open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Solihala

**Solihala** (; ) ir pilsēta Anglijas rietumdaļā, Rietummidlendas grāfistes Solihalas metropoles boro lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs. Atrodas grafistes dienviddaļā  no grāfistes centra Birmingemas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Nozīmīgs rūpniecības centrs; šeit atrodas *[[Land Rover]]* galvenais ofiss un ražotnes.

## Vēsture
Par pilsētas pirmsākumiem uzskata 7. gadsimtā dibināto Alverli (*Ulverlei*) muižu, kuras dibinātājs bijis Mersijas pirmais kristiešu valdnieks Vulfhers (*Wulfhere*). Staro 1170. un 1180. gadu tālaika Alverli īpašnieki no Laimsi dzimtas dibināja Solihalas boro; tā iedzīvotāji bija brīvi, īri maksājoši pilsētnieki, nevis muižkungam kalpojoši zemnieki. 1242. gadā Solihalas muižai tika piešķirta tirgus hartija. Pilsētiņa attīstījās kā tirdzniecības un amatniecības (metālapstrāde un austuves) centrs.

Atšķirībā no citām lielākajām Anglijas ziemeļu pilsētām, rūpnieciskā revolūcija lielā mērā pagāja garām Solihalai, kā arī lielai daļai pārējās Vorikšīras lauku teritorijas, un līdz 20. gadsimtam Solihala palika neliela tirgus pilsēta.

1870. gadā metalurgs un izgudrotājs Džeimss Ferns Vebsters pārcēlās uz Vitloksendu Solihalas nomalē. Šeit viņš atklāja procesu, kā padarīt alumīnija ieguvi pietiekami rentablu, lai metālu varētu izmantot ikdienas priekšmetu ražošanā. Pirms tam alumīnijs tika uzskatīts par dārgmetālu; vēl 1855. gada Parīzes izstādē kopā ar Francijas kroņa dārgakmeņiem tika izstādīti alumīnija stieņi. 1878. gadā Vebsters savā *Solihull Lodge* rūpnīcā katru nedēļu saražoja 100 mārciņas tīra alumīnija. 1936. gadā valdība nopirka divas Solihalas fermas «ēnu rūpnīcas» celtniecībai, lai sagatavotos karam. Ēnu rūpnīcu mērķis bija būt pēc iespējas slepenākām, bieži vien tās atradās lauku apvidos, lai novērstu ienaidnieka bombardēšanu. Pēc kara 1948. gadā šī rūpnīca kļuva par *[[Land Rover]]* automašīnu uzņēmuma mājvietu. 1954. gadā karaliene Elizabete II piešķīra Solihalai municipālā boro statusu, bet desmit gadus vēlāk — grāfistes boro statusu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Patversmes iela

**Patversmes iela** var būt:

* Patversmes iela — iela Rīgā;
* Patversmes iela — iela Daugavpilī;
* Patversmes iela — iela Ventspilī;
* Patversmes iela — iela Ilūkstē;
* Patversmes iela — iela Valmierā;
* Patversmes iela — iela Valmieras pagasta Valmiermuižā;
* Patversmes iela — iela Viļķenes pagasta Viļķenē.
Pieneņu iela

**Pieneņu iela** var būt:

* Pieneņu iela — iela Rīgā;
* Pieneņu iela — iela Daugavpilī;
* Pieneņu iela — iela Jūrmalā;
* Pieneņu iela — iela Lielvārdē;
* Pieneņu iela — iela Liepājā;
* Pieneņu iela — iela Salaspilī;
* Pieneņu iela — iela Ventspilī;
* Pieneņu iela — iela Drabešu pagasta Agrā;
* Pieneņu iela — iela Olaines pagasta Grēnēs;
* Pieneņu iela — iela Babītes pagasta Piņķos;
* Pieneņu iela — iela Ķekavas pagasta Rāmavā;
* Pieneņu iela — iela Skultes pagasta Skultē.

## Skatīt arī
* Mazā Pieneņu iela
Bērzu aleja

**Bērzu aleja** var būt:

* Bērzu aleja — iela Ogrē;
* Bērzu aleja — iela Saldū;
* Bērzu aleja — iela Saulkrastos;
* Bērzu aleja — iela Lūznavas pagasta Lūznavā.

## Skatīt arī
* Bērzu iela
Bagātie arī raud

**"Bagātie arī raud"** () ir Meksikas telenovele, kuras autore un scenāriste ir Inese Rodena. Seriālu no 1979. gada 9. aprīļa līdz 1980. gada 21. martam pārraidīja *Canal 2* (tagad *[[Las Estrellas]]*) televīzijas kanālā Meksikā. Galvenās lomas seriālā atveido Veronika Kastro un Rohelio Gera. Kastro arī iedziedāja seriāla atklāšanas tēmu *Aprendí a Llorar*, dziesmu, kuru sarakstījusi Lolita de la Kolina.

"Bagātie arī raud" tika pārraidīts 1991.—1992. gadā (citos avotos kļūdaini minēts 1988. gads) Padomju Savienībā un pēcpadomju valstīs. To rādīja PSRS Centrālajā televīzijā un kļuva par otro Padomju Savienībā pārraidīto nepadomju televīzijas seriālu pēc Brazīlijas telenoveles "Verdzene Izaura" rediģētās versijas. "Bagātie arī raud" bija skatītāju iecienīts seriāls un ietekmēja pēcpadomju populāro kultūru. Frāze "Bagātie arī raud" latviešu valodā dažreiz tiek izmantota, lai ironiski apzīmētu turīgu cilvēku bēdas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brunču pilskalns

**Brunču pilskalns** atrodas Ventspils novada Ugāles pagastā. Ziņas par iespējamo pilskalnu Engures upes kreisajā krastā iepretim Lagzdiņu un Brunču mājām 2021. gada 14. oktobrī sniedza vēsturnieks Jānis Goldšmits. Juris Urtāns pilskalnu apsekojis 2021. gada 25. oktobrī.

Pilskalns atrodas ap 0,7 km uz dienvidiem no Ventspils—Rīgas šosejas, Engures upes kreisajā, mežainajā krastā. Pretējā Engures upes pusē, kas te ir robeža starp Ugāles un Usmas pagastiem, iepretim pilskalnam ir Brunču un Lagzdiņu mājas. Brunču māju nosaukums ir senāks, atzīmēts agrākās kartēs, pie šosejas ir Brunču kapsēta, tāpēc pilskalnam dots Brunču pilskalna nosaukums.

Pilskalns ierīkots zemes mēlē starp pret Enguri nokrītošu gravu, kas pilskalnu apliec no ziemeļiem un rietumiem, un Engures upes leju. Grava pret pilskalnu ir 7—8 m dziļa un stāva. Tikpat augsta ir pilskalna nogāze pret Engures upi. Pilskalnu ierīkojot, zemes mēle pret plakumu nodalīta ar aptuveni pusmetru augstu puslokveida valni, kura priekšā ir nepilnu metru dziļš grāvis. Grāvis izbeidzas Engures upes krasta malā, bet valnis te platā leņķī pagriežas un, paliekot augstāks, turpinās arī gar Engures ielejas malu. No Engures upes puses starp valni un krasta nogāzi ir šaura, ap pusmetru plata terase. Iespējams, tā veidojusies, valni uzberot nedaudz atstatu no upes ielejas malas. Pret šo vaļņa daļu pilskalna plakumā ir ap metru dziļš iedziļinājums, kas, pārtraucot valni, izplūstot turpinās un nokrīt pret Engures upi. Aiz šī izplūduma pilskalna ziemeļrietumu daļā vaļņa vairs nav, toties aptuveni metru zem pilskalna plakuma šajā vietā ir dažus metrus gara un šaura terase. Ir sajūta, ka pilskalnu postījuši ģeoloģiski procesi, gruntij vienā pilskalna daļā pārraujot valni un aizlīdzinot terasi, noslīdot uz leju pret Engures upi. Šis iespējamais grunts noslīdējums radījis plašāku zemes mēli pilskalna austrumu pakājē starp Engures upi un gravu, kas pieslēdzas upei.

