Jamal (pavadoņu sērija)

***Jamal*** () ir Krievijas uzņēmuma *[[Gazprom kosmičeskie sistemy]]* (2008. gadam *Gazkom*) sakaru pavadoņu sērija. Pavadoņi nodrošina sakarus *Gazprom kosmičeskie sistemy* vajadzībām, kā arī Krievijas valsts struktūrām (tai skaitā televīzijas kanālu retranslāciju) un komercklientiem.

Pavadoņi nodēvēti Jamalas pussalas vārdā, kas atrodas Ziemeļu Ledus okeāna krastā.

## ''Jamal-100''
Pirmie divi pavadoņi *Jamal-100* pasūtīti 1996. gadā. Tos izgatavoja kosmiskās tehnikas ražotājs un *Gazkom* akcionārs *[[PKK Ènergija]]* uz platformas *UKP* (Universālās kosmiskās platformas) bāzes ar plānoto darbības laiku 10 gadi. Pirmoreiz Krievijas kosmonautikas praksē pielietoti jauni tehnoloģiski risinājumi: nehermētisks korpuss, oglekļa šķiedras konstrukcija, lielas jaudas enerģētika, kā arī pilnībā jaunas bortsistēmas. Derīgo kravu izstrādāja *Gazkom*, kuram sakaru aparatūru piegādāja ASV uzņēmums *[[Space Systems/Loral]]*. Abi pavadoņi palaisti . Ar pirmo no tiem *[[Jamal-101]]* neizdevās nodibināt sakarus; iespējams, notikusi neparedzēta akumulatoru izlādēšanās. *[[Jamal-102]]* tika ievadīts ģeostacionārajā orbītā pozīcijā 90° austrumu garuma, un 2000. gada maijā sākta pavadoņa ekspluatācija. Tas kalpoja līdz 2010. gadam.

## ''Jamal-200''
2000. gadā pasūtīti nākamie pavadoņi *Jamal-200*. Arī tos izgatavoja *Ènergija* uz *UKP* bāzes, bet aparatūras jauda bija 1,5 reižu lielāka par *Jamal-100*. Derīgo kravu izgatavoja *[[Alcatel Space]]* un *[[Alenia Spazio]]*. Plānotais darbības laiks bija 12 gadi. Abi pavadoņi palaisti . *[[Jamal-201]]* tika izvietots punktā  90° A, bet *[[Jamal-202]]* tika izvietots punktā  49° A. 

2014. gada 5. jūnijā sabojājās *Jamal-202*, un tā darbību neizdevās atjaunot.

## ''Poljarnaja Zvezda''
1990. gadu vidū bija piedāvāts izstrādāt mobilo sakaru sistēmu *Poljarnaja Zvezda*, kurā trīs pavadoņi tiktu ievadīti izstiepti eliptiskās orbītās. Bija plānots sistēmu attīstīt sadarbībā ar *[[Loral Space & Communications]]*, kurš tobrīd izstrādāja globālo mobilo sakaru sistēmu *[[Globalstar]]*. *Poljarnaja Zvezda* varētu papildināt *Globalstar* polārajos apgabalos. Pavadoņus bija plānots izgatavot, par pamatu ņemot *Jamal-200*.
*Loral* no sadarbības atteicās, kad 1990. gadu beigās izraisījās krīze mobilo pavadoņsakaru nozarē. Valstij līdzekļi šim projektam tajā laikā neatradās.

2007. gadā atsākās darbs pie projekta *Poljarnaja Zvezda*. Nav zināms tā tālāks progress.

## ''Jamal-300''
2005. gada augustā *Gazkom* noslēdza līgumu ar *Ènergija* par divu *Jamal-301* un *Jamal-302* izgatavošanu. Tos Universālās kosmiskās platformas bāzes. 2008. gadā *Jamal-301* vajadzētu ieņemt pozīciju ģeostacionārajā orbītā 90° A. *Jamal-302* tiktu ievadīts punktā 55° austrumu garuma.
2008. gada sākumā *Ènergija* kosmisko aparātu izgatavošanā bija aizkavējusies par 10 mēnešiem un vēlējās palielināt to maksu par 40 %. Tajā brīdī *Gazkom* jau bija apmaksājis 50 % no līguma summas. 2008. gada aprīlī sākās tiesas process, un pavadoņu palaišana tika atlikta, līdz process tiktu pabeigts.

