Izraēlas—Hamās karš

**Izraēlas—''Hamās'' karš** jeb **2023.—2025. gada Gazas karš** ir daļa no Izraēlas—Palestīnas konflikta, kas sākās 2023. gada 7. oktobrī ar *[[Hamās]]* uzbrukumu no Gazas joslas. Pēc 2024. gada 1. aprīļa karā iesaistījās arī Irāna, *[[Hezbollah]]* un hutieši.
2024. gada oktobrī Izraēlas aizsardzības ministrs paziņoja, ka karš norit septiņās frontēs — Gazā, Libānā, Rietumkrastā, Sīrijā, Irākā, Jemenā un Irānā.

2024. gada 27. novembrī ar ASV un Kataras starpniecību izdevās panākt vienošanos par pamieru starp Izraēlu un *Hezbollah*, bet 2025. gada janvārī starp Izraēlu un *Hamās*, kas stājās spēkā 2025. gada 19. janvārī.

Pamiera laikā Izraēla atbrīvoja gandrīz 2000 palestīniešu ieslodzīto, bet *Hamās* no gūsta atbrīvoja 33 izraēliešus. 2. martā beidzās pamiera pirmā fāze, taču abām pusēm neizdevās vienoties par pamiera otro fāzi, kuras laikā *Hamās* vajadzēja atbrīvot visus nolaupītos izraēliešus, bet Izraēlai bija pilnībā jāizved karaspēks no Gazas. 18. martā Izraēla atsāka kara lidmašīnu uzlidojumus Gazas joslā.

## Priekšvēsture
2023. gadā notika vairākas sadursmes starp izraēliešiem un palestīniešiem, tostarp sadursmēm Dženinā un pie Aksas mošejas.

## Norise

### 2023. gadā
Karadarbība sākās 2023. gada 7. oktobrī ap plkst. 6.30 pēc vietējā laika ar masveida raķešu uzbrukumu no Gazas joslas un bruņoto grupējumu iebrukumu Izraēlas teritorijā.
Uzbrukuma laikā teroristi nogalināja ap 1200 cilvēku, galvenokārt Izraēlas civiliedzīvotājus, un saņēma gūstā vairāk nekā 250 cilvēku, aizvedot tos uz Gazas joslu. Viens no teroristu iebrukuma mērķiem bija mūzikas festivāls “Supernova”, kas atrodas netālu no Reimas ciema. Tur tika nogalināti vairāk nekā 360 cilvēki. Ir bijuši ziņojumi par izvarošanām un spīdzināšanām, ko veikuši uzbrukuši teroristi notikuma vietā.

Izraēlas valdība izsludināja ārkārtas stāvokli, bet armija veica atbildes gaisa triecienus Gazas joslā. Tāpat Izraēlas karavīri vairākās vietās iesaistījās kaujās ar iebrucējiem. *Hamās* un to sabiedrotie, "Islāma džihāda" kaujinieki, no savas puses veica neprecīzas Izraēlas pilsētu apšaudes ar raķetēm.

17. oktobrī Izraēla bombardēja Gazas dienvidu rajonus. Vēlu vakarā Gazas pilsētas centrā esošās Al-Ahli Arabi slimnīcas autostāvvietā notika sprādziens , kurā gāja bojā simtiem cilvēku. Izraēlas armija noliedza palestīniešu apgalvojumus, ka tas bija Izraēlas gaisa trieciens, norādot, ka sprādziens radies neveiksmīgas "Islāma džihāda" raķetes palaišanas rezultātā un pierādījumam iesniedza "Al-Jazeera" uzņemtu video. Vēlāk tika atrasts sarunas pieraksts, kurā *Hamās* pārstāvis asi kritizēja "Islāma džihāda" militārā spārna vadītāju Akramu Adžuri par to, ka viņu raidītās nekvalitatīvās raķetes regulāri krītot pašā Gazā un nogalinot savējos, bet Adžuri atbildēja, ka tam neesot nozīmes un karā nāve no savējo uguns ir norma.

27. oktobrī Izraēlas karaspēks sāka sauszemes iebrukumu sektorā. Tika paziņots, ka *Hamās* komandpunkts un pazemes infrastruktūra izvietoti slimnīcā "Šifa" Gazas pilsētas centrā, lai izmantotu slimniekus un ārstus kā dzīvo vairogu. Pilsētas kaujās un gaisa triecienos gāja bojā gan abu pušu cīnītāji, gan precīzi nenosakāms, bet liels skaits civiliedzīvotāju.

23. novembrī stājās spēkā pamiers, kuru panāca ar Kataras starpniecību. Apmaiņā pret teroristu sagūstītajiem ķīlniekiem Izraēlas puse solīja no cietumiem atbrīvot ieslodzītos palestīniešus. Vienošanās paredzēja ļaut Gazas joslā no Ēģiptes iebraukt kravas automašīnām ar medicīnisko palīdzību un degvielu.

Septiņas dienas ilgušā pamiera laikā *Hamās* atbrīvoja 105 ķīlniekus, 81 no viņiem bija bērni un sievietes. Izraēla no savas puses atbrīvoja 3 teroristus, kuri izcieta sodu Izraēlas cietumos, apmaiņā pret katru “Hamās” atbrīvoto ķīlnieku.

Pēc pamiera beigšanās Izraēlas armija sāka sauszemes operāciju uz ziemeļiem no Hānjūnisas.

### 2024. gadā

2024. gada janvāra sākumā Izraēlas armija paziņoja, ka Gazas ziemeļos ir pilnībā iznīcinājusi *Hamās* militāro komandstruktūru, nogalinājusi aptuveni 8000 kaujinieku un ka turpmāk Izraēlas militārās operācijas norisināsies galvenokārt Gazas centrālajā daļā un dienvidos.

Janvāra beigās Izraēlas armija sāka appludināt Gazas joslas tuneļu sistēmu, ko veidoja aptuveni 1300 tuneļi vairāk nekā 500 kilometru garumā.

2024. gada janvārī izplatījās ziņas, ka vismaz 12 UNRWA (ANO Palīdzības un darba aģentūras Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos) darbinieki bijuši iesaistīti 7. oktobra *Hamās* veiktajā slaktiņā, ka divi Izraēlas ķīlnieki bija ieslodzīti UNRWA skolotāja mājās. Simtiem aģentūras darbinieku slavējuši šo slepkavošanu.

6. maijā Izraēlas armija virs Rafahas izkaisīja skrejlapas, kurās brīdināja civiliedzīvotājus par uzbrukumu operāciju pilsētas austrumu rajonos un aicināja evakuēties uz noteiktiem rajoniem pie Hānjūnisas pilsētas.

28. maijā Izraēlas karaspēks iegāja Rafahā un pārņēma kontroli pār stratēģiski svarīgo Zoruba augstieni, no kuras paveras skats uz Palestīnas un Ēģiptes robežu.

31. jūlijā nogalināja *Hamās* politisko līderi Ismailu Haniju, kurš no Kataras bija ieradies Teherānā, lai piedalītos Irānas prezidenta Masuda Pezeškiāna inaugurācijā.

1. augustā Izraēlas Bruņotie spēki paziņoja, ka 13. jūlijā kara aviācijas triecienā Gazas joslā nogalināts *Hamās* militārais līderis Mohameds Deifs (īstajā vārdā Mohameds Diabs Ibrahims al Masri).

5. oktobrī pienāca ziņa, ka izraēliešu gaisa triecienā Tripolei Libānas ziemeļos ir nogalināts *Hamās* militārā spārna līderis Saīds Atalla, bet 17. oktobrī izplatījās ziņa, ka likvidēts *Hamās* politiskais līderis Jahja Sinvars.

### 2025. gadā
2025. gada 7. augustā Benjamins Netanjahu pirms Izraēlas valsts drošības kabineta sēdes paziņoja, ka Izraēlas nolūks ir pārņemt savā kontrolē visu Gazas joslas teritoriju, lai atbrīvotu to no *Hamās* teroristiem, taču pēc tam Izraēla negrasoties to paturēt. Drošības kabinetā tomēr pieņēma lēmumu par Gazas pilsētas pārņemšanu.
21. augustā Izraēlas armija sāka ofensīvu, ieņemot vairākas Gazas priekšpilsētas, un gatavojās plašākam sauszemes uzbrukumam. Mobilizācijas vēstules saņēma ap 60 000 rezervistu.
15. septembrī Izraēla atsāka sauszemes militāro operāciju Gazas joslā, taču tiešu apstiprinājumu uzbrukumam nesniedza. Netanjahu paziņoja, ka Izraēlai ir jāiegulda ievērojami līdzekļi "ietekmes operācijās" tradicionālajos un sociālajos medijos, lai pretotos ekonomiskajai izolācijai, ko izraisījusi negatīva publicitāte ārvalstīs.

Oktobra sākumā ASV prezidents Donalds Tramps piedāvāja Izraēlai un "Hamās" savu 20 punktu pamiera plānu. Pēc vairākas dienas ilgām netiešām sarunām Ēģiptē "Hamās" un Izraēla plānam piekrita. 10. oktobrī Izraēlas valdība apstiprināja vienošanos par kauju pārtraukšanu un atlikušo ķīlnieku apmaiņu pret ieslodzītajiem palestīniešiem. Izraēla sāka atvilkt karaspēku no Gazas joslas. 13. oktobrī *Hamās* atbrīvoja 20 gūstā esošos izraēliešu ķīlniekus. Pirms Gazas miera samita Izraēlā ieradās ASV prezidents Donalds Tramps.

## Irānas, hutiešu un ''Hezbollah'' iesaiste karā

### Irānas iesaiste karā

thumb|220px|Irānas atbalstītie uzbrukumi ASV militārajām bāzēm Irākā un Sīrijā (sarkanā krāsā) un ASV prettriecieni (zilā krāsā).
2024. gada 1. aprīlī Izraēla dronu uzbrukumā sagrāva Irānas konsulāta ēku Sīrijas galvaspilsētā Damaskā, nogalinot 12 cilvēkus, kuru vidū bija arī Irānas Revolucionārās gvardes ģenerālis Mohamads Reza Zahedi un vēl sešas Revolucionārās gvardes amatpersonas. Irānas faktiskais vadītājs ājatolla Alī Hāmenejī paziņoja, ka Irāna atriebs ģenerāļa Zahedi nāvi.

13. aprīlī no Irānas, Irākas un Jemenas raidīja pret Izraēlu 170 bezpilota lidaparātu, vairāk nekā 30 spārnotās raķetes un vairāk nekā 120 ballistisko raķešu. Lielākā daļa no lidaparātiem bija raidīti no Irānas, bet neliela daļa arī no Irākas un Jemenas. Izraēlas armija paziņoja, ka lielāko daļu Irānas raķešu likvidēja pretgaisa aizsardzības sistēma "*[[Arrow (zenītraķešu komplekss)|Arrow]]*" ārpus atmosfēras.

27. septembrī Izraēlas gaisa uzlidojumā *Hezbollah* štāba mītnei Beirūtā nogalināja Irānas Revolucionārās gvardes ģenerāli Abāsu Nīlforūšānu, kuru uzskatīja par Islāma revolūcijas gvardes korpusa operāciju komandiera vietnieku.

1. oktobrī Irāna pret Izraēlu raidīja 180 raķešu, bet lielāko daļu Izraēlai izdevās notriekt. ASV un Apvienotās Karalistes armijas palīdzēja notriekt Irānas raidītos objektus.
26. oktobrī Izraēlas armija paziņoja, ka tā veikusi triecienus Irānas armijas bāzēm un raķešu ražošanas un izvietošanas vietām vairākos reģionos.

2025. gada 13. jūnija naktī ap 200 Izraēlas militāro lidmašīnu uzbruka aptuveni 100 mērķiem Irānā. Triecieni dažādos Irānas reģionos bija vērsti pret Irānas bruņoto spēku augstākajiem komandieriem, tāla darbības rādiusa raķetēm un Irānas kodolprogrammas objektiem. Irānas valsts televīzija ziņoja, ka uzbrukumos nogalināts Irānas Revolucionārās gvardes komandieris Hoseins Salami, bijušais Irānas Atomenerģijas organizācijas vadītājs Fereiduns Abasi un kodolzinātnieks Mohammads Mehdi Tehranči. Iespējams, ka bojā gāja arī Irānas bruņoto spēku štāba priekšnieks Mohammads Bageri. Irāna uz Izraēlu palaida aptuveni 100 dronu, kurus Izraēlas pretgaisa aizsardzībai izdevās pārtvert un notriekt.
Irānas augstākais līderis ajatola Alī Hāmenejī solīja atriebties Izraēlai un tās pašas dienas vakarā Irāna izšāva vairākus simtus raķešu Izraēlas virzienā.
Līdz 18. jūnijam gaisa uzbrukumos Irānā bija nogalināti 224 cilvēki un vismaz 1277 hospitalizēti, bet Izraēlā pēc Irānas triecieniem dzīvību bija zaudējuši vismaz 24 cilvēki un 380 ievainoti.

2026. gada 28. februārī ar ASV un Izraēlas triecieniem pa Irānu sākās Irānas—Izraēlas kara espalācija, kas turpinājās ar Irānas gaisa uzbrukumiem Izraēlai.

### Hutiešu iesaiste
thumb|220px|Jemenas hutiešu nemiernieku uzbrukumi tirdzniecības kuģiem.
2023. gada novembrī sākās hutiešu raķešu un dronu uzbrukumi rietumvalstu uzņēmumiem piederošajiem tirdzniecības kuģiem Sarkanajā jūrā, nodarot miljardiem dolāru lielus zaudējumus un piespiežot pārvadātājus izvēlēties citus kuģošanas ceļus. Uzskata, ka hutieši ar Irānas Revolucionārās gvardes starpniecību saņēmuši Krievijas izlūkošanas satelītu ievāktos datus.

2024. gada 19. jūlija rītā Telavivas centrā notika sprādziens, kurā gāja bojā viens cilvēks un vismaz desmit tika ievainoti. Atbildību par uzbrukumu uzņēmās Jemenas hutiešu nemiernieki.
20. jūlija vakarā Izraēla uzbruka Hudeidas naftas produktu glabātuvei un spēkstacijai hutiešu kontrolētajā Jemenas daļā, kuru mediji ziņoja par trim bojāgājušajiem un 87 ievainotajiem.
15. septembrī Jemenas hutiešu nemiernieki pret Izraēlu raidīja tālas darbības ballistisko raķeti, ko izraēlieši notrieca netālu no Telavivas.

2025. gada 25. augustā Izraēla veica gaisa uzbrukumu Jemenas galvaspilsētas Sanas centram. Jemenas ziņu aģentūra ziņoja, ka Izraēlas uzlidojumā nogalināti seši cilvēki un 86 ievainoti, turklāt vairāk nekā 20 cietušo ir kritiskā stāvoklī. Izraēlas armija paziņoja, ka tā uzbruka militārajai bāzei, kurā atrodas prezidenta pils, divām elektrostacijām un degvielas noliktavai.

### Karš ar ''Hezbollah''
thumb|Izraēlas-Libānas-Sīrijas robežapgabals

2024. gada 24. aprīlī Izraēlas spēki veica vairāk nekā 13 gaisa triecienus pret aptuveni 40 kaujinieku grupējuma *[[Hezbollah]]* objektiem Libānas dienvidos.
11. jūnijā Izraēlas raķešu triecienā Libānas dienvidos nogalināja augsta ranga *Hezbollah* komandieri Talibu Abdallu. 12. jūnijā *Hezbollah* uz Izraēlas ziemeļiem izšāva ap 90 raķešu, bet vēl ap 50 raidīja uz Iraēlas okupētājām Golānas augstienēm.
19. jūnijā Libānas šiītu bruņotā grupējuma *Hezbollah* vadonis Hasans Nasralla piedraudēja Kiprai ar karu, ja tā atvērs savus lidlaukus un karabāzes Izraēlai.
4. jūlijā *Hezbollah* izšāva vairāk nekā 200 raķešu uz militārajām bāzēm Izraēlā, atriebjoties par Muhammada Nāmeja Nasera nogalināšanu, kurš vadīja vienu no trim *Hezbollah* reģionālajām nodaļām Libānas dienvidos.
27. jūlijā raķešu uzbrukumā Madždalšamsai Golānas augstienēs ar Irānā ražotu raķeti *Falaq-1* sporta laukumā nogalināja vismaz 12 druzu jauniešus vecumā no 10 līdz 20 gadiem. Izraēla uzbrukumā apsūdzēja *Hizbullāh*.
30. jūlijā Izraēlas armija gaisa triecienā Beirūtā nogalināja *Hezbollah* komandieri Fuadu Šukru.
25. augustā Izraēlas bruņotie spēki veica gaisa triecienus raķešu palaišanas iekārtām Libānā, drīz pēc tam *Hezbullāh* veica raķešu un dronu uzbrukumu 11 militāriem objektiem Izraēlā un Golānas augstienēs.

17. septembrī Libānas Veselības ministrija ziņoja, ka vienlaikus uzsprāgstot *Hizbullāh* biedriem izsniegtajiem peidžeriem, nogalināti deviņi cilvēki un vismaz 2800 ievainoti.
Taivānas uzņēmums "Gold Apollo" pavēstīja, ka šos peidžerus pēc viņu izsniegtās licences ražoja uzņēmums "BAC Consulting KFT", kura mītne atrodas Budapeštā.
20. septembrī Izraēlas gaisa spēki uzbruka šiītu apdzīvotajai Beirūtas dienvidu daļai, triecienos nogalinot vismaz 12 cilvēkus, arī *Hizbullāh* operāciju komandieri Ibrahimu Akilu, un ievainojot 66 cilvēkus. *Hizbullāh* uz Izraēlas ziemeļu reģioniem izšāva vairāk nekā 140 raķešu, no kurām lielāko daļu Izraēlas pretgaisa aizsardzība notrieca, un Izraēlas armija deva atbildes triecienus Libānas dienvidos, iznīcinot vairākas raķešu palaišanas iekārtas.
23. septembra rītā Izraēlas armija paziņoja par vismaz 300 uzbrukumiem ar *Hizbullāh* saistītiem objektiem Libānā, bet *Hizbullāh* tikmēr Izraēlas virzienā izšāva vairākus desmitus raķešu. Libānas Veselības ministrija paziņoja, ka bojāgājušo skaits Izraēlas triecienos valsts dienvidu daļā ir vismaz 274, tostarp 21 bērns un 39 sievietes, bet ievainoto skaits pārsniedz 700.
Vēlāk Izraēlas armija pavēstīja, ka uzbrukusi vairāk nekā 1300 *Hizbullāh* objektiem visā Libānas teritorijā, bet kaujinieku grupējums atbildējis ar vairāk nekā 200 raķešu palaišanu pret Izraēlas teritoriju. Libānas varasiestādes ziņoja, ka uzbrukumos gājuši bojā gandrīz 500 cilvēku.

2. oktobrī *Hezbollah* uz Izraēlas ziemeļiem raidīja aptuveni 140 raķešu (ap 40 uz Safedas, 70 uz Haifas apkārtni un 30 — uz pierobežu), aizsardzības sistēma pārtvēra vairākas raķetes, citas nokrita klajās vietās. Viens cilvēks guva vieglus savainojumus ar stikla lauskām.
7. oktobrī *Hezbollah* uz Izraēlu izšāva vismaz 135 raķetes. Izraēlas bruņotie spēki paziņoja, ka pretgaisa aizsardzība ir pārtvērusi arī no Jemenas izšautu ballistisko raķeti.
Izraēlas armija četrus apgabalus valsts ziemeļrietumos pasludināja par slēgtu militāro zonu, paplašinot militāro operāciju Libānas dienvidu daļā.
8. oktobrī Izraēlas premjerministrs Benjamins Netanjahu brīdināja, ka Libānas iedzīvotājiem draud posts un ciešanas, kāds jau pieredzēts Gazas joslā, ja viņi neatbrīvos valsti no *Hizbullāh*.
Novembra beigās ar ASV starpniecību izdevās panākt vienošanos par pamieru starp Izraēlu un *Hezbollah* kaujiniekiem, kas stājās spēkā 27. novembra rītā. Izraēlas karaspēku no Libānas teritorijas plānots izvest 60 dienu laikā, savukārt *Hezbollah* apņēmās atvilkt savus spēkus ap 30 km attālumā no Izraēlas robežas. Līdz pamiera brīdim konflikta laikā bija nogalināti gandrīz 3800 cilvēki, bet ap 16 000 ievainoti.

2026. gada 2. martā Izraēlas armija kara laikā ar Irānu paziņoja, ka sākusi uzbrukt *Hizbullāh* mērķiem visā Libānā. Libānas Iekšlietu ministrija paziņoja, ka Izraēlas triecienos nogalināts vismaz 31 cilvēks, bet vēl 149 ievainoti. Izraēla šos ɡaisa triecienus veica pēc tam, kad  *Hizbullāh*, atriebjoties par Irānas augstākā līdera ājatollas Alī Hāmenejī nogalināšanu, izšāva raķetes uz Izraēlu.
4. martā Izraēlas armija iegāja Libānas dienvidu pilsētā Hiamā, kas atrodas aptuveni sešus kilometrus no Izraēlas robežas.

## Pamiera sarunas
2024. gada 31. maijā ASV prezidents Džo Baidens paziņoja, ka Izraēla piedāvājusi jaunu ceļa karti pastāvīga miera sasniegšanai Gazas joslā. Pirmā sešas nedēļas ilgā fāze paredzēja pilnīgu un galīgu uguns pārtraukšanu, Izraēlas spēku atvilkšanu no visām apdzīvotajām teritorijām Gazas joslā, daļas ķīlnieku, tajā skaitā sieviešu, veco ļaužu un ievainoto, atbrīvošanu apmaiņā pret vairāku simtu palestīniešu teroristu atbrīvošanu. Pēc tam notiktu izraēliešu un palestīniešu sarunas par pastāvīgu pamieru.

Arī ASV piedāvātais un ANO Drošības padomes atbalstītais plāns paredzēja sešas nedēļas ilgu pamieru, kura laikā *Hamās* atbrīvotu daļu no aptuveni 120 izraēliešu ķīlniekiem, bet apmaiņā pret viņiem Izraēla izlaistu no cietumiem nenosauktu skaitu palestīniešu ieslodzīto. Izraēlai arī būtu jāizved savi spēki no Gazas lielākajām pilsētām, kurās varētu atgriezties kara dēļ pārvietotie civiliedzīvotāji. Tikmēr turpinātos netiešās diplomātiskās sarunas starp Izraēlu un *Hamās* par pārējo ķīlnieku atbrīvošanu no teroristu gūsta un pilnīgu Izraēlas spēku izvešanu no Gazas.

6. jūlijā kļuva zināms, ka pēc vairāku nedēļu ilgas pauzes atsākās pamiera sarunas, kas notika ar ASV, Ēģiptes un Kataras starpniecību.

19. septembrī kļuva zināms, ka Izraēla piedāvājusi ASV vienošanās plānu, kas paredz visu Gazas joslā esošo gūstekņu atbrīvošanu apmaiņā pret karadarbības izbeigšanu. Turklāt tiktu ļauts Gazas joslu netraucēti pamest teroristu grupējuma "Hamās" līderim Jahjam Sinvaram un viņa sabiedrotajiem, notiktu Izraēlā ieslodzīto palestīniešu cietumnieku atbrīvošana, Gazas joslas demilitarizācija, kā arī jauna Gazas joslas pārvaldības modeļa ieviešana.

3. decembrī pēc sarunām Kairā, kas noritēja ar Ēģiptes starpniecību, *Hamās* un *Fatah* vienojās izveidot komiteju, lai kopīgi pārvaldītu Gazas joslu pēc tam, kad būs beidzies karš ar Izraēlu.

2025. gada 15. janvārī ASV un Katara paziņoja, ka *Hamās* un Izraēla ar starpnieku palīdzību panākušas vienošanos, kas paredz uguns pārtraukšanu un 33 *Hamās* gūstā esošo izraēliešu atbrīvošanu apmaiņā pret Izraēlas cietumos ieslodzīto palestīniešu teroristu atbrīvošanu un Izraēlas karavīru atkāpšanos no vairākām Gazas joslas teritorijām. 17. janvārī arī Izraēlas valdība paziņoja, ka ir panāktas vienošanās par darījumu ķīlnieku atbrīvošanai.

