Saldus novads

**Saldus novads** ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots agrākais Saldus novads un Brocēnu novads. Robežojas dienvidrietumos ar Dienvidkurzemes novadu, rietumos ar Kuldīgas novadu, ziemeļaustrumos ar Tukuma novadu, austrumos ar Dobeles novadu, kā arī dienvidos ar Lietuvas Šauļu un Telšu apriņķiem. Novada centrs atrodas Saldus pilsētā.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Saldus rajona teritoriju.

## Teritoriālais iedalījums
Saldus novads sastāv no 2 pilsētām (Brocēni un Saldus) un 19 pagastiem: Blīdenes pagasts, Brocēnu pilsēta, Cieceres pagasts, Ezeres pagasts, Gaiķu pagasts, Jaunauces pagasts, Jaunlutriņu pagasts, Kursīšu pagasts, Lutriņu pagasts, Nīgrandes pagasts, Novadnieku pagasts, Pampāļu pagasts, Remtes pagasts, Rubas pagasts, Saldus pagasts, Saldus pilsēta, Šķēdes pagasts, Vadakstes pagasts, Zaņas pagasts, Zirņu pagasts un Zvārdes pagasts.

### Kurzemes vēsturiskajā zemē
Kurzemē ietilpst: Blīdenes pagasts, Brocēnu pilsēta, Cieceres pagasts, Ezeres pagasts, Gaiķu pagasts, Jaunlutriņu pagasts, Kursīšu pagasts, Lutriņu pagasts, Nīgrandes pagasts, Novadnieku pagasts, Pampāļu pagasts, Remtes pagasts, Saldus pagasts, Saldus pilsēta, Šķēdes pagasts, Zaņas pagasts, Zirņu pagasts un Zvārdes pagasts.

### Zemgales vēsturiskajā zemē
Zemgalē ietilpst: Jaunauces pagasts, Rubas pagasts, Vadakstes pagasts.

## Daba
Novada vidus, ziemeļu un austrumu daļa atrodas Austrumkursas augstienes dienvidu daļā, ar tajā ietilpstošajām daļām — centrā Saldus pauguraine, rietumos Vārmes nolaidenums, austrumos Spārnenes viļņotais līdzenums, dienvidaustrumos Lielauces pauguraine. Dienvidos Viduslatvijas zemienes Vadakstes līdzenums. Rietumdaļā gar Ventu Kursas zemienes Pieventas līdzenums, galējos dienvidrietumos Ventas kreisajā krastā Rietumkursas augstienes Embūtes pauguraine. Reljefu veido galvenokārt lēzeni viļņoti pamatmorēnas līdzenumi (Ķirmeskalns 140 m), austrumos tie pāriet morēnu paugurainē, bet rietumos Ventas-Usmas ieplakā, kurā dziļā Ventas senleja ar terasēm. Vietumis subglaciālo vagu ezervirknes. Pamatiežus ziemeļdaļā veido augšdevona Famenas stāva nogulumi, dienvidu daļā pārsvarā perma, bet vietām arī juras, triasa, karbona un devona nogulumi. Derīgie izrakteņi: kaļķakmens (Kūmas, Nīgrande, Sātiņi-Sesile), dolomīts (Poģi), māls (Ceplīši, Ciecere, Saldus, Brocēni, Sātiņi), smilts (Namiķi), kūdra (Gāgu purvs, Veiķenieku purvs). Augsnes — galvenokārt podzolētās, vietām podzolētās gleja. Meži aizņem ap 40% no novada platības, purvi ap 3%.

Nokrišņu daudzums 650 — 750 mm gadā, ar maksimumu rietumos. Vidējā mēneša temperatūra novadā pēc dažādu gadu datiem: 
* 1970. gadā, LME: -4 — -4,5 °C janvārī, +16,5 — +17 °C jūlijā. 
* 1986. gadā, LPE: -5 °C janvārī, +16,5 °C jūlijā.
* 2020. gadā, Latvijas ģeogrāfijas atlants: -6 ° C janvārī, +16 — +16,5 ° C jūlijā.

### Upes
Novads atrodas Ventas baseinā. Lielākās upes: Venta, Ciecere, Zaņa, Ezere, Vadakste, ziemeļdaļā Ēda (Šķēde), Amula, Imula.

### Ūdenstilpes
17 ezeri, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Cieceres ezers (2,8 km²), Remtes ezers (0,76 km²).

### Dabas aizsardzība
Teritoriāli lielākās aizsargājamās dabas teritorijas: Zvārdes mežu dabas parks, dabas liegumi — Sātiņu dīķi, Zvārde.

## Vēsture
Novada apdzīvotība zināma kopš bronzas laikmeta. 9.-10. gadsimtā novadu apdzīvoja galvenokārt kurši, austrumdaļā jaukti ar zemgaļiem. 13. gadsimtā lielākā tā daļa ietilpa kuršu Starpzemē, nelielas daļas kuršu Bandavā un zemgaļu Dobenē. Kopš 13. gadsimta beigām gandrīz visa teritorija ietilpa Livonijas Kuldīgas komturejā, izņemot Ventas kreiso krastu, kurš piederēja Kurzemes bīskapijai, kopš 1561. gada Kurzemes un Zemgales hercogistē, ar 1795. gadu Krievijas Impērijas sastāvā, ar 1797. gadu izveidotajā Kurzemes guberņā. No 1915. gada vidus teritoriju bija okupējusi Vācija, 1919. gadā tā pārgāja Latvijas kontrolē.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas

### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

## Saimniecība

### Transports
Saldus novadu šķērso galvenais autoceļš  (Rīga (Skulte)—Liepāja), kas iet cauri arī abām novada pilsētām — Brocēniem un Saldum. Saldus pilsētā krustojas arī vairāki reģionālās nozīmes autoceļi. Pilsētas ziemeļos, krustojas autoceļš A9 ar autoceļu  (Ventspils—Kuldīga—Saldus), savukārt pilsētas centrā vienlaicīgi krustojas autoceļi P108,  (Kandava—Saldus) un  (Butnāri—Saldus—Ezere). Autoceļš P109 krustojas arī autoceļu A9 uz ziemeļrietumiem no Brocēnu pilsētas. Novada dienvidos, netālu no Lietuvas robežas, arī krustojas vairāki reģionālās nozīmes autoceļi. Ezerē, krustojas autoceļi P105 un  (Ezere—Embūte—Grobiņa). Garozās krustojas P106 un  (Skrunda—Ezere) autoceļi, savukārt Grīvaišos krustojas autoceļi P105 un  (Pūri—Auce—Grīvaiši).

Novada teritoriju sadala dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja uz kuras Saldus novadā atrodas viena funkcionējoša stacija — Saldus.


Saldus stacija 01.jpg|Saldus dzelzceļa stacija


## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki

* Kārlis Beizaks (1915—1940), robežsargs
* Ansis Bīlenšteins (*Hans Bielenstein*, 1863 — 1919), mācītājs
* Emīls Bretšneiders (*Emil Bretschneider*, 1833 — 1901), vācbaltiešu ārsts, botāniķis, ceļotājs
* Vilhelms Roberts fon Bulmerinks (*Wilhelm Robert von Bulmerincq*, 1862 — 1953), Rīgas pilsētas galva (1913—1915)
* Teodors Eihmans (1897—1938), čekists
* Pauls Galenieks (1891—1962), botāniķis, sabiedriskais darbinieks
* Irma Grebzde (1912—2000), rakstniece
* Jānis Grīnbergs (1869—1923), mācītājs
* Alfrēds Hartmanis (1881—1927), šahists
* Jēkabs Janševskis (1865—1931), rakstnieks
* Arturs Kāposts (1888—1941), jurists, sabiedriskais darbinieks
* Jānis Klovāns (1935—2010), šahists
* Kārlis Kļava (1907—1941), šāvējs
* Kārlis Krūza (1884—1960), dzejnieks
* Kārlis Neilis (1906—1991), mākslinieks
* Ernests Pole (1872—1914), arhitekts
* Janis Rozentāls (1866—1917), mākslinieks
* Jānis Rudzutaks (1887—1938), politiķis
* Sofija Švarca (1754—1789), vācbaltiešu literāte
* Jukums Vācietis (1873—1938), karavīrs
* Gints Freimanis (1985—2023), futbolists
* Māris Miezis (1994), hokejists

## Ievērojamas vietas

O.Kalpaka muzejs un piemiņas vieta "Airītes".

## Attēlu galerija

Brocēnu būvmateriālu kombināts 2000-05-13 - panoramio.jpg|Brocēnu būvmateriālu kombināts 2000. gadā
June 2013. Beautiful Latvia - panoramio (7).jpg|Remtes muiža
Miera iela no Kapu ielas gala, Saldū - panoramio.jpg|Saldus, Miera iela
Skats uz Saldu no ūdenstorņa - panoramio (3).jpg|Skats uz Saldu no ūdenstorņa
Ezeres muižas pils 2000-11-04.jpg|Ezeres muiža
Silzemju pond - panoramio.jpg|Pie Silzemju dīķa


## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī