open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
16. janvāra Viļņas nemieri

**16. janvāra Viļņas nemieri** ( vai *Sausio 16-osios mitingas Vilniuje*) bija pret valdības un Seima pieņemto ekonomisko reformu vērsti protesti, kas tāpat kā 13. janvārī Rīgā un 14. janvārī Sofijā pārauga masu nekārtībās un sadursmēs ar policiju.

## Notikumi līdz Viļņas nemieriem
Sakarā ar ekonomiskās situācijas pasliktināšanos pasaulē 2008. gada nogalē, Baltijas valstu ekonomikas izaugsme samazinājās. Gan Latvijas, gan Lietuvas parlamenti pieņēma nepopulārus lēmumus. Tā kā Latvijas ekonomika atradās smagākā situācijā, tika pieņemts lēmums lūgt starptautisku aizdevumu Starptautiskajam valūtas fondam un Eiropas Savienībai. Šie notikumi saasināja situāciju Latvijā un 2009. gada 13. janvārī pēc miermīlīgas protesta akcijas Vecrīgā izcēlās masu nekārtības un sadursmes ar policiju. 14. janvārī līdzīgi notikumi norisinājās Bulgārijas galvaspilsētā Sofijā. Ņemot vērā notikumus Rīgā un Sofijā pastāvēja bažas par šādu notikumu atkārtošanos arī Viļņā, tādēļ tika pastiprināti drošības pasākumi. Pasākuma organizatori arī norādīja uz to, ka protesta akcijas mērķis nav vardarbības izraisīšana un Rīgas notikumu atkārtošanās. Jau iepriekš, izskanot plāniem šajās dienās Viļņā organizēt protestu, drošības iestādes pauda bažas, ka protesti varētu pāraugt Rīgā pieredzētos grautiņos.

## Notikumu gaita
Ap plkst. 12. pie Seima ēkas uz arodbiedrību rīkoto protestu sāka pulcēties protestētāji. Protests bija vērsts pret nodokļu reformu, Ignalinas AES slēgšanu un valstī pieaugošo bezdarbu. Pēc policijas aprēķiniem uz protesta akciju bija ieradušies aptuveni 7'000 cilvēku.

Ap plkst. 13. protestētāji Seima logu virzienā sāka mest olas, tomātus, akmeņus un sniega pikas. Tiek ziņots arī par kartupeļu, olu un tomātu mešanu policistu virzienā. Policisti uz to atbildēja ar asaru gāzi. Tam sekoja protestantu mestas dūmsveces un citi priekšmeti policistu virzienā.

3 stundu laikā policijai izdevās nemierus apvaldīt, taču pēc tumsas iestāšanās nemieri atsākās no jauna. Pie parlamenta bija sapulcējušies aptuveni 30-40 agresīvi noskaņoti jaunieši ar piesegtām sejām. Viņi svilpa, klaigāja un apmētāja ar akmeņiem policistus, kas bija izvietojušies ap Seima ēku. Taču policija drīz vien apvaldīja arī šos nemierus. Vakarā un naktī liels skaits policistu un speciālo uzdevumu vienības apsargāja parlamenta ēkas apkārtni un patrulēja tuvējās ielās, aizturot arī atsevišķus nemierniekus.

## Sekas
* 34 ievainotie;
* 151 aizturētais;
* 2 000 000 LTL (408 000 LVL) materiālie zaudējumi.

## Atsauces
1748. gads

**1748**. () bija garais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Beidzās karš par Austrijas mantojumu (1740—1748)

## Dzimuši
* 6. februāris — Adams Veishaupts (*Adam Weishaupt*), vācu filozofs (miris 1830.)
* 8. marts — Villems V (*Willem V*), Nīderlandes valdnieks (miris 1806.)
* 12. aprīlis — Antuāns Lorāns de Žisjē (*Antoine-Laurent de Jussieu*), franču botāniķis (miris 1836.)
* 11. novembris — Karloss IV (*Carlos IV*), Spānijas karalis (miris 1819.)

## Miruši
1747. gads

**1747**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
* Karš par Austrijas mantojumu (1740—1748)

## Dzimuši
* 5. maijs — Leopolds II (*Leopold II.*), Svētās Romas impērijas ķeizars (miris 1792)

## Miruši
* 16. jūlijs - Džuzepe Marija Krespi (*Giuseppe Maria Crespi*, saukts arī Lo Spagnuolo ("spānietis") - baroka laika itāliešu gleznotājs, Boloņas skolas pārstāvis. (dzimis 1665).
1746. gads

**1746**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
* Karš par Austrijas mantojumu (1740—1748)

## Dzimuši
* 12. janvāris — Johans Heinrihs Pestaloci (*Johann Heinrich Pestalozzi*), Šveices pedagogs un filantrops (miris 1827.) 
* 4. februāris — Tadeušs Koscjuško (*Tadeusz Kościuszko*), poļu ģenerālis (miris 1817.)
* 30. marts — Fransisko Goja (*Francisco de Goya*), spāņu gleznotājs un grafiķis (miris 1828.)

## Miruši
* 19. marts - Anna Leopoldovna (*Анна Леопольдовна*), Krievijas imperatora Ivana VI reģente (dzimusi 1718.)
1745. gads

**1745. gads** () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
* Karš par Austrijas mantojumu (1740—1748)

## Dzimuši
* 18. februāris — Alesandro Volta (*Alessandro Volta*), itāļu fiziķis un ķīmiķis (miris 1827.)
* 24. februāris — Fjodors Ušakovs (*Фёдор Фёдорович Ушаков*), krievu admirālis (miris 1817.)
* 7. maijs — Kārlis Štāmics (*Carl Stamitz*), vācu komponists (miris 1801.)
* 16. septembris — Mihails Kutuzovs (*Михаи́л Илларио́нович Куту́зов*), krievu karavadonis (miris 1813.)

## Miruši
* 18. marts — Roberts Volpols (*Robert Walpole, 1st Earl of Orford*), britu politiķis (dzimis 1676.) 
* 16. novembris — Johans Lukass fon Hildebrants (*Johann Lukas von Hildebrandt*), austriešu arhitekts (dzimis 1668.)
1744. gads

**1744**. () bija garais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
* Karš par Austrijas mantojumu (1740—1748)

## Dzimuši
* 8. maijs - (j.s., pēc v.s. 27. aprīlī) — Nikolajs Novikovs (*Николай Иванович Новиков*), krievu rakstnieks, filantrops (miris 1818.)
* 19. maijs - Mēklenburgas-Štrēlicas Šarlote (*Charlotte of Mecklenburg-Strelitz*), Lielbritānijas karaliene (mirusi 1818.)
* 1. augusts - Žans Batists Lamarks (*Jean-Baptiste Lamarck*), franču dabaspētnieks (miris 1829.)
* 25. augusts - Johans Gotfrīds fon Herders (*Johann Gottfried (von) Herder*), vācu dzejnieks, teologs un filozofs (miris 1803.)
* 25. septembris - Frīdrihs Vilhelms II (*Friedrich Wilhelm II.*), Prūsijas karalis (miris 1797.)

## Miruši
* 23. janvāris — Džambatista Viko (*Giambattista Vico*), itāliešu filozofs un vēsturnieks (dzimis 1668.)
* 25. aprīlis — Anderss Celsijs (*Anders Celsius*), zviedru fiziķis un astronoms (dzimis 1701.)
* 30. maijs — Aleksandrs Poups (*Alexander Pope*), angļu dzejnieks (dzimis 1688.)
1743. gads

**1743. gads** () bija parastais gads, kas sākās otrdienā pēc Gregora kalendāra un sestdienā pēc Jūlija kalendāra.

## Notikumi
* Krievu-zviedru karš (1741—1743)
* Karš par Austrijas mantojumu (1740—1748)

## Dzimuši
* 19. februāris — Luidži Bokerīni (*Luigi Boccherini*), itāļu mūziķis (miris 1805. gadā)
* 13. aprīlis — Tomass Džefersons (*Thomas Jefferson*), 3. ASV prezidents (miris 1826. gadā)
* 24. maijs — Žans Pols Marats (*Jean-Paul Marat*), franču politiķis (miris 1793. gadā)
* 14. jūlijs — Gavrila Deržavins (*Гавриил Романович Державин*), krievu dzejnieks (miris 1816. gadā)
* 19. augusts — Grāfiene Dibarī (*Madame du Barry*), Francijas kurtizāne (mirusi 1793. gadā)
* 26. augusts — Antuāns Lavuazjē (*Antoine Laurent de Lavoisier*), franču ķīmiķis (miris 1794. gadā)
* 1. decembris — Martins Heinrihs Klaprots (*Martin Heinrich Klaproth*), vācu ķīmiķis (miris 1817. gadā)
Struga

**Struga** (, ) ir pilsēta Ziemeļmaķedonijas dienvidrietumos.

## Ģeogrāfija
Pilsēta atrodas ielejā starp vairākiem kalniem. Pilsētas dienvidos atrodas Ohridas ezers, kas ir senākais un dziļākais ezers Balkānu kalnos. Strugā savu tecējumu uzsāk arī Melnās Drimas (maķedoniešu val. - *Црн Дрим*) upe, kas sadala pilsētu divās daļās.

Pilsēta atrodas 171&nbsp;km attālumā no valsts galvaspilsētas Skopjes un 15&nbsp;km attālumā no Ohridas.

## Vēsture
Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka pirmās neolīta laikmeta apmetnes datējamas ar laiku ap 3000. g. p.m.ē.

Strugas apkārtne kādreiz bijusi gan Senās Maķedonijas, gan Romas pārvaldībā.

Pastāv uzskats, ka viduslaikos pilsētas pašreizējā atrašanās vietā atradusies maza pilsētiņa Eteliona. Šajā laikā Strugas apkārtne atradusies Bulgāru valsts sastāvā.

15. gadsimtā Strugas apkārtne nonāca Osmaņu impērijas sastāvā uz gandrīz 500 gadiem. Ar to arī izskaidrojama vēl mūsdienās sastopamā turku minoritāte Strugas pilsētā.

20. gadsimta sākumā pēc Balkānu kariem Struga nonāk Serbijas, vēlāk jaundibinātās Dienvidslāvijas, tad Sociālistiskās Dienvidslāijas sastāvā.

No 1991. gada Struga ir viena no neatkarīgās Ziemeļmaķedonijas pilsētām.

## Iedzīvotāji
2002. gadā Strugas pilsētā reģistrēti 16 559 iedzīvotāji.

Nacionālais sastāvs:
* Maķedonieši — 9901 (59,79%);
* Albāņi — 4293 (25,92%);
* Turki — 907 (5,48%);
* Aromūni — 550 (3,32%);
* Čigāni — 97 (0,59%);
* Serbi — 72 (0,43%);
* Bosnieši — 16 (0,10%);
* citi — 723.

## Attēlu galerija

Attēls:Ohridas ezers-Melna Drima.jpg|Melnās Drimas izteka no Ohridas ezera
Attēls:Melna Drima-Struga.jpg|Melnā Drima Strugas centrā
Attēls:089-Strugas tirgus.jpg|Strugas pilsētas tirgus
Attēls:075-Gajeju iela-Struga.jpg|Gājēju iela Strugā
Attēls:180-moseja-Struga.jpg|Mošejas tornis Strugā
Attēls:127-skats-Struga.jpg|Strugas pilsētas skats
Attēls:086-iela-Struga.jpg|Iela Strugā
Attēls:118-dzivojamais rajons-Struga.jpg|Mājas Strugā


## Atsauces

## Ārējās saites

* Strugas oficiālā mājaslapa (maķedoniešu un albāņu valodās)
* Informācija par Strugu (angļu val.)
* Kultūras informācija (angļu un maķedoniešu valodās)
1749. gads

**1749. gads** () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 29. janvāris — Kristiāns VII (*Christian 7.*), Dānijas karalis (miris 1808.)
* 23. marts — Pjērs Simons Laplass (*Pierre-Simon Laplace*), franču astronoms, matemātiķis un fiziķis (miris 1827.)
* 17. maijs — Edvards Dženers (*Edward Jenner*), angļu ārsts (miris 1823.)
* 28. augusts — Johans Volfgangs fon Gēte (*Johann Wolfgang von Goethe*), vācu dzejnieks (miris 1832.)
* 25. septembris — Abrahams Gotlobs Verners (*Abraham Gottlob Werner*), vācu ģeologs (miris 1817.)
* 20. oktobris — Aleksandrs Radiščevs (*Александр Николаевич Радищев*), krievu publicists (miris 1802.)
* 17. novembris — Nikolā Apērs (*Nicolas Appert*), franču šefpavārs, izgudrotājs (miris 1841.)

## Miruši
1742. gads

**1742**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Krievu-zviedru karš (1741–1743)
* Karš par Austrijas mantojumu (1740—1748)

## Dzimuši

* 1. septembris — Johans Kristofs Broce (*Johann Christoph Brotze*), vācbaltiešu sabiedrisks darbinieks (miris 1823.)
* 9. decembris — Kārlis Vilhelms Šēle (*Carl Wilhelm Scheele*), zviedru ķīmiķis (miris 1786.)
* 16. decembris — Gebhards Līberehts fon Blihers (*Gebhard Leberecht von Blücher*), prūšu karavīrs (miris 1819.)
* nezināms datums — Jemeļjans Pugačovs (*Емельян Иванович Пугачёв*), zemnieku sacelšanās līderis (miris 1775.)

## Miruši
* 14. janvāris - Edmonds Halejs (*Edmond Halley*), angļu astronoms (dzimis 1656.)
1741. gads

**1741**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
* Krievu-zviedru karš (1741–1743)
* Karš par Austrijas mantojumu (1740—1748)

## Dzimuši
* 13. marts - Jozefs II, Svētās Romas impērijas ķeizars, Bohēmijas un Ungārijas karalis, Austrijas erchercogs (miris 1790.) 
* 23. augusts - Žans Fransuā de Laperūzs (*Jean François de Galaup, comte de La Pérouse*), franču jūrasbraucējs (miris visticamāk 1788.) 
* 15. novembris - Johans Lafaters (*Johann Kaspar Lavater*), Šveices dzejnieks un fiziognoms (miris 1801.)

## Miruši
* 28. jūlijs - Antonio Vivaldi, Venēcijas komponists (dzimis 1678.) 
* 19. decembris - Vituss Berings (*Vitus Jonassen Bering*), dāņu Krievijas jūrnieks un pētnieks (dzimis 1681.)
1740. gads

**1740**. () bija garais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
* sākās karš par Austrijas mantojumu (1740—1748)

### Oktobris
* 28. oktobris — par Krievijas impērijas ķeizaru tika kronēts Ivans VI Romanovs. Kā reģents valdīja Ernsts Johans Bīrons.

## Dzimuši
* 4. februāris — Karls Mihaels Belmanis, zviedru dzejnieks (miris 1795.) 
* 2. jūnijs — Marķīzs de Sads (*Marquis de Sade*), franču aristokrāts (miris 1814.)
* 23. augusts — (j.s., pēc v.s. 12. augustā) — Ivans VI (*Иван VI*), Krievijas impērijas ķeizars (miris 1764.)
* 28. septembris — Johans Frīdrihs Hartknohs (*Johann Friedrich Hartknoch*), vācu grāmatu tirgotājs, izdevējs (miris 1789.)

## Miruši
* 6. februāris — Klements XII (*Clemens XII*), Romas pāvests (dzimis 1652.)
* 31. maijs — Frīdrihs Vilhelms I Hoencollerns (*Friedrich Wilhelm I.*), Prūsijas karalis (dzimis 1688.) 
* 20. oktobris — Kārlis VI (*Karl VI.*), Svētās Romas impērijas ķeizars (dzimis 1685.)
* 28. oktobris - (j.s., pēc v.s. 17. oktobrī) — Anna I (*Анна I*), Krievijas impērijas ķeizariene (dzimusi 1693.)
1737. gads

**1737**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
* Atklāts teātris Sankarlo () — operas teātris Neapolē.
* Dibināta Sanhosē pilsēta, mūsdienās Kostarikas galvaspilsēta.
* Zemestrīce Kalkutā, 300 tūkstoši boja gājušo.

## Dzimuši

* 9. februāris — Tomass Peins (*Thomas Paine*), ASV pamatlicējs (miris 1809.)
* 5. augusts — Johans Frīdrihs Štrūenzē (*Johann Friedrich Struensee*), dāņu ārsts un politiķis (miris 1772.)

## Miruši
* 13. aprīlis — Jons Berents (*Johann Behrendt*), luterāņu mācītājs, tulkotājs un redaktors (dzimis 1667.)
* 4. maijs - Ferdinands Ketlers (*Ferdinand Kettler*), Kurzemes hercogs (dzimis 1655.) 
* 20. novembris - Ansbahas Karolīne (*Caroline von Brandenburg-Ansbach*), Lielbritānijas karaļa Džordža II sieva (dzimusi 1683.)
* 18. decembris — Antonio Stradivāri (*Antonio Stradivari*), itāļu vijoļmeistars (dzimis 1644.)
1736. gads

**1736**. () bija garais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 19. janvāris - Džeimss Vats (*James Watt*), skotu izgudrotājs un indženieris (miris 1819.) 
* 25. janvāris - Žozefs Lagranžs (*Joseph Louis Lagrange*), franču matemātiķis (miris 1813.)

## Miruši
* 17. janvāris — Mateuss Dāniels Pepelmanis (*Matthäus Daniel Pöppelmann*), vācu arhitekts (dzimis 1662.)
* 16. marts — Džovanni Batista Pergolēzi (*Giovanni Battista Pergolesi*), itāļu komponists (dzimis 1710.)
* 21. aprīlis — Savojas princis Eižens (*Eugen von Savoyen*), austriešu karavadonis (dzimis 1663.)
* 1. jūlijs — Ahmeds III (احمد ثالث), Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1673.) 
* 16. septembris — Daniels Gabriels Fārenheits (*Daniel Gabriel Fahrenheit*), vācu fiziķis (dzimis 1686.)
1735. gads

**1735**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 5. septembris - Johans Kristiāns Bahs (*Johann Christian Bach*), vācu komponists (miris 1782.) 
* 30. oktobris - Džons Adamss (*John Adams*), 2. ASV prezidents (miris 1826.)

## Miruši

* 8. aprīlis — Ferencs II Rākoci (*II. Rákóczi Ferenc*), ungāru sacelšanās līderis (dzimis 1676.)
1734. gads

**1734**. () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 23. janvāris - Volfgangs fon Kempelens (*Wolfgang von Kempelen*), Austrijas izgudrotājs (miris 1804.)

## Miruši
1733. gads

**1733**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 13. maijs - Džozefs Prīstlijs (*Joseph Priestley*), britu teologs, filozofs (miris 1804.) 
* 13. jūlijs - Kārlis Kristians Jozefs (*Karl Christian Joseph*), Kurzemes hercogs (miris 1796.)

## Miruši
* 1. februāris - Augusts II Stiprais, Polijas karalis un Saksijas kūrfirsts (dzimis 1670.)
1732. gads

**1732**. () bija garais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
* 9. novembris — Svētais Alfonss Ligori dibināja Redemptoristu kongregāciju.

## Dzimuši

* 17. janvāris - Staņislavs Poņatovskis (*Stanisław August Poniatowski*), pēdējais Polijas karalis (miris 1798.)
* 22. februāris - Džordžs Vašingtons (*George Washington*), ASV 1. prezidents (miris 1799.) 
* 31. marts - Jozefs Haidns (*Joseph Haydn*), austriešu komponists (miris 1809.)
* 21. jūnijs - Johans Kristofs Frīdrihs Bahs (* Johann Christoph Friedrich Bach*), vācu komponists (miris 1795.)
* 8. augusts - Johans Kristofs Adelungs (*Johann Christoph Adelung*), vācu valodnieks (miris 1806.)
* 20. septembris - Žaks Nekērs (*Jacques Necker*), Francijas politiķis (miris 1804.)

## Miruši
1739. gads

**1739**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 18. septembris — parakstīts Belgradas miera līgums starp Osmaņu impēriju un Habsburgu monarhiju

## Dzimuši
* 24. septembris — Grigorijs Potjomkins (*Григорий Александрович Потёмкин*), Krievijas valsts darbinieks (miris 1791.)
* 2. novembris — Kārlis Diterss fon Ditersdorfs (*Carl Ditters von Dittersdorf*), austriešu komponists (miris 1799.)

## Miruši
1738. gads

**1738**. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 15. marts - Čezāre di Bekaria, itāļu apgaismotājs, jurists, publicists (miris 1794.) 
* 4. jūnijs - Džordžs III (*George III*), Lielbritānijas un Īrijas karalis (miris 1760.) 
* 15. novembris - Viljams Heršels (*William Herschel*), Vācijā dzimis astronoms (miris 1822.)

## Miruši
1731. gads

**1731**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 10. oktobris — Henrijs Kevendišs, angļu zinātnieks (miris 1810. gadā)

## Miruši
* 24. aprīlis — Daniels Defo (*Daniel Defoe*), angļu tirgotājs, rakstnieks, žurnālists (dzimis ap 1660. gadu)
* 27. augusts — Jevdokija Lopuhina (*Евдокия Фёдоровна Лопухина*) — Krievijas cariene, Pētera Pirmā pirmā sieva (dzimusi 1669. gadā)
* 29. decembris — Bruks Teilors (*Brook Taylor*), angļu matemātiķis (dzimis 1685. gadā)
1730. gads

**1730**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 26. aprīlis - Šarls Mesjē (*Charles Messier*), franču astronoms (miris 1817.) 
* 27. augusts - Johans Georgs Hāmanis (*Johann Georg Hamann*), vācu rakstnieks, filozofs un mistiķis (miris 1788.)

## Miruši
* 19. janvāris — Pēteris II (*Пётр II*), Krievijas impērijas ķeizars (dzimis 1715.) 
* 21. februāris — Benedikts XIII (*Benedictus XIII*), Romas pāvests (dzimis 1650.)
1699. gads

**1699**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 2. janvāris - Osmans III (عثمان ثالث), Osmaņu impērijas sultāns (miris 1757.)
* 17. februāris - Georgs Venceslauss fon Knobelsdorfs (*Georg Wenzeslaus von Knobelsdorff*), vācu arhitekts (miris 1753.)
* 2. novembris - Žans Simeons Šardēns (*Jean Siméon Chardin*), franču gleznotājs (miris 1779.)
* 11. novembris - Nataļja Lopuhina (*Наталья Федоровна Лопухина*), Krievijas aristokrāte (mirusi 1763.)

## Miruši

* 21. aprīlis — Žans Rasins (*Jean Racine*), franču dramaturgs (miris 1639.)
1729. gads

**1729. gads** () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi

### Septembris
* 29. septembris — izveidots Bahamu parlaments.

## Dzimuši
* 22. janvāris — Gotholds Efraims Lesings (*Gotthold Ephraim Lessing*), vācu dramaturgs (miris 1787. gadā)
* 2. maijs — Katrīna II Lielā (*Екатерина II Великая*), Krievijas Impērijas ķeizariene (mirusi 1796. gadā)
* 6. septembris — Mozess Mendelszons (*Moses Mendelssohn*), Vācijas ebreju filozofs (miris 1786. gadā)
* 7. oktobris — Johans Kristofs Bērenss (*Johann Christoph Berens*), Rīgas rātskungs (miris 1792. gadā)
* 24. novembris — Aleksandrs Suvorovs (*Алекса́ндр Суво́ров*), krievu karavadonis (miris 1800. gadā)

## Miruši
* 12. novembris — Aleksandrs Menšikovs (*Александр Меншиков*), krievu valsts darbinieks (dzimis 1673. gadā)

## Ārējās saites
1728. gads

**1728. gads** () bija garais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Augusts
* 29. augusts — dibināta Grenlandes galvaspilsēta Nūka.

## Dzimuši
* 21. februāris — Pēteris III (*Пётр III*), Krievijas impērijas ķeizars (miris 1762. gadā)
* 12. marts — Antons Rafaels Mengss (*Anton Raphael Mengs*), vācu gleznotājs (miris 1779. gadā) 
* 3. jūlijs — Roberts Adams (*Robert Adam*), skotu arhitekts (miris 1792. gadā) 
* 27. oktobris — Džeimss Kuks (*James Cook*), angļu jūrasbraucējs un pētnieks (miris 1779. gadā)

## Miruši
* 31. maijs — Aksels Sparre (*Axel Sparre*), Zviedrijas feldmaršals un gleznotājs (dzimis 1652. gadā)
* 10. novembris — Fjodors Apraksins (*Фёдор Матвеевич Апраксин*), Krievijas politiķis (dzimis 1661. gadā)
1725. gads

**1725**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
### Maijs
* 18. maijs - Lielbritānijas un Īrijas karalis Džordžs I dibināja britu bruņinieku ordeni - Pirts ordeni

### Septembris
* 5. septembris - Francijas karalis Luijs XV apprecējās ar Mariju Leščinsku.

## Dzimuši
* 20. marts - Abdulhamīds I (عبد الحميد اول [abdy:l hami:di evvel]), Osmaņu impērijas sultāns (miris 1789.)
* 6. aprīlis — Paskuale Paoli (*Pasquale Paoli*), korsikāņu politiķis (miris 1807.)
* 11. decembris - (j.s., pēc v.s. 30. novembrī) — Ivans Jelagins (*Иван Перфильевич Елагин*), Krievijas armijas virsnieks, galma padomnieks, muižnieks (miris 1794.)

## Miruši
* 8. februāris — Pēteris I (*Пётр I*), pēdējais Krievijas cars un pirmais Krievijas Impērijas ķeizars (dzimis 1672.) 
* 22. oktobris — Alesandro Skarlati (*Alessandro Scarlatti*), itāļu mūziķis (dzimis 1660.)
1724. gads

**1724**. () bija garais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
### Nezināms datums
* Dibināta Ludvigsluste.

## Dzimuši
* 15. februāris — Pēteris Bīrons (*Peter von Biron*), pēdējais Kurzemes hercogs (miris 1800. gadā)
* 22. aprīlis — Imanuels Kants (*Immanuel Kant*), vācu filozofs (miris 1804. gadā)
* 21. jūlijs — Frīdrihs Hartmanis Barizjens (*Friedrich Hartmann Barisien*), Kurzemes hercogistes galma gleznotājs (miris 1796. gadā)
* 11. decembris — Kārlis Teodors (*Karl Theodor*), Pfalcas kūrfirsts (miris 1799. gadā)

## Miruši
* 7. marts — Inocents XIII (*Innocentius XIII*), Romas pāvests (dzimis 1655. gadā)
1723. gads

**1723**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
### Jūnijs
* 26. jūnijs — Krievijas karaspēks iekaroja Persijai piederošo Baku.

## Dzimuši
* 31. marts — Frīdrihs V, Dānijas karalis (miris 1766.) 
* 16. jūnijs (kristīts; j.s., pēc v.s. 5. jūnijā) — Ādams Smits (*Adam Smith*), skotu ekonomists (miris 1790.) 
* 3. jūnijs — Džovanni Antonio Skopoli (*Giovanni Antonio Scopoli*), austriešu dabaspētnieks (miris 1788.) 
* 28. decembris — Kristofs Frīdrihs Neanders (*Christoph Friedrich Neander*), vācbaltu mācītājs, literāts (miris 1802.)

## Miruši

* 25. februāris — Kristofers Rens (*Christopher Wren*), angļu arhitekts (dzimis 1623.)
* 5.aprīlis — Johans Bernhards Fišers fon Erlahs (*Johann Bernhard Fischer von Erlach*), austriešu arhitekts (dzimis 1656.)
* 21. augusts — Dimitrije Kantemirs (*Dimitrie Cantemir*), Moldāvijas valdnieks, literāts (dzimis 1673.)
1722. gads

**1722**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 9. augusts - Prūsijas Augusts Vilhelms (*August Wilhelm von Preußen*), prūšu ģenerālis (miris 1758.)
* 27. septembris - Semjuels Adamss (*Samuel Adams*), ASV valstsvīrs (miris 1803.)
* 3. decembris - Hrihorijs Skovoroda (*Григорій Сковорода*), ukraiņu filozofs (miris 1794.)

## Miruši
* 16. jūnijs — Džons Čērčils (*John Churchill*), Anglijas karavadonis un valstsvīrs (dzimis 1650.)
1721. gads

**1721**. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
* 10. septembrī ar Nīštates miera līguma parakstīšanu beidzās Lielais Ziemeļu karš
* 2. novembrī tika pasludināta Krievijas Impērija, kurā inkorporēja iekarotās Baltijas provinces — Livonijas, Igaunijas, Ingrijas provinces un daļu no Karēlijas ar Vīborgas lēni

## Dzimuši

## Miruši

* 19. marts — Klements XI (*Clemens XI*), Romas pāvests (dzimis 1649.)
* 18. jūlijs — Antuāns Vato (*Antoine Watteau*), franču gleznotājs (dzimis 1684.)
1720. gads

**1720**. () bija garais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš

## Dzimuši
* 30. janvāris - Bernardo Belloto (*Bernardo Bellotto*), itāliešu gleznotājs (miris 1780). 
* 23. aprīlis - Viļņas gaons (*Elija Ben Solomons Zalmans*), Lietuvas rabīns (miris 1797.)
* 11. maijs - Barons Minhauzens (*Baron Münchhausen*), neticamu stāstu autors (miris 1797.)

## Miruši
1726. gads

**1726**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
### Aprīlis
* 13. aprīlis — dibināta Brazīlijas pilsēta Fortaleza.

### Nezināms datums
* dibināta Mikolajki (tolaik *Nikolaiken*) pilsēta Polijā

## Dzimuši
* 7. septembris — Andrē Danikans Filidors (*André Danican Philidor*), franču komponists un šahists (miris 1795.)

## Miruši
1727. gads

**1727**. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
### Jūnijs
* 11. jūnijs — par Apvienotās Karalistes karali kļuva Džordžs II.

### Oktobris
* 11. oktobris — par Apvienotās Karalistes karali tika kronēts Džordžs II.

### Novembris
* 18. novembris — dibināta Indijas pilsēta Džajpura.

## Dzimuši
* 16. februāris — Nikolajs Jozefs fon Žakēns (*Nikolaus Joseph von Jacquin*), austriešu botāniķis (miris 1817. gadā)

## Miruši
* 31. marts - Īzaks Ņūtons (*Isaac Newton*), angļu matemātiķis un fiziķis (dzimis 1643. gadā) 
* 17. maijs - (j.s, pēc v.s. 6. maijā) — Katrīna I (*Екатерина I Алексеевна*), Krievijas impērijas ķeizariene (dzimusi 1684. gadā) 
* 11. jūnijs - Džordžs I (*George I*), Lielbritānijas un Īrijas karalis (dzimis 1660. gadā)
Debara

**Debara** () vai **Dibra** () ir pilsēta Ziemeļmaķedonijas rietumos, netālu no Albānijas robežas.

## Ģeogrāfija
thumb|left|250px|Skanderbega statuja Debarā
Debara atrodas Balkānu kalnos, 625 metrus vjl. Debara atrodas pie Debaras ezera. Cauri Debarai tek Melnās Drinas upe un tās pieteka Radika.

## Iedzīvotāji
2002. gadā pilsētā bija 19'452 iedzīvotāji. Nacionālais sastāvs 11'348 (58.52%) albāņi, 3'911 (20.11%) maķedonieši, 2'684 (13.80%) turki, 1'080 (5.55%) čigāni, 519 (2.67%) citas tautības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arnolds Rītels

**Arnolds Rītels** (; dzimis  Sāmsalā, Igaunijā, miris ) bija Igaunijas politiķis, bijušais valsts prezidents no  līdz . No 1983. līdz 1990. gadam bija Igaunijas PSR Augstākās Padomes prezidija priekšsēdētājs. No 1990. gada marta līdz 1992. gada oktobrim - Igaunijas Augstākās Padomes priekšsēdētājs.

## Ārējās saites
Lācene

**Lācene** (*Rubus chamaemorus* L.) ir neliels (5 - 30 cm) daudzgadīgs rožu dzimtas lakstaugs, kurš diezgan bieži sastopams Latvijas augstajos purvos un purvainos priežu mežos, aizaugošu ezeru krastos.

Dažādos Latvijas apvidos lācenes tiek sauktas arī par šķomenēm vai šķovenēm, mīklenēm, plocenēm, murenēm u.c.

2026. gadā lācene atzīta par Gada augu Latvijā.

## Apraksts
thumb|left|Stāvs un saknenis
thumb|left|Vīrišķais zieds
thumb|left|Sievišķais zieds
Daudzgadīgs, neliels, ne vairāk kā 30 cm augsts, rožu dzimtas lakstaugs ar gariem, ložņājošiem sakneņiem. Stublājs — stāvs vai pacilus ar nedaudzām zvīņveidīgām zemlapām. Lapas — pamīšus, ar garu kātu, ieapaļas, daivainas, 3 - 6cm diametrā. nereti ar līdz 15 cm gariem kātiem. Ziedi — balti, lieli, līdz 3 cm diametrā, pa vienam stublāja galā. Kauslapas un vainaglapas no 4 līdz 10, bet parasti pa 5. Kauslapas zaļas, strupas, auglim nogatavojoties atliecas. Auglis — sākumā iebalti zaļš, vēlāk sārts un nogatavojoties zeltaini dzeltens kopauglis ar specifisku medus garšu. Zied maijā, jūnijā. Augļi ienākas jau jūlijā, augustā. Tos lieliski var vākt arī negatavus (obligāti jābūt sārtiem), pēc tam izklāt mājās uz auduma un 2—3 dienu laikā ogas nogatavojas bez kvalitātes zaudējumiem. Pārgatavojušies augļi kļūst blāvi dzelteni un negaršīgi.

## Biotopi
Sūnu purvu un purvaino priežu mežu augu sabiedrībai raksturīga suga, kas nereti veido plašas, klājeniskas audzes.

## Izplatība
thumb|Lācenes izplatība
Lācene aug aukstā un mērenā klimata joslās, cirkumpolāra suga.  Latvijas teritorijā tās augšana pierādīta kopš ledāja atkāpšanās. Lācenes var atrast un lasīt daudzos Latvijas sūnu purvos un purvainos priežu mežos.

## Literatūra
* Galenieks, P. u. ct. *Latvijas PSR flora* III. Rīga 1957.
* Priedītis, N. Latvijas augi. Rīga, 2014.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lācene
Rinda (upe)

**Rinda** (lejtecē arī **Angera**) ir viena no Irbes satekupēm (otra ir Stende) Ventspils novadā. Iztek no Puzes ezera Puzes pagastā. Tipiska līdzenumu upe — viena no lēnākajām Latvijā. Kopējais kritums ir 6,8 m, kas sastāda vidēji 0,23 m/km. Upes augštece Ugāles līdzenumā, vidustece Ventavas līdzenumā, sateka ar Stendi — Irves līdzenumā. Augštece 7 km garumā līkumo plašā (līdz 100 m) ielejā ar kopējo kritumu 0,5 m, ar salām, vecupēm un blakusgultnēm. Tālāk upes platums 15-25 m, gultne vietām regulēta un tās dziļums līdz 3 m. Lielākā pieteka ir Zviede. Upes krasti pārsvarā apdzīvoti, lielākās apdzīvotās vietas krastā ir skrajciemi Topciems, Desciems un Rinda. Baseinā daudz mežu.

Rinda ir stipri aizaugusi ar glīvenēm, niedrēm un meldriem, lēnākajos posmos arī ar ūdensrozēm un lēpēm. Neraugoties uz to, visu vasaru tiek izmantota ūdenstūrismam, upē daudz zivju.

## Lielākās pietekas
### Labā krasta
* Zviede;
* Akmeņvalks;
* Cietvalks;
* Guģenieku valks
### Kreisā krasta
* Briežvalks;
* Branda grāvis

## Atsauces
Smarža

**Smarža** jeb **aromāts** ir vielas ķīmiskā īpašība, kuru var uztver ar ožas orgāniem. Smaržas uztveršanu nodrošina ožas receptori, kas reaģē uz gaistošu vielu klātbūtni gaisā. Cilvēkam un augstākajiem dzīvniekiem ožas receptori atrodas deguna dobumā. Arī citi dzīvnieki, piemēram, kukaiņi, sajūt smaržas, taču ķīmiskie receptori (hemoreceptori) tiem ir citādāki.

Cilvēks pieder pie dzīvniekiem ar samērā vāji attīstītu ožu, tādēļ mums sajūtamās smaržas ir maz diferencētas. To nosaka summārā sajūta, ko dod ožas receptori, trijzaru nerva receptori un vomeronazālā orgāna receptori. Nepatīkamas smaržas parasti sauc par **smakām**.

## Smaržu uztvere

Smaržas uztvere ir ne tikai fizioloģisks, bet arī psihisks process, tādēļ dažādi cilvēki smaržas var just atšķirīgi. Smaržu sajūtu ietekmē tādi fizioloģiski faktori kā elpošanas caur degunu kvalitāte, hormonālais fons, cilvēka vecums un dažādas slimības (anosmija). No psihiskiem faktoriem ožu ietekmē nervu sistēmas uzbudināmības pakāpe un dažāda individuāla pieredze. Ar smaržu uztveres pētīšanu nodarbojas olfaktometrija. Šī zinātnes nozare ir svarīga parfimērijā, pārtikas produktu kvalitātes noteikšanā, dažādos klīniskos pētījumos, ekoloģijā.

Ožas receptoru darbība nav vēl pilnīgi izpētīta, tādēļ nevar skaidri paredzēt, kā smaržos kāda noteikta viela.

## Ierīces smaržas reproducēšanai
Lai arī attēla un skaņas ierakstīšanas un reproducēšanas ierīces ir sen pazīstamas un plaši izplatītas, ir mēģinājumi izstrādāt iekārtas, ar ko varētu "pārraidīt" smaržas. Pagaidām šādas iekārtas ir mazpazīstamas savas sarežģītības un dārdzības dēļ. Smaržu reprodukcijas ierīcei jāsastāv no gaistošo vielu ķīmiskās analīzes iekārtas un speciāla "smaržu kārtridža", kurā ir netoksiskas smaržvielas, kuras kombinējot, iegūst vēlamo aromātu. Uzdevumu īpaši sarežģī fakts, ka cilvēks uztver tikai trīs pamatkrāsas, bet ožas receptoru paveidu ir simtiem. Ir gan hipotēze, ka ir tikai septiņas pamatsmaržas - ētera, kampara, muskusa, puķu, piparmētru, asā un puvekļu. Tās kombinējot, iegūst visas pārējās.

## Skatīt arī
* Aromaterapija
* Feromons
* Mākslīgais deguns

## Atsauces

## Ārējās saites
Panzerkampf.org

**Panzerkampf.org** ir militārās vēstures interneta forums latviešu valodā, kurš darbojas kopš 2005. gada.

## Par forumu

Šobrīd forumā ir reģistrējušies vairāk kā 750 lietotāju. Aktīvi diskutē vairāki desmiti lietotāju. Foruma mērķis ir ne tikai būt par vietu, kur var diskutēt un apmainīties ar informāciju, bet būt arī par informācijas avotu, uzkrājot vērtīgu informāciju.

Forumam ir 7 sadaļas, kas sazarojas tēmās (kopā 80). Šobrīd dažādās tēmās ir ievietotas vairāk kā 120 000 atbildes. Sadaļas par Pirmo pasaules karu, Otro pasaules karu un Mūsdienu kariem un militārajiem konfliktiem ir foruma kodols un tiek sauktas par tematiskajām sadaļām. Pārējās 4 sadaļas arī ir saistītas ar militārajiem jautājumiem un vēsturi, bet neiekļaujas pirmajās trijās sadaļās, piemēram, hobiji, militārās datorspēles u.c.

Panzerkampf.org apvieno visdažādāko profesiju un vecuma cilvēkus. Forumā darbojās vēsturnieki, NBS karavīri, zemessargi, jaunsargi, bijušie karavīri, kara veterāni utt.

Forums ir rīkojis un rīko braucienus uz kauju vietām, muzejiem, militārajām bāzēm, vēsturiskiem objektiem u.c. vietām gan Latvijā, gan arī ārzemēs (Somija, Polija, Vācija, Krievija u.c.).

## Vēsture

### Tapšana

Foruma sākotne meklējama 2004. gadā, kad izveidojās noturīga militārās vēstures entuziastu grupa, kas dažādās vietnēs diskutēja par vēsturi, bruņotajiem konfliktiem, militāro tehniku u.c. līdzīgiem jautājumiem. Kodols laika gaitā pieauga no diviem cilvēkiem līdz septiņiem.

Tajā pašā gadā notika brauciens uz Kubinkas bruņutehnikas muzeju Maskavā. Brauciena laikā diskusiju rezultātā radās doma, ka ir nepieciešams interneta forums, kur varētu vienuviet diskutēt par militārās vēstures tematikas jautājumiem latviešu valodā, jo tobrīd šādas iespējas nebija.

Tā 2005. gada maija sākumā militārās vēstures forums Panzerkampf.org uzsāka savu darbību. Foruma izveidotājs ir lietotājs ar segvārdu **Alis**, kurš ir arī foruma administrators.

### Nosaukums

Sākotnēji bija doma, ka forumā tiks diskutēts tikai par bruņutehniku un tās modelēšanu. Nosaukuma sākuma variants bija *tanki.lv*, bet tas bija aizņemts. Nākamais variants *Tanku cīņa* nebija labskanīgs. Trešais variants, kas palika kā foruma nosaukums, tika atrasts kādā Paula Karela grāmatā. Foruma pāreja uz daudz plašāku tēmu klāstu radās plašo diskusiju rezultātā.

### Piezīmes un atsauces
Melnā Drina

**Melnā Drina** () vai **Drini i Zi** () ir upe, kas tek cauri Ziemeļmaķedonijai un Albānijai. Tā iztek no Ohridas ezera Strugas pilsētā. Pēc 56 km tecējuma upe šķērso Albānijas robežu, kurā tās garums ir 121 km. Tā, saplūstot ar Balto Drinu, izveido Drinas upi, kas ieplūst Adrijas jūrā.
[thumb|left|235px|Melnā Drina [Strugas pilsētā.]]

## Nozīmīgākās apdzīvotās vietas upes krastos
* Struga ();
* Debara ();
* Kukesi ().
Kubinkas bruņutehnikas muzejs

[thumb|[ISU-152 Kubinkas ekspozīcijā]]
**Kubinkas bruņutehnikas muzejs** ir viens no lielākajiem pasaules muzejiem, kurā var apskatīt visdažādāko periodu un veidu bruņutehniku. Muzejs atrodas Krievijā, Kubinkas pilsētas apkaimē (Maskavas apgabals) militārās daļas teritorijā. Atrašanos muzejā regulē Krievijas Federācijas bruņoto spēku normatīvie akti, kas attiecas uz militāro daļu apmeklētājiem. Fotografēšana ārpus muzeja telpām ir stingri noliegta. 

Muzeja darbinieki ne tikai apkalpo apmeklētājus, bet arī restaurē eksponātus. Daudzi no muzeja eksponātiem ir darba kārtībā un piedalās militārās vēstures šovos, kas veltīti dažādiem datumiem un gadadienām. Līdzās tam notiek eksponātu kaujas ceļa vēsturiskā izpēte. 

Ekspozīcijā ir atrodams ļoti liels skaits dažādu periodu un valstu tanku, bruņumašīnu u.c. militārās tehnikas eksponātu. Muzejā atrodami gan sērijveida modeļa, gan unikāli bruņutehnikas prototipi. Muzejs aktīvi sadarbojas ar bruņutehnikas muzejiem ārvalstīs, piemēram, Lielbritānijā, Francijā un citur.

## Ārējās saites

* Muzeja darba laiki u.c. informācija 
* Kubinkas bruņutehnikas muzeja mājaslapa 
* Tanku muzejs (BMWpower)
1718. gads

**1718**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš
### Maijs
* 7. maijs — Dibināta Ņūorleāna.

### Decembris
* 17. decembris — Lielbritānija pieteica karu Spānijai.

### Nezināms datums
* Bahamas kļuva par Britu Kroņa koloniju.

## Dzimuši
* 7. decembris — Anna Leopoldovna (*Анна Леопольдовна*), Krievijas impērijas ķeizara Ivana VI reģente (mirusi 1746.)

## Miruši
* 7. jūlijs — Aleksejs Romanovs (*Алексей Петрович*), Krievijas troņmantinieks (dzimis 1690.)
* 30. jūlijs — Viljams Penns (*William Penn*), Pensilvānijas dibinātājs (dzimis 1644.) 
* 30. novembris — Kārlis XII (*Karl XII*), Zviedrijas karalis (dzimis 1682.)
1717. gads

**1717**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš
* 2. marts - Balets "The Loves of Mars and Venus" kļuva par pirmo Anglijas baletu.

## Dzimuši
* 28. janvāris - Mustafa III (مصطفى ثالث), Osmaņu impērijas sultāns (miris 1774.) 
* 2. februāris - Ernests Gideons fon Laudons (*Ernst Gideon von Laudon, arī Loudon*), vācbaltiešu virsnieks, Austrijas armijas feldmaršals (miris 1790.) 
* 13. maijs - Marija Terēzija (*Maria Theresia*), Austrijas ķeizariene (mirusi 1780.)
* 18. jūnijs - Johans Štāmics (*Johann Stamitz*), čehu/vācu komponists (miris 1757.)

## Miruši
1716. gads

**1716**. () bija garais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš

## Dzimuši
* 20. janvāris - Karloss III (*Carlos III*), Spānijas karalis (miris 1788.)

## Miruši
* 14. novembris — Gotfrīds Leibnics (*Gottfried Leibniz*), vācu filozofs un matemātiķis (dzimis 1646.)
1715. gads

**1715**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš

## Dzimuši
* 12. oktobris - Pēteris II (*Пётр II*), Krievijas impērijas ķeizars (miris 1730.)

## Miruši
* 1. septembris - Luijs XIV (*Louis XIV*), Francijas un Navarras karalis (dzimis 1638.)
* 13. oktobris - Nikolā Malbranšs (*Nicolas Malebranche*), franču filozofs (dzimis 1638.)
Muzejs

[thumb|250px|[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs]]
**Muzejs** (;  — ‘mūzu templis’) ir vieta vai ēka, kur glabā un izstāda kultūrai nozīmīgus objektus. Muzeji nodarbojas ar izglītojošo un pētniecisko darbu.

Muzeja fondus un darbību noteiktā nozarē nosaka muzeja profils. Ir dabaszinātņu, vēstures, mākslas, mūzikas, tehnikas un citu profilu muzeji. Pēc muzeja profila tiek iekārtotas patstāvīgās ekspozīcijas, rīkotas ekskursijas, tematiskie pasākumi, izdoti uzziņas materiāli.

Senajā Grieķijā muzejs bija mūzām veltīts templis. Renesanses laikā ar šo vārdu saprata telpas, kur zinātnieks glabāja savu kolekciju. Līdz ar Lielo franču revolūciju 18. gadsimtā radās muzeji, kuru eksponātus varēja apskatīt plaša publika.

## Muzeju nakts
Eiropā ir ieviesusies tradīcija reizi gadā rīkot muzeju nakti. Šajā dienā tiek aicināti muzejiem iesaistīties aktivitātēs, rīkot pasākumus un laist muzejā apmeklētājus bez maksas. Parasti šī aktivitāte norisinās maijā. Muzeju nakts tradīcija sākās 1997. gadā Francijā. Latvijā muzeju nakts norisinās kopš 2005. gada.

## Lielākie muzeji
### Lielākie muzeji pēc apmeklētāju skaita

## Atsauces

## Ārējās saites
* Muzeju biedrība
1714. gads

**1714**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš
### Augusts
* 1. augusts — par Apvienotās Karalistes karali kļuva Džordžs I.

### Oktobris
* 20. oktobris — par Apvienotās Karalistes karali tika kronēts Džordžs I.

## Dzimuši
* 1. janvāris — Kristijons Donelaitis (*Kristijonas Donelaitis*), Prūsijas lietuviešu dzejnieks un luterāņu mācītājs. (miris 1780.)
* 8. marts — Kārlis Filips Emanuels Bahs (*Carl Philipp Emanuel Bach*), vācu komponists (miris 1788.)

## Miruši
* 1. augusts — Anna (*Anne*), Lielbritānijas karaliene (dzimusi 1665.)
Aromāts (nozīmju atdalīšana)

**Aromāts** ( - smaržviela) var būt:

* smarža (parasti patīkama);
* aromāts elementārdaļiņu fizikā - īpašs kvantu skaitļu veids, ar ko raksturo kvarku un leptonu tipus.

## Skatīt arī
Aromātiskie savienojumi - organiskie savienojumi ar benzolam līdzīgām cikliskām molekulām, kurās ir konjugētas π-elektronu struktūras.
1719. gads

**1719**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš
* 23. janvāris - Svētās Romas impērijas sastāvā izveidota Lihtenšteinas firstiste.
* 25. aprīlis - Daniels Defo publisko savu grāmatu Robinsons Krūzo.
* 20. jūnijs - spāņi sakāva austriešus Frankavillas kaujā Sicīlijā.

## Dzimuši
* 14. novembris - Leopolds Mocarts (*Leopold Mozart*), Austrijas komponists, mūzikas skolotājs un vijolnieks (miris 1787.)

## Miruši
1713. gads

**1713. gads** () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš

## Dzimuši
* 7. maijs - Aleksis Klero (*Alexis Claude Clairaut*), franču matemātiķis (miris 1765. gadā)
* 23. septembris - Fernando VI, Spānijas karalis (miris 1759. gadā)
* 5. oktobris - Denī Didro (*Denis Diderot*), franču filozofs (miris 1784. gadā)

## Miruši
* 25. februāris — Frīdrihs I (*Friedrich I.*), Prūsijas karalis (dzimis 1657. gadā)
* 26. augusts — Denī Papēns (*Denis Papin*), franču matemātiķis, fiziķis un izgudrotājs (dzimis 1647. gadā)
1712. gads

**1712**. () bija garais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš
* Krievijas cars Pēteris I lika pārcelt Krievijas galvaspilsētu uz Zviedrijai atņemto Nīenu (Sanktpēterburgu).

## Dzimuši
* 24. janvāris - Frīdrihs Lielais (*Friedrich der Große*), Prūsijas karalis (miris 1786.) 
* 28. jūnijs - Žans Žaks Ruso (*Jean Jacques Rousseau*), franču filozofs, rakstnieks (miris 1778.)
* 14. oktobris - Džordžs Grenvils (*George Grenville*), britu politiķis (miris 1770.)

## Miruši
* 12. jūlijs — Ričards Kromvels (*Richard Cromwell*), angļu poltiķis (dzimis 1626.)
* 14. septembris — Džovanni Kasīni (*Giovanni Domenico Cassini*), itāliešu astronoms (dzimis 1625.)
1711. gads

**1711**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš

## Dzimuši
* 26. aprīlis — Deivids Hjūms (*David Hume*), skotu vēsturnieks un filozofs (miris 1776.) 
* 25. septembris — Cjaņluns (乾隆, Qianlong), Ķīnas imperators (miris 1799.) 
* 19. novembris — (j.s., pēc v.s. 8. novembrī) — Mihails Lomonosovs (*Михаил Васильевич Ломоносов*), krievu zinātnieks (miris 1765.)

## Miruši
* 21. janvāris — Frīdrihs Vilhelms Ketlers (*Friedrich Wilhelm Kettler*), Kurzemes un Zemgales hercogs (dzimis 1692.) 
* 17. aprīlis — Jozefs I Hābsburgs, Svētās Romas impērijas ķeizars (dzimis 1678.)
1710. gads

**1710**. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš
* Pabeigta Svētā Pāvila katedrāles būvniecība
* Vidzemes un Igaunijas kapitulācija
* Sākas Krievu—turku karš

## Dzimuši
* 4. janvāris — Džovanni Batista Pergolēzi (*Giovanni Battista Pergolesi*), itāļu komponists (miris 1736.)
* 15. februāris — Luijs XV (*Louis XV*), Francijas karalis (miris 1774.)
* 22. novembris — Vilhelms Frīdemans Bahs (*Wilhelm Friedemann Bach*), vācu komponists (miris 1784.)
* Gustavs Kristiāns fon Hantvigs, Rīgas pilsētas ārsts un galma padomnieks (miris 1767.)

## Miruši
* 19. septembris — Ole Rēmers (*Ole Rømer*), dāņu astronoms (dzimis 1644.) 
* 5. augusts — Nikolass Sēfrenss, tēlnieks (dzimis 1622.)
* 21. novembris — Bernardo Paskvīni (*Bernardo Pasquini*), itāļu komponists (dzimis 1637.)
1709. gads

**1709**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš
### Bez datuma
* Eiropā tika piedzīvota aukstākā ziema pēdējo 300 gadu laikā.

### Jūlijs
* 8. jūlijs - Lielais Ziemeļu karš: Poltavas kaujā Pētera I vadītais Krievijas karaspēks sakāva Kārļa XII vadīto Zviedrijas armiju.

## Dzimuši
* 17. marts — Molla Vali Vidadi (*Molla Vəli Vidadi*), azerbaidžāņu dzejnieks (miris 1809.) 
* 18. septembris - (j.s., pēc v.s. 7. septembrī) — Semjuels Džonsons (*Samuel Johnson*), angļu rakstnieks (miris 1784.)
* 2. novembris — Lielbritānijas Anna (*Anna van Hannover*), Nīderlandes stadhoudera sieva, vēlāk reģente (mirusi 1769.)
* 29. decembris - (j.s., pēc v.s. 18. decembrī) — Elizabete Petrovna (*Елизавета Петровна*), Krievijas impērijas ķeizariene (mirusi 1761.)

