open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bills Kosbijs

**Viljams Henrijs "Bills" Kosbijs** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, komiķis, autors, producents, mūziķis un aktīvists.

Karjeru sācis kā komiķis Sanfrancisko. Pēc tam tēloja 1960. gadu seriālā *I Spy*, vēlāk — *The Bill Cosby Show* situāciju komēdijseriālā. Izveidoja izglītojošu animācijas seriālu *Fat Albert and the Cosby Kids*, kur ieskaņojis arī vairākus tēlus. 1980. gados bija galvenās lomas attēlotājs vienā no desmitgades populārākajiem seriāliem *[[The Cosby Show]]*. Producēja no tā atvasināto seriālu *[[A Different World]]*, kas kļuva arī par vienu no populārākajiem seriāliem. No 1996. līdz 2000. gadam tēloja seriālā *Cosby*.

Saņēmis piecas *[[Emmy balva|*Emmy* balvas]]*, astoņas ''Grammy'' balvas, divas Zelta globusa balvas. 1977. gadā Kosbijam piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā.

## Apsūdzības seksuālā vardarbībā
Kosbija karjera un publiskais tēls smagi cieta 2010. gadu vidu, kad pret viņu izvirzīja vairākas apsūdzības seksuālā vardarbībā, kas paveiktas iepriekšējās desmitgadēs. Vairāk kā 60 sievietes apsūdzēja viņu izvarošanā, apreibināšanā ar mērķi seksuāli izmantot, miesas bojājumu izdarīšanā, seksuālā vardarbībā pret bērniem un seksuālajos pārkāpumos, lai arī apsūdzību termiņš bija beidzies jau gandrīz visos pārkāpumos.  tiesa Kosbiju atzina par vainīgu trīs seksuāla rakstura uzbrukumos. 2018. gada 25. septembrī viņam piesprieda trīs līdz desmit gadu cietumsodu un  ASV dolāru naudas sodu, kā arī tiesas izdevumu segšanu. 2021. gada 30. jūnijā Pensilvānijas Augstākā tiesa atcēla Kosbija notiesājošo spriedumu, atsaucoties uz viņa procesuālo tiesību pārkāpumiem. Kosbiju atbrīvoja no cietuma tajā pašā dienā. Kosbija juridiskās problēmas turpinājās arī pēc viņa atbrīvošanas no cietuma. 2014. gadā Džūdija Hūta Kalifornijā iesniedza civilprasību pret Kosbiju par seksuālu uzbrukumu 1975. gadā, kad viņai bija 16 gadi. Tiesas process sākās 2022. gadā, un žūrija lēma par labu Hūtai. Kosbijam piesprieda samaksāt  ASV dolāru kompensāciju par nodarīto kaitējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Penija Teilora

**Penelope Džeina "Penija" Teilora** (; dzimusi ) ir austrāliešu basketboliste, spēlē uzbrucējas pozīcijā, Austrālijas sieviešu basketbola izlases dalībniece. Pašlaik (2014) pārstāv WNBA klubu Fīniksas "Mercury".

Karjeru sākusi Austrālijas *Women's National Basketball League* klubā *Dandenong Rangers*. Divas reizes tika atzīta par līgas vērtīgāko spēlētāju. 2001. gada WNBA draftā viņu Klīvlendas "Rockers" izraudzījās 1. kārtā ar kopējo 11. kārtas numuru. "Rockers" spēlētja no 2001. līdz 2003. gadam. Vēl WNBA pārstāvējusi Fīniksas "Mercury" klubu, kur spēlē arī pašlaik. Eiropā spēlējusi Itālijas, Krievijas un Turcijas klubos.

Austrālijas izlasi pārstāv kopš 2002. gada. Tās sastāvā 2006. gadā kļuva par pasaules čempioni (pati Teilora tika atzīta par turnīra vērtīgāko spēlētāju), bronzu 2002. gada Pasaules čempionātā, kā arī divas sudraba medaļas olimpiskajās spēlēs (, ).

## Ārējās saites
Klods Žiljēns

**Klods Žiljēns** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, aizsargs, tagad treneris. Pašlaik (2017) Žiljēns ir Nacionālās hokeja līgas kluba Monreālas "Canadiens" galvenais treneris. 2011. gadā kopā ar "Bruins" izcīnījis Stenlija kausu, 2009. gadā ieguvis Džeka Adamsa balvu, ko pasniedz līgas labākajam trenerim.

## Spēlētāja karjera
Lielāko daļu karjeras Žiljēns aizvadījis dažādos Amerikas hokeja līgas klubos. 1984.—85. un 1985.—86. gada sezonās Žiljēns kopā aizvadīja 14 spēles NHL klubā Kvebekas "Nordiques".

## Trenera karjera
1996.—97. gada sezonā Žiljēns bija QMJHL vienības *[[Hull Olympiques]]* galvenais treneris. 2000. gadā kā Kanādas U-20 izlases galvenais treneris izcīnīja Pasaules čempionāta bronzas medaļas. 2000. gada augustā Žiljēns kļuva par AHL vienības Hamiltonas "Bulldogs" galveno treneri, taču 2002.—03. gada sezonas vidū tika apstiprināts par Monreālas "Canadiens" galveno treneri.

2003.—04. gada sezonā Žiljēns aizveda "Canadiens" līdz konferences pusfinālam, taču 2005.—06. gada sezonas vidū tika atlaists. 2006.—07. gada sezonu Žiljēns sāka kā Ņūdžersijas "Devils" galvenais treneris, taču arī "Devils" sezonas vidū Žiljēns no amata atbrīvoja.

2008. gada jūnijā Žiljēns kļuva par Bostonas "Bruins" galveno treneri. Jau pēc 2008.—09. gada sezonas Žiljēns ieguva Džeka Adamsa balvu. 2011. gadā kopā ar "Bruins" izcīnīja Stenlija kausu. Ar "Bruins" Žiljēns strādāja 10 sezonas, līdz 2017. gada februārī tika atbrīvots. Pāris dienas vēlāk kļuva par "Canadiens" treneri.

## Ārējās saites
Sengrieķu mitoloģijas mītu un tēlu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā ietverti **[[Sengrieķu mitoloģija]]s** tēli un mīti

## A

## B

## D

## E

## Ē

## F

## G

## H

## I

## Ī

## J

## K

## L

## M

## N

## O

## P

## R

## S

## T

## U

## Z
Kozjatina

**Kozjatina** () ir apgabala pakļautības pilsēta Ukrainā, Vinnicas apgabala Hmiļnikas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļos Hujvas upes krastos  no apgabala centra Vinnicas. Līdz 2020. gadam rajona administratīvais centrs. Pilsētas padomei pakļauts Zalizničnes ciemats.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1870. gadā pie dzelzceļa stacijas līnijā Kijiva—Balta; nosaukta pēc netālā Kozjatinas ciema. Pilsētas tiesības piešķirtas 1874. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Matss Hummelss

**Matss Julians Hummelss** (, ; dzimis ) ir vācu bijušais futbolists, kurš spēlēja centra aizsarga pozīcijā un ir bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks.

Karjeras sākumā bijis Minhenes "Bayern" kluba sistēmā (līdz 2009. gadam), pēc tam nokļuva Dortmundes "Borussia", kur "Bayern" viņu sākotnēji izīrēja. Dortmundes kluba sastāvā divas reizes kļuvis par Vācijas čempionu, tāpat sasniedzis 2013. gada Čempionu līgas finālu. 2016. gadā atgriezies "Bayern" komandā, kur par Vācijas čempionu kļuvis trīs reizes. 2019. gadā atkal pievienojies "Borussia" komandai, kur spēlējis līdz 2024. gadam. 2024.—2025. gada sezonu pavadījis Itālijas komandā ''Roma''.

Vācijas izlasē spēlē kopš 2010. gada. Tās sastāvā sasniedza  pusfinālu, kā arī uzvarēja .

