open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jana Gildemēstera Jansa mākslas galerija

**"Jana Gildemēstera Jansa mākslas galerija viņa mājā pie Herengrahta, Amsterdamā"** (, ) ir nīderlandiešu mākslinieka Adriāna de Lelī eļļas glezna uz koka paneļa. Mākslas darbs tapis laikā no 1794. līdz 1795. gadam. Glezna ir 85,7 cm augsta un 63,7 cm plata. Mākslas vēsturnieks Kornelis Johaness De Broins Kops raksturo šo darbu kā „pirms 1800. gada radītu Ziemeļnīderlandes glezniecības ūnikumu”. Pašlaik glezna atrodas Amsterdamas Rijksmuzejā, bet līdz 1964. gadam tā bija kāda franču kolekcionāra privātajā kolekcijā.

## Adriāns de Lelī
Adriāns de Lelī ir dzimis 1755. gadā Tilburgā, miris 1820. gadā Amsterdamā. 1773. gadā kopā ar tilburgieti Kornelisu van Spāndonku devās uz Antverpeni, kur specializējās vēsturisko ainu un portretu glezniecībā. Lai pilnveidotu savu portretglezniecības tehniku, mākslinieks devās uz Diseldorfu, lai kopētu Pītera Paula Rubensa un Antonisa van Deika portretus. 1783. gadā de Lelī pārcēlās uz Amsterdamu un 1786. gadā tur uzsāka studijas Karaliskajā mākslas akadēmijā. Amsterdamā jaunais mākslinieks pilnveidoja savas portretista spējas, gleznoja daudzus vidusslāņa pārstāvjus. Vēlāk de Lelī kļuva par atzītu augstāko slāņu portretu gleznotāju. 
De Lelī mēdza atainot modeļus ar priecīgu sejas izteiksmi – bieži vien gleznojot tēlus, kuru sejas rotā viegls smaids, pat, ja tie nesmaidīja. Viņš piešķīra gleznās attēlotajiem draudzīgu un labsirdīgu starojumu. Tomēr sākuma periodā viņa gleznotie modeļi izskatās mazliet stīvi. De Lelī krāsu gamma bija bagāta ar siltiem, tumši zaļiem un tumši sārtiem toņiem. Krāsu gammas izvēle atšķīrās atkarībā no portreta tematikas un attēlotajām personām.

## Gleznas saturs
Jans Gildemēsters Janss bija nīderlandiešu tautības mākslas darbu kolekcionārs, kuram piederēja lieliska darbu kolekcija. Gleznā viņš ir attēlots savā rezidencē Amsterdamā, ielenkts dāmu un kungu lokā, rādot savas kolekcijas darbus draugiem un viesiem. Viesu starpā ir redzams pats gleznas autors, vēl viens kolekcionārs Bernardus Boss un mākslas darbu dīleris Pīters Fukē. Visticamāk, ka viesību iemels bija Gildemēstera mājokļa labiekārtošanas pabeigšana Amsterdamā, Herengrahtā 475, ko kolekcionārs iegādājās 1792. gadā. Ēka pastāv vēl joprojām.

## Atsauces
Ancīši (Aknīstes pagasts)

**Ancīši**, arī **Kriškāni** ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Aknīstes un 155 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P74, netālu no Radžupes.

## Atsauces
Ģirta iela

**Ģirta iela** ir iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē. Ģirta iela sākas krustojumā ar Dāvja ielu un beidzas krustojumā ar Medņu ielu. Kopējais ielas garums ir 220 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Ģirta ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Ģirta iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dāvja iela (T veida krustojums)
* Medņu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vaivari
Biržu muiža

**Biržu muiža** var būt:
* Biržu muiža — muiža Gudenieku pagastā;
* Biržu muiža — muiža Madonā;
* Biržu muiža — muiža Salas pagastā.

## Skatīt arī
* Biržu pils
Dunkurs

**Dunkurs** ir ezers Bauskas novada Bārbeles pagastā uz ziemeļiem no Bārbeles, netālu no autoceļa P89 (Ķekava—Skaistkalne). Novada ūdeņus uz Milupīti.

## Atsauces
Dzērvīte

**Dzērvīte** var būt:

*Dzērvīte - ezers Mētrienas pagastā
*Dzērvīte - Iecavas pieteka
*Dzērvīte - Ogres pieteka
*Dzērvīte - Savītes pieteka
*Risenes cits nosaukums
*Šķesterupītes cits nosaukums
Ekšteins

**Ekšteins** (, no *Eck* — 'stūris' un *Stein* — 'akmens'; **Ekšteina**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ernests Ekšteins (1872—1941) — latviešu ārsts, laikrakstu izdevējs, teātra darbinieks un politiķis;
* Modris Ekšteins (*Modris Eksteins*, 1943) — Kanādas latviešu vēsturnieks un rakstnieks
Dzērvīte (Iecavas pieteka)

**Dzērvīte** ir Iecavas labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - Bārbeles pagasta austrumos, pie Ēzīšu kapiem. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Iecavā uz dienvidiem no Bārbeles, pie Bārbeles sērūdeņraža avota. Lielākās pietekas - Mūrnieku grāvis, Plasa.

Upi šķērso valsts autoceļš P89 (Ķekava—Skaistkalne), tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu. Regulēta visā tecējumā līdz autoceļam P89.

## Atsauces
Garbaru strauts

**Garbaru strauts** ir Iecavas kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - Skaistkalnes pagasta ziemeļaustrumu daļā. Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā, lejtecē sagriežoties uz ziemeļiem. Ietek Iecavā augšpus autoceļa P89 tilta pār Iecavu.

Upi šķērso valsts autoceļš P89 (Ķekava—Skaistkalne), tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Kungudruvas

**Kungudruvas** ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā 12 km no pagasta centra Aknīstes un 163 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V779.

## Atsauces
Milupīte (Misas pieteka)

**Milupīte** ir Misas kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - uz ziemeļiem no Zemitāniem. Augštecē tek uz rietumiem, tecējumā pamazām pagriežoties ziemeļu virzienā. Ietek Misā augšpus Stelpes.

Upi šķērso valsts autoceļi P89 (Ķekava—Skaistkalne) un V1019 (Jaunsaule–Ozolaine–Bērznieki), netālu no upes atrodas Bārbele un Gaisma. Regulēta visā tecējumā.

## Atsauces
Mūrnieku grāvis

**Mūrnieku grāvis** ir Dzērvītes labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka uz ziemeļaustrumiem no Zemitāniem. Tek dienvidu virzienā. Ietek Dzērvītē uz austrumiem no Bārbeles.

Upi šķērso valsts autoceļi P87 (Bauska—Aizkraukle), tās krastos atrodas Zemitāni.

## Atsauces
Rukšu ezers

**Rukšu ezers** (arī **Rukšas ezers**, **Zāļezers**) ir caurteces karsta ezers Bauskas novada Bārbeles pagastā uz dienvidiem no Bārbeles.

Dibens - dūņains. Ezeram caurtek Rukšupīte.

Ezera austrumu daļa stipri aizaugusi. Ezerā dzīvo asari, līdakas, raudas, ruduļi, līņi, karūsas un sapali.

Ezera ziemeļaustrumos - atpūtas vieta, peldvieta.

## Atsauces
Zaļezers

**Zaļezers** (citos avotos **Zāļezers**) ir ezers Bauskas novada Bārbeles pagastā uz ziemeļrietumiem no Bārbeles un dienvidiem no Gaismas, Ezera purva austrumos.

Ezers ietilpst dabas lieguma "Zaļezera purvs" teritorijā.

## Atsauces
Tēces strauts

**Tēces strauts** ir Misas kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - uz ziemeļaustrumiem no Zemitāniem. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Misā pie Stelpes un Bārbeles pagasta robežas.

Upi nešķērso valsts autoceļi, pie upes neatrodas lielākas apdzīvotās vietas. Upe regulēta visā tecējumā.

## Atsauces
Džeimss Tardžans

**Džeimss Tardžans** (; dzimis  Losandželosas apgabalā) ir ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1976).

## Biogrāfija
1970. gadu otrajā pusē un 1980. gadu sākumā bijis viens no labākajiem ASV šahistiem. 1978. gadā kļuvis par ASV šaha čempionāta vicečempionu (uzvarējis Ļubomirs Kavaleks) un izcīnījis tiesības piedalīties Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā. 1979. gadā Rīgā starpzonu turnīrā ieņēmis 11. vietu. Par panākumiem turnīros FIDE 1974. gadā Tardžanam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1976. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Sekmīgi pārstāvējis ASV komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (1974-1982). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1976) un 3 bronzas (1974, 1978, 1982) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1974, 1978) un bronzas (1982) medaļas;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 4 reizes (1969-1972). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1970) un sudraba (1971) medaļas.

1984. gadā dalījis 3.-6. vietu ASV šaha čempionātā. Drīz pēc šī turnīra pametis šahu un sācis strādāt par bibliotekāru. Tikai 2014. gadā atsācis aktīvā šahista gaitas un piedalījies ASV atklātajā šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bavārijas Ludovika Vilhelmīne

**Bavārijas princese Marija Ludovika Vilhelmīne** (, dzimusi , mirusi ) bija Bavārijas karaļa Maksimiliāna I Jozefa un viņa otrās sievas Bādenes Karolīnes meita. 1828. gadā apprecējās ar sava brālēna Pija Augusta dēlu Bavārijas hercogu Maksimiliānu Jozefu. Ģimenē piedzima desmit bērni, to skaitā Austrijas imperatore Bavārijas Elizabete, saukta Sisī.

## Ārējās saites
Ļubomirs Kavaleks

**Ļubomirs Kavaleks** (; ; dzimis  Prāgā, miris  Restonā) bija čehu izcelsmes ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1965).

## Biogrāfija
1960. gados bijis viens no talantīgākajiem Čehoslovākijas jaunās paaudzes šahistiem. Divas reizes uzvarējis Čehoslovākijas šaha čempionātos (1962, 1968). 1967. gadā piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā Tunisijā, kur gan dalījis tikai 13.-14. vietu ar Aivaru Gipsli, taču bijis viens no trim turnīra dalībniekiem, kas nospēlējis neizšķirti ar Robertu Fišeru. Par panākumiem turnīros FIDE 1965. gadā Kavalekam piešķīra gan starptautiskā meistara (IM), gan starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 1968. gadā piedalījies Akibas Rubinšteina memoriālā Polijas pilsētā Polaņicazdrojā, kurā izcīnījis otro vietu (uzvarējis Vasilijs Smislovs). Turnīra laikā uzzinājis par Prāgas pavasara apspiešanu un Varšavas pakta valstu armiju iebrukumu Čehoslovākijā. Šie notikumi bija par iemeslu, lai Kavaleks nelegāli pārietu robežu un apmestos Rietumvācijā. Vēlāk 1970. gadā viņš pārcēlās uz pastāvīgu dzīvi ASV.

1972. gadā dalījis 1.-3. vietu ASV šaha čempionātā ar Robertu Birnu un Semjuelu Reševski, taču papildu pārspēlēs palicis trešais. Tomēr jau nākamajā gadā kļuvis par ASV šaha čempionāta uzvarētāju. Šo panākumu atkārtojis arī 1978. gadā. 1976. gadā starpzonu turnīrā Manilā dalījis 7.-9. vietu. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts.

Sekmīgi pārstāvējis Čehoslovākijas un ASV komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 9 reizes (1964-1966, 1972-1978, 1982-1986). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1976) un 5 bronzas (1974, 1978, 1982, 1984, 1986) medaļas;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 5 reizes (1960-1962, 1964-1965). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1964) un bronzas (1962) medaļas.

Pazīstams arī kā šaha treneris. 1992.-1993. gados bijis Naidžela Šorta sekundants pretendentu mačos ar Anatoliju Karpovu un Janu Timmanu, kā arī mačā par Pasaules šaha čempiona nosaukumu ar Gariju Kasparovu.

No 1973. līdz 1986. gadam bijis atbildīgais par šaham veltītajām publikācijām Ņujorkas izdevniecībā *RHM Press*. No 1986. gada vada šaha nodaļu laikrakstā *[[The Washington Post]]*. Atbild arī par šaha nodaļu tīmekļa žurnālā *[[The Huffington Post]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Plasa

**Plasa** ir Dzērvītes kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka Bārbeles pagasta dienvidos, pie Mazbleķu mājām. Tek rietumu virzienā. Ietek Dzērvītē uz dienvidiem no Bārbeles.

Upi šķērso valsts autoceļš P89 (Ķekava—Skaistkalne), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Rukšupīte

**Rukšupīte** ir Iecavas kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - Skaistkalnes pagasta ziemeļos, pie Pinku mājām. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Caurtek Rukšu ezeram. Ietek Iecavā uz dienvidiem no Bārbeles.

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Ira Losko

**Ira Losko** (*Ira Losco*; dzimusi ) ir Maltas dziedātāja.

Divas reizes pārstāvējusi Maltu Eirovīzijas dziesmu konkursā (, ). 2002. gadā Tallinā, Igaunijā, ar dziesmu *7th Wonder* ierindojās 2. vietā, par 12 punktiem zaudējot Latvijas pārstāvei Marijai Naumovai. Otro reizi Losko Eirovīzijā piedalās 2016. gadā Stokholmā, Zviedrijā, ar dziesmu *Walk on Water*, kas ir kvalificējusies finālam. 2016. gada Maltas atlasē Eirovīzijai viņa uzvarēja ar dziesmu *Chameleon*, kas vēlāk tika nomainīta uz *Walk on Water*.

Ira Losko ir izdevusi četrus studijas albumus, ieguvusi vairāk nekā 20 apbalvojumus.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Gabriela Gunčīkova

**Gabriela Gunčīkova** (; dzimusi ) ir čehu dziedātāja.

2011. gadā piedalījās *Česko Slovenská SuperStar* (Čehijas un Slovākijas *[[Pop Idol]]* versija) 2. sezonā, kur ieguva 2. vietu. Pēc šova izdeva debijas studijas albumu *Dvojí tvář* un ieguva gada labākās jaunās mākslinieces balvu *Český slavík* apbalvošanas ceremonijā. 2013. gadā izdevusi otru studijas albumu *Celkem jiná*. 2014.—2015. gadā bija amerikāņu progresīvā roka grupas *[[Trans-Siberian Orchestra]]* vokāliste tūrē. Pārstāvējusi Čehiju . gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Stokholmā, Zviedrijā, ar dziesmu *I Stand*, kas ir kvalificējusies finālam. Šī ir pirmā reize Eirovīzijā, kad Čehija kvalificējusies finālam.

## Ārējās saites

* 
*
Valters Brauns

**Valters Brauns** (;  Sidneja —  Lasvegasa) bija Austrālijā dzimis ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1970).

## Biogrāfija
Piedzimis Sidnejā. Viņa tēvs bijis amerikānis, bet māte - austrāliete. 1968. gadā kļuvis par Austrālijas šaha čempionāta uzvarētāju un līdz 1973. gadam starptautiskajos turnīros, tajā skaitā divās Pasaules šaha olimpiādēs, pārstāvējis Austrāliju. Vēlāk sešas reizes (1974, 1975, 1977, 1980, 1981, 1983) uzvarējis ASV šaha čempionātos, atkārtojot Roberta Fišera un Semjuela Reševska rekordu. Labi spēlējis šaha turnīros pēc Šveices sistēmas un trīs reizes uzvarējis ASV atklātajos čempionātos, septiņas reizes turnīrā *American Open* un 11 reizes turnīrā *National Open Championship*, kā arī 1991. gadā uzvarējis Kanādas atklātajā šaha turnīrā, bet 1974. gadā bijis pirmais plašā starptautiskā šaha turnīrā Kalifornijā.
Trīs reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīros, kur lielāko panākumu guvis 1985. gadā Meksikā, kad ieņēmis 9. vietu. Par panākumiem turnīros FIDE 1969. gadā Braunam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1970. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Sekmīgi pārstāvējis Austrālijas un ASV komandas Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 6 reizes (1970-1974, 1978, 1982-1984). Komandu vērtējumā izcīnījis 4 bronzas (1974, 1978, 1982, 1984) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1972) medaļu.

2003. gadā uzņemts ASV šaha slavas zālē, bet 2005. gadā uzvarējis ASV senioru šaha čempionātā. Līdz pat sava mūža beigām piedalījies šaha turnīros. Miris pēkšņā nāvē pēc dalītās 9.-15. vietas Lasvegasas starptautiskajā šaha festivālā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krankaļi

**Krankaļi** ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 4 km no pagasta centra Aknīstes un 150 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V771.

## Atsauces
Ģula Klugers

**Ģula Klugers** (;  Šātoraljaūjheļa —  Budapešta) bija Ungārijas starptautiskais meistars šahā (1954).

## Biogrāfija
Šaha turnīros sācis piedalīties 1930. gados. 1935. gadā ieguvis Ungārijas nacionālā meistara nosaukumu. Labāko rezultātu Ungārijas šaha čempionātos sasniedzis 1953. gadā, kad kļuvis par vicečempionu. Par rezultātiem turnīros FIDE 1954. gadā Klugeram piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. Bijis aktīvs šahists līdz 1970. gadu beigām. 1979. gadā dalījis 2.-4. vietu Budapeštas pilsētas šaha čempionātā.

Pārstāvējis Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (1954, 1960). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1960) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1965. gadā un gan komandu, gan individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zenftenberga

**Zenftenberga** (, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķa centrs. Atrodas 35 kilometrus uz dienvidrietumiem no Kotbusas pie brūnogļu karjera vietā izveidotā Zenftenbergas ezera (*Senftenberger See*).

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1279. gadā. 20. gadsimta pirmajā pusē apkārtnē attīstījās brūnogļu ieguve. Pēc Otrā pasaules kara Zenftenberga ietilpa VDR. Mūsdienās pilsēta pozicionē sevi kā tūrisma centrs.

## Cilvēki
Zenftenberga ir Vācijas kancleres Angeles Merkeles vīra Joahima Zauera (*Joachim Sauer*, 1949) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ģirupe

**Ģirupe** (arī **Dirupe**, **Girčupe**, **Girupe**, **Gīrupe**, **Ģirčupe**) ir Iecavas kreisā krasta pieteka Aizkraukles un Bauskas novados.

Izteka - no Jūgu purva (Ģirupes ezera). Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Iecavā augšpus Tenteniem.

Upi nešķērso valsts autoceļi, pie upes neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Iecavīte

**Iecavīte** ir Iecavas kreisā krasta pieteka Bauskas novada Kurmenes pagastā.

Izteka — Kurmenes pagasta centrālajā daļā, pie Gobiņu mājām. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Iecavā pie Sietiņu kapiem, augšpus Krieviņiem un Mežmuižas.

Upi šķērso valsts autoceļš V940 (Sietiņi—Ozoliņi), pie upes neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Aksels Treijs

**Aksels Treijs** (, , arī **Aksels Fromholds-Treijs** (); dzimis , miris ) bija Latvijā dzimis vācbaltiešu Igaunijas mācītājs.

## Dzīves gājums
No 1908. līdz 1912. gadam mācījās Tartu Vācu privātģimnāzijā, no 1912. līdz 1914. gadam — Bērzaines ģimnāzijā, no 1915. līdz 1918. gadam — ģimnāzijā Petrogradā. No 1918. līdz 1925. gadam studēja teoloģiju Tartu Universitātē. Igaunijas Neatkarības kara laikā cīnījās igauņu pusē vācu Baltiešu bataljonā (*Balti pataljon/Baltenregiment*). Ordinēts 1927. gadā. No 1927. līdz 1937. gadam — mācītājs Sāremā salas Karjas ciemā. 1939. gadā devās uz Vāciju, kur nometināts mūsdienu Lielpolijas vojevodistē. Pazudis bez vēsts 1945. gadā.

## Avoti
* *Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann*
Ģēzē Forintošs

**Ģēzē Forintošs** (;  Budapešta —  Budapešta) bija Ungārijas starptautiskais lielmeistars šahā (1974).

## Biogrāfija
No 1954. gada regulāri piedalījies Ungārijas šaha čempionātu finālos. Labāko rezultātu šajos turnīros sasniedzis 1968. gadā, kad kļuvis par Ungārijas šaha čempionāta uzvarētāju. Trīskārtējs Budapeštas šaha čempionāta uzvarētājs. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā 1971. gadā Bajas turnīra uzvarētājs, 1974. gada Reikjavikas turnīra otrās vietas ieguvējs (uzvarēja Vasilijs Smislovs), 1987. gada Perpiņānas turnīra uzvarētājs. 1976. gadā Lonpainā (ASV) dalījis otro vietu kopā ar Vasiliju Smislovu, Oskaru Panno, Migelu Naidorfu, Valteru Braunu, Entoniju Mailsu, Migelu Kinterosu, Leriju Kristiansenu un Kenetu Rogofu (uzvarējis Tigrans Petrosjans). Par panākumiem turnīros FIDE 1963. gadā Forintošam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1974. gadā — starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1958, 1964-1966, 1970-1974). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1970, 1972) un bronzas (1966) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1958) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1961—1973). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1970) un 3 bronzas (1961, 1965, 1973) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1965, 1970), sudraba (1973) un bronzas (1961) medaļas;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 7 reizes (1955—1961). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1956) un 2 bronzas (1955, 1959) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1959) medaļu.

Ilgus gadus bijis ungāru spēcīgākā lielmeistara Lajoša Portiša sekundants. Pēc izglītības ekonomists.

## Atsauces

## Ārējās saites
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Spānijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Spānija|Spānijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā no Spānijas ir iekļautas **44 vietas** (39 kultūras objekti, 3 dabas objekts un 2 jaukti objekti), savukārt 33 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Spānija Pasaules mantojuma konvekciju ratificēja 1982. gada 4. maijā.

Pirmās vietas no Spānijas UNESCO Pasaules mantojumu sarakstā tika iekļautas Pasaules mantojuma komitejas 8. sesijā, kas notika Argentīnas galvaspilsētā Buenosairesā 1984. gadā. Šajā sesijā tika iekļautas 5 vietas no Spānijas: Kordovas mošeja–katedrāle; Alhambra un Generalife, Granadā; Burgosas katedrāle; Eskorjala klosteris un vieta, Madridē; Gueļa parks, Gueļas pils un *[[Casa Mila]]* (Antonio Gaudi darbi) Barselonā. Vēl piecas vietas tika iekļautas 1985. gadā un 4 vietas 1986. gadā. Pašlaik kopā ir iekļautas 44 vietas, ar šo Spānija ir trešā lielākā valsts ar visvairāk objektiem aiz Ķīnas (48 objekti) un Itālijas (51 objekts)

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

### Kanāriju salas

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Krustenes ezers

**Krustenes ezers** (arī **Krustezers**) ir ezers Bauskas novada Kurmenes pagasta dienvidrietumos, uz ziemeļaustrumiem no Vērdiņiem.

## Atsauces
Stūrī Zēvele

**"Stūrī Zēvele"** ir latviešu alternatīvās mūzikas grupa. Tās sastāvā ir Klāvs Lauls (vokāls, ģitāras, sintezators, klavieres, metalofons), Elizabete Milta (vokāls, taustiņi, melodika), Justīne Kuzņecova (flauta, melodika, taustiņi), Maija Ušča (bass), Uldis Gedra (bungas). 

## Vēsture
Grupa dibināta 2006. gadā Kuldīgā. Grupu veidoja jaunieši, kas mācījušies vienā skolā un pavadījuši laiku Kuldīgas nekomerciālās kultūras attīstības centrā «Zabadaks». 

2014. gadā grupa izdeva savu debijas albumu "Labrīt!" (2014). 

2014. gadā iznāca arī Māra Šverna daiļradei veltītais albums "Brāļi un Māsas", kurā "Stūrī Zēvele" izpilda dziesmu "Radiohīts". Albums bija nominēts Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvai kategorijā "Labākais alternatīvās mūzikas albums". 

2016. gadā izdeva otru albumu "Labdien" (2016). Tas tika nominēts Austras balvai. 2018. gadā grupu pameta grupas sākotnējā vokāliste Kate Skrinda, viņu nomainīja Elizabete Milta. 

Grupas trešais studijas albuma "Labvakar" izdots 2020. gada martā.

## Diskogrāfija
* *Labrīt!* — Naba Music / Melo Records, 2014. 
* *Labdien.* — Naba Music / Melo Records, 2016.
* *Labvakar.* — Naba Music / Melo Records, 2020.

## Atsauces

## Ārējās saites
* draugiem.lv mūzikas sadaļas profils
* Bandcamp profils
* 
*
Kublišķu ezers

**Kublišķu ezers** (arī **Kublišku ezers**) ir karsta ezers Bauskas novada Kurmenes pagasta dienvidrietumos.

## Atsauces
Spulgu ezers

**Spulgu ezers** ir karsta ezera atliekas Bauskas novada Kurmenes pagasta dienvidrietumos, 0,5 km uz ziemeļrietumiem no Vērdiņiem. 1953. gadā ezera ūdens ar visām zivīm pazuda.

## Atsauces
Strempu ezers

**Strempu ezers** ir karsta ezers Bauskas novada Kurmenes pagasta dienvidrietumos, uz ziemeļiem no Vērdiņiem.

## Atsauces
Rūdupīte

**Rūdupīte** ir Iecavas kreisā krasta pieteka Bauskas novada Valles pagastā.

Tek pa mežainu, neapdzīvotu apvidu, iesākumā uz austrumiem, tad pagriežas pretējā virzienā. Ietek Iecavā gandrīz precīzi iepretim Svētupes ietekai. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas apdzīvotās vietas. 

## Atsauces
Smārde (upe)

**Smārde**, arī **Smārdupīte** ir Iecavas kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka — mežu masīvā uz ziemeļiem no Krastiem. Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Iecavā augšpus Penderiem. Lielākā pieteka — Vedzerīte.

Upi šķērso valsts autoceļš V935 (Taurkalne—Dobelnieki), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Svētupīte

**Svētupīte** ir Iecavas kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka — mežu masīvā Kurmenes pagasta ziemeļu daļā. Tek rietumu virzienā. Ietek Iecavā.

Upi šķērso valsts autoceļš P73 (Vecumnieki—Nereta—Subate), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Svētupe
Lapsu iela (Jūrmala)

**Lapsu iela** ir iela Jūrmalā, Slokas un Vaivaru apkaimju robežā. Lapsu iela sākas krustojumā ar Dāvja ielu un beidzas krustojumā ar Gulbju ielu. Ielas pārnumuru puse attiecas uz Sloku, bet nepārnumuru puse — uz Vaivariem.

Kopējais ielas garums ir 830 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu, bet posmā no Cīruļu ielas līdz Gulbju ielai — ar grants segumu. Lapsu ielā satiksmes kustība norit vienā vai divās joslās un divas joslas ir posmā no Dāvja ielas līdz Cīruļu ielai. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Sabiedriskais transports
Agrāk pa **Lapsu ielu** kursēja 5. autobuss.

## Ielu savienojumi
Lapsu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dāvja iela (T veida krustojums)
* Irbju iela (T veida krustojums)
* Medņu iela
* Eglaines iela (T veida krustojums)
* Cīruļu iela
* Rubeņu iela
* Cīruļu iela
* Rubeņu iela
* Gulbju iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
* Vaivari
* Autobusu satiksme Jūrmalā
Ķīšezers (Kurmenes pagasts)

**Ķīšezers** ir ezers Bauskas novada Kurmenes pagastā dienvidrietumos. Notece - Žūzas strauts uz Mēmeli.

## Atsauces
Vedzerīte

**Vedzerīte** ir Smārdes labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Smārdē netālu no autoceļa V935 (Taurkalne–Dobelnieki). Upes krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas. 

## Atsauces
Žūžas strauts

**Žūžas strauts** ir Mēmeles labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - no Ķīšezera. Tek dienvidu virzienā. Ietek Mēmelē lejpus Cepurnieku kapiem.

Upi šķērso valsts autoceļš V1003 (Ozolaine–Skaistkalne–Straumes), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Dana Snaiders

**Dana Snaiders** (; dzimis ) ir amerikāņu estrādes komiķis, aktieris, režisors, producents, rakstnieks.

Vislabāk viņš ir zināms ar *Shake* lomu seriālā "Aqua Teen Hunger Force". Sava īpašā balss tembra dēļ ierunājis dažādus tēlus un fona stāstījumus vairākās filmās un seriālos, piemēram, filmā "Glābjot ierindnieku Raienu" viņš lasīja vēstules.

## Ārējās saites
Ištvāns Bileks

**Ištvāns Bileks** (;  Budapešta —  Budapešta) bija Ungārijas starptautiskais lielmeistars šahā (1962).

## Biogrāfija
No 1960. gadu sākuma līdz 1970. gadu beigām bija viens no spēcīgākajiem Ungārijas šahistiem. Trīskārtējais Ungārijas šaha čempions (1963, 1965, 1970). Trīs reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas starpzonu turnīros: 1962. gadā Stokholmā palicis 15. vietā, 1964. gadā Amsterdamā ieņēmis 19. vietu, bet 1967. gadā Tunisijā bijis 16. vietā. Uzvarējis starptautiskos šaha turnīros Redžo Emīlijā (1964/65), Debrecenā (1970) un Stokholmā (1973/74). Par panākumiem turnīros FIDE 1958. gadā Bilekam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1962. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Sekmīgi pārstāvējis Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 9 reizes (1958-1974). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1970, 1972) un bronzas (1966) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1962, 1972) un bronzas (1966) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 4 reizes (1961-1973). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1970) un 3 bronzas (1961, 1965, 1973) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1961, 1970) un bronzas (1973) medaļas;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1956, 1959). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1956) un bronzas (1959) medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Levente Lenģels

**Levente Lenģels** (;  Debrecena —  Budapešta) bija Ungārijas starptautiskais lielmeistars šahā (1964).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt trīspadsmit gadu vecumā. 1960. gados bijis viens no spēcīgākajiem Ungārijas šahistiem. 1962. gadā dalījis pirmo vietu Ungārijas šaha čempionātā ar Lajošu Portišu, taču zaudējis viņam papildu maču. Arī 1963. gada Ungārijas šaha čempionātā bijis otrais, bet 1964. gadā ieņēmis 3. vietu. 1964. gadā Amsterdamā piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas starpzonu turnīrā, kurā ieņēmis 12. vietu. Uzvarējis starptautiskos šaha turnīros Zolingenē (1968) un Redžo Emīlijā (1972/73). Par panākumiem turnīros FIDE 1962. gadā Lenģelam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1964. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Sekmīgi pārstāvējis Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1960-1970). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1970) un bronzas (1966) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1962) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 3 reizes (1961-1970). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1970) un 2 bronzas (1961, 1965) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1965) medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1956. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

Pēc profesijas bijis ekonomists.

## Atsauces

## Ārējās saites
Smeķerstāni

**Smeķerstāni** ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Aknīstes un 156 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P74.

## Atsauces
Sakss

**Sakss** var būt:
* Ģula Sakss, Ungārijas šahists (1951—2014),
* Pauls Sakss, latviešu tenors un vokālais pedagogs (1878—1966);
* Nils Sakss Konstantinovs, latviešu psihoterapeits un rakstnieks (dzimis 1983. gadā)
* Pāvils Sakss, Latvijas Bankas prezidents.
Lāslo Bārcai

**Lāslo Bārcai** (;  Miškolca —  Budapešta) bija Ungārijas starptautiskais lielmeistars šahā (1967).

## Biogrāfija
No 1960. gadu vidus līdz 1970. gadu beigām bijis viens no spēcīgākajiem Ungārijas šahistiem. Ungārijas šaha čempionātā labāko rezultātu sasniedzis 1966. gadā, kad dalījis 2.-3. vietu, un 1967. gadā, kad ieņēmis 3. vietu. 1967. gadā Tunisijā piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas starpzonu turnīrā, kurā ieņēmis 17. vietu. 1969. gadā Polaņicazdrojā uzvarējis Akibas Rubinšteina memoriālā. Par panākumiem turnīros FIDE 1966. gadā Bārcai piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1967. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Sekmīgi pārstāvējis Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 1966. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1970, 1977). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1970, 1977) medaļas.

Pēc profesijas bijis krievu valodas skolotājs. No 1972. līdz 1976. gadam bijis Ungārijas šaha žurnāla *Magyar Sakkélet* redaktors. Šajā laikā sācis nopietni nodarboties ar korespondencšahu. 1975.-1979. gados uzvarējis Milana Vidmara memoriālā un par šo panākumu kļuvis arī par ICCF lielmeistaru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ģula Sakss

**Ģula Sakss** (;  Budapešta —  Kečkemēta) bija Ungārijas starptautiskais lielmeistars šahā (1974).

## Biogrāfija
No 1970. gadu vidus līdz 1990. gadu beigām bijis viens no spēcīgākajiem Ungārijas šahistiem. 1972. gadā Groningenā uzvarējis pirmajā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U18 vecuma grupā. Par šo panākumu FIDE 1972. gadā Saksam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet pēc diviem gadiem, 1974. gadā viņš izpildījis normu, kas ļāvusi piešķirt starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Divas reizes uzvarējis Ungārijas šaha čempionātos (1976, 1977). Vairāku starptautisko šaha turnīru uzvarētājs: Roviņa-Zagreba (1975), Vinkovci (1976), Laspalmasa (1978), Amsterdama (1979) un Lugāno (1984). 1978. gadā uzvarējis Kanādas atklātajā šaha čempionātā.

Daudzkārt piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas ciklos. 1987. gadā Suboticā dalījis 1.-3. vietu starpzonu turnīrā ar Naidželu Šortu un Džonatanu Spīlmenu, bet gadu vēlāk Kanādā pretendentu maču 1. kārtā zaudējis Šortam ar 1½:3½ (+0, =3, −2). 1990. gadā Manilā starpzonu turnīrā izcīnījis 5. vietu, bet atkal zaudējis pretendentu maču 1. kārtā - šoreiz piekāpies Viktoram Korčnojam ar 4½:5½ (+1, =6, -1; papildu partijās ātrajā šahā: +0, =1, -1).

Sekmīgi pārstāvējis Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 10 reizes (1972-1974, 1978-1988, 1992, 2000). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1978) un 2 sudraba (1972, 1980) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1978) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 6 reizes (1973-1983, 1992-1997). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1977, 1980) un 2 bronzas (1973, 1983) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1973) un bronzas (1980) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1985-1989). 1985. gadā komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu, bet individuālajā vērtējumā - zelta medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1972-1974). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1972) un bronzas (1974) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1972) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čoms

**Čoms** var būt:
* Ištvāns Čoms (*István Csom*; 1940) — Ungārijas šahists;
* Rūdolfs Dēliņš (segvārds "Čoms"; 1883-1906) ― latviešu sociāldemokrāts un profesionāls revolucionārs.
Suņu barības vada dilatācijas krīze

**Suņu barības vada dilatācijas krīze** ir suņu masveida saslimstība ar barības vada dilatāciju (''Megaesophagus'') Latvijā 2015. un 2016. gadā. Latvijas veterinārārstu biedrība norādīja, ka organizācijas savāktā informācija liecina par lielu saslimstību to dzīvnieku vidū, kas uzturā ilgstoši lietojuši akciju sabiedrības "Tukuma straume" ražoto suņu sauso pārtiku "Dogo". AS ”Tukuma straume” noliedza visas apsūdzības par kaitīgu vielu atrašanos tās ražotajā suņu sausajā pārtikā. Pārtikas un veterinārais dienests ir veicis analīzes par visiespējamākajām kaitīgajām vielām un to atrašanos "Dogo" produktos, nekonstatējot, ka to daudzums pārsniegtu pieļaujamās normas. Latvijas veterinārārstu biedrība, izmantojot portālu Ziedot.lv, ir sākusi organizēt labdarības akciju, lai savāktu naudu mirušo suņu audu laboratoriskai izmeklēšanai.

2016. gada augustā "Dogo" ražotājs vērsās tiesā pret veterinārārstiem ar 458 411 eiro prasību, ko tiesa atstāja bez virzības.

2017. gada martā tika ziņots, ka slimības izplatība ir samazinājusies. Veterinārārsti uzskata, ka tas saistīts ar "Dogo" barības lietošanas samazinājumu, bet uzņēmuma pārstāvji noliedz saistību un vēlas tiesas ceļā iegūt kompensāciju par zaudējumiem 458 000 eiro apjomā. Tiesa atzina, ka  veterinārārsti ir rīkojušies atbilstoši likuma prasībām un dzīvnieku interesēm, spriedums stājās spēkā 2019. gada aprīlī.

## Skatīt vēl

* Suņu barība

## Atsauces
Ištvāns Čoms

**Ištvāns Čoms** (; dzimis  Šātoraljaūjheļā, miris ) bija Ungārijas starptautiskais lielmeistars šahā (1973).

## Biogrāfija
No 1960. gadu vidus līdz 1980. gadu beigām bijis viens no spēcīgākajiem Ungārijas šahistiem. 1972. gadā uzvarējis Ungārijas šaha čempionātā. Vēlākajos gados trīs reizes šaja turnīrā bijis starp medaļniekiem: sudrabs - 1976. gadā, bronza - 1969. un 1973. gados. 
1975. gadā Pulā uzvarējis Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla zonas turnīrā, apsteidzot zviedru lielmeistaru Ulfu Andersonu. 1976. gadā Šveicē starpzonu turnīrā nospēlējis mazāk sekmīgi un ieņēmis tikai 9. vietu. Uzvarējis vairākos starptautiskos šaha turnīros: Klīvlenda (1975), Berlīne (1979), Kopenhāgena (1983) un Deli (1987). Par panākumiem turnīros FIDE 1967. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1973. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Sekmīgi pārstāvējis Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 9 reizes (1968-1974, 1978-1982, 1986-1988). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1978) un 3 sudraba (1970, 1972, 1980) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1980) un sudraba (1970) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 6 reizes (1970-1983, 1992). Komandu vērtējumā izcīnījis 3 sudraba (1970, 1977, 1980) un 2 bronzas (1973, 1983) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1973), sudraba (1970) un bronzas (1983) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 1985. gadā, un gan komandu, gan individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba medaļas;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1963-1964). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1964) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ežēns de Boarnē

**Ežēns Rozs de Boarnē** (, dzimis , miris ) bija franču ģenerālis, Napoleona otrās sievas Žozefīnes dēls no viņas pirmās laulības ar ģenerāli Aleksandru de Boarnē. Ežēns kļuva par Napoleona adoptēto dēlu, bet ne troņmantinieku. Komandēja Itālijas armiju un tika iecelts par Itālijas Katalistes (1805—1814) vicekarali. Apprecējās ar Bavārijas karaļa meitu.

## Dzīvesgājums
Ežēns de Boarnē dzimis 1781. gada 3. septembrī Parīzē. Viņa tēvs, Aleksandrs de Boarnē, tika giljotinēts Lielā terora laikā, bet māte – Žozefīne – vēlāk apprecējās ar Napoleonu Bonapartu. Pateicoties šīm ģimenes saitēm, Ežēns tika tuvināts pie varas un kļuva par Napoleona uzticamu sabiedroto.

Viņš sāka militāro dienestu Napoleona karagājienos un piedalījās vairākās nozīmīgās kampaņās, tostarp Ēģiptes kampaņā. Viņš izcēlās ar disciplīnu, lojalitāti un organizatoriskām spējām, kas noveda pie viņa iecelšanas par Itālijas vicekarali 1805. gadā.

Kā vicekaralis viņš pārvaldīja Itālijas Karalisti Napoleona vārdā un komandēja armiju vairākos karagājienos. Viņš spēlēja nozīmīgu lomu Vāgramas kaujā (1809), kā arī Krievijas kampaņā (1812), kur vadīja Itālijas korpusu un spēja izvest no postījumiem ievērojamu daļu savas armijas.

Ežēns apprecējās ar Augustu Amāliju, Bavārijas karaļa Maksimiliāna I meitu, tā nostiprinot saites ar Vācijas karaļnamiem. Pēc Napoleona krišanas viņš atteicās no turpmākas militāras pretošanās un atkāpās no politikas, dzīvojot privātu dzīvi.

Pēc Napoleona sakāves viņš tika iekļauts Bavārijas aristokrātijā kā Leihtenbergas hercogs, un viņa pēcnācēji ieņēma augstus amatus dažādos Eiropas karaļnamos.

Miris 1824. gada 21. februārī Minhenē, 42 gadu vecumā.

## Ārējās saites
Tour of Croatia

**''Tour of Croati''a** ir daudzdienu šosejas riteņbraukšanas sacensības, kas notiek Horvātijā. Tās ir iekļautas UCI Eiropas tūres sacensību kalendārā kā UCI 2.1 kategorijas sacensības, kas ir trešais augstākais profesionālo sacensību līmenis. Sacensības tiek organizētas aprīlī un komandas tās izmanto kā sagatavošanos *[[Giro d'Italia]]*. Galvenais organizators Vladimirs Miholjevičs ir bijušais profesionālais riteņbraucējs.

## Kopvērtējuma uzvarētāji

## Atsauces

## Ārējās saites

*
18. šaha olimpiāde

**18. [[šaha olimpiāde]]** notika no 1968. gada 17. oktobra līdz 7. novembrim Šveices pilsētā Lugāno.

Olimpiādes galvenais tiesnesis bija starptautiskais tiesnesis Jaroslavs Šaitars (Čehoslovākija).

## Olimpiādes rezultāti

### Priekšsacīkstes
Sacensībās piedalījās 53 valstu komandas. Komandas tika sadalītas septiņās grupās, septiņas vai astoņas komandās katrā. No katras grupas divas labākās iekļuva "A" finālā, nākamās divas "B" finālā, piektā un sestā vieta "C" finālā, bet atlikušās "D" finālā. Priekšsacīkšu rezultāti starp komandām netika pārnesti uz finālu, tāpēc komandas, kas kvalificējās vienā fināla grupa no vienas priekšsacīkšu grupas, šīs olimpiādes turnīros mērojās spēkiem savā starpā divreiz. Visas komandas gan priekšsacīkšu grupās un finālos spēlēja katra ar katru pēc apļa sistēmas. Priekšsacīkšu rezultāti bija šādi:
* **1. grupa:** 1. PSRS, 2. Filipīnas, 3. Anglija, 4. Izraēla, 5. Itālija, 6. Portugāle, 7. Meksika, 8. Kipra.
* **2. grupa:** 1. Dānija, 2. ASV, 3. Mongolija, 4. Austrija, 5. Austrālija, 6. Venecuēla, 7. Francija.
* **3. grupa:** 1. Dienvidslāvija, 2. Polija, 3. Spānija, 4. Skotija, 5. Dienvidāfrika, 6. Luksemburga, 7. Dominikāna. 
* **4. grupa:** 1. Ungārija, 2. Kanāda, 3. Nīderlande, 4. Beļģija, 5. Monako, 6. Īrija, 7. Paragvaja, 8. Kostarika.
* **5. grupa:** 1. Vācijas Federatīvā Republika (VFR), 2. Rumānija, 3. Šveice, 4. Brazīlija , 5. Norvēģija, 6. Puertoriko, 7.Honkonga, 8. Libāna.
* **6. grupa:** 1. Argentīna, 2. Vācijas Demokrātiskā Republika (VDR), 3. Somija, 4. Zviedrija, 5. Grieķija, 6. Maroka 7. ASV Virdžīnas.
* **7. grupa:** 1. Bulgārija, 2. Čehoslovākija, 3. Īslande, 4. Kuba, 5. Tunisija, 6. Turcija, 7. Singapūra, 8. Andora.

### Fināls
#### "A" fināls

#### "B" fināls
15. Nīderlande, 16. Anglija, 17. Austrija, 18. Izraēla, 19. Spānija, 20.—21. Kuba un Šveice, 22. Islande, 23. Somija, 24. Zviedrija, 25. Brazīlija, 26. Beļģija, 27. Mongolija, 28. Skotija.

#### "C" fināls
29. Austrālija, 30. Norvēģija, 31. Itālija, 32. Venecuēla, 33. Turcija, 34. Grieķija, 35.—36. Portugāle un Dienvidāfrika, 37. Tunisija, 38. Īrija, 39. Luksemburga, 40. Puertoriko, 41. Maroka, 42. Monako.

#### "D" fināls
43. Singapūra, 44. Francija, 45. Paragvaja, 46.—47. Meksika un Dominikāna, 48. Honkonga, 49. Kostarika, 50. Lībija, 51. Kipra, 52. Virdžīnijas salas, 53. Andora.

### Labākie pie galdiņiem
: 

### Uzvarētāju individuālie rezultāti
#### 1. vieta — PSRS

#### 2. vieta — Dienvidslāvija

#### 3. vieta — Bulgārija

## Atsauces

## Papildu literatūra
* 

## Ārējās saites
* 18th Chess Olympiad: Lugano 1968
Pauls Lopenove

**Pauls Lopenove** (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu Kaives mācītājs.

No 1835. līdz 1844. gadam mācījās ģimnāzijā Rīgā. No 1844. līdz 1849. gadam studēja teoloģiju Tartu Universitātē. No 1849. līdz 1863. gadam - Narvas Konstantīna Hunniusa zēnu privātskolas seno valodu skolotājs. Ordinēts 1860. gadā. No 1863. līdz 1895. gadam - mācītājs Jīelehtmē uz austrumiem no Tallinas. Radījis skolas mācību grāmatas, nodibināja skolu Prangli salā.

## Ārējās saites
* Pauls Lopenove Erik-Amburger-Datenbank 
* Lopenoves portrets
Pahmans

**Pahmans** var būt:
* Ludeks Pahmans — čehu šahists, lielmeistars;
* Vladimīrs Pahmans — čehu šaha problēmists, lielmeistars.
Ortrande

**Ortrande** (, ) ir pilsēta un kopiena Vācijā, Brandenburgā, Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķī. Atrodas 36 kilometrus uz ziemeļiem no Drēzdenes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1238. gadā. Pēc Otrā pasaules kara Ortrande ietilpa VDR.

## Cilvēki
Ortrande ir riteņbraucēja Luca Hesliha (*Lutz Heßlich*, 1959) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ānmēmeles strauts

**Ānmēmeles strauts** ir Mēmeles labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - uz dienvidiem no Kalnakroga. Tek dienvidu virzienā, vidustecē sagriežoties uz dienvidrietumiem. Ietek Mēmeles upē pie Mēmeles.

Upi šķērso valsts autoceļš V1020 (Likverteni–Jaunsaule–Skaistkalne), tās krastos atrodas Mēmele. 

## Atsauces
Kārklu iela (Jūrmala)

**Kārklu iela** ir iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Kārklu iela sākas un arī beidzas krustojumā ar Medņu ielu. Kopējais ielas garums ir 260 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Kārklu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Kārklu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Medņu iela (T veida krustojums)
* Medņu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Asari
Lielais Melnezers

**Lielais Melnezers** (arī **Melnezers**) ir karsta ezers Bauskas novada Skaistkalnes pagasta ziemeļaustrumos.

## Atsauces
Riju strauts

**Riju strauts** ir Mēmeles labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - uz ziemeļiem no Skaistkalnes. Tek dienvidu virzienā. Ietek Mēmeles upē Skaistkalnes teritorijā.

Upi šķērso valsts autoceļš V1003 (Ozolaine–Skaistkalne–Straumes), tās krastos atrodas Skaistkalne. 

## Atsauces
Rīkanu strauts

**Rīkanu strauts** ir Mēmeles labā krasta pieteka Bauskas novadā. Baseins atrodas Upmales paugurlīdzenumā.

Izteka — uz ziemeļiem no Kalnakroga, 7 km no Skaistkalnes. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā, vidustecē sagriežoties uz rietumiem. Ietek Mēmeles upē iepretim Brunavai. Baseinā pārsvarā lauksaimniecības zemes, gultne regulēta, izņemot mežaino lejteci.

Upi šķērso valsts autoceļi V1019 (Jaunsaule—Ozolaine—Bērznieki) un V1020 (Likverteni—Jaunsaule—Skaistkalne).

## Citi nosaukumi

Upītei ir arī vairāki citi nosaukumi&
* Rīkonu strauts;
* Rīkene;
* Rīķene.

## Atsauces
Lielais Kondē

**Luijs de Burbons, princis de Kondē** (), biežāk pazīstams kā **Lielais Kondē** (); dzimis , miris ) bija franču augstmanis un karavadonis, ģenerālisimuss.

Militāro karjeru sāka 17 gadu vecumā. Piedalījās Trīsdesmitgadu karā, kur kā komandieris karoja pret Svētās Romas impērijas, Bavārijas un Spānijas karaspēku, uzvarot Rokruā kaujā 1643. gada maijā un Freiburgas kaujā 1644. gada augustā. Pēc kara piedalījās Frondā, kur pārgāja Francijas pretinieku - spāņu pusē. Pēc Pireneju miera noslēgšanas 1659. gadā atkal pārgāja Francijas karaļa Luija XIV dienestā.

## Ārējās saites
Igors Graps

**Igors Gunārs Graps-Grāfs** (dzimis , miris ) bija latviešu čellists, diriģents un mūzikas pedagogs, kurš daļu no mūža pavadīja Igaunijā.

Dzimis operdziedātāja ģimenē. No 1928. gada ģimene dzīvoja Rīgā. No 1938. līdz 1943. gadam mācījās Rīgas 1. ģimnāzijā. 1944. gadā iesaukts Latviešu leģionā, kur darbojies kā mūziķis. Kara beigas sagaidīja Helas pussalā pie Gdaņskas. Caur PSRS filtrācijas nometni Uhtā nokļuva Narvā, kur kopā ar citiem mūziķiem nodibināja džeza ansambli. Sācis koncertēt Rīgā, tomēr nedabūjis atļauju uzturēties pilsētā, atgriezās Igaunijā. No 1951. līdz 1956. gadam kā čellists darbojās Tartu teātra "*[[Vanemuine]]*" orķestrī. Nodibinājis Tartu Universitātes džeza ansambli. 1960. gadā iestājās Latvijas Valsts konservatorijā, kur 1965. gadā absolvēja E. Berzinska čella klasi. No 1963. līdz 1967. gadam strādāja Rīgā, vēlāk Liepājā, bet no 1969. gada - Cēsīs, mūzikas skolā un mūzikas vidusskolā. 1981. gadā dibināja Vidzemes kamerorķestri.

Igora Grapa dēls Gunārs Graps bija pazīstams Igaunijas rokmūziķis. 
 

## Ārējās saites
*Par Igoru Grapu garamantas.lv
Baltais grāvis

**Baltais grāvis** (lejtecē - **Kalnamuižas strauts**) ir Mēmeles labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - uz ziemeļiem no Skaistkalnes. Tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā, lejtecē pagriežoties uz dienvidiem-dienvidaustrumiem. Ietek Mēmelē lejpus Kalnamuižas.

Upi šķērso valsts autoceļš V1020 (Likverteni–Jaunsaule–Skaistkalne). 

## Atsauces
Baltezers (Skaistkalnes pagasts)

**Baltezers** ir privāts ezers Bauskas novada Skaistkalnes pagastā uz rietumiem no Skaistkalnes. Izteka - uz Balto grāvi.

## Atsauces
Stūrageidāni

**Stūrageidāni** ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 8 km no pagasta centra Aknīstes un 159 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļu P74 un V779 krustojuma. Stūrageidānos atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Stūraģeidānu senkapi.

## Atsauces
Rūlande

**Rūlande** (, ) ir pilsēta un kopiena Vācijā, Brandenburgā, Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķī pie Švarce Elsteres upes. Atrodas 12 kilometrus uz dienvidrietumiem no Zenftenbergas.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1317. gadā. 1944. gada 21. jūnijā ASV bumbvedēji operācijas *Frantic* ietvaros pie Rūlandes veica lielu uzlidojumu, iznīcinot mākslīgās degvielas ražotni. Pēc Otrā pasaules kara Rūlande ietilpa VDR.

## Atsauces

## Ārējās saites
Avotgrāvis (Iecavas pieteka)

**Avotgrāvis** ir Iecavas labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - starp Nīzeri un Vecstelpi. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Iecavā augšpus autoceļa P88 tilta pār Iecavu.

Upi nešķērso valsts autoceļi, netālu no tās tecējuma atrodas Nīzere. 

## Atsauces
Vārnupe (Misas pieteka)

**Vārnupe** (augštecē **Vārniņa**) ir Misas labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka — uz dienvidiem no Valles. Augštecē tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā, lejtecē sagriežoties uz rietumiem. Ietek Misā lejpus Stelpes. Lielākā pieteka — Pančupīte.

Upi šķērso valsts autoceļi P87 (Bauska—Aizkraukle) un P89 (Ķekava—Skaistkalne).

## Atsauces
Vārnupe

**Vārnupe** var būt:

*Vārnupe - Līgupes-Paurupes kanāla pieteka
*Vārnupe - Misas pieteka
*Vārnupe - Vijas pieteka
*Vārnupītes cits nosaukums