open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Latvija—Krievija (2000. gada Pasaules čempionāts hokejā)

**Latvija—Krievija** bija hokeja spēle 2000. gada Pasaules čempionātā  Sanktpēterburgas Ledus pilī, Sanktpēterburgā, Krievijā.

Spēlē ar 3—2 uzvarēja Latvijas izlase. Divus vārtus Latvijas labā guva Aleksandrs Semjonovs un vienus Aleksandrs Beļavskis, savukārt Krievijas izlases labā pa vieniem vārtiem guva Oļegs Petrovs un Pāvels Burē.

Šī bija Pasaules čempionāta otrās kārtas 5. grupas pirmā spēle. Šai kārtai Latvija kvalificējās no 1. grupas (2. vieta, trīs spēlēs divas uzvaras un viens zaudējums), Krievija — no 4. grupas (3. vieta, trīs spēlēs viena uzvara un divi zaudējumi). Otrās kārtas kopvērtējuma tabulā Latvija ierindojās 4. vietā (piecās spēlēs divas uzvaras, viens neizšķirts, divi zaudējumi) un kvalificējās ceturtdaļfinālam, savukārt Krievija ar vienu uzvaru un četriem zaudējumiem palika pēdējā vietā tabulā (6. vieta) un nekvalificējās ceturtdaļfinālam. Pēc PSRS sabrukuma šis Krievijas izlasei bija sliktākais starts Pasaules čempionātā.

Latvijas izlases vārtsargs Artūrs Irbe, komentējot šo spēli, teica: "Es esmu dzīvojis 33 gadus šai saulē. Es dzīvoju visus šos 33 gadus šai dienai, šai spēlei. Un es būtu gatavs atdot vienkārši pus dzīvi... Vienkārši, vienam šādam hokeja mačam. Tur vairāk man liekas nav ko piebilst. Paldies visiem, kuri ticēja."

## Sastāvi

## Spēle

## Atsauces

## Ārējās saites
* Turnīra oficiālā mājaslapa 
* Russie - Lettonie (5 mai 2000)
Latvija—Turcija (2004. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācija)

**Latvija—Turcija** bija divu spēļu futbola izslēgšanas turnīrs 2003. gada 15. un 19. novembrī starp Latvijas un Turcijas izlasi kā daļa no 2004. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas.

Pirmā spēle notika  Skonto stadionā, Rīgā, Latvijā, un beidzās ar Latvijas uzvaru 1—0 (vienīgos vārtus guva Māris Verpakovskis). Otrā spēle notika  *Inönü Stadi*, Stambulā, Turcijā, un beidzās ar neizšķirtu rezultātu 2—2. Divu spēļu summā rezultāts bija 3—2 Latvijas izlases labā, līdz ar ko tā pirmoreiz iekļuva Eiropas čempionāta finālturnīrā.

Gan Turcijas izlase, gan Latvijas izlase savu kvalifikācijas turnīru grupās ierindojās 2. vietā. Turcijas izlase kvalifikācijas 7. grupā astoņās spēlēs guva 19 punktus, par vienu atpaliekot no grupas uzvarētājas Anglijas izlases, kopā tika gūtas sešas uzvaras, viens neizšķirts, tāpat tika piedzīvots viens zaudējums. Latvijas izlase kvalifikācijas 4. grupā astoņās spēlēs guva 16 punktus, par vienu punktu atpaliekot no grupas uzvarētājas Zviedrijas izlases, kopā tika izcīnītas piecas uzvaras, viens neizšķirts un piedzīvots viens zaudējums.

Kvalifikācijas turnīra izslēgšanas spēlēm kvalificējās visu grupu 2. vietu ieguvušās izlases. Turcijas izlase FIFA rangā 2003. gada oktobrī atradās 8. vietā (7. vieta starp UEFA izlasēm), savukārt Latvija — 69. vietā (34. vieta starp UEFA izlasēm). Pēc izslēgšanas spēlēm Turcija ierindojās 7. vietā (4. vieta starp UEFA izlasēm), savukārt Latvijas izlase pakāpās par 13 vietām uz 54. vietu (30. vieta starp UEFA izlasēm).

Pirms 2004. gada Eiropas čempionāta Turcijas izlase bija divreiz spēlējusi Eiropas čempionāta finālturnīrā (1996. gadā netika pārvarēta pirmā kārta, 2000. gadā tika sasniegts ceturtdaļfināls), tāpat 2002. gada Pasaules kausā tika izcīnīta 3. vieta. Latvijas izlasei šīs spēles pret Turcijas izlasi un kvalificēšanās finālturnīram kļuva par lielāko panākumu tās vēsturē.

## Spēles

### Pirmā spēle

### Otrā spēle

## Ārējās saites
* LATVIJA — TURCIJA: vēsturiskā uzvara
Maratona

**Maratona** (demotiešu: Μαραθώνας, *Marathónas*) ir pilsēta Grieķijā, Maratonas kaujas norises vieta 490. gadā p.m.ē., kurā atēnieši uzvarēja persiešus.

No pilsētas un kaujas nosaukuma ir cēlies vieglatlētikas skriešas distances maratona nosaukums. Disciplīna ir izveidojusies, balstoties uz leģendu par Senās Grieķijas kareivi Feidipīdu (*Φειδιππίδης*), kurš noskrēja no Maratonas līdz Atēnām (tik garu distanci, cik pašlaik ir maratona oficiālais garums), lai paziņotu par grieķu uzvaru Maratonas kaujā. Maratonas pilsētā notika . un . gada olimpisko spēļu maratona distances sākums.

## Ārējās saites
*
Feidipīds

**Feidipīds** (; dzimis apmēram 530. gadā p.m.ē., miris apmēram 490. gadā p.m.ē.) bija Senās Grieķijas varonis un centrālā persona leģendā, kuras rezultātā tika izveidota vieglatlētikas skriešanas disciplīna maratons.

Leģenda vēsta, ka Feidipīds tika nosūtīts uz Spartu, lai lūgtu palīdzību, kad persieši ieradās Maratonā. Divu dienu laikā viņš noskrēja apmēram 240 km. Pēc tam noskrēja 40 km no kaujas lauka Maratonā līdz Atēnām, lai paziņotu par grieķu uzvaru pār persiešiem. Pēc tam viņš sabruka un nomira.

## Ārējās saites
Adobe Photoshop

***Adobe Photoshop*** ir *[[Adobe|Adobe Systems]]* izstrādāta grafikas rediģēšanas lietojumprogrammatūra.

*Adobe Photoshop* pirmā versija tika izdota , līdz šim ir izdotas 13 lielās versijas. Ir pieejamas divas lietojumprogrammatūras versijas: *Adobe Photoshop* un *Adobe Photoshop Extended* (iekļauta 3D attēlu izveide, kustīgu attēlu rediģēšana, uzlabotas attēlu analīzes iespējas).

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Kopakabana (Riodežaneiro)

**Kopakabana** () ir apkaime (*bairro*) Riodežaneiro, Brazīlijā. Tā ir pazīstama ar savu 4 km garo pludmali, kas ir viena no slavenākajām pludmalēm pasaulē.

Apkaime sākotnēji līdz 18. gadsimta vidum saucās Sakopenapana (*Sacopenapã*), taču tika pārsaukta, kad tika uzcelta kapela ar Kopakabanas jaunavas kopija. Kopakabanā dzīvo apmēram 160 tūkstoši cilvēku.

## Māksla un kultūra
Kopakabanas pludmalē ir notikusi lielākā daļa FIFA Pasaules kausu pludmales futbolā. Tāpat te notiek ikgadējās Jaungada svinības, kad uguņošana ilgst 15—20 minūtes.

No 2014. gada maija līdz jūlijam *[[United Buddy Bears]]* izstāde notika Kopakabanas promenādē un piesaistīja vairāk nekā . Tika izstādītas vairāk nekā 140 lāču skulptūras, katra no tām bija divus metrus augsta un katru no tām bija izstrādājis cits mākslinieks.

