Operētājsistēmu saraksts

**Operētājsistēmas** var klasificēt pēc to bāzes tehnoloģijas (Unix-veidīgās OS un Unix pēcteči), licences tipa, pēc tā vai OS attīstās arī mūsdienās (novecojušas vai mūsdienu OS), pēc pielietojuma un pēc daudziem citiem faktoriem.

## Proprietārās

### Agrīnās
* CTSS (The Compatible TimeShare System, izstrādāta MIT — Masačūsetsas tehnoloģiskais institūts).
* Incompatible Timesharing System (The Incompatible Timeshare System, izstrādāta MIT priekš DEC 10 / 20 serveriem).
* THE.
* MULTICS (Bell Labs projekts, GE un MIT).
* Master programme, izstrādāja LEO computer, Leo III 1962. gadā.
* Business Operating System (BOS).
* Commodore PET, Commodore 64 un Commodore VIC-20.
* Sinclair Micro un QX, u.c.
* TRS-DOS, ROM OS (uzlabots Microsoft BASIC interpretators ar failu sistēmas atbalstu).
* TI99-4.
* FLEX no Technical Systems Consultants Motorola 6800 un 6809: SWTPC, Tano, Smoke Signal Broadcasting, Gimix un citiem mikrodatoriem.
* HDOS — Heath DOS, mikrodatoriem.
* Cray Operating System Cray Research superdatoriem.

### [[Acorn]]
* Arthur
* ARX
* MOS (uz BBC Micro un BBC Master)
* RISC OS
* RISCiX

### [[Atari ST]]
* TOS
* MultiTOS
* MiNT

### [[Apple]]
* A/UX
* Apple Darwin
* Apple DOS
* GS/OS
* Mac OS
* Mac OS 8
* Mac OS 9
* Mac OS X
** 10.0 Cheetah
** 10.1 Puma
** 10.2 Jaguar
** 10.3 Panther
** 10.4 Tiger
** 10.5 Leopard
** 10.6 Snow Leopard
* ProDOS
* SOS

### [[Be]] korporācija
* BeOS
* BeIA
* Zeta

### [[Control Data Corporation]]
* CDC KRONOS
* CDC NOS
* CDC SCOPE

### [[Digital Equipment Corporation|DEC]]/[[Compaq]]/[[Hewlett-Packard|HP]]
* AIS
* OS-8
* ITS (PDP-6 un PDP-10)
* TOPS-10 (priekš PDP-10)
* TOPS-20 (priekš PDP-10)
* WAITS
* TENEX (no BBN)
* RSTS/E (strādāja vairākos mašīnu tipos, galvenokārt PDP-11)
* RSX-11 (daudzlietotāju daudzuzdevumu OS priekš PDP-11)
* RT-11 (vienlietotāja priekš PDP-11)
* RTE-II (reālā laika OS priekš HP-2000/2100)
* VMS (no DEC priekš VAX datoru sērijas, vēlāk pārsaukta par OpenVMS)
* HP-UX no HP
* NonStop OS — izstrādāja Tandem Computers kompānija
* OSF/1 (no DEC; divreiz pārsaukta, vispirms par Digital UNIX, vēlāk par Tru64 UNIX)

### [[IBM]]
* IBSYS
* OS/2
** OS/2 v1.0 — izlaista 1987. gada decembrī. Viena no pirmajām OS ar procesora 80286 daudzuzdevumu režīma atbalstu.
** OS/2 v1.10SE — izlaista 1988. gada oktobrī. SE = Standard Edition.
** OS/2 v1.10EE — 1989. gads.
** OS/2 v1.20 — 1989. gads. SE un EE redakcijas. Uzlabots Presentation Manager.
** OS/2 v1.30 — 1991. gads. Arī SE un EE redakcijas.
** OS/2 v2.00 — 1992. gada pavasaris. Pirmā OS/2 versija, kuras darbam nepieciešams 80386 procesors ar tā aizsargāto režīmu.
** OS/2 v2.10 — 1993. gada maijs.
** OS/2 v2.11 — 1993. gada beigas. Nesatur Win-OS/2 apakšsistēmu un var tikt uzstādīta virs Windows 3.1. Tā ir lētāka par citām OS/2 versijām.
** OS/2 v3.0 «Warp» un «Warp Connect» — 1994. gada oktobris.
** OS/2 v4.0 «Merlin» — 1996. gada septembris.
** OS/2 Warp 4.5 Server for E-business «Aurora» — 1999. gada aprīlis. Turpmākie atjauninājumi ieguva nosaukumus CP1 un CP2 (Convenience Package) un bāzējās uz Aurora.
** eComStation
* AIX — Unix-veidīga OS
** AIX/RT
** AIX/6000
** AIX PC
** AIX/ESA
** AIX/370
** AIX 5L
* DYNIX — Unix-veidīga OS, izstrādāja kompānija Sequent Computer Systems
* OS/400
* VM
* DOS/360
* DOS/VSE
* OS/360 — pirmā OS priekš System 360 arhitektūras
* MFT — vēlāk pārsaukta par OS/VS1
* MVT — vēlāk pārsaukta par OS/VS2
* SVS
* MVS — MVT versija
* TPF
* ALCS
* OS/390
** z/OS — nākamā versija pēc IBM OS/390
* z/VM — VM versija
* z/VSE — VSE versija
* Basic Operating System — pirmā OS priekš System 360 arhitektūras
* PC DOS — OEM-versija MS-DOS, vēlāk tika pilnveidota.

### ICT/ICL
* GEORGE
* VME
* DME
* TME

### [[Microsoft]]
* MSX-DOS
* MS-DOS
* Xenix — Unix licencēta versija; pārdota SCO 1990. gados
* Microsoft Windows
** Windows 1.0
** Windows 2.0 (priekš 80286)
** Windows 3.0 — pirmā versija ar komerciālu veiksmi
** Windows 3.1
** Windows for Workgroups 3.11
* Windows 9x — Windows 4.x versijas
** Windows 95 (Windows 4.00.950 versija)
** Windows 98 (Windows 4.10.1998 versija)
** Windows Me (Windows 4.90.3000 versija)
* Windows NT — OS, kuru izstrādāja Microsoft no 1988. gada, ar darba nosaukumu OS/2 Version 3.
** Windows NT 3.1 — pirmā Windows NT versija, izlaista 1993. gada 27. jūlijā
** Windows NT 3.5 (varianti: Workstation — priekš darba stacijām un Server — priekš serveriem)
*** Windows NT 3.51 — Windows NT 3.5 uzlabotā versija
** Windows NT 4.0 (varianti: Workstation — darba stacijām un Server — serveriem)
** Windows 2000 (Windows NT 5.0 versija)
** Windows XP (Windows NT 5.1 versija — iekšēji bāzēta uz Windows 2000 kodola); varianti: Home, Professional, Tablet PC Edition, Media Center Edition, Embedded
*** Windows Server 2003 (Windows NT 5.2 versija) — Windows XP variants priekš serveriem
*** Windows Compute Cluster Server 2003 — Windows XP variants darbam ar klāsteru sistēmām
*** Windows XP Embedded — Windows XP variants priekš iebūvētajām sistēmām
** Windows Vista (Windows NT 6.0 versija)
*** Windows Server 2008 (Windows NT 6.0 versija) — Windows Vista variants priekš serveriem
*** Windows HPC Server 2008 — Windows Compute Cluster Server 2003 aizvietotājs klāsteru sistēmām
*** Windows Home Server
*** Windows Vista for Embedded Systems — Windows Vista variants iebūvētajām sistēmām
** Windows 7 (Windows NT 6.1 versija)
*** Windows Server 2008 R2 (Windows NT 6.1 versija) — Windows 7 variants darbam ar serveriem
* Windows CE (compact edition — kompaktā redakcija) — reālā laika OS priekš iebūvētajām sistēmām, mobilajiem telefoniem, plaukstdatoriem un robotiem.
** Windows Mobile, Pocket PC — Windows CE versijas mobilajiem telefoniem un plaukstdatoriem.
** Windows Embedded — Windows CE versijas iebūvētajām sistēmām, ieskaitot

