open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Apple One

***Apple One*** ir ASV abonementa pakalpojumu komplekts, ko piedāvā un pārvalda ''Apple Inc.''. Pakalpojums tika prezentēts 2020. gadā un apvieno vairākus *Apple* digitālos pakalpojumus vienā abonementā, ļaujot lietotājiem ietaupīt un pārvaldīt abonementus centralizēti.

*Apple One* var ietvert tādus pakalpojumus kā *[[Apple Music]]*, *[[Apple TV+]]*, *[[Apple Arcade]]*, *[[Apple Fitness+]]* un *[[iCloud]]*, atkarībā no izvēlētā plāna. Abonenti var dalīties ar ģimenes locekļiem, visi pakalpojumi tiek sinhronizēti *Apple* ekosistēmā.

## Ārējās saites
Ričards Grānts

**Ričards Grānts Esterhuisens** (; dzimis ) ir Svazilendā dzimis angļu aktieris.

Kino debitējis ar lomu 1987. gada komēdijā *[[Withnail and I]]*. Guvis plašu kritiķu atzinību ar lomu filmā "Vai spēsi man kādreiz piedot?" (2018), par ko saņēmis ''Independent Spirit'' balvu. Par šo lomu nominēts arī Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā", kā arī Zelta globusa balvai un BAFTA kino balvai.

Pazīstams ar lomām arī tādās filmās kā *[[How to Get Ahead in Advertising]]* (1989), *[[Warlock]]* (1989), "Henrijs un Džūna" (*Henry & June*, 1990), "Hudzonas vanags" (1991), "Drakula" (1992), "Nevainības laikmets" (1993), "Lēdijas portrets" (*The Portrait of a Lady*, 1996), *[[The Little Vampire]]* (2000), "Gosforda parks" (2001), "Penelopa" (2006), "Dzelzs lēdija" (2011), "Džekija" (2016), "Zvaigžņu kari: Skaivokera atdzimšana" (2019), *[[Saltburn]]* (2023), "Vienradža nāve" (2025) un "Nirnberga" (2025). Zināms arī ar lomām seriālos *[[Doctor Who]]* (1999; 2003; 2012—2013; 2024), *[[Frasier (seriāls)|Frasier]]* (2004), *[[Dig (seriāls)|Dig]]* (2015), "Troņu spēle" (2016), *[[Hang Ups]]* (2018), *[[A Series of Unfortunate Events]]* (2019) un *[[Suspect]]* (2022).

## Ārējās saites
Vinss Giligans

**Džordžs Vinsents "Vinss" Giligans jaunākais** (; dzimis ) ir amerikāņu scenārists un režisors.

Vislabāk zināms kā seriāla "Pārkāpt robežu" (2008—2013) un tā atvasinājuma "Labāk zvaniet Solam" (2015—2022) izveidotājs, scenārists un izpildproducents. Saņēmis vairākas balvas, tai skaitā četras ''Emmy'' balvas un vienu BAFTA televīzijas balvu.

Bijis viens no seriāla "X-faili. Slepenās lietas" (1993—2002) scenāristiem, režisoriem un producentiem. Bijis viens no scenāristiem filmai "Henkoks" (2008), kā arī režisējis un sarakstījis "Pārkāpt robežu" filmu *[[El Camino: A Breaking Bad Movie]]* (2019). Izveidojis arī zinātniskās fantastikas seriālu *[[Pluribus]]* (2025—pašlaik).

## Ārējās saites
Apuseni

**Apuseni** jeb **Rumānijas Rietumu kalni** (, ) ir kalnu apgabals Rumānijas ziemeļrietumos, Transilvānijā. Kalni bagāti ar izrakteņiem. No antīkajiem laikiem šeit zināmas zelta un sudraba atradnes. Sastopamas polimetālu rūdas, dzīvsudrabs un boksīti. Iegūst marmoru, andezītu un kaļķakmeni. Daudz alu. Ierīkots Apusenu nacionālais parks.

## Galerija

Székelykő.JPG
Arieseni_27.jpg
A_bihari_hegyek_-_panoramio.jpg
Apus_Muntii_Metaliferi.jpg
Basalt_columns_in_Romania.jpg|Bazalta kolonnas
Gallery_above_Mina_Rudolf,_Turda_salt_mine,_Turda,_2017.jpg|Turdas sālsraktuves


## Ārējās saites
Songves reģions

**Songves reģions** (, ) ir viens no Tanzānijas administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts dienvidrietumu daļā un robežojas dienvidos ar Malāviju un Zambiju, austrumos — ar Mbeju, ziemeļos — ar Taboru, bet rietumos — ar Katavi un Rukvas reģioniem. Reģions izveidots 2016. gadā, nodalot Mbejas reģiona rietumu daļu.

Songves reģiona administratīvais centrs ir Vava, bet lielākā pilsēta ir Tunduma pie robežas ar Zambiju. Reģiona teritorija iekļauj Rukvas ezera austrumu daļu.

## Ārējās saites
Ilemistes Centrs

thumb|Skats uz Ilemistes centru 2017. gadā
**Ilemistes Centrs** () ir iepirkšanās centrs Tallinā, Igaunijā. Tas atrodas blakus Tallinas lidostai Ilemistes apkaimē. Tajā 2018. gadā bija vairāk nekā 220 veikalu, 8 restorāni un liela bērnu rotaļu istaba.

Īpašumu atvēra 2004. gadā, un to pārvalda *Ülemiste Center OÜ*, kas 2015. gadā nopelnīja 12 miljonus eiro nomas ienākumos un kura tīrā peļņa tajā pašā gadā bija 11,5 miljoni eiro. Uzņēmuma īpašnieks ir *Ülemiste Holding Nederland BV*, kas savukārt pieder Norvēģijā reģistrētajai *Linstow AS*.

Pirmo KFC ātrās ēdināšanas restorānu Igaunijā atvēra Ilemistes Centrā 2019. gada 24. oktobrī.

## 2025. gada sprādziens
2025. gada 20. decembrī 18:47 tirdzniecības centra atkritumu konteinerā pretī *[[Rimi Baltic|Rimi]]* veikalam notika sprādziens, nopietni cieta ar to tobrīd strādājošais apkopējs. Nākošajā dienā Igaunijas Drošības policija paziņoja, ka par iespējamo vainu sprādzienā arestēts agrāk tirdzniecības centrā strādājušais vairākkārt sodīts bezvalstnieks un viņa motīvs visdrīzāk bijusi personiska atriebība agrākajai darbavietai. Spridzeklis bijis paštaisīts un neradīja lielus postījumus. Nākošajā dienā Ilemistes Centrs atsāka darbu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Roza Salazara

**Roza Salazara** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Ieguvusi plašu atpazīstamību ar galveno lomu Roberta Rodrigesa 2019. gada filmā "". Zināma arī ar lomu seriālā *[[Brand New Cherry Flavor]]* (2021), ko viņa arī producēja.

Piedalījusies arī tādās filmās kā "Citādie. Otrā daļa: Dumpinieki" (*The Divergent Series: Insurgent*, 2015), "Labirinta skrējējs: Ugunskristības" (2015), "Labirinta skrējējs: Pretnāves zāles" (2018), *[[The Kindergarten Teacher]]* (2018), *[[Bird Box]]* (2018) un *[[Play Dirty (2025. gada filma)|Play Dirty]]* (2025).

## Ārējās saites
Kuņģa vēzis

[thumb|Kuņģa čūla, kas pēc [biopsijas datiem liecina par adenokarcinomu]]
**Kuņģa vēzis** jeb **kuņģa adenokarcinoma** ir ļaundabīgs audzējs, kas attīstās kuņģa gļotādas šūnās. Tas ir viens no biežākajiem gremošanas sistēmas vēžiem un var ilgstoši attīstīties bez izteiktiem simptomiem.

Lielākā daļa kuņģa vēžu ir adenokarcinomas, kas veidojas no dziedzeru epitēlija šūnām. Slimībai progresējot, audzējs var ieaugt dziļākos kuņģa slāņos un izplatīties uz limfmezgliem un citiem orgāniem.

## Pazīmes un simptomi
Agrīnās stadijās kuņģa vēzis bieži norit bez simptomiem vai ar nespecifiskām sūdzībām. Slimībai progresējot, var parādīties:
* ēstgribas zudums;
* sāta sajūta pēc neliela ēdiena daudzuma;
* slikta dūša vai vemšana;
* sāpes vai diskomforts vēdera augšdaļā;
* neizskaidrojams svara zudums;
* vājums un nogurums;
* asins piejaukums izkārnījumos vai melni izkārnījumi.

Diagnozes apstiprināšanai parasti izmanto endoskopiju ar biopsiju, kā arī attēldiagnostikas metodes.

## Cēloņi
Kuņģa vēža attīstību veicina vairāki riska faktori:
* hronisks kuņģa gļotādas iekaisums;
* ilgstoša noteiktu baktēriju infekcija;
* smēķēšana;
* pārmērīga alkoholisko dzērienu lietošana;
* uzturs ar lielu sāls, kūpinātu un konservētu produktu daudzumu;
* ģenētiska nosliece;
* vecums (biežāk sastopams gados vecākiem cilvēkiem).

## Profilakse
Kuņģa vēža risku var samazināt:
* ievērojot veselīgu un sabalansētu uzturu;
* samazinot sāls un kūpinātu produktu lietošanu;
* nesmēķējot;
* ierobežojot alkohola patēriņu;
* savlaicīgi ārstējot kuņģa iekaisuma slimības;
* regulāri veicot veselības pārbaudes riska grupām.

## Epidemioloģija
Kuņģa vēzis biežāk sastopams Āzijā un Austrumeiropā. Saslimstība palielinās līdz ar vecumu un ir nedaudz biežāka vīriešiem nekā sievietēm. Daudzās valstīs saslimstība pēdējos gados ir samazinājusies, pateicoties uztura un dzīvesveida izmaiņām.

## Klasifikācija
Kuņģa vēzi var klasificēt pēc:
* histoloģiskā tipa;
* audzēja lokalizācijas kuņģī;
* slimības stadijas;
* izplatības pakāpes.

## Ārstēšana
Ārstēšanas taktika ir atkarīga no slimības stadijas un pacienta vispārējā stāvokļa. Tā var ietvert:
* ķirurģisku audzēja izņemšanu;
* ķīmijterapiju;
* staru terapiju;
* kombinētu ārstēšanu.

## Ārējās saites
IOS 18

***iOS 18*** ir astoņpadsmitā galvenā mobilās operētājsistēmas iOS versija, ko izstrādājusi kompānija *[[Apple Inc.]]* iPhone ierīcēm. Tā tika prezentēta 2024. gada 10. jūnijā izstrādātāju konferencē WWDC 2024 un oficiāli izlaista 2024. gada 16. septembrī.

*iOS 18* galvenais uzsvars tika likts uz mākslīgā intelekta integrāciju (Apple Intelligence), paplašinātām personalizācijas iespējām, uzlabotu drošību un sistēmas veiktspēju.

## Ārējās saites
IOS 15

***iOS 15*** ir piecpadsmitā galvenā mobilās operētājsistēmas *[[iOS]]* versija, ko izstrādājusi kompānija *[[Apple Inc.]]* *[[iPhone]]* ierīcēm. Tā tika prezentēta 2021. gada 7. jūnijā izstrādātāju konferencē WWDC 2021 un oficiāli izlaista 2021. gada 20. septembrī.

*iOS 15* ieviesa jaunas funkcijas paziņojumu pārvaldībā (*Focus* režīmi), *FaceTime* uzlabojumus, kā arī izmaiņas privātuma aizsardzībā un sistēmas veiktspējā.

## Ārējās saites
IOS 17

***iOS 17*** ir septiņpadsmitā galvenā mobilās operētājsistēmas iOS versija, ko izstrādājusi kompānija *[[Apple Inc.]]* iPhone ierīcēm. Tā tika prezentēta 2023. gada 5. jūnijā izstrādātāju konferencē WWDC 2023 un oficiāli izlaista 2023. gada 18. septembrī.

*iOS 17* ieviesa uzlabojumus saziņas iespējās (*Phone*, *FaceTime* un *Messages*), jaunas personalizācijas funkcijas, kā arī sistēmas stabilitātes un drošības uzlabojumus.

## Ārējās saites
IOS 8

***iOS 8*** ir astotā galvenā mobilās operētājsistēmas *[[iOS]]* versija, ko izstrādājusi kompānija *[[Apple Inc.]]* *[[iPhone]]* ierīcēm. Tā tika prezentēta 2014. gada 2. jūnijā izstrādātāju konferencē WWDC 2014 un oficiāli izlaista 2014. gada 17. septembrī.

*iOS 8* ieviesa plašākas integrācijas iespējas ar trešo pušu lietotnēm, jaunu paziņojumu centru ar interaktīviem paziņojumiem, kā arī *Handoff* un *Continuity* funkcijas.

## Ārējās saites
IOS 7

***iOS 7*** ir septītā galvenā mobilās operētājsistēmas ''iOS'' versija, ko izstrādājusi kompānija *[[Apple Inc.]]* iPhone ierīcēm. Tā tika prezentēta 2013. gada 10. jūnijā izstrādātāju konferencē WWDC 2013 un oficiāli izlaista 2013. gada 18. septembrī.

*iOS 7* ieviesa pilnīgi pārveidotu lietotāja saskarni ar plakano dizainu (*flat design*), jaunas vadības centra funkcijas, uzlabotu daudzuzdevumu atbalstu un uzlabotu paziņojumu centru.

## Ārējās saites
IOS 14

***iOS 14*** ir četrpadsmitā galvenā mobilās operētājsistēmas ''iOS'' versija, ko izstrādājusi kompānija *[[Apple Inc.]]* ''iPhone'' ierīcēm. Tā tika prezentēta 2020. gada 22. jūnijā izstrādātāju konferencē WWDC 2020 un oficiāli izlaista 2020. gada 16. septembrī.

*iOS 14* ieviesa būtiskas izmaiņas lietotāja saskarnē, tostarp sākuma ekrāna logrīkus, lietotņu bibliotēku (*App Library*), kā arī uzlabojumus privātuma aizsardzībā.

## Ārējās saites
IOS 4

***iOS 4*** ir ceturtā galvenā mobilās operētājsistēmas ''iOS'' versija, ko izstrādājusi kompānija *[[Apple Inc.]]* ''iPhone'' ierīcēm. Tā tika prezentēta 2010. gada 7. aprīlī izstrādātāju konferencē un oficiāli izlaista 2010. gada 21. jūnijā.

*iOS 4* ieviesa daudzuzdevumu atbalstu, mapju (*Folders*) funkcionalitāti sākuma ekrānā, jaunu *Mail* lietotni un uzlabotu kopējo veiktspēju.

## Ārējās saites
IOS 5

***iOS 5*** ir piektā galvenā mobilās operētājsistēmas ''iOS'' versija, ko izstrādājusi kompānija *[[Apple Inc.]]* ''iPhone'' ierīcēm. Tā tika prezentēta 2011. gada 6. jūnijā izstrādātāju konferencē WWDC 2011 un oficiāli izlaista 2011. gada 12. oktobrī.

*iOS 5* ieviesa paziņojumu centru (*Notification Center*), *iMessage*, *[[iCloud]]* integrāciju un jauno ''iTunes'' *Wi-Fi Sync* funkcionalitāti, kā arī veicināja bezvadu lietotņu un sistēmas pārvaldību.

## Ārējās saites
IOS 6

***iOS 6*** ir sestā galvenā mobilās operētājsistēmas ''iOS'' versija, ko izstrādājusi kompānija *[[Apple Inc.]]* ''iPhone'' ierīcēm. Tā tika prezentēta 2012. gada 11. jūnijā izstrādātāju konferencē WWDC 2012 un oficiāli izlaista 2012. gada 19. septembrī.

*iOS 6* ieviesa jaunu ''Apple Maps'' lietotni, *Passbook*, uzlabotu *[[Siri]]* funkcionalitāti, *[[Facebook]]* integrāciju sistēmā, kā arī uzlabotu zvanīšanas un paziņojumu funkcijas.

## Ārējās saites
IOS 9

***iOS 9*** ir deviņpadsmitā galvenā mobilās operētājsistēmas ''iOS'' versija, ko izstrādājusi kompānija *[[Apple Inc.]]* ''iPhone'' ierīcēm. Tā tika prezentēta 2015. gada 8. jūnijā izstrādātāju konferencē WWDC 2015 un oficiāli izlaista 2015. gada 16. septembrī.

*iOS 9* galvenais uzsvars tika likts uz veiktspējas uzlabojumiem, akumulatora taupīšanu, jaunas lietotnes ''Notes'' un ''News'', kā arī uzlabotu *[[Siri]]* funkcionalitāti un *multitasking* iespējas ''iPad'' ierīcēs.

## Ārējās saites
IOS 12

***iOS 12*** ir divpadsmitā galvenā mobilās operētājsistēmas *[[iOS]]* versija, ko izstrādājusi kompānija *[[Apple Inc.]]* *[[iPhone]]* ierīcēm. Tā tika prezentēta 2018. gada 4. jūnijā izstrādātāju konferencē WWDC 2018 un oficiāli izlaista 2018. gada 17. septembrī.

*iOS 12* galvenais uzsvars tika likts uz sistēmas veiktspējas uzlabojumiem, stabilitāti, uzlabotu paziņojumu pārvaldību, *Screen Time* funkciju un jaunas *Animoji* iespējas.

## Ārējās saites
IOS 10

***iOS 10*** ir desmitā galvenā mobilās operētājsistēmas ''iOS'' versija, ko izstrādājusi kompānija *[[Apple Inc.]]* iPhone ierīcēm. Tā tika prezentēta 2016. gada 13. jūnijā izstrādātāju konferencē WWDC 2016 un oficiāli izlaista 2016. gada 13. septembrī.

*iOS 10* ieviesa būtiskas izmaiņas paziņojumu sistēmā, jaunu dizainu lietotnei *Messages*, uzlabotu *[[Siri]]* integrāciju trešo pušu lietotnēs, kā arī izmaiņas bloķēšanas ekrānā.

## Ārējās saites
IOS 13

***iOS 13*** ir trīspadsmitā galvenā mobilās operētājsistēmas *[[iOS]]* versija, ko izstrādājusi kompānija *[[Apple Inc.]]* *[[iPhone]]* ierīcēm. Tā tika prezentēta 2019. gada 3. jūnijā izstrādātāju konferencē WWDC 2019 un oficiāli izlaista 2019. gada 19. septembrī.

*iOS 13* ieviesa tumšo režīmu (*Dark Mode*), būtiskus veiktspējas uzlabojumus, kā arī uzlabotu privātuma kontroli un jaunas funkcijas lietotnēs *Photos*, *Maps* un *Reminders*.

## Ārējās saites
IOS 11

***iOS 11*** ir vienpadsmitā galvenā mobilās operētājsistēmas ''iOS'' versija, ko izstrādājusi kompānija *[[Apple Inc.]]* ''iPhone'' ierīcēm. Tā tika prezentēta 2017. gada 5. jūnijā izstrādātāju konferencē WWDC 2017 un oficiāli izlaista 2017. gada 19. septembrī.

*iOS 11* ieviesa būtiskas izmaiņas lietotāja saskarnē, uzlabotu daudzuzdevumu atbalstu, jaunu *Files* lietotni, kā arī paplašinātās realitātes (*ARKit*) platformu.

## Ārējās saites
IPhone OS 1

***iPhone OS 1*** ir pirmā mobilās operētājsistēmas versija, ko izstrādājusi kompānija *[[Apple Inc.]]* speciāli *[[iPhone]]* ierīcēm. Tā tika prezentēta 2007. gada 9. janvārī un oficiāli izlaista 2007. gada 29. jūnijā.

*iPhone OS 1* ieviesa revolucionāru *Multi-touch* lietotāja saskarni, pamata lietotnes (*Phone*, *Mail*, *[[Safari (pārlūkprogramma)|Safari]]*, *iPod*), kā arī ļāva pirmo reizi izmantot *iPhone* kā pilnvērtīgu viedtālruni ar pieskārienu ekrānu.

## Ārējās saites
IPhone OS 3

***iPhone OS 3*** ir trešā mobilās operētājsistēmas versija, ko izstrādājusi kompānija *[[Apple Inc.]]* speciāli ''iPhone'' ierīcēm. Tā tika prezentēta 2009. gada 17. jūnijā izstrādātāju konferencē WWDC 2009 un oficiāli izlaista 2009. gada 17. jūnijā.

*iPhone OS 3* ieviesa funkcijas *copy-paste*, *Spotlight* meklēšanu, MMS atbalstu, uzlabotas e-pasta un ziņapmaiņas funkcijas, kā arī turpināja attīstīt ''App Store'' iespējas.

## Ārējās saites
IPhone OS 2

***iPhone OS 2*** ir otrā mobilās operētājsistēmas versija, ko izstrādājusi kompānija *[[Apple Inc.]]* speciāli ''iPhone'' ierīcēm. Tā tika prezentēta 2008. gada 9. jūnijā izstrādātāju konferencē WWDC 2008 un oficiāli izlaista 2008. gada 11. jūlijā.

*iPhone OS 2* ieviesa ''App Store'' platformu, ļaujot lietotājiem instalēt trešo pušu lietotnes, kā arī uzlaboja e-pasta, kalendāra un citu sistēmas lietotņu funkcionalitāti.

## Ārējās saites
BITNET

**BITNET** (no ) bija akadēmisks datortīkls, kas tika izmantots galvenokārt elektroniskajam pastam, ziņojumu apmaiņai un failu pārsūtīšanai starp universitātēm un pētniecības iestādēm. Tīkls tika izveidots 1981. gadā un bija plaši izplatīts ASV un Eiropā pirms mūsdienu interneta plašas ieviešanas.

BITNET sastāvēja no savstarpēji savienotiem datoru mezgliem, kas bija savienoti ar tiešiem punktu–punktu sakariem. Atšķirībā no interneta, BITNET neizmantoja pakešu komutāciju, bet balstījās uz secīgu datu pārsūtīšanu starp mezgliem. Tīkls galvenokārt darbojās uz IBM lieldatoriem, izmantojot protokolu RSCS.

BITNET nodrošināja vairākus pakalpojumus, tostarp elektronisko pastu, failu pārsūtīšanu un diskusiju sarakstus (LISTSERV), kas kļuva par vienu no pirmajiem plaši izmantotajiem elektronisko diskusiju formātiem. Šie saraksti bija BITNET ekvivalents vēlākajām interneta ziņu grupām un e-pasta konferencēm.

BITNET bija nozīmīga loma akadēmiskās informācijas apmaiņas attīstībā un veicināja elektroniskās komunikācijas izplatīšanos augstākās izglītības un pētniecības vidē. 1990. gados, strauji attīstoties TCP/IP balstītajam internetam, BITNET pakāpeniski zaudēja nozīmi un tika integrēts citos akadēmiskajos tīklos vai pilnībā pārtraukts.

## Atsauces
Internet2

***Internet2*** ir bezpeļņas konsorcija uzturēts augstas veiktspējas akadēmisks datortīkls, kas izveidots 1996. gadā ASV universitāšu un pētniecības iestāžu sadarbības rezultātā. Tā mērķis ir attīstīt un testēt progresīvas tīkla tehnoloģijas, kas vēlāk var tikt ieviestas publiskajā internetā.

*Internet2* savieno simtiem universitāšu, koledžu, pētniecības institūciju, valsts aģentūru un tehnoloģiju uzņēmumu. Tīkls tiek izmantots zinātniskiem pētījumiem, izglītībai un eksperimentāliem projektiem, kuriem nepieciešama ļoti liela datu caurlaidspēja, zema aizture un augsta uzticamība, piemēram, lielapjoma datu analīzei, attālinātai medicīnai, augstas izšķirtspējas multimediju straumēšanai un sadalītai skaitļošanai.

*Internet2* infrastruktūra balstās uz modernām optiskajām šķiedrām un IP tehnoloģijām, atbalstot arī tādus pakalpojumus kā daudzapraides pārraide (*multicast*), identitātes pārvaldība un droša federatīvā autentifikācija. Tīkls cieši sadarbojas ar citiem nacionālajiem un starptautiskajiem pētniecības tīkliem, veidojot globālu akadēmisko savienojamību.

