open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nemaņa Matičs

**Nemaņa Matičs** (; dzimis ) ir Serbijas futbolists, Itālijas A sērijas komandas *[[US Sassuolo Calcio|Sassuolo]]* un bijušais Serbijas futbola izlases pussargs.

Karjeru Matičs sāka Serbijas klubā FK Kolubara, vēlāk pārcēlās uz Slovākijas klubu FC VSS Košice. 2009. gadā Matiču nopirka Chelsea F.C. Pirmajā sezonā sastāvā viņš netika un nākamajā sezonā viņu izīrēja SBV Vitesse. 2011. gadā Matičs pārgāja uz S.L. Benfica. Tieši *Benfica* Matičs kļuva par balsta pussargu. 2012.—2013. gada sezonā Matičs tika atzīts par Portugāles labāko spēlētāju. 2014. gadā Matičs atgriezās Chelsea F.C. *Chelsea* sastāvā Matičs divas reizes izcīnīja Premjerlīgas titulu 2014.—2015. un 2016.—2017. gada sezonā. Kopš 2017. gada Matičs spēlē Manchester United FC

Serbijas futbola izlasē spēlē kopš 2008. gada.

## Sasniegumi
**Košice**

* Slovākijas kauss: 2008—09

**Chelsea**

* Anglijas Premjerlīga: 2014—15, 2016—17
* FA kauss: 2009—10

**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 2013—14
* Taça da Liga: 2011—12

**Individuālie sasniegumi**

* Serbijas gada futbolists: 2014, 2015

## Atsauces

## Ārējās saites
Savenieki

**Savenieki** ir ciems Kuldīgas novada Skrundas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 23,6 km no pagasta centra Skrundas, 39,9 km no novada centra Kuldīgas un 160,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V1278 (Ciecere–Ikaiši–Vārme).

## Atsauces
Nestorijs

**Nestorijs** (; dzimis ap 386. gadu, miris ap 450. gadu) bija Konstantinopoles arhibīskaps no 428. līdz 431. gadam, kad Efesas koncila rezultātā viņš tika atcelts no amata un izsūtīts. Nestoriānisma pamatlicējs.

Dzimis persiešu izcelsmes ģimenē. Mācījās uz darbojās baznīcā Antiohijā. Ar imperatoru Teodosija II atbalstu 428. gadā kļuva par Konstantinopoles bīskapu. Nestoram attīstot nestoriānisma pamatprincipus, par galveno tā oponentu kļuva Aleksandrijas bīskaps Kirils. Pēc Efesas koncila tika izsūtīts no Konstantinopoles, vispirms uz Antiohiju, vēlāk uz Ibisas oāzi Lībijas tuksnesī. Daļa no kristīgās baznīcas tomēr saglabāja uzticību Nestora idejām. Mūsdienās vēl aizvien eksistē vairākas piekritēju ziņā nelielas nestoriāniskas baznīcas. 19. gadsimta beigās Turcijā tika atrasta 16. gadsimta grāmata, kas saturēja Nestorija rakstītu tekstu, citi Nestorija darbi nav zināmi.

## Ārējās saites
* 
*
Sigvards Kļava

**Sigvards Kļava** (dzimis ) ir latviešu diriģents, pedagogs, producents. Latvijas Radio kora kora mākslinieciskais vadītājs un galvenais diriģents no 1992. līdz 2023. gadam. Kopš 1990. gada bijis Dziesmu svētku virsdiriģents.

## Apbalvojumi
Piecas reizes ieguvis Lielo Mūzikas balvu. 2000. gadā apbalvots ar Latvijas Republikas Ministru kabineta balvu. Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieris.

## Atsauces
Meliorācija

[250px|thumb|Jaunizrakts meliorācijas grāvis mežā [Ogres novads|Ogres novada Suntažu pagastā]]

**Meliorācija** ( — 'uzlabošana', no *melior* — 'labāk') ir pasākumu kopums augšņu kvalitātes straujai uzlabošanai noteiktā teritorijā, novadot lieko vai pievadot trūkstošo ūdeni, regulējot upju un virszemes ūdeņu noteci, nostiprinot smiltājus un gravas, uzlabojot augsnes ķīmiskās īpašības (kaļķojot skābās un skalojot sāļās augsnes), novācot akmeņus un veicot citus ar zemes uzlabošanu saistītus pasākumus..

## Līdzīgi raksti
Gruntsūdeņu pazemināšana un novadīšana

## Atsauces

## Ārējās saites
Arvīds Pfeifers

thumb|200px|Arvīds Pfeifers (1903).
thumb|200px|Piemiņas akmens Daugavpils luterāņu kapos
**Arvīds Kārlis Jēkabs Pfeifers** (, ; 1847-1918) bija vācbaltiešu sabiedriskais darbinieks. Daugavpils pilsētas galva no 1899. līdz 1915. gadam.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1847. gadā Rīgā Jēkaba Pfeifera ģimenē. 1866. gadā nokārtoja eksāmenu Kurzemes guberņas rasēšanas mērnieku skolā. 1869. gadā  sāka strādāt Rīgas pašvaldībā, tad pārgāja darbā Rīgas policijā, kā kvartāluzraugs. 

Kopš 1880. gada 18. oktobra bija Dinaburgas pilsētas policijmeistars. 1881. gadā viņam piešķīra Vitebskas guberņas sekretāra statusu, 1899. gada 17 februārī ievēlēja par pilsētas galvu, martā apstiprināja amatā. 1903. gadā viņu pārvēlēja šajā amatā. Kopš 1913. gada bija titulārpadomnieks. 

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1915. gada vasarā viņu ievēlēja Vitebskas kara apgādes rajona pilsoņu komitejā, tomēr vēlāk arestēja un izsūtīja uz Sibīriju. Vācu okupācijas laikā atgriezās Daugavpilī un mira 1918. gada 5. oktobrī.

## Sabiedriskie amati
Glābēju uz ūdeņiem biedrības priekšsēdētājs, Ebreju amatniecības skolas aizgādības komitejas priekšsēdētājs, ebreju slimnīcas aizgādības komitejas priekšsēdētājs, Brīvprātīgo ugunsdzēsēju biedrības valdes loceklis un goda biedrs, Labdarības biedrības biedrs, Cietuma komitejas direktors, sabiedriskā nosodījuma departamenta slimnīcas padomes loceklis, nabagmājas komitejas loceklis. 

## Apbalvojumi
* Sv. Annas ordenis, III šķira
* Sv. Staņislava ordenis II un III šķira
* Prūsijas kroņa ordenis, IV šķira

### Ārējās saites

* A.Pfeifers - Daugavpils pilsētas galva. // Latgales dati
* Arvīds Pfeiffers (1847-1918) - Daugavpils pilsētas domes kultūras pārvalde

## Atsauces
Ropažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Ropažu novads|Ropažu novada]] pašvaldības vadītāji**. Ropažu novads tika izveidots 2004. gada 24. novembrī, pārveidojot Ropažu pagastu par novadu. 2021. gadā Ropažu novadam pievienoja Garkalnes un Stopiņu novadus, kā arī Vangažu pilsētu.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites
* Ropažu novads

## Atsauces
Oblācija

**Oblācija** ir viduslaikiem raksturīgs tiesisks darījums, ar ko īpašnieks dāvina savu īpašumu kādam garīgam vai laicīgam kungam ar nosacījumu, ka saņems to pašu objektu vai tā daļu atpakaļ lietošanā kā prekāriju vai lēni.
Aleksandrs Mitrovičs

**Aleksandrs Mitrovičs** (; dzimis ) ir Serbijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Serbijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Mitrovičs pārstāv Al-Rayyan SC.

