open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dmitrijs Žabotinskis

**Dmitrijs Žabotinskis** (dzimis ) ir bijušais latviešu hokejists, vārtsargs. Karjeras laikā kļuvis par četrkārtēju Latvijas čempionu hokejā. Karjeras lielāko daļu aizvadījis HK Liepājas Metalurgs un HK Rīga 2000 sastāvos. Latvijas hokeja izlases rindās piedalījies 2008. un 2009. gada Pasaules čempionātos, taču nevienā spēlē laukumā tā arī nav devies.

Pašlaik (2017) ir Latvijas čempionāta komandas HK Kurbads vārtsargu treneris.

## Spēlētāja karjera
2003.—04. un 2006.—07. gadu sezonās Žabotinskis tika atzīts par Latvijas hokeja līgas labāko vārtsargu. No 2004. līdz 2011. gadam spēlējis HK Liepājas Metalurgs sastāvā.

Latvijas izlases sastāvā viņš piedalījies divos Pasaules čempionātos junioriem. Viņš ir bijis arī Latvijas izlases sastāvā 2008. un 2009. gada Pasaules hokeja čempionātos, lai gan laukumā neizgāja.

## Ārējās saites
Uģis Avotiņš

**Uģis Avotiņš** (dzimis ) ir bijušais latviešu hokejists, vārtsargs, kurš savas karjeras laikā spēlējis dažādos Latvijas klubos, 2008.—09. gada sezonā aizvadot arī vienu spēli KHL kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
2005-2006 un 2006-07 sezonā, spēlējot Latvijas hokeja līgas kluba HK Rīga 2000 sastāvā, kļuva par Latvijas čempionu, HK Rīga 2000 sastāvā viņš spēlēja arī 2007-08 sezonas sākumā, bet pēc kāda laika pārcēlās uz SK LSPA/Rīga komandu.

2008.—09. gada sezonā aizvadīja vienu spēli KHL kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā, laukumā gan pavadot vien 13 sekundes. Atlikušo sezonu viņš aizvadīja HK Rīga 2000 rindās, taču 2009.—10. gada sezonā Avotiņš spēlēja HK Ogre rindās, taču tad beidza spēlētāja karjeru.

Latvijas izlases sastāvā viņš piedalījies trijos Pasaules čempionātos junioriem.

## Ārējās saites
Hēfaists

thumbnail|200px|Hēfaista statuja
**Hēfaists** sengrieķu mitoloģijā bija uguns un kalēja amata dievs. Zeva un Hēras dēls. Viņš bija neglīts un klibs, taču izcils sava aroda meistars. Par viņa sievu kļuva skaistā Afrodīte.

Mākslā viņu attēlo kā spēcīgu, parasti bārdainu kalēju pusmūža gados, kas rokā satvēris āmuru vai knaibles.

## Ārējās saites

* Hēfaista mītu apkopojums
Ābelsonīts

**Ābelsonīts** (**niķeļa porfirīns**) (nosaukts Filipa Haudža Ābelsona, amerikāņu organiskās ģeoķīmijas speciālista, Kārnegija institūta prezidenta vārdā) - minerāls. Aprakstīts 1975. gadā, kad pirmoreiz atrasts ASV, Jūtas štatā, Vintahas grāfistē, degslāneklī. Nav ziņu, ka būtu atrasts citur.

## Ārējās saites
* Mindat.org (angliski)
* Webmineral.org (angliski)
Sergejs Naumovs

**Sergejs Naumovs** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu hokejists, vārtsargs, Latvijas hokeja izlases dalībnieks, pēc karjeras beigām 2009. gadā — vārtsargu treneris. Pašlaik (2025) Naumovs ir Nacionālās hokeja līgas kluba Ņujorkas "Islanders" vārtsargu treneris.

## Spēlētāja karjera

Savu karjeru Naumovs uzsāka Rīgas "Dinamo" rindās, savas karjeras laikā ir spēlējis galvenokārt Krievijā, un Ziemeļamerikā, divas sezonas viņš aizvadīja Zviedrijā.

Latvijas hokeja izlases sastāvā pirmoreiz viņš piedalījās 1993. gada Pasaules čempionātā, kopš tā laika viņš spēlējis 11 Pasaules čempionātos, kā arī 2002. un 2006. gada Olimpiskajās spēlēs.

### Sasniegumi
* Pasaules čempionāta C divīzijā labākais vārsargs — 1993
* Pasaules čempionāta B divīzijā zvaigžņu spēles dalībnieks — 1994, 1995
* Pasaules čempionāta B divīzijā labākais vārsargs — 1995
* Pasaules čempionāta B divīzijā Latvijas izlases vērtīgākais spēlētājs — 1995
* Rietumkrasta hokeja līgas labākais vārtsargs — 1996
* Rietumkrasta hokeja līgas izslēgšanas kārtas vērtīgākais spēlētājs — 1996, 1999

## Trenera karjera
Savu trenera karjeru Naumovs uzsāka 2009. gadā, kad kļuva par KHL kluba Rīgas "Dinamo" vārtsargu treneri, šajā amatā strādājot nākamās trīs sezonas. 2012. gada vasarā viņa vietu ieņēma somu speciālists Mika Tarvainens, taču Sergejs uzsāka darbu "Donbass" klubā. 2014. gadā kļuva par Mitišču "Atlant" vārtsargu treneri. 2015.—2018. gadā strādāja Jaroslavļas "Lokomotiv". No 2018. — 2019. gada sezonas strādā klubā Maskavas "CSKA".

2025. gada 22. oktobrī Naumovs tika apstiprināts par NHL kluba Ņujorkas "Islanders" vārtsargu treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ryanair

thumb|''Ryanair'' galvenais birojs
***Ryanair*** ir Īrijas lielākā lidsabiedrība. Tā tika dibināta 1985. gadā. *Ryanair* ir arī viena no Eiropas lielākajām zemo cenu aviokompānijām. 2015. gada februārī tā piedāvāja lidojumus uz 189 galamērķiem 30 valstīs. Tās galvenās bāzes lidostas ir Dublinas Starptautiskā lidosta un Londonas Stanstedas lidosta, un vēl 16 citas bāzes lidostas. No Rīgas 2017. gada martā *Ryanair* veic lidojumus uz 12 galamērķiem.

## Galamērķi

## Darbība Latvijā
*Ryanair* ienākšana Latvijas aviopārvadājumu tirgū saistīta ar uzņēmēju un politiķi Aināru Šleseru, kura darbības Satiksmes ministra amatā ar uzņēmumu tika noslēgts līgums par īpašām atlaidēm lidostas un gaisa telpas regulēšanas pakalpojumu apmaksā. Šī līguma nosacījumi ir nodarījuši zaudējumus Latvijas valstij piederošiem ar aviosatiksmi saistītiem uzņēmumiem.

Tuvojoties līguma beigu termiņam ilglaicīgi nebija zināmi uzņēmuma plāni pēc līguma termiņa beigšanās 2015. gada pavasarī. Latvijas Ekonomikas ministrija noteica, ka Rīgas lidosta nevar turpināt nodrošināt atlaides *Ryanair* apkalpošanai.

Kopš darbības uzsākšanas 2004. gadā *Ryanair* līdz 2015. gada janvārim uz un no Rīgas lidostas pārvadājis 8 miljonus pasažieru.

