kas piedalās Pasaules salonautomobiļu čempionātā (WTCC).

## Atsauces
Jak-42

***Jak-42*** () ir vidēja rādiusa reaktīva pasažieru lidmašīna, kas tika izstrādāta Padomju Savienībā kā aizvietotāja tehnoloģiski novecojušajai *[[Tu-134]]*. Lidmašīnu izstrādāja Jakovļeva Eksperimentālais konstruktoru birojs (*ОКБ Яковлева*), ražoja Smoļenskas (1977-1981) un Saratovas (1979-2010) aviācijas rūpnīcās.

## Vēsture
Lidaparāta izstrādi sākta 1970. gadu vidū, kad PSRS valsts lidsabiedrībai radās nepieciešamība pēc jaunas vidēja darbības rādiusa pasažieru lidmašīnas, lai nomainītu novecojušos *[[Il-18]]* un *[[Tu-134]]* modeļus. Ar izstrādi nodarbojās Aleksandra Jakovļeva eksperimentālais konstruktoru birojs. Par pamatu tika izvēlēts 1966. gadā izstrādātais vietējām aviolīnijām paredzētais *[[Jak-40]]*.

Lidmašīna veidota ar pusmonokoka fizelāžu ar zem tās novietotiem spārniem, trim divkontūru turboreaktīvajiem dzinējiem, bultveida spārniem un T veida asti. Pirmais prototips tika uzbūvēts Jakovļeva prototipu rūpnīcā (agrākā rūpnīca Nr. 115) un izmēģinājuma lidojums notika . 1980. gadā ekspluatācijā tika nodots pirmais lidaparāts. 1982. gada 28. jūnijā katastrofā cieta reisa Ļeņingrada—Kijiva lidaparāts ar borta numuru *СССР-42529*, kas  augstumā zaudēja vadāmību mehānisma materiālu noguruma dēļ. Pēc katastrofas *Jak-42* ražošana tika pārtraukta, un līdz 1985. gadam tos neekspluatēja.

1988. gadā atsāka jaunās modifikācijas *Jak-42D* sērijveida ražošanu. Lidaparātu eksportēja uz Ķīnu un Kubu. Pēdējais eksemplārs tika izgatavots 2003. gadā. No 178 izgatavotajiem lidaparātiem 93 ir ekspluatācijā, 35 glabāšanā, 9 cietuši katastrofās. Vidējais vecums ir 22,5 gadi.

## Raksturlielumi

## Līdzīgi lidaparāti
* *[[Tu-134]]*
* *[[Boeing-737]]*
* *[[Airbus A319]]*
* *[[An-158]]*
* *[[Sukhoi Superjet]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jakovļeva KB oficiālā mājaslapa
* Jak42 reģistrs
* Saratovas aviācijas rūpnīca
1441. gads

**1441. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 24. decembris — pēc igauņu ekspertu domām Tallinā tika uzstādīta pirmā Ziemassvētku eglīte. 

### Nezināms datums
* Atdaloties no Zelta Ordas tika izveidota Krimas haniste.

## Dzimuši
* 28. aprīlis — Ališers Navoji, Centrālāzijas politiķis, mistiķis, valodnieks, gleznotājs un dzejnieks (miris 1501.)

## Miruši
* 9. jūlijs (apglabāts) — Jans van Eiks, agrās renesanses flāmu gleznotājs (dzimis 1390.)
1440. gads

**1440. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* 21. februāris — lai aizstāvētu savas ekonomiskās intereses, tika nodibināta Prūsijas pilsētu dižciltīgo un klerikālo iedzīvotāju savienība (Prūsijas Konfederācija). 
* 29. jūnijs — Kazimirs IV Jagellons tika kronēts par Lietuvas lielkņazu.

### Nezināms datums
* Henrijs VI Lankasters dibināja Ītonas koledžu.

## Dzimuši
* 20. janvāris — Ivans III (*Иван III Васильевич*), Krievijas lielkņazs (miris 1505.)
* 22. februāris — Ladislavs Postums (*Ladislaus Postumus*), Austrijas hercogs, Bohēmijas karalis (miris 1457.)

## Miruši
* 20. marts — Žigimants, Lietuvas dižkunigaitis no Ģedimina dzimtas. (dzimis ap 1365.)
Nemetāli

**Nemetāli** ir ķīmiskie elementi, kuriem vienkāršas vielas veidā nepiemīt metālu īpašības, vai arī piemīt tikai dažas no tām. Nemetāliem parasti ir vāja siltumvadītspēja un vāja elektrovadītspēja.

