open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tora Braita

**Tora Džeina Braita** (; dzimis  Kūmā) ir Austrālijas snovbordiste, 2010. gada Vankūveras Olimpisko spēļu čempione snovborda akrobātikā. Tāpat ir izcīnījusi divas uzvaras X spēlēs.

Dzimusi daudzbērnu ģimenē nelielā Jaundienvidvelsas pilsētiņā Kūmā pie Austrālijas Alpiem. Sākotnēji trenējusies kalnu slēpošanā, vēlāk pievērsusies snovbordam. 19 gadu vecumā pārstāvēja Austrāliju Turīnas Olimpiskajās spēlēs, kur ieņēma 5. vietu. 2007. un 2009. gadā guva uzvaras snovbordā ļoti populārajās X spēlēs.

2010. gadā Vankūveras Olimpiskajās spēlēs bija Austrālijas delegācijas karognesēja Olimpiādes atklāšanas ceremonijā. Akrobātikas sacensībās T. Braita uzvarēja ar lielu pārsvaru, aiz sevis atstājot divas ASV snovbordistes un kļuva par ceturto ziemas olimpisko spēļu čempioni Austrālijas sporta vēsturē.

## Ārējās saites
Tracktor Bowling

**Tracktor Bowling** ir Krievijas ņūmetāla grupa, kas dibināta 1996. gadā. Grupa izbeidza kopīgu darbu 2017. gadā.

## Grupas dalībnieki
* Lou — vokāls
* Kondrat — basģitāra, vokāls
* Proff — sitaminstrumenti
* Mult — ģitāra
* Wit — ģitāra

## Diskogrāfija
* 2002. gads — *Напролом*
* 2005. gads — *Черта* 
* 2006. gads — *Шаги по стеклу* 
* 2010. gads — *Tracktor Bowling*

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa
Placentāļi

**Placentāļi**, **placentāļu infraklase** (*Eutheria*) ir viena no zīdītāju klases (*Mammalia*) infraklasēm, kas pieder dzemdētājzīdītāju apakšklasei (*Theria*). Šajā infraklasē apvienoti visi mūsdienu zīdītāji - placentāļi, kā arī visi izmirušie zīdītāji, kas ir tuvāki savā uzbūvē mūsdienu placentāļiem, nekā somaiņiem.

Senākais zināmais placentālis ir *[[Juramaia sinensis]]*, kas dzīvoja pirms 160 miljoniem gadu un kura fosilijas atrastas Ķīnas teritorijā. Ķīnā ir atrasts arī otrs senākais placentālis *[[Eomaia scansoria]]*, kurš dzīvoja pirms apmēram 125 miljoniem gadu. Placentāļu infraklasi izdalīja un noformulēja Tomass Hekslijs 1880. gadā. Jaunizveidotās infraklases priekštece *Placentalia* tika paplašināta ar seno dzīvnieku izmirušājām kārtām, kas savā attīstībā bija tuvāki placentāļiem, nekā pārējiem dzīvniekiem.

## Īpatnības
Zinātniskais nosaukums *Eutheria* grieķu valodā nozīmē *īsts dzīvnieks*. No pārējiem dzīvniekiem placentāļi atšķiras ar vairākām pazīmēm. Tiem ir atšķirīgas pēdas, elkoņu locītavas, žokļi un zobi. Pati galvenā placentāļu atšķirībā ir tā, ka placentāļiem iegurnī iztrūkst *[[epipubis]]* kaula, kurš piemīt visiem pārējiem dzīvniekiem, somaiņus ieskaitot. 
 
## Sistemātika
***Placentāļu infraklase** (*Eutheria*)
** virskārta: 
*** kārta: 
*** kārta: 
** augstākā kārta: 
*** virskārta: Āfrikas kukaiņēdāji (*Afroinsectiphilia*)
**** kārta: 
**** kārta: 
**** kārta: 
*** virskārta: Āfrikas nagaiņi (*Paenungulata*)
**** kārta: 
**** kārta: †
**** kārta: †
**** kārta: Sirēnas (*Sirenia*)
**** kārta: 
** augstākā kārta: 
*** virskārta: 
**** kārta: 
**** kārta:     
**** kārta: 
**** klada: Nagaiņi (*Ungulate*)
***** kārta: 
***** kārta: 
**** klada: Plēsēji un zvīņneši (*Ferae*)
***** kārta: 
***** kārta: 
*** virskārta: 
**** lielkārta: 
***** mirkārta: 
****** kārta: 
****** kārta: 
***** kārta: 
**** lielkārta: 
***** kārta: 
***** kārta: 

## Atsauces
Vīksna (nozīmju atdalīšana)

**Vīksna** var būt:

* vīksnas — gobu dzimtas koki;
** parastā vīksna — Latvijā plaši izplatīts koks;

* Vīksna — apdzīvota vieta Balvu novada Vīksnas pagastā;
* Vīksna — bijusī apdzīvotā vieta Balvu novada Baltinavas pagastā;
* Vīksna — bijusī dzelzceļa stacija līnijā Gulbene—Abrene;
* Vīksna — uzvārds.
Lotto–Dstny

***Lotto–Dstny*** (*UCI komandas kods:* **LTD**) ir profesionāla Beļģijas šosejas riteņbraukšanas komanda, kursu sponsorē Beļģijas loterija un *Dstny*, biznesa komunikāciju uzņēmums. Šīs abas organizācijas sponsorē arī sieviešu riteņbraukšanas komandu *Lotto-Dstny Ladies*.

## Bijušie un esošie sponsori
### ''Lotto''
*Lotto* jau kopš 1984. gada ir ilgstoši sponsorējuši riteņbraukšanu, kad kompānija kļuva par vienu no *Tönissteiner-Lotto-Mavic-Pecotex* sponsoriem. 1985. gadā tā kļuva par galveno sponsoru komandai, kura nesa tikai šo nosaukumu. Šībrīža komandas struktūra un personāls radās, 2003. gada sezonas sākumā apvienojoties *Lotto-Adecco* un *[[Domo-Farm Frites]]* komandām zem nosaukuma *Lotto-Domo*.

### ''Omega Pharma''
*Omega Pharma* iepriekš 2003. un 2004. gadā sponsorēja komandu *[[Quick Step-Davitamon]]*. 2005. gadā *Omega Pharma* kļuva par komandas galvenajiem sponsoriem ar sava zīmola *Davitamon* nosaukumu. 2007. gadā nosaukumu mainīja uz citu zīmolu *Predictor* un 2008. gadā uz *Silence*. No 2010. gada komanda bija zināma kā *Omega Pharma-Lotto*, pirms sponsori 2012. gadā pārgāja uz ** komandu.

### ''Belisol''
2012. gadā *Belisol* kļuva par vienu no sponsoriem. Šī Beļģijas kompānija nodarbojas ar logu un durvju, kā arī saules bateriju paneļu ražošanu.

### ''Soudal''
2014. gada Tour de France pēdējā dienā komanda paziņoja par jauna sponsora piesaisti: Soudal, līmju, hermētiķu un montāžas putu ražotāju. Soudal parakstīja līgumu uz sešām sezonām un komandas nosaukums tika mainīts uz *Lotto Soudal*. 2019. gadā līgums tika pagarināts vēl uz diviem gadiem. Lotto turpina komandas sponsorēšanu, līdzās sieviešu un U23 komandai.

## 2021. gada sezona
### Komandas sastāvs

### Uzvaras

## Atsauces

## Piezīmes

## Ārējās saites

* 
*
Jaroslavs Soukups

**Jaroslavs Soukups** (; dzimis ) ir čehu biatlonists.

Biatlonista karjeru sācis 1999. gadā, kopš 2004. gada ir nacionālās izlases dalībnieks. Piedalījies , kur ieņēmis 30. vietu 20 km individuālajā distancē,  izcīnīja sudrabu jauktajā stafetē un bronzu sprintā. Kopš 2007. gada piedalās Pasaules čempionātos. 2012. gadā izcīnījis bronzas medaļu individuālajā distancē, nākamajā gadā Čehijas komandas sastāvā izcīnījis bronzas medaļu jauktajā stafetē.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites
Torvalds Kodransons

thumb|260px|Piemineklis Islandes ziemeļu piekrastē pirmajam kristiešu misionāram bīskapam Frīdriham un viņa pavadonim Torvaldam (pa labi), kas atklāts 1981. gadā par godu valsts kristīšanas tūkstošgadei. 
**Torvalds Kodransons** (; ap 950 — ap 1002) bija islandiešu "Kristīšanas sāgā" (*Kristni saga*) un citās sāgās pieminēts vikings un pirmais kristiešu misionārs "Austrumu ceļā" (), kas Polockas ķēniņa valstī nodibināja klosteri.

