open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arturs Salivens

thumb|Arturs Salivens

**Sers Arturs Seimors Salivens** (, dzimis 1842.g. 13.maijā, Londonā, miris 1900.g. 22.novembrī turpat) - angļu komponists.

Radījis 23 operas un operetes, 13 skaņdarbus orķestrim, 8 skaņdarbus korim, 2 baletus, mūziku lugām, dziesmas, kompozīcijas klavierēm un kamermūziku. Visvairāk pazīstamas ir Salivena operetes, kuru libretus radījis Viljams Gilbers - "H.M.S. Pinafore" (1878), "The Pirates of Penzance" (1879) un "The Mikado" (1885).

Dzimis Lambetā, Londonā arimijas orķestra muzikanta ģimenē. Studēja mūziku Karaliskajā mūzikas akadēmijā un Leipcigā.
Aizdumbles ezers

**Aizdumbles ezers** (arī **Dumblis**, **Dutvulu ezers**) ir ezers Jēkabpils novada Elkšņu pagastā, pie Lietuvas robežas, Sēlijas vaļņa dienviddaļā, 100,7 metrus virs jūras līmeņa.

Ezers iegarens, 2,0 x 0,6 km, ar vairākām salām. Atrodas Dumbļa purvā, notece — Sudmaļu upeite uz Dienvidsusēju. Gultne klāta ar dūņām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* www.ezeri.lv datu bāze
Aizputes karš

**Aizputes karš** (1905. gada 29. decembris — 1906. gada 2. janvāris) ir nosaukums bruņotām sadursmēm starp 1905. gada revolūcijas nemierniekiem un valdības karaspēku Aizputes apkārtnē. Sadursmes sākās ar kauju Rokas birzī un turpinājās ar uzbrukumu Aizputes garnizonam.

## Priekšvēsture
1905. gada novembra pirmajās dienās LSDSP izlaida uzsaukumu „Visiem zemniekiem!”, kurā aicināja revolucionārā kārtā atcelt vecās, nedemokrātiski vēlētās pagastu valdes un ievēlēt vispārējās vēlēšanās to vietā katrā pagastā rīcības komitejas — pagastos sākās sapulču vilnis un daudzās vietās ievēlēja rīcības komitejas. 10. decembrī Kuldīgas policija nodeva savus ieročus tautas milicijai un LSDSP komiteja pārņēma pārvaldi savās rokās, paturot to līdz decembra beigām. Arī Saldus, Skrunda un Vecauce atradās LSDSP rokās vairākas nedēļas. 1905. gada 13.—15. decembrī notika Tukuma bruņotā sacelšanās, 16.—18. decembrī bruņota sacelšanās notika arī Talsos. 15. decembrī Ventspilī valdības karaspēka garnizons atstāja pilsētu un līdz 1906. gada 6. janvārim varu pilsētā pārņēma LSDSP Ventspils komiteja. 

## Norise
Kurzemes guberņas vadība lika no Kuldīgas valsts bankas pa zemes ceļu caur Aizputi uz Liepāju pārvest nodaļā esošo naudu. LSDSP Kuldīgas un Aizputes komitejas aicināja abu apriņķu miličus "nepielaist tautas naudas aizvešanu". Vairāki tūkstoši miliču pārņēma ceļus Aizputes apkārtnē. 29. decembrī Rokas birzī (~3 km no Aizputes) starp tautas milicijas nodaļu (~300 vīru) un dragūnu eskadronu un kājnieku rotu notika 4 stundas ilga kauja, kurā apmēram 100 miliči krita vai tika ievainoti. Starp kritušajiem bija LSDSP biedri J. Kalnarājs, K. Kints u.c. 

Aptuveni 10 tūkstoši bruņotu vīru no plašas apkārtnes aplenca Aizputi un uzbruka pilsētas garnizonam, kurā tobrīd bija apmēram 500 kareivji. Aizpute vairākas dienas bija ielenkta. Kad no Liepājas izsūtīja palīgspēkus, miliči, sekojot Aizputes komitejas norādījumam, 1906. gada 2. janvārī izklīda. Kā kāds dragūnu virsnieks savās atmiņās pastāsta, Kuldīgas naudas aizgādāšanai no Aizputes uz Liepāju ieradušās "vairākas rotas kājnieku un kazaku ar ložmetējiem."

1958. gadā Rokas birzī 24 kritušajiem cīnītājiem atklāja pieminekli (tēlnieki V. Mickēviča un J. Bajārs).

## Literatūra
* Kārlis Beierbahs. Aizputes karš. Revolūcijas masu stāsts 1905.g. Rīga, 1933. — 172 lpp.

## Atsauces
Aklais ezers (Lapmežciema pagasts)

**Aklais ezers** (arī **Aklezers**) ir mazs ezers Tukuma novada Lapmežciema pagastā, Ķemeru nacionālā parka dabas lieguma zonā. Vasaras laikā ezerā aug daudz ūdensrožu. Uz ezeru neved mašīnām piemērots ceļš. Tam blakus ir izcirsta stiga, pa kuru ar kājām var nokļūt līdz ezeram.

## Atsauces
Aklais purvs

**Aklais purvs** ir vairāku Latvijas purvu nosaukums:

* Aklais purvs Sīļukalna pagastā
* Aizkraukles purva cits nosaukums
* Jūgu purva cits nosaukums
Lille

**Lille** (, ) ir pilsēta Francijas galējos ziemeļos pie Beļģijas robežas, Odefransas reģiona centrs. Kopā ar Beļģijas puses pilsētu Kortrijku veido vienotu aglomerāciju. Sens tekstilrūpniecības centrs.

Mūsdienās Lille ir liels dzelzceļa transporta mezgls "Eurostar" (Parīze - Londona) ātrgaitas dzelzceļa līnijā. 1983. gadā Lillē tika uzcelts mūsdienīgs metro VAL (*Villeneuve d'Ascq à Lille*).

Pilsētā atrodas trīs universitātes. Lille ir mājvieta Francijas 1. līgas futbola klubam Lille OSC.

## Vēsture
Rakstos pilsēta pirmoreiz minēta 1066. gadā. Pilsētas nosaukums radies no latīņu - *insula* (sala), jo iesākumā tā bija sala purva vidū. Dažādos laikos bija Flandrijas grāfistes, Burgundijas hercogistes un spāņu Hābsburgu īpašumā.

1667. gadā Francijas karalis Luijs XIV ieņēma pilsētu. Lielās franču revolūcijas laikā Lille saglabāja savu katolisko raksturu un iesākumā revolūcijas notikumos faktiski nepiedalījās. 1792. gadā Lille centās ieņemt austriešu armija, tomēr pilsēta izturēja.

Rūpnieciskās revolūcijas laikā pilsētā un tās apkārtnē strauji attīstījās ogļu ieguve. Pilsēta smagi cieta Lielās depresijas laikā, 1935. gadā trešdaļa pilsētas iedzīvotāju bija zem nabadzības robežas.

## Izglītība
* EDHEC Business School
* ESME Sudria
* EPITECH
* IÉSEG School of Management
* ISEFAC Bachelor
* ISEG Marketing & Communication School
* ISG Business School
* SKEMA Business School

## Cilvēki
Lillē dzimuši:
* Alēns no Lilles (*Alain de Lille*, 1128 - 1202) - teologs
* Silvija Bekāra (*Sylvie Becaert*, 1975 - ) - biatloniste
* Emīls Bernārs (*Émile Bernard*, 1868 - 1941) - mākslinieks
* Pjērs Degeitērs (*Pierre Degeyter*, 1848 - 1932) - komponists 
* Žans Djedonē (*Jean Dieudonné*, 1906 - 1992) - matemātiķis
* Žiljēns Divivjē (*Julien Duvivier*, 1896 - 1967) - kinorežisors
* Šarls de Golls (*Charles de Gaulle*, 1890 - 1970) - politiķis 
* Izabella no Ano (*Isabelle de Hainaut*, 1170 - 1190) - Francijas karaliene
* Eduārs Lalo (*Édouard Lalo*, 1823 - 1892) - komponists
* Filips Nuarē (*Philippe Noiret*, 1930 - 2006) - aktieris
* Žans Batists Perēns (*Jean Baptiste Perrin*, 1870 - 1942) - fiziķis
* Didjē Sikss (*Didier Six*, 1954 - ) - futbolists

## Atsauces

## Ārējās saites
Stārastija

**Stārastija** () bija Polijas-Lietuvas kopvalsts administratīvā teritorija, ko pārvaldīja stārasts. Pēc Varšavas seima 1589. gada Livonijas konstitūcijas grozījuma Livonijas hercogistē tika izveidotas 26 stārastijas, no tām 18 Latvijas teritorijā. Stārastiju centri bija agrākās ordeņa vai bīskapu pilis.

## [[Livonijas hercogiste]]s stārastijas
### [[Cēsu vaivadija]]
*Aizkraukles pilsnovads, Alūksnes pilsnovads, Cesvaines pilsnovads, Cēsu pilsnovads, Daugavgrīvas pilsnovads, Daugavpils pilsnovads,  Ērgļu pilsnovads, Ērģemes pilsnovads, Gaujienas pilsnovads, Gulbenes pilsnovads, Kokneses pilsnovads, Rēzeknes pilsnovads, Rīgas pilsnovads, Siguldas pilsnovads, Suntažu pilsnovads.
### [[Pērnavas vaivadija]]
* Helmetas pilsnovads, Krimuldas pilsnovads, Limbažu pilsnovads, Pērnavas pilsnovads, Turaidas pilsnovads, Vīlandes pilsnovads.

### [[Tērbatas vaivadija]]
* Kirumpejas pilsnovads, Laisas pilsnovads, Oberpāles pilsnovads, Tērbatas pilsnovads, Tarvastas pilsnovads.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Seņūnija
Intel 8042

right|thumb|200px|Intel 8042 klons "AMIKEY-2"
**Intel 8042** jeb **i8042** ir tastatūras kontrolieris, kas nodrošina personālā datora IBM PC AT (un vēlāku modeļu) tastatūras funkcionēšanu. Tas atrodas uz mātesplates kā atsevišķa mikroshēma (sākotnējos modeļos) vai integrēts (emulēts) sistēmplates mikroshēmojumā. Savukārt tastatūrā atrodas cits mikrokontrolieris, piemēram, Intel 8048.

i8042 ir programmējams mikrokontrolieris, kuram programma glabājas pastāvīgajā atmiņā, bet programmu nevar izmainīt. Tas nodrošina pārtraukuma pieprasījuma veidošanu pēc skenkoda saņemšanas no tastatūras un vadības komandu apstrādi. Bez tastatūras apkalpošanas mikrokontrolieris var veikt arī citas darbības, piemēram, nolasīt signālus no mātesplates konfigurācijas tiltslēgiem, pārstartēt datora centrālo procesoru, kontrolēt līniju *A20 gate*. i8042 var uzturēt arī papildu ierīci, piemēram, PS/2 peli. Kontrolierim ir divi porti, kuriem var piekļūt ar kontroliera komandām.

## Kontroliera uzbūve
### Centrālais procesors
Tastatūras kontroliera i8042 centrālais procesors sastāv no aritmētiski loģiskās iekārtas (ALI), komandu dešifratora, akumulatora un karodziņu reģistra.

Komandu izpilde tiek atspoguļota karodziņu reģistrā. Izvēlētās operācijas kods tiek analizēts komandu dešifratorā, kas savukārt formē vadības signālus ALI, datu avotam un rezultāta saņēmējam. Akumulators ir vissvarīgākais procesora reģistrs. Tas ir sākumdatu avots ALI, un bieži kalpo par rezultāta saņēmēju. Caur akumulatoru parasti ienāk un iziet dati uz ievades/izvades portiem un operatīvo atmiņu.
Vilis Olavs

**Vilis Olavs**, līdz 1890. gadiem **Vilis Plute** (dzimis , miris 1917. gada 28. martā) bija latviešu sabiedriskais darbinieks un publicists. Studentu korporācijas Talavija filistrs dibinātājs.

## Dzīvesgājums
Vilis Olavs dzimis 1867. gadā Bauskas pagasta Pilsmuižas “Olavās” kā Jēkaba Plutes un Dārtes (dzimušas Duklavas) trešais bērns. Mācījās Bauskas elementārskolā, Bauskas apriņķa skolā un Jelgavas ģimnāzijā, ģimnāzista gados sarakstīja vēsturisku apcerējumu "Kā dzimtbūšana Baltijā cēlusies", kas godalgots ar Maskavas latviešu dibināto Reinberga prēmiju. 1892. gadā viņš beidza studijas Tērbatas Universitātes teoloģijas fakultātē  Studiju laikā kļuva par vecākās latviešu studentu korporācijas *[[Lettonia]]* biedru.

Studiju laikā viņš uzrakstīja populāro "Latvju vēsturi līdz 12. gadsimta beigām" un piedalījās "Sēta, Daba, Pasaule" (5.-6. daļas) sastādīšanā. Kopš 1892. gada darbojās Rīgas Latviešu biedrības zinību komitejā un izdeva tās "25 gadu vēsturi". 1896. gadā sarīkoja 1. latviešu etnogrāfisko izstādi. No 1895. līdz 1897. gadam viņš strādāja par skolotāju un palīgmācītāju Rīgā, bet liberālo uzskatu dēļ netika iecelts par pastāvīgu mācītāju, tāpēc no 1899. līdz 1904. gadam studēja tirdzniecību Rīgas Politehniskajā institūtā, 1900. gadā nodibināja studentu korporāciju "Talavija", bija "Pēterburgas Avīžu" ievadnieks un redaktors. Šajā laikā bija demokrātiski liberālās jaunnacionālisma kustības vadītājs un ideologs.

Pēc studiju beigšanas viņš Rīgā nodibināja sieviešu komercskolu. Par publicistiskajiem rakstiem laikrakstā "Balss" 1905. gada revolūcijas laikā viņam piesprieda vienu gadu ilgu ieslodzījumu Rīgas Centrālcietumā, apcietinājumā (1908—1909) sarakstīja "Galvenos virzienus ētikā" (I-II daļu) un saslima ar plaušu tuberkulozi. 

Pirmā pasaules kara laikā Krievijā organizēja palīdzību latviešu bēgļiem un kļuva par Latviešu bēgļu centrālkomitejas priekšsēdi. Miris Koonkalas sanatorijā netālu no Vīborgas Somijā no tuberkulozes saasinājuma 49 gadu vecumā 1917. gadā, apglabāts Pēterburgā, 1921. gadā viņa mirstīgās atliekas pārveda uz Rīgas Meža kapiem, kur 1927. gadā uzcelts piemineklis (tēlnieks B. Dzenis). Pēc viņa nāves izveidots Olava fonds Rīgā.

## Ģimene
Viļa Olava sieva Frīda bija skolotāja, vēlāk Olava fonda un biedrības "Māte un bērns" valdes locekle. Dēls Vilis Olavs.

## Ārējās saites
* Latvju enciklopēdija. 2.sējums, 1800.-1801.lpp.

## Atsauces
Cenas griesti

**Cenas griesti** ir valdības ieviesti noteikumi par to kāda var būt augstākā cena, ko drīkst noteikt kādai precei vai pakalpojumam. Šie noteikumi tiek ieviesti ar mērķi aizsargāt patērētājus, īpaši būtisku preču un pakalpojumu gadījumā, lai tie būtu pieejami par pieņemamām cenām. 

Ja cenas griesti ir zemāki par tirgus līdzsvara cenu, tirgū radīsies šīs preces deficīts un deficīta apstākļos var rasties melnais tirgus, kur preces tiek pārdotas par augstākām cenām, nekā to atļauj noteiktie cenas griesti.

## Ārējās saites
Tastatūras kontrolieris

**Tastatūras kontrolieris** jeb **klaviatūras kontrolieris** - mikrokontrolieris, kas nodrošina datora tastatūras funkcionēšanu.
thumb|Tastatūras kontrolieris 8255 (1977. gads)
Tastatūras kontrolieris atbrīvo datora centrālo procesoru no ilglaicīgu skenēšanas operāciju izpildes, kuru laikā tiek noteikta rindas un kolonas pozīcija, kurā notikusi kontaktu savienošanās, un koda noteikšana atbilstoši nospiestajam taustiņam. Kods, kuru tastatūra sūta kontrolierim, nesatur taustiņa simbolisko informāciju, bet gan tā kārtas skaitli, tā saucamo skenkodu (*scan-code*). Šāds risinājums ļauj operatīvi pieskaņot tastatūru jebkurai kodu tabulai.

Kontrolieris neatrodas pašā tastatūrā, bet gan datorā. Agrāk to kā atsevišķu mikroshēmu izvietoja uz mātesplates, bet tagad visbiežāk tas integrēts mātesplates mikroshēmojumā.

Personālajos datoros izmantotie tastatūras kontrolieri:
* IBM PC XT - Intel 8255,
* IBM PC AT un vēlāki modeļi - Intel 8042.
Oskars Vailds

thumb|200px|O. Vailda kaps
**Oskars Fingals O'Flahertijs Vills Vailds** (, dzimis , miris ) bija īru / angļu dramaturgs, rakstnieks un dzejnieks. Viens no pazīstamākajiem Viktorijas laika Anglijas dramaturgiem. Estētisma un dekadences spilgts pārstāvis. Izceļoties ar savu labi kopto un stilīgo ārieni, kļuva par sava laika ievērojamāko slavenību, līdz tika notiesāts par "piedauzību", faktiski homoseksuālismu.

Dzimis Dublinā, Īrijā, ārsta un rakstnieces ģimenē. Māte Dublinā izveidoja literāru salonu, kuru apmeklēja arī Šeridāns Le Fanju un citi tālaika ievērojamākie īru rakstnieki un sabiedriskie darbinieki. No 1871. līdz 1874. gadam mācījās Trinitijas koledžā Dublinā, vēlāk Magdalēnas koledžā Oksfordā, kur publicēja savu pirmo dzejoli.

Pēc studijām Vailds atgriezās Īrijā, kur iemīlējās vietējā skaistulē Florensā Balkombā, tomēr viņa deva priekšroku rakstniekam Bremam Stokeram. Vailds apsolījās pamest Īriju un devās prom. Savas dzīves laikā viņš tikai divreiz uz neilgu laiku atgriezās dzimtajā pilsētā.

Vēlākajos gados Oskars Vailds dzīvoja Londonā, ASV un Kanādā, sniegdams lekcijas, strādādams avīzēs, un esot publikas uzmanības centrā. 1884. gadā viņš apprecējās ar turīga jurista meitu Kontansu Loidu.

 Vailda mīļākā Alfrēda Daglasa tēvs lords Džons Daglass klubā atstāja Vailda vizītkarti ar pašrocīgi pierakstītu tekstu par so(m)domītu. Vailds iesūdzēja Džonu Daglasu tiesā. Tiesa izvērtās par skaļu publisku prāvu. Pirmstiesas izmeklēšanas un pašas tiesas laikā atklājās daudzi fakti par Vailda privāto dzīvi. Galarezultātā Vaildam tika piespriests divu gadu cietumsods, kuru viņš izcieta Redingas cietumā. 

Pēc iznākšanas no cietuma, Vailds atlikušo mūža daļu pavadīja ārpus publikas redzesloka. Vailda sieva mainīja savu uzvārdu. Miris Parīzē, apglabāts Banjo kapsētā, vēlāk pārapbedīts Perlašēza kapsētā. 

## Svarīgākie darbi

### Literāro pasaku krājumi
* Laimīgais princis un citi stāsti (*The Happy Prince and Other Stories*, 1888., latviski kopš 1923. gada)
* Granātābolu mājiņa (*A House of Pomegranates*, 1891., latviski kopš 1906. gada)

### Romāns
* Doriana Greja ģīmetne (*The Picture of Dorian Gray*, 1890, latviski kopš 1921. gada)

### Lugas
* Salome (*Salome*, 1891., franciski, latv. teātrī pirmoreiz 1918. gadā)
* Lēdijas Vindermīres vēdeklis (*Lady Windermere's Fan*, 1892., latv. teātrī pirmoreiz 1924. gadā)
* Sieviete, kura nav uzmanības vērta (*A Woman of No Importance*, 1893., latv. teātrī pirmoreiz 1937. gadā)
* Ideāls vīrs (*An Ideal Husband*, 1895., latv. teātrī pirmoreiz 1926. gadā)
* Cik svarīgi būt nopietnam (*The Importance of Being Earnest*, 1895., latv. teātrī pirmoreiz 1920 gadā)

## Ārējās saites

* Miniatūras -- "Meistars" un "Māceklis"
* Oskara Vailda darbi (angliski)
* Par Vaildu portālā ¼ Satori
* Oskars Vailds - Dzejoļi prozā (latviski)
* Par Vaildu liis.lv
* Oskara Vailda prāvu materiāli
* Oskars Vailds - Dzejoļi prozā (latviski)
1590. gads

**1590. gads** sākās ar pirmdienu (saskaņā ar gregoriāņu kalendāru), šis gads nebija garais gads.

## Notikumi

### Politiskie notikumi

#### Eiropa
* 26. janvāris — krievu karaspēks ierodas Jamā, atsākas Krievu—zviedru karš (1570—1595)
* 25. februāris — Narvas tuvumā krievi un zviedri uz vienu gadu noslēdz pamieru.
* 14. marts — Ivrī kauja — Francijas karalis Anrī IV sakauj Majenas hercoga vadīto katoļu līgas karaspēku.
* Maijs — augusts — Anrī IV vadītais, neveiksmīgais Parīzes aplenkums. Aplenkumu nākas pārtraukt pēc tam kad pret Anrī IV stājas arī Parmas hercoga vadītais Spānijas karaspēks.
* 17. maijs — Dānijas Anna tiek kronēta par Skotijas karalieni.
* 15. septembris — pēc Siksta V pāvesta krēslā sēžas Urbāns VII, 228. pāvests.
* 5. decembris — pēc Urbāna VII pāvesta krēslā sēžas Gregors XIV, 229. pāvests.

#### Āzija
* Tojotomi Hidejosi apvieno Japānu
* Indijā tiek dibināta Haidarābādu, pašreizējā Telangānas štata galvaspilsēta

#### Āfrika
* Koptu baznīcai mainās pāvests — Joannisa XIV vietā nāk Gabriels VIII
* Aleksandrijas ortodiksajai baznīcai mainās pāvests — Silvestra vietā stājas Melēcijs I

#### Ziemeļamerika
* 18. augusts — Džons Vaits, Roanokes kolonijas (tagadējā ASV teritorija) pārvaldnieks atgriežas ar krājumiem no Anglijas un atklāj, ka kolonija ir pamesta.

## Māksla un arhitektūra
* Vēlīnais itāļu madrigāla stils mūzikā sasniedz savu kulmināciju

## Zinātne
* Nīderlandē tiek apgūta lēcu izgatavošanas prasme un tās tiek pielietotas pirmajos mikroskopos un teleskopos, kam iesākumā ir divas lēcas.
* Galileo Galilejs eksperimentālā ceļā atrod gravitācijas konstanti

200px|thumb|Pāvests Klements X

## Dzimuši
* 9. janvāris — Simons Vuē, franču baroka stila gleznotājs (miris 1649. gadā)
* 18. aprīlis — Ahmeds I, Osmaņu imperators (miris 1617. gadā)
* 12. maijs — Kosimo II Mediči, Toskānas lielhercogs (miris 1621. gadā)
* 13. jūlijs — Klements X, pāvests (miris 1676. gadā)
* (nav datēts) — Viljams Brauns, angļu dzejnieks (miris 1645. gadā)
* (nav datēts) — Rodžers Ludlovs, viens no Konektikutas kolonijas dibinātājiem (miris 1664. gadā)
* (nav datēts) — Jakubs Sobieskis, poļu augstmanis (miris 1646. gadā)
* (nav datēts) — Songtams, Ajutaijas valdnieks (miris 1628. gadā)

## Miruši
* 27. augusts — Siksts V, pāvests (dzimis 1521. gadā)
* 20. septembris — Lodoviko Agostīni, itāļu komponists (dzimis 1534. gadā)
* 27. septembris — Urbāns VII (*Urbanus VII*), Romas pāvests (dzimis 1521. gadā)
* 12. oktobris — Kano Eitoku, japāņu gleznotājs (dzimis 1543. gadā)
* (nav datēts) — Nikolass Bobadilla, viens no pirmajiem jezuītiem (dzimis 1511. gadā)
* (nav datēts) — Bernardino de Sāguns, franču misionārs (dzimis 1499. gadā)
Martins Bormanis

**Martins Ludvigs Bormanis** (; dzimis  Vēgelēbenē (*Wegeleben*), mūsdienās Saksijā-Anhaltē, miris, visticamāk,  Berlīnē) bija NSDAP partijas kancelejas (*Parteikanzlei*) vadītājs un Hitlera privātsekretārs. Kontrolēdams pieeju fīreram, ieguva milzīgu ietekmi valsts pārvaldē.

## Dzīvesgājums
Dzimis Saksijas-Anhaltes mazpilsētā Vēgelēbenē pasta darbinieka ģimenē. Pametis skolu, strādāja kādā Mēklenburgas fermā. 1924. gada martā tika uz gadu notiesāts par piedalīšanos komunistiski noskaņota (un iespējamā Alberta Leo Šlagetera nodevēja) skolotāja Valtera Kadova slepkavībā. Bormaņa draugam, slepkavības izpildītājam un nākamajam Osvencimas nāves nometnes komendantam Rūdolfam Hesam, tika piespriests desmit gadu cietumsods.

1929. gadā Martins Bormanis apprecējās ar NSDAP funkcināra Valtera Būha meitu Gerdu. Bormanim ar Gerdu Bormani bija deviņi bērni, visi pārdzīvoja pasaules karu. Ādolfs Hitlers bija Bormaņa vecākā bērna — dēla Ādolfa Martina — krusttēvs.

Pēc iznākšanas no cietuma Bormanis iestājās NSDAP, 1933. gada oktobrī kļuva par NSDAP gauleiteru, bet novembrī — Reihstāga deputātu. No 1933. līdz 1941. gadam strādāja par Rūdolfa Hesa sekretāru. Pēc tam, kad Hess Skotijā tika arestēts, Martins Bormanis kļuva par partijas kancelejas vadītāju.

Martins Bormanis uzraudzīja Ādolfa Hitlera personīgo korespondenci un finanses. Viņš arī uzraudzīja fondu, kurā vācu uzņēmēji ziedoja naudu partijas vajadzībām. Rezultātā Bormaņa rokās koncentrējās milzīga vara. Vairāki vēsturnieki diskutē par to, kuri no lēmumiem, ko Hitlers pieņēma Otrā pasaules kara laikā, faktiski bija Bormaņa ieteikti.

Bormanis līdz pat 1945. gada 2. maijam uzturējās Hitlera bunkurā Berlīnē. Vēlāk kopā ar Hitlera personīgo ārstu Ludvigu Štumpfegeru un Hitlerjūgenda vadītāju Arturu Aksmanu centās izkļūt no Berlīnes, lai pievienotos Kārlim Dēnicam, Hitlera noteiktajam varas mantiniekam, pie Flensburgas. Tas neizdevās, un Bormanis kopā ar Štumpfegeru noindējās. Ilgus gadus pastāvēja viedoklis, ka Bormanim izdevies izbēgt uz Dienvidameriku, taču 1973. gadā Bormaņa mirstīgās atliekas tika atrastas, veicot izrakumus pie Lērteres stacijas *(Lehrter Bahnhof)* Berlīnē, bet oficiālie DNS testu rezultāti tika paziņoti tikai 1998. gadā.

Tā kā par Bormaņa nāvi nekas nebija zināms, viņš aizmuguriski tika tiesāts Nirnbergas prāvā 1946. gadā un notiesāts piespriežot nāvessodu.

## Ārējās saites
Akomodācija

thumb|300px|Acs akomodācija
**Akomodācija** (, no  — 'piemērošanās') ir acs lēcas spēja mainīt tās izliekumu, respektīvi, fokusu jeb optisko stiprumu, pielāgojoties priekšmetu aplūkošanai dažādā attālumā. Akomodējoties acs izmaina savu optiskās sistēmas laušanas spēju tā, lai visu objektu attēli, kuri atrodas starp tuvāko skaidras redzes punktu un tālāko skaidras redzes punktu, veidotos uz tīklenes, nevis pirms vai pēc tās.

Akomodācija ir ļoti būtiska redzes sistēmas funkcija, kuras darbību nodrošina sarežģīts un smalks neiromuskulārās sistēmas mehānisms (sk. ciliārais muskulis). Līdz ar to dažādi traucējumi šajā sistēmā var izjaukt akomodācijas mehānisma darbību, un tas var būt iemesls pasliktinātai redzei. Tāpēc, izmeklējot cilvēku redzi, ir svarīgi novērtēt arī acs akomodācijas darbību.

Acs akomodāciju teorētiski pamatoja angļu fiziķis Tomass Jangs 1793. gadā un vācu fiziologs Hermans Helmholcs 1853. gadā.

Medicīnisku izmeklējumu veikšanai (acs dibena izmeklēšanai) lieto preparātus, kas nomāc akomodācijas spēju (atropīnu). Pazīstamākais acs akomodācijas defekts ir tuvredzība.
Augusto Pinočets

**Augusto Hosē Ramons Pinočets Ugarte** (, izruna: *auˈɣusto pinoˈ(t)ʃe* vai *pinoˈ(t)ʃet*; dzimis , miris ) bija Čīles militārais un politiskais darbinieks. Vēsturē iegājis kā 1973. gada Čīles militārā apvērsuma vadītājs un valsts diktators līdz 1990. gadam.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1915. gadā Valparaiso muitas ierēdņa Augusto Pinoše Veras un viņa sievas Avelīnas Ugartes Martinesas sešu bērnu ģimenē kā vecākais dēls. Viņa vectēvs bija bretoņu cilmes iebraucējs no Francijas. 

Pinočets pie varas Čīlē nāca pēc ASV atbalstītā 1973. gada 11. septembra apvērsuma, pārņemot varu no ievēlētās *Unidad Popular* valdības ar Salvadoru Aljendi kā tās vadītāju. Vairāki akadēmiķi uzsvēruši, ka apvērsumam un sekojošais varas konsolidācijai izšķirošs ir bijis ASV atbalsts. Aljende 1973. gada 23. augustā bija Pinočetu paaugstinājis par armijas virspavēlnieku, bet kā ģenerālis bijis jau no 1972. gada sākuma. 1974. gada decembrī valdošā militārā hunta Pinočetu iecēla par Čīles prezidentu, lai arī to neatbalstīja viens no apvērsuma dalībniekiem, gaisa spēku ģenerālis Gustavo Lī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Jurkāns

**Jānis Jurkāns** var būt:

* Jānis Jurkāns (politiķis) — politiķis;
* Jānis Jurkāns (dramaturgs) — dramaturgs.
Liede

**Liede** (augštecē **Liedīte**) ir Aiviekstes labā pieteka Gulbenes un Madonas novados. Tek cauri Daukstu, Jaungulbenes, Dzelzavas, Līgo un Indrānu pagastam. 

Liede sākas kā novadgrāvis 2 km uz dienvidiem no Krapas. Tek cauri Siladzirnavu (Liedes) ezeram un gar Gulbenes paugurvaļņa dienvidaustrumu nogāzi paralēli Liedeskalniem. Upes kritums pirmajos 8 km ir 2—3 m/km, pārējā upes tecējumā vidēji 0,5 m/km, pavisam niecīgs lejtecē. No Jaungulbenes (2 km uz R no A) līdz Dzelzavai upe tek DR virzienā, tad pagriežas uz DA un tek pa Lubāna līdzenumu. Lejpus Madonas—Gulbenes ceļa 48 km garā posmā Liede ir regulēta. Pirms ietekas Aiviekstē pie Lubānas upe met 12 km garu loku uz ziemeļaustrumiem un atpakaļ. Lejtecē baseinā plaši mežu masīvi, tikai gar pašu upi pļavu josla, dažviet tīrumi. Liedes pļavās saglabājušās ozolu grupas. Lejtecē līdztekus Liedei iet Dzelzavas—Lubānas ceļš un divreiz to šķērso.
Upē novērots diezgan daudz nēģu mazuļu, kuri ar straumi tiek nesti uz Aiviekstes ūdeņiem.

## Lielākās pietekas
* Nidrīte (18 km);
* Mandauga (17 km);
* Ušurupe (12 km);
* Olene (6 km);
* Grīvupīte (6 km). 

## Atsauces
Eļgigitgins

**Eļgigitgins** (krievu un  — ‘baltais’, ‘nekūstošais’) ir meteorīta kritiena radītā krāterī izveidojies ezers Krievijā, Čukotkas autonomajā apvidū. Ezers ir nomaļš, uz to neved neviens ceļš. Oktobra beigās ezers aizsalst, maija vidu sākas sniega kušana, jūnija sākumā iet ledus. Vidējā ūdens temperatūra ir ap 3&nbsp;°C. Ezera krastos ir mūžīgais sasalums.

## Izpētes vēsture
Meteorīta krāteris izveidojies pirms aptuveni 3,6 miljoniem gadu, krātera diametrs ap . Ezera diametrs — 15 km. Vislabāk saglabājies tik liela izmēra meteorīta krāteris uz Zemes. Pastāv arī iespēja, ka ezers izveidojies senā vulkāna krāterī. Pirmais ezeru aprakstījis Sergejs Obručevs 1930. gados, dēvējot to par Eļgidhinu (*Эльгыдхын*).

1950. gados vispārējus ezera pētījumus veica Anadiras sasaluma stacijas speciālisti. 1980.—1990. gados ezeru pētīja vairākas Ziemeļaustrumu kompleksā zinātniskās izpētes institūta (Magadana) ekspedīcijas, tika publicēts liels skaits zinātnisko rakstu un grāmatu. 1998., 2000., 2003. gados ezeru pētīja starptautiskas (Vācija, ASV, Krievija) ekspedīcijas. Ar ASV un Vācijas finansējumu tiek veikts starptautisks projekts "Eļgigitgina ezera paleoklimats".

## Zinātniskā nozīme
Zinātnei ezers ir jo īpaši interesants tāpēc, ka to nekad nav klājis ledājs un ezera gultnē ne brīdi nav pārtraukta nogulumu slāņa veidošanās. Eļgigitgina gultni klāj līdz 500 metrus biezs nogulumu slānis, kas sevī glabā unikālu informāciju par klimata izmaiņām. 1998. gadā Aļaskas universitātes speciālisti ezera gultnē veiksmīgi ieguva paraugus, kas dod informāciju par pēdējo  gadu klimatiskajiem apstākļiem.

## Ārējās saites
* Nolan, Matt, Research at Lake El'gygytgyn
* Nolan, Matt et al. Lake ice dynamics and morphology on Lake Elgygytgyn
* Physorg.com, Polar Expedition to Syberian Lake will Yield Details of Past Climate
* Екатерина Горбунова, Кира Русина Тайны озера Эльгыгытгын. "Арктика сегодня".
* Fotogalerija
Renna

**Renna** (, ) ir pilsēta Francijas rietumos, Bretaņas reģiona un Ilas un Vilēnas departamenta centrs. Atrodas divu upju — Vilēnas un Ilas sateces vietā. Pilsēta pazīstama kā autobūves (Citroën) un telekomunikāciju (*[[Thomson]]*) ražošanas centrs. Rennas futbola komanda *[[Stade Rennais FC]]* spēlē Francijas augstākajā līgā (*[[Ligue 1]]*). Pilsētā atrodas divas universitātes.

## Vēsture
Renna pirms romiešu iebrukuma bija gallu cilts redonu galvenais centrs un tās nosaukums bija **Kondāte** (*Condate*). 57. gadā p. m. ē. to ieņēma Jūlijs Cēzars un Renna ar nosaukumu *Citivas Riedonum* ātri romanizējās.

Sākot no 5. gadsimta gadsimta mūsdienu Bretaņā sāka ierasties bēgļi no Lielbritānijas. Tie ieņēma Bretaņas pussalas rietumpusi. Lai kontrolētu situāciju, Karolingi nodibināja Bretoņu marku, izveidojot Rennas, Nantes un Vānas grāfistes. Ap 9. gadsimtu gadsimtu marka iekļāvās Bretaņas karalistes sastāvā, bet 851. gadā Renna kļuva par daļu no Bretaņas un tālākos gadus bija Bretaņas hercogistes galvaspilsēta. Pilsēta vairākkārt bija kaujasvieta starp konkurējošiem spēkiem — frančiem un angļiem, līdz 16. gadsimtā tā galīgi iekļāvās Francijas sastāvā.

2.pasaules kara, Francijas kampaņas laikā, vācu aviācija bombardēja Rennu, bojā gāja apmēram 1000 cilvēku.

## Transports
Pilsētā darbojas Rennas metro. Līdz 2008. gadam Renna bija mazākā pilsēta pasaulē ar savu metro līniju, līdz tika atklāts Lozannas metro.

## Izglītība
* Paris School of Business
* Rennes School of Business

## Cilvēki
Rennā ir dzimuši tādi cilvēki kā:
* Žaks Binē (*Jacques Philippe Marie Binet*, 1786 — 1856) — matemātiķis
* Žoržs Bulanžē (*Georges Boulanger*, 1837 — 1891) — politiķis
* Fransuā Anrī Pino (*François-Henri Pinault*, dzimis 1962. gadā) — uzņēmējs
* Renē Plevēns (*René Pleven*, 1901 — 1993) — politiķis

## Atsauces

## Ārējās saites
Rennes

thumb|200px|Rennes dzimtas ģerbonis.

**Rennes** () ir vācbaltiešu dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja Livonijā un vēlāk izplatījās Lietuvā.

## Vēsture
Rennes dzimta cēlusies no Brēmenes arhibīskapijas (tagadējās Lejassaksijas).

Kurzemē un Zemgalē Rennes dzimtai piederēja Apuzes muiža (*Appusen*), Drogas muiža (*Drogen*) un Dāmas muiža (*Dahmen*), kā arī Garozas muiža un Bērzmuiža. 16. gadsimta beigās dzimtai piederēja arī īpašumi Žemaitijā.
1693. gadā dzimtu ierakstīja Livonijas bruņniecības matrikulā.

## Dzimtai piederīgie
* Kārlis Evalds fon Renne (1663-1716), Krievijas armijas kavalērijas ģenerālis.
* Kārlis Gustavs fon Renne (1720–1786), Krievijas armijas ģenerālleitnants
* Gustavs fon Renne (1779–1849), Krievijas armijas ģenerālmajors
* Doroteja fon Renne (1786–1869), Jelgavas Katrīnas klostera (*Cathrinen-Stift zu Mitau*) abate
* Georgs fon Renne (1790–1838), Krievijas armijas ģenerālmajors
* Ernests fon Renne (1796–1847), Krievijas armijas ģenerālmajors
* Aleksis fon Renne (1903–1944), Tukumā dzimis Vērmahta ģenerālštāba pulkvedis, piedalījās 1944. gada atentātā pret Hitleru


Carl Ewald von Rönne.jpg|ģenerālis Kārlis Ēvalds fon Renne (1663-1716) 
Roene.png|Vērmahta ģenerālštāba pulkvedis Aleksis fon Renne (1903–1944)
Anime

[right|thumb|200px|[1980. gadi|1980. un 2000. gadu anime mākslas pārstāvošie zīmēšanas stili]]
**Anime** ( [], no  — ‘animācija’) ir Japānas animācija. Atšķirībā no citu valstu animācijas, kura galvenokārt ir piemērota bērniem, lielākā daļa ražotās anime ir paredzēta pusaudžu un pieaugušo auditorijām, un lielā mērā tāpēc tai ir augsts popularitātes līmenis pasaulē. Bieži (bet ne vienmēr) anime atšķiras ar tipisku varoņu un fonu zīmēšanas manieri. Tiek publicēta televīzijas seriālu veidā, kā arī filmu veidā, kuras izplata uz video nesējiem vai kuras ir paredzētas skatīšanai kinoteātros. Sižeti var aprakstīt daudzus varoņus, atšķirties ar vietu un laikmetu, žanru un stilu daudzveidību.

Par sižeta avotiem anime seriālos visbiežāk izmanto mangu (Japānas komikss), ranobe (Light Novel) vai arī datorspēles (pārsvarā Visual novel žanra). Ekranizācijas laikā parasti saglabā grafisko stilu un citas oriģināla pazīmes. Retāk izmanto citus avotus, piemēram, klasiskās literatūras darbus. Eksistē arī anime ar pilnīgu oriģinālu sižetu (šai gadījumā jau pati anime var kļūt par avotu dažādu grāmatu un mangas versiju izveidei).

## Vēsture
Anime ir radusies ap 1917.g., sāka izplatīties 20.gs. sākumā, kad japāņu producenti eksperimentēja ar animācijas paņēmieniem, kas arī izmēģināti Francijā, Vācijā, ASV un Krievijā. Vecākās zināmās animes esamība ekranizēta 1917.g. - tas bija divas minūtes ilgs klips par samuraju, kurš cenšas izmēģināt jauno zobenu uz savu mērķi, ciešot sakāvi. Pirmā animes skaņu filma bija Chikara to Onna no Yo no Naka, kuru izlaida 1933.gadā.

20. gs. 30. gados animācija kļuva par alternatīvu stāsta formātu neattīstītajai Japānas live-action industrijai. Animācija ļāva māksliniekiem radīt jebkādus tēlus un noformējumus.

Disneja pilnmetrāžas filmas Sniegbaltīte un septiņi rūķīši panākumi iedvesmoja japāņu animatorus. 1960. gados Osamu Tezuka pielāgoja un vienkāršoja daudzus Disneja animācijas paņēmienus, lai samazinātu izmaksas un kadru skaitu uzvedumos. Viņš paredzēja to kā īslaicīgu mērogu, kas atļautu viņam ražot materiālus ciešā grafikā ar nepieredzējušiem darbiniekiem.

70. gadi pieredzēja uzplaukumu mangas popularitātē - kas bieži tika animēta — it īpaši Osamu Tezuka mangās, kurš ir saukts par *leģendu* un *mangas dievu*. Viņa darbs, un citu pionieru devums šajā lauciņā, ietekmēja raksturīgās pazīmes un žanrus, kas ir pamatelementi mūsdienu animē.

## Anime žanri
Parasti anime sadala:
* pēc mērķauditorijas (bērnu, jauniešu, meiteņu, vīriešu, sieviešu);
* pēc vēstījuma stila (komēdija, drāma, trilleris, romantika u.c.);
* pēc apkārtnes un tehnoloģijām (meha, kiberpank, skolas stāsts, fantastika, stīmpank u.c.);
* pēc psiholoģijas, mērķiem un varoņu attiecību rakstura (sentai, spokon, maho-šodzo, harēms);
* pēc seksuālo ainu klātbūtnes un detalizētības (ecchi, hentai, jaoi, juri).

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Anime News Network''
Ulbrokas ezers

**Ulbrokas ezers** jeb **Piķurgas ezers** ir mākslīga ūdenstilpe Ropažu novada Stopiņu pagasta Ulbrokā. Cauri tek Piķurgas upe. Ezers sadalīts divās daļās, kuras šķir šaura zemes strēle (apm. 5 m), pa kuru iet taciņa. Sākotnēji šī Ulbrokas ūdenskrātuve bija dīķis, ko raka Ulbrokas muižas vajadzībām uz Piķurgas upes, vēlāk pārveidoja par dzirnavezeru. Mīt līdakas, karūsas, asari, līņi. Ligzdo ūdensputni — mežapīles un gulbji. Tā kā ezers sāka strauji aizaugt ar ūdenszālēm, 2005. gadā tika uzsākta ezera attīrīšana.

## Atsauces
Piķurga

**Piķurga** (arī **Piķupe**, **Pitjurga**, **Smerdele**, **Ulbroka**, lejtecē **Brekšupe**, **Brekšupīte**) ir upe Rīgā un Ropažu un Salaspils novadā. Sākas Salaspils pagastā pie Piķurgām, tek cauri Stopiņu pagastam un Rīgas pilsētas austrumu daļai, ietek Juglas ezerā Brekšu kaktā.

Piķurga ir līkumaina, plūst pa senu Daugavas palu ūdeņu noplūdes ieplaku. Daudzviet aug ūdenszāles. Lielākās Piķurgas pietekas ir Dauguļupīte un Karātavu grāvis. Ulbrokā uz Piķurgas atrodas uzpludinātais Ulbrokas ezers.

## Atsauces
Jurga Ivanauskaite

**Jurga Ivanauskaite** (; 1961. gada 14. novembris — 2007. gada 17. februāris) bija lietuviešu proziste, esejiste, dramaturģe un māksliniece.

## Biogrāfija
1980. gadā absolvējusi M.K. Čurļoņa māksla vidusskolu, 1985. gadā — grafikas studijas Viļņas Mākslas akadēmijā. Tajā pašā gadā klajā nāca pirmais noveļu krājums *Pakalnučių metai* (). Izdoti seši romāni, pasaku krājums bērniem, mistisku ceļojumu triloģija par Himalajiem, eseju un publicistikas krājums. Jurgas Ivanauskaites grāmatu ir tulkotas angļu, latviešu, poļu, krievu un vācu valodā.

Latviski ir izdotas tādas Ivanauskaites grāmatas kā:
* "Ragana un lietus" (1994, "Ragana ir lietus", 1993)
* "Ceļojums uz Šambalu" (1998, "Kelionė į Šambalą", 1997)
* "Agnijas maģija: romāns, kas intelektuāļiem nu gan nav domāts" (1999, "Agnijos magija", 1995)
* "Zaudētā Apsolītā zeme" (2000, "Prarasta pažadėtoji žemė", 1999)
* "Trimdā aizdzītā Tibeta" (2001, "Ištremtas Tibetas", 1996)
* "Sapņiem līdzi", (2006, "Sapnų nublokšti", 2000)
** (visas tulkojis Talrids Rullis)

1994. gadā Jurga Ivanauskaite pirmoreiz aizbrauca uz Indiju, kur Dharamsalā iepazinās ar Tibetas budismu. Tas aizsāka jaunu viņas daiļrades posmu. Esejas, publicistikas, arī mistisku ceļojumu iespaidus Jurga Ivanauskaite cenšas papildināt zīmējumu un fotografiju izstādēm. 1998. gadā tika sarīkota zīmējumu izstāde "108 Mandalos", 1999. gadā fotogrāfijas izstāde "Tibetas — kita realybė" (*Tibeta - cita realitāte*). 

Jurga Ivanauskaite mirusi 2007. gada 17. februārī (nāves cēlonis - sarkoma). Apbedīta Antakaļņa kapsētā Viļņā.

## Apbalvojumi
* Lietuvas nacionālā mākslas un kultūras prēmija, 2005. g. 
* Romāns „Miegančių drugelių tvirtovė“ — labākā 2005. gada grāmata (konkursa organizatori — Lietuvas radio un televīzija un Lietuvas izdevēju asociācija).
* Žurnāla „Moteris" Gada sieviete, 2007. g.

## Ārējās saites
* Teksti (lietuviešu valodā)
* Intervija avīzē „Bičiulystė“ (lietuviešu valodā)
Ninieris

**Ninieris** (arī **Niniera ezers**) ir beznoteces ezers Cēsu novada Priekuļu pagastā. Atrodas Gaujas nacionālā parka neitrālajā zonā.

Ezera līmenis nav mākslīgi regulēts, tomēr 1964. un 1965. gadā krities par apmēram 3 metriem. Uzskata, ka tas varētu būt saistīts ar Cēsu ūdensvada izbūvi. Krasti lēzeni. Apkārt ezeram iekārtota autotrase, austrumu piekrastē šautuve. Agrāk ezers plaši izmantots rekreācijai. Ezera ūdens bijis inficēts ar ādas slimības izraisītāju, šī iemesla dēļ kādu laiku tā rekreatīvā izmantošana tāpēc tika pārtraukta. 1975. gada vasarā ezerā atkal atļauts peldēties. Ezerā ietekošajā meliorācijas grāvī ieplūst Dukuru ciema notekūdeņi. Ezerā tiek regulāri veiktas ūdens kvalitātes pārbaudes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Teika par Ninieri
Joomla!

***Joomla!*** ir brīva un atvērtā pirmkoda satura pārvaldības sistēma, kas paredzēta satura publicēšanai vispasaules tīmeklī vai intranetā.

*Joomla!* rakstīta PHP valodā, izmanto objektorientētās programmēšanas tehniku un programmatūras šablonus. Dati tiek glabāti *[[MySQL]]* vai (kopš versijas 2.5) *[[MS SQL]]* datubāzē. Tajā realizēta lapu kešošana, RSS barotnes, lapu drukājamās versijas, blogi, aptaujas, meklēšana, daudzvalodu atbalsts. Tiek izplatīta ar GPL licenci.

Līdz 2012. gada martam *Joomla!* ir lejupielādēta vairāk nekā 30 miljonu reižu. Oficiālajā paplašinājumu direktorijā ir pieejami vairāk nekā 9200 paplašinājumu, bet vēl vairāk — citos avotos. Tiek vērtēts, ka *Joomla!* ir otrā visvairāk lietotā satura pārvaldības sistēma pēc *[[WordPress]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* joomla.org
* www.templates-for-joomla.com Official Joomla Templates Directory
* joomla.org forums 
* joomlalv.org
Mazā Jugla

**Mazā Jugla** () ir upe Latvijā.

## Tecējums
Pēc LĢIA datiem, sākas Ogres novada Taurupes pagastā, tā Z daļā, 1 km uz ziemeļiem no Lūšu mājām apkārtnes mežu meliorācijas novadgrāvju sistēmās un beidzas, satekot ar Lielo Juglu. Tek caur Ogres, Salaspils un Ropažu novadiem, lejtecē pa Garkalnes un Stopiņu pagastu robežu. Praktiski visu tecējumu upe tek pa Viduslatvijas zemieni — Madlienas nolaidenumu un tālāk pa Ropažu līdzenumu, tikai augšgals atrodas Vidzemes augstienes Piebalgas paugurainē, kur saucas arī Paunēnupīte, bet lejtece pie saplūšanas ar Lielo Juglu iesniedzas Piejūras zemienes Rīgavas līdzenumā. Mazās Juglas izteka atrodas 130 m vjl (pēc citiem avotiem 95, 119 vai pat 212 un 215 m vjl., atkarīgs no izvēlētās iztekas vietas), bet ieteka 0,1 m vjl.

## Raksturojums
Upe ir līkumota, ar vairākām krācēm un aizsprostiem, tek caur daudziem mežu masīviem, vietām krastos nelieli smilšakmens un dolomīta atsegumi. Vietām upes tecējums ir rāmāks. Uz upes ir izbūvēta Dobelnieku HES. Agrāk uz upes bija arī Augstpriedes HES; no tās vairs palikušas tikai drupas un krāces. Hidroloģiski Mazā Jugla ir saistīta arī ar Plaužu un Pečoru ezeriem. Pie ietekas Juglas ezerā satek ar Lielo Juglu, veidojot Juglas upi, kuras sanesas kā abu Juglu kopīga delta iespiežas ezerā.

### Kilometrāža

### Ūdenstūrisms

Upe ir iecienīta ūdenstūristu vidū. Lielākoties tā ir laivojama augsta ūdenslīmeņa periodos un pēc spēcīgām, ilgstošām lietusgāzēm. Parasti, atkarībā no ūdens daudzuma un līmeņa, ūdenstūristi dodas lejup pa upi no Kastrānes, kur upes platums sasniedz 10 m, Suntažiem vai Juglas ciema līdz Tīnūžiem, bet zema ūdens laikā, kad laivas vietām jāvelk, no Turkalnes līdz Līčiem. Upē var gadīties pāri tai pārkrituši koki un sanesumi, to šķērso daudzi tilti un aizsprosti.

### Ihtiofauna
Pēc 20. gadsimta vidus datiem, upē mīt līdakas, asari, raudas, augštecē vēži.

## Pietekas

## Apdzīvotas vietas upes krastos
* Diedziņš
* Upespils
* Ķieģeļceplis
* Suntaži
* Jugla (Suntažu pagasts)
* Turkalne
* Tīnūži
* Ceplīši
* Dobelnieki
* Salenieki
* Upeslejas
* Līči

## Attēli

Gājēju tilts, Suntažu pagasts, Ogres novads, Latvia.jpg|Tiltiņš Suntažu pagastā
Mazā jugla pie Kranciema 1999-05-30.jpg|Mazā Jugla pie Kranciema
Koku sanesums Mazajā Juglā - panoramio.jpg|Koku sanesums Mazajā Juglā
Mazā Jugla 3.jpg|Bijušo ūdensdzirnavu vietā pie Tēraudiem
Mazā Jugla vēlā pavasarī pie pilskalna.JPG|Palu ūdeņi pie Ķoderu pilskalna


## Skatīt arī
* Latvijas garākās upes

## Atsauces
Dauguļupīte

**Dauguļupīte** ir Piķurgas kreisā krasta pieteka Salaspils un Ropažu novados. Savu tecējumu sāk netālu no Rīgas TEC-2 un tek caur Stopiņu pagastam. Ulbrokā ietek Piķurgas upē. Tāpat kā visām piejūras upēm, arī Dauguļupītei tecējums ir lēns. Krasti daudzviet purvaini, vairāk kā pusi upes ieskauj meži. Upes krastos tiek iegūta melnzeme, pārstrādājot bioloģiskos atkritumus. Upītē dzīvo bebri. Dauguļupīti šķērso valsts autoceļš V32 (Dreiliņi–Acones stacija).

## Atsauces
Nidrīte

**Nidrīte**, saukta arī **Niedrīte**, ir Liedes kreisā pieteka Madonas un Gulbenes novados. Garums 18 km. Baseins 20 km². Gada notece 0,005 km³. Kritums 13 m (0,7 m/km). Niedrīte sākas no grāvjiem Lielā Mārku (Ušuru) purva dienvidu stūrī un ūdeņus vāc Lubāna līdzenuma ZR malā. Upes baseina augšgalā ir arī lauksaimniecības zemes, taču pārsvarā tā tek pa mežiem. Gultne visā garumā līdzīga grāvim. Mežā upes platums vietām tikai 3 - 4 m, bet lejasgalā pirms ietekas Liedē, kur upi šķērso Lubānas - Cesvaines ceļš, platums ir 6 m.

## Atsauces
Tirza (upe)

**Tirza** ir Gaujas labā pieteka Vidzemes vidienē. Vidējais kritums 2,0 m/km.

Tirza iztek dienvidos no Tirzniekiem Piebalgas pauguraines centrālajā daļā. Reizēm par izteku uzskata Ezernieku ezeru, no kura iztek Tirzas pieteka Vaskupīte. Tirzai ir ļoti izteikti meandri ar daudzām vecupēm un vietumis ar nelielām saliņām. Tuvojoties Tirzai, kur upes krastos sastopami devona ieži, upes ieleja sašaurinās un meandri kļūst slaidāki. Devona iežu atsegumi sastopami arī posmā no Tirzas līdz Galgauskai. Pie Galgauskas bijušas ūdensdzirnavas (Tirzas HES). Meandrēšanas procesi ļoti spilgti izteikti arī Tirzas lejtecē pie Lāčupītes ietekas. Tirza ietek Gaujā pie Lejasciema.

Upi šķērso Ieriķu—Gulbenes dzelzceļa līnija un autoceļi P27 (Smiltene—Gulbene) un P34 (Sinole—Alūksne). Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Tirza un Lejasciems.

## Pietekas
* Aiša
* Azanda
* Gosupe
* Lāčupīte
* Sudaliņa
* Vijata
* Vilaune

## Atsauces
Sita

**Sita** ir Pededzes kreisā pieteka Alūksnes, Balvu un Gulbenes novados. Tās garums ir 41 km, baseina platība ir 175,4 km2. Gada notece 0,042 km3, kritums 34 m (0,8 m/km). Sita sākas Alūksnes rajona dienvidu daļā, pie Siguldas purva dienvidu malas, satekot grāvjiem (ap 130m virs jūras līmeņa). Sita tek pa Adzeles pacēlumu uz DR. Pededzē ietek vairākus kilometrus augšpus Mugurupes ietekas. Sitas lielākās pietekas: Apkārtupe (12 km), Dzirla (23 km), Dvorupe (14 km). Pie Sitas upi šķērso Rīgas—Vecumu dzelzceļa līnija un Gulbenes—Balvu ceļš (P35).

## Atsauces
Mugurupe (Pededzes pieteka)

**Mugurupe** ir Pededzes labā pieteka Gulbenes novadā, Mellupes (Melnupes) un Pogupes koptekupe. Garums 2 km (kopā ar Mellupi 23 km). Mugurupes baseins atrodas Gulbenes paugurvaļņa austrumu nogāzē un Lubāna līdzenumā. Dažkārt par upes sākumu uzskata Mellupi, kas sākas uz ziemeļiem no Gulbenes kā novadgrāvis drenētos laukos, tek uz dienvidaustrumiem pa mežiem un plašiem Stāmerienas apkaimes meliorētu lauksaimniecības zemju masīviem un šajā posmā uzņem pieteku Līdumupi (8 km). Lejpus Gulbenes—Abrenes dzelzceļa līnijas Mellupei ir 6-8 m dziļa ieleja. Upes gultne regulēta.

## Atsauces
Azanda

**Azanda** ir Tirzas kreisā pieteka Gulbenes novada rietumu daļā, Vidzemes augstienes Augšgaujas pazeminājumā. Azanda pusi tecējuma tek pa mežiem. Augštecē gandrīz līdz Druvienas - Rankas ceļam un lejtecē no Druvienas robežas upe ir pārrakta un iztaisnota. Baseina vienīgā lielākā apdzīvotā vieta ir Druviena; no upes labā krasta to šķir ~ 0,5 km plata kultivēto pļavu josla. 

## Pietekas
* Sace (11 km); 
* Saltupes grāvis (Soltupe); 
* Kubuļupīte; 
* Robežupīte ar Krācīti.

## Atsauces
Hercs

**Hercs** (Hz) ir periodisku procesu frekvences mērvienība. 1&nbsp;Hz nozīmē regulāras parādības atkārtošanos reizi sekundē (jeb vienu svārstību periodu sekundē). Frekvences dimensija ir s−1. Tāda pati dimensija ir arī neperiodisku notikumu atkārtošanās frekvencei (sk. bekerels).

Mērvienība nosaukta XIX gadsimta vācu fiziķa Heinriha Rudolfa Herca vārdā un ir viena no atvasinātajām SI mērvienībām.

Hercus visbiežāk lieto elektromagnētisko viļņu un maiņstrāvas frekvences mērīšanai radiotehnikā un elektronikā, kā arī skaņas frekvences mērīšanai akustikā.

Pulkstenis tikšķ ar frekvenci 1&nbsp;Hz, cilvēka sirds - apmēram 1,2&nbsp;Hz. Cilvēks spēj sadzirdēt skaņas ar frekvenci no 16&nbsp;Hz līdz 20 000&nbsp;Hz (20 kHz).

## Gigahercs
Gigahercs (GHz) ir ekvivalents 1 000 000 000&nbsp;Hz (miljardam hercu). Gigahercu diapazonā darbojas jaunākās paaudzes mobilie telefoni, radari un citas iekārtas. Datortehnikā gigahercos mēra procesoru taktsfrekvenci.

## Ārējās saites
Tirza (nozīmju atdalīšana)

**Tirza** var būt:
* Tirza — apdzīvota vieta Gulbenes novadā, Tirzas pagasta centrs.
* Tirza — upe Vidzemē, Gaujas pieteka.
* Tirza — slēgta dzelzceļa stacija līnijā Ieriķi—Abrene. 

## Skatīt arī
* Jauntirza
Garums

**Garums** ir priekšmeta izmērs garenvirzienā (parasti vislielākā izmēra virzienā un horizontālā virzienā). Fizikā garums ir attāluma sinonīms.

Garums ir viendimensionāls lielums, atšķirībā no laukuma jeb platības, kas ir divdimensionāls lielums, vai tilpuma jeb apjoma, kas ir trīsdimensionāls lielums.

Gandrīz visās mērvienību sistēmās garuma mērvienības ir pamata mērvienības, no kurām atvasina citas mērvienības. SI sistēmā garuma mērvienība ir metrs.

## Ārējās saites
Avots (nozīmju atdalīšana)

**Avots** var būt:

* avots — vieta, kur no pazemes izplūst ūdens straume;
* avots — citātā izmantotās informācijas izcelsmes adrese;
* avots var būt arī enerģijas avots, piemēram, siltuma avots, vitamīnu avots, utt.

## Īpašvārds
* Avots — bijusī latviešu vīriešu studentu vienība;
* Avots — izdevniecība;
* Avots — Rīgā no 1905—1915. gadam izdots kristīgs nedēļas laikraksts;
* Avots — Rīgā no 1987—1992. gadam izdots ikmēneša žurnāls.

## Uzvārds
* Avots (uzvārds)

## Skatīt arī
* Avoti
Vielas daudzums

**Vielas daudzums** ir daļiņu (atomu, molekulu, jonu, brīvo radikāļu) skaits.

## Vielas daudzuma mērvienība

SI sistēmā vielas daudzuma mērvienība ir mols. Mols ir vielas daudzums, kurš satur tikpat daudz molekulu, cik atomu ir 0,012 kilogramos oglekļa-12 izotopa. Šo skaitli sauc par Avogadro skaitli, un tas ir aptuveni 6,022·1023. Šis skaitlis ir Avogadro konstantes skaitliskā vērtība. Avogadro konstantes mērvienība ir 1/mol.

Ja vielas daudzums, piemēram, ir 2,5 moli, tad tas nozīmē, ka molekulu skaits ķermenī 2,5 reizes pārsniedz atomu skaitu 0,012 kg oglekļa.

## Vielas daudzuma aprēķināšana

Vielas daudzumu fizikā tradicionāli apzīmē ar grieķu alfabēta burtu  \nu \  (*izrunā "nī"*). Vielas daudzumu var noteikt, aprēķinot, kāda ir attiecība starp dotajā ķermenī esošo molekulu skaitu  N \  ar Avogadro skaitli  N_A \ .

:  \nu = \frac{N}{N_A} \ 

Vielas daudzumu ķīmijā tradicionāli apzīmē ar burtu  n \ . Vielas daudzumu  n  un vielas masu  m  saista molmasa  M .

:  n = \frac{m}{M} \ 

## Skatīt arī
* Molekulu masa
* Relatīvā molekulmasa
* Avogadro skaitlis
* Molmasa
Gaismas intensitāte

**[[Gaisma]]s intensitāte** jeb **gaismas stiprums** - gaismas plūsmas attiecība pret telpas leņķi, kurā iekļauta attiecīgā plūsma.

Gaismas intensitātes mērvienība ir viena no SI pamatmērvienībām kandela.

## Formula
**Gaismas stiprums** ir punktveida avota gaismas plūsma telpas leņķa vienībā jeb

## Literatūra
Dievs, sargi Ķeizaru!

200px|thumb|right|Himnas notis un vārdi krieviski

**Dievs, sargi Ķeizaru!** () bija Krievijas Impērijas himna no 1833. līdz 1917. gadam. Mūzikas autors — Aleksejs Ļvovs, teksta autors — Vasilijs Žukovskis.

## Atsauces