open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pirmā Mazūrijas ezeru kauja

thumb|300px|Pirmās Mazūrijas ezeru kaujas shēma.

**Pirmā Mazūrijas ezeru kauja** (, ) bija viena no Pirmā pasaules kara lielkaujām, kas norisinājās 1914. gada 7.-14. septembrī Mazūrijas ezeru rajonā.

## Priekšvēsture
No 1914. gada 26. līdz 30. augustam Tannenbergas kaujā Vācijas Impērijas 8. armija Hindenburga vadībā sakāva Krievijas Impērijas 2. armiju ģenerāļa Samsonova vadībā.

## Norise
Vācijas Impērijas 8. armija sakāva arī Krievijas Impērijas 1. armiju Rennenkampfa vadībā. 12. septembrī 1. armija sāka atkāpšanos no Austrumprūsijas pāri Nemunai.
Pirmajā Mazūru ezeru kaujā Krievijas Impērijas karaspēks zaudēja 150 000 vīru un 150 lielgabalu.

## Sekas
Krievijas Impērija uz laiku pilnībā tika padzīti no Austrumpūsijas, taču jau 1. oktobrī Augustovas mežā Krievijas Impērijas 10. armija deva prettriecienu, šajā frontes sektorā gandrīz pilnībā padzenot vāciešus no Krievijas Impērijas teritorijas. Krievijas Impērijas karaspēks atkāpās no Austrumprūsijas tikai pēc sakāves Otrajā Mazūrijas ezeru kaujā 1915. gada 7.-21. februārī.

## Atsauces
Gala Gadota

**Gala Gadota** (; dzimusi ) ir Izraēlas aktrise un modele.

18 gadu vecumā kļuva par *Miss Israel 2004*. Pēc tam divus gadus dienējusi Izraēlas aizsardzības spēkos. Pirmā kinoloma bija Žizelas Jašaras loma četrās "Ātrs un bez žēlastības" filmās (no "Ātrs un bez žēlastības 4" līdz "Ātrs un bez žēlastības 7"). 2016. gadā guva ievērību ar Brīnumsievietes lomu *[[DC Extended Universe]]* filmās "Betmens pret Supermenu: Taisnības rītausma" (2016), "Brīnumsieviete" (2017), "Taisnības līga" (2017), "Brīnumsieviete 1984" (2020), *[[Red Notice]]* (2021), "Nāve uz Nīlas" (2022), *[[Heart of Stone]]* (2023) un "Sniegbaltīte" (2025).

2018. gadā Gadotu iekļāva *[[Time]]* 100 ietekmīgāko cilvēku sarakstā.

## Ārējās saites
Ingeborga Dapkūnaite

**Ingeborga Dapkūnaite** (, dzimusi ) ir lietuviešu aktrise un televīzijas raidījumu vadītāja.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1963. gadā Viļņā diplomāta un meteoroloģes ģimenē. Vecāki ilgu laiku strādāja Maskavā, bet meita uzauga Viļņā pie vecvecākiem, kas veicināja viņas interesi par mākslu. Viņas vecmāmiņa bija Viļņas Operas un baleta teātra administratore, tāpēc jau četru gadu vecumā meitene izgāja uz skatuves operā *[[Madama Butterfly]]* galvenās varones dēla lomā. Jaunībā viņa nodarbojās ar daiļslidošanu, spēlēja basketbolu, 1985. gadā pabeidza studijas Lietuvas Mūzikas un teātra akadēmijā un uzsāka darbu Kauņas Valsts drāmas teātrī.

Tēloja galveno lomu Rīgas Kinostudijas filmā "Apstākļu sakritība" (1987) un 1991. gadā Londonā kopā ar Džonu Malkoviču spēlēja izrādē "Valodas kļūda". 1993. gadā Dapkūnaite debitēja Holivudā seriālā *The Alaska Kid* un pēc apprecēšanās ar britu režisoru Stoksu ieguva Lielbritānijas pilsonību. 
1994. gadā galveno sieviešu lomu krievu režisora Ņikitas Mihalkova filmā "Saules nogurdinātie". 2009. gadā šķīrās no otrā vīra un pārsvarā dzīvoja Maskavā.
Pēc Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā viņa pameta Maskavu un kopā ar Džonu Malkoviču spēlēja Rīgas Dailes teātra izrādē "Kokvilnas lauku vientulībā".

## Kinoaktrises karjera
Lielākos panākumus un Krievijas kinomākslas akadēmijas balvu "Nika" (*Ника*) guva kā labākā aktrise filmā *[[Подмосковные вечера]]* (1994). Šai balvai vēlāk tika nominēta arī kā labākā aktrise otrā plāna lomā par filmu *Шик* (2003). Bija nominēta Krievijas filmu kritiķu ģildes balvām par lomām filmās *Война* (2002), *Морфий* (2008), "Matilde" (*Матильда*, 2017).
Piedalījās nelielās lomās Holivudas filmās "Neiespējamā misija" (1996), "Septiņi gadi Tibetā" (1997), *[[Hannibal Rising]]* (2007), "Sarkanais zvirbulis" (2018). Norvēģijas TV seriālā "Okupācija" (*Okkupert*, 2015—) tēloja Krievijas vēstnieces Norvēģijā Irinas Sidorovas lomu.

### Filmogrāfija (nepilnīga)

## Privātā dzīve
Dapkūnaite precējusies un šķīrusies trīs reizes — ar lietuviešu aktieri Arūnu Sakalausku, ar britu režisoru Saimonu Stouksu un krievu juristu un uzņēmēju Dmitriju Jampoļski. Laulībā ar trešo vīru 2017. gadā piedzima dēls Aleksis.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Lietuvas PSR Nopelniem bagātā skatuves māksliniece (1989)
* Krievijas kinomākslas akadēmijas 1995. gada balva "Nika" kā labākajai aktrisei filmā "Piemaskavas vakari" (*Подмосковные вечера*, 1994)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Inženierģeodēzija

[thumb|[Nivelieris]]
**[[Inženierģeodēzija]]** ir ģeodēzijas zinātnes virziens, ko izmanto inženierizpētes darbos, veicot zemes virsmas un formas mērījumus transporta ceļu līniju izmeklēšanā pirms būvniecības, rekonstrukcijas un uzturēšanas darbos, zemes ierīcībā, mežierīcībā, mežizstrādē, videssaimniecībā un aizsardzībā, derīgo izrakteņu ieguvē u.c. 

Veic tādus ģeodēziskos darbus, kā: uzmērījumus, nivelēšanu, līkņu sadali u.c. 
Šie darbi galvenokārt ir:
1) Taisnu līniju nospraušana un mērījumi;
2) Leņķu mērījumi starp šīm taisnēm;
3) Līkņu sadale uz vietas;
4) Augstumpunktu uz zemes virsmas noteikšana.

## Taisnu līniju nospraušana un mērījumi
Pirms uz vietas izmērīt taisnu līniju, nepieciešams ar stigmietiņiem nospraust līniju (trasi).
Nospraustās līnijas mēra ar 20 m tērauda lentu, īsās līnijas var mērīt ar ruleti.
Dzelzceļa un autoceļu būvē trasi piketē ik pēc katriem 100 m. Zemē iedzen piketmietiņu. Blakus iedzen pamatīgāku un augstāku tā sargmietu, uz kura uzraksta piketa numuru.Bez piketmietiņiem atzīmēti tiek arī starpmietiņi, kurus dēvē par plusiem. Uz sargmietiem pie plusiem raksta attālumu līdz iepriekšējam piketam. Ja piemēram, uz vietas atzīmējamais punkts piketu apsteidz par 65 m, tad uz sargmieta raksta +65.

## Leņķu mērījumi
Dzelzceļu un autoceļu būvē parasti izmanto goniometru un teodolītu.

### Goniometrs
thumb|Goniometra mērījumu shēma|153x153px
Goniometrs ir vienkārš, lēts un ērts instruments, dod pietiekamu precizitāti daudziem darbiem.

Precīziem mērījumiem jāizmanto teodolīts. Goniometrs sastāv no diviem cilindriem: apakšējais (limbs) un augšējais (alidads). Uz apakšējā cilindra ieslīpās augšējās malas leņķa grādu skalas raksts no 0 - 360⁰. Uz apakšējā cilindra malas iegrieztas diopras: zem iedaļas ar ierakstu 0 - acs diopra (šaura sprauga); bet zem dalījuma 180 - priekšmetdiopra (plats šķēlums ar matu). Šīs diopras sauc par nekustīgām.

