Parastā otiņaste

**Parastā otiņaste** jeb **augļkoku mūķene** () ir zvīņspārņu tauriņu suga no *[[Erebidae]]* dzimtas. Šī ir polifāga suga, kas barojas uz dažādiem platlapu un skujkokiem un krūmiem, tai skaitā ir kaitēklis arī ābelei, bumbierei, ķiršiem, plūmēm un avenēm. Parastajai otiņastei ir izteikts dzimumdimorfisms: mātītei ir ļoti īsi reducēti spārni, ar ko tā atšķiras no spārnainā tēviņa.

## Izplatība
Parastā otiņaste ir plaši izplatīta Eiropā, Āzijā un Ziemeļamerikā. Sastopama parastā otiņaste mežos un mežainās vidēs.

Parastā otiņaste savā areālā ir biežs kaitēklis, kas izraisa pilsētu mežu defoliāciju (noēd gandrīz vai pilnīgi visas koku lapas). Dažreiz tiek atzīmēti defoliācijas uzliesmojumi, ko izraisa ar parastā otiņaste.

## Pieaugušo īpatņu apraksts
Mātīšu ķermeņa garums ir 10-15 mm; ķermenis ir resns tā krāsojums ir monotons, dzeltenīgi pelēks. Mātītēm reducēti spārni, kurus uzreiz nevar ieraudzīt.

Tēviņu spārnu plētums ir 25-35 mm, to krāsa ir brūngana vai kastaņbrūna ar melno zīmējumu un lielu baltu traipu uz katra priekšspārna.

## Preimaginālo stadiju apraksts
Olas ir 0.9 mm apkārtmērā. Apaļīgas formas, brūngani vai sarkanīgi pelēkas, ar centrālu punktu un ar strīpu.

Kāpurs ir līdz 40 mm garumā. Pelēcīgs vai violēts, ar vairākiem sarkaniem, melniem un dzelteniem zīmējumiem. Ar daudziem gariem matiņiem, vietām ar birstei līdzīgu matu sakopojumu uz vēdera 1 līdz 4 segmentam, ar garākiem otinveidīgiem matu sakopojumiem pie galvas un ar vienu tādu uz 8 vēdera segmenta.

Kūniņa ir brūngani melna un spīdoša, reti ar matiņiem.

## Attīstība
Pēc pārošanas mātīte dej no 100 līdz 300 olu uz sava kokona. Kāpuri parādās vēlīnā mājā līdz agrīnām jūnijam un barojas uz augiem līdz vēlīnām jūlijām — agrīnām augustam. Pirmo laiku kāpuri turas kopā, turpmāk pamazām sadaloties pa vienam uz barības auga. Kāpuriem attīstības stadiju skats tēviņiem un mātītēm atšķiras: tēviņiem kāpuri iziet piecas attīstību stadijas un mātītes — no piecām līdz sešām stadijām. Kad kāpuri barojas uz skujkokiem, tie vispirms barojas ar jaunām skujām, izraisot skuju atmiršanu un pārkrāsošanu brūnā krāsā. Turpmāk kāpuri var baroties arī ar vecākām skujam. Dofoliāciju parastā otiņaste izraisa kokiem sakot no augšas un tālāk nolaižoties uz zemākiem zariem. Kāpuri taisa kokonus uz koku lapām vai uz koku stumbra.

## Ekoloģija
Parastās otiņastes ir dienā aktīvs taurenis; tēviņi lido parasti saules rietā, meklēdami nelidojušas mātītes. Kāpuri ir polifāgi, kas barojas uz dažādu augu sugām, tai skaitā skujkoki: lapegles, priedes, hemlokegles, egles (Sitka egle), duglāzijas (zaļā duglāzija); un platlapu koki: apses (spilvaugļu papele), bērzes (nokarenais bērzs), vītoli (melnējošais kārkls, klūdziņu kārkls), ozoli (baltais ozols), rododendrs, ceanots, kamēlija, buddleja, pirakanta, rozes, ābele, bumbieri, ķirši, plūmes, avenes un *[[Vaccinum]]* (mellenes). Ziemo olu stadijā. Kāpurus var sastapt jūnijā un jūlijā. Pieaugušie taureņi parādās augustā un septembrī.

### Ienaidnieki
Parastās otiņastes galvenie parazitoīdi skaitās *[[Ichneumonidae]]* dzimtas sugas *[[Coccygomimus turionellae]]* (kas parazitē uz kūniņām) un *[[Phobocampe crassiuscula]]* (uz kāpuriem), un *[[Scelionidae]]* dzimtas suga *[[Telenomus dalmanni]]* (uz olām). Starp citiem parazitoīdiem ir atzīmēti:
* *[[Braconidae]]*: *[[Aleiodes alternator]]*, *[[Aleiodes dimidiatus]]*, *[[Aleiodes pulchripes]]*, *[[Aleiodes signatus]]*, *[[Apanteles lacteicolor]]*, *[[Apanteles riverae]]*,  *[[Apanteles ultor]]*,*[[Cotesia glomerata]]*, *[[Cotesia melanoscela]]*, *[[Distatrix formosa]]*, *[[Protapanteles immunis]]*, *[[Macrocentrus cingulum]]*, *[[Meteorus cinctellus]]*, *[[Meteorus hyphantriae]]*, *[[Meteorus pendulus]]*, *[[Meteorus rubens]]*, *[[Meteorus versicolor]]*, *[[Microplitis sordipes]]*, *[[Orgilus rubrator]]*, *[[Protapanteles formosus]]*, *[[Protapanteles immunis]]*;
* *[[Chalcididae]]*: *[[Brachymeria minuta]]*;
* *[[Eulophidae]]*: *[[Eulophus abdominalis]]*, *[[Eulophus larvarum]]*, *[[Eulophus orgyiae]]*, *[[Pediobius foliorum]]*, *[[Pediobius lysis]]*;
* *[[Encyrtidae]]*: *[[Ooencyrtus kuvanae]]*, *[[Ooencyrtus kuvanae]]*, *[[Ooencyrtus pinicolus]]*;
* *Ichneumonidae*: *[[Apechthis componotus]]*, *[[Apechthis compunctor]]*, *[[Apechthis rufata]]*, *[[Bathythrix thomsoni]]*, *[[Campoletis raptor]]*, *[[Casinaria limenitidis]]*, *[[Casinaria nigripes]]*, *[[Coelichneumon gargawensis]]*, *[[Cratichneumon unifasciatorius]]*, *[[Cymodusa declinator]]*, *[[Dusona cultrator]]*, *[[Gelis cursitans]]*, *[[Gelis proximus]]*, *[[Gregopimpla inquisitor]]*, *[[Hyposoter carbonarius]]*, *[[Hyposoter didymator]]*, *[[Hyposoter ebeninus]]*, *[[Hyposoter obscurellus]]*, *[[Hyposoter seniculus]]*, *[[Ichneumon computatorius]]*, *[[Iseropus coelebs]]*, *[[Iseropus orgyiae]]*, *[[Iseropus stercorator]]*, *[[Itoplectis alternans]]*, *[[Itoplectis conquisitor]]*, *[[Itoplectis viduata]]*, *[[Mesochorus stigmator]]*, *[[Mesochorus vittator]]*, *[[Netelia ocellaris]]*, *[[Netelia testacea]]*, *[[Netelia vinulae]]*, *[[Orgichneumon calcatorius]]*, *[[Perilissus araius]]*, *[[Phobocampe aestiva]]*, *[[Phobocampe pallipes]]*, *[[Phobocampe unicincta]]*, *[[Pimpla arctica]]*, *[[Pimpla disparis]]*, *[[Pimpla pedalis]]*, *[[Pimpla rufipes]]*, *[[Pimpla turionellae]]*, *[[Scambus hispae]]*, *[[Sinophorus validus]]*, *[[Stenichneumon leucopus]]*;
* *[[Perilampidae]]*: *[[Perilampus chrysonotus]]*;
* *[[Pteromalidae]]*: *[[Dibrachys microgastri]]*, *[[Psychophagus omnivorus]]*; 
* *Scelionidae*: *[[Telenomus acarnas]]* (olu parazitoīds);
* *[[Torymidae]]*: *[[Monodontomerus aeneus]]*, *[[Monodontomerus minor]]*, *[[Perissocentrus phormio]]*;
* *[[Trichogrammatidae]]*: *[[Trichogramma cacaeciae]]*, *[[Trichogramma dendrolimi]]*, *[[Trichogramma embryophagum]]*, *[[Trichogramma euproctidis]]*, *[[Trichogramma evanescens Westwood]]*, *[[Trichogramma platneri]]*.

Kāpurmušu suga *[[Aphantorhaphopsis samarensis]]*, kas ir galvenokārt *[[Erebidae]]* dzimtas *[[Lymantriinae]]* apakšdzimtas taureņu kāpuru parazīts, parazitē arī uz parastās otiņastes kāpuriem. Šīs mušas mātīte dēj olas uz kāpuru ķermeņa. Mušas kāpuri parādās uzreiz un iegraužas taureņa kāpurā, kur turpmāk attīstās un iznīcina kāpuru. Starp citiem kāpurmušām ir atzīmēti šādi parastās otiņastes parazīti: *[[Exorista larvarum]]*, *[[Compsilura concinnata]]*. Gaļasmuša *[[Sarcophaga albiceps]]* ir fakultatīvs parastās otiņastes plēsējs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *[http://www.gbif.org/species/1819873 Orgyia antiqua Linnaeus, 1758]*. GBIF.org
* *[http://www.taxapad.com/local.php?newwolp=86008249 Web of Life partners of Orgyia antiqua (Linnaeus 1758)]*. Macrolepidoptera - Noctuidae.