open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Palejas iela

**Palejas iela** var būt:

* Palejas iela — iela Rīgā;
* Palejas iela — iela Cēsīs;
* Palejas iela — iela Jelgavā;
* Palejas iela — iela Jēkabpilī;
* Palejas iela — iela Mazsalacā;
* Palejas iela — iela Saldū;
* Palejas iela — iela Saulkrastos;
* Palejas iela — iela Valmierā;
* Palejas iela — iela Carnikavas pagasta Garciemā;
* Palejas iela — iela Drabešu pagasta Ieriķos;
* Palejas iela — iela Matīšu pagasta Matīšos;
* Palejas iela — iela Rencēnu pagasta Rencēnos;
* *Palejas iela* — Akadēmijas ielas Jelgavā vēsturiskais nosaukums.

## Skatīt arī
* Paleju iela
Austrija 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Austrija]] [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viena no 14 valstīm, kas startēja pirmajās vasaras olimpiskajās spēlēs. Neskatoties uz to, ka 1896. gadā Austrija bija Austroungārijas sastāvdaļa, olimpiskajās spēlēs tā startēja kā atsevišķa valsts. Šajās olimpiskajās spēlēs Austrija bija pārstāvēta ar trim sportistiem, kuri startēja trīs olimpiskajos sporta veidos.

Austrija šajās olimpiskajās spēlēs kopumā izcīnīja 5 olimpiskās medaļas, 2 zelta, 1 sudraba un 2 bronzas medaļas. Medaļas tika izcīnītas riteņbraukšanā (3 medaļas) un peldēšanā (2 medaļas). Medaļas izcīnīja visi Austrijas sportisti. Taču visvairāk medaļu, 3 medaļas riteņbraukšanā, izcīnīja Ādolfs Šmals.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums]]*
[200px|thumb|[Ādolfs Šmals olimpiskajās spēlēs izcīnīja 3 medaļas.]]

### Sportisti ar vairākām medaļām

### Medaļu sadalījums pa sporta veidiem

## Sportistu sadalījums starp sporta veidiem

• — Sportists(-i) startēja vairākos sporta veidos.

## Paukošana [[Attēls:Fencing pictogram.svg|25px]]

Austrija paukošanā bija pārstāvēta ar vienu sportistu — Ādolfu Šmalu. Viņš sacenstās zobena disciplīnā, izcīnot 4. vietu.

### Sportisti
* Ādolfs Šmals

### Rezultāti

## Peldēšana [[Attēls:Swimming pictogram.svg|25px]]

Peldēšanā Austrija bija pārstāvēta ar diviem sportistiem. Viņi sacentās trijās peldēšanas disciplīnās, no kurām divās izcīnīja olimpiskās medaļas. Zelta medaļu brīvā stila 500 metru peldējumā izcīnīja Pauls Neimanis, bet sudraba medaļu brīvā stila 100 metru peldējumā izcīnīja Oto Heršmanis.

### Sportisti
* Oto Heršmanis
* Pauls Neimanis

### Rezultāti

## Riteņbraukšana
### Rezultāti
; Treka riteņbraukšana

## Atsauces

## Ārējās saites
* Athens 1896 — Olympic.org /
*  (Digitally available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/1896/1896.pdf )
*  (Excerpt available at https://web.archive.org/web/20080411091042/http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf)
*
Austrija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

[200px|right|thumb| [Oto Vāle šajās olimpiskajās spēlēs izcīnīja divas sudraba medaļas.]]

**[[Austrija]] (oficiāli [[Austrijas Impērija]])** bija pārstāvēta **[[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas norisinājās Francijas galvaspilsētā Parīzē no 1900. gada 14. maija līdz 28. oktobrim. Šīs bija otrās vasaras olimpiskās spēles, kurās startēja Austrija, lai gan tā bija daļa no Austroungārijas, Ungārijas dalība tiek dalīta atsevišķi.

Šajās olimpiskajās spēlēs Austriju pārstāvēja 16 sportisti (visi vīrieši), kuri startēja četros sporta veidos — jāšanā, paukošanā, peldēšanā un vieglatlētikā. No šiem pirmo reizi tā bija pārstāvēta jāšanā un vieglatlētikā.

Austrija šajās olimpiskajās spēlēs izcīnīja 6 olimpiskās medaļas, 3 sudraba un 3 bronzas medaļas. Medaļu kopvērtējumā Austrija šajās spēlēs bija 16. vietā. Lielākā daļa no tām, 4 medaļas, tika izcīnītas peldēšanā, savukārt divas medaļas tika iegūtas paukošanā. Paukošanā tās bija pirmās olimpiskās medaļas Austrijai. Peldētāji Oto Vāle un Karls Ruberls katrs izcīnīja pa divām olimpiskajām medaļām šajās olimpiskajās spēlēs.

## Sportisti
### Sportistu sadalījums pa sporta veidiem
*  — Pirmoreiz valsts pārstāvēta šajā sporta veidā.

## Medaļu ieguvēji
### Medaļnieki

### Sportisti ar vairākām medaļām

### Medaļu sadalījums pa sporta veidiem
*  — Pirmā izcīnītā bronzas medaļas valstij šajā sporta veidā

## Rezultāti
### [[Attēls:Equestrian pictogram.svg|20px]] Jāšana

### [[Attēls:Fencing pictogram.svg|20px]] Paukošana

### [[Attēls:Swimming pictogram.svg|20px]] Peldēšana

**OR** — Olimpiskais rekords

### [[Attēls:Athletics pictogram.svg|20px]] Vieglatlētika

; Skrejceļa un šosejas disciplīnas

; Laukuma disciplīnas

## Skatīt arī
* Austrija olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
* Austrija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Austrija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'')
Ģederta Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzejs

**Ģederta Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzejs** ir Jelgavas vēstures un mākslas muzejs Jelgavā. Muzeja filiāle ir Ādolfa Alunāna memoriālais muzejs Filozofu ielā 3 Jelgavā.

## Vēsture
Par muzeja priekšteci uzskata Kurzemes literatūras un mākslas biedrības 1818. gadā dibināto Kurzemes Provinces muzeju.
Pēc vācbaltiešu izceļošanas 1940. gada 29. maijā Kurzemes Provinces muzeju likvidēja un Latvijas Republikas Sabiedrisko lietu ministrija izdeva Rīkojumu par Kurzemes provinces muzeja kolekcijas nodošanu Valsts Vēsturiskā muzeja īpašumā.

Pēc Otrā pasaules kara beigām plānoja atjaunot Jelgavas pilsētas muzeja un bibliotēkas ēku Uzvaras un Dzirnavu ielas stūrī, tomēr 1952. gada decembrī Jelgavas Vēstures un mākslas muzejs tika izvietots atjaunotajā Jelgavas akadēmiskās ģimnāzijas ēkā. Jelgavas muzejam nodeva uz Vāciju izvestās un vēlāk atgūtās Kurzemes provinces muzeja ap 6500 vienību lielo arheoloģisko priekšmetu kolekcijas daļu.

Pēc Ģederta Eliasa nāves 1975. gadā muzejam piešķīra viņa vārdu un muzejā ar īpašu Latvijas PSR Kultūras ministrijas pavēli nonāca gandrīz viss mākslinieka radošais mantojums.

## Piemiņas plāksnes
Pie muzeja ārsienas piestiprinātas vairākas plāksnes, kas vēstī par to, ka šī ir bijusi pirmā augstskola Latvijā, ka te nodibināta Kurzemes Literatūras un mākslas biedrība, ka te mācījušies Jānis Čakste, Alberts Kviesis un Antans Smetona.
1919. gada 11. novembrī pie muzeja atklāja piemiņas plāksni sešpadsmit Jelgavas ģimnāzijas audzēkņiem, kas kļuva par Lāčplēša Kara ordeņa kavalieriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Muzeja mājaslapa
Verners Auls

**Verners Alfrēds Auls** () (dzimis  (pēc vecā stila — ), miršanas datums nav zināms) bija Latvijas vācbaltiešu daiļslidotājs, kas piedalījās 1936. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kur ieguva pēdējo, 25. vietu kungu daiļslidošanas sacensībās.

Dzimis Rīgā grāmatveža Artura Didriha Aula un Adelheides Henrietes, dzimušas Šneideres, ģimenē.

Rīgas Ledus kluba dibinātajs un valdes loceklis.

## Sasniegumi sportā
Pieckārtējs Latvijas meistars daiļslidošanā (1930-1932, 1934, 1935). Ieguva 6. vietu 1930. gada Eiropas daiļslidošanas čempionātā.

Vācbaltiešu izceļošanas laikā 1939. gadā kopā ar ģimeni repatriējās uz Vācijas okupēto Polijas daļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Miki

**Migels "Miki" Nuņezs Poco** (; dzimis  Barselonā), plašāk pazīstams ar mononīmu **Miki**, ir spāņu dziedātājs. Miki piedalījās 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Telavivā, Izraēlā, pārstāvot Spāniju ar dziesmu *[[La venda]]*. Finālā viņš ieguva 22. vietu.

## Atsauces
Medņu Jāņa kalns

**Medņu Jāņa kalns** ir paugurs, sena kulta vieta, vietējas nozīmes arheoloģiskais piemineklis Alūksnes novada Alsviķu pagastā uz dienvidrietumiem no Strautiņiem, Melnupes labajā krastā, mežainā apvidū. 

## Ārējās saites
*
"Stāmeru" saiešanas nams

**"Stāmeru" saiešanas nams** ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis Alūksnes novada Alsviķu pagastā Vecstāmeros pie valsts autoceļa V378 (Alsviķi – Ādams). Celts 19. gadsimtā kā brāļu draudzes kopienas nams.
Makedonska Pošta

thumb|Pagaidu pasta nodaļa pēc zemestrīces Skopjē 1963. gadā.
***Makedonska Pošta*** () ir lielākais pasta uzņēmums Ziemeļmaķedonijā. Tā galvenā mītne atrodas Skopjē. Maķedonijas pasts ir akciju sabiedrība, kas nodarbina vairāk par 2300 darbinieku un uztur ap 300 pasta nodaļām.

*Makedonska Pošta* pārņēma iepriekšējo režīmu uzstādīto infrastruktūru.  pievienojās Pasaules Pasta savienībai un pēc EBRD norādēm aizvietoja *PTT Makedonija*, bijušo Dienvidslāvijas uzņēmumu, .

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Livonija (nozīmju atdalīšana)

**Livonija** var būt:

* Livonija — vēsturiska zeme Baltijas jūras austrumos;
** Livonijas bīskapija — Romas Katoļu baznīcvalsts mūsdienu Latvijas sastāvā (1186 – 1255);
** Livonijas Konfederācija — valstu savienība Livonijā (1243 – 1561);
** Livonijas ordenis — autonoms Vācu ordeņa atzars Livonijā;
* Livonija (pilsēta) — pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs;
* Livonijas klints, pie Karaļa Džordža salas austrumos esošā Melvila raga Antarktikā; 
* *[[Livonia]]* — Tērbatas Universitātes vācbaltiešu studentu korporācija;
* Livonija Rikija Gina — Malaizijas aktrise.
Livonija (pilsēta)

**Livonija** () ir pilsēta Amerikas Savienoto Valstu rietumos, Mičiganas štatā. 2020. gadā Livonijā dzīvoja 95,5 tūkstoši iedzīvotāju, līdz ar to tā ir devītā lielākā pašvaldība Mičiganas štatā. Livonija ir daļa no Detroitas aglomerācijas, atrodas 24 km uz ziemeļrietumiem no Detroitas centra. Pilsētu nosaukta par godu Livonijai, vēsturiskam reģionam Baltijas jūras austrumos.

## Literatūra
*
*
*

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Chamber of Commerce
Krišjāņa Barona iela (Jelgava)

**Krišjāņa Barona iela** ir Jelgavas iela, kas sākas krustojumā ar Uzvaras ielu pie Hercoga Jēkaba laukuma un beidzas krustojumā ar Lielo ielu.

Otrā pasaules kara laikā ielas apbūve tika iznīcināta, mūsdienās to veido lielākoties Latvijas PSR laikā celtas ēkas. Pie krustojuma ar Pulkveža Brieža ielu atrodas bijušās Jelgavas Mašīnbūves rūpnīcas ēka.

## Ievērojamas celtnes
* Jelgavas kultūras nams, Krišjāņa Barona iela 6

Jelgava, Vecpilsētas iela 14 (3).jpg|Koka ēka uz Vecpilsētas ielas stūra


## Ielu savienojumi
Krišjāņa Barona iela ir savienota ar šādām ielām:

* Uzvaras iela
* Pasta iela
* Mātera iela
* Pulkveža Brieža iela
* Vecpilsētas iela
* Jāņa Asara iela
* Lielā iela
* Dambja iela

## Vēsture
Iela atrodama līdztekus Jēkaba kanālam jau 17. gadsimta Jelgavas kartēs ar nosaukumu **Grāvja iela** (). 19. gadsimtā to pārdēvēja par Rakstvežu jeb **Skrīveru ielu** (*Schreiberstraße*). 1875. gadā pie krustojuma ar Konstantīna ielu uzcēla Krāmera slēdzeņu fabriku.

Pēc Krišjāņa Barona nāves 1924. gada augustā ielai piešķīra Krišjāņa Barona ielas nosaukumu.
Pēc Otrā pasaules kara tai pievienoja Dzirnavu (Sudmalu) ielu.
1950. gadā ēkā Krišjāņa Barona ielā 40 pie krustojuma ar Jaunatnes ielu atklāja Jelgavas mašīnbūves rūpnīcu.

### Seni attēli
thumb|200px|Skrīveru iela pie Jēkaba kanāla Jelgavā
thumb|270px|Krišjāņa Barona iela (''Schreiber- Strasse'') un Sudmalu iela (''Mühlenstrasse'') 1917. gada kartē

Skrīveru iela pie Jēkaba kanāla Jelgavā 1917.jpg|Skrīveru iela pie Jēkaba kanāla (1917)
Skrīveru (tagad Krišjāņa Barona) iela pie Jēkaba kanāla Jelgavā 1917.jpg|Skrīveru (tagad Krišjāņa Barona) iela pie Jēkaba kanāla
Skrīveru iela pie Jēkaba kanāla Jelgavā.jpg.jpg|Skrīveru iela pie Jēkaba kanāla
Jēkaba kanāla šaurākā daļa starp Skrīveru un Lielo ielu no Kanāla ielas tiltiņa 1916.jpg|Jēkaba kanāla šaurākā daļa starp Skrīveru un Lielo ielu no Kanāla ielas tiltiņa (1916)
Jelgavas tirgus laukums, tagadējās Uzvaras ielas sākums.png|Jelgavas tirgus laukums ar Sudmalu ielas namiem
Viesnīca Kurzeme Jelgavā pirms 1914.jpg|Viesnīca "Kurzeme" pie Akcīzes un Skrīveru ielas krustojuma
Viesnīca Kurland Jelgavā Pirmā pasaules kara laikā.jpg|Viesnīca "Kurland" Pirmā pasaules kara laikā (ap 1917)
Dzirnavu ielas baseins pie Jelgavas tirgus laukuma pirms 1914.jpg|Sudmalu (Dzirnavu) ielas baseins pie Jelgavas tirgus laukuma (pirms 1914)  


## Atsauces
Iremels

**Iremels** (, ) ir neliels kalnu masīvs Dienvidurālos Baškortostānas Republikā, Krievijā pie robežas ar Čeļabinskas apgabalu. Augstākā virsotne Lielais Iremels jeb Iremels ir 1582,3 m vjl augsts. Mazais Iremels, 6 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Lielā Iremela, ir 1449,4 m vjl augsts. Iremela kalna pakāje ir Baškortostānas lielākās upes Belajas izteka.

Augstākais Urālu dienvidu daļas kalns ir Jamantau (1638 m v.j.l.), kas atrodas 53 km uz dienvidrietumiem no Iremela.

## Galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
1967. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1967. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā]]** abās cīņas sporta disciplīnās notika šķirti: sacensības grieķu-romiešu cīņā no 1. līdz 3. septembrim Bukarestē (Rumānija), bet brīvajā cīņā no 12. līdz 14. novembrim Deli (Indija).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

### Komandu  vietas

## Medaļu ieguvēji

### Brīvā cīņa (vīrieši)

### Grieķu-romiešu cīņā vīriešiem

## Ārējās saites
* FILA Database
Pirina nacionālais parks

**Pirina nacionālais parks** () ir viens no trim nacionālajiem parkiem Bulgārijā. Aizņem Pirina kalnu lielāko daļu, ir vairāk nekā 400 km² plašs. Parks dibināts 1962. gadā, pēc tam vairākas reizes paplašināts. Parks atrodas no 950 līdz 2914 metru augstumā virs jūras līmeņa. Augstākais punkts ir Vihrens, trešā augstākā virsotne Balkānu pussalā.

Pirina nacionālais parks atrodas valsts dienvidos, Blagojevgradas apgabalā. Tā teritorijā nav apdzīvotu vietu. Tajā iekļauti divi dabas rezervāti. Parkā atrodas 118 glaciālie ezeri, no kuriem lielākais un dziļākais ir Popova ezers, ir arī vairāki mazi ledāji (visvairāk uz dienvidiem esošie ledāji Eiropā). Nacionālā parka 57,3% teritorijas noklāj meži, no kuriem 95% ir skujkoku meži. Tāpat parkā atrodas vecākais koks Bulgārijā — aptuveni 1300 gadus vecā Baikuševas priede. Pirina kalnos atrodama endēms augs — Pirina magone (*Papaver degenii*).

Nozīmīgs tūrisma objekts. 1983. gadā Pirina nacionālais parks iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.


Dautov vrah IMG 9381.jpg
Vihren Pirin IMG 0553.jpg
Тевно езеро по залез слънце.jpg
Kamenitsa Pirin IMG 5549.jpg
NP Pirin Papaver degenii.jpg|Pirinas magone


## Ārējās saites

*
Valērijs Karpins

**Valērijas Karpins** (, , dzimis  Narvā, Igaunijas PSR) ir bijušais krievu futbolists, pašlaik futbola treneris. Kopš 2021. gada ir Krievijas futbola izlases galvenais treneris. Kā futbolists spēlējis Krievijas un Spānijas futbola klubos. Krievijas futbola izlases sastāvā piedalījies 1994. un 2002. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. gada Eiropas čempionātā. Izlasē 72 spēlēs guvis 17 vārtus.

## Ārējās saites
Naims Silejmanoglu

**Naims Silejmanoglu** (; dzimis **Naims Suleimanovs** () , miris ) bija Bulgārijas turku svarcēlājs, lielāko karjeras daļu pārstāvējis Turciju. Trīskārtējs olimpiskais čempions. Vienīgais svarcēlājs, kas raušanas disciplīnā uzcēlis 2,5 reizes vairāk nekā ir paša svars, viens no septiņiem svarcēlājiem, kas grūšanas disciplīnā uzcēlis 3 reizes vairāk nekā ir paša svars.

Dzimis etnisku turku ģimenē Bulgārijā. Bulgārijā arī sācis svarcēlāja karjeru. Varēja startēt , taču nepiedalījās tajā, jo Bulgārija boikotēja olimpiskās spēles. 1986. gadā sacensību laikā Austrālijā Suleimanovs izbēga un pēc vairāku dienu slēpšanās ieradās Turcijas vēstniecībā Kanberā. Pēc tam ieguva Turcijas pilsonību.

Trijās nākamajās olimpiskajās spēlēs (, , ) izcīnīja zelta medaļu. 1988. gadā Seulā un 1996. gadā Atlantā uzstādījis pasaules rekordu kopsummā. Seulā kopumā četras reizes labojis pasaules rekordu attiecīgajās disciplīnās, pēdējā mēģinājumā grūšanā pacēla 190 kg, kas 3,15 reizes pārsniedz sportista paša ķermeņa masu (lielākā attiecība grūšanas disciplīnā svarcelšanas vēsturē). Ar šādu sniegumu (152,5 kg + 190,0 kg; kopā 342,5 kg) Seulas olimpiskajās spēlēs pietiktu uzvarai arī nākamajā svara kategorijā. Silejmanoglu piedalījās arī , tomēr tajā nepievarēja sākumsvaru.

Ar panākumiem startējis pasaules čempionātā, kur septiņas reizes (no astoņām startēšanas reizēm) izcīnījis zelta medaļu (katru reizi uzvarot arī atsevišķi pa disciplīnām).

## Atsauces

## Ārējās saites
Selga Mence

**Selga Mence** (dzimusi 1953. gada 12. janvārī Liepājā) ir latviešu komponiste un mūzikas pedagoģe. Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas profesore.

## Biogrāfija
Dzimusi matemātikas pedagoga Jāņa Menča vecākā ģimenē, arī viņas brālis Jānis ir matemātiķis.

### Izglītība
1971. gadā S. Mence ar zelta medaļu absolvējusi Liepājas 5. vidusskolu, ar vācu valodas novirzienu, pēc diviem gadiem Emiļa Melngaiļa Liepājas mūzikas vidusskolu. Iestājusies Latvijas Valsts konservatorijas kompozīcijas klasē, kuru absolvējusi 1978. gadā. Vēlāk asistentūru pie Paula Dambja (1988). Ir studējusi arī muzikoloģiju.

### Karjera
Vairākus gadus strādājusi Latvijas Kultūras ministrijas repertuāra redakcijas kolēģijā (1980—1987). 20. gadsimta 80. gados pārzinājusi bērnu mūzikas sfēru Latvijas Komponistu savienībā, kuras biedre ir no 1983. gada. Kopš 1985. gada ir LMA kompozīcijas katedras docētāja, asociētā profesore.

### Daiļrade
Selga Mence visvairāk komponējusi kormūziku, viņas skaņdarbi plaši iecienīti Latvijas koru vidū. Skaņdarbi skanējuši Ziemeļvalstu Dziesmu svētkos Norvēģijā 2000. gadā un daudzos Dziesmu svētkos Latvijā, ASV un Kanādā. Ar komponistes skaņdarbiem daudzi Latvijas kori guvuši uzvaras starptautiskos konkursos.
Komponiste piedalījusies tādos projektos kā *Songbridge* 2000 festivālā *Europa Cantat XIV* Nevērā, Francijā, un Eiropas mūzikas mēnesī 2001. gadā Bāzelē. Viņas skaņdarbu cikls "Dziesmas divām klavierēm" ticis iekļauts rekomendēto skaņdarbu desmitniekā 1999. gadā Starptautiskajā komponistu radio tribīnē () Parīzē.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis IV šķira (2020)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Profils portālā "makslinieki.lv"
Džordans Biningtons

**Džordans Biningtons** (; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2026) spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Sentluisas "Blues" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
2009. gadā Biningtons uzsāka spēlēt Ontārio hokeja līgas vienībā Ouensaundas "Attack". 2010.—11. gada sezonā kopā ar komandu kļuva par līgas čempionu, un tika iekļauts Memoriālā kausa simboliskajā izlasē. 2013.—14. gada sezonu aizvadīja ECHL, taču 2014.—15. gada sezonā kļuva par AHL vienības Čikāgas "Wolves" pamatvārtsargu.

2016. gada 14. janvārī Biningtons Sentluisas "Blues" sastāvā aizvadīja savu debijas spēli NHL. 2018.—19. gada sezonas vidū Biningtons atgriezās NHL, pirmajā spēlē komandas rindās neielaižot nevienus vārtus. Biningtons ātri nostiprinājās komandas rindās, februārī un martā tiekot atzīts par visas līgas mēneša labāko debitantu. 2019. gadā kopā ar Sentluisas "Blues" izcīnīja Stenlija kausu. Stenlija kausa izcīņā Biningtons uzstādīja jaunu rekordu, kļūstot par pirmo vārtsargu, kas savā debijas sezonā uzvarējis 16 spēlēs.

Kanādas izlases sastāvā piedalījies 2024. gada Pasaules čempionātā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Brīnumu veikals

**Brīnumu veikals** () ir 2007. gada ASV un Kanādas kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Zaks Helms. Galvenos tēlus atveido Dastins Hofmans, Natālija Portmane, Džeisons Beitmens un Zaks Mills. Filmas pirmizrāde notika .

Mollija Mahonija ir neveikla un nedroša darbiniece Magorija Brīnumu veikalā, savdabīgākajā un brīnišķīgākajā rotaļlietu veikalā pasaulē. Kādu dienu 243 gadus vecais veikala īpašnieks veikalu atstāj mantojumā Mollijai, tomēr drīz vien šajā rotaļlietu paradīzē sākas tumšas un draudīgas pārmaiņas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tikai ne šeit

**Tikai ne šeit** () ir 1999. gada drāmas filma, kas balstīta uz Monas Simpsones tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Veins Vangs. Galvenās lomas atveido Sūzana Sarandona, Natālija Portmane, Bonija Bedelija, Šons Hatosijs un Hārts Bočners. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas galvenās varones ir ekscentriskā Adele un viņas meita Anna, kuras pamet Viskonsinas mazpilsētu, lai meklētu laimi Beverlihilsā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Parku štats

**Parku štats** () ir 2004. gada romantiskā drāmas filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir Zaks Brafs. Citas lomas atveido Natālija Portmane, Ians Holms un Pīters Sarsgārds. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Filmas galvenais varonis ir Endrū Lārdžmans, 26 gadus vecs aktieris un viesmīlis, kurš atgriežas savā dzimtajā pilsētā pēc mātes nāves.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tur, kur sirds

**Tur, kur sirds** () ir 2000. gada ASV romantiskā drāmas filma, kas balstīta uz Billija Letsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Mets Viljamss. Galvenās lomas atveido Natālija Portmane, Ešlija Džada, Stokards Čanings un Džoana Kjūsaka. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā parādīti 5 gadi no Novalī Neišonas, 17 gadus vecas grūtnieces, dzīves. Novalī draugs viņu pameta *[[Walmart]]* veikalā Oklahomas mazpilsētā. Novalī slepeni pārceļas dzīvot uz veikalu, kur viņa drīz vien dzemdē bērnu, tā piesaistot mediju uzmanību. Ar draugu palīdzību Novalī drīz vien spēj izveidot sev jaunu dzīvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gojas rēgi

**Gojas rēgi** () ir 2006. gada biogrāfiskā drāmas filma, kas balstīta uz Monas Simpsones tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir Milošs Formans. Galvenās lomas atveido Havjers Bardems, Natālija Portmane, Stellans Skašgords, Rendijs Kveids un Unakss Ugalde. Filmas pirmizrāde notika  Spānijā.

Filma veidota par gleznotāju Fransisko Goju, kurš piedzīvo ar savu mūzu saistītu skandālu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Manas melleņu naktis

**Manas melleņu naktis** () ir 2007. gada romantiskā drāmas filma, kas balstīta uz Ķīnas īsfilmu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Vans Dzjavei. Galvenās lomas atveido Nora Džonsa, Natālija Portmane, Džūds Lo, Reičela Vaisa un Deivids Stratērns. Filmas pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā.

Elizabete ir jauna sieviete, kura dodas ceļojumā pāri visai Amerikai, lai atrastu atbildes uz saviem jautājumiem par mīlestību, kā arī pa ceļam redzētu dažādas neparastas zīmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maija Līsija Neilore

**Maija Līsija Neilore** (; dzimusi , mirusi ) bija britu aktrise, dziedātāja un fotomodele.

Kā aktrise debitējusi 2004. gadā seriālā *[[Absolutely Fabulous]]*. Guvusi popularitāti filmējoties bērnu kanāla *[[CBBC]]* seriālos *[[Millie Inbetween]]* un *[[Almost Never]]*. 2012. gadā filmējusies filmā "Mākoņu atlants" kopā ar tādiem aktieriem kā Toms Henkss un Halle Berija. Aktrise mirusi 2019. gada 7. aprīlī, par to paziņoja desmit dienas pēc meitenes nāves.

## Atsauces

## Ārējās saites
Luiss Kāns

**Luiss Izadors Kāns** (, dzimis **Ice-Leibs Šmuilovskis** (*Itze-Leib Schmuilowsky*) , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu arhitekts, bija profesors Jeila Universitātē (1948–1957) un Pensilvānijas Universitātē (1957–1974). 1935. gadā Filadelfijā izveidoja pats savu arhitektūras ateljē. Luisa Kāna nozīmīgākie darbi ir Mākslas galerija Jeila Universitātē, Ričardsa medicīnas laboratorija Filadelfijā, no 1964. gada strādāja pie Bangladešas nacionālā parlamenta ēku kompleksa izbūves.

## Ārējās saites
Čehoslovākijas sadalīšana (nozīmju atdalīšana)

Čehoslovākijas sadalīšana var būt:

* 1938.—1939. gados lielvalstu Minhenes vienošanās rezultātā veiktā Čehoslovākijas sadalīšana starp kaimiņvalstīm;
* 1992.—1993. gados notikusī brīvprātīgā Čehoslovākijas sadalīšanās Čehijā un Slovākijā.
Kumertau

**Kumertau** (,  — ‘ogļu kalns’) ir pilsēta Baškortostānā Krievijas Federācijā. Pilsēta atrodas Baškortostānas dienviddaļā,  uz dienvidiem no Ufas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Volfgangs Kēlers

**Volfgangs Kēlers** (, dzimis , miris ) bija vācu, vēlāk Amerikas Savienoto Valstu psihologs. Kopā ar Maksu Vertheimeru un Kurtu Kofku ir geštalta psiholoģijas izveidotājs. 1909. gadā Berlīnes Humboltu universitātē ieguva doktora grādu filozofijā. Kēlera interešu lokā bija eksperimentālā psiholoģija, mūzikas psiholoģija, psihofizioloģija, uztveres psiholoģija, psiholoģijas filozofija un teorētiskā psiholoģija.

## Ārējās saites
Dobeles iela (Jelgava)

**Dobeles iela** ir Jelgavas iela, kas sākas krustojumā ar Uzvaras ielu pie Jelgavas 3. sākumskolas un beidzas krustojumā ar Ganību un Mazā Dambja ielām, turpinoties kā Dobeles šoseja.

Otrā pasaules kara 1944. gada kaujā par Jelgavu ielas vēsturiskā apbūve tika izpostīta un pēc kara  atjaunota tikai daļēji.

## Vēsture
thumb|left|Dobeles iela (''Doblensche Strasse'') ar pagarinājumu aiz Lielās (tagad Vecpilsētas) ielas 1917. gada kartē.
Iela Jelgavas kartēs atrodama jau kopš 17. gadsimta ar nosaukumiem **Mīlestības iela** () un Ebreju iela. Tā veda no Reformātu baznīcas līdz pilsētas nocietinājumu Dobeles vārtiem, tādēļ 19. gadsimtā to pārdēvēja par **Dobeles ielu** (*Doblensche Straße*).

19. gadsimta beigās vai 20. gadsimta sākumā Dobeles ielā 41 uzcēla četru klašu Aleksandra skolu, kurā vēlāk darbojās Jelgavas Skolotāju institūts, kura ēku Svētes ielā bija izpostījuši Pirmajā pasaules karā un Rietumkrievijas Brīvprātīgo armija, bet pēc tam tajā atradās Jelgavas Valsts arodu skola, bet Latvijas PSR — Ūdenssaimniecības un meliorācijas institūts.

Pēc Jelgavas sagraušanas 1944. gadā Dobeles ielai pievienoja nelielu posmu aiz agrākās Lielās (tagad Vecpilsētas) ielas krustojuma un 1965. gada 14. jūnijā pārdēvēja par **Revolūcijas ielu**. 
Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā 1990. gada 26. aprīlī tai atjaunoja Dobeles ielas nosaukumu.


Sagrautā Jelgavas Reformātu baznīca pēc 1944.jpg|Dobeles ielas sākums ar sagrauto Jelgavas Reformātu baznīcu (pēc 1944. gada)


## Ievērojamas vietas
* Jelgavas kultūras nama skvērs ar Noras Bumbieres pieminekli
* Ugunsdzēsības un glābšanas dienests, Dobeles iela 16
* SIA "Meža un koksnes produktu pētniecības un attīstības institūts", Dobeles iela 41. Ēka ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. (Celta 19. gadsimta beigās).
* Dzīvojamā ēka Dobeles ielā 22. Vietējās nozīmēs arhitektūras piemineklis. (Celta 1940. gadā).
* Dzīvojamā ēka Dobeles ielā 30. Vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis. (Celta 1910. gadā).
* Dzīvojamā ēka Dobeles ielā 32. Vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis. (Celta 1906. gadā).
* Dzīvojamā ēka Dobeles ielā 68. Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. (Celta 19. gadsimta beigās).

Jelgava Dobeles iela 22.jpg|Nams Dobeles ielā 22 uz Viestura ielas stūra (2016)
Jelgava Dobeles iela 30.jpg|Dobeles iela 30 (2016)
Jelgava Dobeles iela 32.jpg|Dobeles iela 32 (2016)
Jelgava Dobeles iela 41a.jpg|Dobeles iela 41a (2016)
52, Dobeles Street (Jelgava).JPG|Nams Dobeles ielā 52 (2015)
66, Dobeles Street (Jelgava).JPG|Nams Dobeles ielā 66 (2015)
68, Dobeles Street (Jelgava).JPG|Nams Dobeles ielā 68 (2015)
Ausekļa iela, Jelgava 06.JPG|Krustojums ar Ausekļa ielu


## Ielu savienojumi
Dobeles iela ir savienota ar šādām ielām:

* Uzvaras iela;
* Pasta iela;
* Blaumaņa iela;
* Viestura iela;
* Pulkveža Brieža iela;
* Ausekļa iela;
* Vecpilsētas iela;
* Ganību iela;
* Mazā Dambja iela;
* Dobeles šoseja.

## Atsauces
Dobeles iela

**Dobeles iela** var būt:

* Dobeles iela — iela Rīgā;
* Dobeles iela — iela Daugavpilī;
* Dobeles iela — iela Jelgavā;
* Dobeles iela — iela Ventspilī;
* Dobeles iela — iela Olaines pagasta Medemciemā.
Albānija 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Albānija]] [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Grieķijas galvaspilsētā Atēnās bija viena no 201 dalībvalstīm. Šīs bija Albānijas piektās vasaras olimpiskās spēles. Šajās olimpiskajās spēlēs Albānijas komandu veidoja 7 sportisti (5 vīrieši un 2 sievietes), kuri startēja 4 olimpiskajos sporta veidos.

Šajās olimpiskajās spēlēs Albānija neizcīnija olimpiskās medaļas. Labāko rezultātu izcīnīja svarcēlāji Gerts Traša un Teoharis Traša. Viņi abi, katrs savā svara kategorijā izcīnīja 13. vietu.

Albānijas karognesēja olimpisko spēļu atklāšanas un noslēguma ceremonijā bija Klodiana Šala.

## Sportistu sadalījums starp sporta veidiem

## Cīņas sports [[Attēls:Wrestling pictogram.svg|25px]]

Cīņas sportā Albānija bija pārstāvēta ar vienu sportistu — Sahitu Prizreni. Viņš startēja brīvajā cīņā, līdz 60 kilogramiem. Zaudējot gan Grieķijas sportistam Besikam Aslanasvili un Irānas sportistam Masudam Mustafam Džokaram izcīnīja 17. vietu.  

### Sportisti
; Vīrieši
* Sahits Prizreni

### Rezultāti
; Vīrieši

## Peldēšana [[Attēls:Swimming pictogram.svg|25px]]

Albānija peldēšanā startēja ar diviem sportistiem — Krešniku Ģatu un Rovenu Marku. Albānija pirmo reizi startēja sieviešu sacensībās peldēšanā. Viņa priekšsacīkstēs 50 metru peldējumā brīvajā stilā sievietēm un izcīnīja 60. vietu un tālākajām kārtām nekvalificējās. Krešniks Ģata startēja 50 metru peldējumā brīvajā stilā vīriešiem un izcīnīja 66. vietu un tālākajām kārtām nekvalificējās.

### Sportisti

; Vīrieši
* Krešniks Ģata
; Sievietes
* Rovena Marku

### Rezultāti
; Vīrieši

; Sievietes

## Svarcelšana [[Attēls:Weightlifting pictogram.svg|25px]]

Albānija svarcelšamā bija pārstāvēta ar 2 sportistiem — Gertu Trašu un Teoharisu Trašu. Abi sportisti startēja katrs savā svara kategorija un katrs izcīnīja 13. vietu, kas bija šo olimpisko spēļu Albānijas labākais panākums. 

### Sportisti
; Vīrieši
* Gerts Traša
* Teoharis Traša

### Rezultāti
; Vīrieši

## Vieglatlētika [[Attēls:Athletics pictogram.svg|25px]]

Albānija vieglatlētikā  bija pārstāvēja ar divām sportistiem — Dorianu Čollaku un Klodianu Šalu. Dorians Čollaku startēja vesera mešanā, kur ar rezultātu 70 metri un 6 centrimetri priekšsacīkstēs izcīnīja 31. vietu, bet tālākajām kārtām kvalificējās. Klodiana Šala startēja 400 metru barjerskrējienā, kur priekšsacīkstēs ar rezultātu 1 minūte izcīnīja 6. vietu, bet tālākajām kārtām kvalificējās.

### Sportisti

; Vīrieši
* Dorians Čollaku
; Sievietes
* Klodiana Šala

### Rezultāti
; Vīrieši
;; Laukuma disciplīnas

; Sievietes
;; Skrejceļa disciplīnas

## Skatīt arī
* Albānija olimpiskajās spēlēs

## Atsauce
Igors Severjaņins

**Igors Severjaņins** (,  īstajā uzvārdā **Lotarjovs** , dzimis , miris ) bija krievu dzejnieks.

Dzimis virsnieka ģimenē, bija Nikolaja Ņekrasova un Afanasija Feta attāls radinieks. Sarakstīja savu pirmo dzejoli 18 gadu vecumā. Publicēja savus darbus no 1904. gada. Guvis panākumus 1913. gadā, kad tika izdots viņa liels dzejoļu krājums *Громокипящий кубок*. 1918. gada janvārī kopā ar savu sievu un māti pārcēlies uz Igauniju, kur nodzīvoja līdz mūža beigām. Pēc Baltijas valstu okupācijas kļuva par PSRS pilsoni. Miris 1941. gada 20. decembrī no sirdstriekas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Dzeja
Armēnija 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Armēnija]]** piedalījās ** [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas  notika ASV pilsētā Atlantā no 1996. gada 19. jūlija līdz 4. augusts. Armēnijai šīs pirmās vasaras olimpiskās spēles, kurās tā piedalījās kā neatkarīga valsts. Kaut gan Armēnija neatkarību no Padomju Savienības ieguva 1991. gadā 1992. gada vasaras un 1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs tā startēja Apvienotās komandas sastāvā.

1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Armēniju pārstāvēja 32 sportisti (30 vīrieši un 2 sieviets), kas sacentās 11 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk sportistu no Armēnijas, 10 sportisti, bija pārstāvēti svarcelšanā. 

Armēnija šajās olimpiskajās spēlēs izcīnīja 2 olimpiskās medaļas (1 zelta un 1 sudraba medaļu). Pirmo zelta medaļu Armēnijai olimpiskajās spēlēs izcīnīja cīkstonis Armens Nazarjans. Šī bija arī viņa pirmā no trim olimpiskajām medaļām. Savukārt sudraba medālu izcīnīja cīkstonis Armens Mkrtčjans. 

Armēnijas karognesējs 1996. gada Atlantas spēļu atklāšanas ceremonijā bija svarcēlājs Ahvans Grigorjans.

## Medaļnieki
[200px|thumb| [Armens Nazarjans 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja pirmo zelta medaļu Armēnijai]]
* * Skatīt arī: [[1996. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[1996. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums

* Hohaness Avtandiljans ()
* Hohaness Barsejans ()
* Sergo čahojans ()
* Ašots Danieljans ()
* Eduards Darbinjans ()
* Roberts Emijans ()
* Arsēns Gazarjans ()
* Mehaks Gazarjans ()
* Levons Gehamjans ()
* Arajiks Gevorgjans ()
* Arsēns Gevorgjans ()
* Artūrs Gevorgjans ()
* Ahvans Grigorjans ()
* Arusa Ģulbudahjana ()
* Haiks Jegiazarjans ()
* Colaks Jegišjans ()
* Aleksanders Karapetjans ()
* Hačatūrs Kjapanaktsjans ()
* Anuša Manukjana ()
* Agasi Manukjans ()
* Mhitars Manukjans ()
* Samvesl Manukjans ()
* Armens Martirosjans ()
* Izraels Militosjans ()
* Armens Mkrtčjans ()
* Nšans Munčjans ()
* Armens Nazarjans ()
* Lerniks Papjans ()
* Hračja Petikjans ()
* Norairs Sargsjans ()
* Sargiss Sargsjans ()
* Ara Vardanjans ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Ārējas saites
* Armenia at the 1996 Atlanta Summer Games
Maikls Raiss

**Maikls Raiss** (; dzimis  Hārtlpūlā) ir angļu dziedātājs. Maikls piedalījās 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Telavivā, Izraēlā, pārstāvot Lielbritāniju ar dziesmu *[[Bigger than Us]]*. Finālā viņš ieguva 26. vietu.

## Atsauces
Igors Meļņiks

**Igors Meļņiks** (; dzimis  Kijivā, Ukrainā) ir bijušais ukraiņu izcelsmes Latvijas basketbolists, spēlēja centra pozīcijā, bija Latvijas basketbola izlases dalībnieks. Viens no visu laiku rezultatīvākajiem izlases basketbolistiem (pēc vidēji spēlē gūtajiem punktiem).

## Biogrāfija
Igors Meļņiks ir dzimis Kijivā. 1979. gadā pārstāvēja PSRS kadetu basketbola izlasi Eiropas čempionātā. Skolu beidzis Sanktpēterburgā 1981. gadā. Pieaugušo basketbolā karjeru sāka Ļeņingradas "Spartak", vēlāk spēlēja Kijivas ASK. 1985. — 1986. gadu pavadījis dienestā padomju armijā. 1985. gadā apprecējies ar latvieti Rasmu Gulbinsku-Rogaini. 1987. gadā pārcēlies uz Rīgu, kur spēlēja Rīgas VEF. Spēlēja arī Latvijas PSR izlasē, pēc neatkarības atgūšanas — Latvijas izlasē.

Latvijas izlasē debitēja mačā pret Zviedriju 1992. gada 7. maijā, kurā ar 23 punktiem bija rezultatīvākais spēlētājs. Latvijas izlasi pārstāvēja arī 1992. gada vasaras olimpiskās spēļu kvalifikācijas turnīrā Granadā 1992. gadā, 1993. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīrā Polijā un finālturnīrā Vācijā, tāpat arī 1997. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā Spānijā. 2001. gada Eiropas čempionātā pārstāvēja Latviju tikai kvalifikācijas turnīrā, bet netika iekļauts sastāvā finālturnīram. Kopā izlasē aizvadījis 49 spēles, ir trešais visu laiku rezultatīvākais pēc vidēji spēlē gūtajiem punktiem (15 punkti spēlē).

1997. gadā par īpašiem nopelniem Latvijas labā basketbolistam tika piešķirta Latvijas pilsonība.

I. Meļņika abi bērni nodarbojas vai nodarbojušies ar basketbolu: dēls Aleksandrs ir bijušais basketbolists (spēlēja Latvijas U-20 izlasē), savukārt meita Zenta spēlē basketbolu Itālijā un ir Latvijas izlases spēlētāja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Danka Bartekova

**Danka Bartekova** (; dzimusi ) ir bijusī Slovākijas sportiste, šāvēja, olimpiskās bronzas medaļas ieguvēja stenda šaušanā, deviņkārtēja pasaules čempionāta medaļu ieguvēja, deviņkārtēja Eiropas čempione, pieckārtēja pasaules kausa posmu uzvarētāja, 2011. gada universiādes sudraba medaļas ieguvēja.

Starptautiskās Olimpiskās komitejas locekle, 2012. gadā uz 8 gadiem ievēlēta Sportistu komisijā.

## Augstākie rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāti

### Eiropas čempionāti

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Armēnija 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Armēnija]]** piedalījās **[[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Grieķijas pilsētā Atēnās no 2004. gada 13. līdz 29. augustam. Armēnijai šīs bija trešās vasaras olimpiskās spēles, kurā tā piedalījās kopš Padomju Savienības sabrukuma.

Armēniju 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs pārstāvēja 16 sportisti (14 vīrieši un 2 sievietes), kuri startēja 8 olimpiskajos sporta veidos. Šī ir līdz šim vismazākā Armēnijas olimpiskā komanda, kas ir startējusi vasaras olimpiskajās spēlēs. Pirmo reizi Armēnija vasaras olimpiskajās spēlēs neizcīnija olimpiskās medaļas.

Armēnijas karognesējs 2004. gada Atēnu spēļu atklāšanas ceremonijā bija vingrotājs Alberts Azarjans.

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums

* Mahmeds Agajevs ()
* Gevorgs Aleksanjans ()
* Varduhi Avetisjana ()
* Norairs Bahtamjans ()
* Martins Berberjans ()
* Ašots Danieljans ()
* Haikazs Galstjans ()
* Vahinaks Galstjans ()
* Levons Gegamjans ()
* Arajiks Gevorgjans ()
* Marina Hazarjana ()
* Armens Hazarjans ()
* Žirairs Hovhannisjans ()
* Armens Martirosjans ()
* Tigrans Vardans Martirosjans ()
* Aleksans Nalbandjans ()
* Armens Nazarjans ()
* Sargiss Sargsjans ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Ārējas saites
* Armenia at the 2004 Athina Summer Games
Bilals Hasani

**Bilals Hasani** (; dzimis  Parīzē) ir franču dziedātājs un jūtūberis. Bilals piedalījās 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Telavivā, Izraēlā, pārstāvot Franciju ar dziesmu *[[Roi]]*. Finālā viņš ieguva 16. vietu.

## Atsauces
Armēnija 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Armēnija]]** piedalījās ** [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas  notika Austrālijas pilsētā Sidneejā no 2000. gada 15. septembra līdz 1. oktobrim. Armēnijai šīs otrās vasaras olimpiskās spēles.

Armēniju 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs pārstāvēja 25 sportisti (23 vīrieši un 2 sieviets), kuri startēja 10 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk Armēnijas sportisti, 8 sportisti, bija pārstāvēti cīņas sportā. Pirmo un arī līdz šim vienīo reizi Armēnija bija pārstāvēta smaiļošanā un kanoe airēšanā. 

Šajās vasaras olimpiskajās spēlēs Armēnijas sportisti izcīnīja vienu olimpisko medaļu (bronzas medaļu). Šo medaļu Armēnija izcīnīja svarcēlājs Arsēns Melikjans. Sākotnēji arī svarcēlājs Ašots Danieljans izcīnīja bronzas medaļu, taču vēlāk tā tika atņemta saistībā ar pozitīviem dopinga rezultātiem.

Armēnijas karognesējs 2000. gada Sidnejas spēļu atklāšanas ceremonijā bija cīņas sporta pārstāvis Vahinaks Galustjans.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[2000. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[2000. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums

* Hohaness Avtandiljans ()
* Martins Berberjans ()
* Ašots Danieljans ()
* Viks Darčinjans ()
* Haikazs Galstjans ()
* Vahinaks Galstjans ()
* Levons Gegamjans ()
* Arajiks Gevorgjans ()
* Artūrs Gevorgjans ()
* Vladimirs Grušihins ()
* Gagiks Hačatrjans ()
* Aršaks Hairapetjans ()
* Dmitrijs Margarjans ()
* Armēns Martirosjans ()
* Arsēns Melikjans ()
* Jūliana Mihejeva ()
* Karens Mnatsakanjans ()
* Anna Nasiljana ()
* Hračja Petikjans ()
* Rudiks Petrosjans ()
* Širaks Pohosjans ()
* Arams Ramazjans ()
* Rafaels Samurgaševs ()
* Sargiss Sargsjans ()
* Vardans Voskanjans ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Ārējas saites
* Wallechinsky, David (2004). *The Complete Book of the Summer Olympics (Athens 2004 Edition)*. Toronto, Canada. .
* International Olympic Committee (2001). The Results. Retrieved 12 November 2005.
* Sydney Organising Committee for the Olympic Games (2001). Official Report of the XXVII Olympiad Volume 1: Preparing for the Games. Retrieved 20 November 2005.
* Sydney Organising Committee for the Olympic Games (2001). Official Report of the XXVII Olympiad Volume 2: Celebrating the Games. Retrieved 20 November 2005.
* Sydney Organising Committee for the Olympic Games (2001). The Results. Retrieved 20 November 2005.
* International Olympic Committee Web Site
* Armenia at the 1996 Sydney Summer Games
Darude

**Tonijs Ville Henriks Virtanens** (; dzimis  Eurā), plašāk pazīstams ar skatuves vārdu ***Darude***, ir somu dīdžejs un mūzikas proucents. Viņa slavenākais skaņdarbs ir 1999. gadā izlaistais *[[Sandstorm]]*.

*Darude* kopā ar dziedātāju Sebastianu Rejmanu piedalījās 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Telavivā, Izraēlā, pārstāvot Somiju ar dziesmu *[[Look Away]]*. Savā pusfinālā viņi ieguva 17. vietu, kas neļāva kvalificēties finālam.

## Atsauces
Jeļena Jakovļeva

**Jeļena Jakovļeva** (dzimusi  Liepājā) ir Latvijas tenisa trenere, bijusī tenisiste. Trenē savu meitu Aļonu Ostapenko, 2017. gada Francijas atklātā čempionāta vienspēļu turnīra uzvarētāju un 2018. gada Vimbldonas čempionāta pusfināla dalībnieci.

## Biogrāfija
Jeļena Jakovļeva ar tenisu sāka nodarboties Liepājas Tenisa sporta skolā. Vēlāk pārcēlusies uz Rīgu. No 1994. gada strādā par tenisa treneri.

Laulībā ar Jevgēniju Ostapenko, bijušo ukraiņu futbolistu, 1997. gadā dzimusi Aļona Ostapenko, kuru J. Jakovļeva jau no piecu gadu vecuma virzījusi tenisā un trenējusi. Lai arī A. Ostapenko ir bijuši vairāki treneri ar starptautisku pieredzi, J. Jakovļeva vienmēr palikusi viņas pamattrenere.

2011. gadā Latvijas Olimpiskās komitejas Ģenerālajā asamblejā J. Jakovļeva tika nosaukta par Latvijas gada jaunatnes treneri pēc A. Ostapenko uzvaras Eiropas Jaunatnes olimpiādē. Tobrīd viņa bija arī Latvijas U-14 tenisa izlases trenere.

Pēc A. Ostapenko triumfa *Roland Garros* turnīrā 2017. gadā Latvijas Tenisa savienība nosauca J. Jakovļevu par Gada treneri.

## Atsauces
Usma (stacija)

**Usma** ir dzelzceļa stacija (pēc būtības — izmaiņas punkts) līnijā Ventspils—Tukums II, kas atrodas Ventspils novada Usmas pagastā starp Ugāles un Spāres stacijām. Blakus stacijai atrodas neliels ciems Usmas stacija, bet 700 m Ventspils virzienā — Desuciems. Blakus Tukuma virziena pārmijai sliežu ceļu šķērso autoceļš V1324 Usmas skola—Usmas stacija. 200 m uz dienvidiem no stacijas pie Ventspils šosejas atrodas autobusa pietura "Usma".

## Vēsture
Stacija un kokzāģētava šeit ierīkota jau Pirmā pasaules kara laikā, bet oficiāli pietura šeit pastāv kopš 1920. gada. Sākotnējā stacijas ēka nav saglabājusies. Vēlāk šeit tika atkal izveidota stacija (galvenokārt kokzāģētavas vajadzībām), kas pastāvēja apmēram līdz 1950. gadiem, kad Usmu pārveidoja par neapkalpojamu pieturas punktu. 1998. gadā šeit no jauna atklāja staciju (Usma uzskatāma par pirmo dzelzceļa staciju, kas Latvijā uzbūvēta pēc neatkarības atjaunošanas). Pasažieru vilcieni Usmā nepietur kopš 2001. gada.

## Attēlu galerija

Attēls:Usmas stacija 06.jpg|Usmas stacijas ēkas
Attēls:Usmas stacija 11.jpg|Usmas stacija, skats Ventspils virzienā
Attēls:Usmas stacija 07.jpg|Ēkas "Mazstacija" atrašanās vieta
Attēls:Usmas stacija 05.jpg|Stacijas tualete
Attēls:Usmas stacija 14.jpg|Skats uz staciju Ventspils virzienā
Attēls:Usmas stacija 12.jpg|Usmas stacijas konteiners


## Ārējas saites
* Usmas stacijas foto 

## Atsauces
Ivicas tunelis

**Ivicas tunelis** ir autoceļa tunelis Melnkalnē. Tas tika atvērts 2010. gada decembrī. Tunelis ir daļa no autoceļa, kas savieno Šavniku ar Žabļaku. Ivicas tunelis ir 2,2 km garš un ir otrais garākais un modernākais tunelis Melnkalnē.

## Atsauces
Sebastians Rejmans

**Sebastians Rejmans** (; dzimis  Helsinkos) ir somu dziedātājs, aktieris un televīzijas raidījumu vadītājs. Sebastians kopā ar diskžokeju *[[Darude]]* piedalījās 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Telavivā, Izraēlā, pārstāvot Somiju ar dziesmu *[[Look Away]]*. Savā pusfinālā viņi ieguva 17. vietu, kas neļāva kvalificēties finālam.

## Atsauces
Meleuza

**Meleuza** (, ) ir pilsēta Baškortostānā Krievijas Federācijā. Pilsēta atrodas Baškortostānas dienviddaļā, 225 km uz dienvidiem no Ufas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andrejs Bondarenko

**Andrejs Bondarenko** (; dzimis  Mariupolē, Ukrainā miris ) bija ukraiņu izcelsmes Latvijas basketbolists, spēlēja centra pozīcijā, bija Latvijas basketbola izlases dalībnieks.

## Biogrāfija
Andrejs Bondarenko dzimis Mariupolē. Profesionāļa karjeru aizvadījis Kijivas SKA (1983—1985), Rīgas VEF (1988—1992), "SWH-Brocēni", BK Ventspils un Doneckas "BC Donetsk" vienībā. Pēdējais pārstāvētais klubs bija Elkingenas "Basketball Elchingen 1999" Vācijā.

1997. gadā par īpašiem nopelniem Latvijas labā basketbolistam tika piešķirta Latvijas pilsonība.

2002. gada 9. augustā pēkšņi mira. Par nāves iemeslu uzskata sirdsdarbības problēmas.
### Latvijas izlase

Latvijas izlasē debitēja mačā pret Zviedriju 1992. gada 7. maijā. Latvijas izlasi pārstāvēja arī 1992. gada vasaras olimpiskās spēļu kvalifikācijas turnīrā Granadā 1992. gadā, 1993. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīrā Polijā un finālturnīrā Vācijā, tāpat arī 1997. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā Spānijā. Pēdējo spēli izlasē aizvadīja 1998. gada 28. novembrī pret Turciju. Kopumā izlasē aizvadīja 47 spēles.

## Atsauces

## Ārējās saites
Patricja Viciškeviča

**Patricja Viciškeviča** (; dzimusi ) ir poļu vieglatlēte, 400 m skrējēja. 2012. un 2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībniece, 2018. gada Eiropas čempione 4x400 m stafetē.

## Biogrāfija
Ar vieglatlētiku sākusi nodarboties skolā pēc fizkultūras skolotāja ierosinājuma. Augstus rezultātus sākusi uzrādīt 16 gadu vecumā, trenējoties pie Edvarda Motila.

Pēc vairākām uzvarām jaunatnes un junioru sacensībās, 2011. gadā bija debitante pieaugušo komandā: 17 gadu vecumā skrēja 4x400 m stafetē Eiropas čempionātā. Nākamajā gadā viņas rezultāti 400 m distancē bija starp labākajiem valstī un viņa piedalījās olimpiskajās spēlēs Londonā. Tomēr poļu 4x400 m stafetes komanda, kurā skrēja arī Patrīcija finālā neiekļuva, uzrādot tikai 11. laiku.

2013. gadā Eiropas junioru čempionātā viņa ieguva divas zelta medaļas: 400m skrējienā un stafetē, abos gadījumos ar nacionālajiem rekordiem sportistēm, kas jaunākas par 20 gadiem (attiecīgi 51,56 un 3:32,63).

Divas medaļas viņa ieguva 2015. gadā Eiropas jaunatnes čempionātā: bronzas — 400 metru skrējienā un sudraba — 4x400 metru stafetē. Tajā pašā sezonā viņa uzstādīja personīgo rekordu pasaules čempionātā 400 m priekšskrējienā finišējot ar laiku 51,31 sekundes un iekļūstot pusfinālā.

2016. gadā Eiropas čempionātā viņa bija ceturtā stafetē. Savā karjerā otrās olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro viņa individuāli tika līdz pusfinālam un bija septītā 4 × 400 metru stafetē.

2017. gada Eiropas čempionātā telpās viņa skrēja 4x400 metru stafetes pirmo etapu un palīdzēja komandai izcīnīt zelta medaļas.

## Sacensību rezultāti

## Personīgie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
Hatari

***Hatari*** ir islandiešu tehno un pankroka mūzikas grupa, kas savu darbību aizsāka 2015. gadā. Grupa pārstāvēja Islandi 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Telavivā, Izraēlā ar dziesmu *[[Hatrið mun sigra]]*. Savā pusfinālā viņi ieguva 3. vietu, kas ļāva kvalificēties finālam. Finālā viņi ieguva 10. vietu.

## Atsauces
Lake Malawi (nozīmju atdalīšana)

**Lake Malawi** var būt:
* Ņasas ezers (arī Malavi ezers; ) — liels ezers Āfrikā;
* *[[Lake Malawi (grupa)|Lake Malawi]]* — mūzikas grupa no Čehijas.
Lake Malawi (grupa)

***Lake Malawi*** ir čehu indīpopa mūzikas grupa, kas savu darbību aizsāka 2013. gadā. Grupa pārstāvēja Čehiju 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Telavivā, Izraēlā ar dziesmu *[[Friend of a Friend]]*. Savā pusfinālā viņi ieguva 2. vietu, kas ļāva kvalificēties finālam. Finālā viņi ieguva 11. vietu.

## Atsauces