open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Puka

**Puka** () ir lielciems Igaunijas dienvidos, Valgas apriņķa Otepē pagastā. Atrodas apriņķa ziemeļos 30 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Valgas. Līdz 2017. gada administratīvajai reformai Puka bija Pukas pagasta administratīvais centrs.

## Vēsture
Puka kā apdzīvota vieta sāka veidoties ap Pukas muižu (*Bockenhof*), kas piederēja fon Boku dzimtai, no kuras uzvārda arī cēlies vietas nosaukums. Cciema straujāka izaugsme sākās 19. gadsimta otrajā pusē pēc Tartu—Valgas dzelzceļa līnijas izbūves 1887. gadā.

Igaunijas brīvības cīņas laikā 1919. gada sākumā pie Pukas norisinājās militāras sadursmes, kad igauņu spēki centās atgūt kontroli pār stratēģiski svarīgo dzelzceļa līniju.

## Saimniecība un kultūra
Ciemā atrodas dzelzceļa stacija, kas joprojām kalpo kā pieturvieta pasažieru vilcieniem maršrutā Tallina—Tartu—Valga. Pukā darbojas pamatskola, bibliotēka, kultūras nams, aptieka un vairāki veikali.

No vēsturiskās muižas apbūves saglabājies parks un dažas saimniecības ēkas. Lielciema apkārtnē dominē lauksaimniecība un mežizstrāde.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Otepē pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Jūru

**Jūru** () ir lielciems Igaunijas centrālajā daļā, Raplas apriņķa Raplas pagastā. Atrodas aptuveni 15 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Raplas pilsētas. Līdz 2017. gada administratīvajai reformai Jūru bija Jūru pagasta administratīvais centrs.

## Vēsture
Jūru vēsturiskajos avotos pirmo reizi minēta 1241. gadā Dānijas zemes grāmatā. Apdzīvotā vieta izveidojusies kā nozīmīgs baznīcas un draudzes centrs. Vēsturiski tā bija saistīta ar Jūru muižu (*Joerden*).

## Kultūra un apskates objekti
Jūru pazīstamākie arhitektūras un vēstures pieminekļi ir Jūru Miķeļa baznīca — celta 13. gadsimta beigās, vēlāk pārbūvēta neogotikas stilā (1895. gadā). Baznīcai ir raksturīga augsta smaile un krāšņs interjers ar vērtīgiem mākslas darbiem, kā arī Jūru mācītājmuiža.

Ciemā darbojas Jūru Eduarda Vildes pamatskola, tautas nams un novadpētniecības muzejs, kas izvietots vēsturiskajā pagasta valdes ēkā.

## Saimniecība
Mūsdienās Jūru ir vietēja mēroga pakalpojumu centrs. Šeit atrodas veikali, aptieka un ģimenes ārsta prakse. Lielākā daļa saimnieciskās darbības apkārtnē ir saistīta ar lauksaimniecību un mežsaimniecību.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Raplas pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Oksnarda

**Oksnarda** () pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, Kalifornijas štatā, Venturas apgabalā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 202 063 iedzīvotāji, tādējādi tā ir apdzīvotākā pilsēta Venturas apgabalā un 22. apdzīvotākā pilsēta Kalifornijā. Pilsēta tika dibināta 1903. gadā. Tā atrodas aptuveni 97 km uz ziemeļrietumiem no Losandželosas.

Pilsēta atrodas auglīgajā Oksnardas ielejā, kurā tiek audzētas zemenes, pupas un citus dārzeņus. Pilsēta ir arī nozīmīgs dzelzceļa transporta mezgls Dienvidkalifornijā. Pilsētā atrodas neliela reģionālā lidosta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Mājaslapa
Makomīnes

**Makomīnes** (*Macominae*) ir kosmopolītiska Cietgliemeņu kārtas gliemeņu apakšdzimta. To 1961. gadā izveidoja amerikāņu paleontologs un malakalogs Aksels Olsons. Pie Latvijas krastiem Baltijas jūrā un Rīgas līcī ir sastopama viena šai apakšdzimtai piederošā ģints — makomas. Ģeohronoloģiski makomīnes ir zināmas no eocēna līdz mūsdienām.

## Apraksts
Makomīņu galvenā raksturojošā īpašība ir tā, ka to slēdzenei nav sānu zobu. Arī makomīņu čaulu virsmas ornamentācija nav tik izteikta, kā plakangliemeņu apakšdzimtai (*[[Tellininae]]*).

## Sistemātika
Makomīņu dalījums ģintīs:
* apakšdzimta: ***Macominae*** Olsson, 1961
:* ģints: *[[Ardeamya]]* Olsson, 1961
:* ģints: *[[Austromacoma]]* Olsson, 1961
:* ģints: *[[Bartschicoma]]* Afshar, 1969
:* ģints: *[[Cymatoica]]* Dall, 1890
:* ģints: *[[Macoma]]* Leach, 1819
:* ģints: *[[Macomopsis]]* Sacco, 1901
:* ģints: *[[Macoploma]]* Pilsbry & Olsson, 1941
:* ģints: *[[Praetextellina]]* M. Huber, Langleit & Kreipl, 2015
:* ģints: *[[Psammacoma]]* Dall, 1900
:* ģints: *[[Psammotreta]]* Dall, 1900
:* ģints: *[[Pulvinus]]* Scarlato, 1965
:* ģints: *[[Rexithaerus]]* Tryon, 1869
:* ģints: *[[Salmacoma]]* Iredale, 1929
:* ģints: *[[Scissulina]]* Dall, 1924
:* ģints: *[[Sylvanus]]* M. Huber, Langleit & Kreipl, 2015
:* ģints: *[[Temnoconcha]]* Dall, 1921

## Atsauces
Plakangliemeņu virsdzimta

**Plakangliemeņu virsdzimta** (*Tellinoidea*) ir Sirsniņgliemeņu kārtas gliemeņu taksons. Virsdzimtas izveidošana tiek piedēvēta franču zoologam Anrī Blenvilam, kurš 1814. gadā izveidoja plakangliemeņu dzimtu ar nosaukumu "*les tellinacées*".  Pie Latvijas krastiem Baltijas jūrā un Rīgas līcī ir sastopama viena šai virsdzimtai piederošā suga - *[[Macoma balthica]]*. Ģeohronoloģiski makomīnes ir zināmas no triasa perioda līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaulas ar vienādiem vai gandrīz vienādiem vākiem, nesimetriskas, ar orto- opisto- vai prozogirām galotnēm. Slēdzene parasti ir ar diviem kardinālajiem zobiem (visbiežāk divdaļīgiem) katrā vākā, retāk ar vienu vai trim zobiem. Sānu zobi dzimtu lielākajai ir labi attīstīti, bet var būt arī rudimentāri vai to vispār var nebūt. Vāku saite (ligaments) ir ārēja, opistodetiska, bet ja tā ir iegremdēta, tad slēdzenes plātnītes iedobē, nevis hondroforā. Retos gadījumos var būt arī iekšējā saite, kas atrodas rezīlijā. Slēdzējmuskuļu nospiedumi uz čaulas vāka iekšējās virsmas ir savienoti ar palliālo līniju, kura parasti ir ar sīnusu (retos gadījumos vesela). Plakangliemenēm ir divi pagarināti sifoni, kas nav saauguši.

## Sistemātika
Plakangliemeņu virsdzimtas dalījums dzimtās:
* virsdzimta: ***Tellinoidea*** Blainville, 1814
:* dzimta: *[[Donacidae]]* J. Fleming, 1828
:* dzimta: *[[Icanotiidae]]* R. Casey, 1961 †
:* dzimta: *[[Psammobiidae]]* J. Fleming, 1828
:* dzimta: *[[Quenstedtiidae]]* L.R. Cox, 1929 †
:* dzimta: *[[Semelidae]]* Stoliczka, 1870 (1825)
:* dzimta: *[[Solecurtidae]]* A. d'Orbigny, 1846
:* dzimta: *[[Sowerbyidae]]* L.R. Cox, 1929 †
:* dzimta: *[[Tancrediidae]]* Meek, 1864 †
:* dzimta: *[[Plakangliemeņu dzimta|Tellinidae]]* Blainville, 1814
:* dzimta: *[[Unicardiopsidae]]* Chavan, 1969 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kerla

**Kerla** () ir lielciems Igaunijas lielākajā salā Sāmsalā, Sāmsalas apriņķa Sāmsalas pagastā. Atrodas salas rietumdaļā Kerlas upes krastos aptuveni 17 kilometrus uz ziemeļrietumiem no apriņķa centra Kuresāres. Līdz 2014. gadam Kerla bija centrs atsevišķam Kerlas pagasta, kas tika iekļauts Rietumsāres pagastā, kurš savukārt 2017. gada lielajā reformā tika iekļauts Sāmsalas pagastā.

## Vēsture
Kerla rakstiskajos avotos pirmo reizi minēta 1438. gadā. Vēsturiski apdzīvotā vieta veidojusies ap Kerlas muižu (*Kergel*) un baznīcas draudzi. Viduslaikos Kerla bija nozīmīgs administratīvais un garīgais centrs Sāmsalas centrālajā daļā.

## Kultūra un apskates objekti
Lielciemā atrodas vairāki nozīmīgi kultūrvēsturiski pieminekļi:
* Kerlas Marijas Magdalēnas baznīca: viena no jaunākajām baznīcām Sāmsalā (celta 1843. gadā), jo iepriekšējā viduslaiku celtne bija sliktā stāvoklī. Baznīcā atrodas vērtīgs altāris un renesanses stila kanceles fragmenti.
* Kerlas parks un estrāde: vieta, kur regulāri notiek reģionālie dziesmu svētki un kultūras pasākumi.
* Kerlas upe: plūst cauri lielciemam, piešķirot ainavai īpašu raksturu.

Lielciemā darbojas Kerlas pamatskola, bērnudārzs, bibliotēka, tautas nams un mūzikas skola.

## Saimniecība
Galvenās saimnieciskās darbības jomas Kerlā un tās apkārtnē ir saistītas ar mežsaimniecību un kokapstrādi. Tāpat nozīmīga loma ir lauksaimniecībai un vietējam pakalpojumu sektoram. Pateicoties Kuresāres tuvumam, daudzi iedzīvotāji ikdienā strādā apriņķa centrā. Ciemā atrodas *EstAgar* ražotne, kur ražo furcelarānu (saukts arī par agaru), ko savukārt izmanto konditorejas rūpniecībā marmelādes ražošanai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sāmsalas pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Kērdi

**Kērdi** () ir lielciems Igaunijas dienvidaustrumos, Tartu apriņķa Elvas pagasta. Atrodas tieši pie Elvas pilsētas dienvidrietumu robežas, faktiski veidojot vienotu urbāno zonu ar pilsētu.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta sāka strauji attīstīties 20. gadsimta vidū un otrajā pusē. Padomju periodā Kērdi bija pazīstams kā mājvieta kopsaimniecībai, kas specializējās dārzkopībā un sēklkopībā. Šis periods noteica lielciema pašreizējo plānojumu, kurā mijas daudzdzīvokļu nami un privātmāju apbūve.

## Sabiedrība un infrastruktūra
Ciemā atrodas vietējais kopienas centrs, bibliotēka, vairāki nelieli tirdzniecības un pakalpojumu uzņēmumi.

Pēdējās desmitgadēs Kērdi ir kļuvis par populāru dzīvesvietu jauno ģimeņu vidū, kas novērtē dabas tuvumu un Elvas pilsētas piedāvātās ērtības (skolas, sporta kompleksus, kultūras iestādes).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Elvas pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Lehte

**Lehte** () ir lielciems Igaunijas austrumu daļā, Tartu apriņķa Tartu pagastā. Atrodas aptuveni 13 kilometrus uz ziemeļiem no Tartu pilsētas pie Tartu—Jehvi šosejas. Ciems ir pazīstams kā nozīmīgs sporta un aktīvās atpūtas centrs, pateicoties tā atrašanās vietai uz Austrumigaunijas drumlinu lauka.

## Vēsture
Lehte pirmo reizi minēta 1688. gadā kā *Lechteküll* un 1796. gadā kā *Lechte*. Ciems atradās Tartu pagastā un piederēja Kerknas muižai. Apdzīvotā vieta sāka strauji attīstīties 20. gadsimta otrajā pusē, kad šeit tika izveidota spēcīga vietējā kopsaimniecība un paplašināta skola.

## Izglītība un sports
Lehte ir viens no galvenajiem Tartu pagasta izglītības centriem. Šeit atrodas Lehtes ģimnāzija, kas ir viena no lielākajām lauku skolām apriņķī.

## Saimniecība
Lielākā daļa iedzīvotāju strādā izglītības un pakalpojumu sektorā vai nodarbojas ar lauksaimniecību. Ciemā atrodas arī bibliotēka, bērnudārzs un pārtikas veikali.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tartu pagasta oficiālā vietne (igauniski)
* Lehtes ģimnāzijas vietne (igauniski)
Jans Juzefs Jaloveckis

**Jans Juzefs (Jānis Jāzeps) Jaloveckis** (; dzimis , ) bija Ilūkstē dzimis katoļu garīdznieks, vēsturnieks, publicists un gleznotājs, kas lielāko daļu mūža nodzīvoja Krāslavā.

Dzimis sīku šļahtiču ģimenē. Mācījās Ilūkstē, vēlāk Viļņas garīgajā seminārā. 1839. gadā ieradās Krāslavā un nodzīvoja šeit līdz mūža galam. No 1849. gada — Krāslavas katoļu baznīcas prāvests un Augšdaugavpils dekanāta dekāns. No 1841. līdz 1843. gadam, kad seminārs tika slēgts — Krāslavas garīgā semināra rektors.

Publicējies Kazimira Bujņicka izdotajā almanahā *Rubona* un Varšavā izdotajā *Przegląd Katolicki* par vēstures jautājumiem. Aprakstījis Daugavpils, Rēzeknes, Bebrenes, Dvietes, Nīcgales un Arendoles vēsturi. Tāpat aprakstījis Kalupes, Līksnas, Sīķeles, Jasmuižas un Nīdermuižas draudžu vēsturi. Gleznoja reliģisku sižetu gleznas.

Krāslavas baznīcā atrodas apmēram 1882. gadā radīts Jalovecka portrets. Jalovecka piemiņai Krāslavā nosaukta iela.

## Ārējās saites
* Krāslavas novadnieki
Birmingemas katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q751081"
}


**Birmingemas katedrāle** () jeb **Sv. Filipa katedrāles baznīca** () ir anglikāņu katedrāle, kas atrodas Anglijas centrālajā daļā, Birmingemas pilsētā. Tā ir 1905. gadā dibinātās Birmingemas diecēzes galvenā baznīca.

Katedrāle celta kā draudzes baznīca no 1710. līdz 1725. gadam pēc arhitekta Tomasa Arčera (*Thomas Archer*, 1668–1743) projekta. 1905. gadā draudzes baznīca kļuva par katedrāli. 1940. gada 7. novembrī katedrāle tika sagrauta vācu aviācijas uzlidojumā. Par laimi jau pirms tam greznās Edvarda Bērna-Džonsa vitrāžas bija pārvestas citur un tika ievietotas atpakaļ 1948. gadā, kad katedrāli atjaunoja.


Charles_Gore_-_Statue_-_St._Philip's_-_Birmingham_-_2005-10-14.jpg
St_Philip's_Cathedral,_Birmingham,_interior_2024.jpg
St._Philips,_Birmingham.jpg
St_Philips_Cathedral,_Birmingham_-_choir.jpg


## Ārējās saites
*
Mētaguze

**Mētaguze** () ir lielciems Igaunijas ziemeļaustrumos, Austrumviru apriņķa ietilpst Alutaguzes pagastā. Atrodas Mētaguzes upes labajā krastā aptuveni 20 kilometrus uz dienvidrietumiem no apriņķa centra Jehvi. Līdz 2017. gada administratīvajai reformai Mētaguze bija Metaguzes pagasta administratīvais centrs.

## Vēsture
Mētaguze vēsturiskajos avotos pirmo reizi minēta 1241. gadā. Apdzīvotā vieta gadsimtiem ilgi bija cieši saistīta ar Mētaguzes muižu (*Mehntack*), kas kopš 1736. gada piederēja fon Rozenu dzimtai. Mūsdienu ciema apbūve veidojusies gan ap vēsturisko muižas centru, gan padomju periodā, kad reģionā attīstījās degslānekļa ieguves rūpniecība.

## Muižas ansamblis
Mētaguzes muiža ir viens no galvenajiem tūrisma piesaistes punktiem reģionā. Klasicisma stilā celtā kungu māja (pabeigta 1796. gadā) ir pilnībā restaurēta. Muižas kompleksā ietilpst muižas galvenā ēka (pašlaik pagasta pārvaldes un pasākumu telpas), muižas klēts un stallis, kurā iekārtota spa viesnīca un restorāns, muižas parks ar bagātīgiem koku stādījumiem un dīķu sistēmu, kā arī fon Rozenu dzimtas kapliča muižas parka malā.

## Saimniecība un kultūra
Ciemā darbojas Mētaguzes pamatskola, bērnudārzs, bibliotēka un tautas nams. Saimnieciskā dzīve ir saistīta gan ar tūrismu un viesmīlību, gan ar lauksaimniecību. Tāpat iedzīvotāji ir nodarbināti tuvējās degslānekļa raktuvēs un Jehvi pilsētas uzņēmumos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Alutaguzes pagasta oficiālā vietne (igauniski)
* Mētaguzes muižas spa viesnīcas vietne (igauniski)
Nervas–Antonīnu dinastija

**Nervas–Antonīnu dinastija** bija Senās Romas valdnieku dinastija, kurai piederēja Nervas–Trajāna dzimtas un Antonīnu dzimtas Senās Romas imperatori. Tā pārņēma varu pēc imperatora Domiciāna noɡalināšanas 96. gadā. Pirmos piecus Nervas–Antonīnu dinastijas imperatorus vēsturnieki reizēm dēvē par “Piec̩iem labajiem imperatoriem”.

## Ārējās saites
Adavere

**Adavere** () ir lielciems Igaunijas centrālajā daļā, Jegevas apriņķa Peltsamā pagastā. Atrodas tieši pie galvenās maģistrāles Tallina—Tartu (E263) 35 km no apriņķa centra Jegevas un 8 km no pagasta centra Peltsamā.

## Vēsture
Adavere rakstiskajos avotos pirmo reizi minēta 1510. gadā. Apdzīvotā vieta attīstījusies ap Adaveres muižu (*Addafer*). Pašreizējā muižas kungu māja celta 19. gadsimta otrajā pusē historisma stilā un mūsdienās kalpo kā skolas ēka. Padomju laikā Adavere bija paraugsovhoza centrs.

## Saimniecība un sports
Adavere ir pazīstama ar savām dziļajām tradīcijām piena lopkopībā un selekcijā. Šeit darbojas nozīmīgi lauksaimniecības uzņēmumi.

Sporta pasaulē Adavere ieņem unikālu vietu kā Igaunijas ātrslidošanas centrs. Pateicoties entuziastiem, šeit ir izveidots ātrslidošanas celiņš, kurā trenējušies daudzi Igaunijas olimpieši.

## Kultūra un apskates objekti
Galvenie apskates objekti lielciemā ir Adaveres muiža un parks, vēsturiskas vējdzirnavas *Adavere Tuuleveski*, kas pārveidotas par restorānu un ir populāra pieturvieta ceļotājiem pie šosejas. Netālu no Adaveres  Kalmes ciemā atrodas Igaunijas viduspunkts — šeit atrodas akmens, kas simboliski apzīmē Igaunijas kontinentālās daļas ģeogrāfisko centru.

Lielciemā darbojas arī bibliotēka, bērnudārzs un tautas nams.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Peltsemā pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Ardu

**Ardu** () ir lielciems Igaunijas ziemeļdaļā, Harju apriņķa Kozes pagastā. Atrodas Piritas upes augštecē Paunkilas ūdenskrātuves dienvidu krastā pie Tallinas—Tartu maģistrāles 56 km no galvaspilsētas. No 1992. īdz 2013. gadam Ardu bija Keues pagasta administratīvais centrs.

## Vēsture
Ardu ir viena no senākajām apdzīvotajām vietām reģionā; arheoloģiskie izrakumi liecina par apmetnēm jau akmens laikmetā (Kūsas kultūra). Rakstiskajos avotos Ardu pirmo reizi minēta 1241. gadā Dānijas zemes grāmatā.

## Sabiedrība un infrastruktūra
Lielciemā ir labi attīstīta vietējā infrastruktūra; šeit atrodas pamatskola, bērnudārzs, bibliotēka un kultūras nams, veikals un aptieka.

Saimnieciskā darbība lielākoties saistīta ar pakalpojumiem ceļotājiem, lauksaimniecību un mežizstrādi..

## Atsauces

## Ārējās saites

* Koses pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Makomas

**Makomas** (*Macoma*) ir kosmopolītiska Cietgliemeņu kārtas gliemeņu ģints. To 1819. gadā izveidoja angļu zoologs Viljams Elfords Līčs. Ģints tipiskā suga ir *[[Macoma calcarea]]* (Gmelin, 1791). Pie Latvijas krastiem Baltijas jūrā un Rīgas līcī ir sastopama viena šai ģintij piederoša suga - *[[Macoma balthica]]*. Ģeohronoloģiski makomas ir zināmas no eocēna līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaula ar nedaudz nevienādiem vākiem, nedaudz vai mēreni nesimetriska, pārsvarā ar plānām sieniņām, ovāli trīsstūrveidīga vai ovāla. Tās priekšējā daļa ir garāka par aizmugurējo; aizmugurējais gals ir nedaudz aizliekts. Čaula ir ar opistogirām galotnēm. Čaulas ārējā virsma ir gluda vai ar koncentriskām vājām ribiņām, ar kroku vāku aizmugurējā daļā. Čaulas periostraks viegli nolobās. Slēdzeni veido divi kardinālie zobi katrā vākā. Palliālās līnijas sīnuss ir dziļš.

## Sistemātika
Makomu sugas:
* ģints: ***Macoma*** Olsson, 1961
:* suga: *[[Macoma astori]]* Dall, 1909 †
:* suga: *[[Macoma balthica]]* (Linnaeus, 1758)
:* suga: *[[Macoma brota]]* Dall, 1916
:* suga: *[[Macoma calcarea]]* (Gmelin, 1791)
:* suga: *[[Macoma carlottensis]]* Whiteaves, 1880
:* suga: *[[Macoma coani]]* Kafanov & Lutaenko, 1999
:* suga: *[[Macoma contabulata]]* (Deshayes, 1855)
:* suga: *[[Macoma crassula]]* (Deshayes, 1855)
:* suga: *[[Macoma cuneipyga]]* (Scarlato, 1981)
:* suga: *[[Macoma elimata]]* Dunnill & Coan, 1968
:* suga: *[[Macoma golikovi]]* Scarlato & Kafanov, 1988
:* suga: *[[Macoma hemicilla]]* (Iredale, 1936)
:* suga: *[[Macoma incongrua]]* (E. von Martens, 1865)
:* suga: *[[Macoma inquinata]]* (Deshayes, 1855)
:* suga: *[[Macoma izurensis]]* (Yokoyama, 1925) †
:* suga: *[[Macoma lama]]* Bartsch, 1929
:* suga: *[[Macoma lipara]]* Dall, 1916
:* suga: *[[Macoma loveni]]* (A.S. Jensen, 1905)
:* suga: *[[Macoma middendorffi]]* Dall, 1884
:* suga: *[[Macoma moesta]]* (Deshayes, 1855)
:* suga: *[[Macoma murrayana]]* (A.E. Salisbury, 1934)
:* suga: *[[Macoma nasuta]]* (Conrad, 1837)
:* suga: *[[Macoma nipponica]]* (Tokunaga, 1906)
:* suga: *[[Macoma obliqua]]* (J. Sowerby, 1817) †
:* suga: *[[Macoma oinomikadoi]]* Otuka, 1939
:* suga: *[[Macoma optiva]]* (Yokoyama, 1923) †
:* suga: *[[Macoma papyracea]]* Rennie, 1930 †
:* suga: *[[Macoma petalum]]* (Valenciennes, 1821)
:* suga: *[[Macoma platensis]]* Dall, 1922
:* suga: *[[Macoma ralphi]]* (H.J. Finlay, 1927) †
:* suga: *[[Macoma scarlatoi]]* Kafanov & Lutaenko, 1997
:* suga: *[[Macoma sejugata]]* (Yokoyama, 1924) †
:* suga: *[[Macoma serana]]* (P. J. Fischer, 1921) †
:* suga: *[[Macoma shiashkotanika]]* (Scarlato, 1981)
:* suga: *[[Macoma simizuensis]]* Krishtofovich, 1954 †
:* suga: *[[Macoma sokolovi]]* (Bajarunas, 1910) †
:* suga: *[[Macoma tokyoensis]]* Makiyama, 1927
:* suga: *[[Macoma torelli]]* (A.S. Jensen, 1905)
:* suga: *[[Macoma totomiensis]]* Makiyama, 1927 †
:* suga: *[[Macoma twinensis]]* B.L. Clark, 1925 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Hulja

**Hulja** () ir lielciems Igaunijas ziemeļos, Rietumviru apriņķa Kadrinas pagastā. Atrodas Pandiveres augstienes ziemeļu malā aptuveni 8 kilometrus uz rietumiem no apriņķa centra Rakveres, pie Tallinas—Narvas šosejas.

## Vēsture
Hulja vēsturiskajos avotos pirmo reizi minēta 1241. gadā kā * Hullia* Dānijas zemes grāmatā. Apdzīvotā vieta gadsimtiem ilgi bijusi saistīta ar Huljas muižu (*Huljel*), kas zināma kopš 1518. gada, kuras kungu māja celta 19. gadsimta sākumā klasicisma stilā. Padomju periodā Hulja piedzīvoja strauju izaugsmi, kļūstot par mājvietu lielai kopsaimniecībai un pārtikas ražošanas uzņēmumiem.

## Saimniecība un infrastruktūra
Hulja ir nozīmīgs ražošanas centrs Kadrinas pagastā. Šeit atrodas pārtikas rūpniecības uzņēmumi (pazīstamākais ir eļļas un mērču ražotājs *A-Selver*) un kokapstrādes uzņēmumi. Ciemā ir bibliotēka, bērnudārzs un vietējais veikals.

Ciema apbūve sastāv gan no vēsturiskās muižas elementiem, gan padomju laikā celtām daudzdzīvokļu mājām un modernām ražošanas ēkām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kadrinas pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Testamā

**Testamā** () ir lielciems Igaunijas dienvidrietumos, Pērnavas apriņķa Pērnavas pilsētas pašvaldības teritorijā, lai gan atrodas aptuveni 45 kilometru attālumā no pašas pilsētas Testamā pussalā pie Testamā upes.

## Vēsture
Vēstures avotos Testamā pirmo reizi minēta 1553. gadā kā Sāmsalas-Vīkas bīskapijas muiža (*Testama*). Ciems izveidojies ap Testamā muižu, kas piederēja Helmersenu un vēlāk Staēlu fon Holšteinu dzimtām.

## Kultūrvēsturiskie pieminekļi
Testamā izceļas ar savu arhitektūras mantojumu:
* Testamā muižas pils: celta 19. gadsimta sākumā klasicisma stilā, vēlāk pārbūvēta historisma manierē. Tā tiek uzskatīta par vienu no krāšņākajām muižām Igaunijas dienvidrietumos; pašlaik tajā darbojas Testamā vidusskola un muzejs.
* Testamā Marijas baznīca: luterāņu baznīca ar unikālu altārgleznu, celta 18. gadsimta otrajā pusē.

## Saimniecība un tūrisms
Testamā ir galvenais pakalpojumu centrs apkārtnes ciemiem. Šeit atrodas veselības centrs, aptieka, bibliotēka, kultūras nams, vairāki viesu nami un atpūtas bāzes.

Tūrisms ir viena no galvenajām nozarēm, īpaši vasaras mēnešos. Dažu kilometru attālumā atrodas Munalaidas osta, kas nodrošina prāmju satiksmi ar Kihnu un Manilaidas salām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Testamā un Varblas tūrisma informācija (latviski)
Asaku

**Asaku** () ir lielciems Igaunijas ziemeļos, Harju apriņķa Raes pagastā. Atrodas aptuveni 10 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Tallinas centra pie Tallinas—Tartu šosejas, faktiski ietilpst Tallinas aglomerācijā.

## Vēsture
Asaku vēstures avotos pirmo reizi minēta 1241. gadā kā *Assuncauæ*. Tomēr arheoloģiskie atradumi, piemēram, Asaku Raganu akmens (*Assaku Nõiakivi*), liecina par daudz senāku apdzīvotību. Šis ir kultakmens ar aptuveni 400 mākslīgi izveidotiem iedobumiem, kas ir lielākais šāda veida akmens visā Ziemeļeiropā.

## Saimniecība un infrastruktūra
Asaku mūsdienās ir jaukta tipa apdzīvota vieta, kurā dzīvojamā zona mijas ar industriālo apbūvi. Šeit atrodas vairāku loģistikas un ražošanas uzņēmumu noliktavas un biroji. Ciemā ir bērnudārzs, bibliotēka un veikals.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Raes pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Jegeva (ciems)

**Jegeva** () ir lielciems Igaunijas austrumu daļā, Jegevas apriņķa Jegevas pagastā. Atrodas tiešā Jegevas pilsētas ziemeļu pierobežā, Pedjas upes krastos. Ciemu bieži dēvē par "Jegevas muižu", lai to atšķirtu no blakus esošās Jegevas pilsētas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta vēsturiski veidojusies ap Jegevas muižu (*Laisholm*, vēlāk — *Jagiwa, Jeggiwa, Jöggewah*), kas rakstiskajos avotos pirmo reizi minēta 16. gadsimtā. Mūsdienu lielciema attīstība sākās 20. gadsimta sākumā, kad šeit 1920. gadā tika nodibināta Jegevas selekcijas stacija. Tā kļuva par vienu no nozīmīgākajām lauksaimniecības pētniecības iestādēm Igaunijā, nodarbojoties ar jaunu labības, kartupeļu un zāļaugu šķirņu izstrādi.

## Zinātne un saimniecība
Jegevas ciems joprojām ir nozīmīgs lauksaimniecības zinātnes centrs. Šeit atrodas Igaunijas Augkopības institūts (*Eesti Taimekasvatuse Instituut*). Institūta darbība nosaka ciema sociālo un saimniecisko struktūru, piesaistot zinātnisko personālu un speciālistus.

Muižas kompleksā saglabājušās vairākas vēsturiskas ēkas:
* Jegevas muižas kungu māja (celta 19. gadsimtā, vēlāk pārbūvēta);
* Vēsturiskās selekcijas stacijas darba ēkas;
* Muižas parks Pedjas upes krastā.

## Infrastruktūra
Pateicoties pilsētas tuvumam, lielciema iedzīvotāji izmanto Jegevas pilsētas pakalpojumus, tomēr pašā lielciemā atrodas bibliotēka, bērnudārzs un institūta administratīvās ēkas. Apbūvi veido gan vēsturiskā muižas centra elementi, gan padomju laikā celtas dienesta viesnīcas un daudzdzīvokļu mājas zinātniekiem un strādniekiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Jegevas pagasta oficiālā vietne (igauniski)
* Igaunijas Augkopības institūta vietne  (igauniski)
Gustavs fon Mengdens

**Gustavs fon Mengdens** (, ; dzimis , miris ) bija Rīgā dzimis vācbaltiešu izcelsmes muižnieks, karavīrs, diplomāts, dzejnieks un mūziķis. Vidzemes landmaršals no 1653. līdz 1660. gadam.

Oto fon Mengdena un Ģertrūdes fon Rozenas dēls, precējies ar Barbaru Finku fon Finkelšteinu, vismaz 8 bērnu tēvs. Meņģeles, Igates, Ogres, Ozolu, Sinoles, Galgauskas, *Weissenhof*, Mālmuižas, *Karlsberg*, Carnikavas, *Abkunst*, Kusas un Lubejas muižu īpašnieks. 

Studējis Tērbatas un Liedenes universitātēs. 1666. gadā piadalījās sarunās ar Krieviju par Kardisas miera līguma turpināšanu. 1627. gadā Mengdeni sanaidojās ar Štēlu fon Holšteinu un Ungernu-Šternbergu ģimeni, jo Gustava fon Mengdena dēls duelī nogalināja Jakobu Štēlu fon Holšteinu un abiem kādu laiku vajadzēja doties prom no Vidzemes.

Izdevis satīrisku dzejoļu krājumu sakarā ar Zviedrijas karaļa Kārļa XI plānoto Vidzemes muižu redukciju, kā arī zinātniskus apcerējumus. Rīgā izdeva divus garīgo dziesmu krājumus ar notīm. Tiek uzskatīts par pirmo vācbaltiešu komponistu mūsdienu izpratnē.

## Ārējās saites

* Baltisches Biografisches Lexikon digital
* Deutsche Biographie
*humma.lv
Spitrēnu katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q16472937"
}

**Spitrēnu Jaunavas Marijas Miera karalienes baznīca** () ir 20. gadsimta sākumā uzbūvēts Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas ziemeļaustrumos Spitnēnu ciemā. 


Spitrėnų_bažnyčia,_viduje.JPG
Spitrėnų_bažnyčia,_vargonų_choras.JPG


## Ārējās saites
Pūrmani

**Pūrmani** () ir lielciems Igaunijas centrālajā daļā, Jegevas apriņķa Peltsamā pagastā. Atrodas Pedjas upes krastos pie Tallinas—Tartu šosejas 23 km no apriņķa centra Jegevas un 143 km no galvaspilsētas tallinas. Līdz 2017. gada administratīvajai reformai Pūrmani bija Pūrmani pagasta administratīvais centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta vēsturiski veidojusies ap muižu, kas rakstiskajos avotos minēta jau 14. gadsimtā kā ordeņa pils (*Talkhof*). Savu tagadējo nosaukumu tā ieguvusi no muižas īpašnieka Gūstava fon Būrmaistera (*Buhrmeister*) uzvārda, kuram Zviedrijas karalis muižu dāvināja 17. gadsimtā.

Igaunijas brīvības cīņas laikā Pūrmani muižai bija īpaša loma — tieši šeit 1918. gada decembrī tika nodibināts leģendārais Kuperjanova partizānu bataljons. Šis formējums kļuva par vienu no efektīvākajām vienībām cīņā pret lieliniekiem.

## Arhitektūra un apskates objekti
Pūrmani galvenais lepnums ir muižas ansamblis, kas ir viens no izcilākajiem neorenesanses paraugiem Igaunijā. Pūrmani muižas pils celta no 1877. līdz 1881. gadam pēc muižnieka Gidona fon Šulmaņa iniciatīvas. Pils izceļas ar savu balto fasādi un grezno interjeru; tajā pašlaik darbojas Pūrmani ģimnāzija. Pedjas upes krastos ierīkots plašs, labi kopts muižas parks.

Ciemā atrodas arī bibliotēka, kultūras nams un vairāki vietējie uzņēmumi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Peltsemā pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Romāns Korovins

**Romāns Korovins** (dzimis  Voroņežā, Krievijā, miris ) bija Latvijas mākslinieks. Viņš darbojies dažādos medijos — fotogrāfijā, zīmējumā, video, instalācijās un glezniecībā, kā arī strādājis par videoklipu un reklāmu režisoru.

## Biogrāfija
1991. gadā absolvējis Jaņa Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolu. 1995. gadā ieguvis bakalaura grādu Latvijas Mākslas akadēmijas Grafikas nodaļā, bet 1997. gadā arī maģistra grādu Latvijas Mākslas akadēmijas Grafikas nodaļā. Pēc augstskolas pabeigšanas sāka mākslinieka karjeru kā gleznotājs, bet 90. gadu vidū pievērsās video medijam un veidoja videoklipus, reklāmu un īsfilmas kā režisors.

2002. gadā sāka nodarboties ar fotogrāfiju un 2006. un 2007. gadā saņēma Latvijas Gada balvu fotogrāfijā.

2019. gadā Romāns Korovins pārorientējās no fotogrāfijas uz ikdienas dzīvei tuvu un uzsvērti diskrētu glezniecību. 2025. gadā Romāns Korovins saņēma Purvīša balvu mākslā par personālizstādi "Nomirsim kopā" Rotko muzejā Daugavpilī un šai balvai nominēts arī iepriekš.

## Darbi
Viņa darbi atrodas Latvijas Nacionālā mākslas muzeja kolekcijā, kā arī privātkolekcijās Eiropā un ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Profils  Latvijas Laikmetīgās mākslas centra tīmekļa vietnē
Valga (municipalitāte)

**Valgas municipalitāte** (spāņu un ) ir viena no Pontevedras provinces Kaldas komarkas municipalitātēm. Atrodas Spānijas ziemeļrietumos, Galisijas autonomajā apgabalā. Ziemeļos to norobežo Uljas upe, tajā ietek Valgas upe (*Rio Valga*) un Louru. Municipalitāte sadalīta piecos pagastos: Hansas, Kampanjas, Kordeiro, Sjetekorosas un Valgas.

Ziemeļu daļu aizņem platā Uljas ieleja. Dienvidos atrodas divi kalni — Hjabres un Hesteiras kalns. Galvenie ceļi vijas pa ieleju starp tiem.

Vidējā gada temperatūra ir maiga, ap 13 °C. Nokrišņu daudzums ir liels, sasniedzot 1700 mm gadā.

Iedzīvotāju skaits no 1842. līdz 2025. gadam visu laiku palicis robežās starp 4400 un 7000, 2025. gadā to bija 5779 ar tendenci uz samazināšanos. Faktiskais iedzīvotāju skaits šajā periodā parasti bijis par 5-10% mazāks nekā oficiālais iedzīvotāju skaits.

Vietējās vēlēšanās 21. gadsimtā nemainīgi uzvar labēji kristīgās Tautas partijas Galisijas nodaļa, iegūstot 9-10 vietas no 13.

Pašvaldībai ir divas sadraudzības pilsētas: Valga Igaunijā un Valka Latvijā.

## Attēli

Capela dos Martores, Valga, Valga.jpg|4.-5. gadsimtā uz Merkurija tempļa drupām būvēta kapela
Vilarello (49568639846).jpg|Uljas upe Vilareljo
Absida da igrexa de Santa María de Xanza, Valga.jpg|Baznīca ar apsīdu Hansā
Lavadoiro da Saúde, Valga.jpg|Bijusī publiskā veļas mazgātava Sjetekorosā
Iglesia de Santa Cristina de Campaña (5414102836).jpg|Baznīca Kampanjā


## Atsauces

## Ārējās saites
Testamā pussala

**Testamā pussala** () ir pussala Igaunijas kontinentālās daļas dienvidrietumos Rīgas līča piekrastē. Stiepjas 37 km garumā no Pērnavas līča austrumos līdz Pādremas upes ietekai ziemeļrietumos. Dienvidos Kihnu šaurums to atdala no Kihnu salas. Pussalas galējais dienvidu punkts ir nelielā Munalaidas sala, kas ar dambi savienota ar kontinentu. Austrumu un rietumu krasti relatīvi taisni, bet dienvidu krasts stipri izrobots ar daudzām mazākām pussalām un līčiem. Piekrastē vairākas salas, no kurām lielākās ir Manilaida (1,9 km²), Kergesāre (0.8 km²) un Selglaida (0.2 km²).

Lielāko daļu pussalas teritorijas aizņem Testamā-Varblas augstiene līdz 45 m augstumā. Pussalas vidusdaļā divi lieli ezeri — Ermistu ezers un Tehelas ezers. Austrumos no Tehelas ezera starp Alu un Murru ciemiem plešas Igaunijā lielākie akmens lauki. 

Lielākās apdzīvotās vietas pussalā ir Testamā, Lindi un Varbla. Pussalas austrumos atrodas Potsepas smilšu karjers.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaerepere

**Kaerepere** () ir lielciems Igaunijas rietumdaļā, Raplas apriņķa Kehtnas pagastā. Atrodas aptuveni 7 kilometrus uz dienvidaustrumiem no apriņķa centra Raplas.

## Vēsture
Kaerepere vēstures avotos pirmo reizi minēta 1412. gadā kā *Kagervere*. Tās attīstība ir cieši saistīta ar blakus esošo Valtu muižu (*Waldeck*). 20. gadsimta otrajā pusē Kaerepere izveidojās par paraugciematu, pateicoties veiksmīgajam *Valtu* kolhozam, kas šeit uzbūvēja plašu infrastruktūru, tostarp daudzdzīvokļu mājas un sabiedriskās ēkas.

Muižas galvenā ēka tika iznīcināta 1905. gada nemieru laikā, taču ir saglabājušās vairākas saimniecības ēkas un iespaidīgais parks.

## Kultūra un sports
Kaerepere ir pazīstama ar savu aktīvo sporta dzīvi — šeit atrodas Valtu sporta nams ar peldbaseinu, sporta zālēm un stadionu.
Ciemā atrodas Valtu pamatskola un Kehtnas pagasta bibliotēka.

No vēsturiskajiem objektiem zīmīgākās ir Valtu muižas drupas un atjaunotās saimniecības ēkas, kā arī klasicisma stilā celtās vējdzirnavas (tā sauktās "Holandiešu tipa" dzirnavas).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kehtnas pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Kampaņa: vēlēšanu cirks

**"Kampaņa: vēlēšanu cirks"** () ir 2012. gada ASV satīriska kinokomēdija, kuras režisors ir Džejs Roučs. Filmā galvenās lomas atveido Vills Ferels, Zaks Galifjanakis, Džeisons Sudeikis, Ketrina Lanasa, Dilans Makdermots, Džons Litgovs, Dens Akroids un Braians Kokss.

Filma stāsta par diviem kandidātiem no Ziemeļkarolīnas, kuri cīnās par vietu Pārstāvju palātā.

Filmas "Kampaņa: vēlēšanu cirks" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*. Filma saņēma kopumā viduvējus kritiķu vērtējumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džejs Roučs

**Metjū Džejs Roučs** (; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors.

Vislabāk pazīstams kā filmu sērijas "Ostins Pauerss", "Iepazīsties, mani vecāki" (2000), "Vakariņas idiotiem" (2010), "Kampaņa: vēlēšanu cirks" (2012), "Trambo" (2015) un "Skandāls" (2019) režisors. Kritiķu ievērību guva Rouča režisētās politiskās televīzijas filmas *[[Recount]]* (2008), *[[Game Change]]* (2012) un *[[All the Way]]* (2016).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
100 litri zelta

**"100 litri zelta"** () ir 2024. gada Somijas un Itālijas kopražojuma kinokomēdija, kuras scenārija autors un režisors ir Tēmu Niki. Filma stāsta par divām māsām, kuras izdzer 100 litrus savas ģimenes izslavētā alus dzēriena sahti, kas bija paredzēts māsas kāzām. Filmas pirmizrāde notika 19. Romas kinofestivālā, Somijas kinoteātros pirmizrāde notika 2025. gada 28. martā.

Filmu izvēlējās kā Somijas pārstāvi 98. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā starptautiskā spēlfilma", tomēr to nenominēja.

## Sižets
Divas māsas Taina un Pirko, kas pazīstamas kā ciema labākās sahti darītājas, tiek lūgts pagatavot 100 litrus dzēriena trešās māsas Peivi kāzām. Tomēr Taina un Pirko ir alkoholiķes, ko izraisījusi daļēja vainas apziņa par autoavāriju, kurā Peivi zaudēja kāju. Pēc tam, kad viņas ir strādājušas pie sahti brūvēšanas, viņas to visu īsi pirms kāzām izdzer un mokoties ar paģirām, cenšas atrast veidus, kā īsā laikā iegūt vēl 100 litrus dzēriena, lai glābtu kāzas un savu reputāciju ciemā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Severu dinastija

**Severu dinastija** bija Senās Romas valdnieku dzimta, kas pārņēma varu pēc jukām tā sauktajā "piecu imperatoru gadā".

Severu dinastijai piederēja Senās Romas imperatori
* Septīmijs Severs (valdīja 193 - 211) 
* Karakalla (211 - 217)
* Elagabals (218 - 222)
* Aleksandrs Severs (222 - 235)

thumb|center|700px|Severu dinastijas ģeneoloģiskais koks

## Ārējās saites
Elektriskā valsts

**"Elektriskā valsts"** () ir 2025. gada ASV zinātniskās fantastikas asa sižeta piedzīvojumu filma, kuras režisori ir Entonijs un Džo Ruso. Filmā galvenās lomas atveido Millija Bobija Brauna, Kriss Prats, Džonatans Kī Kvans, Džeisons Aleksandrs, Vudijs Harelsons, Entonijs Makijs, Braians Kokss, Dženija Sleita, Džankarlo Espozito un Stenlijs Tuči. Filma balstīta uz Simona Stolenhāga 2018. gada tāda paša nosaukuma romānu. Filma budžets bija 320 miljoni ASV dolāru, padarot to par vienu no visu laiku dārgākajām filmām.

Filma stāsta par pusaudzi, kura dodas ceļā ar noslēpumainu robotu, lai atrastu savu sen pazudušo brāli, apvienojoties ar kontrabandistu un viņa asprātīgo palīgu.

Filmas "Elektriskā valsts" pirmizrāde notika . Kopš  filma pieejama straumēšanas platformā *[[Netflix]]*. Filma saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes. Filma tika nominēta, bet neieguva Zelta avenes balvu kategorijā sliktākā filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Smilšgliemeņu virsdzimta

**Smilšgliemeņu virsdzimta** () ir gliemeņu klases taksons. Virsdzimtas izveidošana tiek piedēvēta franču dabaspētniekam Žanam Batistam Lamarkam, kurš 1809. gadā izveidoja taksonu ar nosaukumu "*les myaires*". No šīs virsdzimtas parstāvjiem pie Latvijas krastiem Baltijas jūrā un Rīgas līcī ir sastopama *[[Mya arenaria]]*. Ģeohronoloģiski smilšgliemeņu kārtas pārstāvji ir zināmi no juras perioda līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaulas vāki ir izstiepti vai ovāli, pēc izmēra gandrīz vienādi, krītveidīgi vai porcelānveidīgi, ar plānu periostraku. Slēdzenes mala pamatā ir bez zobiem. Vāku saite pārsvarā ir iekšēja. Vāku malas ir gludas. Palliālās līnijas sīnuss ar dažiem izņēmumiem ir labi attīastīts.

## Sistemātika
Smilšgliemeņu virsdzimtas dzimtas:
* virsdzimta: ***Myoidea*** Lamarck, 1809
:* dzimta: *[[Corbulidae]]* Lamarck, 1818
:* dzimta: *[[Myidae]]* Lamarck, 1809
:* dzimta: *[[Pleurodesmatidae]]* Cossmann, 1909 †
:* dzimta: *[[Raetomyidae]]* R.B. Newton, 1919 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Brāļi Ruso

**Entonijs Ruso** (; dzimis ) un **Džozefs Vinsents Ruso** (; dzimis ), pazīstami kā **brāļi Ruso**, ir amerikāņu kinorežisori, producenti, scenāristi un aktieri. Vislabāk pazīstami kā četru *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmu režisori: "Kapteinis Amerika: Ziemas kareivis" (2014), "Kapteinis Amerika: Pilsoņu karš" (2016), "Atriebēji: Bezgalības karš" (2018) un "Atriebēji: Noslēgums" (2019). Pāris ir trešie visu laiku pelnošākie kinorežisori — viņu filmas kopumā ir nopelnījušas vairāk nekā 6,7 miljardus ASV dolāru.

Savas karjeras sākumā brāļi režisēja un producēja seriālus *[[Arrested Development]]* (2003—2005), *[[Community]]* (2009—2014) un *[[Happy Endings (seriāls)|Happy Endings]]* (2011—2012). Par *Arrested Development* saņēmuši ''Emmy'' balvu. Režisējuši arī tādas filmas kā "Laipni lūgti Kolinvudā" (*Welcome to Collinwood*, 2002), "Tu, es un Duprī" (2006), *[[Cherry (filma)|Cherry]]* (2021), *[[The Gray Man]]* (2022) un *[[The Electric State]]* (2025). Brāļi Ruso bija producenti filmai "Viss visur vienlaikus" (2022), kas saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma".

## Ārējās saites
Damsel (2024. gada filma)

***Damsel*** ir 2024. gada ASV fantāzijas filma, kuras režisors ir Huans Karloss Fresnadiljo. Filmā galvenās lomas atveido Millija Bobija Brauna, Rejs Vinstons, Niks Robinsons, Šohre Agdašlu, Andžela Baseta un Robina Raita.

Filma stāsta par Elodiju, jaunu sievieti, kura pieņem laulības bildinājumu, bet vēlāk saprot, ka viņu izmanto, lai atmaksātu karaliskās ģimenes senos parādus.

Filmas *Damsel* pirmizrāde notika  straumēšanas platformā *[[Netflix]]*. Filma saņēma kopumā viduvējus kritiķu vērtējumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rejs Vinstons

**Reimonds Endrū Vinstons** (; dzimis ) ir angļu aktieris. Savas karjeras laikā filmējies tādu režisoru kā Mārtina Skorsēzes un Stīvena Spīlberga filmās, bieži atveidojis noziedzniekus.

Saņēmis BAFTA kino balvas nomināciju kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā" par lomu filmā *[[Nil by Mouth]]* (1997). Piedalījies neatkarīgajās britu filmās, kā *[[Scum]]* (1979), *[[Quadrophenia]]* (1979), *[[Martha, Meet Frank, Daniel and Laurence]]* (1998), *[[The War Zone]]* (1999), *[[Last Orders]]* (2001) un *[[Sex & Drugs & Rock & Roll]]* (2010), kā arī atveidojis lomas tādās filmās kā "Nezvērs" (2000), *[[Ripley's Game]]* (2002), "Aukstais kalns" (2003), "Karalis Arturs" (*King Arthur*, 2004), "Atkritēji" (2006), "Beovulfs" (2007), "Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts" (2008), "Hugo" (2011), "Sniegbaltīte un mednieks" (2012), "Melnā atraitne" (2021) un *[[Damsel (2024. gada filma)|Damsel]]* (2024).

## Ārējās saites
Olgina

**Olgina** () ir lielciems Igaunijas ziemeļaustrumos, Austrumviru apriņķa Narvas-Jēsū pilsētas pašvaldības. Atrodas pie Narvas pilsētas rietumu robežas tieši pie Tallinas—Narvas autoceļa (E20). Līdz 2017. gada administratīvajai reformai Olgina bija lielākā apdzīvotā vieta vēsturiskajā Vaivaras pagastā.

## Vēsture
Vēstures avotos zināma no 1499. gada kā *Tünnerküla*. Tagadējā Olgina kā apdzīvota vieta sāka veidoties 20. gadsimta sākumā, taču tās straujākā izaugsme saistīta ar padomju periodu. Šeit tika izveidota Narvas padomju saimniecība, kas specializējās dārzeņu un piena produkcijas ražošanā Narvas pilsētas apgādei. Ciema plānojumā dominē padomju laika daudzdzīvokļu māju apbūve un administratīvās ēkas.

## Saimniecība un infrastruktūra
Mūsdienās Olgina saglabā savu nozīmi kā Narvas piepilsētas dzīvojamā zona un loģistikas punkts. Ciemā atrodas Olginas tautas nams, bibliotēka, bērnudārzs un vietējais veikals.

Dienvidos no Ciema atrodas Narvas lidlauks (pazīstams arī kā Olginas lidlauks), ko izmanto mazā aviācija. Tāpat apkārtnē izvietoti vairāki industriālie objekti un noliktavu kompleksi, kas izmanto Narvas un Krievijas robežas tuvumu.

## Iedzīvotāji
Lielākā daļa Olginas iedzīvotāju ir krievvalodīgie, kas vēsturiski saistīts ar reģiona industrializāciju. Iedzīvotāju skaits pēdējos gados ir bijis salīdzinoši stabils, pateicoties pieejamiem mājokļiem un transporta savienojumam ar Narvu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Narvas-Jēsū pilsētas pašvaldības vietne (igauniski)
Back in Action

***Back in Action*** ir 2025. gada ASV asa sižeta kinokomēdija, kuras režisors ir Sets Gordons. Filmā galvenās lomas atveido Džeimijs Fokss, Kemerone Diasa, Endrū Skots, Džeimijs Dimitriu, Kails Čāndlers un Glenna Klouza.

Filma stāsta par diviem CIP aģentiem, kuri pēc 15 gadiem, kas pavadīti inkognito režīmā kopā ar diviem bērniem, atkal tiek iesaistīti spiegošanā, kad tiek atklāta viņu identitāte.

Filmas *Back in Action* pirmizrāde notika  straumēšanas platformā *[[Netflix]]*. Filma saņēma kopumā viduvējus kritiķu novērtējumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kas tas ir – PND?

***Kas tas ir''' – '''PND?*** ir pirmais oficiālais albums, ko izdeva latviešu pankroka grupa PND 2008. gada 2. februārī, kas Latvijā un pasaulē tiek pieminēta kā "Sex Pistols" basģitārista Sida Višesa nāves diena; tas tika izlaists kā retrospekcija par grupas darbību desmit gados kopš tās dibināšanas 1998. gadā, un tajā iekļautas dziesmas, kas tapušas sākot ar agrīnajiem posmiem līdz albumam — šī iemesla dēļ tas aptver gan jaunāku materiālu, gan agrīnās kompozīcijas. Albumā ir 15 skaņdarbi, tostarp tādas dziesmas kā “Vagīna”, “Vakar šodien rīt”, “Māt es miršu savādāk” un citas, kas ar savu tiešo tekstu un enerģisko izpildījumu raksturo PND raksturīgo pankroka skanējumu. Albums ir pieejams straumēšanā Spotify, un to uzskata par svarīgu ierakstu grupas vēsturē, jo tas konsolidē grupas agrīno darbu. Albumu izdeva izdevniecība "Melo Rec".

## Atsauces

## Ārējās saites
https://pndband.bandcamp.com/album/kas-tas-ir-pnd
https://www.naba.lv/nabamusic/nabamusic/visi-ieraksti/pnd-kas-tas-ir-pnd-2008/
Latvijas Valsts radio un televīzijas centrs

**VAS "Latvijas Valsts radio un televīzijas centrs"** (saīsinājums — LVRTC) ir valsts akciju sabiedrība, kas nodrošina Latvijas digitālo infrastruktūru, telekomunikāciju pakalpojumus un valsts informācijas sistēmu drošu darbību.

## Vēsture
Pirmsākumi ir saistīti ar radio vēsturi Latvijā, kas aizsākās 1924. gadā, kad Satiksmes ministrijas Pasta un telegrāfa virsvaldes sastāvā tika izveidota *Radiocentrāle*. Trīsdesmitajos gados tā tika pārveidota par *Radionodaļu*, vēlāk par *Radiodaļu*, bet kopš 1938. gada par *Latvijas radiofonu*, kura Tehniskās daļas pārziņā bija radiofona centrāle, raidītāji, pieslēguma un satiksmes nodaļa, laboratorija un darbnīcas. Šajā laikā tika uzceltas raidstacijas Rīgā, Madonā, Kuldīgā un Liepājā.

1934. gadā LVRTC speciālisti uzbūvēja augstāko koka radio mastu Eiropā, kas atradās Aiviekstē.

1944. gadā tika organizēta *Sakaru pilnvarotā pārvalde*, kas sāka sagrauto sistēmu atjaunošanu, vēlāk izveidojoties Sakaru ministrijai, kuras pakļautībā bija radiofonijas, televīzijas un tehnisko sistēmu ekspluatācija.

1954. gada 6. novembrī tika uzsākta pirmā televīzijas pārraide Latvijā. 1958. gadā nodeva ekspluatācijā raidstaciju Kuldīgā, ar to televīzija ienāca Kurzemē, un sāka veidoties televīzijas raidošais tīkls Latvijā.

1972. gada 1. janvārī uzņēmums tika pārdēvēts par *Latvijas Radio un televīzijas centru*. 2004. gadā uzņēmums ieguva tā pašreizējo nosaukumu un statusu — *Latvijas Valsts radio un televīzijas centrs*.

Pāreju no analogās uz ciparu TV apraidi valsts uzdevumā laikposmā no 2009. gada aprīļa līdz 2010. gada 1. jūnijam īstenoja SIA "Lattelecom" (tagadējais "Tet") sadarbībā ar LVRTC, kas bija projekta partneris infrastruktūras nodrošināšanā.

Kopš 2009.gada 31. maija LVRTC ir uzticamības pakalpojumu sniedzējs Latvijā, kas nodrošina eParaksta pakalpojumus iedzīvotājiem un organizācijām.

2025. gada 15. jūlijā Latvijas valdība nolēma, ka valsts no Zviedrijas telekomunikāciju kompānijas "Telia" pilnībā izpirks SIA "Tet" un SIA "Latvijas Mobilais Telefons (LMT) daļas, darījumā iesaistot AS "Latvenergo" un LVRTC. 2026. gada janvārī noslēgti līgumi ar darījuma konsultantiem — vadošais ir "J.P. Morgan", apvienībā ietilpst arī "A&O Shearman", "Walless", "Deloitte", "Tegos" un "Hardiman Telecommunications".

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ahja

**Ahja** () ir lielciems Igaunijas dienvidaustrumos, Pelvas apriņķa Pelvas pagasta. Atrodas Ahjas upes krastā, aptuveni 20 kilometrus uz ziemeļiem no Pelvas pilsētas. Līdz 2017. gada administratīvajai reformai ciems bija Ahjas pagasta administratīvais centrs.

## Vēsture
Ahja vēstures avotos pirmo reizi minēta 1553. gadā. Apdzīvotā vieta attīstījusies ap Ahjas muižu (*Aya*), kas 18. gadsimtā piederēja Koskulu dzimtai. Muižas kungu māja, kas celta ap 1740. gadu, tiek uzskatīta par vienu no krāšņākajām baroka stila lauku muižām visā Igaunijā.

Ciems ir cieši saistīts ar igauņu literatūras klasika Frīdeberta Tuglasa vārdu, kurš šeit dzimis muižas kalpotāju ģimenē. Viņa darbs "Mazais Illimars" ir balstīts uz bērnības atmiņām par Ahjas muižu un tās apkārtni.

## Kultūra un apskates objekti
Ahja ir nozīmīgs kultūras tūrisma punkts:
* Ahjas muižas ansamblis: lai gan pils ēka cietusi ugunsgrēkā, tās baroka formas un muižas parks joprojām ir piesaistes objekti.
* Frīdeberta Tuglasa muzejs: izvietots muižas vecajā pārvaldnieka mājā, kur rakstnieks pavadīja bērnību.
* Ahjas upe: ciems atrodas pie upes, kuras lejtece ir dabas liegums ar smilšakmens atsegumiem, tomēr arī ciema robežās upe veido gleznainu ainavu.

## Saimniecība un infrastruktūra
Mūsdienās Ahja ir lokāls pakalpojumu centrs, kurā atrodas Ahjas pamatskola, bibliotēka,  kultūras nams, veselības centrs,  aptieka, vairāki veikali.

Nozīmīgākās saimniecības nozares apkārtnē ir lauksaimniecība un pārtikas pārstrāde.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pelvas pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Sēdgliemeņu virsdzimta

**Sēdgliemeņu virsdzimta** () ir gliemeņu klases taksons. Šīs virsdzimtas izveidošana tiek piedēvēta angļu zoologam Džonam Edvardam Grejam, kurš 1840. gadā izveidoja sēdgliemeņu dzimtu ar nosaukumu "*Dreissenadae*". Latvijas iekšējos ūdeņos ir sastopams šīs virsdzimtas pārstāvis *[[Dreissena polymorpha]]*. Ģeohronoloģiski sēdgliemeņu virsdzimtas pārstāvji ir zināmi no eocēna līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaulas ir ar vienādiem vai nevienādiem vākiem, parasti asimetriskas, ar prozogirām, bieži vien terminālām galotnēm, reizēm ar bisusa iedobi. Periostraks ir labi attīstīts. Slēdzenēm zobu nav vai arī ir zobveidīgs izcilnis vienā vai abos čaulas vākos. Adduktoru muskuļu nospiedumi uz čaulas iekšējās virsmas ir atšķirīgi. Priekšējais no tiem ir mazs, izvietots uz septas zem galotnes. Vāku saite ir ārēja, opistodetiska, iegremdēta, atrodas uz nimfas vai vagā, kas atdalīta ar valnīti. Mantijas līnija ir vesela, retāk ar sīnusu. Pārsvarā sēdgliemeņu virsdzimtas pārstāvji ir epifauni, ar bisusu stiprinoties pie cietām virsmām vai arī brīvi guloši sestonofāgi, bez sifoniem. Retāk ir infauni ar īsiem sifoniem.

## Sistemātika
Sēdgliemeņu virsdzimtas sistemātika:

* virsdzimta: ***Dreissenoidea*** J.E. Gray, 1840
:* dzimta: *[[Dreissenidae]]* J.E. Gray, 1840
:::* ģints: *[[Carinatocongeria]]* Stevanović, 1990 †
:::* ģints: *[[Coelogonia]]* Bronn, 1837 †
::* apakšdzimta: *[[Congeriinae]]* Mandic & Harzhauser, 2016
:::* ģints: *[[Amygdalia]]* Nevesskaja, 2013 †
:::* ģints: *[[Andrusoviconcha]]* Starobogatov, 1970 †
:::* ģints: *[[Congeria]]* Partsch, 1835
:::* ģints: *[[Illyricocongeria]]* Mandic, 2016 †
:::* ģints: *[[Rhombocongeria]]* Starobogatov, 1970 †
:::* ģints: *[[Trigonipraxis]]* Starobogatov, 1970 †
::* apakšdzimta: *[[Myinae]]* J.E. Gray, 1840
:::* ģints: *[[Dreissena]]* van Beneden, 1835
:::* ģints: *[[Mytilopsis]]* Conrad, 1858
:::* ģints: *[[Prodreissensia]]* Rovereto, 1898 †
::* apakšdzimta: *[[Dreissenomyinae]]* Babak, 1983 †
:::* ģints: *[[Dreissenomya]]* T. Fuchs, 1870 †
:::* ģints: *[[Sinucongeria]]* Lörenthey, 1894 †
:::* ģints: *[[Rheodreissena]]* Geda, Lujan, M. Perkins, Abernethy, Sabaj & Gangloff, 2018 †

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces

## Atsauces