open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rīgas 31. vidusskola

**Rīgas 31. vidusskola** ir viena no Rīgas vidusskolām. Tā atrodas Skuju ielā 11, Vecmīlgrāvī.

## Vēsture
thumb|200px|left|Rīgas pilsētas 29. pamatskola (pēc 1923).
thumb|200px|left|Skolas ēka Skuju ielā 29.

Vecmīlgrāvja skolu vēsture ir izsekojama līdz 1678. gadam, kad Zviedru Vidzemes laikā tika dibināta **[[Daugavgrīvas draudzes novads|Daugavgrīvas draudzes]] skola**.
1874. gadā atklāja **[[Mangaļu pagasts|Mangaļu pagasta]] skolu**, 1876. gadā Mīlgrāvja muižas skolu un Mangaļu jūrskolu.

1900. gadā Augusts Dombrovskis uzcēla privāto Zaļo skolu savas fabrikas darbinieku bērniem, bet 1908. gadā proģimnāziju. 1919. gadā Daugavgrīvas draudzes skolu pārveidoja par **Mangaļu pamatskolu**, 1932. gadā par **Rīgas pilsētas 29. pamatskolu**. 1936. gada 12. maijā gadā Rīgas pilsētas valde skolu nosauca Augusta Dombrovska godam par **Augusta Dombrovska pamatskolu**. Pēc Otrā pasaules kara skolu pārdēvēja par **29. septiņgadīgo skolu**.

Rīgas 31. vidusskola Skuju ielā 29 uzsāka darbu 1954. gadā, 1966. gadā to nodēvēja '''Viļa Lāča''' vārdā. Kopš 1977. gada skola atrodas Skuju ielā 11. 1992. gadā vidusskolas 1.— 4. klases pārcēlās uz ēku Vecmīlgrāvja 1. līnijā 53, 1994. gadā uz ēku Skuju ielā 14, kas kopš 1995. gada ir patstāvīga Vecmīlgrāvja sākumskola "Blāzmiņa".

2026. gada februārī Rīgas dome apstiprināja priekšlikumu, apvienot Rīgas Rīnūžu vidusskolu un Rīgas 31. vidusskolu, izveidojot jaunu mācību iestādi — Rīgas Vecmīlgrāvja vidusskolu.

## Izglītības programmas
Pamatizglītības programma (31011011), Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015611), Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (21011111).

## Pazīstami skolēni
* Ansis Bērziņš, kinorežisors
* Ilze Dobele (Purviņa), televīzijas diktore
* Elita Dreimane (Ektermane), Valsts kancelejas direktore
* Edgars Jansons, politiķis
* Ieva Melgalve, rakstniece
* Ingrīda Pičukāne, māksliniece
* Jānis Prombergs, veselības aprūpes organizators
* Juris Rubenis, luterāņu mācītājs
* Guna Zariņa, aktrise

## Atsauces
Mangaļi

**Mangaļi** var būt:

* vēsturiskā Mangaļu pagasta sarunvalodas nosaukums;
* Mangaļmuiža;
* Mangaļsalas cits nosaukums;
* Mangaļi (stacija) — dzelzceļa stacija Rīgas ziemeļos, līnijā Zemitāni—Skulte;
* Mangaļi (Rucavas pagasts) — ciems Kurzemē, Rucavas pagastā;
* vieta Valgundes pagastā, kur atrodas Latvijas Kara muzeja filiāle „Ziemassvētku kauju muzejs”.
Teds Kruss

**Rafaels Edvards Kruss** (*Rafael Edward Cruz*, dzimis ), plašāk zināms kā **Teds Kruss** (*Ted Kruz*), ir Amerikas Savienoto Valstu politiķis, pārstāv Republikānisko partiju. No 2013. gada ir ASV senators no Teksasas. 2016. gada ASV prezidenta vēlēšanās bija viens no Republikāniskās partijas kandidātiem uz ASV prezidenta krēslu, 2016. gada maijā izstājās no cīņas un par partijas kandidātu kļuva Donalds Tramps.

Lai gan dzimis Kanādas pilsētā Kalgari, bērnību pavadījis un uzaudzis Teksasas pilsētā Hjūstonā. Krusa tēvs Rafaels Kruss ir dzimis Kubā.

## Ārējās saites
Apvidvārds

**Apvidvārdi** jeb **dialektismi** ir vārdi, ko lieto tikai kāda apvidus izloksnē, izlokšņu grupā vai dialektā un kas nepieder pie literārās valodas leksikas.
2018.—2019. gada Spānijas futbola čempionāta Pirmās divīzijas sezona

**2018.—2019. gada Spānijas futbola čempionāta Pirmās divīzijas sezona** bija 88. *[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|La Liga]]*, Spānijas augstākās futbola līgas, sezona. Tā sākās  un noslēdzās .

Čempionātā uzvarēja *[[FC Barcelona]]* futbolisti, kas Spānijas čempionu titulu izcīnīja 26. reizi kluba vēsturē. Par sezonas labāko vārtu guvēju ar 36 vārtiem kļuva *FC Barcelona* spēlētājs Lionels Mesi.

## Komandas

### Stadioni

### Treneri un kapteiņi

## Turnīra tabula

## Statistika
### Labākie vārtu guvēji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
2019. gada Āfrikas Nāciju kauss

**2019. gada Āfrikas Nāciju kauss** bija 32. Āfrikas Nāciju kausa izcīņa jeb Āfrikas futbola izlašu čempionāts. Turnīru rīkoja Āfrikas Futbola konfederācija (CAF), tas notika Ēģiptē no  līdz 19. jūlijam.

 CAF izpildkomiteja pieņēma lēmumu — turnīru, kas līdz šim tradicionāli risinājās janvārī un februārī, pārcelt uz jūniju un jūliju. Tika palielināts arī finālturnīra komandu skaits no 16 uz 24. Sākotnēji turnīra norise bija paredzēta Kamerūnā.  Kamerūnai tika atņemtas turnīra rīkošanas tiesības infrastruktūras sagatavošanas kavēšanās dēļ. 2019. gada janvārī tika nolemts turnīru rīkot Eģiptē. Šī bija piektā reize, kad Ēģipte rīko Āfrikas Nāciju kausa finālturnīru, iepriekšējo reizi tas notika 2006. gadā. Iepriekšējie (2017. gada) čempioni bija Kamerūnas izlase.

Par uzvarētājiem kļuva Alžīrijas izlase, kas finālā ar 1:0 pieveica Senegālu. Alžīrijai tas bija otrais čempionu tituls.

## Kvalifikācija
Kvalifikācijas turnīrs notika no  līdz . Tajā piedalījās 51 izlase, ieskaitot turnīra sākotnējo rīkotājvalsti Kamerūnu.

### Kvalificējušās komandas

## Grupu turnīrs
### A grupa

----

----

----

----

----

### B grupa

----

----

----

----

----

### C grupa

----

----

----

----

----

### D grupa

----

----

----

----

----

### E grupa

----

----

----

----

----

### F grupa

----

----

----

----

----

### Grupu trešo vietu ieguvēji

## Izslēgšanas spēles

### Astotdaļfināli

----

----

----

----

----

----

----

### Ceturtdaļfināli

----

----

----

### Pusfināli

----

### Spēle par 3. vietu

### Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites
* CAF oficiālā mājaslapa
Rīgas 29. vidusskola

**Rīgas 29. vidusskola** bija viena no Rīgas vidusskolām, kas atradās Lēdurgas ielā 26, Ziemeļu rajonā pie Mežaparka un Mīlgrāvja robežas. 2019. gadā Rīgas dome pieņēma lēmumu par Rīgas 29. vidusskolas likvidāciju, tās izglītības programmu īstenošanu pārņēma Rīgas 46. vidusskola.

## Vēsture
Savus pirmsākumus skola saista ar **Mīlgrāvja četrgadīgo skolu**, no 1932. gada **Mīlgrāvja septiņgadīgo skolu**, kurā mācības notika latviešu valodā. Tagadējā vidusskola dibināta 1960. gadā Lēdurgas ielā 26 kā **Rīgas 21. vidusskola**, 1963. gadā to pārdēvēja par '''Rīgas 40. astoņgadīgo skolu''', bet Rīgas 21. vidusskolas vārdu piešķīra jaunuzceltajai skolai Ivana Mičurina ielā (tagad Tomsona ielā) ar apmācību krievu valodā.
1968. gadā 40. astoņgadīgo skolu pārdēvēja par **Rīgas 29. vidusskolu**, 1981. gadā par **Rīgas 1. pagarinātās dienas skolu**, 1988. gadā skola atguva Rīgas 29. vidusskolas nosaukumu.

2025. gadā agrāko skolas ēku pēc tās slēgšanas pārbūvēja Pašvaldības policijas vienotā vadības centra vajadzībām.

## Izglītības programmas
Skola piedāvāja šādas izglītības programmas:

Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121), pamatizglītības otrā posma (7.—9. klase) pedagoģiskās korekcijas mazākumtautību izglītības programmama (23011821), vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena mazākumtautību programma (31011021).
*

## Atsauces
Rubīnrīklītes

**Rubīnrīklītes, rubīnrīklīšu ģints** (*Calliope*) ir viena no mušķērāju dzimtas (*Muscicapidae*) ģintīm, kas apvieno 5 dziedātājputnu sugas. Tās ligzdo Centrālāzijā un Austrumāzijā, ziemo Dienvidaustrumāzijā. Lielākā sugu dažādība sastopama Ķīnas centrālajā daļā.

Ģints zinātniskais nosaukums *Calliope* atvasināts no sengrieķu valodas un latviski nozīmē *ar skaistu balsi*.

## Latvijā
[thumb|left|220px|[Melnkrūšu rubīnrīklīte (*Calliope pectoralis*)]]
Latvijā sastopama viena rubīnrīklīšu ģints suga — Sibīrijas rubīnrīklīte (*Calliope calliope*), kas līdz šim novērota vienu reizi (Lauteros, 2016. gadā).

## Kopīgās īpašības
Rubīnrīklītes ir mazi, kompakti dziedātājputni ar īsu asti. Sugām raksturīgs dzimumu dimorfisms — tēviņiem ir košas, krāsainas pakakles. Četrām sugām tās ir koši sarkanas, bet vienai melna (melnrīklītei (*Calliope obscura*)). 

Rubīnrīklītēm ir skaista, melodiska dziesma, kā jau par to liecina šīs putnu grupas kādreizējā piederība pie lakstīgalu ģints.
 
## Sistemātika
**Rubīnrīklīšu ģints** (*Calliope*)
*Ķīnas rubīnrīklīte (*Calliope tschebaiewi*)
*Melnkrūšu rubīnrīklīte (*Calliope pectoralis*)
*Melnrīklīte (*Calliope obscura*)
*Sibīrijas rubīnrīklīte (*Calliope calliope*)
*Ugunsrīklīte (*Calliope pectardens*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Putni dabā
*iNaturalist: Genus Calliope
Mežonīgā naksniņa

**"Mežonīgā naksniņa"** () ir 2017. gada ASV kinokomēdija, kuras režisore, kā arī viena no producentēm un scenārija autorēm ir Lūsija Anielo. Galvenās lomas atveido Skārleta Džohansone, Keita Makinona, Džiliana Bella un Zoja Kravica. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā.

Filmā četras draudzenes nolīgst striptīzdejotāju vecmeitu ballītei, tomēr viss noiet greizi pēc tam, kad dejotājs nomirst.

## Atsauces

## Ārējās saites
Melnā Dālija

**"Melnā Dālija"** () ir 2006. gada ASV krimināltrillera filma, kas balstīts uz Džeimsa Elroja tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Braiens De Palma. Galvenās lomas atveido Skārleta Džohansone, Džošs Hārtnets, Ārons Ekharts, Hilarija Svonka, Maiks Starrs, Mia Kiršnere un Fiona Šova. Filmas pirmizrāde notika  Tokijā.

Divu policistu personiskās un profesionālās dzīves sāk sabrukt "Melnās Dālijas" slepkavības izmeklēšanas rezultātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viņš nav tevī ieķēries

**"Viņš nav tevī ieķēries"** () ir 2009. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kas balstīta uz Grega Bērenda tāda paša nosaukuma pašpalīdzības grāmatu. Filmas režisors ir Kens Kvepiss. Galvenās lomas atveido Skārleta Džohansone, Bens Afleks, Dženifere Anistone, Drū Berimora, Dženifere Konelija, Kevins Konolijs un Bredlijs Kūpers. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā tiek sekots līdzi deviņiem dažādiem cilvēkiem un viņu romantiskajām problēmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Otra Boleinu meita

**"Otra Boleinu meita"** () ir 2008. gada ASV romantiskā vēsturiskā drāmas filma, kas balstīta uz Filipas Gregorijas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Džastins Čedviks. Galvenās lomas atveido Skārleta Džohansone, Natālija Portmane, Ēriks Bana, Džims Sturdžess, Kristīna Skota Tomasa, Marks Railenss, Deivids Morisejs, Edijs Redmeins un Benedikts Kamberbačs. Filmas pirmizrāde notika  Berlīnes filmu festivālā.

Filmā parādīta māsu Mērijas un Annas Boleinu cīņa par Anglijas karaļa Henrija VIII uzmanību.

## Atsauces

## Ārējās saites
2018.—2019. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona

**2018.—2019. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona** bija 56. Bundeslīgas sezona. Tā sākās  un noslēdzās .

28. reizi Bundeslīgā uzvarēja Minhenes "Bayern", šis klubam bija septītais tituls pēc kārtas. Kopumā klubam tas bija 29. Vācijas čempionu tituls. Par sezonas rezultatīvāko spēlētāju kļuva Minhenes "Bayern" uzbrucējs Roberts Levandovskis, kas guva 22 vārtus.

## Komandas

### Stadioni

### Treneri un kapteiņi

## Turnīra tabula

## Pārspēles par vietu Bundeslīgā
Pārspēlēs piedalījās *[[VfB Stuttgart]]*, kas Bundeslīgā ierindojās 16. vietā, un 2. Bundeslīgas 3. vietas ieguvēji *[[1. FC Union Berlin]]*.
### Pirmā spēle

### Otrā spēle

Divu spēļu summā rezultāts bija 2:2. Pēc izbraukumā vairāk gūtiem vārtiem Bundeslīgā iekļuva *Union Berlin*, bet *VfB Stuttgart* tika pazemināts uz 2. Bundeslīgu.

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Rēgs bruņās (2017. gada filma)

**"Rēgs bruņās"** () ir 2017. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Rūperts Sanderss. Galvenās lomas atveido Skārleta Džohansone, Maikls Karmens Pits, Čins Hans un Žiljeta Binoša. Filmas pirmizrāde notika  Tokijā. Filma ir jauns ekranizējums 1995. gada anime filmai "Rēgs bruņās".

Filmas sižets notiek tuvā nākotnē, kad robeža starp cilvēkiem un robotiem sāk izzust. Majore ir kiborgu superkareive, kas izpēta savu pagātni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vikija, Kristīna, Barselona

**"Vikija, Kristīna, Barselona"** () ir 2008. gada ASV un Spānijas romantiskā drāma, kuras režisors un scenārija autors ir Vudijs Allens. Galvenās lomas atveido Skārleta Džohansone, Havjers Bardems, Penelope Krusa, Rebeka Hola, Patriša Klārksone, Kevins Dans un Kriss Mesina. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Divas amerikāņu sievietes Vikija un Kristīna pavada vasaru Barselonā, kur viņas iepazīstas ar mākslinieku Huanu Antonio. Huanam Antonio iepatīkas abas sievietes, tomēr tajā pašā laikā viņš nevar aizmirst savu emocionāli un garīgo nestabilo bijušo sievu Mariju Elenu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ļaunuma izsaukšana

**"Ļaunuma izsaukšana"** () ir 2013. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Džeimss Vans. Filmā galvenās lomas attēlo Vera Fārmiga, Patriks Vilsons, Rons Livingstons un Lili Teilora. Filmas pirmizrāde notika . 2016. gadā filmai iznāca turpinājums "Ļaunuma izsaukšana 2". Filma saņēma Saturna balvu kā labākā šausmu filma.

## Sižets
Filmas pamatā ir patiesi notikumi no paranormālo parādību pētnieku Eda un Loreinas Vorenu dzīves. Kāda ģimene, kuru terorizē savādas parādības viņu nomaļajā lauku mājā, spiesta lūgt palīdzību abiem pētniekiem. Voreni piedzīvo šausminošāko lietu savā mūžā, nonākot aci pret aci ar spēcīgām dēmoniskām parādībām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lata Mangeškara

**Lata Mangeškara** (, *Latā Maṅgeśkar*, , dzimusi , mirusi ) bija Indijas dziedātāja un mūzikas režisore. L. Mangeškara ir otra indiešu mūziķe, kas saņēmusi augstāko civilo apbalvojumu Indijā — *[[Bharat Ratna]]*. Viņas trīs māsas (Aša, Uša, Mēna) un brālis  arī ir dziedātāji. Trīs reizes Lata Mangeškara ir ieguvusi Nacionālo kinobalvu.

Mirusi 2022. gada 6. februārī, 92 gadu vecumā, no daudzu orgānu funkciju nepietiekamības, kas iestājās pēc 28 dienu ārstēšanas no  pneimonijas un COVID-19. Mangeškaras piemiņai tika izsludinātas divu dienu nacionālās sēras. Izrādot cieņu, valsts karogs plīvoja pusmastā no 6. līdz 7. februārim visā Indijā.

## Atdsauces

## Ārējās saites
Anta Priedīte

**Anta Priedīte** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu režisore, horeogrāfe un kostīmu māksliniece.

Beigusi Rīgas Valsts 1. ģimnāziju un Latvijas Kultūras akadēmijas Mūsdienu dejas horeogrāfijas fakultāti. Studējusi arī psiholoģiju Latvijas Universitātes Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas fakultātē.

Veidojusi gan horeogrāfiju, gan kostīmus vairākiem režisora Regnāra Vaivara iestudējumiem.

2003. gadā ieguvusi Spēlmaņu nakts balvu nominācijā "Labākais kustību režisors".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Anta Priedīte izrades.lv
Bergena (nozīmju atdalīšana)

**Bergena** var būt:

* Bergena — pilsēta Norvēģijā;
* Kendisa Bergena — ASV aktrise un modele;
* Monsa jeb Bergena — pilsēta Beļģijā.
Rīgas 34. vidusskola

**Rīgas 34. vidusskola** ir viena no Rīgas vidusskolām, kas atrodas Kandavas ielā 4 Dzirciema apkaimē.

## Vēsture
thumb|left|300px|46. Rīgas pilsētas pamatskolas ēka (arhitekts Alfrēds Grīnbergs, 1934).
Skolas ēka celta 1934. gadā kā **Rīgas pilsētas 46. pamatskola** funkcionālisma stilā pēc arhitekta Alfrēda Grīnberga projekta. Pēc Otrā pasaules kara to pārdēvēja par Rīgas 40. septiņgadīgo skolu, bet 1953. gadā par Rīgas 34. vidusskolu ar apmācību krievu valodā.

1962. gadā Rīgas 34. vidusskola ieguva profesionāli tehniskās vidusskolas statusu ar 11 gadu apmācību. Skolas audzēkņi ne tikai saņēma atestātu par vidējo izglītību, bet arī profesionālās kvalifikācijas apliecību, ka iegūta šuvējas, adītājas vai atslēdznieka profesija.
Kopš 1963. gada skolā sāka padziļinātu svešvalodu apguvi (angļu valodu no 1. klases, franču un vācu valodu no 5. klases). 1968. gadā ēkai piebūvēja ar vēsturisko celtni nesaderīgus spārnus arhitektoniski primitīvā izpildījumā (arhitekti E. Abuls, N. Markovs).

2015. gadā tai pievienoja Rīgas 68. vidusskolu. Skolas sākumskolas klases (1.–4. klase) mācās Vircavas ielā 7, pamatskolas un vidusskolas klases (5.–12. klase) mācās Kandavas ielā 4, bet sporta nodarbības notiek skolas Sporta hallē Dzirciema ielā 1C.

## Izglītības programmas
Pamatizglītības humanitārā un sociālā virziena programma (21012121), Pamatizglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (21013111), Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma, Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma.

## Bijušie skolēni
* Haralds Ritenbergs, baletdejotājs
* Ēriks Kaža, uzņēmējs un politiķis
* Igors Solomatins, acu ārsts

## Ārējās saites
* Pašnovērtējuma ziņojums 2018

## Atsauces
Ļaunuma izsaukšana 2

**"Ļaunuma izsaukšana 2"** () ir 2016. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Džeimss Vans. Filmā galvenās lomas attēlo Vera Fārmiga, Patriks Vilsons, Frensisa Okonora, Medisona Vulfa, Saimons Makbērnijs un Franka Potente. Filmas pirmizrāde notika . Filma ir turpinājums 2013. gada filmai "Ļaunuma izsaukšana".

Filmā Eds un Loreina Voreni dodas uz Londonu, lai palīdzētu mātei un viņas četriem bērniem tikt vaļā no ļauna gara, kurš ir iemiesojies ģimenes mājā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas Čiekurkalna pamatskola

**Rīgas Čiekurkalna pamatskola** bija Rīgas pašvaldības pamatskola, kas atrodas Čiekurkalna 1. līnijā 53, Čiekurkalnā.

## Vēsture
Skola savus pirmsākumus saista ar 1897. gadā Čiekurkalna 4. šķērslīnijā 22 atvērto **Jāņa Oša privātskolu**, ko 1904. gadā pārveidoja par **Rīgas Valsts 3. sākumskolu**. 1912. gadā skolu pārcēla uz jaunu ēku Čiekurkalna 5. šķērslīnijā 8b kā **Rīgas Valsts 32. un 33. sākumskolu**. Mācības skolā atsākās Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā.

No 1933. līdz 1935. gadam Čiekurkalna 1. līnijā 53 pēc arhitekta A. Grīnberga projekta funkcionālisma stilā uzbūvēja **Rīgas pilsētas 10. pamatskolas** ēku, ko 1937. gadā pārdēvēja par **Rīgas pilsētas Čiekurkalna pamatskolu**. Tajā laikā tā bija pati lielākā ēka pamatskolai, ne tikai Rīgā, bet arī Latvijā. 1938. gadā Vidzemes artilērijas pulks Rīgas pilsētas Čiekurkalna (10.) pamatskolai pasniedza karogu. Otrā pasaules kara laikā skolas ēkā bija iekārtots kara hospitālis.

1944. gadā to pārveidoja par **Rīgas pilsētas 10. septiņgadīgo pamatskolu** ar krievu un latviešu mācību valodu, bet 1947. gadā par **Rīgas pilsētas 59. septiņgadīgo pamatskolu**. 1953. gadā to pārdēvēja par **Rīgas 37. vidusskolu** ar krievu mācību valodu. 2019. gada 20. jūnijā Rīgas dome līdz ar vairāku citu skolu nosaukumu maiņu nolēma no 2019. gada 1. augusta pārdēvēt skolu par Rīgas Čiekurkalna pamatskolu.

2025. gadā skola slēgta.

## Izglītības programmas
Pirmsskolas izglītības programma (01011111), Pamatizglītības programma (21011121), Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015621).
Latvijas skolu reformas gaitā skola pārgāja uz mācībām latviešu valodā.

## Atsauces
Daiena Seivereida

**Daiena Seivereida** (; dzimusi  Albukerkē) ir ASV starptautiskā meistare šahā (1978), pieckārtēja ASV sieviešu šaha čempionāta uzvarētāja (1975, 1976, 1978, 1981, 1984).

## Biogrāfija
1970. un 1980. gados bijusi viena no vadošajām ASV šahistēm. Bijusi otrā šahiste pēc Gizelas Greseres, kas saņēmusi ASV nacionālā meistara nosaukumu. Uzvarējusi prestižajā Ņujorkas Maršala šaha kluba sieviešu turnīrā 1976. un 1977. gadā. Piecas reizes bijusi labākā arī ASV sieviešu šaha čempionātos: 1975., 1976., 1978. (kopā ar Reičelu Kroto), 1981. un 1984. gadā. Sešas reizes pārstāvējusi ASV sieviešu šaha olimpiādēs (1976, 1978, 1980, 1982, 1984, 1988). Par panākumiem turnīros FIDE 1978. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Daiena Seivereida ir četras reizes piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma cikla izcīņas starpzonu turnīros:
* 1976. gadā starpzonu turnīrā Tbilisi, kurā ieņēmusi 10. vietu;
* 1979. gadā starpzonu turnīrā Alikantē, kurā ieņēmusi 5. vietu;
* 1982. gadā starpzonu turnīrā Tbilisi, kurā kopā ar Rohini Kadilkaru dalījusi 13.-14. vietu;
* 1985. gadā starpzonu turnīrā Havanā, kurā ieņēmusi 10. vietu.

Bijusi precējusies ar Jaunzēlandes šahistu Filipu Alanu Klemansu (), bet vēlāk pāris izšķīries. Kopš 1989. gada reti piedalās šaha turnīros, jo strādājusi par programmētāju NASA, bet vēlāk par programmu izstrādātāju Losandželosā. 2010. gadā uzņemta ASV šaha slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas 46. pamatskola

**Rīgas 46. pamatskola** bija viena no Rīgas skolām, kas atradās Skuju ielā 28 Vecmīlgrāvī.

## Vēsture
Dibināta 1954. gadā kā Rīgas 46. vidusskola, atdalot no bilingvālās Rīgas 31. vidusskolas klases ar krievu valodas mācību valodu. Sākumā skola atradās Baltāsbaznīcas ielā 14, bet 1966. gadā to pārcēla uz jaunuzcelto skolas ēku Skuju ielā 28. 2001. gadā skola iesaistījās projektā "Bilingvālās izglītības situācija un iespējas Rīgas skolās". Skola bijusi festivāla „Krievu klasika Latvijā” laureāte.

Kad 2019. gadā Rīgas dome pieņēma lēmumu par Rīgas 29. vidusskolas likvidāciju, Rīgas 46. vidusskola pārņēma tās izglītības programmu īstenošanu.
2022. gada 2. jūnijā Rīgas dome Izglītības, kultūras un sporta komitejā atbalstīja lēmumprojektu par Rīgas 46. vidusskolas pārdēvēšanu par pamatskolu. 2025. gada februārī Rīgas dome pieņēma lēmumu likvidēt Rīgas 46. pamatskolu ar 2025. gada 1. septembri.

## Izglītības programmas
Pamatizglītības programma (21011121).

## Atsauces
Rūta Haringa

**Rūta Haringa** (; dzimusi kā **Rūta Ortona** (),  Barnsteibla —  Čiko) bija ASV starptautiskā meistare šahā (1977).

## Biogrāfija
No 1970. gadu sākuma līdz 1980. gadu sākumam bijusi viena no vadošajām ASV šahistēm. Piecas reizes pārstāvējusi ASV sieviešu šaha olimpiādēs (1974, 1976, 1978, 1980, 1982) un 1976. gadā izcīnījusi individuālo bronzas medaļu. 1976. gadā piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma cikla izcīņas starpzonu turnīrā Rozendālā, kurā ieņēmusi 11. vietu. Par panākumiem turnīros FIDE Par panākumiem turnīros FIDE 1977. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Pazīstama kā ASV šaha dzīves organizatore un vadītāja. Kopš 2009. gada darbojusies ASV šaha federācijas valdē un bijusi federācijas viceprezidente, bet no 2011. līdz 2016. gadam bijusi ASV šaha federācijas prezidente.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kendisa Bergena

**Kendisa Patrīcija Bergena** (, dzimusi ) ir amerikāņu aktrise un fotomodele.

Ieguvusi piecas ''Emmy'' balvas un divas Zelta globusa balvas par galvenās lomas atveidošanu situāciju komēdijā *[[Murphy Brown]]* (1988—1998, 2018). Pazīstama arī ar tēlojumu seriālā *[[Boston Legal]]* (2005—2008). 1979. gadā nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā otrā plāna aktrise" par tēlojumu filmā *[[Starting Over]]* un 1982. gadā BAFTA kino balvai kategorijā "Labākā otrā plāna aktrise" par lomu filmā "Gandijs" (*Gandhi*).

Bergena savu karjeru uzsāka kā modes modele un parādījās uz žurnāla *[[Vogue]]* vāka vēl pirms kino debijas filmā *[[The Group]]* (1966). Filmējusies tādās filmās kā *[[The Sand Pebbles]]* (1966), *[[Soldier Blue]]* (1970), *[[Carnal Knowledge]]* (1971) un *[[The Wind and the Lion]]* (1975). Brodvejā debitēja viņai bija 1984, gada lugā *Hurlyburly*. No 2002. līdz 2004. gadam, viņa piedalījās trīs HBO seriāla "Sekss un lielpilsēta" (*Sex and the City*) sērijās. Vēl filmējusies filmās "Mis slepenā aģente" (2000), "Mīļās mājas Alabamā" (*Sweet Home Alabama*, 2002), "Sievietes" (*The Women*, 2008), "Līgavu kari" (2009), "Grāmatu klubiņš" (2018) un "Ļaujiet visiem izteikties" (*Let Them All Talk*, 2020).

## Ārējās saites
Maria Kristīna de Oliveira

**Maria Kristīna de Oliveira** (; dzimusi  Beluorizonti) ir Brazīlijas starptautiskā meistare šahā (1977), divkārtēja Brazīlijas sieviešu šaha čempionātu uzvarētāja (1975, 1986).

## Biogrāfija
No 1970. gadu vidus līdz 1980. gadu beigām bijusi viena no vadošajām Brazīlijas šahistēm. Divas reizes uzvarējusi Brazīlijas sieviešu šaha čempionātos: 1975. un 1986. gadā. 1976. gadā piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma cikla izcīņas starpzonu turnīrā Rozendālā, kurā ieņēmusi 12. vietu. 1986. gadā pārstāvējusi Brazīliju sieviešu šaha olimpiādē.

Par panākumiem turnīros FIDE 1977. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Imants Vecozols

**Imants Vecozols** (dzimis 1933. gada 22. jūlijā Madonas apriņķa Liezeres pagastā) ir latviešu gleznotājs un mākslas pedagogs, Latvijas Mākslas akadēmijas emeritētais profesors. Nodarbojies arī ar grāmatu ilustrēšanu. Tiek dēvēts par vienu no izcilākājiem mūsdienu latviešu gleznotājiem, īpašu ievērību guvis ar saviem klusās dabas gleznojumiem.

## Biogrāfija
Imants Vecozols dzimis Madonas apriņķa (tagad Madonas novads) Liezeres pagasta "Žīviņu" mājās zemnieku ģimenē. 1949. gadā pabeidzis Kārzdabas sešgadīgo skolu, 1954. gadā — J. Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolu, 1960. gadā ar izcilību absolvējis Latvijas Mākslas akadēmijas Glezniecības nodaļu, kur mācījies pie Konrāda Ubāna. Izstrādājis diplomdarbu “Uz dzelzceļa uzbēruma” Eduarda Kalniņa vadībā. 1992. gadā LMA ieguvis mākslas maģistra grādu.

Gleznotāja meita Dace Vecozola ir tekstilmāksliniece un pedagoģe.

## Mākslinieciskā darbība
### Izstāžu dalība
Izstādēs I. Vecozols sāka piedalīties kopš 1958. gada LPSR 2. jauno mākslinieku darbu izstādes. Nozīmīgākās grupu izstādes notikušas Parīzē, Bordo, Strasbūrā, Bristolē, Vinčestrā, Londonā (visas 1993. gadā), Romā (1999. gadā). Personālizstādes notikušas tādās vietās kā Tartu (kopā ar Līviju Endzelīnu), Madona, Rīga, Kauņa, Mainca un Edinburga.

1987. gadā iestājies Latvijas Mākslinieku savienībā.
### Stils un tehnika
I. Vecozolu uzskata par izcilu latviešu tonālās glezniecības skolas pārstāvis. Uzreiz pēc LMA absolvēšanas aizrāvies ar t.s. “skarbo stilu” ar atbilstošu tematiku, gleznojot lielizmēra figurālas kompozīcijas. Gleznojis arī ainavas, lauku žanrus, pilsētu skatus, arī ļoti individualizētus portretus. Gleznotāja lielākais ieguldījums ir klusās dabas žanra attīstībā, kur izcēlies ar ārkārtīgi smalkiem tonāli niansētiem uzstādījumiem, kur parasti gaišie laukumi pretstatīti tumšam fonam vai līdzīgas gaišuma pakāpes priekšmeti grupēti vienkopus. Nodarbojies ar materiāla un gaismas mijiedarbes procesu studēšanu. Gleznojis eļļas, temperas, akvareļa un pasteļa tehnikā.
### Darbi
Mākslinieka darbi atrodas Latvijas Nacionālā mākslas muzeja, Latvijas Mākslinieku savienības muzeja, Kauņas Mākslas muzeja, Tretjakova galerijas un Krievijas Kultūras ministrijas kolekcijā, kā arī privātkolekcijās Latvijā un ārvalstīs.
### Ilustrēšana
Strādājis arī ilustrācijas laukā, piemēram, veidojot Andreja Upīša romāna “Sūnu ciema zēni” (1980. gada izdevums), Valda romāna “Staburaga bērni” (1983. gada izdevums), žurnālu “Padomju Latvijas sieviete” un “Zvaigzne” ilustrācijas.

## Pedagoģiskā darbība
Pedagoga karjeru I. Vecozols sāka kā Rīgas lietišķās mākslas vidusskolas pasniedzējs (1963—1967), vēlāk pasniedza Latvijas Mākslas akadēmijas sagatavošanas kursos (1967—1973) un bija Glezniecības katedras vecākais pasniedzējs (1967—1973). Vēlāk bijis docents (no 1982. gada), Stājglezniecības meistardarbnīcas vadītājs (no 1982. gada) un profesors (no 1989. gada).

## Atzinības
1981. gadā ieguvis LPSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieka nosaukumu un 1. prēmija LPSR Kultūras ministrijas rīkotajā konkursā. 1983. gadā ieguva Mākslinieku savienības medaļu un diplomu. No 1999. gada Kulturkapitāla fonda Mūža stipendiāts.
## Atsauces
Alfrēds Grīnbergs

**Alfrēds Grīnbergs**  (1893-1940) bija latviešu arhitekts, kas projektēja celtnes funkcionālisma stilā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1893. gada (7.) 19. augustā Vidzemē. Studēja Baltijas Tehniskajā augstskolā (1918), vēlāk Latvijas Universitātes arhitektūras fakultātē, kuras pabeidza 1926. gadā.
Strādāja par Rīgas pilsētas būvvaldes arhitektu, projektēja skolas, savrupmājas un īres namus.

Miris 1940. gadā.

### Pazīstamākie projekti
* savrupmāja Kokneses prospektā 19 (1929)
* skola Eduarda Smiļģa ielā 48 (1929)
* skola Zolitūdes ielā 30 (1931) 
* 10. pamatskola Čiekurkalna I garajā līnijā 53 (1933)
* 46. pamatskola Kandavas ielā 4/6 (1934)
* 45. pamatskola Atgāzenes ielā 26 (1934)
* Trikātas jaunā kapu kapliča (1935)
* peldu māja pie Ķīšezera (1938)
* īres nams Āraišu ielā 7 (1939)


Araisu 7.JPG|Savrupmāja, Āraišu iela 7, Rīga (1939)
46. Rīgas pilsētas pamatskola arhitekts Alfrēds Grīnbergs.jpg|Rīgas 34. vidusskola (tagad 46.pamatskola) Kandavas ielā 4/6, Rīgā.


## Atsauces
Rita Graminjani

**Rita Graminjani** (; dzimusi  Spēcijā) ir Itālijas šahiste, deviņkārtēja Itālijas sieviešu šaha čempionātu uzvarētāja (1973, 1975, 1976, 1980, 1983, 1987, 1989, 1991, 1992).

## Biogrāfija
No 1970. gadu sākuma līdz 1990. gadu sākumam bijusi viena no vadošajām Itālijas šahistēm. Deviņas reizes uzvarējusi Itālijas sieviešu šaha čempionātos: 1973., 1975., 1976., 1980., 1983., 1987., 1989., 1991. un 1992. gadā. No Itālijas šahistiem tikai Stefano Tatai ir vairāk reizes uzvarējis Itālijas šaha čempionātos - 12.

Septiņas reizes pārstāvējusi Itāliju sieviešu šaha olimpiādēs (1976, 1980, 1984, 1988, 1990, 1994, 1996). 
1976. gadā piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma cikla izcīņas starpzonu turnīrā Rozendālā, kurā ieņēmusi 14. vietu. 

2000. gadā apbalvota ar Itālijas šaha meistaru asociācijas Džoakīno Greko balvu par mūža ieguldījumu šahā. 2016. gadā saņēmusi dzimtās Spēcijas pilsētas balvu par augstajiem sporta rezultātiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tatjana Fomina

**Tatjana Fomina** (; dzimusi  Tallinā) ir Igaunijas starptautiskā lielmeistare šahā (2014), divkārtējā Eiropas senioru sieviešu šaha čempione (2012, 2014), desmitkārtēja Igaunijas sieviešu šaha čempionātu uzvarētāja (1977, 1978, 1983, 1989, 1992, 1998, 2002, 2003, 2012, 2013).

## Biogrāfija
Ar šahu sākusi nodarboties Tallinas pionieru pilī. 1969. un 1970. gadā divas reizes pēc kārtas uzvarējusi Igaunijas junioru šaha čempionātā. 1971. gadā Rīgā bijusi labākā PSRS junioru šaha čempionātā.

No 1971. līdz 1983. gadam deviņas reizes piedalījusies PSRS sieviešu šaha čempionātu finālos. Labākais rezultāts - sudraba medaļa 1975. gadā. 1976. gadā piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma cikla izcīņas starpzonu turnīrā Rozendālā, kurā kopā ar Milunku Lazareviču dalījusi 8.-9. vietu. Trīs reizes uzvarējusi Baltijas sieviešu šaha čempionātos (1985, 1988, 1990).

Desmitkārtēja Igaunijas sieviešu šaha čempionātu uzvarētāja (1977, 1978, 1983, 1989, 1992, 1998, 2002, 2003, 2012, 2013), tāpat šajā turnīrā izcīnījusi piecas sudraba (1973, 1974, 1988, 1997, 2007) un astoņas bronzas (1975, 1982, 1984, 1990, 1991, 1993, 1994, 1995) medaļas.
Tāpat Tatjanai Fominai ir divpadsmit Igaunijas ātrā šaha čempiones (1990, 1998, 1999, 2000, 2003, 2004, 2005, 2007, 2008, 2009, 2011, 2012) un astoņi Igaunijas šaha ātrspēles čempiones tituli (2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2011, 2012).

Piecas reizes izcīnījusi bronzas medaļas Pasaules senioru šaha čempionātos sievietēm (2005, 2006, 2008, 2009, 2010). 2012. gadā Kauņā pirmo reizi kļuvusi par Eiropas senioru sieviešu šaha čempioni, tāpat izcīnījusi sudraba (2007) un bronzas (2006) medaļas šajās sacensībās. 2014. gadā, kad senioru šaha čempionāts pirmo reizi tika sadalīts divās vecuma kategorijās (S50 un S65), otro reizi kļuvusi par Eiropas senioru čempioni šahā S50 kategorijā sievietēm. 

Pārstāvējusi Igaunijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 9 reizes (1992-2002, 2010-2014);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 2 reizes (1992, 2007).

Par panākumiem turnīros FIDE 1977. gadā Fominai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2014. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

1971. gadā beigusi vidusskolu Tallinā, 1980. gadā beigusi Tartu Universitātes juridisko fakultāti, bet 2002. gadā beigusi Tallinas Universitātes svešvalodu fakultāti. Strādājusi par juristi un šaha treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fomina

**Fomina** (; vīriešu dzimtē Fomins (*Фоми́н*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Asnāte Fomina (1994) — latviešu basketboliste;
* Tatjana Fomina (1954) — Igaunijas šahiste.
Sensācija

**"Sensācija"** () ir 2006. gada ASV romantiskā kriminālkomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir Vudijs Allens. Citas galvenās lomas atveido Skārleta Džohansone, Hjū Džekmens un Ians Makšeins. Filmas pirmizrāde notika .

Amerikāņu žurnālistikas studente sāk strādāt pie kāda liela stāsta un sāk dēku ar aristokrātu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lieliskā kompānija

**"Lieliskā kompānija"** () ir 2004. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Pols Veitzs. Galvenās lomas filmā atveido Skārleta Džohansone, Toufers Greiss un Deniss Kveids. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā pusmūža vecuma reklāmas izpilddirektora Dena Formena uzņēmumu izpērk liela starptautiska korporācija, atstājot viņu ar jaunu bosu, kurš ir gandrīz divreiz jaunāks. Situācija kļūst vēl sarežģītāka, kad Dena priekšnieks sāk interesēties par viņa meitu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sala (filma)

**"Sala"** () ir 2005. gada ASV zinātniskās fantastikas trillera filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Maikls Bejs. Galvenās lomas filmā atveido Skārleta Džohansone, Džimons Honsu, Jūens Makgregors, Šons Bīns, Maikls Klārks Dankans un Stīvs Bušemi. Filmas pirmizrāde notika .

Vīrietis, kurš dzīvo futūristiskā, sterilā kolonijā, sāk apšaubīt savu eksistenci pēc tam, kad viņa draugs tiek izvēlēts aizsūtīšanai uz Salu, pēdējo neaizsargāto vietu uz Zemes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Uzvaras punkts

**"Uzvaras punkts"** () ir 2005. gada ASV psiholoģisa trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Vudijs Allens. Galvenās lomas filmā atveido Skārleta Džohansone, Metjū Gūds, Braians Kokss, Emīlija Mortimera, Džonatans Rīss Meijers un Penelope Viltone. Filmas pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā.

Izbijis tenisists Kriss Viltons savas dzīves pagrieziena punktā iemīlas aktrisē, kura satiekas ar viņa draugu Tomu, kurš ir Krisa topošais sievasbrālis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sūklis Bobs (2004. gada filma)

**"Sūklis Bobs"** () ir 2004. gada ASV animācijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Stīvens Hilenburgs. Filma balstīta animācijas seriālā "Sūklis Bobs Kvadrātbiksis". Galvenās lomas ierunājuši Toms Kenijs, Bills Fagerbaks, Klānsijs Brauns, Skārleta Džohansone, Džefrijs Tambors, Aleks Boldvins un Deivids Haselhofs. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā. 2015. gadā filmai iznāca turpinājums "Sūklis Bobs Kvadrātbiksis".

Filmā Planktons izdomā plānu, lai ieriebtu savam sāncensim Misteram Krabim: viņš nozagtu Neptūna kroni un vainu noveltu uz Misteru Krabi. Sūklim Bobam un Patrikam ir jāizglābj Misters Krabis no Neptūna dusmām.

## Lomu ierunātāji latviski

* Artūrs Skrastiņš (Sūklis Bobs Kvadrātbiksis / Franču stāstītājs / Floids / Papagailis)
* Guntis Krivms (Patriks Zvaigzne)
* Mārtiņš Hofmanis (Misters Krabis)
* Egils Melbārdis (Kalmārs Taustekļi / Asaris Pērkinss)
* Ilze Ķuzule-Skrastiņa (Sandijs Vaigiem)
* Sandra Glāzupa (Kundze Pūšzivis)
* Gita Raumane (Pērle Krabis)
* Jānis Kirmuška (Šeldons Planktons / Muļķīgs Muļķis)
* Sandra Kļaviņa (Kārena uz Datora Sieva)
* Mārtiņš Vilsons (Karalis Neptūns)
* Rūta Dūduma Ķirse (Princese Mindija)
* Andris Bērziņš (Deniss uz Hitmens)
* Jānis Skanis (Viktors, bandītu velkoņu vadonis)
* Gundars Silakatiņš (Deivids Haselhofs)
* Kaspars Pūce (Kapteinis Bārts Pirāts / Loids)
* Ainārs Ančevskis (uz dziedātājs no *"Esmu Muļķīgs Muļķis, Roks!"*)

## Atsauces

## Ārējās saites
Jāns Einasto

**Jāns Einasto** (*Jaan Einasto*), līdz 1933. gadam **Jāns Eizenšmits** (*Jaan Eisenschmidt*; dzimis ) ir igauņu astrofiziķis.

Jāns Eizenšmits piedzima  Tartu. 1933. gadā, kad Igaunijas vadība igauņus mudināja mainīt vācu izcelsmes uzvārdus, patriotiski noskaņotais tēvs nomainīja ģimenes uzvārdu uz Einasto, ko viņš izgudroja kā permutāciju no vārda *Estonia*.

1947. gadā Jāns Einasto pabeidza Tartu 1. vidusskolu un iestājās Tartu Universitātē, ko absolvēja 1952. gadā. Pēc tam viņš sāka strādāt Tartu observatorijā.
1955. gadā Einasto ieguva fizikas un matemātikas zinātņu kandidāta grādu.
1972. gadā Einasto ieguva fizikas un matemātikas zinātņu doktora grādu.
1977. gadā viņš kļuva par Tartu observatorijas kosmoloģijas nodaļas vadītāju.
No 1992. līdz 1995. gadam viņš bija kosmoloģijas profesors Tartu Universitātē.

1963. gadā Jāns Einasto piedāvāja matemātisku funkciju, kas ataino, kā sfēriskas zvaigznes sistēmas blīvums variē attālumā no tās centra. Tagad šis modelis zināms kā Einasto profils.

Jāns Einasto pievērsās galaktikas, ārpusgalaktikas un kosmoloģijas pētījumiem. Izpētot Visuma struktūru, viņš secināja, ka galaktikām un galaktiku kopām ir tendence grupēties superkopās, kas veido telpiskas šūnu struktūras.
Einasto arī darbojās astronomisko novērojumu tehnoloģiju uzlabošanas jomā. Viņš izstrādāja astronomisko torņu un kupolu optimāla siltuma režīma izveides metodiku. Viņš attīstīja automātisko un pusautomātisko teleskopu teoriju, kā novērot Zemes mākslīgos pavadoņus.

Jāns Einasto ir publicējis vairāk nekā 190 zinātnisko darbu.
Viņa vārdā nosaukts asteroīds *11577 Einasto*.

## Ārējās saites

* Jāns Einasto mājaslapa
* Jaan Einasto CV Eesti Teadusinfosüsteem
Rīgas 47. pamatskola

**Rīgas 47. pamatskola** ir viena no Rīgas pamatskolām, kas atrodas Skaistkalnes ielā 7 Ziepniekkalnā.

## Vēsture
Rīgas 47. vidusskola dibināta 1982. gadā, atdalot no bilingvālās Rīgas 59. vidusskolas klases ar latviešu valodas mācību valodu un apvienojot ar Rīgas 8. astoņgadīgo skolu un Rīgas 36. astoņgadīgo skolu.

No 1944. līdz 1976. gadam pastāvēja cita skola ar nosaukumu "Rīgas 47. vidusskola", tā atradās Margrietas ielā 4.

2024. gada februārī Rīgas dome nolēma, ka no 2025. gada 1. septembra Rīgas 47. vidusskola tiks reorganizēta par Rīgas 47. pamatskolu.

## Izglītības programmas
Pamatizglītības programma (21011111).

## Skolā mācījušies
* Valdis Birkavs (1942), jurists, politiķis (mācījās agrākajā Rīgas 47. vidusskolā (Margrietas ielā 4))
* Uvis Helmanis (1972), basketbolists
* Anete Kiršteine (1992), basketboliste
* Pēteris Krilovs (1949), kinorežisors (mācījās agrākajā Rīgas 47. vidusskolā (Margrietas ielā 4))
* Andis Mizišs (1970), režisors
* Krists Straume (1986), airētājs
* Edgars Šneps (1972), basketbolists
* Anete Šteinberga (1990), basketboliste
* Vadims Vasiļevskis (1982), šķēpmetējs
* Žigimants Krēsliņš (1976), blogeris 

## Atsauces
Rīgas 53. vidusskola

**Rīgas 53. vidusskola** bija viena no Rīgas vidusskolām Melnsila ielā 6 Āgenskalnā. 
2021. gada 18. februārī Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departaments atbalstīja Rīgas 61. vidusskolas un Rīgas 53. vidusskolas apvienošanu un Rīgas Arkādijas vidusskolas izveidi.

## Vēsture
Rīgas 53. vidusskola dibināta 1961. gadā.
1993. gadā likvidētās Rīgas 3. vakara (maiņu) vidusskolas telpās Mazajā Nometņu ielā 24 atvēra Rīgas 53. vidusskolas filiāli. 
1995. gadā pievienoja Rīgas 26. vidusskolu, kas līdz tam atradās Zeļļu ielā 4. 1997. gadā 1. – 9. klašu skolēnus no sākumskolas Kapseļu ielā 11 pārcēla uz ēku Melnsila ielā 6.
2012. gadā tai pievienoja Rīgas Šampētera vidusskolu un līdz 2016. gadam mācības notika arī ēkā Šampētera ielā 98.

## Izglītības programmas
Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121), Speciālās pamatizglītības mazākumtautību programma izglītojamajiem ar valodas traucējumiem (21015521), Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena mazākumtautību programma (31013021).

## Skolā mācījušies
* Sergejs Mirskis (1952), politiķis
* Dmitrijs Petrenko (1981), režisors un žurnālists
* Aleksejs Rumjancevs (1986), smaiļotājs

## Atsauces
Valka (vēsturiskā pilsēta)

thumb|300px|Valkas pilsētas skola 20. gadsimta sākumā (tagadējā Valgas Mūzikas skola)
**Valka** () bija Livonijas, vēlāk Vidzemes guberņas Valkas apriņķa pilsēta, kas pēc robežas novilkšanas 1920. gadā sadalīta divās pilsētās — Valkā (Latvijā) un Valgā (Igaunijā).

## Vēsture
Pirmoreiz pilsēta ar vācisko nosaukumu minēta 1286. gada Rīgas kredītu reģistrā. 1419. gadā Valka kļuva par Livonijas landtāgu norises vietu. 1536. gadā Valkas dienvidu daļa piederēja Livonijas ordenim, bet ziemeļu daļa Tērbatas bīskapijai. 
Iespējams, ka 1582. gada Jamas Zapoļskas miera līgumā tā nodēvēta par Valkas pilsnovada citadeli (, ).

Pēc Livonijas hercogistes dibināšanas 1584. gada 11. jūnijā karalis Stefans Batorijs piešķīra Valkai Rīgas pilsētas tiesības, ko uzskata par Valkas pilsētas dibināšanas dienu.

## Skatīt arī
* Valkas vēsture
* Valga#Vēsture
Karmena Kasa

**Karmena Kasa** (, dzimusi ) ir igauņu modele.

Modes industrijā uzskatīta par supermodeli, ir sadarbojusies ar *[[Versace]], [[Yves Saint Laurent]], [[Gucci]], [[Valentino]], [[Chanel]], [[Calvin Klein]], [[Ralph Lauren]], [[Dior]], [[Céline]], [[Givenchy]]* un *[[Michael Kors]]*. 2002. gadā bijusi otra vislabāk apmaksātā modele pasaulē. Vairākas reizes piedalījusies *[[Victoria's Secret]]* modes šovā.

Tēlojusi arī kino. 2004. gadā Kasa kandidēja Eiroparlamenta vēlēšanās, taču netika ievēlēta. No 2004. līdz 2011. gadam vadījusi Igaunijas šaha federāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ESBL ieraksts
Rīgas Baltmuižas pamatskola

**Rīgas Baltmuižas pamatskola** bija viena no Rīgas pamatskolām, kas atradās Baltajā ielā 22 Iļģuciemā. Nosaukums cēlies no Iļģuciema Baltās muižas vārda.

## Vēsture
Dibināta 1959. gadā kā Rīgas 54. vidusskola un sākotnēji atradās Baltajā ielā 10. 1968. gadā uzcēla tagadējo skolas ēku Baltajā ielā 22. Latvijas skolu reformas gaitā 2009. gadā tai pievienoja likvidēto Iļģuciema sākumskolu.

2021. gada 18. februārī Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departaments atbalstīja Rīgas 54. vidusskolas pārveidi par **Rīgas Baltmuižas pamatskolu**.

2024. gada februārī Rīgas dome nolēma, ka ar 2024. gada 31. augustu Rīgas Baltmuižas pamatskola tiks pievienota Rīgas Iļģuciema pamatskolai.

## Izglītības programmas
Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121).

## Absolventi
Arkādijs Suharenko, uzņēmējs

## Ārējās saites
* Arhivēta mājaslapa

## Atsauces
Kellija Sildaru

**Kellija Sildaru** (; dzimusi ) ir igauņu frīstaila slēpotāja.

Vairākas reizes piedalījusies X spēlēs. Pirmajā reizē 2016. gadā (būdama 13 gadus veca), Sildaru uzvarēja sloupstaila disciplīnā, kļūstot par visu laiku jaunāko X spēļu čempioni, kā arī pirmo Igaunijas medaļnieci sacensību vēsturē. Sloupstailā sportiste uzvarēja arī nākamajā gadā, 2017. gadā arī kļuva par vicečempioni *big air* disciplīnā. Vairākkārtēja Pasaules čempionāta junioriem medaļniece.

Pasaules kausā debitēja 2017. gada augustā Jaunzēlandē, debijas posmā uzvarēja sloupstailā.

2019. un 2022. gadā atzīta par Igaunijas gada sportisti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lukāšs Radils

**Lukāšs Radils** (, dzimis ) ir čehu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2025. gada Radils pārstāv Čehijas Ekstralīgas komandu Mountfield HK.

