open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anastasija Kuzmina

**Anastasija Kuzmina** (, ; dzimusi **Šipuļina** (*Шипулина*)  Tjumeņā) ir krievu tautības Slovākijas biatloniste. Ar biatlonu nodarbojas kopš 1999. gada. Mainījusi pilsonību un Pasaules kausa posmos pārstāv Slovākiju kopš 2008. gada decembra.

## Karjera
2009. gada Pasaules čempionātā Phjončhanā, Dienvidkorejā, viņa izcīnīja sudraba medaļu masu startā. 2010. gada Vankūveras ziemas olimpiskajās spēlēs kļuva par čempioni 7,5 km sprinta distancē par 1,5 sekundēm apsteidzot Magdelēnu Neineri no Vācijas. Šis panākums bija pirmā olimpiskā zelta medaļa neatkarīgās Slovākijas ziemas sporta vēsturē. Nākamajā distancē — 10 km iedzīšanā — viņa piekāpās tikai M. Neinerei un izcīnīja sudraba medaļu.  izcīnīja otro zelta medaļu, arī šoreiz 7,5 km sprinta distancē.  Phjončhanā izcīnīja savu trešo olimpisko zeltu, uzvarot masu startā, kā arī ieguva divas sudraba medaļas — iedzīšanā un 15 km individuālajā distancē.

2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā kļuva pasaules čempioni sprintā (vienīgā Pasaules čempionāta zelta medaļa karjerā). Pēc šīm sacensībām beidza profesionālā sporta karjeru. 2023. gada oktobrī paziņoja, ka atgriežas biatlonā, lai piedalītos 2024. gada Eiropas čempionātā, kas notika Slovākijā. Tajā jauktajā stafetē ieņēma 10. vietu, bet individuāli labāko rezultātu sasniedza iedzīšanā — 39. vietu. Piedalījās arī 2024. gada Pasaules čempionātā Nove Mesto.

2026. gadā tika izplatīta informācija, ka pēc olimpiskās sezonas A. Kuzmina beigs profesionālā sporta karjeru.

## Personīgā dzīve
A. Kuzminas jaunākais brālis Antons Šipuļins arī ir biatlonists, pārstāv Krievijas izlasi. Viņas vīrs Daniels Kuzmins ir Izraēlas distanču slēpotājs un Kuzminas personīgais treneris. Ģimene dzīvo Slovākijas pilsētā Banska Bistricā, un viņiem ir divi bērni.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Atsauces

## Ārējās saites

* IBU profils
Fēlikss Lohs

**Fēlikss Lohs** (; dzimis  Zonnebergā, Vācijā) ir vācu kamaniņu braucējs. Divkārtējs Olimpiskais čempions un 8 Pasaules čempionāta zelta medaļu ieguvējs. F. Loha tēvs Norberts Lohs ir bijušais kamaniņu braucējs, pašlaik ir Vācijas kamaniņu sporta izlases treneris.

Ar kamaniņu braukšanu F. Lohs nodarbojas kopš 1995. gada, Vācijas izlases sastāvā debitējis 2006. gadā. Savās pirmajās Olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā kļuva par čempionu vieninieku sacensībās. Viņš uzvarēja sacensībās pēc traģiskās gruzīnu kamaniņu braucēja Nodara Kumaritašvili bojāejas Olimpisko spēļu oficiālo treniņu laikā, kļūdams par visu laiku jaunāko Olimpisko čempionu kamaniņu braukšanas vēsturē. Panākumu F. Lohs atkārtoja arī pēc četriem gadiem Soču Olimpiskajās spēlēs, atkal pārliecinoši kļūdams par čempionu.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* FIL-Luge profils 
* Sports-Reference profils
Deivids Kronenbergs

**Deivids Pols Kronenbergs** (; dzimis  Toronto, Kanādā) ir kanādiešu kinorežisors, producents, scenāriju autors un aktieris.

Daudzās Kronenberga filmās ir attēlotas cilvēka bailes par sava ķermeņa mutāciju vai infekciju. Savā pirmajā karjeras posmā Kronenbergs cilvēka bailes atklāj šausmu filmu un zinātniskās fantastikas žanrā. Kopš 1990. gadu sākuma Kronenbergs uzņem arī filmas citos žanros. Kronenberga pilnmetrāžas filmas "Vardarbības pēctecība" (2005) un "Austrumu solījumi" (2007) uzņemtas krimināldrāmas žanrā. Filma "Bīstamā metode" (2011) ir biogrāfiska drāma.

## Filmogrāfija
* 1969 — "Stereo" (*Stereo*)
* 1970 — "Nākotnes noziegumi" (*Crimes of the Future*)
* 1975 — "Trīsas" (*Shivers*)
* 1977 — "Traks" (*Rabid*)
* 1979 — "Uzticamā sabiedrība" (*Fast Company*)
* 1979 — "Pēcnācēji" (*The Brood*)
* 1981 — *[[Scanners]]*
* 1983 — "Videodroms" (*Videodrome*)
* 1983 — "Mirusī zona" (*The Dead Zone*)
* 1986 — "Muša" (*The Fly*)
* 1988 — *[[Dead Ringers]]*
* 1991 — *[[Naked Lunch]]*
* 1993 — "M. Butterfly" (*M. Butterfly*)
* 1996 — "Sadursme" (*Crash*)
* 1999 — "Eksistence" (*eXistenZ*)
* 2002 — "Zirneklis" (*Spider*)
* 2005 — "Vardarbības pēctecība" (*A History of Violence*)
* 2007 — "Austrumu solījumi" (*Eastern Promises*)
* 2011 — "Bīstamā metode" (*A Dangerous Method*)
* 2012 — "Kosmopolise" (*Cosmopolis*)
* 2014 — "Karte uz zvaigznēm" (*Maps to the Stars*)
* 2022 — "Nākotnes noziegumi" (*Crimes of the Future*)
* 2024 — *[[The Shrouds]]*

## Ārējās saites
Aleksejs Kaļužnijs

**Aleksejs Kaļužnijs** (; dzimis ) ir baltkrievu bijušais hokejists. uzbrucējs, Baltkrievijas izlases spēlētājs.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Kaļužnijs uzsāka 1994.—95. sezonā, kad debitēja Starptautiskās hokeja līgas Maskavas "Dinamo" rindās. Nākamo sezonu uzbrucējs aizvadīja Ņižņekamskas "Ņeftehimik" rindās, taču tad atgriezās "Dinamo", kluba rindās spēlējot līdz pat 2000. gadam. 2000.—01. sezonu Kaļužnijs uzsāka jau Magņitogorskas "Metallurg" rindās, otro reizi karjerā kļūstot par Krievijas čempionu. No 2002. līdz 2004. gadam Aleksejs spēlēja Čerepovecas "Severstal" rindās.

2004. gada vasarā Kaļužnijs pievienojās Omskas "Avangard" rindām, tajā spēlējot līdz pat 2008. gadam. No 2008. līdz 2010 gadam Kaļužnijs aizvadīja Maskavas "Dinamo" sastāvā, taču tad atgriezās Omskā, 2011.—12. gada sezonā kopā ar komandu sasniedzot Gagarina kausa finālu.

Baltkrievijas izlases rindās hokejists spēlējis 11 Pasaules čempionātos, kā arī 1998., 2002. un 2010. gada Olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Stavišina

**Stavišina** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz ziemeļiem no Kališas. Pēc teritorijas mazākā Polijas pilsēta.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Parana (nozīmju atdalīšana)

**Parana** var būt:
* Parana — upe Dienvidamerikā;
* Parana — Brazīlijas štats;
* Parana — pilsēta Argentīnā.
Kauņas starptautiskā lidosta

**Kauņas starptautiskā lidosta** atrodas Karmelavas miestā 13 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Kauņas centra un 8 kilometrus no Viļņas - Klaipēdas šosejas, otrā lielākā Lietuvas lidosta pēc pasažieru apgrozījuma aiz Viļņas starptautiskās lidostas.

No Rīgas uz Kauņas lidostu un atpakaļ kursē mikroautobusi www.flybus.lv, saraksts ir pieskaņots Ryanair un WizzAir lidojumiem no Kauņas lidostas.

## Galamērķi

;Ryanair

Bristole, Dublina, Edinburga, Liverpūle, Londona Stansteda, Londona Lūtona, Roda, Alikante, Palma Maļorka, Pafosa (Kipra), Trapāni, Neapole,

;WizzAir

Olesunna, Stavangera, Bergena, Londona Lutona, Eindhovena

## Vēsture
Senāko Kauņas lidostu atklāja 1915. gadā.
Pašreizējo Kauņas civilo lidostu atklāja 1988. gadā PSRS okupācijas karaspēka raķešu bāzes lidlaukā, Aeroflot lidmašīnas Jak-42 un Jak-40 veica pasažieru lidojumus uz Harkivas, Kijivas, Odesas, Simferopoles un Maskavas lidostām.
1994. gadā tai piešķīra starptautiskās lidostas statusu, kopš 1996. gada ietilpst Lietuvas lidostu asociācijā.
2010. gadā tā kļuva par vienu no *[[Ryanair]]* bāzēm.

## Ārējās saites
* Lidostas mājaslapa
Kuzmina

**Kuzmina** (, no personvārda Kuzma (*Кузьма́*); vīriešu dzimtē Kuzmins (*Кузьмин*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Anastasija Kuzmina (1984) — Slovākijas biatloniste;
* Irina Kuzmina (1986) — Latvijas tenisiste.

## Skatīt arī
* Kuzmina — apdzīvota vieta Višķu pagastā.
Kronenbergs

**Kronenbergs** var būt:
* Alberts Kronenbergs (1887—1958), latviešu grafiķis;
* Deivids Kronenbergs (1943), kanādiešu kinorežisors, producents, scenāriju autors un aktieris.
Dendy

***Dendy*** () ir Krievijā un Ķīnā ražots *Nintendo Entertainment System* (*NES*) spēļu konsoles klons, ko 1990. gadu sākumā izlaida uzņēmums *Steepler*. Tā kā nekad iepriekš bijušajā PSRS licencēta NES spēļu sistēmas versija nebija izlaista, *Dendy* ātri kļuva par populārāko spēļu sistēmu tajā laikā šajā reģionā, sasniedzot tādu pašu popularitātes līmeni kā *NES/Famicom* spēļu sistēmas Ziemeļamerikā un Japānā. 1992. gadā Krievijā *Dendy* cena bija 39000 rubļu (apmēram 45 lati) un līdz 1994. gadam pārdoto spēļu sistēmu skaits jau bija sasniedzis 1 miljonu un tās cena Krievijā bija nokritusies līdz aptuveni 13000 rubļiem. Dendy bija pieejams arī Latvijā.

*Dendy* tika izlaists 4 versijās:

* *Dendy Classic*
* *Dendy Junior*
* *Dendy Junior II*
* *Dendy Junior IVP*

## Atsauces
Ross

**Ross** var būt:

* Ross — krāteris uz Mēness;

; Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* Atikuss Ross (*Atticus Ross*; 1968) — angļu mūziķis, komponists un producents;
* Džeimss Ross (*James Ross*; 1800—1862) — britu kara jūrnieks un polārpētnieks;
* Džons Ross (*John Ross*; 1777—1856) — skotu izcelsmes britu flotes virsnieks un polārpētnieks;
* Herberts Ross (*Herbert Ross*; 1927—2001) — amerikāņu aktieris, horeogrāfs un režisors;
* Roberts Ross (*Robert Ross*; 1766—1814) — britu virsnieks;
* Ronalds Ross (*Ronald Ross*; 1857—1932) — angļu mediķis.
Džeimss Ross

**Džeimss Klārks Ross** (;  - ) bija britu kara jūrnieks un polārpētnieks.

## Arktikas izpēte

Dzimis Londonā, slavenā skotu ceļotāja un pētnieka Džona Rosa krustdēls. Jūrnieka gaitas sācis 12 gadu vecumā pie sava tēvoča un pavadīja to tā pirmajā ceļojumā uz Arktiku Ziemeļrietumu jūras ceļa meklējumos 1818. gadā. Laika posmā no 1819. līdz 1827. gadam piedalījies četrās Viljama Perija Arktikas ekspedīcijās. No 1829. līdz 1833. gadam atkal piedalījies sava tēvoča Džona Rosa ekspedīcijā, kuras laikā tie sasniedza ziemeļu magnētisko polu. 1834. gadā Džeimss Ross tika paaugstināts par kapteini un no 1835. līdz 1838. gadam nodarbojās ar Lielbritānijas magnētisko uzmērīšanu.

## Antarktikas izpēte
No 1839. līdz 1843. gadam Ross vadīja Antarktikas izpētes ekspedīciju ar kuģiem *"Erebus"* un *"Terror"*, kuras laikā tika nokartēta lielākā daļa kontinenta krasta līnijas.

1841. gadā tika atklāta Rosa jūra, Viktorijas Zeme un Erebusa un Terora vulkāni. Nākamajā gadā tika izpētīta tagadējās Džeimsa Rosa salas austrumu piekraste un atklātas Snouhilas un Sīmora salas.

Pēc atgriešanās Ross tika iecelts bruņinieka kārtā, kā arī tika nominēts Francijas Goda Leģiona ordenim. 1848. gadā viņš tika ievēlēts Karaliskajā dabaszinātņu biedrībā. Tajā pašā gadā Ross veica savu pēdējo ekspedīciju ar kuģiem *"Enterprise"* un *"Investigator"* Džona Franklina meklējumos.

## Pagodinājumi
Džeimsa Klārka Rosa vārdā ir nosaukti:
* Džeimsa Rosa šaurums Kanādas ziemeļos;
* Rosa jūra Antarktīdā;
* Rosa šelfa ledājs Antarktīdā;
* Rosa sala Antarktīdā;
* Džeimsa Rosa sala Antarktīdas pussalas austrumos;
* Rosa ronis;
* Rosa Teritorija;
* Rosa kalns Kergelēna arhipelāgā;
* Rosa krāteris uz Mēness;
* Britu Antarktiskā dienesta kuģis *"James Clark Ross"*.

## Atsauces
Svens Kramers

**Svens Kramers** (; dzimis  Hērenvēnā, Nīderlandē) ir nīderlandiešu ātrslidotājs. Sacensības startē kopš 2003. gada. Viņš ir izcīnījis Olimpisko spēļu, Pasaules čempionāta, Eiropas čempionāta un Nīderlandes čempionāta zelta medaļas. Šobrīd S. Krameram pieder pasaules rekordi 5000 m (6:03,32 - Kalgari, 2007-11-07) un 10 000 m (12:41,69 - Soltleiksitijā, 2007-03-10) distancēs. Uzvarot Pasaules čempionātā ātrslidošanas daudzcīņā, kas notika viņa dzimtajā Hērenvēnā, laika posmā no 2010. gada 19. līdz 21. martam, S. Kramers kļuva pirmo slidotāju sporta veida vēsturē, kas spējis to paveikt četros čempionātos pēc kārtas (2007-2010).

Kopš 2005.—2006. gada sezonas pārstāv komandu TVM. Viņa līgums ar TVM beidzas 2012. gadā.

S. Kramers Olimpiskajās spēlēs debitēja 2006. gadā Turīnā, kur izcīnīja divas medaļas. Pie sava pirmā olimpiskā zelta viņš tika 2010. gada Olimpiskajās spēlēs Vankūverā, kur viņš uzvarēja jau pirmajā distancē - 5000 m, uzstādot jaunu olimpisko rekordu - 6:14,60. S. Kramers pārliecinoši uzvarēja arī 10 000 m distancē, kurā viņš tāpat bija galvenais favorīts, tomēr uzreiz pēc finiša tika diskvalificēts, jo daļu distances bija veicis pa nepareizo celiņu kļūdaino trenera norādījumu dēļ. Pēc šī starpgadījuma S. Kramers pārtrauca sadarbību ar treneri, savulaik izcilo Nīderlandes ātrslidotāju Gerardu Kemkersu.

S. Kramera tēvs Jeps Kramers savulaik arī ir bijis pazīstams ātrslidotājs. Savukārt viņa dzīvesbiedre ir Pekinas Olimpiskā čempione Nīderlandes lauka hokeja izlases sastāvā Naomi van Asa.

## Rekordi
### Personīgie rekordi

### Pašreizējie Pasaules rekordi

;Piezīmes

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Svena Kramera oficiālā mājaslapa 
* Sports-Reference profils 
* Svena Kramera komandas mājaslapa 
* Svena Kramera fotogrāfijas 
* SkateResults.com profils 
* SpeedskatingResults.com profils 
* SSN.de profils 
* SportStatistieken.nl profils
Renika glečers

**Renika glečers** () ir liels šļūdonis Viktorijas Zemes ziemeļos Antarktīdā. Ap 320 km garais un 30 līdz 50 km platais ledājs ir viens no lielākajiem kontinentā. Sākas Polārajā plato rietumos no Mesas grēdas, tek starp Bauersa un USARP kalnu grēdām. Nosaukums cēlies no Renika līča Otsa krastā, kurā glečers ietek. Ledāja piekrastes daļa atklāta operācijas *[[Highjump]]* laikā 1946./47. gadā. Ledāja augšdaļa tika nofotografēta un izpētīta 1960. gadu sākumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Par Renika glečera atklāšanu 
* Wikimapia
Bada spēles

**"Bada spēles"** () ir amerikāņu rakstnieces Sūzenas Kolinsas jauniešu zinātniskās fantastikas romāns, kas izdots , izdevniecībā *Scholastic Press*. Tā ir grāmatu sērijas "Bada spēles" pirmā grāmata, kurai seko romāni "Spēle ar uguni" un "Zobgaļsīlis". Romāns ir tulkots gandrīz trīsdesmit valodās un izdots vairāk nekā trīsdesmit valstīs. 2012. gadā pēc romāna motīviem uzņemta filma "Bada Spēles".

## Sižets

Grāmata iepazīstina ar sešpadsmitgadīgo Katnisu Everdīnu, kas dzīvo iznīcinātā Ziemeļamerikas teritorijā, ko tagad dēvē par Panemu. Pēc vairākiem traģiskiem notikumiem, Panemu, kas sadalīta 12 apgabalos, pārrauga Kapitolijs - galvenais rajons jeb valdība.

Visi šie rajoni ir ļoti trūcīgi. Katrs rajons specializējas kādā amatniecības vai rūpniecības nozarē, augu audzēšanā un tamlīdzīgi. Katnisa dzīvo vienā no vistrūcīgākajiem apgabaliem - 12. Viņas ģimenei - māsai Primai un mammai - bieži vien nav, ko ēst, tādēļ Katnisa jau kopš tēva nāves medī ārpus 12. apgabala teritorijas - mežā kopā ar savu labāko draugu Geilu. Tā ir aizliegtā teritorija, tomēr 12. apgabala iedzīvotāji to neņem vērā, jo arī viņiem ir kaut kas jāēd.

Bada spēles ir izveidotas pēc tam, kad nemieru rezultātā tika pilnībā iznīcināts 13. apgabals. Šīs spēles ir televīzijas šovs visai valstij, kas pēc valdības rīkojuma visiem ir jāskatās. Ļaunais un bezsirdīgais Kapitolijs uz spēlēm sūta vienu meiteni un vienu zēnu no katra apgabala 12 līdz 18 gadu vecumā. Spēļu laukumā jaunieši tiek kūdīti viens pret otru - izdzīvo tikai viens spēlētājs.

Tā nu šajā gadā ir pienākusi 12. apgabala izlozes diena. Un laimīgā meitene, kas šogad piedalīsies spēlēs ir... Prīmula Everdīna! Katnisa to nemūžam nepieļautu un tādēļ piesakās mazās māsas vietā. Otrs dalībnieks, kas pārstāvēs 12. apgabalu ir Pīta, turīgā maiznieka dēls.

Lai pasargātu Pītas un Katnisas dzīvības, viņu mentors Heimičs izdomā viltību - spēlēs viņiem ir jākļūst par neprātīgiem mīlētājiem, kas nespēj viens bez otra dzīvot. Katnisai tas nav viegls uzdevums, viņas jūtas ir pretrunīgas, bet Pīta jau kopš bērnības pazīst Katnisu un ir neglābjami viņā iemīlējies.

Bada spēles ir romāns par patiesu mīlestību un draudzību, kā arī par nežēlību un vardarbību, kas rodas, cilvēkiem mēģinot izdzīvot pilnīgi ekstremālās situācijās. Stāsts atklāj, cik trausla ir robeža no draudzības līdz nodevībai, cik daudz nozīmē tuvs cilvēks vai labs draugs, kas tev palīdzēs izdzīvot neiespējamo. Romāna autore atklāj, cik svarīgi ir novērtēt to, kas tev pieder, kamēr vēl to vari. Cik maz vajag, lai visu pazaudētu!

## Atsauces
Makmerdo šaurums

**Makmerdo šaurums** () ir līcis Antarktīdas piekrastē, Rosa jūras dienvidos. Austrumos to norobežo Rosa sala, dienvidos - Makmerdo šelfa ledājs, rietumos - Viktorijas Zemes Skota krasts. Līci 1841. gada februārī atklāja Džeimsa Rosa ekspedīcija un nosauca kuģa *Terror* leitnanta Arčibalda Makmerdo (*Archibald McMurdo*) vārdā.

Makmerdo šaurums ir vistālāk uz dienvidiem esošais vasarā no ledus relatīvi brīvais Antarktīdas piekrastes līcis. Līcis ir ap 70 km garš ziemeļu-dienvidu virzienā un 45-75 km plats. Tikai ap 10% no piekrastes ir brīvas no ledus. Līča austrumu krastā Rosa salā izvietojusies kontinenta lielākā polārstacija Makmerdo (ASV) un jaunzēlandiešu polārstacija Skota.

## Atsauces
thumb|250px|Makmerdo šaurums kartē
Holandiešu slimība

**Holandiešu slimība** ir termins ekonomikā, ar kuru apzīmē negatīvu ietekmi uz valsts ekonomiku, kad kaut kas izraisa strauju ārvalstu valūtas ieplūdumu, piemēram, lielu dabas resursu apgūšana. Jaunie ienākumi paaugstina nacionālās valūtas kursu, kas izraisa to, ka citi valsts eksportējamie produkti zaudē konkurētspēju ārvalstu tirgos. Tas arī noved pie tā, ka palielinās importējamās produkcijas īpatsvars. Rezultātā resursi no apstrādājošās nozares tiek novirzīti uz ieguves sektoru, bet iekšzemes kopprodukts samazinās.

Termins radies no Nīderlandes ekonomikas krīzes 1960. gados pēc tam, kad 1959. gadā Ziemeļjūrā tika atklātas bagātas dabasgāzes atradnes.
Rīds

**Rīds** (sieviešu dzimtē — Rīda) ir uzvārds. Cilvēki ar šadu uzvārdu:
* Eds Rīds (*Ed Reed*; 1978) — ASV amerikāņu futbola spēlētājs;
* Džordžs Rīds (*George Reid*; 1845—1918) — Austrālijas politiķis un valstsvīrs;
* Harijs Rīds (*Harry Reid*; 1939—2021) — ASV politiķis;
* Kerols Rīds (*Carol Reed*; 1906—1976) — angļu kinorežisors un kinoproducents;
* Lū Rīds (*Lou Reed*; 1942—2013) — amerikāņu rokmūziķis;
* Olivers Rīds (*Oliver Reed*; 1938—1999) — angļu aktieris;
* Tomass Mains Rīds (*Thomas Mayne Reid*; 1818—1883) — skotu-īru, amerikāņu novelists;
* Viliss Rīds (*Willis Reed*; 1942—2023) — amerikāņu basketbolists un basketbola treneris;
* Vinstons Rīds (*Winston Reid*; 1988) — Jaunzēlandes futbolists.
Kramers

**Kramers** var būt:

* Džordžs Kramers (*George Kramer*) — ASV šahists (dzimis 1929. gadā);
* Haije Kramers (*Haije Kramer*) — Nīderlandes šahists (1917—2004);
* Svens Kramers, (*Sven Kramer*) — Nīderlandes ātrslidotājs (dzimis 1986. gadā).

