open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Utrojas pagasts

thumb|Pitalovas rajona administratīvais dalījums (2010—2015).
**Utrojas pagasts** (, Rītupes pagasts) ir pašvaldība Pleskavas apgabala Pitalovas rajonā. Pagasts izveidots 2010. gadā, apvienojot Pitalovas un Žogovas pagastus.
2015. gadā Utrojas pagastam pievienoja Tulinas pagastu un pagasta centru pārvietoja uz Belorusskijas (*Белорусский*) ciematu.

## Vēsture
Līdz 1944. gada 23. augustam tagadējā Utrojas pagasta teritorija atradās Abrenes apriņķa austrumu daļā kā Purvmalas pagasts, daļēji Augšpils pagasts. 2010. gadā Utrojas pagastā ietilpa 39 ciemi, līdz 2015. gadam pagasta centrs atradās Stehnos, netālu no Pīrāgu stacijas.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Purvmalas pagasts
Peldvaboļu dzimta

**Peldvaboļu dzimta** () ir adefāgo vaboļu (*Adephaga*) apakškārtas dzimta. Ir zināmas aptuveni 240 sugas no 5 ģintīm, sastopamas visur. Imago apdzīvo dīķus, upes un strautus, dzīvojot starp ūdens augiem. Sastopamas ūdensrajonos, kur aļģu ir ne mazāk par 50%. Vaboles izvēlas jauktu diētu, ēdot trīsuļodu olas, mazsartārpus, sīkus vēžveidīgos, hidrozojus, aļģes, *[[Characeae]]* augus un augu sēklas.

## Atsauces
Francijas Pirmā impērija

**Francijas Pirmā impērija**, oficiāli **Francijas Impērija** (), bija Francijas valsts Napoleona vadībā no 1804. gada 18. maija līdz 1814. gada 11. aprīlim, kā arī t.s. "Simts dienu" laikā no 1815. gada 20. marta līdz 7. jūlijam. Tā bija dominējošā valsts Eiropā 19. gadsimta sākumā. Radās 1804. gada 18. maijā, kad Francijas senāts piešķīra Napoleonam imperatora titulu, tā izbeidzot Francijas Pirmās republikas pastāvēšanu.

Francijas impērija Napoleona karos būtiski paplašināja teritoriju un ietekmi. Savas ietekmes kulminācijā 1812. gadā Francijā bija 130 departamenti, tās iedzīvotāju skaits bija 44 miljoni, tai bija vairākas satelītvalstis, bet Prūsija un Austrija bija tās nomināli sabiedrotie. Franču militārās uzvaras eksportēja uz pārējo kontinentu daudzas franču ideoloģijas iezīmes un juridiskās sistēmas — tika ieviests Napoleona kodekss. Vairāku valstu vadībā Napoleons iecēla savus radiniekus vai domubiedrus.

Sestās koalīcijas karā no 1812. līdz 1814. gadam Napoleons tika sakauts, 1814. gada 11. aprīlī viņš atteicās no troņa un tika izsūtīts uz Elbas salu. Impērija tika atjaunota "Simts dienu" laikā 1815. gadā, tomēr pēc Vaterlo kaujas Francijā tika atjaunota Burbonu vara.

## Ārējās saites

* Napoleona fonds
Sulehova

**Sulehova** (), vēsturiski arī **Cillihava** (), ir pilsēta Polijas rietumos, Lubušas vojevodistē. Līdz 1945. gadam atradās Vācijā, bet, pamatojoties uz Jaltas un Potsdamas konferenču lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet vācu iedzīvotāji padzīti.

Vācu karavīra Rīdigera fon der Golca (*Rüdiger Graf von der Goltz*, 1865 - 1946) dzimtā pilsēta. Pēc Pirmā pasaules kara pilsētas skolā mācījās Nīderlandes karalienes vīrs Bernhards cur Lipe-Bīsterfelds (*Bernhard zur Lippe-Biesterfeld*, 1911 - 2004).
Klements V

**Pāvests Klements V** (), īstajā vārdā **Reimons Bertrāns de Go** (; dzimis ap 1264. gadu Gaskoņā, miris  Langedokā), bija Romas pāvests no 1305. gada līdz savai nāvei 1314. gadā. 1305. gadā pārcēla kūriju uz Aviņonu, 1311. gadā sasauca Vjennas koncilu, bet 1312. gadā likvidēja Templiešu ordeni.

Tajā pašā gadā iesāka izmeklēšanu arī pret Vācu ordeni, nosūtīja savu sūtni un inkvizitoru Francisku no Moliano (*nuntius super inquisitionis negotio*) uz Livoniju. 

## Skatīt arī
* Romas pāvestu hronoloģisks uzskaitījums

## Ārējās saites

* Pāvests Klements V Katoļu enciklopēdijā
Oderas—Neises līnija

thumb|400px|Vācijas teritoriālie zaudējumi pēc Otrā pasaules kara
thumb|400px|Prāmis pār Odras upi mūsdienās

**Oderas—Neises līnija** (, ) ir pašreizējā robeža starp Poliju un Vāciju. Tika izveidota pēc Otrā pasaules kara.

Robeža tika noteikta Jaltas un Potsdamas konferencēs, politiski vienojoties PSRS, Lielbritānijai un ASV. Robeža tika novilkta pa Odras un Lužicas Nisas upēm. Vācija zaudēja 23,8% teritorijas. Divās daļās tika sadalītas vairākas pilsētas (Gerlica, Gūbene, Frankfurte pie Oderas, Kistrine). Lielākā daļa teritorijas tika pievienota Polijai, izņemot Austrumprūsijas ziemeļus, kuri iekļāvās PSRS (mūsdienu Kaļiņingradas apgabals). Miljoniem vācu iedzīvotāju no šīm teritorijām tika evakuēti kara laikā, bēga vai tika padzīti ar varu pēc kara beigām. Jauniegūtajos Polijas rietumu apgabalos savukārt tika izmitināti vai apmetās poļi no pirmskara Polijas apgabaliem, kurus pievienoja PSRS Molotova-Rībentropa pakta rezultātā (daļas no mūsdienu Lietuvas, Baltkrievijas un Ukrainas teritorijas).

Pēc kara Oderas—Neises līnija kalpoja par robežu starp Poliju un VDR. 1950. gadā robežu juridiski atzina VDR, bet 1970. gadā — arī VFR. Pēc Vācijas apvienošanās 1990. gadā tika noslēgts jauns līgums, kurš atzina pašreizējo Polijas—Vācijas robežu.
Gožovas apriņķis

**Gožovas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lubušas vojevodistē. Robežojas ar Lubušas vojevodistes Stšelces-Drezdenko, Mendzižečas, Suleņcinas un Slubices apriņķiem, Rietumpomožes vojevodistes Mislibožas apriņķi, kā arī Vāciju, bet Gožova Velkopolska ir anklāvs apriņķa teritorijā.
GAZ M-20 "Pobeda"

**"Pobeda"** () ir padomju vieglais automobilis, kas sērijveidā tika ražots Gorkijas Automobiļu rūpnīcā no 1946. līdz 1958. gadam. Modeļa rūpnīcas indekss ir **GAZ M-20**.

Pirmais padomju vieglais automobilis ar nesošo virsbūvi. Automobilim ir pontontipa virsbūve.

Kopumā tika saražoti 235 999 automobiļi, tajā skaitā 14 222 kabrioleti un 37 492 taksometri.

## Atsauces
left|thumb|GAZ-M20B kabriolets.

## Ārējās saites

* GAZ M-20 mājaslapa
Sutana

thumb|250px|Priesteris sutanā.
thumb|250px|Kardināla sutana.

**Sutana** (no  — 'svārki') ir Romas Katoļu baznīcas garīdznieka tērps un priestera ikdienas tērps, ko lieto ārpus Svētajām Misēm.

Pirmo reizi sutanu kā ietērpu saņem kleriki no bīskapa kā cienīgi pārstāvēt Baznīcu, esot atšķirīgiem publiskā pasaulē no laicīgās pasaules. Tādā veidā kleriki jeb semināra audzēkņi brīvprātīgi pakļaujas visu savu dzīvi kalpot Kristus Baznīcai. Vēlāk sutana kā ikdienas tērps tiek lietota arī esot citās hierarhijas pakāpēs, to lieto diakoni, priesteri, bīskapi, Pāvesti. Sutana norāda par piederību garīgai kārtai.

Šis tērps tiek gatavots no melnas krāsas auduma, simbolizējot un atgādinot Kristus ciešanas, nāvi, kā arī upuri par pasaules pestīšanu. Nēsājot sutanu, tiek sludināta brīvprātīga un priecīga Kristus piederības sludināšana, izsakot brīvību piederēt Kristum, brīvi sludinot Kristus Labo Vēsti. Tērpa piegriezne atgādina kleitu, kurš tiek apģērbts kā kleita, uzvelkot uz sevis vai žaķete, aizpogājot to ar 33 pogām, kas atrodas sutanas priekšpusē no augšas līdz sutanas apakšai. 33 pogas simbolizē Jēzus Kristus nodzīvotos 33 gadus.

Kleriki simboliski sutanu saņem no bīskapa rokām vienu reizi mūžā, ieģērbšanas svētkos, kas notiek Svētā Jāzepa svētkos. Vēlākā laikā sutanu kā ikdienas apģērbu var pasūtīt jaunu, kad tas ir nepieciešams.

Pamatsutana ir melnā krāsā, taču sutana var būt arī purpursarkanā krāsā jeb melnā krāsā ar purpursarkanām nošuvēm un pogām, ko nēsā kardināli, violetā krāsā vai melnā krāsā ar violetām nošuvēm un pogām, ko nēsā bīskaps, baltā krāsā ar baltām pogām, ko nēsā Romas Pāvests, īpašos gadījumos arī kardināli, taču šajā gadījumā baltajai sutanai ir purpursarkanas nošuves un purpursarkanas pogas, norādot piederību atbilstošajam titulam un hierarhiskajai piederībai.

Sutanas paveids ir sutana ar pelerīnu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ieģērbšanas diena
* www.catholic.lv
* Priestera tērps kā ceļa sākums
Ivars Caune (politiķis)

**Ivars Caune** (dzimis ) ir latviešu agronoms un politiķis, LR Augstākās Padomes deputāts (1990—1993).

## Dzīvesgājums
Dzimis  Valkas apriņķa Annas pagastā. 
1947. gadā I. Caune pabeidza Annas pamatskolu, pēc tam — Stāmerienas lauksaimniecības tehnikumu agronoma specialitātē. Neklātienē studējis Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā, kuru absolvējis 1965. gadā, iegūstot agronoma diplomu. Pēc tehnikuma absolvēšanas strādājis par agronomu kolhozā Balvu rajona Kubiļu pagastā un Alūksnes rajona Malienas pagastā.

Bijis obligātajā dienestā Padomju armijā Ordžonikidzē, pildījis rakstveža pienākumus tanku pulkā. Pēc demobilizēšanās atgriezies agronoma darbā Alūksnes rajona Bejas pagastā. 1962. gadā pārcēlies uz Alūksnes rajona Mālupes pagastu, jo kļuvis par kolhoza "Igrīve" priekšsēdētāju. Kopā strādājis 44 gadus un bijis LKP biedrs.

Trešās atmodas laikā iesaistījies Latvijas Tautas frontes darbībā. 1990. gada martā piedalījies LPSR Augstākās Padomes 12. sasaukuma (vēlāk — LR Augstākā Padome) vēlēšanās un ticis ievēlēts Malienas 106. vēlēšanu apgabalā. Darbojies Celtniecības, enerģētikas, transporta un informātikas komisijā, bijis Tautas frontes frakcijā. Balsojis par Latvijas Republikas Neatkarības deklarāciju.

## Privātā dzīve
1961. gadā apprecējies ar grāmatvedi Ainu. Pārim ir meita Ilze (1972). Dažādos deju kolektīvos dejojis vairāk nekā 20 gadu. 
## Apbalvojumi
Apbalvots ar 1991. gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīmi un Triju Zvaigžņu ordeni.

## Literatūra
* Tālavs Jundzis. 4. maijs: Rakstu, atmin̦u un dokumentu krājums par Neatkarības deklarāciju. Fonds "Latvijas Vēsture", 2000.

## Atsauces
Caune

**Caune** ir latviešu cilmes uzvārda „Cauna” variācija. 

**Vīrieši**
* Andris Caune (1937) — vēsturnieks un arheologs;
* Dainis Caune (1951) — sporta žurnālists, fotogrāfs, redaktors, bijušais sportists un sporta funkcionārs;
* Ivars Caune:
** Ivars Caune (1933) — politiķis un agronoms;
** Ivars Caune (1959—2019) — autosportists;
** Ivars Caune (1977) — futbola tiesnesis, bijušais futbolists;
* Voldemārs Caune (1890—1944) ― bibliotekārs, politiķis;
* Ziedonis Caune (1956—2022) ― agronoms un pašvaldību darbinieks.

**Sievietes**
* Agate Caune (2004) — vieglatlēte;
* Baiba Caune (1945—2014) — riteņbraucēja;
* Inese Caune (1976) — aktrise;

## Atsauces

## Skatīt arī
* Cauna
1927. gada referendums par Pavalstniecības likumu

**1927. gada [[referendums]]** Latvijā par pārgrozījumu un papildinājumu atcelšanu Pavalstniecības likumā notika 1927. gada 17. un 18. decembrī.

## Iemesls
Tautas nobalsošanas iemesls bija Saeimas pieņemtie grozījumi Pavalstniecības likumā, kas paplašināja pirmsneatkarības ieceļotāju tiesības iegūt Latvijas pavalstniecību. Likuma pretinieki ierosināja tautai balsot par likumprojektu "Likums par pavalstniecības likuma pārgrozījumu un papildinājumu atcelšanu".

1927. gada 2. jūnijā Saeima pieņēma lēmumu, kas ļāva pilsonību saņemt visiem, kas bija Latvijas teritorijā dzīvojuši sešus mēnešus pirms kara sākuma 1914. gada 1. augustā. Lai arī grozījumu pieņēma tālab, lai atvieglotu atgriešanos Pirmā pasaules kara bēgļiem no PSRS, tas arī pavēru ceļu daudziem ebrejiem. Kad Saeima noraidīja 200 000 pilsoņu parakstītu lūgumu šīs likuma izmaiņas atcelt, 1927. gada 17.—18. decembrī notika referendums. Tā kā tajā piedalījās 250 000 vēlētāju, tam nepietika nepieciešamā vairākuma.

## Rezultāts
Nobalsošanā tika nodotas 242 798 derīgas balsis (21,7% no balsstiesīgajiem), tādēļ referendumam pietrūka kvoruma, kas bija vismaz puse visu 1 120 026 balsstiesīgo. Likumprojekts netika pieņemts.

## Atsauces

## Saites
* Puriņš G. Latvijas pilsonība ''ab ovo'' 2000
1931. gada referendums par "Likumu par Māras baznīcu"

**1931. gada referendums** Latvijā par "Likumu par Māras baznīcu" notika 1931. gada 5. un 6. septembrī.

## Iemesls
Tautas nobalsošanas iemesls bija valdības vēlēšanās pārņemt savā īpašumā Māras (Doma) baznīcu, bet tam pretojās Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas virsvalde, uzskatot to par iejaukšanos baznīcas autonomijas lietās. 

Progresīvās apvienības pārstāvis Marģers Skujenieks un Demokrātiskā Centra vadītājs Jānis Breikšs ierosināja tautas nobalsošanu par Latvijas lielākās baznīcas atņemšanu vācu draudzei. 

## Rezultāts
Nobalsošanā piedalījās 390 883 balsstiesīgo, no tiem par balsoja **97,4%**. Referendumam pietrūka kvoruma, tomēr Saeima šo likumu vēlāk pieņēma.

## Atsauces
1934. gada referendums par "Likumu par nodrošināšanu vecumā un darba nespējas un bezdarba gadījumos"

**1934. gada referendums** Latvijā par "Likumu par nodrošināšanu vecumā un darba nespējas un bezdarba gadījumos" notika 1934. gada 24. un 25. februārī.

## Iemesls
Tautas nobalsošanas iemesls bija vēlētāju ierosināts likumprojekts "Likums par nodrošināšanu vecumā un darba nespējas un bezdarba gadījumos". Šī projekta pamatā bija Sociāldemokrātiskās Strādnieku partijas izstrādātais likums par nodrošināšanu vecuma, darba nespējas un bezdarba gadījumos. Nepieciešamie līdzekļi veidotos no darba devēju iemaksām, lielas nekustamās mantas īpašnieku iemaksām, to personu iemaksām, kuru ienākumi pārsniedza Ls 5000 gadā, kā arī valsts un pašvaldību iemaksām. 

Pirms iesniegšanas Saeimā par likumprojektu bija parakstījušies vairāk nekā 198 000 no balsstiesīgajiem pilsoņiem.

## Rezultāts

Likuma pieņemšanai bija nepieciešams, lai savu attieksmi izteiktu vismaz 478 411 pilsoņi – puse balsotāju skaita, kas bija piedalījušies iepriekšējās Saeimas vēlēšanās. Nobalsošanā piedalījās 414 903 vēlētāji (42,5%), turklāt 385 258 balsis tika nodotas „par”, tomēr netika sasniegts nepieciešamais vēlētāju skaits, un Saeima šo likumprojektu nepieņēma.
Eiropas Centrālā banka

[right|225px|thumb|Eiropas Centrālās bankas galvenā mītne [Frankfurte pie Mainas|Frankfurtē pie Mainas]]
**Eiropas Centrālā banka** (ECB) ir Eiropas Savienības institūcija, kas darbojās kā Eiro zonas centrālā banka. Tās galvenais uzdevums ir nodrošināt eiro valūtas pirktspēju un cenu stabilitāti.
ECB tika izveidota 1998. gadā. Tās galvenā mītne atrodas Frankfurtē pie Mainas.

Kamēr visās Eiropas Savienības valstīs nav ieviests eiro, ECB darbojas kā divu paralēlu sistēmu vadītāja. Pirmkārt, tā ir Eiro zonas centrālā banka. Šajā gadījumā 20 zonas valstis ir tai deleģējušas tās funkcijas, kuras pirms tam veica to nacionālās centrālās bankas. Otrkārt, notiek sadarbība ar tām valstīm, kurās vēl nav ieviests eiro. Šīs valstis apvienojas Eiropas Centrālo banku sistēmā.

Kā Eiro zonas centrālā banka ECB ir atbildīga par tās monetāro politiku. Galvenokārt tas nozīmē to, ka banka atbild par cenu stabilitāti, proti, neļauj augt inflācijai virs noteiktās normas, un nodrošina finanšu sistēmas stabilitāti, kas attiecas uz ECB uzraudzības funkcijām. Eiropas Centrālo banku sistēmas gadījumā ECB ir tā, kas uzrauga Eiro zonas kandidāt valstu radītājus, kas ļauj iestāties tajā, respektīvi, seko inflācijas un citiem radītājiem. ECB veic arī ārvalstu valūtas operācijas, tur un pārvalda Eiro zonas valstu ārvalstu valūtas portfeļus, nodrošina maksājumu sistēmu raitu darbību, kā arī veic citus uzdevumus.

ECB galvenā lēmējinstitūcija ir padome, kurā ietilpst 6 valdes locekļi un 19 Eiro zonas dalībvalstu centrālo banku vadītāji. Tā formulē Eiro zonas monetāro politiku. Praktisko pusi nodrošina ECB valde, kurā ietilpst prezidents, viceprezidents un 4 citi biedri. Kā pagaidu institūcija līdz brīdim, kad visās Eiropas Savienības valstīs tiks ieviests eiro, pastāv Ģenerālpadome, kurā ietilpst visu Eiropas Savienības valstu centrālo banku vadītāji, kā arī ECB prezidents un viceprezidents. Tās galvenie uzdevumi ir būt par padomdevēju ECB ietvaros un statistikas vākšana.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Eiropas Centrālā banka
1988. gada laikapstākļi Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1988]]. gada laikapstākļi [[Latvija|Latvijā]].**

## Gada notikumi

### Janvāris
Viss 1988. gada janvāris Latvijā pagāja ar epizodisku un ļoti plānu (līdz 8 cm) sniega segu. Rietumu rajonos vietām piemājas dārzos ziedēja prīmulas, ceriņiem un augļu koku pumpuriem parādījās jau zaļas maliņas.

* 5. janvāris — Rīgā tika uzstādīts jauns diennakts absolūtais temperatūras maksimums, +6,2 °C.

### Aprīlis
* 27. aprīlis—18. maijs — Rīgā valdīja sauss laiks.

### Jūnijs
Rīgas centra meteoroloģiskajā novērojumu stacijā mēneša nokrišņu summa sasniedza 97,3 mm.

* 7. jūnijs — Rīgā tika uzstādīts jauns diennakts absolūtais temperatūras maksimums, **+34,0 °C**. Šī ir arī absolūti augstākā gaisa temperatūra, kāda jebkad ir novērota Rīgā jūnijā.
* 26. jūnijs — Rīgas centra meteoroloģiskajā novērojumu stacijā diennakts nokrišņu daudzums sasniedza 42,3 mm.

### Jūlijs
Rīgas centra meteoroloģiskajā novērojumu stacijā mēneša nokrišņu summa sasniedza 108,1 mm.

### Septembris
* 25. septembris — vēja brāzmas Liepājā sasniedza 27 m/s.

### Oktobris
* 28. oktobris — Rīgā tika uzstādīts jauns diennakts absolūtais temperatūras maksimums, +13,9 °C.

### Novembris
* 10. novembris — minimālā gaisa temperatūra Latvijā noslīdēja līdz -20,2 °C. Šis bija arī agrākais datums rudenī, kad gaisa temperatūra noslīdēja zem -20 grādiem.

### Decembris
* 3. decembris — Rīgā tika uzstādīts jauns diennakts absolūtais temperatūras minimums, −16,2 °C.
* 31. decembris — vēja brāzmas Rīgā sasniedza 25 m/s

## Gada pārskats

### Temperatūra
* Latvija:
* Latvija:
* Rīga: −17,7 °C (12. decembris)
* Rīga: +34,0 °C (7. jūnijs)

### Nokrišņi
* Nokrišņu gada summa Latvijā sastādīja aptuveni 700 mm.
* Nokrišņu gada summa Rīgā sastādīja 609,6 mm.

### Laikapstākļu statistika Rīgā
Gaisa temperatūras absolūtais mēneša minimums, maksimums (°C) un mēneša vidējā temperatūra, kā arī tās novirze no ilggadējās novērojumu normas. Mēneša nokrišņu summa (mm), nokrišņu summa pa dekādēm un vienas diennakts nokrišņu maksimums.

Dati no Starptautiskās lidostas "Rīga" meteoroloģiskās novērojumu stacijas. *Kamēr ir redzams šis paziņojums, dekāžu un diennakts nokrišņu informācija var būt neprecīza.*

Kopumā gada laikā Rīgā tika novērots šādas atmosfēras parādības:
* Lietus — 132 dienas
* Sniegs — 86 dienas
* Negaiss — 16 dienas
* Migla — 31 dienu

### Gaisa temperatūras fakti Rīgā

Dienas zemākā gaisa temperatūra un nakts augstākā gaisa temperatūra Rīgā. Dati no Starptautiskās lidostas "Rīga" meteoroloģiskās novērojumu stacijas.

Zemākā gaisa temperatūra dienā:
* −9,8 °C — 3. decembris
* −8,5 °C — 27. janvāris
* −8,0 °C — 20. februāris
* −6,9 °C — 1. janvāris
* −6,8 °C — 28. janvāris

Augstākā gaisa temperatūra naktī:
* +20,5 °C — 8. jūnijs
* +19,9 °C — 2. jūlijs
* +19,2 °C — 15. jūlijs
* +19,0 °C — 16. jūlijs
* +18,4 °C — 7. jūnijs

## Skatīt arī
* Latvijas klimats
* Rīgas klimats
* 1988. gads Latvijā

## Atsauces

## Ārējās saites
16. armija (Vērmahts)

**16. armija** () bija Vērmahta karaspēka grupējums Otrā pasaules kara laikā (1939—1945), kas izveidots 1939. gada 22. oktobrī no 3. armijas daļām.

## Dalība kaujās
1940. gada maijā un septembrī 16. armija piedalījās Kaujā par Franciju.

No 1941. gada 22. jūnija piedalījās Otrā pasaules kara Austrumu frontē. Piedalījās kaujās Lietuvā un pie Daugavpils. 1942.—1943. gados piedalījās kaujās pie Demjanskas un Holmas. 1944. gadā piedalījās kaujās pie Narvas, vēlāk kaujās Rīgas apkārtnē. No 1944. gada novembra līdz kara beigām karoja Kurzemes cietoksnī.

16. armija beidza karadarbību pēc Vācijas kapitulācijas 1945. gada 8. maijā.

## Armijas sastāvs
**1941. gada jūnijā:**
* 2. armijas korpuss
* 10. armijas korpuss
* 23. armijas korpuss
* 28. armijas korpuss
**1941. gada augustā:**
* 1. armijas korpuss
* 2. armijas korpuss
* 10. armijas korpuss
* 28. armijas korpuss
* 50. armijas korpuss
**1941. gada novembrī:**
* 1. armijas korpuss
* 2. armijas korpuss
* 10. armijas korpuss
* 39. armijas korpuss
**1942. gada jūlijā:**
* 2. armijas korpuss
* 10. armijas korpuss
* 39. armijas korpuss
**1943. gada janvārī:**
* 2. armijas korpuss
* 10. armijas korpuss
**1943. gada augustā:**
* 2. armijas korpuss
* 8. armijas korpuss
* 10. armijas korpuss
* 43. armijas korpuss
**1943. gada novembrī:**
* 1. armijas korpuss
* 2. armijas korpuss
* 8. armijas korpuss
* 10. armijas korpuss
* 43. armijas korpuss
**1944. gada martā:**
* 1. armijas korpuss
* 2. armijas korpuss
* 8. armijas korpuss
* 10. armijas korpuss
**1944. gada novembrī:**
* 16. armijas korpuss
* 43. armijas korpuss
* 6. armijas SS korpuss

## Komandieri
* no 1939. gada oktobra līdz 1943. gada 12. oktobrim Ernsts Bušs
* no 1943. gada 12. oktobra līdz 1944. gada 1. jūlijam Kristians Hansens
* no 1944. gada 3. jūlija līdz 1944. gada 29. augustam Pauls Lauks
* no 1944. gada 3. septembra līdz 1945. gada 10. martam Karls Hilperts
* no 1945. gada 10. marta līdz 1945. gada 16. martam Ernsts-Antons fon Krozigs
* no 1945. gada 16. marta līdz 1945. gada 8. maijam Frīdrihs-Jobsts Folkamers fon Kirhenzitenbahs

Ernst Bernhard Wilhelm Busch.jpg|ģenerālfeldmaršals Ernsts Bušs (1885-1945)
Bundesarchiv Bild 146-1971-035-88, Christian Hansen.jpg|artilērijas ģenerālis Kristians Hansens (1885-1972)
Pauls Laukss.jpg|infantērijas ģenerālis  Pauls Lauks (1887-1944)


## Skatīt arī
* Latvijas okupācijas hronoloģija 1941. gadā
* Kurzemes cietoksnis
1923. gada referendums par baznīcu un lūgšanas namu neatsavināšanu

**1923. gada referendums** Latvijā par baznīcu un lūgšanas namu neatsavināšanu notika 1923. gada 1. un 2. septembrī.

## Iemesls
Tautas nobalsošanas iemesls bija Saeimas lēmums nodot katoļiem Rīgas Svētā Jēkaba Romas katoļu katedrāli pēc Latvijas un Vatikāna vienošanās.

Savukārt vēlētāji ierosināja likumprojektu, kas paredzēja, ka baznīcas un lūgšanas namus, kurus lieto kādas konfesijas dievkalpojumos, nedrīkst atsavināt vai nodot kādas citas konfesijas vajadzībām. Piedāvātais pilnais teksts bija: "Baznīcas un lūgšanas namus, kurus lieto kādas konfesijas dievkalpošanām, nedrīkst atsavināt vai nodot kādas citas konfesijas vajadzībām. Pastāvošās baznīcas un lūgšanas nami atstājami tām konfesijām, kuŗu vajadzībām tos lietoja uz likumīga pamata 1. augustā 1914. g."

## Rezultāts
Nobalsošanā tika nodotas 205 586 derīgas balsis (21,3% no balsstiesīgajiem). Avīze "Sociāldemokrāts", kura bija aicinājusi uz nepiedalīšanos balsojumā, apgalvoja, ka, domājams, tikai 20-25% no balsojušajiem bija latvieši un attiecīgi 75-80% nelatvieši, īpaši vācieši. Kaut gan vairākums balsotāju nostājās pret baznīcu atsavināšanu vai nodošanu citas konfesijas vajadzībām, referendumam pietrūka kvoruma, kas bija vismaz puse visu 963 257 balsstiesīgo.

## Atsauces
Misa (Vecumnieku pagasts)

**Misa** ir ciems Bauskas novada Vecumnieku pagastā. Izvietojusies pagasta rietumu daļā pie Jelgavas—Krustpils dzelzceļa (stacija Misa) 8,6 km no pagasta centra Vecumniekiem, 26 km no novada centra Bauskas un 57 km no Rīgas. Ciema vidusdaļā ir jaukta dzīvojamo un publisko ēku apbūve. Misā atrodas pamatskola, bērnudārzs, bibliotēka, tautas nams, veikali, frizētava .

## Vēsture
1939. gadā bijušās Misas muižas (*Mißhof*) teritorijā izveidoja fabriku "Misas kūdra", kuru pēc Otrā pasaules kara pārdēvēja par Misas kūdras fabriku. 

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
2011. gada Vācijas Grand Prix

**2011. gada [[Vācijas Grand Prix|Vācijas ''Grand Prix'']]** izcīņa notika 24. jūlijā Nirburgringā. Otro uzvaru sezonā izcīnīja Luiss Hamiltons, aiz sevis atstājot Fernando Alonso un Marku Veberu. Pirmo reizi sezonā čempionāta līderis Sebastians Fetels nefinišēja pirmajā trijniekā.

## Kvalifikācija

**Piezīmes**:
#  Liuci zaudēja 5 starta vietas pēc ātrumķaārbas nomaiņas.
#  Buemi kvalifikācijas rezultāts tika anulēts pēc degvielas paraugu pārbaudes, kas liecināja par degvielas neatbilstību attiecībā pret kontrolparaugu.

## Sacīkste

## Kopvērtējums

;Braucēju čempionāts

;Konstruktoru čempionāts

* **Piezīme**: Parādītas tikai pirmās piecas pozīcijas.
HD 156668 b

**HD 156668 b** ir citplanēta, kas atrodas 24,5 pc attālumā no Zemes Herkulesa zvaigznājā. Planēta riņķo ap zvaigzni HD 156668 0,022 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 1,27 Zemes dienas ilgi un tā sver tikai 3,2 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā Superzeme.

Planētu atklāja 2010. gada 6. janvārī.

Ieraugot planētas orbitālos parametrus, varētu domāt, ka uz tās ir tikpat karsti, kā martenkrāsnī, bet patiesībā temperatūras tomēr ir līdzīgas — vidējā temperatūra uz šīs ugunīgās planētas ir 1353&nbsp;°C, jo zvaigznes HD 156668, par temperatūrām atbildīgie, parametri atšķiras no Saules samērā maz. Planētas vidējā temperatūra riņķveida orbītas dēļ ir praktiski nemainīga. Īsā apriņķošanas perioda dēļ planētai eksistētu dienas un nakts puslodes. Nakts pusē diemžēl būtu vēss, bet dienas pusē temperatūras svārstītos no 1300&nbsp;°C līdz 1600&nbsp;°C.

Gravitācija uz šīs planētas varētu būt nedaudz lielāka par to, kāda ir uz Zemes.
HD 156668

**HD 156668** ir zvaigzne, kas atrodas 24,5 pc attālumā no Zemes Herkulesa zvaigznājā. Novērojumi liecina, ka zvaigznei ir vismaz viena planēta.

Zvaigznes masa ir 0,88 MSUN, un tās rādiuss ir 0,895 RSUN. Zvaigzne ir vēsāka par Sauli un tās temperatūra ir 4917 K (4644&nbsp;°C), tāpēc zvaigzne izstaro gaismu, kura pēc spektrālā sastāva ir sarkanīgāka par Saules gaismu.
355px|thumb|''HD 156668'' gaismas spektrālais sastāvs.
Beibeži

**Beibeži** ir ciems Bauskas novada Vecumnieku pagastā. Izvietojies Misas labajā krastā pie Jelgavas—Krustpils dzelzceļa  no pagasta centra Vecumniekiem,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies Beibežu purva dienvidu malā pie bijušās meliorācijas izmēģinājumu stacijas. Apbūve izvietota paralēli Vecumnieku—Iecavas ceļam, kas ir ciema galvenā iela. Esošo apbūvi raksturo vienģimeņu un daudzdzīvokļu dzīvojamās mājas, jaukta publiskā un dzīvojamās apbūve teritorijas ziemeļdaļā. Uz bijušās meliorācijas izmēģinājumu stacijas bāzes tika izveidota paju sabiedrība «Beibeži», kas vēlāk pārveidota par SIA «Beibeži». Pieejama centralizēta ūdensapgāde un kanalizācija, darbojas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas. Beibežos ir bibliotēka.

Misas upe Šturns 1661.jpg|Pārceltuve pāri Misai pie Iecavas-Vecumnieku ceļa (Šturns, 1661)


## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Piebalgas

**Piebalgas** ir ciems Bauskas novada Vecumnieku pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos pie autoceļa P89  no pagasta centra Vecumniekiem,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas.

Ciems veidojies 1960. gados pie Bauskas MRS (meža rūpniecības saimniecība) Piebalgu ceha, uz kura bāzes ir izveidojies SIA “Piebalgas”. Tas ir izteikti jaukta rakstura; to veido vairākas 2 dzīvokļu un 4 dzīvokļu, kā arī daudzdzīvokļu dzīvojamās mājas. Pieejama centralizētā siltumapgāde, ūdensapgāde un kanalizācija, darbojas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas. Ražošanas apjoms 20000000m3. Piebalgās atrodas veikals un kafejnīca.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Ilmārs Ančāns

**Ilmārs Ančāns** (dzimis , miris ) bija latviešu ārsts un politiķis, Jūrmalas domes deputāts, pārstāvot partiju "Mūsu zeme".

## Dzīvesgājums
Dzimis 1940. gadā, 1959. gadā pabeidza mācības Leona Paegles Rīgas 1. vidusskolā, bet 1974. gadā — studijas 1. Maskavas Medicīnas institūtā ārsta specialitātē.

1979. gadā viņš iekļuva ASV vēstniecībā Maskavā, kā arī mēģināja pārpeldēt Melno jūru no Batumi uz Turciju. Piespiedu kārtā pārbaudīts psihiatriskajās ekspertīzēs Maskavā, milicijas karcerī.

Atmodas gados iesaistījās politikā, sākotnēji bija LNNK biedrs, taču 1992. gadā no partijas izslēgts. 1993. gadā I. Ančāns bija starp partijas "Mūsu zeme" dibinātājiem. 1995. gadā kļuva par Latvijas Medicīnas akadēmijas ķirurģijas katedras asistentu. Tajā pašā gadā nesekmīgi kandidēja 6. Saeimas vēlēšanās un tika ievēlēts par partijas valdes priekšsēdētāju. 1997. gada pašvaldību vēlēšanās viņu ievēlēja par Jūrmalas domes deputātu. Kandidēja 1998. gadā notikušajās 7. Saeimas vēlēšanās no Tautas kopas "Brīvība" saraksta. Jūrmalas domē atkārtoti ievēlēts 2001. gada vēlēšanās.

Neilgi pēc 2005. gada pašvaldību vēlēšanām I. Ančāns bija iesaistīts tā saucamajā "Jūrmalgeitas" skandālā. Ančānam bija piedāvāts 20 000 eiro liels kukulis, lai domes sēdē viņš atbalstītu Jura Hlevicka kandidatūru, taču Ančāns nolēma nodot informāciju Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam. 2006. gadā kandidēja 9. Saeimas vēlēšanās, bija saraksta pirmais numurs visos piecos vēlēšanu apgabalos. 2009. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Jūrmalas domē. 2010. gadā kandidēja 10. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Atbildība" saraksta, taču arī šoreiz netika ievēlēts. 2013. gada Jūrmalas domes vēlēšanās partijas "Mūsu zeme" saraksts nepārvarēja 5% barjeru, un I. Ančāns vairs neturpināja pašvaldības deputāta darbību.

## Atsauces
Djogi

**Djogi** ir skrajciems Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Ciems atrodas pagasta ziemeļrietumos, pie dzelzceļa līnijas Rēzekne, un to šķērso vietējās nozīmes autoceļš Burzava (V586).

Djogos atrodas SIA būvfirmas „Ceļi un tilti” asfaltbetona rūpnīcas (ABR) ražotne, netālu no dzelzceļa stacijas „Burzava”.

1897. gadā katoļu ciemā bija 3 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Briņģi (Inešu pagasts)

**Briņģi** ir apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā, Briņģu ezera krastā, 4 km attālumā no pagasta centra Inešiem. Briņģu ziemeļu daļā atrodas Čolēnu mājkopa.

Izveidojusies ap bijušās Briņģu muižas *(Brinkenhof)* centru. Līdz 1938. gadam Briņģi bija Pāvītes pagasta centrs.

## Atsauces
Briņģi

**Briņģi** var būt:
* Briņģi — apdzīvota vieta Cēsu novada Inešu pagastā.
* Briņģi — apdzīvota vieta Smiltenes novada Drustu pagastā.

## Skatīt arī
* Bringi
* Briņģu ezers
* Briņģu purvs
* Briņģukalns
Zvirgzde (ciems)

**Zvirgzde** ir apdzīvota vieta Bauskas novada Vecumnieku pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos pie autoceļa P89 Zvirgzdes upes krastā netālu no tās ietekas Misā  no pagasta centra Vecumniekiem,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušo Vecmuižas virsmežniecību (Vecmuižas meža muižu). Padomju laikā Zvirgzdē bija padomju saimniecības «Vecumnieki» lielferma. Zvirgzdē atrodas veikals un mednieku biedrība. Netālu no Zvirgzdes atrodas Latvijā lielākā iekšzemes kāpa (relatīvais augstums — ).

## Atsauces
Klements

**Klements** () var būt:

* Aleksandrijas Klements;
* Hals Klements;
* Klements I — Romas pāvests no 88. līdz 97. gadam vai no 92. līdz 101. gadam;
* Klements II — Romas pāvests no 1046. līdz 1047. gadam;
* Klements III — Romas pāvests no 1187. līdz 1191. gadam;
* Klements IV — Romas pāvests no 1265. līdz 1268. gadam;
* Klements V — Romas pāvests no 1305. līdz 1314. gadam;
* Klements VI — Romas pāvests no 1342. līdz 1352. gadam;
* Klements VII — Romas pāvests no 1523. līdz 1534. gadam;
* Klements VIII — Romas pāvests no 1592. līdz 1605. gadam;
* Klements IX — Romas pāvests no 1667. līdz 1669. gadam;
* Klements X — Romas pāvests no 1670. līdz 1676. gadam;
* Klements XI — Romas pāvests no 1700. līdz 1721. gadam;
* Klements XII — Romas pāvests no 1730. līdz 1740. gadam;
* Klements XIII — Romas pāvests no 1758. līdz 1769. gadam;
* Klements XIV — Romas pāvests no 1769. līdz 1774. gadam.
Jaunāmuiža

**Jaunāmuiža** var būt:

* Jaunāmuiža — apdzīvota vieta Valmieras novada Kauguru pagastā.
* Jaunāmuiža — apdzīvota vieta Gulbenes novada Līgo pagastā.
* Jaunāmuiža — apdzīvota vieta Jelgavas novada Līvbērzes pagastā.
* Jaunāmuiža — apdzīvota vieta Tukuma novada Zemītes pagastā.
* Jaunāmuiža — apdzīvota vieta Madonas novada Mārcienas pagastā.
* Jaunāmuiža — apdzīvota vieta Aizkraukles novada Vietalvas pagastā.
* Jaunāmuiža — apdzīvota vieta Valmieras novada Vilpulkas pagastā.
* Jaunāmuiža — apdzīvota vieta Valkas novada Zvārtavas pagastā.
* Jaunāmuiža — apdzīvota vieta Madonas novada Liezēres pagastā.
* Jaunās muižas Apes pagastā cits nosaukums.
* Jaunās muižas Gudenieku pagastā cits nosaukums.
* Jaunās muižas Kabiles pagastā cits nosaukums.
* Jaunās muižas Kūku pagastā cits nosaukums.
* Jaunmuižas Dundagas pagastā cits nosaukums.
* Jaunmuižas Skrundas pagastā cits nosaukums.
* Jaunmuižas Sējas pagasta Jaunkrimuldā cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Jaunā muiža
* Jaunmuiža
Klīvi

**Klīvi** ir ciems Bauskas novada Vecumnieku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos netālu no autoceļa P73,  no pagasta centra Vecumniekiem,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas. Dažkārt tiek uzskatīts par Umpārtes daļu.

Pirms Otrā pasaules kara šeit bijusi viensēta "Klīvi" (no šejienes nāk tautsaimnieks, politiķis un sabiedriskais darbinieks, vairāku Saeimas sasaukumu deputāts Ādolfs Klīve un viņa dēls Visvaldis Varnesis Klīve). Lielāka apdzīvotā vieta veidojusies pēckara gados kā kolhoza ciemats. Klīvos atrodas Umpārtes bibliotēka. Agrāk bijis pasts (Umpārtes pasta nodaļa) un 2017. gada 1. janvārī slēgtais atklātā tipa Vecumnieku cietums. Uz ziemeļiem no ciema atrodas Klīvu kapsēta.

## Atsauces
Jaunā muiža

**Jaunā muiža** var būt:

* Jaunā muiža — apdzīvota vieta Smiltenes novada Apes pagastā.
* Jaunā muiža — apdzīvota vieta Dobeles novada Bikstu pagastā.
* Jaunā muiža — apdzīvota vieta Jēkabpils novada Kūku pagastā.
* Jaunā muiža — apdzīvota vieta Kuldīgas novada Gudenieku pagastā.
* Jaunā muiža — apdzīvota vieta Kuldīgas novada Kabiles pagastā.
* Jaunā muiža — apdzīvota vieta Līvānu novada Turku pagastā.

## Skatīt arī
* Jaunāmuiža
* Jaunmuiža
Kostšina pie Odras

**Kostšina pie Odras** (), vēsturiski arī **Kistrina** () ir pilsēta Polijas rietumos, Lubušas vojevodistē pie Vartas upes ietekas Odrā. Līdz 1945. gadam atradās Vācijā, bet, pamatojoties uz Jaltas un Potsdamas konferenču lēmumiem, pilsēta tika piešķirta Polijai, bet vācu iedzīvotāji padzīti. Vartas grīvas nacionālais parks. Kopš 2004. gada Kostšinā notiek viens no lielākajiem rokfestivāliem Eiropā - *[[Przystanek Woodstock]]* (2009. gadā to apmeklēja 450 000 cilvēku).

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1232. gadā kā *Cozsterine* vai *Custerin*, kad to ar Lielpolijas kņaza Vladislava Odonieša () piekrišanu ieguva Templiešu ordenis. XVI gadsimta vidū Brandenburgas markgrāfi pie pilsētas uzcēla cietoksni, kurš attīstījās par vienu no spēcīgākajiem cietokšņiem reģionā. Tajā 1731. gadā pēc bēgšanas mēģinājuma no despotiskā tēva Prūsijas karaļa Frīdriha Vilhelma I uz Franciju tika ieslodzīts toreizējais kroņprincis, vēlākais karalis Frīdrihs Lielais.

Otrā pasaules kara beigu fāzē no 1945. gada februāra līdz aprīlim pie Kistrines notika smagas kaujas starp Vērmahtu un uzbrūkošo Sarkano armiju. 19. februārī nacistiskās Vācijas valdība pilsētu pasludināja par cietoksni un evakuēja visus civiliedzīvotājus. Kaujās par Kistrines placdarmu Sarkanā armija zaudēja 61 799 karavīrus, no tiem 15 466 "neatgriezeniski".   
Rezultātā pilsēta tika gandrīz pilnībā nopostīta, gan vecpilsēta, gan cietoksnis arī mūsdienās ir drupās, ko tūrisma ceļvežos dēvē par „Pompejiem pie Oderas“.

## Cilvēki
Koština ir vācu admirāļa Alfreda fon Tirpica (*Alfred von Tirpitz*, 1849 - 1930), vācu feldmaršala Fedora fon Boka (*Fedor von Bock*, 1880 - 1945) kā arī poļu futbolistu Darjuša Dudkas (*Dariusz Dudka*, 1983 - ) un Lukaša Fabjaņska (*Łukasz Fabiański*, 1985 - ) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Pomerānija

thumb|200px|Pomerānijas heraldiskais simbols — grifs

**Pomerānija** (,  jeb *Pomorania*) vai **Pomože** (, kašūbu: *Pòmòrze* vai *Pòmòrskô*) ir vēsturisks reģions Baltijas jūras dienvidu krastā, kurā kopš 12. gadsimta valdīja Pomerānijas dinastijas valdnieki. Mūsdienās sadalīts starp Vāciju (Mēklenburga-Priekšpomerānija) un Poliju (Rietumpomožes vojevodiste un Pomožes vojevodiste). Pomerānijas rietumu robeža ir apmēram pie Štrālzundes, bet austrumu — Gdaņskas. Reģionu apdzīvo poļi, vācieši un kašūbi. Reģiona demogrāfiju ir ļoti ietekmējuši 20. gadsimta notikumi. Lielākās Pomerānijas pilsētas — Ščecina (Pomerānijas vēsturiskais centrs) un Gdaņska. Apvidus bagāts mežiem, ezeriem. Kopš 19. gadsimta beigām reģionā attīstījās tūrisms. Rūpniecības centros attīstīta kuģubūve, metālapstrāde, cukurrūpniecība un papīrrūpniecība.


Pommerellen Slavische Völker bis 1125.jpg|Pomerānija un Prūsija 12. ɡadsimtā
Administrative division of pomerania.png|Pomerānijas mūsdienu administratīvais iedalījums

## Atsauces

## Ārējās saites
1024. gads

**1024**. () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Miruši
* 13. jūlijs - Heinrihs II (*Heinrich II.*), Svētās Romas imperators (dzimis 972.)
972. gads

**972**. () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 6. maijs - Heinrihs II (*Heinrich II.*), Svētās Romas imperators (miris 1024.)

## Miruši
* Takšoņs (*Taksony*), Ungārijas princis (dzimis 931. gadā)
Krosno apriņķis (Lubušas vojevodiste)

**Krosno apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lubušas vojevodistē. Robežojas ar Lubušas vojevodistes Slubices, Suleņcinas, Svebodzinas, Zelona Guras un Žaru apriņķiem, kā arī Vāciju.

Apriņķī atrodas Eiropā lielākā apstiprinātā parastā vīksna (*Ulmus laevis*) — "Raganis".
Bāliņi (Vecumnieku pagasts)

**Bāliņi** (agrāk **Šarlote**) ir ciems Bauskas novada Vecumnieku pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā pie Vīksniņas ietekas Taļķē ziemeļos no dzelzceļa Jelgava—Krustpils  pagasta centra Vecumniekiem,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies netālu no bijušās Šarlotes pusmuižas (*Charlottenhof*) centra. Starpkaru periodā pie ciema bija dzelzceļa stacija (Šarlote, Sigas, Nameiši). Bāliņos atrodas Čuču kapi.

## Atsauces
Bāliņi

**Bāliņi** var būt:
* Bāliņi — apdzīvota vieta Ropažu novada Garkalnes pagastā
* Bāliņi — apdzīvota vieta Saldus novadā Kursīšu pagastā
* Bāliņi — apdzīvota vieta Bauskas novada Vecumnieku pagastā
Šarlote

**Šarlote** var būt:
* Šarlote — sievietes vārds ();
* Šarlote — apdzīvota vieta Šēderes pagastā;
* Šarlote — apdzīvota vieta Ezeres pagastā;
* Šarlote — upe, Līkupes pieteka;
* Bāliņu agrākais nosaukums;
* Šarlote — Luksemburgas lielhercogiene (1896—1985), valdījusi 1919—1964;
* ābolu pīrāgs.

## Skatīt arī
* Šarlota — pilsēta ASV, Ziemeļkarolīnas štata administratīvais centrs;
* Šarlotes iela.
Šarlotes

**Šarlotes** var būt:

* Šarlote — Šarlotes ciema cits nosaukums
* Bāliņu agrākais nosaukums

## Skatīt arī
* Šarlotes iela
* Šarlotes ezers
* Šarlotes upīte
* Šarlotes muiža
* Šarlota
* Šarlote
Charlottenhof

***Charlottenhof*** var būt šādu bijušo muižu vāciskie nosaukumi:
* Šarlates muiža (vai Šarlotes muiža) Aizputes apriņķī
* Šarlotes muiža (vai Šarlates muiža) Bauskas apriņķī
* Šarlates muiža Ilūkstes apriņķī
* Lotas muiža Madonas apriņķī
* Šerlatu pusmuiža Tukuma apriņķī
* Šarlotes muiža Ventspils apriņķī
Melnkalnes basketbola izlase

**Melnkalnes basketbola izlase** ir komanda, kas pārstāv Melnkalni tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Eiropas čempionāts.

Izlases lielākais panākums ir 11. vieta 2023. gada FIBA Pasaules kausā.

Pašlaik (2023. gada septembris) Melnkalnes izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem 17. vietu.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Melnkalnes basketbola federācija
Lielbritānijas basketbola izlase

**Lielbritānijas basketbola izlase** ir komanda, kas pārstāv Lielbritāniju tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Eiropas čempionāts.

Izlases lielākais panākums ir 13. vieta 2009. gada Eiropas čempionātā.

Pašlaik (2023.gada februāris) Lielbritānijas izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem 48. vietu.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lielbritānijas basketbola federācija
Bosnijas un Hercegovinas basketbola izlase

**Bosnijas un Hercegovinass basketbola izlase** ir komanda, kas pārstāv Bosniju un Hercegovinu tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Eiropas čempionāts.

Izlases lielākais panākums ir 8. vieta 1993. gada Eiropas čempionātā.

Pašlaik (2023. gada augusts) Bosnijas un Hercegovinas izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem 35. vietu.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
*Bosnijas un Hercegovinas basketbola federācija
Niks Galis

**Nikolas Georgalis** (, *Nikolaos Georgalis*; dzimis  ASV), plašāk pazīstams kā **Niks Galis** (, *Nikos Galis*), ir bijušais grieķu basketbolists, spēlējis uzbrūkošā aizsarga pozīcijā, Grieķijas izlases dalībnieks. N. Galis tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem Eiropas basketbolistiem.

## Karjera
Lielāko karjeras daļu aizvadījis *[[Aris BC|Aris Thessaloniki]]* sastāvā, karjeras beigu posmā pārstāvēja *[[Panathinaikos BC|Panathinaikos Athens]]*. Karjeras laikā kļuva par astoņkārtēju Grieķijas čempionu, kā arī septiņas reizes izcīnīja Grieķijas kausu. Piecas reizes ticis atzīts par Grieķijas līgas vērtīgāko spēlētāju.

N. Galis 11 sezonas bijis Grieķijas līgas rezultatīvākais spēlētājs, astoņas sezonas bijis rezultatīvākais arī Eirolīgā. Četrās sezonās bijis Grieķijas čempionāta labākais piespēļu devējs (1991, 1992, 1993, 1994), Eirolīgā šo titulu izpelnīdamies 1994. gadā.

Viņš ir uzstādījis vairākus rezultativitātes rekordus. N. Galis ir visu laiku rezultatīvākais Eirolīgas spēlētājs gan karjerā kopumā gūtajos punktus, gan vidēji spēlē gūtajos punktos. Tāpat viņam pieder Pasaules čempionātu rezultativitātes rekords vidēji spēlē gūtajos punktos, 1986. gada Pasaules čempionātā viņš uzstādīja viena čempionāta rezultativitātes rekordu (vidēji spēlē 33,7 punkti).

Grieķijas izlases sastāvā izcīnīja zelta medaļu 1987. gada Eiropas čempionātā Grieķijā un sudrabu 1989. gada Eiropas čempionātā Dienvidslāvijā.

Ticis uzņemts FIBA slavas zālē. 2008. gadā tika atzīts par vienu no 50 izcilākajiem Eirolīgas dalībniekiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* FIBA Europe profils
Vingrošana

thumb|220px|Sportists izpilda vingrojumu uz zirga
**Vingrošana** ir fizisku uzdevumu kopums, kuru izpildīšanai ir nepieciešams fiziskais spēks, lokanība, veiklība, koordinēšanās spējas, balanss un pievilcība. Starptautiski visus vingrošanas sporta veidus pārvalda Starptautiskā vingrošanas federācija (*Fédération Internationale de Gymnastique*; FIG), katrā valstī ir nacionālā vingrošanas federācija, kas ir pakļauta FIG. Pazīstamākais no vingrošanas veidiem ir **sporta vingrošana**, kas ir olimpiskais sporta veids. Tajā vīrieši sacenšas brīvajās kustībās, uz vingrošanas zirga, uz riņķiem, atbalsta lēcienā, līdztekās un uz stieņa. Sievietes sacenšas uz vingrošanas baļķa, līdztekām, brīvajās kustībās un atbalsta lēcienā.

Cits olimpiskais sporta veids sievietēm ir mākslas vingrošana. Populāras ir aerobiskā un akrobātiskā vingrošana, kā arī sacensības uz batuta.

## Ārējās saites

* ''New International Encyclopedia'' 
* Latvijas Vingrošanas federācijas mājaslapa
Mālina Okermane

**Mālina Marīa Okermane** (; dzimusi  Stokholmā, Zviedrijā) ir zviedru–kanādiešu aktrise, modele un dziedātāja.

Dzimusi Zviedrijas galvaspilsētā, viņa ar ģimeni pārvācās uz Kanādu, kad Mālinai Okermanei bija četri gadi. Bērnībā viņa piedalījās dažādās reklāmās. Aktrises karjeru uzsāka ar filmēšanos kanādiešu TV seriālā *Earth: Final Conflict*. Viena no viņas pirmajām nozīmīgajām lomām bija 2007. gada filmā "Manu murgu meitene". Vēl filmējusies filmās "27 kleitas", "Sargi" (*Watchmen*), "Bildinājums", "Brīvdienu terapija" un *[[The Bang Bang Club]]*. Par lomu filmā "Sargi" (*Watchmen*) aktrise saņēma Saturna balvas nomināciju kā labākā otrā plāna aktrise.

## Ārējās saites

*
Gārnere

**Gārnere** var būt:

* Dženifere Gārnere (*Jennifer Garner*; dzimusi 1972. gadā), amerikāņu aktrise;
* Džūlija Gārnere (*Julia Garner*; dzimusi 1994. gadā), amerikāņu aktrise.
Dženifere Gārnere

**Dženifere Anna Gārnere** (; dzimusi  Hjūstonā, Teksasas štatā, ASV) ir amerikāņu aktrise.

Vispārēju popularitāti viņa guva ar dalību ABC seriālā *[[Alias]]*, kas tika pārraidīts laika posmā no 2001. līdz 2006. gadam. Seriālā filmēšanās periodā Dž. Gārnerei bija arī otrā plāna lomas filmās "Pērlhārbora" (2001) un "Noķer mani, ja vari" (2002). Pēc tam viņa filmējusies tādās filmās kā *[[Pārgalvis (filma)|Pārgalvis]]* (2003), "Cik man gadu?!" (2004), *[[Elektra (filma)|Elektra]]* (2005) un "Džuno" (2007), "Dalasas pircēju klubs" (2013), "Piparmētra" (2018). 2001. gadā saņēma Zelta globusa balvu par lomu TV seriālā *Alias*.

No 2000. līdz 2003. gadam bija precējusies ar aktieri, režisoru un scenāristu Skotu Foliju. 2005. gadā apprecējās vēlreiz — ar aktieri un režisoru Benu Afleku, ar kuru ir trīs kopīgi bērni. 2018. gadā Gārnere un Afleks izšķirās.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Lūks Vilsons

**Lūks Vilsons** (; dzimis  Dalasā, Teksasas štatā, ASV) ir amerikāņu aktieris.

Aktiera karjeru uzsāka 1994. gadā ar galveno lomu filmā *[[Bottle Rocket]]*. 1997. gadā viņš filmējās *[[Telling Lies in America]]* un "Kliedziens 2". 1998. gadā atgriezās pie lomām romantiskajās filmās ar lomu *[[Best Men]]*, kurā tēloja kopā ar Drū Berimoru, kā arī ar lomu *[[Home Fries]]*. Tāpat ir filmējies filmās "Čārlija eņģeļi" (2000), "Kā vecajos, labajos laikos" (2003), "Čārlija eņģeļi 2" (2003), "Mana bijusī superdraudzene" (2006), "Idiokrātija" (2006), *[[Vacancy]]* (2007), *[[The Skeleton Twins]]* (2014), The Ridiculous 6 (2015), "Satricinājums" (*Concussion*, 2015), "Breda statuss" (2017), "Dadzītis" (*The Goldfinch*, 2019), "Zombijzemē: Otrais šāviens" (*Zombieland: Double Tap*, 2019), *[[All the Bright Places]]* (2020) un "" (2024).

Abi viņa brāļi Ouens un Endrū ir aktieri.

## Ārējās saites
Džeimss Kelahans

**Leonards Džeimss "Džims" Kelahans** (;  — ) bija britu politiķis, laika posmā no 1976. līdz 1979. gadam bija Lielbritānijas premjerministrs, pārstāvēja Leiboristu partiju. No 1976. līdz 1980. gadam bija Leiboristu partijas līderis. Dž. Kelahans ir vienīgais, kurš pildījis visu četru valsts augstāko amatpersonu pienākumus: premjerministra, finanšu ministra, iekšlietu ministra un ārlietu ministra.

Dž. Kelahans finanšu ministra pienākumus pildīja laika posmā no 1964. līdz 1967. gadam, kas Lielbritānijas ekonomikā vija vētrains laiks. Pēc tam viņš trīs gadus bija iekšlietu ministrs. Savukārt 1974. gada martā kļuva par ārlietu ministru, kā amatā bija līdz 1976. gada aprīlim.

1976. gada 5. aprīlī tika ievēlēts par Lielbritānijas premjerministru, amatā nomainot Haroldu Vilsonu. 1980. gada 10. novembrī šo amatu atstāja pēc sakāves 1979. gada vēlēšanās. Pēc premjerministra amata atstāšanas bijis Vecākais apakšnama loceklis (1983—1987).

## Ārējās saites

* Informācija
Eimija Lī

**Eimija Linna Harclere** (*Amy Lynn Hartzler*; dzimusi **Eimija Linna Lī** ()  Riversaidā, Kalifornijas štatā, ASV) ir amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore, amerikāņu rokgrupas *[[Evanescence]]* vadošā vokāliste un viena no grupas dibinātājām. Tāpat ir sadarbojusies ar dažādiem citiem mūziķiem. Kopā ar *Evanescence* ir izdevusi trīs studiju albumus. Viņa ir pazīstama ar savu gotisko izskatu un Viktorijas laika stila tērpiem.

## Ārējās saites

* ''Evanescence'' mājaslapa
Ilaiza Dušku

**Ilaiza Patrīsija Dušku** (; dzimusi  Votertaunā, Masačūsetsas štatā, ASV) ir amerikāņu aktrise.

Viņa vislabāk pazīstama ar lomām TV seriālos, piemēram, "Bafija pret vampīriem" (*Buffy the Vampire Slayer*) un tā turpinājumā "Eņģelis" (*Angel*). Tāpat ir filmējusies tādās filmās kā "Patiesie meli" (*True Lies*), *[[The New Guy]]*, *[[Bring It On]]*, "Bīstamais pagrieziens" (*Wrong Turn*) un "Džejs un Klusais Bobs". Viņa vairākkārt nominēta *Teen Choice Awards*. Ilaiza Dušku ir *Boston Diva Productions* vadītāja.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa