14. Saeima

**14. Saeima** ir Latvijas Republikas parlamenta 14. sasaukums, kas savu darbību uzsāka 2022. gada 1. novembrī.

## Vēlēšanas

14. Saeimas vēlēšanas notika 2022. gada 1. oktobrī, vēlēšanās kandidēja 19 saraksti un tajās nobalsoja 916 691 vēlētāji jeb 59,43% balsstiesīgo pilsoņu. Salīdzinājumam — Lietuvas 2020. gada vēlēšanās nobalsoja 47,80%, bet Igaunijas 2019. gada vēlēšanās — 63,67% balsstiesīgo pilsoņu.

## Saeimas partijas un partiju apvienības termiņa sākumā
Lai iegūtu deputātu vietas, kandidātu sarakstam jāsaņem vismaz 5% no derīgo aplokšņu kopskaita (Latvijā). Attiecīgi, 5% barjeru pārvarēja un 14. Saeimā iekļuva pārstāvji no 7 vēlēšanu sarakstiem:

***** *Piezīme: procenti tiek rēķināti attiecībā pret derīgo vēlēšanu aplokšņu kopskaitu.*

****** *Piezīme: sarakstu iegūto vietu skaitu nosaka katrā vēlēšanu apgabalā atsevišķi, tādēļ ir iespējami gadījumi, kad saraksts ar lielāku kopējo balsu skaitu saņem mazāk mandātus.*

## Saeimas partijas un partiju apvienības pašlaik
thumb|260px|Partijas un partiju apvienības kopš 2024. gada jūnija
14.Saeimas frakciju sastāvs 18.02.2026:

## Saeimas komisijas un to vadītāji
14. Saeimā kopumā darbojas 16 komisijas:
* Ārlietu komisija (priekšsēdētāja Ināra Mūrniece)
* Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija (priekšsēdētāja Anda Čakša)
* Juridiskā komisija (priekšsēdētājs Andrejs Judins)
* Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija (priekšsēdētāja Leila Rasima)
* Izglītības, kultūras un zinātnes komisija (priekšsēdētāja Agita Zariņa-Stūre)
* Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija (priekšsēdētājs Raimonds Bergmanis)
* Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija (priekšsēdētājs Oļegs Burovs)
* Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija (priekšsēdētāja Skaidrīte Ābrama)
* Sociālo un darba lietu komisija (priekšsēdētājs Andris Bērziņš)
* Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija (priekšsēdētājs Jānis Vucāns)
* Pieprasījumu komisija (priekšsēdētājs Raimonds Čudars)
* Publisko izdevumu un revīzijas komisija (priekšsēdētājs Gatis Liepiņš)
* Nacionālās drošības komisija (priekšsēdētājs Ainars Latkovskis)
* Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisija (priekšsēdētājs Gunārs Kūtris)
* Eiropas lietu komisija (priekšsēdētājs Edmunds Cepurītis)
* Ilgtspējīgās attīstības komisija (priekšsēdētājs Uģis Mitrevics)

## Saeimas deputātu grupas
Saeimā ir izveidotas deputātu grupas, lai veicinātu sadarbību ar citu valstu parlamentiem vai realizētu citas ar deputātu darbību saistītas intereses. Ir izveidotas 50 deputātu grupas sadarbībai ar citu valstu parlamentiem.
Citas ar deputātu darbību saistītu interešu grupas ir šādas:
* Deputātu grupa demokrātiskas Baltkrievijas atbalstam (vadītāja Leila Rasima)
* Deputātu grupa lauksaimniecības attīstībai (vadītājs Jānis Grasbergs)
* Deputātu grupa par sirds un asinsvadu slimības mazināšanu (vadītājs Lauris Lizbovskis)
* Deputātu grupa reto slimību pacientu atbalstam (vadītājs Lauris Lizbovskis)
* Deputātu grupa sadarbībai ar diasporu (vadītāja Irma Kalniņa)
* Deputātu grupa sadarbībai ar reliģiskām organizācijām (vadītājs Jānis Grasbergs)
* Deputātu grupa Starptautiskās Krimas platformas atbalstam (vadītājs Jānis Skrastiņš)
* Deputātu grupa Tibetas atbalstam (vadītājs Juris Viļums)
* Kurzemes deputātu grupa (vadītāja Inga Bērziņa)
* Latvijas-Taivānas parlamentārā sadraudzības grupa (vadītāja Ingrīda Circene)
* Onkoloģijas pacientu atbalsta deputātu grupa (vadītāja Ingrīda Circene)
* Sieviešu interešu aizstāvības parlamentārā interešu grupa (vadītāja Ingrīda Circene)
* Vidzemes deputātu grupa (vadītājs Jānis Zariņš)
Apturēta darbība ir deputātu grupai palestīniešu Nacionālās padomes atbalstam.

## Koalīcijas veidošanas process
Latvijā tradicionāli priekšroka valdības koalīcijas veidošanā ir partijai, kas ieguvusi visvairāk deputāta mandātus, tomēr noteicošā loma ir balsu vairākumam atbilstoši politisko partiju ideoloģiskajai saderībai. 14. Saeimas vēlēšanās visvairāk deputātu mandātu ieguva apvienība "Jaunā Vienotība", kura attiecīgi uzņēmās iniciatīvu vest valdības koalīcijas veidošanas sarunas.

### Partneru meklēšana
Partija 14. Saeimas valdības koalīcijas partneru meklēšanas gaitā vadījās pēc sekojošiem principiem:

* "Jaunā Vienotība" jaunajā valdībā nesadarbosies ar Zaļo un Zemnieku savienību, ja šī partija nenorobežosies no smagos noziegumos pirmajā instancē notiesātā Aivara Lemberga;
* "Jaunā Vienotība" kā ideoloģiski vistuvākos partnerus koalīcijā nosauca apvienību "Apvienotais saraksts" un partiju Nacionālā apvienība, ar kurām kopā tā iegūtu 54 balsis parlamentā. Vienlaikus, "Jaunā Vienotība" uzskatīja par nepieciešamu veidot plašāku koalīciju tās stabilitātes dēļ;
* "Jaunā Vienotība" koalīcijas paplašināšanas nolūkā uzsāka sarunas arī ar partiju "Progresīvie", un pēc sarunām ar to paziņoja, ka būtiskus šķēršļus sadarbībai koalīcijā tā neredz. Tomēr pārējie potenciālie koalīcijas partneri — "Apvienotais saraksts" un Nacionālā apvienība, pauduši, ka ir pret partijas "Progresīvie" iekļaušanu koalīcijā, pamatojot to ar ideoloģiskajām atšķirībām, ēnu uz partijas pagātni, potenciālo koalīcijas sadrumstalotību, kā arī savu vēlētāju interešu aizstāvību.
Oktobra beigās, vairāk nekā 3 nedēļas pēc vēlēšanām, pēc vairākiem sarunu etapiem ar apvienību "Apvienotais saraksts" un partiju Nacionālā apvienība, "Jaunā Vienotība" lēma par 3 partiju koalīciju, tajā neiekļaujot partiju "Progresīvie" — galvenokārt pārējo potenciālo partneru iebildumu dēļ par savstarpējām ideoloģiskajām pretrunām. "Jaunā Vienotība" arī piedāvāja partijai "Progresīvie" noslēgt sadarbības memorandu par divpusēju darbu 14. Saeimā, partijai strādājot ārpus koalīcijas. Taču partija "Progresīvie" piedāvājumam atteica, norādot, ka būtu gatavi iesaistīties koalīcijā tikai pilnvērtīga partnera statusā, bet pretējā gadījumā darbosies opozīcijā.

### Sadarbības memorands
3.novembrī visi trīs topošās koalīcijas partneri parakstīja partijas "Jaunā Vienotība" piedāvāto koalīcijas sadarbības memorandu — dokumentu, kādu līdz šim valdības veidošanas procesā politiskie spēki nebija veidojuši. Memorandā partneri izvirzīja sekojošas prioritātes 14. Saeimas darbības laikā:

#### Tūlītējie darbi pēc memoranda parakstīšanas
Memorandā tika ietverti arī partneriem tūlītēji veicamie darbi pēc memoranda parakstīšanas:
* Izstrādāt valdības deklarāciju un rīcības plānu, izvēršot memorandā minētās prioritātes;

* Noteikt Ekonomikas ministriju kā atbildīgo par nodarbinātības politiku;
* Noteikt Labklājības ministriju kā atbildīgo par bērnu atbalsta politiku;
* Noteikt atbildīgo ministriju par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju politiku
* Izveidot jaunu Klimata un enerģētikas ministriju.

#### Klimata un enerģētikas ministrijas izveidošana
Viens no publiski visapspriestākajiem koalīcijas sadarbības memoranda punktiem bija vienošanās par jaunas Klimata un enerģētikas ministrijas izveidošanu, kuras atbildības joma būs klimata pārmaiņu un enerģētikas politikas ieviešana.

## Frakciju sastāva izmaiņas
Pēc Krišjāņa Kariņa 2. valdības apstiprināšanas 2022. gada 15. decembrī deputāta mandātu uz laiku ieguva:
* Jaunās Vienotības frakcijā — Ilze Vergina, Edmunds Jurēvics, Gatis Liepiņš, Atis Labucis, Ingrīda Circene, Jānis Reirs un Viktorija Baire;
* Nacionālās apvienības frakcijā — Ģirts Lapiņš, Jurģis Klotiņš, Normunds Dzintars, Arnolds Jātnieks,
* "Apvienotā saraksta" frakcijā — Edgars Putra, Ieva Brante un Andrejs Svilāns.

Partiju "Stabilitātei!" un tās Saeimas frakciju 2023. gada 15. maijā pameta Glorija Grevcova, kuru pirmās instances tiesa atzina par vainīgu melošanā Centrālajai vēlēšanu komisijai. Frakcijas "Stabilitātei!" priekšsēdētājs Aleksejs Rosļikovs norādīja, ka šāds Grevcovas lēmums esot pieņemts pēc minētā tiesas sprieduma. Savukārt Grevcova sacīja, ka izstāšanās nav saistīta ar tiesas spriedumu.

"Latvija pirmajā vietā" Saeimas frakciju 2023. gada 19. jūnijā pameta Oļegs Burovs, viļoties par tās tuvināšanos partijai "Stabilitātei!".

Pēc Evikas Siliņas valdības apstiprināšanas 2023. gada 15. septembrī deputāta mandātu uz laiku ieguva:
* Jaunās Vienotības frakcijā — Alīna Gendele, Ģirts Valdis Kristovskis;
* Zaļo un Zemnieku savienības frakcijā — Ģirts Štekerhofs, Didzis Zemmers, Ligita Gintere, Valdis Maslovskis,
* Progresīvo frakcijā — Ervins Labanovskis un Mairita Lūse.
2023. gada 25. septembrī mira Atis Deksnis no "Apvienotā saraksta" frakcijas. Viņa vietā mandātu ieguva Edgars Putra. Tai pašā dienā no "Apvienotā saraksta" frakcijas izstājās Igors Rajevs, lai turpinātu strādāt par Iekšlietu ministrijas parlamentāro sekretāru.

2023. gada novembrī pēc savstarpējām domstarpībām no frakcijas "Jaunā Vienotība" tika izslēgts Andrejs Ceļapīters.

2024. gada 24. janvārī pēc skandaloza atsevišķu deputātu brauciena uz Ķīnu, no partijas "Stabilitātei!" un no tās frakcijas tika izslēgta Viktorija Pleškāne, savukārt Nacionālo apvienību un tās frakciju pameta Aleksandrs Kiršteins.

2024. gada maijā sadarbību ar partiju "Progresīvie" beidza partija "Mēs — Talsiem un novadam", tādēļ jūnijā frakciju "Progresīvie" pameta partijas pārstāvis Edgars Zelderis.
2025. gada februārī no "Apvienotā saraksta" frakcijas izstājās Didzis Šmits.

2025. gada jūnijā pēc ievēlēšanas Rīgas domē mandātus zaudēja: "Apvienotā saraksta" frakcijā — Māris Sprindžuks, "Stabilitātei!" frakcijā — Aleksejs Rosļikovs, Progresīvo frakcijā — Mairita Lūse, "Latvijai pirmajā vietā" frakcijā — Ainārs Šlesers. Tai pašā laikā, savu darbību frakcijā un partijā "Progresīvie" beidza Skaidrīte Ābrama.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Republikas Saeimas mājaslapa