## Skatīt arī
* Krāmers
Ducis ir lētāk

**"Ducis ir lētāk"** () ir 2003. gada ASV ģimenes kinokomēdija. Tās režisors ir Šons Levijs. Filmā stāstīts par 12 bērnu ģimeni un vecākiem Tomu Beikeru (Stīvs Mārtins) un Keitu Beikeri (Bonija Hanta). Futbola treneris Toms ir dabūjis savu sapņu darbu, un viņam jāpierunā ģimene pārvākties. Jau tas nebija viegli, bet viņa sieva Keita — rakstniece ir nolēmusi prezentēt savu grāmatu, tādēļ Tomam ir jāaudzina gan bērni, gan futbolisti. 2005. gadā tika uzņemts filmas turpinājums — "Ducis ir lētāk 2".

## Lomās
* Stīvs Mārtins
* Bonija Hanta
* Hilarija Dafa
* Eštons Kučers
* Paipera Perabo
* Elisona Stounera
* Liliana Mumija
* Forests Landiss
* Toms Velings

## Ārējās saites
* Oficiālās tīmekļa vietnes kopija arhīvā
Krišjānis (priekšvārds)

**Krišjānis** ir latviešu personvārds, vārda Kristiāns (no latīņu valodas *christiānus* — ‘kristietis’) lokalizēta forma. Latvijas teritorijā pirmoreiz fiksēts Vircavā 1764. gadā. 2023. gadā Latvijā bija reģistrēti 1360 Krišjāņi.

## Cilvēki ar šādu vārdu

## Atsauces

## Skatīt arī
* Krišjānis (uzvārds)

## Ārējās saites
* vardadienas.lv
Biafra

**Biafras Republika** (, ) bija separātiska valsts Nigērijas dienvidaustrumos, kas pastāvēja no  līdz . Valsts galvaspilsēta bija Enugu ar aptuveni 180 tūkstošiem iedzīvotāju. Biafras neatkarību neatzina ANO un lielākā daļa pasaules valstu (atzina Gabona, Haiti, Ziloņkaula Krasts, Tanzānija un Zambija, bet oficiāli neatzina, taču atbalstīja vēl vairākas valstis, tostarp Francija). Biafras pastāvēšanas laiks sakrita ar pilsoņu karu Nigērijā, ko dēvē arī par Biafras neatkarības karu. Pilsoņu kara upuru skaits no karadarbības un bada tiek vērtēts no 1 līdz 3 miljoniem cilvēku. Tas noslēdzās 1970. gadā ar pamieru un Biafras Republikas iekļaušanu Nigērijas Federālajā Republikā.

Valsts nosaukums cēlies no Atlantijas okeāna Biafras līča nosaukuma, kas atradās tās dienvidos.

Administratīvi Biafra iedalījās 25 provincēs. Valsts iedzīvotāji galvenokārt bija igbo tauta, kam bija noteicošā loma valsts ekonomikā un pārvaldē.

## Atsauces
Purims

[350px|right|thumb|Purims [Jeruzaleme|Jeruzalemē.]]
**Purims** ( — 'lozes') ir ebreju svētki, kas piemin ebreju izglābšanos no iznīcināšanas Persijas impērijas laikos. Svētku nosaukums cēlies no tā, ka Hamans lozēja, lai noteiktu labāko dienu, kad iznīcināt ebrejus. Svētki tiek svinēti katru gadu ebreju mēneša Adara 14. datumā ar publisku Esteres grāmatas lasīšanu, dāvanu pasniegšanu, ziedojumiem trūcīgajiem un svētku mielastu, kā arī jautru karnevālu un alkohola lietošanu. Šīs svinēšanas paražas jau norādītas Esteres grāmatā.

Ebreji, kas bija izsūtīti Babilonijas trimdā, nokļuva Persijas impērijas kontrolē pēc tam, kad tā iekaroja Babiloniju. Kā aprakstīts Esteres grāmatā, Hamans, impērijas vezīrs, apvainojās uz karalienes Esteres patēvu Mordehaju par necieņas izrādīšanu, un nolēma iznīcināt visus impērijas teritorijā dzīvojošos ebrejus. Estere, kas kļūstot par valdnieka sievu, bija slēpusi to, ka ir ebrejiete, Mordehaja mudināta aizstāvēja ebrejus. Rezultātā Hamans ar saviem dēliem tika sodīts ar nāvi, bet Mordehajs iecelts par jauno vezīru.

2010. gadā Purims sākas 27. februāra vakarā.
2011. gadā Purims sākas 17. februāra vakarā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Esteres grāmata
* Purima svētki, Aish.com
* Purima svētki, Chabad.org
Audronis Ažubalis

**Audroņus Ažubalis** (; ) ir Lietuvas žurnālists un konservatīvās partijas Tēvzemes savienība — Lietuvas kristīgie demokrāti politiķis Lietuvā, Seima deputāts, no 2010. gada līdz 2012. gadam — Lietuvas Ārlietu ministrs.

1977. gadā iestājās Viļņas Universitātē, bet izslēgts par sadarbību ar padomju varai opozīcijā esošo Lietuvas Helsinku grupu. Astoņdesmito gadu beigās atsāka studijas, 1989. gadā iegūstot žurnālista diplomu. Vēlāk turpināja studijas ASV Makalistera koledžā. 1996. gadā iesaistījies politikā, kļuva par Seima deputātu. 2010. gada janvārī Lietuvas prezidente Daļa Grībauskaite nominēja Audroni Ažubali Ārlietu ministra amatam demisionējušā Vīgauda Ušacka vietā.

## Ārējā saite
2010. gada ziemas olimpiskās spēles (15. diena)

**Vankūveras Olimpisko spēļu piecpadsmitajā dienā** (26. februārī) sacīkstes norisināsies 8 disciplīnās un tiks izcīnīti 7 medaļu komplekti.

## Programma
*Laika starpības dēļ daži notikumi pēc Latvijas laika sākas jau naktī (nākamajā dienā), šajos sarakstos saglabāta kārtība pēc Vankūveras laika.*
Sākuma,beigu laiki doti pēc Latvijas laika

### Ātrslidošana

22:30 - 00:20 - Vīrieši/Sievietes, komandu iedzīšana, kvalifikācija

### Biatlons

21:30 - 23:05 - Vīrieši, 4 x 7,5 stafete

### Bobslejs

23:00 - 01:45 - Vīrieši, četrinieki, 1. un 2. brauciens

### Hokejs

*Vīriešu turnīrs*
Pusfināli.

### Kalnu slēpošana

20:00 - 21:30 - Sievietes, slaloms, priekšsacīkstes
23:30 - 00:30 - Sievietes, slaloms, **fināls**

### Kērlings

Medaļu izcīņa - sieviešu komandas

### Snovbords

20:00 - 21:00 - Sievietes, paralēlais slaloms, priekšsacīkstes
22:15 - 23:50 - Sievietes, paralēlais slaloms, **fināls**

### Šorttreks

04:00 - 06:15 - Vīrieši, 500 metri

04:00 - 06:15 - Sievietes, 1000 metri

04:00 - 06:15 - Vīrieši, 5000 metru stafete
Šarlote Kalla

**Šarlote Kalla** (; dzimusi  Terendē, Zviedrijā) ir zviedru distanču slēpotāja. Ir izcīnījusi deviņas olimpisko spēļu medaļas un 13 medaļas Pasaules čempionātos.

Savās pirmajās olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā Š. Kalla kļuva par čempioni jau pirmajā veidā — 10 km brīvā stila distancē. Vēlāk tika izcīnīta sudraba medaļa komandu sprinta sacensībās kopā ar Annu Hogu. Pārējās disciplīnās viņai tik labi neveicās, un arī 4x5 km stafetē Zviedrija panākumus neguva, lai gan Š. Kalla, pat startējot slima, savu etapu veica salīdzinoši labi. Nākamajās olimpiskajās spēlēs Sočos izcīnīja sudraba medaļas 15 km skiatlona disciplīnā un 10 km distancē klasiskajā stilā, kā arī zelta medaļu stafetē.

2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā izcīnīja četras medaļas — zeltu  15 km skiatlonā un sudraba medaļas 10 km distancē brīvajā stilā, stafetē un komandu sprintā.

Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2007. gadā. Trīsreiz ir kļuvusi par pasaules čempioni: 2011. gadā uzvarēja komandu sprintā, 2015. gadā Fālunā 10 km distancē brīvajā stilā un 2019. gadā Zēfeldē stafetē. 

## Ārējās saites
Ziemeļu Investīciju banka

**Ziemeļu Investīciju banka** ( — NIB) ir Ziemeļeiropas starpvalstu finanšu institūcija. Banku 1976. gadā dibināja Dānija, Islande, Norvēģija, Somija un Zviedrija. 2005. gadā tai pievienojās Baltijas valstis.

Katra no bankas dalībniecēm ir iemaksājusi noteiktu daļu līdzekļu, kas tiek pārvērstas parādzīmēs, lai varētu emitēt parādzīmes starptautiskajos finanšu tirgos. Iegūtā peļņa tālāk tiek izmantota dažādu Ziemeļeiropas valstu projektu kreditēšanai un aizdevumiem privātajā un sabiedriskajā sektorā.

Bankai izsniedz kredītus sekojošās prioritārajās nozarēs:

* enerģētika; 
* vides projekti; 
* transports, loģistika un sakari; 
* inovācijas.

Visi projekti, kurus Banka izskata finansēšanai, tiek izvērtēti no ilgtspējīgās attīstības viedokļa. NIB analizē projektu ietekmi uz konkurētspēju un vidi, kā arī netiešo ietekmi uz ekonomiku un sabiedrību. NIB izsniedz kredītus gan savās astoņās dalībvalstīs, gan attīstības tirgos Āfrikā, Āzijā, Eiropā un Latīņamerikā.

## Atsauces
Dario Koloņa

**Dario Koloņa** (*Dario Cologna*; dzimis  Santamarijā Valmištairā, Graubindenes kantonā, Šveicē) ir Šveices distanču slēpotājs.

## Karjera
Pasaules kausa izcīņā debitējis 2006. gadā. 2008. gadā viņš pirmo reizi kāpa uz pjedestāla, bet pirmo uzvaru izcīnīja 2009. gada janvārī. Viņam pietika ar šo un vēl vienu uzvaru, lai kļūtu par 2008.—2009. gada sezonas uzvarētāju Pasaules kausa kopvērtējumā, vēl kopvērtējumā ir uzvarējis 2011., 2012. un 2015. gadā.

Savās pirmajās olimpiskajās spēlēs 2010. gada Vankūverā jau pirmajā 15 km brīvā stila distancē D. Koloņa kļuva par olimpisko čempionu, kļūstot par pirmo Šveices sportistu, kas izcīnījis zelta medaļu distanču slēpošanā.

2013. gada Pasaules čempionātā Valdifjemmē izcīnīja zelta medaļu 30 km skiatlonā un sudrabu 50 km distancē klasiskajā stilā ar kopēju startu.  Sočos ieguva divas zelta medaļas: 15 km klasiskajā stilā un 30 km skiatlonā. 2015. gada Pasaules čempionātā Fālunā bija otrais 30 km skiatlonā, piekāpjoties tikai krievu slēpotājam Maksimam Viļegžaņinam.  Phjončhanā izcīnīja savu ceturto olimpisko zelta medaļu, triumfējot 15 km brīvā stila distancē. 2018. gada martā pirmoreiz karjerā uzvarēja arī prestižajā Holmenkollenes 50 km distancē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dāvids Mellers

**Dāvids Mellers** (; dzimis  Zonnebergā, Vācijā) ir vācu kamaniņu braucējs. Ar kamaniņu braukšanu nodarbojas kopš 2001. gada. Divkārtējs Pasaules čempions vieninieku sacensībās (2004, 2007).

Savās otrajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā kļuva par vicečempionu vieninieku sacensībās.

2014. gadā pārtrauca savu karjeru.

## Sasniegumi
### Olimpiskajās spēlēs
* 2006. gads — 2006. gada ziemas olimpiskās spēles — Turīna (Itālija) — 5. vieta
* 2010. gads — 2010. gada ziemas olimpiskās spēles — Vankūvera (Kanāda) — 2. vieta

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
* FIL-Luge profils
Mellers

**Mellers** (no  — dzirnavnieks) var būt:

* Ādolfs Mellers (*Adolf Möller*; 1877—1968) — vācu airētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs;
* Andreass Mellers *(Andreas Möller*; 1967) — vācu futbola futbolists un treneris;
* Baldūrs Mellers (*Baldur Möller*; 1914—1999) — islandiešu šahists;
* Martins Benjamins Mellers (1763—1834) — vācu ķirurgs Kurzemes hercogistē;
* Dāvids Mellers (*David Möller*; 1982) — vācu kamaniņu braucējs.

## Skatīt arī
* Millers
* Melleru dzimta
Dainis Deglis

**Dainis Deglis** (dzimis  Smiltenē) ir bijušais latviešu futbola aizsargs, kurš lielāko savu karjeras daļu aizvadīja FK Daugava Rīga sastāvā.

## Spēlētāja karjera

Gandrīz visu savu karjeru viņš aizvadīja Daugavas sastāvā, aizvadot vairāk kā 350 spēļu, bieži vien esot vienīgais latviešu izcelsmes spēlētājs laukumā, izpelnoties iesauku "Latviešu strēlnieks". Par viņa stipro pusi tika uzskatīta spēle ar galvu. 1980.-1981. gada sezonā viņš mēģināja iekļūt Maskavas "Dinamo" sastāvā, bet aizvadījis tikai vienu spēli PSRS kausā, atgriezās Rīgā, kur Jāņa Skredeļa vadībā komanda centās pārvarēt krīzi, kas ilga jau no septiņdesmito gadu beigām. Divus gadus pēc kārtas Daugava bija tuvu iekļūšanai PSRS augstākajā līgā.

Kad rezultāti atkal kļuva sliktāki, Deglis pārcēlās uz Liepājas "Zvejnieks" komandu, kur viņš aizvadīja 1987.-1988. sezonas. 1989. gada viņš atkal spēlēja Daugava sastāvā, bet pēc tam vienu gadu aizvadīja Somijā, FC KooTeePee sastāvā.

## FK Jūrmala
Pēc spēlētāja karjeras beigām viņš kļuva par pirmo latviešu futbola aģentu, kā arī līdzdarbojās kluba FK Jūrmala izveidē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Helēna Ēkholma

**Hanna Helēna Ēkholma** (; dzimusi **Helēna Junsone** ()  Helgumā, Zviedrijā) ir bijusī zviedru biatloniste. Pasaules kausa posmos startēja no 2005. līdz 2012. gadam. Ir uzvarējusi 13 Pasaules kausa posmos (ieskaitot Pasaules čempionātu), kopā Pasaules kausa posmos ir bijusi 33 reizes uz goda pjedestāla. 2008.—2009. gada Pasaules kausa sezonā izcīnīja uzvaru kopvērtējumā. 2009. gada Pasaules čempionātā viņa uzvarēja 10 km iedzīšanas distancē, bet 2011. gada Pasaules čempionātā izcīnīja zeltu 15 km klasiskā biatlona distancē. Vēl vienu zelta medaļu ieguvusi kā jauktās stafetes dalībniece.

2010. gada vasarā H. Junsone apprecējās ar Zviedrijas izlases biatlonistu Dāvidu Ēkholmu un mainīja uzvārdu. Arī viņas māsa Jenni Junsone ir bijusi biatloniste, atsevišķos Pasaules kausa posmos iekļauta nacionālajā komandā. 2012. gadā H. Ēkholma paziņoja par karjeras beigšanu pēc 2011.—2012. gada sezonas noslēguma.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa  
* IBU profils
Justina Kovalčika

**Justina Kovalčika-Tekeli** (; dzimusi  Limanovā, Polijā) ir bijusī poļu distanču slēpotāja. Sacensībās startē kopš 2000. gada, Pasaules kausa posmos — kopš 2001. gada. 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Turīnā viņa ieguva bronzas medaļu 30 km brīvā stila slēpojumā, kļūstot par pirmo poļu slēpotāju, kas izcīna medaļu distanču slēpošanā. J. Kovalčika uzvarēja 2008.—2009. gada Pasaules kausa kopvērtējumā, kopvērtējumā triumfējusi vēl trīs reizes. Pasaules kausa posmos guvusi vairāk nekā 30 uzvaras.

## Biogrāfija
2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Vankūverā J. Kovalčika ieguva pilnu medaļu komplektu. Vispirms viņa izcīnīja sudraba medaļu klasiskā stila sprinta sacensībās, bet pēc tam ieguva trešo vietu iedzīšanas sacensībās (abi slēpošanas stili). Pēdējā sacensību veidā — 30 km distancē klasiskajā stilā viņa finišā par 0,3 sekundēm apsteidza Norvēģijas slēpotāju Māritu Bjergenu un izcīnīja savu pirmo olimpisko zelta medaļu.

J. Kovalčika ir bijusi pieķerta dopinga lietošanā 2005. gada janvārī Universiādes sacensībās Insbrukā un diskvalificēta uz diviem gadiem, tomēr vēlāk soda termiņš tika samazināts uz gadu, bet tā paša gada beigās Sporta Arbitrāžas tiesa diskvalifikāciju atcēla.

2020. gadā J. Kovalčika apprecējās ar alpīnistu Kacperu Tekeli (*Kacper Tekieli*), kurš gāja bojā 2023. gada maijā noejā no Jungfrau virsotnes Šveices Alpos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rosa sala

**Rosa sala** () ir vulkāniska sala Rosa jūras dienvidos Antarktīdas piekrastē. Salu 1841. gadā atklāja britu polārpētnieks Džeimss Ross, bet uzskatīja to par Viktorijas Zemes daļu. 20. gadsimta sākumā Roberta Skota ekspedīcija to noteica kā salu un nosauca pirmatklājēja vārdā.

thumb|250px|left|Rosa salas karte
Salai no dienvidiem un austrumiem piekļaujas Rosa šelfa ledājs, no rietumiem - Makmerdo šaurums, no ziemeļiem - Rosa jūra. Salas galējie punkti ir Bērda rags (ziemeļu), Roidsa rags (rietumu), Krozjē rags (austrumu) un Ārmitidža rags (dienvidu). Sala veidota no triju stratovulkānu konusiem: aktīvais Erebuss (3794 m) un apdzisušie Terors (3230 m) un Bērda kalns (1765 m). Lielākā daļa salas klāta ar ledājiem.

Rosa sala jau kopš 20. gadsimta sākuma bija viens no galvenajiem atbalsta punktiem kontinenta izpētei, jo ir viena no vistālāk uz dienvidiem ar kuģi aizsniedzamā vieta Antarktīdā. Roberta Skota un Ernesta Šekltona uzbūvētās ēkas ir aizsargājami vēstures pieminekļi.

Salā atrodas Antarktīdas lielākā polārstacija Makmerdo (ASV), kā arī Jaunzēlandes stacija Skota. No 1987. līdz 1992. gadam salā bija arī *[[Greenpeace]]* polārstacija Vorldparka.

## Atsauces

## Ārējās saites
Biocenoze

[300px|thumb|[Santakrūzas krasta biocenoze pēc bēguma, kurā redzamas jūras zvaigznes, jūras anemones un sūkļi]]

**Biocenoze** ( *(bios)* — 'dzīve' un *κοινός* *(koinós)* — 'kopējs') ir dzīvo organismu kopums, kas dzīvo vidē ar vienveidīgiem apstākļiem. Runājot par kādu augu sugu kopu, parasti lieto jēdzienu fitocenoze, par dzīvniekiem — zoocenoze, par mikroorganismu — mikrobiocenoze, par sēnēm — mikocenoze. Biocenoze kopā ar tās apdzīvoto biotopu veido bioģeocenozi.

Biocenozē dzīvojošie dzīvnieki un augi ir savstarpēji saistīti. Galvenais faktors, kas veido saites starp biocenozes locekļiem, ir barošanās — biocenozē izveidojušās barošanās saites sauc arī par barošanās ķēdēm. Jebkurā biocenozē izšķir trīs grupu organismus: organisko vielu ražotāji (zaļie augi), organisko vielu patērētāji (augēdāji, gaļēdāji un visēdāji) un organisko vielu noārdītāji (sliekas, baktērijas un pelējuma sēnes). Normālos apstākļos augu un dzīvnieku daudzums biocenozē ir salīdzinoši pastāvīgs, jo biocenozēs notiek dzīvnieku skaita regulēšanās.

## Skatīt arī
* Biotops
Perl

***Perl*** ir augsta līmeņa, dinamiska programmēšanas valoda, kuru 1987. gadā radīja Larijs Valls. Tās izstrādes rīki vienmēr ir bijuši brīvi pieejami, tas nozīmē, ka ikviens par brīvu var lejupielādēt *Perl* interpretatoru - programmu, kas nepieciešama, lai varētu darbināt *Perl*'ā rakstītas programmas.

## Ārējās saites
* Perl oficiālā tīmekļa vietne
Erebuss

**Erebuss** () ir aktīvs vulkāns Antarktīdā. Atrodas Rosa salā un ir viens no trijiem šo salu veidojošajiem vulkānu konusiem. Erebuss ir vistālāk dienvidos esošais aktīvais vulkāns.

Erebusu 1841. gada 27. janvārī atklāja un novēroja tā izvirdumu britu polārpētnieks Džeimss Ross, kurš to nosauca sava kuģa *Erebus* vārdā (Erebs grieķu mitoloģijā ir Haosa dēls, tumsas un ēnas personifikācija).

Kalnā pirmoreiz uzkāpa Ernesta Šekltona ekspedīcijas partija Edžvorta Deivida vadībā 1908. gadā.

Erebuss ir Antarktīdas aktīvākais vulkāns. Nepārtraukta vulkāniskā aktivitāte tiek novērota kopš 1972. gada. Erebusa krāterī ir viens no Zemes nedaudzajiem ilglaicīgajiem fonolītiskajiem lavas ezeriem. Raksturīgākās vulkāniskās aktivitātes ir stromboliskie izvirdumi no lavas ezera vai no kādas no papildu spraugām, kas visas atrodas krātera iekšienē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Terors (vulkāns)

**Terors** () ir apdzisis vulkāns Antarktīdā. Atrodas Rosa salas austrumu daļā 33 km no aktīvā Erebusa vulkāna un ir viens no trijiem salu veidojošajiem vulkānu konusiem. To 1841. gadā atklāja britu polārpētnieks Džeimss Ross un nosauca ekspedīcijas otrā kuģa *Terror* vārdā.

Terors pieder pie vairoga tipa vulkāniem. Ieži pie vulkāna pamatnes ir no 0,82 līdz 1,75 miljonu gadu veci un tiek lēsts, ka pēdējās vulkāniskās aktivitātes datējamas ar šo periodu.

## Atsauces
Tatjana Hifnere

**Tatjana Hifnere** (; dzimusi  Neirupīnē, Vācijā) ir vācu kamaniņu braucēja. Ar kamaniņu sportu nodarbojas kopš 1992. gada, Vācijas izlasē — kopš 2003. gada. 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs viņa ieguva bronzas medaļu, bet 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs uzvarēja.

Ieguvusi sešas zelta medaļas Pasaules čempionātos un piecas sezonas pēc kārtas uzvarējusi Pasaules kausa izcīņas kopvērtējumā (2007.—2008., 2008.—2009., 2009.—2010., 2010.—2011., 2011.—2012.).  T. Hifnere kļuva par pirmo sievieti, kas ir uzvarējusi 5 kamaniņu sporta Pasaules kausa posmos pēc kārtas, viņas uzvaru sērija pārtrūka Altenbergā, Vācijā.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* FIL-Luge profils
IPod

**iPod** ir firmas Apple radīts pārnēsājamais mūzikas atskaņotājs. Pirmais iPod tirdzniecībā iznāca 2001. gada 23. oktobrī ar nosaukumu iPod Classic, un tam bija 5 vai 10 GB atmiņas varianti. Mūzikas atskaņotājiem gadu laikā tika izlaistas vairākās paaudzes un četri dažādi iPod modeļi – iPod Classic ar 80, 120 un 160 GB atmiņu, iPod Nano ar 8 un 16 GB atmiņu, iPod Shuffle ar 2 un 4 GB atmiņu un iPod Touch ar 32 un 64 GB atmiņu.

2022. gada 10. maijā Apple izbeidza iPod produktu līniju. Ar vairāk nekā 20 gadu ilgu vēsturi, iPod ir visilgāk izlaistais kompānijas produkts, kas ir ticis izbeigts.

## Atsauces
Galēnu pagasts

**Galēnu pagasts** ir viena no Preiļu novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļaustrumos Maltas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Sīļukalna, Stabulnieku, Riebiņu un Silajāņu pagastiem un Rēzeknes novada Viļānu, Sokolku un Silmalas pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Čornaja, Mazā Ūša.

#### Ezeri
Ceperu ezers, Indānu ezers.

## Vēsture
Vēstures dokumentos Galēni pirmo reizi minēti 1384. gadā. 1935. gadā Rēzeknes apriņķa **Vidsmuižas pagasta** (no 1940. gada **Galēnu pagasts**) platība bija 172,7 km² un tajā dzīvoja 8715 iedzīvotāju. 1945. gadā pagastā izveidoja Galēnu, Lomu, Polkaronas, Soboļevas, Stabulnieku, Stikānu un Upenieku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 

No 1949. gada pagasta teritorija atradās Viļānu rajona sastāvā, līdz 1962. g. to iekļāva Preiļu rajonā. 1954. gadā **Galēnu ciemam** pievienoja likvidētos Polkaronas un Stabulnieku ciemus, 1962. gadā - Upenieku ciema Kirova kolhoza teritoriju. 1973. gadā Galēnu ciemam pievienota likvidētā Lomu ciema teritoriju, bet atdalīta atjaunotā Stabulnieku ciema teritorija. 

1990. gadā ciems reorganizēts par pagastu. 2004. gadā Galēnu pagasts apvienojās ar pieciem citiem Preiļu rajona pagastiem, izveidojot Riebiņu novadu (līdz 2009. gadam Preiļu rajona sastāvā). 2021. gadā Riebiņu novadu iekļāva Preiļu novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

* 1897. gadā ~ 1/4 daļa sastādīja vecticībnieki.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Galēni]]** (376 iedz., pagasta centrs), Lomi-Bortnieki (154), Maltas Trūpi (113), Gribolva (62), Indāni (58), Voveres (54).

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
1957. gads kosmonautikā

Šeit apkopoti **[[1957]].** gada nozīmīgākie notikumi **[[kosmonautika|kosmonautikā]]**.

[thumb|150px|right|Pirmais [Sputņik-1|Zemes mākslīgais pavadonis]]
[thumb|150px|right|[Vanguard (raķete)|Vanguard raķetes eksplozija īsi pēc pacelšanās 6. decembrī]]
## Hronoloģija
* 11. janvāris — PSRS Ministru Padome pieņēma lēmumu par militārā objekta "*Angara*" (tagad Pļeseckas kosmodroms) izveidi.
* 25. janvāris — ASV veikts pirmais ballistiskās raķetes Thor izmēģinājumu lidojums.
* 15. maijs — PSRS veikts pirmais SKBR R-7 izmēģinājumu lidojums, raķete avarēja.
* 11. jūnijs — ASV veikts SKBR Atlas A izmēģinājumu lidojums, raķete avarēja.
* 22. jūnijs — PSRS veikts pirmais ballistiskās raķetes R-12 izmēģinājumu lidojums.
* 12. jūlijs — PSRS veikts R-7 izmēģinājumu lidojums, raķete avarēja.
* 21. augusts — PSRS veiksmīgi veikts R-7 izmēģinājumu lidojums.
* 27. augusts — TASS paziņoja, ka PSRS izveidota Starpkontinentālā ballistiskā raķete.
* 7. septembris — PSRS veikts R-7 izmēģinājumu lidojums.
* 25. septembris — ASV veikts Atlas A izmēģinājumu lidojums, raķete avarēja.
* 4. oktobris — PSRS ar nesējraķeti R-7 palaists pirmais Zemes mākslīgais pavadonis.
* 23. oktobris — ASV veikts pirmais nesējraķetes Vanguard izmēģinājumu lidojums (suborbitāls).
* 11. novembris — PSRS ar nesējraķeti R-7 palaists otrais Zemes mākslīgais pavadonis, kurā atradās suns Laika.
* 6. decembris — ar nesējraķeti Vanguard notika pirmais ASV mēģinājums palaist pavadoni Vanguard 1A, raķete uzsprāga starta laukumā.
* 17. decembris — ASV veikts Atlas A izmēģinājumu lidojums.

## Dzimuši
* 18. marts — Kristers Fuglesangs (*Christer Fuglesang*), Zviedrijas kosmonauts
* 29. marts — Maikls Formens (*Michael Foreman*), ASV kosmonauts
* 31. marts — Patriks Foresters (*Patrick Graham Forrester*), ASV kosmonauts
* 6. aprīlis — Paolo Nespoli (*Paolo Angelo Nespoli*), Itālijas kosmonauts
* 2. maijs — Dominiks Gorijs (*Dominic Lee Pudwill Gorie*), ASV kosmonauts
* 3. maijs — Oļegs Ostapenko (*Олег Николаевич Остапенко*), Krievijas inženieris, ģenerālpulkvedis, kosmiskās jomas amatpersona
* 19. septembris — Ričards Linehens (*Richard Michael Linnehan*), ASV kosmonauts
* 25. septembris — Vladimirs Popovkins (*Владимир Александрович Поповкин*), Krievijas inženieris, ģenerālis, kosmiskās jomas amatpersona
* 19. decembris — Maikls Fosums (*Michael E. Fossum*) ASV kosmonauts

## Miruši
* 12. decembris — Robērs Esno-Peltrī (*Robert Esnault-Pelterie*), Francijas zinātnieks, inženieris (dzimis 1881.)
Bērda kalns

**Bērda kalns** () ir apdzisis vulkāns Antarktīdā, Rosa salas ziemeļu daļā. Viens no trim salu veidojošajiem vulkānu konusiem, atrodas 7 km uz dienvidiem no Bērda raga, no kā arī ieguvis nosaukumu.

Vulkāna konuss sastāv galvenokārt no bazaltiskajiem iežiem. Tiek lēsts, ka pēdējais vulkāna izvirdums varētu būt noticis pliocēnā - pirms 4,6 līdz 3,8 miljoniem gadu.

Kalnu pirmā pētīja un nokartēja britu Roberta Skota ekspedīcija 1901./1904. gados.

## Atsauces
Lodes muiža

250px|thumb|Lodes muiža 2001. gadā
**Lodes muiža** atrodas Cēsu novada Taurenes pagasta Lodesmuižā. Muižas kompleksa apbūve ir veidojusies 19. gadsimta pirmajā pusē, tā ēkas celtas dažādos laikos.

Tagad Lodes muižas kungu māja ar tās apkārtni ir Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultātes lauka stacionārs, kur norisinās lauka kursi (prakse). Šeit notiek lielākā daļa lauka kursu (ģeoloģijā, topogrāfijā, hidroloģijā, bioloģijā, augšņu zinātnē, ģeogrāfijā), kuru laikā topošie ģeogrāfi, ģeologi un vides zinātnieki apgūst praktiskās iemaņas lauku pētījumiem.

## Vēsture
Livonijas ordeņa valsts laikā Lodes muiža piederēja Heinriham fon Lodem. Zviedru Vidzemes laikā zviedru valdība muižu redukcijas rezultātā 1630. gadā to atsavināja un nodeva Rīgas tirgotājam Hansam Baltho pateicībā par labības piegādi zviedru karaspēkam. Baltho dzimtai muiža piederēja līdz 1799. gadam, pēc tam īpašnieki mainījušies vēl vairākkārt, pašreizējā muižas kungu māja ir uzcelta 1816. gadā klasicisma stilā, gadu gaitā pārbūvēta, būtiskākā pārbūve veikta 19. gadsimta septiņdesmitos gados.

Pēc 1920. gada zemes reformas muižas kungu mājā dzīvoja Šmitu ģimene, kas 1939. gadā izceļoja no Latvijas.
Pēc Otrā pasaules kara kungu mājas stāvoklis pasliktinājās, bet būtiska ēkas atjaunošana veikta pēc tās nokļūšanas Latvijas Universitātes pārvaldībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lodesmuiža — ģeotautas stiprā pils 
* Lodes muiža
Krozjē rags

**Krozjē rags** () ir Rosa salas galējais austrumu punkts. Atklāja britu polārpētnieka Džeimsa Rosa ekspedīcija 1841. gadā un nosauca ekspedīcijas otrā kuģa *"Terror"* kapteiņa Frensisa Krozjē (*Francis Crozier*) vārdā. Krozjē rags ir aptuvenā robeža starp Rosa šelfa ledāja rietumu malu un Rosa jūru.

Krozjē ragā pirmo reizi krastā izkāpa Roberta Skota ekspedīcija 1902. gada 22. jūnijā.

Ragā atrodas liela Adeles pingvīnu (~150 000 pāru) un neliela imperatorpingvīnu (~600 pāru) kolonija un tā teritorijai ir piešķirts speciālas zinātniskas intereses teritorijas statuss.

## Atsauces
Makmerdo

**Makmerdo** () ir lielākā polārstacija Antarktīdā. Pieder Amerikas Savienotajām Valstīm un to pārrauga ASV Antarktiskā programma (*United States Antarctic Program*). Izvietota Rosa salas dienvidos Hatpointa pussalas galā pie vasarā no ledus brīvā Makmerdo šauruma. 5 km no Makmerdo atrodas Jaunzēlandes polārstacija Skota.

## Vēsture
thumb|250px|left|Skota būda
Par stacijas pirmsākumu tiek uzskatīta 1912. gadā Roberta Skota ekspedīcijas laikā uzceltā būda, kas tagad ir aizsargājams vēstures piemineklis. Turpmākajos gados šis apvidus vairākkārt ticis izmantots kā bāzes vieta polārajās ekspedīcijās.

Makmerdo kļuva par vienu no Starptautiskā ģeofizikas gada ( - ) galvenajām zinātnisko un loģistikas aktivitāšu vietām. To nodrošināšanai 1955./1956. gadu vasaras sezonā tika izbūvēta atbalsta bāze, ko oficiāli atklāja 1956. gada 16. februārī. Stacijas sākotnējais nosaukums bija "Jūras spēku Makmerdo aviācijas bāze" (*Naval Air Facility McMurdo*). Nosaukums cēlies no Makmerdo šauruma, kas savukārt nosaukts Džeimsa Rosa ekspedīcijas dalībnieka leitnanta Arčibalda Makmerdo (*Archibald McMurdo*) vārdā.

## Stacija darbība
thumb|left|250px|Makmerdo stacijas aina
Vairāk kā pusgadsimta laikā stacija ir izaugusi par kontinenta lielāko apdzīvoto vietu ar vairāk kā 100 būvēm, 3 lidlaukiem (viens no kuriem ir vissezonas), heliportu, piestātni, satelīttelevīziju, oranžēriju. No 1962. līdz 1972. gadam stacijā darbojās kontinenta vienīgā atomelektrostacija, kas ļāva ikdienā ietaupīt līdz pat 5700 litriem šķidrā kurināmā.

Stacijas primārā funkcija ir zinātne, bet lielākā daļa no stacijas personāla (vairāk kā 1000 vasarā un ap 200 ziemā) ir nodarbināti ar Makmerdo un citu ASV un citu valstu polārstaciju un īslaicīgo nometņu funkcionēšanas nodrošināšanu. Gada laikā no kuģiem tiek pārkrauti 8 miljoni galonu degvielas un 5000 tonnu citu kravu. Kravas ietver plaša spektra preces, sākot ar pastu, celtniecības materiāliem, transporta tehniku, saldētu un žāvētu pārtiku līdz zinātniskam aprīkojumam. Daļa kravu tiek piegādāta ar lidmašīnām no Kraistčērčas Jaunzēlandē.

Lielākā daļa kravu ASV Amundsenskotas-Sautpolas stacijai Dienvidpolā un jaunzēlandiešu Skotas stacijai tiek piegādāta caur Makmerdo. Šeit sākas arī Makmerdo — Dienvidpola lielceļš.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Makmerdo lappuse NSF vietnē 
* Virtual Tour - McMurdo Station Antarctica
* ASV Antarktiskā programma
* Life in Antarctica
Vladimirs Mihailovs

**Vladimirs Mihailovs** (; dzimis 1929. gada 24. aprīlī Maskavā, miris 2008. gada 28. septembrī Maskavā) bija Latvijas un Krievijas rakstnieks, pazīstams kā zinātniskās fantastikas autors. 

## Dzīvesgājums
Dzimis Maskavā, pēc 2. Pasaules kara beidzis Latvijas Universitātes Juridisko fakultāti. Strādājis prokuratūrā, pēc demobilizācijas no PSRS armijas bijis Latvijas Komunistiskās partijas Jelgavas rajona komitejas instruktors. Vēlāk kļuvis par satīriskā žurnāla "Dadzis" redaktoru, laikraksta "Literatūra un Māksla" galveno redaktoru, literārā žurnāla "Daugava" galveno redaktoru.

## Darbi
Pirmais liela apmēra darbs — "Sevišķa nepieciešamība" (*Особая необходимость*; 1963), pazīstamākie romāni — diloģija par kapteini Uldemīru: "Savam brālim sargs" (*Сторож брату своему*; 1976), "Tad nāciet, turēsim tiesu" (*Тогда придите, и рассудим*; 1983).

## Tulkojumi latviešu valodā
* Melnās dzērves. Rīga: LPSR Kultūras ministrija, 1964.
* Sevišķa nepieciešamība. Rīga: Liesma, 1966. (pirms tam fragmenti publicēti žurnālā "Liesma" 1963. gadā)
* Augstākās klases pilots. Stāsts publicēts 1966. gadā turpinājumos žurnālā "Zinātne un Tehnika"
* Viņi atvēra durvis. Rīga: Liesma, 1971. — (Piedzīvojumi. Fantastika. Ceļojumi)
* Viņpus durvīm. Rīga: Liesma, 1980. — (Piedzīvojumi. Fantastika. Ceļojumi)
* Savam brālim sargs. Rīga: Zinātne, 1981. — (Fantastikas pasaulē)
* Trešā pakāpe. Rīga: Liesma, 1987. — (Piedzīvojumi. Fantastika. Ceļojumi)

## Ārējās saites
* Šķirklis "Fantastikas enciklopēdijā" 

## Atsauces
Natālija Geizenbergere

**Natālija Geizenbergere** (; dzimusi  Minhenē, Vācijā) ir bijusī vācu kamaniņu braucēja. Viņa ir seškārtējā olimpiskā čempione un izcīnījusi 9 zelta medaļas Pasaules čempionātā kamaniņu sportā, līdz ar to bieži tiek uzskatīta par visu laiku vislabāko kamaniņu braucēju.

2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs viņa ieguva bronzas medaļu. Trīs sekojošajās olimpiskajās spēlēs viņa kļuva par čempioni gan sieviešu konkurencē, gan arī Vācijas stafetes komandas sastāvā, kopā izcīnot 6 olimpiskās zelta medaļas, kas ir augstākais sasniegums kamaniņu sporta vēsturē. Viņa ir arī vienīgā kamaiņu braucēja, kas ir ieguvusi trīs individuālās zelta godalgas olimpiskajās spēlēs. Tāpat viņa ir deviņkārtēja Pasaules čempione un septiņkārtēja Eiropas čempione.

Pasaules kausa kopvērtējumā pirmo uzvaru izcīnīja 2012.—2013. gada sezonā, bet kopā par kopvērtējuma uzvarētāju kļuvusi septiņas reizes.

2023. gada septembrī N. Geizenbergere paziņoja par profesionālā sporta karjeras beigām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* FIL-Luge profils