Salaspils karsta kritene

thumb|Kritene 2025. gada vasarā
**Salaspils karsta kritene** ir ģeoloģisks veidojums — augsnes iegruvums, kas izveidojās 2021. gadā karsta procesā Salaspils pagasta teritorijā bijušajā dzelzceļa uzbērumā pie Salaspils pilsētas ziemeļu robežas, Zeltiņu purva malā. Šī kritene ieguvusi zinātnisku un sabiedrisku uzmanību kā rets un salīdzinoši viegli pieejams ģeoloģisks objekts Latvijas teritorijā, un 2026. gadā to nosauca par Gada ģeovietu Latvijā.

## Karsta procesu būtība
Karsta procesi ir pazemes iežu šķīšana gruntsūdeņos un zemes virskārtas iebrukšana izveidotajā tukšumā. Viegli šķīstošie ieži parasti ir ģipšakmens, dolomīts vai kaļķakmens.

Salaspils karsta kritene izveidojās ģipša iežu zonā, kas Baltijas reģionā ir daļa no Salaspils svītas augšējā devona nogulumiem. Ģipša ieži ir īpaši pakļauti šķīšanai. Analoģiski procesi Latvijā ir novēroti Baldones, Skaistkalnes un Allažu apkārtnē. Nosaukums ir starptautiskas cilmes vārds un nav saistīts ar temperatūru. Karsta kritenes ir Latvijā aizsargājams ES nozīmes biotops.

## Vēsture
thumb|Kritenes siena
Karsta kritene atrodas bijušā Zeltiņu — Salaspils bānīša dzelzceļa uzbēruma vietā. Šī līnija agrāk apkalpoja ģipša raktuves Zeltiņos, taču dzelzceļa satiksme tika pārtraukta 1965. gadā.

Tā nav pirmā kritene, kas izveidojusies šajā apvidū. Piemēram, netālu no bijušās Zeltiņu stacijas ēkām, apmēram kilometru uz ziemeļaustrumiem no tagadējās kritenes, 1990. gados izveidojās 4—5 metrus plats iebrukums, kuru kā traucējošu drīz aizbēra. Uz austrumiem atrodas vēl viena kritene ar platumu 5—6 metri, bet lēzenām malām.

Salaspils karsta kritene izveidojās 2021. gadā — tas padara to par ļoti nesenu ģeoloģisku parādību Latvijas teritorijā. No sākuma Salaspils pašvaldība gribēja to uzreiz aizbērt, taču pēc konsultācijām ar šādās lietās pieredzējušākām Baldones un Skaistkalnes pašvaldībām nolēma nesteigties, jo kritene vēl nebija stabilizējusies. Kritene tiešām turpināja pieaugt. Sākotnēji vienu, vēlāk 2—3 metrus plata, kritene nākamajos gados vēl paplašinājās, 2024. gadā sasniedzot 6—7 metru platumu un 2025. gadā bija aizņēmusi visu uzbēruma platumu.

## Apraksts
Iegruvums ir šahtveidīgs ar ieslīpi stāvām malām. Kritenes zemes virskārtas iegruvuma dziļums sākotnēji bija 8 metri, taču tā sāka daļēji aizbirt no malām un aizbirums dara to faktiski ievērojami seklāku, toties uz tā rēķina pieaug platums. Ģeologi arī norāda, ka Salaspils apkaimē varētu būt arī citviet pazemes tukšumu struktūras, kas vēl nav iebrukušas, taču izskalojumi tur notiek aktīvi. Šis faktors var ietekmēt saimnieciskās aktivitātes un īpaši celtniecību šajā zonā, tāpat kā citās ģeoloģiski dinamiskās teritorijās.

Iegruvei veikta ģeoloģiska un ģeofizikāla izpēte, un daži pētījumu dati par šo zonu publicēti starptautiskā žurnālā "Estonian Journal of Earth Sciences".

Iegruves vietas augsnes slāņojums sastāv 5-15 cm biezas mūsdienu augsnes virskārtas, zem tās atrodas 15-20 cm biezs dzelzceļa uzbēruma oļu un šķembu slānis, 3—5 cm bieza pirmsuzbēruma augsnes kārta ar presētas kūdras paliekām (domā, ka tās ir atliekas no kūdras ieguves Zeltiņu purvā 19. gadsimtā) un 3-3,5 metrus bieza morēnas kārta. Zem tās ir Salaspils svītas ieži, kuri iegruvumā nav redzami aizbiruma dēļ.

## Tūrisms
Salaspils novada pašvaldība norobežojusi kriteni un uzstādījusi informatīvu stendu. Pastāv plāni izveidot piekļuves un tūrisma infrastruktūru (tai skaitā takas un stendus) apkārtnei, piemēram, 200 metru attālumā esošajā Zeltiņu purvā līdz pat kopēja dabas parka izveidei. Objekts arī pašlaik piesaista tūristus un ģeoloģijas interesentus, lai gan grūti gādāt par viņu drošību kritenes stāvuma un iespējamu jaunu iebrukumu dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites