open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aļaksandra Romanovska

**Aļaksandra Romanovska** (; dzimusi ) ir baltkrievu frīstailiste, kas specializējusies akrobātikā, 2018. gada ziemas olimpisko spēļu dalībniece.

## Biogrāfija
Aleksandra Romanovska dzimusi 1996. gada 22. augustā Minskā. 2005. gadā pēc vecāku ieteikuma viņa sāka nodarboties ar frīstailu.

Viņa ir beigusi Baltkrievijas Valsts pedagoģisko universitāti Minskā. Brīvajā laikā viņai patīk lasīt un adīt.

### Sporta karjera
Kopš 2011. gada viņa trenējas Baltkrievijas trenera Nikolaja Kozeko vadībā. Gadu vēlāk Romanovska debitēja Pasaules kausa sacensībās, mājas posmā Baltkrievijā.

Aleksandra Romanovska 2015. gadā piedalījās pasaules junioru čempionātos Itālijas pilsētā Kjeze Valmalenko, kur ieguva pirmo vietu personīgajā akrobātikā. Tajā pašā gadā viņa debitēja pieaugušo pasaules čempionātā Kreišbergā, Austrijā, kur baltkrievu frīstailiste ieņēma 11. vietu. Pasaules kausa 2014.—2015. gada sezonas kopvērtējumā Romanovska bija 33. vietā, uzvarot vienā no posmiem (Leikplesidā).

2017. gadā Romanovska piedalījās savā otrajā pasaules kausa izcīņā Sjerranevadā (Spānija), bet personīgajā akrobātikā tur bija tikai 19. vietā.

2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Korejā  Romanovska ieņēma 14. vietu. Sezonu Aleksandra noslēdza 25. vietā kopvērtējumā un 4. vietā starp akrobātikas frīstailistiem, kas tajā laikā bija viņas labākais sasniegums..

2019. gadā viņa ieguva pasaules čempiones titulu akrobātiskajos lēcienos planētas čempionātā Pārksitijā, Jūtā. Superfinālā baltkrievu frīstailiste veica otro grūtāko lēcienu, no tiesnešiem saņemot 113,18 punktus. Tādējādi Aleksandra Romanovska par 23,3 punktiem apsteidza krievieti Ļubovu Ņikitinu. Pēc nedēļas Maskavā viņa izcīnīja otro uzvaru Pasaules kausa posmā. Tajā pašā gadā viņa personīgajā akrobātikā uzvarēja 2019. gada ziemas universiādē Krasnojarskā, finālā iegūstot 100,29 punktus. Pēc tam viņa pārī ar Artjomu Bašļakovu kļuva par divkārtēju universiādes čempioni, pārspējot krievus Kristīnu Spiridonovu un Staņislavu Ņikitinu par 1,15 punktiem. Ar 128 punktiem akrobātikas klasifikācijā viņa ieņēma devīto vietu, starp visiem frīstailistiem viņa sezonu noslēdza 47.vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rišards Sivecs

**Rišards Sivecs** (, 1909. gada 7. marts — 1968. gada 12. septembris) bija poļu disidents, kas Varšavā aizdedzinājās, protestējot pret Varšavas pakta armiju iebrukumu Čehoslovākijā. Nav nomiris uzreiz pēc aizdedzināšanās, bet vēlāk slimnīcā.

Plašāk pazīstama kļuva vēlāk notikusī Jana Palaha aizdedzināšanās  Vāclava laukumā (*Václavské náměstí*) Prāgā.

R. Siveca vārdā ir nosauktas varākas Polijas ielas un laukumi.

## Ārējās saites
Oravas pils

**Oravas pils** () ir 13. gadsimta pils Slovākijas ziemeļos, Dolni Kubīnas apriņķī, pie Oravas upes.

Oravas pils koka pils vietā celta pēc 1241. gada mongoļu iebrukuma Ungārijā. Rakstos pirmoreiz minēta 1267. gadā. Gadsimtu gaitā tā vairākkārt pārbūvēta romānikas, gotikas, renesanses un neogotikas stilā. Visvairāk pils celtniecība tika veikta 16. gadsimta otrajā pusē, kad pils piederēja ietekmīgajai Turzo dzimtai. 1800. gadā pils cieta ugunsgrākā un vairs netika izmantota kā rezidence. Rekonstruēta no 1953. līdz 1968. gadam. Pilī iekārtots muzejs.

Pils kā grāfa Orloka rezidence izmantota F. V. Murnava 1922. gada filmā "Nosferatu, šausmu simfonija".

## Attēlu galerija

Árva_-_Castle.jpg
JBZamekOrawski_v2.jpg
Orava_castle_panorama_01.jpg


## Ārējās saites

*
Vikipēdija ungāru valodā

**Vikipēdija ungāru valodā** () ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas versija ungāru valodā. Sākumlapa tika izveidota . 2020. gada martā izveidoto rakstu skaits Vikipēdijas ungāru valodas versijā pārsniedza 460 tūkstošus. Tā ir otra lielākā Vikipēdija kādā no somugru valodām (lielāka ir Vikipēdija somu valodā). Lielākā daļa (89%) no Vikipēdijas ungāru valodā papildinātājiem ikdienā dzīvo Ungārijā. 2,8% no papildinātājiem ir no Rumānijas, 2,1 % ir no Vācijas, bet no Slovākijas ir 1,5%.

## Atsauces
Solnoka

**Solnoka** (, ) ir pilsēta Ungārijas centrālajā daļā, Jāsas-Naģkunas-Solnokas meģē. 2017. gadā Solnokā dzīvoja 71,3 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Tisas upes krastos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Magnija perhlorāts

**Magnija perhlorāts** (Mg(ClO4)2) ir magnija un perhlorskābes sāls. Tā ir balta pulverveida viela, kas ir spēcīgs oksidētājs. Bezūdens magnija perhlorāts ir ārkārtīgi higroskopisks, tādēļ to sauc arī par **anhidronu**. Anhidrons spēj piesaistīt līdz pat 60% ūdens no savas masas. Heksahidrāts Mg(ClO4)2 · 6H2O ir adatveida kristāli, kas pie 147 °C izšķīst savā kristalizācijas ūdenī. 

## Iegūšana
Iegūst, magnija hidroksīdam vai magnija oksīdam reaģējot ar perhlorskābi.
:Mg(OH)2 + 2HClO4 ⟶ Mg(ClO4)2 + 2H2O 

Vārglāzē ar tīru 30% perhlorskābi pakāpeniski pievieno magnija oksīdu līdz piesātinājumam. Lieko MgO nofiltrē caur porainu stikla plāksnīti, bet filtrātu neitralizē ar perhlorskābi līdz vāji skābai reakcijai, kā indikatoru lietojot Kongo sarkano.  Ietvaicē līdz kristalizācijas sākumam un atdzesē. Iegūto heksahidrātu vēlreiz pārkristalizē. Lai iegūtu bezūdens sāli, heksahidrātu karsē porcelāna bļodiņā, kamēr tas izkūst (izšķīst kristalizācijas ūdenī). Ietvaicējot tālāk, šķīdums atkal sacietē, jo veidojas magnija perhlorāta trihidrāts. To sacietēšanas laikā maisot karsē, nepārsniedzot 230 °C temperatūru. Iztur 1—2 stundas. Pēc tam atdzesē, sasmalcina, ieber apaļkolbā un vēlreiz izkarsē vakuumā. Glabā cieši noslēgtā traukā, bet vislabāk — aizkausētā ampulā.

## Ķīmiskās īpašības

Šķīdinot ūdenī, izdalās daudz siltuma, tādēļ ūdeni jāņem lielā pārākumā. Magnija perhlorāts labi šķīst arī citos polāros šķīdinātājos.

## Izmantošana
Bezūdens magnija perhlorātu jeb anhidronu izmanto gāzu pilnīgai atbrīvošanai no ūdens tvaikiem (dziļajai žāvēšanai). Magnija perhlorātu var reģenerēt, karsējot vakuumā pie 220 °C, taču to nedrīkst darīt, ja ar to ir žāvētas organiskas vielas, jo var notikt eksplozija. Magnija perhlorāts, uzsūcot ūdeni, sacietē, tādēļ var tikt bloķēta gāzes plūsma, un ieteicamāk ir kā sausinātāju lietot fosfora pentoksīdu, kas veido šķidrumu. Piesātināta ūdens tvaika spiediens virs anhidrona ir 70 mPa, bet virs P2O5 — tikai 3 mPa. Taču anhidrons spēj uzsūkt pēc masas daudz vairāk ūdens, nekā fosfora pentoksīds, bez tam anhidrons ir neitrāls savienojums, ar ko var žāvēt visdažādākās gāzes. 

## Interesanti fakti
Magnija perhlorāts kopā ar citiem perhlorātiem atrasts uz Marsa virsmas ar spektroskopijas metodi.

## Atsauces
Gāgu senkapi

**Gāgu senkapi** ir vietējas nozīmes aizsargājams arheoloģijas piemineklis Preiļu novada Aizkalnes pagasta Gāgās, Jašas upes labajā krastā. 

## Ārējās saites
*Nacionālās kultūras mantojuma pārvaldes db
Dzīvsudraba mantojums. Almadena un Idrija

**Dzīvsudraba mantojums. Almadena un Idrija** () ir 2012. gadā UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļauts objekts, kurā ietilpst vēsturiskās dzīvsudraba raktuvju pilsētas Eiropā - Almadena Spānijā un Idrija Slovēnijā.

Almadenā dzīvsudrabs tika iegūts jau antīkās pasaules laikos, bet Idrijā - no 15. gadsimta beigām. Abas pilsētas savulaik bija lielākās dzīvsudraba ieguves vietas pasaulē. Dzīvsudrabu ieguva no dzīvsudraba rūdas — cinobra. Iegūtajam dzīvsudrabam bija liela nozīme Jaunās pasaules zelta un sudraba iegūšanā. Abās pilsētās saglabājušies dzīvsudraba iegūšanas tehnikas pieminekļi un kalnraču dzīves infrastruktūra.

## Attēlu galerija

Almadén_en_verde_y_gris.jpg|Almadena
DSC08561-Mina_de_Mercurio_de_Almadén.jpg|Viena no Almadenas raktuvēm
Idrija.jpg|Idrija
05_Kamšt_(2).JPG|Idrijas raktuves sūknis
Minas_de_Almadén_(RPS_21-07-2012)_castillete.png|Almadenas raktuves


## Ārējās saites

*Almadenas raktuvju muzeja mājaslapa 
*Idrijas kopienas mājaslapa
Dragans Stojkovičs

**Dragans Stojkovičs** (, ; dzimis  Nišā), zināms ar iesauku **Piksi**, ir serbu futbola treneris un bijušais futbolists. No 2021. līdz 2025. gadam Stojkovičs bija Serbijas futbola izlases galvenais treneris.

Futbolista karjeras laikā spēlējis Dienvidslāvijas, Francijas, Itālijas un Japānas klubos. 1984. gada vasaras olimpiskajās spēlēs ieguva trešo vietu Dienvidslāvijas futbola izlases sastāvā. Piedalījies arī 1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, 1990. gada FIFA Pasaules kausā, 1998. gada FIFA Pasaules kausā, 1984. gada Eiropas čempionātā,  1992. gada Eiropas čempionātā un 2000. gada Eiropas čempionātā. 1990. gadā FIFA Pasaules kausa finālturnīrā Dragans Stojkovičs tika iekļauts turnīra simboliskajā izlasē.

No 2001. līdz 2005. gadam bija Serbijas Futbola asociācijas prezidents. 2008. gadā kļuva par Japānas kluba *[[Nagoya Grampus]]* galveno treneri. 2010. gadā uzvarēja *[[J1 League]]*, pēc šī panākuma tika atzīts par līgas gada labāko treneri. 2015. gada augustā Stojkovičs tika apstiprināts par Ķīnas Superlīgas kluba *[[Guangzhou City F.C.|Guangzhou R&F]]* galveno treneri un nostrādāja šajā amatā līdz 2020. gada janvārim. , savā dzimšanas dienā, viņš kļuva par Serbijas izlases galveno treneri. Viņa vadībā Serbija kvalificējās 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīram, kur neiekļuva izslēgšanas spēlēs, ar vienu punktu paliekot pēdējā vietā grupā. Arī 2024. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā Serbija palika pēdējā vietā grupā ar diviem neizšķirtiem un vienu zaudējumu. Stojkovičs atkāpās no amata 2025. gada oktobrī pēc zaudējuma Albānijai savā laukumā ar 0:1 2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Red Star Belgrade**

* Dienvidslāvijas Pirmā līga: 1987–88, 1989–90
* Dienvidslāvijas kauss: 1989–90

**Marseille**

* Francijas 1. divīzija: 1990–91
* UEFA Čempionu līga: 1992–93

## Atsauces

## Ārējās saites
Lejasžagaru senkapi

**Lejasžagaru senkapi** ir valsts nozīmes aizsargājams arheoloģijas piemineklis Aizkraukles novada Aizkraukles pagastā, pie Ašķeres ietekas Daugavā.

Senkapi atrodas ap 400 m. uz DA no Aizkraukles pilskalna pie *Lejasžagaru* mājām. Tie atrodas Daugavas senkrastā, plašā augstienē Ašķeres upītes kreisajā krastā. 

Senkapi arheoloģiski pētīti 20.gs. 70. gados arheologa V. Urtāna vadībā. Konstatēts, ka senkapi ir 10-13.gs. latgaļu un lībiešu apbedījumu vieta.

## Ārējās saites
* Nacionālās kultūras mantojuma pārvaldes db
Gvadalete

**Gvadalete** () ir 172 kilometrus gara upe Spānijas dienvidos Andalūzijā. 

Sākas Sjerras de Grasalemas kalnos. Tek rietumu - dienvidrietumu virzienā. Ietek Atlantijas okeāna Kadisas licī uz ziemeļiem no Kadisas. Upes krastos atrodas Viljamartina un Arkosa de la Frontera. 

Iespējams, pie Gvadaletes upes 711. gadā notika Gvadaletes kauja, kurā iebrukusī Umajādu kalifāta armija sakāva vestgotus, uzsākot Pireneju pussalas iekarošanu.

## Ārējās saites
1994. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1994. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā]]** notika šķirti: vīrieši brīvajā sacentās no 25. līdz 28. augustam Stambulā (Turcija), vīrieši grieķu-romiešu cīņā no 8. līdz 11. septembrim Tamperē (Somija), sievietes brīvajā cīņā no 6. līdz 7. augustam Sofijā (Bulgārija).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Komandu vērtējums

## Medaļu ieguvēji

### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

## Latvijas cīkstoņi
Čempionātā piedalījās 5 grieķu-romiešu un 5 brīvās cīņas Latvijas cīkstoņi.

## Ārējās saites
* [[UWW] Database]
Rennes School of Business

***Rennes School of Business*** () ir Eiropas biznesa augstskola ar vairākām universitātes pilsētiņām, kas atrodas Rennā. *Rennes SB* dibināta 1990. gadā.

*The Financial Times* 2019. gadā skolu Eiropas biznesa skolu vidū ierindoja 56. vietā.

