open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jason-1

***Jason-1*** bija okeanogrāfijas pavadonis, ASV (NASA) un Francijas (*[[CNES]]*) kopprojekts. Tas bija paredzēts globālās okeāna cirkulācijas novērošanai, okeāna un atmosfēras mijiedarbības pētījumiem, globālā klimata prognožu uzlabošanai un tādu fenomenu kā El Ninjo novērošanai.

*Jason-1* tika gatavots kā turpinājums misijai *[[TOPEX/Poseidon]]*, kas veica okeāna virsmas kartografēšanu no 1992. līdz 2005. gadam. Pavadonis nosaukts grieķu mitoloģijas varoņa Jāsona vārdā. Palaists 2001. gada decembrī. Sākotnēji misija bija paredzēta trīs gadiem, bet tas nokalpoja vairāk nekā 11 gadus, līdz 2013. gada jūnijam.

Kosmisko aparātu izgatavoja *[[Thales Alenia Space]]* uz *Proteus* platformas bāzes. Instrumenti:
* *Poseidon-2*, *TOPEX/Poseidon* misijas altimetra *Poseidon* uzlabota versija (izgatavots *CNES*);
* *JMR*, mikroviļņu radiometrs (*NASA*);
* *LRA*, lāzera reflektometra masīvs (*NASA*);
* *DORIS*, doplera sistēmas uztvērējs (*CNES*);
* *TRSR*, GPS uztvērējs (*NASA*).

*Jason-1* tika palaists  15:07 UTC ar nesējraķeti *[[Delta II]]* (konfigurācija *[[Delta-7920 10C]]*) no Vandenberga Gaisa spēku bāzes.

Pirmo mēnešu laikā *Jason-1* atradās gandrīz tajā pašā orbītā, kā *TOPEX/Poseidon*, kas ļāva tam veikt kalibrāciju. Pēc testēšanas fāzes beigām vecais pavadonis tika pārvietots citā orbītā. *Jason-1* vienu un to pašu apgabalu pārlidoja ik pēc 10 dienām.

2009. gadā *Jason-1* pārvietots orbītā otrpus Zemei, attiecībā pret *[[Ocean Surface Topography Mission]]* (*Jason-2*), kurš palaists 2008. gadā.

2012. gada pavasarī *Jason-1* pārvietots "kapsētas" orbītā, iztērējot tā degvielas krājumus un pārkonfigurējot kosmisko aparātu tā, lai varētu veikt Zemes gravitācijas lauka mērījumus virs okeāniem.

Pēdējais signāls no *Jason-1* saņemts . Pēc neveiksmīgiem mēģinājumiem nodibināt kontaktu ar to, jūlija sākumā pavadonis tika atzīts par zaudētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jason 1 and 2  CNES, 
* Jason-1  NASA, 
* Jason-1  JPL, 
* Jason 1 Gunter Dirk Krebs,
1930. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola Virslīgas 1930. gada sezona** bija 4. Virslīgas sezona, kurā piedalījās 7 komandas, izspēlējot divu riņķu turnīru.

Pēc trīs gadu pārtraukuma par Latvijas čempioniem atkal kļuva Rīgas FK. Līdzšinējā čempione Liepājas "Olimpija", lai arī veiksmīgi spēlēja pret Rīgas FK, zaudēja daudz punktus pret citām komandām, tāpēc nācās samierināties ar otro vietu. Virslīgā debitēja iepriekšējās sezonas A klases čempioni Unions, kuri finālā pārspēja Cēsu SB (5-0), kā arī Rīgas Vanderers. Neskatoties uz palikšanu pēdējā vietā, vietu virslīgā nosargāja LSB Rīga, kas pārspēlēs pārspēja A klases čempionus Cēsu SB (1-1, 2-1), turklāt nākamajā sezonā virslīgas komandu skaits tika palielināts līdz astoņām.

## Turnīra tabula

## Rezultātu tabula

## Čempioni - Rīgas FK 1930
* Vārtsargs: Viktors Vizla
* Laukuma spēlētāji: Eduards Audriņš, Vladimirs Bērziņš, Voldemārs Grāvelis, Leonhards Kalsons, Kārlis Karsons, Jānis Lidmanis, Arkādijs Pavlovs, Ēriks Pētersons, Aleksandrs Priede, Aleksandrs Rehtšprehers, Voldemārs Roze, Alberts Šeibelis, Arnolds Štauers, Arnolds Tauriņš, Staņislavs Varakājs

## Atsauces
Britannia

***Britannia*** (sākotnēji **Britu futbola klubs** jeb ***British Football Club***) bija pirmais futbola klubs Latvijā, dibināts 1907. gadā un pastāvēja līdz 1915. gadam. Tā dibināšanas iniciators un priekšsēdētājs bija "Latvijas futbola tēvs" Harolds Trevenens Holls. Divkārtēji Rīgas meistarsacīkšu uzvarētāji (1908, 1911), vienreiz arī izcīnījuši Rīgas kausu (1911). Klubā spēlēja angļu tautības spēlētāji.

## Iegūtie tituli
* **[[Rīgas čempionāts futbolā|Rīgas čempioni]] (2)**
** 1908, 1911
* **[[Rīgas kauss futbolā|Rīgas kausa ieguvēji]] (1)**
** 1911

## Pazīstami spēlētāji
* Harolds Trevenens Holls

## Atsauces
Harolds Trevenens Hols

**Harolds Trevenens Hols** (; 1884—1943) bija futbola spēlētājs, treneris un darbinieks. Pirmā Latvijas futbola kluba *[[British Football Club]]* dibinātājs un priekšsēdētājs. No 1908. līdz 1910. gadam arī *[[FK Union]]* kapteinis un spēlējošais treneris. Spēlējis Rīgas futbola līgas izlasē, vēlāk bija pirmais Latvijas Futbola savienības priekšsēdētājs. Tiek dēvēts par Latvijas futbola tēvu un pamatlicēju.

2022. gada rudenī, Lielupes kapos LFF pārstāvis un Lielbritānijas vēstnieks kopā ar Hola pēctečiem atklāja piemiņas vietu, kur apbedīts Harolds un viņa ģimene. Kapavieta tikai laimīgā kārtā bija saglabājusies līdz mūsdienām, jo bija aizaugusi un pamesta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://vesture.lff.lv/en/
Krālīki

**Krālīki** () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Ūstu pie Orlices apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1568. gadā. Ilgu laiku atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, un tās vāciskais nosaukums bija **Grūliha** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Villijs Malošeks

**Villijs Malošeks** bija futbola spēlētājs un treneris. Spēlējis *[[ASV Hertha Wien]]* (1913-23). Trenējis Rīgas FK (1924), FK Olimpija Liepāja (1927), Latvijas izlasi (1924, 1929).

## Atsauces
FK Unions

**FK Unions** (*Union Riga, FK Union*) ir otrs vecākais Latvijas futbola klubs, dibināts 1907. gadā rūpnīcas "Unions" paspārnē. Tajā spēlēja vācbaltieši un tas tika likvidēts 1939. gadā, līdz ar vācbaltiešu izceļošanu. 

Klubs bija viens no vadošajiem pirms Pirmā pasaules kara, kad izcīnīja trīs Rīgas čempionu titulus. Latvijas brīvvalsts laikos klubs vairs nebija tik spēcīgs, lielākoties startēja Rīgas čempionātā, līdz 1929. gadā izcīnot otro vietu gan Rīgas čempionātā, gan visā A klasē, ieguva tiesības startēt Virslīgā. Virslīgā nospēlēja piecas sezonas (augstākais sasniegums - 3. vieta 1931. gadā), līdz 1935. gadā no tās izkrita. Klubs mājas spēles aizvadīja "Union" stadionā Elizabetes ielā, kur šobrīd atrodas Pasaules tirdzniecības centrs "Rīga".

2022. gada februārī Bogdans Ņesterenko un Voldemārs Baroniņš nodibināja futbola klubu "Union", kurš sevi uzskata par 1907. gadā dibinātā kluba pēcteci. Rīgas klubs pieteicās dalībai Latvijas 3. līgas Centra zonā. 2023. gada sezonā **FK Union** ieguva 3. vietu līgas finālturnīrā, kas ļāva kvalificēties 2024. gada Latvijas futbola 2. līgai. 2025. gada 2. līgas turnīrā klubs apvienoja spēkus ar jauniešu akadēmiju JFK Daugava un piedalās kā **FK Union/JFK Daugava**. Klubs mājas spēles aizvada RTU stadionā, sākotnēji spēlējot Rīgas Ostvalda vidusskolas stadionā.

## Iegūtie tituli
* **[[Rīgas čempionāts futbolā|Rīgas čempioni]] (4)**
** 1909, 1910, 1912
* **[[Rīgas kauss futbolā|Rīgas kausa ieguvēji]] (1)**
** 1910
* **[[Hatona-Holla kauss|Hatona-Holla kausa ieguvēji]] (1)**
** 1911

## Pazīstami spēlētāji
* Harolds Trevenens Holls
* Jānis Bebris
* Vladimirs Bērziņš
* Česlavs Stančiks
* Harijs Fogelis
* Georgs Kabuls
* Jūlijs Lindenbergs
* Ferdinands Neibergs
* Aleksandrs Roga
* Indriķis Reinbahs
* Ēriks Skadiņš
* Juris Skadiņš
* Alfrēds Verners

## Atsauces

## Saites

* Futbola kluba Unions vēsture - kazhe.lv
* Mūsdienu FK "Union" mājaslapa
FK Ķeizarmežs

**Ķeizarmežs** (SV *Kaiserwald*) bija trešais vecākais Latvijas futbola klubs (pēc *[[British Football Club]]* un *[[Union Riga]]*), dibināts 1909. gadā. Pirmais Latvijas čempions (1922), pirmā Latvijas komanda, kas aizvadījusi starptautisku spēli (1912).

## Vēsture
Jau 1907. gadā sporta biedrības *Kaiserwald* biedra Harolda Trevenena Holla vadībā tika nodbināts pirmais Rīgas futbola klubs, ko lūdza uzņemt *Kaiserwald* biedrības sastāvā ar atsevišķas sekcijas statusu. Tomēr, ne līdz galam zināmu iemeslu dēļ, lūgums tika noraidīts. Pēc noraidījuma šis klubs pārtapa par *[[British Football Club]]*.

Tomēr, 1909. gadā izveidojas jauna futbola komanda zem *Kaiserwald* biedrības, tās pirmais treneris bija Kārlis Verkentīns. 1910. gadā klubs piedalās Rīgas Futbola līgas dibināšanā, kas bija pirmā futbola organizācija Latvijā, bet tā jauniešu (U-21) komanda iegūst Hatona-Holla kausu.

1912. gadā Ķeizarmežs kļūst par pirmo Latvijas komandu, kas aizvada starptautisku spēli, kurā ar 1-9 piekāpās Somijas olimpiskajai komandai.

No 1910. līdz 1915. gadam Ķeizarmežs spēlēja Rīgas čempionātā, trīsreiz paliekot trešais, bet vienreiz uzvarot (1914. un 1915. gada turnīri netika pabeigti un vietas netika sadalītas). 1912. un 1913. gadā Ķeizarmežs arī ieguva Rīgas kausu. Pēc tam kluba darbība apstājās, sakarā ar Pirmo pasaules karu.

Klubs atjaunoja darbību 1921. gadā, piedaloties Latvijas 2. sporta svētku futbola turnīrā, kura finālā zaudēja *[[FK JKS|YMCA]]* (3-11), kā arī pirmajā Latvijas čempionātā, kurš gan netika pabeigts dēļ agri uznākušās ziemas. Bija palikusi neizspēlēta otrā riņķa galvenā cīņa pret *YMCA* (pirmajā riņķī tika fiksēts neizšķirts 2-2). Toties Ķeizarmežs uzvarēja abos nākamajos Latvijas čempionātos, sīvās cīņās pārspējot *YMCA* (1922) un Rīgas FK (1923).

1924. gadā jau turnīra gaitā tika aizliegts ārvalstu pilsoņiem turpmāk spēlēt Latvijas čempionātā, tāpēc Ķeizarmežs, nospēlējis divas spēles, no turnīra izstājās. 1925. gadā klubs atgriezās, taču, novājinātajā sastāvā, bez ārzemniekiem, ierindojas tikai 5. vietā Rīgas čempionātā. Nākamajā gadā klubs beidza pastāvēt.

1930. gadu sākumā notiek mēģinājumi kluba darbību atjaunot, taču, nospēlējot pāris neveiksmīgas sezonas Rīgas čempionātā, klubs beidz pastāvēt otro reizi.

Klubs savas mājas spēles aizvadīja sporta biedrības "Kaiserwald" stadionā, kura vietā šobrīd atrodas sporta komplekss *Mežaparks Sports Village* (agrāk – RVR stadions, stadions "Vagonbūvētājs" un sporta komplekss "Ķeizarmežs").

## Iegūtie tituli
* **[[Latvijas čempionāts futbolā|Latvijas čempioni]] (2)**
** 1922, 1923
* **[[Rīgas čempionāts futbolā|Rīgas čempioni]] (2)**
** 1913, 1923
* **[[Rīgas kauss futbolā|Rīgas kausa ieguvēji]] (2)**
** 1912, 1913
* **[[Hatona-Holla kauss|Hatona-Holla kausa ieguvēji]] (1)**
** 1910

## Pazīstami spēlētāji
* Arvīds Graupners
* Ludvigs Maršics
* Alfrēds Plade
* Kurts Plade
* Teodors Plade
* Voldemārs Plade
* Česlavs Stančiks

## Atsauces
Āgenskalna sporta un vingrošanas biedrība

**Āgenskalna sporta un vingrošanas biedrība** () bija 1903. gada 7. novembrī dibināta sporta biedrība, kas atradās Āgenskalnā, Rīgā. Sākotnēji darbojās Āgenskalna parkā Kalnciema ielā 13.

Vēlākajos gados biedrība savu darbību paplašināja un līdzās vingrošanai tās biedri nodarbojās ar riteņbraukšanu, ziemas sportu un šaušanu.

1909. gadā likti pamati biedrības namam Baldones ielā, kas atklāts 1910. gadā. Tāpat 1910. gadā biedrība izveidoja arī futbola komandu, kas pirmskara gados sekmīgi cīnījās Rīgas meistarībā un divreiz ieguva Hatona—Holla kausu. Biedrības pārstāvis Alfrēds Alslēbens 1912. gadā pārstāvēja Krievijas impēriju 1912. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Pirmā pasaules kara laikā biedrības nams un vingrošanas zāle cieš smagus postījumus, biedrības telpās tiek izvietots kara hospitālis, taču pēc Latvijas neatkarības iegūšanas biedrība atsāk darbību, telpas tiek atjaunotas un darbība paplašināta. 1926. gadā izveidota kamaniņu braukšanas sekcija, tāpat biedrībā sāk attīstīt tenisu, basketbolu u.c. sporta veidus.

Neatkarīgās Latvijas gados Āgenskalna sporta un vingrošanas biedrības futbola komandai neizdevās kļūt par nozīmīgu spēku Latvijas futbolā, cīnoties zemākajās Rīgas futbola līgās.

Biedrība tika likvidēta 1939. gadā līdz ar vācbaltiešu izceļošanu no Baltijas valstīm. Mūsdienās kādreizējās biedrības telpās atrodas Centrālais tenisa klubs, kam par pamatu kļuva vēl 20. gadsimta 30. gados Āgenskalna sporta un vingrošanas biedrības izbūvētie tenisa korti.

## Iegūtie tituli
* **[[Hatona-Holla kauss|Hatona—Holla kausa ieguvēji]] futbolā (2)**
** 1912, 1913

## Biedrības priekšsēdētāji
* 1903 Oskars Zuks (*Oskar Suck*)
* Emīls Bartelss *(Emil Bartels)*
*Verners fon Lēviss of Menārs *(Werner von Lövis of Menar)*
* V. Nērlings (*W. Nerling*)
* A. Mors (*A. Mohr*)
* 1912—1914 Raimunds Kovarčiks (*Raimund Kowarzyk*)
* 1920—1928 Raimunds Kovarčiks
* 1928—1939 Fjodors Šnakenburgs (*Fedor Schnakenburg*) 

## Sporta organizētāji (''Turnwart'')

* Johans Štāls  (*Johan Stahl*) 1903—1925 ;  no 1903. gada līdz 1922. gadam un no 1930. gada līdz 1933. gadam
* Alfrēds Alslēbens1925—1939  no 1922. gada līdz 1930. gadam
## Ievērojami sportisti
*  Alfrēds Alslēbens (vieglatlēts)
* Arvīds Graupners (futbolists)
*Alfrēds Plade (futbolists)
*Valdis Plade (futbolists)

## Atsauces
Čimboraso

**Čimboraso** () ir pašlaik neaktīvs stratovulkāns Andos, Ekvadorā. Vulkāna pēdējais zināmais izvirdums notika apmēram 550. gadā.

Čimboraso virsotne atrodas 6263 metrus vjl., tā ir Ekvadoras augstākā virsotne. Tā kā vulkāns atrodas ļoti tuvu Zemes ekvatoram, Čimboraso virsotne ir vistālāk no Zemes centra esošais virsmas punkts.

## Atsauces
2013. gada Proton-M avārija

**2013. gada Proton-M avārija** bija  mēģinājums ar nesējraķeti Proton-M palaist Krievijas trīs GLONASS globālās navigācijas sistēmas pavadoņus ***GLONASS-M №48***, ***GLONASS-M №49*** un ***GLONASS-M №50***.

Nesējraķete Proton-M/Blok DM-03 startēja  02:38:22 UTC no Baikonuras kosmodroma 81. starta laukuma. 17. sekundē pirmās pakāpes dzinēji pārstāja darboties, un raķete nokrita netālu no starta laukuma.

Vēlāk noskaidrojās, ka raķete startējusi 0,4 sekundes pirms paredzētā laika.

Visi *Proton-M* starti tika atcelti uz nenoteiktu laiku.

18. jūlijā paziņots ekspertu komisijas sākotnējais slēdziens par avārijas cēloni. Raķetes stabilizācijas zaudēšanu izraisīja leņķa ātruma sensoru nepareiza darbība. Tie bijuši nepareizi (par 180 grādiem) piestiprināti raķetes montāžas laikā.

## Atsauces

## Skatīt arī
* 2010. gada Blok DM-03 avārija
Koru kari

**Koru kari** ir koru konkurss Latvijā, kurš ik pēc pieciem gadiem norit Vispārējo latviešu Dziesmu un Deju svētku laikā, kā arī Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku laikā.

Koru karu konkurss ierasti norisinās jaukto koru, vīru koru, sieviešu koru, kā arī senioru koru kategorijās. Mūsdienās tajā piedalās pirmssvētku skatēs labākos rezultātu ieguvušie kori.

Konkurss ierasti norisinās Latvijas Universitātes Lielajā aulā.

## Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki

### Jauktie kori

#### Pilsētu kori

#### Mazpilsētu un pagastu kori

### Sieviešu kori

#### Pilsētu kori

#### Mazpilsētu un pagastu kori

### Vīru kori

#### Pilsētu kori

#### Mazpilsētu un pagastu kori

### Senioru kori

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmu un Deju svētki
* Dziesmu un Deju svētku likums
Hāfmūna

**Hāfmūna** () vai **Medialuna** (), tulkojumā — ‘Pusmēness sala’, ir neliela saliņa Dienvidšetlendas salu arhipelāgā Antarktikā. Izvietojusies arhipelāga vidusdaļā Livingstona salas austrumu piekrastē Mūnbeja līcī. Sala ir applūduša vulkāna krātera atliekas, kas paceļas līdz 110 m vjl. Sala brīva no pastāvīga apledojuma, tajā ir vairākas roņu, valzirgu un jūras putnu kolonijas.

Salu 19. gadsimta sākumā atklāja un pirmie nokartēja Dienvidšetlendas salās strādājošie roņu mednieki. Pirmais krastā izkāpis, domājams, Natenjels Pālmers 1820. gada 18. novembrī. Sala nosaukta pēc tās pusmēness formas, kas iekšējā līcī deva labu patvērumu kuģotājiem. Saukta dažos avotos arī par **Džonsona salu** *(Johnsons Island)* vai **Keita salu** *(Keith Island)*.

1953. gadā Argentīnas Kara flote salā ierīkoja Kamaras polārstaciju. Kopš 20. gadsimta beigām Hāfmūna ir populārs Antarktikas tūrisma galamērķis. Sala ir atzīta par putniem nozīmīgu vietu, jo tajā ligzdo vairāk kā 100 pāru dienvidu polāro klijkaiju, kā arī citas putnu sugas.

2010. gada septembrī Hāfmūna kļuva par pirmo vietu Antarktikā, kur tika izveidots *[[Google Maps]]* *Street View* pakalpojums, kas ļāva apgalvot, ka šis serviss ir pieejams "visos kontinentos". Tā kā salā nav ceļu, tūristu taku fotografēšana tika veikta nevis no speciāli aprīkota automobiļa, bet no pārvietojama statīva.

## Atsauces
Akūts

**Akūts** (&#x25cc;&#x301;) ir diakritiskā zīme, kas tiek lietota daudzās modernās valodās ar alfabētiem, kas veidoti no latīņu, grieķu un kirilicas alfabētiem. Tā bezatstarpju rakstzīmes HTML ievade ir `&amp;#x301;`.

## Ārējās saites
* [Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm: akūts (akcents)](http://termini.lza.lv/term.php?term=akūts%20(akcents)&list=akūts&lang=)
2010. gada Blok DM-03 avārija

**2010. gada Blok DM-03 avārija** bija  mēģinājums ar nesējraķeti Proton-M/Blok DM-03 palaist Krievijas trīs GLONASS globālās navigācijas sistēmas pavadoņus.

Nesējraķete Proton-M/Blok DM-03 startēja  11:13 UTC no Baikonuras kosmodroma 81. starta laukuma. Kad dzinējbloks Blok DM-03 ar pavadoņiem atdalījās no Proton-M, tas bija novirzījies no plānotās trajektorijas par 8 grādiem. Tas nevarēja sasniegt paredzēto orbītu un pavadoņi iekrita Klusajā okeānā aptuveni 1500 km uz ziemeļrietumiem no Honolulu (Havaju salām).

Šis bija palielinātu degvielas tvertņu augšējās pakāpes *Blok DM-03* pirmais lidojums
Vēlāk izrādījās, ka *DM-03* degviela (oksidētājs) bijusi uzpildīta par 1,5 tonnu vairāk nekā nepieciešams.

## Atsauces

## Skatīt arī
* 2013. gada Proton-M avārija
Mūnbejs

**Mūnbejs** () vai **Lunas līcis** (), tulkojumā — ‘Mēness līcis’, ir ap 8,5 km garš un platākajā vietā līdz 13,5 km plats līcis Livingstona salas austrumu piekrastē Antarktikā, Dienvidšetlendas salu arhipelāgā. Izvietojies starp Edinburgas kalnu ziemeļos un Renjē ragu dienvidos, tā atvērtā daļa piekļaujas Makfārleina šaurumam. Līcī vairākas salas, lielākā no kurām ir Hāfmūna.

Līci atklāja un aptuveni nokartēja 19. gadsimta sākuma britu un amerikāņu roņu mednieki un sauca to par **Elefantbeju** *(Elephant Bay)* pēc tā piekrastē mītošajiem jūras ziloņiem vai **Megija līci** *(Maggys Cove)*. 1935. gadā līci atkārtoti nokartēja *Discovery International* ekspedīcija un pārdēvēja to pēc asociācijas ar Hāfmūnas salu. Kopš 1953. gada Hāfmūnas salā darbojas Argentīnas polārstacija Kamara.

## Atsauces
Letohrada

**Letohrada** (), līdz 1950. gadam - **Kišperka** (), ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Ūstu pie Orlices apriņķī.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1308. gadā. Ilgu laiku atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, un tās vāciskais nosaukums bija Geiersberga (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.

## Ārējās saites
Semjuels Pīpss

**Semjuels Pīpss** (; dzimis , miris ) bija angļu ierēdnis un politiķis. Darbojās galvenokārt ar Anglijas flotes lietām - bija Admiralitātes galvenais sekretārs Čārlza II un Džeimsa II laikā. Atstājis vērtīgu dienasgrāmatu par laiku no 1660. līdz 1669. gadam. Aprakstījis Lielo Londonas mēri, Otro angļu-nīderlandiešu karu un Lielo Londonas ugunsgrēku.

## Ārējās saites
*
Elektromagnētisko viļņu skala

**Elektromagnētisko viļņu skala** ir elektromagnētisko viļņu sakārtojums pēc viļņa garuma vai viļņa svārstību frekvences. Skala sniedzas no zemas frekvences viļņiem, ko mūsdienās izmanto radio, līdz gamma starojumam (augstas frekvences viļņi). Tādējādi tiek aptverts garums no vairākiem tūkstošiem kilometru līdz pat atoma daļai līdzīgiem attālumiem.

Lielo viļņa garumu robeža ir pats Visums, pašreiz tiek uzskatīts, ka īso viļņa garumu robeža ir netālu no Planka garuma,  taču būtībā pati skala ir bezgalīga un nepārtraukta.

Parasti elektromagnētisko viļņu skalā izšķir trīs plašus viļņu diapazonus: radioviļņus, gaismas viļņus, rentgena un gamma starojumu. Bet elektromagnētisko starojumu pēc viļņa garuma mēdz iedalīt vēl precīzāk — septiņos starojuma veidos:
# Gamma starojums
# Rentgenstarojums
# Ultravioletais starojums
# Redzamā gaisma
# Infrasarkanais starojums
# Mikroviļņi
# Radioviļņi

## Atsauces

## Ārējās saites
Materiāls punkts

[thumb|300x300px|Piemēri materiāliem punktiem:<br />
masas punkti, kas ilustrē [Ņūtona vispasaules gravitācijas likums|Ņūtona vispasaules gravitācijas likumu;
attālums starp punktveida lādiņiem Kulona likumā;
ideālā gāzē daļiņas viena uz otru neiedarbojas (punkti nesatriecas, nedarbojas savstarpējā gravitācija vai Kulona spēks);
vienkāršā svārstā iekārts masas punkts\.]]
**Materiāls punkts** vai **masas punkts** ir ķermeņa modelis mehānikā. Tas ir ķermenis ar galīgu masu, taču ar tādiem izmēriem, kurus kādā konkrētā gadījumā var neievērot.

Par materiālu punktu var uzskatīt ķermeni, kura forma, kā arī izmēri būtiski neietekmē kustības raksturu pašam ķermenim, tāpat par materiālu punktu uzskatāms ķermenis, kas veic ļoti lielus attālumus attiecībā pret saviem izmēriem. Piemēram, Zemes rotācijā ap Sauli Zemi var uzskatīt par materiālu punktu.

## Ārējās saites
Amitābs Bačans

**Amitābs Bačans** (, *Amitabh Harivansh Baccan*; dzimis ) ir indiešu kinoaktieris.

Pirmo atpazīstamību guvis 1970. gadu sākumā un kopš tā laika ir piedalījies vairāk nekā 180 hindu filmās vairāk nekā četru dekāžu laikā. Viņš tiek uzskatīts par vienu no Indijas kinoindustrijas lieliskākajiem un ietekmīgākajiem aktieriem. Karjeras laikā ieguvis vairākus apbalvojumus, tai skaitā trīs Nacionālās filmu balvas kā labākais aktieris (augstākais apbalvojums Indijas kino). 2013. gadā debitēja Holivudas filmā "Lielais Getsbijs" (*The Great Gatsby*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Bostonas maratons

**Bostonas maratons** ir ikgadējs maratons, kas kopš 1897. gada notiek Bostonā, Masačūsetsā, ASV. Tas katru gadu notiek aprīļa trešajā pirmdienā, kas Masačūsetsā ir pazīstama kā Patriotu diena.

Bostonas maratons ir vecākais ikgadējais maratons, tāpat šīs ir vienas no vislabāk pazīstamākajām šosejas skriešanas sacensībām. Tas ir otrs nozīmīgākais sporta pasākums ASV pēc atspoguļojuma medijos (pēc Superkausa izcīņas).

Bostonas maratons ietilpst *World Marathon Majors* sacensību seriālā. Kopš 1897. gada to rīko Bostonas vieglatlētikas asociācija. Maratonā piedalās gan profesionāļi, gan amatieri. Maratonā uzvaru nav guvis neviens Latvijas pārstāvis.

2013. gada maratona laikā notika sprādzieni.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ņujorkas maratons

**Ņujorkas maratons** ir ikgadējs maratons, kas kopš 1970. gada notiek Ņujorkā, ASV. Tas katru gadu notiek novembra pirmajā svētdienā. 2012. gadā maratons tika atcelts viesuļvētras "Sendija" dēļ.

Ņujorkas maratons ietilpst *World Marathon Majors* sacensību seriālā. To rīko *New York Road Runners*. Maratonā piedalās gan profesionāļi, gan amatieri. Maratonā divas uzvaras pēc kārtas ir guvusi Latvijas sportiste Jeļena Prokopčuka (2005, 2006). Lielās popularitātes dēļ liela daļa dalībnieku tiek izlozēti. Šis ir viens no pasaulē masveidīgākajiem maratoniem, 2010. gadā finišu sasniedza 45 103 cilvēki, pirmajā maratonā 1970. gadā piedalījās 127 cilvēki.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Tokijas maratons

**Tokijas maratons** () ir kopš 2007. gada Tokijā, Japānā februāra beigās ikgadēji notiekošs maratons.

Kopš 2013. gada Tokijas maratons ietilpst *World Marathon Majors* sacensību seriālā. Maratonā piedalās gan profesionāļi, gan amatieri. Maratonā uzvaru nav guvis neviens Latvijas pārstāvis. Līdz 2007. gadam Tokijā notika Tokijas starptautiskais maratons (pāra gadi) un Tokijas Draudzības starptautiskais maratons (nepāra gadi).

## Ārējās saites

*  /
Berlīnes maratons

300px|thumb|2009. gada Berlīnes maratons
**Berlīnes maratons** (, pilnais oficiālais nosaukums — *BMW Berlin-Marathon*) ir ikgadējs maratons, kas kopš 1974. gada notiek Berlīnē, Vācijā. Tas katru gadu notiek septembra pēdējās brīvdienās.

Berlīnes maratons ietilpst *World Marathon Majors* sacensību seriālā. Maratonā piedalās gan profesionāļi, gan amatieri. Maratonā uzvaru nav guvis neviens Latvijas pārstāvis. 2008. gadā finišu sasniedza 35,9 tūkstoši cilvēku no 40,8 tūkstošiem startētāju (107 valstis). Berlīnē ir arī sasniegti vairāki pasaules rekordi, tai skaitā pašreizējo rekordu vīriešiem (2.01:09) 2022. gada 25. septembrī šeit uzstādīja Eliuds Kipčoge no Kenijas.

## Ārējās saites

*
Čikāgas maratons

thumb|2007. gada Čikāgas maratons
**Čikāgas maratons** ir ikgadējs maratons, kas kopš 1977. gada notiek Čikāgā, Ilinoisā, ASV. Tas katru gadu notiek oktobra sākumā. 1987. gadā nenotika maratons, bet gan tikai pusmaratons.

Čikāgas maratons ietilpst *World Marathon Majors* sacensību seriālā. Maratonā piedalās gan profesionāļi, gan amatieri. Maratonā uzvaru nav guvis neviens Latvijas pārstāvis. 2012. gadā finišu sasniedza 37 455 cilvēki. Čikāgas maratonā sešas reizes ticis labots pasaules rekords.

## Skrējēju statistika
### Rekordi
Pasaules rekordi Čikāgā ir laboti sešas reizes. 1984. gadā Stīvs Džonss laboja pasaules rekordu ar laiku 2:08:05. 1999. gadā Halids Hanuči bija pirmais, kurš ar 2:05:42 pārspēja 2:06:00 laika robežu.

Vīriešu trases rekordu 2013. gada sacensībās laboja Deniss Kimeto ar laiku 2:03:45. 2023. gada 8. oktobrī Kenijas vieglatlēts Kelvins Kiptums uzstādīja jaunu pasaules rekordu un līdz ar to arī Čikāgas trases rekordu, trasi veicot 2:00:35.

Sieviešu rekords tika pārspēts divus gadus pēc kārtas. 2001. gadā Katrīna Ndereba laboja rekordu 2:18:47, bet angļu vieglatlēte Pola Redklifa pārspēja šo atzīmi ar 2:17:18 gadu pēc tam. 2019. gadā Brigida Kosgei uzvarēja pasaules rekorda laikā 2:14:04, ko 2023. gadā pārspēja nīderlandiešu vieglatlēte Sifana Hasana, uzstādot jaunu trases rekordu 2:13:44.
## Atsauces

## Ārējās saites

*
Enriko Leta

**Enriko Leta** (; dzimis ) ir itāļu politiķis, 2013. gadā un 2014. gada sākumā bija Itālijas premjerministrs.

Izglītību ieguvis Pizas Universitātē un *Scuola Superiore di Studi Universitari e di Perfezionamento Sant'Anna* skolā. Laikā no 1998. līdz 1999. gadam bijis Eiropas lietu ministrs, no 1999. līdz 2001. gadam bijis rūpniecības ministrs, tāpat laikā no 2006. līdz 2008. gadam pildījis Ministru padomes sekretāra amata pienākumus. Vēl bijis ievēlēts Eiroparlamentā (2004—2006). 2013. gadā Leta tika ievēlēts Itālijas premjerministra amatā. Šajā amatā viņš atradās līdz .

## Ārējās saites
* Biogrāfija
Ričards Kromvels

**Ričards Kromvels** (, dzimis , miris ) bija Olivera Kromvela trešais dēls. Kļuva par Anglijas Lordu Protektoru pēc tēva nāves. Vadīja valsti 264 dienas, līdz tika gāzts no amata armijas spiediena rezultātā. 1660. gadā devās trimdā uz Eiropu. 1680. vai 1681. gadā atgriezās Anglijā un dzīvoja klusu dzīvi līdz nāvei 1712. gadā.

## Ārējās saites
Žuža Polgāra

**Žuža Polgāra** (, ; dzimusi  Budapeštā, Ungārijā) ir Ungārijā dzimusi starptautiskā lielmeistare šahā (GM 1991), kas kopš 2002. gada pārstāv ASV 8. Pasaules čempione šahā (1996—1999).

## Biogrāfija
Vecākā no māsām Polgārām, kuru tāpat kā Judīti un Sofiju, viņu tēvs Lāslo Polgārs mērķtiecīgi izaudzināja par spēcīga līmeņa šahisti. Jau 11 gadu vecumā Žuža Polgāra uzvarēja Budapeštas skolēnu šaha čempionātā ar simtprocentīgu rezultātu. 12 gados viņa kļuva par Pasaules jauniešu čempioni šahā U16 vecuma grupā, bet 1984. gadā Žužai Polgārai bija augstākais Elo reitings starp visām šahistēm.

Jau kā pusaudze Žuža piedalījās arī vīriešu šaha turnīros. 1986. gadā viņa kļuva par pirmo sievieti, kas piedalījās FIDE zonālajā turnīrā, kas bija viens no posmiem ceļā uz Pasaules šaha čempiona nosaukumu. 1991. gadā Žuža Polgāra kļuva par trešo sievieti (pēc Nonas Gaprindašvili un Maijas Čiburdanidzes), kurai FIDE piešķīra starptautiskā vīriešu lielmeistara nosaukumu (GM), turklāt atšķirībā no savām priekštecēm viņai šis tituls tika piešķirts par lielmeistara normas sasniegšanu vīriešu turnīros. Līdz tam lielmeistara titulu piešķīra Pasaules čempionēm šahā.

1990. gados Žuža Polgāra sekmīgi iesaistījās cīņā par Pasaules čempiones nosaukumu. Pretendentu turnīrā Šanhajā viņa par trim punktiem apsteidza Nanu Joseliani, taču vēlāk nespēja uzvarēt savu konkurenti finālmačā Monako, kas beidzās neizšķirti 6:6 (+4 -4 =4). Ar izlozes palīdzību par uzvarētāju tika atzīta Joseliani. Nākamajā Pasaules čempiones izcīņas ciklā 1994. gadā Žuža Polgāra kopā ar Maiju Čiburdanidzi uzvarēja pretendentu turnīrā Tilburgā (Nīderlande) un šoreiz mačā Sanktpēterburgā (1995) neatstāja savai pretiniecei nekādas cerības 5½:1½ (+4 -0 =3). 1996. gadā mačā par Pasaules čempiones nosaukumu tika uzvarēta arī toreizējā Pasaules čempione šahā Sje Dzjuņa ar 8½:4½ (+6 -2 =5) 1999. gadā Žuža Polgāra neaizstāvēja savu čempiones titulu, un FIDE viņai to atņēma.

Žuža Polgāra ir sekmīgi cīnījusies ar labākajiem šahistiem, uzvarot turnīros gan Anatoliju Karpovu, gan Viktoru Korčnoju, gan citus pazīstamus šahistus. 1988. un 1990. gadā Ungārijas izlases sastāvā viņa ir uzvarējusi Pasaules šaha olimpiādēs.

2002. gadā Žuža Polgāra pārgāja ASV pilsonībā. 2004. gadā viņa ASV izlasei palīdzēja izcīnīt sudraba medaļas Pasaules šaha olimpiādē, bet vēlāk Ņujorkā atvēra savu šaha centru, kurā apmāca jaunos šahistus. Par panākumiem treneres darbā 2004. gadā FIDE viņai ir piešķīrusi vecākās treneres nosaukumu.

2005. gadā Žuža Polgāra Floridā uzstādīja Pasaules rekordu simultānspēles seansā, vienlaicīgi spēlējot ar 326 pretiniekiem. Seanss ilga 16 stundas un 30 minūtes, un Žuža Polgāra uzvarēja 309 partijās, 14 partijas beidza neizšķirti, un tikai 3 partijas zaudēja. Šis rekords noturējās līdz 2009. gadam, kad to pārspēja bulgāru lielmeistars Kirils Georgijevs.

## Atsauces

## Ārējās saites
1149. gads

**1149. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Beidzās Otrais Krusta karš.
* Jurijs Vladimirovičs iekaroja Kijivu un kļuva par Kijivas lielkņazu.
* Bizantija iekaroja Kerkīru.
* Sicīliešu flote ieradās Dardaneļos un uzbruka Konstantinopolei.

## Dzimuši

## Miruši
* 13. janvāris — Robērs de Kraons, Templiešu ordeņa lielmestrs
Tiagu Silva

**Tiagu Emilianu da Silva** (; dzimis ) ir brazīliešu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Brazīlijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Silva pārstāv Brazīlijas A sērijas klubu *[[Fluminense Football Club|Fluminense]].*

Profesionāļa karjeru sācis 2004. gadā *[[Esporte Clube Juventude|Juventude]]* klubā, lielu daļu karjeras aizvadījis Eiropas klubos (Francija, Itālija). Brazīlijas kluba *[[Fluminense Football Club|Fluminense]]* sastāvā 2007. gadā izcīnījis Brazīlijas kausu, Itālijas kluba *[[AC Milan|Milan]]* sastāvā kļuvis par Itālijas čempionu, tāpat izcīnījis Francijas čempiontitulu Parīzes "Saint-Germain" sastāvā.

Brazīlijas izlasi pārstāv kopš 2008. gada. Tās sastāvā uzvarējis 2013. gada FIFA Konfederāciju kausā, spēlējis 2010. gada Pasaules kausa izcīņā. Brazīlijas Olimpiskās izlases sastāvā izcīnījis sudrabu  un bronzu .

## Sasniegumi
**Milan**

* Itālijas Serie A: 2010—11
* Supercoppa Italiana: 2011

**Paris Saint-Germain**

* Francijas Ligue 1: 2012—13, 2013—14, 2014—15, 2015—16, 2017—18, 2018—19, 2019—20
* Coupe de France: 2014—15, 2015—16, 2016—17, 2017—18, 2019—20
* Trophée des Champions: 2013, 2015, 2017, 2018, 2019

**Brazīlija**

* FIFA Konfederāciju kauss: 2013
* Copa América: 2019

## Ārējās saites
Visoke Mīto

**Visoke Mīto** () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Ūstu pie Orlices apriņķī. Pilsētā atrodas kompānijas *[[Iveco]]* autobusu ražotne.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1262. gadā. Viduslaikos pilsēta bija Bohēmijas karalienes īpašums (*Královské věnné město*). Ilgu laiku atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, un tās vāciskais nosaukums bija Hoenmauta (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Sociālistikās Čehoslovākijas laikā pie pilsētas atradās Padomju armijas kara bāze. Kopš 1993. gada - Čehijā.

## Ārējās saites
Romāns (nozīmju atdalīšana)

**Romāns** var būt:

* Romāns (personvārds)
* romāns, daiļliteratūras veids

## Cilvēki ar šo vārdu
* Romāns (pāvests), Romas pāvests 897. gadā
* Romāns fon Ungerns-Šternbergs, virsnieks
* Romans Suta, mākslinieks
* Romans Polaņskis, kinorežisors

## Cilvēki ar šo uzvārdu
* Alberts Romans

## Skatīt arī
* Romāni, Romānvecumu cits nosaukums
* Romānika
Dītrihs Andrejs Lēbers

**Dītrihs Andrejs Lēbers** (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu jurists, politologs un vēsturnieks.

## Dzīves gājums
Dzimis Latvijas Republikā LU profesora un Augstākās tiesas tiesneša Augusta Lēbera ģimenē. Viņa vectēvs bija Augusts Mencendorfs, Mencendorfa nama īpašnieks. Līdz 1939. gadam dzīvoja Rīgā, Hospitāļu ielā 22. Skolas gaitas pavadījis Rīgas 10. pamatskolā, Strēlnieku ielā, vēlāk Valsts vācu klasiskajā ģimnāzijā.

1939. gadā kopā ar ģimeni izceļojis uz Poznaņu. No 1941. līdz 1945. gadam Lēbers dienēja Vilhelma Kanarisa vadītās specvienības *Brandenburg* sastāvā, no 1944. līdz 1945. gadam — Kurzemē.

1949. gadā absolvējis Mārburgas Universitāti, 1951. gadā — Hāgas Starptautisko tiesību akadēmiju un 1953. gadā — Kolumbijas Universitāti.

Laikā no 1958. līdz 1966. gadam Lēbers strādājis Maksa Planka institūtā Hamburgā. No 1958. līdz 1959. gadam tāpat strādājis Vācijas Federatīvās Republikas Ārlietu ministrijas Austrumu departamentā.

Ar pārtraukumiem no 1966. līdz 1989. gadam Lēbers bijis docētājs Ķīles Universitātē, neilgu laiku arī Juridiskās fakultātes dekāns. Specializējas Padomju Savienības un Austrumeiropas pētniecībā (sovetoloģijā). Uzaicināja strādāt savā katedrā Egilu Levitu. No 1971. gada bija Stenfordas Universitātes mācībspēks (*Cooperating Professor of Soviet Law*). Konsultēja latviešu Atmodas dalibniekus valsts jautājumos.

Bija latviešu studentu korporācijas Fraternitas Lataviensis biedrs, kā arī vācbaltiešu kultūras centra Domus Rigensis dibinātājs.

1995. gadā saņēmis ceturtās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. Tajā pašā gadā saņēmis Latvijas Zinātņu akadēmijas Lielo medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas ļaudis 
* LZA
Dzeloņcūku infrakārta

**Dzeloņcūku infrakārta** jeb **īstās dzeloņcūkas** (*Hystricognathi*) ir grauzēju kārtas (*Rodentia*) infrakārta, kas apvieno lielāko daļu dzeloņcūkveidīgo sugu. Īstās dzeloņcūkas kopā ar izmirušo *[[Tsaganomyidae]]* dzimtu veido dzeloņcūkveidīgo infrakārtu (*Hystricognathiformes*)

Visas dzeloņcūku infrakārtas sugas apvieno kopēja morfoloģiska īpašība — vienāda galvaskausa kaulu struktūra, kā arī košļāšanas muskuļi () daļēji iet caur sejas infraorbitālajiem caurumiņiem un pievienojas kaulam no otras puses. Lielai daļai sugu ir novērota rotaļāšanās, kas izpaužas kā cīkstēšanās, skriešanās un vajāšana un bēgšana. Garkājainās sugas ir kustīgākas un rotaļīgākas par īskājainajām sugām. 

## Sistemātika
***Dzeloņcūku infrakārta** (*Hystricognathi*)
**sīkkārta: 
***
***
***
***
** sīkkārta: 
***Amerikas dzeloņcūku virsdzimta (*Erethizontoidea*)
****
***Jūrascūciņu virsdzimta (*Cavioidea*)
****
****
****
****
***Degu virsdzimta (*Octodontoidea*)
****
****
****
**** †
**** 
****
***Šinšillu virsdzimta (*Chinchilloidea*)
****
****

## Atsauces

## Ārējās saites

*ADW: Rodent jaws
*New Discovery: Porcupine Species Identified in Brazil
Leons Bojārs

**Leons Bojārs** ( — ) bija latviešu politiķis. Bijis Rīgas domes (1997—1998) un 7. Saeimas (1998—2002) deputāts.

## Biogrāfija
Leons Bojārs piedzima  Līvānos. Bojārs Kijivas Pārtikas tehnoloģiju institūtā ieguva inženiera-ekonomista profesiju.

## Politiskā darbība
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas iesaistījies politikā. 1994. gadā kandidēja Rīgas domes vēlēšanās no Latvijas Demokrātiskās Darba partijas saraksta, nav ievēlēts. Tāpat 1995. gadā nesekmīgi kandidēja 6. Saeimas vēlēšanās no sociāldemokrātu koalīcijas "Darbs un taisnīgums". 1997. gadā bija LSDSP un LSDP apvienotā saraksta pirmais numurs Rīgas domes vēlēšanās, tika ievēlēts domē. 1998. gadā ticis ievēlēts 7. Saeimā no Sociāldemokrātu apvienības saraksta. Vēlāk vairākkārt nesekmīgi kandidējis vēlēšanās: 8. Saeimas vēlēšanās (2002) no LSDSP saraksta, 9. Saeimas vēlēšanās (2006) no Pensionāru un senioru partijas saraksta, kā arī 10. (2010) un 11. Saeimas vēlēšanās (2011) no "Par prezidentālu republiku" saraksta. Bez panākumiem piedalījies arī Rīgas domes vēlēšanās: 2005. gadā no LSDSP saraksta, 2009. gadā no "Libertas.lv" saraksta un 2013. gadā no "Par Neatkarīgu Latviju!"/"Solidaritāte" saraksta.

Miris .

## Atsauces
Elita Veidemane

**Elita Veidemane** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu žurnāliste, publiciste un bijusī sabiedriskā darbiniece. Bija Latvijas Tautas frontes izdevuma "Atmoda" galvenā redaktore.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1955. gadā Rīgā.  Mācījās Jūrmalas 4. vidusskolā, 1980. gadā absolvēja latviešu valodas un literatūras studijas Latvijas Valsts universitātes Filoloģijas fakultātē. 1980.—1981. gadā strādāja par latviešu valodas un literatūras skolotāju Jūrmalas 4. vidusskolā; no 1981 līdz 1988. gadam darbojās laikrakstā "Padomju Jaunatne".

1988. gadā Veidemane iesaistījās Latvijas Tautas frontes izveidošanā, no 1988. gada līdz tā slēgšanai 1992. gadā bija LTF izdevuma "Atmoda" galvenā redaktore. No 1991. līdz 1996. gadam viņa vadīja nedēļas laikrakstu "Atmoda Atpūtai".

2001. gadā Elita Veidemane kļuva par laikraksta "Jūrmalas avīze" galveno redaktori, 2004. gadā īslaicīgi bija žurnāla "Septiņi" galvenā redaktore. 2007. gadā kļuvusi par žurnāla "Vakara Ziņas" redaktori, no 2008. gada jūnija ir laikraksta "Neatkarīgā Rīta Avīze" galvenās redaktores vietniece. 

Skandalozu slavu Veidemane ieguva pēc rakstu sērijas "Vīrieši manā mūžā" publicēšanas, kā arī intervijas žurnālam "Pantera" 1995. gadā.

## Politiskā un sabiedriskā darbība
Elita Veidemane aktīvi darbojās Latvijas Tautas frontē, vadīja tās laikrakstu "Atmoda", bija ievēlēta Tautas frontes otrajā un trešajā domē. 1995. gadā bijusi viena no Muļķu un bezzemnieku partijas veidošanas iniciatorēm. 6. Saeimas vēlēšanās kandidēja no DPS saraksta, bet netika ievēlēta. 2001. gada pašvaldību vēlēšanās kandidējusi no Latvijas Demokrātiskās partijas saraksta Jūrmalā, bet arī netika ievēlēta. 

2000. gadā apbalvota ar IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Privātā dzīve
Elitas Veidemanes māsa ir aktrise Raimonda Vazdika. Šķīrusies, laulībā dzimusi meita Linda.

## Izdotie darbi
* "Vīrieši manā mūžā" (Jumava, 2001)
* "Leģenda rudenī : Raimonds Pauls" (Jumava, 2002)
* "Atmoda. Mani dārgumi" (Jumava, 2003)
* "Latvietis vējā" (Eduarda Pāvula biogrāfija; Jumava, 2004)
* "Zemdegas gruzd" (Eduarda Pāvula biogrāfija; Jumava, 2008)
* "Dzelzsgriezējs un dūja" (Aivara Brīzes biogrāfija; Jumava, 2015)

## Atsauces
Arta Melnalksne

**Arta Melnalksne** (arī **Sakārne**; dzimusi **Mazitāne**;  — ) bija latviešu horeogrāfe un dejas pedagoģe. Vairākkārtēja Deju svētku virsvadītāja. Bijusi deju kolektīvu "Skabardzēni" un "Zalktis" mākslinieciskā vadītāja.

## Izglītība
Arta Melnalksne mācījusies Rīgas 2.vidusskolā (tagad Rīgas Valsts 2. ģimnāzija). 1992. gadā absolvējusi J.Vītola Mūzikas akadēmijas horeogrāfijas nodaļu, iegūstot bakalaura grādu horeogrāfijā, un deju skolotāja, deju kolektīva vadītāja kvalifikāciju. 2006. gadā absolvējusi Kultūras Akadēmijas Teātra mākslas nodaļu, iegūstot maģistra grādu mākslās ar papildus programmu teātra režijā.

Papildus iegūtajai izglītībai Arta ieguvusi zināšanas dažādos kursos, piemēram: „Bērnu un jauniešu dejas mācību programmas veidošana un mācību metožu pilnveidošana“, „Teātra sporta metodika”, „Joga un dejas terapija”, „Aktualitātes un novitātes tautas un mūsdienu dejas mācīšanas metodikā”, „Modernās un džezdejas metodika”, „Ritmikas, pirmsskolas un sākumskolas deju pasniegšanas metodika“, „Netradicionālo deju žanru pasniegšanas metodika” u.c.

Dejojusi TDA  „Zelta sietiņš”, pēc tam TDA „Rotaļa” un TDA „Vektors”, kā arī Valsts deju ansambļa „Daile” studijā.

## Darba pieredze
Būdama horeogrāfe, Melnalksne veidojusi horeogrāfiju, režiju un inscenējumu horeogrāfiskajiem uzvedumiem un deju svītām, kopumā vairāk nekā 350 deju, un 11 deju uzvedumi. Artas Melnalksnes radītajās dejās un uzvedumos svarīgākās ir latviskās dzīves ziņas un vērtības. Daudzas no dejām novērtētas arī Jaunrades deju konkursos, kuros iegūtas dažādas prēmijas un balvas.

Horeogrāfiskie uzvedumi un koncertprogrammas ir prezentētas arī Starptautiskos festivālos Latvijā, Igaunijā, Lietuvā, Dānijā, Slovākijā, Čehijā, Ungārijā, Polijā, Austrijā, Itālijā, Zviedrijā, Turcijā u.c..

No 1986. gada bijusi Rīgas Teikas vsk. deju kolektīva „Skabardzēni“ mākslinieciskā vadītāja un horeogrāfe.

No 1990. gada bijusi jauniešu deju kolektīva „Zalktis“ mākslinieciskā vadītāja un horeogrāfe.

1998. gadā Arta Melnalksne pirmo reiz kļuvusi par Deju svētku virsvadītāju, viņai uzticēts absolūti unikālu uzdevums, jo top Deju svētku programma „Solis laikā” kā alternatīva dejas izpausme jau tradicionālajiem svētku koncertiem. Arta veidojusi vienu no šī lielkoncerta daļām – „Es nemiršu šai zemē”. Pēc tam svētki sekojuši cits citam – gan skolu jaunatnes, gan Vispārējie Dziesmu un deju svētki, gan Rīgas bērnu un jauniešu Deju svētki. Tāpat dažādi festivāli, meistarklases.

Viņa bija izvēlēta par 2015. gadā ieplānoto XI Latvijas skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku deju lieluzveduma māksliniecisko vadītāju.

## Nāve
Mirusi .

## Atsauces
Jūrascūciņu dzimta

**Jūrascūciņu dzimta** (*Caviidae*) ir jūrascūciņveidīgo (*Caviomorpha*) grauzēju dzimta, kas apvieno 21 mūsdienās dzīvojošu sugu 6 ģintīs. Pazīstamākās sugas ir kapibara un domesticētā jūrascūciņa.

Jūrascūciņu dzimtas sugas ir sastopamas visā Dienvidamerikas kontinentā, tās mājo gan atklātos, zālainos līdzenumos, gan mitrās savannās un akāciju mežos, gan tuksnešu krūmājos.

## Izskats un īpašības

Izņemot maras, kuras ir līdzīgas trušiem, lielākajai daļai jūrascūciņu dzimtas sugu ir nelieli, smagnēji veidoti ķermeņi un lielas galvas. Lielākajai daļai astes ir ļoti īsas un gandrīz nesaskatāmas. Mazākā dzimtā ir Andu kalnu jūrascūciņa (*Microcavia niata*), kuras mātītes var svērt tikai 81 g, bet lielākā ir kapibara (*Hydrochoerus hydrochaeris*), kas ir arī lielākais grauzējs pasaulē. Tās ķermeņa garums var sasniegt 134 cm, svars 66 kg. 

Jūrascūciņu dzimtas sugas ir zālēdāji un atkarībā no sugas barojas ar zāli vai dažādu augu lapām. Savstarpējās attiecības dažādām sugām var būt ļoti atšķirīgas. Dažas sugas veido īslaicīgus barus, citām — tēviņi veido harēmus ar divām vai vairākām mātītēm, bet maras veido monogāmus pārus. Toties kapibaras veido baru (10 vai vairāk dzīvnieki), kuru vada dominants tēviņš. Barā ir gan mātītes, gan citi tēviņi un jaunie dzīvnieki.

## Sistemātika

*Jūrascūciņu apakšdzimta (*Caviinae*)
**ģints: Dzeltenzobu jūrascūciņas (*Galea*)
**ģints: Jūrascūciņas (*Cavia*)
**ģints: Kalnu jūrascūciņas (*Microcavia*)
*Kapibaru apakšdzimta (*Hydrochoerinae*)
**ģints: Kapibaras (*Hydrochoerus*)
**ģints: Moko (*Kerodon*)
*Maru apakšdzimta (*Dolichotinae*)
**ģints: Maras (*Dolichotis*)

## Atsauces
Artūrs Kuzmenkovs

**Artūrs Kuzmenkovs** (dzimis 1993. gada 1. decembrī) ir latviešu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2019) spēlē Latvijas čempionāta vienībā HK Dinaburga.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Kuzmenkovs sāka 2009.—10. gada sezonā HK Liepājas Metalurgs otrajā sastāvā Latvijas hokeja līgā. 2011.—12. gada sezonu aizvadīja Krievijas Jaunatnes hokeja līgas kluba HK Rīga sastāvā.

2012.—13. gada sezonu aizvadīja Metalurga rindās Baltkrievijas Ekstralīgā. 2013. gada 9. jūlijā noslēdza divu gadu līgumu ar KHL klubu Rīgas "Dinamo". Nākamās sezonas gaitā "Dinamo" rindās Kuzmenkovs aizvadīja 25 spēles, taču vasarā līgumu ar "Dinamo" neturpināja, pievienojoties Krievijas Augstākās hokeja līgas vienībai Karaghandi "Saryarka".

Latvijas hokeja izlases sastāvā debitējis 2013. gada 17. decembra pārbaudes spēlē pret Vācijas izlasi.

## Ārējās saites
Pokemonu uzskaitījums

**Pokemoni** (japāņu: **ポケットモンスター** *Pocket Monsters*, **ポケモン** *Pokémon*) ir videospēļu sērija Nintendo konsolēm, kā arī kāršu spēļu un anime franšīze. Lai gan ir atšķiras atkarībā no konkrētās interpretācijas sērijas, nemainīgas paliek radības. Šobrīd viņu skaits ir 718. Pokemonus, var notvert, apmācīt un izmantot lai sacenstos savā starpā kaujās vai citās darbībās.
Jekaterina Kovaļevska

**Jekaterina Kovaļevska** (; dzimusi , Rostovā pie Donas, Krievijā) ir Krievijas starptautiskā lielmeistare šahā (WGM 1998).

## Biogrāfija
Divkārtēja Krievijas sieviešu šaha čempionāta uzvarētāja (1994, 2000). 2000. gadā izcīnījusi sudraba medaļu Eiropas sieviešu šaha čempionātā Batumi (Gruzija). Pēc gada Varšavā atkārtojusi šo panākumu. 2002. gadā Eiropas sieviešu šaha čempionātā Varnā palikusi 5. vietā.

No 1994. gada sešas reizes spēlējusi Krievijas izlases sastāvā Pasaules šaha olimpiādēs, iegūstot 6 medaļas: 3 sudraba (1998, 2002, 2006) un 2 bronzas (2000, 2004) komandu vērtējumā, kā arī individuālo bronzas medaļu (1998). Pasaules sieviešu komandu čempionātā Krievijas izlases sastāvā ieguvusi 2 sudraba medaļas komandu vērtējumā (2007, 2009) un zelta medaļu individuālajā vērtējumā (2007). Krievijas izlases sastāvā uzvarējusi Eiropas komandu šaha čempionātā 2007. gadā, kā arī 2005. gadā izcīnījusi bronzas medaļu komandu vērtējumā.

Piecas reizes piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas, kur lielākais panākums bijis 2004. gadā, kad Jekaterina Kovaļevska kļuvusi par Pasaules vicečempioni:

* 2000. gadā Deli tikusi līdz pusfinālam, kur zaudējusi Sje Dzjuņai;
* 2001. gadā Maskavā tikusi līdz 3. kārtai, kurā zaudējusi Nino Hurcidzei;
* 2004. gadā Elistā finālā zaudējusi Antoanetai Stefanovai;
* 2006. gadā Jekaterinburgā tikusi līdz ceturtdaļfinālam, kur zaudējusi Sjui Juihua;
* 2015. gadā Sočos tikusi līdz 2. kārtai, kur zaudējusi Viktorijai Čmilītei;
* 2017. gadā Teherānā 1. kārtā zaudējusi Innai Gapoņenko.

2025. gada oktobrī Maskavā ierindojusies 6. vietā Krievijas sieviešu šaha čempionāta superfinālā.

2004. gadā par panākumiem turnīros FIDE Jekaterinai Kovaļevskai piešķīrusi starptautiskā vīriešu meistara nosaukumu (IM).

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
1163. gads

**1163. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Silēzijas hercogistes atzina Svētās Romas impērijas sizerēno varu.
* Sāka celt Parīzes Dievmātes katedrāli.

## Dzimuši
* Knuts VI, Dānijas karalis (miris 1202. gadā)
* Hermanis fon Bukshēvdens, Tērbatas bīskaps (miris 1248. gadā)

## Miruši
* 14. janvāris — Lāslo II, Ungārijs karalis (dzimis 1131. gadā)
Uldis Šteins

**Uldis Šteins** (dzimis , miris ) bija latviešu inženieris, horeogrāfs un dejas pedagogs. 7.–11. Deju svētku virsvadītājs, 13.–16. Deju svētku Goda virsvadītājs, svētku “Rīga-800” virsvadītājs, Rīgas Kirova rajona (tagad – Centra rajons) (1965–1980) un Madonas rajona (1981–1985) deju kolektīvu virsvadītājs, kā arī piedalījies četru Baltijas studentu dziesmu un deju svētku “Gaudeamus” sagatavošanā. Viņa vadībā aizvadīti zonālie deju svētki Liepājas (1978) un Gulbenes (1983) pilsētās.

55 gadu garumā bijis tautas deju ansambļa "Vektors" mākslinieciskais vadītājs, vēlāk - Goda vadītājs.

Studējis Latvijas Valsts universitātē un Rīgas Politehniskajā institūtā. Saistīts ar tautas deju ansambli "Vektors" jau kopš tā dibināšanas 1958. gadā. 1963. gadā dažus mēnešus bija tautas deju ansambļa "Dancis" mākslinieciskais vadītājs. Paralēli darbam horeogrāfijā strādājis arī kinoindustrijā. Uldis Šteins ir bijis Rīgas Kinostudijas direktors, kā arī pasniedzis kinotehnoloģiju Latvijas Kultūras akadēmijā. Viņš bija filmas "Likteņdzirnas" producents.

 saņēma Dejas balvu par mūža ieguldījumu, tādējādi kļūstot par jaunizveidotā apbalvojuma pirmo Mūža balvas ieguvēju. LPSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks (1973), Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieris.

## Atsauces
Automaģistrāle S2 (Polija)

|}
|}
left|thumb|Automaģistrāles S2 būvniecība Polijā
Automaģistrāle **S2** ir šobrīd būvniecībā esoša Polijas zemākās klases automaģistrāle, kas veido daļu no Varšavas apvedceļa, kā arī kalpo kā A2 atzars. Plānots, ka autoceļa kopgarums pēc pilnīgas būvniecības pabeigšanas būs 39,5 kilometri, kā arī pēc pabeigšanas tas ietilps Eiropas maršrutā E30. Autoceļa plānošana tika uzsākta septiņdesmitajos gados, sākumā kā daļa no A2 automaģistrāles. Taču pret to iebilda iedzīvotāji, kuri dzīvoja tiešā tuvumā plānotajai automaģistrālei, tāpēc autoceļa statuss tika pazemināts uz zemākās klases automaģistrāli, taču maršruts netika mainīts.

Būvdarbi pirmajā 3,9 kilometrus garajā posmā, starp S79 un plānoto Pulavskas šķērsojumu sākās 2009. gada septembrī. Otrā, 11,1 kilometru garā posma būvniecība no A2 līdz S79 tika uzsākta 2010. gada vasarā.

Sākumā tika plānots abus posmus pabeigt līdz 2012. gada trešajai ceturtdaļai, ar iespēju automašīnām pa to pārvietoties jau gada otrajā ceturksnī sakarā ar 2012. gada Eiropas čempionāta futbolā norisi Varšavā, taču šie plāni netika realizēti un būvdarbi ievilkās. Abi posmi tika atvērti satiksmei 2013. gada septembrī.

Šie divi posmi veido S2 rietumu pusi. S2 austrumu pusi, kopā ar tiltu pāri Vislas upei plānots izbūvēt laikā no 2014. līdz 2020. gadam.

## Atsauces