open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rafaels Holcdepe

**Rafaels Marcels Holcdepe** (, dzimis  Kaizerslauternē) ir Vācijas kārtslēcējs, 2013. gada Pasaules čempions, 2012. gada Olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvējs.

## Biogrāfija
Holcdepes vecāki ir Āfrikas izcelsmes, taču viņš ir dzimis Vācijā, Kaizerslauternē. Neilgi pēc dzimšanas viņu adoptēja vācu ģimene.

Ieguvis 5. vietu 2006. gada Pasaules junioru čempionātā un uzvarējis 2008. gada Pasaules junioru čempionātā. 2007. gada Eiropas junioru čempionātā viņs nepārleca sākuma augstumu. 2008. gada jūnijā Holcdepe sasniedza Pasaules junioru rekordu — 5,80 metri.

2012. gada Olimpiskajās spēlēs Holcdepe ieguva bronzas medaļu, sasniedzot personisko rekordu — 5,91 metri, taču paliekot aiz Bjerna Oto un Reno Lavillenī.

2013. gada Pasaules čempionātā Holcdepe uzvarēja ar rezultātu 5,89 metri, aiz sevis atstājot Lavillenī, kuram bija tāds pats rezultāts kā Holcdepem, bet Lavillenī bija veicis vairāk lēcienus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andrejs Frīdenbergs

**Andrejs Frīdenbergs** ( — ) bija Latvijas advokāts, politiķis, sabiedrisks darbinieks. Bijis Rīgas pilsētas galva no 1920. gada februāra līdz 1921. gada martam, kā arī Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Nurmuižas "Pūņās".

Mācījās Jēkabpils pilsētas skolā, tad iestājās dzelzceļa dienestā Rīgā. 18 gadu vecumā aizceļoja uz Ziemeļameriku, pēc tam divus gadus strādāja rūpnīcā Beļģijā. No 1897. līdz 1907. gadam strādāja bankā. 1911. gadā absolvēja Tērbatas Universitātes Juridisko fakultāti. 1909. gadā iestājās Vidzemes Antialkoholiskajā biedrībā (vēlāk — Latvijas Pretalkohola biedrība), bija vairākkārtējs šīs biedrības priekšsēdētājs, piedalījās šai tēmai veltītos kongresos.

1918. gada vasarā bija Petrogradā organizētās "Latvju operas" mecenāts, Teodora Reitera, Jāzepa Vītola un citu latviešu operas mākslas entuziastu atbalstītājs. Alfrēda Kalniņa "Baņutas" komponēšanas un 1920. gada pirmizrādes rosinātājs. Bijis Tautas padomes loceklis, pārstāvot Latviešu demokrātu partiju.

1920. gada februārī kļuva par Rīgas pilsētas galvu, amatā bija līdz 1921. gada martam. Būdams Latvijas delegācijas priekšsēdētājs, 1920. gada augustā parakstīja Latvijas—Krievijas miera līgumu. Bijis ilggadējs Rīgas domes deputāts. 1938. gada pavasarī apsūdzēts par piesavināšanos, esot Kārļa Valdheima fabrikas konkursa valdē, par ko sākotnēji sodīts ar 18 mēnešiem cietumā, taču sods vēlāk samazināts uz 8 mēnešiem, viņu izslēdza no zvērinātu advokātu saimes.

1941. gada jūnijā Frīdenbergu kopā ar ģimeni no sava dzīvokļa Rīgā, Elizabetes ielā 31-7, izsūtīja uz Sibīriju. Ieslodzīts PSRS Iekšlietu tautas komisariāta Labošanas darbu un koloniju pārvaldes Krasnojarskas labošanas darbu nometnē (Kraslagā), miris .

## Atsauces
Malpelo

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q750683"
}

**Malpelo** ( — ‘vāji [ar augāju] klātā, kailā’) ir neliela neapdzīvota saliņa Klusā okeāna rietumos. Izvietojusies ap 500 km no Dienvidamerikas piekrastes, pieder Kolumbijai un administratīvi ietilpst Valje del Kaukas departamentā. Kopā ar vairākām nelielām piekrastes saliņām veido 2,5 km² lielu dabas rezervātu, kas 2006. gadā iekļauts UNESCO pasaules mantojuma sarakstā.

Malpelo ir vulkāniskas izcelsmes okeāniska sala, kas ir vienīgā 300 km garās un 100 km platās Malpelo grēdas virsūdens daļa. Salā ir nabadzīgs augājs, bet tajā ir ievērojamas jūrasputnu kolonijas. Okeānā ap salu daudzveidīga un bagātīga ihtiofauna. Malpelo un tās apkārtne ir Klusā okeāna tropiskās daļas lielākā zvejas lieguma zona.

Sala ir neapdzīvota un vienīgie tās iemītnieki ir 6 cilvēku liels Kolumbijas Kara flotes garnizons.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Terrestrial Biology of Malpelo Island: A Historical Review George C. Gorman and Terence L. Chorba
Alkoholiskais hepatīts

**Alkoholiskais hepatīts** ir deģeneratīva aknu slimība, kas daudzos gadījumos var pāriet aknu cirozē. Alkoholiskais hepatīts ir viens no aknu alkoholiskās slimības pamatvariantiem, kas līdz ar alkoholisko fibrozi uzskatāms par aknu cirozes obligāto stadiju.

Lietojot iekšķīgi, 90% no uzņemtā alkohola pārvēršas (metabolizējas) aknās, veidojot acetaldehīdu — vielu, kas bojā aknu šūnas (hepatocītus). Alkohols un tā metabolīti ierosina reakciju kaskādi, kas noved līdz hepatocītu hipoksijai (skābekļa badam) un rezultātā līdz aknu šūnu nekrozei.

Alkoholiskais hepatīts ir difūzs iekaisuma process aknu audos, kas ir alkohola un tā sabrukšanas produktu toksiskas iedarbības rezultāts. Tā ir hroniska saslimšana, kura attīstās 5—7 regulāras alkohola lietošanas gadu laikā.

## Ārējās saites
* Аджигайтканова С. К. ''Алкогольный гепатит, основные принципы лечения''. rmj.ru
Aknu ciroze

**Aknu ciroze**, pēc Pasaules Veselības organizācijas apzīmējuma, ir neatgriezenisks difūzs process, kas raksturojas ar fibrozi un normālas aknu struktūras transformāciju ar mezglu veidošanos. Aknu ciroze ir vairāku hronisku aknu slimību pēdējā stadija. Aknu cirozi visbiežāk izraisa:

* Bezalkoholisko taukaino aknu slimību kopums, kas ir visbiežāk sastopamais hronisko aknu slimību variants;
* Alkoholisko aknu slimību kopums.

## Etioloģija
Aknu cirozes attīstībā ir pierādīta hepatotropo vīrusu B, C, D, G, F; alkohola, dzelzs vielmaiņas procesu ģenētisko traucējumu (hemohromatozes), vara vielmaiņas traucējumu (Vilsona—Konovalova slimības), alfa<sub>1</sub>-antitripsīna trūkuma, dažu toksisku un medikamentozu vielu iedarbības, sifilisa, malārijas, tuberkulozes, žultsvadu slimības un citu faktoru ietekme. Kriptogēnas (neskaidra cēloņa) cirozes biežums ir 25-30%.

## Atsauces
Svētā Terēze no Avilas

**Svētā Terēze no Avilas**, arī **Svētā Terēze no Jēzus**, , (dzimusi  , mirusi ) bija ievērojama spāņu mistiķe, katoļu svētā, karmelītu mūķene un kontemplatīvās lūgšanas teoloģe. Svētā Terēze  kopā ar Krusta Jāni (Svētais Jānis no Krusta)  dibinājusi Baskāju Karmela ordeni.
1622. gadā Terēze kanonizēta un 1970. gadā Pāvils VI viņu iecēla Baznīcas doktores godā. Viņas raksti, to skaitā autobiogrāfija un ievērojamais darbs "Dvēseles pils" (*El Castillo Interior)* iekļauti spāņu Renesanses literatūras sarakstos un kristīgās meditācijas praksēs, reizēm kopā ar rakstu "Pilnības ceļš" (*Camino de Perfección)*. Grāmatas tulkotas latviski. Ikšķilē darbojas Latvijas vienīgais kontemplatīvais Karmela māsu klosteris.

## Atsauces

## Ārējās saites

* http://www.mieramtuvu.lv/index.php?view=3&id=2283 Svētā Terēze no Avilas
*http://www.ihtis.lv/kristiga-izaugsme/gramatas/svetas-terezes-no-avilas-dveseles-pili "Dvēseles pils" komentāri
Pīters Vēnings

**Pīters Vēnings** (; dzimis  Harkemē, Frīzlandē) ir bijušais Nīderlandes šosejas riteņbraucējs.

Par Vēninga lielākajiem sasniegumiem uzskatāmi uzvara 2005. gada Tour de France posmā, 2011. un 2014. gada Giro d'Italia posmā un kopvērtējuma uzvara 2013. gada *[[Tour de Pologne]]*.

Pirms 2012. gada sezonas pievienojās **' komandai.

PĒc tam, kad 2019. gada sezonas beigās tika izformēta **' komanda, Vēnings 2020. gada jūnijā parakstīja līgumu ar **, atgriežoties UCI Pasaules tūrē pēc četriem gadiem UCI Professional Continental līmenī. Viņa līgums pēc sezonas netika pagarināts un novembrī Vēnings paziņoja par karjeras beigām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Metrowerks

***Metrowerks, Inc.*** bija ASV programmatūras izstrādes uzņēmums. Dibināts 1985. gadā. 1999. gadā to nopirka *[[Motorola]]* un vēlāk integrēts uzņēmumā *[[Freescale Semiconductor]]*.
Galvenais birojs atradās Ostinā, Teksasā.

Uzņēmums galvenais produkts bija integrētā izstrādes vide *[[CodeWarrior]]*. To turpina attīstīt *Freescale Semiconductor*.

## Vēsture
1985. gadā *Greg Galanos* Hadsonā, Kvebekā dibināja uzņēmumu ***Metropolis Computer Networks***. Sākotnēji uzņēmums izstrādāja programmatūru *[[Apple Macintosh]]* un *[[UNIX]]* darbstacijām. Tā pirmais produkts bija *Modula-2* kompilators.
1989. gadā uzņēmuma nosaukums mainīts uz ***Metrowerks, Inc.***

1992. gadā uzņēmums sāka veidot izstrādes rīkus *Macintosh* datoriem, kas darbināmi ar *[[PowerPC]]* procesoru, kā arī atbalstīja *[[Motorola 68k]]* procesorus. Šis produkts ar nosaukumu *[[CodeWarrior]]* izlaists 1994. gada maijā. Šim rīkam bija lieli panākumi.
*Metrowerks* akcijas tika kotētas Toronto un Monreālas biržā. 1994. gadā tā akcijas sāka kotēt *[[NASDAQ]] biržā.
1995. gadā uzņēmums pārcēlas uz Ostinu ASV, tuvāk mikroprocesoru ražotājiem (*IBM* un *Motorola*).
*Metrowerks* iegādājās nelielus uzņēmumus: *HiWare AG*, *Embedix* (*Lineo*) un *AMC*.

1999. gadā ASV *Motorola* par 100 miljoniem [[ASV dolārs|USD]] nopirka Kanādas programmatūras uzņēmumu *Metrowerks*, kurš tika pievienots *Motorola* pusvadītāju produktu sektoram (*Semiconductor Products Sector*).

2004. gadā *Motorola* pusvadītāju produktu sektors atdalīts atsevišķā uzņēmumā *Freescale Semiconductor*, un arī *Metrowerks* pārgāja uz to kā meitas uzņēmums.
2005. gadā *Freescale Semiconductor* likvidēja *Metrowerks* meitas uzņēmumu, pārveidojot to kā nodaļu *Developer Technology Organization* (*DevTech*). *CodeWarrior* produktu turpmāk pārdeva ar *Freescale* zīmolu.

== Atsauces ==


== Ārējās saites ==
* [http://www.freescale.com/webapp/sps/site/homepage.jsp?code=CW_HOME&tid=vanCODEWARRIOR *CodeWarrior Development Tools*] *Freescale Semiconductor''
Drosme nogalināt

**"Drosme nogalināt"** ir  uzņemta Latvijas mākslas filma. Filma uzņemta pēc Larsa Nurēna lugas.

## Sižets
Ērika dzīve norisinās naktī. Viņš strādā naktsklubā, reizēm pārģērbjoties par sievieti, lai aplaupītu bagātus klientus. Viņa vienīgie draugi ir kluba dejotājas. Ierasto ikdienas ritmu izjauc Ērika tēva negaidītā ierašanās, uzjundot atmiņas par bērnību, nepatiku pret tēvu, sarežģītajām attiecībām ģimenē un pielūgsmi pret sievietēm.

## Lomās
* Armands Reinfelds — *Ēriks*
* Uldis Norenbergs — *Tēvs*
* Maija Jevhuta — *Radka*
* Ingūna Zemzare — *Margarēta*
* Regīna Razuma — *Sirsniņa*

**Epizodēs**:
Gunta Virkava, Elza Radziņa, Andrejs Volmārs, Zane Jančevska, Andris Bērziņš

## Filmēšanas grupa
* Režisori: Igors Linga, Aigars Grauba
* Scenārija autori: Igors Linga, Aigars Grauba, Hanss Bertilsons
* Operatori: Juris Garjānis, Gints Bērziņš
* Komponists: Uģis Prauliņš
* Mākslinieks: Mārtiņš Milbrets
* Skaņu režisori: Lānss Deiviss, Normunds Kļaviņš 
* Montāžas režisore: Sandra Alksne
* Kostīmu mākslinieks: Bruno Birmanis
* Grima māksliniece: Inga Gailīte 

## Ārējās saites

* Kino Muzejs
* Kino - teatr
Polandball

[thumbnail|200px|Interneta lietotāju veidots zīmējums, kurā redzama [Polijas karogs|Polijas karoga krāsās iekrāsota bumba]]
***Polandball*** (tulkojumā: "Polijas bumba"), arī **karogbumbas**, ir interneta lietotāju radīts fenomens. Šis interneta fenomens izpaužas kā zīmējumu sērija jeb komikss, kuros galvenie varoņi ir bumbas, kas iekrāsotas dažādu valstu karogu krāsās, simbolizējot šīs valstis, un tās izspēlē kādu kariķētu starpvalstu attiecību situāciju. Pirmoreiz šādi zīmējumi parādījās 2009. gada otrajā pusē interneta vietnē *krautchan.net*, un tajās galvenais varonis allaž bija bumba, kas simbolizēja Poliju (iekrāsota Polijas karoga krāsās). Vēlāk, kad fenomens ieguva lielāku popularitāti, parādījās arī zīmējumi, kuros galvenās lomas spēlēja arī citu valstu karogbumbas.

## Atsauces
Advent International

***Advent International Corporation*** ir ASV privātā kapitāla uzņēmums. Dibināts 1984. gadā. Galvenais birojs atrodas Bostonā, Masačūsetsā.

*Advent Internationa* galvenā darbības sfēra ir uzņēmumu izpirkšanas darījumi visā pasaulē. Tā biroji izvietoti 16 valstīs. 

## Vēsture
Dibināts 1984. gadā, atdaloties no investīciju uzņēmuma *[[TA Associates]]*.
1987. gadā izveidots pirmais institucionālais privātā kapitāla fonds *International Network Fund*.
1989. gadā izveidots pirmais fonds Eiropā *European Special Situations Fund* un atvērts birojs Londonā.

1994. gadā *Advent* apvienojās ar Apvienotās Karalites *Trinity Capital Partners *.
1996. gadā izveidots pirmais fonds Latīņamerikā *Latin American private equity fund* un atvērts birojs Meksikā.
1990. gados atvērti biroji Frankfurtē, Parīzē, Sanpaulu, Varšavā.

2000. gados atvērti biroji Bukarestē, Madridē, Kijivā, Prāgā, Mumbajā, Ņujorkā.
2011. gadā atvērts birojs Bogotā.

## Ārējās saites
* ''Advent International'' vietne
Augusts Reinbergs

**Augusts Reinbergs** (dzimis , miris ) bija latviešu arhitekts.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Rīgā liģera (krāvēja) Jēkaba Reinberga un viņa sievas Līzes, dzimušas Kastanes, ģimenē.
Mācījās Rīgas pilsētas ģimnāzijā, tad studēja Rīgas Politehnikumā (1877-1881), bija studentu korporācijas *[[Rubonia]]* biedrs. Strādāja pie arhitekta Roberta Pflūga par palīgu (1881-1883), papildinājās Itālijā, Francijā un Vācijā (1884–1885), bija asistents Rīgas politehnikumā (1885–1886). 1889. gadā Reinbergs bija viens no Rīgas Arhitektu biedrības dibinātājiem, tāpat bija pirmais tās priekšsēdētājs. 

No 1890. līdz 1899. gadam Reinbergs strādāja par arhitektu Sanktpēterburgā, Ķeizariskā Mākslas akadēmija viņam piešķīra 2. pakāpes mākslinieka nosaukumu. 
1899. gadā viņš atgriezās Rīgā.
Miris 1908. gada 30. jūlijā Līgatnes pagastā.

## Projekti
1899. gadā Augusts Reinbergs uzvarēja konkursā par Latvijas Nacionālā teātra ēkas (tobrīd Rīgas pilsētas Otrais teātris) projektu.
Pēc viņa projektiem uzcēla vairākas ēkas, tai skaitā Strenču Psihoneiroloģiskās slimnīcas, Latvijas Nacionālā teātra un Latvijas Bankas ēkas.


RigaSkolasIela3.jpg|Skolas iela 3, Reinberga nams (1905)
Nacionālais teātris.jpg|Rīgas pilsētas 2. teātris (1902)
Watertower in Strenci Mental Hospital - panoramio.jpg|Strenču Vājprātīgo iestāde (1907) 
Bank of Latvia 01.jpg|Valsts Bankas ēka (1901-1905)
Rīgas rātsnama būves konkursa 3. godalga - projekts 'C+M+B' ap 1900.jpg|Rīgas Pilsētas nama projekts nojaucamo Jēkaba kazarmu vietā (nerealizēts, 1901)


## Atsauces
Ludvigs Bonštets

**Ludvigs Bonštets** (; dzimis  Sanktpēterburgā, miris ) bija vācu un Krievijas Impērijas arhitekts.

Dzimis Pēterburgā Vācijas emigrantu ģimenē. 1839. gadā pabeidzis studijas Pēterburgā, Svētā Pētera skola (krievu: Петришуле, vācu: Sankt-Petri-Schule), tad uzsācis studijas Berlīnes Universitātē, kur sākumā studējis filozofiju, pēc tam pārgāja uz arhitektūru Berlīnes Mākslas Akadēmijā. Pēc universitātes absolvēšanas viņš atgriezās Pēterburgā, kur sāka strādāt arhitekta amatā. 1845. gadā pabeidzis Pēterburgas Mākslas akadēmiju, 1858. gadā kļuvis par profesoru. Palīdzējis pirmajam profesionālajam latviešu arhitektam Jānim Baumanim uzsākt studijas Berlīnes Būvniecības akadēmijā *Bauakademie* un vēlāk arī Pēterburgas mākslas akadēmijā.
1863. gadā pārcēlās uz dzīvi Gotā.

Pēc viņa projekta tikušas uzceltas vairākas ēkas Pēterburgā, Helsinkos, Rīgā un dažādās Vācijas pilsētās. Bonštets ir Pirmā Rīgas pilsētas teātra (pašreizējā Latvijas Nacionālā opera) ēkas projekta autors, tāpat pēc viņa projekta tika uzcelta minerālūdeņu iestāde Vērmanes dārzā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dienviddānijas reģions

**Dienviddānijas reģions** () ir viens no pieciem Dānijas reģioniem. Robežojas dienvidos ar Vāciju un ziemeļos ar Vidusjitlandes reģionu. Pēc platības tas ir otrais lielākais reģions Dānijā pēc Vidusjitlandes reģiona un trešais lielākais pēc iedzīvotāju skaita.

## Ārējās saites
Rudzupuķu smilšbeka

**Rudzupuķu smilšbeka** jeb **zilējošā cūku beka** (*Gyroporus cyanescens*, agrāk arī *Suillus cyanescens* un *Boletus cyanescens*) ir Latvijā samērā reta smilšbeku dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami. Ievērojama ar savu īslaicīgo, bet spēcīgo zilēšanu griezumu vietās, ko izraisa sēnē esošā girocianīna oksidācija.

## Sēnes apraksts
thumb|250px|Rudzupuķu smilšbekas kātiņš un zilēšana
thumb|250px|Rudzupuķu smilšbeka bieži aug smilšainās ceļmalās
* Cepurīte: krāsa bāli salmu vai smilšu dzeltena, uz vecumu pelēkdzeltena, reizēm brūngandzeltena vai pelēkbrūna. Virsmiziņa mataina. Forma sākumā pusapaļa, vēlāk polsterveida, bieži ar neregulāriem pauguriem. Platums līdz 10, retāk 15 cm. Mīkstums balts vai iedzeltens, ar vāju smaržu un patīkamu garšu, griezumu vietās tūlīt stipri zilē rudzupuķu nokrāsā, bet vēlāk atgūst iepriekšējo krāsu.
* Stobriņi: sākumā bālgani, pēc tam iedzelteni, nepiekļaujas kātiņam. Atveres sīkas, apaļas, baltas, sēnei augot dzeltē, iespiedumu vietās zilē. Sīko stobriņu atveru daudzums uz 1 mm² 1—3, kas ir vidēji vairāk nekā parasti stobriņu sēnēm, stobriņi gari, līdz 18 mm.
* Kātiņš: balts vai cepurītes krāsā, apakšdaļā sīki pūkains līdz zvīņains, ar paresninātu apakšdaļu un strupu galu. Reizēm vidusdaļā gredzenveida pūku sabiezējums. Iekšpusē porains, vēlāk ar sūkļainu dobumu. Garums līdz 10 cm, resnums 1—4 cm. Iespiedumos zilē.
* Sporas: gludas, elipsoīdas, bezkrāsainas, masā bālgandzeltenas, 8—16/4—8 µm.
* Bazīdijas: 11—30/5—9 µm.
* Cistīdas: vālesveida, bezkrāsainas, ap atverēm koncentrētas, 35—50/8—10 µm.

## Augšanas apstākļi

Mikorizas sēne, veido to ar dažādiem kokiem, bieži ar bērziem un priedēm. Aug no jūlija līdz oktobrim retos dažādu tipu mežos, skābās un smilšainās augsnēs, bieži ceļmalās. Ir dati, kas liek domāt, ka tā var būt ne tikai mikorizas sēne, jo paretam sastopama arī pļavās un atklātās vietās. Bieži sastopama Eiropā, ASV un mērenajā Āzijas joslā,, taču nevienmērīgi.

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas. Garšīga, cepot mīkstums kļūst koši dzeltens. Bieži smilšaina savas augtenes dēļ.

## Līdzīgās sugas

Latvijā viegli atšķirama no citām sēnēm ar savu stobriņu, smilšu krāsas cepurītes un straujā rudzupuķu krāsas zilējuma komplektu. 

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Smilšbeku ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Apraksts fungi.lv
* Mycobank
Sendvičs

[235px|thumbnail|Sendvičs ar [lasis|laša un krēmsiera pildījumu]]
**Sendvičs** ir divas (vai vairākas) maizes šķēles, starp kurām ir pildījums, piemēram, gaļas izstrādājumi. Sviestmaizes, atšķirībā no sendviča, parasti ir tikai ar vienu maizes šķēli, kas noklāta ar sviestu vai margarīnu. Sendviči ir izplatīti ātrās ēdināšanas ēdieni.

Ēdiens ir nosaukts par godu Sendvičas grāfam Džonam Montegjū, kas 18. gadsimtā esot to izgudrojis.

## Ārējās saites
Oļģerts Krastiņš

**Oļģerts Krastiņš** var būt:

* Oļģerts Krastiņš (1928—2003), latviešu aktieris un operdziedātājs;
* Oļģerts Krastiņš (1917—1941), latviešu virsnieks un politiķis.
Roberts Garselis

**Jānis Roberts Garselis** ( — ) bija Latvijas inženieris, sabiedrisks darbinieks. Bijis Rīgas pilsētas galva no 1935. gada septembra līdz savai nāvei 1936. gada aprīlī.

## Biogrāfija
Roberts Garselis piedzima  Valkas apriņķa Kārķu pagasta "Stīmperos" lauksaimnieku ģimenē. Beidzis Rīgas Pētera reālskolu, pēc tam studējis Pēterburgas Tehnoloģiskajā institūtā.

1917. gadā Krievijas Jūras ministrija piešķīra Garselim inženiera-mehāniķa grādu. Pēc tam Tallinā strādājis kuģu būvētavā. Sākoties vācu okupācijai, pārcēlies uz Sevastopoli. 1921. gadā atgriezies Latvijā, sācis strādāt Latvijas dzelzceļa dienestā. 1923. gadā paaugstināts par dzelzceļu mašīnu direkcijas lokomotīvju nodaļas vadītāju. Šajā laikā piedalījies pirmās lokomotīvju vadītāju mācību grāmatas veidošanā.

1926. gadā kļuvis par Daugavpils galveno dzelzceļa darbnīcu vadītāju, bet 1927. gada jūlija beigās kļuva par visas Latvijas dzelzceļa darbnīcu ekspluatācijas direktoru. Amatā bijis līdz 1935. gada septembrim, kad kļuvis par Rīgas pilsētas galvu.

Miris  Rīgā no asinsizplūduma. Apglabāts  Ēveles kapos.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis — 3. šķira (1931).

## Atsauces
VNREDSat-1

**VNREDSat-1** (**Vietnam Natural Resources, Environment and Disaster Monitoring Satellite**) ir Vjetnamas Zemes tālizpētes pavadonis. Tas palaists 2013. gada maijā.

*VNREDSat-1* pēc Vjetnamas zinātnes un tehnoloģijas akadēmijas pasūtījuma izgatavots EADS Astrium Tulūzā uz platformas Astrosat-100 (*Myriade*) bāzes. 
Pavadonis var uzņemt attēlus ar izšķirtspēju 2,5 m panhromatiskajā režīmā un 10 m multispektrālajā režīmā (četrās joslās) ar 17,5 km pārklājumu.

## Lidojuma gaita
*VNREDSat-1* tika palaists  02:06:31 UTC ar nesējraķeti Vega no Gviānas kosmiskā centra. 
Ar to kopā palasts Eiropas klimata petniecības pavadonis Proba-V un Igaunijas pirmais pavadonis ESTCube-1.
No raķetes *Proba-V* atdalījās 04:03:55 UTC.

## Atsauces

## Ārējās saites
* VNREDSat-1 successfully launched into orbit  VAST, 2013-05-21 
* VNREDSat 1a Gunter's Space page
Fogtlandes apriņķis

**Fogtlandes apriņķis** () ir apriņķis Vācijā, Saksijas federālajā zemē. Apriņķis robežojas ar Saksijas Cvikavas, un Rūdu kalnu apriņķiem, Tīringenes zemes Zāles-Orlas un Griecas apriņķiem, Bavārijas zemes Hofas apriņki, kā arī Čehiju.

Fogtlandes apriņķis iedalās 17 pilsētās un 23 kopienās. Pilsētas ir Adorfa, Auerbaha, Bādelstere, Elsnica/Fogtlande, Elsterberga, Falkenšteina, Klingentāle, Lengenfelde, Markneikirhene, Mīlava, Nečkava, Pauza-Mīltrofa, Plauene, Reihenbaha Fogtlandē, Rodeviša, Šēneka, Treiene.

Apriņķa Muldenhammeres kopinā dzimis vācu kosmonauts Zigmunds Jēns (*Sigmund Jähn*, 1937).

## Ārējās saites

*
Parinjasa rags

**Parinjasa rags** () vai **Balkonesa rags** *(Punta Balcones)* ir zemesrags Peru ziemeļos Klusā okeāna krastā, Dienvidamerikas kontinentālās daļas galējais rietumu punkts. Izvietojies Pjuras departamentā netālu no Talaras pilsētas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adorfa

**Adorfa** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Fogtlandes apriņķī pie Veise Elsteres upes.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta radusies ap 1200. gadu. Pilsētas tiesības no 1293. gada. 1477. gadā ap pilsētu tika uzcelti aizsardzības mūri.

## Izglītība, kultūra un sports
Pilsētas senajos vārtos atrodas Vācijā Adorfas muzejs ar lielāko perlamutra izstrādājumu klāstu Vācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Adorfas muzejs
Leons Gambeta

**Leons Gambeta** (; dzimis , miris ) bija franču politiķis, darbojās Francijas—Prūsijas kara laikā un periodā pēc tam.

Studējis tieslietas. Politikā no 1869. gada, kad ievēlēts par parlamenta deputātu. Pēc Sedānas kaujas katastrofas un Napoleona III sagūstīšanas, viens no Francijas Trešās republikas pamatlicējiem, iekšlietu un kara ministrs jaunajā valdībā. Organizēja Francijas pretošanos Prūsijas karaspēkam. Pēc Francijas kapitulācijas 1871. gada janvārī, februārī brīvprātīgi devās trimdā uz Sansebastjanu Spānijā. Tā paša gada novembrī tomēr atgriezās un turpināja mēreni republikānisku politisko kursu. Īsu brīdi kļuva par Francijas premjerministru.

## Ārējās saites
Oļģerts Krastiņš (politiķis)

**Oļģerts Krastiņš** ( — 1941. gada jūlijs) bija latviešu politiķis un militārpersona. Bijis nedemokrātiski ievēlētās Tautas Saeimas prezidija loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Rīgā. Bērnībā dzīvoja Skaistkalnes pagastā. Mācījās Skaistkalnes pamatskolā, tad Jelgavas 2. Valsts ģimnāzijā, no kuras pēdējā mācību gadā izslēgts par 'pretvalstisku' darbību.

1936. gadā kā eksterns nokārtoja vidusskolas eksāmenus un strādāja par jūrnieku. 1939. gadā iestājās Latvijas armijā, dienēja Sapieru pulkā, pēc apmācības instruktoru rotā paaugstināts par kaprāli. Mācījās rezerves virsnieku kursos, bet nav tos pabeidzis. 

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā kļuva par Tautas Saeimas deputātu un prezidija locekli, kā arī par Robežsargu brigādes politisko vadītāju. Paaugstināts majora dienesta pakāpē.
Vērmahta uzbrukuma laikā 1941. gada jūlijā ar Sarkanās armijas daļām atkāpās uz Igauniju, kur nošauts.

## Atsauces
Reinholds Sniķers

[thumb|270px|[Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes mācībspēki (no kreisās) Kārlis Mazurs, Pēteris Sniķers, Romāns Adelheims, Reinholds Sniķers.]]
**Reinholds Voldemārs Sniķers** (1893-1953) bija latviešu ārsts otorinolaringologs, 8. Valmieras latviešu strēlnieku pulka ārsts, vēlāk Latvijas Universitātes profesors, klīnikas vadītājs. Pētera Sniķera brālis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1893. gada 6. decembrī (24. novembrī pēc vecā stila) Skultes pagastā "Mežgaiļu" saimnieka Mārtiņa Sniķera un Trīnes, dzimušas Draudiņas, astoņu bērnu ģimenē. 
Mācījās Skultes pagasta un draudzes skolās, pēc tam Rīgas Nikolaja ģimnāzijā.

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma viņu mobilizēja Krievijas impērijas armijā. Ziemassvētku kauju laikā 1916. un 1917. gadā viņš bija 8. Valmieras latviešu strēlnieku pulka ārsts, vēlāk 1. latviešu strēlnieku brigādes pārsiešanas nodaļas jaunākais ārsts.
1917. gada novembrī devās uz Pēterpili, lai turpinātu studijas Petrogradas Kara medicīnas akadēmijā. Pēc studiju beigām 1918. gadā bija kara ārsts latviešu sarkano strēlnieku vienībās. Pēc Latvijas-Krievijas miera līguma parakstīšanas viņš saņēma atļauju demobilizēties uz 1920. gada nogalē atgriezās Latvijā.

Strādāja Rīgas pilsētas bērnu slimnīcā (1921-1922), tad Rīgas pilsētas I slimnīcā, kur bija ausu, deguna un kakla (LOR) slimību klīnikas vadītājs (1923-1943). 1930. gadā ieguva medicīnas zinātņu doktora *Dr. med.* grādu un no 1934. gada bija Latvijas Universitātes ausu, deguna un kakla slimību klīnikas vadītājs.
1938. gada viņu ievēlēja par LU medicīnas fakultātes profesoru.
Otrā Pasaules kara beigās 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, tad uz ASV.

Meita - dzejniece Velta Sniķere (1920).

Miris 1953. gada 6. novembrī Čikāgā.

## Apbalvojumi
* Sv. Staņislava ordeņa III šķira (1916)
* Sv. Annas ordeņa III šķira (1917)
* Sv. Annas ordeņa IV šķira (1917)

## Darbi
* Deniņu kaula pneumatizācija un tā vaiga izauguma sastrutojums vidusauss iekaisumu gadījumos. Medicīnas doktora disertācija (1930)
* Pieres kaula pneumatizacija. Die Pneumatisation des Stirnbeins. Latvijas Universitātes Raksti, Medicīnas fakultātes sērija. 1937./1940. III sējums, 289-328 lpp.
* Par nazofaringealiem fibromiem. Über Nasenrachenfibrome. Latvijas Universitātes Raksti, Medicīnas fakultātes sērija. 1937./1940. III sējums, 403-430 lpp.

## Atsauces
Liepājas ģimnāzija

**Liepājas ģimnāzija** var būt:

* Liepājas Nikolaja ģimnāzija (1885—1915)
* Liepājas Valsts ģimnāzija (kopš 2009)
Bohdans Bondarenko

**Bohdans Bondarenko** (; dzimis ) ir ukraiņu vieglatlēts, startē augstlēkšanā.

Piedalījies divos Pasaules čempionātos, 2013. gadā Maskavā izcīnījis zelta medaļu (2,41 m).  izcīnījis 7. vietu ar 2,29 m augstu lēcienu. Tāpat ar panākumiem startējis jauniešu sacensībās — ir Pasaules junioru čempions, Eiropas U-23 čempions. Sportista personiskais rekords stadionā ir 2,41 m, šo augstumu pirmoreiz pārvarēja 2013. gada jūlijā notikušajās IAAF Dimanta līgas sacensībās Lozannā.

2016. gada Rio olimpiskajās spēlēs izcīnījis 3. vietu. 

## Personiskie rekordi

## Ārējās saites
Vītezslavs Veselijs

**Vītezslavs Veselijs** (; dzimis ) ir čehu vieglatlēts, startē šķēpa mešanas sacensībās.

Piedalījies trijos Pasaules čempionātos, 2011. gadā Tegu izcīnījis 4. vietu. 4. vietu izcīnījis arī  Londonā, šķēpu raidot 83,34 m tālumā. 2012. gadā guva uzvaru Eiropas čempionātā Helsinkos (83,72 m), bet 2013. gadā uzvarēja Pasaules čempionātā Maskavā (87,17 m).

Viņa treneris ir pašreizējais pasaules rekordists šķēpa mešanā Jans Železnijs. Veselija personiskais rekords ir 88,34 m, kas bija 2012. gada labākais sasniegums pasaulē.

## Personiskie rekordi

## Ārējās saites
Ezekiels Kemboi

**Ezekiels Kemboi** (; dzimis ) ir Kenijas vieglatlēts, startē 3000 metru šķēršļu skrējiena disciplīnā.

Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). 2004. gadā Atēnās un 2012. gadā Londonā viņš izcīnīja uzvaru, 2008. gadā Pekinā ierindojās 7. vietā. Tāpat ar panākumiem ir startējis Pasaules čempionātos, kopumā izcīnot sešas medaļas, no kurām puse ir zelta (2009. gads Berlīnē, 2011. gads Tegu un 2013. gads Maskavā), pārējās trīs ir sudraba (2003. gads Parīzē, 2005. gads Helsinkos, 2007. gads Osakā).

Kemboi personiskais rekords ir 7:55,76, kas ir viens no labākajiem rezultātiem šīs distances vēsturē.

## Ārējās saites
Čiloje

**Čiloje** ( vai *Isla de Chiloé*) ir Čīlei piederoša sala Dienvidamerikas dienvidrietumu piekrastē Klusajā okeānā. Administratīvi ietilpst Loslagosas reģiona Čilojes provincē. No kontinenta salu atdala Čakao šaurums ziemeļos un Ankudas un Korkovado līči austrumos. Dienvidos no Čilojes izvietojies Čonu arhipelāgs. Sala izstiepta ziemeļu—dienvidu virzienā, austrumu krasts stipri izrobots. Rietumdaļā līdz  augsts kalnu masīvs.

Pirms spāņu iekarotāju ierašanās salu apdzīvoja čonu, viliču un kunku indiāņu tautas. Pirmais no eiropiešiem 1540. gadā salu atklāja spānis Alonso de Kamargo, bet pirmā ekspedīcija, kas salu apkuģoja un izpētīja, bija Fransisko de Uljoa 1553. gadā. Sākotnēji salai tika dots nosaukums Jaunā Galisija *(Nueva Galicia)*, bet tas neiedzīvojās un sala tika dēvēta viliču valodas nosaukumā, kas nozīmē «kaiju vieta». Pirmā pilsēta Kastro dibināta 1567. gadā. 17. un 18. gadsimtā salā intensīvi darbojās jezuītu misionāri, kuru vairāk kā 150 uzbūvētās koka baznīcas 2000. gadā tika iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. 1826. gadā Čiloje iekļāvās Čīles sastāvā. Salas rietumdaļā ierīkots Čilojes nacionālais parks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Patiesumjausma

**Patiesumjausma** raksturo indivīda priekšstatu par patiesību, kas izpaužas apgalvojumu vai diskusijas argumentu veidā, balstoties uz intuīciju vai "iekšējo izjūtu", neatkarīgi no loģikas vai faktiem. Latviešu filozofiskajā literatūrā tradicionāli lietoja apzīmējumu intuitīvā izziņa. Savukārt *patiesumjausma* ir viens no iespējamajiem šādas izziņas metodes rezultātiem, kas izpaužas kā (patiesas vai aplamas) "zināšanas" par kaut ko konkrētu. Patiesumjausma ir intuitīva pasaules uztveres izpausme — tā jāatšķir no spriedumu kļūdām, stereotipiem vai aizspriedumiem, kas nozīmētu kaut vai nepilnīgu loģisko secinājumu ķēdīti.

Patiesumjausma būtiski iespaido debates par politikas un makroekonomikas jautājumiem. Vairākās sabiedriskās domas aptaujās izrādījies, ka vēlētāju vairākuma priekšstati, piemēram, par budžeta deficītu būtiski atšķiras no faktiskajiem budžeta datiem. Šajā gadījumā vairākuma priekšstati nav patiesi nedz arī tie pamatoti ar derīgiem vai kļūdainiem slēdzieniem, bet tiem piemīt patiesumjausma.

Angļu termins *truthiness* kļuva populārs pēc 2005. gada 17. oktobra televīzijas pārraides *The Colbert Report*, ko vadīja teležurnālists Stīvens Kolbērs, kas parādījās saistībā ar toreizējā ASV prezidenta Džodža Buša pamatojumu Herietas Maiersas (*Harriet Miers*) nominēšanai par ASV Augstākās Tiesas tiesnesi un kara sākšanai Irākā, atsaucoties uz "iekšēju sajūtu" (*gut feeling*). Stīvens Kolbērs reizēm lieto arī pseidolatīnisku versiju šim pašam vārdam — *veritasiness*.

## Skatīt arī
* Aizspriedums
* Epistemoloģija
* Intuīcija
* Izziņa (filozofija)

## Atsauces
Čonu arhipelāgs

**Čonu arhipelāgs** () ir mazapdzīvots Čīlei piederošs arhipelāgs Dienvidamerikas dienvidrietumu piekrastē Klusajā okeānā. Administratīvi ietilpst Aisenas reģiona Aisenas provincē. Izvietojies ziemeļos no Taitao pussalas, Korkovado līcis to atdala no Čilojes salas ziemeļos, bet dziļais Moraledas šaurums — no kontinenta piekrastes un Magdalenas salas austrumos. Salas kalnainas ar daudziem līčiem un šaurumiem starp salām. Stipri apmežotas. Lielākās salas ir Melčora, Benhamina un Traigena. Arhipelāgs nosaukts pēc kādreiz to apdzīvojušajiem čonu indiāņiem. Vienīgā apdzīvotā vieta ir Melinka arhipelāga ziemeļos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lauztās priedes

thumb|300px|Dziesmas "Lauztās priedes" sākuma notis.

**Lauztās priedes** ir latviešu kora dziesma jauktajam korim ar Raiņa vārdiem, ko 1904. gadā sacerēja komponists Emīls Dārziņš.

## Tapšanas vēsture
1897. gadā advokātu un žurnālistu Jāni Pliekšānu apcietināja par piederību organizācijai "Jaunā strāva" un pēc ilgākas izmeklēšanas 1899. gadā izsūtīja uz Slobodsku Vjatkas guberņā. Trimdā tapa viņa pirmais dzejoļu krājums, kurā bija iekļauts arī dzejolis "Lauztas priedes". Dzejas krājumu ar nosaukumu "Tālas noskaņas zilā vakarā" izdeva pēc autora atgriešanās dzimtenē 1903. gadā.

Emīls Dārziņš šajā laikā finansiālo grūtību dēļ bija pārtraucis studijas Pēterburgas konservatorijā un strādāja par dziedāšanas skolotāju Natālijas Draudziņas ģimnāzijā un Ata Ķeniņa meiteņu skolā Rīgā.

Dziesma vairākkārt bijusi iekļauta Vispārējo latviešu dziesmu un deju svētku programmā.

## Dziesmas vārdi

## Ārējās saites
* Lauztās priedes. — E. Dārziņš, 1904 dziesmas atskaņojums XXIV Vispārējo latviešu Dziesmu svētku noslēguma koncertā 2008. gada 12. jūlijā. Diriģents Māris Sirmais.

## Atsauces
1358. gads

**1358. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 22. februāris — Parīzē notika sacelšanās.
* 27. jūnijs — tika dibināta Dubrovnikas republika.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* 24. augusts — Huans I Kastīlijas un Leonas karalis (miris 1390)

## Miruši
* 16. augusts — Albrehts II Gudrais, Austrijas hercogs (dzimis 1298.)
* 23. augusts — Francijas Izabella Anglijas karaļa Eduarda II sieva, karaļa Eduarda III māte (dzimusi ap 1295)
Žaklīna Kenedija

**Žaklīna Kenedija-Onase** (,  — ) bija 35. ASV prezidenta Džona Kenedija sieva un ASV pirmā lēdija viņa prezidentūras laikā, proti, no 1961. gada līdz Kenedija slepkavībai 1963. gadā.

Vēlāk otrreiz apprecējusies ar grieķu kuģniecības magnātu Aristoteli Onasi, ar kuru kopdzīvē pavadījusi piecus gadus līdz pat otrā vīra nāvei. Pēc pēdējā vīra nāves Žaklīna nodarbojās ar grāmatu izdošanu. Pazīstama ar savu ieguldījumu mākslā un zināšanām vēsturiskajā arhitektūrā, stilu, eleganci un grāciju. Laikā, kad viņa bija Kenedija sieva, kļuva par ASV modes ikonu.

## Ārējās saites
Parastā raudene

**Parastā raudene** (*Origanum vulgare*), dažkārt arī saukta par **oregano**, ir lūpziežu dzimtas daudzgadīgs lakstaugs. Tā dabiskais izplatības areāls ir silti mērenās joslas apgabali Vidusjūras reģionā.

## Raksturojums

Raudene izaug no 20 līdz 80 cm augsta. Lapu garums no 1 līdz 4 cm. Ziedi parasti ir purpursarkanā krāsā, 3–4 mm gari.

## Ķīmiskais sastāvs

Raudenes lapās ir no 0,12 līdz 1,2% ēterisko eļļu, tostarp fenola un timola. Tajā ir arī rūgtvielas, miecvielas un ļoti daudz C vitamīna.

## Izmantojums
200px|thumb|left|Kaltētas raudenes lapas

Raudenei ir majorānam līdzīga garša un smarža, tikai maigāka. Raudene ir visā pasaulē ļoti izplatīts garšaugs, ko bieži vien iekļauj dažādos garšvielu maisījumos, piemēram, picu maisījumā (kopā ar baziliku un majorānu), kā arī pievieno salātiem, tomātu biezenim, olu ēdieniem, sieram, jēra un teļa cepešiem un citur.

Raudenei piemīt pretbakteriālas īpašības, tādēļ to plaši izmanto arī medicīnā, lai ārstētu saaukstēšanos, bronhītu, garo klepu, dažādas kuņģa un zarnu slimības, kā arī ausu un kakla skalošanai.

## Atsauces
Armāns Faljērs

**Klemāns Armāns Faljērs** (; dzimis , miris ) bija franču politiķis - republikānis, Francijas prezidents no 1906. līdz 1913. gadam. Neilgu laiku 1883. gadā bijis arī valsts premjerministrs. Bijis arī iekšlietu ministrs (1882–1883, 1887), kara ministrs (1882–1883, 1890–1892), ārlietu ministrs (1883), sabiedrisko instrukciju un mākslas ministrs (1883–1885, 1889–1890), tieslietu ministrs (1887–1888), senāta priekšsēdētājs (1899–1906).

Pēc izglītības - jurists. Iesākumā darbojās kā ierēdnis, bet politikā no 1876. gada, kad tika ievēlēts par deputātu. 1906. gadā tika ievēlēts par Francijas prezidentu. Amata pienākumu pildīšanas laikā apžēlojis daudzus ieslodzītos, jo bija nāves soda pretinieks.

Faljēra vārdā nosaukts Faljēra krasts Antarktīdā.

## Ārējās saites
Sfinksa

235px|thumbnail|Senās Ēģiptes ceturtās dinastijas laikā izveidota sfinksas statuja
**Sfinksa** ir mītisks radījums ar lauvas ķermeni un cilvēka galvu. Sengrieķu mitoloģijā sfinksai ir lauvas ķermenis, lieli spārni un sievietes galva. Uzskata, ka sfinksa ir nodevīga un cietsirdīga. Tie, kuri nespēj atminēt sfinksas uzdoto mīklu, dažādos mitoloģiskos stāstos tiek nogalināti. Ēģiptiešu mitoloģijā sfinksai ir vīrieša galva. Turklāt ēģiptieši uzskatīja, ka sfinksas bija labvēlīgākas. Tās nereti sargāja ieeju ēģiptiešu tempļos.

## Ārējās saites
Romāns Adelheims

**Romāns Augusts Adelheims** (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes ārsts patologs, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes profesors (1925-1938).

## Dzīves gājums
[thumb|left|250px|[Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes mācībspēki (no kreisās): Kārlis Mazurs, Pēteris Sniķers, Romāns Adelheims, Reinholds Sniķers]]
Dzimis 1881. gada 2. augustā Tallinā advokāta Voldemāra Adelheima (1845-1913) un viņa sievas Henrietes, dzimušas Hāzenbušas ģimenē. Mācījās Tallinas Nikolaja ģimnāzijā, studēja medicīnu Tērbatas universitātē (1901-1907), pēc tam strādāja par prozektora palīgu TU Patoloģijas institūtā (1908-1910). Papildinājās Bāzelē, Berlīnē, Minhenē, Sanktpēterburgā (1910-1913).
Izveidoja un vadīja prozektūru Rīgas pilsētas 2. slimnīcā un Pastēra institūtu (1914-1917). Kopš 1914. gada bija prozektors arī citās Rīgas slimnīcās. 

1920. gadā viņu ievēlēja par Latvijas Universitātes docenta vietas izpildītāju un LU Patoloģijas institūta direktoru, vēlāk par vecāko docentu (1923) un profesoru (1925). 1923. gadā viņš aizstāvēja doktora grādu. 1921. gadā lika pamatus LU Cilvēka patoloģijas muzejam. 

Miris 1938. gada 7. novembrī Rīgā, apglabāts Lielajos kapos.

Tiek uzskatīts par LU Medicīnas fakultātes Patoloģijas katedras un Rīgas Stradiņa universitātes Mikrobioloģijas katedras pamatlicēju.

## Darbi
* Adelheim, R. Beiträge zur Pathologischen Anatomie und Pathogenese der Kampfgasvergiftung. *Virchows Archiv für pathologische Anatomie und Physiologie und für klinische Medizin* 1922, 236:309-360 un 1923, 240:417-440
* Adelheims, R., Rencis, E. Ķīmiskās kaujas vielas un aizsardzība pret tām. Rīga: LU, 1938. – 110 lpp.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Galaktions Iļjins

**Galaktions Iļjins** (; 1898—1978) bija Latvijas krievu politiķis. Bijis nedemokrātiski ievēlētās Tautas Saeimas prezidija loceklis.

## Biogrāfija
Dzimis  Kaunatas pagastā.
Nelegālās Latvijas Komunistiskās partijas biedrs no 1925. gada, LKP Latgales apgabala organizācijas Kaunatas rajona sekretārs (1928—1931), no 1931. gada LKP Latgales apgabala komitejas loceklis.
Bijis Latgales Sociāldemokrātu partijas priekšsēdētājs, 1932. gadā arestēts un notiesāts spaidu darbos, viņam piedāvāts doties uz Igauniju vai PSRS, taču viņš atteicās.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā iecelts par LKP Rēzeknes apriņķa komitejas pirmo sekretāru un par nedemokrātiski ievēlētās Tautas Saeimas deputātu un prezidija locekli. Bijis to deputātu starpā, kuri tā paša gada augustā devās uz Maskavu lūgt Latvijas pievienošanu PSRS.

Otrā pasaules kara laikā karoja Latviešu strēlnieku divīzijas sastāvā (1942—1943). 1945. gada februārī iecelts par Rēzeknes apriņķa izpildkomitejas priekšsēdētāju, no amata atsaukts tā paša gada novembrī, vēlāk darbojies arī Ludzā un Kārsavā.

Miris 1978. gada 29. jūnijā Rēzeknē.

## Atsauces
Kārlis Žanis Prieže

**Kārlis Žanis Prieže** ( — ) bija latviešu politiķis. Bijis nedemokrātiski ievēlētās Tautas Saeimas prezidija loceklis.

## Biogrāfija
Dzimis 1907. gadā lauksaimnieku ģimenē Ventspilī . No 1929. gada iesaistījās nelegālās Latvijas Komunistiskās partijas pagrīdes darbībā, par ko vairākkārt ticis arestēts un pavadījis vairākus gadus cietumā.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā iecelts par LKP Ventspils-Talsu-Tukuma apgabala komitejas sekretāru, kļuvis par nedemokrātiski ievēlētās Tautas Saeimas deputātu un tās prezidija locekli. No 1944. līdz 1948. gadam bija Latvijas PSR Augstākās Padomes sekretārs. No 1945. līdz 1949. gadam strādāja LKP Centrālajā komitejā. Līdz aiziešanai pensijā 1962. gadā bija Latvijas PSR Sociālās nodrošināšanas ministra vietnieks.

Miris  Rīgā.

Apbalvots ar Darba Sarkanā Karoga un Sarkanās Zvaigznes ordeņiem, kā arī vairākām medaļām.

## Atsauces
Iļjins

**Iļjins** (, no personvārda Iļja *(Илья́)*; sieviešu dzimtē Iļina *(Ильина́)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Iļjins-Ženevskis (Александр Ильин-Женевский; 1894—1941) — krievu šahists un valsts darbinieks;
* Dagnis Iļjins (dzimis 1992) — latviešu kanoe airētājs;
* Galaktions Iļjins (*Галактион Ильин*; 1898—1978) — Latvijas krievu politiķis;
* Ivans Iļjins (*Иван Ильин*, 1883–1954) — krievu filozofs un publicists;
* Viktors Iļjins (dzimis 1991) — Latvijas basketbolists.
IRNSS-1A

***IRNSS-1A*** bija Indijas pirmais pavadonis no reģionālās pavadoņu navigācijas sistēmas *[[IRNSS]]*.
Pavadoni izgatavojusi un apkalpo Indijas kosmisko pētījumu organizācija (*ISRO*). Tas palaists 2013. gadā. 2016. gadā pavadonim sabojājās atompulksteņi, un navigācijas mērķiem tas nav izmantojams.

Kosmiskajā aparāta izmēri ir 1,58 m x 1,50 m x 1,50 m.
Tajā uzstādīta navigācijas aparatūra (L5 un S frekvenču josla) un lokācijas aparatūra (C joslas raidītājs). Bez tam pavadonī uzstādīti atstarotāji lāzerlokācijai.

*IRNSS-1A* tika palaists  18:11 UTC ar nesējraķeti *[[PSLV-XL]]* (lidojums *C22*) no Satiša Dhavana kosmosa centra pirmā starta laukuma.

Pavadonis tika izvietots ģeosinhronā orbītā ar slīpumu 29°, pozīcijā 55° austrumu garuma.

2016. gada jūlijā sabojājās viens rubīdija atompulkstenis, vēlāk arī pārējie divi. Līdz ar to navigācijas mērķiem pavadonis vairs nebija izmantojams.

## Atsauces

## Ārējās saites
* IRNSS-1A  ISRO 
* IRNSS Gunter's Space Page
Deivids Letermans

**Deivids Maikls Letermans** (; dzimis ) ir amerikāņu televīzijas raidījumu vadītājs un komiķis.

Kopš 1993. gada vada sarunu šovu *[[Late Show with David Letterman]]*. Pirms tam no 1982. gada vadījis komēdijsarunu šovu *Late Night with David Letterman*. Letermans ir ar visgarāko vakara šovu vadītāja karjeru ASV. Viņš ir arī televīzijas un kinoproducents. Viņa dibinātais uzņēmums *Worldwide Pants Incorporated* producē viņa šovu, kā arī *The Late Late Show with Craig Ferguson*. 1996. gadā žurnāls *[[TV Guide]]* viņu ierindoja 45. vietā 50 izcilāko televīzijas zvaigžņu sarakstā. Pēdējā *Late Show* sērija tika pārraidīta 2015. gada 20. maijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Senatne

thumb|300px|Dziesmas "Senatne" sākuma notis.

**Senatne** ir latviešu kora dziesma jauktajam korim ar Raiņa vārdiem. 1904. gadā to sacerēja komponists Emīls Dārziņš. Tajā pašā gadā vienā tonalitātē ar Emīla Dārziņa romantisko kordziesmu arī Emilis Melngailis sacerēja episki nosvērtu šīs dziesmas versiju.

## Tapšanas vēsture
1897. gadā advokātu un žurnālistu Jāni Pliekšānu apcietināja par piederību organizācijai "Jaunā strāva" un pēc ilgākas izmeklēšanas 1899. gadā izsūtīja uz Slobodsku Vjatkas guberņā. Trimdā tapa viņa pirmais dzejoļu krājums, kurā bija iekļauts arī dzejolis "Senatne". Dzejas krājumu ar nosaukumu "Tālas noskaņas zilā vakarā" izdeva pēc autora atgriešanās dzimtenē 1903. gadā.

Emīls Dārziņš šajā laikā finansiālo grūtību dēļ bija pārtraucis studijas Pēterburgas konservatorijā un strādāja par dziedāšanas skolotāju Natālijas Draudziņas ģimnāzijā un Ata Ķeniņa meiteņu skolā Rīgā. Savukārt Emilis Melngailis 1901. gadā bija beidzis Pēterburgas konservatorijas kompozīcijas klasi un darbojās Pēterburgas vācu avīzē *St. Petersburger Zeitung*.

Dziesma vairākkārt bijusi iekļauta Vispārējo latviešu dziesmu un deju svētku programmā.

## Dziesmas vārdi

## Ārējās saites
* Senatne. — E. Dārziņš, 1904 dziesmas atskaņojums Rīgas 810. gadu jubilejas lielkoncertā "Meistars. Dziesma. Leģenda" Mežaparka estrādē 2011. gada 20. augustā, virsdiriģents Jānis Zirnis.
* Senatne. — E. Melngailis, 1904

## Atsauces
Satraps

**Satraps** bija provinces pārvaldnieks mīdiešu un akadiešu (persiešu) impērijās, kā arī šo valstu mantiniecēs, piemēram, Sasanīdu impērijā. Mūsdienās šis termins nereti tiek lietots noniecinošā nozīmē pret tiem valstu vadītājiem, kuri rīkojas spēcīgākas valsts interesēs.

## Atsauces
Kontras

**Kontras** (, no vārda *contra-revolucionario* jeb kontrrevolucionārs) bija kopējs nosaukums labējām ASV finansētām un sagatavotām pretošanās grupām, kas bija aktīvas Nikaragvā no 1979. gada līdz pat 1990. gadu pirmajai pusei un cīnījās pret Nacionālās atjaunošanas valdības huntu (1979.—1984.) un vēlāk arī pret  demokrātiski ievēlēto valdību (1984.—1990.). Pretošonās grupu vidū pēc skaita un ietekmes īpaši izcēlās Nikaragvas demokrātiskie spēki (NDS). 1987. gadā visu kontru darbība tika apvienota zem vienas jumta organizācijas — "Nikaragvas pretošanās". Finansiālu un organizatorisku atbalstu kontrām sniedza Amerikas Savienotās Valstis.

Kontras radās , kad Nikaragvā notika revolūcija, tika gāzta Anastasio Somosas Devajles diktatūra un pie varas nāca kreisā antiamerikāniski noskaņotā Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte (FSLN) jeb sandīnisti, kas izveidoja Nacionālās atbrīvošanas valdības huntu. Amerikas Savienotās Valstis nevēlējās, lai Centrālamerikā būtu vēl kāda Kubai un Padomju Savienībai draudzīga valsts. Arī dabas resursu aizsargāšana un pārņemšana valsts īpašumā, ko īstenoja sandīnisti, traucētu ASV investoriem. 1979. gadā ASV uzsāka apmācīt kontras. Tās tika radītas, lai partizānu karā cīnītos pret sandīnistu valdību. Kontras galvenokārt bija bijušie Nikaragvas Nacionālās gvardes karavīri. Tās arī nebija mazāk brutālas un tika nosodītas par civiliedzīvotāju slepkavošanu, spīdzināšanu un izvarošanu. ASV prezidents Ronalds Reigans kontras nosaucis par "morāliem ASV tēvu-dibinātāju līdziniekiem". 1985. gadā Reigans noteica tirdzniecības embargo Nikaragvai kā sodu par sandīnistu "agresīvajām darbībām Centrālamerikā".

1984. gadā notika demokrātiskas vēlēšanas, kurās, iegūstot 67% balsu, uzvarēja FSLN, kura tagad bija kļuvusi par politisko partiju, un Danjels Ortega kļuva par prezidentu. Starptautiskie novērotāji atzina, ka vēlēšanas notikušas godīgi. Kontru karš turpinājās pret nu jau demokrātiski ievēlēto valdību līdz Irānas-kontru skandāls lika Reiganam pārtraukt to finansēšanu. 1989. gadā Hondurasā notika sarunas un tika nolemts, ka  kontras tiks demobilizētas. 1990. gada vēlēšanās FSLN zaudēja ASV finansētajai Nacionālajai Opozīcijas Savienībai, atpaliekot par 14,4%. Par prezidenti kļuva Violeta Čamorro un kontru darbība izbeidzās pilnībā.

## Skatīt arī

* Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte
* Nacionālās atjaunošanas valdības hunta
* Nikaragvas revolūcija

## Atsauces
Toponīmija

**Toponīmija** vai **toponīmika** (, *tópos* — ‘vieta’; , *ónoma* — ‘nosaukums’) ir valodniecības nozare, kurā tiek pētīti ģeogrāfisku vietu nosaukumi (**toponīmi** jeb **vietvārdi**), piemēram, to izcelsme, nozīme un izmantošana. Toponīmija ir onomastikas apakšnozare. Toponīmiju var dalīt vēl sīkākās nozarēs, piemēram, hidronīmijā, kur pēta dažādu ūdenstilpju nosaukumus, vai oronīmijā, kur pēta reljefa formu nosaukumus.

Toponīmijas speciālisti ir noskaidrojuši, ka garākais vietvārds ir Taumatafakatanihanakoauauotamateaturipukakapikimaunahoronukupokaifenuakitanatahu, kas ir kalna nosaukums Jaunzēlandē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karaļmeita

thumb|500px|Dziesmas "Karaļmeita" sākuma notis.

**Karaļmeita** ir latviešu kora dziesma jauktajam korim ar Raiņa vārdiem, ko 1903. gadā sacerēja komponists Jāzeps Vītols. Tā pieder pie vēsturiski patriotiskām jauktā kora balādēm episki dramatiskā raksturā. Dziesma sākas brāzmaini, bet pašu daiļo karaļmeitu raksturo gracioza melodija.

## Tapšanas vēsture
1897. gadā advokātu un žurnālistu Jāni Pliekšānu apcietināja par piederību organizācijai "Jaunā strāva" un pēc ilgākas izmeklēšanas 1899. gadā izsūtīja uz Slobodsku Vjatkas guberņā. Trimdā tapa viņa pirmais dzejoļu krājums, kurā bija iekļauts arī dzejolis "Karaļmeita". Dzejas krājumu ar nosaukumu "Tālas noskaņas zilā vakarā" izdeva pēc autora atgriešanās dzimtenē 1903. gadā.

Jāzeps Vītols no 1891. gada kopā ar Jurjānu Andreju piedalījās folkloras vākšanas darbā un jau bija sacerējis balādi "Beverīnas dziedonis". No 1897. līdz 1914. gadam viņš veica recenzenta pienākumus Pēterburgas vācu avīzē “St. Petersburger Zeitung”, bija Pēterburgas latviešu kora vadītājs, kā arī mūzikas kritiķis.

Dziesma vairākkārt bijusi iekļauta Vispārējo latviešu dziesmu un deju svētku programmā (1931, 1948, 1977, 2003).

## Dziesmas vārdi

## Atsauces