Skolas programmas ir trīskārši akreditētas — atbilstoši starptautiskajiem AMBA, EQUIS un AACSB standartiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
Jelgavas pašvaldības vadītāju uzskaitījums

[thumb|260px|[Jelgavas ģerbonis|Jelgavas valstspilsētas ģerbonis]]

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Jelgava]]s pašvaldības vadītāji** jeb **Jelgavas domes vadītāji** vai **Jelgavas mēri** no 1890. gada. Atsevišķos periodos amata nosaukumam ir bijušas dažādas variācijas.

Pilsētas tiesības Jelgava ieguva 1573. gadā.

16.—19. gadsimtā pilsētu vadīja **Jelgavas birģermeistari**, pēc 1889. gada — pilsētas galvas.

## Uzskaitījums

## Ārējās saites

* Jelgava

## Atsauces
Olehs Protasovs

**Olehs Protasovs** (; dzimis ) ir bijušais Padomju Savienības un Ukrainas futbolists un futbola treneris. Futbolista karjeras laikā spēlējis Padomju Savienības, Grieķijas un Japānas klubos. Padomju Savienības izlases sastāvā startējis 1986. gada FIFA Pasaules kausā, 1990. gada FIFA Pasaules kausā un 1988. gada Eiropas čempionātā. 1987. gadā tika atzīts par Padomju Savienības augstākās līgas gada futbolistu. 1985., 1987. un 1990. gadu sezonās bija spēlētājs, kurš guvis visvairāk vārtus Padomju Savienības augstākajā līgā.

## Ārējās saites
Basendži

**Basendži** ir viena no senākajām suņu šķirnēm. Šķirnes vēsturei ir apmēram 5000 gadu, tās izcelsmes reģions ir centrālā Āfrika. Šie suņi ir medību suņi.

Basendži ir bezbailīgi suņi ar labu veselību un stipru imunitāti. Šķirnes unikalitāte ir tāda, ka tās pārstāvji nerej, bet izdod īpašas skaņas, līdzīgas jodelēšanai, bet tās var dzirdēt tikai tad, kad suns ir satraukts. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Mato Kosiks

**Mato Kosiks** (, , dzimis , miris ) bija sorbu dzejnieks un žurnālists. Kopā ar dzejnieci Minu Vitkojcu tiek uzskatīts par sorbu dzejas klasiķi.

## Dzīvesgājums
Dzimis zemnieku ģimenē. Pēc sākumskolas pabeigšanas iestājās ģimnāzija, kuru viņam nācās pamest 1873. gadā, lai strādātu Leipcigas dzelzceļā. Tajā pašā laikā sarakstīja savus pirmos dzejoļus. 1877. gadā atgriezās Verbenā, kur sāka nodarboties ar literāro darbību, sadarbojoties ar dažādām sorbu izdevniecībām.

1880. gadā viņš kļuva par vienu no lejassorbu kultūras un izglītības sabiedrības *Maśica Serbska* dibinātājiem. Tajā pašā gadā kļuva par lejassorbu valodas laikraksta *[[Nowy Casnik|Bramborske Nowiny]]* redaktoru. Laikraksta redaktora darbs nenesa pietiekamu peļņu, tāpēc 1883. gadā viņš pārcēlās uz ASV, kur plānoja iestāties luterāņu seminārijā.

ASV viņš sāka pētīt luterāņu teoloģiju, sākotnēji Springfīldā, bet vēlāk — Čikāgā. Pēc mācību beigām viņš tika iecelts par Velsburgas pilsētas draudzes mācītāju. Vēlāk viņš atgriezās dzimtenē, lai strādātu par mācītāju vienā no vietējām luterāņu draudzēm un nodarboties ar sabiedrisku darbu. Vietējā luterāņu baznīca neatzina viņa Amerikā iegūto teoloģisko izglītību un viņam bija jādodas atpakaļ uz ASV.

No 1892. gada aktīvi sarakstījās ar sorbu sabiedriskajiem darbiniekiem Vācijā, kuri ietekmēja viņu atsākt literāro darbību. Līdz 1913. gadam strādāja par mācītāju ASV vācvalodīgo luterāņu draudzēs. 1913. gadā viņš nopirka fermu Oklahomas štatā, kur strādāja līdz savai nāvei 1940. gadā.

## Ievērojamākie darbi
* 1880 — *Serbska swajźba w Błotach*
* 1881 — *Pśerada markgroby Gera*
* 1882 — *Branibora pad*
* 1893 — *Zběrka dolnoserbskich pěsnjow*
* 1929—1930 — *Pěsni*
2012. gadā Vācijā tika pabeigta Kosika astoņu kopoto rakstu sējumu izdošana.

## Piemiņa
* Verbenes ciemā atrodas viņa vārdā nosauktā vidusskola;
* 2003. gadā Verbenes ciemā tika atklāts M.Kosikam veltīts piemineklis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dzīvesgājums
Mazais Hingans

**Mazais Hingans** (, *Xiǎo Xīng'ān Lǐng*; ) ir kalnu grēda Austrumāzijā. Atrodas Ķīnas ziemeļaustrumos Heilundzjanas provincē, kā arī austrumos neliela daļa Krievijas Amūras apgabalā un Ebreju autonomajā apgabalā. Stiepjas ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā 500 kilometru garumā. Ziemeļrietumos Mazais Hingans piekļaujas Lielajam Hinganam, austrumu galā pāriet Burejas grēdā. Mazais Hingans atdala Mandžūrijas līdzenuma Nandzjanas ieleju dienvidrietumos no Amūras ielejas ziemeļaustrumos. Augstākā virsotne ir Duimiaņšaņs grēdas dienvidos. Mazā Hingana rietumu piekalnēs atrodas Udaliaņči vulkāniskais lauks, kur nesenākie izvirdumi notikuši 1720.—1721. gadā.

Grēda noaugusi ar biezu mežu, ziemeļu nogāzēs — skujkoku taiga, dienviddaļā — jauktais un platlapju mežs. Akmeņogļu, grafīta, alvas, dzelzs rūdas un zelta atradnes.

## Ārējās saites

## Atsauces
Zviedrija 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Zviedrija]] ([[Zviedrijas un Norvēģijas ūnija]]) [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viena no 14 pārstāvētajām valstīm pirmajās vasaras olimpiskajās spēlēs. Zviedrija šajās olimpiskajās spēlēs bija pārstāvēta ar vienu sportistu Henriku Šēbergu, kurš startēja gan vieglatlētikā (3 disciplīnās), gan vingrošanā (1 disciplīnā). Šajās olimpiskajās spēlēs Zviedrija medaļas neizcīnīja.

## Sportistu sadalījums starp sporta veidiem

• — Sportists(-i) startēja vairākos sporta veidos.

## Vieglatlētika [[Attēls:Athletics pictogram.svg|25px]]

Vieglatlētikā Zviedrija bija pārstāvēta ar vienu sportistu Henriku Šēbergu. Viņš startēja 3 vieglatlētikas disciplīnās. Labākais rezultāts, ko viņš izcīnīja, bija 4. vieta augstlēkšanā.

### Sportisti

* Henriks Šēbergs

### Rezultāti
;Skrejceļa disciplīnas

; Laukuma disciplīnas

## Vingrošana [[Attēls:Gymnastics pictogram.svg|25px]]

Zviedriju vingrošanā pārstāvēja Henriks Šēbergs. Viņš startēja atbalsta lēciena disciplīnā, iegūtais rezultāts un ieņemtā vieta diemžēl nav zināma.

### Sportisti
* Henriks Šēbergs

### Rezultāti
; Sporta vingrošana

## Atsauces

## Ārējās saites
* Athens 1896 — Olympic.org /
*  (Digitally available at http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/1896/1896.pdf )
*  (Excerpt available at https://web.archive.org/web/20080411091042/http://www.la84foundation.org/6oic/OfficialReports/Mallon/1896.pdf)
*
Lūcija Zaninoviča

**Lūcija Zaninoviča** (; dzimusi ) ir horvātu tekvondiste, Eiropas čempione, pasaules un olimpisko spēļu medaļniece. Viņai ir dvīņumāsa Ana Zaninoviča.

