open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mušu valdnieks

**"Mušu valdnieks"** () ir 1957. gadā izdots alegorisks romāns, ko sarakstījis Nobela prēmiju ieguvušais britu rakstnieks Viljams Goldings. Romānā ir stāstīts par britu zēnu grupu, kuri ir nokļuvuši uz neapdzīvotas salas un mēģinājumiem vadīt grupu ar katastrofāliem rezultātiem. Romānā ir aizskarti strīdīgi jautājumi par cilvēka dabu un individuālo labklājību pret kopējo labumu.

"Mušu valdnieks" bija pirmais Goldinga romāns. Neskatoties uz to, ka uzreiz pēc iznākšanas tas neguva tūlītēju popularitāti, drīz kļuva par bestselleru. Trīs reizes "Mušu valdnieks" tika adaptēts filmā - divas reizes angļu valodā un vienu reizi filipīniešu valodā.

2005. gadā žurnāls ''Time'' to atzina par vienu no 100 labākajiem romāniem angļu valodā laika posmā no 1923. gada līdz 2005. gadam. Tā ieguva vietu abos ''Modern Library'' 100 labāko romānu sarakstos - 41 vietu redaktoru sarakstā un 25. vietu lasītāju sarakstā. 2003. gadā romāns tika iekļauts BBC saraksta *The Big Read* 70. vietā.

## Atsauces
Ai, manu kumeļu

**Ai, manu kumeļu** ir Emiļa Melngaiļa vīru kora dziesma ar Andrieva Niedras vārdiem, kas pirmo reizi atskaņota 1910. gada Piektajos vispārējos latviešu dziesmu svētkos.

Tā Melngailis individuālo valodu atrada lēnām, un viņa pirmo darbu stils ir vēl tāls vēlākam diatonismam.  Tas jāsaka arī par modulācijām bagāto vīru kora dziesmu "Ai, manu kumeļu".

## Atsauces
Dzērāj' puisis bēdājās

**Dzērājpuisis bēdājās** ir Emiļa Melngaiļa jauktā kora dziesma, kas pirmo reizi atskaņota 1910. gada Piektajos vispārējos latviešu dziesmu svētkos.

Tā Melngailis individuālo valodu atrada lēnām, un viņa pirmo darbu stils ir vēl tāls vēlākam diatonismam. Tas sakāms arī par latviešu tautasdziesmas imitāciju jauktam korim "Dzērājpuisis bēdājās", kurā vēl trūkst autoram vēlāk raksturīgā balsu slīpējuma un dažkārt šķautnainās, taču interesantās akordu valodas.

## Dziesmas vārdi

## Atsauces
Imanta (dziesma)

**Imanta** ir Alfrēda Kalniņa jauktā kora dziesma ar Pumpura vārdiem, kas skanēja 1910. gada Piektajos vispārējos latviešu dziesmu svētkos.

## Vēsture
Andreja Pumpura dzejolis ″Imanta″ sacerēts 1874. gadā.
Alfrēda Kalniņa 1903. gadā komponētā dziesma dāvāta Rīgas latviešu dziedāšanas biedrības korim un daļai klausītāju tā bija pazīstama jau pirms V dziesmu svētkiem, kur tā galīgajā dziesmu svētku programmā aizstāja agrāk paredzētos "Līgas svētkus". A. Kalniņš bija mācījies Pēterpils konservatorijā (1897—1901) un jau pirms 1910. gada dziesmu svētkiem ieguva "latviešu Grīga" slavu — galvenokārt ar solo dziesmām, ko tiklab Latvijā, kā ārzemēs bij popularizējusi Malvīne Vīgnere-Grīnberga. Dziesmas noslēgumā izteikta tā pati simboliskā doma, kas Vītola dziesmā "Gaismas pils".

## Raksturojums
Jau A. Kalniņa agrīnajos kordarbos redzama solīda tehnika un noteikta individualitāte, kas nenoliedzami ir arī "Imantā", īpaši dziesmas melodiskajā un harmoniskajā struktūrā, kā, piemēram, episkā plūdumā iezīmētā sākuma posma melodijā, balsu unisonos, kadencās utt. Bagātu intuīciju slēpj arī dziesmas šķietami vienkāršās harmonijas, kas tikai dramatiskākajās vietās pārkāpj citādi tikpat kā konsekventā diatonisma robežas. Tāpat koncentrēts un meistarīgs ir "Imantas" formas ielogs un skanīga — dziesmas koriskā apdare, kas rāda, ka autors jau labi pazīst kora dabu un iespējas. Tā, piemēram, pirms kodas redzamais *Allegro furioso* patiešām skan furiozi, tāpat neaizmirstami ir "Imantas" teiksmainie unisoni sākumā un pāreja uz tiem vidus posma noslēgumā. Bez šaubām, tik spēcīgs darbs nevarēja nesajūsmināt klausītājus jau pirmajā reizē, un tas — tāpat kā Vītola "Gaismas pils" — arī V dziesmu svētkos pieredzēja ļoti siltu atsaucību
un atkārtojumu.

## Dziesmas vārdi

## Atsauces
Stīvens Smeils

**Stīvens Smeils** (; dzimis ) ir amerikāņu matemātiķis. Ilggadējs Kalifornijas Universitātes darbinieks. 1966. gada Fīldsa prēmijas laureāts. Darbi topoloģijā un dinamiskajās sistēmās. Līdzīgi 1900. gadā Hilberta izvirzītajām problēmām, 1989. gadā izvirzīja t.s. Smeila problēmas.

## Ārējās saites
Malvīne Vīgnere-Grīnberga

**Malvīne Vīgnere-Grīnberga** (1871–1949) bija latviešu operdziedātāja un vokālā pedagoģe. Izcila latviešu tautas dziesmu interpretētāja un J. Vītola, A. Kalniņa, E. Dārziņa solodziesmu pirmatskaņotāja.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1871. gada 24. oktobrī Rīgā.
Mācījās Vīgneru Ernesta dziedāšanas kursos Rīgā, pēc tam papildinājās Maskavā, Pēterburgā un Berlīnē. 1891. gadā debitēja Rīgas Latviešu biedrības rīkotā koncertā kā latviešu tautas dziesmu izpildītāja. Dziedāja arī Liepājas un Rīgas vācu operā, 1905. gadā sarīkoja pirmo latvju dziesmu koncertu Berlīnē. 1908. gadā devās koncertturnejā no Rīgas līdz Vladivostokai, septiņos mēnešos nodziedot 40 koncertus 25 pilsētās. 1912. gadā izpildīja Filipjevnas lomu pirmajā Latvju operā "Jevgenijs Oņegins". 1913. gadā dziedāja vairākas partijas Latvju operā.

Latvijas Nacionālās operas soliste (1919-1920) grāfienes lomā (P. Čaikovska „Pīķa dāma”), Martas lomā (Š. Guno „Fausts”), titullomā Ž. Bizē operā „Karmena”. Rīgas Tautas konservatorijas pedagoģe (1927–1930). Vadīja latviešu tautasdziesmu ansambli. Kopš 1930. gadiem dzīvoja Siguldā, kur vadīja privātu vokālo studiju.

Apbalvota ar Triju Zvaigžņu ordeni, IV šķira (1927), Latvijas PSR Nopelniem bagātā mākslas darbiniece (1945).

Mirusi 1949. gada 6. jūnijā Rīgā.

Bija precējusies ar diriģentu Ernestu Vīgneru (precēti 1892; šķirti 1904). Šai laulībā dzimušas meitas Tekla un Mirdza. Otrā laulība (precēti 1906; šķirti 1928) ar inženieri Oskaru Oto Grīnbergu, tēlnieka Teodora Zaļkalna brāli.
thumb|Malvīnes Vīgneres-Grīnbergas portrets uz žurnāla "Atpūta" Nr.599 (24.04.1936) iekšējā vāka.

## Literatūra
*  Guna Goluba. Malvīne Vīgnere - Grīnberga. Rīga: "Liesma", 1985.

## Atsauces
Ludvigs II

**Ludvigs II** (, dzimis , miris ) bija Bavārijas karalis no 1864. gada līdz 1886. gadam. Bieži tiek saukts arī par "Gulbju karali" vai "Pasaku karali".

Ludvigs II bija pazīstams ar savu aizraušanos ar mākslu un arhitektūru. Viņš pasūtīja vairāku piļu celtniecību, no kurām slavenākā ir Neišvānšteina. Kopš agras jaunības viņš cienīja Riharda Vāgnera mūziku. Būdams Bavārijas karalis, viņš bija Vāgnera mecenāts. Pateicoties Ludviga II finansiālajam atbalstam, Vāgners varēja turpināt komponēt.

Ludviga II milzīgie izdevumi piļu celtniecībai, viņa noslēgtais dzīves veids un nevēlēšanās pavadīt laiku Minhenē augstmaņu sabiedrībā radīja iemeslu uzskatīt viņu par ekscentrisku, vai pat sirgstošu ar garīga rakstura traucējumiem. Viņam izvirzīja apsūdzības, uz kurām pamatojoties, viņu gāza no troņa. Ludvigs II tika sagūstīts un aizvests uz Bergas pili pie Štarnbergas ezera. Jau nākamajā dienā viņš, un arī viņam norīkotais ārsts, tika atrasti noslīkuši ezerā pavisam nelielā dziļumā. Ņemot vērā, ka Ludvigs II bija labs peldētājs, tas izsauca aizdomas un dažādas sazvērestības teorijas, kas tā arī palikušas bez apstiprinājuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Reihenbaha Fogtlandē

**Reihenbaha Fogtlandē** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Fogtlandes apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1212. gadā kā franku apmetne. No 19. gadsimta attīstījās kā rūpniecības centrs. No 1902. līdz 1904. gadam pilsētā atradās Augusta Horha (*August Horch*, 1868-1951) autobūves uzņēmums. Kaut arī Otrā pasaules kara laikā pilsētu ieņēma ASV armija, no 1949. līdz 1990. gadam tā atradās VDR sastāvā.

## Izglītība, kultūra, tūrisms un sports
Pilsētā notiek tradicionāls smagā metāla mūzikas festivāls *Chronical Moshers Open Air*.

## Cilvēki
Reihenbahā Fogtlandē dzimis autosportists Rūdolfs Krauze (*Rudolf Krause*, 1907-1987).

## Atsauces

## Ārējās saites

*Chronical Moshers Open Air
Livingstona

**Livingstona** var būt:

* Livingstona — pilsēta Skotijā
* Livingstona — pilsēta Zambijā;
* Livingstona — polārstacija Antarktikā.

## Skatīt arī
* Deivids Livingstons
* Livingstona sala
Livingston

***Livingston*** var būt:
* Deivids Livingstons — skotu ceļotājs un ārsts;
* Livingstona — polārstacija Antarktikā;
* Livingstona sala — sala Antarktikā.
Livingstona (polārstacija)

**Livingstona** () bija Argentīnas sezonāla lauka nometne Antarktikā. Izvietojusies Dienvidšetlendas salu arhipelāgā, Livingstona salas rietumos, Baiersa pussalas dienvidaustrumu piekrastē. Nometne darbojās no 1995. līdz 2000. gadam Argentīnas Antarktikas institūta projektā *Geo Cronología*.

## Atsauces
Lady Gaga gaļas kleita

thumb|''Lady Gaga'' gaļas kleitā
**''Lady Gaga'' gaļas kleita** ir tērps, kurā amerikāņu mūziķe *[[Lady Gaga]]* bija tērpusies 2010. gada *[[MTV Video Music]]* balvu pasniegšanas ceremonijā 2010. gada 12. septembrī. Mūziķe šajā tērpā saņēma balvu par gada labāko video. Kleita bija izgatavota no jēlas liellopa gaļas.

Kleitas dizaina autors ir argentīnietis Frenks Fernandess, stilu veidojis itālis Nikola Formičeti. Gaļas kleitu kritizēja PETA un citas dzīvnieku tiesību aizstāvju grupas. Gadu vēlāk kleita tika iekļauta rokenrola slavas zālē.

## Atsauces
Rongelapa

**Rongelapa** () ir neapdzīvots koraļļu atols ko veido 61 sala Klusajā okeānā, Māršala salās, Ralika arhipelāgā. Tā sauszemes teritorija ir 8 kvadrātjūdzes (21 kvadrātkilometrs), bet tā aptver lagūnu ar aptuveni 1000 kvadrātjūdžu teritoriju.

Atolu ilgstoši pirms 1954. gada apdzīvoja vietējie mikronēzieši, bet eiropiešiem tas kļuva zināms 1528. gadā. 1885. gadā Māršala salas, ieskaitot Rongelapas atolu, anektēja Vācijas impērija, bet pēc tās sakāves 1. Pasaules karā atols nonāca Japānas īpašumā. Beidzoties 2. Pasaules karam, atols nonāca ASV kontrolē. 1979. gadā Māršala salas kopā ar atolu ieguva neatkarību no ASV.

Netālu no atola ASV no 1946. līdz 1958. gadam veica kodolieroču izmēģinājumus, ieskaitot spēcīgāko atomieroča testu, ko ASV veikusi - *Castle Bravo*, pēc kura veikšanas atolu atzina par bīstamu un visus iedzīvotājus evakuēja. Daudzi atola tā laika iedzīvotāji cieta no radiācijas sekām, un audzēju izplatība, kā arī citu ar radiāciju saistītu veselības problēmu izplatība starp evakuētajiem atola iedzīvotājiem vēsturiski bijusi daudz augstāka nekā vispārēji.
Melo HES

thumb|right|250px|Melo HES
**Melo HES** () ir hidroelektrostacija Somijā, Nokias pašvaldībā, uz Nokianvirtas upes. Tā atklāta 1971. gadā. Pieder energouzņēmumam *[[Pohjolan Voima]]*.

Elektrostacijas jauda ir 68 MW un tā saražo 230 GWh elektroenerģijas gadā. Aizsprosta kritums ir 19,6 m un garums 119 m.

Melo aizsprosts veic arī Pihejervi ezera un citu augšējo ūdenstilpju ūdens līmeņa regulēšanu.

Plānu šeit būvēt elektrostaciju izvirzīja 1920. gados. Projekts tika izstrādāts 1940. gados, bet darbi nesākās līdz pat 1958. gadam. Tad celtniecības sākotnējā etapā darbi tika pārtraukti. 1968. gadā *[[Nokia]]* atsāka pārstrādāta HES projekta celtniecību. Melo HES tika pabeigta 1971. gadā. Elektrostacijas projektētājs bija *[[Imatran Voima]]*, galvenais kontraktors — *Perusyhtymä* (tagad *[[YIT]]*).

1988. gadā Melo HES tika pārdota enerģētikas uzņēmumam *[[Pohjolan Voima]]*. *Nokia* turpinot to nomāt līdz 1994. gadam, kad visu savu enerģētikas biznesu pārdeva *Pohjolan Voima*.

1999. gadā veikta Melo HES renovācija. 2014. gadā plānota ģeneratora statora un elektrosistēmas un automātikas modernizācija.

## Atsauces
Dimitrijs Vikels

**Dimitrijs Vikels** (; dzimis , miris ) bija grieķu uzņēmējs un rakstnieks, pirmais Starptautiskās Olimpiskās komitejas prezidents laika posmā no 1894. līdz 1896. gadam.

Sarakstījis vairākus romānus, īsos stāstus un esejas. Tā kā viņš bija pazīstams ar savu labo reputāciju un dzīvoja Parīzē Vikels tika izvēlēts, lai pārstāvētu Grieķiju Pjēra de Kubertēna sasauktajā kongresā 1894. gada jūnijā, kur tika nolemts atjaunot olimpiskās spēles un pirmās atjaunotās olimpiskās spēles rīkot Atēnās. Kongresā viņš tika izraudzīts par pirmo Starptautiskās Olimpiskās komitejas prezidentu. No amata atkāpās pēc olimpiskajām spēlēm 1896. gadā un turpmāko dzīvi pavadīja Atēnās.

## Ārējās saites

* SOK prezidenti
Anrī de Bajē-Latūrs

**Anrī de Bajē-Latūrs** (; dzimis , miris ) bija beļģu aristokrāts un trešais Starptautiskās Olimpiskās komitejas prezidents laika posmā no 1925. līdz 1942. gadam.

1903. gadā kļuva par Starptautiskās Olimpiskās komitejas locekli, bija viens no Beļģijas Olimpiskās komitejas dibinātājiem. Tāpat bijis viens no  Antverpenē organizatoriem. Bajē-Latūrs par Starptautiskās Olimpiskās komitejas prezidentu tika ievēlēts 1925. gadā, kad Pjērs de Kubertēns kļuva par goda prezidentu. Amatā atradās līdz pat nāvei 1942. gadā, par jauno SOK prezidentu tika ievēlēts toreizējais viceprezidents zviedrs Sīgfrids Ēdstrems.

## Ārējās saites

* SOK prezidenti
* Biogrāfija
Sīgfrids Ēdstrems

**Juhanness Sīgfrids Ēdstrems** (; dzimis , miris ) bija zviedru uzņēmējs un ceturtais Starptautiskās Olimpiskās komitejas prezidents laika posmā no 1942. līdz 1952. gadam.

Studiju gados bija vieglatlēts, 100 m distancē uzstādīja rezultātu 11 sekundes. Bija viens no  Stokholmā organizatoriem. Bijis Zviedrijas delegācijas vadītājs vairākās Olimpiskajās spēlēs. 1912. gada Olimpisko spēļu laikā bija viens no Starptautiskās vieglatlētikas federācijas dibinātājiem, tāpat tika ievēlēts par tās pirmo prezidentu (amatā atradās līdz 1946. gadam).

1920. gadā kļuva par Starptautiskās Olimpiskās komitejas locekli. 1931. gadā tika ievēlēts par organizācijas viceprezidentu. Pēc tobrīdējā SOK prezidenta Anrī de Bajē-Latūra nāves 1942. gadā Ēdstrems kļuva par prezidenta pienākumu izpildītāju līdz Otrā pasaules kara beigām, kad arī oficiāli tika ievēlēts šajā amatā. SOK prezidenta pilnvaras nolika 1952. gadā, kad viņu nomainīja amerikānis Eivrijs Brandidžs.

## Ārējās saites

* SOK prezidenti
* Biogrāfija
Maikls Moriss

**Maikls Moriss** (; dzimis , miris ) bija īru žurnālists, autors, sporta darbinieks un sestais Starptautiskās Olimpiskās komitejas prezidents laika posmā no 1972. līdz 1980. gadam.

1952. gadā kļuva par Starptautiskās Olimpiskās komitejas locekli. Pirms tam jau divus gadus vadīja Īrijas Olimpisko padomi. 1972. gadā ticis ievēlēts Starptautiskās Olimpiskās komitejas prezidenta amatā, kur pavadīja laikposmu līdz 1980. gadam. Bijis vairāku filmu producents, tai skaitā *[[The Playboy of the Western World]]*, *[[Gideon's Day]]* un *[[The Rising of the Moon]]*.

## Ārējās saites

* SOK prezidenti
* Biogrāfija
* 
*
Tomass Bahs

**Tomass Bahs** (; dzimis ) ir bijušais vācu paukotājs, tagad sporta funkcionārs. No 2013. līdz 2025. gadam bija Starptautiskās Olimpiskās komitejas (SOK) prezidents. Pašlaik — SOK goda prezidents. Vadijis arī Vācijas Nacionālo Olimpisko komiteju.

Izglītību ieguvis Vircburgas Universitātē. Piedalījies  Monreālā, kur izcīnīja zelta medaļu Vācijas sastāvā komandu sacensībās paukošanā ar floreti. Tāpat izcīnījis visu medaļu komplektu Pasaules čempionātā (zelts 1977. gadā, sudrabs 1973. gadā un bronza 1979. gadā — visas medaļas Vācijas izlases sastāvā paukošanas ar floreti sacensībās). Bahs vadīja Minhenes kandidatūru .

2013. gada septembrī tika ievēlēts par Starptautiskās Olimpiskās komitejas prezidentu. Viņš pārspēja piecus citus kandidātus: Vu Dzjinguo, Sergeju Bubku, Ričardu Karrionu, Huanu Simiaņu un Denisu Osvaldu. Bahs ir otrs SOK prezidents, kas pats piedalījies olimpiskajās spēlēs pēc Eivrija Brandidža, un pirmais, kas ir izcīnījis kādu no medaļām olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
383. kilometrs

**383. kilometrs** ir ceļa postenis līnijā Krustpils—Daugavpils. Tas atrodas Augšdaugavas novada Līksnas pagastā. Ceļa postenis paredzēts, lai apkalpotu pieslēguma vietu, kur no Krustpils—Daugavpils līnijas atzarojas savienojošā līnija uz Daugavpils apvedceļa līnijas 8. kilometru. 383. kilometrā vienceļa līnija pāriet divceļu līnijā Daugavpils virzienā. Netālu no ceļa posteņa Līksnas virzienā atrodas Daugavpils dzelzceļa apvedceļa līnijas gaisa tilts. Postenī Daugavpils virzienā ir ātrgaitas pārmija ar kustīgu krusteņa serdi un asmeņu hidraulisko pievadu. Ceļa postenī pasažieru vilcieni nepietur.

## Attēlu galerija

Attēls:383. kilometrs 1.JPG|Skats posteņa virzienā no Daugavpils apvedceļa tilta
Attēls:383. kilometrs 7.JPG|Skats Krustpils virzienā un pārmijas hidrauliskais pievads. Pa labi sliedes uz 8. kilometru
Attēls:383. kilometrs 8.JPG|Posteņa rezerves barošanas dīzeļģenerators
Attēls:383. kilometrs 2.JPG|Dzīvojamā māja 382,6 km pie posteņa
Attēls:383. kilometrs 4.JPG|Posteņa kopskats, skatoties Daugavpils virzienā
Attēls:383. kilometrs.jpg|Ceļa posteņa ēkas, skatoties no vilciena


## Ārējās saites

* Ceļa posteņa fotogrāfijas
Grāfiste

**Grāfiste** (no ) viduslaikos bija grāfa pārvaldītā zeme, galvenokārt ģermāņu zemēs, piemēram, Anglijas Karalistē, Franku impērijā vai Svētajā Romas impērijā. Mūsdienās šī administratīvā iedalījuma vienība tiek lietota Anglijā, Īrijā un dažās citās zemēs, kur ir izplatīta angļu valoda. Angliski šo administratīvo vienību sauc par *county*, tomēr latviešu valodā Amerikas Savienotajās Valstīs šo administratīvo vienību ar tādu pašu anglisko nosaukumu nesauc par grāfisti, bet gan par apgabalu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maikls Frīdmens

**Maikls Hartlijs Frīdmens** (; dzimis ) ir amerikāņu matemātiķis. 1986. gada Fīldsa prēmijas laureāts par pētījumiem Puankarē hipotēzē. Pierādījis, ka eksistē eksotiskā R4 varietāte. Bez matemātikas pētījumi arī kondensēto vielu fizikā. Pēta arī topoloģiskā kvantu datora izveides iespējas.

## Ārējās saites
Latvijas Hokeja federācija

250px|thumb|right|Latvijas Hokeja federācijas logo līdz 2017. gadam.

**Latvijas Hokeja federācija** (**LHF**) ir galvenā par hokeju atbildīgā organizācija Latvijā. Tā organizē Latvijas čempionātu hokejā vīriešiem un sievietēm, kā arī to pārstāv nacionālā vīriešu un sieviešu izlase. Tās galvenā mītne atrodas Rīgā. Federācija tika dibināta 1991. gadā. Pirms Otrā pasaules kara hokeju pārraudzīja Latvijas Ziemas sporta savienība, kura IIHF tika uzņemta . Kopš 2016. gada LHF vadītājs ir Aigars Kalvītis.

## Prezidenti
* Vilnis Burtnieks (1992—1994)
* Kirovs Lipmans (1994—1995)
* Uģis Magonis (1995—1998)
* Kirovs Lipmans (1998—2016)
* Aigars Kalvītis (2016—pašlaik)

## Skatīt arī

* Dinamo Rīga
* Latvijas Dzelzceļa kauss

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* IIHF profils
Svētā Terēze

**Svētā Terēze** var būt:

* Svētā Terēze no Avilas — spāņu mūķene, mistiķe, katoļu svētā (1515—1582);
* Svētā Terēze no Lizjē — franču mūķene, katoļu svētā (1873—1897).

## Skatīt arī
* Māte Terēze
Ērberģe

**Ērberģe** ir ciems Latvijas dienvidos, netālu no Lietuvas robežas. Aizkraukles novada Mazzalves pagasta centrs Dienvidsusējas krastos. Ērberģē atrodas Mazzalves pamatskola (Ērberģes muižā), bibliotēka, luterāņu baznīca, degvielas uzpildes stacija, veikals, pasta nodaļa. Cauri Ērberģei iet reģionālais autoceļš P73 Vecumnieki—Nereta—Subate. Attālums pa ceļiem līdz novada centram Aizkrauklei — 46 km, līdz Rīgai — 94 km.

## Vēsture
Ērberģes ciems veidojies ap Ērberģes muižu (). Muiža no 1465. gada līdz Livonijas kara beigām piederēja Heinriham Zellem (*Selle*) un viņa pēcnācējiem. 1582. gadā to mantojuma ceļā ieguva Lidinghauzenu-Volfu (*v. Lüdinghausen-Wolff*) dzimta. 1686. gadā muižu nopirka Gothards Vilhelms von Fītinghofs, kura meita apprecējās ar brīvkungu Aleksandru fon Taubi (Ērberģes muiža saukta arī par Taubes muižu). Līdz Kurzemes hercogistes aneksijai 1795. gadā muiža piederēja viņu mantiniekiem. Pirms 1806. gada Ērberģes muižu kopā ar Salas pusmuižu (*Holmhof*) iegādājās fon Hānu dzimta, kas 1868. gadā uzcēla muižas kungu māju klasicisma stilā. 1920. gada agrārās reformas gaitā muižas zemes sadalīja 159 jaunsaimniekiem un zemes piegriezumos citām saimniecībām, bet kungu mājā ierīkoja pastu (no 1922. līdz 1927. gadam). Barona fon Hāna ģimene pārcēlās dzīvot uz Ērberģes dzirnavām. No 1930. gada bijušajā Ērberģes muižas kungu mājā darbojas Mazzalves pamatskola.

Ērberģe bija pagasta centrs. Līdz 1925. gadam pagasta nosaukums bija Ērberģes pagasts, pēc tam — Mazzalves pagasts. 2009. gadā Mazzalves pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Neretas novadā.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Attēlu galerija

Attēls:erberges muiza2.JPG|Ērberģes muiža
Attēls:marijas tilts.JPG|Marijas tilts, Ērberģe
Attēls:Erberges baznica.JPG|Ērberģes luterāņu baznīca
Attēls:Mazzalves pagasta pašvaldības ēka Ērberģē.JPG|Pašvaldības ēka
Attēls:Ērberģe 1465.JPG|Ērberģe 1465


## Atsauces
Rodeviša

**Rodeviša** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Fogtlandes apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1411. gadā.

## Cilvēki
Rodevišē dzimis tramplīnlēcējs Henrijs Glass (*Henry Glaß*, 1953).

## Atsauces

## Ārējās saites
Viljams Tarstons

**Viljams Pols Tarstons** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu matemātiķis. 1982. gada Fīldsa prēmijas laureāts par trešās pakāpes varietāšu pētījumiem.
Kick-Ass: Jaunie supervaroņi

**"Kick-Ass: Jaunie supervaroņi"** () ir 2010. gada supervaroņu filma, kuras režisors ir Metjū Vons. Galvenās lomas filmā attēlo Ārons Džonsons, Marks Strongs un Nikolass Keidžs. Šī ir *[[Kick-Ass (filmu sērija)|Kick-Ass]]* filmu sērijas pirmā daļa. Nākamā filmas daļa, "Kick-Ass 2: Jaunie supervaroņi 2", iznāca 2013. gadā. Filma stāsta par vidusskolnieku Deivu Lizevski, kurš grib kļūt par supervaroni, lai gan viņam nav pārdabisku spēju. Filma balstīta uz *[[Marvel Comics]]* komiksa *[[Kick-Ass (komikss)|Kick-Ass]]* pirmā sējuma motīviem.

## Ārējās saites
Hālids Šeihs Muhameds

**Hālids Šeihs Muhameds** (, *Khālid Shaykh Muḥammad*, dzimis  vai ) ir, iespējams, Kuveitā dzimis Pakistānas beludžu izcelsmes terorists, kuru uzskata par galveno 2001. gada 11. septembra uzbrukuma ASV organizatoru. Pašlaik atrodas cietumā ASV karabāzē Gvantanamo, kur tiek tiesāts par apsūdzībām terora aktu organizēšanā, tai skaitā civiliedzīvotāju masu slepkavībām. Viņš tika notverts Pakistānas pilsētā Rāvalpindi .

Studējis ASV, pēc tam atgriezies Pakistānā, kur iesaistījās teroristu organizācijās. Muhameds bija Osamas bin Ladena teroristu organizācijas *[[Al-Qaida]]* biedrs, viņš vadīja vairākas tās propagandas operācijas laikā no 1999. gada līdz 2001. gada beigām. Muhameds esot atzinies, ka ir piedalījies vairākos no pēdējo 20 gadu lielākajiem terora aktiem, taču tā kā ASV aģenti šo atzīšanos ir ieguvuši, spīdzinot viņu, šī atzīšanās tiek apšaubīta. 2024. gada 31. jūlijā Halids Šeihs Muhameds izvairījās no nāvessoda tiesas apmaiņā pret mūža ieslodzījumu..

## Atsauces
Kinoakadēmijas goda balva

**Kinoakadēmijas goda balva** () ir speciālā Kino mākslas un zinātnes akadēmijas balva, ko akadēmija pirmo reizi pasniedza 1948. gadā, 21. Kinoakadēmijas balvas ceremonijas laikā, iepriekš tā saucās **Speciālā balva**. Balva tiek piešķirta vadoties pēc Kino mākslas un zinātnes akadēmijas Vadītāju padomes (* Board of Governors*) ieskatiem, lai atzīmētu sasniegumus kinematogrāfā, kurus nevar iekļaut nevienā no Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijām. Bieži vien šīs balvas ieguvēji agrāk jau ir saņēmuši arī kādu no pamatbalvām, viņu vidū ir Mērija Pikforda, Moriss Ševaljē, Lorenss Olivjē, Aleks Giness, Džeimss Stjuarts, Sofija Lorena, Sidnijs Puatjē un citi. Godalgotajām personām parasti tiek pasniegtas tādas pašas zelta Oskara statuetes, kā citās nominācijās. Tomēr dažkārt ir pasniegtas arī cita veida balvas — medaļa, goda raksts, sertifikāts par nopelniem u.c. Atšķirībā no Balvas par īpašiem sasniegumiem, ko ieviesa 1972. gadā, Kinoakadēmijas goda balva netiek piešķirta par konkrētu gadu vai filmu.

Kopš 2009. gada Kinoakadēmijas goda balvu, kā arī divas citas balvas (Džīna Heršolta humanitāro balvu un Ērvinga Tālberga memoriālo balvu (*Irving G. Thalberg Memorial Award*)) pasniedz atsevišķā *[[Governors Awards]]* ceremonijā, nevis, kā agrāk, galvenajā Amerikas Kinoakadēmijas balvu pasniegšanas ceremonijā. Goda balvu laureāti galvenajā ceremonijā parādās tikai uz brīdi kopā ar visu citu nomināciju laureātiem noslēgumā.

Visvairāk reižu Kinoakadēmijas goda balvu saņēmis Bobs Houps, kurš ir godināts 4 reizes.

## Balvas ieguvēji

### 1920. gadi

### 1930. gadi

### 1940. gadi

### 1950. gadi

### 1960. gadi

### 1970. gadi

### 1980. gadi

### 1990. gadi

### 2000. gadi

### 2010. gadi

### 2020. gadi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oscars.org Oficiālā Kinoakadēmijas mājaslapa 
* Oficiālā Kinoakadēmijas balvu datubāze  
* Kinoakadēmijas goda balva Oficiālā Kinoakadēmijas mājaslapa
Bredlijs

**Bredlijs** (sieviešu dzimtē **Bredlija** () ir izplatīts angļu uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu var būt:

* Bills Bredlijs (*Bill Bradley*; 1943) — amerikāņu basketbolists un politiķis;
* Konors Bredlijs (*Conor Bradley*; 2003) — Ziemeļīrijas futbolists;
* Maikls Bredlijs (*Michael Bradley*; 1987) — amerikāņu futbolists;
* Omars Bredlijs (*Omar Bradley*; 1893—1981) — amerikāņu ģenerālis.

## Kaujas mašīna
* *Bradley*, ASV kājnieku kaujas mašīna
Kalabi—Jau varietāte

thumb|250px|Vienas no daudzajām sešdimensiju Kalabi—Jau varietātēm trīsdimensiju datorvizualizācija 
Kalabi—Jau varietāte jeb **Kalabi—Jau telpa** ir kompakta (noslēgta un ierobežota) kompleksa varietāte, kam piemīt tā saucamā Kēlera metrika (*Kähler manifold*) un kurai Riči tenzors (*Ricci curvature*) līdzinās nullei (to sauc arī par Riči plakano metriku).

Šī topoloģiskā forma nosaukta divu matemātiķu — Eudžēnio Kalabi (*Eugenio Calabi*) un Cju Čentuna (*Shing-Tung Yau*; pazīstams arī kā Šintuns Jau) vārdā.

Ir pilnīgi izpētītas viendimensiju un divdimensiju Kalabi—Jau varietātes, bet trīsdimensiju Kalabi—Jau varietātes (tā kā tās ir kompleksas varietātes, tad reāli tās ir sešdimensiju varietātes) nav vēl pilnīgi izpētītas un klasificētas. Iespējams, to ir bezgalīgi daudz. Šādus objektus cilvēkam nav iespējams iztēloties, tos var tikai matemātiski aprakstīt un ar datora palīdzību veidot to trīsdimensiju projekcijas, kas rada priekšstatu par to neparasto sarežģītību (Kalabi—Jau varietātēs var būt līdz pat 500 "caurumu"). 

[thumb|250px|Shēma, kas rāda, kā katram divdimensiju [plaknes punktam piesaistīta kompaktificēta sešdimensiju telpa. Analoģiski tas notiek ar četrdimensiju laiktelpu, bet to nav iespējams attēlot]]
Kalabi—Jau varietātēm ir ļoti svarīga nozīme stīgu teorijā. Tā ir fizikas teorija, kas mēģina aprakstīt visas eksistējošās elementārdaļiņas nevis kā punktveida objektus, bet kā tā saucamās fundamentālās stīgas (cilpveida vai atvērtus viendimensijas objektus), tādējādi apvienojot kvantu mehānikas un relativitātes teorijas idejas. Stīgu teorija uzskata, ka telpai ir vismaz 10 dimensijas, bet tikai četras no tām ir mums novērojamas (ierastās trīs telpas un viena laika dimensija). Pārējās sešas ir kompaktificētas ("saritinātas" jeb "savērptas") ārkārtīgi niecīgos izmēros, kas salīdzināmi ar Planka garumu — 1,6 m. Var uzskatīt, ka ikkatram mūsu laiktelpas punktam piesaistīta viena sešdimensiju Kalabi—Jau varietāte, bet mēs to nekādi nevaram eksperimentāli novērot varietāšu pārāk mazo izmēru dēļ. Fundamentālās stīgas ir ieritinātas šajās varietātēs un katram ieritināšanās veidam atbilst kāda elementārdaļiņa. Ir aprakstīti vairāki desmiti tūkstošu Kalabi—Jau varietāšu veidu, kas atbilst stīgu teorijas dimensiju kompaktifikācijas prasībām, bet nav atrasta varietāte, kas pilnībā precīzi atbilstu reāli novērojamo elementārdaļiņu skaitam un īpašībām. Ja tāda tiktu atrasta, tas būtu pierādījums stīgu teorijas pareizībai. 

Pastāv teorija, ka eksistē ļoti liels skaits (līdz 10500) Visumu, kurā katrā par dimensiju kompaktifikāciju atbild sava Kalabi—Jau varietāte un katrā ir savādākas elementārdaļiņas un fizikas likumi. Tomēr saprātīgas būtnes (kas spējīgas spriest par Visuma uzbūvi) var eksistēt tikai tādā Visumā, kurā ir noteikta veida elementārdaļiņas, kas var radīt pietiekami sarežģītus veidojumus (atomus, molekulas, planētas, galaktikas), lai varētu izveidoties un attīstīties dzīvība. To sauc arī par antropo principu.

## Literatūra
* Шинтан Яу, Стив Надис. Теория струн и скрытые измерения Вселенной. Санкт Петербург: Питер, 2013. 

## Ārējās saites

* Kalabi—Jau varietātes video vizualizācija
Gospelis

**Gospelis** ir afroamerikāņu dziedājumu jaunākā forma. Tie radušies 19. gadsimta otrajā pusē. Gospeļiem raksturīgs īpaši enerģisks dziedājums, improvizācija, spontānas replikas, maršveida vai moderno deju ritmu izmantojums. Mūzikai ir raksturīgs afroamerikāniskais temperaments, īpatnējs ritms un dialogs. Šis dialogs (call – response) nāk no afrikāņu darba dziesmām, kas savā sākotnējā formā ir rituāls, kurā vienas personas izsaucienam atbild grupa. Gospeļos tas izpaužas tā, ka grupas līderis sasaucas ar kori vai pārējiem grupas dalībniekiem, vai garīdznieks – ar draudzi.
De Granšānu ģimenes noslēpumi

**"De Granšānu ģimenes noslēpumi"** ir  uzņemta Latvijas mākslas filma. Filmas režisore ir Ada Neretniece. Filma uzņemta pēc Onorē de Balzaka lugas "Pamāte" motīviem. Filma ir Latvijas filmu studijas "AL KO" un Krievijas Radošās apvienības "Ekrāns" kopražojums.    

## Sižets
Stāsts par mīlestību, greizsirdību un nodevību. Ģertrūde, bijusī guvernante, lai arī apprec grāfu de Granšānu, tomēr krāpj viņu. Viņa jau sen ir iemīlējusies grāfa lietu pārvaldniekā Ferdinandā un cer reiz viņu apprecēt. Taču pieaugusi kļūst arī viņas pameita Polīna...

## Lomās
* Gaļina Ščepetnova - *Ģertrūde* 
* Aurēlija Anužīte - *Polīna*
* Ivars Kalniņš - *Ferdinands*
* Oļģerts Kroders - *grāfs de Granšāns*
* Jānis Paukštello - *Godārs*
* Arnolds Liniņš - *Vernons*
* Leonīds Lencs - *Ramels*
* Kirils Simonovs - *Leons*

**Epizodēs**: Anda Zaice, Ilze Vazdika, Miervaldis Ozoliņš, Jānis Zariņš, Jurijs Červotkins, K. Vabole

## Filmēšanas grupa
* Režisore: Ada Neretniece
* Scenārija autors: Dmitrijs Vasiliu 
* Operators: Dāvis Sīmanis
* Montāžas režisore: Inese Brušteina
* Skaņu režisors: Viktors Ličovs
* Komponists: Ivars Vīgners
* Mākslinieks: Andris Merkmanis
* Kostīmu māksliniece: Večella Varslavāne
* Grima māksliniece: Rasma Prande
* Redaktore: Natālija Bastina
* Direktore:  Maija Medinska

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kino Muzejs
## Video
*
Lietišķā zinātne

**Lietišķā zinātne**, arī **praktiskā zinātne**, ir zinātne, kuras sasniegumi tiek izmantoti praktisku problēmu izzināšanai, analizēšanai un izskaidrošanai ar lietišķiem pētījumiem, kas meklē atbildes uz jautājumiem, kas radušies praksē. Šo zinātņu pētījumi sniedz pamatu fundamentālo zinātņu atziņu izmainīšanai un tālākai attīstībai, kā arī dod iespēju uzlabot praksē radušās vajadzības. Pamatojoties uz šīm zināšanām, tiek radītas jaunas tehnoloģijas vai izgudrojumi.

## Atsauces
Bills Bredlijs

**Viljams Vorens "Bills" Bredlijs** (; dzimis ) ir bijušais amerikāņu politiķis un basketbolists.

Universitātes laikā pārstāvēja Prinstonas Universitātes basketbola komandu NCAA čempionātā. 1965. gadā ticis atzīts par NCAA gada labāko spēlētāju. ASV basketbola izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļu . Pēc Prinstonas Universitātes absolvēšanas ar bakalaura grādu viņš uzsāka maģistra studijas Oksfordas Universitātē. 1965.—1966. gada sezonā (kamēr studēja Oksfordā) Bredlijs pārstāvēja Milānas "Olimpia" klubu, kas tajā sezonā izcīnīja uzvaru Eiropas čempionvienību kausa izcīņā. 1967. gadā uzsāka karjeru NBA klubā Ņujorkas "Knicks". Kluba sastāvā aizvadīja desmit sezonas, kuru laikā divas reizes kļuva par NBA čempionu (, ), . gadā piedalījās NBA Visu zvaigžņu spēlē. 1977. gadā beidza basketbolista karjeru un 1983. gadā tika uzņemts basketbola slavas zālē.

1977. gada vasarā nolēma pievērsties politikai un kandidēt uz vietu Senātā. 1978. gadā viņš uzvarēja sava štata vēlēšanās un iekļuva Senātā. Tajā viņš aizvadīja trīs termiņus līdz 1999. gadam. No 1979. līdz 1981. gadam viņš bija jaunākais senators. Bredlijs piedalījās 2000. gada ASV prezidenta vēlēšanās, tomēr pirms vēlēšanām atsauca savu kandidatūru par labu Elam Goram.

Pēc politiķa karjeras beigām pievērsies uzņēmējdarbībai.

## Ārējās saites

* 
* Biogrāfija Kongresa mājaslapā
* Basketbola slavas zāles profils
Cju Čentuns

**Cju Čentuns** (, , ; dzimis ) ir ķīniešu/amerikāņu matemātiķis. 1982. gada Fīldsa prēmijas laureāts. Darbi diferenciālģeometrijā, sevišķi ģeometriskajā analīzē. Darbi ietekmējuši gan matemātikas, gan fizikas attīstību.

Dzimis Ķīnā. Kad Čentunam bija daži mēneši, ģimenē pārcēlās uz Honkongu, tolaik Lielbritānijas koloniju. Studējis Honkongā un ASV. Pēc ASV attiecību normalizēšanas ar Ķīnu daudz darījis abu valstu zinātņu savstarpējo kontaktu attīstībā.

2006. gada augustā žurnālā *[[The New Yorker]]* tika publicēts raksts *Manifold Destiny*, kurā tika apgalvots, ka Cju Čentuns centies noniecināt Krievijas matemātiķa Grigorija Pereļmana nopelnus Puankarē hipotēzes pierādīšanā.
Mihails Gromovs

**Mihails Gromovs** (, ; dzimis ) ir krievu tautības PSRS un Francijas matemātiķis. Ābela prēmijas (2009) un Volfa prēmijas (1993) laureāts. Darbi dažādās ģeometrijas nozarēs.

Dzimis Krievijā. Beidzis universitāti Ļeņingradā (Sanktpēterburgā). 1974. gadā ar Izraēlas vīzu pameta PSRS.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Interview with Mikhail Gromov 
* Gromov lecturing (video)
Treiene

**Treiene** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Fogtlandes apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1214. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gerlicas apriņķis

**Gerlicas apriņķis** (, ) ir apriņķis Vācijā, Saksijas federālajā zemē. Apriņķis robežojas ar Saksijas Baucenes apriņķi, Brandenburgas zemes Šprē-Neises apriņķi, kā arī Čehiju un Poliju.

Gerlicas apriņķis iedalās 14 pilsētās un 40 kopienās. Pilsētas ir Bādmuskava, Bernštate Eigenā, Citava, Ebersbaha-Neigersdorfa, Gerlica, Hernhūte, Lēbava, Neizalca-Špremberga, Nīski, Ostrica, Reihenbaha/Oberlauzica, Rotenburga/Oberlauzica, Veisvasere, Zeifhennersdorfa.

## Ārējās saites
*
Moonwalk

[thumb|200px|right|[Maikls Džeksons *Motown 25: Yesterday, Today, Forever* pasākumā izpilda *moonwalk* deju soli *Billie Jean* dziesmas laikā (deju soļi sākas 0:00:06)]]
***Moonwalk*** ir dejas tehnika, kurā dejotājs imitē soļošanu uz priekšu, bet vienlaikus virzās atpakaļ.

Šī deja guva popularitāti visā pasaulē, kad  amerikāņu mūziķis Maikls Džeksons to veica savas dziesmas *[[Billie Jean]]* izpildīšanas laikā *Motown 25: Yesterday, Today, Forever* televīzijas raidījumā, kas vēlāk televīzijā tika pārraidīts . Tomēr arī iepriekš tika izpildīti līdzīgi deju soļi.

Mūsdienās šī ir viena labāk zināmajām dejas tehnikām pasaulē.

## Atsauces
Huans Simiaņs

**Huans Simiaņs** (, ; dzimis ) ir Singapūras diplomāts un sporta funkcionārs.

Izglītību ieguvis Singapūras universitātē. Piedalījies dažādās starptautiskajās, kontinentālajās un reģionālajās jahtu sacensībās. Bijis Āzijas jahtu federācijas prezidents laikā no 1995. līdz 1997. gadam. Vadījis 2010. gada Jaunatnes Olimpisko spēļu organizācijas komiteju.

1998. gadā kļuvis par SOK locekli. 2009. gadā tika ievēlēts par organizācijas viceprezidentu.

## Atsauces
Mazās kaislības

**"Mazās kaislības"** ir  uzņemta Latvijas mākslas filma. Filmas režisors ir Oļegs Rozenbergs un tā ir  uzņemta studijā AL KO.    

## Sižets
Filmas galvenā tēma - mīlestība un nodevība. 
Notikumus mēs ieraugām caur četru galveno varoņu dzīves prizmu. Trīs paaudžu sievietes: pusaudze Inga, viņas māte Anna, mātes draudzene Marta un padzīvojusi kaimiņiene komunālajā dzīvoklī tante Lavīze sasietas ar līdzīgu likteņa pavedienu, kuru pārraut nav pa spēkam nevienai no viņām.

## Lomās
* Indra Briķe - *Anna*
* Rēzija Kalniņa - *Inga*
* Ingrīda Kilšauskaite - *Marta*
* Vera Singajevska - *tante Lavīze*
* Zane Eglīte - *Anna bērnībā*
* Sindija Rimša - *Marta bērnībā*
* Raimonds Bartaševičs - *Jānis*
* Andris Makovskis - *Jānis*

**Epizodēs**: Ingrīda Andriņa, Līga Videniece, Astrīda Gulbe, Helmuts Kalniņš, Vilis Ķimelis, Vilma Lasmane, Arvīds Ozoliņš, Harijs Spanovskis, Andis Mizišs, Viktors Čestnovs, Vladimirs Čepurovs, Guna Geikina, Andris Feldmanis u.c.

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Oļegs Rozenbergs
* Scenārija autore: Andra Neiburga
* Operators: Andris Seleckis
* Skaņu režisors: Viktors Miļņikovs
* Montāžas režisore: Liene Bāliņa
* Komponists: Mārtiņš Brauns
* Mākslinieks: Viesturs Bērziņš
* Kostīmu māksliniece: Sandra Sila
* Grima mākslinieks: Jānis Rība
* Redaktore: Natālija Bastina
* Direktore: Rita Meļķe

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kino Muzejs
Vu Dzjinguo

**Vu Dzjinguo** (; dzimis ) ir Taivānas sporta darbinieks.

Jaunībā spēlējis basketbolu, vēlāk strādājis arhitekta amatā. Izglītību ieguvis *Tung-Hai* universitātē Taivānā, *Oxford College of Technology* un Liverpūles universitātē Apvienotajā Karalistē.

1988. gadā kļuva par Starptautiskās Olimpiskās komitejas locekli. 2006. gadā Vu tika ievēlēts Starptautiskās Boksa federācijas prezidenta amatā.

## Atsauces
Ričards Karrions

**Ričards Karrions** (; dzimis ) ir Puertoriko uzņēmējs.

Izglītību ieguvis *[[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts|MIT]] Sloan School of Management*. Pēc maģistra grāda iegūšanas 1976. gadā sāka strādāt uzņēmumā *Popular, Inc.* (viens no dibinātājiem ir viņa vectēvs).

1990. gadā kļuva par Starptautiskās Olimpiskās komitejas locekli.

## Atsauces
Būla algebra

Matemātikā un matemātiskajā loģikā **Būla algebra** ir algebras apakšnozare, kurā mainīgo vērtības ir patiesumvērtības *patiess* un *nepatiess*, ko parasti atzīmē attiecīgi ar 1 un 0. Atšķirībā no elementārās algebras, kur mainīgo vērtības ir skaitļi un galvenās operācijas ir saskaitīšana un reizināšana, Būla algebrā galvenās operācijas ir konjunkcija *un*, ko apzīmē ar ∧, disjunkcija *vai*, ko apzīmē ar ∨, un negācija, ko apzīmē ar ¬.

Būla algebru 1854. gadā ieviesa Džordžs Būls savā grāmatā *An Investigation of the Laws of Thought*.﻿ Saskaņā ar E. V. Hantingtonu, termins "Būla algebra" pirmoreiz tika ieteikts 1913. gadā, kad to lietoja Henrijs Šefers.

Būla algebrai ir bijusi ārkārtīgi liela nozīme datorzinātnes un digitālās loģikas attīstībā. To izmanto arī kopu teorijā un statistikā.

## Operācijas
### Pamatoperācijas

Būla algebras pamatoperācijas ir šādas:
* un (konjunkcija), apzīmēta *x*∧*y* (reizēm *x* AND *y* vai K*xy*), apmierina *x*∧*y* = 1, ja *x* = *y* = 1 un *x*∧*y* = 0 citos gadījumos.
* vai  (disjunkcija), apzīmēta *x*∨*y* (reizēm  *x* OR *y* vai A*xy*), apmierina *x*∨*y* = 0, ja *x* = *y* = 0 un *x*∨*y* = 1 citos gadījumos.
* ne (negācija), apzīmēta ¬*x* (reizēm NOT *x*, N*x* vai !*x*), apmierina ¬*x* = 0, ja *x* = 1 un ¬*x* = 1, ja *x* = 0.

Ja patiesības vērtības 0 un 1 interpretē kā veselus skaitļus, šīs darbības var izteikt ar parastajiem aritmētikas darbību operatoriem:
:*x*∧*y* = *xy*,
:*x*∨*y* = *x* + *y* - *xy*,
:¬*x* = 1 - *x*.

Alternatīvi *x*∧*y*, *x*∨*y* un ¬*x* vērtības var izteikt ar patiesumvērtību tabulu palīdzību šādi.



::



Var pieņemt, ka tikai negācija un viena no divām operācijām ir pamatoperācija, jo šīs vienādības ļauj definēt konjunkciju kā atkarību no negācijas un disjunkcijas un otrādi:
:*x* ∧ *y* = ¬(¬*x* ∨ ¬*y*)
:*x* ∨ *y* = ¬(¬*x* ∧ ¬*y*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* How Stuff Works – Boolean Logic
* Science and Technology - Boolean Algebra  satur sarakstu un pieradījumus ar Būla teorēmām un likumiem.
Rūsmē

**Rūsmē** (), senāk **Rogosi**, ir ciems Igaunijas dienvidos, Veru apriņķa Hānjas pagastā. Rūsmē atrodas aptuveni 8 km no Latvijas robežas, ap 10 km no pagasta centra Hānjas, kā arī 25 km attālumā no Veru un 280 km no Tallinas.

Ciemā atrodas Rūsmē (Rogosi) muiža, kurā izvietota skola. Muižas dibinātājs ir poļu muižnieks Staņislavs Roginskis. No 1629. līdz 1776. gadam muiža piederēja Hermanim fon Lībsdorfam, pēc tam tā nokļuva fon Glāzenapu ģimenes īpašumā. Pēc muižas atsavināšanas agrārās reformas laikā no 1934. gada tur darbojās skola. 1939. gadā Rogosi tika pārdēvēti par Rūsmē. Muižas vārtu tornī iekārtots novadpētniecības muzejs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Beat It

***Beat It*** ir amerikāņu dziedātāja Maikla Džeksona trešais singls no viņa sestā studijas albuma *[[Thriller]]* (1982). Singls tika izdots  sadarbībā ar Epic Records. Dziesmas autors ir pats tās izpildītājs M. Džeksons, viņš kopā ar Kvinsiju Džonsu ir arī dziesmas producenti.

*Beat It* 1989. gadā ticis sertificēts ar platīna disku pēc RIAA sistēmas. Dziesma saņēma divas *[[Grammy]]* balvas: par gada labāko ierakstu un labāko roka vokālu starp vīriešiem. *[[Rolling Stone]]* šo dziesmu 500 visu laiku izcilāko dziesmu sarakstā ierindoja 344. vietā.

## Dziesmu saraksts
* **12" Maxi (Epic TA 3258)**
# "Beat It" – 4:18
# "Burn This Disco Out" – 3:38
# "The Jacksons – Don't Stop 'til You Get Enough (Live Version)" – 4:22

* **12" singls**
# "Beat It" – 4:18
# "Working Day And Night" – 5:14

* **12" Mexican Promo of Bille Jean**
# "Billie Jean" – 6:22
# "Largate (Beat It)" – 5:41

* **7" singls (Epic A 318402)**
# "Beat It" – 4:18
# "Get on the Floor" – 4:44

* **Visionary Single**
;CD
# "Beat It"
# "Beat It" (Moby's Sub Remix)

;DVD
# "Beat It" (Video)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Deniss Osvalds

**Deniss Osvalds** (; dzimis ) ir bijušais šveiciešu airētājs, tagad sporta darbinieks.

Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). 1968. gadā Mehiko izcīnījis bronzas medaļu. Augstākais panākums Pasaules čempionātā ir 1974. gadā izcīnītā 4. vieta.

1989. gadā ticis ievēlēts Starptautiskās airēšanas federācijas prezidenta amatā. 1991. gadā kļuvis par SOK locekli.

## Ārējās saites

* SOK profils
Jānis Bērziņš (basketbolists)

**Jānis Bērziņš** (dzimis  Limbažos) ir latviešu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubu "Rīgas Zeļļi". Bijis Latvijas basketbola izlases spēlētājs.

J. Bērziņa brālis Mārtiņš Bērziņš ir viens no zināmākajiem basketbola aģentiem Latvijā.

## Karjera
J. Bērziņš ir izaudzis un sācis trenēties basketbolā Rūjienā, pēc tam turpinājis Valmieras jaunatnes basketbola sistēmā. Karjeras sākumā spēlējis Latvijas klubos: BK Valmiera un Rīgas VEF. VEF sastāvā 2012. gadā kļuva par Latvijas Basketbola līgas (LBL) čempionu. 2013. gadā VEF izīrēja viņu BK Valmiera, un Valmieras kluba sastāvā J. Bērziņš izcīnīja Latvijas čempionāta bronzas medaļu. Pēc šīs sezonas atgriezies VEF, kuras sastāvā 2015. gadā vēlreiz kļuva par LBL čempionu.

Kopš 2016. gada, kad noslēdza līgumu ar Itālijas klubu *[[Orlandina Basket]]*, vairāk spēlējis ārpus Latvijas. J. Bērziņa karjeru būtiski ietekmējušas traumas, taču pēc vaitākām smagām traumām spējis atgriezties profesionālajā sportā. 2021. gada vasarā noslēdza līgumu ar Spānijas ACB līgas klubu *[[Baxi Manresa]]*, bet janvārī, nespējot nostiprināties sastāvā, pārcēlās uz Grieķijas līgu, kur pārstāvēja *[[Larisa B.C.]]* Grieķijas kluba sastāvā aizvadīja produktīvu sezonu (5,8 punkti vidēji spēlē), tās noslēgumā komandai paliekot 4. vietā Grieķijas līgā.

2022. gada vasarā J. Bērziņš noslēdza līgumu ar Polijas klubu Varšavas "Legia", kas spēlē arī Čempionu līgā. 2024. gadā viņš pievienojās vadošajam Igaunijas klubam Tallinas "Kalev/Cramo", taču traumas dēļ tajā nospēlēja vien trīs spēles, tomēr kļuva par valsts čempionu. Augustā basketbolists pārcēlās uz Polijas klubu Valbžihas "Gornik".

Pēc vēl vienas sezonas Polijā 2025. gada septembrī J. Bērziņš pievienojās Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas un LBL klubam "Rīgas Zeļļi".

### Latvijas izlase
J. Bērziņš ir pārstāvējis Latvijas jaunatnes izlases. 2013. gada Eiropas U-20 čempionātā viņš izlases sastāvā izcīnīja sudraba medaļu, bija rezultatīvākais Latvijas izlasē un tika iekļauts turnīra simboliskajā izlasē. Drīz pēc tam J. Bērziņš debitēja Latvijas pieaugušo izlasē, kuras sastāvā spēlēja arī Eiropas čempionātā Slovēnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Skalbe

**Skalbe** var būt:

## Auga nosaukums
* Skalbes

## Cilvēks ar šādu uzvārdu
* Arvīds Skalbe 
* Kārlis Skalbe

## Skatīt arī
* Kalme
Elsbergs

**Elsbergs** var būt:
* Jānis Elsbergs (1969) — latviešu dzejnieks;
* Klāvs Elsbergs (1959―1987) — latviešu dzejnieks un tulkotājs.
Ikstena

**Ikstena** var būt:

* Inese Ikstena (1968—2021) — latviešu ierēdne un politiķe;
* Nora Ikstena (1969—2026) — latviešu rakstniece;
* Eva Johansone (dzimusi Ikstena; 1986) — latviešu žurnāliste.

## Skatīt arī
* Ikstens
Tībingenes Universitāte

**Tībingenes Universitāte** () ir uz pētniecību orientēta publiska universitāte. Tā atrodas Vācijā, Bādenes-Virtembergas zemes Tībingenes pilsētā. Universitāte tika dibināta 1477. gadā, tādējādi tā ir viena no vecākajām universitātēm Vācijā. Universitātei ir 14 fakultātes.

2012. gada *QS World University Rankings* reitingā Tībingenes Universitāte ierindojās 144. vietā.

Vienpadsmit universitātes pasniedzēji vai studenti ir Nobela prēmijas laureāti. Tie ir Viljams Remzijs (*William Ramsay*, ķīmija, 1904. gads), Eduards Buhners (*Eduard Buchner*, ķīmija, 1907. gads), Kārlis Ferdinands Brauns (*Karl Ferdinand Braun*, fizika, 1909), Frics Pregls (*Fritz Pregl*, ķīmija, 1923), Ādolfs Butenants (*Adolf Butenandt*, ķīmija, 1939), Hanss Bēte (*Hans Bethe*, fizika, 1967), Georgs Vitigs (*Georg Wittig*, ķīmija, 1979), Hartmuts Mihels (*Hartmut Michel*, ķīmija, 1988), Berts Zakmanis (*Bert Sakmann*, fizioloģija vai medicīna, 1991), Kristiane Nisleina-Folharda (*Christiane Nüsslein-Volhard*, fizioloģija vai medicīna, 1995) un Ginters Blobels (*Günter Blobel*, fizioloģija vai medicīna, 1999).

Citi pazīstami cilvēki, kuri darbojušies universitātē: Aloizs Alcheimers, Henrihs Antons de Barī, Benedikts XVI, Gudruna Enslina, Marija Gimbutiene, Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis, Johanness Keplers, Filips Melanhtons, Sebastiāns Minsters, Alberts Šveicers, Vilhelms Vunts, Frīdrihs Helderlīns.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Malgrata de Mara

**Malgrata de Mara** () ir municipalitāte Spānijas ziemeļaustrumos, Katalonijā. Tā atrodas Vidusjūras krastā, aptuveni 60 km uz ziemeļaustrumiem no Barselonas. Malgrata de Mara ir izveidojusies par piejūras kūrortu. 2012. gadā municipalitātē dzīvoja 18,5 tūkstoši iedzīvotāju.
Hasans Rūhānī

**Hasans Rūhānī** (; dzimis ) ir Irānas islāma teologs, jurists, akadēmiķis, bijušais diplomāts un bijušais Irānas prezidents.

Laikā no 1980. līdz 2000. gadam bijis Irānas parlamenta deputāts, vadījis dažādas nodaļas tajā. 2013. gada maijā paziņoja par dalību Irānas prezidenta vēlēšanās, kas notika tā paša gada maijā. Rūhānī arī tika ievēlēts, pārspējot piecus citus kandidātus. Amatā stājies . Tika atkārtoti ievēlēts 2017. gada vēlēšanās ar 57% balsu.

2021. gadā viņu amatā nomainīja radikālais islāmists Ebrāhīms Raisī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Heinrihs Felters

**Heinrihs Felters** (*Heinrich Voelter*, dzimis 1817. gada 1. janvārī, miris 1887. gada 13. septembrī) bija vācu papīra rūpnieks. Pazīstams kā celulozes iegūšanas no koksnes metodes ieviesējs masu produkcijā.

Heinrihs Felters dzimis un uzaudzis Heidenheimā pie Brencas un gāja tautskolā, kur mācīja viņa vectēvs. 14 gadu vecumā viņš sāka mācekļa gaitas aušanas darbnīcā. Bez tam tēvs viņam iemācīja papīra izgatavošanas mākslu vietējā papīrfabrikā. Pēc tam viņš devās uz Bauceni pie Kārļa Fišera (*Carl Friedrich August Fischer*) papildināt un pabeigt papīra izgatavošanas mācības.

Saksijā Felters sastapa Frīdrihu Gotlību Kelleru (*Friedrich Gottlob Keller*), kurš 1844. gadā izstrādāja tehnoloģiju celulozes iegūšanai no koksnes šķiedrām. Līdz šim papīru ieguva no lupatām. 1846. gadā Felters no Kellera nopirka patentu celulozes iegūšanai. Felters tālāk attīstīja tehnoloģiju, kas ļāva sākt celulozes ražošanu masveidā.

Pēc tēva nāves 1848. gadā viņš atgriezās Heidenheimā. Ar Johana Mateisa Foita (*Johann Matthäus Voith*) piederošās mašīnu darbnīcas (tagad uzņēmums *[[Voith]]*) palīdzību Feltera papīrfabrikā 1852. gadā uzbūvētas divas koksnes sasmalcināšanas mašīnas.
Felters un Foits sāka pārdot koksnes sasmalcināšanas mašīnas visā pasaulē.

Kad Feltera papīrfabrika nodega 1864. gadā, papīra ražošana Heidenheimā, kura tas izgatavots kopš 1530. gada, tika pārtraukta.

No 1856. līdz 1861. gadam Heinrihs Felters bija Štutgartes parlamenta loceklis.