Tiesā formāli uzvarēja *Gazkom*, uzņēmumi noslēdza mierizlīgumu, pēc kura *Ènergija* atgrieza iemaksāto avansu un derīgo kravu, kuru *Gazkom* bija nopirkusi no *Sumitomo*, lai uzstādītu pavadoņos.
*Gazprom kosmičeskie sistemy* no kosmosa tehnikas ražotāja *[[Informacionnye sputnikovye sistemy]]* saņēma piedāvājumu šo *Jamal-301* un *Jamal-302* derīgās kravas uzstādīt uz vienas *Ekspress-1000N* platformas. 2009. gadā līgums tika noslēgts, pēc kura bija jāizgatavo pavadonis *[[Jamal-300K]]* un zemes vadības komplekss.

Pavadoni sākotnēji bija plānots palaist 2011. gada vidū ar nesējraķeti *[[Proton-M/Briz-M]]* kopā ar pavadoni *[[Telkom-3]]* (1600 kg). Šādā konfigurācijā bija nepieciešama optimizēta raķetes lidojuma trajektorija ar slīpumu 48°. Tā kā šādu nestandarta trajektoriju Kazahstāna neatļāva, *Jamal-300K* pārī vajadzēja atrast vieglāku kosmisko aparātu, lai palaistu trajektorijā 51,5° slīpumā. Par tādu kļuva *[[Luč-5B]]* ar masu 950 kg.
*Jamal-300K* tika palaists . To novietoja ģeostacionārajā orbītā punktā 90° A.

## ''Jamal-400''
2008. gada jūnijā izsludināts atklāts konkurss divu sakaru pavadoņu *Jamal-400* izgatavošanai.
2009. gada februārī līgums par šo pavadoņu izgatavošanu tika noslēgts ar Francijas uzņēmum *[[Thales Alenia Space]]*. *[[Jamal-401]]* un *[[Jamal-402]]* tiktu palaisti 2011. gadā ar nesējraķeti *[[Ariane-5ECA]]*.

2010. gada sākumā līgums ar *Thales Alenia Space* tika izmainīts, iesaistot projektā Krievijas uzņēmumu *[[Informacionnye sputnikovye sistemy]]* (*ISS*). *ISS* kosmiskajam aparātam *Jamal-402* piegādātu atsevišķus komponentus, bet *Jamal-401* izgatavotu platformu (uz *[[Ekspress-2000]]* bāzes) un *TAS* piegādātu sakaru aparatūru. Pavadoņi tiktu palaisti ar raķeti *[[Proton-M/Briz-M]]* 2012. un 2013. gadā.

*Jamal-402* palaists 2012. gada decembrī. Raķetes dzinējbloka *Briz-M* kļūmes dēļ pavadonis tika ievadītys zemākā orbītā nekā plānots. Lai sasniegtu ģeostacionāro orbītu, ar pavadoņa dzinēju veica četrus manevrus (sākotnēji plānoto divu vietā). 2013. gada janvārī tas sāka komercdarbību. Pavadonis novietots ģeostacionārajā orbītā punktā 54,9° austrumu garuma. Tur tas nomainīja *[[Astra 1F]]*, kuru *Gazprom kosmičeskie sistemy* nomāja no *[[SES ASTRA]]* kopš 2011. gada septembra.

*Jamal-401* palaists 2014. gada decembrī un izvietots punktā 90° A.

## ''Jamal-500''
*[[Jamal-501]]* izgatavo *Gazprom kosmičeskie sistemy*. Tas atradīsies punktā 81,75° A. Pēc 2013. gada plāniem *Jamal-501* bija paredzēts palaist 2017. gadā. 2015. gadā izplatīta informācija, ka pavadonis tiks palaists 2020. gadā.

## ''Jamal-600''
2014. gada janvārī paziņots, ka *[[Alenia Space]]* izgatavos *[[Jamal-601]]* uz platformas *[[Spacebus-4000|Spacebus-4000C4]]* bāzes. Tam būs 18 C, 19 Ku un 26 ka joslas raidītāji. Pavadoni bija plānots palaist 2016. gadā, un tas tiks uzvietots pozīcijā 49° A. Tur tas aizvietos *[[Jamal-202]]*. 2015. gadā izplatīta informācija, ka pavadonis tiks palaists 2018. gadā. Tas tika palaists .

## Atsauces