Primāti

**Primāti** (*Primates*) ir viena no zīdītāju klases (*Mammalia*) kārtām. Pie primātiem pieder visas puspērtiķu, pērtiķu, cilvēkveidīgo pērtiķu (t.sk. cilvēku) sugas. Primātu sugu priekšteči mājoja tropisko mežu kokos un joprojām lielākā daļa sugu mājo kokos vai daļēji kokos. Ja neskaita cilvēku apdzīvotās teritorijas, primāti visbiežāk ir sastopami tropu un subtropu reģionos Centrālajā Amerikā, Dienvidamerikā, Āfrikā un Dienvidāzijā. Dažas primātu sugas ir sastopamas pat tik tālu ziemeļos kā Meksikas dienvidu daļā un Japānas ziemeļu daļā.

Primāti ir daudzveidīga kārta, kuru pārstāv apmēram 293 sugas. Mazākie primāti ir peles lielumā, savukārt lielākie (gorillas) cilvēka augumā (180 cm). Ik pa laikam zinātnieki atklāj jaunas primātu sugas. Laikā no 2000. gada līdz 2010. gadam tika aprakstītas 25 jaunas sugas, bet kopš 2010. gada 11 jaunas sugas.

Latviešu valodas vārds "primāts" ir cēlies no latīņu valodas vārda *primas* (pirmais, izcilais, dižciltīgais) daudzskaitļa formas *primates.*

## Sistemātikas izmaiņas
[thumb|180px|left|[Lemuri sasniedza Madagaskaru jau tad, kad sala bija atdalījusies no Āfrikas, attēlā kaķu lemurs (*Lemur catta*)]]
[thumb|180px|left|[Tarsiji pēdējos 48 miljonus gadu tikpat kā nav mainījušies]]
Primātu grupa mūsdienu sistemātikā veido monofilētisku grupu, kas tiek iedalīta 2 apakškārtās: sausdeguna pērtiķos un slapjdeguna pērtiķos. Toties kopā ar ādlidoņiem (*Dermoptera*) un tupajām (*Scandentia*) primāti veido evarhontu kladu (*Euarchonta*), kas savukārt ietilpst pirmprimātu placentāļu virskārtā (*Euarchontoglires*). Lai arī tupajas kādu laiku pagātnē ir tikušas sistematizētas kā primāti, ģenētiskajos pētījumos atklājies, ka ādlidoņi ir tuvāk radniecīgi primātiem nekā tupajas.

## Evolūcija
Primātu grupa sāka attīstīties vismaz pirms 65 miljoniem gadu, lai arī vecākās zināmās primātu fosilijas ir apmēram 55 miljonus gadu vecas paleocēna beigu vai eocēna sākuma fosilijas. Toties, balstoties uz molekulārajiem pētījumiem, ir izvirzīta hipotēze, ka senākie primāti dzīvojuši jau pirms 85 miljoniem gadu.

### Slapjdeguna pērtiķi
Slapjdeguna pērtiķi no kopējā primātu priekšteča atdalījās pirms apmēram 63 miljoniem gadu, lai gan daži zinātnieki uzskata, ka tas varēja notikt arī agrāk. Eocēna laikā lielākajā daļā ziemeļu kontinentu dominēja divas seno primātu grupas: *[[Adapiformes]]* un omomīdi (*Omomyidae*). *Adapiformes* infrakārtai piederošais *[[Darwinius masillae]]* pieder pie slapjdeguna pērtiķiem. Toties omomīdu dzimtas sugas pieder pie tarsiju infrakārtas, kas savukārt pieder pie sausdeguna pērtiķiem. Omomīdi izmira pirms 30 miljoniem gadu, bet *Adapiformes* sugas izmira pirms 10 miljoniem gadu.

Slapjdeguna pērtiķi iedalās divās lielās grupās: Madagaskarā dzīvojošos lemuros un Āfrikā un Āzijā dzīvojošos loros. Saskaņā ar ģenētiskajiem pētījumiem Madagaskarā dzīvojošie lemuri no loriem atdalījās pirms 75 miljoniem gadu, lai gan Madagaskara no Āfrikas atdalījās pirms 160 miljoniem gadu, bet no Indijas pirms 90 miljoniem. Ņemot vērā šo faktu, iespējams, ka Madagaskaru uz dreifējoša dabiska plosta savulaik ir sasniegusi kāda neliela lemuru populācija, kas kļuva par visu Madagaskaras lemuru priekštečiem. Tas varēja notikt pirms 50 — 80 miljoniem gadu. Šādu hipotēzi stiprina fakts, ka visi lemuri savstarpēji ir daudz radniecīgāki, nekā ar citiem slapjdeguna pērtiķiem. Ir arī otra hipotēze par lemuru nokļūšanu Madagaskarā, lemuriem salu gan no Āfrikas, gan Indijas sasniedzot vairākas reizes, tomēr šādu ieceļošanu neatbalsta ģenētisko pētījumu analīzes.

### Sausdeguna pērtiķi
[thumb|180px|Visticamākais, ka [Jaunās pasaules pērtiķi Ameriku sasniedza, dreifējot pāri Atlantijas okeānam uz kādas zemes atlūzas, attēlā imperatora tamarīns (*Saguinus imperator*)]]
Sausdeguna pērtiķi iedalās divās infrakārtās: tarsijos un augstākajos primātos. Tarsiji laika gaitā tikpat kā nav mainījušies, no pārējiem primātiem tie atdalījās apmēram pirms 58 miljoniem gadu. Vecākā zināmā sausdegunu pērtiķu fosilija ir apmēram 55 miljonus gadu veca un tā pieder tarsiju grupai. Tā tika atrasta Ķīnā un apliecina jau agrāk izvirzītu hipotēzi, ka tarsiju grupa attīstījās un izveidojās Āzijā. Augstākie primāti kā grupa izveidojās pirms apmēram 40 miljoniem gadu, iespējams, ka to izcelsmes vieta arī ir Āzija. Ja tie izveidojās Āzijā, tad drīz pēc tam tie sasniedza jau Āfriku. Augstākie primāti iedalās Vecās pasaules pērtiķos un Jaunās pasaules pērtiķos. Evolūcijas gaitā bija vēl trešā grupa — eosimīdi (*Eosimiidae*), kas dzīvoja Āzijā un izmira pirms apmēram miljona gadu. Līdzīgi kā ar lemuriem, kuru ierašanos Madagaskarā zinātnieki līdz šim nav spējuši neapgāžami pierādīt, arī Jaunās pasaules pērtiķu nokļūšanu līdz Amerikai zinātnieki nespēj pierādīt. Kopumā par pērtiķu ceļošanu no Vecās pasaules uz Jauno pasauli pastāv vairākas hipotēzes. Balstoties uz molekulārajiem pētījumiem, Jaunās pasaules pērtiķu grupa atdalījās no pārējiem pērtiķiem apmēram pirms 33 — 70 miljoniem gadu, bet, balstoties uz DNS pētījumiem, tas notika pirms 35 — 43 miljoniem gadu. Pagātnē okeāns starp Ameriku un Āfriku nebija tik plats un to varēja pārvarēt apmēram 13 dienās, dreifējot uz kādām zemes atlūzām. Zinātnieki uzskata, ka primāts, kas pārvarēja okeānu, varēja būt neliela auguma un nesvēra vairāk par 1 kg. Ceļojuma aprēķini veikti, ņemot vērā okeāna iespējamās straumes un vēju.

## Klasifikācija
[thumb|upright=1.2|Primātu [kladogramma]]
* **Primātu kārta** (*Primates*)
** apakškārta Sausdeguna pērtiķi (*Haplorrhini*)
*** infrakārta Augstākie primāti (*Simiiformes*)
**** sīkkārta Jaunās pasaules pērtiķi (*Platyrrhini*)
***** dzimta Bezausu pērtiķi (*Aotidae*)
***** dzimta Kapucīni (*Cebidae*)
***** dzimta Saki (*Pitheciidae*)
***** dzimta Zirnekļpērtiķi (*Atelidae*)
**** sīkkārta Vecās pasaules pērtiķi un cilvēks (*Catarrhini*)
***** virsdzimta Augstākie šaurdeguna pērtiķi un cilvēks (*Hominoidea*)
****** dzimta Cilvēkpērtiķi un cilvēks (*Hominidae*)
****** dzimta Giboni (*Hylobatidae*)
***** virsdzimta Zemākie šaurdeguna pērtiķi (*Cercopithecoidea*)
****** dzimta Mērkaķi (*Cercopithecidae*)
*** infrakārta Tarsiji (*Tarsiiformes*)
**** dzimta Tarsiji (*Tarsiidae*)
** apakškārta Slapjdeguna pērtiķi (*Strepsirrhini*)
*** infrakārta Lemurveidīgie (*Lemuriformes*)
**** virsdzimta Lemuri (*Lemuroidea*)
***** dzimta Indri (*Indriidae*)
***** dzimta Lemuri (*Lemuridae*)
***** dzimta Peļlemuri (*Cheirogaleidae*)
***** dzimta Slaidlemuri (*Lepilemuridae*)
***** dzimta Slaidpirkstaiņi (*Daubentoniidae*)
**** virsdzimta Lori (*Lorisoidea*)
***** dzimta Galago (*Galagidae*)
***** dzimta Lori (*Lorisidae*)

Tomēr starp sistemātiķiem nav vienprātības par lemurveidigo infrakārtas sistemātiku. Ir zinātnieki, kas lemurveidīgo infrakārtā sistematizē tikai lemurus, bet lorus izdala atsevišķā lorveidīgo infrakārtā (*Lorisiformes*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* LZA Terminoloģijas komisijas lēmums Nr.83 Par primātu latvisko nosaukumu apstiprināšanu
* Tomēr nav senākais sencis?
* Primātu foto
* Atklājumi: Primāti
* Primāti radās dinozauru vietā
* Cilvēces pirmsākumi aizvēstures laikmeti