## Dzīvesgājums
Torvalds Kodrana dēls dzimis apmēram 950. gadā vikingu apmetnē Vatnsdaluras ielejā Islandes ziemeļu piekrastē. Jaunībā viņš kalpojis nākamā Dānijas un Norvēģijas ķēniņa Svena I (ap 960-1014) karadraudzē un piedalījās sirojumos uz dažādām valstīm. Mūsdienu Lejassaksijas teritorijā viņš pieņēma kristīgo ticību un kļuva par dedzīgu misionāru. Kopā ar sakšu bīskapu Frīdrihu (*Fridrik*) viņš 981. gadā devās kristīšanas misijā uz savu dzimteni, kur nodibināja pirmo baznīcu. Iecere cieta neveiksmi 985. gadā pēc konflikta ar vietējiem iedzīvotājiem, kurā Torvalds nogalināja divus skaldus. Abi kristiešu priesteri steigšus pameta Islandi un Torvalds devās svētceļojumā uz Jeruzalemi. No turienes viņš ceļoja pie Konstantinopoles ķeizara () Bazileja II, kas viņu pilnvaroja doties kristīšanas misijā pie rusu ķēniņiem.

986. gadā Torvalds kopā ar Stefniru Torgilsonu (*Þorgilsson*) pa Dņepras upi devās augšup līdz Kijivai pie ķēniņa Valdemāra un tālāk lejup pa Daugavas upi uz Polocku, kur tolaik valdīja Ragnhilda (Rogneda), viena no Valdemāra daudzajām sievām. Drofnas (*Drafni*) pakalnā viņš uzcēla Jānim Kristītājam veltītu klosteri, kas varbūt atradies pie Drisas, netālu no tagadējās Latvijas-Baltkrievijas robežas. Pēc tam, kad 988. gadā ķēniņš Valdemārs Krimas Hersonesā pēc apprecēšanās ar Bizantijas ķeizara māsu Annu atteicās no visām pārējām sievām, Ragnhilda iestājās Torvalda dibinātajā klosterī.

Torvalds miris apmēram 1002. gadā un apglabāts savā klosterī un pēc nāves vēl ilgi tika godāts kā svētais. Pēc vienas hipotēzes Polockas baznīcas hronikās viņš dēvēts par Tūru (*Тур Полоцкий*).

Lai atzīmētu islandiešu misionāra Torvalda nozīmi Krievijas pareizticīgās baznīcas vēsturē, Kļinas arhibīskaps Longins 2005. gadā pasniedza Islandes prezidentam Olafam Ragnāram Grimsonam kņaza Vladimira ordeni.

## Skatīt arī
* Vikingu laiki

## Ārējās saites
* "Kristni saga" - 12. sadaļa ''Frá ísleifi ok Gizuri byskupum''. (islandiski)
* ÞORVALDS ÞÁTTUR VÍÐFÖRLA (Torvalda saga islandiski)

## Atsauces
Džeremija rags

**Džeremija rags** (, ) ir ar ledu klāts zemesrags Antarktīdā pie Džordža VI šauruma ziemeļaustrumu ieejas. Iezīmē robežu starp Greiema Zemi ziemeļos un Pālmera Zemi Antarktīdas pussalas dienvidos, kā arī starp Faljēra krastu ziemeļos un Raimila krastu dienvidos.

Zemesragu 1936. gada septembrī atklāja un uzmērīja Britu Greiema Zemes ekspedīcija un nosauca par godu Džeremijam Džino Skotam *(Jeremy Gino Scott)*, ekspedīcijas ofisa aģenta un bijušā Britu Arktikas Gaisa ceļa ekspedīcijas (BAARE) dalībnieka Džeimsa Morisa Skota *(James Maurice Scott)* dēlam.

## Atsauces
Aviācijas bāzeskuģis

right|275px|thumb|ASV aviācijas bāzeskuģis "Teodors Rūzvelts"
**Aviācijas bāzeskuģis** ir karakuģis, kas kara flotē tiek izmantots kā aviobāze kara aviācijai.

Aviācijas bāzeskuģu galvenie tipi ir lidmašīnu bāzeskuģi un helikopteru bāzeskuģi. Uz lidmašīnu bāzeskuģa klāja ir izvietots skrejceļš, lai nodrošinātu lidmašīnu pacelšanos un nolaišanos. Tāpat uz šāda kuģa ir iespējams veikt lidmašīnu remontu, tehnisko apkalpi un degvielas uzpildīšanu, kā arī nodrošināt lidojumu vadību. Lielākoties uz lidmašīnu bāzeskuģa tiek bāzēti iznīcinātāji.

Kā kuģis tas ir ātrs un viegli manevrējams, kas ļauj ar šāda tipa kuģu palīdzību salīdzinoši īsā laikā koncentrēt aviāciju jebkurā pasaules daļā, tomēr lielākoties šie kuģi nevar operēt bez karaflotes atbalsta, kas tos pasargā no pretinieku uzbrukumiem jūrā. Aviācijas bāzeskuģa galvenās funkcijas ir nodrošināt karaflotei aviācijas aizsardzību, kā arī būt par bāzi aviācijas uzlidojumiem uz sauszemes.

Aviācijas bāzeskuģu būvniecībai ir lielas izmaksas, tāpēc pasaulē tikai dažas valstis var tos atļauties. Pēc 2011. gada datiem pasaulē deviņām valstīm bija šādi kuģi, turklāt sešām no tām bija tikai viens aviācijas bāzeskuģis. No divdesmit viena aviācijas bāzeskuģa vienpadsmit piederēja Amerikas Savienotajām Valstīm. Visus ASV aviācijas bāzes kuģus darbina kodolreaktori, kas nozīmē, ka teorētiski tie var nepārtraukti kuģot pat 25 gadus līdz tiem ir nepieciešama uzpildīšanās.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
Harbina

**Harbina** (, , *Halbin* — ‘vieta tīklu žāvēšanai’) ir pilsēta Ķīnā, Heilundzjanas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta tajā. Tāpat tā ir 10. apdzīvotākā pilsēta valstī. Saskaņā ar 2010. gada Ķīnas tautas skaitīšanas datiem, Harbinā dzīvo apmēram 10,6 miljoni cilvēku. Tas ir Ķīnas ziemeļaustrumu politiskais, ekonomiskais, zinātniskais, kultūras un komunikāciju centrs. Harbinā parasti novērojamas skarbas un aukstas ziemas, tāpēc to bieži sauc par "ledus pilsētu".

## Vēsture
Harbinas pilsētu izveidoja 1898. gadā kā vienu no Austrumķīnas dzelzceļa maģistrāles mezgla stacijām Mandžūrijā. Pēc Krievijas pilsoņu kara šeit patvērās daļa no krievu emigrantiem, kas padarīja Harbinu par krievu trimdas centru Ķīnā, pēc 1932. gada Japānas vasaļvalstī Mandžukuo. Pēc Mandžūrijas operācijas un Japānas kapitulācijas 1945. gadā Harbinu okupēja Sarkanā armija, Baltās kustības dalībniekus deportēja un ieslodzīja Gulaga nometnēs Padomju Savienības teritorijā. 1946. gada aprīlī varu pārņēma Ķīnas varas iestādes. 1952. gadā notika pilsētā palikušo krievu repatriācija uz dzimteni. Mūsdienās tai ir nozīmīga loma Ķīnas un Krievijas tirdzniecības sakaros. Ziemā pilsētā atrodas ledus skulptūras. Viena no Harbinas sadraudzības pilsētām ir Daugavpils.

## Skatīt arī
* Harbinas latviešu kolonija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ziemeļu placentāļi

**Ziemeļu placentāļi** (*Boreoeutheria*) ir zīdītāju klases (*Mammalia*) augstākā kārta, kas pieder placentāļu infraklasei (*Eutheria*). Ziemeļu placentāļu augstākā kārta apvieno 2 virskārtas — Laurāzijas placentāļus (*Laurasiatheria*) un pirmprimātu placentāļus (*Euarchontoglires*). Šī kārta tika izveidota, balstoties uz jaunākajiem DNS analīžu datiem. Šai placentāļu grupai ir arī kopēja anatomiska īpatnība — lielākajai daļai ziemeļu placentāļu sugu tēviņu, izņemot degunradžus (*Rhinocerotidae*) un vaļveidīgos (*Cetacea*), ir izcelti ārējie krūšu dziedzeri.

Savu nosaukumu ziemeļu placentāļu kārta ieguva tādēļ, ka pirmie fosilie atradumi tika atklāti ziemeļu puslodē. Abas virskārtas vēsturiski ir attīstījušās senajā ziemeļu superkontinentā — Laurāzijā. Pirmprimātu grupa no pārējiem Laurāzijas placentāļiem atdalījās pirms 85—95 miljoniem gadu, kad izveidojās Laurāzijas salu grupa, no kuras vēlāk izveidojās Eiropa. Šo hipotēzi atbalsta gan fosiliju atradumi, gan molekulārie pētījumi.

## Sistemātika
* **Ziemeļu placentāļu augstākā kārta** (*Boreoeutheria*)
** virskārta: 
*** kārta: 
*** kārta: 
*** kārta: 
*** klada: Nagaiņi (*Ungulate*)
**** kārta: 
**** kārta: 
*** klada: Plēsēji un zvīņneši (*Ferae*)
**** kārta: 
**** kārta: 
** virskārta: 
*** lielkārta: 
**** mirkārta: 
***** kārta: 
***** kārta: 
**** kārta: 
*** lielkārta: 
**** kārta: 
**** kārta: 

## Atsauces
Kīts Tkačuks

**Kīts Tkačuks** (; dzimis 1972. gada 28. martā) ir bijušais amerikāņu hokejists, kreisās malas uzbrucējs, ASV hokeja izlases dalībnieks. 2008. gadā kļuva par 72. NHL spēlētāju, kas savas karjeras laikā guvis vismaz 1000 rezultativitātes punktu.

Viņa dēli Metjū Tkačuks un Breidijs Tkačuks arī ir profesionāli hokejisti.

## Spēlētāja karjera
Profesionālā spēlētāja karjeru Tkačuks uzsāka 1991.—92. sezonā, kad pēc dalības 1992. gada olimpiskajās spēlēs nākamajā dienā debitēja NHL kluba Vinipegas "Jets" sastāvā. Tkačuks ātri nostiprinājās komandas sastāvā un 1993.—94. sezonā pildīja jau komandas kapteiņa funkcijas. Līdz ar "Jets" franšīzes pārcelšanos uz Fīniksu uz turieni devās arī Tkačuks, kam ar klubu bija spēkā esošs līgums.

Savā pirmajā sezonās Fīniksas "Coyotes" rindās Tkačuks ieguva Morisa Rišāra balvu, kā arī piedalījās līgas Visu Zvaigžņu spēlē. Arī turpmākās sezonās hokejistam bija veiksmīgas. Starp 1999. un 2001. gadu Tkačuks izlaida daudz spēļu savainojumu dēļ, kā rezultātā tika aizmainīts uz Sentluisas "Blues" vienību. 2006.—07. sezonā Tkačuks tika aizmainīts uz Atlantas "Thrashers", taču jau vasarā atgriezās "Blues" rindās. 2010. gada 7. aprīlī Kīts paziņoja par karjeras beigšanu.

ASV izlases rindās spēlējis četros olimpisko spēļu turnīros, 2002. gadā kopā ar izlasi izcīnot sudraba medaļu.

## Ārējās saites
Tkačuks

**Tkačuks** (, — 'audējs'; sieviešu dzimtē Tkačuka *(Ткачука)*) ir ukraiņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Breidijs Tkačuks (*Brady Tkachuk*; 1999) — ASV hokejists;
* Jevgeņijs Tkačuks (*Евгений Ткачук*; 1984) — Krievijas aktieris;
* Kīts Tkačuks (*Keith Tkachuk*; 1972) — ASV hokejists;
* Metjū Tkačuks (*Matthew Tkachuk*; 1997) — ASV hokejists.
Talkavano

**Talkavano** () ir pilsēta Čīlē, Biobio reģionā. Būtībā Talkavano ir Konsepsjonas piepilsēta, Čīles otras lielākās aglomerācijas daļa. Talkavano ir viena no nozīmīgākajām ostas pilsētām Čīlē, un tās tautsaimniecība ir galvenokārt balstīta uz zivjrūpniecību un zvejošanu.

 pilsētu nopietni skāra 2010. gada Čīles zemestrīce un tai sekojošais cunami vilnis. Nedēļu vēlāk tika ziņots, ka miruši 20 cilvēki un 18 pazuduši bez vēsts. Aptuveni 80% no pilsētas iedzīvotājiem palika bez pajumtes.

Talkavano bāzējas Čīles augstākās futbola līgas klubs *[[Club Deportivo Huachipato]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Talkavano 
*  thno.info  
* ASMAR - Astillero de Talcahuano
Elektriskā saules bura

**Elektriskā saules bura**, saukta arī par **E-Sail** (no ) ir kosmiskā aparāta virzīšanas veids, kas izmanto saules vēja dinamisko spiedienu paātrinājuma iegūšanai. Tas izmanto elektrisko lauku, lai atstarotu saules vēja protonus un iegūtu impulsu no tiem.

Elektriskās saules buras koncepciju 2006. gadā izgudroja Peka Janhunens no Somijas Meteoroloģijas institūta, un tā ir patentēta.

*E-Sail* principa darbību nodrošina sintezēta bura, ko veido pozitīvs elektriskais lauks, kas tiek izveidots ap daudziem gariem, tieviem pavedieniem. Pavedieni tiek iztīti no kosmiskā aparāta, izmantojot centrbēdzes spēku. Tas tiek nodrošināts, iegriežot kosmisko aparātu tā, ka rotācijas ass ir perpendikulāra plaknei, kurā tiek iztīti pavedieni. Elektriskais lauks ap pavedieniem tiek radīts ar borta elektronu lielgabalu.

Elektriskās buras efektivitāti nodrošina tas, ka lietderīgais buras laukums (sintezētais elektriskais lauks) var būt miljonu reižu lielāks par fizisko laukumu, ko veido pavedieni. Tādā veidā tiek kompensēts fakts, ka Saules vējš ir ļoti vājš.

Atšķirībā no klasiskās saules buras, kurā tiek izmantoti no Saules izstaroto fotonu impulsi, elektriskā bura izmanto daudz lēnākā saules vēja daļiņu impulsus. Ar elektrisko buru iespējams manevrēt, mainot elektrisko lādiņu pavedienos.

*E-Sail* piedāvā ātru un ekonomiski izdevīgu ceļošanu Saules sistēmā. Elektrisko saules buru varētu izmantot šādās misijas:
* asteroīdu apmeklēšana un atgriešanās;
* Saules polārās orbītas apgūšana;
* ne Keplera orbītu apgūšana, piemēram, orbītas plaknes pacelšana;
* misijas ārpus Saules sistēmas.

Elektriskās saules buras prototipa pirmos eksperimentus kosmosā plānots izpildīt ar Igaunijas pavadoni ESTCube-1 un Somijas pavadoni Aalto-1.

Pilna izmēra elektriskā saules bura varētu sastāvēt no 20 km gariem 50—100 pavedieniem.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Kosmiskā aparāta virzīšana
* ESTCube-1
* ESTCUBE programma
Ludviki

**Ludviki** (arī **Ludvikova**, **Ļudviki**, **Ļudvikova**) ir ciems Krāslavas novada Skaistas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos Ižiuna ezera krastā  no pagasta centra Skaistas,  no novada centra Krāslavas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Ludvikavas *(Ludwikowo)* muižas centru. Latvijas brīvvalsts laikā Ludvikos atradās 6 klašu pamatskola, tautas nams, bibliotēka, katoļu baznīca (nojaukta 1963. gadā). Bijušajā skolas ēkā tagad ierīkota Ludvikovas katoļu baznīca.

1897. gadā *Людвигово* katoļu muižā bija 22 cilvēki.
## Atsauces
Ludvikova

**Ludvikova** var būt:
* Ludvikova — apdzīvota vieta Ūdrīšu pagastā
* Ludviku Skaistas pagastā cits nosaukums
Ļudvikova

**Ļudvikova** var būt:
* Ludviku Skaistas pagastā cits nosaukums
* Ludvikovas Ūdrīšu pagastā cits nosaukums
* Ludvigovas Rušonas pagastā cits nosaukums
Marī Lora Brinē

**Marī Lora Brinē** (; dzimusi ) ir bijusī franču biatloniste. Pasaules kausa posmos piedalījās kopš 2007.—2008. gada sezonas.

Piedalījusies  Vankūverā, kur izcīnīja sudrabu 4x6 km stafetē sievietēm un bronzu iedzīšanā. Kopš 2008. gada piedalās Pasaules čempionātos. 2012. gadā Rūpoldingā izcīnīja savas pirmās medaļas individuālajās sacensībās — 15 km distancē un masu startā ieņēma 2. vietu. 2013. gadā Nove Mesto izcīnīja sudraba medaļu jauktajā stafetē.

2014. gada jūnijā veselības problēmu dēļ paziņoja par karjeras beigšanu.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Atsauces

## Ārējās saites
Pilsonība

**Pilsonība** (valstīs, kur ir monarhija — **pavalstniecība**) ir juridisks statuss, kas apzīmē personas piederību konkrētai valstij jeb saikni starp indivīdu un valsti (var būt arī vairāku valstu pilsonis). Persona, kas nav nevienas valsts pilsonis, ir bezvalstnieks.

## Tiesības un pienākumi

### Tiesības
Pilsonība nodrošina vairākas būtiskas tiesības, tostarp:

* Balsošanas tiesības: Pilsoņiem ir tiesības piedalīties valsts un pašvaldību vēlēšanās, kā arī tikt ievēlētiem dažādos amatos.
* Aizsardzība: Valsts sniedz pilsoņiem aizsardzību un konsulāro palīdzību ārvalstīs.
* Dzīvošana un darbs: Pilsoņiem ir tiesības dzīvot un strādāt savā valstī bez ierobežojumiem.
* Sociālās garantijas: Pilsoņi var saņemt dažādas valsts garantētas sociālās, ekonomiskās un politiskās tiesības, piemēram, izglītību, veselības aprūpi un pensijas.

### Pienākumi
Līdz ar tiesībām pilsoņiem ir arī vairāki pienākumi:

* Likumu ievērošana: Pilsoņiem jāievēro valsts likumi un noteikumi.
* Nodokļu maksāšana: Pilsoņiem ir pienākums maksāt nodokļus, kas tiek izmantoti valsts un sabiedrības labklājībai.
* Militārais dienests: Dažās valstīs pilsoņiem ir pienākums pildīt militāro dienestu vai citus valsts noteiktus pienākumus.

## Pilsonības iegūšanas veidi

### Piedzimšana

* *Jus soli*: Pilsonība tiek piešķirta, ja persona ir dzimusi valsts teritorijā.
* *Jus sanguinis*: Pilsonība tiek iegūta caur vecākiem neatkarīgi no dzimšanas vietas.

### Naturalizācija
Persona var iegūt pilsonību, izpildot noteiktas prasības, piemēram, dzīvojot valstī noteiktu laiku, mācoties valodu un iepazīstot valsts kultūru.

### Adopcija

* Nepilngadīgie var iegūt pilsonību, ja viņus adoptē pilsonis.

### Reintegrācija

* Dažadās valstīs, tostarp arī Latvijā, cilvēks var iegūt pilsonību, ja ir pēc izcelmes kādas tītulnācijas parstāvis. 

[thumb|280px|"Šeit viens otru uzrunājam 'Pilson', " [Franču revolūcijas panākums 1799. gadā]]
## Latvijā

Latvijā ar pilsonību saistītos jautājumus regulē "Pilsonības likums", kas stājies spēkā . Pastāv vairāki pilsonības iegūšanas veidi, piemēram, naturalizējoties, pēc cilvēka dzimšanas vietas u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites
Raimila krasts

**Raimila krasts** () ir Antarktīdas piekrastes daļa Pālmera Zemes rietumos gar Džordža VI šaurumu. Stiepjas no Batresa nunatakiem dienvidos līdz Džeremija ragam ziemeļos. Dienvidos robežojas ar Ingliša krastu, ziemeļos — ar Greiema Zemes Faljēra krastu. Krasta kopējais garums ir ap . Lielāko daļu piekrastes aizņem Džordža VI šelfa ledājs, ziemeļdaļā — no ledus nosacīti brīvā Džordža VI šauruma ieeja, ko reizēm dēvē par Simonova līci. Iekšzemē paceļas vairākas nelielas kalnu grēdas, no kurām uz šelfa ledāju noplūst šļūdoņi.

Krastu 1935. gada 23. novembrī no lidmašīnas nofotografēja Linkolna Elsvērta ekspedīcija, vēlākos gados pētījušas Britu Greiema Zemes ekspedīcija (1936), Finna Ronnes ekspedīcija (1940) un citas. Nosaukts 1985. gadā par godu Greiema Zemes ekspedīcijas vadītājam austrālietim Džonam Raimilam. Krasta ziemeļdaļā 1958. gadā tika ierīkots argentīniešu patvērums Nogala de Saldana, tagad pamests.

## Atsauces
Edijs Šors

**Edijs Viljams Šors** (; dzimis , miris ) bija kanādiešu hokejists, aizsargs, kurš visu savu karjeru aizvadīja NHL klubā Bostonas "Bruins" un kurš savas spēlētāja karjeras laikā četras reizes ieguva Harta balvu, kas tiek pasniegta NHL sezonas vērtīgākajam spēlētājam.

## Spēlētāja karjera
Starp 1924. un 1926. gadu Šors spēlēja Rietumkanādas hokeja līgā, taču, tai pārstājot savu darbību 1926. gadā, Šora tiesības tika pārdotas NHL klubam Bostonas "Bruins", kura rindās 1926.—1927. sezonā Edijs aizvadīja 40 spēles.

Spēlējot "Bruins" rindās, Šors 1929. un 1939. gadā izcīnīja Stenlija kausu. Savas karjeras gaitā uzreiz četras reizes (1933., 1935., 1936. un 1938. gadā) aizsargs izcīnīja arī Harta balvu, kā arī piedalījās septiņās NHL Visu Zvaigžņu spēlēs.

Pēc 1939. gadā izcīnītā Stenlija kausa Šors lēma beigt savu spēlētāja karjeru, 1939.—40. sezonā iegādājoties Amerikas hokeja līgas klubu Springfildas "Indians", kura rindās turpināja spēlēt vēl nākamās trīs sezonas.

## Ārējās saites
2011.—2012. gada VEF Rīgas skolu superlīgas sezona

thumb|250px|VEF Rīgas skolu superlīgas spēle 2012. gadā
**2011.—2012. gada [[VEF Rīgas skolu superlīga]]s sezona** notika 2011.—2012. gada mācību gada laikā. Čempions tika noskaidrots gan starp zēniem, gan meitenēm.