robotus.
Windows 8
Windows 8.1
Windows 10

### [[Novell]]
* NetWare — tīkla OS
** NetWare 3.x, tajā skaitā Netware v3.12
** NetWare 4.x
** NetWare 5.x
** NetWare 6.x
* Novell DOS
* UnixWare — izveidota uz UNIX System V bāzes 1995. gadā.
* openSUSE — GNU/Linux OS distributīvs, kura izstrādātājs ir kompānija Novell, Inc.
* Open Enterprise Server — tīkla OS, ietver sevī Novell NetWare, openSUSE un tīkla servisus.

### [[Strawberry Development Group]]
* EROS
* CapROS

### [[Sun Microsystems]]
* SunOS — Unix-veidīga OS, bāzēta uz BSD Unix realizācijas
** SunOS 4.x — (Solaris 1.x)
* Solaris — Unix-veidīga OS, kura bāzēta uz UNIX System V realizācijas Release 4 + elementi no SunOS
** SunOS 5.x — (Solaris 2.x, 7.x un vēlākas versijas)
* Java Desktop System

### Citas Unix-veidīgas OS un [[POSIX]]-savietojamās
* Aegis/OS (Apollo Computer)
* CLIX no Intergraph
* Cromix (Unix-emulating OS from Cromemco)
* Coherent (Unix ОS no Mark Williams Co. priekš personālajiem datoriem)
* DNIX
* DYNIX — Unix-veidīga OS, kuru izstrādāja kompānija Sequent Computer Systems
* Idris
* IRIX no SGI
* NeXTStep — savu attīstību ieguva ОС Mac OS X pēc NeXT un Apple apvienošanās
* OPENSTEP
* OS-9 — Unix-veidīga RTOS, priekš procesora Motorola 6809
** OS-9/68k (priekš procesora Motorola 680x0; izveidota no OS-9)
** OS-9000
* QNX (POSIX, mikrokodola OS; izmanto reālā laika iebūvētajās sistēmās)
* Rhapsody
* RiscOS
* SCO UNIX (no Santa Cruz Operation, nopirka kompānija Caldera, vēlāk pārsaukta par SCO)
* System V - faktiski pēdējais "tīrais" Unix. Visu pārējo parasti sauc par Unix-veida OS.
* UNIflex 
* Ultrix (pirmā Unix versija priekš VAX un PDP-11 no DEC, bāzēta uz BSD)
* Unicos (Unix priekš superdatoeim Cray Research Inc.)
* Venix

## [[Atvērtā koda OS]]

### Unix-veidīgās OS
* BSD (Berkeley Software Distribution, Unix realizācija priekš DEC VAX) un tās variācijas:
** 386BSD
** DesktopBSD
** DragonFly BSD
** FreeBSD
** MidnightBSD
** NetBSD
** OpenBSD — galvenais akcents ir drošība
** PC-BSD
** TrianceOS
** TrueBSD
* GNU/Hurd (OS, kas realizēta kā serveru kopums, kuri strādā uz Mach mikrokodola)
** Hurd/L4 (OS, realizēta kā serveru kopums, kuri strādā uz L4 mikrokodola)
* GNU/Linux
** Linux (pats populārākais brīvais Unix-veidīgais Os kodols)
** Cosmoe (bāzēta uz «Linux» kodola un izmanto daudz AtheOS koda, līdzīga BeOS)
* OpenSolaris (projekts Solaris atvērtajam kodam)
** AuroraUX
** BeleniX
** Jaris
** MilaX
** marTux
** Nexenta OS
** NexentaStor
** OpenSolaris for System z
** OSUNIX
** Polaris
** SchilliX
** StormOS
* Plan 9 (izstrādāja Bell Labs)
** Plan B (radās no Plan 9)
** Off++ (radās no Plan 9)
** Inferno (Os uz virtuālās mašīnas bāzes, radās no Plan 9)
* SSS-PC (izstrādāta Tokijas Universitātē)

### Windows-savietojamās
* ReactOS

### Izpētes Unix-veidīgās OS
* UNIX (izveidoja Bell Labs 1970. gadā, Kena Tompsona ideja)
* Mach (no CMU kodolu izstrādātājiem; skat.: NeXTSTEP)
* Minix (mācību Os priekš Endrū Tanenbauma)
* Amoeba (izstrādāja Endrū Tanenbaums)
* K42 (izstrādā IBM)
* MISS (pirmā Krievijas Unix-veidīgā OS)
* ДЕМОС (padomju Unix klons)
* ИНМОС (*Инструментальная мобильная операционная система* — izstrādāta Padomju Savienībā 1985. gadā elektroniski vadāmo mašīnu institūtā.).

### Izpētes ne-Unix veida OS
* 3OS — Object Oriented Operation System
* Nemesis — izpētes OS, ko izstrādāja Kembridžas Universitātē
* TUNES — 1994. gads
* V (operētājsistēma) — Stanford, agrie 1980-gadi
* Microsoft Singularity

## [[DOS|MS-DOS kloni]]
* QDOS (Quick and Dirty Operating System) — CP/M klons, izveidots 1980. gadā, Seattle Computer Products (SCP) priekš jaunajiem procesoriem Intel 808x, to nopirka Microsoft par 50 000 dolāriem un tad Os kļuva par MS-DOS/PC-DOS.
* MS-DOS — разработана Microsoft для IBM PC-совместимых машин.
* PC-DOS — DOS versija no IBM.
* DR-DOS — ОS no Digital Research, vēlāk Novell, Caldera, Siemens AG …; tagad izmanto specifiskos uzdevumos.
* FreeDOS — brīvā DOS, mērķis - 100 % savietojamība ar MS-DOS.
* PTS-DOS — ОS no PhysTechSoft (Krievija).
* ROM-DOS — ОS no Datalight iebūvētajām sistēmām.
* АДОС — padomju klons priekš PC Искра-1030.
* Альфа-ДОС — padomju klons priekš PC ЕС-1840.
* ЯНУС — padomju klons priekš PC ЕС-1840.

## Autoru/iekšējas, ne-Unix u.c.
* A2 — jauns nosaukums priekš Bluebottle (skat. arī: AOS)
* AOS — OS kura izveidota "Oberon" projekta ietvaros — operētājsistēma un kompilators)
* AROS (AROS Research Operating System), atvērtā koda OS, tajā skaitā arī priekš x86 procesoriem, idejas pēctecis no AmigaOS
* AtheOS
* Bluebottle — AOS idejas turpinājums, mūsdienu versijas A2.
* CP/M (Control Program/Monitor)
** CP/M-80 (CP/M priekš Intel 8080/8085 un Zilog Z80 no Digital Research))
** CP/M-86 (CP/M priekš Intel 8088/86 no Digital Research)
** MP/M-80 (daudzprogrammu versija CP/M-80 no Digital Research)
** MP/M-86 (daudzprogrammu versija CP/M-86 no Digital Research)
** МикроДОС (izveidota PSRS uz CP/M 2.2 bāzes)
* UCSD P-System (portatīvā programmēšanas vide/operētājsistēma/virtuālā mašīna, kuru izstrādāja Kalifornijas universitāšu studenti Sandjego, uzrakstīta PASCAL valodā)
* FLEX9 — no TSC priekš Motorola 6809, FLEX pārmantotāja, strādāja uz Motorola 6800.
* JavaOS — galvenais komponents ir Java VM.
* SSB-DOS — no TSC priekš Smoke Signal Broadcasting, FLEX paveids.
* DESQView daudzuzdevumu iestatījums uz MS-DOS lai palaistu MS-DOS pielikumus daudzuzdevumu režīmā, 1985. gads. Teksta saskarne. Pēdējā versija: 2.70. 
* DV/X — DESQView attīstība, saskarne un protokols līdzīgs kā X Window System.
* GEOS (8 bitu, *Commodore 64* datoriem); PC/GEOS (16 bitu *IBM PC* datoriem)
* NewOS open source
* Оберон (operētājsistēma), izstrādāja ETH-Zurich priekš Ceres darba stacijām un Chameleon. Skat. arī Oberon.
* osFree — open source вариант OS/2.
* TripOS, 1978
* VisiOn (pirmais grafiskais lietotāja saskarne priekš PC, komerciālas veiksmes nebija.)
* VME no International Computers Limited (ICL)
* MorphOS (uz Quark mikrokodola, ar API savietojamību AmigaOS 3.1)
* NetWare (no Novell)
* Pick (licencēta un pārsaukta)
* Primos no Prime Computer (dažreiz arī PR1MOS vai PR1ME)
* OSD/XC no Fujitsu-Siemens 
* OS-IV no Fujitsu (bāzējas uz MVS no IBM)
* MSP no Fujitsu (OS-IV pēctecis)
* SkyOS — komerciāla OS priekš PC.
* Syllable (attīstījās uz AtheOS bāzes)
* Haiku-OS atvērtā koda BeOS klons
* TinyOS
* TSX-32 daudzudzevumu 32 bitu OS priekš DOS-pielikumiem, daļēji atvasināta no OS/2, DESQView un firmas DEC operētājsistēmām. `1993. gads. Atšķīrās ar pašu ātrāko FAT16 failu sistēmas realizāciju.

### [[Siemens AG]]
* BS1000
* BS2000
* BS3000 (funkcionāli līdzīga OS-IV un MSP no Fujitsu)
* VM2000
* SINIX — Unix-veidīga OS, agrāk saucās par Reliant UNIX, izveidota uz DC/OSx bāzes
* DC/OSx — DataCenter/OSx, Siemens AG.

## «Mājas» OS
* KolibriOS (projekts izveidots uz MenuetOS un tas ietilpst vienā disketē)
* LainOS — projekts bāzēts uz FreeBSD. 
* MenuetOS (ietilpst vienā disketē)
* Miraculix
* Panalix
* Syllable (gandrīz pilnībā savietojama ar POSIX)
* Trion Operating System
* Висопсис (VISOPSYS — Vizuālā operētājsistēma)
* UzhOS
* XSKernel — Os kodola projekts ar koda nosaukumu XSystem.
* FOS — mikrokodola OS.
* ExeOS (Os projekts, kas bāzēts uz mikrokodola arhitektūras)
* SymbOS — daudzuzdevumu grafiskā OS priekš Amstrad CPC, Amstrad PCW un MSX.

## Priekš БК
OS, kuras strādā uz БК-0010, БК-0010-01, БК-0011 un БК-0011М

* ANDOS
* MK-DOS
* CSI-DOS
* NORD
* ОС БК-11 (variants RT-11)
* AO-DOS
* BASIS
* DOSB10
* PascalDOS
* MicroDOS
* DX-DOS
* HC-DOS
* RT-11 
* NORTON-БК
* РАМОН
* KMON
* Turbo-DOS
* BKUNIX

## Priekš Spectrum
* +3DOS
* C-DOS
* CP/M
* Doors
* IS-DOS
* PinkFloyd
* TASiS
* TR-DOS

## Pielikuma sistēmas

### [[Plaukstdators]] (PDA)
* Palm OS no Palm Inc; tagad PalmSource
* Pocket PC, Windows Mobile no Microsoft
* EPOC — sākumā no Psion (Lielbritānija), tagad izgatavo Symbian, zem markas Symbian OS.
* Windows CE no Microsoft
* GNU/Linux uz Sharp Zaurus
* PEN/GEOS

### Viedtālruņi
* Windows Mobile uz Windows CE bāzes
* GNU/Linux
** Google Android uz HTC T-Mobile G1;
** Palm webOS uz Palm Pre;
** Maemo uz Nokia 770 Internet Tablet, Nokia N800, N810 un Nokia N900;
** OpenMoko Neo 1973 Neo FreeRunner ierīcēs;
** MontaVista Mobilinux uz Motorola A760, E680;
** EZX Linux uz Motorola A1200, A1600, E6;
** MOTOMAGX uz Motorola ZINE ZN5;
** LiMo Platform;
** Access Linux Platform uz Edelweiss;
** Bada.
* Symbian OS
* IPhone OS — ОS priekš Apple iPhone
* BlackBerry OS
* JavaFX Mobile
* PEN/GEOS, GEOS-SC

### Klēpjdatori, mobilās interneta ierīces
* EPOC32 Release 5 uz Psion netBook 1999. gads;
* Microsoft Windows CE uz Psion Teklogix netBook Pro 2003. gadā, uz Elonex Smartbook u.c.
** Microsoft Windows CE MID в Toshiba JournE;
* GNU/Linux
** Xandros Linux;
** Xubuntu;
** Eeebuntu;
** Linpus Linux Lite uz Acer Aspire One;
** Google Android uz Acer Aspire One;
** Ubuntu Netbook Remix;
** Moblin for Netbooks;
** Google Chrome OS.

### Maršrutizatori un citas tīkla iekārtas
* CatOS no Cisco
* IOS no Cisco
* IOS XR no Cisco (uz QNX bāzes)
* IPSO no Nokia
* JUNOS no Juniper Networks
* LinkBuilder no 3Com
* MikroTik RouterOS no MikroTik
* PIX OS no Cisco
* RapidOS no Riverstone Networks
* Orix no Avaya

### Mikrokontrolieriem, iebūvētajām sistēmām un reālā laika OS
* Contiki
* eCos
* FreeRTOS
* INTEGRITY
* ITRON
* LynxOS
* Montavista Linux
* Nucleus
* QNX
* OS-9 — no Microware
* OS-9000 — no Microware
* OSA — priekš PIc mikrokontrolieriem no Microchip firmas
* OSE no ENEA
* OSEK
* RDOS
* RTEMS opensource (GPL-like licence)
* RTOS
* ThreadX
* TRON OS izveidoja — Ken Sakamura
* uC/OS-II mikrokontrolieriem
* scmRTOS — mikrokontrolieriem
* μClinux
* VxWorks
* Salvo — mikrokontrolieriem

## Izdomātas operētājsistēmas
Neeksistējošas operētājsistēmas, kuras ir pieminētas jokos, grāmatās, filmās, datorspēlēs u.c.
* ALTIMIT OS — no .hack visuma.
* Hyper OS — no Patlabor.
* Wheatonix — 1. aprīļa joks.
* Digitronix — no The Hacker Files.
* Luna/X — 1. aprīļa joks no Google 2004. gadā.
* SexLinux — linuxcenter.ru pirmā aprīļa joks.
* Finux — no Nila Stīvensona grāmatas Cryptonomicon.
* Windows Home — no Sergeja Lukjaņenko grāmatu sērijas «Лабиринт отражений».
* Macrohard Nondows Twista — no "Space Rangers 2: Dominators" datorspēles.
* Okna 96 — no multiseriāla «Смешарики».
* REXXOS
* GlaDOS — no spēles Portal.

## Skatīt arī
* Operētājsistēma
* Operētājsistēmu izveides hronoloģija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Informācija par operētājsistēmām Dmoz.org