open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Brennera pāreja

**Brennera pāreja** (, ) ir kalnu pāreja Alpos 1 370 metru augstumā, uz Austrijas un Itālijas robežas. Pāreju šķērso E45 autoceļš, kas savieno Insbruku Austrijā ar Bolcāno Itālijā.

Pāreja ir viena no svarīgākajām transporta artērijām pāri Alpiem kopš aizvēsturiskiem laikiem. Viduslaikos caur to gāja ceļš *Via Imperii*, kas savienoja Vāciju ar Itāliju. 1867. gadā caur pāreju tika izbūvēts dzelzceļš. Gadsimtiem Brennera pāreju abās pusēs kontrolēja Tiroles grāfi, kas no 14. gadsimta bija Hābsburgi, tomēr pēc Pirmā pasaules kara Dienvidtiroli piešķīra Itālijai un Brennera pāreja kļuva par robežu starp valstīm. Brennera pārejā autotransporta kustība ir visai intensīva, tāpēc reģiona vides stāvoklis ir kļuvis par politisku jautājumu. Tiek būvēts 55 kilometrus garš Brennera tunelis dzelzceļa transporta vajadzībām.

## Ārējās saites
Korsuņas-Ševčenkovskas operācija

**Korsuņas-Ševčenkovskas operācija** jeb **Čerkasu katla kaujas** (, , ) bija Sarkanās armijas Pirmās un Otrās Ukrainas frontes veikta operācija Otrā pasaules kara Austrumu frontē no 1944. gada 24. janvāra līdz 16. februārim mūsdienu Ukrainas Čerkasu apgabala teritorijā.

Uzbrukuma operācija sākās 24. janvārī. Sarkanās armijas veiksmīgā uzbrukuma rezultātā 28. janvārī vērmahta karaspēks tika ielenkts Korsuņas-Ševčenkivskas rajonā. Ielenkumā nokļuva ap 60 000 karavīru. Vācu karaspēks vairākas reizes no ārpuses neveiksmīgi mēģināja izlauzties pie aplenktā grupējuma, līdz naktī no 16. uz 17. februāri ielenktajam vācu karaspēkam, ciešot lielus zaudējumus, izdevās izlauzties no padomju aplenkuma.

## Ārējās saites
Kopački Ritas dabas parks

**Kopački Ritas dabas parks** () ir 1979. gadā izveidots dabas parks Horvātijas austrumos uz ziemeļrietumiem no Dravas ieteces Donavā, pie Serbijas robežas. Teritorija raksturīga ar daudzām attekām un vecupēm gar Donavas labo krastu. Šeit ligzdo apmēram 260 putnu sugas. Dabas parks kopš 1993. gada ir Rāmsaras vieta.

## Galerija

Kopacki_rit11.JPG
Kopački_rit_wooden_trail.JPG
Kopacsiret.jpg
Aradas.jpg


## Ārējās saites

*
Rocket Arena

***Rocket Arena*** (iepriekš zināma ar nosaukumiem *Gund Arena* (1994—2005), *Quicken Loans Arena* (2005—2019) un *Rocket Mortgage FieldHouse* (2019—2025)) ir daudzfunkcionāla halle Klīvlendā, Ohaio, ASV. Arēnā savas mājas spēles aizvada NBA komanda Klīvlendas "Cavaliers" un AHL komanda Klīvlendas "Monsters". Arēna tika atklāta .

## Ārējās saites

*
Little Caesars Arena

***Little Caesars Arena*** ir daudzfunkcionāla halle Detroitā, Mičiganā, ASV. Arēnā savas mājas spēles aizvada NBA komanda Detroitas "Pistons" un NHL komanda Detroitas "Red Wings". Arēna tika atklāta .

## Ārējās saites
Gainbridge Fieldhouse

***Gainbridge Fieldhouse*** (iepriekš *Conseco Fieldhouse* (1999—2011) un *Bankers Life Fieldhouse* (2011—2021)) ir daudzfunkcionāla arēna Indianapolisā, Indiānā, ASV. Arēnā savas mājas spēles aizvada NBA komanda Indiānas "Pacers". Arēna tika atklāta . 2021. gadā arēnas īpašnieki mainīja arēnas nosaukumu uz ''Gainbridge Fieldhouse''

## Ārējās saites
*
Fiserv Forum

***Fiserv Forum*** ir daudzfunkcionāla arēna Milvoki, Viskonsinā, ASV. Arēnā savas mājas spēles aizvada NBA komanda Milvoki "Bucks". Arēna tika atklāta .

## Ārējās saites
*
Nolaid karogu, iededz sveci

**"Nolaid karogu, iededz sveci"** bija medicīnas iestāžu protesta akcija, kas notika Latvijā no 2019. gada 8. novembra līdz 2019. gada 13. novembrim.

2019. gadā medicīnas nozares darbinieku algas apsolīja palielināt līdz 20%, tomēr 2019. gada 11. oktobrī Ministru kabinets apstiprināja likumu "Par vidēja termiņa budžeta ietvaru 2020., 2021. un 2022. gadam", kas paredzēja, ka 2022.gadā valsts veselības aprūpes finansējumam tiks atvēlēti 3,3% no prognozētā iekšzemes kopprodukta. Nepiekrītot šādiem rezultātiem, Latvijas Ārstu biedrība (LĀB), Latvijas Lauku ģimenes ārstu asociācija (LLĢĀA), Latvijas Veselības un sociālās aprūpes darbinieku arodbiedrība (LVSADA), Latvijas Jauno ārstu asociācija (LJĀA), Latvijas Māsu asociācija (LMA) un Latvijas Ģimenes ārstu asociācija (LĢĀA) pieņēma lēmumu sarīkot protesta akciju.

Akcija "Viena diena bez ārsta" notika 2019. gada 7. novembrī pie Saeimas ēkas. Šajā dienā medicīnas iestādes nestrādāja. Sanākušie medicīnas darbinieki ik pa laikam skaļi izkliedza saukļus, dažiem bija plakāti. Protesta sākumā pie Saeimas tika pienests zārks ar uzrakstu "politika". Latvijas mediķiem izteica atbalstu kolēģi no Lietuvas.

Protesta gaitā Saeimas priekšsēdētāja Ināra Mūrniece savā un Saeimas vārdā atvainojās par parlamenta 11. oktobrī veikto balsojumu. Pēc viņas viedokļa mediķu atalgojuma pieauguma temps neatbilst ekonomikas iespējām.

Pirms protesta akcijas Latvijas Veselības un sociālās aprūpes darbinieku arodbiedrības vadītājs Valdis Keris paziņoja, ka gadījumā, ja 2020. gada valsts budžeta projektā netiks iekļautas izmaiņas, ko pieprasa medicīnas darbinieki, viņi uzsāks parakstu vākšanu par Saeimas atlaišanu.

2020. gada budžetā medicīnas nozarei tika atvelēti 60 miljoni eiro, kas bija divreiz mazāk nekā tika apsolīts. Portālā *[[latvija.lv]]* tika uzsākta parakstu vākšana par 13. Saeimas atlaišanu.

2019. gada 28. novembrī mediķi rīkoja vēl vienu protesta akciju, kuras dalībnieki neuzticējās veselības ministrei Ilzei Viņķelei un lūdza Valsts prezidentam Egilam Levitam atgriezt otrreizējai caurlūkošanai 2020. gada budžetu.

## Atsauces
Stoklē pils

**Stoklē pils** (, ) ir 20. gadsimta no 1905. līdz 1911. gadam uzbūvēta jūgendstila grezna savrupmāja Briselē.

Savrupmāju uzņēmēja un mākslas atbalstītāja Ādolfa Stoklē vajadzībām projektējis Jozefs Hofmanis, ēkas radīšanā citu starpā piedalījušies Gustavs Klimts, Francis Mecners, Fernāns Knopfs. 2009. gadā ēka iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Stoklē pils arī mūsdienās pieder Stoklē ģimenei un publiski nav pieejama.

## Ārējās saites
Struma

**Struma** jeb **Strimona** (, ) ir 415 kilometrus gara upe Bulgārijā (290 kilometru garumā) un Grieķijā. Ietek Egejas jūrā. 

Sākas Vitošas kalnos uz dienvidiem no Sofijas. Tek lielākoties uz dienvidiem. Bulgārijas teritorijā Struma lielākoties ir kalnu upe, bet Grieķijā tā tek pa plašāku ieleju. Augštecē, Bulgārijas teritorijā savulaik bija attīstīta brūnogļu ieguve. Grieķijā upe caurtek Kerkini ezeram. Tas ir mākslīgi izveidots 1932. gadā mitrāju masīva vietā. Ezers ir ļoti svarīga migrējošo putnu vieta. Ieteka Egejas jūrā Strimonas līcī. Lielākā pieteka - Strumica. Upes krastos atrodas Pernika, Radomira, Kistendila, Blagojevgrada, Sandanski, Petriča, Sere. 

Netālu no Strumas ietekas Egejas jūrā atrodas senā Amtipole. Upe vairākkārt aprakstīta sengrieķu mitoloģijā un sengrieķu ģeogrāfu darbos. Strimonas dzērves ir motīvs vairāku seno romiešu, piemēram Vergilija, dzejā.

## Ārējās saites
Inta Alekse

**Inta Alekse** (dzimusi  Dzērbenes pagastā, mirusi  Jelgavā) bija teātra režisore. Laikā no 1966. līdz 1992. gadam strādāja Jelgavas Ādolfa Alunāna tautas teātrī, kur vadīja arī bērnu dramatisko kolektīvu. Šajā kolektīvā savas teātra gaitas sāka daudzi Jelgavas skolēni, pazīstamākie — Artūrs Skrastiņš un Indra Roga.

Intas Alekses režijā iestudētas daudzas bērnu lugas, tostarp Annas Brigaderes lugas ("Sprīdītis", "Maija un Paija") un tēlojumi no A. Brigaderes triloģijas "Dievs. Daba. Darbs." ("Jāņi", "Tēva palīgs", "Ķekatas").

Inta Alekse izdevusi arī grāmatu "Runātprasme" (2002).

Apglabāta Dzērbenes kapos.

## Atsauces
2021. gada Giro d'Italia

**2021. gada ''Giro d'Italia*** bija triju nedēļu garas [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika Itālijā no 8. līdz 30. maijam. Tā bija 104. reize, kad notikušas *Giro d'Italia* sacensības un tās bija 18. sacensības [[2021. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

2019. gada 26. maijā sacensību organizators *RCS Sport* bija paziņojis, ka sacensību starts (zināms kā *Grande Partenza*) notiks [[Sicīlija|Sicīlijā]], taču 2021. gada 4. februārī tika ziņots, ka sacensību starts būs [[Turīna|Turīnā]], bet pilns maršruts tika publiskots 24. februārī.

2021. gada *Giro d'Italia* uzvarēja [[Kolumbija]]s riteņbraucējs [[Egans Bernals]] no *Ineos Grenadiers*, kurš kļuva arī par velobrauciena labāko jauno braucēju. Viņš kļuva par otro kolumbieti, kas uzvarējis *Giro d'Italia* pēc [[Nairo Kintana]]s [[2014. gada Giro d'Italia|2014. gadā]].

== Komandas ==
Tā kā *Giro d'Italia* bija [[2021. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 19 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Vēl viena komanda, **, saņēma automātisku ielūgumu kā iepriekšējās sezonas labākā UCI Profesionālā kontinentālās komanda. Tūres organizatori, *RCS Sport'', papildus uzaicināja trīs UCI Profesionālās kontinentālās komandas.

## Distance un posmi

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
*
Ojāra Vācieša prēmija

**Ojāra Vācieša prēmija** ir 1984. gadā nodibināta prēmija, nosaukta dzejnieka Ojāra Vācieša vārdā, ko reizi piecos gados paredzēja piešķirt dzejā, bērnu dzejā un par ieguldījumu latviešu dzejas atdzejošanā un popularizēšanu citās valodās. Prēmiju piešķīra Rīgas rajona agrofirma "Ādaži". Tās laureāti:

* Jānis Peters, Vitauts Ļūdēns un Ivans Dračs (1984)
* Vizma Belševica un Māra Zālīte, Jānis Baltvilks un Juris Kronbergs (1988)
* Imants Ziedonis, Guntars Godiņš un folkloras mācību grāmatu autoru kolektīvs (Māra Mellēna, Ernests Spīčs un Valdis Muktupāvels) (1993)

Kopš 2003. gada Carnikavas pašvaldība sadarbībā ar O. Vācieša muzeju katru rudeni piešķir viņa vārdā nosauktu literāru prēmiju spilgtam dzejoļu krājumam.

Prēmijas laureāti: 

* 2003: Inese Zandere, "Melnās čūskas maiznīca"
* 2004: Inga Gaile, "Raudāt nedrīkst smieties"
* 2005: Andra Manfelde, "Tranšejas dievi rok"
* 2006: Pēters Brūveris, "Aiz stikla"
* 2007: Imants Auziņš, "Ars poetica"
* 2008: Ronalds Briedis, "Karaoke"
* 2009: Edvīns Raups, "Putn"
* 2010: Jānis Rokpelnis, "Nosaukums", un Leons Briedis, "Mijkrēšļa rokraksts"
* 2011: Anna Auziņa, "Es izskatījos laimīga"
* 2012: Inga Gaile, "Migla"
* 2013: Amanda Aizpuriete, "Turp"
* 2014: Anna Dzintare, "Eju pa svešu ielu"
* 2015: Jānis Rokpelnis, "Post factum"
* 2016: Māris Salējs, "Kā pirms pērkona"
* 2017: Anna Auziņa, "Annas pūra govs"
* 2018: Daina Sirmā, "Dievaines"
* 2019: Arvis Viguls, "Grāmata"
* 2020: Jānis Hvoinskis , “Mūza no pilsētas N”, Inga Pizāne, “Siena, ko nosiltināt”
* 2021: Ivars Šteinbergs, "Strops"
* 2022: Henriks Eliass Zēgners, "Paradīze"
* 2022: Linda Gabarajeva, "Apļi"

## Atsauces
Baltais tilts

**Baltais tilts** () ir gājēju tilts pār Neres upi, kas atrodas Lietuvas galvaspilsētā Viļņā. Savieno Naujamestes un Šeškines seņūnijas.

## Atrašanās vieta
Atrodas J. Tumo-Vaižganto ielas vērumā, savienojot to ar Upes ielu.

Augstāk pa Neres straumi atrodas Zaļais tilts, zemāk — Dzelzs Vilka tilts (*Geležinio Vilko tiltas*). 

## Vēsture
Projektu izstrādāja Sanktpēterburgas institūts *Transmostprojekt*. Projekta autors — arhitekts Aļģimants Nasvītis, būvdarbus veica kompānija *UAB Viadukas*. Tilts tika atklāts 1996. gada 25. oktobrī. Tas ir 11 metrus augsts, 240 metrus garš un 6 metrus plats.

## Atsauces
SKEMA Business School

***SKEMA Business School*** ir Eiropas biznesa augstskola ar vairākām universitātes pilsētiņām, kas atrodas Lillē, Sirēnā, Sophia Antipolis, Sudžou, Roli, Beluorizonti un Keiptaunā. *SKEMA Business School* dibināta 2009. gadā.

Skolas programmas ir trīskārši akreditētas — atbilstoši starptautiskajiem AMBA, EQUIS un AACSB standartiem. Skolas absolventu vidū ir tādi ievērojami uzņēmēji un politiķi kā *Nexity* izpilddirektors *Alain Dinin*, *[[Microsoft]]* izpilddirektors *Jean-Philippe Courtois*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
James (grupa)

***James*** ir angļu rokmūzikas grupa.

Tā tika dibināta 1982. gadā Mančestrā, bet nosaukumu ieguva no grupas dibinātāja un basģitārista Džeimsa Glenija vārda. Astoņdesmitajos gados *James* audzēja popularitāti Mančestrā, bet nākamās desmitgades sākumā ar albumu *Gold Mother* ielauzās britu mūzikas topos. 2001. gadā solists Tims Būts aizgāja no grupas, un tā apturēja darbību līdz 2007. gadam, kad notika atkalapvienošanās.

