open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ērika Meškovska

**Ērika Meškovska** īstajā vārdā **Genoveva Meškovska** (dzimusi ) ir latviešu kinematogrāfiste, montāžas režisore.

## Biogrāfija
Ērika Meškovska piedzima , Augšdaugavas novadā. Beigusi Daugavpils mākslas skolas šūšanas nodaļu (1948). Strādāja par laborantu Daugavpils Pedagoģiskajā institūtā (1949) un par Daugavpils bērnu nama skolotāju (1950).

Pēc pārbraukšanas uz Rīgu strādāja Rīgas izpildkomitejas kinofikācijas lietu komisijā (1950—1953). Rīgas Kinostudijā strādāja par dublāžas montieri (1953—1962) un montāžas režisori (1963—1981)

## Montāžas režisore filmām
* 1957 — "Nauris"
* 1964 — "Cielaviņas armija"
* 1966 — "Noktirne"
* 1968 — "Cielaviņas armija atkal cīnās"
* 1969 — "Stari stiklā"
* 1970 — "Klāvs — Mārtiņa dēls"
* 1971 — "Tauriņdeja"
* 1973 — "Šahs briljantu karalienei"
* 1974 — "Uzbrukums slepenpolicijai"
* 1974 — "Pirmā vasara"
* 1975 — "Liktenim spītējot"
* 1976 — "Šīs bīstamās balkona durvis"
* 1977 — "Buras"
* 1977 — "Vīrietis labākajos gados"
* 1978 — "Ģimenes albums"
* 1979 — "Satikšanās"
* 1979 — "Tās dullās Paulīnes dēļ"
* 1980 — "Vasara bija tikai vienu dienu"
* 1980 — "Trīs dienas pārdomām"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ērika Meškovska filmas.lv
*
Latvijas valsts budžets 2010. gadam

2010. gadā Saeima ir pieņēmusi un Latvijas Valsts prezidents ir izsludinājis likumu par Lavijas valsts budžetu. 2010. gada plānotie ieņēmumi bija 3 862 343 900 Ls, bet 2010. gada plānotie izdevumi bija 4 386 366 868 Ls. Plānotais budžeta deficīts 524022968 Ls.

## Skatīt arī

Latvijas valsts budžets 2009

## Ārējās saites
* www.likumi.lv
Aņi Loraka

**Karolīna Kujeka** (; dzimusi  Kicmaņā, Ukrainas PSR), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu **Aņi Loraka** (), ir ukraiņu dziedātāja.

2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā viņa pārstāvēja Ukrainu ar dziesmu *[[Shady Lady]]*. Konkursa pusfinālā Aņi Loraka ieņēma pirmo vietu ar 152 punktiem, bet finālā viņa palika otrajā vietā ar 230 punktiem, no uzvarētāja Dima Bilana (Krievija) atpaliekot par 42 punktiem. Par savu uzstāšanos viņa saņēma *Artistic Award* balvu un ierindojās otrajā vietā preses pārstāvju balsojumā. Vēl piedalījusies 2005. gada Eirovīzijas Ukrainas nacionālajā atlasē, kur palika 2. vietā ar dziesmu *A Little Shot Of Love*. Aņi Loraka vadīja 2009. gada Bērnu Eirovīziju. Izdevusi 13 studijas albumus.

2009. gadā Ukrainas žurnāls *Focus* nosauca Karolīnu par 41. ietekmīgāko sievieti Ukrainā.

2014. gadā Aņi Loraku no Ukrainas saņēma nosodījumu, jo saņēma apbalvojumus Krievijā, kas tai laikā veica agresiju viņas valstī.

Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā viņa nenosodīja karu, par ko viņu kritizēja Ukrainas kultūras darbinieki, Augstākās Radas Informācijas politikas komiteja lūdza Ukrainas prezidentu atņemt dziedātājai titulu "Ukrainas tautas māksliniece".

## Atsauces

## Ārējās saites
Sociālistiskā Darba Varonis

**Sociālistiskā Darba Varonis** () bija goda nosaukums Padomju Savienībā par sasniegumiem ekonomikas un kultūras jomā. Tas bija augstākās izcilības pakāpes apbalvojums. Statusa ziņā tas līdzinājās Padomju Savienības Varonim, tikai civilajā jomā.

## Vēsture
Goda nosaukumu ieviesa 1938. gada 27. decembrī, kad Augstākās Padomes Prezidijs (APP) izdeva attiecīgu dekrētu. APP to piešķīra personām, kas parādījušas darba varonību, ar sevišķi izcilu novatorisku darbību devušas lielu ieguldījumu sabiedriskās ražošanas efektivitātes paaugstināšanā, veicinājušas PSRS tautas saimniecības, zinātnes un kultūras attīstību, padomju zemes varenības un slavas palielināšanos. Tāpat atņemt šo goda nosaukumu drīkstēja tikai APP.
Sākotnēji personām, kuras ieguvušas Sociālistiskā Darba Varoņa goda nosaukumu, piešķīra augstāko PSRS ordeni – Ļeņina ordeni un APP rakstu. Vēlāk, ar 1940. gada 22. maija APP lēmumu, papildus tika piešķirta zelta medaļa „Sirpis un āmurs”.
Sociālistiskā Darba Varoņus, kuri turpināja gūt ārkārtīgus sasniegumus, apbalvoja ar otro „Sirpja un Āmura” zelta medaļu un viņu dzimtenē uzstādīja bronzas krūšutēlu. Trīskārtējiem Sociālistiskā Darba Varoņiem tika paredzēta bronzas krūšutēla izvietošana netālu no plānotās Padomju pils, taču tas tā arī netika īstenots, jo pils netika uzcelta.
Medaļas dizaina autors bija A. Pomanskis.

Drīz pēc Polijas kampaņas beigām un Ziemas kara sākuma 1939. gada 20. decembrī šo apbalvojumu saņēma Josifs Staļins, tad ložmetēju dizaina izstrādātājs Vasīlijs Degtjarjovs 1940. gada 2. janvārī un deviņi ieroču dizaineri, to starpā bija Fjodors Tokarevs, Boriss Špitaļnijs, Nikolajs Poļikarpovs, Aleksandrs Jakovļevs, Jemeļians Bukovs un Vladimirs Kļimovs.

Līdz 1971. gada 1. septembrim goda nosaukumu bija saņēmuši 16 245 cilvēki (ieskaitot 4 497 sievietes), 105 (ieskaitot 25 sievietes) cilvēku saņēma divas vai vairākas „Sirpja un āmura” medaļas. Līdz 1988. gada 1. jūlijam goda nosaukumu bija saņēmuši 20 370 cilvēku, to skaitā 205 – divreiz un 16 – trīs reizes. Pēdējais goda nosaukumu piešķīra 1991. gada 21. decembrī.

## Sociālistiskā Darba Varoņi Latvijas PSR

Pirmais godalgas saņēmējs Latvijas PSR bija Ernests Zēbergs (1948. gada 26. aprīlī), kas saņēma goda nosaukumu par sasniegumiem lauksaimniecības sfērā. Vienīgā persona, latviete, kas saņēmusi goda nosaukumu divas reizes, ir Marta Semule. Goda nosaukums abas reizes viņai piešķirts par sasniegumiem lauksaimniecībā.

## Latvieši-cittautieši, kas ieguvuši Sociālistiskā Darba Varoņa nosaukumu citā PSR

## Cittautieši-latvieši, kas ieguvuši Sociālistiskā Darba Varoņa nosaukumu Latvijas PSR

## Latvieši, kas zaudējuši Sociālistiskā Darba Varoņa nosaukumu

## Izmantotā literatūra
* Oruzhie Magazine, Page 9, Issue 5 1998 & Issue 6 1998.
* "Солдат удачи" номер 9 (72) 2000 Д.Ширяев "Кто изобрел автомат Калашникова"

## Atsauces
Kārlis Sensbergs

**Kārlis Sensbergs (?)** (citviet arī **Šenbergs** vai **Senburgs**) bija Latviešu leģiona kaprālis, Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieris.

## Dzīvesgājums
Otrā pasaules kara laikā Sensbergs dienēja Latviešu leģiona 19. ieroču SS grenadieru divīzijā, apbalvots ar II un I pakāpes Dzelzs krustu. Domājams, ka par kaujām Kurzemes cietoksnī viņu kā trauksmes grupas komandieri kopā ar virsleitnantu Andreju Freimani 1945. gada aprīlī izvirzīja apbalvošanai ar augstāko tā laika Vācijas militāro apbalvojumu Dzelzs krusta Bruņinieka krustu (09.05.45.). 

Par viņa likteni trūkst pārbaudāmu ziņuː

 "Tas, kas tika rakstīts grāmatas "Latviešu karavīrs Otrā pasaules kara laikā" 11. sējumā, ir balstīts uz pirmajām vāciešu grāmatām par Bruņinieka krusta kavalieriem, kurās pieminēts, ka Kārlis ir no 19.divīzijas trauksmes rotas, bet citur, ka no 15.divīzijas trauksmes rotas un bijis Berlīnē. Ja izlasām visu, kas aprakstīts par latviešu vienībām Berlīnes ielenkumā, nekur neparādās vārds Šenbergs vai Senbergs. Pats uzvārds Sensbergs nav sastopams Latvijā, taču ir Šenbergs, un šo uzvārdu vācieši rakstīja savos izdevumos kā Senbergs. Domāt, ka uzvārds ir uzrakstīts nepareizi, vedina vēl arī tas, ka vācu laikrakstā "Deutsche Zeitung im Ostland" ir raksts, kas piemin Kārli Senbergu kā 19.divīzijas trauksmes rotas 19 gadus vecu kaprāli, kas izcēlies ar drošsirdību. Tanī pašā rakstā ir pieminēts arī Andrejs Freimanis, kas saņēma Bruņinieka krustu tikai dažas dienas agrāk nekā Sensbergs/Senbergs/Šenbergs."

## Atsauces
Cepelīns

**Cepelīns** var būt:

* cepelīns — lietuviešu nacionālais ēdiens;
* cepelīns — cigāra formas dirižablis ar cietu apvalku;
* Ferdinands fon Cepelīns (*Ferdinand von Zeppelin*, 1838—1917) — vācu dirižabļu konstruktors.
Altāra Mī b

**Altāra Mī b** (arī **Mu Arae b** vai **HD 160691 b**) ir citplanēta, kas riņķo ap zvaigzni Altāra Mī (*μ Arae*), kura atrodas 15,6 pc attālumā no Zemes Altāra zvaigznājā. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no zvaigznes ir 1,303 AU, bet tālākā — 1,687 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) orbītu ar ekscentricitāti 0,1284. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas atrodas zonā, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi.

Planēta sver 543 reižu vairāk par mūsu planētu, tātad tā ir 1,709 reižu smagāka par Jupiteru. Šāda planēta ir milzīga gāzu lode (gāzes gigants), bez cietas virsmas. Planētu atklāja .

Ja mūsu planēta, kā tās pavadonis apriņķotu šo planētu, tad temperatūra uz Zemes, kad šī planēta atrastos vistuvāk savai zvaigznei, būtu +16&nbsp;°C, bet, kad planēta attālinātos līdz vistālākajam punktam uz savas orbītas, tā noslīdētu līdz –19&nbsp;°C. Ekvatora rajonā vasaras būtu vēsas, saulainas (okeāni ziemas periodā ir atdzisuši un mitrumu dod ļoti maz) un ilgas, bet ziemas — ļoti aukstas ar sniega vētrām, biezu sniega segu (mitrums no okeāniem) un arī ilgas, jo gads uz šīs planētas ilgst 643,252 zemes dienas ilgi.

Ja tur kāds mūsu Zemei līdzīgs pavadonis tur ir, tad tam droši vien ir paaugstināts siltumnīcefektu izraisošo gāzu (CO2) daudzums atmosfērā, jo dzīvībai optimālas ir arī par 10° augstākas temperatūras nekā minēts iepriekšējā rindkopā.

Zvaigzne ap kuru riņķo šī planēta, izstaro gaismu, kuras spektrālais sastāvs ir ļoti līdzīgs Saules gaismai, jo zvaigznes temperatūra ir 5431&nbsp;°C, t.i. ļoti līdzīga Saules temperatūrai. Zvaigzni, ap kuru riņķo šī planēta, sauc arī par Mu Arae jeb HD 160691.
Citplanētu uzskaitījums

Šajā sarakstā ir minētas 520 citplanētas. 299 no 520 šeit raksturotām citplanētām ir masīvas gāzu planētas, kas smagākas par Jupiteru. Rādiuss ir noteikts tikai 119 planētām, kas atklātas galvenokārt ar tranzīta metodi. 117 tabulā minētajām planētām apriņķošanas periods ir garāks par 1000 dienām un ir tādas, kurām šis apriņķošanas periods ir garāks pat par 10 000 dienām.

Visā šajā sarakstā ir tikai 38 planētas, kurām orbītas ir tādas, lai ap tām varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi (svara kategorija virs 0,5 Mjup). Vēl vienai planētai (svara kategorija zem 0,03 Mjup(10 MZ)) no šī saraksta arī ir tāda orbīta, lai uz tās varētu eksistēt dzīvība, kāda pastāv uz Zemes, t.i. būtu līdzīga Zemei. Planētas ar masu zem 0,03 Mjup(10 MZ) sauc par superzemēm un tādas sarakstā ir 26.

Par planētas vidējo temperatūru tiek pieņemta tāda temperatūra, kāda būtu uz Zemes, ja Zeme riņķotu ap to pašu zvaigzni pa orbītu, pa kuru riņķo raksturotā planēta. Visos gadījumos Zemes atmosfēras sastāvs un spiediens uz Zemes ir vienāds.

## Par tabulu
Ja kolonnas nosaukumā pirmais vārds ir "Planētas", tad tas ir planētas parametra raksturojums, bet, ja ir vārds "Zvaigznes", tad zvaigznes parametra raksturojums.

Planētas vidējā temperatūra tiek aprēķināta pēc šādas formulas:

T_p=\frac{0,76T_z\sqrt{R_z}}{\sqrt{a}}-273, kur

T_p ir planētas vidējā temperatūra (°C),
T_z ir zvaigznes efektīvā temperatūra (K),
R_z ir zvaigznes rādiuss un
a ir planētas attālums no zvaigznes.

Attālumi un rādiusi formulā jāievieto vienā un tajā pašā izdomātajā mērvienībā, piemēram, kilometros (km).

Skaitlis "273" formulā tiek lietots, lai no Kelvina skalas pārietu uz Celsija skalu un skaitlis "0,76" ir planētas vidējās temperatūras korekcijas konstante Zemei.
Planicas pagasts

**Planicas pagasts** bija viena no Kuldīgas apriņķa pašvaldībām tā rietumos. Robežojās ar Kuldīgas apriņķa Īvandes, Kurmāles, Snēpeles un Turlavas pagastiem, kā arī Aizputes apriņķa Basu pagastu. Pagasta valde atradās tagadējās "Planīcās" pie ceļa starp Jāteli un Vilgāli. Lielākās apdzīvotās vietas bija Jātele, Planica (tagad Alejas), Zaļāmuiža.

