Bazs Oldrins

**Bazs Oldrins** (*Buzz Aldrin*; dzimis **Edvins Jūdžins Oldrins jaunākais** ) ir ASV mehānikas inženieris, atvaļināts Gaisa spēku pilots, astronauts. Oldrins ir otrais cilvēks (aiz Nīla Ārmstronga), kas spēris kāju uz Mēness.

## Dzīvesgājums
Oldrins dzimis Glenridžā, Ņūdžersijas štatā. Iesauku "Bazs" Edvinam Jūdžinam Oldrinam deva viņa jaunākā māsa, kura "*brother*" (brālis) izrunāja kā "*buzzer*", kas tika saīsināts uz *Buzz*. Oficiāli viņš reģistrēja "Bazs" kā savu vārdu 1988. gadā. Oldrina tēvs bija Gaisa spēku pulkvedis un mudnāja dēlu apmeklēt daudzdzinēju lidmašīnu pilotu skolu, lai Bazs varētu komandēt savu lidojumu apkalpi. Tomēr Bazs vēlējās būt iznīcinātāja pilots un 1947. gadā iestājās ASV Militārajā akadēmijā Vestpointā, ko absolvēja 1951. gadā, iegūstot mašīnbūves inženiera grādu. Viņš tika norīkots darbā ASV Gaisa spēkos un Korejas kara laikā bija reaktīvo iznīcinātāju pilots. Viņš veica 66 kaujas lidojumus un notrieca divas MiG-15 lidmašīnas.

Pēc doktora grāda iegūšanas kosmonautikā Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā Bazs Oldrins 1963. gada oktobrī tika uzņemts ''NASA'' trešajā astronautu grupā, kļūstot par pirmo astronautu ar doktora grādu. Viņš gatavojās lidojumiem projektā *[[Gemini (kosmiskais projekts)|Gemini]]*. Kad 1966. gada februārī treniņlidojumā gāja bojā *[[Gemini 9A|Gemini 9]]* apkalpe Eliots Sī un Čārlzs Besets, Oldrins kopā ar Džeimsu Lovelu kļuva par dublieru apkalpi. Viņi abi veica lidojumu kosmosā misijā *[[Gemini 12]]* 1966. gada novembrī. Tajā Bazs Oldrins veica trīs iziešanas kosmosā.

1967. gadā Oldrins tika iecelts *[[Apollo programma|Apollo]]* trešā pilotējamā lidojuma dublējošajā apkalpē, bet pēc apkalpju pārformēšanas kļuva *[[Apollo 8]]* komandmoduļa pilota dublieris. 1969. janvārī tika iecelts par *Apollo 11* nolaižamā aparāta pilotu.

1969. gada jūlijā Bazs Oldrins piedalījās pirmajā pilotējamā nolaišanās uz Mēness misijā *[[Apollo 11]]* kā mēness moduļa pilots.  viņš kā otrais cilvēks (aiz komandiera Nīla Ārmstronga) izkāpa uz Mēness.

Oldrins atstāja *NASA* 1971. gada jūlijā. Viņš kļuva par ASV Gaisa spēku izmēģinājuma pilotu skolas komandieri. Viņš atvaļinājās no gaisa spēkiem 1972. gada 1. martā pulkveža pakāpē pēc 21 gada dienesta.

Pēc aiziešanas no *NASA* Oldrins turpināja atbalstīt kosmosa izpēti. 1985. gadā viņš uzsāka darbību Ziemeļdakotas Universitātes Aviācijas un kosmosa zinātņu koledžā. Oldrins palīdzēja izstrādāt kosmosa studiju programmu.

1985. gadā Oldrins izstrādāja Oldrina ciklu — īpašu kosmosa kuģa trajektoriju, kas padara ceļošanu uz Marsu efektīvāku laika un degvielas ziņā. 2013. gada jūnijā laikrakstā *[[The New York Times]]* Oldrins atbalstīja cilvēka misiju uz Marsu un uzskatīja Mēnesi nevis kā galamērķi, bet gan drīzāk par ceļojuma sākuma punktu. 2015. gada augustā Oldrins sadarbībā ar Floridas Tehnoloģiju institūtu iesniedza *NASA* izskatīšanai ģenerālplānu, kurā astronauti desmit gadu laikā izveidotu koloniju uz Marsa vēl pirms 2040. gada.

Oldrinam ir piešķirti daudzi apbalvojumi, tostarp ASV Prezidenta brīvības medaļa 1969. gadā.
thumb|230px|Oldrins kā Gaisa spēku Izmēģinājuma pilotu skolas komandieris
## Kosmisko lidojumu kopsavilkums
[thumb|230px|Oldrina iziešana ārpus kosmosa kuģa ''[Gemini 12*, fonā ir Zeme]]

[[Attēls:Aldrin Apollo 11 original.jpg|thumb|230px|Oldrins staigā pa Mēness virsmu *Apollo 11'' misijas laikā. Nīla Ārmstronga uzņemtā fotogrāfija, kurā var redzēt Ārmstronga atspīdumu Oldrina vizierī]]
## Ārpuskuģa aktivitātes

## Atsauces

## Ārējās saites

* Baza Oldrina oficiālā vietne 
* Baza Oldrina oficiālā NASA biogrāfija