2025. gada 9. oktobrī kļuva zināms, ka Ēģiptē notiekošajās netiešajās sarunās Izraēla un *Hamās* piekrita pamieram Gazas joslā un ķīlnieku un ieslodzīto apmaiņai. Pēc Izraēla karaspēku karaspēka atvilkšanas no Gazas joslas *Hamās* piekrita trīs dienu laikā atbrīvot izraēliešus. Ziņoja, ka teroristi varētu atdot Izraēlai 22 dzīvos gūstekņus un lielāku daudzumu mirušo līķu. Apmaiņā pret gūstekņiem Izraēla atbrīvotu 250 palestīniešu cietumnieku un vēl kopš kara sākuma aizturētos 1700 cilvēkus.

### Iedzīvotāju pārvietošanas plāni
2025. gada 4. februārī Donalds Tramps tikšanās laikā ar Benjaminu Netanjahu paziņoja, ka ASV pārņems Gazas joslu un veicinās tās ekonomisko attīstību, kas radīs neierobežotu skaitu darbavietu un mājokļus. Tramps atkārtoja savu ideju, ka gandrīz diviem miljoniem Gazas joslas iedzīvotāju vajadzētu pārcelties uz dzīvi kaimiņos esošajās arābu valstīs.

Izraēlas valdība pauda atbalstu Trampa plānam par atšķirīgas Gazas radīšanu, kā arī uzsvēra, ka pēc kara šo teritoriju nepārvaldīs ne *Hamās*, ne Palestīniešu pašpārvalde. 17. februārī kļuva zināms, ka Izraēlas Aizsardzības ministrijā veidos īpašu direkciju Gazas iedzīvotāju brīvprātīgai aizbraukšanai. Emigrantiem paredzēja veidot īpašu palīdzības paketi, un "zaļo izbraukšanas koridoru". Līča arābu valstu sadarbības padomes valstis, Ēģipte un Jordānija nolēma rīkot apspriedi, lai piedāvātu alternatīvu plānu Trampa idejai pārņemt Gazas joslu ASV kontrolē.

### Deklarācija par karadarbības pārtraukšanu
2025. gada 13. oktobrī Šarm eš Šeihas samita laikā ASV prezidents Donalds Tramps, Kataras emīrs Tamīms bin Hameds al Tānī, Ēģiptes prezidents Abdelfatāhs es Sīsī un Turcijas prezidents Redžeps Tajips Erdogans Šarm eš Šeihā parakstīja deklarāciju par Izraēlas un "Hamās" karadarbības izbeigšanu Gazas joslā. Samitā piedalījās arī Vācijas kanclers Frīdrihs Mercs, Lielbritānijas premjerministrs Kīrs Stārmers, Francijas prezidents Emanuels Makrons un citu valstu līderi.

## Starptautiskā reakcija
thumb|Starptautiskā reakcija uz ''Hamās'' iebrukumu Izraēlā 2023. gadā
----
----
Liela daļa valstu, tostarp Rietumvalstis, nosodīja *[[Hamās]]* par vardarbību un raksturoja izmantoto taktiku kā terorismu, savukārt dažas musulmaņu valstis par eskalācijas galveno cēloni vainoja Izraēlu.

: Valsts prezidents Edgars Rinkēvičs paziņoja, ka starptautiskajai sabiedrībai ir jāatbalsta Izraēlas tiesības uz pašaizsardzību, kas ir noteiktas starptautiskajās tiesībās, un jāsniedz morāli politiskais atbalsts.

: Aizsardzības ministrs Loids Ostins paziņoja, ka Vašingtona strādā, lai nodrošinātu Izraēlu ar visu nepieciešamo sevis aizstāvēšanai. Prezidents Džo Baidens paziņoja, ka “Savienotās Valstis ir kopā ar Izraēlu”.

: Kanclers Olafs Šolcs paziņoja, ka “Vācija pilnībā nosoda asinskāro *Hamas* teroraktu, brutālo uzbrukumu nevainīgiem pilsoņiem, pilsoņu sodīšanu ar nāvi, zīdaiņu slepkavības, sieviešu, vīriešu un bērnu nolaupīšanu un holokaustā izdzīvojušo pazemošanu un izrādīšanu, tas ir asinstindzinoši.”

