open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ilhams Alijevs

**Ilhams Alijevs** (, dzimis  Baku, Azerbaidžānas PSR) ir pašreizējais Azerbaidžānas prezidents, iepriekšējā prezidenta Heidara Alijeva () dēls.

## Biogrāfija
Ilhams Alijevs dzimis 1961. gada 24. decembrī. Viņa tēvs Heidars Alijevs bija Azerbaidžānas Komunistiskās partijas pirmais sekretārs. 1977. gadā Ilhams Alijevs beidza vidusskolu Baku. Saņemot vidusskolas izglītību, viņš iestājās Maskavas Starptautisko attiecību institūtā. 1983. gadā apprecējās ar Mehribanu Alijevu. Laulībā piedzima trīs bērni: meitas Leila, Arzu un dēls Heidars.

## Prezidentūra
2003. gada 15. oktobrī valstī notika prezidenta vēlēšanas, kurās uzvaru guva Ilhams Alijevs, saņemot 79,46% balsu. Daudzi uzskata, ka vēlēšanu rezultāti tika viltoti. Dažas dienas vēlāk Baku centrālais laukums bija pilns ar 3000 cilvēkiem, kuri protestēja pret
viņa kāpšanu prezidenta krēslā. Uz ielām sākās kautiņi starp partijas *[[Musavat]]* un partijas Jaunā Azerbaidžāna atbalstītājiem. 2018. gadā vēlēšanās, ko boikotēja opozīcija, Alijevs atkārtoti tika pārvēlēts ar 85% vēlētāju atbalstu.

## Interesanti fakti

* Ilhams Alijevs prot azerbaidžāņu, krievu, angļu, franču un turku valodu.
* 2009. gadā Ilhams Alijevs tika iekļauts grāmatā *500 ietekmīgākie pasaules musulmaņi*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arvis Piziks

**Arvis Piziks** (dzimis  Gulbenē) ir bijušais profesionālais Latvijas šosejas riteņbraucējs. Latviju pārstāvējis trijās Olimpiskajās spēlēs, grupas braucienā izcīnot 8., 18. un 22. vietu. Piedalījies četros *[[Tour de France]]* velobraucienos, trīs reizes nobraucot to līdz galam. 1994. un 2000. gadā uzvarējis Latvijas čempionātā grupas braucienā. Strādājis Valmierā par riteņbraukšanas treneri, kā arī bijis sporta direktors *[[Synergy Baku]]* un *[[Delko–Marseille Provence KTM]]* komandā.

Riteņbraukšanā trenēties sācis 1981. gada oktobrī Valmieras Bērnu sporta skolā pie trenera Jāņa Siliņa. Vēlāk mācījies Murjāņu sporta ģimnāzijā.

2011. gadā sācis Latvijā popularizēt velokrosu, piedaloties "DPA" velokrosa komandas izveidē un 2012. gadā rīkojot savā vārdā nosauktu velokrosa sacensību seriālu, iesaistījies arī citu vietējo velosacensību organizēšanā.

Absolvējis Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmiju, iegūstot pirmā līmeņa augstākās profesionālās izglītības sporta trenera kvalifikāciju.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

Piezīme: IZST — izstājās

## Atsauces

## Ārējās saites
Huaness

**Huans Estebans Aristisabals Vaskess** (; dzimis ), pazīstams kā **Huaness** (*Juanes*, izrunā: ), ir Kolumbijas dziedātājs, dziesmu autors un ģitārists. 2000. gadā ar pirmo albumu *Fíjate Bien* ieguva trīs Latīņu ''Grammy'' balvas. Kopā viņš ir ieguvis 17 Latīņu *Grammy* balvas. Neviens cits mūziķis nav ieguvis tik daudz šo apbalvojumu. Huaness ir saņēmis arī vienu ''Grammy'' balvu.

## Diskogrāfija
* 2000: *Fíjate Bien*
* 2002: *Un Día Normal*
* 2004: *Mi Sangre*
* 2007: *La Vida... Es un Ratico*
* 2010: *P.A.R.C.E.*
Piziks

**Piziks** var būt:
* Arvis Piziks — Latvijas riteņbraucējs (dzimis 1969. gadā);
* Rojs Piziks — Latvijas vieglatlēts (dzimis 1971. gadā).
Haralds Zilzobis

**Haralds I "Zilzobis" Gormsons** (, ; dzimis ap 935. gadu, miris 985. vai 986. gadā) bija Dānijas karalis no apmēram 958. gada un Norvēģijas karalis no apmēram 970. gada. 965. gadā karalis pieņēma kristietību, līdz ar to Dānija kļuva par kristīgu valsti un dienvidu kaimiņi tai vairs nevarēja uzbrukt kā pagānu zemei. Katoļu svētais. Pēc dažiem avotiem Haraldu Zilzobi gāza dēls Svens Dakšbārda.

Parasti tiek uzskatīts, ka iesauku "Zilzobis" ieguvis tumšo zobu dēļ, taču tas nav pārliecinoši pierādīts, un pastāv arī citi uzskati.

## Dzīvesgājums
Haralds Zilzobis bija Dānijas karaļa Gorma Vecā un Tiras dēls. Saviem vecākiem par godu Haralds Zilzobis uzcēla Jellingas rūnu akmeņus.

965. gadā karalis pieņēma kristietību, līdz ar to Dānija kļuva par kristīgu valsti un dienvidu kaimiņi tai vairs nevarēja uzbrukt kā pagānu zemei. Īsti nav skaidrs, kā Haralds kristījies, jo avotos (Korvejas Vidukinda un Brēmenes Ādama rakstos un Heimskringlā) ir pretrunīga informācija.

970. gadā Haralda dāņi kopā ar jarla Hokona II vadītajiem norvēģiem sakāva Norvēģijas karaļa Haralda II Pelēkādas karaspēku, kā rezultātā Haralds Zilzobis kļuva arī par formālo Norvēģijas valdnieku. Faktiskais valdnieks tomēr bija jarls Hokons II, kurš 986. gadā, pēc tam, kad Haralds mēģināja viņu pievērst kristīgajai ticībai, pilnībā pārtrauca saistības pret Dānijas karali. Dāņu atbildes iebrukums Norvēģijā bija neveiksmīgs.

983. gadā kopā ar obodrītiem padzina no Dānijas dienvidiem sakšus. Haralda Zilzobja laikā ir izbūvēti vismaz pieci tā sauktie apļveida nocietinājumi. Domājams, ka to mērķis bija pasargāt Dāniju pret iebrukumu no dienvidiem Pats vai viņa dēli karoja Normandijā, Norvēģijā un Sembā.

Pirmais Dānijas karalis, kurš noteica Roskildi par savu rezidenci. Apglabāts Roskildes katedrālē, kuru pats nodibinājis.

Pēc dažiem avotiem Haraldu Zilzobi gāza dēls Svens Dakšbārda. Iespējamais iemesls bija dēla pretestība Haralda mēģinājumiem atteikties no vikingu dieviem par labu kristietībai un tradicionālā dzīvesveida, mēģinot līdzināties Viduseiropas valdniekiem.

Haralda vārdā ir nosaukts *[[Bluetooth]]* bezvadu datortīklu standarts un uz tā logo ir rūnas — Haralda iniciāļi.

## Atsauces
Haralds I

**Haralds I** var būt:

* Haralds I Skaistmatis (ap 850 - ap 933) - Norvēģijas karalis
* Haralds Zilzobis (ap 935 - 985/986) - Dānijas un Norvēģijas karalis
Arnema

**Arnema** () ir pilsēta Nīderlandē, Gelderlandes provinces administratīvais centrs. 2011. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 148 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir četrpadsmitā lielākā pilsēta Nīderlandē. Arnemas aglomerācijā dzīvo aptuveni 729 tūkstoši iedzīvotāju. Rakstiskajos avotos pirmo reizi pieminēta 893. gadā un bija pazīstama kā romiešu apmetne *Arenacum*. 1443. gadā pilsēta iestājās Hanzas savienībā.
## Vēsture

Vācu okupācijas laikā (Otrā pasaules kara laikā) okupanti pilsētā pārvaldīja Hercogenbušas koncentrācijas nometnes apakšnometni.

