open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gauleiters

[thumb|180px|[Eriks Kohs (Austrumprūsijas gauleiters no 1928. līdz 1945. gadam)]]
**Gauleiters** (no ) bija augsta ranga Nacionālsociālistiskās vācu strādnieku partijas (NSDAP) amats, reģionālās organizācijas vadītājs.

Vācu vārds *Leiter* nozīmē vadītājs, bet *Gau* nozīmē apgabals. Pēdējais vārds nāk no seniem laikiem un ir sava veida arhaisms vācu valodā, kurš cēlies no franku apzīmējuma *Gaugraf* (tieši tulkojot *grāfs, kuram pieder noteiktais Gau*). Gau bija arī Trešā Reiha reģionu apzīmējums tā pastāvēšanas laikā.

Pirmo reizi šīs amats parādījās 1925. gadā, kad tika oficiāli atjaunota NSDAP darbība, kura bija aizliegta pēc neveiksmīgā Alus puča 1923. gadā. Līdz ar partijas reorganizāciju sākotnēji gauleiters parādījās kā amats NSDAP, bet nedaudz vēlāk (tai pašā 1925. gadā) tika padarīta par NSDAP paramilitāro pakāpi. Gauleiters NSDAP hierarhijā bija otrā augstākā pakāpe, kura sekoja Reihsleitera pakāpei. Zemāka pakāpe par to bija *Stellvertreter-Gauleiter*, kas bija gauleitera vietnieks (šī pakāpe pastāvēja līdz 1938. gadam). Gauleitera pakāpe tika apzīmēta ar divām ozollapām uz zīmotnēm, bet tā vietnieka — ar vienu ozollapu.

Gauleitera pienākumos ietilpa partijas pārstāvēšana, organizēšana, vadīšana noteiktajā apgabalā. Pēc NSDAP nākšanas pie varas notika citu partiju aizliegšana un izslēgšana no politiskās dzīves aprites. Pakāpeniski izveidojās unitāra valsts, kur NSDAP iekļāvās valstī kā tās sastāvdaļa. Lielākā daļa gauleiteru ieguva plašas pilnvaras savos apgabalos, kuras ļāva realizēt politisko varu.

## Ārējās saites
* 
* ''Gaue und Gauleiter der NSDAP 1925—1945'', in: Rolf Jehke: *Territoriale Veränderungen in Deutschland und deutsch verwalteten Gebieten 1874—1945* (28. Juli 2002)
* Kurze Übersicht über die ehemaligen Gaue und allgemeine Informationen
* Joachim Lilla:  ''Übersicht der NSDAP-Gaue, der Gauleiter und der Stellvertretenden Gauleiter zwischen 1933 und 1945'' (25. Februar 2007)
Priedaine (Jūrmala)

**Priedaine** ir Jūrmalas pilsētas daļa, kas atrodas Lielupes labajā krastā 8 km no pilsētas centra un 17 km no Rīgas. Starp Priedaini un Vārnukrogu Lielupes krastā atrodas Baltā kāpa.

Pāri Lielupei ved dzelzceļa tilts, kas savieno dzelzceļa posmu starp Priedaines un Lielupes stacijām.

## Vēsture
Priedainē ir atrastas divas akmens laikmeta apmetnes (Vārnukrogā un Priedaines mežā), līdz ar to šī ir senākā apdzīvotā vieta Jūrmalā.

19. gadsimtā Vecās Ģertrūdes baznīcas vācu draudze atklāja pirmo zināmo pansiju šajā vietā. Apdzīvota vieta Priedaine () šeit ir izveidojusies 19. gadsimta beigās. Jau 1911. gadā šeit bija uzceltas vairāk kā 100 mājas; apbūve lielākoties sastāvēja no privātmājām un vasarnīcām. 1935. gadā Salas pagasta Priedainei piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. 1949. gada 7. aprīlī Priedaine tika iekļauta tobrīd pastāvošajā Rīgas pilsētas Jūrmalas rajonā. Padomju laikos šeit tika izveidota kūdras apstrādes rūpnīca, dzelzsbetona konstrukciju ražotne. Šai laikā arī tika uzcelta skola un vietējais kultūras nams.

## Satiksme
Pirmais dzelzceļa tilts šeit tika izveidots 19. gadsimta otrā pusē, bet Pirmā pasaules kara laikā tas tika iznīcināts. 1922. gadā tilts tika atjaunots, 1944. gadā atkal izpostīts. 1949. gadā tiltu atjaunoja un laikā no 1986. līdz 1988. gadam rekonstruēja.

Priedaines dzelzceļa stacijas ēka celta 1938. gadā. Tā būvēta funkcionālisma stilā. 

Autosatiksmes tiltu starp abiem Lielupes krastiem Priedainē uzbūvēja 1962. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* priedaine.lv
Priedaine

**Priedaine** var būt:
* Priedaine — Jūrmalas pilsētas daļa
* Priedaine — Krāslavas pilsētas daļa
* Priedaine — dzelzceļa stacija līnijā Rīga—Tukums
* Priedaine — apdzīvota vieta Dekšāres pagastā
* Priedaine — apdzīvota vieta Kurmāles pagastā
* Cirgaļu cits nosaukums
Gints Freimanis

**Gints Freimanis** (dzimis  Saldū, miris ) bija Latvijas futbolists, parasti spēlēja labās malas aizsarga pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks. Lielu daļu savas karjeras aizvadījis FK Jelgava.

## Karjera

### Klubos
Savu spēlētāja karjeru Freimanis sāka FK Jelgava, kas tolaik spēlēja 1. līgā, 2005. gadā pievienojās FK Ventspils, taču kluba galvenajā komandā nevienu spēli neaizvadīja un visu sezonu nospēlēja dublieros. 2006. gada sākumā pārgāja uz Rēzeknes komandu RSK Dižvanagi, kuras sastāvā debitēja Virslīgā. "Dižvanagiem" izkrītot no Virslīgas, Freimanis atgriezās FK Jelgava, kur sāka 2007. gada sezonu, bet sezonas gaitā pārcēlās uz FK Jūrmala. Pēc pussezonas aizvadīšanas Freimanis parakstīja līgumu ar FK Rīga.

Pirms 2009. gada sezonas viņš mēģināja iekļūt vairākos Spānijas klubos, bet februārī noslēdza līgumu ar Dublinas *St.Patrick's Athletic*. Īrijas kluba sastāvā aizvadīja tikai divas spēles un savainojumu dēļ bija spiests izlaist lielāko daļu sezonas. 2010. gada sezonas sākumā viņš atgriezās FK Jelgava. Pirmssezonas gatavošanās posmā Freimanis guva smagu ceļgala traumu un tika izsists no ierindas uz gadu.

2012. gada sākumā pievienojās Vācijas zemāko līgu klubam Greifsvaldes "Pommern". 2013. gada jūlijā atgriezās Latvijā, atkal pievienojoties FK Jelgava komandai. 2014. gadā kļuva par komandas kapteini.

Pirms 2020. gada sezonas, Freimanis atgriezās savā dzimtajā pilsētā, pievienojoties Nākotnes līgas debitantei - Leevon Saldus. Komandas kapteiņa statusā, Freimanis Saldū aizvadīja 34 spēles. Pēc viņa nāves Leevon iemūžināja 5. numuru, kas paliek iemūžināts arī pēc Leevon apvienošanās ar FK PPK.

### Izlasē
2014. gada 31. maijā Freimanis debitēja Latvijas izlasē Baltijas kausa spēlē pret Lietuvu, nākot uz maiņu spēles kompensācijas laikā. Pirmos vārtus guva ar 1:3 zaudētā spēlē pret Ungāriju 2018. gada Pasaules kausa kvalifikācijas turnīrā.

Miris 38 gadu vecumā pēc smagas slimības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Panzerkampfwagen

**Panzerkampfwagen** var būt:

* Panzerkampfwagen I
* Panzerkampfwagen II
* Panzerkampfwagen III
* Panzerkampfwagen IV
Kicune

thumb|181px|Deviņastu lapsa, kura uzbrūk princim Hanzoku.