Pie nemetāliem pieder: 
* ūdeņradis (H);
* XIV grupas elements — ogleklis (C);
* XV grupas elementi — slāpeklis (N), fosfors (P);
* XVI grupas elementi — skābeklis (O), sērs (S), selēns (Se);
* XVII grupas elementi (halogēni) — fluors (F), hlors (Cl), broms (Br), jods (astatam (At) pēc kvantu mehānikas aprēķiniem dominē metāliskās īpašības; vēl metāliskāks teorētiski ir tenesīns (Ts));
* XVIII grupas elementi (cēlgāzes) — hēlijs (He), neons (Ne), argons (Ar), kriptons (Kr), ksenons (Xe), radons (Rn), teorētiski arī oganesons (Og).

## Skatīt arī
* Ķīmisko elementu periodiskā tabula

## Ārējās saites
Osetīnu valoda

**Osetīnu valoda** (*ирон æвзаг*) ir indoeiropiešu valodu saimes indoirāņu valodu atzara valoda. Tā ir izplatīta valoda Osetijā — Ziemeļosetijā-Alānijā un Dienvidosetijā. Osetīnu valodu prot ap 526 tūkstošiem cilvēku, galvenokārt osetīni. Osetīnu valoda ir radniecīga puštu un jagnobu valodai.

## Atsauces
Aleksandrs Edmonds Bekerels

**Aleksandrs Edmons Bekerels** (;  — ) bija franču fiziķis, kurš pētīja saules spektru, magnētismu, elektrību un optiku. Viņš ir pazīstams ar atklājumiem luminescences un fosforescences jomās. Viņam tiek piedēvēta fotoelektriskā efekta atklāšana 1839. gadā. Pēc šī principa darbojas saules baterijas. Viņš bija Antuāla Sezāra Bekerela dēls un Anrī Bekerela tēvs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sērsna

thumb|200px|Sērsna

**Sērsna** ir blīva un cieta sniega virskārta, kas rodas pēc neliela atkušņa vai silta laika perioda ziemā, sasalstot mitram sniegam. Sērsna, kas izveidojusies virs sniega segas, nelabvēlīgi ietekmē mežos dzīvojošās zīdītāju sugas. Nagaiņiem — stirnām, briežiem, meža cūkām — šādi laika apstākļi ir ļoti nelabvēlīgi, jo virs sniega segas izveidojusies ledus kārta neiztur viņu svaru. Dzīvniekiem salaužot plāno ledus kārtu, tiek savainotas kājas, tādējādi apgrūtinot pārvietošanos.

## Raksturojums
Parasti sērsna rodas pavasara pusē, kad dienas jau kļuvušas garākas un saule jūtami silda. Siltas saules un augstas temperatūras ietekmē sniega sega virspusē sāk kust, ūdens sūcas dziļāk un padara sniega virsējo kārtu mīkstu, pat slapju. Nākamajā naktī temperatūra krīt un slapjais sniegs sasalst, veidojot vienlaidu garozu, kas ir cieta. Šo sasalušo sniega virsējo kārtu tad arī sauc par sērsnu.

Atkarībā no kušanas un vēlāk sasalšanas intensitātes, sērsnai var būt ļoti dažādas stingrības pakāpes. Parasti sērsna ir trausla vai vidēji cieta kārtiņa, kas iztur tikai nelielu zīdītāju svaru vai salūst pie pirmā pieskāriena, tomēr ir gadījumi, kad sērsna veidojas īpaši izturīga un pa to var droši staigāt, reizēm pat braukt ar kamanām. Tomēr slēpot pa sērsnu nevar nemaz — slēpes slīd vairāk uz sāniem, nekā uz priekšu. Lai varētu slēpot, sērsnai ir jāapsnieg ar pāris centimetrus biezu sniega kārtu.

## Skatīt arī
* Salna
* Sarma
* Sals
* Atkala

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sērsna kaitē meža zvēriem, la.lv

### Video
* Sērsna traucē meža zvēriem, YouTube
Aija (kuģis)

**Aija** (pirms tam: Zviedrijas *Amfred* un Lielbritānijas *Galatea*) bija Latvijas tirdzniecības flotes kravas tvaikonis.