## Biogrāfija
Dzimusi 1987. gadā Splitā. 2010. gadā viņa kļuva par Eiropas čempioni. 2012. gadā viņa atkal ieguva Eiropas čempionāta zelta medaļu, bet olimpiskajās spēlēs Londonā viņa pieveica dienvidkorejieti Kanu Suļki un argentīnieti Carolu Lopesu, pēc tam pusfinālā zaudēja Vu Dzjinjui. Viņa ieguva tiesības cinīties par bronzas medaļu ar argentīnieti Janneti Alegriju. Uzvarētājas noskaidrošanai bija nepieciešams pēkšņas nāves raunds. Tajā uzvarēja un bronzas medaļu ieguva Lūcija Zaninoviča. Šī bija trešā taekvondo medaļa Horvātijai olimpiādēs pēc Martinas Zubčičas un Sandras Šaričas, kuras četrus gadus iepriekš Pekinā arī izcīnīja bronzas medaļas.
2013. gadā viņa izcīnīja Pasaules čempionāta bronzas medaļu. 2014. gadā viņa atkal kļuva par Eiropas čempioni. 2015. gadā viņa izcīnīja Eiropas spēļu bronzas medaļu. 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, pēc uzvaras astotdaļfinālā, viņa ceturtdaļfināla cīņā zaudēja un gandarījuma cīņām nekvalificējās.

2017. gada decembrī viņa dzemdēja dēlu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ana Zaninoviča

**Ana Zaninoviča** (; dzimusi ) ir horvātu tekvondiste, pasaules un Eiropas čempione, olimpisko spēļu dalībniece. Viņai ir dvīņumāsa Lūcija Zaninoviča.

## Biogrāfija
Dzimusi 1987. gadā Splitā. 2007. gada Pasaules čempionātā Pekinā viņa ieguva sudraba medaļu mušas svara kategorijā (līdz 51 kg). 2011. gadā Kjondžu viņa kļuva par pasaules čempioni gaiļa svarā (līdz 53 kg). 2012. gadā Mančestrā viņa ieguva Eiropas čempionāta sudraba medaļu, jo finālā pēc sīvas cīņas zaudēja ātras nāves raundu turcietei Hatidžei Kibrai Janginai. Olimpiskajās spēlēs Londonā viņa bija tikai 11. vietā. 2013. gadā viņa ieguva Pasaules čempionāta sudraba medaļu. 2014. gadā viņa atkal kļuva par Eiropas čempioni. 2015. gadā viņa ieguva Pasaules čempionāta bronzas medaļu un Eiropas spēļu sudraba medaļu.

2017. gada decembrī viņa dzemdēja dēlu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Misiņkalna senkapi un apmetne

**Misiņkalna senkapi un apmetne** ir valsts nozīmes aizsargājams arheoloģijas piemineklis Dienvidkurzemes novada Aizputes pilsētā, Misiņkalnā. 

## Ārējās saites
*Nacionālās kultūras mantojuma pārvaldes db
Kārlstades Universitāte

**Kārlstades Universitāte** () ir valsts universitāte Zviedrijas pilsētā Kārlstadē.

Dibināta 1967. gadā kā Gēteborgas Universitātes struktūrvienība Kārlstadē. 1977. gadā tā kļuva par neatkarīgu universitātes koledžu, bet 1999. gadā ieguva universitātes statusu. Universitātē ir apmēram 40 mācību programmas. 

## Ārējās norādes

*
Audeša

**Audeša** () jeb **Goco** () ir Maltas arhipelāga sala Vidusjūrā. Sala ir daļa no Maltas Republikas. Pēc pašas Maltas salas tā ir otra lielākā sala arhipelāgā. 

2017. gada martā salas iedzīvotāju skaits bija 32 723 (no Maltas iedzīvotāju kopskaita 475 000). Sala ir bagāta ar vēsturiskām vietām, piemēram, Džgantijas tempļiem, kas kopā ar citiem Maltas megalītiskajiem tempļiem ir vienas no pasaules vecākajām patstāvīgajiem būvēm. 

Salai piemīt lauku ainava un tā ir mazāk attīstīta nekā Maltas sala. Audeša ir pazīstama ar gleznainajiem pakalniem, kas attēloti tās ģerbonī. Līdz tā sabrukšanai 2017. gada 8. martā, ievērojamākais ģeoloģiskais veidojums bija Azūra logs. Salā ir arī citi ievērojami ģeoloģiskie veidojumi kā iekšējā jūra un *Wied il-Mielaħ* logs. Salā ir daudz pludmaļu un arī piejūras kūrortu, kurus iecienījuši gan vietējie iedzīvotāji, gan tūristi, no kuriem populārākie ir Marsalforna un Šlendi. Audeša tiek uzskatīta par vienu no galvenajiem niršanas galamērķiem Vidusjūrā un ūdens sporta centru. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Audešas oficiālais tūrisma portāls 
* Maltas Goco ministrija
Tumšais krogs

**Tumšais krogs** ir vietējas nozīmes valsts aizsargājams arhitektūras piemineklis Dienvidkurzemes novada Aizputes pilsētā, Atmodas un Jāņa ielas stūrī. Krogs šeit atradās vismaz no 1559. gada, kad Kurzemes bīskapijas kapituls to izlēņoja Kārlim Cēgem (*Szöge*). Pēc diviem gadiem bīskaps Magnuss Kārli Cēgi iecēla par Piltenes soģi jeb fogtu. Dzimtai krogs piederēja līdz 1742. gadam. Pēc tam tas piederēja Korfiem, Bēriem, Firksiem. Kroga nosaukums zināms no 18. gadsimta beigām kā **Doma krogs**. Tā kā viens no doma vāciskā nosaukuma variantiem ir *Thum*, tad latviešos iesakņojās nosaukums Tumšais. Vēstures gaitā ēkai daudzkārt mainījušies īpašnieki, bet no 1887. gada līdz holokaustam māja piederēja Tālu dzimtai. Mūsdienās – pašvaldības īpašums.

## Ārējās saites
*Nacionālās kultūras mantojuma pārvaldes db 
*Ēkas vēsture Aizputes muzeja mājaslapā
Žagatu viduslaiku kapsēta

**Žagatu viduslaiku kapsēta** ir vietējas nozīmes valsts aizsargājams arheoloģijas piemineklis Dienvidkurzemes novada Aizputes pagasta centrālajā daļā, pie Dubeņas upes. 

## Ārējās saites
*Nacionālās kultūras mantojuma pārvaldes db
Albānija 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Albānija]] [[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** Itālijas pilsētā Turīnā bija viena no 80 startējošajām valstīm. Šīs bija pirmās ziemas olimpiskās spēles, kurās piedalījās Albānijas delegācija. Šajās olimpiskajās spēlēs albānija bija pārstāvēta ar vienu sportistu — Erjonu Tolu. Viņš startēja kalnu slēpošanā, kā arī bija valsts karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas un noslēguma ceremonijās. Šajās olimpiskajās spēlēs Albānija neizcīnija olimpiskās medaļas.

## Sportistu sadalījums starp sporta veidiem

## Kalnu slēpošana [[Attēls:Alpine skiing pictogram.svg|25px]]

Albānijas vienīgais sportists Erjons Tola startēja kalnu slēpošanā, trijās disciplīnās — supergigantā, milzu slalomā un slalomā. Labāko rezultātu viņš ieguva milzu slalomā, ieņemot 35. vietu, ar rezultātu 3 minūtes un 2.89 sekundes. Supergigantā viņš izcīnīja 56. vietu ar rezultātu 1 minūte un 44.27 sekundes. Savukārt slalomā viņš nefinišēja.

