open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Get a Job

***Get a Job*** ir 2016. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Dilans Kids. Galvenās lomas atveido Mailss Tellers, Anna Kendrika, Brendons Džeksons, Nikolass Brauns, Mārša Geja Hārdena, Elisona Brī un Brūss Deivisons. Filmas pirmizrāde notika .

Dzīve pēc koledžas beigšanas nav tieši tāda, kā plānota pēc tam, kad Vills un Džiliana atrod sevi starp arvien dīvainākām darbavietām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Drinking Buddies

***Drinking Buddies*** ir 2013. gada kinokomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Džo Svānbergs. Galvenās lomas atveido Olīvija Vailda, Džeiks Džonsons, Anna Kendrika un Rons Livingstons. Filmas pirmizrāde notika  *South by Southwest* festivālā.

Lūks un Keita ir kolēģi alusdarītavā, kuri pavada naktis dzerot un flirtējot. Viena nedēļas nogale, ko Lūks un Keita pavada kopā ar savām otrajām pusītēm, parāda, kuri cilvēki tiešām sader, bet kuri - nesader.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gana (mūzikas albums)

***Gana*** (stilizēts kā ***GANA***) ir latviešu progresīvā metāla grupas Oghre debijas studijas albums. Tas tika izdots . Tā ierakstu, miksēšanu un masterēšanu veicis producents Kārlis Šteinmanis KS Records studijā. *Gana* vizuālo noformējumu veidojis mākslinieks Aigars Opincāns. Albums tika izdots sadarbībā ar alternatīvās mūzikas ierakstu kompāniju Grautiņa ieraksti un prezentēts Ģertrūdes ielas teātrī.

Albums nominēts Mūzikas ierakstu gada balvā Zelta Mikrofons kategorijā "Roka vai metāla mūzikas albums".

Albums ir iekļauts Ulda Rudaka veidotajā nozīmīgāko Latvijas rokmūzikas un popmūzikas albumu sarakstā raidījumā Zibens pa dibenu.

## Koncepcija
Gana ir pirmais albums albumu triloģijā, kas katrs ir balstīts uz vienu no dzīvībai nepieciešamiem ķīmiskiem elementiem — skābekļa, ūdeņraža un oglekļa. Albuma vizuālajā noformējumā putnu ligzda veido burtu O, kas apzīmē skābekli.

Šī albuma elements ir skābeklis. Dziesmu vārdos tiek izmantotas ar degšanu, iznīcināšanu, atņemšanu un vardarbību saistītas metaforas un salīdzinājumi, piemēram, albuma pirmajā skaņdarbā *900 000 000 000* ir frāze "Lai ripo, lai deg" un "Tik augstāk vien, lai ceļas dūmi", *Gana* — "Pasaule deg iznīcības atkarībā", *Nosveries Liepā* — "Ņemt, ņemt, pretī neko", *nulle* — "Laiks atgriezties pelnos", kā arī noslēdzošā dziesma *Kurinātājs*.

Albums sākas un beidzas ar degošas un sprakstošas malkas skaņām.

Albumā ir gan gari skaņdarbi (līdz desmit minūtēm), gan pavisam īsi — divas minūtes. Tiek izmantoti dažādi taktsmēri un to maiņas vienas dziesmas ietvaros, piemēram, 1/4, 2/4, 3/4, 4/4, 5/4, 7/4, 7/8, un 9/8. Plaši tiek izmantoti kvintakordi, mazi intervāli (maza sekunda), un minora skaņkārta un no tās atvasinātās skaņkārtas — harmoniskais minors, doriskā skaņkārta, frīģiskā skaņkārta. Vokālists Oskars Dreģis pielieto gan dziļu rūkšanu, gan melodisku dziedāšanu baritonā.

## Singli

Attēls:Oghre_nulle.jpg|1. nulle
Attēls:Oghre_Pedejais_Celiens.jpg|2. Pēdējais cēliens
Attēls:Oghre_Ilguciema_Velns.jpg|3. Iļģuciema velns


## Dziesmu saraksts

# *900 000 000 000* — 04:15
# *Gana* — 03:50
# *Iļģuciema Velns* — 07:57
# *Nosveries liepā* — 02:02
# *Pasaules glābējs* — 04:11
# *Valguns* — 03:51
# *nulle* — 05:40
# *Pēdējais cēliens* — 03:33
# *Kurinātājs* — 10:00

## Dalībnieki
**Oghre**
* Oskars Dreģis — balss
* Normunds Balodis — bungas un citi sitamie instrumenti
* Kristaps Baķis — ģitāra
* Gatis Krievāns — ģitāra
* Andis Zvejnieks — basģitāra

**Citi dalībnieki**
* Kārlis Šteinmanis — ieraksts, miksēšana un pirmveide (māsterēšana)
* Aigars Opincāns — albuma un singlu mākslinieciskais noformējums

## Atsauces
Rokoties pēc uguns

**"Rokoties pēc uguns"** () ir 2015. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Džo Svānbergs. Galvenās lomas atveido Džeiks Džonsons, Anna Kendrika, Rouzmerija Devita, Sems Rokvels, Bri Lārsone, Orlando Blūms un Maiks Birbiglija. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Kaula un pistoles atklāšana liek vīram un sievai nedēļas nogales laikā piedzīvot dažādus piedzīvojumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Happy Christmas

***Happy Christmas*** ir 2014. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir Džo Svānbergs. Citas lomas atveido Melānija Kinslija, Lena Danema, Anna Kendrika un Marks Vebers. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Pēc šķiršanās Dženija pārceļas dzīvot pie rakstnieces Kellijas ģimenes. Neskatoties uz smagu sākumu, Dženijas ietekme palīdz Kellijai saprast, ka, lai viņa būtu laimīga, viņai nepieciešama evolūcija dzīvē, karjerā un attiecībās.

## Atsauces

## Ārējās saites
The Last Five Years

***The Last Five Years*** ir 2014. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kas balstīta uz Džeisona Roberta Brauna tāda paša nosaukuma mūziklu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Ričards Lagreivenīss. Galvenās lomas atveido Anna Kendrika un Džeremijs Džordans. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Aktrise, kura cenšas izsisties uz augšu, un viņas draugs, kurš ir rakstnieks, katrs no savas puses ilustrē abu mīlas dēkas cīņu un dekonstrukciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Life After Beth

***Life After Beth*** ir 2014. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Džefs Bena. Galvenās lomas atveido Obrija Plaza, Deins Dehāns, Mollija Šenona, Šerila Hainsa, Pols Raizers, Metjū Grejs Gablers un Džons Railijs. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Zaka nesen mirusī draudzene Beta noslēpumaini atgriežas no mirušajiem. Laika gaitā Zaks saprot, ka Beta nav tā pati persona, ko viņš atceras.

## Atsauces

## Ārējās saites
Uber Arena (Berlīne)

**Uber Arena**, bijusī ***Mercedes-Benz Arena***, ir daudzfunkcionāla halle Berlīnē, Vācijā. Arēna tika atklāta  septembrī. Arēnā savas mājas spēles aizvada Vācijas hokeja līgas klubs Berlīnes "Eisbären" un Vācijas basketbola Bundeslīgas klubs Berlīnes "Alba". 2009. gadā arēnā notika Eirolīgas fināls. Arēnā vēl var notikt handbola spēles un dažādi koncerti.

## Ārējās saites

*
ISS Dome

***ISS Dome*** ir daudzfunkcionāla halle Diseldorfā, Vācijā. Arēna tika atklāta . Arēnā savas mājas spēles aizvada Vācijas hokeja līgas klubs HK Diseldorfa. Arēnā notiek arī dažādi koncerti.

## Ārējās saites
*
Traleru iela

**Traleru iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Mangaļsalā. Tā sākas pie krustojuma ar Mangaļsalas ielu un beidzas strupceļā. Ielas garums ir 283 metri.

## Ielu savienojumi
Traleru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mangaļsalas iela
* Vižņu iela
* Albatrosu iela

## Skatīt arī
* Mangaļsala
* Ziemeļu rajons

## Atsauces
Malmes arēna

**Malmes arēna** ir daudzfunkcionāla halle Malmē, Zviedrijā. Arēna tika atklāta . Arēnā savas mājas spēles aizvada Zviedrijas hokeja līgas klubs Malmes "Redhawks". Arēnā ir noticis 2013. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss un 2014. gada Pasaules čempionāts hokejā junioriem.
Kostarikas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Kostarika]]s sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši medaļas.** Līdz šim Kostarija olimpiskajās spēlēs ir ieguvusi 4 medaļas (1 zelta, 1 sudraba un 2 bronzas medaļas), vias vasaras olimpiskajās spēlēs. Visas šīs medaļas ir izcīnītas peldēšanā. Kā arī 3 no 4 olimpiskajām medaļām ir izcīnījusi viena sportiste — peldētāja — Klaudija Polla. Pirmo medaļu Kostarika izcīnīja 1988. gada Seulas spēlēs, savukārt pārējās, 1996. un 2000. gadā.

## Sportistu uzskaitījums
*Iekļauti tie sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas,  pārstāvot Kostariku. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

## Skatīt arī
* Kostarika olimpiskajās spēlēs
* Kostarikas karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
*
Genrieta Lagvilava

**Genrieta Lagvilava** (; dzimusi  Kutaisi) ir Gruzijā dzimusi Baltkrievijas starptautiskā lielmeistare šahā (2000).

## Biogrāfija
1984. gadā uzvarējusi Gruzijas sieviešu šaha čempionātā, bet 1986. gadā uzvarējusi PSRS junioru šaha čempionātā. Pēc PSRS sabrukuma kļuvusi par vienu no vadošajām Baltkrievijas šahistēm. Daudzkārtēja Baltkrievijas sieviešu šaha čempionāta dalībniece, kuros izcīnījusi sudraba (2002) un divas bronzas (2001, 2004) medaļas.

Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:
* 2000. gadā Ņūdelī 1. kārtā zaudējusi Almīrai Skripčenko;
* 2001. gadā Maskavā 1. kārtā zaudējusi Innai Gapoņenko.

Pārstāvējusi Baltkrieviju Pasaules šaha olimpiādēs:
* 1994. gadā pie pirmā rezerves galdiņa 31. sieviešu šaha olimpiādē Maskavā (+4, =3, -3),
* 1996. gadā pie otrā galdiņa 32. sieviešu šaha olimpiādē Erevānā (+7, =2, -3),
* 1998. gadā pie otrā galdiņa 33. sieviešu šaha olimpiādē Elistē (+3, =4, -4),
* 2000. gadā pie otrā galdiņa 34. sieviešu šaha olimpiādē Stambulā (+5, =4, -2),
* 2002. gadā pie pirmā galdiņa 35. sieviešu šaha olimpiādē Bledā (+3, =6, -2),
* 2004. gadā pie pirmā galdiņa 36. sieviešu šaha olimpiādē Kalvijā (+4, =1, -6).

Pārstāvējusi Baltkrieviju Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā:
* 2001. gadā pie pirmā galdiņa 4. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Leonā (+2, =1, -4).

Par panākumiem turnīros FIDE 1995. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 2000. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kostarikas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Kostarika]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Kostarika vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1936. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1980. gada.

## Vasaras olimpiskajās spēlēs

## Ziemas olimpiskajās spēlēs

## Skatīt arī
* Kostarika olimpiskajās spēlēs
* Kostarikas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Klusēšanas likums

**"Klusēšanas likums"** () ir 2012. gada politiskais trilleris, kas balstīts uz Nīla Gordona tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir Roberts Redfords. Citas lomas atveido Sūzana Sarandona, Džūlija Kristija un Šia Lebafs. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Bijušais "Weather Underground" aktīvists mēģina izvairīties no žurnālista, kurš ir atklājis aktīvista identitāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aprīļa pilieni

**"Aprīļa pilieni"** bija grupas "Līvi" 1984. gada dziesma un 1985. gada mazā skaņuplate ar četrām dziesmām, 2006. gadā kā kompilēts albums tika izdots atkārtoti.

## Albuma dziesmu saraksts
# Elektriskā zivs (Ē. Ķiģelis, M. Čaklais)
# Durvis (Ē. Ķiģelis, M. Čaklais)
# Uzraksti uz sētas (Ē. Ķiģelis, M. Čaklais)
# Slimība (Ē. Ķiģelis, M. Čaklais)
# Istaba tumsā (Ē. Ķiģelis, M. Čaklais)
# Brālīt, redīss! (Igo, M. Čaklais)
# Jānītis pīpē (Ē. Ķiģelis, M. Čaklais)
# Aprīļa pilieni (Ē. Ķiģelis, M. Čaklais)
# Peļu maršs (Ē. Ķiģelis, M. Čaklais)

## Atsauces
Krišjāņa Barona muzejs

**Krišjāņa Barona muzejs** ir memoriālais muzejs Rīgā, kura ekspozīcija veltīta izcilajam latviešu folkloristam, rakstniekam un publicistam Krišjānim Baronam. Muzejs atrodas Krišjāņa Barona ielā 3-5. Tas atklāts , Krišjāņa Barona simtajā dzimšanas dienā.

Muzejs ir iekārtots Kr. Barona dēla Kārļa Barona dzīvoklī, kas atrodas ēkas 4. stāvā. Šeit Dainu tēvs pavadīja savas dzīves pēdējos 4 gadus. Uz šo dzīvokli Krišjānis Barons pārcēlās 1919. gadā no Burtnieku nama Vecmīlgrāvī.

Muzeja ekspozīcija iepazīstina ar Krišjāņa Barona dzīvi un darbu. Šeit skatāma arī viena no divām Dainu skapja kopijām (otra atrodas Krievijā, bijušajā Stankeviču muižā, kur Barons uzsāka savu darbu pie latviešu tautas dziesmu vākšanas un kārtošanas). Muzejā atrodas arī folkloristam piederējušais šūpuļkrēsls. Muzejā pieejama arī plaša skaņu un videoierakstu krātuve par tautas mūziku un baltu senvēsturi.

Iespējams noklausīties lekcijas par latviešu folkloru un literatūras vēsturi. Regulāri tiek rīkotas dažādas izstādes, muzejpedagoģiskās programmas, tematiski folkloras (rotaļu un dziedāšanas) vakari, kā arī pasākumi bērniem. Muzejs piedāvā arī ekskursijas pa Kr. Barona darba un dzīves vietām Rīgā, kā arī pa viņa piemiņas vietām Kurzemē.

## Atsauces

 
## Ārējās saites
* Muzeja mājaslapa 
* Profils vietnē  draugiem.lv
* Twitter profils
* Muzejs Memoriālo muzeju apvienības mājaslapā 
* Facebook profils
Tilžas luterāņu baznīca

thumb|270px|Tilžas evaņģēliski luteriskā baznīca (2002).

**Tilžas evaņģēliski luteriskā baznīca** ir viena Latgales luterāņu baznīcām, kas atrodas Tilžas pagasta Mežarejās. Vietējās nozīmes kultūras piemineklis.

