open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pasaules U-21 čempionāts basketbolā sievietēm

**Pasaules čempionāts basketbolā sieviešu U-21 izlasēm** bija basketbola turnīrs Pasaules sieviešu basketbola izlasēm, kuru sastāvā bija 21 gadu vecas un jaunākas basketbolistes. Notika vienīgi divi čempionāti: 2003. un 2007. gadā.

## Rezultāti

## Medaļu tabula

## Ārējās saites
* FIBA
Pasaules U-19 čempionāts basketbolā sievietēm

**Pasaules čempionāts basketbolā sieviešu U-19 izlasēm** ir basketbola turnīrs Pasaules sieviešu basketbola izlasēm, kuru sastāvā ir 19 gadus vecas un jaunākas basketbolistes. Čempionāts notiek kopš 1985. gada un tiek organizēts ik pēc diviem gadiem, lai arī sākotnēji tas notika reizi četros gados.

## Rezultāti

## Medaļu tabula

## Ārējās saites
* FIBA
PSRS basketbola izlase

**PSRS basketbola izlase** bija PSRS basketbola komanda, kas pārstāvēja to starptautiskās basketbola sacensībās tādās kā Eiropas čempionāts, Pasaules čempionāts, Olimpiskās spēles. Pēc PSRS izjukšanas no PSRS izlases izveidojās daudzas nacionālās bijušo PSRS pavalstu izlases.

## Sasniegumi
Edmunds Dukulis

**Edmunds Dukulis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu basketbolists, spēlē centra pozīcijā. Spēlējis Latvijas jaunatns izlasēs. Pārstāvēja Boisas štata Universitātes NCAA komandu *Boise State Broncos*.

Jaunatnes basketbolā sācis spēlēt Krištopana Basketbola skolā, kas pēc tam kļuva par Basketbola skolu "Rīga". Šo komandu pārstāvējis LJBL. Pirmais treneris — Matīss Vārna. Trenējies pie daudziem treneriem, tostarp vidusskolas laikā bijis VEF Rīga sistēmā pie treneriem Valda Valtera un Nikolaja Mazura, savukārt LBL2 pārstāvējis BA Turība komandu, ko trenēja Pēteris Višņēvičs.

2009.—2010. gada sezonu viņš aizvadīja Itālijas kluba *[[Pallacanestro Cantù]]* sistēmā, kļuva par Itālijas vicečempionu jauniešiem.

2011.—2012. gada sezonā pārstāvēja Latvijas Basketbola līgas (LBL) komandu "Liepājas Lauvas", bet pēc tam devās uz ASV, lai studētu un spēlētu NCAA čempionātā. Ieguvis izglītību Boisas štata Universitātē, bet pēc tam NCAA otrās divīzijas komandā *Saint Leo Lions*. Pēc augstskolas vairs neatgriezās profesionālajā basketbolā.

E. Dukulis ir pārstāvējis visu vecumu Latvijas jaunatnes izlases. 2008. gada Eiropas čempionātā U-16 vecuma izlasēm E. Dukulis izcīnīja 10. vietu izlases sastāvā. 2010. gada Eiropas U-18 čempionātā viņš kopā ar Latvijas izlasi izcīnīja trešo vietu. E. Dukulis Latvijas U-19 izlases sastāvā izcīnīja 10. vietu 2011. gada Pasaules U-19 čempionātā, kas norisinājās Latvijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* LBS profils
* FIBA Europe profils 
* Edmunds Dukulis: "Nebūšu Bārklijs. Būšu Dukulis!", sportacentrs.com
Džons Kraiers

**Džonatans Nivens "Džons" Kraiers** (; dzimis  Ņujorkā, ASV) ir amerikāņu aktieris, scenārists un kinoproducents. Viņa māte Grečena Kraiere bijusi aktrise un dziedātāja.

Dž. Kraiers debitēja 1984. gadā romantiskajā komēdijā *No Small Affair*, taču lielākus panākumus kā "debitants" guva ar lomu 1986. gada filmā *Pretty in Pink*.

Lielākos panākumus guvis ar Alana Hārpera lomu CBS televīzijas seriālā "Divarpus vīri". Piecus gadus pēc kārtas (2006–2010) viņš tika nominēts *[[Emmy balva|Emmy]]* balvai kā labākais otrā plāna aktieris, 2009. gadā šo balvu ieguva. Savukārt 2012. gadā ticis nominēts *Emmy* balvai kā vadošais aktieris.

## Atsauces

## Ārējās saites
Leonīds Salcevičs

**Leonīds Salcevičs** (dzimis  Amūras apgabalā, PSRS) ir bijušais Jēkabpils domes priekšsēdētājs, pārstāv Jēkabpils Reģionālo partiju (agrāk LPP/LC). Leonīds Salcevičs Jēkabpils pilsētas domi vadīja vairāk nekā 20 gadus, periodā no, 1997. gada 26. marta līdz 2017. gada 21. jūnijam.

## Agrīnā dzīve
Salcevičs dzimis 1954. gadā Amūras apgabalā, viņa tēvs bijis Donas kazaks, atamans (kazaku vēlēts kopienas vecākais). Salcevičs Ieguvis hidrotehnikas inženiera kvalifikāciju, strādājis padomju saimniecībā, vēlāk agrofirmā pie lauksaimnieka un valsts darbinieka Luda Skostas par inženieri, un par galveno dispečeru, vadot ražošanas darbu. Salcevičs bijis arī Jēkabpils sovhoztehnikuma direktors.

1981. gadā absolvējis Latvijas Lauksaimniecības universitāti.

## Personīgā dzīve
Salcevičs ir precējies un viņam ir divas meitas, no kurām viena ir juriste, un otra stiliste un influencere Indra Salceviča.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija
* CVK profils
Salcevičs

**Salcevičs** var būt:

* Jūlijs Salcevičs (1871—?) — Latvijas poļu sabiedriskais darbinieks;
* Leonīds Salcevičs (1954) — Latvijas pašvaldības politiķis.
Nereta (upe)

**Nereta** ir upe, Daugavas labā krasta pieteka Jēkabpils un Līvānu novadā.

## Upes raksturojums
Neretas upe sākas no grāvjiem starp Teiču purvu un Lielo Pelečāres purvu. Upes baseins, kurā atrodas vairāki lieli purvi, atrodas Austrumlatvijas zemienes Jersikas līdzenumā. Upes gultne, izņemot lejteci, ir regulēta. No Mežmuižas Vīpes pagastā līdz ietekai Daugavā Kūku pagastā upe tek pa izteiktu ieleju.

## Upes pietekas
;Labā krasta pietekas
* Zilupeite
* Ataša
* Ūdze (Odze)
* Oklā upe
* Vīpīte
* Sokaža
;Kreisā krasta pietekas
* Ģedušu grāvis
* Ņotrupe

## Ārējās saites
* Atašienes pagasta teritorijas plānojums

## Atsauces
Lielais Pelečāres purvs

**Lielais Pelečāres purvs** (saukts arī **Lielais purvs**, **Pelečāres purvs**, **Pelēčāres purvs**, **Pelēčores pūrs**) ir augstais purvs Austrumlatvijas zemienē. Kopš 1977. gada purvs ir īpaši aizsargājamā dabas teritorija, dabas liegums, iekļauts arī Natura 2000 īpaši aizsargājamo teritoriju tīklā. Dabas lieguma vidus un ziemeļu daļa atrodasJēkabpils novada Atašienes pagastā, pārējā lieguma teritorija iekļauj Līvānu novada Rudzātu pagastu, Preiļu novada Sīļukalna pagastu un Madonas novada Varakļānu pagastu. Lielais Pelečāres purvs ir starptautiskā putniem nozīmīgā vieta.

Dabas lieguma platība ir 5683 ha. Tam nav izstrādāti individuālie aizsardzības un izmantošanas noteikumi, kā arī dabas aizsardzības plāns.

## Klimats
Salīdzinot ar citiem Latvijas rajoniem, šeit ir ļoti augsta aktīvo temperatūru summa, diezgan garš bezsala periods (135—145 dienas) un karsta vasara. Ziemā sniega sega 20. gadsimta beigās parasti bija līdz 25—35 cm.

## Fauna un flora
Purvs ir svarīga putnu aizsardzības teritorija. Tā malās atrodas meži, kuros ligzdo dažādu sugu dzeņi. Liegumā ir sastopamas daudzas īpaši aizsargājamas putnu sugas, kuru vidū ir minamas: klinšu ērglis melnais stārķis, rubenis, mednis, pļavu lija, peļu klijāns, mazais ērglis; vēsturiski bijusi sastopama melnkakla gārgale. Dabas lieguma teritorijā ir sastopami arī zirgskābeņu zilenītis un lielais tritons — īpaši aizsargājamas kukaiņu un abinieku sugas. Purvs īpaši nozīmīgs zosveidīgo putnu migrācijai.

Purvs aktīvi izmantots dzērveņu lasīšanai.

## Ezeri un purvi
Purva teritorijā atrodas daudz mazu ezeriņu un akaču, kā arī vairāki purvi kā lielā purva sastāvdaļas, to vidū: Bojāru purvs, Morku purvs, Deigļu purvs un Garais purvs. Purvā vairākas mežainas salas — Zaļā sala, Miežu sala, Bernāta sala, Tārpsala, Lineņsola (Linu sala), Ošsala, kurā atrasti seno latgaļu dzelzs kara cirvji.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lielais Pelečāres purvs, Dabas aizsardzības pārvalde
* Teiču un Pelečāres purvi, BirdLife International
Eiduku purvs

**Eiduku purvs** ir augstais purvs, kas atrodas Jēkabpils novada Atašienes pagastā. Kopš 1999. gada purvs ir kļuvis par B tipa dabas liegumu, bet pašlaik tas ir arī Natura 2000 īpaši aizsargājamā teritorija. Lieguma platība ir 588 hektāri.

Dabas liegumam nav izstrādāti individuālie aizsardzības un izmantošanas noteikumi, kā arī dabas aizsardzības plāns. 
Dabas lieguma pamatvērtības ir neskarts augstais purvs, purvaini meži, ezers, pārejas purvi un slīkšņas, kas ir Eiropas Savienības Biotopu direktīvas 1. pielikuma biotopi. Purva teritorijā atrodas 2005. gadā izveidotais skatu tornis, kas atrodas pie mājām "Pūriņi".

## Fauna
Liegumā ir sastopamas daudzas aizsargājamas putnu sugas, kas ir iekļautas Eiropas Savienības Putnu direktīvā. To vidū ir minamas: rubenis, purva tilbīte, vakarlēpis, dzeltenais tārtiņš, urālpūce un citas sugas. 

## Ārējās saites
* Atašienes pagasta vides pārskata raksts

## Atsauces
Kārlis Skaubītis

**Kārlis Skaubītis** (dzimis  Krustpilī, miris  Rīgā) bija kara lidotājs un latviešu aviācijas aizsācējs, konstruktors, pirmais latvietis — gaisa balonlidotājs, viens no ievērojamākajiem jēkabpiliešiem.

Dzimis Krustpilī, mācījies Jēkabpils pilsētas skolā, vēlāk Pēterburgas Gatčinas kara aviācijas skolā. Pirmā pasaules kara laikā piedalījies 95 kaujas lidojumos. Veicis 56 lidojumus ar gaisa balonu (stratostatu), no tiem vienu reizi pārlidojis Daugavu dzimtajā pilsētā. No 1921. gada bijis Latvijas aviācijas darbnīcu priekšnieks, šajā laikā pēc viņa iecerēm tika konstruēti vairāki lidaparāti. 1929. gada 5. septembrī gāja bojā izmēģinājumu lidojuma laikā Spilves lidlaukā. Pēc nāves apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni. Apbedīts Pupenu kapsētā, kur 1939. gadā viņa piemiņai tika uzcelts piemineklis.

Kara lidotāja piemiņai Jēkabpilī vienai no ielām ir dots Kārļa Skaubīša nosaukums.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija
* Biogrāfija
* Laikraksts "Latvijas kareivis", 2.lpp.
Moriss Ševaljē

**Moriss Ševaljē** (; dzimis , miris ) bija franču aktieris un dziedātājs. Ševaljē ir zināms ar piedalīšanos tādās filmās kā *[[The Smiling Lieutenant]]*, *[[Love Me Tonight]]*, *[[Love in the Afternoon]]* un *[[Gigi]]*. Viņa pazīstamākās izpildītās dziesmas ir *Louise*, *Mimi*, *Valentine* un *[[Thank Heaven for Little Girls]]*. Ševaljē raksturīgi bija ģērbties smokigā ar salmenīcu, kas veidoja viņa savdabīgo stilu.

Nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris galvenajā lomā — par filmām *[[The Love Parade]]* (1929) un *[[The Big Pond]]* (1930). 1959. gadā saņēmis Kinoakadēmijas goda balvu. 1960. gadā Ševaljē piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā.

## Ārējās saites
Ševaljē

**Ševaljē** () ir franču cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Anaisa Ševaljē-Bušē (*Anaïs Chevalier-Bouchet*; 1993) — franču biatloniste;
* Kloē Ševaljē (*Chloé Chevalier*; 1995) — franču biatloniste;
* Likā Ševaljē (*Lucas Chevalier*, 2001) — franču futbolists;
* Moriss Ševaljē (*Maurice Chevalier*; 1888—1972) — franču aktieris un dziedātājs.

## Atsauces
Nīderlandes administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Nīderlandes novietojums]]
**[[Nīderlande]]s administratīvo iedalījumu** veido **12 provinces**. Savukārt Nīderlandes Karalisti veido **4 autonomas valstis** — Nīderlande, Aruba, Kirasao un Sintmārtena. Tās sastāvā ir arī **3 īpašās teritorijas**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Autonomās valstis

### Īpašās teritorijas

### Provinces

## Atsauces
Sofija Marso

**Sofija Marso** (; dzimusi ) ir franču aktrise, kas tēlojusi 38 filmās. Marso jau pusaudža gados ieguva slavu, spēlējot galvenās lomas filmās *[[La Boum]]* un *[[La Boum 2]]*, par ko viņa ieguva Cēzara balvu. Vēlāk viņa piedalījās vairākās citās nozīmīgās Francijas filmās — Fanfan, La fille de d'Artagnan un Al di là delle nuvole — un ārzemju filmās: "Drošsirdis" un "Ar pasauli nepietiek".

## Ārējās saites

* Biogrāfisks raksts par aktrisi (tvnet.lv)
Nokia 8310

**Nokia 8310** ir somu kompānijas Nokia premium klases mobilais telefons, kuru ražoja laika posmā no 2001. līdz 2002. gadam. Nokia 8310, kas bija kompānijas *candybar* korpusa tipa viens no flagmaņiem, pārstāv 8000. sērijas veiksmīgu telefona modeli un tā mazumtirdzniecības cena izlaišanas brīdī pārsniedza 400 £. Iekļaujot Nokia preču zīmju izvēlnes sistēmu un grafisko lietotāja saskarni, telefons bija viegli lietojams, turklāt iekļāva sevī uzlabotas *premium* klases papildiespējas, kuras parasti nebija atrodama tā laika telefonu modeļos, piemēram, infrasarkanais savienojums, pilnībā funkcionāls kalendārs un FM radio.

## Specifikācija
### Svarīgākās iespējas
* Infrasarkanais savienojums
* Kalendārs
* Kalkulators
* Hronometrs
* Vibrozvans
* Maināmi *Xpress-on*™ vāciņi 
* FM radio
* 4 spēles (*Snake II*, *Snowboarding*, *Bumper*, *Pairwiths II*) ar lejuplādējamiem papildu līmeņiem
* Balss ieraksts un komandas
* Atpakaļskaitīšanas taimeris
* WAP internets
* Integrēta antena

## Skatīt arī
* Nokia

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nokia 8310 mājas lapa 
* 
*
Eva Grīna

**Eva Grīna** (; dzimusi ) ir franču aktrise un modele.

Viņas debija kino bija Bernardo Bertoluči filmā "Sapņotāji" (2003). Vēlāk Grīna spēlēja nozīmīgas lomas vairākās slavenās ārzemju filmās: "Debesu valstība" (2005), "Kazino Royale" (2006),  "Zelta kompass" (2007) un "Mis Peregrīnas nams brīnumbērniem" (2016). Par lomu filmā "Kazino Royale" Grīna ieguva BAFTA kino balvu.

Piedalījusies arī filmās "Pēdējā mīlestība uz zemes" (*Perfect Sense*, 2011), "Tumšās ēnas" (2012), "300: Impērijas dzimšana" (*300: Rise of an Empire*, 2014), "Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete" (2014), *[[Proxima]]* (2019), *[[Nocebo (filma)|Nocebo]]* (2022), "Trīs musketieri: D'Artanjans" (*Les Trois Mousquetaires: D'Artagnan*, 2023) un "Trīs musketieri: Milēdija" (*Les Trois Mousquetaires: Milady*, 2023).

## Atsauces

## Ārējās saites
Alanisa Morisete

**Alanisa Morisete** (; dzimusi  Otavā, Ontārio, Kanādā) ir kanādiešu-amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore, ģitāriste, ierakstu producente un aktrise. Viņa ir ieguvusi 16 *Juno* balvas un septiņas *[[Grammy balva|Grammy]]* balvas, kā arī tikusi nominēta divām Zelta globusa balvām.

Viņa uzsāka karjeru Kanādā jaunietes vecumā ierakstīja divus deju popa albumus. Pirmo starptautisko albumu *Jagged Little Pill* viņa izdeva 1995. gadā. Tas tika pārdots vairāk nekā 33 miljonos kopiju visā pasaulē, tādējādi kļūstot par visu laiku pārdotāko debijas albumu visā pasaulē. Arī mūziķes otrais albums guva labus panākumus. Kopumā izdevusi septiņus studijas albumus, kas kopumā tikuši pārdoti 60 miljonos kopiju.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi
* *[[Alanis]]* (1991)
* *[[Now Is the Time]]* (1992)
* *[[Jagged Little Pill]]* (1995)
* *[[Supposed Former Infatuation Junkie]]* (1998)
* *[[Under Rug Swept]]* (2002)
* *[[So-Called Chaos]]* (2004)
* *[[Flavors of Entanglement]]* (2008)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Filips Nuarē

**Filips Nuarē** (; dzimis , miris ) bija franču kinoaktieris.

Viņš ir viens no franču ražīgākajiem aktieriem un ir spēlējis lomas vairāk kā 140 filmās. Nuarē par lomām Roberta Enriko filmā *[[Le Vieux Fusil]]* (1975) un Bertrāna Tavernjē filmā *[[La Vie et rien d'autre]]* (1989) ir saņēmis Cēzara balvu, bet par lomu filmā "Jaunais kinoteātris "Paradiso"" (*Nuovo Cinema Paradiso*) — BAFTA kino balvu. Piedalījies arī tādās filmās kā *[[La Pointe Courte]]* (1955), *[[Zazie dans le Métro]]* (1960), "Topāzs" (*Topaz*, 1969), "Lielā rīšana" (*La Grande Bouffe*, 1973), *[[Coup de Torchon]]* (1981) un "Pastnieks" (*Il Postino*, 1994).

## Ārējās saites
Izabella Ipēra

**Izabella Ipēra** (; dzimusi ) ir franču aktrise.

Ipēra debitēja kino 1971. gadā un kopš tā laika ir piedalījusies vairāk nekā 100 filmās. Par galveno lomu filmā "Mežģīņu darinātāja" (*La dentellière*, 1977) Ipēra saņēma BAFTA kino balvu kā daudzsološākā jaunpienācēja galvenā lomā. Ipēra divreiz ir saņēmusi Kannu kinofestivāla labākās aktrises balvu par filmām "Violeta Nozjēra" (*Violette Nozière*, 1978) un "Klavierskolotāja" (2001). Par lomu filmā "Klavierskolotāja" saņēma arī Eiropas Kino balvu kā labākā aktrise. Ipēra ir visvairāk Cēzara balvai nominētā aktrise (kopumā nominēta 16 reizes), bet ieguvusi Cēzara balvu divas reizes — par galvenajām lomām filmās "Ceremonija" (1995) un *[[Elle (filma)|Elle]]* (2016). Par lomu filmā *Elle* Ipēra ieguva arī Zelta globusa balvu, kā arī nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākā aktrise galvenajā lomā.

Ipēra attēlojusi lomas tādās filmās kā "Valsējošie" (1974), *[[Aloïse]]* (1975), "Mežģīņu darinātāja" (*La dentellière*, 1977), "Debesu vārti" (1980), "Lulū" (*Loulou*, 1980), *[[Coup de torchon]]* (1981), "Sieviešu lieta" (*Une affaire de femmes*, 1988), *[[La séparation]]* (1994), *[[L'école de la chair]]* (1998), *[[Saint-Cyr]]* (2000), *[[8 femmes]]* (2002), *[[Gabrielle]]* (2005), "Mīlestība" (2012), *[[Valley of Love]]* (2015), "Gaišā nākotne" (*L'avenir*, 2016), *[[Elle (filma)|Elle]]* (2016), "Dīlere" (2020), *[[Io (2022. gada filma)|Io]]* (2022), "Herisas kundze dodas uz Parīzi" (*Mrs. Harris Goes to Paris*, 2022), "Mans noziegums" (2023) un "Ceļojums mīlestības meklējumos" (*Sidonie au Japon*, 2023).

## Ārējās saites

* Neliels biogrāfisks raksts par aktrise (tvnet.lv)
Džina Lollobridžida

**Džina Lollobridžida** (; dzimusi , mirusi ) bija itāliešu aktrise un fotožurnāliste. Viņa bija viena no slavenākajām Eiropas aktrisēm 1950. gados un 1960. gadu sākumā, bijusi arī 1950. gadu seksa simbols.

## Biogrāfija
Dzimusi kā Luidžina Lollobridžida nelielā Itālijas Karalistes pilsētā Subjako, mēbeļu ražotāja un viņa sievas ģimenē. Piedzima kā otrā no četrām meitām. Jaunībā Lollobridžida bija modele un veiksmīgi piedalījās vairākos skaistumkonkursos. Ap šo laiku viņa sāka parādīties itāļu filmās nelielās lomās.

Lollobridžida ir piedalījusies gan Itālijas un Francijas, gan arī Holivudas filmās. Pazīstamākās filmas: "Fanfans Tulpe" (*Fanfan la Tulipe*, 1952), "Nakts skaistules" (*Les Belles de nuit*, 1952), *[[Pane, amore e fantasia]]* (1953), *[[Beat the Devil]]* (1953), "Pasaules skaistākā sieviete" (*La donna più bella del mondo*, 1955), "Parīzes Dievmātes katedrāle" (*The Hunchback of Notre Dame*, 1956), *[[Trapeze]]* (1956), *[[Solomon and Sheba]]* (1959), *[[Come September]]* (1961).

Vēlāk Lollobridžida filmējās retāk. Tad viņa izveidoja savu otro, fotožurnālistes karjeru. 1970. gados viņa izraisīja sensāciju, publicējot ekskluzīvu interviju ar Fidelu Kastro.

Viņa aktīvi atbalstīja itāļu un itāļu izcelsmes amerikāņu intereses, it īpaši Nacionālo Itālijas Amerikas fondu (NIAF). 2008. gadā viņa saņēma NIAF balvu par mūža ieguldījumu fonda jubilejas svinīgajā pasākumā. 2013. gadā Lollobridžida pārdeva savu juvelierizstrādājumu kolekciju un ziedoja gandrīz 5 miljonus ASV dolāru cilmes šūnu terapijas pētījumiem.

Lollobridžida apbalvota ar augstāko Itālijas ordeni "Par nopelniem Itālijas Republikas labā", kā arī ar Francijas apbalvojumiem — Goda Leģiona ordeni un Mākslas un literatūras ordeni.

Lollobridžida saņēmusi vairākas Itālijas kinobalvas, trīs reizes nominēta Zelta globusa balvai un vienu reizi — BAFTA kino balvai. 2018. gadā viņai piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā.

Mirusi slimnīcā Romā  95 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Biogrāfisks raksts par aktrisi *sejas.tvnet.lv*
* Photographs and literature *virtual-history.com*
Lollobridžida

**Lollobridžida** var būt:

* Džina Lollobridžida (*Gina Lollobrigida*; 1927—2023) — itāliešu aktrise un fotožurnāliste;
* Frančeska Lollobridžida (*Francesca Lollobrigida*; 1991) — itāļu ātrslidotāja.
Līva Ulmane

**Līva Ulmane** (; dzimusi ) ir norvēģu aktrise un kinorežisore. Plašāk zināma pēc galveno lomu atveidošanas vairākās Ingmara Bergmana filmās.

Līva Ulmane ir tēlojusi galvenās lomas vienpadsmit Ingmara Bergmana filmās, tostarp "Persona", "Kliedzieni un čuksti", "Laulības dzīves ainas" un citās. Aktrise vairākkārt nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai, Zelta globusa balvai (1972. gadā saņēma kā labākā aktrise galvenajā lomā filmā *The Emigrants*), Kannu kinofestivāla balvai "Zelta palmas zars" u. c.

2014. gada decembrī Līva Ulmane Rīgas Starptautiskajā kino festivālā prezentēja savu jaunāko filmu "Jūlijas jaunkundze" un piedalījās Eiropas Kinoakadēmijas balvu pasniegšanas ceremonijā.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* Līva Ulmane. Bergmaņa ēnā
Ritgers Hauers

**Ritgers Ulsens Hauers** (; dzimis , miris ) bija nīderlandiešu teātra, televīzijas un kino aktieris. Viņš savu karjeru sāka kā galvenās lomas atveidotājs nīderlandiešu 1960. gados slavenajā seriālā *[[Floris]]*. Hauers vēlāk spēlēja lomas vairākās plaši pazīstamās filmās: *[[Flesh + Blood]]*, *[[Blind Fury]]*, "Pa asmeni skrejošais", *[[The Hitcher]]*, *[[Nighthawks]]*, "Grēku pilsēta", *[[Ladyhawke]]*, *[[The Blood of Heroes]]* un "". Hauers ir saņēmis Zelta globusa balvu kā labākais aktieris otrā plāna lomā TV filmā *[[Escape from Sobibor]]* (1987).

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Pašvaldības vadītājs

**Pašvaldības vadītājs** ir pašvaldības priekšsēdētājs, kura uzdevums gandrīz vienmēr ir vadīt pašvaldības domes sēdes. Dažās valstīs, piemēram, Anglijā, Amerikas Savienotajās Valstīs un Francijā, pašvaldības vadītājs tiek saukts par **mēru** ( — ‘vecākais’, ). Vācijā, Dānijā, Nīderlandē un Zviedrijā pašvaldības vadītāju dēvē par **birģermeistaru** (, , , ). Latvijā pilsētas pašvaldības vadītājs ir **pilsētas domes priekšsēdētājs**, bet novados — **novada domes priekšsēdētājs**.

## Vēsture
No 13. gadsimta beigām līdz 1878. gadam Latvijas pilsētas pārvaldīja birģermeistari, Rīgas rātei bija 4 birģermeistari, no kuriem viens bija galvenais.

## Skatīt arī
* Latvijas pašvaldību vadītāji
* Rīgas pašvaldības vadītājs

## Atsauces
Mērs

**Mērs** var būt:

* mērs — pašvaldības vadītājs dažās valstīs;
* mērs (metroloģija) — līdzeklis fizikāla lieluma vērības reproducēšanai;
* mērierīce;
* izmērs.
Wales

**Wales** var būt:

* Velsas nosaukums angļu valodā;
* Džimijs Veilss (*Jimmy Wales*) — viens no Vikipēdijas dibinātājiem.
Jānis Alfrēds Bērziņš

**Jānis Alfrēds Bērziņš** (dzimis  Krustpilī, miris  Jēkabpilī) bija Latvijas Nacionālo bruņoto spēku atvaļinātais kapteinis, pedagogs, Atmodas kustības aktīvists, viens no ievērojamākajiem jēkabpiliešiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis Krustpilī, mācījies Zīlānu dzelzceļnieku skolā, vēlāk Rēzeknes tirdzniecības skolā. Jaunībā strādājis par dzelzceļnieku. Mācījies virsdienesta instruktoru skolā (1922 — 1923) pie 6. Rīgas kājnieku pulka, pēc kuras beigšanas dienējis 4. Valmieras kājnieku pulkā. Vēlāk mācījies Latvijas karaskolā (1924 — 1926), kuru beidzot, ieguvis leitnanta pakāpi. Turpinājis studijas Latvijas Augstākajā karaskolā, kuru absolvējot 1937. gadā, ieguvis kapteiņa pakāpi un kļuvis par Latgales divīzijas štāba operatīvās nodaļas priekšnieku. Šajā gadā ticis apbalvots ar Trīs Zvaigžņu ordeni par nopelniem Latvijas bruņoto spēku attīstībā. Otrā pasaules kara sākumā strādājis par noliktavas pārzini Krustpils cukurfabrikā, bet vēlāk par direktoru. 1945. gada sākumā apcietināts un nosūtīts uz nometnēm Kušvā un Ņižņijtagilā, bet tā paša gada nogalē atbrīvots pierādījumu trūkuma dēļ. Vēlāk strādājis Krustpils 1. vidusskolā līdz aiziešanai pensijā (1946 — 1968). 1993. gadā Jānim Alfrēdam Bērziņam atjaunota Latvijas Nacionālo bruņoto spēku atvaļinātā kapteiņa pakāpe. Miris 1999. gada 10. jūlijā, apbedīts Pupenu kapsētā. Viņa tēvs Pēteris Bērziņš (1874 — 1963) arī bijis apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeņa Zelta Goda zīmi, bet dēls Juris Bērziņš (1938 — 1991) bijis Atmodas kustības dalībnieks un izcils sportists.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija
Dario Šaričs

**Dario Šaričs** (; dzimis  Šibenikā, Horvātijā) ir horvātu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja pozīcijā, Horvātijas jaunatnes izlašu dalībnieks. Pašlaik (2014) pārstāv Turcijas klubu Stambulas "Anadolu Efes".

Karjeru uzsācis Horvātijā. 2013. gadā kļuva par Horvātijas čempionu KK Cibona sastāvā. 2014. gada jūnijā parakstīja līgumu ar Turcijas klubu Stambulas "Anadolu Efes". 2014. gada NBA draftā viņu Orlando "Magic" izraudzījās ar kopējo 12. kārtas numuru, tomēr pēc tam tiesības uz viņu tika atdotas Philadelphia "76ers".

D. Šaričs kopā ar Horvātijas U-16 izlasi 2010. gada Eiropas čempionātā izcīnīja zelta medaļu, pats basketbolists tika atzīts par turnīra vērtīgāko spēlētāju, būdams turnīra līderis vairākos statistikas rādītājos. 2012. gada U-18 čempionātā viņi arī izcīnīja zelta medaļu.

Ticis atzīts par 2013. gada FIBA Eiropas gada labāko jauno spēlētāju.

## Ārējās saites
* FIBA profils
* Eurobasket profils
Šaričs

**Šaričs** (, ; sieviešu dzimtē **Šariča**) ir serbhorvātu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Dario Šaričs (*Dario Šarić*; dzimis 1994) — Horvātijas basketbolists;
* Ivans Šaričs (*Ivan Šarić*; dzimis 1990) — Horvātijas šahists;
* Tomislavs Šaričs (*Tomislav Šarić*; dzimis 1990) — Horvātijas futbolists.
Mario Hezonja

**Mario Hezonja** (; dzimis  Dubrovnikā, Horvātijā) ir horvātu basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga pozīcijā, Horvātijas jaunatnes izlašu dalībnieks. Pašlaik (2012) pārstāv Horvātijas kluba KK Zagreb jaunatnes komandu.

M. Hezonja kopā ar Horvātijas U-19 izlasi piedalījās 2011. gada Pasaules U-19 čempionātā.

## Ārējās saites
* FIBA profils
* Eurobasket profils
Reformu partija (Latvija)

**Reformu partija** (līdz 2012. gada pavasarim — **Zatlera Reformu partija**) bija centriski labēja politiskā partija Latvijā. Tā tika dibināta ar nolūku startēt ārkārtas 11. Saeimas vēlēšanās. Par Zatlera Reformu partijas dibināšanu dažas dienas pēc prezidenta termiņa beigām,
 paziņoja bijušais Latvijas Valsts prezidents Valdis Zatlers, kurš kļuva arī par jaunās partijas vadītāju.

Partija tika dibināta . 
Ārkārtas Saeimas vēlēšanās Zatlera Reformu partija ieguva vairāk kā 20% vēlētāju atbalsta un 22 vietas parlamentā, atpaliekot tikai no vēlēšanu uzvarētājas apvienības "Saskaņas Centrs". Dienu pirms 11. Saeimas pirmās darba dienas no ZRP izstājās 6 parlamentā ievēlētie deputāti (Klāvs Olšteins, Elīna Siliņa, Gunārs Rusiņš, Jānis Upenieks, Viktors Valainis un Jānis Junkurs) kā rezultātā tās frakciju, uzsākot darbību 11. Saeimā, veidoja 16 deputāti.

2012. gada pavasarī partija mainīja nosaukumu no Zatlera Reformu partija uz Reformu partija, tomēr nespēja kavēt reitingu kritumu, kas 2012. gada jūnijā bija 4,1%.
 Reformu partija vienojās kopīgi startēt 12. Saeimas vēlēšanās ar partiju "Vienotība". 2014. gada pirmajā pusē virkne Reformu partijas redzamāko politiķu iestājās "Vienotībā", bet daži pievienojās politiskai partijai Latvijas Reģionu apvienība.

2015. gada 4. martā tika uzsākta partijas likvidācija, kas noslēdzās 2020. gada 3. aprīlī.

## Dalība vēlēšanās
### Saeimas

## Atsauces
Hermans Van Rompejs

**Hermans Ahils Van Rompejs** (*Herman Achille Van Rompuy*; dzimis  Eterbekā, Beļģijā) ir flāmu politiķis.

1988. gadā viņš kļuva par Beļģijas Senāta locekli, 2008. gadā par Beļģijas premjerministru.

Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā 2009. gadā Van Rompeju ievēlēja par pirmo Eiropadomes priekšsēdētāju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Dienvidsudānas starptautiskā atzīšana

**Dienvidsudānas starptautiskā atzīšana** notiek kopš 2011. gada 9. jūlija, kad Dienvidsudāna pasludināja neatkarību no Sudānas. Dienvidsudānas neatkarību jau ir atzinušas 114 ANO valstis un 6 valstis, kuras nav ANO sastāvā. Dienvidsudānas neatkarību ir atzinušas 3 starptautiskas organizācijas - Eiropas Savienība (26 no 27 dalībvalstīm; 3 no 5 kandidātvalstīm), Arābu valstu līga (15 no 22 dalībvalstīm; 3 no 4 novērotājvalstīm) un Islāma Konferences Organizācija (34 no 57 dalībvalstīm; 2 no 5 novērotājvalstīm).

## Valstis, kas atzīst Dienvidsudānas neatkarību

thumb|upright=1.5|Dienvidsudānas starptautiskā atzīšana.

### Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) valstis

(Valstis ir sarindotas augošā secībā, sākot ar 1. valsti, kas pirmā atzīst Dienvidsudānas neatkarību un beidzot ar valsti, kas pagaidām pēdējā atzīst Dienvidsudānas neatkarību.)

### Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) neietilpstošās valstis

## Valstis, kas gatavojas atzīt Dienvidsudānas neatkarību

**ANO ietilpstošās valstis**
* 
* 
* 
* 
* 

**ANO neietilpstošās valstis**
* 
*
Ūdze (upe)

**Ūdze** (arī **Odze**; lejtecē arī **Vīpe**) ir Daugavas baseina upe Madonas un Jēkabpils novados, Neretas labā krasta pieteka.

## Upes raksturojums
Ūdzes upe iztek no Odzienas ezera Jersikas līdzenuma malā Madonas novada Mētrienas pagasta teritorijā, tālāk tek pa Jēkabpils novada Mežāres un Vīpes pagastu, kura teritorijā Ūdze ietek Neretas upē. Ūdzes upe visā garumā tiek regulēta. Upes ūdeņi piemēroti karpveidīgo zivju audzēšanai. 2002. gada monitoringa dati atspoguļoja, ka upe ir vāji piesārņota.

## Upes pietekas
Labā krasta pietekas:
* Apozole
* Gergrodas grāvis
Kreisā krasta pietekas:
* Dēmenīša
* Lācupīte
* Rāksalas strauts

## Ārējās saites
* Mežāres pagasta teritorijas plānojums
* Mētrienas pagasta attīst. plāns

## Atsauces
Ārons Pīrsols

**Ārons Velss Pīrsols** (; dzimis  Īrvinā, Kalifornijas štatā, ASV) ir bijušais amerikāņu peldētājs. Viņš pārsvarā piedalījās peldējumos uz muguras.

Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (2000, 2004, 2008). 2000. gadā Sidnejā viņš izcīnīja sudrabu 200 m peldējumā uz muguras, 2004. gadā Atēnās kļuva par trīskārtēju olimpisko čempionu — 100 un 200 m peldējumos uz muguras, kā arī 4x100 m stafetē. 2008. gadā Pekinā atkārtoja panākumus 100 m peldējumā uz muguras un 4x100 m stafetē (zelti) un izcīnīja sudrabu 200 m peldējumā uz muguras.

Pašlaik (2011) viņam pieder Pasaules rekords 100 un 200 m peldējumos uz muguras.

2011. gada februārī viņš paziņoja par karjeras beigām.

## Ārējās saites
*  

* USA Swimming profils
Odze (nozīmju atdalīšana)

**Odze** var būt:
* Odze — odžu dzimtas čūska;
* Odze jeb Ūdze — upe, Neretas pieteka;
* Odze — upe, Pelavas pieteka;
* Odze jeb Ūdze — viens no Kalupes nosaukumiem augštecē.

## Skatīt arī
* Odzes ezers
Gatis Truksnis

**Gatis Truksnis** (dzimis  Jelgavā) ir Latvijas tulks un politiķis, bijušais Jūrmalas domes priekšsēdētājs.

## Dzīvesgājums
Studējis Latvijas Universitātē svešvalodas un tiesību zinātnes. Pēc tam viņš darbojās Rīgas domes Finanšu departamentā, Latvijas Investīciju un attīstības aģentūrā, "Jūrmalas siltumā" un bija Jūrmalas izpilddirektors.

2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Jūrmalas domē, un  G. Truksni ievēlēja par Jūrmalas pilsētas domes priekšsēdētāju. 2013. gada aprīlī atstādināts no amata, bet jau tā paša gada jūnijā viņš otro reizi atgriezās pašvaldības vadītāja amatā.

2016. gada 13. oktobrī Jūrmalas dome otro reizi atbrīvoja Truksni no amata, tomēr jau 4. novembrī viņu trešo reizi ievēlēja domes priekšsēdētāja amatā, lai arī viņš bija izslēgts no Latvijas Zaļās partijas. 2017. gada 13. janvārī G. Truksnis negaidīti paziņoja par atkāpšanos no domes priekšsēdētāja amata un atgriezās Zaļās partijas rindās.

2017. gada 19. jūnijā viņu ar Zaļo Zemnieku savienības un "Saskaņas" balsīm ceturto reizi ievēlēja par Jūrmalas mēru.

2021. gada novembrī Rīgas apgabaltiesa, izskatot apelāciju par G. Trukšņa komandējuma krimināllietu, atzina viņu par vainīgu dienesta viltojumā, piespriežot 5000 eiro naudas sodu. 2022. gada 25. novembrī Augstākā tiesa saglabāja apsūdzību G. Trukšņa komandējuma krimināllietā, līdz ar to viņš zaudēja Jūrmalas domes priekšsēdētāja un deputāta amatu.

2025. gadā atkārtoti ievēlēts Jūrmalas domē. Domes pirmajā sēdē ievēlēts par domes priekšsēdētāju.

Pēc tam, kad nesaņēma pielaidi darbam ar valsts noslēpumu, 2025. gada oktobrī atkāpies no amata.

## Personiskā dzīve
Precējies ar režisori Lolitu Truksni. Ir divi bērni — dēls un meita.

Pēc publiski pieejamām ziņām G. Truksnis ir bijis pieķerts lietotajam kokaīnu, kā arī sodīts ar 100 eiro naudas sodu par narkotisko vielu glabāšanu.

## Atsauces
Ataša

**Ataša** (augštecē — **Nikāzis**) ir upe Jēkabpils un Līvānu novadā, Neretas labā krasta pieteka.

## Upes raksturojums
Atašas upe sākas Teiču purva teritorijā dienvidu malā 109 metri virs jūras līmeņa . Upe tek pa Austrumlatvijas zemienes Jersikas līdzenumu. No labā krasta upe uzņem Marinzejas ezera ūdeņus, Taurupi un Mārsnu, bet no kreisās puses Niedrīti. Upes lejtece ir purvaina. Atašas ūdeņi ir piemēroti karpveidīgo zivju audzēšanai un peldēšanai.

## Upes pietekas
Labā krasta pietekas:
* Mārsna
* Taurupe
* Gulbeņu upīte
* Vaivadu grāvis
Kreisā krasta pietekas:
* Drikaites grāvis
* Nīdreite
* Nīdrupeite
* Rūzeite

## Ārējās saites
* Atašienes pagasta teritorijas plānojums

## Atsauces
Laukezers

**Laukezers** (saukts arī **Lauku ezers**) ir dabīgs saldūdens ezers Jēkabpils novada Kūku pagastā Daugavas labā krasta baseinā. Ezers ietilpst dabas parka "Laukezers" teritorijā. Atrodas 6 km no Jēkabpils.
 
## Raksturojums
Laukezers atrodas Austrumlatvijas zemienes Aronas paugurlīdzenumā, 2 km no Rīgas—Daugavpils ceļa. Tas ir mezotrofs ezers ar augstu ekoloģisko kvalitāti, viens no dzidrākajiem ezeriem Latvijā. Ezera krastmala ir smilšaina, krasti ir pieejami, to slīpums vietām ir zems, vietām augsts. Ezera dibens ir siekstains, akmeņains un dūņains. Relatīvais ūdens apmaiņas periods ir 12,5 gadi. No ezera iztek strauts uz Daugavu. Niedru josla ir visapkārt ezeram, vietām aug arī grīšļi. Ezerā mīt līdaka, rauda, asaris, līnis, plaudis un vēdzele. Laukezers ir iecienīta atpūtas vieta, kas reizē ir arī apdraudējums ezeram.

Ezera ūdeņi ir piemēroti lašveidīgo zivju audzēšanai, peldēšanai un atpūtas pasākumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.krustpils.lv
* www.ezeri.lv
Gardaunis

**Gardaunis** (saukts arī **Gardaunes ezers**, **Gardauņas ezers**, **Garzdanes ezers**, **Garzdaunes ezers**, **Gaudaunes ezers**, **Gārdaunis**, **Medilas ezers**, **Medīlas ezers**) ir saldūdens dabīgs ezers Jēkabpils novada Kūku pagastā un Variešu pagastā Daugavas labā krasta baseinā. Atrodas 5 km no Medņiem.

## Raksturojums
Ezers ir regulēts caurteces ezers, kura stāvoklis ir eitrofs. Liela ezera daļa ir nosusināta. Ezera dibens ir dūņains, tā krasti ir slīpi un lēzeni. Ezerā ietek Bērzaunes upe, bet no ezera iztek strauts uz Silabebru ezeru. Ezerā aug meldri, grīšļi, niedres un platlapu vilkvālītes. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.krustpils.lv
* www.ezeri.lv
Catlakšu ezers

**Catlakšu ezers** (arī **Cotlakšu ezers**, **Kotlakšu ezers**) ir dabīgs saldūdens ezers Jēkabpils novada Kūku pagastā Daugavas labā krasta baseinā.

## Raksturojums
Ezers ir staigniem krastiem, stipri aizaudzis, ar eitrofiem ezeriem raksturīgu floru. Ūdens caurredzamība 1,5 metri, krāsa — brūni dzeltena. Ezeram nav peldvietas, bet tas ir piemērots makšķerēšanai. Ezers ir ar labu pievedceļu tīklu. No ezera iztek Rogāļu strauts, kas ietek Daugavā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Paskaidrojuma raksts vides pārskatam
* www.ezeri.lv
Rogāļu strauts

**Rogāļu strauts** jeb **Akmeņupīte** ir Daugavas labā krasta pieteka Jēkabpils novada Kūku pagastā. Strauts iztek no Catlakšu ezera un ietek Daugavā netālu no Rogāļu gravas vietā, kur atrodas Rogāļu dižakmens. Strautu šķērso ceļš A6 Rīga—Daugavpils.

## Ārējās saites
* www.krustpils.lv

## Atsauces
Modests Trepšs

**Modests Trepšs** (dzimis , miris ) bija mākslinieks ādas plastikas nozarē un pedagogs.

## Dzīvesgājums
Dzimis Asūnes pagastā, mācījās Malnavas tehnikumā, vēlāk kā eksterns pabeidza Rīgas Skolotāju institūtu. Bija matemātikas skolotājs Krustpils 1. vidusskolā, strādāja arī kombinātā "Māksla". 1959. gadā kļuva par Mākslinieku savienības biedru. Viņa veidotie ādas plastikas mākslas darbi eksponēti kā Latvijā, tā arī ārzemēs, gūstot atzinību. Miris 1978. gadā, apbedīts Jēkabpils pilsētas kapsētā.

Mākslinieka un pedagoga piemiņai pie viņa mājas Parka ielā 6b ir uzstādīta piemiņas plāksne.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija
Ēra (departaments)

**Ēra** () ir departaments Francijas ziemeļos, Normandijas reģionā. Tas ir viens no pirmajiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti franču revolūcijas laikā 1790. gada 4. martā. Departamenta nosaukums ir cēlies no caur departamentu plūstošās Ēras upes nosaukuma. Lielākās pilsētas ir Evrē (departamenta centrs) un Vernona.

## Ārējās saites
Oba (nozīmju atdalīšana)

**Oba** var būt:
* Oba — upe Krievijā;
* Oba (Francijas upe) — upe Francijā, Sēnas labā krasta pieteka;
* Oba (departaments) — Francijas departaments.
Blūma skola

**Blūma skola**, pilnā nosaukumā **Venjamiņa Blūma Rīgas zīmēšanas un gleznošanas skola**, bija mākslas izglītības iestāde Rīgā, kas pastāvēja no 1895. līdz 1916. gadam.

## Vēsture
Tā bija privāta mākslas skola, kuras pamatprogramma bija Venjamiņa Blūma izvirzītā krievu kultūras propaganda pretstatā baltvācu kultūrai, cīņa pret impresionismu un citiem modernismiem. Skolā uzņēma bez izglītības cenza.

Skolas prestižs cēlās ar 1901. gadu, kad tā atradās Ķeizariskā galma ministrijas pārziņā, tā, piemēram, 1896. gadā bija 36 audzēkņi, 1899. — 70, bet 1902. gadā jau 80. Tā kā vairums audzēkņu nāca no vidējiem un trūcīgiem slāņiem, jo mācību maksa bija samērā zema, skolas īpašnieks dabūja atļauju ar 1906. gadu līdzās speciālo priekšmetu klasēm atvērt vispārizglītojošo priekšmetu klases ar valsts reālskolas tiesībām, balstoties uz Penzas un Kazaņas mākslas skolu nolikumiem. Sākotnēji skolā bija piecas klases: elementārās zīmēšanas, ģipša figūras, ģipša galvas, ornamenta un dzīva modeļa zīmēšanas un gleznošanas klase. No 1897. gada tām papildinājās anatomijas un perspektīvas mācības.

Tajā laikā bija nozīmīgākā mākslas mācību iestāde līdzās Rīgas vācu amatnieku biedrības amatniecības skolai.

Nesaņemot subsīdijas, skolas mācību sistēma nostiprinājās, papildinājās arī mācību uzskates līdzekļi — ģipša bistes, galvas, maskas, figūras, gleznu studijas un zīmējumu paraugi, ko Blūms ieguva kā dāvinājumu no Pēterburgas Mākslas akadēmijas. 1902. gadā Pēterburgas Mākslas akadēmijas rīkotajā konkursā Blūma skola ieguva otro vietu starp 16 Krievijas mākslas skolām.

Taču šī skola nesasniedza Rīgas pilsētas mākslas skolas līmeni. Par iemeslu tam bija Blūma peredcižņikiem tuvā daiļrade, uz krievu reālistiskās mākslas principiem balstītā pedagoģiskā metode, konservatīvisms, neatzīstot jaunu izteiksmes līdzekļu meklējumus. Tas izraisīja konfliktus ar audzēkņiem. Skolai nebija arī pastāvīga pedagogu sastāva, bieži Blūms strādāja viens pats, nespēdams visā iedziļināties. 1898. gadā skolā ieradās skolotājs, Pēterburgas akadēmijas absolvents, pirmās pakāpes makslinieks Ivans Tihomirovs, bet viņa sadarbība bija neregulāra, saistīta ar finansiālām problēmām. Skolā glezniecību no 1905. līdz 1906. gadam mācīja arī Janis Rozentāls. Vēlākos gados Blūmam palīdzēja vairāki šīs skolas absolventi, kā Rūdolfs Vilciņš, Augusts Nore, Ernests Veilands.

Skola savu popularitāti sāka zaudēt pēc 1909. gada, kad Rīgas pilsētas mākslas skolas vadību pārņēma Vilhelms Purvītis.

1915. gada vasarā skola evakuējās uz Iekškrieviju, bet mācības neatsāka, lai arī oficiāli pastāvēja līdz 1917. gada septembrim.

## Skolas mērķis
Skolas mērķis bija sniegt audzēkņiem vidējo māksliniecisko izglītību, bet spējīgākiem audzēkņiem sniegt priekšzināšanas, lai vēlāk varētu iestāties Pēterburgas Mākslas akadēmijā.
## Skolas absolventi
Venjamiņa Blūma skolā mācījušies daudzi vēlāk ievērojami latviešu mākslinieki, kuru vidū ir minami: Jānis Ansons, Ansis Cīrulis, Jānis Jaunsudrabiņš, Augusts Julla, Pēteris Kalve, Pēteris Krastiņš, Voldemārs Matvejs, Emīls Melderis, Jānis Plase, Aleksandrs Štrāls, Ernests Veilands, Kārlis Zemdega un citi.

## Atsauces
Oļegs Andrejevs (mūziķis)

**Alex** jeb īstajā vārdā **Oļegs Andrejevs** (dzimis  Daugavpilī, miris  Rīgā) bija latviešu  dziedātājs. Pazīstams kā latviešu smagā roka grupas Opus Pro līderis, tādu pazīstamu dziesmu kā "Tu un es", "Rozā lietus", "Dzimene", "Pēdējā pietura", "Čempions" līdzautors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1962. gadā Daugavpilī, mācījās Višķu sovhoztehnikumā, spēlēja vietējā pašdarbības ansamblī, tad bija bundzinieks arī kolhoza "Lāčplēsis" ansamblī un ansamblī "Džemperi". Ar skatuves vārdu *Alex* bija Ogres kultūras nama ansambļa "Metronoms" un Latvijas filharmonijas ansambļa Opus dalībnieks. 

No 1986. gada bija grupas Opus pro kodolā kopā ar ģitāristu un dziesmu autoru Hariju Zariņu. 1990. gadu sākumā kopā ar Ainaru Virgu, Uldi Marhilēviču, Igo un Gunti Vecgaili darbojās latviešu grupas "Riga" sastāvā ASV, ierakstīja albumu "Riga in America", kuru izdeva tikai 2015. gadā.

2011. gadā pēc ilgstošas pauzes atgriezās uz skatuves, pēc tam aktīvi sadarbojās ar bijušo grupas biedru Hariju Zariņu, savu meitu Aiju Andrejevu, kā arī aktīvi koncertējis Opus Pro sastāvā. Piedalījās albumu "Dzimene", "Es eju tevi zagt", "Tu un es"  (kopā ar Aiju Andrejevu), "Stāsts Nr.13" ierakstos. 2015. gadā dažas Alex dziesmas oriģinālizpildījumā tika iekļautas Harija Zariņa albumā "Mīlas rokbalādes".

Miris 2021. gada 27. decembrī.  

## Atsauces
Moriss Ravēls

**Moriss Ravēls**  (; dzimis , miris ) bija franču komponists.

Moriss Ravēls sāka klavierspēli 6 gadu vecumā.

Ravēls ir Kloda Debisī iedibinātā muzikālā impresionisma pārstāvis, taču atšķirībā no vecākā kolēģa, Ravēla mūzikā lielāka nozīme ir arī  neoklasicisma un ekspresionisma iezīmēm. Līdz ar to Ravēla mūzikai raksturīga arī dramatiska ekspresija, ritma spriegums, izsmalcinātība, saikne ar deju žanriem (bolero, valsis, pavana), formas struktūras skaidrība. Raksturīgs arī izvērstu skaņdarbu (klavierdarbu cikli, simfoniskas svītas, baleti, operas, klavierkoncerti) vairums. Ar savas daiļrades pēdējo desmitgadi Ravēls droši iesoļo 20. gadsimta mūzikas problēmu un stilistisko meklējumu pasaulē.

Atšķirībā no Kloda Debisī brīvi traktē impresionisma estētiskos uzskatus un tehnoloģiju. Ir lielāka tēlu skaidrība un spilgtums, plašāks žanru un žanriskais diapazons. Kantilēna melodija un harmonija kā spilgtākais izteiksmes līdzeklis. Tēlu lokā ietverta daba, antīkie mīti, bērnu pasakas, tautas dejas.

## Mūzikas valoda
### Harmonija
Saglabājas tonāli-skaņkārtiskā funkcionalitāte. Biežāk izmanto tercu struktūru, nevis impresionismam raksturīgās kvartu un kvintu uzbūves. Disonējošo akordu īpatsvars, septakordi, nonakordi, jūtams pat fonisms. Disonējošā tonalitāte un politonalitāte, bet jūtama skaidra funkcionālā loģika.

### Ritms
Dzīvīgu ritmu lietojums, dominē dejiskie ritmi kā valsis, bolero, habanēra, menuets, polka, fokstrots, džeza un blūza iezīmes.

### Melodija
Melodija kā patstāvīga līnija, tēlu veidotāja un izteiksmības nesēja. Tematisks spilgtums, kas ir neparasti impresionisma estētikai.

### Instrumentācija
Ļoti kolorītas orķestrācijas meistars. Simfonismam piešķir operas statusu. Pievēršas tembru iespēju meklējumiem nevis kolorītam. Ravēlu var uzskatīt par instrumentācijas lielmeistaru, daudz pārinstrumentējis citu komponistu skaņdarbus.

### Forma
Spilgta neoklasicisma ietekme, jo lieto klasiskas struktūras.

## Ievērojamākie skaņdarbi

## Literatūra

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Ārējās saites
*
* Morisa Ravēla profils ''AllMusic'' 
* Morisa Ravēla dzīvesvietas maurice-ravel.net"
Finistēra

**Finistēra** (, ) ir departaments Francijas galējos ziemeļrietumos, Bretaņas pussalā. Tas ir viens no pirmajiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti Franču revolūcijas laikā 1790. gada 4. martā. Departamenta nosaukums ir cēlies no latīņu valodas *Finis Terræ* ar nozīmi ‘Zemes gals’.
## Ģeogrāfija
### Nozīmīgākās pilsētas
Visvairāk apdzīvotā pilsēta ir Bresta; Kempēra ir otrā visvairāk apdzīvotā pilsēta departamentā. 2019. gadā ir 5 pilsētas ar vairāk nekā 15 000 iedzīvotāju:

## Galerija

File:Quimper2011.png|Kempēra
File:Ouessant DSC02641.jpg|Granīta klintis Usānā
File:Phare de Pontusval 4490.jpg|Bāka pie Briņožanas-Plažē
File:ND de Tronoën Chapelle et calvaire 2.jpg|Kalvārija Sentžanā Trelimo
File:29 - Locronan.jpg|Lokronāna
File:Concarneau - la ville close à marée basse.jpg|Konkarno
File:Finis Terrae Finistère.jpg|Pointe du Chateau, Plugreskānā
File:20110824 Pointe de Pen-Hir (10).jpg|Pointe de Pen-Hir


## Ārējās saites

*  Departmental Council website
*  Prefecture website
*  Finistère Tourisme, agence de développement touristique du Finistère
Ministrs

**Ministrs** () ir valdības biedrs, kurš politiski vada kādu no ministrijām. Parasti ministrus ieceļ izpildvaras "galva", piemēram, Latvijā tas ir premjerministrs.

Vadot ministriju, ministrs realizē konstitūcijā un likumos noteiktos uzdevumus un funkcijas atbilstošā valsts pārvaldes nozarē, kā arī bez īpaša pilnvarojuma pārstāv ministriju un nosaka tās darbības stratēģiju. Atkarībā no tā, vai valsts ir parlamentāra vai prezidentāla republika, ministrs ir atbildīgs parlamenta vai prezidenta priekšā. Atbilstoši ministrs ir izpildvaras pārstāvis, kurš atbildīgs likumdevējvaras priekšā. Pastāv arī valsts ministri un ministri bez portfeļa, īpašo uzdevumu ministri, kas nevada ministriju, bet darbojas valdībā kā padomnieki vai īpašu, noteiktu uzdevumu realizētāji.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vīpe

**Vīpe**, arī **Veipe**, ir ciems Jēkabpils novada Vīpes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta rietumos Neretas krastā autoceļu V795 un V817 krustojumā  no novada domes Jēkabpilī un  no Rīgas. Vīpē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, pasts, veikals. Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados 2,5 km no bijušās Mežmuižas centra, kur bija Vīpes pagastnams un sabiedriskais centrs. Vīpes parks (2 ha) ir vietējas nozīmes dabas piemineklis.

1897. gadā luterāņu ciemos *Степе-Муйженекъ* un *Пауре* bija 4 sētas ar 39 cilvēkiem.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Venjamins Blūms

**Venjamins Blūms** (, dzimis , miris ) bija gleznotājs un pedagogs, Venjamiņa Blūma zīmēšanas un gleznošanas skolas Rīgā īpašnieks.

## Dzīvesgājums
thumb|220px|Venjamins Blūms ar saviem audzēkņiem (ap 1900).
Dzimis 1861. gadā Odesas karaīmu ģimenē, pārgājis pareizticībā. Mācījās Pēterburgas Mākslas akadēmijā (1879-1886), kur ieguva divas sudraba medaļas (1883, 1885).  1895. gadā ieradās Rīgā un atvēra savu zīmēšanas un gleznošanas skolu Pauluči ielā 15, kas tajā laikā bija nozīmīgākā mākslas mācību iestāde līdzās Rīgas vācu amatnieku biedrības amatniecības skolai. Kā gleznotājs mazpazīstams, darinājis žanra ainas, kas daiļradē bija tuvas peredvižņikiem, konservatīvs, neatzina jaunu izteiksmes līdzekļu meklējumus, karoja pret impresionistu paleti, viņu paņēmieniem un atklājumiem. 

Miris pilsoņu kara laikā 1919. gadā Krievijā.

## Atsauces
Uldis Sesks

**Uldis Sesks** (dzimis  Liepājā) ir latviešu uzņēmējs un bijušais sacīkšu braucējs, kā arī politiķis. Bijušais Liepājas domes priekšsēdētājs. Pārstāv Liepājas partiju un ir tās valdes priekšsēdētājs. Liepājas speciālās ekonomiskās zonas priekšsēdētāja vietnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis rallista un autosporta organizētāja Mārtiņa Seska ģimenē. Mācījās Liepājas Jāņa Raiņa 6. vidusskolā, studēja Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Mehanizācijas fakultātē. 1980. gados bija aktīvs rallists.

1990. gadu sākumā viņš dibināja privāto kompāniju "Autocentrs", kas vēlāk tika pārsaukta par "SD Autocentrs" un kļuva par *[[Volkswagen]]* dīleri Liepājā. Kļuvis par vienu no ietekmīgākajiem uzņēmējiem Liepājā.

## Politiskā darbība
1997. gada pašvaldību vēlēšanās pirmo reizi ievēlēts Liepājas domē no "Apvienotā saraksta" kā bezpartijisks kandidāts, un jau pirmajā sasaukumā ievēlēts par Liepājas domes priekšsēdētāju. Pēc tam vairākkārt (2001., 2005., 2009., 2014. un 2017. gadā) ticis pārvēlēts amatā.

2004. gadā U. Sesks nodibināja Liepājas partiju un kļuva par tās priekšsēdētāju.

Pēc 2017. gada pašvaldību vēlēšanām vēlētāju doto balsu skaits Liepājas partiju pārstāvošajam U. Seskam un Latvijas Reģionu apvienību pārstāvošajam Jānim Vilnītim, kuri nevēlējās sadarboties ar partiju "Saskaņa", neatstāja citu izvēli kā izveidot divu partiju koalīciju, noslēdzot vienošanos, ka U. Sesks tiek atkārtoti izvirzīts domes priekšsēdētāja amatam, bet rudenī pēc Saeimas vēlēšanām viņu nomainītu Reģionu apvienības pārstāvis J. Vilnītis. Domes priekšsēdētāju rotācija tika veikta 2018. gada 22. novembrī.

Liepājas pašvaldībā ievēlēts arī 2021. un 2025. gada pašvaldību vēlēšanās, turpinot darboties kā deputāts.

## Personīgā dzīve
Precējies, ir trīs bērni — Baiba Seska (bijusi precējusies ar futbolistu Māri Verpakovski, šobrīd laulībā ar uzņēmēju Raimondu Kisielu), Anete Seska-Rāviņa un Mārtiņš Sesks, kurš tāpat kā tēvs un vecaistēvs ir autorallija pilots.

Apbalvots ar Latvijas Pareizticīgās Baznīcas I šķiras Svētā svētmocekļa Rīgas arhibīskapa Jāņa medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ulda Seska CV
Akmeņupīte

**Akmeņupīte** var būt:
* Akmeņupīte — upe Gulbenes novadā, Mudažas pieteka
* Akmeņupīte — upe Cēsu novadā, Gaujas pieteka
* Akmeņupīte — upe Jēkabpils novadā, Vīķu ezera pieteka
* Akmeņupīte — upe Smiltenes novadā, Palsas pieteka
* Akmensupīte cits nosaukums
* Akmiņupes cits nosaukums
* Melčupes cits nosaukums
* Rogāļu strauta cits nosaukums
* Umaras nosaukums augštecē

## Skatīt arī
* Akmeņupe