Pilskalna plakums, ja neskaita iedziļinājumu plakuma austrumu pusē, ir gandrīz līdzens, ar 0,5 m kritumu pret austrumiem. Pret rietumiem un ziemeļiem plakums ir ar krasu pāreju uz gravu. Plakuma garums ap 45 m, plakuma platums gar valni līdz austrumu vaļņa pakājei — ap 30 m. Kultūrslānis pilskalna plakumā nav jaušams. Tūlīt zem trūdu kārtas sākas 20—25 cm bieza, pelēka smilts zeme, kas dziļāk paliek dzeltena. Iespējamā zemes noslīdējumā pret Engures upi zeme ir tumšāka.

Brunču pilskalns, šķiet, nav bijis ilgstoši apdzīvots — nav izveidojies intensīvāks kultūrslānis. Pilskalns iekārtots tradicionālā veidā no dabas izdevīgā vietā, norobežojot starp gravu un upi izveidojušos zemes mēli.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Brunču pilskalns
Blieķu kalns

**Blieķu kalns** ir pilskalns, kas atrodas Dienvidkurzemes novada Cīravas pagastā. Kā rakstījis Ernests Brastiņš, šo pilskalnu uzgājis un konstatējis skolotājs J. Sudmalis. Tas atrodas 3 kilometrus uz dienvidiem no Cīravas muižas, netālu no Akmeņu mazmuižas, tai vietā, kur Akmenes upīte ietek Durbē.

Pilskalns ierīkots uz zemesraga, kas no dienvidiem un ziemeļiem iesniedzas apkārtējās pļavās, apkārt tam apvijas Akmenes upīte. Uzbedums un grāvis atrodas plakuma dienvidu galā. Vaļņa augstums un grāvja dziļums ir tikai līdz vienam metram, jo grāvis pa daļai aizbērts ar uzbeduma zemēm, ierīkojot ceļu jaunsaimniecībai. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Blieķu kalns - pilskalns
Podnieku iela

**Podnieku iela** var būt:

* Podnieku iela — iela Ādažos;
* Podnieku iela — iela Cēsīs;
* Podnieku iela — iela Daugavpilī;
* Podnieku iela — iela Krāslavā;
* Podnieku iela — iela Smiltenē;
* Podnieku iela — iela Valmierā;
* Podnieku iela — iela Beļavas pagasta Beļavā.
Koventri (boro)

**Koventri Lielpilsēta** () ir metropoles boro (distrikts) ar lielpilsētas statusu Anglijā, Rietummmidlendas grāfistē. Aizņem grāfistes austrumdaļu, robežojas rietumos ar Solihalu, bet ziemeļos, austrumos un dienvidos — ar Vorikšīru. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Koventri.

## Vēsture
Koventri distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Vorikšīras grāfistei piederošās Koventri lielpilsētu ar nelielām apkārtējām lauku teritorijām, un iekļaujot to jaunizveidotajā Rietummidlendas grāfistē.

## Administrācija
Administratīvi boro teritoriju veido ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko pārvalda lielpilsētas padome, un kas iekļauj pašu Koventri ( iedzīvotāji) pilsētu, kā arī 3 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Plūmju iela

**Plūmju iela** var būt:

* Plūmju iela — iela Rīgā;
* Plūmju iela — iela Daugavpilī;
* Plūmju iela — iela Jelgavā;
* Plūmju iela — iela Aizkrauklē;
* Plūmju iela — iela Baložos;
* Plūmju iela — iela Ikšķilē;
* Plūmju iela — iela Limbažos
* Plūmju iela — iela Rūjienā;
* Plūmju iela — iela Carnikavas pagasta Carnikavā;
* Plūmju iela — iela Stopiņu pagasta Dreiliņos;
* Plūmju iela — iela Dunikas pagasta Ječos;
* Plūmju iela — iela Grobiņas pagasta Jaundubeņos;
* Plūmju iela — iela Ķekavas pagasta Katlakalnā;
* Plūmju iela — iela Kocēnu pagasta Kocēnos;
* Plūmju iela — iela Vecsaules pagasta Likvertenos;
* Plūmju iela — iela Saulkrastu pagasta Mežvidos;
* Plūmju iela — iela Ogresgala pagasta Ogresgalā;
* Plūmju iela — iela Limbažu pagasta Ozolainē;
* Plūmju iela — iela Garkalnes pagasta Upesciemā.
Preiļu iela

**Preiļu iela** var būt:

* Preiļu iela — iela Rīgā;
* Preiļu iela — iela Daugavpilī;
* Preiļu iela — iela Līvānos;
* Preiļu iela — iela Varakļānos;
* Preiļu iela — iela Vārkavas pagasta Dzeņos;
* Preiļu iela — iela Silmalas pagasta Štikānos.
M4 Sherman

***M4 Sherman*** bija ASV vidējais tanks, ko plaši izmantoja Sabiedroto spēki Otrajā pasaules karā. Tas ir viens no pazīstamākajiem un visplašāk ražotajiem Otrā pasaules kara tankiem, ar vairāk nekā  saražotiem eksemplāriem. Tanks nosaukts par godu ASV ģenerālim Viljamam Šērmanam.

*M4 Sherman* izstrādāts 1941. gadā kā uzlabojums iepriekšējiem ASV vidējiem tankiem, piemēram, *[[M3 Lee]]*. Tas bija paredzēts, lai sniegtu Sabiedrotajiem mobili bruņotu vienību, kas spētu doties uzbrukumā, kā arī aizsargāt kājnieku vienības. Tanka galvenais ierocis bija 75 mm vai vēlākos modeļos 76 mm lielgabals, kā arī koaksiāls ložmetējs. Tanka bruņas bija līdz 76 mm biezas, kas sniedza aizsardzību pret lielāko daļu pretinieka ieroču, lai gan vācu smagākie tanki, piemēram, *[[Tiger I|Tiger]]* un *[[Panther]]*, varēja viegli izsist *M4 Sherman* no distances.

*M4 Sherman* bija salīdzinoši ātrs un veikls tanks, kas spēja pārvietoties līdz 40-48 km/h, atkarībā no apstākļiem un modeļa. Tas arī izcēlās ar savu vieglumu ražošanā, kas bija izšķiroši Otrā pasaules kara laikā, jo tas ļāva masveidā piegādāt tankus uz visiem frontes posmiem.

## Ārējās saites
T-26

thumb|T-26
**T-26** bija vieglais tanks, ko Padomju Savienība izstrādāja 1930. gados un kas tika plaši izmantots Otrajā pasaules karā. Šis tanks bija viens no visizplatītākajiem padomju bruņoto spēku tankiem pirmskara periodā un kara pirmajos gados.

Tanks tika izstrādāts, balstoties uz Lielbritānijas *[[Vickers 6-Ton]]* tanku dizainu, kuru padomju inženieri licencēja un uzlaboja. T-26 bija relatīvi vienkāršs un lēts tanks, kuru ražoja masveidā. Tam bija vairākas modifikācijas, taču sākotnējā versijā tas bija aprīkots ar 45 mm lielgabalu un diviem ložmetējiem. Tā bruņas bija salīdzinoši plānas, kas padarīja to ievainojamu pret pretinieka uguni.

T-26 izmantoja vairākos konfliktos, tostarp Spānijas pilsoņu karā, padomju-japāņu konfliktos un Otrā pasaules kara sākuma posmos, piemēram, Ziemas karā pret Somiju un Barbarosas operācijas laikā. Tomēr līdz ar kara progresu tas novecoja, jo jaudīgākas un labāk bruņotas vācu tanku vienības, piemēram, *Panzer* sērijas tanki, to pārspēja.

## Ārējās saites
Purva iela

**Purva iela** var būt:

* Purva iela — iela Rīgā;
* Purva iela — iela Rēzeknē;
* Purva iela — iela Valmierā;
* Purva iela — iela Ventspilī;
* Purva iela — iela Aizkrauklē;
* Purva iela — iela Alūksnē;
* Purva iela — iela Baložos;
* Purva iela — iela Cēsīs;
* Purva iela — iela Gulbenē;
* Purva iela — iela Kārsavā;
* Purva iela — iela Ķegumā;
* Purva iela — iela Mazsalacā;
* Purva iela — iela Mārupē;
* Purva iela — iela Rūjienā;
* Purva iela — iela Salaspilī;
* Purva iela — iela Sedā;
* Purva iela — iela Siguldā;
* Purva iela — iela Skrundā;
* Purva iela — iela Staicelē;
* Purva iela — iela Strenčos;
* Purva iela — iela Subatē;
* Purva iela — iela Tukumā;
* Purva iela — iela Valdemārpilī;
* Purva iela — iela Valkā;
* Purva iela — iela Lapmežciema pagasta Bigauņciemā;
* Purva iela — iela Carnikavas pagasta Gaujā;
* Purva iela — iela Salas pagasta Kūdrā;
* Purva iela — iela Brīvzemnieku pagasta Puikulē;
* Purva iela — iela Garkalnes pagasta Sužos.

## Skatīt arī
* Purvu iela
Britu angļu valoda

**Britu angļu valoda** ir angļu valodas variants, ko lieto Apvienotajā Karalistē (Anglijā, Skotijā, Velsā un Ziemeļīrijā) un dažās tās bijušajās kolonijās un teritorijās. Tā ietver dažādus dialektus un atšķiras no citiem angļu valodas paveidiem, piemēram, amerikāņu vai austrāliešu angļu valodas, gan gramatikā, gan leksikā, gan izrunā.

## Īpašības
Galvenās īpašības, kas atšķir britu angļu valodu no citām angļu valodas formām, ir:

# Ortogrāfija (rakstība)
#* Britu angļu valodā daži vārdi tiek rakstīti atšķirīgi nekā amerikāņu angļu valodā. Piemēram:
#** *Colour* (britu) vs *Color* (amerikāņu).
#** *Organise* (britu) vs *Organize* (amerikāņu).
#** *Centre* (britu) vs *Center* (amerikāņu).
# Izruna
#* Britu angļu valodā ir vairākas izrunas atšķirības. Piemēram, "r" pēc patskaņiem britu angļu valodā bieži ir daudz klusāks vai pat nav izrunāts (piemēram, vārdos *car* vai *hard*).
#* Reģionāli izrunas var būt ļoti dažādas, piemēram, starp tādiem akcentiem kā "*Queen's English*" jeb izsmalcināto izrunu (RP — *Received Pronunciation*) un reģionālajiem akcentiem, kā Liverpūles "*Scouse*" vai Skotijas angļu valoda.
# Leksika (vārdu krājums)
#* Dažiem vārdiem ir atšķirīga nozīme vai lietojums. Piemēram:
#** *Lorry* (britu) vs *Truck* (amerikāņu).
#** *Holiday* (britu) vs *Vacation* (amerikāņu).
#** *Flat* (britu) vs *Apartment* (amerikāņu).
# Gramatika
#* Britu angļu valodā biežāk lieto kolektīvos lietvārdus daudzskaitlī (piemēram, "*The team are playing well*"), kamēr amerikāņu angļu valodā lietotu vienskaitli ("*The team is playing well*").
# Akcenti un dialekti:
#* Britu angļu valodā ir liela akcentu un dialektu dažādība, kas bieži saistīta ar konkrētiem reģioniem. Dialekti var būt ļoti atšķirīgi, piemēram, *[[Cockney]]* Londona, *[[Geordie]]* ziemeļaustrumos, vai *[[Brummie]]* Birmingemā.
## Ārējās saites
Īru angļu valoda

**Īru angļu valoda** (, *Irish English* vai *Anglo-Irish*) ir angļu valodas paveids, kas radies Īrijā, angļu valodai sajaucoties ar vietējo īru valodu un tās dialektiem. Tā angliskais nosaukums "*Hiberno-English*" cēlies no Īrijas nosaukuma latīņu valodā *Hibernia*. Īru angļu valodas paveidu lieto vairāk nekā 5 miljoni cilvēku. 

Īru angļu valodai ir vairākas atšķirības no britu un amerikāņu angļu valodas, kas izpaužas gan leksikā, gan gramatikā, gan izrunā:

* Īpašais jautājuma veids: Tā sauktais "*after perfect*" ir īru angļu valodai raksturīga gramatikas konstrukcija, ko veido, izmantojot vārdu *after*, lai izteiktu tikko notikušu darbību, piemēram, "*I'm after finishing my homework*" nozīmē "*I have just finished my homework*" (es tikko pabeidzu savu mājasdarbu).
* "*To be*" lietojumā īru angļu valoda dažkārt atspoguļo īru valodas ietekmi, un darbības vārdu "*to be*" var lietot nepārtrauktā veidā, piemēram, "*He does be working*" vai "*They do be going to the shop*", izsakot pastāvīgu vai ierastu darbību.
* Īru angļu valodas paveidā ir daudz no īru valodas aizgūtu vārdu un izteicienu, piemēram, *craic*, kas nozīmē izklaidi vai labi pavadītu laiku (piemēram, "*What's the craic*?" — "Kā klājas?").
* "*Th*" skaņu bieži izrunā vienkārši kā *t* vai *d*, tāpēc vārds *think* varētu skanēt kā *tink* un *this* kā *dis*.
* Daži īru angļu valodas izteicieni ir tieši aizgūti no īru valodas vai tās gramatikas struktūras, piemēram, "*It’s yourself!*", ko izmanto, lai sirsnīgi sveicinātu kādu pazīstamo.

## Ārējās saites
Gobu dzimta

**Gobu dzimta** (*Ulmaceae*) ir rožu rindas dzimta. Tās pārstāvji ir plaši izplatīti visā ziemeļu mērenajā joslā, un ir retumis sastopami arī citviet, izņemot Austrālāziju. Parasti tiek uzskatīts, ka dzimtā ietilpst aptuveni 7 ģintis un aptuveni 45 sugas. Agrāk dzimtā tika iekļauta arī *[[Celtis]]* ģints, taču *[[Angiosperm Phylogeny Group]]* veiktā analīze liecina, ka šīs ģintis labāk iederas radniecīgajā kaņepju dzimtā (*Cannabaceae*) dzimtā.

## Ģintis
Dzimtā ir klasificētas šādas ģintis:

* Gobas (*Ulmus*) L.
* *Ampelocera* Klotzsch
* *Hemiptelea* Planch.
* *Holoptelea* Planch.
* *Phyllostylon* Capan. ex Benth. & Hook.f.
* *Planera* J.F.Gmel.
* *Zelkova* Spach

## Atsauces

## Ārējās saites
Vustera (distrikts)

**Vusteras Lielpilsēta** () ir lielpilsēta un nemetropoles distrikts Vusteršīras grāfistē Anglijā. Atrodas grāfistes centrālajā daļu, robežojas rietumos ar Molvernhilsu, bet austrumos — ar Vičeivonu. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Vustera.

## Vēsture
Administratīvā vienība tagadējās robežās izveidota 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Vusteras grāfistes boro ar diviem pagastiem no Droitvičas lauku distrikta. Distrikts kopš dibināšanas pārmantoja Vusteras lielpilsētas statusu.

Administratīvi distriktu veido ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko tieši pārvalda boro padome un kas iekļauj Vusteras pilsētu ar  iedzīvotājiem, kā arī 2 pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Riņķa iela

**Riņķa iela** var būt:

* Riņķa iela — iela Rīgā;
* Riņķa iela — iela Daugavpilī;
* Riņķa iela — iela Jelgavā;
* Riņķa iela — iela Ogrē;
* Riņķa iela — iela Piltenē;
* Riņķa iela — iela Ventspilī;
* Riņķa iela — iela Garkalnes pagasta Amatniekos;
* Riņķa iela — iela Svētes pagasta Atpūtā;
* Riņķa iela — iela Ādažu pagasta Āņos.

## Skatīt arī
* Mazā Riņķa iela
Dunalkas Elku kalns

**Dunalkas Elku (Elka) kalns** ir pilskalns, kas atrodas Dienvidkurzemes novada Dunalkas pagastā. Pilskalnu aprakstījis Ernests Brastiņš: ceļā no Dunalkas uz Daidzi, pašā ceļmalā, atrodas divi kalni, saukti Karātavu kalns un Elka kalns. Cilvēka roku apstrādāts ir pēdējais, kamēr pirmajam nav gluži nekādu apstrādājuma vai rakuma zīmju. Puskilometru uz dienvidaustrumiem no minētajiem kalniem tek Durbes upe pa uzkalnainu apvidu.

Dunalkas Elka kalns ir neparasta veida apcietinājums. Tas ierīkots uz lēzena kalna, kam kaut cik stāvāka ir tikai austrumu mala un dienvidrietumu puse, kurā strauts izgrauzis gravu. Ziemeļu puse atgriezta no pārējā līdzenā lauka trīskārtīgiem grāvjiem un uzbedumiem, kuriem vidū ir ieejas vieta. Tā radīts apaļš plakums ap 60 m caurmērā. Plakumam apkārt ar pārtraukumiem stiepjas neliels uzbedums. Neparastais šai nocietinātā vietā ir tas, ka uzbedumu pārtraukumi liek domāt, ka nocietinājumam ir bijušas vairākas ieejas. Augusts Bīlenšteins aprakstījis 6 šādas ieejas. Tomēr neapšaubāmas ir tikai četras.

Dunalkas Elka kalnā mītņu slānis niecīgs. Lielkungi šeit savā laikā esot ierādījuši maitu nosviežamo vietu. Tomēr pirms tam Elka kalnā Jāņu svētki svētīti un kalns esot saukts arī par Jāņukalnu. Nav tomēr gluži noteikti sakāms, vai kalns noderējis reliģiska kulta vajadzībām, vai kara darbiem. Bīlenšteina pierakstītās teikas gan runā par labu pilskalnam.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Dunalkas Elku kalns — pilskalns
Dupurkalns

**Dupurkalns** ir pilskalns, kas atrodas Talsu novada Valdemārpils nomalē pie estrādes, netālu no Valdemārpils—Vandzenes ceļa, blakus automašīnu stāvvietai.

Lēzens uzkalns, kura nosaukums liecina par varbūtēju seno kulta vietu — upurkalnu. Tomēr ir arī versija, ka kalna nosaukums radies no ozoliem, kas it kā kādreiz auguši uz tā, un transformējies no krievu valodas vārda „dub” (‘ozols’). Pirmoreiz Dupurkalnu aprakstījis novadpētnieks T. Dzintarkalns 1924. gadā. Vairākkārt izteiktas hipotēzes, ka tas varētu būt bijis pat pilskalns. Kultūrslānis un pārliecinošas zemes darbu pārveides pazīmes nav atrastas.

Arheoloģisku pierādījumu par senu kulta vietu nav. Ir vairākas saturiski īsas un tradicionālas teikas, kas stāsta, ka kalnā nogrimusi pils. Kalns papildina Valdemārpils un tās apkārtnes kultūrvēsturisko vietu apjomu kā teiksmaina vieta, kuras nozīme senatnē vēl ir pētāms jautājums.

Blakus kalnam, iespējams, ir līdzināta virsma, tā kā plakums. Bet pierādījumu par to, ka tas ir pilskalns, īsti nav. Pilskalnu pētnieks Ernests Brastiņš 1920. gados par pilskalnu nav atzinis.

## Ārējās saites
* Dupurkalns - pilskalns
* www.senvietas.lv
Sakņu iela

**Sakņu iela** var būt:

* Sakņu iela — iela Rīgā;
* Sakņu iela — iela Daugavpilī;
* Sakņu iela — iela Liepājā;
* Sakņu iela — iela Grobiņā;
* Sakņu iela — iela Kuldīgā;
* Sakņu iela — iela Rumbas pagasta Rumbeniekos.
Samteņu iela

**Samteņu iela** var būt:

* Samteņu iela — iela Daugavpilī;
* Samteņu iela — iela Limbažos;
* Samteņu iela — iela Ogrē;
* Samteņu iela — iela Drabešu pagasta Agrā;
* Samteņu iela — iela Ķekavas pagasta Katlakalnā;
* Samteņu iela — iela Babītes pagasta Mežārēs;
* Samteņu iela — iela Skultes pagasta Skultē.
Diždāmes pilskalns

**Diždāmes pilskalns** atrodas Dienvidkurzemes novada Gramzdas pagastā. Tas atrodas dažus kilometrus no Lietuvas robežas. 

Ceļš starp Dāmi un Aizvīķiem šķērso Vidvides upīti. Vienu kilometru uz ziemeļaustrumiem no šās vietas, Vidvides labajā krastā, gravas ierobežots, atrodas labi veidots pilskalns. Zemesrags, uz kura tas atrodas, ir 14 metru augstāks par Vidvides pļavām. Pilskalnam neliels plakums, kura austrumgalā paceļas 5 m augsts uzbedums ar grāvi priekšā. Aiz šā uzbeduma ir vēl otrs 2 m augsts uzbedums, kas atdala pilskalnu no apkārtējiem mežiem. Ieeja bijusi uzbedumu dienvidus pusē. Pilskalnam pusmetru dziļš mītņu slānis, kurā redzamas ogles un pelni.

Liekas, ka pilskalna ziemeļos ir zemes gabals, kas norobežots gravām un grāvjiem, kurš tagad aizaudzis. Par pilskalnu stāsta, ka tur zviedri izrakuši lielu naudas lādi. Šis pilskalns atrodas Lieldāmes daļā, kas senrakstos minēta ka “Dāmis”.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Enciklopedija.lv
* Diždāmes pilskalns
Drogas pilskalns

**Drogas pilskalns** atrodas Dienvidkurzemes novada Kalvenes pagastā. Pilskalns ir 14 metru augsts, stāvām malām, kas no apkārtējiem tīrumiem nošķirts ar grāvi un uzbedumu. Uzbedums un grāvja rietumu pusē atstātā ieejas vieta aizsargāta ar diviem mazākiem uzbedumiem.

Ernests Brastiņš raksta, ka "Pilskalna māju saimnieks Ansis Zīle pastāstījis, ka šai vietā senāk stāvējusi Maz-Drogas kungu kapliča, kas gadus 50 atpakaļ esot nojaukta. Redzamas vēl akmeņu un ķieģeļu atliekas".

Par šo vietu stāstot, ka šeit senos laikos esot bijusi zviedru pils. Kādā stūrī esot aprakta nauda, bet neviens īsti nezinot kur.

Atrastā vieta pieskaitāma parastā lieluma un tipa pilskalniem, kura nosaukumu uzglabājušas tuvumā esošās mājas. Pilskalna mītņu slānis rietumu pusē izjaukts no kartupeļu bedrēm, bet pilskalna vidū, lēsts, ka bijuši kungu kapi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Drogas pilskalns
Lecile Tebogo

**Lecile Tebogo** (*Letsile Tebogo*; dzimis ) ir Botsvānas vieglatlēts, sprinteris. Viņš ir  čempions 200 metru distancē un sudraba medaļas ieguvējs 4×400 m stafetē, Pasaules čempionāta medaļnieks, Āfrikas rekordists 200 m.

## Karjera
Pirmo starptautisko pieredzi Lecile Tebogo guva 17 gadu vecumā 2021. gada Pasaules vieglatlētikas stafetēs, kas notika Hožovā, Polijā. Tā paša gada augustā viņš piedalījās Pasaules U-20 čempionātā Nairobi, Kenijā, uzvarot 100 metru skrējienā un finišējot otrajā vietā 200 metros.

 18 gadu vecumā Botsvānas čempionātā uzstādīja jaunu valsts rekordu 100 m skrējienā ar laiku 10,08 sekundes. Divus mēnešus vēlāk viņš pirmo reizi 100 m distanci veica ātrāk par 10 sekundēm, noskrienot 9,96 sekundēs, kas bija arī jauns pasaules U-20 rekords. 2022. gada jūlijā pirmo reizi startēja Pasaules čempionātā pieaugušajiem, kas notika Jūdžīnā, ASV. 100 m priekšskrējienā viņš vēl vairāk uzlaboja savu rekordu, distanci veicot 9,94 sekundēs, vēlāk finālā gan iekļūt neizdevās, un Lecile Tebogo ieridojās 16. vietā. Nākamajā mēnesī Pasaules U-20 čempionātā Kali viņš vēlreiz laboja savu rekordu, sasniedzot rezultātu 9,91 s. Pasaules U-20 čempionāta 200 metru distancē ieguva sudraba godalgu.