*James* hiti "*Sit Down*", "*She's a Star*" un "*Sound*" iekļuva britu singlu topa desmitniekā, savukārt albumu topa otrajās vietās spēja ierindoties veseli četri albumi. 1998. gadā izdotā pirmā *James* izlase "*The Best Of*" sasniedza pirmo pozīciju britu albumu topā, bet 2013. gadā ieguva BPI divkāršā platīna statusu.

Mūziķi trīs reizes ir uzstājušies arī Latvijā.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

* *Stutter* (1986)
* *Strip-mine* (1988)
* *Gold Mother* (1990) / *James* (albuma nosaukums ASV izlaidumam, 1991)
* *Seven* (1992)
* *Laid* (1993)
* *Wah Wah* (1994)
* *Whiplash* (1997)
* *Millionaires* (1999)
* *Pleased to Meet You* (2001)
* *Hey Ma* (2008)
* *The Night Before* (2010)
* *The Morning After* (2010)
* *La Petite Mort* (2014)
* *Girl at the End of the World* (2016)
* *Living in Extraordinary Times* (2018)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Turnikets

[220px|thumb|right|Turniketi [Bostona|Bostonā, ASV]]
**Turnikets** () ir līmenisks krustveida šķērslis, kura funkcija ir griezties, tādējādi regulējot gājēju plūsmu, ļaujot nākt tikai pa vienam cilvēkam. Turniketi ir sastopami metro stacijās, pie ieejām teātros, zoodārzos, stadionos un citās iestādēs. Sabiedriskajā transportā turniketi ir sastopami reti, jo tie aizkavē kustību. Turniketa funkcija ir organizēt cilvēku plūsmu vai panākt, lai pasažieri apmaksātu braucienu un tiktu samazināts bezbiļetnieku skaits (metro, sabiedriskajā transportā).

## Ārējās saites
GSP stadions

**GSP stadions** () ir stadions Kiprā, Nikosijas dienvidu pievārtē. Stadions nosaukts Vingrošanas asociācijas "Pankipra" (Γυμναστικός Σύλλογος "Τα Παγκύπρια") vārdā. Tas uzcelts 1999. gadā un ir lielākais valstī. Saukts arī Jaunais GSP stadions, jo tika uzbūvēts nomainot Veco GSP stadionu, kas no 1902. līdz 1999. gadam atradās Nikosijas centrā. Stadionā bāzējas futbola komandas Nikosijas APOEL un Nikosijas "Omonia", kā arī Kipras futbola izlase.

## Ārējās saites

* Stadiona profils ''stadiumguide.com''
*
Farvelas rags

**Farvelas rags** () jeb **Ūmmannarsuaks** () ir Grenlandes tālākais dienvidu punkts. Atdala Atlantijas okeānu no Labradoras jūras. Atrodas vairāk uz dienvidiem nekā Helsinki vai Sanktpēterburga. Rags atrodas uz nelielās Egersas salas, nevis pašas Grenlandes.

## Ārējās saites
Jānis Pirvics

**Jānis Pirvics** (dzimis , miris ), latviešu aktieris, komiķis un stepa dejotājs (stepa dejas aizsācējs Latvijā), 1950. un 1960. gados, kā arī 1980. un 1990. gados Rīgas operetes teātra aktieris. Ir filmējies Rīgas kinostudijas filmās "Kā gulbji balti padebeši iet" (1956), "Īsa pamācība mīlēšanā" (1982), kā arī divsēriju filmā "Cilpā" (1991).

## Biogrāfija
J. Pirvics dzimis 1924. gada 19.augustā. Mācījās Rīgas mākslas akadēmijā glezniecības nodaļā un pabeidza pirmo kursu. 1944. gadā tika iesaukts vācu armijā 19. divīzijā. Piedalījies kaujās pie Jelgavas, kā arī "Kurzemes katlā". 1945. gadā izsūtīts uz GULAG nometni — Baltās—Baltijas jūras kanāla būvē. Izdzīvoja pateicoties prasmei zīmēt. Pēc atgriešanās sāka aktiera karjeru. Apprecēja baletdejotāju Emīliju Pirvicu. Politisku iemeslu dēļ 20. gadsimta sešdesmito gadu vidū bija spiests aizbraukt no Latvijas. Ilgus gadus kopā ar dažādiem krievu māksliniekiem koncertēja pa visu Padomju Savienību.

Nomira 1994. gada 3. februārī. Apglabāts Rīgā, Lāčupes (Lācara) kapos.

## Atsauces
Ēriks Hamrēns

**Ēriks Andešs Hamrēns** (; dzimis ) ir zviedru futbola treneris. Strādājis ar klubiem Zviedrijā, Dānijā un Norvēģijā, no 2009. līdz 2016. gadam bija Zviedrijas izlases galvenais treneris, bet no 2018. līdz 2020. gadam vadījis Islandes futbola izlasi.

Ar futbolu sācis nodarboties dzimtās pilsētas komandā *[[Ljusdals IF]]*, taču traumas dēļ bija spiests beigt karjeru un profesionāli futbolu nav spēlējis. Vēl amatieru līmenī ir spēlējis *Stockviks FF*.

## Trenera karjera
Trenera karjeras sākumā strādāja ar *[[IFK Sundsvall]]* jauniešu komandu, vēlāk kļuva par galveno treneri. Karjeras turpinājumā vadīja vairākas citas komandas Zviedrijas zemākajās līgās. 1994. gada ar *[[Degerfors IF]]* ieguva astoto vietu *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]*, Zviedrijas augstākajā līgā.

1995. gadā sāka strādāt AIK. Sākumā bija Hansa Bakes asistents, vēlāk kļuva par galveno treneri. Vadot AIK, divas reizes kļuva par Zviedrijas kausa ieguvēju — 1996. un 1997. gadā.  kļuva par *[[Örgryte IS]]* galveno treneri. 1998. gada rudenī izglāba komandu no izkrišanas no *Allsvenskan*, bet nākamajā sezonā aizveda līdz ceturtajai vietai līgā. 2000. gadā ar *Örgryte IS* izcīnīja Zviedrijas kausu, 2002. gada sezonā ieguva trešo vietu *Allsvenskan*. 2003. gadu komanda pabeidza ar 4. vietu līgā, pēc tās Hamrēns atstāja klubu, lai kļūtu par Dānijas kluba *[[AaB Fodbold|AaB]]* galveno treneri.

2006.—2007. gada sezonā Hamrēns aizveda *AaB* līdz trešajai vietai Dānijas Superlīgā. 2007. gadā kļuva par UEFA Intertoto kausa uzvarētāju. 2007.—2008. gada sezonā izcīnīja Dānijas čempiontitulu. 2008. gadā viņš tika atzīts par gada labāko futbola treneri Dānijā. Pēc sezonas pievienojās Norvēģijas klubam *[[Rosenborg BK]]*. 2008. gadā uzvarēja UEFA Intertoto kausā. 2009. gadā aizveda *Rosenborg* līdz uzvarai Norvēģijas līgā.