Operācijas "Market Garden" laikā (1944. gada septembrī) britu 1. gaisa desanta divīzijai ģenerālmajora Roja Urkārta vadībā un Polijas 1. neatkarīgajai izpletņlēcēju brigādei tika uzdots uzdevums sagrābt tiltu Arnemā.

Planieru kājnieku un desantnieku vienības tika izsēdinātas šajā apgabalā 17. septembrī un vēlāk. Lielākā daļa spēku tika izsēdināti diezgan tālu no tilta un nekad nesasniedza savu mērķi. Nelielai britu 1. gaisa desanta vienības daļai, 2. izpletņlēcēju bataljonam pulkvežleitnanta Džona Frosta vadībā, izdevās nokļūt līdz tiltam, taču briti nespēja nostiprināties abās tilta pusēs. Britu karaspēks saskārās ar spēcīgu pretestību no vācu 9. un 10. SS tanku divīzijām, kas bija izvietotas pilsētā un tās apkārtnē.

Britu desantniekiem pie tilta galu galā beidzās munīcija un tie tika sagūstīti 21. septembrī, un atlikušo karavīru pilnīga atkāpšanās tika veikta 26. septembrī. Šie notikumi tika dramatizēti 1977. gada filmā "A Bridge Too Far". (Tilta ainas filmā tika uzņemtas Deventerā, kur bija pieejams līdzīgs tilts pār Eiselas upi, jo teritorija ap Arnemas tiltu bija pārāk mainījusies, lai attēlotu Otrā pasaules kara laika Arnemu). Kā cieņas apliecinājumu britu karavīriem atjaunotais tilts tika pārdēvēts par "Džona Frosta tiltu" desantnieku komandiera vārdā. Šo notikumu oficiālā piemiņas diena ir 17. septembris.

Pašreizējais tilts ir trešais gandrīz identiskais tilts, kas uzcelts tajā pašā vietā. Nīderlandes armija iznīcināja pirmo tiltu, kad vācu armija 1940. gadā iebruka Nīderlandē. Otro tiltu neilgi pēc 1944. gada kaujas iznīcināja Amerikas Savienoto Valstu armijas gaisa spēki.
## Sadraudzības pilsētas
Arnemas sadraudzības pilsētas ir:

* Koventri, Apvienotā Karaliste
* Kroidona, Apvienotā Karaliste
* Gēra, Vācija
* Hradeckrālove, Čehija
* Kimberlija, Dienvidāfrika
* Villa El Salvadora, Peru
* Eirdri, Apvienotā Karaliste

## Ievērojamas personības
Arnemā dzimuši vai dzīvojuši:
* Esmē Dentersa (*Esmée Denters*; 1988) ir nīderlandiešu dziedātāja,
* Ferdi Kadioglu (*Ferdi Erenay Kadıoğlu*, 1999) ir turku futbolists, 
* Hendriks Lorencs (*Hendrik Antoon Lorentz*, 1853—1928) bija nīderlandiešu fiziķis,
## Atsauces

## Ārējās saites
Latavio

**Latvijas aviolīnijas** jeb ***Latavio*** () bija Latvijas nacionālā lidsabiedrība, kuras bāzes lidosta bija starptautiskā lidosta "Rīga". Aviokompānija bija dibināta 1992. gadā, Latvijas valstij pārņemot PSRS aviokompānijas *[[Aeroflot]]* Latvijas nodaļas īpašumus.

Kompānijas īpašumā sākotnēji bija 22 reaktīvās un 14 propelleru lidmašīnas — TU-154B-2, TU-134B-3, AN-24B un AN-12. Tā nodarbināja apmēram 550 cilvēku. 1993. gadā par Latavio prezidentu kļuva bijušais Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts Eduards Maharevs, šajā laikā Latavio saņēma 1,2 miljonus latu lielu aizdevumu no Banka Baltija.

Pēc tam par kompānijas prezidentu kļuva Jānis Dinevičs, tomēr lidsabiedrība turpināja strādāt ar zaudējumiem un tās darbība valstij radīja 12,5 miljonus latu lielus zaudējumus. Pēc nesekmīgiem privatizācijas mēģinājumiem *Latavio* no 1995. gada oktobra tika atzīta par maksātnespējīgu. To likvidēja un Latvijas valdība kopā ar Latvijas — ASV kopuzņēmumu *[[Baltic International Airlines]]* izveidoja jaunu nacionālo lidsabiedrību *[[airBaltic]]*, kurā Latvijas valstij piederēja 51% akciju, pārējo akciju īpašnieki bija *Baltic International USA*, skandināvu aviosabiedrība SAS un divas investīciju kompānijas.

## Lidojumi
1993. gada vasarā Latavio veica šādus regulārus lidojumus:
* Rīga—Baku (reizi nedēļā);
* Rīga—Helsinki (reizi nedēļā);
* Rīga—Kopenhāgena (reizi dienā);
* Rīga—Larnaka (reizi nedēļā);
* Rīga—Maskava (divas reizes dienā);
* Rīga—Stokholma (reizi dienā);
* Rīga—Varšava (divas reizes nedēļā);
* Rīga—Vīne (divas reizes nedēļā).

## Ārējās saites
* www.airliners.net

## Atsauces
1302. gads

**1302. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 11. marts — Romeo un Džuljetas saderināšanās diena, saskaņā ar Viljama Šekspīra darbu.
* 12. jūnijs — Igaunijas pilsēta Rakvere ieguva pilsētas tiesības.

### Nezināms datums
* Osmaņi iekaroja Bizantijas Kojunhisaru.

## Dzimuši

## Miruši
* 26. decembris — Valdemārs I, Zviedrijas karalis (dzimis 1238. vai 1239.)
* *nezināms*
** Alēdins Kejkubads III, seldžuku sultāns
* *iespējams*
** Čimabue, gleznotājs no Florences
1307. gads

**1307. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās svētdienā.

## Notikumi
* 18. janvāris — Rūdolfs I Hābsburgs tika iecelts par Bohēmijas karali.
* 17. jūlijs — Edvards II Plantagenets kļuva par Anglijas karali.
* 13. oktobris (piektdienā, 13. datumā, rītausmā) — karaļa Filipa IV aģenti vienlaikus arestēja visus Templiešu ordeņa bruņiniekus Francijā, lai vēlāk viņus spīdzinātu un panāktu atzīšanos ķecerībā.

### Nezināms datums
* Beidza pastāvēt Rumas sultanāts.

## Dzimuši

## Miruši
* 4. jūlijs — Bohēmijas Rūdolfs I, Bohēmijas karalis (dzimis 1281. gadā)
* 17. jūlijs — Edvards I Plantagenets, Anglijas karalis (dzimis 1239. gadā)
* *nezināms*
** Gotfrīds fon Roge, Livonijas ordeņa mestrs
1311. gads

**1311. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās piektdienā.

## Notikumi
* 15. marts — Atēnu grāfisti sagrāba kataloņi un ieviesa kataloņu valodu par oficiālo valodu.

### Nezināms datums
* Romas pāvests Klements V sasauca Vjennas koncilu.

## Dzimuši
* 13. augusts — Alfonso XI, Kastīlijas karalis (miris 1350.)

## Miruši
1425. gads

**1425. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 27. jūnijs — par Ķīnas imperatoru kļuva Džu Džaņdzji.
* 21. jūlijs — par Bizantijas imperatoru kļuva Jānis VIII Paleologs.

### Nezināms datums
* Romas pāvests Martins V dibināja Lēvenas katoļu universitāti (senākā universitāte Beļģijā).

## Dzimuši
* 25. janvāris — Enrike IV, pēdējais Kastīlijas un Leonas karalis. (miris 1474.)

## Miruši
* 29. maijs — Džu Gaoči, Ķīnas imperators.(dzimis 1378.)
Daniels Fridmans

**Daniels Fridmans** (; dzimis  Rīgā) ir ebreju tautības Latvijā dzimis šahists,  starptautiskais lielmeistars, kas kopš 2001. gada pārstāv Vāciju.

Ar šahu iepazinies agrā bērnībā un drīz vien sācis spēlēt jauniešu sacensībās. 1990. gada pirmo reizi piedalījies Latvijas šaha čempionātā, 1994. gadā ieguvis starptautiskā meistara nosaukumu, bet 1996. gadā ir izcīnījis Latvijas čempiona titulu. Pārstāvējis Latvijas komandu šaha olimpiādēs un Eiropas šaha komandu čempionātos, divas reizes uzņemoties komandas līdera lomu pie 1. galdiņa.

1999. gadā pārcēlies uz pastāvīgu dzīvi Vācijā, bet kopš 2007. gada pārstāv arī šo valsti starptautiskajās sacensībās. 2008. gadā ir kļuvis par Vācijas čempionu šahā. Šo panākumu atkārtojis 2012. un 2014. gadā. Ir daudzu starptautisko turnīru uzvarētājs un laureāts, tostarp arī ātrajā šahā.

Vairākkārt pārstāvējis Vācijas izlasi lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (2008, 2012-2018). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2018) un 2 bronzas (2008, 2012) medaļas,
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 1 reizi (2013). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2013) medaļu,
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (2009, 2011-2015). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2011) medaļu, bet individuālajā - sudraba (2009) medaļu.

Daniels Fridmans ir precējies ar ASV starptautisko lielmeistari šahā Annu Zatonskihu. 2007. gadā ģimenē ir piedzimusi meita Sofija. Daniela jaunākais brālis Rafaels (dzimis 1979. gadā) arī ir šahists un ir ieguvis starptautiskā meistara nosaukumu šahā.

## Nozīmīgākās sacensības

* 1992. gads, 3. vieta Pasaules jauniešu čempionātā Duisburgā, Vācija.
* 1995. gads, dalīta 2.-3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1996. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1996. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Pasaules šaha 32. olimpiādē pie 4.galdiņa (+3, =5, -1).
* 1997. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Eiropas 11. komandu čempionātā pie 4.galdiņa (+1, =6, -0).
* 2004. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Pasaules šaha 36. olimpiādē pie 1.galdiņa (+1, =8, -3).
* 2006. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Pasaules šaha 37. olimpiādē pie 1.galdiņa (+2, =6, -2).
* 2008. gads, 1. vieta Vācijas šaha čempionātā.
* 2012. gads, 1. vieta Vācijas šaha čempionātā.
* 2014. gads, 3. vieta Latvijas dzelzceļa organizētajā starptautiskajā ātrā šaha turnīrā "Latvian Railway Open" (Rīga).
* 2014. gads, 1. vieta Vācijas šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  šahista profils vietnē FIDE.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas klubu komandu šaha čempionāti)
Vjatka

**Vjatka** () var būt:

* Vjatka — upe Krievijā, Kirovas apgabalā.
* Vjatka — Kirovas vēsturiskais nosaukums.
* Vjatka — motorollera modelis.
Anna Hāna

**Anna Hāna** (; dzimusi  Rīgā) ir Latvijā dzimusi ASV šahiste, starptautiskā meistare.

Mācījusies Šimona Dubnova Rīgas ebreju vidusskolā. Anna Hāna bija labākā no Latvijas šahistēm 1992. gada Latvijas sieviešu atklātajā šaha čempionātā, tādējādi kļūstot par Latvijas čempioni šahā. Tajā pat gadā viņa pārstāvēja Latviju sieviešu šaha olimpiādē Manilā, izcīnot augsto 4. vietu pie rezerves galdiņa.
Pēc pārcelšanās uz patstāvīgu dzīvi ASV 1993. gadā viņa ieguva 2. vietu Pasaules jauniešu čempionātā, bet 1995. gadā saņēma starptautiskās meistares titulu. 2000. gadā ASV izlases sastāvā piedalījās sieviešu šaha olimpiādē Stambulā. Pēdējais lielais Annas Hānas panākums bija uzvara 2003. gada ASV sieviešu šaha čempionātā Sietlā.

1998. gadā Anna Hāna pabeidza Pensilvānijas universitāti finanšu un datorzinātņu jomā. Vēlākajos gados ir strādājusi dažādās tirdzniecības kompānijās Ņujorkā.

## Nozīmīgākās sacensības

* 1992. gadā 1. vieta Latvijas sieviešu šaha čempionātā.
* 1992. gadā pārstāvējusi Latvijas sieviešu izlasi 30. šaha olimpiādē Manilā pie rezerves galdiņa (+6, =4, -1).
* 1993. gadā 2. vieta Pasaules jauniešu šaha čempionātā.
* 2003. gadā 1. vieta ASV sieviešu šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē FIDE.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org
Miltiņi

**Miltiņi** (agrāk arī **Miltiņu muiža**) ir ciems Dobeles novada Bērzes pagastā, pagasta lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojies Bērzes kreisajā krastā pie autoceļa P97  no pagasta centra Šķibes,  no novada domes Dobelē un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados pie bijušās Miltiņu muižas (*Dorotheenhof*) centra kā kolhoza «Zelta druva» ciemats. Ciemā ir padomju laika daudzstāvu apbūve gar upes krastu un privātmāju apbūve tā rietumu daļā. Miltiņos atrodas kultūras nams «Zelta druva», pasts, veikals, kafejnīca. Ir atjaunots bērnu laukums,  uzbūvēts pludmales volejbola laukums.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Dorotheenhof

***Dorotheenhof*** var būt šādu apdzīvoto vietu vai muižu vāciskais nosaukums:
* Dārte
* Dartija
* Miltiņi
Bērze (ciems)

**Bērze** (agrāk arī **Bērzaine**, **Bērzesmuiža**) ir ciems Dobeles novada Bērzes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos Bērzes un Gauratas starpupē  no pagasta centra Šķibes,  no novada domes Dobelē un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās kroņa Bērzes muižas jeb Bērzmuižas (*Gut Bershof*) centra. Muiža vēstures avotos pirmoreiz minēta 1492. gadā, kad Livonijas ordeņa mestra delegācija no Kuldīgas cauri Dobelei atgriezās un Rīgu un Bērzes muižas pārvaldnieks pa nakti uzņēma un izmitināja mestra delegāciju. Līdz 1949. gadam bija Bērzes pagasta centrs. Pēckara gados izaugusi kā kolhoza «Bērzaine» ciemats. Bērzē atrodas bibliotēka, feldšerpunkts, veikals, luterāņu baznīca.

Valsts nozīmes pieminekļi Bērzē ir Bērzes ūdensdzirnavu apbūve, Bērzes luterāņu baznīca, kā arī kauss un patēna Bērzes luterāņu baznīcā; vietējas nozīmes pieminekļi ir Bērzes kapliča, dzīvojamā ēka un dzirnavas Bērzes muižā, Bērzes muižas apbūve un 2 klētis, dzīvojamā māja „Saulieši”, gravīra „Kristus pie krusta”, kristāmtrauks un griestu lukturis Bērzes luterāņu baznīcā, piemiņas akmens Bērzes draudzes locekļiem un krusts pie Bērzes luterāņu baznīcas. Bērzes skolā no 1886. līdz 1889. gadam mācījies Kārlis Ulmanis.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Šķibe

**Šķibe** ir ciems Dobeles novada Bērzes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies Ālaves labajā krastā pie autoceļa P97  no novada domes Dobelē un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados pie bijušās Šķibes pagasta valdes kā padomju saimniecības «Šķibe» ciemats. Ciemā dominē padomju laika daudzstāvu apbūve. Šķibē atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka, jaunatnes centrs, veikals, kafejnīca, feldšerpunkts. Vēstures pieminekļi ir karavīru kapsēta un Šķibes bijusī pagastmāja.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Baltic International Airlines

***Baltic International Airlines*** (**BIA**) bija Latvijas un ASV kopuzņēmumam *SIA Baltic International Airlines* piederoša lidsabiedrība, kuras bāzes lidosta bija Rīgas Starptautiskā Lidosta. Tā dibināta 1992. gada jūnijā, pēc tam, kad ASV reģistrētajai privātajai kompānijai *Baltic International USA* (BIUSA) neizdevās nopirkt daļu no Latvijas valstij piederošās nacionālās lidsabiedrības "Latvijas aviolīnijas" (*[[Latavio]]*). Kopuzņēmumā Latvijas valdībai piederēja 60 %, bet *BIUSA* 40 % īpašuma daļas. 

Pēc nesekmīgiem privatizācijas mēģinājumiem "Latavio" no 1995.gada oktobra tika atzīta par maksātnespējīgu. To likvidēja un Latvijas valdība kopā ar Latvijas - ASV kopuzņēmumu "Baltic International Airlines" izveidoja jaunu nacionālo aviosabiedrību "airBaltic", kurā Latvijas valstij piederēja 51% akciju, pārējo akciju īpašnieki bija *Baltic International USA*, skandināvu aviosabiedrība SAS un divas investīciju kompānijas.

## Afēra ar lidmašīnu nodošanu
1993. gada jūlijā "Latvijas aviolīnijas", ASV korporācija "Baltic International USA" un LR Satiksmes ministrija noslēdza vienošanos par valsts ieguldījuma daļas pārvaldes reorganizāciju Latvijas - ASV kopuzņēmumā SIA "Baltic International Airlines (BIA)". 
Latavio nodeva SIA "BIA" divas lidmašīnas TU-134 ar reģistra numuriem YL-LBK un YL-LBM, Latvijas valsts īpašuma daļas turētāja tiesības no Latavio pārņēma valsts uzņēmums "Namzinis". Kaut arī Latavio lidmašīnas tika nodotas SIA "BIA", tomēr mantiskais ieguldījums atbilstoši tiesību aktu normām netika noformēts, jo to neizdarīja ne "Latavio", ne "Namzinis". LR Valsts kontrole tikai vēlāk konstatēja, ka "Satiksmes ministrijas amatpersonu nolaidības dēļ izveidojās situācija, ka SIA "BIA" lidmašīnas faktiski tika nodotas bezatlīdzības lietošanā."
1994. gada 24. novembrī SIA "BIA" vienu no lidmašīnām pārdeva par USD 350 000 (Ls 188 650) un ar iegūtajiem līdzekļiem sedza savu parādu "Latavio", lai gan saskaņā ar spēkā esošajām tiesību aktu normām, iegūtie līdzekļi bija jāieskaita valsts budžetā.
Tikai 1995. gada 10. augustā otra lidmašīna tika noformēta kā mantiskais ieguldījums SIA "BIA" pamatkapitālā.

Izvērtējot atskaites ziņojumu, amatpersonu paskaidrojumus un pārbaudes materiālus, kolēģija nolēma noteikt uzrēķinu Ls 207 382 Satiksmes ministrijai, kuras amatpersonas pieļāvušas valsts mantas pārdošanu bez tiesiska pamatojuma (Ls 188 650) un bezatlīdzības lietošanu (Ls 18 732).

## Lidojumi
Sākotnēji "Baltic International Airlines" lidoja vienīgi uz Vācijas lidostām Frankfurti, Hamburgu un Berlīni. Pēc trīs papildus lidmašīnu (Boeing 727-23, Boeing 727-100 un McDonnell Douglas DC-9-15RC) iegādes papildus tika atklāts arī lidojums uz Londonas Getvikas lidostu un Amsterdamas Šipholas lidostu.

## Ārējās saites
* Baltic International Airlines lidmašīnu attēli
* Baltic International Airlines lidmašīnu TU-134B-3 (saņemta no Latavio) un TU-154B-2 attēli
* Baltic International Airlines lietotais Boeing 727-23 Getvikas lidostā
* Baltic International Airlines lietotais McDonnell Douglas DC-9-15RC Frankfurtes lidostā 

## Atsauces
Radīti skatuvei

**"Radīti skatuvei"** () ir ASV muzikāls komēdijdrāmas seriāls, ko ASV translēja telekompānija *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]*, savukārt Latvijā — TV3, TV6 un Kanāls 2. Seriāla autori ir Raiens Mērfijs, Breds Falčuks un Jans Brenans (sākotnēji "Radīti skatuvei" bija iecerējis kā filmu). Seriālu laikā no  līdz  pārraidīja TV kanāls *Fox*, tam iznāca 6 sezonas, kopumā 121 sērija (pirmajās četrās sezonās pa 22 sērijām, piektajā sezonā — 20 sērijas, sestajā sezonā — 13 sērijas).

Seriāls ir par izdomātās Viljama Makinlija vidusskolas ansambli "Jaunais virziens" un tā dalībnieku dzīvi. Galvenās lomas tajā atveido Metjū Morisons (spāņu valodas skolotājs un ansambļa vadītājs Vils Šusters), Džeina Linča (karsēju trenere Sjū Silvestra), Džeima Meisa (karjeras konsultante Emma Filsberija), Džesalina Gilsiga (Vila bijusī sieva Terija), kā arī astoņi ansambļa dalībnieki, kurus attēlo Daiena Egrona (Kvinna Fabreja), Kriss Kolfers (Kērts Hammels), Kevins Makheils (Ārtijs Abramss), Lija Mišela (Reičela Berija), Korijs Montīts (Finns Hadsons), Embera Railija (Mersedesa Džonsa), Marks Sallings (Paks) un Dženna Uškovica (Tīna Koenčanga). Otrajā sezonā regulāro lomu atveidotāji Maiks O'Mailijs (Bērts Hammels), Hetere Morisa (Britānija Pīrsa) un Naja Rivera (Santana Lopesa) kļuva par galvenā aktieru sastāva dalībniekiem. Trešajā sezonā Harijs Šums (Maiks Čangs) un Derens Kriss (Bleins Andersons) no regulārā aktieru sastāva tika iekļauti galvenajā aktieru sastāvā, savukārt Dž. Gilsiga un M. O'Mailijs tika izņemti no aktieru sastāva, taču O'Mailijs saglabāja savu lomu kā regulārā aktieru sastāva viesis.

Seriāla autori R. Mērfijs, B. Falčuks un J. Brenans arī ir visu pirmo divu sezonu sēriju scenāriju autori, tāpat Mērfijs un Falčuks bija seriāla galvenie režisori. *Pilot* sērija tika pārraidīta , pirmā sezona tika pārraidīta no  līdz , otrā sezona — no  līdz , trešā sezona — no  līdz , ceturtā sezona — no  līdz , piektās sezonas pārraide tika uzsākta . 2013. gada aprīlī tika paziņots par 6. sezonas filmēšanu. Seriālā izpildīto dziesmu kaverversijas tiek publicētas *[[iTunes Store]]* pārraides nedēļā, vairākus *Glee* albumus ir izdevis *[[Columbia Records]]*. Ieraksti ir guvuši komerciālus panākumus, līdz 2011. gada oktobrim ir tikuši pārdoti vairāk nekā 36 miljoni digitālo singlu un 11 miljoni albumu. Seriāla aktieri pēc pirmās un otrās sezonas filmēšanas pabeigšanas devās koncerttūrēs. 2011. gadā tika izdota koncertfilma **, kurā iekļauta aktieru uzstāšanās *Glee Live! In Concert!* koncertos.

Seriāls kopumā saņēmis četras ''Primetime Emmy'' balvas un 17 nominācijas, četras Zelta globusa balvas un 10 nominācijas, kā arī trīs reizes ticis nominēts Grammy balvai.

, trīs mēnešus pēc Korija Montīta nāves un nedēļu pēc viņam veltītās sērijas *[[The Quarterback]]* pārraides, Raiens Mērfijs paziņoja, ka seriāla sestā sezona būs arī pēdējā.

## Aktieri

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Bērzaine

**Bērzaine** var būt:
* Bērzaine — apdzīvota vieta Bērzaines pagastā 
* Bērzaine — Cēsu pilsētas daļa
* Bērzes ciema agrākais nosaukums
* Bērzaunes upes cits nosaukums

## Skatīt arī
* Bērzaines ģimnāzija
Nēslunds

**Nēslunds** (; sieviešu dzimtē **Nēslunda**) ir zviedru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Markuss Nēslunds (*Markus Näslund*; 1973) — zviedru hokejists;
* Matss Nēslunds (*Mats Näslund*; 1959) — zviedru hokejists.

## Atsauces
Divarpus vīri

**Divarpus vīri** (), arī **"Divarpus vīru"**, ir ASV komēdijseriāls. CBS televīzijas kanāls to pārraidīja no  līdz . Kopumā iznāca 12 sezonas (262 sērijas). Latvijā seriālu pārraidījuši televīzijas kanāli LNT, Kanāls 2, TV6 un TV3. Seriāls ir par diviem brāļiem — Čārliju un Alanu —, kas kopīgiem spēkiem audzina Alana dēlu Džeiku. Alans ir šķīries no sievas un pārcēlies dzīvot pie Čārlija, kas rada daudz komisku situāciju.

2011. gada 7. martā Čārliju Šīnu atlaida no komēdijseriāla, pārtraucot arī paša seriāla filmēšanu. Vēlāk paziņoja par seriāla veidošanas atsākšanu bez Čārlija Šīna, viņa vietā izveidots jauns tēls Voldens, kuru atveidoja Eštons Kučers. 2013. gadā no seriāla aizgāja arī Engusa Džonsa atveidotais Džeiks.

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
Svens I Dakšbārda

**Svens I Dakšbārda** (, , ; dzimis ap 960. gadu, miris ) bija Dānijas karalis un Norvēģijas karalis no 986. gada un Anglijas karalis no 1013. gada. Pirmais no četriem dāņu vikingu izcelsmes Anglijas karaļiem.

Svena Dakšbārdas tēvs bija Dānijas zemju apvienotājs, karalis Haralds I Zilzobis. Kļuva par Dānijas karali pēc sava tēva nāves. Brēmenes Ādams attēlo Svenu kā nekristieti, tomēr, iespējams, tam ir politiski motīvi, jo Svenam Dakšbārdam bija ciešāka sadarbība ar Anglijas, nevis Vācijas garīdzniekiem.

1002. gada 13. novembrī Anglijas karalis Etelreds Muļķis sarīkoja dāņu ieceļotāju nogalināšanu jeb Sv. Braisa dienas slaktiņu. Atbildot uz to (slaktiņā gāja bojā Svena māsa Gunhilde), Svens Dakšbārda 1003. gadā iebruka Anglijā. Svens šeit veica vairākas kampaņas līdz 1013. gadā padzina Etelredu un pats kronējās par Anglijas karali. Tomēr jau 1014. gadā Svens mira un Etelreds atgriezās tronī.

## Ārējās saites
1014. gads

**1014**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdiena.

## Notikumi
### Februāris
* 14. februāris — par Svētās Romas impērijas imperatoru kļuva Heinrihs II Svētais.

## Miruši
* 3. februāris — Svens I Dakšbārda (*Sveinn Tjúguskegg*), Dānijas, Norvēģijas un Anglijas karalis (dzimis ap 960.)
Edgars (priekšvārds)

**Edgars** ir senangļu cilmes vīriešu priekšvārds. Radies no senangļu valodas vārdiem *ead* — ‘bagāts, laimīgs, pārticis’ un *gar* — ‘šķēps’ — ‘pārticības šķēps’ vai ‘pārtikušais šķēpnesis’.

Edgara vārdadiena tiek atzīmēta . Pēc Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes datiem 2025. gada martā Iedzīvotāju reģistrā bija reģistrēti  Edgari. Tas ir viens no populārākajiem personvārdiem Latvijā, 2011. gadā tas bija 7. populārākais vārds (16 123 cilvēki, kas kopā sastādīja 1,7% no vīriešu kopskaita).

Kalendārā tas ir iekļauts kopš 1851. gada. Pirmo reizi Latvijas teritorijā priekšvārds Edgars minēts Rīgā 1872. gadā.

## Cilvēki
Cilvēki ar šādu vārdu:
* Edgars Alans Po (*Edgar Allan Poe*; 1809—1849) — amerikāņu rakstnieks;
* Edgars Bergs (1878—1968) — luterāņu mācītājs;
* Edgars Degā (*Edgar De Gas*; 1834—1917) — franču gleznotājs, grafiķis un tēlnieks;
* Edgars Hūvers (*Edgar Hoover*; 1895—1972) — FIB direktors;
* Edgars Jaunups (1979) — jurists, politiķis un basketbola funkcionārs;
* Edgars Liepiņš (1929—1995) — latviešu aktieris un dziedātājs;
* Edgars Masaļskis (1980) — hokejists;
* Edgars Tavars (1982) — politiķis;
* Edgars Šneps (1972) — basketbolists un funkcionārs;
* Edgars Zalāns (1967) — arhitekts un politiķis.

## Atsauces
Lenokss Lūiss

**Lenokss Klaudijs Lūiss** (; dzimis ) ir bijušais britu bokseris, absolūtais supersmagā svara pasaules čempions boksā.

Lenokss Klaudijs Lūiss dzimis 1965. gada 2. septembrī Stretfordā, Londonas austrumu daļā. Kad Lenoksam palika 12 gadi, viņa ģimene aizceļoja un apmetās uz dzīvi Kanādā, kur nākamais čempions arī uzsāka savu boksera karjeru. Visās amatieru boksa gaitās Lūiss pārstāvēja Kanādu, cīnoties arī divās Olimpiādēs, 1984. gadā Losandželosā viņš aizkļuva līdz ceturdaļfinālam, bet 1988. gadā Seulā kļuva par olimpisko čempionu supersmagajā (+91 kg) svarā, finālā ar redzamu pārsvaru pieveicot citu nākamo pasaules profesionāļu čempionu, Ridiku Bouvu no ASV.

Pēc Olimpiādes Lenokss parakstīja līgumu ar ietekmīgo promouteri Frenku Meloniju Anglijā, un kopš tā laika profesionālajā ringā pārstāv Lielbritāniju, kaut arī pārsvarā uzturas un trenējās Kanādā un ASV. Tas ir arī ir iemesls tam, ka Apvienotajā Karalistē Lūiss nekad līdz galam netika uztverts, kā "savējais". Profesionālajā ringā Lenokss Lūiss ieguvis 25 jostas supersmagajā svarā, WBA, WBC un IBF versijās, viņš ir cīnījies un uzvarējis 14 dažādus pasaules čempionus, tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem supersmagās kategorijas čempioniem un par vienu no labākajiem Lielbritānijas un Kanādas sportistiem. Savu pēdējo cīņu aizvadīja 2003. gadā, kad ar TKO 6. raundā uzveica ukraini Vitāliju Kličko. Viņa cīņu skaits ir 41 (32 KO)-2 (2 KO)-1.

Lenoksam Lūisam un viņa sievai, bijušajai Jamaikas vice-miss Violetai Čangai ir četri bērni, ģimene pārsvarā uzturas Montegobejā, Jamaikā.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa  
* ''BoxRec'' profils 
*
Rojs Džonss

**Rojs Džonss jaunākais** (; dzimis ) ir amerikāņu bokseris, kuram kopš 2015. gada septembra ir arī Krievijas pilsonība.

Viņš izcīnīja sudraba medaļu 1988. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs Seulā vieglā pussmagā kategorijā.

Rojs Džonss ir vienīgais bokseris, kas karjeru sācis vieglā pussmagā svara kategorijā un ir kļuvis par čempionu smagsvaros. Tāpat R. Džonss vienlaikus ir bijis čempions WBC, WBA, IBF, IBO, NABF, WBF un IBA vērtējumos vieglajā smagsvarā. Viņš kļuva par pirmo bijušo čempionu vidējā svara kategorijā 106 gadu laikā, kas ir izcīnījis čempiona jostu smagsvaros. *Boxing Writers Association of America* viņu atzina par 1990. gadu labāko bokseri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lauris (priekšvārds)

**Lauris** ir latviešu vīriešu personvārds. Atvasināts no vārda Laurentijs, kas savukārt cēlies no latīņu valodas *Laurentius* — ‘vīrs no Laurentas [pils]’, ‘lauru vainagots’. Latvijas teritorijā pirmoreiz reģistrēts Smiltenē 1638. gadā. Vārdadienu svin 27. novembrī. 2016. gadā Latvijā bija reģistrēti 3497 Lauri.

Pazīstamas personības ar vārdu Lauris:
* Lauris Blaus
* Lauris Dārziņš
* Lauris Liberts
* Lauris Reiniks

## Atsauces

## Ārējās saites
* vardadienas.lv
Mutiahs Muralitarans

**Mutiahs Muralitarans** (, , *Muttiah Muralitharan*; dzimis ) ir bijušais Šrilankas kriketa spēlētājs.

2002. gadā *Wisden Cricketers' Almanack* viņu nosauca par visu laiku izcilāko *Test match* turnīru *bowler* pozīcijas spēlētāju. Šrilankas izlases sastāvā divas reizes uzvarējis Pasaules kausa izcīņā (1996, 1999), kā arī divas reizes bijis finālā (2007, 2011).

## Ārējās saites
Vjačeslavs Molotovs

**Vjačeslavs Skrjabins** (; dzimis ; miris ), plašāk pazīstams kā **Vjačeslavs Molotovs** (), bija padomju politiķis un diplomāts, 1930. gadu PSRS valdības galvenā persona. Vēlāk viņš kļuva par Josifa Staļina *protežē*. Laikā no 1942. līdz 1957. gadam V. Molotovs bija PSRS Ministru Padomes priekšsēdētāja pirmais vietnieks, tāpat ir bijis PSRS ārlietu ministrs divas reizes (1939—1949; 1953—1956).

Ar Vācijas ārlietu ministru Joahimu fon Ribentropu 1939. gada 23. augustā Maskavā viņš parakstīja neuzbrukšanas līgumu starp Vāciju un PSRS (pazīstams arī kā Molotova—Ribentropa pakts). 
1940. gada novembrī viņš veda slepenas sarunas par PSRS pievienošanos Ass valstīm, kas neizdevās domstarpību dēļ Turcijas un Bulgārijas piederības jautājumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Skrjabins

**Skrjabins** var būt:

* Aleksandrs Skrjabins (*Алекса́ндр Скря́бин*; 1872—1915) — krievu komponists un pianists;
* Kuzjma Skrjabins (*Кузьма Скрябін*; īstajā vārdā Andrijs Kuzjmenko; 1968—2015) — ukraiņu mūziķis;
* Vjačeslavs Molotovs (*Вячеслав Молотов*; īstajā vārdā Vjačeslavs Skrjabins; 1890—1986) — padomju politiķis un diplomāts.
Rudolfs Mesbauers

**Rudolfs Ludvigs Mesbauers** (*Rudolf Ludwig Mößbauer*; dzimis , miris ) bija Vācijas fiziķis, darbojies atoma kodolu un elementārdaļiņu fizikas jomā. 1961. gadā saņemis Nobela prēmiju par Mesbauera efekta atklāšanu.

Strādājot pie doktora disertācijas Makša Planka institūtā medicīniskiem pētījumiem, viņš atklāja atomu kodolu gamma staru rezonanses absorbciju bez ķermeņa iekšējās enerģijas maiņas. Vēlāk šis efekts tika nosaukts viņa vārdā un par to 1961. gadā Mesbauers saņēma Nobela prēmiju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rudolfa Mesbauera biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Gregors I

**Pāvests Gregors I** vai **Pāvests Grēgorijs I** (; dzimis aptuveni 540. gadā Romā, miris  Romā), pazīstams arī kā **Gregors (Grēgorijs) Lielais**, **Gregors (Grēgorijs) I Lielais** un **Gregors (Grēgorijs) Dialogists**, no  līdz savai nāvei bija Romas pāvests, Romas Katoļu baznīcas un Vatikāna galva.

Viņš ir pazīstams ar saviem darbiem, kas bija daudz bagātīgāki nekā viņa priekštečiem. Būdams pāvests, viņš kopumā uzrakstījis vairāk nekā  vēstuļu. Viņš tiek uzskatīts par ievērojamāko agro viduslaiku Romas pāvestu, kā arī par universālās Rietumu baznīcas izveidotāju. Viņš ieviesa gregorisko korāli, kas kļuva par garīgās mūzikas pamatu.

Uzreiz pēc nāves viņš tika kanonizēts. Gregors I ir mūziķu, dziedātāju, studentu un skolotāju svētais aizbildnis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eisebijs

**Svētais Eisebijs**, saukts arī par **Euzebiju** un **Eusebiju** (; dzimšanas laiks nav zināms, miris  Sicīlijā), bija 31. Romas pāvests, Romas Katoļu baznīcas un Vatikāna galva, ir Romas katoļu baznīcas Svētais.

Pāvests Eisebijs, pēc tautības grieķis, valdīja pavisam īsu brīdi no 309. gada 18. aprīļa līdz 309. gada 17. augustam. Intrigu rezultātā Romas imperators Maksencijs pāvestu izsūtīja uz Sicīliju, kur līdzīgi kā viņa priekštecis Svētais Marcells jeb Marcells I drīz vien pēc izsūtīšanas trimdā mira.

Apbedīts Romā Svētā Kaliksta katakombās. Romas katoļu baznīca Svētā Eisebija dienu atzīmē 26. septembrī. Pāvests Damass I uz viņa kapa ir novietojis astoņu heksametru epitāfiju, uz kuras ir izlasāms arī epitets "moceklis".

## Atsauces

## Ārējās saites
Grigorijs Paņins

**Grigorijs Paņins** (; dzimis 1985. gada 24. novembrī) ir krievu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2017) Paņins spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Ufas "Salavat Julajev" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Savu karjeru Paņins uzsāka Toljati "Lada" sistēmā, no 2002. līdz 2004. gadam spēlējot "Lada" otrajā komandā. 2004.—05. sezonā Paņins debitēja Krievijas Superlīgā. Toljati kluba rindās Paņins spēlēja līdz 2007.—08. sezonas vidum, kad pievienojās Kazaņas "Ak Bars" sastāvam. Nākamajās divās sezonās Paņins kopā ar "Ak Bars" izcīnīja divus Gagarina kausus.

2014. gada vasarā Paņins pievienojās Maskavas CSKA rindām. CSKA sastāvā aizvadīja trīs sezonas, līdz pievienojās Ufas "Salavat Julajev" rindām.

Krievijas izlases rindās spēlējis 2005. gada Pasaules čempionātā junioriem, tajā izcīnot sudraba medaļas.

## Ārējās saites
Kajenna

**Kajenna** (, izrunā: , franču gviāniešu kreols: *Kayenn*) ir Franču Gviānas administratīvais centrs. Pilsētu 1643. gada dibināja franči un tās nosaukums bija *La Ravardière*. 1777. gadā pilsētas nosaukums tika mainīts uz pašreizējo. 19. gadsimtā tā kļuva par vietu, uz kurieni no Francijas tika izsūtīti noziedznieki. 2010. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 64,3 tūkstoši iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Miltiāds

**Svētais Miltiāds** , saukts arī **Melhiadess** un **Milcjadess** (; dzimšanas laiks nav zināms, miris  Romā), bija 32. Romas pāvests, Romas Katoļu baznīcas un Vatikāna galva, ir Romas katoļu baznīcas Svētais.

