Alvils Buholcs

thumb|Alvils Buholcs (ap 1928)
**Alvils Johans Buholcs** (; 1880—1972) bija vācbaltiešu inženieris, ģeodēzists un izgudrotājs, pētīja inženierbūvju deformāciju noteikšanas iespējas, pilnveidoja radiāltriangulācijas metodi, izgudroja aerofotouzņēmumu transformēšanas aparātu (1933).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1880. gada 11. aprīlī vai 3. novembrī Mālupes pagastā latviešu izcelsmes Mālupes muižas (*Mahlup*) pārvaldnieka Johana Buholca (1837-1920) un viņa sievas Luīzes, dzimušas Plētas (*Ploet*),  vai Blūmenavas (1846—1880), ģimenē. Drīz pēc Alvila piedzimšanas viņa māte Luīze nomira. Mazo Alvilu savā aizgādībā ņēma vecmāmiņa Jūle un līdz skolas gadiem audzināja viņu latviskajā vidē. Pēc mājskološanās tēvs viņu nodeva pansijā pie mātes radiem Rīgā, un tur viņš uzsāka skolas gaitas Rīgas pilsētas ģimnāzijā.

No 1898. līdz 1904. gadam studēja inženierzinātnes Rīgas Politehniskajā institūtā (RPI), iegūstot būvinženiera diplomu. Strādāja par RPI Ģeodēzijas katedras asistentu, 1908. gadā apguva objektu telpisko attēlu iegūšanu ar fotografēšanas palīdzību (fotogrammetrijas metodi). 1907. gadā apprecējās ar Augusti Bekmani (1875-1964). 1912. gadā A. Buholcu papildinājās Austroungārijā un Vācijā.

Pirmā pasaules kara laikā 1915. gada rudenī kopā ar RPI evakuējās uz Maskavu, bet pēc Brestļitovskas miera līguma 1918. gadā atgriezās Rīgā un oktobrī sāka strādāt Baltijas Tehniskajā augstskolā.
1920. gada martā A. Buholcu ievēlēja par Latvijas Universitātes Inženierzinātņu fakultātes profesoru. Kopš 1921. gada viņš bija Starptautiskās Fotogrammetrijas savienības biedrs, 1924. gadā nodibināja un vadīja Ģeodēzijas institūtu, 1928. gadā nodibināja Latvijas Fotogrammetrijas biedrību. Par pētījumiem aerofotogrammetrijā viņš 1933. gadā ieguva inženierzinātņu doktora grādu (*Dr. ing.*). Līdz 1940. gadam ar viņa ieviestajām aerofotogrammetriskām metodēm Latvijā uzmērīja ap 250 000 ha lauku zemes. Vasarās dzīvoja savā lauku mājā "Asteros" Jaunalūksnes pagastā.
Otrā pasaules kara laikā pēc Latvijas okupācijas A. Buholcu 1941. gada 13. martā atbrīvoja no LVU Inženierzinātņu fakultātes ģeodēzijas katedras vadītāja amata, un viņš pārcēlās uz Berlīni. Latvijas vācu okupācijas laikā 1941. gada decembrī Rīgas Universitātes vadība vērsās pie Ostlandes reihskomisāra ar lūgumu ļaut prof. A. Buholcam atgriezties Rīgā, un 1942. gada sākumā viņš atsāka darbu Inženierzinātņu fakultātē. 1944. gada septembrī A. Buholcs kopā ar ģimeni devās bēgļu gaitās un apmetās Brombergā, bet, frontei tuvojoties, 1945. gada janvārī pārcēlās uz Zālfeldi Tīringenē, kur pēc kara beigām strādāja par krievu valodas tulku. 

1947. gadā Drēzdenes Tehniskā augstskola uzaicināja A. Buholcu uzņemties Ģeodēzijas katedras un vienlaikus arī Ģeodēzijas institūta vadību. Viņš lasīja lekcijas ģeodēzijā, izlīdzināšanas mācībā un fotogrammetrijā un vadīja praktiskos darbus. 1952. gadā viņu iecēla par Fotogrammetrijas institūta direktoru un ievēlēja par VDR Tehnikas kameras fotogrammetrijas sekcijas vadītāju. 1954. gadā prof. A. Buholcs uzrakstīja mācību grāmatu *Photogrammetrie Verfahren und Geräte*, kas atkārtoti iznāca divos izdevumos (1960, 1973). 1960. gadā viņš kļuva par VDR Fotogrammetrijas biedrības pirmo priekšsēdētāju un 80 gadu vecumā pensionējās.
Miris 1972. gada 17. septembrī Drēzdenē. Apglabāts Drēzdenes Tolkevicas Johana kapsētā.

## Piemiņa
Astronomijas un ģeodēzijas biedrības Latvijas nodaļa 1979. gadā nodibināja prof. Alvila Buholca vārdā nosaukto prēmiju.
1980. gadā Latvijas dabas un pieminekļu aizsardzības biedrība uzstādīja lielu piemiņas akmeni prof. A. Buholca mājas vietā "Asteros", 1980. gada 4. novembrī Latvijas Valsts universitātē notika svinīga sanāksme, kas bija veltīta prof. A. Buholca 100. dzimšanas dienas atcerei.

## Darbi
A. Buholcs izgudroja oriģinālu optiski grafisko aeroainu pārvēršanas ierīci, ko pēc tam izgatavoja itāļu firma "Ottico Meccanica Italiana".
Publicēja ap 50 zinātnisku rakstu, par grāmatu "Fotogrammetrija" (1934) viņam piešķirta Kultūras fonda prēmija (1935).

* Über einige Probleme der Radialtriangulation (Diss.), in: Acta Universitatis Latviensis, Inženierzinātnu fakultātes sērija I.6, Rīgaː 1932. 193-332 lpp.; 
* Fotogrammetrija. Rīga 1935; 
* Novērojumu izlīdzināšana pēc vismazāko kvadrātu metodes. Rīga 1940; 
* Photogrammetrie, Verfahren und Geräte, Berlin 1954, 1960.

## Atsauces