open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1979. gada Latvijas čempionāts šahā

**1979. gada Latvijas šaha čempionāts** - Latvijas PSR 36. šaha čempionāts vīriešiem un Latvijas PSR 33. šaha čempionāts sievietēm.

## Turnīra gaita
Latvijas PSR 36. šaha čempionāts vīriešiem notika no 8. līdz 30. janvārim 1979. gadā Rīgā. Ļoti pārliecinoši turnīrā uzvarēja Jānis Klovāns, kas par diviem punktiem apsteidza iepriekšējo gadu čempionu Alvi Vītoliņu. Klovānam tas bija astotais Latvijas PSR čempiona tituls. Uzvarēto čempionātu skaita ziņā viņš panāca lielmeistaru Aivaru Gipsli, kura piedalīšanās šajā čempionātā nebija veiksmīga. Trešo vietu ieņēma jaunās paaudzes šahists Edvīns Ķeņģis.

Latvijas PSR 33. šaha čempionāts sievietēm notika 1979. gada janvārī Rīgā. Saspringtajā cīņā savu otro čempiones titulu izcīnīja Ingrīdai Bērziņai (Priedītei), kurai finišā bija par puspunktu vairāk nekā Vijai Rožlapai un Ilzei Ramanei (Rubenei). Turnīrā debitēja nākamā lielmeistare Olita Rause, bet šis turnīrs izrādījās pēdējais Latvijas čempionāts iepriekšējo gadu septiņkārtējai čempionei Astrai Klovānei.

## Latvijas vīriešu šaha čempionāta turnīra tabula
:

## Latvijas sieviešu šaha čempionāta turnīra tabula
:

## Atsauces

## Ārējās saites
*  1979. gada Latvijas PSR 36. čempionāta šahā vīriešiem turnīra tabula un partijas

## Literatūra
* N.Žuravļevs, I.Dulbergs, G.Kuzmičovs "Latvijas šahistu jaunrade", Rīga, Avots, 1980.
* Žurnāls "Šahs", Rīga, 1979.
Rīgas augstceltnes un augstākās būves

[thumb|200px|[Rīgas radio un televīzijas tornis (368,5 metri).]]
[thumb|200px|[Rīgas Svētā Pētera baznīca (123,25 metri) un Rīgas Doms (90 metri).]]
 
[thumb|200px|[Saules akmens (122,78 metri).]]
[thumb|200px|[Vanšu tilts (Rīga)|Vanšu tilta pilons (108,3 metri).]]
[thumb|200px|[Zinātņu akadēmijas augstceltne (107,6 metri).]]
[thumb|200px|[Panorama Plaza (98,9 un 113,9 metri).]]
[thumb|200px|[Radisson Blu Hotel Latvija (98,26 metri).]]

**Rīgas augstceltņu un augstāko būvju** uzskaitījums.

Latvijas augstākā būve ir Rīgas radio un televīzijas tornis Zaķusalā. Tā augstums ir 368,5 metri, un tas ir ne tikai augstākais tornis Baltijas valstīs, bet arī augstākais Eiropas Savienībā un 13. augstākais televīzijas tornis pasaulē. Savukārt augstākās biroju vai dzīvojamās augstceltnes Rīgā ir dvīņu torņi Zunda Towers, kura dienvidu tornis ir 123 metrus augsts, kā arī Saules akmens, Panorama Plaza II un Zinātņu akadēmijas augstceltne, kuras sniedzas augstāk par 100 metriem.

## Rīgas augstceltņu un augstāko būvju uzskaitījums
Sarakstā nav iekļauti mobilo telefonu sakaru torņi, skursteņi zemāki par 80 metriem un citas maznozīmīgas konstrukcijas.

### Virs 100 metriem

### 60—100 metri

### Līdz 60 metriem

## Atsauces

## Skatīt arī
* Rīga
* Tipveida dzīvojamā apbūve Rīgā

## Ārējās saites
* Rīgas augstāko ēku top 35, delfi.lv
Amatas novada dome

thumb|176x176px|Amatas novada ģerbonis
**Amatas novada dome** (arī **Amatas novada pašvaldība**) bija Amatas novada pašpārvaldes augstākā iestāde, kas atradās Drabešu pagasta viensētā „Ausmas” gar autoceļu A2, netālu no Mūrnieku un Drabešu ciemiem. Mūsdienās, Amatas novada domes ēkā darbojas Cēsu novada Amatas apvienības pārvalde.

Dome sastāvēja no 15 deputātiem, ko ievēlēja reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās Amatas novadā deklarētie Latvijas pilsoņi.

## Sastāvs un vadība
Pēdējā Amatas novada domes priekšsēdētāja bija Elita Eglīte (Zaļo un Zemnieku savienība).

### Sastāvs

## Atsauces

## Ārējās saites
* Amatas novada pašvaldības mājaslapa
Maita

200 px|thumb|Ērglis barojas ar ķengura maitu
**Maita** ir miruša dzīvnieka atliekas. Maitu bieži uzturā izmanto citi dzīvnieki. Tas ir nozīmīgs barības avots lieliem plēsējiem un visēdājiem vairumā ekosistēmu. Tāpat ar maitu barojas daudzi bezmugurkaulnieki. Baktēriju klātbūtnes un pūšanas blakusproduktu ietekmē jau drīz pēc nāves maita sāk smakot, kas savukārt pievelk maitēdājus. Līdzīgu smaku izdala arī dažu sugu augi un sēnes, lai pievilinātu apputeksnētājus.
Skullgirls

***Skullgirls*** ir lejupielādējama 2D cīņas spēle, ko izstrādājis *Revenge Labs* un publicējis *[[Autumn Games]]* un *[[Konami]]*. Izdota 2012. gada 10. aprīlī caur *[[PlayStation Network]]* un tā paša gada 11. aprīlī caur *[[Xbox Live Arcade]]*. 

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Naja Rivera

**Naja Marija Rivera** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise un dziedātāja.

Najas Riveras karjera iesākās agrā bērnībā, parādoties televīzijas reklāmās. Televīzijā debitējusi četru gadu vecumā Hilarijas Vinstonas lomā CBS TV seriālā *[[The Royal Family]]*  (1991–1992). Par šo lomu viņa tika nominēta Jaunā mākslinieka balvai. Viņa kļuva pazīstama ar Santanas Lopesas lomu *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]* seriālā "Radīti skatuvei" (*Glee*). Par šo lomu Rivera saņēma Ekrāna aktieru ģildes balvu (kā daļa no aktieru ansambļa), kā arī vairākas citas balvas. Pēc lomām vairākos TV seriālos debitēja kinolomā filmā *[[At the Devil's Door]]* (2014). Piedalījās arī filmā *[[Mad Families]]* (2017).

2020. gada 8. jūlijā Rivera tika pasludināta par bezvēsts pazudušu pēc tam, kad viņas četrus gadus vecais dēls tika atrasts viens Riveras īrētā laivā Piru ezerā, Filmorā, Kalifornijā; 13. jūlijā tika atrasts aktrises līķis.

## Ārējās saites
* 
*
Ozolpils ciems

**Ozolpils ciems** bija administratīvi teritoriāla vienība Tukuma rajonā. 1975. gada 14. martā Tukuma rajonā izveidoja Ozolpils ciema padomi, tajā iekļaujot Smārdes ciema daļu. Ciemu likvidēja 1977. gada 28. martā, tā teritoriju sadalot starp Degoles, Slampes un Smārdes ciemiem.

## Atsauces
Adelaidas sala

**Adelaidas sala** (, ), Argentīnas avotos **Belgrano sala** (*Isla Belgrano*), ir sala Antarktikā,  Antarktīdas pussalas rietumu piekrastē. Sala izstiepta ziemeļu—dienvidu virzienā gar Greiema Zemes Faljēra un Lubē krastiem. No Greiema Zemei piederošās Erousmaita pussalas to atdala Lobefa fjords dienviddaļā un Anisa līcis ziemeļdaļā. Šaurākā vieta (Galeta šaurums) ir tikai  plata. Dienvidos salu apskalo Margeritas līcis. Salu lielākoties klāj ledājs, austrumu daļa kalnaina, augstākā virsotne Gudrija kalns ir  augsta.