### Sportisti
; Vīrieši
* Erjons Tola

### Rezultāti
; Vīrieši

## Skatīt arī
* Albānija olimpiskajās spēlēs

## Atsauce

## Ārējās saites
2006. gada ziemas olimpiskās spēles (Turin 2006) *Olympic.org.* Starptautiskā olimpiskā komiteja.
Citosols

**Citosols** (no  (*kútos*) — 'šūna' un  — 'šķīdums') ir dzīvās šūnas citoplazmas šķidrā daļa. Tā ir šūnas galvenā sastāvdaļa. Dažreiz citosolu sauc arī par **hialoplazmu** jeb **šūndzidri**. Citosols aizpilda visu telpu šūnā starp dažādiem organoīdiem un ieslēgumiem. Veido šūnas iekšējo vidi. Elektronmikroskopā hialoplazma izskatās kā homogēna vai smalkgraudaina vide.

## Atsauces
Saseksas Universitāte

**Saseksas Universitāte** () ir 1961. gadā dibināta publiska universitāte Lielbritānijā, Austrumsaseksā, uz ziemeļiem no Braitonas.

Times Higher Education reitingā 2020. gadā globāli atradās 146. vietā pasaulē un 40. vietā sociālajās zinātnēs. Sevišķi izcila Saseksas Universitāte ir attīstības studiju programmā, kuru QS pasaules universitāšu reitings ievietojis 1. vietā pasaulē.

Bijušo un esošo pasniedzēju un studentu vidū minami ķīmiķis Harolds Kroto (*Harold Kroto*, 1939), fiziķis Entonijs Džeimss Legets (*Anthony James Leggett*, 1938), rakstnieks Ians Makjuans (*Ian McEwan*, 1947), biologs Džons Meinards Smits (*John Maynard Smith*, 1920 – 2004).

## Atsauces

## Ārējās norādes

*
Blaumaņa iela (Rēzekne)

**Blaumaņa iela** atrodas Rēzeknes pilsētas Ziemeļu rajonā. Tā sākas krustojumā ar Maskavas ielu un noslēdzas, pārejot Varoņu ielā.

## Ielas raksturojums
Blaumaņa ielas garums ir 0,75 km. Tā ir taisna divvirzienu iela, klāta ar asfalta segumu. Iela projektēta 20. gadsimta otrajā pusē, būvējot pilsētas Ziemeļu rajonu. Tā ir paralēla pilsētas galvenajai ielai — Atbrīvošanas alejai. 500 m no ielas sākuma tai ir "T" veida krustojums ar Kosmonautu ielu. Blaumaņa iela beidzas krustojumā ar pievedceļiem uz noliktavu un ražošanas teritorijām un dzelzceļa staciju Rēzekne-1, pārejot Varoņu ielā.

## Ielas infrastruktūra
Blaumaņa ielā atrodas vairākas sabiedriskas vietas:
* viens no Rēzeknes "Maxima" veikaliem;
* Rēzeknes Dieva Žēlsirdības Romas katoļu baznīca;
* automazgātuve "euroFRESH";
* garāžu kooperatīvs "PARKING SANDO";
* autobusu galapunkts "Blaumaņa iela".
Albānija 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

200px|thumb|Albānijas delegācija 2010. gada ziemas olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.

**[[Albānija]] [[2010. gada ziemas olimpiskās spēles|2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** Kanādas pilsētā Vankūverā bija viena no 82 startējošajām valstīm. Šīs bija Albānijas otrās ziemas olimpiskās spēles. Tāpat kā iepriekšējās, arī šajās, Albāniju pārstāvēja 1 sportists — Erjons Tola. Viņš startēja kalnu slēpošanā, kā arī bija valsts karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas un noslēguma ceremonijās. Šajās olimpiskajās spēlēs Albānija neizcīnija olimpiskās medaļas.

## Sportistu sadalījums starp sporta veidiem

## Kalnu slēpošana [[Attēls:Alpine skiing pictogram.svg|25px]]

Albānijas vienīgais sportists Erjons Tola startēja kalnu slēpošanā, divās disciplīnās. Labāko rezultātu viņš izcīnīja slalomā, ieņemot 48. vietu, ar rezultātu 2 minūtes un 43.88 sekundes. Savukārt milzu slalomā viņš izcīnīja 63. vietu, ar rezultātu 2 minūtes 59.27 sekundes.

### Sportisti
; Vīrieši
* Erjons Tola

### Rezultāti
; Vīrieši

## Skatīt arī
* Albānija olimpiskajās spēlēs

## Atsauce

## Ārējās saites
2010. gada ziemas olimpiskās spēles (Vancouver 2010) *Olympic.org.* Starptautiskā olimpiskā komiteja.
Zilais Krusts

thumb|300px|Vācijas “Zilā Krusta” logo.
**Evaņģēlisko kristiešu draudze “Zilais Krusts”** ir starptautiska reliģiska organizācija, kas apvieno evaņģēliskos kristiešus. Tā sniedz garīgu un materiālu palīdzību alkoholisma un narkomānijas pacientiem un nodarbojas ar labdarību. Latvijas draudzes uzturēšanai izveidots fonds, kam pieder zemes īpašums Lēdmanes pagasta "Druvās". 

## Nakts patversme
Draudzes dibinātā nakts patversme atrodas Mazjumpravas ielā 8 (agrāk Latgales ielā 336) Rumbulas apkaimē Rīgā, kas nodrošina pagaidu apmešanos, sākotnējo medicīnisko aprūpi un brīvu uzturu līdz 250 cilvēkiem, kas zaudējuši pajumti, cilvēkiem krīzes situācijās, cilvēkiem no riska grupām (alkohola, narkotiku atkarība), jauniešiem no "nelabvēlīgajām ģimenēm" un pilsētas depresīvajiem rajoniem. Procentuāli liels skaits ir bijušie ieslodzītie. Patversmē ir guļamtelpas ar divstāvīgām gultām, ēdamzāle, kur vienlaicīgi var pabarot 80 cilvēkus, tualetes, dušas telpas. Draudzes namā ir divas lūgšanu zāles. Patversmes klientam ir jāpakļaujas iekšējiem kārtības noteikumiem, kas paredz, ka klientam 8 no rīta ir jāatbrīvo patversme, bet 18 vakarā viņš var atgriezties patversmē apliecinot, ka nav lietojis alkoholu vai citas uzbudinošas vielas.

## Atsauces
Ināra Turka

**Ināra Turka** (dzimusi 1942. gada 12. martā) ir PSRS un Latvijas bioloģe un agroķīmiķe. Latvijas augstskolu un koledžu arodbiedrību locekle. *"Agronomy Research"* redaktore no Latvijas. Latvijas Zinātņu akadēmijas locekle.

## Biogrāfija
Dzimusi 1942. gada 12. martā Rīgā. 1971. gadā pabeidza Latvijas Valsts Universitātes Bioloģijas fakultāti. Kopš 1976. gada ir Latvijas Entomoloģijas biedrības locekle. 1980. gadā aizstāvēja kandidāta disertāciju Kijivas Lauksaimniecības institūtā. Kopš 1974. gada strādā Latvijas Lauksaimniecības universitātē, sākot ar 1994. gadu profesora amatā. 1992. gadā lasīja lekcijas Zviedrijas lauksaimniecības zinātņu universitātē. 1994. gadā aizstāvēja doktora grādu Latvijas Lauksaimniecības universitātē, iegūstot habilitētā bioloģijas doktora pakāpi. Kopš 1997. gada Ziemeļeiropas lauksaimniecības zinātņu asociācijas locekle. 1998. gadā apbalvota ar Latvijas Republikas Zemkopības ministrijas Sudraba medaļu. 2015. gadā ieguva Pauļa Lejiņa vārdbalvu.

Vairāk nekā 170 zinātnisko publikāciju, 8 monogrāfiju un 9 mācību pabalstu autore.

## Mācību pabalsti
* Bankina B., Turka I. (2013) Augu slimību un kaitēkļu uzskaites metodes. Jelgava, Latvijas Lauksaimniecības universitāte. ISBN 978-9984-48-090-9 © B. 2013. 24 lpp.
* Praktikums augu aizsardzības līdzekļu klasifikācijas apguvei. 55 lpp.
* Turka I. (2004) Augu aizsardzība/Augkopība /Red. A. Ruža. Jelgava.- LLU.- 69-87; 190—195.
* Turka I. (2003) Pesticīdu lietošanas riski augu aizsardzībā. Jelgava — LLKC.- 159 lpp.
* Turka I. (2003) Vīrusi kā augu slimību ierosinātāji. Kartupeļu slimības/ Augu slimības/Red. B. Bankina.- Jelgava. — 61-75; 142—160.
* Turka I. (2000) Pesticīdi un vide. Latvijas Lauksaimniecības konsultāciju un Izglītības atbalsta centrs. 35.lpp.
* Turka I. (2001) Augu aizsardzība/ Smidzinātāju rokasgrāmata/ Ozolnieki -LLKC.- lpp.41-52.
* Turka I. (1996) Pesticīdu lietošana augu aizsardzībā. — 1996. — Zvaigzne ABC.- 127.lpp.

## SCOPUS un WEB of Science indeksētās publikācijas
* Gailis J., Turka I.(2014) The diversity and structure of ground beetles (Coleoptera:Carabidae) assemblages in differently managed winter wheat. Baltic Journal of Coleopterology. 14 (1).p.33-46.
* Gailis J., Turka I. (2013) Discussion on ground beetles and rove beetles as indicators of sustainable agriculture in Latvia: Review. Proceedings of Annual 19th International Scientific Conference «Research for Rural Development 2013»: Vol1. 58-62
* Grantiņa I., Apenīte I., Turka I. (2011) Identification and control of rape stem weevil Ceuthorrhynchus spp. in winter oilseed rape in Latvia. In: Book of abstracts of 17th Annual International Scientific Conference «Research for Rural Development 2011», Latvia University of Agriculture, Jelgava, Latvia, May 18 — 20 2011, Vol.1.p.13-17.
* Turka I., Vanags J. (2008) Economical aspects for growing of genetically modified rapeseed in Latvia (I). Zemdirbyste — Agriculture.T. 95, Nr.3., pp.115 −220.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Биографическая справка на сайте АН Латвии
* Справка на странице Латвийского сельскохозяйственного университета
* Профиль на сайте lf.llu.lv
Albānija 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Albānija]] [[2014. gada ziemas olimpiskās spēles|2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** Krievijas pilsētā Sočos bija viena 88 pārstāvošajām valstīm. Šīs bija Albānijas trešās ziemas olimpiskās spēles. Albānijas delegācija šajās spēlēs sastāvēja no 2 sportistiem, Erjona Tolas un Suelas Mehilli, kas abi startēja kalnu slēpošanā. Erjonam Tolam šīs bija trešās ziemas olimpiskās spēles, kurās viņš startēja. Savukārt Suela Mehilli bija pirmā Albānijas sportiste, sieviete, kas startēja ziemas olimpiskajās spēlēs.

Šajās olimpiskajās spēlēs Albānija neizcīnija olimpiskās medaļas.

Albānijas karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija Erjons Tola, bet noslēguma ceremonijā — Suela Mehilli.

## Sportistu sadalījums starp sporta veidiem

## Kalnu slēpošana [[Attēls:Alpine skiing pictogram.svg|25px]]

Abi divi Albānijas sportisti startēja kalnu slēpošanā. Taču treniņos pirms sacensībām Erjons Tola lauza roku un ieplānotajās disciplīnās nestartēja. Suela Mehilli labāko rezultātu izcīnīja milzu gigantā, iegūstot 60. vietu ar rezultātu 3 minūtes un 7.91 sekundes, bet slalomā tika diskvalificēta.

### Sportisti

; Vīrieši
* Erjons Tola
; Sievietes
* Suela Mehilli

### Rezultāti
; Vīrieši

; Sievietes

## Skatīt arī
* Albānija olimpiskajās spēlēs

## Atsauce

## Ārējās saites
2010. gada ziemas olimpiskās spēles (Vancouver 2010) *Olympic.org.* Starptautiskā olimpiskā komiteja.
Neņdzjana

**Neņdzjana** (, *Nèn Jiāng*), arī **Nonni** (mandžūru: , *Non ula*), ir upe Ķīnas ziemeļaustrumos, Sunhuadzjanas lielākā pieteka. Sākas Lielā Hingana ziemeļaustrumu priekškalnēs. Plūst dienvidaustrumu virzienā pa Mandžūrijas līdzenumu Heilundzjanas provincē. Ieplūst Sunhuadzjaņā pie Daaņas. Lielākās pietekas ir Taoerhe, Nemorhe, Nuomiņhe, Gaņhe. Kuģojama līdz Cicikarai.

Lielākās pilsētas krastos ir Cicikara, Neņdzjana, Daaņa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Albānija 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Albānija]] [[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** Dienvidkorejas pilsētā Phjončhanā bija viena no 92 pārstāvošajām valstīm. Šīs bija Albānijas ceturtās ziemas olimpiskās spēles. Tāpat kā iepriekšējās, 2014. gada Soču olimpiskajās spēlēs, Albānija bija pārstāvēta ar tiem pašiem diviem sportistiem — Erjonu Tolu un Suelu Mehilli. Šīs bija Erjona Tolas ceturtās ziemas olimpiskās spēles, bet Suela Mehilli startēja otro reizi.

Šajās olimpiskajās spēlēs Albānija neizcīnīja olimpiskās medaļas.

Albānijas karognesēja olimpisko spēļu atklāšanas un noslēguma ceremonijā bija Suela Mehilli.

## Sportistu sadalījums starp sporta veidiem

## Kalnu slēpošana [[Attēls:Alpine skiing pictogram.svg|25px]]

Abi divi Albānijas sportisti startēja kalnu slēpošanā. Gan Erjons Tola, gan Suela Mehilli startēja divās disciplīnās — milzu slalomā un slalomā. Erjons Tola labāko rezultātu izcīnīja slalomā, iegūstot 36. vietu ar rezultātu 1 minūte un 57.06 sekundes, bet milzu slalomā viņš izcīnīja 47. vietu ar rezultātu 2 minūtes 33.63 sekundes. Suela Mehilli milzu slalomā izcīnīja 53. vietu ar rezultātu 2 minūtes 46.57 sekundes, bet slalomā nefinišēja.

### Sportisti

; Vīrieši
* Erjons Tola
; Sievietes
* Suela Mehilli

### Rezultāti
; Vīrieši

; Sievietes

## Skatīt arī
* Albānija olimpiskajās spēlēs

## Atsauce
Marjana Lipovšeka

**Marjana Lipovšeka** (; dzimusi ) ir slovēņu operdziedātāja (mecosoprāns).

## Biogrāfija
Bijušā Ļubļanas Mūzikas akadēmijas rektora (1968—1970), komponista un pianista Mariana Lipovšeka (1910—1995) meita. Viņa absolvēja klavierskolu dzimtajā pilsētā. No 1970. līdz 1977. gadam viņa studēja vokālu Grācas Mūzikas un teātra universitātē, 1978. gadā - Operas studijā Vīnē.

1979. gadā viņa debitēja Vīnes Valsts operā, kopš 1981. gada dziedāja Hamburgas operas namā, Minhenes operā. Viņa uzstājās uz lielākajām operu skatuvēm Vācijā, dziedāja teātros un festivālos Barselonā, Zalcburgā, Milānā, Florencē, Londonā, Edinburgā, Prāgā, Čikāgā, Ņujorkā, Sanfrancisko.

Lipovšekas vokālās partijas izmantotas filmās "Jēkabs melis" (1999) un "Pelēkā josla" (2001), viņa filmējās arī televīzijā Riharda Vāgnera un Riharda Štrausa operu iestudējumos.

Dzīvo Vīnē un Zalcburgā.

## Repertuārs
Viņa dziedājusi Monteverdi, Mocarta, Vāgnera, Mussorgska, Borodina, Verdi, Bizē, Berga, Bartoka, Enesku, Cerha, Penderetska un citu operās, uzstājās Baha, Šūberta, Šūmaņa, Brāmsa, Volfa, Mālera, Šēnberga, Stravinska koncertos.

## Radoši kontakti
Viņa ir strādājusi ar tādiem diriģentiem kā Klaudio Abado, Nikolauss Arnonkūrs, Daniels Barenboims,  Garijs Bertīni, Mihaels Gīlens, Kristofs fon Dohnāņi, Endrū Deiviss, Kolins Deiviss, Volfgangs Zavališs,  Džeimss Levins, Lorins Māzels, Zubins Meta, Rikardo Muti, Kents Nagano, Seidzi Odzava, Helmuts Rillings, Bernards Haitings, Mjuns Vunčuns, Džordžs Šolti, Pēteris Šreiers, Horsts Šteins.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Prešerena prēmija (Slovēnija) (1988)
* Slovēnijas Republikas Zelta brīvības goda zīme (1994)
* Gustava Mālera zelta medaļa (1996)
* Austrijas Zinātnes un mākslas goda zīme (2001)
* Ļubļanas goda pilsone (2004)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Karavastajas lagūna

thumb|180px|left|Cirtainais pelikāns — svarīga aizsargājama suga Karavastajā.


{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1729043"
}

**Karavastajas lagūna** jeb **Karavastas lagūna** () ir lielākā lagūna Albānijā un viena no lielākajām lagūnām Vidusjūras piekrastē, un tās platība ir 42 km2. Karavastaju no Adrijas jūras atdala plata ar mežu apaugusi smilšu josla. Tā izvietojusies Mīzekes piekrastes līdzenumā netālu no Divjakas un aptuveni 20 km attālu no Lušņas pilsētas Fieri ķarkā. Aizsargājama kopš 1966. gada. Lagūnas nosaukums veidojies no grieķu termina "laivu piestātne" ().

Karavastajas pārpurvotajos krastos aug galvenokārt priedes un tajā ir daudz nelielu smilšainu salu. Tā ir pazīstama ar savu pelikānu populāciju; Karavastajas lagūnas Pelikānu salā dzīvo ap 60 pāru cirtaino pelikānu (*Pelecanus crispus*), kas ir ap 5% no to Eiropas populācijas. Lagūnā ir arī ievērojamas putnu mazo zīriņu, brūnspārnu bezdelīgtārtiņu un jūras kraukļu populācijas. Lagūna ietilpst Palearktikas Vidusjūras mežu un krūmāju Ilīrijas lapu koku mežu sauszemes ekoreģionā. Klimats ir tipisks Vidusjūras, ar vidējām gada temperatūrām no +12°C februārī līdz +24°C augustā. Ar jūru Karavastaju saista trīs kanāli (viens no tiem mākslīgs), kuri rada plūdmaiņas ik 6 stundas un ūdenstece tajos ir 15-30 m³/s. Lagūnas sāļums svārstās 20—55 ‰ robežās atkarībā no plūdmaiņām un vēja virziena. Pie Karavastajas lagūnas tiek pieskaitīta arī 8,5 km² lielā Godulas lagūna.

Lagūna atrodas Divjakas—Karavastajas nacionālā parka robežās un ir atzīta par starptautiski nozīmīgu mitrāju saskaņā ar Rāmsaras konvenciju. ''BirdLife International'' ir atzinusi Karavastu par putniem nozīmīgu teritoriju, jo tā uztur ievērojamu skaitu dažādu putnu sugu populāciju. 

Karavastajas lagūna iekļauta Rāmsaras starptautiski nozīmīgo mitrāju sarakstā.  

Tā kā kādreizējās dezinfekcijas kampaņas bija ilgstoši apturētas, šajā apgabalā ir ļoti aktīva moskītu sezona. Tomēr 2014. gadā tās tika atsāktas, un valsts iestādes ir aizsākušas parka rehabilitācijas projektu. Tas iekļāva medību moratoriju, kas atdzīvināja putnu vērošanas aktivitātes. Lagūnu atdalošās smilšu joslas liedags tiek izmantota kā tūristu pludmale.

## Attēlu galerija

Divjakë-Karavasta National Park 2018.jpg
Parku Kombëtar Divjakë 07.jpg
Laguna e Karavastasë (Pjesa Perëndimore).jpg
Karavasta lagoon from South to Divjaka (OSCAL19 trip).jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
Lielais Ābols

[thumb|''Big Apple Corner'', 54. ielas un [Brodvejas dienvidrietumu stūrī]]
**Lielais Ābols** () ir Ņujorkas pilsētas iesauka.

## Vēsture

Iesauku 1920. gados popularizēja *[[New York Morning Telegraph]]* sporta žurnālists Džons J. Ficdžeralds, kas to izmantoja, rakstot par zirgu skriešanās sacensībām. 1920. gadu beigās iesauku, rakstot par Ņujorku, sāka izmantot arī citi rakstnieki. 1930. gados ieguldījumu iesaukas izmantošanā deva džeza mūziķi, kas to iekļāva dziesmu tekstos kā atsauci uz Ņujorku. 30. gados populāra kļuva arī dziesma un deja, saukta par *The Big Apple*. Līdz 1950. gadam iesauku izmantoja diezgan bieži, bet vēlāk to sāka uzskatīt par novecojušu un vairs tik bieži neizmantoja.

1970. gadu sākumā, pilsētas saimniecības lejupslīdes laikā, tās iedzīvotāji sāka atkārtoti lietot Lielā Ābola iesauku kā atgādinājumu par Ņujorkas agrāko bagātību un varenību. Iesaukai atgūstot popularitāti, to kā oficiālo pilsētas iesauku sāka izmantot Ņujorkas oficiālā mārketinga un tūrisma organizācija, lai popularizētu Ņujorku tūristiem. Radītā iesaukas kampaņa bija veiksmīga, un kopš tā laika tā ir saglabājusi popularitāti.

1997. gadā Ņujorkas pilsētas dome kā pateicību Ficdžeraldam par iesaukas popularizēšanu 54. ielas un Brodvejas dienvidrietumu stūri nosauca par *Big Apple Corner*. Šis stūris tika izvēlēts tāpēc, ka Ficdžeralds no 1934. līdz 1963. gadam dzīvoja ēkā, kas atrodas uz šī stūra.

## Atsauces
Augšvestsaida

**Augšvestsaida** () ir Ņujorkas pilsētas apkaime Manhatanā, kas atrodas salas centrālajā rietumu daļā. Apkaime robežojas ar Centrālparku austrumos, ar Hudzonu rietumos, ar 59. ielu dienvidos un ar 110. ielu ziemeļos. Apkaimes kopējā platība ir 5 kvadrātkilometri, pēc 2018. gada datiem apkaimē dzīvo 214 744 iedzīvotāji.

Augšvestsaida ir attēlota daudzās filmās, seriālos un televīzijas šovos kā Amerikāņu psihopāts, Nakts muzejā, Tev pienācis pasts un Viens pats mājās 2.
Montpellier Business School

***Montpellier Business School*** () ir Eiropas biznesa augstskola ar vairākām universitātes pilsētiņām, kas atrodas Monpeljē. *MBS* dibināta 1897.

*The Financial Times* 2019. gadā skolu Eiropas biznesa skolu vidū ierindoja sešdesmit devītais vietā.

Skolas programmas ir trīskārši akreditētas — atbilstoši starptautiskajiem AMBA, EQUIS un AACSB standartiem. Skolas absolventu vidū ir tādi ievērojami uzņēmēji un politiķi kā *Eric Besson* (bijušais Francijas ministrs).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
Revīzija

**Revīzija** (latīņu *revisiō* ‘izskatīšana no jauna’) ir pārbaude, ko veic īpaša lietpratīga persona (revidents, auditors), apkopojot un novērtējot informāciju, sniedzot savu atzinumu un ieteikumus. Revīzija ir darbības un darījumu pareizuma un likumīguma pārbaude, ko iniciē augstāka institūcija, īpaši saimnieciskajā un finanšu jomā; revīziju veic, pārbaudot mantiskā stāvokļa uzskaiti, saimnieciskās darbības rezultātu pierakstus, finanšu pārskatus, kontus u. tml.; revīzijas mērķis — konstatēt pārkāpumus.
Karēlijas zemesšaurums

**Karēlijas zemesšaurums** (, , ) ir zemesšaurums Krievijas ziemeļrietumos 45 līdz 110 kilometru platumā, kas atdala Baltijas jūras Somu līci no Lādogas ezera. 

Zemesšaurums ir vēsturiskās Karēlijas sastāvdaļa, tomēr mūsdienās tā lielākā daļa ietilpst Krievijas Ļeņingradas apgabalā. Šaurums ir populārs Sanktpēterburgas iedzīvotāju vasarnīcu un atpūtas dabā reģions. 

Karēlijas zemesšaurums iekļāvās Krievijas impērijas sastāvā pēc Ziemeļu kara 1712. gadā, bet pēc Zviedrijas sakāves Somijas karā 1809. gadā tika iekļauts Somijas lielhercogistes sastāvā. Pēc Somijas neatkarības nodibināšanas zemesšaurums iekļāvās Somijas valstī. Starp pasaules kariem šeit tika izbūvēta t.s. Mannerheima līnija, bet Ziemas kara laikā šeit notika kara galvenās kaujas. Pēc Otrā pasaules kara Somija bija spiesta šo teritoriju atdot PSRS.

## Ārējās saites
Dzintarkalnu viduslaiku kapsēta

**Dzintarkalnu viduslaiku kapsēta** ir vietējas nozīmes valsts aizsargājams arheoloģijas piemineklis Dienvidkurzemes novada Aizputes pagastā, uz dienvidiem no Aizputes pilsētas, pie Ormaņkalna dīķa. 

## Ārējās saites
*Nacionālās kultūras mantojuma pārvaldes db
Malvina Koprona

**Malvina Koprona** (; dzimusi )  ir poļu vieglatlēte, vesera metēja, bronzas medaļniece 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Karjera
Vispirms viņa nodarbojās ar šķēpa mešanu, vēlāk pārgāja uz vesera mešanu. Debija notika 2009. gadā Slupskā Januša Kušocinska (Polijas) memoriālā (3. vieta junioru turnīrā). Trīskārtējā Polijas jauniešu čempione (2014, 2015, 2016). Polijas čempionāta sudraba (2016, 2017) un bronzas medaļniece (2014, 2015).

Polijas nacionālās komandas sastāvā viņa kļuva par 2017. gada pasaules čempionāta bronzas medaļnieci, un tajā pašā gadā viņa uzvarēja vasaras Universiādes sacensībās Taibei. Vairākkārt piedalījās vasaras un ziemas Eiropas kausu izcīņā mešanas disciplīnās. Personīgais rekords vesera mešanā - 76,85 m (2017. gada 26. augusts, Taibei Universitāte), otrais Polijas vēsturē. Personīgais rekords šķēpa mešanā - 51,66 m (2012. gada 23. jūnijs, Bjalistoka). Viņa arī uzstādīja Polijas jauniešu rekordu vesera mešanā - 72,74 m (2016).

## Sacensību rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaparnieku senkapi

**Kaparnieku senkapi** ir vietējas nozīmes valsts aizsargājams arheoloģijas piemineklis Jēkabpils novada Aknīstes pagastā, uz ziemeļrietumiem no Aknīstes pilsētas, Dienvidsusējas labajā krastā. 
Senkapi atrodas lēzenā laukā Dienvisusējas ielejā uz DR no Kaparnieku mājām. Teritorija padomju gados meliorēta, kā rezultātā senkapu uzkalniņš saskatāms apkārtējā ainavā kā neliels izcēlums.

## Ārējās saites
*Nacionālās kultūras mantojuma pārvaldes db
Dacjina

**Dacjina** (,  — ‘Lielās svinības’) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Heilundzjanas provincē Ķīnas ziemeļaustrumos.  Izvietojusies provinces dienvidrietumos Neņdzjanas kreisajā krastā. Robežojas ziemeļos ar Cicikaru, austrumos — ar Suihua un provinces galvaspilsētu Harbinu, bet dienvidos — ar Dzjiliņas provinci. Dacjina tiek dēvēta par «Ķīnas naftas galvaspilsētu».

## Vēsture

Līdz 19. gadsimta beigām tagadējās Dacjinas apvidus bija mongoļu etnosa durvudu mazapdzīvots reģions. 1898. gadā tika izbūvēts Ķīnas Austrumu dzelzceļš ar Aņdas (安达, *Āndá*) staciju. 1913. gadā izveidots Aņdas apriņķis. 1959. gadā Aņdas apkārtnē tika atklāts naftas lauks, kas ātri kļuva par Ķīnas nozīmīgāko naftas rūpniecības bāzi. 1965. gadā izveidota atsevišķa Aņdas pilsēta, kas bija tieši pakļauta provinces valdībai. 1979. gadā pilsēta pārdēvēta tagadējā vārdā.

## Ekonomika
Galvenās rūpniecības nozares ir naftas ieguve un pārstrāde, kā arī minerālmēslu un etilēna ražošana. Attīstīta arī lauksaimniecība, mežrūpniecība, lopkopība un zivkopība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Armēnija 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Armēnija]] [[1994. gada ziemas olimpiskās spēles|1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** bija viena no 67 pārstāvošajām valstīm. Armēnijai šīs bija pirmās ziemas olimpiskās spēles, kurās tā startēja kā neatkarīga valsts.

Armēnijas delegāciju šajās olimpiskajās spēlēs veidoja 2 sportisti, kuri startēja vienā olimpiskajā sporta veidā — bobslejā, kur Armēniju pārstāvēja ASV armēņu kopienā dzimuši sportisti. Šajās olimpiskajās spēlēs Armēnijas sportisti medaļas neizcīnīja.

Armēnijas karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija Arsēns Harutjunjans.

## Sportistu sadalījums starp sporta veidiem

## Bobslejs [[Attēls:Bobsleigh pictogram.svg|25px]]

Armēnijas sportisti Džo Almasians un Kens Topalians startēja bobsleja divnieku disciplīnā. Četru braucienu rezultātā viņi ar rezultātu 3 minūtes un 39,81 sekundes izcīnīja 36. vietu.

### Sportisti
; Vīrieši
* Džo Almasians
* Kens Topalians

### Rezultāti

## Skatīt arī
* Armēnija olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Sarkanā egle

**Sarkanā egle** (*Picea rubens*) ir egļu suga, kas ir endēma Ziemeļamerikai, no Kvebekas austrumu daļas līdz Jaunskotijai, no Adirondakas kalniem uz rietumiem, un no Jaunanglijas dienvidiem līdz Ziemeļkarolīnas rietumiem. Šo sugu angliski dēvē arī par dzelteno egli, Rietumvirdžīnijas egli, austrumu egli un he-balzamu.