Tvaikonis būvēts 1887. gadā Sanderlendā, Lielbritānijā. 
Tilpība 571 BRT, trīscilindru tvaika dzinēju jauda 98 ZS.

Latvijas republikas tirdzniecības flotē no 1929. gada. Pieraksta osta - Rīga. Īpašnieks kuģniecības sabiedrība *Kaija*. Veicis reisus uz Baltijas jūras ostām, galvenokārt līnijā Rīga-Ventspils-Liepāja. 1937. gada februārī Rīgas līcī starp Roju un Kolku saspiests ledos un nogrimis. Apkalpi uzņēmis ledlauzis *Lāčplēsis*.

Kapteiņi: O.A.Brūvelis, J.Freimanis-Vanckuls, A.Kalniņš.

## Izmantotā literatūra
* *Latvijas Jūrniecības vēsture*, Rīga, 1998.
Tamāra Vilerte

**Tamāra Vilerte** (dzimusi  Omskā) ir starptautiskā lielmeistare šahā, kura šo titulu ieguvusi par uzvaru 2008. gada Pasaules senioru čempionātā sievietēm Bādcvišenānē, Vācijā. Tajā pašā gadā viņa izcīnīja sudraba medaļu Eiropas senioru čempionātā Davosā, Šveicē.
Tāpat Tamāra Vilerte ir divas reizes bijusi Latvijas junioru čempione šahā, kā arī uzvarējusi Latvijas sieviešu šaha čempionātā 1973. gadā.
Tamāra Vilerte ir beigusi Daugavpils Pedagoģisko institūtu (tagad Daugavpils Universitāte).
Pēc profesijas viņa ir bioloģijas skolotāja, taču pārsvarā ir strādājusi par šaha treneri. Viņas brālis Jānis Vilerts (1943 - 2001) ilgus gadus bija Kuldīgas šaha skolas direktors, māsa Benita Vēja (Vilerte) - Latvijas meistare un Rīgas Šaha skolas trenere.

## Nozīmīgākās sacensības

* 1971. gads, 1. vieta Latvijas jauniešu šaha čempionātā.
* 1972. gads, 1. vieta Latvijas jauniešu šaha čempionātā.
* 1972. gads, dalīta 3.-7. vieta PSRS junioru šaha čempionātā.
* 1973. gads, dalīta 1.-2. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 2007. gads, 6. vieta Pasaules senioru čempionātā sievietēm.
* 2008. gads, 2. vieta Eiropas senioru čempionātā sievietēm.
* 2008. gads, 1. vieta Pasaules senioru čempionātā sievietēm.
* 2009. gads, 10. vieta Pasaules senioru čempionātā sievietēm.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Žuravļevs, N.; Dulbergs, I.; Kuzmičovs, G. (1980), Latvijas šahistu jaunrade, Riga: Avots. 95. - 96. lpp.
Aglonas maizes muzejs

**Aglonas maizes muzejs** ir privāts muzejs un vienīgais maizes muzejs Baltijas valstīs, kas iepazīstina ar labības audzēšanu un maizes tapšanu. Muzejs atrodas Aglonā, Daugavpils ielā 7. Muzeja īpašniece un gide ir tā īpašniece Vija Kudiņa.

Aglonas maizes muzejā ir aplūkojami vairāki simti lietu un priekšmetu, kas ir saistīti ar graudu apstrādi un maizes cepšanu — šeit ir redzamas lizes, abras, spriguļi un citi priekšmeti.

Muzeja apmeklētājus saimniece uzņem latgaliešu tautas tērpā, uzrunājot latgaliešu valodā, iepazīstināšana ar godā celto Latvijas rudzu maizes klaipiņu noris teatralizēta uzveduma veidā, kurā Vija Ancāne iepazīstina ar labības audzēšanu, rudzu grauda atpazīšanu, tā izgaršošanu, kā arī maizes tapšanas kārtību, tās cepšanu un ēšanu, kā arī tradīcijām Latgalē. Muzeja apmeklētājiem ir iespējams pagaršot rudzu maizi, kā arī pamēģināt rokās turēt pilnu ar graudiem sētuvi un griezt roku dzirnavas. Fonā ir dzirdamas vārpu skaņas un spriguļu skaņas. Vijas Ancānes stāstījums ir bagāts ar tautasdziesmām, ticējumiem un sakāmvārdiem, ko viņa ir savākusi un apkopojusi. 