Salu 1832. gada 14. februārī atklāja Džona Bisko ekspedīcija un nosauca par godu tā laika Lielbritānijas karaļa Viljama IV konsortei Adelaidai. Salu pirmā uzmērīja un nokartēja franču ekspedīcija Žana Batista Šarko vadībā (1908–1910).
 
1961. gadā salas dienvidu galā tika ierīkota britu polārstacija Bāze T, kas 1977. gadā tika slēgta , bet 1984. gadā nodota Čīlei un pārdēvēta par Karvahalu. 1975. gadā salas dienvidaustrumos tika izveidota Roteras polārstacija, kas ir viens no galvenajiem Apvienotās Karalistes Antarktikas izpētes programmu galvenajiem atbalsta punktiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ozolpils

**Ozolpils** ir skrajciems Tukuma novada Smārdes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos pie autoceļa A10 (E22) 6,7&nbsp;km attālumā no pagasta centra Smārdes un 57&nbsp;km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Ozolu muižu (*Gut Eichendorf*). Uz 1972. gada 1. janvāri Ozolpils bija Smārdes ciema padomes centrs, bet vēlāk arī Ozolpils ciema centrs.

## Atsauces
Klepus

thumbnail|200px|Klepojošs zēns
**Klepus** jeb **klepošana** () ir reflektoriska darbība, kuras rezultātā caur mutes dobumu ar spēcīgu grūdienu izplūst gaiss. To bieži pavada klepum raksturīgs skaļš troksnis. Klepu izraisa gļotādas kairinājums elpceļos, piemēram, krēpas. Ciešot no augšējo elpceļu infekcijām, šķidrums no deguna kanāliem caur rīkli nokļūst plaušās, tādējādi izraisot klepošanu. Klepošana bieži ir viens no simptomiem dažādām slimībām. Šķaudīšana, kas ir līdzīga reflektoriska darbība, no klepošanas atšķiras ar to, ka šķavu gadījumā tiek kairināta deguna dobuma gļotāda.

## Ārējās saites
Bīriņi

**Bīriņi** ir apdzīvota vieta Limbažu novada Vidrižu pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidos Bīriņu ezera krastos pie autoceļa P9  no pagasta centra Gravām,  no novada centra Limbažiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Bīriņu muižas *(Koltzen)* pils un Bīriņu pagasta valdes. Līdz 1949. gadam Bīriņu pagasta centrs, līdz 1962. gadam — Bīriņu ciema padomes centrs. Bīriņos atrodas sabiedriskais centrs «Bīriņi», bibliotēka, feldšera prakse, vairāki uzņēmumi, veikals. Bīriņu muižas apbūve ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Pilī iekārtots muzejs un viesnīca.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Pēteris Lūcis

**Pēteris Eduards Lūcis** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris, režisors un skatuves mākslas pedagogs.

## Biogrāfija
Pēteris Lūcis dzimis Jelgavas apriņķa Jaunsvirlaukas pagastā Salgales muižas kalpa ģimenē. Mācījās Jelgavā.

1931. gadā Lūcis beidza Zeltmata Latvju dramatiskos kursus.

Laikā no 1930. līdz 1938. gadam darbojies Zemnieku drāmas teātrī. No 1938. gada strādāja arī par konsultantu Sabiedrisko lietu ministrijā.

1939. gadā attēloja Oskaru Kļavu pirmajā latviešu pilnmetrāžas skaņu spēlfilmā "Zvejnieka dēls". Darbojies Dailes teātrī, Jelgavas drāmas teātrī. No 1957. līdz 1991. gadam bija Valmieras teātra galvenais režisors (1940. gados bijis viens no teātra režisoriem), kur ar viņa vārdu ir saistītas tādas izrādes kā Ā.Alunāna "Seši mazi bundzenieki" (1955, 1964), J.Janševska "Dzimtene" (1968), V.Sauleskalna "Meldermeitiņa" (1980, 1991), Hellas Vuolijoki drāmu cikls: "Akmens ligzda" (1958, 1976), "Niskavuori maize" (1964), "Ardievu, Niskavuori!" (1968), "Niskavuori saimnieces jaunība" (1973), "Niskavuori Heta" (1974). Papildu Oskara Kļavas attēlošanai teātrī un kinofilmā viņš teātrī attēlojis tādus tēlus kā Matiass Klauzens G. Hauptmaņa lugā "Pirms saules rieta" (1977) un Indrānu tēvs R.Blaumaņa "Indrāni" (1978) - divas lomas kas ietilpst latviešu teātra mākslas zelta fondā.

No 1974. līdz 1978. gadam  bija Latvijas Valsts konservatorijas Valmieras Drāmas teātra aktieru kursa vadītājs.

1949. gadā Pēterim Lūcim piešķirts Latvijas PSR Nopelniem bagātā skatuves mākslinieka, bet 1967. gadā — Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieka goda nosaukums. 1982. gadā piešķirta LPSR Valsts prēmija.

1988. gadā Pēteris Lūcis daudzu citu pazīstamu aktieru un kultūras darbinieku skaitā atbalstīja priekšlikumu atzīt sarkanbaltsarkano krāsu sakopojumu par Latvijas nacionālo simboliku un sarkanbaltsarkano karogu par nacionālo karogu «Padomju Jaunatnes» organizētajā sabiedriskās domas aptaujā. Miris 1991. gadā Valmierā.

Pēteris Lūcis apglabāts Meža kapos Rīgā.

## Filmogrāfija
* 1939 — "Zvejnieka dēls" — *Oskars*
* 1968 — "Ģenerālis Rahimovs"
*1983 — "Dārzs ar spoku" — *kurinātājs Herberts*

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Suicidal Tendencies

***Suicidal Tendencies*** ir amerikāņu mūzikas grupa, kas izveidota 1981. gadā Losandželosas piepilsētā Benisbīčā, Kalifornijas štatā. Vienīgais pastāvīgais grupas dalībnieks no grupas pirmsākumiem ir vokālists Maiks Muirs.

Grupas pastāvēšanas laikā tai ir mainījušās stilu un žanru iezīmes. Pirmsākumos *Suicidal Tendencies* spēlēja hārdkoru (1983), vēlās, 80. gadu vidu un beigās, tas jau bija krosovertrešs (1987—1988).

Īpašu atzinību grupa ieguva 1990. gadu sākumā. Šo periodu (1989—1994) pieņemts uzskatīt par "zelta" vai "klasisko": grupas sastāvam pievienojās Roberts Truhiljo, ar kura atnākšanu grupa ieguva neatkārtojamu personisko stilu, kas sevī ietvēra ātru trešmetālu un tradicionālo fankmūziku. Grupas pastāvēšanas laikā īpašs bija 1992. gads. Šajā gadā grupa uzsāk sadarbību ar jaunu producentu Polu Nortfīldu (*[[Queensryche]]* producents). Grupas skanējums stipri izmainījās uz progresīvā metāla pusi, kaut arī joprojām *Suicidal Tendencies* skaitījās pankgrupa. Paralēli *Suicidal Tendencies* 1989. gadā Maiks Muirs un Roberts Truhiljo izveidoja pankfanka projektu *[[Infectious Grooves]]*, kas gandrīz kļuva populārāks par pašu *Suicidal*.

1994. gadā Santamonikas koncertā Maiks Muirs oficiāli paziņoja par grupas izjukšanu sakarā ar lielajām domstarpībām ar grupas ierakstu kompāniju *[[Epic Records]]* (*[[Sony]]*). Maiks Muirs atjaunoja jau 1985. gadā izveidoto neatkarīgo ierakstu kompāniju *[[Suicidal Records]]*, kur no 1996. gada tika izdoti visi grupas albumi.

## Diskogrāfija
# "*[[Suicidal Tendencies (albums)|Suicidal Tendencies]]*" — 1983, *[[Frontier Records]]*
# "*[[Welcome To Venice]]*" (Izlase) — 1985, *[[Suicidal Records]]*
# "*[[Join The Army]]*" — 1987, *[[Caroline Records]]*
# "*[[How Will I Laugh Tomorrow When I Can't Even Smile Today]]*" — 1988, *[[Virgin Records]]*
# "*[[Controlled By Hatred/ Feel Like Shit... Deja Vu]]*" — 1989, *[[Epic Records]]*
# "*[[Lights, Camera, Revolution]]*" — 1991, *Epic Records*
# "*[[Art Of Rebellion]]*" — 1992, *Epic Records*
# "*[[Suicidal For Life]]*" — 1994, *Epic Records*
# "*[[Prime Cuts]]*" (Izlase) — 1997, *Epic Records*
# "*[[Suicidal Friends and Family]]*" (Izlase)- 1997, *Suicidal Records*
# "*[[Six The Hard Way]]*" (EP) — 1998, *Suicidal Records*
# "*[[Freedumb]]*" — 1999, *Suicidal Records*
# "*[[Free Your Soul And Save My Mind]]*" — 2000, *Suicidal Records*
# "*[[Suicidal Friends And Family II]]*" (Izlase) — 2001, *Suicidal Records*
# "*[[Year Of The Cycos]]*" (Izlase) — 2009, *Suicidal Records*
# "*TBA*" — 2012, *Suicidal Records*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Pārejas metāli

[thumbnail|450px|Dažādu pārejas elementu ķīmisko savienojumu šķīdumi. No kreisās puses: [kobalta nitrāts|Co(NO<sub>3</sub>)<sub>2</sub> (sarkans); K<sub>2</sub>Cr<sub>2</sub>O<sub>7</sub> (oranžs); K<sub>2</sub>CrO<sub>4</sub> (dzeltens); NiCl<sub>2</sub>(zaļš); CuSO<sub>4</sub> (zils); KMnO<sub>4</sub> (violets)]]
**Pārejas metāli** ir ķīmiskie elementi, kuru atomskaitlis ir no 21 līdz 30, no 39 līdz 48, 57, no 72 līdz 80, 89 un no 104 līdz 112. Visi šie elementi ir metāli. Pārejas elementu atomiem ir nepilnīgas iekšējās elektronu čaulas. Visi pārejas elementi ir **d elementi**. Salīdzinot ar sārmzemju metāliem, pārejas elementi ir cietāki un mazāk reaģē ar citiem elementiem, toties tie veido krāsainus ķīmiskos savienojumus, lai gan tīrā veidā tie pārsvarā ir sudrabpelēki vai sudrabaini zili. Vairumam no pārejas metāliem ir vairāk par vienu oksidēšanas pakāpi.

## Pārejas elementu uzskaitījums

## Ārējās saites
Tarnobžegas apriņķis

**Tarnobžegas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Piekarpatu vojevodistē. Apriņķis robežojas ar Piekarpatu vojevodistes Stalova Volas, Kolbušovas un Melecas apriņķiem, Tarnobžegas pilsētu, kā arī Sventokšiskas vojevodistes Stašovas un Sandomežas apriņķiem. 

## Apskates objekti
*Baranovas Sandomerskas pils (*Zamek w Baranowie Sandomierskim*)

## Galerija

Bar1DSC_0384.JPG|Baranovas Sandomerskas pils
Dziedziniec_pałacu_w_Baranowie_Sanomierskim..JPG|Baranovas Sandomerskas pils
250513_Polychrome_heraldic_at_castle_in_Baranow_Sandomierski_-_09.jpg|Baranovas Sandomerskas pils


## Ārējās saites
*Baranovas Sandomerskas pils
Pio no Pjetrelčinas

**Svētais Pio no Pjetrelčinas** (, ) pazīstams kā **Tēvs Pio**; dzimis kā **Frančesko Fordžone** () , miris ) bija itāļu kapucīniešu mūks. Viens no ticīgajiem ar stigmātiem.

Dzimis nelielā Kampānijas pilsētā, bet lielāko daļu mūža nodzīvojis Apūlijas pilsētā Sandžovanni Rotondo, kas tagad izvērtusies par viņa svētvietu. No 1907. gada - kapucīniešu mūks. Pēc tēva Pio piekritēju pārliecības dzīves laikā veicis daudzus brīnumus. Tēva Pio stigmātus pārbaudīja vairāki mediķi, kuri nenonāca pie slēdziena par stigmātu izcelsmi. Katoļu baznīca iesākumā skeptiski raudzījās uz tēva Pio darbību, no 1922. līdz 1933. gadam viņš faktiski tika atstādināts no publiskas darbības. Tomēr tēva Pio slava auga, pie viņa nāca svētceļotāji, un baznīca mainīja savu nostāju. Kanonizēts 2002. gadā.

## Ārējās saites
* Par Pio lapā Saints.SQPN.com
1111. gads

**1111. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Heinrihs V Salietis tika kronēts par Svētās Romas impērijas imperatoru.
* Alfonso VII Burgundietis kļuva par Galisijas karali.

## Dzimuši

## Miruši
* 3. marts — Boemunds I (*Boamundus*), Antiohijas firsts (dzimis 1054.)
* 19. decembris — Gazālī, persiešu teologs
1113. gads

**1113. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Vladimirs Vsevolodovičs Monomahs kļuva par Kijivas lielķnazu.

## Dzimuši

## Miruši
* 16. aprīlis — Svjatopolks Izjaslavičs (*Святополк II Ізяславич*), Kijivas lielkņazs (dzimis 1050.)
* 8. jūlijs (iespējams) — Zbigņevs Pjasts, Polijas kņazs
Vasiļkovičs

**Vasiļkovičs** var būt:
* Bračislavs Vasiļkovičs — Vitebskas un Polockas kņazs;
* Vseslavs Vasiļkovičs — Vitebskas un Polockas kņazs.
1144. gads

**1144. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 9. marts — Lūcijs II kļuva par Romas pāvestu.

### Nezināms datums
* Anglijā turpinājās pilsoņu karš, kas sākās 1135. gadā.
* Rogvolods Borisovičs kļuva par Polockas kņazu.
* Pirmo reizi rakstos pieminēta mūsdienu Slovēnijas galvaspilsēta Ļubļana.

## Dzimuši

## Miruši
* 8. marts — Celestīns II, Romas pāvests
* *datums nezināms*
** Vasiļko Svjatoslavičs, Vitebskas kņazs
Vseslavs Vasiļkovičs

**Vseslavs Vasiļkovičs** (, miris ap 1186. gadu) bija viens no Polockas kņaza Vasiļko Svjatoslaviča dēliem no Polockas Rurikoviču dinastijas. Vitebskas kņazs 1132-1162, pēc 1180-ap 1186, Polockas kņazs 1162-1167, 1167-pēc 1180. Bija Smoļenskas kņaza Romāna Rostislaviča sabiedrotais.

## Dzīvesstāsts
Dzimis Polockas kņaza Vasiļko Svjatoslaviča (valdīja 1132. — 1144.) ģimenē. Kad Kijivas lielkņazs Mstislavs Vladimirovičs 1129. gadā pakļāva Polocku, Vseslavu kopā ar citiem Polockas kņazu dzimtas pārstāvjiem izsūtīja uz Cargradu, ar ko domāta Konstantinopole vai arī Gerzike. Pēc atgriešanās no izsūtījuma viņa tēvs Vasiļko 1132. gadā kļuva par Polockas kņazu un iecēla savu dēlu Vseslavu par Vitebskas kņazu. Kā Vitebskas kņazs Vseslavs noslēdza savienību ar Smoļenskas kņazu Romānu Rostislaviču un apprecēja viņa meitu. Savu amatu viņš saglabāja arī pēc tēva nāves 1144. gadā, kad par Polockas kņazu kļuva Rogvolods Borisovičs, kas kopā ar kņazu Vseslavu cīnījās pret Minskas kņazu Rostislavu Gļeboviču un viņa brāļiem Volodaru un Vsevolodu.

1162. gadā kņazam Volodaram kopā ar lietuviešiem pie Gorodecas izdevās sakaut Rogvoloda vadīto karaspēku, tādēļ Polockas veče viņu padzina un par kņazu ievēlēja Vseslavu. Par Vitebskas kņazu viņš iecēla Romānu Vjačeslaviču, bet 1165. gadā Smoļenskas kņazs Romāns Rostislavičs pakļāva Vitebsku un par kņazu ielika savu dēlu Dāvidu. 
Kad 1167. gadā kņazs Volodars kopā ar lietuviešiem uzbruka Polockai, kņazs Vseslavs patvērās Vitebskā. Smoļenskas kņazs Romāns Rostislavičs uzvarēja Volodaru un palīdzēja Vseslavam atkal kļūt par Polockas kņazu. Par Vitebskas kņazu viņš 1168. gada iecēla savu brāli Bračislavu.

Kņaza Vseslava sievastēvs Romāns Rostislavičs 1171. -1176. gadā bija Kijivas lielkņazs un piespieda Vitebskas kņaza amatā 1175. gadā atjaunot savu dēlu Dāvidu. Tomēr 1178. gadā viņu atkal padzina, kas izraisīja attiecību saasināšanos ar Smoļenskas un Novgorodas kņaziem.

Par kņaza Vseslava valdīšanas beigu gadiem nav saglabājušās precīzas ziņas, Uzskata, ka ap 1180. gadu viņu ar lietuviešu karaspēka atbalstu no Polockas padzina kņazs Boriss Davidovičs, ko reizēm identificē ar Bihoveca hronikā pieminētā lietuviešu kņaza Ginvila dēlu. Domā, ka pēc padzīšanas no Polockas Vseslavs turpināja līdz savai nāvei 1186. gada valdīt Vitebskā.

Pēc viena uzskata Vladimirs Vseslavičs, kas ieguva varu Polockā pēc 1184. gada, bija Vseslava Vasiļkoviča dēls.

## Polockas valdnieku ciltskoks

## Skatīt arī
* Polockas kņazi
* Polockas Rurikoviči

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ипатьевская летопись
* Все монархии мира
* Л.Войтович КНЯЗІВСЬКІ ДИНАСТІЇ CXIДНОЇ ЄВРОПИ
Olešice

**Olešice** () ir pilsēta Polijas dienvidaustrumos, Piekarpatu vojevodistē, uz austrumiem no Žešovas.
ASV Jūras kara flote

**ASV Jūras kara flote** () ir viena no piecām ASV Bruņoto spēku daļām un viens no septiņiem uniformas valkājošajiem ASV dienestiem. ASV Jūras kara flote ir lielākā pasaulē, kara flotes kopējā tonnāža ir lielāka par nākamo 13 valstu kara flotu tonnāžu kopā. Tāpat tai ir lielākais aviācijas bāzeskuģu skaits pasaulē (11 no tiem ir aktīvi, viens tiek konstruēts un viens ir rezervē). Pašlaik ASV Jūras kara flotei ir 349 593 cilvēku liels aktīvais personāls. Tas darbojas ar 480 kuģiem un vairāk nekā 2623 gaisa kuģiem. ASV Jūras kara flotes vadība atrodas Ārlingtonā, Virdžīnijā. Kara flotes vadītājs ir Jūras kara flotes sekretārs Karloss del Toro.
## ASV kara flotes aviācijas bāzeskuģi

ASV Jūras spēku aviācijas bāzeskuģi darbojas kā daļa no bāzeskuģu trieciengrupas (viens aviācijas bāzeskuģis un vairāki pavadošie eskorta kuģi) vai bāzeskuģu triecienvienības (vairāki bāzeskuģi un eskorta kuģi). Tajā pašā laikā uzbrukuma aviācijas bāzeskuģi ir šīs grupas kodols un galvenais spēks. Paša bāzeskuģa galveno triecienspēku veido uz kuģa esošā klāja aviācija, organizējot uz kuģa balstītu nesējaviācijas spārnu.

2023. gada aprīlī ASV flotes pārstāvis Džeimijs Kēlers sacīja, ka flote plāno līdz 2026. gadam izbeigt "USS Nimitz" kuģa ekspluatāciju un kuģi "USS Dvaits Eizenhauers" līdz 2027. gadam.
#### ASV Jūras kara flotes aviācijas bāzeskuģi aktīvajā dienestā

* **Nimics (CVN-68)** ir pirmais no "Nimitz" klases kuģiem, kas uzbūvēts (bāzes osta Everetā).
* **Dvaits D. Eizenhauers (CVN-69)** - otrais Nimitz klases uzbūvētais kuģis.
* **Karls Vinsons (CVN-70)** - trešais no Nimitz klases kuģiem (bāzēts Sandjego).
* **Teodors Rūzvelts (CVN-71)** ceturtais  Nimitz klases kuģis.
* **Abrahams Linkolns (CVN-72)**  piektais no Nimitz klases uzbūvētajiem kuģiem.
* **Džordžs Vašingtons (CVN-73)** ir sestais no Nimitz klases kuģiem, kas uzbūvēts (bāzēts Jokosukā).
* **Džons C. Stennis (CVN-74)** ir septītais no Nimitz klases kuģiem (bāzēts Bremertonā).
* **Harijs S. Trūmens (CVN-75)** astotais no Nimitz klases uzbūvētajiem kuģiem.
* **Ronalds Reigans (CVN-76)** ir devītais no Nimitz klases būvētajiem (bāzēts Sandjego).
* **Džordžs H. W. Bušs (CVN-77)** desmitais un pēdējais kuģis, Nimitz klases kuģis.
* **Džeralds R. Fords (CVN-78)** pirmais no jaunās "Džeralds R. Fords" klases kuģiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Hello from Mars

***Hello from Mars*** (no angļu valodas — **Sveiciens no Marsa**) ir latviešu grupas F.L.Y. izpildītā dziesma, ar kuru viņi uzvarēja 2003. gada Eirodziesmā. Dziesmas mūzikas un teksta autori ir grupas dalībnieki Mārtiņš Freimanis un Lauris Reiniks. Eirovīzijas finālā tā ierindojās 24. vietā ar 5 punktiem.

## Informācija par dziesmu
Dziesmas teksts ir angļu valodā un stāsta par mīlestības stāstu, kurā pāris atceras par to, kā viņi tikušies. Dziesmas teksts ir diezgan neskaidrs, taču pamattēma ir mīlestības un sapņu motīvi.

## 2003. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

### Eirodziesma 2003
Dziesma *"Hello from Mars"* piedalījās 2003. gada Eirodziesmā, kas notika  Ventspils Olimpiskajā centrā. Konkursā piedalījās 15 dziesmas, kas tika atlasītas no 57 iesūtītajām dziesmām.
Uzvarētājs tika noteikts divās kārtās – pirmajā kārtā labākās dziesmas iekļuva superfinālā, kur *"Hello from Mars"* ieguva visvairāk skatītāju balsu un kļuva par Latvijas pārstāvi 2003. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā.

### Eirovīzijas dziesmu konkurss
Kā iepriekšējā gada uzvarētāja valsts, Latvija automātiski kvalificējās konkursa finālam Rīgā. *"Hello from Mars"* tika izpildīta 21. pozīcijā konkursa finālā , sekojot Polijas pārstāvim un pirms Beļģijas dziesmas.

Balsošanas rezultātā dziesma ierindojās 24. vietā ar 5 punktiem. Visus punktus dziesmai piešķīra Igaunija. Šis rezultāts bija viens no zemākajiem uzņemošās valsts rezultātiem Eirovīzijas vēsturē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas teksts
* Priekšnesums nacionālajā atlasē Youtube
* Priekšnesums Eirovīzijas dziesmu konkursā Youtube
Dziesma par laimi

***Dziesma par laimi*** ir latviešu dueta Fomins & Kleins izpildītā dziesma, ar kuru viņi uzvarēja 2004. gada Eirodziesmā. Dziesmas mūzikas autors ir Tomass Kleins, savukārt tekstu sacerējis Guntars Račs. Eirovīzijas pusfinālā tā ierindojās 17. vietā ar 23 punktiem, tādējādi nekvalificējoties finālam. Šī bija otrā reize konkursa vēsturē, kad Eirovīzijā izpildīja dziesmu latviešu valodā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas teksts
The War Is Not Over

***The War Is Not Over*** () ir latviešu dueta Valters & Kaža izpildītā dziesma, ar kuru viņi uzvarēja 2005. gada Eirodziesmā. Dziesmas mūzikas un teksta autors ir Mārtiņš Freimanis, šī ir otrā M. Freimaņa sacerētā dziesma, ar kuru Latvija tiek pārstāvēta Eirovīzijā — 2003. gadā viņš kopā ar Lauri Reiniku sacerēja *[[Hello from Mars]]*. Eirovīzijas pusfinālā tā ierindojās 10. vietā ar 85 punktiem, savukārt finālā — 5. vietā ar 153 punktiem. Vēlāk dziesmu iedziedāja dāņu grupa *[[Michael Learns to Rock]]* un iekļāva to savā 2008. gada albumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas teksts
I Hear Your Heart

***I Hear Your Heart*** ir latviešu grupas *[[Cosmos]]* izpildītā dziesma, ar kuru viņi uzvarēja 2006. gada Eirodziesmā. Dziesmas mūzikas autori ir Reinis Sējāns un Andris Sējāns, savukārt dziesmas tekstu sacerējuši *[[Molly-Ann Leikin]]* un Guntars Račs. Šī ir otrā G. Rača sacerētā dziesma, ar kuru Latvija tika pārstāvēta Eirovīzijā — 2004. gadā viņš bija viens no *[[Dziesma par laimi]]* autoriem. Tā kā 2005. gadā Valters & Kaža finālā ieņēma 5. vietu, Latvijai 2006. gadā nebija jāstartē pusfinālā. Finālā grupa ierindojās 16. vietā ar 30 punktiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas teksts
Gettysburg: Armored Warfare

***Gettysburg: Armored Warfare*** (dažreiz rakstīts kā ***Gettysburg: Armoured Warfare***) ir hibrīds starp reālā laika stratēģijas spēli un trešās personas šaujamspēli. To izstrādājis *[[Radioactive Software]]* un izdevis *[[Paradox Interactive]]*. Spēle tika izdota 2012. gada martā visā pasaulē PC caur *[[Valve Corportaion|Valve]]* *[[Steam (programma)|Steam]]*.

## Spēles motīvs
Cilvēks, kurš dzīvo 2060. gadā, atgriežas atpakaļ Amerikas pilsoņu karā, ņemot līdzi savus nākotnes ieročus, kurus iedod Amerikas Valstu Konfederācijas militārajiem spēkiem, cerot izmainīt nākotni.

## Ārējās saites
* GameSpot
Questa Notte

***Questa Notte*** ir latviešu grupas *[[Bonaparti.lv]]* izpildītā dziesma, ar kuru viņi uzvarēja 2007. gada Eirodziesmā. Dziesmas mūzikas autori ir Šells Jennstijs, Tūrbjērns Vaseniuss un Frančeska Ruso, savukārt dziesmas tekstu sacerējis Š. Jennstijs. Eirovīzijas pusfinālā tā ierindojās 5. vietā ar 168 punktiem, savukārt finālā — 16. vietā ar 54 punktiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas teksts
Too Much

***Too Much*** ir latviešu dziedātāja Arņa Medņa izpildītā dziesma, ar kuru viņš uzvarēja 2001. gada Eirodziesmā. Dziesmas mūzikas autors ir A. Mednis, savukārt dziesmas tekstu sacerējis A. Mednis un Gustavs Terzens. Eirovīzijas finālā tā ierindojās 18. vietā ar 16 punktiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas teksts
I Wanna

***I Wanna*** ir latviešu dziedātājas Marijas Naumovas izpildītā dziesma, kas uzvarēja 2002. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. Pirms tam dziesma uzvarēja Latvijas nacionālajā atlasē: 2002. gada Eirodziesmā. Dziesmas mūzikas autore ir M. Naumova, savukārt dziesmas tekstu sacerējuši M. Naumova un Marats Samauskis. Eirovīzijas finālā tā ierindojās 1. vietā ar 176 punktiem. Ar šo uzvaru Latvija kļuva par otro bijušās PSRS valsti, kas svinējusi uzvaru konkursā (gadu iepriekš uzvarēja Igaunijas pārstāvji).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas teksts
Wolves of the Sea

***Wolves of the Sea*** ir latviešu grupas *[[Pirates of the Sea]]* izpildītā dziesma, ar kuru tā uzvarēja 2008. gada Eirodziesmā. Dziesmas mūzikas autori ir Jūnass Liberjs, Jūhans Sālens, Klaess Andrēasons un Tūrbjērns Vaseniuss, savukārt dziesmas tekstu sacerējis J. Liberjs. Eirovīzijas pusfinālā tā ierindojās 6. vietā ar 86 punktiem, savukārt finālā — 12. vietā ar 83 punktiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas teksts
Probka

***Probka*** (*Пробка*) ir latviešu dziedātāja Intara Busuļa izpildītās dziesmas **Sastrēgums**, ar kuru viņš uzvarēja 2009. gada Eirodziesmā, versija krievu valodā. Tieši ar šo krievu versiju Busulis vēlāk piedalījās Eirovīzijas konkursā Maskavā.

Dziesmas krieviskās versijas mūzikas autors ir Kārlis Lācis, savukārt dziesmas tekstu sacerēja Sergejs Timofejevs. Eirovīzijas pusfinālā tā ierindojās 19. vietā ar 7 punktiem, tādējādi nekvalificējoties finālam. Latvijas nacionālajā atlasē viņš izpildīja dziesmas versiju latviešu valodā "Sastrēgums", kuras teksta autors ir Jānis Elsbergs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas teksts
Gunārs Kalniņš

**Gunārs Kalniņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu dziedātājs, komponists.

Gunārs četru gadu vecumā tika uzņemts Latvijas Radio ansamblī "Dzeguzīte". Pēc tam iestājies Emīla Dārziņa mūzikas skolā, bijis zēnu kora dalībnieks. Jaunieša gados mācījies Rīgas Doma kora skolā, dziedājis korī "Kamēr..." un grupā *Boogie Drivers*. 1999. gadā izdevis debijas soloalbumu *Tā bija, tā būs*. 2000. gadā uzvarējis Muzikālajā bankā ar "Balto dziesmu". 2004. gadā dibinājis gospeļkori *GG Choir*. Vairākkārt ir piedalījies Eirodziesmā, augstāko vietu sasniegdams 2007. gadā, ar Jolandu Suvorovu iegūstot 3. vietu ar dziesmu *What Love Can Do to Me*.

2009. gadā pārcēlies uz Spāniju.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Lorenss Olivjē

**Lorenss Kerrs Olivjē** (; dzimis , miris ) bija angļu aktieris, kinorežisors, kinoproducents un scenārists. Viņš tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta labākajiem aktieriem. Aktieris Spensers Treisijs ir izteicies, ka "Olivjē ir labākais aktieris angļvalodīgajās valstīs".

Aktiera karjera ilgusi vairāk nekā sešdesmit gadus. Viņš filmējies plaša žanra filmās: no Senās Grieķijas traģēdijām, Šekspīra darbiem līdz pat mūsdienu amerikāņu un britu drāmām. Kopumā filmējies vairāk nekā 60 filmās. L. Olivjē bija pirmais Apvienotās Karalistes nacionālā teātra mākslinieciskais režisors, viņa vārdā ir nosaukta teātra galvenā skatuve. Karjeras laikā saņēmis divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas (kā labākais aktieris un par labāko filmu — 1948. gada filma "Hamlets"), taču kopumā tika nominēts 12 Amerikas Kinoakadēmijas balvām. Tāpat L. Olivjē saņēmis piecas ''Emmy'', trīs Zelta globusa un vienu BAFTA kino balvu.

## Pazīstamākās filmas

* "Kalnu aukas" (*Wuthering Heights*, 1939, režisors Viljams Vailers)
* "Rebeka" (*Rebecca*, 1940, režisors Alfreds Hičkoks)
* *[[49th Parallel]]* (1941, režisors Maikls Pauels)
* "Henrijs V" (*Henry V*, 1944, režisors Olivjē)
* "Hamlets" (*Hamlet*, 1948, režisors Olivjē)
* "Ričards III" (*Richard III*, 1955, režisors Olivjē)
* "Spartaks" (*Spartacus*, 1960, režisors Stenlijs Kubriks)
* *[[Bunny Lake Is Missing]]* (1965, režisors Oto Prēmingers)
* "Romeo un Džuljeta" (*Romeo and Juliet*, 1968, režisors Franko Dzefirelli)
* "Okšķeris" (*Sleuth*, 1972, režisors Džozefs Mankevičs)
* *[[Marathon Man]]* (1976, režisors Džons Šlesindžers)
* "Pēdējais tilts" (*A Bridge Too Far*, 1977, režisors Ričards Atenboro)
* *[[The Boys from Brazil]]* (1978, režisors Franklins Šafners)
* "Titānu cīņa" (*Clash of the Titans*, 1981, režisors Desmonds Deiviss)
* "Bounty" (*The Bounty*, 1984, režisors Rodžers Donaldsons)

## Ārējās saites
Olivjē

**Olivjē** var būt:
* Lorenss Olivjē (*Laurence Olivier*; 1907—1989) — angļu aktieris, kinorežisors, kinoproducents, scenārists;
* Olivjē (vingrotājs) (*Ollivier*) — franču sporta vingrotājs, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks;
* Žozefs Olivjē (*Joseph Olivier*; 1874—1901) — franču regbists, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs.
* Olivjē salāti
Nagļu ciems (Viļānu rajons)

**Nagļu ciems** bija administratīvi teritoriāla vienība Viļānu rajonā. 1945. gada 3. novembrī Rēzeknes apriņķa Gaigalavas pagastā izveidoja Nagļu ciema padomi. 1949. gada 31. decembrī pēc pagasta likvidēšanas ciemu iekļāva Viļānu rajonā. Ciemu likvidēja 1954. gada 14. jūnijā, tā teritoriju pievienojot Garanču ciemam.

## Atsauces
Ģeoloģiskā laika skala

thumbnail|235px|Ģeoloģiskais pulkstenis ar notikumiem un proporcionāli iekrāsotiem periodiem (angļu valodā)
**Ģeoloģiskā laika skala** ir hronoloģiska mērīšanas sistēma, kuru izmanto ģeologi, paleontologi un Zemes zinātnieki, lai aprakstītu laiku un attiecības starp notikumiem Zemes vēsturē.

Radiometriskie dati liecina, ka Zemes vecums ir aptuveni 4,54 miljardi gadu. Aptuveni pirms 4 miljardiem gadu beidzās hadeja eona un sākās arhajs. Pirms 2,5 miljardiem gadu sākās proterozojs, bet pēc tam (pirms aptuveni 542 miljoniem gadu) sākās fanerozojs, kas turpinās joprojām.

## Ģeoloģiskais laikmets
Ģeoloģiskais laikmets ir ģeohronoloģiskās skalas intervāls, ģeoloģiskās epohas apakšintervāls, kas var tikt sadalīts arī mazākās vienībās — hronās (). Stratigrāfijā ģeoloģiskais laikmets atbilst ģeoloģiskajam stāvam, t.i. ģeoloģiskais laikmets — laika intervāls paleontoloģiskajā un ģeoloģiskajā Zemes vēsturē, kura laikā ir izveidojies vai nogulsnējies iežu slānis, kas veido attiecīgo ģeoloģisko stāvu. Ģeoloģiskie laikmeti parasti ilgst vairākus miljonus gadu.

## Laika skala

## Ārējās saites
Kwangmyŏngsŏng-3

right|thumb|200px|Raķete ''Unha-3'' starta laukumā
**Kwangmyŏngsŏng-3** (, Handža: 光明星3號) bija Ziemeļkorejas Zemes novērošanas pavadonis, kas tika zaudēts nesējraķetes avārijā 2012. gadā. Tas bija trešais Ziemeļkorejas mēģinājums palaist Zemes orbītā savu pavadoni. Starts bija plānots, lai atzīmētu valsts dibinātāja Kima Irsena simto gadadienu.

 Korejas Centrālā ziņu aģentūra paziņoja, ka drīzumā Korejas Kosmosa tehnoloģiju komiteja plāno palaist pavadoni *Kwangmyŏngsŏng-3*. Tika pavēstīts arī, ka šoreiz lidojuma trajektorija būs virzienā uz dienvidiem un neies pāri kaimiņvalstīm. Uz pavadoņa palaišanas novērošanu tika uzaicināti rietumvalstu žurnālisti.

Iespējamo ballistiskās raķetes palaišanu, kas pārkāptu 2006. un 2009. gadā ANO Drošības padomes pieņemtās rezolūcijas 1718 un 1874, nosodīja ANO ģenerālsekretārs Pans Kimuns, kā arī daudzu valstu amatpersonas. Japāna, Dienvidkoreja, Taivāna un Krievija paziņoja, ka tās ir gatavas notriekt raķeti, ja tā novirzītos no kursa un lidotu šo valstu virzienā.

*Kwangmyŏngsŏng-3* tika palaists  22:38:55 UTC ar nesējraķeti Unha-3 no Sohae pavadoņu palaišanas stacijas. 90 sekundes pēc starta, raķetes pirmās pakāpes tuvu darbības beigām tā eksplodēja. Sākotnējās pazīmes rādīja, ka raķetes atliekas iekrita Dzeltenajā jūrā 165 km uz rietumiem no Seulas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kwangmyŏngsŏng 3 Gunter Dirk Kreb
Fez

***Fez*** ir platformu spēle, ko izstrādājusi neatkarīgu programmu izstrādātājs *Polytron*. Par spēli pirmo reizi paziņoja tās radītājs Fils "Idea Guy" Fišs 2007. gada 17. jūlijā mājaslapā *TIGSource.com*. Vēlāk tika paziņots, ka spēle būs pieejama Xbox Live Arcade 2010. gada sakumā, bet vēlāk tās izdošanas datums tika atlikts. Spēle tika izdota 2012. gada 13. aprīlī *Xbox Live Arcade*. Šobrīd tiek apsvērta ideja spēli izstrādāt citām platformām.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
1. FC Kaiserslautern

***1. FC Kaiserslautern*** ir profesionāls Vācijas futbola klubs, kas ir bāzēts Kaizerslauternē, Vācijā. Klubs spēlē 2. Bundeslīgā. Tas ir izcīnījis četrus Bundeslīgas čempiontitulus, pēdējo no tiem 1997.—1998. gada sezonā. *1. FC Kaiserslautern* tika dibināts .

## Sasniegumi
* **[[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas čempionāts / Bundeslīga]]**
** Čempioni (4): 1951, 1953, 1990–91, 1997–98
** Vicečempioni (4): 1948, 1954, 1955, 1993–94
* **[[Vācijas futbola 2. Bundeslīga|2. Bundeslīga]]
** Čempioni (2): 1996–97, 2009–10
* **Vācijas kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 1989–90, 1995–96
** Finālisti (6): 1960–61, 1971–72, 1975–76, 1980–81, 2002–03, 2023–24
* **Vācijas superkauss'''
** Kausa ieguvēji (1): 1991
** Finālisti (2): 1990, 1996

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa
Derens Flečers

**Derens Flečers** (; dzimis ) ir bijušais skotu futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, Skotijas futbola izlases dalībnieks.

*[[Manchester United FC|Manchester United]]* sastāvā spēlē kopš 2001. gada. Kluba sastāvā ir izcīnījis četrus Premjerlīgas čempiontitulus (2006–07, 2007–08, 2008–09, 2010–11), 2003.—2004. gada sezonas FA kausu, 2007.—2008. gada sezonā uzvarējis UEFA Čempionu līgā.

Kopš 2003. gada pārstāv Skotijas izlasi. Pieaugušo izlases sastāvā aizvadījis vairāk nekā 50 spēles. Kopš 2009. gada augusta ir izlases kapteinis.

## Sasniegumi
**Manchester United**

* Anglijas Premjerlīga: 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2010–11, 2012–13
* FA kauss: 2003–04
* Anglijas Līgas kauss: 2009–10
* FA Community Shield: 2003, 2007, 2008, 2010
* UEFA Čempionu līga: 2007–08
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2008

**Individuālie sasniegumi**

* ''West Bromwich Albion'' gada labākais spēlētājs: 2015–16

## Atsauces

## Ārējās saites

* Premjerlīgas profils  
* ESPN profils  
* ManUtd.com profils 
* Scottish FA profils
Joahims Gauks

**Joahims Gauks** (; dzimis ) ir vācu politiķis un bijušais mācītājs. Np 2012. līdz 2017. gadam bija Vācijas prezidents.

Kļuva pazīstams kā antikomunists un cilvēktiesību aizstāvis Austrumvācijā. 1990. gadā Bundestāgs viņu ievēlēja par pirmo komunistiskā režīma slepenpolicijas *[[Stasi]]* arhīvu pārraugu, šajā amatā viņš bija līdz 2000. gadam. 2010. gadā J. Gauku Vācijas Sociāldemokrātiskā partija un *[[Alliance '90/The Greens|zaļie]]* izvirzīja Vācijas prezidenta amatam, taču vēlēšanās viņš zaudēja valdības koalīcijas izvirzītajam Kristianam Vulfam. Pēc K. Vulfa atkāpšanās 2012. gadā J. Gauks  notikušajās vēlēšanās tika ievēlēts par Vācijas prezidentu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Orenīši

**Orenīši** () ir skrajciems Rēzeknes novada Nagļu pagastā. Izvietojies uz salām — Orenīšu kalna un Melnās salas Drabāku-Orenīšu dīķos (agrāk atradies putnu vērošanas tornis, kas šobrīd pilnībā sabrucis). Agrāk Orenīšu sādža piederēja Nagļu katoļu draudzei. Mūsdienās ciemā palikuši vien daži iedzīvotāji.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
Uldis Stabulnieks

**Uldis Stabulnieks** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu komponists, pianists un dziedātājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1945. gadā Rīgā. Mācījās Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolā (1952—1963). 1965. gadā Stabulnieks bija viens no karavīru ansambļa "Zvaigznīte" dibinātājiem, kas 1967. gadā uzvarēja festivālā "Liepājas dzintars" un kļuva par Tallinas džeza festivāla diplomandu.

Studēja Latvijas Valsts konservatorijā, 1972. gadā beidza Jāņa Dūmiņa kordiriģēšanas klasi, bet 1975. gadā Valentīna Utkina vadīto kompozīcijas klasi. 1972. gadā radīja pirmo latviešu blūzu (*Miglas blūzs*).
1974. gadā Stabulnieks savas "Džeza improvizācijas" notis pa pastu nosūtīja uz Monako 2. Starptautisko džeza tēmu konkursu un ieguva 3. godalgu.

No 1969. līdz 1988. gadam Stabulnieks bija Latvijas Televīzijas un radio estrādes un vieglās mūzikas orķestra koncertmeistars, līdztekus dziedāja kamerkorī Ave Sol. 
No 1970. gadu vidus Stabulnieks vadīja Latvijas Filharmonijas ansambli (vēlāko Tip Top), kur dziedāja tā laika zvaigznes Margarita Vilcāne un Ojārs Grīnbergs. Strādāja par pianistu lielākajā daļā Latvijas teātru, komponēja mūziku teātra izrādēm.

Populārākās dziesmas Mikrofona aptaujā: "Belladonna" (8. vieta, 1976), "Par nesatikšanos" (5. vieta, 1980), "Nāk debesis" (9. vieta, 1980), "Tik un tā" (2. vieta, 1981), "Paliec un neaizej" (9. vieta, 1981), "Solījums" (8. vieta, 1982), "Trijjūgs iz tumsas" (16. vieta, 1985), "Ejot cauri rudziem" (11. vieta, 1986), "Dārza valsis" (17. vieta, 1987), "Varbūt" (5. vieta, 1989).

Sarakstījis mūziku filmām "Četri meklē miljonu" (1979), "Svešās kaislības" (1983), "Aizaugušā grāvī viegli krist" (1986) un "Dīvainā mēnessgaisma" (1987), filmējies epizodiskā lomā filmā "Elpojiet dziļi" (1967).

Miris 2012. gadā Rīgā. Apglabāts Rīgas 1. Meža kapos.

## Apbalvojumi
* *The Second International Jazz Theme competition in Monaco* (3. vieta, 1974)
* Lielā mūzikas balva (1995)
* Autortiesību bezgalības balva (2004)
* Aleksandra Čaka balva (2007)
* Atzinības krusts, 4. šķira (2011)

## Diskogrāfija
### Albumi
* "Tik un tā ‎(LP, Мelodija, 1985)
* "Svētki daudzskaitlī" ‎(LP, Melodija, 1988)
* "Tik un tā" ‎(CD, Mikrofona ieraksti, 2002)
* "Es mīlu dzīvi skaisto" ‎(CD, Mikrofona ieraksti, 2012)	
	
### Minialbumi
* Ojārs Grīnbergs. "Mums vajadzīgs miers" (Melodija, 1974)
* "Neskaramam nepieskaros" (Melodija, 1975)
* "Rīgai" (Melodija, 1979)
* "Joku dziesmas: Četras variācijas par retro tēmu", Melodija, 1983)

## Atsauces

## Ārējās saites

* LMIC profils
Sauli Nīniste

**Sauli Veineme Nīniste** (; dzimis ) ir somu jurists un politiķis. Bijušais Somijas prezidents (2012—2024).

Laikā no 1995. līdz 1996. gadam bijis Somijas Tieslietu ministrs, no 1996. līdz 2006. gadam — Finanšu ministrs. 1995. gada aprīlī kļuva par Somijas premjerministra Pāvo Liponena vietnieku, šajā amatā bija līdz 2001. gada augustam. 2007. gada aprīlī S. Nīniste kļuva par Somijas parlamenta spīkeru, amatu atstāja pēc četriem gadiem 2011. gada aprīlī. 2012. gadā tika ievēlēts par Somijas prezidentu, amatā nomainot Tarju Halonenu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Saito

**Saito** ( jeb 斎藤) ir japāņu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* Akane Saito (齊藤 あかね; dzimusi 1993. gadā), japāņu futboliste;
* Josuke Saito (斎藤陽介; dzimis 1988. gadā), Japānas futbolists;
* Kadzuo Saito (斉藤 和夫; dzimis 1951. gadā), japāņu futbolists;
* Keiko Saito (斉藤 圭子; dzimusi 1965. gadā), japāņu futboliste;
* Manabu Saito (齋藤 学; dzimis 1990. gadā), japāņu futbolists;
* Saidzo Saito (斎藤 才三; 1908—2004), japāņu futbolists;
* Tošihide Saito (斉藤 俊秀; dzimis 1973. gadā), japāņu futbolists.
Titānija

**Titānija** () ir lielākais Urāna pavadonis un astotais lielākais pavadonis Saules sistēmā ar 1578&nbsp;km lielu diametru. To  atklāja Viljams Heršels un nosauca Viljama Šekspīra lugas "Sapnis vasaras naktī" (*A Midsummer Night's Dream*) varones vārdā. Titānija apmēram vienādās proporcijās sastāv no ledus un iežiem. Pavadoņa virsma ir salīdzinoši tumša. Uz Titānijas atrodas vairāki krāteri, kas sasniedz pat 326&nbsp;km lielu diametru. 1986. gada janvārī *[[Voyager 2]]* uzņēma vairākas pavadoņa bildes, kopumā ir nofotografēts 40% virsmas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* NASA profils
Mana Khemia: Alchemists of Al-Revis

***Mana Kheima: Alchemists of Al-Revis*** ir lomu videospēle, ko izstrādājusi japāņu kompānija Gust PlayStation 2. 2007. gada 21. jūnijā spēle tika izdota Japānā un 2008. gada 31. martā — ASV. Šī ir viena no spēlēm Gust Atelier sērijā, un ietver elementus no standarta gājienu kaujas spēlēm un alķīmijas. Vēlāk tika izdota arī PlayStation Portable versija, kurā bija jaunas funkcijas, kas nebija PS2 versijā. 

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Šastanu valodas

**Šastanu valodas** (arī **Šasteanu**) ir izmirusi Ziemeļamerikas indiāņu valodu saime, kurā ietilpa četras valodas. Tajās runāja mūsdienu ziemeļu Kalifornijā un dienvidu Oregonā.

## Valodas
# **[[Konomihu]]** *(†)*
# **[[Ņjūriveras šastu]]** *(†)*
# **[[Okvanuču]]** *(†)*
# **[[Šastu]]** (jeb šastiku) *(†)*

Šķiet, konomihu valoda bija visatšķirīgākā no pārējām šastanu valodām. Okvanuču valoda, iespējams, bija šastu valodas dialekts.

Visas šastanu valodas ir pilnībā izmirušas. Šastu valoda pastāvēja visilgāk. Pēdējās ziņas ir par trīs gados veciem tās pratējiem 1980. gadā. 

Šastanu valodas bieži tiek pieskaitītas hipotētiskajai hokanu valodu virssaimei.

## Literatūra
*Teodora Krēbere. Iši divās pasaulēs. Rīga. Zinātne. (sērija "Apvārsnis"). 1976.

## Atsauces
* Mithun, Marianne, ed. *The languages of Native North America*. Cambridge: Cambridge University Press, 1999.

## Ārējās saites
* Native tribes, Groups, Language Families and Dialects of California in 1770  (after Kroeber)
Solaris (ēku komplekss)

***Solaris*** ir daudzstāvu dzīvojamo ēku komplekss, kurā ietilpst divas 25 stāvu augstas dzīvojamās ēkas. Ēku kopējais augstums ir 77,92 metri un tas tika uzcelts laika posmā no 2004. gada jūnija līdz 2006. gada maijam. Ēkās kopumā ir 360 vienu līdz sešu istabu plaši dzīvokļi (telpu platība: 46,6—136 m²). Abas ēkas atrodas iežogotā labiekārtotā teritorijā 3,2 ha platībā, pieejama pazemes autostāvvieta. Ēkās ir pieejami arī *penthouse* tipa dzīvokļi.

## Tehniskais raksturojums
Nesošās sienas sastāv no monolītās dzelzsbetona konstrukcijas, gāzbetonu nesošo sienu pildījuma un monolītā dzelzsbetona pārseguma. Jumta segums — rulonu hidroizolācijas materiāls. Ēkām ir pieslēgta pilsētas apkure, ūdensapgāde un kanalizācija.

## Skatīt arī
* Rīgas augstceltnes un augstākās būves

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Solaris'' portālā abc.lv
Solaris

**Solaris** var būt:
* Solaris — daudzstāvu dzīvojamo ēku komplekss Rīgā;
* Solaris — operētājsistēma;
* "Solāris" — Staņislava Lema fantastisks romāns;
** "Solāris" — Borisa Nirenburga 1968. gada televīzijas filma;
** "Solāris" — Andreja Tarkovska 1972. gada filma;
** "Solāris" — Stīvena Soderberga 2002. gada filma;
* Solaris Bus & Coach — autobusu, trolejbusu un tramvaju ražotājuzņēmums Polijā.
Janu valoda

**Janu valoda** (arī **jananu**) ir izolēta valoda, kurā runāja Kalifornijas indiāņu ciltis jani un jahi.

Valoda izzuda 1916. gadā līdz ar tās pēdējā runātāja Iši nāvi. Iši runāja jahu dialektā, un, atšķirībā no citām izmirušajām Ziemeļamerikas pamatiedzīvotāju valodām, janu valoda ir salīdzinoši labi dokumentēta.

Cilšu nosaukumi *Yana* un *Yahi* abos norādītajos šīs valodas dialektos nozīmē "cilvēks".

## Dialekti
Zināmi četri janu valodas dialekti:

: 1. Ziemeļu jani
: 2. Centrālie jani
: (a) Dienvidu janu dialekti:
:: 3. Dienvidu jani
:: Jahu valoda/dialekts

## Radniecība
Janu valodu kopīgi ar karuku, čimariku, šastu, pomoanu (pomo) un palaihnihanu valodām bieži pieskaita hipotētiskajai hokanu valodu saimei, izdalot tās atsevišķā ziemeļhokanu valodu grupā.
thumb|200px|Pēdējais jahu cilts pārstāvis Iši (ap 1860-1916).

## Īpatnības
* polisintētiska valoda 
* atšķirīgs vīriešu un sieviešu runas veids

## Iši — pēdējais jahs
Sērijā "Apvārsnis" latviski izdota Teodoras Krēberes grāmatā "Iši divās pasaulēs" (). Tās autore bija izcilā antropologa un Iši drauga Alfrēda Krēbera dzīvesbiedre. Grāmatā aprakstīts gan pēdējā janu/jahu cilts indiāņa dzīvesstāsts, gan visas jahu tautiņas vēsture, tradīcijas un traģiskā bojāeja 19.gs. otrajā pusē.

## Literatūra
*Teodora Krēbere. Iši divās pasaulēs. Rīga. Zinātne. (sērija "Apvārsnis"). 1976.
*Deivids Mērdoks. Ziemeļamerikas indiāņi. Rīga. Zvaigzne ABC (sērija "Redzeslokā"). 1997. 

## Ārējās saites
*Yana language overview at the Survey of California and Other Indian Languages
*
*
*
Zirkaukas ciems

**Zirkaukas ciems** bija administratīvi teritoriāla vienība Viļānu rajonā. 1945. gada 2. novembrī Rēzeknes apriņķa Viļānu pagastā izveidoja Zirkaukas ciema padomi. 1949. gada 31. decembrī pēc pagasta likvidēšanas ciemu iekļāva Viļānu rajonā. Ciemu likvidēja 1951. gada 18. jūlijā, Šverņika kolhoza teritoriju iekļaujot Rikavas ciemā, bet kolhoza «Vienotā saime» teritoriju iekļaujot Viļānu ciemā.

## Atsauces
Treuhi

**Treuhi** (arī **Trijaki**, **Triuhi**) ir ciems Rēzeknes novada Čornajas pagastā. Tas atrodas pagasta centrā pie autoceļa P55 3,9 km attālumā no pagasta centra Čornajas, 12,5 km — no novada centra Rēzeknes un 258 km — no Rīgas. Treuhos atrodas šautuve.

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 14 cilvēkiem.

1972. gada 1. janvārī Treuhi bija Černajas ciema padomes centrs.

## Atsauces
Eimija Makdonalda

**Eimija Makdonalda** (; dzimusi ) ir skotu folkroka un indi popa dziedātāja un dziesmu autore.

Kļuva pazīstama 2007. gadā ar debijas albumu *[[This Is the Life]]* un singlu ar tādu pašu nosaukumu. Singls ierindojās sešu valstu topu pirmajā vietā, kā arī vēl 11 valstīs ierindojās pirmajā desmitniekā. Panākumus ASV sāka gūt 2008. gadā pēc dalības tādos sarunu šovos kā *The Ellen DeGeneres Show* un *The Late Late Show with Craig Ferguson*. 2010. gada martā E. Makdonalda izdeva otro studijas albumu *[[A Curious Thing]]*. Tas sasniedza pirmo vietu četru valstu topos un Apvienotajā Karalistē tika sertificēts ar zelta disku pārdotām vairāk nekā 100 000 albuma kopijām. Taču visā pasaulē albums tika pārdots 1 miljons kopijās. 2020. gadā iznāca jau piektais Makdonaldas studijas albums.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi

* *[[This Is the Life]]* (2007)
* *[[A Curious Thing]]* (2010)
* *[[Life in a Beautiful Light]]* (2012)
**Under Stars* (2017)
**The Human Demands* (2020)

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
Makdonalda

**Makdonalda** var būt:

* Eimija Makdonalda (*Amy Macdonald*; 1987) — skotu folkroka un indi popa dziedātāja un dziesmu autore;
* Kellija Makdonalda (*Kelly Macdonald*; 1976) — skotu aktrise.

## Skatīt arī
* *[[Macdonald]]*
* Makdonalds
Birkerts

**Birkerts** (sieviešu dzimtē Birkerte) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Antons Birkerts (1876—1971), literatūrzinātnieks un rakstnieks
* Pēteris Birkerts (1881—1956), literatūrzinātnieks
* Gunārs Birkerts (1925—2017), ASV un Latvijas arhitekts
* Svens Birkerts (1951), ASV esejists un literatūras kritiķis