open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Čīles sieviešu futbola izlase

**Čīles sieviešu futbola izlase** ir nacionālā sieviešu futbola komanda, kas pārstāv Čīli starptautiskās futbola sacensībās. Izlasi pārvalda Čīles Futbola federācija. 

FIFA Pasaules kausa sievietēm finālturnīrā pirmo reizi spēlēja 2019. gadā, guva vienu uzvaru grupu turnīra pēdējā spēlē pret Taizemi, taču nespēja kvalificēties izslēgšanas spēlēm. Dienvidamerikas čempionātā *[[Copa América Femenina]]* Čīle ir divas reizes izcīnījusi otro vietu (1991. un 2018. gadā). 2019. gada martā FIFA Pasaules rangā sievietēm izlase bija 39. vietā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Pasaules kauss

### ''Copa América Feminina''

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sieviešu izlase Čīles Futbola federācijas vietnē  
* Čīles profils FIFA vietnē
Argentīnas sieviešu futbola izlase

**Argentīnas sieviešu futbola izlase** ir nacionālā sieviešu futbola komanda, kas pārstāv Argentīnu starptautiskās futbola sacensībās. Izlasi pārvalda Argentīnas Futbola asociācija. 

FIFA Pasaules kausa sievietēm finālturnīrā Argentīna ir spēlējusi četras reizes — 2003., 2007. un 2019. gadā, 2023. gadā līdz šim ne reizi nav spējusi izkļūt no grupas. Vasaras olimpiskajās spēlēs izlase ir spēlējusi vienu reizi — 2008. gadā, kad zaudēja visās trīs grupu turnīra spēlēs. Dienvidamerikas čempionātā *[[Copa América Femenina]]* 2006. gadā Argentīnas futbolistes izcīnīja čempiontitulu, trīs reizes komanda ir ieguvusi otro vietu.

2023. gada jūnijā FIFA Pasaules rangā sievietēm izlase bija 28. vietā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Pasaules kauss

### Olimpiskās spēles

### ''Copa América Feminina''

## Atsauces

## Ārējās saites

* Argentīnas Futbola asociācijas oficiālā mājaslapa 
* Argentīnas profils FIFA vietnē
Taizemes sieviešu futbola izlase

**Taizemes sieviešu futbola izlase** ir nacionālā sieviešu futbola komanda, kas pārstāv Taizemi starptautiskās futbola sacensībās. Izlasi pārvalda Taizemes Futbola asociācija. 

FIFA Pasaules kausa sievietēm finālturnīrā debitēja 2015. gadā, izcīnīja vienu uzvaru pret Kotdivuāru, taču izslēgšanas spēlēs neiekļuva. Taizeme spēlēja arī 2019. gada FIFA Pasaules kausā, zaudējot visās trīs grupu turnīra spēlēs, tai skaitā 0:13 pret ASV, kas bija zaudējums ar lielāko vārtu starpību finālturnīru vēsturē.

1983. gadā Taizemes futbolistes kļuva par Āzijas čempionēm. Trīs reizes izlase ir izcīnījusi otro vietu Āzijas kausā un vienu reizi trešo vietu. 2024. gada 13. decembrī FIFA Pasaules rangā sievietēm izlase bija 45. vietā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Pasaules kauss

### Āzijas kauss

## Atsauces

## Ārējās saites

* Taizemes Futbola asociācijas oficiālā mājaslapa  
* Taizemes profils FIFA vietnē
Jamaikas sieviešu futbola izlase

**Jamaikas sieviešu futbola izlase** ir nacionālā sieviešu futbola komanda, kas pārstāv Jamaiku starptautiskās futbola sacensībās. Izlasi pārvalda Jamaikas Futbola federācija. 

FIFA Pasaules kausa sievietēm finālturnīrā debitēja 2019. gadā, zaudējot visās trīs grupu turnīra spēlēs. 2023. gada Pasaules kausā iekļuva astotdaļfinālā, kas ir komandas labākais sasniegums. CONCACAF čempionātā labākais sasniegums ir 3. vieta 2018. un 2022. gadā.

2023. gada jūnijā FIFA Pasaules rangā sievietēm izlase bija 43. vietā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Pasaules kauss

### CONCACAF čempionāts

## Atsauces

## Ārējās saites

* Jamaikas Futbola federācijas oficiālā mājaslapa  
* Jamaikas profils FIFA vietnē
Strevas kauja

**Strevas kauja** starp Vācu ordeni un Lietuvas dižkunigaitiju notika 1348. gada 2. februārī pie Strevas upes, netālu no mūsdienu Žiežmariem. Vācu hronikās aprakstīta kā liela uzvara, kurā ordenis zaudējis 68 kritušos, nogalinot tūkstošiem lietuviešu kareivju un jātnieku, lielākā daļa no kuriem esot noslīkuši Strevas upē, kad viņu svaru neizturēja aizsalušās upes ledus. Iespējams, ka kaujā krita Ģedimina dēli Narimants un Manvīds. 

Tā kā Anglijas un Francijas starpā notiekošajā Simtgadu karā bija noslēgts pamiers, daudzi šo valstu bruņinieki devās uz Prūsiju, lai pievienotos Vācu ordenim. Lietuviešu armijā bija iekļautas vienības no Lietuvas kontrolētās Krievzemes. Pēc lietuviešu sakāves, ordeņa karaspēks izpostīja Šauļu apkārtni. Novājinātā Lietuva zaudēja kontroli pār Pleskavu un Novgorodu, bet 1349. gadā arī pār Smoļensku.
Mahmuds Dahūds

**Mahmuds Dahūds** (, dzimis ) ir Vācijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, bijisVācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Dahūds pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu Frankfurtes "Eintracht".

## Karjera
Dahūds ir dzimis Sīrijā netālu no Turcijas robežas kurdu ģimenē. 1996. gadā ar ģimeni pārcēlās uz Vāciju. Savu profesionāļa karjeru sāka Menhengladbahas "Borussia". 2017. gadā Dahūds pievienojās Dortmundes "Borussia".

## Sasniegumi
**Borussia Dortmund**

* DFL Supercup: 2019

## Atsauces

## Ārējās saites
Galīcijas-Volīnijas hronika

**Galīcijas-Volīnijas hronika** (*Галицько-Волинський літопис*) apraksta 1201.-1292. gada notikumus Galīcijas-Volīnijas kņazistē. Hronikas oriģinālais teksts atsevišķi nav saglabājies, bet pārrakstītā formā ir iekļauts Ipatija hronikā. Svarīgs Rietumukrainas vēstures avots.

Hroniku veido divas daļas. Pirmā, Galīcijas daļa aptver notikumus līdz 1261. gadam. Otrā, Volīnijas daļa apraksta notikumus pēc 1262. gada. Hronika apraksta kņazistes valdnieku attiecības ar kaimiņvalstīm, un centienus aizstāvēt savu "visas Krievzemes valdnieka" titulu.

## Atsauces
10BASE-5

thumb|250x250px| 10BASE-5 uztvērējs ()
***10BASE-5*** (pazīstams arī kā **resnais Ethernet**) ir *[[Ethernet]]* kabeļa sistēmas specifikācijas oriģinālā (pirmā) versija, kurā tika izmantots īpašs koaksiālais kabelis, līdzīgs kā RG-8XU, bet ar papildu ekrāna slāni. Tas ir ciets kabelis, kas ir 9,5 mm diametrā, ar viļņu pretestību 50 omi, ar cietu centrālo kodolu, porainu izolējošu pildvielu, aizsargekrānu un aizsargapvalku. Parasti no etilēnpropilēna kaučuka (ugunsdrošībai) izgatavotajam ārējam apvalkam bija dzeltenīgi oranža krāsa, tāpēc bieži tika lietots termins „dzeltenais Ethernet”.

## Raksturojums un uzstādīšana
*10BASE-5* ir veidots tā, lai varētu veikt papildu savienojumus, neatvienojot tīklu un neizjaucot kabeli. Tas tika panākts, izmantojot tā saukto "vampire tap"- ierīci, kas “ir iekosta” caur kabeli ar lielu spēku, kur centrālā spaile savienojas ar koaksiālā kabeļa centrālo kodolu, un abas sānu tapas saskaras ar galvenā kabeļa aizsargu. No uztvērēja uz tīkla mezglu (lieldatoru, personālo datoru, printeri utt.) tika izmantots stiprinājuma bloka interfeiss (AUI). Šajā spraudnē tika izmantots 15-kontaktu divrindu D-subminiatūrais savienotājs, bet ar papildu stiprinājumiem, nevis skrūvēm, lai atvieglotu uzstādīšanu.

Maksimālais mezglu skaits, ko var pieslēgt 10BASE-5 segmentam, ir 100, un segmenta garums nedrīkst pārsniegt 500 metrus. Raidītāji var tikt uzstādīti tikai ar 2,5 metru intervālu , kas aptuveni atbilst signāla viļņa garumam. Ar melnām zīmēm, kas ir uzzīmētas paša kabeļa, ir atzīmētas piemērotas uztvērēju uzstādīšanas vietas.

10BASE5 turpmāk tika aizvietots ar daudz lētākām un ērtākām alternatīvām: vispirms, ar 10BASE2, kas izmantoja plānāku koaksiālo kabeli, un pēc tam, kad tika izstrādāts Ethernet "vītais" pāris, ar 10BASE-T un arī 100BASE-TX un 1000BASE-T.

Kabelis jānovieto vienā cietā segmentā, T veida savienojumi nav atļauti.

Tādēļ, ka sistēmā tika izmantoti koaksiālie kabeļi, katra kabeļa galā ir jāpievieno 50 omu pretestība, lai pārtrauktu signālu. Parasti šī pretestība ir iebūvēta N-tipa savienotājā un piestiprināta kabeļa galam kopā ar pēdējo ierīci. Ja signāla izbeigšanas nav, vai, ja kabelī ir pārtraukums, tad sasniedzot kabeļa beigas, signāls kopnē tiks atspoguļots, nevis izkliedēts. Šis atspoguļotais signāls nav atšķirams no tiešā signāla un traucē komunikācijai.

## Nosaukums
Nosaukums 10BASE-5 ir atvasināts no dažām pārraides vides fizikālajām īpašībām. Numurs *10* atbilst maksimālam datu pārraides ātrumam — 10 Mbps. Vārds *BASE* ir angļu valodas saīsinājums no “Baseband”, kas nozīmē signālu pārraidi bez modulācijas, un pieci nozīmē maksimālo segmenta garumu, kas ir 500 metri.

## Trūkumi
Jaunu staciju pievienošanu tīklam ir ļoti sarežģīta, jo ir nepieciešams precīzi caurdurt kabeli. Kabelis ir stīvs un grūti saliecams ap stūriem. Viens nepareizs savienojums var pārtraukt visa tīkla darbību, un problēmas avotu ir grūti identificēt.

## Piezīmes

## Saites
* 4.4 Стандарт 10Base-5 / Базовые технологии локальных сетей, Н. Олифер, В. Олифер, Центр Информационных Технологий
* Лекция 11: Стандартные сегменты Ethernet. Аппаратура 10BASE5  / Основы локальных сетей, «МИФИ», 2005,
Lietuvas statūti

thumb|right|1529. gada statūtu titullapa

**Lietuvas statūti** bija trīs 16. gadsimta likumu krājumi, kas Lietuvas lielkņazistes zemēs bija spēkā līdz 1840. gadam. 1529. gada pirmajai statūtu versijai sekoja 1566. un 1588. gada statūti. Oriģinālais teksts rakstīts lielkņazistes oficiālajā rutēņu valodā, kas vēlāk tulkota latīņu un poļu valodās. 

Plašajā lielkņazistes teritorijā bija iekļautas zemes un kņazistes ar visdažādākajiem likumiem. Daļa bija balstīti baltu pagānu tradīcijās, citi nāca no senkrievu likumu krājuma. Pirmo likumu krājumu sagatavoja 1522. gadā, un tas stājās spēkā 1529. gadā. Otro, papildināto likumu krājumu pieņēma 1566. gadā. Ņemot vērā Ļubļinas ūnijas noslēgšanu, tika sagatavots un 1588. gadā pieņemts trešais likumu krājums. Šis likumu krājums lielā mērā ignorēja ūnijas izveidošanu, aizstāvot Lietuvas augstmaņu intereses.


Statut Vialikaha Kniastva Litoŭskaha. Статут Вялікага Княства Літоўскага (1588).jpg|1588. gada statūtu titullapa
Statut Wielkiego Ksiestwa Litewskiego 1811.jpg|1811. gada statūtu izdevuma titullapa
Daila Mankusa

**Daila Mankusa** (dzimusi ) ir Latvijas vieglatlētikas trenere. Studējusi Latvijas Valsts Fiziskās kultūras institūtā. No 1967. gada strādā Saldus sporta skolā, no 1967. līdz 2009. gadam kā metodiķe, paralēli veicot arī treneres darbu. Kopā ar Juri Zilveru ir sporta biedrības "Liesma" vadītāja.

Trenējusi tādus sportistus kā Anita Liepiņa, Līga Velvere, Miks Arums, Andrejs Fomčenko, Ralfs Eduards Gauja, Gints Jarašuns, Mariuss Milts.

Pašlaik trenē U-16, U-18 un U-20 Latvijas vieglatlētus.

## Atsauces
Juris Nikolajs Hilzens

**Juris Nikolajs Hilzens** jeb **Ježijs Mikolajs Hilzens** (, , ; dzimis , miris ) bija Dagdā dzimis Latgales (Inflantijas) Hilzenu dzimtas garīdznieks, daudzu reliģisko rakstu autors, apkopotājs un izdevējs. Smoļenskas bīskaps no 1745. līdz 1763. gadam. Izdevis reliģiskos rakstus arī latviešu un igauņu valodā.

## Ģimene
Juris Nikolajs Hilzens bija Viļakas stārasta Jura Konstantīna Hilzena un Anna Šimmelpfenigas dēls. Jura Nikolaja jaunākais brālis Jānis Augusts Hilzens bija Minskas vaivads un Inflantijas kastelāns, bet brāļadēls — Minskas vaivads Juzefs Hilzens. Māsas Karolīnas dēli bija Jans Šadurskis un Staņislavs Šadurskis.

## Darbība
Kļūdams par garīdznieku, darbojās Daugavpils katedrālē. 1738. gadā kļuva par Viļņas kapitula kancleru. Ar Sapehu atbalstu 1738. gadā kļuva par karaļa kancelejas reģentu (*rejent kancelarii królewskiej*), bet 1740. gadā — Lietuvas lielo rakstvedi (, ). Pēc bīskapa Gosevska nāves tika iecelts par Smoļenskas bīskapu. Reāli kā bīskaps darbojās visai nomināli, vadīdams diecēzi ar vēstuļu palīdzību. Apmeklēja Smoļensku divreiz — 1755. gadā saistībā ar epidēmiju un 1761. gadā dominikāņu misijas ietvaros. Lielākoties rezidēja Varšavā vai dzimtajā Dagdā, kur Hilzenu muižās aktīvi darbojās kopā ar brāli. No 1758. gada Smoļenskas bīskapa pienākumus faktiski veica Gabriels Vodziņskis. 1759. gadā tika apbalvots ar Baltā Ērgļa ordeni. 1763. gadā Juris Nikolajs Hilzens atstāja Smoļenskas bīskapa amatu.

Miris Varšavā. Apglabāts Osvejā.

## Hilzena sarakstītie vai izdotie darbi
* *List pasterski do wszystkiego duchowieństwa diecezji smoleńskiej*, Viļņa 1746
* *De obligationibus et mente Ecclesiae*, 1747
* (*Reguły kazań*), 1747
* *Biskup Smoleński wszystkiemu w zobopólności duchowieństwu tak świeckiemu, jako i zakonnemu, tudzież wszelkiej kondycji, stanu i powołania ludziom, panom i obywatelom i poddanym, miłym w Chrystusie Panu owieczkom diecezji smoleńskiej*, Dagda, 1747
* *Pia ad Sanctissimam Trinitatem suspiria*, ap 1750
* *Głos pasterski... biskupa smoleńskiego... do owieczek swoich miany, a tymże owieczkom... do czytania na potomną afektu swego pamiątkę pod zaszczytem Herbownego Załuskich Baranka w druku podany*, Krakova, 1756
* *Mowa miana dnia 15 czerwca roku 1763 przez... biskupa smoleńskiego do zgromadzonego na ostatniej z sobą konferencji, w obecności dwóch biskupów, duchowieństwa diecezji smoleńskiej, przy zdaniu rządów tej to diecezji JW. JMci Xiędzu Wodzińskiemu onejże biskupowi*, 1763
* *Nauki pasterskie miesięczne*, Viļņa, 1761
* *Consilium de recta beneficiorum Ecclesiae conferendorum ratione*
* *Monitor*, nr 32, 1768

## Ārējās saites
* Ježijs Mikolajs Hilzens ''Internetowy Polski Słownik Biograficzny''  

## Atsauces

## Skat. arī
* Hilzeni
Ērlings Holanns

**Ērlings Breuts Holanns** (, dzimis ) ir norvēģu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2022. gada 1. jūlija Holanns pārstāv Anglijas Premjerlīgas klubu Mančestras "City".

## Karjera
Holanns ir dzimis Līdsā, Anglijā, jo tobrīd viņa tēvs Alfs Inge Holanns pārstāvēja *[[Leeds United F.C.]]* Savu karjeru Holanns sāka *[[Eliteserien]]* līgas komandā *[[Bryne FK]]*. 2017. gadā Holanns pievienojās Molde FK. 2018. gadā bija tuvu pārejai uz *[[Manchester United FC]]* 2019. gada janvārī viņš pievienojās Austrijas Bundeslīgas klubam *[[FC Red Bull Salzburg|Red Bull Salzburg]]*. Debijas spēlē UEFA Čempionu līgā 2019. gada 17. septembrī guva trīs vārtus 6:2 uzvarā pār Beļģijas klubu *[[KRC Genk]]*. Viņš guva vārtus pirmajās piecās Čempionu līgas spēlēs pēc kārtas.

2019. gada decembrī vienojās par pāreju uz Vācijas Bundeslīgas klubu Dortmundes "Borussia". 2020. gada 18. janvārī savā pirmajā spēlē Bundeslīgā *Borussia* sastāvā pret *[[FC Augsburg]]* nāca uz maiņu 56. minūtē un izcēlās ar trim vārtu guvumiem.

 Holanns U-20 Pasaules kausa spēlē pret Hondurasu guva deviņus vārtus, tādējādi palīdzot Norvēģijai uzvarēt ar 12—0. Šī spēle kļuva par vislielāko uzvaru U-20 Pasaules kausā, un Holanns uzstādīja rekordu par visvairāk gūtajiem vārtiem vienā spēlē. Norvēģijas izlasē debitēja  2020. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācijas spēlē pret Maltu.  Holanns guva divus vārtus Norvēģijas uzvarā ar 3:0 pār Slovēniju UEFA Nāciju līgā, sasniedzot 34 vārtus izlasē un kļūstot par Norvēģijas izlases visu laiku labāko vārtu guvēju tikai 24 gadu vecumā. 2025. gada 9. septembrī viņš guva piecus vārtus 11:1 uzvarā pār Moldovas izlasi.

## Sasniegumi
**Red Bull Salzburg**

* Austrijas Bundeslīga: 2018—19, 2019—20
* Austrijas kauss: 2018—19

**Borussia Dortmund**	

* DFB Pokal: 2020—21

**Manchester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2022—23, 2023—24
* FA kauss: 2022—23
* FA Community Shield: 2024
* UEFA Čempionu līga: 2022—23
* UEFA Superkauss: 2023
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2023

**Individuālie sasniegumi**

* Zelta puisēns: 2020
* Premjerlīgas sezonas labākais spēlētājs: 2022—23
* Premjerlīgas sezonas labākais jaunais spēlētājs: 2022—23
* Premjerlīgas Zelta "futbola zābaks": 2022—23

## Atsauces

## Ārējās saites
Vētras (Svētes pagasts)

**Vētras** (agrāk arī **Vētrasmuiža** un **Imantas**) ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Svētes pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Svētes krastos  no pagasta centra Svētes,  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Vētras muižas *(Bewert Schwedhof)* centru.

## Atsauces
Kevins Vimmers

**Kevins Vimmers** (, dzimis ) ir austriešu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, bijis Austrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Vimmers spēlē Slovākijas Superlīgas komandā ''Slovan Bratislava''.

## Karjera
Savu Karjeru sāka Lincas komandā LASK Linz. 2012. gadā pievienojās Vācijas 2. Bundeslīgas komandai 1. FC Köln. Pirmajā sezonā Vimmers palīdzēja Ķelnes komandai iekļūt Bundeslīgā. 2015. gadā Vimmers pievienojās Tottenham Hotspur F.C. Pēc divām nesekmīgām sezonām *Tottenham Hotspur*, Vimmers pievienojās Stoke City F.C. Pirmajā sezonā Vimmeru daudz kritizēja komandas atbalstītāji, tāpēc viņš nākamajā sezonā uz īres tiesībām pievienojās Hannover 96.

Austrijas futbola izlases sastāvā debitēja  pret ASV. Piedalījies 2016. gada Eiropas čempionātā, kur aizvadīja vienu spēli pret Portugāli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Milans Škrinjars

**Milans Škrinjars** (, dzimis ) ir slovāku futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Slovākijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Škrinjars pārstāv Turcijas Superlīgas komandu Stambulas "''Fenerbahçe''".

## Sasniegumi
**Žilina**

* Slovākijas Superlīga: 2011—12
* Slovākijas kauss futbolā: 2011—12

**Inter Milan**

* Itālijas A sērija: 2020—21
* Itālijas kauss: 2021—22, 2022—23
* Supercoppa Italiana: 2021, 2022
* UEFA Čempionu līga finālists: 2022—23
**Paris Saint-Germain**

* Francijas futbola 1. līga: 2023—24
* Francijas kauss: 2023—24
* Trophée des Champions: 2023

**Individuālie sasniegumi**

* Slovākijas gada futbolists: 2019, 2020, 2021, 2022

## Ārējās saites
DeskTime

***DeskTime*** ir Latvijā radīta automātiskās laika uzskaites programmatūra, kas analizē strādājošo darba ražīgumu.
Programmatūra ļauj iedalīt darba laikā izmantotās lietotnes un tīmekļa vietnes trīs kategorijās: produktīva, neproduktīva un neitrāla.

*DeskTime* programmatūru izstrādā un uztur uzņēmums SIA *DeskTime*, kas ir daļa no *[[Draugiem Group]]* uzņēmumu grupas. Tā galvenais birojs atrodas Rīgā. Kopš 2012. gadā *DeskTime* izpilddirektors ir Artis Rozentāls.
SIA *DeskTime* lielākie kapitāldaļu turētāji ir AS "Draugiem Group" (45 %) un AS "Pirmdiena" (45 %).

## Vēsture
*DeskTime* sāka darbu 2011. gada 1. jūlijā, un šī programmatūra sākotnēji tika radīta "Draugiem Group" iekšējām vajadzībām.

2013. gadā *DeskTime* tika nominēts Eiropas tehnoloģiju jaunuzņēmumu balvai *Europas*.

2013. gadā, intervijā ar *[[Forbes]]*, *DeskTime* norādīja, ka programmatūru lieto vairāk nekā 12 tūkstoši lietotāju 90 pasaules valstīs, galvenokārt Austrumeiropā, Dienvidamerikā un Āzijā.

2017. gada *DeskTime* bija vairāk nekā 100 tūkstošu reģistrētu lietotāju visā pasaulē.

Programmatūras pārvaldībai 2018. gada 13. septembrī tika dibināts uzņēmums SIA *DeskTime*.

2024. gada 4. janvārī *DeskTime* paziņoja, ka uzņēmums ir atvēris pārstāvniecību Indijā, dibinot meitas uzņēmumu *DeskTime Private Limited*.

## Veiktie pētījumi
Savā pastāvēšanas laikā *DeskTime* ir publicējis vairākus pētījumus, kas balstīti uz programmatūras uzkrāto informāciju par lietotāju darba laika izmantošanas paradumiem.

2013. gadā *DeskTime* komanda testēja stāvgaldus un secināja, ka, strādājot stāvus, darbinieki ir vidēji par 10% produktīvāki nekā sēžot.

2014. gadā uzņēmums izanalizēja savus lietotājus, kuri bija 10% produktīvāko skaitā un secināja, ka cilvēki ar lielāko darba ražību vidēji strādā 52 minūtes, kam seko 17 minūšu pauze. Šāds ritms līdzinās tā saucamajai *Pomodoro* tehnikai.

2017. gadā *DeskTime* savā pētījumā, kurā piedalījās 65 tūkstoši darbinieku no ASV, atklāja, ka virsstundas ir neproduktīvas. Pētījuma dati liecināja, ka strādājošo darba ražība nokrītas par 11% uzreiz pēc nostrādātām 8 stundām un ar katru nākamo stundu turpina samazināties vēl par 19%.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''DeskTime'' mājaslapa
Sanmarīno Eirovīzijas dziesmu konkursā

**[[Sanmarīno]] [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]** ir piedalījusies 15 reizes, debitējot 2008. gada konkursā, kad Sanmarīno pārstāvēja *[[Miodio]]* ar dziesmu *[[Complice]]*. Valsts ir kvalificējoties finālam tikai 4 reizes. Sanmarīno labākais rezultāts pašlaik ir 19. vieta 2019. gada konkursā.

Sanmarīno ir mazākā valsts, kas pašlaik piedalās konkursā (mazāka ir tikai Monako, taču tā nepiedalās kopš 2006. gada konkursa). Viena no Sanmarīno pārstāvēm — Valentīna Moneta — ir valsti pārstāvējusi 4 reizes, kas viņai nodrošināja titulu kā sievietei, kura ir visvairāk reižu piedalījusies Eirovīzijas dziesmu konkursā.

## Sanmarīno pārstāvji Eirovīzijā

:  *Uzvarētāji*
:  *Otrā vieta*
:  *Trešā vieta*
:  *Pēdējā vieta*
:  *Nekvalificējās finālam*
Ledusskapis (filma)

**"Ledusskapis"** ir 2007. gadā izdota Latvijas īsfilma. Filmas režisors ir Dzintars Dreibergs.

## Sižets
Jansona kundze ir kundze labākajos gados, kura sapņo par zaļu kleitu, tomēr dzīvē nepieciešamāks ir jauns ledusskapis. Filmā parādīts tas, kā Jansona kundze tiek gan pie kleitas, gan pie ledusskapja.

## Atsauces
Nāc ar mani padejot

**"Nāc ar mani padejot"** ir 2014. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma. Filmas režisors ir Dzintars Dreibergs.

## Sižets
Filmas galvenie varoņi ir vidusskolas deju kolektīvs, kas dodas uz Jauniešu dziesmu un deju svētkiem. Visi pavada kopā septiņas dienas un septiņas naktis, šajā laikā esot prom no mājām un vecākiem. Visi jaunieši ir pilngadīgi, viņi ir tikko pabeiguši skolu un šī, viņuprāt, ir pēdējā skaistā un brīvā vasara dzīvē. Pasākumā pavadītais laiks un katra jaunieša sajūtas pārvēršas par kopīgiem pārdzīvojumiem un kopīgiem svētkiem.

## Atsauces
Dushechka

***Dushechka*** ir 2007. gadā izdota Latvijas dokumentāla filma. Filmas režisors ir Dzintars Dreibergs.

## Sižets
Dušečkai ir pieci bērni, kurus uzturēt un audzināt Dušečka var, tikai strādājot naktīs. Tas ir ļoti smagi, tomēr Dušečka optimismu nezaudē un dzied pie Rīgas pilsētas trolejbusa stūres.

## Atsauces
Vergu atbrīvošanas deklarācija

[thumb|323x323px| [Sinsinati|Sincinati vergu atbrīvošanas deklarācija]]
**Vergu atbrīvošanas deklarācija**, oficiāli **Emancipācijas proklamācija** () jeb **Proklamācija 95**, ir dokuments, kas sastāv no diviem Abrahama Linkolna dekrētiem, kas izdoti Amerikas pilsoņu kara laikā. Pirmais dekrēts, kas izdots 1862. gada 22. septembrī, atzina, ka visi vergi ir brīvi jebkurā ASV pavalstī, pat ja tās līdz 1863. gada 1. janvārim neatgriezās ASV. Otrais dekrēts, kas izdots 1863. gada 1. janvārī, nosauca 10 atsevišķus štatus, uz kuriem attiecās verdzības atcelšana. Linkolnam bija tiesības izdot tādus dekrētus kā Amerikas Savienoto Valstu armijas un jūras kara flotes komandierim (saskaņā ar ASV Konstitūcijas II panta 2. daļu).

Vergu atbrīvošana tika kritizēta, jo tā atbrīvoja vergus tikai teritorijās, kurās ASV nebija varas. Tomēr, stājoties spēkā, tā deva brīvību tūkstošiem vergu dienā deviņos no desmit štatiem, uz kuriem tā attiecās (vienīgais izņēmums bija Teksasa).

ASV Konstitūcijas trīspadsmitais grozījums, kas atcēla verdzību visās Savienotajās valstīs, tika pieņemts īsi pirms Pilsoņu kara beigām 1865. gada 31. janvārī.

## Piezīmes

## Ārējas saites

* Emancipācijas proklamēšana
Laukuva

**Laukuva** () ir miests Lietuvā, Tauraģes apriņķa Šilales rajona pašvaldībā, vēsturiskajā Žemaitijas novadā 16 km uz ziemeļiem no Šilales. 

## Vēsture
Atrodas senajā Medenikes zemē, kuras galvenais Medvegales pilskalns (*castrum Medewage*) atrodas 10 km attālumā. Rakstos Laukuva pirmoreiz minēta 1253. gada jūlijā, kad Lietuvas karalis Mindaugs dāvināja Livonijas ordenim par solīto palīdzību cīņā pret žemaišu kunigaiti Vikintu viņa pārvaldīto zemes daļu (pusi no Laukavas, Betigolas, Eragolas pilsnovadiem, visu Kuleni, Kārsavu un Kroši).
1254. gadā šo teritoriju ieguva Lietuvas bīskaps Kristiāns. Laukuvas miests pirmo reizi minēts 1655. gadā.

## Ārējās saites
*
Augusts Englass

**Augusts Englass** (; dzimis , miris ) bija igauņu un padomju brīvā un grieķu-romiešu stila cīkstonis, 1952. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks, divkārtējs Pasaules un seškārtējs PSRS čempions, PSRS Nopelniem bagātais sporta meistars.

## Biogrāfija
Vācijas—PSRS kara dalībnieks.

Cīņas sportā sācis trenēties 1946. gadā. 1949. gadā izpildīja PSRS sporta meistara normatīvu. 13 reizes piedalījies PSRS čempionātos. 1952. gada olimpisko spēļu dalībnieks Helsinkos, kur ieņēma 4. vietu. Vienīgais padomju cīkstonis, kurš kļuvis par pasaules čempionu brīvajā un klasiskajā cīņā. Vissavienības kategorijas tiesnesis (1963). Starptautisko cīkstoņa karjeru nopietnas traumas dēļ beidzis 1955. gadā. Pēc tam vēl piecus gadus uzstājās Vissavienības sacensībās. Pēc sporta karjeras beigām 1960. gadā strādāja par cīņu treneri.

1985. gadā filmējies dokumentālajā filmā “Jaht” (“Medības”).

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Darba Sarkanā Karoga ordenis (PSRS, 1957).
* Tallinas Goda pilsonis (PSRS, 1966).
* Baltās Zvaigznes ordenis (Igaunija, 1999)
* Igaunijas Olimpiskās komitejas nozīme "Par nopelniem" (2008).

## Atsauces

## Ārējās saites
Vīrietis akvārijā

**"Vīrietis akvārijā"** ir 2007. gadā izdota Latvijas īsfilma. Filmas režisors ir Dzintars Dreibergs.

## Sižets
Filmā parādītas vīrieša un sievietes attiecības, mīlestība abu starpā, kā arī vīrieša neziņa un bailes par izmaiņām viņa dzīvē gadījumā, ja viņš sev par tuvu pielaistu sievieti.

## Atsauces
Cīņas sports 1948. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Cīņas sports]] [[1948. gada vasaras olimpiskās spēles|1948. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika Apvienotās Karalistes galvaspilsētā Londonā — brīvajā cīņā  no  29. līdz 31. jūlijam, grieķu-romiešu cīņā no 3. līdz 6. augustam. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 16 medaļu komplekti.

## Medaļnieki

### Grieķu-romiešu cīņa

### Brīvā cīņa

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Atsauces

## Ārējās saites
Bulgārijas Tautas Republika

**Bulgārijas Tautas Republika** (bulgāru: *Народна Република България*) bija PSRS dominēta Austrumu bloka valsts, kas pastāvēja no 1946. gada 15. septembra līdz 1990. gada 15. novembrim. Faktiski — PSRS satelītvalsts.

Priekšnoteikumi šāda režīma izveidei radās Bulgārijas padomju okupācijas rezultātā, un pēc 1946. gada 15. septembrī notikušā pseidoreferenduma tieši tika pasludināta Tautas Republika. 1954. gada martā Todoru Živkovu ievēlēja par BKP Centrālās komitejas ģenerālsekretāru, un šo amatu viņš ieņēma līdz 1989. gada novembrim. Pēc Živkova atstādināšanas no varas valstī tika veiktas demokrātiskas reformas, un 1990. gada 15. novembrī Bulgārijas Lielā Nacionālā asambleja nolēma mainīt valsts nosaukumu uz Bulgārijas Republiku un atcelt komunistisko simboliku. 1991. gada 13. jūlijā tika pieņemta pašreizējā Bulgārijas Konstitūcija, kas galīgi atcēla iepriekš pastāvošo politisko iekārtu.

## Živkova ēra
Todors Živkovs valdīja Bulgārijā 35 gadus — no 1954. līdz 1989. gadam. Bulgārija sākas Hruščova atkusnis, tika atjaunotas attiecības ar Dienvidslāviju un Grieķiju, tiek slēgtas darba nometnes un pārtraukta baznīcas vajāšana.

1965. gada pavasarī grupa politiķu mēģināja veikt apvērsumu, lai atstādinātu no varas Živkovu un ieviestu uz ĶTR centrēto režīmu. Tomēr valsts drošības iestādes šo sazvērestību atklāja un apspieda.

Saglabājot lojalitāti Padomju Savienībai, Živkovs atbalstīja Ungārijas sacelšanās apspiešanu 1956. gadā un nosūtīja karaspēku, lai palīdzētu apspiest Prāgas pavasari 1968. gadā. Viņa vadītā Bulgārija palika Padomju Savienības lojālākais sabiedrotais Austrumeiropā.

1984. gada janvārī notika kampaņa par turku vārdu aizstāšanu ar bulgāru vārdiem.

## Ārējās saites
Grega dienasgrāmata 2: Rodriks rullē (filma)

"**Grega dienasgrāmata 2: Rodriks rullē**" () ir 2011. gada kinokomēdija, kuras režisors ir Deivids Bauers. Filmas sižets ir balstīts uz Džefa Kinija bērnu grāmatu ar tādu pašu nosaukumu.

Filma stāsta par Grega Heflija attiecībām ar savu brāli Rodriku. Galvenās lomas filmā atveido Zakarijs Gordons, Devons Bostiks, Reičela Herisa, Roberts Keprons un Stīvs Zāns. Filmas pirmizrāde notika 2011. gada 17. martā.

Filma ir turpinājums 2010. gada filmai "Grega dienasgrāmata". 2012. gadā tika izdots filmas turpinājums "Grega dienasgrāmata 3: Suņudienas".

## Atsauces

## Ārējās saites
Atgriešanās paradīzē (filma)

**"Atgriešanās paradīzē"** () ir 1998. gada ASV drāmas filma, kas veidota kā 1989. gada Francijas filmas *Force majeure* jauns ekranizējums. Filmas režisors ir Džozefs Rubens. Galvenās lomas atveido Vinss Vons, Enna Heiča, Vakīns Fīnikss, Deivids Konrāds un Džeida Pinketa-Smita. Filmas pirmizrāde notika .

Diviem draugiem Tonijam un Šerifam jāizlemj, vai izglābt kopīgo draugu Lūisu no Malaizijas cietuma, kur viņš nokļuva par narkotiku glabāšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Freds Klauss

**"Freds Klauss"** () ir 2007. gada ASV piedzīvojumu kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir Deivids Dobkins. Galvenās lomas atveido Pols Džamati, Vinss Vons, Miranda Ričardsone, Džons Maikls Higinss un Elizabete Benksa. Filmas pirmizrāde notika .

Freds Klauss ir Ziemassvētku vecīša vecākais brālis. Freds ir spiests pārcelties uz Ziemeļpolu, lai apmaiņā pret naudu palīdzētu Santa Klausam un elfiem gatavoties Ziemassvētkiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brīvdienu terapija

**"Brīvdienu terapija"** () ir 2009. gada romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Pīters Bilingslijs. VIens no filmas producentiem, scenārija autoriem, kā arī galveno lomu atveidotājiem ir Vinss Vons. Citas lomas atveido Džeisons Beitmens, Džons Favro, Kristīne Deivisa un Mālina Okermane. Filmas pirmizrāde notika .

Četri pāri dodas uz kūrortu tropu salā, lai atpūstos. Viens no pāriem, Džeisons un Sintija, šajā kūrortā atrodas, lai strādātu pie savas jūkošās laulības, pārējie trīs pāri nepatiesi domā, ka kūrortā notiekošās pāru terapijas nav obligātas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Don't Tell Mom the Babysitter's Dead

***Don't Tell Mom the Babysitter's Dead*** ir 1991. gada melnā komēdija, kuras režisors ir Stīvens Hereks. Galvenās lomas atveido Kristīna Eplgeita, Džoanna Kesidija, Kīts Kūgans, Džons Getzs un Džošs Čārlzs. Filmas pirmizrāde notika .

17 gadus vecās Sjū Elēnas Krandelas māte dodas divus mēnešus ilgā vasaras atvaļinājumā uz Austrāliju, atstājot Sjū un viņas četrus brāļus un māsas kopā ar ļaunu un tirānisku auklīti. Kad auklīte pēkšņi miegā nomirst, Sjū Elēna uzņemas mājsaimniecības galvas pienākumus, lai nepieļautu to, ka māte atgriežas no atvaļinājuma ātrāk.

## Atsauces

## Ārējās saites
1860. gadi

right|thumb|270px|Burukuģi pie ieejas Suecas kanālā Portsaidā (1880).
**1860. gadi** bija gadu desmits, kas sākās 1860. gada 1. janvārī un beidzās 1869. gada 31. decembrī.

## Notikumi pasaulē
* Amerikas pilsoņu karš (1861—1865)
* Itālijas karalistes nodibināšana Risordžimento kustības rezultātā (1861) 
* nodibināta Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness kustība (1863)
* Janvāra sacelšanās Polijā un Lietuvā (1863—1864)
* beidzās Kaukāza karš (1817—1864)
* Aļaskas pārdošana (1867)
* atklāts Suecas kanāls (1869)

## Notikumi Latvijā
* atklāta dzelzceļa līnija Pēterburga—Dinaburga (1860)
* atklāta dzelzceļa līnija Rīga—Dinaburga (1861)
* atklāta dzelzceļa līnija Dinaburga—Varšava (1862)
* atklāta Rīgas pilsētas teātra jaunā ēka (1863)
* 1864. gada latviešu dziesmu diena Dikļos
* atvērta Ainažu jūrskola (1864)
* Krievijas Ziemeļrietumu apgabala ģenerālgubernators aizliedza Lietuvas, Baltkrievijas un Latgales teritorijā latīņu burtiem drukātu iespieddarbu izgatavošanu un lietošanu (1865)
* atklāta dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava (1868)
Cīņas sports 1952. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Cīņas sports]] [[1952. gada Vasaras Olimpiskās spēles|1952. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika Somijas galvaspilsētā Helsinkos — brīvajā cīņā  no  20. līdz 23. jūlijam, grieķu-romiešu cīņā no 24. līdz 27. jūlijam. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 16 medaļu komplekti.

## Medaļnieki

### Grieķu-romiešu cīņa

### Brīvā cīņa

## Atsauces
Kā vecajos, labajos laikos

**"Kā vecajos, labajos laikos"** () ir 2003. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Tods Filipss. Galvenās lomas atveido Lūks Vilsons, Vinss Vons un Vills Ferels. Filmas pirmizrāde notika .

Trīs labākie draugi Mičs, Frenks un Bernards, atceroties universitātes gadus, izveido paši savu brālību netālu no savas absolvētās universitātes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaimiņu patruļa

**"Kaimiņu patruļa"** () ir 2012. gada zinātniskās fantastikas kinokomēdija, kuras režisors ir Akiva Šafers. Galvenās lomas atveido Bens Stillers, Vinss Vons, Džona Hills un Ričards Ajoade. Filmas pirmizrāde notika .

Četri vīrieši izveido apkārtnes novērošanas grupu, lai tādā veidā izkļūtu no savas ikdienas rutīnas. Drīz vien četrotnei jāaizstāv Zeme no citplanētiešu iebrukuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
1850. gadi

[thumb|270px|[Kaukāza karš: Šamila padošanās Krievijas impērijas karaspēkam (1859).]]
**1850. gadi** bija gadu desmits, kas sākās 1850. gada 1. janvārī un beidzās 1859. gada 31. decembrī.

## Notikumi pasaulē
* sākās Taipinu sacelšanās (1850—1864)
* beidzās Kalifornijas zelta drudzis (1848—1855) 
* turpinājās Kaukāza karš (1817—1864)
* nodibināta Francijas Otrā impērija (1852—1870)
* Krimas karš (1853—1856) beidzās ar Krievijas impērijas sakāvi
* pabeigts Londonas Bigbens (1858)

## Notikumi Latvijā
* pabeidza Vidzemes šosejas (tagad A2) būvi (1858)
* atklāta Rīgas Anglikāņu Svētā Pestītāja baznīca (1859)
1840. gadi

[thumb|250px|[Komunistiskās partijas manifests|Komunistiskās partijas manifesta pirmizdevums (Londona, 1848).]]
**1840. gadi** bija gadu desmits, kas sākās 1840. gada 1. janvārī un beidzās 1849. gada 31. decembrī.

## Notikumi pasaulē
* Jaunzēlandes pāriešana Britu impērijas pakļautībā pēc Vaitangi līguma starp maori virsaišiem un Lielbritānijas Kroņa pārstāvjiem (1840)  
* Teksasa kļuva par ASV 28. štatu (1845)
* publicēts Komunistiskās partijas manifests (1848)
* sākās Kalifornijas zelta drudzis (1848—1855)
* turpinājās Kaukāza karš (1817—1864)

## Notikumi Latvijā
* Otrā holeras epidēmija Latvijā (1848)
* Krišjānis Valdemārs Ēdoles baznīcā iekārtoja pirmo latviešu bibliotēku (1848)
1820. gadi

[thumb|250px|[Pēterburgas Decembristu sacelšanās Senāta laukumā (1825).]]
**1820. gadi** bija gadu desmits, kas sākās 1820. gada 1. janvārī un beidzās 1829. gada 31. decembrī.

## Notikumi pasaulē
* turpinājās Kaukāza karš (1817—1864)
* Antarktīdas atklāšana (1820)
* sākās Grieķu neatkarības karš (1821−1830)
* Brazīlijas neatkarības iegūšana (1821−1825)
* Meksikas neatkarības pasludināšana (1821)
* Lielās Kolumbijas  neatkarības pasludināšana (1822)
* no ASV ieceļojušie afroamerikāņi nodibināja Monrovijas pilsētu (1822)
* Monro doktrīna (1823)
* Centrālamerikas Federācijas  neatkarības pasludināšana (1824)
* Dekabristu sacelšanās (1825)
* Bolīvijas  neatkarības pasludināšana (1825)
* Peru  neatkarības pasludināšana (1826)
* Krievu—turku karš (1828—1829)

## Notikumi Latvijā
* 1822. gadā Jelgavā sāka drukāt „Latviešu Avīzes”
Cīņas sports 1956. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

thumb|right|250px|Sacensību vieta — Karaliskais izstāžu nams.
**[[Cīņas sports]] [[1956. gada vasaras olimpiskās spēles|1956. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika Austrālijas pilsētā Melburnā — brīvajā cīņā  no  28. novembra līdz 1. decembrim, grieķu-romiešu cīņā no  Kopā cīņas sportā tika sadalīti 16 medaļu komplekti.

## Medaļnieki
### Komandu ieskaite

### Grieķu-romiešu cīņa

### Brīvā cīņa

## Atsauces
Ikla

**Ikla** () ir ciems Igaunijas sauszemes teritorijas galējos dienvidrietumos, Pērnavas apriņķa Hēdemēstes pagastā.
Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa E67. Ciems atrodas pie pašas Latvijas—Igaunijas robežas, otrpus robežai — Latvijas pilsēta Ainaži. 

## Vēsture
Pirmās rakstiskās liecības par Iklu no 1624. gada, nosaukums, iespējams, cēlies no Ikšķiļu (*Uexküll*) dzimtas vārda. Līdz Latvijas—Igaunijas robežas līguma noslēgšanai tā ietilpa Salacgrīvas draudzes novadā, vēlāk Ainažu miesta sastāvā, pēc tam tā kļuva par atsevišķu apdzīvotu vietu. No 1925. līdz 1975. gadam caur Iklu veda šaursliežu dzelzceļš.

No 1990. līdz 2004. gadam, kad Latvija un Igaunija kļuva par Eiropas Savienības dalībvalstīm, tur darbojās muitas kontroles punkts Ainaži—Ikla. Pēc 2020. gada datiem Iklā dzīvo 138 cilvēki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Akvārijs (filma)

**"Akvārijs"** () ir 2009. gada drāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir Andrea Ārnolda. Galvenās lomas atveido Keitija Džervisa, Maikls Fasbenders, Kīrstons Veirings, Rebeka Grifitsa, Harijs Tredavejs un Sidnija Mērija Neša. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Filmas galvenā varone ir 15 gadus vecā Mia Viljamsa, kura dzīvo kopā ar māti Džoannu. Kad Džoanna sāk satikties ar Konoru, mātes jaunais draugs jau no paša sākuma ieintriģē Miu, kas noved pie mīlas dēkas starp Konoru un Miu. Tomēr drīz vien Mia atklāj, ka Konors ir pavisam citādāks, nekā sākumā šķita.

2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Akvārijs" ierindojās 65. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bads (filma)

**"Bads"** () ir 2008. gada vēsturiskā drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Stīvs Makkvīns. Galvenās lomas atveido Maikls Fasbenders un Laiems Kaninghems. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Fima veidota par 1981. gada īru bada streiku, kurā savus Ziemeļīrijas cietuma biedrus veda īru republikānis Bobijs Sendss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kauns (filma)

**"Kauns"** () ir 2011. gada Apvienotās Karalistes drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Stīvs Makvīns. Galvenās lomas atveido Maikls Fasbenders, Kerija Maligana, Džeimss Badžs Deils un Nikola Beharija. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Brendonam Salivanam ir atkarība no seksa. Tomēr viņa rūpīgi kultivētā privātā dzīve sabrūk pēc tam, kad Brendona māsa Sisija ierodas pie viņa uz nenoteiktu laiku.

2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Kauns" ierindojās 81. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
1830. gadi

[thumb|270px|[Novembra sacelšanās (1830—1831).]]
**1830. gadi** bija gadu desmits, kas sākās 1830. gada 1. janvārī un beidzās 1839. gada 31. decembrī.

## Notikumi pasaulē
* turpinājās Kaukāza karš (1817—1864)
* Francijas Jūlija revolūcija (1830)
* dibināts Franču Ārzemnieku leģions (1831)
* Beļģijas revolūcija  (1830—1831) 
* Polijas Novembra sacelšanās (1830—1831)
* sākās Pirmais angļu-afgāņu karš (1839—1842)

## Notikumi Latvijā
* 1830. gados Kurzemes un Vidzemes guberņās sāka dibināt pagastskolas.
*1836. gadā caur Daugavpili un Rēzekni izbūvēja Pēterpils — Varšavas šoseju (tagad A13 163,4&nbsp;km)
*1837. gada augustā Rīgā ieradās Rihards Vāgners un līdz 1839. gada jūlijam strādāja par Pilsētas teātra galveno diriģentu
*1839. gadā atklāts Vidzemes skolotāju seminārs
Džeina Eira (filma)

**"Džeina Eira"** () ir 2011. gada romantiskā drāma, kas balstīta uz Šarlotes Brontē tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Kerijs Fukunaga. Galvenās lomas atveido Maikls Fasbenders, Mija Vašikovska, Džeimijs Bells un Džūdija Denča. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā.

Džeina Eira ir kautrīga guvernante, kura lēnām atkausē sava darba devēja Edvarda Ročestera sirdi, tomēr drīz vien Džeina atklāj, ka Edvards glabā briesmīgu noslēpumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jašupīte

**Jašupīte** ir Vaidavas kreisā krasta pieteka Smiltenes novadā, Apes pilsētas austrumu pievārtē.

Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Lielu daļu no tecējuma veido robežu starp Apes pilsētu un Apes pagastu. Ietek Vaidavā pie Jašiem. Lejtecē upi šķērso valsts autoceļš P19 (Ape (Vidzemes šoseja)—Igaunijas robeža). Pie upes atrodas Elīnas Zālītes memoriālā māja.

## Atsauces
Ārpuslaulības nedēļa

**"Ārpuslaulības nedēļa"** () ir 2009. gada kinokomēdija, kuras režisori, kā arī vieni no producentiem un scenārija autoriem ir Pīters Ferelijs un Bobijs Ferelijs. Galvenās lomas atveido Ouens Vilsons, Džeisons Sudeikis, Dženna Fišere, Ričards Dženkinss, Aleksandra Dadario, Kristīna Eplgeita un Stīvens Meršants. Filmas pirmizrāde notika .

Riks un Freds ir labākie draugi, kuriem laulībās ir radušās problēmās. Abu sievas atļauj Rikam un Fredam vienu nedēļu darīt, ko vien viņi vēlas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jans Abramovičs

**Jans Abramovičs** arī **Abrahamovičs** (; miris ) bija 16. gadsimta Lietuvas Lielkņazistes valsts darbinieks, viens no kalvinisma līderiem valstī. Piedalījās Livonijas karā. No 1598. līdz 1601. gadam Tērbatas vaivadijas vojevoda (prezidents), kā arī Vendenes stārasts.

## Darbība

Uzaudzis Nikolaja Radzivila Rudā galmā. Atbalstīja Radzivilu dzimtu Biržu atzara politiku, kas bija kalvinisma piekritēji. No 1593. līdz 1596. gadam — Minskas vaivads, bet no 1596. līdz 1602. gadam — Smoļenskas vaivads. Savā īpašumā Varņanos (tagad agropilsētiņa Baltkrievijas Astravjecas rajonā), kuru ieguva 1587. gadā, nodibināja kalvinistu skolu, baznīcu un slimnīcu. Caur savu otro sievu uzturēja labas attiecības ar valsts pareizticīgo līderiem, tostarp Konstantīnu Ostrožki. Piedalījās disputos ar jezuītiem Viļņa 1585. un 1599. gadā, kā arī disidentu kongresos Toruņā 1595. gadā un Viļņā 1599. gadā. Atbalstīja Andreju Volanu un Janu Radvanu, kurš pēc Abramoviča rīkojuma sacerēja poēmu "Radviliāda".

## Ārējās saites
* Jan Abramowicz na Wornianach h. Jastrzębiec (odm.) (ID: 1.19.1)

## Literatūra
* *Polski Słownik Biograficzny, Polska Akademia Umiejętności, Skład Główny w Księgarniach Gebethnera i Wolffa, 1935, Kazimierz Tyszkowski, 13. lpp*

## Atsauces
Vatikāna karogs

**Vatikāna karogs** () ir viens no Vatikāna oficiālajiem simboliem. Karogs ir taisnstūra formas, malu attiecība ir 1:1. Sastāv no divām vertikālām līnijām  — dzeltenas un baltas, labajā pusē atrodas Vatikāna ģerbonis. Karogs tika apstiprināts 1929. gada 7. jūnijā, tas ir veidots pēc 1808. gada Pāvesta valsts karoga parauga.

## Ārējās saites
Krogaskols

**Krogaskols**, arī **Krāgaskalns**, ir ciems Alūksnes novada Alsviķu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas autoceļu P34 un P39 krustojumā. Krogaskolā atrodas Krāgaskalna pusmuižas apbūve, kas ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Atsauces
Lielās zvīņastlidvāveres

**Lielās zvīņastlidvāveres** (*Anomalurus*) ir viena no zvīņastlidvāveru dzimtas (*Anomaluridae*) ģintīm, kas apvieno 4 grauzēju sugas. Tā ir vienīgā ģints **lielo zvīņastlidvāveru apakšdzimtā** (*Anomalurinae*). Lielās zvīņastlidvāveres mājo Rietumāfrikas un Centrālās Āfrikas lietusmežos.

## Kopīgās īpašības
[thumb|left|240px|[Pela zvīņastlidvāvere (*Anomalurus pelii*)]]
Kā jau ģints nosaukums norāda, lielās zvīņastlidvāveres ir liela auguma, salīdzinoši smagi grauzēji ar garu, apmatotu asti, kuras galā ir kupls pušķis.

Tās ārēji atgādina lidvāveres — pakaļkājas un priekškājas savieno planēšanas membrāna. Zvīņastlidvāverēm ir garas un smalki veidotas kājas. Planēšanas membrāna pie priekškajām sākas tuvāk elkoņiem, nevis pie plaukstu locītavām, kā tas ir lidvāverēm. Arī astes pamatni un pakaļkājas savieno neliela membrāna.

Kā visām zvīņastlidvāverēm astes apakšdaļā pie pamatnes ir divas rindas cieši viena otrai blakus augošas skrimšļainas, smailas plātnītes. Pie elkoņiem aug gari, skrimšļaini pieši, kas planēšanas laikā papildus balsta membrānu.

## Uzvedība
Zvīņastlidvāveres ir aktīvas nakts laikā, gaišo diennakts laiku pavadot koka dobumā. Galvenokārt barojas ar augu izcelsmes barību: lapām, ziediem un augļiem. Nelielos daudzumos barojas arī ar kukaiņiem. Meklējot barību, mēdz klejot, bet ne tālāk par 6 km no migas. No koka uz koku lec planējot, līdzīgi kā lidvāveres izplešot ādas kroku. Ar astes palīdzību spēj lidojumam mainīt virzienu. Parasti uzturas pa pāriem.

## Sistemātika
**Lielo zvīņastlidvāveru apakšdzimta** (*Anomalurinae*)
***Lielo zvīņastlidvāveru ģints** (*Anomalurus*)
**Bīkrofta zvīņastlidvāvere (*Anomalurus beecrofti*)
**Derbija zvīņastlidvāvere (*Anomalurus derbianus*)
**Pela zvīņastlidvāvere (*Anomalurus pelii*)
**Pundurzvīņastlidvāvere (*Anomalurus pusillus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Merriam-webster: Anomalurus
*Flightless scaly‐tailed squirrels never learned how to fly: A reappraisal of Anomaluridae phylogeny
*iNaturalist: Typical Anomalures
Farce of the Penguins

***Farce of the Penguins*** ir 2007. gada parodija, kurā tiek parodēta Francijas 2005. gada dokumentālā filma *March of the Penguins*, kas savukārt veidota par imperatorpingvīniem un to pārošanās rituāliem. Filmas režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu ierunātājiem ir Bobs Sadžets. Citas lomas ierunājuši Kristīna Eplgeita, Luiss Bleks, *[[Mo'Nique]]* un Treisijs Morgans. Filmas pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielais ķēriens

**"Lielais ķēriens"** () ir 1998. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir Če-Kirks Vongs. Galvenās lomas atveido Marks Volbergs, Lū Daimonds Filipss, Kristīna Eplgeita, Eiverijs Brukss, Bokīms Vūdbains un Antonio Sabato jaunākais. Filmas pirmizrāde notika .

Melvins Smailijs ir gangsteris, kurš ir eksperts savā darbības jomā, tomēr romantisko attiecību ziņā viņam neveicas. Kādu dienu Melvins iemīlas savā upurī, kuru viņš nolaupa, tādējādi sagriežot savu pasauli kājām gaisā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alvins un burunduki: Turpīkstinājums

**"Alvins un burunduki: Turpīkstinājums"** () ir 2009. gada ģimenes filma, kuras režisore ir Betija Tomasa. Galvenās lomas ierunājuši Džastins Longs, Metjū Grejs Gablers, Džesijs Makartnijs, Eimija Polere, Anna Ferisa, Kristīna Eplgeita, kamēr galvenās cilvēku lomas atveido Zaharijs Levi, Deivids Kross un Džeisons Lī. Filmas pirmizrāde notika .

Filma ir turpinājums 2007. gada filmai "Alvins un burunduki". 2011. gadā filmai iznāca turpinājums "Alvins un burunduki. Aizburājuši", savukārt 2015. gadā filmai iznāca otrs turpinājums "Alvins un burunduki: Diženais burunduļojums".

Šajā filmā trīs burunduki, Alvins, Teodors un Saimons, cenšas tikt galā ar spiedienu skolā, slavenību statusu, kā arī stāties pretī konkurentiem: burunduku meiteņu mūzikas grupai *The Chipettes*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zirgezers

**Zirgezers** ir noteces ezers Daugavpils pilsētas Vizbuļu apkaimē. Tajā ir atļauts peldēties, tomēr tā krasti ir daļēji aizauguši. Zirgezerā mīt karūsa.

## Atsauces
Gunta Kalniņa

**Gunta Kalniņa** (dzimusi ) ir latviešu dramaturģe. 2001. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras Akadēmiju, iegūstot humanitāro zinātņu bakalaura grādu specialitātē "teātra, kino un TV dramaturgs". Pirms tam studējusi Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultātē, 1997. gadā iegūstot filoloģijas bakalaura grādu vācu filoloģijā. 

Vairāku televīzijas videofilmu scenāriju autore. 2001. gadā tapusi TV videofilma “Saldā indes garša” pēc J. Jaunsudrabiņa romāna “Jaunsaimnieks un velns” motīviem. 2016. gadā — TV videofilma “Saplēstā krūze” pēc A. Dziļuma romānu “Saplēstā krūze” un “Vilka zobs” motīviem.

Detektīvseriāla “Ēnu spēles” (2012 un 2014) scenārija autore. 

Daudzu TV seriālu scenāriju autore. Populārākie no tiem — “UgunsGrēks” (TV3 2009-2017), “Neprāta cena” (LTV 2006-2009), “Zentas brīvdienas” (TV3 2013), “Divi vienā” (LTV 2018-2019), “Viss kārtībā” LTV (2001-2002).

Rakstījusi scenārijus Jāņu un Ziemassvētku koncertiem — “UgunsGrēks svin Ziemassvētkus” (2015), “UgunsGrēks līgo atkal Limbažos” (2014), "UgunsGrēks līgo Cinevillā” (2013), “UgunsGrēks līgo Limbažos” (2011).

Sadarbībā ar Jura Rijnieka Izrāžu apvienību “Panna” tapušas izrādes “Gribu bērnu” (2013), “Kukulis” (2014), “Saimnieks meklē saimnieci” (2016).

Strādājusi arī par tulku un vācu valodas skolotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20190629162032/http://www.guntakalnina.lv/
*  Intervija ar Guntu Kalniņu un Intu Bernovu
* Intervija ar UgunsGrēka autorēm 
* Izrāde "Gribu bērnu"
* Izrāde "Saimnieks meklē Saimnieci"
2019. gada NHL drafts

**2019. gada NHL drafts** bija 57. NHL drafts, kurš norisinājās 2019. gada 21. jūnijā Vankūverā, Kanādā. Kopā tika draftēti 217 spēlētāji septiņās kārtās.

## 1. kārta

## 6. kārta

## 7. kārta
Cīņas sports 1960. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Cīņas sports]] [[1960. gada Vasaras Olimpiskās spēles|1960. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem. Tā sacensības notika Itālijas galvaspilsētā Romā — grieķu-romiešu cīņā no 26. līdz 31. augustam, brīvajā cīņā no  1. līdz 6. septembrim. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 16 medaļu komplekti.

## Medaļnieki

### Grieķu-romiešu cīņa

### Brīvā cīņa

## Atsauces