Augšējam cilindarm ir diopru pāris, kas dod ddivus savstarpēji perpendikulārus virzienus. Šīs dopras suc par kustīgām. Zem kustīgā diopru pāra ievietoti noniji (vernjeri), kuru precizitāte parasti ir 2 min.

Virs goniometra novietota busole.

Augšējais cilindrs brīvi rotē uz ass, kas nostiprināta apakšējā cilindrā. Goniometru uzmauc uz kārts vai speciāla trijkāja statīva.

## Skatīt arī
Dzelzceļa trase
Ģeodēzijas zinātne.

## Atsauces
Erevānas metro

thumb|262px|right|Erevānas metro karte (uz franču valodu tulkotā versija)

**Erevānas metro**, oficiāli **Karena Demirčjana Erevānas metro** (, *Karen Demirchyani anvan Yerevani metropoliten*), ir metro sistēma Armēnijas galvaspilsētā Erevānā. Metro pieder valstij un to vada Armēnijas Transporta un satiksmes ministrija.

Metro atklāts 1981. gadā un tāpat kā citi padomju metro, tas atrodas ļoti dziļi pazemē () un bagātīgi izdekorēta ar nacionālajiem motīviem. Metro līnijas garums ir  un to apkalpo 10 stacijas. Kopš pilsētā ir atklāti jauni minibusu maršruti metro līnijas izmantošana ir krietni samazinājusies.
thumb
Pēc apkalpoto līniju garuma tā ir 169. vietā pasaulē, 14. vietā starp bijušās PSRS metropolitēniem (pēc Maskavas, Sanktpēterburgas, Kijivas, Harkivas, Minskas, Baku, Taškentas, Tbilisi, Ņižņijnovgorodas, Novosibirskas, Kazaņas, Samaras un Jekaterinburgas) un 3. vietā Aizkaukāzā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*

* Erevānas metro karte
Sāra Ālto

**Sāra Sofija Ālto** (; dzimusi  Oulunsālo, Somijā) ir somu dziedātāja, dziesmu autore un balss akrise. Sāra ieguva otro vietu *[[The Voice of Finland]]* otrajā sezonā. Viņa ir bijusi arī balss aktrise animācijas filmā Ledus sirds, ierunājot Annas balsi somu valodā. 2016. gadā viņa ieguva otro vietu Lielbritānijas X-faktora versijā, kas palīdzēja viņai iegūt starptautisku atpazīstamību.

Sāra piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē, pārstāvot Somiju ar dziesmu *[[Monsters]]* pēc uzvaras nacionālajā atlasē, kurā viņa jau bija piedalījusies 2011. un 2016. gadā, abās reizēs iegūstot 2. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Haka

300px|thumb|right|Džozefa Dženera Mereta (''Joseph Jenner Merrett'') ap 1845. gadu maoru izpildītas kara hakas zīmējums
[300px|thumb|right|[Jaunzēlandes regbija izlases pirmsspēles haka pret Franciju 2006. gada 18. novembrī]]
**Haka** () ir tradicionālā maoru stājas deja (*posture dance*) ar izkliegtu pavadījumu. Pasaulē un arī Jaunzēlandē visslavenākā haka ir Jaunzēlandes regbija izlases pirms spēlēm izpildītā *ka mate* haka, kas ir arī viena no visbiežāk maoru pulcēšanās reizēs izpildītajām hakām. Šo haku pirmoreiz pierakstīja 1958. gadā no Ira Maniheras un viņa vadītajiem Tūhoje (*Tuuhoe*) cilts pārstāvjiem.

Pretēji valdošajam uzskatam, haka nebija tikai kara deja un to arī neizpildīja tikai vīrieši. Vēl hakas gan agrāk, gan mūsdienās izpilda arī viesu sveikšanai. Savukārt, saskaņā ar Elsdonu Bestu (*Elsdon Best*; 1856—1931) bija hakas, ko izpildīja tikai sievietes vai abi dzimumi kopā. Arī bērniem bija pašiem savas vienkāršākas hakas. Haku un citas stājas dejas kā izklaidi izpildīja dažādos laikos, jo īpaši vakaros. Angļu pētnieks, naturālists un gleznotājs Džordžs Frenčs Angass (*George French Angas*; 1822—1886) savā 1847. gada darbā *The New Zealaders Illustrated* minēja, ka haka bija „iecienīts dziesmas veids, ko bieži vakaros piekopa jaunieši un ko pavadīja visa veida grimases un žesti” (*a favourite kind of song, especially practised during the vening by young people, and accompanied with all manner of antics and gestures*).

Bests min, ka hakā meistarīgos jauniešus un jaunietes ļoti apbrīnoja un hakas brīvības, graciozuma un dejotāju saskaņotības pilnveidošanai tika veltītas lielas pūles. Jaunzēlandiešu etnologs Johanness Karls Andersens (*Johannes Carl Andersen*) savā 1934. gada darbā *Maori Music and Its Polynesian Background* atsaucas uz kādu teiku par Te Pongu un Puhihuiju (*Puhihuia*), kas viens otrā iemīlējās, apbrīnojot otra hakas izpildījumu, un apgalvo, ka šādi gadījumi nebija retums.

## Atsauces

## Ārējās saites

*The Greatest haka EVER?
Gruzijas Pareizticīgā baznīca

270 px|thumb|Gruzijas Pareizticīgā baznīcas ģerbonis
**Gruzijas Pareizticīgā baznīca**, oficiāli **Gruzijas apustuliska autokefāla ortodoksā baznīca** (, *sakartvelos samotsikulo avt’ok’epaluri martlmadidebeli ek’lesia*) ir autokefāla Austrumu Pareizticīgā baznīca, kas ir eiharistiskā kopībā ar citām Austrumu Pareizticīgajām baznīcām. Tā ir galvenā Gruzijas baznīca un tās draudzēs lielāko vairākumu sastāda paši gruzīni. Gruzijas Pareizticīgā baznīca ir viena no senākajām pasaules baznīcām. Baznīcas saknes sniedzas Ibērijas Karalistes un Kolhīdas kristietības pirmsākumos, attiecīgi pie Svētā Andreja un Svētās Ņinas.

Līdzīgi kā citās autokefālās pareizticīgās baznīcās, baznīcas augstākā valdība ir bīskapu Svētā sinode. Baznīcu vada Katolikoss, visas Gruzijas patriarhs, kas kopš 1977. gada ir Elija II.

Gandrīz visu Gruzijas vēsturi pareizticība bija valsts reliģija, līdz 1921. gadam, kad Sarkanā armija iebruka Gruzijā un sākās Padomju—Gruzijas karš, kā rezultātā Gruziju kļuva par Padomju Savienības daļu.  Mūsdienu Gruzijas konstitūcijā Gruzijas Pareizticīgajai baznīcai ir iezīmēta svarīga loma valsts vēsturē, kā arī ir noteikta neatkarība no valsts.

Baznīca ir visuzticamākā iestāde valstī. Saskaņā ar 2013. gada pētījumu, 95% aptaujāto bija apmierināti ar tās darbību. Tai ir ļoti liela ietekme publiskajā vidē un tā tiek uzskatīta par ietekmīgāko institūciju Gruzijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Gruzijas Pareizticīgās baznīcas patriarhāta oficiālā mājaslapa
Marija Mamašuka

**Marija Mamašuka** (; dzimusi ) ir baltkrievu cīkstone, startē brīvajā cīņā. 2016. gada vasaras olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvēja.