## Sasniegumi
**Borussia Dortmund**

* Vācijas Bundeslīga: 2010—11, 2011—12
* DFB Pokal: 2011—11, 2020—21
* DFL Supercup: 2013, 2014, 2019

**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2016—17, 2017—18, 2018—19
* DFB Pokal: 2018—19
* DFL Supercup: 2016, 2017, 2018

**Vācija**

* FIFA Pasaules kauss: 2014

## Atsauces

## Ārējās saites
Svens Miksers

thumb|Svens Miksers (2021)
**Svens Miksers** (, dzimis ) ir igauņu politiķis, Sociāldemokrātiskās partijas līderis (2010—2015) un šībrīža Igaunijas ārlietu ministrs Jiri Ratasa valdībā.

## Dzīvesgājums

Dzimis Tartu. No 1992. līdz 1996. gadam studējis Tartu universitātē Angļu valodas un literatūras fakultātē. Pēc tam līdz 1999. gadam strādājis turpat par asistentu Ģermāņu un romāņu filoloģijas katedrā.

No 1998. līdz 1999. gadam Centra partijas sekretārs. No minētās partijas 1999. gadā pirmo reizi ievēlēts Igaunijas parlamentā. No 2002. līdz 2003. gadam — Igaunijas aizsardzības ministrs. Atkārtoti ievēlēts Igaunijas parlamentā 2003. un 2007. gadā. 2010. gada 16. oktobrī ievēlēts par Sociāldemokrātiskās partijas vadītāju.

2011. gadā Svens Miksers tika ievēlēts Igaunijas parlamentā un 2014. gada martā atkārtoti apstiprināts Igaunijas aizsardzības ministra amatā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Urmass Reinsalu

thumb|Urmass Reinsalu (2021)
**Urmass Reinsalu** (, dzimis ) ir igauņu politiķis, Par Tēvzemi un ''Res Publica'' apvienības līderis kopš 2012. gada.

## Dzīvesgājums
Dzimis Tallinā. 1997. gadā absolvējis Tartu Universitātes Juridisko fakultāti. No 1998. līdz 2001. gadam — Igaunijas prezidenta kancelejas vadītājs. Partijas *Res Publica* sekretārs no 2001. līdz 2002. gadam.

Ievēlēts 2003. gada, kā arī nākamajos Igaunijas parlamenta sasaukumos. 2012. gada 28. janvārī ievēlēts par Par Tēvzemi un *Res Publica* apvienības līderi, nomainot amatā Martu Lāru.

Pēc Lāra paziņojuma par atkāpšanos no Igaunijas aizsardzības ministra amata sakarā ar veselības problēmām Reinsalu 2012. gada maijā stājās viņa vietā, pildot ministra pienākumus līdz 2014. gada martam.

## Ārējās saites
Žmerinka

**Žmerinka** () ir pilsēta Ukrainā, Vinnicas apgabalā. Izvietojusies apgabala rietumdaļā Rivas upes krastos 46 km no apgabala centra Vinnicas. Žmerinkas rajona administratīvais centrs. Nozīmīgs dzelzceļa mezgls.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta kā Podolijas guberņas ciems 18. gadsimta sākumā. 19. gadsimta beigās Podolijas guberņa kļuva par cukura rūpniecības centru un 1865. gadā pa vidu starp ciemiem Mala Žmerinka un Velika Žmerinka tika izbūvēta dzelzceļa mezgla stacija, pie kuras izauga ciemats. 1903. gadā Žmerinkai piešķirts pilsētas statuss.

## Ārējās saites
Āfrikas tripanosomiāze

**Āfrikas tripanosomiāze** jeb **miega slimība** ir parazitāra cilvēku un dzīvnieku slimība. To izraisa *[[Trypanosoma brucei]]* sugas parazīti. Pastāv divi parazītu veidi, kas inficē cilvēkus – *[[Trypanosoma brucei gambiense]]* (T.b.g) un *[[Trypanosoma brucei rhodesiense]]* (T.b.r.). T.b.g ir izraisījuši vairāk nekā 98 % ziņoto gadījumu. Abu veidu infekcijas parasti tiek pārnestas ar inficētas cece mušas kodienu, un tās ir izplatītas lauku apvidos.

Sākotnēji – slimības pirmajā stadijā – novērojams drudzis, galvassāpes, nieze un locītavu sāpes. Šie simptomi parādās vienu līdz trīs nedēļas pēc kodiena. Vairākas nedēļas vai mēnešus vēlāk sākas otrā stadija ar dezorientāciju, pasliktinātu koordināciju, nejutīgumu un miega traucējumiem. Saslimšanu diagnosticē, atrodot parazītu asins uztriepē vai limfmezgla šķidrumā. Lai noteiktu starpību starp slimības pirmo un otro stadiju, bieži nepieciešama lumbālpunkcija.

Lai novērstu smagu saslimšanu, jāveic skrīnings riska grupai, pārbaudot T.b.g. klātbūtni asinīs. Ārstēšana ir vieglāka, ja slimību nosaka agrīnā stadijā pirms neiroloģisko simptomu parādīšanās. Slimību pirmajā stadijā ārstē ar pentamidīnu vai suramīnu. Otrajā stadijā izmanto  eflornitīnu vai nifurtimoksa un eflornitīna kombināciju – infekcijai no T.b.g. Kaut arī melarsoprols iedarbojas abu infekcijas veidu gadījumos, nopietnu blakņu dēļ to parasti izmanto tikai T.b.r. gadījumā.

Slimība ir regulāri sastopama dažos Subsahāras Āfrikas reģionos, un riskam pakļautā populācija ir aptuveni 70 miljoni cilvēku 36 valstīs. Kopš 2010. gada tā ir izraisījusi aptuveni 9000 nāves gadījumu, kas ir ievērojams samazinājums, salīdzinot ar 34 000 gadījumu 1990. gadā. Saskaņā ar aplēsēm pašlaik ir inficēti aptuveni 30 000 cilvēku, tostarp 7000 jaunu inficēšanās gadījumu 2012. gadā. Vairāk nekā 80 % šo gadījumu ir Kongo Demokrātiskajā Republikā. Nesenā vēsturē bijuši trīs lieli slimības uzliesmojumi: viens no 1896. līdz  1906. gadam galvenokārt Ugandā un Kongo baseina reģionā un divi 1920. un 1970. gadā vairākās Āfrikas valstīs. Slimību var pārnēsāt, un var tikt inficēti citi dzīvnieki, piemēram, govis.

## Atsauces
Dons Čerijs

**Dons Čerijs** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, aizsargs, vēlāk arī treneris. Jau kopš 1980. gada Čerijs ir hokeja komentētājs kanālā CBC. Karjeras laikā kļuvis par četrkārtēju Kaldera kausa ieguvēju, vienu spēli aizvadījis arī NHL klubā Bostonas "Bruins". Vēlāk piecas sezonas bijis arī "Bruins" galvenais treneris, 1976. gadā iegūstot Džeka Adamsa balvu, ko pasniedz līgas labākajam trenerim.

## Trenera karjera
1971.—72. gada sezonas vidū Čerijs kļuva par Amerikas hokeja līgas kluba Ročesteras "Americans" galveno treneri. Tieši "Americans" sastāvā Čerijs bija aizvadījis savas spēlētāja karjeras noslēdzošos gadus. "Americans" galvenā trenera postenī Čerijs strādāja līdz 1973.—74. gada sezonas izskaņai.

1974. gadā Čerijs kļuva par Bostonas "Bruins" galveno treneri. 1976. gadā Čerijs ieguva Džeka Adamsa balvu. 1977. un 1978. gadā "Bruins" Stenlija kausa finālsērijās piekāpās Monreālas "Canadiens", taču pēc gada atzina "Canadiens" pārākumu jau pusfinālā. "Bruins" treneri atlaida, taču Čerijs kļuva par Kolorādo "Rockies" galveno treneri.

1981. gada Pasaules čempionātā Čerijs bija Kanādas hokeja izlases galvenais treneris.

## Ārējās saites
Boston Garden

***Boston Garden*** bija daudzfunkcionāla sporta arēna Bostonā, ASV. Tā tika atklāta 1928. gadā un ilgus gadus kalpoja kā NHL kluba Bostonas "Bruins", kā arī NBA kluba Bostonas "Celtics" mājvieta. Gan "Bruins", gan "Celtics" 1995. gadā pārcēlās uz tikko pabeigto ''FleetCenter'', savukārt *Boston Garden* 1998. gada martā tika nojaukta.

Gadu gaitā hallē norisinājušies arī virkne slavenu mūziķu koncertu. *Boston Garden* uzstājušies *[[The Beatles|The Beatles]]*, Elviss Preslijs, *[[The Rolling Stones]]*, *[[The Who]]*, *[[Led Zeppelin]]*, *[[KISS]]*, *[[Pink Floyd]]*, *[[Aerosmith]]* un daudzi citi.
Gerijs Čīverss

**Gerijs Čīverss** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, vārtsargs, vēlāk arī treneris un skauts. Karjeras laikā aizvadījis 12 sezonas Nacionālās hokeja līgas klubā Bostonas "Bruins", 1970. un 1972. gadā tā rindās izcīnot Stenlija kausu.

## Spēlētāja karjera
No 1961. līdz 1965. gadam Čīverss spēlēja Amerikas hokeja līgas kluba Ročesteras "Americans" rindās. 1961.—62. gada sezonā Čīverss aizvadīja divas spēles arī NHL kluba Toronto "Maple Leafs" sastāvā. 1965. gadā kopā ar "Americans" Čīverss izcīnīja Kaldera kausu, taču tad pievienojās Bostonas "Bruins" sastāvam. Par "Bruins" pamatvārtsargu gan Čīverss kļuva vien 1967.—68. gada sezonā. 1970. un 1972. gadā komandas rindās izcīnīja Stenlija kausu. 1972. gadā Čīverss izcīnīja uzvaras 32 spēlēs pēc kārtas, kas aizvien ir nepārspēts NHL rekords.

1972.—73. gada sezonu Čīverss uzsāka WHA vienībā Klīvlendas "Crusaders". Tās sastāvā vārtsargs aizvadīja trīsarpus sezonas, taču tad atgriezās Bostonas "Bruins" sastāvā. Pēc 1979.—80. gada sezonas beidza spēlētāja karjeru, piecus gadus vēlāk tiekot iekļauts Hokeja slavas zālē.

## Trenera karjera
1980.—81. gada sezonā Čīverss kļuva par "Bruins" galveno treneri. Čīverss galvenā trenera amatā aizvadīja vairākas sezonas, līdz 1984.—85. gada sezonas vidū no amata tika atbrīvots, viņa vietu ieņemot Harijam Sindenam. Deviņdesmitajos gados Čīverss ilgāku laiku strādāja kā "Bruins" skauts, epizodiski pildot arī komandas vārtsargu trenera pienākumus.

## Ārējās saites
TD Garden

***TD Garden*** ir daudzfunkcionāla sporta arēna Bostonā, ASV. Arēna tika atklāta . Tajā savas mājas spēles aizvada NHL vienība Bostonas "Bruins", kā arī NBA klubs Bostonas "Celtics". 

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Balta (pilsēta)

**Balta** () ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Odesas apgabalā, Podolijas novada Podiļskas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļrietumos Kodimas upes krastā  no apgabala centra Odesas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
16. gadsimta pirmajā pusē Kodimas labajā krastā tika uzbūvēts turku cietoksnis Balta, kura nosaukums, domājams, cēlies no turku sekiras paveida «barta». Pēc 1699. gada Bučačas miera (1672) līguma robeža starp Poliju un Osmaņu Impēriju gāja pa Kodimas upi. Tajā pat 1699. gadā kņazs Juzefs Ļubomirskis pavēlēja uzbūvēt cietoksni Kodimas kreisajā krastā, ko nosauca par **Juzefgrodu** (). 1776. gadā Juzefgrodai tika piešķirtas Magdeburgas tiesības. Pēc krievu-turku kara, kad abi miesti nonāca Krievijas Impērijas sastāvā, tur sāka apmesties vecticībnieki un ebreji. 1797. gadā abi miesti tika apvienoti un piešķirts apriņķa pilsētas statuss. No 1924. līdz 1928. gadam Balta bija Moldāvijas APSR galvaspilsēta.

1941. gada 5. augustā Baltu okupēja rumāņu un vācu karaspēks, kas palika pilsētā līdz 1944. gada 29. martam. 1950. gados, pēc padomju režīma atjaunošanas, tika uzbūvētas jaunas celtnes: rūpniecības uzņēmumi, veikali, skolas, tika uzcelta jauna rajona slimnīcas ēka. To uzņēmumu vidū, kuri ieguva savu produktu popularitāti visā PSRS, bija piena un konservu rūpnīca, kas 1980. gadā izveidota ar ASV palīdzību.

Neatkarīgajā Ukrainā tika aktīvi attīstīti mazie un vidējie uzņēmumi, atklāti klubi, nacionālās un sabiedriskās organizācijas. 2014. gada 24. februārī pilsētas centrālajā laukumā no pjedestāla tika noņemts Ļeņina piemineklis un viņa vietā uzstādīts piemineklis ukraiņu dzejniekam Tarasam Ševčenko.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ladižina

**Ladižina** () ir pilsēta Ukrainā, Vinnicas apgabala Hajsinas rajonā. Izvietojusies apgabala austrumdaļā Dienvidbugas krastā  no apgabala centra Vinnicas. Pilsētas padomei pakļauti Hubnikas, Lukašivkas un Ružickes ciemi.

## Vēsture
Sena slāvu apdzīvota vieta, pieminēta vēsturnieka Nikolaja Karamzina darbos kā 1240. gadā Batija uzbrukumu atvairījusi pilsēta. Nākamo reizi vēstures avotos minēta 17. gadsimtā kā cietoksnis Braclavas vojevodistē. Pilsētas strauja izaugsme sākas 1968. gadā sakarā ar reģionālās termoelektrostacijas būvniecību, kas nodota ekspluatācijā 1972. gadā. 1973. gadā Ladižinai piešķirtas pilsētas tiesības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Filadelfijas "Phantoms"

**Filadelfijas "Phantoms"** () bija hokeja komanda, kas atradās Filadelfijā, ASV, un spēlēja Amerikas hokeja līgā. 1998. un 2005. gadā tā izcīnīja Kaldera kausu.

No 2007. līdz 2009. gadam kluba sastāvā spēlēja latviešu aizsargs Oskars Bārtulis.

2009. gadā klubu pārņēma jauni īpašnieki, un tas pārcēlās uz Adirondeku, kļūstot par Adirondekas "Phantoms".

## Ārējās saites
* Eliteprospects.com komandas lapa
CSI

**CSI** var būt:
* Cēsu Skolotāju institūts, pedagoģiskā augstskola no 1938. līdz 1955. gadam
* *[[Constellation Software|Constellation Software Inc.]]*, Kanādas programmatūras uzņēmumu pārvaldītājsabiedrība
* *CSI*, mediju franšīze:
** *[[CSI Lasvegasa]]*, ASV televīzijas detektīvseriāls
** *[[CSI Maiami]]*, ASV televīzijas detektīvseriāls
** *[[CSI Ņujorka]]*, ASV televīzijas detektīvseriāls
** **, ASV televīzijas detektīvseriāls
Person of Interest

***Person of Interest*** ir amerikāņu televīzijas seriāls, kura autors ir Džonatans Nolans. Seriāls kopš  tiek pārraidīts CBS televīzijas kanālā ASV. Pašlaik (2016) seriālam kopumā ir iznākušas piecas sezonas ar vairāk nekā 90 sērijām. Viens no seriāla izpildproducentiem ir Džefrijs Džeikobs Eibramss.

Seriāls ir par bijušo CIP darbinieku, ko nolīgst noslēpumains miljardieris, lai novērstu vardarbīgus noziegumus Ņujorkā. Seriālā galvenās lomas attēlo Džims Kevizels, Maikls Emersons, Taradži Hensone, Kevins Čepmens, Sāra Šahi un Eimija Ekere. Seriāla otrā un trešā sezona bija starp desmit attiecīgās sezonas skatītākajām pārraidēm.

*Person of Interest* piektā sezona ir pēdējā seriāla sezona — pēdējā sērija tiks pārraidīta 2016. gada 21. jūnijā.

## Ārējās saites
*
24 (seriāls)

***24*** ir amerikāņu televīzijas seriāls, kura autori ir lietuviešu izcelsmes Džoels Surnovs un Roberts Kohrans. Seriāls tika pārraidīts *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]* televīzijas kanālā ASV laikā no  līdz . Seriālam kopumā iznāca 8 sezonas ar 201 sēriju.

Seriāls ir par ASV valdības pretterorisma vienību un tā aģentu Džeku Baueru, kuru attēlo Kīfers Saterlends. Katra sērija attēlo vienu stundu Bauera dzīvē, un tā kā viena sezona sastāv no 24 sērijām, katrā sezonā attēlota viena diena. Pārraidīšanas laikā kritiķi šo seriālu uzskatīja par vienu no labākajiem TV seriāliem. Labāko kritiķu novērtējumu ir guvusi seriāla piektā sezona.

## Ārējās saites
Karš un miers

**"Karš un miers"** (pirmsreformu ) ir krievu rakstnieka Ļeva Tolstoja romāns, kas pirmoreiz publicēts 1869. gadā. Darbā ir aplūkota sabiedriskā dzīve Krievijas impērijā ap 1812. gada kara notikumiem no piecu krievu aristokrātu ģimeņu skatupunkta.

*Newsweek* 2009. gadā grāmatu ierindoja 100 grāmatu topa pirmajā vietā. 2003. gadā BBC aptaujā *[[The Big Read]]* tā ierindojās 20. vietā. Šis tiek uzskatīts par vienu no nozīmīgākajiem darbiem pasaules literatūras vēsturē. Kopā ar citu lielo prozas darbu "Anna Kareņina" "Karš un miers" tiek uzskatīts par Tolstoja lielāko literāro sasniegumu. Pēc "Kara un miera" darba motīviem ir uzņemtas vairākas filmas, iestudētas operas un teātra izrādes.

Pirmais izdevums bija 1225 lappuses biezs, līdz ar to tas ir viens no visu laiku garākajiem romāniem.

Vienu reizi romāna dramatizējums iestudēts Latvijā. 1960. gadā Dailes teātrī tapa izrāde Eduarda Smiļģa inscenējumā, Felicitas Ertneres un Noras Vētras-Muižnieces režijā ar Harija Liepiņa Andreju Bolkonski, Eduarda Pāvula Pjēru Bezuhovu, Dinas Kuples Natašu Rostovu un Vijas Artmanes Elenu Bezuhovu iestudējuma centrā.

## Rakstīšanas vēsture un nozīme
1856.—1863. gadā Tolstojs strādāja pie romāna par dekabristiem. 1825. gada 14. decembra notikumu saknes viņš saskatīja 1812. gada kara notikumos, tautas garīgās atmodas laikā, muižniecības un vienkāršās tautas vienotībā cīņā pret svešzemniekiem. Tā viņam radās ideja par “Karu un mieru”. Romāns tika rakstīts laikā no 1863. līdz 1869. gadam (publicēts 1865.-1869. gadā, 1873. un 1886. gada izdevumos tekstā tika veiktas dažas izmaiņas).

“Karš un miers” ir maz līdzīgs klasiskajam romānam. Tajā nav tradicionālā mīlas trīsstūra, mīlestības vai sociālā konflikta kā sižeta pamata. Tradicionāli romāna galvenie elementi ir kulminācija vai atrisinājums — tolaik tie parasti bija varoņu duelis, laulības vai nāve. Tikmēr viena no romāna varoņiem, Pjēra Bezuhova, laulības ar tukšo un amorālo sabiedrības dāmu Jeļenu Kuraginu viņa turpmāko dzīves notikumu gaitu ietekmē maz. Pjēra duelis ar Jeļenas mīlnieku Dolohovu nav sižeta notikumu avots. Vēl viens no Tolstoja iemīļotākajiem varoņiem, kņazs Andrejs Bolkonskis, iet bojā, bet stāsts turpinās. Pjērs apprecas ar Natašu Rostovu. Tomēr romāns beidzas nevis ar viņu kāzu aprakstu, bet gan ar šķietami nejaušu ainu — kņaza Andreja dēla Nikoleņkas sapņa attēlojumu. Šajā sapnī abi galvenie varoņi (kņazs Andrejs un Pjērs Bezuhovs) ir vienoti, un sapnis Pjēram, topošajam dekabristam, vēstī par katastrofu.

Šim dīvainajam, neparastajam romānam ir atvērts noslēgums — Pjēra un Natašas ģimenes nākotne nav zināma un to var tikai miglaini nojaust. Ne jau ārējās pārmaiņas varoņu likteņos, bet gan viņu garīgā evolūcija un ētiskie meklējumi veido “Kara un miera” patieso jēgu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pilns darbs
Anna Kareņina

**"Anna Kareņina"** () ir krievu rakstnieka Ļeva Tolstoja romāns, kas pirmoreiz ticis publicēts laikā no 1873. līdz 1877. gadam žurnālā *[[Russkiy vestnik]]*, tomēr pirmais izdevums grāmatas formātā bija 1878. gadā. Kopā ar citu lielo prozas darbu "Karš un miers" "Anna Kareņina" tiek uzskatīts par Tolstoja lielāko literāro sasniegumu.

Darbs ir par augstākās sabiedrības dāmu Annu Kareņinu, kas pamet savu vīru un dēlu, lai uzsāktu kopdzīvi ar grāfu Vronski.

Pēc romāna "Anna Kareņina" motīviem uzņemtas daudzas filmas. Galveno lomu attēlojušas tādas slavenas aktrises ka Grēta Garbo 1935. gada  filmā, Vivjena Lī 1948. gada filmā, Sofija Marso Bernarda Rouza filmā "Anna Kareņina" (1997) un Kīra Naitlija Džo Raita filmā "Anna Kareņina" (2012).

## Iestudējumi Latvijā
Romāna dramatizējumi vairākkārt tikuši iestudēti Latvijas teātros. Pirmo reizi tas iestudēts Rīgas Latviešu teātrī (Interimteātrī) 1912. gadā Reinholda Veica režijā, viņam arī atveidojot Vronska lomu. Annas Kareņinas lomā bija Jūlija Skaidrīte, Kareņina lomā Aleksandrs Mihelsons, Dolliju atveidoja Dace Akmentiņa. 1914. gadā tapa iestudējums Liepājas Latviešu teātrī Teodora Podnieka režijā ar pašu režisoru Kareņina, Lūciju Neibergu Annas un Osvaldu Ģertsonu Vronska lomās. 1931. gadā Liepājas Jaunajā teātrī tapa iestudējums Friča Rodes režijā ar Emmu Ezeriņu Annas lomā. Šo pašu lomu aktrise atveidoja arī 1933. gadā Jelgavas Latviešu teātra iestudējumā Žaņa Kopštāla režijā ar Nikolaju Kraukli Kareņina un Paulu Zālīti Vronska lomās. 1949. gadā tapa sevišķi spilgts iestudējums Dailes teātrī Eduarda Smiļģa inscenējumā un Felicitas Ertneres režijā ar Lilitu Bērziņu Annas lomā, kas ir viena no aktrises nozīmīgākajām lomām, Arturu Filipsonu, vēlāk arī Luiju Šmitu, Osvaldu Krēsliņu Kareņina un Hermani Vazdiku Vronska lomās. 1955. gadā šī izrāde piedzīvoja atjaunojumu. 1961. gadā Liepājas teātrī to iestudēja Nikolajs Mūrnieks ar Irmgardi Mitrēvicu Annas, Vili Verneru Kareņina un Haraldu Strahovu Vronska lomās. 1967. gadā tapa izrāde Latvijas Nacionālajā teātrī (tolaik Drāmas teātrī) Alfrēda Jaunušana režijā ar Veltu Līni Annas, Žani Katlapu Kareņina un Juri Pļaviņu Vronska lomās. 1981. gadā Liepājas teātrī šo darbu iestudēja Oļģerts Kroders ar Andu Albuži Annas, Jāni Dreiblatu Kareņina un Juri Āboliņu Vronska lomās. 1996. gadā tapa iestudējums Valmieras teātrī Feliksa Deiča režijā ar Daci Everss Annas, Jāni Zariņu Kareņina un Tālivaldi Lasmani Vronska lomās. 2010. gadā tika iestudēta izrāde Latvijas Nacionālajā teātrī Mihaila Gruzdova režijā ar Indru Rogu Annas, Edmundu Freibergu Kareņina un Ģirtu Liuziniku Vronska lomās.

## Ārējās saites
* "Anna Kareņina"
Hokejs 1976. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[1976. gada ziemas olimpiskās spēles|1976. gada Insbrukas ziemas olimpisko spēļu]] sacensības [[Hokejs olimpiskajās spēlēs|hokejā]]** norisinājās no 1976. gada 2. līdz 14. februārim.

## Medaļu kopvērtējums
### Tabula

## Laureāti

## Kopvērtējuma tabula

## Labākie spēlētāji
### Rezultatīvākie spēlētāji
CSI Lasvegasa

**"CSI Lasvegasa"** () ir ASV televīzijas detektīvseriāls, kura autors ir Entonijs Zuikers. Seriālu no  līdz  pārraidīja CBS televīzijas kanālā ASV. Seriālam kopumā izdotas 15 sezonas ar 337 sērijām.

Seriāls ir par Lasvegasas policijas departamenta (*Las Vegas Police Department*, LVPD; īstais departamenta nosaukums ir Lasvegasas metropoles policijas departaments (*Las Vegas Metropolitan Police Department*)) kriminālistiem. Noziegumu izmeklēšanā viņi izmanto fiziskos pierādījumus. Šis ir pirmais seriāls CSI seriālu sērijā, vēlāk no tā izveidoti atvasinātie seriāli "CSI Maiami" un "CSI Ņujorka". Atvasināto seriālu pārraidi pārtrauca attiecīgi pēc 10 un 9 sezonām. 2015. gadā izlaida vēl vienu atvasināto seriālu: "".

"CSI Lasvegasa" tiek uzskatīts par vienu no pasaulē populārākajiem drāmas seriāliem. 2009. gadā seriālu visā pasaulē vēroja vairāk nekā 73,8 miljoni cilvēku. 2012. gadā to piekto reizi atzina par pasaulē skatītāko televīzijas seriālu. "CSI Lasvegasa" seriāls saņēmis vairākas balvas un nominācijas. Seriālu pārsvarā filmēja *[[Universal Pictures]]* studijā, Universalsitijā, Kalifornijā, ASV.

2015. gada maijā pēc 15. sezonas noslēguma paziņoja, ka seriālu vairs neturpinās uzņemt, un to noslēgs ar televīzijas filmu, ko pārraidīja . Tāpat paziņoja, ka Teds Densons turpinās filmēties "CSI: kibernoziegumi".

## Atsauces

## Ārējās saites

* 

*
Kičeneras "Rangers"

**Kičeneras "Rangers"** () ir hokeja komanda, kas ir bāzēta Kičenerā, Kanādā un spēlē Ontārio hokeja līgā. Komanda dibināta 1963. gadā. 1982. un 2003. gadā komanda izcīnījusi Memoriālo kausu.

Komandas rindās savus junioru gadus savulaik pavadījuši tādi vēlākie NHL spēlētāji kā Maiks Ričardss, Deils Hanters, Deivids Klārksons, Stīvs Meisons, Stīvs Daunijs, Džefs Skiners, Gābriels Landeskogs, kā arī Hokeja slavas zālē uzņemtie Skots Stīvenss, Bills Bārbers, Pols Kofijs, Lerijs Robinsons un Els Makiniss.

## Sasniegumi
* **[[Memoriālais kauss]]**: 2
** 1981.—82., 2002.—03.
* **[[Džona Rosa Robertsona kauss]]**: 4
** 1980.—81., 1981.—82., 2002.—03., 2007.—08.

## Ārējās saites
* Eliteprospects.com komandas lapa
Autoritatīvā vadība

**Autoritatīvā vadība** bibliotēku zinātnē ir bibliotēkas katalogu un bibliogrāfiskās informācijas organizācija. Tas tiek darīts ar katrai tēmai piešķirtu konkrētu nosaukumu. Šie unikālie virsraksti tiek konsekventi izmantoti katalogā un darbojas kopā ar citiem organizatoriskajiem datiem. Katram virsrakstam ir īss apraksts par izmantošanu un darbības jomu. Šī organizācija palīdz bibliotēku darbiniekiem kataloga uzturēšanā.

Kataloģizētāji katrai vienībai (autors, grāmata, izdevniecība) piešķir unikālu teksta identifikatoru, kas tiek izmantots visu vienību aprakstā, kuros tiek izmantota šī vienība.
IF Björklöven

***IF Björklöven*** ir hokeja komanda, kas bāzēta Ūmeo, Zviedrijā, un spēlē Allsvenskan līgā. Klubs dibināts 1970. gadā un ilgus gadus spēlējis Zviedrijas Elitsērijā. 1987. gadā *IF Björklöven* izcīnīja Zviedrijas čempiones titulu.

No 1991. līdz pat 2003. gadam kluba rindās spēlējis Aleksandrs Beļavskis. Viņa valkātais devītais numurs vēlāk tika iemūžināts. Beļavskim arvien pieder virkne *IF Björklöven* rekordu, viņš ir arī komandas visu laiku rezultatīvākais spēlētājs. Vēlāk ilgāku laiku darbojās komandas sistēmā, no 2005. līdz 2007. gadam strādājot arī kā komandas galvenais treneris.

No 1998. līdz 2002. gadam komandas rindās spēlēja arī Aleksandrs Semjonovs. 2004.—05. gada sezonu Ūmeo aizvadīja Aleksandrs Ņiživijs, 2005.—06. gada sezonā komandas rindās spēlēja Miķelis Rēdlihs, savukārt 2010.—11. gada sezonā vairākas spēles aizvadīja arī Aleksandrs Macijevskis.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Mohiļiva-Podiļska

**Mohiļiva-Podiļska** () ir pilsēta Ukrainā, Vinnicas apgabalā. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos Dņestras krastā  no apgabala centra Vinnicas. Mohiļivas-Podiļskas rajona centrs. Pilsētas padomei pakļauti Odajas un Soņačnes ciemati.

## Vēsture
Apdzīvoto vietu  dibinājis Moldāvijas kņazs Jeremija Mogila, kurš te uzcēlis pili un vēlāk uzdāvinājis apkārtnes zemes savam svainim Stefanam Potockim. Sievastēva piemiņai Potockis apdzīvoto vietu nosauca par Mogiļovu (). Vēlāk pilsētu sauca par **Mogiļovu pie Dņestras** (). 1713. gadā Mogiļova nonāca Polijas sastāvā, 1743. gadā tai piešķīra Magdeburgas tiesības. 1795. gadā no Polijas pilsētu izpirka Krievijas valsts kase un pievienoja impērijai. 1796. gadā tai piešķīra apriņķa pilsētas statusu. 1923. gadā pārdēvēta tagadējā vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vaiņodes dirižabļu lidosta

**Vaiņodes dirižabļu lidosta** jeb **Vaiņodes gaisa kuģu osta** () bija Pirmā pasaules kara militārā lidosta, kas funkcionēja Vaiņodē no 1916. gada maija līdz 1917. gada decembrim.

Otrā pasaules kara laikā Vaiņodes lidlauku atjaunoja un Aukstā kara laikā to izmantoja kā vienu no  militārajiem lidlaukiem pie PSRS ziemeļrietumu robežas.

## Vēsture
Pēc Kurzemes ieņemšanas un frontes stabilizācijas Daugavas kreisajā krastā Vācijas karaspēka vajadzībām pie dzelzceļa līnijas Liepāja—Romni 1916. gada sākumā uzbūvēja kara lidostu, kas bija pakļauta I. armijas korpusa pavēlniecībai Kēnigsbergā.

No 1916. gada rudens dirižablis LZ 58 no Vaiņodes lidostas veica izlūklidojumus Rīgas līcī un bombardēja Krievijas hidroplānu lidlauku pie Roņu salas. Dirižablis LZ 75 Rīgas operācijas laikā 1917. gada 7. septembrī bombardēja dzelzceļa līniju Rīga—Pleskava starp Valmieru un Valku. Vācu uzbrukumā Monzunda arhipelāgam (*Unternehmen Albion*) šis dirižablis 24. septembrī bombardēja krievu lielgabalu pozīcijas Serves pussalas dienvidu galā (*мыс Церель, Kap Zerel*), 1. oktobrī Salacgrīvas, bet 16. oktobrī Pērnavas ostu.

Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām dirižabļu angārus nojauca un to konstrukcijas izmantoja Rīgas Centrāltirgus paviljonu būvei 1924. gadā.

Vācijas okupācijas laikā Vaiņodes lidlauku līdz 1943. gadam atjaunoja un to izmantoja *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]* 4. triecieneskadriļa (*Sturmgeschwader 4*). PSRS okupācijas laikā to izveidoja par vienu no  militārajiem lidlaukiem pie PSRS ziemeļrietumu robežas ar diviem 2,5 km gariem skrejceļiem. Lidlaukā līdz 1992. gadam bāzējās padomju gaisa spēku 54. gvardes iznīcinātāju aviacijas pulks (*54 гвардейский истребительный авиационный полк*). 1995. – 1997. gadā Vaiņodes lidlauku daļēji demontēja.

### Negadījumi un incidenti
*1916. gada 29. decembrī Vācijas ķeizariskās armijas dirižablis Zeppelin LZ 84 (LZ84), kas bija devies bombardēt Sanktpēterburgu, stipra apledojuma dēļ bija spiests nolaisties mežā Ziemupē.

### Angāri
Dirižabļu novietošanai uzbūvēja divas 240 m garas halles („Walhalla“ un „Walther“). Halles ar dzelzceļa atzariem bija savienotas ar dzelzceļa līniju Liepāja—Romni.

### Dirižabļi
Lidostā bija pastāvīgi stacionēti pieci Vācijas kara flotes dirižabļi jeb cepelīni:
# LZ 58 jeb LZ 88 jeb L 25 (garums 163 m, tilpums 31 900 m³, 4 motori);
# LZ 68 jeb LZ 98 (garums 179 m, tilpums 35 800 m³, 4 motori);
# LZ 75 jeb LZ 37 (garums 198 m, tilpums 55 200 m³, 6 motori);
# LZ 84 jeb LZ 38 (garums 198 m, tilpums 55 200 m³, 6 motori);
# SL 14 (garums 174 m, tilpums 38 700 m³, 4 motori);

## Attēli (1916-1917)

Attēls:Angāri dirižabļiem Walther un Walhalla.jpg|LZ38 pie Vaiņodes dirižabļu angāriem *Walther* un *Walhalla*
Attēls:Vācu armijas dirižabļu Vaiņodes lidosta 1.jpg|Vācu armijas dirižablis ("Cepelīns LZ113") Vaiņodes lidostā
Attēls:Vācu armijas dirižabļu Vaiņodes lidosta 2.jpg|Cepelīna LZ113 pacelšanās Vaiņodes lidostā
Attēls:Vācu lidmašīna pie Vaiņodes angāriem.jpg|Vācu kara lidmašīna pie Vaiņodes angāriem (1919)


## Atsauces
Rīgas Lapa

**"Rīgas Lapa"** bija dienas laikraksts, kas tika izdots Rīgā. Tas iznāca laikā no 1877. gada 13. jūlija līdz 1880. gada jūnijam, kad apvienojās ar laikrakstu "Baltijas Vēstnesis". Šis ir pirmais latviešu dienas laikraksts.

Laikraksta izdevējs, kā arī redaktors bija Bernhards Dīriķis, tomēr faktiskais redaktors "Rīgas Lapā" bija Frīdrihs Veinbergs. Laikrakstā tika publicēti raksti par nozīmīgiem sabiedriski politiskiem notikumiem gan Latvijā, gan ārvalstīs. Tāpat tikuši publicēti feļetoni.

"Rīgas Lapas" metiens sasniedza 1200—5000 eksemplārus.

## Atsauces
Radiviļivas rajons

**Radiviļivas rajons** () ir Ukrainas Rivnes apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Rivnes apgabala Demidivkas, Mliņivas un Dubno rajoniem, Ternopiļas apgabala Kremenecas rajonu, Ļvivas apgabala Brodu rajonu, kā arī Volīnijas apgabala Horohivas rajonu.

Rajona teritorijā 1651. gada 28./30. jūnijā notika Berestečko kauja, kurā poļi-lietuvieši karaļa Jana II Kazimira vadībā sakāva kazakus Bohdana Hmeļnicka vadībā. Rajona teritorijā dzimis Krievijas politiķis Nikolajs Girss (*Николай Карлович Гирс*, 1820-1895).

## Ārējās saites
Radiviļiva

**Radiviļiva** () ir pilsēta Ukrainas rietumos, Rivnes apgabalā. Līdz 2020. gadam Radiviļivas rajona centrs.

## Vēsture
Līdz 1940. gadam pilsētas nosaukums bija **Radziviļiva** (*Радзивилів*), bet no 1940. līdz 1993. gadam — **Červonoarmijska** (*Червоноармійськ*).

Rakstos pirmoreiz minēta 1564. gadā. Pēc 1795. gada Polijas Trešās dalīšanas kļuva par Krievijas pilsētu uz Austrijas (vēlāk Austroungārijas) robežas. 1921. gada Rīgas miera rezultātā Radziviļiva iekļāvās jaunizveidotajā Polijas valstī. Pilsētā apmēram 50% no iedzīvotājiem bija ebreji. 1939. gadā iekļauta Ukrainas PSR, pamatojoties uz Molotova—Ribentropa paktu. No 1941. gada 30. jūnija līdz 1944. gada 19. martam atradās vācu okupācijā. Vācu okupācijas laikā pilsētā koncentrējās apvidus poļu iedzīvotāji, kuru bēga no ukraiņu nacionālistu represijām, bet ebreji tika iznīcināti. No 1991. gada — neatkarīgās Ukrainas sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eilīna Vornosa

**Eilīna Kerola Vornosa** (; dzimusi **Pitmena** (*Pittman*) , mirusi ) bija amerikāņu sērijveida slepkava.

No  līdz  Floridā, ASV, nogalinājusi septiņus vīriešus, kas bija vecumā no 40 līdz 65 gadiem. Pati Vornosa apgalvoja, ka viņus nogalinājusi pašaizstāvības nolūkā, jo viņi izvarojuši vai mēģinājuši izvarot Vornosu, kad viņa strādāja par prostitūtu.

 tikusi aizturēta. Vornosa tika apsūdzēta par sešām pirmās pakāpes slepkavībām. Viņai tika piespriests nāvessods, ko Floridas štats izpildīja  ar nāvējošu injekciju.

2003. gadā iznāca filma "Monstrs" (2003; *Monster*), Šarlīze Terona par Vornosas attēlošanu tajā saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise.

## Ārējās saites
* Eilīna Vurnosa
Daniēla grāmata

thumb|upright|Nebukadnecars sapņo par nocirsto koku, (15. g.s. franču manuskripts).
**Daniēla grāmata** ir viena no grāmatām Vecajā Derībā un Tanahā. Tā ir vienīgā apokalipse Vecajā Derībā, par vēl vienu apokalipsi tiek uzskatīta Jaunās Derības Jāņa atklāsmes grāmata.

Grāmatas pirmajā daļā tiek aprakstīti Daniēla un viņa draugu stāsti, kad ir valdījis Nebukadnecars II, Belsacars, Dārijs I un Kīrs II, savukārt otrajā daļā — Daniēla četras vīzijas un debesu vēstnešu skaidrojums. Pirmā daļa galvenokārt rakstīta trešajā personā, otrā daļa — pirmajā personā. Daniēla grāmata galvenokārt tikusi rakstīta ebreju valodā, tomēr daļa (2:4–7:28) ir bijusi aramiešu valodā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Daniēla grāmatas teksts 
*
Rivnes rajons

**Rivnes rajons** () ir Ukrainas Rivnes apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Rivnes apgabala Kostopiļas, Hoščas, Zdolbuņivas, Dubno un Mliņivas rajoniem, kā arī Volīnijas apgabala Kivercu rajonu, bet Rivnes pilsēta ir anklāvs rajona teritorijā.

Rajona Veļikijžitinas ciemā dzimis Ukrainas prezidents Leonīds Kravčuks (*Леонід Макарович Кравчук*, 1934).

## Ārējās saites
Rokitnes rajons

**Rokitnes rajons** () ir Ukrainas Rivnes apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Rivnes apgabala Bereznes, Sarnu un Dubrovicas rajoniem, Žitomiras apgabala Olevskas un Novogradas Volinskas rajonu, kā arī Baltkrieviju.

Rokitnes rajonā 2012. gadā tika fiksēta vislielākā dzimstība Ukrainā.

## Ārējās saites
Kempēra

**Kempēra** (, ; ) ir pilsēta Francijas ziemeļrietumos, Bretaņas reģionā. Tā ir Finistēras departamenta administratīvais centrs. 2011. gadā Kempērā dzīvoja 63,2 tūkstoši cilvēku. Tā ir trešā lielākā Bretaņas pilsēta aiz Rennas un Brestas.

Pilsētas nosaukums ir cēlies no bretoņu valodas. Tas norāda uz to, ka apdzīvotā vieta atrodas vietā, kur kopā satek trīs upes: Žeta, Stēra un Odē. Franču revolūcijas laikā pilsētas nosaukums bija Montaņa pie Odē jeb Montaņsīrodē (*Montagne-sur-Odet*). Pilsēta ir slavena ar porcelāna ražošanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oahu

**Oahu** (; ) ir sala ASV piederošajā Havaju salu arhipelāgā Klusajā okeānā. Oahu ir trešā lielākā sala arhipelāgā un 20. lielākā ASV sala.

Tā ir visapdzīvotākā no Havaju salām, te atrodas arī Havaju štata administratīvais centrs Honolulu. Oahu ir 71 km gara un 48 km plata sala. Tās krasta līnija ir 365 km gara. Oahu ir vulkāniska sala, te atrodas divi vairogvulkāni — Vaianae un Koolau.

Uz salas daļu savas jaunības pavadījis 44. ASV prezidents Baraks Obama.

## Ārējās saites
Sarnu rajons

**Sarnu rajons** () ir Ukrainas Rivnes apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Rivnes apgabala Dubrovicas, Rokitnes, Bereznes, Kostopiļas un Volodimirecas rajoniem, kā arī Varašas pilsētu.

## Ārējās saites
2014. gada Jaunais Vilnis

**13. starptautiskais jauno izpildītāju konkurss "[[Jaunais Vilnis (konkurss)|Jaunais Vilnis]]"** norisinājās 2014. gadā, laika posmā no 22. līdz 27. jūlijam Dzintaru koncertzālē, Jūrmalā.

## Dalībnieki

## 1. kārta

## 2. kārta

## 3. kārta

## Ārējās saites
* Konkursa mājaslapa \
Brenguļu alus

**Brenguļu alus**, pazīstams arī kā **Abula**, ir alus darītājs Latvijā. Darbību uzsāka 1993. gadā pēc kolhoza "Abuls" likvidēšanas, Jura un Māra Freivaldu ģimenēm pārņemot tā alus ražotni, taču kolhozā "Abuls" alus ražots jau no 1969. gada. Darītava atrodas izbijušas hidroelektrostacijas telpās.

No 2014. gada aprīļa ražošanā tiek izmantots arī Latvijā ražots LPKS "Latraps" miežu iesals.

## Alus šķirnes

* Brenguļu gaišais — Zwickelbier / Kellerbier / Landbier (5,6%)
* Brenguļu tumšais — Dark Lager - Dunkel / Tmavý (5,6%)

## Ārējās saites

* Brenguļu alus vietne Facebook
* Brenguļu gaišais alus vērtēšanas vietnē RateBeer 
* Brenguļu tumšais alus vērtēšanas vietnē RateBeer 

## Atsauces
Piebalgas alus

**SIA Piebalgas alus** ir Latvijas alus un bezalkoholisko dzērienu ražotājs. Tā īpašnieks ir Somijas uzņēmuma *[[Olvi|Olvi Oyj]]* meitas uzņēmums AS "Cēsu alus". Alus darītava darbību sāka 1989. gadā Jaunpiebalgā.

Alus darītava darbojas saskaņā ar Bavārijas alus tīrības likumu (), izmantojot tikai miežu iesalu, ūdeni, apiņus un raugu. Kopš 2011. gada "Piebalgas alus" ražo arī kvasu.

## Vēsture
1989. gadā kopsaimniecībā "Piebalga" sāka darbu alus darītava.
1991. gadā tika izveidota pirmā oriģinālā alus šķirne.

1993. gadā alus darītava tika privatizēta. 1995. gadā tika izveidota alus šķirne "Piebalgas alus".
1998. gada 28. janvārī alus darītava tika reģistrēta kā SIA "VIRGA LK".
2004. gada 1. aprīlī uzņēmums mainīja nosaukumu uz SIA "Piebalgas alus".

2021. gada 8. martā tika paziņots, ka SIA "Piebalgas alus" tiks pārdots uzņēmumam AS "Cēsu alus". Tad uzņēmuma īpašnieki bija: SIA "SD Invest" (49 %; īpašnieks Lietuvas pilsonis Igors Šeheļevs); SIA "Tondo" (30 %; īpašnieki: Jānis Dūklavs 98,77 % un viņa meita Dace Dūklava-Kokina); zemnieku saimniecība "Kalna-Brici" (13 %; īpašniece Dūklava sieva Ināra Dūklava); Jānis Dūklavs (8 %). 16. aprīlī Latvijas Konkurences padome atļāva šo darījumu, un tas tika pabeigts 1. jūnijā.

## Produkcija
### Alus
* Tumšais Lux — Dunkel (5,8%)
* Piebalgas alus — Pale Lager (5,6%)
* Jubilejas Alus — Pale Lager (5,2%)
* Mednieku alus — Pale Lager (4,7%)
* Senču alus — Pale Lager (4,0%)
* Svētku alus (sezonāls)

### Bezalkoholiskie dzērieni
* Piebalgas kvass

## Atsauces

## Ārējās saites
* Piebalgas alus mājaslapa
* Tumšais Lux alus vērtēšanas vietnē ''RateBeer'' 
* Piebalgas alus vērtēšanas vietnē ''RateBeer'' 
* Jubilejas alus vērtēšanas vietnē ''RateBeer'' 
* Mednieku alus vērtēšanas vietnē ''RateBeer'' 
* Senču alus vērtēšanas vietnē ''RateBeer'' 
* Piebalgas kvass vērtēšanas vietnē ''RateBeer''
Rēzeknis Bryuvers

**Rēzeknis Bryuvers**, iepriekš **DFD**, ir alus darītājs Latvijā. Darbību uzsāka 2004. gadā, taču 2008. gadā Latvijas finanšu krīzes dēļ to pārtrauca. Darboties atsāka 2009. gadā, Rēzeknes speciālajā ekonomiskajā zonā (RSEZ).

## Alus šķirnes

* Bryuvers gaišais — bālais lāgeris (4,6%)
* Bryuvers tumšais — *Landbier* (5%)
* Bryuvers Lager — lāgeris (5,3%)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rēzeknis Bryuvera tīmekļa vietne
* Bryuvers gaišais alus vērtēšanas vietnē ''RateBeer''  
* Bryuvers tumšais alus vērtēšanas vietnē ''RateBeer''  
* Bryuvers Lager alus vērtēšanas vietnē ''RateBeer''
Hmiļnika

**Hmiļnika** () ir apgabala pakļautības kūrortpilsēta Ukrainā, Vinnicas apgabalā. Izvietojusies apgabala ziemeļos Dienvidbugas krastā  no apgabala centra Vinnicas. Hmiļnikas rajona centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta vēstures avotos pirmoreiz minēta 1363. gada hronikās sakarā ar gadu iepriekš notikušo lietuviešu kņaza Aļģirda kauju ar tatāriem. 1434. gadā Hmiļnika nonāca Polijas sastāvā, 1448. gadā kņazs Kazimirs IV tai piešķīra Magdeburgas tiesības. 1793. gadā Hmiļnika nonāca Krievijas Impērijas sastāvā kā viens no Podolijas guberņas miestiem. 1804. gadā piešķirtas pilsētas tiesības. 1934. gadā pilsētā tika atklāti dziedniecisko minerālūdeņu avoti un Hmiļnika sāka attīstīties kā balneoloģiskais kūrorts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karlskrūna

**Karlskrūna** () ir pilsēta Zviedrijas dienvidos, Blēkinges lēnes administratīvais centrs. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 35,2 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas uz aptuveni 30 salām Blēkinges arhipelāga austrumos.

Pilsēta ir dibināta 1680. gadā, kad Zviedrijas kara flote tika pārcelta no Stokholmas uz Karlskrūnu. Pilsētas nosaukums burtiskā tulkojumā nozīmē ‘Kārļa kronis’. Karlskrūnas jūras kara osta ir iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Karlskrūnā atrodas Zviedrijas lielākā jūras kara bāze.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marka Mesjē balva

**Marka Mesjē balva** (*Mark Messier Leadership Award*) tiek pasniegta Nacionālās Hokeja Līgas spēlētājam, kurš demonstrējis unikālas līdera spējas un ieguldījumu gan sporta, gan sabiedrības attīstībā. Balva tiek pasniegta kopš 2007. gada, un tās ieguvēju izvēlas Marks Mesjē, kurš bija ilggadējs Ņujorkas "Rangers" spēlētājs, arī tās kapteinis.

## Visi balvas ieguvēji

## Atsauces
Ludviķis I Dievbijīgais

**Ludviķis I Dievbijīgais** (), arī **Luijs Dievbijīgais** (, *le Débonnaire*; dzimis , miris ) bija Karolingu impērijas ķeizars no Karolingu dinastijas (813–840). Akvitānijas karalis, vēlāk Franku karalis. Kārļa Lielā dēls.

781. gadā Ludviķi kronēja par Akvitānijas karali. 813. gadā viņš kļuva par Franku karali un 814. gadā par Svētās Romas imperatoru, sākotnēji valdīja kopā ar tēvu, pēc viņa nāves 814. gadā valdīja viens pats līdz pat savai nāvei.

817. gadā viņš Āhenē iecēla savu vecāko dēlu Lotāru par troņmantnieku un līdzvaldnieku (*ordinatio imperii*), vēlāk sadalīja Karolingu impēriju starp trim dēliem. Pēc laulībām ar otro sievu Judīti viņš nokļuva stiprā viņas ietekmē un lauza iepriekš noteikto mantošanas kārtību, 829. gadā viņš atņēma dēliem no pirmās laulības daļu no viņu zemēm un piešķīra tās jaunākajam dēlam Kārlim. Tas izraisīja veicāko dēlu sacelšanos, kas ilga līdz 833. gadam un beidzās ar vecāko dēlu uzvaru. Ludviķis franku valsts sapulcē Kompjēņā atzina savu vainu un ieslēdza otro sievu Judīti klosterī. Tomēr vēlāk viņš turpināja cīņu pret dēliem. Karoja arī pret bretoņiem, dāņiem, spāņiem un slāviem. 830. gadā pastiprinājās vikingu uzbrukumi. 

Pēc Ludviķa nāves 840. gadā sākās cīņas par franku valdnieka troni starp trim viņa dēliem. 843. gadā viņa dēls no otrā laulības Kārlis Plikgalvis ar pusbrāļiem Lotāru I un Ludviķi Vācieti noslēdza Verdenas līgumu un sadalīja franku lielvalsti trīs daļās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džērsisitija

**Džērsisitija** () ir pilsēta Ņūdžersijas štatā, ASV, Hadsona apgabala administratīvais centrs. Ar vairāk nekā 247 tūkstošiem iedzīvotāju (2010. gada ASV tautas skaitīšanas dati) šī ir otra lielākā pilsēta štatā pēc Ņuarkas. Pilsētas kopējā teritorija sasniedz 54,596&nbsp;km, no kuriem 29,82% ir ūdens.

Atrodas Ņujorkas aglomerācijā, no Manhatanas, Ņujorkas, to atdala Hudzonas upe. Ar ostu un nozīmīgiem dzelzceļa savienojumiem Džērsisitija ir nozīmīgs transporta galapunkts un Ņujorkas un Ņūdžersijas ostas izplatīšanas un ražošanas centrs. Viens no ievērojamākajiem apskates objektiem pilsētā ir Katiņas slaktiņam veltītais memoriāls.

## Iedzīvotāji
Džērsisitija ir viena no daudzveidīgākajām pilsētām pasaulē pēc cilvēku rases. 2010. gadā lielākā daļa iedzīvotāju (32,7%) bija baltie, no kuriem 21,5% nebija spāņu izcelsmes, 25,8% bija afroamerikāņi, 27,6% — spāņu vai Latīņamerikas izcelsmes un 23,7% — aziāti.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Seinfeld (seriāls)

***Seinfeld*** ir ASV situāciju komēdijseriāls, kura autori ir Lerijs Deivids un Džerijs Seinfelds. Seriāls tika pārraidīts NBC televīzijas kanālā ASV laikā no  līdz . Seriālam kopumā iznāca 9 sezonas ar 180 sērijām.

Seriāls ir par izdomātu Džerija Sainfelda versiju un viņa draugu piedzīvojumiem. Lielākā daļa seriāla darbības notiek Ņujorkas Manhatanā. Seriālā galvenās lomas attēlo Džerijs Sainfelds, Džūlija Luisa-Dreifusa, Maikls Ričardss un Džeisons Aleksanders.

Seriāls guva labus panākumus, tā pārraides laikā tas bija viens no skatītākajiem seriāliem. Tāpat *Seinfeld* saņēma labas kritiķu atsauksmes. 2002. gadā *[[TV Guide]]* atzina šo par visu laiku labāko TV programmu. 2009. gadā ceturtās sezonas sērija *The Contest* ierindojās *TV Guide* visu laiku labāko sēriju saraksta pirmajā vietā. 2013. gadā ASV scenāristu ģilde to atzina par 2. labāko sarakstīto seriālu pēc "Soprano ģimenes", tajā pašā gadā tas ierindojās 3. vietā *[[Entertainment Weekly]]* visu laiku labāko TV seriālu sarakstā. Tāpat seriāls ir saņēmis un ticis nominēts vairākām balvām, tai skaitā saņēmis desmit ''Primetime Emmy'' balvas.

Seriāla pēdējā sērija *The Finale* ir visu laiku trešā skatītākā sērija ASV starp seriālu noslēguma sērijām, to vēroja 76,3 miljoni cilvēku.

Latvijā seriālu demonstrēja kanālā *[[Duo 6]]*.

Seriāla 5. sezonas 11. sērijā pieminēta Latvija. Seriāla varonis Džordžs tiekas ar meiteni, vārdā Saša. Viņas vecāki neļauj tikties ar puisi, kurš nepieder pie viņu ticības, ar to domāta seriālā fiktīva Latvijas Pareizticīgo baznīca. Sižets filmēts Ņujorkā, Bruklinā, kadri, kuros uzņemta it kā Latvijas Pareizticīgo baznīca, patiesībā rāda Bruklinas Viljamsa baznīcu. Vēlāk scenārija autors Brūss Kiršbaums teicis, ka viņš nav zinājis, ka tāda Latvijas Pareizticīgo baznīca reāli eksistē, un bija vēlējies iekļaut sižetā izdomātu reliģisko konfesiju.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Segovija

**Segovija** (, ) ir pilsēta Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā Spānijā. Tā ir Segovijas provinces administratīvais centrs. 2013. gadā pilsētā dzīvoja 54,3 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas valsts centrālajā daļā starp Madridi (līdz Madridei 90 km) un Valjadolidu (119 km).

1985. gadā Segovijas vecpilsētu un tās akveduktu iekļāva UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vils un Greisa

**"Vils un Greisa"** () ir ASV situāciju komēdijseriāls, kura autori ir Deivids Kohans un Makss Muthniks. Seriālu pārraidīja NBC televīzijas kanālā ASV laikā no  līdz . Seriālam kopumā iznāca 8 sezonas ar 194 sērijām.

Seriāls ir par geja un jurista Villa Trumena un viņa labākās draudzenes ebrejietes Greisas Adleres, kam pieder interjera dizaina firma, attiecībām un viņu draugu piedzīvojumiem. Seriāla darbība notiek Ņujorkā. To filmēja *[[CBS Studio Center]]*, Losandželosā. Seriālā galvenās lomas attēlojuši Ēriks Makormaks, Debra Mesinga, Megana Malalija, Šons Heiss, Gērijs Grabss, Šelija Morisone un Maikls Angarano.

Seriāls guva labus panākumus. Tas saņēma 16 ''Primetime Emmy'' balvas, kopumā saņēma 83 *Primetime Emmy* balvu un 27 Zelta globusa balvu nominācijas.

## Ārējās saites