open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Latvijas Komponistu savienība

**Latvijas Komponistu savienība** ir Latvijas profesionāla sabiedriska organizācija, kas apvieno Latvijā un ārvalstīs dzīvojošus un strādājošus profesionālus komponistus un muzikologus.

## Vēsture
1889. gadā pie Rīgas Latviešu biedrības nodibināja RLB Mūzikas komisiju, viens no ierosinātājiem bija III Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku (1888) virsdiriģents un komponists Ernests Vīgners. Līdz Pirmajam pasaules karam Mūzikas komisiju vadīja Andrejs Jurjāns un Jāzeps Vītols.

Pēc Latvijas Republikas izveidošanas tika nodibinātas vairākas savstarpēji konkurējošas biedrības. 1923. gadā Vīgneru Ernests izveidoja Latvijas Komponistu biedrību, bet Jāzeps Vītols kopā ar komponistiem Jāni Zālīti, Jāni Mediņu, Alfrēdu Kalniņu un Emīlu Melngaili - Latvijas Skaņražu kopu. 
1938. gadā nodibināja Latvijas rakstu un mākslas kameru ar Mūzikas sekciju pie kuras izveidoja Latvijas mūzikas biedrību. Par biedrības priekšnieku pilnsapulce ievēlēja komponistu Jāni Kalniņu, par priekšnieka biedru - čellistu Alfrēdu Ozoliņu, par sekretāru – komponistu un diriģentu Rūdolfu Kripi, par biedrzini – komponistu Jēkabu Graubiņu.

Pēc 1940. gada 17. jūnija Latvijas okupācijas Latvijas Mūzikas biedrību likvidēja, tās vietā 1941. gada pavasarī nodibināja LPSR Komponistu savienību, par kuras priekšsēdētāju iecēla Jāzepu Vītolu, par atbildīgo sekretāru Jēkabu Mediņu. Tās darbību atjaunoja 1944. gada 11. decembrī, kad par priekšsēdētāju iecēla Emilu Melngaili, bet par atbildīgo sekretāru – Nilu Grīnfeldu.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1991. gadā to pārdēvēja par Latvijas Komponistu savienību.

## Vadītāji
* Jāzeps Vītols (1941-1944)
* Emilis Melngailis (1944-1948)
* Jēkabs Mediņš (1948-1952)
* Ādolfs Skulte (1952-1956)
* Marģeris Zariņš (1956-1968)
* Ģederts Ramans (1968-1984)
* Pauls Dambis (1984-1989)
* Juris Karlsons (1989-1993)
* Arturs Maskats (1993-1996)
* Leons Amoliņš (1996-2004)
* Uģis Prauliņš (2004-2009)
* Gundega Šmite (2009-2012)
* Dace Bluķe (2012-2015)
*Indra Riše (2015-2017)
*Anitra Tumševica (2017-2019)
*Rolands Kronlaks (2019)
*Krists Auznieks (2024 - )

## Atsauces
Sudeti

**Sudeti** (čehu un , ) ir kalnu grēda Centrāleiropā — Polijā, Čehijā un Vācijā.

Kalnu grēdas kopējais garums ir 310 km (no Elbas ziemeļrietumos līdz Morāvijas Vārtiem dienvidaustrumos). Sudetu vidējais augstums ir 500—1000 m. Augstākā virsotne Sņežka sasniedz 1602 m augstumu.

Pēc tipa Sudeti pieder hercīnās oroģenēzes senajiem kroku kalniem. Raksturīgi kristāliskie ieži, bazalti un porfīri. Sudeti ietver vairākas kalnu grēdas un masīvus: Krknoše, Jesenīki, Lužicas kalni, Jizeras kalni, Orlices kalni. Savstarpēji tos atdala tektoniskie pazeminājumi. Kopumā virsotnes lielākoties ir lēzenas, nogāzes — stāvas.

No Sudetiem iztek Elba, Odera un Morāva. Nogāžu piekājē aug ozolu—dižskābaržu mežu masīvi, bet augstāk tos nomaina baltegļu—egļu meži. Ar 1300 m vjl. sākas pļavas.

Ilgstoši Sudetus apdzīvoja vācieši, tomēr pēc Otrā pasaules kara tie tika padzīti no Polijai un Čehoslovākijai piederošajām Sudetu daļām. Mūsdienās Sudetos darbojas tūrisma un kūrorta objekti, kā arī to teritorijā ir izveidoti vairāki nacionālie un dabas parki, dabas rezervāti.

## Ārējās saites
Primo Levi

**Primo Levi** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes itāļu rakstnieks un ķīmiķis. Primo Levi pazīstamākais darbs ir 1947. gadā izdotais "Ja šis ir cilvēks" (*Se questo è un uomo*), kurā Levi aprakstījis savu pieredzi Aušvicas koncentrācijas nometnē.

Dzimis Turīnā turīgu ebreju ģimenē. Mācījās ģimnāzijā Turīnā. No 1933. gada, kā vairums tā laika pusaudžu, darbojās fašistu avangardistu (*Opera Nazionale Balilla*) organizācijā (fašistiskajā Itālijā tolaik ebreju tiesības nebija ierobežotas). 1934. gadā iestājās licejā, kas bija slavens ar savu antifašistisko nostāju (tajā darbojās Norberto Bobio un Čēzare Pavēze). 1937. gadā iestājās Turīnas Universitātē. 1938. gada jūlijā vairāki itāļu zinātnieki un intelektuāļi publicēja t. s. Rases manifestu (*Manifesto della razza*), kas bija sākums ebreju tiesību ierobežošanai Itālijā. Ebrejiem tika aizliegts iestāties universitātēs, tomēr tiem, kuri jau studēja, tika ļauts mācības turpināt.

1941. gadā pabeidza studijas universitātē un sāka strādāt azbesta raktuvēs Baladžero, Pjemontā, vēlāk strādāja Turīnā. Kad 1943. gadā nodibinājās Itālijas Sociālā republika, Primo Levi iesaistījās partizānu kustībā *Giustizia e Libertà*. Tomēr visai drīz tika arestēts un ieslodzīts nometnē pie Modēnas, bet 1944. gada 21. februārī transportēts uz Aušvicas koncentrācijas nometni.

No nometnes atbrīvots 1945. gada 27. janvārī, mājās Turīnā atgriezās 1945. gada 19. oktobrī caur Poliju, Baltkrieviju, Ukrainu, Rumāniju, Ungāriju, Austriju un Vāciju. Sāka strādāt ķīmijas uzņēmumā *[[DuPont]]*, paralēli rakstīja atmiņas par dzīvi nometnē. 1947. gada septembrī atmiņas tika publicētas 2000 eksemplāros un netika izpirktas. 1957. gadā atmiņas pārpublicēja izdevniecība *[[Einaudi]]*, un interese par darbu pieauga. Kopš 1963. gada, kad Levi publicēja atmiņu grāmatu *La tregua* par ceļu uz mājām no nometnes, publicējis romānus, stāstus, esejas un citus darbus. Miris 1987. gadā.

## Ārējās saites

* Il Centro internazionale di studi Primo Levi ,
Māris Ziediņš (hokejists)

**Māris Ziediņš** (dzimis  Talsos) ir bijušais latviešu hokejists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, Latvijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras lielāko daļu aizvadīja dažādās Ziemeļamerikas hokeja līgās, vēlāk — Anglijas hokeja līgas vienībā Pīterboro "Phantoms". Latvijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2005. gada Pasaules čempionātā un .

## Spēlētāja karjera
Hokejista karjeru sācis Talsos, THK "Talsi" komandas sastāvā spēlējis Latvijas čempionātā (9 vārti). Pēc tam devies uz Ziemeļameriku, kur sākumā spēlēja USHL klubā Grīnbejas "Gamblers" sastāvā vienu sezonu, kam sekoja četras sezonas Sentnorberta universitātes hokeja komandas sastāvā NCAA. 2003. gadā tika nosaukts par *American Hockey Coaches Association College Division Player of the Year*, divas reizes iekļauts *All-America* izlasē, 2002. gadā tika atzīts par *Northern Collegiate Hockey Association* labāko spēlētāju. Vēlāk spēlējis UHL, ECHL klubos, kopš 2007.—2008. gada sezonas pārstāv Anglijas EPIHL Pīterboro "Phantoms" komandu. 2009. gadā kļuva par līgas čempionu. Pēc 2012.—2013. gada sezonas Ziediņš beidza savu profesionālo karjeru.

Latvijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2005. gada Pasaules čempionātā un . Viņš ir pirmais Talsu hokeja audzēknis, kas iekļuvis Latvijas hokeja izlasē. Kopumā aizvadījis 22 spēles (2 vārti un 2 rezultatīvas piespēles).

Līdzās hokeja spēlēšanai darbojās nekustamo īpašumu nozarē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* LOK profils 
* Pīterboro "Phantoms" profils
Bohemian Rhapsody

***Bohemian Rhapsody*** ir britu rokgrupas *[[Queen]]* singls. To sarakstīja Fredijs Merkūrijs grupas 1975. gada albumam *[[A Night at the Opera]]*.

Dziesmai nav piedziedājuma, taču tai ir vairākas daļas: balādes daļa ar ģitāras solo beigās, operas pāreja, kā arī smagā roka daļa. Singla izdošanas laikā tas bija visu laiku dārgākais singls, tas arī mūsdienās ir viens no visrūpīgāk izstrādātajiem mūzikas ierakstiem populārās mūzikas vēsturē. *Bohemian Rhapsody* guva komerciālus panākumus, tas ir viens no vislabāk pārdotajiem singliem mūzikas industrijas vēsturē. Šis ir viens no grupas ievērojamākajiem un slavenākajiem singliem. Žurnāls *[[Rolling Stone]]* ierindoja to 166. vietā 500 visu laiku labāko dziesmu sarakstā. 2004. gadā *Bohemian Rhapsody* iekļuva *[[Grammy]]* slavas zālē.

## Ārējās saites
* Oriģinālais mūzikas videoklips
* Dziesmas vārdi
Vladimirs Krikunovs

**Vladimirs Krikunovs** (; dzimis ) ir bijušais krievu hokeja aizsargs, tagad hokeja treneris. Kā spēlētājs spēlējis PSRS čempionātā klubos Saratovas "Kristall", Maskavas "Kriļja Sovetov" un Rīgas "Dinamo", kopumā aizvadot 382 spēles un gūstot 47 rezultativitātes punktus.

Trenera karjeru sāka kā Minskas "Dinamo" spēlējošais treneris. Pēc tam trenējis Slovēnijas klubu *[[HK Acroni Jesenice]]*, ar kuru kļuva par divkārtēju Slovēnijas čempionu, Slovēnijas hokeja izlasi, Kazaņas "Ak Bars", Ņižņekamskas "Ņeftehimik", Baltkrievijas hokeja izlasi, ar kuru sasniedza tās lielāko sasniegumu vēsturē, iekļūstot olimpisko spēļu pusfinālā, Maskavas "Dinamo", ar ko uzvarēja 2005. gada Krievijas čempionātā, Krievijas hokeja izlasi, ar ko ieguva bronzas medaļas pasaules čempionātā, Astanas "Baris" un Kazahstānas hokeja izlasi.

2021. gada 29. novembrī Vladimirs Krikunovs tika iecelts Rīgas "Dinamo" galvenā trenera amatā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalnciema katoļu baznīca

**Kalnciema Kristus Karaļa Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Jelgavas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Jelgavas novada Kalnciema pagasta centrā Kalnciemā. Pirmais Jelgavas diecēzes jaunuzceltais dievnams un viena no divām Kalnciema baznīcām.

## Vēsture
Kalnciemā, nomaļus no ciema atradās Broņislavas Markovskas "Odu" mājas, kurās pēc Otrā pasaules kara Jelgavas draudzes dekāns J. Ancāns reģistrējis katoļu draudzi un šaurās telpās sācis noturēt dievkalpojumus. 1957. gadā dekāns L. Kundziņš atvedis no Jelgavas būvmateriālus un ar saimnieces atļauju pie šķūņa uzbūvējis triju sienu pagaidu telpu baznīcas vajadzībām.

No ārpuses tā atgādinājusi šķūni, bet iekšpusē bijusi iekārtota pastāvīga kapela, kur regulāri notikuši dievkalpojumi. Tā bija 5 metrus gara un 4 metrus plata telpa ar durvīm, vienu logu, dēļu grīdu, pagaidu altāri un harmoniju.

Latvijai atgūstot valstisko neatkarību, radās iespēja draudzei radīt jaunu dievnamu. 1995. gadā tika iesvētīts pamatakmens un sākās baznīcas celtniecība. 1998. gada 26. jūlijā Jelgavas diecēzes bīskaps Antons Justs dievnamu konsekrēja Kristus Karaļa godam, piedaloties desmit priesteriem un trim kleriķiem. Tā bija pirmā jaunuzceltā baznīca Jelgavas diecēzē.

## Eksterjers
thumb|left|250px|Dievnams
Baznīca ir sarkanu ķieģeļu mūra  celtne, celta tradicionālā stilā, tā ir 300 m2 liela ēka ar vienu torni. Ieejas durvis no gala un sakristejas. Presbitērija daļa būvēta šaurāka un zemāka par ēkas pamatdaļu. Presbitērija sānos piebūvētas sakristejas. Dievnamu ieskauj dārzs, ko noslēdz metāla žogs. Dievnama dārzā ir uzstādīts augsts Misiju koka krucifikss.

## Interjers
Tā ir trīs jomu telpa ar flīžu grīdu un koka dēlīšu griestiem. Centrālo navu no sānu navām katrā pusē atdala 4 kolonnas. Sienas apmestas un nokrāsotas. Virs ieejas ir kora telpas. Presbitērija abās pusēs atrodas sakristejas. Interjers tradicionāls. Dievnamā ir viens koka altāris, tas novietots tā, lai, celebrējot Svēto Misi, priesteris atrastos ar seju pret tautu. Skaists altāra retabls, kuru rotā Kristus Karaļa glezna, kas gleznota Daugavpils cietumā, arī altāris un retabula izgatavota Daugavpilī. Gleznas sānos altārī novietotas Jaunavas Marijas un Svētā Jāzepa ar Kristus bērniņu rokās skulptūras. Sānu altāru vietā ir altāra galdi ar Krustā sistā Pestītāja un Svētā Jāņa Kristītāja ar Dieva Jēru gleznām pie sienām.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Jelgavas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Aleksandrs Stepanovs. Draudze nodibinājusies pēc Otrā pasaules kara. Draudzei piederīgi ir katoļi, kas dzīvo Kalnciemā un tā apkārtnē. Dievkalpojumi notiek divas reizes nedēļā.

### Draudzes lielākie svētki un atlaidas
Draudzes lielākie svētki ir Kristus Karaļa svētki, Jāņa Kristītāja dzimšanas diena, Svētā Krusta paaugstināšanas svētki. 
 
## Atsauces

## Ārējās saites
* Kalnciema katoļu baznīca www.vietas.lv
* Kalnciema Romas katoļu baznīca  www.vieglicelot.lv
* Vasarsvētki Kalnciemā www.catholic.lv
* Baznīcas attēli www.foto.eks.lv
Austrumeiropas hokeja līga

**Austrumeiropas hokeja līga (AEHL)** () bija starptautiska hokeja līga, kas pastāvēja no 1995. līdz 2004. gadam. Līgu izveidoja Baltkrievijas, Latvijas, Lietuvas un Ukrainas klubi pēc Starptautiskās hokeja līgas izjukšanas. AEHL beidza pastāvēt 2004. gadā, kad tajā galvenokārt dominēja Baltkrievijas klubi. Pēc līgas izjukšanas, liela daļa klubu turpināja spēlēt Baltkrievijas Ekstralīgā.

## Čempioni
* 2003.—04. —  Minskas "Keramin"
* 2002.—03. —  Minskas "Keramin"
* 2001.—02. —  HK Liepājas Metalurgs
* 2000.—01. —  Kijivas "Berkut"
* 1999.—00. —  Kijivas "Berkut"
* 1998.—99. —  Kijivas "Sokil"
* 1997.—98. —  Kijivas "Sokil"
* 1996.—97. —  Rīgas "Juniors"
* 1995.—96. —  Grodņas "Neman"

## Labākie spēlētāji
### Rezultatīvākais spēlētājs

### Visvairāk gūto vārtu
Drohobičas rajons

**Drohobičas rajons** () ir Ļvivas apgabala administratīvā iedalījuma vienība Ukrainā, Karpatu priekškalnēs. Robežojas ar Ļvivas apgabala Sambiras, Horodokas, Mikolajivas, Strijas, Skoles, Turkas un Starijsambiras rajoniem, kā arī Borislavas, Drohobiča un Truskavecas pilsētām. Drohobičas rajonā Nahueviču sādžā dzimis ukraiņu rakstnieks Ivans Franko.

## Apdzīvotas vietas

* Drohobiča
* Bistrica 

## Ārējās saites
Horodokas rajons (Ļvivas apgabals)

**Horodokas rajons** () ir Ļvivas apgabala administratīvā iedalījuma vienība Ukrainā. Robežojas ar Ļvivas apgabala Javorivas, Pustomitu, Mikolajivas, Drohobičas, Sambiras un Mostiskas rajoniem, kā arī Ļvivu.

## Ārējās saites
Horodoka (Ļvivas apgabals)

**Horodoka** () ir pilsēta Ukrainas rietumos, Ļvivas apgabala Ļvivas rajonā, līdz 2020. gadam bija Horodokas rajona centrs.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1213. gadā un ietilpa Kijivas Krievzemē. 1389. gadā tai tika piešķirtas Magdeburgas tiesības. No 14. gadsimta otrās puses ietilpa Polijā, vēlāk - Žečpospolitā. 1655. gada 29. septembrī pie pilsētas notika Horodokas kauja, kurā kazaki un krievi sakāva poļu karaspēku.

Pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā pilsēta iekļāvās Austrijas impērijā.

Pēc Pirmā pasaules kara Horodoka tika iekļauta jaunizveidotajā Polijas valstī. Sākoties Otrajam pasaules karam, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, Horodoku ieņēma PSRS karaspēks. Pēc Vācijas uzbrukuma PSRS Horodoku ieņēma vācieši.

Pēc Otrā pasaules kara lielākā daļa atlikušie poļu iedzīvotāji pārcēlās vai tika padzīti uz dzīvi Polijā, sevišķi uz tās rietumu apgabaliem, no kuriem savukārt tika padzīti vācieši. Līdz 1991. gadam Horodoka atradās Ukrainas PSR sastāvā.

## Cilvēki
1434. gada 1. jūnijā pilsētā mira Polijas karalis Jagailis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jaunbornes kapela

thumb|right|300px|Jaunbornes stabveida kapela

**Jaunbornes kapela** ir stabveida kapela, kas atrodas Augšdaugavas novada Salienas pagasta Jaunbornes ciemā. Atrodas netālu no Jaunbornes katoļu baznīcas.  Mazo arhitektūras formu arhitektūras piemineklis.

Kādu laiku nišā atradies arī krucifikss, tāpēc nereti šī kapela tiek dēvēta par krucifiksu, kas nav pareizi. Kapela uzbūvēta 1907. gadā, pēc citiem avotiem tā šeit bijusi jau agrāk ap 1861. gadu. 1975. gadā pie kapelas nogāzies liels koks, neskardams kapelu.

## Raksturojums
Tā ir 2 x 1,5 x 2 metrus liela ķieģeļu mūra celtne ceļa malā ar divslīpu cinkota skārda jumtu. Tā ir būvēta uz laukakmens, kura virszemes izmēri ir 3,6 x 2,5 x 0,9 metri. Akmeni daudzi uzskatīta par senču upurakmeni. Tā ir stabveida kapelu tipa kapela, kas izskatās kā mūra stabs ar nišu, kurā atrodas Jaunavas Marijas pastāvīga palīga glezna koka rāmī. Tā ir izbalējusi. Uz rāmja uzraksts poļu valodā: 1907. g. 15. oktobrī. Tālāk lūgums Dievmātei, lai dod veselību. Zem nišas atrodas misiņa skārda plāksne ar uzrakstu poļu valodā "Matko Boska Nìeustajacej Pomocy Mòdl sìę za Nami" (Zem Tava patvēruma).  Atrodas spēcīgā āderu krustpunktā

## Leģendas
Par kapelas izcelsmi radušās divas leģendas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jaunbornes krucifikss www.visitlatgale.com
* Sens attēls www.zudusilatvija.lv
* Jaunbornes krucifikss www.draugiem.lv
* Jaunbornes kapela (krucifikss) www.vietas.lv 
* Jaunbornes krucifiksa mājiņa www.krucifiksi.lv
Pļavas ķirzaka

**Pļavas ķirzaka** (*Lacerta vivipara*) ir ķirzaku ģints rāpulis. Tas dzīvo visā Eirāzijas teritorijā no Islandes līdz Japānai, izņemot Vidusjūras un Melnās jūras reģionus. Bieži sastopama arī Latvijā. No visiem rāpuļiem pļavas ķirzaka ir vistālāk uz ziemeļiem dzīvojošā suga — tā ir sastopama arī pie Ziemeļu polārā loka. Vairums pļavas ķirzakas populācijas ir dzīvdzemdētājas, nevis oldējējas, kādas savukārt ir lielais vairums ķirzaku. Pļavas ķirzakas barojas ar bezmugurkaulniekiem, parasti sīkiem kukaiņiem.

2023. gadā pļavas ķirzaka, kopā ar sila ķirzaku, tika atzīta par Gada dzīvnieku.

## Ārējās saites

* ''Latvijas Daba'' informācija
Tadeušs Komorovskis

**Tadeušs Komorovskis** (), pazīstams arī pēc iesaukas **Burs** (, ); dzimis , miris ) bija poļu ģenerālis. Otrā pasaules kara laikā bija nelegālās poļu bruņoto spēku *[[Armia Krajowa]]* komandieris no 1943. gada jūlija līdz 1944. gada 2. oktobrim. Varšavas sacelšanās komandieris.

Dzimis Ukrainas rietumos, toreiz Austroungārijā. Pirmā pasaules kara laikā cīnījās Austroungārijas armijā. Pēc kara — Polijas armijā. Pēc Vācijas iebrukuma Polijā 1939. gadā organizēja pagrīdes kaujas grupas Krakovas apkaimē. Izvirzījās par poļu nelegālas armijas *Armia Krajowa* līderi. Divus mēnešus no 1944. gada 1. augusta līdz 2. oktobrim vadīja ielu cīņas Varšavas sacelšanās laikā.

Pēc sacelšanās sakāves līdz kara beigām bija ieslodzījumā Koldicas pilī Saksijā. Pēc kara emigrācijā Londonā, kur aktīvi darbojās poļu organizācijās.

## Ārējās saites
Niks Furijs

**Niks Furijs** () ir tēls *[[Marvel Comics]]* komiksos un vairāku supervaroņu komandu līderis, kuru radījuši  Džeks Kērbijs un Stens Lī. Personāžs pirmo reizi parādās *Sgt. Fury and His Howling Commandos* 1. numurā, kas iznāca 1963. gada maijā. Tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. Filmās un seriālā viņu galvenokārt attēlo amerikāņu aktieris Semjuels Džeksons.

## Filmas, kurās viņš ir attēlots
* *[[Ultimate Avengers]]* (2006) * 
* *[[Ultimate Avengers II]]* (2006) * 
* "Dzelzs vīrs" (2008)
* "Dzelzs vīrs 2" (2010)
* "Tors" (2011)
* "Kapteinis Amerika: Pirmais atriebējs" (2011)
* "Atriebēji" (2012)
* "Kapteinis Amerika: Ziemas kareivis" (2014)
* "Atriebēji: Ultrona laikmets" (2015)

Ar * atzīmētās ir animācijas filmas, kurās Nika Furija tēlu ieskaņojis ir Andrē Vars. Pārējās ir mākslas filmas ar Semjuelu Džeksonu Nika Furija lomā.
Janču baznīca

**Janču Svētā Krusta Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Jelgavas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Bauskas novada Dāviņu pagasta Jančos.

## Vēsture
Iecavas upes krastā, 15 km no Ozolaines ciema atradās Janču kapsēta. Pie šīs kapsētas tika nolemts būvēt jaunu dievnamu, kam zemi deva Lielo Janču māju saimnieks. 1931. gada 16. augustā Skaistkalnes baznīcas kapucīnu tēvs Kārlis Gumpenbergs iesvētīja dievnama pamatakmeni. Baznīcas celšanas darbus vadījis Skaistkalnes būvmeistars Pēteris Tītars un viņa palīgs Kubilis. Dievnamu uzcēla par draudzes līdzekļiem tēva Kārļa Gumpenberga (P. Tomasa) vadībā. 1932. gada 18. septembrī bīskaps Jāzeps Rancāns baznīcu iesvētīja Svētā Krusta paaugstināšanas godam.
2016.g. janvārī iekļauta aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā kā vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis (aizsardz. nr. 9100)

## Eksterjers
Baznīca ir koka celtne, tā ir 13 metrus gara, 7 metrus plata un 5,4 metrus augsta ēka ar vienu nelielu torni un skārda jumtu. Tornī ir viens zvans. Sienas apšūtas ar dēļiem. Abos dievnama sānos ir četri logi. Ieejas durvis no gala un sakristejas. Dievnamu ieskauj dārzs, ko noslēdz stiepļu pinuma žogs dzelzs stabiņos. Dārzā ierīkota grota, kurā atrodas Jaunavas Marijas skulptūra un Misiju krusts.

## Interjers
300px|thumb|left|Baznīcas altāris
Tā ir vienas navas telpa ar koka grīdu un koka griestiem, kas veidoti ielokā un nagloti pie spārēm. Virs ieejas ir kora telpas, kas balstās uz koka stabiem. Kora telpās ir harmonijs. Presbitērija daļā ir viens altāris Svētā Krusta godam. Aiz presbitērija ir šķērssiena, aiz kuras atrodas divas sakristejas.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Jelgavas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Romualds Baļčūns. Draudze tika nodibināta 1932. gadā. Draudzei piederīgi ir katoļi, kas dzīvo Jančos un to apkārtnē. Dievkalpojumi notiek vienu reizi mēnesī. Draudzes lielākie svētki ir Krusta paaugstināšanas svētki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas abinieku sugu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā ir apkopotas visas Latvijā savvaļā sastopamās abinieku sugas. Kopumā Latvijā ir sastopamas 13 abinieku sugas, no kurām 6 ir ierakstītas Latvijas Sarkanajā grāmatā.

## Astaino abinieku kārta
### Tritoni

## Bezastaino abinieku kārta
### Ugunskrupji

### Varžkrupji

### Krupji

### Kokvardes

### Vardes

## Aizsargājamās sugas

Latvijas Sarkanajā grāmatā ir uzskaitītas šādas abinieku sugas:

# Kokvarde (*Hyla arborea*)
# Smilšu krupis (*Bufo calamita*)
# Zaļais krupis (*Bufo viridis*)
# Lielais tritons (*Triturus cristatus*)
# Sarkanvēdera ugunskrupis (*Bombina bombina*)
# Brūnais varžkrupis (*Pelobates fuscus*)

Šīs sugas ir apdraudētas gan Latvijas teritorijā, gan ārpus Latvijas robežām. Uz tām attiecas arī MK Noteikumi par īpaši aizsargājamajām dzīvnieku sugām.

3 no 6 abinieku sugām jāveido mikroliegumi sugas aizsardzībai - smilšu krupim, lielajam tritonam un sarkanvēdera ugunskrupim.

## Atsauces
Līčija

thumb
**Ķīnas līčija** (*Litchi chinensis*) ir ziepjkoku dzimtas augs. Tā ir vienīgā suga līčiju ģintī (*Litchi*). Tā dabiskais izplatības areāls ir tropu un subtropu reģioni Ķīnas dienvidos, Taivānā un Dienvidaustrumāzijā. Mūsdienās šis augs tiek kultivēts arī citās pasaules zemēs. Līčijas augļi tiek lietoti uzturā.

Līčija ir mūžzaļš koks, kas izaug no 10 līdz pat 28 metru augstumam.

## Ārējās saites
Sila ķirzaka

**Sila ķirzaka** (*Lacerta agilis*) ir ķirzaku ģints rāpulis. Tas dzīvo lielākajā daļā Eiropas teritorijas un Āzijas rietumos. Sila ķirzakas izplatība gan ir diezgan nevienmērīga, tāpēc daudzās Eiropas valstīs sila ķirzaka ir iekļauta apdraudēto sugu sarakstā. Sila ķirzakas garums var sasniegt 20—25 centimetrus. Tā parasti mājo smilšainās mežmalās vai izcirtumos, priežu kāpās. Sila ķirzaka olas dēj smiltīs, kur tās saglabājas vajadzīgajā temperatūrā līdz izšķilšanās brīdim.

Sila ķirzaka ir ierakstīta Latvijas Sarkanās grāmatas 4. kategorijā.

2023. gadā sila ķirzaka, kopā ar pļavas ķirzaku, tika atzīta par Gada dzīvnieku.

## Atsuaces

## Ārējās saites

* ''Latvijas Daba'' informācija
Martīns Būbers

**Martīns Būbers** (, ; dzimis , miris ) bija Austrijā dzimis ebreju filozofs, kurš rakstīja vāciski. Eksistenciālisma formas — dialoga filozofijas (*Dialogphilosophie*) pamatlicējs.

## Dzīvesgājums
Dzimis Vīnē reliģiozu ebreju ģimenē. Bērnību un jaunību pavadīja Ļvivā. Pievērsdamies filozofijas studijām. 20. gadsimta sākumā darbojās cionistu centrālās avīzes *Die Welt* redakcijā. Ieguva izglītību Vīnē, Berlīnē, Cīrihē, Leipcigā. 1923. gadā publicēja savu pazīstamāko darbu "Es un Tu" (*Ich und Du*). 1930. gadā kļuva par Frankfurtes Universitātes profesoru, atteicās no amata tūlīt pēc Ādolfa Hitlera nākšanas pie varas 1933. gadā. Līdz 1938. gadam, kad emigrēja uz Palestīnu, emigrācijā Šveicē. Līdz 1951. gadam pasniedza socioloģiju Jeruzalemes Universitātē. No 1960. līdz 1962. gadam — pirmais Izraēlas Zinātņu akadēmijas prezidents.

## Ārējās saites
Javoriva

**Javoriva** () ir rajona nozīmes pilsēta un rajona centrs Ukrainas rietumos, Ļvivas apgabalā. Pilsētā atrodas Ukrainas armijas kara bāze (bāzējas 24. mehanizētā brigāde).

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1376. gadā. 1569. gadā tai tika piešķirtas Magdeburgas tiesības. No 14. gadsimta otrās puses ietilpa Polijā, vēlāk - Žečpospolitā.

Pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā pilsēta iekļāvās Austrijas impērijā.

Pēc Pirmā pasaules kara Javoriva tika iekļauta jaunizveidotajā Polijas valstī (). Sākoties Otrajam pasaules karam, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, Javorivu ieņēma PSRS karaspēks. Pēc Vācijas uzbrukuma PSRS Javorivu ieņēma vācieši.

Pēc Otrā pasaules kara lielākā daļa atlikušie poļu iedzīvotāji pārcēlās vai tika padzīti uz dzīvi Polijā, sevišķi uz tās rietumu apgabaliem, no kuriem savukārt tika padzīti vācieši. Līdz 1991. gadam Javoriva atradās Ukrainas PSR sastāvā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Palmute

**Palmute** (arī **Ide**, **Palmaka**, **Palmuta**) ir upe Valmieras novadā, Rūjas kreisā krasta pieteka. Sākas kā novadgrāvis Ramatas pagasta austrumdaļā dienvidos no Vērša. Tek dienvidaustrumu virzienā pa līdzenu, purvainu apvidu, gultne visā garumā regulēta, taisnota. Ietek Rūjā augšpus Pantenes. Lielākās pietekas ir Krāņupīte un Vidzemnieku grāvis (abas kreisās). Upi šķērso autoceļš P21.

## Atsauces
Atsvabinātais Džango

**"Atsvabinātais Džango"** () ir 2012. gada ASV vesterna filma. Filmas režisors un scenārija autors ir Kventins Tarantīno. Galvenās lomas atveido Džeimijs Fokss un Kristofs Valcs. Filmas pirmizrāde notika 2012. gada 25. decembrī.

Filma, kas pamudinājusi Tarantino uzņemt "Atsvabināto Džango", ir itāļu vesterns "Džango", kurā galveno lomu atveidoja Franko Nero, kurš parādās nelielā epizodē arī Tarantino filmā. Vēl pirms oficiālās pirmizrādes daži kritiķi, kas jau bija noskatījušies jauno filmu, iekļāva to personīgajos gada labāko filmu sarakstos.

Kristofs Valcs un Leonardo Di Kaprio par lomu atveidojumu ir ieguvuši dažādas ASV kinokritiķu sabiedrību prēmijas. Pati filma bija izvirzīta četrām nominācijām Zelta globusa balvai, taču balvas ieguva tikai divās kategorijās: "Labākā vīrieša otrā plāna loma" (Kristofs Valcs) un "Labākais scenārijs". 85. Kinoakadēmijas balvai filma tika izvirzīta piecās nominācijās, tajā skaitā nominācijā "Labākā filma", bet balvas ieguva nominācijās "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Kristofs Valcs) un "Labākais oriģinālscenārijs".

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Omloop Het Nieuwsblad

***Omloop Het Nieuwsblad*** (iepriekš zināmas kā ***Omloop Het Volk***) ir profesionālas viendienas šosejas riteņbraukšanas sacensības, kuras notiek Beļģijas provincē Austrumflandrijā. Tās ir vienas no Flandrijas klasikām.

Sacensības pirmoreiz notika 1945. gadā un tās organizēja laikraksts *Het Volk* kā atbildi *[[Het Nieuwsblad]]* klasikai Flandrijas tūrei. *Omloop*, kura sākas un noslēdzas Gentē, izmanto daudzus no tiem pašiem kāpumiem, ko Flandrijas tūre un tāpēc to izmanto kā sagatavošanos nozīmīgākajām sacensībām.

Sacensības līdz 2008. gadam bija zināmas kā *Omloop Het Volk*. 2008. gadā laikrakstu *Het Volk* pārtrauca izdot un sacensību organizēšanu pārņēma *[[Het Nieuwsblad]]*, 2009. gadā tās pārsaucot par *Omloop Het Nieuwsblad*.

*Omloop Het Nieuwsblad* ir Beļģijas sacensību sezonas atklāšanas pasākums un parasti notiek pēdējā februāra vai pirmajā marta sestdienā. To raksturo aukstais laiks un īsie bruģētie kāpumi un tās krasi kontrastē ar treniņnometnēm Itālijas Rivjērā vai Francijas dienvidos.

Kopš 2006. gada notiek arī sieviešu sacensības 130 kilometrus garā distancē.

## Uzvarētāji kopš 2000. gada
[thumb|2015. gada sacensību pjedestāls — [Niki Terpstra, Ians Stenards un Toms Bonens]]

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Savrupnieki no mežonīgajiem dienvidiem

**"Savrupnieki no mežonīgajiem dienvidiem"** () ir 2012. gada ASV neatkarīgā kino mākslas filma. Filmas režisors ir Bens Zaitlins un tā ir veidota pēc Lūsijas Alibāras lugas *Juicy and Delicious* motīviem. Filma ieguvusi pozitīvas atsauksmes Sandensas un Kannu kinofestivālā.

Mākslas filma tika izvirzīta četrām nominācijām 85. Kinoakadēmijas balvai, kategorijās "Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākais adaptētais scenārijs" un "Labākā aktrise galvenajā lomā". Deviņgadīgā Kvevenžane Volisa ir jaunākā aktrise, kas nominēta šai balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Javorivas rajons

**Javorivas rajons** () ir Ļvivas apgabala administratīvā iedalījuma vienība Ukrainā. Robežojas ar Ļvivas apgabala Žovkvas, Horodokas un Mostiskas rajoniem, Ļvivu, kā arī Poliju. 

## Ārējās saites
Slepenā operācija "30 pēc pusnakts"

**"Slepenā operācija "30 pēc pusnakts""** () ir 2012. gada ASV asa sižeta politiskā trillera filma. Filmas režisore un viena no producentēm ir Ketrina Bigelova. Galvenajā lomā Džesika Česteina.

Filma balstīta uz patiesiem notikumiem, Osamas bin Ladena likvidāciju. Amerikāņu ar kino saistītie preses izdevumi ļoti pozitīvi pieņēma Bigelovas projektu, savukārt vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* vēl pirms filmas oficiālās pirmizrādes tās reitings sasniedza 100%.

"Slepenā operācija "30 pēc pusnakts" vairākas ASV kinokritiķu sabiedrības atzinušas par gada labāko filmu. Zelta globusa balvai filma tika izvirzīta četrās nominācijās, bet balvu ieguva tikai Džesika Česteina kā "Labākā aktrise". 85. Kinoakadēmijas balvai filma tika izvirzīta piecās nominācijās, tajā skaitā nominācijā "Labākā filma", bet balvu saņēma tikai nominācijā "Labākā skaņas montāža". 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Slepenā operācija "30 pēc pusnakts"" ierindojās 57. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Lāčplēša gulta

**Lāčplēša gulta** (arī **Pērkona bulta**, **Pumpura akmens**) ir dižakmens, kas atrodas Lielvārdē, Ogres novadā.

thumb|left|230px|Lāčplēša sega
Akmens ir neregulāras formas, tas ir 2,1 m augsts, 4,8 m garš, 3,5 m plats, tā apkārtmērs ir 15 m, tilpums — 20 m3. Lāčplēša gultai blakus atrodas tā sauktā **Lāčplēša sega**, kas ir no akmens atšķeltā daļa un ir 1 m augsta, 4,8 m gara un 2,7 m plata. Līdz 1938. gadam akmens atradies Daugavā augšpus Ķeguma krāces, tobrīd tas bija **Ārņa akmens**, 1938. gadā tas tika pārvests uz Ķeguma HES ūdenskrātuves krastu pirms HES ūdenskrātuves uzplūdināšanas, savukārt 1976. gadā Lāčplēša gulta tika pārvietota pie Andreja Pumpura muzeja Lielvārdē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lāčplēša gulta
Optimista stāsts

**"Optimista stāsts"**, oriģinālais nosaukums — **"Cerības stariņu krājums"** () ir 2012. gada ASV komēdijdrāmas filma, Metjū Kvika traģikomiskā romāna ekranizācija. Filmas režisors un scenārija autors ir Deivids Rasels. Filmas pirmizrāde notika Starptautiskajā Toronto kinofestivālā 2012. gada 8. septembrī.

Filmu labvēlīgi uzņēma kinokritiķi un tā tika izvirzīta 85. Kinoakadēmijas balvai astoņās nominācijās, tajā skaitā kā "Labākā filma". Visu galveno aktieru tēlojumi arī tika izvirzīti nominācijām, tādā veidā filma ir pirmā kopš 1981. gada, kurai ir nominācijas visās aktieru kategorijās, bet balvu saņēma tikai Dženifere Lorensa kā "Labākā aktrise galvenajā lomā".

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Flandrijas klasikas

**Flandrijas klasikas** ir oficiāla sadarbība starp Flandrijā notiekošo klasisko riteņbraukšanas sacensību organizatoriem. Tā tika izveidota 2010. gadā apvienojot sešas sacensības, no kurām par svarīgāko tiek uzskatīta Flandrijas tūre, kura ir viena no klasikas pieminekļiem. Organizācijā nav iekļautas tādas svarīgas sacensības kā *[[E3 Harelbeke]]* un Kīrne—Brisele—Kīrne.

## Mērķis
Flandrijas klasiku mērķis ir nodrošināt flāmu klasiku atrašanos starptautiskajā riteņbraukšanas sacensību kalendārā. To darot, organizācija uzlabo mazāku flāmu sacensību reputāciju. Sadarbība jau nodrošinājusi labākus datumus trijām no sacensībām: Gente—Vevelgema notiek svētdienā starp Milāna—Sanremo un Flandrijas tūri; *[[Grote Scheldeprijs]]* notiek starp Flandrijas tūri un Parīze—Rubē un *[[Brabantse Pijl]]* notiek pirms Ardēnu klasikām, kuras sastāv no *[[Amstel Gold Race]]*, *[[La Flèche Wallonne]]* un Ljēža—Bastoņa—Ljēža.

## Klasikas
Sadarbojošās sacensības ir:

## Ārējās saites
*
Deivids Rasels

**Deivids Ovens Rasels** (, dzimis  Ņujorkā) ir amerikāņu kinorežisors, producents un scenārists.

Rasels uzsācis darboties kinomākslā 1987. gadā. Sākumā veidojis īsfilmas, pēc tam pilnmetrāžas filmas. Starp viņa agrīnajām filmām ir komēdijas  *[[Spanking the Monkey]]* (1994), "Nemodiniet gulošu suni" (*Flirting with Disaster*, 1996), "Trīs karaļi" (1999), "Es mīlu Hakabijus" (2004).

Nākamās Rasela filmas guvušas daudzas nominācijas un balvas, kā arī komerciālus panākumus un kritiķu atzinību. Par filmu "Cīnītājs" (2010) Rasels nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai un Zelta globusa balvai kā labākais režisors.

Par nākamo filmu "Optimista stāsts" (2012) Rasels tika nomināts 85. Kinoakadēmijas balvai kategorijās "Labākais režisors" un "Labākais adaptētais scenārijs", kā arī kā scenārists Zelta globusa balvai. Ieguva BAFTA kino balvu par labāko adaptēto scenāriju.

Par filmu "Amerikāņu afēra" (2013) tika nominēts divām Amerikas Kinoakadēmijas balvām un divām Zelta globusa balvām gan kā režisors, gan scenārists (kopā ar Ēriku Vorenu Singeru). Ieguva BAFTA kino balvu par labāko oriģinālscenāriju.

2015. gadā Rasels uzņēmis filmu "Džoja", kurā tēlo aktieri Dženifere Lorensa, Roberts De Niro, Bredlijs Kūpers, ar kuriem Rasels sadarbojies jau vairākās savās iepriekšējās filmās.

## Ārējās saites

* ''David O. Russell'' *on Charlie Rose*
Bens Zaitlins

**Bendžamins Herolds Zaitlins** (, dzimis  Ņujorkā) ir amerikāņu kinorežisors, komponists un animators.

2012. gadā par savu filmu "Savrupnieki no mežonīgajiem dienvidiem" viņš Kannu kinofestivālā ieguva Zelta Kameras balvu, Lielo Žūrijas balvu Sandensas kinofestivālā. Ar šo filmu Bens Zaitlins ir ieguvis vairākas neatkarīgā kino balvas un nominācijas. 85. Kinoakadēmijas balvai viņš tika izvirzīts nominācijās "Labākais režisors" un "Labākais adaptētais scenārijs".

## Atsauces

## Ārējās saites
Tukuma katoļu baznīca

**Tukuma Svētā Stefana Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Jelgavas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Tukumā, Harmonijas ielā 1a. Dievnams ir arī Tukuma dekanāta rezidence.

## Vēsture
No 1729. gada Tukumā Jelgavas jezuītiem bijusi misiju vieta. Dievkalpojumi tad tika noturēti privātās telpās. 1737. gadā Tukumā ieradies sekulārais garīdznieks Kleins, Līvenu misionārs, bet gadu vēlāk misionārs tēvs Hrizostoms Renno. 1800. gadā, Livonijas bīskapam Jānim Kossakovskim vizitējot Sēmes — Lamiņu draudzi un zinot seno jezuītu darbību Tukumā, viņš apmeklējis Tukumu un nodibinājis katoļiem kapelu īrētās telpās, kas kļuvusi par Lamiņu baznīcas filiāli. 1836. gadā šī kapela kļuvusi par draudzes īpašumu.

Pašreizējo sarkano ķieģeļu mūra baznīcu Tukumā uzcēla laika periodā no 1893. līdz 1896. gadam Lamiņu baznīcas prāvesta Kazimira Jasenasa vadībā. Dievnamu 1896. gada 14. jūlijā Žemaišu bīskapa pārstāvis, Liepājas baznīcas dekāns Eduards Ropps iesvētīja Svētā Stefana godam, piedaloties Kuldīgas baznīcas prāvestam Fr. Luško un Tukuma draudzes prāvestam K. Jasenasam.

## Eksterjers
Baznīca ir sarkanu ķieģeļu mūra celtne, būvēta gotikas stilā, 17 metrus gara, 10 metrus plata un 10 metrus augsta ēka ar vienu torni un cinkota skārda jumtu. Ieejas durvis no gala, sāniem un sakristejas. Dievnamu ieskauj dārzs, ko noslēdz koka žogs ar dzelzs vārtiņiem. Dārzā atrodas prāvesta plebānija.

## Interjers
Tā ir vienas navas telpa ar koka grīdu un griestiem. Virs ieejas ir kora telpas, kurās ir 18. gadsimta ērģeles, kas tika pārvestas no Lamiņu baznīcas. Presbitērija abās pusēs ir sakristejas. Presbitērija apaļajos logos ir redzamas vitrāžas ar Svētā Jāņa apustuļa, Sāpju Dievmātes un Kristus ērkšķotās galvas tēliem. Dievnamā ir trīs koka romānikas stila altāri. Galvenais jeb centrālais altāris atrodas centrā pie presbitērija gala sienas. Tajā ir glezna "Jēzus klauvē pie durvīm". Sānos pa labi ir Jaunavas Marijas altāris, bet pa kreisi Jēzus Sirds altāris, kura virspusē ir Svētā Stefana glezna (mākslinieks A. Kļaviņš). Aplūkojamas vairākas gleznas, kas tika pārvestas no Lamiņu baznīcas, J. F. Grunes 1840. gadā gleznotā altārglezna "Golgāta", 18. gadsimta gleznojumi virotņu altārī.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Jelgavas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests (garīdznieks) Aleksandrs Stepanovs . Draudze sāka veidoties 19. gadsimta sākumā. Sākotnēji draudze bijusi Lamiņu filiāle, 1920. gadā kļuvusi par patstāvīgu draudzi. Draudzei piederīgi ir katoļi, kas dzīvo Tukumā un tā apkārtnē. Dievkalpojumi notiek katru dienu.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki ir Svētā Stefana diena un Svētā Gara nosūtīšanas svētki.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tukuma Sv.Stefana katoļu baznīca www.vietas.lv
* Sv. Stefana Tukuma Romas katoļu baznīca www.draugiem.lv
* Sv. Stefana Tukuma Romas katoļu baznīca www.turisms.tukums.lv
* Sv. Stefana Tukuma Romas katoļu baznīca www.vieglicelot.lv
* Baznīcas attēli www.foto.eks.lv
Pavēlnieks

**"Pavēlnieks"** () ir 2012. gada ASV drāmas filma. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Pols Tomass Andersons. Galvenajās lomās Vakīns Fīnikss, Filips Sīmors Hofmans un Eimija Adamsa. Filmas pirmizrāde notika 2012. septembrī 69. Venēcijas kinofestivāla ietvaros.

Vēl pirms filmas pirmizrādes kinokritiķi prognozēja, ka šī filma būs viena no 2013. gada Amerikas Kinoakadēmijas balvas pretendentiem. Aktieri Fīniks un Hofmans Venēcijas kinofestivālā tika atzīti par labākajiem, bet režisors Andersons saņēma Sudraba lauvas balvu kā labākais režisors.

Visi trīs galveno lomu izpildītāji tika izvirzīti attiecīgām nominācijām 85. Kinoakadēmijas balvai un šajās pašās nominācijās bija izvirzīti arī Zelta globusa balvai. 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Pavēlnieks" ierindojās 24. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Mobijs Diks

**"Mobijs Diks"** (; pilnais nosaukums: **"Mobijs Diks jeb Baltais valis"** (*Moby-Dick; or, The Whale*)) ir amerikāņu rakstnieka Hermana Melvila romāns.

Pirmoreiz "Mobijs Diks" tika publicēts 1851. gadā. Mūsdienās tas tiek uzskatīts par izcilu pasaules literatūras vērtību un par vienu no labākajiem amerikāņu romāniem, lai arī sākotnēji romāns saņēma dažādus vērtējumus. Stāsts ir par klīstošo jūrnieku Ishmaelu un viņa ceļojumu uz kuģa *Pequod*, kuru vada kapteinis Ahābs. Ishmaels drīz uzzina, ka Ahābam ir viens mērķis ceļojumā: sameklēt Mobiju Diku, mežonīgo, noslēpumaino kašalotu, kas iepriekšējā reizē iznīcināja Ahāba laivu.

## Ārējās saites

* ''Project Gutenberg''
Bēgšana no Šoušenkas

**"Bēgšana no Šoušenkas"** jeb **"Brīvības cena"** () ir 1994. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Frenks Darabons. Filmas sižets veidots pēc rakstnieka Stīvena Kinga romāna *[[Rita Hayworth and Shawshank Redemption]]*.

Filma ir par baņķieri Endiju Defrēnu, kam piespriesti divi mūža ieslodzījumi par sievas un viņas mīļākā nogalināšanu. Cietumā viņš sadraudzējas ar Elisu Boidu "Redu" Redingu, Defrēns jūtas drošībā pēc tam, kad viņa zināšanas finanšu nozarē izmanto cietuma darbinieki un ieslodzītie. Filmā galvenās lomas atveido Tims Robinss un Morgans Frīmens.

Filma neguva milzīgus komerciālus panākumus, taču to ir atzinīgi novērtējuši kritiķi. Pašlaik (2022) tā atrodas *[[IMDb Top 250|Internet Movie Database Top 250]]* pirmajā vietā un ir minēta kā vislabākā filma starp tām, kas nav saņēmušas Amerikas Kinoakadēmijas balvu (1995. gadā to nominācijā "Labākā filma" apsteidza "Forests Gamps"). 2015. gadā filmu iekļāva ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Lamiņu baznīca

**Lamiņu Svētā Jura Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Jelgavas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Tukuma novada Pūres pagasta Lamiņu ciemā, 18. gadsimtā bija viena no retajām katoļu draudzei celtajām baznīcām Kurzemes pusē.

## Vēsture
Pirmais dievnams atradies 2,5&nbsp;km no pašreizējās baznīcas Sēmes muižā. Tas bijis koka dievnams, ko 1748. gadā uzcēlis muižas īpašnieks Vilhelms Heinrihs Līvens. Sēmes baznīcu apkalpojuši jezuīti, sekulārie priesteri tur dzīvojuši īsu laiku. 1917. gadā šo baznīcu nojauca.

1769. gadā Filips Līvens uzcēla nākamo baznīcu, kas atradās Lamiņu muižā. Šo dievnamu apkalpojuši prāvesti, kas dzīvoja Sēmē, jo pēkšņa fundatora nāve neļāvusi pārcelt dievkalpojumus no Sēmes. 1807. gadā draudzei jau bijis savs prāvests M. Trajanovskis, kurš apmeties uz dzīvi Lamiņos, jo 1806.gada 5.oktobrī ar nelaiķa dēla grāfa Georga Līvena un bīskapa Jāņa Kosakovska piekrišanu dievkalpojumi tikuši pārcelti uz Lamiņiem. Baznīca bijusi arī koka celtne, veltīta Svētā Jura godam.

Pašreizējo mūra baznīcu vecā dievnama vietā uzcēla Lamiņu muižas īpašnieka, ārsta Hartmaņa vadībā 1865. gadā. To arī veltīja Svētā Jura godam. No 1893. līdz 1902. gadam draudzes prāvests bija Kazimirs Jasens.

1963. gadā Latvijas PSR funkcināri baznīcu katoļiem atņēma.  Sākoties Trešajai atmodai, aktivizējās draudzes dzīve, un Latvijai atgūstot valstisko neatkarību, dievnams tika atdots baznīcai.

## Eksterjers
Baznīca ir mūra celtne ar vienu vidēji augstu četrstūrainu torni tās priekšā un kārniņu jumtu. Tai ir četri logi abos dievnama sānos. Ieejas durvis no gala un sāniem. Dievnamu ieskauj dārzs, ko noslēdz koka žogs betona stabos.

## Interjers
Tā ir vienas navas telpa ar koka grīdu un koka griestiem, kas veidoti lēzeni. Virs ieejas ir kora telpas, kurās atrodas harmonijs. Dievnamā atrodas viens altāris, kura retabls atrodas centrā pie presbitērija gala sienas. Tajā ir Svētā Jura glezna. Abās pusēs no altāra aizmūrētos logos, kas pārtapuši par nišām, ievietotas Jēzus Sirds un Dievmātes gleznas. Lejā uz grīdas novietota Jaunavas Marijas skulptūra. Mensa atrodas tuvāk lūgšanu zālei.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Jelgavas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Alberts Buliņš. Draudze sāka veidoties 18. gadsimta vidū, bet par patstāvīgu kļuva 1807. gadā. Draudzei piederīgi ir katoļi, kas dzīvo Pūres pagastā un tā apkārtnē. Dievkalpojumi notiek lielāku svētku dienās. Draudzes lielākie svētki ir Svētā Jura diena.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lamiņu Sv. Jura Romas katoļu baznīca www.vietas.lv
* Lamiņu Romas katoļu baznīca www.turisms.tukums.lv
* Lamiņu Romas katoļu baznīca www.draugiem.lv
* Baznīcas attēli www.foto.eks.lv
Vakīns Fīnikss

**Vakīns Rafaels Fīnikss** (, IPA: ; dzimis )&nbsp;ir amerikāņu aktieris, mūzikas klipu režisors, producents un mūziķis. Plašāku atpazīstamību ieguvis pēc filmām "Zīmes" (2002) un "Gladiators". Četras reizes nominēts  Amerikas Kinoakadēmijas balvas — par lomām filmās "Gladiators" (2000), "Sirds robeža" (2005), "Pavēlnieks" (2012) un "Džokers" (2019). Ceturtajā reizē par filmu "Džokers" balvu ieguvis kā labākais aktieris galvenajā lomā. Par šo lomu saņēmis arī Zelta globusa balvu un BAFTA kino balvu.

2006. gadā par Džonija Keša lomu filmā "Sirds robeža" Hoakins Fīnikss saņēma Zelta globusa balvu. 2012. gadā Venēcijas kinofestivālā Fīnikss saņēma Volfi kausu par labāko vīriešu lomu filmā "Pavēlnieks".

Arī viņa vecākais brālis Rivers Fīnikss bija aktieris.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites

*Vakīna Fīniksa intervija filmai "Sirds robeža"
Haklberija Fina piedzīvojumi

**"Haklberija Fina piedzīvojumi"** () ir amerikāņu rakstnieka Marka Tvena romāns.

1884. gada decembrī tas tika izdots Anglijā, savukārt 1885. gada februārī — ASV. "Haklberija Fina piedzīvojumi" tiek uzskatīts par vienu no labākajiem amerikāņu romāniem. Grāmata ir sarakstīta no Haklberija Fina, Toma Sojera drauga un divu citu Tvena darbu stāstītāja, skatupunkta. Tas ir tiešs turpinājums 1876. gada romānam "Toma Sojera piedzīvojumi" (*The Adventures of Tom Sawyer*). "Haklberija Fina piedzīvojumi" ir populārs darbs lasītāju vidū, tāpat tas ir populārs literatūrkritiķu pētīšanas objekts jau kopš darba izdošanas. Darbs ticis kritizēts tā rupjās valodas dēļ, 20. gadsimtā darbs kļuva vēl strīdīgāks rasu stereotipu un biežās vārda "*nigger*" (aizvainojošs melnādaino apzīmējums) izmantošanas dēļ, neskatoties uz spēcīgajiem argumentiem, ka darba galvenais varonis ir antirasistisks.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Project Gutenberg''
Ludvigs fon Mīzess

**Ludvigs Heinrihs fon Mīzess** (; dzimis , miris ) bija Ukrainā dzimis ebreju izcelsmes Austriešu skolas amerikāņu ekonomists, filozofs un sociologs. Rakstīja vāciski un angliski. Praksioloģijas pamatlicējs. Atstājis iespaidu uz liberālisma un libertisma teoriju un praksi. Viens no Monpelerīna biedrības dibinātājiem. Matemātiķa Riharda fon Mīzesa vecākais brālis.

Dzimis Ļvivā bagātu ebreju ģimenē, vēlāk ģimene pārcēlās uz Vīni. No 1900. gada studēja Vīnes Universitātē, kur iepazinās ar Kārļa Mengera darbiem. No 1913. līdz 1934. gadam — privātdocents Vīnes Universitātē. Austrijas kanclera Engelberta Dollfusa, vēlāk Oto fon Hābsburga padomnieks ekonomikā. 1934. gadā emigrēja uz Šveici, kur pasniedza Ženēvas Starptautisko attiecību institūtā. 1940. gadā emigrēja uz ASV, kur no 1945. līdz 1969. gadam bija Ņujorkas Universitātes profesors. Atrazdamies ASV, Mīzess tomēr aktīvi ietekmēja Eiropas atjaunotni pēc Otra pasaules kara, personiski pazīstot daudzus ekonomisko lēmumu pieņēmējus kontinentā.

## Ārējās saites

* Ludviga fon Mīzesa institūts 
* Ludvig von Mises Institūts Latvijā
Mīzess

**Mīzess** var būt:

*Ludvigs fon Mīzess (*Ludwig von Mises*, 1881-1973) - austriešu ekonomists
*Rihards fon Mīzess (*Richard von Mises*, 1883-1953) - austriešu matemātiķis, iepriekšējā brālis
Novojavorivska

**Novojavorivska** () ir rajona nozīmes pilsēta Javorivas rajonā Ukrainas rietumos, Ļvivas apgabalā.

Pilsēta veidojusies 20. gadsimta otrajā pusē kā sēra ieguves centrs. Radusies 1965. gadā kā strādnieku ciemats **Jantarnoje** () pie sēra ieguves kombināta. Pilsēta no 1986. gada. Viena no retajām Ukrainas pilsētām, kurā ir hokeja komanda.

## Atsauces

## Ārējās saites
Virķēni

**Virķēni** ir ciems Valmieras novada Vilpulkas pagastā netālu no Igaunijas robežas (tuvākā lielā Igaunijas pilsēta — Pērnava — atrodas 75 km attālumā, savukārt galvaspilsēta — Tallina — atrodas 200 km attālumā). Ciems izvietojies Virķītes krastos pie autoceļa P21,  no pagasta centra Vilpulkas,  no novada centra Rūjienas,  no Valmieras un  no Rīgas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Virķenu muižas (*Würken*) centru. Muiža izveidota 1520. gadā, kad Ordeņa mestrs izlēņoja Kudlinam dažus zemes gabalus. 1921. gada 19. martā muižas centrs piešķirts Rūjienas Zemkopības biedrībai lauksaimniecības skolas ierīkošanai un visu šo laiku līdz pat 2006. gadam te atradās profesionālā vidējās izglītības iestāde. Virķēnu muižas apbūve un parks ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

Virķēni no 1997. gada, kad tika atklāta jaunā sporta zāle, līdz pat 2005. gadam bija viens no nozīmīgākajiem basketbola centriem Vidzemē, kur basketbola spēles un nometnes aizvadīja gan Valmieras un Rūjienas jaunatnes basketbola komandas, gan arī Latvijas Basketbola līgas komandas Valmieras "ŠANA" un "Valmiera/Rūjiena" (1999./2000. un 2000./2001. gada sezona). Šajā laikā arī vairākas Latvijas jaunatnes basketbola U-16 un U-18 nacionālo izlašu sagatavošanās nometnes pirms Eiropas čempionātiem tika aizvadītas tieši Virķēnos.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Attēlu galerija

Attēls:Virķēni (2017).jpg| Virķēni (2017)
Attēls:Virķēnu muižas Kungu māja.jpg| Viķēnu muižas Kungu māja (2017)
Attēls:Virķēnu Sporta zāle (2017).jpg| Virķēnu Sporta zāle (2017)
Attēls:Virķēni.jpg
Attēls:Virķēni 1.jpg


## Atsauces
Vilpulka

**Vilpulka** ir ciems Valmieras novada Vilpulkas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā Pestavas labajā krastā pie autoceļa V173  no novada centra Valmieras un  no Rīgas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies padomju gados pie Vilpulku mājam kā kolhoza «Gaisma» un ciema padomes ciemats. Vilpulkā atrodas pagasta pārvalde, sākumskola, pasts, feldšeru punkts, veikals, estrāde.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Zaļā jūdze

**"Zaļā jūdze"** () ir 1999. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Frenks Darabons. Filmā galvenās lomas atveido Toms Henkss un Maikls Klārks Dankans.

Filmas sižets ir balstīts uz rakstnieka Stīvena Kinga romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir stāsts par cietumsargu Lielās depresijas laikā cietuma daļā, kur ir cietumnieki, kam piespriests nāvessods, un par pārdabiskajiem notikumiem, ko viņš piedzīvoja. Filmu nominēja četrām Amerikas Kinoakadēmijas balvām (arī kā labāko filmu), tomēr neieguva nevienu no tām.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Viļakas trakts

[thumb|270px|Viļakas trakts pēc pievienošanas Ludzas traktam un iekļaušanas [Polockas guberņas sastāvā (1798)]]
[thumb|270px|[Marienhauzenas pils drupas pēc sagraušanas 18. gs. sākumā]]
**Viļakas trakts** () jeb **Viļakas stārastija** bija administratīva vienība Inflantijas vaivadijas (1629-1772) sastāvā ar centru Marienhauzenas pilī. Pils kalpoja galvenokārt kā Viļakas garnizona apmetne, Viļakas stārasts tajā pastāvīgi neuzturējās. 

## Vēsture
1683. gadā pirmo reizi pieminēta Viļakas katoļu baznīca. Lielā Ziemeļu kara laikā Marienhauzenas pils tika pilnīgi nopostīta un pamesta. Baznīca pēc nopostīšanas atjaunota 1716. gadā.  

Pēc Polijas-Lietuvas kopvalsts pirmās dalīšanas 1772. gadā Viļakas trakts tika inkorporēts Krievijas impērijas sastāvā. 1776. gada 4. septembrī Daugavas province tika sadalīta trīs daļās un tās ziemeļaustrumu daļā izveidots Ludzas apriņķis (*Люцинский уезд*), kurā bija apvienoti Ludzas trakts ar Viļakas traktu.