**Kicune** () ir japāņu vārds, kas nozīmē lapsa. Lapsas ir plaši izplatīts tēls japāņu folklorā; šādā kontektā *kicune* parasti ir attiecināms uz tām. Stāstos tās tiek attēlotas kā viltīgas būtnes un apveltītas ar burvju spējām, kas palielinās reizē ar tās vecumu un gudrību. Viena no galvenajām burvestībām ir to spēja pārvērsties cilvēka izskatā. Daudzos stāstos tiek stāstīts, kā kicunes izmanto šo spēju, lai apmānītu citus, bet ir arī stāsti, kur tās tiek attēlotas kā taisnības aizstāves, draudzenes, mīļākās un sievas.
.pm

**.pm** ir Senpjēras un Mikelonas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD). Šo augstākā līmeņa domēnu pārvalda AFNIC (Francijas interneta domēnu reģistrs), reģistrācija ir aktīva.

## Ārējās saites

* IANA .pm whois informācija 
* .pm informatīvā mājas lapa
Džeks Nikolsons

**Džons Džozefs "Džeks" Nikolsons** (; dzimis ) ir bijušais ASV aktieris, režisors, producents un scenārists.

Nikolsona biogrāfs Patriks Makdžiligans savā grāmatā "Džeka dzīve" (*Jack's Life*) norādīja, ka Latvijā dzimušais Edijs Kings (sākotnēji Edgars Kiršfelds), Džeka mātes Džunas menedžeris, iespējams, bijis Nikolsona bioloģiskais tēvs, nevis aktieris Donalds Fursilo. Citi avoti liecina, ka Džūna Nikolsone nebija pārliecināta par bērna tēva identitāti.

Nominēts 12 Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tādējādi viņš ir nominācijām bagātākais aktieris. Divas reizes Kinoakadēmijas balvu ieguvis kā labākais aktieris par lomām filmās "Kāds pārlaidās pār dzeguzes ligzdu" (1975) un "Cik labi vien var būt" (1997), vēl vienu reizi to ieguvis kā labākais otrā plāna aktieris par lomu filmā "Maiguma valoda" (1983). Viņš ir viens no diviem aktieriem, kas nominēti Kinoakadēmijas balvai katrā dekādē no 1960. gadiem līdz 2000. gadiem (otrs ir Maikls Keins). Vēl Nikolsons saņēmis sešas Zelta globusa balvas, 1994. gadā kļuvis par vienu no jaunākajiem Amerikāņu filmu institūta balvas par mūža ieguldījumu saņēmējiem.

Vēl filmējies tādās filmās kā "Bezrūpīgais braucējs" (1969), "Pieci viegli gabali" (1970), "Pēdējā detaļa" (1973), "Ķīniešu kvartāls" (1974), "" (1975), "Mirdzums" (1980), "Pastnieks vienmēr zvana divreiz" (*The Postman Always Rings Twice*, 1981), "Sarkanie" (1981), "Prici ģimenes gods" (*Prizzi's Honor*, 1985), "Dadzis" (*Ironweed*,1987), "Īstvikas raganas" (*The Witches of Eastwick*, 1987), "Daži labi vīri" (1992), *[[Wolf (filma)|Wolf]]* (1994), "Marss uzbrūk!" (1996), "Solījums" (*The Pledge*, 2001), "Par Šmitu" (2002), "Atkritēji" (2006), "Pirms nolikt karoti" (2007), *[[I'm Still Here (2010. gada filma)|I'm Still Here]]* (2010), "Kā lai to zina..." (2010).

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Širokovs

**Širokovs** (; sieviešu dzimtē **Širokova** *(Широ́кова)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Aleksejs Širokovs (1981) — Latvijas hokejists;
* Maksims Širokovs (1982) — Latvijas hokejists;
* Sergejs Širokovs (*Сергей Сергеевич Широков*; 1986) — krievu hokejists.
Ivo Rīegs

**Ivo Rīegs** (; dzimis ) ir Šveices vācu bobslejists, divkārtējs pasaules čempions. Rīegs ir dzimis Ešenbahas pilsētā. Sācis trenēties bobslejā 1995. gadā, bet pirmoreiz starptautiskās sacensībās piedalījies 2000. gadā. Vairāki Ivo Rīega radinieki ir bijuši bobslejisti, tostarp, Ralfs, Makss un Tonijs Rīegi.

Ivo ir piedalījies 2006. gada Olimpiskajās spēlēs, kur izcīnīja 8. vietu abās disciplīnās. Pasaules čempionātos šveicietis ir izcīnījis divas zelta medaļas: 2007. gadā "četriniekos" un 2009. gadā "divniekos". 2007. gadā viņš ieguva arī sudraba medaļu "divniekos" un bronzas medaļu komandu sacensībās. 2010. gadā pirmoreiz karjerā kļuva par Pasaules kausa ieguvēju "divnieku" ieskaitē.

## Labākie rezultāti
:*Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PČ — Pasaules čempionāts, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.*
Novgorodas pirmā hronika

[thumb|Novgorodas pirmā hronika [Valsts Vēstures muzejs|Valsts Vēstures muzejā]]
**Novgorodas pirmā hronika** () ir senākā Novgorodas Republikas hronika, kurā pierakstīti 1016.—1471. gada notikumi. Vecākā zināmā hronikas kopija ir tā saucamais Sinodes saraksts (*Синодальный список*), kurā ir 169 lapas, domājams, ka 136 lapas ir zudušas. Tas tiek datēts ar 13. gadsimta otro pusi un pirmo reizi ticis publicēts 1841. gadā. 14. gadsimtā Novgorodas Jura klostera mūki turpināja rakstīt hroniku. Turpmākās hronikas kopijas ir Komisijas saraksts (320 lapas, 1441./1446. gads), Akadēmiskais saraksts (241 lapa, 1445. gads), Trīsvienības saraksts (76 lapas, 1563. gads), Tolstoja saraksts (208 lapas, 1720. gadi). Novgorodas hronika satur arī vērtīgas ziņas par tā laika notikumiem Latvijas teritorijā, īpaši pirms 1186. gada, kad sākas Livonijas hronikas notikumu pieraksts.

## Sinodes saraksts (169 lapas)
Teksts par notikumiem pirms 1016. gada ir pazudis.
Pirmā daļa (15—73 lpp.) ir par 1016.—1234. gada notikumiem un to pārrakstījis viens cilvēks. Otrā daļa (73—99 lpp.) ir par 1234.—1330. gada notikumiem un ir pārrakstīta ap 1330. gadu. Teksts par 1272.—1299. gada notikumiem ir pazaudēts. Tālāko tekstu (99—100 lpp.) ir pierakstījuši dažādi cilvēki par 1331.-1333. gadu, par 1337., 1345., 1352. gadu.

## Jaunākie saraksti
* Komisijas saraksta (320 lapas) senāko daļu viens pārrakstītājs ir pabeidzis 1441. gadā, otrs pārrakstītājs ir papildinājis ar 1440.—1446. gada notikumiem.
* Akadēmiskais saraksts (241 lapa) ir nepilnīgs, pazaudētas 55 lapas.
* Trīsvienības saraksts (76 lapas, 1563. gads)
* Tolstoja saraksts (208 lapas) ir pārrakstīts no Akadēmiskā saraksta 1720. gados, tādēļ tajā ir zudušas tikai 8 lapas.
* Voroncova saraksts ir pārrakstīts no Akadēmiskā saraksta 1820. gados.

## Ārējās saites

* The Chronicle of Novgorod 1016-1471. Intr. C. Raymond Beazley, A. A. Shakhmatov (London, 1914) pdf formātā 
* Pdf skenētas lapas modernā valodā  
* Priekšvārds un teksts (2000. gada izdevums) 
* Priekšvārds un teksts (1950. gada izdevums)
Juris Bārs

**Juris Bārs**, arī **Georgs Heinrihs Bārs** (; dzimis , miris  pēc vecā stila jeb 31. decembrī pēc jaunā stila), bija ārsts un dzejnieks, pirmais latviešu valodnieks. Viņa 1847. gadā ierosinātās izmaiņas latviešu rakstībā ir mūsdienu latviešu valodas ortogrāfijas pamatā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1808. gada 23. februārī Dobeles apriņķa Līvbērzes pagasta "Lāčos" kalēja ģimenē kā jaunākais no trim bērniem, kristīts kā Georgs Heinrihs Bārs (*Georg Heinrich Baar*). Jurim Bāram bija 2 vecāki brāļi — Kārlis un Ansis. Mācījās Jelgavas vīriešu ģimnāzijā (1830—1833), vēlāk sāka studēt astronomiju Tērbatas Universitātē, bet ātri nomainīja to pret medicīnas studijām, un 1842. gadā beidza medicīnas fakultāti. Strādāja par ārstu Tērbatā, Žagarē Kauņas guberņā (1842 — 1844), Dundagā (1844 — 1855) un Kuldīgā (kopš 1855. gada).

 Juris Bārs aktīvi darbojās Latviešu literārajā biedrībā. Pēc tam, kad mainījās šīs biedrības politiskā ievirze, Juris Bārs, būdams dedzīgs pārvācošanas pretinieks, nonāca opozīcijā un pārtrauca savu valodniecisko darbību. Viņš bija pirmais, kurš aicināja reorganizēt latviešu rakstu valodu. Viņa projekts (publicēts krājumā "*Magazin*", 1847. gadā) ir mūsdienu latviešu valodas ortogrāfijas pamatā. Jura Bāra ortogrāfijā novērsti "čupu" burti, un patskaņu garums apzīmēts ar svītriņu. Viņš ir pētījis latviešu fonētiku, un pirmais pareizi noteicis skaņu sistēmu, raksturojis lauzto un stiepto intonāciju, izvirzījis šaurā un platā "e" lietošanas nosacījumus. Jura Bāra valodnieciskie darbi ir palīdzējuši Augustam Bīlenšteinam "*Lettische Grammatik*" ("Latviešu gramatika", 1863. gadā) sagatavošanā.

1862. gadā viņu iecēla par Kuldīgas apriņķa ārstu, šo amatu viņš pildīja līdz 1878. gadam, kad atteicās no ārsta prakses redzes pasliktināšanās dēļ un mira no kakla vēža 1879. gada 19. decembrī.

Apglabāts Kuldīgas Vācu kapos, tagadējos Vecajos kapos, 1985. gadā pie viņa kapa atklāja pieminekli.

## Privātā dzīve
thumb|250px|Nams Kuldīgā, Baznīcas ielā 20, kur dzīvojis J. Bārs
Laika, kad Juris Bārs strādāja par ārstu Žagarē Kauņas guberņā, viņš apprecējās ar Aleksandru Bīdermani (Igaunijā dzimušu vācieti). Viņiem piedzima seši bērni: 5 meitas un viens dēls, kurš 14 gadu vecumā mira. Kuldīgā Juris Bārs dzīvojis ēkā, kas tagad atrodas Baznīcas ielā 20. Viņa nams bijis kā sabiedriskās dzīves centrs. Juris Bārs bijis viesmīlīgs, inteliģents cilvēks un ar labu humora izjūtu.

## Apbalvojumi
1867. gadā viņam piešķīra civildienesta titulpadomnieka pakāpi, 1877. gadā — galma padomnieka (hofrāta) pakāpi.

## Atsauces
Andris Andreiko

**Andris Andreiko** (dzimis  Rīgā, miris  Rīgā) bija latviešu dambretists, trīskārtējs pasaules čempions starptautiskajā dambretē.

Par starptautisko lielmeistaru dambretē kļuva 1966. gadā. Pasaules čempiona titulu izcīnīja 1968., 1969. un 1972. gadā. Par Eiropas čempionu kļuva 1974. gadā, bija astoņkārtējs PSRS čempions.

Miris 33 gadu vecumā, kad laupīšanas nolūkā viņu nogalināja iedzeršanas biedrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Progress M-60

**Progress M-60** (*Прогресс М-60*) bija automātisks kravas kosmosa kuģis kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS).

## Krava
Kopējā kravas masa bija 2561 kg. Tajā ietilpa degviela stacijas dzinējsistēmai, skābeklis, ūdens, pārtikas preces, apģērbs, medicīniskās iekārtas apkalpei.

## Atsauces
Progress M-60
Indra Burkovska

**Indra Burkovska** (dzimusi  Kuldīgas rajona Padurē (tagad Padures pagasts)) ir latviešu aktrise.

## Biogrāfija
Indra Burkovska dzimusi  1955. gadā Padurē. 1973. gadā beigusi Kuldīgas 1. vidusskolu, bet 1978. gadā — Latvijas Valsts konservatorijas teātra fakultāti. Strādājusi vairākos Latvijas teātros — Valmieras Drāmas teātrī (1978—1980), Latvijas PSR Valsts Jaunatnes teātrī (1980—1987), teātrī "Kabata" (1989—1995), Jaunajā Rīgas teātrī, Dailes teātrī. Kopš 2011. gada strādā Latvijas Nacionālajā teātrī.

## Filmogrāfija
* 1978. gadā — "Pasarkans vakariņš"
* 1979. gadā — epizodiska loma filmā "Trīs minūšu lidojums"
* 1980. gadā — Ievas loma filmā "Vakara variants"
* 1981. gadā — Birutas loma filmā "Ilgais ceļš kāpās"
* 1981. gadā — Kamitas loma filmā "Spēle"
* 1984. gadā — Rasmas loma filmā "Aveņu vīns"
* 1986. gadā — Zanes loma filmā "Aizaugušā grāvī viegli krist"
* 1991. gadā — Oļiņietes loma filmā "Mērnieku laiki"
* 1993. gadā — Brīnumbērna mammas loma filmā "Ziemassvētku jampadracis"
* 1995. gadā — Mūķenes Annas loma filmā "Anna"
* 2003. gadā — filmā "Man patīk, ka meitene skumst"
* 2007. gadā — dokumentālā filmā "Tēvs, radi un kuļmašīna" (par I. Burkovskas dzimtu)
* 2011. gadā — "Dancis pa trim" (nominēta Lielā Kristapa balvai kā labākā aktrise otrā plāna lomā)
* 2024. gadā — "Pastkarte no Romas"

## Lomas televīzijā
* kopš 2007. gada — Mirdzas loma seriālā "UgunsGrēks"
* 2013. gadā — Dainuvītes loma seriālā "Zentas brīvdienas"

## Dalība organizācijās
* kopš 1996. gada Kinematogrāfistu savienībā
* kopš 1982. gada Teātra darbinieku savienībā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Indra Burkovska  izrades.lv
Kuldīgas rajona padome

**Kuldīgas rajona padome** bija Kuldīgas rajona pašvaldības varas nesējs. Tās administratīvais centrs atradās Kuldīgā, Pilsētas laukumā 2. Kuldīgas rajona padomes sastāvā ietilpa Kuldīgas rajona pašvaldību vadītāji — domes locekļi, un izpildvara — administrācija, kas nodrošināja padomes pieņemto lēmumu izpildi un uzraudzību.
.sj

**.sj** ir Svalbāras un Jana Majena salas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD). Šo domēnu pārvalda UNINETT Norid. Pašlaik tas netiek lietots, jo šīs salas ir daļa no Norvēģijas. Svalbāras mājas lapu īpašnieki izmanto domēnu .no vai .com kā Norvēģijā. Jana Majena salā nav pastāvīgu iedzīvotāju.

## Ārējās saites
* IANA .sj whois informācija 
* Current Norid politika
Kruševa

**Kruševa** (; aromūnu: *Crushuva*) ir pilsēta Ziemeļmaķedonijā. Kruševas pašvaldībā blakus valsts valodai — maķedoniešu, oficiāli ir lietojamas arī aromūnu un albāņu.

## Pilsētas nosaukums
Pilsētas nosaukums dažādās valodās:
* 
* aromūnu: *Crushuva*
* 
* 
* 

## Ģeogrāfija
Kruševas pilsēta atrodas Balkānu kalnos ~1250 m virs jūras līmeņa augstumā, līdz ar to tā ir augstākā pilsēta Maķedonijā.

## Iedzīvotāji
2002 gadā Kruševā bija 5507 iedzīvotāji, no kuriem 85,87% bija maķedonieši, 13,50% aromūni. Šī ir viena no nozīmīgākajām aromūnu tautības kopienām.
Luliņas komēta

**C/2007 N3** jeb **Luliņas komēta** ir neperiodiskā komēta. Tā pirmoreiz nofotografēta Luliņas observatorijā (鹿林天文台), Taivānā. Novērotājiem no Zemes komēta sasniedza spožuma maksimumu  starp zvaigžņlielumu +4 un +6, kad tā atradās 61 miljonu km attālumā no Zemes. Tā kļuva saskatāma ar neapbruņotu aci 7. februārī.

Komētu pirmoreiz nofotografēja ķīniešu astronoms Liņs Čišens (林啟生), kas Luliņas observatorijā strādāja pie Zemei tuvo objektu meklēšanas. Savukārt Ķīnas students Je Cjuaņdži (葉泉志) identificēja jaunu objektu Liņa uzņemtajos attēlos. Sākotnēji objekts tika noturēts par asteroīdu, bet vēlāk uzņemtajos attēlos bija redzama koma. Koma ir zaļganā krāsā, ko dod izplūstošais ciāns (CN)2 un divatomu ogleklis C2.

 Itālijas astronomi novēroja, ka no Luliņas komētas atdalījās astes fragments. Zinātnieki to skaidro ar magnētiskajiem traucējumiem Saules vējā, kas triecas pret komētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* C/2007 N3 attēli
* Zemei tuvojas komēta bez astes Māris Krūmiņš, Neatkarīgā Rīta Avīze, 2009-02-21
Sudislavs Vladimirovičs

**Sudislavs Vladimirovičs** (*Судисла́в Влади́мирович*, miris 1063. gadā) bija pirmais Pleskavas kņazs (1014-1036), kuru iecēla viņa tēvs Kijivas lielkņazs Volodimirs Svjatoslavičs un izveidoja īpaši viņam dalienas kņazisti.

## Dzīvesstāsts
* Dzimis Kijivas lielkņaza Volodimira Svjatoslaviča un viņa sievas Adeles ģimenē, iespējams, ka bijis visjaunākais no viņa dēliem.
* 1014. gadā lielkņazs Volodimirs atdalīja no Novgorodas zemes Pleskavas kņazisti un iecēla savu dēlu par kņazu.
* 1015.-1019. gadā notika lielkņaza dēlu cīņa par varu.
* 1024. gadā viņa vecākais brālis Jaroslavs Gudrais lika viņu ieslodzīt cietumā.
* 1036. gadā pēc sava sāncenša Mstislava Vladimiroviča (Drosmīgā) nāves Jaroslavs Gudrais sagūstīja Sudislavu un likvidēja Pleskavas kņazisti.
* 1059. gadā Jaroslava dēli atbrīvoja savu tēvoci no cietuma, kurā viņš bija pavadījis 35 gadus, pēc tam, kad viņš bija atteicies pretendēt uz Kijivas lielkņaza troni.
* 1063. gadā Sudislavs mira kā Kijivas Georgija klostera mūks.

## Literatūra

# ПСРЛ, т. 5. II Псковская летопись. Часть I Софийской летописи. СПб., 1848.- 656 с.
# Карпов А.Ю. Владимир Святой. - М.: Молодая гвардия - ЖЗЛ; Русское слово, 1997.

## Ārējās saites
# Войтович Л. Княжеские династии Восточной Европы (конец IX - начало XVI в.) (ukrainiski)

## Skatīt arī
* Pleskavas kņazi
Horsts Vesels

thumb|right|150px
**Horsts Vesels** (; —) bija NSDAP aktīvists, SA šturmfīrers. Viņš sarakstīja dziesmu "Die Fahne hoch", kura kļuva par NSDAP un vēlāk Trešā reiha himnu. Viņa slepkavība, kuru izdarīja komunistu partijas biedrs 1930. gadā, radīja mocekļa oreolu, ko veikli izmantoja NSDAP propagandists Jozefs Gebelss.

Dzimis Bīlefeldē, tēvs bija luterāņu mācītājs. 1926. gadā iestājās NSDAP rindās un ātri vien kļuva par vietējās partijas nodaļas vadītāju. Konflikta rezultātā 1930. gada 14. janvārī viņu ievainoja komunists Albrehts Hēlers. 23. februārī Berlīnē viņš nomira no ievainojuma sekām. Nacistu ideoloģijā Horsts Vesels simbolizēja pašaizliedzību, kādai jābūt ikvienam nacionālsociālistam, kurš gatavs mirt par savām idejām.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
Keitija Perija

**Ketrīna Elizabete Hadsone** (; dzimusi ), pazīstama ar savu skatuves vārdu **Keitija Perija** (*Katy Perry*), ir amerikāņu dziedātāja, komponiste un aktrise.

## Biogrāfija

Dzimusi Kalifornijā mācītāja ģimenē. Uzaugusi, klausoties evaņģēlisko mūziku, gospeļus un dziedāšanu baznīcā.

Vidusskolas pēdējā gada laikā bija pazīstama kā **Keitija Hadsone** (*Katy Hudson*). Ar šādu vārdu izdeva savu debijas albumu *[[Katy Hudson (albums)|Katy Hudson]]*, kas topos neiekļuva. Viņa mainīja savu uzvārdu uz Perija, kas ir viņas mātes pirmslaulību uzvārds, jo "Keitija Hadsone" bija pārāk līdzīgs aktrisei Keitai Hadsonei.

Pirmos panākumus guva ar savu pirmo *mainstream* albumu *[[One of the Boys]]* 2008. gadā, kurā tika iekļautas trīs *[[Billboard Hot 100]]* topa pirmajā desmitniekā iekļuvušas dziesmas: *[[I Kissed a Girl]]*, *[[Hot n Cold]]* un *[[Waking Up in Vegas]]*. Pēc tam viņa devās koncertturnejā *Hello Katy Tour*. 2010. gadā izdeva savu trešo studijas albumu *[[Teenage Dream]]*. Tas iekļuva *[[Billboard 200]]* topa pirmajā vietā, tajā tika iekļauti pieci topa pirmo vietu sasnieguši singli: *[[California Gurls]]*, *[[Teenage Dream (dziesma)|Teenage Dream]]*, *[[Firework]]*, *[[E.T. (singls)|E.T.]]*, *[[Last Friday Night (T.G.I.F.)]]*. Tas bija pirmais albums pēc Maikla Džeksona *[[Bad]]*, kas to spēj paveikt; K. Perija kļuva par pirmo sievieti, kas to sasniedz.

Viņa ir vienīgā māksliniece, kas 52 nedēļas pēc kārtas bijusi *Billboard Hot 100* topa pirmajā desmitniekā, topa pirmo vietu ieņēmusi 69 nedēļas. Māksliniece ir tikusi nominēta trīspadsmit *[[Grammy]]* balvām. MTV viņu atzina par 2011. gada labāko mākslinieci. K. Perija savus ierakstus ir pārdevusi 37,6 miljonos kopiju ASV un 11 miljonus albuma kopiju visā pasaulē. Viņa bija viesis žūrijas komisijā "X Faktors" Apvienotās Karalistes versijas septītajā sezonā un Amerikāņu elka devītajā sezonā. Uzstājusies 2015. gada Superkausa puslaika šovā.

2020. gadā Keitijai Perijai piedzima meita, kuras tēvs ir britu aktieris Orlando Blūms.

2025. gada 14. aprīlī Keitija Perija pirmajā tikai sieviešu apkalpē kapsulā *RSS Kármán Line* ar raķeti *[[New Shepard]]* veica suborbitālu lidojumu, sasniedzot 105 km augstumu.

## Diskogrāfija

### Albumi
* 2001: *[[Katy Hudson (albums)|Katy Hudson]]*
* 2008: *[[One of the Boys]]*
* 2010: *[[Teenage Dream]]*
* 2013: *[[Prism]]*
* 2017: *[[Witness (albums)|Witness]]*

### Singli

#### 2000. gadi

#### 2010. gadi

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* 
* 

*
Veckuldīgas pilskalns

**Veckuldīgas pilskalns** atrodas 3,5 km uz ziemeļiem no Kuldīgas centra, Ventas kreisajā krastā. Tas ir valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis.

## Arheoloģiskie izrakumi
Pārbaudes izrakumos 1950. gadā gan priekšpilī, gan senpilsētā konstatēts 0,25—1,5 m dziļš kultūrslānis. Pilskalns ierīkots 15—20 m augstā zemesragā, kurš veidojies, Krāčupītei ietekot Ventā. Dienvidrietumu pusē no pārējās augstienes tas atdalīts ar grāvi un ap 100 m garu, 20 m platu un līdz 6 m augstu valni. Kalna izlīdzinātais laukums ir noapaļotas kvadrāta formas, ap 100 x 100 m liels. Tajā konstatēts līdz 1,6 m dziļš kultūrslānis. Uz dienvidrietumiem no laukuma starp Ventu un Krāčupīti atradusies aptuveni hektāru liela priekšpils, kura rietumu daļā bijusi norobežota ar ap 40 m garu, tagad aizaugušu grāvi. Aiz tā aptuveni 9,5 ha lielā platībā bija izvietojusies senpilsēta.

## Vēsture
Šī kuršu senpilsēta pastāvējusi vēl līdz 1355. gadam, kad tai ierādīta jauna teritorija tuvāk 13. gadsimta vidū celtajai Kuldīgas mūra pilij. Pēc dažu pētnieku domām, šeit bijis gan kuršu zemes Bandavas centrs, gan 1230. gadā minētā kuršu karaļa Lamekina rezidence.

## Foto galerija

Attēls:Veckuldigas pilskalns 01.jpg|alt=|Veckuldīgas pilskalns
Attēls:Veckuldigas pilskalns 02.jpg|alt=|Veckuldīgas pilskalns
Attēls:Veckuldigas pilskalns 03.jpg|alt=|Veckuldīgas pilskalns
Attēls:Veckuldigas pilskalns 05.jpg|alt=|Veckuldīgas pilskalns
Attēls:Veckuldigas pilskalns 04.jpg|alt=|Veckuldīgas pilskalns
Attēls:Veckuldīgas pilskalns 2017.jpg|alt=
Attēls:Veckuldīgas pilskalns, 01.03.2014.jpg|alt=
Attēls:Kuldigas pilskalns.jpg|alt=|Veckuldīgas pilskalna 3D modelis
Attēls:Veckuldigas pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Veckuldīgas pilskalna 3D modelis
Attēls:Veckuldīgas pilskalns.webm|Veckuldīgas pilskalna 3D modeļa video


## Atsauces

## Ārējās saites

* Veckuldīgas pilskalns
Jozefs Slavičeks

**Slavičeks Jozefs** bija koktēlnieks. Dzimšanas un miršanas dati nav zināmi. Zināms vien tas, ka no 1759. gada viņš ir dzīvojis un strādājis Liepājā. Apprecējis liepājnieci Mariju Polenu. Sešu bērnu tēvs. Mākslinieka meistarstiķis — kokgriezumi Liepājas Svētās Trīsvienības katedrālē un pilsētas ģerbonis. Palīdzējis noformēt arī Ēdoles, Blīdenes, Cīravas un Kuldīgas dievnamus. Plašāku slavu Latvijā nav guvis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Informācija
Eskemena

**Eskemena** () jeb **Ustjkamenogorska** () ir Austrumkazahstānas apgabala galvaspilsēta.

Pilsētā bāzēts Krievijas Augstākajā līgā hokejā spēlējošais Ustjkamenogorskas "Kazzinc-Torpedo" hokeja klubs.
## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
* Lavrs Korņilovs (*Лавр Георгиевич Корнилов*, 1870—1918), krievu ģenerālis, ceļotājs un diplomāts. Kā Krievijas Pagaidu valdības ieceltais armijas virspavēlnieks pazīstams kā t.s. Korņilova dumpja vadītājs 1917. gada augustā (septembrī).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne 
* Informatīva vietne 
* Torpedo hokeja komandas fanu lapa
Oto Dīce

**Oto Dīce** (, dzimis , miris ) bija Saksijā dzimis arhitekts, kurš projektēja Rīgas Bulvāru loku un daudzas Kurzemes guberņas celtnes.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1833. gadā Kemnicas pilsētā Saksijā.
1856.—1857. gadā Oto Dīce un Johans Daniels Felsko izstrādāja jauno Rīgas plāna projektu ar Bulvāru loku.

No 1863. līdz 1872. gadam bija Jelgavas pilsētas arhitekts, projektēja Jelgavas latviešu draudzes mācītāja māju Pētera ielā (1864), Lielo sinagogu (1868), dzelzceļa staciju un dzīvojamo namu.

Projektēja arī Kuldīgas Jauno rātsnamu (1868) un ķieģeļu tiltu pār Ventu (1874). Liepājā projektēja Liepājas Svētās Trīsvienības katedrāles 1865./1866. gada pārbūvi un Liepājas Svētās Annas baznīcas torņa pārbūvi.

Miris Rīgā 1890. gada 17. oktobrī.

## Atsauces
Lujāns

**Lujāns** (sieviešu dzimtē Lujāne) ir latgaliešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Juris Lujāns (1971) — Latvijas politiķis;
* Modris Lujāns (1964—2022) — Latvijas politiķis.
Mazie smirdīgie kociņi

**Mazie smirdīgie kociņi** ir Latvijas rokgrupa, kura sāka darbību 2003. gadā. Pagaidām pēdējo sastāvu veidoja Simons Krasts (balss, ģitāra, sintezators), Ulvis Urtāns (basģitāra, sintezators, balss) un Filips Derums (sintezators, balss).

## Grupas vēsture
Grupu 2003. gadā dibināja basists Uģis Reķis un Simons Krasts. Neilgi pēc tam pievienojās vokālists Gvido Eriņš un blokflautiste Ilvija Bloka, kā arī bundziniece Daina "Zeltene" Nagle. 2004. gadā grupa nospēlēja savus pirmos koncertus. Grupai vairākkārt tika nomainīts sastāvs, taču tajā vienmēr palika Krasts.

2006. gada beigās grupa ierakstīja vairākas dziesmas profesionālā studijā. 2007. gada sākumā tās tika izdotas kā debijas albums "Kraa!!". Grupā tobrīd spēlēja Simons Krasts (balss, ģitāra), Valdis Jauģietis (ģitāra, elektriskās ērģeles), Uģis Ezerietis (basģitāra), Aleksandrs "Ļešijs" Panovs (sitamie instrumenti) un Daina "Zeltene" Nagle (bungas).

2007. gada vasarā basģitāru sāka spēlēt Ulvis Urtāns, bet bungas — Juris Simanovičs. Togad iznāca arī grupas pirmais videoklips — dziesmai "Dramatiskā gramatika". Šādā sastāvā tika ierakstīti albumi "Putni ir lohi" (2007. gada nogalē) un "Sintī paradize" (2008. gadā). 2008. gada beigās nomira grupas bijušais dalībnieks un talismans Gvido Eriņš.

2009. gadā grupu pameta Simanovičs, bet par tās dalībnieku kļuva taustiņinstrumentālists Filips Derums. 2013. gada augustā tika izdots albums "Putni ir lohi". 2015. gadā tika izdots albums "Sintezatoru Pludmale". 2 albumi palika neizdoti.

## Diskogrāfija

Attēls:MSK Kraa.jpg|**1. ''Kraa!***(2007)</center>
Attēls:MSK PIL.jpg|<center>*'2. *Putni ir lohi***(2013)</center>
Attēls:MSK Sintezatoru pludmale.jpg|<center>**3.*Sintezatoru pludmale*'''(2015)                                                                                                                                


## Atsauces

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa 
* Grupas profils muzika.draugiem.lv
* Grupas profils last.fm
* Albums "Kraa!" bandcamp.com
* Albums "Putni ir lohi" bandcamp.com
* Albums "Sintezatoru pludmale" bandcamp.com
Maksims Apliecinātājs

thumb|180px|Svētais Maksims Apliecinātājs.

**Svētais Maksims Apliecinātājs**, arī zināms kā **Maksims Teologs** un **Maksims no Konstantinopoles**, (dzimis ap 580. gadu, miris ) bija kristiešu mūks, teologs un izglītots cilvēks. Savas dzīves sākumā viņš bija valsts kalps un palīgs Bizantijas imperatoram Hēraklijam. Vēlāk gan viņš atteicās no darbības politikā un uzsāka mūka dzīvi.
Sausā Daugava

**Sausā Daugava** ir Daugavas kreisā sānteka, ko no pamatgultnes atdala Doles sala. Sākas pie Rīgas HES aizsprosta, pēc kura uzcelšanas attekas augšgals aizbērts. Ūdensteci nodrošina tikai nelielās pietekas Bērzene, Ķekaviņa un Titurga, kā arī filtrācijas ūdeņi no HES aizsprosta drenāžas būvēm. Nevienmērīgās HES darbības dēļ Sausajā Daugavā reizumis veidojas pretplūsma.

Nosaukums veidojies kā pretmets Ceļa Daugavai Doles salas otrajā pusē, pa kuru notika galvenā satiksme. Lai atvieglotu ceļu plostiem, Katrīnas II laikā Sauso Daugavu aizdambēja, tomēr pali drīz dambi sagrāva.

Krastos atrodas Ķekavas pilsēta, vairākās Ķekavas pagasta apdzīvotās vietas Alejas, Katlakalns, kā arī Dolesmuiža un Annuška Doles salā.

## Atsauces
ES direktīva

**Eiropas Savienības direktīva** ir viens no Eiropas Savienības (ES) normatīvo aktu tipiem.

Direktīva izvirza Eiropas dalībvalstīm kopējus mērķus. Tie ir jāiestrādā nacionālajos normatīvajos aktos noteiktā termiņā, kuru definē direktīva. To dara vietējais likumdevējs, respektīvi, parlaments (Latvijā tā ir Saeima). Atšķirībā no ES regulas, direktīvā ir noteikti atsevišķi mērķi, kas rada iespēju tos koriģēt, kad tie tiek iekļauti nacionālajos normatīvajos aktos atbilstoši dalībvalsts vajadzībām. 

Direktīva radās kā viens no Eiropas Savienības normatīvajiem aktiem, lai varētu harmonizēt ES dalībvalstu nacionālos tiesību aktus. Šobrīd izšķir divu veidu ES direktīvas pēc tajās minētājiem pienākumiem:

* **Minimālās harmonizācijas direktīva**. Tajās ir minētas minimālās prasības, kuras ir jāiekļauj nacionālajos normatīvajos aktos obligāti. Rīcības brīvība nacionālajam likumdevējam bija dota pastiprinot prasības, piemēram, ja bija noteiktas 7 dienas iesnieguma iesniegšanai, tad likumdevējs konkrētajā dalībvalstī varēja noteikt ilgāku termiņu.

* **Maksimālās harmonizācijas direktīvas**. Šis ir salīdzinoši jauns direktīvu veids, kas radās kā atbilde uz to, ka minimālās harmonizācijas direktīvas nesasniedza savu mērķi, jo likumdevēji bieži vien izvēlējās palielināt minimālās direktīvā iekļautās prasības, respektīvi, radās sava veida stagnācija. Šādās direktīvās tiek iestrādātas daudz decentralizētākas prasības un noteikumi, kuri aptver daudzo Eiropas dalībvalstu pieredzi attiecīgajās tiesību nozarēs un apakšnozarēs. 

Direktīva savu nozīmi nezaudē to ieviešot nacionālajos normatīvajos aktos, jo tā var kalpot arī kā uzziņas avots kopējām ES nostādnēm atsevišķos jautājumos, kuri skar direktīvā aprunāto jomu. Ja valsts neievieš direktīvu noteiktajā termiņā, tad tā stājas spēkā pilnā apjomā tās teritorijā pēc termiņa beigšanās. Tas nozīmē to, ka pati direktīva ir saistoša tāda, kādu to ir pieņēmusi ES.

Direktīvu pielietošanu nosaka EK Dibināšanas līguma 249.pants "*Direktīvas tām dalībvalstīm, kurām tās adresētas, uzliek saistības attiecībā uz sasniedzamo rezultātu, bet ļauj šo valstu iestādēm noteikt to īstenošanas formas un metodes*".
Seda (upe)

**Seda** ir līdzenumu upe Ziemeļvidzemē Valkas un Valmieras novados. Sākas Žuldiņu purva ziemeļu malā pie autoceļa P23. Tek pa Sedas līdzenuma ziemeļu daļu un Burtnieka līdzenumu. Krasti apauguši ar krūmiem, daudzviet pārpurvoti un staigni. Baseinā daudz mežu, pārpurvotu pļavu un purvu. Lielākais no tiem ir Sedas tīrelis, kura pretējā malā atrodas Sedas pilsēta. Lielākā daļa upes tecējuma regulēta. Ietek Burtnieka ezerā. Salīdzinoši nelielā krituma dēļ (0,35 m/km) palos applūdina plašas purvu un kūdras ieguves lauku teritorijas.

Lielākā apdzīvotā vieta upes krastos ir Daksti. Upi šķērso autoceļi A3, P17, P23, P24 un Rīgas - Valgas dzelzceļš.

Laivošanai iesaka upes vidusteci no Dakstiem līdz autoceļam P17, kur daļa posma ir mākslīgi paplašināta un tek pa stāvu ieleju līdz 12 metru augstumam. Lejtece ir purvaina, aizaugusi un ar bebru aizsprostiem.

Pēc 20. gadsimta vidus datiem, upē mīt līdakas, ālanti, asari, plauži, raudas. 

## Pietekas

## Atsauces
AVE Liepāja

**AVE Liepāja** ir kravas un pasažieru prāmis, kas 2008. gada 20. novembrī sāka kursēt maršrutā Liepāja - Trāveminde (Lībeka). Prāmja operators, kas to izmantoja šajā maršrutā, ir "AVE Logistics". Prāmis paredzēts pasažieru, kravas, automobiļu, kā arī konteineru, lielgabarīta un speciālu kravu pārvadāšanai.

Tehnisku problēmu dēļ prāmis AVE Liepāja 2009. gadā pārtrauca kursēt šajā maršrutā. 2010. gadā maršrutā uz Lībeku sāka kursēt Scandlines prāmis Kaunas.
Sūnupe (nozīmju atdalīšana)

**Sūnupe** var būt:
* Sūnupe - Ķekaviņas pieteka
* Šuņicas cits nosaukums
* Šūnupes cits nosaukums

## Skatīt arī
* Sūnupes
Direktīva (nozīmju atdalīšana)

**Direktīva** varbūt:

* **Direktīva** - augstākstāvošo vadošās norādes zemākstāvošajiem
* ES direktīva - Eiropas Savienības normatīvo aktu tips
* Direktīva - termins programmēšanā
Utilītprogramma

**Utilītprogramma** (no  — "derīgums", saukta arī **utilīta**) ir datoru programmatūra, kas paredzēta datoraparatūras, operētājsistēmas vai lietojumprogrammatūras apkalpošanai. Utilītprogrammas parasti ir nelielas un veic kādu noteiktu, šauras specializācijas uzdevumu. Daudzas utilītprogrammas ir jau iekļautas operētājsistēmās.

## Piemēri pēc funkcijām
* Diska, failsistēmas programmas — veic diska defragmentēšanu, tīrīšanu, sadalīšanu.
* Tīkla programmas — veic datortīkla un datu pārraides pārbaudi, iežurnalēšanu.
* Arhivatori — veic vairāku failu apvienošanu vienā failā.
* Datu saspiedēji — veic datu apstrādi, kuras rezultātā iegūst failu ar mazāku izmēru nekā sākotnējais.
* Iestatīšanas utilīta - utilītprogramma, kas glabājas lasāmatmiņā, un kuru var lietot informācijas iegūšanai un pielāgojumu veikšanai pat tad, kad operētājsistēma Windows nedarbojas.

## Atsauces
Maksims

**Maksims** var būt:

* Maksims Apliecinātājs (580-662) - kristiešu mūks
* Hairems Maksims (*Hiram Maxim*, 1840-1916) - britu ieroču konstruktors
Robinsons Krūzo

**"Robinsons Krūzo"** (*Robinson Crusoe*) ir Daniela Defo romāns, kas pirmoreiz tika publicēts 1719. gadā un vietumis tiek uzskatīts par pirmo romānu angļu valodā. Romāns ir izdomāta autobiogrāfija par kuģa avārijā izglābušos angļu vīrieti, kas 28 gadus pavada attālā tropu salā pie Venecuēlas krastiem, kur saskaras ar Amerikas pamatiedzīvotājiem, gūstekņiem un dumpiniekiem, līdz tiek izglābts.

Romāna pamatā, visticamāk, bija Aleksandra Selkērka, kuģa avārijā izdzīvojuša skota, stāsts, kurš četrus gadus pavadīja Klusā okeāna Masatjeras salā (1966. gadā tās nosaukumu nomainīja uz Robinsona Krūzo salu) netālu no Čīles krastiem. Taču pašas salas apraksts, visticamāk, veidots pēc Karību jūras salas Tobago, jo tā atrodas netālu uz ziemeļiem no Venecuēlas krasta pie Orinoko upes ietekas un netālu no Trinidadas salas. Iespējams arī, ka Defo iespaidojies no Ibn Tufaila romāna *Hayy ibn Yaqdhan* latīņu vai angļu tulkojuma: arī tajā notikumi risinās uz neapdzīvotas salas. Vēl cits iespējams Defo iedvesmas avots varētu būt Ceilonas karaļa veiktā Roberta Noksa nolaupīšana 1659. gadā, kas aprakstīta *"An Historical Account of the Island Ceylon," Glasgow: James MacLehose and Sons (Publishers to the University), 1911.*

Pirmoreiz latviski izdota ar nosaukumu "Robinsons Krūziņš" 1824. gadā Vidzemes luterāņu mācītāja Kristapa Reinholda Girgensona (1752–1814) tulkojumā.

## Atsauces
Aņisins

**Aņisins** (; sieviešu dzimtē Aņisina (*Анисина*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Mihails Aņisins (*Михаил Анисин*; 1988) — krievu hokejists;
* Vjačeslavs Aņisins (*Вячеслав Анисин*; 1951) — bijušais PSRS hokejists.
Sun Microsystems

***Sun Microsystems*** ir starptautiska datoru, datoru komponenšu, programmatūras un informācijas tehnoloģiju pakalpojumu korporācija, kuras galvenais birojs atrodas ASV, Kalifornijas štatā.

*Sun Microsystems* pazīstamāko produktu vidū ir serveri un darbstacijas, kas izmanto pašas izstrādātos *[[SPARC]]* procesorus, kā arī *[[Advanced Micro Devices|AMD]]* un *[[Intel]]* procesorus, datu glabāšanas sistēmas un plašu programmatūras klāstu, no kurām pazīstamākās ir *[[Solaris (operētājsistēma)|Solaris]]* operētājsistēma, *[[Java (valoda)|Java]]* programmēšanas valoda un *[[MySQL]]* (kopš 2008. gada) datu bāzu vadības sistēma (DBVS).

*Sun* ir pazīstama kā atklātā koda atbalstītāja un popularizētāja.
Epitets

**Epitets** ( — 'pielikums') ir spilgts tēlainās izteiksmes līdzeklis, māksliniecisks apzīmētājs, kas tēlaini, emocionāli iedarbīgi raksturo kādu dzīvu būtni, priekšmetu vai parādību, piemēram, *zelta zirgs, dimantiņa pakaviņi,  zeltains ziedu čemurs, zvaigzne skaistākā*. Ne katrs teikuma apzīmētājs ir epitets, jo apzīmētājs var arī tikai loģiski raksturot apzīmējamo priekšmetu, lai to varētu atšķirt no citiem.

Epiteti var būt vienkārši (izteikti ar vienu vārdu) un salikti. Saliktie epiteti sastāv no vairākiem vārdiem, bet, tāpat kā vienkāršie, raksturo tikai vienu īpašību.

Kā teikuma gramatiskais loceklis epitets var būt ne tikai apzīmētājs, bet arī veida apstāklis vai pielikums.

Bioloģijā par epitetiem dēvē sugu un ģinšu nosaukumu komponentus, piemēram, nosaukumā *parastā priede* komponents *priede* ir ģints epitets, bet komponents *parastā* ir sugas epitets. 

## Skatīt arī
* Metafora

## Atsauces

## Ārējās saites
Kazahstānas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Kazahstānas novietojums]]
**[[Kazahstāna]]s administratīvi iedalījumu** veido **17 apgabali** () un **3 pilsētas** (), kurām ir apgabalu tiesības. Apgabali sīkāk iedalās **170 rajonos** (). Speciāls statuss ir Baikonuras kosmodroma teritorijai  platībā kopā ar Baikonuras pilsētu, kas līdz 2050. gadam iznomāta Krievijas Federācijai.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Pilsētas

### Apgabali

## Atsauces

## Ārējās saites
Atirau apgabals

**Atirau apgabals** () ir viens no Kazahstānas apgabaliem. Tas atrodas valsts rietumu daļā uz ziemeļaustrumiem no Kaspijas jūras. Tā galvaspilsēta ir Atirau ar 142 500 iedzīvotājiem. Pašā apgabalā dzīvo 380 000 iedzīvotāju. Ar platību 118 600 kvadrātkilometru tas ir otrs mazākais apgabals Kazahstānā aiz Tirkistanas apgabala. Tas robežojas ar Krieviju, Aktebes, Manghistau un Rietumkazahstānas apgabalu.

Liela apgabala daļa atrodas ar naftu bagātajā Kaspijas ieplakā. Tengizas lauka teritorijā atrodas daudz naftas urbumu un no Atirau uz Grozniju ir ierīkots naftas cauruļvads, kur tas savienojas ar Krievijas cauruļvadu uz Eiropu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Komandrindas interpretators

[thumb|180px|right|Komandrindas interpretatora [Bash darba piemērs]]
**Komandrindas interpretators** (arī **komandu interpretators**, **komandrindas čaula**) ir datorprogramma, kas veidota komandrindas saskarnes veidā. Tā lasa lietotāja ievadītās teksta rindas, interpretē operētājsistēmas vai citas datorsistēmas instrukcijās (atkarībā no konteksta) un nosūta sistēmai izpildei.

Kopš 1960. gadiem lietotāja darbība ar datoru notika galvenokārt komandrindas saskarnes veidā. 1970. gados sāka attīstīties grafiskā lietotāja saskarne, kurā komandas kopā ar teksta informāciju tika attēlotas ar piktogrammām. Tā kā attēlus cilvēkam ir vieglāk uztvert un atcerēties nekā teksta komandas, kā arī datorsistēmas kļuva jaudīgākas, spējot apstrādāt grafisko informāciju, grafiskā saskarne ieguva aizvien lielāku popularitāti. Komandrindas interpretatori tomēr neizzuda, un tos izmanto kopā ar grafisko saskarni.

Komandrindas interpretators ļauj lietotajam izpildīt komandas ļoti efektīvā un koncentrētā veidā. Tas arī prasa lietotājam skaidri zināt komandu sintaksi, to opcijas un parametrus. Reizēm ir ātrāk ievadīt komandu ar zināmiem parametriem, nekā atvērt vairākus logus un ievēlēties opcijas no piedāvātā.

Bieži komandrindas interpretatoru izmanto, lai nodotu komandas operētājsistēmai. Ir lietojumprogrammas, kurās izmanto savus komandrindas interpretatorus ar savu komandu sintaksi. Ir operētājsistēmas, kurās katrs lietotājs var izveidot savu interpretatoru.
Pirmais Balkānu karš

thumb|200px|Bulgāru karavīru uzbrukums turku pozīcijām.
**Pirmais Balkānu karš** bija karš, kurā Balkānu savienības valstis Bulgārijas Karaliste, Grieķijas Karaliste, Serbijas Karaliste un Melnkalnes Karaliste no  līdz  karoja pret Osmaņu impēriju. Kara cēlonis bija Balkānu savienības valstu vēlme paplašināt savas teritorijas, atgūstot vēsturiskās teritorijas, kas viduslaikos bija zaudētas turkiem. Karš beidzās ar Balkānu savienības uzvaru un Londonas miera līguma noslēgšanu.

Kara sākumā (no 1912. gada oktobra līdz decembrim) Balkānu savienības karaspēks veica vērienīgus uzbrukumus. Pamiera laikā no karadarbības izstājās Osmaņu impērija, Serbija un Bulgārija, toties Grieķija un Melnkalne turpināja cīņas. Kara otrajā pusē (no 1913. gada februāra līdz maijam) norisinājās galvenokārt pozicionāla cīņa, izņemot triecienuzbrukumu Edirnei. Pēc kara beigām tajā iesaistītās valstis nebija mierā ar Londonas līguma noteiktajām robežām, tādēļ bijušo sabiedroto starpā izcēlās Otrais Balkānu karš.


File:Balkan 1912.svg|Osmaņu impērijas un Balkānu valstu robežas pirms kara
File:Map of the First Balkan War.png|Balkānu valstu uzbrukums Osmaņu impērijai
File:First Balkan war - liberated territories 1913.png|Kara rezultātā notikušās robežu izmaiņas Balkānos


## Ārējās saites

* https://wwi.lib.byu.edu/index.php/1914_Documents

## Atsauces
1622. gads

**1622**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
* 1. janvāris - Pāvesta kanceleja pieņem lēmumu par Jaunā gada sākumu 1. janvāri, nevis kā iepriekš 25. martu. Tāpēc šis gads ilga tikai 281 dienu.

## Dzimuši
* 15. janvāris — Moljērs (*Molière*), franču dramaturgs, aktieris, teātra darbinieks (miris 1673.)
* 8. novembris — Kārlis X (*Karl X Gustav*), Zviedrijas karalis (miris 1660.)

## Miruši

* 20. maijs - Osmans II, osmaņu sultāns (dzimis 1604.)
* Pēteris Planciuss, dāņu teologs, astronoms un kartogrāfs (dzimis 1578.)
Austrumeiropas vasaras laiks

**Austrumeiropas vasaras laiks** (**EEST**) ir viens no UTC+3 laika zonas nosaukumiem. Tas ir 3 stundas priekšā UTC laikam. To kā vasaras laiku izmanto daļā Eiropas, Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstu. Ziemas laikā tiek izmantots Austrumeiropas laiks (UTC+2).

## Lietošana

Šīs valstis un teritorijas vasaras laikā izmanto **Austrumeiropas vasaras laiku**:

* Baltkrievija, 1981-89 izmantoja Maskavas vasaras laiku, EEST kopš 1991. gada
* Bulgārija, kopš 1979. gada
* Ēģipte, kopš 1970. gada
* Grieķija, kopš 1975. gada
* Igaunija, 1981-88 izmantoja Maskavas vasaras laiku, EEST kopš 1989. gada
* Izraēla, kopš 1948. gada
* Jordānija, kopš 1979. gada
* Kipra, kopš 1979. gada
* Latvija, 1981-88 izmantoja Maskavas vasaras laiku, EEST kopš 1989. gada
* Libāna, kopš 1984. gada
* Lietuva, 1981-88 izmantoja Maskavas vasaras laiku, EEST kopš 1989. gada, 1998. gadā nomainīja uz CEST, bet 2003. gadā atgriezās pie EEST
* Moldova, 1981-89 izmantoja Maskavas vasaras laiku, EEST kopš 1991. gada
* Rumānija, kopš 1979. gada
* Sīrija, kopš 1983. gada
* Somija, kopš 1981. gada
* Turcija, 1970-78 EEST, 1979-83 Maskavas vasaras laiks, EEST kopš 1985. gada
* Ukraina, (1981-89 izmantoja Maskavas vasaras laiku), EEST kopš 1992. gada

1991. gadā EEST izmantoja arī Maskavas un Samaras laika zonās Krievijā.
Štafenhāgena nams

thumb|300px|Štafenhāgena villa (''Villa Stavenhagen'') pie Kuldīgas (1866).

**Štafenhāgena nams** atrodas Baznīcas ielā 17 Kuldīgā. Tas esot celts 17. gs. Kuldīgas birģermeistaram.
Lielā Ziemeļu kara laikā 1701. gadā te esot uzturējies Zviedrijas karalis Kārlis XII un no sava brauciena nama priekštelpā atstājis neparasti lielu lādi (2x2,5m), kas apskatāma vēl šodien.

Namā dzīvojis pazīstamais tēlnieks un zīmētājs Vilhelms Zigfrīds Štafenhāgens.

## Atsauces
Progress M-58

**Progress M-58** (*Прогресс М-58*) bija automātisks kravas kosmosa kuģis kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS).

## Krava
Kopējā kravas masa bija 2393 kg. Tajā ietilpa degviela stacijas dzinējsistēmai, skābeklis, ūdens, pārtikas preces, apģērbs, medicīniskās iekārtas apkalpei.

## Atsauces
Progress M-58
Vints Serfs

**Vintons Grejs "Vints" Serfs** (; dzimis ) ir ASV datorzinātnieks, kuru visbiežāk sauc par *interneta tēvu*. Viņa ieguldījums ir vairākkārt atzīts ar apbalvojumiem, tostarp ar Nacionālo tehnoloģiju medaļu, Tjūringa balvu, un Prezidenta Brīvības medaļu.

Kopš 2005. gada septembra Vints Serfs ir strādājis *[[Google]]* kā viceprezidents un galvenais interneta evaņģēlists. Šaja amata viņš ir ieguvis atpazīstamību ar saviem paredzējumiem par to, kā tehnoloģijas ietekmēs nākotnes sabiedrību, tajā skaitā mākslīgais intelekts, saudzīga attieksme pret vidi, IPv6 izplatība un televīzijas industrijas pārmaiņas un satura piegādes modelis.

## Atsauces
Karaghandi apgabals

**Karaghandi apgabals** () ir viens no Kazahstānas apgabaliem. Tā galvaspilsēta ir Karaghandi ar 437 000 iedzīvotājiem. Robežojas ar Akmolas apgabalu ziemeļos, Pavlodaras apgabalu ziemeļaustrumos, Abaja apgabalu austrumos, Žetisu, Almati un Žambilas apgabaliem dienvidos, kā arī Ulitau un un Kostanajas apgabaliem rietumos.

## Iedzīvotāji
Valsts iedzīvotāju sastāvs (2022. gada sākumā):

* kazahi — 60,75 %
* krievi — 31,25 %
* citi — 8 %

## Atsauces

## Ārējās saites
Cibuļskis

**Cibuļskis** (; sieviešu dzimte Cibuļska (*Cybulska*)) ir poļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Jānis Cibuļskis (1911—1997) — latviešu dzejnieks un grāmatizdevējs;
* Oskars Cibuļskis (1988) — latviešu hokejists;
* Zbigņevs Cibuļskis (1927—1967) — poļu teātra un kino aktieris.

## Skatīt arī
* Cibuļski
Rietumkazahstānas apgabals

**Rietumkazahstānas apgabals** () ir viens no Kazahstānas apgabaliem. Tā galvaspilsēta ir Orala (Uraļska) ar 210 600 iedzīvotājiem. Apgabals robežojas ar Krieviju un Atirau un Aktebes apgabalu. Cauri apgabalam no Krievijas uz Kaspijas jūru plūst Urāla. Rietumkazahstānas apgabals ģeogrāfiski atrodas gan Eiropā, gan Āzijā.

## Vēsture
1801. gadā Krievijas impērijas ķeizars Pāvils I atļāva pieciem tūkstošiem ģimeņu hana Bukeja vadībā no Kazahu hanistes pārcelties uz teritoriju starp Jaikas un Volgas upēm. Līdz 1845. gadam pusautonomu apgabalu dēvēja par Bukeja ordu (بوكەي ورداسى, *Бөкей Ордасы*) jeb Iekšējo ordu (*Внутренняя Орда*), kas administratīvi bija daļa no Astrahaņas guberņas. 

## Atsauces

## Ārējās saites