## Zēni
**A grupa**

**B grupa**

**C grupa**

**D grupa**

### Izslēgšanas spēles
#### Ceturtdaļfināls

|}

#### Pusfināls

|}

#### Par 3. vietu

#### Fināls

### Superlīgas fināldienas simboliskais piecinieks
* Edgars Markūns (Rīgas Imantas vidusskola)
* Edgars Lasenbergs (Rīgas Valsts 3. ģimnāzija)
* Kristaps Gludītis (Rīgas Teikas vidusskola)
* Edgars Kuks (Rīgas pilsētas Pļavnieku ģimnāzija)

### Vērtīgākais spēlētājs (MVP)
* Armands Ginters (Rīgas Valsts 3. ģimnāzija)

## Meitenes
**A grupa**

**B grupa**

### Izslēgšanas spēles
#### Pusfināls

|}

#### Par 3. vietu

#### Fināls

### Superlīgas fināldienas simboliskais piecinieks
* Elīna Gavare (Rīgas Imantas vidusskola)
* Agate Geka (Rīgas Valsts 1. ģimnāzija)
* Sabīne Dukāte (Rīgas Natālijas Draudziņas vidusskola)
* Kate Krēsliņa (Rīgas 49. vidusskola)

### Vērtīgākais spēlētājs (MVP)
* Guna Lagzdiņa (Rīgas 49. vidusskola)
Pārvēršanās

[thumb|220px|Gandrīz pieaugusi varde ar vēl neizzudušām [žaunas|žaunām un līdz galam nepārveidojušos žokli]]
**Pārvēršanās** jeb **metamorfoze** (no  (*metamórfōsis*) — 'pārvēršanās') ir dzīvo organismu pārvēršanās to attīstības laikā pēc dzimšanas, izšķilšanās no olas vai izdīgšanas no sēklas. Pārvēršanās visvairāk raksturīga augiem (lapu veidošanās no saknēm un stublājiem vai otrādāk), kukaiņiem (attīstība no kāpuriem) un abiniekiem (attīstība no kurkuļiem).
Pārvērtība

"**Pārvērtība**" () ir Franca Kafkas 1915. gadā publicēta novele. Tā bieži tiek uzskatīta par vienu no svarīgākajiem 20. gadsimta darbiem, un mūsdienās tiek plaši studēta ar mākslu saistītajās studiju programmās augstskolās visā Rietumu pasaulē.

## Sižets

Stāsts ir sadalīts trīs daļās. Tas sākas ar to, ka ceļojošais tirgotājs Gregors Zamza pēkšņi pamostas un atklāj, ka ir kļuvis par milzīgu, kukainim līdzīgu radījumu. Pretēji tam, ko varētu gaidīt, viņš nešķiet meklējam izskaidrojumu savam jaunajam stāvoklim. Viņa vienīgās raizes ir piecelties no gultas un nenokavēt nākamo vilcienu.
Katastrofa patiešām sākas tad, kad Gregora izskatu atklāj viņa ģimene un uzņēmuma pārzinis, kas ir atnācis noskaidrot, kāpēc viņš nav laikus ieradies darbā. Kamēr pārzinis sašutumā pamet notikumu vietu, Gregora tēvs, apbruņojies ar spieķi, iedzen dēlu-kukaini atpakaļ istabā. Tajā pašā laikā, mēģinādams paskaidrot savus labos nodomus, Gregors konstatē, ka ir zaudējis spēju runāt.

Sēdot ieslēgts savā istabā un pārtiekot no pārtikas atliekām, ko viņam atnes māsa Grēta, un pret kurām viņa kukaiņa gaume neprotestē, Gregors vēl kādu laiku cer, ka kaut kādā nezināmā ceļā spēs atgūt zaudēto kontroli pār situāciju. Viņš bija uzņēmies rūpes par savējiem pēc tēva uzņēmuma bankrotēšanas un viņam atlika strādāt vēl dažus gadus, lai dzēstu ģimenes parādus. Pamazām pārējie iemācās iztikt bez viņa. Zamza vecākais, kas līdz šim šķita nespējīgs, ja ne mirstošs, atrod šveicara vietu. Māte, neskatoties uz astmu, kas to moka, mājās šuj pēc pasūtījuma. Māsa, kura pavadīja dienas spēlējot vijoli, strādā par veikalnieci un vakaros mācās stenogrāfiju un franču valodu, lai uzlabotu savas karjeras izredzes. Gregora veselība neizskaidrojami pavājinās ik dienu.

Dzīvoklis tiek daļēji izīrēts. Durvis uz Gregora istabu paliek ciet un pati istaba pārtop par nevajadzīgo lietu un atkritumu piebāztu kambari. Tēvs, māte un māsa, šķiet, vispār aizmirsuši par viņa esamību, taču kādā vakarā Gregors tiek ārā. Pārpratumu virknē viņš nostāda pret sevi īrniekus un ģimeni. Māsa Grēta, kas vēl nesen par viņu gādāja, izvirza domu, ka šis riebīgais kukainis nevar būt viņu Gregors un ka pienācis tikt no viņa vaļā. Neviens vēl neuzdrošinās iedomāties, kā. Viņiem arī nebūs tas jādara, jo tajā pašā naktī Gregors mirst.

Nākamajā rītā Zamzas ģimene dodas pastaigā, pat nepainteresējoties, kur kalpone izmetusi beigtā kukaiņa atliekas.

## Ārējās saites
* ''Die Verwandlung'' (*DigBib.org*; text, pdf, HTML)
Skaists

**Skaists** var būt:
* Skaists — ezers Krāslavas pagastā
* Skaistas ciema cits nosaukums
* Skaista ezera cits nosaukums
Skaista (nozīmju atdalīšana)

**Skaista** var būt:
* Skaista — apdzīvota vieta Skaistas pagastā
* Skaista — stacija dzelzceļa līnijā Daugavpils—Indra
* Skaista — upe Kaplavas pagastā
* Skaista — upe Krāslavas pagastā

## Skatīt arī
* Pirmā Skaista
* Otrā Skaista
Latgale (nozīmju atdalīšana)

**Latgale** var būt:
* Latgale — kultūrvēsturiska Latvijas daļa
* Latgale — apdzīvota vieta Līksnas pagastā
* Bībelišku agrākais nosaukums

## Skatīt arī
* Latgales augstiene
* Latgales priekšpilsēta
Duran Duran

***Duran Duran*** ir britu mūzikas grupa, kas dibināta 1978. gadā Birmingemā. Astoņdesmitajos gados grupa kļuva par spilgtāko *[[jaunā romantika|jauno romantiķu]]* pārstāvi un vienīgā no tiem, kam izdevās kļūt par superzvaigznēm.

Grupas nosaukums ir ņemts no Rožē Vadima zinātniski fantastiskās filmas "Barbarella", kurā vienu no negatīvajiem varoņiem sauca Durans. Popularitāti kolektīvs iekaroja pēc sastāva stabilizēšanās 1980. gadā, un sevišķi pēc nonākšanas MTV apritē, kur viņi izcēlās ar stilīgiem un vērienīgi veidotiem videoklipiem. Topu virsotnēs nonāca pirmie trīs *Duran Duran* studijas albumi (*Duran Duran* (1981), *Rio* (1982) un *Seven and the Ragged Tiger* (1983)), kā arī koncertalbums *Arena* (1984), kuri ieguva arī platīna vai dubultplatīna sertifikāciju gan Lielbritānijā gan ASV. Savukārt, singls *The Reflex* (1984) kļuva par Nr.1 abpus Atlantijas okeānam.

Astoņdesmito gadu vidū *Duran Duran* dalībnieki darbojas divos dažādos blakus projektos (*[[Arcadia]]* un *[[Power Station]]*) un pēc kopīgas darbības atsākšanas (gan mainīgā sastāvā) savu bijušo popularitāti vairs nespēja atgūt.

2004. gada albums *Astronaut* tapa grupas klasiskajā sastāvā un britu albumu topā sasniedza augsto trešo vietu. Pēc šī albuma izdošanas grupu atkal pameta Endijs Teilors, un grupā turpināja darboties klasiskā sastāva četri mūziķi, klajā laižot vēl piecus albumus, no kuriem trīs -- *Paper Gods*, *Future Past* un *Danse Macabre --* sasniedza britu albumu topa pirmo piecinieku.

Darbā pie 2023. gada albuma *Danse Macabre*, kas tapis Halovīna noskaņās, grupas pamatsastāva četriniekam viesmūziķu statusā pievienojās arī divi bijušie dalībnieki Endijs Teilors un Kukurullo.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* 1981: *Duran Duran* 
* 1982: *Rio*
* 1983: *[[Seven and the Ragged Tiger]]* 
* 1986: *Notorious*
* 1988: *Big Thing*
* 1990: *Liberty*
* 1993: *Duran Duran (The Wedding Album)* 
* 1995: *Thank You*
* 1997: *Medazzaland*
* 2000: *Pop Trash*
* 2004: *Astronaut*
* 2007: *Red Carpet Massacre*
* 2010: *All you need is now*
* 2015: *Paper Gods*
*2021: *Future Past*
*2023: *Danse Macabre*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Skaista

**Skaista** (arī **Skaists**, agrāk **Geibi**, **Bogdani**) ir ciems Krāslavas novada Skaistas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa P61  no novada centra Krāslavas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap kādreizējā Izabelinas (vēlāk — Skaistas) pagasta valdi Geibu sādžā. Izaugusi padomju gados kā kolhoza «Borec» (vēlāk — «Skaista») ciemats. Skaistā atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, tautas nams, bibliotēka, pasts, feldšeru un vecmāšu punkts, veikals, katoļu baznīca.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Normandija (administratīvs reģions)

**Normandija** () ir Francijas reģions valsts ziemeļos, kas atrodas vēsturiskajā Normandijā. 1956. gadā Normandija tika sadalīta 2 patstāvīgos reģionos Augšnormandijā un Lejasnormandijā, bet 2016. gadā atkal apvienota vienā reģionā. Reģiona prefektūra atrodas lielākajā pilsētā Ruānā, bet reģiona padomes ofiss atrodas Kānā.

Reģiona teritorija ir 29 906 km² liela un aizņem apmēram 5% Francijas teritorijas. Normandijā dzīvo apmēram 3,33 miljoni iedzīvotāju — 2021. gadā tas veidoja 5,5% no visas Francijas iedzīvotāju skaita.

## Vēsture
Reģiona nosaukums cēlies no normaņiem — skandināvu izcelsmes karotājiem un kolonistiem, kas 9. gadsimtā sāka sirot un apmesties šajā reģionā. 911. gadā Vestfālenes līgumā Francijas karalis Kārlis Vienkāršais piešķīra teritoriju vikingam Rollo (jeb *Hrōlfr*) un viņa pēctečiem apmaiņā pret kristietības pieņemšanu un solījumu aizsargāt valsts robežas. Tā tika izveidota Normandijas hercogiste, kas kļuva par nozīmīgu politisku un militāru spēku.

11. gadsimtā Normandija kļuva īpaši nozīmīga, kad tās hercogs Viljams I Iekarotājs 1066. gadā iebruka Anglijā un kļuva par Anglijas karali. Šis notikums cieši savija Normandijas un Anglijas vēsturi vairāku gadsimtu garumā. 1204. gadā Filips II Augusts pievienoja kontinentālo Normandiju Francijas Karalistei, bet Normandijas salas (piemēram, Džērsija un Gērnsija) palika Anglijas pārvaldībā, kur tās atrodas joprojām kā Kronim piederošās teritorijas.

Normandijai bija svarīga loma arī vēlākos laikos, īpaši Otrā pasaules kara laikā. 1944. gada 6. jūnijā sabiedroto spēki veica slaveno Normandijas desantu jeb Diena D, kas bija viens no izšķirošajiem brīžiem kara gaitā Eiropā.

Mūsdienās Normandija kā administratīvs reģions izveidots 2016. gadā, apvienojot agrākos Augšnormandijas un Lejasnormandijas reģionus, atjaunojot vēsturiskās Normandijas vienotību administratīvā līmenī.

## Ārējās saites
Vaikuļāni

**Vaikuļāni** (arī **Vaikulīši**) ir ciems Augšdaugavas novada Līksnas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Koša ezera krastā abpus autoceļam A6  no pagasta centra Līksnas,  no novada domes Daugavpilī un  no Rīgas. Vaikuļānos atrodas Līksnas katoļu baznīca (arhitektūras piemineklis), veikals, līdz 2009. gadam pastāvēja Līksnas pamatskola.

1897. gadā ciemā bija 71 sēta ar 459 cilvēkiem, kā arī slobodā vēl 11 sētas ar 162 cilvēkiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Lietuvas prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Lietuva]]s prezidenti** no 1919. līdz 1940. gadam un kopš 1991. gada. Padomju Okupācijas laikā prezidenta amats nepastāvēja. 1991. gadā atjaunojot Lietuvas Republiku tika atjaunots arī prezidenta amats.

## Uzskaitījums

### [[Attēls:Flag of Lithuania.svg|30px]] Lietuvas Republika (1919—1940) [[Attēls:Coat of arms of Lithuania.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Lithuania.svg|30px]] Lietuvas Republika (1990—mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Lithuania.svg|30px]]
Tumsa

thumb|250px|Autostāvvieta tumsā
**Tumsa** ir redzamās gaismas pilnīgs vai relatīvs trūkums. Gaismas pilnīga trūkuma apstākļos acs tīklenes gaismjutīgās šūnas — nūjiņas un vālītes — netiek stimulētas un nesūta nekādus signālus uz smadzenēm. Ja apgaismojums  ir ļoti vājš, aktivētas tiek tikai nūjiņas, kas nodrošina ahromatisko redzi, tādēļ tumsā cilvēks nevar atšķirt krāsas. 

## Skatīt arī
* Krēsla
* Nakts
* Melnā krāsa
* Absolūti melns ķermenis
* Tumsas simbolika
Lesitera krasts

**Lesitera krasts** () ir Antarktīdas pussalas piekrastes daļa Pālmera Zemes austrumos. Stiepjas no Adamsa raga Boumena pussalas dienvidos līdz Makintoša ragam Kempa pussalas ziemeļu galā. Kopējais piekrastes garums ap . Dienvidos robežojas ar Orvila krastu, ziemeļos — ar Bleka krastu. Krasta līnija stipri izrobota, daudz līču, kuros no iekšzemes noplūst šļūdoņi.

Krasta ziemeļu daļu 1940. gadā atklāja un nofotografēja ASV Antarktikas dienesta ekspedīcija. Visu krastu 1947. gadā no gaisa nofotografēja un no zemes uzkartēja Finna Ronnes ekspedīcija. Krasts nosaukts par godu ASV Gaisa spēku kapteinim Džeimsam Lesiteram *(James W. Lassiter)*, kurš bija Ronnes ekspedīcijas vecākais pilots, kā arī veicis vairākus lidojumus tālāk dienvidos un kā pirmais nofotografējis Filhnera šelfa ledāja centrālo un rietumu daļu.

## Atsauces
Lassiter

***Lassiter*** var būt:
* Lesitera krasts *(Lassiter Coast)*
* Ronnes šelfa ledāja agrākais nosaukums *(Lassiter Ice Shelf)*
Džo Perijs

thumb|Džo Perijs
**Džo Perijs** () pazīstams kā rokgrupas Aerosmith vadošais ģitārists. Džo Perijs dzimis 1950. gada 10. septembrī. Aerosmith Džo Perijs spēlē no pirmsākumiem 1970. gada. 1980. gadu sākumā pameta Aerosmith, bet 1980. gadu beigās atgriezās.

## Diskogrāfija ar [[Aerosmith]]
;Studijas albumi
* "Aerosmith" (1973)
* "Get Your Wings" (1974)
* "Toys in the Attic" (1975)
* "Rocks" (1976)
* "Draw the Line" (1977)
* "Night in the Ruts" (1979)
* "Rock in a Hard Place" (1982)
* "Done with Mirrors" (1985)
* "Permanent Vacation" (1987)
* "Pump" (1989)
* "Get a Grip" (1993)
* "Nine Lives" (1997)
* "Just Push Play" (2001)
* "Honkin' on Bobo" (2004)

;Koncertalbumi
* "Live! Bootleg" (1978)
* "Classics Live!" (1986)
* "Classics Live! Vol. 2" (1987)
* "A Little South of Sanity" (1998)
* "Rockin' the Joint" (2005)

;Izlases 
* "Greatest Hits" (1980)
* "Gems" (1988)
* "Pandora's Box" (1991)
* "Big Ones" (1994)
* "Box of Fire" (1994)
* "Young Lust: The Aerosmith Anthology" (2001)
* "O, Yeah! The Ultimate Aerosmith Hits" (2002)

## Ārējās saites
Sergejs Potapkins

**Sergejs Potapkins** (dzimis ) ir Latvijas politiķis un ārpolitikas pētnieks, darbojas Latvijas Ārpolitikas institūtā. Bijis Saeimas deputāts divos tās sasaukumos un Saeimas Ārlietu komisijas priekšsēdētāja vietnieks.

## Biogrāfija
1998. gadā absolvējis Rīgas Aviācijas universitāti.

Minhenes Jauno līderu tīkla (*Munich Young Leaders Network*) absolvents 2015. gadā. *Agora Strategy Group AG* asociētais sadarbības partneris. No 2013. līdz 2018. gadam Baltijas-Honkongas Tirdzniecības Asociācijas valdes priekšsēdētājs.

2020 gadā Sergejs Potapkins ir ieguvis maģistra grādu Rīgas Stradiņa universitātes Eiropas studiju fakultātē. Viņa akadēmisko pētījumu interešu lokā ir Globālie Dienvidi, Ķīna un Indija, drošības jautājumi, kā arī Dienvidkaukāza reģions un jo īpaši Armēnija.

Bijis uzņēmumu "Acme Plus" un "LG Electronics" departamenta direktors. Tāpat strādājis uzņēmumā "Baltijas forums" par ekonomikas padomnieku un "Rīgas Centrāltirgū" par sagādes daļas vadītāju. Bijis biedrību "Rīgas Futbola federācija" un "Dzintara līga" valdes loceklis.

2014. gadā S. Potapkina dzīvesbiedre Gaļina Karmača tika apcietināta par izvairīšanos no nodokļu nomaksas lielā apmērā restorānu tīklā *Gan Bei* (pārvalda uzņēmumu grupa "Lage Ltd.", kurā G. Karmača ir valdes locekle), 2016. gadā pret krāpšanā iesaistītajām amatpersonām uzsākta kriminālvajāšana.

## Politiskā darbība
2000. gadu otrajā pusē iestājies Tautas saskaņas partijā, bijis partijas priekšsēdētāja Jāņa Urbanoviča padomnieks starptautiskās ekonomiskās sadarbības un attiecību starp partijām jautājumos. 2010. gadā neveiksmīgi kandidējis 10. Saeimas vēlēšanās no "Saskaņas Centra" saraksta. Taču pēc gada ticis ievēlēts 11. Saeimā Rīgas vēlēšanu apgabalā.

Bijis Saeimas Ārlietu komisijas priekšsēdētāja vietnieks, kā arī Latvijas-Armēnijas un Latvijas-Ķīnas starpparlamentārās sadarbības grupas priekšsēdētājs.

Kandidēja 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās no "Saskaņas Centra" saraksta, taču netika ievēlēts. 2014. gada rudenī tika ievēlēts 12. Saeimā no partijas "Saskaņa" saraksta. Kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās 2018. gada rudenī, taču netika ievēlēts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* "Saskaņas Centra" profils
Bleka krasts

**Bleka krasts** () ir Antarktīdas pussalas piekrastes daļa Pālmera Zemes austrumos. Stiepjas no Makintoša raga Kempa pussalas ziemeļu galā līdz Bogsa ragam Eielsona pussalas austrumos. Kopējais piekrastes garums ap . Dienvidos robežojas ar Lesitera krastu, ziemeļos — ar Vilkinsa krastu. Krasta līnija stipri izrobota, daudz līču, piekrastes lielāko daļu klāj šaurs šelfa ledājs.

Krastu 1940. gada 30. decembrī nofotografēja un aptuveni uzmērīja ASV Antarktikas dienesta ekspedīcija (USAS). Sākotnēji nosaukts par **Ričarda Bleka krastu** *(Richard Black Coast)* par godu USAS ekspedīcijas Īstbeisas bāzes stacijas vadītājam, vēlākajam admirālim Ričardam Blekam *(Richard Blackburn Black)*. Dažādos laikos par Bleka krastu saukts apgabals no Koljēra raga ziemeļos līdz pat Nantaketas līcim dienvidos.

## Atsauces
Sloka (stacija)

**Sloka** ir dzelzceļa stacija līnijā Torņakalns—Tukums II (Rīga—Tukums). Sloka ir elektrovilcienu maršruta Rīga—Sloka galapunkts, tajā pietur arī visi maršrutu Rīga—Ķemeri un Rīga—Tukums elektrovilcieni. Kravu apgrozījums Slokas stacijā ir samērā neliels (daži desmiti tūkstošu tonnu gadā). Pievedceļi uz bijušo Slokas papīrfabriku ir sliktā stāvoklī. Lielākā daļa papīrfabrikas teritorijā bijušo sliežu ceļu ir nojaukta; pastāv pievedceļi uz Slokas naftas bāzi un vairumtirdzniecības bāzi. Stacijā darbojas biļešu kase.

 uzsākta stacijas modernizācija.

## Vēsture
Stacija uzbūvēta 1877. gadā reizē ar dzelzceļa līniju. Sākotnējā stacijas ēka ir saglabājusies līdz mūsdienām. Pievedceļi uz Slokas papīrfabriku un cementa rūpnīcu uzbūvēti 1906. gadā; to apkalpošanai 1911. gadā ierīkots pārmiju centralizācijas postenis. 

## Attēlu galerijas
### Stacija pirms modernizācijas

Attēls:ER2-1342 Slokas stacijā 2.JPG|Elektrovilciens ER2-1342 Slokas stacijā
Attēls:Slokas stacija 10.JPG|Slokas stacijas ēka
Attēls:Slokas stacija 14.JPG|Cisternas Slokas stacijā
Attēls:Slokas stacija 4.JPG|Stacijas ēka
Attēls:Slokas stacija 7.JPG|Slokas stacijas ēkas pasažieru nojume
Attēls:Slokas stacijas pievedceļi 21.JPG|Pievedceļi bijušās Slokas papīrfabrikas teritorijā
Attēls:Slokas stacijas pievedceļi 18.JPG|Sliežu ceļš Slokas naftas bāzes teritorijā
Attēls:Slokas stacija 8.JPG|Stacijas sliežu ceļi un kravas rampa


### Stacija pēc modernizācijas

Attēls:Slokas stacijas ēka un sliežu ceļi 2016. gadā.jpg|thumb|Slokas stacijas ēka un sliežu ceļi 2016. gadā
File:Sliežu ceļi Slokā.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Slokā (2).jpg|Sliežu ceļi Tukuma virzienā
Attēls:Slokas stacijas malas perons(skats Tukuma virzienā).jpg|thumb|Slokas stacijas malas perons(skats Tukuma virzienā)
Attēls: Slokas stacijas salas perons(skats Tukuma virzienā).jpg|thumb|Slokas stacijas salas perons(skats Tukuma virzienā)
Attēls:Slokas stacijas ēka.jpg|thumb|Slokas stacijas ēka 2016. gadā
Attēls: Slokas stacijas ēka un peroni.jpg|thumb|Slokas stacijas ēka un peroni


## Ārējās saites
* Slokas dzelzceļa stacija un papīrfabrikas pievedceļi PSRS ģenerālštāba kartē 
* Slokas stacija 1930. gados

## Atsauces
Degpudele

right|250px|thumb|Kanādiešu karavīrs gatavojas mest degpudeli
**Degpudele** (arī **"Molotova kokteilis"** — ironisks nosaukums, kas radies Ziemas kara laikā no PSRS ārlietu ministra Molotova uzvārda) ir improvizēta aizdedzinošā bumba, kas sastāv no stikla pudeles, kurā ieliets degmaisījums, un degļa, kas piesūcināts ar uzliesmojošo šķidrumu. Lai lietotu šādu bumbu, tās deglis ir jāaizdedzina un pēc tam degpudele jāmet pa vēlamo mērķi. Pudele sašķīst, degmaisījums izplūst pa objektu, bet deglis to aizdedzina.

Pudelē iepildītajam degmaisījumam jābūt labi un ilgi degošam. Turklāt tam jāspēj "pielipt" pie aizdedzināmās virsmas. Tādēļ degpudeles tiek pildītas ar napalmu vai benzīnu, kuram klāt piejaukta motoreļļa. Benzīna vietā var izmantot metanolu, dīzeļdegvielu, terpentīnu. Saistīšanos ar aizdedzināmo objektu var nodrošināt arī dzeramā soda, deguts, cukurs, olu baltumi u.c. vielas. Pastāv dažādas attiecības, pēc kurām tiek taisīts degmaisījums, piemēram, 2/3 benzīna pret 1/3 motoreļļas vai 3/5 benzīna, 1/3 motoreļļas un 1/3 dīzeļdegvielas utt. Pudeli nav vēlams pilnībā piepildīt ar degmaisījumu, lai brīvajā telpā veidotos tvaiki no degmaisījuma, kas veicinās tā aizdegšanos un, lietojot bumbu, radīs sprādzienu. Degli, ko parasti izgatavo no auduma gabaliem, piesūcina ar spirtu vai petroleju.

Pirmo reizi karadarbībā degpudeles tika plaši lietotas Spānijas pilsoņu karā. Vēlāk tās tika izmantotas arī Ziemas karā, Otrajā pasaules karā un citos konfliktos. Lielākoties tās izmantoja pret bruņutehniku, automašīnām, ēkām u.c. objektiem gadījumos, kad karavīriem nebija pieejami prettanku ieroči vai rokas granātas. Tā kā degbumba ir primitīvs, bet reizē ļoti viegli izgatavojams ierocis, mūsdienās to lielākoties izmanto asimetriskā karadarbībā, piemēram, nemiernieku kustības vai partizāni.

## Atsauces
Rolands Pakss

**Rolands Pakss** (; dzimis ) ir lietuviešu politiķis, laika posmā no 2003. līdz 2004. gadam bijis Lietuvas prezidents.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1956. gadā Telšos Fēliksa Paksa un viņa sievas Elenas ģimenē. Mācījās Telšu Žemaites vidusskolā, studēja Viļņas Civilo inženieru institūtā (tagad Viļņas Ģedimina Tehniskā universitāte), pēc tam Ļeņingradas Civilās aviācijas akadēmijā. 
Bija sporta lidotājs, 1980. gados kļuva par aerobātikas čempionu. Pēc PSRS sabrukuma vadīja savu uzņēmumu *Restako* (1992-1997). 1997. gadā tika ievēlēts Viļņas pilsētas domē, kļuva par domes priekšsēdētāju. 1999. gada maijā pirmoreiz ievēlēts par Lietuvas premjerministru, taču pēc pieciem mēnešiem atkāpās. 2000. gada nogalē atkal ievēlēts par premjerministru, šoreiz amatā pavadot septiņus mēnešus.

2002. gadā R. Pakss kandidēja Lietuvas prezidenta vēlēšanās, kurās arī uzvarēja. 2004. gada sākumā tika uzsākts impīčments pret viņu, kā rezultātā R. Pakss atkāpās. Viņš kļuva par pirmo Eiropas valsts vadītāju, kas atkāpies pēc impīčmenta. Eiropas Parlamenta deputāts (2009—2019).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Eiropas Parlamenta profils
Makintoša rags

**Makintoša rags** () ir zemesrags Antarktīdā, Kempa pussalas galējais ziemeļu punkts pie ieejas Meisona līcī. Nosacīti atdala Pālmera Zemes Bleka krastu ziemeļos no Lesitera krasta dienvidos. Tiek uzskatīts par Larsena šelfa ledāja galējo dienvidu robežu. Zemesragu pirmie, iespējams, atklāja ASV Antarktikas dienesta ekspedīcijas dalībnieki, kas nofotografēja daļu Kempa pussalas 1940. gada decembrī. Zemesragu pirmā uzmērīja Finna Ronnes ekspedīcija 1947. gadā. Nosaukts par godu britu jūras biologam un okeanogrāfam, Nacionālā Okeanogrāfijas institūta direktora vietniekam Neilam Makintošam *(Neil Alison Mackintosh)*.

## Atsauces
World of Warcraft: Cataclysm

***World of Warcraft: Cataclysm*** vai arī saīsināti ***Cata*** ir trešā papildinājumu paka MMORPG spēlei *[[World of Warcraft]]*. *[[BlizzCon]]* par papildinājumu pakas iznākšanu oficiāli paziņoja 2009. gada 21. augustā. Papildinājumu paka tika izlaista 2010. gada 21. septembrī.

## Spēle
Ar spēles iznākšanu iespējamais maksimālais līmenis tika paaugstināts no 80 uz 85. Spēles galvenajiem kontinentiem Kalimdorai un Austrumu Karaļvalstīm tika pievienotas jaunas zonas un esošās tika mainītas. Tika pievienoti vairāk kā 3500 jauni uzdevumi. Spēlei tika pievienoti 7 jauni cietokšņi un 4 reidi. Tāpat tika pievienota jauna prasme - Arheoloģija. Tika pievienotas divas jaunas spēlējamas rases Vorgeni Aliansei un Goblini Ordai. Esošās klases kļuva pieejamas lielākam skaitam rasu. Spēles lielākās pilsētas (Orgrimmara, Stormvinda un Dalarana) piedzīvoja lielas pārmaiņas. Tāpat tika mainīta talantu sistēma.
Bogsa rags

**Bogs rags** () ir zemesrags Antarktīdā, Eielsona pussalas galējais austrumu punkts. Nosacīti atdala Pālmera Zemes Bleka krastu dienvidos no Vilkinsa krasta ziemeļos. Zemesragu pirmie no lidmašīnas nofotografēja un no zemes uzmērīja ASV Antarktikas dienesta ekspedīcijas dalībnieki 1940. gada decembrī. Sākotnēji nosaukts par **Eielsona ragu** *(Cape Eielson)* pēc Hjūberta Vilkinsa 1928. gada izlūklidojumā nofotografētā klinšu atseguma pārlidojuma vistālākajā dienvidu punktā. Vēlāk tika secināts, ka Vilkinsa atklātais atsegums atrodas tālāk ziemeļos un ragam tika pārcelts ASV Valsts departamenta ģeogrāfijas lietu padomnieka Semjuela Bogsa *(Samuel Whittemore Boggs)* vārds no tālāk ziemeļos esošā Bogsa šauruma (vienlaicīgi dēvēta arī par Stefansona šaurumu).

## Atsauces
Kūdra (stacija)

**Kūdra** ir pieturas punkts dzelzceļa līnijā Torņakalns—Tukums II (Rīga—Tukums) Jūrmalas pilsētas teritorijā (Kūdrā). Kūdrā pietur daļa Rīga—Ķemeri un Rīga—Tukums elektrovilcienu reisu. Pieturas punktā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Pietura uzbūvēta kūdras fabrikas strādnieku vajadzībām 1951. gadā (tomēr jau kara laikā 40. kilometrā pieturējuši vilcieni), no tā cēlies arī tās nosaukums. 20. gadsimta 50. gados no Kūdras uz Slokas papīrfabriku tika vesta kurināmā kūdra; šim nolūkam bija uzbūvēts īpašs pievedceļš uz kūdras fabriku (mūsdienās nojaukts). Tagadējā stacijas ēka uzcelta 1995. gadā.

No 2019. gada decembra par 12 reisiem samazināja pasažieru vilcienu reisu skaitu, kas pietur Kūdras pieturā. No 2022. gada Kūdras pieturu bija paredzēts slēgt, taču tajā turpināja pieturēt vairāki elektrovilcienu reisi. 2023. gada augustā Sabiedriskā transporta padome (SAP) nolēma līdz gada beigām pieturu slēgt, bet vēlāk nolēma atcelt pieturu slēgšanu.

## Attēlu galerija

Attēls:Dzc stacija Kudra 2017.jpg|Kūdras stacijas ēka 2017. gadā
File:Sliežu ceļi Kūdrā (4).jpg|Sliežu ceļš Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Kūdrā (3).jpg|Sliežu ceļš Tukuma virzienā
Attēls:Kūdras stacija 2.JPG|Kūdras stacija 2011. gadā
Attēls:Kūdra, železniční stanice.jpg|Kūdras stacijas perons
Attēls:Kūdras stacija 1.JPG|Kūdras stacijas ēka ziemā
Attēls:Kūdras stacija 3.JPG|Kūdras stacijas tualete
Attēls:Kūdras stacija 4.JPG|Pamestā fabrika pie Kūdras stacijas


## Atsauces