Zobvaļi

**Zobvaļi** (*Odontoceti*) ir viena no vaļveidīgo infrakārtas (*Cetacea*) sīkkārtām, kas apvieno delfīnus, cūkdelfīnus un vaļus ar zobiem. Gandrīz 90% no visiem vaļveidīgajiem ir zobvaļi.

Kā jau sīkkārtas nosaukums norāda visiem zobvaļiem ir zobi, turpretī plātņvaļiem zobu vietā ir keratīna plāksnītes, kas kā bārkstis karājas no augšžokļa. Seno vaļu fosilijas apliecina, ka kādreiz visiem vaļiem bija zobi. Zobvaļi ir aktīvi mednieki, galvenokārt barojas ar zivīm un kalmāriem, bet dažas sugas medī arī jūras zīdītājus.

## Izskats un īpašības
[thumb|left|Zobvaļi, izņemot [kašalots|kašalotus (*Physeter macrocephalus*), ir mazāki par plātņvaļiem]]
Zobvaļiem kā visiem vaļveidīgajiem ir vārpstas formas ķermenis. Priekškājas ir pārveidojušās par airkājām, bet pakaļkājas nav redzamas. Aste kā dzenskrūve nodrošina zobvaļu kustību uz priekšu, airkājas tiek lietotas stūrēšanai, bet muguras spura izlīdzsvaro peldējumu. Astes spura ir novietota horizontālā plaknē atšķirībā no zivīm, kurām astes spura atrodas vertikālā plaknē.

Zobvaļiem ir viena elpošanas atvere, kas atrodas uz galvas mugurpuses. Plātņvaļiem ir divas elpošanas atveres. Zobvaļiem viena no atverēm ir kļuvusi dominanta un nomākusi otru, līdz ar to mazākā nāss nav redzama, tomēr nevar teikt, ka tā būtu izzudusi. Zobvaļi medībām lieto eholokāciju, tādēļ to galvaskauss ir kļuvis asimetrisks. To smadzenes ir relatīvi lielas, lai gan smadzeņu apjoms zobvaļiem sāka pieaugt pēc tam, kad tiem attīstījās eholokācijas spēja. Zobvaļu abas smadzeņu puslodes ir vāji savstarpēji saistītas. Galvā tiem ir speciāls orgāns eholokācijas skaņu izdošanai. Tas kā lēca fokusē skaņas viļņus. Zobvaļiem nav ožas, kā arī siekalu dziedzeru.

Izņemot kašalotus, pārējie zobvaļi ir mazāki par plātņvaļiem. Attiecīgi lielākais no zobvaļiem ir kašalots, kas var sasniegt 20 metru garumu. Zobvaļiem tēviņi ir nedaudz lielāki par mātītēm.

### Zobi
Zobi zobvaļiem ir kā asas, konusveidīgas tapiņas, tie ir paredzēti medījuma satveršanai, nevis košļāšanai. Zobu skaits variē atkarībā no tā, kādai sugai pieder indivīds. Ir, piemēram, delfīni, kuriem ir vairāk kā 240 zobu. Toties narvaļiem ir tikai 1 vai 2 zobi augšžoklī, un viens no tiem ļoti garš ilknis. Bet snīpjvaļu dzimtas vaļiem zobi ir tikai tēviņiem. Ne visi zobus lieto, lai medītu. Kašaloti zobus lieto tikai savstarpēju domstarpību noskaidrošanai.

## Sistemātika
[thumb|220px|[Cūkdelfīns (*Phocoena phocoena*)]]
[thumb|220px|[Parastais delfīns (*Delphinus delphis*)]]
[thumb|220px|[Zobenvalis (*Orcinus orca*)]]
[thumb|220px|[Baltvalis (*Delphinapterus leucas*)]]
[thumb|220px|[Blenvila snīpjvalis (*Mesoplodon densirostris*)]]
* **Zobvaļu sīkkārta** (*Odontoceti*)
** Delfīnu virsdzimta (*Delphinoidea*)
*** Cūkdelfīnu dzimta (*Phocoenidae*)
**** ģints Baltsānu cūkdelfīni (*Phocoenoides*)
**** ģints Bezspuru cūkdelfīni (*Neophocaena*)
**** ģints Cūkdelfīni (*Phocoena*)
*** Delfīnu dzimta (*Delphinidae*) 
**** ģints Dienvidu delfīni (*Cephalorhynchus*)
**** ģints Freizera delfīni (*Lagenodelphis*)
**** ģints Grindas (*Globicephala*)
**** ģints Iravadi delfīni (*Orcaella*)
**** ģints Kuprainie delfīni (*Sousa*)
**** ģints Mazie delfīni (*Lissodelphis*)
**** ģints Mazie zobenvaļi (*Pseudorca*)
**** ģints Meloņgalvas vaļi (*Peponocephala*)
**** ģints Parastie delfīni (*Delphinus*)
**** ģints Pelēkie delfīni (*Grampus*)
**** ģints Plankumainie delfīni (*Stenella*)
**** ģints Pudeļdeguna delfīni (*Tursiops*)
**** ģints Pundurzobenvaļi (*Feresa*)
**** ģints Šaursnīpja delfīni (*Steno*)
**** ģints Tukuši (*Sotalia*)
**** ģints Tumšie delfīni (*Lagenorhynchus*)
**** ģints Zobenvaļi (*Orcinus*)
*** Narvaļu dzimta (*Monodontidae*)
**** ģints Baltvaļi (*Delphinapterus*)
**** ģints Narvaļi (*Monodon*)
** Kašalotu virsdzimta (*Physeteroidea*)
*** Kašalotu dzimta (*Physeteridae*)
**** ģints Kašaloti (*Physeter*)
*** Pundurkašalotu dzimta (*Kogiidae*)
**** ģints Pundurkašaloti (*Kogia*)
** Upesdelfīnu virsdzimta (*Platanistoidea*)
*** Dienvidamerikas upesdelfīnu dzimta (*Iniidae*)
**** ģints Dienvidamerikas upesdelfīni (*Inia*)
*** Gardegunu upesdelfīnu dzimta (*Pontoporiidae*)
**** ģints Gardegunu upesdelfīni (*Pontoporia*)
*** † Ķīnas upesdelfīnu dzimta (*Lipotidae*)
**** † ģints Ķīnas upesdelfīni (*Lipotes*)
*** Upesdelfīnu dzimta (*Platanistidae*)
**** ģints Upesdelfīni (*Platanista*)
** Knābjvaļu dzimta (*Ziphiidae*) 
*** ģints Kivjē knābjvaļi (*Ziphius*)
*** ģints Knābjvaļi (*Berardius*)
*** ģints Pudeļgalvas vaļi (*Hyperoodon*)
*** ģints Snīpjvaļi (*Mesoplodon*)
*** ģints Šeparda snīpjvaļi (*Tasmacetus*)
*** ģints Tropu pudeļdeguna delfīni (*Indopacetus*)

† Izmirušie dzīvnieki

## Atsauces

## Skatīt arī
* Plātņvaļi

## Ārējās saites

*Izlases veida saraksts ar ES nozīmīgām jūras organismu sugām
* Toothed whales (EnchantedLearning)
* Toothed Whales (Ecokids)
* Whaleroute.com 
* Toothed whale (ScienceDaily)
* Zobvaļu foto (oceanlight.com)
* Vaļu ciltskoks