## Ārējās saites
* Kopakabanas vēsture 

## Atsauces un piezīmes
Kserkss I

**Kserkss I** (, *Xšaya-ṛšā*, ; dzimis 519. gadā p.m.ē., miris 465. gadā p.m.ē.) bija ceturtais Ahemenīdu impērijas ķēniņš. Viņš valdīja pār persiešiem no 486. gada p.m.ē. līdz nāvei. Šajā laikā viņam bija arī Ēģiptes faraona tituls. Termopilu kauja, kas bija viena no persiešu kaujām, iekarojot Senās Grieķijas pilsētvalstis, ir iegājusi vēsturē. Šajā kaujā mazskaitlīgā spartiešu armija spēja stāties pretim Kserksa I vadītajam pārspēkam. Kserkss I ir arī viens no tēliem kinofilmā "300: Termopilu kauja".

Kserkss I bija iepriekšējā valdnieka Dārija I dēls. Viņa māte bija cita persiešu valdnieka Kīra Lielā meita. Viņš tika nogalināts 465. gadā p.m.ē. kopā ar vecāko dēlu Dāriju galma sazvērestībā, ko vadīja Artabans.

## Ārējās saites
Kserkss

**Kserkss** var būt:

* Kserkss I — Ahemenīdu impērijas valdnieks (valdīja no 486. līdz 465. gadam p.m.ē.);
* Kserkss II — Ahemenīdu impērijas valdnieks (valdīja 424. gadā p.m.ē.);
* Kserkss (opera) — Georga Frīdriha Hendeļa opera.
Horeja

**Horeja** ir gribai nepakļautas, liekas, pārmērīgas kustības, kas rodas organisku vai funkcionālu nervu sistēmas traucējumu dēļ. Tas ir neiroloģisks simptoms, kas liecina par centrālās nervu sistēmas slimību. Horeja izpaužas kā nepatvaļīga nemitīga dīdīšanās vai nepatvaļīga augšējo un apakšējo ekstremitāšu, sejas vai ķermeņa raustīšanās. Dažos gadījumos šīs ķermeņa kustības apgrūtina gaitu un pat izraisa abāziju (nespēja staigāt), ietekmē tādu dzīvībai svarīgu funkciju, kā rīšanu, runāšanu u. c. Horeja pastiprinās, ja slimnieks uztraucas, tā mazinās slimniekam nomierinoties, bet miegā parasti izzūd. Tiek pieskaitīta pie hiperkinēzēm.

Cēloņi:
* iekaisuma process galvas smadzenēs.
* smadzeņu asinsrites traucējumi. 
* smadzeņu zemgarozas kodolu deģenerācija (piemēram Hantingtona slimība).
* autoimūns process (piemēram Sistēmiskā sarkanā vilkēde (*lupus erythematosus*))
* A grupas ß-hemolītiskais streptokoks izraisa infekciozi toksisku horeju. Tā visbiežāk attīstās bērniem 5—16 g. vecumā un to sauc par mazo horeju jeb Sidenhama horeju (angl. Sydenham Chorea).  
* Infekciozi toksiska izcelsme ir arī grūtnieču horejai (*Chorea gravidarum*). Parasti ar to saslimst jaunas sievietes (biežāk pirmdzemdētājas) grūtniecības pirmajā pusē.
* Orālās kontracepcijas preparāti (dažos gadījumos).

## Atsauces
Filips Lenards

**Filips Lenards** (, dzimis , miris ) bija vācu fiziķis. 1905. gadā ieguva Nobela prēmiju fizikā par katodstaru pētījumiem. Viņš izcēlās ar eksperimentālo darbu, ir atklājis daudzas katodstaru īpašības, pētījis fosforescenci, luminiscenci un liesmas vadītspēju.

## Biogrāfija, karjera
Lenards dzimis 1862. gadā Presburgā (mūsdienu Bratislavā), kas tajā laikā ietilpa Ungārijas Karalistē, Austrijas impērijas sastāvā. Viņa tēvs bija vīna tirgotājs. Ģimene bija vācvalodīga. Lenards mācījās Ungāru karaliskajā ģimnāzijā. 1880. gadā studēja fiziku un ķīmiju Vīnē un Budapeštā, vēlāk arī Heidelbergā pie Roberta Bunzena un Berlīnē pie Hermaņa fon Helmholca. 1886. gadā ieguva doktora grādu.

Strādājis Budapeštas Universitātē, Breslavas Universitātē, Āhenes Universitātē, Heidelbergas Universitātē. Vēlāk strādāja Ķīles Universitātē (1898—1907), bet pēc tam atgriezās Heidelbergas Universitātē, kur strādāja līdz 1931. gadam, kad pensionējās no teorētiskās fizikas profesora amata, saglabājot *emeritus* statusu (no kura viņu atbrīvoja 1945. gadā 83 gadu vecumā Sabiedroto okupācijas spēki). Lenards nomira 1947. gadā.

## Politiskā darbība
Lenards bija aktīvs nacionālsociālisma ideoloģijas atbalstītājs, NSDAP biedrs. Viņa nacionālistiskie uzskati ietekmēja viņa attieksmi pret citu zinātnieku pētījumiem. Viņš nicināja "angļu fiziku", uzskatīja, ka tās idejas ir nozagtas no vāciešiem. Viņš izveidoja "vāciešu fizikas" jeb "āriešu fizikas" kustību, kas tika pasludināta kā pretstats "ebreju fizikai". Lenards īpaši vērsās pret Einšteina zinātniskajiem pētījumiem, viņa relativitātes teoriju. Lenards bija Ādolfa Hitlera padomnieks, nacistu "āriešu fizikas" galvenais vadītājs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filipa Lenarda biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Kārlis Gebharts

**Kārlis Francis Gebharts** (; dzimis , miris ) bija vācu ārsts, sporta medicīnas speciālists. SS sanatorijas Līhenē vadītājs, kur nodibinājis pirmo Vācijas sporta klīniku, kā arī Heinriha Himlera personīgais ārsts.

Koordinējis medicīniskos eksperimentus ar cilvēkiem Rāvensbrikā un Aušvicā. Pēc kara tiesāts Ārstu prāvā. 1947. gada 20. augustā notiesāts uz nāvi par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci. Nāvessods izpildīts 1948. gada 2. jūnijā.

## Ārējās saites

*Karl Gebhardt (1897–1948): A lost man
Dižtauriņu virsdzimta

**Dižtauriņu virsdzimta** (*Papilionoidea*) ir viena no dažādspārnu tauriņu infrakārtas (*Heteroneura*) virsdzimtām, kas apvieno apmēram 18 800 sugas un kas tiek iedalītas 7 tauriņu dzimtās. Lielākā dzimta virsdzimtā ir raibeņu dzimta, kas apvieno 6152 aprakstītas sugas. Lielas un plašas dzimtas ir arī zeltainīšu dzimta, apvienojot 5201 sugu, un resngalvīšu dzimta, apvienojot 4113 sugas. Toties Amerikas kožtauriņu dzimtā (*Hedylidae*) ir tikai viena ģints, kas apvieno 36 sugas. Dižtauriņu virsdzimtas sugas sastopamas visos kontinentos, izņemot Antarktīdu.

Latvijā sastopamas 5 dižtauriņu virsdzimtas dzimtas: balteņu dzimta (*Pieridae*), dižtauriņu dzimta (*Papilionidae*), raibeņu dzimta (*Nymphalidae*), resngalvīšu dzimta (*Hesperiidae*) un zeltainīšu dzimta (*Lycaenidae*).

## Kopīgās īpašības
[thumb|200px|left|[Lielais skābeņu zeltainītis (*Lycaena dispar*)]]
Dižtauriņi ir aktīvi dienas laikā. Tie mājo dažādos biotopos, bet visbiežāk tās ir atklātas, saulainas ainavas. Tomēr dažas sugas mājo mežos. Pieauguši tauriņi barojas ar ziedu nektāru, izmantojot sūcējsnuķīti, tādējādi kļūstot par nozīmīgiem ziedu apputeksnēšanas kukaiņiem. Vairākas augu sugas pamatā apputeksnē dižtauriņi. 

Lielākā daļa kāpuru atbilstoši savas sugas piederībai barojas ar noteiktu augu lapām.

## Sistemātikas diskusijas
Ir sistemātiķi, kas dižtauriņu virsdzimtā klasificē tikai piecas dzimtas, resngalvīšu dzimtu un Amerikas kožtauriņu dzimtu klasificējot kā māsas taksonus dižtauriņu virsdzimtai, atbilstoši izdalot resngalvīšu virsdzimtu (*Hesperioidea*) un Amerikas kožtauriņu virsdzimtu (*Hedyloidea*). Sistemātiķi, kas iebilst resngalvīšu un kožtauriņu grupas apvienošanai ar dižtauriņiem, savu viedokli pamato ar grupu morfoloģiskajām atšķirībām.

Dižtauriņiem ķermeņi ir smalkāki, mazāki, toties resngalvīšiem un kožtauriņiem tie ir vairāk kodēm līdzīgi. "Īsto" dižtauriņu grupas spārni ir lielāki, taustekļi taisni, kas galos veido mezgliņu, toties resngalvīšiem taustekļu gali ir āķveidīgi. Dižtauriņu kāpuri nevērpj kūniņas un kūniņu forma ir nedaudz kantaina, nevis apaļa.

## Sistemātika
[thumb|240px|[Laimiņu dižtauriņš (*Parnassius apollo*)]]
**Dižtauriņu virsdzimta** (*Papilionoidea*)
* Amerikas kožtauriņu dzimta (*Hedylidae*)
* Balteņu dzimta (*Pieridae*)
* Dižtauriņu dzimta (*Papilionidae*)
* Metālraibeņu dzimta (*Riodinidae*)
* Raibeņu dzimta (*Nymphalidae*)
* Resngalvīšu dzimta (*Hesperiidae*)
* Zeltainīšu dzimta (*Lycaenidae*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* ADW: Papilionoidea
Aina Blinkena

**Aina Blinkena** (dzimusi  Limbažos, mirusi ) bija latviešu valodniece. Latvijas Zinātņu akadēmijas Terminoloģijas komisijas vadītāja (1976—1998).

Vairāk nekā 450 zinātnisku un populārzinātnisku rakstu autore, pārsvarā par latviešu valodas gramatiku, latviešu literārās valodas vēsturi, terminoloģiju un sociolingvistiku.

## Dzīvesgājums
Dzimusi  Limbažos. 1953. gadā viņa absolvēja studijas Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultātes Latviešu valodas un literatūras nodaļā.
Pēc universitātes absolvēšanas sāka strādāt LZA Valodas un literatūras institūtā, sākumā bija zinātniskā līdzstrādniece (1953—1969), pēc tam vadīja Latviešu valodas nodaļu (1969—1981).
1976. gadā ar pseidonīmu Robiņa savervēta VDK.

No 1976. līdz 1998. gadam vadīja Latvijas Zinātņu akadēmijas Terminoloģijas komisiju.
No 1981. līdz 1991. gadam Blinkena bija institūta direktora vietniece zinātniskajā darbā.
1982. gadā kļuva par Latvijas Žurnālistu savienības biedri.

Iesaistījās Atmodas kustībā un 1988. gada 30. augustā publicēja plašu rakstu “Par latviešu valodas statusu — esošo un vēlamo”, kas veicināja valsts valodas statusa piešķiršanu latviešu valodai Latvijā. 1989. gadā Aina Blinkena bija iekļauta izolējamo inteliģences pārstāvju sarakstā.

No 1992. līdz 1997. gadam bija Latvijas Universitātes Latviešu valodas institūta vadošā pētniece un Zinātniskās padomes priekšsēdētāja. Latviešu studenšu korporācijas „Spīdola” biedre.

Mirusi 2017. gadā.

## Apbalvojumi
2001. gadā apbalvota ar ceturtās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces
Padomju Ukraina

**Padomju Ukraina** ir valstiska veidojuma neoficiāls nosaukums, ko lieto attiecībā uz:
* Ukrainas Padomju Tautas Republika — 1917. gada 25. decembrī pasludināta autonoma Krievijas SFPR republika (1917—1918).
* Ukrainas Padomju Republika — Nomināli neatkarīga Krievijas SFPR satelītvalsts (1918).
* Ukrainas Padomju Sociālistiskā Republika (Ukrainas PSR), līdz 1937. gada 30. janvārim — Ukrainas Sociālistiskā Padomju Republika (Ukrainas SPR), neatkarīga valsts (1919—1922), vēlāk PSRS sastāvdaļa (1922—1991).
Akrona

**Akrona** () ir pilsēta Ohaio štatā, ASV. Atrodas 63 km uz dievidiem no Ēri ezera. Tā ir Sammitas apgabala administratīvais centrs. Akrona ar 199 tūkstošiem iedzīvotāju ir 5. lielākā pilsēta štatā.

Pilsēta dibināta 1825. gadā. 1833. gadā pilsētas nosaukumam tika pievienots vārds "dienvidi", kas pastāvēja kādu laiku, jo tika nodibināta Ziemeļakrona.

## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
Akronā dzimuši vai dzīvojuši:
* Lebrons Džeimss (angļu: LeBron Raymone James; 1984) amerikāņu basketbolists

## Ārējās saites

*
Ukrainas ģerbonis

**Ukrainas ģerbonis** () ir viens no Ukrainas simboliem. Uz ģerboņa ir attēlots zils vairogs un zelta trīszobis. Krāsas uz ģerboņa ir tādas pašas, kādas ir uz Ukrainas karoga (zila un zelta krāsa).

Ģerbonis tika apstiprināts .

## Skatīt arī
* Ukrainas karogs

## Ārējās saites
Toms Seleks

**Tomass Viljams "Toms" Seleks** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un kinoproducents.

Vislabāk pazīstams ar privātdetektīva lomu televīzijas seriālā *[[Magnum, P.I.]]*, Ņujorkas policijas komisāra lomu televīzijas seriālā "Dzimuši policisti" (*Blue Bloods*). Tāpat tēlojis kino: *[[Three Men and a Baby]]*, *[[Quigley Down Under]]*, *[[Mr. Baseball]]*, *[[Lassiter]]*. Bijusi loma arī televīzijas seriālā "Draugi" (*Friends*), kur attēlojis Monikas Gelleres draugu, un seriālā *[[Las Vegas (seriāls)|Las Vegas]]*. Par lomu *Magnum, P.I.* ir saņēmis ''Emmy'' balvu, Zelta globusa balvu.

## Ārējās saites
Irvine

***Irvine*** var būt:

* Ērvaina — pilsēta ASV, Kalifornijā;
* Ērvaina — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Ērvains — uzvārds vīriešu dzimtē.
Baltic News Service

***Baltic News Service*** (***BNS***) ir ziņu aģentūra, kas darbojas Igaunijā un Lietuvā. *BNS* pārvalda Igaunijas uzņēmums *[[Postimees Grupp]]* kas ietilpst uzņēmēja Margusa Linnamē kontrolē esošajā *[[UP Invest]]* grupā.
Lietuvā *Postimees Grupp* pieder ziņu aģentūras uzņēmums *UAB BNS*.

*BNS* ir Eiropas ziņu aģentūru alianses *European Alliance of News Agencies* (EANA) biedrs. Tā ir lielākā ziņu aģentūra Baltijas valstīs.

Ziņas tiek gatavotas igauņu, lietuviešu, angļu un krievu valodā.

## Vēsture

### 1990. - 1998. gads
*Baltic News Service* ziņu aģentūru 1990. gadā Igaunijā dibināja studentu grupa. Latvijā aģentūra darbību paplašināja ar 1991. gadā dibināto uzņēmumu SIA Baltic News Service, vadībā izvirzot Raiti Bikšu. Tajā pašā laikā darbība tika paplašināta arī Lietuvā.

1998. gada janvārī SIA Baltic News Service izveidoja uzņēmumu SIA Baltic Financial News Service (vēlāk - AS LVNET, AS Delfi Internet, AS Microlink Data). 1998. gada novembrī BNS iegādājās Somijas mediju grupas Alma Media pārstāvis biznesa laikraksts Kauppalehti un Zviedrijas biznesa informācijas grupas Bonnier Business Media aģentūra Direkt. Līdz ar darījumu BNS ieguva starptautiskas ziņu aģentūras statusu.

**2013. - 2019. gads**

2013. gada novembrī parādījās informācija, ka *Alma Media* vēlas pārdot *BNS*, un pircēji tika meklēti visās Baltijas valstīs.
2014. gada 3. martā *Alma Media* pārdeva *Baltic News Service* Igaunijas uzņēmumam *Uudisvoog OÜ*. *Uudisvoog*, kas dibināts 2014. gada februārī, piederēja Igaunijas riska kapitāla uzņēmumam *Koha Capital OÜ*. Savukārt *Koha Capita* piederēja Igaunijas uzņēmējam Ilmaram Kompusam. Ilmaram Kompusam piederēja arī uzņēmums *Sky Media*, kurā darbojās radio stacijas *Sky Plus*, *Energy.fm*, *Retro.fm*, *Sky Radio* un *Russkij Radio*. Maija sākumā *Uudisvoog* kaptitāldaļas 55% apmērā iegādājās uzņēmums *UP Invest*, kas piederēja Igaunijas uzņēmēja Margusa Linamē kontrolētajam uzņēmumam *MM Grupp*. *UP Invest* arī piederēja puse Igaunijas mediju uzņēmuma *[[Eesti Meedia]]* kapitāldaļu.
2014. gada 7. augustā tika paziņots, ka *UP Invest OÜ* ir iegādājies Latvijas ziņu aģentūru *[[LETA]]*. Tā kā *LETA* un *BNS* bija Latvijā lielākās ziņu aģentūras un, lai Latvijas Konkurences padome atļautu *LETA* iegādi, *MM Grupp* nolēma pārdot mazāk vērtīgo SIA *BNS-Latvija*. Septembrī *BNS-Latvija* un *Mediju monitorings* pārdots Igaunijas uzņēmumam *AMP Investeeringud*. 2015. gada 6. novembrī SIA *BNS-Latvija* tika pārdēvēts par SIA *Latvian News Service*, un turpināja darboties ar *BNS* zīmolu, bet 2018. gadā likvidēts.

Igaunijas uzņēmums *BNS GROUP OÜ* 2017. tika apvienots uzņemumā *Eesti Meedia*.
2019. gada 8. februārī *Eesti Meedia* nosaukums tika mainīts uz *AS Postimees Grupp*

## Atsauces
Kara zirgs

**"Kara zirgs"** () ir 2011. gada kara drāmas filma, kuras režisors ir Stīvens Spīlbergs. Filmas sižets ir balstīts uz Maikla Morpurgo 1982. gada bērnu romānu ar tādu pašu nosaukumu.

Filmas darbība notiek pirms Pirmā pasaules kara un tā laikā. Tajā galvenās lomas attēlo Džeremijs Ērvains, Emilija Votsone, Deivids Tjūliss, Pīters Malans, Nilss Arestrups. "Kara zirgs" guva labus komerciālos panākumus un galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes. Filmu nominēja sešām Amerikas Kinoakadēmijas balvām (tai skaitā kā labākā filma), divām Zelta globusa balvām un piecām BAFTA kino balvām.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Bobs Houps

**Bobs Houps** (; dzimis **Leslijs Tauness Houps** (*Leslie Townes Hope*) , miris ) bija Anglijā dzimis amerikāņu komiķis, aktieris, dziedātājs, dejotājs, autors.

Houps piecas reizes saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvas - divas Speciālās balvas (1940, 1944), divas Kinoakadēmijas goda balvas (1952, 1965) un Džīna Heršolta humanitāro balvu (1959).

1998. gadā karaliene Elizabete II iecēla Bobu Houpu bruņinieku kārtā.

Vairāk nekā 60 gadus ilgās karjeras laikā piedalījies vairāk nekā 70 filmu un īsfilmu uzņemšanā, tai skaitā kopā ar Bingu Krosbiju un Doroteju Lamūru filmējies *Road to ...* filmu sērijā. 14 reizes vadījis Amerikas Kinoakadēmijas balvu pasniegšanas ceremonijas, piedalījies vairākos teātra iestudējumos, televīzijas pārraidēs un seriālos, ir 14 grāmatu autors. No 1941. līdz 1991. gadam bijis 57 *United Service Organizations* tūrēs, lai izklaidētu amerikāņu militāristus. 1997. gadā ASV Kongress atzina viņu par "pirmo un vienīgo ASV Bruņoto spēku goda veterānu".

Houps nomira no pneimonijas 2003. gada 27. jūlijā, divus mēnešus pēc savas 100 dzimšanas dienas svinībām. Viņa mazdēls Zeks Houps stāstīja, ka vēl uz nāves gultas vectēvs saglabājis humora izjūtu. Kad viņam jautājuši, kur viņš gribētu tikt apglabāts, viņš atbildējis: "Pārsteidziet mani" (*Surprise me*). Viņš apglabāts Boba Houpa memoriālajā dārzā Sanfernando misijas kapsētā Losandželosā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eigēnika

thumb|400px
**Eigēnika** jeb **eigenētika** ( no *eu* — 'labi' un *gennaô* — 'dzimt') ir mācība par iedzimtības likumu izmantošanu cilvēka bioloģisko īpašību uzlabošanā, par pamatu ņemot selekcijas principus. Tā kā vairākas nacistiskās Vācijas represīvās programmas tika pamatotas ar eigēnikas atziņām, pēc Otrā pasaules kara attieksme pret eigēniku ir pretrunīga.

Eigēnikas pamatlicējs ir dabas pētnieks sers Frānsiss Galtons, kurš šo terminu ieviesa 1883. gadā. Galtons jau agrāk bija strādājis pie cilvēces attīstības jautājuma, veicot indivīdu salīdzinošu analīzi. 1850. gada beigās sava brālēna Čārlza Darvina sarakstītā grāmata "Sugu izcelšanās" pārliecināja viņu, ka selekcija tam ir vispareizākais ceļš. 1869. gadā viņš izpētīja britu slaveno domātāju biogrāfijas un secināja, ka viņu ģenialitātes pamats ir iedzimtība. Viņam šķita svarīgi turpmāk censties organizēt laulības ar aprēķinu saglabāt šo potenciālu. Tā tika likti pamati mācībai, ko Galtons sākotnēji nosauc par **virikultūru.** 1883. gadā viņš publicēja *"Inquiries into human faculty and its development"*, kur termins virikultūra tika aizstāts ar eigēniku, ko Galtons definēja kā «zinātni, kas uzlabo cilvēku populāciju iedzimtības īpašības».

20. gadsimta sākumā teoriju savukārt attīstījuši Korrenss, de Frīss, Čermaks u.c. Sākotnēji eigēnikas zinātniskie pamati daļēji balstījās uz biologu, filozofu un sociologu atzinumiem, daļēji uz pieņēmumiem (tāpēc eigēnikas pretinieki to dēvēja par "pseidozinātni"). Redzamu eigēnikas pretinieku vidū var minēt Franci Boasu, Gilbertu Kītu Čestertonu, kā arī Romas Katoļu baznīcu.

Attiecinot uz sabiedrību, eigēnikas piekritēji bieži uzskata, ka cilvēku sociālā nevienlīdzība izriet no to psihes, intelekta un fizioloģiskās nevienlīdzības, bet cilvēces progress apstājas līdz ar dabiskās izlases procesa apstāšanos.

Ir divu veidu eigēnikas — pozitīvā eigēnika un negatīvā eigēnika. Pozitīvajā eigēnikā tiek izskaustas no cilvēka genoma nevēlamās īpašības (ģenētiskās slimības un citas deformācijas). Negatīvajā eigēnikā cilvēka genoms tiek uzlabots (padara spēcīgāku, izturīgu pret kādu slimību utml.)

## Atsauces
Ādažu novada ciemu uzskaitījums

150px|thumbnail|right|Ādažu novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Ādažu novads|Ādažu novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Ādažu novads sastāv no Ādažu pilsētas, kā arī Ādažu un Carnikavas pagastiem. Pēc LĢIA datiem Ādažu novada teritorijā atrodas 21 ciems.

* **Ādažu pagastā** atrodas 11 ciemi.
* **Carnikavas pagastā** atrodas 10 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv. 

## Ādažu pagasts
Ādažu novada un pagasta centrs atrodas **[[Ādaži|Ādažu]]** pilsētā. Ādažu pagastā atrodas 11 ciemi, no tiem 4 lielciemi, 2 vidējciemi, 1 mazciems un 4 skrajciemi.

## Carnikavas pagasts
Carnikavas pagasta centrs atrodas **[[Carnikava|Carnikavā]]**. Carnikavas pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 4 lielciemi, 1 vidējciems, 2 mazciemi, 2 skrajciemi un 1 vasarnīcu ciems.

## Atsauces
Romankošs

**Romankošs** (ukraiņu un , ) ir Krimas kalnu augstākā virsotne. Izvietojies grēdas vidusdaļā Babuganjailas masīvā. Veidots no kaļķakmens, raksturīgi karsta procesi. Virsotnē akmeņainas kalnu pļavas. Atrodas Krimas dabas rezervāta teritorijā. Nosaukums, domājams, cēlies no Krimas tatāru valodas un nozīmē «romiešu/rumāņu apmetne».

## Atsauces

## Ārējās saites
Krimas kalni

**Krimas kalni** (, , ) ir kalnu sistēma Ukrainas Krimas pussalas dienviddaļā paralēli dienvidu piekrastei. Augstākā virsotne ir Romankošs 1545 m vjl, kas izvietojies grēdas vidusdaļā. Grēdas garums ir ap 160 km, platums — līdz 50 km. Veidojas no galvenās grēdas Jailas un diviem kuestiem — Vidusgrēdas (līdz 750 m augsta) un Ziemeļu grēdas (līdz 350 m). Galvenajā grēdā vairākas platoveida virsotnes. Sastāv no māla slānekļa, smilšakmeņiem, kaļķakmeņiem, izvirdumiežiem. Raksturīgi karsta procesi. Grēdā 1923. gadā izveidots Krimas rezervāts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Hermanis Franks

**Kārlis Hermanis Franks** (; dzimis , miris ) bija Sudetu apgabala vācu valsts darbinieks, SS obergrupenfīrers. Viens no Vācijas okupētās Čehijas administrācijas vadītājiem (Vācijas valdības Bohēmijas un Morāvijas reihsministrs) Otrā pasaules kara laikā.

Izvirzījies par vienu no Sudetu vācu partijas līderiem. Pēc kara padevies gūstā amerikāņiem, tomēr nodots Čehoslovākijas varas iestādēm. Notiesāts uz nāvi par represijām pret Lidices un Ležaku ciematiem. Nāvessods izpildīts Prāgas cietumā.

## Ārējās saites
Alsungas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Alsungas pagasta ģerbonisŠajā uzskatījumā apkopoti **[[Alsungas novads|Alsungas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. 

* **Alsungas novadā** atrodas 9 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Alsungas novads
Alsungas novada centrs atrodas **[[Alsunga|Alsungā]]**. Alsungas novadā atrodas 9 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems un 4 mazciemi, 2 skrajciemi un 1 aprūpes ciems.
}||
|-
| **[[Alsunga]]**||lielciems||789 (2015)||||
|-
| Balande||mazciems||21 (2005)||||
|-
| Bērzkalni||skrajciems||10 (2005)||||
|-
| Būcmaņciems||skrajciems||10 (2005)||||
|-
| Dienvidstacija||mazciems||14 (2005)||||
|-
| Grāveri||mazciems||15 (2005)|||| 
|-
| Reģi||aprūpes ciems||84 (2005)||||
|-
| Ziedlejas||mazciems||20 (2005)||||
|}

## Atsauces
Aizputes novada ciemu uzskaitījums

thumb|118x118px|Aizputes novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Aizputes novads|Aizputes novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. 
Aizputes novads sastāv no Aizputes, Cīravas, Kalvenes, Kazdangas un Lažas pagastiem un Aizputes pilsētas. Novada centrs atrodas Aizputes pilsētā. Pēc LĢIA datiem novada teritorijā atrodas 40 ciemi.

* **Aizputes pagastā** atrodas 8 ciemi.
* **Cīravas pagastā** atrodas 7 ciemi.
* **Kalvenes pagastā** atrodas 6 ciemi.
* **Kazdangas pagastā** atrodas 12 ciemi.
* **Lažas pagastā** atrodas 7 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Aizputes pagasts
Aizputes pagasta centrs atrodas **[[Rokasbirze|Rokasbirzē]]**. Aizputes pagastā atrodas 8 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un 6 mazciemi.
}|| 
|-
|Ievade||mazciems||10 (2005)||||
|-
|Kriepaste||mazciems||5 (1998)||||
|-
|Kūdra||vidējciems||135 (2015)||||
|-
|Lavīži||mazciems||30 (2005)||||
|-
|Marijas||mazciems||23 (2005)||||
|-
|Meti||mazciems||10 (2005)||||
|-
|**[[Rokasbirze]]**||vidējciems||268 (2015)||||
|}

## Cīravas pagasts
Aizputes pagasta centrs atrodas **[[Cīrava|Cīravā]]**. Cīravas pagastā atrodas 7 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1  vidējciems, 2 mazciemi un 2 skrajciemi.
}||
|-
|**[[Cīrava]]**||lielciems||479 (2015)||||
|-
|Dzērvenieki||vidējciems||73 (2015)||||
|-
|Dzērves skola||mazciems||38 (2005)||||
|-
|Grabste||skrajciems||~15 (2005)||||
|-
|Prūšu ciems||skrajciems||~10 (2005)||||
|-
|Vidusmuiža||mazciems||34 (2005)||||
|}

## Kalvenes pagasts
Kalvenes pagasta centrs atrodas **[[Kalvene|Kalvenē]]**. Kalvenes pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1  vidējciems, 4 mazciemi un 1 skrajciems.
}||
|-
|**[[Kalvene]]**||vidējciems||268 (2015)||||
|-
|Kalvenes stacija||mazciems||43 (2015)||||
|-
|Krusāta||mazciems||12 (2005)||||
|-
|Pērbone||mazciems||27 (2005)||||
|-
|Rudbāržu stacija||mazciems||15 (1998)||||
|}

## Kazdangas pagasts
Kazdangas pagasta centrs atrodas **[[Kazdanga|Kazdangā]]**. Kazdangas pagastā atrodas 12 ciemi, no tiem 1 lielciems, 3  vidējciemi, 6 mazciemi un 2 skrajciemi.
}|| 
|-
|Bojas||vidējciems||28 (2015)|||| 
|-
|Cildi||mazciems||17 (2005)|||| 
|-
|Kannenieki||mazciems||23 (2005)||||
|-
|**[[Kazdanga]]**||lielciems||600 (2015)|||| 
|-
|Mazbojas||skrajciems||9 (2005)|||| 
|-
|Rokaiži||vidējciems||81 (2015)|||| 
|-
|Tebras||mazciems||75 (2015)|||| 
|-
|Valāta||vidējciems||247 (2005)|||| 
|-
|Vāģkalns||mazciems||7 (2005)|||| 
|-
|Vecpils||mazciems||22 (2005)|||| 
|-
|Ziemciems||mazciems||15 (2005)||||
|}

## Lažas pagasts
Kazdangas pagasta centrs atrodas **[[Apriķi|Apriķos]]**. Lažas pagastā atrodas 7 ciemi, no tiem 3  vidējciemi, 1 mazciems un 2 skrajciemi un 1 aprūpes ciems.
}||
|-
|Dzirkaļi||skrajciems||12 (2005)||||
|-
|Lanksēži||skrajciems||10 (2005)||||
|-
|Mazdzērve||mazciems||8 (2005)||||
|-
|Mežgaļi||vasarnīcu ciems||4 (2005)||||
|-
|Padure||vidējciems||33 (2015)||||
|-
|Štakeldanga||vidējciems||37 (2015)||||
|}

### Izzuduši ciemi
}||
|}

## Atsauces
Jans Žižka

**Jans Žižka no Trocnovas un Kalihas** (; dzimis ap 1360. gadu, miris ) bija husītu - taborītu līderis un karavadonis. Čehu nacionālais varonis.

Cīņās izmantoja inovatīvu kaujas taktiku, izmantojot ratus kā aizsardzības līdzekli, meistarīgi izmantojot reljefu, un pirmoreiz plaši pielietojot šaujamieročus. Tas ļāva gūt uzvaru pār skaitliski daudz lielākiem ienaidnieka spēkiem, piemēram, Vītkovas kalna kaujā 12 000 husīti cīnījās pret 30 000 līdz 100 000 ienaidnieku un guva uzvaru. Vārdi pistole (*píšťala*) un haubice (*houfnice*) ir čehu izcelsmes. Viens no nedaudzajiem karavadoņiem pasaules vēsturē, kurš nekad nav zaudējis kauju. 

Dzimis nabadzīgu augstmaņu ģimenē. Jaunību pavadīja Vāclava IV galmā. Piedalījies poļu pusē Grunvaldes kaujā. Izvirzījies par husītu komandieri Bohēmijas pilsoņu karos 15. gadsimtā. Sakāva divus imperatora Sigismunda krusta karus pret husītiem. Jau būdams akls ar vienu aci, 1421. gada otrajā pusē tika ievainots un zaudēja redzi pavisam, tomēr turpināja vadīt karaspēku. Piedalījās taborītu cīņās pret utrakvistiem. Miris no mēra 1424. gada 11. oktobrī. Leģenda vēsta, ka Žižka licis pēc nāves no viņa ādas izgatavot bungas, kas turpinātu vadīt cīņā karaspēku.

## Ārējās saites
Baldones novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Baldones novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Baldones novads|Baldones novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Baldones novads sastāv no Baldones pagasta un Baldones pilsētas. 

* **Baldones novadā** atrodas 13 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Baldones pagasts
Baldones pagasta centrs atrodas **[[Baldone]]s** pilsētā, kas ir arī Baldones novada centrs. Baldones novadā atrodas 12 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 2 mazciemi, 4 skrajciemi un 4 vasarnīcu ciemi.
}|| 
|-
| Mencendarbe||vidējciems||132 (2005)|||| 
|-
| Misa||vasarnīcu ciems||24 (2013)|||| 
|-
| Pulkarne||skrajciems||65 (2005)|||| 
|-
| Riekstukalns||mazciems||29 (2005)|||| 
|-
| Rozītes||vasarnīcu ciems||29 (2005)||||
|-
| Sarma||vasarnīcu ciems||22 (2013)|||| 
|-
| Skurbenieši||skrajciems||18 (2005)|||| 
|-
| Spaļenieki||skrajciems||15 (2005)|||| 
|-
| Stūri||skrajciems||23 (2005)|||| 
|-
| Sūnupes||mazciems||15 (2012)||||
|-
| Vārpas||vidējciems||125 (2016)|||| 
|}

## Atsauces
Ernsts Kaltenbrunners

**Ernsts Kaltenbrunners** (; dzimis , miris ) bija Austrijā dzimis nacistiskās Vācijas valsts darbinieks. SS obergrupenfīrers. No 1943. līdz 1945. gadam bija SS Reiha Galvenās drošības pārvaldes (*SS-Reichssicherheitshauptamt*) vadītājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis advokāta ģimenē. Mācījies Lincas ģimnāzijā. Vēlāk studēja tieslietas Grācas universitātē. Vēlāk strādājis juridiskajā birojā Zalcburgā, bet jau gadu vēlāk atvēris pats savu biroju Lincā. 1930. gadā iestājies NSDAP un 1931. gadā kļuvis par SS biedru.

Par atentāta plānošanu pret Austrijas premjerministru 1934. gadā bijis ieslodzījumā cietumā kopā ar vairākiem citiem nacistu partijas biedriem. Cietumā organizējis badastreiku, kā rezultātā valdība piekrita atbrīvot 490 ieslodzītos NSDAP biedrus. 1935. gadā atkārtoti arestēts aizdomās par valsts nodevību. Šī apsūdzība gan vēlāk tika atsaukta, tomēr pavadījis cietumā 6 mēnešus un zaudējis advokāta licenci.

No 1935. gada izvirzījās par Austrijas SS vadītāju. Viens no Austrijas anšlusa galvenajiem realizētājiem. II pasaules kara laikā bijis viens no tolaik nacistu kontrolētā *[[Interpol]]* vadītājiem. 1943. gada janvārī ieņēma Reiha Galvenās drošības pārvaldes priekšnieka amatu Prāgā nogalinātā Reinharda Heidriha vietā un saglabāja to līdz kara beigām. Sevišķi ietekmīgs kļuva pēc 20. jūlija puča sagrāves, kad ieguva tiešu pieeju Hitleram. Kļuva par galveno puča izmeklētāju. Vainīgie drīz tika noskaidroti un rezultātā vairāk kā 5000 cilvēku tika sodīti ar nāvi vai ieslodzīti konentrācijas nometnēs. Kara laikā vairākas reizes devies inspekcijas vizītēs uz Mathauzenes koncentrācijas nometni. 
1945. gada 12. maijā viņu netālu no Altauzē, Austrijā, kur viņš ar viltotu identitāti slēpās nomaļā kalnu namiņā, arestēja
amerikāņu patruļa.
Tiesāts Nirnbergas prāvā un tās laikā noliedzis visas sev izvirzītās apsūdzības. Uzstājis, ka visi dokumenti ar viņa parakstu ir viltoti un ka visus lēmumus par represijām un holokaustu pieņēmis Himlers. Prāvas beigās atzīts par vainīgu kara noziegumos un noziegumos pret cilvēci un sodīts ar nāvi pakarot.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sarkanie pipari

**Sarkanie pipari** (*Capsicum*) ir nakteņu dzimtas ģints augi. Šo augu dabiskais izplatības areāls ir Amerika, kur šie augi ir kultivēti tūkstošiem gadu. Mūsdienās šos augus kultivē visā pasaulē. Ģintī ir apvienotas 20–27 sugas. No tām izplatītākā suga ir dārzeņpipars (*Capsicum annuum*). Dārzeņpipari var būt gan pikantie čili pipari, gan saldā paprika.

Sarkanie pipari nav radniecīgi melnajiem pipariem, kas ir piparu dzimtas suga.
1273. gads

**1273. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 29. septembris — Rūdolfs I tika ievēlēts par Vācijas karali.

### Nezināms datums
* Otokārs II Pšemisls iekaroja ungāru kontrolēto Bratislavas pilsētu.
* Vasarā notika kauja pie Dubnas starp Livonijas ordeni un lietuviešiem.

## Dzimuši

## Miruši
* oktobris — Balduīns II, Latīņu impērijas imperators
* 17. decembris — Rūmī, persiešu dzejnieks (dzimis 1207. gadā)
* Alberts II, Rīgas arhibīskaps
* Herkuss Mants, senprūšu vadonis
Moriss

**Moriss** var būt:

* Hamiltons Moriss (*Hamilton Morris*; dzimis 1987. gadā) — amerikāņu žurnālists, dokumentālists un zinātniskais pētnieks;
* Monte Moriss (*Monté Morris*; dzimis 1995. gadā) — amerikāņu basketbolists;
* Pols Moriss (*Paul Maurice*; dzimis 1967. gadā) — kanādiešu hokeja treneris;
* Viljams Moriss (*William Morris*; 1834—1896) — angļu mākslinieks, rakstnieks, dizainers un sociālists.

## Skatīt arī
* Morisa
* *[[Morris]]*
1276. gads

**1276. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 21. janvāris — Inocents V kļuva par Romas pāvestu.
* jūnijs — Svētās Romas imperators Rūdolfs I pieteica karu Bohēmijas karalim Otokāram II Pšemislam.
* 11. jūlijs — Adriāns V kļuva par Romas pāvestu.
* 27. jūlijs — Pedro III kļuva par Aragonas karali.
* 13. septembris — Jānis XXI kļuva par Romas pāvestu.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* 29. septembris — Kristofers II, Dānijas karalis (miris 1332. gadā)

## Miruši
* 10. janvāris — Gregors X, Romas pāvests (dzimis ap 1210. gadu)
* 22. jūnijs — Inocents V, Romas pāvests (dzimis ap 1225. gadu)
* 27. jūlijs — Haime I, Aragonas karalis (dzimis 1208. gadā)
* 18. augusts — Adriāns V, Romas pāvests (dzimis laika posmā no 1210. līdz 1220. gadam)
1281. gads

**1281. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 21. februāris — Martins IV kļuva par Romas pāvestu.
* 12. augusts — mongoļi otro reizi mēģināja iebrukt Japānā. Viņu floti nopostīja taifūns, kas pazīstams ar nosaukumu "Kamikadze".
* augusts — Livonis ordenis veica Tērvetes aplenkumu.

### Nezināms datums
* Tika izveidota Osmaņu dinastija.

## Dzimuši
* Jurijs Daņilovičs, Maskavijas kņazs un Vladimiras lielkņazs (miris 1325. gadā)
* *iespējams*
** Rūdolfs I, Bohēmijas karalis (miris 1307. gadā)

## Miruši
Viljams Moriss

**Viljams Moriss** (; dzimis , miris ) bija angļu mākslinieks, rakstnieks, dizainers un sociālists. Saistīts ar prerafaelītu brālību un angļu Mākslas un amatu kustību (*Arts and Crafts movement*).

1852. gadā iestājās Oksfordas Universitātē, kur iepazinās ar Edvardu Bērnu-Džonsu, un darbojās t.s. Birmingemas kopā. 1859. gadā Moriss apprecējās ar modeli, vēlāk arī Dantes Gabriēla Roseti mūzu Džeinu Morisu. 1861. gadā kopā ar domubiedriem Edvardu Bērnu-Džonsu un Danti Gabriēlu Roseti nodibināja dekoratīvās mākslas un mēbeļi ražošanas uzņēmumu *[[Morris & Co.]]*, kuras uzsvars uz viduslaiku mākslas paraugiem un amatniecības reabilitāciju būtiski ietekmējusi lietišķās mākslas attīstību 19. gadsimta beigās.

Viljams Moriss kā rakstnieks un grāmatu mākslinieks ietekmējis 20. gadsimta fantāzijas literatūras žanra rašanos un Tolkīna daiļradi. Angliski tulkojis islandiešu sāgas un citu seno literatūru.

1885. gadā Moriss kopā ar Kārļa Marksa meitu Eleonoru bija viens no kreisās "Sociālistu līgas" (*Socialist League*) dibinātājiem, tomēr desmitgades beigās, kad organizāciju pārņēma anarhisti, no organizācijas aizgāja.

## Ārējās saites
*
Borislavs Ivkovs

**Borislavs Ivkovs** (; dzimis , Belgradā, miris ) bija Serbijas starptautiskais lielmeistars šahā (1955).

## Šahista karjera
1951. gadā kļuvis par pirmo Pasaules junioru šaha čempionu. No 1964. līdz 1979. gadam piecas reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas ciklos. Lielākais panākums tika sasniegts 1964. gada Amsterdamas starpzonu turnīrā, kurā Ivkovs izcīnīja 7. vietu un tiesības spēlēt pretendentu mačos. 1965. gadā ceturtdaļfināla mačā Bledā (Dienvidslāvija) gan nācās atzīt Benta Larsena pārākumu ar 2½:5½.
Četras reizes uzvarējis Dienvidslāvijas šaha čempionātos (1958, 1963, 1972, 1978).
Pasaules šaha olimpiādēs Dienvidslāvijas izlases sastāvā piedalījies 12 reizes (1956-1974, 1978-1980). Komandu kopvērtējumā ieguvis 6 sudraba (1956, 1958, 1962, 1964, 1968, 1974) un 4 bronzas (1960, 1970, 1972, 1980) medaļas, bet individuālajā vērtējumā 2 zelta (1962, 1970), sudraba (1956) un bronzas (1960) medaļas. Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 6 reizes (1957, 1965-1980). Komandu kopvērtējumā ieguvis 3 sudraba (1957, 1965, 1973) un bronzas (1977) medaļas, bet individuālajā vērtējumā zelta (1973), 2 sudraba (1977, 1980) un bronzas (1957) medaļas.
1970. gadā piedalījies PSRS un pārējās pasaules mačā Belgradā, kur pie 10. galdiņa zaudējis Paulam Keresam ar 1:3 (+0, =2, -2).
Sekmīgi piedalījies starptautiskajos šaha turnīros. 1959. gadā dalījis 1. vietu Santjago (Čīle), 1965. gadā Zagrebā un 1967. gadā Sarajevo. 
1981. gadā piedalījies Rīgas starptautiskajā šaha turnīra, kurā dalījis 9. vietu. 
Sekmīgi piedalījies senioru šaha čempionātos - 1998. gadā izcīnījis bronzas medaļu Pasaules senioru čempionātā, bet 2006. gadā uzvarējis Eiropas senioru čempionātā. 1986. gadā FIDE ir piešķīrusi Ivkovam starptautiskā šaha arbitra nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules studentu komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas klubu komandu šaha čempionāti)
Volfgangs Ūlmans

**Volfgangs Ūlmans** (;  Drēzdene —  Drēzdene) bija Vācijas starptautiskais lielmeistars šahā (1959).

## Šahista karjera
1951. gadā guvis pirmo panākumu šahā, izcīnot 2. vietu Vācijas Demokrātiskās Republikas junioru čempionātā. Vēlākajos gados vienpadsmit reizes kļuvis par Vācijas Demokrātiskās Republikas čempionu (1954, 1955, 1958, 1964, 1968, 1975, 1976, 1981, 1983, 1985, 1986). 1956. gadā kļuvis par FIDE starptautisko meistaru (IM), bet trīs gadus vēlāk par starptautisko lielmeistaru (GM).
1960. gados sekmīgi piedalījies starptautiskajos šaha turnīros. 1964. gadā kopā ar Ļevu Polugajevski dalījis 1. vietu Sarajevo, tajā pašā gadā dalījis 1. vietu ar Vasiliju Smislovu Kapablankas memoriālā Havanā, 1965. gadā kopā ar Borislavu Ivkovu dalījis 1. vietu Zagrebā, un 1966. gadā kopā ar Dāvidu Bronšteinu dalījis 1. vietu turnīrā Ungārijā.
Četras reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas ciklu starpzonu turnīros. Lielākais panākums ir bijusi dalīta 5.-6. vieta 1970. gada starpzonu turnīrā Palma de Maļorkā (Spānija) un vieta pretendentu mačos. Tomēr 1971. gada ceturtdaļfināla mačā bija jāatzīst dāņu lielmeistara Benta Larsena pārākums ar 3½:5½. 
Pasaules šaha olimpiādēs Vācijas Demokrātiskās Republikas izlases sastāvā piedalījies 11 reizes (1956-1972, 1988-1990). Individuālajā vērtējumā ieguvis zelta (1964) un bronzas (1966) medaļas. Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 1 reizi (1970) un ieguvis bronzu komandu kopvērtējumā, kā arī zeltu individuālajā vērtējumā. 1970. gadā piedalījies PSRS un pārējās pasaules mačā Belgradā, kur pie 7. galdiņa spēlējis neizšķirti 2:2 (+1, =2, -1) ar Marku Taimanovu.
Tika uzskatīts par vienu lielākajiem ekspertiem franču aizsardzībā, kuru gandrīz vienmēr lietojis spēlējot ar melnajiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
* šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas klubu komandu šaha čempionāti)
Alojas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Alojas novada ģerbonisŠajā uzskatījumā apkopoti *[[Alojas novads|Alojas novada]] ciemi* pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. 
Alojas novads sastāv no Alojas, Braslavas, Brīvzemnieku, Staiceles pagastiem un Alojas un Staiceles pilsētām. Pēc LĢIA datiem novada teritorijā atrodas 23 ciemi. 

* **Alojas pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Braslavas pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Brīvzemnieku pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Staiceles pagastā** atrodas 8 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Alojas pagasts
Alojas pagasta centrs atrodas **[[Aloja]]s** pilsētā, kas ir arī Alojas novada centrs. Alojas pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 4 mazciemi.
}|| 
|-
|Smilgas||mazciems||19 (2006)|||| 
|-
|Stābeģi||mazciems||32 (2006)|||| 
|-
|Ungurpils||vidējciems||268 (2015)|||| 
|-
|Vecdreimaņi||mazciems||14 (2006)|||| 
|}

## Braslavas pagasts
Braslavas pagasta centrs atrodas **[[Vilzēni|Vilzēnos]]**. Braslavas pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un 3 mazciemi.
}|| 
|-
|Klāmaņi||mazciems||23 (2007)|||| 
|-
|Urga||vidējciems||101 (2006)|||| 
|-
|**[[Vilzēni]]**||vidējciems||140 (2015)|||| 
|-
|Vilzēnmuiža||mazciems||40 (2007)|||| 
|}

## Brīvzemnieku pagasts
Brīvzemnieku pagasta centrs atrodas **[[Puikule|Puikulē]]**. Brīvzemnieku pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 3 vidējciemi un 2 mazciemi.
}|| 
|-
|Ozoli||mazciems||29 (2007)|||| 
|-
|Ozolmuiža||vidējciems||206 (2015)|||| 
|-
|**[[Puikule]]**||vidējciems||328 (2015)|||| 
|-
|Puikules stacija||mazciems||71 (2015)|||| 
|}

## Staiceles pagasts
Staiceles pagasta centrs atrodas **[[Staicele]]s **pilsētā. Staiceles pagastā atrodas 8 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 6 mazciemi un 1 aprūpes ciems
}|| 
|-
|Ķila||mazciems|| 100  2016 |||| 
|-
|Limšeni||mazciems||11 (2006)|||| 
|-
|Līciems||mazciems||2 (2006)||||
|-
|Mārciemi||mazciems||11 (2006)|||| 
|-
|Puršeni||mazciems||25 (2006)||||
|-
|Rozēni||vidējciems||120 (2006)|||| 
|-
|Vīķi||aprūpes ciems||94 (2006)|||| 
|}

## Atsauces
Aknīstes novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Aknīstes novada ģerbonisŠajā uzskatījumā apkopoti **[[Aknīstes novads|Aknīstes novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. 
Aknītes novads sastāv no Aknīstes, Asares, Gārsenes pagastiem un Aknīstes pilsētas. Pēc LĢIA datiem novada teritorijā atrodas 46 ciemi (45 ciemi šobrīd pastāv, 1 ciems - daļēji izzuduši). 

* **Aknīstes pagastā** atrodas 19 ciemi.
* **Asares pagastā** atrodas 11 ciemi (10 ciemi pašlaik pastāv, 1 — daļēji izzudis).
* **Gārsenes pagastā** atrodas 16 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Aknīstes pagasts
Aknīstes pagasta centrs atrodas **[[Aknīste]]s** pilsētā, kas ir arī Aknīstes novada centrs. Aknīstes pagastā atrodas 19 ciemi, no tiem 8 mazciemi un 11 skrajciemi.
}|| 
|-
| Elsīte||skrajciems||10 (2009)|||| 
|-
| Kalnageidāni||skrajciems||11 (2009)|||| 
|-
| Kalnaraupi||skrajciems||17 (2009)|||| 
|-
| Kalnarāciņi||skrajciems||13 (2009)|||| 
|-
| Kaņupaites||skrajciems|| |||| 
|-
| Krankaļi||skrajciems||8 (2009)||||
|-
| Kungudruvas||skrajciems||15 (2009)|||| 
|-
| Mežaraupi||mazciems||23 (2009)|||| 
|-
| Navicki||skrajciems||23 (2009)|||| 
|-
| Pasusēja||skrajciems||20 (2009)|||| 
|-
| Rūkas||mazciems||10 (2009)|||| 
|-
| Smeķerstāni||mazciems||16 (2009)|||| 
|-
| Striki||mazciems||9 (2009)|||| 
|-
| Stūrageidāni||skrajciems||3 (2009)|||| 
|-
| Susēja||mazciems||41 (2009)|||| 
|-
| Tuņķeļi||mazciems||7 (2009)|||| 
|-
| Valdaiķi||mazciems||13 (2009)|||| 
|-
| Vilkupe||mazciems||20 (2009)||||
|}

## Asares pagasts
Asares pagasta centrs atrodas **[[Asare|Asarē]]**. Asares pagastā atrodas 11 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 3 mazciemi un 6 skrajciemi.
}||
|-
| **[[Asare]]**||vidējciems||131 (2015)||||
|-
| Bubuļi||skrajciems||9 (2009)|| ||
|- 
| Dominieki||mazciems||3 (2009)||||
|-
| Kapteiņi||skrajciems|| ||||
|-
| Kažemāki||skrajciems||3 (2009)||||
|-
| Papališķi||mazciems||3  (2000)||||
|-
| Tuksneši||skrajciems|| ||||
|-
| Vanagi||mazciems||5 (2009)||||
|-
| Vārkava||skrajciems||27 (2009)||||
|-
| Veldres||skrajciems|| ||||daļēji izzudis
|}

## Gārsenes pagasts
Gārsenes pagasta centrs atrodas **[[Gārsene|Gārsenē]]**. Gārsenes pagastā atrodas 16 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 6 mazciemi, 8 skrajciemi un 1 aprūpes ciems.
}|| 
|-
| Butķēni||mazciems||5 (2009)|||| 
|-
| Elnēni||skrajciems||5 (2009)|||| 
|-
| **[[Gārsene]]**||vidējciems||232 (2018)|||| 
|-
| Indāni||mazciems||3 (2009)|||| 
|-
| Jakāni||mazciems||8 (2009)|||| 
|-
| Jaunmuiža||skrajciems||17 (2009)|||| 
|-
| Kraujas||aprūpes ciems||393 (2015)|||| 
|-
| Kukalēni||skrajciems||12 (2000)|||| 
|-
| Ozolkalni||skrajciems|| |||| 
|-
| Pruņķēni||mazciems||25 (2009)|||| 
|-
| Rūdupe||mazciems||13 (2009)|||| 
|-
| Sils||skrajciems||10 (2009)|||| 
|-
| Vecmuiža||skrajciems||6 (2009)|||| 
|-
| Zīlēni||mazciems||9 (2009)||||
|-
| Žļābji||skrajciems||7 (2009)||||
|}

## Atsauces