Muzejam ir arī kulinārā mantojuma programma, piedāvājot galdu klāšanu un pusdienas latgaliešu gaumē, kā arī rīko muzejā kāzas "latgaliešu galā". Tiek piedāvāti Latgalei raksturīgi ēdieni — veisteknis, grucis, krupnīks un citi ēdieni, ka arī pašu gatavota šmakovka. Šos ēdienus un dzērienus saimniece pati prot pagatavot un par tiem pastāstīt.

Blakus muzejam vienā ēkā atrodas ceptuve, caur stikla sienu var skatīties maizes cepšanu, bet ceptuves veikalā var iegādāties svaigi ceptu maizi un konditorejas izstrādājumus.

## Attēlu galerija

Attēls:Aglonas maizes muzejs.JPG|
Attēls:Maizes muzejs 2.JPG|
Attēls:Maizes muzejs3.JPG|
Attēls:Maizes muzejs4.JPG|
Attēls:Maizes muzejs5.JPG|
Attēls:Maizes muzejs 6.JPG|


## Ārējās saites
* Muzeja mājaslapa
1439. gads

**1439. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 16. jūlijs — Anglijā sakarā ar mēra epidēmijas izplatīšanos tika izdots likums, kas aizliedza skūpstīšanos.

### Nezināms datums
* Strasbūrā tika pabeigta katedrāles celtniecība, kas ilgu laiku bija augstākā celtne pasaulē.
* Osmāņi ieņēma Semendiri.

## Dzimuši
* 29. maijs — Pijs III (*Pius III*), Romas pāvests (miris 1503.)

## Miruši
* 27. oktobris — Albrehts II, Romas karalis. (dzimis 1397.)
Pusmetāli

**Pusmetāli** jeb **metaloīdi** ir ķīmiskie elementi, kuri pēc savām īpašībām ieņem starpstāvokli starp metāliem un nemetāliem. Pusmetāliem parasti ir metāliska un nemetāliska alotropiskā modifikācija. Vienots standarts pusmetālu noteikšanai un pilns pusmetālu saraksts nepastāv.

Pie pusmetāliem var pieskaitīt šādus elementus: 
* bors (B),
* ogleklis (C),
* alumīnijs (Al),
* silīcijs (Si),
* germānijs (Ge),
* arsēns (As),
* selēns (Se),
* alva (Sb),
* telūrs (Te),
* polonijs (Po),
* astats (At).

## Skatīt arī
* Ķīmisko elementu periodiskā tabula

## Ārējās saites
1438. gads

**1438. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 1. janvāris — Albrehts II tika pasludināts par Ungārijas karali.
* 18. marts — Albrehts II tika pasludināts par Vācijas karali.

### Nezināms datums
* Atdaloties no Zelta Ordas tika dibināta Kazaņas haniste.
* Eiropā (Spānijā) parādījās pirmā papīra nauda.
* Inki iekaroja teritorijas pie Kusko pilsētas un pasludināja to par savu galvaspilsētu.

## Dzimuši
* 5. februāris — Filips II no Savojas, Savojas hercogs. (miris 1497.)

## Miruši
* 9. septembris — Duarte I (*Duarte I*), Portugāles karalis (dzimis 1391.)
Kurts Tuholskis

**Kurts Tuholskis** (; dzimis , miris ) bija Veimāras Republikas laikā ietekmīgs kreisi noskaņots vācu žurnālists, satīriķis un rakstnieks.

Kopā ar domubiedru Kārli fon Osecki vadīja nedēļas žurnālu *[[Die Weltbühne]]*. Principiāls nacistu pretinieks. 1933. gadā pēc nacistu nākšanas pie varas Kurta Tuholska darbi tika apzīmēti kā "deģeneratīvā māksla" un aizliegti, bet pašam Tuholskim tika atņemta Vācijas pilsonība. 1935. gadā emigrācijā Zviedrijā Tuholskis izdarīja pašnāvību.

Tuholskim ir zināma saistība ar Latviju - Pirmā pasaules kara laikā viņš dienēja Austrumu frontē. Dienēdams Vecauces aviācijas bāzē, iepazinās ar Mordangā dzimušo Mariju Geroldi (), kura 1924. gadā kļuva par Kurta Tuholska otro sievu. Tuholska tiešais priekšnieks Vecaucē bija Erhards Milhs.

## Ārējās saites

* tucholsky-gesellschaft.de 
* Tuholska darbi
Ķīmiskais savienojums

**Ķīmiskais savienojums** ir ķīmiskā viela, kas sastāv vismaz no diviem savstarpēji saistītiem elementiem, kuru masa ir noteiktā attiecībā. Iespējami arī mainīga sastāva savienojumi, kam nav spēkā sastāva nemainības un vienkāršo attiecību likumi. 

Ķīmiskie savienojumi veidojas ķīmiskajās reakcijās no individuāliem ķīmiskajiem elementiem; reaģējot ķīmiskajiem elementiem ar ķīmiskajiem savienojumiem; vai arī, savā starpā reaģējot citiem ķīmiskajiem savienojumiem.

Iegūtajiem savienojumiem ir citas īpašības nekā vielām, no kurām savienojums iegūts.

## Skatīt arī
* Binārie savienojumi
* Intermetāliskie savienojumi
* Nestehiometriskie savienojumi

## Ārējās saites
Jonu saite

**Jonu saite** ir ķīmiskā saite, kas veidojas, diviem pretēji lādētiem joniem pievelkoties.
Galvenokārt tā rodas savienojumos, kas sastāv no metālu un nemetālu joniem.
No joniem veidotās cietās vielas sauc par jonu kristāliem. Jonu telpisko izvietojumu jonu kristālā sauc par jonu kristālrežģi.

Jonu saite var pastāvēt gan starp joniem, kurus veido tikai viens atoms, gan starp joniem, kurus veido vairāki atomi, kas savā starpā saistīti ar kovalento saiti.

Par jonu saites garumu uzskata atsevišķo atomu jonu rādiusu summu.

Jonu saite ir spēcīgāka, ja atsevišķo jonu rādiusu summa ir mazāka un ja lielāka ir jonu valence (vērtība).
Jo spēcīgāka jonu saite, jo lielāka kristāla cietība un mazāka tā šķīdība.
Oto Dikss

**Oto Dikss** (; dzimis , miris ) bija vācu gleznotājs un grafiķis. Diksa darbiem ir raksturīgs cietsirdīgs un skarbi reālistisks Veimāras Republikas sabiedrības un kara brutalitātes attēlojums. Līdzās Georgam Grosam Dikss ir viens no nozīmīgākajiem jaunās lietišķības (*Neue Sachlichkeit*) māksliniekiem.

## Ārējās saites

* Oto Diksam veltīta mājaslapa  
* Oto Diksa darbu galerija
Oto Vallahs

**Oto Vallahs** (; dzimis , miris ) bija vācu ķīmiķis.

1910. gada Nobela prēmijas ķīmijā laureāts par pētījumiem aliciklisko savienojumu ķīmijā. Viens no terpēnu pētniecības pionieriem. Beidzis Getingenes Universitāti, pasniedzis Bonnas, vēlāk Getingenes Universitātē.

## Ārējās saites

* Oto Vallahs Nobela prēmijas mājaslapā
Alejandro

"**Alejandro**" ir amerikāņu dziedātājas Lady Gaga singls no viņas trešā EP albuma *[[The Fame Monster]]*. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Interscope Records kā trešā albuma trešais singls.

## Dziesmu saraksts
* **Ciparu lejupielāde**
# "Alejandro" – 4:34

* **The Remixes EP**
# "Alejandro" (Afrojack Remix) – 4:48
# "Alejandro" (Rusko's Papuseria Remix) – 3:53
# "Alejandro" (Dave Audé Remix) – 7:15
# "Alejandro" (Skrillex Remix) – 5:49
# "Alejandro" (Kim Fai Remix) – 7:20
# "Alejandro" (The Sound of Arrow] Remix) – 3:57
# "Alejandro" (Bimbo Jones Remix) – 6:40
# "Alejandro" (Kleerup Remix) – 5:22

* **Francijas CD Singls**
# "Alejandro" (Radio Edit) – 3:58
# "Alejandro" (Dave Audé Radio Remix) – 3:51
# "Alejandro" (Bimbo Jones Radio Edit Remix) – 3:19

* **AK CD Singls**
# "Alejandro" – 4:34
# "Alejandro" (Dave Audé Remix) – 7:15

* **AK 7" Vinyl**
# "Alejandro" – 4:34
# "Alejandro" (Bimbo Jones Remix) – 6:40

* **AK iTunes Bundle**
# "Alejandro" – 4:34
# "Alejandro" (Music Video) – 8:44

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lady Gaga oficiālā mājaslapa 
* Dziesmas videoklips