## Vēsture
Planicas muiža avotos pirmo reizi minēta 1335. gadā kā *Plentzen*, 1841. gadā kā *Planezen*.
Pagasts dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
Planicas pagastā bija Planicas, Jāteles, Paulīnes un Zaļā muižas. Pēc 1905. gada revolūcijas tajā ieceļoja vācu kolonisti. Kurmales pagastā to bija 35%, bet Planicas pagastā 37% no iedzīvotāju skaita. 1941. gada 14. jūnijā un 1949. gada 25.  martā uz Sibīriju tika deportēti 85 kurmālnieki un 145 planīcnieki. 1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Planīcas un Vārdupes ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Kuldīgas rajonā. No 1948. gada līdz 1950. gadam Planīcā un Kurmālē tika dibināti kolhozi "Stars", "Ausma", "Gaisma", "Uzvaras rīts", "Traktorists", Ždanova vārdā nosauktais "Padomju Latvija", bet 1960. gadā visus apvienoja padomju saimniecību "Vilgāle" (1974. gadā tai pievienoja kolhozu "Traktorists"). Mūsdienās Planicas pagasta teritorija iekļauta Kuldīgas novada Kurmāles pagastā un neliela daļa Īvandes pagastā.

## Atsauces
Matss Sundīns

**Matss Sundīns** (; dzimis  Brommā, Zviedrijā) ir bijušais zviedru hokejists, centra uzbrucējs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 1346 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Toronto "Maple Leafs", Kvebekas "Nordiques" un Vankūveras "Canucks". No 1997. līdz 2008. gadam bijis "Maple Leafs" kapteinis. 2012. gadā uzņemts Hokeja slavas zālē. Sundīns ir 2006. gada olimpiskais čempions, kā arī trīskārtējs Pasaules čempions.

## Spēlētāja karjera
1989. gada NHL draftā Kvebekas "Nordiques" viņu izraudzījās ar kopējo 1. kārtas numuru (joprojām vienīgais ar pirmo numuru draftētais zviedrs).

"Nordiques" sastāvā aizvadījis 4 sezonas, pēc tam tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs", kura sastāva aizvadīja 13 sezonas, 11 sezonās no tām esot komandas kapteinis. Viņš kļuva par visilgāk NHL komandas kapteiņa pienākumus pildījušo ārpus Ziemeļamerikas dzimušo hokejistu. Neskaitot debijas sezonu, saīsināto lokauta sezonu un pusi sezonas ar Vankūveras "Canucks", viņš ir guvis vismaz 70 punktus katrā sezonā, katru sezonu aizvadot vismaz 70 spēles.

Par karjeras beigšanu viņš paziņoja .

Kopā ar Zviedrijas izlasi ir izcīnījis uzvaru 2006. gada Turīnas ziemas olimpiskajās spēlēs, trīs reizes kļuvis par Pasaules čempionu.

## Ārējās saites

* NHL profils 
* TSN.ca profils
2002. gada Pasaules čempionāts hokejā

**2002. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Gēteborgā, Kārlstadē un Jenšēpingā, Zviedrijā no 2002. gada 26. aprīļa līdz 11. maijam. Tas bija 66. Pasaules čempionāts hokejā.

## Vietu sadalījums un statistika
### Vietu sadalījums
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  — *pazemināta uz 1. divīziju*
#  — *pazemināta uz 1. divīziju*
# 

### Labākie spēlētāji
#### Rezultatīvākie spēlētāji

#### Labākie vārtsargi

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
Sātiņu pagasts

**Sātiņu pagasts** bija viena no Kuldīgas apriņķa pašvaldībām tā dienviddaļā. Robežojās ar Saldus pilsētu un Cieceres, Zvārdes, Kursīšu, Pampāļu, Skrundas, Lutriņu un Saldus pagastiem. Pagasta valde atradās Sesilē. Lielākās apdzīvotās vietas bija Sesile, Sātiņi, Ubeļi (mūsdienās nepastāv).

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Novadnieku un Sātiņu ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Saldus rajonā. Mūsdienās Sātiņu pagasta teritorija iekļauta Saldus novada Novadnieku un Zirņu pagastos.

## Atsauces
Volapiks

**Volapiks** (*Volapük*, , *Volapük nulik*) ir mākslīgā valoda, kuru no 1879. līdz 1880. gadam veidoja vācu katoļu garīdznieks Johans Martins Šleijers. Tā tika paredzēta kā starptautiska palīgvaloda, bet praksē tā arī nav ieviesusies. 1884., 1887. un 1889. gadā notika starptautiski volapikas kongresi, valoda strauji attīstījās, bet citas mākslīgās valodas esperanto publicēšana 1887. gadā izkonkurēja volapiku. Neskatoties uz to, volapiks saglabājas. 1920. gados nīderlandiešu entuziasts Ārijs de Jongs volapiku reformēja. Mūsdienās volapiku izmanto tikai daži desmiti cilvēku, kuri galvenokārt darbojas internetā.

Volapiks ir aglutinējoša valoda. No sintakses viedokļa volapiks pieder subjekta–verba–objekta (SVO) valodām, bet locījumi tai piešķir zināmu elastību. Lai gan volapika vārdu krājums ir balstīts uz angļu, vācu un franču valodu, vārdu saknes ir apzināti mainītas, lai nevarētu atrast līdzības ar citām valodām, piemēram, vārds *Merop* nozīmē ‘Amerika’. Valodnieki uzskata, ka volapiku atšķirībā no citām mākslīgajām valodām ir grūti mācīties, jo vārdu saknes ir stipri izmainītas un arī gramatika ir gandrīz tikpat sarežģīta kā latīņu valodai.

## Ortogrāfija un izruna
Volapika alfabēts:

## Skatīt arī
* Esperanto
* Ido

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
Briežu apakšdzimta

**Briežu apakšdzimta** (*Cervinae*) ir viena no briežu dzimtas (*Cervidae*) apakšdzimtām, kas apvieno īstos briežus. Pazīstamākie ir staltbrieži, Kanādas brieži, dambrieži un Dāvida brieži. Briežu apakšdzimtā ir 17 mūsdienās dzīvojošas sugas, kas sistematizētas 7 ģintīs.

Lielākā daļa briežu apakšdzimtas sugu dzīvo Eirāzijā. Tikai 2 sugas ir sastopamas ārpus Eirāzijas: vapiti (*Cervus canadensis*), kura dabīgais izplatības areāls aptver gan Ziemeļameriku, gan Āzijas austrumus, un staltbriedis (*Cervus elaphus*), kura dabīgais izplatības areāls aptver gan Eirāziju, gan nelielu reģionu Atlasa kalnos Ziemeļāfrikā. Briežu apakšdzimtas sugas mājo gan mežos, gan atklātās ainavās, gan purvos un purvainās, applūdušās pļavās. Tikai dažas sugas ir sastopamas kalnos.

Latvijā ir sastopama tikai viena briežu apakšdzimtas suga - staltbriedis (*Cervus elaphus*).

## Klasifikācija
* Briežu apakšdzimta (*Cervinae*)
** ģints Aksisbrieži (*Axis*)
*** apakšģints (*Axis*)
**** Aksisbriedis (*Axis axis*)
*** apakšģints (*Hyelaphus*)
**** Filipīnu aksisbriedis (*Axis calamianensis*)
**** Indoķīnas aksisbriedis (*Axis porcinus*)
**** Kūla aksisbriedis (*Axis kuhlii*)
** ģints Baltpurna brieži (*Przewalskium*)
*** Baltpurna briedis (*Przewalskium albirostris*)
** ģints Brieži (*Cervus*)
*** Kanādas briedis (*Cervus canadensis*) 
*** Plankumainais briedis (*Cervus nippon*)
*** Staltbriedis (*Cervus elaphus*)
*** Tibetas staltbriedis (*Cervus wallichi*)
** ģints Dambrieži (*Dama*)
*** Dambriedis (*Dama dama*)
**** Persijas dambriedis (*Dama dama mesopotamica*)
*** †Sicīlijas dambriedis (*Dama carburangelensis*)
** ģints Dāvida brieži (*Elaphurus*)
*** Dāvida briedis (*Elaphurus davidianus*)
** ģints Dienvidāzijas brieži (*Rucervus*)
*** Barasinga (*Rucervus duvaucelii*)
*** Līrragu briedis (*Rucervus eldii*)
*** †Šomburga briedis (*Rucervus schomburgki*)
** ģints Sambarbrieži (*Rusa*)
*** Sambarbriedis (*Rusa unicolor*)
*** Filipīnu sambarbriedis (*Rusa mariannus*)
*** Filipīnu plankumainais briedis (*Rusa alfredi*) 
*** Javas briedis (*Rusa timorensis*)
** †ģints Milzu brieži (*Megaloceros*)
*** †Īrijas staltbriedis (*Megaloceros giganteus*) 
*** †Sardīnijas pundurbriedis (*Megaloceros cazioti*)