## Karjera
Marija Mamašuka sāka nodarboties ar cīņas sportu 2005. gadā vēl būdama pusaudze. Viņas pirmais treneris bija Pjotrs Babejs, kas viņu iesaistīja sporta skolas brīvās cīņas sekcijā. Viņš arī pārliecināja Marijas māti, kam meitas izvēlētais sporta veids sākumā nepatika, par nepieciešamību turpināt nodarbības. Viņas pirmās starptautiskās sacensības bija 2008. gada Eiropas čempionāts kadetiem Daugavpilī, kur viņa, startējot svara kategorijā līdz 56 kg, ieguva 11. vietu. 2009. gada Eiropas čempionāts Zreņaninā atnesa pirmo medaļu starptautiskā arēnā. Joprojām, startējot kadetu grupā svaru kategorijā līdz 60 kg, viņa izcīnīja bronzas medaļu. Sīvās konkurences dēļ, 2010. un 2011. gadā viņa neiekļuva  Baltkrievijas izlasē un uz starptautiskām sacensībām viņa netika. Pēc devītās klases beigšanas Marija mācības turpināja Gomeļā olimpisko rezerju skolā. No 2011. gada par viņas treneri kļuva Sjargejs Smaļs. 2012. gada maijā viņa piedalījās olimpiskās atlases sacensībās Helsinkos, bet jau pirmajā kārtā cieta neveiksmi pret francūzieti, pasaules eksčempioni Odri Prito. Mēnesi vēlāk viņa startēja Eiropas čempionātā, kur junioru grupā ieguva 2. vietu aiz Krievijas pārstāves Marijas Ļuļkovas. 

2013. gada martā Tbilisi Marija Mamašuka piedalījās pirmo reizi Eiropas pieaugušo čempionātā. Bet zaudējums jau pirmajā cīņā pret Innu Tražukovu no Krievijas viņai liedza tālāku dalību turnīrā. Pasaules čempionātā 2013. gada septembrī viņa pirmās divas cīņas uzvarēja, bet trešajā cieta sakāvi pret olimpiskās bronzas medaļas ieguvēju kolumbieti Žaklīnu Kastillo, iegūstot 9. vietu.

2014. gada aprīlī Eiropas sieviešu čempionāta Somijas pilsētā Vantā viņa parādīja ievēroja progresu pieaugušo sacensībās, uzvarēja Mariju Dianu, (Itālija), Hennu Johansoni (Zviedrija) un Džananu Manolovu (Bulgārija) un zaudēja tikai fināla cīņā pret Anastasiju Grigorjevu no Latvijas, izcīnot sudraba medaļu.

2015. gadā Marija Mamašuka kļuva par Eiropas U23 čempioni, ieguva bronzas medaļu Eiropas spēlēs Baku, uzvarēja Polijas atklātajā čempionātā, bija trešā Vācijas *Grand Prix* turnīrā, bet pasaules čempionātā  ieņēma tikai 10. vietu.

Veiksmīgs Marijai bija 2016. gads, tā sākumā viņa uzvarēja piecos turnīros pēc kārtas. Svarīgākie no tiem bija Eiropas čempionāts, kurā viņa pirmoreiz startē svara kategorijā līdz 69 kg un olimpiskās atlases sacensības. Olimpisko spēļu brīvās cīņas turnīra finālā viņa zaudēja japānietei Risako Kavai un ieguva sudraba medaļu.

2017. gadā viņa ieguva vēl divas sudraba medaļām: Eiropas čempionātā un Polijas atklātajā čempionātā.

### Galvenie sasniegumi

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Goda ordenis (Baltkrievija)
* Baltkrievijas starptautiskās klases sporta meistare.

## Atsauces

## Ārējās saites

* [Marijas Mamašukas (zīlā tērpā) cīņa ar [Anastasija Grigorjeva|Anastasiju Grigorjevu] 2014. gada Eiropas čempionātā.]
Dīpika Padukone

**Dīpika Padukone** (, *Dīpikā Paḍukōṇe*; dzimusi ) ir Dānijā dzimusi indiešu Bolivudas aktrise.

Viņas tēvs ir badmintona spēlētājs. Arī Dīpika sākumā nodarbojusies ar badmintonu, tomēr jaunietes gados pievērsās modeles karjerai. Drīz pēc tam saņēmusi piedāvājumus filmēties kino. Debiju kino piedzīvojusi 2006. gadā ar lomu kanādiešu filmā *Aishwarya*. Nākamajā gadā debitējusi Bolivudas kino, 2017. gadā — Holivudā ar lomu filmā "". Filmējusies daudzās filmās, kas ir starp visu laiku pelnošākajām filmām Indijas kino vēsturē. Par darbu kino saņēmusi dažādus apbalvojumus, tai skaitā trīs *[[Filmfare]]* balvas.

Viena no vislabāk apmaksātajām aktrisēm Indijā. *[[Time]]* iekļāva aktrisi 2018. gada 100 ietekmīgāko cilvēku sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Emilija Klārka

**Emilija Izobela Jufīmija Roza Klārka** (; dzimusi ) ir angļu aktrise.

Sākumā tēlojusi teātrī, televīzijā debitējusi 2009. gadā ar lomu vienā no seriāla *Doctors* sērijām. *Screen International* 2010. gadā nosauca Klārku par vienu no "Lielbritānijas nākotnes zvaigznēm". Atpazīstamību ieguvusi 2011. gadā, kad sāka filmēties seriālā "Troņu spēle". Par lomu tajā saņēmusi kritiķu atzinību un dažādu apbalvojumu nominācijas.

2013. gadā debitējusi Brodvejas iestudējumā "Brokastis Tifānijā". Filmējusies arī kino.

## Personiskā dzīve un publiskais tēls
Klārka pašreiz dzīvo Londonā Izlingtonas apkaimē. Viņai piederēja arī māja Losandželosas piepilsētā Venēcijā, kuru viņa iegādājās 2016. gadā un pārdeva 2020. gada decembrī.

2013. gada intervijā žurnālam *[[Allure]]* Klārka paziņoja, ka māte, bērnībā viņai izvirzīja 3 noteikumus: "Nelieto narkotikas, nenodarbojies ar seksu un neaiztiec savas uzacis." Viņa paziņoja, ka bērnībā viņu apsaukāja par "smieklīgām uzacīm".

Esejā, ko viņa 2019. gadā rakstīja laikrakstam *[[The New Yorker]]*, Klārka atklāja, ka viņai 2011. gada februārī bijusi subarahnoidālā asiņošana, ko izraisīja aneirismas plīsums. Viņai veica neatliekamu endovaskulāra spirāles operāciju, un pēc tam viņa cieta no afāzijas, un vienā brīdī viņa nebija spējīga nosaukt pat savu vārdu. Viņai 2013. gadā ķirurģiski ārstēja otru aneirismu.

Klārku 2014. gadā portāla *[[AskMen]]* lasītāji atzina par iekārojamāko sievieti pasaulē. 2015. gadā viņa žurnāla *[[Esquire]]* vērtējumā atzīta par seksīgāko mūslaiku sievieti un atzīmēta arī ar žurnāla GQ "Gada sievietes" balvu. Klārka parādījās žurnāla FHM 100 seksīgāko sieviešu sarakstā 2015., 2016. un 2017. gadā. Viņa iekļauta arī sieviešu žurnāla *[[Glamour]]* vislabāk 2017. gadā ģērbto sieviešu sarakstā.

Tuvojoties seriāla "Troņu spēle" noslēgumam pēdējā sezonā, Klārka par godu Deinerisas Targarjenas lomai, atzīmējot šovā pavadīto laiku uz plaukstas locītavas uztetovēja trīs lidojošus pūķus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kokins

**Kokins** (sieviešu dzimtē Kokina) ir viens no populārākajiem Latgales iedzīvotāju uzvārdiem.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu

* Kaspars Kokins, sportists

## Skatīt arī
* Kokina

## Atsauces
Liedags

**Liedags** var būt:

* ūdenstilpes piekrastes daļa;
* tirdzniecības centrs (agrāk universālveikals) Slokā, Jūrmalā.

## Uzvārds
* Rūdolfs Liedags (1936–1988) — latviešu dzejnieks;
Zvereva

**Zvereva** (; vīriešu dzimtē Zverevs (*Зве́рев*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Lidija Zvereva (*Лидия Зверева*; 1890—1916) — Krievijas aviatore;
* Nataļja Zvereva (*Наталля Зверава*; 1971) — baltkrievu tenisiste.
Raubiško

**Raubiško** ir Sēlijas un Latgales cilmes latviešu uzvārds. Minēts Ilūkstes metrikā 1700. gadā un Dvietes metrikā 1781. gadā.
Pēc 1935. gada tautas skaitīšanas datiem visvairāk cilvēku ar šādu uzvārdu (varianti Raubiško, Raubiška, Raubiškis, Raubišķis) dzīvoja Ilūkstes apriņķī (117, galvenokārt Sventes un Pilskalnes pagastos), Daugavpils apriņķī (83, galvenokārt Silmalas, Kalupes un Līksnas pagastā) un Jēkabpils apriņķī (77, galvenokārt Dunavas pagastā). Pēc Fizisko personu reģistra datiem Latvijā 2020. gadā dzīvoja 130 cilvēki ar šādu uzvārdu.
 
## Personas ar šādu uzvārdu
* Ieva Raubiško, sociālantropoloģe;
* Raimonds Raubiško, saksofonists.
## Atsauces
Jermolajevs

**Jermolajevs** (, no personvārda Jermolajs (*Ермолай*); sieviešu dzimtē Jermolajeva (*Ермола́ева*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Edgars Jermolajevs (1992) — Latvijas futbolists;
* Mihails Jermolajevs (*Михаил Ермолаев*; 1881—1919) — vecticībnieku sabiedriskais darbinieks.
Rutmanis

**Rutmanis** ir uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Ivars Rutmanis (1950), dziedātājs un dziesmu autors;
* Jānis Rutmanis (1891—1938), padomju kara jurists.
Klingberjs

**Klingberjs** (; sieviešu dzimtē Klingberja) ir zviedru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jons Klingberjs (*John Klingberg*; 1992) — Zviedrijas hokejists;
* Kārls Klingberjs (*Carl Klingberg*; 1991) — Zviedrijas hokejists.
Dženere

**Dženere** (vīriešu dzimtē **[[Dženers]]**) var būt:

* Kailija Dženere (*Kylie Jenner*; 1997) ― amerikāņu televīzijas personība, modele, uzņēmēja un interneta zvaigzne;
* Kendalla Dženere (*Kendall Jenner*; 1995) ― amerikāņu televīzijas personība, modele un interneta zvaigzne. 

## Skatīt arī
* Dženers
Bobrovs

**Bobrovs** var būt:
* Daniils Bobrovs (dzimis 1997) — Latvijas peldētājs;
* Vjačeslavs Bobrovs (*В'ячеслав Бобров*; dzimis 1992) — Ukrainas basketbolists;
* Vsevolods Bobrovs (*Всеволод Бобров*, 1922—1979) — padomju hokejists, futbolists un bendija spēlētājs.
Dimanta

**Dimanta** var būt:

* Katrīna Dimanta (1991) ― latviešu dziedātāja, mūziķe un dziesmu autore. 
* Rūta Dimanta (1973) ― labdarības portāla "ziedot.lv" un rehabilitācijas centra “Poga” vadītāja. 

## Skatīt arī
* Dimants
* Dimants (uzvārds)
Filipsons

**Filipsons**  ("Filipa dēls", no personvārda Filips; sieviešu dzimtē Filipsone) ir latviešu uzvārds, varianti: **Pilipsons**, **Vīlipsons**. Līdzīgas cilmes uzvārdi sastopami arī ģermāņu valodās.

* Artūrs Filipsons;
* Jānis Filipsons.
Hardwell

**Roberts van de Korputs** (; dzimis ), plašāk pazīstams ar pseidonīmu ***Hardwell***, ir nīderlandiešu dīdžejs un ierakstu producents. 2013. un 2014. gada *[[DJ Mag]]* 100 pasaules labāko dīdžeju sarakstā *Hardwell* ierindojās 1. vietā. 2022. gadā viņš šajā sarakstā bija 43. vietā. Labi zināms ar dīdžejsetiem tādos mūzikas festivālos kā *[[Ultra Music Festival]]*, *Sunburn* un *[[Tomorrowland (festivāls)Tomorrowland]]*.

Pirmo atzinību viņš ieguva 2009. gadā par savu butlegu *Show Me Love vs. Be*. 2010. gadā viņš nodibināja ierakstu kompāniju *[[Revealed Recordings]]* un 2011. gadā izveidoja radio šovu un raidierakstu *Hardwell On Air*. Viņš savā ierakstu kompānijā izdevis 10 kompilācijas albumus, kā arī divas dokumentālās filmas. Viņa debijas studijas albums *[[United We Are]]* izdots 2015. gada 23. janvārī.

2018. gada 7. septembrī viņš paziņoja par beztermiņa pārtraukumu DJ turnejā, norādot, ka vēlas vairāk pievērsties savai personīgajai dzīvei. 2022. gada 27. martā viņš atgriezās turnejā, noslēdzot festivālu *[[Ultra Miami]]* ar savu otro albumu *[[Rebels Never Die]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Otrā Mazūrijas ezeru kauja

thumb|300px|Otrās Mazūrijas ezeru kaujas shēma.

**Otrā Mazūrijas ezeru kauja** (, ) bija viena no Pirmā pasaules kara lielkaujām, kas norisinājās 1915. gada 7.-21. februārī Mazūrijas ezeru rajonā.

## Priekšvēsture
Pēc sakāves Pirmajā Mazūrijas ezeru kaujā Krievijas Impērijas 1. armija Rennenkampfa vadībā atkāpās no Austrumprūsijas, taču jau 1. oktobrī Augustovas mežā Krievijas 10. armija deva prettriecienu, gandrīz pilnībā padzenot vāciešus no Krievijas Impērijas teritorijas. 
Līdz 1915. gada februāra sākumam Vācijas Impērijas Austrumu frontes virspavēlnieks Hindenburgs lika slepenībā uz ziemeļiem no Insterburgas saformēt jaunu 10. armiju ģenerāļa Eihhorna vadībā.

## Norise
Vācijas Impērijas 8. armija ģenerāļa Otto fon Belova vadībā 7. februārī sāka uzbrukumu Krievijas Impērijas 10. armijai, ko komandēja ģenerālis Tadejs fon Siverss. Nākamajā dienā uzbrukumu no ziemeļiem sāka arī vācu 10. armija ģenerāļa Eihhorna vadībā, kas līdz 10. februārim ieņēma Naumiesti un Virbaļus. Sakautās krievu vienības atkāpās uz Kauņu un Alītu, atklājot krievu 10. armijas labo flangu. Lai izvairītos no aplenkuma, arī krievu centra spēki (XX korpuss, XXVI korpuss, III Sibīrijas korpuss) uzsāka atkāpšanos.

Krievijas 10. armijas galvenie spēki mēģināja izlauzties cauri Augustovas mežam līdz Grodņas cietoksnim, kas viņiem neizdevās. Pēc desmit dienu niknām kaujām 21. februārī XX korpuss, kurā bija daudz latviešu karavīru, bija spiests padoties. Otrajā Mazūrijas ezeru kaujā Krievijas Impērijas karaspēks zaudēja ap 90 000 vīru, 204 lielgabalus un 170 ložmetējus.

## Sekas
Krievijas Impērijas karaspēks pēc smagajām sakāvēm Austrumprūsijā un Polijā 1915. gada vasarā bija spiests veikt Lielo atkāpšanos.

## Atsauces
Mizložņas

**Mizložņas** jeb **tipiskās mizložņas** (*Certhia*) ir viena no divām mizložņu dzimtas (*Certhiidae*) ģintīm, kas apvieno 9 neliela auguma tipisko mizložņu sugas. Mājo ziemeļu puslodes mērenās joslas mežu reģionos. Mizložņas ir nometnieki un, ja vispār migrē, tās ir īsu distanču, vietējas nozīmes migrācijas, piemēram, Himalajos mizložņas ziemo zemākā augstumā nekā ligzdo.

## Latvijā
[thumb|left|200px|[Īspirkstu mizložņai Latvijā līdz šim bijuši divi novērojumi]]
Latvijā novērojamas divas mizložņu ģints sugas: īspirkstu mizložņa (*Certhia brachydactyla*) un mizložņa (*Certhia familiaris*). Īspirkstu mizložņai līdz šim bijuši divi novērojumi, bet mizložņa ir parasta ligzdotāja un nometniece.

## Kopīgās īpašības
Mizložņas ir neliela auguma mežos dzīvojoši dziedātājputni. Ķermeņa garums atkarībā no sugas ir 11—14 cm. Mazākā ģintī ir Hodžsona mizložņa (*Certhia hodgsoni*), kuras ķermeņa garums mazākajiem īpatņiem ir 11&nbsp;cm, svars 7,6 g. Toties vairāk kā pusei sugu īpatņi sasniedz 14&nbsp;cm garumu: Huma mizložņa (*Certhia manipurensis*), rudsānu mizložņa (*Certhia nipalensis*), Sičuaņas mizložņa (*Certhia tianquanensis*), svītrastes mizložņa (*Certhia himalayana*) un tumšā mizložņa (*Certhia discolor*).

Visas sugas vizuāli ir savstarpēji ļoti līdzīgas un, ja divu sugu putni atrodas viens otram blakus, tos ir grūti atšķirt. Visām sugām ir pelēkbrūna mugurpuse ar gaišu raibumojumu un balts vēders. Mizložņām ir smalks, smails, viegli uz leju noliekts knābis, ar kuru tie var sasniegt kukaiņus pat vissmalkākajās mizas rievās. Astes spalvas stīvas un samērā garas, tās mizloņas izmanto atbalstam, pārvietojoties pa koku stumbriem. Spalvu nomaiņas laikā divas centrālās spalvas saglabājas, kamēr pārējās ir pilnībā izaugušas, bet pēc tam nomainās centrālās spalvas.

## Ligzdošana
[thumb|200px|[Huma mizložņa (*Certhia manipurensis*) ir viena no lielākajām ģintī]]
Mizložņas ligzda ir vaļīga zariņu platforma, kas iespīlēta starp koka mizu un stumbru. Mizložņas izmanto arī speciāli veidotus putnu būrīšus, kas pieguļ pie koka stumbra un kuram ir divi atvērumi. Viens tiek lietots kā ieeja, otrs kā izeja. Dējumā ir 3—9 baltas olas ar sarkanbrūniem raibumiņiem. Inkubācijas periods ilgst 14—15 dienas. Jaunie putni izlido 15—16 dienu vecumā. Vecāki kādu brīdi par tiem turpina rūpēties. Bieži to dara tikai tēviņš, tikmēr mātīte perē otro dējumu. Reizēm aiz vienas mizas, vienā ligzdā perē divas mātītes.

Nakti mizložņas pavada aiz koka mizas un aukstā laikā nakšņo nelielās grupās (12 un vairāk īpatņi).

## Sistemātika
***Mizložņu ģints** (*Certhia*)
**Brūnā mizložņa (*Certhia americana*)
**Hodžsona mizložņa (*Certhia hodgsoni*)
**Huma mizložņa (*Certhia manipurensis*)
**Īspirkstu mizložņa (*Certhia brachydactyla*)
**Mizložņa (*Certhia familiaris*)
**Rudsānu mizložņa (*Certhia nipalensis*)
**Sičuaņas mizložņa (*Certhia tianquanensis*)
**Svītrastes mizložņa (*Certhia himalayana*)
**Tumšā mizložņa (*Certhia discolor*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Putni dabā
*iNaturalist: Typical Treecreepers Genus Certhia
*Birding Buddies: Certhia Genus
Stikine ledus slazdā

**"Stikine ledus slazdā"** ir 2007. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Uģis Olte.

## Sižets
Pieci vīrieši dodas laivu ceļojumā uz Stikini — ātrāko Ziemeļamerikas upi. Viņu plānā ir 50 dienu laikā pieveikt 250 kilometrus garu maršrutu cauri ziemeļu dabai. Ceļojuma laikā viņus pārsteidz ziema. Lai arī vietējie brīdina ceļotājus, viņi turpina ceļu. Viņus pārsteidz šķēršļi upē, sniega vētras un sals. Beigās viens no komandas biedriem pazūd.

## Atsauces
Slikts/deg/labi

**"Slikts/deg/labi"** ir 2004. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Uģis Olte.

## Sižets
Uguns cilvēkus aizrāva vēl tad, kad viņi tikai iepazina šo spēju. Lai arī uguns cilvēkam kalpo, tā bieži nes arī postu, jo cilvēks, tiecoties pēc liesmu dotās baudas, spēj pārkāpt saprāta robežas.

## Lomās
* Jānis Dūdums
* Ilze Lauska

## Atsauces
Planēta Dzintars

**"Planēta Dzintars"** ir 2014. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Uģis Olte.

## Sižets
Ar Gustava Terzena un Maijas Seleckas palīdzību tiek veidots mūsdienīgs dzintara tēls. Šobrīd dzintars kļūst neaizvietojams vairākās jomās. Turklāt dzintaru var uztvert arī kā ļoti labu mainīšanās simbolu.

## Atsauces
KK-2678

**"KK-2678"** ir 2008. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Uģis Olte.

## Sižets
Viņš dzīvo un strādā pasaulē, kurā, pēc viņa domām, neatrodas vairs neviens cits. Katru dienu Viņš spiež zīmogus uz kastītēm, par kuru izcelsmes vietu un nonākšanas vietu viņš nejautā. Kādu dienu pie Viņa ierodas negaidīts ciemiņš, kurš satricina Viņa pasauli. Šī tikšanās liek Viņam pajautāt, vai ārpusē ir vēl kas.

## Atsauces
Tu tikai neuztraucies

**"Tu tikai neuztraucies"** ir 2005. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Varis Brasla.

## Sižets
Kāds šoferis 45 gadu vecumā zaudē darbu štatu samazināšanās rezultātā. Tāpēc viņš kā bezdarbnieks reģistrējas Valsts Nodarbinātības aģentūrā. Pēc tam viņš izmanto iespējas pārkvalificēties, lai nākotnē atgrieztos darba tirgū, tikai citā profesijā.

## Lomās
* Dace Everss
* Tālivaldis Lasmanis
* Ēriks Vilsons

## Atsauces
Rīgas Hanzas vidusskolas stadions

**Rīgas Hanzas vidusskolas stadions** (zināms arī kā **Hanzas stadions**) ir multifunkcionāls futbola laukums ar mākslīgo segumu, kas atrodas Rīgā, Grostonas ielā 5, Skanstes apkaimē. Stadions ir daļa no Rīgas Hanzas vidusskolas sporta infrastruktūras.

## Vēsture
Stadions izveidots 21. gadsimta sākumā, un tā modernizāciju veicināja futbola skola "Metta". 2013. gadā tika izstrādāts projekts jaunām segtām tribīnēm, kurš paredzēja vietu vairāk nekā 1000 skatītājiem. Projekts netika realizēts.

## Lietojums
Stadionu izmanto gan izglītības, gan profesionālā sporta vajadzībām:
* Rīgas Hanzas vidusskolas sporta stundām un pasākumiem;
* FS Metta — mājas spēlēm dažādās Latvijas futbola līgās;
* Skanstes SK – spēlēm 1. līgā;
* Sabiedriskiem sporta pasākumiem, piemēram, Olimpiskajai dienai.

## Atsauces
Sarkanais pleķis

**"Sarkanais pleķis"** ir 2008. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Uģis Olte.

## Sižets
Pienācis peldēšanas nodarbību semestra noslēgums. Pirms noslēguma sacensībām Pēteris nepaspēj aiziet uz tualeti. Izvairīties no svarīgajām sacensībām Pēterim trūkst drosmes. Nepalīdz arī ziņa par to, ka nejauši nokārtojoties baseinā, ūdenī parādās sarkans pleķis. Līdz ar to puikam šajā situācijā nepieciešams kļūt par vīrieti.

## Lomās
* Rihards Lapsa
* Inga Misāne-Grasberga

## Atsauces

## Ārējās saites
Hotel Janne

thumb|278x278px|''Hotel Janne'' izkārtne un ieeja, 2018. gada augusts
***Hotel Janne*** ir viesnīca, kas atrodas Rīgā, Āgenskalnā, pretī Paula Stradiņa Klīniskajai universitātes slimnīcai un netālu no vēsturiskā Āgenskalna tirgus.

## Vēsture
Ēku kompleksu, kurā atrodas *Hotel Janne*, 1903. gadā pēc zemesgabala īpašnieka un sīktirgotāja Jāņa jeb Jannes Bildata lūguma projektējis un cēlis arhitekts Konstantīns Pēkšēns. Kompleksā kopumā ietilpst sešas ēkas, no kurām Pilsoņu ielas 18 ēkas puspagrabstāvu aizņem viesnīcas telpas. Vēsturiski ēkā atradusies maiznīca, gaļas sālītava, pārtikas preču tirgotava, veļas veltuve, kā arī zobārstniecība un brīvprātīgo ugunsdzēsēju vienība.

Ēkas atjaunotas 2014. gadā, saglabājot Āgenskalnam raksturīgo koka arhitektūru, un līdz ar ēku atjaunošanu, tajās darbību uzsāka *Hotel Janne*, kā arī *Riga Academic Guest House*. *Hotel Janne* ir vienīgā viesnīca Rīgā, kurā uz jumta tiek turētas bites. Līdzīgu projektu 2016. gadā veica arī *[[Radisson Blu Hotel Latvija|Radisson Blu Elizabete Hotel]]*, kur bites uz jumta mitinājās mēneša garumā no 17. jūnija līdz 18. jūlijam. Savukārt 2018. gada 21. un 22. jūlijā notikušajā Latvijas biškopju vasaras saietā uz *Hotel Janne* jumta dzīvojošo bišu medus ieguva pirmo vietu konkursā "Garšīgākais Latvijas medus 2018", apsteidzot 72 citus konkursam iesniegtos medus paraugus.
thumb|277x277px|''Hotel Janne'' bišu stropi, 2018. gada augusts

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Zvirbuļu infrakārta

**Zvirbuļu infrakārta** (*Passerida*) ir dziedātājputnu (*Passeri*) infrakārta. Nesenā pagātnē dziedātājputnu apakškārta tika iedalīta divās lielās grupās — divās parvokārtās: zvirbuļu parvokārtā un vārnu parvokārtā (*Corvida*). Tomēr ģenētisko pētījumu rezultātā atklājās, ka vārnu parvokārta nav monofilētiska, tādēļ to mūsdienās sistemātikā vairs neizmanto. Toties zvirbuļu parvokārtas taksons tiek plaši izmantots arī mūsdienās, dodot priekšroku infrakārtas nosaukumam.

Zvirbuļu infrakārta ir lielākā zvirbuļveidīgo putnu grupu, kas mūsdienās tiek sadalīta 3 virsdzimtās. Joprojām nav atbildēts uz visiem neskaidrajiem jautājumiem un esošajā sistemātikā joprojām iespējamas izmaiņas.

## Sistemātika
* **Zvirbuļu infrakārta** (*Passerida*)
** Ķauķu virsdzimta (*Sylvioidea*)
*** Āfrikas ķauķi (*Macrosphenidae*)
*** Baltactiņas (*Zosteropidae*)
*** Bārdzīlītes (*Panuridae*)
*** Bezdelīgas (*Hirundinidae*)
*** Bulbuļi (*Pycnonotidae*)
*** Cetijas (*Cettiidae*)
*** Cīruļi (*Alaudidae*)
*** Melngalvas donakobi (*Donacobiidae*) 
*** Dienvidu ķauķi (*Cisticolidae*)
*** Garastītes (*Aegithalidae*)
*** Kāpelētājķauķi (*Acrocephalidae*)
*** Ķauķīši (*Phylloscopidae*)
*** Ķauķi (*Sylviidae*)
*** Madagaskaras ķauķi (*Bernieridae*)
*** Nikatoras (*Nicatoridae*)
*** Sisinātājķauķi (*Locustellidae*)
*** Tarkšķi (*Timaliidae*)
** Mušķērāju virsdzimta (*Muscicapoidea*)
*** Mežastrazdi (*Turdidae*)
*** Mušķērāji (*Muscicapidae*)
*** Strazdi (*Sturnidae*)
*** Ūdensstrazdi (*Cinclidae*)
*** Vēršu strazdi (*Buphagidae*)
*** Zobgaļputni (*Mimidae*)
** Zvirbuļu virsdzimta (*Passeroidea*)
*** Amerikas ķauķi (*Parulidae*)
*** Amerikas strazdi (*Icteridae*)
*** Arktikas stērstes (*Calcariidae*)
*** Atraitņputni (*Viduidae*)
*** Audējputni (*Ploceidae*)
*** Baltsvītru ķauķi (*Peucedramidae*)
*** Ceplīšstrazdi (*Zeledonia*)
*** Cielavas (*Motacillidae*)
*** Čakstīštanagras (*Calyptophilidae*)
*** Dzeltenkrūšu ķauķi (*Icteriidae*)
*** Haiti tanagras (*Phaenicophilidae*)
*** Jaunās Pasaules zvirbuļi (*Passerellidae*)
*** Kardinālputni (*Cardinalidae*)
*** Kubas ķauķi (*Teretistridae*)
*** Lielo Antiļu tanagras (*Spindalidae*)
*** Peļkājītes (*Prunellidae*)
*** Prževaļska žubītes (*Urocynchramidae*)
*** Puertoriko tanagras (*Nesospingidae*)
*** Punduržubītes (*Estrildidae*)
*** Sārtās strazdtanagras (*Rhodinocichlidae*)
*** Stērstes (*Emberizidae*)
*** Tanagras (*Thraupidae*)
*** Tumšsejas tanagras (*Mitrospingidae*)
*** Zvirbuļi (*Passeridae*)
*** Žubītes (*Fringillidae*)
** Zvirbuļu infrakārtas *incertae sedis*
*** Cukurputni (*Promeropidae*)
*** Dzilnīši (*Sittidae*)
*** Hiliotas (*Hyliotidae*)
*** Lapuputni (*Chloropseidae*)
*** Mizložņas (*Certhiidae*)
*** †Moho (*Mohoidae*)
*** Nektārputni (*Nectariniidae*)
*** Odķērāji (*Polioptilidae*)
*** Paceplīši (*Troglodytidae*)
*** Palmu čakstītes (*Dulidae*)
*** Pasakmušķērāji (*Stenostiridae*)
*** Pelēkās zīdčakstes (*Hypocoliidae*)
*** Puķudzeņi (*Dicaeidae*)
*** Klinšu ložņas (*Tichodromidae*)
*** Krāšņgalvīši (*Regulidae*)
*** Somzīlītes (*Remizidae*)
*** Zīdmušķērāji (*Ptiliogonatidae*)
*** Zīdastes (*Bombycillidae*)
*** Zīlītes (*Paridae*)

## Atsauces
Raibās mizložņas

**Raibās mizložņas** (*Salpornis*) ir viena no divām mizložņu dzimtas (*Certhiidae*) ģintīm, kas apvieno 2 neliela auguma dziedātājputnu sugas. Sastopamas Subsahāras Āfrikas un Dienvidāzijas mežu reģionos.

## Kopīgās īpašības
Lai arī ārēji raibās mizložņas ir līdzīgas tipiskajām mizložņām (*Certhia*), tomēr pirmās, kad pārvietojas pa koka stumbru, neizmanto asti kā atbalstu. To aste ir arī daudz īsāka nekā parastajām mizložņām. Raibo mizložņu abas sugas ir lielākas nekā parastās mizložņas. Tās abas sasniedz 15 cm garumu, bet Āfrikas raibā mizložņa var būt smagāka (līdz 16 g) par Indijas raibo mizložņu (līdz 14 g). 

Raibajām mizložņām astei ir 12 spalvas, kuru gali noapaļoti. Nāsis atsegtas, mēles gals ar 5 bārkstīm.

## Sistemātika
* **Raibās mizložņas** (*Salpornis*)
**Āfrikas raibā mizložņa (*Salpornis salvadori*)
**Indijas raibā mizložņa (*Salpornis spilonota*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Avibase: African or Indian Spotted Tree-Creeper Salpornis (spilonota or salvadori) (Franklin, 1831)
Stanka Zlateva

**Stanka Zlateva** (; dzimusi ) ir bulgāru cīkstone, startē brīvajā cīņā. Divkārtēja olimpiskā vicečempione, pieckārtēja pasaules un seškārtēja Eiropas čempione.

## Karjera
Ar brīvo cīņu nodarbojās kopš 1997. gada. Pirmais treneris bija Demirs Demirevs sporta klubā "Herkuless". Beigusi Pjēra de Kubertēna vārdā nosaukto Jambolas sporta vidusskolu. Pēc tam Kjustendilā viņa trenējās pie Valērija Raičeva un nacionālajā izlasē pie Ogņana Nikolova. Pārstāvēja klubus *Борба и самбо* (Jambola) un *Васил Илиев* (Kjustendila). No 2006. gada pārstāvēja sporta klubu *Левски* (Sofija), kurā trenējās pasaules un trīskārtējā Eiropas čempiona cīņas sportā Simeona Štereva vadībā.

Pirms 2016. gada olimpiskām spēlēm paziņoja, ka traumas dēļ pārtrauc savu sportistes karjeru un turpmāk būs trenere.

### Rezultāti galvenās sacensībās

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Pasaules labākā cīkstone 2006., 2007. un 2010. gadā.
* Balkānu labākā sportiste 2010. gadā.
* Bulgārijas labākā sportiste 2007., 2010. un 2011. gadā.
* Slivenas pilsētas Goda pilsone.
## Atsauces

## Ārējās saites
Atriebēji: Bezgalības karš

**"Atriebēji: Bezgalības karš"** () ir 2018. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisori ir brāļi Entonijs un Džo Ruso. 19. filma *[[Marvel Cinematic Universe]]* sērijā, turpinājums 2012. gada filmai "Atriebēji" un 2015. gada filmai "Atriebēji: Ultrona laikmets". 2019. gadā filmai plānots izdot turpinājumu "Atriebēji: Noslēgums". Filmā Atriebēji kopā ar sabiedrotajiem cīnās pret starpgalaktisko tirānu Tanosu, kas cenšas savā īpašumā iegūt bezgalības akmeņus.

Sākotnēji filmas nosaukumā bija paredzēts iekļaut "1. daļa", tomēr 2016. gadā tika izlemts izmantot pašreizējo nosaukumu. "Atriebēji: Bezgalības karš" budžets tiek lēsts ap 300—400 miljoniem ASV dolāru, tādējādi šī ir viena no visu laiku dārgākajām filmām. Filmas pirmizrāde notika , tā ir saņēmusi kritiķu atzinību. Šī ir piektā visu laiku ienesīgākā filma.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Zvaigžņu kari: Pēdējie džedi

**"Zvaigžņu kari: Pēdējie džedi"** () ir 2017. gada amerikāņu zinātniskās fantastikas filma, kuras scenārists un režisors ir Raians Džonsons. Turpinājuma triloģijas otrā filma un astotā "Zvaigžņu karu" filma, turpinājums 2015. gada filmai "Zvaigžņu kari: Spēks mostas". Filmā Reju apmāca Lūks Debesgājējs cīņai ar Kailo Renu un Pirmo ordeni. Šī ir pēdējā filma, kurā filmējusies Kerija Fišere, kas nomira 2016. gada decembrī.

Filmas pirmizrāde notika . Tā saņēma pozitīvu kritiķu vērtējumu, daži to nosauca par labāko "Zvaigžņu karu" filmu pēc "Impērija dod atbildes triecienu". Šī ir 15. visu laiku ienesīgākā filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tannenbergas kauja (1914)

thumb|270px|Tannenbergas kaujas shēma. Zilā krāsā iezīmētas Vācijas Impērijas 8. armijas, bet sarkanā krāsā Krievijas Impērijas 2. armijas vienības

**Tannenbergas kauja** (, ) bija viena no Pirmā pasaules kara lielkaujām, kas norisinājās 1914. gada 26.-30. augustā Austrumprūsijas dienvidu daļā.

## Priekšvēsture
1914. gada 1. augustā Vācijas Impērija pieteica karu Krievijas Impērijai. 17. augustā Krievijas Impērijas 1. armija Rennenkampfa vadībā no austrumu puses gar dzelzceļa līniju iebruka Austrumprūsijā un devās Kēnigsbergas virzienā. Pēc pāris dienām no dienvidu puses Austrumprūsijā iebruka arī Krievijas 2. armija ģenerāļa Samsonova vadībā un virzījās Allenšteinas virzienā.
20. augustā kaujā pie Gumbinenes krievu 1. armija sakāva Vācijas Impērijas 8. armiju ģenerāļa Pritvica vadībā, kas deva pavēli atkāpties uz Vislas aizsardzības pozīcijām. Tāpēc 23. augustā ģenerāli Pritvicu atlaida no komandiera amata un par jauno armijas komandieri Marienburgas pilī iecēla ģenerāli Paulu fon Hindenburgu.

## Norise
Līdz 1914. gada 26. augustam Krievijas Impērijas 2. armija ieņēma Austrumprūsijas teritoriju līdz līnijai Zoldava — Neidenburga — Ortelsburga, ģenerāļa Samsonova štābs izvietojās Neidenburgas pilī.

Vācijas Impērijas 8. armija sāka pretuzbrukumu Samsonova vadītajai armijai no Bišofsburgas ziemeļos un Uzdavas dienvidos. 26. augustā Augusts fon Makenzens sakāva Samsonova kreisā flanga spēkus, taču par spīti tam, Žilinskis pavēlēja Rennenkampfam nevis pagriezt 1. armijas uzbrukumu uz dienvidiem, palīgā Samsonovam, bet uzbrukt rietumu virzienā Kēnigsbergai.

27. augustā krievu XIII. korpusam izdevās ieņemt Allenšteinas pilsētu, taču vācu spēki pārrāva fronti dienvidu flangā, 28. augustā atguva Zoldavu un Neidenburgu, bet pie Villenbergas ciema savienojās ar no ziemeļiem uzbrūkošajām vācu daļām, pabeidzot 2. armijas aplenkšanu. Krievu ielenktie spēki lielā mežā bija sadalījušies vairākās kolonnās un dažādās vietās mēģināja izlauzties, bet vāci tos atsita un vienu kolonnu pēc otras sagūstīja.
29. augustā ģenerālis Samsonovs aiz kauna nošāvās mežā pie Villenbergas. 
 
30. augustā krievu karaspēks no Mlavas puses mēģināja pārraut aplenkumu, taču no 135 000 lielās Samsonova armijas tikai 10 000 izlauzās no aplenkuma, pārējie bez lielas pretestības padevās.

## Sekas
[thumb|270px|Tannenbergas kaujas memoriāls pie [Olštineka|Hohenšteinas (pēc 1935. gada)]]

Tannenbergas kaujā Krievijas Impērijas karaspēks zaudēja ap 125 000 vīru (no viņiem ap 95 000 krita gūstā).
Krievijas Impērijas 1. armija Rennenkampfa vadībā mēģināja dot prettriecienu, taču tika sakauta Pirmajā Mazūrijas ezeru kaujā un padzīta no Austrumpūsijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bloodiest Battles of the 20th Century
* Битва при Танненберге
Prištinas starptautiskā lidosta

**Prištinas starptautiskā lidosta "Adems Jašari"** (; IATA: **PRN**, ICAO: **BKPR**) ir starptautiskā lidosta, kas atrodas  uz dienvidrietumiem no Prištinas Kosovā. Lidostu pārvalda Kosova. No lidostas veic lidojumus uz vairākām Eiropas pilsētām.

Lidosta gada laikā apkalpo vairāk kā 1,7 miljonus pasažieru un ir vienīgā lidosta Kosovā, kas apkalpo starptautiskos lidojumus.
Lidosta nosaukta par godu Ademam Jašari, Kosovas Atbrīvošanas armijas izveidotājam, kas 1990. gados cīnījās par Kosovas atdalīšanos no Dienvidslāvijas. Prištinas starptautiskā lidosta ir otrs transporta mezgls Slovēnijas aviokompānijai *[[Adria Airways]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Piespiedu celibāts

**Piespiedu celibāts** () ir nespēja nodibināt intīmas vai romantiskas attiecības tādu faktoru dēļ, kas nav attiecīgā cilvēka spēkos ietekmējami. *Incel* subkultūra sastāv no tiešsaistes komūnām, kuru biedri definē sevi kā cilvēkus, kas nevar atrast romantisko partneri.

## Skatīt arī
*Celibāts
2018. gada Ešborna—Frankfurte

**2018. gada Ešborna—Frankfurte** bija šosejas riteņbraukšanas viendienas sacensības, kas notika 1. maijā. Tā bija 56. reize, kad notika Ešborna—Frankfurte sacensības un tās bija 20. sacensības 2018. gada UCI Pasaules tūres kalendārā.

Sacensībās ceturto gadu pēc kārtas uzvarēja Aleksanders Kristofs. Otro un trešo vietu ieņēma Maikls Metjūss un Olivers Nāsens.

## Komandas
Tā kā šīs sacensības UCI Pasaules tūres kalendāram tika pievienotas tikai 2017. gadā, tad tika ielūgtas visas *[[UCI WorldTeam]]* komandas, bet dalība nebija obligāta. Piedalījās desmit no astoņpadsmit *WorldTeam* komandām —  par vienu mazāk kā iepriekšējā gadā. Papildus tika uzaicinātas vienpadsmit UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 21 komandas pelotonu.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Nikolajs Basovs

**Nikolajs Basovs** (; dzimis , miris ) bija PSRS un Krievijas fiziķis. 1964. gadā viņš kopā ar fiziķiem Čārlzu Taunsu un Aleksandru Prohorovu saņēma Nobela prēmiju fizikā "par fundamentālu darbu kvantu elektronikas jomā, kas ļāva konstruēt oscilatorus un pastiprinātājus, kas darbojas saskaņā ar māzera–lāzera principu". Divkārtējs Sociālistiskā Darba Varonis (1969, 1982), apbalvots ar Ļeņina prēmiju (1959) un PSRS Valsts prēmiju (1989).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1922. gadā Usmaņas pilsētā, Tambovas apgabalā (mūsdienās Ļipeckas apgabalā) Genādija Basova un Zinaīdas Molčanovas ģimenē. 1927. gadā Basovu ģimene pārcēlās uz Voroņežu, kur tēvs bija profesors Voroņežas Meža institūtā. 
Otrā pasaules kara laikā 1941. gadā Nikolajs Basovs pabeidza vidusskolu un uzsāka dienestu Sarkanajā armijā, izgāja ārsta asistenta apmācību un karoja Ukrainas frontē.

Pēc demobilizācijas 1945. gada decembrī Basovs uzsāka eksperimentālās un teorētiskās fizikas studijas Maskavas Inženierfizikas institūtā, ko pabeidza 1950. gadā. Vēl studiju laikā 1948. gadā sāka strādāt Ļebedjeva fizikas institūtā par laborantu. Tur strādāja Mihaila Ļeontoviča un Aleksandra Prohorova vadībā. Aizstāvēta kandidāta disertāciju 1953. gadā, bet 1956. gadā — doktora disertāciju. 1958. gadā kļuva par Ļebedjeva fizikas institūta direktora vietnieku, bet no 1973. līdz 1989. gadam bija tā direktors. 1963. gadā Basovs institūtā nodibināja kvantu radiofizikas laboratoriju, kuru vadīja līdz pat savai nāvei 2001. gadā.

1962. gadā Basovs kļuva par PSRS Zinātņu akadēmijas korespondētājlocekli, bet 1966. gadā — par akadēmiķi. Basovs bija viens no 40 akadēmiķiem, kas 1973. gadā parakstīja vēstuli laikrakstam "Pravda", paužot nosodījumu par akadēmiķa Andreja Saharova "pretpadomju darbību".

1978. gadā Basovs Maskavas Inženierfizikas institūtā organizēja kvantu elektronikas katedru (vēlāk pārdēvētu par lāzeru fizikas katedru). Daudzus gadus Basovs bija vairāku populārzinātnisku žurnālu redaktors vai redkolēģijas loceklis, kā arī Vissavienības izglītojošās biedrības *Znanie* (*Знание*) valdes priekšsēdētājs.

Basovs nomira 2001. gada 1. jūlijā 78 gadu vecumā. Apglabāts Novodevičjes kapsētā Maskavā.

## Zinātniskā darbība
Basova zinātniskā darbība bija veltīta kvantu elektronikai un tās pielietojumam. Kopā ar Aleksandru Prohorovu atklāja elektromagnētiskā starojuma pastiprināšanās un ģenerācijas principu kvantu sistēmās. Tas deva iespēju 1954. gadā izveidot kvantu ģeneratoru (māzeru) amonjaka molekulu kūlī. Nākamajā gadā tika izstrādāta trīs enerģētisko līmeņu shēma, kas guva plašu pielietojumu lāzeros un māzeros. Šie darbi kopā ar amerikāņu fiziķa Čārlza Taunsa pētījumiem kļuva par jaunas nozares — kvantu elektronikas — pamatu. 1964. gadā Basovam, Prohorovam un Taunsam tika piešķirta Nobela prēmija fizikā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Filips Vujanovičs

**Filips Vujanovičs** (,  dzimis ) ir Melnkalnes politiķis, no 2003. līdz 2018. gadam bija Melnkalnes prezidents. Vujanovičs bija arī Melnkalnes premjerministrs no 1998. līdz 2002. gadam.

Kā pagaidu prezidents viņš bija jau no 2002. gada. Melnkalne par neatkarīgu valsti kļuva 2006. gada jūnijā, tāpēc viņš bija pirmais neatkarīgās valsts prezidents. Viņš tika atkārtoti ievēlēts 2008. gada vēlēšanās. 2013. gada februārī valsts Satversmes tiesa oficiāli apstiprināja Vujanoviča kandidatūru jaunam termiņam, atzīmējot, ka viņa 2003.-2008. gada termiņa laikā valsts atradās savienībā kopā ar Serbiju un ka *de facto* viņš esot bijis neatkarīgas valsts vadītājs tikai no 2006. līdz 2008. gadam, kas nozīmē, ka viņa 2008.-2013. gada termiņš ir likumīgi viņa pirmais termiņš. 2013. gada vēlēšanās viņš uzvarēja ar 51,2% balsu. 2018. gada vēlēšanās F. Vujanovičs vairs nevarēja kandidēt, jo jau bija aizvadījis divus termiņus kā neatkarīgās valsts prezidents.
Ešborna—Frankfurte

**Ešborna–Frankfurte**, iepriekš ***Rund um den Henninger Turm Frankfurt***, ir ikgadējas viendienas riteņbraukšanas sacensības Vācijā, kas sākas Ešbornā un noslēdzas Frankfurtē. Sacensības katru gadu notiek 1. maijā, kad Vācijā tiek atzīmēti Darba svētki.

Kopš 2017. gada Ešborna–Frankfurte ir iekļauta UCI Pasaules tūres kalendārā, kas apvieno augstāk vērtētās profesionālās vīriešu sacensības. Bez šīm sacensībām UCI Pasaules tūrē iekļautas vēl vienas sacensības Vācijā — *[[EuroEyes Cyclassics]]*, kas notiek augustā. Sacensības rīko ASO.

## Atsauces
Vidusdonavas zemiene

**Vidusdonavas zemiene**, arī **Panonijas zemiene** (, , ) vai **Karpatu baseins** (), ir liela zemiene Centrāleiropā, kuru ieskauj Karpati, Alpi, Dināru kalniene un Serbijas Karpati. Zemiene aizņem gandrīz visu Ungāriju, Horvātijas un Serbijas ziemeļu daļu, mazu strēli no Rumānijas austrumiem, Aizkarpatu zemieni Ukrainā un Slovākijas dienvidrietumus. Līdzenuma aptuvena platība ir 200 tūkstoši km2.

Neogēna periodā (pirms 20 līdz 1 miljonam gadu) šajā līdzenumā bija liels ezers, kas tiek saukts par Panonijas jūru. Vidusdonavas zemiene izveidojās, kas šis ezers izžuva.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kodolieroču neizplatīšanas līgums

thumb|Dalība Kodolieroču neizplatīšanas līgumā
**Kodolieroču neizplatīšanas līgums** ir starptautisks līgums, kas paredz kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos. Tajā tiek paredzēta arī kodolenerģijas izmantošana miermīlīgos nolūkos. Kodolieroču neizplatīšanas līgums stājās spēkā 1970. gada 5. martā. 

Šo līgumu ir parakstījušas 190 valstis. Latvija pievienojās līgumam 1992. gada 21. janvārī. Piecas ANO dalībvalstis šo līgumu nav ratificējušas. Tās ir Ziemeļkoreja (savulaik ir ratificējusi šo dokumentu), Indija, Pakistāna, Izraēla un Dienvidsudāna.

## Ārējās saites