Krievija olimpiskajās spēlēs

**[[Krievija]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** pirmo reizi piedalījās 1994. gada Albērvilas spēlēs, savukārt pēc diviem gadiem tā pirmo reizi piedalījās 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atlantā. Taču kā Krievijas Imērija tā pirmo reizi olimpiskajās spēlēs piedalījās 1900. gadā Parīzes olimpiskajās spēlēs, piedaloties līdz 1912. gada Stokholmas spēlēm. Krievija olimpiskajās spēles pēc tam atgriezās pēc 40 gadu pārtraukuma Padomju Savienības sastāvā, sportistiem pārstāvot to līdz Padomju Savienības sabrukumam. Pēc Padomju Savienības likvidācijas 1991. gadā Krievija 1992. gada olimpiskajās spēlēs piedalījās Apvienotās komandas sastāvā un 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs atkal atgriezās kā Krievija. Savukārt 2018. gada Phjončhanas ziemas spēlēs Krievijas sportisti startēja Olimpisko sportistu no Krievijas komandas sastāvā, jo Starptautiskā Olimpiskā komiteja liedza šajās spēlēs Krievijas sportistiem startēt zem sava karoga, jo vairāki sportisti bija iesaistīti valsts finansētā dopinga sistēmā, kuru izgaismoja Maklarena ziņojums.

Krievijas Olimpiskā komiteja tika izveidota 1991. gadā un starptautiski atzīta 1993. gadā. Krievijas teritorijā ir tikušas organizētas divas olimpiskās spēles. 1980. gadā Padomju Savienība organizēja vasaras olimpiskās spēles Maskavā un 2014. gadā Krievijas pilsētā Sočos tika sarīkotas ziemas olimpiskās spēles.

Kopš Krievijas dalības olimpiskajās spēlēs, kā neatkarīgai valstij, tā ir izcīnījusi 545 olimpiskās medaļas, no tām 424 medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs un 121 medaļu ziemas olimpiskajās spēlēs. No 545 medaļām, 194 ir zelta medaļas, 165 ir sudraba medaļas un 186 — bronzas medaļas. 1996. gada Atlantas un 2000. gada Sidnejas vasaras spēlēs pēc kopējo iegūto medaļu skaita tā bija otrajā vietā, savukārt nākamajās divās — 2004. gada Atēnu un 2008. gada Pekinas vasaras spēlēs — trešajā vietā. Krievija ziemas olimpiskajās spēlēs pēc kopēju iegūto medaļu skaitadivas reizes ir bijusi pirmajā vietā — 1994. gada Lillehammeres un 2014. gada Soču spēlēs. Visvairāk medaļu Krievija ir izcīnījusi vingrošanā (64 medaļas), vieglatlētikā (60 medaļas) un cīņas sportā (56 medaļas). Cīņas sportā tā ir līdere starp valstīm pēc iegūtajām medaļām. Savukārt no ziemas olimpiskajiem sporta veidiem Krievija visvairāk medaļas ir izcīnījusi distanču slēpošanā (33 medaļas), daiļslidošanā (26 medaļas) un biatlonā (22 medaļas). Kopumā Krievija medaļas ir ieguvusi 24 vasaras un 13 ziemas olimpiskajos sporta veidos. Ar medaļām visbagātākais Krievijas sportists ir vingrotājs Aleksejs Ņemovs. Viņš no 1996. līdz 2000. gadam olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 12 medaļas.

Kopš Krievijas dalības tai ir atņemtas 45 medaļas, ko tā ir izcīnījusi, galvenokārt saistībā ar atklātajām pozitīvajām dopinga analīzēm. Atņemto medaļu kopskaita ziņā Krievija ir pirmajā vietā.

Visas medaļas, ko izcīnīja Krievijas Impērija un Padomju Savienība vasaras un ziemas olimpiskajās spēlēs mantoja Krievija, taču to skaits netiek iekļauts kopējā Krievijas medaļu skaitā. Arī 2018. gada Phjončhanas ziemas spēļu iegūtās medaļas netiek ieskaitītas kā Krievijas iegūtās medaļas.

## Rīkotās spēles
Mūsdienu Krievijas teritorijā ir rīkotas kopumā divas olimpiskās spēles. Pirmās — 1980. gada Maskavas vasaras spēles — tika rīkotas tagadējās Krievijas galvaspilsētā, tajā laikā Padomju Savienības galvaspilsētā, Maskavā. Otrās 2014. gadā jau tika rīkotas mūsdienu Krievijas teritorijā.

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
;Paskaidrojumi

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs
;Paskaidrojumi

### Sportistu skaits
}
|-
| align=left| **Vīrieši** || 75 || 79 || 85 || 100 || 94 || 125 || 88
|-
| align=left| **Sievietes** || 38 || 43 || 66 || 74 || 81 || 88 || 80
|-
! Kopā !! 113 !! 122 !! 151 !! 174 !! 175 !! 213 !! 168
|-
| align=left| **Sporta veidi** || 12 || 12 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
|}

### Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem
}
|-
| align=left| Ātrslidošana || 22px || 12 || 18 || 13 || 18 || 17 || 18 || 3
|-
| align=left| Biatlons || 22px || 10 || 11 || 11 || 12 || 11 || 12 || 4
|-
| align=left| Bobslejs || 22px || 6 || 6 || 10 || 11 || 17 || 16 || 10
|-
| align=left| Daiļslidošana || 22px || 15 || 17 || 16 || 16 || 16 || 15 || 15
|-
| align=left| Distanču slēpošana || 22px || 13 || 14 || 16 || 18 || 19 || 20 || 12
|-
| align=left| Frīstaila slēpošana || 22px || 6 || 9 || 12 || 11 || 11 || 23 || 22
|-
| align=left| Hokejs || 22px || 23 || 22 || 40 || 45 || 43 || 42 || 48
|-
| align=left| Kalnu slēpošana || 22px || 6 || 7 || 5 || 6 || 5 || 9 || 5
|-
| align=left| Kamaniņu braukšana || 22px || 8 || 7 || 10 || 10 || 10 || 10 || 8
|-
| align=left| Kērlings || 22px || style="background:#bbb"| || — || 4 || 5 || 5 || 9 || 7
|-
| align=left| Skeletons || 22px || colspan="2" style="background:#bbb"| || 2 || 2 || 4 || 6 || 2
|-
| align=left| Snovbords || 22px || style="background:#bbb"| || — || 1 || 8 || 6 || 15 || 16
|-
| align=left| Šorttreks || 22px || 6 || 2 || 2 || 3 || 5 || 8 || 7
|-
| align=left| Tramplīnlēkšana || 22px || 4 || 4 || 5 || 4 || 4 || 6 || 8
|-
| align=left| Ziemeļu divcīņa || 22px || 4 || 5 || 4 || 5 || 2 || 4 || 1
|}

: A  — 2018 Phjončhanas spēlēs Krievijas sportistiem bija aizliegts piedalīties olimpiskajās spēlēs zem savas valsts karoga, saistībā ar valsts finansēto dopinga sistēmu. Tādēļ sportisti šajās spēlēs piedalījās kā Olimpiskie sportisti no Krievijas uz izmantoja olimpisko karogu.

## Medaļu tabulas
*Skatīt arī: [[Olimpisko medaļu skaits pēc valsts]]*

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

*Tabulā attēlotas arī [[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018 Phjončhanas]] iegūtās medaļas, taču tās pie kopējā medaļu skaita netiek pieskaitītas, jo [[Krievija]]i bija liegta dalība spēlēs. Savukārt tie Krievijas sportisti, kas piedalījās šajās spēlēs startēja kā [[Olimpiskie sportisti no Krievijas 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs|Olimpiskie sportisti no Krievijas]].*

} || *2* || *6* || *9* || ***17*** || *[[2018. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula|13]]*
|- style="border: 3px solid red"
|align=left|  2014 Soči || 11 || 10 || 9 || **30** || 1
|-
|align=left|  2010 Vankūvera || 3 || 5 || 7 || **15** || 11
|-
|align=left|  2006 Turīna || 8 || 6 || 8 || **22** || 4
|-
|align=left|  2002 Soltleiksitija || 5 || 4 || 4 || **13** || 5
|-
|align=left|  1998 Nagano || 9 || 6 || 3 || **18** || 3
|-
|align=left|  1994 Lillehammere || 11 || 8 || 4 || **23** || 1
|-
! Kopā !! 47 !! 39 !! 35 !! 121 !! 10
|}

### Medaļu sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

### Medaļu sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

* + *1* — Medaļu skaits, kas izcīnīts 2018 Phjončhanas spēlēs, taču tā kā Krievijai bija liegta dalība šīs medaļas netiek ieskaitītas kopējā summā. Krievijas sportisti, kas piedalījās šajās spēlēs startēja kā Olimpiskie sportisti no Krievijas.

## Medaļām bagātākie sportisti

[200px|thumb|[Aleksejs Ņemovs ir vistitulētākais Krievijas sportists. Viņš olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 12 medaļas.]]

*Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc [[SOK|Starptautiskās olimpiskās komitejas]] datiem pārstāvot Krieviju ir ieguvuši četras vai vairāk olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīties uzskaitījumā.*

## Karognesēji

## Ārējās saites
* 
* 
*