## Atsauces
Sakne (nozīmju atdalīšana)

**Sakne** var būt:

* sakne — augstāko augu pazemes veģetatīvais orgāns;
* sakne (valodniecība) — vārda daļa;
* sakne (matemātika) — kvadrātsakne, kubsakne utt.;
** kvadrātsakne;
** kubsakne.
Uldis Vazdiks

**Uldis Vazdiks** (dzimis , miris ) bija latviešu teātra un kino aktieris.

## Biogrāfija
Uldis Vazdiks dzimis  Rīgā, aktieru Hermaņa Vazdika (1906-1994) un Vilmas Lasmanes (1917-1991) ģimenē. Māsa Dailes teātra aktrise Ilze Vazdika (1943). 1959. gadā beidza Rīgas 3. vidusskolu un iestājās Latvijas Konservatorijas teātra fakultātē, pēc gada pārgāja uz Dailes teātra trešo studiju (pedagogs Pēteris Pētersons), kuru beidza 1962. gadā. Pēc mācību beigām iekļauts Dailes teātra aktieru trupā.

Daudz filmējies kino. Atveidojis inspektoru Pēru Monsonu Jāņa Streiča filmā "Nepabeigtās vakariņas". Kopumā filmējies vairāk nekā 80 filmās.

Pēc smagas slimības miris .

## Filmogrāfija
* 1964 — "Pēdas okeānā" — *Gunārs Kalniņš*
* 1968 — "Mērnieku laiki" — *epizodē*
* 1969 — "Pēdējā relikvija" — *Sīms*
* 1970 — "Klāvs — Mārtiņa dēls" — *Imants*
* 1972 — "Vella kalpi Vella dzirnavās" — *jaunais barons*
* 1972 — "Komisāra Berlaha pēdējā lieta"
* 1973 — "Dāvana vientuļai sievietei" — *epizodē*
* 1974 — "Dunduriņš" — *epizodē*
* 1974 — "Uzticamais draugs Sančo" — *epizodē*
* 1975 — "Melnā vēža spīlēs" — *Mārtiņš*
* 1977 — "Zem apgāztā mēness" — *Valdis*
* 1977 — "Puika" — *lauku mājas saimnieks*
* 1977 — "Kļūstiet mana sievasmāte!" — *Būdīgais*
* 1978 — "Diena pirmā, diena pēdējā"
* 1979 — "Atklātā pasaule" — *Tahta*
* 1979 — "Nepabeigtās vakariņas" — *inspektors Pērs Monsons*
* 1979 — "Nakts bez putniem" — *epizodē*
* 1979 — "Tās dullās Paulīnes dēļ" — *epizodē*
* 1980 — "Brāļi Riko"
* 1981 — "Laikmetu griežos" — *epizodē*
* 1981 — "Ilgais ceļš kāpās" — *zvejnieks Mārtiņš*
* 1982 — "Lietus blūzs" — *mākslinieks*
* 1982 — "Īsa pamācība mīlēšanā" — *Vēja puisis*
* 1983 — "Mirāža" — *Hetvilds*
* 1983 — "Vilkatis Toms" — *Miķelis*
* 1983 — "Svešās kaislības" — *epizodē*
* 1984 — "Kad bremzes netur" — *milicis*
* 1984 — "Mans draugs Sokrātiņš" — *Sokrātiņa tēvs*
* 1985 — "Meklējot kapteini Grantu" — *Vilsons*
* 1985 — "Sprīdītis" — *epizodē*
* 1985 — "Spēle notiks tik un tā" — *epizodē*
* 1986 — "Visi pret vienu" — *Maikls Traps*
* 1987 — "Apstākļu sakritība" — *Julians*
* 1987 — "Aija" — *epizodē*
* 1987 — "Speciālā uzdevumu vienība"
* 1988 — "Viktorija" — *epizodē*
* 1991 — "Cilpā" — *Alfrēds Alps*
* 1992 — "Duplets" — *dakteris*
* 2000 — "Baiga vasara" — *Kārlis Ulmanis*
* 2002 — "Kamenska-2" — *privātdetektīvs*

## Ārējās saites
* Kino muzejs
Ernsts Tēlmanis

**Ernsts Tēlmanis** (;  — ) bija Vācijas Komunistiskās partijas līderis Veimāras Republikā.

## Biogrāfija

Dzimis Hamburgā. 1903. gadā iestājies Vācijas Sociāldemokrātiskajā partijā (VSPD). Laika posmā no 1904. līdz 1913. gadam Tēlmanis pelnījis iztiku, strādājot par kurinātāju uz preču kuģa. 1915. gadā iesaukts karadienestā, piedalījies Pirmajā pasaules karā. Dienot nodarbojies ar politisko aģitāciju. 1917. gadā Tēlmanis pievienojās Vācijas Neatkarīgajai sociāldemokrātiskajai partijai (VNSDP). Dienu pirms Novembra revolūcijas dezertējis no armijas.

Revolūcijas laikā Tēlmanis bija Strādnieku un kareivju padomes loceklis. No 1919. gada viņš vadīja VNSDP Hamburgas nodaļu. 1920. gadā Tēlmaņa vadībā daļa no Hamburgas VNSDP nodaļas biedriem iestājās Vācijas Komunistiskajā partijā (VKP). Tajā pašā gadā viņš kļuva par VKP Hamburgas organizācijas vadītāju, bet no 1923. gada Tēlmanis iekļāvās VKP Centrālkomitejā. 1923. gadā viņš vadīja neilgo Hamburgas sacelšanos. Nākamajā gadā viņš tika ievēlēts Vācijas parlamentā — Reihstāgā, kur viņš atradās līdz pat 1933. gadam, kad pie varas valstī nāca nacisti.

Kopš 1925. gada Tēlmanis bija VKP Centrālkomitejas priekšsēdētājs (partijas vadītājs). Šajā pašā gadā viņu ievēlēja par VKP paramilitārās organizācijas *[[Rotfrontkämpferbund]]* priekšsēdētāju. 1928. gadā Tēlmani ievēlēja Kominternes Izpildkomitejā. 1925. gadā un 1932. gadā Tēlmanis neveiksmīgi kandidēja Veimāras Republikas prezidenta vēlēšanās. Vairākkārt viesojies Padomju Savienībā. Pēc nacistu nākšanas pie varas centās pret to cīnīties un aicināja uz vardarbīgu cīņu, tomēr neguva pietiekamu atbalstu. Pēc Reihstāga ugunsgrēka, kas kļuva par pamatu aizliegt VKP, Tēlmanis neilgu laiku darbojās pagrīdē, tomēr jau 1933. gada 3. martā viņu apcietināja.

Līdz pat 1944. gadam Tēlmanis atradās ieslodzījumā (Berlīnē, Hannoverē, Baucenē). 1944. gada augustā viņu pārveda uz Būhenvaldes koncentrācijas nometni, kur 18. augustā Tēlmanis tika slepeni nošauts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bulis

**Bulis** (sieviešu dzimtē Bule) ir viens no populārākajiem Latgales iedzīvotāju uzvārdiem. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andris Bulis (1982), aktieris;
* Jānis Bulis (1950), katoļu garīdznieks, bīskaps;

## Skatīt arī
* Buliss

## Atsauces
Jans Buliss

**Jans Buliss** (; dzimis ) ir bijušais čehu hokejists, centra uzbrucējs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras gaitā aizvadījis deviņas sezonas Nacionālās hokeja līgas klubos Vašingtonas "Capitals", Monreālas "Canadiens" un Vankūveras "Canucks". Karjeras nogalē aizvadīja septiņas sezonas Kontinentālajā hokeja līgā.