: Lielbritānijas premjerministrs Riši Sunaks paziņoja, ka “Lielbritānijas valdība absolūti atbalsta Izraēlu, lai tā aizstāvētos saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, izsekotu *Hamas*, atgūtu ķīlniekus, lai atturētu to no turpmākiem iebrukumiem un stiprinātu jūsu drošību ilgtermiņā."

: ajatollas Alī Hāmenejī galvenais militārais padomnieks paziņoja, ka Teherāna atbalsta *Hamās* uzbrukumus Izraēlai un turpinās atbalstīt kaujiniekus "līdz Palestīnas un Jeruzalemes atbrīvošanai".

 un ː 2024. gada 22. marta ANO Drošības padomes (DP) sēdē Krievija un Ķīna uzlika veto ASV ierosinātajai rezolūcijai par pamieru Gazā, kaut arī 11 DP dalībvalstis balsoja par (Gajāna atturējās, Alžīrija balsoja pret).

: 2024. gada 10. jūnijā ANO Drošības padome pieņēma rezolūciju par pamieru Gazā, ko atbalstīja 14 no 15 Drošības padomes dalībvalstīm (Krievija atturējās).
2024. gada 14. novembrī ANO komisija paziņoja, ka Izraēla, neskatoties uz ANO aicinājumiem, Starptautiskās Tiesas rīkojumiem un Drošības padomes rezolūcijām, aplenc Gazas joslu, kavē humānās palīdzības sniegšanu, uzbrūk un nogalina civiliedzīvotājus un palīdzības darbiniekus.

### Palestīnas neatkarība
Konflikta laikā daudzas valstis, kas iepriekš nebija atzinušas Palestīnu kā valsti, galu galā atzina tās neatkarību, 2024. gadā to izdarīja Spānija, Īrija, Norvēģija, Slovēnija un Armēnija. Līdz 2024. gada jūnija beigām 145 no 193 ANO dalībvalstīm, kā arī Vatikāns un Rietumsahāra bija atzinušas Palestīnas neatkarību. Izraēlas neatkarību ir atzinušas 163 ANO dalībvalstis, kā arī Vatikāns un Palestīna.

## Starptautiskā palīdzība

### ASV
Izraēla lūdza papildu militāro palīdzību ASV. Vēlāk valsts sekretārs Entonijs Blinkens paziņoja, ka ASV izskata Izraēlas lūgumus par papildu militāro palīdzību operācijai Gazas joslā. 8. oktobra vakarā tika ziņots, ka ASV prezidents Džo Baidens ir devis rīkojumu par papildu palīdzības sniegšanu Izraēlai un pirmais sūtījums tika nosūtīts. Tikmēr ASV nosūta aviācijas bāzeskuģi (jūras spēku trieciengrupas vadībā) uz Vidusjūras austrumu daļu — tuvāk Izraēlai.

### Vācija
12. oktobrī Izraēla pieprasīja Vācijai munīciju kuģiem, bet Berlīne piekrita nodot 2 kaujas bezpilota lidaparātus.

### Lielbritānija
Lielbritānijas jūras spēku kuģi devās uz Vidusjūras austrumu daļu, lai sniegtu palīdzību Izraēlai.

## Bēgļi
13. oktobrī Izraēlas spēki aicināja Gazas joslas iedzīvotājus evakuēties uz dienvidiem, no lidmašīnām tika nomesti tūkstošiem skrejlapu ar aicinājumu evakuēties. Sākotnēji evakuācijai tika dotas 24 stundas, bet vēlāk termiņš tika vairākkārt pārcelts. ANO aicināja atcelt rīkojumu, jo 1,1 miljona cilvēku pārvietošana "radītu postošas humanitāras sekas". PVO aicināja Izraēlu atcelt rīkojumu evakuēt 22 slimnīcas ar aptuveni 2000 pacientiem uz joslas dienvidiem.

Izraēlas valdība pirmo reizi vēsturē pavēlēja evakuēt veselu pilsētu. 15. oktobrī varas iestādes centralizēti izveda Sderotas iedzīvotājus.

## Skatīt vēl

* Uzbrukums baptistu slimnīcai Gazas joslā

## Atsauces

## Ārējās saites