Doctor Who

***Doctor Who*** ir BBC veidots britu zinātniskās fantastikas televīzijas seriāls, kas pirmoreiz pārraidīts 1963. gadā ar Viljamu Hartnelu galvenajā lomā. Šajā seriālā stāstīts par noslēpumaina laika ceļotāja — "Doktora" (), piedzīvojumiem, kurš pārvietojas savā kosmosa kuģī TARDIS. TARDIS vienlaikus ir arī laika mašīna, kas izskatās pēc parastas divdesmitā gadsimta sešdesmito gadu policijas kabīnes (*Police box*), bet iekšpusē tas ir liels kosmosa kuģis. Kopā ar saviem biedriem viņš pēta laiku un telpu, risina dažādas problēmas un cīnās ar briesmoņiem.

## Seriāli
### Oriģinālais seriāls
Oriģinālais seriāls (saukts arī par "Klasisko seriālu" ()) bija no 1963. gada 23. novembra līdz 1989. gada 6. decembrim pārraidīta BBC programma. Atšķirībā no 2005. gada seriāla, oriģinālajā seriālā katrs stāsts aizņēma vidēji 6 sērijas. Tā autors ir Sidnijs Ņūmens, kurš sākotnēji seriālu bija iecerējis kā izglītojošu, apvienojot zinātnisko fantastiku un vēsturi. Sākot ar 1967. gadu, tas kļuva par zinātniskās fantastikas seriālu.

Šobrīd 97 no oriģinālā seriāla sērijām nav pieejamas pilnā formā, jo no 1964. līdz 1973. gadam daudzas no BBC arhīvā uzglabātajām videolentēm, starp kurām bija 237 seriāla *Doctor Who* sērijas, tika iznīcinātas, nodzēstas vai arī cieta no sliktiem uzglabāšanas apstākļiem.

### Filma
"Doktors X" ir 1996. gada televīzijas filma, kas tika veidota kā turpinājums oriģinālajam seriālam. Filma tika veidota kā pilotsērija seriāla turpinājumam, bet zemo reitingu dēļ seriāls netika uzņemts. 2003. gadā notika vēl viens mēģinājums atjaunot seriālu, šoreiz *flash* animācijas stilā — *Scream of the Shalka*.

### 2005. gada seriāls
2005. gada seriāls ir BBC programma, kas tiek pārraidīta no 2005. gada 26. marta. Atšķirībā no oriģinālā seriāla, 2005. gada seriālā katrs stāsts aizņem vienu vai divas aptuveni 45 minūšu sērijas, lai gan atsevišķas sērijas ir bijušas gan īsākas, gan garākas, līdz pat 75 minūtēm. To sākotnēji veidoja Rasels Deiviss. Seriāla darbība norisinās vairākus gadus pēc pirmā seriāla notikumiem. Šo gadu laikā Doktors cīnījies "Laika karā" — karā starp Doktora planētu Galifreju un dalekiem, kas beidzās ar daleku iznīcību un Galifrejas pazušanu.

## Tēli
### Doktors

Seriāla galvenais varonis Doktors ir citplanētietis no planētas Galifreja, viens no Laika pavēlniekiem. Sākotnēji viņa raksturs un izcelsme bija noslēpumaina. Viņš ir apveltīts ar ļoti augstu intelektu. Doktors ir ekscentrisks ceļotājs laikā un telpā, viņš cīnās pret netaisnību Visumā. Doktoram piemīt spēja atjaunoties (reģenerēties), ja viņš ir nāvējoši ievainots. Katru reizi, kad Doktors atjaunojas, mainās ne tikai viņa izskats, bet arī raksturs. Kopš seriāla pirmsākumiem 1963. gadā Doktoru ir tēlojuši 14 dažādi aktieri.

### Meistars/Misija

Viens no Doktora lielākajiem ienaidniekiem ir Meistars (), kurš, tāpat kā Doktors, ir Laika pavēlnieks. Meistars ir Doktora bērnības draugs, kurš laika gaitā kļuvis ļauns. Bijušais Lielbritānijas premjerministrs. 2014. gada sērijā *Death in Heaven* atklājās, ka Meistars ir pieņēmis sievietes veidolu un sauc sevi par Misiju (). Epizodiski Meistaru jaunībā ir tēlojis arī Viljams Hjūss.

### Daleki
thumb|110px|Daleku 2005. gada dizains

Doktora visu laiku lielākie ienaidnieki ir daleki (), kuru vienīgais mērķis un dzīves jēga ir iznīcināt visu, kas nav pēc viņu uzskatiem "tīrs". Daleki ir citplanētiešu mutanti, kas pārvietojas robotveidīgās kaujas mašīnās, tos radījis Davross, viens no seriāla ļaundariem. Jaunākajās sērijās daleki ir mēģinājuši pārvērst par dalekiem arī cilvēkus. Viņu kaujas sauklis ir "Iznīcināt!" ()

Attiecības starp dalekiem un Doktoru vēl vairāk saasina fakts, ka starp dalekiem un Doktora planētu Galifreju ir noticis karš, kura laikā gāja bojā gandrīz visa daleku rase, kā arī gandrīz visi Galifrejas iedzīvotāji.

### Davross
thumb|110px|Davross

Davross ir Skaro iemītnieks, zinātnieks. Kara laikā starp kalediem un tāliem vienā no uzbrukumiem tiek iznīcināta Davrosa laboratorija, un viņš gūst smagus miesas bojājumus. Davross, eksperimentējot ar karavīriem, pārvērš viņus par dalekiem, likvidē visas viņu emocijas, izņemot naidu, un izveido kaujas mašīnas, kuras ne tikai tur dalekus pie dzīvības, bet arī apbruņo tos. Daleku kaujas mašīnas dizains ir balstīts uz Davrosa dzīvības uzturēšanas sistēmas.

### Kibercilvēki
thumb|110px|Kibercilvēku 2013. gada dizains

Oriģinālajā seriālā kibercilvēki () ir citplanētiešu rase no Zemes dvīņu planētas Monda. Mondas iemītnieki, cenšoties pagarināt savu mūža ilgumu, ir nomainījuši savus orgānus pret mehānismiem. Laika gaitā viņi kļuva par kiborgiem, kam nepiemīt emocijas, un sāka iekarot Visumu.

2005. gada seriālā kibercilvēki ir cilvēki no paralēlā Visuma, kuri ir kļuvuši par kiborgiem, kam nav emociju. Kibercilvēki ierodas mūsu Visumā un sāk to iekarot, kā arī pārvērst gan dzīvos, gan mirušos cilvēkus par sev līdzīgiem.

### Raudošie eņģeļi
thumb|110px|Raudošā eņģeļa akmens forma
Par raudošajiem eņģeļiem () sauc citplanētiešu rasi, kas evolūcijas gaitā ir izveidojusi īpatnēju aizsargmehānismu. Kad uz eņģeli noraugās kāda saprātīga būtne, tas sastingst un izskatās pēc parastas statujas. Eņģeļi ir ļoti ātri. Tie ir spējīgi pārvarēt lielu attālumu ātrāk, nekā cilvēks samirkšķina acis, bet tie nespēj pārvietoties, ja uz tiem skatās. Raudošo eņģeļu idejas autors ir Stīvens Mofats.

### Kompanjoni
Seriāla otrā plāna tēlus, kuri ceļo kopā ar Doktoru, mēdz saukt par kompanjoniem. Stīvens Mofats, seriāla galvenais scenārists no 2010. līdz 2017. gadam, ir aprakstījis kompanjonu kā seriāla galveno varoni, jo seriāla stāsts beidzas un atsākas ar katra kompanjona nozušanu vai parādīšanos un viņš parasti savā dzīvē piedzīvo vairāk izmaiņu nekā Doktors.

### Sūzena Formane
Sūzena Formane (, tēlo Karole Anna Forda) ir Doktora mazmeita un seriāla pirmā kompanjone. Sūzena tiek atstāta 22. gadsimtā dzīvei kopā ar Deividu Kampbelu (tēlo Pīters Frasers).

### Brigadieris Alisters Gordons Letbridžs-Stjuarts
Brigadieris Letbridžs-Stjuarts (, tēlo Nikolass Kortnijs) ir organizācijas UNIT vadītājs. UNIT cīnās pret citplanētiešu iebrucējiem. Pēc brigadiera nāves viņu aizvietoja tā meita Keita Stjuarte (tēlo Beverlija Kresmane un Džemma Redgreiva).

## Doktora aprīkojums
### TARDIS
thumb|200px|TARDIS 2010. gada dizains 

Doktora laika mašīnai TARDIS (**''T**ime **A**nd **R**elative **D**imension **I**n **S**pace'' – 'Laiks un relatīvā dimensija telpā') kādreiz ir piemitis hameleona efekts — sākotnēji tā varēja pieņemt jebkādu izskatu, lai pielāgotos apkārtnei, tomēr kopš seriāla pirmsākumiem kādas kļūmes dēļ tā vairs nespēj mainīt savu ārējo izskatu un vēl joprojām saglabā sešdesmito gadu policijas kabīnes izskatu. Tomēr iekštelpu izskats laika gaitā ir mainījies.

### Skaņas skrūvgriezis
thumb|160px|Skaņas skrūvgrieža 2015. gada dizains

Skaņas skrūvgriezis () ir instruments, kas, izmantojot skaņas viļņus, var skrūvēt skrūves, kā arī aizslēgt vai atslēgt durvis. Doktors laika gaitā savu skrūvgriezi ir uzlabojis, lai tam būtu vēl vairākas funkcijas.

### Psihodokuments

Doktoram ir arī speciāls dokuments, kurš, lai gan īstenībā ir balts, novērotājam var pieņemt jebkādu izskatu. Tas gan nav ideāls, reizēm cilvēki ir spējīgi pamanīt kļūdas. Doktors psihodokumentu () izmanto galvenokārt dokumentu viltošanai un ziņu saņemšanai.

## Apbalvojumi
Seriāls ir iekļauts Ginesa rekordu grāmatā kā visilgāk pārraidītais zinātniskās fantastikas seriāls. Tas ir saņēmis arī 8 BAFTA televīzijas balvas, tai skaitā par labāko dramatisko seriālu, labāko scenāriju un labākajiem vizuālajiem efektiem.

## Atsauces

## Ārējās saites