Karjeru Mitrovičs sāka ''FK Teleoptik''. Karjeru turpināja citā Serbijas klubā ''FK Partizan''. Sezonā gūstot 13 vārtus Mitrovičs pārcēlās uz Beļģijas klubu ''Anderlecht''. Debijas sezonā gūstot 16 vārtus, palīdzēja izcīnīt *Anderlecht* 33. titulu. 2015. gadā pievienojies ''Newcastle United''. 2018. gadā ticis izīrēts ''Fulham''. Palīdzot komandai iekļūt Premjerlīgā, Mitrovičs veica pilnīgu pāreju uz komandu. 2023. gadā pievienojies Saūda Arābijas profesionālās līgas komandu ''Al Hilal''.

Serbijas izlasē spēlē no 2013. gada. 2021. gada 27. martā viņš guva Serbijas pirmos vārtus neizšķirtā 2:2 ar Portugāli, tādējādi pārspējot iepriekšējo Stjepana Bobeka 38 vārtu rekordu un kļūstot par labāko vārtu guvēju valstsvienības vēsturē.

## Sasniegumi
**Partizan**

* Serbijas Superlīga: 2012—13

**Anderlecht**

* Beļģijas Pro līga: 2013—14
* Beļģijas Superkauss: 2014

**Newcastle United**

* Anglijas čempionāts: 2016—17

**Fulham FC**

* Anglijas čempionāts: 2021—22

**Individuālie sasniegumi**

* Beļģijas Pro līgas labākais vārtu guvējs: 2014—15
* Serbijas gada futbolists: 2018

## Atsauces

## Ārējās saites
Ļiļa Drļeviča

**Ļiļa Drļeviča** (; dzimusi  Belgradā) ir Serbijas starptautiskā meistare šahā (2016).

## Biogrāfija
Pārstāvējusi Dienvidslāvijas komandu Eiropas komandu šaha čempionātos meitenēm U18 vecuma grupā (2000, 2002).

2007. gadā Tunisijas pilsētā Sūsā uzvarējusi Vidusjūras valstu sieviešu šaha čempionātā. Kopš 2009. gada šaha turnīros pārstāv Serbiju. 2010. gadā Cīrihē ieņēmusi otro vietu Pasaules čempionātā šahā studentēm. Tajā pašā gadā Pančevā kļuvusi par Serbijas sieviešu šaha čempionāta bronzas laureāti, bet 2016. gadā uzvarējusi Serbijas sieviešu šaha čempionātā.

Pārstāvējusi Melnkalnes un Serbijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 2 reizes (2008, 2016);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 2 reizes (2007, 2011).

Par panākumiem turnīros FIDE 2007. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2015. gadā kļuvusi par FIDE instruktori.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lipara

***Lipara*** ir stiebrmušu ģints, kurā ietilpst 11 sugas, kas izplatītas visā Holarktikas reģionā. Latvijā ir sastopamas trīs šīs ģints sugas.

## Izplatība
11 Lipara sugas ir izplatītas Holarktikas reģionā, no tām Eiropā ir sastopamas 5 sugas. Latvijā ir sastopamas trīs sugas — *[[Lipara baltica]]*, *[[Lipara lucens]]* un *[[Lipara pullitarsis]]*.

## Pieaugušo īpatņu apraksts
Tās ir diezgan lielas stiebrmušas, kuru ķermeņa garums sasniedz 4-9 mm. Ķermenis parasti ir pelēks vai melns, bieži pūkains.

*Lipara* ģints pieaugušajiem īpatņiem ir šādas raksturīgas īpašības:
* ūsas sadalītas pie pamatnes ar plašu ķīli, kas apklāts ar putekļiem; ķīlis nesašaurinās uz apakšu;
* uz spārniem *C* dzīsla pa spārna malu sasniedz *M<sub>1+2</sub>* dzīslu; ja nedaudz nesasniedz, tad *R<sub>4+5</sub>* dzīsla ir ļoti gara, tik daudz, ka otrā *C* dzīslas daļa ne mazāk, ka trīs reizes garāka trešās *C* dzīslas daļas.

## Ekoloģija
right|thumbnail|200px|''Lipara lucens'' panga uz parastās niedres.
Pieaugušas mušas var sastapt uz parastās niedres pavasara beigās un vasaras sākumā. Kāpuri attīstās uz parastās niedres, uz kuras stiebra tie veido pangas.

### Sugas
Šis nav pabeigts *Lipara* ģints sugu saraksts. Ģintī ietilpst:
* *[[Lipara baltica]]* Karps, 1978
* *[[Lipara lucens]]* Meigen, 1830
* *[[Lipara rufitarsis]]* Loew, 1858
* *[[Lipara pullitarsis]]* Doskočil & Chvála, 1971
* *[[Lipara similis]]* Schiner, 1854

## Atsauces

## Ārējās saites
* EOL - Enciclopedy of Life
Bilga

**Bilga** () ir ciems Balvu novada Briežuciema pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 5 km no pagasta centra Briežuciema, 28 km no novada centra Balviem un 248 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P46 (Dubļeva–Cērpene).

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 21 cilvēku.
## Atsauces
Žebrāka

**Žebrāka** () ir pilsēta Čehijā, Vidusčehijas apgabala Berounas apriņķī.

Apdzīvotā vieta rakstos pirmoreiz minēta 1280. gadā. 1396. gadā Vāclavs IV piešķīra Žebrākai karaliskās pilsētas tiesības. Ilgu laiku tā atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Pilsētā atrodas Monako autodaļu uzņēmuma *[[Mecaplast Group]]* ražotne.

Žebrāka ir čehoslovāku futbolista Oldržiha Nejedlija (*Oldřich Nejedlý*, 1909—1990) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Prekārijs

**Prekārijs** (, no *precor* — 'es lūdzu, es vēlos') ir zemes gabals, ko zemes īpašnieks uz laiku iznomā kādam pēc viņa lūguma. Prekārijs ir radies Romas impērijas laikā un sākumā tam bija labdarības raksturs. Taču vēlāk, viduslaikos, tas kļuva par juridisku darījumu, kurā abas puses paraksta līgumu par nomas nosacījumiem.

## Atsauces
Kladno apriņķis

**Kladno apriņķis** () ir Čehijas Vidusčehijas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Vidusčehijas apgabala Melnīkas apriņķi ziemeļaustrumos, Prāgas rietumu apriņķi austrumos, Berounas apriņķi dienvidos un Rakovnīkas apriņķi rietumos, kā arī Ūstu apgabala Lounu apriņķi ziemeļrietumos un Litomeržices apriņķi ziemeļos.

Kladno apriņķa Zākolanu ciemā dzimis politiķis Antonīns Zāpatockis (*Antonín Zápotocký*, 1884 - 1957). Kladno apriņķi atrodas Lidice, ciems, kas 1942. gada jūnijā tika iznīcināts, atriebjoties par Reinharda Heidriha nogalināšanu.
Virsleitnants

[200px|thumbnail|Latvijas armijas virsleitnanta [Latvijas Nacionālo bruņoto spēku pakāpes un zīmotnes|apkakles zīmotne]]
**Virsleitnants** (saīsinājums **vlt.**) ir militārā dienesta pakāpe daudzu valstu bruņotajos spēkos. Latvijas Nacionālajos bruņotajos spēkos šādu dienesta pakāpi piešķir virsnieku sagatavošanas militārās izglītības iestādi absolvējušam leitnantam vai virsnieka pamatkursu beigušam leitnantam ar augstāko izglītību pēc triju gadu nodienēšanas leitnanta pakāpē.

NATO pakāpju sistēmā virsleitnanta dienesta pakāpei atbilst kods **OF-1a** (Latvijā - OF-1). Dažādās valstīs šīs pakāpes nosaukums un insignijas atšķiras: piemēram, Lielbritānijā un vairākās Sadraudzības valstīs līdzvērtīgā pakāpe ir *lieutenant* (armijā) vai *sub-lieutenant* (jūras spēkos), savukārt ASV armijā un gaisa spēkos ekvivalents ir *first lieutenant*.

Virsleitnanti parasti komandē vada vai rotas lieluma vienības, pilda štāba virsnieka pienākumus vai specializētas operatīvās funkcijas. Dažās militārās struktūrās šī pakāpe ir priekšnoteikums virzībai uz kapteiņa dienesta pakāpi, un tās iegūšana bieži saistīta ar papildu profesionālo apmācību un vadības pieredzes uzkrāšanu.

Fridrihs Rubenis.png|virsleitnants Frīdrihs Rubenis
Attēls:J. Ūdentiņš.jpg|virsleitnants Jānis Ūdentiņš (pēc 1928)

## Atsauces
Virsseržants

**Virsseržants** ir militārā dienesta pakāpe daudzu valstu bruņotajos spēkos. Latvijas Nacionālajos bruņotajos spēkos šādu dienesta pakāpi piešķir seržantam pēc vecākā instruktora kursa pabeigšanas un piecu gadu nodienēšanas seržanta pakāpē. 

## Atsauces
Videnieki

**Videnieki** ir ciems Kuldīgas novada Skrundas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 18,3 km no pagasta centra Skrundas, 43,9 km no novada centra Kuldīgas un 161,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1278 (Ciecere–Ikaiši–Vārme), Ventas upes labajā krastā.

## Atsauces
Aleksandrijas Kirils

**Svētais Aleksandrijas Kirils** (; dzimis ap 376. gadu, miris 444. gadā) bija baznīcas tēvs, Aleksandrijas patriarhs no 412. gada līdz 444. gadam, viens no Nestorija redzamākajiem oponentiem.

412. gadā no tēvoča Teofila pārņemdams Aleksandrijas patriarha titulu, asi cīnījās pret ideoloģiskajiem pretiniekiem gan baznīcā, gan ārpus tās. Konfliktēja ar Romas impērijas vietvaldi, kas noveda pie tā, ka 415. gadā kristiešu fanātiķi uz ielas nogalināja filozofi Hipatiju. Kirils atbalstīja novatiāņu sektas un ebreju padzīšanu no pilsētas. 431. gadā Efesas koncilā panāca Nestorija mācības nosodīšanu. 1883. gadā Romas Katoļu baznīca atzina Kirilu par baznīcas doktoru.

## Ārējās saites
*
Vēršmuiža (ciems)

**Vēršmuiža** ir ciems Kuldīgas novada Skrundas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Skrundas, 38,8 km no novada centra Kuldīgas un 150,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no valsts autoceļa A9 (Rīga (Skulte) — Liepāja), Ventas upes labajā krastā. Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Vēršu pusmuižu (*Ochsenhof*).

## Atsauces
Jeruzalemes Kirils

**Svētais Jeruzalemes Kirils** (; dzimis ap 313. gadu, miris 386. gadā) bija Jeruzalemes bīskaps, Baznīcas tēvs, ievērojams agrīnās baznīcas teologs. Ļoti godāts Palestīnas kristiešu vidū, 1883. gadā atzīts par Baznīcas doktoru. Centās izveidot Jeruzalemi par vienu no kristietības reliģiskajiem centriem. Vairākas reizes padzīts no amata, ariāņu un imperatora politikas dēļ. Saglabājušās 23 Kirila katehēzes.

## Ārējās saites
*
Naktsputni (glezna)

***Naktsputni*** () ir Edvarda Hopera 1942. gadā radīta glezna. Tajā attēloti vēlā vakara stundā vakariņojoši cilvēki pilsētas centra kafejnīcā. Tā gleznota ar eļļas krāsu uz audekla.

To uzskata par Hopera pazīstamāko darbu un tas ir viens no amerikāņu mākslas atpazīstamākajiem darbiem. Pāris mēnešus pēc tā pabeigšanas, 1942. gada 13. maijā, to pārdeva Čikāgas mākslas institūtam par 3000 ASV dolāriem.

## Par gleznu

### Džozefīnas Hoperes piezīmes par gleznu
Īsi pēc viņu laulības 1924. gadā Edvards Hopers un viņa sieva Džozefīna izveidoja dienasgrāmatu, kurā ar zīmuli veica katras viņa gleznas skici, pievienojot precīzu aprakstu par konkrētām tehniskām detaļām. Džozefīna pēc tam vēl pievienoja piezīmes par gleznas tematiku.

Ierakstā par "Naktsputniem" minēts (Edvarda rokrakstā), ka gleznas nosaukums bijis nedaudz atšķirīgs — *Night Hawks* — un, ka tā pabeigta 1942. gada 21. janvārī.

Piezīmes Džozefīnas rokrakstā sniedz ievērojami vairāk detaļu, ieskaitot iespēju, ka gleznas nosaukums varētu būt saistīts ar atsaukšanos uz bārā redzamā vīrieša deguna formu, kas atgādina knābi un to, ka viena no "naktsputnu" izskats ticis pielāgots, lai vairāk atbilstu vārda pamatnozīmei.

1942. gada janvārī Džozefīna apstiprina vēlamo nosaukumu vēstulē Edvarda māsai Marionai, "Eds tikko pabeidzis ļoti skaistu attēlu — kafejnīcas lete naktī ar 3 tēliem. "Naktsputni" tam būtu labs nosaukums. E. pozēja divu vīriešu tēliem spogulī un es sievietes tēlam. Viņš pie tā strādāja apmēram pusotru mēnesi."

## Īpašnieki
thumb|Pavadzīme, kurā redzams, ka pēc komisijām māksliniekam pienācās 1971 ASV dolārs
Pēc darba pabeigšanas 1942. gad ziemas beigās Hopers to izvietoja *Rehn's* galerijā, kurā parasti pārdeva savas gleznas. Tā tur nostāvēja mēnesi. Svētā Patrika dienā Edvards un Džozefīna apmeklēja Anrī Ruso izstādes atklāšanu Ņujorkas Modernās mākslas muzejā, kuru organizēja Denjels Ketons Ričs, Čikāgas mākslas institūta direktors. Atklāšanā bija gan Ričs, gan Alfrēds Barrs, Modernās mākslas muzeja direktors. Barrs bija ieinteresēts Hopera gadu iepriekš radītajā gleznā *[[Gas (glezna)|Gas]]* ("Degviela"), bet Džozefīna viņam ieteica apskatīt "Naktsputnus"*.* Tomēr gleznu apskatīt devās Ričs, kurš drīz nokārtoja pirkumu Čikāgas muzejam. Pārdošanas cena bija 3000 ASV dolāru. Glezna bez pārtraukumiem palikusi Čikāgas mākslas institūta kolekcijā.

## Restorāna atrašanās vieta
Ainu iespaidojis šobrīd nojaukts amerikāņu stila restorāns Grīničvilidžā, apkaimē Manhatanā, kurā dzīvoja Hopers. Hopers pats izteicies, ka gleznas ideja radusies no restorāna Griničas avēnijas krustojumā, piebilstot, ka ainu ievērojami vienkāršojis un padarījis restorānu lielāku."

## Atsauces

**Bibliogrāfija**
*Cook, Greg, "Visions of Isolation: Edward Hopper at the MFA", Boston Phoenix, May 4, 2007, 22. lpp., Arts and Entertainment.
*Spring, Justin, *The Essential Edward Hopper*, Wonderland Press, 1998

## Ārējās saites
*''Nighthawks'' — Čikāgas mākslas institūts
*''Nighthawks'' — pietuvināma versija
*''Sister Wendy's American Masterpieces'' diskusija par ''Nighthawks'' ''The Artchive'' vietnē
*
Cetema

***Cetema*** ir stiebrmušu ģints.

## Izplatība
Latvijā ir sastopamas 4 *Cetema* ģints sugas:
* suga: *[[Cetema cereris]]* (Fallén, 1820)
* suga: *[[Cetema elongatum]]* (Meigen, 1830)
* suga: *[[Cetema myopinum]]* (Loew, 1866)
* suga: *[[Cetema neglectum]]* Tonnoir, 1931

## Pieaugušo īpatņu apraksts
Ķermeņa garums ir parasti 3—5 mm. Galva un krūšu kurvis ir daļēji spīdoši dzelteni.

## Ekoloģija
Kāpuri attīstās uz graudaugiem, parasti uz smilgas (*Agrostis*).

## Sistemātika

### Sugas
Šis nav pilnīgs *Cetema* ģints sugu saraksts. Ģintī ietilpst:
* *[[Cetema bispinosum]]* Duda, 1933
* *[[Cetema cereris]]* (Fallen, 1820)
* *[[Cetema elongatum]]* (Meigen 1830)
* *[[Cetema maroccana]]* Nartshuk, 1995
* *[[Cetema monticula]]* Becker, 1910
* *[[Cetema myopinum]]* (Loew, 1866)
* *[[Cetema necopinata]]* Nartshuk, 1973
* *[[Cetema neglectum]]* Tonnoir, 1921
* *[[Cetema nigrifemur]]* Strobl, 1909
* *[[Cetema nigripalpis]]* Savage, 1990
* *[[Cetema obliqua]]* Beschovski, 1984
* *[[Cetema orientalis]]* Nartshuk, 1976
* *[[Cetema procerum]]* (Loew, 1872)
* *[[Cetema similis]]* Ismay, 1985
* *[[Cetema subvittatum]]* (Loew, 1863)
* *[[Cetema sulcifrons]]* Duda, 1933
* *[[Cetema transversum]]* Collin, 1966

## Atsauces

## Literatūra
* Jade Savage & Terry A. Wheeler (1999). *Systematics of Cetema Hendel (Diptera: Chloropidae): revision of the Nearctic species and phylogeny and zoogeography of the Holarctic fauna*. Insect Systematics & Evolution, Volume 30, Issue 3, pp 249—262. ISSN 1399-560X 

## Ārējās saites
* EOL — Enciclopedy of Life
Nikolajs Hagelstroms

thumb|200px|Piemiņas akmens Daugavpils pareizticīgo kapos.
**Nikolajs Hagelstroms** (, ; 1812-1884) bija Krievijas impērijas armijas ģenerālmajors, Daugavpils cietokšņa galvenais inženieris. Daugavpils (tolaik Dinaburgas) pilsētas galva (1865—1870, 1874—1876). Viņa pilnvaru laikā caur Daugavpili tika uzbūvēta dzelzceļa līnija Rīga—Orla (1868), iekārtots pilsētas parks (tagad Andreja Pumpura parks) un pilsētas sabiedriskā banka (1874) un ar mūra namiem apbūvēta Jaunā Forštate (tagadējais Daugavpils centrs). 

## Dzīvesgājums
thumb|270px|Nikolaja Hagelstroma raksturojums pēc stāšanās pilsētas galvas amatā.
Dzimis 1812. gadā Pēterburgā Johana Hagelstroma ģimenē. Studēja Pēterburgas Galvenajā inženieru augstskolā (), pēc kuras beigšanas dienēja Krievijas impērijas armijā kā militārais inženieris, bija Dinaburgas arsenāla komandieris, pēc tam cietokšņa galvenais inženieris. 1856. gadā viņš par saviem līdzekļiem nodibināja pirmo Daugavpils privāto teātri tagadējā Teātra ielā, kura uzturēšana viņš veltīja visu brīvo laiku un naudas līdzekļus. Piedalījās Janvāra sacelšanās apspiešanā (1863—1864), par ko saņēma medaļu.
 
Neraugoties uz to, ka 1865. gada martā Dinaburgas pilsētas galvas vēlēšanās lielāko balsu skaitu saņēma katoļticīgais Hieronīms Kvjatkovskis (), Vitebskas gubernators (jādomā tikko apspiestās Janvāra sacelšanās dēļ) pavēlēja par pilsētas galvu iecelt luterticīgo Daugavpils cietokšņa galveno inženieri Nikolaju Hagelstromu, kas 16. jūnijā tika atbrīvots no karadienesta un 24. jūnijā iecelts par pilsētas galvu. 1868. gadā Daugavpils Dome viņu pārvēlēja šajā amatā, tomēr 1870. gada augustā domnieki par pilsētas galvu ievēlēja pulkvedi Pāvelu Ogijevski (), bet 1871. gadā otrās ģildes tirgotāju Artemiju Makarovu (). Kad 1873. gadā A. Makarovu atcēla no amata un apcietināja sakarā ar nelikumībām zemes gabalu un pilsētas mežu izpārdošanā, par pilsētas galvu atkārtoti iecēla N. Hagelstromu. Daugavpils pilsētas galvas pienākumus viņš pildīja līdz 1876. gada 15. jūnijam, kad par pilsētas galvu kļuva Daugavpils sabiedriskās bankas direktors Pāvels Dubrovins.

Miris 1884. gada 10. februārī, apbedīts Daugavpils pareizticīgo kapos.

## Apbalvojumi
* Sv. Annas ordenis, II šķira
* Sv. Staņislava ordenis II un III šķira
* Sv. Vladimira ordenis, III un IV šķira

## Atsauces
Otkrytiye Arena

***Otkrytiye Arena*** () ir sporta stadions Maskavā, Krievijā. Stadionā ir 45 360 skatītāju vietas. Šijā stadionā mājas spēles aizvada futbola komanda Maskavas "Spartas" un Krievijas futbola izlase. Šeit ir noticis 2017. gada FIFA Konfederāciju kauss un notiks 2018. gada FIFA Pasaules kauss.

## Ārējās saites

*
Sanktpēterburgas stadions

**Sanktpēterburgas stadions** () ir sporta stadions Sanktpēterburgā Krievijā. Stadionā var ietilpt koncerta laikā 80 000 skatītāju, bet futbola spēles laikā 68 000 skatītāji. Šeit ir noticis 2017. gada FIFA Konfederāciju kauss un tika aizvadītas 2018. gada FIFA Pasaules kausa spēles. Stadionā savas mājas spēles aizvada Sanktpēterburgas "Zenit".

## Ārējās saites

*
Edgars Caics

**Edgars Caics** (dzimis  Rīgā) ir latviešu galda hokejists un treneris, Latvijas galda hokeja izlases spēlētājs, desmitkārtīgs Latvijas un 2017. gada pasaules čempions individuāli, pašreizējais Eiropas čempions individuāli, kā arī pašreizējais pasaules čempions valstsvienību sacensībās. Pārstāv Rīgas bērnu un jauniešu centru "Laimīte".

## Sportiskā karjera

Galda hokeja turnīros piedalās kopš 2001. gada. Kopā ar savu tradicionālo konkurentu Ati Sīli trenēties sācis pie Raivja Sternāta BJC “Laimīte”. E. Caics 2003. gadā kļuva par Latvijas junioru čempionu, bet pirmo uzvaru Latvijas čempionātā guva 2004. gadā, pavisam uzvarot tajos desmit reizes. 2006. gadā uzvarēja Eiropas junioru čempionātā. 2016. gadā E. Caics kļuva par Eiropas, bet 2017. gadā — arī par pasaules čempionu. 2017. gada vidū viņš uz gadu pārņēma vadību arī pasaules spēcīgāko spēlētāju reitingā, 2024. gada vasarā tajā atrodas ceturtajā vietā. Pasaules klubu čempionātos viņa pārstāvētā BJC “Laimīte” noturēja pasaules čempionu statusu no 2012. gada līdz 2018. gadam. Ir Latvijas izlases spēles kapteinis. 2022. gada Eiropas čempionātā viņš startēja tikai individuālajā kategorijā un izcīnīja pirmo vietu, atkārtojot šo panākuku 2024. gadā.

Amatiera līmenī izcīnījis godalgas pludmales volejbola un boulinga turnīros.

## Trenera karjera

Kopš 2009. gada E. Caics strādā par galda hokeja skolotāju un treneri BJC “Laimīte”, kur izaudzējis Latvijas izlases spēlētājus R. Miglinieku un S. Lagzdiņu, kā arī kā izlases treneris palīdzējis citu Latvijas klubu spēlētājiem. Viņa vadībā ilgstoši notika turnīru sērija amatieriem "Laimītes ripa".

## Atsauces

## Ārējās saites
* ITHF profils
Moriarty

***Moriarty*** var būt:

## Māksla
* Moriarty (grupa), franču-amerikāņu mūzikas grupa;
* Moriartijs (romāns), Entonija Horovica grāmata;

; Tēli
* Grāfs Džims Moriartijs, tēls šovā, *The Goon Show*
* Dekāns Moriarty, raksturs romānā *Uz Ceļa* ar Jack Kerouac
* *Jack Moriarty*, raksturs par Holmss-iedvesmoja televīzijas sērija *[[Doktors Hauss]]*
Moriartijs

**"Moriartijs**" ir romāns par Šerloku Holmsu. Tā autors ir Entonijs Horovics, un angliski tas ir publicēts 2014. gadā, bet latviski - 2015. gadā. Romāns ir saistīts ar autora iepriekšējo grāmatu par Šerloku Holmsu - "Zīda nams".

Romāna darbība norisinās 1891. gadā īsi pēc notikumiem Artura Konana Doila romānā "Pēdējā problēma". Šerloks Holmss parādās tikai romāna beigās, toties darbojas daudzi citi tēli, piemēram, Etelnijs Džons un inspektors Lestreids. Šis romāns seko Frederikam Čeisam un Etelnijam Džonsam, kuri cīnās pret jaunu kriminālo ģēniju, kas pārņem Londonas ielas pēc Moriartija nāves.
Šeins Longs

**Šeins Longs** (; dzimis ) ir bijušais Īrijas futbolists un Īrijas futbola izlases uzbrucējs.

Savu karjeru sāka Reading FC kur arī nospēlēja sešus gadus. *Reading* sastāvā guva 44 vārtus un pārcēlās uz West Bromwich Albion F.C. Karjeru turpināja Hull City A.F.C., kur gan nospēlēja tikai pus gadu un pārcēlās uz Southampton FC. 2021. gada janvārī ticis izīrēts uz Bournemouth.

Šeins Longs Īrijas futbola izlasē spēlējis 2012. gada un 2016. gada Eiropas čempionātā.  draudzības spēlē pret Latvijas futbola izlasi guva trešos vārtus Īrijas 3–0 uzvarā.

## Sasniegumi
**Reading**

* Anglijas čempionāts: 2005–06

**Individuālie sasniegumi**

* ''Reading'' sezonas labākais spēlētājs: 2010–11

## Atsauces

## Ārējās saites
Rensoms Rigss

**Rensoms Rigss** (, dzimis ) ir amerikāņu rakstnieks un kinorežisors, kas popularitāti ieguva ar triloģiju "Mis Peregrīnes nams brīnumbērniem".

## Biogrāfija
Rensoms Rigss dzimis 1979. gada 3. februārī, uzaudzis Floridā, ASV. Viņš studēja angļu literatūru Kenjonas universitātē un kinomākslu Dienvidkalifornijas Universitātē.

Rigss kolekcionēja interesantas fotogrāfijas, kas rezultējās grāmatā "Mis Peregrīnes nams brīnumbērniem". Pēc pirmās grāmatas panākumiem tika radītas vēl divas grāmatas šai pašā sērijā.

2013. gadā apprecējies ar rakstnieci Taherehu Mafi. 2017. gada 30. maijā pārim piedzima meita. Rensoms Rigss pašlaik dzīvo Losandželosā, Kalifornijā.

## Literārie darbi
* "Mis Peregrīnes nams brīnumbērniem";
* "Pilsēta bez dvēseles";
* "Dvēseļu krātuve";
* "Dīvaiņu pasakas".

## Atsauces
Libušīna

**Libušīna** () ir pilsēta Čehijā, Vidusčehijas apgabala Kladno apriņķī uz ziemeļrietumiem no Kladno.

Apdzīvotā vieta rakstos pirmoreiz minēta 1050. gadā, kaut arī leģendas saista Libušīnas pilsētu ar teiksmaino čehu tautas ciltsmāti Libuši. Ilgu laiku tā atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Tajā pašā gadā tai tika piešķirtas pilsētas tiesības, kas 1961. gadā tika atņemtas. Kopš 1993. gada — Čehijā. 2006. gadā pilsētas tiesības Libušīnai tika atjaunotas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Alkšņu valks

**Alkšņu valks** ir Ponakstes kreisā krasta pieteka Kuldīgas novadā. 

Ietek Ponakstē mazapdzīvotā apvidū. Alkšņu valku nešķērso valsts autoceļi. 

## Atsauces
Šacha Pasaule

**Šaha Pasaule** ir ASV pilsētā Linkolnā no 1954. gada septembra līdz 1973. gada jūnijam reizi mēnesī izdots šaha žurnāls.

## Žurnāla apraksts
### Izdevējs
Žurnāla izdevējs bija Linkolnas latviešu šaha klubs (ASV). Atbildīgais redaktors — Aleksandrs Liepnieks, redaktori — N. Kampars, J. Zvērs, E. Gūtmanis, E. Mednis, G. Iesalnieks, J. Danenfelds, A. Tramdahs, V. Ikaunīks un A. Kalnājs.

### Periodiskums
Kopumā iznāca 226 numuri.

* 1954. gadā iznāca 4 (Nr. 1—4) žurnāli.
* 1955. gadā iznāca 12 (Nr. 1—12) žurnāli.
* 1956. gadā iznāca 12 (Nr. 1—12) žurnāli.
* 1957. gadā iznāca 12 (Nr. 1—12) žurnāli.
* 1958. gadā iznāca 12 (Nr. 1—12) žurnāli.
* 1959. gadā iznāca 12 (Nr. 1—12) žurnāli.
* 1960. gadā iznāca 12 (Nr. 1—12) žurnāli.
* 1961. gadā iznāca 12 (Nr. 1—12) žurnāli.
* 1962. gadā iznāca 12 (Nr. 1—12) žurnāli.
* 1963. gadā iznāca 11 (Nr. 1—9, 10/11, 12) žurnāli.
* 1964. gadā iznāca 10 (Nr. 1—3, 4/5, 6, 7/8, 9—12) žurnāli.
* 1965. gadā iznāca 10 (Nr. 1—6, 7/8, 9, 10, 11—12) žurnāli.
* 1966. gadā iznāca 11 (Nr. 1—6, 7/8, 9—12) žurnāli.
* 1967. gadā iznāca 8 (Nr. 1/2, 3, 4, 5/6, 7, 8/9, 10, 11/12) žurnāli.
* 1968. gadā iznāca 9 (Nr. 1, 2, 3/4, 5, 6, 7/8, 9/10, 11, 12) žurnāli.
* 1969. gadā iznāca 10 (Nr. 1—4, 5/6, 7, 8/9, 10—12) žurnāli.
* 1970. gadā iznāca 8 (Nr. 1/2, 3, 4, 5/6, 7/8, 9, 10/11, 12) žurnāli.
* 1971. gadā iznāca 8 (Nr. 1/2, 3, 4, 5/6, 7, 8, 9/10, 11/12) žurnāli.
* 1972. gadā iznāca 8 (Nr. 1/2, 3—5, 6/7, 8/9, 10, 11/12) žurnāli.
* 1973. gadā iznāca 4 (Nr. 1/2, 3, 4, 5/6) žurnāli.

### Žurnāla saturs
Žurnāls atspoguļoja trimdas latviešu šaha dzīvi, rakstīja par ievērojamākiem šaha notikumiem pasaulē un Latvijā. Līdz ar šaha partijām žurnāls publicēja teorētiskus rakstus, bibliogrāfiskus un vēsturiskus materiālus, informāciju par korespondencšahu un latviešu gambītu. Žurnālam bija šaha kompozīcijas nodaļa.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Konteksts (laikraksts)

"**konTEKSTS**" bija Latvijas Rakstnieku savienības kopš 2017. gada aprīļa izdots laikraksts. 2021. gada decembrī iznāca pēdējais – 57. – laikraksta numurs. 

## Iekārtojums
Laikrakstam bija vairākas tematiskas sadaļas — intervija jeb "Saruna", "Skats", dzeja, proza, kritika, literatūras bērniem un pusaudžiem atvērums, kā arī sadaļa "Procesi", "Atslodzei', kurā iekļautas rubrikas "Darbistabā", "Es lasu".
Laikraksta «konTEKSTS» saturu veidoja tikai literatūrai veltīti temati bez papildu uzslāņojumiem, aptverot plašu ar literatūru saistītu jautājumu spektru. 

Paralēli literatūras tekstiem un kritikai bija iekļauts arī bērnu un pusaudžu literatūras atvērums, kas bija nebijis precedents latviešu periodikā kopumā, atvēlēta teksta telpa ne tikai tulkojumiem, bet tulkotāja kā radošas personības aktualizācijai. Neiztrūkstošas bija sarunas: ar autoriem gan par dzīves un literatūras aktualitātēm, gan par radošo procesu, kā arī katrā numurā tika diskutēts par kādu aktuālu tekstu. Īpaša uzmanība tika pievērsta lasītāju viedokļiem, grāmatniecībai, pētniecībai. Pēdējā lappusē tika domāts arī par lasītāja atslodzes brīdi.

## Radošā komanda
* Galvenā redaktore — Sandra Ratniece; 
* Redaktors — Arno Jundze;
* Redaktors — Māris Salējs;  
* Redaktors — Inga Žolude;
* Redaktors — Guntis Berelis;
* Redaktore — Austra Gaigala;
* Fotogrāfs — Gints Ivuškāns
## Atsauces
Norvēģijas premjerministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Norvēģija]]s premjerministri** jeb **valdības vadītāji** kopš 1814. gada.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Jack of Sweden and Norway (1844–1905).svg|25px]] [[Zviedrijas-Norvēģijas ūnija]] (1814 — 1905) [[Attēls:Coat of Arms of the Union between Sweden and Norway.svg|25px]]

### [[Attēls:Flag of Norway.svg|25px]] [[Norvēģijas Karaliste]] (1905 - mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Norway.svg|25px]]

## Skatīt arī
* Norvēģijas valdnieku uzskaitījums

## Ārējās saites
* Norvēģijas premjerministri
Chloropinae

***Chloropinae*** ir stiebrmušu apakšdzimta. Latvijā ir sastopamas 65 sugas no 16 ģintīm. Šis apakšdzimtas mušu kāpuri trofiski ir saistīti ar graudaugiem.

## Sistemātika
* cilnis: Mepachymerini Nartshuk, 1983
:* ģints: *[[Mepachymerus]]* Speiser, 1910
* cilnis: Meromyzini Lioy, 1864
:* ģints: *[[Meromyza]]* Meigen, 1830
* cilnis: Cetemini Nartshuk, 1983
:* ģints: *[[Cetema]]* Hendel, 1907
* cilnis: Mindini Paramonov, 1957
:* ģints: *[[Aragara]]* Walker 1860
:* ģints: *[[Cerais]]* Van der Wulp, 1881
:* ģints: *[[Minda]]* Paramonov, 1957
* cilnis: Chloropini Verrall, 1888
:* ģints: *[[Chlorops]]* Meigen, 1803
:* ģints: *[[Epichlorops]]* Becker, 1910
:* ģints: *[[Melanum]]* Becker, 1910
* cilnis: Diplotoxini Nartshuk, 1983
:* ģints: *[[Diplotoxa]]* Loew, 1863
* cilnis: Pseudothaumatomyiini Nartshuk, 1983
:* ģints: *[[Pseudothaumatomyia]]* Nartshuk 1963
* cilnis: Lasiosinini Nartshuk, 1983
* ģints: *[[Lasiosina]]* Becker, 1910
:* ģints: *[[Parachlorops]]* Cherian, 2015

Nesadalītas ģintis:
* ģints: *[[Anthracophagella]]* Andersson, 1977
* ģints: *[[Archimeromyza]]* Deeming, 1981
* ģints: *[[Assuania]]* Becker, 1903
* ģints: *[[Bathyparia]]* Lamb, 1917
* ģints: *[[Camarota]]* Meigen, 1830
* ģints: *[[Capnotera]]* Loew, 1866
* ģints: *[[Centorisoma]]* Becker, 1910
* ģints: *[[Cerais]]* Van der Wulp, 1881
* ģints: *[[Chloromerus]]* Becker, 1911
* ģints: *[[Chloropella]]* Malloch, 1925
* ģints: *[[Chloropsina]]* Becker, 1911
* ģints: *[[Chromatopterum]]* Becker, 1910
* ģints: *[[Collessimyia]]* Spencer, 1986
* ģints: *[[Cryptonevra]]* Lioy, 1864
* ģints: *[[Desertochlorops]]* Nartshuk, 1968
* ģints: *[[Ectecephala]]* Macquart, 1851
* ģints: *[[Elachiptereicus]]* Becker, 1909
* ģints: *[[Elliponeura]]* Loew, 1869
* ģints: *[[Ensiferella]]* Andersson, 1977
* ģints: *[[Epichlorops]]* Becker, 1910
* ģints: *[[Eurina]]* Meigen, 1830
* ģints: *[[Eutropha]]* Loew, 1866
* ģints: *[[Homalura]]* Meigen, 1826
* ģints: *[[Homaluroides]]* Sabrosky, 1980
* ģints: *[[Lagaroceras]]* Becker, 1903
* ģints: *[[Lieparella]]* Spencer, 1986
* ģints: *[[Luzonia]]* Frey, 1923
* ģints: *[[Melanum]]* Becker, 1910
* ģints: *[[Mepachymerus]]* Speiser, 1910
* ģints: *[[Merochlorops]]* Howlett, 1909
* ģints: *[[Meromyzella]]* Andersson, 1977
* ģints: *[[Metopostigma]]* Becker, 1903
* ģints: *[[Neodiplotoxa]]* Malloch, 1914
* ģints: *[[Neoloxotaenia]]* Sabrosky, 1964
* ģints: *[[Pachylophus]]* Loew, 1858
* ģints: *[[Paraeurina]]* Duda, 1933
* ģints: *[[Parectecephala]]* Becker, 1910
* ģints: *[[Pemphigonotus]]* Lamb, 1917
* ģints: *[[Phyladelphus]]* Becker, 1910
* ģints: *[[Platycephala]]* Fallén, 1820
* ģints: *[[Platycephalisca]]* Nartshuk, 1959
* ģints: *[[Pseudochromatopterum]]* Deeming, 1981
* ģints: *[[Psilochlorops]]* Duda, 1930
* ģints: *[[Semaranga]]* Becker, 1911
* ģints: *[[Siphlus]]* Loew, 1858
* ģints: *[[Steleocerellus]]* Frey
* ģints: *[[Stenophthalmus]]* Becker, 1903
* ģints: *[[Terusa]]* Kanmiya, 1983
* ģints: *[[Thaumatomyia]]* Zenker, 1833
* ģints: *[[Thressa]]* Walker, 1860
* ģints: *[[Trichieurina]]* Duda, 1933
* ģints: *[[Trigonomma]]* Enderlein, 1911
* ģints: *[[Xena]]* Nartshuk, 1964

## Atsauces

## Ārējās saites
* EOL - Enciclopedy of Life
Jēkabs Dzenis

**Jēkabs Dzenis** (dzimis , miris  ) bija latviešu virsnieks, Pirmā pasaules kara un  Latvijas brīvības cīņu dalībnieks, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

## Dzīvesgājums
Jēkabs Dzenis dzimis Ādažu pagasta "Jaunzemniekos"  laukstrādnieka ģimenē, kura drīz pēc tam pārcēlās uz dzīvi Rīgā. Mācījies Rīgas Amatu skolā, apguvis grāmatveža specialitāti. 1914. gada oktobrī iesaukts Krievijas armijā. Pēc apmācību kursu beigšanas 1915. gada maijā nosūtīts uz kara skolu Petrogradā. To beidzis 1915. gada 15. augustā, iegūstot praporščika dienesta pakāpi. Nosūtīts uz 2. Rīgas latviešu strēlnieku bataljonu un nozīmēts par izlūku nodaļas priekšnieku. Piedalījies vairākās kaujās un 1916. gada jūlija sākumā paaugstināts par podporučiku.

1916. gada 18.—30. jūlija kaujās pie Ķemeriem Dzenis veica izlūkošanu neitrālā joslā ienaidnieka pozīciju tiešā tuvumā, kartē iezīmēja pretinieka pozīcijas, tā veicinot ienaidnieka atsišanu līdz Smārdei; 30. jūlijā vadīja izlūku nodaļu pretinieku ugunī, iznīcināja 3 stiepļu žogus un atviegloja pārējo uzbrukumu. Par šajās kaujās izrādīto varonību tika apbalvots ar Svētās Annas ordeni (30.07.1916) un vēlāk 1922. gadā ar Lāčplēša Kara ordeni. 1916. —1917. gadā viņš piedalījās arī citās kaujās pie Rīgas, tika vairākkārt apbalvots un paaugstināts dienesta pakāpē. No dienesta atvaļināts 1918. gada 22. februārī.

1919. gada jūlijā Ziemeļlatvijā brīvprātīgi iestājies Latvijas armijā. Vispirms bijis Ziemeļlatvijas brigādes sevišķu uzdevumu virsnieks, vēlāk armijas kara satiksmes pārvaldes priekšnieka palīgs. 1921. gada aprīlī no armijas aizgājis rezervē, bet armijā atgriezies 1924. gada oktobrī par satiksmes virsnieku štāba operatīvā darbā. 1929. gadā paaugstināts par armijas štāba Operatīvās daļas priekšnieka palīgu. Paaugstināts par kapteini. 1935. gadā no armijas atvaļināts un sācis strādāt šokolādes fabrikā "Laima". Vēlāk kļuvis par šīs fabrikas direktoru.

Frontei tuvojoties, 1944. gada oktobrī devies bēgļu gaitās uz Vāciju. No 1945. gada līdz 1949. gadam dzīvojis bēgļu nometnēs. 1949. gada novembrī pārcēlies uz Austrāliju. No 1950. gada maija dzīvojis Melburnā un strādājis kādā tekstilfabrikā. Aktīvi piedalījies Melburnas latviešu sabiedriskajā dzīvē, bijis Melburnas Latviešu biedrības biedrs, šīs biedrības latviešu skolas "Daugava" izveidotājs un pirmais direktors. Kā bijusī Latvijas armijas militārpersona bijis Latviešu Virsnieku apvienības Melburnas nodaļas izveidotājs un tās priekšsēdētājs no 1956. gada 8. jūlija līdz 1973. gada 13. februārim. Pēdējos 15 mūža gadus bijis arī Melburnas Latviešu biedrības lauku īpašuma "Vanagi" pārzinis. 

Jēkabs Dzenis miris 1979. gada 12. novembrī Melburnā.

## Apbalvojumi
### Latvijas Republikas apbalvojumi
* Lāčplēša Kara ordenis, 3. šķira (Nr.1488).
* Triju Zvaigžņu ordenis, 5. šķira (Nr. 2088).

### Krievijas Impērijas apbalvojumi
* Sv. Annas ordenis, 4. šķira (30.07.1916).
* Sv. Annas ordenis, 3. šķira ar šķēpiem un lenti (20.02.1917).
* Sv. Annas ordenis, 2. šķira ar šķēpiem (15.10.1917).
* Sv. Staņislava ordenis 3. šķira ar šķēpiem un lenti (20.10.1916).
* Sv. Staņislava ordenis 2. šķira ar šķēpiem (15.10.1917).

## Atsauces
Ketēni

thumb|200px|Ketēnu vispārīga struktūrformula
**Ketēni** ir organiskas vielas, kas satur karbonilgrupu, kura ar dubultsaiti saistīta ar vēl vienu oglekļa atomu (atomu grupējumu >C=C=O). Līdz ar to karbonilgrupas oglekļa atoms ketēnos ir *sp* hibridizācijas stāvoklī — ar to ketēni atšķiras no ketoniem, kuru molekulās divi aizvietotāji saistīti tieši ar karbonilgrupu. Vienkāršākā ketēna molekulā abi aizvietotāji ir ūdeņraža atomi un šo vielu parasti sauc tāpat par ketēnu (pēc IUPAC nomenklatūras — etenons). Ja ir citi aizvietotāji, ketēnus visbiežāk nosauc saskaņā ar šo aizvietotāju nosaukumiem, piemēram, metilketēns vai difenilketēns. Saskaņā ar IUPAC nomenklatūru ketēnu nosaukumus veido līdzīgi ketonu nosaukumiem, par pamatu ņemot atbilstošā nepiesātinātā ogļūdeņraža nosaukumu un pievienojot izskaņu *-ons*. Piemēram, metilketēnu pēc IUPAC nomenklatūras dēvē par 1-propenonu.

Ketēnus mēdz iedalīt tādos ketēnos, kam abi aizvietotāji ir ogļūdeņražu atlikumi (ketoketēnos), un tādos, kur viens aizvietotājs ir ūdeņraža atoms (aldoketēnos).

Ketēni ir nestabilas gāzes vai dzeltenīgi šķidrumi ar asu smaku. Ketēni šķīst aromātiskajos ogļūdeņražos un halogēnalkānos. Tiem piemīt izteiktas elektronakceptoras īpašības, pie kam elektrofilais reakcijas centrs ir *sp* hibridizētais oglekļa atoms.

Ketēniem līdzīga viela ir oglekļa suboksīds O=C=C=C=O.

Ketēniem struktūras ziņā līdzīgas vielas, kuru molekulās skābekļa atoma vietā ir sēra atoms, sauc par tioketēniem. Skābekļa atoma vietā var būt arī trīsvērtīgs slāpekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ketēnimīniem, tie satur grupu >C=C=N− un to molekulās ir vēl viens aizvietotājs pie slāpekļa atoma.

## Vēsture
Ketēnus kā vielu klasi atklājis un pētījis vācu ķīmiķis, Nobela prēmijas laureāts Hermanis Štaudingers.

## Iegūšana
Ketēnus iegūst, pirolizējot ketonus vai karbonskābes 700—800 °C temperatūrā. Bieži izmanto fosfātu katalizatorus.
: CH3−CO−CH3 → CH2=C=O + CH4

Otra populāra ketēnu iegūšanas metode ir halogēna atšķelšana no α-halogēnkarbonskābju halogenīdiem vai halogēnūdeņraža atšķelšana no karbonskābju halogenīdiem. Šīs reakcijas notiek metālu (piemēram, cinka) vai spēcīgu bāzu iedarbībā.

Specifiska ketēnu iegūšanas reakcija ir α-diazoketonu sadalīšana gaismas vai temperatūras iedarbībā (Volfa pārgrupēšanās):
: 600px

## Ķīmiskās īpašības
Ketēni ir ķīmiski ļoti aktīvas vielas. Tie kāri reaģē ar dažādiem nukleofiliem reaģentiem, piemēram, ūdeni, veidojot karbonskābju atvasinājumus. Ketēniem ir raksturīgas dimerizācijas reakcijas (veidojas β-laktoni).

Ketēni reaģē ar imīniem, veidojot β-laktāmus (β-laktāmu sintēze pēc Štaudingera):
: 400px

## Izmantošana
Ketēnus lieto organiskajā sintēzē kā acetilējošus aģentus. Vienkāršāko ketēnu izmanto rūpniecībā kā starpproduktu etiķskābes un acetanhidrīda iegūšanai no acetona. Ketēni ir starpprodukti penicilīna vai amoksicilīna atvasinājumu sintēzē.

## Literatūra
* Ojārs Neilands. *Organiskā ķīmija*. Rīga : Zvaigzne, 1977, 447.—450. lpp.

## Atsauces
Sliežu iela (Rīga)

**Sliežu iela** ir Rīgas iela, Ziemeļu rajona Sarkandaugavas apkaimē. Sliežu iela sākas strupceļā pie Sarkandaugavas stacijas un beidzas krustojumā ar Tvaika ielu. Tā sastāv no 1 braukšanas joslas. Ielas kopējais garums ir 2295 metri.

Sliežu ielā atrodas arī dzelzceļa pārbrauktuve, kur krustojas tramvaja sliedes ar dzelzceļa sliedēm (Mangaļu stacijas pievedceļu), kas ir arī vienīgā vieta Latvijā, kur ir šāds šķērsojums.
thumb|left|250px|Tramvaja un dzelzceļa sliežu krustojums Sliežu ielā

## Ielu savienojumi
Sliežu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Sīmaņa iela
* Tilta iela
* Ceļinieku iela
* Limbažu iela
* Zāģeru iela
* Gaujienas iela
* Tvaika iela

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Sarkandaugava

## Atsauces
Sliežu iela

**Sliežu iela** var būt:
* Sliežu iela — iela Rīgā;
* Sliežu iela — iela Daugavpilī;
* Sliežu iela — iela Jelgavā;
* Sliežu iela — iela Liepājā;
* Sliežu iela — iela Saulkrastos;
* Sliežu iela — iela Elejas pagasta Elejā.
Doktors (tēls)

**Doktors** () ir televīzijas seriāla *[[Doctor Who]]* galvenais varonis. Doktors ir citplanētietis no planētas Galifreja. Sākotnēji viņa raksturs un izcelsme bija noslēpumaina. Viņš ir apveltīts ar ļoti augstu intelektu. Doktors ir ekscentrisks ceļotājs laikā un telpā, viņš cīnās pret netaisnību Visumā.

## Reģenerācija
Doktoram piemīt spēja atjaunoties (reģenerēties), ja viņš ir nāvējoši ievainots. Zināms, ka atjaunošanās var notikt 13 reizes, bet 2013. gada sērijā *Time of the Doctor* Doktoram tiek piešķirtas vēl 12 dzīvības. Katru reizi, kad Doktors atjaunojas, mainās ne tikai viņa izskats, bet arī raksturs. Kopš seriāla pirmsākumiem 1963. gadā doktoru ir tēlojuši 14 dažādi aktieri. Doktora tēls līdz šim (2015. gadam) ir atjaunojies 15 reizes (10. Doktors ir atjaunojies divreiz).

Neoficiālās un parodiju filmās Doktoru ir tēlojuši arī tādi aktieri kā Rovans Atkinsons, Hjū Grānts un citi.

## Atsauces
Delftas skats

***Delftas skats*** () ir Jana Vermēra aptuveni 1660.–1661. gadā radīta eļļas krāsas glezna. Nīderlandiešu mākslinieka dzimtās pilsētas glezna ir viena no populārākajām viņa gleznām un tapusi laikā, kad pilsētas ainavas nebija pārāk bieži sastopamas. Šī ir viena no trim zināmajām Vermēra gleznām, kurās attēlota Delfta. Divas citas ir "Mazā iela" un pazudusī glezna "Māja Delftā". Puantilisma tehnikas izmantošana norāda uz to, ka tā tapusi pēc "Mazās ielas".

## Gleznošanas materiāli
Tehniskā analīze uzrāda, ka Vermērs gleznai izmantojis ierobežotu pigmentu skaitu: svina balto, dzelteno okeru, dabīgo ultramarīnu un sarkano alizarīnu kā galvenos pigmentus. Toties gleznošanas tehnika ir ārkārtīgi detalizēta un rūpīga.

## Mantojums
2011. gadā glezna tika attēlota uz zelta un sudraba piemiņas monētām, ko izdeva Nīderlandes Karaliskā naudas kaltuve. Glezna pieminēta arī Marsela Prusta romānā "Zudušo laiku meklējot". Prusts bija liels Vermēra cienītājs un viņam īpaši patika šī glezna*.* Viņam piedēvēts citāts:

*"Kopš muzejā Hāgā ieraudzīju Delftas skatu, es zinu, ka esmu redzējis skaistāko gleznu pasaulē".*

## Atsauces

## Bibliogrāfija
*
* Arthur K. Wheelock Jr. and C. J. Kaldenbach, "Vermeer’s *View of Delft* and His Vision of Reality", *Artibus et Historiae*, Vol. 3, No. 6 (1982), pp.&nbsp;9–35.

## Ārējās saites

* http://kalden.home.xs4all.nl/verm/view/Vermeer_main.html
* Johannes Vermeer, ''View of Delft'', ColourLex
* Janson, J., Critical Assessments: ''View of Delft'', tīmekļa vietne *Essential Vermeer*. Esejas par šo gleznu no vairākiem Vermēra darbu pētniekiem
Piper (filma)

***Piper*** ir 2016. gada datoranimācijas īsfilma, ko producējusi *[[Pixar]]*. Īsfilmas režisors un scenārija autors ir Alans Barilaro, un tās pirmizrāde norisinājās  pirms *Pixar* studijas veidotās filmas "Meklējot Doriju" (*Finding Dory*). Īsfilma saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā animācijas īsfilma".

Īsfilma stāsta par izsalkušu šņibīšu mazuli, kas mācās pārvarēt bailes no ūdens. Ilggadējais *Pixar* animators Barilaro ideju par animācijas īsfilmu aizguva, apmēram jūdzi no studijas, skrienot gar krastu un vērojot kā putni mūk no viļņiem, bet tiklīdz vilņi atkāpjas, tā tie skrien ēst izskalotās radības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krapes pamatskola

**Krapes pamatskola** bija skola Ogres novadā, Krapē. Lēdmanes pamatskolas filiāle.

## Vēsture
Krapes skola dibināta 1867. gadā Rīgas apriņķa Krapes pagastā uz barona Nikolaja Fītinghofa dāvinātās zemes. 1880. gados, skolas pārziņa Hermaņa Poļanska laikā, skolas apkārtni apzaļumoja, iestādīja kokus un izveidoja augļu dārzu. Skolas vienstāva laukakmeņu ēka celta 1912. gadā. Skolas koka otrā stāva būvniecības tiesības pēc mazāksolīšanas principa ieguva Cēsu meistars Mežciems.

Skolas ēku smagi izpostīja Pirmā pasaules kara laikā. Vācu okupācijas laikā skolā nokomplektēja septiņas klases. 1962./63. mācību gadā skolu pārveidoja par astoņgadīgo pamatskolu, bet 1989./90. mācību gadā — par deviņgadīgo pamatskolu.

 skolas iekšpusi izpostīja ugunsgrēks, iznīcinot arī skolas laikmeta hronikas un vēstures ekspozīciju.  pēc ēkas renovācijas skolā atsākās mācības. 2022. gadā sakarā ar mazo skolēnu skaitu Krapes pamatskolu slēdza.

## Atsauces
Nisas Grigorijs

**Svētais Nisas Grigorijs** (; dzimis ap 335. gadu, miris ap 395. gadu) bija Nisas bīskaps no 372. līdz 376. gadam un no 378. gada līdz savai nāvei, ievērojams agrīnās kristīgās baznīcas teologs un filozofs. Grigorijs kopā ar vecāko brāli Basiliju Lielo un tuvu draugu Nazianzas Gregoru tradicionāli tiek saukti par Kapadokijas tēviem. Bija 4. gadsimta kristietības ortodoksālās mācības līderis cīņā pret ariānismu, izstrādāja teorētisko bāzi trīsvienības izpratnei. Radījis teoloģiskus un mistiskus darbus, sabalansējot platonisma un agrās kristietības tradīcijas.

## Ārējās saites
Upšas

**Upšas** bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga—Rūjiena starp Alojas staciju un Iģes pieturu. Tas atradās Limbažu novada Alojas pagastā.

Pieturas punkts Upšas jeb Ūpšas tika atklāts 1937. gadā. Pēc pasažieru vilciena Rīga—Rūjiena atcelšanas 1996. gadā pieturas punkts vairs netiek izmantots. Pēc slēgšanas vienīgās būves pieturā bija pasažieru sānplatforma.

## Atsauces