open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karabairas zirgs

**Karabairas zirgs** ir  viena no siltasiņu šķirnēm. Karabairas zirgs ir sena Vidusāzijas jājamzirgu šķirne, kas selekcionēta Uzbeksistānā. Dati par šo šķirni ir atrodami jau pirms mūsu ēras. Vārds "karabair" nozīmē "mājās audzēts" vai pēc citiem avotiem "nastu zirgs".

## Izskats un raksturs
Karabairs zirgam ir trīs veidi, kas augumā ir līdzīgi: pirmais veids ir piemērots vieglām kravām, paku nešanai un jāšanai, tam ir smagākas gaitas kā citiem; otrais veids ir ar vieglāku uzbūvi, un to pamatā lieto kā jājamzirgu; trešais veids ir visspēcīgāk būvētais un ir piemērots iejūgam. Mūsdienās atšķirības starp šiem veidiem ir kļuvušas mazāk izteiktas. Braucamais tips (trešais veids) ir gandrīz izzudis, bet pirmais un otrais pamazām saplūst vienā tipā. Karabairas zirgs ir drosmīgs un ļoti ātrs. Tam ir draudzīgs, bet arī dedzīgs raksturs, un tas ir piemērots darbam karstā klimatā.

Ārēji karabairas zirgs izskatās kā spēcīgāk būvēts arābu zirgs. Tiem ir vidēji liela, izteiksmīga galva, ar taisnu profilu, augsti novietotu, muskuļotu, bet paīsu kaklu. Zirgam ir platas krūtis, ar slīpiem, muskuļotiem pleciem. Karabairas zirgu āda ir plāna, ar smalkām spalvām. Tiem ir īsa, kompakta mugura, slīpi krusti, un bieži zirgu priekšgals ir spēcīgāk attīstīts nekā pakaļgals. Kājas ir smalki veidotas, bet spēcīgas, ar ļoti labiem nagiem. Karabairas zirgam ir īsa, plāna aste.

Karabairas zirgi pamatā ir sirmi, melni, bēri vai rudi. To augstums skaustā ir 148 - 153 cm.

## Vēsture
Ir pieņēmums, ka karabairas zirgu šķirne ir veidojusies no mongoļu zirgiem, kas krustoti ar arābu zirgu, vēlāk šķirne ir uzlabota ar vietējām tuksnešu šķirnēm, kā ahalteke zirgu, turkmēņu zirgu un persiešu zirgu, kā arī šķirne laiku pa laikam ir turpināta krustot ar arābu zirgu. Uzbekistānā joprojām dzīvo cilvēki, kas piekopj nomadu dzīves stilu, un viņi ir galvenie karabairas zirga audzētāji.

Mūsdienās zirgs joprojām ir Uzbekistānas cilvēku dzīves centrālais mājdzīvnieks, ar to pārvietojas gan jājot, gan iejūdzot ratos. No zirga iegūst pienu, un tas tiek izmantots arī gaļā. Zirgs tiek lietots arī vietējai, nacionālai spēlei - kokpars, kurā tiek jāti karabairas zirgi, lai cīnītos ap beigtas kazas ķermeni. Spēlē ir tikai daži noteikumi, un spēlētāji bieži traumējas. Vēl uzbeki rīko arī zirgu skriešanās sacīkstes garās distancēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kokpars spēles momentuzņēmumi
* Карабаирская порода лошадей 
* Breeds of Livestock - Karabair Horse
* Карабаиры - гетские лошади древности 
* Karabair Horse
Cmelova

**Cmelova** () ir pilsēta un tāda paša nosaukuma gminas centrs Polijas dienviddaļā, Sventokšiskas vojevodistes austrumos.

Pilsētā atrodas viena no vecākajām porcelāna rūpnīcām Polijā - tā dibināta 1790. gadā.
Kunova

**Kunova** () ir pilsēta un tāda paša nosaukuma gminas centrs Polijas dienviddaļā, Sventokšiskas vojevodistes ziemeļos.
Vonhocka

**Vonhocka** () ir pilsēta un tāda paša nosaukuma gminas centrs Polijas dienviddaļā, Sventokšiskas vojevodistes ziemeļos.

Rakstos pirmoreiz minēta 1179. gadā. Pilsēta radās ap cisterciešu klosteri. XVI gadsimtā par tās abatu kalpoja poļu pirmās bibliotēkas radītājs, bīskaps Juzefs Andžejs Zaluskis (*Józef Andrzej Załuski*, 1702 - 1774).

Pēc Janvāra sacelšanās sakāves vietai pilsētas tiesības tika atņemtas.

Vonhockas iedzīvotāji un ciemata vecākais ir poļu anekdošu tēli.

## Apskates objekti
*Vonhockas klosteris (*Opactwo Cystersów w Wąchocku*)

## Galerija

Opactwo Cystersów w Wąchocku widok od frontu.JPG|Vonhockas klosteris


## Ārējās saites
*Vonhockas klosteris
Kopšivņica

**Kopšivņica** () ir pilsēta un tāda paša nosaukuma gminas centrs Polijas dienviddaļā, Sventokšiskas vojevodistes austrumos.

## Apskates objekti
*Kopšivņicas Floriana baznīca (*Kościół św. Floriana w Koprzywnicy*)

## Galerija

Koprzywnica Kościół św Floriana 01.jpg|Kopšivņicas Floriana baznīca
Bodzentina

**Bodzentina** () ir pilsēta un tāda paša nosaukuma gminas centrs Polijas dienviddaļā, Sventokšiskas vojevodistē. Pilsdrupas.

Pilsētā atrodas Sventokšiskas Nacionālā parka (*Świętokrzyski Park Narodowy*) administrācija.
McDonald's

[270px|thumb|''McDonald's'' restorāns [Rīgas centrā, Zigfrīda Annas Meierovica bulvārī 18]]
***McDonald's Corporation*** ir pasaulē lielākā ātrās ēdināšanas ķēde, kas katru dienu apkalpo 50 miljonus klientu. *McDonald's* galvenokārt pārdod hamburgerus, siera burgerus, cāļa produktus, frī kartupeļus, brokastu ēdienus, bezalkoholiskos dzērienus, kokteiļus un saldos ēdienus. Piedāvā arī salātus, ietinamos ēdienus un augļus. Ar 14 restorāniem ķēde ir pārstāvēta arī Latvijā.

Viens no kompānijas pazīstamākajiem produktiem ir 1967. gadā ieviestais *[[Big Mac]]*.

## Latvijā
1994. gada 15. decembrī *McDonald's* Zigfrīda Annas Meierovica bulvārī 18 (bijušās kafejnīcas "Luna" telpās) atvēra savu pirmo restorānu Latvijā un arī visā Baltijā, bet 1996. gada oktobrī — jau trešo restorānu un pirmo *McDonald's* restorānu Latvijā ar autokasi. Pirmā *McDonald's* atvēršana izraisīja Vides aizsardzības kluba biedru, kā arī citu cilvēku protestus, kuri bija satraukušies par iepriekš Latvijā nepieredzēto vienreizlietojamo trauku izmantošanu un ārzemju izcelsmes izejvielu īpatsvaru *McDonald's* produkcijā, kā arī restorāna atrašanos tuvu Brīvības piemineklim.

*McDonald's z*īmola restorānus Latvijā pārvalda 1994. gada 6. aprīlī reģistrētā SIA "Premier Restaurants Latvia" (līdz 2010. gada 21. decembrim — SIA "McDonald's Latvia Ltd."). Uzņēmums pilnībā pieder Nīderlandē reģistrētajai B.V. "Premier Capital".

2010. gadā *McDonald's* paziņoja par plāniem atvērt pirmo restorānu ārpus Rīgas, kas atrastos Jelgavā (apsvērta tika arī Liepāja), taču tā vietā 2011. gada 6. decembrī to atvēra Daugavpilī, 18. novembra ielā 42. Pec divu gadu darbības 2013. gada 14. decembrī Daugavpils restorānu slēdza kā nerentablu. 2013. gada 22. februārī atklāja Jelgavas *McDonald's* restorānu Brīvības bulvārī 1, kuru sākotnēji plānoja atvērt 2012. gada nogalē.

2015. gadā *McDonald's* savos restorānos Latvijā sāka ieviest pašapkalpošanās viedkioskus ar skārienekrāniem. 2019. gadā uzņēmums lēsa, ka tā 13 ķēdes restorāni Rīgā un Jelgavā apkalpoja vairāk nekā 9,6 miljonus klientu gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zavihosta

**Zavihosta** () ir pilsēta un tāda paša nosaukuma gminas centrs Polijas dienviddaļā, Sventokšiskas vojevodistes austrumos pie Vislas. 
Dokumentos pirmoreiz minēta 1148. gadā. 1205. gadā pie pilsētas notika Zavihostas kauja, kurā poļi Lešeka I Baltā un Mazovijas Konrāda vadībā sakāva Kijivas Krievzemes karaspēku lielkņaza Romāna Mstislavoviča vadībā. Kaujā lielkņazs krita. 1241., 1259. un 1287. gadā pilsētu nopostīja mongoļi.
Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām

**Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām** ir 2006. gada 13. decembrī pieņemtā un 2008. g. 3. maijā spēkā stājusies ANO konvencija. Uzraudzību pār Konvencijas izpildi — valstu ziņojumu izvērtēšanu un vispārējo rekomendāciju izstrādi — veic Personu ar invaliditāti tiesību komiteja 18 ekspertu sastāvā (kamēr Konvencijas dalībvalstu skaits nesasniedza 80, komitejas sastāvā bija 12 eksperti). Vienlaikus ar Konvenciju tika pieņemts un stājās spēkā tās fakultatīvais protokols, kurš tā dalībvalstīm paredz sūdzību par Konvencijas pārkāpumiem izskatīšanu Personu ar invaliditāti tiesību komitejā.

Līdz 2016. g. septembra vidum Konvencijai pievienojās ES un to ratificēja 165 valstis; no tām 90 valsts ratificēja arī fakultatīvo protokolu. Latvija Konvenciju parakstīja 2008. g. 18. jūlijā kā pēdējā no ES dalībvalstīm un ratificēja 2010. g. 1. martā, fakultatīvo protokolu parakstīja 2010. g. 22. janvārī, ratificēja 2010. g. 31. augustā.

## Ārējās saites
* Konvencijas teksts
* Konvencijas Informatīvais materiāls vieglajā valodā
* Protokola teksts  
* Ziņas par sagatavošanos Konvencijas ratifikācijai Latvijā  un Saeimas deputātu 21.01.2010. jautājums par protokola parakstīšanu
* Konvenciju un protokolu parakstījušo un ratificējušo valstu saraksts]
* Personu ar invaliditāti tiesību komiteja
Dombrovskis

**Dombrovskis** (, no *dąb* — 'ozols' vai *dąbrowa* — 'ozolājs'; sieviešu dzimtē Dombrovska (*Dąbrowska*)) ir poļu cilmes uzvārds, kas izplatīts arī Latvijā. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Alfreds Dombrovskis (1923—2000) — latviešu šaha žurnālists un problēmists;
* Augusts Dombrovskis (1845—1927) — latviešu mecenāts;
* Daniels Dombrovskis (*Daniel Dąbrowski*, 1983) — poļu sprinteris;
* Egons Dombrovskis (1972) — latviešu aktieris;
* Jans Henriks Dombrovskis (*Jan Henryk Dąbrowski*, 1755—1818) — poļu ģenerālis;
* Jaroslavs Dombrovskis (*Jarosław Dąbrowski*, 1836—1871) — poļu-franču revolucionārs;
* Kārlis Aļošins-Dombrovskis (1898—1937) — latviešu čekists;
* Kārlis Dombrovskis (1884—1949) — latviešu virsnieks;
* Kārlis Dombrovskis (1968) — latviešu politiķis;
* Kristina Dombrovska (*Krystyna Dąbrowska*, 1973) — Polijas šaha lielmeistare;
* Pēteris Dombrovskis (1945—1996) — latviešu izcelsmes austrāliešu fotogrāfs;
* Valdis Dombrovskis (1971) — latviešu politiķis;
* Viktors Dombrovskis (1889—?) — latviešu lauksaimnieks un politiķis;
* Vjačeslavs Dombrovskis (1977) — Latvijas ekonomists un politiķis;
Basteja

thumb|250px|right|Medžibožas pils basteja
**Bastija**, arī **basteja** (no ) ir fortifikācijas būve. Bastejas izveidojās 15. gs. Itālijā, attīstoties artilērijai. Nocietinājumu evolūcijā basteja bija kā pārejas posms no aizsargtorņa uz bastionu. Basteja, salīdzinājumā ar aizsargtorni, bija zemāka un platāka. Tai bija vairāki stāvi, kuros izvietojās artilērija, turklāt, lielgabalus varēja izvietot arī uz bastejas jumta. Parasti basteja atradās pārējo nocietinājumu priekšpusē, aizsargājot tos ar flankējošu uguni. Pēc formas bastejas bija pusapaļas, apaļas vai daudzstūrainas. Apaļas formas basteja ir rondelis. 

Basteju izmantošanu pirmoreiz aprakstījis Albrehts Dīrers, kurš tās aprakstījis grāmatā par militārajiem nocietinājumiem. Tā tika publicēta 1527. gadā. 
## Atsauces

## Ārējās saites
Sečuras zorro

**Sečuras zorro** (*Pseudalopex sechurae*) ir suņu dzimtas (*Canidae*) zorro ģints (*Pseudalopex*) plēsējs. 
Sečuras zorro mēdz saukt arī par **peruāņu tuksneša lapsu**.
 
Vārds "zorro" spāņu valodā nozīmē "lapsa". Lai gan šos dzīvniekus mēdz saukt par lapsām, tie pieder pie suņu cilts, nevis lapsu cilts. Tādēļ tos sauc par neīstajām jeb pseidolapsām (*Pseudalopex*), bet lapsas no lapsu cilts par īstajām lapsām.

Sečuras zorro apdzīvo Sečuras tuksnesi Ekvadoras un Peru teritorijā, apmetas uz dzīvi arī lauksaimniecības zemēs, sausos mežos un krūmājos. 2005. gadā savvaļā bija mazāk nekā 15&nbsp;000 pieaugušu īpatņu, bet to skaits katru gadu samazinās galvenokārt dzīvotņu zuduma un degradācijas, kā arī dzīvnieku vajāšanas rezultātā. Tāpēc peruāņu tuksneša lapsa tiek uzskatīta par gandrīz apdraudētu sugu.

## Izskats un ieradumi
Sečuras zorro ķermeņa garums ir apmēram 60 cm, astes garums 25 cm, svars 4—5 kg. Apmatojums ir pelēks, bet starp pelēkiem matiem ir arī brūni. Ausis lielas un rudi brūnas, purns tumšs, pazode un pakakle balta, astes gals melns. Biezais kažoks pasargā dzīvnieku tuksneša aukstajās naktīs. Guļot zorro apsedz purnu ar savu kuplo asti. Dzīvniekam ir mazi zobi, kas piemēroti kukaiņu ēšanai. Asie, līkie nagi noder, lai izraktu augu saknes un raktu alas.

Sečuras zorro ir nakts dzīvnieks, kas medīt dodas naktī, bet dienu pavada guļot zemē izraktā alā. Tas barojas ar augu sēklām, riekstiem, vabolēm, ķirzakām, grauzējiem, putniem un maitu.

Zinātniekiem trūkst datu par Sečuras zorro vairošanos un sociālo struktūru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20121007133924/http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=14000815
* http://www.theanimalfiles.com/mammals/carnivores/fox_sechuran.html
* https://web.archive.org/web/20071007213856/http://www.canids.org/species/Sechuran_fox.pdf
* http://weedworld.blogspot.com/2007/10/sechuran-fox.html
Malogošča

**Malogošča** () ir pilsēta un tāda paša nosaukuma gminas centrs Polijas dienviddaļā, Sventokšiskas vojevodistes rietumdaļā.

Pilsētas pievārtē 1863. gadā notika viena no lielākajām kaujām Janvāra sacelšanās laikā.
Esplanāde

[250px|thumb|right|Sv. Klēras pludmale un esplanāde, [Danidina|Danidinā, Jaunzēlandē.]]

**Esplanāde** (no ) ir atklāta, neapbūvēta teritorija nocietinājumu priekšā. Lai pretinieks nespētu nepamanīts piezagties cietoksnim, kā arī, lai būtu labi redzams kā mērķis, ap nocietinājumiem tika atstāta brīva teritorija. Esplanādē neauga koki un netika celtas nekādas ēkas.

Mūsdienās ar vārdu *esplanāde* saprot:
* neapbūvēta teritorija starp cietokšņa mūriem un tuvākajām pilsētas celtnēm
* atklāts laukums lielas ēkas priekšā
* plata iela ar alejām vidū

Rīgā esošā Esplanāde ir veidojusies no Rīgas vaļņu priekšā esošās neapbūvētās teritorijas.

## Ārējās saites
Vaive (upe)

**Vaive** ir Raunas kreisā pieteka Cēsu novadā. Pretī Priekuļiem Vaives labajā krastā atrodas biatlona trase. Upi šķērso autoceļi A2, P28, P30. Lielākā apdzīvotā vieta krastos ir Vaives dzirnavas.

Vaive sākas (kā **Ķauķupīte** līdz Rīdzenes ietekai) Vaives pagastā ziemeļos no Mazuma ezera. Tek pa Vidzemes augstienes Mežoles pauguraini pa dziļu senleju ar daudzām gravām un smilšakmens atsegumiem. Uz Vaives bijušas vairākas dzirnavas. Pie Dāvida dzirnavām kreisajā krastā ir Dāvida dzirnavu avoti, kas senlejas nogāzē veido ~7 m augstu ūdenskritumu.

## Lielākās pietekas
;Labā krasta
* Rīdzene,
* Daukšupīte.

;Kreisā krasta
* Kaķupīte,
* Krīvupīte,
* Dzeņupīte,
* Purēnu grāvis.

## Atsauces
OK Computer

***OK Computer*** ir angļu alternatīvā roka grupas *[[Radiohead]]* trešais albums. Lai arī albuma skanējums ir bāzēts uz elektriskajām ģitārām, tas tomēr atšķīrās no citām tā laika alternatīvā roka un britpopa grupām un iezīmēja grupas tālāku attīstību eksperimentālās mūzikas virzienā.

## Skaņdarbu saraksts

### ''Collector's Edition'' papildu disks
Vaive (nozīmju atdalīšana)

**Vaive** var būt:

* Vaive (ciems) — ciems Vaives pagastā;
* Vaive (upe) — upe, Raunas pieteka;
* Krīvu ciema cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Vaives dzirnavas
* Vaives dzirnavezers
* Vaives senleja
* Vaives pagasts
Miles Away

**"Miles Away"** ir ASV mūziķes Madonnas trešais singls no 2008. gadā izdotā vienpadsmitā studijas albuma Hard Candy. Sākumā singls tika izdots Japānā, jo 2008. gada jūnijā tas tika iekļauts japāņu Fuji TV seriālā "Change" kā tituldziesma. Oficiāli Warner Bros. dziesmu izdeva 2008. gada 17. oktobrī. Singls bija pēdējais 2008. gadā un pirmais 2009. gadā, kas sasniedza Billboard Hot Dance Airplay topa pirmo vietu.

## Oficiālās versijas
* Album Version — (4:48)
* Radio Edit — (3:43)
* Radio Edit - Instrumental — (3:43)
* Radio Edit - TV Track — (3:43)
* Radio Edit - Acapella — (3:27)
* Aaron LaCrate & Samir - B-More Gutter Mix — (4:57)
* Aaron LaCrate & Samir - B-More Gutter Mix Edit — (3:28)
* Demo Rebirth Remix — (7:27)
* Demo Rebirth Remix Edit — (4:01)
* Johnny Vicious Club Mix — (7:23)
* Johnny Vicious Club Mix Edit — (4:38)
* Johnny Vicious Warehouse Mix — (8:10)
* Morgan Page Mix — (7:10)
* Morgan Page Mix Edit — (3:51)
* Morgan Page Dub — (7:11)
* Thin White Duke Remix — (6:10)
* Thin White Duke Remix Edit — (4:34)
* Peter Rauhofer Remix Part 1 — (?:??) (neizdots un nenopludināts)
* Peter Rauhofer Remix Part 2 — (9:27) (neizdots)
* Peter Rauhofer Remix Part 3 — (9:50) (neizdots)
* Mark Holiday Remix — (4:15) (neizdots)

## Singls topos

## Skatīt arī
* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājaslapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājaslapa
Luciana

***Luciana*** (arī ***Lu.Ci-Ana***) ir grupas *[[Juno Reactor]]* otrais albums. Tajā ir tikai viena, 61 minūti gara kompozīcija, kas radīta mākslinieces Normas Flečeres (tajā laikā arī Bena Votkinsa draudzene) mākslas projektam *The Missile Project*, kas sastāvēja no ballistiskās raķetes maketa, kuru bija plānots vadāt pa Londonas ielām, lai gan projekta sagatavošanai tika patērēts mēnesis, Londonas policija projektu aizturēja pāris stundas pēc izbraukšanas ielās.

## Dziesmu saraksts
# *Luciana* (61:20) (*Juno Reactor*)

## Sastāvs
* Alekss Patersons - sadarbība
* Bens Votkinss - sadarbība
* *Juno Reactor* - izpildītājs

## Atsauces
Give It 2 Me

***Give It 2 Me*** ir ASV mūziķes Madonnas otrais singls no 2008. gadā izdotā vienpadsmitā studijas albuma *[[Hard Candy (albums)|Hard Candy]]*. Singls tika izdots 2008. gada vidū. Eiropā singls tika izdots 2008. 11. jūlijā, Austrālijā 2008. 19. jūlijā, bet ASV 2008. 5. augustā.

## Oficiālās versijas
* Album Version — (4:48)
* Edit — (4:02)
* Paul Oakenfold Extended Mix/Oakenfold Extended Remix/Oakenfold Extended — (6:59)
* Paul Oakenfold Mix/Oakenfold Remix — (5:46)
* Paul Oakenfold Drums In Mix/Oakenfold Drums In Mix/Oakenfold Drums In — (5:46)
* Paul Oakenfold Dub/Oakenfold Dub — (6:16)
* Paul Oakenfold Remix Edit/Paul Oakenfold Edit — (4:59)
* Oakenfold Edit — (3:24)
* Jody Den Broeder Club/Jody Club — (9:31)
* Jody Den Broeder Club Edit/Jody Club 7 Edit — (7:26)
* Jody Den Broeder Dub/Jody Dub — (9:59)
* Jody Den Broeder Edit/Jody Edit — (4:08)
* Jody Edit TV — (4:08)
* Eddie Amador Club/Ed Club — (11:07)
* Eddie Amador Club — (9:51)
* Eddie Amador Club Edit/Ed Club 7 Edit — (7:19)
* Eddie Amador Edit/Ed Club 5 Edit — (4:56)
* Eddie Amador Dub/Ed Dub — (10:39)
* Eddie Amador Dub — (9:59)
* Eddie Amador Dub 7 Edit — (7:29)
* Eddie Amador House Lovers Mix/Ed Houselover Mix — (7:54)
* Eddie Amador House Lovers Edit/Ed Houselover 5 Edit — (4:50)
* Fedde Le Grand Remix — (6:41)
* Fedde Le Grand Dub — (6:41)
* Fedde Le Grand Remix Edit — (4:44)
* Tong & Spoon Wonderland Mix — (7:34)
* Tong & Spoon Get Stupid Dub — (7:35)
* Tong & Spoon Wonderland Radio Edit — (4:27)
* Sly & Robbie Bongo Mix — (4:54)
* Sly & Robbie Ragga Mix — (4:55)
* Sly & Robbie Dance Hall Mix — (4:50)

## Singls topos

## Skatīt arī
* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājas lapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājas lapa

## Piezīmes un atsauces
4 Minutes

**"4 Minutes"** ir ASV mūziķes Madonnas pirmais singls no 2008. gadā izdotā vienpadsmitā studijas albuma Hard Candy. Izdevējkompānija Warner Bros. singlu izdeva kā albuma vadošo dziesmu, kurā piedalījās ASV mūziķis Džastins Timberleiks un mūziķis/producents Timbaland. Singls kļuva par Madonnas 37. Billboard Hot 100 Top 10 singlu, padarot par mūziķi ar visvairāk Top 10 singliem Billboard topu vēsturē, pārspējot Elvisu Presliju. "4 Minutes" tika nominēts 51. Grammy balvai kategorijā Labākā pop vokālā sadarbība.

## Oficiālās versijas
* Peter Rauhofer Saves Paris Mix — (8:53)
* Peter Rauhofer Saves Paris Mix Edit — (4:49)
* Peter Rauhofer Saves London Mix — (8:02)
* Peter Rauhofer Saves London Mix Edit — (4:56)
* Peter Rauhofer Saves New York Mix — (11:22)
* Peter Rauhofer Saves New York Mix Edit — (4:56)
* Junkie XL Mix — (6:16)
* Junkie XL Mix Edit — (4:39)
* Junkie XL Dirty Dub — (4:52)
* Junkie XL Dirty Dub Edit — (4:04)
* Tracy Young House Mix — (7:55)
* Tracy Young House Dub — (7:54)
* Tracy Young House Radio Mix — (3:33)
* Tracy Young House Mixshow — (6:19)
* Bob Sinclar Space Funk Remix — (5:39)
* Bob Sinclar Space Funk Edit — (4:59)
* Bob Sinclar Space Funk Edit 2 — (3:22)
* Marcos Castellon Rebirth Mix — (7:55)
* Marcos Castellon Rebirth Mix Edit — (3:42)
* Timbaland No Rap Remix — (3:30)
* Timbaland's Mobile Underground Mix — (3:21)
* Jacques Lu Cont's Thin White Duke Remix — (4:04) (neizdota)

## Singls topos

**Piezīmes:**
* Iekavās aiz vietas topā norādīts nedēļu skaits attiecīgajā vietā.

## Skatīt arī
* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājas lapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājas lapa

## Piezīmes un atsauces
Bastija

**Bastija** var būt:
* Bastiā, dažreiz saukta par Bastiju — pilsēta Francijā, Korsikā; 
* Basteja — nocietinājums.
Bastions

thumb|right|200px|Bastions
**Bastions** (no ) ir piecstūrains ilglaicīgs nocietinājums, kurš izvirzīts cietokšņa stūrī. No bastiona var veikt pretinieka apšaudi nocietinājuma priekšā, kā arī veikt flankējošu apšaudi gar nocietinājumu malu.
Bastiona veida nocietinājumi izveidojās Itālijā 16. gs. Tolaik, attīstoties artilērijai, nocietinājumi kļuva aizvien zemāki, jo mūru augstumam vairs nebija nozīmes. Bastioni tika būvēti līdz 19. gs. vidum.

Bastions pēc būtības ir lunets ar divām fasēm (priekšējās malas), diviem flankiem (sānu malas) un atklātu goržu (aizmugurējā daļa). 
thumb|200px|left|Cietoksnis ar četriem bastioniem
Divi blakus esoši bastioni savienojas ar kurtīni. Divi bastioni un kurtīne starp tiem kopā veido bastiona fronti. Vairākas bastionu frontes rada bastionu sistēmu.

Bastioni tika izmantoti daudzos Latvijā esošajos nocietinājumos. Piemēram, Daugavgrīvas cietoksnī ir seši bastioni, Daugavpils cietoksnī 8 bastioni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nils Muižnieks

**Nils Raimonds Muižnieks** (dzimis ) ir ASV latviešu politologs. Bijušais Sorosa fonda Latvijas filiāles programmu direktors un LCESC vadītājs. 
2002.—2004. gadā, būdams Aināra Šlesera vadītās Latvijas Pirmās partijas (LPP) biedrs, pārstāvēja šo partiju valdībā, kur bija īpašo uzdevumu ministrs sabiedrības integrācijas lietās. Bija LPP vicepriekšsēdētājs.

LU Sociālo un politisko pētījumu institūta direktors (2004-2012), Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību loceklis (2005—2012) un priekšsēdētājs (2010—2012).
2012. gada līdz 2018. gadam pildīja Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra pienākumus.

2020. gada jūnijā Muižnieks kļuva par *[[Amnesty International]]* Eiropas Reģiona direktoru.

## Izglītība
* Ph.D. politikas zinātnē, Kalifornijas Universitāte Bērkli, ASV
* M.A. politikas zinātnē, Kalifornijas Universitāte Bērkli, ASV
* B.A. politikas zinātnē, Prinstonas Universitāte, ASV, 1986

## Darbi
* Muižnieks N. Latvian-Russian Relations: Dynamics Since Latvia's Accession to the EU and NATO. Riga: LU Akadēmiskais apgāds, 2011

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2004. gada personas dati CVK mājaslapā 
* N. Muižnieka kā kandidāta EP cilvēktiesību komisāra amatam mājaslapa
Malka

thumb|right|200px|Malkas sadedzināšana ugunskurā siltuma iegūšanai ir pazīstama kopš seniem laikiem
**Malka** ir koksnes gabali, kuri tiek iegūti un izmantoti kā kurināmais. Tā ir paredzēta sadedzināšanai krāsnī, kamīnā, plītī vai ugunskurā siltuma (reizēm arī gaismas) iegūšanai, ēdiena pagatavošanai. Malku parasti iegūst no kokiem, kurus nav ekonomiski izdevīgi izmantot kokrūpniecībā. Reizēm par malku tiek saukta mazvērtīgāka koksne, kuru izmanto rūpnieciski (piemēram, papīrmalka).

Atsevišķus malkas gabalus sauc par **pagalēm**, kurām parasti ir cilindra vai sašķelta cilindra forma. Pagales tiek sagatavotas lielumā, kas atkarīgs no kurtuves lieluma un vajadzīgā degšanas procesa (parasti 30—50 cm garumā).

Malkas iegūšana sastāv no vairākiem posmiem. Mežā koka stumbru un lielos zarus sazāģē vienāda garuma posmos, kas ir piemēroti transportēšanai. Tad šo malku nogādā uzglabāšanas un sagatavošanas vietā. Tur malkas klučus sazāģē īsākos gabalos un saskalda pagalēs nepieciešamajā lielumā. Ja koksne ir mitra, to nepieciešams izžāvēt, ko parasti veic, sakraujot pagales grēdā zem jumta (malkas šķūnī) vai zem klajas debess, ļaujot nostāvēt kādu laiku (parasti sezonu). Ja malku cērt ziemā, tad pa vasaru tā ir izkaltusi, un nākamajā ziemā to jau var izmantot kurināšanai.

Senāk (bieži arī mūsdienās) malkas tilpumu mērīja steros jeb kraujmetros, kas atbilst vienam kubikmetram sakrautas malkas (krautnes), ieskaitot gaisu starp pagalēm.
Mūsdienās malkas daudzumu nosaka tīrās koksnes kubikmetros (ciešmetros), izmērot krautnes tilpumu, un to sareizinot ar koeficientu. Koeficients ir atkarīgs no konkrētās krautnes koku diametra, zarainības, līkumanības; vidēji tas ir 0,6. Vēl viena malkas mērvienība ir bermetrs, ar kuru mēra izbērtas malkas tilpumu. Lai no bermetriem iegūtu kraujmetrus, tie jāreizina ar koeficientu (vidēji 0,66), kas atkarīgs no pagaļu garuma un bēršanas veida.

## Attēlu galerija

Attēls:Scure nel tronco.jpg
Attēls:Aufgerichtetesholz.jpg
Attēls:Holzmiete.jpg
Attēls:fuelwood.JPG
Attēls:Achas.jpg
Attēls:VeluweTreeTrunk.jpg
Attēls:Selling fuelwood.jpeg
Attēls:vedstabel.jpg
Attēls:Fire, Fireplace, Rostov-on-Don, Russia.jpg
Frīdrihs Kalniņš

**Frīdrihs Kalniņš** ( — ) bija latviešu strēlnieks un vēlāk Sarkanās armijas virsnieks, pasniedzējs.
Latviešu sarkano strēlnieku divīzijas komandieris (1919. gada 20. oktobrī—1920. gada 4. jūlijā), vienlaikus Sarkanās armijas trieciengrupas komandieris.

## Biogrāfija

Dzimis zemnieku ģimenē Ternejas pagastā (tagadējā Vilpulkas pagastā). Sākoties Pirmajam pasaules karam, 1914. gadā F. Kalniņu iesauca Krievijas impērijas armijā. 1915. gadā viņš pabeidza praporščiku skolu. 1917. gada novembrī nokļuva 8. Valmieras latviešu strēlnieku pulkā.

Kopā ar latviešu strēlnieku pulkiem aizgājis uz Krieviju pēc vāciešu pilnīgas ienākšanas Latvijas teritorijā. 1919. gadā tika iecelts par 8. latviešu strēlnieku pulka komandieri. Vēlāk kļuva par latviešu strēlnieku padomju divīzijas 1. brigādes komandieri, bet Orlas-Kromu operācijas laikā 20. oktobrī tika iecelts par latviešu strēlnieku padomju divīzijas priekšnieku un Dienvidu frontes trieciengrupas komandieri. No 1920. gada jūnija viņš bija 15. un 24. divīzijas priekšnieks, piedalījās cīņās Perekopā.

Pēc Krievijas pilsoņu kara beigām bija 35. strēlnieku divīzijas komandieris. 1923. gadā absolvēja Sarkanās armijas Kara akadēmiju. Laika posmā no 1929. līdz 1937. gadam strādāja Ļeņingradas Kara politiskajā akadēmijā un arī Harkivas Kara saimnieciskajā akadēmijā, kur bija priekšnieka palīgs. 1935. gadā bija arī brigādes komandieris. No 1937. līdz 1938. gadam bija docētājs Frunzes Kara akadēmijā (taktikas pasniedzējs). Vienlaikus izpildīja arī divīzijas komandiera pienākumus.

NKVD "Latviešu operācijas" ietvaros 1938. gada 8. februārī viņu apcietināja un 25. augustā notiesāja par dalību latviešu kontrrevolucionārā teroristiskā organizācijā. Nāvessodu izpildīja 1938. gada 25. augustā Komunarkas poligonā pie Maskavas. 1956. gada 4. augustā reabilitēts.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Ударники против Ударников (biogrāfija)
Sounds of the Universe

**Sounds of the Universe** ir angļu sintpopa mūzikas grupas Depeche Mode divpadsmitais studijas albums. Albums Vācijā tika izdots 2009. gada 17. aprīlī, bet internacionāli to izdeva 20.aprīlī. Albums satur 13 kompozīcijas, no kurām viena ir instrumentāla, un tika izlaists 5 dažādās versijās.

## Dziesmu saraksts
Visas dziesmas ir sarakstījis Martins Gors, izņēmumi ir minēti.

### CD
# "In Chains" - 6:53
# "Hole to Feed" — 3:59 (Deivs Gahans, Kristiāns Aigners, Endrū Filpots)
# "Wrong" — 3:13
# "Fragile Tension" - 4:09
# "Little Soul" — 3:31
# "In Sympathy" — 4:54
# "Peace" — 4:29
# "Come Back" — 5:15 (Gahans, Aigners, Filpots)
# "Spacewalker" — 1:53
# "Perfect" — 4:33
# "Miles Away/The Truth Is" — 4:14 (Gahans, Aigners, Filpots)
# "Jezebel" — 4:41
# "Corrupt" — 5:04 (8:58)"Interlude #5" — 0:42 (slēptā dziesma, sākas 8:17) 

### DVD (Video)
* Sounds of the Universe (īsfilma) — 10:05
* Wrong (reklāmas video) — 3:16

### DVD (Audio)
* Sounds of the Universe (5.1 skaņas sistēmā)
* "In Chains (Minilogue's Earth Remix)"
* "Little Soul (Thomas Fehlmann Flowing Ambient Mix)"
* "Jezebel (SixToes Remix)"

## Piezīmes un atsauces
Aritmētikas pamatteorēma

Skaitļu teorijā **aritmētikas pamatteorēma** apgalvo, ka jebkurš naturāls skaitlis *n* > 1 ir viennozīmīgi izsakāms kā pirmskaitļu reizinājums formā
n = p_1^{\alpha_1} p_2^{\alpha_2} \ldots p_m^{\alpha_m}, kur p_1  ir pirmskaitļi un \alpha_1, \alpha_2, \ldots, \alpha_m ir pozitīvi veseli skaitļi un *m* ≥ 1.

## Pielietojumi

Ja zināms, kā dotos skaitļus sadalīt pirmreizinātājos, ir ļoti viegli atrast to lielāko kopīgo dalāmo un mazāko kopīgo dalītāju. Zinot dotā skaitļa *n* sadalījumu pirmreizinātājos, var viegli aprēķināt arī Eilera funkciju \varphi(n), kas ir RSA šifrēšanas algoritma pamatā.

## Pierādījums

Pirmais šīs teorēmas pierādījums ir atrodams Eiklīda "Elementu" septītajā grāmatā (apgalvojumi 30 un 32). Taču pirmais no mūsdienu viedokļa pieņemamais pierādījums ir atrodams Karla Frīdriha Gausa darbā "*Disquisitiones Arithmeticae*", kas izdots 1801. gadā.

## Vispārinājumi

Aritmētikas pamatteorēmu var vispārināt dažādām algebriskām struktūram. Piemēram, tā izpildās daudziem gredzeniem. Šādus gredzenus sauc par faktoriālgredzeniem (angliski — *unique factorization domain*). Aritmētikas pamatteorēma triviāli izpildās jebkurā laukā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Proof of fundamental theorem of arithmetic , PlanetMath.
* Eric W. Weisstein, Fundamental Theorem of Arithmetic, MathWorld.
* GCD and the Fundamental Theorem of Arithmetic, cut-the-knot.
* Kevin R. Coombes, The Fundamental Theorem of Arithmetic.
Fase

thumb|200px|Fasu novietojums bastionā
**Fase** (no  — 'seja') ir bastiona, luneta vai ravelīna priekšējā, pret pretinieku vērstā siena. Uz fasēm parasti tika novietota lielāka kalibra artilērija nekā uz flankiem.

Fasu skaitu konstrukcijā nosaka dažādu uguns virzienu skaits no aizsardzības sienas perpendikulāri tiem, kas fortifikācijas aizstāvjiem  ir nepieciešami no ienaidnieka, un katras fases garumu nosaka nepieciešamais uguns spēks noteiktā virzienā.
Gorža

**Gorža** (no ) ir fortifikācijā lietots termins, ar kuru apzīmē ieeju nocietinājumā, netiešā nozīmē, nocietinājuma aizmugurējā uz savējo pusi vērstā mala. Nocietinājums var būt ar atklātu goržu kā lunets, redans vai ar slēgtu goržu (nocietinājuma aizmugurē atrodas valnis) kā redute.

## Atsauces
Vanilla Ninja (albums)

***Vanilla Ninja*** ir igauņu grupas Vanilla Ninja pirmais studijas albums.
Albums iznāca  tikai Igaunijā, kur tas guva labus panākumus. Ar dziesmu "Club Kung Fu" grupa startēja Eurolaul 2003, kas ir Igaunijas nacionālā atlase Eirovīzijai. Šī dziesma tika izdota kā singls Vācijā. Albuma producents bija Svens Lehmuss.
Albumā ir iekļautas dziesmas gan angļu, gan igauņu valodā, gan dziesmas "Club Kung Fu" drum'n'bass versija. Šis ir vienīgais albums, kurā ir dziesmas igauņu valodā.

Albuma ierakstā piedalījās Lenna Kūrmā, Pireta Jervisa, Mārja Kivi, Katrina Siska.

## Dziesmu saraksts

*Piezīme*

Savstarpējās versijas:
* **Guitar and Old Blue Jeans** un **Vanad Teksad Ja Kitarr**;
* **Sugar and Honey** un **Purunematu**.

## Singli

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa  /
Ross Brons

**Ross Brons** (; dzimis , Mančestrā, Apvienotajā Karalistē) ir angļu motoru sporta inženieris. Viņš ir strādājis par tehnisko direktoru *[[Benetton Formula|Benetton]]* un *[[Scuderia Ferrari|Ferrari]]* Formula 1 komandās, ir bijis *[[Honda F1|Honda]]* komandas vadītājs, kā arī *[[Brawn GP|Brawn]]* komandas īpašnieks un vadītājs. Pašlaik vada *[[Mercedes Grand Prix]]* sacīkšu komandu.

## Karjera
Brona karjera motorsportā sākās 1976. gadā, kad viņš kļuva par *[[March Engineering|March]]* komandas profilfrēzmašīnas operatoru. Drīz pēc tam viņš kļuva par March Formula 3 komandas mehāniķi. 1978. gadā Frenks Viljamss nolīga Bronu par jaunās *[[WilliamsF1|Williams]]* komandas mašīnistu. Viņš drīz kāpa augšup pa karjeras kāpnēm un sāka strādāt vēja tunelī. 1991. gadā viņa dizainētā Jaguar XJR-14 sacīkšu mašīna izcīnīja titulu Sportscar čempionātā.

### ''Benetton''
1991. gadā Brons pievienojās *[[Benetton Formula|Benetton]]* Formula 1 komandai. Viņš kļuva par tehnisko direktoru. Kamēr viņš bija tehniskais direktors, komanda izcīnīja vienu konstruktoru kausu un divus čempiona titulus. Brons tika uzskatīts par vienu no galvenajiem panākumu kaldinātājiem, pateicoties viņa veidotajām sacīkšu stratēģijām.

### ''Ferrari''
Brons sekoja Mihaelam Šūmaheram un pievienojās *[[Scuderia Ferrari|Ferrari]]* komandai. Tas notika . gada sezonas beigās, pirmā Šūmahera gada *Ferrari* noslēgumā. Pateicoties Brona stratēģijām, komanda sāka cīnīties par tituliem sākot ar . gadu. . gadā tika izcīnīts pirmais konstruktoru kauss, bet no . līdz . gadam tika izcīnīti abi tituli. Komandas panākumi tika piedēvēti Bronam, komandas vadītājam Žanam Totam, konstruktoram Rorijam Bīrnam un pilotam Mihaelam Šūmaheram. . un . gadā komandu abās ieskaitēs pārspēja *[[Renault F1|Renault]]* komanda un tās pilots Fernando Alonso. Brons pameta komandu .

### ''Honda''
2007. gada beigās parādījās baumas par to, ka Brons gatavojas atgriezties F1 un tika piedāvātas vairākas versijas, uz kuru komandu viņš varētu doties, tostarp, *Ferrari* un *[[Red Bull Racing]]*.  tika paziņots, ka viņš kļūs par *[[Honda F1]]* komandas vadītāju. Ross Brons darbu sāka .

### ''Brawn''
*Honda* pēc . gada sezonas paziņoja par komandas pārdošanu un ilgu laiku netika atrasts pircējs. 2009. gada sākumā Ross Brons pats nopirka komandu un pārsauca to par *[[Brawn GP]]*. Viņš kļuva par tās īpašnieku un vadītāju. Komanda paturēja abus pilotus (Džensonu Batonu un Rubenšu Barikello) un lietoja *[[Mercedes-Benz]]* dzinējus. Batons kļuva par čempionu un *Brawn* izcīnīja konstruktoru kausu.

### ''Mercedes''
Pēc veiksmīgās sezonas Brawn komanda tika pārdota *Mercedes-Benz* un pārsaukta par *[[Mercedes Grand Prix]]*. Brons palika komandā.

## Piezīmes un atsauces
Brons

**Brons** var būt:
* Dilans Brons (*Dylan Bronn*; 1995) ― Tunisijas futbolists;
* Ross Brons (*Ross Brawn*; 1952) ― britu inženieris;
* Vladimirs Brons (*Владимир Брон*; 1909—1985) ― krievu tautības PSRS šahists.

## Skatīt arī
* Brauns
Hey You

**"Hey You"** ir ASV mūziķes Madonnas 2007. gadā izdotais labdarības singls, sākumā - vienu dienu bija pieejams bez maksas un kā ciparu lejupielādes singls tika izdots 2007. gada 24. maijā. Dziesma tika izdota kā kampaņas Live Earth sastāvdaļa.

Dziesmas autore ir Madonna, bet to pruducēja pati mūziķe, sadarbībā ar Farelu Viljamsu.

## Oficiālās versijas
* Hey You (Single Version) — 4:16

## Singls topos
Dziesma "Hey You" netika izdots kā parasts singls, tomēr iekļuva topos pateicoties ciparu lejupielādes rādītājiem un/vai atskaņošanai radio, topos, kuros tas tiek ņemts vērā. Singla fiziska kopija netika izdota.

## Skatīt arī
* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājaslapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājaslapa

## Piezīmes un atsauces
Love Is War

***Love Is War*** ir igauņu meiteņu poproka grupas Vanilla Ninja ceturtais studijas albums, kuru izdeva EMI Music Germany. Eiropā tas tika izdots , Japānā - , Brazīlijā - 2007. gada maijā.

Albuma producenti ir Kiko Masbaums un Kents Lārsons.

## Albums

Šis ir grupas pirmais albums, kura ierakstā ir piedalījušās tikai 3 meitenes: Lenna Kūrmā, Pireta Jervisa un Katrina Siska. Albuma ierakstīšana aizņēma apmēram 6 mēnešus. Albuma lielāko daļu ir sarakstījušas pašas meitenes, kas albumu dara meitenēm personālāku. Piemēram, dziesmā "Kingdom Burning Down" ir stāsts par to, kā norisinājusies cīņa ar grupas bijušo producentu. Kā meitenes pašas saka: "katra dziesma ir veltīta kādam cilvēkam un tām ir īpaša nozīme mums" ().

## Dziesmu saraksts

### Japānas izdevuma papildu dziesmas

## Personāls

* Lenna Kūrmā (vokāls, ģitāra)
* Pireta Jervisa (vokāls, ģitāra)
* Katrina Siska (tautiņinstrumenti)
* Kristians Freshe (basģitāra)
* Bāsīls Al Hallāks (ģitāra)
* Kiko Masbaums (ģitāra, tautiņinstrumenti, programmēšana)
* Flo Peils (bungas, ģitāra, tautiņinstrumenti, programmēšana)
* Marins Flajs (ģitāra, programmēšana)
* Henriks Kerstens (bungas)
* Kents Lārsons (taustiņinstrumenti, programmēšana)
* Aranžija: Kiko Masbaums, Kents Lārsons, Klaudio Pagonis, Flo Peils.
* Producenti: Kiko Masbaums, Kents Lārsons.
* Izpildproducenti: Henriks Kerstens, Džens Rodenbergs.

## Videoklipi

## Vieta topos

## Singli

### "Dangerzone"

Kā pirmais singls no grupas ceturtā studijas albuma iznāca dziesma "Dangerzone". Šīs dziesmas mūziku ir sarakstījuši Martins Flajs, Mišela Leonarda, Flo Peils, taču dziesmai vārdus ir sarakstījuši visi šīs dziesmas mūzikas autori un Lenna Kūrmā. Singls tika izdots . Singls iekļuva 3 valstu topos, un visaugstāko pozīciju dziesma ieņēma Šveicē (18. vieta).

### "Rockstarz"

Kā otrais singls no Vanilla Ninja albuma "Love Is War" tika izdots "Rockstarz". Singls tika izdots .

### "Insane in Vain"

Trešais singls no albuma tika izdota dziesma "Insane in Vain". Dziesma nonāca Igaunijas radio apritē 2007. gadā.

## Albuma izdošanas vēsture

## Skatīt arī

* Vanilla Ninja
* Vanilla Ninja diskogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa  /
* Informācija par albumu 
* Albums discogs.com mājaslapā
Kopējais paziņojums par Attaisnošanas mācību

**Kopējais paziņojums par Attaisnošanas mācību** (, plaši pieņemts saīsinājums - JDDJ, ), teoloģiskajās aprindās nereti saīsināts - Kopējais paziņojums, ir Pasaules Luterāņu federācijas (PLF) un Romas katoļu baznīcas (RKB)  Augsburgā, Vācijā noslēgts dokuments par abu pušu kopēju izpratni jautājumā par cilvēka attaisnošanas galvenajiem nosacījumiem. Dokumentu parakstīja PLF prezidents Dr. Kristiāns Krauze (Dr. *Christian Krause*) un RKB Pontifikālās padomes kristiešu vienības veicināšanai prezidents kardināls Idriss Kasadijs (*Idris cardinal Cassady*).

Dokuments sastāv no preambulas (ievads), piecām nodaļām, kas sadalītas 44 numurētos paragrāfos, kā arī oficiālajam dokumentam pievienota pielikuma ar nozīmīgākajiem avotiem/atsaucēm dokumentā paustajiem apgalvojumiem.
Dokumenta sagatavošanā daudzi luteriskās teoloģijas pārstāvji PLF pārstāvētajās baznīcās un konfesionāli luteriskās baznīcas kritizēja Kopējā paziņojumā pausto mācību kā neatbilstošu Luteriskās ticības apliecībām apvienotām Vienprātības grāmatā.
	
## Atsauces
* https://web.archive.org/web/20090129112928/http://www.lutheranworld.org/Special_Events/LWF-Special_Events-Justification.html
* https://web.archive.org/web/20070220214823/http://www.prounione.urbe.it/dia-int/l-rc/e_lr-c-info.html
* http://thealbinopeacock.wordpress.com/2007/06/04/the-joint-declaration-on-the-doctrine-of-justification-in-confessional-lutheran-perspective/
Aleksis Ngambi

**Aleksis Ngambi** (; dzimis  Esakā) ir bijušais Kamerūnas futbola aizsargs. 2009. gadā viņš spēlēja FK Daugava Rīga. Ngambi aizvadījis arī 1 spēli Kamerūnas izlasē.

## Ārējās saites

* Statistika lequipe.fr vietnē 
* Partizan profils
* Futbolista profils www.imscouting.com interneta vietnē.
* Futbolista [profils](http://www.daugava90.lv/?name=futbol&file=showPlayer&header=%D0%A4%D0%9A+%D0%94%D0%90%D0%A3%D0%93%D0%90%D0%92%D0%90+(VIRSLIGA)&id=86&teamId=12)  FK Daugava mājaslapā.
Pelēkās lapsas

**Pelēkās lapsas** ģints () pieder pie suņu dzimtas pamatcilts (*Basal Caninae*) suņu dzimtas (*Canidae*) plēsējiem. Ģenētiskās analīzes ir pierādījušas, ka pelēkās lapsas nav tuvas radinieces nevienam no suņu cilts vai lapsu cilts, tas ir licis zinātniekiem pelēkās lapsas iedalīt pie suņu dzimtas pamatcilts kopā ar lielausu lapsām (*Otocyon*), kas ir vistuvākās radinieces pelēkajām lapsām. 

Ģintī ir četras sugas, no kurām viena ir izmirusi:
* ģints 
** suga Kosumelas lapsa (*Urocyon sp*)
** suga Pelēkā lapsa (*Urocyon cinereoargenteus*) 
** suga Salu lapsa (*Urocyon littoralis*)
** suga †*[[Urocyon progressus]]*

[thumb|left|250px|[Salu lapsa (*Urocyon littoralis*)]]
Pelēko lapsu ģints ir viena no vecākajām suņu dzimtas ģintīm, kas ir izdzīvojusi līdz mūsdienām. Sugas *[[Urocyon progressus]]* fosilie kauli ir apmēram 3,5 miljonus gadu veci. Pelēkā lapsa (*U. cineroargenteus*) parādījās pleistocēnā pirms 1,5 miljoniem gadu. Ir zinātnieki, kas uzskata, ka *U. progressus* ir pelēkās lapsas (*U. cineroargenteus*) priekštecis. Pleistocēna beigās pelēkā lapsa bija plaši izplatīta visā Ziemeļamerikā.

Pelēkā lapsa ir vislielākā pelēko lapsu ģintī, bet salu lapsa ir tās pundurkopija. Pelēkās lapsas apdzīvo plašas teritorijas, sākot ar Kanādas dienviddaļu ziemeļos līdz Venecuēlas un Kolumbijas ziemeļiem. Salu lapsa ir sastopama tikai sešās salās pie Kalifornijas krastiem, toties Kosumelas lapsa, kuras kauli pavisam nesen tika atklāta Meksikas Kosumelas salā, ir pēdējā, kas taksonomiski ieskaitīta pelēko lapsu ģintī. Lapsa nav pētīta un aprakstīta. Tā ir nedaudz lielāka par salu lapsu, bet mazāka par pelēko lapsu. Zinātniekiem arī trūkst datu, vai Kosumelas lapsa joprojām ir dzīva. 

Pelēko lapsu ģints dzīvnieki un jenotsuņi ir vienīgie suņu dzimtas pārstāvji, kas var kāpt kokos. Visu pelēko lapsu ģints lapsām ir pelēki kažoki, ar brūnām kājām, sāniem, pakakli, ausu virspusi, bet pazode un vēders ir balti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kozumelas lapsas foto
* Salu lapsu sistemātika
* Pelēkās lapsas foto
* Dažādu pelēko lapsu foto
Pasaules Luterāņu federācija

**Pasaules Luterāņu federācija** ( (LWF), ) (**PLF**) ir senākā un lielākā vispasaules luterisko kristiešu organizācija, kuras dalībbaznīcu starpā pastāv altāra un kanceles sadraudze.
PLF dibināta Lundā, Zviedrijā 1947. gadā. Pašlaik PLF vadība izvietota Ženēvā, Šveicē. PLF ir aktīva ekumeniskā dialoga partnere (piemēram, ar Romas katoļu baznīcu 1999. gadā noslēgtais Kopējais paziņojums par Attaisnošanas mācību).
 
Pašlaik PLF 78 valstīs apvieno vairāk kā 72 miljonus luterāņu 144 baznīcās. Lielākās PLF baznīcas ir Zviedrijas baznīca (apm. 7 milj.), Tanzānijas evaņģēliski luteriskā baznīca (apm. 5,6 milj.), Etiopijas evaņģēliskā (Mekane Jesus) baznīca (apm. 5,5 milj.), Amerikas evaņģēliski luteriskā baznīca (apm. 5 milj.), Dānijas baznīca (apm. 4,5 milj.) un Somijas luteriskā baznīca (apm. 4,4 milj.).

Latviju PLF pārstāv LELB un LELBāL. LELBāL ir viena no PLF dibinātājām. LELB okupācijas varu pretdarbības dēļ iestājās Pasaules Luterāņu federācijā tikai 1960. gadu vidū.

## Kongresi

PLF kongresi notikuši:
* 1947 Lundā, Zviedrijā,
* 1952 Hannoverē, Vācijā,
* 1957 Mineapolisā, ASV,
* 1963 Helsinkos, Somijā,
* 1970 Evianā, Francijā,
* 1977 Dāresalāmā, Tanzānijā,
* 1984 Budapeštā, Ungārijā,
* 1990 Kuritibā, Brazīlijā,
* 1997 Honkongā, Ķīnā, un
* 2003 Vinipegā, Kanādā.
* 2010 paredzēts rīkot Štutgartē (Vācijā).

## PLF prezidenti
* 1947 — 1952 Anderss Nijgrens (Anders Nygren) (Zviedrija) (1890—1978)
* 1952 — 1957 Hanss Lijle (Hanns Lilje) (Vācija, EKD) (1899—1977)
* 1957 — 1963 Frenklins Klarks Frejs (Franklin Clark Fry) (ASV) (1900—1968)
* 1963 — 1970 Frederiks A. Šiots (Fredrik A. Schiotz) (ASV) (1901—1989)
* 1970 — 1977 Miko E. Juva (Mikko E. Juva) (Somija)
* 1977 — 1984 Jozija M. Kibira (Josiah M. Kibira) (Tanzānija) (1925—1988)
* 1984 — 1987 Zoltans Kaldi (Zoltán Káldy) (Ungārija) (1919—1987)
* 1987 — 1990 Johaness Hanzelmans (Johannes Hanselmann) (Vācija, EKD) (1927—1999)
* 1990 — 1997 Gotfrīds Brakemeijers (Gottfried Brakemeier) (Brazīlija)
* 1997 — 2003 Kristiāns Krauze (Christian Krause) (Vācija, EKD)
* 2003 — 2010 Marks S. Hansons (Mark S. Hanson) (ASV)
* 2010 — pašlaik Munībs Jūnans (Palestīna)

## Ārējās saites

* http://lutheranworld.org
Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca pasaulē

**Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca pasaulē** (LELBP), līdz 2020. gadam **Latvijas Evaņģēliski Luteriskā Baznīca ārpus Latvijas** (LELBāL), ir Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas Latvijā, kas nodibināta 1922. gadā, turpinātāja. 

## Vēsture
Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca pasaulē izveidojās pēc Otrā pasaules kara LELB arhibīskapa Teodora Grīnberga (1870–1962) vadībā. Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas (LELB) vadībai dodoties bēgļu gaitās uz Vāciju, tā turpināja pārstāvēt LELB starptautiskos forumos, esot vienai no Pasaules Luterāņu federācijas dibinātājām 1947. gadā. 1998. gadā LELBāL piederēja 134 draudzes Eiropā, Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā, Austrālijā un Jaunzēlandē. 1998. gada 15. maijā arī Latvijas Republikas Tieslietu ministrija oficiāli reģistrēja LELBāL pārstāvniecību Latvijā.

2015. gada aprīlī par LELBāL arhibīskapi kļuva Lauma Zušēvica, 2020. gadā LELBāL pārdēvēja par Latvijas Evaņģēliski luterisko baznīcu pasaulē.
2024. gada novembrī par LELBP bīskapu ievēlēja emeritēto prāvestu Kārli Žolu.

## LELBāL un LELBP vadītāji
* Teodors Grīnbergs (1944–1962)
* Kārlis Kundziņš (1962–1966)
* Arnolds Lūsis (1966–1993)
* Elmārs Ernsts Rozītis (1994–2015)
* Lauma Zušēvica (2015–2024)
* Kārlis Žols (kopš 2024)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Latvijas Evaņģēliski luteriskā Baznīca
* Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi

## Ārējās saites
* LELB ārpus Latvijas vecā mājaslapa 
* LELB Pasaulē mājaslapa
* Rīgas evaņģēliskā draudze
Blue Tattoo

***Blue Tattoo*** ir igauņu meiteņu poproka grupas Vanilla Ninja trešais studijas albums un pēdējais oficiālais albums, ko izdeva "Bros Music". Eiropā tas tika izdots .

Pēc veiksmīgā 2004. gada albuma *[[Traces of Sadness]]*, šis albums ir pats veiksmīgākais ar tādiem singliem kā "Blue Tattoo" (no kā albums iegūst savu nosaukumu), "I Know" un "Cool Vibes". Dziesma "Cool Vibes" bija arī Šveices pārstāve 2005. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, tā palielinājās albuma popularitāte Šveicē.

Albuma producents un viens no albuma komponistiem ir vācu producents Dāvids Brandess. Albuma dziesmu sacerēšanas procesā ir piedalījušās grupas meitenes Lenna un Pireta, Bernds Meinungers, labāk pazīstams ar savu pseidonīmu Džons Oflains (), un Džeins Tempests.

Gada vidū () albums tika izdots Japānā. Vēlāk tika izdots *Limited Edition*.
Šveicē un Vācijā albums ieņēma 4. pozīciju topos, un Austrijas topos — 7. vietu. Albums ir arī iekļuvis Igaunijas topā.

## Dziesmu saraksts

**Bonusi**
* Blue Tattoo (Video) (4:07)
* I Know (Video) (3:25)

### Limited Edition

**Bonusi**
* Cool Vibes (Video) (3:24)
* I Know (Unplugged video) (3:25)

## Albuma izdošanas vēsture

## Vieta topos

## Singli

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa  /
* Informācija par albumu ''allmusic.com'' mājaslapā
Skotu valoda

**Skotu valoda** ir ģermāņu valodu atzara dialekts, kas attīstījies no vidusangļu valodas. To nedrīkst jaukt ar skotu gēlu valodu, kā arī ar Skotijas angļu valodu. Tā kā nav universālu vispārpieņemtu kritēriju valodu nošķiršanai no dialektiem, bieži tiek pretrunīgi vērtēts skotu valodas lingvistiskais, vēsturiskais un sociālais statuss. Lai arī atšķirības starp skotu valodu un Skotijas angļu valodu ir neskaidras, skotu valoda visbiežāk tiek definēta kā atsevišķa ģermāņu atzara valoda, bet Skotijas angļu valoda - kā angļu valodas Skotijas dialekts.

## Atsauces
Aleksanders Kvasņevskis

**Aleksanders Kvasņevskis** (, dzimis ) ir poļu politiķis, Polijas prezidents no 1995. līdz 2005. gadam. Sociālistiskās Polijas laikā darbojās poļu sociālistiskajā studentu organizācijā (*Socjalistyczny Związek Studentów Polskich*). 1988. - 1989. gadā bija Sporta ministrs komunistiskajā Zbigņeva Mesnera un Mečislava Rakovska vadītajā valdībā.

Pēc sociālisma sabrukuma Polijā, vadīja Polijas Apvienotās strādnieku partijas (*Polska Zjednoczona Partia Robotnicza*) mantinieci Polijas Sociāldemokrātijas (*Socjaldemokracja Rzeczypospolitej Polskiej*) partiju. Kā tās kandidāts uzvarēja Lehu Valensu 1995. gada Polijas prezidenta vēlēšanās. Kaut arī iesākumā jaunievēlētā prezidenta oponenti baidīja ar Polijas atgriešanos sociālismā, Kvasņevskis turpināja Polijas iesākto ceļu uz tirgus ekonomiku un iestāšanos NATO un ES, realizējot saukli par "visu poļu prezidentu". 1997. gadā referendumā tika pieņemta jauna valsts konstitūcija, vecās, modernizētas staļiniskās vietā. 1999. gadā Polija iestājās NATO.

2000. gadā ar ar 53.9% balsu tika ievēlēts uz otru termiņu. Pēc 2001. gada 11. septembra uzbrukuma ASV, atbalstīja ASV Karā pret terorismu. Polija bija viena no stingrākajām ASV atbalstītājām tās iebrukumā Irākā, tāpēc Polijas spēki vadīja vienu no Irākas okupācijas zonām. 2004. gadā Polija iestājās ES. Kvasņevskis bija viens no līderiem, kuri atbalstīja kristietības sakņu pieminēšanu jaunizstrādātājā Eiropas konstitūcijā. 2005. gadā beidzās Kvasņevska otrā (pēdējā) mandāta termiņš un par prezidentu tika ievēlēts konservatīvais politiķis Lehs Kačiņskis.

Kopš 2006. gada Kvasņevskis ir pasniedzējs Džordžtaunas Universitātē.

## Ārējās saites