## Spēlētāja karjera
Savu spēlētāja karjeru Buliss uzsāka dzimtajā Pardubicē, bet 1994. gadā Jans devās uz Ziemeļameriku. No 1995. līdz 1997. gadam viņš spēlēja Ontārio hokeja līgas klubā Berijas "Colts", bet pēc 1995.—96. sezonas beigām NHL draftā viņu ar kopējo 43. numuru izvēlējas Vašingtonas "Capitals" vienība, kuras rindās jau nākamajā sezonā Buliss aizvadīja 48 spēles. Buliss turpināja spēlēt Vašingtonā, līdz 2000.—01. sezonas vidū viņš tika aizmainīts uz Monreālas "Canadiens" vienību. 2004.—05. sezonas NHL lokauta laikā Buliss spēlēja Čehijas Ekstralīgas klubā HC Pardubice, izcīnot līgas čempiona titulu, bet pēc lokauta beigām atgriezās Monreālā, lai "Canadiens" rindās aizvadītu vēl vienu sezonu. 2006. gada vasarā Jans parakstīja viena gada līgumu ar Vankūveras "Canucks", bet pēc sezonas beigām nolēma atgriezties Eiropā, pievienojoties tobrīd Krievijas Superlīgā spēlējošajai Mitišču "Himik" vienību, kas pēc gada tika pārdēvēta par "Atlant".

"Atlant" rindās Buliss spēlēja līdz 2011. gadam, kad noslēdza līgumu ar citu KHL vienību Čeļabinskas "Traktor". 2012.—13. gada sezonā, spēlējot Čeļabinskas "Traktor" rindās, Buliss kopā ar komandu sasniedza Gagarina kausa finālu, tajā gan piekāpjoties Maskavas "OHK Dinamo". Sākot ar 2014.—15. gada sezonu Buliss uzsāka pildīt komandas kapteiņa funkcijas. 2015.—16. gada sezonā Buliss nespēlēja, un 2016. gada maija nogalē paziņoja par karjeras beigšanu.

Čehijas izlases rindās spēlējis 2006. gada olimpiskajās spēlēs, tajās izcīnot bronzas medaļas, kā arī 2006. gada Pasaules čempionātā, kurā Jans kopā ar izlasi izcīnīja sudraba medaļas, piekāpjoties vienīgi Zviedrijas izlasei.

## Ārējās saites
Aizupes pagasts

**Aizupes pagasts** bija viena no Tukuma apriņķa (līdz 1924. gadam Talsu apriņķa)  pašvaldībām tā rietumos. Robežojās ar Tukuma apriņķa Vānes, Matkules un Zantes pagastiem, kā arī Kuldīgas apriņķa Gaiķu un Kabiles pagastiem. Pagasta valde atradās Aizupē. Lielākās apdzīvotās vietas bija Aizupe un Varieba.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Aizupes un Variebas ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Kandavas rajonā. Mūsdienās Aizupes pagasta teritorija iekļauta Tukuma novada Vānes pagastā un neliela daļa Zantes pagastā.

## Cilvēki
* Vilis Širsons (1888—1976), Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris
* Arnolds Artums-Hartmanis (1895—?), latviešu strēlnieku, vēlāk Latvijas armijas virsnieks, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris
* Žanis Grīva (1910—1982), latviešu rakstnieks un Latvijas Komunistiskās partijas darbinieks

## Atsauces
1400. gads

**1400. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* ap 14. februāri — tika nogalināts Anglijas karalis Ričards II Plantagenets, kas tika turēts ieslodzījumā.

### Nezināms datums
* Velsas aristokrāts Ovains Glindūrs (*Owain Glyndŵr*) sacēlās pret Anglijas karali Henriju IV Lankasteru.
* Osmaņu impērija iebruka Valahijā.
* Eiropā dzīvoja ap 52 miljoniem iedzīvotāju.
* Florencē arvien lielāku varu sāka iegūt Mediči dzimta.

## Dzimuši

## Miruši
* ap 14. februāri — Ričards II Plantagenets, Anglijas karalis (dzimis 1367. gadā)
* 28. aprīlis — Balds de Ubaldiss (*Baldus de Ubaldis*), itāļu jurists (dzimis 1327. gadā)
* 25. oktobris — Džefrijs Čosers (*Geoffrey Chaucer*), angļu rakstnieks (dzimis 1343. gadā)
Dzirciema pagasts

**Dzirciema pagasts** bija viena no Tukuma apriņķa (līdz 1924. gadam Talsu apriņķa) pašvaldībām tā ziemeļdaļā. Robežojās ar Tukuma apriņķa Engures, Pūres un Sēmes pagastiem, kā arī Talsu apriņķa Zentenes un Cēres pagastiem. Pagasta valde atradās Dzirciemā. Lielākās apdzīvotās vietas bija Dzirciems un Lamiņi.

## Vēsture
thumb|left|200px|Lamiņu baznīca Pirmā pasaules kara laikā.

Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
Līdz 1920. gada agrārajai reformai pagastā atradās Dzirciema muiža (*Selgerben*) un Lamiņu muiža (*Lievenhof* vai *Lammingen*). 
Dzirciema muižu sadalīja 30 vienībās ar 449,5 ha. Lamiņu muižu sadalīja 30 vienībās ar 481 ha, bet muižas kungu mājā iekārtoja pagasta skolu ar sarīkojumu zāli. 

1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Dzirciema un Ezerpils ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Kandavas rajonā. Mūsdienās Dzirciema pagasta teritorija iekļauta Tukuma novada Zentenes un Pūres pagastos.

## Atsauces
Komunistiskā Internacionāle

right|250px|thumb|Kominternes izdotā žurnāla (1919—1943) vāks
**Komunistiskā Internacionāle** vai **III Internacionāle** (saīsināti **Kominterne**) bija starptautiska komunistu organizācija, kas darbojās no 1919. līdz 1943. gadam.

## Vēsture
Kominterni nodibināja 1919. gada martā Maskavā. Tās priekštece bija II Internacionāle, kas beidza savu darbību 1916. gadā, pēc sašķelšanās sociāldemokrātos un komunistos. III internacionāles mērķis bija apvienot strādniekus uz proletāriskā internacionālisma principiem balstītai revolucionārai cīņai par buržuāzijas gāšanu un proletariāta diktatūras nodibināšanu, cīņā nevairoties no "atklātas sadursmes ieročiem rokās ar kapitāla valsts varu". Ziedu laikos šajā organizācijā ietilpa vairāk nekā 100 nacionālās komunistiskās partijas, kā arī dažādas organizācijas. Kopumā Kominterne sasauca septiņus kongresus (1919; 1920; 1921; 1924; 1928; 1935;). Visi organizācijas kongresi norisinājās Padomju Krievijā.

Kominternes darbība galvenokārt bija saistīta ar ideju par vispasaules revolūciju, respektīvi, tās darbības mērķis bija veicināt komunistiskās revolūcijas valstīs, kur komunisti nebija pie varas. Padomju Savienībā darbojās Rietumtautu Komunistiskā universitāte un citas mācību iestādes, kurās apmācīja topošos revolucionārus, gatavoja viņus streiku organizēšanai, nemieriem un citām darbībām. Kominterne finansiāli atbalstīja ārzemju komunistiskās partijas, organizācijas un to biedrus. Izmaiņas Komunistiskās Internacionāles darbībā notika 1930. gados, kad Staļins atteicās no vispasaules revolūcijas idejām un krasi ierobežoja Kominternes darbību. Tam sekoja nacionālo kadru tīrīšana, kas faktiski ierobežoja Kominternes lomu un nozīmi. 1943. gada 15. maijā tā beidza savu pastāvēšanu.

## Atsauces
Grenču pagasts

**Grenču pagasts** bija viena no Tukuma apriņķa pašvaldībām tā vidienē. Robežojās ar Tukuma apriņķa Tumes, Irlavas, Struteles, Zantes un Zemītes pagastiem, kā arī Talsu apriņķa Kandavas pagastu. Grenču - Irlavas pagasta valde atradās Irlavas pagasta Irlavā. Lielākās apdzīvotās vietas bija Grenči, Sāti, Vecsāti un Rāva.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1924. gadā tam pievienoja daļu no likvidētā **[[Abavas pagasts (Tukuma apriņķis)|Abavas pagasta]]**.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Abavas un Grenču ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Tukuma rajonā. Mūsdienās Grenču pagasta teritorija iekļauta Tukuma novada Jaunsātu, Irlavas, Zemītes un Viesatu pagastos.

## Atsauces
Pūt, vējiņi

**Pūt, vējiņi** var būt:
* Dziesma;
* Raiņa luga;
* Filma;
* Koncertdārzs "Pūt, vējiņi!" Liepājā.
Konstantīns Korņejevs

**Konstantīns Korņejevs** (; dzimis 1984. gada 5. jūnijā) ir krievu hokejists, aizsargs, Krievijas izlases dalībnieks. Pašlaik (2016) Korņejevs spēlē Kontinentālās hokeja līgas klubā Ufas "Salavat Julajev".

## Spēlētāja karjera
Savas spēlētāja gaita Korņejevs uzsāka Maskavas "Krilia Sovetov" rindās, tās sastāvā 2001. gadā arī debitējot Krievijas Superlīgā. 2002. gada NHL draftā Korņejevu izvēlējās Monreālas "Canadiens" vienība, bet uz Ziemeļameriku viņš tā arī nedevās. 2003. gadā Konstantīns pievienojās Kazaņas "Ak Bars" rindām, 2005.—06. sezonā kļūstot par Krievijas čempionu hokejā. Pēc sezonas beigām Korņejevs pārcēlās uz Maskavas "CSKA" vienību. Sākot ar 2008.—09. sezonu komanda uzsāka spēlēt jaunizveidotajā Kontinentālajā hokeja līgā. Novembrī viņš tika atzīts par mēneša labāko aizsargu, bet 2009. gada sākumā viņš spēlēja arī pirmajā līgas Zvaigžņu spēlē. Arī nākamajā sezonā viņš tika atzīts par mēneša labāko aizsargu (šoreiz — septembrī), kā arī piedalījās līgas 2010. gada līgas Zvaigžņu spēlē.

2010.—11. gada sezonas ievadā Korņejevs tika aizmainīts uz Kazaņas "Ak Bars" vienību. Tās sastāvā aizvadīja nākamās sešas sezonas. No 2014. līdz 2016. gadam Korņejevs pildīja "Ak Bars" kapteiņa Aleksandra Svitova palīga funkcijas. 2016. gada maijā noslēdza divu gadu līgumu ar Ufas "Salavat Julajev".

Krievijas izlases sastāvā spēlējis 2007., 2008., 2009. un 2010. gada Pasaules čempionātos, 2008. un 2009. gadā kļūstot par Pasaules čempionu, kā arī 2010. gada olimpisko spēļu turnīrā.

## Ārējās saites
Milzkalnes pagasts

**Milzkalnes pagasts** (līdz 1925. gadam **Šlokenbekas pagasts**) bija viena no Tukuma apriņķa pašvaldībām tā austrumos, Rīgas līča krastā. Robežojās ar Tukuma apriņķa Tukuma pilsētu un Engures, Sēmes, Vecmoku un Smārdes pagastiem, kā arī Rīgas apriņķa Slokas pagastu. Pagasta valde atradās Šlokenbekā (tagad Milzkalne). Lielākās apdzīvotās vietas bija Šlokenbeka, Cerkste, Klapkalnciems, Apšuciems un Radziņciems.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1924. gadā tam pievienoja likvidēto Cērkstes pagastu.

1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Cērkstes, Milzkalnes un Slocenes ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Tukuma rajonā. Mūsdienās Milzkalnes pagasta teritorija iekļauta Tukuma novada Smārdes un Engures pagastos.

## Atsauces
Praviņu pagasts

**Praviņu pagasts** bija viena no Tukuma apriņķa pašvaldībām tā austrumos. Robežojās ar Tukuma apriņķa Slampes, Smārdes, Tumes, Irlavas un Lestenes pagastiem, kā arī Jelgavas apriņķa Džūkstes pagastu. Pagasta valde atradās Praviņās. Lielākās apdzīvotās vietas bija Praviņi un Spirgus.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1920. gada zemes reformas gaitā Praviņu muižu ar Slokas pusmuižu sadalīja 56 vienībās 375 ha kopplatībā, sadalīja arī Spirgus muižu un Tīlmaņu pusmuižu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Praviņu un Spirgus ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Tukuma rajonā. Mūsdienās Praviņu pagasta teritorija iekļauta Tukuma novada Degoles, Slampes un neliela daļa Džūkstes pagastos.

## Atsauces
Moda Center

***Moda Center*** ir daudzfunkcionāla sporta arēna Portlendā, ASV. Arēna tika atklāta , tās būvniecība tika sponsorēta no vairākiem avotiem, tai skaitā pilsētas domes. Arēnas īpašnieki ir *Vulcan Inc.*. Šeit savas mājas spēles aizvada NBA komanda Portlendas "Trail Blazers" un WHL komanda Portlendas "Winterhawks". Basketbola spēlēm arēnas ietilpība ir līdz 20 630 sēdvietām, citiem pasākumiem ietilpība ir nedaudz mazāka.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Reizināšana

thumbnail|120px|Reizināšanas zīme.
**Reizināšana** ir viena no četrām aritmētikas pamatdarbībām. Tā atbilst atkārtotai saskaitīšanai. Reizināšanas pretējā darbība ir dalīšana. Lielumi, kas tiek reizināti, tiek saukti par reizinātājiem, bet rezultāts — par reizinājumu. Skaitļa *a* reizināšana ar naturālu skaitli *n* atbilst atkārtotai saskaitīšanai:
: a \times n = \underbrace{a + a + ... + a}_n = \sum_{i=1}^{n}a.

Reizināšanas darbību ne vienmēr pieraksta, izmantojot simbolu "×". Izmanto arī punktu (·) un zvaigznīti (*). Ja tiek reizināti lielumi, no kuriem vismaz viens ir apzīmēts ar burtu, tad reizināšanas zīmi starp tiem var nelikt. Piemēri:
a \cdot b = ab, 5 \cdot x \cdot y = 5xy.

## Īpašības
Reizināšanai piemīt komutatīvā, asociatīvā un distributīvā īpašība:

* komutatīvā īpašība: reizinātājus mainot vietām, reizinājums nemainās
:  x\cdot y = y\cdot x 
* asociatīvā īpašība: reizināšanas izpildes secībai nav nozīmes
:  (x\cdot y)\cdot z = x\cdot(y\cdot z) 
* distributīvā īpašība: jebkura skaitļa reizinājums ar summu ir vienāds ar atsevišķu saskaitāmo un šī skaitļa reizinājumu summu
:  x\cdot(y + z) = x\cdot y + x\cdot z 

## Reizināšana ar 0 un 1
Īpaši vienkārša ir reizināšana ar skaitļiem 0 un 1:

* vienības elements: jebkuru skaitli reizinot ar 1, rezultāts vienmēr būs vienāds ar doto skaitli
:  x\cdot 1 = x 
* nulles elements: jebkuru skaitli reizinot ar 0, reizinājums vienmēr būs vienāds ar nulli
:  x\cdot 0 = 0 

## Daļskaitļu reizināšana
Daļskaitļus reizina, reizinot to skaitītājus un saucējus:

:\frac{a}{b} \cdot \frac{c}{d} = \frac{ac}{bd}.

