Dārzciems (Rīga)

**Dārzciems** ir Rīgas pilsētas apkaime Latgales priekšpilsētā. Dārzciema apkaime atrodas uz dienvidaustrumiem no Rīgas dzelzceļa loka. Tā robežojas ar Purvciema, Pļavnieku, Šķirotavas, Latgales apkaimes un Avotu ielas apkaimēm. Dārzciema apkaimes robežas ir Lubānas iela, Ilūkstes iela, Augusta Deglava iela, dzelzceļš, dzelzceļš un Slāvu iela.

## Vēsture
thumb|left|200px|1876. gada Rīgas karte ar Lāču muižu (''Bärenhof''), Ivanova pusmuižu (''Iwanow''), Dzirnavu muižu (''Mühlenhof'') un Pura krogu (''Purre Krug'') 
thumb|left|200px|Dārzciema apkaime 1930. gada Rīgas kartes labajā pusē ar Lāču (apvilkta), Zēmunda, Jāņa muižām un Pura krogu
thumb|310px|Purvciema apkaime ar Dārzciema daļu 1937. gada Rīgas pilsētas plānā.
Apkaime izveidojusies Rīgas landfogtejas teritorijā, līdz 16. gadsimtam te atradās Rīgas domkapitula zemes īpašumi, bet vēlāk izveidojās Lāču (*Bärenhof*), Zēmunda (*Seemundshof, Mühlenhof*) un Jāņa (*Johannenhof, Johannishof*) muižas. Tagadējo Lubānas un Slāvu ielu krustojumā atradās Pura krogs.

Pēc Pirmā pasaules kara apkaimi 1924. gadā iekļāva Rīgas pilsētas teritorijā kā Purvciema apkaimi. Arhitekta Arnolda Lamzes 1923. gadā izstrādātajā pilsētas perifērijas ģenerālplānā šeit paredzēja mazstāvu ēku apbūvi („dārzu pilsētas klajais apbūves veids”), tādēļ Purvciema dienvidu daļu sāka dēvēt par **Dārzciemu**.

1970. gados daļu no vienģimeņu mājām nojauca, uzceļot trīs līdz deviņu stāvu dzīvojamo māju apbūvi Padomju armijas virsnieku ģimenēm. Vēlāk mājas Dārzciemā sāka būvēt lielie rūpniecības uzņēmumi, dominēja 103., 119. sērijas, mazģimeņu projekta un atsevišķas citu projektu ēkas. Vienīgi Dārzciema apkaimes austrumu daļā starp Dārzciema un Ilūkstes ielām saglabājās viena un divu stāvu apbūve.

## Ģeogrāfija
[thumb|250px|Rēzeknes iela pēc [Negaiss|negaisa (2006)]]
Dārzciema apkaimes kopējā platība ir 4,577 km², kas ir par nepilnu 1/5 mazāk nekā vidējais apkaimes platības rādītājs Rīgā. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 9 301 metri. Noteiktās Dārzciema apkaimes robežas dabā ir skaidri nolasāmas, jo tās iet pa maģistrālajām ielām un dzelzceļu, kā arī apbūves raksturs apkaimes austrumu daļā ir skaidri nošķirams no kaimiņos esošām Pļavnieku un Šķirotavas apkaimēm. Tomēr Dārzciema apkaime nav uztverama kā vienots telpisks veselums, jo arī tās robežās ir vērojamas salīdzinoši būtiskas apbūves rakstura atšķirības. Tas gan netraucē šo teritoriju noteikt kā vienu pilsētas apkaimi, jo arvien skaidrāk iezīmējas tās vienojošais elements — Dārzciema iela, uz kuras norisinās aktīva uzņēmējdarbība un gan vietējie iedzīvotāji, gan arī caurbraucēji var saņemt dažādu pakalpojumus. Kā lokālais centrs apkaimes ziemeļrietumu daļā ir minama teritorija ap Nīcgales un Sesku ielas krustojumu, dienvidrietumu daļā — teritorija ap Rēzeknes un Piedrujas ielām, bet ziemeļaustrumu daļā — teritorija ap Augusta Deglava un Ilūkstes ielas krustojumu.

## Apbūve
Padomju laikā Dārzciemā atradās plaši pazīstamais universālveikals "Lubāna" (sarunvalodā parasti saukts "Lubančiks"), kas kā patstāvīgs veikals savu darbību turpināja līdz pat 2004. gadam, kad tas tika pārbūvēts par veikalu *T-market* (tagad Maxima X). No padomju laikiem līdz deviņdesmito gadu beigām arī Nīcgales ielā 40 atradās universālveikals.
Viens no pirmajiem lielveikaliem šajā Rīgas daļā bija *Rimi Deglava*, kas atrodas Deglava ielā 110, un tika atvērts deviņdesmito gadu beigās.

Nīcgales un Vietalvas ielu krustojumā līdz 2006. gadam atradās Lāčumuižas tirgus, taču tas tika slēgts, lai šajā vietā atvērtu veikalu Maxima. Nīcgales ielas otrā pusē, iepretim, atradās arī lielveikals Rimi, kuru 2010. gadā pārbūvēja par lielveikalu SuperNetto. 2006. gadā savas durvis Rēzeknes ielā vēra arī lielveikals *cenuklubs.lv*, kas tika uzcelts agrākajā noliktavu un mazdārziņu teritorijā, un ir šobrīd vienīgais šāda izmēra Dārzciema lielveikals, kas nav specializēts uz pārtikas precēm.
Dārzciema ielā atrodas arī vairāki motociklu veikali, tādi kā Honda moto, Yamaha un Kristers un Serģis moto.

## Izglītība
2017. gada pētījumā "Optimālā vispārējās izglītības iestāžu tīkla modeļa izveide Latvijā" tika konstatēts, ka Dārzciema, Purvciema, Pļavnieku un Mežciema apkaimēs atrodas 15 vidusskolas, tomēr skolēnu skaits bija pietiekams tikai nepilnu astoņu vidusskolu darbībai. Ņemot vērā obligāto centralizēto eksāmenu (OCE) indeksu, kā spēcīgākās šo apkaimju skolas tika atzītas Rīgas 64. vidusskola (OCE indekss 69,4%), Rīgas Klasiskā ģimnāzija (54,9%), Rīgas 85. vidusskola (54,4%, taču ar zemu vidusskolēnu skaitu), Rīgas Dārzciema vidusskola (52,4%), Rīgas Poļu vidusskola (52,3%, taču tikai 45 vidusskolēni), Rīgas 84. vidusskola (52%), Purvciema vidusskola (49,8%), Rīgas 88. vidusskola (45,3%). 
Pārējās areāla vidusskolās OCE indekss nesasniedza 40%, starp kurām ir Sergeja Žoltoka vidusskola (62 vidusskolēni, OCE indekss 30,7%) un Rīgas 89. vidusskola (75 vidusskolēni, OCE indekss 36,7%) Mežciemā, kuras ieteica reorganizēt par pamatskolām vai sākumskolām, audzēkņus pārvirzot uz Juglas vai Purvciema vidusskolām.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Rīga
* Latgales priekšpilsēta
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Tipveida dzīvojamā apbūve Rīgā
* Rīgas klimats

## Ārējās saites

* Rīgas Domes pilsētas attīstības departamenta mājas lapa
* Apkaimes oficiālā mājas lapa
* Rīgas pašvaldības portāla