open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Reiņu pilskalns (Asūnes pagasts)

**Reiņu pilskalns** ir pilskalns Krāslavas novada Asūnes pagasta Reiņu ciemā, uz dienvidrietumiem no Asūnes, Garā ezera ziemeļaustrumu krastā. Uz dienvidaustrumiem  pilskalna, ezera austrumu galā atrodas Reiņu pilskalns (Perečkas kalns).

## Foto galerija

Attēls:Reinu pilskalni ortofoto.jpg|alt=|Reiņu pilskalnu 3D modelis
Attēls:Reinu pilskalni2.jpg|alt=|Reiņu pilskalnu 3D modelis
Attēls:Reinu pilskalns4.jpg|alt=|Reiņu pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites
* Reiņu pilskalni
Vecauces luterāņu baznīca

**Vecauces evaņģēliski luteriskā baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas baznīca, kas atrodas Dobeles novada Vecauces pagasta Vecauces ciemā, kas faktiski saplūdis ar Auces pilsētu.

Visām trim Aucēm (Lielaucei, Jaunaucei un Vecaucei) sākumā bijusi viena baznīca, kas, domājams, atradusies Vecauces muižas teritorijā. Tā kā Vecauces vārds ir hercoga Gotharda Ketlera 1567. gada recesā par baznīcu celšanu, jāpieņem, ka baznīca tai laikā nav vairs bijusi lietojama. 1573.  gadā Vītiņos sapulcējušies apkārtējo muižu īpašnieki un nolēmuši celt baznīcu, kas arī uzcelta. 1729. gada 18. jūlijā baznīcas tornī iespēra zibens un baznīca nodega. 1744. gadā tika uzcelta jauna baznīca no akmeņiem ar torni. 1866. gadā baznīca paplašināta. Pirmā pasaules kara laikā baznīca cieta minimāli, tomēr tika aizvests zvans un izpostītas ērģeles. 1932. gadā tajā ierīkoja elektrisko apgaismojumu. Iesākumā Vecauces baznīca bija Lielauces baznīcas filiālbaznīca, un tikai 1935. gadā Vecauces draudze atdalījās no Lielauces. Baznīcas ēka cieta Otrā pasaules kara laikā, jo Sarkanā armija baznīcas telpās ierīkoja kalēju darbnīcu (pēc citām ziņām hospitāli). Kara laikā pazuda baznīcas altārglezna "Jēzus uz jūras". 1947. gadā baznīcu izremontēja un atsākās dievkalpojumi. Solus nodedzināto vietā aizņēmās no Dubultu baznīcas, bet baznīcas tornī tika uzvilkts Ķērkliņu baznīcas zvans.

## Ārējās saites
*
Audriņu ciema iedzīvotāju piemiņas vieta

**Audriņu ciema iedzīvotāju piemiņas vieta** ir vēstures piemineklis, kas atrodas Rēzeknes novada Audriņu pagasta Audriņu ciemā, valsts autoceļa P36 (Rēzekne—Gulbene) malā.

Piemineklis veltīts Audriņu traģēdijas upuriem 1942. gadā, kad 4. janvārī vācu varas iestādes par sarkanarmiešu slēpšanu un partizānu grupas izveides atbalstu nodedzināja ciematu, 30 ciema vīriešus publiski nošāva Rēzeknes tirgus laukumā, bet vēl ap 170 ciemata iedzīvotāju nogalināja Ančupānu mežā. Piemineklis atklāts 1973. gadā, tā autori — Jānis Kaksis un Alvīne Veinbaha, arhitekts — Gunārs Asaris.

## Atsauces
Puderovas vecticībnieku lūgšanu nams

**Puderovas vecticībnieku lūgšanu nams** ir vecticībnieku lūgšanu nams, kas atrodas Rēzeknes novada Audriņu pagasta Lielās Pūderovas ciemā, Puderovas ezera rietumu krastā. Puderovas vecticībnieku kopiena bijusi viena no vecākajām un lielākajām Rēzeknes novadā. Dažādos dokumentos minēti atšķirīgi tās dibināšanas laiki, iespējams, tas noticis 1719. gadā. Dokumentālas liecības par dievnama eksistenci saglabājušās no 1826. gada, tomēr oficiāli Puderovas vecticībnieku kopiena tika reģistrēta tikai 1920. gadā. Laikā no 1922. līdz 1937. gadam tika uzcelts mūsdienu dievnams. Jaunā celtne tika būvēta ap veco tā, lai netiktu pārtraukti dievkalpojumi. Kad jaunais dievnams bija pabeigts, veco, izjaucot pa baļķiem, iznesa laukā. 1939. gadā tika uzstādīts Liepājas drāšu fabrikā ražotais zvans. 2018. gadā ar Eiropas Savienības fondu palīdzību tika veikts baznīcas remonts.

## Atsauces
Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem

**Tāllēkšana vīriešiem** bija viena no 23 disciplīnām, kas tika aizvadīta vieglatlētikas sacensību ietvaros 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Sacensības notika 1900. gada 14. un 15. jūlijā Kruakatelānā, Buloņas meža teritorijā. Tajās startēja 12 sportisti no sešām valstīm.

Sacensības tika sadalītas divās kārtās. 14. jūlijā tika aizvadīta kvalifikācijas kārta, kurā startēja 12 sportisti, no kuriem 5 labākie kvalificējās fināla kārtai. Fināla kārta notika 15. jūlijā.

Zelta medaļu, ar rezultātu 7,185 metri, ieguva Alvins Krencleins. Sudraba medaļu, ar rezultātu 7,175 metri ieguva Maiers Prinšteins, bet bronzas medaļu izcīnīja Patriks Līhijs, kura rezultāts bija 6,950 metri.

Sacensību laikā divas reizes tika labots olimpiskais rekords šajā disciplīnā. Sākotnēji to kvalifikācijas kārtā izdarīja ASV sportists Maiers Prinšteins, ar rezultātu 7,175 metri. Vēlāk, finālā, šo rezultātu uzlaboja Alvins Krencleins, viņa fināla rezultāts un jaunais olimpiskais rekords bija 7,185 metri.

Pirmoreiz tāllēkšanas sacensībās olimpiskajās spēlēs bija pārstāvēta Lielbritānija un Ungārija.

## Rekordi

*(*) — neoficiālais pasaules rekords*

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

### Kvalifikācija

### Fināls

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Tāllēkšanas sacensībās startēja 12 sportisti no 6 valstīm. Lielbritānija un Ungārija pirmo reizi bija pārsrāvētas tāllēkšanas sacensībās.

*Iekavās norādīts startējošo sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

*  
*  
* 
*  
*  
*  

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem (''Olympedia'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Athletics 1900".  Accessed 18 March 2006. Available electronically at  .
*
2020.—2021. gada Itālijas futbola čempionāta A sērijas sezona

**2020.—2021. gada Itālijas futbola čempionāta A sērijas sezona** bija 119. Itālijas futbola čempionāta sezona un 89. A sērijas sezona pēc apļa turnīra sistēmas. Tā sākās . Sezona noslēdzās . Sezonas noslēgumā čempionu titulu aizstāvēja Turīnas "Juventus".

## Komandas
Pēc iepriekšējās sezonas rezultātiem uz A sēriju tika paaugstināti klubi *[[Benevento Calcio|Benevento]]*, *[[F.C. Crotone|Crotone]]* un *[[Spezia Calcio|Spezia]]*, bet uz B sēriju tika pazemināti *[[U.S. Lecce|Lecce]]*, *[[Brescia Calcio|Brescia]]* un *[[S.P.A.L.|SPAL]]*. *Spezia* A sērijā iekļuva pirmo reizi kluba vēsturē, kļūstot par 66. komandu, kas spēlējusi Itālijas augstākajā līgā.

### Stadioni

### Treneri un kapteiņi

## Turnīra tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Alfreds Zēbergs

**Alfreds Dāvids Zēbergs** (; dzimis , miršanas datums nezināms) bija vācbaltu izcelsmes Latvijas ķīmiķis, žurnālists un politiķis. Bijis Tautas padomes loceklis no Vācbaltu progresīvās partijas.

## Dzīvesɡājums
Dzimis  (pēc vecā stila — ) Rīgā kuģniecības sabiedrības "Brāļi Zēbergi" ( — ) līdzīpašnieka Kārļa Heinriha Zēberga (1859 Rīgā-1928 Vācijā) un viņa sievas Karolīnes Elīzes, dzimušas Šternas (1863-1949 Vācijā), ģimenē. Brālis — kuģniecības sabiedrības "Brāļi Zēbergi" mantinieks Artūrs Zēbergs.

Pabeidzis pirmmācības skolu, iestājās Nikolaja ģimnāzijā, pēc tam pārgāja uz Nikolaja Mironova komercskolu, mācības beidza 1905. gadā. Tai pašā gadā sāka studijas Rīgas politehniskā institūta komercnodaļā, tad pārgāja uz ķīmijas fakultāti. 1907. gadā turpināja ķīmijas studijas Vācijas universitātēs Jēnā, Kēnigsbergā un Marburgā, 1912. gadā iegūdams *Dr. phil.* grādu.

No 1912. līdz 1914. gadam bija Jelgavas vācu skolotāju semināra virsskolotājs, tad līdz 1915. gadam privātskolotājs Rīgā. 1915. — 1917. gadā strādāja par ķimiķi Petrogradas fabrikās. 1917. gada maijā atɡriezās dzimtenē, strādāja Liepājā par skolotāju, aktīvi piedalīdamies sabiedriski-politiskajā dzīvē. Iestājās Vācu-baltiešu progresīvā partijā, aizstāvēdams liberālisma politiku un saprašanos starp latviešiem un vāciešiem. 1918. gadā viņu iecēla par vācu pārstāvi pilsētas skolu valdē, bet 1919. gadā deleģēja Tautas padomē un par vācu pārstāvi pagaidu valdības izglītības ministrijā. 1920. gadā viņš atteicās no Ulmaņa paɡaidu valdības uzaicinājuma strādāt par sevišķu uzdevumu ierēdni izglītības ministrijā. 1922. gadā viņu ievēlēja par Liepājas pilsētas domes deputātu, tajā pašā ɡadā iestājās Liepājas ložā „Enkurs”.

1923. gadā viņš pārtrauca skolotāja darbu un pārgāja dzīvot uz Ventspili, kur uzņēmās sava tēva saimniecības vadīšanu Ventspils tuvumā. Viņš bija Ventspils vācu laikraksta "*Windausche Zeitung*" izdevējs un redaktors (1924—1925).

Kopā ar ģimeni 1939. gadā izceļoja uz Vāciju. Par turpmāko likteni ziņu nav.

## Privātā dzīve
Precējies ar Margareti Doroteju Fleišeri, Tukuma vācu draudzes mācītāja meitu. Viņu laulībā trīs bērni: meita Helga Sofija un dēli Klauss Magnuss un Armīns Eižens.

## Atsauces
Pāvels Rebenoks

**Pāvels Rebenoks** ( — ) bija Latvijas krievu advokāts un politiķis.

## Biogrāfija un profesionālā darbība
Pāvels Rebenoks dzimis . 2003. gadā absolvēja Latvijas Jūras akadēmiju kuģu vadīšanas specialitātē, 2005. gadā viņš absolvēja Latvijas Universitātes Juridisko fakultāti.

2003. gadā Rebenoks kļuva par Latvijas Ministru prezidenta Einara Repšes ārštata padomnieku jūrniecības un ostu jautājumos. Vēlāk viņu iecēla par finanšu ministra Valda Dombrovska padomnieku Ventspils ostas jautājumos. Rebenoks kā Finanšu ministrijas pārstāvis strādāja Ventspils ostas valdē līdz 2004. gada martam, kad atkāpās Repšes vadītā valdība. Viņš kandidēja 2005. gada Rīgas domes vēlēšanās un 2006. gada Saeimas vēlēšanās no Repšes vadītās partijas «Jaunais laiks» saraksta.

No 2018. gada septembra līdz 2019. gada aprīlim Rebenoks bija akciju sabiedrības «Olainfarm» padomes priekšsēdētājs. 2019. gada februārī Rebenoks kļuva par ekonomikas ministra Ralfa Nemiro ārštata padomnieku. Tajā pašā mēnesī viņš kļuva par Rīgas brīvostas pārvaldes valdes locekli. No 2019. gada jūnija līdz jūlijam viņš bija akciju sabiedrības «Latvenergo» padomes priekšsēdētājs. 2020. gada februārī viņu ievēlēja par Rīgas brīvostas pārvaldes valdes priekšsēdētāja vietnieku, taču aprīlī Rebenoks paziņoja, ka pamet darbu Rīgas brīvostas valdē, lai saglabātu advokāta statusu.

## Nāve
Rebenoku noslepkavoja viņa dzīvesvietā Langstiņos naktī uz .  Uzbrukumā cieta arī viņa partneris Ingus Balandins.

## Atsauces
Ēvalds Ivanovs

**Ēvalds Ivanovs** (dzimis , miršanas datums nav zināms) bija latviešu lauksaimnieks un politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas pārstāvis.

## Biogrāfija
Ēvalds Ivanovs dzimis  Paplakas muižā kā kalpa dēls. Pirmo izglītību ieguvis Paplakas pagastskolā, tālāk papildinājies pašmācības ceļā. 15 gadu vecumā pārcēlies uz Liepāju, kur strādājis kurpnieka amatu līdz Pirmajam pasaules karam. Sociāldemokrātu partijā iestājies 1909. gadā, par ko vairākas reizes no cara valdības apcietināts. Piedalījies dažādās strādnieku biedrībās Liepājā. Iesaukts 1914. gadā kā zemessargs Krievijas armijā, Austrumprūsijas frontē kritis vācu gūstā.