2009. gada novembrī parakstīja līgumu ar Zviedrijas Futbola asociāciju, kļūstot par Zviedrijas izlases galveno treneri. Paralēli līdz 2010. gada augustam turpināja darbu arī *Rosenborg*. Hamrēna vadībā Zviedrijas izlase kvalificējās 2012. gada Eiropas čempionāta finālturnīram, kurā gan nespēja izkļūt no grupas. 2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijā Zviedrija izslēgšanas spēlēs piekāpās Portugālei un finālturnīrā neiekļuva. Hamrēns palīdzēja izlasei kvalificēties 2016. gada Eiropas čempionātam, kurā tā ierindojās pēdējā vietā grupā un astotdaļfinālā neiekļuva. Pēc finālturnīra Hamrēns amatu atstāja.

 tika apstiprināts par Islandes izlases galveno treneri. Islande viņa vadībā nespēja kvalificēties 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīram, bet 2020.—2021. gada UEFA Nāciju līgas grupā ieņēma pēdējo vietu un atstāja A līgu. 2020. gada beigās Hamrēns atstāja amatu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Filips Dano

**Filips Dano** (; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2025) pārstāv NHL komandu Monreālas "Canadiens".

Dano kļuva par neierobežoti brīvo aģentu 2021. gada vasarā, un 28. jūlijā viņš parakstīja sešu gadu līgumu par 33 miljoniem ASV dolāru ar Losandželosas Kings. Sezonas laikā Danaults guva karjeras rekordu, gūstot 27 vārtus "Kings" rindās, palīdzot tai pirmo reizi kopš 2018. gada izcīnīt vietu izslēgšanas spēlēs.

2025. gada 19. decembrī "Kings" komanda aizmainīja Dano atpakaļ uz "Canadiens" komandu apmaiņā pret 2026. gada otrās kārtas NHL drafta izvēli.
## Atsauces

## Ārējās saites
Tims Būts

**Timotijs Džons Būts** (; dzimis  Bredfordā, Apvienotā Karaliste) ir angļu dziedātājs, dejotājs, aktieris, alternatīvā roka grupas *[[James (grupa)|James]]* vokālists un dziesmu autors. Tims Būts pievienojās *James* gandrīz uzreiz pēc tās dibināšanas 1982. gadā.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi ārpus James
* *Booth and the Bad Angel* (projekta *Booth and the Bad Angel* ietvaros, 1996)
* *Bone* (2004)
* *Love Life* (2011)

## Ārējās saites
* 
* Oficiālā mājaslapa 
* James oficiālā mājaslapa
Kuresāres lidosta

**Kuresāres lidosta** () ir lidosta Igaunijā, 2,8 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Kuresāres centra, Sāremā salā. Pasažieru lidojumi uz Tallinu un Ruhnu. 

Pirmais skrejceļš uzcelts 20. gadsimta trīsdesmito gadu beigās, bet lidostu oficiāli atklāja 1945. gada 6. martā. Laikā no  1949. līdz 1953. gadam no lidostas katru dienu tika veikti 10 līdz 14 reisi uz Tallinu. Tolaik lidostā bāzējās arī padomju militārās lidmašīnas. Līdz 1958. gadam lidosta nebija elektrificēta. 1962. gadā uzcēla mūsdienu lidostas termināli, kuru rekonstruēja 2007. gadā.

## Ārējās saites

*
Lapēnrantas lidosta

**Lapēnrantas lidosta** () ir lidosta Somijas dienvidaustrumos, 2,5 kilometrus uz dienvidrietumiem no Lapēnrantas centra. Lidosta atklāta 1918. gadā un ir vecākā funkcionējošā lidosta Somijā. Lapēnrantas lidosta Otrā pasaules kara laikā bija militārias lidlauks. 1951. gadā sākās civilie lidojumi. 1960. gadā uzcēla mūsdienu termināli.

## Ārējās saites

*
Sentetjēnas - Buteonas lidosta

**Sentetjēnas - Buteonas lidosta** () ir starptautiska lidosta Francijas Luāras departamentā, 12 kilometrus uz ziemeļiem no Sentetjēnas centra. To izmantoja galvenokārt zemo cenu aviokompānijas. 2017. gadā lidosta nolēma likvidēt zemo cenu aviokompāniju subsīdijas. 2019. gada novembrī no lidostas nenotiek regulāri pasažieru aviopārvadājumi.

## Ārējās saites

*
NSU Motorenwerke

***NSU Motorenwerke*** bija 1873. gadā dibināts autobūves uzņēmums. 1969. gadā to nopirka ''Volkswagen''. *NSU Motorenwerke* tika apvienots ar uzņēmumu *[[Auto Union]]*, nodibinot mūsdienu ''Audi''.

Uzņēmums kā *Mechanische Werkstätte zur Herstellung von Strickmaschinen* dibināts 1873. gadā Rīdlingenē un iesākumā ražoja adāmmašīnas. 1880. gadā uzņēmums pārcēlās uz Nekārzulmu (*Neckarsulm*). Pilsētas nosaukuma saīsinājums (*NSU*) kļuva par uzņēmuma marku. 1886. gadā uzņēmums sāka ražot augstrata velosipēdus un 1892. gadā atteicās no adāmmašīnu ražošanas. 1901. gadā tika izlaists pirmais motocikls, bet 1905. gadā — automobilis. Otrā pasaules kara laikā *NSU Motorenwerke* armijas vajadzībām izlaida *[[Sd.Kfz. 2]]* kāpurķēžu motociklus.

## Ārējās saites
*
Selinunte

**Selinunte** (, ) bija seno grieķu pilsēta Sicīlijas rietumos. Pilsētas atliekas mūsdienās atrodas Itālijas Trapāni provincē. Arheoloģiskais piemineklis ietver sevī 5 tempļu atliekas, kas centrējas ap akropoli. Pilsētas vislielākā uzplaukuma laikā 5. gadsimtā p.m.ē., iedzīvotāju skaits sasniedza 30 000 tūkstošus, neskaitot vergus. 409. gadā pilsētu nopostīja Kartāga un pēc tā pilsēta īsti neatkopās. 1956. un 1959. gadā viens no tempļiem (t.s. templis E) tika atjaunots, izmantojot drupu materiālus.

## Attēlu galerija

Temple_E_Selinunte975.jpg
Temple_E_Selinunte914.jpg
Stadtplanung_Selinunt.JPG
Selinunte-Akropolis-bjs-2.jpg


## Ārējās saites
*
*Encyclopædia Britannica ieraksts (angliski)
Velences ezers

**Velences ezers** () ir pēc platības trešais lielākais ezers Ungārijā uz dienvidrietumiem no Budapeštas. Populāra atpūtas vieta. Trešdaļu no ezera platības klāj niedres. Ezers visai sekls, tāpēc vasarā ūdens tajā uzsilst līdz 26 - 28°C.

## Ārējās saites
Glenvejas nacionālais parks

**Glenvejas nacionālais parks** (, ) ir 1986. gadā izveidots nacionālais parks Īrijas ziemeļos. Pēc teritorijas tas ir otrs lielākais valstī. Parks izveidots ap Glenvejas pili. Tajā dzīvo lielākā staltbriežu populācija valstī, reintroducēts klinšu ērglis.

## Galerija

Glenveagh National Park - Lough Gleann.JPG
Glenveagh_Castle-02-2017-gje.jpg|Glenvejas pils
Glenveagh National Park (2578243427).jpg
Glenveagh National Park - geograph.org.uk - 501863.jpg


## Ārējās saites

*
Čino un Lillo del Duku stadions

**Čino un Lillo del Duku stadions** () ir stadions Itālijas centrālajā daļā, Markes pilsētā Askoli Pičēno. Tas uzcelts 1962. gadā, tā celtniecību finansēja vietējās izcelsmes franču uzņēmējs un filantrops Čino Del Duka un stadions nosaukts viņa vārdā. Šeit bāzējas B sērijas futbola klubs *[[Ascoli Calcio 1898 F.C.]]*.

## Ārējās saites
Šauļu arēna

**Šauļu arēna** () ir daudzfunkcionālā arēna Šauļos, Lietuvā. Arēna uzcelta 2007. gadā, saistībā ar 2011. gada Eiropas čempionāta basketbolā rīkošanu. Šeit no 2011. gada 31. augusta līdz 5. septembrim notika šī čempionāta B grupas spēles ar Latvijas izlases piedalīšanos. Arēnā bāzējas basketbola komanda KK Šiauliai. Arēnā notiek koncerti.

## Ārējās saites

*
Eiša

**Eiša** (, , ) ir Alzetes labā krasta pieteka Beļģijā un Luksemburgā. 

Izteka  - Beļģijas teritorijā dažus kilometrus no Luksemburgas robežas. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Apdzīvotās vietas upes krastos - Eišene, Hobšeida, Setfontēna. Ietek Alzetē pie Meršas. Upes ielejā atrodas septiņas senas pilis, tāpēc 20. gadsimtā to sāka dēvēt par Septiņu piļu ieleju ().

## Ārējās saites
Jūlijs Kuperjanovs

**Jūlijs Kuperjanovs** (; 1884—1919) bija igauņu skolotājs, Igaunijas armijas leitnants, Igaunijas brīvības cīņu dalībnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1894. gada 11. oktobrī Pleskavas guberņas Ļahovas sādžā igauņu izcelsmes zemnieka Daniela Kuperjanova ģimenē, kristīts Pleskavas luterāņu baznīcā. 1904. gadā viņš kopā ar vecākiem pārcēlās uz dzīvi Jurjevas (Tērbatas) apriņķī, līdz 1909. gadam mācījās Sipes pagasta skolā, pēc tam līdz 1914. gadam Jurjevas (Tērbatas) skolotāju seminārā. Strādāja par Kambjas pagasta skolas skolotāju.

Sākoties Pirmajam pasaules karam, 1915. gada februārī tika iesaukts Krievijas impērijas armijā. Pēc Vladimira karaskolas (*Владимирское военное училище*) beigšanas viņam piešķīra prapoščika pakāpi un 1915. gada vasarā nosūtīja uz Baranovičiem, kur viņš kā 5. Kijivas grenadieru pulka izlūku komandas komandieris piedalījās kaujās pret Vācijas armiju.
1917. gada 19. jūlijā viņu smagi ievainoja kājā un nosūtīja ārstēties uz Maskavu. Pēc izrakstīšanas no kara hospitāļa viņš atgriezās Igaunijā, kur 1. novembrī tika iecelts par Tērbatā bāzētā Igauņu strēlnieku rezerves bataljona komandiera vietnieku.

Pēc Brestļitovskas miera līguma nosacījumiem Igauņu strēlnieku rezerves bataljonu 1918. gada pavasarī izformēja, un Kuperjanovs Tērbatas apriņķī organizēja nelegālas pašaizsardzības (partizānu) vienības. Igaunijas brīvības cīņu sākumā 1918. gada novembra beigās leitnants Jūlijs Kuperjanovs tika iecelts par Tērbatas apriņķa aizsardzības spēku komandieri, taču nespēja pretoties Sarkanās armijas pārspēkam. 23. decembrī sarkanie latviešu strēlnieki ieņēma Tērbatu. Drīz vien Kuperjanovs Pūrmani muižā nodibināja Tartumā partizānu bataljonu.

7. janvārī Igaunijas bruņotie spēki sāka pretuzbrukumu un 14. janvārī Igaunijas 2. divīzija kopā ar Tartumā partizānu bataljonu atbrīvoja Tartu un gar Tartu-Valkas dzelzceļu uzbruka Valkas virzienā, kur aiz toreizējās robežas ar Latvijas SPR notika Paju kauja. Kaujas laikā 31. janvārī leitnantu Kuperjanovu smagi ievainoja un evakuēja uz Tartu, kur viņš mira 1919. gada 2. februārī.

Atvadīšanās no Jūlija Kuperjanova notika 1919. gada 6. februārī Tartu Vanemuines koncertzālē, bērēs piedalījās somu ģenerālis Martins Vecers un Igaunijas armijas virspavēlnieks Johans Laidoners, kas ierosināja partizānu vienības pārdēvēšanu par Kuperjanova bataljonu. Apbedīts Tartu Rādi (*Raadi*) kapos.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Sv. Annas ordeņa II, III un IV pakāpe
* Svētā Staņislava ordeņa II un III pakāpe
* Svētā Vladimira ordeņa IV pakāpe
* Sv. Jura krusta IV pakāpe
* Igaunijas Brīvības krusts (I/2, II/2, II/3)

## Atsauces
Air Malta

***Air Malta*** bija 1973. gadā dibināta Maltas nacionālā lidsabiedrība. Tās galvenā mītne atradās Lukā un bāzes lidosta bija Maltas starptautiskajā lidostā. Nodrošināja lidojumus uz 31 lidostu, lielākoties Eiropā, bet arī Izraēlā un Tunisijā. Air Malta pēdējais lidojums notika 30. martā 2024. gadā. Air Malta tika aizstāta ar *KM Malta Airlines.*

## Ārējās saites

*
Nēderreina

**Nēderreina** () ir Reinas deltas atteka Nīderlandes teritorijā. Izteka — vēsturiski no Reinas, mūsdienās — no Pannerdenas kanāla. Tek rietumu virzienā. Apdzīvotās vietas upes krastos — Arnema, Rēnene un Vijkbijdūrstede. Netālu no Arnemas no Nēderreinas atdalās Eisele. Pie Vijkbijdūrstedes no Nēderreinas atdalās Līkā Reina, bet Nēderreina tālāk tiek dēvēta par Leku. Līkā Reina antīkos laikos bija Romas impērijas robežupe, mūsdienās tā ir ievērojami izsīkusi. Pie Arnemas esošā Nēderreinas tilta 1944. gada septembrī risinājās Arnemas kaujas centrālie notikumi, kas attēloti 1977. gada Ričarda Atenboro filmā *[[A Bridge Too Far]]*.

## Ārējās saites
1989. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

1989. gada Pasaules čempionāts cīņas sportā notika no 24. augusta līdz 3. septembrim Martiņī (Šveice).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Komandu vērtējums

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

## Ārējās saites
* United World Wrestling Database
Jasnaguras klosteris

**Jasnaguras klosteris** (, ) ir 14. gadsimtā dibināts paulīniešu klosteris Polijas pilsētā Čenstohovā. Klosteris ir viena no ievērojamākajām Polijas katoļu svētvietām un svētceļojumu mērķiem, jo šeit atrodas Čenstohovas Melnās Dievmātes (*Matka Boska Częstochowska*) svētbilde, kurai piedēvē brīnumdarītājas īpašības. Katru gadu Jasnaguras klosteri apmeklē miljoniem cilvēku, piemēram 2011. gadā klosteri apmeklēja 3,2 miljoni svētceļnieku no 80 valstīm.

Sevišķi Čenstohovas Dievmātes kults nostiprinājās 17. gadsimtā, kad Zviedru Plūdu laikā 1655. gadā Jasnaguras klosteris izturēja zviedru un vācu aplenkumu, iespējams, radot lūzumu kara gaitā.


A-1278_Jasna_Góra_Rafał_Peplinski_15.JPG
Czestochowa-bazylika.jpg|Jasnaguras bazilika
Blackmadonna.jpeg|Čenstohovas Melnā Dievmāte
Jasnagora.png|Klostera plāns


## Ārējās saites

*
Serra de Eštrela

**Serra de Eštrela** () ir kalnu grēda Portugāles centrālajā daļā. Stiepjas ziemeļaustrumu — dienvidrietumu virzienā 100 kilometru garumā. Augstākā kalnu sistēma kontinentālajā Portugālē (augstāks ir Azoru salās esošais Piku kalns, 2350 m vjl.). Kalnu grēdā ierīkots Serras de Eštrelas dabas parks, atrodas slēpošanas kūrorti. Reģiona radies Eštrelas aitu suns, iegūst *Queijo Serra da Estrela* siera šķirni. Kalnos ierīkoti vairāki dambji.


