open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vikipēdija turku valodā

**Vikipēdija turku valodā** () ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas versija turku valodā. Tā darbojas kopš 2002. gada decembra. 2017. gada 6. jūnijā tā bija sasniegusi 293 185 rakstu skaitu, un pašlaik Vikipēdija turku valodā ir 30. lielākā Vikipēdijas versija pēc rakstu skaita.

2006. gada novembrī Vikipēdija turku valodā tika nominēta *Altın Örümcek Web Ödülleri* jeb "Zelta zirnekļa tīkla balvai" kategorijā "Zinātne". Šo apbalvojumu uzskata kā "tīmekļa Oskara balvu" Turcijā. 2007. gada janvārī Vikipēdija turku valodā saņēma šo pašu balvu nominācijā "Labākais saturs". Apbalvojums tika pasniegts balvu pasniegšanas ceremonijā 2007. gada 25. janvārī Stambulas Tehniskajā universitātē.

2015. gadā paziņojums par dzimumu nevienlīdzību Vikipēdijā izraisīja sabiedrības uzmanību Turcijas medijos.

2017. gada 29. aprīlī Turcijas valdība liedza valsts iedzīvotājiem piekļuvi Vikipēdijai. Lai gan aizlieguma iemesli nav zināmi, daži uzskata, ka piekļuve enciklopēdijai tika liegta rakstu, kas atspoguļo Turcijas iesaistīšanos Sīrijas pilsoņu karā, dēļ. 2019. gada decembrī Turcijas Augstākā tiesa  lēma, ka tas bijis izpausmes brīvības ierobežojums. 2020. gada 15. janvārī, pēc 991 dienas pārtraukuma, piekļuve Vikipēdijai tika atjaunota.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Pasuga

**Pasuga** (, vispārpieņemtā abreviatūra *subsp.* vai *ssp.*) bioloģiskajā sistemātikā ir vai nu par sugu zemāks taksonomiskais rangs, vai arī taksonomiskā grupa šādā rangā. Pasugas nevar tikt noteiktas izolēti: vai nu suga tiek noteikta bez pasugām, vai arī tai ir divas vai vairākas pasugas. Nekad pasuga nevar būt viena.

Vienas sugas organismi, kas attiecināti dažādām pasugām, ir spējīgi krustoties un radīt auglīgus pēcnācējus. Bet parasti tie nekrustojas ģeogrāfiskās izolācijas vai citu faktoru dēļ. Atšķirības starp pasugām ir mazāk izteiktas, nekā starp sugām, bet izteiktākas, nekā starp rasēm (par rasēm var tikt nosauktas dažādas pasugas, tās ir taksonomiski atšķirīgas). Pasugu nosakošās īpašības parasti veidojas ģeogrāfiskajā izplatībā vai izolācijā.

## Nomenklatūra
### Nominālās pasugas un pasugu autonīmi
Ja zooloģiskajā nomenklatūrā suga tiek dalīta pasugās, sākotnēji aprakstītā populācija paliek kā "nominālā pasuga", kas atkārto to pašu savas sugas nosaukumu. Piemēram, baltā cielava *Motacilla alba alba* (Bieži tiek saīsināta kā *Motacilla a. alba*) ir baltās cielavas *Motacilla alba* sugas nominālā pasuga. Sugas nosaukuma atkārtošana botāniskajā nomenklatūrā tiek minēts kā pasugu autonīms, bet pasugas kļūst par "autonīmām pasugām".

### Šaubīgi gadījumi
Kad biologi dalās uzskatos sakarā ar to, ka konkrētā populācija ir pasuga vai pilnvērtīga suga, sugas nosaukums var tikt rakstīts apaļajās iekavās. Tā nosaukums *Larus (argentatus) smithsonianus* nozīmē "Amerikas sudrabkaiju". Iekavas nozīmē, ka atsevišķi speciālisti uzskata to par lielākās sudrabkaijas pasugu un tāpēc to sauc *Larus (argentatus) smithsonianus*, kur tai pat laikā citi to uzskata par pilnvērtīgu sugu, un tāpēc to sauc par *Larus smithsonianus*. Apzīmējumu lietotājiem šajā gadījumā nav viennozīmīgas pozīcijas.

## Ārējās saites
Brūklāji

**Brūklāji** () ir ciems Balvu novada Bērzkalnes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Bērzkalnes, 10 km no novada centra Balviem un 230 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P46 (Dubļeva–Cērpene), Dobupes krastā.

1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 46 cilvēkiem.
## Atsauces
Atco Records

***Atco Records*** ir amerikāņu ierakstu kompānija, kuru 1955. gadā atklāja kā *[[Atlantic Records]]* filiāli. Ierakstu kompāniju dibināja viens no *Atlantic Records* radītājiem Herbs Eibramsons, kurš atgriezās strādāt uzņēmumā pēc darbības militārajā dienestā. Ierakstu kompānija galvenokārt pārstāvēja māksliniekus, kuru mūzika nebija  ierastajos *Atlantic Records* mūzikas stilos. *Atco Records* izdeva blūza, džeza un soulmūzikas pārstāvju mūziku, lai gan ar laiku mainījās ierakstu kompānijas repertuārs. Nosaukums "Atco" ir saliktenis no nosaukuma **''AT**lantic **CO**rporation*. *Atco Records* arī izplatīja citu ierakstu kompāniju, piemēram, *RSO Records*, *Volt*, *Island*, *Modern*, *Ruthless* un *Rolling Stones Records*, izdevumus.

== Ievērojami mākslinieki ==
* [[AC/DC]]
* *The Beatles*
* *Bee Gees*
* [[Čaks Berijs]]
* [[Stīvija Niksa]] (*Modern/Atco*)
* [[Šēra]]
* *Genesis''
* Gerijs Ņūmens

## Atsauces
Jūlija Samoilova

**Jūlija Samoilova** (, dzimusi 1989. gada 7. aprīlī Uhtā) ir krievu dziedātāja un komponiste. 2017. gadā Ukrainas valdība viņai aizliedza iebraukt valstī 3 gadus, pēc tam, kad viņa nelikumīgi ieceļoja Krievijas anektētajā Krimā. Tāpēc viņa nevarēja piedalīties, pārstāvot Krieviju, 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijivā. Jūlija atgriezās Eirovīzijā pārstāvēt Krieviju 2018. gada konkursā, kas notika Portugālē ar dziesmu *[[I Won't Break]]*. Savā pusfinālā viņa ieguva 15. vietu, kas viņai neļāva kvalificēties finālam. Šī bija pirmā reize kopš 2004. gada konkursa, kad Krievija nekvalificējas finālam.

## Atsauces
Elši

**Elši** (*Stratiotes*) ir ūdensaugu ģints, ko 1753. gadā aprakstījis Kārlis Linnejs. Šobrīd ģintī zināma tikai viena suga – **parastais elsis** (*Stratiotes aloides*), kas izplatīts Eiropā (arī Latvijā) un Āzijas ziemeļrietumos.

## Apraksts

Augu lapas ir zobainām malām un trauslas. Elši pamatā vairojas veģetatīvi – ar atvasēm. Tomēr ziedēšanas laikā tie paceļas virs ūdens.

Augi ir tipiski kaļķainiem ūdeņiem, un ar mainīgo kalcija karbonāta daudzumu uz lapām var skaidrot elšu nolaišanos ūdenī un pacelšanos virspusē.

Tādi kukaiņi kā rudā dižspāre (*Aeshna isosceles*) uzturas parasto elšu tuvumā, jo tos barībai izmanto mazāki kukaiņi, no kuriem savukārt pārtiek pati spāre.

## Lietojums

Elši ir Eiropā populārs ūdensaugs vēsos dīķos un akvārijos.

## Ārējās saites

* Enciklopēdijas "Latvijas daba" ieraksts par parasto elsi

## Atsauces
Luijs Šmits

**Luijs Šmits** (dzimis kā **Teodors Reinholds Šmits**  Rīgā, miris  Rīgā) bija latviešu teātra un kino aktieris.

## Biogrāfija
Luijs Šmits piedzima 1907. gadā Rīgā vagonrūpnīcas strādnieka Jāņa Šmita un veļas mazgātājas Adelīnas Elizabetes (dzimušas Hansenas) ģimenē kā Teodors Reinholds Šmits. 1920. gadu beigās Šmits pievērsās teātra mākslai. Kļūstot par aktieri, viņš pieņēma vārdu Luijs.

