open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Republikas iela

**Republikas iela** ir iela Liepājā, Vecliepājas apkaimē. Republikas iela sākas krustojumā ar Krišjāņa Valdemāra ielu un beidzas krustojumā ar Uliha ielu. Aptuvenais ielas garums ir 450 metri. Republikas ielu visā garumā sedz akmens bruģis. Kustība ielā norit pa divām joslām.

Ielā galvenokārt atrodas pirmskara mūra ēkas, no kurām vairākas ir iekļautas pilsētas aizsargājamo ēku sarakstā. Sākotnēji iela bija nosaukta Krievijas ķeizara Nikolaja vārdā par Nikolaja ielu.

Republikas ielā atrodas vairāki arhitekta Paula Maksa Berči projektēti nami. Republikas un Toma ielas krustojumā atrodas Liepājas 12. vidusskola un Liepājas Centra pamatskola. Republikas ielā 5 atrodas Vecliepājas primārās veselības aprūpes centrs. Republikas ielā 11 atrodas Liepājas zonālais valsts arhīvs, bet Republikas ielā 14 atrodas Liepājas tiesa.

## Ielu savienojumi
Republikas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Krišjāņa Valdemāra iela
* Ģimnāzijas iela
* Tiesu iela
* Toma iela
* Uliha iela

## Atsauces

## Skatīt arī
* Vecliepāja
* Republikas laukums
Puķu iela (Jūrmala)

**Puķu iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Puķu iela sākas Mellužu pludmalē un beidzas krustojumā ar Mētru ielu. Kopējais ielas garums ir 1720 metri, tā ir klāta ar grants segumu, bet posmos no Kāpu ielas līdz Mellužu prospektam un no Zemeņu ielas līdz Vasaras ielai ir asfalta segums. Ielai ir strupceļš, jo starpā atrodas dzelzceļš. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve, un viena ēka ir iekļauta ievērojamo celtņu sarakstā.

## Ielu savienojumi
Puķu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jēkaba iela (T veida krustojums)
* Skolotāju iela (T veida krustojums)
* Kāpu iela
* Mellužu prospekts 
* Zemeņu iela
* Vasaras iela 
* Ģertrūdes prospekts 
* Ausekļa iela 
* Mētru iela (T veida krustojums)
Intars Rešetins-Pētersons

**Intars Rešetins-Pētersons** (dzimis **Intars Rešetins**  Valmierā) ir latviešu aktieris, teātra, televīzijas raidījumu un pasākumu režisors un vadītājs.

## Biogrāfija

Dailes teātra aktieris kopš 1999./2000.gada līdz 2018./2019.gada sezonai. Mācījies Rūjienas vidusskolā. 1998. gadā iestājies Dailes teātra 8. studijā, kuru pabeidzis 2002. gadā. 2015. gadā pabeidzot režijas kursu pie Mihaila Gruzdova ieguvis arī Latvijas Kultūras akadēmijas Humanitāro zinātņu bakalaura grādu mākslās. Vairākkārt bijis izvirzīts Spēlmaņu nakts nominācijām gan kā aktieris, gan režisors. 2004. gadā saņēmis "Spēlmaņu nakts" balvu nominācijā "Labākais jaunais skatuves mākslinieks". Kā režisors debitējis Dailes teātrī 2014. gadā ar izrādi "Nakts vēl nav galā", iegūstot Spēlmaņu nakts balvu Gada debija.

Režisējis īsfilmas "Laid iekšā" (2016), "Flauta" (2020), “Naktsmaiņa jeb darbs paliek darbs” (2021). Latvijas Radio režisējis vairākus radioiestudējumus.
Filmējis televīzijas seriālus, šovus un muzikālos videoklipus.

2023. gada nogalē nomainīja uzvārdu uz Rešetins-Pētersons.

## Filmogrāfija

## Lomas seriālos

## TV

### Vadītie raidījumi

### Vadītie šovi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dailes teātris 

* Intars Rešetins izrades.lv
Ruks

**Ruks** var būt:

* Alfrēds Ruks (1890—1941) — Latvijas vieglatlēts;
* Jānis Ruks (1963) — Latvijas mežsaimnieks un politiķis ;
* Roberts Ruks (*Ruck Róbert*'; 1977) — Ungārijas šaha lielmeistars.
Krastlobēlijas

**Krastlobēlijas** (*Scaevola*) ir mēllobēliju dzimtas ģints, kurai pieder aptuveni 130 tropu joslā, īpaši Austrālijā sastopamas sugas.

## Nosaukums
Ģints latīniskais nosaukums atvasināts no grieķu *scaevus* ("kreisā roka"), ar ko norādīts uz zieda formu, kas izskatās it kā uz pusi nogriezta.

Havaju salās sastopamās krastlobēlijas pazīstamas arī ar nosaukumu **naupaka**.

[left|thumb|''Scaevola taccada'' jeb piekrastes naupaka sugai raksturīgā [dabiskā vide|dabiskā vidē Havaju arhipelāgā]]

## Apraksts
Lielākā daļa Austrālijas krastlobēliju ir krūmāji, to auglis — sausa pogaļa. Savukārt ārpus Austrālijas sastopamās sugas bieži ir augsti krūmi vai koki, un to augļi ir sulīgi. Ziedi pārsvarā gaišsārti violeti vai balti, ar piecām ziedlapiņām vienā pusē.

## Veģetācija
Aug galvenokārt smilšainās piekrastēs un kāpās, kur smiltājos veido lielas audzes. Endēmas krastlobēliju sugas aug Havaju salās un Jaunkaledonijā — pat lietus mežos.

## Izplatība
Kamēr mēllobēliju dzimtas ģinšu lielākajai daļai areāli aptver gandrīz vienīgi Austrāliju, aptuveni 40 krastlobēliju sugas sastopamas arī ārpus Austrālijas. Divām no tām ir plaša izplatība — Klusā un Indijas okeāna piekrastē aug *[[Scaevola taccada]]*, savukārt tropiskajā Amerikā un Āfrikā, Madagaskarā, dienvidu Indijā, Ceilonā, Maskarēnu salās, Galapagu salās cita sukulentā krastlobēlija — *[[Scaevola plumieri]]*. Abu sugu sēklas ir dzīvotspējīgas arī pēc vairāku mēnešu ilgas uzturēšanās sāļajos okeānu ūdeņos, un šis apstāklis veicinājis to izplatību.

Pārējām sugām ir ierobežoti, endēmi areāli, kas no Austrālijas sniedzas līdz Filipīnām, kā arī ieskauj visu Polinēziju līdz Havaju salām, Taiti un Jaunzēlandei. Viena suga — *[[Scaevola wrigtii]]* endēma Kubai. No visiem arhipelāgiem vislielākā sugu dažādība sastopama Havajās. Tur no deviņām pārstāvētajām sugām astoņas ir endēmas.

## Atsauces

## Literatūra
* Augu ģeogrāfija un daudzveidība. Normunds Priedītis. Zvaigzne. 2008.
Zigmunds

**Zigmunds** var būt:

* Zigmunds (personvārds) 

## Cilvēks ar šādu vārdu
* Zigmunds Freids
* Zigmunds Skujiņš

## Cilvēks ar šādu uzvārdu
* ‎Kārlis Zigmunds
Kreišmanis

**Kreišmanis** var būt:

* Ernests Kreišmanis (1890—1965) ― latviešu virsnieks, Latvijas brīvības cīņu dalībnieks;
* Oļģerts Kreišmanis (1904―1945) ― latviešu dziedātājs, bundzinieks, pianists un komponists.
Kālava

**Kālava** (, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķī, 27 kilometrus uz rietumiem no Kotbusas.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1279. gadā. Pēc Otrā pasaules kara Kālava ietilpa VDR. 20. gadsimtā apkaimes karjeros ieguva brūnogles. Mūsdienās pilsētas apkaime tiek rekultivēta, ierīkojot mākslīgos ezerus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bebrupīte (Ventas pieteka)

**Bebrupīte** (arī **Bebru grāvis**) ir Ventas kreisā krasta pieteka Ventspils novada Vārves pagastā. Ietek Ventā starp Zūrām un Lečiem.

## Atsauces
Jaunmuižas grāvis

**Jaunmuižas grāvis** ir Ventas kreisā krasta pieteka Ventspils novada Vārves pagastā.

Izteka - uz rietumiem no Zūru pūņas. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Ventā pie Lečiem.

Upi šķērso valsts autoceļš P108 (Ventspils—Kuldīga—Saldus), tās krastos atrodas Jaunmuiža un Leči. Upe visā tecējumā regulēta.

## Atsauces
Cirpstene

**Cirpstene** ir ciems Ventspils novada Vārves pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos, Ventspils pievārtē 20,5 km no pagasta centra Ventavas, 5,1 km no novada centra Ventspils un 193,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie valsts autoceļa V1308 (Ventspils–Avotiņi), uz rietumiem no Ventspils lidlauka. Cirpstenes sastāvā ietilpst ciema daļas Dižciems un Mazciems.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Pasiekste

**Pasiekste** (arī **Pasiekstes ciems**) ir ciems Ventspils novada Vārves pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 15,3 km no pagasta centra Ventavas, 7,5 km no novada centra Ventspils un 195,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Ventspils dienvidu pievārtē. Veidojusies ap vēsturisko Pasiekstes muižu (*Gut Passeexten*).

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Vārves upīte

**Vārves upīte** (arī **Vārve**, **Vārves strauts**) ir Ventas kreisā krasta pieteka Ventspils novada Vārves pagastā.

Izteka - uz ziemeļime no Vārves. Iesākumā tekot rietumu virzienā, met loku pirms Pūņu purva, sagriežoties uz austrumiem. Ietek Ventā pie Vārves.

Upi šķērso valsts autoceļš P108 (Ventspils—Kuldīga—Saldus), tās krastos atrodas Vārve. Upe līdz autoceļam P108 regulēta.

## Atsauces
Jaunmuiža (Vārves pagasts)

**Jaunmuiža** ir valsts adrešu reģistrā neesoša apdzīvotā vieta Ventspils novada Vārves pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidu daļā 5,1 km no pagasta centra Ventavas, 15,7 km no novada centra Ventspils un 203,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie valsts autoceļa P108 (Ventspils—Kuldīga—Saldus), starp Lečiem un Zūrām, Jaunmuižas grāvja krastos. Veidojusies ap vēsturisko Jaunmuižas (*Juliannenhof*) pusmuižu.
Leči

**Leči** ir ciems Ventspils novada Vārves pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā 6,5 km no pagasta centra Ventavas, 14,6 km no novada centra Ventspils un 202,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie valsts autoceļu P108 (Ventspils—Kuldīga—Saldus) un P111 (Ventspils (Leči)—Grobiņa) krustojuma, pie Jaunmuižas grāvja un Medoles ietekas Ventā. Veidojusies ap vēsturisko Leču muižu (*Gut Atlitzen*).
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Liezde

**Liezde** (arī **Liezdes ciems**) ir valsts adrešu reģistrā neesoša apdzīvotā vieta Ventspils novada Vārves pagastā. Izvietojusies pagasta centrālajā daļā 12,6 km no pagasta centra Ventavas, 12,8 km no novada centra Ventspils un 201 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.
Oskars Panno

**Oskars Panno** (; dzimis , Buenosairesā) ir Argentīnas starptautiskais lielmeistars šahā (1955).

## Biogrāfija
1953. gadā astoņpadsmit gadu vecumā uzvarējis Argentīnas šaha čempionātā un Kopenhāgenā kļuvis par 2. Pasaules jauniešu šaha čempionāta uzvarētāju, apsteidzot tādus nākamos lielmeistarus kā Borislavu Ivkovu, Bentu Larsenu un Fridriku Oulafsonu. 1955. gadā bijis trešais Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā Gēteborgā (aiz uzvarētājiem Dāvida Bronšteina un Paula Keresa, apsteidzot Tigranu Petrosjanu un Jefimu Helleru). Tomēr 1956. gadā Amsterdamas pretendentu turnīrā panākumi netika turpināti, un Panno ierindojās tikai 9. vietā. Vēlākajos gados daudzkārt piedalījies starpzonu turnīros (1958, 1970, 1973, 1976), taču nav spējis atkārtot 1955. gada rezultātu. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, īpaši labi spēlējis Amerikas kontinenta turnīros. Atkārtoti uzvarējis arī Argentīnas čempionātos (1985, 1992). Par panākumiem turnīros FIDE 1953. gadā Panno piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1955. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Vairākkārt pārstāvējis Argentīnas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 11 reizes (1954-1958, 1962, 1966-1970, 1976, 1986-1988, 1992). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1954) un 2 bronzas (1958, 1962) medaļas, bet individuālajā vērtējumā zelta (1966) un bronzas (1958) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 1985. gadā;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1958. gadā;
* Panamerikas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1971-1985, 1991). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1971, 1985) medaļas, bet individuālajā vērtējumā 2 zelta (1971, 1985) medaļas.

Devis nozīmīgu ieguldījumu šaha atklātņu teorijā. Panno vārdā ir nosaukts variants vecindiešu aizsardzībā: 1. d4 Zf6 2. c4 g6 3. Zc3 Lg7 4. Zf3 d6 5. g3 0-0 6. Lg2 Zc6 7. 0-0 **a6**.

## Atsauces

## Ārējās saites
Medole (Ventas pieteka)

**Medole** (arī **Medoles strauts**, **Medoles upīte**, lejtecē - **Kozlovska grāvis**) ir Ventas kreisā krasta pieteka Ventspils novada Vārves pagastā.

Izteka - uz dienvidiem no Grigaļciema. Tek austrumu virzienā. Ietek Ventā pie Lečiem.

Upi šķērso valsts autoceļi V1308 (Ventspils–Avotiņi) un P108 (Ventspils—Kuldīga—Saldus), tās krastos atrodas Leči. Upe visā tecējumā regulēta.

## Atsauces
Hermans Piļņiks

**Hermans Piļņiks** (; , Štutgarte — , Karakasa) bija Vācijas ebreju izcelsmes Argentīnas starptautiskais lielmeistars šahā (1952).

## Biogrāfija
1929. gadā uzvarējis Štutgartes pilsētas šaha čempionātā. Gadu vēlāk kopā ar ģimeni emigrējis uz Argentīnu. Šeit kļuvis par trīskārtējo Argentīnas šaha čempionāta uzvarētāju (1942, 1945, 1958). Otrā pasaules kara gados sekmīgi spēlējis starptautiskos turnīros Amerikas kontinentā. Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Piļņikam kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1952. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

1952. gadā pirmo reizi piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kur palicis 11. vietā. 1955. gadā starpzonu turnīrā Gēteborgā izcīnījis 8. vietu un iekļuvis pretendentu turnīrā. 1956. gadā Amsterdamas pretendentu turnīrā palicis pēdējā, 10. vietā. Vēlākajos gados turpinājis spēlēt dažādos šaha turnīros ar mainīgām sekmēm. 1959. gadā Santjago bijis trešais plašā starptautiskā šaha turnīrā.

Vairākkārt pārstāvējis Argentīnas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 5 reizes (1950-1958). Komandu vērtējumā izcīnījis 3 sudraba (1950, 1952, 1954) un bronzas (1958) medaļas, bet individuālajā vērtējumā zelta (1950) medaļu;

Mūža nogali pavadījis Venecuēlā, kur pasniedzis šaha stundas Karakasas militārajā akadēmijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brabantes Marija

**Brabantes Marija** (, dzimusi , mirusi ) bija Brabantes hercoga meita, Francijas karaļa Filipa III Drosmīgā otrā sieva un Francijas karaliene - konsorte no 1274. līdz 1285. gadam.

1274. gadā apprecējās ar Francijas karali - atraitni, kuram no iepriekšējās sievas bija trīs dēli, divi no kuriem (Filips IV Skaistais un Šarls Valuā) vēl Marijas dzīves laikā kļuva par Francijas karaļiem. Marija ietekmēja sava vīra Filipa III darbību līdz viņa nāvei 1285. gadā, kad attālinājās no galma. Marijas meita Blanša kļuva par Rūdolfa I sievu un Austrijs hercogieni, bet Margarita - par Edvarda I sievu un Anglijas karalieni.

## Ārējās saites
Kalnageidāni

**Kalnageidāni** ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Aknīstes un 155 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P74.

## Atsauces
Ērihs Eliskazess

**Ērihs Gotlībs Eliskazess** (; , Insbruka — , Kordova) bija austriešu izcelsmes Argentīnas starptautiskais lielmeistars šahā (1952).

## Biogrāfija
1929. gadā uzvarējis Austrijas šaha čempionātā. Sasniedzis labus rezultātus starptautiskajos šaha turnīros. 1937. gadā bijis trešais Hastingsas (Anglija) starptautiskajā šaha turnīrā. 1938. gadā uzvarējis Nordveikas starptautiskajā šaha turnīrā. 1938. gadā pēc Austrijas iekļaušanas Trešā reiha sastāvā kļuvis par Vācijas šahistu. Divas reizes (1938, 1939) uzvarējis Vācijas šaha čempionātos.

Vairākkārt piedalījies Pasaules šaha olimpiādēs, kurās 3 reizes (1930, 1933-1935) pārstāvējis Austriju, 1 reizi (1939) - Vāciju, bet 4 reizes (1952, 1958-1960, 1964) - Argentīnu. Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1939), sudraba (1952) un bronzas (1958) medaļas, bet individuālajā vērtējumā zelta (1935) medaļu; 1936. gadā neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē pārstāvējis Austriju. Pēc 1939. gada Pasaules šaha olimpiādes Buenosairesā nolēmis neatgriezties Eiropā, bet palicis uz dzīvi Argentīna un kļuvis par šīs valsts pilsoni.

1952. gadā izcīnījis tiesības piedalīties Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kur palicis 10. vietā. Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Eliskazesam kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1952. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Labus rezultātus uzrādījis mačos ar sava laika spēcīgākajiem šahistiem. Trīs reizes uzvarējis Rūdolfu Špīlmanu (1932. gadā - 5½:4½, 1936. gadā - 5½:4½, 1937. gadā - 6:4), bet 1939. gadā bijis pārāks par Jefimu Bogoļubovu ar 11½:8½.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nikolajs Ēlerss

**Nikolajs Ēlerss** (; dzimis ) ir dāņu hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2025) spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Karolīnas "Hurricanes" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Pusaudža gados Ēlerss spēlēja Šveices junioru čempionātos. Profesionāļa karjeru viņš uzsāka 2012.—13. gada sezonā, kad aizvadīja 11 spēles Šveices hokeja līgas kluba *[[EHC Biel]]* sastāvā. Jau vasarā Ēlerss devās uz Ziemeļameriku, aizvadot divas rezultatīvas sezonas QMJHL. 2013.—14. gada sezonā viņš bija līgas rezultatīvākais debitants, savukārt pēc nākamās sezonas tika iekļauts līgas simboliskajā izlasē.

2015.—16. gada sezonu uzbrucējs jau pilnībā aizvadīja NHL kluba Vinipegas "Jets" sastāvā. Savā debijas NHL sezonā 72 spēlēs Ēlerss atzīmējās ar 38 rezultativitātes punktiem.

2025. gada 3. jūlijā Ehlers kā brīvais aģents parakstīja līgumu ar Karolīnas "Hurricanes" komandu uz 6 gadiem 51 miljona ASV dolāru vērtībā.
## Atsauces

## Ārējās saites
*
Vladimirs Svešņikovs

**Vladimirs Svešņikovs** (; dzimis , Rīgā) ir Latvijas krievu izcelsmes starptautiskais meistars šahā (2011).

## Biogrāfija
Krievijas lielmeistara Jevgeņija Svešņikova vecākais dēls. Bijis Latvijas jauniešu čempions U-14 vecuma grupā. Pārstāvējis Latviju dažādu vecuma grupu Eiropas jauniešu šaha čempionātos. Starptautiskajā šaha turnīrā *[[Rīgas Tehniskās universitātes Open|Rīgas Tehniskās universitātes Open 2011]]* izcīnījis 3. vietu. Par sasniegtajiem rezultātiem turnīros FIDE 2007. gadā Svešņikovam piešķīrusi FIDE meistara (FM), bet 2011. gadā - starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. Latvijas izlases sastāvā piedalījies Pasaules šaha olimpiādēs (2010, 2016). 2016. gadā uzvarējis Latvijas šaha čempionātā.

2015. gadā kopā ar tēvu sarakstījis grāmatu *A Chess Opening Repertoire for Blitz & Rapid* ("Šaha atklātņu repertuārs ātrspēlei un ātrajam šaham"), kura izdota angļu un krievu valodās.

## Vietas Latvijas šaha čempionātā
* 2004. gads — 70. vieta.
* 2006. gads — 13. vieta.
* 2008. gads — 4. vieta.
* 2009. gads — 32. vieta.
* 2010. gads — 5. vieta.
* 2012. gads — 8. vieta.
* 2013. gads — 10. vieta.
* 2014. gads — 14. vieta.
* 2015. gads — 13. vieta.
* 2016. gads — 1. vieta.
* 2017. gads - 11. vieta.
* 2018. gads - 9. vieta.
* 2020. gads - 5. vieta.

## Atsauces

## Bibliogrāfija
* Evgeny Sveshnikov, Vladimir Sveshnikov. A Chess Opening Repertoire for Blitz & Rapid: Sharp, Surprising and Forcing Lines for Black and White. 2016. 
* Евгений Свешников, Владимир Свешников. Дебютный репертуар для блица. Том 1. Репертуар за черных. 2016. 

## Ārējās saites
Kodijs Sīsī

**Kodijs Sīsī** (*Cody Ceci*; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2026) spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Losandželosas "Kings" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Pēc vairākiem OHL aizvadītiem gadiem Sīsī profesionāļa karjeru uzsāka 2012.—13. gada sezonas otrajā pusē, kad debitēja Amerikas hokeja līgas komandas Bingemtonas "Senators" sastāvā. 2013.—14. gada sezonā Sīsī debitēja NHL, Otavas "Senators" rindās aizvadot 49 spēles. 2014.—15. gada sezonā "Senators" rindās aizsargs jau bija nostiprinājies. "Senators" sastāvā spēlēja līdz 2019. gada vasarai, kad tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs".

## Ārējās saites
*
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Indonēzijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Indonēzija|Indonēzijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā no Indonēzijas ir iekļautas **8 vietas** (4 dabas objekti un 4 kultūras objekti), savukārt 18 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. No visām Pasaules mantojuma sarakstā iekļautajām Indonēzijas vietām, Sumatras tropisko lietus mežu mantojums ir atzīts kā apdraudētais objekts. Indonēzija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1989. gada 6. jūlijā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Heidara Alijeva centrs

**Heidara Alijeva centrs** () ir aptuveni 60 000 kvadrātmetru liels ēku komplekss Baku, Azerbaidžānā, ko projektējusi irāņu izcelsmes britu arhitekte Zaha Hadīda un tas izceļas ar tā atšķirīgo arhitektūru un plūstošo, izliekto stilu, kurā izdevies izvairīties no asiem stūriem. Komplekss nosaukts par godu Heidaram Alijevam, Padomju Azerbaidžānas līderim no 1969. līdz 1982. gadam un Azerbaidžānas prezidentam no 1993. līdz 2003. gadam.

## Dizains
[left|thumb|210x210px|Ēku komplekss uz patmarkas [2012. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2012. gada Eirovīzijas dziesmu konkursam, kas notika Baku]]
Centrā atrodas konferenču zāle (auditorija), galerijas zāle un muzejs. Plānots, ka projekts spēlēs būtisku lomu pilsētas intelektuālajā dzīvē. Tas atrodas tuvu pilsētas centram un ir daļa no plašākiem centieniem Baku labiekārtošanā.

Heidara Alijeva centrs veido plūstošu formu, kas iekļaujas ainavas dabiskajā reljefā un iekļauj atsevišķās centra funkcijas. Visas centra funkcijas, kopā ar ieejām, attēlo krokas vienā nepārtrauktā virsmā. Šī plūstošā forma dod iespēju savienot dažādās kultūras telpas, tajā pašā laikā katram centra elementam sniedzot savu identitāti un privātumu.

Heidara Alijeva centru atklāja 2012. gada 10. maijā ar ceremoniju, kurā piedalījās pašreizējais Azerbaidžānas prezidents Ilhams Alijevs.

Kā starptautiski atzīts arhitektūras darbs ēka kļuvusi par nozīmīgu mūsdienu Baku apskates objektu sava inovatīvā un modernā dizaina dēļ. 2013. gadā ēka tika nominēta apbalvojumiem gan Pasaules arhitektūras festivālā, gan tajā notiekošajā biennālē.

2014. gadā Centrs ieguva Dizaina Muzeja dizaina balvu par spīti Azerbaidžānas pārkāpumiem cilvēktiesību jomā. Tas padarīja Zahu Hadīdu par pirmo sievieti, kas šajā konkursā ieguvusi galveno balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
* Fotogrāfijas no Heidara Alijeva centra būvniecības procesa
Dārzu iela (Jūrmala)

**Dārzu iela** ir galvenā iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Dārzu iela sākas pie Mellužu pludmales un beidzas krustojumā ar Slokas ielu. Kopējais ielas garums ir 2270 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu, bet mazā posmā no Mellužu pludmales līdz Kāpu ielai ir grants segums un šajā posmā ir viena josla. Iela šķērso dzelzceļa līniju Torņakalns—Tukums II, un ielai ir divas neatdalītas joslas. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve, un dažas ēkas ir iekļautas ievērojamo celtņu sarakstā.

## Ielu savienojumi
Dārzu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Skolotāju iela
* Kāpu iela (T veida krustojums)
* Mazā Kāpu iela (T veida krustojums)
* Mellužu prospekts
* Zemeņu iela
* Vasaras iela
* Ģertrūdes prospekts
* Ausekļa iela
* Mētru iela
* Brūkleņu iela (T veida krustojums)
* Slokas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Melluži
Staņislavs Kovalskis

**Staņislavs Kovalskis** (; dzimis , miris  Svidnicā) bija poļu vieglatlēts, startēja veterānu sacensībās.

105 gadu vecumā 2015. gada jūnijā viņš piedalījās Polijas vieglatlētikas čempionātā veterāniem, kurā 100 m distanci veica 34,50 s, grūda lodi 4,27 m tālumā un meta disku 7,50 m tālumā. Ar dalību šajās sacensībās Kovaļskis kļuva par vecāko vieglatlētu pasaulē. Līdz ar 105 gadu vecuma sasniegšanu *World Masters Athletics* nācās izveidot jaunu vecuma grupu M105, kurā līdz tā paša gada septembrim viņš bija vienīgais pārstāvis.

## Atsauces
Maksimiliāns Arnts

**Maksimiliāns Arnts** (; dzimis , Zūlē, Vācijā) ir vācu kamaniņu braucējs un bobsleja pilots. Divkārtējais pasaules čempions bobsleja četriniekos.

M. Arnts piedalījās kamaniņu sporta sacīkstēs, kamēr viņa treneris nepateica, lai viņš pamēģina bobsleju. Viņš uzvarēja gan divniekos, gan četriniekos 2011. gada Pasaules junioru čempionātā Pārksitijā. 2014. gada februārī viņš uzvarēja 7 sacīkstes Pasaules kausā: 5 četriniekos, 1 divniekos un 1 komandas sacīkstēs.
Apvienoto Arābu Emirātu hokeja izlase

**Apvienoto Arābu Emirātu hokeja izlase** ir nacionālā hokeja izlase, kas pārstāv Apvienotos Arābu Emirātus starptautiskajās hokeja spēlēs.   
2021. gadā tā bija iedalīta IIHF Pasaules čempionāta III divīzijā.
2022. gada aprīlī, III divīzijas A grupas turnīrā, kas notika Luksemburgā, Apvienoto Arābu Emirātu izlase izcīnīja 1.vietu.

Apvienotos Arābu Emirātu izlases sastāvā spēlēja arī latvietis Nils Remess.

Šobrīd tā atrodas 32. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta hokejā 2. divīzijas A grupā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Pasaules čempionāts
* 2010 – 46. vieta
* 2013 – 46. vieta
* 2014 – 45. vieta
* 2015 – 46. vieta
* 2017 - 47. vieta
* 2018 – 49. vieta
* 2019 – 47. vieta
* 2022 – 37. vieta (uzvara III Divīzijas A grupā)
* 2023 – 35. vieta (uzvara II Divīzijas B grupā)
* 2024 — 31. vieta

## Formas tērpi

File: United Arab Emirates national ice hockey team Home & Away Jerseys.png


## Ārējās saites
* Http://www.uaeisf.com/

## Atsauces
Vladimirs Koroļkovs

**Vladimirs Koroļkovs** (; dzimis , miris ) bija padomju šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Dzimis dzelzceļnieka  ģimenē. Ar šahu iepazinies 1925. gadā. 1928. gadā kļuvis par pilsētas čempionu. Daudz laika veltījis šaha teorijas studijām un sācis interesēties par šaha kompozīciju. 1932. gadā pārcēlies dzīvot uz Ļeņingradu. Ieguvis inženiera elektriķa specialitāti. Vairāk par pusgadsimtu strādājis Kirova rūpnīcā.

V. Koroļkovs sieva bija Olga Semjonova-Tjanšanska, divkārtējā PSRS čempione šahā, pazīstamā ģeogrāfa P. Semjonova-Tjanšanska mazmeita.

## Sasniegumi šaha kompozīcija
Pirmo etīdi publicējis 1928. gadā. Kopš tā laika sastādījis vairāk par 300 šaha etīdes un 230 dažādu žanru uzdevumus, priekšroku dodot palīgmatiem, pašmatiem un retrogrādās analīzes uzdevumiem. Apmēram 350 no šīm šaha kompozīcijām apbalvotas, tai skaitā vairāk par 200 ar godalgām (no tām 70 ar pirmo godalgu).

V. Koroļkovs bijis trīskārtīgs PSRS čempions šaha kompozīcijā etīžu grupā (1929., 1948. un 1965. gadā). 1960. gadā viņam piešķirts PSRS Nopelniem bagātā  sporta meistara nosaukums.

Apbalvots (kopīgi ar līdzautoru L. Mitrofanovu) ar zelta medaļām 1958., 1960. un 1962. gada FIDE konkursos. 1956. gadā FIDE viņam piešķīra starptautiskā tiesneša kategoriju un 1975. gadā lielmeistara titulu šaha kompozīcijā.

V. Koroļkovs ir ieguvis 105,89 FIDE albumu punktus.

## Šaha etīdes

### Etīdes Nr. 1 risinājums
**1. d7 Ke7** (1. ... f1D  2. d8D+ +-) **2. Tb8! Lxg3** (2. ... f1D? 3. d8D+ Kxd8 4. La6+ Kc7 5. Lxf1 Kxb8 6. gxh4 +-) **3. Ta8!** (3. Kxg3?? f1D 4. d8D+ Kxd8 5. La6+ Kc7 6. Tb7+ Kc8 7. Tb6+ Kc7 8. Tb7+ Kc8 9. Txa7+ Kb8 10. Tb7+ Ka8 11. Lxf1 Kxb7 =) **3... f1D 4. d8D+ Kxd8 5. La6+ Lb8!! 6. Lxf1 Kc7 7. La6 e2 8. Lxe2 Kb7 9. Lf3 Kxa8 10. Lxc6#**

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 
* 
* 
 
## Atsauces

## Papildu literatūra
* Бондаренко Ф. С. *Триумф советского шахматного этюда.*— Киев: Здоров’я, 1984. Стр. 38-40. 
* *Советский шахматный этюд.*— М.: Физкультура и спорт, 1955, стр. 312—330. 

## Ārējās saites
* V. Koroļkova šaha kompozīcijas PDB vietnē
* Agrāko gadu problēmisti. V. Koroļkovs
* Кацнельсон Л. ПЕТЕРБУРГСКИЕ ЭТЮДИСТЫ – ЮБИЛЯРЫ: Владимир Корольков. 
* Нейштадт В. Защита Королькова. К 105-летию легендарного этюдиста-романтика и 100-летию «премного благодарного» ему шахматиста из сибирской глубинки.
Kalēju iela (Jūrmala)

**Kalēju iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Kalēju iela sākas krustojumā ar Strēlnieku prospektu un beidzas krustojumā ar Slokas ielu. Kopējais ielas garums ir 1980 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu, bet posmā no Ģertrūdes prospekta līdz Slokas ielai ir grants segums. Ielai ir stupceļš, jo starpā ir dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II. Ielā kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Kalēju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Strēlnieku prospekts
* Jura Alunāna iela (T veida krustojums)
* Pureņu iela
* Zemeņu iela (T veida krustojums)
* Egļu iela (T veida krustojums)
* Vasaras iela
* Liepu iela (T veida krustojums)
* Veseru iela (T veida krustojums)
* Ģertrūdes prospekts
* Ausekļa iela
* Mētru iela
* Brūkleņu iela
* Slokas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Melluži
Eduards Artemjevs

**Eduards Artemjevs** (; dzimis , miris ) bija padomju un krievu komponists, elektroniskās mūzikas un filmu skaņu celiņu autors, Krievijas Federācijas Tautas skatuves mākslinieks. Ārpus Krievijas galvenokārt pazīstams ar skaņu celiņiem filmām, piemēram, "Solāris", "Sibiriāde", "Stalkers" un "Saules nogurdinātie".

## Biogrāfija
E. Artemjevs dzimis Novosibirskā, sākotnējo izglītību apguvis Maskavas kora skolā. Studējis Maskavas Konservatorijā pie Jurija Šaporina, studijas beidzis 1960. gadā. Viņa interese par elektronisko mūziku un sintezatoriem sākās pēc konservatorijas beigšanas, kad elektroniskā mūzika vēl tikai sāka attīstīties. Savu pirmo kompozīciju viņš uzrakstīja 1967. gadā, izmantojot vienu no pirmajiem sintezatoriem — ANS sintezatoru, ko izstrādājis padomju inženieris Jevgeņijs Murzins. Viņš bija viens no pirmajiem elektroniskās mūzikas komponistiem.

1970. gados viņu pazīstamu padarīja sadarbība ar kinorežisoru Andreju Tarkovski. Artemjevs ir sarakstījis mūziku Tarkovska filmām "Solāris", "Spogulis" un "Stalkers". Vēlāk viņš rakstīja mūziku arī Andreja Končalovska un Ņikitas Mihalkova filmām, kā arī daudzām citām Krievijas un PSRS republikās uzņemtajām filmām. Viņa mūzika un filmu skaņu celiņi ir saņēmuši dažādus apbalvojumus.

Bez elektroniskās mūzikas rakstījis arī mūziku operām un simfoniskajam orķestrim, soloinstrumentiem, klavierkompozīcijas. Eduards Artemjevs ir sarakstījis arī dažus vokāli-instrumentālos skaņdarbus, pazīstamākais no tiem ir dziesma *Deltaplāns*, ko izpilda Valērijs Ļeontjevs.
E. Artemjevs ir Krievijas Komponistu savienības un Krievijas Kinematogrāfistu savienības biedrs. 1999. gadā viņam piešķirts Krievijas nopelniem bagātā skatuves mākslinieka goda nosaukums.

Artemjevs miris 2022. gada 29. decembrī, 85 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* «Картины-настроения»  — официальный сайт Эдуарда Артемьева
* Solaris Room  — всё об Эдуарде Артемьеве
Burhards Zīlmanis

**Burhards Georgs Zīlmanis** (; dzimis , miris ) bija Straupē dzimis vācbaltiešu luterāņu mācītājs. Tartu prāvests (1887—1906).

## Dzīvesgājums
Dzimis Straupes luterāņu draudzes mācītāja Voldemāra Zīlmaņa un viņa sievas Marijas, dzimušas Sokolovskas, ģimenē. Mācījās Bērzaines ģimnāzijā. No 1858. līdz 1859. gadam studēja vēsturi Tartu universitātē, no 1859. līdz 1865. gadam - teoloģiju. Papildinājās Erlangenē. Ordinēts 1871. gadā. No 1874. līdz 1877. gadam - mācītājs Testamā, no 1877. līdz 1909. gadam - mācītājs Palamuzē. Zīlmanis ir mācītāja prototips igauņu literatūras klasiķa Oskara Lutsa Paunveres darbu ciklā ("Pavasaris", "Vasara", "Rudens").

## Avoti
* *Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977*
Lauhammere

**Lauhammere** (, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķī, 50 kilometrus uz ziemeļiem no Drēzdenes.

## Vēsture
Lauhhammere ir tradicionāls rūpniecības centrs, kurš attīstījies kopš 1725. gada. Pēc Otrā pasaules kara Kālava ietilpa VDR.

## Ekonomika
Lauhammerē atrodas kompānijas "*[[Tenova Takraf]]*" ražotne, kas ražo raktuvju ekskavatorus, ostas krānus un tamlīdzīgas iekārtas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Tenova Takraf
Krievbūdas

**Krievbūdas** (arī **Bētciems**) ir valsts adresu reģistrā neesoša apdzīvota vieta Ventspils novada Ziru pagastā. Izvietojusies pagasta centrālajā daļā 7,3 km no pagasta centra Zirām, 35,6 km no novada centra Ventspils un 199,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V1269 (Alsunga–Tērande–Ziras).

## Atsauces
Ķuļupīte

**Ķuļupīte** (arī **Kuiļupīte**, lejtecē **Dzirnavupe**) ir Ventas kreisā krasta pieteka Ventspils novada Ziru pagasta austrumos. 

Tek ziemeļu virzienā. Caurtek Vendzavas dzirnavezeru. Ietek Ventā pie Vendzavām.

Kuļupīti šķērso valsts autoceļš P108 (Ventspils—Kuldīga—Saldus). Tās krastos atrodas Vendzavas.

## Atsauces
Kaļķupīte

**Kaļķupīte** var būt:

*Kaļķupīte - Mazās Juglas pieteka
*Kaļķupīte - Odzes ezera pieteka
*Pilsupes cits nosaukums
*Vēršādas nosaukums lejtecē
Sise

**Sise** ir apdzīvota vieta Ventspils novada Ziru pagastā. Izvietojusies pagasta centrālajā daļā 6,4 km no pagasta centra Zirām, 34,7 km no novada centra Ventspils un 198,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V1269 (Alsunga–Tērande–Ziras), Užavas upes krastos.

## Atsauces
Mēru muiža

thumb|280px|Mēru muižas kungu māja.
**Mēru muižas** () kungu māja atrodas Smiltenes novada Bilskas pagasta Mēros.
Vietējas nozīmes kultūrvēsturiskā mantojuma piemineklis.

## Vēsture
Mēru muiža minēta 17. gadsimta Zviedru Vidzemes laika muižu revīziju dokumentos. 19. gadsimta vidū izveidojās muižas centrs ar kungu māju, stalli, kūtīm un šķūni. Saimniecības ēkas ir laukakmeņu mūra celtnes, kuru ailas mūrētas no sarkaniem ķieģeļiem un sākotnēji tām ir augsti dakstiņu jumti.

1907. gadā muižas īpašnieks Jākobs Hekers uzcēla jaunu kungu māju neorenesanses stilā.
Pēc 1920. gada zemes reformas Mēra muiža (*Mehrhof*) sadalīta 91 vienībā 1464 ha kopplatībā, kungu mājā iekārtoja pagasta skolu. Pēc Otrā pasaules kara tajā darbojās Birzuļu pamatskola, kas slēgta 2009. gadā. 2011. gadā Mēru muižas kungu ēkā izveidoja Smiltenes novada muzeju.
2023. gada septembrī Smiltenes novada dome nolēma pārdot Mēru muižas kungu māju, kas izraisījis iedzīvotāju asu reakciju. 

## Ēkas apraksts
Tagadējo muižas kungu māju tās īpašnieks Jākobs Hekers cēlis neorenesanses stilā, iespaidojoties no vēlīnā vācu manierisma. Tai ir glezniecisks siluets, iespaidīgi izmēri, celtnes būvapjomu veido divi ar stāviem zelmiņiem rotāti nevienāda lieluma flīģeļi, augsts kārniņu jumta segums ar masīvu kvadrātisku torni un jumta izbūvēm. Pilij bijuši grezns interjers, no kā saglabājušās durvis, koka apšuvuma paneļi, griestu apdare kokā.

## Muižas parks
Pie muižas aug Mēru dižozols, kura vainags ar projekciju 30x30 m (2021. gadā) tiek uzskatīts par kuplāko Baltijā. Pie muižas atrodas vēl vairāki aizsargājami dižkoki — saskaņā ar datu sistēmu "Ozols", 2024. gadā tādi ir divas Eiropas lapegles un sešas rietumu tūjas.

## Atsauces
Tērande

**Tērande** ir apdzīvota vieta Ventspils novada Ziru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 9,6 km no pagasta centra Zirām, 37,9 km no novada centra Ventspils un 182,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1269 (Alsunga–Tērande–Ziras), Užavas upes krastā, lejpus Tērandes ietekas Užavā. Veidojusies ap vēsturisko Tērandes (*Terwenden*) pusmuižu.

## Atsauces
Vendzavas (Ziru pagasts)

**Vendzavas** ir valsts adresu reģistrā neesoša apdzīvotā vieta Ventspils novada Ziru pagastā. Izvietojusies pagasta austrumos 9,6 km no pagasta centra Zirām, 26 km no novada centra Ventspils un 182,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1349 (pievedceļš Vendzavām), pie Ķuļupītes ietekas Ventā. Veidojusies ap vēsturisko Vendzavas muižu (*Gut Wensau*).

## Atsauces
Vendzavas dzirnavezers

**Vendzavas dzirnavezers** (arī **Vendzavas dzirnavdīķis**, **Vendzavas dzirnavu ezers**, **Vendzavdīķis**, **Vendzavezers**, **Vendzavu dzirnavdīķis**, **Vendzavu dzirnavu dīķis**) ir uz Ķuļupītes izveidota mākslīga ūdenstilpe Ventspils novada Ziru pagastā, uz dienvidaustrumiem no autoceļu P108 (Ventspils—Kuldīga—Saldus) un V1348 (Bērziņi–Vendzavas) krustojuma.

## Atsauces
Mazupe (Tērandes pieteka)

**Mazupe** (arī **Mazupīte**) ir Tērandes labā krasta pieteka Ventspils un Kuldīgas novados. 

Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Tērandē. Mazupi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Tērande (upe)

**Tērande** (arī **Terende**, **Tervende**, **Tēranda**, **Tērvende**, augštecē — **Kambarupe**, **Kamburupe**, vidustecē — **Sluķupīte**, lejtecē — **Naižupīte**) ir Užavas labā krasta pieteka Kuldīgas un Ventspils novados (attiecīgi Ēdoles un Ziru pagastos).

Izteka — Ēdoles pagasta austrumos. Tek ziemeļrietumu virzienā, lejtecē sagriežoties uz dienvidrietumiem. Ietek Užavā augšpus Tērandes ciema. Lielākā pieteka — labā krasta Mazupe. Upe regulēta augštecē un lejtecē.

Mazupi šķērso valsts autoceļš V1268 (Ēdole—Priedulāji), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas. Pirms ietekas Užavā to savulaik šķērsojusi Liepājas—Ventspils dzelzceļa līnija.

## Atsauces
Otīlija Muceniece

**Kristīne Otīlija Muceniece** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise un režisore. Pirmā profesionālā latviešu sieviete režisore.

Tēlojusi dažādos teātros Rīgā, Liepājā, Daugavpilī, kā arī Ceļojošajā teātrī. Liepājas teātrī no 1918. līdz 1921. gadam bijusi arī mākslinieciskā vadītāja, Daugavpils teātrī darbības laikā bijusi arī galvenā režisore. Muceniece iestudējusi gan latviešu, gan krievu, gan citu tautu autoru lugas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Daidals

right|200 px|thumb|Dedals un Ikars.
**Daidals** (, ) sengrieķu mitoloģijā bija leģendārs celtnieks un mākslinieks. Viņš ir Ikara tēvs.

Aiz skaudības Daidals nogalināja savu talantīgāko skolnieku (brāļadēlu), kas esot izgatavojis pirmo kompasu un zāģi. Daidals esot nometis mācekli no akropoles, par to viņš tika izraidīts no Atēnām. Daidals pārcēlās uz dzīvi Krētā, kur uzbūvējis labirintu Mīnotauram pēc valdnieka Mīnoja pavēles.

Kad Daidals ar savu padomu palīdzēja Tēsejam nogalināt Mīnotauru un izkļūt no labirinta, Mīnojs ievietoja pašu Daidalu un Ikaru labirintā. Tomēr Mīnoja sieva Pāsifaja viņus abus izlaida no labirinta. Tā kā Mīnojs kontrolēja kuģu satiksmi, Daidals un Ikars nevarēja aizbēgt prom no salas. Daidals sev un dēlam izgatavoja spārnus, spalvas sastiprinot ar vasku. Ikars gan noslīka jūrā, jo bija pielidojis pārāk tuvu Saulei (viņa spārnu vasks izkusa).

## Ārējās saites
Justuss fon Lībigs

**Justuss brīvkungs fon Lībigs** (; dzimis , miris ) bija vācu ķīmiķis. Devis būtisku ieguldījumu organiskās ķīmijas attīstībā, viens no agroķīmijas pamatlicējiem. Gīsenes (no 1824. gada) un Minhenes Universitātes (no 1852. gada) profesors. Bavārijas Zinātņu akadēmijas prezidents (no 1860. gada). Daudzu izcilu ķīmiķu, to skaitā Jelgavā dzimušā Kārļa Šmita, skolotājs.

## Ārējās saites
Johans Kristiāns Frīdrihs Morics

**Johans Kristiāns Frīdrihs Morics** (; dzimis , miris ) bija Vidzemes mācītājs, Rīgas liceja rektors.

Tēvs - kantors Berlīnes Frīdrihsverderes rajonā. Studēja teoloģiju Hallē. No 1766. līdz 1773. gadam - konrektors Tartu. No 1773. līdz 1780. gadam - mācītājs Rengu. No 1780. līdz 1789. gadam - Rīgas Jēkaba baznīcas mācītājs un Rīgas liceja rektors. Licejā ieviesa jaunu mācību plānu un pārvietoja liceja telpas uz jauno ēku iepretim Rīgas pilij. No 1789. līdz nāvei 1795. gadā - mācītājs Tarvastu.

## Ārējās saites
*

## Avoti
* *Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977*
Libenava/Šprēvalde

**Libenava/Šprēvalde** (, , līdz 1998. gadam — **Libenava**) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķī, 82 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Berlīnes pie Šprē upes. Šprēvaldes reģiona galvenā pilsēta. Mūsdienās tūrisma centrs.

## Vēsture
Pilsēta pirmoreiz rakstos minēta 1315. gadā. No 1364. līdz 1635. gadam — Bohēmijas sastāvā, līdz 1815. gadam — Saksijā, vēlāk — Prūsijā, līdz 1871. gadā iekļāvās Vācijas impērijā. Pēc Otrā pasaules kara Libenava ietilpa VDR.

## Cilvēki
Libenava ir vieglatlētes Romijas Milleres (*Romy Müller*, 1958) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Heliotropi

**Heliotropi** (*Heliotropium*) ir skarblapju dzimtas ģints, kurai pieder aptuveni 300 sugas. Tās izplatītas gan tropu, gan mērenajā joslā, savukārt vairākas heliotropu sugas tiek kultivētas un ir iecienīti dārza augi vai telpaugi.

## Nosaukums
Ģints latīniskais nosaukums atvasināts no grieķu vārdiem *helios* ("saule") un *trepein* ("griezt"), atspoguļojot senu priekšstatu, ka heliotropu ziedi griežas līdzi Saules ritējumam.

## Apraksts
Raksturīgākās pazīmes ir apmatots stublājs un lapas. Ziedi violeti, zili, balti vai dzelteni, izkārtoti rituļveida pakāpeniski noziedošās vienpusējās ziedkopās. Kauslapas un vainaglapas pa 5, saaugušas. Apputeksnē kukaiņi.

## Audzēšana un sugas
Vairāki heliotropi ir pazīstami dārza ziedi, starp tiem arī dārza heliotrops (*H. arborescens*) un *H. peruvianum*. Atsevišķas sugas, kā piemēram, Indijas heliotrops (*H. indicum*), tiek uzskatītas par indīgām.

thumb|Eiropas heliotrops (''H. europaeum'')
thumb|Dārza heliotrops (''H. arborescens'')
Zemāk norādītas atsevišķas, visplašāk pazīstamās heliotropu sugas:
* Heliotropium aegyptiacum
* Heliotropium angiospermum
* Heliotropium arborescens
* Heliotropium bacciferum
* Heliotropium cf. indicum
* Heliotropium crispum
* Heliotropium curassavicum
* Heliotropium europaeum
* Heliotropium filiforme
* Heliotropium foerherianum
* Heliotropium fruticosum
* Heliotropium indicum
* Heliotropium kotschyi
* Heliotropium krauseanum
* Heliotropium macrostachyum
* Heliotropium ovalifolium
* Heliotropium procumbens
* Heliotropium sarmentosum
* Heliotropium steudneri
* Heliotropium strigosum
* Heliotrpium supinum
* Heliotropium tenellum
* Heliotropium tematum
* Heliotropium zeylanicum

## Atsauces

## Ārējās saites
Rauls Sanginetti

**Rauls Sanginetti** (; , Parana — , Buenosairesa) bija Argentīnas starptautiskais lielmeistars šahā (1982).

## Biogrāfija
No 1950. gadu sākuma līdz 1970. gadu beigām bijis viens no spēcīgākajiem Argentīnas šahistiem. Septiņas reizes uzvarējis Argentīnas šaha čempionātā (1956, 1957, 1962, 1965, 1968, 1973 un 1974). Sekmīgi piedalījies starptautiskajos šaha turnīros Amerikas kontinentā. 1959. gadā Santjago turnīrā spējis uzvarēt nākamo Pasaules šaha čempionu Bobiju Fišeru. Par panākumiem turnīros FIDE 1957. gadā Sanginetti piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1982. gadā — starptautiskā lielmeistara (GM) goda nosaukumu.

Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīros: 1958. gadā ieņēmis 14. vietu, bet 1976. gadā — 16. vietu.

Pārstāvējis Argentīnas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (1956-1958, 1962, 1966-1968, 1974-1976). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 bronzas (1958, 1962) medaļas, individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1956, 1962) medaļas;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1958. gadā;
* Panamerikas komandu šaha čempionātos piedalījies 1971. gadā. Komandu un individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Haime Emma

**Haime Emma** (;  — ) bija Argentīnas starptautiskais meistars šahā (1978).

## Biogrāfija
No 1950. gadu beigām līdz 1970. gadu beigām bijis viens no spēcīgākajiem Argentīnas šahistiem. Argentīnas šaha čempionāta finālā debitējis 1957. gadā un ieņēmis 6. vietu. 1978. gadā uzvarējis Argentīnas šaha čempionātā, bet 1972. gadā šajā turnīrā izcīnījis bronzas medaļu. 1965. gadā uzvarējis Buenosairesas pilsētas šaha čempionātos. Daudzu starptautisko šaha turnīru godalgoto vietu ieguvējs. Par panākumiem turnīros FIDE 1978. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pārstāvējis Argentīnas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (1958, 1972, 1978). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1958) medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1958. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Upes iela (Jūrmala)

**Upes iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Upes iela sākas pie Mellužu pludmales un beidzas krustojumā ar Ģertrūdes prospektu. Kopējais ielas garums ir 1250 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu, bet mazā posmā no Strauta ielas līdz Vasaras ielai ir grants segums. Ielai vidū ir strupceļš, jo starpā ir dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II. Ielā kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Upes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Piejūras iela (T veida krustojums)
* Mellužu prospekts / Dubultu prospekts
* Strēlnieku prospekts
* Vizbuļu iela (T veida krustojums)
* Jura Alunāna iela (T veida krustojums)
* Strauta iela (T veida krustojums)
* Egļu iela (T veida krustojums)
* Vasaras iela (T veida krustojums)
* Liepu iela (T veida krustojums)
* Ģertrūdes prospekts (T veida krustojums)
Emma

**Emma** var būt:

* Emma (personvārds)

## Cilvēka vārds
* Emma Baltmane, latviešu gleznotāja
* Emma Goldmane, anarhiste
* Emma Liekne, latviešu skolotāja
* Emma Robertsa, amerikāņu aktrise
* Emma Stouna, amerikāņu aktrise
* Emma Votsone, angļu aktrise

## Cilvēka uzvārds
* Haime Emma
Kalnaraupi

**Kalnaraupi** ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Aknīstes un 155 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P74.

## Atsauces
Rodolfo Redolfi

**Rodolfo Argentino Redolfi** (; , Kordova — , Kordova) bija Argentīnas starptautiskais starptautiskais lielmeistars korespondencšahā (1994).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt 16 gadu vecumā. Desmit reizes uzvarējis Kordovas provinces šaha čempionātos (1952, 1953, 1954, 1956, 1957, 1959, 1960, 1972, 1979, 1988). 1958. gadā dalījis otro vietu Argentīnas šaha čempionātā kopā ar Oskaru Panno (uzvarējis Hermans Piļņiks).

Pārstāvējis Argentīnas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 1958. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1958) medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1958. gadā.

Vēlākajos gados nopietni pievērsies korespondencšaham. Par panākumiem korespondencšaha turnīros Starptautiskā Korespondencšaha federācija Redolfi 1990. gadā piešķīra starptautiskā korespondencšaha meistara (IM) nosaukumu, bet 1994. gadā — starptautiskā korespondencšaha lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Solidaritāte (arodbiedrība)

**Solidaritāte** () ir Polijas arodbiedrība, kuru 1980. gada 17. septembrī Leha Valensas vadībā dibināja Ļeņina kuģubūvētavā. Tā bija pirmā arodbiedrība Varšavas pakta valstīs, kuru nekontrolēja komunistiskā partija. Pirms 1981. gada septembra kongresa tās biedru skaits sasniedza 9,5 miljonus cilvēku (kongresa laikā sasniedza 10 miljonus), kas veidoja trešo daļu Polijas darbaspējas vecuma iedzīvotāju.

1980. gados Solidaritāte bija plaša pretbirokrātiska sabiedriska kustība, kas izmantoja pilsoniskās pretestības, metodes, lai cīnītos par strādnieku tiesībām un sociālajām izmaiņām Valdošā vara mēģināja iznīcināt arodbiedrību, izsludinot Polijā karastāvokli, kas ilga no 1981. gada decembra līdz 1983. gada jūlijam. Tam sekoja vairāku gadu politiskās represijas, bet galu galā valdošajai varai nācās vienoties ar Solidaritātes kustību. Kustības slepenajos darbības gados tā saņēma ievērojamu finansiālu palīdzību no ASV, tā tiek lēsta līdz pat 50 miljonu dolāru apjomā.

Apaļā galda sarunas starp valdību un Solidaritātes vadīto opozīciju noveda pie daļēji brīvām vēlēšanām 1989. gadā. Līdz ar augusta beigām bija izveidota koalīcijas valdība, kuru vadīja Solidaritātes pārstāvji. 1990. gada decembrī Valensa tika ievēlēts par Polijas prezidentu. Kopš tā laika Solidaritāte ir kļuvusi par tradicionālāku, liberālu arodbiedrību. 2010. gadā tās biedru skaits bija samazinājies līdz 680 000 un 2011. gadā jau 400 000.

## Vadītāji
* Lehs Valensa (1980–1990)
* Marjans Kšaklevskis (1991–2002)
* Janušs Sņadeks (2002–2010)
* Pjotrs Duda (2010–šobrīd)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Birznieku dīķis

**Birznieku dīķis** var būt:

*Birznieku dīķis - ūdenstilpe Priekules pagastā
*Birznieku dīķis - ūdenstilpe Strazdes pagastā
*Birznieku dīķis - ūdenstilpe Zlēku pagastā
Birznieku dīķis (Zlēku pagasts)

**Birznieku dīķis** ir ūdenstilpe Ventspils novada Zlēku pagasta Zlēku ciema centrā, pie autoceļu P123 (Zlēkas—Ugāle) un V1326 (Ugāle-Cirkale-Zlēkas) krustojuma. Otrā pusē ceļam P123 atrodas Melnais dīķis.

## Atsauces
Aleksandra iela (Jūrmala)

**Aleksandra iela** ir maza iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Aleksandra iela sākas krustojumā ar Dāvja ielu. Kopējais ielas garums ir 180 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Aleksandra ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Aleksandra iela ir savienota ar šādu ielu:
* Dāvja iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Asari