open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Katlakalns (Ķekavas pagasts)

**Katlakalns** ir ciems Ķekavas novada Ķekavas pagastā. Izvietojies tā ziemeļu daļā starp autoceļu A7, P137, Sauso Daugavu un Daugavu 7 km no novada centra Ķekavas un 12 km no Rīgas centra. Ciems izveidots, apvienojot trīs senākas apdzīvotas vietas — **Pļavniekkalnu**, **Ģipšustūri** un **Ziedoni**, ar jaunajām individuālās apbūves teritorijām Akmeņsalā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Pļavniekkalns
Nosaukums radies no 5-6 m augsta uzkalna, kas saimnieciskām vajadzībām lielā mērā norakts 20. gadsimta sākumā. Kalna atliekas, jau ar Sauliešu kalna vārdu, arheoloģiski pētītas 1971. gadā, atrasti 1. gadu tūkstoša p.m.ē. priekšmeti. 18. gadsimta kartēs saukts arī par Skultes kalnu.

Pļavniekkalns izveidojies kā Pierīgas individuālās apbūves rajons pie bijušās Katlakalna pagasta (*Katlekaln*) valdes. Pļavniekkalnā atrodas Pļavniekkalna sākumskola, Katlakalna tautas nams, veikals, bibliotēka un bērnudārzs "Bitīte". Līdz 2021. gadam Pļavniekkalnā atradās pasta nodaļa. Pļavniekkalnā arī notiek Ķekavas novada pašvaldības rīkotie pasākumi. Tur arī atrodas atpūtas vieta pie Daugavas "Nēģīši". Katru darba dienu no pieturas pie Pļavniekkalna sākumskolas attiet A/S "Rīgas taksometru parks" maršruta taksometrs "Rīga — Pļavniekkalns", bet katru dienu 4—8 reizes pa Pļavniekkalna ielu, kura ir galvenā iela Katlakalna ciema Pļavniekkalna daļā, kursē šīs pašas kompānijas maršruta taksometrs "Rīga—Pļavniekkalns—Ķekava".

## Ģipšustūris
Ģipšustūris (Kaļķu fabrika) veidojies kā strādnieku ciems pie kaļķa ieguves karjera. Līdz turienei kursē arī A/S "Rīgas satiksme" 26.autobuss — "Abrenes iela — Katlakalns".

## Ziedonis
Ziedonis veidojies kā vasarnīcu kolonija jeb kooperatīvā dārzkopības sabiedrība (kooperatīvs); tur atrodas Katlakalna kapi un Katlakalna luterāņu baznīca, kā arī aizsargājams dendroloģiskais stādījums — "Katlakalna priedes".

Ziedoni ar Rīgu savieno "Rīgas satiksme" 12.autobuss, te atrodas galapunkts. Autobuss kursē no Abrenes ielas Rīgā.

## Arhitektūras pieminekļi
* Katlakalna evaņģēliski luteriskā baznīca (celta 1794. g.).

## Atsauces
Kārlis IV Luksemburgs

**Kārlis IV** (, , ; dzimis , miris ) bija Luksemburgu dinastijas Bohēmijas, Vācijas un Itālijas karalis, Svētās Romas impērijas ķeizars no 1355. gada līdz savai nāvei. Kārļa valdīšana tiek uzskatīta par viduslaiku Bohēmijas Karalistes "zelta laikmetu", tās galvaspilsēta Prāga kļuva par vienu no lielākajām pilsētām Eiropā.

## Dzīvesgājums
thumb|250px|left|Bohēmijas karaļa zemes Kārļa IV valdīšanas laikā
Dzimis 1312. gadā Bohēmijas karaļa Jāņa Luksemburga ģimenē, piedzimstot viņam deva Vāclava () vārdu, jaunībā viņš uzturējās sava tēvoča Šarla IV galmā Francijā, tāpēc iesvētībās (konfirmācijā) viņam deva Kārļa vārdu. Ieguvis labu izglītību, brīvi runāja piecās (latīņu, čehu, franču, vācu un itāļu) valodās. Sakarā ar biežo tēva prombūtni, no 1333. gada faktiski valdīja Bohēmijā. 
1346. gada 11. jūlijā Kārli Luksemburgu ievēlēja par Romiešu karali, par viņu balsoja trīs garīdzniecību pārstāvošie kūrfirsti, Bohēmijas karalis un Saksijas hercogs, diviem Vitelsbahu kūrfirstiem nepiedaloties. Drīz pēc ievēlēšanas 1346. gada 26. augustā viņa tēvs krita Kresī kaujā, kurā Kārlis tika ievainots. Tā kā Ķelnes pilsēta turpināja atbalstīt iepriekšējo karali Ludvigu IV, jaunā karaļa kronēšanu Ķelnes arhibīskaps 26. novembrī veica Bonnā. Tūlīt pēc kronēšanas Kārlis devās uz Prāgu un pēc tam uz Tiroli. 1347. gada 11. oktobrī Ludvigs IV mira lāču medību laikā, tā atrisinot konfliktu. Vitelsbahu pārstāvji 1349. gada 30. janvārī par karali ievēlēja Tīringenes grāfu Švarcburgas Ginteru. Šajā laikā Kārlis IV jau bija nostiprinājies politiski un militāri. Viņš sakāva Ginteru un atzina Ludviga IV dēlu tiesības uz Tiroli un Brandenburgu, tā nostiprinoties tronī. 1349. gada jūlijā Kārli atkārtoti kronēja Āhenē.

Pēc kronēšanas par ķeizaru Kārlis IV nesekmīgi mēģināja pārliecināt pāvestu atgriezties no Aviņonas Romā. 1356. gadā izdeva Zelta bullu, kurā centās nostiprināt karaļa ievēlēšanas kārtību, lai izvairītos no nestabilitātes. 1368. gadā, Kārlim atrodoties Itālijā, pret viņu sākās Bavārijas Vitelsbahu, Ungārijas un Polijas karaļu sazvērestība, bet ķeizaram Kārlim izdevās sakaut savus pretiniekus un panākt sava dēla Vāclava ievēlēšanu par Romiešu karali. Lai arī Kārļa paša izsludinātajā Zelta bullā bija noteikts, ka pāvestam vairs nav ietekmes uz karaļa vēlēšanām, viņš 1376. gadā lūdza pāvesta Gregora XI atbalstu Vāclava ievēlēšanai. Kārlim mirstot 1378. gada 29. novembrī, vara, kā plānots, pārgāja viņa dēla Vāclava rokās, kurš gan nekļuva par ķeizaru.

Kārļa vārdā ir nosaukta viņa 1347. gadā dibinātā Kārļa Universitāte Prāgā - vecākā Centrāleiropā, kā arī Kārļa tilts un Kārļa laukums Prāgā. Kārļa IV laikā tika uzcelta liela daļa no Sv. Vita katedrāles un Prāgas pils.

## Atsauces

## Literatūra
;Latviski
* Františeks Kožīks, Čehijas karaļa un Romas ķeizara Kārļa IV dzīves un valdīšanas hronika, Liesma, 1987, No čehu val. tulk. Jānis Krastiņš

## Ārējās saites

* Monogrāfija par Kārli IV - "Prokop Lupáč z Hlaváčova: Historia o císaři Karlovi, toho jména Čtvrtém, králi Českém", 1848
1316. gads

**1316**. () bija garais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* aprīlis/maijs — Magnuss IV (*Magnus IV*), Zviedrijas un Norvēģijas karalis (miris 1374.)
* 14. maijs — Kārlis IV (*Karel IV.*), Svētās Romas imperators (miris 1378.)
* 7. novembris — Simeons Joanovičs Lepnais (*Симеон Иванович Гордый*), Maskavas kņazs (miris 1353.)

## Miruši
.tw

**.tw** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Ķīnas Republiku (Taivānu). Domēns izveidots 1989. gadā. Domēna sponsors ir *Taiwan Network Information Center* (*TWNIC*), kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu.

## Ārējās saites

*  IANA .tw whois information
1378. gads

**1378**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
* 29. novembris — Vāclavs IV Luksemburgs kļuva par Bohēmijas karali.
* pirmoreiz minētas Ventspils pilsētas tiesības.

## Dzimuši
* 31. decembris — Kaliksts III (*Callistus III*), Romas pāvests (miris 1458.)

### Nezināmi datumi

* Lorenco Žiberti (*Lorenzo Ghiberti*), Renesanses mākslinieks (miris 1455.)

## Miruši
* 27. marts — Gregors XI (*Gregorius V*), Romas pāvests (dzimis ap 1329.)
* 29. novembris — Kārlis IV (*Karel IV.*), Svētās Romas imperators (dzimis 1316.)
Sofija Monka

**Sofija Čārlīna Eklenda Monka** (, dzimusi ) ir Anglijā dzimusi austrāliešu popdziedātāja, aktrise un modele. Sieviešu popgrupas *[[Bardot (grupa)|Bardot]]* bijusī dalībniece. Pēc aiziešanas no grupas uzsāka solo karjeru un izdeva debijas albumu *[[Calendar Girl]]*. Kā aktrise piedalījusies filmās "Randiņfilma" (*Date Movie*) un "Klikt!.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi
* *[[Calendar Girl]]* (2003)

;Singli
* *Inside Outside* (2002)
* *Get the Music On* (2003)
* *One Breath Away* (2003)

## Ārējās saites

* Sofijas Monkas oficiālā mājaslapa
Gerhards Domagks

**Gerhards Johanness Pauls Domagks** (; dzimis , miris ) bija vācu patologs un bakteriologs, kurš, strādādams kompānijā IG Farben, izveidoja pirmo komerciāli pieejamo antibiotiku - *Prontosil*, par ko 1939. gadā viņam tika piešķirta Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā.

Dzimis mūsdienu Polijas teritorijā. Skolā gāja Zommerferdā (mūsdienu Lubsko). Studēja medicīnu Ķīles universitātē. Kā mediķis piedalījās Pirmajā pasaules karā, ievainots. Pēc kara strādāja Greifsvaldes universitātē, kur pētīja baktēriju infekcijas. Vēlāk strādāja Minsteres universitātē un *[[Bayer AG|Bayer]]* laboratorijās Vupertālē.

1939. gadā Domagkam tika piešķirta ar Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā. Tā kā režīms tolaik neatļāva Vācijas pilsoņiem saņemt Nobela prēmijas, Domagks bija spiests no tās atteikties (prēmiju viņš saņēma pēc kara - 1947. gadā). Pēc Otrā pasaules kara Domagks pievērsās tuberkulozes ārstniecības un vēža ķīmijterapijas izpētei.

## Ārējās saites

* Gerhards Domagks Nobela prēmijas mājaslapā
Malomice

**Malomice** () ir pilsēta Polijas rietumos pie Bobras upes, Lubušas vojevodistes dienvidos uz dienvidiem no Zelona Guras. Viduslaikos purva rūdas ieguves centrs. 1000. gadā pie Malomices satikās Svētās Romas imperators Oto III un Polijas kņazs Boļeslavs I Drosmīgais, lai kopā dotos uz Gņezno kongresu.
Niklass Krūnvals

**Niklass Krūnvals** (; dzimis 1981. gada 12. janvārī) ir bijušais zviedru hokejists, aizsargs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Spēlējis Nacionālās hokeja līgas kluba Detroitas "Red Wings" rindās, pildot arī tās kapteiņa palīga funkcija. 2008. gadā kopā ar klubu izcīnot Stenlija kausu, Krūnvals kļuva par divdesmito neformālā Trīs zeltu kluba biedru. 2019. gada 3. septembrī paziņoja par hokejista karjeras beigām.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Krūnvals uzsāka Zviedrijas Elitsērijas kluba Jūrgordenas IF rindās, kas 1999.—2000. sezonā izcīnīja Zviedrijas čempiones titulu. Pēc debijas sezonas noslēguma, 2000. gada NHL draftā Krūnvalu ar kopējo 29. numuru izvēlējās Detroitas "Red Wings" vienība. Niklass gan turpināja spēlēt Jūrgordenas IF vienībā, arī nākamajā sezonā kopā ar klubu izcīnot līgas čempiona titulu.

Uz Ziemeļameriku Krūnvals pārcēlās vien pēc 2002.—03. sezonas beigām, savā pirmajā NHL sezonā Detroitas kluba rindās aizvadot 20 spēles. 2004.—05. sezonas NHL lokauta laikā Krūnvals palika Ziemeļamerikā, spēlējot "Red Wings" Amerikas hokeja līgas fārmklubā, pēc sezonas beigām tiekot atzīts par līgas labāko aizsargu. Lielāko daļu 2005.—06. sezonas Niklass izlaida ceļa traumas dēļ. 2007.—08. sezonā Krūnvals "Red Wings" rindās izcīnīja Stenlija kausu. Gūstot 15 rezultativitātes punktus, Krūnvals bija Stenlija kausa izcīņas rezultatīvākais aizsargs. Nākamajā sezonā Krūnvals kopā ar klubu sasniedza Stenlija kausa finālu, kurā gan sīvā cīņā piekāpās Pitsburgas "Penguins" vienībai.

Zviedrijas izlases rindās spēlējis 2006., 2010. un 2014. gada Olimpiskajās spēlēs, 2006. gadā kļūstot par Olimpisko čempionu, bet 2014. gadā izcīnot sudrabu. Ceļa traumas dēļ 2006. gada spēlēm Niklass tika pieteikts vien kā rezervists, taču aizvadīja divas spēles Matīasa Ēlunda turnīra gaitā gūtās traumas dēļ. Piedalījies arī trijos Pasaules čempionātos. 2003. gadā kopā ar izlasi Krūnvals izcīnīja sudraba medaļas, bet 2006. gadā, tiekot atzīts par turnīra vērtīgāko spēlētāju, kļuva par Pasaules čempionu.

## Karjeras statistika
### Klubu statistika

## Ārējās saites
1994. gada Pasaules čempionāts hokejā

**1994. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Bolcāno, Kanazē un Milānā, Itālijā no 1994. gada 25. aprīļa līdz 8. maijam. Tas bija 58. Pasaules čempionāts hokejā.

## Vietu sadalījums un statistika
### Vietu sadalījums
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  — *pazemināta uz 1. divīziju*

### Turnīra apbalvojumi
* **Labākie hokejisti:**
** Labākais vārtsargs:  Bills Renfords
** Labākais aizsargs:  Magnuss Svensons
** Labākais uzbrucējs:  Pols Karija
* **Simboliskā izlase:**
** Vārtsargs:  Bills Renfords
** Aizsargi:  Timo Jutila un  Magnuss Svensons
** Uzbrucēji:   Pols Karija,  Saku Koivu un  Jari Kurri

### Rezultatīvākie spēlētāji

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
Rūts

**Rūts** var būt:

* Markuss Rūts (*Markus Rooth*; 2001) — norvēģu vieglatlēts;
* Mazulis Rūts (*Babe Ruth*; 1895—1948) — amerikāņu beisbolists.
Kristians Vulfs

**Kristians Vilhelms Valters Vulfs** (, izrunā: ; dzimis  Osnabrikā, Vācijā) ir bijušais Vācijas prezidents. Prezidenta amatā ticis ievēlēts . Būdams 51 gadu vecs, K. Vulfs kļuva par Vācijas jaunāko prezidentu.  viņš atkāpās no Vācijas prezidenta amata.

Pirms ievēlēšanas par Valsts prezidentu, viņš no  līdz  bija Lejassaksijas premjers.

Kopš 1975. gada ir Kristīgi Demokrātiskās Apvienības loceklis. Osnabrikas Universitātē studējis tiesību zinātni ar specializāciju ekonomikā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Vulfs

**Vulfs** (siev. dz. Vulfa) ir ziemeļvācu cilmes uzvārds (līdzīgi , vilks). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Martens Vulfs (*Marten Wulff*; 1571-1586), Rīgas monētu meistars;
* Martins Vulfs (ap 1593—1633), Rīgas monētu meistars;
* Kristians Vulfs (dzimis 1959. gadā), politiķis, Vācijas prezidents.

## Skatīt arī
* Vulfa
* Vulfi
* Volfs
Džordžo Napolitāno

**Džordžo Napolitāno** (, ; dzimis  Neapolē, Itālijā, miris  Romā, Itālijā) bija Itālijas politiķis, bijis Itālijas prezidents (2006—2015). Viņš bija pirmais valsts prezidents, kas bijis Itālijas komunistu partijas loceklis. Prezidenta amatā tika ievēlēts  un amatā stājies . Amatā tiekot pārvēlēts 2013. gadā, Napolitāno kļuva par pirmo pārvēlēto prezidentu. 2015. gadā atkāpās no prezidenta amata sava vecuma dēļ. Bija visilgāk pie varas bijušais Itālijas prezidents.

 viņš bija ieradies uz 2006. gada FIFA Pasaules kausa izcīņas fināla spēli, kurā Itālija uzvarēja Franciju. Viņš kļuva par otro prezidentu valsts vēsturē, kas ir bijis klāt valsts triumfā FIFA Pasaules kausā.

Pirms kļūšanas par Itālijas prezidentu viņš no  līdz  bija Deputātu palātas prezidents, divarpus gadus bijis Iekšlietu ministrs (—).

## Ārējās saites

* 
* Napolitano elected Italy's leader
Heincs Fišers

**Heincs Fišers** (, izrunā: ; dzimis  Grācā, Austrijā) ir 11. Austrijas prezidents. Prezidenta amatā ticis ievēlēts , amatā stājies , 2010. gadā ticis pārvēlēts amatā. Pirms ievēlēšanas par Valsts prezidentu H. Fišers bijis Austrijas Sociāldemokrātu partijas loceklis.

Izglītību ieguvis Vīnes universitātē, 1961. gadā pabeidza doktorantūru. 1993. gadā kļuva par politisko studiju profesoru Insbrukas universitātē.

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Tomass Vaneks

**Tomass Vaneks** (; dzimis  Vīnē, Austrijā) ir čehoslovāku izcelsmes Austrijas bijušais hokejists, spēlēja kreisās malas uzbrucēja pozīcijā, bijis Austrijas hokeja izlases dalībnieks.

## Spēlētāja karjera
2003. gada NHL draftā Bufalo "Sabres" izraudzījās Vaneku ar kopējo piekto numuru, tādējādi T. Vaneks kļuva par visaugstāk NHL draftā izraudzīto austrieti visā līgas vēsturē. Uzbrucējs gan nākamo sezonu vēl aizvadīja Minesotas Universitātes komandā NCAA čempionātā, taču 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā spēlēja Amerikas hokeja līgas kluba Ročesteras "Americans" sastāvā.

2005.—06. gada sezonu Vaneks pilnībā aizvadīja "Sabres" rindās. 2006.—07. gada sezonu viņš noslēdza ar 84 rezultativitātes punktiem 82 spēlēs, kā rezultātā tika iekļauts līgas simboliskajā otrajā izlasē, kā arī ieguva NHL lietderības titulu. 2009. gadā viņš piedalījās Visu zvaigžņu spēlē.

2012.—13. gada NHL sezonas lokauta laikā Vaneks spēlēja Austrijas hokeja līgas kluba Grācas "99ers" sastāvā. 2013.—14. gada sezonu Vaneks sāka kā "Sabres" kapteinis, taču pēc ļoti neveiksmīga sezonas ievada 27. oktobrī tika aizmainīts uz Ņujorkas "Islanders", "Sabres" pretī saņemot Metu Molsonu un divas drafta izvēles. Sezonas turpinājumā Vaneks guva 44 punktus 47 spēlēs, un martā tika aizmainīts uz Monreālas "Canadiens" vienību.

2014. gada jūlijā noslēdza trīs gadu līgumu ar Minesotas "Wild", taču divus gadus vēlāk "Wild" izpirka pēdējo līguma gadu. Hokejists pievienojās Detroitas "Red Wings", taču 2017. gada 1. martā tika aizmainīts uz Floridas "Panthers". Septembrī noslēdza viena gada līgumu ar Vankūveras "Canucks", taču sezonas vidū tika aizmainīts uz Kolumbusas "Blue Jackets". Vasarā noslēdza viena gada līgumu ar Detroitas "Red Wings".

Austrijas hokeja izlases rindās piedalījies 2014. gada olimpisko spēļu turnīrā, kā arī četros Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
*
1950. gada Pasaules čempionāts basketbolā

**1950. gada Pasaules čempionāts basketbolā** bija pirmais Pasaules čempionāts basketbolā. Čempionāts norisinājās 1950. gadā, laika posmā no  līdz  Argentīnā.

Par Pasaules čempioniem kļuva Argentīnas izlase, otro vietu izcīnīja ASV izlase, savukārt bronzas medaļas izcīnīja Čīles izlase.

## Priekšsacīkstes
### Pirmā kārta

### Otrā kārta

## ''Repass'' kārta
### Pirmā fāze

### Otrā fāze

## Klasifikācijas kārta

|}

## Fināla kārta

|}

## Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* FIBA profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
1954. gada Pasaules čempionāts basketbolā

**1954. gada Pasaules čempionāts basketbolā** bija 2. Pasaules čempionāts basketbolā. Čempionāts norisinājās 1954. gadā, laika posmā no  līdz  Brazīlijā.

Par pasaules čempioniem kļuva ASV izlase, otro vietu izcīnīja Brazīlijas izlase, savukārt bronzas medaļas izcīnīja Filipīnu izlase.

## Grupu turnīrs

### A grupa

|}

### B grupa

|}

### C grupa

|}

### D grupa

|}

## Fināla kārta

|}

## Klasifikācijas kārta

|}

## Vietu sadalījums

|-
|||align=left|||9||9||0||614||388||+226||**18**
|-
|||align=left|||9||8||1||578||456||+122||**17**
|-
|||align=left|||9||6||3||565||557||+8||**15**
|-
|4||align=left|||9||4||5||484||510||–26||**13**
|-
|5||align=left|||9||3||6||460||518||–58||**12**
|-
|6||align=left|||9||4||5||535||544||–9||**13**
|-
|7||align=left|||9||3||6||538||615||–77||**12**
|-
|8||align=left|||9||2||7||430||549||–119||**11**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|9||align=left|||5||3||2||297||302||–5||**8**
|-
|10||align=left|||5||3||2||296||291||+5||**8**
|-
|11||align=left|||5||1||4||322||343||–21||**6**
|-
|12||align=left|||5||0||5||299||345||–46||**5**
|}

## Ārējās saites
* FIBA profils 
* ''Todor66'' profils 
* ''Linguasport'' profils
1959. gada Pasaules čempionāts basketbolā

**1959. gada Pasaules čempionāts basketbolā** bija 3. Pasaules čempionāts basketbolā. Čempionāts norisinājās 1959. gadā, laika posmā no  līdz  Čīlē.

Par Pasaules čempioniem kļuva Brazīlijas izlase, otro vietu izcīnīja ASV izlase, savukārt bronzas medaļas izcīnīja Čīles izlase.

Čīles izlase automātiski kvalificējās fināla kārtai kā mājinieki.

## Grupu turnīrs

### A grupa

|}

----

----

----

----

----

### B grupa

|}

----

----

----

----

----

### C grupa

|}

----

----

----

----

----

## Fināla kārta

|}

PSRS un Bulgārijas izlases atteicās no spēles ar Taivānas izlasi, tādējādi tās abas tika ierindotas fināla kārtas pēdējās divās vietās.

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

## Kvalifikācijas kārta
### D grupa

|}

----

----

### E grupa

|}

----

----

### Otrā kārta

## Vietu sadalījums

|-
|||align=left|||9||7||2||683||557||+126||**16**
|-
|||align=left|||9||7||2||643||582||+61||**16**
|-
|||align=left|||6||2||4||393||446||–53||**8**
|-
|4||align=left|||9||4||5||522||559||–37||**13**
|-
|5||align=left|||9||3||6||606||665||–59||**12**
|-
|6||align=left|||9||7||2||594||463||+131||**16**
|-
|7||align=left|||9||5||4||532||512||+20||**14**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|8||align=left|||6||4||2||415||420||–5||**10**
|-
|9||align=left|||6||2||4||356||384||–28||**8**
|-
|10||align=left|||6||3||3||381||378||+3||**9**
|-
|11||align=left|||6||1||5||374||435||–61||**7**
|-
|12||align=left|||6||3||3||367||380||–13||**9**
|-
|13||align=left|||6||0||6||342||427||–85||**6**
|}

## Ārējās saites
* FIBA profils 
* ''Todor66'' profils 
* The-Sports profils  
* ''Linguasport'' profils
1963. gada Pasaules čempionāts basketbolā

**1963. gada Pasaules čempionāts basketbolā** bija 4. Pasaules čempionāts basketbolā. Čempionāts norisinājās 1963. gadā, laika posmā no  līdz  Brazīlijā.

Par Pasaules čempioniem kļuva Brazīlijas izlase, otro vietu izcīnīja Dienvidslāvijas izlase, savukārt bronzas medaļas izcīnīja PSRS izlase.

Brazīlijas izlase automātiski kvalificējās fināla kārtai kā mājinieki.

## Grupu turnīrs

### A grupa

|}

----

----

----

----

----

### B grupa

|}

----

----

----

----

----

### C grupa

|}

----

----

----

----

----

## Fināla kārta

|}

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

## Kvalifikācijas kārta

|}

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

## Vietu sadalījums

|-
|||align=left|||6||6||0||485||411||+74||**12**
|-
|||align=left|||9||8||1||734||632||+102||**17**
|-
|||align=left|||9||7||2||648||576||+72||**16**
|-
|4||align=left|||9||6||3||754||635||+119||**15**
|-
|5||align=left|||9||4||5||569||619||–50||**13**
|-
|6||align=left|||9||3||6||600||638||–38||**12**
|-
|7||align=left|||9||2||7||665||734||–69||**11**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|8||align=left|||8||4||4||655||670||–15||**12**
|-
|9||align=left|||8||4||4||629||624||+5||**12**
|-
|10||align=left|||8||4||4||571||586||–15||**12**
|-
|11||align=left|||8||3||5||523||578||–55||**11**
|-
|12||align=left|||8||2||6||543||591||–48||**10**
|-
|13||align=left|||8||1||7||575||657||–82||**9**
|}

## Ārējās saites
* FIBA profils 
* ''Todor66'' profils 
* The-Sports profils 
* ''Linguasport'' profils
1967. gada Pasaules čempionāts basketbolā

**1967. gada Pasaules čempionāts basketbolā** bija 5. Pasaules čempionāts basketbolā. Čempionāts norisinājās 1967. gadā, laika posmā no  līdz  Urugvajā.

Par Pasaules čempioniem kļuva PSRS izlase, kas finālā uzvarēja Dienvidslāvijas basketbolistus. Bronzas medaļas izcīnīja Brazīlija, kas spēlē par trešo vietu uzvarēja ASV.

Urugvajas izlase automātiski kvalificējās fināla kārtai kā mājinieki.

## Grupu turnīrs

### A grupa

|}

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### B grupa

|}

----

----

----

----

----

### C grupa

|}

----

----

----

----

----

## Fināla kārta

|}

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

## Kvalifikācijas kārta

|}

----

----

----

----

----

----

----

----

----

---- 

----

----

----

----

## Vietu sadalījums

|-
|||align=left|||9||8||1||733||536||+197||**17**
|-
|||align=left|||9||6||3||679||643||+36||**15**
|-
|||align=left|||9||7||2||725||596||+129||**16**
|-
|4||align=left|||9||7||2||675||583||+92||**16**
|-
|5||align=left|||9||4||5||666||676||−10||**13**
|-
|6||align=left|||9||3||6||607||712||−105||**12**
|-
|7||align=left|||6||1||5||347||419||−72||**7**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|8||align=left|||8||6||2||534||486||+48||**14**
|-
|9||align=left|||8||4||4||551||504||+47||**12**
|-
|10||align=left|||8||4||4||471||496||−25||**12**
|-
|11||align=left|||8||2||6||494||589||−95||**10**
|-
|12||align=left|||8||2||6||548||575||−27||**10**
|-
|13||align=left|||8||0||8||436||651||−215||**8**
|}

## Ārējās saites
* FIBA profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
.me

**.me** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Melnkalni. Domēns izveidots 2007. gadā. Domēna sponsors ir Melnkalnes valdība, bet domēnu reģistrēšanu nodrošina *domain.me (doMEn)*. Pirms 2007. gada tika izmantots .yu domēns, kas bija kopīgs ar Serbiju.

## Ārējās saites

*  IANA .me whois information
Drū Dautijs

**Drū Dautijs** (; dzimis  Londonā, Ontārio, Kanādā) ir profesionāls kanādiešu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā, Kanādas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2026) pārstāv NHL klubu Losandželosas "Kings", kurā aizvadījis visu savu profesionāļa karjeru.

## Spēlētāja karjera
2008. gada NHL draftā viņu Losandželosas "Kings" izraudzījās ar kopējo 2. kārtas numuru. Pirms tam aizvadīja teicamu karjeru Ontārio hokeja līgā.

Debijas sezonā NHL viņš tika iekļauts līgas simboliskajā debitantu pirmajā izlasē. 2011.—2012. gada sezonā "Kings" sastāvā izcīnījis Stenlija kausu. Divus gadus vēlāk kopā ar "Kings" kļuva jau par divkārtēju Stenlija kausa ieguvēju. 2015.—16. gada sezonā kā līgas labākais aizsargs Dautijs ieguva Džeimsa Norisa balvu. 2022. gada 27. janvārī Dautijs aizvadīja savu 1000 spēli līgā, spēlē pret Ņujorkas "Islanders", kurā Losandželosa uzvarēja ar rezultātu 3:2.

Kanādas hokeja izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļas 2010. un 2014. gadu Olimpisko spēļu turnīros, 2014. gadā tiekot iekļauts arī turnīra simboliskajā izlasē. Izcīnījis zeltu arī 2008. gada Pasaules čempionātā junioriem un sudrabu 2009. gada Pasaules čempionātā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Gomisa

**Gomisa** (; vīriešu dzimtē Gomiss) ir Brazīlijas portugāļu cilmes uzvārds, kam citās romāņu valodās sastopami līdzīgi uzvārdi ar tādu pašu cilmi — Gomiša () un Gomesa (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Anna Gomisa (*Anna Gomis*; 1973) — franču brīvā stila cīkstone;
* Emīlija Gomisa (*Émilie Gomis*; 1983) — Francijas basketboliste.

## Skatīt arī
* *[[Gomes]]*
* Gomesa
* Gomiša
Frankforta

**Frankforta** (, izrunā: ) ir pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, kopš 1792. gada Kentuki štata galvaspilsēta. Tā atrodas aptuveni  uz austrumiem no štata lielākās pilsētas Lūivilas un  uz ziemeļrietumiem no štata otras lielākās pilsētas Leksingtonas. Frankfortu 1786. gadā pie Kentuki upes dibināja ģenerālis Džeimss Vilkinsons (*James Wilkinson*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Vikipēdija angļu valodā

**Vikipēdija angļu valodā** ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas angļu valodas versija. Tā izveidota , un 2020. gada sākumā tās apjoms pārsniedza sešus miljonus rakstu. Tā bija pirmā Vikipēdijas valodas versija un joprojām ir lielākā pēc rakstu skaita. 2011. gada jūnijā angliskajā Vikipēdijā bija 19,3% no kopējā rakstu skaita visās Vikipēdijas valodu versijās. Šī daļa ir pamazām samazinājusies kopš 2003. gada, kad tie bija vairāk kā 50%, saistībā ar citu Vikipēdijas valodu versiju izaugsmi.thumb|right|280px|Angliskās Vikipēdijas papildinātāju sadalījums pa valstīm 2007. gada decembrīVienkāršās angļu valodas Vikipēdija ir angliskās Vikipēdijas variācija, kurā vairumam rakstu tiek izmantota vienkāršāka angļu valodas teikumu uzbūve un mazāks vārdu krājums.

## Atsauces
Lāči (nozīmju atdalīšana)

**Lāči** var būt:
* Lāči — lāču dzimtas ģints;
* Lāči — Latvijas maizes un konditorejas produktu ražotājs;
* Lāči — apdzīvota vieta Aiviekstes pagastā;
* Lāči — apdzīvota vieta Daudzeses pagastā;
* Lāči — apdzīvota vieta Kalsnavas pagastā;
* Lāči — pieturas punkts Jelgavas—Liepājas dzelzceļa līnijā;
* Lociku cits nosaukums;
* Ķebļu Seces pagastā agrākais nosaukums.
Lociki

**Lociki** (; arī **Lāči**, **Loči**; ) ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Naujenes pagastā. Izvietojušies starp autoceļu A13 (E262) un Daugavpils lidostu 8 km no pagasta centra Naujenes, 13 km no novada centra Daugavpils centra un 233 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta bijušās Loču sādžas vietā izveidojās pēckara gados kā lidlaukā izvietotās padomju karaspēka daļas (372. iznīcinātājbumbvedēju aviācijas pulks; ) virsnieku pilsētiņa. Apbūvē dominē daudzdzīvokļu mājas, apkārtnē daudz pamestu armijas infrastruktūras objektu. Locikos ir Lāču pamatskola, Naujenes kultūras centrs, pasts, ģimenes ārsta prakse.

1897. gadā katoļu ciemā bija 24 sētas ar 150 cilvēkiem.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Daugavpils lidosta
1992. gada Pasaules čempionāts hokejā

**1992. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Prāgā un Bratislavā, Čehoslovākijā no 1992. gada 28. aprīļa līdz 10. maijam. Tas bija 56. Pasaules čempionāts hokejā.

## Vietu sadalījums un statistika
### Vietu sadalījums
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  — *pazemināta uz 1. divīziju*

### Turnīra apbalvojumi
* **Labākie hokejisti:**
** Labākais vārtsargs:  Tomijs Sēderstrēms
** Labākais aizsargs:  Roberts Švela
** Labākais uzbrucējs:  Matss Sundīns
* **Simboliskā izlase:**
** Vārtsargs:  Markuss Keterers
** Aizsargi:  Františeks Musils un  Timo Jutila
** Uzbrucēji:   Petrs Hrbeks,  Matss Sundīns un  Jarko Varvio

### Rezultatīvākie spēlētāji

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
1993. gada Pasaules čempionāts hokejā

**1993. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Minhenē un Dortmundē, Vācijā no 1993. gada 18. aprīļa līdz 2. maijam. Tas bija 57. Pasaules čempionāts hokejā.

## Vietu sadalījums un statistika
### Vietu sadalījums
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  — *pazemināta uz 1. divīziju*

### Turnīra apbalvojumi
* **Labākie hokejisti:**
** Labākais vārtsargs:  Petrs Bržīza
** Labākais aizsargs:  Dmitrijs Juškevičs
** Labākais uzbrucējs:  Ēriks Lindross
* **Simboliskā izlase:**
** Vārtsargs:  Petrs Bržīza
** Aizsargi:  Iļja Bjakins un  Deivs Mensons
** Uzbrucēji:   Ulfs Dālens,  Ēriks Lindross un  Mikaels Renbergs

### Rezultatīvākie spēlētāji

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
Frēdriks Modins

**Frēdriks Modins** (; dzimis 1974. gada 8. oktobrī) ir bijušais zviedru hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Modins, izcīnījis Olimpiskā čempiona titulu, Pasaules čempiona titulu, kā arī Stenlija kausu, ir viens no neformālā Trīs zeltu kluba biedriem.

Izvēlēts 1994. gada NHL draftā, NHL Modins vēlāk aizvadīja 14 sezonas. Modins spēlēja Toronto "Maple Leafs", Tampabejas "Lightning", Kolumbusas "Blue Jackets", Losandželosas "Kings", Atlantas "Thrashers", kā arī Kalgari "Flames" rindās.

Muguras traumas nomocīts, par savu aiziešanu no profesionālā hokeja Modins paziņoja pēc 2010.—11. sezonas beigām.

## Ārējās saites
Get Nice!

***Get Nice!*** ir amerikāņu poppanka grupas Zebrahead devītais studijas albums. Albums izdots 2011. gada 27. jūlijā.

## Dziesmu saraksts

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa
Juris Silovs (vieglatlēts)

**Juris Silovs** (dzimis  Krāslavā, miris ) bija Latvijas vieglatlēts, startēja sprinta distancēs. Pārstāvēja PSRS komandu, kuras dalībnieks bija no 1970. līdz 1978. gadam.

## Biogrāfija
Tēvs bijis galdnieks, māte strādāja pilsētas izpildu komitejā. 1971. gadā apprecējies ar Tatjanu, ir meita Jūlija. Izglītību ieguvis Rīgas Politehniskā institūta Celtniecības fakultātē, Latvijas Valsts fiziskās kultūras institūtā.

Pēc sportista karjeras beigām sācis nodarboties ar uzņēmējdarbību — sabiedriskās ēdināšanas jomā. 2006. gadā startējis 9. Saeimas vēlēšanās no partijas "Dzimtene" saraksta, tomēr Saeimā netika ievēlēts.

Miris .

## Karjera
Ar sportu sācis nodarboties 1965. gadā Krāslavā pie V. Skerškāna. 1968. gadā pārcēlās uz Rīgu, kur sāka trenēties pie tālaika vadošā sprinteru un lēcēju trenera Imanta Liepiņa. PSRS izlasē ar viņu strādājis Nikolajs Politiko.

Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs (, ). 1972. gadā Minhenē viņš PSRS sastāvā izcīnīja sudraba medaļu 4×100 m stafetē. Starts Minhenē bija Silova pirmais starts ārzemēs un debija PSRS izlasē. Uz Minhenes Olimpiskajām spēlēm viņš tika paņemts kā rezervists, tomēr tika iekļauts stafetes komandā, kad viens no pamatsastāva dalībniekiem Atamass individuālajās sacensībās guva traumu. Finālā sasniegtais rezultāts 38,50 s bija jauns PSRS rekords. Pēc četriem gadiem Monreālā šajā distancē tika izcīnīta bronzas medaļa. Vēl 1976. gadā viņš startēja individuālajā 100 m distancē, kur nepārvarēja pirmo kārtu (priekšsacīkstēs — 10,7 s). Abās Olimpiskajās spēlēs veicis trešo posmu.

1973. gada Universiādē Maskavā J. Silovs izcīnīja uzvaru 100 m distancē ar 10,37 sekundēm, pusfinālā viņš distanci veica 10,33 sekundēs. Vēl Universiādē ir izcīnījis divas zelta (1975, 1977) un vienu sudraba (1973) medaļu 4×100 m stafetē PSRS komandas sastāvā. 1974. gada Eiropas čempionātā telpās 60 m distancē sportists ieņēma 5. vietu ar rezultātu 6,68 s. 1974. gada Eiropas čempionātā sportists izcīnīja divas 4. vietas: individuālajā 100 m distancē (10,35 s) un 4×100 m stafetē.

Divas reizes izcīnījis sudraba medaļu PSRS čempionātā (60 m, 100 m) un četras bronzas medaļas. J. Silovs 13 reizes ir izcīnījis Latvijas PSR čempiona titulu: 100 m (1968, 1970, 1971, 1979), 200 m (1968, 1970), 4×100 m stafetē (1968, 1978), 50 m telpās (1971, 1973, 1977, 1978) un 100 m telpās (1973). 11 reizes dažādās sprinta distancēs sasniedzis Latvijas rekordu. Viņa rezultāts 100 m distancē Latvijas rekorda statusā noturējās 24 gadus līdz 1997. gadam, kad to pārspēja Sergejs Inšakovs. Ir Latvijas rekorda līdzīpašnieks 60 m un 100 m telpās.

 Rīgā sasniedzis labāko Eiropas sasniegumu telpās, 50 m distanci veicot 5,5 s, vēl  Maskavā, veicot 60 m distanci 6,4 s, uzstādīja Eiropas labāko sasniegumu telpās un atkārtoja labāko sasniegumu pasaulē.

1974. gadā Silovs laikraksta "Sports" aptaujā tika atzīts par populārāko sportistu Latvijā.

1978. gadā beidzis karjeru traumu dēļ.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sprintera mierā
Juris Silovs (riteņbraucējs)

**Juris Silovs** (dzimis  Dobelē) ir bijušais latviešu šosejas riteņbraucējs.

Piedalījies 1996. gada Atlantas vasaras olimpiskajās spēlēs. Tajās startēja grupas braucienā, kurā izcīnīja 31. vietu.

Startējis vairākos Pasaules čempionātos. 1993. gada amatieru grupas braucienā izcīnīja 83. vietu, 1994. gada amatieru grupas braucienā izstājās, 1999. gadā izstājās grupas braucienā. 1995. gada Eiropas U-23 čempionātā izcīnīja 7. vietu grupas braucienā. 1997. un 1998. gadā J. Silovs kļuva par Latvijas čempionu grupas braucienā.

Karjeru beidza pēc smagas galvas traumas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Juris Silovs

**Juris Silovs** var būt:

* Juris Silovs — Latvijas jurists, regbists un politiķis (1965);
* Juris Silovs — Latvijas riteņbraucējs (1973);
* Juris Silovs — Latvijas vieglatlēts (1950).
Juris Silovs (politiķis)

**Juris Silovs** (dzimis ) ir latviešu regbists, jurists un politiķis. Bijušais Garkalnes novada domes priekšsēdētājs un 10. Saeimas deputāts. Pārstāvējis politisko partiju "Saskaņa" un apvienību "Saskaņas Centrs". Šobrīd ir Ropažu novada domes deputāts, ievēlēts no partijas "Latvija pirmajā vietā".

## Biogrāfija

### Izglītība, karjera sportā un darbs
1984. gadā Juris Silovs pabeidza Rīgas 19. PPTCV, ieguva vidējo profesionālo izglītību apmetēja-flīzētāja specialitātē.

No 1991. līdz 2000. gadam Juris Silovs ir spēlējis Latvijas regbija izlasē. Viņš ir bijis vairākkārtējs Latvijas čempions un kausa ieguvējs regbija kluba "Miesnieki" sastāvā. Spēlējis arī RAF komandā.

Pēc tam bijis Latvijas Bankas aizsardzības pārvaldes vecākais bruņojuma inspektors, kā arī agrofirmas "Ādaži" celtnieks. 2003. gadā Juris Silovs Sociālo tehnoloģiju augstskolā ieguva jurista kvalifikāciju. 2004. gadā viņš pabeidza Latvijas Universitātes Nekustamā īpašuma vērtēšanas skolu.

Laikā no 2010. līdz 2013. gadam bijis Latvijas Regbija federācijas prezidents.

### Politiskā darbība
2005. gada Garkalnes pagasta padomes vēlēšanās tika ievēlēts pašvaldībā no "Jaunā Centra" saraksta. 2006. gadā kļuva par Garkalnes novada domes priekšsēdētāju. Tajā pašā gadā piedalījās 9. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta, taču netika ievēlēts. 2009. gada Garkalnes novada domes vēlēšanās uzvarēja SC, un J. Silovs vēlreiz kļuva par domes priekšsēdētāju.

2010. gadā Silovs kandidēja 10. Saeimas vēlēšanās un tika ievēlēts Saeimā Vidzemes vēlēšanu apgabalā no "Saskaņas Centra" saraksta. Darbojās Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijā, kā arī Saimnieciskajā komisijā.

2010. gada 14. jūnijā Latvijas Ekonomikas policija par krāpšanu lielā apmērā apsūdzēja 10. Saeimas deputātu J. Silovu un viņa sievu. Silovs, vēl būdams Garkalnes novada domes priekšsēdētājs, slēpis pēdas avārijai, ko alkohola reibumā izraisījis ar dienesta auto, un izkrāpis no apdrošinātājiem naudu. 2011. gada 12. aprīlī J. Silovs nolika Saeimas deputāta mandātu. 2014. gada 10. oktobrī Rīgas rajona tiesa J. Silovam piesprieda trīs gadu cietumsodu, ko viņš pārsūdzēja, turpinot strādāt Garkalnes novada domes nākamajā sasaukumā un saglabājot Garkalnes novada domes priekšsēdētāja vietnieka amatu. 2017. gada 4. decembrī lietas iztiesāšana tika pabeigta, tiesai reālo cietumsodu aizstājot ar 19 000 eiro soda naudu. Līdz ar notiesājošo spriedumu J. Silovs zaudēja Garkalnes novada domes priekšsēdētāja vietnieka amatu, ko viņš bija ieguvis pēc tam, kad 2013. gada pašvaldību vēlēšanās tika ievēlēts Garkalnes novada domē no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta.

2017. gada Latvijas pašvalību vēlēšanās atkārtoti ievēlēts Garkalnes novada domē no partijas "Saskaņa" saraksta. 2021. gada pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz deputāta vietu Ropažu novada domē no partijas "Vienoti Latvijai" saraksta, taču tas nesaņēma pietiekošu vēlētāju atbalstu. 2025. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts par Ropažu novada domes deputātu no partijas "Latvija pirmajā vietā".

## Privātā dzīve
Juris Silovs ir dzimis . Dzīvo Upesciemā. Sieva Jeļena ir mājsaimniece. Pārim ir divas meitas un dēls.

## Atsauces
Vladislavs Ardzinba

**Vladislavs Ardzinba** (, ; dzimis , miris ) bija Abhāzijas pirmais prezidents, vēsturnieks.

No 1960. līdz 1980. gadiem Ardzinba darbojās kā vēsturnieks-orientālists. 1985. gadā ieguva vēstures zinātņu doktora grādu.

1990. gadā Vladislavs Ardzinba ievēlēts par Abhāzijas PSR Augstākās Padomes priekšsēdētāju, kad tika proklamēta Abhāzijas Padomju Sociālistiskā Republika, deklarējot neatkarību no Gruzijas PSR PSRS sastāvā.

1994. gadā ievēlēts par Abhāzijas prezidentu. 1999. gadā ievēlēts par prezidentu atkārtoti. Sakarā ar smagu slimību prezidenta amatu Ardzinba atstāja 2004. gadā.

2010. gada 26. februārī Ardzinbu smagā stāvoklī nogādāja Maskavā ārstēšanai. 4. martā Vladislavs Ardzinba mira Maskavas Centrālajā klīniskajā slimnīcā.

|-
! colspan="3" style="background:#a8bb22;" | Amati
Zīna el Abidīns Ben Alī

**Zīna el Abidīns Ben Alī** (, *Zayn al-‘Ābidīn bin ‘Alī*; dzimis , miris ) bija otrais Tunisijas prezidents. Amatu ieņēma no 1987. gada 7. novembra līdz 2011. gada 14. janvārim, kad bija spiests atkāpties pēc plašiem vairāku dienu tautas protestiem un nemieriem.

1987. gada oktobrī Zīna el Abidīns Ben Alī tika iecelts par premjerministru, bet tā paša gada novembrī nevardarbīgā valsts apvērsumā pārņēma prezidentūru no toreizējā 84 gadus vecā prezidenta Habiba Burguibas, kurš tika pasludināts par nekompetentu prezidenta amatam. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
1997. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas

**1997. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas** notika . Domes tika ievēlētas 566 pašvaldībās — 7 republikas pilsētās un 559 pagastos. Tās bija pirmās pašvaldību vēlēšanas Latvijas vēsturē, kurās pašvaldības tika ievēlētas uz 4 gadiem. Vēlēšanas organizēja Centrālā vēlēšanu komisija.

Pašvaldību vēlēšanām bija pieteikušies 1454 kandidātu saraksti, kuros pieteikti 11 942 kandidāti. Lielākā pašvaldība, kurā tika ievēlēti deputāti, ir Rīga, kuras domē ir vieta 60 mandātiem. Kandidātu sarakstus varēja iesniegt no 1997. gada 18. līdz . Vēlēšanās no 1 298 551 balsstiesīgajiem pilsoņiem piedalījās 738 160 vēlētāji jeb 56,84% no visiem balsstiesīgajiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pašvaldību vēlēšanu rezultāti
Kombuļi (grupa)

**Kombuļi** ir skandaloza latviešu šlāgermūzikas grupa no Kombuļiem. Tā ieguva popularitāti 2008. gadā pēc savas uzstāšanās konkursā "Latvijas Zelta Talanti" ar dziesmu "Dzīvo tā". Kombuļi 2009. gadā izdeva arī savu debijas albumu "Dzīvo tā".

Grupa ir pazīstama galvenokārt tās dalībnieces Ineses Cibuļskas dēļ, kas Latvijas plašsaziņas līdzekļos bieži izklāsta ļoti atklātas savas privātās dzīves detaļas, izraisot neizpratni daļā Latvijas sabiedrības.

## Atsauces
Jānis Paukštello

**Jānis Paukštello** (dzimis  Jaunpiebalgā) ir latviešu aktieris un dziedātājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1951. gadā Jaunpiebalgā lietuviešu laukstrādnieka Jāņa Paukšteļa ģimenē kā ceturtais bērns. Vēlāk, mainot pasi, uzvārda galotni pārmainīja uz "-ello".

Mācījās Jaunpiebalgas vidusskolā, Palsmanes internātskolā, pabeidza Murjāņu sporta internātskolu. 1969. gadā iestājās Latvijas Valsts universitātes Ekonomikas fakultātē, vēlāk arī Rīgas Kinostudijas Tautas kinoaktieru studijā. 1970. gadā iesaukts padomju armijā, pēc atgriešanās turpināja mācības. No 1972./1973. gada līdz 2017. gada sezonai Jānis Paukštello darbojās Dailes teātrī. 1974. gadā pabeidza studijas Latvijas Valsts Konservatorijas Teātra fakultātē. 1987. gadā kļuva par Latvijas PSR Nopelniem bagāto skatuves mākslinieku.

Kino debitēja 1973. gadā Rīgas Kinostudijas filmā "Pilsētas atslēgas", bet popularitāti ieguva ar galveno lomu 1975. gada filmā "Mans draugs — nenopietns cilvēks". Paukštello kļuva pazīstams arī kā dziedātājs, parasti uzstājoties kopā ar citiem aktieriem — Hariju Spanovski, ar Ivaru Kalniņu, Vari Vētru un Andri Bērziņu izveidoja kvartetu "Mūžīgais unisons".

1998. gada 8. novembrī Paukštello Rīgas-Tallinas šosejas 41. kilometrā, veicot apdzīšanas manevru, izraisīja automašīnu sadursmi. Pats aktieris smagi cieta, tika savainota viņa līdzbraucēja, bet otras automašīnas vadītājs no ievainojumiem gāja bojā. J. Paukštello asinīs konstatēja 1,2 promiles alkohola. 1999. gadā Limbažu tiesa atzina Paukštello par vainīgu avārijas izraisīšanā un sodīja viņu ar brīvības atņemšanu uz diviem gadiem nosacīti ar pārbaudes laiku uz diviem gadiem.

2011. gadā izdevniecība „Jumava" izdevusi Līgas Blauas grāmatu „Jānis Paukštello. Tintē, bet balts".

## Ģimene
1974. gadā Vanagu katoļu baznīcā Upmalas pagastā Paukštello salaulājās ar aktrisi Akvelīnu Līvmani, izšķīrās 1998. gadā.

Viņa otrā sieva ir Elīna  Paukštello, dz. Bergmane, no kuras divi dēli - Jānis Jēkabs (dz. 2000) un Raimonds Dāvids (dz. 2002).

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Jānis Paukštello Dailes teātra mājaslapā
* Kino-teatr.ru
* Jānis Paukštello izrades.lv
Pasaules U-19 čempionāts basketbolā

**Pasaules čempionāts basketbolā U-19 izlasēm** ir basketbola turnīrs Pasaules vīriešu basketbola izlasēm, kuru sastāvā ir 19 gadus veci un jaunāki basketbolisti. Čempionāts notiek kopš 1979. gada un tiek organizēts ik pēc diviem gadiem, lai arī sākotnēji tas notika reizi četros gados.

2011. gada Pasaules U-19 čempionāts basketbolā notika trijās Latvijas pilsētās: Rīgā, Liepājā un Valmierā. Plānots, ka arī 2021. gada Pasaules U-19 čempionāts notiks Latvijā.

## Rezultāti

## Medaļu tabula

## Atsauces

## Ārējās saites
* FIBA profils
Antonijs van Lēvenhuks

**Antonijs van Lēvenhuks** (, ; dzimis , miris ) bija nīderlandiešu izgudrotājs un tirgotājs. Viņš ir zināms kā mikrobioloģijas tēvs un tiek uzskatīts par pirmo mikrobiologu. A. van Lēvenhuks ir pazīstams pie sava darba pie mikroskopa attīstīšanas un ieguldījumu mikrobioloģijas attīstības veicināšanā. Izmantodams pašdarinātos mikroskopus, nīderlandietis bija pirmais, kurš atklāj un apraksta vienšūņu organismus. Tos viņš nosauca par *animalcules*, un mūsdienās tās ir pazīstamas kā baktērijas. Kopumā A. van Lēvenhuks konstruēja apmēram 200 mikroskopus.

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Bernardo Bertoluči

**Bernardo Bertoluči** (; dzimis , miris ) bija itāļu kinorežisors un scenāriju autors.

Nozīmīgākās Bertoluči filmas ir "Konformists", "Pēdējais tango Parīzē" (*Last Tango in Paris*), "Pēdējais imperators" (*The Last Emperor*), "Skaistuma nolaupīšana" (*Stealing Beauty*) un "Sapņotāji". Visveiksmīgākā no tām ir filma "Pēdējais imperators", kas ieguva vairākas Amerikas Kinoakadēmijas balvas, Cēzara balvu un Zelta globusu. Bertoluči 2011. gada Kannu kinofestivālā par mūža ieguldījumu kinomākslā saņēma arī Zelta palmas zaru.
## Atsauces

## Ārējās saites
Valmiermuiža

**Valmiermuiža** ir apdzīvota vieta Valmieras novada Valmieras pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Valmieras ziemeļu pierobežā pie autoceļa A3 110 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados pie bijušās Valmieras muižas (*Wolmarshof*) centra. Veidojas no divām teritoriāli savrupām daļām — pašas Valmiermuižas ap bijušo Valmiermuižas pili un Ozolu ielas rajona dienvidos no Iršu parka. Teritoriālās plānošanas dokumentos Valmiermuižā iekļauts arī pagasta centrs Vanagi, kā arī neliela teritorija Rātes upītes labajā krastā.

Kultūras un vēstures pieminekļi ir Valmiermuižas torņa telpu griestu gleznojumi, kā arī muižas apbūves ansamblis un parks. Blakus muižas parkam atrodas Valmiermuižas alus darītava. Ciema ziemeļdaļā atrodas Valmieras cietums.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Progress M-11M

**Progress M-11M** (*Прогресс М-11М*) bija Krievijas automātisks kravas kosmosa kuģis kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). To palaida .

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2673 kg. Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela pašam kuģim (740 kg) un stacijas dzinējsistēmai (250 kg), skābeklis (50 kg), ūdens (420 kg). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam 1213 kg) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces, tai skaitā 362 kg amerikāņu segmentam. 

## Lidojuma gaita
*Progress M-11M* startēja no Baikonuras kosmodroma  14:38:15 UTC ar nesējraķeti Sojuz-U.

Saslēgšanās ar SKS notika 23. jūnijā 16:37:03 UTC pie Zvezda moduļa automātiskā režīmā.

 09:37:32 UTC *Progress M-11M* atvienojās no SKS. Autonomā lidojumā ar to veica eksperimentu *Radar-Progress*.

1. septembrī *Progress M-11M* tika novadīts no orbītas. 13:34:31 UTC bremzēšanas manevram tika iedarbināts kosmiskā aparāta dzinējs, kurš darbojās 180 sekundes. Kosmosa kuģis nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā. Nesadegušās daļas aptuveni 10:21:41 UTC iekrita Klusā okeāna dienviddaļā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress M-11M lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Pedro Almodovars

**Pedro Almodovars Kabaljero** (; dzimis ) ir spāņu kinorežisors un scenārists. Almodovars tiek uzskatīts par mūsdienu vienu no veiksmīgākajiem un starptautiski vispazīstamākajiem spāņu režisoriem. Daudzas viņa filmas filmētas neatkarīgā kino stilā. Tajās bieži parādās popkultūras elementi, dažkārt attēlota LGBT tematika.

Almodovara nozīmīgākās filmas ir *[[Matador (filma)|Matador]]* (1986), "Sievietes uz nervu sabrukuma robežas" (*Mujeres al borde de un ataque de nervios*, 1988), "Sasien mani! Atsien mani!" (1989), "Viss par manu māti" (1999), "Runā ar viņu" (*Hable con ella*, 2002), "Sliktā audzināšana" (2004), "Atgriezties" (*Volver*, 2006), "Zaudētie apskāvieni" (*Los abrazos rotos*, 2009), "Āda, kurā es dzīvoju" (2011), *[[Julieta]]* (2016), "Sāpes un slava" (2019), "Paralēlās mātes" (2021), "Blakusistaba" (2024).

Par oriģinālscenāriju filmai "Runā ar viņu" Almodovars ieguvis Amerikas Kinoakadēmijas balvu. Četras reizes ieguvis BAFTA kino balvas — par filmām "Viss par manu māti", "Runā ar viņu" (divas balvas) un "Āda, kurā es dzīvoju". Almodovars četras reizes ieguvis balvas Kannu kinofestivālā, kā arī četras reizes apbalvots ar Cēzara balvu. Almodovara filma "Blakusistaba" ieguvusi Venēcijas kinofestivāla galveno balvu "Zelta lauva".

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 

* Plašāka režisora biogrāfija 
* ''Arsenals.lv'' profils
Hjū Grānts

**Hjū Džons Mungo Grānts** (; dzimis  Londonā, Apvienotajā Karalistē) ir angļu aktieris un filmu producents. Filmas, kurās viņš ir filmējies, ir guvušas 2,4 miljardus ASV dolāru lielus ieņēmumus. Starptautisko atzinību viņš guva pēc lomas 1994. gada filmā "Četras kāzas un vienas bēres", par kuru viņš saņēma Zelta globusa balvu un BAFTA kino balvu.

1990. gados viņš filmējās tādās filmās kā "Rūgtais mēness" (1992), "Zilacainais Mikijs" (1999) un "Notinghilla" (1999). 21. gadsimta sākumā viņš apliecināja sevi kā vadošais aktieris ar satīriska komiķa talantu. H. Grānts pēc tam filmējās tādās kritiķu labi vērtētās filmās kā "Bridžitas Džonsas dienasgrāmata" (2001), "Par puiku" (2002), "Tāda ir mīlestība" (2003), "Amerikāņu sapnis" (2006), "Florense Fostere Dženkinsa" (2016), "Lācēna Padingtona piedzīvojumi 2" (2017), "Džentlmeņi" (2019). Tēlojis lomas arī TV seriālos *[[A Very English Scandal]]* (2018), "Posts" (*The Undoing*, 2020) un "Ķeceris" (2024).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Ričmonda

**Ričmonda** () ir pilsēta ASV, Virdžīnijas štata administratīvais centrs. Tāpat kā pārējās štata pilsētas, arī Ričmonda ir neatkarīga pilsēta, un tā neietilpst neviena apgabala sastāvā. Pilsētā ir 204 214 iedzīvotāji, savukārt Ričmondas metropoles areālā dzīvo 1 231 675 iedzīvotāji. Pilsētas ekonomika balstās uz jurisprudences, finanšu un valdības iestādēm. Pilsētā atrodas viena no 13 ASV apelācijas tiesām un viena no 12 federālajām rezervju fondu bankām. Pilsētā ir arī attīstīts tūrisms, pilsētas apkārtnē atrodas vairāki vēsturiskie objekti. Amerikas pilsoņu kara laikā Ričmonda bija Amerikas Valstu Konfederācijas galvaspilsēta.
## Audiovizuālās norādes
*The Graves of Jefferson Davis & His Generals | History Traveler Episode 159

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ričmondas mājaslapa
Sevastjans Piņera

**Migels Huans Sevastjans Piņera** (dzimis , miris ) bija Čīles ekonomists, investors, politiķis. No 2010. līdz 2014. gadam un no 2018. līdz 2022. gadam viņš bija Čīles prezidents. Viņš ir bijis senators un prezidenta un parlamenta vēlēšanu koalīcijas vadītājs. Piņeru uzskatīja par vienu no bagātākajiem Čīles cilvēkiem. Viņa bagātība 2021. gada maijā bija 3 miljardi USD.

Pinjera gāja bojā 2024. gada 6. februārī helikoptera avārijā. Gaisa kuģis iekrita Ranko ezerā, bijušais prezidents nepaspēja tikt ārā no helikoptera un noslīka. Viņa līķi atrada aptuveni 40 metru dziļumā. Viņa ģimenes locekļi, kas bija kopā ar viņu, izglābās.

## Atsauces

## Ārējās saites