Pāvests Miltiāds, pēc parastā uzskata ziemeļafrikāņu izcelsmes, valdīja no 311. gada 2. jūlija līdz 314. gada 10. janvārim. 
Viņa ievēlēšanu par pāvestu raksturo "*sede vacante*" jeb vakantā troņa perioda beigas, jo iepriekšējo pāvestu Eisebiju Romas imperators Maksencijs bija izsūtījis uz Sicīliju. Miltiāda pontifikāta laikā, 312. gada oktobrī Romas imperators Konstantīns I uzvarēja Maksenciju, pārņemdams kontroli Romā. Baznīcas vēsturē sākās jauna ēra, kurā Konstantīns izsludināja brīvību un kristiešu reliģijas tiesību vienlīdzību, kas bija apstiprinātas ar 313. gada Milānas ediktu. Imperators dāvināja Romas bīskapiem Laterāna pili, kas kļuva par kristietības pārvaldes vietu, pie kuras izbūvēja Svētā Jāņa baziliku, kā arī pāvesta rezidenci, kas kļuva par pāvesta dzīves vietu. 313. gadā Miltiāds vadīja Laterāna sinodi, kurā attaisnoja Kartāgas bīskapu Ceciliānu, bet nosodīja donatistu herēziju. Tad viņu uzaicināja uz Arles sinodi, bet viņš mira pirms tās sākuma.

Apbedīts Romā Svētā Kaliksta katakombās, viņš ir pēdējais pāvests, kuru tur apbedīja.

Romas katoļu baznīca Svētā Miltiāda kā mocekļa svētkus, sākot no 13. gadsimta, atzīmēja 10. decembrī. 1969. gadā liturģiskā gada kalendārā tika veiktas korekcijas, paredzot, ka Svētā Miltiāda diena vairs nav obligāti liturģiski svinama, bet atzīmējama kā viņa nāves diena 10. janvārī. Pēc šīs korekcijas vairs neparādās arī epitets "moceklis".

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* [en.wikisource.org](http://en.wikisource.org/wiki/Catholic_Encyclopedia_(1913)/Pope_St._Miltiades)
Lins

**Svētais Lins**, saukts arī **Lins no Etrūrijas** (; dzimšanas laiks nav zināms, miris  Romā), bija otrais Romas bīskaps  un līdz ar to katolisma tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem. Romas katoļu baznīcas Svētais.

Pāvests Lins, pēc tautības itālis dzimis Toskānā, Etrūrijā, valdīja no 67. gada līdz 76. gadam. Viņa valdīšanas laiks saistīts ar pirmajām kristiešu vajāšanām. Tajā laikā notika arī Jeruzalemes izpostīšana. Konkrēti gadskaitļi nav noteikti, tāpat trūkst pārbaudītas informācijas par pāvesta pontifikātu. No tradīcijas ir zināms, ka tieši Lins ir pavēlējis, sievietēm ieejot un uzturoties baznīcā, jābūt ar apsegtu galvu. Šis paradums daudzviet tiek joprojām pielietots. Miris mocekļa nāvē, apbedīts blakus Svētajam Pēterim uz Vatikāna paugura. Svētais ir ietverts Romas Kanonā un viņa svētki tiek pieminēti Svētajā Misē 23. septembrī, kas tiek uzskatīts par viņa nāves dienu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Hanna Reiča

**Hanna Reiča** (, dzimusi , mirusi ) bija vācu aviatore un izmēģinātājpilote. Reiča ir pirmā sieviete helikoptera un reaktīvā iznīcinātāja pilote. Nacistu laika Vācijas slavenība. Vairāku aviācijas rekordu īpašniece.

Dzimusi Hiršbergā, acu ārsta ģimenē. 1932. gadā sāka lidot ar planieriem. 1937. gadā sāka strādāt *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]* izmēģinājumu centrā Rehlinā. Kara laikā izmēģināja vairākas jaunāko modeļu vācu lidmašīnas. Kļuva par vienu no divām sievietēm, kura tika apbalvota ar "Dzelzs Krustu". Kara pēdējās dienās kopā ar Robertu fon Greimu ar lidmašīnu, kuru nosēdināja netālu no Brandenburgas vārtiem, ieradās Fīrera bunkurā, kur fon Greims tika iecelts par *Luftwaffe* komandieri.

Pēc kara apmetās Frankfurtē pie Mainas. Piedalījās planieru sacensībās. No 1962. līdz 1966. gadam dzīvoja Ganā, kur organizēja planieru apmācības centru.

## Ārējās saites

* Materiāli par Hannu Reiči
Birete (galvassega)

thumb|250px|Priestera birete
thumb|250px|Kardināla birete

**Birete**, saukta arī par **bereti** (), ir tradicionāla katoļu latīņu rituāla garīdznieka galvassega. Tā ir apaļa un mīksta no iekšpuses, cieta četrstūrainas formas no ārpuses auduma cepure bez apmales un naga, kuras stūriem cepures augšējā daļā ir piešūti četri vai trīs pusapļa formas cieti auduma elementi, kas veido krusta formu cepures centrā. Birete var būt ar pušķi vai bez tā augšējās daļas vidū. Birete parādījās 15. — 16. gadsimtā.

Sākotnēji birete kalpoja kā galvassega, kas aizsargāja galvu no aukstuma ziemas laikā. Mūsdienās priesteri bireti uzliek parasti apbedīšanas gadījumu, kā arī citu dievkalpojumu laikā. Kardināliem pāvests svinīgi uzliek kardināla bireti to izsludināšanas laikā.

## Birešu krāsas
Biretes krāsa parāda garīdznieka pakāpi Baznīcas hierarhijā. 
* priesteriem parasti melnā krāsā ar pušķi;
* prelātiem — melnā krāsā, bet apšuve un pušķis augšā ir violetā krāsā;
* bīskapiem — violetā krāsā gan birete, gan pušķis;
* kardināliem — purpursarkanā krāsā bez pušķa, tas ir viens no kardināla cepuru veidiem;
* pāvestam — baltā krāsā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.catholicity.com
Rotenburga pie Tauberes

Rotenburga pie Tauberes () ir pilsēta Vācijā, atrodas Frankonijā, Bavārijas ziemeļos, upes Tauberes krastos. Rotenburga bija brīva impērijas pilsēta (*Freie Reichsstadt*) līdz 1803. gadam. Mūsdienās vēsturiskā un gleznainā pilsēta ir iecienīts mērķis tūristiem no visas pasaules.

## Vēsture
Pilsētas sākums ir grāfa Komburga-Rotenburga pils. Karalis Konrāds III ieguva apgabalu, kurā atradās Rotenburgas pils un tur uzbūvēja citu pili. Tā sāka veidoties pilsēta. Karalis Rūdolfs no Hābsburgas 1274. gada 15. maijā piešķīra pilsētai brīvas impērijas pilsētas tiesības. Mēra Heinriha Toplera (apm. 1340-1408) laikā pilsēta strauji izauga un bija viena no lielākajām Vācijā. 1631. gadā Trīsdesmit gadu kara laikā pilsētu ieņēma katoļu ģenerālis Tillijs. Pēc tam Rotenburga zaudēja savu nozīmi un vairs neattīstījas. Šī iemesla dēļ vecpilsēta un pilsētas stiprinājumi mūsdienās vēl saglabājušies sākotnējā izskatā. 1803 gadā Napoleons iekļāva Rotenburgu Bavārijas sastāvā. Jau 20 gadsimta sākumā Rotenburgā tūrisms bija nozīmīga ekonomikas nozare.

Veimāras Republikas laikā rotenburgieši bija īpaši nacionālsociālistiski noskaņoti: NSDAP 1933. gadā ieguva 83% no vēlētāju balsīm.
1945. gada 31. martā Otrā pasaules kara laikā 40% vecpilsētas iznīcināja amerikāņu lidmašīnu vienība, kas miglas dēļ nevarēja uzbrukt minerāleļļas depo Ebrahā. Plānotu lielgabalu uzbrukumu pilsētai novērsa amerikānis Džons Džejs Maklojs, kas zināja par Rotenburgu pie Tauberes no savas mātes nostāstiem. Vēlāk viņš kļuva par augsto amerikāņu Komisāru Vācijā. 1972. gadā Rotenburgas apgabals (Landkreis Rothenburg) pēc administratīvās reformas tiek iekļauts Ansbahas apgabalā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilsētas mājaslapa
Viļņa garums

thumbnail|235px|Viļņa garums λ ir attālums starp diviem viļņa punktiem ar vienādu fāzi
**Viļņa garums** ir attālums starp diviem līdzās esošiem viļņa punktiem, kuriem ir vienāda fāze. Viļņa garums tiek apzīmēts ar grieķu alfabēta burtu λ. Viļņa garuma SI pamatmērvienība ir metrs. Viļņa garumu aprēķina pēc šādas formulas:

: \lambda = \frac{v}{\nu} \ , kur
* v — viļņa izplatīšanās ātrums;
* *ν* (nī) — viļņa frekvence.
* 1/*ν* = T — laiks, kurā vilnis veic vienu svārstību.

Šo formulu var izteikt ar vārdiem: viļņa garums ir vienāds ar ceļu, ko veic ar noteiktu ātrumu (piemēram, elektromagnētiskajiem viļņiem vakuumā tas ir gaismas ātrums 3·108 m/s) vienas svārstības laikā.

## Ārējās saites
Elpidifors Tihoņickis

**Elpidifors Tihoņickis** ( — ) bija krievu pedagogs, sabiedriskais darbinieks. No 1925. līdz 1928. gadam bijis 2. Saeimas deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis Vjatkas guberņā pareizticīgā mācītāja ģimenē. Pabeidzis Kazaņas Garīgo akadēmiju. Pēc tam 1900. gadā uzsācis pedagoga karjeru Orlovā. Vēlāk ieņēmis Vjatkas guberņas tautas skolu direktora amatu. Kopš 1906. gada iesaistījies Tautas sociālistu partijā. 1914. gadā Tihoņicki pārcēla darbā uz Pleskavu.

Krievijas pilsoņu kara laikā viņš bēga uz Igauniju, bet jau 1920. gada sākumā pārcēlās uz Rīgu, kur viņš tika pieņemts par krievu valodas skolotāju Ebreju ģimnāzijā. Pēc tam mācījis krievu valodu arī krievu un latviešu ģimnāzijās. 1922. gadā pēc viņa iniciatīvas tika dibināta Rīgas Valdības krievu ģimnāzija. Turpmākos divus gadus viņš bija tās vadītājs. 1925. gadā ievēlēts 2. Saeimā. Bijis izglītības biedrības priekšsēdētājs. Aktīvi piedalījies Krievu Kultūras Dienu organizēšanās (1925—40), darbojies dažādās krievu biedrībās.

1940. gadā pēc padomju okupācijas apcietināts un 1942. gada 7. februārī notiesāts uz nāvi nošaujot, tomēr miris pirms sprieduma izpildes Soļiļeckas cietumā (Orenburgas apgabals). Ģimene emigrējusi uz Franciju.

## Atsauces
Greipfrūts

**Greipfrūts** (*Citrus × paradisi*) ir subtropu zemēs audzēts citrusaugu hibrīdsuga. Tos iegūst, krustojot pomelo un saldo apelsīnkoku. Nav zināma precīza greipfrūtu izcelsme, bet tiek uzskatīts, ka tos sāka audzēt 19. gadsimta beigās Karību jūras reģionā.

2009. gadā vislielākā greipfrūtu raža tika ievākta Ķīnā (2,77 miljoni tonnu). Nākamās lielākās valstis pēc ievākto greipfrūtu ražas ir Amerikas Savienotās Valstis (1,18 miljoni tonnu), Meksika (395 tūkstoši tonnu), Dienvidāfrika (370 tūkstoši tonnu), Izraēla (249 tūkstoši tonnu), Indija (194 tūkstoši tonnu), Turcija (191 tūkstotis tonnu), Argentīna (150 tūkstoši tonnu) un Kuba (122 tūkstoši tonnu).

## Atsauces

## Ārējās saites
Kravitz

***Kravitz*** var būt:

* Lenijs Kravics (*Lenny Kravitz*), amerikāņu dziedātājs (dzimis 1964. gadā)
* Zoja Kravica (*Zoë Kravitz*), amerikāņu aktrise, dziedātāja un modele (dzimusi 1988. gadā)
Adriana Lima

**Adriana Frančeska Lima** (; dzimusi ) ir brazīliešu modele.

Kopš 2000. gada viņa ir viena no *[[Victoria's Secret]]* tā sauktajiem eņģeļiem. 15 gadu vecumā viņa uzvarēja *Supermodel of Brazil* konkursā un jau nākamajā gadā ieguva 2. vietu konkursā *Supermodel of the World*, tam sekoja līguma parakstīšana ar *Elite Model Management* Ņujorkā. Kopš 2005. gada A. Lima ir iekļuvusi pasaulē vislabāk apmaksāto modeļu sarakstā (pamatojoties uz finanšu žurnāla *[[Forbes]]* datiem). 2006. gadā viņa ierindojās 99. vietā *Forbes* veidotajā *Celebrity 100* sarakstā.
2010. gadā iekļuva vīriešu žurnāla Ask Men veidotajā seksīgāko sieviešu sarakstā.

2009. gada 14. februārī Adriana Lima apprecējās ar serbu basketbolistu Marko Jariču. 2009. gada 15. novembrī pāris sagaidīja savu pirmdzimto: meitu Valentīnu Limu Jariču. 2012. martā Lima apstiprināja, ka ir otrā bērna gaidībās. 2014. gadā pāris publiski paziņoja par šķiršanos, bet oficiāli laulība tika šķirta divus gadus vēlāk. Abas meitas pēc laulības šķiršanas palika A. Limas aizgādībā. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Tramps

**Tramps** var būt:
* Donalds Tramps (*Donald John Trump*; 1946) — amerikāņu uzņēmējs un politiķis, 45. un 47. ASV prezidents;
* Džads Tramps (*Judd Trump*; 1989) — Anglijas snūkerists.
Ruperts Mērdoks

**Kīts Ruperts Mērdoks** (; dzimis ) ir austrāliešu un amerikāņu biznesa magnāts. Viņš bija kādreiz otra lielākā mediju konglomerāta pasaulē *[[News Corporation]]* dibinātājs, priekšsēdētājs un izpilddirektors.

1953. gadā viņš kļuva par *[[News Limited]]* rīkotājdirektors, ko viņš mantoja no tēva sera Kīta Mērdoka (1886—1952). 1974. gadā R. Mērdoks pārvācās uz Ņujorku. 1985. gadā kļuva par ASV pilsoni, automātiski zaudēdams Austrālijas pilsonību. 2000. gadā Mērdoka vadītajai *News Corporation* piederēja vairāk nekā 800 uzņēmumi vairāk nekā 50 valstīs ar kopējo vērtību virs 5 miljardiem ASV dolāru.

R. Mērdoks trīs reizes bijis laikraksta *[[Time]]* veidotajā *Time 100* sarakstā kā viens no pasaulē ietekmīgākajiem cilvēkiem. *[[Forbes]]* veidotajā *The World's Most Powerful People* sarakstā 2010. gadā viņš ierindojās 13. vietā. Ar kopējiem ieņēmumiem, kas sastāda 7,6 miljardus ASV dolāru, viņš 2011. gada martā bija 117. bagātākais cilvēks pasaulē. 2015. gadā pēc *Forbes* ziņām Mērdoka ģimenes kopējais īpašums tika vērtēts ap 13,4 milardi dolāru, tādējādi ierindojoties 77. vietā pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Forbes'' profils 
* Iemācies nopelnīt miljonu!