## Ārējās saites

* Ryanair mājaslapa

## Atsauces
Centrālā procesora ligzda

**CPU ligzda** (*CPU socket*) ir ligzda, kas satur vienu vai vairākas mehāniskas komponentes, kas nodrošina mehānisku un elektronisku savienojumu starp procesoru un pamatplati. Ligzda ļauj pievienot un atvienot procesoru no pamatplates, neizmantojot lodēšanu. Biežāk sastopamajās ligzdās ir fiksācijas spailes, kas nodrošina nemainīgu spēku, ar kādu procesors tiek piespiests pamatplatei. Procesoriem ar lielu daudzumu savienojumu adatām (pins) izmato nulles spēka savienojumu (ZIF). Biežāk izmanto PGA (ping grid array) un LGA (land grid array) savienojumus. Šie savienojumi veidoti, lai izvairītos no mehāniskiem bojājumiem, kuri varētu rasties, savienojot procesoru ar pamatplati. Ir ierīces, kas izmanto BGA (ball grid array) savienojumu. Šiem savienojumiem nepieciešama lodēšana, tādēļ šādi pievienoti procesori nav paredzēti mainīšanai.

CPU ligzdas tiek izmantotas gan personālajos datoros gan servertehnikā. Portatīvajos datoros visbiežāk izmanto pamatplatē integrētus procesorus, jo šāds risinājums aizņem mazāk vietas. 

CPU ligzdas tiek ražotas no plastmasas un bieži ir aprīkota ar sviru vai aizbāzni un metāla kontaktiem katrai procesora adatai. Ligzdas tiek veidotas tā, lai nebūtu iespējams procesoru ievietot nepareizi. PGA un LGA savienojumos tiek izmantoti stiprināšanas mehānismi, kas nodrošina drošu un precīzu savienojumu, kā arī savienojuma fizisku izturību. 

**Centrālā procesora ligzdu saraksts:**
Ālfeldīts

__NOTOC__

**Ālfeldīts** (nosaukts vācu ģeologa un inženiera Frīdriha Ālfelda vārdā) ir rets minerāls. Aprakstīts 1935. gadā. 

## Atradnes
* Bolīvija, Potosi departaments
** Šajantas province, Pakajake kanjons, Virhen de Surumi raktuves - šeit minerāls tika atklāts
** Kviharo province, Eldragonas raktuves

## Ārējās saites
* Mindat.org 
* Webmineral.org
Guntars Grīnvalds

**Guntars Grīnvalds** (dzimis  Rīgā) ir latviešu jurists un politiķis, bijušais Latvijas Tieslietu ministrs un Krimuldas novada domes priekšsēdētājs. Pārstāvējis vairāks politikskās partijas. Šobrīd dažādu nozaru asociāciju vadītājs un uzņēmumu interešu pārstāvis attiecībās ar valdību un parlamentu.

## Biogrāfija
1995. gadā Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē ieguvis jurista izglītību. Strādājis par advokāta palīgu, bijis "Linstow Varner" juridiskais direktors. Bijis AS "Latvijas pasta banka" padomes loceklis. Vadījis Rīgas Tūrisma attīstības biroju. Bijis uzņēmumu likvidators.

## Politiskā darbība
Politikā iesaistījies, darbojoties ar Aināru Šleseru saistītos politiskajos spēkos: 1998. gadā bija "Jaunās partijas" dibinātāju skaitā, bet 2002. gadā Latvijas Pirmās partijas dibinātāju skaitā. No tās saraksta nesekmīgi kandidēja 8. Saeimas vēlēšanās.

No 2003. līdz 2004. gadam G. Grīnvalds bija Ministru prezidenta biedra A. Šlesera padomnieks, no 2004. līdz 2005. gadam Rīgas Brīvostas valdes loceklis. 2003. gadā kļuvis arī par Latvijas Investīciju un attīstības aģentūras Juridiskā departamenta direktoru. 2005. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz vietu Rīgas domē, bet netika ievēlēts.

2006. gada 8. aprīlī, pēc tam, kad "Jaunais laiks" atstāja Aigara Kalvīša valdību, G. Grīnvalds kļuva par tieslietu ministru, šajā amatā esot līdz 2006. gada 7. novembrim. Šajā pašā gadā kandidēja 9. Saeimas vēlēšanās no Latvijas Pirmās partijas un "Latvijas Ceļa" apvienības, taču netika ievēlēts.

2013. gadā G. Grīnvalds tika ievēlēts Krimuldas novada domē no partijas "Reģionu alianse" un Zaļo un Zemnieku savienības saraksta kā Latvijas Zemnieku savienības biedrs un tika ievēlēts par novada domes priekšsēdētāju. 2015. gadā atkāpās no Krimuldas novada domes priekšsēdētāja amata.

2018. gadā G. Grīnvalds no sociāldemokrātiskās partijas "Saskaņa" saraksta kā bezpartejisks kandidāts nesekmīgi kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās. Tāpat vēlētāju atbalstu nesaņēma arī 2020. gada Rīgas domes ārkārtas vēlēšanās, pārstāvot šo pašu politisko spēku.

## Atsauces
Raimonds Vējonis

**Raimonds Vējonis** (dzimis  Pleskavas apgabalā, PSRS) ir latviešu biologs un politiķis, bijušais Latvijas Valsts prezidents (2015—2019), aizsardzības ministrs, vides ministrs un Saeimas deputāts, bijis Latvijas Zaļās partijas biedrs. Kopš 2020. gada — Latvijas Basketbola savienības vadītājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Pleskavas apgabalā, kur viņa tēvs dienēja Padomju armijā. Bērnību un skolas gadus Vējonis pavadīja Madonas rajona Sarkaņos, mācījās Madonas 1. vidusskolā. Studēja Latvijas Universitātes (LU) Bioloģijas fakultātē, pēc studiju beigšanas 1989. gadā sāka strādāt par bioloģijas skolotāju Madonas 1. vidusskolā. 1990. gadā kā viens no pirmajiem iestājās Latvijas Zaļajā partijā, bija Madonas reģionālās vides pārvaldes direktora vietnieks, līdztekus arī Madonas domes deputāts (1990—1993). 1994. gadā papildināja zināšanas Tamperes Tehniskās universitātes Vides un ūdens inženieru institūtā, 1995. gadā LU ieguva bioloģijas zinātņu maģistra grādu par pētījumu "Kaņepēnu ezera apsaimniekošanas plāns". 1996. gadā viņš kļuva par jaunizveidotās Lielrīgas reģionālās vides pārvaldes direktoru. Bija Skultes ostas valdes loceklis.

2002. gada 7. novembrī, kad pie varas nāca Einara Repšes vadītā valdība, Raimonds Vējonis tajā kļuva par Latvijas vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministru. 2003. gada 16. janvārī, kad tika izveidota atsevišķa Latvijas Vides ministrija, Vējonis kļuva par vides ministru un šo amatu saglabāja arī turpmākajās valdībās. 2004. gadā kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās, taču Zaļo un Zemnieku savienība tajās neguva panākumus. Lai gan 2006. gada oktobrī Raimondu Vējoni ievēlēja par 9. Saeimas deputātu, viņš joprojām palika vides ministra amatā Aigara Kalvīša otrajā Ministru kabinetā. Vides ministra amatu saglabāja arī vairākās vēlākajās valdībās.

2010. gadā ievēlēts 10. Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības. Saglabāja ministra amatu arī Valda Dombrovska otrajā valdībā. 2011. gadā, kad tika izveidota Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija, darbu valdībā turpināja kā Latvijas vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs.

2014. gada janvārī kļuva par aizsardzības ministru Laimdotas Straujumas valdībā. Amatu saglabājis arī Laimdotas Straujumas otrajā valdībā.

 tika ievēlēts Latvijas Valsts prezidenta amatā. 2019. gada 7. maijā paziņoja par nekandidēšanu uz otro termiņu Valsts prezidenta amatā.

 tika ievēlēts par Latvijas Basketbola savienības prezidentu, pēc četriem gadiem tika ievēlēts atkārtoti.

## Veselības problēmas
2016. gada 20. janvārī Vējonim Stradiņa slimnīcas Latvijas Kardioloģijas centrā tika veikta operācija, jo sepses infekcija bija izraisījusi sirds bojājumus. Pēc operācijas prezidents tika paturēts intensīvās terapijas nodaļā, lai veiktu papildu procedūras.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Informācija Latvijas Valsts prezidenta mājaslapā
*
Mārtiņš Roze

**Mārtiņš Roze** (dzimis  Rīgā, miris  Liepājā) bija latviešu biologs, ierēdnis un politiķis, Latvijas Zemnieku savienības biedrs. Viņš bija zemkopības ministrs no 2002. līdz 2009. gadam (visilgāk pie varas bijušais zemkopības ministrs), bijis arī Saeimas deputāts un Zaļo un Zemnieku savienības priekšsēdētājs.

## Biogrāfija
### Izglītība un darba gaitas
M. Roze dzimis 1964. gadā Rīgā, ārstu ģimenē, kura drīz pārcēlusies uz Liepāju, kur nākamais politiķis pavadījis bērnību. 1982. gadā absolvējis Liepājas 1. vidusskolu, 1987. gadā Latvijas Valsts universitātes Bioloģijas fakultātē ieguvis biologa (bioloģijas un ķīmijas skolotāja) izglītību. Jau pēc politiķa karjeras sākuma papildinājis zināšanas un 2002. gadā Latvijas Universitātē ieguvis sociālo zinātņu maģistra grādu politikas zinātnēs. No 1988. līdz 1992. gadam studējis aspirantūrā Latvijas Zemkopības zinātniski pētnieciskajā institūtā un bijušajā Vissavienības augu selekcijas un ģenētikas institūtā Odesā.

Pēc universitātes beigšanas strādājis Stendes selekcijas un izmēģinājuma stacijā Dižstendē, bet kopš 1994. gada M. Roze strādāja Zemkopības ministrijā dažādos amatos. Sākotnēji viņš bija Lauksaimniecības departamenta direktora vietnieks un Augkopības un sēklkopības nodaļas vadītājs, vēlāk bijis Stratēģijas un kopsavilkuma nodaļas vadītājs, tad Integrācijas un ārējo sakaru departamenta direktors.

Pēc tam, kad 2010. gadā netika ievēlēts Saeimā, M. Roze pārcēlās uz Liepāju, kur bija Liepājas zivju pārstrādes uzņēmuma "Kolumbija" projektu vadītājs, savukārt  Roze tika apstiprināts par "Lattelecom" padomes locekli.

### Politiskā darbība
1996. gadā M. Roze, būdams augsta ranga Zemkopības ministrijas ierēdnis, iestājās Latvijas Zemnieku savienībā. 2001. gada pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz deputāta vietu Rīgas domē, taču netika ievēlēts. Tāpat vēlētāju atbalstu neguva nākamajā gadā notikušajās 8. Saeimas vēlēšanās, kur kandidēja no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta.

 M. Roze kļuva par zemkopības ministru Einara Repšes valdībā, saglabājot šo amatu arī sekojošajās Induļa Emša, Aigara Kalvīša un Ivara Godmaņa valdībās. Ieņemot ministra amatu vairāk kā sešus gadus viņš bija visilgāk pie varas bijušais zemkopības ministrs. Šajā laikā 2006. gada oktobrī M. Roze tika ievēlēts 9. Saeimā, bet drīz pēc tam nolika deputāta pilnvaras, kad tika apstiprināts zemkopības ministra amatā A. Kalvīša otrajā valdībā un vēlāk arī I. Godmaņa valdībā.  demisionēja sakarā ar iepriekšējā dienā rīkoto lauksaimnieku protesta akciju. Pēc demisijas atjaunoja deputāta mandātu un darbojās Saeimā.

10. Saeimas vēlēšanās M. Roze kandidēja ar trešo numuru ZZS sarakstā Latgales vēlēšanu apgabalā, bet netika ievēlēts, lielā svītrojumu skaita dēļ ieņemot pēdējo — deviņpadsmito vietu sarakstā.

### Nāve
Mārtiņš Roze nomira  plkst. 11.20. Viņa nāves iemesls bija trombs, kas nosprostoja asinsriti. Viņš tika apbedīts  Liepājas Dienvidu kapos.

## Privātā dzīve
Laulībā ar Inesi Rozi (Talsu tūrisma informācijas centra vadītāju) dzimuši divi dēli. Vēlāk pāris šķīries. Rozes hobijs bija fotografēšana.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
* Mārtiņa Rozes dienasgrāmata ZM mājaslapā
Ārmstrongīts

**Ārmstrongīts** (nosaukts kosmonauta Nīla Ārmstronga vārdā) ir rets minerāls, kas atrasts divās pasaules vietās. Atklāts 1973. gadā.

## Atradnes
* Kanāda, Labradoras pussala, Lekbrisonas komplekss
* Mongolija, Gobi tuksnesis, Hanbogdinas masīvs

## Ārējās saites
* Mindat.org 
* Webmineral.org
Babefīts

__NOTOC__

**Babefīts** (nosaukums cēlies no minerālu veidojošo elementu Ba, Be, F, P - nosaukumiem) ir ļoti rets minerāls. Atklāts 1966. gadā Aizbaikāla reģionā, elūvijā virs retzemju metālu skarna, kas saistīts ar sārmainām intrūzijām.

## Atradnes
* Čehija, Morāvija, Visočinas reģions, Rožnas pegmatīts
* Krievija, Austrumsibīrija, Burjatija, Aunikas fluorīta - retzemju metālu atradne

## Ārējās saites
* Mindat.org 
* Webmineral.org
Vjačeslavs Fanduls

**Vjačeslavs Fanduls** (dzimis , Sanktpēterburgā, Krievijā) ir bijušais ukraiņu izcelsmes Latvijas hokejists, centra uzbrucējs, Latvijas hokeja izlases spēlētājs. Pašlaik (2011) Fanduls ir Latvijas hokeja līgas kluba HK Ogre galvenais treneris.

Lielāko daļu savas karjeras Fanduls ir aizvadījis dažādās Somijas komandās, 1994.—95. sezonā izcīnot arī Somijas čempiona titulu. Latvijas izlases sastāvā viņš ir piedalījies astoņos Pasaules čempionātos un 2002. gada Olimpiskajās spēlēs.

2008. gadā Vjačeslavs pievienojās ASK/Ogre rindām, kas nākamajā sezonā bija pārtapis jau par HK Ogre un vairs nespēlēja Baltkrievijas Ekstralīgā, bet gan Latvijas hokeja līgā. 2009.—10. sezonā viņš jau bija kļuvis par kluba treneri, vienā mačā arī izejot uz ledu. Savu darbu Fanduls turpina arī 2010.—11. sezonā. Tiesa, sezonas ievadā viņš aizvadīja vairākas spēles HK SMScredit.lv rindās, pirms Latvijas Hokeja federācija oktobrī viņam aizliedza vienlaicīgi pārstāvēt divus klubus.

Startējis 2009. gada pašvaldību vēlēšanās (Salaspils novads) no partijas Demokrāti.lv, tomēr netika ievēlēts.

1996. gada nogalē par īpašiem nopelniem Saeima Fandulam piešķīra Latvijas pilsonību.

## Sasniegumi
* Pasaules čempionāta B divīzijā visvairāk rezultatīvo piespēļu - 1995
* Somijas hokeja līgas čempions - 1995

## Spēlētāja statistika
### Klubu statistika

### Izlases statistika

## Atsauces

## Ārējās saites
Sauļus Limonts

**Sauļus Limonts** (lietuviešu *Saulius Limontas*, dzimis 1975. gada 21. janvārī) ir bijušais lietuviešu hokejists, uzbrucējs, Lietuvas hokeja izlases dalībnieks. Karjeru pamatā aizvadījis Elektrēnu "Energija" sastāvā, vairākas sezonas spēlējot arī DHK Latgale rindās.

## Spēlētāja karjera
No 2005. līdz 2008. gadam spēlēja Latvijas hokeja līgas klubā DHK Latgale un bija tās kapteinis.

Lietuvas izlases sastāvā viņš ir piedalījies desmit Pasaules čempionātos, kā arī 1995. gada Pasaules čempionātā junioriem.

## Ārējās saites
Calkinzīts-(Ce)

__NOTOC__

**Calkinzīts-(Ce)** ir ļoti rets minerāls. Atklāts 1953. gadā. Vāji radioaktīvs - 1 178 Bq/g.

## Atradnes
* Afganistāna, Hannešina
* ASV, Montāna, Hillas grāfiste, Bīrpevas kalni, Bigsandikrīka
* Čehija, Bohēmija, Liberecas reģions, Ziemeļbohēmijas urāna atradņu reģions
* Itālija, Toskāna, Groseto province, Montjēri, Bočegiano raktuves

## Ārējās saites
* Mindat.org 
* [Webmineral.org](http://www.webmineral.com/data/Calkinsite-(Ce).shtml)
Čadvikīts

**Čadvikīts** (nosaukts britu fiziķa Džeimsa Čadvika, neitrona atklājēja vārdā) ir ļoti rets minerāls. Atklāts 1998. gadā kādās Vācijas raktuvēs, granīta iežos. Satur 60,42% urāna. Ļoti radioaktīvs — 108 152 Bq/g.

## Atradnes
* Vācija, Bādene-Virtemberga, Švarcvalde, Šenkencelle, Bokelsbahas ieleja, Sofijas raktuves

## Ārējās saites
* Mindat.org 
* Webmineral.org
Igors Bondarevs

**Igors Bondarevs** (dzimis 1974. gada 9. februārī, Rīgā, Latvijā) ir bijušais latviešu hokejists, aizsargs.

## Spēlētāja karjera
Latvijas izlases sastāvā viņš ir piedalījies 4 Pasaules čempionātos, 1 Olimpiskajās spēlēs un 1 Pasaules čempionātā junioriem.

### Sasniegumi
* Dānijas kausa ieguvējs — 2007
* Centrālās Hokeja Līgas labākais aizsargs — 1999
* Centrālās Hokeja Līgas Zvaigžņu spēles dalībnieks (divreiz)
* Latvijas čempions — 1993

## Ārējās saites
Dahiardīts-Ca

__NOTOC__

**Dahiardīts-Ca** (nosaukts atklājēja *Antonio D'Ahiardi*, Pizas Universitātes mineraloģijas profesora vārdā) ir rets ceolītu grupas minerāls. Agrāk tika izdalīts arī dahiardīts, taču ceolītu speciālisti, lai atšķirtu no citiem dahiardītam tuviem minerāliem, pievienojuši "Ca". Hidrotermāls ceolīts, parasti sastopams granītu pegmatītos. Atklāts 1906. gadā. Ļoti vāji radioaktīvs.

## Atradnes
* ASV
** Kalifornija, Santamonikas kalni, Kananas ceļš
** Oregona, Tillamūkas grāfiste, Keiplūkauta
** Vaiominga, Jeloustonas nacionālais parks
** Vašingtona, Altūna
* Austrija, Štīrija
** Brukandermūra, Tancenbergas kalns, S6 tunelis
** Grāca, Veitendorfas bazalta karjers
* Bulgārija, Kardžali apgabals, Rodopu kalni, Zvezdela
* Itālija
** Toskāna, Elbas sala, Pizāni karjers
** Trentīno-Alto Adidže, astoņas atradnes
* Japāna
** Honšu sala, Nagano prefektūra, Hokiadake
** Kjušu sala, Kagošimas prefektūra, Onojamas zelta raktuves
* Ungārija, Zempleni kalni, Regeca, Torintas
* Vācija
** Bavārija, Frankonija, Maroldsveisaha, Ceilbergas karjers
** Hesene, Fogelsberga, Gaulsbergas karjers

## Paveidi
* **Svetlozarīts** — dvīņu kristāli

## Ārējās saites
* Mindat.org 
* Webmineral.org
Mikroprocesors

[thumbnail|220px|Viens no vēsturiski pirmajiem mikroprocesoriem [Intel 4004]]
**Mikroprocesors** ir augstas pakāpes integrālā shēma, kas vienā modulī apvieno lielāko daļu no centrālā procesora funkcijām. Pirmos mikroprocesorus 1971. gadā izgatavoja Amerikas Savienoto Valstu uzņēmums *[[Texas Instruments]]*. Mikroprocesori ir atrodamas teju vai visās ciparerīcēs — televizoros, CD atskaņotājos, pulksteņos, personālajos datoros un tā tālāk.

Mikroprocesoru galvenie elementi ir augstas frekvences takts ģenerators, programmas skaitītājs un datu apstrādes mezgli. Tie noteikti ir arī brīvpiekļuves atmiņas (RAM) elementi.
Delta IV

thumb|250px|''Delta IV Medium'' starts ar pavadoni DSCS III-B6
**Delta IV** jeb **Delta 4** ir ASV nesējraķešu saimes Delta unificēta raķešu grupa vairākās modifikācijās ASV Gaisa Spēku programmas EELV ietvaros. Tās sākotnēji izgatavo uzņēmums Boeing, bet kopš 2006. gada — Lockheed Martin un *Boeing* kopuzņēmums United Launch Alliance. Tiek izmantotas galvenokārt valsts pasūtījumu izpildei.

## Raķetes apraksts
*Delta IV* raķetes centrālais bloks (pirmā pakāpe) Common Booster Core (*CBC*) ir apgādāts ar dzinēju RS-68, kas darbojas ar sašķidrināto ūdeņradi un skābekli. Dzinēju izgatavojusi *Boeing* filiāle Rocketdyne. *RS-68* ir pirmais lielais šķidrās degvielas dzinējs, kas radīts ASV kopš Space Shuttle galvenā dzinēja izveides. Pirmās pakāpes apakšējā daļā var tikt pievienoti cietās degvielas starta paātrinātāji GEM-60, kas ir Delta III paātrinātāju palielināta versija. Otrā pakāpe arī ir kriogēnā — ar dzinēju RL10B-2. Šī pakāpe tika izmēģināta *Delta III* sastāvā. *Delta IV Heavy* variantā pirmajā pakāpē tiek izmantoti trīs *CBC* bloki.

## Delta 4 modifikācijas
*Medium+* konfigurācijas atšifrējums iekavās:
# cipars rāda derīgās kravas aizsargapvalka diametru (4 m vai 5 m),
# cipars — cietās degvielas paātrinātāju skaitu (2 vai 4).

## Palaišanas vietas
*Delta IV* palaišanai Kanaveralas zemesragā tika pārbūvēts starta komplekss SLC-37B, kas 1960. gados tika izmantots Apollo programmā nesējraķešu Saturn I palaišanai. Jaunievedums ir tāds, ka pakāpes tiek samontētas horizontāli, tad tās tiek nogādātas starta laukumā un uzstādītas vertikālā stāvoklī. Tas samazina pirmsstarta sagatavošanas laiku par 75 procentiem, salīdzinot ar Delta II. Derīgā krava ar raķetes priekšgala aizsargapvalku tiek pievienota nesējam starta laukumā. Otrs starta komplekss SLC-6 ir izbūvēts Vandenberga Gaisa Spēku bāzē Kalifornijā, no kura 1980. gados bija paredzēts palaist Space Shuttle, bet šie plāni netika realizēti.

## Starti
2002. gada 20. novembrī notika pirmais *Delta IV* (Medium+ 4,2) starts ar komerciālo sakaru pavadoni W5. Jaunas nesējraķetes izmēģinājumiem ASV valdība parasti negrib riskēt ar saviem pavadoņiem, tāpēc tiek izmantoti pavadoņu maketi vai komercpavadoņi. *Boeing* atrada klientu Eutelsat, kas bija ar mieru riskēt ar savu pavadoni (protams, pavadonis tika apdrošināts), pretī saņemot lielas atlaides.
Delta IV Medium+(4,2)

**Delta IV Medium+(4,2)** jeb **Delta 4240** ir ASV nesējraķetes Delta IV konfigurācija. Tai pirmajai pakāpei izmantots *[[Common Booster Core]]* (*CBC*), kas apgādāts ar dzinēju RS-68. Pirmajai pakāpei pievienoti divi starta paātrinātāji GEM 60. Otrajā pakāpē izmantots dzinējs RL10B-2.
Derīgās kravas nosegšanai izmanto plūsmvirzi ar 4 m diametru.

*Delta IV Medium+(4,2)* zemā orbītā spēj nogādāt 10 430 kg kravas. Ģeostacionārajā pārejas orbītā var pacelt 5845 kg kravas.

Nesējraķetes izgatavošanu un palaišanu nodrošina *[[United Launch Alliance]]* (*[[Lockheed Martin]]* un *[[Boeing]]* kopuzņēmums); līdz 2006. gadam — *Boeing*.

Līdz 2012. gada oktobrim *Delta IV Medium+(4,2)* veikusi 9 startus, visi veiksmīgi. 

## Ārējās saites
* Delta-4M+(4,2) (Delta-4240) Gunter's Space Page
Delta IV Heavy

**Delta IV Heavy** jeb **Delta 4050H** ir ASV nesējraķetes Delta IV smagākā konfigurācija. Tai pirmajai pakāpei izmantoti trīs Common Booster Core (*CBC*), kas apgādāts ar dzinēju RS-68. Otrajā pakāpē izmantots dzinējs RL10B-2.
Derīgās kravas nosegšanai izmanto plūsmvirzi ar 5 m diametru.

*Delta IV Heavy* sākotnējā konfigurācija zemā orbītā spēja nogādāt 23 tonnas kravas. Ģeostacionārajā pārejas orbītā varēja pacelt 13 130 kg kravas.

2012. gadā lidojumā devās *Delta IV Heavy* uzlabotā versija, kurai pirmās pakāpes blokos izmantoti uzlaboti dzinēji *RS-68A*. Tā ģeostacionārajā pārejas orbītā var pacelt 14 560 kg kravas.

Nesējraķetes izgatavošanu un palaišanu nodrošina United Launch Alliance (Lockheed Martin un Boeing kopuzņēmums); līdz 2006. gadam — *Boeing*.

Līdz 2012. gada oktobrim *Delta IV Heavy* veikusi 6 startus. Pirmā palaišana bija daļēji veiksmīga — tika sasniegta zemāka orbīta nekā plānots. Sākotnējā versija palaista 5 reizes, uzlabotā — 1 reizi.

## Ārējās saites
* Delta-4H (Delta-4050H) Gunter's Space Page
Common Booster Core

**Common Booster Core** (**CBC**) ir raķešpakāpe, kuru izmanto nesējraķetes Delta IV visās modifikācijās kā pirmās pakāpes pamatbloku. Delta-4 Heavy konfigurācijā izmanto paplidus arī divus sānblokus, kopā trīs *CBC*.

Pakāpē tiek izmantots Rocketdyne Propulsion & Power izgatavotais dzinējs RS-68.
Kālija hidroksīds

**Kālija hidroksīds** (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs sārms. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, elektrolizējot kālija hlorīda šķīdumu, vai arī metāliskā kālija reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā nātrija hidroksīds, tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro ziepju ražošanai.
Antrakonīts

**Antrakonīts** ir minerāla - kalcīta vai ieža - marmora paveids. Antrakonīts satur bitumenu un tam raksturīga nepatīkama smaka ja to paberzē vai mēģina saskaldīt. Uzskata, ka antrakonīts veidojas tad, ja kaļķakmens izgulsnējas anareobos apstākļos.

Atrod Vācijā pie Trāvemindes un ASV, Mičiganas štatā.
Kurts Lindstrems

**Kurts Lindstrems** (; dzimis ) ir bijušais zviedru hokeja treneris.

Viņš no 1993. līdz 1997. gadam vadīja Somijas hokeja izlasi, 1995. gadā ar to uzvarot Pasaules čempionātā. Viņa rēķinā ir arī sudrabs Pasaules čempionātā un bronzas medaļa  Lillehammerē. Viņš ir ieguvis šāda paša kaluma medaļas ar Zviedrijas hokeja izlasi (sudrabs kā galvenajam trenerim).

2001. gadā viņš kļuva par Latvijas hokeja izlases galveno treneri. Šajā amatā viņš aizvadīja 65 spēles, gūstot 32 uzvaras, izcīnot 8 neizšķirtus un piedzīvojot 25 zaudējumus.
Jaunā Balss

**Jaunā Balss** bija Latvijas Pretalkohola biedrības izdotais mēnešraksts. Iznāca no 1929. g. līdz 1940. g., ar pārtraukumiem, ko izsauca līdzekļu trūkums. Laikraksta redaktori bijuši T. Zommers, A. Prāms, V. Upeslācis, H. Asaris.
Delta IV 2. pakāpe (4 m)

thumb|250px|Delta-4 4m otrā pakāpe
**Delta 4 - 2 (4m)** ir nesējraķetes Delta IV otrā pakāpe 4 m diametra versijā. Tā ir gandrīz identiska Delta III otrajai pakāpei, tikai degvielas tvertnes ir pagarinātas. Pakāpe ir apgādāta ar Pratt & Whitney RL-10B-2 dzinēju. 

Pakāpe tiek izmantota Delta-4 versijās:
* Delta IV Medium
* Delta IV Medium+(4,2)
Ilze (priekšvārds)

**Ilze** ir Latvijā populārs sieviešu priekšvārds, tas sastopams arī citās valstīs, piemēram, Vācijā. Vārds "Ilze" ir radies no vārda Elizabete, kas cēlies no ebreju אֱלִישֶֽׁבַע (*Elišeba*), kas nozīmē "mans Dievs ir mans zvērests".

Latvijā vārdadiena šim vārdam ir 27. janvārī.

## Vārda varianti
* Ilse (vācu, nīderlandiešu)
* Ilsa (austrāliešu)
* Ilza (poļu)
* Ильзе (krievu)

## Skatīt arī
*Elizabete (priekšvārds)
*Elza (priekšvārds)
Selenīts (minerāls)

thumb|300px|Selenīts
**Selenīts** ir minerāla - ģipša paveids. Selenīts ir kristālisks, caurspīdīgs, ļoti tīrs ģipsis. Diemžēl šis skaistais minerāla paveids ir ļoti mīksts - dzidrās, caurspīdīgās šķautnes viegli ieskrāpēt pat ar nagu (ģipša cietība pēc Mosa skalas ir 2). Ļoti plāni ģipša kristāli ir elastīgi - tos var nedaudz locīt, taču tie viegli lūst.

Selenītu agrāk, pirms stikla plašākas ieviešanas izmantoja, lai pārklātu svētbildes, tai skaitā Sv. Marijas svētbildes - no tā selenīts ieguva nosaukumu **Marijas stikls**. Šādi to joprojām dēvē Vācijā, Krievijā.
Smalki samaltu selenītu agrāk nereti piejauca krāsām, dodot tām labāku mirdzumu.

Selenītu atrod daudzviet pasaulē, tai skaitā Ukrainas rietumu daļā - Podolijā, Anglijas dienvidos, ASV - Oklahomas štatā. Nelieli selenīta gabali (3 - 4 cm) atrodami arī Latvijas ģipša iegulās - piemēram, Sauriešos.

Selenīts ir raksturīgs daudzās pasaules alās atrodams minerāls. Skaists selenīts atrodams Rietumukrainas lielajās alās, Vācijā un citur.
Delta IV 2. pakāpe (5 m)

**Delta 4 - 2 (5m)** ir nesējraķetes Delta 4 otrā pakāpe 5 m versijā. Tā ir gandrīz identiska Delta II otrajai pakāpei, tikai degvielas tvertnes ir ar lielāku diametru (5 m). Pakāpe ir apgādāta ar Pratt & Whitney RL-10B-2 dzinēju. 

Pakāpe tiek izmantota *Delta IV* versijās:
* Delta IV Medium+(5,2)
* Delta IV Medium+(5,4)
* Delta IV Heavy

## Skatīt arī
* Delta 4 - 2 (4m)
Tips 69

**Tips 69 (WZ-121)**- ķīniešu kaujas pamattanks.
Tanks "Tips 69" faktiski ir kaujas tanka "Tips 59" pamatīgi modernizēta un pārstrādāta modifikācija. Tips 59 plašākai publikai pirmo reizi tika demonstrēts militārajā parādē 1982. gada septembrī.

## Modifikācijas
* «Tips 69-I» (uzlabotais «Tips 69»)
* «Tips 69-II» (100-мм "uzgrieztais" lielgabals 1982. g.)
* «Tips 69-IIMP» (Pakistānas variants «69-II», 1993. g.)
* «Tips 69-IIB/С» (vadības tanks ar papildsaziņas aprīkojumu)
* «Tips 69-IIG» (eksporttanks ar uzlabotām aizsardzības spējām)
* «Tips 69-II» ar 125-мм lielgabalu (Irākas modifikācija «69-II»)
* «Tips 79-I/II» (WZ-120D; modernizētais tanks ar 105-мм lielgabalu, 1983. g.)

### Mašīnas, kas tika rdītas uz «Tips 69» bāzes
* «Tips 88» (37-мм "zenītpašgājējlielgabals")
* «W-88» (37-мм "zenītpašgājējlielgabals", 1988 .g.)
* «Tips 80» (57-мм "zenītpašgājējlielgabals")
* «Tips 653» ("inženiermašīna")
* «Tips 84» ("tiltu licējs")

thumb|245px|Tips 69II

## Tanku skaits bruņojumā

## Ārējās saites
Sandro Botičelli

**Sandro Botičelli** (), īstajā vārdā **Alesandro di Mariano Filipepi** (; —), bija agrīnās renesanses gleznotājs, kura daiļrade bija viena no visraksturīgākajām sava laikmeta būtības izteicējām un noslēdza arī agrīno renesansi. Botičelli ir dzimis un miris Florencē.

Nav daudz zināmu faktu par Botičelli bērnību, tomēr ir noskaidrots, ka viņš kļuva par mācekli 14 gadu vecumā, agrāk nekā liela daļa citu renesanses mākslinieku. Botičelli neizmantoja perspektīvas atklājumus, gaismu, apjomu. Viņam svarīgi ir tēlu līniju ritmi priekšplānā, kur krāšņās koku pārejas lieliski kontrastē ar tumšajiem koku apveidiem aizmugurē. 1489. gadā tapusī glezna "Veneras dzimšana" vairs nemaz "neatsaucas" uz gaismas simboliem, tomēr simboliski atklāj tālaika Florencē valdošo dramatismu un izmisumu. Dabu un dvēseles nemieru atklāj trīs stihijas — gaiss, ūdens un zeme.

## Galerija

Botticelli-primavera.jpg|*Primavera* (ap 1482)
Venus and Mars National Gallery.jpg|*Venēra un Marss* (ap 1485)
Sandro Botticelli - La nascita di Venere - Google Art Project - edited.jpg|*Venēras dzimšana* (1484-85)
Sandro Botticelli - Portrait of Dante - WGA02802.jpg|*Dantes portrets* (ap 1495)
Sandro Botticelli 070.jpg|Jauna vīrieša portrets (ap 1480 - 1485)


## Ārējās saites

* Botičelli "Pasaules mākslas vēstures" mājaslapā  
* Botičelli darbu galerija
Baroka literatūra

**Baroka literatūra** radās 16.gs. beigās un 17.gs. sākumā Itālijā un pakāpeniski 17.gs. izplatījās pārējā Eiropā.

## Iezīmes

Baroka literatūra visspilgtāk izpaudās dzejā. 17.gs. vairākās Eiropas valstīs (Vācijā, Zviedrijā, Nīderlandē u.c.) ne tikai uz literatūru, bet arī uz mākslu kopumā lielu ietekmi atstāja postošais Trīsdesmit gadu karš, postoši kari un mēra epidēmijas plosījās arī citviet Eiropā, un literatūrā un mākslā aktualizējās ar nāvi un cilvēka spēju ierobežotību un cilvēka mirstīgumu, arī reliģiju saistītas tēmas un motīvi: *[[Vanitas]]* (uzsvars uz laicīgā pārejošo un nepastāvīgo raksturu), *[[Memento mori]]* ("atceries nāvi" - atgādinājums par cilvēka mirstīgumu) un *[[Carpe diem]]* (burtiski "tver dienu" - mirkļa izbaudīšana). Baroka literatūra pievērsās arī mītam; antīkie mīti tika saistīti ar Bībeles un kristietības sižetiem un motīviem.

Baroka literatūrā liela nozīme bija virtuozitātei un formas meistarībai. Tā izceļas arī ar krāšņu un smalku tēlainību (īpaši attīstījās metafora un hiperbola). Baroka literatūra bieži vien ir alegoriska rakstura.

## Pārstāvji

Nozīmīgākais baroka literatūras pārstāvis Itālijā bija dzejnieks Džovanni Batista Marino (1569-1625). Marino ar savu dzeju tiecās lasītāju pārsteigt un apžilbināt ar savu stilu un valodu. Itālijā izveidojās atsevišķs Marino vārdā nodēvēts virziens - marinisms (saukts arī par *secentismo*). Marinisti īpašu uzmanību pievērsa metaforai, hiperbolai, vārdu spēlēm un valodas un stila izsmalcinātībai, mītiskiem motīviem.

Spānijā par baroku var runāt t.s. Spānijas zelta laikmeta (*[[Siglo de Oro]]*) sakarā. Te kā pazīstamākos baroka autorus varētu minēt dramaturgus Lopi de Vegu (1562-1635) un Kalderonu de la Barku (1600-1681), lai gan šos autorus dažkārt uzskata arī par renesanses pārstāvjiem. Izcilākais spāņu baroka dzejnieks ir Fransisko de Kevedo (1580-1645).

Portugāļu literatūrā nozīmīgākie baroka autori ir Brazīlijā dzīvojušie Antonio Vieira (1608-1697) un Gregorio de Matoss (1636-1696), kā arī Portugālē dzīvojušais Fransisko Rodrigess Lobo (1589-1621).

Kā Vācijas nozīmīgākie baroka pārstāvji minami Andreass Grifijs (1616—1664), Martins Opics (1597—1639), Angeluss Silēzijs (1624-1677), Kristiāns Hofmans fon Hofmansvaldaus (1617—1679), Pauls Gerharts (1607—1676), Hanss Jakobs Kristofels fon Grimmelshauzens (1621—1676).

Lielbritānijā par baroka literatūrai piederīgiem var uzskatīt tā sauktos metafiziskos dzejniekus - Džonu Donnu (1572-1631), Džordžu Herbertu (1593-1633), Endrū Mārvelu (1621-1678) u.c.

## Saites

* Baroks
Mursija

**Mursija** () ir Spānijas pilsēta, kas atrodas valsts dienvidaustrumos pie Seguras upes. Mursija ir Mursijas autonomā apgabala administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Pēc 2014. gada datiem pilsētas teritorijā dzīvo 439 712 iedzīvotāji, bet tās aglomerācijā pēc 2010. gada datiem dzīvo 689 591 iedzīvotāji. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir septītā lielākā Spānijas pilsēta un 67. lielākā Eiropas Savienības pilsēta.

Mursija ir pazīstama ar tradicionālajām Klusās nedēļas procesijām. Apkārtnes ekonomika galvenokārt balstās uz tādu lauksaimniecības produktu audzēšanu kā citroni, apelsīni, tomāti un citi augi.

## Vēsture
Pilsētu 825. gadā dibināja arābu Andalusas emīrs Abdurahmans II. 12. gadsimtā arābu ceļotājs Muhameds al-Idrisi atzīmēja, ka Mursija ir liela un labi nocietināta pilsēta. Pēc Kordovas kalifāta krišanas 1031. gadā Mursija nonāca Almērijas, Toledo un beidzot Seviļas pakļautībā. 1172. gadā tā nokļuva Almohādu varā un no 1223. līdz 1243. gadam tā bija neatkarīgas valsts galvaspilsēta.

1292. gadā Mursija iekļāvās Aragonas Karalistē, bet 1304. gadā to iekļāva Kastīlijas Karalistē. Pilsētā un apkārtnē apmetās daudzi ieceļotāji no Provansas un Katalonijas.

18. gadsimtā Mursija piedzīvoja strauju uzplaukumu, pateicoties zīda ražošanai. 1651., 1879. un 1907. gadā pilsēta cieta plūdos, bet 1829. gadā to satricināja zemestrīce.

## Cilvēki
Mursijā dzimuši:

* Ibn Arabi (*Ibn Arabi*, *Doctor Maximus*, 1165—1240) — filozofs;
* Huans de la Sjerva (*Juan de la Cierva*, 1895—1936) — inženieris;
* Amparo Pinjero (*Amparo Piñero*, 1997—) — aktrise.

## Atsauces

## Ārējās saites
Half-Life

***Half-Life*** (bieži vien pazīstama pēc datorspēļu cienītāju aprindās izmantotā saīsinājuma ***HL***), ir zinātniskās fantastikas žanra pirmās personas šaujamspēle, ko izstrādāja Valve Software un izdeva Sierra Studios. Laista apgrozībā 1998. gada 19.novembrī (Microsoft Windows bāzētajiem datoriem). Spēle veidota uz pilnīgi modificēta spēles *[[Quake]]* dziņa, *[[GoldSrc]]*. *Half-Life*, ar pārdotajiem 8 miljoniem kopiju, ir visvairāk tiražētā pirmās personas *shooter* žanra spēle līdz pat šim brīdim. 2001. gada 15. novembrī spēle tika izlaista arī PlayStation2 spēļu datoriem. Tika paredzēta spēles relīze arī Sega Dreamcast bāzētajām spēļu konsolēm, bet to atcēla sakarā ar šīs konsoles popularitātes krišanos.

Spēlē *Half-Life* spēlētājs iejūtas doktora Gordona Frīmena, fiziķa-teorētiķa, tēlā, un viņam jāizcīna savs ceļš ārā no citplanētiešu radījumu un militārā kontingenta okupētās izpētes laboratorijas, ko dēvē par "Black Mesa".

*Half-Life* ir pirmā spēle pasaules datorspēļu industrijas vēsturē, kurā sižets pilnībā tika atklāts spēles laikā, neizmantojot sižeta ielaidumus vai videoielaidumus. Neskatoties uz kritiķu nosodījumu par lineāro spēles sižetu un lielo daudzumu ieskriptoto epizožu, *Half-Life* ieguvusi vairāk kā 50 ''"Game of the Year"'' gada balvu, kā arī ieguvusi žurnāla "PC Gamer" ''"Best PC Game Ever"'' titulu 1999. gada novembrī, 2001. gada oktobrī, un 2005. gada aprīlī. *Half-Life* ietekmēja pārējo šī žanra spēļu izveidi turpmākajos gados, un kļuva par sava veida etalonu pirmās-personas skata "shooter" spēlēm. *Half-Life* arī tiek uzskatīta par sava laika revolūciju šī žanra spēļu industrijā.

*Half-Life* panākumi un pārdošanas apjomi ik gadu kļuva jo lielāki, sakarā ar spēles papildinājumiem, kā, piemēram, Half-Life: Opposing force, Half-Life: Blue Shift, kā arī modiem CounterStrike, Team Fortress Classic, Deathmatch Classic, Ricochet un Day of Defeat, kā arī tās turpinājumu Half-Life 2. *Half-Life* franšīze (tai skaitā CounterStrike un Day of Defeat) tika pārdota 15 miljonos kopiju.

## Ārējās saites

*
5. Saeima

**5. [[Saeima]]** bija Latvijas Republikas parlaments laika posmā no 1993. gada 6. jūlija līdz 1995. gada 6. novembrim. Tā bija pirmā Latvijas Saeima kopš 1934. gada, kad darbību beidza 4. Saeima. Līdz 5. Saeimai valsti pārvaldīja Latvijas Republikas Augstākā Padome.

## Vēlēšanas

5. Saeimas vēlēšanas notika 1993. gada 5. un 6. jūnijā. Vēlēšanās piedalījās 23 politiskās partijas. Nobalsoja 1 118 316 vēlētāju, kas sastādīja 89,9% no 1 243 956 balsstiesīgo. Šādas 8 partijas pārvarēja 4% barjeru un iekļuva Saeimā:

* Latvijas Ceļš - 36 vietas
* Latvijas Nacionālās neatkarības kustība - 15 vietas
* Saskaņa Latvijai - Atdzimšana Tautsaimniecībai - 13 vietas
* Latvijas Zemnieku savienība - 12 vietas
* Līdztiesība - 7 vietas
* Tēvzemei un Brīvībai - 6 vietas
* Kristīgo demokrātu savienība - 6 vietas
* Demokrātiskā Centra partija - 5 vietas

## Deputāti un frakcijas

5. Saeimā tika ievēlēti 100 deputāti. Mainoties Saeimas deputātu sastāvam, kopā 5. Saeimā laika gaitā bija 114 deputāti.

5. Saeimā tika ievēlētas 8 frakcijas, bet 1994 gada pavasarī, sašķeļoties frakcijai "Saskaņa Latvijai - Atdzimšana Tautsaimniecībai", izveidojās 2 jaunas frakcijas - Tautas Saskaņas partija un Tautsaimnieku politiskā apvienība. 1995. gada 3. maijā izjuka arī Demokrātiskās Centra partijas Saeimas frakcija un tās vietā izveidojās Demokrātiskā partija "Saimnieks".

## 5. Saeimas darbība
5. Saeimas priekšsēdētājs bija Anatolijs Gorbunovs (Latvijas Ceļš). Saeimā darbojās 15 komisijas, kā arī vairākas apakškomisijas un izmeklēšanas komisijas. 5. Saeimā notika 137 sēdes, kurās izskatīja 839 likumprojektus, tika atjaunota Satversme, 1925. gada likums "Par Ministru kabineta iekārtu", pieņemts Pilsonības likums, Korupcijas novēršanas likums, tika veikta pašvaldību reforma, noslēgts līgums par Krievijas Federācijas Bruņoto spēku pilnīgu izvešanu.

5. Saeimas laikā darbojās Birkava Ministru kabinets un Gaiļa Ministru kabinets.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Saeima
Gamāls Abdels Nāsers

**Gamāls Abdennāsers Huseins** (; *Gamāl ‘Abd an-Nāṣir Husayn*; dzimis , miris ) bija viens no Ēģiptes republikas izveidotājiem un otrais tās prezidents. Faktiskais Ēģiptes vadītājs no 1954. līdz 1970. gadam. Viens no ievērojamākajiem jaunlaiku arābu politiķiem, kura politiskā un ideoloģiskā ietekme 1950. un 1960. gados faktiski padarīja viņu par arābu pasaules līderi.

Nāsers bija armijas pulkvedis, viens no Ēģiptes 1952. gada revolūcijas līderiem, kurā tika gāzta karaļa Fārūka I vara. Pēc revolūcijas Nāsers bija jaunās valdības premjerministra vietnieks, kurš atbildēja par agrārās reformas norisi valstī. 1954. gadā Musulmaņu brālības biedrs veica atentāta mēģinājumu pret Nāseru, pēc kura viņš sagrāba varu valstī, nosakot mājas arestu prezidentam Muhamedam Nagībam, apcietinot Musulmaņu brālības biedrus un komunistus. 1956. gada referendumā tika pieņemta valsts konstitūcija un Nāsers kļuva par Ēģiptes prezidentu.

Nāsera ievērotais neitralitātes kurss saasināja attiecības ar Rietumvalstīm, kuras atsauca Asuānas dambja finansējumu. 1956. gadā Nāsers nacionalizēja Suecas kanāla uzņēmumu, izraisot Suecas krīzi. Ēģiptei uzbruka britu, franču un Izraēlas spēki. Starptautiskā spiediena dēļ tiem tomēr nācās atkāpties, kas palielināja Nāsera prestižu arābu pasaulē. No 1958. līdz 1961. gadam pastāvēja Apvienotā Arābu republika, kurā ietilpa Ēģipte un Sīrija. 1962. gadā Nāsers valstī veica pēc rakstura sociālistiskas reformas. 1964. gadā tika pieņemta jauna konstitūcija, kā arī Nāsers kļuva par Nepievienošanās kustības vadītāju. 1967. gadā izcēlās Sešu dienu karš, kurā Izraēla okupēja Sīnāja pussalu. Pēc 1970. gada Arābu līgas samita Nāsers mira no infarkta. Bērēs piedalījās apmēram 5 miljoni cilvēku.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa , Nāsera runu arhīvs, fotogrāfijas un dokumenti
Arklu revīzija

**Arklu revīzija** bija arklu skaita pārbaude muižās un zemnieku saimniecībās 16.—19. gadsimtā ar nolūku precizēt ievācamo nodokļu apmēru. Valsts vara centās panākt arklu skaita un līdz ar to valsts nodokļu palielināšanu, bet muižnieki pūlējās dažādiem līdzekļiem noslēpt faktisko arklu skaitu.

## Vēsture
Pirmoreiz arklu revīzija Latvijas teritorijā notika Pārdaugavas hercogistē 1582.—1599. gadā, bet poļu—zviedru kara sākšanās neļāva izmantot revīzijas rezultātus. 

Pēc kara Zviedru Vidzemē arklu revīziju atkārtoja 1601. gadā un pēc tam vēl vairākkārt. Nozīmīgākās arklu revīzijas bija 1638. (materiālus publicējis Edgars Dunsdorfs) un 1688. gadā sakarā ar muižu redukciju un kadastru.

Pēc 1601. gada revīzijas zviedri nolēma, ka ordeņa laika uz pergamenta rakstītā zemesgrāmata kļuvusi lieka, saplēsa to un pergamentu izlietoja aktu vākiem. Šādā stāvoklī ordeņa zemesgrāmatas daļas 20. gadsimtā tika atrastas Zviedrijas Valsts arhīvā.

Kurzemes un Zemgales hercogistē, kur centrālā vara bija vāja, arklu revīzijas notika tikai divreiz (1717—1719 un 1747—1748), un no tām hercogs neieguva nekādus ienākumus.

Vairākas arklu revīzijas veica arī Krievijas impērijas valdība (pēdējā no tām notika 1809—1823). Līdztekus tam notika arī tautas skaitīšanas jeb t.s. "dvēseļu skaitīšanas", no kuram pirmā notika Rīgas guberņas teritorijā 1782. gadā. 

## Atsauces
45. gads

**45. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Konsuli ir Markuss Vinikiuss un Tituss Statiliuss Tauruss Korvinuss.
* Galba kļūst par III Augusta leģiona komandieri.
* Zalcburga (Juvavuma) iegūst Romas pilsētas statusu.
* Imperators Klaudijs no Romas izdzen ebrejus.
* Imperators Klaudijs dibina ungāru pilsētu Šombateliju.
* Senāts apspriež nekustamā īpašuma spekulācijas Romā.

### Āzija
* Ķīniešu ģenerāļa Ma Juaņa karagājiens pret Hjongnu un Hjanbeju (Mandžūrijā).

### Reliģijā
* Svētais Pāvils sāk savus misionāra ceļojumus, saskaņā ar tradicionālo datumu skaitīšanu.

## Dzimuši
* Staciuss, latīņu dzejnieks
* Plūtarhs, grieķu vēsturnieks/biogrāfists

## Miruši
* Klaudija Jūlija, Klaudija uz nāvi sodītā brāļameita
Kotdivuāras pilsētu uzskaitījums

Visas Kotdivuāras pilsētas ar iedzīvotāju skaitu virs 100 000 iedzīvotājiem 2006. gadā (dati - http://www.world-gazetteer.com ).
Lubumbaši

**Lubumbaši** (*Lubumbashi*) ir pilsēta Kongo Demokrātiskās Republikas galējos dienvidos pie Zambijas robežas, valsts otrā lielākā pilsēta. Atrodas ap 1000 m virs jūras līmeņa.

Relatīvi pārticīgās Katangas provinces centrs. Liels vara ieguves centrs. Apkārtnē iegūst arī kobaltu, cinku un svinu.

## Vēsture

Pilsētu ar nosaukumu **Elizabetvila** (*Élisabethville)* 1910. gadā nodibināja beļģi, lai apgūtu apkārtnē esošās bagātīgās vara atradnes. Nodēvēta par godu karaļa Alberta I karalienei konsortei Elizabetei. 1941. gada decembrī vara raktuvēs notika streiki. 1954. gadā tika nodibināta universitāte. 1957. gadā Elizabetvilas iedzīvotāji nobalsoja par partiju, kura pieprasīja neatkarību no Beļģijas.

1960.–1963. gada Kongo pilsoņu kara laikā Elizabetvila bija atšķēlušās neatkarīgās valsts – Katangas galvaspilsēta. Šeit 1960. gadā Moiss Čombe deklarēja Katangas neatkarību. Tomēr 1961. gada decembrī ANO karaspēks ieņēma Katangu un likvidēja valsts neatkarību.

Mobutu Sese Seko valdīšanas laikā 1972. gadā pilsētu pārsauca afrikāņu vārdā par Lubumbaši.

Pirmā Kongo kara laikā 1997. gada aprīlī Lubumbaši ieņēma Kongo Atbrīvošanas Demokrātisko Spēku alianses (*Alliance des Forces Démocratiques pour la Libération du Congo-Zaïre*) karaspēks un tā paša gada 17. maijā Lorāns Dezirē Kabila deklarēja sevi par Kongo DR prezidentu. No 1999. līdz 2003. gadam Lubumbaši atradās Kongo DR parlaments, līdz tas atkal tika pārcelts uz Kinšasu.

## Sadraudzības pilsētas
Lubumbaši sadraudzības pilsētas ir:
*  Ljēža, Beļģija

## Atsauces

## Ārējās saites

*Historic map of the Belgian Congo including Lubumbashi
*GigaCatholic
*Lubumbashi population
*Market gardening in Lubumbashi 
*The Guardian:Human catastrophe in Katanga
Londonas olimpiskās spēles

**Londonas olimpiskās spēles** var būt:

* 1908. gada vasaras olimpiskās spēles
* 1948. gada vasaras olimpiskās spēles
* 2012. gada vasaras olimpiskās spēles