## Skatīt arī
* Dalīšana
* Dekarta reizinājums
* Kāpināšana
* Saīsinātās reizināšanas formulas
Struteles pagasts

**Struteles pagasts** bija viena no Tukuma apriņķa pašvaldībām tā vidienē. Robežojās ar Irlavas, Lestenes, Jaunpils, Remtes, Zantes un Grenču pagastiem. Pagasta valde atradās Strutelē (tagad Struteles muiža). Lielākās apdzīvotās vietas bija Strutele, Viesati, Pētertāle.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.

1923. gadā, grozot pagastu robežas, agrākos Pētertāles un Struteles pagastus apvienoja **Struteles-Pētertāles pagastā**.

1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Struteles un Viesatu ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Tukuma rajonā. Mūsdienās Struteles pagasta teritorija iekļauta Tukuma novada Jaunpils, Viesatu pagastos un neliela daļa Irlavas pagastā.

## Atsauces
1. FC Nürnberg

***1. FC Nürnberg*** ir Vācijas futbola klubs no Nirnbergas Bavārijā. To 1900. gada 4. maijā dibināja astoņpadsmit jaunieši, kuri bija savākušies vietējā krogā ar nosaukumu *"Burenhütte"*, lai dibinātu komandu, kurā spēlētu futbolu, nevis regbiju, kas bija vēl viena no populārajām angļu spēlēm, kuras tolaik bija izplatījušās Vācijā. Šobrīd klubā apvienoti šādi sporta veidi: bokss, handbols, skrituļslidošana un slidošana, peldēšana, slēpošana un teniss.

Kluba futbolisti ir deviņas reizes kļuvuši par Vācijas čempioniem un četras reizes uzvarējuši Vācijas kausa izcīņā. Pašlaik komanda spēlē Vācijas čempionāta 2. Bundeslīgā. 1. FCN no Bundeslīgas ir izkrituši deviņas reizes, vairāk kā jebkurš cits Vācijas klubs.

## Sasniegumi
* **[[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas čempionāts / Bundeslīga]]**
** Čempioni (9): 1920, 1921, 1924, 1925, 1927, 1936, 1948, 1961, 1967–68
** Vicečempioni (4): 1922, 1934, 1937, 1962
* **[[Vācijas kauss futbolā|Vācijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (4): 1935, 1939, 1961–62, 2006–07
** Finālisti (2): 1940, 1981–82
* **[[Vācijas futbola 2. Bundeslīga|2. Bundeslīga]]**
** Čempioni (4): 1979–80, 1984–85, 2000–01, 2003–04
** Vicečempioni (2): 1975–76, 1977–78 
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Pusfinālisti (1): 1962–63
* **[[UEFA Intertoto kauss|Intertoto kauss]]**
** Grupas uzvarētāji (1): 1968

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Jelsvika kalni

**Jelsvika kalni** () ir ap 60 km gara un līdz 30 km plata dienvidrietumu—ziemeļaustrumu virzienā orientēta kalnu grēda Karalienes Modas Zemē Antarktīdā. Izvietota starp Mīliga-Hofmaņa kalniem austrumos un Sverdrupa kalniem rietumos. Atrodas ap 200 km uz dienvidiem no okeāna piekrastes (Princeses Martas krasts), kuru klāj Fimbulisena šelfa ledājs. Augstākā virsotne ir Risemedeta kalns (2705 m) grēdas austrumos.

Grēdu atklāja Vācijas antarktiskā ekspedīcija (1938-1939) un sākotnēji tā tika iekļauta Mīliga-Hofmaņa kalnu sistēmā. Detālu izpēti un kartēšanu veica norvēģu-britu-zviedru (1949-1952) un norvēģu (1958-1959) antarktiskās ekspedīcijas, kas to izdalīja atsevišķi un nosauca par godu Norvēģijas Polārā institūta vadītājam Tūrem Jelsvikam (*Tore Gjelsvik*).

Kopš 1990. gada Jelsvika kalnos darbojas Norvēģijas polārstacija Trolla (1990.–2005. gados — vasaras stacija, kopš 2005. gada — vissezonas stacija).

## Atsauces
Surogātpasts

thumb|300px|Ar mēstulēm pilna e-pasta iesūtne

**Surogātpasts** jeb **mēstule** () ir elektroniska vēstule, kas ir nevēlama (nepieprasīta) vai pat uzbāzīgs elektroniskā pasta ziņojums (tiek nosūtīts atkārtoti), kas tikai tērē saņēmēja laiku un datora resursus. Mēstule tika atzīts par 2004. gada vārdu Latvijā.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Elektroniskais pasts
* Ķēdes vēstule

## Ārējās saites

* "Mēstules vēsture" — Pauls Bankovskis, 28.02.2005. Diena
1964. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula

Šī ir **[[1964. gada vasaras olimpiskās spēles|1964. gada vasaras olimpisko spēļu]] medaļu sadalījuma tabula**.

## Medaļu tabula

## Skatīt arī
* 1964. gada vasaras olimpiskās spēles

## Ārējās saites
* Tokija 1964
Hokeja slavas zāle

**Hokeja slavas zāle** () ir hokeja vēsturei veltīts muzejs un slavas zāle. Tā atrodas Toronto, Kanādā. Slavas zālē tiek uzņemti izcili, nopelniem bagāti hokejisti, treneri, tiesneši un hokeja funkcionāri. Tā tika dibināta 1943. gadā. Līdz 2022. gadam slavas zālē ir uzņemtas 417 ar hokeju saistītas personas.

Muzeja telpās atrodas arī IIHF Slavas zāle.

## Skatīt arī
*Hokeja slavas zālē uzņemto spēlētāju uzskaitījums

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 

## Atsauces
Trolla

**Trolla** () ir Norvēģijas vissezonas polārstacija Antarktīda. Izvietojusies uz Jūtulsesena nunataka Jelsvika kalnos 235 km no okeāna piekrastes. Izveidota 1989./1990. gada sezonā kā vasaras stacija un nosaukta pēc apkārtējiem kalniem, kas atgādinājuši troļļus no skandināvu mitoloģijas.

Sākotnēji stacijas platība bija 100 m² un tā bija paredzēta astoņu cilvēku izmitināšanai. 2004./2005. gada sezonā stacija tika paplašināta, izbūvējot papildus 300 m² korpusu un pārveidojot staciju vissezonas lietošanai. Stacijas oficiālajā atklāšanā piedalījās Norvēģijas karaliene Sonja.

2005. gadā 6,7 km uz ziemeļiem no stacijas tika izbūvēts arī Trollas lidlauks, kas ir viens no DROMLAN transporta sistēmas galvenajiem mezgla punktiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Troll stasjonen 
* Trollas stacijas laika prognoze un tīmekļa kamera 
* Atmospheric monitoring at the Norwegian Antarctic station Troll: measurement programme and first results
Augu šūna

300px|thumb|Augu šūnas uzbūve
**Augu šūnas** ir eikariotiskas šūnas, kas daļēji atšķiras no citu eikariotisko organismu šūnām. Galvenās augu šūnas atšķirīgās sastāvdaļas ir:

* Vakuola, ko ietver membrāna — tonoplasts. Vakuola ir šūnas lielākais organoīds, kas var aizņemt līdz pat 80% šūnas tilpuma. 
* Šūnapvalks, ko pamatā veido celuloze, hemicelulozes, pektīns, lignīns un olbaltumvielas. Izšķir primāro un sekundāro šūnapvalku.
* Augu šūnas savieno plazmodesmu tīkls.
* Plastīdas — hloroplasti, hromoplasti un leikoplasti.

## Atsauces
Anna Boleina

**Anna Boleina** (, dzimusi 1501. vai 1507. gadā, mirusi ) bija Anglijas konsorte, karaļa Henrija VIII otrā sieva no  līdz . Viņas meita bija vēlākā Anglijas karaliene Elizabete I.

Henrija VIII laulības ar galma dāmu Annu Boleinu bija viens no galvenajiem iemesliem reformācijai Anglijā, jo, lai to paveiktu, karalim bija nepieciešama pāvesta atļauja laulības ar savu pirmo sievu Aragonas Katrīnu šķiršanai. Nesaņemot pāvesta atļauju, karalis izšķīrās par baznīcas atdalīšanos no Romas, kā rezultātā izveidojās anglikāņu baznīca. Anna Boleina tika kronēta , bet jau  viņu par valsts nodevību un laulības pārkāpšanu pēc karaļa pavēles sodīja ar nāvi, laulību anulēja, bet princesi Elizabeti (vēlāko karalieni Elizabeti I) pasludināja par ārlaulībā dzimušu.  kā Anglijas karaliene tika kronēta Henrija VIII jaunā favorīte galma dāma Džeina Seimūra.

## Ārējās saites
Birmingema (ASV)

**Birmingema** jeb **Bērmingema** (, ) ir pilsēta ASV dienvidaustrumos, Alabamas štata lielākā pilsēta. Tiek lēsts, ka 2009. gadā Birmingemā bija 230 650 iedzīvotāju, tomēr pilsētas aglomerācijā dzīvo apmēram 1 212 848 cilvēku — ceturtā daļa no štata iedzīvotājiem.

Pilsēta tika nodibināta pēc Amerikas pilsoņu kara 1871. gadā un kļuva par ievērojamu kalnrūpniecības un metalurģijas centru. Liels dzelzceļa mezgls — no Birmingemas stiepjas dzelzceļa līnijas astoņos virzienos. Pilsēta nosaukta Lielbritānijas Birmingemas vārdā, kas arī ir ievērojams rūpniecības centrs. Kaut arī mūsdienās Birmingemas apkārtnē no kalnrūpniecības saglabājusies tikai akmeņogļu ieguve, bet pašā pilsētā attīstās banku, apdrošināšanas un telekomunikāciju bizness, Birmingema ir saglabājusi savu melnās metalurģijas centra raksturu.

20. gadsimta 50. un 60. gados Birmingema bija afroamerikāņu cilvēktiesību kustības centrs. 20. gadsimta otrajā pusē liela daļa Birmingemas balto iedzīvotāju pārcēlās uz dzīvi piepilsētās, pilsētas iedzīvotāju skaits saruka. 2000. gadā pilsētā 73,46% iedzīvotāju bija afroamerikāņi.

## Cilvēki
Birmingemā dzimuši:

* Embera Bensone (*Amber Benson*) — aktrise
* Andžela Deivisa (*Angela Davis*) — aktīviste
* Keita Džeksone (*Kate Jackson*) — aktrise
* Luīze Flečere (*Louise Fletcher*) — aktrise
* Trejs Hārdijs (*Trey Hardee*) — vieglatlēts
* Emmilū Herisa (*Emmylou Harris*) — mūziķe
* Teilors Hikss (*Taylor Hicks*) — mūziķis
* Kortnija Koksa (*Courteney Cox*) — aktrise
* Teodors Longs (*Theodore Long*) — sporta menedžeris
* Karls Lūiss (*Carl Lewis*) — vieglatlēts
* Guči Meins (*Gucci Mane*) — reperis
* Odeta (*Odetta*) — dziedātāja
* *[[Sun Ra]]* (*Sun Ra*) — mūziķis
* Kondolīza Raisa (*Condoleezza Rice*) — politiķe
* Ričards Šelbijs (*Richard Shelby*) — politiķis
* E. O. Vilsons (*E. O. Wilson*) — zinātnieks

## Atsauces

## Ārējās saites
Folklendu karš

**Folklendu karš** (, ) bija karš, kas norisinājās starp Apvienoto Karalisti un Argentīnu 1982. gadā par britiem piederošajām Folklenda salām, Dienviddžordžiju un Dienvidsendviču salām.

Folklendu karš sākās 1982. gada 2. aprīlī, kad argentīniešu karaspēks okupēja Folklenda salas un Dienviddžordžijas salas. Apvienotā Karaliste uz šo reģionu nosūtīja flotes operatīvo vienību, lai tā sakautu reģionā esošās Argentīnas flotes un gaisa spēku vienības, veiktu jūras desantu un atgūtu argentīniešu okupētās salas. Karadarbība beidzās 1982. gada 14. jūnijā pēc Argentīnas karaspēka vienību padošanās. Karš kopumā ilga 74 dienas. Folklendu kara laikā gāja bojā 275 briti un 649 argentīnieši. Šis šobrīd (2024) ir pēdējais militārais konflikts, kurā Apvienotā Karaliste karoja bez neviena sabiedrotā, un pēdējais Argentīnas ekspansijas gadījums kopš 19. gadsimta beigām.

Konflikta iemesls bija ilgstošie strīdi par šo salu piederību. Neviena no pusēm otrai pusei formāli nepieteica karu. Pati karadarbība lielākoties notika Atlantijas okeāna dienvidu daļā un teritorijās, kas kalpoja par kara iemeslu. Argentīnieši britu iebrukumu uzskatīja par atkārtotu okupāciju, bet briti to uzskata par iebrukumu sev piederošajās teritorijās. Argentīna joprojām uzskata, ka tai pieder šīs teritorijas. Arī šīs valsts konstitūcijā kopš 1994. gada ir tieša norāde uz šo nostāju.

Abas valstis Folklendu kara laikā piedzīvoja patriotisma uzplūdu. Reizē gan konflikts atstāja būtisku ietekmi uz abu pušu iekšpolitiku. Argentīnā sabiedrība kritizēja valstī valdošos militāristus par zaudējumu karā, bet Apvienotajā Karalistē Tečeres valdība ieguva tautas atbalstu. Nākamajā gadā Tečere uzvarēja vēlēšanās, pateicoties arī veiksmīgajam kara iznākumam, bet Argentīnā valdošā militārā hunta labprātīgi atteicās no varas.

Diplomātiskās attiecības starp abām valstīm tika atjaunotas 1983. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
.ls

**.ls** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Lesoto. Domēns izveidots 1995. gadā. Domēna sponsors ir *National University of Lesotho*, bet domēnu reģistrēšanu nodrošina *Leo (PTY) LTD*. Reģistrācija galvenokārt tiek veikta zem šādiem otrā līmeņa domēniem: .co.ls un .org.ls.

## Ārējās saites

*  IANA .ls whois information
Vecmoku pagasts

**Vecmoku pagasts** bija viena no Tukuma apriņķa pašvaldībām tā vidienē. Robežojās ar Tukuma pilsētu un Milzkalnes, Smārdes, Tumes, Pūres un Sēmes pagastiem. Sastāvēja no divām daļām, mazākā no kurām bija atdalīta ar Tukuma pilsētas teritoriju. Pagasta valde atradās Vecmokās.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Lazdu un Vecmoku ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Tukuma rajonā. Mūsdienās Vecmoku pagasta teritorija iekļauta Tukuma novada Tumes un Sēmes pagastos un nelielas teritorijas Tukuma pilsētā un Smārdes pagastā.

## Atsauces
.mr

**.mr** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Mauritāniju. Domēns izveidots 1996. gadā. Domēna sponsors ir *University of Nouakchott*, bet domēnu reģistrēšanu nodrošina *NIC-Mauritanie*. Lai reģistrētos zem šī domēna, ir nepieciešama kontaktadrese Mauritānijā. Reģistrācija ir iespējama tieši zem otrā līmeņa vai ar valdību saistītā tīmekļa vietnēm zem .gov.mr.

## Ārējās saites

*  IANA .mr whois information