## Vēsture
Sākotnēji Kokorevas pagasta luterāņu dievkalpojumi notika 1908. — 1911. gadā celtajā skolā, 1920. gadā nodibināja atsevišķu Kokorevas luterāņu draudzi. 1926. gada oktobrī prāvests Kārlis Irbe iesvētīja jaunceļamās luterāņu baznīcas pamatakmeni, bet pabeigto baznīcas ēku 1930. gada 12. oktobrī iesvētīja arhibīskaps Teodors Grīnbergs.

Tilžas luterāņu baznīcas mācītāji bija J. Kundziņš, J. Bīlmanis, G. Kness-Kņezinskis, M. Ķemers, M. Bļodnieks, L. Taivans, Ž. Dambis, J. Baumanis, J. Kovals, Einārs Alpe, Mārtiņš Vaickovskis.

## Atsauces
Marija Golubeva

**Marija Golubeva** (dzimusi ) ir Latvijas krievu politiķe, augstskolu pasniedzēja, vēsturniece un cilvēktiesību aktīviste. Kā politikas pētniece specializējusies izglītības un integrācijas politikas jomā.

Pārstāvot partiju "Kustība Par!" bija 13. Saeimas deputāte un Latvijas Republikas iekšlietu ministre, partiju apvienības "Attīstībai/Par" Saeimas frakcijas vadītāja, kā arī Saeimas sekretāra biedre.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1973. gadā. Mācījās Rīgas 40. vidusskolā. Studēja angļu filoloģiju Latvijas Universitātē un 1994. gadā ieguva bakalaura grādu, 1995. gadā ieguva maģistra grādu vēsturē Centrālās Eiropas universitātē Budapeštā, 1999. gadā ieguva zinātņu doktora grādu Kembridžas Universitātē.
 
1999. gadā Golubeva sāka mācīt kultūras vēsturi Latvijas Kultūras akadēmijā,
bija Vidzemes augstskolas Pētniecības centra vadītāja (2002–2003), strādāja par konsultanti Valsts kancelejā, docēja politikas zinātnes kursu Rīgas Stradiņa universitātē.
No 2004. līdz 2012. gadam strādāja *[[Providus]]* sabiedriskās politikas centrā, vēlāk par vecāko konsultanti ICF GHK Briselē (2013–2014), kur analizēja Eiropas Savienības politiku, bija *Providus* attīstības direktore (2014–2016), tad SIA *RHC Consulting* valdes locekle (2016–2018), nodarbojās ar uzņēmumu un iestāžu konsultēšanu.

## Politiskā darbība
2017. gadā piedalījās liberāli centriskās partijas "Kustība Par!" dibināšanas kongresā un tika ievēlēta tās valdē.

2018. gada rudenī ievēlēta 13. Saeimā no "Attīstībai/Par" saraksta. Pirmajā Saeimas sēdē tika ievēlēta Saeimas prezidijā par sekretāra biedri.

2019. gada maijā kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās, taču netika ievēlēta. 2021. gada sākumā, pēc tam, kad Daniels Pavļuts kļuva par veselības ministru, M. Golubeva viņa vietā ieņēma "Attīstībai/Par" Saeimas frakcijas priekšsēdētājas amatu (iepriekš bija priekšsēdētāja vietniece).

2021. gadā 3. jūnijā, pēc ministru amatu pārdales Krišjāņa Kariņa valdībā partijas KPV LV izstāšanās no valdības dēļ, tika ievēlēta par Latvijas Republikas iekšlietu ministri. Uz pilnvaru laiku nolika Saeimas deputāta mandātu. 2022. gada 16. maijā M. Golubeva atkāpās no iekšlietu ministres amata pēc koalīcijas partneru Nacionālās apvienības izteiktās neuzticības par tiesībsargājošo iestāžu darbību 9. un 10. maijā notikušās ziedu nolikšanas laikā pie Uzvaras pieminekļa Rīgā. 19. maijā M. Golubeva atjaunoja Saeimas deputātes mandātu.

2022. gada 14. Saeimas vēlēšanās kandidēja no apvienības "Attīstībai/Par!" saraksta, taču tas nepārvarēja 5% barjeru.

## Privātā dzīve

Marija Golubeva pēc Edgara Rinkēviča ir otrā atklātā LGBT kopienas Saeimas deputāte un Latvijas ministre.

Precējusies ar izglītības konsultanti Diānu Ieleju. M. Golubevai patīk opera, dzīvnieki un daba.

## Atsauces

## Ārējās saites
* CVK profils
* Profils Kustība Par! lapā
*
Kuba olimpiskajās spēlēs

**[[Kuba]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** piedalās kopš 1900. gada, kad olimpiskās spēles notika Francijas galvaspilsētā Parīzē. No visām, līdz šim 28 vasaras olimpiskajām spēlēm, Kuba ir piedalījusies 20 vasaras olimpiskajās spēlēs (nepiedalījās: 1908–1920; 1932–1936 un 1984–1988. Kuba līdz šim nav piedalījusies nevienās ziemas olimpiskajās spēlēs. Kuba ir visveiksmīgākā olimpiskā komanda pēc kopējā medaļu skaita starp visām valstīm, kas nav piedalījušās ziemas olimpiskajās spēlēs.

Līdz šim Kuba olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 244 olimpiskās medaļas (86 zelta, 70 sudraba un 88 bronzas medaļas). Visas olimpiskās medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs. Liela daļa no tām — 78 medalas — ir izcīnītas boksā. Otrajā vienā no olimpiskajiem sporta veidiem ir vieglatlētika (45 medaļas). Kopumā Kubas sportisti olimpiskajās spēlēs ir ieguvuši medaļas 15 dažādos olimpiskajos sporta veidos.

Kuba ir līdere pēc kopējo medaļu iegūšanas beisbolā. Kopš 1992. gada Barselonas vasaras spēlēm, kad beisbols kļuva par olimpisko sporta veidu, tā ir trīs reizes izcīnījusi zeltas medaļas un divas reizes sudraba medaļas. Kuba ir trešā veiksmīgākā Amerikas valsts iegūto olimpisko zelta medaļu kopsummā (aiz ASV un Kanādas). Kuba ir arī ceturtā medaļām bagātākā valsts (aiz Ungārijas, Rumānijas un Polijas), kura līdz šim vēl nav organizējusi olimpiskās spēles.

Kuba savas pirmās medaļas olimpiskajās spēlēs izcīnīja jau 1900. gadā, kad zelta un sudraba medaļas izcīnīja paukotājs Ramons Fonsts. Kopš tā laika Kubai medaļas ir bijušas gandrīz katrās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1924., 1928., 1952., 1956., un 1960. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Visvairāk olimpisko medaļu Kuba ir izcīnījusi 1992. gada Barselonas spēlēs — 31 olimpisko medaļu.

Ar medaļām bagātākie Kubas sportisti ir paukotājs Ramons Fonsts, volejboliste Ana Fernandersa, beisbolists Pedro Luiss Laso un džudists Driuliss Gonsaless: katrs no viņiem olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 4 medaļas.

## Dalības

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas
*Skatīt arī: [[olimpisko medaļu skaits pēc valsts]]*

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļu sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļām bagātākie sportisti

*Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc [[SOK|Starptautiskās olimpiskās komitejas]] datiem pārstāvot Kubu ir ieguvuši trīs vai vairāk olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumā.*

## Karognesēji

## Ārējās saites
* 
* 
*
Latvijas Televīzijas muzejs

**Latvijas Televīzijas muzejs** bija Latvijas muzejs, kas iepazīstināja ar Latvijas Televīzijas vēsturi un attīstību. Tas darbojās no 1999. līdz 2016. gadam.

## Vēsture
Latvijas Televīzijas muzejs tika nodibināts 1998. gada 1. septembrī. Materiāli tā izveidei tika vākti jau no 1990. gada. 1999. gadā  Latvijas Televīzija piešķīra muzejam telpas LTV ēkā un tika izveidota muzeja pastāvīgā ekspozīcija. 

Muzeja misija bija saglabāt nākamajām paaudzēm ziņas par televīzijas pirmsākumiem Latvijā, tās vēsturi un attīstību. 

Apmeklētāji varēja ne tikai aplūkot muzeja pastāvīgās ekspozīcijas un iepazīties ar LTV vēsturi, bet arī ekskursijās tika iepazīstināti ar raidījumu tapšanas un pārraidīšanas procesu, žurnālistu, raidījumu vadītāju, televīzijas režisoru un operatoru, skaņu režisoru, videoinženieru un mākslinieku darbu, varēja ielūkoties LTV filmēšanas studijās, kā arī skatīt LTV ēkas vairākstāvu pagrabus un panorāmu no augstceltnes augšējā stāva.    

Muzeja apmeklētājiem bija unikāla iespēja skatīties raidījumu norisi studijās vai režijas telpās tieši ierakstu veidošanas vai tiešraižu laikā, vērot darba procesu.   

Papildus izstādēm no 2000. gada tika organizēti LTV darbinieku radošie vakari, no 2006. gada — arī LTV veterānu atmiņu vakari.   

Muzeja pirmā vadītāja bija ilggadīgā LTV Mūzikas redakcijas galvenā režisore Aina Zariņa (1931-2016), kas Latvijas Televīzijā strādāja no 1955. gada. Muzeju viņa vadīja no 1998. līdz 2014. gadam. Ekskursijas muzejā vadīja Skaidrīte Jurjeva, Ruta Kviese, Dagnija Keturka un Selga Bedrīte. Muzeja mākslinieks bija Zigfrīds Antons. Muzeja fondu pārzine bija Ruta Kviese, ar muzeja rīkotajiem projektiem strādāja Skaidrīte Jurjeva.

Visi muzeja darbinieki bija ilggadīgi LTV radošo profesiju pārstāvji, kas labi pārzināja LTV vēsturi, jo paši arī bija tās līdzgaitnieki.

No 2002. gada tika vākti materiāli grāmatai par LTV vēsturi, kas izdota 2004. gadā ar nosaukumu "Cilvēki TV viļņos 50-54”. Grāmatas sastādītāja ir  Mārīte Balode, redaktore — Inta Čaklā.

Muzejs pārtrauca savu darbību 2016. gada nogalē.


Attēls:televizijas_muzejs2.jpg | Muzejā
Attēls:televizijas_muzejs3.jpg| Studijas iekārtas
Attēls:televizijas_muzejs4.jpg| 1953. gada televizors KVN-49-4
Attēls:televizijas_muzejs5.jpg| Videomagnetofons


## Atsauces
Alutaguzes pagasts

**Alutaguzes pagasts** () ir viena no Igaunijas Austrumviru apriņķa pašvaldībām un aizņem visu apriņķa mazapdzīvoto dienvidu daļu. Izveidots Igaunijas teritoriālās reformas gaitā 2017. gadā, apvienojot Alajē, Īzaku, Illukas, Mētaguzes un Tudulinnas pagastus. Pagastā ietilpst 2 lielciemi (Īzaku un Mētaguze) un 73 ciemi. Robežojas ziemeļos ar Austrumviru apriņķa Liganuzes pagastu, Toilas pagastu, Jehvi pagastu, Kohtla-Jerves pilsētu un Narvas-Jēsū pilsētas pašvaldību, austrumos – ar Krieviju, dienvidos – ar Peipusa ezeru, dienvidrietumos – ar Jegevas apriņķa Mustvē pagastu, bet rietumos – Rietumviru apriņķa Vinni pagastu.

## Apskates vietas
*Alajē pareizticīgo baznīca (*Alajõe õigeusu kirik*)
*Illukas baznīca (*Illuka kirik*)
*Illukas muiža (*Illuka mõis*)
*Īzaku baznīca (*Iisaku kirik*)
*īzaku muzejs (*Iisaku muuseum*)
*Kotkas dabas taka (*Kotka matkarada*)
*Metaguzes muiža (*Mäetaguse mõis*)
*Pagari muiža (*Pagari mõis*)
*Pihticas (Kuremē) klosteris (*Kuremäe klooster*)
*Rannapungerjas bāka (*Rannapungerja tuletorn*)
*Seliso dabas taka (*Selisoo matkarada*)
*Teriveres kalns (*Tärivere mägi*)
*Tudulinnas baznīca (*Tudulinna kirik*)
*Vasknarvas pareizticīgo baznīca (*Vasknarva õigeusu kirik*)
*Vasknarvas pilsdrupas (*Vasknarva ordulinnus*)
*Veike-Pungerja pasta stacija (*Väike-Pungerja postijaam*)

## Attēlu galerija


Alajõe õigeusu kirik ja kirikuaed.JPG|Alajē pareizticīgo baznīca
Illuka_mõisa_peahoone_05.JPG|Illukas muiža
Iisaku_kirik_02.JPG|īzaku baznīca
Iisaku_muuseum.JPG|Īzaku muzejs
Kotka_matkaraja_puhkepunkt..JPG|Kotkas dabas taka
Mäetaguse_mõisa_peahoone_2012._aastal.jpg|Mētaguzes muiža
Pagari_mõisa_peahoone_2012._aastal.jpg|Pagari muiža
Kuremäe_kloostri_hooned_õhust_lääne_külg.JPG|Pihticas klosteris
Rannapungerja tulepaak 2002.jpg|Rannapungerjas bāka
Selisoo raba, Ida-Virumaa.JPG|Seliso purvs
Prohvet_Eeliase_kirik_Vasknarvas_2014_02.jpg|Vasknarvas pareizticīgo baznīca
Vasknarva_kindluse_varemed_01.jpg|Vasknarvas pilsdrupas
Väike-Pungerja_postijaam1.JPG|Veike-Pungerja pasta stacija


## Ārējās saites

*Īzaku muzejs
*Metaguzes muiža
*Pihticas klosteris
Johanne Šare

**Johanne Šare** (; dzimusi ) ir Kanādas starptautiskā meistare šahā (1996).

## Biogrāfija
1990. gadu beigās un 2000. gadu sākumā bijusi viena no vadošajām Kanādas šahistēm. 1996. gadā uzvarējusi Kanādas sieviešu šaha čempionātā. Piedalījusies 2000. gada Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas Ņūdelī, kurā 1. kārtā zaudējusi Martai Zeliņskai.

Pārstāvējusi Kanādu Pasaules šaha olimpiādē:
* 2000. gadā pie pirmā galdiņa 34. sieviešu šaha olimpiādē Stambulā (+3, =2, -5).

Par panākumiem turnīros FIDE 1996. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maranī Meiere

**Maranī Meiere** (; dzimusi ) ir Dienvidāfrikas un Jaunzēlandes (kopš 2009. gada) starptautiskā meistare šahā.

## Biogrāfija
2000. gadā uzvarējusi Dienvidāfrikas jauniešu šaha čempionātā meitenēm. Pārstāvējusi Dienvidāfriku Pasaules jauniešu šaha čempionātā dažādās vecuma grupās. Piedalījusies 2000. gada Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas Ņūdelī, kurā 1. kārtā sensacionāli uzvarējusi Nino Gurieli, bet 2. kārtā zaudējusi Almīrai Skripčenko. Vēlāk pārcēlusies uz dzīvi Jaunzēlandi un kopš 2009. gada šaha turnīros pārstāv šo valsti.

Pārstāvējusi Dienvidāfrikas un Jaunzēlandes komandu Pasaules šaha olimpiādēs:
* 2000. gadā pie otrā galdiņa 34. sieviešu šaha olimpiādē Stambulā (+4, =2, -5),
* 2012. gadā pie rezerves galdiņa 40. sieviešu šaha olimpiādē Stambulā (+4, =2, -3),
* 2014. gadā pie otrā galdiņa 41. sieviešu šaha olimpiādē Trumsē (+4, =2, -3).

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeraldīna Džonsa-Putra

**Džeraldīna Džonsa-Putra** (; dzimusi 1973. gadā) ir Malaizijas un Austrālijas FIDE meistare šahā (2000).

## Biogrāfija
1999. gadā Goldkostā dalījusi 2.-3. vietu Pasaules šaha čempionāta sievietēm izcīņas cikla Okeānijas zonas turnīrā. Piedalījusies 2000. gada Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas Ņūdelī, kurā 1. kārtā zaudējusi Joannai Dvorakovskai.

Pārstāvējusi Malaiziju Pasaules šaha olimpiādēs:
* 1988. gadā pie trešā galdiņa 28. sieviešu šaha olimpiādē Salonikos (+7, =2, -4),
* 1990. gadā pie otrā galdiņa 29. sieviešu šaha olimpiādē Novi Sadā (+3, =5, -4),
* 1992. gadā pie trešā galdiņa 30. sieviešu šaha olimpiādē Manilā (+4, =3, -4).

## Atsauces

## Ārējās saites
Asma Houli

**Asma Houli** (; dzimusi ) ir Alžīrijas šahiste.

## Biogrāfija
2001. gadā Kairā uzvarējusi Āfrikas sieviešu šaha čempionātā. 2003. gadā Abudžā izcīnījusi bronzas medaļu Āfrikas sieviešu šaha čempionātā. 2003. gadā Alžīrijas komandas sastāvā uzvarējusi Āfrikas spēļu komandu turnīrā šahā, izcīnot panākumus visās savās partijās.

Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:
* 2000. gadā Ņūdelī 1. kārtā zaudējusi Rahilai Eidelsonei;
* 2001. gadā Maskavā pēc uzvaras 1. kārtā zaudējusi Maijai Čiburdanidzei;
* 2004. gadā Elistā 1. kārtā zaudējusi Svetlanai Matvejevai.

Pārstāvējusi Alžīriju Pasaules šaha olimpiādēs:
* 1992. gadā pie trešā galdiņa 30. sieviešu šaha olimpiādē Manilā (+5, =2, -7),
* 2002. gadā pie otrā galdiņa 35. sieviešu šaha olimpiādē Bledā (+4, =5, -4).

## Atsauces

## Ārējās saites
Olga Stjažkina

**Olga Stjažkina** (; dzimusi kā **Florova** () ) ir Krievijas starptautiskā lielmeistare šahā (1994).

## Biogrāfija
Sanktpēterburgas šaha skolas audzēkne. Piecas reizes uzvarējusi Sanktpēterburgas pilsētas sieviešu šaha čempionātos. Divas reizes uzvarējusi Krievijas sieviešu komandu šaha čempionātā. Piedalījusies 2000. gada Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas Ņūdelī, kurā 1. kārtā zaudējusi Vanai Lei.

Par panākumiem turnīros FIDE 1994. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2015. gadā kļuvusi par FIDE arbitru (FA).

Beigusi Ļeņingradas aviācijas aparatūras institūtu. Strādājusi kā šaha trenere. Viņas meita Anna Stjažkina (dzimusi 1997. gadā) arī ir šahiste, kas uzvarējusi Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maša Kļinova

**Maša Kļinova** (; dzimusi kā **Marija Jarmoļinska** () ) ir Izraēlas starptautiskā lielmeistare šahā (1996).

## Biogrāfija
Dzimusi Padomju Savienībā, bet kopš 1992. gada pārcēlusies uz dzīvi Izraēlā. Divas reizes uzvarējusi Izraēlas sieviešu šaha čempionātos (1992, 2010). Divas reizes uzvarējusi Pasaules šaha čempiones nosaukuma izcīņas zonas turnīros: 1993. gadā Zagrebā un 1998. gadā Drēzdenē (kopā ar Ellu Pitamu). Piedalījusies 2000. gada Pasaules šaha čempionātā sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas Ņūdelī, kurā 1. kārtā zaudējusi Cjiņai Kaņjinai.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāte, tajā skaitā 1999. gadā dalījusi pirmo vietu kopā ar Ilzi Rubeni Stokholmas turnīrā *Scandics Hotels*, 2001. gadā dalījusi pirmo vietu Odesā, 2003. gadā uzvarējusi divos turnīros Simferopolē, 2005. gadā uzvarējusi turnīrā Sevastopolē, bet 2008. gadā dalījusi otro vietu turnīrā Hersonā.

2025. gada janvārī Elatā izcīnījusi 2. vietu Izraēlas šaha čempionātā sievietēm.

Pārstāvējusi Izraēlu Pasaules šaha olimpiādēs:
* 1994. gadā pie pirmā galdiņa 31. sieviešu šaha olimpiādē Maskavā (+5 (uzvaras), =2 (neizšķirti), -5 (zaudējumi)),
* 1996. gadā pie pirmā galdiņa 32. sieviešu šaha olimpiādē Erevānā (+2, =7, -2),
* 1998. gadā pie pirmā galdiņa 33. sieviešu šaha olimpiādē Elistē (+4, =7, -1),
* 2000. gadā pie pirmā galdiņa 34. sieviešu šaha olimpiādē Stambulā (+3, =7, -2),
* 2002. gadā pie pirmā galdiņa 35. sieviešu šaha olimpiādē Bledā (+5, =6, -2),
* 2006. gadā pie pirmā galdiņa 37. sieviešu šaha olimpiādē Turīnā (+3, =7, -2),
* 2008. gadā pie pirmā galdiņa 38. sieviešu šaha olimpiādē Drēzdenē (+2, =5, -2),
* 2010. gadā pie pirmā galdiņa 39. sieviešu šaha olimpiādē Hantimansijskā (+2, =4, -3),
* 2012. gadā pie trešā galdiņa 40. sieviešu šaha olimpiādē Stambulā (+4, =4, -1),
* 2014. gadā pie pirmā galdiņa 41. sieviešu šaha olimpiādē Trumsē (+3, =5, -2),
* 2016. gadā pie trešā galdiņa 42. sieviešu šaha olimpiādē Baku (+2, =4, -2),
* 2018. gadā pie trešā galdiņa 43. sieviešu šaha olimpiādē Batumi (+2, =3, -3).

Pārstāvējusi Izraēlu Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātos:
* 1992. gadā pie pirmā galdiņa 1. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Debrecenā (+2, =2, -2),
* 1997. gadā pie pirmā galdiņa 2. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Pulā (+3, =3, -2),
* 2003. gadā pie pirmā galdiņa 5. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Plovdivā (+2, =4, -2),
* 2005. gadā pie pirmā galdiņa 6. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Gēteborgā (+0, =5, -4),
* 2007. gadā pie pirmā galdiņa 7. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Iraklijā (+1, =6, -2),
* 2011. gadā pie pirmā galdiņa 9. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Porto Karrasā (+1, =4, -1),
* 2013. gadā pie otrā galdiņa 10. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Varšavā (+3, =3, -1),
* 2017. gadā pie trešā galdiņa 12. Eiropas komandu sieviešu šaha čempionātā Krētā (+2, =4, -1).

Par panākumiem turnīros FIDE 1996. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2002. gadā saņēmusi arī vīriešu starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. 2014. gadā kļuvusi par FIDE starptautisko arbitru (IA).

## Atsauces

## Ārējās saites
50/50

**"50/50"** () ir 2011. gada drāmas filma, kuras režisors ir Džonatans Levains. Galvenās lomas atveido Džozefs Gordons-Levits, Sets Rogens, Anna Kendrika, Braisa Dalasa Hauarda un Andželika Hjūstone. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Filmas galvenais varonis ir 27 gadus vecais Ādams Lērners, kurš atklāj, ka viņam ir vēzis. Filmā parādīta Ādama cīņa ar šo slimību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kas gaidāms, kad gaidāms bērns

**"Kas gaidāms, kad gaidāms bērns"** () ir 2012. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Kērks Džonss. Galvenās lomas atveido Kemerone Diasa, Elizabete Benksa, Čeiss Krofords, Bruklina Dekere, Anna Kendrika, Dženifere Lopesa un Metjū Morisons. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā tiek sekots līdzi pieciem savstarpēji saistītiem pāriem, kuru dzīvēs ienāk mazulis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Iedomu pilsēta

**Iedomu pilsēta** ir grupas "Līvi" albums, kas izdots 1986. gadā. Albums tika ierakstīts, kad grupas līderis vēl bija Ēriks Ķiģelis, taču viņš pats nepiedzīvoja plates iznākšanu. 2006. gadā albums tika izdots atkārtoti.

## Dziesmu saraksts
# Mazais sapnītis  (Ē. Ķiģelis)
# Saulgriežu rīts (Ē. Ķiģelis, M. Bārbale)
# Uz lietiem (V. Krieviņš, J. Sirmbārdis)
# Iedomu pilsēta (M. Šterns, C. Dinere)
# Līviskā ziņģe  (J. Grodums, A. Neibarts)
# Rožu laukums (J. Grodums, A. Neibarts)
# Zušu dziesmiņa (Ē. Ķiģelis, J. Plotnieks)
# Saldus saule (Ē. Ķiģelis, M. Čaklais)
# Ledus zieds (M. Šterns)

## Atsauces
Dieva zīmes

**"Dieva zīmes"** () ir 2013. gada ASV šausmu kinokomēdija, kuras režisors ir Pols Midldičs. Galvenās lomas atveido Kreigs Robinsons, Anna Kendrika, Kens Jongs, Džons Frensiss Dalijs un Robs Kodrijs. Filmas pirmizrāde notika .

Reliģiskas apokalipses laikā divi pusaudži cīnās, lai uzvarētu Antikristu.

## Ārējās saites
Maiņas beigas

**"Maiņas beigas"** () ir 2012. gada ASV asa sižeta trillera filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Deivids Eijers. Galvenās lomas atveido Maikls Penja, Anna Kendrika, Džeiks Jillenhols, Amerika Ferrera, Natālija Martineza, Frenks Grillo un Deivids Harbors. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Filma seko līdzi divu jaunu Losandželosas policistu ikdienai, kā arī tam, kas notiek, kad viņi saskaras ar noziedzīgiem spēkiem, kas ir stiprāki par abiem partneriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tiek meklētas partneres kāzām

**"Tiek meklētas partneres kāzām"** () ir 2016. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Džeiks Zimanskis. Galvenās lomas atveido Zaks Efrons, Anna Kendrika, Ādams Devains, Obrija Plaza un Stīvens Rūts. Filmas pirmizrāde notika .

Lai atrastu ideālās pavadones māsas kāzām Havaju salās, divi ballēties mīloši brāļi internetā ievieto sludinājumu un iepazīstas ar divām nevaldāmām meitenēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Troļļi (filma)

**"Troļļi"** () ir 2016. gada ASV muzikāla datoranimācijas filma, kuras režisors ir Maiks Mičels. Galvenās lomas ierunājuši Džastins Timberleiks, Anna Kendrika, Zoja Dešanela, Rasels Brends, Džeimss Kordens un Gvena Stefani. Filmas pirmizrāde notika  Londonas kinofestivālā.

Pēc tam, kad Berdženi iebrūk Troļļu ciematā, Popija, priecīgākā trollenīte, kas jebkad piedzimusi, un skarbais trollis Zars dodas ceļā, lai glābtu savus draugus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marta Bārbale

**Marta Bārbale** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu dzejniece un tulkotāja. 

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1933. gadā Barkavas pagasta Murmastienes ciema Skalbjudambjos zemnieku ģimenē. Mācījās Murmastienes septiņgadīgajā skolā, tad Varakļānu vidusskolā. 1957. gadā beidza studijas Latvijas Valsts Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultātē un strādāja par skolotāju un bibliotekāri. 

Pirmais Martas Bārbales dzejolis nodrukāts žurnālā „Karogs”. 1960. gadā tika izdots jaunās dzejnieces pirmais krājums "Zeme rūgst", viņa kļuva par Rakstnieku Savienības biedri. Radās apņēmība pilnībā pievērsties literatūrai, Bārbale kļuva par redaktori Latvijas Valsts izdevniecībā, strādājusi par literāro konsultanti laikrakstā  "Padomju Jaunatne", ķērusies arī pie atdzejošanas no krievu valodas. Atdzejojusi Viktora Bokova, Pjotora Brovkas un Aleksandra Prokofjeva liriku, sastādījusi Seimaņa Putāna un Pētera Klaidūņa-Voitkāna dzejoļu izlases.

Izdotas vairāk nekā 10 Martas Bārbales dzeju grāmatas, viņas darbiem raksturīga tuvība zemei, dabai un lauku dzīvei, jo sevišķi dzimtajai Latgalei. Rakstījusi dzejoļus arī latgaliešu valodā, tie iekļauti izlasē "Dvēselīte mana". Dzeju publicējusi latgaliskajos laikrakstos "Latgolas Bolss" un "Mōras Zeme", žurnālā "Jaunō Dzeive". Viens no šiem dzejoļiem iedvesmoja Daugavpils grupas "Elpa" mūziķi, komponistu, dziedātāju Jāni Loginu, un 1995. gadā tapa dziesma "Gaiša melanholija" ar Martas Bārbales dzeju, ieskaņota kopā ar jaukto kori "Daugava". Ar Bārbales dzeju komponētas Ģederta Ramana, Romualda Kalsona, Imanta Kalniņa, Romualda Jermaka, Aldoņa Kalniņa un Ērika Ķiģeļa dziesmas.

Dzejniece mūžībā aizgājusi 2003. gada 5. augustā.

## Bibliogrāfija
### Dzejoļu krājumi
* "Zeme rūgst" (1960)
* "Arī kadiķi zied…" (1964)
* "Laimes pakavs" (1967)
* "Manas miglas" (1969)
* "Saules pirtī" (1971)
* "Melni mani kumeliņi" (1979)
* "Aiz kalna" (1979) 
* "Pa sirmu rasu" (1987) 
* "Tu esi aicināts"
* "Dvēselīte mana" (1993)
* "Ļauj, debestiņ" (1994)
* "Sūnekļa alts" (2000)

## Atsauces
Aleksandrs Roga

**Eduards Aleksandrs Roge** (*Eduard Alexander Rohge*, arī **Aleksandrs Roge**, dzimis , miris 1945. gadā) bija Latvijas baltvācu futbolists.

Dzimis Rīgā - zeltlietu meistara Martina Eduarda Roges un viņa sievas Helenes ģimenē.

Aizvadījis trīs spēles Latvijas futbola izlasē, piedalījās . Trīskārtējs Latvijas meistars RFK sastāvā (1924.-1926.g.).

Sieva - Šarlote dzimusi Petrovičs Roge (dzimusi 1897. gadā Popes pagastā), meitas - Lilija (dzimusi 1918. gadā Rīgā) un Zenta Amālija Albertīne (dzimusi 1921. gadā Rīgā), dēls Alfrēds Roberts (dzimis 1923. gadā Rīgā). Kopā ar ģimeni 1939. gadā repatriējies uz Vāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* EU Football info profils
Miervaldis Jurševskis

**Miervaldis Jurševskis** (; dzimis , miris ) bija Latvijas un Kanādas profesionāls mākslinieks un šahists.

## Dzīvesgājums
Jurševskis iemācījās spēlēt šahu no sava tēva sešu gadu vecumā. 1937. gadā viņš uzvarēja skolas turnīrā, pārspējot visus pretiniekus. 1940. gadā absolvēja mācības Rīgas 2. ģimnāzijā un iestājās Latvijas Universitātē, kur studēja arhitektūru.  Ar mainīgām sekmēm viņš piedalījās dažādos Rīgas un Jūrmalas turnīros. Spēcīgākie no tiem bija 1944. gada Rīgas ātrspēles čempionāts (8. vieta no 18 dalībniekiem) un 1944. gada Rīgas čempionāts (12. vieta no 16 dalībniekiem).  

Otrā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, piedalījās vairākos šaha pasākumos, ieskaitot turnīrus Blombergā un Lībekā (1945), Mērbekā (1946), Hānavā (1947). Šajos pasākumos Jurševskis spēlēja ar spēcīgiem spēlētājiem no Baltijas valstīm, kā arī Vācijas un Austrijas meistariem - tostarp Jefimu Bogoļubovu, Frīdrihu Zēmišu, Ludvigu Relštābu, Elmāru Zemgali, Lūciju Endzelīnu, Romānu Arlausku un Kārli Ozolu.

1948. gadā Jurševskis emigrēja uz Kanādu, kur viņš apmetās Vankūverā. Sešas reizes uzvarēja Britu Kolumbijas čempionātos (1949, 1950, 1954–57). Viņš spēlēja arī trīs Kanādas čempionātos (1951, 1955, 1957), labākais rezultāts bija trešā vieta 1957. gadā Vankūverā  aiz Povila Vaitoņa un Gēza Fištera.

Jurševskis mīlēja spēlēt ātrspēli — par tās tehniku un taktiku viņš uzrakstījis nelielu brošūru. 

Pēc profesijas Jurševskis bija mākslinieks. Viņa zīmējumi publicēti dažādos šaha žurnālos, ilustrējis arī vairākas šaha grāmatas.

## Atsauces

## Bibliogrāfija
* 

## Ārējās saites

*
Years of Living Dangerously

***Years of Living Dangerously*** ir ASV dokumentāls seriāls par globālo sasilšanu. Pirmā sezona tika pārraidīta TV kanālā *Showtime* 2014. gadā. Tā ieguva ''Emmy'' balvu kā izcils dokumentāls seriāls. Otrā sezona savu pirmizrādi piedzīvoja 2016. gadā *[[National Geographic]]* kanālā. Seriāla izpildproducenti ir Džeimss Kemerons un Arnolds Švarcenegers.

## Atsauces
Balsis (2014. gada filma)

**"Balsis"** () ir 2014. gada ASV melnā kinokomēdija, kura režisore ir Marjane Satrapi. Galvenās lomas atveido Raiens Renoldss, Anna Kendrika, Džemma Artertone, Džeki Vīvere un Ella Smita. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Kāds puisis izseko savu biroja mīlestību ar savu ļauno runājošo mājdzīvnieku palīdzību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mans puisis - slepkava

**"Mans puisis-slepkava"** () ir 2016. gada ASV romantiskā asa sižeta kinokomēdija, kuras režisors ir Pako Kabezass. Galvenās lomas atveido Sems Rokvels, Anna Kendrika, Tims Rots, Džeimss Rensons	, Maikls Eklunfs un Ansons Mounts. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Meitene iemīlas "perfektā" puisī, kuram, izrādās, ir viens liels trūkums: viņš strādā kāda krimināla karteļa labā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas 3. speciālā pamatskola

**Rīgas 3. pamatskola** ir Rīgas pirmsskolas izglītības iestāde un pamatskola Telts ielā 2A Torņakalna apkaimē, kurā mācības notiek pirmskolā un no 1. līdz 9. klasei vairākās izglītības programmās izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem.

## Izglītības programmas 2018. gadā
Speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar jauktiem attīstības traucējumiem (01015611), 

Speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem (01015811), Speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar smagiem garīgās attīstības traucējumiem vai vairākiem smagiem attīstības traucējumiem (01015911), Būvdarbi (22582011), Ēdināšanas pakalpojumi (22811021), 

Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem	(21015811), Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem (21015821), Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar smagiem garīgās attīstības traucējumiem vai vairākiem smagiem attīstības traucējumiem (21015911), 

Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar smagiem garīgās attīstības traucējumiem vai vairākiem smagiem attīstības traucējumiem (21015921).

## Vēsture
**Rīgas pilsētas 3. īpatnējā pamatskola** sākotnēji bija ēkā Brīvības gatvē 203. 1937. gadā to pārdēvēja par **Meža skolu**.

Mūsdienās skola atrodas vienā no "sarkano skolu" ēkām, kas celta 1910. gadā, arhitekts Reinholds Georgs Šmēlings.
No 1958. līdz 1987. gadam skolas nosaukums bija **Rīgas 3. internātpalīgskola**, vēlāk **Rīgas 3. palīgskola**, **Rīgas 3. speciālā skola** un **Rīgas 3.speciālā pamatskola**. Pašreizējais nosaukums ir kopš 2020. gada.

## Atsauces
Indriķis Greble

**Heinrihs Nikolajs Greble** (dzimis  Rīgā, miris  Kanādā) bija Latvijas futbolists.

No 1922. līdz 1926. gadam spēlējis Latvijas futbola klubos "LSB Rīga" un "JKS".

Pieteikts Latvijas futbola izlasē , bet laukumā neizgāja.

Vēlāk bija Grebles ģimenes būvmateriālu lieltirgotavas un ielu asfaltēšanas firmas līdzīpašnieks, Otrā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, vēlāk uz Kanādu.

## Atsauces
Rīgas Lastādijas pamatskola

**Rīgas Lastādijas pamatskola** bija Rīgas pamatskola Latgales ielā 178, Latgales apkaimes (vēsturiskās Lastādijas) apkaimē, kurā izglītoja bērnus no trūcīgām vai maznodrošinātām ģimenēm. Skola nodrošināja bezmaksas dzīvošanu internātā un ēdināšanu 4 reizes dienā 5 darba dienas nedēļā izglītojamiem ar maznodrošinātas ģimenes vai trūcīgas personas statusu.

Ēkā atrodas arī Rīgas pašvaldības Bērnu un jauniešu centra "Krīzes centrs" ar vietām 30 bērniem un jauniešiem.

## Izglītības programmas
Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121), Pamatizglītības pedagoģiskās korekcijas programma (21011811), Pamatizglītības pedagoģiskās korekcijas mazākumtautību programma (21011821), kurās uzņem izglītojamos ar medicīniski-pedagoģiskās komisijas nosūtījumu.

## Vēsture
Dibināta kā **[[Rīgas 57. vidusskola]]**, 2007. gadā uz ēkas fasādes tika izvietots mākslinieka Aigara Bikšes bronzas cilnis ar uzrakstu "Visiem, kas upurējuši savu laiku virtuālās pasaules glābšanai".

2008. gadā apvienota ar Rīgas 1. internātpamatskolu un pārdēvēta par **Rīgas Lastādijas internātvidusskolu**, Latvijas skolu reformas gaitā 2010. gadā apvienota ar Rīgas 7. internātpamatskolu, izveidojot **Rīgas Lastādijas internātpamatskolu**.

2019. gada 20. jūnijā Rīgas dome līdz ar vairāku citu skolu nosaukumu maiņu nolēma no 2019. gada 1. augusta pārdēvēt skolu par Rīgas Lastādijas pamatskolu.

2020. gada vasarā mazā skolēnu skaita dēļ skola slēgta. Skolas ēka nodota Andreja Pumpura Rīgas 11. pamatskolai, kur izvietotas tās pirmās trīs klases, tādā veidā atvieglojot šai skolai telpu kapacitātes neesamību.

## Atsauces
Ortvins Sarapū

**Ortvins Sarapū** (; dzimis , miris ) bija igauņu izcelsmes Jaunzēlandes šahists.

## Biogrāfija
Ortvins Sarapū, tāpat kā Pauls Keress dzimis Narvā. Šahu iemācījies spēlēt astoņu gadu vecumā. Viņa pirmais panākums bija uzvara 1940. gada Igaunijas jauniešu čempionātā.

1943. gadā no vācu armijas okupētās Igaunijas viņš aizbēga uz Somiju, bet vēlāk pārcēlās uz Dāniju. 1946. gadā viņš uzvarēja gan Kopenhāgenas čempionātā, gan Kopenhāgenas 5 minūšu ātrspēles čempionātā. 1949. gadā viņš piedalījās šaha turnīrā Oldenburgā, kurā finišēja piektajā vietā. Tas arī palika vienīgais starptautiskais turnīrs Eiropā, kurā viņš spēlējis. 

Tāpat kā daudzi baltieši pēc Otrā pasaules kara, Sarapū bija palicis bez mājām, kur viņš varētu atgriezties. Pēc Jaunzēlandes šahista Roberta Veida ieteikuma par savu nākamo mītnes zemi viņš izvēlējās Jaunzēlandi.

1950. gadā, drīz pēc Sarapū ierašanās Velingtonā kļuva skaidrs, ka viņa šaha iemaņas bija tālu priekšā tā laika Jaunzēlandes šahistu prasmei. Viņa šaha spēles pieredze bija pietiekama, lai paaugstinātu šaha spēles līmeni Jaunzēlandē. Jaunzēlandes šaha čempionātā viņš uzvarēja  apmēram 20 reizes, valsts komandas sastāvā piedalījās 10 šaha olimpiādēs, 1966.gadā kļuva par FIDE starptautisko meistaru, par ieguldījumu šaha attīstībā tika apbalvots ar Britu impērijas ordeni. Jaunzēlandē viņš ir pazīstams kā *"Mr. Chess"*, tur regulāri notiek šaha turnīrs, ko sauc par Sarapū kausa izcīņu. 
1948. gadā Sarapū apprecējās ar polieti Barbaru un viņam bija dēls Pēteris. 

Ortvins Sarapū nomira 1999. gadā Oklendā.

## Atsauces

## Bibliogrāfija
* Ortvin Sarapu: *"Mr. Chess". The Ortvin Sarapu story*. New Zealand Chess Supplies, Wainuiomata 1993. .
* Ortvin Sarapu: *Chess Championships. 25 years of New Zealand Chess Championships 1952-1977*. Auckland 1977

## Ārējās saites

* Šahista profils olimpbase.org mājaslapā (Āzijas komandu čempionāts) 
* 
* 
* Intervija ar Ortvinu Sarapū
Nometne (filma)

**"Nometne"** () ir 2003. gada ASV muzikāla drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Tods Grafs. Galvenās lomas atveido Deniels Leterle, Džoanna Čilkouta, Anna Kendrika un Robins de Džīsuss. Filmas pirmizrāde notika .

Pēc vairākām Brodvejas izgāšanās reizēm dziesmu autors Bērts Hanlijs dodas strādāt uz mūzikas nometni jaunajiem izpildītājiem. Nometnes dalībnieki Bērtu iedvesmo atgūt panākumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zinātnes vārdā

**"Zinātnes vārdā"** () ir 2007. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Džefrijs Blics. Galvenās lomas atveido Rīss Tompsons, Nikolass D'Agosto, Anna Kendrika, Vinsents Piaza un Ārons Jo. Filmas pirmizrāde notika .

Meklējot atbildes uz dzīves lielajiem jautājumiem, zēns, kurš stostās, pievienojas vidusskolu debašu komandai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marka Pīsa pieredze

**"Marka Pīsa pieredze"** () ir 2009. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Tods Luiso. Galvenās lomas atveido Džeisons Švarcmans, Bens Stillers, Anna Kendrika un Ebons Moss-Bahrahs. Filmas pirmizrāde notika .

Marks Pīss, kurš vidusskolā bija mūzikas zvaigzne, saprot, ka astoņus gadus pēc skolas absolvēšanas viņš joprojām dzīvo pagātnē.

## Atsauces

## Ārējās saites
19. galdiņš

**"19. galdiņš"** () ir 2017. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Džefrijs Blics. Galvenās lomas atveido Kreigs Robinsons, Anna Kendrika, Džūna Skviba, Līza Kudrova, Stīvens Meršants un Tonijs Revolori. Filmas pirmizrāde notika .

Iloisa tiek atbrīvota no līgavas māsas pienākumiem pēc tam, kad viņas draugs un līgavaiņa brālis Iloisu pamet. Par spīti tam, Iloisa nolemj apmeklēt kāzas, kur viņu nosēdina pie 19. galdiņa kopā ar citām kāzās ne pārāk vēlamām personām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pirmklasīgās 3

**"Pirmklasīgās 3"** () ir 2017. gada ASV muzikāla kinokomēdija, kuras režisore ir Triša Siē. Galvenās lomas atveido Anna Kendrika, Rebela Vilsone, Britānija Snova, Anna Kempa, Hana Meja Lī un Heilija Steinfelda. Filmas pirmizrāde notika  Sidnejā. Filma ir turpinājums 2012. gada filmai "Pirmklasīgās" un 2015. gada filmai "Pirmklasīgās 2".

Bellas, kuras pēc skolas beigšanas ir pašķīrušās, atkal apvienojas dziedāšanas konkursam USO tūrei otrpus okeānam, tomēr šoreiz Bellām pretī stājas grupa, kas izmanto arī instrumentus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Neliels lūgums

**"Neliels lūgums"** () ir 2018. gada melnā kriminālkomēdija, kas balstīta uz Dārsijas Bellas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Pols Feigs. Galvenās lomas atveido Anna Kendrika, Bleika Laivlija, Henrijs Goldings un Endrū Ranelss. Filmas pirmizrāde notika .

Stefānija, vientuļā māte, kura uztur vlogu, sadraudzējas ar Emīliju, noslēpumainu sievieti, kuras bērns iet vienā pamatskolā ar Stefānijas bērnu. Kad Emīlija pazūd un atstāj savu bērnu pie Stefānijas, Stefānija sāk veikt savu izmeklēšanu.

2025. gadā iznāca turpinājums *[[Another Simple Favor]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pāri visam

**Pāri visam** ir grupas "Līvi" albums, kas izdots 2004. gadā. Albums veltīts visiem traģiski bojā gājušajiem rokmūziķiem. Šis ir pirmais "Līvu" ieraksts pēc 2003. gada traģiskajiem notikumiem, kad autoavārijā bojā gāja grupas bundzinieks Dainis Virga un skaņu režisors Juris Jakovļevs.

## Dziesmu saraksts
# Nezināmais (A. Virga, A. Ziverts)
# Pāri visam (A. Virga, G. Račs)
# Atdod sevi man... (A. Virga, G. Račs)
# Kāpēc? No. 1 (A. Virga, R. Ūdris)
# Ej, vecais, ej!  (J. Grodums, G. Račs)
# Tu piederi man (A. Virga, G. Račs)
# Kāpēc? No. 2 (A. Virga, G. Račs)
# Rock'n'roll muzikant... (A. Virga, G. Račs)
# Es Tevi gribu (A. Virga)

## Atsauces