open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kretingas rajona pašvaldība

**Kretingas rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Rajona teritorija mūsdienās atrodas Žemaitijas novadā, bet līdz 13. gadsimta beigām ietilpa Kursā, pēc 1422. gada Melnas līguma noslēgšanas nokļuva Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā. Tā robežojas ar Palangas pilsētu, Skodas rajona, Pluņģes rajona un Klaipēdas rajona pašvaldībām, kā arī Baltijas jūru un Latviju.

## Seņūnijas

## Ārējās saites
Šons Kellijs

**Džons Džeimss "Šons" Kellijs** (; dzimis ) ir bijušais profesionālais Īrijas šosejas riteņbraucējs. Viņš bija viens no panākumiem bagātākajiem 1980. gadu šosejas riteņbraucējiem un viens no visu laiku labākajiem klasiku braucējiem. Kopš kļūšanas par profesionāli 1977. gadā līdz pat karjeras beigšanai 1994. gadā viņš uzvarēja deviņās klasikas "pieminekļu" sacensībās un kopsummā 193 profesionālās sacensībās. Kellijs septiņus gadus pēc kārtas uzvarēja Parīze—Nica sacensībās, kā arī pirmajā UCI šosejas riteņbraukšanas Pasaules kausa sezonas kopvērtējumā 1989. gadā. Tāpat viņš guva uzvaras 1988. gada Vuelta a España un vairākkārt *[[Giro di Lombardia]]*, Milāna—Sanremo, Parīze—Rubē un Ljēža—Bastoņa—Ljēža, *[[Critérium International]]*, *[[Grand Prix des Nations]]* un mazākās tūrēs kā *[[Tour de Suisse]]*, *[[Vuelta al País Vasco]]* un *[[Volta a Catalunya]]*.

Lai arī Kellijs nekad neuzvarēja Pasaules čempionāta grupas braucienā, viņš divreiz ieguva bronzas medaļu (1982, 1989) un 1987. gadā finišēja piektais, kad viņa tautietis Stīvens Ročs ieguva zeltu. Kellijs bija pirmais sportists, kurš ieņēma pirmo vietu FICP rangā, kad tas tika ieviests 1984. gada martā, šo pozīciju viņš noturēja sešus gadus, kas ir nepārspēts sasniegums. 1984. gada sezonā Kellijs guva uzvaras 33 sacensībās.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

Piezīme: IZST — izstājās

## Atsauces

## Ārējās saites
*SeanKelly.com
*Šona Kellija riteņbraukšanas akadēmija
*Šons Kellijs un Žans de Gribaldi 
*theseankellytour.com
Bajāriņu ciems

**Bajāriņu ciems**, līdz 2003. gadam - **Bajāriņciems**, ir ciems Kurzemes dienvidrietumos, Dienvidkurzemes novada Rucavas pagastā uz austrumiem no Rucavas.

Bajāriņu ciema "Zvirbuļu" mājās atrodas VSIA "Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centra" struktūrvienība, bet "Kalna Urbānos" uzņēmums ar Dānijas kapitālu SIA "Baltic Berries", kas nodarbojas ar ogu audzēšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*LĢIA vietvārdu datubāze
Brīvkalni

**Brīvkalni** (agrāk arī **Beberbeķi**) ir apdzīvota vieta Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidaustrumos Neriņas krastos abpus autoceļam A5 pie tā krustojuma ar autoceļu A9  no pagasta centra Piņķiem,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas centra.

Apdzīvotā vieta izveidojusies 20. gadsimta beigās kā privātmāju ciems pie bijušās Beberbeķu muižas *(Beberbeck)*. Pie autoceļa A9 kafejnīca, ciema ziemeļos — Beberbeķu ezers un Beberbeķu kapi.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Ipswich Town FC

***Ipswich Town*** ir Anglijas futbola klubs, kas šobrīd spēlē Anglijas Premjerlīgā. 1962.—1963. gada sezonā klubs uzvarēja Anglijas futbola Pirmās divīzijas (tagad Premjerlīga) turnīrā. Tas arī ir izcīnījis FA kausu un UEFA kausu (tagad UEFA Eiropas līga). Pēdējo reizi Premjerlīgā spēlējis 2001.—2002. gada sezonā, kad izkrita uz Anglijas čempionātu.

Premjerlīgas turnīrā atgriezās atkal 2024.—2025. gada Anglijas futbola Premjerlīgas sezonā pēc 2024. gadā izcīnītās 2. vietas Anglijas futbola čempionātā.

## Komandas sastāvs
**'































Kluba sponsors un atbalstītājs [[Eds Šīrans]] ar godu izmanto kluba 17. numuru.

== Sasniegumi ==
* **Anglijas futbola augstākais līmenis** (līdz 1992. gadam **Pirmā divīzija**; tagad — **Premjerlīga**)
** Čempioni (1): 1961–62
** Vicečempioni (2): 1980–81, 1981–82
* **Anglijas futbola 2. līmenis** (1893.—1992. **Otrā divīzija**; 1992.—2004. **Pirmā divīzija**; tagad — ***[[Anglijas futbola čempionāts|Championship]]***)
** Čempioni (3): 1960–61, 1967–68, 1991–92
** Vicečempioni (1): 2023–24
* **FA kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1977–78 
* **UEFA kauss'''
** Kausa ieguvēji (1): 1980–81

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Aizsardzības statuss

**Aizsardzības statuss** norāda konkrētas sugas stāvokli dabā, piemēram, vai suga ir izmirusi, vai izmirstoša, vai arī tās pastāvēšanai tajā brīdī nepastāv draudi. Novērtējot aizsardzības statusu, tiek ņemti vērā daudzi faktori, ne tikai konkrētās sugas indivīdu skaits, bet arī to pieaugums vai samazinājums, dabiskā izplatības areāla palielināšanās vai samazināšanās un citi. Pastāv dažādas sistēmas, kā sugām tiek piešķirts aizsardzības statuss. Dažādās valstīs tas var būt atšķirīgs, galvenokārt pēc tā, kāds ir konkrētas sugas stāvoklis konkrētajā valstī.

Starptautiskās dabas un dabas resursu aizsardzības savienības izveidotajā "Sarkanajā grāmatā" ir noteiktas deviņas kategorijas, pēc kurām nosaka aizsardzības statusu. Šīs kategorijas ir šādas:
* izmiris (saīsināti apzīmē ar EX no angļu valodas vārda *Extinct*) — nav zināms neviens dzīvs indivīds;
* izmiris savvaļā (EW no *Extinct in the Wild*) — savvaļā nav sastopams neviens indivīds; suga sastopama tikai nebrīvē;
* kritiski apdraudēts (CR no *Critically Endangered*) — ļoti augsts risks sugai izmirt savvaļā;
* izmirstošs (EN no *Endangered*) — atrodas uz izmiršanas robežas;
* saudzējams (VU no *Vulnerable*) — augsts apdraudējuma risks;
* gandrīz apdraudēts (NT no *Near Threatened*) — nākotnē ir iespējams apdraudējums;
* zems risks (LC no *Least Concern*) — zems risks, sugai apdraudējums ilgākā laika posmā nedraud;
* nepilnīga informācija (DD no *Data Deficient*) — nav informācijas par sugas stāvokli dabā;
* nav novērtēts (NE no *Not Evaluated*) — sugas statuss nav vēl novērtēts.

## Ārējās saites
Dž. Dž. Džilindžers

**Dž. Dž. Džilindžers** (īstajā vārdā **Raimonds Rupeiks**, dzimis  Kazahijas PSR) ir latviešu teātra režisors un aktieris. Saņēmis "Spēlmaņu nakts" balvu kā Latvijas 2006. gada režisors.

## Biogrāfija
Dzimis latviešu virsnieka ģimenē Kazahijas PSR (tagad Kazahstānā). Tēvs Ilgonis Rupeiks pēc demobilizēšanās no armijas 1967. gadā ar ģimeni dzīvoja Jēkabpilī un līdz aiziešanai pensijā strādāja par projektētāju. R.Rupeiks bērnību pavadījis Jēkabpilī, mācījies pilsētas 3. vidusskolā. Jēkabpils Sporta skolas šaha nodaļā apguvis šaha spēli pie trenera Jāņa Mileikas. 17 gadu vecumā devies uz Rīgu. No 1984. līdz 1987. gadam studējis Rīgas Politehniskajā institūtā, kuru nav pabeidzis, no 1993. līdz 1997. gadam — Latvijas Kultūras akadēmijas Teātra režisoru un aktieru apvienotajā kursā.

Ilgstoši strādājis Dailes teātrī (no 1997. gada). Kopš 2010. gada bija Dailes teātra galvenais režisors, no 2012. gada decembra līdz 2019. gada oktobrim bija šī teātra mākslinieciskais vadītājs.

Vairākkārt darbojies arī Liepājas teātrī. 2012. gada "Spēlmaņu nakts" ceremonijā viņa režisētā izrāde "Pūt vējiņi!" Liepājas teātrī tika atzīta par gada labāko muzikālo izrādi. Iestudējis izrādes arī Valmieras Drāmas teātrī, Rīgas Krievu teātrī, Jaunajā Rīgas teātrī, Nacionālajā teātrī (D. Heira "Jūdas skūpsts" izrāde izvirzīta „Spēlmaņu nakts" balvai nominācijā "Gada režisors" 2007./2008. gada sezonā), studijteātrī "Skatuve", A. Puškina teātrī Maskavā.

Vairākkārt pretendējis uz gada labākā režisora balvu un vienu reizi to arī saņēmis: atzīts par gada labāko režisoru 2006. gada "Spēlmaņu nakts" ceremonijā (par Dailes teātra izrādi "Kaligula").

2013. gadā saņēmis Eduarda Smiļģa balvu.

2019. gada 28. septembrī Dailes teātra aktieru pārstāvju grupa izplatīja paziņojumu, kurā tika izteikta neuzticība Džilindžeram kā teātra mākslinieciskajam vadītājam. 7. oktobrī režisors atkāpās no amata un paziņoja, ka turpmāk vairs nesaistīs savu darbību ar teātra mākslu.

2023. gadā iznāca Džilindžera pirmā spēlfilma "Ekstāze", kura ir balstīta uz Karīnas Gleitneres romānu ar to pašu nosaukumu.

## Privātā dzīve
Precējies sešas reizes (ar Maiju Rupeiku, Gunitu Mežuli, Daci Rukšāni, Binniju Ārbergu, Elīnu Dzelmi un Ingu Grencbergu). Ir divas meitas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dž.Dž.Džilindžers Dailes teātris
* Dž. Dž. Džilindžers izrades.lv
Salanti

**Salanti** () ir pilsēta Lietuvā uz dienvidiem no Skodas pie Salantas upes. Rakstos pirmoreiz minēta 1565. gadā. 19. gadsimta vidū vietējā rabīna vadībā Salantos radās musara kustība jūdaismā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ģeistauti

**Ģeistauti**, līdz 2003. gadam - **Geistauti**, ir ciems Kurzemes galējos dienvidrietumos, Dienvidkurzemes novada Rucavas pagastā uz austrumiem no autoceļa A11 pie Lietuvas robežas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*LĢIA vietvārdu datubāze
Ieva (Bībele)

**Ieva** (, senebreju valodā izrunā: **хawwͻ:h**, ebreju valodā izrunā: **Hava** — burtiski "dzīvību dodošā")  ir tēls Torā, Bībelē un Korānā. Viņa tiek aprakstīta. kā pirmā sieviete, kuru ir radījis Dievs. Ieva ir tikusi radīta no Ādama ribas. Viņa ir Kaina, Ābela un Seta māte. Bībeles stāsts par Ādama un Ievas radīšanu, viņu "grēkā krišanu" un viņu padzīšana no paradīzes radīja plašu apokrifiska rakstura literatūras izplatību Ābrama reliģijās.

## Biogrāfija
Dievs radīja Ādamu līdzīgu sev, kā valdnieku pār visiem dzīvniekiem un augiem Ēdenes dārzā, bet aizliedza ēst laba un ļauna atzīšanas koka augļus, draudot ar nāvi. Kamēr Ādams gulēja, Dievs izņēma no viņa vienu ribu un izmantoja to, lai radītu Ievu. Ieva, čūskas ietekmē, pierunāja Ādamu ēst laba un ļauna atzīšanas koka augļus. Dievs viņu padzena no Ēdenes dārza. Ievai ir trīs dēli.

## Skatīt arī
* Ādams
* Dievs
* Mozus

## Ārējās saites

* Pirmā Mozus grāmata
Kurzemes Šveice

**"Kurzemes Šveice"** ir abstrakts apzīmējums, kas ieviests 19. gadsimtā Abavas senlejas un apkārtnes posmam no Kandavas, kas tiek dēvēta par „Kurzemes Šveices” vārtiem, līdz Sabilei un tālāk līdz Rendai. Poētiskā apzīmējuma ieviešanas cēlonis ir apvidus krāšņās ainavas un īpatnējā augu valsts. Jau izsenis Kurzemes Šveicē plaukusi vīnkopība. Tagad tur atrodas vairāki vīnogulāji, kā, piemēram, Sabiles vīnakalns, vīna darītavas "Abavas" vīnogulāji un vīna darītavas "Drubazas" vīnogulāji Sabiles apkārtnē, zemnieku saimniecības "Celmiņi" vīnogulāji Kandavas apkārtnē, Hercoga Jēkaba "Riesling" vīnogu audzētava Rendā un tiek stādīti arī jauni vīnogulāji Sabiles apkārtnē un citur Kurzemes Šveicē. Kurzemes Šveicē atrodas arī daudzas muižas, kas tagad atjaunotas, piemēram, Lielvirbu muiža, uz kuru savulaik vēstules savam draugam Kārlim Amendam rakstījis Bēthovens, Kukšu muiža, Rūmenes muiža, Pedvāles muiža, Valdeķu muiža un daudzas citas.

Attēls:Kandavas pulvera dzirnavas.jpg|Skats uz hercoga Jēkaba pulvera sudmalām Kandavā (20. gadsimta sākumā)
Attēls:Sabile abava 2006 06.jpg|Sabile 2006. gadā
Attēls:AbavaSabile.JPG|Abava pie Sabiles 
Attēls:SabileBaznica.JPG|Sabiles baznīca
Attēls:-e-x-t-e-r-n-a-l -i-m-a-g-e -t-o -i-m-a-g-e-810c6315-d239-405b-9750-6af0102c0645.png|thumb|Sabile pirms 2.pasaules kara, ar MI izkrāsots attēls


## Atsauces

## Ārējās saites
* Sabiles|issueType:P Latvijas Nacionālā digitālā bibliotēka
Klidziņa

**Klidziņa** ir apdzīvota vieta Skrīveru pagasta Aizkraukles novadā. Izvietojusies autoceļu A6 un P32 krustojumā pie Dīvajas ietekas Daugavā  no pagasta centra Skrīveriem,  no novada centra Aizkraukles un no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies autoceļu krustojumā pie pārceltuves uz Jaunjelgavu. Klidziņā atrodas atpūtas centrs «Klidziņa» ar restorānu un veikalu. Uz Dīvajas augšpus Klidziņas izbūvēta Skrīveru dzirnavu HES.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Mēslojums

thumb|250px|Mēslojumu pakas
**Mēslojums** ir dabiskas vai sintētiskas izcelsmes organisku vai neorganisku materiālu kopums, kas tiek pievienots augsnei, lai pievienotu vai papildinātu tajā esošās dzīvībai svarīgās barības vielas. 
Izmantojot mēslojumu, var palielināt novāktās ražas daudzumu. Mūsdienās aptuveni 40—60% ražas tiek izaudzētas, izmantojot komerciāli iegādātu mēslojumu. Tiek prognozēts, ka Eiropas mēslojumu tirgus līdz 2018. gadam būs sasniedzis 15,3 miljardus eiro.

Ķīmiski sintezētu mēslojumu sāka izmantot rūpnieciskās revolūcijas laikā, bet mūsdienās tas nodrošina lielāko daļu pieejamās pārtikas pasaules zemēs ar nabadzīgu augsni, tādējādi ievērojami paaugstinot arī pasaules iedzīvotāju skaita pieaugumu.

Mēslojumu sastāvā ir barības vielas dažādās proporcijās. Šīs barības vielas parasti ir:
* seši pamatelementi: slāpeklis (N), fosfors (P), kālijs (K), kalcijs (Ca), magnijs (Mg), un sērs (S);
* septiņi mikroelementi: bors (B), hlors (Cl), varš (Cu), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo), un cinks (Zn).

## Atsauces

## Ārējās saites
Dīvaja

**Dīvaja** (arī **Skrīve**) ir Daugavas laba krasta pieteka Aizkraukles novadā. Sākas pie Skrīveriem satekot Braslai un Maizītei. Tek pa dziļu un krāšņu gravu, kuras stāvos krastus saposmo sāngravas. Ietek Daugavā pie Klidziņas iepretī Jaunjelgavai. Dīvajas krastā atrodas Skrīveru pārtikas kombināts, lejpus tā izbūvēta mazā hidroelektrostacija. Upi šķērso autoceļi P32 un A6. Gar upes krastiem ierīkotas vairākas tūristu takas. Pavasara palos upe piemērota laivu nobraucieniem.

## Atsauces
Pisi (stacija)

**Pisi** () ir stacija Igaunijā, Austrumviru apriņķa Pisi pilsētā, dzelzceļa iecirknī Tapa—Narva un atrodas 66 km attālumā no Tapas, 66,3 km attālumā no Narvas un 143,6 km attālumā no Tallinas. Pisi stacija apkalpo starppilsētu pasažieru vilcienu satiksmi, kā arī veic dzelzceļa kravu operācijas. Pisi pietur Tapas (Tallinas) un Narvas virzienā kursējošie pasažieru dīzeļvilcieni (2012. gadā 1 vilciena sastāva pāris dienā).

## Stacija
Pisi dzelzceļa stacija izveidota līdz ar Baltijas dzelzceļa izbūvi 1870. gadā. IV kategorijas Pisi stacijas ēka tika celta pēc tipveida dzelzceļa projekta un tā bija vairāku apjomu koka celtne (1 līdz 2 stāvi) ar lēzenu divslīpju jumtu. Līdzīgas staciju ēkas šajā būvperiodā tika uzbūvētas arī stacijās Baltijas osta un Šarlotenhofa. Pisi stacijas ēkas arhitektoniskās kompozīcijas centrālo, divstāvu apjomu noslēdza neliels, bet izteiksmīgs koka frontons. Ēkā tika izbūvētas plašas logailas, stiklotas pildiņu durvis, bet fasādēs, atbilstoši laikmetam, tika izmantots plašs koka aplikatīvo dekoru klāsts - dzegas, karnīzes, sandriki, spāru galu dekoratīvie griezumi, jumta savilces, stūra pilastri, konsoles.

Otrā pasaules kara laikā, padomju karaspēkam virzoties Igaunijas teritorijā, Pisi stacijas ēka 1944. gadā tika iznīcināta. 20. gs. otrajā pusē uzbūvēta jauna funkcionālisma stila vienstāva silikātķieģeļu stacijas ēka.

No sākotnējām Pisi stacijas dzelzceļa infrastruktūras būvēm saglabājies 1870. gadā celtais ūdenstornis.

Pisi stacija savienota ar Pisi rūpniecības uzņēmumu dzelzceļa pievedceļiem. 
thumb|250px|Pirmā Pisi dzelzceļa stacija 

## Skatīt arī
*Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (austrumu virziens)

## Atsauces
Aizkraukles stacija

**Aizkraukles stacija** ir apdzīvota vieta Aizkraukles novada Aizkraukles pagastā. Izvietojusies pie Aizkraukles dzelzceļa stacijas abpus Rīgas—Krustpils dzelzceļam un pie autoceļu  un V958 krustojuma 4,5 km no pagasta centra Aizkraukles ciemā, 3 km no novada domes Aizkraukles pilsētā un 90 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies pie dzelzceļa stacijas un galvenokārt apkalpo tās infrastruktūru.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Njevra

**Njevra** (, ) ir Francijas departaments, viens no astoņiem Burgundijas-Franškontē reģiona departamentiem. Njevras administratīvais centrs ir Nevēra. Departaments administratīvi ir sadalīts četros apgabalos (*arrondissements*):
* Nevēras apgabals (*Arrondissement de Nevers*);
* Klamsī apgabals (*Arrondissement de Clamecy*);
* Kosnekūras pie Luāras apgabals (*Arrondissement de Cosne-Cours-sur-Loire*);
* Šatošinonas apgabals (*Arrondissement de Château-Chinon*).

## Ārējās saites
Mellenes

**Parastās mellenes** (*Vaccinium myrtillus*) jeb Latvijā vienkārši **mellenes** ir daudzgadīgi ēriku dzimtas augi, kas veido krūmājus (mellenājus) ar tumši zilām ogām. Mellenes ir tuvu radnieciskas citiem, ārēji līdzīgiem melleņu ģints augiem: Amerikas mellenēm (*Vaccinium cyanococcus*) un zilenēm (*Vaccinium uliginosum*). Mellenes dabiski aug visā Eiropā, Āzijas ziemeļos, Grenlandē, arī Ziemeļamerikas rietumos. Mellenes aug skābā augsnē, visbiežāk priežu mežos, bieži arī cita veida mežos, purvos un izcirtumos.

Melleņu ogas ir ēdamas, tās izmanto pārtikā, it īpaši miltu konditorejas izstrādājumos, dzērienos un saldumos. Mellenes izmanto arī tradicionālajā medicīnā: sirds slimību ārstēšanai, redzes uzlabošanai, caurejas novēršanai un dažādiem citiem gadījumiem.

## Apraksts
Parastā mellene ir lakstaugs, kas dažreiz tiek pieskaitīts vasarzaļajiem sīkkrūmiem.

Daudzgadīgs, augstums atkarībā no augtenes un vecuma 15-50 cm. Stublājs stāvs, zaļš, vasaras beigās mazliet koksnains, šķautņains. Zari arī šķautnaini. Lapas olveidīgas (garums 1-2,5 cm, platums 0,5-1,5 cm), uz stublāja un zariem pamīšus, to kātiņš ļoti īss. Plātnes mala sīkzobaina, gals nosmailināts. Ziedi nokareni, plati kausveida, pa vienam lapu žāklēs. Kauslapas zaļas, saaugušas, īsas. Vainaglapas saaugušas, zaļgansārtas, galā atlīkušas, garumā 0,4-0.7 cm. Irbulis parasti mazliet pārsniedz vainagu. Auglis — apaļa (diametrā 0,6-1 cm), zili melna oga ar apsarmi. Zied maijā. Ogas nogatavojas jūlija beigās, augustā.

## Attēlu galerija

Attēls:Vaccinium myrtillus 001.JPG|Melleņu mētras
Attēls:Vaccinium myrtillus 4858.JPG|Melleņu ziedi
Attēls:BilberriesBig.jpg|Melleņu ogas


## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Berkmans

**Aleksandrs Berkmans** (; dzimis , miris ) bija Lietuvā dzimis ebreju izcelsmes anarhists. Emmas Goldmanes tuvs draugs un līdzgaitnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis Viļņā turīga ebreju ģimenē. Uzauga Sanktpēterburgā. 

1888. gada februārī Berkmans devās uz ASV. Ieradies Ņujorkā, Berkmans iesaistījās anarhistu pulciņu darbība un iepazinās ar Emmu Goldmani. 

1892. gada 23. jūlijā Berkmans veica atentātu pret uzņēmēju Henriju Kleju Friku, par ko tika notiesāts uz 22 gadiem ieslodzījumā. Izcietis 14 gadu cietumsodu, 1906. gadā tika atbrīvots. Par cietuma gadiem publicējis memuārus *Prison Memoirs of an Anarchist*. 

No 1907. līdz 1915. gadam Berkmans bija Emmas Goldmanes žurnāla *Mother Earth* redaktors. Tajā laikā Berkmanam bijusi saistība ar vairāku terora aktu gatavošanu vai realizāciju. 

Sākoties Pirmajam pasaules karam, Berkmans vērsās pret mobilizāciju, tāpēc tika notiesāts uz diviem gadiem cietumā. 

Pēc soda izciešanas 1919. gadā kopā ar vēl vairākiem redzamiem anarhistiem tika deportēts uz Padomju Krieviju.

Padomju Krievijā Berkmans ar Goldmani daudz ceļoja pa valsti, vākdami materiālus Revolūcijas muzeja izveidei. Saskaroties ar boļševiku režīma reālijām, Berkmans, sākumā uzņemdams revolūciju ar entuziasmu, kļuva par iekārtas kritiķi. Pēc Kronštates dumpja apspiešanas Berkmans pameta Krieviju, apmezdamies Berlīnē. 

1925. gada viņš publicēja grāmatu *The Bolshevik Myth*, kurā kritizēja PSRS iekārtu. Tajā pašā gadā Berkmans kopā ar Goldmani pārcēlās uz Franciju. 

1929. gadā publicēja grāmatu *Now and After: The ABC of Communist Anarchism*, kura aprakstīti komunistiskā anarhisma pamatprincipi. 

1936. gadā slimības dēļ ciezdams sāpes, izdarīja pašnāvību.

## Ārējās saites
* 
* Berkmans Anarchy Archives
923. gads

**923. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 13. jūlijs — Rauls I kļuva par Rietumfranku karalistes karali.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* 24. jūlijs — Sudzaku, Japānas imperators

## Miruši
* 15. jūnijs — Roberts I, Rietumfranku karalistes karalis
Kivieli (stacija)

**Kivieli** () ir stacija Igaunijā, Austrumviru apriņķa Kivieli pilsētā, dzelzceļa iecirknī Tapa—Narva un atrodas 60,4 km attālumā no Tapas, 71,5 km attālumā no Narvas un 138 km attālumā no Tallinas Baltijas stacijas. Kivieli stacija apkalpo starppilsētu pasažieru vilcienu satiksmi, kā arī veic dzelzceļa kravu operācijas. Kivieli pietur Tapas (Tallinas) un Narvas virzienā kursējošie pasažieru dīzeļvilcieni (2012. gadā 1 vilciena sastāva pāris dienā).

Kivieli stacijas rašanās cieši saistīta ar degslānekļa ieguves attīstību un apdzīvotās vietas rašanos Kivieli 20. gadsimta 20. gados. 1929. gadā Kivieli tika izveidota dzelzceļa stacija. Pirmā stacijas ēka bija vienstāva koka celtne, kas nokalpoja 10 gadus. 1939. gadā ēku nojauca un pēc Hendrika Otlota projekta tika uzbūvēta jauna divstāvu silikātķieģelu stacijas ēka.

Kivieli stacija savienota ar dzelzceļa pievedceļiem uz degslānekļa ieguves vietu.

## Skatīt arī
*Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (austrumu virziens)

## Atsauces
Kohtla (stacija)

**Kohtla** () ir stacija Igaunijā, Austrumviru apriņķa Kohtlas pagastā, dzelzceļa iecirknī Tapa—Narva un atrodas 57 km attālumā no Narvas, 75,3 km attālumā no Tapas, un 153 km attālumā no Tallinas. Kohtlas stacija apkalpo starppilsētu pasažieru vilcienu satiksmi, kā arī veic dzelzceļa kravu operācijas. Kohtlā pietur Tapas (Tallinas) un Narvas virzienā kursējošie pasažieru dīzeļvilcieni (2012. gadā 1 vilciena sastāva pāris dienā).

## Stacija
Kohtlas stacija tika atklāta 1876. gadā un līdz ar citām šajā gadā atklātajām Baltijas dzelzceļa stacijām (Lehtse, Kehra, Auvere) ieguva pēc dizaina un apjoma identisku staciju ēku. No četrām 1876. gada laiduma stacijām līdz 21. gadsimtam saglabājušās divas — Kehra un Lehtse.

Otrā pasaules kara laikā, padomju karaspēkam virzoties Igaunijas teritorijā, Kohtlas stacijas ēka 1944. gadā tika iznīcināta. 20. gadsimta 50. gadu sākumā Kohtlā tika uzbūvēta jauna stacija. Ēkas arhitektūra tika ieturēta tolaik valdošajā Staļina klasicisma/baroka stilā un bija daudzu šajā laika periodā celto stacijas ēku līdziniece. Šāds stacijas tips sastopams ne vien Igaunijā — Vaivara, Viljandi, Sonda, bet arī Latvijā — Limbaži, Zemitāni, Koknese.

21. gadsimta sākumā Kohtlas stacijas ēka nojaukta.

## Skatīt arī
*Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (austrumu virziens)

## Atsauces
DC Comics

***DC Comics, Inc*** ir ASV uzņēmums, kas nodarbojas ar komiksu un ar to saistītu mediju izdošanu. To dibināja 1934. gadā kā *National Allied Publications*. Uzņēmums ir daļa no *[[DC Entertainment]]*, kas pieder *[[Warner Bros. Discovery]]*. *DC Comics* ir izveidojuši vairākus plaši pazīstamus tēlus, tai skaitā Supermenu, Betmenu, Robinu, Brīnumsievieti, Zaļo Laternu, Zibsni, Leksu Lutoru, Džokeru, Kaķsievieti, Pingvīnu, ģenerāli Zodu, Divseji un citus. Uzņēmums arī publicē komiksus, kas nav saistīti ar *[[DC Universe]]*, tostarp "Sargi" (*Wachers*), "V ir vendeta", *[[Fables]]* un daudzus citus komiksus, ko publicē ar *[[Vertigo]]* preču zīmi.

Iniciāļi DC cēlušies no izdevniecības populārās komiksu sērijas *[[Detective Comics]]*, kurā debiju piedzīvoja arī Betmens un kas vēlāk kļuva par daļu no uzņēmuma nosaukuma. Uzņēmuma vadība atrodas Ņujorkā, ASV.

Uzņēmums *[[Random House]]* nodarbojas ar *DC Comics* izplatīšanu tirdzniecības vietās, kamēr *[[Diamond Comic Distributors]]* nodarbojas ar piegādēm uz specializētām komiksu tirdzniecības vietām. *DC Comics* un tā ilggadējais sāncensis *[[Marvel Comics]]* (kas kopš 2009. gada pieder uzņēmumam *[[The Walt Disney Company]]*, *Warner Bros. Discovery* galvenajam sāncensim) 2017. gadā kopā aizņēma aptuveni 70% no Amerikas komiksu tirgus, kaut arī šis skaitlis var būt neprecīzs, jo nav ņemtas vērā grafiskās noveles. Pēc kopējiem komiksu tirdzniecības apmēriem DC ir otrs lielākais komiksu izdevējs pēc *[[Viz Media]]*, *Marvel* ir trešajā vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Kristīna Krūka

**Kristīna Lora Krūka** (; dzimusi ) ir kanādiešu aktrise un izpildproducente.

Viņa ir pazīstama ar Lanas Lengas lomu WB/CW seriālā "Smolvila. Leģenda par Supermenu" un Loras Jongas lomu seriālā *[[Edgemont]]*. Kristīnas Krūkas debija televīzijā bija loma filmā *[[Snow White: The Fairest of Them All|Snow White]]* (2001), filmējusies arī filmās "Eiropas ceļojums" (2004), *[[Street Fighter: The Legend of Chun-Li]]* (2009) un *[[Irvine Welsh's Ecstasy]]* (2011). Par lomu seriālā "Skaistule un briesmonis" (*Beauty & the Beast*, 2012-2016) saņēma ''People's Choise'' balvu kā labākā aktrise zinātniskās fantastikas seriālā.

## Ārējās saites

*
*
Krūka

thumb|Franču keramikas krūka
[250px|thumb|Krējuma krūka ar vāku, 1735. gads, sudrabs, [Klīvlendas mākslas muzejs (ASV)]]
**Krūka** ir plats trauks ar kakliņu un rokturi (osu), ko izmanto ūdens un citu dzērienu pasniegšanai un glabāšanai. Tradicionāli izgatavots no keramikas (māls), vai arī no stikla, metāla, plastmasām.

Par krūkām dažreiz dēvē arī citāda izskata traukus, piemēram dažus pudeļu veidus sauc par krūkām, īpaši, ja pudelei ir šaura kakliņš un rokturis. Šiem mazumtirdzniecības iepakojumiem parasti ir aizdares, piemēram, korķi vai skrūvējami vāciņi.

## Alus
Dažās valstīs, īpaši Jaunzēlandē un Austrālijā, ar vārdu "krūka" apzīmē plastmasas trauku, kas piepildīts ar divām pintēm (nedaudz vairāk par litru) alus. Parasti to pasniedz kopā ar vienu vai vairākām mazām glāzēm, no kurām tiek dzerts alus, lai gan dažos studentu bāros alus tiek dzerts tieši no krūkas, ko pasniedz bez glāzēm.

Lielbritānijā tajās valsts daļās, kur ir iespēja izvēlēties starp puslitra (20 šķidruma unces) alus kausu un taisnu alus glāzi, alus kausu mēdz dēvēt par "krūku". Alus krūka var attiekties arī lielāka tilpuma trauku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elisone Meka

**Elisone Meka** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, producente un režisore.

Viņa ir pazīstama ar Hlojas Salivanas lomu WB/CW seriālā "Smolvila. Leģenda par Supermenu". Par šo lomu saņēmusi divas *[[Teen Choice]]* balvas, tāpat tikusi nominēta vairākām citām balvām. Pirmā pazīstamā TV loma bija 1998. gada seriālā *[[7th Heaven (seriāls)|7th Heaven]]*.

## Ārējās saites

*
Džastins Hārtlijs

**Džastins Skots Hārtlijs** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, režisors un rakstnieks.

Pazīstams ar Olivera Kvīna lomu WB/CW seriālā "Smolvila. Leģenda par Supermenu". Tāpat filmējies ziepju operā *Passions*. Tika izvēlēts galvenās lomas attēlošanai seriālā *Aquaman*, tomēr seriālam tika izdota vienīgi *pilot* sērija.

## Ārējās saites
*
875. gads

**875. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 29. decembris — Kārlis II Plikpauris tika kronēts par Svetas Romas imperatoru

### Nezināms datums
* vikingi sasniedza Grenlandes salu.

## Dzimuši

## Miruši
* 12. augusts — Ludviķis II, Svētās Romas imperators
Purtse

**Purtse** (), senais nosaukums **Īse**, ir upe Igaunijas ziemeļaustrumos, Rietumviru un Austrumviru apriņķī. Tās garums - 51,1 km. Purtse sākas pie Tudu ciema Punaso purva austrumu malā, ietek Baltijas jūras Somu jūras līcī.

Purtse ir viena no straujākajām Igaunijas upēm, tās vidējā gada caurtece ir 6,67 m³/s. Uz upes atrodas Sillaoru hidroelektrostacija (0,527 MW). Purtse tek cauri Liganuzes ciemam.

Agrāk Purtsē bija lašu populācija, kas pēc fosforītu ieguves uzsākšanas un sekojošās gruntsūdeņu piesārņošanas gājusi bojā.
## Pietekas

## Atsauces
Hārtlijs

**Hārtlijs** var būt:

* Bobs Hārtlijs (1960), kanādiešu hokeja treneris.
* Džastins Hārtlijs (1977), amerikāņu aktieris, režisors un rakstnieks.
Rupeiks

**Rupeiks** var būt:

* Māris Rupeiks (dzimis 1977. gadā) — latviešu blakusvāģu motokrosa braucējs;
* Raimonds Rupeiks jeb Dž. Dž. Džilindžers (dzimis 1966. gadā) — latviešu teātra režisors un aktieris.
Patarnieki

**Patarnieki** (agrāk arī **Paterniki**)  ir apdzīvota vieta Krāslavas novadā, Piedrujas pagastā. Izvietojusies pagasta austrumos pie autoceļa A6 pie Savicas ietekas Rosicā  no pagasta centra Piedrujas,   no novada centra Krāslavas un  no Rīgas.  no Patarniekiem pie Latvijas-Baltkrievijas robežas atrodas Pāternieku robežkontroles punkts.

1897. gadā ciemā bija 10 sētas ar 64 cilvēkiem.

Пункт пропуска Григоровщина border belarus-latvia.jpg|Robežkontroles punkts


## Atsauces
Jehvi (stacija)

**Jehvi** () ir stacija Igaunijā, Austrumviru apriņķa Jehvi pilsētā, dzelzceļa iecirknī Tapa—Narva un atrodas 46,3 km attālumā no Narvas, 86 km attālumā no Tapas, un 163,7 km attālumā no Tallinas. Jehvi stacija apkalpo starppilsētu pasažieru vilcienu satiksmi, kā arī veic dzelzceļa kravu operācijas. Jehvi pietur Tapas (Tallinas) un Narvas virzienā kursējošie starppilsētu pasažieru dīzeļvilcieni (2012. gadā 1 vilciena sastāva pāris dienā), kā arī starptautiskie tālsatiksmes vilcieni Tallina-Maskava un Tallina-Sanktpēterburga.

## Vēsture
Dzelzceļa vēsture Jehvi pilsētā ir cieši saistīta ar Baltijas dzelzceļa pirmsākumiem jau no 1870. gada. Būvējot dzelzceļu Jehvi muižas teritorijā, tika izveidota stacija Jēve (, ), kas atradās 3 km uz austrumiem no muižas centra. Stacijas ēka tika būvēta pēc tipveida projekta un bija vairāku 1870. gadā celto stacijas ēku līdziniece (Šarlotenhofa, Baltijas osta u.c.)

20. gadsimta 20. gados, kad Jehvi jau bija ieguvusi patstāvīgas administratīvas vienības statusu (1917) tika nolemts izveidot dzelzceļa pieturas punktu Jehvi ciema centrā. 1929. gadā pašreizējās Jehvi stacijas vietā tika ierīkots pieturas punkts un uzbūvēts vienstāva koka pasažieru paviljons, bet pats pieturas punkts tika nosaukts par Jehvi ciemu (), tā kā Jehvi nosaukums joprojām piederēja vecajai stacijai. 

1936. gadā pieturas punkts tika pārveidots par pilna apjoma dzelzceļa staciju ar manevru ceļiem, iekraušanas un izkraušanas rampām, noliktavām, kā arī kapitālu divstāvu mūra stacijas ēku. Stacija ieguva Jehvi nosaukumu, savukārt bijusī Jehvi stacija tika pārdēvēta par Toilu ().

Otrā pasaules kara laikā, vācu karaspēkam atkāpjoties, Jehvi stacijas ēka 1944. gada 18. septembrī tika uzspridzināta.

20. gadsimta 50. gadu sākumā Jehvi tika uzbūvēta jauna stacijas ēka. Tās arhitektūra tika ieturēta tolaik valdošajā Staļina klasicisma stilistikā. Tā ir monolīta vienstāva celtne ar fasādē simetriski izvietotām logailēm un pilastriem, ko noslēdz atika un masīva jumta dzega. Abos ēkas galos zemākas piebūves daļas. Fasādes svinīgumu pasvītro centrālais frontons, kā arī sandriki virs katras galvenā būvapjoma logailes. Identiska stacijas ēka šajā laika periodā tika uzbūvēta arī Jegevā.

Pašlaik Jehvi stacijas ēka netiek izmantota un notiek diskusijas par tās nojaukšanu, savukārt Otro pasaules karu pārdzīvojusi Toilas koka stacijas ēka pēc Toilas stacijas slēgšanas 20./21. gadsimta mijā tika nojaukta.

2011. gadā projekta „Reisiplatvormide viimine eurokõrgusele“ ietvaros ar Eiropas Savienības Struktūrfondu līdzfinansējumu Jehvi stacijā tika izbūvēta jauna Eiropas standarta pasažieru platforma.

## Attēlu galerija

Jõhvi Railway Station 2011.jpg|Jehvi stacijas ēka. 2012. gads.
Kaubarong Jõhvi raudteejaamas, 4. november 2012.jpg|Jehvi stacijas sliežu ceļi. 2012. gads.
Johvi jaam 2.jpg|Jehvi stacijas ēka. 1936. gads.
Johvi alev raudteepeatus.jpg|Jehvi ciema pieturas punkts. 1929. gads.


## Skatīt arī
*Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (austrumu virziens)

## Ārējās saites
Toilas (bij. Jehvi) stacijas ēka 1996. gadā

## Atsauces
Kanādas Arktiskais arhipelāgs

**Kanādas Arktiskais arhipelāgs** () ir arhipelāgs Kanādas ziemeļos. Tas ir pasaulē lielākais arhipelāgs. Pie arhipelāga tiek pieskaitītas visas salas Nunavutā un Ziemeļrietumu Teritorijās uz ziemeļiem no Kanādas kontinentālās daļas.

## Ģeogrāfija
Uz ziemeļiem no arhipelāga atrodas Ziemeļu ledus okeāns, uz rietumiem — Boforta jūra, uz austrumiem — Bafina līcis un Grenlande, bet uz dienvidiem — Hudzona līcis un Kanādas cietzeme.

## Salas
Arhipelāgs sastāv no 36 563 salām, no kurām 94 ir lielākas par 130 km². Lielākās arhipelāga salas ir:

## Ārējās saites
2004. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

**2004. gada [[Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā]]** notika Veronā, Itālijā, no 27. septembra līdz 3. oktobrim. Čempionāts sastāvēja no grupas un individuālā brauciena vīriešiem, sievietēm, vīriešiem līdz 23 gadu vecumam, jauniešiem un jaunietēm. Tas bija 77. Pasaules čempionāts.

## Sacensību kopsavilkums

## Medaļu tabula

## Ārējās saites

* Rezultāti
1957. gada Eiropas čempionāts basketbolā

**1957. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā]]** (*EuroBasket 1957*) bija 10. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Bulgārijā laika posmā no  līdz . Eiropas čempionātā piedalījās 16 Eiropas vīriešu basketbola valstsvienības. Uzvaru tajā izcīnīja PSRS izlase.

## Grupu turnīrs

### A grupa

|}

### B grupa

|}

### C grupa

|}

### D grupa

|}

## Otrā kārta
### 1.—8. vieta

|}

### 9.—16. vieta

|}

## Ārējās saites
* ''FIBA Europe'' profils 
* ''Eurobasket'' profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
Laulības pārkāpšana

**Laulības pārkāpšana** ir brīvprātīgs dzimumakts starp laulātu personu un personu, kas nav viņa laulātais — sieva vai vīrs. Neskatoties uz to, ka dažādās tiesu sistēmās laulības pārkāpšanas izskaidrojums atšķiras, kopīga pazīme vienmēr ir laulātas personas seksuāla tuvība ar citu, ārpus laulības esošu, personu.

Atsevišķās sabiedrībās laulības pārkāpšana tiek nosodīta un var ietekmēt personas reputāciju vai statusu. Dažās valstīs laulības pārkāpšana var būt iemesls laulības šķiršanai vai īpašu noteikumu piemērošanai par īpašuma un bērnu aizgādības sadali.

Vēsturiski laulības krāpējs daudzās pasaules kultūrās tika nežēlīgi sodīts, pat ar nāvessodu. Sievietes daudz biežāk tika sodītas par laulības pārkāpšanu nekā vīrieši, jo tika uzskatīts, ka viņu rīcība tieši ietekmē ģimenes godu un asinslīniju tīrību. Vīriešu krāpšana bieži tika vairāk tolerēta. Dažās valstīs laulības pārkāpšana joprojām tiek kriminalizēta un sodāma.

## Ārējās saites
Raimonds Graube

**Raimonds Graube** (dzimis  Rīgā) ir latviešu ģenerālis, Latvijas Nacionālo bruņoto spēku komandieris (1999—2003, 2010—2017).

## Militārā karjera
Raimonds Graube militāro dienestu uzsācis 1991. gadā Zemessardzes štāba bataljonā. 1998. gada jūnijā iecelts par Zemessardzes komandieri; no 1999. gada janvāra līdz 2003. gadam bijis NBS komandieris. Līdz atkārtotai iecelšanai par NBS komandieri 2010. gadā, ieņēmis amatus Aizsardzības ministrijā un bijis NBS Militārais pārstāvis NATO/ES. 2012. gadā Graubem tika piešķirta ģenerālleitnanta dienesta pakāpe.

2016. gada 25. oktobrī tika paziņots, ka Graube iesniedzis lūgumu atvaļināt no amata pirms pilnvaru termiņa beigām (2018). Savu atkāpšanu viņš skaidroja ar to, ka "pienācis brīdis nodot šo amatu nākamajam komandierim". Viņš ir visilgāk dienējušais NBS komandieris šajā amatā (kopā 10,5 gadi) un vienīgais, kas atnāca no Zemessardzes.

Medijos un sociālos tīklos izskanēja versija, ka tieši Zemessardzes mācības Salaspilī, kad iedzīvotājus nobiedēja automāta kārtas un bruņoti cilvēki pilsētas domes apkaimē, bija Graubes atkāpšanās iemesls. Šo un citas ar atkāpšanos saistītās versijas Graube noliedza.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lieutenant General Raimonds Graube, Chief of Defence of Latvia
929. gads

**929. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* februāris — Stefans VII kļuva par Romas pāvestu.

### Nezināms datums
* Pireneju pussalā tika izveidots Kordovas kalifāts.

## Dzimuši

## Miruši
* februāris — Leons VI, Romas pāvests
* 7. oktobris — Kārlis III Vienkāršais, Rietumfranku karalistes karalis
Arvīds Žilinskis

**Arvīds Žilinskis** (1905—1993) bija latviešu komponists un pianists. Latvijas Valsts konservatorijas profesors (1967).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1905. gada 31. martā Saukas pagasta "Lejas Ārendzānos" Sēlijā zemnieka Jāņa Žilinska un viņa sievas Ievas ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā Arvīda Žilinska ģimene devās bēgļu gaitās uz Harkivu, kur viņš mācījās mūzikas skolā un ģimnāzijā. Pēc atgriešanās Latvijā studēja Latvijas konservatorijā (mūsdienās – Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmija) pie Bonifācijas Roges (1920–1927) un Jāzepa Vītola (1928–1933). Līdztekus Žilinskis strādāja par klavierspēles pedagogu Rīgas Tautas konservatorijā (1927–1937), no 1937. gada Latvijas konservatorijā.
Pirmais Žilinska autorkoncerts notika 1927. gadā.

Pēc Otrā pasaules kara Arvīds Žilinskis vadīja Latvijas Valsts konservatorijas obligāto klavieru katedru (no 1952). Kļuva pazīstams kā daudzu bērnu dziesmu un klavierskaņdarbu autors.

Miris Rīgā 1993. gada 31. oktobrī, apglabāts Meža kapos.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks (1954) 
* Latvijas PSR Tautas mākslinieks (1965)
* PSRS Tautas mākslinieks (1983)

## Daiļrade
Arvīds Žilinskis sacerējis vairāk kā 200 solo dziesmu, 80 kora dziesmu un vairāk nekā 300 bērnu un jauniešu dziesmu.
* baleta miniatūra „Mārīte” (1940), 
* operete „Zilo ezeru zemē” (1953),
* operete „Sarkanā marmora noslēpums” (1955),
* dziesmu spēle „Seši mazi bundzenieki” (1955),
* dziesmu spēle "Pauks un Šmauks" (1957), 
* operete „Dzintarkrasta puiši” (1964),
* opera „Zelta zirgs” (1964),
* balets „Sprīdītis” (1968), 
* opera „Pūt, vējiņi” (1969),
* balets "Čipolīno" (1970),
* balets „Lolitas brīnumputns” (1974),
* muzikāla komēdija "Tikai rozes" (1977),
* opera "Maija un Paija" (1980),
* balets "Kaķīša dzirnaviņas" (1987).

## Piemiņa
Arvīda Žilinska Jēkabpils mūzikas skola organizē Arvīda Žilinska starptautiskos jauno pianistu konkursus.

## Literatūra
* O. Krolls. Arvīds Žilinskis // Aiz zelta priekškara. – Krolla kultūras birojs, 1966., 53–56 lpp.
* O. Grāvītis. A. Žilinska opera Zelta zirgs. – Rīga: Liesma, 1967. 48 lpp.
* O. Grāvītis. Arvīds Žilinskis. – Rīga: Liesma, 1971., 435 lpp.
* A. Žilinskis. Mana radošā darba un dzīves atmiņu pavedieni // Latviešu mūzika ’85. – Rīga: Liesma, 1985, 176–183 lpp.

## Ārējās saites
* Ziemā Guntars Ruņģis jubilejas koncertā 2011. gadā (video)
* Pulkstens deviņi jau zvana Intars Busulis 2009. gada koncertā Dailes teātrī (video)  
* Zaķēns mežā ezi sauc Intars Busulis 2009. gada koncertā Dailes teātrī (video)

## Atsauces
Indrica (upe)

**Indrica** (arī **Indra**, augštecē **[[Dzeguze (upe)|Dzeguze]]**) ir Daugavas labā krasta pieteka Krāslavas novadā. Sākas kā novadgrāvis augšpus nolaistā Astašovas ezera. Augštece līdz Indra ezeram saucas Dzeguze. Tek galvenokārt dienvidaustrumu dienvidu virzienā. Tek cauri Ižūna, Iļdža un Indra ezeriem. Augšpus Iļdža ezera upes gultne regulēta, lejpus tā — lielākoties dabiska, lejtecē — izteikti meandrēta. Lielākās pietekas ir Kaļedovka, Žukovka, Izovas strauts, Gorodiščes upīte.

Upi šķērso dzelzceļa līnija Daugavpils—Indra, kā arī autoceļi A6, P60 un P61. Lielākās apdzīvotās vietas upes krastos ir Astašova un Konstantinova. Skaistas pagastā upes labajā krastā atrodas Ļaksu pilskalns.

## Atsauces
Indra (nozīmju atdalīšana)

**Indra** var būt:
* Indra — ciems Krāslavas novadā;
* Indra (hinduisms) — nozīmīgākais dievs hinduismā;
* Indra (personvārds) — sievietes vārds;
* Indra (stacija) — stacija dzelzceļa līnijā Daugavpils—Indra;
* Indricas upes otrais nosaukums.

## Cilvēki ar šo vārdu
* Indra Briķe, aktrise
* Indra Burkovska, aktrise
* Indra Devi (īstajā vārdā Eiženija Pētersone), jogas skolotāja
* Indra Roga, aktrise
* Indra Sāmīte, uzņēmēja

## Skatīt arī
* Indrs
* Indra ezers
* Indras ezers
* Indris (personvārds)
* Indrica
Dzeguze (upe)

**Dzeguze** (arī **Malnupe**, **Zaguzņica**, **Zagūze**, **Zegūze**) ir Indra ezerā ietekoša upe Krāslavas novadā.

Izteka uz rietumiem no Visolda ezera. Augštecē tek dienvidrietumu virzienā, pie Sukailiem pagriežoties uz dienvidaustrumiem. Caurtek Ižiunam un Iļdžam. Lielākās pietekas: Mazā upīte, Noviku grāvis. Ietek Indra ezerā pie Parahovņas.

Upi šķērso valsts autoceļi: P60 (Dagda—Aglona), V613 (Vecokra—Ignatova), V612 (Konstantinova—Ignatova—Andiņi), V614 (Kromāni—Auleja—Rogeļi) un P61 (Krāslava—Dagda).

Tās krastos atrodas Astašova, Rumakova, Sukaili, Sotņikova, Ignatova, Ščedrati, Aleksandrova, Nartiši, Kromāni, Bluzmi, Perveliški.

## Atsauces
960. gads

**960. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Meško I Pjasts kļuva par pirmo vēsturiski zināmo Polijas valdnieku.
* Kijivas kagans Svjatoslavs Igorevičs sāka iekarot hazāru kontrolētās teritorijas.

## Dzimuši
* Konstantīns VIII, Bizantijas imperators
* (*iespējams*) Volodimirs Svjatoslavičs (*Володимеръ Свѧтъславь*), Kijivas lielkņazs (miris 1015.)

## Miruši
Pī (nozīmju atdalīšana)

**Pī** var būt:

* pī — matemātiska konstante;
* pī (burts) — grieķu alfabēta burts;
* Pī (filma) — 1998. gadā uzņemta Darena Aronovska zinātniskās fantastikas filma.

## Skatīt arī
* Pī dzīve
Rosica

**Rosica** (, ) ir Daugavas labā krasta pieteka Latvijā (Krāslavas novadā) un Baltkrievijā (Vitebskas apgabalā). Sākas rietumos no Robežniekiem  Robežnieku pagastā. Pa Dagdas pauguraines austrumu nogāzi tek dienvidaustrumu virzienā un pie Žurilovas šķērso Baltkrievijas robežu. Augštece Latvijas teritorijā visā garumā regulēta. Baltkrievijas teritorijā tek dienvidaustrumu—dienvidu virzienā un pie Bihosavas pagriežas uz rietumiem, kur pie Patarniekiem atgriežas Latvijas teritorijā. Ietek Daugavā pie Koškovciem un pirms pašas ietekas 1 km garumā ir Latvijas un Baltkrievijas robežupe. Lielākās pietekas ir Bjarozauka (21 km) Baltkrievijā un Savica (12 km) Latvijā. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Skuki Latvijā un Rosica un Bihosava Baltkrievijā.

## Atsauces
Rosica (nozīmju atdalīšana)

**Rosica** var būt:
* Rosica — upe, Daugavas pieteka Latvijā un Baltkrievijā
* Rosica — apdzīvota vieta Ņukšu pagastā
* Rosica — apdzīvota vieta Stoļerovas pagastā
* Rosica — ezers Baltkrievijā
* Rosica — apdzīvota vieta Baltkrievijā
EUTELSAT 21B

***EUTELSAT 21B*** (sākotnējais nosaukums ***W6A***) ir Francijas uzņēmuma *[[Eutelsat]]* sakaru pavadonis. Orbītā palaists 2012. gada novembrī.
Tas nodrošina sakarus un datu pārraides pakalpojumus Eiropai, Ziemeļāfrikai, Vidējiem Austrumiem un Centrālāzijai. 

2010. gada jūnijā *Eutelsat* noslēdza līgumu ar uzņēmumu *[[Thales Alenia Space]]* par pavadoņa *W6A* būvi. Tas tika izgatavots uz platformas *[[Spacebus 4000C3]]* bāzes un apgādāts ar 40 Ku joslas raidītājiem.

2012. gada 1. martā *Eutelsat* unificēja savu pavadoņu nosaukumu sistēmu. Kosmiskie aparāti turpmāk tika identificēti pēc to orbitālās pozīcijas. *W6A* ieguva nosaukumu *EUTELSAT 21B*.

*EUTELSAT 21B* palaists  21:05 *UTC* ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* (lidojums *VA-210*) no Gviānas kosmiskā centra kopā ar sakaru pavadoni *[[Star One C3]]*. No dzinējbloka pirmais 21:33 *UTC* atdalījās *EUTELSAT 21B*; *Star One C3* tika atdalīts 21:37 UTC.

Ģeostacionāro orbītu 17. novembrī *EUTELSAT 21B* sasniedza ar saviem dzinējiem. Sākotnēji tas tika novietots ģeostacionārās orbītas punktā 32° austrumu garuma testēšanas un pārbaužu fāzei.

2012. gada 18. decembrī *EUTELSAT 21B* tika nodots pasūtītājam un sāka aktīvu darbību. Tas atrodas pozīcijā 21,5° austrumu garuma, kur nomainīja *[[EUTELSAT 21A]]* (*W6*), kas palaists 1999. gadā; *EUTELSAT 21A* tika pārvietots uz 48° A, kur turpina  sniegt komercpakalpojumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* EUTELSAT 21B :: 21.5° East Eutelsat 
* Eutelsat 21B (Eutelsat W6A) Gunter Dirk Krebs 
* EUTELSAT 21B and Star One C3 Arianespace
Rods Žilbērs

**Rodrigs Gabriels “Rods” Žilbērs** (; dzimis , miris ) bija kanādiešu hokejists, labās malas uzbrucējs. Visu savu profesionāļa karjeru aizvadīja Nacionālās hokeja līgas kluba Ņujorkas "Rangers" sastāvā, 1982. gadā tika uzņemts Hokeja slavas zālē.

## Spēlētāja karjera
Savu debijas spēli Ņujorkas "Rangers" sastāvā Žilbērs aizvadīja 1960.—61. gada sezonā. Nostiprināties komandas pamatsastāvā uzbrucējam izdevās divus gadus vēlāk, taču jau 1963.—64. gada sezonā Žilbērs bija otrs komandas rezultatīvākais spēlētājs. Sešdesmito gadu beigās un septiņdesmito gadu sākumā Žilbērs ilgstoši spēlēja vienā maiņā kopā ar Žanu Ratellu un Viku Hadfildu. Profesionāļa karjeru Žilbērs beidza 1977.—78. gada sezonā.

Kopā savas NHL karjeras laikā Žilbērs laukumā devās 1065 spēlēs, atzīmējoties ar 1021 (406+615) rezultativitātes punktiem.

Kanādas hokeja izlases sastāvā spēlējis 1972. gada supersērijā, kā arī 1977. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Kents Nilsons

**Kents Nilsons** (; dzimis 1956. gada 31. augustā) ir bijušais zviedru hokejists, centra uzbrucējs. Savas karjeras laikā aizvadīja deviņas sezonas Nacionālajā hokeja līgā, izcīnījis Stenlija kausu, kā arī Zviedrijas un Šveices čempiona titulus. 2006. gadā iekļauts IIHF Slavas zālē.

Kenta dēls Roberts Nilsons arī ir profesionāls hokejists.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Nilsons sāka 1975.—76. gada sezonā, kad viņa pārstāvētā Djurgårdens IF uzsāka spēlēt Zviedrijas Elitsērijā. Savu debijas sezonu līgā Nilsons noslēdza kā sezonas rezultatīvākais spēlētājs. Nākamo sezonu uzbrucējs aizvadīja Stokholmas AIK sastāvā.

1977. gada vasarā Nilsons pārcēlās uz Ziemeļameriku, pievienojoties WHA klubam Vinipegas "Jets", tā sastāvā aizvadot nākamās divas sezonas. Līgai iekļaujoties NHL, Nilsons pievienojās Atlantas "Flames" rindām, tās sastāvā turpinot spēlēt arī pēc 1980. gada vasaras, kad komanda pārcēlās uz Kalgari. 1980.—81. gada sezonu Nilsons noslēdza kā trešais rezultatīvākais līgas spēlētājs aiz Veina Grecka un Marsela Diona.

1984.—85. gada sezonas gaitā uzbrucējs tika aizmainīts uz Minesotas "North Stars" vienību. 1986.—87. gada sezonas vidū Nilsons nonāca jau Edmontonas "Oilers" rindās, kopā ar komandu izcīnot Stenlija kausu.

1987. gada vasarā hokejists atgriezās Eiropā, pievienojoties HC Lugano rindām. Turpmākajās sezonās Nilsons spēlēja dažādos Zviedrijas Elitsērijas un Šveices hokeja līgas klubos, izcīnot arī abu līgu čempiona titulus. 1994.—95. gada sezonā Nilsons aizvadīja sešas spēles Edmontonas "Oilers", taču tad arī noslēdza profesionālā spēlētāja karjeru.

Zviedrijas izlases sastāvā spēlējis trīs Pasaules čempionātos, 1990. gadā kopā ar izlasi izcīnot sudraba medaļas, kā arī trīs Kanādas kausa izcīņās.

## Ārējās saites
959. gads

**959. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 1. oktobris — Edgars Miermīlīgais kļuva par Anglijas karali.
* novembris — Romāns II kļuva par Bizantijas imperatoru.

### Nezināms datums

## Dzimuši

## Miruši
* 1. oktobris — Edvigs, Anglijas karalis
* 9. novembris — Konstantīns VII, Bizantijas imperators
Deivids Petreuss

**Deivids Hovels Petreuss** (; dzimis ) ir amerikāņu atvaļināts ģenerālis un bijušais CIP direktors.

37 gadus dienējis ASV Armijā, četru zvaigžņu armijas ģenerālis. Laikā no 2007. līdz 2008. gadam komandējis ASV un starptautiskos spēkus Irākā, no 2008. līdz 2010. gadam bija ASV Bruņoto spēku Centrālās pavēlniecības komandieris, savukārt no 2010. līdz 2011. gadam komandējis ASV un NATO vadītos starptautiskos spēkus Afganistānā.  viņš tika apstiprināts par ASV Centrālās izlūkošanas pārvaldes (CIP) direktoru, amatā stājās .  D. Petreuss atkāpās no šī amata FIB izmeklēšanas par ārlaulības attiecībām dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija
Jūči

**Jūči** ir daļēji izzudis ciems Kurzemes galējos dienvidrietumos, Dienvidkurzemes novada Rucavas pagastā, uz ziemeļaustrumiem no Rucavas Līgupes krastos netālu no autoceļa P113 (Grobiņa—Bārta—Rucava).

## Ārējās saites
*LĢIA vietvārdu datubāze
Reuters

***Reuters*** ir starptautiska ziņu aģentūra, kuras vadība atrodas Apvienotās Karalistes galvaspilsētā Londonā. Aģentūra pieder kanādiešu uzņēmumam *Thomson Reuters*. To pēc 1848. gada revolūcijas 1851. gadā dibināja vācu uzņēmējs Pauls Reiters.

## Ārējās saites
*
1955. gada Eiropas čempionāts basketbolā

**1955. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā]]** (*EuroBasket 1955*) bija 9. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Ungārijā laika posmā no  līdz . Eiropas čempionātā piedalījās 18 Eiropas vīriešu basketbola valstsvienības. Uzvaru tajā izcīnīja Ungārijas izlase.

## Grupu turnīrs

### A grupa

|}

### B grupa

|}

### C grupa

|}

### D grupa

|}

## Pirmā klasifikācijas kārta

### Pirmā grupa

|}

### Otrā grupa

|}

## Otrā klasifikācijas kārta
### 9.—12. vieta

### 13.—16. vieta

## Fināla kārta

|}

## Vietu sadalījums

|-
|||align=left|
|10||9||1||749||598||+151||**19**
|-
|||align=left|
|10||8||2||819||608||+211||**18**
|-
|||align=left|
|11||9||2||910||646||+264||**20**
|-
|4||align=left|
|10||6||4||755||625||+130||**16**
|-
|5||align=left|
|11||7||4||807||729||+78||**18**
|-
|6||align=left|
|10||4||6||666||707||–41||**14**
|-
|7||align=left|
|11||5||6||753||726||+27||**16**
|-
|8||align=left|
|11||4||7||667||705||–38||**15**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|9||align=left|
|10||7||3||727||452||+275||**17**
|-
|10||align=left|
|9||5||4||565||587||–22||**14**
|-
|11||align=left|
|9||5||4||611||515||+96||**14**
|-
|12||align=left|
|10||2||8||524||846||–322||**12**
|-
|13||align=left|
|10||5||5||568||567||+1||**15**
|-
|14||align=left|
|10||5||5||528||546||–18||**15**
|-
|15||align=left|
|10||3||7||490||676||–186||**13**
|-
|16||align=left|
|10||2||8||476||701||–225||**12**
|-
|17||align=left|
|8||3||5||418||491||–73||**11**
|-
|18||align=left|
|8||0||8||277||585||–308||**8**
|}

## Ārējās saites
* ''FIBA Europe'' profils 
* ''Eurobasket'' profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils