open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heinrihs V Salietis

**Heinrihs V** (; dzimis , miris ) bija Saliešu dinastijas Svētās Romas impērijas imperators no 1111. gada līdz savai nāvei, kā arī Itālijas karalis un Vācijas karalis. Ceturtais un pēdējais Saliešu dinastijas imperators. Heinriha V valdīšana sakrita ar investitūras strīda noslēdzošo fāzi — 1122. gada Vormsas konkordātā imperators bija spiests piekāpties pāvestam Kalikstam II.

Svētās Romas imperatora Heinriha IV jaunākais dēls. 13 gadu vecumā tēvs Āhenē kronēja par Vācijas karali. 1104. gadā veiksmīgi sacēlās pret tēvu, kurš bija spiests atteikties no troņa. 1107. gadā karoja Bohēmijā, 1108. gadā — Ungārijā, 1109. gadā — pret Poliju, kur Glogovas kaujā cieta zaudējumu pret Boļeslavu III.

1110. gadā cīņā par investitūrām iebruka Itālijā un 1111. gadā piespieda pāvestu Pashāliju II sevi kronēt un atzīt imperatora investitūras tiesības. Kad imperators atgriezās vācu zemēs, pāvests atzina investitūru līgumu par anulētu un pāvesta legāts imperatoru ekskomunicēja. Tikmēr Vācijā pieņēmās spēkā opozīcija Heinriham V. 1114. gadā Heinrihs V sāka karu ar Ķelni, pirms tam apspiežot sakšu sacelšanos.

1116. gadā Heinrihs V otrreiz šķērsoja Alpus, iebruka Itālijā un padzina Pashāliju II no Romas. Pēc Pashālija nāves par pāvestu tika ievēlēts Gelasijs II, bet Heinrihs V iecēla pretpāvestu Grigoriju VIII. Gelasijs II bija spiests bēgt uz Franciju. Savstarpēju pārrunu rezultātā jaunais pāvests Kaliksts II un imperators sasauca pārrunas, iesākumā Vircburgā, vēlāk Vormsā, un 1122. gada septembrī tika parakstīts Vormsas konkordāts.

Pēdējos dzīves gadus Heinrihs II turpināja karot pret dumpiniekiem, līdz 1125. gadā mira no vēža, neatstājot dēlu.

## Ārējās saites
1086. gads

**1086**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 11. augusts — Heinrihs V (*Heinrich V.*), Svētās Romas imperators (miris 1125.)

## Miruši
1125. gads

**1125**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Septembris
* 13. septembris - par Vācijas karali kronēts Lotārs III Zuplinburgs.

## Dzimuši

## Miruši
* 12. aprīlis — Vladislavs I (*Vladislav I.*), Bohēmijas kņazs (dzimis 1065.)
* 19. maijs — Vladimirs Monomahs (*Владимир Мономах*), Kijivas lielkņazs (dzimis 1053.)
* 23. maijs — Heinrihs V (*Heinrich V.*), Svētās Romas impērijas ķeizars (dzimis 1086.)
2011. gada Eiropas čempionāta basketbolā sievietēm kvalifikācijas turnīrs

**[[2011. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm|2011. gada Eiropas čempionāta basketbolā sievietēm]] kvalifikācijas turnīrs** norisinājās no  līdz .

Eiropas čempionātam no kvalifikācijas kārtas kvalificējās 9 izlases: 8 izlases tam kvalificējās  un viena izlase papildu kvalifikācijas turnīrā .

## Kvalifikācijas formāts
Kvalifikācijas kārta notika no  līdz .

Katras grupas divas labākās komandas kvalificējas Eiropas čempionāta finālturnīram.

Pārējās izlases startē papildu kvalifikācijas turnīrā (—). Tās tiek sadalītas divās grupās pa piecām izlasēm un abu grupu uzvarētāji savā starpā izspēlē atlikušo ceļazīmi uz Eiropas čempionāta finālturnīru (uzvarētājs divu spēļu summā).

## Kvalifikācijas kārta

## Papildu kvalifikācijas turnīrs

### Izslēgšanas spēles

----

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kvalifikācijas turnīrs 
* ''Todor66'' profils
Danilo Tirks

**Danilo Tirks** (; ; dzimis  Mariborā) ir bijušais Slovēnijas prezidents. Līdz tam bijis jurists un diplomāts.

## Diplomātiskā un akadēmiskā karjera
No 1992. līdz 2000. gadam Tirks bija pirmais Slovēnijas ANO pastāvīgais sūtnis. Šajā laikā viņš bija Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes prezidents (1998. gada augustā un 1999. gada novembrī). No 2000. līdz 2005. gadam viņš darbojās kā ANO Ģenerālsekretāra asistents politiskajos jautājumos. 2005. gadā viņš atgriezās Slovēnijā, kļūstot par Ļubļanas Universitātes Juridiskās fakultātes dekānu un starptautiskās likumdošanas pasniedzēju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija 
* Prezidenta kampaņas vietne
* CIDOB Foundation biogrāfija
* Intervija 2009. gada decembrī
Džimers Fredets

**Džeimss Tefts "Džimers" Fredets** (; dzimis  Glensfalsā, Ņujorkas štatā, ASV) ir amerikāņu basketbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2013) pārstāv NBA klubu Sakramento "Kings".

Viņš guva lielu ievērību universitātes karjeras laikā, kad *Brigham Young* universitātes sastāvā spēlēja NCAA. 2010.—2011. gada sezonā kļuva par pirmās divīzijas sezonas rezultatīvāko spēlētāju (vidēji spēlē gūti 28,9 punkti), kā arī saņēma vairākus sezonas labākā spēlētāja apbalvojumus, tai skaitā Vūdena balvu, Neismita balvu, Ādolfa Rapa balvu un Oskara Robertsona balvu. Taču lielisku sniegumu demonstrējis arī iepriekšējās trijās sezonās.

2011. gada NBA draftā viņu Milvoki "Bucks" izraudzījās ar kopējo 10. kārtas numuru, taču spēlētājs tika aizmainīts uz Sakramento "Kings".

## 3x3 basketbols
2022. gadā Fredets ar labiem panākumiem sāka piedalīties 3x3 basketbola turnīros, kur ASV komandas sastāvā ieguvis vairāku starptautisku turnīru medaļas. Fredets pārstāvēja ASV izlasi 2024. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Statistika

### NBA

#### Regulārā sezona

|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Kings"
| 61 || **7** || **18,6** || 38,6 || 36,1 || 83,3 || **1,2** || **1,8** || **0,5** || 0 || **7,6**
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Kings"
| **69** || 0 || 14,0 || 42,1 || 41,7 || 85,9 || 1 || 1,3 || 0,4 || 0 || 7,2
|-
| style="text-align:left;" rowspan="2"| 
| style="text-align:left;"| "Kings"
| 41 || 0 || 11,3 || 47,5 || 49,3 || 89,5 || 1,1 || 1,5 || 0,3 || **0,1** || 5,9
|-
| style="text-align:left;"| "Bulls"
| 8 || 0 || 7 ||44,8 || 36,4 || **100** || 0,9 || 0,4 || 0 || 0 || 4
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Pelicans"
| 50 || 0 || 10,2 ||38,0 || 18,8 || 95,6 || 0,8 || 1,2 || 0,3 || 0 || 3,6
|-
| style="text-align:left;" rowspan="2"| 
| style="text-align:left;"| "Pelicans"
| 4 || 0 || 3,3 || 25,0 || 0 || 0 || 0 || 0,3 || 0,3 || 0 || 0,5
|-
| style="text-align:left;"| "Knicks"
| 2 || 0 || 2,5 || **100** || **100** || 80,0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 3,5
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Suns"
| 6 || 0 || 10,8 ||27,6 || 0 || **100** || **1,2** || 1,3 || **0,5** || 0 || 3,7
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2"| Karjera
| 241 || 7 || 13,3 || 40,9 || 37,2 || 87,9 || 1 || 1,4 || 0,4 || 0 || 6
|}

### CBA

|-
| style="text-align:left;"| 2016–17
| style="text-align:left;"| Shanghai Sharks
| 41 || 38 || 40,5 || 47,4 || 39,4|| 93,3 || 8,2 || 4,2 || 1,6 || 0,1 || 37,6
|-
| style="text-align:left;"| 2017–18
| style="text-align:left;"| Shanghai Sharks
| 41 || 39 || 41,9 || 45,0 || 41,3 || 95,2 || 6,9 || 5,5 || 2 || 0,1 || 36,9
|}

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Brigham Young'' universitātes profils
Džesika Bīla

**Džesika Klēra Bīla** (; dzimusi  Elijā, Minesotas štatā, ASV) ir amerikāņu aktrise, modele un dziedātāja. Viņa ir vislabāk pazīstama ar lomu TV seriālā *[[7th Heaven]]*. Tāpat ir piedalījusies vairākās filmās, tai skaitā "Vasaras guvums" (*Summer Catch*), "Motorzāģa slaktiņš Teksasā" (*The Texas Chainsaw Massacre*, 2003), "Iluzionists" (*The Illusionist*, 2006), "Pasludinu jūs par Čaku un Leriju" (2007), "Vieglā uzvedība" (2008), "A komanda" (2010), "Atcerēties visu" (2012) un "Hičkoks" (2012).

Bērnībā spēlējusi futbolu, kā arī trenējusies vingrošanā. Absolvējusi Taftas Universitāti.

## Ārējās saites
1978. gada Pasaules čempionāts basketbolā

**1978. gada Pasaules čempionāts basketbolā** bija 8. Pasaules čempionāts basketbolā. Čempionāts norisinājās 1978. gadā, laika posmā no  līdz  Filipīnās.

Par Pasaules čempioniem kļuva Dienvidslāvijas izlase, kas finālā uzvarēja PSRS basketbolistus. Bronzas medaļas izcīnīja Brazīlija, kas spēlē par trešo vietu uzvarēja Itāliju.

Filipīnu (kā mājinieki) un PSRS (tobrīdējie čempioni) izlases automātiski kvalificējās pusfinālu kārtai.

## Grupu turnīrs

### A grupa

### B grupa

### C grupa

## Pusfināla kārta

## Kvalifikācijas kārta

## Fināla kārta

## Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* FIBA profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
1974. gada Pasaules čempionāts basketbolā

**1974. gada Pasaules čempionāts basketbolā** bija 7. Pasaules čempionāts basketbolā. Čempionāts norisinājās 1974. gadā, laika posmā no  līdz  Puertoriko.

Par Pasaules čempioniem kļuva PSRS izlase, otro vietu izcīnīja Dienvidslāvijas izlase, savukārt bronzas medaļas izcīnīja ASV izlase.

Puertoriko (kā mājinieki) un Dienvidslāvijas (tobrīdējie čempioni) izlases automātiski kvalificējās fināla kārtai.

## Grupu turnīrs

### A grupa

|}

### B grupa

|}

### C grupa

|}

## Fināla kārta

|}

## Kvalifikācijas kārta

|}

## Vietu sadalījums

|-
|||align=left|||9||8||1||860||637||+223||**17**
|-
|||align=left|||7||6||1||629||568||+61||**13**
|-
|||align=left|||9||8||1||938||758||+180||**17**
|-
|4||align=left|||9||5||4||718||738||–20||**14**
|-
|5||align=left|||9||4||5||769||814||–45||**13**
|-
|6||align=left|||9||4||5||716||718||–2||**13**
|-bgcolor=ccccff
|7||align=left|||7||2||5||568||620||–52||**9**
|-
|8||align=left|||9||3||6||729||760||–31||**12**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|9||align=left|||7||5||2||640||623||+17||**12**
|-
|10||align=left|||7||4||3||653||595||+58||**11**
|-
|11||align=left|||7||2||5||692||676||+16||**9**
|-
|12||align=left|||7||2||5||614||614||0||**9**
|-
|13||align=left|||7||2||5||644||769||–125||**9**
|-
|14||align=left|||7||0||7||477||757||–280||**7**
|}

## Ārējās saites
* FIBA profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
1970. gada Pasaules čempionāts basketbolā

**1970. gada Pasaules čempionāts basketbolā** bija 6. Pasaules čempionāts basketbolā. Čempionāts norisinājās 1970. gadā, laika posmā no  līdz  Dienvidslāvijā.

Par Pasaules čempioniem kļuva Dienvidslāvijas izlase, otro vietu izcīnīja Brazīlijas izlase, savukārt bronzas medaļas izcīnīja PSRS izlase.

Dienvidslāvijas izlase automātiski kvalificējās fināla kārtai kā mājinieki.

## Grupu turnīrs

### A grupa

|}

### B grupa

|}

### C grupa

|}

## Fināla kārta

|}

## Kvalifikācijas kārta

|}

## Vietu sadalījums

|-
|||align=left|||6||5||1||445||397||+48||**11**
|-
|||align=left|||9||7||2||704||650||+54||**16**
|-
|||align=left|||9||7||2||780||547||+233||**16**
|-
|4||align=left|||9||5||4||665||632||+33||**14**
|-
|5||align=left|||9||6||3||703||577||+126||**15**
|-
|6||align=left|||9||4||5||702||758||–56||**13**
|-
|7||align=left|||9||2||7||564||692||–128||**11**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|8||align=left|||8||6||2||660||546||+114||**14**
|-
|9||align=left|||8||4||4||661||674||–13||**12**
|-
|10||align=left|||8||3||5||625||705||–80||**11**
|-
|11||align=left|||8||4||4||668||644||+24||**12**
|-
|12||align=left|||8||1||7||579||698||–119||**9**
|-
|13||align=left|||8||0||8||573||809||–236||**8**
|}

## Ārējās saites
* FIBA profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
Andromedas miglājs

**"Andromedas miglājs"** var būt:
* Andromedas galaktika — spirālveida galaktika Andromedas zvaigznājā;
* "Andromedas miglājs" — 1967. gada filma;
* "Andromedas miglājs" — Ivana Jefremova zinātniski fantastisks romāns.
Junibakena

thumb|250px|Ieeja Junibakenā
thumb|250px|Astrīdas Lindgrēnas statuja pie muzeja

**Junibakena** ir viens no Stokholmas muzejiem, kas atrodas Jūrgordenā. Muzeja galvenā mērķauditorija ir bērni un ģimenes ar bērniem. Muzeja adrese: *Galärvarsvägen*.

Junibakena ir privāts muzejs — bērnu kultūras centrs, kurš tika izveidots pēc Stafana Gētesama ieceres. Muzejs tika atklāts 1996. gadā, tā atklāšanā piedalījās karaliskā ģimene. Lielākoties muzejā var iepazīties ar Astridas Lindgrēnas pasaku varoņiem, tāpēc nereti to mēdz saukt par ievērojamās rakstnieces muzeju, bet tas neatbilst patiesībai, jo muzejā ir aplūkojami arī citu zviedru rakstnieku radītie pasaku varoņi. Astrida Lindgrēna jau pirms muzeja izveides uzstāja, ka muzejs nevar būt vieta, kurā būtu attēloti tikai viņas radītie tēli, tāpēc bērnu rakstnieces vēlme tika ievērota.

Muzejā bērni var ne tikai iepazīties ar pasaku varoņiem, bet arī aktīvi piedalīties dažādos pasākumos — izstaigāt un rotaļāties dažādos maza izmēra pasaku namiņos, kas ir speciāli uzbūvēti atbilstoši bērniem un atrodas Pasaku laukumā, ņemt dalību speciāli iestudētās lugās, iepazīt tematiskās izstādes Junibakena galerijā.

Galvenā muzeja atrakcija ir minivilciena apmeklējums, kur no Vimmerbijas, kas ir Astrīdas Lindgrēnas dzimtā pilsēta, dabiskā lielumā izveidotā stacijas maketa var sēsties vagoniņā un, klausoties kādā no 12 iespējamām valodām, doties uz satikšanos ar par klasiku kļuvušiem Lindgrēnas pasaku varoņiem un notikumiem, kuros viņi ir iesaistīti. Šeit var redzēt krāšņas ainas, kas atspoguļo Karlsonu, kas dzīvo uz jumta, Lennebergas Emīlu, Pepiju Garzeķi, drosmīgos brāļus Lauvassirdis, rūķīti Nilsu Karlsonu un daudzus citus pasaku varoņus. Vilciena maršruts beidzas Pepijas mājā "Vistas kāja", kurā bērni var rotaļāties dažādās istabās.

Muzejā atrodas arī Zviedrijā lielākais bērnu grāmatveikals, bērnu restorāns un teātris.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.djurgarden.net
* Muzeja mājas lapa
* Filma par Junibakenu
Jūrgordena

thumb|250px|right|Skats uz Jūrgordenu.

**Jūrgordena** () ir sala un Stokholmas pilsētas daļa, kurā plešas dabiski veidojies parks, kas atrodas Stokholmas centrā. Tā ir pilsētas iedzīvotāju un viesu iecienīta atpūtas un izklaides vieta. Salu ar pilsētas daļu Ēstermalmi savieno Jūrgordenas tilts jeb Jūrgordsbrons.

Mūsdienās Jūrgordenas dienviddaļa ietilpst Ekoparka, kas ir pasaules pirmais Nacionālais pilsētas parks, sastāvā. Salas lielāko daļu aizņem dabiski veidojies parks, tajā pastāvīgi dzīvo aptuveni 800 iedzīvotāju. Salā atrodas daudz muzeju, tajā ir iespējams baudīt kultūru un dabu. No salas var baudīt panorāmu, skatoties uz Ēstermalmi, Sēdermalmi, Šepsholmenu un Nibrovikenu.

## Vēsture
Pēc karaļa Juhana III vēlmes 1580. gadā salas teritorijas daļā tika ierīkota karaļa dzīvnieku rezervāts, kurā dzīvoja staltbrieži, ziemeļbrieži un aļņi. Gadsimtu vēlāk karalis Kārlis XI lika šo teritoriju ierobežot, lai to izmantotu medībām. 18. gadsimtā Jūrgordena kļuva par populāru atpūtas vietu, šajā laikā salā parādījās daudzas iebraucamās vietas. 19. gadsimta beigās uz salas Arturs Hazēliuss nodibināja Ziemeļu un brīvdabas muzeju jeb Skansenu. 1900. gadā Jūrgordenā tika atklāts izpriecu atrakciju parks Tivoli Grēnalunda.

## Ievērojamākās vietas
thumb|250px|Jūrgordenas karte.
Jūrgordenā atrodas daudzi muzeji, kuru vidū ir minami Skansens, Ziemeļu muzejs, Ūdens muzejs Akvārijs, Junibakena, Kuģu muzejs, Vāsas muzejs, Bioloģijas muzejs, kā arī galerijas — Tīla galerija un Liljevalka galerija.

Nozīmīgi salas apskates objekti ir arī vēsturiskās teritorijas, kuru vidū ir minamas Lejonsletena, Jūrgordstādena — salas mazpilsētiņa un Bekholmena — atsevišķa maza saliņa, uz kuras atrodas vēsturisks un sens kuģu doks, kas arī mūsdienās pilda savas funkcijas. Minama ir arī ampīra stilā veidoto dekoru Rūsendāles pils un dārzs, kā arī prinča Eušēna Valdemāra zemesraga pils, kas glabā saikni ar karalisko ģimeni.

Uz salas, netālu no Vāsas muzeja atrodas prāmja "Estonia" piemiņas memoriāls.

## Galerija
thumb|left|650px|Jūrgordena.
thumb|left|650px|Jūrgordenas kanāls.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jūrgordena
Jūrgordenas tilts

thumb|250px|Skats uz tiltu un Ēstermalmi.
thumb|250px|Freija.
**Jūrgordenas tilts** ir tilts Stokholmā, kas savieno Jūrgordenu ar Ēstermalmi.

Šajā vietā tilts uz Jūrgordenu ir pastāvējis no 1661. gada. Pašreizējais tilts tika būvēts 1896. gadā, bet atklāts 1897. gada maijā, dažas dienas pirms Starptautiskās Pasaules mākslas un rūpniecības izstādes atklāšanas Stokholmā, kas notika Jūrgordenā.

Sēdermalmē, Berksunda rūpnīcā tika izgatavotas tilta konstrukcijas.Tilta čuguna margas ir bagātīgi rotātas stilizētu ūdensaugu formās. Tlta centrālajā laidumā ir redzama tā laika karaļa Oskara II monogramma un moto "Mūsu nāciju labklājībai", kas atgādina Zviedrijas un Norvēģijas Ūnijas laikus. Pīlārā, kura pamatni grezno ūdenslilijas un jūras dievības, ir atveidots Stokholmas svētais izgādnis Svētais Ēriks. Tlta arhitekts ir Ēriks Jozefsons. Četrus granīta balstus katrā tilta stūrī rotā Rolfa Adlerspares veidotie dzelzs lukturi un mitoloģisko dievību skulptūras — Ēstermalmes pusē tās ir Friga, Odina sieva un Heimdals, sargs, bet Jūrgordenas pusē redzami Freija — auglības un mīlas dieviete, kā arī Tors ar savu āmuru.
Dālderi

**Dālderi** var būt:

* Dālderis, sena Latvijas naudas vienība 
* Dālderi (grupa), latviešu poproka grupa
Karaliskais Nacionālais pilsētas parks

thumb|250px|Parka robežu karte.

**Karaliskais Nacionālais pilsētas parks**, saukts arī kā Ekoparks ir pirmais pasaulē Nacionālais pilsētas parks, kas atrodas Zviedrijā un aptver Stokholmas, Solnas un Lidingo komūnas.

Sākotnēji parka nosaukums bija Ekoparks, kad to 1995. gadā nodibināja Zviedrijas parlaments ar mērķi saglabāt galvaspilsētas ekoloģiju. no 2009. gada 1. februāra parka oficiālais nosaukums ir Karaliskais Nacionālais pilsētas parks, šo nosaukumu parks ieguva, pateicoties karaļa Kārļa XVI Gustava iniciatīvai un līdzdarbošanai parka izveidē. 

Parks aizņem 27 km² plašu teritoriju, tikpat lielu kā Stokholmas iekšpilsēta un ir paredzēts iedzīvotāju aktivitātēm un atpūtai brīvā dabā urbānajā pilsētas vidē. Parks ietver Šepsholmenu un Jūrgordenas dienviddaļu — centrālo rajonu, tālāk stiepjas uz ziemeļrietumiem līdz Jūrgordenas ziemeļdaļai, Brunsvikenam, Hāgas parkam un Ulriksdālei, bet parka dienvidos atrodas Jēderholmarnas salas. 

Vēsturiski lielākā daļa no pašreizējā parka teritorijas 16. gadsimtā bija karaļa medību zemes, šajā teritorijā bija pilis, no kurām daudzas ir saglabājušās līdz mūsu dienām. 

Ogiciālā ieeja parkā ir Hāgas forums, pie kura atrodas informācijas centrs un no kura ir iespējams gida pavadībā doties organizētos laivu braucienos apkārt Brunsvikenam. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Parka mājas lapa
"Estonia" piemiņas memoriāls

thumb|Piemiņas memoriāls Jūrgordenā.

**"Estonia" piemiņas memoriāls** ir viena no piemiņas vietām Baltijas jūrā nogrimušajam prāmim "Estonia". Piemiņas vieta atrodas Stokholmā Jūrgordenā blakus kapsētai (), netālu no Vāsas muzeja. 

Piemiņas vieta ir veltīta 1994. gada 28. septembrī pārbraucienā no Tallinas un Stokholmu jūrā nogrimušā prāmja motorkuģa "Estonia" bojā gājušajiem 852 cilvēkiem no dažādām valstīm: Latvijas, Igaunijas, Lietuvas, Zviedrijas, Somijas, Norvēģijas, Dānijas, Krievijas, Marokas, Vācijas, Kanādas, Lielbritānijas, Francijas, Nīderlandes, Baltkrievijas, Ukrainas un Nigērijas.

Memoriālu atklāja 3 gadus pēc kuģa katastrofas, 1997. gada 28. septembrī, to projektēja poļu mākslinieks Miroslavs Balka ar diviem ainavu arhitektiem — Tomasu Andersonu un Andresu Jēnsenu. Piemiņas vietu veido 2,5 metrus augstas un 11 metrus garas blāva granīta sienas, kas rada iespaidu par neapjumtu trijstūra telpu. Trijstūra vidū aug koks, kas ir aptverts ar gredzenu, kurā ir norādīta precīza prāmja nogrimšanas vieta.

Vairākuma bojā gājušo vārdi ir iegravēti memoriāla sienās, izņemot tos 37 cilvēkus, kuru radinieki nav devuši tam piekrišanu.

## Skatīt arī
* Estonia (prāmis)

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://www.estoniasamlingen.se/content.aspx?idx=4&sub=0&ex=n 
* http://www.estoniasamlingen.se/content.aspx?idx=0&sub=4&ex=n
Rūsendāles pils

250px|right|Rūsendāles pils
250px|right|Pils 1900. gadā
**Rūsendāles pils** ir viena no Stokholmas pilīm un muzejiem, kas atrodas Jūrgordenā. Tā ir amīra stila jeb Zviedrijā dēvetā Kārļa Jūhana stila celtne. Adrese: Stokholma, Jūrgordena, Rūsendāla ceļš ().

Rūsendāles pils pēc karaļa Kārļa XIV Jūhana, pirmā Bernadotu dzimtas pārstāvja pasūtījuma celta 19. gadsimta 1823. — 1827. gadā un kalpojusi kā karaļa vasaras rezidence. Ēku projektējis arhitekts Frēdriks Bloms. Šī celtne ir spilgts paraugs zviedru Kārļa Jūhana stila celtnēm. Tā arī ir viena no pirmajām saliekamajām ēkām Zviedrijā.
1913. gadā pils kļuva pieejama sabiedrībai un tapa muzejs, kas ir veltīts karaļa Kārļa XIV Jūhana laikmetam un dzīvei un ir atvērts vasaras mēnešos no maija līdz augustam. Pils interjerā ir apskatāmas zviedru darinātas mēbeles un tekstilijas, atbilstošas Kārļa Jūhana stilam jeb zviedru ampīram. Līdzās pilij atrodas dārzs, kas no 1984. gada pilda biodinamiskās dārzniecības funkcijas, kuras mērķi ir biodinamisku augkopības metožu izmantošana, lekciju, kursu un izstāžu organizēšana. Dārzs apmeklētājiem ir atvērts visu gadu.

Pils teritorijā atrodas kafejnīca un veikals, kurā ir iespējams iegādāties dārzniecībā izaudzētos augus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.kungahuset.se
* Karte
Raimonds Laizāns

**Raimonds Laizāns** (dzimis  Rīgā) ir bijušais Latvijas futbola vārtsargs, pēc karjeras beigām — treneris. 1990. gados pārstāvēja Latvijas izlasē, aizvadot 31 spēli.

## Klubu karjera
Laizāns futbolu sāka spēlēt Rīgā, sporta skolā "Daugava", 13 gadu vecumā. 1980. gadā viņš ar Rīgas "Progress" ieguva sudraba medaļu Latvijas PSR līgā un 1983. gadā debitēja tobrīd spēcīgākajā Latvijas klubā — Daugava Rīga. Tomēr viņa karjera "Daugavā" neizvērtās īpaši veiksmīga, jo Aleksandrs Kulakovs bija savos labākajos gados un Laizāns varēja samierināties tikai ar rezerves vārtsarga vietu. No 1985. līdz 1987. gadam Laizāns spēlēja Liepājas "Zvejnieks" sastāvā, bet pēc tam pārcēlās uz Ukrainu - vispirms uz Luckas "Voļin", ar kuru 1989. gadā izdevās uzvarēt Ukrainas PSR līgā, pēc tam uz Ļvivas "Karpati".

Pēc 1991./92. gada sezonas Ukrainā, Laizāns atgriezās Latvijā un pievienojās Skonto FC. Pirmajā gadā Laizāns spēlēja ievērojami mazāk kā Oļegs Grišins, bet no 1993. līdz 1996. gadam viņš bija neapstrīdams pirmais numurs Latvijas spēcīgākajā klubā. No 1994. līdz 1996. gadam Laizāns tika atzīts par labāko vārtsargu Virslīgā. 1997. gadā Laizānam konkurenci sāka sastādīt kluba otrais vārtsargs - Aleksandrs Koliņko (abi aizvadīja pa 12 spēlēm Virslīgā). Pēc šīs sezonas Laizāns pameta Skonto un devās uz Voroņežas "Fakel", kas spēlēja Krievijas 1. līgā. Šī sezona Laizānam bija izdevusies un viņš aizvadīja 39 no 42 kluba spēlēm, bet pašam klubam īpaši neveicās - ieņemta 10. vieta līgā. 1999. gadā Laizāns atkal atgriezās Latvijā un pievienojās Policijas FK. Pēc sezonas Policijas FK Laizāns beidza aktīvā spēlētāja karjeru. 2005. gadā viņš aizvadīja vienu spēli JFK Olimps rindās.

## Izlases karjera
1990. gadu sākumā pēc Latvijas neatkarības atgūšanas, kad Latvijas izlase aizvadīja savas pirmās starptautiskās spēles, uz vārtsarga vietu pretendēja divi galvenie kandidāti - Laizāns un Oļegs Karavajevs. Laizānam bija tas gods aizvadīt pirmo oficiālo Latvijas izlases spēli - pret Rumāniju 1992. gada 8. aprīlī. Svarīgākās spēles pārsvarā aizvadīja Karavajevs, bet Laizānam galvenokārt iespēja spēlēt tika draudzības spēlēs vai Baltijas kausa spēlēs. Savas, iespējams, labākās spēles izlasē viņš aizvadīja 1995. gadā, kad 1996. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīrā Latvija Portu ar 2:3 zaudēja Portugāles izlasei un ar 2:1 Rīgā uzvarēja Ziemeļīriju un ar 3:2 Austriju.

Laizāns pēdējo spēli izlases rindās aizvadīja 1998. gadā, kad Latvija ar 0:3 pārbaudes spēlē zaudēja Tunisijai. Kopā viņš aizvadīja 31 spēli izlasē.

Pēc aktīvā spēlētāja karjeras beigām Laizāns pārņēma Skonto FC jauniešu komandas vadību, bet šobrīd viņš ir JFK Olimps prezidents.

Viņa dēls Jevgēņijs Laizāns arī ir futbola vārtsargs, spēlējis Latvijas klubos. Raimonds Laizāns nav radinieks ne citam bijušajam Rīgas "Daugava" vārtsargam Laimonim Laizānam, ne arī Latvijas izlases pussargam Jurim Laizānam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bekholmena

250px|right|Salas karte ar vēsturiskajiem tūrisma objektiem.
250px|right|Gustava V doks.

**Bekholmena** ir Stokholmas sala un Jūrgordenas — Stokholmas pilsētas daļas sastāvā esoša platība, kas atrodas blakus Jūrgordenas salai, dienvidos no Jūrgordstādenas.

## Vēsture
17. gadsimtā sala tika izmantota kā tirdzniecības preču noliktava, kā arī piķa un darvas glabātava, jo to nevarēja glabāt tuvu pilsētas centram ugunsgrēka riska dēļ. 1848. gadā uz salas Jūrnieku savienība sāka būvēt kuģu remonta uzņēmumu, tās dienvidu daļā klintīs izveidojot divus dokus, kurus uzbūvēja, veicot spridzināšanas darbus. Vēlākos gados dokus paplašināja, bet 1917. gadā tika atklāts vēl viens lielāks doks, kura nosaukumam tika dots karaļa Gustava V vārds. Salā esošos dokus no to atklāšanas brīža izmantoja jūras flote līdz 1969. gadam, kad tā pārcēlās uz Muskē salu un Finboda kuģubūves firma, kas dokus izmantoja līdz pat 1982. gadam. Gustava V doku ik pa laikam izmanto arī mūsdienās.

## Apskates objekti
Salā uzmanību pievērš doki un tiem blakus esošās ēkas, kas veido savdabīgu rūpniecisku ainavu. Saglabājušās ir 19. gadsimta būvētās strādnieku mājas (19. gadsimta 90. gadi) un doku meistara māja, bet no 18. gadsimta ir saglabājusies līdz mūsu dienām darvas inspektora māja. No Bekholmas salas var vērot skaistus skatus uz Jūrholmenu un panorāmu uz Sēderholmenu.

## Ārējās saites

* Bekholmas biedrības mājas lapa
IOS

***iOS*** (iepriekš zināma kā ***iPhone OS***) ir mobilā operētājsistēma, kas veidota un izplatīta vienīgi *[[Apple Inc.|Apple]]* ierīcēm. Tā ir operētājsistēma, kura ir ļoti populāra kopā un līdz šim tā ir izstrādāta vairākās kompānijas mobilajās ierīcēs un darbojas arī *[[iPod touch|iPod Touch]]* un *[[iPad]]*.  Tā ir otra populārākā mobilā operētājsistēma uzreiz pēc Android.

Oriģināli tā tika palaista 2007. gadā, priekš *[[iPhone]]*. *Apple* neatļauj šo operētājsistēmu instalēt citās ierīcēs. *iOS* laika gaitā ir izstrādāts arī ierīcēm iPod Touch (2007. gadā) un iPad (2010. gadā). 2017. gada janvārī *[[App Store]]* lietotņu veikalā ir vairāk kā 2.2 miljoni lietotņu, no kurām 1 miljons darbojas arī iPad ietvaros. Šīs mobilās lietotnes kopā ir lejupielādētas vairāk kā 130 miljards reižu.

Lietotāja saskarsmes pamatā ir  tiešās manipulācijas koncepts, lietojot vairākpieskārienu (*multi-touch*) žestus. Saskarnes vadības elementi ir slīdņi, slēdži un pogas. Mijiedarbība ar operētājsistēmu ietver  žestus kā pārvilkt, pieskarties, saspiest, atspiest, katram esot definīcijai operētājsistēmas kontekstā ar vairākpieskārienu lietotāja saskarsmi.

## Vēsture

2005. gadā kad Stīvs Džobss sāka plānot *iPhone*, viņam bija dota izvēle, vai nu "samazināt Mac, kas būtu ļoti liels solis tehnoloģiju industrijā, vai samazināt iPod". Džobss izlēma dibināt abas komandas, kurus vadīja Skots Forstāls un Tonijs Fadels, respektīvi. Abas komandas savstarpēji cīnījās, Forstālam uzvarot un izveidojot *iPhone OS*. Lēmums deva iespēju *iPhone*, kā platformu trešo pušu izstrādātājiem, lietojot labi zināmu programmu *[[Macintosh|Mac]]* trešo pušu izstrādātāji varēja veidot sistēmu, ar minimālu trenēšanos.

Operētājsistēma tika prezentēta 2007. gada 9. janvārī un tika palaista tā paša gada jūnijā. Prezentācijā Džobss ziņoja: iPhone darbina OS X" un tas darbina darbvirsmas lietotnes", bet *iPhone* palaišanas laikā operētājsistēma tika pārdēvēta par *iPhone OS*. Pašās beigās, trešo pušu lietotnes netika atbalstītas. Stīva Džobsa paskaidrojums bija, ka izstrādātāji varēs veidot pārlūka lietotnes caur ''Safari'' interneta pārlūku.

*App Store* tika palaists 2008. gada 10. jūlijā ar 500 lietotnēm. Lietotņu numurs strauji auga, tam sasniedzot 2.2 miljonus lietotņu 2017. gadā.

### Operētājsistēmas atjaunojumi

## Versiju izplatība

Statistika šajā sekcijā, demonstrē katras versijas popularitāti saskaņā ar ierīcēm lietojot *App Store*.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Breds Maršāns

**Bredlijs Kevins Maršāns** (*Bradley Kevin Marchand*; dzimis  Helifeksā, Kanādā) ir profesionāls kanādiešu hokejists, spēlē malējā uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2026) pārstāv NHL klubu Floridas "Panthers", kurš ir otrais klubs spēlētāja karjerā, iepriekš no 2009. gada pārstāvēja Bostonas "Bruins" komandu. No 2023. gada septembra līdz 2025. gada martam pildīja arī Bostonas komandas kapteiņa funkcijas.

## Spēlētāja karjera
2006. gada NHL draftā viņu Bostonas "Bruins" izraudzījās ar kopējo 71. kārtas numuru. NHL debitējis  pret Našvilas "Predators". Pirmos vārtus NHL guvis  pret Bufalo "Sabres".

2010.—2011. gada sezonā viņš veiksmīgi spēlēja finālsērijas izšķirošajā septītajā spēlē, kurā guva divus vārtus, tādējādi palīdzot viņa pārstāvētajam "Bruins" uzvarēt Vankūveras "Canucks" un izcīnīt Stenlija kausu. Jau kopš 2011. gada Maršāns kļuva par stabilu "Bruins" uzbrukuma vērtību, katru sezonu gūstot vismaz 36 punktus. 2015.—16. gada sezona izvērtās par rezultatīvāko Maršāna līdzšinējā NHL karjerā, tajā gūstot 61 rezultativitātes punktu.

2025. gada 7. martā Maršāns tika aizmainīts uz Floridas Panthers komandu apmaiņā pret nosacītu 2027. gada otrās kārtas drafta izvēli, un "Bruins" saglabāja 50 procentus no Maršāna līguma.

Kanādas jaunatnes izlašu sastāvā izcīnījis divas Pasaules junioru čempionāta zelta medaļas (2007. un 2008. gadā).

## Atsauces

## Ārējās saites
Maršāns

**Maršāns** ( — 'tirgonis'; sieviešu dzimtē **Maršāna**) ir franču cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Breds Maršāns (*Brad Marchand*; dzimis 1988) — kanādiešu hokejists;
* Leons Maršāns (*Léon Marchand*; dzimis 2002) — franču peldētājs;
* Robērs Maršāns (*Robert Marchand*; 1911—2021) — franču riteņbraucējs.
Brendans Morisons

**Brendans Morisons** (; dzimis  Pitmīdousā, Kanādā) ir bijušais kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 934 spēles Nacionālajā hokeja līgā, tajās atzīmējoties ar 601 rezultativitātes punktu. Kanādas hokeja izlases rindās kļuvis par 2004. gada Pasaules čempionu.

## Spēlētāja karjera
1993. gada NHL draftā viņu Ņūdžersijas "Devils" izraudzījās ar kopējo 39. kārtas numuru. Pēc draftēšanas viņš spēlēja NCAA līgas "Wolverines" komandas sastāvā.

NHL debitējis 1997.—1998. gada sezonā, "Devils" sastāvā spēlējis 2 sezonas. 2000. gada martā tika aizmainīts uz Vankūveras "Canucks", kā sastāvā aizvadījis septiņas sezonas. Lokauta laikā viņš spēlēja Zviedrijas Elites līgas kluba Linköpings HC sastāvā. Kopš 2008. gada pārstāvējis Anahaimas "Ducks", Dalasas "Stars", Vašingtonas "Capitals" klubus un 2010. gada martā pievienojies Kalgari "Flames". 2011.—12. gada sezonas gaitā aizmainīts uz Čikāgas "Blackhawks", pēc sezonas beigām noslēdzot karjeru.

Kanādas izlases sastāvā startējis trijos Pasaules čempionātos, 2004. gadā izcīnījis zeltu un 2005. gadā sudrabu.

## Ārējās saites
Deriks Viljamss

**Deriks Viljamss** (; dzimis  Lamiradā, Kalifornijā, ASV) ir amerikāņu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2016) pārstāv NBA klubu Ņujorkas "Knicks".

2011. gada NBA draftā viņu Minesotas "Timberwolves" izraudzījās ar kopējo 2. kārtas numuru. "Timberwolves" sastāvā aizvadījis nedaudz vairāk par divām sezonām, 2013. gadā pievienojies Sakramento "Kings". Sakramento spēlējis līdz 2014.—2015. gada sezonas beigām, pēc tam pievienojies Ņujorkas "Knicks".

NCAA karjeras pirmajā gadā viņš Arizonas Universitātes "Wildcats" komandas sastāvā vidēji spēlē guva 15,7 punktus, kā arī tika atzīts par *Pac-10* konferences labāko debitantu. Otrajā gadā vidēji spēlē guvis 19,5 punktus un savācis 8,3 atlēkušās bumbas, tā palīdzot Arizonas Universitātes komandai uzvarēt *Pac-10* konferencē regulārajā sezonā. D. Viljamss tika atzīts par konferences gada spēlētāju. Viņa pārstāvētā komanda kvalificējās *Elite Eight* turnīram.

## Statistika NBA

### Regulārā sezona

|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Timberwolves"
| 66 || 15 || 21,5 || 41,2 || 26,8 || 69,7 || 4,7 || 0,6 || 0,5 || **0,5** || 8,8
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Timberwolves"
| 78 || **56** || 24,6 || 43,0 || 33,2 || 70,6 || **5,5** || 0,6 || 0,6 || **0,5** || **12,0**
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Timberwolves"
| 11 || 0 || 14,7 || 35,2 || 13,3 || **87,5** || 2,4 || 0,1 || 0,4 || 0,4 || 4,9
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Kings"
| 67 || 15 || **24,7** || 43,7 || 28,6 || 70,8 || 4,4 || 0,8 || **0,7** || 0,2 || 8,5
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Kings"
| 74 || 6 || 19,8 || 44,7 || 31,4 || 68,4 || 2,7 || 0,7 || 0,5 || 0,1 || 8,3
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Knicks"
| **80** || 9 || 17,9 || 45,0 || 29,3 || 75,8 || 3,7 || **0,9** || 0,4 || 0,1 || 9,3
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Heat"
| 25 || 11 || 15,1 || 39,4 || 20,0 || 62,0 || 2,9 || 0,6 || 0,4 || 0,2 || 5,9
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Cavaliers"
| 25 || 0 || 17,1 || **50,5** || **40,4** || 69,2 || 2,3 || 0,6 || 0,2 || 0,1 || 6,2
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Lakers"
| 2 || 0 || 4,5 || 25,0 || 0 || 0 || 0,5 || 0 || 0 || 0 || 1
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan=2| Karjera
| 428 || 112 || 20,7 || 43,4 || 30,0 || 71,0 || 4 || 0,7 || 0,5 || 0,3 || 8,9
|}

### Izslēgšanas spēles

|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Cavaliers"
| 8 || 0 || 4,8 || 53,3 || 60,0 || 100 || 0,4 || 0,5 || 0 || 0,1 || 2,6
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan=2| Karjera
| 8 || 0 || 4,8 || 53,3 || 60,0 || 100 || 0,4 || 0,5 || 0 || 0,1 || 2,6
|}

## Ārējās saites

* "Wildcats" profils
Milans Lučičs

**Milans Lučičs** (, ; dzimis  Vankūverā, Kanādā) ir profesionāls serbu izcelsmes Kanādas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2023) pārstāv NHL klubu Bostonas "Bruins".

## Spēlētāja karjera
No 2005. līdz 2007. gadam Lučičs spēlēja Rietumu hokeja līgas kluba Vankūveras "Giants" rindās. 2006. gada NHL draftā viņu Bostonas "Bruins" izraudzījās ar kopējo 50. numuru. "Giants" sastāvā 2007. gadā Lučics ieguva Memoriālo kausu, kā arī turnīra vērtīgāka spēlētāja balvu.

"Bruins" hokejists pievienojās 2007.—2008. gada sezonā 19 gadu vecumā. 2010.—2011. gada sezonā viņš kļuva par vienu no komandas vadošajiem uzbrucējiem un "Bruins" sastāvā izcīnīja Stenlija kausu. 2015. gada vasarā tika aizmainīts uz Losandželosas "Kings", taču pēc gada kā brīvais aģents noslēdza septiņu gadu līgumu ar Edmontonas "Oilers". 2019. gada vasarā uzbrucējs gan tika aizmainīts uz Kalgari "Flames".

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2023. gada Pasaules čempionātā Rīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeks Nikleuss

**Džeks Viljams Nikleuss** (; dzimis  Kolumbusā, Ohaio štatā, ASV) ir profesionāls amerikāņu golferis. Viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem golferiem.

Dž. Nikleuss ir uzvarējis PGA tūres 18 lielajos čempionātos vairāk nekā 24 gadu garumā. Par profesionālu golferi viņš kļuva 1961. gadā pēc uzvaras divos ASV amatieru turnīros un dalības ASV atklātajā čempionātā. Uzvara 1962. gada ASV atklātajā čempionātā bija viņa pirmā uzvara lielajos turnīros, kā arī pirmā uzvara profesionāļu turnīros. Dž. Niklauss ir viena no PGA tūres posma organizētājiem. Tāpat viņš ir veiksmīgs rakstnieks — sarakstījis vairākas dažādu žanru grāmatas. Viņa grāmata *Golf My Way* tiek uzskatīta par vienu nop labākajām golfa rokasgrāmatām, video ar tādu pašu nosaukumu ir visu laiku pirmktākais golfa instrukciju video.

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Jūrgordstādena

thumb|250px|right|Dziesminieka Belmaņa nams.
[thumb|250px|right|Vecā [ceptuve.]]
thumb|250px|right|Garā iela.

**Jūrgordstādena** () jeb **Jūrgordas pilsētiņa** ir Stokholmas pilsētas daļas Jūrgordenas vēsturiska teritorija, tās mazpilsētiņa. Tā atrodas blakus Zaļās birzs atrakciju parkam, ziemeļos no Bekholmenas salas.

## Vēsture
Sākotnēji šī teritorija attīstījās saskaņā ar 1736. gada pilsētas plānu, kas paredzēja apkārt Admiralitātes baznīcai būvēt dzīvojamās ēkas kaimiņos esošās Jūhana Lampasa kuģubūvētavas strādniekiem. Pārņemot Jūrgordenai 1768. gadā kuģubūvētavu, tika dota iespēja namdariem nopirkt savu mājokli, savukārt kompānija uzbūvēja divstāvu majestātiski akmens ēku (pašreizējā ( 15 — 17), kurā atradās kapela, biroji un dzīvokļi strādniekiem. Daudzas citas ēkas arī ir būvētas 18. gadsimtā kā, piemēram, kuģubūvētavas vadītāja rezidence, aptiekas ēka () un nams (), kas mūsdienās pieder izklaides parkam. Daudzas citas ēkas tika uzbūvētas vēlākos gados, to vidū minamas vairākas divstāvu koka ēkas, kas tika uzceltas kapsētā, kuru 19. gadsimtā vairs neizmantoja apbedījumiem. Viens no ievērojamiem Jūrgordstādenas namiem ir kuģu namdara Svena Monsona nams, kas atrodas ielu () un () krustojumā, kas ir saglabājusi savu sākotnējo izskatu, neskatoties uz ēkas paplašināšanu 1749. gadā. Pašlaik šajā ēkā atrodas Jūrgordenas kultūras biedrība.

Mūsdienās Jūrgordstādena, tāpat kā visa pārējā teritorija uz Jūrgordenas ir viens no Stokholmas ekskluzīvākajiem un dzīvošanai dārgākajiem rajoniem, jo atrodas klusā vietā, dabas tuvumā, tajā pašā laikā esot blakus Stokholmas centram. Jūrgordstādenā galvenokārt ir koka mājas — privātmājas un īres nami, kuros ir dzīvokļi aptuveni 200 iedzīvotājiem.
Frīdrihs I Barbarosa

**Frīdrihs I** (, , saukts **Barbarosa** (*Barbarossa*); dzimis 1122. gadā, miris ) bija Hoenštaufenu dinastijas Svētās Romas impērijas imperators no 1155. gada līdz savai nāvei. Harismātiska, leģendām apvīta personība. Bija arī Burgundijas, Vācijas un Itālijas karalis, kā arī Švābijas hercogs.

## Dzīves gājums
Dzimis 1122. gadā netālu no Rāvensburgas tagadējā Bādenes-Virtembergas zemē Vācijas dienvidos. Kopā ar tēvoci Konrādu III piedalījās Otrajā Krusta karā. Pēc Konrāda nāves 1152. gada 4. martā Frankfurtē tika ievēlēts par Romiešu karali (*Rex Romanorum*) un 9. martā Āhenē kronēts. No tēva puses būdams Hoenštaufens, bet mātes — Velfs, Frīdrihs apvienoja abas tolaik visietekmīgākās impērijas dzimtas. Sākot no 1154. gada sešas reizes veica militāras kampaņas Itālijā, iesaistīdamies gvelfu un gibelīnu cīņās un ierobežodams Ziemeļitālijas pilsētu patstāvību. Šajā laikā ieguvis iesauku "Barbarosa" (no ). Sestās kampaņas laikā 1176. gada 29. maijā Lenjāno kaujā Lombardijas līgas karaspēks smagi sakāva impērijas spēkus — kādu laiku pēc kaujas uzskatīja, ka Barbarosa ir miris.

Ap 1155. gadu pāvests Adriāns IV viņu Pāvijā kronēja par Romas imperatoru. Pēc diviem gadiem (1157. gadā) rakstos impērijas apzīmēšanai sāka lietot vārdu *sacrum* (no ).

Trešā Krusta kara laikā 1190. gadā Frīdrihs I noslīka Salepas upē Kilikijā (mūsdienu Turcijā).

## Atsauces

## Ārējās saites
Barbarosa

**Barbarosa** var būt:
* Frīdrihs I Barbarosa — Svētās Romas impērijas imperators
* „Barbarosa“ — Trešā Reiha militārais plāns 2. Pasaules kara laikā
Jons Jablonskis

**Jons Jablonskis** (, dzimis , miris ) bija lietuviešu valodnieks un viens no lietuviešu literārās  valodas pamatlicējiem. Bija pazīstams arī ar pseidonīmu **Rīģišķu Jons** *(Rygiškių Jonas)*, ko ņēmis no Rīģišķiem, kur Jablonskis pavadīja savu bērnību. Jona Jablonska mazdēls ir Lietuvas politiķis Vītauts Landsberģis.

## Dzīvesgājums

Mācījies ģimnāzijā Marijampolē (kopā ar Jablonski ģimnāziju beidza Vincs Kudirka), tad Maskavas Universitātē studēja klasisko filoloģiju. No 1889. līdz 1896. gadam strādāja par latīņu un sengrieķu valodas skolotāju Jelgavas ģimnāzijā. Jelgavas ģimnāzijā tolaik strādāja arī Kārlis Mīlenbahs. Pēc tam darbojās Tallinā, Panevēžā, Brestā, Grodņā. Par sabiedrisko darbību 1902. gadā izsūtīts uz Pleskavu. Pirmā pasaules kara laikā — evakuācijā Veližā un Voroņežā. No 1919. gada dzīvoja Kauņā, pasniedza Kauņas Universitātē.

Publicējies lietuviešu avīzēs un žurnālos. 1901. gadā izdeva darbu *Lietuviškos kalbos gramatika* (). Tā kā publicējumi lietuviski bija aizliegti, grāmata tika izdota Tilzītē, kas tolaik bija Vācijas sastāvā.
Lubsko

**Lubsko** () ir pilsēta Polijas rietumos, Lubušas vojevodistes dienvidos uz rietumiem no Zelona Guras. Vēsturiski pazīstama arī ar vācisko nosaukumu Zommerfelde (), jo līdz 1945. gadam atradās Vācijā, tomēr, pamatojoties uz Jaltas un Potsdamas konferenču lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet vācu iedzīvotāji padzīti.

Zommerfelda ir Vācijas imperatora Vilhelms II sievas Augustas Viktorijas dzimtā pilsēta. XX gadsimta sākumā šeit skolā gāja topošais Nobela prēmijas fizioloģijā vai medicīnā laureāts Gerhards Domagks.
Frīdrihs I

**Frīdrihs I** var būt:

* Frīdrihs I Barbarosa (*Friedrich I. Barbarossa*, 1122 - 1190) - Svētās Romas imperators
* Frīdrihs I Kristīgais (*Friedrich I. Christliche*, 1175 - 1198) - Austrijas hercogs
* Frīdrihs I Hohencollerns (*Friedrich I.*, 1371 - 1440) - Brandenburgas kūrfirsts (kā Nirnbergas burggrāfs - **Frīdrihs VI**)
* Pfalcas Frīdrihs (dažkārt kā **Frīdrihs I** vācu historiogrāfijā, 1596 - 1632) - Bohēmijas karalis (kā Pfalcas kūrfirsts - **Frīdrihs VI**)
* Frīdrihs I Hohencollerns (*Friedrich I.*, 1657 - 1713) - Prūsijas karalis (kā Brandenburgas kūrfirsts - **Frīdrihs III**)
* Frīdrihs I Virtembergs (*Friedrich I.*, 1754 - 1816) - Virtembergas karalis
* Frīdrihs I (Bādenes lielhercogs) (*Friedrich I.*, 1826 - 1907) - Bādenes lielhercogs
Pfalcas Frīdrihs

**Pfalcas Frīdrihs** (, , dzimis , miris ) bija Pfalcas pfalcgrāfs un kūrfirsts no 1610. līdz 1623. gadam (šādā kontekstā pazīstams kā **Frīdrihs VI**) un Bohēmijas karalis no 1619. līdz 1620. gadam. Īsās valdīšanas dēļ saukts arī par **Ziemas karali** (, ). Intelektuālis, mistiķis un kalvinists.

1618. gadā Bohēmijas protestanti sacēlās pret katolisko Svētās Romas impērijas ķeizaru Ferdinandu II Hābsburgu. Tā kā Pfalcas Frīdrihs bija Protestantu līgas līderis, bohēmieši piedāvāja troni viņam. Pfalcas Frīdrihs piekrita un tas kļuva par iemeslu sākt vienu no visiznīcinošākajiem kariem Eiropas vēsturē — Trīsdesmitgadu karu. Frīdriha sievastēvs, Anglijas karalis Džeimss I Stjuarts neatbalstīja Frīdriha troņa tīkojumus, arī citi Vācijas protestantiskie valdnieki neatbalstīja Fridrihu. Pfalcas Frīdriha valdīšana beidzās 1620. gada 8. novembrī līdz ar sakāvi Baltā Kalna kaujā, kuras rezultātā smagi tika sakauti Bohēmijas protestanti. Frīdriham tika atņemta arī dzimtā Pfalcas kūrfirstiste un lielāko daļu atlikušā mūža viņš nodzīvoja trimdā Holandē.

## Ārējās saites
1190. gads

**1190**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi

## Dzimuši

## Miruši
* 10. jūnijs - Frīdrihs I Barbarosa (*Friedrich I. Barbarossa*), Svētās Romas impērijas imperators (dzimis 1122.)
Latvijas lielāko ciemu uzskaitījums

**Latvijas lielāko ciemu uzskaitījumā** iekļautas Latvijas lauku apdzīvotās vietas ar iedzīvotāju skaitu virs 300. Ciemu tips un iedzīvotāju skaits norādīts pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras vietvārdu datu bāzes datiem.

## Karte

## Galerija

12, вид на Улброку - panoramio.jpg|Ulbroka
Carnikavas stacija 2021.jpg|Carnikava
Ozolnieku Tautas nams.jpg|Ozolnieki
Piņķu Jāņa evenģēliski luteriskā baznīca, Babītes pagasts, Babītes novads, Latvia - panoramio.jpg|Pinķi
Jaunolaine.JPG|Jaunolaine
Ēka Jaunmārupē.jpg|Jaunmārupe
Katlakalna tautas nams.jpg|Katlakalns
Kadaga.jpg|Kadaga
Valmiermuižas pils tornis 2000-08-05.jpg|Valmiermuiža
Skrīveri, A. Upīša memoriālā māja 2000-05-28 - panoramio.jpg|Skrīveri
Inčukalna medību pils 2000-10-07.jpg|Inčukalns
Cēsu kauju piemineklis, 28.06.2021.jpg|Liepa
Skudru iela, 27.05.2008.jpg|Dreiliņi
Garkalnes stacija 2021.jpg|Garkalne
Priekuli village.jpg|Priekuļi
Maltas pagasta padome 2000. gadā.jpg|Malta
Rojas osta 1999-07-17.jpg|Roja
Vecumnieku Luterāņu baznīca 2.jpg|Vecumnieki
Вид на поселок Гайсмас - panoramio.jpg|Medemciems
Mālpils pils 2000-02-12.jpg|Mālpils


## Skatīt arī

* Latvijas lielāko apdzīvoto vietu uzskaitījums
* Latvijas pilsētu uzskaitījums
2011. gada Vimbldonas čempionāts

**[[2011. gads|2011]]. gada [[Vimbldonas čempionāts]]** bija 2011. gada trešais *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīrs. Tas norisinājās uz zāles seguma kortiem ārpus telpām. Šis bija 125. Vimbldonas čempionāts. Tas no  līdz  notika Vimbldonā, Londonā.

## Uzvarētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Hisela Dulko

**Hisela Dulko** (; dzimusi  Buenosairesas provincē, Argentīnā) ir profesionāla argentīniešu tenisiste. Profesionālo karjeru uzsāka 2001. gadā. H. Dulko labākais sasniegums WTA Tūres vienspēļu rangā ir  sasniegtā 26. vieta, dubultspēlēs viņa ir bijusi ranga līdere ().

Lielākos panākumus tenisiste ir guvusi dubultspēlēs, kurās ir guvusi savu pirmo uzvaru *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīros: kopā ar Flāviju Penetu viņa uzvarēja 2011. gada Austrālijas atklātajā čempionātā. Ar F. Penetu tika gūta uzvara arī 2010. gada WTA tūres noslēguma čempionātā.

## Vietas Grand Slam turnīros

### Vienspēles

|}

### Dubultspēles

|}

## Ārējās saites
Jaunmārupe

**Jaunmārupe** (agrāk arī **Švarcenieki**, **Švarcmuiža**, **Pavasari**) ir apdzīvota vieta Mārupes novada Mārupes pagasta rietumos. Izvietojusies Neriņas krastos rietumos no Rīgas apvedceļa A5 pie tā krustojuma ar ceļu P132 7 km no novada centra Mārupes un 16 km no Rīgas centra.
Apdzīvotā vieta izveidojusies 1970. gados pie bijušās Švarcenieku muižas (*Schwarzeckshof*) centra uz ziemeļiem no kādreizējā Mazcenas ciema kā kolhoza «Mārupe» centrs.
Ciema vecajā daļā raksturīga daudzdzīvokļu māju apbūve, vizuāli atpazīstama pēc arhitektes Ausmas Skujiņas sarkanajām mājām; jaunajā daļā ir plaša individuālo māju apbūve. 2005. gadā uzbūvēta Jaunmārupes sākumskola, darbojas arī Mārupes Mūzikas un mākslas skola, Mazcenas bibliotēka, dienas centrs «Švarcenieki». Blakus sākumskolai atrodas privātā Tenisa skola. Jaunmārupē atrodas siltumnīcu saimniecība, kurā audzē «Mārupes gurķus» un «Mārupes tomātus». Ciema centrā atrodas Jaunmārupes dabas parks, kuram blakus ir Pavasaru ūdenskrātuve (citos avotos arī Jaunmārupes, Mārupes un Pavasaru dīķis). Ziemeļos no tās atrodas nedaudz mazākā Ūdensrožu ūdenskrātuve, gar abām tām rietumpusē 10-20 metru attālumā tek Neriņa.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Attēli

Jaunmārupes dīķis.jpg|Pavasaru ūdenskrātuve
Švarcenieku muiža (2).jpg|Švarcenieku muiža
Jaunmārupe, Neriņa, 2022-04-13.jpg|Neriņa Jaunmārupē
Jaunmārupe, Ūdensrožu ūdenskrātuve, skats no DR, 2022-04-13.jpg|Ūdensrožu ūdenskrātuve

none|650x650px|alt=Jaunmārupes centra apbūve|Jaunmārupes centra apbūve
Jaunmārupes centra apbūve

## Atsauces

## Ārējās saites
Ankoridža

**Ankoridža** () ir ASV Aļaskas štata lielākā pilsēta. Tā četras reizes tikusi nosaukta par *All-America* pilsētu (1956, 1965, 1984/85, 2002). 2020. gadā pilsētā dzīvoja 291 247 iedzīvotāji.

Ankoridža atrodas dienvidcentrālajā Aļaskā. Tā atrodas vairāk uz ziemeļiem nekā Sanktpēterburga, Oslo, Stokholma un Helsinki. Pilsētā ir novērojams subarktisks klimats, taču ar spēcīgu jūras ietekmi uz temperatūru.

## Vēsture
Pilsētas nosaukumu devis britu kapteinis Džeimss Kuks, kurš, meklējot Ziemeļu jūras ceļu, 1778. gada 15. maijā noenkuroja savu kuģi *HMS Resolution* vietā, ko viņš nosauca par *Anchor Point* (vēlāk nosauktā par Ankoridžu). Pēc Aļaskas pārdošanas 1867. gadā to ieguva ASV, kas sāka teritorijas izpēti un 1888. gadā pie Ankoridžas atklāja zelta iegulas. 1914. gadā Ankoridža kļuva par Aļaskas dzelzceļa būves bāzi, 1920. gadā tai piešķīra pilsētas tiesības.

2025. gada 15. augustā Ankoridžas pilsētas pievārtē Elmendorfa—Ričardsona militārajā bāzē notika ASV un Krievijas prezidentu Donalda Trampa un Vladimira Putina tikšanās.

## Sadraudzības pilsētas
Ankoridžas sadraudzības pilsētas ir:
*  Čitose, Japāna;
*  Dārvina, Austrālija;
*  Harbina, Ķīna;
*  Inčona, Dienvidkoreja;
*  Magadana, Krievija;
*  Tromse, Norvēģija;
*  Vitbija, Lielbritānija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tīmekļa vietne