open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arminijs

**Arminijs** (, ; dzimis 18./17. gadā p.m.ē., miris 21. gadā m.ē.) bija ģermāņu cilts herusku vadonis.

## Biogrāfija
Dzimis Romai daļēji pakļautas cilts vadoņa ģimenē un jau agrā vecumā, kopā ar brāli kā ķīlnieki nokļuvuši Romā. Dienēja Romas impērijas karaspēkā, kļuva par kavalērijas virsnieku un ieguva arī impērijas pilsoņa tiesības. Piedalījies lielas sacelšanās apspiešanā Illīrijā. Pēc tam nosūtīts uz Ģermāniju, lai palīdzētu Publijam Kvintīlijam Vāram pabeigt šīs teritorijas iekarošanu. Pēc atgriešanās savā dzimtajā teritorijā sācis slepeni plānot sazvērestību pret Romu un izveidojis plašu ģermāņu cilšu koalīciju. Mūsu ēras 9. gadā, izmantojot romiešu uzticību viņam, ievilinājis Vāra vadīto armiju labi izplānotā slazdā Teitoburgas mežā. Kaujā ģermāņu karaspēks Arminija vadībā uzvarēja Vāra vadīto romiešu karaspēku, pilnībā iznīcinot 3 leģionus. Ar šo uzvaru tika apturēta tālākā Romas impērijas iespiešanās Ģermānijā.

Turpmākajos gados, ar mainīgām sekmēm, cīnījies ar Romas ģenerāļa Germānika karaspēku, aizvadot vairākas lielas kaujas. Nespēja pasargāt ģermāņu zemes no izpostīšanas, tās tika izsirotas līdz pat Elbai. Germānika karaspēks arī sagūstija Armīnija sievu Tusneldu, kas tika aizvesta uz Romu kā kara laupījums. Tomēr pats Armīnijs spēja izvairīties no sagūstīšanas un ar savu efektīvo pretestību arī atturēja Romas impēriju no turpmākas izplešanās uz A no Reinas. Mūsu ēras 17.&nbsp;gadā uzsāka karu ar savu sīvāko kunkurentu uz visu ģermāņu cilšu valdnieka titulu, markomaņu vadoni Marabodu un viņa atbalstītājiem. Lai gan karā netika gūta izšķiroša uzvara, Marabods bēga uz Romu, kur arī visu atlikušo mūžu nodzīvoja. Armīniju mūsu ēras 21. gadā. nogalināja viņa paša cilts locekļu organizētā sazvērestībā, lai nepieļautu viņa ietekmes pārmērīgu pieaugumu.

## Nozīme
Romiešu vēsturnieks Tacits Armīniju dēvēja par ģermāņu atbrīvotāju, kā arī uzteica viņa spēju kā līdzīgam cīnīties ar Romu tās varas un spēka zenītā.

Turpmākajos gadsimtos Armīnijs kļuva par leģendāru personību vācu kultūrā. 19. gadsimta sākumā Arminijs, kuru vācieši sāka saukt par Hermani, kā arī pati Teitoburgas meža kauja kļuva par vienu no vācu nacionālisma un tautas vienotības simboliem.

## Ārējās saites
Tramvajs vārdā Kalpotājs

**"Tramvajs vārdā Kalpotājs"** ir 2005. gada Latvijas dokumentālā filma, kuras režisors ir Gunārs Bandēns. Filmas pirmizrāde notika  Kino "Rīga".

Filma uzņemta Rīgas satiksmes nakts tramvajā (izmanto maršruta nosaukumu "Kalpotājs"). 2005. gadā filmas operatori saņēmuši Lielā Kristapa balvu nominācijā "Labākais dokumentālās filmas operators".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Filmas.lv profils
Ķelēnu kalns

**Ķelēnu kalns** ir 294,5 m augsts paugurs Vidzemes augstienes Vestienas paugurainē, ceturtais augstākais paugurs Latvijā. Atrodas pie autoceļa V884, aptuveni puskilometru no Viešūra ezera. Iekļauts Gaiziņkalna dabas parkā. Kalna relatīvais augstums ir 61,2 m — gandrīz tikpat, cik Gaiziņkalnam.

Ķelēnu kalns ir paugurmasīvs ar vairākām virsotnēm, viena no tām&nbsp;– Augstumkalns (~280&nbsp;m v.j.l.).

## Atsauces
Arkādijs Gaidars

**Arkādijs Gaidars** (, īstajā vārdā **Arkādijs Goļikovs** (); dzimis , miris ) bija krievu padomju bērnu literatūras rakstnieks.

Agrīnā jaunībā piedalījās Krievijas pilsoņu karā. Populārākais Arkādija Gaidara darbs ir 1940. gadā sarakstītais stāsts "Timurs un viņa komanda" par pusaudžu kolektīva slepeniem labajiem darbiem. Kritis Otrā pasaules kara laikā. Arkādija Gaidara mazdēls Jegors Gaidars kļuva par ievērojamu Krievijas ekonomistu un politiķi.

## Ārējās saites

* Arkādija Gaidara biogrāfijas
Gaidars

**Gaidars** (baltkrievu, krievu un , no  — 'gans'; sieviešu dzimtē Gaidara) ir austrumslāvu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Arkādijs Gaidars (*Аркадий Гайдар*; 1904—1941) — krievu rakstnieks;
* Jegors Gaidars (*Егор Гайдар*; 1956—2009) — krievu politiķis, Arkādija Gaidara mazdēls.
Kļičavas rajons

**Kļičavas rajons** (, ) ir  Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala rietumos. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Bjaliņiču rajonu ziemeļos, Mogiļevas rajonu ziemeļrietumos, Bihavas rajonu austrumos, Kiravskas rajonu dienvidaustrumos, Babruiskas rajonu dienvidos un Asipoviču rajonu dienvidrietumos, kā arī Minskas apgabala Bjerazino rajonu ziemeļaustrumos.

Rajona Basinas pusmuižā dzimis cara Aleksandra II slepkava Ignatijs Griņevickis (*Игнатий Иоахимович Гриневицкий*, 1856 – 1881).
Kļičava

**Kļičava** jeb **Kļičeva** (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabala rietumos, Kļičavas rajona centrs.

## Vēsture
Rakstos no 1592. gada kā Lietuvas lielkņazistes ciems. Iekļauta Krievijas Impērijā pēc Polijas otrās dalīšanas 1793. gadā. Pilsētciemats no 1938. gada. Otrā pasaules kara laikā 1941. gadā pilsētu ieņēma vācu karaspēks, bet no 1942. gada martā Kļičava kļuva par vienu no partizānu kustības centriem. Pilsētas pievārtē darbojās partizānu lidlauks. Padomju armija pilsētu ieņēma 1944. gada 28. jūlijā. Pilsētas tiesības no 2000. gada.

## Ārējās saites
* Kļičava vietnē "Baltkrievijas globuss"
Daibes

**Daibes** (arī **Daibe**) ir apdzīvota vieta Tukuma novada Tumes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3,9 km no pagasta centra Tumes, 9,6 km no novada centra Tukuma un 74,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Vēžupes krastā.

## Atsauces
Tarzāna hameleons

**Tarzāna hameleons** (*Calumma tarzan*) ir kritiski apdraudēta hameleonu dzimtas suga, kas sastopama nelielā areālā Madagaskaras austrumos. Sugu atklāja 2009. gadā, bet 2012. gadā iekļāva Zemeslodes 100 visapdraudētāko sugu sarakstā.

Madagaskarā ir liela hameleonu dažādība, un atlikušajos salas mežos mitinās liels daudzums uzkrītoši krāšņu sugu.

## Nosaukums
Jauno sugu nosauca Tarzāna meža vārdā, kur hameleons mitinās un kas atrodas netālu no Tarzānvillas jeb Tarzāna ciema (nesen pārdēvēts par Ambodimeloku, kas nozīmē "līkuma vieta").

Tāpat atklājēju komanda cerēja, ka hameleona nodēvēšana par godu Edgara Barouza radītajam, plaši pazīstamajam tēlam Tarzānam būtu labs veids, kā veicināt "*sugas un tās apdzīvotā meža aizsardzību*".

## Apraksts
Neliels hameleons, kura garums no 119—150 mm. Ķermeņa krāsa mainīga, no zaļas līdz gaiši dzeltenai kā pamatkrāsas un tumšām šķērssvītrām uztraukuma brīžos. Tēviņiem kakls un galvas virspuse brūna vai melnīgsnēja.

## Izplatība un dzīvesveids
Sugas areālu veido trīs nelieli, ļoti apdraudēti mitro mežu fragmenti — netālu no Tarzānvillas, Ambatofotsi mežs un Ampotakas mežs. Sarkanā grāmata norāda divus areālus. Pirmais no tiem ir ap 1,5 km garš un mazāk nekā 300 m plats un atrodas tikai mazāk par vienu kilometru no Tarzānvillas. Ambatofotsi meža fragmenta garums līdz 6 km, platums — 1,5 km. Tas ir izveidots kā jauna īpaši aizsargājamā dabas teritorija. Augstuma amplitūda 800—910 m v.j.l.

Ampotakas meža platība ir 75 ha ar augstumu 749 līdz 817 m v.j.l. 2008. gadā mežs ieguva pagaidu aizsargājamās teritorijas statusu. 2011. gadā populācijas blīvumu veidoja 1,05 īpatņi uz 100 m, un tie visi tika atrasti uz *[[Tambourissa thouvenotii]]* (troplauru dzimta) koku lapām.

Naktis pavada mežu augājā 1—4 m augstumā. Izšķīļušies mazuļi konstatēti galvenokārt aprīlī.

## Apdraudējums
Lielāko apdraudējumu rada mežu malu izciršana un dedzināšana zemkopības vajadzībām, kā arī selektīva koku izciršana atsevišķās vietās. Tāpat pieaug kvalificētu nelegālo zelta meklētāju skaits.

## Atsauces
Dravēnu kalns

**Dravēnu kalns** ir paugurs Vidzemes augstienes Vestienas pauguraines vidusdaļā, 1,2 km uz dienvidrietumiem no Gaiziņkalna, ietilpst Gaiziņkalna dabas parkā. Paugurs ir 283,1 m augsts, un tā relatīvais augstums ir 46,3 m. Dravēnu kalns ir Latvijas devītais augstākais paugurs. Paugurs izvietojies Madonas novada Vestienas pagasta ziemeļaustrumos pie Žautrīša ezera, netālu no "Dravēnu" mājām.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Latvijas augstākie kalni
* Vidzemes augstiene
Ezerkauķi

**Ezerkauķi** ir vasarnīcu ciems Tukuma novada Tumes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā uz ziemeļiem no Tukuma un rietumiem no Jumpravas ezera 9,6 km no pagasta centra Tumes, 4,0 km no novada centra Tukuma un 72,9 km no Rīgas. 

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Gaiļi (Tumes pagasts)

**Gaiļi** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Tumes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā uz dienvidiem no Tukuma, 4,1 km no pagasta centra Tumes, 4,8 km no novada centra Tukuma un 68,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A10 (Rīga—Ventspils), Vašlejas upes krastos.

## Atsauces
Pijs IV

**Pijs IV** (; dzimis ; pilsoniskais vārds — **Džovanni Andželo Mediči** (*Giovanni Angelo Medici*), miris ) bija Romas pāvests no 1559. gada 25. decembra līdz savai nāvei 1565. gada 9. decembrī.

Izvirzījās pāvesta Pāvila III protekcijā. No 1545. līdz 1553. gadam Raguzas arhibīskaps. No 1457. gada bija pāvesta vicelegāts Boloņā. Vadīja Tridentas koncila noslēdzošo daļu.

## Ārējās saites
Pēteris Altenbergs

**Pēteris Altenbergs** (, īstajā vārdā **Rihards Englenders** (); dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes austriešu rakstnieks un dzejnieks 19. gadsimta beigu/20. gadsimta sākuma Vīnē. Kopā ar Arturu Šnicleru, Fēliksu Zaltenu, Hugo fon Hofmanstālu un Kārli Krausu ietilpa "Jaunās Vīnes" (*Jung-Wien*) mākslinieku grupā. Pētera Altenberga darbus savos darbos izmantojuši Albans Bergs un Hanss Eislers.

## Ārējās saites
Nikolajs Jaunzemis

**Nikolajs Jaunzemis** ( Litenes pagasts — 1945. gads Breslava) bija Latvijas šahists.

## Biogrāfija
Ar šahu sācis aizrauties skolas gados un drīzumā izvirzījies Latvijas labāko jauno šahistu skaitā. 1937. gadā Rīgas Valsts 1. ģimnāzijas komandas sastāvā kopā ar Igoru Ždanovu un Georgu Šiliņu uzvarējis Latvijas skolēnu komandu šaha čempionātā. 1938. gadā pēc Rīgas Valsts 1. ģimnāzijas beigšanas iestājies Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātē, kur apguvis klasiskā filoloģiju. Paralēli turpinājis aktīvi piedalīties šaha turnīros. 1941. gada decembrī uzvarējis studentu biedrības *Universitātes Sports* rīkotajā šaha turnīrā studentiem. 1942. gadā uzvarējis Latvijas meistarības izcīņā šaha ātrspēlē. 1943. gada augustā Majoros Arodbiedrību Centrālās savienības "Atpūta un dzīves prieks" meistarsacīkstēs šahā dalījis 3.-5. vietu (turnīrā uzvarējuši Alfrēds Krūmiņš un Elmārs Zemgalis). 1943. gadā piedalījies arī 
Latvijas meistarsacīkstēs šahā, kurās ierindojies 7. vietā.

Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā devies bēgļu gaitās. Saskaņā ar Valdemāra Zemīša informāciju darbā *Encyclopedia of Latvian Chessplayers* ("Latvijas šahistu enciklopēdija") 1945. gada sākumā gājis bojā aviācijas uzlidojuma laikā Breslavā.

## Atsauces

## Literatūra
* Encyclopedia of Latvian chessplayers : 1900-2000 / compiled by Val Zemitis ; editors, J. Vitomskis ... [et al. ]. [ASV : b. n.], 2009 2 sēj. : il., portr. ; 29 cm.
* Ģ.Salmiņš "Visām grūtībām par spīti. Šahs Latvijā 1941.1.VII - 1944.31.VII", Liepāja, LiePA, 2009, .
Jaunzemis

**Jaunzemis** (sieviešu dzimtē Jaunzeme) ir latviešu cilmes uzvārds ar nozīmi „jaunsaimnieks”. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Apsīšu Jēkabs (īstajā vārdā — Jānis Jaunzemis; 1858—1929) — rakstnieks;
* Nikolajs Jaunzemis (1919—1945) — šahists;

## Skatīt arī
*Jaunzems
*Jaudzems
*Neilands

## Atsauces
Nāves jūras rokraksti

thumb|300px|Daļa no Nāves jūras rokrakstiem
thumb|right|Viena no Kumrānas alām, kurā tika atrasti 90 % Nāves jūras rokrakstu tīstokļu
**Nāves jūras rokraksti** ir no 1946. līdz 1956. gadam Kumrānas alās, Rietumkrastā atrasts 980 tekstu krājums.

Tekstu datētais vecums ir dažāds — no 3. gadsimta p.m.ē. līdz mūsu ēras 70. gadam. Teksti ir senebreju, aramiešu, nabatiešu un grieķu valodā. Starp atrastajiem tekstiem ir Vecās Derības, dažādi raksti (galvenokārt reliģiski) un dokumenti. Atrastajiem tīstokļiem ir liela vēsturiskā, reliģiskā un valodnieciskā nozīmība, jo tajos ir trešais vecākais zināmais darbu (kas vēlāk iekļauti ebreju Bībelē) rokraksts.

Pirmos Nāves jūras rokrakstu papirusa tīstokļus māla traukos Kumrānas alās pie Nāves jūras 1947. gadā nejauši atrada bariņš arābu ganu pusaudžu, kas tos par nepilniem 50 dolāriem pārdeva kādam antikvāram Bētlemē. Pēc tam, kad zinātnieki bija apstiprinājuši tekstu autentiskumu, apkārtējās alās līdz 1956. gadam kopumā tika atrasti vairāki tūkstoši dažādu tekstu fragmentu.

Pašlaik Nāves jūras rokraksti glabājas Izraēlas muzejā Jeruzalemē īpašās telpās, kuru apstākļi (gaisma, temperatūra un mitrums) iespējami pietuvināti apstākļiem alās, kur tos atrada. 2012. gadā Izraēlas senlietu pārvalde sadarbībā ar *[[Google]]*, izmantojot ASV Nacionālajai aeronautikas un kosmosa adminstrācijai radītu tehnoloģiju, rokrakstus digitalizēja un publicēja īpaši izveidotā tīmekļa vietnē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nāves jūras rokrakstu digitālā bibliotēka ////
Kļimaviču rajons

**Kļimaviču rajons** () jeb **Kļimoviču rajons** () ir Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala austrumos. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Hocimskas rajonu dienvidaustrumos, Kascjukoviču rajonu dienvidos, Krasnapoļļes rajonu dienvidrietumos, Čerikavas rajonu rietumos un Kričavas rajonu ziemeļrietumos, kā arī Krieviju ziemeļaustrumos.
Kļimaviči

**Kļimaviči** () jeb **Kļimoviči** () ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabala austrumos, Kļimaviču rajona centrs.

## Vēsture
Pirmoreiz rakstos minēts no 1581. gada kā Lietuvas lielkņazistes ciems. 1772. gadā pēc Polijas pirmās dalīšanas iekļauts Krievijas Impērijā. 1777. gadā piešķirtas pilsētas tiesības. Otrā pasaules kara laikā 1941. gada augusta beigās pilsētu ieņēma vācu karaspēks. Pilsētas ebreju iedzīvotāji tika iznīcināti holokaustā. 1943. gada septembrī pilsētu ieņēma Sarkanā armija. Pilsēta un rajons cietis 1986. gada Čornobiļas AES katastrofā.

## Cilvēki
Kļimaviči ir krievu/franču tēlnieka Antuāna Pevznera (*Antoine Pevsner*, 1886—1962) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kļimaviči vietnē "Baltkrievijas globuss"
Miesnieks

thumb|Miesnieki viduslaikos
**Miesnieki** ir amatnieki, kas nodarbojas ar gaļas sagādi, apstrādi, lopu kaušanu, dīrāšanu un gaļas pārdošanu. Mūsdienās amats samērā rets. Vēsturiski savus ražojumus miesnieki pārdeva skārņos, par kuru izmantošanu divas reizes gadā bija jāmaksā īpaši nodokļi — tirgus nauda. Miesnieki piederēja pie pilsētas amatnieku aristokrātijas.

Rīgā miesnieki darbojās kopš 13. gadsimta, aptuveni 15. gadsimtā no šīs profesijas atdalījās desinieki un lopu kāvēji.

## Atsauces
Līdums (Tumes pagasts)

**Līdums** ir ciems Tukuma novada Tumes pagastā, Tukuma dienvidaustrumu pievārtē. Atrodas pagasta austrumu daļā 4,0 km no pagasta centra Tumes, 5,2 km no novada centra Tukuma un 70,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu A10 (Rīga—Ventspils), P121 (Tukums—Kuldīga) un P104 (Tukums—Auce—Lietuvas robeža (Vītiņi)) krustojuma, pie Tumes strauta un Vašlejas ietekas Slocenē.

## Atsauces
Aleksandrs Mežciems

**Aleksandrs Mežciems** (1891—1960) bija Krievijas Impērijas armijas, latviešu strēlnieku, vēlāk Latvijas armijas virsnieks. Kā 4. Vidzemes latviešu strēlnieku pulka ārsts-kapteinis piedalījās Ziemassvētku kaujās.
Latvijas Universitātes Ķirurģijas klīnikas asistents.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1891. gada 4. aprīlī Trikātas pagastā. Mācījās Palsmanes draudzes skolā, vēlāk Rīgas Aleksandra ģimnāzijā. Studēja Tērbatas Universitātes Medicīnas fakultātē.

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1914. gada jūlijā iestājās Krievijas Sarkanā Krusta dienestā un dienēja frontes pārsiešanas punktā 30. divīzijā. 1915. gada decembrī viņu  iedalīja 4. Vidzemes latviešu strēlnieku bataljonā, tā sastāvā piedalījās daudzās kaujās. 1916. gada decembrī ieguva medicīnas doktora grādu. Janvāra kauju laikā 1917. gada 12. janvārī pie Ložmetējkalna kopā ar vairākiem sanitāriem glāba no nosalšanas vai gūsta daudz karavīru.

Pēc Oktobra revolūcijas  1917. gadā beigās izstājās no Padomju Krievijas armijas un sāka strādāt par ārstu ordinatoru Tērbatas Universitātē. Vācu okupācijas laikā 1918. gada jūlijā devās uz Arhangeļsku, kur Ziemeļkrievijas flotē strādāja par vecāko ārstu uz karakuģa "Jaroslavna". 1918. gada decembrī ar šo kuģi devās uz Franciju, kur strādāja kara slimnīcās līdz 1919. gada pavasarim.

Pēc atgriešanās Latvijā 1919. gada jūnijā iestājās Studentu rotā, nozīmēts par Liepājas lazaretes vecākā ārsta palīgu. 1920. gadā iecelts par vecāko ārstu pulkvežleitnanta pakāpē.

No 1921. gada  1. janvāra strādāja par Latvijas Universitātes ķirurgu asistentu Rīgas pilsētas 1. slimnīcā, atvaļinājās no dienesta 1. aprīlī. 1922. — 1940. gadā prof. Jēkaba Alkšņa vadītās LU ķirurģijas klīnikas asistents. Līdz 1932. gadam bija arī vecākais ārsts 5. Rīgas aizsargu pulkā, vēlāk galvenais ārsts Vispārējā apdrošināšanas biedrībā.
Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, kur strādāja bēgļu nometnēs. 1947. gadā emigrēja uz Angliju, dzīvoja Birmingemā.

Miris 1960. gada 3. maijā Vulverhemptonā, Anglijā.

## Apbalvojumi
* Sv. Staņislava ordenis, II, III šķira 
* Sv. Annas ordenis, II, III šķira
* Sv. Jura krusts, IV šķira 
* Lāčplēša Kara ordenis, III šķira (1924) 
* Triju Zvaigžņu ordenis 

## Atsauces
28. šaha olimpiāde

thumb|300px|Sacensību vieta
**28. [[šaha olimpiāde]]** notika no 1988. gada 12. novembra līdz 30. novembrim Grieķijas pilsētā Salonikos.

## Vispārīgs apskats

Olimpiādē piedalījās 107 vīriešu un 56 sieviešu komandas.

Spēles reglaments: Šveices sistēma, 14 kārtas. Apdomas laiks: pirmās 2 stundās 40 gājieni, katrā nākamajā stundā 20 gājieni.

## Vīriešu (atklātā) turnīra rezultāti
: Medaļu ieguvēji komandām:

Nākamajās vietās ierindojās:
4. , 5. , 6. , 7. , 8. , 9. , 10. , 11. , 12. , 13. , 14. , 15. , 16. , 17. , 18. , 19. , 20. , 21. , 22. , 23. , 24. , 25. , 26. , 27. , 28. , 29. , 30. , 31. , 32. , 33. , 34. , 35. , 36. , 37. , 38. , 39. , 40. , 41. , 42. , 43. , 44. , 45. , 46. , 47. , 48. , 49. , 50. , 51. , 52. , 53. , 54. , 55.  "B", 56. , 57. , 58. , 59. , 60. , 61. , 62. , 63. , 64. , 65. , 66. , 67. , 68. , 69. , 70. ,71.  Lībija, 72. , 73. , 74. , 75. , 76. , 77. , 78. , 79. , 80. , 81. , 82. , 83. , 84. , 85. , 86. , 87. 22px Ziemeļjemena, 88.  Palestīna 89. , 90. , 91. , 92. , 93. , 94. , 95. , 96. , 97. , 98.  un , 99. , 100. , 101. , 102. , 103. , 104. , 105. , 106. , 107. .

### Labākie individuālie rezultāti
Pēc performances retinga (ELO p) kā labākais šahists no visiem dalībniekiem  tika apbalvots: 
*  Garijs Kasparovs (ELOp=2877).
Pēc procentuālā vērtējuma kā labākie šahisti pie saviem galdiņiem zelta medaļu saņēma:
* 1. galdiņš:  Garijs Kasparovs 8½ / 10 = 85.0%
* 2. galdiņš:  Anatolijs Karpovs 8 / 10 = 80.0%
* 3. galdiņš:  Karloss Antonio Rejess Nahera 7½ / 10 = 75.0%
* 4. galdiņš:  Sučarts Čaivičits 8 / 9 = 88.9%
* 1. rezervists:  Ennio Arlandi un  Edvardo Vaskess 5½ / 7 = 78.6%
* 2. rezervists:  Tahmidurs Rahmans un  Horhe Gomess Bailjo 6 / 7 = 85.7%

## Sieviešu turnīra rezultāti
thumb|260px|Sieviešu olimpiādes uzvarētājas, Sofija Polgāra, Ildiko Mādla, Judīte un Žuža Polgāras no Ungārijas
Medaļu ieguvēji komandām:

Tālākajās vietās ierindojās:
4. , 5. , 6. , 7. , 8. , 9. , 10. , 11. , 12. , 13. , 14. , 15. , 16. , 17. , 18. , 19. , 20. , 21. , 22. , 23. , 24. , 25.  "B", 26. , 27. , 28. , 29. , 30. , 31. , 32. , 33. , 34. , 35. , 36. , 37. , 38. , 39. , 40. , 41. , 42. , 43. , 44. , 45. , 46. , 47. , 48. , 49. , 50. , 51. , 52. , 53. , 54. , 55. , 56. .

### Labākie individuālie rezultāti
Pēc performances retinga (ELOp) kā labākā šahiste no visām dalībniecēm tika apbalvota: 
*  Judīte Polgāra (ELOp=2694).
Pēc procentuālā vērtējuma kā labākās šahistes pie saviem galdiņiem zelta medaļu saņēma:
* 1. galdiņš:  Pīa Kramlinga 12½ / 14 = 89.3%
* 2. galdiņš:  Judīte Polgāra 12½ / 13 = 96.2%
* 3. galdiņš:  Pena Džaocjiņa (10½ / 14) un  Marija Horvāta (9 / 12) = 75.0%
* Rezerviste:  Jesmina Beguma 6½ / 8 = 81.3%

## Atsauces

## Ārējās saites

*28th Chess Olympiad: Thessaloniki 1988
Krīvi (Tumes pagasts)

**Krīvi** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Tumes pagastā. Atrodas Tukuma pievārtē, pagasta austrumu daļā 2,5 km no pagasta centra Tumes, 4,2 km no novada centra Tukuma un 69,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P121 (Tukums—Kuldīga), Tumes strauta krastos.

## Atsauces
Enough Project

***Enough Project*** ir Vašingtonā bāzēta bezpeļņas organizācija, kas tika dibināta 2007. gadā. Projektu līdzdibināja *Center for American Progress* un *[[International Crisis Group]]* 2007. gadā. 

## Pārskats
Tā noteiktais uzdevums ir izbeigt genocīdu un noziegumus pret cilvēci. *Enough Project* veic pētījumus vairākos konfliktu reģionos Āfrikā, tostarp Sudānā, Dienvidsudānā, Kongo Demokrātiskā Republikā un Centrālāfrikas Republikā, un teritorijās, kuras kontrolē Kunga pretošanās armija (LRA). *Enough Project* atbalsta vairākas kampaņas un iniciatīvas, kas strādā, lai pievērstu uzmanību šīm problēmām. Tās līdzdibinātāji ir Džons Prendergasts un Gails Smits.

## Atsauces
Acceptable in the 80s

***Acceptable in the 80s*** ir skotu ierakstu mākslinieka Kelvina Herisa debijas singls no mūziķa 2007. gada albuma *[[I Created Disco]]*. Singls tika izdots 2006. gada 11. decembrī, kļūstot par Herisa pirmo hitu Lielbritānijā. Dziesma sasniedza 10. vietu Lielbritānijas dziesmu topā. Dziesma tika izdota 10" un 12" collu vinila un ''Maxi'' CD singla formātā. Dziesma ir veidota re minorā ar tempu 128 bpm. Dziesmā tiek izmantots Deivida Bovija dziesmas *[[Shake It]]* sempls. Profesionālā cīņas sporta video aplāde *[[OSW Review]]* izmanto šo dziesmu un tās variācijas kā aplādes ievadu.

## Mūzikas video
Dziesmas mūzikas video režisors bija Vūfs Van-Bau, un tajā ir atrodamas daudzas norādes uz 1980. gadiem: stereotipiski lielas frizūras un spilgtas *[[dayglo]]* krāsas, kā arī video ir attēloti zinātnieki, kas preparē mākslīgu ūdru, no kura veidotus produktus izmanto matu stilists, televīzijas programmas šefpavārs un ārsts.

## Dziesmu saraksti





## Panākumi singlu topos

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Dziesmas izdevumi discogs.com
*
Sudmaļupīte

**Sudmaļupīte** var būt:

*Sudmaļupīte - Iecavas pieteka
*Sudmaļupīte - Slocenes pieteka
*Sulupes nosaukums vidustecē
*Vārmes nosaukums augštecē
Jaunmoku dzirnavu ezers

**Jaunmoku dzirnavu ezers** (arī **Sudmaļu dzirnavezers**, **Sudmaļu ezers**) ir uz Sudmaļupītes izveidota mākslīga ūdenskrātuve Tukuma novada Tumes pagasta centrālajā daļā pie autoceļu V1443 (Tukums–Jaunmokas) un V1481 (Jaunmokas–Sloklejas) krustojuma un dzelzceļa līnijas Ventspils—Tukums II. Iztek - Sudmaļupīte uz Sloceni. 

## Atsauces
Sudmaļu dzirnavezers

**Sudmaļu dzirnavezers** var būt:

*Sudmaļu dzirnavezers - ūdenskrātuve Pūres pagastā
*Jaunmoku dzirnavu ezera cits nosaukums
Blauzgova

**Blauzgova** ir ciems Balvu novada Baltinavas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 8 km attālumā no pagasta centra Baltinavas un 207 km attālumā no Rīgas. Saskaņā ar PMLP 2016. gada datiem, Blauzgovā mitinās 3 iedzīvotāji.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V474.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 66 cilvēkiem.
## Atsauces
Liepkalni (Tumes pagasts)

**Liepkalni** ir vasarnīcu ciems Tukuma novada Tumes pagastā uz ziemeļiem no Tukuma. Atrodas pagasta austrumu daļā 8,6 km no pagasta centra Tumes, 3,1 km no novada centra Tukuma un 72,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Svētais Kajetāns

**Svētais Kajetāns**, arī **Tiēnes Kajetāns** jeb **Svētais Gaetāno** (, īstajā vārdā **Gaetāno dei Konti di Tiēne** (); dzimis , miris ) bija katoļu svētais, itāļu priesteris un baznīcas reformators, teatīnu ordeņa dibinātājs.

## Ārējās saites
* 
*
Krasnapoļļes rajons

**Krasnapoļļes rajons** (, ) ir Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala dienvidos. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Slavharadas rajonu rietumos, Čerikavas rajonu ziemeļos, Kļimaviču rajonu ziemeļaustrumos un Kascjukoviču rajonu austrumos, Gomeļas apgabala Čačerskas rajonu dienvidos un Karmas rajonu dienvidrietumos, kā arī Krieviju dienvidos.
Podporučiks

[thumb|250px|[Krievijas Impērijas armijas podporučika uzplecis (1917)]]
**Podporučiks** (no  — ‘[virsnieks] uzdevumiem’) ir jaunāko virsnieku dienesta pakāpe vairāku slāvvalodīgo valstu bruņotajos spēkos.
Krievijas armijā šī pakāpe tika lietota no 18. gadsimta sākuma līdz Krievijas pilsoņu kara laikam.
Latviešu nacionālajos bruņotajos spēkos šī pakāpe pastāvēja līdz 1919. gada 28. februārim, kad ar apsardzības ministra pavēli Nr. 13 tā tika aizvietota ar leitnanta pakāpi.

## Podporučika pakāpes dažādu valstu bruņotajos spēkos

## Skatīt arī
* Krievijas Impērijas armijas dienesta pakāpes
Kinoteātris "Aina"

thumb|Ēka, kurā atradās kinoteātris, 20. gs. 80. gadi
**Kinoteātris "Aina"** bija platekrāna kinonteātris, kas atradās Rīgā, Vaļņu ielā 19. Dibināts 1930. gadu otrajā pusē. 1987. gadā skatītāju zālē bijušas 547 skatītāju sēdvietas. Kinoteātris likvidēts 1994. gada janvārī.

## Atsauces
2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona — A grupa

UEFA zonas A grupas kvalifikācijā 2018. gada FIFA Pasaules kausam piedalās 6 komandas (Bulgārija, Nīderlande, Zviedrija, Baltkrievija, Francija un Luksemburga).

## Turnīra tabula

## Spēles

----
--
----
--
Jūlijs III

**Jūlijs III** (; dzimis ; pilsoniskais vārds — **Džovanni Maria Čoki del Monte** (*Giovanni Maria Ciocchi del Monte*), miris ) bija Romas pāvests no 1550. gada 7. februāra līdz savai nāvei 1555. gada 23. martā.

Pontifikāta sākumā neveiksmīgi centās realizēt baznīcas reformas. Vēlāk pontifikātu satricināja vairāki skandāli, to skaitā pāvesta īpašās attiecības ar pusaudzi Inočenco del Monti, kas bija adoptēts pāvesta brāļa ģimenē un tika iecelts par kardinālu. Jūliijs III atbalstīja Palestrinas, Džordžo Vazāri un Mikelandželo darbību.

## Ārējās saites
Jumpravas ezers

**Jumpravas ezers** ir noteces ezers Tukuma novada Tumes pagasta ziemeļu daļā, uz ziemeļiem no Tukuma. 

Dibens — dūņains. Krasts — purvains, aizaudzis. Ezera dienvidaustrumu krastā — peldvieta. Makrofīti — grīšļi. Iztek — Zvirgzdupīte uz Sloceni.

## Skatīt arī
* Melnezers (Smārdes pagasts)

## Atsauces
Kričavas rajons

**Kričavas rajons** (, ) ir Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala austrumos. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Kļimaviču rajonu dienvidaustrumos, Čerikavas rajonu dienvidrietumos un Mscislavas rajonu ziemeļos, kā arī Krieviju ziemeļaustrumos.

Kričava ir vieglatlētes Oksanas Meņkovas (*Аксана Мянькова*, 1982) dzimtā pilsēta.

## Ārējās saites
Somphona rasbora

**Somphona rasbora** (*Trigonostigma somphongsi*) ir kritiski apdraudēta zebrzivju dzimtas (*Danionidae*) suga, kas endēma Taizemei. 2012. gadā šo nelielo zivtiņu ierindoja Zemeslodes 100 visapdraudētāko sugu sarakstā.

Tā pārstāv dienvidaustrumu Āzijā sastopamo trijstūru rasboru ģinti (*Triginostigma*), kurai pieder četras sugas.

## Nosaukums
Suga latīniski nosaukta Somphona akvārija vārdā, no kurienes zivtiņu nosūtīja vācu akvāristam Meinkenam. Akvārijs atrodas Bangkokā un nodarbojas ar dekoratīvo zivtiņu pavairošanu un tirdzniecību. Meinkens nav atstājis sīkāku aprakstu par jaunatklātās sugas izplatību, tikai pieminējis, ka tā ir no Taizemes dienvidiem.

## Izskats
Maksimālais garums 10,5 cm, bet tipiski tas ir 25—30 mm. Raksturīgs dzimumu dimorfisms. Mātītes pamanāmi lielākas, apaļīgāku vēderu un ar gaiši dzeltenīgu ķermeņa krāsojumu. Toties tēviņam, sasniedzot dzimumgatavību, ķermenis kļūst koši oranžs vai kapara sarkans. Uz astes stumbra abiem dzimumiem melna, garena svītra.

## Izplatība un populācija
*Somphona rasbora* atzīmēta Bangpakongas baseinā Taizemes centrālajā daļā,— vienā no upēm, kas ieplūst Siāmas līcī. Dabiskās vides izzušanas un izpostīšanas, kā arī nozvejas dēļ sugu uzskatīja par savvaļā izmirušu, tomēr Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība formāli Sarkanajā grāmatā šo viedokli neapstiprināja. 

Suga parādījās vairākās akvāristu publikācijās 1970. gados. Pēc tam ziņu par to nebija aptuveni divdesmit gadus, līdz *[[Boraras urophthalmoides]]* bariņā atrada divus tēviņus un divas mātītes. Viens tēviņš un viena mātīte veidoja kodolu nebrīvē pavairotām populācijām, galvenokārt Vācijā un Anglijā, kā arī Taizemē. Laiku pa laikam atsevišķi eksemplāri nokļūst tirdzniecībai paredzētās jauktās akvāriju zivtiņu kuģu kravās. Somphona rasbora joprojām dzīvo savvaļā, taču vienīgi lokālu populāciju veidā.

## Dzīvesveids
Areālu raksturo ūdensaugiem aizauguši zemieņu ūdeņi ar lielu ūdensteču daudzumu. Lielāko daļu šo zemju šobrīd izmanto lauksaimniecības vajadzībām, galvenokārt rīsu audzēšanai, un suga sastopama arī dziļūdeņu rīsu laukos un biezi aizaugušos grāvjos, kas applūst no tuvējām upēm. Zivtiņa ir atkarīga no zemūdens augiem, uz kuriem tā nērš lipīgus ikrus. Izzūdot augiem, sarūk arī zivju populācija.

Somphona rasboras dabiskajā vidē bieži veido jauktus barus ar daudzām citām mazām karpveidīgajām zivtiņām, īpaši *[[Rasbora borapetensis]]*, *[[Amblypharyngodon chulabhorne]]* un *Boraras urophthalmoides*. Dažreiz barā ietilpst vairāk nekā simts zivtiņu. Somphona rasboras tajos ir mazākumā — vien daži īpatņi.

## Atsauces
Sēlīši

**Sēlīši** ir ciems Tukuma novada Tumes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5,2 km no pagasta centra Tumes, 6,4 km no novada centra Tukuma un 71,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1445 (Tukums–Kandava).

## Atsauces
Sloklejas

**Sloklejas** ir ciems Tukuma novada Tumes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 9,4 km no pagasta centra Tumes, 10,6 km no novada centra Tukuma un 76,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V1445 (Tukums–Kandava) un V1481 (Jaunmokas–Sloklejas) krustojuma, Slocenes upes krastā.

## Atsauces
Kričava

**Kričava** jeb **Kričeva** (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabala austrumos, Kričavas rajona centrs pie Sožas upes. Cementa ražošanas centrs.

## Vēsture
Rakstos no 1136. gada. No 12. gadsimta vidus ietilpa Mstislavas kņazistē, kas 1359. gadā iekļāvās Lietuvas lielkņazistē. 1633. gadā Kričava ieguva Magdeburgas tiesības. Iekļauta Krievijas Impērijā pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. Pilsēta tika piešķirta Grigorijam Potjomkinam, kurš likvidēja pilsētas pašpārvaldi. 18. gadsimta beigās Kričava bija kuģubūves centrs. 20. gadsimta trīsdesmitajos gados notika industrializācija un šeit tika nodibināta pirmā cementa rūpnīca Baltkrievijā. Otrā pasaules kara laikā pilsēta no 1941. gada 17. jūlija līdz 1943. gada 30. septembrī atradās vācu okupācijā.

## Cilvēki
Kričava ir vieglatlētes Oksanas Meņkovas (*Аксана Мянькова*, 1982) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kričava vietnē "Baltkrievijas globuss" 
* Uzņēmums "Kričevcementnošifer"
Pārupe

**Pārupe** ir vasarnīcu ciems Tukuma novada Tumes pagastā Tukuma pilsētas dienvidu pievārtē. Atrodas pagasta rietumu daļā 4,1 km no pagasta centra Tumes, 4,8 km no novada centra Tukuma un 69,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa A10 (Rīga—Ventspils), Slocenes upes kreisajā krastā.

## Atsauces
Inese Saulīte

**Inese Saulīte** (dzimusi **Inese Šedova**  Saldū; precējusies **Inese Cibuļska** un **Inese Addario**), pazīstama arī kā **Kombuļu Inese**, ir latviešu dziedātāja, dziesmu autore, komponiste, video blogere un performances māksliniece. 

Mācījusies Strazdumuižas internātskolā, pirms muzikālās karjeras uzsākšanas dziedājusi skolas korī. Šī grupa televīzijas raidījumā "Latvijas Zelta talanti" izpildīja dziesmu "Dzīvo tā". 2012. gadā Inese šo dziesmu izdeva krievu valodā. Mācījusies arī A. Daņiļenko vokālajā studijā "VIVO".

Savu muzikālo karjeru uzsākusi 2008. gadā kā grupas "Kombuļi" soliste. Grupa "Kombuļi" 2009. gadā izdeva savu debijas albumu "Dzīvo tā".

Inese ir sarakstījusi aptuveni 130 dziesmas, kā arī publicējusi dzejoļus.

## Privātā dzīve
Inese aizraujas ar meditāciju, repu, dzejas rakstīšanu un privātajiem video sveicieniem dzimšanas un vārda dienās. Inesei ir 4 bērni. Pati dziedātāja, rakstot dziesmas, iedvesmojas "no apkārtējās dzīves situācijām un emocijām."

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziedātājas facebook.com profils
* Dueta Tyros lapa draugiem.lv
Seklis (Tumes pagasts)

**Seklis** (arī **Sekļa ezers**, **Sekļu ezers**, **Sēklis**, **Sēkļa ezers**) ir caurteces ezers Tukuma novada Tumes pagasta ziemeļos.

Dibens smilšains, dienvidrietumos - dūņains. Krasti - slīpi. Ezerā ietek grāvis, iztek - Lāčupīte uz Purva ezeru. Ūdenskrāsa - brūnūdens. Makrofīti - niedres, ūdensrozes, kalmes, lēpes, meldri, elodejas. Ezerā dzīvo līdakas, plauži, raudas, asari, līņi un ruduļi. Austrumu krastā - peldvieta. 

## Atsauces
Seklis

**Seklis** var būt:

* Seklis — ezers Krāslavas novada Kombuļu pagastā;
* Seklis — ezers Tukuma novada Tumes pagastā;
* Preiļu novada Aglonas pagasta Sekļa ezera cits nosaukums.
Sēklis

**Sēklis** ir jūras, upes vai ezera zemūdens reljefa veids, kurā salīdzinājumā ar apkārtni ir neliels dziļums. Parasti veidojas no smilšu vai oļu nogulumiem, var būt arī vulkāniskas izcelsmes vai cilvēku vai dzīvnieku darbības rezultāts. Sēkļi ir bīstami kuģniecībā.

Sēklis, kas sākas tieši no ūdenstilpes krasta kā arī sanešu kopumu ūdenstilpē, kas mazūdens apstākļos parādās virs ūdens līmeņa sauc par **sēri**. Savukārt seklu jūras joslu, kas stiepjas gar kontinenta malām sauc par **kontinentālo sēkli**.

Upju seklās vietas, kurus izmanto upes šķērsošanai ar kājām vai transportlīdzekļiem sauc par brasliem.

## Ārējās saites
Sivēnu ezers (Tumes pagasts)

**Sivēnu ezers** (arī **Sivenu ezers**) ir ezers Tukuma novada Tumes pagasta austrumos pie dzelzceļa līnijas Tukums II—Jelgava un Gailīšu kapiem.

## Atsauces
Sudmaļupīte (Slocenes pieteka)

**Sudmaļupīte** (augštecē **Skāmaņupīte**) ir Slocenes kreisā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Izteka - uz rietumiem no Vecmokām. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Caurtek Jaunmoku dzirnavu ezeru. Ietek Slocenē pie valsts autoceļa A10 (Rīga—Ventspils). Sudmaļupīti šķērso valsts autoceļi V1446 (Tukums–Milzkalne–Smārde–Slampe), A10, kā arī dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II.

## Atsauces
Purva ezers (Tumes pagasts)

**Purva ezers** (arī **Purezers**, **Purvezers**) ir caurteces ezers Tukuma novada Tumes pagasta ziemeļos. Ezeram caurtek Lāčupīte uz Rīgas līci. Ezeram ir iespējams piebraukt, jo pie tā ir meža ceļš. Krastā 3 makšķernieku sastatnes.

## Atsauces
Purezers

**Purezers** var būt:

* Purezers Brīvzemnieku pagastā;
* Aklezera cits nosaukums;
* Purva ezera Tumes pagastā cits nosaukums;
* Purezers — bijušais pieturas punkts.
Romāns Hercogs

**Romāns Hercogs** (; dzimis , miris ) bija Vācijas politiķis no Kristīgo demokrātu apvienības, Vācijas prezidents no 1994. līdz 1999. gadam, kad par Vācijas kancleru bija Helmūts Kols, bet vēlāk - Gerhards Šrēders. Pirmais Vācijas prezidents pēc Vācijas atkalapvienošanas. Pēc profesijas jurists, pirms ievēlēšanas par prezidentu bija Konstitucionālās tiesas tiesnesis, bet no 1987. gada - tās prezidents. Nekandidēja uz Vācijas prezidenta amata otro termiņu.

## Ārējās saites
Konrāds Ferdinands Meiers

**Konrāds Ferdinands Meiers** (; dzimis , miris ) bija vācšveiciešu dzejnieks un rakstnieks. Pazīstams kā vēsturisko balāžu, romānu un noveļu autors par vēstures tēmām. Visbiežāk darbos aprakstījis renesansi, reformācijas laikus.

## Ārējās saites
* 
*
Kruhlajes rajons

**Kruhlajes rajons** (, ) ir Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala ziemeļos. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Šklovas rajonu austrumos un Bjaliņiču rajonu dienvidos, Minskas apgabala Krupku rajonu rietumos, Minskas apgabala Talačinas rajonu ziemeļos.
Kruhlaje

**Kruhlaje** jeb **Krugloje** (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabala ziemeļos, Kruhlajes rajona centrs pie Drutas upes.

## Vēsture
Rakstos no 1524. gada kā Lietuvas lielkņazistes apdzīvotā vieta. Iekļauta Krievijas Impērijā pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. Pilsētas tiesības no 2016. gada.

## Ārējās saites
* Kruhlaje vietnē "Baltkrievijas globuss"
Vilkāja

**Vilkāja** ir ciems Tukuma novada Tumes pagastā uz austrumiem no Tukuma. Atrodas pagasta centrālajā daļā 9,6 km no pagasta centra Tumes, 4,4 km no novada centra Tukuma un 76,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1443 (Tukums–Jaunmokas). Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Vilkājas muižu (*Gut Wilkajen*).

## Atsauces
Zaķi (Tumes pagasts)

**Zaķi** ir ciems Tukuma novada Tumes pagastā, Tukuma ziemeļu pievārtē. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 8,5 km no pagasta centra Tumes, 3,0 km no novada centra Tukuma un 71,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Vīkslas ezers

**Vīkslas ezers** (arī **Vīksalas ezers**, **Vīkseles ezers**, **Vīksles ezers**, **Vīksnes ezers**) ir caurteces ezers Tukuma novada Tumes pagasta ziemeļrietumos. Ezera dienvidu-dienvidaustrumu krasts ietilpst dabas liegumā "Tumes meži". Ezeru caurtek Pīkstupe uz Sēmesupi.

## Atsauces
Pīkstupe

**Pīkstupe** ir Sēmesupes kreisā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Izteka - Tumes pagasta ziemeļrietumos. Līkumojot tek ziemeļu virzienā. Caurtek Vīkslas ezeram. Ietek Sēmesupē pie Pīkstu mājām. Pīkstupi šķērso valsts autoceļš V1442 (Tukums–Lazdas), kā arī dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II.

## Atsauces
Zvirgzdupīte

**Zvirgzdupīte** var būt:

*Zvirgzdupīte - Cekulupītes pieteka
*Zvirgzdupīte - Luksta ezera pieteka
*Zvirgzdupīte - Raudas pieteka
*Zvirgzdupīte - Slocenes pieteka
*Zvirgzdupīte - Upsta pieteka
*Zvirgzdupīte - Vaidavas ezera pieteka
*Zvirgzdupīte - Vēžu strauta pieteka
*Amatas pietekas Raganiņas cits nosaukums
Zvirgzdupīte (Slocenes pieteka)

**Zvirgzdupīte** ir Slocenes kreisā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Izteka - no Jumpravas ezera. Tek dienvidu virzienā. Tek pa Tukuma pilsētas teritoriju, caurtekot Čigānu ezeram. Ietek Slocenē Tukuma pilsētas teritorijā.

## Atsauces
Johaness Rau

**Johaness Rau** (; dzimis , miris ) bija Vācijas politiķis no SPD, Vācijas prezidents no 1999. līdz 2004. gadam, kad par Vācijas kancleru bija Gerhards Šrēders. Otrais Vācijas prezidents pēc Vācijas atkalapvienošanas.

Luterāņu mācītāja dēls, pēc Otrā pasaules kara darbojās kā žurnālists un politiķis. 1957. gadā iestājās SPD. No 1978. līdz 1998. gadam - Ziemeļreina-Vestfālenes ministru prezidents. Būdams prezidenta amatā, atbalstīja ciešākas saites ar Izraēlu un atvērtību imigrantiem.

## Ārējās saites
Tumes strauts

**Tumes strauts** ir Slocenes labā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Izteka - uz dienvidiem no Tumes. Līkumojot tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Slocenē pie Līduma. Tumes strautu šķērso valsts autoceļi P121 (Tukums—Kuldīga) un A10 (Rīga—Ventspils), tā krastos atrodas Tume un Līdums.

## Atsauces
Viļņu strauts

**Viļņu strauts** ir Vašlejas kreisā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Izteka - pie Nītavas kapiem. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Vašlejā. Viļņu strautu šķērso valsts autoceļš V1101 (Dobele–Lestene–Tukums), tā krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
FIFA Pasaules rangs sievietēm

**FIFA Pasaules rangs sievietēm** ir FIFA veidots nacionālo sieviešu futbola izlašu rangs. Tiek apkopots kopš 2003. gada marta. Vienīgi Vācija un ASV ir bijusi ranga līderes. Pašreizējā līdere is ASV izlase.

## Rangs

## Atsauces
Mogiļevas rajons

**Mogiļevas** () jeb **Mahiļovas rajons** () ir Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala centrālajā daļā. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Šklovas rajonu ziemeļos, Dribinas rajonu ziemeļaustrumos, Čavusu rajonu austrumos, Bihavas rajonu dienvidos, Kļičavas rajonu dienvidrietumos un Bjaliņiču rajonu rietumos.
Madars Apse

**Madars Apse** (dzimis , Ventspilī) ir latviešu skeitbordists, kas ar skeitošanu nodarbojas kopš 2001. gada. 

Eiropas un pasaules uzmanību ieguvis pēc vairākām uzvarām Latvijas un Baltijas sacensībās. Madars Apse ir kļuvis par vienu no populārākajiem skeiteriem Latvijā un vienu no četriem latviešiem, kuri pārstāv *[[Red Bull]]*.  Pārstāv tādus zīmolus, kā *Element, DC, [[Red Bull]], Independent, Perus wheels* un *Ashes grip*. 

## Atsauces
Bazāni

**Bazāni** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Zentenes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 15,9 km no pagasta centra Zentenes, 31,3 km no novada centra Tukuma un 100,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Dumpiete

**Dumpiete** ir ciems Tukuma novada Zentenes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 7,7 km no pagasta centra Zentenes, 32,2 km no novada centra Tukuma un 101,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P128 (Sloka—Talsi), Jurģupes krastā.

## Atsauces
Štabskapteinis

[thumb|200px|[Andrejs Pumpurs Krievijas Impērijas štabskapteiņa tērpā]]
[thumb|250px|[Krievijas Impērijas armijas štabskapteiņa uzplecis (1855-1917)]]
**Štabskapteinis** (, , ) bija virsnieku dienesta pakāpe Krievijas Impērijas, Prūsijas, Vācijas un Zviedrijas bruņotajos spēkos.

Krievijas armijā šī pakāpe tika lietota no 1798. gada līdz Krievijas pilsoņu kara laikam. 
Latviešu strēlnieku pulkos un Latvijas armijā šī pakāpe (*štabskapitāns*) eksistēja līdz 1919. gada 28. februārim, kad, ar Apsardzības ministra pavēli Nr. 13, tika aizvietota ar kapteiņleitnanta pakāpi.

## Skatīt arī
* Krievijas armijas dienesta pakāpes
Viktors Baštiks

**Viktors Baštiks** (1912—2001) bija latviešu komponists, ērģelnieks un diriģents.

Studējis Liepājas Tautas konservatorijā un Latvijas Valsts konservatorijā, kur mācījās pie Ādolfa Slultes, Pētera Barisona, Jāzepa Mediņa, Arvīda Žilinska un kompozīciju pie Jāzepa Vītola.

Sacerējis galvenokārt garīgo mūziku, vairāk nekā 200 kora dziesmu. Sarakstījis grāmatas *Solo dziesmas* (1975), kora dziesmu krājumu *Slavēsim!* (1989), sastādījis kora dziesmu krājumu *Mūžības atbalss* (1956), *Dziediet, teiciet!* (1982).

1944. gadā emigrējis, no 1947. gada dzīvoja Lielbritānijā, sākot no 1952. gada dzīvoja ASV, Filadelfijā. Pēc pārcelšanās uz Filadelfiju vadīja baptistu draudzes kori, bija draudzes ērģelnieks, palīdzēja organizēt vairākas dziesmu dienas, vadīja Filadelfijas latviešu koncertapvienību, rakstīja apceres un kritikas par trimdas latviešu mūzikas dzīvi un turpināja komponēt. Bija virsdiriģents Anglijas latviešu Dziesmu dienās 1949. gadā. 1989. gadā saņēmis Kr. Barona prēmiju, bet 1991. gadā kļuva par Latvijas Komponistu savienības ārzemju biedru.

## Atsauces
Viljams Hogārts

**Viljams Hogārts** (; dzimis , miris ) bija angļu gleznotājs un grafiķis.

No 1757. gada bijis galma gleznotājs. Darbos atklāti tā laika sabiedrības netikumi. Pēc vairākiem Hogārta gleznu cikliem veidotas gravīras. Gleznojis arī portretus. Traktāta "Skaistuma analīze" (1753, *The Analysis of Beauty*) autors.

Hogārta darbi ietekmējuši sadzīves žanra un karikatūras attīstību Eiropā.

## Galerija

William Hogarth - Satan, Sin and Death (A Scene from Milton's `Paradise Lost') - Google Art Project.jpg|*Sātans, grēks un nāve*(ap 1740. g.)
William Hogarth - Before - Google Art Project.jpg|*Pirms*(ap 1730-31. g.)
William Hogarth - After - Google Art Project.jpg|*Pēc*(ap 1730-31. g.)
William Hogarth - The Sleeping Congregation - 58.10 - Minneapolis Institute of Arts.jpg|*Dusošā draudze*(1728-1729. g.)
William Hogarth - Portrait of a Family - Google Art Project.jpg|*Ģimenes portrets*(ap 1735. g.)
William Hogarth - Perseus saving Andromeda.jpg|*Persejs izglābj Andromedu*(1730. g.)


## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kersti Kaljulaida

thumb|Kersti Kaljulaida (2021)
**Kersti Kaljulaida** (; dzimusi ) ir igauņu valsts amatpersona, bijusī valsts prezidente. Kaljulaida iepriekš bijusi Igaunijas pārstāve Eiropas Revīzijas palātā.

2024. gadā ievēlēta par Igaunijas Olimpiskās komitejas prezidenti.

## Biogrāfija
1992. gadā absolvējusi Tartu Universitātes Bioloģijas fakultāti, specializējusies ornitoloģijā. Vēl ir ieguvusi grādu uzņēmējdarbības vadībā.

Laikā no 1992. līdz 2002. gadam bijusi valsts premjera Marta Lāra ekonomikas padomniece. Pēc tam vadījusi energokompānijas *[[Eesti Energia]]* Iru spēkstaciju. No 2004. līdz 2016. gadam bijusi Igaunijas pārstāve Eiropas Revīzijas palātā.

 tika ievēlēta Igaunijas prezidentes amatā. Amatā stājusies . Viņa ir pirmā sieviete un jaunākā persona, kas ievēlēta Igaunijas prezidenta amatā. 2019. gadā apbalvota ar 1. šķiras Triju Zvaigžņu ordeni ar ķēdi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Juris Lipsbergs

**Juris Lipsbergs** (dzimis , miris ) bija latviešu biologs un ornitologs. 1949. gada 25. martā kopā ar ģimeni ticis izsūtīts uz Sibīriju, Krievijas Tomskas apgabala Kargasokas rajonu. Vecākais brālis Uldis Lipsbergs (1926—1999) arī bijis iesaistīts ornitoloģiskajos pētījumos.

1970. gadā absolvējis Latvijas Valsts universitātes Bioloģijas fakultāti, aizstāvot diplomdarbu par paugurknābja gulbju ligzdošanas bioloģiju.

Pēc universitātes beigām uzsācis darbu Latvijas Zinātņu akadēmijas Bioloģijas institūtā. 1988. gadā ieguvis bioloģijas zinātņu kandidāta grādu (vēlāk pielīdzināts doktora grādam). Nodarbojies ar ūdensputnu (īpaši paugurknābja gulbju), niedrājos dzīvojošo putnu (īpaši somzīlīšu un bārdzīlīšu), lielo plēsīgo dienas un nakts putnu izpēti. Daudz darījis dabas aizsardzības un īpaši aizsargājamo dabas teritoriju izveides jomā, kā viens no pirmajiem veidojis mākslīgās ligzdvietas jūras ērglim un citām lielo plēsīgo putnu sugām. Pēdējos dzīves gados pētījumi un dabas aizsardzības darbība veltīti pārsvarā ūpim.

Publicējis zinātniskus un populārzinātniskus rakstus, 2016. gadā iznākusi atmiņu grāmata "Klaidonīga putnu pētnieka piedzīvojumi". Viens no Latvijas Ornitoloģijas biedrības dibinātājiem.

## Atsauces
Varis Liepa

**Varis Liepa** (dzimis  Rīgā, miris  Spāres pagastā) bija latviešu ornitologs.

Mācījies Rīgas 1. vidusskolā. 1963. gadā absolvējis Latvijas Valsts universitātes Bioloģijas fakultāti. Pēc universitātes uzsācis darbu Latvijas Zinātņu akadēmijas Bioloģijas institūtā, kur nostrādāja līdz pat pensijas vecumam. Nodarbojies ar putnu orientācijas pētījumiem, rakstījis zinātniskus un populārzinātniskus rakstus, kā eksperts piedalījies aizsargājamo dabas teritoriju ornitoloģisko vērtību izpētē. Viens no Latvijas Ornitoloģijas biedrības dibinātājiem.

Mūža nogalē dzīvojis Talsu novadā, Spārē. V. Liepa izgājis no mājām 2015. gada 28. oktobrī un pazudis, viņa ķermeni atrada vēlāk. Pēc nāves ķermenis ticis kremēts, un pelni izkaisīti Ventā pie Šķērveļa ietekas, vietā, kas V. Liepam bijusi mīļa kopš makšķerēšanas laikiem.

## Atsauces
Blue Microphones

***Blue Microphones*** ir ASV skaņas aparatūras uzņēmums, kas izstrādā un ražo profesionālos mikrofonus, austiņas, ierakstīšanas rīkus, signāla procesorus un citus mūzikas piederumus. Uzņēmuma galvenā mītne atrodas Rietumleikā, Kalifornijā. *Blue Microphones* īpašnieks ir Šveices uzņēmums *[[Logitech]]*.
thumb|''Yeti'' USB mikrofons.

## Vēsture
*Blue Microphones* 1995. gadā dibināja amerikāņu sesijas mūziķis *[[Skipper Wise]]* un latviešu ierakstu inženieris Mārtiņš Saulespurēns. Uzņēmuma nosaukums ir akronīms no *Baltic Latvian Universal Electronics*.

2008. gadā *Skipper Wise* un Mārtiņš pārdeva *Blue Microphones* privātam uzņēmumam *Transom Capital*.

2013. gadā *Blue Microphones* tika pārdots investīciju uzņēmumam *Riverside Company*. Darījumā *Blue Microphones* konsultēja *Intrepid Investment Bankers*.

2018. gada 30. jūlijā *[[Logitech]]* paziņoja par nodomu iegādāties *Blue Microphones* par 117 miljoniem ASV dolāru. Darījums tika pabeigts 21. augustā, samaksājot 134,8 miljonus *USD*.

## Produkti
*Blue Microphones* projektē un ražo kondensatoru mikrofonus, lentes mikrofonus, dinamisko mikrofonus, USB mikrofonus un austiņas.

Uzņēmums ražo mikrofonus studijām: *Bottle Rocket Stage One*, *Bottle Rocket Stage Two* un *Application Specific Series* ar īpašām skaņas iezīmēm.

Patēriņa tirgum *Blue Microphones* projektē un ražo USB mikrofonus, tostarp *Yeti*, *Snowball* un *Spark Digital*. *Spark Digital* bija pirmais studijas kvalitātes kondensatora mikrofons, kas apvienoja USB un iOS savienojamību. *Yeti* bija pirmais THX sertificētais mikrofons.

## Apbalvojumi
* Elektronisko Mūziķis 2000. gada redaktora izvēlētais mikrofons - *Blueberry* kondensatora mikrofons
* RetailVision 2009. gada labākā ārējā aparatūra *Mikey and Eyeball 2.0*
* *BeatWeek* (agrāk *iProng*) labākais 2009. gada un 2010. gada šovā.

## Skatīt arī
* *[[JZ Microphones]]*
* *[[C-Media]]* — mikroshēmu piegādātājs USB mikrofoniem

## Atsauces

## Ārējās saites
* Blue Microphones
Marcels II

**Marcels II** (; dzimis ; pilsoniskais vārds — **Marčello Červini delji Spanoki** (*Marcello Cervini degli Spannochi*), miris ) bija Romas pāvests 22 dienas, no 1555. gada 9. aprīļa līdz 1. maijam.

1539. gadā kļuva par kardinālu. 1545. gadā vadīja Tridentas koncilu. Pagaidām pēdējais pāvests, kas par pāvesta vārdu izvēlējās savu dzimto vārdu.

## Ārējās saites
Frīdrihs Ludvigs Jāns

**Frīdrihs Ludvigs Jāns** (; dzimis , miris ) bija vācu nacionālists un padagogs, viens no mūsdienu sporta vingrošanas pamatlicējiem.

Piedzīvojis Prūsijas sakāvi pret Napoleonu, nodibināja vingrošanas biedrību (*turnverein*) tīklu Vācijā. Vairākkārt varas iestāžu arestēts un ierobežots dzīvesvietas izvēlē. 1848. gadā tika ievēlēts Frankfurtes parlamentā, kur pieslējās konservatīvajiem spēkiem. Izveidojis vingrošanas rīkus - līdztekas, riņķus un stieni.

## Ārējās saites