Serra da Estrela-112-Landschaft mit Wolken-2011-gje.jpg
Serra da Estrela-108-Dorf-2011-gje.jpg
Serra da Estrela-124-Landschaft mit See-2011-gje.jpg
Serra da Estrela-138-2011-gje.jpg
Serra da Estrela-150-Felsen-Balance-2011-gje.jpg
Serra da Estrela-164-Passhoehe-2011-gje.jpg
Serra da Estrela-172-Moose und Flechten-2011-gje.jpg
Serra da Estrela-198-Titanengeroell-2011-gje.jpg


## Ārējās saites
* 
*
Birlada

**Birlada** () ir Siretas kreisā krasta pieteka Rumānijas austrumos. Tās garums ir 207 kilometri. Tek dienvidu virzienā. Birladai raksturīgi ievērojami pali, toties vasarās tā mēdz izsīkt. Upi izmanto apūdeņošanā. Birladas krastos atrodas Negrešti, Vasluja, Birlada, Tekuči.

## Ārējās saites
Trnavas Universitāte

**Trnavas Universitāte** () ir universitātes tipa koledža Slovākijas pilsētā Trnavā.

Veco Trnavas universitāti nodibināja jezuīti 1635. gadā. Saistībā ar jezuītu ordeņa likvidēšanu 1777. gadā universitāti pārcēla uz Budapeštu un mūsdienās tā ir Budapeštas Lorānda Etveša Universitāte. 1992. gadā Trnavā atkal tika nodibināta universitāte.

## Ārējās norādes

*
Jalovecs

**Jalovecs** () ir sestais augstākais Slovēnijas kalns Triglava nacionālā parka teritorijā. Uz rietumiem no Jaloveca atrodas trešā Slovēnijas trešā augstākā virsotne Mangarts.

## Ārējās saites
Kovadongas kauja

**Kovadongas kauja** (, , ) bija pirmā ievērojamā kristiešu uzvarētā kauja pēc tam, kad no 711. līdz 718. gadam arābi iekaroja Pireneju pussalu. Uzvara kaujā ļāva nostiprināties Astūrijas Karalistei pussalas ziemeļu kalnos. Kovadongas kauju mēdz uzskatīt par rekonkistas sākumu.

## Ārējās saites
Visingse

**Visingse** () ir sala Veterna ezera dienvidos. Prāmju satiksme ar krastu. 

Pēc leģendas salu radīja milzis Vists, lai sieva varētu pārkāpt ezeram. 12. - 13. gadsimtā salas dienvidos atradās Nesas pils (mūsdienās drupās), kas bija Zviedrijas karaļu rezidence. Šeit miruši Zviedrijas karaļi Kārlis VII, Eriks X, Jūhans I un Magnuss III. Ziemeļu kara laikā uz salas Visingborgas pilī ieslodzījumā atradās krievu ģenerāļi. Pēc leģendas, 1718. gadā, uzzinot par Kārļa XII nāvi, ģenerāļi pili nodedzinājuši. 17. gadsimtā Zviedrijas admiralitāte uz salas iestādīja ozolus flotes vajadzībām, kuri daļēji saglabājušies.

## Ārējās saites
Bātas abatija

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q334399"
}


**Bātas abatija** () ir anglikāņu draudzes baznīca, kas atrodas Anglijas pilsētā Bātā. Līdz 16. gadsimtam, kad Anglijā likvidēja klosterus, baznīca bija pie benediktiešu klostera. Baznīca dibināta 7. gadsimtā, reorganizēta 10. gadsimtā, pārbūvēta 12. un 16. gadsimtā. 19. gadsimta vidū to restaurēja Džordžs Gilberts Skots.


Bath_Abbey_Exterior,_Somerset,_UK_-_Diliff.jpg
Bath_Abbey_Nave_Fan_Vaulting,_Somerset,_UK_-_Diliff.jpg
Bath_Abbey,_ceiling_-_geograph.org.uk_-_717407.jpg
Bath_Abbey_Eastern_Stained_Glass,_Somerset,_UK_-_Diliff.jpg
An_angel_on_the_way_up,_Bath_Abbey_west_elevation_-_geograph.org.uk_-_717346.jpg


## Ārējās saites

*
Komi pirmatnējie meži

**Komi pirmatnējie meži** (, ) ir 2 645 800 ha liela aizsargājama dabas teritorija Krievijas ziemeļos, Komi Republikā, Ziemeļurālu kalnu rietumu nogāzēs. Tas ir lielākais pirmatnējā meža masīvs Eiropā. Komi pirmatnējo mežu teritorijā atrodas Jugidvas nacionālais parks un Pečoras - Iličas rezervāts.

1995. gadā Komi pirmatnējie meži tika iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā un ir pirmais Krievijas dabas objekts sarakstā. Neskatoties uz to, mežus apdraud nelegāla mežrūpniecība, kā arī zelta ieguve.

## Galerija

Ugid Va.jpg
Saranpaul - view over river.jpg
Парк "Югыд ва" - 3.jpg
Р. Щугор ручей Велдор-Кыртаёль.jpg
Плато Маньпупунер.jpg


## Ārējās saites
Džammu un Kašmīra

thumb|300px|Džammu un Kašmīras savienības teritorijas lokalizācija (2019).
thumb|300px|Džammu un Kašmīras savienības teritorijas sadalījums apriņķos (2019).
**Džammu un Kašmīra** (, , *Jammūn va Kaśmīr*) ir viena no Indijas savienības teritorijām, kas robežojas ar Ladākhu ziemeļaustrumos, Pendžābas un Himāčalas Pradēšas štatiem dienvidaustrumos, kā arī ar Pakistānu rietumos un ziemeļos. Teritorijas platība ir 42 241&nbsp;km². Administratīvais centrs vasarā ir Džammu, bet ziemā štata lielākā pilsēta Šrīnagara. 2011. gadā tagadējā Džammu un Kašmīras teritorijā dzīvoja aptuveni 12,3 miljoni iedzīvotāju.

## Administratīvais sadalījums
Džammu un Kašmīra sastāv no diviem etniski un reliģiski atšķirīgiem reģioniem. Džammu daļā 2011. gadā dzīvoja vairāk nekā 5,3 miljoni iedzīvotāju, lielākoties hinduisti (66%) un musulmaņi (30%). Lielākā etniskā grupa ir dogri (47%).
Savukārt Kašmīras reģionā (Kašmīras ielejā) 2011. gadā dzīvoja 6,9 miljoni iedzīvotāju, vairāk nekā 97% ir musulmaņi. Gandrīz visi Kašmīras ielejas iedzīvotāji runā kašmiriešu valodā.

## Vēsture

1954. gadā pieņemtais Indijas konstitūcijas 370. pants Kašmīrai deva tiesības uz savu atsevišķu konstitūciju, karogu un neatkarīgu lēmumu pieņemšanā visās jomās, izņemot aizsardzību, ārlietas un sakarus.

Indijas parlaments 2019. gada 6. augustā apstiprināja valdības plānu, kas anulēja štata autonomiju un līdz 31. oktobrim izveidoja divas jaunas savienības teritorijas — vienu Džammu un Kašmīras, bet otru Ladākhas teritorijā.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Džammu un Kašmīra (štats)
* Kašmīra

## Ārējās saites
Kristaps Frickauss

**Kristaps Frickauss** (1883—1964) bija latviešu virsnieks, karojis Pirmajā pasaules karā un Krievijas pilsoņu karā. Latvijas Bruņoto spēku pulkvedis (1924). Jelgavas pilsētas vecākais (1938—1940, 1941—1944).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1883. gada 19. decembrī Briņķu pagasta (tagad Nīkrāces pagasta) "Putnos" zemnieka ģimenē. Mācījās Briņķu pagasta skolā un Aizputes pilsētas skolā, tad Viļņas junkuru skolā (1904—1907). Dienēja Krievijas Impērijas armijas 110. kājnieku pulkā Kauņā, paaugstināts par poručiku (1910). Sākoties Pirmajam pasaules karam, 1914. gadā Frickauss komandēja rotu Pirmajā Mazūrijas ezeru kaujā, oktobrī viņu paaugstināja par štābkapteini. 1916. gadā viņš bija Krievijas Impērijas 2. armijas štāba virsnieks, 1917. gadā 60. veseļojošos karavīru komandas priekšnieks. Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas viņu 1918. gada aprīlī atvaļināja no karadienesta. Krievijas pilsoņu kara laikā Frickauss 1918. gada novembrī iestājās Dienvidkrievijas Brīvprātīgo armijā, bija l. Melitopoles pulka virsnieks, 4. divīzijas intendantūras pārvaldnieks Krimas korpusa intendanta pārvaldē.

1920. gada vasarā kapteinis Frickauss atgriezās dzimtenē un 1920. gada septembrī uzsāka dienestu Latvijas Bruņotajos spēkos, bija Kara skolas saimniecības daļas priekšnieks, no 1921. gada janvāra Kājnieku nodaļas priekšnieks. 1921. gada martā viņu paaugstināja par pulkvedi-leitnantu un iecēla par 7. Siguldas kājnieku pulka komandieri, vēlāk paaugstināja par pulkvedi (1924). 1929. gadā pulkvedis Frickauss beidza Kara akadēmiskos 8 mēnešu kursus un 1935. gadā tika iecelts par Armijas štāba Administratīvās daļas (no 1936. gada Ierindas daļas) priekšnieku. 1938. gadā viņu atvaļināja no karadienesta sakarā ar maksimālā vecuma sasniegšanu un 1. septembrī iecēla par Jelgavas pilsētas vecāko. Viņš bija arī Latvijas pilsētu savienības valdes loceklis, Jelgavas teātra padomes un Jelgavas pilsētas palīdzības komitejas priekšsēdētājs un Jelgavas Latviešu biedrības runas vīrs. Vecākā amatā viņš nostrādāja līdz 1944. gadam, izņemot pirmās padomju okupācijas gadu.

Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, tomēr 1945. gadā atgriezās Latvijā. Tā paša gada novembrī viņu apcietināja un 1946. gada martā piesprieda 10 gadus ieslodzījumā Mordvijas soda nometnēs. 1956. gadā viņš atgriezās Latvijā, dzīvoja Jelgavā, strādādams dārzkopības un biškopības nozarē.

Miris 1964. gada 8. aprīlī Jelgavā. Apbedīts Rīgas Meža kapos.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, III šķira un IV šķira, 
* Igaunijas Ērgļa ordenis, III šķira.

## Atsauces
Bezdūmu pulveris

thumb|250px|Mūsdienīga bezdūmu pulvera granulas
**Bezdūmu pulveris** ir šaujampulvera veids, kas galvenokārt sastāv no plastificētas nitrocelulozes. Ir arī bezdūmu pulveri, kas satur nitroglicerīnu, kā arī jauktie pulveri. Trīskomponentu bezdūmu pulveris satur vēl arī nitroguanidīnu. Visbiežāk tomēr izmanto modificēta piroksilīna (sprāgstvielas uz nitrocelulozes bāzes) bezdūmu pulveri. Atšķirībā no dūmu pulvera, bezdūmu pulverim sadegot nerodas cietas daļiņas (dūmi), jo veidojas tikai oglekļa dioksīds, slāpeklis un ūdens tvaiki. Bezdūmu pulveri vienmēr izgatavo dažādas formas granulu veidā, pie kam lielāka kalibra ieročiem paredzētas lielākas un sarežģītākas formas granulas. Lielgabaliem paredzētās granulas var būt pat rokas pirksta izmēra cilindri, kam pa garenasi izveidoti vairāki caurumi. Savukārt pistoļu patronām domātās granulas ražo sīku pārslu veidā, ar pēc iespējas lielāku virsmas laukumu.

## Vēsture
Jau kopš Napoleona laikiem karaspēka komandieri bija neapmierināti ar lielo sadūmojumu kaujas laikā, ko izraisīja melnā pulvera lietošana. Dūmi traucēja dot komandas, neļāva karavīriem precīzi tēmēt, kā arī atklāja ienaidniekam karavīru atrašanās vietu. Kad 1833. gadā franču ķīmiķis Anrī Brakono sintezēja celulozes trinitrātu jeb piroksilīnu, to sāka izmantot artilērijā melnā pulvera vietā, taču tīrs piroksilīns bija visai bīstams; to izmantojot, ieroči ātri nolietojās, bez tam to nebija iespējams pielietot mazkalibra ieročos. 1884. gadā franču ķīmiķis Pols Vjēls (*Paul Marie Eugène Vieille*) izgudroja želatinizēto nitrocelulozi (trinitrocelulozes un dinitrocelulozes maisījumu ar parafīna piedevu). To varēja viegli granulēt, apstrādājot ar spirta un ētera maisījumu; šo sprāgstvielu nosauca par *Poudre B*. Jaunais bezdūmu pulveris bija stabilāks, uzvedās paredzamāk par piroksilīnu, turklāt bija trīsreiz jaudīgāks par melno pulveri. 1887. gadā Alfrēds Nobels Lielbritānijā patentēja ballistītu — nitrocelulozes maisījumu ar nitroglicerīnu. Nedaudz vēlāk Augusts Abels (*Frederick Augustus Abel*) un Džeimss Djuārs modificēja ballistītu, izmantojot līdz galam nitrētu celulozi; šo sprāgstvielu nosauca par kordītu. Ballistīts un kordīts bija vēl stabilāki un jaudīgāki par 
*Poudre B*. 1891. gadā krievu ķīmiķis Dmitrijs Mendeļejevs izgudroja pirokolodiju — stabilāku un viendabīgāku nitrocelulozes bezdūmu pulvera veidu.

## Skatīt arī
* Šaujampulveris
* Melnais pulveris

## Atsauces
Piejūras klimats

**Piejūras klimats** var būt:

* Piejūras klimats, klimata paveids
* Piejūras klimats (filma), Rolanda Kalniņa neizrādītā filma
Piesta

thumb|250px|Ahāta piestiņa nelielu vielas daudzumu saberšanai laboratorijas apstākļos
**Piesta** jeb **miezeris** ir ierīce, kas paredzēta dažādu cietu, bet trauslu materiālu sasmalcināšanai. Tas ir izturīgs bļodveida vai kausveida trauks ar biezām sienām un gludu iekšpusi, kurā ievieto sasmalcināmo materiālu, kuru berž ar **piestalu** — resnu nūjiņu ar apaļāku vai plakanāku galu, kas parasti izgatavota no tā paša materiāla, no kā piesta. Piestalu sauc arī par **stampu** vai **stampiņu**. Mūsdienās sadzīvē piestas izmanto virtuvē dažādu garšvielu smalcināšanai tieši pirms lietošanas, lai tās nepaspētu zaudēt aromātu; kā arī, lai iegūtu, piemēram, pūdercukuru.
thumb|250px|Dažāda izmēra porcelāna piestas
Piestas plaši lieto ķīmijas un farmācijas laboratorijās, lai sasmalcinātu vielas pirms analīžu vai reakciju veikšanas. Laboratorijās izmanto piestas no porcelāna, tērauda, misiņa vai ahāta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tibetas kalniene

**Tibetas kalniene** (, *bod sa mtho*), arī **Tibetas plakankalne** un **Cjindzanas kalniene** (, ) ir plaša plakankalne Centrālāzijā un Austrumāzijā, kas aptver lielāko daļu Tibetas autonomā reģiona, daļu no Ķīnas Cjinhai provinces, kā arī Ladākhu (Indijas savienības teritoriju) un Indijas štata Himāčalas Pradēšas ziemeļus. Ziemeļos to norobežo Kuņluņa kalnu grēda, bet dienvidos un dienvidrietumos attiecīgi Himalaji un Karakorums. Tibetas kalniene rietumu—austrumu virzienā plešas aptuveni 2500 km, bet no ziemeļiem uz dienvidiem — aptuveni 1000 km. Aptuvenā platība ir 2,5 miljoni km². Tibetas kalniene ir pasaulē augstākā plakankalne virs jūras līmeņa (vidēji no 4000 līdz 5000 m vjl.), tādēļ tā tiek dēvēta par “Pasaules jumtu”.

Tibetas kalnienē atrodas vairāku Āzijas lielo upju iztekas. Šeit sākas Jandzi, Huanhe, Inda, Brahmaputra, Mekonga un Salvina. Jandzi, Huanhe un Mekongas augštecē ir dziļas aizas, līdz pat 2000—3000 metriem. Daudz ezeru, galvenokārt sālsezeri, lielākie no tiem ir Namcho, Sellings un Dangrajuma ezers.

## Ģeoloģija
Tibetas kalnienes centrālā daļa un ziemeļu daļa ir salīdzinoši līdzena un plakana, salīdzinot ar kalnu grēdām dienvidos, kur augstums virs jūras līmeņa sasniedz 6000 metrus. Līdzenumus veido galvenokārt smilšakmens, kaļķakmens, slāneklis, savukārt pacēlumus veido granīts un gneiss. Tibetas kalniene atrodas seismiskās aktivitātes zonā, šeit ir zemestrīces, geizeri, karstie avoti. No derīgajiem izrakteņiem Tibetas kalnienē iegūst akmeņogles, dzelzsrūdu, krāsaino metālu rūdas, zeltu, kasiterītu, antimona un arsēna rūdas, talku, ģipšakmeni un dažādus sāļus.

## Ģeoloģiskā vēsture
Kopš eocēna sākuma Tibetas kalniene, līdzās Himalajiem un Pamiram, veidojusies saduroties Indijas plātnei ar Eirāzijas plātni. Lai gan Tibetas kalnienes veidošanās laiks ir relatīvi zināms, tās izcelsme un evolūcija tiek apstrīdēta, nepārbaudāma un pat uzskatīta par nezināmu. Katrā ziņā, ir zināms, ja Tibetas kalniene nebūtu izveidojusies, tad Himalaji visticamāk būtu veidojušies pavisam citādāk, nekā tie ir mūsdienās.

Tektoniskās kustības turpinās, notiek zemestrīces, kalnienē ir kvartāra vulkāni un karstie avoti.

## Klimats
Tibetas kalnienē valda krasi kontinentāls klimats, maz nokrišņu. Tajā ir salīdzinoši augsta sniega līnija, tā sākas pie 5500—6000 metriem virs jūras līmeņa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Muhaveca

**Muhaveca** (, ) ir Bugas labā krasta pieteka Baltkrievijas dienvidrietumos. Tās garums ir 113 kilometri. 

Izveidojas pie Pružanu pilsētas, satekot Muhas upei un Vecas kanālam. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Bugā Brestas cietokšņa teritorijā. Kuģojama no Kobrinas līdz Brestai. Dņepras-Bugas kanāls savieno Muhavecu ar Pripeti. Muhavecas krastos atrodas Pružani, Kobrina, Žabinka, Bresta.

## Ārējās saites

*
Ostera (upe)

**Ostera** () ir Desnas kreisā krasta pieteka Ukrainas ziemeļos. Tās garums ir 199 kilometri. 

Tek rietumu virzienā pa Piedņepras līdzenumu. Ietek Desnā pie Osteras pilsētas. Vidustecē ierīkotas slūžas ūdens novadīšanai uz Trubižas upi, tālāk pa Osteras straumi - HES. Smoļankas kanāls savieno Osteru ar Veresočas upi. Osteras krastos atrodas Ņižina, Kozeļeca un Ostera.

## Ārējās saites
Jūras vārti

**Jūras vārti** var būt:

* Jūras vārti, ostas savienojums ar jūru
* Jūras vārti (romāns), Dagnijas Zigmontes romāns
* Jūras vārti (filma)
* Jūras vārti (teātra nams), Ventspils teātra nams

## Skatīt arī
* Vārti (nozīmju atdalīšana)
Latvijas Darba ņēmēju asociācija

**Latvijas Darba ņēmēju asociācija** ir nevalstiskā organizācija, kas ir dibināta 2014. gadā Rīgā, Latvijā. Asociācijas darbības mērķis ir juridisko un konsultatīvo pakalpojumu sniegšana Latvijas darba ņēmējiem, individuāliem komersantiem un pašnodarbinātām personām, kā arī darba ņēmēju tālākizglītības veicināšana, palielinot vietējā darba spēka konkurētspēju un mazinot vietējā darba spēka migrāciju ārzemēs.

## Projekti un aktivitātes
* Rīgas pilsētas transporta infrastruktūras piemērotības cilvēkiem ar īpašām vajadzībām uzlabošana (2015—2020) (sadarbībā ar Latvijas Invalīdu atbalsta asociāciju)
* Arodveselības centra izveidošana (projekts uzsākts 2019.gadā)
* Mācību centra izveidošana 2017.gadā
* Filiāles izveidošana Rēzeknē 2019.gadā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Asociācijas oficiālā mājaslapa
Mainava

**Mainava** () ir privātīpašumā esoša Bodenezera sala, kas ar tiltu savienota ar cietzemi. Slavena ar iekoptiem parkiem, dārziem un tropisko siltumnīcu. Uz salas atrodas bijusī Teitoņu ordeņa pils, kas mūsdienās pieder Zviedrijas karaliskajai Bernadotu ģimenei. Pilī katru gadu notiek Lindavas Nobela prēmijas laureātu tikšanās noslēguma pasākumi. 2015. gadā šeit tika pieņemta Mainavas deklarācija par pasākumiem pret globālo sasilšanu.

Sala līdz Napoleona sekularizācijas laikam piederēja Teitoņu ordenim. 1853. gadā salu iegādājās Bādenes lielhercogs Frīdrihs I. Pēc viņa nāves 1928. gadā salu īpašumā ieguva Bādenes Viktorija, Frīdriha I māsa un Zviedrijas karaļa Gustava V sieva. Pēc viņas nāves 1930. gadā sala nokļuva Viktorijas dēla prinča Vilhelma īpašumā. 1932. gadā princis Vilhelms uzdāvināja salu savam vienīgajam dēlam laulībā ar Krievijas cara Aleksandra II mazmeitu Mariju Pavlovnu Lennartam Bernadonam.

Lennarts Bernadots izveidoja salu par to, kas tā ir pašreiz, ierīkotams parkus, stādot eksotiskus augus un izveidojot tropu siltumnīcu ar simtiem taureņu. Salā savākti izcila augu kolekcija. Piemēram, parkos ir apmēram 1200 rožu šķirņu un 200 rododendru šķirņu. Tā kā Lennarts Bernadots apprecējās morgāniski, viņš zaudēja augstmaņa titulus. Tomēr 1951. gadā Luksemburgas lielhercogiene piešķīra viņam grāfa Visborga titulu. Lennarts Bernadots mira 2004. gadā, izveidodams salu par vienu no ievērojamākajiem tūrisma objektiem Bodenezera rajonā.

## Galerija

Mainau-4.jpg
Mainau10.jpg
Mainau_Italienische_Wassertreppe.jpg
Mainau_Palace_04.jpg|Mainavas pils


## Skatīt arī
*Mainavas 1955. gada deklarācija
*Mainavas 2015. gada deklarācija

## Ārējās saites

*
State Farm Arena

***State Farm Arena*** ir daudzfunkcionāla halle Atlantā, Džordžijā, ASV. Arēnā savas mājas spēles aizvada NBA komanda Atlantas "Hawks". Līdz 2011. gadam šeit mājas spēles aizvadīja arī NHL komanda Atlantas "Thrashers". Arēna tika atklāta .

## Ārējās saites
*
Spectrum Center

**Spectrum Center** ir daudzfunkcionāla halle Šarlotā, Ziemeļkarolīnā, ASV. Šeit savas mājas spēles aizvada NBA komanda Šarlotas "Hornets". No 2005. gadam līdz 2015. gadam šeit mājas spēles aizvadīja AHL komanda Šarlotas "Checkers". Arēna tika atklāta .

## Ārējās saites
*