Atgriezies Latvijā 1918. gada decembrī un sācis piedalīties sabiedriskā dzīvē Liepājā, sevišķi strādnieku arodnieciskās kustības noorganizēšanā. 1920. gadā ievēlēts Latvijas Satversmes sapulcē, pārstāvēja Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju. Pēc tam ievēlēts par Liepājas pilsētas valdes locekli, vēlāk par pilsētas galvas biedru. 1923. gadā no šī amata labprātīgi atteicies un pārgājis dzīvot uz laukiem savā dzimtajā Virgas pagastā, kur viņam piešķirta jaunsaimniecība — Paplakas "Ezerlauki". Nodibinājis Paplakas lauksaimniecības biedrību un pie tās noorganizējis plašu mašīnu koplietošanas punktu. No 1925. gada ir arī Kurzemes lauksaimniecības centrālbiedrības valdes loceklis. Virgas pagasta padomes priekšsēdētājs un pagasta tiesas loceklis.

1940. gada augustā bijis Virgas pagasta vecākā vietnieks.

1941. gada augustā atradies apcietinājumā.

## Atsauces
Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem

**Augstlēkšana vīriešiem** bija viena no 23 disciplīnām, kas tika aizvadīta vieglatlētikas sacensību ietvaros 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Sacensības notika 1900. gada 15. jūlijā Kruakatelānā, Buloņas meža teritorijā. Tajās startēja 8 sportisti no septiņām valstīm.

Sportistu izejas augstums sacensībās bija 1.50 metri. Kad uzvarētājs bija palicis viens, viņš varēja izvēlēties augstumu kurā leks.

Zelta medaļu ar rezultātu 1.90 metri ieguva ASV sportists Ērvings Baksters. Sudraba medaļu, ar rezultātu 1.78 metri, izcīnīja Lielbritānijas sportists Patriks Līhijs. Savukārt bronzas medaļu ieguva Ungārijas sportists Lajošs Genči. Viņa rezultāts bija 1.75 metri.

Zelta medaļas ieguvējs Ērvings Baksters, ar rezultātu 1.90 metri, uzstādīja jaunu olimpisko rekordu šajā disciplīnā.

Pirmoreiz augstlēkšanas sacensībās olimpiskajās spēlēs bija pārstāvēta Francija, Lielbritānija, Norvēģija un Ungārija.

## Rekordi

*(*) — neoficiālais pasaules rekords*

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Augstlēkšanas sacensībās startēja 8 sportisti no 7 valstīm. Francija, Lielbritānija, Norvēģija un Ungārija pirmo reizi bija pārsrāvētas augstlēkšanas sacensībās.

*Iekavās norādīts startējošo sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

*  
*  
* 
*  
*  
*  
*  

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem (''Olympedia'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Athletics 1900".  Accessed 18 March 2006. Available electronically at  .
*
Krācnieki

**Krācnieki** ir apdzīvota vieta Kuldīgas novada Padures pagastā. Izvietojusies pagasta austrumu daļā, Ventas krastā.

## Atsauces
Tore Bloms

**Teodors "Tore" Bloms** (; dzimis , miris ) bija zviedru vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

Bloms 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja divās vieglatlētikas disciplīnās. Augstlēkšanā viņš ieguva pēdējo 8. vietu ar rezultātu 1,50 metri. Savukārt tāllēkšanā ar rezultātu 5,770 metri viņš kvalifikācijas kārtā ieguva 11. vietu un fināla kārtai nekvalificējās.

; Rezultāti 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tore Bloms (SOK profils) 
* Tore Bloms (Olympedia.org) 
* Tore Bloms (Sports Reference profils)
Dīķeris (zemteka)

thumb| Zemtekas shematisks attēlojums kanāla šķērsošanai.
**Dīķeris**, arī **dīkers** (no  un  — 'sifons') jeb **zemteka** — cauruļvadu būve, kas šķērso ūdenskrātuves, gravas, sauslejas, dziļākus ierakumus, tuneļus vai apakšzemes būves un to iebūvē zemē vismaz 0,5 m dziļāk par izskaloto vai regulēto gultni.

Projektējot un būvējot galvenos naftas cauruļvadus, par dīķeri sauc naftas cauruļvada posmu, kas novietots krustojumā ar mākslīgu vai dabisku šķērsli: zem upes vai kanāla gultnes, dziļas gravas apakšā, zem ceļa vai dzelzceļa. Šajā gadījumā zemteka parasti sastāv no vairākām caurulēm, kuras iepriekš sametinātas vienlaidus posmā un pēc tam ievieto sagatavotajā tranšejā vai speciālā apvalkā. 
Attēls:Syphon.jpg
Attēls:SE DD B 1 34.jpg
Attēls:Düker Erfurt.JPG
Attēls:SNK Schleuse 2 2.JPG


## Atsauces
Hôtel Hyatt Regency Paris Étoile

***Hôtel Hyatt Regency Paris Étoile***, iepriekš ***Hôtel Concorde La Fayette*** (1974—2013), ir debesskrāpis, kas atrodas Parīzē, Francijā, 17. apriņķī netālu no *Porte Maillot*. Tas pieder *Constellation Hotels Holdings*.

Ar savu 137 metru augstumu tā ir viena no augstākajām Francijas viesnīcām pēc *Tour Part-Dieu* Lionā, kā arī ceturtā augstākā ēka Parīzes pilsētā aiz Eifeļa torņa, Monparnasas torņa un Parīzes tribunāla (taču mazāka nekā dažas netālu esošās Ladefānsas rajona ēkas, kas administratīvi ir ārpus Parīzes); antena, kas atrodas uz tā jumta, pat ļauj sasniegt 190 metru augstumu. Ēkā ir trīsdesmit astoņi stāvi, un tajā ir 995 istabiņas un luksusnumuri (*suite*). Kopā ar blakus esošo *Palais des Congrès*, tas ir viens no Parīzes konferenču centriem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — maratons vīriešiem

**Maratons vīriešiem** bija viena no 23 disciplīnām, kas tika aizvadīta vieglatlētikas sacensību ietvaros 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Sacensības notika 1900. gada 19. jūlijā. Starta vieta bija Kruakatelānā, Buloņas meža teritorijā, kur sportisti veica četru apļus pa stadionu un vēlāk devās Parīzes ielās. Maratonā startēja 13 sportisti no sešām valstīm.

Maratona sacensības sākās pulksten 14:30 dienā, kad gaisa temperatūra pilsētā sasniedza gandrīz 40 °C. Sacensības uzsāka 13 sportisti, taču tikai 7 sportistiem izdevās veikt pilnu distanci. Atšķirībā no iepriekšējām olimpiskajām spēlēm šoreiz maratona distances garums bija nevis 40,26 kilometri, bet gan 42,195 kilometri.

Maratona disciplīna bija viena no divām vieglatlētikas disciplīnām, kur medaļas neizcīnīja kāds no ASV komandas sportistiem. Zelta medaļu ieguva Luksemburgas sportists Mišels Teato. Viņa rezultāts bija 2.59:45. Mišels tiek uzskatīts par Franciju pārstāvošu sportistu, jo bija Luksemburgas iedzīvotājs, kas dzīvoja Parīzē. Vēlāk pēc viņa patiesās valstspiederības noteikšanas, Luksemburgas Lielhercogiste iesniedza oficiālu sūdzību Starptautiskajā Olimpiskajā komitejā un iesniedza lūgumu mainīt Teato piederību. 2004. gadā oficiāli šī sūdzība tika noraidīta. Joprojām tiek uzskatīts, ka Mišels Teato ir Francijas sportists un, ka šī ir pirmā Francijas uzvara olimpiskajā maratona distancē. Sudraba medaļu, ar rezultātu 3.04:17 ieguva Francijas sportists Emīls Šampions, bet bronzas medaļu ar rezultātu 3.37:14 izcīnīja Zviedrijas sportists Ernsts Fasts. Šī bija Zviedrijas pirmā medaļa olimpiskajās spēlēs.

Pirmoreiz maratona sacensībās olimpiskajās spēlēs bija pārstāvēta Kanāda, Lielbritānija un Zviedrija.

## Rekordi

(*) — *distance bija 40 kilometri.*

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Maratona sacensībās startēja 13 sportisti no 6 valstīm. Kanāda, Lielbritānija, Luksemburga un Zviedrija pirmo reizi bija pārsrāvētas maratona sacensībās.

*Iekavās norādīts startējošo sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

*  
*  
*  
*  
*  
*  

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — maratons vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — maratons vīriešiem (''Olympedia'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — maratons vīriešiem (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Athletics 1900".  Accessed 18 March 2006. Available electronically at  .
*
Džejs Rodrigess

**Džejs Rodrigess** (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, bijušais Anglijas futbola izlases spēlētājs. Kopš 2025. gada Rodrigess pārstāv *[[EFL League One]]* komandu *[[Wrexham A.F.C.|Wrexham]]*.

## Sasniegumi

**Burnley FC**
* Championship Futbola līgas izslēgšanas spēles:2009

**Southampton**
* Anglijas līgas kauss finālists:2016-17

## Ārējās saites
Rīss Džeimss

**Rīss Džeimss** (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2018. gada Džeimss pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''Chelsea''.

## Sasniegumi
**Chelsea**

* UEFA Čempionu līga: 2020—21
* UEFA Superkauss: 2021
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2021, 2025
* UEFA Konferences līga: 2024—2025

**Anglijas U19**

* UEFA Eiropas U-19 čempionāts: 2017

**Individuālie sasniegumi**

* Wigan Athletic sezonas labākais spēlētājs: 2018—19

## Atsauces

## Ārējās saites
Robijs Breidijs

**Robijs Breidijs** (, dzimis ) ir īru futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Īrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Breidijs pārstāv Anglijas čempionāta komandu ''Preston North End''.

## Ārējās saites
Kurts Zumā

**Kurts Zumā** (, dzimis ) ir franču futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Francijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Zumā pārstāv Rumānijas *[[Liga I]]* komandu *[[CFR Cluj]]*.

## Sasniegumi
**Saint-Étienne**

* Coupe de la Ligue: 2012—13

**Chelsea**

* Anglijas Premjerlīga: 2014—15, 2016—17
* Anglijas Līgas kauss: 2014—15
*UEFA Čempionu līga: 2020—21
*UEFA Superkauss: 2021

**West Ham United**

* UEFA Eiropas konferences līga: 2022—23

**Francija**

* FIFA U-20 Pasaules kauss: 2013

**Individuālie sasniegumi**

* ''Chelsea'' gada labākais jaunais spēlētājs: 2014—15

## Atsauces

## Ārējās saites
Maikls Kīns

**Maikls Kīns** (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Anglijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2017. gada Kīns pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''Everton''.

## Sasniegumi
**Burnley**

* Anglijas čempionāts: 2015—16

## Ārējās saites
Allans Markess Loureiru

**Allans Markess Loureiru** (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēle pussarga pozīcijā, Brazīlijas futbola izlases spēlētājs. Kopš 2024. gada Allans pārstāv Brazīlijas A sērijas komandu Riodežaneiro "Botafogo".

## Sasniegumi
**Napoli**

* Coppa Italia: 2019—20

**Brazīlija**

* FIFA U-20 Pasaules kauss: 2011
* Copa América: 2019

## Ārējās saites
Džamšedpura

**Džamšedpura** () ir pilsēta Indijas ziemeļaustrumos, Džhārkhandas štatā. Pilsēta ir zināma arī ar nosaukumu **Tatanagara**. 2019. gadā Džamšedpuras aglomerācijā dzīvoja 1,56 miljoni iedzīvotāju.

Džamšedpurā ir *[[Tata Steel]]* lielākā metalurģijas rūpnīca.

## Atsauce

## Ārējās saites
Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 5000 metru komandu skrējiens vīriešiem

**5000 metru komandu skrējiens vīriešiem** bija viena no 23 disciplīnām, kas tika aizvadīta vieglatlētikas sacensību ietvaros 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Sacensības notika 1900. gada 22. jūlijā. Sacensību norises vieta bija Kruakatelānā, Buloņas meža teritorijā. Tajās startēja 2 komandas, Francijas un Jauktā komanda, kuru katru veidoja 5 sportisti no trim valstīm.

Disciplīnu veidoja viena skrējiena posms, kurā katrs no desmit skrējējiem veica desmit apļus 500 metru trasē. Skrējēji savai komandai guva punktus, kas bija vienādi ar viņa iegūto vietu disciplīnā. Par uzvarētāju komandu atzina komandu ar vismazāko punktu skaitu.

Zelta medaļu ieguva Jauktā komanda, kuras sastāvā bija četri Lielbritānijas sportisti un viens Austrālijas sportists. Jauktās komandas labākais sportists bija brits Čārlzs Benets. Sudraba medaļu ieguva Francijas komanda, kurā labāko rezultātu uzrādīja Anrī Deložs.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

### Komandu kopvērtējums

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
5000 metru komandu skrējiena sacensībās startēja 10 sportisti no 3 valstīm.

*Iekavās norādīts startējošo sportistu skaits no attiecīgās valsts.*
*  *(startēja Jauktās komandas sastāvā)*
* 
*  *(startēja Jauktās komandas sastāvā)*
* **

## Atsauces

## Ārējās saites
* Olimpisko medaļu ieguvēju datubāze Starptautiskā Olimpiskā komiteja
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Athletics 1900".  Accessed 18 March 2006. Available electronically at  .
*
Svētes ieleja

**Svētes ieleja** ir dabas liegums Dobeles novada Augstkalnes pagasta galējos dienvidos, Lietuvas pierobežā. Ierīkots, lai aizsargātu ES Biotopu direktīvas meža biotopu — boreālie meži un pļavu biotopu — mēreni mitras pļavas, kā arī neregulētu upes ieleju. Atrodas Svētes upes kreisajā krastā (labais krasts atrodas Lietuvas teritorijā), starp upi un valsts autoceļu P95 (Jelgava — Tērvete — Lietuvas robeža (Žagare)). Liegums ir iekļauts *[[Natura 2000]]* — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā. Sastopamas aizsargājamas augu sugas — lielā zvaigznīte (*Astrantia major*), villainā gundega (*Ranunculus lanuginosus*) un spilvainais ancītis (*Agrimonia pilosa*).

## Ārējās saites
* Svētes ieleja, Dabas Aizsardzības pārvalde
Keils Makars

**Keils Makars** (; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2026) spēlē Nacionālās hokeja līgas klubā Kolorādo "Avalanche".

## Spēlētāja karjera
No 2017. līdz 2019. gada Makars spēlēja NCAA čempionātā, taču 2019. gada 14. aprīlī noslēdza līgumu ar NHL klubu Kolorādo "Avalanche", kas aizsargu bija draftējusi pirms diviem gadiem. Makars jau nākamajā dienā guva savus pirmos vārtus NHL un sezonas turpinājumā aizvadīja desmit spēles Stenlija kausa izcīņā. Jau nākamajā sezonā Makars bija viens no komandas vadošajiem aizsargiem un kā visas līgas labākais debitants ieguva Kaldera balvu.
## Atsauces

## Ārējās saites
Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 4000 metru šķēršļu skrējiens vīriešiem

**4000 metru šķēršļu skrējiens vīriešiem** bija viena no 23 disciplīnām, kas tika aizvadīta vieglatlētikas sacensību ietvaros 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Sacensības notika 1900. gada 16. jūlijā Kruakatelānā, Buloņas meža teritorijā. Tajās startēja 8 sportisti no piecām valstīm. Šis bija garākais šķēršļu skrējiens 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Visi 2500 metru šķēršļu skrējienā startējušie sportisti startēja arī 4000 metru šķēršļu skrējienā. Šajā disciplīnā visas olimpiskās medaļas ieguva Lielbritānijas sportisti. Zelta medaļu, ar rezultātu 12:58,4 minūtes ieguva Džons Rimmers. Sudraba medaļu ar rezultātu 12:58,6 minūtes ieguva Čārlzs Benets. Līdz ar to viņš kļuva par vienīgo sportistu, kurš izcīnīja medaļas gan 2500 metru, gan 4000 metru disciplīnā. Savukārt bronzas medaļu ar rezultātu 12:58,8minūtes ieguva Sidnijs Robinsons.

Sportistiem bija jāveic tāda pati trase kā 2500 metru skrējienā, bet piecu apļu vietā bija jāskrien astoņi apļi.

Olimpisko rekordu šajā disciplīnā uzstādīja Lielbritānijas sportists Džons Rimmers, viņa rezultāts bija 12 minūtes un 58,4 sekundes.

## Rekordi

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
4000 metru šķēršlu skrējiena sacensībās startēja 8 sportisti no 5 valstīm.

*Iekavās norādīts startējošo sportistu skaits no attiecīgās valsts.*
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 4000 metru šķēršļu skrējiens vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 4000 metru šķēršļu skrējiens vīriešiem (''Olympedia'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 4000 metru šķēršļu skrējiens vīriešiem (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Athletics 1900".  Accessed 18 March 2006. Available electronically at  .
*
Dominiks Kalverts-Lūins

**Dominiks Kalverts-Lūins** (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2025. gada Kalverts-Lūins pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu *[[Leeds United FC|Leeds United]]*.

## Sasniegumi

**Anglijas U20 izlase**

* FIFA U-20 Pasaules čempionāts: 2017

**Anglijas izlase**

* UEFA Eiropas čempionāts finālists: 2020

## Atsauces

## Ārējās saites
Moize Kens

**Moize Kens** (, dzimis ) ir itāļu futbolists, spēle uzbrucēja pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Kens pārstāv Itālijas ''Serie A'' komandu *[[ACF Fiorentina|Fiorentina]]*.

## Sasniegumi
**Juventus**

* Itālijas Serie A: 2016—17, 2017—18
* Coppa Italia: 2016—17, 2023—24
* Supercoppa Italiana: 2018

**Paris Saint-Germain**

* Coupe de France: 2020—21

* Trophée des Champions: 2020
## Atsauces

## Ārējās saites
Žans Mikaēls Seri

**Žans Mikaēls Seri** (, dzimis ) ir Kotdivuāras futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Kotdivuāras futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Slovēnijas Pirmās līgas kluba *[[NK Maribor|Maribor]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Galatasaray**

* Turcijas Superkauss: 2019

**Individuālie sasniegumi**

* *[[OGC Nice]]* gada labākais spēlētājs: 2017

## Ārējās saites
Abubakars Kamara

**Abubakars Kamara** (, dzimis ) ir Francijā dzimis Mauritānijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Mauritānijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Kamara spēlē Irānas Pirmās divīzijas komandā *[[Sepahan S.C.|Sepahan]]*.

## Ārējās saites
Kiko Kasilla

**Kiko Kasilla** (; dzimis ) ir spāņu futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Spānijas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Real Madrid**

* Spānijas La Liga: 2016–17
* Spānijas Superkauss: 2017
* UEFA Čempionu līga: 2015–16, 2016–17, 2017–18
* UEFA Superkauss: 2016, 2017
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2016, 2017, 2018

**Leeds United**

* Anglijas čempionāts: 2019–20

## Ārējās saites
Spēlmaņu nakts 2019/2020

**[[Spēlmaņu nakts]] 2019/2020** balvu pasniegšanas ceremonija norisinājās 2020. gada 23. novembrī Liepājas teātrī. Ceremonijas laikā tiks apbalvotas 2019./2020. gada teātra sezonas izrādes un to veidotāji, kā arī pasniegtas balvas par mūža ieguldījumu teātra mākslā un skatītāju simpātijas balvas. Balvas tika pasniegtas 18 kategorijās. Balvu par mūža ieguldījumu saņēma režisore Māra Ķimele un aktieris Leonīds Lencs.

## Ceremonija
Ceremoniju veidoja Mārtiņš Kalita, Rasa Bugavičute-Pēce, Dainars Albužis, Mārtiņš Feldmanis, Milda Ziemane, Raitis Beķeris, Jevgenija Skoraja, Asnate Siliņa. Pasākumu vadīja četri Liepājas teātra aktieri — Viktors Ellers, Gatis Maliks, Sandis Pēcis, Karīna Tatarinova.

## Žūrija
Žūrijas komisijas sastāvs: teātra zinātniece Līga Ulberte, teātra kritiķe Andra Rutkēviča, komentētājs un tulkotājs Eduards Liniņš, teātra žurnāliste un producente Jevgeņija Šermeņeva, kultūras žurnāliste un teātra kritiķe Undīne Adamaite.

## Laureāti un nominācijas
*Piez.: Pie nominācijām uzskaitīti visi izvirzītie pretendenti; laureāti atrodas saraksta augšgalā un ir izcelti *'treknrakstā**.''

Bērnu un jauniešu žūrijas specbalvas:
* Izrāde bērniem — “Inspektors Tutū” ([[Dailes teātris]], režisors [[Intars Rešetins-Pētersons|Intars Rešetins]])
* Izrāde bērniem — tiešsaistes izrāde “Vol.1 Antiņš” (teātra apvienība [[PERFOrācija]], režisores [[Beatrise Zaķe]], [[Pamela Butāne]])
* Izrāde jauniešiem — “Nelabā roka” ([[Ģertrūdes ielas teātris]] sadarbībā ar [[Latvijas Kultūras akadēmija|Latvijas Kultūras akadēmiju]], režisors [[Kārlis Krūmiņš (aktieris)|Kārlis Krūmiņš]])

== Skatītāju simpātiju balva ==
Sabiedrisko mediju portāla [[LSM.lv]] un LTDS rīkotais skatītāju simpātijas balsojums:
* **Gada izrāde** — “Šekspīrs” Liepājas teātris, režisors [[Elmārs Seņkovs]]
* **Gada aktrise** — [[Inese Kučinska]] — [[Ričards III Jorks|Ričards III]] izrādē "Šekspīrs", Liepājas teātris
* **Gada aktieris''' — Andris Keišs — Eduards Smiļģis izrādē "Meklējot Spēlmani", Jaunais Rīgas teātris

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 2500 metru šķēršļu skrējiens vīriešiem

**2500 metru šķēršļu skrējiens vīriešiem** bija viena no 23 disciplīnām, kas tika aizvadīta vieglatlētikas sacensību ietvaros 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Sacensības notika 1900. gada 15. jūlijā Kruakatelānā, Buloņas meža teritorijā. Tajās startēja 6 sportisti no sešām valstīm. 4000 metru šķēršļu skrējiens notika dienu vēlāk. Sacensībās vajadzēja veikt piecus apļus 500 metru trasē. Šķēršļi bija veidoti no akmens žogiem un ūdens peļķēm.

Zelta medaļu šajā disciplīnā, ar rezultātu 7:34.4 minūtes, ieguva Kanādas sportists Džordžs Ortons. Šī bija pirmā olimpiskā zelta medaļa Kanādai olimpiskajās spēlēs. Sudraba medaļu, ar rezultātu 7:38.0 minūtes, izcīnīja Lielbritānijas sportists Sidnijs Robinsons. Savukārt bronzas medaļu izcīnīja Francijas sportists Žans Šastanjē.  Visi šīs disciplīnas medaļnieki startēja arī 4000 metri šķēršļu skrējienā. Sidnijs Robinsons bija vienīgais, kurš olimpiskās medaļas izcīnīja gan 2500 metru, gan 4000 metru šķēršļu skrējiena disciplīnās.

Olimpisko rekordu šajā disciplīnā uzstādīja Kanādas sportists Džordžs Ortons, viņa rezultāts bija 4 minūtes un 34.4 sekundes.

## Rekordi

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
2500 metru šķēršļu skrējiena sacensībās startēja 6 sportisti no 6 valstīm.

*Iekavās norādīts startējošo sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 2500 metru šķēršļu skrējiens vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 2500 metru šķēršļu skrējiens vīriešiem (''Olympedia'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 2500 metru šķēršļu skrējiens vīriešiem (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Athletics 1900".  Accessed 18 March 2006. Available electronically at  .
*
Kultūras kristieši

**Kultūras kristieši** ir termins, kas attiecas uz cilvēkiem, kuri identificējas ar kristietību galvenokārt kulturālu, vēsturisku vai sociālu iemeslu dēļ, nevis dziļas reliģiskas pārliecības vai aktīvas ticības praktizēšanas dēļ.

Šie cilvēki parasti sevi identificē kā kulturāli kristīgus, un praktizējoši ticīgie tos bieži uzskata par nominālajiem kristiešiem. Šāda veida identifikācija var būt saistīta ar dažādiem faktoriem, piemēram, ģimenes izcelsmi, personīgo pieredzi un sociālo un kultūras vidi, kurā persona uzaugusi. 

Terminu "kultūrkristietis" var precizēt kristīgā konfesija, piem: "kultūrkatolis", "kultūrluterānis" un "kultūranglikānis".

## Vēsture
Pirmie kristieši bija dziļi uzticīgi savai ticībai un bieži tika vajāti. Kristietības pieņemšana pirmajos gadsimtos prasīja stipru ticību un personīgu atdevi.

Apgaismības laikmets atnesa saprāta, zinātnes un individuālo brīvību idejas, kas izaicināja tradicionālos reliģiskos uzskatus. Tā rezultātā daudzi cilvēki sāka uztvert kristietību vairāk kā kultūras tradīciju, nevis kā personisku ticību.

Mūsdienu rietumu valstīs daudzi cilvēki sevi uzskata par kristiešiem pēc kultūras, bet aktīvi nepraktizē šo reliģiju. Tas var ietvert dalību kristīgajos svētkos un tradīcijās, piemēram, Ziemassvētkos un Lieldienās, bez regulāras baznīcas apmeklēšanas vai personīgas reliģiskās apņemšanās.

20. un 21. gadsimtā sekularizācijas procesa rezultātā reliģijas ietekme ikdienas dzīvē ir mazinājusies. Tomēr kristīgajām vērtībām un morāles normām joprojām ir būtiska ietekme uz kultūru un sociālajām normām. Dažās valstīs un reģionos kristīgā identitāte tiek izmantota politiskiem mērķiem, lai radītu vienotības un kopības sajūtu.

## Skatīt vēl

* Kristīgais ateisms

## Atsauces
Linda Rudene

**Linda Rudene** (dzimusi 1993. gada 13. februārī Madonā) ir latviešu dramaturģe.

Studējusi dramaturģiju Latvijas Kultūras akadēmijā, "Drāmas un teksta studiju" apakšprogrammā, ko absolvējusi 2018. gadā. 2021. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmijas maģistra programmu "Audiovizuālā un skatuves māksla", dramaturģijas specializācijā.

## Bibliogrāfija

### Dramaturģija
Teātros iestudētie dramaturģijas darbi:

* „Kā sagaidīt citplanētieti”, Petri Tamminena grāmatas dramatizējums (pirmizrāde 2022. gada 4. decembrī, Valmieras drāmas teātrī)
* „SIA Ģimenes romāns” (pirmizrāde 2022. gada 4. novembrī, Valmieras drāmas teātrī)
* „Trīs sivēntiņi un vilks” (pirmizrāde 2022. gada 4. novembrī, Mihaila Čehova Rīgas Krievu teātris)
* “Ēdenes dārzs” (pirmizrāde 2021. gada 11. augustā, Dirty Deal Teatro)
* “Demokrātija un ...” (pirmizrāde 6. augustā, Kuldīgas Demokrātijas festivāls)
* “Riests” (pirmizrāde 2021. gada 26. februārī, Latvijas Nacionālais teātris)
* “Jūlija un Jūlijs” (“Skolas somas” projekta ietvaros)
* Izrādes – pastaigas “Mežs” un “Pilsēta” (pirmizrādes 2020. gada 26. un 27. septembrī, Latvijas Nacionālais teātris)
* “Heda.Human” (pirmizrāde 2020. gada 25. augustā, apvienība “Perforācijas”)
* “Puscilvēki ” (pirmizrāde 2019. gada 13. decembrī, Latvijas Leļļu teātris)
* “Miega peles” (pirmizrāde 2019. gada 30. novembrī, Dirty Deal Teatro)
* “Armastus” (pirmizrāde 2019. gada 9. jūnijā, Dirty Deal Teatro)
* “Gadumijas koncerts” (scenārijs, pirmizrāde 2018. gada 21. decembrī, Latvijas Nacionālais teātris)

## Ārējās saites
* Linda Rudene izrades.lv

## Atsauces
Enola Holmsa

**"Enola Holmsa"** () ir 2020. gada ASV mistērijas filma, kas veidota pēc Nensijas Springeres tāda paša nosaukuma grāmatu sērijas. Filmas galvenā varone ir pusaudze, slavenā Šerloka Holmsa māsa. Filmas režisors or Harijs Bredbīrs, scenārija autors ir Džeks Torns. Millija Bobija Brauna atveido galveno varoni, un ir arī viena no filmas producentēm. Pārējās lomas atveido Henrijs Kevils, Sems Kleflins, Adīls Akhtars, Fiona Šova, Frensisa de la Tūra, Luiss Pārtridžs, Sjūzija Vokoma un Helēna Bonema Kārtere.

Filmas "Enola Holmsa" pirmizrāde norisinājās  straumēšanas servisā *[[Netflix]]*. Filma saņēma pārsvarā pozitīvu kritiku, īpaši tika izcelta Braunas aktierspēle.

2021. gada maijā tika paziņots, ka filmas turpinājums ar nosaukumu "Enola Holmsa 2" (*Enola Holmes 2*) ir izstrādes procesā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Babotes pilskalns

[thumb|270px|Kartavu pilskalna uzmērojums ([Brastiņš, 1923).]]
**Babotes pilskalns** ir Atskaņu hronikas vēstījumā par 1280. gada uzbrukumiem Dobelei pieminēts pilskalns uz Kursas un Zemgales robežas.
Pie Babotes pils notika kauja, par kuru hronists rakstīja: *Par Baboti bij nosaukta tā pils, kas kādreiz nodega, tur bija mežs un lauks it jauks - tas tagad kļuva karalauks*.
## Vēsture

Kuldīgas fogts Johans no Ohtenhauzenes Livonijas krusta karu laikā 1280. gadā kopā ar četriem ordeņa bruņiniekiem sapulcināja kuršu karaspēku un "caur purvu, meža biezokni" devās karagājienā uz Dobeles zemi. 
Kad viņi sasniedza aizžogu (*hagen*), kas bija uzcelts uz Zemgales robežas, fogts ar kuršu karaspēku, kurā bija piecdesmit jātnieku, atdalījās no citiem un devās uzbrukumā Dobeles pilskalnam. Uzbrucēji cieta neveiksmi un ar smagi ievainoto Kuldīgas fogtu uz nestuvēm atkāpās no pils.

Par to uzzināja zemgaļu ķēniņš Nameisis, kas izraudzījās labākos dobeliešu jātniekus un devās vajāt Kuldīgas fogta karapulku. Pēc vairākām dienām viņi pie Babotes panāca kuršus, kas izrādīja niknu pretestību un kaujā nogalināja 50 zemgaliešu. Nameisis pieņēma lēmumu atkāpties atpakaļ uz savu zemi. 

## Lokalizācija
Ernests Brastiņš uzskatīja, ka Babotes pilskalns atrodas „Kartavu kalnos” pie vēlākās Jaunpils pils. Starp gravu un upītes krastu esošais pakalna rags apmēram 100 metrus no gala pārrakts ar dziļu grāvi. Grāvja zemes uzmestas 7 metru augstā uzbedumā, kas aizsargā plakuma dienvidgalu. Ap metru augsts uzbedums apjož visapkārt arī pārējās plakuma malas. Tā radies plakumam iedobts veids, kas pašā vidū izbeidzas ar bedri. Ieeja vērojama gar uzbeduma rietummalu.
Savukārt Augusts Bīlenšteins 1868. gadā apmeklējis šo pilskalnu, bet atturējies no kādiem slēdzieniem par tā varbūtējo vēsturisko nosaukumu. Babotes pili viņš mēģinājis lokalizēt Cepures kalnā pie Slagūnes Cibēnu mājām.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem

**100 metri vīriešiem** bija viena no 23 disciplīnām, kas tika aizvadīta vieglatlētikas sacensību ietvaros 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Sacensības notika 1900. gada 14. jūlijā Kruakatelānā, Buloņas meža teritorijā. Tajās startēja 20 sportisti no deviņām valstīm. Vairāk kā puse no visiem sportistiem, 11 sportisti, bija no ASV.

Sacensības bija sadalītas trijās kārtās, kuras visas tika aizvadītas vienā dienā. Vispirms notika kvalifikācijas kārta ar sešiem priekšskrējieniem. No katra priekšskrējiena divi labākie sportisti kvalificējās pusfināliem. Pusfināla kārta sadalīta trijos skrējienos, kurā katrā startēja četri sportisti. No katra pusfināla labākais sportists automātiski kvalificējās fināla kārtai, bet visu pusfinālu 2. un 3. vietas ieguvēji veica vēl vienu skrējienu, no kura labākais sportists, kā ceturtais, kvalificējās fināla skrējienam. Līdz ar to finālā startēja 4 skrējēji, no tiem trīs bija ASV sportisti un viens Austrālijas sportists.

Pirmo reizi šajā disciplīnā bija pārstāvēta Austrālija, Bohēmija, Indija un Itālija.

Zelta medaļu, ar fināla rezultātu 11.0 sekundes, ieguva ASV sportists Frenks Džerviss. Sudraba medaļu izcīnīja ASV sportists Volters Tjūksberijs un bronzas medaļu Austrālijas sportists Stens Roulijs. Viņi abu fināla rezultāti precīzi diemžēl nav fiksēti. Kā arī viņi identiski ieguva tās pašas medaļas dienu vēlāk 60 metru skrējienā.

Sacensību laikā tika pārspēts gan olimpiskais rekords, gan arī tā brīža pasaules rekords 100 metru skrējienā. Pēc šīm sacensībām jaunais pasaules un olimpiskais rekords šajā disciplīnā bija 10.8 sekundes. Šo rekordu uzstādīja ASV sportists Frenks Džerviss kvalifikācijas kārtas trešajā priekšskrējienā.

## Rekordi

(*) — *neoficiālais pasaules rekords*

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

### Kvalifikācijas kārta

; 1. priekšskrējiens

; 2. priekšskrējiens

; 3. priekšskrējiens

; 4. priekšskrējiens

; 5. priekšskrējiens

; 6. priekšskrējiens

### Pusfināls

; 1. pusfināls

; 2. pusfināls

; 3. pusfināls

### Atkārtotais skrējiens

### Fināls

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
100 metru sacensībās startēja 20 sportisti no 9 valstīm. Pirmoreizi šajās sacensībās startēja Austrālijas, Bohēmijas, Indijas un Itālijas sportisti.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem (''Olympedia'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Athletics 1900". Accessed 18 March 2006. Available electronically at  .
*
Patriks Bamfords

**Patriks Bamfords** (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2018. gada Bamfords pārstāv Anglijas čempionāta komandu ''Leeds United''.
## Sasniegumi
**Leeds United**

* Anglijas futbola čempionāts: 2024—25
## Atsauces

## Ārējās saites
Ezģans Alioski

**Ezgjans Alioski** (, dzimis ) ir maķedoniešu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Ziemeļmaķedonijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Alioski pārstāv Saūda Arābijas klubu ''Al Ahli''.

## Ārējās saites
Kelvins Filipss

**Kelvins Filipss** (; dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Anglijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2026. gada Filipss pārstāv Anglijas čempionāta komandu *[[Sheffield United F.C.|Sheffield United]]*, kas viņu īrē no *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]*.
## Karjera
Filipss 2022. gada 4. jūlijā parakstīja līgumu ar Premjerlīgas čempioni Manchester City F.C., noslēdzot līgumu uz sešiem gadiem par sākotnējo summu 42 miljonu mārciņu apmērā, kas, iespējams, pieaugs līdz 45 miljoniem sterliņu mārciņu papildinājumos. 7. augustā Filips debitēja Anglijas Premjerlīgā Mančestras komandas sastāvā pēc tam, kad uznāca Rodri vietā, izbraukumā ar 2:0 pārspējot West Ham United.

## Sasniegumi
**Leeds United**

* Anglijas futbola čempionāts: 2019-2020

**Manchester City**

* Anglijas Premjerlīga:2022–23
* FA kauss: 2022–23
* UEFA Čempionu līga: 2022–23
* UEFA Superkauss: 2023
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2023
**Anglija**
* UEFA Eiropas čempionāts finālists: 2020

## Ārējās saites

## Atsauces
Džamals Marijs

**Džamals Marijs** (; dzimis ) ir Kanādas basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga un vieglā uzbrucēja pozīcijā. 2025. gadā pārstāv NBA klubu Denveras "Nuggets", 2023. gada NBA čempions tās sastāvā. Kanādas basketbola izlases spēlētājs.

## Karjera
Augstskolu basketbolā Dž. Marijs pārstāvēja vienu no vadošajām NCAA komanām Kentuki Universitāti.

Pēc tikai vienas sezonas augstskolu basketbolā 2016. gada NBA draftā viņu Denveras "Nuggets" izraudzījās ar kopējo 7. numuru pirmajā kārtā. Ar otro sezonu Dž. Marijs nostiprinājās komandas starta pieciniekā, kļūstot par vienu no tās līderiem. Kopš 2019. gada "Nuggets" kvalificējās izslēgšanas spēlēm. 2019. gada vasarā spēlētājs noslēdza piecu gadu līgumu ar komandu, kas paredz 170 miljonu dolāru maksimālo atalgojumu.

2023. gadā kļuva par NBA čempionu "Nuggets" sastāvā. 2024. gada septembrī klubs vienojās ar spēlētāju par līguma pagarināšanu uz 4 gadiem, kas garantē Dž. Marijam 208 miljoni dolāru lielu atalgojumu.

2025. gada 12. februārī viņš aizvadīja karjeras rezultatīvāko spēli, gūstot 55 punktus uzvarā pār Portlendas "Trail Blazers" ar 132—121.

Spēlējis Kanādas U16 izlasē. Kanādas basketbola izlases sastāvā piedalījās 2015. gada Panamerikas spēlēs Toronto, kur mājinieku sastāvā izcīnīja sudraba medaļu, piekāpjoties tikai Brazīlijas izlasei.

## Statistika

### NBA

#### Regulārā sezona

|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Nuggets"
| **82** || 10 || 21,5 || 40,4 || 33,4 || 88,3 || 2,6 || 2,1 || 0,6 || 0,3 || 9,9
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Nuggets"
| 81 || **80** || 31,7 || 45,1 || **37,8** || **90,5** || 3,7 || 3,4 || 1 || 0,3 || 16,7
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Nuggets"
| 75 || 74 || **32,6** || 43,7 || 36,7 || 84,8 || **4,2** || **4,8** || 0,9 || **0,4** || 18,2
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Nuggets"
| 59 || 59 || 32,3 || **45,6** || 34,6 || 88,1 || 4 || **4,8** || **1,1** || 0,3 || **18,5**
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2"| Karjera
| 297 || 223 || 29,2 || 43,9 || 35,8 || 88,0 || 3,6 || 3,7 || 0,9 || 0,3 || 15,6
|}

#### Izslēgšanas spēles

|-
| style="text-align:left;"| 2019
| style="text-align:left;"| "Nuggets"
| 14 || 14 || 36,3 || 42,5 || 33,7 || **90,3** || 4,4 || 4,7 || **1** || 0,1 || 21,3
|-
| style="text-align:left;"| 2020
| style="text-align:left;"| "Nuggets"
| **19** || **19** || **39,6** || **50,5** || **45,3** || 89,7 || **4,8** || **6,6** || 0,9 || **0,3** || **26,5**
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center" colspan="2"| Karjera
| 33 || 33 || 38,2 || 47,3 || 40,9 || 90,0 || 4,6 || 5,8 || 1 || 0,2 || 24,3
|}

## Atsauces

## Ārējās saites
Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 60 metri vīriešiem

**60 metri vīriešiem** bija viena no 23 disciplīnām, kas tika aizvadīta vieglatlētikas sacensību ietvaros 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Tā bija īsākā šo olimpisko spēļu skriešanas disciplīna. Sacensības notika 1900. gada 15. jūlijā Kruakatelānā, Buloņas meža teritorijā. Tajās startēja 10 sportisti no sešām valstīm.

Sacensības bija sadalītas divās kārtās. Pirmajā kārtā notika divi priekšskrējieni ar 5 sportistiem katrā. No katra priekšskrējiena divi labākie sportisti kvalificējās fināla kārtai, kas notika uzreiz pēc priekšsacīkstēm.

Olimpiskais pjedestāls šajā disciplīnā bija līdzīgs kā 100 metru disciplīnā, kas notika dienu iepriekš. Zelta medaļu, ar rezultātu 7,0 sekundes, izcīnīja ASV sportists Alvins Krencleins. Sudraba medaļu ieguva ASV sportists Volters Tjūksberijs, bet bronzas medaļu Austrālijas sportists Stens Roulijs. Viņi abu fināla rezultāti precīzi diemžēl nav fiksēti.

Pirmo olimpisko rekordu šajā disciplīnā uzstādīja ASV sportists Alvins Krencleins. Viņa uzstādītais rekords šajā disciplīnā bija 7,0 sekundes.

## Rekordi

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

### Kvalifikācija

; 1. priekšskrējiens

; 2. priekšskrējiens

### Fināls

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
60 metru sacensībās startēja 10 sportisti no 6 valstīm.

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 60 metri vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 60 metri vīriešiem (''Olympedia'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 60 metri vīriešiem (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Athletics 1900". Accessed 18 March 2006. Available electronically at http://users.skynet.be/hermandw/olymp/ath1900.html .
*
2051. gads

**2051. gads** () būs parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies svētdienā.

## Gaidāmie notikumi

* Aprīlis - Viens no METI ziņojumiem Kosmiskais zvans 1, kas 1999. gadā tika nosūtīts no 70-metru Eipatorijas planetārā radara, sasniegs zvaigzni Gliese 777.
* 1. jūnijs - Tiks atvērta Vašingtonas štata prāmju laika kapsula, Vašingtonas štata prāmjiem atzīmējot 100 gadu jubileju.
* Saskaņā ar Londonas Ekonomikas skolas un Psihiatrijas institūta 2007. gadā publicētajiem ziņojumiem vairāk nekā 1,7 miljoni cilvēku Apvienotajā Karalistē cietīs no demences.
* Saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu statistikas biroja datiem ASV iedzīvotāju skaits šajā gadā sasniegs 400 miljonus.

## Atsauces