open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fermins Lopess

**Fermins Lopess Marins** (; dzimis  Velvas provincē) ir Spānijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Pārstāv *[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|La Liga]]* klubu *[[FC Barcelona]]*.

## Karjera
Spēlējis *El Campillo*, *[[Recreativo de Huelva|Recreativo]]* un *[[Real Betis]]* jauniešu komandās. 2016. gada vasarā pievienojās *[[FC Barcelona]]* jaunatnes akadēmijai. 2022.—2023. gada sezonā tika izīrēts Spānijas trešās pēc līmeņa līgas komandai *[[Linares Deportivo]]*. Nākamo sezonu jau uzsāka ar *FC Barcelona* pirmo komandu. *[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|La Liga]]* debitēja  spēlē pret *[[Villarreal CF|Villarreal]]*. Pēc divām dienām parakstīja jaunu līgumu ar klubu līdz 2027. gadam ar izpirkšanas maksu 400 miljonu eiro apmērā. Tā paša gada 19. septembrī debitēja UEFA Čempionu līgā. Nedēļu vēlāk guva savus pirmos vārtus *La Liga* spēlē pret *[[RCD Mallorca|Mallorca]]*. Debijas sezonā *La Liga* aizvadīja 31 spēli un guva 8 vārtus.

Spānijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Andoru, nākot uz maiņu spēles 62. minūtē, un izcēlās ar rezultatīvu piespēli Ferranam Torresam. Tika iekļauts izlases sastāvā 2024. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā.
## Sasniegumi
;FC Barcelona 

* La Liga: 2024—25
* Copa del Rey: 2024—25
* Spānijas Superkauss: 2025

;Spānija U-23
* Olimpiskās spēles zelta medaļa: 2024

**Spānija**
* UEFA Eiropas čempionāts futbolā: 2024
* UEFA Nāciju līga finālists: 2024—25

## Atsauces

## Ārējās saites
81. Venēcijas kinofestivāls

**81. [[Venēcijas kinofestivāls]]** notika no 2024. gada 28. augusta līdz 7. septembrim Venēcijā, Itālijā. Kinofestivālu atklāja Tima Bērtona filma "Bītldžūss Bītldžūss", bet noslēdza Pupi Avati filma *[[L'orto americano]]*.

Pamatkonkursa žūrijas prezidente bija franču aktrise Izabella Ipēra. Itāļu aktrise un modele Sveva Alviti vadīja gan atklāšanas, gan noslēguma ceremoniju. Pedro Almodovara filma "Blakusistaba" saņēma Zelta lauvas balvu.

Austrālijas filmu veidotājs Pīters Vīrs un amerikāņu aktrise Sigurnija Vīvere saņēma Zelta lauvu par mūža ieguldījumu.

## Žūrija
### Pamatkonkurss (''Venezia 81'')
* Izabella Ipēra, franču aktrise — žūrijas prezidente

## Fons
Pamatkonkursā vai citās festivāla dienās notika šādas filmu pasaules pirmizrādes: Stīva Makvīna *[[Blitz (filma)|Blitz]]*, Lukas Gvadanjīno "Kvīrs" (*Queer*), Pablo Larraina "Marija", Toda Filipsa "Džokers: Neprāts diviem", Maika Lī *[[Hard Truths]]*, Valtera Sālisa *[[I’m Still Here]]*, Džošua Openhaimera *[[The End]]*, Dea Kulumbegašvili *[[Those Who Find Me]]*, Breidija Korbeta "Brutālists", Džūljana Šnābela *[[In the Hand of Dante]]*, Fransuā Ozona *When Fall Is Coming*, Džanni Amelio *Battlefield*, Pjetro Marselo *Duse*, Kijoši Kurosavas *Cloud*, Lukrēcijas Martelas *Chocobar* un Atēnas Rahelas Tsangari *[[Harvest]]*.

## Konkursa filmas
Par Zelta lauvu sacentās šādas filmas:

## Balvas
;Zelta lauva par mūža ieguldījumu
* Pīters Vīrs

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Kvadvo Duā

**Kvadvo Antvi Duā** (*Kwadwo Antwi Duah*; dzimis  Londonā) ir Šveices futbolists, kas spēlē uzbrucēja pozīcijā, Šveices futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada pārstāv Bulgārijas klubu Razgradas "Ludogorets".

## Karjera
Spēlētāja karjeru sāka *[[BSC Young Boys|Young Boys]]*. Vēlāk tika izīrēts vairākiem citiem Šveices klubiem: *[[Neuchâtel Xamax FCS|Neuchâtel Xamax]]*, *[[FC Winterthur|Winterthur]]* un *[[Servette FC|Servette]]*. Pārstāvējis arī Šveices klubus *[[FC Wil|Wil]]* un *[[FC St. Gallen|St. Gallen]]*. 2022.—2023. gada sezonā spēlēja Vācijas 2. Bundeslīgā *[[1. FC Nürnberg]]* sastāvā. 2023. gada vasarā pievienojās Bulgārijas Pirmās profesionālās līgas klubam Razgradas "Ludogorets".

Šveices izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Igauniju. Tika iekļauts izlases sastāvā 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
; Ludogorets Razgrad
* Bulgārijas Pirmā profesionālā futbola līga: 2023—24
* Bulgārijas Superkauss : 2023

## Atsauces

## Ārējās saites
Daniels Vivians

**Daniels Vivians Moreno** (; dzimis ) ir Spānijas futbolists, kurš spēlē centra aizsarga pozīcijā un pārstāv Spānijas futbola izlasi. Kopš 2020. gada Vivians pārstāv Spānijas *[[La Liga]]* komandu Bilbao "Athletic".

Spānijas futbola izlases rindās debitējis 2024. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Athletic Bilbao**

* Spānijas Karaļa kauss: 2023—24
;Spānija
* UEFA Eiropas čempionāts futbolā: 2024
* UEFA Nāciju līga finālists: 2024—25

## Atsauces

## Ārējās saites
Mihels Ebišers

**Mihels Ebišers** (; dzimis ) ir Šveices futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Šveices futbola izlasi. Kopš 2025. gada Ebišers spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[Pisa SC|Pisa]]*, kas viņu īrē no *[[Bologna F.C. 1909|Bologna]]*.

Iepriekš pārstāvējis Šveices Superlīgas komandu *[[BSC Young Boys|Young Boys]]*, kur izcīnījis trīs līgas čempionu titulus.

Šveices futbola izlases rindās debitējis 2019. gadā. Pārstāvējis izlasi 2022. gada FIFA Pasaules kausā un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Young Boys**

* Šveices Superlīga: 2017–18, 2018–19, 2019–20
* Šveices kauss: 2019–20
**Bologna**

* Itālijas kauss: 2024–25

## Ārējās saites
Alesandro Buondžorno

**Alesandro Buondžorno** (; dzimis ) ir Itālijas futbolists, kurš spēlē centra aizsarga pozīcijā un pārstāv Itālijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Buondžorno spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[SSC Napoli|Napoli]]*.

Itālijas futbola izlases rindās debitējis 2024. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Laša Dvali

**Laša Dvali** (; dzimis ) ir Gruzijas futbolists, kurš spēlē centra aizsarga pozīcijā un pārstāv Gruzijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Dvali spēlē Kipras Pirmās divīzijas komandā *[[APOEL FC|APOEL]]*.

Savu karjeru sācis Latvijas Virslīgas komandā *[[Skonto FC|Skonto]]*. Vēlāk pārstāvējis tādus klubus kā *[[Kasımpaşa S.K.|Kasımpaşa]]*, *[[Śląsk Wrocław]]* un *[[Pogoń Szczecin]]*. Ar *[[Ferencvárosi TC|Ferencváros]]* komandu izcīnījis trīs Ungārijas līgas čempionu titulus.

Gruzijas futbola izlases rindās debitējis 2015. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Ferencvárosi**

* Ungārijas līga: 2019—20, 2020—21, 2021—22
* Ungārijas kauss: 2021—22

**APOEL**

* Kipras Pirmā divīzija: 2023—24

## Ārējās saites
Mateo Retegi

**Mateo Retegi** (; dzimis ) ir Argentīnā dzimis Itālijas futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un pārstāv Itālijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Retegi spēlē Saūda Arābijas profesionālās līgas komandā *[[Al Qadsiah FC|Al Qadsiah]]*.

Iepriekš pārstāvējis Argentīnas komandas *[[Boca Juniors]]*, Estudiantes, *[[Talleres de Córdoba|Talleres]]* un *[[Club Atlético Tigre|Tigres]]*, kā arī Itālijas komandās *[[Genoa C.F.C.|Genoa]]* un Bergamo "Atalanta".

Jauniešu līmenī pārstāvējis Argentīnas izlasi. Savas itāļu izcelsmes dēļ Retegi ir iespējams spēlēt Itālijas futbola izlasē, kur viņš debitēja 2023. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Matija Dzakanji

**Matija Dzakanji** (; dzimis ) ir Itālijas futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un pārstāv Itālijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Dzakanji spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[SS Lazio|Lazio]]*.

Iepriekš spēlējis Itālijas komandās *[[AC Bellaria Igea Marina|Bellaria Igea]]*, *[[Hellas Verona F.C.|Hellas Verona]]*, *[[Venezia F.C.|Venezia]]* un *[[AS Cittadella|Cittadella]]*.

Itālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2022. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Nikolo Fadžoli

**Nikolo Fadžoli** (; dzimis ) ir Itālijas futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Itālijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Fadžoli spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[ACF Fiorentina|Fiorentina]]*.

Savu karjeru sācis Turīnas "Juventus" komandā. No 2021. līdz 2022. gadam ticis izīrēts Itālijas komandai *[[US Cremonese|Cremonese]]*.

Itālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2022. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Juventus**

* Itālijas kauss: 2020—21
* Supercoppa Italiana: 2020

## Ārējās saites
Austrumhārtfordšīra

**Austrumhārtfordšīras distrikts** () ir nemetropoles distrikts Anglijas dienvidaustrumos, Hārtfordšīras grāfistē. Atrodas grāfistes austrumos, robežojas austrumos ar Eseksu, dienvidos — ar Broksbornu, dienvidrietumos — ar Velinhetfīldu, bet ziemeļrietumos un ziemeļos — ar Stīvenidžu un Ziemeļhārtfordšīru. Distrikta un visas grāfistes administratīvais centrs ir Hārtforda, bet distrikta lielākā apdzīvotā vieta — Bišopstortforda.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Hārtfordas municipālo boro, Bišopstortfordas, Sobridžvortas un Veiras urbānos distriktus un Brefinas, Veiras un Hārtfordas (daļu) lauku distriktus. Administratīvi distriktu veido Bišopstortfordas (41 242 iedzīvotāji), Hārtfordas (29 420), Veiras (19 622), Sobridžvērtas (8748), Bantingfordas (7879) pilsētas, kā arī 45 pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Saules dūriens

**Saules dūriens** (latīņu: *apoplexia solaris*, *heliosis*) ir karstuma dūriens, sāpīgs stāvoklis, smadzeņu darbības traucējumi, ko izraisa intensīva vai ilgstoša saules gaismas iedarbība uz galvas virsmu. 

Saules dūrienu pavada galvassāpes, vājums, vemšana, paaugstināta ķermeņa temperatūra (dažkārt virs 40 °C), pulsa traucējumi, krampji un citi simptomi. Smagos gadījumos — koma un pat nāve. Pārkaršanas simptomi pastiprinās, ja palielinās apkārtējās vides mitrums.

Lai izvairītos no saules dūriena karstā saulainā laikā, ieteicams valkāt vieglas galvassegas no gaiša materiāla, kas spēcīgāk atstaro saules gaismu, un līdzīgu apģērbu, kas netraucē iztvaikošanai. Strādājot un ceļojot saules gaismā, būs lietderīgi samazināt darba slodzi un biežāk ieturēt pārtraukumus. Ir svarīgi izvairīties no vēdera pārpildīšanas un alkohola lietošanas; profilaktisks pasākums ir bagātīga šķidruma uzņemšana. Jāizvairās no uzturēšanās saulē no 11 līdz 15–16 stundai. 

## Ārējās saites
Poļu leģions Turcijā

**Poļu leģions Turcijā** () bija leģions, kas tika izveidots 1877.—1878. gada krievu-turku kara laikā Konstantinopolē no poļiem, kuri bija emigrējuši uz Osmaņu impēriju.

Ar nosaukumu "poļu leģioni" 18.—20. gadsimtā apzīmēja neregulāra lieluma formējumus, ko emigrācijā izveidoja poļi dažādu valstu (franču, portugāļu, turku u.c.) armiju sastāvā.

## Skatīt arī

* Juzefs Jagmins
* Poļu leģions Somijā
* Poļu leģioni (1914—1918)
Hārtforda

**Hārtforda** (; ) ir pilsēta Anglijas dienvidaustrumos, Hārtfordšīras grāfistē, grāfistes un Austrumhārtfordšīras distrikta administratīvais centrs. Atrodas grāfistes austrumdaļā Lī upes krastos  no valsts galvaspilsētas Londonas centra.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta Bedas 731. gadā sarakstītajā «Angļu tautas baznīcas vēsturē» kā *Herutford*; nosaukums cēlies no senangļu valodas un nozīmē ‘briežu brasls’. Anglosakšu hronikas vēsta, ka sakšu karalis Edvards Vecākais 913. gadā pavēlējis abpus braslam pār Lī upi uzbūvēt divus nocietinātus boro aizsardzības sistēmā pret dāņiem. Pastardienas grāmatā 1086. gadā minēts, ka Hārtfordā ir divas baznīcas, divi tirgi un trīs dzirnavas. Drīz pēc normaņu iekarojuma tika uzbūvēts Hārtfordas cietoksnis un Hārtfordas priorija. Hārtfordas pili bieži apmeklēja britu karaļnama pārstāvji; 1358. gadā šeit mira Edvarda II sieva Izabella. Priorija tika likvidēta 1536. gadā un vēlāk nojaukta. 1563. gadā Hārtfordas pilī sakarā ar epidēmiju Londonā notika Anglijas parlamenta sēdes. 1763. gadā tika uzbūvēts Lī kuģojamais kanāls, bet 1843. gadā — pirmā dzelzceļa līnija. Mūsdienās pilsētas lielākais darba devējs ir grāfistes un distrikta administratīvās iestādes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sētas iela

**Sētas iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Sētas iela — iela Rīgā.
* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Sētas iela — iela Saldus novada Brocēnos.
** Sētas iela — iela Ludzas novada Ciblas pagasta Ciblā.

## Skatīt arī
* Sēta
Andrea Kambjāzo

**Andrea Kambjāzo** (; dzimis ) ir Itālijas futbolists, kurš spēlē aizsarga pozīcijā un pārstāv Itālijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Kambjāzo spēlē Itālijas A sērijas komandā Turīnas "Juventus".

Iepriekš spēlējis Itālijas komandās *[[Genoa C.F.C.|Genoa]]*, *[[ASD Albissole 1909|Albissole]]*, *[[Savona FBC|Savona]]*, *[[US Alessandria Calcio 1912|Alessandria]]*, *[[Empoli FC|Empoli]]* un *[[Bologna F.C. 1909|Bologna]]*.

Itālijas futbola izlases rindās debitējis 2024. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Juventus**

* Itālijas kauss: 2023—24

## Ārējās saites
Nedims Bajrami

**Nedims Bajrami** (; dzimis ) ir Šveicē dzimis Albānijas futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Albānijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Bajrami spēlē Skotijas Premjerlīgas komandā Glāzgovas "''Rangers''".

Iepriekš pārstāvējis Šveices komandu *[[Grasshopper Club Zürich|Grasshoppers]]* un Itālijas komandu *[[Empoli FC|Empoli]]*.

Pārstāvējis Šveices jauniešu futbola izlases. Albānijas futbola izlases rindās debitējis 2021. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā. Grupu turnīra pirmajā spēlē pret Itāliju Bajrami guva ātrākos vārtus Eiropas čempionāta finālturnīru vēsturē, izceļoties jau spēles 23. sekundē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Miha Blažičs

**Miha Blažičs** (; dzimis ) ir Slovēnijas futbolists, kurš spēlē aizsarga pozīcijā un pārstāv Slovēnijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Blažičs spēlē AAE Pro līgas komandā *[[Kalba FC|Kalba]]*.

Iepriekš pārstāvējis Slovēnijas komandas *[[FC Koper|Koper]]*, *[[NK Domžale|Domžale]]*, Ungārijas komandu *[[Ferencvárosi TC|Ferencváros]]* un Francijas komandu *[[Angers SCO|Angers]]*.

Slovēnijas futbola izlases rindās debitējis 2018. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Koper**

* Slovēnijas kauss: 2014—15
* Slovēnijas Superkauss: 2015

**Domžale**

* Slovēnijas kauss: 2016—17

**Ferencváros**

* Ungārijas līga: 2018—19, 2019—20, 2020—21, 2021—22
* Ungārijas kauss: 2021—22

## Ārējās saites
Benjamins Verbičs

**Benjamins Verbičs** (; dzimis ) ir Slovēnijas futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Slovēnijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Verbičs spēlē Grieķijas Superlīgas komandā *[[Levadiakos]]*.

Iepriekš spēlējis Slovēnijas komandās *[[NK Celje|Celje]]* un *[[NK Šampion|Šampion]]*, Dānijas komandā *[[FC København|København]]*, Ukrainas komandā *[[FC Dynamo Kyiv|Dynamo Kyiv]]* un Polijas komandā *[[Legia Warsaw]]*.

Slovēnijas futbola izlases rindās debitējis 2015. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Slovēnija
**København**

* Dānijas Superlīga: 2015—16, 2016—17
* Dānijas kauss: 2015—16, 2016—17

**Dynamo Kyiv**

* Ukrainas Premjerlīga: 2020—21
* Ukrainas kauss: 2019—20, 2020—21
* Ukrainas Superkauss: 2018, 2019, 2020

**Panathinaikos**

* Grieķijas kauss: 2023—24

## Ārējās saites
Sandi Lovričs

**Sandi Lovričs** (; dzimis ) ir Austrijā dzimis Slovēnijas futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Slovēnijas futbola izlasi. Kopš 2026. gada Lovričs spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[Hellas Verona FC|Hellas Verona]]*, kas viņu īrē no *[[Udinese Calcio|Udinese]]*.

Iepriekš spēlējis Austrijas komandā Grācas "Sturm" un Šveices komandā *[[FC Lugano|Lugano]]*.

Slovēnijas futbola izlases rindās debitējis 2020. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Sturm Graz**

* Austrijas kauss: 2017—18

**Lugano**

* Šveices kauss: 2021—22

## Ārējās saites
Bišopstortforda

**Bišopstortforda** () ir pilsēta un pagasts Anglijas dienvidaustrumos, Hārtfordšīras grāfistē, Austrumhārtfordšīras distrikta lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes austrumos Stortas upes krastos  no grāfistes un distrikta centra Hārtfordas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. Ziemeļaustrumos no pilsētas atrodas Londonas Stanstedas lidosta.

## Vēsture
Pilsētas nosaukums, domājams, cēlies no senangļu valodas *Steorta's ford* — ‘zemesstrēles brasls’. Tagadējo nosaukumu ieguvusi 1060. gadā, kad Stortfordas muižu par £8 nopirka Londonas bīskaps. Pastardienas grāmatā 1086. gadā minēta kā ciems ar aptuveni 120 iedzīvotājiem. Viduslaikos Bišopstortforda bija neliela tirgus pilsētiņa, kurā bija attīstīts miecēšanas rūpals, bet 16. gadsimtā tā kļuva par nozīmīgu iesala ražošanas centru. 1660. gadā, neskatoties uz vairākām epidēmijām, pilsētas iedzīvotāju skaits bija pieaudzis līdz 1500 cilvēkiem. 1769. gadā tika pabeigta Stortas upes kanalizēšana, kas padarīja to kuģojamu un sekmēja pilsētas izaugsmi. Ievērojami pieauga arī iesala ražošana — 19. gadsimta sākumā pilsētā bija 18 alus darītavas. 1842. gadā pilsētu ar Londonu savienoja dzelzceļš. Mūsdienās Bišopstortforda attīstās galvenokārt kā viena no Londonas dzīvojamām piepilsētām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jasmins Kurtičs

**Jasmins Kurtičs** (; dzimis ) ir Slovēnijas futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Slovēnijas futbola izlasi.

Iepriekš pārstāvējis Slovēnijas komandu *[[NK Bela Krajina|Bela Krajina]]* un *[[ND Gorica|Gorica]]*, Itālijas komandās *[[Palermo FC|Palermo]]*, *[[SSD Varese Calcio|Varese]]*, *[[US Sassuolo Calcio|Sassuolo]]*, *[[Torino FC|Torino]]*, *[[ACF Fiorentina|Fiorentina]]*, *[[Atalanta]]*, *[[S.P.A.L.|SPAL]]* un *[[Parma Calcio 1913|Parma]]*, Grieķijas komandā *[[PAOK FC|PAOK]]*, kā arī Rumānijas komandā *[[CS Universitatea Craiova|Universitatea Craiova]]*.

Slovēnijas futbola izlases rindās debitējis 2012. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Petars Stojanovičs

**Petars Stojanovičs** (; dzimis ) ir Slovēnijas futbolists, kurš spēlē labās malas aizsarga pozīcijā un pārstāv Slovēnijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Stojanovičs spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[US Salernitana 1919|Salernitana]]*, kas viņu īrē no *[[Empoli FC|Empoli]]*.

Iepriekš spēlējis Slovēnijas komandās *[[NK Maribor|Maribor]]* un *[[NK Veržej|Veržej]]*, Horvātijas komandā *[[GNK Dinamo Zagreb|Dinamo Zagreb]]*, kā arī Itālijas komandā *[[UC Sampdoria|Sampdoria]]*.

Slovēnijas futbola izlases rindās debitējis 2014. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Maribor**

* Slovēnijas Pirmā līga: 2011—12, 2012—13, 2013—14, 2014—15
* Slovēnijas kauss: 2011—12, 2012—13
* Slovēnijas Superkauss: 2012, 2014

**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas līga: 2015—16, 2017—18, 2018—19, 2019—20, 2020—21
* Horvātijas kauss: 2015—16, 2017—18, 2020—21
* Horvātijas Superkauss: 2019

## Ārējās saites
Džordže Petrovičs

**Džordže Petrovičs** (; dzimis ) ir Serbijas futbolists, kurš spēlē vārtsarga pozīcijā un pārstāv Serbijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Petrovičs spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[AFC Bournemouth|Bournemouth]]*.

Iepriekš pārstāvējis Serbijas komandas *[[FK Čukarički|Čukarički]]* un *[[FK IMT|IMT]],* ASV komandu *[[Jaunanglijas "Revolution"|New England Revolution]]*, Anglijas komandu *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]* un Francijas komandu *[[RC Strasbourg|Strasbourg]]*.

Serbijas futbola izlases rindās debitējis 2021. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Stīvenidža

**Stīvenidža** () ir pilsēta (*town*) un nemetropoles distrikts ar boro statusu Anglijas dienvidaustrumos, Hārtfordšīras grāfistē. Atrodas grāfistes ziemeļdaļā  no grāfistes centra Hārtfordas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. Robežojas austrumos ar Austrumhārtfordšīru, bet rietumos — ar Ziemeļhārtfordšīru. Stīvenidža kā pirmā tika izvēlēta par Jauno pilsētu 1946. gadā pieņemtajā Jauno pilsētu likumā.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta radusies bijušās romiešu apmetnes vietā. Pastardienas grāmatā 1086. gadā minēta Vestminsteras abatijai piederoša muiža. 1281. gadā Stīvenidžai piešķirta karaliskā harta, kas deva tiesības uz iknedēļas tirgu un ikgadēju gadatirgu. Pilsētiņa sāka uzplaukt 18. gadsimta sākumā, kad Stīvenidžā izveidoja vienu no Lielā Ziemeļu maksas ceļa pieturpunktiem; tas beidzās līdz ar dzelzceļa izbūvi 1850. gadā.

Pēc Otrā pasaules kara tika izstrādāta attīstības programma, kas paredzēja vairāku jaunu plānveida pilsētu būvniecību ap Londonu. 1946. gada 1. augustā Stīvenidža tika izvēlēta kā pirmā no jaunbūvējamām pilsētām. Programma sastapās ar vietējo iedzīvotāju protestiem. Kad ministrs Lūiss Silkins ieradās tikties ar pilsētas iedzīvotājiem, tie bija nomainījuši *Stevenage* zīmes stacijā pret *Silkingrad*. Lai arī referendumā 52% iedzīvotāju bija pret programmu, tā tika virzīta tālāk īstenošanai. Par projekta galveno arhitektu tika iecelts Klofs Viljams-Eliss, bet plānotāju — Monika Feltone (atlaista 1951. gadā pēc vizītes Ziemeļkorejā). Vēlāk projekta vadība vairākkārt tika mainīta.

Pilsētas plānošanā tika izmantotas vairākas tiem laikiem modernas pieejas, piemēram, no satiksmes brīva gājēju zona pilsētas centrā bija pirmā Apvienotajā Karalistē; to iedvesmoja Leinbāna iela Roterdamā. Industriālās zonas tika nodalītas no dzīvojamām un publiskajām zonām. Nozīmīga saimniecības nozare pilsētā ir aerokosmiskā rūpniecība (*[[Airbus]]*, *Matra Marconi Space*, *Astrium*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Ivans Iličs

**Ivans Iličs** (; dzimis ) ir Serbijas futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Serbijas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Iličs spēlē Itālijas A sērijas komandu *[[Torino FC|Torino]]*.

Iepriekš pārstāvējis Serbijas komandas *[[Red Star Belgrade]]* un *[[FK Zemun|Zemun]]*, Anglijas komandu Manchester City, Nīderlandes komandu *[[NAC Breda]]* un Itālijas komandu *[[Hellas Verona FC|Hellas Verona]]*.

Serbijas futbola izlases rindās debitējis 2021. gadā. Pārstāvējis izlasi 2022. gada FIFA Pasaules kausā un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Ezri Konsa

**Ezri Konsa** (; dzimis ) ir Anglijas futbolists, kurš spēlē aizsarga pozīcijā un pārstāv Anglijas futbola izlasi. Kopš 2019. gada Konsa spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Aston Villa FC|Aston Villa]]*.

Iepriekš pārstāvējis Anglijas komandas *[[Charlton Athletic F.C.|Charlton Athletic]]* un *[[Brentford FC|Brentford]]*.

Anglijas futbola izlases rindās debitējis 2024. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Ziemeļhārtfordšīra

**Ziemeļhārtfordšīras distrikts** () ir nemetropoles distrikts Anglijas dienvidaustrumos, Hārtfordšīras grāfistē. Atrodas grāfistes ziemeļos, robežojas rietumos un ziemeļrietumos ar Bakingemšīru, ziemeļos — ar Kembridžšīru, ziemeļaustrumos — ar Eseksu, dienvidaustrumos — ar Stīvenidžu un Austrumhārtfordšīru, bet dienvidos — ar Velinhetfīldu un Sentolbansu. Distrikta administratīvais centrs ir Lečvērta, bet lielākā apdzīvotā vieta — Hičina.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Boldokas, Hičinas, Lečvērtas un Roistonas urbānos distriktus un Lečvērtas lauku distriktu. Administratīvi distriktu veido ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), kas iekļauj Hičinas (35 220), Lečvērtas (33 990) un Boldokas (10 615) pilsētas un ko tieši pārvalda distrikta padome, Roistonas (17 448 iedzīvotāji) pilsēta, kā arī 34 pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lečvērta

**Lečvērtas Dārzu pilsēta** () ir pilsēta Anglijas dienvidaustrumos, Hārtfordšīras grāfistē, Ziemeļhārtfordšīras distrikta administratīvais centrs. Atrodas grāfistes ziemeļos  no grāfistes centra Hārtfordas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. Lečvērta ir pasaulē pirmā pēc dārzu pilsētas koncepcijas būvētā pilsēta, kas vēlāk iedvesmoja citas plānotās pilsētas, tajā skaitā Velinu Anglijā, Kanberu Austrālijā un Tapiolu Somijā.

## Vēsture
Sena apdzīvota vieta, vēstures avotos minēta Pastardienas grāmatā 1086. gadā kā *Leceworde*; nosaukums cēlies no senangļu valodas *lycce werth* — ‘iežogota ferma’. Līdz 20. gadsimta sākumam bija neliels ciems ar 96 iedzīvotājiem (1901). 1903. gadā Lečvērtas un apkārtējo ciemu zemes 1545 ha platībā par  nopirka kompānija *First Garden City Limited*, kuras dibinātājs bija sociālais reformators Ebenīzers Hovards un viņa domubiedri. Hovards plānoja uzbūvēt pilsētu pēc dārzu pilsētas principiem, kuri tika noformulēti 1898. gadā izdotajā grāmatā *To-morrow: A Peaceful Path to Real Reform*. Idejas pamatā bija izveidot vidi, kur industriālās teritorijas būtu nodalītas no dzīvojamiem rajoniem un iedzīvotājiem būtu pieejamas lauku videi pielīdzināmas zaļās teritorijas.

Tajā pašā 1903. gadā tika uzbūvēta pagaidu dzelzceļa stacija (pastāvīga stacija uzbūvēta 1912. gadā), bet pirmās dzīvojamās mājas jau 1904. gadā. Lečvērtā 1909. gadā tika uzbūvēts Apvienotajā Karalistē pirmais apļveida krustojums, ko iedvesmoja Parīzes *Place de l'Étoile*. Krustojumā sākotnēji kustība bija atļauta abos virzienos un tikai 1921. gadā tika noteikts, ka iebraucot krustojumā jāgriež pa kreisi.

Gadu gaitā pilsētā attīstījušās dažādas ražošanas nozares — korsešu rūpnīca, grāmatu izdevniecība, metālapstrāde, izpletņu ražošana, ugunsdzēsēju iekārtu ražošana, motoru būve, tabulatoru (elektromehānisko skaitļotāju) ražošana u.c. Mūsdienās lielākā daļa vēsturisko lielo uzņēmumu slēgti un esošie uzņēmumi orientēti uz pakalpojumu sniegšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Skandināvijas mednieki-vācēji

thumb|Skandināvijas mednieku-vācēju apdzīvotības areāls pirms 14 līdz 9 tūkstošiem gadu.
thumb|Latvijas un Skandināvijas iedzīvotāju ģenētiskā tuvība mezolīta laikmetā.
**Skandināvijas mednieki-vācēji** ir arheoģenētisks termins, lai apzīmētu ģenētiskās iezīmes, kas bija raksturīgas Skandināvijas un Baltijas pirmiedzīvotājiem mezolīta laikmetā. 
Pie šīs Ziemeļeiropas pirmiedzīvotāju grupas piederēja arī Zvejnieku akmens laikmeta apmetnes iedzīvotāji Latvijā.

Skandināvijas mednieku-vācēju genoms radās pēc Rietumu mednieku-vācēju un Austrumu mednieku-vācēju sajaukšanās. 
Apmēram 5000. gadus p.m.ē., sajaucoties ar Agrīnajiem Eiropas zemkopjiem, Dānijā izveidojās Ertebeles kultūra. 4.—3. gadu tūkstotī p.m.ē. Baltijas valstu teritorijā pirmiedzīvotāji sajaucās ar Austrumu mednieku-vācējiem, izveidojot Narvas kultūru.
Vēlā neolīta un agrā eneolīta laikmetā indoeiropiešu pirmvalodās runājošie stepju lopkopji no apmēram 2700. līdz 2400. gadam p.m.ē. izveidoja Auklas keramikas kultūru.

[thumb|center|800px|Ādas un acu krāsas izmaiņas [Eirāzijas akmens laikmeta iedzīvotājiem. Attēlota Rietumu mednieku-vācēju (brūnā krāsā), Austrumu mednieku-vācēju (dzeltenā krāsā), Kaukāza mednieku-vācēju (rozā krāsā) un Anatolijas zemkopju (sārtā krāsā) mijiedarbība.]]

## Atsauces
2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas Vācijā

**Vēlēšanas Eiropas Parlamentā Vācijā** notika 2019. gada 26. maijā. Vācijai Eiropas Parlamentā ir vislielākā pārstāvniecība ar 96 deputātu vietām.

## Vēlēšanu sistēma
Deputātus ievēl pēc proporcionālās pārstāvības sistēmas, bez formālas vēlēšanu barjeras, taču partijām jāsasniedz vismaz 0,5% balsu, lai iegūtu mandātu.

## Rezultāti

* CDU/CSU: 29 vietas (22,6% balsu)
* Zaļie: 21 vieta (20,5%)
* Vācijas Sociāldemokrātiskā partija: 16 vietas (15,8%)
* Alternatīva Vācijai: 11 vietas (11,0%)
* Kreisā partija: 5 vietas (5,5%)
* Brīvā demokrātiskā partija: 5 vietas (5,4%)
* Citas: 9 vietas (19,2%)

## Ārējās saites
Bedru kultūra

[thumb|300px|Bedru kultūras un [Auklas keramikas kultūras izplatības areāls Eiropā 3. gadu tūkstotī p.m.ē.]]
thumb|300px|Bedru kultūras iedzīvotāju migrācija Eirāzijā.
**Bedru kultūra** () jeb **Kurgānu kultūra** bija apmēram 3300.—2600. gadā p.m.ē. Melnās jūras un Kaspijas jūras ziemeļu piekrastē dominējusī agrīnā metālu (vara un bronzas laikmeta) iedzīvotāju kultūra, ko tradicionāli saista ar indoeiropiešu pirmvalodās runājošo **Rietumu stepju lopkopju** sākotnējo apmešanās areālu.

Bedru kultūras nosaukums cēlies no tai raksturīgajām apbedīšanas tradīcijām, jo šie cilvēki mēdza apglabāt savus mirušos bedrēs, virs kurām uzbēra uzkalniņus jeb kurgānus. Mirušie ķermeņi novietoti guļus stāvoklī ar saliektiem ceļiem un pārklāti ar okeru. 

Tomb of Yamnaya (Ochre Grave) culture 4.jpg|Bedres kaps ar okera pārklājumu
Attēls:Yamnaya burial1.png|Bedres kapa rekonstrukcija
Attēls:Remains of a Yamnaya barrow from Prydnistryanske, Ukraine.png|Kurgāns virs kapa bedres Ukrainā

## Ģenētiskie pētījumi
Stepju lopkopju Bedru kapu kultūra veidojusies neolīta periodā, kad Kaukāza mednieki-vācēji sajaucās ar Austrumu medniekiem-vācējiem.
Vēlā neolīta un agrā eneolīta laikmetā indoeiropiešu pirmvalodās runājošie stepju lopkopji no apmēram 2700. līdz 2400. gadam p.m.ē. iekaroja Rietumu mednieku-vācēju teritorijas, tās ziemeļdaļā izveidojot Auklas keramikas kultūru.

[thumb|center|800px|Ādas un acu krāsas izmaiņas [Eirāzijas akmens laikmeta iedzīvotājiem. Attēlota Rietumu mednieku-vācēju (brūnā krāsā), Austrumu mednieku-vācēju (dzeltenā krāsā), Kaukāza mednieku-vācēju (rozā krāsā) un Anatolijas zemkopju (sārtā krāsā) mijiedarbība.]]

## Atsauces
Doherty

***Doherty*** ir īru uzvārds. Tas ir angliskots no gēlu uzvārds *Ó Dochartaigh*.

*Doherty* var būt:

* Dohertija — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Dohertijs — uzvārds vīriešu dzimtē;
* Douertija — uzvārds sieviešu dzimtē.
Ata Kronvalda iela

**Ata Kronvalda iela** var būt:

* Ata Kronvalda iela — iela Cēsīs;
* Ata Kronvalda iela — iela Siguldā.

## Skatīt arī
* Atis Kronvalds
* Ata iela
* Kronvalda iela
Atlantijas iela

**Atlantijas iela** var būt:

* Atlantijas iela — iela Rīgā;
* Atlantijas iela — iela Salacgrīvā.
Auces iela

**Auces iela** var būt:

* Auces iela — iela Rīgā;
* Auces iela — iela Daugavpilī;
* Auces iela — iela Bēnes pagasta Bēnē;
* Auces iela — iela Olaines pagasta Medemciemā;
* Auces iela — iela Glūdas pagasta Nākotnē;
* Auces iela — iela Blīdenes pagasta Stūros.
Nīls Dadžens

**Nīls Dadžens** (; dzimis  Donkasterā, Dienvidjorkšīrā, Anglijā) ir britu aktieris. Kopš 2010. gada atveido vecāko detektīvinspektoru Džonu Bārnabiju telesabiedrības ITV detektīvseriālā "Midsomeras slepkavības". Viņš 2011. gadā nomainīja Džonu Netlsu seriāla galvenajā lomā.

## Biogrāfija
Dadžens dzimis Džeimsa Dadžena un Džūnas Vīksas ģimenē. Viņam ir vecāka māsa Linna Dadžena. Dzimis Donkasterā 1961. gadā, kur arī uzaudzis. Mācījies Donkasteras *Intake Secondary Modern* vidusskolā. Spēlējis vairākās lugās skolā, tostarp Toma Stoparda "Rozenkrancs un Gildenšterns ir miruši" (*Rosencrantz and Guildenstern Are Dead*) pēc tam studējis dramaturģiju Bristoles Universitātē (1979—1982).

Nīls Dadžens kino debitēja 1987. gadā režisora Stīvena Frīrsa filmā *[[Prick Up Your Ears]]*. Tajā pašā gadā viņš piedalījās divās televīzijas seriāla *[[Screenplay]]* sērijās. Dadžens 1991. gadā parādījies apdrošināšanas kompānijas *[[RSA Insurance Group|Sun Alliance]]* reklāmā. Deviņdesmitajos gados Nīls Dadžens atveidoja dažādas sīkas lomas britu televīzijā, cita starpā piedaloties seriālos *[[Casualty]]* un *[[Inspector Frost]]*. Pirmā lielā loma televīzijā bija *[[BBC One]]* seriāls *The Mrs Bradley Mysteries* (1998—2000) kopā ar Daienu Rigu, kurā viņš atveidoja Rigas varones šoferi.

Viņš parādījies arī romantiskajā komēdijā "Bridžita Džonsa. Saprāta robeža", spēlējot taksometra vadītāju, kurš filmas beigās aizved Bridžitu (atveidoja Renē Zelvēgere), lai satiktos ar Marku Dārsiju (Kolins Fērts).

Dadžens 2007. gadā atveidoja eponīmo miljonāra Romāna Pretija lomu *[[BBC Two]]* komēdijseriālā *[[Roman's Empire]]*. Tajā pašā gadā iznāca komēdija "Rembo dēls" ar viņa piedalīšanos.

Dadžens 2010. gadā parādījās telekompānijas ITV krimināldrāmas "Midsomeras slepkavības" 13. sezonas 1. epizodē ar nosaukumu *The Sword of Guillaume*. Epizodē viņu iepazīstināja kā vecākā detektīvinspektora Toma Bārnabija, kuru atveidoja Džons Netlss, brālēnu Džonu Bārnabiju. Sezonas beigās Toms devās pensijā un nākamās, 14. sezonas, 1. epizodē viņa vietā stājās Džons. Dadžena tēlu sauc Džons Bārnabijs, jo daudzviet pasaulē seriāls zināms kā "Inspektors Bārnabijs" vai "Bārnabijs" un tāpēc seriāla veidotāji nolēma arī nākamajam galvenajam varonim dot Bārnabija uzvārdu. Dadžens pirmo reizi parādījās "Midsomeras slepkavībās" 2000. gadā, 4. sezonas 1. sērijā, kurā viņš atveidoja dārznieka Daniela Bolta lomu, kuru ļoti interesēja sekss. Dadžens parādījies arī LTV pašreklāmās 2019. un 2023. gadā personīgi uzrunājot seriāla fanus.

## Privātā dzīve
Dadžens precējies ar *[[BBC Radio]]* producenti Mēriju Pītu. Viņiem ir divi bērni. Dedzīgs Anglijas futbola kluba *[[Fulham FC]]* atbalstītājs.

## Filmogrāfija
### Kino

### Televīzija

## Atsauces

## Ārējās saites
Hičina

**Hičina** (; ) ir pilsēta Anglijas dienvidaustrumos, Hārtfordšīras grāfistē, Ziemeļhārtfordšīras distrikta lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes ziemeļrietumos Hičas upes krastos  no distrikta centra Lečvērtas,  no grāfistes centra Hārtfordas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. Nozīmīgs dzelzceļa mezgls.

## Vēsture
Sena apdzīvota vieta, vēstures avotos pirmoreiz minēta 7. gadsimtā kā hiču cilts galvenā vieta. Pastardienas grāmatā 1086. gadā minēta kā karaļa muiža. Hičina attīstījusies kā pārtikuša lauksaimniecības apvidus tirgus pilsēta; specializējusies vilnas un lavandas tirdzniecībā. 19. gadsimta vidū pilsētā ienāca dzelzceļš un tā kļuva par nozīmīgu labības tirdzniecības centru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielbritānija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste bija pārstāvēta kā **Lielbritānija [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Parīzē, Francijā. Šīs bija otrās vasaras olimpiskās spēles, kurās Lielbritānija startēja pēc 1896. gada olimpiskajām spēlēm. Olimpiskajās spēlēs valsts vienmēr startē ar oficiālo nosaukumu Lielbritānija, nevis ar plašāk lietoto Apvienotās Karalistes nosaukumu.

## Medaļnieki

Britu sportisti izcīnīja vēl piecas zelta medaļas, trīs sudraba medaļas un piecas bronzas medaļas, sacenšoties jauktajā komandā.
Aptiekas iela

**Aptiekas iela** var būt:

* Aptiekas iela — iela Rīgā;
* Aptiekas iela — iela Daugavpilī;
* Aptiekas iela — iela Apē;
* Aptiekas iela — iela Sakstagala pagasta Ciskādos;
* Aptiekas iela — iela Dzērbenes pagasta Dzērbenē.
Broksborna (boro)

**Broksbornas boro** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Anglijas dienvidaustrumos, Hārtfordšīras grāfistē. Atrodas grāfistes dienvidaustrumos, robežojas austrumos ar Eseksu, dienvidos — ar Lielo Londonu, rietumos — ar Velinhetfīldu, bet ziemeļos — ar Austrumhārtfordšīru. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Čezunta.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Čezuntas un Hodsdonas urbānos distriktus. Administratīvi distriktu veido ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), kas iekļauj Čezuntas (45 832 iedzīvotāji), Hodsdonas (42 253), Broksbornas (15 303) un Voltemkrosas (8577) pilsētas un ko tieši pārvalda boro padome; distrikta pilsētas ietilpst Londonas aglomerācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aviācijas iela

**Aviācijas iela** var būt:

* Aviācijas iela — iela Rīgā;
* Aviācijas iela — iela Jelgavā;
* Aviācijas iela — iela Liepājā;
* Aviācijas iela — iela Tukumā;
* *Aviācijas iela* — Mihaila ielas Daugavpilī nosaukums no 1957. līdz 2007. gadam.
Coupe de la Ligue

***Coupe de la Ligue***, ārpus Francijas zināms arī kā **Francijas līgas kauss**, bija futbola izslēgšanas kausa turnīrs Francijā, kuras rīkoja Profesionālā futbola līga. Turnīru izveidoja 1993. gadā, un atšķirībā no Francijas kausa futbolā tajā varēja piedalīties tikai Francijas profesionālie klubi, kas spēlēja valsts trīs augstākajās futbola divīzijās, lai gan trešā nebija pilnībā profesionāla.

Turnīra labākā komanda bija Parīzes "Saint-Germain" ar deviņām uzvarām, tostarp arī pēdējā turnīra pastāvēšanas gadā. Profesionālā futbola līga nobalsoja par turnīra pārtraukšanu uz nenoteiktu laiku, lai samazinātu sezonas grafiku.

## Pirmsākumi
No 1963. līdz 1965. gadam pastāvēja cits turnīrs ar nosaukumu *Coupe de la Ligue*. 1982. gadā pirms Francijas līgas sezonas sākuma norisinājās *Coupe d'Eté* (Vasaras kauss); kausu ieguva *[[Stade Lavallois]]*. Šis turnīrs turpinājās ar nosaukumu *Coupe de la Ligue* līdz 1994. gadam.

## Vēsture
thumb|left|Otrā un pēdējā ''Coupe de la Ligue'' kausa versija
Turnīrs savā pēdējā formātā sākās 1994. gadā, un tā izveidi ierosināja profesionālās komandas, jo tās nebija apmierinātas ar Francijas kausu futbolā ar tajā iekļautajām priekšrocībām mājas komandām, kas spēlē zemākās līgās. Uzvarētāju komandai tika piedāvāta iekļūšana UEFA kausa izcīņā, ko mūsdienās sauc par UEFA Eiropas līgu. Turnīra pirmais uzvarētājs bija Parīzes "Saint-Germain", kas pieveica *[[SC Bastia]]* ar rezultātu 2:0. Pirmais fināls, ko izšķīra pēcspēles soda sitienu sērija, bija 1996. gadā, kad *[[FC Metz]]* pārspēja Lionas "Olympique". Pirmie trīs fināli notika futbola stadionā *[[Parc des Princes]]*, bet no 1998. gada līdz 2015. gadam fināli notika stadionā *[[Stade de France]]*. Abos stadionos turnīros uzvaras izcīnīja Strasbūras "Racing" un Parīzes "Saint-Germain". *[[FC Gueugnon]]* kļuva par pirmo komandu no divīzijas, kas zemāka par Francijas futbola 1. līgu, un izcīnījusi kausu pēc uzvaras pār Parīzes "Saint-Germain" 2000. gada finālā. Kopumā kopš turnīra sākuma uzvarējušas 14 komandas.

Vairāk nekā 20 gadus kopš turnīra sākuma fināli notika tikai Parīzē un tās apkārtnē, tas mainījās 2016. gada septembrī, kad Profesionālā futbola līga paziņoja, ka nākamie trīs fināli notiks Lionā, Bordo un Lillē. Profesionālā futbola līga apturēja sacensības uz nenoteiktu laiku pēc 2019. — 2020. gada sezonas, lai samazinātu sezonu noslogojumu. Pēdējā finālā 2020. gadā Parīzes "Saint-Germain" un Lionas "Olympique" nospēlēja neizšķirti 0:0, un "Saint-Germain" uzvarēja tikai ar pēcspēles soda sitieniem (6:5).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Informācija par ''Coupe de la Ligue'' Profesionālās futbola līgas tīmekļa vietnē
Mandatum

[thumb|260px|''Mandatum'' galvenais birojs [Helsinki|Helsinkos]]
***Mandatum Oyj*** ir Somijas dzīvības apdrošināšanas un ieguldījumu fondu pakalpojumu uzņēmums. Tas ir dibināts 2023. gadā, atdaloties no *[[Sampo (uzņēmums)|Sampo]]* grupas. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas Helsinkos.

## Vēsture
Uzņēmums *Mandatum Oyj* tika dibināts 2023. gada 1. oktobrī, atdalot no *[[Sampo (uzņēmums)|Sampo]]* grupas ar dzīvības apdrošināšanas un ieguldījumu fondu biznesu saistītos meitas uzņēmumus.
*Mandatum* akcijas tika iekļautas *[[Nasdaq Helsinki]]* biržas sarakstā 2023. gada 2. oktobrī.

2024. gada 13. maijā tika pabeigta 19,83 % *Saxo Bank A/S* akciju pirkšana no *Sampo*; darījuma cena bija 302 miljonu eiro.

## Grupas struktūra
Grupas pārvaldītājsabiedība ir *Mandatum Oyj*. Tai ir meitas uzņēmumi:
* *[[Mandatum Life]]* (*Mandatum Henkivakuutusosakeyhtiö*), pakalpojumi kapitāla pārvaldības, atlīdzību un atalgojuma, pensiju plānu un personīgās apdrošināšanas jomā;
** *Mandatum Life Palvelut Oy*, apdrošināšanas starpnieks, kas uzņēmumiem un organizācijām sniedz atalgojuma konsultāciju pakalpojumus un personāla fondu pārvaldības pakalpojumus, pensiju pakalpojumus uzņēmumiem un pensiju fondiem, kā arī vērtspapīru tirdzniecības pakalpojumus kā *[[Saxo Bank]]* saistītais aģents, izmantojot *Saxo Bank* piedāvāto pakalpojumu Trader;
** *Mandatum Incentives Oy* (87,5 %), izstrādā un ievieš motivācijas, saglabāšanas, atalgojuma un kompensācijas shēmas, piedāvā saistītus konsultāciju pakalpojumus un sniedz dažādas atalgojuma analīzes, kā arī atalgojuma un kompensācijas politiku un pārskatus;
* *Mandatum Asset Management*, ieguldījumu pakalpojumu uzņēmums, kas apvieno fondu uzņēmējdarbību, pilnvarojuma un konsultāciju aktīvu pārvaldības pakalpojumus ar aktīvu pārvaldības pakalpojumiem;
** *Mandatum AM AIFM Oy*, pārvalda alternatīvos fondus:
*** *Mandatum AM Finland Properties II*, kas iegulda Somijas nekustamajā īpašumā;
*** *MAM Growth Equity II*, kas veic izaugsmes ieguldījumus Ziemeļvalstu augošos uzņēmumos;
** *Mandatum Fund Management S.A.*, pārvalda Luksemburgā reģistrētos *Mandatum Asset Managementin UCITS* fondus;
** *Mandatum Asset Management Palvelut Oy*, alternatīvajiem fondiem piedāvā ieguldījumu pārvaldības pakalpojumus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Mandatum'' vietne
Rembo dēls

**"Rembo dēls"** () ir 2007. gada Apvienotās Karalistes, Vācijas un Francijas kopražojuma kinokomēdija, kuras režisors ir Gārts Dženings.

Filma ir par diviem puikām, kuri 1980. gadu Anglijā, vasaras sākumā apņemas izveidot filmu, iedvesmojoties no slavenās 1982. gada filmas "Rembo I: pirmās asinis" (*First Blood*) ar Silvestru Stalloni galvenajā lomā.

Tajā galvenās lomas attēlo Bills Milners, Vills Poulters, Nīls Dadžens, Eisa Baterfīlds, Pols Riters un Edgars Raits.

Filmas pirmizrāde notika 2007. gada 22. janvārī Sandensas filmu festivālā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Peldēšana olimpiskajās spēlēs

**[[Peldēšana (sports)|Peldēšana]] [[vasaras olimpiskās spēles|vasaras olimpiskajās spēlēs]]** ir iekļauta kopš modernās olimpiskās kustības dzimšanas. Kopš 1912. gada olimpiskajām spēlēm tajās piedalās arī sievietes. Olimpiskajās spēlēs peldēšanai ir otrais lielākais iegūstamo medaļu skaits (pēc vieglatlētikas).

## Kopsavilkums

## Ārējās saites

* Olimpiskie sporti 
* Peldēšanas rezultāti
Agnese Lāce

**Agnese Lāce** (dzimusi  Talsos) ir Latvijas pētniece, sabiedrisko organizāciju darbiniece un politiķe. Latvijas Republikas kultūras ministre (kopš 2024).

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1987. gadā Talsos. Mācību laikā vidusskolā vienu gadu mācījās apmaiņas programmā Sentluisā ASV. Studēja Latvijas Universitātes bakalaura un maģistra programmās politikas zinātnē, kā arī 2013. gadā ieguva Eiropas vienoto maģistra grādu socioloģijā ar specializāciju migrācijas studijās Amsterdamas, Deusto un Osnabrikas universitātēs.

Karjeru sāka Ārlietu ministrijā, stažējās Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā (EDSO) Hāgā, Augstā komisāra nacionālo minoritāšu jautājumos birojā, kura direktore tolaik bija Ilze Brands-Kehris. Pēc tam studēja doktorantūras programmā un strādāja migrācijas pētniecības institūtā Stambulā. Darbojās kā pētniece un konsultante dažādās organizācijās, tostarp ANO Bēgļu aģentūrā, Latvijas Universitātē un Sabiedrības integrācijas fondā. No 2016. līdz 2023. gadam strādāja Providus, pētot dažādus ar migrāciju un integrāciju saistītus jautājumus.

## Politiskā darbība
2023. gada oktobrī, līdz ar Kultūras ministrijas parlamentārās sekretāres pienākumu uzņemšanos, iestājās politiskajā partijā "Progresīvie". 2024. gadā kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās no partijas "Progresīvie", taču netika ievēlēta, saņemot piekto lielāko vēlētāju atbalstu starp šī saraksta kandidātiem.

2024. gada 17. jūnijā, pēc Agneses Loginas demisijas, izvirzīta kultūras ministres amatam Evikas Siliņas valdībā, 20. jūnijā apstiprināta amatā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lauma Paegļkalna

**Lauma Čebotarenoka-Paegļkalna** (dzimusi ) ir latviešu juriste un politiķe. Pārstāv partiju "Vienotība" un apvienību "Jaunā Vienotība". Šobrīd ir Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāre un Rīgas domes deputāte.

## Dzīvesgājums
L. Paegļkalna ir Atmodas laika žurnālistes un politiķes Veltas Čebotarenokas meita. Ieguvusi sociālo zinātņu maģistra grādu tiesību zinātnē un viņai ir ilgstoša pieredze tiesneša amatā administratīvajās tiesās. Pildījusi Tiesas Senāta Administratīvo lietu departamenta senatora pienākumus, kā arī vadījusi Latvijas Administratīvo tiesnešu biedrību un bijusi Tiesnešu ētikas komisijas locekle.

## Politiskā darbība
Kopš 2022. gada L. Paegļkalna ir Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāre.

2025. gada Rīgas domes vēlēšanās ievēlēta par pašvaldības deputāti no apvienības "Jaunā Vienotība".

## Atsauces
Gints Zilbalodis

**Gints Zilbalodis** (dzimis ) ir latviešu animācijas filmu veidotājs. Vislabāk zināms ar filmām "Projām" un "Straume".

## Dzīvesgājums
Dzimis 1994. gada 13. aprīlī gleznotājas Daces Zēģeles un dizainera Ginta Zilbaloža ģimenē. 2014. gadā absolvēja mācības multimediju dizaina specialitātē Jaņa Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolā. Veidoja dažādus reklāmas klipus (Labo darbu nedēļa, *Nordea*, *Blindsave*, *Helico Aerospace industries*).

### Filmas
2015. gadā īsfilma "Prioritātes" ieguva balvu kā labākā animācijas filma Japānas dabas filmu festivālā, bet "Oāze" (2017) Nacionālajā filmu festivālā "Lielais Kristaps" ieguva žūrijas speciālbalvu.

Pēc vairāku animācijas īsfilmu režijas Zilbalodis 2019. gadā izlaida debijas animācijas spēlfilmu "Projām", kurai pats bija scenārists, režisors un komponists. "Projām" saņēma balvu Ansī Starptautiskajā animācijas filmu festivālā un nomināciju Ennijas balvai par izciliem sasniegumiem spēlfilmas mūzikas jomā.

Zilbaloža otrā pilnmetrāžas animācijas filma "Straume" piedalījās 2024. gada Kannu kinofestivāla sadaļā *Un Certain Regard*. Filma ieguva Eiropas Kino balvu "Labākā Eiropas animācijas filma". 2025. gada janvārī filma "Straume" saņēma Zelta globusa balvu kategorijā "Labākā animācijas filma", kļūstot par pirmo Latvijas filmu, kas ieguvusi šo balvu. 2025. gada 23. janvārī to nominēja kā kandidāti 97. Kinoakadēmijas balvai kategorijās "Labākā animācijas filma" un "Labākā starptautiskā spēlfilma". "Straume" ir pirmā Latvijā tapusī filma, kas nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Balva kategorijā "Labākā animācijas filma" arī tika iegūta, kļūstot par pirmo filmu no Latvijas, kas ieguvusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu.

2024. gada novembrī G. Zilbalodim piešķīra Rīgas domes balvu "Gada rīdzinieks 2024", bet decembrī G. Zilbalodis atzīts par 2024. gada Eiropas cilvēku Latvijā. 2025. gada 4. maijā Zilbalodim piešķirts Triju Zvaigžņu ordenis (III šķira, komandieris).

## Filmogrāfija

## Balvas un nominācijas

## Atsauces

## Ārējās saites

* Gints Zilbalodis vietnē ''filmas.lv
Kenans Jildizs

**Kenans Jildizs** (; dzimis  Rēgensburgā, Vācijā) ir Turcijas futbolists. Spēlē uzbrucēja un uzbrūkošā pussarga pozīcijās, Turcijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada pārstāv Itālijas A sērijas klubu Turīnas "Juventus".

## Karjera
Ar futbolu sāka nodarboties dzimtās pilsētas Rēgensburgas klubu *Sallern Regensburg* un *Jahn Regensburg* jauniešu komandās. 2012. gadā septiņu gadu vecumā pievienojās Minhenes "Bayern" jauniešu akadēmijai. 2022. gada jūlijā parakstīja līgumu ar Turīnas "Juventus". Sākumā spēlēja kluba U-19 komandā, vēlāk pārstāvēja kluba rezerves komandu *Juventus Next Gen*, kas spēlē C sērijā.	

A sērijā debitēja  pret *[[Udinese Calcio|Udinese]]*. Pēc 10 dienām pagarināja līgumu ar *Juventus* līdz 2027. gadam. Tā paša gada 23. decembrī spēlē pret *[[Frosinone Calcio|Frosinone]]* guva pirmos vārtus A sērijā, 18 gadu un 233 dienu vecumā kļūstot par jaunāko ārzemju spēlētāju, kas guvis vārtus *Juventus* labā.

Pārstāvēja Turcijas U-17 un U-21 izlases. Turcijas izlasē debitēja  Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Horvātiju, nākot uz maiņu 86. minūtē. Pirmos vārtus izlases labā guva  draudzības spēlē pret Vāciju. Jildizs tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
;Juventus
* Itālijas kauss: 2023—24

## Atsauces

## Ārējās saites
Merts Ginoks

**Fehmi Merts Ginoks** (; dzimis  Karabikā) ir Turcijas futbolists, vārtsargs, Turcijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2026. gada pārstāv Turcijas Superlīgas klubu Stambulas "Fenerbahçe".

## Karjera
Karjeru sāka *[[Kocaelispor]]* jauniešu komandā. 2001. gadā pievienojās Stambulas "Fenerbahçe", ko pārstāvēja līdz 2015. gadam. Spēlējis arī *[[Bursaspor]]* un Stambulas "Başakşehir" komandās. 2019. gadā tika atzīts par Turcijas Superlīgas sezonas labāko vārtsargu. 2021. gadā pievienojās Stambulas "Beşiktaş".

Turcijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Gruziju, nākot uz maiņu 62. minūtē. Ginoks bija pieteikts izlases sastāvā 2020. gada Eiropas čempionātā, bet laukumā nedevās, paliekot rezervē. Viņš tika iekļauts izlases sastāvā dalībai arī 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Fenerbahçe**

* Turcijas Superlīga: 2010—11, 2013—14
* Turcijas kauss: 2011—12, 2012—13
* Turcijas Superkauss: 2009, 2014

**İstanbul Başakşehir**

* Turcijas Superlīga: 2019—20

**Beşiktaş**

* Turcijas kauss: 2023—24
* Turcijas Superkauss: 2021, 2024

## Atsauces

## Ārējās saites
Aivens Tonijs

**Aivens Bendžemins Elaidža Tonijs** (; dzimis ) ir angļu futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un pārstāv Anglijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Tonijs spēlē Saūda Arābijas profesionālās līgas komandā *[[Al-Ahli Saudi FC|Al-Ahli]]*.

Iepriekš pārstāvējis tādus Anglijas klubus kā *[[Northampton Town F.C.|Northampton Town]]*, *[[Newcastle United FC|Newcastle United]]*, *[[Barnsley F.C.|Barnsley]]*, *[[Shrewsbury Town F.C.|Shrewsbury Town]]*, *[[Scunthorpe United F.C.|Scunthorpe United]]*, *[[Wigan Athletic]],* *[[Peterborough United F.C.|Peterborough United]]* un *[[Brentford FC|Brentford]]*.

Anglijas futbola izlases rindās debitējis 2023. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Barnsley**

* Football League Trophy: 2015—16

**Wigan Athletic**

* EFL League One: 2017—18

**Al Ahli**
* Saūda Arābijas Superkauss: 2025
* AFC Čempionu līga: 2024–25
## Atsauces

## Ārējās saites