open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
30. šaha olimpiāde

thumb|300px|Sacensību vieta
**30. [[šaha olimpiāde]]** notika no 1992. gada 7. jūnija līdz 25. jūnijam Filipīnu galvaspilsētā Manilā.

## Vispārīgs apskats
Sacensību vieta bija Filipīnu Starptautiskais konferenču centrs. Olimpiādē piedalījās 102 vīriešu un 62 sieviešu komandas. Starp tām bija 12 dažādas komandas no bijušās Padomju Savienības un 3 komandas no bijušās Dienvidslāvijas. Pirmoreiz pēc neatkarības atgūšanas olimpiādē  atkal spēlēja Baltijas valstu šahisti.

Spēles reglaments: Šveices sistēma, 14 kārtas. Apdomas laiks: pirmajās 2 stundās 40 gājieni, katrā nākamajā stundā 20 gājieni.

Ieņemtās vietas noteica: 1) iegūtie punkti; 2) Buholca punkti (BP); 3) komandu punkti.

## Vīriešu turnīra rezultāti
: Medaļu ieguvēji komandām:

Nākamajās vietās ierindojās:
4. , 5. , 6. , 7. , 8.  Gruzija, 9. , 10. , 11. , 12.  Bosnija un Hercegovina 13. , 14. , 15. , 16. , 17. , 18. , 19. , 20. , 21. , 22. , 23. ,  24.  Lietuva, 25. , 26. , 27. , 28. , 29. , 30. , 31. , 32. , 33. , 34. , 35. , 36. , 37. , 38. , 39. , 40. , 41. , 42.  "C", 43. , 44.  "B", 45. , 46. , 47. , 48. , 49. , 50. , 51. , 52. , 53. , 54. , 55. , 56. , 57. , 58. , 59. , 60. , 61. , 62. , 63. , 64. , 65. , 66. , 67. , 68. , 69. , 70. , 71. , 72. , 73. , 74. , 75. , 76. , 77. , 78. , 79. , 80. , 81. , 82. , 83. , 84. , 85. , 86. , 87. , 88. , 89. , 90. , 91. , 92. , 93. , 94.  un , 95. , 96. , 97. , 98.  Palestīna, 99. , 100. , 101. , 102. .

### Labākie individuālie rezultāti
Pēc performances retinga (ELO p) kā labākais šahists no visiem dalībniekiem  tika apbalvots: 
*  Vladimirs Kramņiks (ELOp=2958).
Pēc procentuālā vērtējuma kā labākie šahisti pie saviem galdiņiem zelta medaļu saņēma:
* 1. galdiņš:  Garijs Kasparovs 8½ / 10 = 85.0%
* 2. galdiņš:  Žaime Sunje Neto 8 / 10 = 80.0%
* 3. galdiņš:  Aleksandrs Ņenaševs 9½ / 12 = 79.2%
* 4. galdiņš:  Gustavo Zelaja 9 / 10 = 90.0%
* 1. rezervists:  Vladimirs Kramņiks 8½ / 9 = 94.4%
* 2. rezervists:  Ogņens Cvitans 8 / 10 = 80.0%

### Latvijas komandas sniegums
Latvijas komandas dalībnieku rezultāti apkopoti tabulā.

## Sieviešu turnīra rezultāti
Medaļu ieguvēji komandām:

Nākamajās vietās ierindojās:
4. , 5. , 6. , 7. , 8. , 9. , 10. , 11. , 12. , 13. , 14. , 15. , 16. , 17. , 18. , 19. , 20. , 21. , 22. , 23. , 24. , 25. , 26. ,  27. , 28. , 29. , 30. , 31. , 32. , 33. , 34. , 35. , 36. , 37. , 38. , 39. , 40. , 41. , 42. , 43. , 44. , 45. , 46. , 47. , 48. , 49. , 50. , 51.  "B", 52. , 53. , 54. , 55. , 56. , 57. , 58. , 59. , 60. , 61. , 62. . 

### Labākie individuālie rezultāti
Pēc performances retinga (ELOp) kā labākā šahiste no visām dalībniecēm tika apbalvota: 
*  Maija Čiburdanidze (ELOp=2692).
Pēc procentuālā vērtējuma kā labākās šahistes pie saviem galdiņiem zelta medaļu saņēma:
* 1. galdiņš:   Maija Čiburdanidze 11½ / 13 = 88.5%
* 2. galdiņš:  Svetlana Prudņikova 8½ / 11 = 77.3%
* 3. galdiņš:  Nana Joseliani 10 / 12 = 83.3%
* Rezerviste:  Sunīta Vidžesurija 6½ / 8 = 81.3%

### Latvijas komandas sniegums
Latvijas komandas dalībnieču rezultāti apkopoti tabulā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 30th Chess Olympiad: Manila 1992
Vuķi

**Vuķi** ir ciems Alūksnes novada Mārkalnes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 2 km no pagasta centra Mārkalnes, 13 km no novada centra Alūksnes un 214 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V390.

## Atsauces
She's My Kind of Girl

***She's My Kind of Girl*** ir Benni Andešona un Bjērna Ulveusa sarakstīta un izpildīta dziesma, kas tika izdota 1970. gadā — divus gadus pirms mūziķu pievienošanās grupai ABBA. Dziesma tika ierakstīta 1969. gada novembrī vai decembrī zviedru filmai *[[Inga II: The Seduction Of Inga]]*, kas guva panākumus ASV filmu industrijā. Šajā laikā abu mūziķu grupas — Benni Andešona *[[Hep Stars]]* un Bjērna Ulveusa *[[Hootenany Singers]]* — bija izjukušas, tādēļ mūziķi vērsās pie Zviedrijas mūziķu apvienības, kur viņi no *[[Polar]]* ierakstu kompānijas dibinātājiem guva iespēju ierakstīt dziesmu šai filmai. 1970. gada martā dziesma tika izdota kā pirmais dueta *Björn & Benny* singls. Divus gadus vēlāk tā tika izdota kā singls Japānā, kur singls sasniedza 1. vietu valsts dziesmu topā un pārdeva 500 tūkstošus kopiju.

1973. gadā *She's My Kind of Girl* tika iekļauta arī ABBA debijas albumā *[[Ring, Ring (albums)|Ring, Ring]]*, lai gan grupas dalībnieces Angnēta Feltskūga un Anni Frida Lingstade nepiedalījās dziesmas ierakstīšanā, kaut arī Bjērns apgalvo, ka vismaz viena no grupas dalībniecēm dziedāja vokāla harmonijas. Zviedrijā dziesma tika izdota singla *[[Ring, Ring (dziesma)|Ring, Ring]]* b-pusē. *She's My Kind of Girl* ir vienīgā ABBA dziesma, kas nav stereo formātā, bet gan "neīstajā stereo", kurā abās stereo pusēs tiek raidīts tas pats signāls.

## Panākumi dziesmu topos

## Atsauces
Mežmalieši

**Mežmalieši** ir ciems Dobeles novada Tērvetes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 3,9 km no pagasta Zelmeņiem, 19,3 km no novada centra Dobeles un 81,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V1111 (Vītiņi–Vētras–Krustiņi–Tērvete) un V1112 (Tērvete–Penkule) krustojuma, netālu no Skujaines upes. Ciemā atrodas sociālās aprūpes centrs "Tērvete".

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Ārējās saites
*Sociālās aprūpes ciems "Tērvete"

## Atsauces
Džons Donns

**Džons Donns** (; dzimis , miris ) bija angļu 17. gadsimta sākuma dzejnieks un anglikāņu baznīcas garīdznieks.

Donns ir viens no redzamākajiem angļu metafiziskās dzejas pārstāvjiem. Tiek uzskatīts par vienu no izcilākajiem mīlas dzejas autoriem angļu literatūrā. Par spīti labai izglītībai un dzejnieka talantam, dzīvoja nabadzībā, līdz pēc karaļa Džeimsa I uzstājīga lūguma 1615. gadā kļuva par anglikāņu garīdznieku, bet 1621. gadā tika iecelts par Svētā Pāvila katedrāles dekānu.

Ar Donna tulkošanu krieviski savu literāro karjeru sāka Josifs Brodskis. Pazīstamā Ernesta Hemingveja darba nosaukums "Kam skanēs zvans" (*For Whom the Bell Tolls*) ir citāts no Džona Donna XVII meditācijas — *And therefore never send to know for whom the bell tolls; It tolls for thee*.

## Ārējās saites
Donns

**Donns** var būt:

* Džons Donns (*John Donne*; 1573—1631) — angļu dzejnieks un anglikāņu baznīcas garīdznieks;
* Viljams Donns (*William Donne*; 1876—1934) — britu kriketa spēlētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs.
Gustavs Matiass fon der Venge-Lambsdorfs

thumb|280px|Gustavs Matiass Lambsdorfs ģenerāļa tērpā (pēc 1795)

**Gustavs Matiass fon der Venge-Lambsdorfs** (, ; 1745-1828), bija Krievijas Impērijas armijas ģenerālis, Kurzemes guberņas civilgubernators (1796–1798), ķeizara Nikolaja I audzinātājs, grāfs (no 1817).

## Dzīvesgājums
Dzimis Krievijas Impērijas ķeizarienes Elizabetes valdīšanas laikā 1745. gada 10. novembrī Pēterburgā Cēsu kājnieku pulka komandiera Johana Reinholda Lambsdorfa un viņa sievas Elizabetes, dzimušas Brinkenas, ģimenē.  
1763. gadā iestājās Krievijas Impērijas militārajā dienestā, piedalījās Krievu-turku karā (1768–1774) kā grāfa N. Saltikova adjutants. 
Kazaņas kirasieru pulka komandieris (1782-1784), vēlāk lielkņaza Konstantīna galmā, paaugstināts par ģenerālmajoru (1795).

Pēc Polijas dalīšanas un Kurzemes hercogistes inkorporācijas Krievijas Impērijas sastāvā bija Kurzemes guberņas civilgubernators (1797), valsts padomnieks, vēlāk slepenpadomnieks (1797). 1799. gadā iecelts par ģenerālleitnantu un šļahtiču kadetu korpusa direktoru, bet jau 1800. gadā ķeizars Pāvils I viņu nozīmēja par savu dēlu Nikolaja un Mihaila audzinātāju. Uzturēja labas attiecības ar ķeizara Pāvila I sievu, vēlāk atraitni Mariju Fjodorovnu. 1808. gadā paaugstināts par kājnieku ģenerāli (*генерал от инфантерии*). 1802. gadā mantoja Brizules muižu.

Napoleona karu nobeigumā kopā ar saviem audzēkņiem no 1814. līdz 1817. gadam apceļoja Eiropas valstis. Pēc lielkņaza Nikolaja apprecēšanās 1817. gadā iecelts grāfa kārtā, 1822. gadā iecelts par Valsts Padomes locekli. 1818. gadā iestājās Jelgavas brīvmūrnieku ložā *[[Zu den drey Gekrönten Schwerdtern]]*. Mūža nogalē lielāko laiku pavadīja savā Brizules muižā, 1826. gadā kronētais Krievijas Impērijas ķeizars Nikolajs I viņam uz Kurzemes muižu atsūtīja savu portretu.

Miris 1828. gada 4. aprīlī Pēterburgā, kur bija ieradies kārtot savas lietas. Apglabāts dzimtas kapličā pie Brizules.

## Atsauces
Gasteruption

***Gasteruption*** ir plēvspārņu ģints no tievvēderlapseņu dzimtas. Tā ir vienīgā ģints no tievvēderlapseņu dzimtas, kuras pārstāvji sastopami Palearktikas apgabalā. Dažas sugas ir kosmopolītas (plaši izplatītas visā pasaulē). Ir aprakstītas vairāk nekā 400 sugu visā pasaulē.

## Izplatība
*Gasteruption* sugas ir aprakstītas visā pasaulē, tomēr nav atrastas Polinēzijā un Havaju salās. Visvairāk sugu ir sastopamas Etiopijas un Austrālijas reģionos. Austrālijā ir zināmas 113 sugas. No 400 aprakstītajām sugām Eiropā ir sastopamas aptuveni 30 sugas.

Eiropas sugas:
* *[[Gasteruption assectator]]* (Linnaeus 1758)
* *[[Gasteruption canariae]]* Madl 1991
* *[[Gasteruption diversipes]]* (Abeille de Perrin 1879)
* *[[Gasteruption dolichoderum]]* Schletterer 1889
* *[[Gasteruption erythrostomum]]* (Dahlbom 1831)
* *[[Gasteruption fallaciosum]]* Semenov 1892
* *[[Gasteruption floreum]]* Szépligeti 1903
* *[[Gasteruption forticorne]]* Semenov 1892
* *[[Gasteruption foveiceps]]* Semenov 1892
* *[[Gasteruption freyi]]* (Tournier 1877)
* *[[Gasteruption goberti]]* (Tournier 1877)
* *[[Gasteruption hastator]]* (Fabricius 1804)
* *[[Gasteruption hungaricum]]* Szépligeti 1895
* *[[Gasteruption ignoratum]]* Kieffer 1903
* *[[Gasteruption jaculator]]* (Linnaeus 1758)
* *[[Gasteruption laticeps]]* (Tournier 1877)
* *[[Gasteruption lugubre]]* Schletterer 1889
* *[[Gasteruption merceti]]* Kieffer 1904
* *[[Gasteruption minutum]]* (Tournier 1877)
* *[[Gasteruption nigrescens]]* Schletterer 1885
* *[[Gasteruption opacum]]* (Tournier 1877)
* *[[Gasteruption ortegae]]* Madl 1991
* *[[Gasteruption paternum]]* Schletterer 1889
* *[[Gasteruption pedemontanum]]* (Tournier 1877)
* *[[Gasteruption psilomma]]* Kieffer 1904
* *[[Gasteruption schossmannae]]* Madl 1987
* *[[Gasteruption subtile]]* (Thomson 1883)
* *[[Gasteruption tournieri]]* Schletterer 1885
* *[[Gasteruption undulatum]]* (Abeille de Perrin 1879)
* *[[Gasteruption variolosum]]* (Abeille de Perrin 1879)

## Pieaugušo īpatņu barošanās
Pieaugušo īpatņu mutes aparāts ir ar tipisku uzbūvi kā citiem plēvspārņiem, kas barojas ar ziedu nektāru, tiem ir gara mēle (lat. *glossae*). Žokļi (lat. *galea*) ir plakani un lapveidīgi ar cietiem ķemmveidīgiem sariņiem no iekšējās malas, mēle ir labi attīstīta un apakšējas lūpas ārējas daivas (lat. *paraglossae*) ir reducētas. Pētot *Gasteruption* mutes aparātu, trešdaļai indivīdu atrod ziedputekšņus uz mutes orgāniem. Pieaugušie īpatņi apmeklē ziedus, kas izdala ziedputekšņus un nektāru, kas var nozīmēt, ka, iespējams, daži pārstāvji barojas kā ar ziedputekšņiem, tā arī ar nektāru.

## Atsauces
Brizules muiža

thumb|right|Brizules muiža
**Brizules muižas kungu māja** () ir klasicisma stilā celta ēka, kas atrodas Brizules ciemā, Tukuma novadā, Latvijā. 

## Vēsture
Jau 15. gadsimta vidū Livonijas ordeņa mestrs Brizules ciemu izlēņojis Štrombergu dzimtai, 17. un 18. gadsimtā muižai bijuši vairāki īpašnieki. Kurzemes un Zemgales hercogistes laikā ap 1710. gadu uzcēla tagadējo koka muižas kungu māju. 1774. gadā Brizules muižu savā īpašumā ieguva Frīdrihs Gothards Brinkens (1714—1802). 1802. gadā muižu mantoja viņa brālēns ģenerālis un Kurzemes gubernators Gustavs Matiass fon der Venge-Lambsdorfs (1745—1828), kuru apglabāja dzimtai celtā kapličā. Vēlāk muižā saimniekoja viņa brālis Leo Lambsdorfs (1884—1916) un Ralfs Lambsdorfs (1883—1970). 
Pēc 1920. gada zemes reformas muižu īpašniekiem atsavināja un tās zemi sadalīja 34 vienībās 905 ha kopplatībā. 

Bijušajā muižas kungu mājā iekārtoja skolu, kas tur darbojās līdz 1992. gadam. Pēc ēkas privatizēšanas tajā notika pārbūves un atjaunošanas darbi.
Brizulē atrodas arī Lambsdorfu dzimtas kapliča, kurā no 1802. līdz 1914. gadam apbedīti 13 Brizules muižas īpašnieku piederīgie no Lambsdorfu dzimtas. Pateicoties vietējās skolas un Lambsdorfu dzimtas pēcnācēju sadarbībai, kapliča 1994. gadā atjaunota. Dzimtas kapu atjaunošanas iniciators bija Helmuts Lambsdorfs (1918), pēdējā muižas īpašnieka Ralfa dēls un Vācijas vēstnieka Latvijā (1991—1993) Hāgena fon Lambsdorfa tēvocis.

## Atsauces
Josefs Pospīšils

**Josefs Pospīšils** (; dzimis , miris ) bija čehu šaha problēmists un šaha literāts, viens no čehu skolas pamatlicējiem. Ķīmijas skolotājs. Kopš 1880. gada publicējis apmēram 300 šaha uzdevumus, galvenokārt trīsvilčus. Sastādīja pirmo čehu problēmistu uzdevumu krājumu (1887) tā priekšvārdā deva čehu skolas detalizētu izklāstu.

## Bibliogrāfija
* České úlohy šachové, Praha, 1887;
* Šachové úlohy, Praha, 1907 (līdzautors);
* České melodie, hrsg. A.White, W.Thompson, Potsdam, 1908;
* Šachové úlohy, 1908—1916, vyd. Ld. Mach, Praha, 1917 (České melodie II).

## Uzdevuma piemērs

Risinājums:
: **1. Zh2!** (draud 2. Dg4#)
: **1. ... Kg5+ 2. Lf4#**
: **1. ... g5 2. Dd3#**
: **1. ... Txe5 2. Dxe5#**
: Varianti beidzas ar pareizu matu.
: 1. ... Lf4/Lxa5 2. Dxf4#

## Skatīt arī
* Čehu skola

## Atsauces

## Ārējās saites
* J. Pospīšila šaha kompozīcijas saitā PDB
Putrovka

**Putrovka** ir ciems Alūksnes novada Pededzes pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 12 km no pagasta centra Pededzes, 37 km no novada centra Alūksnes un 238 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V402, pie pašas Latvijas—Krievijas robežas.

Putrovkā atrodas Jaseņicu novērošanas tornis, ko izmanto robežas uzraudzībai.

## Atsauces
Rihards Zorge

**Rihards Zorge** (, ); dzimis , miris ) bija Baku dzimis vācu izcelsmes padomju izlūkdienesta darbinieks. 

Kā vācu žurnālists darbojās Vācijā un Japānā, kur vadīja padomju spiegu grupu. 1941. gada 12. maijā brīdināja PSRS varas iestādes par vācu uzbrukumu PSRS 20. jūnijā. 1941. gada augustā ziņoja, ka Japānas armija uzbruks Klusā okeāna virzienā, nevis PSRS, kas ļāva pārvietot daļu no PSRS bruņoto spēku grupējumiem cīņai pret Vāciju Maskavas kaujas laikā. 1941. gada 18. oktobrī japāņu arestēts, 1944. gada novembrī sodīts ar nāvi. 1964. gadā Zorgem piešķirts Padomju Savienības Varoņa nosaukums.

## Ārējās saites

*
Ichneumon

***Ichneumon*** ir plēvspārņu ģints no tievvēderlapseņu dzimtas. Tā ir parazītisko plēvspārņu ģints, no kuriem vairākas sugas ir polifāgas (daudzu saimnieku parazīti) un dažas oligofāgas (noteiktas saimnieku dzimtas parazīti) vai monofāgas (parazitē uz vienas saimnieku sugas vai vienas ģints robežās). Sugas ir ar diezgan līdzīgu ķermeņa formu un krāsu, kas rada grūtības sugu diagnostikā. Taču ir diezgan labi attīstīts dzimumdimorfisms un krāsojuma atšķirība starp tēviņiem un mātītēm.

## Ekoloģija
Lielāka daļa no *Ichneumon* pārstāvjiem ir endoparazitoīdi, kas uzbrūk lielo zvīņspārņu kūniņām. Ja saimnieks (zvīņspārņa kūniņas) tiek parazitēts, tas pārstāj augt, bet parazītiskais *Ichneumon* kāpurs pretēji - sāk attīstīties, izmantojot saimnieka resursus. Dažas *Ichneumon* sugas nogalina savus saimniekus (idiobionti). Daži citi *Ichneumon* (*[[Ichneumon eumerus]]*, *[[Ichneumon caloscelis]]*) uzbrūk saimnieka kāpuriem, ļaujot tiem attīstīties tālāk (koinobionti). Polifāgās sugas parasti ir idiobionti. 

## Sistemātika un filoģēnija
Pamatojoties uz morfoloģiskiem izmeklējumiem un laboratoriskiem saimnieku izvēles eksperimentiem, Hincs un Horstmans (*Hinz* & *Horstmann*) iedalījuši ģinti divās grupās. Pirmā grupā ietilpst polifāgi parazitoīdi, kas pārsvarā uzbrūk pūcīšu dzimtas zvīņspārņiem (retāk citiem zvīņspārņiem), kas iekūņojas dobumos augsnē. Otras grupas saimnieki iekūņojas augsnē vai augos; šie *Ichneumon* pārstāvji ir parasti oligofāgi vai monofāgi un tie parasti uzbrūk taureņiem (*[[Rhopalocera]]*).

Hilperta filoģēnijas hipotēze *[[ad hoc]]* par *Ichneumon* ģinti bija pamatots uz pieļāvumu, ka šīs divas parazitoīdu grupas izpauž dabisku būtību. Viņš rakstījis, ka divu grupu iespējamā sinamorfija galvenokārt ir ķermeņa forma un, vēl svarīgāk, ūsu garums mātītēm, kas ir īsākas un resnākas ar trulu virsotni pirmās grupas pārstāvjiem un garākas un punktētas otrai grupai. Ūsu īsumu, kas vairāk kombinējas ar tievu un vairāk kompaktu ķermeņa formu, var izskaidrot kā adaptāciju saimnieku meklēšanai, kas iekūņojas augsnē, pie kam garas ūsas traucē un ir lielāks to traumatizācijas risks.

## Atsauces
Agate Muceniece

**Agate Muceniece** (dzimusi ) ir Latvijas aktrise un modele, kas darbojas Krievijā.

## Biogrāfija
Studējusi Latvijas Universitātē ķīniešu filoloģiju. Pēc tam Maskavā, Krievijā, studējusi Krievijas valsts kinematogrāfijas institūtā. Populāra kļuvusi ar lomu televīzijas seriālā "Slēgtā skola" (*Закрытая школа*). Vēl tēlojusi tādos projektos kā "Slepenā pilsēta", "Kvest", "Trīs musketieri".

Seriāla "Slēgtā skola" uzņemšanas laikā iepazinusies ar nākamo vīru Pāvelu Prilučniju, arī seriālā abu atveidotie tēli ir pāris. Agates un Pāvela laulībā dzimuši divi bērni.

Tagad piedalās Krievijas TV šova "Golos. Deti" 5. sezonas vadīšanā.

2025. gadā apprecējusies ar akordeonistu Pjotru Drangu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cacopsylla

***Cacopsylla*** ir lapblusiņu dzimtas ģints. Tajā ir aprakstītas apmēram 460 sugu. Attīstās uz kokveida divdīgļlapjiem, līdzīgi kā vairāki citi lapblusiņu dzimtas pārstāvji. Lielākā sugu daļa koncentrēta Holarktikas apgabalā, dažas var atrast Afrotropu, Orientālajā un Austrālijas apgabalos.

## Atsauces
Mūrnieku iela

**Mūrnieku iela** var būt:

* iela Rīgā;
* iela Rūjienā;
* iela Smiltenē;
* iela Cēres pagasta Cērē;
* iela Olaines pagasta Stīpniekos.

## Skatīt arī
* Mērnieku iela
Linda Ulveusa

**Linda Elīna Ulveusa **(; dzimusi ) ir zviedru dziedātāja, rakstniece un aktrise. Viņa ir Bjērna Ulveusa un Angnētas Feltskūgas, grupas ABBA dalībnieku, vecākais bērns.

Ulveusa veica savu muzikālo debiju 1981. gadā, astoņu gadu vecumā, kad viņa kopā ar savu māti izdeva albumu *[[Nu tändas tusen juleljus]]* (). Kopš tā laika Linda ir turpinājusi savu karjeru aktierspēles jomā, bet arī ir piedalījusies citos muzikālos projektos.

## Karjera
1980. gada novembrī, kad ABBA uz brīdi nenodarbojās ar jaunas mūzikas veidošanu, Angnēta Feltskūga izlēma veidot Ziemassvētku LP ierakstu ar savu meitu. Albums tika veidots kopā ar Maiklu Tretovu, un tajā bija 18 zviedru Ziemassvētku korāļi un bērnu dziesmas. *Nu tändas tusen juleljus* tika izdots 1981. gada beigās.

Vēlāk Ulveusa mainīja savu darbības jomu uz aktierspēli. Viņas debija notika 1998. gada filmā *[[Ar solen]]*, spēlējot Lenas lomu. Ulveusa pēc tam parādījās televīzijas seriālā *[[Labyrinten]]* 2000. gadā un gadu vēlāk video *[[Blå måndag]]*,. Viņa lielākoties spēlē lomas dažādos teātra uzvedumos.

2004. gadā Ulveusa piedalījās savas mātes singla *[[When You Walk in the Room]]* ierakstā. 2006. gadā Linda Ulveusa pēc ilgāka pārtraukuma tēloja Sofiju filmā *[[Meningen med alltihopa]]*. Gadu vēlāk viņa viesojās televīzijas seriālā *[[Playa del Sol]]*. 2011. gadā viņa sarakstīja trīs grāmatas sērijā *Leja li*.

## Privātā dzīve
Lindai Ulveusai ir trīs meitas ar viņas līgavaini Jensu Ekengrenu. Tilda Elīza Frīda Ulveusa-Ekengrena dzimusi 2001. gada 27. janvārī, Estere Ulveusa-Ekengrena 2007. gada februārī un Signe 2010. gada februārī. Ulveusa ar ģimeni dzīvo Ekere salā Stokholmas arhipelāgā.

## Filmogrāfija
### Filmas
* *[[Under solen]]* (1998)
* *[[Meningen med alltihopa]]* (2006)

### Televīzija
* *[[Labyrinten]]* (2000)
* *[[Playa del Sol]]* (2007)

### Video
* *[[Blå måndag]]* (2001)

## Diskogrāfija
* *[[Nu tändas tusen juleljus]]* (1981) kopā ar Angnētu Feltskūgu

## Bibliogrāfija
* *Leja li och busbullen* (2011)
* *Leja li och tandfén* (2011)
* *Leja li, pappan och fisken* (2011)

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Mežciema iela

**Mežciema iela** var būt:

* Mežciema iela — iela Rīgā;
* Mežciema iela — iela Jūrmalā;
* Mežciema iela — iela Mārupē;
* Mežciema iela — iela Carnikavas pagasta Garciemā;
* Mežciema iela — iela Ropažu pagasta Podkājās.
Adelsheima

**Adelsheima** () ir pilsēta Karlsrūe reģionā, Bādenē-Virtembergā, Vācijā. Atrodas 30 kilometrus uz ziemeļiem no Heilbronnas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kārpcūkas

**Kārpcūkas** (*Phacochoerus*) ir cūku dzimtas (*Suidae*) ģints, kurā apvienotas 2 savvaļas cūku sugas un kuras sastopamas Subsahāras Āfrikā. Tās mājo atklātās un daļēji atklātās vidēs, ļoti sausus reģionus ieskaitot. 

## Sistemātikas izmaiņas
thumb|left|240px|Tēviņiem ir gari ilkņi un uz sejas izteiksmīgas kārpas
Nesenā pagātnē abas kārpcūku sugas tika sistematizētas kā viena suga — *Phacochoerus aethiopicus*. Ģenētisko pētījumu rezultātu ietekmē tika veikta sistemātikas revīzija: vecāko zinātnisko nosaukumu mūsdienās lieto tuksneša kārpcūkas apzīmēšanai, bet biežāk sastopamajai sugai, kuru sauc vienkārši par kārpcūku, dots nosaukums *Phacochoerus africanus*.

## Kopīgās iezīmes
Kārpcūkas ir liela auguma, spēcīgas cūkas. Tēviņi ir lielāki un smagāki nekā mātītes. Abas sugas ir apmēram vienādi lielas, tomēr parastā kārpcūka ir nedaudz lielāka. Tās lielāko īpatņu ķermeņa garums ir 150 cm, svars 150 kg. Tuksneša kārpcūkas lielāko īpatņu ķermeņa garums ir 145 cm, svars 130 kg.

Lai arī abu sugu kārpcūkas klāj ass, spurains matojums, tomēr tas ir retināts un tam cauri spīd āda. Biezāks matojums ir uz muguras, pakauša un vaigiem, kā arī astes galā ir kupls pušķis. Kā jau dzīvnieka nosaukums norāda, šīs ģints cūkām ir kārpas, kas aug uz sejas. Īpaši lielas un izteiksmīgas kārpas ir tēviņiem, kuriem ir arī iespaidīgi ilkņi, sasniedzot 63,5 cm garumu. Mātītēm ilkņi ir mazāki. Kārpcūkas galvenokārt ir zālēdāji, bet pie izdevības tās barojas arī ar nelieliem dzīvniekiem.

## Sistemātika
thumb|260px|Kārpcūkai matojums uz muguras aug garāks un biezāks kā uz citām ķermeņa daļām, veidojot krēpes
* **Kārpcūku ģints** (*Phacochoerus*)
** Parastā kārpcūka (*Phacochoerus africanus*)
** Tuksneša kārpcūka (*Phacochoerus aethiopicus*)

## Atsauces
Timotijs Spols

**Timotijs Leonards Spols** (; dzimis ) ir angļu teātra un kinoaktieris.

Atpazīstamību ieguva ar lomu 1983. gada britu seriālā *Auf Wiedersehen, Pet*. Pazīstams ar lomām Maika Lī 1996. gada filmā "Noslēpumi un meli" (*Secrets & Lies*, 1996), Harija Potera filmās, Tima Bērtona 2007. gada filmā "Svīnijs Tods: Flītstrītas dēmoniskais bārddzinis", kā arī Toma Hūpera 2010. gada filmā "Karaļa runa".

Atveidojis lomas arī filmās *[[Life Is Sweet]]* (1990), "Hamlets" (*Hamlet*, 1996), "Vaniļas debesis" (2001), "Pēdējais samurajs" (2003), "Lemonija Sniketa nelaimīgo notikumu virkne" (2004), "Pēdējais bende" (*Pierrepoint: The Last Hangman*, 2005), "Noburtā" (2007), "Nolādētais "United"" (2009), "Misters Tērners" (2014), "Saviesīgs vakars" (*The Party*, 2017), "Spensere" (2021), *[[The Pale Blue Eye]]* (2022) un "Mazās ļaunās vēstules" (2023).

Par lomām kino un televīzijā sešas reizes nominēts BAFTA balvai, no kurām vienu reizi ieguvis BAFTA televīzijas balvu par galveno lomu TV miniseriālā *[[The Sixth Commandment]]* (2023). Par Tērnera lomu filmā "Misters Tērners" (2014) ieguvis Kannu kinofestivāla balvu "Labākais aktieris" un Eiropas Kino balvu "Eiropas aktieris".

## Ārējās saites
Roberts Vons

**Roberts Frānsiss Vons** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu teātra, televīzijas un kinoaktieris. Piedalījies tādās filmās kā Džona Stērdžisa 1960. gada filmā "Lieliskais septiņnieks", Pītera Jeitsa 1968. gada filmā *[[Bullitt]]* un Ričarda Lestera 1983. gada filmā "Supermens 3".

## Ārējās saites
Vana Piņa

**Vana Piņa** (, ; dzimusi  Šanhajā) ir Ķīnas starptautiskā lielmeistare šahā (1992).

## Biogrāfija
No 1990. gadu sākuma līdz 2000. gadu sākumam bijusi viena no vadošajām Ķīnas šahistēm. 1991. gadā Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīrā dalījusi 5. vietu un iekļuvusi pretendentu turnīrā. 1992. gadā Šanhajā pretendentu turnīrā nospēlējusi neveiksmīgi un dalījusi 7.-9. vietu. 1993. gadā Džakartā starpzonu turnīrā nospēlējusi neveiksmīgi, paliekot 11. vietā. 1998. gadā Roterdamā uzvarējusi Pasaules šaha individuālajā universiādē. Divas reizes piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, kur 2001. gadā zaudējusi 2. kārtā, bet 2004. gadā piekāpusies jau 1. kārtā. 2001. gadā piedalījusies Krievijas un Ķīnas sieviešu šaha komandu mačā, iegūstot 3 punktus no 6 iespējamajiem. 2002. gadā uzvarējusi Ķīnas sieviešu šaha čempionātā.

Sekmīgi pārstāvējusi Ķīnas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 4 reizes (1992, 1996-1998, 2002). Komandu vērtējumā izcīnījusi 2 zelta (1998, 2002), sudraba (1996) un bronzas (1992) medaļas;
* Āzijas komandu šaha čempionātos piedalījusies 1999. gadā un gan komandu, gan individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alkšstrauts

**Alkšstrauts** ir Lašupītes labā satekupe Talsu novadā.

Izteka uz dienvidaustrumiem no Stendes. Tek dienvidrietumu virzienā. Satekot ar Ošstrautu, izveido Lašupīti. Alkšstrautu pašā augštecē šķērso valsts autoceļš V1402 (Stende–Sabile–Pūces), tā krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Īvande (upe)

**Īvande** (arī **Avanda**, **Ivanda**, **Ivande**, **Īvandas upe**, augštecē - **Īvandes strauts**, **Stropupe**, lejtecē - **Mācītājmājas upīte**, **Mācītājupīte**, **Valdatupīte**, **Valdātupīte**) ir Abavas kreisā krasta pieteka Kuldīgas un Talsu novados.

Izteka - uz ziemeļaustrumiem no Kabiles. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Abavā pie Rendas. Lielākās pietekas - Renda, Rīteļa. Uz upes izveidots Rendas HES, atrodas Īvandes Rumba un Valdātu Rumba.  Īvandi trīs reizes šķērso valsts autoceļš V1261 (Renda–Matkule), tās krastos atrodas Kroņrenda un Renda.

Rendā uz Īvandes upes, nedaudz augšpus ietekas Abavā, izveidojušies divi Īvandes ūdenskritumi, no kuriem lielākais ir ap 2 m augsts un 10 m plats.

## Atsauces
Ivanda

**Ivanda** var būt:

*Ivanda (personvārds), sieviešu personvārds
*Īvande (upe), Abavas kreisā krasta pietekas cits vārds

## Skatīt arī
* Īvande
* Ivande Kaija (īstajā vārdā Antonija Lūkina, 1876-1942), rakstniece
Nino Gurieli

**Nino Gurieli** (; dzimusi  Tbilisi) ir Gruzijas starptautiskā lielmeistare šahā (1980).

## Biogrāfija
1979. gadā Alikantē pirmo reizi piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīrā un savā debijā izcīnījusi 3. vietu, iekļūstot pretendentu mačos. 1980. gadā Tbilisi pretendentu ceturtdaļfināla mačā piekāpusies Nonai Gaprindašvili ar 3:6. No 1982. līdz 1995. gadam vēl piecas reizes piedalījusies starpzonu turnīros. Lielāko panākumu guvusi 1995. gadā Kišiņevā, kad atkārtoti izcīnījusi tiesības spēlēt pretendentu turnīrā. 1997. gadā Groningenā pretendentu turnīrā ieņēmusi 9. vietu. 2000. gadā Ņūdeli piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, taču izstājusies jau 1. kārtā.

1981. gadā izcīnījusi sudraba medaļu PSRS sieviešu šaha čempionātā. 1990. gadā Belgradā uzvarējusi starptautiskajā šaha turnīrā. 1996. gadā Tbilisi komandas *Merani* sastāvā uzvarējusi 1. Eiropas šaha klubu kausa izcīņā sieviešu komandām.

Sekmīgi pārstāvējusi Gruzijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 4 reizes (1992-1996, 2000). Komandu vērtējumā izcīnījusi 3 zelta (1992, 1994, 1996) un sudraba (2000) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījusi bronzas (1994) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 2 reizes (1992, 1999). Komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (1992) medaļu;
* Pasaules vīriešu komandu šaha čempionātā piedalījusies 1997. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1979. gadā Gurieli piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1980. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 1997. gadā viņai piešķirts starptautiskā vīriešu meistara (IM) nosaukums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaiju strauts

**Kaiju strauts** ir Kāroņstrauta labā krasta pieteka Tukuma un Talsu novados.

Tek rietumu virzienā. Ietek Kāroņstrautā augšpus Baltiņu mājām. Kaiju strautu nešķērso valsts autoceļi, tā krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Jaroslavs Jevdokimovs

**Jaroslavs Jevdokimovs** (, ; dzimis , miris ) bija Ukrainā dzimis baltkrievu/krievu estrādes dziedātājs, baritons. Dzimis Ukrainā, bet atzinību kā dziedātājs ieguva Baltkrievijā. Dzīvojis un lielākoties uzstājies Krievijā. 1987. gadā ieguva Baltkrievijas PSR Tautas mākslinieka nosaukumu, bet 2006. gadā — Krievijas Nopelniem bagātā skatuves mākslinieka nosaukumu.

## Ārējās saites
Čačerskas rajons

**Čačerskas rajons** (, ) ir Baltkrievijas administratīvais rajons Gomeļas apgabala ziemeļaustrumu daļā. Tas robežojas ar Gomeļas apgabala Vjetkas rajonu dienvidaustrumos, Budas-Kašaļovas rajonu dienvidrietumos, Rahačovas rajonu ziemeļrietumos un Karmas rajonu ziemeļos, Mogiļevas apgabala Krasnapoļļes rajonu ziemeļaustrumos, kā arī Krieviju austrumos.
Kāroņstrauts

**Kāroņstrauts** (arī **Kāroņu strauts**) ir Virbupes kreisā krasta pieteka Talsu novadā.

Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Virbupē lejpus Lielvirbiem. Lielākā pieteka - Zābakstrauts. Kāroņstrautu šķērso valsts autoceļš V1399 (Smildziņi–Sabiles stacija–Sknābe), tā krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Ķeļķe

**Ķeļķe** ir Rambuļa kreisā krasta pieteka Tukuma un Talsu novadā.

Izteka no Zaļkalnu dīķa. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Rambulī pie Iesalnieku mājām. Ķeļķi nešķērso valsts autoceļi, tā krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Bobs Jungelss

**Bobs Jungelss** (; dzimis  Meršā) ir Luksemburgas šosejas riteņbraucējs, šobrīd pārstāv **' komandu.

== Karjera ==
Jungelss pirmoreiz ''[[Tour de France]]'' startēja [[2015. gada Tour de France|2015]]. gadā, finišējot kopvērtējuma 27. vietā un kā piektais [[Jauno braucēju ieskaite Tour de France|jauno braucēju ieskaitē]].

Nākamajā sezonā Jungelss pārgāja uz **' komandu, parakstot līgumu uz divām sezonām. Viņš tika iekļauts komandas sastāvā startam 2016. gada ''Giro d'Italia'', kur Jungelss finišēja 6. vietā kopvērtējumā un uzvarēja jauno braucēju ieskaitē, kā arī trīs posmus valkāja līdera krekliņu. 2017. gadā viņš atkal piedalījās cīņā par kopvērtējumu, finišējot astotais ''Giro d'Italia''. Jungelss atkārtoti uzvarēja jauno braucēju klasifikācijā, kā arī 15. posmā, kļūstot par pirmo *Giro d'Italia* posmā uzvarējušo Luksemburgas braucēju pēc 56 gadu pārtraukuma.

Jungelss uzvarēja 2018. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža sacensībās, izšķirošo atrāvienu veicot *Côte de la Roche-aux-Faucons* kāpumā. Sprinta finišā otro vietu izcīnīja Maikls Vudss (**'), bet trešais palika [[Romēns Bardē]] (**'). 2019. gada martā Jungelss uzvarēja Kīrne—Brisele—Kīrne sacensībās, veicot izšķirošo atrāvienu 1 kilometrus pirms finiša.

2020. gada augustā Jungelss parakstīja divu gadu līgumu ar **'.

=== Bora–Hansgrohe ===
2022. gada augustā Jungells parakstīja līgumu par ar **' no nākmās sezonas.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

Piezīme: IZST — izstājās

## Atsauces

## Ārējās saites
Jans Dobruskis

**Jans Dobruskis** (; dzimis , miris ) bija čehu šaha problēmists un šaha literāts, viens no čehu skolas pamatlicējiem. Pēc profesijas bijis jurists. No 1871. gada publicējis apmēram 250 šaha uzdevumus. Lielākos panākumus guvis četrvilčos.

## Bibliogrāfija
* Dobruský, Jan: *České úlohy šachové.* 1887
* Pospišil, Josef: Šachové úlohy, Prag 1907 (līdzautors)

## Uzdevuma piemērs

**Risinājums:**
: **1. ♗d8! ♗e2 2. ♖a5+** (drauds) **♔b6 3. ♘c4#**
: **1. ... ♔b5 2. ♕c6+ ♖×c6 3. ♖a5#**
: **1. ... ♔d4 2. ♗f6+ ♔c5 3. ♕h5#**
Visi varianti beidzas ar pareizu matu.

## Skatīt arī
* Čehu skola

## Atsauces

## Ārējās saites
* J. Dobruska šaha kompozīcijas saitā PDB
Irina Čeluškina

**Irina Čeluškina** (; dzimusi  Hersonā) ir Ukrainā dzimusi Serbijas starptautiskā lielmeistare šahā (1992).

## Biogrāfija
Divkārtējā Ukrainas sieviešu šaha čempionāta uzvarētāja (1982, 1987). No 1982. līdz 1991. gadam piecas reizes piedalījusies PSRS sieviešu šaha čempionātu finālos. 1989. gadā kļuvusi par PSRS sieviešu šaha čempionāta uzvarētāju. Tajā pašā gadā starptautiskajā šaha turnīrā Belgradā izcīnījusi 3. vietu aiz Žužas Verēci un Alisas Gaļļamovas. Divas reizes piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīros: 1990. gadā ieņēmusi 11. vietu, bet 1991. gadā 22. vietu.

Kopš 1998. gada pārcēlusies uz dzīvi Serbijā un šaha turnīros pārstāvējusi Dienvidslāviju, Serbiju un Melnkalni, bet kopš 2006. gada pārstāv Serbiju. Piedalījusies šo valstu sieviešu šaha čempionātos un izcīnījusi četras zelta (1999, 2001, 2005, 2006), sudraba (2007) un trīs bronzas (2000, 2002, 2009) medaļas. Regulāri piedalījusies Belgradas starptautiskajos sieviešu šaha turnīros, kuros uzvarējusi 2001. un 2002. gadā, bet 2005. un 2009. gadā dalījusi 1. vietu. Trīs reizes kļuvusi par Eiropas sieviešu šaha klubu kausa uzvarētāju Serbijas un Melnkalnes komandu *Agrouniverzal Zemun* un *ŠK Internet-CG Podgorica* sastāvā (2000, 2001, 2003).

Pārstāvējusi Ukrainas, Dienvidslāvijas, Serbijas un Melnkalnes, un Serbijas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 8 reizes (1992-1994, 2000-2002, 2006-2010, 2016). Ukrainas izlases sastāvā komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (1992) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 6 reizes (1992, 2005-2011, 2015). Ukrainas izlases sastāvā komandu vērtējumā izcīnījusi zelta (1992) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1985. gadā Čeļuškinai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1992. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Svetlana Prudņikova

**Svetlana Prudņikova** (; dzimusi  Balakovā) ir Krievijā dzimusi Serbijas starptautiskā lielmeistare šahā (1992).

## Biogrāfija
Pirmos panākumus šahā sasniegusi 1980. gadu beigās. 1986. gadā Viļņā un 1987. gadā Bagio (Filipīnas) divas reizes izcīnījusi sudraba medaļu Pasaules junioru šaha čempionātos U20 vecuma grupā. 1987. gadā uzvarējusi starptautiskajā šaha turnīrā Hallē, bet 1989. gadā Atēnās bijusi pirmā *Acropolis* šaha turnīrā. 1990. gadā piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kurā izcīnījusi 4. vietu.

Pēc PSRS sabrukuma bijusi starp vadošajām Krievijas šahistēm. Divas reizes uzvarējusi Krievijas sieviešu šaha čempionātos (1992, 1998), divas reizes bijusi šajā turnīrā otrā (1996, 1997), bet 1995. gadā ieņēmusi trešo vietu. 1990. gadu beigās apprecējusies un pārcēlusies uz dzīvi Serbijā. Kopš 1998. gada šaha turnīros pārstāvējusi Dienvidslāviju, Serbiju un Melnkalni, bet vēlāk Serbiju. Divas reizes uzvarējusi Dienvidslāvijas sieviešu šaha čempionātos (2000, 2002), bet 2001. gadā bijusi otrā. Regulāri piedalījusies Belgradas starptautiskajos sieviešu šaha turnīros, kuros trīs reizes uzvarējusi (1995, 1997, 2003). 2001. gadā Maskavā piedalījusies Pasaules sieviešu šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā izstājusies 1. kārtā.

Pārstāvējusi Krievijas, Dienvidslāvijas, Serbijas un Melnkalnes komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 5 reizes (1992, 1996, 2000-2004). Komandu vērtējumā izcīnījusi bronzas (1996) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījusi 2 zelta (1992, 2002) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 4 reizes (1992, 2001-2005). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba (2003) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1987. gadā Prudņikovai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1992. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Prudņikova

**Prudņikova** var būt:
* Olga Prudņikova (dzimusi 1994. gadā) — Islandes šahiste;
* Svetlana Prudņikova (dzimusi 1967. gadā) — Serbijas šahiste.
Sunīta Vidžesurija

**Sunīta Vidžesurija** (; dzimusi  Kolombo) ir Šrilankas šahiste. FIDE meistare (2012).

## Biogrāfija
Piedzimusi četru bērnu ģimenē. Ar šahu sākusi nodarboties 1978. gadā un jau nākamajā gadā piedalījusies Šrilankas sieviešu šaha čempionātā. No 1980. gadu sākuma līdz 1990. gadu beigām bijusi vadošā Šrilankas šahiste. Desmit reizes uzvarējusi Šrilankas sieviešu šaha čempionātos (1980, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987, 1988, 1995, 1997). Precējusies, divu bērnu māte. Pazīstama arī kā šaha trenere. Arī viņas divi brāļi un māsa ir nodarbojušies ar šahu. Bijusi arī Šrilankas šaha federācijas prezidente.

Pārstāvējusi Šrilankas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 2 reizes (1992, 1996). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (1992) medaļu, kas bija pirmais Šrilankas šahistu panākums starptautiskajos turnīros;
* Āzijas komandu šaha čempionātā piedalījusies 1995. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eulachnini

***Eulachnini*** ir īsto laputu dzimtas cilts, kurā aprakstītas aptuveni 250 sugas. Laputis attīstās uz dažādiem priežu dzimtas skujkokiem (parasti uz priedēm) un ciprešu dzimtas skujkokiem. Ciltī ietilpst četras vai piecas ģintis (*Schizolachnus* apakšģinti no *Cinara* ģints daži autori uzskata par patstāvīgu ģinti).

## Atsauces
Lachninae

***Lachninae*** ir īsto laputu dzimtas apakšdzimta. Tajā ietilpst 14 ģintis ar vairāk nekā 350 mūsdienu sugām, taču dažās ģintīs ir arī dažas fosilas sugas. *Lachninae* apakšdzimtas laputis ir sastopamas Holarktikas apgabalā. Nav raksturīga saimnieku maiņa. Daži pārstāvji sadzīvo ar skudrām.

Klasifikācija:
* apakšdzimta: *Lachninae* Herrich-Schaeffer, 1854
:* ģints: †*[[Lachnarius]]* Heie, 2006
:* ģints: †*[[Precinara]]* Zhang et al. 1994
:* cilts: *[[Eulachnini]]* Baker, 1920
::* ģints: *[[Cinara]]* Curtis, 1835
::* ģints: *[[Essigella]]* Del Guercio, 1909
::* ģints: *[[Eulachnus]]* Del Guercio, 1909
::* ģints: *[[Pseudessigella]]* Hille Ris Lambers, 1966
:* cilts: *[[Lachnini]]* Herrich-Schaeffer, 1854
::* ģints: *[[Lachnus]]* Burmeister, 1835
::* ģints: *[[Longistigma]]* Wilson, 1909
::* ģints: *[[Maculolachnus]]* Gaumont, 1920
::* ģints: *[[Pterochloroides]]* Mordvilko, 1914
:* cilts: *[[Stomaphidini]]* Mordvilko, 1914
::* ģints: *[[Stomaphis]]* Walker, 1870
:* cilts: *[[Tramini]]* Herrich-Schaeffer, 1854
::* ģints: *[[Eotrama]]* Hille Ris Lambers, 1969
::* ģints: *[[Protrama]]* Baker, 1920
::* ģints: *[[Trama]]* von Heyden, 1837
:* cilts: *[[Tuberolachnini]]* Oestlund, 1942
::* ģints: *[[Neonippolachnus]]* Shinji, 1924
::* ģints: *[[Nippolachnus]]* Matsumura, 1917
::* ģints: *[[Pyrolachnus]]* Basu & Hille Ris Lambers, 1968
::* ģints: *[[Sinolachnus]]* Hille Ris Lambers, 1956
::* ģints: *[[Tuberolachnus]]* Mordvilko, 1909

## Atsauces
Grep

***grep*** ir komandrindas utilītprogramma, ko izmanto, lai vienkārša teksta datu kopās meklētu rindas, kuras atbilst regulārām izteiksmēm. Tās nosaukums cēlies no ed komandas *g/re/p* (***g'''lobally search a'' ***r**egular **e**xpression'' and ***p*'rint*), kas veic tādu pašu darbību: veic globālu meklēšanu pēc regulāras izteiksmes un izdrukā visas atbilstošās rindas. *grep* sākotnēji tika izstrādāts *Unix* [[operētājsistēma]]i, bet mūsdienās ir pieejams visām *Unix* līdzīgajām sistēmām.

== Vēsture ==
*grep* izstrādāja [[Kens Tomsons]], un pirmoreiz tā parādījās [[Unix 4. versija|*Unix* 4. versijā]] kā atsevišķa utilītprogramma, atvasinot to no regulāro izteiksmju parsētāja [[ed (teksta redaktors)|ed]] redaktoram (kam Tomsons arī bija autors). Ed redaktorā komanda *g/re/p* izdrukāja visas rindas, kas atbilda iepriekš noteiktam šablonam.

== Izmantošana ==
*grep* meklē failos, kurus norāda kā argumentus, bet ja to nenorāda, tad meklēšana notiek programmas [[standarta ievade|standarta ievadē]]. Pēc noklusējuma atbilstošās rindas tiek drukātas [[standarta izvade|standarta izvadē]], bet ar komandrindas parametriem iespējams norādīt arī citādāku darbības režīmu.

Šis ir vienkāršs bieži izmantots *grep* piemērs. Teksta failā *augļu_saraksts.txt* tiek meklētas teksta rindas, kurās ir teksts *ābols*:
<pre>$ grep ābols augļu_saraksts.txt
</pre>
Atbilstības tiek atrastas, kad tiek atpazīta konkrēta burtu virkne, piemēram, rinda, kurā ir teksts *granātābols*, tiek izdrukāta, jo vārdu robežas netiek ņemtas vērā. Tomēr norādītais šablons pēc noklusējuma ir [[reģistrjutīgs]], tāpēc šī piemēra izvads neatgriež rindas, kuras satur tekstu *Ābols* (ar lielo Ā), ja vien tās nesatur arī tekstu *ābols*. Meklēšanu bez [[reģistrjutība]]s var veikt, komandrindā papildus norādot argumentu *-i* (ignorēt reģistru).

Argumentu sarakstā var norādīt arī vairākus failus. Piemēram, ja komandu interpretators atbalsta aizstājējzīmju izmantošanu, var norādīt visus failus direktorijā ar paplašinājumu *.txt*, izmantojot zvaigznīti kā daļu no faila nosaukuma:
<pre>$ grep ābols *.txt
</pre>

Lai atrastu atbilstības sarežģītākiem teksta šabloniem, var izmantot [[regulārās izteiksmes]]. Šī komanda izdrukā visas rindas failā, kuras sākas ar burtu *b*, kam seko viens jebkāds simbols, kam seko burtu virkne *mbieris''.

```
$ grep ^b.mbieris augļu_saraksts.txt
```


## Atsauces
Cinara pineti

***Cinara pineti*** ir īsto laputu suga. 

*Cinata pineti* laputis attīstās uz parastās priedes, kur barojas uz skujām. Laputis barojas, pulcējoties kolonijās, to galva novirzīta uz kolonijas centru un kājas ir kolonijas robežās.

*Cinara pineti* ir saimnieks dažādiem plēvspārņu parazītiem, tai skaitā no *[[Pteromalidae]]* (*[[Asaphes suspensus]]*, *[[Euneura lachni]]*, *[[Euneura sopolis]]*, *[[Pachyneuron aphidis]]*, *[[Pachyneuron solitarium]]*), *[[Braconidae]]* dzimtas (*[[Pauesia unilachni]]*). Ir atzīmēts, ka dažu ziedmušu kāpuri barojas ar *Cinara pineti* laputīm. Mārīšu pieaugušās vaboles un to kāpuri (*[[Scymnus nigrinus]]*) var medīt šīs sugas laputis.

## Atsauces
Lachnini

***Lachnini*** ir īsto laputu dzimtas cilts.

## Izplatība
Ciltij ir plašs areāls, un tā sastopama Ziemeļamerikā, Karību salās, Japānā, Korejas pussalā, Ķīnā, Taivānā, Indijā, Centrālāzijā, Eiropā, Austrālijā un Polinēzijā, Indijas okeāna rietumu daļas salās, Tunisijā.

## Dzīvesveids
Dzīvo uz dažādiem dižskābaržu, rožu, kļavu un vītolu dzimtas augiem. Daudzas sugas sadzīvo ar skudrām.

## Sistemātika
Laputu sugu datubāzē (*Aphid Species File*) norādītas četras (*[[Lachnus]]*, *[[Longistigma]]*, *[[Maculolachnus]]*, *[[Pterochloroides]]*), kukaiņu klasifikācijas datubāzē — desmit ģintis.  
* ***Lachnini*** cilts
** *[[Lachnus]]* (Burmeister, 1835) — 113 sugas
** *[[Longistigma]]* (Wilson, 1909) — 4 sugas
** *[[Maculolachnus]]* (Gaumont, 1920) — 5 sugas
** *[[Neonippolachnus]]* (Shinji, 1924) — 1 suga
** *[[Nippolachnus]]* (Matsumura, 1917) — 6 sugas
** *[[Pterochloroides]]* (Mordvilko, 1914) — 1 suga
** *[[Pyrolachnus]]* (Basu & Hille Ris Lambers, 1968) — 7 sugas
** *[[Sinolanchnus]]* (Halle Ris Lambers, 1956) — 3 sugas
** *[[Stomaphis]]* (Walker, 1870) — 52 sugas
** *[[Tuberolachnus]]* (Mordvilko, 1909) — 7 sugas 

## Atsauces
Ladislavs Vetešnīks

**Ladislavs Vetešnīks** (; dzimis , miris ) bija čehu šahists un šaha problēmists, viens no čehu skolas pamatlicējiem. Pēc profesijas bijis skolotājs. Publicējis vairāk nekā 530 šaha uzdevumus.

## Uzdevuma piemērs

**Risinājums:**
: 1. ♘c5! draud 2. ♕g1 
: 1. ... ♘c4 2. ♕g2+ ♔×c5 3. ♘d7#
: 1. ... ♘c6 2. ♕g8+ ♔×c5 3. ♘d7#
: 1. ... ♔×c5+ 2. ♘c6+ ♔×c6 3.♕b5#

## Skatīt arī
* Čehu skola

## Atsauces

## Ārējās saites
* L. Vetešnika šaha kompozīcijas saitā PDB
Aherna

**Aherna** () ir pilsēta Freiburgas reģionā, Bādenē-Virtembergā, Vācijā. Atrodas aptuveni 18 kilometrus uz dienvidrietumiem no Bādenbādenes un 19 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Ofenburgas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Tramini

***Tramini*** ir īsto laputu dzimtas cilts. Tajā ietilpst 3 ģintis ar 31 sugu. Izplatītas Holarktikas apgabalā. Visu savu mūžu šīs laputis attīstās uz kurvjziežu augu saknēm.

## Atsauces
Ungārijas slovāki

thumb|250px|Ungārijas slovāku ģimene 1907. gadā
**Ungārijas slovāki** () ir Ungārijas trešā lielākā mazākumtautība pēc romiem un vāciešiem. Saskaņā ar 2001. gada Ungārijas tautas skaitīšanu, 17 692 cilvēki Ungārijā sevi uzskata par slovākiem. Kopējais slovāku valodā runājošo skaits Ungārijā ir 56 107. Mazākumtautību organizāciju aplēses liecina, ka valstī ir aptuveni 100 000—110 000 slovāku izcelsmes cilvēku. Slovāki ir 0,18% līdz 1,1% no kopējā Ungārijas iedzīvotāju skaita.

## Vēsture
Slovāki mūsdienu Ungārijas teritorijā atradās jau viduslaikos. No 9. līdz 10. gadsimtam slovāku apdzīvotās zemes bija daļa no Lielmorāvijas. Šīs teritorijas tika iekļautas Ungārijas firstistē, kas 1000. gadā kļuva par Ungārijas Karalisti. 16. gadsimtā pēc Mohāčas kaujas turku karu laikā Ungārijas Karaliste tika sadalīta trīs daļās un slovāku apdzīvotie reģioni lielākoties nonāca Hābsburgu pārvaldībā. Šajā laikā slovāki galvenokārt dzīvoja valsts ziemeļu daļā, mūsdienu Slovākijā. 

Konflikti starp ungāriem un slovākiem sākās 19. gadsimtā, kad Slovākijas apgabals pieprasīja autonomiju no Hābsburgiem. Saskaņā ar 1920. gada Trianonas miera līgumu lielākā daļa no slovāku valodā runājošajiem apgabaliem tika atzīti par daļu no Čehoslovākijas. Vairāki slovāki tomēr vēl palika Ungārijā. Saskaņā ar Austroungārijas datiem 1900. gadā mūsdienu Ungārijas bija 192 200 slovāku (2,8% no kopējā iedzīvotāju skaita). 1920. gada tautas skaitīšanā tika atklāts, ka 141 882 cilvēki runāja slovāku valodā. Čehoslovākijas—Ungārijas iedzīvotāju apmaiņa, kas notika pēc 1920. gadā, tika atkārtota pēc Otrā pasaules kara, kad aptuveni 73 000 slovāku tika pārvietoti no Ungārijas uz Slovākiju.

## Atsauces
Ķermeņa masas indekss

thumb|350px|Ķermeņa masas indeksa grafiks

**Ķermeņa masas indekss** (**ĶMI**, ) jeb **Kitēla indekss** (*indice de Quetelet*) ir beļģu statistiķa Ādolfa Kitēla izgudrots cilvēka ķermeņa aptaukošanās rādītājs, ko izsaka kā svara un kvadrātā kāpināta auguma garuma attiecību (kg/m2).

## Aprēķināšana

Ķermeņa masas indeksu rēķina pēc šādas formulas:

\text{ĶMI} = \frac{\mbox{svars} \ \mbox{(kg)}}{\left( \mbox{garums}(\mathrm{m})\right)^2}

Normāls cilvēka ķermeņa masas indekss ir robežās no 18,00 līdz 25,00 (ideālais — 22,00). Par 18,00 mazāks ĶMI liecina par nepietiekamu svaru, bet lielāks par 25,00 — par lieko svaru. Ķermeņa masas indeksa aprēķināšanai var izmantot ĶMI kalkulatoru.

## Atsauces
Jiržījs Hoholoušs

**Jiržījs Hoholoušs** (; dzimis , miris ) bija čehu šaha problēmists, viens no čehu skolas pamatlicējiem.

Pēc profesijas bijis satiksmes ceļu inženieris. No 1872. gada publicējis vairāk nekā 1000 šaha uzdevumus, galvenokārt trīsvilčus.

## Uzdevuma piemērs

**Risinājums:**
: **1. ♔b1!** draud **2. ♗c1 ~ 3. f3#**
: **1. ... b×a3 2. ♔c2 ~ 3. ♕h1#**
: **1. ... c3 2. ♕h1+ ♔d3 3. ♗a6**#
: **1. ... ♗c5 2. ♗b7+ ♔f5 3. ♕d7#**

## Skatīt arī
* Čehu skola

## Atsauces

## Ārējās saites
* J Hoholouša šaha kompozīcijas saitā PDB
Luidži Bokerīni

**Ridolfo Luidži Bokerīni** (; dzimis , miris ) bija klasicisma laika itāļu čellists un komponists 18. gadsimta otrajā pusē, kas lielu daļu no mūža pavadījis Madridē. 

Ietekmējis stīgu kvinteta žanra attīstību. Radījis pirmos stīgu kvintetus, kā arī kvintetus stīgām un klavierēm. Apmēram 500 darbu vidū ir garīgā mūzika, simfonijas un koncerti. Dzimis mūziķa ģimenē. Veica koncertturnejas pa Eiropu līdz 1769. gadā apmetās Madridē.

## Ārējās saites

* 
* Bokerīni profils ''AllMusic'' 
* Bokerīni notis ''IMSLP''
Makss Bruhs

**Makss Bruhs** (; dzimis , miris ) bija romantisma vācu diriģents un komponists. Radījis vairāk nekā 200 darbu, to skaitā trīs vijoļkoncertus, pirmais no kuriem ieņēmis stabilu vietu vijoļmūzikas repertuārā.

Mācījies pie Ferdinanda Hillera un Kārļa Reinekes. Strādājis Manheimā, Koblencā, Zonderhauzenē, Liverpūlē. No 1890. līdz 1910. gadam pasniedza Berlīne Mūzikas akadēmijā, kur viņa skolnieku vidū bija Otorīno Respīgi, Oskars Štrauss un Ralfs Vons-Viljamss.

## Ārējās saites

 
* Bruha profils ''AllMusic'' 
* Bruha notis ''IMSLP''
Steržinova

**Steržinova** ir ciems Alūksnes novada Pededzes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Pededzes, 32 km no novada centra Alūksnes un 234 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V394.

## Atsauces
Ivans Cankars

**Ivans Cankars** (; dzimis , miris ) bija slovēņu rakstnieks, viens no modernisma aizsācējiem slovēņu literatūrā. Dzimis Vrhnikā nabadzīgā ģimenē. Dzīvojis Vīnē un Ļubļanā.

## Ārējās saites
Ivans Paskevičs

**Ivans Paskevičs** (); dzimis , miris ) bija Ukrainā dzimis Krievijas impērijas ģenerālfeldmaršals.
Viens no visvairāk apbalvotajiem karavadoņiem Krievijas vēsturē.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1782. gadā Poltavā ukraiņu kazaku ģimenē, nosūtīts uz Pēterburgas pāžu korpusu, 1800. gadā ieskaitīts Krievijas ķeizara gvardes karaspēkā. Napoleona karu sākumā piedalījās Austerlicas kaujā 1805. gada decembrī.
Kā Krievijas armijas virsnieks piedalījās Krievu—turku karā (1806—1812), 1812. gada karā, Sestās koalīcijas karā un 1814. gada Parīzes ieņemšanā. 

Vēlāk komandēja krievu spēkus Krievu—persiešu karā (1826—1828) un Krievu—turku karā (1828—1829). Apspieda Novembra sacelšanos Polijā un 1848. gada ungāru sacelšanos. No 1832. līdz 1856. gadam bija Polijas caristes vietvaldis.
Izpirka no Rumjanceviem un atjaunoja Gomeļas pils ansambli, kur pēc nāves 1856. gadā apglabāts.

## Ārējās saites

*