## Karjera
Radils savu karjeru sāka Čehijas Ekstralīgas komandā HC Pardubice. No  līdz  Radils spēlēja KHL komandā Maskavas "Spartak". Viņš no 2018. līdz 2020. gadam spēlēja NHL komandā Sanhosē "Sharks". Tad 2020. gadā atgriezās Maskavas "Spartak" klubā. No 2021. līdz 2022. gadam Radils spēlēja Rīgas "Dinamo".

Čehijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2017. gada Pasaules čempionātā un 2021. gada Pasaules čempionātā , kā arī 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Tomāšs Zahorna

**Tomāšs Zahorna** (, dzimis ) ir čehu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Zahorna pārstāv Čehijas Ekstralīgas komandu HC "Dynamo Pardubice". Iepriekš spēlējis KHL komandā Habarovskas "Amur".

## Ārējās saites
Pikne

**Pikne** (saukts arī par pērkonu (*Kõu*), negaisu (*Äike*), vecāko (*Vanemb*) un Debesu tēvu (*Taevaisa*)) igauņu mitoloģijā ir pērkons un lietus dievs. Viņš aprakstīts kā vecs vīrs ar sirmu bārdu, kurš raida zibens šautras. 1644. gadā izdotajā vācbaltiešu mācītāja un rakstnieka Johana Gutslafa grāmatā *Kurtzer Bericht und Unterricht Von der Falsch-heilig genandten Bäche in Lieffland Wöhhanda* iekļauta vērša upurēšanā izpildīta lūgšana pērkonam dievam igauņu valodā. Tās sākumā minētā dieva vārda forma *Picker* vēlāk izplatījusies igauņu pseidomitoloģijā un folkloristikas literatūrā, tomēr mitologi to uzskata par kļūdainu un norāda, ka pareiza esot tālāk lūgšanā minētā dienvidigauņu forma *Picken*.

## Atsauces
Brigite Burharta

**Brigite Burharta** (; dzimusi kā **Hofmane** ()  Veisenfelsā, arī **Burharta-Hofmane**) ir Vācijas starptautiskā meistare šahā (1975), trīskārtēja Vācijas Demokrātiskās Republikas sieviešu šaha čempionātu uzvarētāja (1975, 1978, 1979).

## Biogrāfija
No 1970. gadu sākuma līdz 1980. gadu beigām bijusi viena no vadošajām Vācijas Demokrātiskās Republikas šahistēm. Daudzkārtēja Vācijas Demokrātiskās Republikas sieviešu šaha čempionātu finālu dalībniece, kuros izcīnījusi 10 medaļas: 3 zelta (1975, 1978, 1979), 5 sudraba (1972, 1976, 1980, 1982, 1990) un 2 bronzas (1970, 1983). Trīs reizes uzvarējusi arī Vācijas Demokrātiskās Republikas šaha ātrspēles sieviešu čempionātos (1970, 1979, 1981).

1974. gadā uzvarējusi starptautiskā sieviešu šaha turnīrā Pjotrkovā Tribunalskā. 1976. gadā piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma cikla izcīņas starpzonu turnīrā Tbilisi, kurā ieņēmusi 9. vietu. 1980. gadā kopā ar Gražinu Šmaciņsku dalījusi 1.—2. vietu starptautiskā sieviešu šaha turnīrā Bidgoščā. 1990. gadā uzvarējusi starptautiskā sieviešu šaha turnīrā Orhūsā. Sekmīgi piedalījusies starptautiskajos sieviešu šaha turnīros Hallē, kuros 1975. gadā dalījusi 1. vietu, 1976. gadā bijusi 2. vietā, 1978. gadā uzvarējusi turnīrā, 1979. gadā dalījusi 1. vietu, 1982. gadā uzvarējusi turnīrā, 1987. gadā dalījusi 2. vietu.

Pārstāvējusi Vācijas Demokrātiskās Republikas (1990) un Vācijas komandas (1992)Pasaules šaha olimpiādēs.

Par panākumiem turnīros FIDE 1975. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Viņas meita Regīna Burharta (, dzimusi 1983.) ir bijusī volejbola spēlētāja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Petra Feiberta

**Petra Feiberta** (; dzimusi kā **Feistele** ()  Gēra —  Pirmazensa) bija Vācijas starptautiskā meistare šahā (1977), trīskārtēja Vācijas Demokrātiskās Republikas sieviešu šaha čempionātu uzvarētāja (1974, 1976, 1977).

## Biogrāfija
1970. gados bijusi viena no vadošajām Vācijas Demokrātiskās Republikas šahistēm. Daudzkārtēja Vācijas Demokrātiskās Republikas sieviešu šaha čempionātu finālu dalībniece, kuros izcīnījusi trīs zelta (1974, 1976, 1977) un divas sudraba (1975, 1978) medaļas. 1976. gadā piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma cikla izcīņas starpzonu turnīrā Tbilisi, kurā kopā ar Ģertrūdi Baumštarku dalījusi 7.-8. vietu. Par panākumiem turnīros FIDE 1977. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

1979. gadā tikusi arestēta par mēģinājumu emigrēt no Vācijas Demokrātiskās Republikas un notiesāta uz četriem gadiem. Pēc 20 mēnešiem izciestā cietumsoda atbrīvota, un viņai ļauts atstāt valsti. Pārcēlusies uz Vācijas Federatīvo Republiku, kur dzīvojusi Manheimā.

1984. un 1985. gadā divas reizes uzvarējusi Vācijas Federatīvās Republikas šaha ātrspēles čempionātos sievietēm. 1985. gadā Somijā pārstāvējusi Vācijas Federatīvās Republikas komandu turnīrā *Nordic Cup*.
Tāpat trīs reizes pārstāvējusi Vācijas Federatīvo Republiku Pasaules šaha olimpiādēs (1982, 1984, 1986).

Kopš 1990. gadu sākuma reti piedalījusies FIDE rīkotajos šaha turnīros. Bijusi precējusies ar Vācijas FIDE šaha meistaru Fredu Feibertu ().

## Atsauces

## Ārējās saites
Jiri Tamms

**Jiri Tamms** (; dzimis , miris ) bija igauņu vieglatlēts, startējis vesera mešanas sacensībās.

Četras reizes piedalījies olimpiskajās spēlēs (, , , ). Pārstāvot PSRS, gan 1980. gadā Maskavā, gan 1988. gadā Seulā izcīnīja bronzas medaļu. Vēl bijis pasaules vicečempions (1987. gadā Romā).

Īsu brīdi  bija pasaules rekordists ar rezultātu 80,46 m (sacensībās pasaules rekords tika labots trīs reizes, uzvarēja Jurijs Sedihs). Sportista personiskais rekords — 84,40 m.

1998. gadā uzsāka politiķa karjeru. Trīs reizes bijis ievēlēts Rīgikogu. No 2001. līdz 2008. gadam un no 2016. līdz 2021. gadam bija Igaunijas Olimpiskās komitejas viceprezidents.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ilze Gugenbergere

**Ilze Gugenbergere** (; dzimusi kā **de Karo** () ) ir Kolumbijas starptautiskā meistare šahā (1978), astoņkārtēja Kolumbijas sieviešu šaha čempionātu uzvarētāja (1965, 1972, 1974, 1975, 1978, 1979, 1980, 1984).

## Biogrāfija
No 1960. gadu vidus līdz 1980. gadu beigām bijusi viena no vadošajām Kolumbijas šahistēm. Astoņas reizes uzvarējusi Kolumbijas sieviešu šaha čempionātos: 1965., 1972., 1974., 1975., 1978., 1979., 1980. un 1984. gadā. Pārstāvējusi Kolumbijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 6 reizes (1974, 1978-1984, 1988).

Ilze Gugenbergere divas reizes ir piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempiones nosaukuma cikla izcīņas starpzonu turnīros:
* 1976. gadā starpzonu turnīrā Rozendālā, kurā ieņēmusi 13. vietu;
* 1982. gadā starpzonu turnīrā Tbilisi, kurā ieņēmusi 15. vietu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1978. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites