open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Inde

[right|thumb|[Eiropas Savienība|ES standartos noteiktais apzīmējums indīgām vielām]]

**Inde** ir viela vai vielu maisījums, kas pat nelielā daudzumā absorbējoties (uzsūcoties) dzīvajā organismā, izraisa bojājumus — saindēšanos vai nāvi, parasti ķīmiski reaģējot vai citādi ietekmējot vielmaiņu. 

Medicīnas (daļēji veterinārijas) un zooloģijas virzieni bieži atšķir terminu "inde" no terminiem "toksīns" un "dzīvnieku inde". Toksīns ir bioloģiskas izcelsmes inde, bet dzīvnieku inde ir toksīns, kas iekļūst organismā pēc kodiena vai dzēliena.

Indes var būt dabiskas, sintētiskas vai daļēji sintētiskas izcelsmes. Tās var iedarboties uz dažādām organisma sistēmām — nervu sistēmu (neirotoksīni), asinsriti (hemotoksīni), elpošanas sistēmu u.c. Atkarībā no iedarbības mehānisma un uzņemšanas ceļa indes iedala pēc to toksikokinētikas (uzsūkšanās, izplatīšanās, metabolismu un izvadīšanās) un toksikodinamikas (iedarbības uz šūnām un audiem).

Indes var iekļūt organismā dažādos veidos — norijot, ieelpojot, caur ādu vai injicējot. Ietekmes smagums atkarīgs no indes veida, devas, ekspozīcijas ilguma, kā arī no organisma vecuma, veselības stāvokļa un citiem individuāliem faktoriem.

Vēsturiski indes tikušas izmantotas ne tikai kā ieroči un slepkavības līdzekļi, bet arī medicīnā — piemēram, kā pretsāpju līdzekļi vai muskuļu relaksanti. Mūsdienās tās tiek pielietotas arī zinātniskos pētījumos, farmācijā (piemēram, betulīna toksīns estētiskajā medicīnā), kā arī pesticīdu un herbicīdu ražošanā.

## Atsauces
Marija Terēzija

**Marija Terēzija**, arī **Marija Terēze** (; dzimusi , mirusi ), bija Austrijas ķeizariene, kā arī Ungārijas karaliene, Bohēmijas karaliene un Svētās Romas impērijas ķeizariene kā Franča I sieva (vēlāk atraitne). Austrijā valdīja 40 gadus un 40 dienas.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1717. gadā Vīnē ķeizara Kārļa VI un Braunšveigas-Volfenbiteles hercogienes Elizabetes Kristīnes ģimenē.
Viņas tēvs 1713. gadā izdeva t.s. pragmatisko sankciju, kas pavēra ceļu troņa mantošanai arī sieviešu kārtas pēcnācējiem. Pēc Kārļa VI nāves Saksija, Prūsija, Bavārija un Francija šo sankciju apstrīdēja un izcēlās Karš par Austrijas mantojumu (1740—1748). Kara rezultātā Austrija zaudēja Silēziju, ko anektēja Prūsija. Arī Septiņgadu kara (1756—1763) rezultātā Silēzija palika Prūsijas sastāvā.

Marijas Terēzijas laiku uzskata par aktīvu reformu laiku, kad Austrijas Impērija nostiprinājās gan iekšpolitiski, gan ārpolitiski. Par vienu no ietekmes paplašināšanas metodēm Marija Terēzija uzskatīja savu daudzo bērnu aprēķina laulības ar citu Eiropas valstu monarhiem.
 
thumb|left|250px|Marija Terēzija un viņas vīrs Francis I Stefans savu bērnu vidū (Martina van Meitensa (''Martin van Meytens'') glezna, 1754. gads)

Viņai bija 16 bērni, Jozefs II un Leopolds II kļuva par ķeizariem, bet viena no meitām bija Francijas karaliene Marija Antuanete. Jau Marijas Terēzijas dzīves laikā Jozefs II un Leopolds II oficiāli tika iecelti par līdzvaldniekiem Austrijā un Bohēmijā.

## Ārējās saites
Putni (Skaistkalnes pagasts)

**Putni** ir ciems Bauskas novada Skaistkalnes pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Mēmeles labajā krastā pie autoceļa V1020  no pagasta centra Skaistkalnes,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies padomju gados pie putnkopības fermas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Anrī

**Anrī** var būt:

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Anrī I (*Henri Ier*, 1955) — Luksemburgas lielhercogs;
* Anrī I (*Henri Ier*, 1008—1060) — Francijas karalis;
* Anrī II (*Henri II*, 1516—1559) — Francijas karalis;
* Anrī III (*Henri III*, 1551—1589) — Francijas karalis;
* Anrī IV (*Henri IV*, 1553—1610) — Francijas karalis;
* Francijas Anrī (*Henri de France*, 1121—1175) — franču garīdznieks.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Tjerī Anrī (*Thierry Henry*, 1977) — franču futbolists.

## Skatīt arī
* Anrī I
* Henrijs
Putni (nozīmju atdalīšana)

**Putni** var būt:
* Putni — siltasiņu mugurkaulnieku klase.
* Putni — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Gaigalavas pagastā.
* Putni — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Rikavas pagastā.
* Putni — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Silmalas pagastā.
* Putni — apdzīvota vieta Bauskas novada Skaistkalnes pagastā.
* Putni — Ģikšu daļa (Amatas pagasts).
* Putni — 1963. gadā uzņemta šausmu filma.
* Putni — grupas "Tumsa" 1998. gada albums.
Anrī (Luksemburgas lielhercogs)

**Anrī Albērs Gabriēls Felikss Marī Gijoms Nasavs-Veilburgs** (; dzimis ) ir bijušais Luksemburgas lielhercogs. Valdījis no 2000. gada 7. oktobra, kad no troņa atteicās viņa tēvs lielhercogs Žans. 2025. gada 3. oktobrī Anrī pēc 25 valdīšanas gadiem atteicās no troņa par labu savam dēlam Gijomam.

## Biogrāfija
Anrī ir Luksemburgas lielhercoga Žana vecākais dēls (Anrī ir vecākā māsa, divi jaunāki brāļi un māsa). Viņš ir Beļģijas karaļa Leopolda III mazdēls no mātes puses.

Studējis politoloģiju Ženēvas Universitātē. Studiju laikā iepazinās ar savu nākamo sievu — kubiešu izcelsmes studenti Mariju Terēzi Mestri. Ģimenē ir 5 bērni.

2008. gada 2. decembrī izraisīja pretrunīgu vērtējumu, jo atteicās parakstīt likumprojektu par eitanāziju. Iepriekšējā reize, kad Luksemburgas lielhercogs neparakstīja kādu likumprojektu, bija 1912. gadā. Premjerministrs Žans Klods Junkers ierosināja veikt izmaiņas likumdošanā, kas paredzētu, ka monarha paraksts zem likumprojekta vairs nebūtu nepieciešams, lai tas stātos spēkā.

2024. gadā Anrī deleģēja daļu savu pilnvaru savam vecākajam dēlam Gijomam, un paziņoja, ka 2025. gada 3. oktobrī atteiksies no troņa viņam par labu. 3. oktobrī notika svinīgā ceremonija un Anrī vietā par Luksemburgas lielhercogu kļuva Gijoms.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lielhercoga ģimene Lielhercoga pils oficiālā tīmekļa vietne
Fortvērta

**Fortvērta** () ir pilsēta ASV Teksasas štata ziemeļos, Dalasas aglomerācijā pie Trinitiriveras upes. Pēc iedzīvotāju skaita ceturtā lielākā štata pilsēta un deviņpadsmitā lielākā ASV.

Fortvērtā atrodas aviokompānijas *[[American Airlines]]*, elektronikas veikalu ķēdes *[[RadioShack]]*, dzelzceļa kompānijas *[[BNSF Railway]]* un helikopteru ražošanas uzņēmuma *[[Bell Helicopter Textron]]* galvenās mītnes.

Fortvērta ir viena no divām pilsētām valstī (otra ir Vašingtona), kurā tiek drukātas ASV naudas zīmes. Šeit atrodas Teksasas Kristīgā universitāte (*Texas Christian University*).

Pilsētā atrodas Kimbela mākslas muzejs (*Kimbell Art Museum*), kura kolekcija skaitliski nav liela, tomēr izcila. Citu starpā šeit atrodas Pikaso, Karavadžo, El Greko, Fra Andželiko, Rembranta, Monē, Geinsboro, Rubensa un Mondriāna darbi. Muzeja celtni projektējis Luiss Kāns.

Pilsēta dibināta 1849. gadā pēc Meksikas — ASV kara kā forts, lai aizsargātos pret indiāņu uzbrukumiem. Apmetne kļuva par lopu tirdzniecības un transportēšanas centru. Amerikas pilsoņu kara laikā pilsēta panīka. 1876. gadā Fortvērta iekļāvās dzelzceļa tīklā. Līdz ar Teksasas naftas atklāšanu pilsēta sāka strauju attīstību. Otrā pasaules kara laikā Fortvērta kļuva par aviorūpniecības centru.

## Cilvēki
Fortvērtā dzimuši:
* Marks Deivids Čepmens (*Mark David Chapman*; 1955) — Džona Lenona slepkava
* Lerijs Hegmens (*Larry Hagman*; 1931) — aktieris
* Keita Kepšova (*Kate Capshaw*; 1953) — aktrise
* Kellija Klārksone (*Kelly Clarkson*; 1982) — dziedātāja
* Kima Matula (*Kim Matula*; 1988) — aktrise
* Ornets Kolmens (*Ornette Coleman*; 1930) — džeza mūziķis
* Bills Pekstons (*Bill Paxton*; 1955—2017) — aktieris
* Hantere Tailo (*Hunter Tylo*; 1962) — aktrise
* Tauns Ven Zands (*Townes Van Zandt*; 1944—1997) — mūziķis

## Atsauces

## Ārējās saites
Marks Deivids Čepmens

**Marks Deivids Čepmens** (, dzimis 1955. gada 10. maijā Fortvērtā, ASV) ir pazīstams kā Džona Lenona slepkava.

1980. gada 8. decembrī Čepmens ap plkst. 17.00 pie Džona Lenona mājas Manhatanā palūdza viņa autogrāfu. Saņēmis to, viņš sagaidīja, kad Lenons ar Joko Ono ap plkst. 22.50 atgriežas no ierakstu studijas un ar 5 revolvera šāvieniem nogalināja Džonu Lenonu. Čepmens pēc slepkavības sagaidīja policijas ierašanos lasot Selindžera romānu "Uz kraujas rudzu laukā". Tiesa atzina Čepmenu par pieskaitāmu un piesprieda mūža ieslodzījumu ar tiesībām pēc 20 gadiem lūgt apžēlošanu. Pašlaik viņš izcieš sodu cietumā Atikā, Ņujorkā. Četras reizes viņš lūdzis apžēlošanu, tomēr tā nav piešķirta.
## Ārējās saites
* New York Department of Correctional Services inmate information page Chapman's DIN is 81-A-3860
* Article on Mark Chapman which argues that he killed for fame (BBC News)
* BBC News report with actual news footage from the time on right hand side of page
* "Mark David Chapman, ''The Catcher in the Rye'', and the Killing of John Lennon" by John W. Whitehead, 2000

## Atsauces
Xandros

300px|thumb|Xandros Desktop 4.1 OCE
**Xandros** ir gan Linux distributīvu līnijas nosaukums, gan **Xandros Corporation**, kompānija, kas tos izstrādā. **Xandros Desktop** ir distributīvs, kas ir pazīstams ar koncentrēšanos uz komerciālajiem un vairākuma lietotājiem un pēc izskata ir līdzīgs Windows XP. Nosaukums Xandros ir cēlies no X Window System un Grieķijas salas Andras.

## Ārējās saites
* Xandros 
* Xandros Desktop Comparison Matrix
U kvarks

**U kvarks** jeb augšējais (*up*) kvarks - pirmās ģimenes kvarks, pats vieglākais no kvarkiem. Ietilpst nuklonu sastāvā. U kvarka eksistence tika teorētiski pamatota 1964. gadā, eksperimentāli u kvarks tika atklāts 1967. gadā.

U kvarks un tā antikvarks ietilpst daudzu mezonu (pionu, kaonu, η un ρ daļiņu) un barionu (protonu, neitronu, delta daļiņu, vairāku veidu hiperonu) sastāvā.
SKS 15. ekspedīcija

**SKS 15. ekspedīcija** (;  jeb *ISS-15*) bija  Krievijas rīkota kosmonautu ekspedīcija uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Divi apkalpes locekļi, Fjodors Jurčihins un Oļegs Kotovs, startēja ar kosmosa kuģi Sojuz TMA-10  kopā ar lidojuma dalībnieku Čārlzu Simoni. Viņi stacijā nomainīja 14. ekspedīcijas apkalpi Maiklu Lopezu-Alegriju un Mihailu Tjurinu, kuri  uz Zemes atgriezās kuģī Sojuz TMA-9 kopā ar Simoni. Trešā dalībniece Sanita Viljamsa palika SKS, pievienojoties 15. ekspedīcijai.

Sanitu Viljamsu nomainīja Kleitons Andersons, kurš ieradās  ar Atlantis STS-117 misijā.

 stacijā ieradās SKS 16. ekspedīcijas apkalpe Jurijs Maļenčenko un Pegija Vitsone.
 notika simboliska SKS vadības nodošana 16. ekspedīcijai. Jurčihins ar Kotovu uz Zemes atgriezās  kosmosa kuģī Sojuz TMA-10. Andersons palika stacijā un pievienojās 16. ekspedīcijai.

## Apkalpe
### Pirmā daļa (2007. gada aprīlis - jūnijs)
* Fjodors Jurčihins komandieris 
* Oļegs Kotovs lidojuma inženieris 
* Sanita Viljamsa lidojuma inženieris 

### Otrā daļa (2007. gada jūnijs - oktobris)
* Fjodors Jurčihins komandieris 
* Oļegs Kotovs lidojuma inženieris 
* Kleitons Andersons lidojuma inženieris 

## Rezerves apkalpe
* Romans Romaņenko komandieris, Krievija
* Mihails Korņijenko lidojuma inženieris, Krievija
* Gregorijs Šamitofs lidojuma inženieris, ASV (Andersona aizvietošanai)

## Ārējās saites
* NASA mājas lapā 
* Eņergija mājas lapā
S kvarks

**S kvarks** jeb dīvainais (*strange*) kvarks - vieglākais kvarks otrajā ģimenē. S kvarkam piemīt tā saucamā dīvainība un daļiņas, kas to satur, sauc par dīvainajām daļiņām. Pirmā dīvainā daļiņa - kaons - tika atklāta jau 1947. gadā, bet s kvarka eksistence tika teorētiski pamatota 1964. gadā.

S kvarku un tā antikvarku satur vairāki mezoni - kaoni un citi, kā arī barioni - hiperoni. Omega hiperons sastāv no trim s kvarkiem.
C kvarks

**C kvarks** jeb šarmantais (*charm*) kvarks ir smagākais kvarks otrajā ģimenē un trešais smagākais no visiem kvarkiem. C kvarkam piemīt tā saucamais šarms un daļiņas, kas to satur, sauc par šarmantajām daļiņām. Pirmā šarmantā daļiņa - J/ψ mezons - tika reģistrēta 1974. gadā, bet c kvarka eksistence tika paredzēta 1970. gadā.
B kvarks

**B kvarks** jeb pamata (*bottom*) kvarks ir vieglākais kvarks trešajā ģimenē. Dažreiz to dēvē arī par "brīnišķīgo" (*beauty*) kvarku. Otrais smagākais no visiem kvarkiem (tā masa līdzinās apmēram četru protonu masām). Procesi, kas pierāda b kvarka eksistenci, pirmo reizi tika novēroti 1977. gadā.
T kvarks

**T kvarks** jeb virsotnes (*top*) kvarks - smagākais kvarks trešajā ģimenē. Dažreiz to dēvē arī par "patieso" (*truth*) kvarku. Smagākais no visiem kvarkiem (tā masa līdzinās apmēram zelta kodola masai). Procesi, kas pierāda t kvarka eksistenci, pirmo reizi tika novēroti tikai 1995. gadā.
Izotops

thumb|300px|Ūdeņraža izotopu atomu uzbūve
**Izotopi** (no grieķu *ισος* — vienāds, un *τόπος* — vieta) ir atomi, kuru kodolos ir vienāds skaits protonu, bet dažāds skaits neitronu. Izotopi tā ir nosaukti, jo atrodas vienā un tai pašā periodiskās sistēmas vietā — tiem ir vienādas (vai gandrīz vienādas) ķīmiskās īpašības.

Kā piemēru var minēt ūdeņraža atomus, kuriem var būt vienāds skaits protonu, bet atšķirīgs skaits neitronu, tātad šie atomi ir dažādi izotopi, ko sauc par protiju, deitēriju un tritiju.

## Vēsture
1910. gadā angļu zinātnieks Frederiks Sodijs konstatēja, ka dabiskajos radioaktīvajos procesos var veidoties viena un tā paša ķīmiskā elementa atomi, kam ir vienāds kodola lādiņš, bet dažādas atommasas.

## Ārējās saites
Sojuz TMA-10

**Sojuz TMA-10** (; ) bija pilotējams Krievijas kosmosa kuģis SKS 15. ekspedīcijas apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Lidojuma ilgums bija 196 dienas 17 stundas un 5 minūtes.

## Apkalpes
### Starta laikā
* Oļegs Kotovs komandieris (15. pamatekspedīcija) 
* Fjodors Jurčihins lidojuma inženieris (15. pamatekspedīcija) 
* Čārlzs Simoni (*Charles Simonyi*) lidojuma dalībnieks (12. viesekspedīcija) 

### Nolaišanās laikā
* Oļegs Kotovs komandieris (15. pamatekspedīcija) 
* Fjodors Jurčihins lidojuma inženieris (15. pamatekspedīcija) 
* Šeihs Muszafars Šukors (*Sheikh Muszaphar Shukor*) lidojuma dalībnieks (13. viesekspedīcija) 

### Rezerves apkalpe
* Romans Romaneņko komandieris 
* Mihails Korņijenko lidojuma inženieris 

## Lidojuma gaita
## Starts
Sojuz TMA-10 tika palaists no Baikonuras kosmodroma  17:31:09 UTC.

## SKS
Kuģis saslēdzās ar SKS 9. aprīlī 22:10 UTC un, kalpojot par "glābšanas laivu", palika tur līdz 2007. gada oktobrim, kad to nomainīja Sojuz TMA-11.

## Nolaišanās
 Sojuz TMA-10 atgriezās uz zemes. 07:14 UTC kosmosa kuģis atvienojās no stacijas, 09:47 UTC sāka bremzēšanas manevru. 10:36 UTC nolaižamais aparats nolaidās uz rietumiem no Arkalikas, Kazahstānas teritorijā, kas bija 340 km uz ziemeļrietumiem no plānotās nosēšanās vietas. Kosmosa kuģa nolaišanās notika pēc ballistiskās trajektorijas, kas ir rezerves variants. Nolaišanās laikā pārslodzes sasniedza 8,56 g. Pēc nosēšanās aizdegās apkārtējā zāle un izpletnis, kā dēļ nolaižamajā aparātā sāka ieplūst dūmi; kosmonautiem bija jāuzvelk skābekļa maskas. Drīz ieradās glābēju komandas, un apkalpe izkļuva no kapsulas.

Lai izmeklētu iemeslus, kāpēc kuģis neveica standarta nolaišanos, bet iegāja ballistiskās nolaišanās režīmā, Roskosmos izveidoja speciālo komisiju.  tika publiskots komisijas slēdziens, kurā atzina, ka vainojams bojāts kabelis, kas savieno vadības pulti ar aparatūru.

## Atsauces
Gēns

[thumb|235px|Gēna shēma ar [eksons|eksoniem un introniem]]
**Gēns** ( — ‘dzimšana’, ‘izcelsme’) ir noteikta dezoksiribonukleīnskābes (DNS), retāk ribonukleīnskābes (RNS), molekulas daļa, kura glabā informāciju par noteiktas funkcionāli aktīvas vielas, piemēram, olbaltumvielas, molekulas sintēzi. Gēni bioķīmiskās reakcijās ar ārējās vides apstākļiem nosaka visu organisma pazīmju veidošanos. Noteikti gēni atbild par organisma specifiskām īpašībām. Gēni atrodas šūnas hromosomās, mitohondrijos, plastīdās un plazmīdās. Gēni veido organisma ģenētisko materiālu genomu. Pētījumos ir konstatēts, ka gēns sastāv no 400 līdz  nukleotīdu pāriem. Gēnu struktūra un funkcijas var mainīties mutāciju rezultātā, kā arī mainoties gēna atrašanās vietai hromosomā. Gēnu funkcijas ietekmē arī citi gēni.

Terminu "gēns" ieviesa dāņu botānists un ģenētists Vilhelms Johansens (Wilhelm Johannsen) 1909.gadā  Viņš iedvesmojies no sengrieķu vārda γόνος, gonos, kas nozīmē 'pēcnācēji', 'dzemdēšana'.

## Gēnu veidi
Pastāv vairāki gēnu veidi. Komplementārie gēni savstarpēji mijiedarbojoties izraisa kvalitatīvi atšķirīgas pazīmes attīstību, tas ir, par vienu pazīmi atbild vairāki gēni un to mijiedarbībā attīstās jauna pazīme, kas nav raksturīga nevienam no gēniem. Savukārt hromosomālie gēni nosaka kodoliedzimtību. Poligēni jeb polimēriskie gēni ir ar rakstura ietekmi uz kādas pazīmes attīstību. Šajā gadījumā daudzi gēni iedarbojās uz vienu pazīmi. Pazīmes fenotipiskā izpausme ir atkarīga no dominanto gēnu summas. Gēni, kas ietekmē vairākas organisma pazīmes, ir plejotropi gēni.

Epistatiskie gēni nomāc citus gēnus, nealēliska gēna fenotipisko izpausmi. Gēni, kuri tiek nomākti, tiek saukti par hipostatiskajiem gēniem. Epistāze ir dominēšanai līdzīga parādība, ko dažreiz var novērot starp dažādu gēnu alēlēm.

## Genoms

Visu gēnu kopumu sauc par genomu. Tas ietilpst organisma haploidālajā sistēmā. Plašākā nozīmē genoms satur iedzimtības faktorus. Lai gan daudziem gēniem ir zināma gan to atrašanās vieta genomā, gan nukleotīdu secība, tomēr ir vēl daudzu nukleotīdu secības nozīme nezināma.

## Ģenētika

Zinātni, kas pēta gēnus, sauc par ģenētiku. Tajā pēta dzīvo organismu iedzimtību (genomu) un to mainību. Ģenētikā pēta arī organismu dažādību.

Gēnu aktivitātes, kuras nav saistītas ar DNS primārās struktūras izmaiņām, pēta epiģenētikā. Šeit mēģina noskaidrot, kā vides signāli atlasa, modificē un regulē gēnu darbību.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Pols Makartnijs

**Sers Džeimss Pols Makartnijs** (*Sir James Paul McCartney*; dzimis ) ir britu mūziķis, kurš savulaik spēlēja grupā *[[The Beatles]]*, 1970. gadā Makartnijs uzsāka savu solokarjeru un uzstājās ar savu grupu *[[Wings]]* (1970–1981).  Populārākās Makartnija dziesmas ir *[[Yesterday]], [[Hey Jude]], [[Let It Be (dziesma)|Let It Be]]*.

## Dzīvesgājums
Dzimis Otrā pasaules kara laikā 1942. gadā Liverpūlē brīvprātīgā ugunsdzēsēja Džeimsa Makartnija un viņa sievas vecmātes Mērijas Patrīcijas, dzimušas Mohinas, ģimenē. Viņa tēvs jaunībā bija spēlējis trompeti un klavieres džeza grupā. Makartniju dzimta bija cēlusies no Īrijas. Mācījās Spīkas priekšpilsētas sākumskolā (*Stockton Wood Road Primary School*, 1947–1949), tad pamatskolā (*Joseph Williams Junior School*), kur sadraudzējās ar skolasbiedru Džordžu Herisonu.
Pēc mātes nāves 1956. vai 1957. gadā viņš ierakstīja savu pirmo dziesmu *I Lost My Little Girl* uz sacerēja melodiju vēlāk ierakstītajai dziesmai *When I'm Sixty-Four*.

1957. gadā Pols iepazinās ar Džonu Lenonu un pievienojās grupai *The Quarrymen*, kas vēlāk pārtapa par *[[The Beatles]]*. Sākotnēji grupā viņš spēlēja ģitāru, bet pēc Stjuarta Satklifa aiziešanas pārņēma basģitāru, kā arī vokālu. Pols Makartnijs un Džons Lenons bija visveiksmīgākie dziesmu rakstīšanas partneri un kopā sarakstīja ļoti daudzus skaņdarbus, kuri iegājuši rokenrola vēsturē. Līdz 1966. gadam grupa arī koncertēja, pēc tam koncertu vairs nebija sakarā ar to, ka grupas dalībnieki nevarēja sadzirdēt paši sevi fanu radītā trokšņa dēļ. 
1970. gadā Makartnijs nodibināja savu grupu *Wings*, vēlāk sadarbojās ar dažādiem mūziķiem. 1988. gadā PSRS iznāca viņa albums "Atkal PSRS" (*Сно́ва в СССР*), norādot uz 1968. gadā sacerēto dziesmu *Back in the U.S.S.R.*, kuru viņš 2003. gadā izpildīja Maskavas Sarkanajā laukumā.

## Privātā dzīve
Pols Makartnijs ir trīsreiz precējies — pirmoreiz 1969. gadā ar Ņujorkas fotogrāfi Lindu Īstmenu, pēc otrreiz 2002. gadā ar modeli Heteri Mailzu, tad 2011. gadā ar amerikāņu uzņēmēju Nensiju Ševelu. Linda 1998. gadā nomira no krūts vēža, bet Hetere 2006. gadā no viņa izšķīrās. Viņam ir pieci bērni — Hetere (Lindas meita no pirmās laulības, kuru Pols adoptēja), Mērija, Stella, Džeimss un Beatrise. 1969. gadā paklīda baumas, ka viņš gājis bojā autoavārijā.

## Ārējās saites

*
Fizioloģija

[thumb|right|[Leonardo da Vinči "Vitrūvijas cilvēks" bija nozīmīgs solis fizioloģijas pētījumos]]
**Cilvēka fizioloģija** (no grieķu: *φυσις* — 'daba' un *λόγος* — 'mācība') ir medicīnas apakšnozare, kas pēta šūnu, audu, orgānu un visa organisma funkcijas un to regulācijas mehānismus. Fizioloģijas uzdevums ir atklāt un izprast organismā notiekošos procesu (veģetatīvo, somatisko, sensoro un psihisko) būtību un noskaidrot visu to norišu precīzu secību, ar kuru palīdzību organisms pielāgojas mainīgajai ārējai videi. Šo norišu izzināšana dod iespējas mainīt dzīvā organisma funkcijas vēlamajā virzienā un tādējādi palīdzēt praktiskajai medicīnai.

## Vēsture

Fizioloģija ir sena zinātne. Zinātnisko fizioloģiju radīja angļu ārsts, anatoms un fiziologs Viljams Hārvijs. 1628. gadā Hārvijs atklāja asinsrites mehānismu, eksperimentos ar dzīvniekiem pierādot, ka zīdītāju asinsrite norit pa slēgtu asinsvadu sistēmu, kurā asiņu plūsmu nodrošina sirds saraušanās. Šī eksperimenta rezultātā, viņš izdeva darbu "Anatomiski pētījumi par dzīvnieka sirds un asins kustībām" (*Exercitatio Anatomica de Motu Cordis et Sanguinis in Animalibus*).

Cilvēka fizioloģija, tāpat kā cilvēka anatomija, mūsdienās ir sadalījusies normālajā fizioloģijā, kas pēta fizioloģiskās norises vesela cilvēka ķermenī, un patoloģiskajā fizioloģijā, kurā pēta slimu cilvēku.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Fizioloģija | Medicīnas termins
NIC

**NIC** var būt:
* Tīkla karte *(Network Interface Card)*
* Nikaragvas ISO 3166-1 valsts kods''

## Skatīt arī
* Latvijas Universitātes Matemātikas un informātikas institūta Tīkla risinājumu daļas apzīmējums (NIC)
Riņķis

thumb|Riņķis
**Riņķis** (no viduslejasvācu: *rink* vai vidusholandiešu: *rinc*) ir plaknes daļa, ko ierobežo riņķa līnija un kurā atrodas tās centrs, kopā ar riņķa līniju. Riņķi var definēt arī šādi: riņķis ir visu to plaknes punktu kopa, kas atrodas ne tālāk par noteiktu attālumu no kāda fiksēta punkta. Riņķi bieži jauc ar riņķa līniju — riņķa līnija ir riņķa robeža (tā nesatur riņķa iekšpusē esošos punktus).

Ikdienā riņķi bieži sauc par apli.

Riņķa vispārinājums trīs dimensiju telpā ir lode.

## Riņķa daļas

right

***Segments** ir riņķa daļa, kuru ierobežo horda un tās definētais loks. Perpendikuls no hordas viduspunkta līdz lokam ir segmenta augstums.
***Sektors** ir riņķa daļa, ko ierobežo loks un divi rādiusi, kas vilkti no loka galapunktiem.
***Kvadrants** ir sektors, kuru veidojošie rādiusi ir savstarpēji perpendikulāri.

## Riņķa īpašības

* Ja riņķi pagriež ap tā centru pa jebkuru leņķi, tā forma nemainās.
* Riņķa centrs sakrīt ar tā masas centru.
* Jebkura taisne, kas iet caur riņķa centru, ir tā simetrijas ass.
* Starp visām plaknes figūrām ar fiksētu perimetru (robežas garumu) riņķim ir vislielākais laukums.

## Formulas

* Riņķa laukums:
:  S = \pi R^2, \,
: kur *R* — riņķa rādiuss un \pi\, = 3,141592… ir konstante pī.
* Riņķa sektora laukums:
:  S_\alpha = \frac{\alpha R^2}{2} \,
: kur *α* — sektora leņķiskais lielums (radiānos) un *R* — riņķa rādiuss.
* Riņķa perimetrs:
:  P = 2 \pi R, \,
: kur *R* — riņķa rādiuss un \pi\, = 3,141592… ir konstante pī.

## Papildu literatūra

* Vigodskis M., Elementārās matemātikas rokasgrāmata, Liesma, 1967, Rīga.

## Skatīt arī

* Riņķa līnija
* Lode
* Sfēra

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Circle , PlanetMath.

**Video:**

* Proof Without Words: The Circle, MinutePhysics, YouTube.
Mihails Tjurins

**Mihails Tjurins** (*Михаил Владиславович Тюрин*; dzimis ) ir Krievijas kosmonauts.

2001. un 2006.—2007. gadā M. Tjurins veica divus kosmiskos lidojumus uz Starptautisko kosmosa staciju.

Trešo lidojumu Tjurins sāka 2013. gada novembrī, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz TMA-11M]]* komandierim. Bija SKS-38 un SKS-39 lidojuma inženieris. Uz Zemi atgriezās 2014. gada maijā.
Babruiska

**Babruiska** (), arī **Bobruiska** (), ir pilsēta Baltkrievijas centrālajā daļā, Mogiļevas apgabalā, pie Dņepras pietekas Bjarezinas (Berezinas). Babruiskas rajona centrs. Pilsētā atrodas liels riepu ražošanas uzņēmums «Belšina».

## Vēsture
Kijivas Krievzemes laikos tagadējās Babruiskas vietā bija neliela apmetne. Rakstos tā pirmoreiz minēta 1387. gadā kā Lietuvas lielkņazistes pierobežas pilsēta. Pēc Polijas dalīšanas 1792. gadā pilsēta nonāca Krievijas Impērijas teritorijā. 1810. gadā šeit sāka celt spēcīgu pierobežas cietoksni, 1812. gada kara laikā cietoksnis bija gandrīz pabeigts un tam izdevās četrus mēnešus izturēt franču armijas aplenkumu.

19. gadsimta beigās vairums pilsētas iedzīvotāju bija ebreji. Pēc Krievijas Impērijas ķeizara Aleksandra II noslepkavošanas pilsētā izcēlās ebreju grautiņi, tomēr ebreju pašaizsardzības vienības atsita uzbrukumus. 1902. gadā pilsēta gandrīz pilnīgi nodega ugunsgrēkā.

Otrā pasaules kara laikā Babruisku nopostīja, holokaustā gandrīz pilnīgi iznīcināja pilsētas ebreju iedzīvotājus. Pēc kara šeit dzīvoja tikai apmēram trešdaļa no pirmskara iedzīvotājiem.

## Cilvēki
2009. gadā pēc etniskā sastāva vairums Babruiskas iedzīvotāju bija baltkrievi (83,06 %), krievi bija 13,22 %. Pēc 2019. gada tautskaites datiem baltkrievu īpatsvars bija 86,1%, krievu 8,1%, ukraiņu 1,69%, poļu 0,34%, bet ebreju 0,21%.

Babruiska ir ķeizara Aleksandra II slepkavas Ignāta Hriņevicka (*Ignacy Hryniewiecki/Игнатий Гриневицкий*, 1855—1881), lodes grūdēja Andreja Mihņeviča (*Андрэй Міхневіч*, 1976), spiega Aleksandra Orlova (*Александр Михайлович Орлов*, 1895—1973) un rakstnieka Efraima Sevelas (*Эфраим Севела*, 1928—2010) dzimtā pilsēta.

## Sports
* Babruiskas "Belšina" — pilsētas futbola klubs.
* Spartaka stadions (ietilpība: 3700).

## Ārējās saites
Dižgliemeņu dzimta

**Dižgliemeņu dzimta** () ietilpst dižgliemeņu kārtā. Latvijā ir sastopamas trīs šai dzimtai piederošās ģintis: ,  un . Ģeohronoloģiski dižgliemenes ir zināmas no triasa perioda līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaula biežāk ir iegarena, nekā augsta, gluda vai retāk ornamentēta, no ārpuses klāta ar tumši zaļu (reizēm tumši rūsganu) epidermu. Izmēri variē no 3 līdz 25 cm. Zem epidermas atrodas plāns prizmatiskā kalcīta slānis, aiz kura seko biezs perlamutra slānis. Čaulas virsotnes ir satuvinātas priekšējā daļā, parasti noberztas, reizēm ar ornamentējuma pēdām. Daudzām ģintīm čaulu uzbūvē dzimumu dimorfisms izpaužas diezgan krasi. Ir bijuši gadījumi, kad vienas sugas dažādu dzimumu pārstāvji tika aprakstīti kā dažādas sugas.

Kāja ir ķīļveidīga. Pieaugušām formām bisusa dziedzera nav, taču tā ir kāpuriem. Žaunas ir plātņveidīgas. Sifoni ir vāji attīstīti, mantijas lapiņu malas nav saaugušas. 

## Sistemātika
Dižgliemeņu dzimtas dalījums apakšdzimtās un tribās:
* dzimta: ***Unionidae*** Rafinesque, 1820
:* apakšdzimta:  Rafinesque, 1820
::* triba:  Rafinesque, 1820
::* triba:  Ihering, 1901
::* triba:  Hannibal, 1912
::* triba:  Heard & Guckert, 1971
::* triba:  Ihering, 1901
:* apakšdzimta:  Ortmann, 1916
:::* ģints:  Starobogatov, 1970 †
:::* ģints:  Modell, 1964 †
:::* ģints:  Modell, 1931 †
::* triba:  Bogan, Froufe & Lopes-Lima, 2017
::* triba:  Ortmann, 1916
::* triba:  Modell, 1942
:* apakšdzimta:  R.A. Brandt, 1974
:* apakšdzimta:  J. Henderson, 1935
::* triba:  Modell, 1942
::* triba:  Bolotov, J.M. Pfeiffer, Vikhrev & Konopleva, 2018
::* triba:  Modell, 1942
::* triba:  Vikhrev, Bolotov & Kondakov, 2017
::* triba:  J. Henderson, 1935
:* apakšdzimta:  Frierson, 1927
::* triba:  Frierson, 1927
:* apakšdzimta:  J.-H. Chen, 1983 †
:* apakšdzimta:  Modell, 1942
::* triba:  Modell, 1942
::* triba:  Modell, 1942
:* apakšdzimta:  Rafinesque, 1820
::* triba:  X.-C. Huang & X.-P. Wu, 2019
::* triba:  Rafinesque, 1820
::* triba:  Lopes-Lima, Bogan & Froufe, 2017
::* triba:  Y.-T. Dai, Z.-G. Chen, X.-C. Huang & X.-P. Wu, 2025
::* triba:  Froufe, Lopes-Lima & Bogan, 2017
::* triba:  X.-C. Huang & X.-P. Wu, 2019
::* triba:  Lopes-Lima, Bolotov & Bogan, 2020
::* triba:  Starobogatov, 1970
::* triba:  Rafinesque, 1820

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Sanita Viljamsa

**Sanita Viljamsa** (; dzimusi ) ir ASV Jūras kara flotes virsniece un NASA kosmonaute. Viņa ir veikusi visvairāk iziešanas kosmosā sievietei (deviņas), ilgākais kopējais kosmisko iziešanu laiks sievietei (62 stundas 6 minūtes).

Otro kosmisko lidojumu Viljamsa sāka 2012. gada jūlijā, ar kosmosa kuģi *[[Sojuz TMA-05M]]* dodoties uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Sākotnēji bija 32. ekspedīcijas sastāvā, bet no 19. septembra bija 33. ekspedīcijas komandiere. Lidojums beidzās 2012. gada novembrī.

Trešo reizi kosmosā Sanita Viljamsa pilota statusā devās 2024. gada 5. jūnijā kosmosa kuģa *[[CST-100 Starliner]]* pirmajā pilotējamā lidojumā *[[Boeing Crew Flight Test]]* kopā ar Beriju Vilmoru. Nākamajā dienā kosmosa kuģis ieradās Starptautiskajā kosmosa stacijā, kur viņiem bija plānots uzturēties pāris nedēļas. Tā kā *Starliner* lidojumā bija piemeklējušas dzinēju problēmas, tika nolemts veikt plašākas kosmosa kuģa pārbaudes, un atgriešanos uz zemes atlikt uz vēlāku laiku. Pārbaudes raisīja vairākas neskaidrības, un beigu beigās *NASA* nolēma *Starliner* sūtīt atpakaļ bez apkalpes, un ka tā vietā apkalpe atgriezītos 2025. gada pavasarī kopā ar *[[SpaceX Crew-9]]* apkalpi. Viljamsa iekļāvās SKS 71. ekspedīcijā, un bija 72. ekspedīcijas komandiere. Uz zemes viņa atgriezās 2025. gada 18. martā kosmosa kuģī *SpaceX Crew-9*.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā (nepilnīgs uzskaitījums):
Upespērleņu dzimta

**Upespērleņu dzimta** (*Margaritiferidae*) ietilpst dižgliemeņu kārtā. Latvijā ir sastopama viena šai dzimtai piederošā ģints - .
## Sistemātika

* ģints 
* ģints 
* ģints
Smilšgliemeņu dzimta

**Smilšgliemeņu dzimta** (*Myidae*) ietilpst smilšgliemeņu kārtā.

**Smilšgliemeņu dzimta** () ir gliemeņu klases taksons smilšgliemeņu kārtā. Dzimtas izveidošana tiek piedēvēta franču dabaspētniekam Žanam Batistam Lamarkam, kurš 1809. gadā izveidoja taksonu ar nosaukumu "*les myaires*". Dzimta izplatīta Eiropā, Āzijā un Ziemeļamerikā, Atlantijas un Klusā okeāna ziemeļu daļā. No šīs dzimtas parstāvjiem pie Latvijas krastiem Baltijas jūrā un Rīgas līcī ir sastopama *[[Mya arenaria]]*. Ģeohronoloģiski smilšgliemeņu kārtas pārstāvji ir zināmi no paleocēna līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaulas ir ar vienāda izmēra ovālas vai olveida formas vākiem, no gandrīz vienādmalu līdz asimetriskai, aizmugurē ar lielu spraugu starp vākiem (priekš sifona). Uz čaulas virsmas ir tievs, koncentrisks ornamentējums. Čaulas slēdzenei zobu nav. Saite starp vākiem ir iekšēja un atrodas kreisajā vākā uz plata hondrofora, kuram pretī atbilst iedobe labajā vākā.

## Sistemātika
Smilšgliemeņu virsdzimtas dzimtas:
* dzimta: ***Myidae*** Lamarck, 1809
:* apakšdzimta: *[[Cryptomyinae]]* T. Habe, 1977
::* ģints: *[[Cryptomya]]* Conrad, 1849
::* ģints: *[[Indosphenia]]* P.G. Oliver, Hallan & Jayachandran, 2018
::* ģints: *[[Sphenia]]* W. Turton, 1822
::* ģints: *[[Janschinella]]* Merklin, 1961 †
:* apakšdzimta: *[[Myinae]]* Lamarck, 1809
::* ģints: *[[Mya]]* Linnaeus, 1758
::* ģints: *[[Platyodon]]* Conrad, 1837
::* ģints: *[[Tugonella]]* Jousseaume, 1891
::* ģints: *[[Tugonia]]* J.E. Gray, 1842

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
SKS 14. ekspedīcija

250px|thumb|Otrās daļas apkalpe (no kreisās) Sanita Viljamsa, Mihails Tjurins, Maikls Lopezs-Alegrija
**SKS 14. ekspedīcija** (;  jeb *ISS-14*) bija  Krievijas un ASV rīkota kosmonautu ekspedīcija uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS).

Divi apkalpes locekļi, Mihails Tjurins un Maikls Lopezs-Alegrija, startēja ar kosmosa kuģi Sojuz TMA-9  kopā ar lidojuma dalībnieci Anušu Ansari. Viņi stacijā nomainīja 13. ekspedīcijas apkalpi Pāvelu Vinogradovu un Džefriju Viljamsu, kuri uz zemi atgriezās  kuģī Sojuz TMA-8 kopā ar Ansari. Trešais dalībnieks Tomass Raiters palika SKS, pievienojoties 14. ekspedīcijai.

 stacijā ar kosmoplānu Discovery (misija STS-116) ieradās Sanita Viljamsa, kura nomainīja Tomasu Raiteru.

 SKS ieradās kosmosa kuģis Sojuz TMA-10 ar 15. ekspedīcijas apkalpi Fjodoru Jurčihinu, Oļegs Kotovu un 12. viesekspedīcijas dalībnieku Čārlzu Simoni.
 M. Tjurins, M. Lopezs-Alegrija kopā ar Č. Simoni atstāja staciju un nolaidās uz zemi ar Sojuz TMA-9. SKS palika 15. ekspedīcijas apkalpes locekļi F. Jurčihins, O. Kotovs un S. Viljamsa.

## Apkalpe
### Pirmā daļa (2006. gada septembris - decembris)
* Maikls Lopezs-Alegrija komandieris 
* Mihails Tjurins lidojuma inženieris 
* Tomass Reiters lidojuma inženieris 

### Otrā daļa (2006. gada decembris - 2007. gada aprīlis)
* Maikls Lopezs-Alegrija komandieris 
* Mihails Tjurins lidojuma inženieris 
* Sanita Viljamsa lidojuma inženieris 

## Rezerves apkalpe
* Pegija Vitsone komandieris 
* Jurijs Maļenčenko lidojuma inženieris 
* Kleitons Andersons lidojuma inženieris 

## Ārējās saites
* NASA mājas lapā 
* Eņergija mājas lapā
Tiofēns

**Tiofēns** (C4H4S) ir aromātisks, heterociklisks organisks savienojums. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, ūdenī nešķīstošs šķidrums ar benzolam līdzīgu smaržu.

## Vēsture
Tiofēns pirmo reizi tika atklāts kā piemaisījums netīram benzolam.

## Iegūšana
Var iegūt kā benzola attīrīšanas produktu. Tiofēns sulfurējas vieglāk nekā benzols, tādēļ, sakratot netīru benzolu kopā ar koncentrētu sērskābi, veidojas tiofēnsulfoskābe, kas šķīst sērskābes slānī. Tiofēnu no benzola var atdalīt arī ar dzīvsudraba acetāta palīdzību, jo tiofēns viegli merkurējas (reakcijas produktu pēc tam sadala ar sālsskābi). Sintētiski tiofēnu iegūst, destilējot nātrija sukcinātu ar fosfora trisulfīdu.

## Atrašanās dabā
Tiofēna atvasinājumi ir sastopami vairāku sēnēs un augstākajos augos sastopamu bioloģiski aktīvo vielu sastāvā.

## Īpašības
Reaģējot ar sērskābi, tiofēns veido intensīvu zilu krāsu (tā saucamā indofenīna reakcija). Tā kā tiofēns vienmēr sastopams neattīrītā no akmeņogļu darvas iegūtā benzolā, šo reakciju lieto benzola pierādīšanai. Tiofēnu ir ļoti grūti atdalīt no benzola, jo tā ķīmiskās un fizikālās īpašības ir ļoti līdzīgas (tiofēns pieder pie nebenzoīdajiem aromātiskajiem savienojumiem un tā "aromātiskais" raksturs ir vēl izteiktāks nekā furānam). Tiofēna molekulā aizvietojot sēru ar skābekli, iegūst furānu, ar slāpekli - pirolu.
Plakangliemeņu dzimta

**Plakangliemeņu dzimta** jeb **plānčaulgliemeņu dzimta** (*Tellinidae*) ietilpst cietgliemeņu kārtā. Pie Latvijas krastiem Baltijas jūrā un Rīgas līcī ir sastopama viena šai dzimtai piederošā ģints - .

## Sistemātika
Dižgliemeņu dzimtas dalījums apakšdzimtās un un tajās neiekļautajās ģintīs:
* dzimta: ***Tellinidae*** Blainville, 1814
::* ģints: *[[Bartrumia]]* Marwick, 1934 †
::* ģints: *[[Barytellina]]* Marwick, 1924 †
::* ģints: *[[Bertinella]]* Glibert & van de Poel, 1967 †
::* ģints: *[[Dellius]]* M. Huber, Langleit & Kreipl, 2015
::* ģints: *[[Finlayella]]* Laws, 1933 †
::* ģints: *[[Linearia]]* Conrad, 1860 †
::* ģints: *[[Palaeomoera]]* Stoliczka, 1870 †
::* ģints: *[[Saulella]]* Zinsmeister, 1983 †
::* ģints: *[[Solyma]]* Conrad, 1870 †
::* ģints: *[[Tellinimera]]* Conrad, 1860 †
:* apakšdzimta: *[[Aenigmotellininae]]* M. Huber, Langleit & Kreipl, 2015
:* apakšdzimta: *[[Apolymetinae]]* M. Huber, Langleit & Kreipl, 2015
:* apakšdzimta: *[[Arcopagiinae]]* M. Huber, Langleit & Kreipl, 2015
:* apakšdzimta: *[[Gastraninae]]* M. Huber, Langleit & Kreipl, 2015
:* apakšdzimta: *[[Macominae]]* Olsson, 1961
:* apakšdzimta: *[[Moerellinae]]* M. Huber, Langleit & Kreipl, 2015
:* apakšdzimta: *[[Phyllodainae]]* M. Huber, Langleit & Kreipl, 2015
:* apakšdzimta: *[[Strigillinae]]* Habe, 1977
:* apakšdzimta: *[[Tellininae]]* Blainville, 1814

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Sirsniņgliemeņu dzimta

**Sirsniņgliemeņu dzimta** (*Cardiidae*) ietilpst sirsniņgliemeņu kārtā. Dzimtas izveidošana tiek piedēvēta franču dabaspētniekam Žanam Batistam Lamarkam, kurš 1809. gadā izveidoja taksonu ar nosaukumu "*les cardiadées*". Pie Latvijas krastiem Baltijas jūrā un Rīgas līcī ir sastopama viena šai virsdzimtai piederošā suga - *[[Cerastoderma glaucum]]*. Ģeohronoloģiski sirsniņgliemenes ir zināmas no triasa perioda līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaulas vāku saite ir paravinkulāra, ārēja un parasti īsa. Adduktoru muskuļu nospiedumi uz čaulas iekšējās virsmas ir gandrīz vienādi. Slēdzene ir ar diviem viendaļīgiem kardinālajiem zobiem katrā čaulas vākā, kas izvietoti krusteniski. Slēdzenes sānu zobi kreisajā vākā ir viens priekšējais un viens aizmugurējais, bet labajā vākā divi priekšējie un viens aizmugurējais.

## Sistemātika
Sirsniņgliemeņu dzimtas dalījums apakšdzimtās:
* dzimta: ***Cardiidae*** Lamarck, 1809
:* apakšdzimta: *[[Cardiinae]]* Lamarck, 1809
:* apakšdzimta: *[[Clinocardiinae]]* Kafanov, 1975
:* apakšdzimta: *[[Fraginae]]* R.B. Stewart, 1930
:* apakšdzimta: *[[Laevicardiinae]]* Keen, 1951
:* apakšdzimta: *[[Lahilliinae]]* H.J. Finlay & Marwick, 1937 †
:* apakšdzimta: *[[Lymnocardiinae]]* Stoliczka, 1870
:* apakšdzimta: *[[Nemocardiinae]]* ter Poorten, 2023
:* apakšdzimta: *[[Orthocardiinae]]* J.A. Schneider, 2002
:* apakšdzimta: *[[Pleuriocardiinae]]* J.A. Schneider, 1995 †
:* apakšdzimta: *[[Profraginae]]* Badve, 1977 †
:* apakšdzimta: *[[Protocardiinae]]* Bronn, 1849 †
:* apakšdzimta: *[[Trachycardiinae]]* R.B. Stewart, 1930
:* apakšdzimta: *[[Tridacninae]]* Lamarck, 1809

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Taisnstūris

140px|right
**Taisnstūris** ir četrstūris, kam visi leņķi ir vienādi ar 90°. Tāpēc tā malas pa pāriem ir vienādas un paralēlas. Taisnstūris ir paralelograma speciāls gadījums, kam visi leņķi ir taisni. Savukārt taisnstūra speciāls gadījums ir kvadrāts — četrstūris ar vienādiem leņķiem un vienādām malām.

## Taisnstūra īpašības
* Taisnstūra diagonāles ir vienāda garuma un krustpunktā dalās uz pusēm;
* Taisnstūra diagonāļu krustpunkts sakrīt ar tā smaguma centru;
* Katras taisnstūra malas vidusperpendikuls ir taisnstūra simetrijas ass;
* Ap jebkuru taisnstūri var apvilkt riņķa līniju.

## Formulas
* Taisnstūra laukums S ir vienāds ar tā malu reizinājumu: S=ab\,;
* Taisnstūra perimetrs P ir P = 2(a + b)\,;
* Taisnstūra diagonāles garums ir d = \sqrt{a^2 + b^2};
* Taisnstūrim apvilktas riņķa līnijas rādiuss ir R = \frac{d}{2} = \frac{\sqrt{a^2 + b^2}}{2}.

## Taisnstūris topoloģijā
Vairākas topoloģijā svarīgas virsmas ir iespējams konstruēt, izmantojot taisnstūri. Tā piemēram, salīmējot kopā divas pretējās taisnstūra malas pirms līmēšanas vienu pagriežot par 180 grādiem, iegūst Mēbiusa lapu. Salīmējot abus pretējo malu pārus neveicot pagriešanu, tiks iegūta tora virsma, utml.

## Skatīt arī
* Kvadrāts
* Paralelograms
* Rombs
* Taisnstūra paralēlskaldnis

## Ārējās saites
Linspire

**Linspire**, iepriekš pazīstams kā **Lindows OS** (arī **Lin---s**, jeb *Lindash*), bija komerciāls Linux distributīvs, kas bāzēts uz Debian GNU/Linux. Linspire publicēja kompānija Linspire, Inc (2008. gada jūlijā to pārpirka Xandros) un tas koncentrējās uz vieglu lietošanu vidējai personai, un nemēģināja apmierināt sarežģītāku vajadzību nišu. Linspire bija pieejams divās versijās. Pamata mazumtirdzniecības versija maksāja ap 50 ASV dolāru un CNR versija maksāja ap 90 ASV dolāru, kas ietvēra arī viena gada CNR zelta pakalpojuma abonentu.

2008. gada augustā, Linspire īpašnieki Xandros projekta darbību apturēja un projekts tika turpināts kā bezmaksas distributīvs Freespire.

## Atsauces
Libranet

**Libranet** ir linux distributīvs, kas ir bāzēts uz Debian GNU/Linux. Libranet izstrāde ir apturēta.
Elēģija

**Elēģija** ir viens no galvenajiem lirikas žanriem. Jamba formā, skumja noskaņa, parasti mīlestības motīvi, personiskie iespaidi, intīmās izjūtas.

## Ārējās saites
Sviestskābe

**Sviestskābe** (С3Н7СООН) pieder pie piesātinātajām karbonskābēm. Sviestskābe ir bezkrāsains šķidrums ar veca sviesta smaku. Zīdītāji ar labu ožu (piemēram suņi) to spēj saost pie koncentrācijas gaisā 10 ppb (miljardās daļas) savukārt cilvēks — 10 ppm (miljonās daļas). Sviestskābes sāļus un esterus sauc par butirātiem ( — sviests). Sviestskābei ir struktūrizomērs — izosviestskābe. Sviestskābe pārtikā ir sastopama sviestā, Parmezāna sierā un dažādos citos raudzētos produktos.

## Veidošanās dabā
Dabā sviestskābi sintezē obligāti anaerobi mikroorganismi anaerobās fermentācijas procesā. Šo metabolisma ceļu 1861. gadā atklāja Luijs Pastērs. Sviestskābi sintezējošo baktēriju sugu piemēri:
* *[[Clostridium acetobutylicum]]*
* *[[Clostridium butyricum]]*
* *[[Clostridium kluyveri]]*
* *[[Clostridium pasteurianum]]*
* *[[Fusobacterium nucleatum]]*
* *[[Butyrivibrio fibrisolvens]]*
* *[[Eubacterium limosum]]*
Malonskābe

**Malonskābe** (propāndiskābe, metāndikarbonskābe, HOOC–CH2–COOH) ir otrā vienkāršākā divvērtīgā karbonskābe. Malonskābes sāļus un esterus sauc par **malonātiem**. Malonskābe ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī.

## Vēsture
Malonskābi pirmo reizi ieguva Desenjē 1858. gadā, sadalot ābolskābi oksidētāju klātienē. No tā arī cēlies malonskābes nosaukums ( - ābols).

## Atrašanās dabā
Dabā malonskābe atrodama, piemēram, biešu sulā (kalcija sāls veidā).

## Iegūšana
Malonskābi visvieglāk iegūt no etiķskābes, kuru vispirms hlorē līdz monohloretiķskābei CH2Cl–СOOH. Monohloretiķskābe ar kālija cianīdu KCN dod ciānetiķskābi NC–CH2–СOOH, kas sārmainā vidē hidrolizējas līdz malonskābei:

CH2CN–СOOH + 2 H2O → CH2–(СOOH)2 + NH3.

## Svarīgākās īpašības
Karsējot malonskābe zaudē oglekļa dioksīdu un veido etiķskābi.

CH2(COOH)2 → CO2 + CH3–COOH

Ja malonskābi karsē vakuumā ūdensatņēmēju vielu (P<sub>2</sub>O<sub>5</sub>) klātienē, rodas oglekļa suboksīds C3O2, ko dažreiz nekorekti dēvē par malonskābes anhidrīdu.

Malonskābes vidējā metilēngrupa ir ļoti aktīva, jo atrodas starp divām elektronegatīvām karboksilgrupām. Tādēļ malonskābe viegli iesaistās kondensācijas reakcijās ar aldehīdiem un ketoniem, bet malonskābes esteros metilēngrupas ūdeņraža atomi var pat aizvietoties ar sārmu metālu atomiem.

Malonskābe iesaistās kondensācijas reakcijā ar urīnvielu, veidojot barbitūrskābi. Barbitūrskābes atvasinājumus (luminālu, veronālu) lieto medicīnā kā miega līdzekļus.

## Izmantošana
Malonskābi rūpniecībā izmanto B1 un B2 vitamīnu, kā arī dažu aminoskābju sintēzē.

## Patoloģija
Ja paaugstinātu malonskābes līmeni pavada paaugstināts metilmalonskābes līmenis, tas var liecināt par bieži neatklātu metabolisku slimību - kombinētu malonskābes un metilmalonskābes acidūriju (CMAMMA). Aprēķinot malonskābes un metilmalonskābes attiecību asins plazmā, CMAMMA var atšķirt no klasiskās metilmalonskābes acidēmijas.

## Atsauces


## Ārējās saites
Glutārskābe

**Glutārskābe** (pentāndiskābe, 1,3-propāndikarbonskābe, n-pirovīnskābe, HOOC-(CH2)3-COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām karbonskābēm. Glutārskābes sāļus un esterus sauc par **glutarātiem**. Glutārskābe ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Interesanti, ka glutārskābes tuvākie homologi - dzintarskābe ar 4 oglekļa atomiem un adipīnskābe ar 6 oglekļa atomiem - daudz sliktāk šķīst ūdenī. Relatīvi laba šķīdība ir visu piesātināto dikarbonskābju, kurām molekulā ir nepāra skaits oglekļa atomu, īpašība.

## Vēsture
Pirmo reizi iegūta no aminoskābes glutamīna, no tā arī cēlies glutārskābes nosaukums.

## Izmantošana
Glutārskābi lieto polimēru (poliamīdu) ražošanā.
Adipīnskābe

**Adipīnskābe** (heksāndiskābe, 1,4-butāndikarbonskābe, HOOC—(CH2)4—COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām karbonskābēm. Adipīnskābes sāļus un esterus sauc par **adipinātiem** (no  — 'tauki, speķis'). Adipīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

## Atrašanās dabā
Atrodama biešu sulā.

## Iegūšana
Iegūst, oksidējot taukus, rīcineļļu, cikloheksānu un tā atvasinājumus. 
Iegūstama arī no tetrahidrofurāna:Attēls:Sintadypac.PNG

## Izmantošana
Lieto rūpniecībā kā sintētiskās šķiedras — neilona izejvielu (neilonu iegūst no adipīnskābes un heksametilēndiamīna). Adipīnskābe ir arī līdzekļu pret katlakmeni galvenais komponents. Adipīnskābes esterus lieto kā plastifikatorus un smēreļļas.

## Ārējās saites
Neatkarīgā Rīta Avīze

**Neatkarīgā Rīta Avīze** (agrāk — **Cīņa**, **Neatkarīgā Cīņa**) bija viens no lielākajiem nacionālajiem dienas laikrakstiem Latvijā, kas iznāca piecas reizes nedēļā. Katru ceturtdienu avīzi lasītāji saņēma ar pielikumu "TaVa programma" un katru piektdienu tematisko pielikumu žurnālu "Māja", kuru bija iespējams iegādāties arī atsevišķi. Laikrakstu izdeva izdevniecība "Mediju nams". Laikraksta tirāža bija 25 000, bet 1970. gados (1976. gadā) laikraksta priekšteces avīzes "Cīņa" tirāža pārsniedza 200 000. Pēdējais numurs drukātā formātā iznāca 2020. gada 30. aprīlī, laikrakstam turpinot iznākt tikai digitālā formā.

## Vēsture
Laikrakstu ar nosaukumu "Cīņa" sāka izdot 1904. gada martā kā Baltijas latviešu Sociāldemokrātiskā strādnieku organizācijas laikraksts. No 1904. gada jūnija LSDSP, no 1906. gada augusta LSD CK orgāns. Izplatīja komunistiskās idejas, sekmēja sociāldemokrātisko organizāciju apvienošanos.

Latvijas PSR laikā "Cīņa" bija dienas laikraksts, kā arī LKP CK, LPSR AP un MP orgāns. 1990. gadā laikraksta "Cīņa" kolektīvs atsacījās strādāt kompartijas paspārnē (1990. gada 25. jūlijā iznāca pēdējais šī kolektīva veidotais avīzes numurs), un nodibināja jaunu avīzi ar jauniem redaktoriem (Andris Jakubāns un Ēriks Hānbergs), kuru nosauca par "Neatkarīgo Cīņu". Pirmais "Neatkarīgās Cīņas" numurs iznāca 1990. gada 24. augustā, tirāža bija 50 000 eksemplāru, cena 10 kapeikas. Nepilnu gadu laikraksti "Cīņa" un "Neatkarīgā Cīņa" pastāvēja paralēli. "Cīņa" turpināja iznākt reizi nedēļā, bet 1991. gada augustā šī laikraksta izdošana tika pārtraukta.

2020. gada martā tika paziņots, ka no 5. maija laikrakstu pārstās izdot papīra formātā un viss saturs tiks publicēts portālā **nra.lv**.

## Vadība
Pirmie "Neatkarīgās Cīņas", pēc 1995. gada "Neatkarīgās Rīta avīzes", redaktori bija Andris Jakubāns un Ēriks Hānbergs, tad Juris Paiders, vēlāk Anita Daukšte (2007—2020). Šobrīd (2023. gada augustā) izdevuma portālu nra.lv vada Ilze Šteinfelde.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Laikraksta oficiālā mājaslapa
Dzintarskābe

**Dzintarskābe** (butāndiskābe, etāndikarbonskābe, HOOC—CH2—CH2—COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām karbonskābēm. Dzintarskābes sāļus un esterus sauc par **sukcinātiem** (no  — 'dzintars'). Dzintarskābe ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un spirtā.

## Vēsture
Dzintarskābe pirmo reizi tika iegūta XVI. gadsimtā. 1546. gadā Georgs Agrikola to ieguva, destilējot dzintaru sausā veidā.

## Atrašanās dabā
Dabā dzintarskābe atrodama daudzos augļos (negatavās ērkšķogās, tomātos, vīnogās, mellenēs, biešu sulā, rabarberos).
Pēc garšas vidēji skābena un vienlaicīgi viegli sāļa.

Dzintarskābei organismā ir liela bioloģiska nozīme, jo tā piedalās šūnu elpošanā.

## Iegūšana
Rūpniecībā dzintarskābi iegūst, hidrējot maleīnskābes anhidrīdu, kā arī, bakteriāli raudzējot amonija tartrātu vai kalcija malātu.

Dzintarskābi var iegūt no dibrometāna, iedarbojoties uz to ar kālija cianīdu un hidrolizējot iegūto dicianīdu sārmainā vidē. To var iegūt arī, katalītiski reducējot maleīnskābi vai fumārskābi.

## Svarīgākās īpašības
Karsējot dzintarskābe zaudē ūdeni un veido dzintarskābes anhidrīdu, kas ir skābekli saturošs pieclocekļu cikls.

Dzintarskābei vispār raksturīga pieclocekļu ciklu viegla veidošanās, piemēram, karsējot amonija sukcinātu, var iegūt sukcinimīdu. Tas ir ciklisks savienojums, kas satur slāpekli un no tā var iegūt pirolu, destilējot cinka klātienē.

Savukārt, karsējot dzintarskābi kopā ar fosfora sulfīdu, iegūst citu heterociklisku savienojumu — tiofēnu.

## Izmantošana
Dzintarskābi dažkārt lieto medicīniskos nolūkos. Dzintarskābes anhidrīdu lieto kā daudzu krāsvielu, piemēram, rodamīna, izejvielu.
Ļoti liela loma dzintarskābei ir hemoglobīna veidošanās procesā un paātrina vielmaiņu.

## Ārējās saites
Olga Korbuta

**Olga Korbuta** (, ; dzimusi  Grodņā, Baltkrievijā) ir baltkrievu tautības PSRS vingrotāja. Kopš 1991. gada viņa dzīvo ASV, kuras pilsonību Korbuta ieguva 2000. gadā.

Četrkārtēja olimpiskā čempione (trīs zelta medaļas Olimpiskajās spēlēs Minhenē 1972. gadā un viena — Monreālā 1976. gadā), kā arī divkārtēja olimpiskā vicečempione (Olimpiskajās spēlēs Minhenē 1972. gadā un Monreālā 1976. gadā).

## Ārējās saites

*
Izrāde spogulī

**"Izrāde spogulī"** ir latviešu grupas "Jauns Mēness" otrais albums, kas kasetes formātā tika izdots 1993. gadā. Tajā ir iekļautas 9 dziesmas, no kurām divas ir latviešu, bet septiņas - angļu valodā. 2001. gadā "Izrāde spogulī" tika pārizdota CD formātā "Jauns Mēness" "Kopoto ierakstu" antoloģijā kā trešais disks.

## Dziesmu saraksts
# "All I Want All I Love" - 5:01 (Sola/Mielavs/Sarma)
# "Pazudušais dēls" - 4:53 (Muktupāvels/Sola/Mielavs)
# "Mother" - 6:27 (Sola/Mielavs)
# "I Still Believe" - 3:47 (Sola/Mielavs/Parņickis)
# "Sea Of Love" - 4:03 (Sola/Mielavs/Parņickis)
# "Emptiness" - 5:13 (Sola/Mielavs/Parņickis)
# "A Show In A Mirror" - 3:39 (Sola/Mielavs)
# "Carry Me Back" - 3:55 (Sola/Mielavs)
# "Rīts pirms laika" - 2:39 (Reizniece/Sola/Mielavs)
C4H8O2

Summārajai formulai **C<sub>4</sub>H<sub>8</sub>O<sub>2</sub>** atbilst vairāki savienojumi:
* sviestskābe (С3Н7СООН) — piesātinātā karbonskābe;
* acetoīns (CH3COCH(OH)CH3) — oksialdehīds;
* dioksāns (40px) — cikliskais ēteris;
* etilacetāts (CH3COOCH2CH3) — etiķskābes etilesteris.