open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krasta FM

**"Krasta FM"** ir latviešu hiphopa mūzikas apvienības "Kreisais Krasts" 2020. gadā izdotais albums. Albums sastāv no 19 dziesmām.
Lielākie albuma singli ir "Krasta FM", "Vārdu piegāde", "Stundiņu, divas", "Space Jam", "Pacel rokas".

Ja iepriekšējam albumam “Tilts” repa mūziķiem vajadzēja trīs gadus, tad šim tie bija trīs "mājsēdes" mēneši.
Albuma mūziku producējuši tādi mūziķi kā: *[[SilinsBeats]]*, Pēteris Upelnieks, trakamelodija, Kaizers, *[[Beatowski]]*, ansis, Kārlis Indrišonoks.

Dziesmās piedalās: Pionieris, Elfs, ''marcways'', Deniss, Reiks, ansis, Punkts Uz I, Kaizers, Ivans Baigais, Adriāna Miglāne, Eiksho, Ritvars, *[[JeeKaa]]*, Cepums, Edžons, R.2.R.S, MAD, Dairis, E.V., Pēteris Upelnieks, Lauris, Misters Krūmiņš, Magnuss Eriņš.

## Dziesmu saraksts

# "Krasta FM" — 3:52
# "Skits" — 0:12
# "Joprojām" — 3:49
# "Vārdu piegāde" — 3:06
# "Priekā" — 3:39
# "Stundiņu, divas" — 2:50
# "Skits" — 0:08
# "Trofeja" — 3:36
# "Distance" — 3:48
# "Ēnas" — 2:53
# "Moonlight" — 3:43
# "Nerunā" — 3:41
# "Space Jam" — 3:48
# "Kā gan savādāk" — 3:59
# "Pacel rokas" — 4:27
# "Likumsakarīgi" — 3:18
# "Cell Phone" — 2:31
# "Man nav laika" — 2:56
# "Šobrīd (Outro)" — 4:45

## Ārējās saites
* Albums straumēšanas platformā ''Spotify'' 
* Albuma Lirikas


__INDEX__
Jordenesku

**Jordenesku** () ir rumāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Angels Jordenesku (*Anghel Iordănescu*; 1950) — rumāņu futbolists un treneris;
* Edvards Jordenesku (*Edward Iordănescu*; 1978) —  rumāņu futbolists un treneris.
Frenks Ntilikina

**Frenks Braiens Ntilikina** (; dzimis  Ikselā Beļģijā) ir Francijas basketbolists, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā. Bijis Francijas basketbola izlases dalībnieks. 2025. gadā pārstāv Grieķijas Basketbola līgas un Eirolīgas klubu Pirejas "Olympiakos", bet iepriekš spēlējis arī vairākos Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubos.

## Karjera
F. Ntilikina dzimis Beļģijā, taču viņa vecāki ir cēlušies no Ruandas. Trīs gadu vecumā kopā ar ģimeni pārcēlies uz Strasbūru Francijā, kur arī sācis trenēties basketbolā. Viņa pirmais profesionālais klubs bija Francijas līgā spēlējošais *[[SIG Strasbourg]]*, kuru saspēlēs vadītājs pārstāvēja no 2015. līdz 2019. gadam.

2017. gada NBA draftā viņu ar 8. numuru pirmajā kārtā izraudzījās Ņujorkas "Knicks". "Knicks" sastāvā F. Ntilikina aizvadīja četras sezonas, kurās pārsvarā bija komandas otrais saspēles vadītājs. Spēlētāja karjeras attīstību ietekmējušas arī traumas. 2021. gada septembrī viņš kā brīvais aģents noslēdza līgumu ar Dalasas "Mavericks" — komandu, kura vēlējās viņu savulaik draftēt. Abos NBA klubos bijis komandas biedrs ar latviešu basketbolistu Kristapu Porziņģi.

2023. gada augustā F. Ntilikina noslēdza līgumu ar Šarlotas "Hornets", bet 2024. gada februārī komanda viņu atbrīvoja.

2024. gada jūnijā F. Ntilikina pievienojās Serbijas klubam Belgradas "Partizan", kas spēlē arī Eirolīgā. Pēc vienas sezonas Serbijā 2025. gada septembrī viņš noslēdza divu gadu līgumu ar Grieķijas Basketbola līgas un Eirolīgas klubu Pirejas "Olympiakos".

### Francijas izlase
Ar labiem individuālajiem unkomandas sasniegumiem spēlējis Francijas jaunatnes izlasēs, izcīnot zeltu gan Eiropas U-16 čempionātā 2014. gada Latvijā, gan Eiropas U-18 čempionātā 2016. gadā Turcijā. 2016. gada Eiropas U-16 čempionātā ticis atzīts par labāko spēlētāju.

F. Ntilikina ir bijis pastāvīgs pieaugušo Francijas basketbola izlases spēlētājs, tās sastāvā izcīnījis sudraba medaļas 2020. un 2024. gada olimpiskajās spēlēs, kā arī bronzu 2019. gada FIBA Pasaules kausā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cietais rieksts 4

**"Cietais rieksts 4"** () ir 2007. gada ASV asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Lens Vaismans. Filmā galvenās lomas atveido Brūss Viliss, Džastins Longs, Timotijs Olifents, Mērija Elizabete Vinsteda, Klifs Kērtiss un Megija Kjū. Šī ir ceturtā filma "Cietais rieksts" filmu ciklā.

Filma stāsta par Ņujorkas policistu Džonu Makleinu (Viliss), kuram ir jāaptur kiberteroristi.

Filmas "Cietais rieksts 4" pirmizrāde notika . Filma nopelnīja 388,2 miljonus ASV dolāru, padarot to par visienesīgāko franšīzes filmu. Filma saņēma pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cietais rieksts 3

**"Cietais rieksts 3"** () ir 1995. gada ASV asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Džons Maktīrnans. Filmā galvenās lomas atveido Brūss Viliss, Džeremijs Aironss, Semjuels Džeksons, Greiems Grīns, Kolīna Kempa, Lerijs Brigmans un Sems Filipss. Šī ir trešā filma "Cietais rieksts" filmu ciklā.

Ņujorkas policijas detektīvam Džonam Makleinam (Viliss) un viņa pāriniekam (Džeksons) ir jāaptur vīrietis, kurš draud uzspridzināt visu pilsētu.

Filmas "Cietais rieksts 3" pirmizrāde notika . Filma saņēma dalītus kritiķu vērtējumus, bet kļuva par vispelnošāko gada filmu. Tā ir kļuvusi par kulta filmu un daudzi kritiķi to uzskata par franšīzes labāko turpinājumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cietais rieksts 2

**"Cietais rieksts 2"** () ir 1990. gada ASV asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Renijs Hārlins. Filmā galvenās lomas atveido Brūss Viliss, Bonija Bedelija, Viljams Altertons, Redžinalds Veldžonsons, Franko Nero, Viljams Sadlers un Džons Eimoss. Šī ir otrā filma "Cietais rieksts" filmu ciklā.

Gluži kā pirmajā filmā, šīs filmas notikumi arī risinās Ziemassvētku vakarā. Makleins gaida savu sievu Dalisas starptautiskajā lidostā Vašingtonā, kad teroristi pārņem vadību pār lidostas gaisa kontroles sistēmu.

Filmas "Cietais rieksts 2" pirmizrāde notika . Filma guva lielus finansiālus panākumus, nopelnot 240 miljonus ASV dolāru, kā arī saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cietākais rieksts

**"Cietākais rieksts"** () ir 2013. gada ASV asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Džons Mūrs. Filmā galvenās lomas atveido Brūss Viliss, Džejs Kurtnijs, Sebastians Kohs, Jūlija Snigira, Raša Bukvičs, Kouls Hausers, Amaurijs Nolasko un Sergejs Kolesņikovs. Šī ir piektā un pēdējā filma "Cietais rieksts" filmu ciklā, tā kā Viliss 2022. gadā paziņoja par aktiera karjeras beigām.

Filma stāsta par Džonu Makleinu (Viliss), kuram ir jādodas uz Krieviju, lai atbrīvotu savu dēlu, CIP aģentu, no cietuma.

Filmas "Cietākais rieksts" pirmizrāde notika . Filma guva finansiālus panākumus, tomēr saņēma sliktas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazās Lietuvas enciklopēdija

**Mazās Lietuvas enciklopēdija** (saīsinājumā **MLE**; ) ir vispārēja, Mazajai Lietuvai veltīta enciklopēdija lietuviešu valodā. Enciklopēdijas izdevējs ir Zinātnes un enciklopēdiju izdošanas centrs (*Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras*). MLE redakcija sāka darbu 2000. gadā. Patlaban izdoti 4 sējumi, kuru ap 3000 lappusēs ir vairāk nekā 20 000 šķirkļu. Enciklopēdijas elektronisko versiju atvēra 2020. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Lielā Krievijas enciklopēdija

**Lielā Krievijas enciklopēdija** (, БРЭ) ir viena no lielākajām krievu valodā izdotajām enciklopēdijām. Tā tika izdota Krievijā vairākos izdevumos no 2004. līdz 2017. gadam. Enciklopēdijas elektronisko versiju atvēra 2016. gadā.

Lielā Krievijas enciklopēdija, neskatoties uz savu augsto akadēmisko statusu un nozīmi kā autoritatīvs resursu avots, ir bijusi pakļauta arī vairākām kritikas un diskusiju jomām. Piemērām, Lielā Krievijas enciklopēdija tika izstrādāta un izdota laikā, kad Krievijas politiskā vide bija ļoti polarizēta un daudzos gadījumos valsts propaganda bija klātesoša arī kultūras un zinātnes jomās. Dažos rakstos ir bijusi tendence uzsvērt Krievijas impērijas un PSRS mantojuma pozitīvās iezīmes, vienlaikus minimizējot vai ignorējot to negatīvās sekas, piemēram, represijas, totalitārisma aspektus vai citas vēsturiskas traģēdijas, kas varētu radīt neērtības mūsdienu politiskajai varai.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Deutsche Welle

***Deutsche Welle***, saīsināti **DW**, ir Vācijā bāzēta raidorganizācija, kura darbojas radio, televīzijas un interneta sfērās. Korporācija veic gan iekšējās, gan ārējās pārraides. DW pārdod savas programmas citām apraides organizācijām visā pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites
S-300

thumb|Ukrainas bruņoto spēku ''S-300'' raķetes palaišana 2022. gada 15. jūlijā
thumb|''S-300P'' konteinera iekšskats muzeja ekspozīcijā
***S-300*** jeb **S-300 "Favorīts"** () ir no 1969. līdz 1978. gadam PSRS izstrādāts zenītraķešu palaišanas komplekss. Šāda veida un modificētas raķešu sistēmas izmanto Krievijas Federācijas Bruņotie spēki, Ukrainas Bruņotie spēki (*С-300В1* un *С-300ПТ/ПС*) un citu valstu karaspēki.
Mūsdienās to ražo Krievijas militārais koncerns *Алмаз-Антей*, jaunākie raķešu komplekti spēj raidīt 72 raķetes uz līdz pat 36 lidojošiem mērķiem.

Krievijas 2022. gada iebrukuma laikā Ukrainā Krievijas karaspēka radioelektroniskās pretdarbības radari spēja pārtvert un pārvirzīt vairākas Ukrainas *S-300* raķetes. Ukrainas infrastruktūras apšaudēm izmantoja arī modificētas zeme-zeme raķešu sistēmas *C-300В1* un *С-300ВМ*, kas spēj sasniegt mērķi 75 līdz 200 km attālumā.

*S-300* līdzinieks ASV Bruņoto spēku arsenālā ir MIM-104 Patriot () zenītraķešu palaišanas komplekss, kas izstrādāts no 1976. līdz 1984. gadam.

## Krievijas Federācijas bruņotie spēki
2022. gada sākumā ASV izlūkdienestiem bija zināms šāds daudzums Krievijas Federācijas (KF) *S-300* palaišanas iekārtu:
* Aviācijas un kosmosa spēki: 160 *С-300ПС*, 150 *С-300ПМ1/С-300ПМ2* un 20 *С-300В* raķešu palaišanas iekārtas;
* Jūras aviācija: 40 *С-300ПС*, 56 *С-300ПМ1* raķešu palaišanas iekārtas;
* Pretgaisa un pretraķešu aizsardzības karaspēks: 90 *С-300ПМ1/С-300ПМ2* raķešu palaišanas iekārtas.

## Ukrainas bruņotie spēki
2022. gadā UBS bija ap 250 *С-300ПС/ПТ* raķešu palaišanas iekārtu. Vienu *С-300* piegādāja Slovākija.

## S-400
Līdz 2013. gadam KF BS izmēģināja jaunu *S-300* modifikāciju, kas nodēvēta par *S-400 «Триумф»*.
thumb|''S-400 «Триумф»'' palaišana militāro mācību ''Кавказ-2020'' laikā 2020. gada 22. septembrī.

## Militārās tehnikas muzejos un izstādēs

S-300PMU2%26KrAZ-260-MAKS-2007.jpg|*S-300PMU2* palaišanas iekārta ar *KrAZ-260* auto 
ZRS_S-300PS_2005_G1.jpg|*S-300PS* Vinnicas kara muzejā
SA-N-6_Launchers_on_Marshal_Ustinov.jpg|*S-300F* palaišanas iekārta uz kreisera "Maršals Ustinovs"
S-300V - 9A82 TELAR.jpg|*S-300V* pretgaisa aizsardzības sistēma
S-300V - Engineering technologies 2012 (4).jpg|*9S15M Obzor-3* radars


## Atsauces
Nogalini savus mīļotos

**"Nogalini savus mīļotos"** () ir 2013. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors ir Džons Krokidass. Filmā galvenās lomas atveido Denjels Redklifs, Deins Dehāns, Bens Fosters, Maikls Hols, Džeks Hjūstons, Dženifere Džeisone Lī un Elizabete Olsena.

Filma izstāsta stāstu par vienu no pirmo bītu paaudzes rakstnieku (Lusjēns Kārs, Alens Ginsbergs, Viljams Barouzs un Džeks Keruaks) koledžas laiku un to, kā Kārs nogalināja savu ilggadējo draugu Deividu Kamereru.

Filma "Nogalini savus mīļotos" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maikls Hols

**Maikls Kārlails Hols** (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Vislabāk Hols pazīstams ar Dekstera Morgana lomu *[[Showtime]]* seriālā "Deksters" un Deivida Fišera lomu HBO seriālā "Sešas pēdas zem zemes" (*Six Feet Under*). Šīs divas lomas palīdzēja Holam saņemt Zelta globusa balvu un trīs Ekrāna aktieru ģildes balvas.

Piedalījies arī filmās "Samaksa" (*Paycheck*, 2003), "Geimeris" (*Gamer*, 2009), "Nogalini savus mīļotos" (2013), "Marks Felts: cilvēks, kurš atmaskoja Balto namu" (2017), "Spēļu nakts" (2018) un *[[In the Shadow of the Moon]]* (2019). 2021. gadā Dekstera Morgana lomu atveidojis miniseriālā "Deksters. Jaunās asinis" (*Dexter: New Blood*).

## Ārējās saites
Amerikāņi (seriāls)

**"Amerikāņi"** () ir ASV vēsturisks spiegu drāmas seriāls. Seriāla autors ir Džo Veisbergs un tas no  līdz  iznāca kanālā FX. Seriālam iznāca sešas sezonas un kopumā 75 sērijas.

Seriāla darbība norisinās Aukstā kara laikā un stāsta par Elizabeti (Kerija Rasela) un Filipu Dženingsu (Metjū Rīss), diviem VDK aģentiem, kuri izliekas par precētu amerikāņu pāri un kopā ar bērniem dzīvo netālu no Vašingtonas. Notikumi seriālā sākas pēc Ronalda Reigana inaugurācijas 1981. gada janvārī un noslēdzas neilgi pirms ASV un PSRS līguma par vidējā un tuvā darbības rādiusa raķešu likvidāciju parakstīšanas 1987. gada decembrī.

Seriāls "Amerikāņi" guva lielu kritiķu atzinību, īpaši slavējot scenāriju, tēlus un aktierspēli. Par seriāla noslēguma sezonu Rīss saņēma ''Emmy'' balvu kā "Labākais aktieris galvenajā lomā drāmas seriālā", savukārt Veisbergs un Džoels Fīlds *Emmy* saņēma par "Labāko drāmas seriāla scenāriju". Seriāls "Amerikāņi" saņēma arī Zelta globusa balvu kategorijā "Labākais drāmas seriāls".

## Atsauces

## Ārējās saites
Ēnsmilgas

**Ēnsmilgas** () ir augu ģints graudzāļu dzimtā, kas ir sastopamas Eirāzijā, Ziemeļamerikā un Ziemeļāfrikā.

Latvijā ir sastopama viena ēnsmilgu suga — izplestā ēnsmilga (*Milium effusum*).

## Sugas
Ēnsmilgu ģintī ir akceptētas šādas sugas un dabiski sastopami hibrīdi:

* *Milium atropatanum* Maroofi
* *Milium effusum* L.
* *Milium pedicellare* (Bornm.) Roshev. ex Melderis
* *Milium schmidtianum* K.Koch
* *Milium transcaucasicum* Tzvelev
* *Milium vernale* M.Bieb.

Daudzas sugas, kuras senāk tika ieskaitītas ēnsmilgu ģintī, mūsdienās tiek klasificētas citās ģintīs, tostarp:*[[Achnatherum]]*, *[[Aeluropus]]*, *[[Agrostis]]*, *[[Airopsis]]*, *[[Alloteropsis]]*, *Amphicarpum*, *Aniselytron*, *Anthaenantia*, *Antinoria*, *[[Rudzusmilgas|Apera]]*, *Arundinella*, *Axonopus*, *Brachiaria*, *[[Suņzobes|Cynodon]]*, *[[Pasāres|Digitaria]]*, *[[Gaiļsāres|Echinochloa]]*, *[[Eriochloa]]*, *Eriocoma*, *Gastridium*, *Homolepis*, *Ichnanthus*, *Isachne*, *Luziola*, *Muhlenbergia*, *Nassella*, *Oplismenus*, *Oryzopsis*, *[[Sāres|Panicum]]*, *Paspalum*, *Pentameris*, *Piptatherum*, *Piptochaetium*, *[[Skarenes|Poa]]*, *Polypogon*, *[[Sorgo|Sorghum]]*, *[[Kripses|Sporobolus]]*, *Trachypogon*, *Tricholaena*, *Triplachne*, *Zingeria* un *Zoysia*.

## Ārējās saites

## Atsauces
Maxi Jazz

**Maksvels Freizers** (; dzimis , miris ), labāk zināms ar skatuves vārdu ***Maxi Jazz***, bija britu mūziķis, reperis, dziedātājs, dziesmu autors un dīdžejs. Vislielāko atpazīstamību ieguvis kā britu elektroniskās mūzikas grupas *[[Faithless]]* vadošais solists no 1995. līdz 2011. gadam un no 2015. līdz 2016. gadam.

2006. gadā *Maxi Jazz* kā vokālists piedalījās *[[Tiësto]]* dziesmā *[[Dance4life]]*. Tāpat dziedājis kopā ar Robiju Viljamsu dziesmā *[[My Culture]]* no albuma *[[1 Giant Leap]]*.

*Maxi Jazz* piedalījās autosacīkstēs, un viņam bija arī īpaša sacīkšu mašīnu kolekcija.

## Ārējās saites

* 
* ''Faithless'' oficiālā tīmekļa vietne
* ''Maxi Jazz Racing''
*
Dzintara līcis

thumb|220px|Dzintara līcis

**Dzintara līcis** (; ) ir neliels Kuršu jomas paplašinājums pie Jodkrantes. Garums ap 160 m, platums ap 117 m.

1855. gadā, padziļinot kuģu ceļu, te nejauši atklāja dzintara iegulas. Drīz pēc tam tika nodibināts dzintara ieguves uzņēmums ''Stantien & Becker'', kas kā lētu darbaspēku izmantoja tuvējās Jodkrantes iedzīvotājus. Palielinot dzintara ieguves apjomus, Jodkrantē uzcēla strādnieku barakas, atvēra laivu remonta darbnīcu un niršanas apģērbu veikalu. Dzintara ieguve notika tikai vasarās, tādēļ darbs ritēja trīs maiņās. No 1860. līdz 1890. gadam te ieguva 2250 t dzintara.

## Galerija


Gintaro įlanka.JPG|Dzintara līcis
Gintaro įlanka (3).JPG| Dzintara līcis
Juodkrante amber.jpg|Stantien & Becker uzņēmums


## Atsauces
Pārnidas kāpa

thumb|220px|Pārnidas kāpa
thumb|220px|Pārnidas kāpa

**Pārnidas kāpa** () ir augstākā Kuršu nērijas kāpa Neringā pie Nidas, Lietuvā, 2 km attālumā no Lietuvas—Krievijas robežas. Ceļojošās kāpas augstums sasniedz 52 metrus. Kuršu jomas pusē ir izveidota 1,7 km gara marķēta dabas izziņas taka, kas ved arī pa kāpas smiltājiem.

No kāpas virsotnē izveidotā skatu laukuma redzama Baltijas jūra, Nidas bāka, Kuršu kāpu platākā vieta — Bulviķa rags —, Nida un Kuršu joma. Labos laikapstākļos no Pārnidas kāpas redzama arī Kuršu jomas otrā pusē esošā Ventes raga pussala.

1995. gadā kāpas virsotnē izveidots saules pulkstenis, ko 1999. gadā vētra nopostīja. 2011. gadā pulkstenis atjaunots kā 13,8 m augsts un 36 tonnu smags akmens stabs. Obelisks ir rotāts ar rūnu rakstu. Uz blakus esošajiem ar granīta plāksnēm klātajiem pakāpieniem izkaltas stundu un pusstundu atzīmes, kā arī mēnešu, saulgriežu un ekvinokciju atzīmes.

## Galerija

Sundial on Parnidis dune (9617377472).jpg|Atjaunotais saules pulkstenis
Parnidis dune.jpg|Skats no Pārnidas kāpas uz Krievijas pusi
A dune with a view (9614167005).jpg|Skats no Pārnidas kāpas uz Nidas pusi


## Atsauces
Meža prospekts (Dobele)

**Meža prospekts** ir iela Dobelē. Tā sākas krustojumā ar Krasta ielu un Skolas ielu. Beidzas krustojumā ar Sanatorijas ielu. Ielas sākumā labajā pusē atrodas daudzdzīvokļu mājas, kreisajā pusē privātmājas. Vidus un beigu daļās abās pusēs ir privātmājas. Ielai nav gājēju ietves visā tās garumā. Ielas nobeigumā iela šķērso Ķestermežu.

## Atsauces
Fengu ģimene

**"Fengu ģimene"** () ir 2015. gada ASV komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Džeisons Beitmens. Filmā galvenās lomas atveido Beitmens, Nikola Kidmena, Kristofers Volkens un Mērijana Planketa. Filma ir balstīta uz 2011. gada Kevina Vilsona romānu ar tādu pašu nosaukumu.

Filma stāsta par brāli un māsu, kuri atgriežas mājās, meklējot savus slavenos vecākus, kas ir pazuduši.

Filmas "Fengu ģimene" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma saņēma pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Samosa

thumb|Samosa un čatnijs
**Samosa** () ir cepta vai fritēta uzkoda, kas ir populāra Indijā, Dienvidāzijā, Tuvajos Austrumos, Centrālāzijā  un Austrumāfrikā. Atkarībā no reģiona, samosai var būt dažādas formas, tostarp, trijstūrformas, konusveidīga vai pusmēness forma. Arī pildījums ir atkarīgs no reģiona, piemēram, Indiešu samosa var saturēt pikantus kartupeļus, sīpolus un zirņus, un parasti tiek pasniegta ar čatniju. Arābu valstīs, kur samosa (dēvēta par s*ambousek* ()) tiek pasniegta Ramadāna laikā, pildījumā mēdz būt gaļa, sīpoli, ciedru rieksti vai siers.

Sakarā ar emigrāciju un kultūru izplatīšanos, samosas ir sastopamas arī citviet pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Silikātu iela (Rīga)

**Silikātu iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajona Bolderājas apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Gaigalas ielu un beidzas krustojumā ar Lielo ielu. Kopējais ielas garums ir 1019 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu un sastāv no 2 braukšanas joslām. Apbūvi lielākoties veido Latvijas PSR laikos uzbūvētās daudzdzīvokļu mājas.

## Ielu savienojumi
Silikātu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Gaigalas iela (T veida krustojums)
* Tekstilnieku iela
* Platā iela (T veida krustojums)
* Kvarca iela (T veida krustojums)
* Dolomīta iela (T veida krustojums)
* Ķemmdziju iela (T veida krustojums)
* Admirāļu iela (T veida krustojums)
* Lielā iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Visā ielas garumā kursē 36. un 56. maršruta autobusi.

## Atsauces
Gļinski

thumb|200px|Kņaza Mihaila Gļinska zīmogs ar tatāru tamgu (1501)
**Gļinski** (, ) bija Krimas tatāru izcelsmes Lietuvas lielkņazistes un Maskavijas kņazu un bajāru dzimta, kura krita nežēlastībā, apvainota Maskavas dedzināšanā. Vīriešu līnija izsīka 1602. gadā.

## Vēsture
1380. gadā Zelta Ordas emīrs Mamajs noslēdza savienību ar Lietuvas dižkunigaiti Jagaili, bet 1380. gada septembrī zaudēja Kuļikovas kaujā pret Maskavas kņazu Dmitriju un izšķirošajā kaujā pret hanu Tohtamišu (kauja pie Kalkas upes). Mamaja dēls Mansurs dienēja Lietuvas dižkunigaitijas armijā, viņa mazdēlu kristīja Aleksandra vārdā un iecēla par Gļinskas, Romnu un Poltavas vietvaldi. Viņa pēctece Jeļena Gļinska bija pirmā Krievijas cara Ivana IV māte.

## Ģenealoģija
* Aleksandrs Gļinskis (miris pēc 1399)
** Ivans Gļinskis
*** Boriss Gļinskis (miris pēc 1451), Švitrigaiļa sabiedrotais
**** Bagdans Gļinskis (miris 1512), ukraiņu kazaku atamans
**** Ļevs Gļinskis
***** Nikolajs Gļinskis (ap 1460—1534), sacelšanās vadītājs 1508. gadā
***** Vasilijs Gļinskis (miris 1515), Sloņimas (1505—1506) un Brestļitovskas (1506—1507) vietvaldis. Pēc 1508. gada kopā ar brāli Nikolaju un Ivanu aizbēga uz Maskavu
****** Jeļena Gļinska (mirusi 1538), Vasilija III sieva, Maskavijas reģente (1533—1538), cara Ivana IV māte
****** Nikolajs Gļinskis (miris 1559)
****** Jurijs Gļinskis (miris 1547), apsūdzēts Maskavas dedzināšanā
****** Ivans Gļinskis
******* Ivans Gļinskis (miris 1602), pēdējais no kņazu dzimtas
***** Ivans Gļinskis (miris ap 1522)

## Atsauces
Pesto

thumb|250px|Pesto mērce

**Pesto** ir zaļumu mērce, ko klasiskajā variantā gatavo, saberztas bazilika lapiņas, ciedru riekstus, ķiploku, sāli, parmezānu un pekorīno sajaucot ar olīveļļu. Par pesto dzimteni uzskata Dženovu, Ligūrijas reģionā, Itālijā.

Senajā Romā no siera, ciedru riekstiem, eļļas, sāls un aromātiskiem garšaugiem gatavoja pastu, ko izmantoja kā pavalgu. Viduslaikos savukārt biežāk tika lietota valriekstu un ķiploku pasta. Ķiploki kā mērces sastāvdaļa nostiprinājās, jo kļuva ļoti populāri jūrnieku vidū, kuri ticēja, ka ķiploki palīdz izvairīties no dažādām kaitēm. Mērce kļuva īpaši populāra, kad 1865. gadā kāds izsmalcinātais gardēdis savā grāmatā "Dženovas virtuve" publicēja Dženovas pesto recepti.

Līdztekus zaļajam pesto ir arī sarkanais pesto, ko gatavo, par pamatu ņemot saulē kaltētus tomātus vai grauzdētu papriku. Pesto parasti tiek pasniegta ar pastu.

## Galerija


Pesto1.jpg|Pesto pagatavošana
Pesto rosso.jpg|Sarkanais pesto
Pasta al Pesto in Florence, Italy (47909905101).jpg|Pasta ar pesto
Pesto bread.jpg|Pesto maize


## Atsauces

## Ārējās saites
Lācēna Padingtona piedzīvojumi

**"Lācēna Padingtona piedzīvojumi"** () ir 2014. gada Apvienotās Karalistes un Francijas animācijas spēlfilma, kuras režisors un scenārija autors ir Pols Kings. Galveno, Padingtona, lomu ierunā Bens Višo. Pārējās lomas atveido Hjū Bonevils, Sallija Hokinsa, Džūlija Voltersa, Džims Brodbents, Pīters Kapaldi un Nikola Kidmena.

Filma stāsta par lācēnu Padingtonu, kurš no Peru džungļiem ierodas Londonā, kur viņu adoptē Braunu ģimene.

Filmēšana sākās 2013. gada septembrī un noslēdzās 2014. gada jūnijā. Sākotnēji Padingtona ierunāšana tika uzticēta Kolinam Fērtam, taču viņš projektu pameta.

Filmas "Lācēna Padingtona piedzīvojumi" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[StudioCanal]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes par Višo sniegumu, ierunājot Padingtona lomu, humoru, scenāriju, vizuālajiem efektiem un piemērotību gan bērnu, gan pieaugušo auditorijai. Filma bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 282,2 miljonus ASV dolāru. To nominēja divām BAFTA kino balvām kategorijās "Labākā britu filma" un "Labākais adaptētais scenārijs". Turpinājums, "Lācēna Padingtona piedzīvojumi 2", izlaists 2017. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzīvsudrabs zivīs

[thumb| Blakus esošie antropogēni avoti, piemēram, ogļu dedzināšana un dzelzs ieguve, var piesārņot ūdens avotus ar metildzīvsudrabu, kas efektīvi uzsūcas zivju ķermeņos. Biopalielināšanas procesā dzīvsudraba līmenis palielinās katrā secīgajā [Barības ķēde|barības ķēdē.]]
**[[Dzīvsudrabs|Dzīvsudraba]] klātbūtne [[Zivis|zivīs]]** rada bažas par veselību cilvēkiem, kuri tās ēd, īpaši sievietēm, kuras plāno, vai ir iestājušās grūtniecībā, ir barojošas mātēs vai ir mazi bērni. Zivis un vēžveidīgie bieži vien savos ķermeņos koncentrē dzīvsudrabu metildzīvsudraba veidā, ko uzskata par ļoti toksisku dzīvsudraba organisko savienojumu. Ir zināms, ka elements bioakumulējas cilvēkos, tāpēc bioakumulācija jūras veltēs tiek pārnesta uz cilvēku populācijām, kur var izraisīt saindēšanos ar dzīvsudrabu. Dzīvsudrabs ir bīstams gan dabiskajām ekosistēmām, gan cilvēkiem, jo tas ir metāls, par kuru zināms, ka tas ir ļoti toksisks, jo īpaši tāpēc, ka tā neirotoksiskā iedarbība spēj bojāt centrālo nervu sistēmu.

Cilvēka kontrolētās zivju ekosistēmās, ko parasti izmanto, lai tirgū ražotu meklētās jūras velšu sugas, dzīvsudrabs nepārprotami paceļas pa barības ķēdi caur zivīm, kas patērē mazo planktonu, kā arī caur nepārtikas avotiem, piemēram, zemūdens nogulsnēm.

Ir pierādīts, ka zivju produkti satur dažādu daudzumu smago metālu, īpaši dzīvsudrabu un taukos šķīstošos piesārņotājus no ūdens piesārņojuma. Zivju sugas, kas ir ilgmūžīgas un atrodas pārtikas ķēdes augšgalā, piemēram, marlīni, tunzivis, haizivis, zobenzivis, makreles un cekulasari (*Malacanthidae*) satur augstāku dzīvsudraba koncentrāciju nekā citas. Vaļveidīgie (vaļi un delfīni) arī bioakumulē dzīvsudrabu un citus piesārņotājus, tāpēc populācijas, kas ēd vaļu gaļu, piemēram, japāņi, islandieši, norvēģi un Fēru salas, arī ir neaizsargātas pret dzīvsudraba uzņemšanu.

## Atsauces

## Papildu avoti

* Kidd K un Batchelar K (2011) "Mercury" : Wood CM, Farrell AP un Brauner CJ, *Zivju fizioloģija: Homeostāze un nebūtisku metālu toksikoloģija,* 238.–297. lpp. Akadēmiskā prese.ISBN&nbsp; .
* 
* 

## Ārējās saites

* Veselības politika grūtniecēm NRDC izveidoja zemāk esošo tabulu, lai noteiktu, cik daudz tunzivju drīkst apēst bērni, grūtnieces vai sievietes, kuras vēlas grūtniecību, pamatojoties uz viņu svaru.
* Recommendations for Fish Consumption in Alaska Bulletin No. 6 June 15, 2001 Mercury and National Fish Advisories Statement from Alaska Division of Public Health
* Methylmercury in Sport Fish: Information for Fish Consumers
* FDA Tests Show Mercury in White Tuna 3 Times Higher than Can Light, Says Mercury Policy Project
* FDA - Mercury Levels in Commercial Fish and Shellfish (1990-2012)
* Federal Study Shows Mercury In Fish Widespread, Inescapable
* EDF - Healthy Sushi selector
* EDF - Find a healthy fish for consumption
* EDF - Smart and healthy choices when consuming seafood 
* Mercury Awareness Program Highlighted on Pacifica Radio | Turtle Island Restoration Network A Mercury Calculator from Got Mercury?
* Fish, Mercury & Nutrition: The Net Effects Documentary produced by Prairie Public Television
Lācēna Padingtona piedzīvojumi 2

**"Lācēna Padingtona piedzīvojumi 2"** () ir 2017. gada Apvienotās Karalistes un Francijas animācijas spēlfilma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Pols Kings. Galveno, Padingtona, lomu ierunā Bens Višo. Pārējās lomas atveido Hjū Bonevils, Sallija Hokinsa, Brendans Glīsons, Džūlija Voltersa, Džims Brodbents, Pīters Kapaldi un Hjū Grānts.

Filmā Padingtons ir apņēmies sagādāt dāvanu savai adoptētājas tantei dzimšanas dienā, taču, kad iecerēto dāvanu veikalā nozog, viņu nepamatoti notiesā un iesloga par zādzību. Viņam un viņa ģimenei jāatrod īstais zaglis un jāpierāda Padingtona nevainība.

2015. gada aprīlī paziņoja par darba pie filmas uzsākšanu. Filmēšana sākās 2016. gada oktobrī un noslēdzās 2017. gada jūnijā. Filmas pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[StudioCanal]]*. Filma bija finansiāli veiksmīga un nopelnīja 228 miljonus ASV dolāru. Filma guva lielu kritiķu atzinību, un to uzskata par vienu no 2010. gadu labākajām filmām gan bērniem, gan arī pieaugušajiem. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 99% vērtējums. Filma saņēma trīs BAFTA kino balvas nominācijas kategorijās "Labākā britu filma", "Labākais adaptētais scenārijs" un "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Grānts).

 notika pirmizrāde filmas turpinājumam "Lācēna Padingtona piedzīvojumi Peru" (*Paddington in Peru*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Eragrostes

**Eragrostes** () ir liela un plaši izplatīta graudzāļu dzimtas ģints, kura ir sastopama visos apdzīvotos kontinentos un uz daudzām salām. Ģintī ir klasificētas 422 sugas, no kurām Latvijā ir sastopama (ievazāta) mazā eragroste (*Eragrostis minor*), kā arī ir konstatēta lielvārpu eragroste (*Eragrostis cilianensis*).

Sugas latīniskais nosaukums "*Eragrostis*" ir cēlies no grieķu valodas vārdiem *ἔρως* (*eros*), kas nozīmē "mīlestība" un *ἄγρωστις* (*agrostis*), kas nozīmē "zāle".

## Atsauces
Džūlija Voltersa

**Dāma Džūlija Marija Voltersa** (, dzimis ) ir angļu aktrise. Savas karjeras laikā saņēmusi četras BAFTA televīzijas balvas, divas BAFTA kino balvas, divas ''Emmy'' balvas, *[[BAFTA Fellowship]]* balvu un Zelta globusu. Saņēmusi arī divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijas.

Voltersa kļuva atpazīstama pēc lomas filmā *[[Educating Rita]]* (1983), par ko saņēmusi Zelta globusa balvu un BAFTA kino balvu. Par šo lomu viņa tika nominēta arī Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā". Otru BAFTA kino balvu saņēmusi par lomu filmā "Billijs Eliots" (*Billy Elliot*, 2000), par ko saņēmusi arī Kinoakadēmijas balvas nomināciju kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā". Piedalījusies arī filmās *[[Personal Services]]* (1987), *[[Prick Up Your Ears]]* (1987), *[[Stepping Out]]* (1991), *[[Sister My Sister]]* (1994), *[[Girls' Night]]* (1998), *[[Titanic Town]]* (1998), "Kalendāra meitenes" (*Calendar Girls*, 2003), *[[Wah-Wah]]* (2005), *[[Driving Lessons]]* (2006), "Džeinas stāsts" (2007), *[[Mamma Mia! (filma)|Mamma Mia!]]* (2008), "Drošsirde" (2012), *[[The Harry Hill Movie]]* (2013), "Lācēna Padingtona piedzīvojumi" (2014), "Bruklina" (2015), *[[Film Stars Don't Die in Liverpool]]* (2017), "Lācēna Padingtona piedzīvojumi 2" (2017), "Mamma Mia! Mēs atkal esam klāt" (2018) un "Mērija Popinsa atgriežas" (2018).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Džims Brodbents

**Džeimss Brodbents** (, dzimis ) ir angļu aktieris.

Saņēmis gan Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā", gan Zelta globusa balvu tajā pašā kategorijā par lomu filmā "Airisa" (*Iris*, 2001). Saņēmis arī BAFTA televīzijas balvu un Zelta globusu par lomu televīzijas filmā *[[Longford]]* (2006). Četras reizes nominēts BAFTA kino balvai un vienīgo reizi to saņēmis par lomu Baza Lurmena filmā "Mulenrūža" (2001). Nominēts arī divām ''Emmy'' balvām un četrām Ekrāna aktieru ģildes balvām.

Brodbents pirmo reizi kļuva atpazīstams, 1980. gados piedaloties *[[BBC]]* situāciju komēdijā *[[Only Fools and Horses]]*. Piedalījies arī Terija Giljama filmās "Laika bandīti" (1980) un "Brazīlija" (1995), bet slavens kļuvis, pateicoties dalībai Maika Lī filmā *[[Life Is Sweet]]* (1990). Vēlāk piedalījies filmās "Lodes pār Brodveju" (1994), "Īkstīši" (1997), "Smillas sniega izjūta" (1997), "Bridžitas Džonsas dienasgrāmata" (2001), "Ņujorkas bandas" (2002), "Bridžita Džonsa. Saprāta robeža" (2004), "80 dienās apkārt zemeslodei" (2004), "Krutie kruķi" (2007), "Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts" (2008), "Nolādētais "United"" (2009), "Vēl viens gads" (2010), "Dzelzs lēdija" (2011), "Artūrs izglābj Ziemassvētkus" (2011), "Mākoņu atlants" (2012), "Lācēna Padingtona piedzīvojumi" (2014), "Bruklina" (2015), "Bridžitas Džonsas mazulis" (2016), "Lācēna Padingtona piedzīvojumi 2" (2017), *[[King Lear (filma)|King Lear]]* (2018), *[[The Unlikely Pilgrimage of Harold Fry]]* (2023) un "Džejs Kellijs" (2025).

## Ārējās saites
Lobanovi–Rostovski

thumb|200px|Kņazu Lobanovu–Rostovsku dzimtas ģerbonis (1906).
**Lobanovi–Rostovski** () ir sena krievu augstmaņu (kņazu) dzimta, pie kuras piederēja daudzi Krievijas Impērijas ģenerāļi un valstsvīri.

## Vēsture
Dzimta cēlusies no Rurika dinastijai piederošā Rostovas kņaza Konstantīna Vasiļjeviča (1312−1365; valdīja 1320−1365), savukārt Lobanovu–Rostovsku atzars cēlies 15. gadsimta beigās no viņa mazmazmazdēla Ivana Aleksandroviča, kuru lielās pieres dēļ iesauca par Lobanu ( — "piere").
1474. gadā Maskavas lielkņazs Ivans III Rostovas kņazisti pievienoja saviem īpašumiem.

## Dzimtas pārstāvji
* Ivans Lobanovs-Rostovskis (1731-1791), ģenerālmajors
* Aleksandrs Lobanovs-Rostovskis (1752-1830), ģenerālmajors
* Dmitrijs Lobanovs-Rostovskis (1758-1838), kājnieku ģenerālis, Krievijas Impērijas tieslietu ministrs, Valsts padomes loceklis
* Jakovs Lobanovs-Rostovskis (1760–1831), ģenerālmajors, Senāta virsprokurors, Mazkrievijas ģenerālgubernators, Valsts padomes Juridiskā departamenta priekšsēdētājs
* Aleksandrs Lobanovs-Rostovskis (1788-1866), ģenerālmajors
* Ivans Lobanovs-Rostovskis (1788-1869), Senāta virsprokurors
* Boriss Lobanovs-Rostovskis (1794−1863), Senāta virsprokurors
* Aleksejs Lobanovs-Rostovskis (1795-1848), ģenerālleitnants
* Aleksejs Lobanovs-Rostovskis (1824–1896), diplomāts, senators, Krievijas Impērijas ārlietu ministrs
* Dmitrijs Lobanovs-Rostovskis (1825-1908), ģenerālleitnants

## Galerija

David Luders Lobanov-Rostovsky.jpg|Ģenerālmajors kņazs Ivans Lobanovs-Rostovskis (1731-1791)
Aleksandr Ivanovich Lobanov-Rostovsky.jpg|Ģenerālmajors kņazs Aleksandrs Lobanovs-Rostovskis (1752–1830)
D. I. Lobanov-Rostovsky.jpg|Krievijas Impērijas tieslietu ministrs ģenerālis Dmitrijs Lobanovs-Rostovskis (1758-1838)
Lobanov-Rostovsky, Alexander Yakovlevich 1788 -1866.png|Ģenerālmajors Aleksandrs Lobanovs-Rostovskis (1788-1866)
Lobanov-Rostovsky A Y.jpg|Ģenerālleitnants kņazs Aleksejs Lobanovs-Rostovskis (1795-1848)
Morgenstierne nee Lobanova-Rostovskay.jpg|Aleksandra Munte af Morgenstjerne (dzimusi Lobanova-Rostovska, 1823–1858)
Алексей Борисович Лобанов-Ростовский.jpg|Krievijas Impērijas ārlietu ministrs Aleksejs Lobanovs-Rostovskis (1824-1896)
Lobanov-Rostovskiy Alexey Nikolaevich.jpg|Slepenpadomnieks Aleksejs Lobanovs-Rostovskis (1862–1921)
Lobanov-Rostovsky Yakov Ivanovich, by unknown painter, before 1816.jpg|Ģenerālmajors Jakovs Lobanovs-Rostovskis (1760–1831)
Maria Jacovlevna Naryshkina .jpg|Marija Nariškina (dzimusi Lobanova-Rostovska, 1789–1854)


## Atsauces
Šuiski

thumb|200px|Kņazu Šuisku dzimtas ģerbonis (1906)
**Šuiski** (, ) bija sena krievu un poļu augstmaņu (kņazu) dzimta.

## Vēsture
Dzimta cēlusies no Rurika dinastijai piederošā Suzdaļas kņaza Vasilija Dmitrijeviča Kirdjapas (ap 1350-1403; valdīja 1364—1382). 1394. gadā Maskavas lielkņazs Vasilijs I Dmitrijevičs Suzdaļas kņazisti pievienoja saviem īpašumiem un tās kņazu nometināja Šujas pilsētā, no kā cēlies dzmtas nosaukums.
Caru Fjodora I un Borisa Godunova valdīšanas laikā 1587. gadā Šuisku dzimta nonāca cara nežēlastībā un tika izsūtīta trimdā. 1591. gadā Šuiskiem tika atļauts atgriezties Maskavā un Vasilijs IV Šuiskis bija Krievijas cariste valdnieks no 1606. līdz 1610. gadam.
1610. gadā Maskavas bajāri atcēla Vasiliju Šuiski no troņa un viņš kā gūsteknis mira ieslodzījumā Polijā.

## Dzimtas pārstāvji
* Pjotrs Šuiskis, krievu karavadonis, nogalināts kaujā pie Ullas (kaujā pie Čašņikiem, 1564)
* Mihails Skopins-Šuiskis (1586—1610), krievu karavadonis, kurš organizēja sacelšanos pret Viltusdmitriju II

## Galerija

Vasily Shuisky - miniature.jpg|Krievijas cars Vasilijs IV Šuiskis
Vasili IV of Russia.PNG|Krievijas cars Vasilijs IV Šuiskis
M.V. Skopin-Shuyskiy (17th c., Tretyakov gallery).jpg|Karavadonis Mihails Skopins-Šuiskis (1586—1610)
Скопин-Шуйский отравленный.jpg|Mihaila Skopina-Šuiska noindēšana


## Atsauces
Fēmarnbelts

**Fēmarnbelts** (, ) ir kuģojams jūras šaurums Baltijas jūras dienvidrietumos, daļa no Beltu jūras. Savieno Ķīles līci rietumos no Mēklenburgas līča austrumos un atdala Vācijai piederošo Fēmarnas salu dienvidos no Dānijai piederošās Lollandes salas ziemeļos. Salas savieno prāmja līnija. 2021. gada 1. janvārī sākta kombinētā dzelzceļa un autoceļa tuneļa būvniecība starp salām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alsa

**Alsa** () ir Dānijai piederoša sala Baltijas jūras Ķīles līcī pie Mazā Belta dienvidu ieejas. No Jitlandes pussalas to atdala 200 m platais Alsas šaurums, ko šķērso divi autoceļu tilti. Salas dienvidu piekrastē atrodas nelielā Bredstenas sala, kas ar Alsu savienota ar dambi. Lielākā apdzīvotā vieta ir Senderborgas pilsēta. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Beļski

thumb|150px|Kņazu Beļsku dzimtas ģerbonis.
**Beļski** (, ) bija sena Lietuvas dižkunigaitijas un Krievijas caristes augstmaņu dzimta, kura Lietuvā izsekojama līdz 1542. gadam, bet Krievijā līdz 1612. gadam.

## Vēsture
Dzimta cēlusies no Lietuvas dižkunigaiša Aļģirda mazdēla Ivana Vladimiroviča, kurš ar pārtraukumu (1420—1435, 1440—1450) valdīja Smoļenskas kņazistei piederošajā Belajas pilī, no kā cēlies dzmtas nosaukums. Viņa dēls Fjodors piedalījās sazvērestībā pret Kazimiru IV Jagellonu un bija spiests bēgt uz Maskavu. 
Viņa jaunākais dēls Semjons Fjodorovičs atgriezās Lietuvas dižkunigaiša Sigismunda Vecā dienestā, bet viņa radinieki palika Maskavā līdz Juku laikiem.

## Atsauces
Spēles gūstekņi

**"Spēles gūstekņi"** () ir 2016. gada ASV trillera filma, kuras režisors ir Henrijs Džusts un Eriels Šulmans. Filmā galvenās lomas atveido Emma Robertsa, Deivs Franko un Džuljeta Lūisa. Filma balstīta uz 2012. gada Džīnas Raianas romānu ar tādu pašu nosaukumu.

Filma stāsta par tiešsaistes spēli *Nerve*, kas pārbauda spēlētāju drosmi, liekot tiem pildīt skatītāju dotos izaicinājumus.

Filmas "Spēles gūstekņi" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Lionsgate]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes par filmas tempu un aktieru sadarbību. Tā nopelnīja vairāk nekā 85 miljonus ASV dolāru pie 19 miljonu budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hovanski

thumb|150px|Kņazu Hovansku dzimtas ģerbonis (1798).
**Hovanski** (, ) bija sena Lietuvas dižkunigaitijas un Krievijas caristes augstmaņu dzimta no 15. līdz 18. gadsimtam, kura Krievijā izsekojama līdz mūsdienām.

## Vēsture
Dzimta cēlusies no Lietuvas dižkunigaiša Ģedimina mazmazdēla Patrikeja, kurš 1408. gadā lielkņaza Vasilija I valdīšanas laikā ieradās Maskavijā. Viņa mazdēlam Vasilijam Patrikejevam piederēja zemes īpašums Hovaņā (*Ховань*), no kā cēlies dzimtas nosaukums.

Kņazs Andrejs Hovanskis bija Astrahaņas (1615—1620), Ņižņijnovgorodas (1620—1628) un Toboļskas vaivads (1628—1639). Viņa dēls Ivans Hovanskis (*Тараруй*) 1650. gadā kļuva par Tulas vaivadu, tad par Vjazmas vaivadu (1651—1656) un Pleskavas vaivadu (no 1657). Viņš 1657. gadā piedalījās kaujā pie Gdovas pret Magnusa Delagardija vadīto karaspēku, vēlāk pret lietuviešu karaspēku. 1666. gadā viņš kļuva par Novgorodas vaivadu. Pēc strēļu sacelšanās apspiešanas cariene Sofija viņam un viņa dēlam Andrejam 1682. gada 17. septembrī lika izpildīt nāvessodu.

1883. gadā Modests Musorgskis par Hovansku vadīto 1682. gada strēļu dumpi uzrakstīja operu "Hovanščina" (*Хованщина*).


Prince Ivan Andreevich Khovansky.jpg|Ivans Hovanskis (*Тараруй*)


## Atsauces
Patrīcija Nīla

**Patrīcija Nīla** (, dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu ekrāna un skatuves aktrise.

Nīla bija viena no zināmākajām 1950. un 1960. gadu Holivudas zvaigznēm. Savas karjeras laikā saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu, Zelta globusa balvu, ''Tony'' balvu un divas BAFTA kino balvas. Nominēta trim ''Emmy'' balvām. Viņas zināmākās lomas ir Roberta Vaiza zinātniskās fantastikas filmā "Diena, kad apstājās Zeme" (*Day the Earth Stood Still*, 1951), Elija Kazana drāmā *[[A Face in the Crowd]]* (1957) un Bleika Edvardsa romantiskajā komēdijā "Brokastis pie "Tifanija"" (1961). Par lomu vesterna filmā *[[Hud]]* (1963) saņēmusi Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā".

## Ārējās saites
Langelande

**Langelande** ( — ‘Garā zeme’) ir Dānijai piederoša sala Baltijas jūras rietumos pie Lielā Belta dienvidu ieejas. Langelandes belts austrumos to atdala no Lollandes salas, rietumos sekli šaurumi to atdala no Sīes, Tosinges, Ēres un Fīnas salām. Lielākā apdzīvotā vieta ir Rudkebingas pilsēta. Salas reljefu veido līdz  augsta morēnu pauguraine. Attīstīta lauksaimniecība. Auteceļš pa tiltiem savieno ar Fīnu un tālāk ar kontinentu; ar Lollandi savieno prāmja satiksme.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pilsēta pie jūras

**"Pilsēta pie jūras"** () ir 2002. gada ASV krimināldrāmas filma, kuras režisors ir Maikls Ketons-Džounss. Filmā galvenās lomas atveido Roberts De Niro, Frānsisa Makdormanda, Džeimss Franko, Ilaiza Dušku, Viljams Forsaits un Džordžs Dzundza.

Filma stāsta par policistu Vinsentu Lamarku (De Niro), kura dēls kļūst par aizdomās turamo slepkavībā.

Filmas "Pilsēta pie jūras" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēteris Ērmanis

**Pēteris Ērmanis** (dzimis 1893. gada 2. februārī Plāņu pagastā, miris 1969. gada 8. oktobrī Delmenhorstē, Vācijā) bija latviešu rakstnieks un literatūrvēsturnieks.

P. Ērmaņa nozīmīgākais ieguldījums saistīts ar ekspresionisma periodu viņa dzejā, kurā izdotajos krājumos "Es sludinu" (1920) un "Es šaubos, es ticu" (1922) dinamiskā formā pausts nosodījums karam un varmācībai, paustas ilgas pēc humānisma un taisnīguma.

2023. gadā P. Ērmanim veltīta raidījuma "Literatūre" epizode, kurā par viņu stāsta Ivars Šteinbergs.

## Atsauces
Hronokomparators

[thumb|300px|''[Vibrograf* ražots hronokomparators]]

*'Laika mērītājs** jeb **hronokomparators''' ir ierīce, kas akustiski mēra mehāniskā pulksteņa tikšķus, lai novērtētu tā precizitāti un to kalibrētu. Ierīce aprēķina mehāniskā pulksteņa amplitūdu, tikšķu biežumu un kļūdu, un pēc pulksteņa pieslēgšanas ierīcei uz noteiktu laika intervālu sniedz izmērīto rādītāju kopsavilkumu. Šī instrumenta reģistrēto informāciju izmanto pulksteņmeistari, lai palīdzētu noteikt, vai pulksteņa mehānismam ir nepieciešama apkope vai kapitālais remonts, lai atjaunotu tā laika mērīšanas precizitāti. To izmanto arī, lai noteiktu, vai tikko izgatavots pulkstenis ir precīzs, pirms to izlaiž no rūpnīcas pārdošanai.

Uzņēmumi, kas izgatavo pulksteņu laika mērītāja iekārtas:
* Delph Electronics
* Mumford Micro Systems
* TYMC
* Vibrograf
* Witschi

## Atsauces

## Ārējās saites

* A Youtube video of a timing machine
Parīsi

**Parīsi** () ir graudzāļu dzimtas ģints ar dabiski kosmopolītisku izplatības areālu.

Tie ir ziemcieši, kuri aug ūdenī vai applūstošos biotopos, ar slaidiem, ložņājošiem sakneņiem vai stoloniem; stiebri vāji un slaidi, stiebru mezgli parasti ir mataini. Lapu plātnes mala raupja, atskabargaina, lapas mēlīte ir īsa. Ziedkopa ir skara.

## Sugas
Parīsu ģintī ir akceptētas šādas sugas:

* Leersia angustifolia Prodoehl
* Leersia denudata Launert
* Leersia drepanothrix Stapf
* Leersia friesii Melderis
* Leersia hexandra Sw.
* Leersia lenticularis Michx.
* Leersia ligularis Trin.
* Leersia monandra Sw.
* Leersia oncothrix C.E.Hubb.
* Leersia oryzoides (L.) Sw. — parastais parīss
* Leersia sayanuka Ohwi
* Leersia stipitata Bor
* Leersia triandra C.E.Hubb.
* Leersia virginica Willd.

## Galerija

Attēls:Leersia japonica close up.JPG|*Leersia japonica* stiebri ar spalvainiem mezgliem
Attēls:Leersia hexandra ligule4 (8235249841).jpg|*Leersia hexandra* - īsa lapas mēlīte 
Attēls:Leersia hexandra spikelets.jpg|*Leersia hexandra* vārpiņas
Attēls:Leersia virginica iNat-54224930.jpg|*Leersia virginica* ziedkopa
Attēls:Leersia virginica iNat-54224868.jpg|*Leersia virginica* vārpiņas


## Atsauces
Molīnijas

**Molīnijas** () ir graudzāļu dzimtas ģints, kura savvaļā ir sastopama Eiropā līdz Kaukāzam un Ziemeļāfrikā. Sugas ir ieviesušās arī Ziemeļamerikā.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas tikai divas sugas:

* *Molinia caerulea* (L.) Moench — sastopama Latvijā,
* *Molinia japonica* Hack.,

Vairākas sugas, kuras kādreiz tika uzskatītas par molīnijām, tagad ir pārklasificētas citās ģintīs:

* *Molinia aquatica — [[Ūdens avotene|Catabrosa aquatica]]*
* *Molinia distans — Puccinellia distans*
* *Molinia distans var. reptans — Puccinellia maritima*
* *Molinia fauriei — Diarrhena fauriei*
* *Molinia fluitans — [[Peldošā ūdenszāle|Glyceria fluitans]]*
* *Molinia maritima — Puccinellia maritima*
* *Molinia maxima — [[Dižā ūdenszāle|Glyceria maxima]]*
* *Molinia olgae — Festuca olgae*
* *Molinia pendulina — Arctophila fulva*
* *Molinia plicata — [[Peldošā ūdenszāle|Glyceria fluitans]]*
* *Molinia remota — Poa remota*
* *Molinia retusa — Disakisperma dubium*
* *Molinia serotina — Cleistogenes serotina*
* *Molinia spiculosa — Glyceria spiculosa*
* *Molinia squarrosa — Cleistogenes squarrosa*

## Atsauces
Paplaka (stacija)

**Paplaka** bija dzelzceļa stacija līnijā Liepāja—Vaiņode starp pieturām Priekule un Krogzemji. Paplakas stacija atradās 263 kilometru attālumā no Rīgas, 23 kilometru attālumā no Vaiņodes un 34 kilometru attālumā no Liepājas.

Stacija tika atklāta 1879. gadā ar nosaukumu **Pleike**, kopš 1919. gada saukta par Paplaku. Pasažieru vilcieni nepieturēja kopš pasažieru kustības apturēšanas 1998. gadā. 2012. gadā nojauktas sliedes posmā Liepāja—Priekule.

Paplakas stacijas projekts.png|Paplakas stacijas projekts

## Atsauces
Elkuzeme (stacija)

**Elkuzeme** bija dzelzceļa pieturas punkts līnijā Liepāja—Vaiņode, atradās Vaiņodes pagastā 279 kilometru attālumā no Rīgas starp stacijām Priekule un Vaiņode. 

Pirmā pasaules kara laikā šeit atradās stacija **Augustmuiža**. Elkuzemes pieturas punkts atvērts 1920. gadā. Vilcieni nepietur kopš pasažieru kustības apturēšanas 1998. gadā.

## Atsauces
Kazbari

**Kazbari** bija dzelzceļa pieturas punkts līnijā Liepāja—Vaiņode 4,1 kilometra attālumā no Vaiņodes stacijas un 4,2 kilometru attālumā no Lietuvas robežas.

No 1935. gada līdz 1936. gadam šajā vietā darbojies pieturas punkts Kazbari. 1940. gadā tika ierīkota stacija, kas laika gaitā kļuvusi par pieturas punktu.

## Atsauces
Dubeņi (stacija)

**Dubeņi** bija dzelzceļa pieturas punkts līnijā Liepāja—Vaiņode starp pieturām Ālande un Gavieze.

Dubeņu stacija Latvijas dzelzceļa staciju sarakstā norādīta kopš 1919. gada. Laika gaitā tikusi pārveidota par pieturas punktu. Pasažieru vilcieni nepietur kopš pasažieru kustības apturēšanas 1998. gadā, 2012. gadā nojauktas sliedes posmā Liepāja—Priekule.

## Atsauces
Susta (stacija)

**Susta** bija dzelzceļa pieturas punkts līnijā Liepāja—Vaiņode, kas atradās starp pieturām Gavieze un Krogzemji. Stacija pirmo reizi pieminēta Pirmā pasaules kara laikā, tās sākotnējas nosaukums Laņģi, kopš 1927. gada to sauc par Sustu. Pasažieru vilcieni nepietur kopš pasažieru kustības apturēšanas 1998. gadā, 2012. gadā nojauktas sliedes posmā Liepāja—Priekule.

## Atsauces
Gavieze (stacija)

**Gavieze** bija dzelzceļa stacija līnijā Liepāja—Vaiņode starp pieturām Dubeņi un Susta. Gaviezes stacija atradās 18,5 kilometru attālumā no Liepājas stacijas, 22 kilometru attālumā no Priekules stacijas un 39 kilometru attālumā no Vaiņodes stacijas.

Stacija tika atklāta kopā ar līniju 1871. gada, tās sākotnējais nosaukums bija **Grobiņa**. 1904. gadā tā pārdēvēta par Gaviezi, 1919. gadā — par **Gaviezeni**, bet 1927. gadā atpakaļ par Gaviezi. Stacijas ēka būvēta 1908. gadā. Pasažieru vilcieni nepietur kopš pasažieru kustības apturēšanas 1998. gadā. 2012. gadā nojauktas sliedes posmā Liepāja—Priekule.

## Atsauces
Krogzemji (stacija)

**Krogzemji** bija dzelzceļa pieturas punkts līnijā Liepāja—Vaiņode starp stacijām Susta un Paplaka. Tas tika atvērts 1934. gadā. Vilcieni nepietur kopš pasažieru kustības apturēšanas 1998. gadā.

## Atsauces
Ipiķi (stacija)

**Ipiķi** bija dzelzceļa pieturas punkts Ipiķu pagastā līnijā Rīga—Ipiķi.

1921. gadā Ipiķi tika atvērta kā stacija šaursliežu dzelzceļa līnijā Valka—Rūjiena—Pērnava, un tā darbojās kā Latvijas robežstacija. No Otrā pasaules kara šaursliežu līniju posmā no Rūjienas līdz Meizakilai apkapoja Igaunijas PSR dzelzceļa struktūras. Stacija slēgta 1975. gadā, bet 1977. gadā iecirknis Rūjiena—Meizakila tika pārbūvēts platsliežu platumā. 1992. gadā līdz ar Latvijas un Igaunijas neatkarības atgūšanu un valsts robežas atjaunošanu tika atjaunots Ipiķu pieturas punkts, taču posmā Ipiķi—Meizakila vilcienu kustība tika pārtraukta.

Pieturas punkts slēgts 1996. gadā līdz ar vilcienu kustības pārtraukšanu līnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ipiķu stacijas foto