2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā izcīnīja sudraba medaļu 100 metros, piekāpjoties vienīgi Noa Lailsam, kā arī bronzu 200 m.

 Pretorijā 300 m distanci veica 30,69 sekundēs, kas bija pasaules labākais rezultāts (pasaules rekordi šajā netradicionālajā distancē netiek fiksēti).  Parīzē 100 metru distancē ieguva sesto vietu, bet 200 metros ar jaunu Āfrikas rekordu (19,46 s) izcīnīja zelta medaļu, kas bija pirmais olimpiskais zelts Botsvānas vēsturē. 4×400 m stafetē, kur finālā Tebogo veica pēdējo posmu, Botsvānas komanda izcīnīja sudrabu.

2025. gada Pasaules čempionātā Tokijā izcīnīja zelta medaļu 4×400 m stafetē. 100 metru distancē iekļuva finālā, bet tika diskvalificēts par pāragru startu, bet 200 m distancē ieņēma 4. vietu.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Sauleskalna iela

**Sauleskalna iela** var būt:

* Sauleskalna iela — iela Daugavpilī;
* Sauleskalna iela — iela Krāslavā;
* Sauleskalna iela — iela Saulkrastos;
* Sauleskalna iela — iela Bērzaunes pagasta Sauleskalnā.

## Skatīt arī
* Saulkalnes iela
Senlejas iela

**Senlejas iela** var būt:

* Senlejas iela — iela Rīgā;
* Senlejas iela — iela Daugavpilī;
* Senlejas iela — iela Aizkrauklē;
* Senlejas iela — iela Ikšķilē;
* Senlejas iela — iela Augšdaugavas novada Pilskalnē.
Sēņu iela

**Sēņu iela** var būt:

* Sēņu iela — iela Daugavpilī;
* Sēņu iela — iela Pāvilostā;
* Sēņu iela — iela Garkalnes pagasta Garkalnē;
* Sēņu iela — iela Carnikavas pagasta Garupē;
* Sēņu iela — iela Salas pagasta Kūdrā;
* Sēņu iela — iela Salacgrīvas pagasta Svētciemā;
* Sēņu iela — iela Stopiņu pagasta Ulbrokā.
Mazā Sila iela

**Mazā Sila iela** var būt:

* Mazā Sila iela — iela Baldonē;
* Mazā Sila iela — iela Skultes pagasta Skultē.

## Skatīt arī
* Sila iela
Melnā kaste (filma)

**"Melnā kaste"** () ir 2021. gada Francijas un Beļģijas mistērijas trillera filma, kuras režisors ir Janns Gozlans. Filmā galvenās lomas atveido Pjērs Ninē, Lū Delāža un Andrē Dusoljē.

Filma stāsta par talantīgu melno kastu analītiķi, kurš izmeklē noslēpumainu lidmašīnas katastrofu.

Filmas "Melnā kaste" pirmizrāde notika . Filma guva pozitīvas kritiķu atsauksmes un to nominēja Cēzara balvai piecās kategorijās, tai skaitā kategorijā "Labākais aktieris" (Ninē).

## Atsauces

## Ārējās saites
Skaistas iela

**Skaistas iela** var būt:

* Skaistas iela — iela Daugavpilī;
* Skaistas iela — iela Krāslavā.

## Skatīt arī
* Skaista iela — iela Skrudalienas pagasta Silenē
* Skaistā iela — iela Zilupē
Teiku iela

**Teiku iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Teiku iela — iela Ādažos;
** Teiku iela — iela Baldonē;
** Teiku iela — iela Lielvārdē.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Teiku iela — iela Mētrienas pagasta Mētrienā.
** Teiku iela — iela Olaines pagasta Jāņupē;
Vīksnu iela

**Vīksnu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Vīksnu iela — iela Lielvārdē;
** Vīksnu iela — iela Ogrē;
** Vīksnu iela — iela Salaspilī.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Vīksnu iela — iela Babītes pagasta Dzilnuciemā;
** Vīksnu iela — iela Mārupes pagasta Jaunmārupē;
** Vīksnu iela — iela Skultes pagasta Skulte.

## Skatīt arī
* Vīksnes iela
* Vīksnas iela
Sila iela

**Sila iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Sila iela — iela Rīgā;
** Sila iela — iela Jelgavā;
** Sila iela — iela Jēkabpilī;
** Sila iela — iela Liepājā;
** Sila iela — iela Ogrē;
** Sila iela — iela Valmierā;
** Sila iela — iela Ventspilī;
** Sila iela — iela Aizkrauklē;
** Sila iela — iela Baldonē;
** Sila iela — iela Cēsīs;
** Sila iela — iela Dobelē;
** Sila iela — iela Grobiņā;
** Sila iela — iela Iecavā;
** Sila iela — iela Ikšķilē;
** Sila iela — iela Kandavā;
** Sila iela — iela Krāslavā;
** Sila iela — iela Madonā;
** Sila iela — iela Pāvilostā;
** Sila iela — iela Salacgrīvā;
** Sila iela — iela Salaspilī;
** Sila iela — iela Saulkrastos;
** Sila iela — iela Staicelē;
** Sila iela — iela Tukumā;
** Sila iela — iela Vangažos;
** Sila iela — iela Zilupē.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Sila iela — iela Babītes pagasta Babītē;
** Sila iela — iela Bārbeles pagasta Bārbelē;
** Sila iela — iela Allažu pagasta Egļupē;
** Sila iela — iela Carnikavas pagasta Garupē;
** Sila iela — iela Grobiņas pagasta Jaundubeņos;
** Sila iela — iela Dunikas pagasta Ječos;
** Sila iela — iela Ādažu pagasta Kadagā;
** Sila iela — iela Tīnūžu pagasta Kalnājos;
** Sila iela — iela Garkalnes pagasta Langstiņos;
** Sila iela — iela Vecsaules pagasta Likvertenos;
** Sila iela — iela Stopiņu pagasta Līčos;
** Sila iela — iela Jaunsvirlaukas pagasta Mežciemā;
** Sila iela — iela Mērsraga pagasta Mērsragā;
** Sila iela — iela Ropažu pagasta Podkājās;
** Sila iela — iela Rojas pagasta Rojā;
** Sila iela — iela Ķekavas pagasta Saulgožos;
** Sila iela — iela Skrīveru pagasta Skrīveros;
** Sila iela — iela Salas pagasta Spuņciemā;
** Sila iela — iela Stāmerienas pagasta Stāmerienā;
** Sila iela — iela Naujenes pagasta Stropos;
** Sila iela — iela Zasas pagasta Zasā;
** Sila iela — iela Skultes pagasta Ziemeļblāzmā.

## Skatīt arī
* Silu iela
* Mazā Sila iela
* Aizsila iela
Pjērs Ninē

**Pjērs Ninē** (; dzimis ) ir franču aktieris.

Savu aktiera karjeru sācis 2007. gada televīzijas miniseriālā *La dame d'Izieu*, bet vēlāk piedalījies tādās filmās kā *[[LOL (Laughing Out Loud)]]* (2008), *[[L'Armée du crime]]* (2009), *[[Les Émotifs anonymes]]* (2010) un *[[Comme des frères]]* (2012). Par galveno lomu biogrāfiskajā filmā "Īvs Senlorāns" (*Yves Saint Laurent*, 2014) saņēmis Cēzara balvu kā labākais aktieris. Šai balvai nominēts arī par lomām filmās "Francs" (*Frantz*, 2016) un "Melnā kaste" (2021).

Piedalījies arī filmās *[[20 ans d'écart]]* (2013), *[[OSS 117: Alerte Rouge en Afrique Noire]]* (2021), "Maskarāde" (*Mascarade*, 2022), *[[Le Livre des solutions]]* (2023) un "Grāfs Monte-Kristo" (2024).

## Ārējās saites
Sloku iela

**Sloku iela** var būt:

* Sloku iela — iela Daugavpilī;
* Sloku iela — iela Valmierā;
* Sloku iela — iela Alūksnē;
* Sloku iela — iela Carnikavas pagasta Kalngalē;
* Sloku iela — iela Babītes pagasta Piņķos;
* Sloku iela — iela Garkalnes pagasta Sunīšos.

## Skatīt arī
* Slokas iela
* Eirāzijas sloka
Kārlis Mikulis

**Kārlis Mikulis** (dzimis , miris ) bija latviešu profesionālais cīkstonis, svarcēlājs, Viskrievijas meistars svarcelšanā.

## Atsauces

## Literatūra
* 

## Ārējās saites
* 
* 
*
Rediča (boro)

**Redičas boro** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Vusteršīras grāfistē Anglijā. Atrodas grāfistes ziemeļaustrumu daļā, robežojas austrumos ar Vorikšīru, dienvidos — ar Vičeivonu, bet rietumos un ziemeļos — ar Bromsgrovu. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Rediča.

## Vēsture
Administratīvā vienība izveidota 1974. gada 1. aprīlī, par nemetropoles distriktu reorganizējot Redičas urbāno distriktu. Distrikts kopš dibināšanas pārmantoja Vusteras lielpilsētas statusu.

Administratīvi distriktu veido ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko tieši pārvalda boro padome un kas iekļauj Redičas pilsētu ar  iedzīvotājiem, kā arī Fekenemas pagasts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Smilškalna iela

**Smilškalna iela** var būt:

* Smilškalna iela — iela Daugavpilī;
* Smilškalna iela — iela Ķekavā.
Zemā goba

**Zemā goba** (*Ulmus pumila*) ir gobu suga, kas sastopama dienvidaustrumu Āzijā un tā ir ieviesta arī Eiropā un Ziemeļamerikā. Suga ir retumis kultivēta Latvijā. Tā ir parasti reti sastopama adventīvā veidā kā sīki dzinumi vai nelieli krūmi dzelzceļmalu uzbērumos.

## Apraksts
Zemā goba ir neliels koks, kas Latvijā savvaļā parasti sastopama kā krūms (garumā līdz 4 metriem). Miza ir brūni pelēka. Pumpuri ir smaili. Lapas uz zariem ir novietotas pamīšus, šauri olveidīgas vai lancetiskas, mala vienkārt zobaina, gals smails, kāts ļoti īss, plātnes virspuse raupja, pamats vienmēr simetrisks. Ziedi pušķos zaru galos lapu žāklēs. Auglis ir riekstiņš, ko apņem plēvjains spārns. Zied maijā, jūnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rediča

**Rediča** () ir pilsēta Anglijā, Vusteršīras grāfistes Redičas nemetropoles distrikta vienīgā pilsēta un administratīvais centrs. Atrodas grāfistes ziemeļaustrumos Erovas upes krastos  no grāfistes centra Vusteras un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1348. gadā kā *Red-Ditch*. Viduslaikos Rediča bija amatniecības centrs, kur bija attīstīta metālapstrāde — ražoja adatas, makšķerāķus, bet vēlākos laikos ražoja atsperes un *Royal Enfield* motociklus. 1894. gadā Redičai piešķīra urbānā distrikta statusu. 1946. gadā strauji augošā Rediča tika iekļauta «jauno pilsētu» programmā, kā rezultātā ievērojami tika attīstīta tās infrastruktūra. 1974. gadā to reorganizēja par nemetropoles distriktu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aizzīmēšana

left|thumb|191x191px|Paralēlvelces: analogā (pa kreisi) un digitālā
**Aizzīmēšana** ir līniju izveidošana uz sagataves virsmas vai uz vairākām virsmām, šīs līnijas nosaka iegūstamā izstrādājuma izmērus un apveidus. Aizzīmēšanu pārsvarā veic vienreizējā un sīksēriju ražošanā.

Aizzīmējamo sagatavi novieto uz speciālas plates. Aizzīmēšanu veic ar aizzīmēšanas velcēm (attāluma noteikšanai un taisnes ieturēšanai izmantojot lineālu vai aizzīmēšanas bīdmēru, sarežģītas formas izstrādājumiem izmanto šablonus), paralēlvelcēm, aizzīmēšanas cirkuļiem un stieņcirkuļiem. Līniju sagataves virsmā iespiež aizzīmēšanas rīka asais gals. Ar punktsišiem var iegūt padziļinājumus uz jau aizzīmētām līnijām. Alumīnija sagataves aizzīmē ar zīmuli.

## Atsauces
Strādnieku iela

**Strādnieku iela** var būt:

* Strādnieku iela — iela Daugavpilī;
* Strādnieku iela — iela Jūrmalā;
* Strādnieku iela — iela Ogrē;
* Strādnieku iela — iela Ventspilī;
* Strādnieku iela — iela Aknīstē;
* Strādnieku iela — iela Dobelē;
* Strādnieku iela — iela Skrundā;
* Strādnieku iela — iela Naujenes pagasta Kraujā;
* Strādnieku iela — iela Silmalas pagasta Kruki;
* Strādnieku iela — iela Laucesas pagasta Mirnijā;
* Strādnieku iela — iela Kalkūnes pagasta Randenē;
* Strādnieku iela — iela Sventes pagasta Sventē;
* Strādnieku iela — iela Alojas pagasta Ungurpilī;
* Strādnieku iela — iela Vaiņodes pagasta Vaiņodē.

## Skatīt arī
* Mazā Strādnieku iela
* Strādnieku šķērsiela
TPS-117

[thumb|Kuciņu radars pie [Rēzeknes lidlauks|Rēzeknes lidlauka]]
**TPS-117** jeb **AN/TPS-77** ir L-joslas aktīvā elektroniski skenētā masīva (AESA) 3-dimensiju gaisa telpas uzraudzības radars, ko 1980. gadā sāka ražot ASV uzņēmums *GE Aerospace*, tagad daļa no *[[Lockheed Martin]]*.

To izmanto arī Baltijas gaisa novērošanas tīkls, kurā darbojas arī trīs Latvijas radari pie Ventspils, pie Lielvārdes lidlauka un pie Rēzeknes lidlauka.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ksp 58

**Ksp 58** () ir Beļģijas universālā ložmetēja FN MAG Zviedrijas variants, ko Zviedrijas bruņotie spēki pieņēma 1958. gadā.

## Vēsture
Pēc 1945. gada daudzas valstis mēģināja ražot savus ložmetējus, balstoties uz MG-42 dizainu. 1950. gadu sākumā Beļģijas ieroču ražotājam *[[Fabrique Nationale de Herstal|FN Herstal]]* izdevās izstrādāt vispārējas nozīmes ložmetēju ar nosaukumu MAG. Sākotnējie Ksp 58A versija, ko izmantoja Zviedrija, izmantoja 6.5×55mm kalibra munīciju, bet Ksp 58B un vēlākie modeļi pielāgoti 7.62×51mm NATO kalibra patronām.

## Bruņojumā
* : Ksp 58B versija. 1990. gados saņēma kā Zviedrijas militāro palīdzību.
* : Ksp 58B versija. 1990. gados Latvijas Republikas Zemessardze saņēma kā Zviedrijas militāro palīdzību.
* : Ksp 58B versija. 1990. gados saņēma kā Zviedrijas militāro palīdzību.
* : kopš 1958. gada līdz mūsdienām izmanto Zviedrijas Bruņotie spēki.
* : Ksp 58B versija. Saņemta kā militārā palīdzība.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Zviedrijas Bruņotie spēku Ksp 58 tīmekļa vietne
Tauriņu iela

**Tauriņu iela** var būt:

* Tauriņu iela — iela Daugavpilī;
* Tauriņu iela — iela Rīgā;
* Tauriņu iela — iela Stopiņu pagasta Līčos;
* Tauriņu iela — iela Carnikavas pagasta Siguļos;
* Tauriņu iela — iela Skultes pagasta Skultē;
* Tauriņu iela — iela Ropažu pagasta Zaķumuižā.
Tautas iela

**Tautas iela** var būt:

* Tautas iela — iela Daugavpilī;
* Tautas iela — iela Balvos;
* Tautas iela — iela Krāslavā;
* Tautas iela — iela Viļakā;
* Tautas iela — iela Zilupē;
* Tautas iela — iela Līdumnieku pagasta Līdumniekos;
* Tautas iela — iela Mētrienas pagasta Mētrienā;
* Tautas iela — iela Medņevas pagasta Semenovā.

## Skatīt arī
* Tautas nama iela
Things to Do in Denver When You're Dead

***Things to Do in Denver When You're Dead*** ir 1995. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir Gērijs Fleders. Filmā galvenās lomas atveido Endijs Garsija, Kristofers Loids, Viljams Forsaits, Bills Nanns, Trīts Viljamss, Džeks Vordens, Stīvs Bušemi, Fairuza Balka, Gabriele Anvara un Kristofers Volkens.

Filma stāsta par pieciem noziedzniekiem, kuri saskaras ar nāves draudiem, izgāžot sev uzdoto uzdevumu.

Filmas *Things to Do in Denver When You're Dead* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Miramax Films]]*. Filma bija finansiāli neveiksmīga un saņēma galvenokārt negatīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nemejas slaidlangurs

**Nemejas slaidlangurs** () ir koku un diennakts pērtiķis, Vecās pasaules pērtiķu slaidlanguru ģints suga. To izplatības areāls aptver Laosu, Vjetnamu un Kambodžu. Šie slaidlanguri izceļas ar savu kažoku kas ir spilgtās krāsās un seksuālo dimorfismu, ņemot vērā ķermeņa izmēru. Starptautiskā Dabas aizsardzības savienība sugu ir atzinusi par kritiski apdraudētu, un tās galvenie draudi ir: medības, biotopu zudums un mājdzīvnieku tirdzniecība. Tā ir viena no trim *Pygathrix* ģints sugām, pārējās divas ir melnkāju Nemejas slaidlangurs (*P. nigripes*) un pelēkkāju Nemejas slaidlangurs (*P. cinerea*).

## Izskats
Dzīvnieka apmatojums variē no gaiši pelēka līdz tumši pelēkam. No ceļgaliem līdz pēdām kažoks ir bagātīgi sarkanbrūnā nokrāsā, no elkoņiem līdz plaukstām kažoks ir balts. Mērkaķa plaukstas un pēdas ir melnas. Purns ir zeltains, ar garām baltām ūsām, kas tēviņiem ir daudz resnākas. Acu plakstiņi ir gaiši zili. Aste ir balta. Tēviņiem ir divi balti plankumi gurnu sānos, un dzimumorgāni ir sarkani un balti. Vidējais ķermeņa garums tēviņiem ir 61 cm un mātītēm 54,5 cm. Aste ir no 55,8 līdz 76,2 cm gara. Tēviņi vidēji sver 11 kg, mātītes vidēji 8,44 kg. Astei nav satveršanas funkcijas, to galvenokārt izmanto balansēšanai pārvietojoties pa kokiem.

## Izplatība
Dzīvnieks ir sastopams Dienvidaustrumāzijā, Vjetnamas ziemeļos un centrālajā daļā un Laosā. Tie apdzīvo dažāda veida mežus: zemienēs un kalnos līdz 2000 metru augstumā virs jūras līmeņa, lapu koku, primārajos un sekundārajos lietus mežos. Dod priekšroku dzīvei koku vidējā un augšējā līmenī.
thumb|Nemejas slaidlangura mazulis

## Paradumi
Mērkaķi veido grupas no 4 līdz 15 īpatņiem, dažkārt veidojot barus līdz 50 īpatņiem. Mātīšu skaits grupā parasti divas reizes pārsniedz tēviņu skaitu. Gan mātītēm, gan tēviņiem grupā ir stingra hierarhija, un tēviņi atrodas hierarhijā augstāk nekā mātītes. Gan mātītes, gan tēviņi pamet savu grupu, sasniedzot dzimumbriedumu. Viņi pārvietojas koku galotnēs, izmantojot visas četras ekstremitātes un veicot līdz 6 metrus tālus lēcienus. Pārošanās sezona ir no augusta līdz decembrim. Grūtniecība ilgst no 165 līdz 190 dienām, metienā ir viens, retāk divi mazuļi. Kopš dzimšanas mazuļi turas ieķērušies kažokā pie savas mātes. Jaundzimušo kažoks ir vieglāks nekā pieaugušiem dzīvniekiem. Mātītes sasniedz dzimumbriedumu par četriem gadiem, tēviņi vidēji gadu vēlāk. Mērkaķu dzīves ilgums ir līdz 25 gadiem.

Dienas dzīvnieki, kas barojas un atpūšas koku lapotnē. To barības bāze galvenokārt sastāv no lapām. Kuņģis ir divkameru, pielāgots liela daudzuma celulozes sagremošanai. Papildina uzturu ar augļiem, dīgstiem, ziediem, bambusa dzinumiem, sēklām un riekstiem. Dzīvnieki nedzer ūdeni, iegūstot visu nepieciešamo šķidruma daudzumu no pārtikas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ARKive — images and movies of the douc (''Pygathrix nemaeus'')
* Informationen auf Theprimata.com
Stūra iela

**Stūra iela** var būt:

* Stūra iela — iela Daugavpilī;
* Stūra iela — iela Krāslavā;
* Stūra iela — iela Mazsalacā;
* Stūra iela — iela Skrundā;
* Stūra iela — iela Garkalnes pagasta Berģos;
* Stūra iela — iela Liepupes pagasta Liepupē;
* Stūra iela — iela Ķekavas pagasta Mellupos.

## Skatīt arī
* Stūra māja
* Stūrīša iela
* Stūres iela
* Stūru iela
Šumāni

**Šumāni** ir mazciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas pagasta dienviddaļā, 5,5 km no pagasta centra Zīlāniem, 10 km no novada centra Jēkabpils un 151 km no Rīgas.

Ciemu veido 10 viensētas. Tas izvietojies Laukezera dabas parka teritorijā, starp  autoceļu V825 un Laukezera dienvidu krastu, kur iztek Šumānu strauts.

## Atsauces
Sports Tracker

***Sports Tracker*** (sākotnēji ***Nokia Sports Tracker***) ir sporta lietotne viedtālruņiem un tiešsaistes platforma. To izstrādā un uztur *Sports Tracking Technologies* komanda Somijā.

Ar *Sports Tracker* lietotni var sekot līdzi treniņa maršrutam, laikam, attālumam, ātrumam un daudz kam citam. Tai var pieslēgt ārējus ķermeņa parametru sensorus.

## Vēsture
2000. gadu sākumā Somijas mobilo telefonu uzņēmums *[[Nokia]]* izstrādāja sporta programmatūras rīku *[[S60|Series 60]]* (*[[Symbian]]*) sistēmas viedtālruņiem (īpaši tiem, kam bija GPS funkcija, piemēram, *[[Nokia N95]]*, vai *[[Bluetoot]]* tālruņiem ar pievienotu *Bluetooth* saderīgu GPS uztvērēju), kas ļāva lietotājam sekot līdzi savam maršrutam, ātrumam, laikam un enerģijas patēriņam, veicot sporta aktivitātes, piemēram, skriešanu vai riteņbraukšanu. To nosauca par *Nokia Sports Tracker*.

2010. gada jūnijā *Nokia* paziņoja, ka pārtrauc *Nokia Sports Tracker* izstrādi. Trīs *Nokia* darbinieki nolēma turpināt *Sports Tracker* attīstīšanu, un dibināja uzņēmumu *Sports Tracking Technologies Oy*. Tā tika izveidota pieejama *[[iPhone]]* un *[[Android]]* ierīcēm, kā arī analizēt savu sniegumu un dalīties ar treniņu datiem un fotogrāfijām ar draugiem.

2015. gadā *Sports Tracking Technologies Oy* tika pārdots Somijas uzņēmumam *[[Amer Sports]]*; tā programmatūru apvienoja ar *[[Suunto]]* izstrādāto platformu *Movescount*.

2019. gadā *Amer Sports* tika pievienots Ķīnas grupai *[[Anta Sports]]*.

## Ārējās saites
* Sports Tracking Technologies
Šefīlda (boro)

**Šefīldas Lielpilsēta** () ir metropoles boro (distrikts) ar lielpilsētas statusu Anglijā, Dienvidjorkšīras metropoles grāfistē. Aizņem grāfistes dienvidrietumu daļu, robežojas dienvidos un rietumos ar Dārbišīru, ziemeļos — ar Bārnsli, bet austrumos — ar Roteremu. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Šefīlda.

## Vēsture
Šefīldas distrikts izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Šefīldas grāfistes boro, Stoksbridžas urbāno distriktu un Vortli lauku distrikta divus pagastus, un iekļaujot to jaunizveidotajā Dienvidjorkšīras metropoles grāfistē.

## Administrācija
Administratīvi Šefīldas distrikta teritoriju veido ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko pārvalda lielpilsētas padome, un kas iekļauj pašu Šefīldas ( iedzīvotāji) pilsētu, Stoksbridžas () pagasta līmeņa pilsēta un 2 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Spolāni

**Spolāni** () ir mazciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas pagasta dienvidrietumos, 5 km no pagasta centra Zīlāniem, 5 km no novada centra Jēkabpils un 146 km attālumā no Rīgas.

Ciemu veido 7 viensētas. Tas izvietojies virs Daugavas senlejas kraujas, nomaļus no autoceļa A6 un dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils, blakus Pupenu kapsētai.

## Atsauces
Stulpiņi

**Stulpiņi** ir mazciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas pagasta rietumdaļā, 3 km no pagasta centra Zīlāniem, 4 km no novada centra Jēkabpils un 145 km attālumā no Rīgas.

Ciemu veido 7 viensētas. Tas atrodas Lagzdes labajā krastā, nomaļus no autoceļa A12 un pie dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils.

## Atsauces
Piejūti

**Piejūti** ir mazciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas pagasta ziemeļrietumos, 3 km no pagasta centra Zīlāniem, 8 km no novada centra Jēkabpils un 149 km attālumā no Rīgas.

Ciemu veido 12 viensētas un rūpnieciskā apbūve. Tas izvietojies nomaļus no autoceļa V781.

## Atsauces
Rudzīši (Kūku pagasts)

**Rudzīši** ir mazciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas pagasta dienvidrietumos, 6 km no pagasta centra Zīlāniem, 5 km no novada centra Jēkabpils un 147 km attālumā no Rīgas.

Ciemu veido 16 viensētas. Tas atrodas abpus autoceļam A6, Daugavas labajā krastā, iepretim Burkānsalai.

## Atsauces
Gravāni (Kūku pagasts)

**Gravāni** ir mazciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas pagasta rietumdaļā, 3 km no novada centra Jēkabpils, 6 km no pagasta centra Zīlāniem un 146 km no Rīgas.

Ciems atrodas nomaļus no autoceļa A6, Lagzdes upes kreisajā krastā, starp dzelzceļa līniju Rīga—Daugavpils ziemeļos un Asotes pilskalnu dienvidos. Gravānu tuvumā atrodas Pupenu un Asotes kapsēta.

## Atsauces
Vārpa (Kūku pagasts)

**Vārpa** ir mazciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas pagasta galējā rietumu stūrī, pie robežas ar Jēkabpils pilsētas apkaimi Veseļiem, 4 km no pagasta centra Zīlāniem un 143 km attālumā no Rīgas.

Ciems izvietojies Donaviņas kreisajā krastā. Tajā ir 5 ielas: Ābeļu, Donaviņas, Ķepšu, Lauku un Vārpu iela.

## Atsauces
Emī un Rū

**"Emī un Rū"** ir Latvijas bērnu detektīvseriāls, ko veidojuši *[[Tet]]* un *[[Ausma Media]]*. Seriāla pirmizrādi. Tas skatāms platformā *[[Tet TV+]]*, Latvijas Televīzijas platformā *[[REplay.lv]]* un *[[Go3]]*.

Lomas seriālā atveido Ance Strazda, Rihards Zelezņevs, Artis Robežnieks, Jurģis Spulenieks, Anna Putniņa, Nils Vilks un Gatis Gāga.

## Sižets
Divi galvenie varoņi — atraktīvie, gudrie un interesantie jaunieši Emīlija Čimpiņa un Rūdis Rimpiņš (Emī un Rū) seriālā risina jaunākos uzdevumus, kurus viņiem uzdod Čimpiņ Rimpiņ aģentūras priekšnieks — Pasaules Labklājības Uzturēšanas Ierīce jeb Palauzis, kas vienlaikus pilda gan "*[[google]]* meklētāja" funkciju, gan arī darbojas kā Čimpiņ Rimpiņ aģentūras priekšnieks. Savukārt veicamie uzdevumi atspoguļo vispārcilvēcīgas vērtības un mūsdienās aktuālas problēmas, par kurām noteikti ir vērts runāt ar bērniem jau no maza vecuma.

Seriālā bez Emīlijas un Rūda darbojas arī Sētniece — Emīlija Kājiņas kundze, viņas dēls un Boliņa kungs.

## Sezonas un epizodes

### 1. sezona

**2. sezona**

## Atsauces

## Ārējās saites
* Emī un Rū  vietnē *REplay.lv*
Margināls

**Margināls** ir indivīds, kas ir atstumts vai neiekļauts dominējošajās sabiedrības struktūrās vai normās. Tas var nozīmēt, ka šāda persona ir sociāli, ekonomiski vai politiski izolēta vai neiekļauta galvenajās sabiedrības grupās.

Margināliem cilvēkiem bieži ir ierobežota piekļuve resursiem, iespējām un varai, un viņu viedoklis vai dzīvesveids bieži tiek uzskatīts par neparastu vai nepieņemamu dominējošajai sabiedrības daļai. Tie var būt imigranti, minoritātes, bezpajumtnieki, cilvēki ar atšķirīgu seksualitāti vai citi, kas neatbilst sociāli pieņemamajiem standartiem.

## Skatīt arī

* Lumpenproletariāts

## Ārējās saites
Donkastera (boro)

**Donkasteras Lielpilsēta** () ir metropoles boro (distrikts) ar lielpilsētas statusu Anglijā, Dienvidjorkšīras metropoles grāfistē. Aizņem grāfistes austrumu daļu, robežojas ziemeļos ar Rietumjorkšīru, Ziemeļjorkšīru un Jorkšīras Īstraidingu, austrumos — ar Linkolnšīru, dienvidaustrumos — ar Notingemšīru, dienvidrietumos — ar Roteremu, bet rietumos — ar Bārnsli. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Donkastera.

## Vēsture
Donkasteras distrikts izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Donkasteras grāfistes boro, Edviklestrītas, Bentri ar Ārksi, Konisbro un Meksboro urbānos distriktus, Tikhilas, Donkasteras un Tornas lauku distriktus, Austrumretfordas lauku distrikta vienu pagastu un nelielu teritoriju no Vērksopas lauku distrikta, un iekļaujot to jaunizveidotajā Dienvidjorkšīras metropoles grāfistē. 2021. gadā sakarā ar karalienes Elizabetes II valdīšanas dimanta jubileju Donkasteras boro piešķīra lielpilsētas (*city*) statusu. Oficiālā ceremonijā statusu 2022. gada 9. novembrī savas vizītes laikā apstiprināja karalis Čārlzs III.

## Administrācija
Administratīvi Donkasteras distrikta teritoriju veido no divām daļām sastāvoša ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko pārvalda lielpilsētas padome, un kas iekļauj pašu Donkasteras ( iedzīvotāji) lielpilsētu un Meksboro () un Konisbro () pilsētas, Hetfīldas (), Tornas (), Edlingtonas (), Steinfortas (), Eskernas (), Tikhilas () un Botri () pagasta līmeņa pilsētas un 36 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites