open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Baltijas valstu elektroapgādes tīklu sinhronizēšana ar Eiropas elektroenerģijas sistēmu

thumb|Baltijas valstis pēc 2025. gada 9. februāra ir daļa no Eiropas elektrības pārvades sistēmu operatoru tīkla (ENTSO-E)
**Baltijas valstu elektroapgādes tīklu sinhronizēšana ar Eiropas elektroenerģijas sistēmu** () jeb ***Baltic Synchro*** ir starptautisks elektroenerģijas pārvades infrastruktūras projekts, lai sinhronizētu Baltijas valstu elektroapgādes tīklus ar Eiropas elektrības pārvades sistēmu operatoru tīklu (*European Network of Transmission System Operators for Electricity, ENTSO-E*), pārtraucot sasaisti ar Baltkrievijas, Krievijas, Igaunijas, Latvijas un Lietuvas (BRELL) loku.

Latvija investēja sinhronizācijas maiņas projektā vairāk nekā 464,5 miljonus eiro, pie kam 85% no šīm izmaksām sedza no Eiropas Savienības fondu līdzfinansējuma un AS "Augstsprieguma tīkls" pārslodzes maksas ieņēmumiem.

2025. gada 8. un 9. februārī Baltijas valstu elektroapgādes tīkli atslēdzās no Krievijas un Baltkrievijas energosistēmas, vienu dienu darbojās izolētā režīmā, tad sinhronizējās ar Eiropas vienoto tīklu caur Poliju.

## Vēsture
1978. gadā PSRS izveidoja vienoto energosistēmu (*Единая/Объединённая энергосистема, (ЕЭС/ОЭС)*). Tai pieslēdzās arī sešas Austrumu bloka valstis, kuras pēc PSRS sabrukuma 1993. gadā atdalījās no tās. 2001. gadā izveidoja Krievijas vienoto enerģijas sistēmu (*Единая энергетическая система России*), kurai piesaistīja "BRELL loku" (), kas savienoja Baltijas valstu elektrostacijas ar Baltkrievijas un Krievijas energosistēmām un sadales tīklu uzņēmumiem, tādējādi nodrošinot patērētājus ar nepieciešamo elektroenerģijas apjomu reāla laika režīmā, kā arī iespēju ražotājiem eksportēt un tirgotājiem importēt elektroenerģiju no kaimiņvalstīm.

Pēc Krievijas—Ukrainas kara sākuma 2014. gadā atklāja *Estlink2* elektrokabeli no Igaunijas uz Somiju, bet 2015. gadā atklāja *NordBalt* zemūdens elektrokabeli no Lietuvas līdz Zviedrijai.
2018. gadā Eiropas Komisijas prezidents Žans Klods Junkers kopā ar Baltijas valstu un Polijas valdību vadītājiem parakstīja rīcības pamatnostādnes par Baltijas valstu elektrotīklu sinhronizācijas pārrobežu enerģētikas projekta izstrādi.
Pēc 2022. gada Krievijas uzbrukuma Ukrainai tā atslēdzās no Krievijas vienotās energosistēmas. Baltijas valstis pārtrauca iepirkt elektroenerģiju no Krievijas un Baltkrievijas.
2023. gada 3. augustā Baltijas valstu premjerministri parakstīja kopīgu deklarāciju par paātrinātu Baltijas valstu elektroapgādes tīklu sinhronizēšanu ar vienoto Eiropas elektroenerģijas sistēmu 2025. gada februārī. Baltijas elektrotīklu sinhronizācijai ar Eiropu izbūvēja trīs sinhrono kompensatoru stacijas katrā valstī.

2024. gada 25. decembrī Krievijas t.s. "ēnu flotes" kuģis pārrāva Igauniju un Somiju savienojošo ''Estlink2'' elektrokabeli, tomēr tas būtiski neietekmēja projekta virzību.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Baltic Grid Frequency
Little Odessa

***Little Odessa*** ir 1994. gada ASV krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Džeimss Grejs, kam tā ir debija kā režisoram. Filmā galvenās lomas atveido Tims Rots, Edvards Fērlongs, Vanesa Redgreiva, Maksimiliāns Šells un Moira Kellija.

Filma stāsta par algotu slepkavu, kurš apciemo savu krievu imigrantu ģimeni Bruklinā.

Filmas *Little Odessa* pirmizrāde notika 1994. gada septembrī. Par šo filmu Grejs saņēma Venēcijas kinofestivāla Sudraba lauvas balvu kā labākais režisors.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viršu iela (Daugavpils)

**Viršu iela** ir iela Daugavpilī, Križu apkaimes galvenā iela. Viršu iela sākas krustojumā ar Azovas un Mazo Medus ielu, ved dienvidaustrumu virzienā, šķērso Daugavpils dzelzceļa apvedceļu un beidzas aiz krustojuma ar Dravnieku ielu, turpinoties kā autoceļa V680 aizpilsētas posms. Ielā ir gan dzīvojama, gan rūpnieciska apbūve.

Viršu ielas kopējais garums ir aptuveni 1,5 kilometri, satiksmes kustība norit abos virzienos. Ielas sākumā tai nav seguma, tālāk ir posms ar grants segumu, bet no krustojuma ar Poligona ielu ielai ir asfalta segums un divas braukšanas joslas. Šeit pa Viršu ielu kursē 12. maršruta autobusi, kā arī 22. maršruta minibusi.

Visā garumā Viršu iela ir Daugavpils pilsētas robeža ar Naujenes pagastu un gandrīz visā garumā (izņemot posmu gar privātmājām) ir daļa no valsts vietējā autoceļa V680 Vecstropi—Križi.

## Ievērojamie objekti
* Nr. 56 — bijušā Daugavpils gaļas kombināta teritorija (pamestas ēkas).
* Nr. 56 k-1 — lauksaimniecības sabiedrības "Latraps" Daugavpils struktūrvienība.
* Nr. 60 — saules paneļu parks "Viršu 60".

## Ielu savienojumi
Viršu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Azovas iela / Mazā Medus iela
* Medus iela (T veida krustojums)
* Poligona iela
* Autoceļš V680 ( šosejas virzienā, apļveida krustojums)
* Dravnieku iela (T veida krustojums)
*  (ielas turpinājums)

## Skatīt arī
* Križi
Abpusēji

**"Abpusēji"** ir Normunda Rutuļa un Hansa Anteheda otrais mūzikas albums.

Pirms 10 gadiem abi mūziķi vienojās populāru latviešu dziesmu albumā un koncerttūrē "Vēstule meitenei". Šajā reizē galveno impulsu deva Gunāra Freidenfelda 1970. gados radītā dziesma "Atmiņu lietus", kas kā duets ieskaņota no jauna — Normunda un Gintas Krievkalnas izpildījumā. Visas 11 dziesmas aranžējis Hanss Anteheds un ieskaņojuši zviedru mūziķi — Daniels Ulsons (sitamie instrumenti, perkusijas), Niklass Videns (ģitāras) un pats Hanss, kas ierakstā piedalās gan ar *Hammond* ērģelēm un analogajām *Rhodes* elektriskajām klavierēm, gan klasisko flīģeli, akordeonu, elektrisko basu un bandžo. Trombona solo ieskaņojis Markuss Ālbergs, bet kontrabasu Staņislavs Judins. Aranžējumu autors, studijas instrumentālā ieraksta producents Hanss Anteheds. Vokāla ieraksta producents Normunds Rutulis. Ieskaņots *Antehed Music* studijā Upsalā un "NR Darbnīca", Rīgā. Audio arhitektūru un skaņas dizainu veidoja Armands Treilihs.

## Dziesmu saraksts
Silu iela (Daugavpils)

**Silu iela** ir vietējas nozīmes iela Daugavpilī, Cietokšņa un Vizbuļu apkaimēs. Silu iela sākas strupceļā pie Aleksandra Ņevska pareizticīgo baznīcas, iet pa loku ap Garnizona un Vizbuļu kapiem, šķērso Ceriņu ielu un tālāk virzās uz ziemeļiem pa Vizbuļu apbūves malu līdz krustojumam ar autoceļu P67 ("Rīgas šoseju"). Silu ielas posms ir robeža starp Cietokšņa un Vizbuļu apkaimēm.

Silu ielas kopējais garums ir 1760 metri. Visā garumā ielai ir grants segums, satiksmes kustība norit vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Silu ielu nekursē. Ielā ir dažas privātmājas, tomēr lielākoties iela vēl nav apbūvēta.

Sākotnējais ielas nosaukums bija **1. Meža iela**, bet 1957. gadā tā pārdēvēta par Silu ielu.

## Ielu savienojumi
Silu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ceriņu iela
* Stūra iela
* Purvu iela
*  ("Rīgas šoseja")

## Atsauces
Ziņotājs (filma)

**"Ziņotājs"** () ir 2009. gada ASV biogrāfiskā melnā kinokomēdija, kuras režisors ir Stīvens Soderbergs. Filmā galvenās lomas atveido Mets Deimons, Skots Bekula, Džoels Makheils un Melānija Linskija. Filma balstīta uz Kurta Eihenvalda 2000. gada grāmatu *The Informant* un stāsta par pārtikas pārstrādes un tirdzniecības korporācijas *[[Archer Daniels Midland]]* darbinieku Marku Vitakeru (Deimons), kurš 1990. gados Federālajam izmeklēšanas birojam ziņoja par neatļautu cenu regulēšanu, kā arī par viņa miljonu dolāru piesavināšanos no darba devēja.

Filmas "Ziņotājs" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*. Filma saņēma pārsvarā pozitīvu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Liesmojošās debesis

**"Liesmojošās debesis"** () ir 2023. gada Vācijas drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Kristians Pecolds. Filmā galvenās lomas atveido Tomass Šūberts, Paula Bēra, Langstons Uibels un Enno Trebss.

Filma stāsta par attiecībām starp četriem cilvēkiem brīvdienu mājā pie Baltijas jūras.

Filmas "Liesmojošās debesis" pirmizrāde notika  73. Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta lāci. Filma saņēma Sudraba lāča Lielo žūrijas balvu. Filma saņēma augstu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tods Fīlds

**Viljams Tods Fīlds** (; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors un aktieris.

Režisors tādām filmām kā *[[In the Bedroom]]* (2001), "Bērnu spēlītes" (*Little Children*, 2006) un *[[Tár]]* (2022). Par filmām *In the Bedroom* un "Bērnu spēlītes" nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balva kategorijā "Labākais adaptētais scenārijs", bet par filmu *Tár* nominēts kategorijās "Labākais režisors" un "Labākais oriģinālscenārijs".

Kā aktieris piedalījies filmās "Radio dienas" (*Radio Days*, 1987), *[[Ruby in Paradise]]* (1993), *[[Walking and Talking]]* (1996), "Acis plaši aizvērtas" (1999) un "Spoku nams" (1999).

## Ārējās saites
Kristians Pecolds

**Kristians Pecolds** (; dzimis ) ir Vācijas kinorežisors un scenārists. Pecolds ir viens no viszināmākajiem mūsdienu vācu kinorežisoriem un viņa filmas ir ieguvušas starptautisku atzinību. Vairākkārt sadarbojies ar aktrisēm Nīnu Hosu un Paulu Bēru.

2012. gadā par filmu "Barbara" (*Barbara*, 2012) saņēmis Berlīnes Starptautiskā kinofestivāla Sudraba lauvas balvu kā labākais režisors. Zināms ar "Spoku" triloģijas filmām *[[Die innere Sicherheit]]* (2000), *[[Gespenster]]* (2005) un *[[Yella]]* (2007), kā arī ar triloģijas "Mīlestība despotisku sistēmu laikos" filmām "Barbara" (2012), "Fēnikss" (*Phoenix*, 2014) un "Tranzīts" (*Transit*, 2018). Režisējis arī filmas "Undīne" (*Undine*, 2020) un "Liesmojošās debesis" (2023).

## Ārējās saites
Nīna Hosa

**Nīna Hosa** (; dzimusi ) ir Vācijas teātra, kino un televīzijas aktrise.

Atveidojusi lomas vairākās Kristiana Pecolda filmās: *[[Wolfsburg (filma)|Wolfsburg]]* (2003), *[[Yella]]* (2007), *[[Jerichow]]* (2008), "Barbara" (*Barbara*, 2012) un "Fēnikss" (*Phoenix*, 2014). Starptautiski pazīstama ar lomām seriālā "Svešais starp savējiem" (2014—2017) un Toda Fīlda filmā *[[Tár]]* (2022), kur tēlojusi kopā ar Keitu Blanšetu.

Piedalījusies arī tādās filmās kā *[[Wir sind die Nacht]]* (2010), "Visbīstamākais cilvēks" (2014), *[[Nu aștepta prea mult de la sfârșitul lumii]]* (2023) un *[[Fremdsprache]]* (2024).

## Ārējās saites
Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija (Sīrijas frakcija)

**Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija** ( **'), saukta arī par **Sīrijas vadīto *Baas* kustību*', ir [[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|neobaasistu]] [[politiskā partija]] ar filiālēm visā [[Arābu pasaule|arābu pasaulē]]. No 1970. līdz 2000. gadam partiju vadīja [[Sīrijas prezidents]] un ģenerālsekretārs [[Hāfizs Asads]]. Līdz 2018. gada 26. oktobrim vadību partijā dalīja viņa dēls [[Bašārs Asads]] (Sīrijas reģionālās organizācijas vadītājs) un [[Abdulla al Ahmars]] (panarābu nacionālās organizācijas vadītājs).

2018. gadā pēc Nacionālās un reģionālās pavēlniecības atkalapvienošanās Bašārs Asads kļuva par partijas Centrālās pavēlniecības ģenerālsekretāru. Partijas [[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija — Sīrijas reģions|Sīrijas nodaļa]] bija lielākā organizācija Sīrijas vadītajā *Baas* kustībā. Tā valdīja Sīrijā no 1963. gada apvērsuma līdz [[Baas Sīrija|Asada režīma]] [[Asada režīma krišana|krišanai]] 2024. gadā. Sīrijas reģionālās nodaļas darbība uz nenoteiktu laiku tika apturēta 2024. gada 11. decembrī, un tās īpašumi un līdzekļi tika nodoti [[Sīrijas pārejas valdība]]i, [[de facto|faktiski]] likvidējot partiju.

== Filiāles pēc valsts ==
*  — Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija
*  — Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija
*  — Arābu atdzimšanas progresīvā partija
*  — Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija — Libānas reģions
*  — Sociālistu demokrātiskā unionistu partija
*  — *As-Sa'iqa''
*  — Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija — Sudānas organizācija
*  — Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija — Sīrijas reģions (likvidēta)
*  — Demokrātiskā arābu avangarda partija
*  — Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija — Jemenas reģions
* 22px Dienvidjemena — Tautas avangarda partija (likvidēta)

## Atsauces
Šeihs

[thumbnail|upright=1.2|[Kurdi|Kurdu šeihi]]
**Šeihs** (, *šayḵ*) arābu un islāma kultūrās ir goda tituls, lai apzīmētu cienījamu personu, līderi vai zinātnieku. Šeihs var būt cilts vai kopienas vadītājs, reliģiskais skolotājs, garīgais līderis sūfismā vai pat valsts valdnieks, īpaši Persijas līča valstīs. Mūsdienās tituls tiek izmantots gan formālā, gan neformālā nozīmē, un tā pielietojums atšķiras atkarībā no reģiona un kultūras konteksta.

Vārds ‘šeihs’ cēlies no arābu vārda  (*šayḵ*), kas nozīmē ‘vecs cilvēks’ vai ‘vecāks vīrietis’. Sākotnēji šis apzīmējums tika attiecināts uz vecākiem un pieredzējušiem cilšu locekļiem, taču laika gaitā tā nozīme paplašinājās, ietverot arī izglītotus reliģiskos skolotājus un garīgos līderus. Islāmā šeihs bieži tiek saistīts ar zināšanām un gudrību, un tas var tikt piešķirts tiem, kas sasnieguši augstu izglītības un autoritātes līmeni islāma jurisprudencē vai sūfisma tradīcijā.

## Vēsturiskā izcelsme
Šeiha tituls ir cieši saistīts ar Arābijas pussalas cilšu sabiedrības struktūru un attīstījies vēl pirms islāma rašanās 7. gadsimtā, un apzīmēja cienījamu vīrieti, kas vecāks par 50 gadiem. Pirms islāma laikā šeihi bija vecākie un pieredzējušākie cilšu vadītāji, kuri bija autoritātes lēmumos par cilšu lietām, konfliktu risināšanā un kopienas vadīšanā. Šeihu autoritāte balstījās ne tikai uz vecumu un pieredzi, bet arī uz viņu gudrību, labklājību un spēju nodrošināt visas cilts labklājību un aizsardzību. 7. gadsimtā ar islāma rašanos un izplatīšanos šeihu loma pakāpeniski mainījās. Daudzi cilšu līderi pieņēma islāmu un kļuva par pravieša Muhameda sekotājiem, saglabājot savu ietekmi kā reģionālie pārvaldnieki un militārie līderi. Islāmā šeihu tituls ieguva papildu nozīmi, jo tas sāka apzīmēt arī reliģiskos zinātniekus un garīgos skolotājus, kuri bija Korāna, hadītu un fikha lietpratēji.

Kalifātu laikā, sākot no Rāšidunu kalifāta (632–661), vēlāk Umajādu (661–750) un Abāsīdu (750–1258) kalifātu periodā, šeihu tituls tika lietots dažādās nozīmēs. Tie bija cilšu vadītāji un vietējie pārvaldnieki, īpaši attālākos reģionos, kur centrālā vara nebija tik spēcīga. Reliģijā šeihi kļuva par ievērojamiem islāma zinātniekiem un tiesību ekspertiem, kas nodarbojās ar Korāna skaidrošanu un šariata likumu interpretāciju. No 9. gadsimta līdz ar sūfisma izplatību šeihu tituls ieguva nozīmi arī šajā tradīcijā, kur sūfiju šeihi kļuva par garīgajiem skolotājiem un ordeņu (*[[tariqa]]*) vadītājiem. Osmaņu impērijas (1299–1922) laikā šeihu tituls kļuva īpaši nozīmīgs reliģiskās un izglītības iestādēs. Osmaņi ieviesa sistēmu, kurā “islāma šeihs” () impērijā bija augstākā reliģiskā autoritāte, kas sniedza fatvas un uzraudzīja islāma likumu piemērošanu. Līdzīgi Safarīdu un Mogulu impērijās šeihi bija gan garīgie līderi, gan islāma zinātnieki. Šeihu tituls saglabāja savu nozīmi arī pēc islāma impēriju sabrukuma, un mūsdienās tas joprojām tiek izmantots gan reliģiskā, gan politiskā kontekstā, īpaši arābu valstīs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sokjols Juns

**Sokjols Juns** (; dzimis ) ir Dienvidkorejas politiķis, jurists un prokurors, kurš bija Dienvidkorejas prezidents no 2022. līdz 2025. gadam, kad zaudēja amatu impīčmenta rezultātā.

Pirms iesaistīšanās politikā viņš darbojās kā Dienvidkorejas ģenerālprokurors (2019—2021), kur izcēlās ar aktīvu darbu korupcijas apkarošanā un augsta līmeņa izmeklēšanām. 2021. gadā viņš pievienojās konservatīvajai Tautas varas partijai un uzvarēja 2022. gada prezidenta vēlēšanās, kļūstot par valsts vadītāju.

Prezidentūras laikā Juns ir pievērsies valsts drošības stiprināšanai, attiecību uzlabošanai ar Amerikas Savienotajām Valstīm un Japānu, kā arī ekonomiskām reformām un cīņai pret inflāciju. Viņa vadības stils un politiskie lēmumi ir izpelnījušies gan atzinību, gan kritiku, īpaši attiecībā uz iekšpolitikas reformām un attiecībām ar Ziemeļkoreju, Ķīnu un Krieviju.

2025. gada 14. janvārī viņš tika aizturēts un 19. janvārī arestēts saistībā ar apsūdzībām nemierā un varas ļaunprātīgā izmantošanā, kad viņš 2024. gada 3. decembrī ieviesa karastāvokli un nosūtīja karaspēku Nacionālajā asamblejā, lai neļautu likumdevējiem balsot par karastāvokļa atcelšanu. Notiesāts un izcieš mūža ieslodzījumu.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1960. gada 18. decembrī Seulā un ieguvis bakalaura un maģistra grādus tiesību zinātnēs Seulas Nacionālajā Universitātē.

1994. gadā karjeru uzsāka kā prokurors, vēlāk kļūstot par Seulas Centrālās apgabala prokuratūras vadītāju un 2019. gadā par Dienvidkorejas ģenerālprokuroru.

2021. gada novembrī Juns kļuva par Tautas varas partijas prezidenta kandidātu un 2022. gada martā tika ievēlēts par Dienvidkorejas prezidentu, stājoties amatā 2022. gada 10. maijā.

2024. gada 3. decembrī Junsludināja karastāvokli, apgalvojot, ka opozīcijas (Demokrātiskā) partija veic "pretvalstiskas darbības" un sadarbojas ar Ziemeļkoreju, taču šis solis tika plaši nosodīts kā konstitūcijas pārkāpums. 2024. gada 14. decembrī Korejas Nacionālā asambleja viņu atcēla no amata (impīčoja), apturot viņa pilnvaras, un 2025. gada 4. aprīlī Dienvidkorejas Konstitucionālā tiesa apstiprināja impīčmentu. 2025. gada 14. janvārī viņš tika aizturēts un 19. janvārī oficiāli arestēts. 4. aprīlī Konstitucionālā tiesa galīgi apstiprināja Juna atcelšanu no amata, par prezidenta vietas izpildītāju ieceļot Hanu Daksu. Sokjols Juns tika notiesāts un izcieš mūža ieslodzījumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grieķu salāti

**Grieķu salāti** () jeb **horitaki salāti** () ir Grieķijas virtuves salāti, kurus parasti gatavo no tomātu gabaliņiem, gurķiem, sīpoliem, fetas siera un olīvām (parasti Kalamatas olīvām), apkaisot tos ar sāli, grieķu oregano, citronu sulu un olīveļļu. Parasti pievieno arī saldos piparus vai kaperus no Kiklādu salām.

## Ārpus Grieķijas
Ārpus Grieķijas klāt jau esošām sastāvdaļām medz pievienot dārza salātus, kuri nav iekļauti sākotnējā receptē. Savukārt variantu bez dārza salātiem mēdz saukt par horiatiki, zemnieku salātiem vai lauku salātiem. Lielākajā daļā Eiropas valstu šis ēdiens lielākoties ir līdzīgs oriģinālajam ēdienam, tomēr bieži vien pievieno citu sieru, jo feta ir iekļauta aizsargātu cilmes vietas nosaukumu produktu sarakstā.

Amerikāņi sākotnējai receptei pievieno dārza salātus, gurķus, saldos piparus, *peperoncini* piparus, sīpolus, redīsus, dolmu, anšovus vai sardīnes. Reģionālajos variantos var tikt iekļautas neparastas sastāvdaļas, piemēram, bietes Detroitā vai kartupeļu salāti Tampas līča piekrastē. ASV bieži izmanto mērces, kas satur dažādus garšaugus un garšvielas. Pašā Grieķijā šie salātu veidi ir reti sastopami.

20. gadsimtā par grieķu salātiem devēja arī dažus citus salātus, tostarp arī tādus, kam nav saistības ar grieķu virtuvi. 1925. gadā Austrijas laikrakstā aprakstīja grieķu salātus no vārītiem ķirbjiem, kas mērcēti ar rūgušpienu. 1934. gada amerikāņu laikrakstā ralstīja par majonēzē mērcētiem dārzeņu salātiem ar sasmalcinātiem kāpostiem un burkāniem.

## Galerija

Griechischer Salat, Arki (Dodekanes).JPG|Horiatiki salāti, kurus pasniedz Dodekanesas arhipelagā
File:Greek Salad from Thessaloniki.jpg|Grieķu salāti Saloniki pilsētā
Flickr - cyclonebill - Græsk salat.jpg|Grieķu salāti, kurus pasniedz citās valstīs. Galvenās atšķirības ir tās, ka fetas sieru pasniedz vairākos kubiņos, nevis vienā taisnstūrveida gabaliņā, un sīpolus lieto brīvāk.
Græsk salat (8552414648).jpg|Grieķu salāti Kopenhāgenā, Dānijā.


## Atsauces

## Ārējās saites
Idlibas muhāfaza

**Idlibas province** (arābu: إدلب, *Idlib*) ir Sīrijas ziemeļrietumu province, kas robežojas ar Turciju, kā arī ar citām Sīrijas provincēm — Alepo austrumos, Hamu dienvidos un Latākiju rietumos. Idliba ir provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta.

## Ārējās saites
Nikobaru salas

**Nikobaru salas** (, ) ir arhipelāgs Indijas okeāna ziemeļaustrumos starp Bengālijas līci un Andamanu jūru. Administratīvi pieder Indijai un kopā ar ziemeļos esošajām Andamanu salām ietilpst Andamanu un Nikobaru Salu apvienotajā teritorijā. Ziemeļos no Andamanu salām arhipelāgu atdala Desmitā grāda šaurums, bet dienvidos Lielais šaurums to šķir no Indonēzijai piederošās Sumatras. Arhipelāgā 20 salas, no kurām lielākā ir Lielā Nikobara (922 km² — puse no arhipelāga kopējās platības), bet lielākā apdzīvotā vieta Ureka atrodas Karnikobaras salā arhipelāga pašos ziemeļos. Daļa arhipelāga teritorijas iekļauta Kempbelbejas un Galatejas nacionālajos parkos.

Arhipelāga nosaukums pirmoreiz minēts šrilankiešu 5. gadsimta hronikā *Mahāvaṃsa* kā *Naggadipa* — ‘kailo sala’. Mūsdienu nosaukums, domājams, cēlies no 10.—11. gadsimta Čolas dinastijas laika tamilu nosaukuma *Nakkavaram* — ‘kailo ļaužu zeme’.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ruanda-Urundi

[thumb|300px|Ruanda-Urundi (tumšākā krāsā) un [Beļģu Kongo]]
**Ruanda-Urundi** () bija Beļģijas mandāta teritorija Āfrikas vidienē, kuru pēc Pirmā pasaules kara saskaņā ar 1919. gada Versaļas miera līgumu izveidoja sadalītās Vācu Austrumāfrikas ziemeļrietumu daļā. Pārējo vācu kolonijas daļu ieguva Apvienotā Karaliste, pārdēvējot to par Tangaņiku.

1961. gadā to pārdēvēja par Ruandu-Burundi, 1962. gada 1. jūlijā pasludināja Ruandas Republikas dibināšanu, kas atdalījās no Burundi karalistes.
 
## Ārējās saites
Pirmais Kongo karš

thumb|300px|Nemiernieku kontrolētās teritorijas paplašināšanās
**Pirmais Kongo karš** (1996–1997) bija Zairas pilsoņu karš, kura laikā Ruandas un Ugandas atbalstītie nemiernieki Lorēna Kabilas vadībā gāza prezidenta Mobutu Seses Seko valdību. Kļuvis par valsts prezidentu, Kabila atjaunoja Kongo Demokrātiskās Republikas nosaukumu.

## Skatīt arī
* Kongo krīze
* Otrais Kongo karš

## Ārējās saites
Otrais Kongo karš

thumb|300px|Nemiernieku armiju kontrolētās teritorijas 2001. gadā
**Otrais Kongo karš** (1998—2002) bija Kongo Demokrātiskās Republikas pilsoņu karš, kura laikā Ruandas un Ugandas atbalstītie nemiernieki mēģināja gāzt prezidenta Lorēna Kabilas vadību. Karadarbībā Kongo valdības pusē iesaistījās arī Angolas, Čadas, Namībijas un Zimbabves valdību sūtītās karaspēka vienības. Pēc Lorēna Kabilas nogalināšanas par prezidentu kļuva viņa dēls Žozefs Kabila.

## Skatīt arī
* Pirmais Kongo karš
* Kivu konflikts

## Ārējās saites
Vīri, kas skatās uz kazām

**"Vīri, kas skatās uz kazām"** () ir 2009. gada ASV un Apvienotās Karalistes melnās komēdijas kara filma, kuras režisors ir Grānts Heslovs. Filmā galvenās lomas atveido Džordžs Klūnijs, Džefs Bridžess, Jūens Makgregors, Kevins Speisijs un Roberts Patriks. Filma balstīta uz Džona Ronsona 2004. gada tāda paša nosaukuma grāmatu.

Filma stāsta par kara reportieri, kurš Irākā satiek ASV karavīru, kurš apgalvo, ka ir bijušais ASV Armijas slepenās vienības loceklis, kas nodarbojās ar paranormālu metožu pielietošanu kaujas misijās.

Filmas "Vīri, kas skatās uz kazām" pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā. Filma saņēma viduvēju kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Scanners

***Scanners*** ir 1981. gada Kanādas zinātniskās fantastikas šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Deivids Kronenbergs. Filmā galvenās lomas atveido Dženifera O'Nīla, Stīvens Leks, Patriks Makgūens, Lorenss Deins un Maikls Aironsaids.

Filma stāsta par uzņēmuma *ConSec* zinātnieku, kurš apmāca cilvēku ar telepātiskām spējām jeb "skeneri", lai palīdzētu apturēt citu "skeneri", kurš uzsācis karu pret uzņēmumu.

Filmas *Scanners* pirmizrāde notika . Filma izdošanas brīdī saņēma viduvējas kritiķu atsauksmes, bet mūsdienās tā kļuvusi par kulta filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dānijas handbola izlase

**Dānijas rokasbumbas izlase** () ir komanda, kas pārstāv Dāniju starptautiskās rokasbumbas spēlēs. Dānijas izlase ir trešajā vietā ar visvairāk izcīnītajām medaļām Eiropas čempionātu vēsturē vīriešu izlasēm aiz Zviedrijas, Francijas, kopā izcīnot 9 medaļas. Trīs no tām ir zelta medaļas (2008, 2012, 2026), divas sudraba (2014, 2024) un četras bronzas medaļas (2002, 2004, 2006 un 2022).
[thumb|Dānijas izlases spēlētāji [2017. gada Pasaules čempionāts rokasbumbā vīriešiem|2017. gada Pasaules čempionāta spēlē 16. janvārī pret Zviedrijas izlasi]]
Uz 2025. gada janvāri viņi ir arī olimpiskie čempioni (), četru pēc kārtas pasaules čempionātu (2019, 2021, 2023 un 2025) uzvarētāji, kas ir pirmā rokasbumbas izlase, kas to paveikusi, un 2024. gada Eiropas čempionāta vicečempioni, padarot viņus par rokasbumbas izlašu rangā labāko vīriešu handbola izlasi. Aizstāvot savu 2019. gada pasaules čempiona titulu 2021. gada pasaules čempionātā Ēģiptē, viņi kļuva tikai par ceturto valsti, kas veiksmīgi aizstāvējusi pasaules čempiona titulu. (Pārējās trīs ir Zviedrija, Rumānija un Francija).

## Vēsture
Handbols ir otrs populārākais sporta veids Dānijā, ko pārspēj tikai futbols. 2003. gada beigās Dānijas Handbola asociācijā bija reģistrēti vairāk nekā 146 000 spēlētāji.

## Sasniegumi

### Olimpiskās spēles
* 1972: 13. vieta
* 1976: 8. vieta
* 1980: 9. vieta
* 1984: 4. vieta
* 1988 — 2004 : *Nekvalificējās*
* 2008: 7. vieta
* 2012: 6. vieta
* 2016: 
* 2020: 
* 2024: 
* 2028:

### Pasaules čempionāti

* 1938: 4. vieta
* 1954: 5. vieta
* 1958: 4. vieta
* 1961: 5. vieta
* 1964: 7. vieta
* 1967: 
* 1970: 4. vieta
* 1974: 8. vieta
* 1978: 4. vieta
* 1982: 4. vieta
* 1986: 8. vieta
* 1990: *Nekvalificējās*
* 1993: 9. vieta
* 1995: priekšsacīkšu kārta
* 1997: *Nekvalificējās*
* 1999: 9. vieta
* 2001: *Nekvalificējās*
* 2003: 9. vieta
* 2005: priekšsacīkšu kārta
* 2007: 
* 2009: 4. vieta
* 2011: 
* 2013: 
* 2015: 5. vieta
* 2017: 10. vieta
* 2019: 
* 2021: 
* 2023: 
* 2025: 
* 2027:
* 2029:

### Eiropas čempionāti
* 1994: 4. vieta
* 1996: 12. vieta
* 1998: *Nekvalificējās*
* 2000: 10. vieta
* 2002: 
* 2004: 
* 2006: 
* 2008: 
* 2010: 5. vieta
* 2012: 
* 2014: 
* 2016: 6. vieta
* 2018: 4. vieta
* 2020: *grupu turnīrs*
* 2022: 
* 2024: 
* 2026: 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
* IHF profils
Kivu konflikts

thumb|300px|Kivu konflikta zona 2014. gadā.
**Kivu konflikts** ir Kongo Demokrātiskās Republikas pilsoņu karš tās austrumu provincēs pie Kivu ezera, kas sākās 2004. gadā pēc Otrā Kongo kara beigām. Konflikta iegrožošanai nodibināja Apvienoto Nāciju Organizācijas misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUSCO), kas iesaistījās kaujās.

## Norise
2004. gadā sākās bruņots konflikts starp Kongo valdības armiju un hutu "Demokrātiskajiem spēkiem Ruandas atbrīvošanai" (FDLR). No 2006. līdz 2009. gadam valdības spēki cīnījās pret tutsi "Nacionālo tautas aizsardzības kongresu" (CNDP).

2012. gadā sākās konflikta otrā fāze, kad tutsi "23. marta kustība" (M23) ieņēma Gomas pilsētu.

Kara trešā fāze sākās 2015. gadā, kad valdības spēki atsāka cīņu pret hutu FDLR, bet 2022. gadā jaunu ofensīvu sāka M23 bruņotie spēki, kas 2025. gada janvārī ieņēma Gomu.

## Skatīt arī
* Pirmais Kongo karš
* Otrais Kongo karš

## Ārējās saites
Dzīve rožainā gaismā

**"Dzīve rožainā gaismā"** () ir 2007. gada biogrāfiskā drāmas filma par franču dziedātājas Edītes Piafas dzīvi. Filmas režisors ir Olivjē Daāns un galveno lomu atveido Mariona Kotijāra. Filma ir Francijas, Čehijas un Apvienotās Karalistes kopražojums.

Filmas "Dzīve rožainā gaismā" pirmizrāde notika  Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta lāci. Filma saņēma augstu kritiķu novērtējumu, īpaši slavējot Kotijāras aktierspēli, un to nominēja vairākām balvām. Kotijāra saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā", kas kļuva par pirmo reizi, kad balva šajā kategorijā piešķirta par lomu franču valodā, kā arī BAFTA kino balvu kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā", Zelta globusa balvu kategorijā "Labākā aktrise mūziklā vai kinokomēdijā" un Cēzara balvu. Filma saņēma arī Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais grims un matu sakārtojums".

## Atsauces

## Ārējās saites
Emanuela Seiņē

**Emanuela Seiņē** (; dzimusi ) ir franču aktrise, dziedātāja un modele.

Atveidojusi lomas sava vīra Romana Polaņska filmās *[[Frantic]]* (1988), "Rūgtais mēness" (1992), "Devītie vārti" (1999), "Venēra kažokādā" (*La Vénus à la fourrure*, 2013), *[[D'après une histoire vraie]]* (2017) un "Virsnieks un spiegs" (*J'accuse*, 2019). Par filmām *[[Place Vendôme]]* (1989), "Dzīve rožainā gaismā" (2007) un "Venēra kažokādā" Seiņē tika nominēta Cēzara balvai.

Piedalījusies arī filmās "Skafandrs un tauriņš" (*Le scaphandre et le papillon*, 2007), *[[Giallo (filma)|Giallo]]* (2009), *[[Essential Killing]]* (2010), "Mājā" (*Dans la maison*, 2012) un "Van Gogs. Pie mūžības vārtiem" (2018).

## Ārējās saites
Kongo krīze

thumb|270px|Kongo Republikas sadalīšanās Kongo krīzes laikā (1960—1963)
**Kongo krīze** (1960—1965) bija pilsoņu karš, kas sākās pēc Beļģu Kongo kļūšanas par neatkarīgu valsti. Par jaunās valdības vadītāju 23. jūnijā ievēlēja žurnālistu Patrisu Lumumbu.

1960. gada 11. jūlijā izrakteņiem bagātā Katangas province valsts dienvidos Moiza Čombes vadībā pasludināja neatkarību.
14. jūlijā ANO Drošības padome pieņēma rezolūciju, kurā aicināja Beļģijas valdību izvest savu militāro personālu no Kongo. Lumumba piedraudēja meklēt militāro palīdzību no Padomju Savienības. Kad Kongo ieradās ANO karavīri, Lumumba vēlējās izmantot ANO miera uzturētājus, lai ar spēku pakļautu Katangu.
9. augustā Drošības padome ļāva ANO spēkiem ienākt Katangā, vienlaikus aizliedzot tos izmantot, lai "iejauktos jebkādā iekšējā konfliktā vai ietekmētu tā iznākumu".
Par spīti ANO miera uzturētāju klātbūtnei, nemieri valstī turpinājās, un savas pozīcijas nostiprināšanai Lumumba izmantoja PSRS atbalstu.

14. septembrī Kongo armijas štāba pulkvedis Mobutu ar Beļģijas un Amerikas Savienoto Valstu atbalstu gāza Lumumbas valdību. Tās vietā tika izveidota jauna valdība. 1. decembrī Lumumbu arestēja. Mobutu pasludināja, ka viņš tiks tiesāts par aicinājumiem armijai dumpoties. ANO ģenerālsekretārs Dāgs Hammaršelds aicināja nodrošināt Lumumbam visas likumā paredzētās tiesības. Lumumba lūdza palīdzību vietējiem ANO spēkiem, kuri viņam atteica palīdzību, pamatojoties uz to, ka Lumumba bija aizbēdzis no viņu apsardzības Leopoldvilā. ANO Drošības padomes sesija 7. decembrī izskatīja un noraidīja PSRS prasību, lai ANO nodrošinātu nekavējošu Lumumbas atbrīvošanu un atjaunošanu Kongo premjerministra amatā, Mobutu vienību izformēšanu un beļģu evakuāciju no Kongo. Lumumbu nogādāja Katangā, kur 17. janvārī viņam izpildīja nāvessodu.
 
1962. gada 17. decembrī Čombe parakstīja pamiera līgumu, piekrītot apvienot Katangu ar Kongo Republiku. 1963. gada 15. janvārī Čombes valdību gāza, un viņš aizbēga uz Spāniju, bet viņa karaspēks atkāpās uz Portugāles koloniju Angolu.

Mobutu turpināja vadīt bruņotos spēkus un 1965. gadā militāra apvērsuma laikā gāza valdību, un pārņēma varu valstī savās rokās.

## Skatīt arī
* Pirmais Kongo karš
* Otrais Kongo karš

## Ārējās saites
Dravnieku iela (Daugavpils)

**Dravnieku iela** ir iela Daugavpilī, Mazo Stropu apkaimes centrālā iela. Dravnieku iela sākas krustojumā ar Viršu ielu un ved dienvidrietrumu virzienā, šķērso kanālu starp Mazo un Lielo Stropu ezeru, pēc tam iet pa Mazā Stropu ezera krastu un tālāk uz ziemeļrietumiem un rietumiem starp dārzkopības sabiedrību ciematiem. Dravnieku iela beidzas savienojumā ar meža ceļu. Ielai ir vairāki atzarojumi dārzkopības sabiedrībās, kuri ir oficiāli uzskatāmi par Dravnieku ielas posmiem.

Ielas galvenās trases garums ir aptuveni 2100 metri, satiksmes kustība norit vienā joslā, abos virzienos. Ap 700 metru garumā (līdz sazarojumam ar Samteņu ielu) Dravnieku ielai ir asfalta segums, bet tālāk ir grants segums. Sabiedriskais transports pa Dravnieku ielu nekursē. Ielā ir vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Dravnieku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Viršu iela
* Samteņu iela
* Īrisu iela
* Dāliju iela
* Begoniju iela
* Flokšu iela
* Jasmīnu iela
* Vīnogu iela

## Skatīt arī
* Mazie Stropi
Konservēšana

thumb|Mājas konservēšana
**Konservēšana** ir pārtikas apstrādes un uzglabāšanas process, lai novērstu bojāšanos un saglabātu to kvalitāti ilgākam laikam. Šis process tiek izmantots, lai pasargātu produktus no baktērijām, pelējuma, raugiem un citiem faktoriem

## Pārtikas konservēšanas metodes

* Sālīšana
* Skābēšana
* Marinēšana

## Ārējās saites
Kompanjone

**"Kompanjone"** () ir 2025. gada ASV zinātniskās fantastikas šausmu trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Drū Henkoks. Galvenās lomas attēlo Sofija Tetčere un Džeks Kveids. Filma vēsta par pāra nedēļas nogales ceļojumu uz īpašumu ezera krastā, kas pārvēršas haosā pēc atklāsmes, ka viens no viesiem ir kompanjons robots.

## Atsauces

## Ārējās saites
Perfekti zils

**"Perfekti zils"** () ir 1997. gada Japānas psiholoģiskā trillera animācijas filma, kuras režisors ir Satoši Kons. Lomas ierunā Junko Ivao, Rika Macumoto, Shiho Niijama, Masaaki Okura, Sjinpači Tsuji un Emiko Furukava, un sižets vēsta par japāņu popmūzikas grupas dalībnieci, kura pamet mūzikas pasauli, lai kļūtu par aktrisi.

"Perfekti zils" ir režisora pirmā un zināmākā filma, tā tiek uzskatīta par vienu no labākajām tūkstošgades mijas animācijas filmām.

## Sižets
Jauna popdziedātāja Mima izmisīgi vēlas kļūt par televīzijas seriālu aktrisi un ir gatava uz visu, lai iegūtu slavu jaunajā pozīcijā. Tomēr ne visi dziedātājas fani ir sajūsmā par šo lēmumu, un jauno sievieti sāk vajāt kāds īpaši apsēsts un nelīdzsvarots viņas talantu piekritējs. Mimas realitāte sāk saplūst ar halucinācijām, meklējot atbildi uz jautājumu — kas ir viņas noslēpumainais pielūdzējs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Skangaļi (Gavru pagasts)

**Skangaļi** ir ciems Krievijā, Gavru pagastā, Pitalovas rajonā, Pleskavas apgabalā.

No 1920. līdz 1944. gadam tas bija Latvijas Abrenes apriņķa daļa. 

Iedzīvotāju skaits 2010. gadā bija 53 cilvēki.

## Ārējās saites
Juris Savickis

**Juris Savickis** (1946) ir latviešu inženieris un uzņēmējs, bijušais Valsts drošības komitejas darbinieks. Darbojies kā sporta funkcionārs, bijis Latvijas Tenisa savienības prezidents un viens no hokeja kluba Rīgas "Dinamo" izveidotājiem, tā padomes priekšsēdētājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1946. gada 17. septembrī Ludzā.
1964. gadā absolvēja mācības Rīgas 41. vidusskolā un pēc studijām Rīgas Politehniskajā institūtā 1970. gadā ieguva inženiera-mehāniķa specialitāti un turpināja aspirantūras studijas Rīgas Politehniskā institūtā.

No 1982. līdz 1985. gadam bija Latvijas PSR Valsts Drošības komitejas 1. (izlūkošanas) daļas 2. nodaļas vecākais operatīvais pilnvarotais, tad līdz 1989. gadam vadīja LPSR VDK 1. daļas 1. nodaļu.
Līdztekus 1984. gadā absolvēja Maskavas Vadošo darbinieku kvalifikācijas celšanas universitātes starptautisko attiecību fakultāti un 1989. gadā Kvalifikācijas celšanas augstākos nozaru kursus Maskavā.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas kopš 1996. gadā kļuva par SIA "Itera Latvija" prezidentu, bija arī A/S "Latvijas gāze" padomes priekšsēdētāja vietnieks, A/S "Olainfarm" padomes priekšsēdētājs, A/S "Nordeka" padomes priekšsēdētājs, Latvijas Tenisa savienības prezidents, Rīgas "Dinamo" kluba padomes priekšsēdētājs. Ar SIA "Glesum Investments" starpniecību Xiaomi Arēna vienīgais īpašnieks.

## Pagodinājumi
* Latvijas Zinātņu akadēmijas Goda mecenāts

## Atsauces
2025. gada Pasaules čempionāts kamaniņu sportā

**2025. gada Pasaules čempionāts kamaniņu sportā** bija 53. Pasaules čempionāts kamaniņu sportā. Tas no 2025. gada 6. līdz 8. februārim notika Vistleras bobsleja, kamaniņu un skeletona trasē Kanādā.

Pirmo reizi čempionāta programmā bija iekļautas jauktās vieninieku un divnieku stafetes, kur katrā komandā attiecīgi ir divi dalībnieki (sieviete un vīrietis) vai divas divnieku ekipāžas (viena sieviešu, viena vīriešu), bet nebija vairs sprinta sacensību.

## Norises vieta

## Kalendārs
*Norādītais ir laiks norises vietā ([[UTC-8]]).*

## Medaļas
### Medaļu kopvērtējums

### Medaļu ieguvēji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Organizatoru oficiālā tīmekļa vietne  
* Pasaules čempionāts FIL tīmekļa vietnē
DeepSeek

***DeepSeek*** () ir Ķīnas uzņēmums, kas izstrādā mākslīgā intelekta (MI) modeļus un tehnoloģijas, īpaši koncentrējoties uz lielajiem valodu modeļiem (LLM) un meklētājprogrammām. Tas tiek pozicionēts kā konkurents *[[OpenAI]]*, *[[DeepMind]]* un citiem starptautiskajiem MI uzņēmumiem.

## Vēsture
*DeepSeek* projekts kļuva plašāk zināms 2023.—2024. gadā, kad tas sāka attīstīt uzlabotas mākslīgā intelekta sistēmas:

* *DeepSeek Chat* — valodu modelis, līdzīgs *[[ChatGPT]]*.
* *DeepSeek Coder* — specializēts MI modelis programmētājiem, kas konkurē ar *[[OpenAI Codex]]* un *[[GitHub Copilot]]*.
* *DeepSeek-VL* — multimodāls modelis, kas spēj apstrādāt tekstu un attēlus.
* *DeepSeek Search* — meklētājprogramma, kas paredzēta kā alternatīva *[[Google]]*, ar lielāku uzsvaru uz MI algoritmiem.

*DeepSeek* ir daļa no Ķīnas stratēģijas attīstīt nacionālos mākslīgā intelekta risinājumus, lai mazinātu atkarību no ASV tehnoloģijām.

## Kritika un problēmas
Tā kā *DeepSeek* ir Ķīnas uzņēmums, tas darbojas stingru valdības noteikumu ietvaros. Ir pierādījumi, ka *DeepSeek* modeļi ievēro Ķīnas cenzūras politiku — piemēram, tie izvairās no jutīgiem politiskiem tematiem, piemēram, Tiaņaņmeņas protestiem vai Honkongas neatkarības jautājumiem.

Pastāv bažas par to, kā *DeepSeek* apstrādā lietotāju datus. Tā kā Ķīnas likumi prasa uzņēmumiem sadarboties ar valdību, *DeepSeek* varētu nodot lietotāju informāciju valsts iestādēm.

*DeepSeek* pakalpojumi galvenokārt ir pieejami Ķīnas tirgū, un daļa no tiem ir ierobežoti vai nepieejami ārpus Ķīnas. Tā konkurētspēja starptautiskā līmenī vēl ir neskaidra, jo ASV un Eiropā dominē Rietumu MI modeļi.

Lai gan *DeepSeek* modeļi ir tehnoloģiski attīstīti, tie joprojām atpaliek no *OpenAI* un *DeepMind* jaunākajām versijām. Tas var būt saistīts ar pieejamo resursu ierobežojumiem un Ķīnas valdības regulējumiem, kas var ierobežot inovāciju brīvību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Piena šokolāde

[thumb|''Milka'' šokolādes tāfele ar 30% [kakao]]
**Piena šokolāde** ir šokolādes veids, kas satur kakao sviestu, kakao masu, cukuru un pienu vai piena pulveru. Tā ir pazīstama ar savu maigāko garšu, salīdzinot ar tumšo šokolādi, jo tā satur lielāku daudzumu pienu produktu un mazāk kakao masas. Piena šokolāde parasti satur vismaz 10% kakao masas un 12% piena produktu.

Piena šokolāde tiek plaši izmantota dažādos desertos, kā šokolādes tāfelēs, saldumos, kūkās, sīrupos un kā pildījums dažādiem konditorejas izstrādājumiem.

Pirmo reizi piena šokolādi 19. gadsimta beigās izveidoja Šveices konditors Daniels Peters. Viņš izmantoja jaunu tehnoloģiju, lai kombinētu kakao ar kondensētu pienu, kas ļāva šokolādei saglabāt stabilu formu. Šis izgudrojums ātri kļuva populārs visā pasaulē.

## Ārējās saites
Jānis Matulis (teologs)

**Jānis Matulis** (1911–1985) bija latviešu teologs, Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskaps no 1969. līdz 1985. gadam.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1911. gada 21. februārī Kalugas guberņā kalpotāju ģimenē. Pēc vecāku ģimenes atgriešanās dzimtenē mācījās Krapes pamatskolā (1920-1925), tad Rīgas Skolotāju institūtā (1925-1931). Strādāja vairākās Rīgas skolās, līdztekus studēja Latvijas Universitātes Matemātikas un dabaszinību fakultātē, tad no 1936. līdz 1943. gadam studēja teoloģiju. 1941. gadā salaulājās ar Margaritu Akeri.
1943. gadā 9. jūnijā kļuva par Rīgas Svētā Jāņa baznīcas II draudzes adjunktu, 1944. gadā bija laikraksta „Baznīcas Ziņas” redaktora vietnieks. Ielenktajā Kurzemes cietoksnī bija Kandavas draudzes pagaidu adjunkts (1944-1945). 1946. gadā viņu ievēlēja par Talsu draudzes mācītāju, vēlāk arī par Iģenes un Stendes draudžu mācītāju. No 1957. līdz 1960. gadam J. Matulis bija Jaunās Derības emendācijas komisijas loceklis. Latvijas PSR VDK kartotēkas lapiņā minēts, ka mācītājs Jānis Matulis savervēts 1965. gadā ar segvārdu "Kļava". 1968. gadā viņu ievēlēja par LELB Konsistorijas padomnieku.

1969. gada 22. februārī LELB Ārkārtas Ģenerālajā sinodē sakarā ar ievēlētā arhibīskapa Pētera Klepera nāvi Jāni Matuli ievēlēja par LELB arhibīskapu. Zviedrijas bīskaps Svens Danels viņu konsekrēja 1969. gada 14. septembrī. 1975. gadā viņš otrreiz apprecējās ar scenogrāfi un kostīmu mākslinieci Mirdzu Kangari.

Miris 1985. gada 19. augustā, izvadīts 27. augustā no Sv. Jāņa baznīcas uz Meža kapiem.

## Atsauces
Šalku iela (Jūrmala)

**Šalku iela** ir iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē, robežā ar Kaugurciemu. Šalku iela sākas Talsu šosejas krustojumā ar Staiceles ielu, ved ziemeļu virzienā un beidzas pie pludmales. Kopējais ielas garums ir aptuveni 650 metri. Pirmā ielas puse (no Talsu šosejas līdz Alkšņu ielai) ir asfaltēta, bet tālāk Šalku iela izskatās kā gājēju taka bez seguma. Satiksmes kustība norit vienā joslā.

Nosaukums Šalku ielai piešķirts 2019. gada 29. augustā ar Jūrmalas pilsētas domes lēmumu Nr. 427. Ielā pašlaik vēl nav apbūves.

## Ielu savienojumi
Šalku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Talsu šoseja / Staiceles iela
* Alkšņu iela

## Atsauces
Jānis Anerauds

**Jānis Anerauds** (1924—2010) bija latviešu rakstnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1924. gada 6. martā Ogrē strādnieku ģimenē, dzīvoja Ziemera pagastā, mācījās Ziemera Kaktiņu pagastskolā. 1939. gadā sāka strādāt Kuzņecova keramikas fabrikā un mācījās Rīgas Tautas augstskolas kursos.
Otrā pasaules kara laikā no 1943. gada līdz 1944. gadam dienēja Latviešu leģionā, 1943. gadā publicējās "Malienas Ziņās", 1944. gadā avīze "Daugavas Vanagi" iespieda Anerauda rakstus un frontes dziesmu tekstus. No 1944. līdz 1947. gadam dienējis Padomju armijā.

1949. gadā strādāja par Ķemeru Kultūras nama vadītāju, šajā gadā žurnāls "Karogs" iespieda J. Anerauda stāstu "Māte un dēls", 1953. gadā viņu ar pseidonīmu "Skreja" savervēja Latvijas PSR VDK.
1956. gadā almanahā "Jauno vārds" publicēja Anerauda komēdiju "Grēku grāmata", turpat 1958. gadā romānu "Migla". 1957. gadā viņu uzņēma Rakstnieku savienībā. 1965. gadā sāka darboties "Latvijas PSR Komitejā kultūras sakariem ar tautiešiem ārzemēs", bija laikraksta "Dzimtenes Balss" līdzstrādnieks.

Sadarbībā ar režisoru Aleksandru Leimani veidoja scenārijus filmām "Vella kalpi" (1970), "Vella kalpi Vella dzirnavās" (1972) un "Melnā vēža spīlēs (1975).

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas izdeva trimdas latviešu rakstnieku prozas antoloģiju "Pasaules spogulī" (1-2, 1990) un uzrakstīja atmiņu stāstu "Neprāta varā" (1990).

Miris 2010. gada 26. maijā, apglabāts 1. Meža kapos.

## Pagodinājumi
* Latvijas Nopelniem bagātais kultūras darbinieks (1981)

## Atsauces
Lineārā kombinācija

thumb|300x300px|<math>\vec{v} </math> ir lineāra kombinācija no vektoriem <math>\vec{u}_1  </math>un <math>\vec{u}_2 </math> tā, ka <math>\vec{v} = 2 \cdot \vec{u}_1 + 1.5 \cdot \vec{u}_2  </math>
**Lineārā kombinācija** ir izteiksme, kas veidota reizinot katru locekli ar konstantu skalāru un saskaitot locekļus, piemēram, lineārā kombinācija no *x* un *y* būtu izteiksme *ax + by*, kur *a, b* ir skalāri. Ar lineāro kombināciju palīdzību lineārajā algebrā definē citus jēdziens kā lineāro neatkarību, kodolu, lineāro čaulu un  ar tiem tālāk saistītus jēdzienus.

## Definīcija
Vektoru telpu kontekstā, ja \vec{v}_1, \vec{v}_2 , ..., \vec{v}_n  ir vektori un a_1, a_2, ..., a_n  ir skalāri no lauka, tad *lineārā kombinācija* šiem vektoriem un skalāriem ir:

a_1 \cdot \vec{v}_1 + a_2 \cdot \vec{v}_2 + \  ... \ + a_n \cdot \vec{v}_n 

## Piemērs

### Eiklīda vektori
Eiklīda telpā apskatīsim vektorus \vec{e}_1 = (1,0,0)  , \vec{e}_2 = (0,1,0)  , \vec{e}_3 = (0,0,1)   . Patvaļīgu 3 dimensionālu vektoru var uzrakstīt kā lineāru kombināciju no \vec{e}_1 , \vec{e}_2  un \vec{e}_3  vektoriem. Lai to pārbaudītu, apskatīsim patvaļīgu vektoru  (a_1, a_2, a_3)    trijās dimensijās:

 (a_1, a_2, a_3) = (a_1, 0, 0) + (0, a_2, 0) + (0, 0, a_3) = a_1 (1, 0, 0) + a_2 (0, 1, 0) + a_3 (0, 0, 1) = a_1 \vec{e}_1 + a_2 \vec{e}_2 + a_3 \vec{e}_3 .

## Skatīt arī

* Superpozīcijas princips
* Svērtais vidējais

## Atsauces
Šalku iela

**Šalku iela** var būt:

* Šalku iela — iela Rīgā;
* Šalku iela — iela Jūrmalā;
* Šalku iela — iela Stopiņu pagasta Dzidriņās.
Deivida Geila slepenā dzīve

**"Deivida Geila slepenā dzīve"** () ir 2003. gada krimināltrillera filma, kuras režisors ir Alans Pārkers. Filmā galvenās lomas atveido Kevins Speisijs, Keita Vinsleta, Lora Linnija un Gabriels Manns. Filma ir ASV, Vācijas un Apvienotās Karalistes kopražojums un tā ir pēdējā Pārkera režisētā filma.

Filma stāsta par universitātes profesoru un pret nāves sodu aktīvistu Deividu Geilu (Speisijs), kuru notiesā uz nāvi par savas kolēģes slepkavību. Pirms nāves soda izpildes viņš sniedz interviju žurnālistei (Vinsleta), kurai rodas aizdomas par Geila nevainību.

Filmas "Deivida Geila slepenā dzīve" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma neguva finansiālus panākumus, nopelnot tikai 39 miljonus ASV dolāru pie 38 miljonu dolāru budžeta. Filma saņēma negatīvu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lapegļu iela (Jūrmala)

**Lapegļu iela** ir iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Lapegļu iela sākas krustojumā ar Slokas ielu, iet pa lauzto līniju dienvidaustrumu un ziemeļaustrumu virzienā un beidzas strupceļā. Lapegļu ielas garums ir aptuveni 280 metri. Visā garumā ielai ir asfalta segums, satiksmes kustība norit vienā joslā.

Nosaukums Lapegļu ielai piešķirts 2019. gada 29. augustā ar Jūrmalas pilsētas domes lēmumu Nr. 427.

## Ielu savienojumi
Lapegļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Slokas iela

## Atsauces
Academia.edu

thumb|Vietnes logo
***Academia.edu*** ir tiešsaistes platforma, kas ļauj akadēmiķiem, pētniekiem un studentiem dalīties un piekļūt zinātniskajiem rakstiem, pētījumiem, diplomdarbiem un citiem akadēmiskiem materiāliem. Tā tika dibināta 2008. gadā, un tās mērķis ir veicināt zināšanu izplatīšanu un sadarbību starp pētniekiem no visas pasaules. Academia.edu*Teksts kursīvā* ir viens no lielākajiem akadēmisko materiālu repozitorijiem pasaulē.

Lai gan platforma ir bezmaksas lietotājiem, tā piedāvā *premium* pakalpojumus, kas ļauj iegūt detalizētāku statistiku par publikāciju sniegumu vai piekļūt papildu analīzes rīkiem.

## Ārējās saites
Neiropsiholoģija

**Neiropsiholoģija** ir starpdisciplināra zinātnes nozare, kas apvieno psiholoģijas un neirozinātnes principus, lai izpētītu, kā smadzeņu struktūras un funkcijas ietekmē cilvēka uzvedību, emocionālo stāvokli un kognitīvās spējas (piemēram, atmiņu, uzmanību, valodas lietošanu un problēmu risināšanu). Šī nozare koncentrējas uz smadzeņu bojājumu vai traucējumu ietekmi uz psiholoģiskajām funkcijām, kā arī uz to, kā smadzenes atjaunojas pēc traumām vai slimībām.

## Vēsture
Neiropsiholoģija kā zinātnes nozare sāka veidoties 19. un 20. gadsimtā, balstoties uz agrīniem smadzeņu pētījumiem un klīniskajiem novērojumiem. Vēsturiski nozīmīgi ir bijuši pētījumi par smadzeņu lokalizāciju, piemēram, Pols Broka un Karls Vernike atklāja smadzeņu apgabalus, kas atbildīgi par valodas rašanos un saprašanu. 20. gadsimtā neiropsiholoģija kļuva par patstāvīgu disciplīnu, pateicoties pētniekiem kā Aleksandrs Lūrija, kurš izstrādāja teorijas par smadzeņu funkciju organizāciju.

## Galvenie pētījumu virzieni

# Smadzeņu anatomija un funkcijas  Neiropsiholoģijā tiek pētītas dažādas smadzeņu daļas un to loma kognitīvajos procesos. Piemēram, frontālās daivas ir saistītas ar plānošanu un impulsu kontroli, bet hippokamps ir būtisks atmiņas procesiem. Pētījumos tiek analizētas arī smadzeņu savienojumu (neironu tīklu) nozīme uzvedības un domāšanas procesos.
# Kognitīvās funkcijas  Neiropsihologi pēta, kā smadzenes nodrošina tādas funkcijas kā:
#* Atmiņa (īstermiņa un ilgtermiņa atmiņa),
#* Uzmanība (koncentrēšanās un uzmanības sadalīšana),
#* Valoda (runas un saprašanas spējas),
#* Vizuāli telpiskās spējas (orientācija telpā un objektu atpazīšana).
# Smadzeņu traumas un slimības  Neiropsiholoģija pēta, kā smadzeņu bojājumi (piemēram, insulti, traumatiskās smadzeņu ievainojumi, demence vai audzēji) ietekmē cilvēka uzvedību un kognitīvās spējas. Piemēram, pētījumos tiek analizēts, kā insults var izraisīt valodas traucējumus (afāziju) vai kā Alzheimer slimība ietekmē atmiņu.
# Neiropsiholoģiskie testi  Lai novērtētu kognitīvās funkcijas, neiropsihologi izmanto specializētus testus, piemēram:
#* MMSE (*Mini-Mental State Examination*) — demences novērtēšanai,
#* *Stroop* tests — uzmanības un inhibīcijas pārbaudei,
#* *Wisconsin* kāršu šķirošanas tests — plānošanas un elastīgas domāšanas novērtēšanai.
# Rehabilitācija  Neiropsihologi strādā ar pacientiem, lai palīdzētu atjaunot kognitīvās funkcijas pēc smadzeņu traumām vai slimībām. Piemēram, tiek izmantotas kognitīvās treniņu programmas vai valodas terapija pacientiem ar afāziju.

## Ārējās saites