*Internet2* ir uzskatāms par tiešu NSFNET idejisko turpinājumu, taču atšķirībā no tā netiek izmantots kā vispārējs interneta mugurkauls, bet gan kā specializēta platforma pētniecībai un inovācijām tīkla tehnoloģiju jomā.

## Atsauces
UMTS

**UMTS** (no ) ir trešās paaudzes (3G) mobilo sakaru sistēma, kas nodrošina balss, datu un multimediju pakalpojumus mobilajām ierīcēm. UMTS tika izstrādāta kā GSM standarta pēctece un ir daļa no ITU IMT-2000 standartu saimes.

UMTS ievērojami uzlaboja mobilo datu pārraides iespējas salīdzinājumā ar otrās paaudzes tīkliem, piedāvājot lielāku datu pārraides ātrumu, labāku savienojuma kvalitāti un atbalstu tādiem pakalpojumiem kā videotelefonija, mobilais internets un multimediju straumēšana. Teorētiskais lejupielādes ātrums sākotnējā UMTS versijā sasniedza līdz 384 kbit/s.

UMTS radio piekļuves tehnoloģija balstās uz platjoslas koda dalījuma daudzpiekļuvi (W-CDMA). Tīkla arhitektūra sastāv no radio piekļuves tīkla (UTRAN), kas nodrošina sakarus starp mobilo ierīci un bāzes stacijām, un kodoltīkla, kas apstrādā balss un datu plūsmu un savieno mobilo tīklu ar citiem sakaru tīkliem, tostarp internetu.

Laika gaitā UMTS tika papildināts ar vairākām uzlabotām tehnoloģijām, piemēram, HSDPA, HSUPA un HSPA+, kas ievērojami palielināja datu pārraides ātrumu un efektivitāti. Šie uzlabojumi bieži tiek apzīmēti kā 3.5G vai 3.75G paaudze.

UMTS tīkli tika plaši ieviesti Eiropā, Āzijā un citos pasaules reģionos 2000. gadu sākumā. Vēlāk tos pakāpeniski sāka aizstāt ceturtās paaudzes tehnoloģijas, piemēram, LTE, tomēr daudzās valstīs UMTS ilgu laiku saglabāja nozīmīgu lomu mobilo sakaru infrastruktūrā.

## Atsauces
HSPA+

**HSPA+** (no ), pazīstams arī kā **HSPA Evolution**, ir UMTS mobilās sakaru sistēmas uzlabota versija, kas nodrošina lielāku datu pārraides ātrumu un efektīvāku radioresursu izmantošanu. HSPA+ bieži tiek klasificēts kā 3.75G paaudzes tehnoloģija un tiek uzskatīts par pārejas posmu uz ceturtās paaudzes tīkliem, piemēram, LTE.

HSPA+ ir balstīts uz iepriekšējām tehnoloģijām HSDPA un HSUPA, ieviešot tādus uzlabojumus kā augstāka modulācija (16-QAM un 64-QAM), vairāku antenu izmantošana (MIMO) un samazināta aizture. Teorētiskais lejupielādes ātrums HSPA+ tīklos var sasniegt līdz 42 Mbit/s, bet ar paplašinājumiem — līdz 84 Mbit/s, savukārt augšupielādes ātrums var sasniegt līdz 11 Mbit/s.

HSPA+ izmanto to pašu radio piekļuves tehnoloģiju — W-CDMA — kā UMTS, kas ļāva mobilo sakaru operatoriem ieviest šo standartu bez būtiskām izmaiņām esošajā infrastruktūrā. Tas sekmēja HSPA+ plašu izplatību daudzās valstīs 2000. gadu beigās un 2010. gadu sākumā.

Lai gan HSPA+ nodrošināja veiktspēju, kas dažos gadījumos bija salīdzināma ar agrīnajiem LTE tīkliem, ilgtermiņā to pakāpeniski aizstāja pilnvērtīgas 4G tehnoloģijas. Tomēr HSPA+ joprojām tiek izmantots kā rezerves vai papildtīkls reģionos, kur LTE pārklājums ir ierobežots.

## Atsauces
Sīmaņa iela

thumb|Bijušās Rīgas 18. vidusskolas ēka (2025)
**Sīmaņa iela** ir Rīgas iela, Ziemeļu rajona Sarkandaugavas apkaimē.

## Vēsture
Sīmaņa iela ir daļa no kādreizējās Pētera ielas, kura minēta 1877. gada Rīgas adrešu grāmatā. Savu pašreizējo nosaukumu iela ieguva 1885. gadā. Sīmaņa iela ilgu laiku bija Sarkandaugavas izglītības centrs, Sīmaņa ielā 14/16 pirms Pirmā pasaules kara rūpnīcas "Provodņiks" celtā ēkā atradās 2. poļu pamatskolas pirmās 4 klases, vēlāk Rīgas 18. vakara vidusskola. Pēc Pirmā pasaules kara Sīmaņa ielā 14 darbojās Baltā Krusta biedrība.

## Ielu savienojumi
Sīmaņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Duntes iela
* Alekša iela
* Āžu iela
* Priežu iela
* Patversmes iela
* Sliežu iela

## Skatīt arī
* Sarkandaugava

## Atsauces
Ahmeds ibn Hanbals

**Ahmeds ibn Hanbals** (, *Aḥmad ibn Ḥanbal*, dzimis , miris ) bija viens no ievērojamākajiem agrīnā sunnītu islāma zinātniekiem — hadītu pētnieks, jurists un teologs Abāsīdu kalifāta laikā, kad Bagdāde bija islāma pasaules nozīmīgākais intelektuālais centrs. Viņš ir pazīstams kā viens no četru sunnītu islāma tiesību skolu – hanbalītu skolas – pamatlicējiem, kā arī monumentālā hadītu krājuma *[[Musnad Ahmad ibn Hanbal]]* sastādītājs, kuram ir būtiska vieta sunnītu hadītu tradīcijā. Ahmeda ibn Hanbala nozīme islāma jurisprudencē (fikhā) balstās viņa konsekventajā pieejā pie reliģisko normu avotiem. Viņš uzsvēra Korāna un autentisku hadītu absolūto autoritāti, vienlaikus ļoti ierobežoti pieļaujot racionālo spriešanu un analoģijas izmantošanu. Šī metodoloģija viņu atšķīra no citām racionālākām tiesību skolām, īpaši hanafītu tradīcijas, un veidoja hanbalītu skolas raksturīgo tekstuālismu. Hanbalītu tiesību skola ir viena no četrām sunnītu tiesību skolām līdzās hanafītiem, mālikītiem un šāfiītiem. Lai gan vēsturiski tā bijusi mazāk izplatīta, tai ir bijusi būtiska ietekme uz sunnītu jurisprudences un teoloģijas attīstību, īpaši Arābijas pussalā un vēlākās reformu kustībās.

Teoloģijā Ahmeds ibn Hanbals kļuva par sunnītu tradicionālisma simbolu. Viņš asi iestājās pret mutazilītu doktrīnām, kas uzsvēra saprāta pārākumu pār atklāsmi, un aizstāvēja agrīno musulmaņu ticības izpratni, balstītu pravieša Muhameda tradīcijā un pirmajās musulmaņu paaudzēs. Šī nostāja īpaši spilgti izpaudās tā dēvētās mihnas laikā – Abāsīdu kalifāta īstenotās reliģiskās politikas posmā, kas sākās 833. gadā kalifa Mamūna valdīšanas laikā un ilga līdz 848. gadam. Mihnas laikā zinātniekiem tika prasīta piekrišana mutazilītu mācībai par “radītu Korānu”, un Ahmeds ibn Hanbals kļuva par vienu no pazīstamākajiem šīs politiski un teoloģiskās konfrontācijas simboliem, jo atteicās pakļauties kalifāta uzspiestajai doktrīnai, par ko tika ieslodzīts un fiziski sodīts. Ahmeda ibn Hanbala nelokāmā nostāja mihnas laikā nostiprināja viņa autoritāti sunnītu kopienā un vēlāk tika interpretēta kā tradicionālās sunnītu ortodoksijas aizstāvība pret valsts varas mēģinājumiem regulēt doktrīnu. Islāma vēsturē ilgtermiņā viņa darbība būtiski veicināja sunnītu identitātes un ortodoksijas pamatu nostiprināšanos, kā arī ietekmēja attiecības starp reliģisko autoritāti, politisko varu un teoloģisko interpretāciju.

## Ārējās saites
Spirolokulinīdes

**Spirolokulinīdes** (*Spiroloculinidae*) ir foraminīferu dzimta miliolīdu kārtā. Dzimtu 1982. gadā izveidoja amerikāņu mikropaleontologi Alfrēds Lēblihs un Helēna Tappana, piedēvējot to vācu mikropaleontologam Hansam Visneram, kurš 1920 gadā izveidoja *Spiroloculininae* apakšdzimtu. Ģeohronoloģiski spirolokulinīdes ir zināmas no vidusjuras (bajosas laikmets) līdz mūsdienām.

## Apraksts
Spirolokulinīdēm aiz prolokula seko reducēts kornuspirīns (cauruļveidīgas čaulas) vienu vijumu vai nedaudz mazāk garš fleksostils, vismaz mikrosfēriskajā ģenerācijā. Aiz tā seko divas kameras uz katru vijumu. Čaulai ir vienkāršā sieniņa, kas var būt gluda, strīpota vai ribveidīga. Atvere ir termināla, ieapaļa līdz izstieptai, vaļēja vai ar vienkāršu vai divdaļīgu zobu.

## Sistemātika
Spirolokulinīžu dzimtas dalījums ģintīs:

* dzimta: **Spiroloculinidae** Wiesner, 1920
:* ģints: Cribrospiroloculina McCulloch, 1977
:* ģints: Duoplanum Copestake & Johnson, 2014 †
:* ģints: Elazigella Sirel, 1999 †
:* ģints: Inaequalina Łuczkowska, 1971
:* ģints: Kalosha Boltovskoy, 1978
:* ģints: Labalina Azbel, 1988 †
:* ģints: Neospiroloculina McCulloch, 1977
:* ģints: Nummulopyrgo Hofker, 1983
:* ģints: Pippinia McCulloch, 1977
:* ģints: Rectospiroloculina McCulloch, 1977
:* ģints: Spiroloculina d'Orbigny, 1826

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
NSFNET

**NSFNET** (no ) bija akadēmisks datortīkls, ko 1985. gadā izveidoja ''National Science Foundation'' (NSF), lai savienotu ASV universitātes, pētniecības iestādes un superdatoru centrus. NSFNET kļuva par vienu no nozīmīgākajiem mūsdienu interneta priekšgājējiem un 20. gadsimta 80.–90. gados pildīja interneta galvenā mugurkaula (*backbone*) funkciju.

Sākotnēji NSFNET tika izveidots, lai nodrošinātu piekļuvi NSF finansētajiem superdatoru centriem, taču laika gaitā tas paplašinājās, savienojot reģionālos akadēmiskos tīklus un citas pētniecības infrastruktūras. Tīkls balstījās uz TCP/IP protokolu kopu, kas vēlāk kļuva par interneta tehnisko pamatu.

NSFNET attīstības gaitā vairākkārt tika palielināta tā caurlaidspēja: sākotnēji tas darbojās ar 56 kbit/s savienojumiem, vēlāk tika modernizēts līdz 1,5 Mbit/s (T1) un 45 Mbit/s (T3). Šī infrastruktūra ļāva strauji pieaugt datu apmaiņas apjomam un pieslēgto iestāžu skaitam.

Atšķirībā no komerciālajiem tīkliem, NSFNET lietošana sākotnēji bija ierobežota ar akadēmiskiem un pētniecības mērķiem, un komerciāla datplūsma tajā netika atļauta. 1990. gadu sākumā, attīstoties privātajiem interneta pakalpojumu sniedzējiem, NSFNET pakāpeniski tika slēgts. 1995. gadā NSFNET mugurkaula tīkls tika oficiāli deaktivizēts, nododot interneta infrastruktūras uzturēšanu komerciāliem tīkliem.

NSFNET ieņēma būtisku vietu interneta vēsturē, jo veicināja globāla, atvērta un uz TCP/IP balstīta tīkla izveidi, kas kļuva par pamatu mūsdienu internetam.

## Atsauces
CSNET

**CSNET** (no ) bija akadēmisks datortīkls, kuru izveidoja 1981. gadā, lai nodrošinātu tīkla pakalpojumus datorzinātņu pētniecības iestādēm, kurām nebija tiešas piekļuves ARPANET. CSNET kļuva par nozīmīgu starpposmu starp agrīnajiem pētniecības tīkliem un vēlāk izveidoto internetu.

CSNET izstrādi finansēja *[[National Science Foundation]]* (NSF), un to veidoja kā papildinājumu ARPANET, paplašinot tīkla pieejamību plašākam akadēmisko institūciju lokam. Tīkls savienoja universitātes un pētniecības centrus galvenokārt ASV, bet vēlāk arī citās valstīs.

Atšķirībā no ARPANET, CSNET nebalstījās tikai uz vienotu tīkla infrastruktūru. Tas izmantoja vairākas tehnoloģijas, tostarp elektronisko pastu, ko pārsūtīja pa publisko telefonu tīklu (*Phonenet*), kā arī IP savienojumus tur, kur tie bija pieejami. CSNET atbalstīja e-pasta apmaiņu, failu pārsūtīšanu un attālinātu pieslēgšanos, tādējādi veicinot akadēmiskās sadarbības attīstību.

CSNET bija viens no pirmajiem tīkliem, kas plaši ieviesa TCP/IP protokolu akadēmiskajā vidē, un tas palīdzēja sagatavot pamatu vēlākajai NSFNET izveidei. 1980. gadu otrajā pusē CSNET pakāpeniski integrēja NSFNET infrastruktūrā un kā atsevišķs tīkls pārstāja pastāvēt.

CSNET ieņem nozīmīgu vietu interneta vēsturē, jo tas būtiski paplašināja tīkla pieejamību ārpus militārā un šaurā pētniecības sektora, veicinot interneta attīstību kā plaši pieejamu akadēmisku komunikācijas vidi.

## Atsauces
Andris Buiķis

**Andris Buiķis** var būt:

* Andris Buiķis (1939—2022) — Latvijas matemātiķis un politiķis;
* Andris Buiķis (1982) — latviešu bundzinieks, komponists un pedagogs.
HSDPA

**HSDPA** (no ) ir UMTS mobilās sakaru sistēmas paplašinājums, kas paredzēts datu pārraides ātruma palielināšanai lejupielādes virzienā. HSDPA bieži tiek dēvēts par **3.5G** paaudzes tehnoloģiju un tas būtiski uzlaboja trešās paaudzes mobilo tīklu praktisko lietojamību.

HSDPA ievieš vairākus tehniskus uzlabojumus salīdzinājumā ar sākotnējo UMTS standartu, tostarp ātrāku pakešu plānošanu, adaptīvu modulāciju un kodēšanu (QPSK un 16-QAM), kā arī hibrīdo automātisko atkārtoto pieprasījumu mehānismu (HARQ). Šie risinājumi ļāva efektīvāk izmantot radioresursus un samazināt aizturi.

Teorētiskais maksimālais lejupielādes ātrums HSDPA tīklos sākotnēji sasniedza līdz 14,4 Mbit/s, bet reālie lietotāju ātrumi bija ievērojami zemāki un atkarīgi no tīkla noslodzes, signāla kvalitātes un gala ierīces iespējām. Augšupielādes virzienā HSDPA neieviesa būtiskus uzlabojumus; tas tika realizēts vēlāk ar HSUPA standartu.

HSDPA izmanto to pašu radio piekļuves tehnoloģiju — W-CDMA — kā UMTS, kas ļāva mobilo sakaru operatoriem ieviest šo risinājumu galvenokārt ar programmatūras atjauninājumiem bāzes stacijās. Tas veicināja HSDPA strauju izplatību 2000. gadu vidū un beigās.

HSDPA kopā ar HSUPA veidoja pamatu vēl attīstītākajai tehnoloģijai HSPA+, kas savukārt tika uzskatīta par pārejas posmu uz LTE un citām 4G tehnoloģijām. Mūsdienās HSDPA daudzviet ir aizstāts ar jaunākiem standartiem, taču tas joprojām var tikt izmantots kā rezerves risinājums reģionos ar ierobežotu 4G pārklājumu.

## Atsauces
Windows 2.1x

**''Windows'' 2.1x** ir *[[Microsoft]]* izstrādāta *[[PC]]* platformas operētājsistēma, kas ir *[[Windows 2.0]]* sērijas uzlabota versija. Tā tika izlaista laika posmā no 1988. līdz 1989. gadam un bija paredzēta darbam ar jaunākām Intel procesoru arhitektūrām.

*Windows 2.1x* sērijā ietilpst divas galvenās versijas: *Windows/286* (2.10) un *Windows/386* (2.11). *Windows/286* bija optimizēta darbam ar *[[Intel 80286]]* procesoriem, savukārt *Windows/386* izmantoja *[[Intel 80386]]* iespējas, tostarp uzlabotu atmiņas pārvaldību, vairāku DOS sesiju vienlaicīgu darbību un virtuālās atmiņas elementus.

Salīdzinājumā ar *Windows 2.0* versiju, *Windows 2.1x* piedāvāja labāku veiktspēju, stabilitāti un efektīvāku aparatūras resursu izmantošanu. Šīs izmaiņas padarīja sistēmu piemērotāku biznesa lietojumprogrammām, piemēram, *Microsoft Excel* un *Microsoft Word* agrīnajām versijām.

*Windows 2.1x* kļuva par nozīmīgu pārejas posmu *Microsoft* operētājsistēmu attīstībā un sagatavoja tehnisko pamatu daudz veiksmīgākajai *[[Windows 3.0]]* versijai. Tāpat kā citas *Windows 2.x* sērijas versijas, arī *Windows 2.1x* oficiālais atbalsts tika pārtraukts .

## Atsauces
Windows Server 2008

***Windows Server 2008*** ir servera operētājsistēma, ko *[[Microsoft]]* oficiāli izlaida 2008. gada 4. februārī. Tā ir balstīta uz to pašu kodolu kā *[[Windows Vista]]* un aizstāja *[[Windows Server 2003]]* kā *Microsoft* galveno serveru operētājsistēmu.

*Windows Server 2008* ieviesa vairākus būtiskus uzlabojumus drošības, stabilitātes un veiktspējas jomā. Starp nozīmīgākajām jaunajām iespējām bija *Server Core* instalācijas režīms, uzlabota tīkla steka arhitektūra, labāka atmiņas pārvaldība un pastiprināta lomu un funkciju pārvaldība. Sistēma arī piedāvāja uzlabotu virtualizācijas atbalstu, kas vēlāk tika paplašināts ar *[[Hyper-V]]* tehnoloģiju.

Salīdzinājumā ar savu priekšgājēju *[[Windows Server 2003]]*, *Windows Server 2008* nodrošināja augstāku drošības līmeni, pateicoties stingrākai piekļuves kontrolei un modernizētam ugunsmūrim. Tāpat tika uzlabota administrēšanas pieredze, ieviešot jaunas pārvaldības konsoles un automatizācijas iespējas.

2009. gadā tika izlaista atjauninātā versija *Windows Server 2008 R2*, kas piedāvāja papildu uzlabojumus un atbalstu modernākai aparatūrai. *Windows Server 2008* atbalsts vēlāk tika pakāpeniski pārtraukts, *Microsoft* koncentrējoties uz jaunākām serveru operētājsistēmām.
Windows Small Business Server

***Windows Small Business Server*** (***Windows SBS***) ir specializēta servera operētājsistēma, ko izstrādājis *[[Microsoft]]* mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tā bija paredzēta organizācijām ar ierobežotu darbinieku skaitu un apvienoja vairākus servera pakalpojumus vienā risinājumā, lai samazinātu ieviešanas un administrēšanas sarežģītību.

*Windows Small Business Server* pirmā versija tika izlaista 1997. gadā, un šī produktu līnija tika attīstīta paralēli galvenajām *[[Windows Server]]* versijām. SBS izdevumi bija balstīti uz attiecīgajām *Windows Server* versijām, piemēram, *Windows Small Business Server 2003* un *Windows Small Business Server 2011*.

Operētājsistēma parasti ietvēra vairākus integrētus komponentus, tostarp *[[Active Directory]]*, *[[Microsoft Exchange Server]]*, failu un drukas pakalpojumus, kā arī centralizētus rezerves kopēšanas un drošības risinājumus. SBS piedāvāja vienkāršotu pārvaldības saskarni, kas bija īpaši pielāgota administratoriem bez padziļinātām serveru administrēšanas zināšanām.

*Windows Small Business Server* bija noteikti ierobežojumi, piemēram, maksimālais atbalstīto lietotāju vai ierīču skaits (parasti līdz 75), kā arī prasība, lai SBS serveris būtu domēna galvenais kontrolieris. Šie ierobežojumi palīdzēja saglabāt sistēmas vienkāršību, bet vienlaikus ierobežoja tās mērogojamību.

2012. gadā *Microsoft* paziņoja par *Windows Small Business Server* produktu līnijas izbeigšanu, pārejot uz modulārākiem risinājumiem, piemēram, *[[Windows Server Essentials]]* un mākoņpakalpojumiem. Neskatoties uz to, *Windows Small Business Server* ilgstoši bija populārs risinājums mazo uzņēmumu IT infrastruktūrā.
Windows Server 2016

***Windows Server 2016*** ir servera operētājsistēma, ko *[[Microsoft]]* oficiāli izlaida 2016. gada 26. septembrī. Tā aizstāja *[[Windows Server 2012 R2]]* un ir balstīta uz to pašu kodola paaudzi kā *[[Windows 10]]*.

*Windows Server 2016* galvenais uzsvars tika likts uz drošību, virtualizāciju un konteineru tehnoloģijām. Šajā versijā tika ieviests *Windows Containers* un *Hyper-V Containers* atbalsts, kas ļāva efektīvāk izvietot un izolēt lietojumprogrammas servera vidē. Tika būtiski uzlabots arī *[[Hyper-V]]*, piedāvājot lielāku veiktspēju un elastīgāku virtuālo mašīnu pārvaldību.

Drošības jomā *Windows Server 2016* ieviesa tādas funkcijas kā *Shielded Virtual Machines*, *Credential Guard* un *Just Enough Administration* (JEA), kas samazināja uzbrukuma virsmu un uzlaboja piekļuves kontroli. Tāpat tika uzlabota *[[Active Directory]]* darbība un pievienoti jauni aizsardzības mehānismi.

*Windows Server 2016* paplašināja arī krātuves un tīkla iespējas, tostarp *Storage Spaces Direct*, kas ļāva izveidot programmatūrā definētas krātuves bez koplietojamas SAN aparatūras, kā arī uzlabotu programmatūrā definēta tīkla (SDN) atbalstu.

Šī versija tika piedāvāta vairākās edīcijās, tostarp *Standard*, *Datacenter* un *Essentials*, kas atšķīrās pēc pieejamajām funkcijām un licencēšanas modeļa. *Windows Server 2016* kļuva par nozīmīgu soli *Microsoft* serveru platformu modernizācijā un sagatavoja pamatu nākamajām versijām.
Windows Server 2019

***Windows Server 2019*** ir servera operētājsistēma, ko *[[Microsoft]]* oficiāli izlaida 2018. gada 2. oktobrī. Tā aizstāja *[[Windows Server 2016]]* un ir balstīta uz to pašu kodola paaudzi kā *[[Windows 10]]*.

*Windows Server 2019* piedāvā uzlabotu drošību, stabilitāti un labāku integrāciju ar mākoņpakalpojumiem. Tajā tika pilnveidots *[[Hyper-V]]*, uzlabota krātuves un tīkla pārvaldība, kā arī pastiprināta aizsardzība pret mūsdienu drošības apdraudējumiem.

Operētājsistēma ir paredzēta gan tradicionālām lokālajām infrastruktūrām, gan hibrīdrisinājumiem, un tā tika piedāvāta vairākās edīcijās, tostarp *Standard* un *Datacenter*.
Windows Server 2022

***Windows Server 2022*** ir servera operētājsistēma, ko *[[Microsoft]]* oficiāli izlaida 2021. gada 18. augustā. Tā aizstāja *[[Windows Server 2019]]* un ir balstīta uz to pašu kodola paaudzi kā *[[Windows 10]]*.

*Windows Server 2022* galvenokārt koncentrējas uz drošības uzlabojumiem, veiktspējas stabilitāti un atbalstu mūsdienu aparatūrai. Tajā tika ieviestas uzlabotas drošības funkcijas, piemēram, droša DNS, uzlabots TLS atbalsts un pastiprināta aizsardzība pret programmatūras uzbrukumiem.

Operētājsistēma ir paredzēta gan lokālām, gan hibrīdām infrastruktūrām un tiek piedāvāta vairākās edīcijās, tostarp *Standard* un *Datacenter*.
Semjons Papins-Saburovs

**Semjons Papins-Saburovs** (; miris ) bija Krievijas caristes valsts darbinieks un karavīrs, okolņičijs (no 1591. gada). Karojis Livonijas karā un 1590./1595. gada krievu-zviedru karā.

Livonijas kara laikā 1579. gadā atradās Alūksnes pili nodrošinot provianta piegādi Krievijas karaspēkam Livonijā.

## Ārējās saites
Windows 8.1

***Windows 8.1*** ir *[[Microsoft]]* izstrādāta personālo datoru un planšetdatoru operētājsistēma. Tā ir *Windows 8* atjaunināta versija, kas izlaista .

*Windows 8.1* tika izstrādāta, lai novērstu daļu no *Windows 8* kritikas, atjaunojot pazīstamus darbvirsmas elementus un uzlabojot lietotāja pieredzi gan tradicionālajos datoros, gan skārienierīcēs. Operētājsistēmā tika uzlabota sākuma ekrāna pielāgošana, meklēšana un vairāku lietotņu vienlaicīga izmantošana.

*Windows 8.1* ieviesa arī būtiskus uzlabojumus *Windows Store*, integrēja mākoņpakalpojumu *[[OneDrive]]* un nodrošināja plašākas personalizācijas iespējas.

## Ārējās saites
Windows Server 2012

***Windows Server 2012*** ir servera operētājsistēma, ko *[[Microsoft]]* oficiāli izlaida 2012. gada 4. septembrī. Tā aizstāja *[[Windows Server 2008 R2]]* un ir balstīta uz to pašu kodola paaudzi kā *[[Windows 8]]*.

*Windows Server 2012* būtiski paplašināja virtualizācijas un mākoņdatošanas iespējas, īpašu uzsvaru liekot uz *[[Hyper-V]]* tehnoloģiju. Jaunajā versijā tika ieviests uzlabots virtuālo mašīnu pārvaldības mehānisms, atbalsts lielākam procesoru un atmiņas apjomam, kā arī jauna virtuālo slēdžu arhitektūra.

Nozīmīgs jauninājums bija arī jauna failu sistēma — *ReFS* (*Resilient File System*), kas paredzēta lielākai datu uzticamībai un mērogojamībai. Tika uzlabota arī *Storage Spaces* funkcionalitāte, ļaujot elastīgāk pārvaldīt disku krātuves bez specializēta aparatūras *RAID* risinājuma.

*Windows Server 2012* ieviesa modernizētu servera pārvaldības vidi ar atjauninātu *Server Manager* saskarni, kas ļāva administrēt vairākus serverus centralizēti. Salīdzinājumā ar iepriekšējo versiju, sistēma nodrošināja labāku veiktspēju, drošību un integrāciju ar mākoņpakalpojumiem.

Vēlāk tika izlaista atjauninātā versija *Windows Server 2012 R2*, kas piedāvāja papildu uzlabojumus un optimizāciju. *Windows Server 2012* kļuva par nozīmīgu posmu *Microsoft* serveru platformu attīstībā.
Windows MultiPoint Server

***Windows MultiPoint Server*** ir specializēta servera operētājsistēma, ko izstrādājis *[[Microsoft]]*, lai vairāki lietotāji vienlaikus varētu strādāt ar vienu fizisku datoru, katrs izmantojot savu monitoru, tastatūru un peli. Tā galvenokārt bija paredzēta izglītības iestādēm, mācību klasēm un datorlaboratorijām.

*Windows MultiPoint Server* pirmo reizi tika izlaists 2010. gadā un bija balstīts uz *[[Windows Server 2008 R2]]* kodolu. Vēlāk tika izlaistas arī versijas, kas balstītas uz *[[Windows Server 2012]]* un *[[Windows Server 2016]]*. Sistēma ļāva izveidot vairākas neatkarīgas lietotāju darba vietas, kas darbojās vienā serverī, tādējādi samazinot aparatūras un uzturēšanas izmaksas.

Operētājsistēma piedāvāja centralizētu pārvaldību, lietotāju sesiju kontroli, ekrānu uzraudzību, kā arī iespēju skolotājam vai administratoram pārraudzīt un vadīt lietotāju darbību reāllaikā. *MultiPoint Server* atbalstīja gan tieši pieslēgtas darba stacijas (izmantojot USB vai video sadalītājus), gan attālinātus savienojumus, izmantojot tīklu.

*Windows MultiPoint Server* tika izplatīts vairākās edīcijās, tostarp *Standard* un *Premium*, kas atšķīrās pēc atbalstīto lietotāju skaita un pieejamajām funkcijām. Premium versija piedāvāja paplašinātu virtualizācijas un domēna integrācijas atbalstu.

Laika gaitā *Microsoft* mainīja savu stratēģiju izglītības risinājumu jomā, un *Windows MultiPoint Server* tika aizstāts ar citiem risinājumiem, piemēram, vairāku lietotāju attālās darbvirsmas infrastruktūru (RDS) un mākoņpakalpojumiem. Mūsdienās šī operētājsistēma vairs netiek aktīvi attīstīta.
Windows Essential Business Server

***Windows Essential Business Server*** bija servera operētājsistēma un serveru komplekts, ko izstrādāja *[[Microsoft]]* un oficiāli izlaida 2008. gadā. Tā bija paredzēta vidēja lieluma uzņēmumiem un apvienoja vairākas serveru lomas vienotā risinājumā.

*Windows Essential Business Server* tika piedāvāta divās versijās — *Standard* un *Premium*. Standarta izdevums ietvēra tādas komponentes kā *[[Windows Server 2008]]*, *[[Microsoft Exchange Server]]* un drošības pārvaldības rīkus, savukārt *Premium* versija papildus piedāvāja *[[Microsoft SQL Server]]*. Risinājums bija izstrādāts, lai vienkāršotu IT infrastruktūras ieviešanu un administrēšanu uzņēmumos ar ierobežotiem resursiem.

Sistēma nodrošināja centralizētu lietotāju, drošības un tīkla pārvaldību, kā arī integrētu aizsardzību pret ļaunprogrammatūru un tīkla draudiem. *Windows Essential Business Server* bija vērsta uz augstāku drošības līmeni, labāku savietojamību un vienkāršāku serveru lomu konfigurēšanu.

Tomēr produkts neguva plašu izplatību, un 2010. gadā *Microsoft* paziņoja par tā turpmākas attīstības pārtraukšanu, koncentrējoties uz citiem serveru risinājumiem, piemēram, *Windows Server* un *Windows Small Business Server*.
Microsoft Exchange Server

***Microsoft Exchange Server*** ir uzņēmumu līmeņa e-pasta un sadarbības servera programmatūra, ko izstrādājusi *[[Microsoft]]*. Tā pirmo reizi tika izlaista 1996. gadā un tiek plaši izmantota organizācijās centralizētai elektroniskā pasta, kalendāru, kontaktu un uzdevumu pārvaldībai.

*Microsoft Exchange Server* nodrošina e-pasta pakalpojumus, izmantojot tādus protokolus kā SMTP, POP un IMAP, kā arī ciešu integrāciju ar *[[Microsoft Outlook]]* un citām *Microsoft* ekosistēmas lietotnēm. Sistēma ļauj lietotājiem koplietot kalendārus, adresātu grāmatas un resursus, piemēram, sapulču telpas.

Viena no *Exchange Server* galvenajām priekšrocībām ir augsts drošības un uzticamības līmenis, tostarp aizsardzība pret surogātpastu, ļaunprogrammatūru un datu zudumu. Programmatūra atbalsta arī augstas pieejamības konfigurācijas un rezerves kopēšanas mehānismus uzņēmumu vajadzībām.

Laika gaitā *Microsoft Exchange Server* ir piedzīvojis vairākas nozīmīgas versijas, un vēlāk tika papildināts ar mākoņpakalpojumu *[[Exchange Online]]*, kas ir daļa no *[[Microsoft 365]]*. Neskatoties uz mākoņrisinājumu attīstību, *Exchange Server* joprojām tiek izmantots lokālajās infrastruktūrās.
Windows Server 2008 R2

***Windows Server 2008 R2*** ir servera operētājsistēma, ko izstrādāja *[[Microsoft]]* un oficiāli izlaida 2009. gadā. Tā ir *[[Windows Server 2008]]* atjaunināta versija, kas balstīta uz to pašu kodolu kā *[[Windows 7]]*.

*Windows Server 2008 R2* piedāvā uzlabotu veiktspēju, drošību un atbalstu modernākai aparatūrai, salīdzinot ar iepriekšējo versiju.
Sennūbiešu raksts

**Sennūbiešu raksts** ir rakstu sistēma, ko izmantoja sennūbiešu valodas pierakstīšanai Nūbijā viduslaikos, galvenokārt kristīgajās Nūbijas valstīs — Nobātijā, Makūrijā un Alodijā. Raksts tika lietots aptuveni no 8. līdz 15. gadsimtam.

Sennūbiešu raksts balstās uz grieķu alfabētu un ir cieši saistīts ar koptu rakstu. Tajā tika izmantoti grieķu burti, kā arī vairāki papildu simboli, kas aizgūti no koptu rakstības, lai precīzāk atveidotu nūbiešu valodai raksturīgās skaņas. Raksts tika rakstīts no kreisās uz labo.

Nozīmīgākie sennūbiešu teksti ir reliģiska rakstura — Bībeles fragmenti, liturģiski teksti, lūgšanas un juridiski dokumenti. Rakstības ieviešana bija cieši saistīta ar kristietības izplatību Nūbijā un kalpoja kā svarīgs administratīvais un kultūras instruments.

Pēc islāma izplatīšanās Nūbijā un arābu valodas nostiprināšanās reģionā sennūbiešu raksts pakāpeniski izgāja no lietojuma. Mūsdienās tas tiek pētīts akadēmiskajā vidē kā nozīmīga Āfrikas un kristīgās kultūras mantojuma daļa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bantoīdu valodas

thumb|Bantoīdu valodas, kas attēlotas Nigēras–Kongo valodu saimē. Valodas, kas nav bantoīdu valodas, ir attēlotas pelēkā krāsā
**Bantoīdu valodas** ir Nigēras–Kongo valodu saimes atzars, kas galvenokārt izplatīts Centrālāfrikā un Rietumāfrikā. Šī valodu grupa ietver gan bantu valodas, gan vairākas citas, ar tām radniecīgas valodas, kuras tradicionāli apvieno bantoīdu apakšgrupā.

Bantoīdu valodas parasti iedala divās lielās grupās — šaurajās bantu valodās un tā dēvētajās nebantu bantoīdu valodās. Nebantu bantoīdu valodas galvenokārt sastopamas Kamerūnas, Nigērijas un Čadas pierobežas reģionos, un tās lingvistiski tiek uzskatītas par bantu valodu tuvākajām radiniecēm.

Lai gan bantoīdu valodu skaits un precīza klasifikācija dažādos avotos atšķiras, tās kopumā veido vienu no lielākajiem un nozīmīgākajiem Nigēras–Kongo saimes atzariem. No bantoīdu valodām tieši bantu valodas ir piedzīvojušas visplašāko izplatību, kas saistīta ar tā dēvēto bantu ekspansiju Subsahāras Āfrikā.

No lingvistiskā viedokļa bantoīdu valodām raksturīga sarežģīta lietvārdu klašu sistēma ar prefiksiem, kā arī bagātīga verbālā morfoloģija. Daudzas bantoīdu valodas ir arī toņu valodas, kur vārda nozīmi var mainīt dažādas toņu kombinācijas.

Bantoīdu valodu pētījumi ir būtiski Āfrikas vēstures, migrāciju un valodu attīstības izpratnei, jo tie sniedz ieskatu vienā no lielākajiem valodu izplatības procesiem pasaulē.

## Atsauces
Ramons Merkaders

**Ramons Merkaders** (; dzimis , miris ) bija spāņu komunists un PSRS slepeno dienestu aģents, vislabāk pazīstams kā Ļeva Trocka slepkava.

1940. gadā Merkaders Meksikā nogalināja Trocki, izmantojot leduscirtni. Par šo noziegumu viņš tika notiesāts un pavadīja gandrīz 20 gadus cietumā. Pēc atbrīvošanas Merkaders pārcēlās uz Padomju Savienību, kur slepeni tika apbalvots ar Padomju Savienības Varoņa titulu.

Savas dzīves pēdējos gadus Ramons Merkaders pavadīja Kubā, kur arī nomira.

## Ārējās saites

*
Samsung Galaxy Ace 2

***Samsung Galaxy Ace 2*** ir *[[Samsung Electronics]]* ražots viedtālrunis, kas izmanto *[[Android]]* operētājsistēmu. Ierīce tika prezentēta 2012. gadā kā tiešais *Samsung Galaxy Ace* pēctecis un piedāvāja jaudīgāku divkodolu procesoru, lielāku ekrāna izšķirtspēju un priekšējo kameru.

## Ārējās saites
Samsung Galaxy Ace 3

***Samsung Galaxy Ace 3*** ir *[[Samsung Electronics]]* ražots viedtālrunis, kas izmanto *[[Android]]* operētājsistēmu. Ierīce tika prezentēta 2013. gadā kā *[[Samsung Galaxy Ace 2]]* pēctecis. Salīdzinājumā ar iepriekšējo modeli, *Ace 3* piedāvāja lielāku ekrānu, jaunāku *Android* versiju un dažos variantos — divu SIM karšu atbalstu.

## Ārējās saites
Samsung Galaxy Ace 4

***Samsung Galaxy Ace 4*** ir *[[Samsung Electronics]]* ražots viedtālrunis, kas izmanto *[[Android]]* operētājsistēmu. Ierīce tika prezentēta 2014. gadā kā *[[Samsung Galaxy Ace 3]]* pēctecis. *Ace 4* bija pieejams vairākās versijās, tostarp ar LTE atbalstu, un bija orientēts uz budžeta klases tirgu.

## Ārējās saites
Samsung Galaxy A23

***Samsung Galaxy A23*** ir *[[Samsung Electronics]]* ražots vidējas klases viedtālrunis no *Samsung Galaxy A* saimes. Tas tika prezentēts 2022. gada martā un piedāvā lielu 6,6 collu FHD+ ekrānu, jaudīgu akumulatoru un daudzkameru sistēmu, saglabājot konkurētspējīgu cenu vidējā tirgus segmentā.

## Ārējās saites
Samsung Galaxy A24

***Samsung Galaxy A24*** ir *[[Samsung Electronics]]* ražots vidējās klases viedtālrunis no *Samsung Galaxy A* saimes. Ierīce tika prezentēta 2023. gada aprīlī. Tā ir aprīkota ar 6,5 collu Super *[[AMOLED]]* displeju, *MediaTek Helio G99* procesoru un 5000 mAh akumulatoru, padarot to par populāru izvēli budžeta un vidējās klases segmentā.

## Ārējās saites
Pēteris Vitgenšteins

**Pēteris Vitgenšteins** (; dzimis , miris ) bija Krievijas Impērijas ģenerālfeldmaršals, viens no ievērojamākajiem karavadoņiem Napoleona karu laikā.

Viņš īpaši izcēlās 1812. gada kara laikā pret Napoleona armiju, veiksmīgi apturot Francijas karaspēka virzību uz Sanktpēterburgu. Par nopelniem dienestā Vitgenšteins tika apbalvots ar augstākajiem Krievijas Impērijas ordeņiem un ieguva ievērojamu militāru autoritāti.

## Ārējās saites