open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mežoles pauguraine

**Mežoles pauguraine** ir dabas apvidus Vidzemes augstienes ziemeļrietumu daļā. Paugurs aizņem 1657 km2 lielu teritoriju, kas sastāda 2,56% no kopejās Latvijas teritorijas. Paugurs robežojas ar Aumeisteru paugurvalni un Trapenes līdzenumu ziemeļaustrumos, ar Augšgaujas pazeminājumu un Piebalgas pauguraini dienvidaustrumos. Mežoles pauguraines ārējās robežas sakrīt ar Vidzemes augstienes nogāzēm, kas rietumos robežojas ar Viduslatvijas nolaidenumu un Gaujas senieleju, bet ziemeļos ar Trikātas pacēlumu un Sedas līdzenumu. Ziemeļaustrumu — dienvidrietumu virzienā Mežoles pauguraine stiepjas 70 km garumā, tās platums ir 18 līdz 30 km. Paugura videjais augstums ir ap 185 m virs jūras līmeņa, bet bieži pārsniedz 200 m virs jūras līmeņa. Augstākais punkts ir Slapjuma kalns Mežoles pauguraines vidusdaļā, kas atrodas 248 metrus virs jūras līmeņa.

## Reljefs
Reljefs ir izteikti paugurains. Pauguru relatīvais augstums ir no 5 līdz 40 m. Mežoles paugurainē nodalāmas divas atšķirīgas daļas. Lielākā un arī hipsometriski augstākajā daļā izteiksmīgākie ir glaciostrukturālie morēnu pauguri un to masīvi, vietām dauguļi un atsevišķi iekšējie pirmmasīvi ( starp Dzērbeni un Kleķeriem), kā arī plakanvirsas pauguri ar limnoglaciālo nogulumu segu, ļoti bieži terasēti. Šie plakanvirsas pauguri sastopami divos lielākajos areālos — starp Nītauri, Skujeni un Annām, kā arī starp Mežoli un Drustiem. Pazeminājumos, it īpaši Amatas augšteces ieplakā, sastopami kēmu pauguri un kēmu terašu fragmenti, citur — atsevišķas subglaciālās iegultnes vai to sistēmas (Dzērbenes un Mežoles apkaimē).

Šo reljefa kompleksu ietver 2 — 10 km plata perifērā marginālā pauguru-grēdu veidojumu josla. Tajā dominē nelieli vaļņi, paugurgrēdas un paugurmasīvi, iegareni pauguri un to virknes. Šim reljefa tipam raksturīga savstarpēji paralēla iegareno formu un tās atdalošo ieplaku orientācija. Vietām iezīmējas glaciostrukturālie gala morēnu vaļņi (starp Kalējiem, Veselavu un Raunu), izteiksmīgi ledāja starpmēļu stūra masīvi (uz ziemeļiem no Nītaures) un marginālās nogāzes.

## Hidrogrāfija
Mežoles pauguraine sākas un to atūdeņo daudzas Gaujas baseina upes — Palsa, Rauza, Rauna, Raunis, Amata, Līgatne u.c., tikai pašā rietumu daļā Mērgupe un Zaube pieder pie Lielās Juglas baseina. Upēm raksturīgs liels relatīvais kritums līdz 10 m/km, un tās augstienes nogāzē izveidojušās dziļas, vietām terasētas ielejas (Rauna, Raunis, Amata u.c.). Toties upju augštecēs ielejas ir maz izteiktas.

Mežoles paugurainē ir diezgan daudz samērā nelielu ezeru, kas atrodas gan starppauguru ieplakās, gan subglaciālajās iegultnēs. Daudz ezeru ir Drustu apkaimē un uz ziemeļiem no Dzērbenes. Daļa ezeru aizauguši, pārpurvojušies, bet plašu purvu masīvu nav. Vairākumā gadījumu aizaugušo ezeru vietās ir mazi zemie purviņi. Vienīgi Mežoles pauguraines austrumu daļā Rauzas augšteces apvidū, tās pietekas Lipsas baseinā ir daži lielāki zemie purvi kā piemēram, Baltais purvs un augstie purvi kā Krievu purvs.

## Atsauces
Brāga

**Brāga** ir spirta rūpniecības un kandžas ražošanas starpprodukts. To iegūst, sajaucot graudus, kartupeļus, melasi, miltus vai cukuru ar ūdeni un raugu. Pēc rūgšanas procesa radušos brāgu izmanto destilācijai, lai iegūtu spirtu vai kandžu. Rūgšanas laikā brāgā veidojas oglekļa dioksīds, etanols un citi blakusprodukti. Etanola frakciju mēdz destilēt atkārtoti, lai attīrītu. Brāgas sastāvs un kvalitāte būtiski ietekmē gala produkta garšu un stiprumu.
Džefrijs Čosers

**Džefrijs Čosers** (, ; dzimis ap 1343. gadu, miris ) bija viduslaiku angļu rakstnieks, dzejnieks, diplomāts, filozofs, alķīmiķis un astronoms. Pazīstamākais no Čosera darbiem ir stāstu krājums "Kenterberijas stāsti" (*The Canterbury Tales*).

Čosers tiek dēvēts par "angļu literatūras tēvu", jo viens no pirmajiem sāka izmantot dzimto angļu valodu literatūrā, uzskatot to par tikpat mākslinieciski augstvērtīgu kā franču vai latīņu valodu. Sarakstījis arī zinātnisku traktātu par astrolabu.

## Biogrāfija
Džefrijs Čosers ir dzimis Londonā turīgā vīna tirgotāju ģimenē ap 1343. gadu. 17 gadu vecumā nokļuva galma aprindās. Studējis jurisprudenci. Valsts dienestā daudz ceļoja pa Eiropu. No 1374. gada strādāja par kontrolieri (*comptroller*) Londonas ostā. No 1389. līdz 1391. gadam — galma celtniecības darbu vadītājs (*clerk of works*). Džefrijs Čosers 1397. gada aprīlī Anglijas karaļa Ričarda II galmā sāka stāstīt "Kenterberijas stāstus", kas kļuva par vienu no viņa izcilākajiem darbiem. Džefrijs Čosers nomira 1400. gada 25. oktobrī. Pirmais literāts, kas apglabāts Vestminsteras abatijas Dzejnieku stūrī (*Poets' Corner*).

## Popkultūra
Angļu aktieris Pols Betanijs (*Paul Bettany*) filmā "Bruņinieka stāsts" (*A Knight's Tale*) atveidoja Džefriju Čoseru. Šajā filmā Džefrijs Čosers vairāk tika attēlots kā izdomāts tēls, nevis kā kādreiz reāli eksistējusi persona.

Čosera vārdā ir nosaukts asteroīds (2984 Čosers) un viens no Mēness krāteriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rock with You

***Rock with You*** izdeva 1979. gada 3. novembrī kā otro singlu no Maikla Džeksona piektā solo albuma, Off the Wall. Dziesmu uzrakstījis Heatwave biedrs un dziesmu rakstītājs Rods Tempertons, kas uzrakstīja arī Džeksona dziesmu Thriller. Dziesma bija viena no pirmajiem Billboard numur viens singliem 80. gados. Tas sasniedza pirmo vietu popa un R&B singlu sarakstā un kļuva par Džeksona vienu no vismīlētākajām dziesmām. Šīs dziesmas videoklipā ir redzams Džeksons dejojot vizuļojošā tērpā lāzeru fonā. Saskaņā ar Billboard, dziesma bija 1980. gada 4. lielākais singls. To arī uzskata par vienu no pēdējiem disko ēras singliem. Atkārtoti to izdeva kā singlu 2006. gada 27. februārī, kas ir daļa no ** krājuma.
Ezeres pagasts

**Ezeres pagasts** ir viena no Saldus novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos Vadakstes labajā krastā Lietuvas pierobežā. Robežojas ar sava novada Nīgrandes, Zaņas, Kursīšu un Rubas pagastiem, kā arī Lietuvas Telšu apriņķa Mažeiķu rajona Židiķu, Reivīču un Laižuvas seņūnijām. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Alkšņupe, Bruzile, Ezere, Līkupe, Pestīle, Suste, Šarlote, Vadakste.

## Vēsture
Pēc 1920. gada agrārreformas Lielezeres muižu (*Groß-Essern*) sadalīja 230 vienībās (no tām 2 bijušās rentes mājas) 4932 ha kopplatībā. Muižas centrs nonāca valsts īpašumā, bet bijušajā kungu mājā iekārtoja Ezeres pamatskolu. Griezes mācītājmuižu sadalīja 17 vienībās 318 ha kopplatībā, bet Reņģu muižas Šarlotes pusmuižu 15 vienībās 213 ha kopplatībā
1935. gadā Liepājas apriņķa Ezeres pagasta platība bija 139,6 km² un tajā dzīvoja 3056 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Ezeres, Kreiju, Mauru un Zvirgzdu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Saldus rajona **Ezeres ciemam** pievienoja Kursīšu ciema kolhoza «Ļeņina ceļš» teritoriju, 1961. gadā - daļu likvidētā Mauru ciema, bet 1977. gadā daļu Ezeres ciema teritorijas pievienoja Kursīšu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Ezeres pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Saldus novadā.

## Iedzīvotāji
### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Ezere (pagasta centrs), Grieze, Mauri, Marijasmuiža, Šarlote, Grīvaiši, Garozas, Amberģis.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra
Ezerē darbojas amatierteātris "Medusspods".

## Atsauces
Dobeles komturi

thumb|400px|Bauskas fogteja, Jelgavas un Dobeles komturejas pēc to dienvidu daļu zaudēšanas 1422. gadā.
thumb|400px|Bauskas fogteja, Dobeles (Kth:Doblehn) un Jelgavas komturejas.
**Dobeles komturi** () bija Livonijas ordeņa pavēlnieki Dobeles komturejas teritorijā 1376. - 1562. gadā. Viņu rezidence bija Dobeles pils. Pēdējais Dobeles komturs Matiass fon der Reke līdz 1576. gadam nepakļāvās Kurzemes un Zemgales hercogam Gothardam Ketleram un nesekmīgi mēģināja panākt Dobeles apgabala suverenitāti Polijas-Lietuvas kopvalstī.

Attēls:Duobelespilis.Schema.2008-06-12.jpg|Dobeles komturu rezidence - Dobeles pils
Attēls:Dobeles pilsdrupas 18. gs.jpg|Dobeles pilsdrupas (18. gs.)

## Dobeles komturu saraksts
* 1376 Dītrihs Holtijs (Dietrich Holtey)
* 1422—1426 Volters no Pletenbergas (Wolter von Plettenberg), vēlākā Livonijas ordeņa mestra radinieks
* 1431—1432 Matiass no Boningenas (Mathias von Boningen)
* 1451 Vilhelms Curmonts no Hinderšteinas (Wilhelm Zuermont von Hinderstein)
* 1471 Frīdrihs Valdhauss no Hērze (Friedrich Waldhaus von Heerse, Wolthus von Herse)
* 1472 Vilhelms no Beninghauzenas (Wilhelm von Bönninghausen)
* 1481 Engelberts Lape no Rūras (Engelbert Lappe, von dem Ruhr)
* ap 1490 Bernds no Galles (Bernd von Galle)
* 1500 Oto Goess (Otto Goes)
* 1502—1519 Gerhards no Brigenes (Gerhard von der Brüggen)
* 1523 Gerhards no Rosemas (Gerhard von Rossem)
* 1525—1535 Jirgens no Hētes (Jürgen von Hoete)
* 1535—1545 Eberhards no Širenas (Eberhard von Schüren)
* 1546 Rūdolfs no Beferferdes (Rudolf von Beverförde)
* 1548—1562/1576 Matiass no Rekes (Mathias von der Recke)
Volfgangs Lits

**Volfgangs Augusts Eižens Lits** (; dzimis , miris ) bija Rīgā dzimis otrs veiksmīgākais vācu zemūdeņu komandieris Otrā pasaules kara laikā. Lita vadībā zemūdenes nogremdēja 46 tirdzniecības kuģus un vienu franču zemūdeni ar kopēju tonnāžu 230 781 reģistra tonnas. Vairāk spējis tikai Oto Krečmers. Volfgangs Lits ir viens no diviem zemūdens karavīriem, kuri saņēmuši Dzelzs krusta Bruņinieka krustu ar ozollapām, zobeniem un briljantiem (*Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub, Schwertern und Brillanten*).

Dzimis Rīgā, vācbaltiešu ģimenē. Pēc vidusskolas beigšanas, trīs semetrus studēja Herdera institūtā. 1933. gadā pameta Latviju, devās uz Vāciju, kur iestājas kara flotē. Pēc apmācībām dienēja virsūdens flotē, bet 1937. gada februārī tika norīkots uz zemūdens dienestu. Spānijas pilsoņu kara laikā, veica uzdevumus Spānijas piekrastē. Otrā pasaules kara sākuma momentā Volfgands Lits patrulēja zemūdenē "U-38" pie Portugāles krastiem.

1939. gada 30. decembrī Volfgangam Litam tika uzticēta zemūdens U-9 vadība. Ar šo zemūdeni Lits devās sešās patrulēšanās un nogremdēja 7 kuģus un franču zemūdeni.1940. gada 27. jūnijā Lits tika norīkots par zemūdenes U-138 komandieri, bet 1940. gada 21. oktobrī par zemūdenes U-43 komandieri. Ar U-43 piecās patrulēšanās tika nogremdēti 12 kuģi. 1942. gada 9. maijā Lits kļuva par zemūdenes U-181 komandieri. 1942. gada septembŗi zemūdene devās no Ķīles un patrulēja Indijas okeānā un pie Dienvidāfrikas. Līdz atgriešanās Bordo tika nogremdēti 12 kuģi. 1943. gada martā Lits devās vēl vienā patrulēšanā, sevišķi bieži izturoties Maurīcijas tuvumā. Patrulēšana turpinājās 205 dienas — tā bija otrā ilgākā kara laikā. Tika nogremdēti 10 kuģi.

1944. gada janvārī pēc 15 patrulēšanām un 600 dienām jūrā, sāka dienēt krastā — viņš tika norīkots par zemūdens flotiles komandieri Gotenhāfenē. Vēlāk viņš tika pārcelts uz jūras kara skolu Flensburgā, bet 1944. gada septembrī kļuva par skolas komandieri.

Kad 1945. gada Flensburgā ienāca britu karaspēks, Lits turpināja ieņemt kara skolas vadītāja amatu. Naktī uz 1945. gada 14. maiju Litu nošāva vācu sardzes kareivis, jo Lits neatbildēja uz sardzes brīdinājumu. Vēlēkā izmeklēšana atzina, ka sardzes kareivis rīkojies pēc reglamenta. Saskaņojot ar britu iestādēm, Volfgangs Lits tika apglabāts Valsts bērēs. Goda sardzē pie zārka stāvēja seši zemūdens komandieri — visi bija Dzelzs krusta Bruņinieka krusta saņēmēji. Tās bija pēdējās Trešā reiha Valsts bēres.
## Ārējās saites
* 
* Eintrag bei uboat.net
Seņūnija

thumb|250px|Lietuvas administratīvais iedalījums
**Seņūnija** () jeb **stārastija** ir mazākā Lietuvas administratīvi teritoriālā iedalījuma vienība. Seņūnijas tika ieviestas 1994. gada 7. jūlijā, aizvietojot apīlinkas. 2010. gadā Lietuvā bija 546 seņūnijas. Par seņūniju lielākas vienības ir rajoni un pilsētas. Seņūnijas ir ļoti dažādas pēc iedzīvotāju skaita un platības. Lielākās pēc iedzīvotāju skaita ir Kauņas seņūnijas Šilaiņi un Dainava ar vairāk nekā  iedzīvotāju. Seņūniju vada vēlēts stārasts (seņūnaitis).

## Atsauces
Jaunauces pagasts

**Jaunauces pagasts** ir viena no Saldus novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar sava novada Vadakstes, Rubas un Zvārdes pagastiem un Dobeles novada Vītiņu pagastu. Pagastu savas kompetences ietvaros administrē Saldus novada pašvaldības Jaunauces, Rubas un Vadakstes pagastu apvienības pārvalde.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Druve, Mazā Līkupe.

#### Ezeri
Lapezers, Sodnieku ezers.

## Vēsture
1920. gada zemes reformas gaitā Jaunauces muiža (*Neu-Autz*) tika sadalīta 61 vienībā 1122 ha platībā, Ozolu muiža (*Eckhof*) 18 vienībās 953 ha platībā, Jumpraviešu muiža (*Jumpraweeten*) 9 vienībās 210,75 ha platībā, Šerlates muiža (*Charlottenhof*)  7 vienībās 210 ha platībā.

right|200px|thumb|Jaunauces un Rubas pagastu pārvalde
1935. gadā Jelgavas apriņķa Jaunauces pagasta platība bija 82 km² un tajā dzīvoja 1430 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Jaunauces un Ošu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Jaunauces ciems** ietilpis Auces (1949-1959), Dobeles (1959-1962) un Saldus (1962-2009) rajonos. Jaunauces ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Ošu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Jaunauces pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Saldus novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Jaunauce (pagasta centrs), Ropmuiža, Kalnjāņi, Ezerkrogs, Ozolmuiža.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Edvīns van der Sars

**Edvīns van der Sars** (*Edwin van der Sar*; dzimis  Vūrhutā, Nīderlandē) ir bijušais nīderlandiešu futbolists, vārtsargs. Spēlējis *[[Amsterdamas "Ajax"|AFC Ajax]]*, *[[Turīnas "Juventus"|Juventus]]*, *[[Fulham F.C.|Fulham]]* un *[[Manchester United FC|Manchester United]]* sastāvos, kā arī no 1995. līdz 2008. gadam bija Nīderlandes futbola izlases dalībnieks.

## Karjera
Profesionāļa karjeru sāka *[[Amsterdamas "Ajax"|AFC Ajax]]* klubā, kur pavadīja 9 sezonas, tad pārgāja uz Itālijas līgas klubu *[[Turīnas "Juventus"|Juventus]]*, kur pavadīja 2 sezonas. No 2001. gada līdz karjeras beigām 2011. gadā spēlēja Anglijā, vispirms pārstāvēja *[[Fulham F.C.|Fulham]]*, taču kopš 2005. gada bija *[[Manchester United FC|Manchester United]]* vārtsargs. Van der Sars ir viens no nedaudzajiem futbolistiem, kas ir spējuši iegūt UEFA Čempionu līgas kausu divu dažādu klubu sastāvos. Sars to ieguva 1995. gadā ar *Ajax* un 2008. gadā ar *Manchester United*. 1995. un 2009. gadā tika atzīts par Eiropas labāko vārtsargu.

Kopā ar Nīderlandes izlasi ir spēlējis daudzu turnīru finālturnīros. Taču izlasē viņš debitēja  spēlē pret Baltkrievijas izlasi. Savā 37. dzimšanas dienā (2007. gada 29. oktobrī) viņš intervijā atzina, ka beigs savu karjeru izlasē pēc 2008. gada Eiropas čempionāta beigām. Taču pēc Euro 2008 beigām izlases jaunais galvenais treneris Berts van Marvijks pierunāja van der Saru aizvadīt dažas spēles 2010. gada FIFA kausa izcīņas kvalifikācijā, sakarā ar izlases vārtsargu traumām. Van der Sars piekrita un veiksmīgi nospēlēja Nīderlandes izlases sastāvā. Spēlē pret Norvēģijas izlasi viņš kārtējo reizi spēlē neielaida nevienus vārtus un paziņoja par izlases karjeras beigšanu. Van der Sars Nīderlandes izlases sastāvā ir aizvadījis 130 spēles.

## Sasniegumi
**Ajax**

* Eredivisie: 1993–94, 1994–95, 1995–96, 1997–98
* Nīderlandes kauss futbolā: 1992–93, 1997–98, 1998–99
* Johan Cruijff Schaal: 1993, 1994, 1995
* UEFA Čempionu līga: 1994–95
* UEFA kauss: 1991–92
* UEFA Superkauss: 1995
* Starpkontinentālais kauss: 1995

**Juventus**

* UEFA Intertoto kauss: 1999

**Fulham**

* UEFA Intertoto kauss: 2002

**Manchester United**

* Anglijas Premjerlīga: 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2010–11
* Anglijas Līgas kauss: 2005–06
* FA Community Shield: 2007, 2008, 2010
* UEFA Čempionu līga: 2007–08
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2008

**Individuālie sasniegumi**

* Nīderlandes gada futbola vārtsargs: 1994, 1995, 1996, 1997
* Eiropas labākais vārtsargs: 1995, 2009
* Anglijas Premjerlīgas zelta cimdi: 2008–09
* UEFA klubu labākais vārtsargs: 2009
* ''Fulham'' gada labākais spēlētājs: 2004

## Ārējās saites

* Mančestras "United" profils
Garbage

***Garbage*** ir skotu/amerikāņu rokgrupa no Medisonas, Viskonsinas štata, ASV, kas tika dibināta 1994. gadā. Grupas soliste Širleja Mensona ir skotiete, taču pārējie grupas dalībnieki ir amerikāņi. Grupa savus ierakstus ir pārdevusi vairāk nekā 14 miljonos kopiju.  Garbage ir septiņreiz pretendējusi uz Grammy balvu, taču nevienu reizi nav to ieguvusi. Grupa ir izdevusi 7 studijas albumus.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* *[[Garbage (albums)|Garbage]]* (1995)
* *[[Version 2.0]]* (1998)
* *[[Beautiful Garbage]]* (2001)
* *[[Bleed Like Me]]* (2005)
* *[[Not Your Kind of People]]* (2012)
* *[[Strange Little Birds]]* (2016)
* *[[No Gods No Masters]]* (2021)
* *Let All That We Imagine Be the Light* (2025)

## Grupas dalībnieki

* Širleja Mensona — vokāls, taustiņinstrumenti, ģitāra
* Djūks Ēriksons — basģitāra, taustiņinstrumenti, ģitāra
* Stīvs Markers — ģitāra, taustiņinstrumenti
* Bučs Vigs — bungas

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* MySpace profils
Paolo Betīni

**Paolo Betīni** (; dzimis  Čečīnā, Livorno provincē, Toskānā) ir bijušais Itālijas šosejas riteņbraucējs, Itālijas riteņbraukšanas izlases treneris. Viņš tika uzskatīts par savas paaudzes labāko klasiku speciālistu un, iespējams, vienu no visu laiku labākajiem. Viņš uzvarēja 2004. gada Atēnu Olimpiskajās spēlēs grupas braucienā, kā arī 2006. un 2007. gada Pasaules čempionātā. Viņa iesauka bija *Il Grillo* ("circenis"), saistot to ar viņa pēkšņajiem atkārtotajiem uzbrukumiem un sprinta stilu.

Viņš guva pastiprinātu uzmanību pēc uzvaras 2000. un 2002. gada Ljēža–Bastoņa–Ljēža sacensībās. 2003. gada sezonā viņš uzstādīja rekordu uzvarām Pasaules kausā, uzvarot Milāna—Sanremo, *[[HEW Cyclassics]]* un Sansevastjanas klasikā. 2005. un 2006. gadā viņš uzvarēja *[[Giro di Lombardia]]*, 2001. un 2005. gadā *[[Züri-Metzgete]]* un 2004. gadā *[[Tirreno–Adriatico]]*.

## Ārējās saites

*
Peteri Koponens

**Peteri Koponens** (; dzimis  Helsinkos, Somijā) ir somu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā, Somijas basketbola izlases dalībnieks, pašlaik (2010) pārstāv Itālijas Serie A klubu Virtus Bologna. 2007. gada NBA draftā viņu izvēlējās Filadelfijas "76ers" ar kopējo 30. kārtas numuru, bet Koponens nav aizvadījis nevienu spēli NBA līgā, taču tiesības uz viņu pieder Portlendas "Trail Blazers". Ir spēlējis Somijas augstākajā līgā Korisliiga Tapiolan Honka kluba sastāvā.

## Ārējās saites
* NBA.com profils
Tomāšs Rolineks

**Tomāšs Rolineks** (; dzimis  Ždjārā pie Sāzavas, Čehoslovākijā) ir čehu bijušais hokejists, spēlēja kreisās malas uzbrucēja pozīcijā, bijis Čehijas hokeja izlases dalībnieks.

## Spēlētāja karjera
Ir spēlējis Čehijas Ekstralīgā, 2005. gadā kopā ar HC Pardubice kļūstot par nacionālo čempionu. 2008. gadā pievienojās KHL vienībai Magņitogorskas "Metallurg", tās sastāvā aizvadot nākamās četras sezonas.

Kopā ar Čehijas izlasi ir spēlējis 2006., 2007., 2008., 2010. un 2011. gada Pasaules čempionātos un 2010. gada Vankūveras ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites

* 
* The Internet Hockey Database profils
Valdis Muižnieks

**Valdis Muižnieks** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu basketbolists, spēlēja uzbrūkošā aizsarga pozīcijā, Latvijas PSR un PSRS basketbola izlašu dalībnieks. Trīskārtējs olimpisko spēļu vicečempions (1956, 1960, 1964), Trīskārtējs Eiropas čempions (1957, 1959, 1961), trīskārtējs Eiropas čempionvienību kausa izcīņas uzvarētājs (1958, 1959, 1960), četrkārtējs PSRS čempions (1955, 1956, 1957, 1958). 1959. gadā saņēmis PSRS Nopelniem bagātā sporta meistara goda nosaukumu. 1998. gadā saņēmis Triju Zvaigžņu ordeni.

Izglītību ieguvis Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē (absolvējis 1970. gadā). Viņa brāļa bērni ir bijusī basketboliste Anete Muižniece-Brice un bijušais basketbolists un tagadējais treneris Kārlis Muižnieks.

Pēc spēlētāja karjeras beigām darbojies Latvijas PSR Fiziskās kultūras un sporta komitejā (1969—1976) un Rīgas ASK par menedžeri (1976—1988). Piedalījies veterānu basketbola aktivitātēs, izcīnīja sudraba medaļas Pasaules maksibasketbola čempionātā.

## Karjera
### Klubu karjera
Basketbolista karjeru uzsācis 1951. gadā "Dinamo" jaunatnes komandā. 1954. gadā sāka spēlēt Rīgas ASK sastāvā, ar ko kļuva par trīskārtēju Eiropas čempionvienību kausa izcīņas uzvarētāju (1958—1960), četrkārtēju PSRS čempionu (1955—1958), kā arī divkārtēju PSRS vicečempionu (1962, 1964), tāpat vienreiz tika izcīnīta arī trešā vieta (1961). ASK sastāvā spēlēja līdz 1964. gadam. Pēc tam sāka spēlēt citā Rīgas klubā — Rīgas VEF, kurā spēlēja līdz pat karjeras beigām 1969. gadam. VEF sastāvā 1966. gadā izcīnījis trešo vietu PSRS čempionātā.

### Izlašu karjera
Latvijas PSR izlases sastāvā aizvadīja 103 spēles. Tās sastāvā startēja vairākos PSRS Tautu spartakiādes turnīros, 1956. gadā tika izcīnīta uzvara, 1959. un 1963. gadā — 3. vieta, savukārt 1967. gadā tika ieņemta 5. vieta.

Laika posmā no 1956. līdz 1964. gadam spēlējis PSRS basketbola izlasē. Piedalījies trijās olimpiskajās spēlēs (, , ), visās reizēs tika izcīnīta sudraba medaļa. Tāpat viņš izlases sastāvā izcīnīja 6. vietu 1959. gada Pasaules čempionātā. Vēl ir izcīnījis trīs zelta medaļas Eiropas čempionātā (1957, 1959, 1961).

2006. gadā laikraksta *[[Sport-Ekspress]]* (*Спорт-Экспресс*) lasītāju aptaujā tika ierindots 10. vietā PSRS un Krievijas izcilāko uzbrūkošo aizsargu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Valdis Muižnieks Latvijas basketbola Goda zālē
* Kārtīgais bliezējs
Viktorija Nazarova

**Viktorija Nazarova** (dzimusi  Liepājā, Latvijā) ir Latvijas basketboliste, spēlē centra pozīcijā, pašlaik (2010) pārstāv LSBL klubu Liepājas Metalurgs.

## Atsauces
* Viktorija Nazarova: "Basketbols ir labākais hobijs", sportacentrs.com
50 izcilākie NBA spēlētāji

**50 izcilākie NBA spēlētāji** ir 1996. gadā izveidots saraksts, kas tika izveidots par godu NBA 50. gadu jubilejai. 50 izcilākos spēlētājus izvēlējās speciāla žūrija, kā sastāvā bija bijušie spēlētāji, treneri, bijušie un pašreizējie klubu ģenerālmenedžeri.

## Spēlētāji

* Karīms Abduldžabārs (*Kareem Abdul-Jabbar*)
* Vess Anselds (*Wes Unseld*)
* Neits Ārčibalds (*Nate Archibald*)
* Pols Arizins (*Paul Arizin*)
* Čārlzs Bārklijs (*Charles Barkley*)
* Eldžins Beilors (*Elgin Baylor*)
* Lerijs Bērds (*Larry Bird*)
* Riks Berijs (*Rick Barry*)
* Deivs Bings (*Dave Bing*)
* Vilts Čemberlens (*Wilt Chamberlain*)
* Deivs Debušers (*Dave DeBusschere*)
* Klaids Drekslers (*Clyde Drexler*)
* Džordžs Džervins (*George Gervin*)
* Maģiskais Džonsons (*Magic Johnson*)
* Sems Džonss (*Sam Jones*)
* Maikls Džordans (*Michael Jordan*)
* Volts Freizers (*Walt Frazier*)
* Hals Grīrs (*Hal Greer*)
* Džons Havličeks (*John Havlicek*)
* Elvins Heiss (*Elvin Hayes*)
* Džūljuss Īrvings (*Julius Erving*)
* Patriks Jūings (*Patrick Ewing*)
* Billijs Kaningems (*Billy Cunningham*)
* Deivs Kauenss (*Dave Cowens*)
* Bobs Kouzijs (*Bob Cousy*)
* Džerijs Lūkass (*Jerry Lucas*)
* Kevins Makheils (*Kevin McHale*)
* Karls Malons (*Karl Malone*)
* Mozess Malons (*Moses Malone*)
* Pīts Maravičs (*Pete Maravich*)
* Džordžs Mikans (*George Mikan*)
* Ērls Monro (*Earl Monroe*)
* Šakils O'Nīls (*Shaquille O'Neal*)
* Hakīms Oladžuvons (*Hakeem Olajuwon*)
* Roberts Perišs (*Robert Parish*)
* Bobs Petits (*Bob Pettit*)
* Skotijs Pipens (*Scottie Pippen*)
* Bills Rasels (*Bill Russell*)
* Viliss Rīds (*Willis Reed*)
* Oskars Robertsons (*Oscar Robertson*)
* Deivids Robinsons (*David Robinson*)
* Džons Stoktons (*John Stockton*)
* Dolfs Šejess (*Dolph Schayes*)
* Bills Šērmens (*Bill Sharman*)
* Neits Tarmonds (*Nate Thurmond*)
* Aizeja Tomass (*Isiah Thomas*)
* Džerijs Vests (*Jerry West*)
* Lenijs Vilkenss (*Lenny Wilkens*)
* Bills Voltons (*Bill Walton*)
* Džeimss Vortijs (*James Worthy*)

## Treneri
* Reds Auerbahs
* Čaks Deilijs
* Bills Fičs
* Refs Holcmens
* Fils Džeksons
* Džons Kundla
* Dons Nelsons
* Džeks Remsajs
* Patriks Railijs
* Lenijs Vilkenss

## Ārējās saites
* 50 izcilākie NBA spēlētāji 
* 10 izcilākie NBA treneri 
* 10 izcilākās NBA komandas
Nikolo Paganīni

**Nikolo Paganīni** (; dzimis , miris ) bija itāļu vijolnieks, altists, ģitārists un komponists. Viņš bija viens no godājamākiem sava laika vijoles virtuoziem. Viņa slavenākais skaņdarbs ir *Caprice No. 24 in A minor, Op. 1*. Vēl ir sacerējis koncertus vijolēm, 6 sonātes vijolei un ģitārai, 15 kvartetus vijolei, ģitārai, altam un čellam.

## Ārējās saites
* Bezmaksas partitūras
Krievijas Superlīga basketbolā

**Krievijas Superlīga basketbolā** () ir otra spēcīgākā vīriešu basketbola līga Krievijā. Līga tika dibināta 1992. gadā. Šobrīd Superlīgā spēlē 9 klubi. Visveiksmīgākais klubs līgas vēsturē ir Maskavas "CSKA". Līdz 2010. gadam šī bija vadošā basketbola līga valstī, taču kopš 2010. gada Krievijas čempions tiek noskaidrots Krievijas Profesionālajā basketbola līgā.

## Ārējās saites
* Krievijas Superlīgas oficiālā mājaslapa
Viktors Lapčenoks

**Viktors Lapčenoks** (dzimis ) ir latviešu estrādes dziedātājs, nozīmīgākais 1970. gadu Raimonda Paula dziesmu izpildītājs duetā ar Noru Bumbieri.

## Biogrāfija
Lapčenoks lielākos panākumus guva 1971.—1977. gadā, uzstājoties duetā ar savu dzīvesbiedri Noru Bumbieri. Izpildot Raimonda Paula dziesmas, divreiz uzvarēja "Mikrofona dziesmu aptaujā": 1971. gadā ar dziesmu "Teic, kur zeme tā" (kopā ar N.Bumbieri, Ojāru Grīnbergu un Margaritu Vilcāni) un 1976. gadā ar dziesmu "Tava balss" ("Mēmā dziesma") — duetā ar Noru Bumbieri.

Kopā ar Noru Bumbieri piedalījās starptautiskajā dziesmu konkursā Polijā "Sopota '76".

1980. gados Lapčenoks dziedāja duetā ar Aiju Kukuli.
1990. gados mēģināja darboties arī politikā, kandidēja Saeimas vēlēšanās gan no Darba partijas, gan LSDSP.

## Apbalvojumi
2018. gadā Lapčenoks saņēma Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvu par mūža ieguldījumu Latvijas mūzikas attīstībā (par 2017. gadu)

## Diskogrāfija
### Albumi
* Raimonds Pauls, "Teic, kur zeme tā" (1971, kopā ar citiem solistiem)
* Raimonds Pauls, "Kurzeme" (1972, duetā ar N. Bumbieri)
* Raimonds Pauls, "Jūras balss" (1973, duetā ar N. Bumbieri)
* Raimonds Pauls, "Manai dzimtenei" (EP, 1973, duetā ar N. Bumbieri)
* Gunārs Freidenfelds, "Ūdensnesējs" (EP, 1974, duetā ar N. Bumbieri)
* Raimonds Pauls, "Dāvana vientuļai sievietei" (EP, 1974, duetā ar N. Bumbieri)
* Raimonds Pauls, "Īsa pamācība mīlēšanā" (EP, 1974, duetā ar N. Bumbieri)
* "Dzied Nora Bumbiere un Viktors Lapčenoks" (1975)
* Raimonds Pauls, "Nekal mani gredzenā" (1975, duetā ar N. Bumbieri)
* Raimonds Pauls, "Laternu stundā" (1976) (duetā ar N. Bumbieri)
* Raimonds Pauls, "Priekšnojauta" (1977) (kopā ar citiem solistiem)
* Nora Bumbiere un Viktors Lapčenoks, "Vēl nav par vēlu" (1978)
* Nora Bumbiere un Viktors Lapčenoks (EP, 1978)
* "Dzied Viktors Lapčenoks" (EP, 1984)
* Raimonds Pauls, "Pie vecās ziņģes" (1985, kopā ar citiem solistiem)
* Raimonds Pauls, "Estrādes dziesmas (Iekod pirkstā)" (1985, kopā ar Ž. Siksnu un "Eoliku")
* "Eduards Rozenštrauhs" (1988, kopā ar citiem solistiem)
* "Dvēseļu krustcelēs" (koncertieraksts, kasete, Mikrofona ieraksti, 1995)
* "Specpasūtījums" (Platforma Records, 1999)
* "Paldies, ka tu man esi" (Baltic Records Group, 2003)
* "Viktors Lapčenoks. Kolekcija 1" (Baltic Records Group, 2003)
* "Viktors Lapčenoks. Kolekcija 2" (Baltic Records Group, 2003)
* "Leģendas" (Mikrofona ieraksti, 2017)

### Dziesmas albumos
* Raimonds Pauls, "Teic, kur zeme tā" (1971, dažādi izpildītāji)
* Raimonds Pauls, "Priekšnojauta" (1977, dažādi izpildītāji)
* Raimonds Pauls, "Iekod pirkstā" (1985, dažādi izpildītāji)
* Raimonds Pauls, "Pie vecās ziņģes" (1986, dažādi izpildītāji)
* Eduards Rozenštrauhs, "Eduards Rozenštrauhs" (1988, dažādi izpildītāji)

## Ārējās saites

*
Boeing Model 40

**Boeing Model 40** izmantoja ASV pasts un tā bija pirmā lidmašīna, ko uzbūvēja Boeing, kas bija spējīga pārvadāt pasažierus.

Lai gan lidmašīna bija domāta tikai pastam, tajā varēja arī iesēdināt divus pasažierus.

Boeing ar panākumiem izveidoja maršrutu Sanfarancisko - Čikāga. Un Boeing sāka šo lidmašīnu ražošanu 1927. gada 1. jūlija ar 24 modeļiem.

## Izdzīvotājs

2008. gada 17. februārī, Boeing 40C S/N 1043 ieguva titulu kā vecākā Boeing lidmašīna, kas vēl ir spējīga lidot. 1928. gadā lidmašīnu spēcīgi sadragāja avārijā netālu no Kanionvilles (Canyonville). Pēc tam, kad lidmašīna tika atgūta tā tika pilnībā pārbūvēta 8 gadu laikā, kas prasīja 18,000 darba stundu. Tas viss notika Vašingtonā.

Henrija Forda Muzejā Dearbornā, Mičiganā ir ispējams apskatīt 1927. gadā būvēto Boeing 40B-2, numur 285.
Ēvalds Grabovskis

thumb|200px|Ēvalds Grabovskis 2012. gadā
**Ēvalds Grabovskis** (dzimis  Rīgā) ir bijušais Rīgas „Dinamo” galvenais treneris (1977—1980 un 1988—1991) un Latvijas izlases galvenais treneris (1995), hokeja funkcionārs.

## Latvijas izlase
Ēvalds Latvijas izlasi ir vadījis 1995. gadā. Pēc čempionāta, kurā tika iegūta 14. vieta (2. vieta B grupā), Ēvalds Grabovskis tika atlaists no izlases galvenā trenera amata.

## Rīgas Dinamo
Ēvalda Grabovska vadībā komanda (1977—1980) un (1988—1991) gadā izcīnījusi 6.,6.,8.,4.un 5. vietas.
Tačanka

right|thumb|300px|Tačanka muzejā

**Tačanka** () ir ar ložmetēju bruņoti vieglie atsperrati. Tika izstrādāta un ieviesta bruņojumā Krievijas pilsoņu kara laikā. Tačankā tika iejūgti 2 - 4 zirgi, ekipāža sastāvēja no diviem līdz trim kareivjiem: kučiera un ložmetēja apkalpes.

Tačankas nosaukumu saista ar Ukrainas dienvidos un Krimā izplatītu pajūgu tipu *tavričanka*, kas bija pietiekoši izturīgs, lai tam uzmontētu 70 kg smago balsta Maksima ložmetēju.

Tačanku visbiežāk izmantoja kavalērijas piesegšanai pārvietojoties un tieši kaujas laukā. Šāds iejūgs spēja tikt līdzi jātniekiem, un atsperotie rati nodrošināja tēmētas uguns veikšanu braukšanas laikā. Kavalērijas uzbrukumu laikā tačankas iebrauca flangos, apgriezās un pretinieku apšaudīja ar krustuguni. Tačankas bija efektīgas pret vienībām, kurām nebija pietiekama daudzuma ložmetēju un bruņutehnikas.

Tačankas plaši izmantoja Sarkanā armija, sevišķi populāras bija Mahno armijas bruņojumā.

## Ārējās saites
Georgs Gross

**Georgs Gross** (), dzimis kā **Georgs Ērenfrīds Gross** () , miris ) bija vācu/ASV mākslinieks. Berlīnes dadaisma un Jaunās lietišķības pārstāvis Veimāras Republikas laikā. Īpaši pazīstams ar saviem karikatūras tipa darbiem par Berlīnes dzīvi XX gadsimta divdesmitajos gados. 1933. gadā emigrēja uz ASV. Pēc kara atgriezās Vācijā.

Dzimis Berlīnē, bet bērnības dienas pavadīja Štolpā. Mācījās Drēzdenes Mākslas augstskolā (*Hochschule für Bildende Künste Dresden*). Karoja Pirmajā pasaules karā. 1919. gadā piedalījās Spartaka līgas sacelšanās, tajā pašā gadā iestājās Vācijas Komunistiskajā partijā. 1921. gadā Gross tika apsūdzēts armijas nomelnošanā, sodīts ar naudassodu un viņa darbu ciklu *Gott mit uns* iznīcināšanu. 1922. gadā izstājās no Komunistiskās partijas, pēc tam, kad bija ieradies PSRS un saticis Trocki un Ļeņinu. Būdams radikāli noskaņots pret nacismu, īsi pirms Hitlera nākšanas pie varas devās uz ASV, bet viņa mākslu nacisti atzina par deģeneratīvu. 1938. gadā Gross kļuva par ASV pilsoni. ASV Gross pasniedza Ņujorkas Mākslas studentu līgā (*Art Students League of New York*), un krasi mainīja radošo rokrakstu. Būdams ASV pilsonis, Gross tomēr atgriezās Berlinē. Gross, pazīstams bohēmists un dzīves baudītājs, mira 1959. gadā dzērumā sasizdamies pie savas mājas durvīm.

## Ārējās saites

* Georga Grosa reprodukcijas
Kursīšu pagasts

**Kursīšu pagasts** ir viena no Saldus novada administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar sava novada Novadnieku, Zvārdes, Rubas, Ezeres, Zaņas un Pampāļu pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Purvi
Baložu purvs un citi.

## Vēsture
Mūsdienu Kursīšu pagasta teritorijā vēsturiski atradās Bruzilu muiža (*Gut Bresilgen*, Bruzilas), Kursīšu muiža (*Gut Kursiten*, uz ziemeļiem no Kursīšiem).

1935. gadā Kuldīgas apriņķa Kursīšu pagasta platība bija 188 km² un tajā dzīvoja 2819 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Kursīšu, Bāliņu un Evaržu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Saldus rajona **Kursīšu ciemam** 1951. gadā pievienoja likvidētā Evaržu ciema kolhoza «Cīņa» teritoriju, 1954. gadā Kursīšu ciemam pievienoja likvidētā Bāliņu ciema teritoriju, bet kolhoza «Ļeņina ceļš» teritoriju pievienoja Ezeres ciemam. 1977. gadā pievienoja daļu Ezeres un Rubas ciemu teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Saldus novadā.

## Iedzīvotāji
### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Kursīši (pagasta centrs), Bruzilas, Grietēni, Pļuras, Brūzilas.
### Ievērojamas personības
* Jānis Rudzutaks (1887—1938), latviešu marksists un profesionāls revolucionārs, viens no vadošajiem PSRS politiķiem un arodbiedrību darbiniekiem pirms Otrā pasaules kara;
* Kārlis Luks (1888—1932), latviešu revolucionārs, padomju valsts darbinieks Krievijas Tālajos Austrumos.
* Jānis Jansons (1893—1944), bija Latvijas Bruņoto spēku Kara skolas Ložmetēju nodaļas priekšnieks, vēlāk Latviešu leģiona pulkvežleitnants.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Kursīšu ciems

**Kursīšu ciems** var būt:
* Kursīšu pagasta agrākais nosaukums (1945-1990)
* Kursīšu ciems - administratīvi teritoriāla vienība Līvānu un Preiļu rajonos (1945-1965)
Gross

**Gross** (, *Gross* — 'lielais, garais'; sieviešu dzimtē **Grosa**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andris Gross (dzimis 1979) — latviešu aktieris;
* Deivids Gross (*David Gross*; 1941) — ASV fiziķis, Nobela prēmijas laureāts (2004);
* Ervins Gross (*Erwin Gross*; 1870—1920) — vācbaltiešu izcelsmes Latvijas luterāņu mācītājs;
* Hanss Gross (*Hans Gross*; 1847—1915) — Austrijas jurists, kriminālists;
* Georgs Gross (*George Grosz*; 1893—1959) — Vācijas un ASV mākslinieks;
* Paskāls Gross (*Pascal Groß*; 1991) — Vācijas futbolists;
* Riko Gross (*Ricco Groß*; 1970) — Vācijas biatlonists;
* Valters Roberts Gross (*Walter Robert Gross*, 1903—1974) — vācbaltiešu paleontologs.

## Skatīt arī
* Grose
Frīdrihs Šleiermahers

**Frīdrihs Daniels Ernsts Šleiermahers** (; dzimis , miris ) bija vācu teologs un filozofs. Centās apvienot Apgaismības kritiku ar tradicionālo protestantismu. Viens no modernās bībeles kritikas un hermeneitikas pamatlicējiem. Tiek saukts arī par "modernās liberālās teoloģijas tēvu".

Dzimis Breslavā, kapelāna ģimenē. Mācījās skolās Nīskī, Barbī, vēlāk teoloģiju Halles Universitātē. No 1796. gada strādāja par kapelānu *[[Charité]]* slimnīcā Berlīnē. No 1802. līdz 1804. gadam - mācītājs Štolpā. No 1804. līdz 1807. gadam - teoloģijas profesors Halles Universitātē. 1807. gadā atgriezās Berlīnē, kur strādāja par mācītāju Berlīnes Trīsvienības baznīcā (*Dreifaltigkeitskirche*). 1808. gadā apprecējās. 1810. gadā, nodibinoties Berlīnes Universitātei, Šleiermahers kļuva par tās teoloģijas pasniedzēju. Kļuva par Prūsijas Zinātņu akadēmijas sekretāru. Šleiermaheram bija būtiska ietekme 1817. gadā radītās Vecprūsijas ūnijas baznīcas (*Kirche der Altpreußischen Union*) izveidē (tajā apcvienojās Prūsijas luterāņu un kalvinistu baznīcas).

## Ārējās saites

* Frīdriha Šleiermahera darbi Google Books
* Frīdrihs Šleiermahers Stenfordas filozofijas enciklopēdijā
Avotkalnu grāvis

**Avotkalnu grāvis** ir Stendes kreisā krasta pieteka Ģibuļu pagastā. Sākas no meliorācijas sistēmas meža malā pie «Avotkalniem». Gultne visā garumā regulēta, krastos galvenokārt lauksaimniecības zemes, augštecē mežu masīvs. Ietek Stendē pie «Silupēm». Upi šķērso autoceļš A10.

## Atsauces
Turkmuiža

**Turkmuiža** ir mazciems Talsu novada Ģibuļu pagastā, 2,5 km no pagasta centra Pastendes. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Pastendes baronam Hānam piederējušās pusmuižas **Vecmuižas** (*Althof*) Dzelzupes kreisajā krastā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Veģupīte

**Veģupīte** ir Abavas labā krasta pieteka Talsu novadā. Sākas no grāvju sistēmas Aizpurves mežā dienvidrietumos no Stendes. Augštece regulēta, lejtece tek pa izteiktu apaugušu ieleju. Lejtecē robežupe starp Abavas un Ģibuļu pagastiem. Lejpus autoceļa P130 ap 1,7 metrus augsts kaskādveida Veģupītes ūdenskritums 11 metrus garā posmā. Upes kreisajā krastā Veģu pansionāts. Augstā ūdens līmenī tiek izmantota straujūdens airēšanai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Campo.lv - Veģupīte
Mercendarbe

**Mercendarbe** (saukta arī **Mencendarbe**) ir apdzīvota vieta Ķekavas novada Baldones pagastā. Attālums līdz pagasta centram Baldonei — 5 km, līdz novada centram Ķekavai — 21 km un līdz Rīgai — 37 km.

Izveidojusies pie bijušās Mercendorfas (Mercendarbes) muižas pils. Mercendorfas muiža *(Merzendorf)* piederēja Līvenu dzimtai, kas to 1789. gadā nopirka no hercoga Pētera. No 1939. līdz 2012. gadam muižas pilī darbojās Baldones bērnu nams. Mercendarbē atrodas Baldones mežniecība. Kopš 2017. gada muižas ēkā izvietojies Baldones muzejs.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Vārpas

**Vārpas** (agrāk **Baldones muiža**) ir apdzīvota vieta Ķekavas novada Baldones pagastā pie autoceļa Baldone - Iecava 5 km no pagasta centra Baldones, 21 km no novada centra Ķekavas un 37 km no Rīgas. Ciems izveidojies bijušās Baldones muižas centrā. Kolhoza «Baldone» pastāvēšanas laikā Vārpās tika izveidots ražošanas iecirknis ar administratīvo ēku, mehāniskajām darbnīcām, kalti, dārzniecību.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Panoramio (satelītkarte un fotogrāfijas)
Nūka

**Nūka** () jeb **Gothoba** () ir Grenlandes galvaspilsēta. Tā ir arī valsts galvenā osta. Nūka atrodas Grenlandes dienvidrietumu krastā, pie Nūpkanerlua fjorda ieejas Deivisa šaurumā, kur parasti ir novērojams siltākais klimats salā. Mūsdienu pilsētas dibināšanas gads ir 1721. gads, kad norvēģu misionārs Hanss Egede (*Hans Egede*) dibināja koloniju netālu no 10. gadsimta vikingu apmetnes. 2023. gada janvārī Nūkā dzīvoja 19 604  iedzīvotāji.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džons Boids Danlops

**Džons Boids Danlops** (;  — ), dzimis Skotijā, bija veterinārārsts un izgudrotājs, kā arī savā vārdā nosauktās *[[Dunlop Pneumatic Tyre Company|Dunlop]]* kompānijas dibinātājs.

## Biogrāfija
Dzimis zemnieku saimniecībā Dreghornā, Ziemeļairšīrā, studējis, lai kļūtu par veterinārārstu Edinburgas Universitātes *Dick Vet* skolā. Šajā profesijā viņš desmit gadus strādāja savās mājās, līdz 1867. gadā pārcēlās uz Daunpatriku, Ziemeļīrijā. Kopā ar brāli Džeimsu viņš izveidoja Dauna veterināro klīniku, bet vēlāk atvēra savu praksi Belfāstā. Viņš bija Karalienes Viktorijas labs draugs. Vēlāk viņam bija sava veterinārārsta prakse Īrijā.

1887. gadā viņš radīja pirmo praktisko pneimatisko jeb piepumpējamo riepu sava dēla trīsritenim, veica pārbaudes un 1888. gada 7. decembrī to patentēja. Tomēr divus gadus pēc patenta ieguves Danlopu informēja, ka patents ir nederīgs, jo skotu izgudrotājs Roberts Viljams Tomsons (1822—1873) šo pašu ideju ir patentējis Francijā 1846. gadā un 1847. gadā ASV. Danlopa patents tika paziņots kā nederīgs, pamatojoties ar Tomsona agrākajiem sasniegumiem.

Danlopa pneimatiskās riepas izstrāde notika svarīgā ceļu satiksmes attīstības posmā. Komerciāla ražošana tika uzsākta Belfāstā, 1890. gada beigās. Danlops savu patentu piešķīra Viljamam Hārvejam Dukro, apmaiņā pret 1500 akcijām topošajā kompānijā un vēlāk ar savu izgudrojumu īpaši daudz nenopelnīja. Danlops mira Dublinā.

Danlopa attēls atrodams uz Ziemeļīrijas Ziemeļu bankas 10 mārciņu naudaszīmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Famous Scots - John Boyd Dunlop 
* John Boyd Dunlop - Pictures and information 
* About Dunlop Tyre Company
Rīgas komturi

thumb|350px|right|Livonijas ordeņa mestru un Rīgas komturu rezidence - Rīgas pils (atjaunota 1491.- 1515. gadā, J.K.Broces zīmējums 18.gadsimtā).
**Rīgas komturi** () bija Livonijas ordeņa mestra vietnieki un pavēlnieki Rīgas komturejas teritorijā 1253. - 1484. gadā periodos, kad tur neuzturējās ordeņa mestri. Viņu rezidence bija vecā Rīgas pils (Vitenšteina) tagadējās Konventa sētas teritorijā Vecrīgā, no kuras saglabājusies Svētā Jura baznīca. To nopostīja Rīgas iedzīvotāji Livonijas pilsoņu kara laikā (1297-1330). Kārtējā kara laikā ar Rīgas pilsētu 1481. gadā Livonijas ordeņa mestrs kopā ar ordeņa arhīvu un kasi pārcēlās uz Cēsu viduslaiku pili. Rīgas komtura amats tika likvidēts 1484. gadā pēc ordeņpils pilnīgas nopostīšanas.
Pēc tam, kad 1491. - 1515. gadā ordenis no jauna uzcēla Rīgas pili, tajā ieviesa "mājas komtura" amatu, kas bija atbildīgi par pils un tajā esošā garnizona uzturēšanu.

## Rīgas komturu saraksts
* 1253 bruņinieks E. (G.?)
* 1254—1258 bruņinieks Ludvigs (Ludwig)
* 1272 bruņinieks Heinrihs (Heinrich)
* 1272 Johans no Magdeburgas (Johann von Magdeburg)
* 1338 Heinrihs no Hanoveras (Heinrich von Hannöver)
* 1343—1345 Dītrihs no Rambovas (Dietrich von Rambow)
* 1347 bruņinieks Herberts
* 1387 Alberts no Brenkenas (Albert von Brenken)
* 1429—1431 Heinrihs no Ferstes (Heinrich von der Vaerst)
* 1432—1434 Sveders no Rēveles (Sweder von Revel)
* 1470—1471 Frīdrihs Valdhauzs no Hērses (Friedrich Waldhaus von Heerse, vai Wolthus von Herse)
* 1482—1483 Gerhards no Malinkrodtas (Gerhard von Mallinckrodt)
* 1483—1484 Frīdrihs no Mengedes, saukts Osthofs (Friedrich von Mengede, genannt Osthof)
Daugavgrīvas komturi

[thumb|350px|Daugavgrīvas pils aplenkums [poļu-zviedru karš (1600-1629)|poļu-zviedru kara laikā 1601. gadā (Džakomo Lauro gravīra).]]

**Daugavgrīvas komturi** () bija Livonijas ordeņa Daugavgrīvas komturejas pārvaldnieki. Laikā no 1305.-1483. gadiem Daugavgrīvā rezidēja 22 komturi, bet 1532.-1560. gados ordeņa maršala pakļautībā 4 pils komturi.

Komturejas administratīvais centrs un komturu rezidence bija bijušā Sv. Nikolaja cisterciešu klostera vietā (Ordenis rīdzinieku nopostīto klosteri nopirka no cisterciešu mūkiem 1305. gadā) pēc 1305. gada uzceltā Daugavgrīvas pils (Daugavas grīvas labajā krastā tagadējās Vecdaugavas apkaimē), no kuras saglabājušies zemes vaļņi pie "Skanstnieku" mājām.

1485. gadā pili pēc četru nedēļu aplenkuma ieņēma un nopostīja Rīgas pilsētas karaspēks.

## Daugavgrīvas komturu saraksts

* 1305 Heinrihs Hehts (Heinrich Hecht)
* 1312 Florians
* 1316 Kuno
* 1322—1328 Heinrihs Holste (Heinrich Holste)
* 1330 Godeverts no Bahemas (Godevert von Bachem)
* 1335 Johans Ungnade (Johann Ungnade)
* 1347—1350 Vilkins no Ilzedes (Wilkin von Ilsede)
* 1366—1367 Vilhelms no Muntrofas (Wilhelm von Muntrof)
* 1387 Gosvins no Hatingenes (Goswin von Hattingen)
* 1398 Arnds no Altenas (Arnd von Altena)
* ap 1400 ? Holtapels (Holtappel)
* 1402—1403 Johans no Oles (Johann von Ohle)
* 1417—1418 Vilhelms no Šafhauzenes (Wilhelm von Schafhausen)
* 1421—1422 Dītrihs Dikers (Dietrich Dücker)
* 1439—1440 Johans Konings (Johann Koning)
* 1452 Tomass Hungersdorps, saukts Grefesmolens (Thomas Hungersdorp, genannt Grevesmolen)
* 1453—1462 Dītrihs Lape no Kēningenes (Dietrich Lappe von Köningen)
* 1466 Oto no Hokelumas (Otto von Hockelum)
* ap 1472 Vilhelms no Beninghauzenes (Wilhelm von Bönninghausen)
* 1478 Gerhards no Isumas (Gerhard von Issum) 
* 1480—1481/1483 Vesels no Štrinkedes (Wessel von Strünkede)

## Ārējās saites
* Daugavgrīvas klostera viduslaiku nocietinājumi (Zviedru skanstis) - lokalizācija
* Daugavgrīvas klosteris un viduslaiku pils
Ezere

**Ezere** ir apdzīvota vieta Saldus novada dienvidos, Ezeres pagasta centrs. Izvietojusies autoceļu P105 un P106 krustojumā Vadakstes kreisajā krastā pie Ezeres un Sustes ietekas tajā 34 km no novada centra Saldus un 152 km no Rīgas. Ezerē ir pagasta administrācija, pamatskola, bibliotēka, kultūras nams. 1 km uz rietumiem no ciema atrodas pamestais Ezeres lidlauks.

## Vēsture

Ciems izveidojies bijušās Lielezeres muižas (*Groß-Essern*) centrā. Lielezeres muiža bijusi baronu fon Nolkenu īpašumā, tagad tās galvenajā ēkā atrodas skola, ap to plešas muižas parks. Parkā netālu no Vadakstes atrodas vairāk nekā 4 metrus augsts akmens ar iekaltiem gadskaitļiem "1845-1855" un toreizējā muižas pārvaldnieka barona Tolla vārdu. Akmeni padomju dzejnieks un žurnālists Andrejs Balodis saucis par "Vadakstes valdnieku". Nolkenu dzimtas kapenēs netālu no muižas apglabāts Mihaels fon Reiterns — Krievijas Impērijas 19. gadsimta valstvīrs, kuram bija noteicošā loma impērijas finansu sakārtošanā un Aļaskas pārdošanā.

1932. gadā Lielezerei piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu.

1945. gada 8. maijā Ezeres muitas mājā "Ezermalos" parakstīja Vērmahta karaspēka grupas "Kurzeme" kapitulācijas aktu.
2021. gada nogalē šajā ēkā atklāja interaktīvu ekspozīciju “Karadarbības beigas Kurzemē”.

Ezere manor (2).jpg|Ezeres muižas kungu māja
Attēls:Ezeres kultūras nams.jpg|Ezeres kultūras nams


## Atsauces
Eduards Andersons (sportists)

**Eduards Andersons** (dzimis , miris  Rīgā) bija latviešu basketbolists, spēlējis aizsarga pozīcijā, bija Latvijas basketbola izlases dalībnieks.

## Biogrāfija
Četrkārtējs Latvijas čempions sporta biedrības "Universitātes sports" basketbola komandas sastāvā (1934—1937). "Universitātes sportā" spēlējis no 1930. gada (pirmajā komandā — 1933. gada).

Latvijas basketbola izlases sastāvā aizvadījis 16 spēles. Pirmais Eiropas čempions 1935. gadā. Piedalījies 1936. gada Vasaras Olimpisko spēļu turnīrā un ieguvis 6. vietu 1937. gada Eiropas čempionātā, kas norisinājās Latvijā. Vispasaules studentu spēlēs izcīnījis zeltu 1935. un 1937. gadā, kā arī sudrabu 1933. gadā.

Absolvējis Rīgas pilsētas 1. ģimnāziju. 1932. gadā uzsācis studijas Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē. 1938. gadā E. Andersons kļuva par Latvijas Universitātes Prezidija Konventa sporta vadītāju. Laikā no 1943. līdz 1944. gadam bijis Basketbola savienības priekšsēdētājs. Laikā no 1945. līdz 1956. gadam atradies izsūtījumā Sibīrijā. Pēc tam sācis strādāt Tramvaju un trolejbusu pārvaldē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Andersons (hokejists)

**Jānis Andersons** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā, Latvijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2022) pārstāv Slovākijas hokeja klubu HK MSK Ziar nad Hronom.https://en.wikipedia.org/wiki/HK_M%C5%A0K_Indian_%C5%BDiar_nad_Hronom

Latvijas pieaugušo izlasē debitēja . Kopā ar Latvijas izlasi ir izcīnījis 11. vietu 2010. gada Pasaules čempionātā.

## Karjeras statistika

## Ārējās saites

* KHL profils 
* Rīgas "Dinamo" profils 
* Latvijas Hokeja federācijas profils
Džastins Getlins

**Džastins Aleksandrs Getlins** (; dzimis  Ņujorkā, ASV) ir bijušais amerikāņu vieglatlēts, sprinteris. Viņš ir 2004. gada olimpiskais čempions 100 metru distancē, kā arī četru Pasaules čempionāta zelta meaļu īpašnieks sprinta distancēs.

2004. gada Atēnu olimpiskajās spēlēs viņš kļuva par čempionu 100 m distancē, vicečempionu 200 m distancē un bronzas ieguvēju 4×100 m stafetē. 2005. gada Pasaules čempionātā viņš uzvarēja gan 100 m, gan 200 m distancē.

No 2006. līdz 2010. gadam Dž. Getlins izcieta 4 gadu diskvalifikāciju par dopinga lietošanu, bet pēc tās atgriezās skrejceļā pēc 6 gadu pārtraukuma.

 viņš izcīnīja bronzas medaļu 100 m distancē un sudraba medaļu 4×100 m stafetē (stafetes medaļa atņemta pēc komandas biedra Taisona Geja diskvalifikācijas par dopinga lietošanu). 2013. gada Pasaules čempionātā izcīnīja sudraba medaļu 100 m distancē un 4×100 m stafetē.

## Ārējās saites