Senās Romas imperatori

[thumbnail|right|Senās [Romas impērijas veksils]]

**Senās Romas imperatori** () jeb **Senās Romas ķeizari** bija Senās Romas valdnieki no 27. gada p.m.ē. līdz 476. gadam m.ē. tās rietumu daļā un līdz 1453. gadam tās austrumu daļā. Austrumromas imperatori tiek dēvēti arī par Bizantijas imperatoriem. Romas imperatoru kults bija viens no Romas impērijas civilizācijas pamatiem.

## [[Jūliju-Klaudiju dinastija|Jūliju-Klaudiju dzimta]]
* Oktaviāns (Gaius Iulius Caesar Octavianus Augustus, 27 p.m.ē.–14 m.ē.), Jūlija Cēzara audžudēls 
* Tiberijs (Ti. Claudius Nero Caesar, 14–37)
* Kaligula (Gaius Caesar Germanicus (Caligula), 37–41)
* Klaudijs (Ti. Claudius Drusus Nero Germanicus, 41–54)
* Nerons (Tiberius Claudius Nero Domitianus Caesar, 54–68)

Augustus Bevilacqua Glyptothek Munich 317.jpg|Oktaviāns
(Venice) Ritratto di Tiberio, 13 d.C - Museo Archeologico Nazionale.jpg|Tiberijs
Bust of Caligula Museo Correr.jpg|Kaligula
Claudius Priverno.jpg|Klaudijs
Nero 1.JPG|Nerons

### Starpdinastiju periods (“četru imperatoru ɡads”)
* Galba (Servius Sulpicius Galba, 68–69)
* Otons (Marcus Salvius Otho, 69)
* Vitēlijs (Aulus Vitellius Germanicus, 69)

## [[Flāviju dzimta]]
* Vespasiāns (Titus Flavius Vespasianus, 69–79) 
* Tits (Titus Flavius Vespasianus, 79–81)
* Domiciāns (Titus Flavius Domitianus, 81–96)

Vespasianus01 pushkin.jpg|Vespasiāns
Arte romana, Busto con testa di Tito, 80 ca.jpg|Tits
Gallerie des Offices Florence (29121049082).jpg|Domiciāns


## [[Nervas–Antonīnu dzimta]]
* Nerva (Marcus Cocceius Nerva, 96 - 98)
* Trajāns (Marcus Ulpius Nerva Traianus, 98 - 117)
* Adriāns (Publius Aelius Traianus Hadrianus, 117 - 138)
* Antonīns Pijs (Titus Aurelius Fulvius Boionius Arrius Antoninus Pius, 138 - 161)
* Marks Aurēlijs (M. Aurelius Antoninus, 161 - 180), līdzimperators Lūcijs Vērs (Lucius Verus, 161 - 169)
* Komods (Marcus Aurelius Commodus Antoninus, 180 - 193)

Bust of Emperor Nerva in lorica military cloak and paludamentum, Greek marble, 96 - 98 AD, Galleria degli Uffizi, Florence (19243236348).jpg|Nerva
Arte romana, Busto con testa di Traiano, 98-117 ca.jpg|Trajāns
Bust of Hadrian 03.jpg|Adriāns
Marble Bust of Antonius Pius - 29163002178.jpg|Antonīns Pijs 
Marcus Aurelius Glyptothek Munich.jpg|Marks Aurēlijs
Arte romana, Busto con testa del cosiddetto Commodo, 100-200 ca. 02.jpg|Komods

### Starpdinastiju periods
thumbnail|200px|“Piecu imperatoru ɡada” zelta monētasː Pertinakss, Didijs Jūliāns, Peskēnijs Nigers, Klodijs Albīns un Septimijs Severs (vidū)
* Pertinakss (Publicus Helvius Pertinax, 193) 
* Didijs Jūliāns (Marcus Didius Severus Julianus, 193)

## [[Severu dzimta]]
* Septīmijs Severs (Lucius Septimius Severus, 193 - 211) 
* Karakalla (Marcus Aurelius Antoninus (Caracalla), 211 - 217)
* Makrīns (Marcus Opellius Macrinus, 217 - 218), "karavīru imperators", nepiederēja Severu dzimtai 
* Elagabals (Marcus Aurelius Antoninus (Elagabalus), 218 - 222)
* Aleksandrs Severs (Marcus Aurelius Severus Alexander (Alexander Severus), 222 - 235)

Ritratto di settimio severo, 193-203 dc ca.jpg|Septīmijs Severs
Scuola fiorentina del xvi-xvii sec, ritratto di caracalla dall'antico.jpg|Karakalla
Arte romana, Busto con testa del cosiddetto Elagabalo, 50-100 ca. 01.jpg|Elagabals
Alessandro Severo, inv. 632, 226-235 d.C., su busto antico non pertinente -FG.jpg|Aleksandrs Severs


## "Karavīru imperatori" (Trešā gadsimta juku periods)

Šajā 50 ɡadu juku laikā bija 15 periods, kad pār rietumu provincēm tagadējā Ķelnē, vēlāk Trīrā neatkarīgi valdīja Gallijas impērijas (260 — 274) valdnieki: Postums, Laeliāns, Marijs, Viktorīns, Domitiāns II, Tetriks I ar Tetriku II. Pār austrumu provincēm neatkarīgi valdīja Palmīras impērijas valdnieki (270—273).
* Maksimīns Trakss (Gaius Iulius Verus Maximinus Thrax, 235 - 238)
* Gordiāns I (Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus Africanus) kopā ar savu dēlu Gordiānu II (Marcus Antonius Gordianus, 238)
* Pupiēns (Marcus Clodius Pupienus Maximus) un Balbīns (Decius Caelius Calvinus Balbinus, 238)
* Gordiāns III (Marcus Antonius Gordianus Pius, 238-244)
* Filips Arābs (Marcus Iulius Philippus Arabs, 244-249)
* Dēcijs (Gaius Messius Quintus Traianus Decius, 249-251)
* Herēnijs Etrusks (Quintus Herennius Etruscus Messius Decius, 251)
* Hostiliāns (Gaius Valens Hostilianus Messius Quintus, 251)
* Treboniāns Galls (Gaius Vibius Trebonianus Gallus, 251-253)
* Emiliāns (Marcus Aemilius Aemilianus, 253)
* Valeriāns (Publius Aurelius Licinius Valerianus, 253-260)
* Galliēns (Publius Licinius Egnatius Gallienus, 260-268) 
* Klaudijs II (Marcus Aurelius Claudius Gothicus (Claudius II), 268-270)
* Kvintils (Marcus Aurelius Claudius Quintillus, 270)
* Aureliāns (Lucius Domitius Aurelianus, 270-275)
* Tacits (Marcus Claudius Tacitus, 275-276)
* Floriāns (Marcus Annius Florianus, 276)
* Probs (Marcus Aurelius Probus, 276-282) 
* Kārs (Marcus Aurelius Carus, 282-283)
* Karīns (Marcus Aurelius Carinus, 283-284) (valdīja kopā ar savu brāli Numeriānu līdz 284)

## Četru valdnieku periods ([[Tetrarhija]])
* Diokletiāns (Valerius Diocletianus, 284 - 305), līdzimperators Maksimiāns (Marcus Aurelius Valerius Maximianus, 286 - 305) 

### [[Konstantīna dzimta]]
* Konstancijs I Bālais (Hlors) (Flavius Valerius Constantius (Chlorus), 305-306), līdzimperators Galērijs (Galerius Maximianus, 305 - 311)
* Konstantīns I (Flavius Valerius Constantinus, 306 - 337), līdzimperatori Galērijs, Licīnijs (Flavius Galerius Valerius Licinianus Licinius, 308 - 324) un Maksimīns Daija (Gaius Valerius Maximinus Daia, 308 - 313). Pēc kļūšanas par vienīgo imperatoru pārcēla Romas impērijas galvaspilsētu uz Bizantijas pilsētu, ko pārdēvēja par Konstantinopoli.
* Krisps, Konstantīna I dēls, valdīja kā cēzars (317–326) rietumu provincēs
* Konstantīns II, Konstantīna I dēls, valdīja kā cēzars no 317. ɡada Itālijā, no 328. ɡada Gallijā, tad kā auɡusts rietumu provincēs (337–340)
* Konstancijs II (Flavius Iulius Constantius, 337 - 361) kopā ar saviem brāļiem Konstantīnu II (Flavius Claudius Constantinus, 337 - 340) un Konstantu (Flavius Iulius Constans, 337 - 350)
* Konstants, Konstantīna I dēls, valdīja kā cēzars Itālijā (333–337), tad kā auɡusts rietumu provincēs (337–350) kopā ar Konstantīnu II (līdz 340), īslaicīɡi arī austrumu provincēs (338–339)
* Jūliāns (Flavius Claudius Iulianus, 361 - 363), Konstancija Hlora mazdēls, valdīja kā cēzars Gallijā (355–360), tad kā auɡusts rietumu provincēs (360–363), tad no 361. ɡada kā vienvaldnieks

Head from a statue of Roman emperor Diocletianus (284-305 AD.) (37569021562).png|Diokletiāns
Constantius Chlorus Ny Carlsberg Glyptotek IN836.jpg|Konstancijs I Bālais (Hlors)
Marble portrait head of the Emperor Constantine I MET DP138715.jpg|Konstantīns I
Campidoglio, Roma - Costantino II cesare dettaglio.jpg|Konstantīns II
Bust of Constantius II (Mary Harrsch).jpg|Konstantijs II
Emperor Constans Louvre Ma1021.jpg|Konstants


## [[Valentiniāna dinastija|Valentiniāna]] un Teodosija dzimtas
* Valentiniāns I (Flavius Valentinianus, 364 - 375), līdzimperators Valents (Flavius Valens, 364 - 378)
* Graciāns (Flavius Gratianus, 375 - 383), līdzimperators Valentiniāns II (Flavius Valentinianus, 375-392)
* Teodosijs I (Flavius Theodosius, 379 - 395), pēc viņa nāves Romas impērija starp viņa dēliem tika sadalīta Rietumromas impērijas (galvaspilsēta Milāna, Ravenna) un Austrumromas impērijas (galvaspilsēta Konstantinopole) daļās.

Valentiniano Primo.jpg|Valentiniāns I vai Valents
Galleria degli Uffizi, Florence (32212815186).jpg|Valentiniāns I vai Valents
Marble head of a Young Gratian. C. late 4th century A.D..png|Graciāns
Statue of emperor Valentinian II detail.JPG|Valentiniāns II


## Rietumromas imperatori
* Honorijs (Flavius Augustus Honorius, 395 - 423), līdzimperators Konstancijs III (Flavius Constantius, 421)
* Valentiniāns III (Placidus Valentinianus, 423 - 455) 
* Petronijs Maksims (Petronius Maximus, 455)
* Avits (Eparchius Avitus, 456 - 457)
* Majorāns (Iulius Valerius Maiorianus, 457 - 461)
* Lībijs Severs (Libius Severus, 461) - 465)
* Antēmijs (Procopius Anthemius, 467 - 472)
* Olibrijs (Anicius Olybrius, 472)
* Glicerijs (Glycerius, 473 - 474)
* Jūlijs Nepots (Iulius Nepos, 474 - 475/480) pēdējos gados valdīja vienīgi Dalmācijas provincē
* Romuls Augustuls (Romulus Augustus, 475 - 476)

## Austrumromas imperatori

## Piezīmes un atsauces

## Skatīt arī
* Romas impērija