open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juzefs Petkēvičs

**Juzefs Petkēvičs** (dzimis  Rīgā, miris  Rīgā) bija Latvijas poļu starptautiskais lielmeistars šahā.

## Biogrāfija
Dzimis poļu ģimenē, viņa tēvocis bija katoļu bīskaps. Šahu sācis spēlēt 16 gadu vecumā. Meistarkandidāta normu izpildījis 1960. gadā, meistara normu — 1967. gadā, bet starptautiskā meistara titulu ieguvis 1980. gadā. Laika posmā no 1968. gada līdz 2003. gadam piedalījies vairāk nekā 60 starptautiskajos turnīros.
Juzefs Petkēvičs piecas reizes dalījis pirmo vietu Latvijas šaha čempionātos: 1969, 1974, 1985, 1991, 1998, taču tikai divas reizes (1974, 1985) viņš ieguvis Latvijas čempiona titulu. Trīs reizes Latvijas izlases sastāvā piedalījies šaha olimpiādēs un PSRS Tautu spartakiādēs.

Par uzvaru 2002. gada Pasaules senioru čempionātā Naumburgā (Vācija) Petkēvičam piešķīra starptautiskā lielmeistara titulu.

Miris 2024. gada 1.maijā.

## Nozīmīgākās sacensības

* 1966. gads, 1. vieta Rīgas šaha čempionātā (13 no 13).
* 1967. gads, dalīta 1.—3. vieta Pērnavas šaha turnīrā.
* 1967. gads, pārstāvējis Latvijas izlasi PSRS Tautu spartakiādē Maskavā pie 1.rezerves galdiņa (+1 —1 =1).
* 1969. gads, dalīta 1.—2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1969. gads, pārstāvējis Latvijas izlasi PSRS komandu čempionātā Groznijā pie 4. galdiņa (+1 —2 =4).
* 1970. gads, 3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1974. gads, dalīta 1.—2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1975. gads, pārstāvējis Latvijas izlasi PSRS Tautu spartakiāde Rīgā pie 6.galdiņa (3,5 no 5).
* 1977. gads, dalīta 2.—3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1977. gads, 1. vieta Zabžes starptautiskajā šaha turnīrā.
* 1977. gads, 1. vieta Žešovas starptautiskajā šaha turnīrā.
* 1979. gads, 1. vieta Lodzas starptautiskajā šaha turnīrā.
* 1979. gads, dalīta 2.—3. vieta Vroclavas starptautiskajā šaha turnīrā.
* 1979. gads, pārstāvējis Latvijas izlasi PSRS Tautu spartakiādē Maskavā pie 4.galdiņa (4,5 no 7).
* 1981. gads, 2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1985. gads, dalīta 1.—2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1991. gads, dalīta 1.—4. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1994. gads, dalīta 2.—3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1994. gads, pārstāvējis Latvijas izlasi 31.šaha olimpiādē Maskavā pie 1.rezerves galdiņa (+1 —1 =4).
* 1996. gads, dalīta 2.—3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1996. gads, pārstāvējis Latvijas izlasi 32.šaha olimpiādē Erevānā pie 2.rezerves galdiņa (+4 —1 =2).
* 1998. gads, dalīta 1.—2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1998. gads, pārstāvējis Latvijas izlasi 33.šaha olimpiādē Elistā pie 1.rezerves galdiņa (+2 —0 =3).
* 1998. gads, 1. vieta šaha festivāla "Liepājas rokāde" ātrspēles turnīrā.
* 2002. gads, 1. vieta Pasaules senioru šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Žuravļevs, N.; Dulbergs, I.; Kuzmičovs, G. (1980), Latvijas šahistu jaunrade, Riga: Avots. 25. — 26. lpp.
USENET

250px|thumb|Diagramma ar ''Usenet'' serveriem un klientiem. Zilie, zaļie un sarkanie punkti serveros attēlo tajos uzturētās grupas. Bultas starp serveriem norāda vēstkopu grupu apmaiņas. Bultas starp klientiem un serveriem nozīmē, ka lietotājs ir pierakstījies konkrētai grupai un lasa vai publicē ierakstus.

**USENET** (no ) ir datortīkls, ko izmanto galvenokārt sarunām un un failu publicēšanai. Usenet sastāv no ziņu grupām, kurās lietotāji var sūtīt izziņas. Izziņas glabājas serveros, kuri mainās ar tām kā draugs draugam. Usenet deva lielu ieguldījumu tīmekļa kultūras attīstībā, radot tādus terminus kā niki, smaili, paraksti, moderatori, trolings, flūds, fleims, bans, FAQ un spams.

## Atsauces
Ļevs Gutmans

**Ļevs Gutmans** (dzimis  Rīgā) ir Latvijā dzimis Vācijas starptautiskais lielmeistars šahā (no 1986. gada).
Vairākkārt piedalījies Latvijas šaha čempionātos un 1972. gadā ir izcīnījis Latvijas čempiona titulu. Pārstāvējis Latviju dažādos PSRS komandu šaha turnīros.
1980. gadā repatriējies uz Izraēlu. Šajā pašā gadā ieguvis starptautiskā meistara nosaukumu. 1982. gadā un 1984. gadā pārstāvējis Izraēlas komandu divās šaha olimpiādēs. Bijis Viktora Korčnoja sekundants Pasaules čempionātu izcīņas ciklos. Vēlāk pārcēlies uz dzīvi Vācijā. Pazīstams arī kā ievērojams atklātņu eksperts, ir vairāku šaha grāmatu autors.

## Nozīmīgākās sacensības

* 1969. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā PSRS komandu čempionātā, izcīnot 2. vietu pie 6.galdiņa — 5 no 7.
* 1974. gads, 3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1974. gads, piedalījies "Daugavas" komandas sastāvā PSRS Kausa izcīņā pie 2.galdiņa — 3,5 no 8.
* 1975. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā PSRS Tautu spartakiādē pie 5.galdiņa — 3 no 7.
* 1976. gads, 2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1977. gads, dalīta 2.—3. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1979. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā PSRS Tautu spartakiādē pie 5.galdiņa — 5 no 8.
* 1984. gads, 1. vieta Grindavikas starptautiskajā šaha turnīrā.
* 1985. gads, 1. vieta Bērševas starptautiskajā šaha turnīrā.
* 1986. gads, 1. vieta Vupertāles starptautiskajā šaha turnīrā.
* 1986. gads, dalīta 1.—3. vieta Lugāno starptautiskajā šaha turnīrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Siligo

**Siligo** (, ) ir pašvaldība Itālijai piederošajā Sardīnijas salā. Siligo atrodas aptuveni 160 km uz ziemeļiem no Kaljāri un 25 km uz dienvidaustrumiem no Sasari. Pašvaldības kopējā platība ir 43,6 km², un 2010. gadā tajā dzīvoja 943 cilvēki.
Movša Feigins

**Movša Feigins** (dzimis  Daugavpilī, miris  Buenosairesā) bija Latvijas šaha meistars, viens no spēcīgākajiem Latvijas šahistiem 1930. gados.

4. Latvijas šaha kongresā, kas notika Jelgavā 1932. gadā, uzvarot papildmačā Teodoru Bergu, viņš kļuva par Latvijas čempionu šahā. Sešas reizes Movša Feigins ir piedalījies Latvijas izlases sastāvā šaha olimpiādēs, kurās spēlējis ļoti sekmīgi, un divas reizes ieguvis godalgotu vietu pie sava galdiņa: bronzu 1933. gadā un sudrabu 1936. gadā.

1939. gadā septembrī, sākoties Otrajam pasaules karam, Movša Feigins atradās Latvijas komandas sastāvā 8. šaha olimpiādē Buenosairesā. Viņš bija to daudzo šahistu skaitā, kas nolēma vairs neatgriezties Eiropā, bet palikt Argentīnā. Tur Movša Feigins līdz mūža galam ar labiem panākumiem piedalījās šaha turnīros.

## Nozīmīgākās sacensības

* 1930. gadā 2. vieta III Latvijas šaha kongresā.
* 1930. gadā pārstāvējis Latvijas izlasi 3. šaha olimpiādē Hamburgā pie 3. galdiņa (+6 —5 =6).
* 1931. gadā pārstāvējis Latvijas izlasi 4. šaha olimpiādē Prāgā pie 4. galdiņa (+8 —5 =2).
* 1932. gadā 1. vieta IV Latvijas šaha kongresā.
* 1933. gadā pārstāvējis Latvijas izlasi 5. šaha olimpiādē Folkestonā pie 3. galdiņa (+6 —2 =6).
* 1935. gadā pārstāvējis Latvijas izlasi 6. šaha olimpiādē Varšavā pie 3. galdiņa (+7 —5 =5).
* 1935. gadā 2. vieta 2. Latvijas šaha čempionātā.
* 1936. gadā pārstāvējis Latvijas izlasi 3. neoficiālajā šaha olimpiādē Minhenē pie 3. galdiņa (+12 —2 =5).
* 1936./1937. gadā dalīta 4.—5. vieta Hastingsas starptautiskajā šaha turnīrā.
* 1937. gadā 3. vieta 3. Latvijas šaha čempionātā.
* 1937. gadā dalīta 15.-16. vieta Ķemeru starptautiskajā šaha turnīrā.
* 1937. gadā 2. vieta Briseles starptautiskajā šaha turnīrā.
* 1939. gadā 6. vieta Ķemeru-Rīgas starptautiskajā šaha turnīrā.
* 1939. gadā pārstāvējis Latvijas izlasi 8. šaha olimpiādē Buenosairesā pie 3. galdiņa (+10 —4 =5).
* 1940. gadā 2. vieta Sarsfīldas starptautiskajā šaha turnīrā.
* 1941. gadā dalīta 6.—8. vieta Marderplatas starptautiskajā šaha turnīrā.
* 1946. gadā 3. vieta Buenosairesas starptautiskajā šaha turnīrā.
* 1950. gadā 3. vieta Rosario starptautiskajā šaha turnīrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē OlimpBase.org
Garciems

**Garciems** ir ciems Ādažu novada Carnikavas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā starp Rīgas—Skultes dzelzceļu (stacija Garciems) un Piejūras dabas parku pie Eimura kanāla ietekas Rīgas līcī  no pagasta centra Carnikavā,  no novada centra Ādažiem un  no Rīgas centra.

Ciema nosaukums cēlies no cauri tekošās Langas upītes nosaukuma ( — ‘garš’). Apvidū iekšzemē no piejūras kāpām dažādos laikos pastāvējušas vairākas apdzīvotās vietas. 1884. un 1927. gada kartē atzīmēts **Langeciems** (*Langezeem*). Mūsdienu ciems veidojies no trim atsevišķām daļām. 1960. gados sāka veidoties vasarnīcu kolonijas Garciems (starp dzelzceļu un Langas upi) un Mežciems (pie Eimura kanāla), bet pie stacijas izveidojās Garciema ciemats ar vairākām daudzdzīvokļu mājām. 2000. gadu sākumā ciems strauji sāka attīstīties kā prestižs Pierīgas privātmāju ciems un administratīvi daļas tika apvienotas vienā ciemā. Garciemā atrodas vairāki veikali.

Blakus Garciemam Mežgarciemā atrodas bijusī PSRS pretgaisa aizsardzības karaspēka daļa, kuru reizēm dēvēja Garciema vārdā.

Rietumos no ciema atrodas 28,8 m augstā Garciema paraboliskā kāpa.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Garciems.com
Kārlis Kalve

**Kārlis Kalve** ( — ) bija latviešu gleznotājs, gleznotāja Pētera Kalves brālis.

## Biogrāfija
Kārlis Kalve dzimis Trepes pagasta Andrānu Kaļvos 1877. gada 1. augustā zemnieku ģimenē. Profesionālo izglītību ieguvis Štiglica Centrālajā tehniskās zīmēšanas skolā Pēterburgā, ko nav pabeidzis finansiālu apsvērumu dēļ. Vēlākos gados privāti studējis pie gleznotāja Konstantīna Križicka. Vasarās Krievijā no Melnās jūras līdz Lādogas ezeram strādājis dažādus gadījuma darbus, pārdodot arī savas gleznas. Dzīvodams grūtos materiālos apstākļos, saslimis ar tuberkulozi. Miris savās mājās Kaļvos 1903. gada 19. septembrī, apbedīts Dreimaņu kapsētā pie Krustpils.

## Mākslinieciskā darbība
Bijis spilgts gadsimtu mijas ainavu glezniecības kopējs. Mākslinieka darbi Latvijā ir saglabājušies samērā maz. Kopumā uzgleznojis vairākus simtus gleznu — eļļas glezniecības darbu, pasteļu un zīmējumu, no kuriem lielākā daļa palikusi Krievijā.

### Izstādes
Atceres izstāde māksliniekam un viņa brālim Pēterim Kalvem tika sarīkota 1982. gadā Jēkabpilī.

### Darbi

Attēls:K.Kalve Lote Nr. 12.jpg|Pie ezera (1902)
Attēls:K.Kalve Lote Nr. 52.jpg|Muiža (1908)


## Ārējās saites
* Darbi
* www.bdaugava.lv

## Atsauces
Arhitekts

thumbnail|200px|Arhitekts pie rasējamā dēļa. 1893. gada kokgriezums
**Arhitekts** (no grieķu valodas *αρχι; arhi* — «galvenais» un *τέκτονασ; tektonas* — «būvnieks») ir persona, kas profesionāli strādā ar arhitektūru saistītās jomās. Viņa galvenie uzdevumi ir celtņu un dažādu konstrukciju projektēšana, pilsētu plānošana, interjera un dizaina izstrādāšana, civilā inženierija un citas līdzīgas darbības.

Augstākais arhitektu apbalvojums ir Prickera balva, kas dažreiz neoficiāli tiek saukta arī par "Nobela prēmiju arhitektūrā". 2011. gadā šo balvu saņēma portugāļu arhitekts Eduardu Soutu de Moura (*Eduardo Souto de Moura*) par futbola stadiona *[[Estádio Municipal de Braga]]* veidošanu 2004. gada Eiropas futbola čempionāta vajadzībām.

## Ārējās saites
Amata (kuģis)

**Amata** (pirms tam: Beļģijas *Condroz* un Vācijas *Herzog Johan Albrecht*) bija Latvijas Republikas tirdzniecības flotes kravas tvaikonis.

Tvaikonis būvēts 1898. gadā Rostokā, Vācijā. Tilpība 1132 BRT, trīscilindru tvaika dzinēja jauda 98 ZS.

Latvijas Republikas tirdzniecības flotē no 1925. gada ar vārdu *Emmy*. 1928. gadā pārdēvēts par *Dundagu*. Kopš 1932. gada nosaukums *Amata*. Vairākkārt mainījis īpašniekus. Pēdējais īpašnieks J. Minninghofs Nīderlandē, kas kuģi nodevis apsaimniekošanā *Latvijas kuģniecības sabiedrībai* Rīgā.
Pieraksta osta - Rīga. Veicis reisus uz Baltijas un Ziemeļjūras ostām. Kuģi 1940. gada decembrī Liepājā nacionalizē PSRS. Vācijas un PSRS kara sākumā atradās Liepājā kur to pārņēma nacistiskā Vācija. Pārdēvēts par *Carl*. Kuģi 1945. martā Hamburgas ostā nogremdē Apvienotās Karalistes kara aviācija.

Kapteiņi: V.Šalkovskis, E.Melvils, A.Priedītis, K.Ūdriņš, G.Cūghauss, E.Erns, K.E.Jirgensons, H.A.Āķis un K.Dreimanis.

## Izmantotā literatūra
* *Latvijas Jūrniecības vēsture*, Rīga, 1998.
Kalngale

**Kalngale** ir ciems Ādažu novada Carnikavas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā Langas upītes krastos abpus autoceļam P1 dienvidos no Rīgas—Skultes dzelzceļa (stacija Kalngale)  no pagasta centra Carnikavas,  no novada centra Ādažiem un  no Rīgas centra.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
[thumb|left|250px|Daugavgrīvas mācītājmuiža (pastorāts) 1797. gadā (no [Broces kolekcijas).]]
Kopš 18. gadsimta Kalngalē atradās Daugavgrīvas draudzes novada luterāņu mācītāja dzīves vieta (pastorāts). Sakarā ar Langas upes aizsērēšanu pastorātu pārcēla uz Rīnūžiem, kur 1896. gada jūlijā tika pabeigta jauna pastorāta būve.

Apdzīvotā vieta veidojusies kā vasarnīcu ciems (Kalngalaciems, Kalnagala ciems) Strauji attīstījies 20. gadsimta otrajā pusē, kad tur tika izveidotas vairākas vasarnīcu kolonijas. 2000. gadu sākumā ciems sāka attīstīties kā prestižs Pierīgas privātmāju ciems.

Kangalē dzīvoja aktrise, teātra režisore un dramatiskā pedagoģe, Latvijas PSR Tautas skatuves māksliniece Lūcija Baumane (1905-1988).

## Vietas
Kalngalē atrodas brīvā laika pavadīšanas centrs "Kadiķis", estrāde, zirgu stallis "Erceni", dažādi veikali, Piejūras dabas parks. Visām Kalngales ielām ir putnu nosaukumi.

## Atsauces
Pēteris Kalve

**Pēteris Kalve** ( — ) bija latviešu gleznotājs, gleznotāja Kārļa Kalves brālis. Viens no pirmajiem latviešu mākslā aizsācis spalvas zīmējuma kopšanu.

## Biogrāfija
Pēteris Kalve dzimis Trepes pagasta Andrānu Kaļvos 1882. gada 1. martā zemnieku ģimenē. Glezniecības pamatus apguvis pie brāļa Kārļa Kalves. Profesionālo izglītību ieguvis Venjamiņa Blūma mākslas skolā Rīgā (1899—1902, kā arī paralēli studijām apmeklējis gleznotāja Vilhelma Purvīša studiju. Privāti studējis pie baltvācu gleznotāja Jūlija Klevera, kur galvenokārt nodarbojies ar skolotāja darbu kopēšanu. Papildinājies Berlīnē pie V. Leistikova ainavu glezniecībā un pie L. Korinta portretu glezniecībā. Darbojies Pēterburgas muzejos, kopējot meistaru darbus. Miris 1913. gada 11. februārī Rīgā, apbedīts Dreimaņu kapsētā pie Krustpils.

## Mākslinieciskā darbība
Regulāri strādājis ainavu glezniecībā, viens no pirmajiem aizsācis spalvas zīmējuma attīstību un popularizēšanu Latvijā. Ļoti daudz kopējis dažādu meistaru darbus, to starp sava skolotāja J. Kleveru, pārdodams vairāk kā 200 viņa darbu kopijas ar savu parakstu.

### Izstādes
Izstādēs piedalījies no 1904. gada, izstāžu darbībā piedalījies regulāri. Pēc gleznotāja nāves Rīgā Latviešu mākslas veicināšanas biedrība sarīkoja mākslinieka atceres izstādi, ko atklāja Kalves bēru dienā ar pārstāvētām 446 gleznām un 60 spalvas zīmējumiem.
Atceres izstādes māksliniekam un viņa brālim Kārlim Kalvei tika sarīkota 1982. gadā Jēkabpilī, vēlāk Rīgā tajā pašā gadā.


Attēls:P.Kalve Imatras krāces.jpg|Imatras krāces (1906)
Attēls:P.Kalve lauku sēta.jpg|Lauku sēta (1907)
Attēls:P. Kalve Puķu dārziņš.jpg|Puķu dārziņš (1909)
Attēls:P.Kalve Ezers.jpg|Ezers (1911)
Attēls:P.Kalve rudens.jpg|Rudens


## Ārējās saites
* Biogrāfija un darbi
* www.bdaugava.lv
* www.latvijasmaksla.lv

## Atsauces
Garupe (ciems)

**Garupe** ir ciems Ādažu novada Carnikavas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā starp Rīgas—Skultes dzelzceļu (stacija Garupe) un Piejūras dabas parku  no pagasta centra Carnikavas,  no novada centra Ādažiem un  no Rīgas centra. Dažkārt apvienots ar Carnikavas ciemu un saukts par **Arhitektu**.

Ciems sācis veidoties kā vasarnīcu kolonija 1960. gados. Garupē ir ap 1400 vasarnīcu, bet saskaņā ar pašvaldības informāciju ciemā ir ap 112 pastāvīgie iedzīvotāji.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Ievērojami iedzīvotāji

* Dzintars Dreibergs – latviešu kino režisors

## Atsauces
Kirchner

***Kirchner*** ir vācu cilmes profesijas uzvārds, kas atvasināts no vidusaugšvācu vārda *kirchenaere* ('sakristans', 'priesteris', 'baznīcas palīgs' ​​vai 'baznīcas īpašuma pārvaldnieks'). Cilvēki ar šādu uzvārdu ir:

* Ernsts Ludvigs Kirhners (*Ernst Ludwig Kirchner*; 1880—1938) — vācu/šveiciešu gleznotājs un grafiķis;
* Kristina Fernandesa de Kiršnere (*Cristina Fernández de Kirchner*; 1953) — Argentīnas politiķe, juriste, Argentīnas prezidente no 2007. līdz 2015. gadam;
* Nestors Kiršners (*Néstor Kirchner*; 1950—2010) — Argentīnas politiķis, jurists, Argentīnas prezidents no 2003. līdz 2007. gadam.
Švarcvalde

**Švarcvalde** (, izrunā:  — ‘Melnais mežs’) ir ar mežiem klāta kalnu grēda Bādenes-Virtembergas federālajā Zemē Vācijas dienvidrietumos. Tās rietumu un dienvidu robežu veido Reinas upe, savukārt no austrumiem to ieskauj Virtembergas reģions. Švarcvaldē augstākais kalns ir Feldbergs (1493 m virs jūras līmeņa). Aptuvenā Švarcvaldes platība ir 6 tūkstoši km². Lielākā Švarcvaldes pilsēta ir Freiburga.

## Atsauces

## Ārējās saites
Topīka

**Topīka** (, izrunā: ) ir pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, Kanzasas administratīvais centrs. Tā atrodas Kanzasas upes krastā, štata ziemeļaustrumos. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 127 tūkstoši iedzīvotāju. Topīka ir ceturtā lielākā štata pilsēta aiz Vičitas, Overlendpārkas un Kanzassitijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Telephone

"**Telephone**" ir amerikāņu dziedātājas Lady Gaga otrais singls no viņas trešā EP albuma *[[The Fame Monster]]*. Singls tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Interscope Records un tajā kā viesmāksliniece piedalījās mūziķe Bejonse Noulza.

## Ārējās saites
* Lady Gaga oficiālā mājaslapa 
* Dziesmas videoklips
Abū Bekrs

**Abū Bekrs as Siddīks abd Allāhs ibn Abī Kuhāfa** (, *ʾabū bakr aṣ-ṣiddīq ʿabd allāh bn ʾabī quḥāfa*, dzimis 573. gadā, miris ) bija sunnītu islāma pirmais kalifs, kā arī viens no desmit pravieša Muhameda līdzgaitniekiem, kuriem Muhameds jau viņa dzīves laikā apsolīja paradīzi. Iespējams viņš bija pirmais cilvēks, kurš pievērsās Muhameda sludinātajam islāmam. Kopā ar Muhamedu viņš no Mekas emigrēja uz Jatribu (Medīnu), kur turpināja izplatīt islāma ticību. Abū Bekrs bija Muhameda sievas Aišas tēvs. Viņš nereti tiek saukts par Abū Bekru as Siddīku, kur as Siddīks ir tulkojams kā ‘patiesais’, ‘patiesīgais’, kas norāda, ka Muhameds viņam ļoti uzticējās.

Pēc Muhameda nāves tika dibināts Rāšidunu kalifāts, Abū Bekrs kļuva par pirmo no četriem “Taisni vadītajiem kalifiem”, kurš šajā kalifātā valdīja no 632. līdz 634. gadam. Abū Bekrs bija arī kara vadonis, rakstītpratējs un nodarbojies arī ar Korāna pierakstīšanu. Atrodoties uz nāves gultas, par savu pēcteci Abū Bekrs izvēlējās Umaru Ibnelhatābu. Abū Bekrs ir apglabāts Nabavi mošejā, turpat kur Muhameds.

## Biogrāfija
[thumbnail|left|200px|Persiešu miniatūra, kurā redzams kā padotie dod svinīgo zvērestu Abū Bekram. Pa labi no viņa redzams [Umars Ibnelhatābs]]
Abū Bekrs ir dzimis 573. gadā Mekā, kuraišītu cilts *[[banu taim]]* klanā. Viņš kļuva par tirgoni. Abū Bekrs kļuva par Muhameda līdzgaitnieku, kā rezultātā arī viņš cieta no Muhameda pretiniekiem. 622. gadā viņš devās līdzi Muhamedam no Mekas uz Jatribu (mūsdienās Medīnu), kur bija drošāk izplatīt islāma ticību.

Abū Bekra zināšanas par arābu ciltīm palīdzēja Muhamedam izplatīt islāmu. 623. vai 624. gadā abus vīriešus vēl vairāk satuvināja Abū Bekra meitas Aišas izdošana pie Muhameda par sievu. 630. gadā Abū Bekrs vadīja svētceļojumu uz Meku. Ciešā atrašanās līdzās Muhamedam ļāva viņam pēc Muhameda nāves 632. gadā kļūt par pirmo arābu kalifu. Par kalifu viņām palīdzēja kļūt Umars Ibnelhatābs, kas pats kļuva par kalifu pēc Abū Bekra nāves. Abū Bekra valdīšanās laikā jaunizveidotajā Rāšidūnu kalifātā nemitīgi norisinājās sacelšanās. Viena no nozīmīgākajām cīņām norisinājās 633. gada maijā, kad Abū Bekra karavadonis Halīds Ibnelvahīds apspieda kārtējo sacelšanos un nogalināja tās līderi Musailimu.

Abū Bekrs nomira . Īsajā valdīšanas laikā Abū Bekrs ne tikai saglabajā jaunizveidoto valsti, bet arī uzsāka tās paplašināšanos ziemeļu virzienā. Viņa pēcteči valsti nostiprināja un uzsāka karus arī ar Austrumromas impēriju. Abū Bekrs ir apglabāts Nabavi mošejā, turpat kur Muhameds.

## Atsauces

## Ārējās saites
Laveri

**Laveri** ir ciems Ādažu novada Carnikavas pagastā. Izvietojies Laveru ezera dienvidaustrumu krastā  no pagasta centra Carnikavas,  no novada centra Ādažiem un  no Rīgas centra.

Apdzīvotā vieta veidojas no vairākām viensētām; perspektīvā plānota savrupmāju dzīvojamās apbūves zona ciema rietumos.

## Atsauces
Ernsts Ludvigs Kirhners

**Ernsts Ludvigs Kirhners** (; dzimis , miris ) bija vācu/šveiciešu gleznotājs un grafiķis.

Studējis arhitektūru Drēzdenes Tehniskajā augstskolā. Pēc diplomdarba aizstāvēšanas 1905. gadā kopā ar citiem arhitektūras studentiem — Frici Bleilu, Kārli Šmitu-Rotlufu un Ērihu Hekelu izveidoja mākslinieku grupu "Tilts", apvienību, kas tiek uzskatīta par vācu 20. gadsimta ekspresionisma pamatlicēju. Par mākslinieku apvienības bohēmas un darba vietu kļuva Kirhnera dzīvoklis un Hekela darbnīca. Vēlāk grupa noīrēja bijušo gaļas veikalu Drēzdenes Fridrihštates rajonā.

1911. gadā Kirhners pārcēlās uz Berlīni, kur kopā ar citu "Tilta" dalībnieku Maksi Pehšteinu izveidoja  modernās glezniecības skolu — *MUIM-Institut*.

Kirhnera mākslinieciskais rokraksts Berlīnes periodā ieguva robustāku izteiksmi — formas ieguva izteikti zigzagveidīgas aprises, bet krāsu palete kļuva spilgtāka un tiešāka. Tieši Berlīnē nostrādātie gadi visbiežāk tiek vērtēts kā nozīmīgākais Kirhnera daiļrades periods.

1914. gada septembrī Kirhners iestājās armijā, lai cīnītos Pirmajā pasaules karā, drīz tomēr nervu sabrukuma dēļ tika komisionēts. Atlaba sanatorijās Taunusā un Davosā. Šveicē Kirhners faktiski nodzīvoja atlikušo mūža daļu. 1933. gadā nacistiskais režīms viņa radītos darbus pieskaitīja pie "deģeneratīvās mākslas", un 1937. gadā aptuveni 600 mākslinieka darbi tika iznīcināti. 1938. gadā Kirhners izdarīja pašnāvību.

## Attēlu galerija

Attēls:Ernst Ludwig Kirchner Sitzende Dame (Dodo) 1907-1.jpg|*Sitzende Dame*, 1907. gads
Attēls:Kirchner 1909 Marzella.jpg|*Marzella*,1909—1910. gads
Attēls:Vier Holzplastiken 1912.jpg|*Vier Holzplastiken*, 1912. gads
Attēls:Ernst Ludwig Kirchner - Nollendorfplatz.jpg|*Nollendorfplatz*, 1912. gads
Attēls:Ernst Ludwig Kirchner - Potsdamer Platz.jpg|*Potsdamer Platz*, 1914. gads
Attēls:Kirchner - Selbstbildnis als Soldat.jpg|*Selbstbildnis als Soldat*, 1915. gads
Attēls:Ernst Ludwig Kirchner Zwei Brüder M. (Mardersteig) 1921-1.jpg|*Zwei Brüder M.*, 1921. gads


## Atsauces

## Ārējās saites

* Māksliniekam veltīta mājaslapa  
* Kirhnera muzeja mājaslapa  
* Ernsts Ludvigs Kirhners ''artcyclopedia'' 
* Ernsta Ludviga Kirhnera darbi ''museumsyndicate''
Joahims Peipers

**Joahims Peipers** (, bieži pazīstams arī kā **Johens Peipers** (); dzimis , miris ) bija vācu virsnieks, SS štandartenfīrers.

## Dzīvesgājums
No 1938. gada aprīļa līdz 1941. gada augustam Peipers bija Heinriha Himlera personīgais adjutants.
Pēc tam *[[Waffen-SS]]* kaujas virsnieks 1. SS tanku divīzijā "Leibstandarte-SS Adolf Hitler". Karojis gan Austrumu, gan Rietumu frontē. Izcēlies ar varonību kaujās un nežēlību pret pretinieku un civiliedzīvotājiem.

Pēc kara tiesāts par Malmedī slaktiņa veikšanu. Piespriests nāvessods, kas vēlāk nomainīts pret mūža ieslodzījumu, bet vēl vēlāk — ar ieslodzījumu. Atbrīvots no ieslodzījuma 1956. gada beigās. Apsūdzēts arī kara noziegumos Itālijā.

Pēc ieslodzījuma strādāja autorūpniecībā, kompānijā *[[Porsche]]*. 1972. gadā pārcēlās uz dzīvi Francijā. 1976. gada naktī no 13. uz 14. jūliju nogalināts uzbrukumā mājai ar degpudelēm. Uzbrucēju personības nav noskaidrotas.

## Ārējās saites

* Peiperam veltīta lapa 
* Michael Reinartz: ''14. Juli 1976 - Brandanschlag auf Himmlers Ex-Adjutant Joachim Peiper'' WDR ZeitZeichen vom 14. Juli 2021; u.&nbsp;a. mit Jens Westemeier. (Podcast)
* Jens Westemeier: Joachim Peiper, in: NDB-online.
Oto Hāns

**Oto Hāns** (; dzimis , miris ) bija vācu ķīmiķis, 1944. gada Nobela prēmijas ķīmijā laureāts, jo 1938. gadā atklāja urāna kodolu dalīšanos, kas lika pamatus kodolieročiem un kodolenerģētikai. Prēmiju Zviedrijas karalis pasniedza 1946. gadā.

Tiek dēvēts par "kodolķīmijas tēvu". Nacistu idejisks pretinieks, kaut arī palika strādāt Vācijā arī nacistu laikā. Pēc Otrā pasaules kara oponēja kodolieroču attīstīšanai. Pēdējais Ķeizara Vilhelma biedrības un pirmais Maksa Planka biedrības prezidents.

Dzimis Frankfurtē pie Mainas, pārtikuša uzņēmēja ģimenē. Studēja Marburgas Universitātē. Strādājis Minhenē, Londonā. Cieši sadarbojies ar Hermani Fišeru, Līzi Meitneri. Pirmā pasaules kara laikā Friča Hābera vadībā dienēja ķīmiskajā karaspēkā. Pēc kara beigām turpināja pētījumus.

## Ārējās saites

* Oto Hāns Nobela prēmijas mājaslapā
Hāns

**Hāns** ( — ‘gailis’, , *Xān* — ‘hans’) var būt:

* Āmirs Hāns (आमिर ख़ान; 1965) — Indijas aktieris, režisors, producents;
* Ārijs Hāns (*Arie Haan*; 1948) — Nīderlandes futbolists un treneris;
* Imrāns Hāns (1952) — Pakistānas premjerministrs, kriketa spēlētājs;
* Jons Hāns (*John Hahn*; 1869—1945) — Latvijas vācbaltu politiķis;
* Kārlis Hugo Hāns (*Carl Hugo Hahn*; 1818—1895) — vācbaltiešu izcelsmes misionārs Namībijā un lingvists;
* Oto Hāns (*Otto Hahn*; 1879—1968) — vācu ķīmiķis;
* Pauls Edmunds fon Hāns (*Paul Edmund von Hahn*; 1899—1934) — vācu žurnālists un rakstnieks;
* Salmāns Hāns (सलमान ख़ान; 1965) — Indijas aktieris;
* Šāhruhs Hāns (शाहरुख़ ख़ान; 1965) — Indijas aktieris;
* Traugots Hāns (*Traugott Hahn*; 1875—1919) — vācbaltiešu mācītājs un teoloģijas profesors.

## Skatīt arī
* *[[Hahn]]*
* Hāni (*von Hahn*) — sena vācbaltiešu dzimta, kas bija ieceļojusi Livonijā 14. gadsimtā;
* Haralds Hāne — Latvijas vieglatlēts;
* Hāna
Brants

**Brants** var būt:
* īstās mājassēnes (*Serpula lacrymans*) tautas nosaukums.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Fransuā Brants (*François Brandt*; 1874—1949) — franču airētājs;
* Heinrihs Johans fon Brants (*Heinrich Johan von Brandt*; 1653—1735) — Zviedru Livonijā dzimis muižnieks un zviedru pulkvedis Ziemeļu kara laikā;
* Jūliāns Brants (*Julian Brandt*; 1996) — vācu futbolists, pussargs;
* Kārlis Brants (1895—1950) — Latvijas brīvību cīņu dalībnieks, Bruņoto spēku virsnieks;
* Viktors Brants (*Viktor Brandt*; 1999) — zviedru biatlonists;
* Villijs Brants (*Willy Brandt*; 1913—1993) — vācu politiķis, Vācijas kanclers (1969—1974), Nobela miera prēmijas laureāts.
Kociņš

**Kociņš** var būt:

* Aleksandrs Kociņš, virsnieks
* Fricis Kociņš, diplomāts
* Rūdolfs Kociņš, virsnieks
Markuss

**Markuss** var būt:

* Markuss (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Markuss Ēriksons
* Markuss Gailītis
* Markuss Grenholms
* Markuss Helners
* Markuss Nēslunds
* Markuss Šmits
* Markuss Zuševics
* Markuss Rešfords

## Cilvēki ar šādu uzvārdu

* Rūdolfs Markuss;
* Zigfrīds Markuss (*Siegfried Marcus*; 1831—1898), ebreju izcelsmes vācu izgudrotājs.
Pjotrs Vorobjovs

**Pjotrs Vorobjovs** (; dzimis  Maskavā, Krievijas PFSR, PSRS) ir bijušais krievu hokejists, tagad — hokeja treneris. Pašlaik (2013) Vorobjovs ir Kontinentālās hokeja līgas kluba Jaroslavļas "Lokomotiv" galvenais treneris.

Spēlētāja karjeras laikā spēlējis uzbrucēja pozīcijā, visu karjeru aizvadījis Rīgas "Dinamo" klubā.

1981. gadā uzsāka trenera karjeru. Sākotnēji darbojās Rīgas "Dinamo" sistēmā, galvenokārt kā trenera palīgs, vienu sezonu bija arī komandas galvenais treneris. Pēc tam bijis Maskavas "Dinamo" treneris, strādājis arī Vācijā — trīs sezonas bija Frankfurtes "Lions" galvenais treneris. Pēc tam strādājis kā Krievijas klubu Jaroslavļas "Lokomotiv", Toljati "Lada", Mitišču "Atlant", Ņižņijnovgorodas "Torpedo" galvenais treneris. Pēc Jaroslavļas aviokatastrofas, kad gāja bojā gandrīz visa komanda, kā arī galvenais treneris, P. Vorobjovs tika apstiprināts par jauno galveno treneri.

2006. gadā bija Latvijas hokeja izlases galvenais treneris Pasaules čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vorobjovs

**Vorobjovs** (, no *воробей* — 'zvirbulis'; sieviešu dzimtē **Vorobjova** (*Воробьёва*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Pjotrs Vorobjovs (*Пётр Ильич Воробьёв*, 1949) — Krievijas hokeja treneris;
* Sergejs Vorobjovs (1995) — Latvijas futbolists.
Petkēvičs

**Petkēvičs** (; sieviešu dzimtē **Petkēviča** *(Petkiewicza)*) ir poļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Juzefs Petkēvičs (1940—2024) — Latvijas šahists;
* Staņislavs Petkēvičs (*Stanisław Petkiewicz*; 1907/1908—1958/1961) — Latvijas un Polijas vieglatlēts.
Feigins

**Feigins** ir ebreju uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Marks Feigins (*Марк Фейгин*; dzimis 1971. gadā), Krievijas politiķis un sabiedriskais darbinieks;
* Movša Feigins (1908—1950), Latvijas šaha meistars.
Raiņa un Aspazijas māja

thumb|Raiņa un Aspazijas māja, Baznīcas ielā 30
**Raiņa un Aspazijas māja** ir Raiņa un Aspazijas muzeja struktūrvienība Baznīcas ielā 30 Rīgā. Muzejs atvērts kopš 1993. gada.

## Vēsture
Muzejs atrodas divstāvu koka ēkā, kas uzcelta 1878. gadā. Šo māju Rainis un Aspazija iegādājās 1924. gadā, bet iekārtojās vienā no tās dzīvokļiem tikai . Rainis šajā dzīvoklī nodzīvoja līdz pat savai nāvei, bet Aspazija 1933. gada pavasarī pārcēlās uz jaunu dzīvesvietu un ēku pārdeva.

Latvijas PSR laikā ēku nacionalizēja un ierīkoja īres dzīvokļu namu, 1949. gadā pie ēkas piestiprināja piemiņas zīmi Rainim. 1967. gadā ēkā nolēma dibināt memoriālo muzeju un 1971. gadā atbrīvoja no īrniekiem, bet tikai 1986. gadā to kopā ar sētas māju nodeva Raiņa Literatūras un mākslas vēstures muzeja rīcībā.

Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā 1990. gadā namu daļēji pārbūvēja, 1993. gadā veica daļēju memoriālā dzīvokļa restaurāciju. No 2015. līdz 2016. gadam pamatīgi atjaunoja divstāvu ielas māju, vienstāvu sētas māju un nelielo iekšpagalmu.

## Ēka
Baznīcas ielas nams ir autentiskākā no Raiņa un Aspazijas piemiņas vietām, to vismazāk skārušas pārbūves un citas laikmeta pārmaiņas. Par šīs mājas nozīmību liecina ieraksts abu dzejnieku testamentā: "Nams Rīgā, Baznīcas ielā 30 paliek Rīgas pilsētai, kurai tajā jāierīko muzejs uz mūsu abu vārda. Namā paliek arī mūsu bibliotēka un rokraksti, un tie darāmi pieejami visiem..."

## Muzeja atrašanās vieta
* Rīga, Baznīcas iela 30

## Atsauces

## Ārējās saites
* Memoriālo muzeju apvienība 
* Kultūras karte.lv
Dītrihs Bonhēfers

**Dītrihs Bonhēfers** (; dzimis , miris ) bija vācu mācītājs, ietekmīgs teologs un Pretošanās kustības dalībnieks nacistu valdīšanas laikā Vācijā. Viens no opozīcijā nacistiem esošās Apliecinošās baznīcas (*Bekennende Kirche*) līderiem. Nogalināts Flosenbirgas koncentrācijas nometnē. 

Dzimis Berlīnes universitātes slimnīcas *[[Charité]]* ārsta ģimenē. Studēja teoloģiju Berlīnes Humboltu universitātē. Papildinājās Spānijā un ASV. 1931. gadā kļuva par mācītāju Sv. Mateja baznīcā (*St. Matthäuskirche*) Berlīnē Tīrgārdenā. 

Jau no pirmajām nacistu valdīšanas dienām publiski uzstājās pret nacismu un Ādolfu Hitleru. Cīnījās pret nacistu ietekmes pieaugumu baznīcā. 1933. gadā devās uz Londonu, kur kalpoja vācu draudzēs. 1935. gadā atgriezās Vācijā un piedalījās nelegālā garīgā semināra darbā Finkenvaldē (mūsdienās Ščecinas daļa). 1937. gadā Gestapo semināru slēdza un arestēja 27 mācītājus. Pēc tam divus gadus Bonhēfers puslegāli ceļoja no vienas nelielas Austrumvācijas draudzes uz otru. 

1940. gadā varas iestādes aizliedza Bonhēferam publiski uzstāties, bet 1941. gadā aizliedza publicēties. Bonhēfers kļuva par Abvēra (kurā darbojās daudzi Pretošanās kustības dalībnieki) aģentu un bija informēts par plānotajiem atentātiem pret Ādolfu Hitleru. 1943. gada 6. aprīlī Bonhēfers tika arestēts. Ieslodzīts dažādās vietās, līdz 1945. gada 9. aprīlī pakārts pēc lauku kara tiesas sprieduma, kopā ar Vilhelmu Kanarisu, Hansu Osteru un citiem. Tas notika divas nedēļas pirms nometni atbrīvoja ASV armija.
## Audiovizuālās norādes
* Flossenbürg & the Execution Site of Dietrich Bonhoeffer | History Traveler Episode 396
## Ārējās saites

* Bonhoferam veltīta lapa Berlīnes Valsts bibliotēkā 
* Bonhoferam veltīta lapa
Karena Demirčjana sporta un koncertu komplekss

**Karena Demirčjana sporta un koncertu komplekss**, arī **"Amalir"** () ir sporta un koncertu komplekss Erevānā. Kompleksā ietilpst koncertu un sporta zāles.

## Vēsture
Komplekss tika atklāts 1983. gadā, bet dēļ lielā ugunsgrēka, kas izcēlās pēc pusotra gada, tas tika aizvērts līdz pat rekonstrukcijas beigām 1987. gadā. Kompleksu projektēja armēņu arhitektu grupa: A. Tarhaņans, S. Hačikans, G. Pogosans un G. Mušegans. 1990. gadā kompleksā norisinājās Jana Gilana konerts, 1996. gadā norisinājās 32. šaha olimpiāde, bet 2011. gadā Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss. Arī 2022. gadā šajā kompleksā decembrī paredzēts rīkot Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkursu.

1999. gadā, drīzumā pēc terorakta Armēnijas parlamentā, kā rezultātā bojā gāja spīkers Karens Demirčjans, komplekss tika pārsaukts viņa vārdā. 2005. gadā kompleksu privatizēja un to nopirka Krievijas celtniecības holdings BAMO, kurš trīs gadu laikā to rekonstruēja. 2014. gadā uzkrājušos parādu dēļ Armēnijas valdība atdeva to Aizsardzības ministrijas pārziņā, bet 2015. gadā pārdeva to *NTAA Investment Group LLC*, kura plānoja izbūvēt tur viesnīcu un akvaparku.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Bijusī mājaslapa
Pauls Hausers

**Pauls Hausers** (; dzimis , miris ) bija vācu virsnieks, SS oberstgrupenfīrers. 

## Dzīvesgājums
Studēja Berlīnes kara akadēmijā. Pirmā pasaules kara laikā dienēja štābā. 1932. gadā demobilizējās no armijas, darbojās veterānu organizācijā *[[Stahlhelm]]*. *Stahlhelm* vēlāk iekļāvās SA, bet vēlāk - SS.
Otrā pasaules kara laikā piedalījās kaujās gan Austrumu, gan Rietumu frontē, divreiz nopietni ievainots. Pēc kara darbojies organizācijā HIAG (*Hilfsgemeinschaft auf Gegenseitigkeit der Angehörigen der ehemaligen Waffen-SS*).

## Ārējās saites
Verners fon Blombergs

**Verners fon Blombergs** (; dzimis , miris ) bija vācu ģenerālfeldmaršals. No 1933. gada līdz 1938. gada janvārim - Vācijas kara ministrs un armijas virspavēlnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1878. gadā virsleitnanta Emīla fon Blomberga un viņa sievas Emmas, dzimušas Čepes, ģimenē.
1907. gadā beidza studijas Prūsijas kara akadēmijā un no 1908. gada dienēja Vācijas armijas ģenerālštābā. Pirmā pasaules kara laikā karoja Rietumu frontē. 
1928. gadā Verners fon Blombergs apmeklēja PSRS, kur ieguva pārliecību, ka Vācijas atjaunošana iespējama caur diktatūru. 1929. gadā pēc konflikta ar ģenerāli Kurtu fon Šleiheru viņu nosūtīja uz Austrumprūsiju. 1932. gadā Blombergs Vācijas delegācijas sastāvā piedalījās Atbruņošanās konferencē Ženēvā.

1933. gadā  Verners fon Blombergs kļuva par aizsardzības ministru Ādolfa Hitlera kabinetā. 1934. gadā pēc viņa iniciatīvas no Vācijas armijas atvaļināja visus ebreju izcelsmes karavīrus. 1936. gada 20. aprīlī viņš kļuva par pirmo nacistiskās Vācijas ģenerālfeldmaršalu.

1938. gada 12. janvārī Blombergs otrajās laulībās apprecējās ar Ernu Grūnu. Policija atklāja, ka jaunā sieva 1932. gadā fotografējusies pornogrāfiskos attēlos, ziņoja to Gestapo un Hermanim Gēringam. Gērings par to ziņoja Hitleram un tas pieprasīja, lai Blombergs anulē precības. Verners fon Blombergs atteicās un demisionēja no armijas.

Pēc Otrā pasaules kara beigām 1945. gadā Sabiedrotie Verneru fon Blombergu arestēja un viņš liecināja Nirnbergas prāvā. Mira apcietinājumā 1946. gada 14. martā.

## Ārējās saites
Ļubaņa (Krievija)

**Ļubaņa** () ir pilsēta pie Tigodas upes Ļeņingradas apgabalā Krievijā pie Krievijas federālā autoceļa M10. Stacija dzelzceļa līnijā Maskava - Sanktpēterburga.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1499. gadā. No 1711. gada - pieturas punkts pasta līnijā Sanktpēterburga - Maskava. Aleksandrs Radiščevs darbā "Ceļojums no Pēterburgas uz Maskavu" Ļubaņai veltījis nodaļu. 1849. gadā caur Ļubaņu devās pirmais pasažieru vilciens. 1880. gadā Ļubaņas baznīcā tika apglabāts pirmais Krievijas ceļu ministrs un Nikolaja dzelzceļa līnijas projekta autors Pāvels Meļņikovs, kuram pilsētā uzcelts piemineklis. Otrā pasaules kara laikā no 1941. līdz 1944. gadam - vācu okupācijā. No 1942. gada 7. janvāra līdz 1942. gada 30. aprīlim Ļubaņas apkaimē notika Sarkanās armijas Ļubaņas operācija. Neveiksmīga uzbrukuma rezultātā krita vismaz 100 000 padomju karavīru. Kopējie Sarkanās armijas zaudējumi bija vairāk nekā 300 000 karavīru. Ļubaņas operācijā citu starpā gūstā krita ģenerālis Andrejs Vlasovs.  

## Kultūra
Pilsētā atrodas Pētera un Pāvila katedrāle - vienīgais dzelzceļnieku dievnams Krievijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Ļubaņa enciklopēdijā "Mana pilsēta"
Rīgas stacija

**Rīgas stacija** var būt:
* Rīgas Pasažieru stacija;
* Rīgas jūras pasažieru stacija;
* Rīgas radio stacija.
Honuss Vāgners

**Johaness Pīters "Honuss" Vāgners** (*Johannes Peter "Honus" Wagner*; dzimis , miris ) bija amerikāņu beisbolists, spēlēja šortstopa pozīcijā.

Gandrīz visu karjeru aizvadīja Pitsburgas "Pirates" sastāvā. Taču karjeru viņš uzsāka Luisvilas "Colonels" vienības sastāvā. 1909. gadā viņš "Pirates" sastāvā kļuva par Pasaules sērijas čempionu. Pēc beisbolista karjeras beigām vienu gadu bija "Pirates" menedžeris, taču laikā no 1933. līdz 1951. gadam bija vienības galvenais treneris.

Vairākums beisbola vēsturnieku H. Vāgneru uzskata par visu laiku izcilāko šortstopu.

1936. gadā viņš bija viens no pirmajiem pieciem nacionālajā beisbola slavas zālē uzņemtajiem spēlētājiem. Balsojumā par uzņemšanu viņš saņēma 95,13% balsu.

H. Vāgners tika iekļauts MLB simboliskajā simtgades izlasē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Baseball Reference'' profils
Rodžerss Hornsbijs

**Rodžerss Hornsbijs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu beisbolists, beisbola menedžeris un treneris, spēlēja otrās bāzes spēlētāja pozīcijā.

23 gadus ilgās karjeras laikā spēlējis Sentluisas "Cardinals", Ņujorkas "Giants", Bostonas "Braves", Čikāgas "Cubs" un Sentluisas "Browns" klubos. Viņš divas sezonas tika atzīts par Nacionālās līgas vērtīgāko spēlētāju un 1926. gadā "Cardinals" sastāvā kļuva par Pasaules sērijas čempionu.

R. Hornsbijs tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem sitējiem beisbola vēsturē. Karjeras laikā viņš atsita 35,8 procentus metienu, kas ir otrs visu laiku izcilākais rādītājs pēc Taja Koba.

1936. gadā viņš tika uzņemts Nacionālajā beisbola slavas zālē. R. Hornsbijs tika iekļauts MLB simboliskajā simtgades izlasē.

Pēc karjeras beigās strādājis par menedžeri.

## Ārējās saites

* ''Baseball Reference'' profils 
* MLB profils 
* ESPN profils
Klēra Magvaira

**Klēra Rita Mērija Magvaira** (; dzimusi ) ir britu dziedātāja un dziesmu autore. 2008. gadā viņa parakstīja līgumu ar *[[Polydor Records]]*.

Mūziķe ierindojās 5. vietā BBC *Sound of 2011* topā. 2011. gada 24. februārī K. Magvaira izdeva debijas studijas albumu *[[Light After Dark]]*.

## Diskogrāfija
* 2011: *[[Light After Dark]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Magvaira

**Magvaira** () var būt:

* Klēra Magvaira (*Clare Maguire*; 1987) — britu dziedātāja un dziesmu autore;
* Meirīda Magvaira (*Mairead Maguire*; 1944) — Ziemeļīrijas miera aktīviste, Nobela miera prēmijas laureāte.

## Skatīt arī
* *[[Maguire]]*
* Magvairs
Nacionālais polāro pētījumu institūts

[thumb|250px|Nacionālā polāro pētījumu institūta ēka [Tačikava|Tačikavā]]
**Nacionālais polāro pētījumu institūts** (; bieži izmantota abreviatūra **NIPR** no iestādes angļu valodas nosaukuma *National Institute of Polar Research*) ir Japānas galvenā arktiskos un antarktiskos pētījumus koordinējošā institūcija.

Par institūcijas pirmsākumu var uzskatīt 1961. gada maijā Izglītības, zinātnes un kultūras ministrijas paspārnē izveidoto Polāro pētījumu institūtu, kura uzdevums bija Japānas antarktisko pētījumu ekspedīcijas iegūto materiālu un pētījumu uzglabāšana, katalogizēšana un pētīšana. 1962. gada aprīlī Nacionālajā zinātnes muzejā tiek nodibināts Polārais departaments. 1966. gada aprīlī muzejs un departaments tiek reorganizēti un pēc vairākkārtējām pārdēvēšanām tas saucas par Polāro pētījumu nodaļu. 1970. gadā tas kļūst par Polāro pētījumu centru un tiek izveidotas atsevišķas operāciju, pētījumu, materiālu un administratīvā nodaļas un centrs veidojas par antarktisko ekspedīciju galveno koordinatoru.

 tiek nodibināts Nacionālais polāro pētījumu institūts un par tā galveno pētījumu bāzi kļūst Šovas stacija Antarktīdā. Paplašinot pētījumu programmu tiek nodibinātas Midzuho (1970-1987), Asukas (1985-1991) un Domufudži (1995) stacijas Antarktīdā, kā arī NIPR stacija (1990) Nīolesunnā Svalbārā. Kopš 2009. gada maija institūta ofiss atrodas Tačikavas pilsēta Tokijas prefektūrā.

## Atsauces
Lī Smits

**Lī Artūrs Smits** (; dzimis ) ir bijušais amerikāņu beisbolists, spēlējis pičera pozīcijā. 18 gadus ilgajā profesionāļa karjerā viņš pārstāvēja astoņus dažādus klubus, lielāko daļu karjeras — Čikāgas "Cubs".

1975. gada MLB draftā viņu izraudzījās "Cubs" ar kopējo 28. kārtas numuru. Karjeras laikā viņš septiņas reizes piedalījās MLB Visu zvaigžņu spēlē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Baseball Reference'' profils
Boila

**Boila** (vīriešu dzimtē **Boils**, ) ir populārs īru-angļu uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu var būt:
* Lara Flinna Boila (*Lara Flynn Boyle*) — amerikāņu kinoaktrise (dzimusi 1970. gadā);
* Sūzana Boila (*Susan Magdalane Boyle*) — skotu dziedātāja (1961. gadā).

## Skatīt arī
* Boils
* Boila likums
Davids Ortiss

**Davids Ameriko Ortiss Ariass** (; dzimis ) ir dominikāņu beisbolists. Pašlaik (2012) pārstāv MLB klubu Bostonas "Red Sox".

MLB līgā debitējis  Minesotas "Twins" sastāvā, šo klubu viņš pārstāvēja līdz 2002. gadam. Kopš 2002. gada dominikānis pārstāv Bostonas "Red Sox". 2006. gadā viņš uzstādīja "Red Sox" kluba rekordu regulārajā sezonā veiktajos mājas skrējienos (54), šajā sezonā viņš bija Amerikāņu līgas līderis šajā rādītājā. "Red Sox" sastāvā D. Ortiss ir divas reizes uzvarējis Pasaules sērijas izcīņā. Septiņas reizes piedalījies MLB Visu zvaigžņu spēlē.

## Ārējās saites

* MLB profils 
* ESPN profils 
* ''Baseball Reference'' profils
Eduards O'Rurke

**Grāfs Eduards O'Rurke** (dzimis  miris ) bija īru izcelsmes Romas Katoļu Tinistas atjaunotās Romas katoļu Rīgas bīskapijas pirmais bīskaps, Gdaņskas bīskaps emeritus un Sofēnas titulārbīskaps.

## Biogrāfija un garīgā kalpošana
Dzimis 1876. gadā Minskā grāfa Mihaela O'Rurka viņa sievas Angelikas, dzimušas fon Bohvicas, ģimenē. Cēlies no O'Rurku dzimtas atzara, kas 18. gadsimta pirmajā pusē pācēlās uz Krievijas Impērijas anektēto Rīgas guberņu.

Mācījās jezuītu skolā Hirivā, no 1890. līdz 1898. gadam Viļņas un Rīgas ģimnāzijās. Līdz 1904. gadam studēja tautsaimniecību Rīgas Politehniskajā institūtā, 1903. gadā papildinājās Šveicē un Tirolē. No 1904. līdz 1908. gadam studēja teoloģiju Insbrukas Universitātē. 1907. gada 27. oktobrī tika iesvētīts par Žemaitijas bīskapijas priesteri. 
No 1908. gada bija Pēterpils Garīgā semināra vēstures profesors, no 1910. gada augusta arhibīskapa kanoniķis.

1918. gadā pāvests Benedikts XV nolēma atjaunot Rīgas bīskapiju, ar 1918. gada 29. septembra bullu *Commissum humilitati* ieceļot grāfu O'Rurki par atjaunotās Rīgas bīskapijas pirmo bīskapu. Bīskapa konsekrācija noritēja Viļņā 1918. gada 15. decembrī, no Žemaitijas bīskapijas atdalītās Kurzemes, Zemgales un Sēlijas katoļu draudzes pārgāja Rīgas bīskapijas pakļautībā. O'Rurke par savu galveno pienākumu uzskatīja Rīgas bīskapijas un arhibīskapijas atjaunošanas organizēšanu.

Tomēr Latvijas pagaidu valdība, tā arī garīdznieki vēlējās, lai jaunās valsts bīskaps būtu latvietis. Ņemot vērā šo apstākli, bīskaps O'Rurke 1920. gada 10. aprīlī no šī amata atteicās un bīskapijas vadību pārņēma bīskapa ģenerālvikārs Antonijs Springovičs. 1926. gadā grāfs Eduards O'Rurke tika iecelts par jaundibinātās Dancigas bīskapijas bīskapu. Miris Romā 1943. gada 27. jūnijā.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Romas katoļu Rīgas Metropolijas (atjaunotās) bīskapu uzskaitījums

## Ārējās saites
* Hierarhija
2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā — Tāllēkšana sievietēm

**[[Tāllēkšana]]s** sacensības 2011. gada Pasaules čempionātā notika Tegu stadionā 27. un 28. augustā. Par čempioni kļuva amerikāņu tāllēcēja Britnija Rīsa. Bronzas medaļu ar rezultātu 6,76 m izcīnīja latviete Ineta Radēviča. Šis panākums bija pirmā medaļa Pasaules čempionātos Latvijai kā neatkarīgai valstij un tikai otrā medaļa vispār latviešu sportistiem (1983. gadā pie medaļas šķēpa mešanā tika Dainis Kūla).

## Medaļu ieguvējas

## Fināls
}|| align=left|Funmi Jimoha || align=left| || || || || || || || ****||
|}

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rezultāti
Jessie J

**Džesika Elēna Korniša** (; dzimusi ), plašāk pazīstama kā ***Jessie J***, ir britu dziedātāja un dziesmu autore.

Karjeras sākumā viņa pārsvarā rakstīja dziesmas citiem mūziķiem, tai skaitā Krisam Braunam un Mailijai Sairusai. Viena no veiksmīgākajām viņas sarakstītajām dziesmām ir M. Sairusas izpildītā *[[Party in the U.S.A.]]*, kas vairākās valstīs tikusi sertificēta ar platīna disku. 2011. gada februārī *Jessie J* saņēma BRIT balvu. Tā paša gada februārī māksliniece izdeva debijas studijas albumu *[[Who You Are]]*. Mūziķe ierindojās 1. vietā BBC *Sound of 2011* topā.

2018. gadā uzsākusi romantiskas attiecības ar amerikāņu aktieri Čeningu Teitumu.

## Diskogrāfija
* 2011: *[[Who You Are]]*

### Singli

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Sūzana Boila

**Sūzana Magdalēna Boila** (; dzimusi ) ir skotu dziedātāja. Viņa kļuva pazīstama ar veiksmīgo dalību Apvienotās Karalistes šova *Britain's Got Talent* 3. sezonā, kur sasniedza finālu.

Pēc dalības konkursā viņa izdeva debijas studijas albumu *[[I Dreamed a Dream]]*, kas guva labus panākumus gan Apvienotajā Karalistē, gan citur pasaulē. Tas bija pārdotākais 2009. gada albums Apvienotajā Karalistē. Ar šo albumu viņa sasniedza vairākus rekordus, piemēram, S. Boila ir vecākā persona, kas ar debijas albumu sasniegusi Lielbritānijas topa pirmo vietu. Tāpat šis albums kļuva par gada pārdotāko albumu visā pasaulē.

## Diskogrāfija
* 2009: *[[I Dreamed a Dream]]*
* 2010: *[[The Gift (Sūzanas Boilas albums)|The Gift]]*
* 2011: *[[Someone to Watch Over Me]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Viks

**Viks** var būt:
* Eduārs Viks (*Édouard Wick*) — franču riteņbraucējs, 1900. gada olimpisko spēļu dalībnieks;
* Maikls Viks (*Michael Vick*; 1980) — amerikāņu futbola spēlētājs;
* Viktors Kalniņš (pseidonīms Viks) (1939) — latviešu rakstnieks.
Edvards Pavlovskis

**Edvards Pavlovskis** (dzimis  Dagdas rajona Bērziņu ciema (Beresnes draudze) Pauļukalna sādžā) ir Romas katoļu Jelgavas diecēzes bīskaps, ordinēts 25.05.1975, konsekrēts 10.09.2011, aizstājot līdzšinējo bīskapu Antonu Justu.

## Biogrāfija
Edvards Pavlovskis dzimis 1950. gada 30. augustā Latgalē, Krāslavas rajona (toreiz Dagdas rajona) Beresnes draudzē latviešu kolhoznieku ģimenē. 1968. gadā beidzis Dagdas vidusskolu un, iegūstot vidējo izglītību, tajā pašā gadā iestājies Rīgas Metropolijas Romas katoļu Garīgajā Seminārā. Pēc triju mēnešu mācībām decembrī ticis iesaukts dienestā Padomju armijā, pēc demobilizācijas 1970. gadā atsācis studijas seminārā. 1975. gadā beidzis semināru un tā paša gada 25. jūnijā Rīgas Svētā Jēkaba katedrālē bīskaps Valerijans Zondaks Edvardu Pavlovski ordinējis par priesteri. Primīcijas dievkalpojums noticis Beresnes draudzē, sprediķojot priesterim Ādolfam Tarbunasam, kā arī piedaloties prāvestiem Klementam Apšam, Jāzepam Turlajam, Gregoram Kibuļim un dekānam Julijanam Samušam.
No 1976. līdz 2000. gadam bijis mācībspēks Rīgas Garīgajā seminārā.

## Garīgā kalpošana
* 26.05.1975. — 27.05.1980. Rīgas Svētā Antona draudzes vikārs;
* 27.05.1980. — 19.09.1984. Rīgas Svētā Alberta draudzes vikārs un Pēternieku draudzes prāvests;
* 19.09.1984. — 19.07.1991. Tukuma draudzes prāvests, no 1990. gada arī Lamiņu draudzes prāvests, no 02.11.1988 līdz 26.01.1989. apkalpojis Slokas draudzi;
* 19.07.1991. — 1992. Rīgas Svētā Antona draudzes prāvests;
* 1992. — 01.01.1993. Rīgas Garīgā semināra inspektors un prokurators;
* 01.01.1993. — 14.05.1996 Rīgas Sāpju Dievmātes un Aizkraukles draudžu prāvests, 25.08.1994 atbrīvots no Aizkraukles apkalpošanas;
* 05.1996- 08.1997 Jurmalas draudzes pravests
* 08.09.1999. — 10.09.2011 Rīgas Kristus Karaļa draudzes prāvests;
* No 10.09.2011. Romas katoļu Jelgavas diecēzes bīskaps.

## Bīskapa ģerbonis
Ģerbonī attēlota Marijas monogramma, zem kuras lasāma bīskapa devīze:"Ecce filius tuus" (Lūk, tavs dēls).

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 3. šķira (2020)

## Skatīt arī
* Bīskaps
* Romas katoļu Rīgas Metropolijas (atjaunotās) bīskapu uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hierarhija
* Bīskapa nominācija
* Bīskapa konsekrācija