## Miruši
* 8. novembris — Svētais Dimitrijs no Rostovas, ukraiņu un krievu baznīcas darbinieks, Krievijas Pareizticīgās baznīcas bīskaps.

## Piezīmes un atsauces
Antisemītisms

**Antisemītisms** ir aizspriedumi vai diskriminējoša attieksme pret ebrejiem kā etnisku grupu. Tas ir viens no rasu šovinisma veidiem.

Antisemītisma rašanās ir saistāma ar Senās Romas impēriju: 70. gadā pēc Jeruzalemes izpostīšanas ebreji bija spiesti doties trimdā. Jaunajās mītnes zemēs ebreji veidoja savas diasporas, kas cieši turējās kopā. Antisemītisma sākotnējais rašanās iemesls bija ebreju atšķirīgā ticība. Vēlāk jau pēc kristietības plašas izplatības sākumā Senajā Romā, bet vēlāk arī Eiropā, pasaulē antisemītisms bija saistīts ar Bībelē aprakstītajiem notikumiem. Viduslaikos ebrejiem bija jādzīvo nošķirti no pārējās sabiedrības speciālos geto. Modernais antisemītisms radās jau 20. gadsimtā, kad parādījās sazvērestības teorijas par ebreju varu, naudu, neierobežoto ietekmi. Visradikālākā antisemītisma izpausme bija Trešā reiha realizētā politika pret ebrejiem, kuras apogejs bija holokausts. Arī mūsdienās antisemītisms ir plaši izplatīts atsevišķu kustību ideoloģijās, arābu valstu retorikā.

## Ārējās saites

* Antisemītisma izpausmes: vēsture un mūsdienas Rīga: Latvijas Cilvēktiesību centrs, 2015
* Официальный советский антисемитизм послесталинского периода
* Russian anti-semitism 

## Skatīt arī
* Anticionisms
* Cionisms
1707. gads

**1707. gads** () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš
### Janvāris
* 1. janvāris — Žoau V tiek kronēts par Portugāles karali.

### Maijs
* 1. maijs:
** par Apvienotās Karalistes karalieni kļuva Anna.
** stājās spēkā Akts par ūniju.

## Dzimuši
* 15. aprīlis — Leonards Eilers (*Leonhard Euler*), Šveices matemātiķis un fiziķis (miris 1783.) 
* 23. maijs — Kārlis Linnejs (*Carl von Linné*), zviedru botāniķis un taksonomists (miris 1778.)
* 7. septembris — grāfs de Bifons (*comte de Buffon*), franču dabaspētnieks (miris 1788.)

## Miruši
* 3. marts — Aurangzebs, Mogulu impērijas valdnieks
* 9. maijs — Dītrihs Bukstehūde (*Dieterich Buxtehude*), vācu komponists (dzimis 1637.)
* 11. oktobris — Johans Reinholds fon Patkuls (*Johann Reinhold von Patkul*), vācbaltiešu jurists un politiķis (dzimis 1660.)
1706. gads

**1706**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš
* 3. februāris - zviedru karaspēks kaujā pie Frauštates Silēzijā uzvarēja apvienoto sakšu-krievu armiju.

## Dzimuši
* 17. janvāris - Bendžamins Franklins (*Benjamin Franklin*), ASV zinātnieks un politiķis (miris 1790.)

## Miruši
* marts - Johans Pahelbels (*Johann Pachelbel*) - vācu komponists un ērģelnieks (dzimis 1653)
1705. gads

**1705**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš
* 16. jūlijs — Mūrmuižas kaujā zviedri sakāva Krievijas karaspēku.

## Dzimuši

* 24. janvāris — Farinelli (*Farinelli*), itāļu operdziedātājs (miris 1782.)
* 31. oktobris — Klements XIV (*Clemens XIV*), Romas pāvests (miris 1774.)

## Miruši
* 3. janvāris — Luka Džordāno (*Luca Giordano*), itāliešu gleznotājs (dzimis 1634.)
* 1. februāris — Hanoveres Sofija Šarlote (*Sophie Charlotte von Hannover*), Prūsijas karaliene (dzimusi 1668.)
* 5. jūnijs — Leopolds I (*Leopold I*), Austrijas erchercogs (dzimis 1640.)
* 13. septembris — Imre Tekeli (*Thököly Imre*), ungāru politiķis (dzimis 1657.)
* 31. decembris — Bragansas Katrīna (*Catherine of Braganza*) Anglijas karaliene (dzimusi 1638.)
1708. gads

**1708**. () bija garais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš
* Osmaņu impērijai atņemto Azakas (Azovas) pilsētu pasludināja par guberņas centru
* Beidzās pēdējais Fudzi vulkāna izvirdums.
* Nelabvēlīgu laika apstākļu dēļ Zemgalē nebija iespējams novākt ražu, kā rezultātā sākās bads un mēris. 
* Ārkārtīgi aukstajā ziemā ledus biezums Daugavā sasniedza 1,7 metrus.

## Dzimuši
* 8. decembris — Francis I Stefans (*Franz Stefan*), Svētās Romas impērijas ķeizars (miris 1765.)

## Miruši
1704. gads

**1704**. () bija garais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš
* 26. jūlijs - Kaujā pie Jēkabpils zviedru karaspēks Ādama Lēvenhaupta vadībā sakāva krievu karaspēku.
* 9. augusts - Krievijas armija ieņēma Narvas cietoksni.

## Dzimuši

* 7. maijs — Kārlis Heinrihs Grauns (*Carl Heinrich Graun*), vācu komponists (miris 1759.)

## Miruši
* 24. februāris — Marks Antuāns Šarpentjē (*Marc-Antoine Charpentier*), franču komponists (dzimis 1643.)
* 12. aprīlis — Žaks Bosiē (*Jacques-Bénigne Bossuet*), franču bīskaps, teologs (dzimis 1627.)
* 3. maijs — Heinrihs Ignacs Francis Bībers (*Heinrich Ignaz Franz Biber*), austriešu komponists (dzimis 1644.)
* 14. jūlijs — (j.s., pēc v.s. 3. jūlijā) — Sofija Romanova (*Софья Алексеевна Романова*), mazgadīgo Ivana V un Pētera I reģente (dzimusi 1657.)
* 28. oktobris — Džons Loks (*John Locke*), angļu filozofs (dzimis 1632.)
Rinda

**Rinda** var būt:
* rinda (secība) — secīgums, secība;
* Rinda (upe) — Irbes satekupe;
* Rinda (ciems) — apdzīvota vieta Ances pagastā;
* rinda (matemātika) — matemātikā skaitļu rinda jeb bezgalīga summa;
* rinda (botānika) — taksonomiska vienība bioloģijā;
* rinda (datu struktūra) — datu struktūra programmēšanā.
1703. gads

**1703**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš
* 27. maijs - Krievijas cars Pēteris I zviedriem atņemtajā Nīenas pilsētā lika uzcelt Petropavlovskas cietoksni, šī diena pieņemta par Sanktpēterburgas dibināšanas dienu.

## Dzimuši

* 23. jūnijs — Marija Leščiņska (*Marie Leszczyńska*), Francijas karaliene (mirusi 1768.)

## Miruši
* 16. janvāris — Ēriks Dālbergs (*Erik Jonsson Dahlberg*), zviedru kara inženieris, arhitekts (dzimis 1625.) 
* 18. marts — Marija de Dominiči (*Maria de Dominici*), Maltas gleznotāja, tēlniece un karmelītu ordeņa mūķene (dzimusi 1645.)
* 16. maijs — Šarls Pero, franču rakstnieks (dzimis 1628.) 
* 26. maijs — Semjuels Pīpss (*Samuel Pepys*), angļu ierēdnis (dzimis 1633.)