Jandzi

**Jandzi** (, ), arī **Čandzjana** (,  — ‘Garā upe’), ir upe Ķīnā, Eirāzijas garākā un ūdeņiem bagātākā upe, trešā garākā upe pasaulē pēc Nīlas un Amazones. Tās garums ir apmēram 6300 km, bet sateces baseina platība ir  km2.

## Ģeogrāfija
Upes izteka atrodas Tibetas kalnienes austrumu daļā, 5342 metru augstumā virs jūras līmeņa. Ietek Austrumķīnas jūrā, kur veido lielu deltu, tās platība ir apmēram  km2. Četri no pieciem lielākajiem Ķīnas saldūdens ezeriem notek Jandzi upē.

Uz upes iztekas statusu pretendē divas upes, kas sākas Thanlhas grēdā Cjinhai provincē un saplūstot veido Jandzi. Oficiāli par Jandzi augšteci uzskata 358 km garo Ulānmurunu (mongoļu:*, Ulaan Mörön,* – ‘Sarkanā upe’; , *Tuótuó Hé*), kas sākas no ledāja grēdas augstākās virsotnes Gelathantona nogāzē 5342 m augstumā. Hidroloģiski Jandzi tālākā izteka ir 360 km garā Dančhu (, *Dam Chu* – ‘Purvu upe’), kas sākas 140 km tālāk dienvidaustrumos 5170 m augstumā. Satekot Ulānmurunai un Dančhu, veidojas Jandzi augštece **Tuntjaņhe** (, *Tōngtiān Hé* *– ‘Vedošā debesīs’*) vai **Dzičhu** (, *Dri Chu* – ‘jaku mātes upe’), kā upe 1012 km garumā tiek oficiāli dēvēta līdz Cjinhai un Sičuaņas robežai. Sičuaņas un Juņnaņas kalnainajā daļā līdz Miņdzjanas pietekai upi 2290 km garumā oficiāli dēvē par **Dziņšadzjanu** (, *Jīnshājiāng* – ‘Zeltaino smilšu upe’). Sākot no Sičuaņas zemienes līdz pat ietekai jūrā upi oficiāli dēvē par **Čandzjanu** – ‘Garo upi’. Eiropā lietotais upes nosaukums «Jandzi», domājams, cēlies no tās lokālā nosaukuma lejtecē vēsturiskajā Jandžou provincē *Yángzǐ Jiāng* (揚子江; 扬子江), kas savukārt cēlies no senās pārceltuves*Yángzǐjīn* nosaukuma, kuru deltā ieceļojušie eiropieši attiecināja uz visu upi.

Augštecē tā ir tipiska krāčaina kalnu upe ar daudzām krācēm. Vidustecē upe plūst pa tektonisku ieplaku – Sičuaņas zemieni. Lejtecē, šķērsojot Lielo Ķīnas līdzenumu, Jandzi sazarojas. Šeit izveidojušies vecupes ezeriņi. Eiropas ģeogrāfi Jandzi upi 17. un 18. gadsimtā sauca arī par Zilo upi, pretnostatot Huanhe (Dzeltenajai upei).  Jandzi ūdeņus daudz izmanto apūdeņošanai.

Vidējais caurteces apjoms ir aptuveni  m3 ūdens sekundē. Gada notece — 1070 km3 (vēl lielāka gada ūdeņu notece ir tikai Amazonei, Kongo un Orinoko). Sanešu daudzums upē pārsniedz 280 miljonu tonnu gadā, kas noved pie ātras deltas pieaugšanas — vidēji par 1 km 35 — 40 gadu laikā. Upes ūdens dzeltenīgā nokrāsa izskaidrojama ar lielu sanešu daudzumu. Lielākās pietekas ir Haņdzjana (1577 km gara), Jalundzjana (1323 km), Huaihe (1252 km), Udzjana (1150 m), Dzjalindzjana (1129 km).

Jandzi ir Ķīnas galvenā ūdens maģistrāle. Kuģojams ir 2850 km garš upes posms no ietekas. Jūras kuģi virs  tonnām var kuģot līdz Uhaņas pilsētai. Upe ir viens no pasaules noslogotākajiem ūdensceļiem. Kopējais kravas pārvadājumu apjoms 2005. gadā bija 795 miljoni tonnu.

## Vēsture
Pasaulē vispostošākā dabas katastrofa pēc upuru skaita bija 1931. gada Ķīnas plūdi, kad no krastiem izgāja gan Jandzi, gan uz ziemeļiem esošā Huanhe upe. Mirušo skaits tiek lēsts no 1 miljona līdz 4 miljoniem. Šajā skaitā tiek iekļauti cilvēki, kuri mira arī pēc plūdiem no bada un slimībām.

2012. gadā Jandzi upes ūdeņi iekrāsojās sarkanā krāsā. Sākotnēji bija aizdomas par piesārņojumu, bet vēlāk noskaidroja ka šādu krāsu ūdenim piešķīra sarkanas smiltis, kuras bija izskalotas upes augštecē.

## Attēli

Attēls:Yangtze at First Bridge.jpg|Jandzi Tibetā
Attēls:Cn1202-03.jpg
Attēls:Shanghai 121.45796E 31.22234N.jpg|Ietekas satelītattēls


## Atsauces

## Ārējās saites