Aktiera gaitas Šmits uzsāka Rīgas Strādnieku teātrī. Pēc tam apmēram 25 gadus viņš bija J.Raiņa Latvijas PSR Valsts Akadēmiskā Dailes teātra aktieris. Tas bija laiks, kad teātra vadošais režisors bija Eduards Smiļģis, kura iestudējumos Šmits attēloja savas nozīmīgākās teātra lomas, gūstot ievērību ar spilgtām raksturlomām.

Šmits tēlojis lomas arī kinofilmās. Pazīstamākās no tām ir lomas Leonīda Leimaņa filmās "Nauris" (1957), "Šķēps un roze" (1959), "Purva bridējs" (1966), "Pie bagātās kundzes" (1969).

Luijs Šmits apbalvots ar goda nosaukumiem Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks (1948) un Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks (1955).

Miris  Rīgā, apbedīts Rīgas Meža kapos.

2007. gadā par godu Luija Šmita 100. dzimšanas dienai izdota viņa atmiņu grāmata "Un notika tas tā", ko sagatavojusi teātra zinātniece Līvija Akuratere, izveidojot no aktiera dzīves laikā pierakstītajiem stāstiem.

## Ģimene
Luija Šmita pirmā sieva bija aktrise Lūcija Baumane (1905—1988), meita mākslas zinātniece Edvarda Šmite, dēls kokapstrādes inženieris Jānis Šmits (1939—2009). 1940. gadu sākumā Šmits un Baumane izšķirās, bērni palika dzīvot pie mātes. Šmits apprecējās otrreiz, viņa otrā sieva bija aktrise Eiženija Kaldovska (1916—1970), dēls Indriķis Šmits (1940—1979). Viņa mazdēli ir kinooperators Jānis Eglītis un režisors Gatis Šmits.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Luijs Šmits filmas.lv
* 
* Luijs Šmits Nekropole
Nometņu iela (Rīga)

**Nometņu iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Āgenskalnā. Nometņu iela sākas krustojumā ar Meža un Sētas ielu un beidzas Āgenskalna centrā, krustojumā ar Mazo Nometņu, Bāriņu un Mārupes ielu. Ielas garums ir 1096 metri un tā divu joslu platumā ir klāta ar asfalta segumu.

Ielas apbūve ir 18.—19. gadsimta pilsētbūvniecības piemineklis, vairākas ēkas ir aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā. Nometņu ielā atrodas vairākas sabiedriskas celtnes, tostarp Āgensalna tirgus (Nometņu ielā 64).

## Vēsture
Pirmo reizi Rīgas ielu sarakstā minēta 1861. gadā ar nosaukumu **Lielā Lēģeru iela**, 1914. gadā ar nosaukumu **Lēģeru iela**. 1923. gadā to pārdēvēja par Nometņu ielu.

Latvijas PSR laikā 1959. gadā ielu pārdēvēja par **Linarda Laicena ielu**, rakstnieka un politiķa Linarda Laicena vārdā. 1992. gadā tai atjaunots iepriekšējais nosaukums.

Nometņu iela pirms 1914.jpg|Nometņu iela (pirms 1914)
Lielā Nometņu iela Rīgā pirms 1914.jpg|Krustojums ar Lapu ielu


## Ielu savienojumi
Nometņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Meža iela;
* Sētas iela;
* Tirgus iela;
* Maiznieku iela;
* Slokas iela;
* Medus iela;
* Olgas iela;
* Augļu iela;
* Tempļa iela;
* Lapu iela;
* Talsu iela;
* Pilsoņu iela;
* Mazā Nometņu iela;
* Bāriņu iela;
* Mārupes iela.

## Galerija

Attēls:Nometņu iela 5 (2).jpg|Tā sauktais „Briseles nams” — dzīvojamā ēka Nometņu ielā 5 (1911; projektējis Jānis Alksnis)
Attēls:Nometņu iela 7a.jpg|Nams Nometņu ielā 7a (1902; projektējis Vilhelms Hofmanis)
Attēls:Nometņu iela 32.jpg|Mūsdienu dzīvojamā ēka Nometņu ielā 32
Attēls:Nometņu iela 33a.jpg|Dzīvojamā ēka Nometņu ielā 33a (1873)
Attēls:Nometņu iela 36-1.JPG|Dzīvojamā ēka Nometņu ielā 36 (1913)
Attēls:Nometņu iela 38-2.JPG|Dzīvojamā ēka Nometņu ielā 38 (1913)
Attēls:Nometņu iela 45-3.JPG|Dzīvojamā ēka Nometņu ielā 45 (ap 1903. gadu)
Attēls:Nometņu iela 47-8.JPG|Dzīvojamā ēka Nometņu ielā 47 (1909)
Attēls:Nometņu iela 64-7.JPG|Āgenskalna tirgus Nometņu ielā 64 (1914)


## Skatīt arī
* Āgenskalns

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ielas garumā. Nometņu iela . 2014. gada 13. decembris. LTV. Lsm.lv. Skatīts: 2017. gada 6. jūnijā.
* Izejam ielās — Nometņu iela. 2011. gada 20. decembris. Kasjauns.lv. Skatīts: 2017. gada 6. jūnijā.
* Lelde Stumbre (2007. gada 29. marts). Zelta durvju rokturis Nometņu ielā . Vides Vēstis. Skatīts: 2017. gada 6. jūnijā.
Grēcinieku iela

**Grēcinieku iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Grēcinieku iela sākas krustojumā ar Skārņu un Mārstaļu ielu (pretējā virzienā ved Audēju iela) un beidzas krustojumā ar 11. novembra krastmalu. Ielas garums ir 328 metri.

## Vēsture
Bagātāko viduslaiku Rīgas tirgotāju iela pie ostas pieminēta jau 1387. gadā kā Bagāto iela (; lejasvācu: *de rikenstrate*, 1402). Visplašākie īpašumi piederēja tirgotājam Zundernam, tāpēc ielu 15. gadsimtā sāka saukt par Zunderna ielu (), rātskunga Volferta Zunderna vārdā sauca arī vārtus ielas galā un tiem līdzās esošo aizsargtorni. 

Vēlāk ielas nosaukums pārveidojās par Lielo Grēcinieku ielu (*Große Sünderstraße*), Latvijas PSR laikā 1950. gadā to nosauca par Imanta Sudmaļa ielu.  1990. gada 20. aprīlī ar Rīgas pilsētas Tautas deputātu padomes lēmumu Nr. 1/19 Andra Teikmaņa vadībā ielai atjaunots Grēcienieku ielas nosaukums.

## Ielu savienojumi
Grēcinieku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Audēju iela 
* Skārņu iela
* Mārstaļu iela
* Kungu iela
* Ūdensvada iela
* 11. novembra krastmala

## Ievērojamas ēkas
* Grēcinieku iela 1, dzīvojamais nams (arhitekts Kristofs Hāberlands)
* Grēcinieku iela 10, Rīgas Valsts 3. ģimnāzija
* Grēcinieku iela 18, Mencendorfa nams
* Grēcinieku iela 25, Hilton Garden Inn Riga Old Town

## Skatīt arī
* Vecrīga
* Centra rajons

## Atsauces
Tukuma iela (Rīga)

**Tukuma iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Āgenskalnā. Tukuma iela sākas krustojumā ar Pilsoņu ielu un beidzas strupceļā. Ielas garums ir 140 metri.

Iela Rīgas kartē pirmo reizi atrodama 1880./1883. gadā.

## Ielu savienojumi
Tukuma iela ir savienota ar šādām ielām:
* Pilsoņu iela
* Mārupes iela

## Skatīt arī
* Āgenskalns
* Kurzemes rajons

## Atsauces
Nometņu iela

**Nometņu iela** var būt:
* iela Daugavpilī;
* iela Jūrmalā;
* iela Krāslavā;
* iela Rīgā;
* iela Salaspilī;
* iela Saulkrastos.

## Skatīt arī
* Mazā Nometņu iela
Milzukalns

**Milzukalns** jeb **Ūdru Milzukalns** ir lielpaugurs Ziemeļkursas augstienes Vanemas pauguraines Raudas paugurmasīvā. Izvietojies Tukuma novada Smārdes pagasta rietumos uz ziemeļiem no Milzkalnes ciema, Milzukalna dabas parka teritorijā. Atrodas ziemeļu-ziemeļrietumu,  dienvidu-dienvidaustrumu un dienvidrietumu- ziemeļaustrumu virzienā orientētu, ap 0,7 km garu vaļņveida grēdu krustpunktā. Relatīvais augstums — 57 m dienvidu nogāzē un 45 m rietumu nogāzē; nogāžu slīpums ap 45°. Pauguram ir noapaļota piramidāla virsotne, kas apaugusi ar skujkokiem. Pauguru veido zemledāja nogulumi, galvenokārt sakrokots smilts, grants, oļu materiāls. Uz nogāzēm morēnas mālsmilts vai smilšmāls. 
Milzukalna virsotni aizņem vēlā bronzas vai senākā dzelzs laikmeta pilskalns. Tas ir reģiona nozīmes aizsargājams kultūras piemineklis. Pilskalnu aprakstījis Ernests Brastiņš.

Kalna apkārtnē, apvidū ar savdabīgu reljefu un gleznainu apvidu 1977. gadā izveidots kompleksais dabas liegums (pieminekļa statuss jau kopš 1924. gada), kas 2004. gadā pārveidots par dabas parku.

Kalnā ierīkotas 11 slēpošanas trases (ɡarums līdz 320 m, augstums: 45 m), pakājē — veikborda parks un atpūtas komplekss.

## Galerija


Image:Milzkalns2.jpg|3D modelis


## Atsauces

## Ārējās saites

* Milzukalns pilskalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Tukuma iela

**Tukuma iela** var būt:
* iela Rīgā;
* iela Daugavpilī;
* iela Jelgavā;
* iela Jūrmalā;
* iela Liepājā;
* iela Ventspilī;
* iela Olaines pagasta Medemciemā.
Milzukalns (dabas parks)

**Milzukalns** ir īpaši aizsargājama dabas teritorija (dabas parks) Tukuma novada Smārdes pagastā. Izvietojusies pagasta rietumdaļā, uz ziemeļiem no Milzkalnes ciema. Ietver Milzukalna lielpauguru un tā apkārtni. Latvijas valdība 1924. gada 20. jūnijā ietvēra Milzukalnu aizsargājamo pieminekļu sarakstā. Aizsargājamā teritorija izveidota 1977. gadā kā kompleksais dabas liegums, kas 2004. gadā pārveidots par dabas parku. Teritorija izveidota nogāžu un gravu mežu ar liepu, vīksnu un osi aizsardzībai. Teritorijā sastopami priežu un egļu meži. Konstatēta tāda aizsargājamas dzīvnieku sugas kā lielais tritons, ūdrs, baltmuguras dzenis. Dabas parka teritorijā atrodas kultūras piemineklis pilskalns Ūdru Milzukalns.

## Atsauces
Libertārais sociālisms

**Libertārais sociālisms** jeb **libertāriešu sociālisms** ir kreisu pret autoritārismu vērstu ideoloģiju kopums sociālistu kustībā, kas noraida sociālismu kā centralizētu valsts kontroli pār ekonomiku. Tas kritizē darba devēju un ņēmēju attiecības darbavietā un aizstāv strādnieku pašpārvaldes sistēmu.

## Skatīt arī

* Sociālisms
* Sindikālisms
Luisa Čiriko

**Luisa Čiriko** (; dzimusi  Moristounā, ASV) ir amerikāņu tenisiste. Čiriko ir vinnējusi 3 vienspēļu un 2 dubultspēļu ITF titulus.

## Statistika
### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

|}
Velta Vintera

[thumb|280px|Latviešu nacionālās padomes prezidija locekļi Eslingenē. No kreisās: Velta Vintera, [Vilis Janums, Valdemārs Lambergs, Jēkabs Ķulītis, Pēteris Dardzāns, Roberts Liepiņš, Jānis Celms (prezidija priekšsēdis), Jānis Vinters, ?? daļēji redzams, Jānis Lavenieks, Roberts Osis, Arnolds Endziņš un Vilis Hāzners.]]
**Velta Vintera** (dzimusi , mirusi ) bija Latviešu nacionālās padomes prezidija locekle (1948—1951). Pēc 1951. gada pārcēlās uz dzīvi ASV.

## Atsauces
Armija

**Armija** var būt:

* Armija (bruņotie spēki), militārs veidojums no korpusiem un divīzijām;
* karaspēks jeb bruņotie spēki vispārīgā nozīmē;
* sauszemes bruņotie spēki vispārīgā nozīmē.
Baltā panātre

**Baltā panātre** (*Lamium album*) ir daudzgadīgs lūpziežu (panātru) dzimtas lakstaugs. Tā ir izplatīta praktiski visā Eirāzijā, arī Ziemeļamerikā. Latvijā sastopama bieži, aug dārzos, sētmalēs, krūmājos un ceļmalās. Baltās panātres stumbra augstums ir 30-70 centimetru, saknenis ložņājošs. Lapas iegareni olveidīgas ar sirdsveida pamatu, klātas retiem matiņiem; līdz 6,5 centimetru garas un 3,5&nbsp;cm platas, malas zāģzobainas, gals nosmailots. Zied baltiem ziediem no maija līdz oktobrim.

Baltā panātre ir ārstniecības augs. Ziedēšanas laikā kā drogas ievāc ziedus un lakstus. Panātres bioloģiski aktīvajām vielām piemīt pretiekaisuma, pretalerģiska, savelkoša, asiņošanu apturoša un tonizējoša iedarbība. Tās stimulē dzemdes kontrakcijas un pazemina cukura līmeni asinīs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lamium album - L. 
* Baltas panātres. Pielietojums ārstniecībā
480i

**480i** ir saīsināts nosaukums video režīmam, ko izmanto standarta izšķirtspējas analogajā vai ciparu televīzijai Karību reģionā, Mjanmā, Japānā, Dienvidkorejā, Taivānā, Filipīnās un lielākā daļā Amerikas (izņemot Argentīnu, Paragvaju un Urugvaju). *480* apzīmē vertikālās izšķirtspējas 480 rindas, bet *i* apzīmē rindpārlēces izvērsi. Lauka nomaiņas frekvence ir 60 Hz (vai 59,94 Hz, izmantojot NTSC krāsas) un dažkārt tiek iekļauta video režīma apzīmēšanā, piemēram, **480i60**. Cits pieraksta veids, ko iesaka izmantot gan Starptautiskā telekomunikāciju savienība (BT.601 standartā), gan SMPTE (SMPTE 259M standartā), iekļauj kadru ātrumu, piemēram, **480i/30**. Cits bieži izmantots standarts pārējā pasaulē ir 576i.
576i

right|thumb|300x300px|SDTV izšķirtspējas pa valstīm, valstis, kurās izmanto 480i ir zilā krāsā.
**576i** ir saīsināts nosaukums video režīmam, ko sākotnēji izmantoja standarta izšķirtspējas televīzijas apraidei vairumam pasaules valstu, kur elektrotīkla frekvence ir 50&nbsp;Hz. Savas ciešās saistības ar krāsu kodēšanas sistēmu dēļ to bieži sauc vienkārši par **[[PAL]]**, PAL/SECAM vai SECAM, salīdzinot to ar tā 60&nbsp;Hz līdzinieci, kas izmanto NTSC krāsu kodēšanu, 480i. Ciparu tehnoloģiju pielietojumos to parasti apzīmē ar "576i"; analogo tehnoloģiju kontekstā to bieži sauc par "**625 rindām**". Kadra proporcijas parasti ir 4:3 analogā pārraidē un 16:9 ciparu pārraidē.

*576* apzīmē vertikālās izšķirtspējas 576 rindas, bet *i* apzīmē rindpārlēces izvērsi. Lauka nomaiņas frekvence ir 50 Hz un dažkārt tiek iekļauta video režīma apzīmēšanā, piemēram, **576i50**. Cits pieraksta veids, ko iesaka izmantot gan Starptautiskā telekomunikāciju savienība (BT.601 standartā), gan SMPTE (SMPTE 259M standartā), iekļauj kadru ātrumu, piemēram, **576i/25**. Cits bieži izmantots standarts pasaulē ir 480i.

## Atsauces
Holocēna kalendārs

**Holocēna kalendārs** ir populārs nosaukums Holocēna jeb Cilvēku ērai — gadu numerācijas sistēma tuva gadu astronomiskajam pierakstam (), vienīgi tai tiek pieskaitīti 10 000, izvietojot savu pirmo gadu kā Cilvēku ēras jeb cilvēces civilizācijas sākumu, vienkāršojot holocēna epohas (pēc ledus laikmeta) skaitīšanu. Tas vienkāršo ģeoloģisko, arheoloģisko, dendrohronoloģisko un vēsturisko datēšanu. Pašreizējais gregoriāniskais kalendārs var tikt pārveidots ar vienkāršu vieninieka pievienošanu pirms tā. Piemēram, 2017. gads m.ē. atbilst 12017. holocēna gadam. Holocēna kalendāru pirmais piedāvāja Čezare Emiliani 1993. gadā.

## Motivācija
Tika apgalvots, ka holocēna ēra ir parocīga cilvēces vēstures notikumu pierakstam, jo datumi nav sadalīti līdz mūsu ērai un mūsu ērā. Līdzīga motivācija ir laika skaitīšanai "līdz mūsu dienām" (jeb ВР, b. p. ang. Before Present). Šādu sistēmu izmanto arheoloģijā, ģeoloģijā u.c. zinātņu nozarēs, attiecībā uz pagātni. Tādā veidā tas ļauj izvairīties no datēšanas "pirms mūsu ēras/mūsu ērā".

## Atsauces
Burčeva

**Burčeva** ir ciems Balvu novada Bērzkalnes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Bērzkalnes, 6 km no novada centra Balviem un 226 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V471 (Dubļeva-Moziņki).

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 28 cilvēkiem.
## Atsauces
Ģenerālmajors

[thumb|300px|[Latvijas Nacionālie bruņotie spēki|Latvijas Nacionālo bruņoto spēku ģenerālmajora apkakles zīmotne uz parādes militārā tērpa (no 2002).]]
**Ģenerālmajors** (no  — ‘galvenais majors’) ir viena no ģenerāļu dienesta pakāpēm. Dažās valstīs tam atbilst divīzijas ģenerāļa dienesta pakāpe.

## Lietošana Latvijā

Ģenerālmajora dienesta pakāpe tiek lietota Latvijas Nacionālajos bruņotajos spēkos.

## NATO valstu ģenerālmajoru uzpleči

British Army OF-7.svg                 |Apvienotā Karaliste
GenMjr OF7-Rockkragen AT.gif             |Austrija
CzArmy 2011 OF7-Generalmajor shoulder.svg |Čehija
Army-GRE-OF-07.svg                    |Grieķija
IT-Army-OF7.svg                       |Itālija
CDN-Army-MGen-Shoulder.svg            |Kanāda
LV-Army-OF7.png                       |Latvija
Nl-landmacht-generaal majoor.svg      |Nīderlande
Army-NOR-OF-07.svg                    |Norvēģija
Army-POL-OF-07.svg                    |Polija
20 - Major-general.svg                |Portugāle
RO-Army-OF7.png                       |Rumānija
4ej.png                               |Spānija
DH321-Generalmajor.png                |Vācija
SWE-Army-OF7.png                      |Zviedrija
Ģenerālleitnants

[thumb|300px|[Latvijas Nacionālie bruņotie spēki|Latvijas Nacionālo bruņoto spēku ģenerālleitnanta apkakles zīmotne uz parādes militārā tērpa (no 2002).]]
**Ģenerālleitnants** (no  — ‘galvenā vietnieks’) ir viena no ģenerāļu dienesta pakāpēm. Čehijas un Polijas armijās tam atbilst ģenerāļa poručika dienesta pakāpe.

## Lietošana Latvijā

Ģenerālleitnanta dienesta pakāpe tiek lietota Latvijas Nacionālajos bruņotajos spēkos.

## NATO valstu ģenerālleitnantu uzpleči

British Army OF-8.svg                 |Apvienotā Karaliste
Genlt OF8 Feldanzug AT.gif             |Austrija
CzArmy 2011 OF8-Generalporucik shoulder.svg |Čehija
Army-GRE-OF-08.svg                    |Grieķija
IT-Army-OF8.svg                       |Itālija
CDN-Army-LGen-Shoulder.svg            |Kanāda
LV-Army-OF8.png                       |Latvija
Nl-landmacht-luitenant generaal.svg      |Nīderlande
Army-NOR-OF-08.svg                    |Norvēģija
Army-POL-OF-08.svg                    |Polija
21 - Tenente-general.png                |Portugāle
RO-Army-OF8.png                       |Rumānija
3ej.png                               |Spānija
331-Generalleutnant.png                |Vācija
SWE-Army-OF8.png                      |Zviedrija
Brigādes ģenerālis

[thumb|300px|[Latvijas Nacionālie bruņotie spēki|Latvijas Nacionālo bruņoto spēku brigādes ģenerāļa dienesta pakāpes zīmotne parādes formas tērpam]]

**Brigādes ģenerālis** (no  — ‘brigādes galvenais’) ir zemākā no ģenerāļu dienesta pakāpēm. Apvienotās Karalistes bruņotajos spēkos tai atbilst brigadiera pakāpe, kas tomēr netiek pieskaitīta ģenerāļu pakāpēm.

## Lietošana Latvijā

Brigādes ģenerāļa dienesta pakāpe (saīsinājums brģen.) tiek lietota Latvijas Nacionālajos bruņotajos spēkos, kur tā atbilst NATO standarta pakāpei **OF-6**.

## NATO valstu brigādes ģenerāļu uzpleči

CzArmy 2011 OF6-Brigadni general shoulder.svg |Čehija
Army-GRE-OF-06.svg                    |Grieķija
IT-Army-OF6.svg                       |Itālija
Cdn-Army-BGen(OF-6)-2014.svg          |Kanāda
LV-Army-OF6.png                       |Latvija
Nl-landmacht-brigade generaal.svg     |Nīderlande
Army-NOR-OF-06.svg                    |Norvēģija
Army-POL-OF-06.svg                    |Polija
19 - Brigadeiro-general.svg           |Portugāle
RO-Army-OF6.png                       |Rumānija
HA OS5 61 Brigadegeneral.svg          |Vācija
OF-6 Brigadgeneral M87.png            |Zviedrija
Koja

**Koja** ir Ventas kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes un Kuldīgas novados.

Izteka - pie Kalvenes. Iesākumā tek dienvidaustrumu virzienā, vidustecē pagriežoties uz ziemeļaustrumiem. Lielākās pietekas - Bērzkrogupīte, Kukuļupīte un Strautupīte. Caurtek Rudbāržu dzirnavdīķi. Ietek Ventā pie Lēnu baznīcas. Koju šķērso valsts autoceļi A9 (Rīga (Skulte) — Liepāja), V1295 (Turlava – Valtaiķi – Kalvene – Embūte), V1274 (Rudbārži – Rudbāržu internātskola) un P116 (Kuldīga — Skrunda — Embūte). Upes krastos atrodas Laukmuiža, Vidsmuiža un Internātskola.

## Atsauces
Nikolae Jorga

**Nikolae Jorga** (; dzimis , miris ) bija rumāņu vēsturnieks, rakstnieks un politiķis. Viens pazīstamākajiem Rumānijas vēsturniekiem, no 1931. līdz 1932. gadam - Rumānijas premjerministrs. Jorgas nacionālistiskie un tradicionālistiskie uzskati ietekmējuši Rumānijas intelektuāļu diskursu 20. gadsimtā.

Mācījies Jasu universitātē, kā arī Parīzē un Berlīnē. 1895. gadā Bukarestē kļuva par vēstures profesoru. 1905. gadā publicēja divsējumu darbu *Geschichte des rumänischen Volkes* ("Rumāņu tautas vēsture"). No 1908. līdz 1912. gadam publicēja Osmaņu impērijas vēstures pētījumu *Geschichte des osmanischen Reiches* piecos sējumos, bet no 1936. līdz 1939. gadam publicēja monumentālo *Istoria Românilor* ("Rumānijas vēsture") desmit sējumos. 

1907. gadā tika ievēlēts Rumānijas paralmentā. 1910. gadā nodibināja Rumānijas Nacionāldemokrātisko partiju. Atbastīja sava bijušā skolnieka, Rumānijas karaļa Karola II autoritāro režīmu. 1940. gadā Jorgu nolaupīja un nogalināja fašistiskās Dzelzs gvardes kaujinieki.

## Ārējās saites
* 
*
Zelta rīsi

thumb|250px|Zelta rīsi (pa labi) salīdzinājumā ar parastiem rīsiem (pa kreisi)

**Zelta rīsi** ir ar ģenētisko pārveidošanu radīts ar bēta karotīnu bagātināts rīsu (*Oryza sativa*) paveids. Cilvēka organismā bēta karotīns ir nepieciešams A vitamīna sintezēšanai, kas ir būtisks redzes un ādas veselīguma uzturēšanai, kā arī nervu šūnu stiprināšanai. Zelta rīsi tika radīti ar mērķi novērst A vitamīna trūkumu cilvēka organismā, kas sevišķi aktuāls ir Āzijā, kur rīsi, kuru sastāvā nav bēta karotīna, ir uztura pamatsastāvdaļa. 

## Vēsture
Pirmā ar zelta rīsiem saistītā zinātniskā publikācija parādījās 2000. gadā — Šveices zinātnieks Ingo Potrikus (*Ingo Potrykus*) un Vācijas zinātnieks Peters Beijers (*Peter Beyer*) pēc 8 gadus ilgiem pētījumiem prezentēja jaunu biotehnoloģiju, ievietojot rīsa gēnā *psy* gēnu no narcises un *crt I* gēnu no augsnes baktērijas *Erwinia uredovora*. Bēta karotīna deva šajos ģenētiski pārveidotajos rīsos bija neliela, un, lai uzņemtu ieteicamo dienas A vitamīna devu, bija jāapēd vairāki kilogrami zelta rīsu dienā. 2005. gadā Šveicas agroķīmijas un sēklu ražotājs *[[Syngenta]]* radīja otrās paaudzes zelta rīsus, narcises gēna vietā ievietojot kukurūzas gēnu — šajos zelta rīsos bioloģiski pieejamā bēta karotīna daudzums atbilst cilvēka uztura vajadzībām.

## A vitamīna trūkuma problēma
Rietumu valstīs izteikta A vitamīna trūkuma problēma nepastāv, jo tas tiek uzņemts ar uzturu (gaļu, oranžas krāsas augiem), bet Āzijas valstīs, kur cilvēku maltītes pamatā ir rīsi, kas nesatur bēta karotīnu, rodas ar A vitamīna trūkumu saistītas veselības problēmas, piemēram, sausās acs sindroms, kas var izraisīt aklumu. A vitamīna trūkums ir cēlonis 1—2 miljoniem nāves gadījumu, 500 000 neatgriezeniska akluma un miljoniem sausās acs sindroma gadījumiem.

## Kritika
Zelta rīsu biotehnoloģijas mērķis ir palīdzēt cilvēkiem izvairīties no A vitamīna deficīta radītām veselības problēmām un padarīt veselīgu uzturu pieejamu lielākai sabiedrības daļai, bet ģenētiski pārveidotu rīsu idejai ir arī kritiķi. *[[Greenpeace]]* uzskata, ka zelta rīsu kultivēšana stimulēs plašāku ģenētiski pārveidotu organismu izmantošanu lauksaimniecībā, pastāv bažas, ka zelta rīsu ieviešana lauksaimniecībā veicinātu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos. 2008. gadā Pasaules Veselības organizācijas nepietiekama uztura speciālists Frančesko Branka (*Francesco Branca*) paudis, ka daudz efektīvāk par ģenētiski pārveidotu rīsu ieviešanu lauksaimniecībā būtu mācīt cilvēkiem audzēt burkānus un citus ar A vitamīnu bagātus augus.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
2017. gada Rēzeknes domes vēlēšanas

**[[2017. gads|2017]]. gada [[Rēzekne]]s [[Rēzeknes dome|domes]] vēlēšanas** notika  2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces
2017. gada Tukuma novada domes vēlēšanas

**2017. gada [[Tukuma novads|Tukuma novada]] [[Tukuma novada dome|domes]] vēlēšanas** notika  2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Tukuma novada domē ievēlēja 17 deputātus. Vēlēšanām tika iesniegti 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 113 kandidātiem.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti
Tukuma novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Tie ir šādi:

* Ēriks Lukmans (Tukuma pilsētai un novadam)
* Modris Liepiņš (Tukuma pilsētai un novadam)
* Aivars Volfs (Tukuma pilsētai un novadam)
* Ludmila Reimate (Tukuma pilsētai un novadam)
* Sergejs Kovaļovs (Tukuma pilsētai un novadam)
* Normunds Rečs (Tukuma pilsētai un novadam)
* Agris Zvaigzneskalns (Latvijas Zaļā partija)
* Kaspars Liepa (Latvijas Zaļā partija)
* Reinis Duksītis (Latvijas Zaļā partija)
* Artis Jomerts (Partija "VIENOTĪBA")
* Dace Lebeda (Partija "VIENOTĪBA")
* Jānis Eisaks (Latvijas Zemnieku Savienība)
* Arvīds Driķis (Latvijas Zemnieku Savienība)
* Daiga Reča (No sirds Latvijai)
* Edmunds Grīnbergs (No sirds Latvijai)
* Guna Roze ("Visu Latvijai!" – "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK")
* Ilvars Ozoliņš ("Visu Latvijai!" – "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK")

## Atsauces
151. gads

**151. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Romas impērijas konsuli bija Seksts Kvintīlijs Kondiāns un Seksts Kvintīlijs Valērijs Maksims.
* Mitilēnu un Smirnu nopostīja zemestrīci.

## Dzimuši

## Miruši
Arktikas stērstes

**Arktikas stērstes** (*Calcarius*) ir Arktikas stērstu dzimtas (*Calcariidae*) ģints, kas apvieno 3 vidēja auguma dziedātājputnu sugas. Visas sugas sastopamas Ziemeļamerikā (Kanādā un ASV), bet Lapzemes stērste arī Eiropā un Āzijā. Latvijā sastopama viena Arktikas stērstu ģints suga — Lapzemes stērste (*Calcarius lapponicus*).

## Kopīgās īpašības
Arktikas stērstes ir kompakti, vidēji lieli zvirbuļveidīgie putni ar proporcionāli gariem spārniem, īsu knābi un garu, slaidu piesi. Šīs grupas putniem raksturīgs dzimumu dimorfisms, un tēviņi ir daudz košāki nekā mātītes. Visas trīs sugas ir apmēram vienādi lielas. Mazākā ģintī ir bērkakla stērste (*Calcarius ornatus*), kuras ķermeņa garums ir 13—16 cm, svars 18—23 g. Lielākā ir Lapzemes stērste, kuras ķermeņa garums ir 15,5—17 cm, svars 22—35 g.

Ligzdošanas sezonas laikā tēviņš nostiprina savu teritorijas, dziedot un lidojot tai pāri. Uzturas atklātās ainavās, barojas uz zemes ar sēklām. Arktikas stērstes ir spēcīgas lidotājas, tās ir gājputni un mēdz klejot. Migrācijas laikā un ziemas periodā uzturas lielos baros.

## Sistemātika
***Arktikas stērstu ģints** (*Calcarius*)
**Bērkakla stērste (*Calcarius ornatus*)
**Lapzemes stērste (*Calcarius lapponicus*)
**Losā stērste (*Calcarius pictus*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Putni Dabā
*Xeno-Canto: Genus Calcarius
Gums

[thumbnail|235px|Auga ''[Ullucus tuberosus* gumi]]
*'Gums''' ir augu saknes pārveidne, kas ir sulīga un paresnināta, kā arī tajā uzkrājas rezerves barības vielas. Gumi veidojas sānsaknēs un piesaknēs. Gumi veidojas tādiem augiem kā dālijām un kartupeļiem. No bioloģiskā viedokļa gumos barības vielas uzkrājas tāpēc, lai augi varētu pārziemot, un nodrošina augu bezdzimuma vairošanos.
11. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)

**11. autobusu maršruts** bija autobusu maršruts, kas kursēja no Buļļuciema līdz sanatorijai "Jaunķemeri". 

Maršruta garums - 30,5 km.

Darbdienās pa 11. autobusu maršrutu kursēja 2 autobusi, bet brīvdienās maršruts nekursē.
Kopš 2018. gada 12. februāra maršruts tika slēgts, izveidojot apvienoto - 5. maršrutu, kopā ar 10. un 10a. maršrutiem.

## Maršruts
* **[[Buļļuciems]]** — **Sanatorija "Jaunķemeri"** autobusi kursēja pa šādām ielām: Lašu iela, Vikingu iela, Jūrnieku iela, Bulduru prospekts, O. Kalpaka prospekts, Vikingu iela, Mastu iela, Paula Stradiņa iela, Meža prospekts, Lienes iela, Jomas iela, Zigfrīda Meierovica prospekts, Dubultu prospekts, Mellužu prospekts, Asaru prospekts, Talsu šoseja, Mazā Nometņu iela, Tallinas iela,  Artilērijas iela, Satiksmes iela, Skolas iela, Talsu šoseja un Kolkas iela.
* **Sanatorija "Jaunķemeri** — **[[Buļļuciems]]** autobusi kursēja  pa šādām ielām: Kolkas iela, Talsu šoseja, Skolas iela, Satiksmes iela, Tallinas iela, Mazā Nometņu iela, Talsu šoseja, Asaru prospekts, Mellužu prospekts, Strēlnieku prospekts, Dubultu prospekts, Zigfrīda Meierovica prospekts, Jomas iela, Lienes iela, Meža prospekts, Dikļu iela, Edinburgas prospekts, Indras iela, Meža prospekts, Paula Stradiņa iela, Mastu iela, Vikingu iela un Lašu iela.
## Pieturvietas
11. autobusu maršrutā pavisam kopā bija 29 pieturas. Maršrutā **[[Buļļuciems]]** — **Sanatorija "Jaunķemeri** ir 15 pieturas, bet maršrutā **Sanatorija "Jaunķemeri** — **[[Buļļuciems]]** bija 14 pieturas.

## Skatīt arī
* Jūrmala
* Autobusu satiksme Jūrmalā

## Ārējās saites
* Maršruta apraksts 
* Saraksts
Dubļava

**Dubļava** ir ciems Balvu novada Bērzkalnes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 3 km no pagasta centra Bērzkalnes, 5 km no novada centra Balviem un 225 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P35.

1897. gadā ciemā bija 8 sētas ar 34 cilvēkiem.
## Atsauces
Bratislavas apgabals

**Bratislavas apgabals** () ir viens no Slovākijas apgabaliem valsts rietumos. Tas robežojas ar Trnavas apgabalu ziemeļos un austrumos, kā arī Austriju rietumos un Ungāriju dienvidos.

## Administratīvais iedalījums

Apgabalā 8 apriņķi - Bratislavas I apriņķis, Bratislavas II apriņķis, Bratislavas III apriņķis, Bratislavas IV apriņķis, Bratislavas V apriņķis, Malacku apriņķis, Pezinokas apriņķis, Senecas apriņķis.

## Pilsētas

Apgabalā ir 7 pilsētas:
*Kursīvā* - pilsētas, kas nav apriņķu centri.

## Ārējās saites
Baskin-Robbins

***Baskin-Robbins*** ir ātrās ēdināšanas restorānu ķēde, kas specializējusies saldētu produktu, it īpaši, saldējuma pārdošanā. Uzņēmumu 1945. gadā dibināja amerikāņi Bērts Beiskins (*Burt Baskin*) un Ērvs Robinss (*Irv Robbins*). Mūsdienās šī uzņēmuma restorāni atrodas vairāk nekā 50 pasaules valstīs. Kopējais veikalu skaits tiek lēsts ap 7500. Uzņēmuma galvenā mītne atrodas Masačūsetsas pilsētā Kentonā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Baskin-Robbins oficiālā vietne
Elkšņeva

**Elkšņeva** ir ciems Balvu novada Bērzkalnes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 8 km no pagasta centra Bērzkalnes, 4 km no novada centra Balviem un 224 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P35, Pērkonu ezera dienvidaustrumu krastā.

1897. gadā ciemā bija 217 cilvēkiem.
## Atsauces
152. gads

**152. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Romas impērijas konsuli bija Manijs Akilijs Glabrio un Marks Valērijs Homulls.
* Keladions kļuva par Aleksandrijas bīskapu.

## Dzimuši

## Miruši
* Markiāns, Aleksandrijas bīskaps
Inuītu valoda

**Inuītu valoda**, arī **inuktituta** (ᐃᓄᒃᑎᑐᑦ, ), ir eskimosu–aleutu valodu saimes valoda. Tā ir oficiālā valoda divās Kanādas teritorijās — Nunavutā un Ziemeļrietumu Teritorijās. Kā minoritātes valoda tā ir arī atzīta Kvebekas un Ņūfaundlendas provincēs, kā arī Jukonas teritorijā. Inuītu valoda ir dzimtā valoda aptuveni 36 tūkstošiem cilvēku. Tai radniecīgas valodas ir grenlandiešu valoda un iņupiatu valoda.
Krīžu valks

**Krīžu valks** ir Šķērveļa kreisā krasta pieteka Kuldīgas novadā starp Nīkrāci un Vormsāti, netālu no Nīkrāces kapiem. Tek austrumu virzienā.

## Atsauces
Dobričas apgabals

**Dobričas apgabals** () ir apgabals Bulgārijas ziemeļaustrumu daļā, nosaukts tā galvenās pilsētas — Dobričas — vārdā. Tas robežojas ar Rumāniju ziemeļos, Silistras apgabalu ziemeļrietumos, Šumenas un Varnas apgabalu dienvidrietumos, bet austrumos un dienvidos to apskalo Melnā jūra.

Apgabals sadalīts astoņās pašvaldībās, bet tā kopējais iedzīvotāju skaits ir 186 016 (2011. gada februāris).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Džolīna Cai

**Džolīna Cai** (, ), īstajā vārdā **Jiliņa Čai** (, ; dzimusi ), ir Ķīnas Republikas (Taivānas) dziedātāja, dziesmu autore, dejotāja un aktrise. Viņa ir ļoti populāra Āzijā, it īpaši ķīniešu vidū. Iesaukta par "Āzijas Madonnu", "Āzijas dejojošo karalieni" un par "C-popa karalieni".

Dzimusi un augusi Ķīnas Republikā (Taivānā). Atpazīstamību ieguva 18 gadu vecumā uzvarot MTV rīkotā dziesmu konkursā. Ļoti lieli panākumi bija Džolīnas Cai debijas albumam *1019*, ko izdeva 1999. gadā. Līdz šim pārdoti vairāk nekā 25 miljoni ieraksti visā Āzijā, līdz ar to Džolīnas Cai ieraksti ir vieni no pirktākajiem Āzijā. Džolīna Cai ieguvusi dažādus apbalvojumus, piemēram, *[[Golden Melody Awards]]*, *[[MTV Asia Award]]* un *[[MTV Video Music Award]]*. Žurnāls *[[Forbes]]* viņas īpašumu 2014. gadā novērtēja ar aptuveni 2 miljardiem jaunajiem Taivānas dolāriem (aptuveni 60 miljoni eiro).

## Ārējās saites
Urawa Red Diamonds

***Urawa Red Diamonds***, saukts arī vienkārši ***Urawa Reds***, ir profesionāls Japānas futbola klubs, kas spēlē Japānas augstākajā līgā — *[[J1 League]]*. Kluba spēles bijušas apmeklētākās no visiem *J-League* klubiem četrpadsmit no divdesmit pirmajām līgas sezonām. 2016. gadā kluba spēles apmeklēja vidēji gandrīz 37 000 skatītāju. Pēc tam, kad klubs 2001. gadā sāka spēles aizvadīt jaunajā Saitamas stadionā, apmeklējums strauji pieauga un 2008. gadā tika sasniegts vidējais apmeklējums vairāk kā 47 000 skatītāji.

Kluba nosaukums *Red Diamonds* saistīts ar kluba pirmsprofesionālo ēru, kad tas bija *[[Mitsubishi]]* uzņēmuma sporta klubs. *Mitsubishi* logo iekļauti trīs sarkani dimanti, viens no kuriem ir saglabāts esošajā kluba logo. Klubs bāzēts Saitamā, Saitamas prefektūrā, bet nosaukums nācis no bijušās Uravas pilsētas, kas tagad ir daļa no Saitamas.

## Ārējās saites

* 
* Atbalstītāju kopienas vietne
QB50p1

***QB50P1*** (zināms arī kā ***EO-79*** un ***FUNcube-3***) ir Beļģijas viens no diviem pirmajiem Zemes mākslīgajiem pavadoņiem (otrs bija *[[QB50P2]]*). Tas ir Eiropas Komisijas finansētās Zemes apakšējās termosfēras izpētes programmas *[[QB50]]* pavadoņu priekšgājējs. Ar to izmēģināja jonu un neitrālo masspektrometru *INMS*, kas tika uzstādīts vēlākos *QB50* kosmiskajos aparātos. Projektu vada Beļģijas Fon Kārmāna institūts hidrodinamikai.
*QB50P1* orbītā palaists 2014. gada jūnijā.

Kosmiskā aparāta struktūru izgatavoja un sistēmas integrēja Nīderlandes uzņēmums *ISIS BV* Fon Kārmāna institūta hidrodinamikai vadībā. Tas veidots pēc *[[CubeSat]]* *2U* formas standarta ar masu aptuveni 2 kg.

Pavadoņa primārais uzdevums bija izmēģināt *QB50* projektam paredzētās sistēmas:
* *INMS* (izgatavots *MSSL*, Apvienotajā Karalistē) — jonu un neitrālais masspektrometrs
* *ADCS* (izgatavots *SSC*, Apvienotajā Karalistē) — stāvokļa noteikšanas un kontroles sistēma
* Termopāra eksperiments (izgatavots Fon Kārmāna institūtā)
* pavadoņa kontroles programmatūra
* *Quadpack* — *CubeSat* pavadoņu izmešanas ierīce.

Sekundārā krava bija radioamatieru retranslators ***FUNcube-3***, kuru piegādāja Nīderlandes organizācija *AMSAT-NL*, sadarbībā ar *AMSAT-UK*. Radioamatieru pavadoņa nosaukums iz ***EO 79*** (*European-OSCAR 79*).

## Lidojuma gaita
*QB50P1* tika palaists  19:11:11 UTC ar nesējraķeti *[[Dnepr-1]]* no Jasnijas militārās bāzes Orenburgas apgabalā Krievijā. *QB50P1* bija Zemes tālizpētes pavadoņa *[[KazEOSat-2]]* sekundārā krava; pavisam solārsinhronā orbītā tika ievadīti 36 pavadoņi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* QB50 projekts 
* QB50 precursor  ISIS, pavadoņa izgatavotājs
* EO-79 (QB50p1 and FUNcube-3) AMSAT (Amatieru radio kosmosā)
* QB50P1 (EO 79, European-OSCAR 79, FUNcube 3) Gunter Dirk Krebs
Parks (grupa)

**Parks** bija latviešu jaunā viļņa grupa, kas pastāvēja 20. gadsimta 90. gadu sākumā.

## Vēsture
Grupas sastāvs sāka veidoties 1988. gadā, tās nosaukums ir aizgūts no Gērija Ņūmena dziesmas "Down in the Park". Grupas iedvesmotāju vidū ir "Dzeltenie Pastnieki" un Ingus Baušķenieks, gan arī Boriss Grebenščikovs. Grupā ietilpa toreizējais mūzikas žurnālists, vēlākais rakstnieks Pēteris Pūrītis, mākslinieks un dizainers Toms Vītiņš (90. gadu sākumā izdots arī jauniešu žurnāls ar nosaukumu "Parks"), viņa brālis Uģis Vītiņš, vokāliste Dace Garjāne un sitaminstrumentālists Mārtiņš Linde. Grupas beigu posmā tajā darbojās arī Sandra Lāce.

Grupa kļuva plašāk pazīstama pēc uzstāšanās festivālā "Bildes" 1989. gadā. 1990. gadā iznāca latviešu alternatīvās mūzikas skaņuplate "Ienāc ausīs", kurai dizainu veidojis T. Vītiņš. Tajā iekļauta grupas dziesma "Hičkoks". Grupas dziesmas tika iekļautas arī "Zilās govs" izlasēs. 1993. gada martā iznāca grupas albums "In the Park", kurā apkopotas dziesmas, kas ierakstītas no 1991. līdz 1993. gadam. Par populārāko albuma dziesmu kļuva "Operas meitene", kas sākotnēji tapusi kā joku dziesma. Drīz pēc tam grupas darbība apsīka.

2017. gadā grupas vienīgais albums tika iekļauts Ulda Rudaka veidotajā radioraidījumu ciklā "Zibens pa dibenu" kā viens no 100 labākajiem latviešu rokmūzikas albumiem.

## Diskogrāfija
### Albums

### Dziesmas izlasēs
* *Ienāc ausīs* (1990) - "Hičkoks"
* *Zilās govs izlasīte Nr. 1* (1992) - "Transformations"
* *Zilās govs izlasīte Nr. 2* (1992) - "Darbadiena"
* *Jaunais vilnis 80tie* (2001) - "Operas meitene"
* *Dziesmu izlase 80-tie Nr. 2* (2006) - "Operas meitene"

## Atsauces
Mihails Kogelničjanu

**Mihails Kogelničjanu**, (, dzimis , miris ) bija moldāvu, vēlāk rumāņu politiķis, jurists, vēsturnieks un publicists. Rumānijas premjerministrs no 1863. līdz 1865. gadam. Būdams amatā, veica vairākas būtiskas valsts reformas.

Sāka politisko karjeru Moldāvijas kņazistes galvaspilsētā Jasos, būdams Jasu teātra vadītājs un kopā ar Vasili Aleksandri publicēdams politiskus tekstus. Izvirzījās kā viens no neveiksmīgās 1848. gada Moldāvijas revolūcijas līderiem.

1855. gadā Moldāvijā (1856. gadā Valahijā) tika pieņemts Kogelničjanu izstrādāts likums, kas atcēla verdzības institūtu (liela daļa no Rumānijas romiem bija vergi). 1863. gadā kļuva par apvienotās Rumānijas premjerministru. Būdams amatā, veica vairākas svarīgas reformas - klosteru zemju sekularizāciju, pieņēma krimināl- un civilkodeksu, pieņēma izglītības likumu. Pretestība Kogelničjanu agrārreformai 1864. gada maijā noveda pie reformas atbalstītāja, valdnieka Aleksandru Joana Kuzas veikta apvērsuma. Tomēr 1865. gadā Kogalničjanu demisionēja.

Vēlākās dzīves laikā divreiz bija Rumānijas ārlietu ministrs. Atbalstīja Rumānijas iesaistīšanos Krievu—turku karā, kas nodrošināja Rumānijas neatkarības pasludināšanu no Osmāņu impērijas 1877. gadā. Četras reizes bijis Rumānijas iekšlietu ministrs.

## Ārējās saites
* 
*
Garstērdele (Bērzkalnes pagasts)

**Garstērdele** ir ciems Balvu novada Bērzkalnes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 11 km no pagasta centra Bērzkalnes, 12 km no novada centra Balviem un 232 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V471.

## Atsauces
Tempļa institūts

**Tempļa institūts** (, *Machon HaMikdash*) ir muzejs, pētniecības institūts un izglītības centrs Jeruzalemes vecpilsētā, Izraēlā. To 1987. gadā izveidoja rabīns Jisraels Ariels (ישראל אריאל). Institūts ir veltīts diviem tempļiem (Zālamana templim un Otrajam templim). Jisraela Ariela plānos bija atjaunot Otro templi, kas atrastos Tempļa kalnā. Institūts ir izveidots no ziedotāju naudas. Ziedotāji galvenokārt ir ebreji no Amerikas Savienotajām Valstīm.

## Ārējās saites
Varnas apgabals

**Varnas apgabals** () ir apgabals Bulgārijas austrumu daļā, nosaukts tā galvenās pilsētas — Varnas — vārdā. Tas robežojas ar Dobričas apgabalu ziemeļos, Šumenas apgabalu rietumos un Burgasas apgabalu dienvidos, bet austrumos to apskalo Melnā jūra.

Apgabals sadalīts divpadsmit pašvaldībās, bet tā kopējais iedzīvotāju skaits ir 494 216 (2016. gada aprīlis).

Varnas apgabalā atrodas UNESCO Pasaules mantojuma saraksta kandidātobjekts — Pobiti Kamani dabas piemineklis.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Bruno Reiss

**Bruno Reiss** ir Latvijas hiphopa mūziķis, režisors, scenārists un producents. Savu darbību uzsāka 2012. gadā kā solo mākslinieks **Reiss**. Pēc aktīvas dalības vairākās cīņās (Rap Battle) un konkursos Reiss no 2015. gada beigām pārtrauca dalību šādos pasākumos. Sadarbojies ar vairākiem Latvijas mūziķiem, piemēram, ansis, VIŅA, Kārli Indrišonoku. 2015. gadā Reiss tika nominēts Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvai, nominācijā "Labākais Hip Hopa gada albums" ar ierakstu *Escapism EP*. Pēc neilga pārtraukuma 2016. gadā kopā ar producentu Kārli Indrišonoku izdeva savu otro studijas albumu "Kad Kuģi Apledos". Izpildītāja radītajai mūzikai raksturīga eksperimentāls skanējums.
2018. gadā izveidojis jaunu projektu ar nosaukumu *371 Clique*, kas strauji ieguva popularitāti interneta vidē. Projekts *371 Clique* ir multimēdiju projekts, kas rīko hiphopa pasākumus un veido kvalitatīvu saturu iekš youtube platformas. 2018. gadā sāka aktīvi veidot video saturu producējot reklāmas, mūzikas videoklipus un raidījumus. 2019. gadā nomainīja pseidonīmu uz Bruno Reiss. 2020. gadā iekļuvis Forbes Latvija 30 līdz 30 sarakstā.

## Diskogrāfija
### Singli
thumb|REISS|234x234px
* "Atšķirīgs" (2013)
* "Vienīgais Cilvēks Uz Zemes" (2015)
* "Atdod Man Laiku ft. Alexx dynamo" (2015)
* "Dzīvais Mironis" (2015)
* "OBSKURANT" (2016)
* "Mēs Nomirsim Kopā" (2016)
*"Uzraksti Vēlāk!" (2018)

### Albumi
* "8:45" (2015)
* "ESCAPISM EP" (2015)
* "Kad Kuģi Apledos" (2016)

## <sup><big>Mūzikas video</big></sup>

thumb|REISS|186x186px

## Atsauces

* http://www.tvnet.lv/muzika/videoaudio/545738-hiphopa_muzika_sevi_piesaka_reperis_reiss  Preses Relīze
* http://www.tvnet.lv/muzika/latvija/632352-reperis_reiss_izdod_jaunu_albumu_kad_kugi_apledos  Preses Relīze
* https://www.youtube.com/watch?v=ulzee3Mi_Ks&t Video Intervija

## Ārējās saites
* Youtube kanāls
* ''Instagram'' profils
*
Bēnes iela (Rīga)

**Bēnes iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Iļģuciemā. Bēnes iela sākas krustojumā ar Lilijas ielu un, nekrustojot citas ielas, beidzas apbūvē. Ar gājēju celiņu ielas gals ir savienots ar Riekstu ielu. Ielas garums ir 190 metri un tā sastāv no vienas braukšanas joslas ar asfalta segumu. Ap Bēnes ielu ir dažāda veida dzīvojamās ēkas.

Pirmo reizi Rīgas ielu sarakstos Bēnes iela atrodama 19. un 20. gadsimta mijā ar tagadējo nosaukumu, kas vēlāk nav mainījies. Iela ir nosaukta Bēnes — Dobeles novada Bēnes pagasta centra — vārdā.

Bēnes iela ir savienota ar Lilijas ielu.

## Skatīt arī
* Iļģuciems

## Atsauces
Bratislavas I apriņķis

**Bratislavas I apriņķis** () ir Slovākijas Bratislavas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Aizņem Bratislavas pilsētas centrālo daļu, tās vecpilsētu (*Staré Mesto*). Robežojas ar Bratislavas apgabala Bratislavas III apriņķi ziemeļos, Bratislavas II apriņķi austrumos, Bratislavas V apriņķi dienvidos un Bratislavas IV apriņķi rietumos.

## Ārējās saites
*
Apkakles stērste

**Apkakles stērste** (*Rhynchophanes mccownii*) ir Arktikas stērstu dzimtas (*Calcariidae*) dziedātājputns. Tā ir vienīgā suga **apkakles stērstu ģintī** (*Rhynchophanes*). Sastopama Ziemeļamerikā (Kanādas dienvidos, ASV un Meksikā). Apkakles stērste ir gājputns, ligzdo areāla ziemeļu daļā, ziemo dienvidos.

## Izskats
Apkakles stērste ir vidēji liels, kompakts zvirbuļveidīgais putns ar masīvu, konusveidīgu knābi un īsu asti. Ķermeņa garums 14—16 cm, svars 24—29 g. Aste balta, uz tās melns "T" (melns centrs un astes gals). Pirkstam, kas vērsts uz aizmuguri, ir garš nags kā piesis. 

Ligzdošanas sezonas laikā tēviņš iegūst košu apspalvojumu: melnu galvas virsu un krūšu joslu, baltu pakakli, mugura pelēki svītrota, seja, kakls un vēders pelēki, uz spārniem sarkanbrūna šķērsjosla. Knābis melns. Ziemā tēviņi kļūst līdzīgi mātītēm — pelēkbrūni ar tumšām svītrām uz muguras un sāniem. Jaunie putni līdzīgi mātītei.

## Uzvedība un barība
Gan ligzdo, gan ziemo atklātā ainavā, prērijā ar īsu zāli vai līdzenumos ar zāles ceriem un zemiem kaktusiem. Kā visas Arktikas stērstes vienmēr uzturas kādas ūdenstilpes tuvumā. Ārpus vairošanās sezonas uzturas lielos baros gan migrējot, gan ziemojot. Barojas uz zemes, skrienot vai ejot. Kukaiņus ķer arī īsā lidojumā. Apkakles stērste ir visēdāja. Barojas ar kukaiņiem (sienāžiem, tauriņiem, naktstauriņiem, skudrām u.c.) un zālaugu sēklām. Mazuļi tiek baroti ar kukaiņiem.

## Ligzdošana
Vairošanās sezonā tēviņš ieņem ligzdošanas teritoriju, virs tās paceļoties gaisā (apmēram 10 m) un dziedot laižoties lejup, pēc tam atkal ceļas augšup un dziedot laižas lejup. Tēviņš dzied arī, sēžot koka zarā vai uz akmens. Ja teritorijai tuvojas cits tēviņš, tas tiek agresīvi padzīts. Ligzdo uz zemes kāda lielāka zāles cera vai krūma aizsegā. Ligzda tiek būvēta seklā iedobē, to būvē mātīte no sausas zāles, saknītēm un ķērpjiem, no iekšpuses izklāta ar dzīvnieku vilnu un lapiņām.

Dējumā 2—6 baltas vai gaišas, olīvzaļas olas ar brūniem vai lavandas krāsa raibumiem. Perē tikai mātīte, inkubācijas periods ilgst apmēram 12 dienas. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni lidot sāk apmēram 10 dienu vecumā, bet šajā vecumā galvenokārt pārvietojas skrienot, jo lidojums ir ļoti vājš. Vecāki turpina par tiem rūpēties vēl vairākas dienas. Arī pēc tam jaunie putni paliek kopā ar saviem vecākiem, vismaz 3 nedēļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Avibase: McCown's Longspur Rhynchophanes mccownii (Lawrence, 1851)
*Neotropical Birds: McCown's Longspur Rhynchophanes mccownii
*Field Guide: McCown's Longspur - Rhynchophanes mccownii