open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aidins Sulejmanli

**Aidins Sulejmanli** (; dzimis ) ir Azerbaidžānas starptautiskais lielmeistars šahā (2021).

## Biogrāfija
Pārstāvējis Azerbaidžānu Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos. Divas reizes uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātos: 2013. gadā U8 vecuma grupā, par šo panākumu saņemot FIDE meistara (FM) nosaukumu, un 2017. gadā U12 vecuma grupā. 2014. gadā Tallinā uzvarējis Eiropas jauniešu čempionātā ātrajā šahā un šaha ātrspēlē U10 vecuma grupā. 2019. gadā Indijā uzvarējis Pasaules jauniešu šaha čempionātā O14 vecuma grupā. 2020. gada februārī Maskavā uzvarējis starptautiskā šaha festivāla *Aeroflot Open* galvenajā turnīrā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 97. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā. 2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 52. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

2024. gadā uzvarējis Azerbaidžānas šaha čempionātā. 2025. gada februārī Veikanzē (Nīderlande) izcīnījis 2. vietu *Tata Steel Challengers* šaha turnīrā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojies 77. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā. 2025. gadā Batumi Azerbaidžānas izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļu Eiropas komandu šaha čempionātā. 2026. gada februārī Veikanzē (Nīderlande) izcīnījis 3. vietu *Tata Steel Challengers* šaha turnīrā. 2026. gada februārī izcīnījis 3. vietu Azerbaidžānas šaha čempionātā

Par panākumiem turnīros FIDE 2019. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 2021. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
2018. gada Cadel Evans Great Ocean Road Race

**2018. gada ''Cadel Evans Great Ocean Road Race*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kuras notika 28. janvārī. Tā bija ceturtā reize, kad notika *Cadel Evans Great Ocean Road Race* sacensības un tās bija otrās sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Sacensībās uzvarēja Austrālijas braucējs [[Džejs Makārtijs]] (**), kurš bija ātrākais no 24 braucēju grupas, pārspējot Itālijas sportistu [[Elia Vivjāni|Eliu Vivjāni]] no ** un Dienvidāfrikas braucēju, tābrīža UCI Pasaules tūres ranga līderi [[Derils Impijs|Derilu Impiju]] no **.

== Komandas ==
Tā kā šīs sacensības [[UCI Pasaules tūre]]s kalendāram tika pievienotas tikai 2017. gadā, visas *UCI WorldTeam* komandas tika ielūgtas, bet tām nebija obligāti jāpiedalās. Sacensībās piedalījās divpadsmit no astoņpadsmit *WorldTeam'' komandām, kas bija par vienu mazāk kā iepriekšējā gadā. Tika uzaicinātas trīs UCI profesionālās kontinentālās komandas, arī par vienu mazāk kā iepriekšējā gadā, līdz ar Austrālijas nacionālo izlasi veidojot 16 komandu pelotonu.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Mamikons Garibjans

**Mamikons Garibjans** (; dzimis ) ir Armēnijas starptautiskais lielmeistars šahā (2023).

## Biogrāfija
Šahu sācis spēlēt sešu gadu vecumā. 2012. gadā uzvarējis Armēnijas jauniešu šaha čempionātā U8 vecuma grupā, bet 2014. gadā bijis labākais U10 vecuma grupā. 2013. gadā izcīnījis uzvaru starptautiskajā jauniešu šaha turnīrā *[[Nona Gaprindašvili|Nonas Gaprindašvili]] kauss*.

Pārstāvējis Armēniju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos. Divas reizes uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātos: 2014. gadā Batumi U10 vecuma grupā un 2016. gadā Prāgā U12 vecuma grupā.

2024. gada jūnijā izcīnījis 4. vietu Pasaules junioru šaha čempionātā (vecuma grupā U20).

Par panākumiem turnīros FIDE 2020. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2023. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tartārija

**Tartārija** (, , , , ) jeb **Lielā Tartārija** () ir no viduslaikiem līdz 20. gadsimtam lietots apzīmējums teritorijai no Kaspijas jūras līdz Klusajam okeānam. Teritoriju pēc mongoļu, vēlāk tjurku iekarojumiem apdzīvoja indoeiropiešu un klejotājtautas. Mūsdienās tā ir Krievijas, Kazahstānas, Vidusāzijas, Mongolijas, daļēji Ķīnas teritorijas. Teritorija pieminēta un īsi aprakstīta *[[Encyclopædia Britannica]]* pirmā laidiena 1771. gada izdevuma 3. sējumā.

Kā izriet no 1771. gada Britu enciklopēdijas, pastāvēja milzīga valsts Tartārija, kuras provincēm bija dažādi apmēri. Šīs impērijas pašu lielāko provinci sauca par Lielo Tartāriju, kas aptvēra Rietumsibīrijas, Austrumsibīrijas un Tālo Austrumu zemes. Dienvidaustrumos tai piekļāvās** Ķīnas Tartārija** (*Chinese Tartary*), nesajaukt ar Ķīnu (*China*). Dienvidos no Lielās Tartārijas bija tā sauktā **Neatkarīgā Tartārija** (*Independent Tartary*) [Vidusāzija]. **Tibetas Tartārija** (*Tibet*) atradās ziemeļrietumos no Ķīnas un uz dienvidrietumiem no Ķīnas Tartārijas. Indijas ziemeļos atradās **Mongolijas Tartārija** (*Mogul Empire*) [mūsdienu Pakistāna]. **Uzbekijas Tartārija** (*Bukaria*) bija iespiesta starp Neatkarīgo Tartāriju ziemeļos, Ķīnas Tartāriju ziemeļaustrumos, Tibetas Tartāriju dienvidaustrumos, Mongoļu Tartāriju dienvidos un Persiju (*Persia*) dienvidrietumos. Arī Austrumeiropā bija vairākas Tartārijas: **Maskavija** vai **Maskavas Tartārija **(*Muscovite Tartary*), **Kubaņas Tartārija **(*Kuban Tartars*) un **Mazā Tartārija** (*Little Tartary*).

## Galerija

Maskavija un Tatārija 1592.jpg|Maskavija un Tartārija (1592)
Witsen - Tartaria.jpg|Tartārijas karte (1705)
1806 Cary Map of Tartary or Central Asia - Geographicus - Tartary-cary-1806.jpg|Neatkarīgā (dzeltenā krāsā) un Ķīnas Tartārija (violetā krāsā, 1806)


## Atsauces

## Ārējās saites
* L'Histoire de la Sibérie : la Grande Tartarie
* Lielā Tartārija (Latviešu subtitri)
* Map Mogul maps of Tartary
* Great Tartary 1736
Frederiks Fībigs

**Frederiks Fībigs** (, dzimis  Talsos; miris  Selestā) bija latviešu gleznotājs, grafiķis un grāmatu ilustrators.

## Dzīvesgājums
Dzimis Talsos galdnieka un šuvējas ģimenē. Mācījās Cirķeļa privātskolā Talsos, tad Rīgas Aleksandra zēnu ģimnāzijā. Talsu skolotāja Elizabete Auguste Krauze pabalstīja mākslinieka studijas Pēterburgas Ķeizariskās mākslas veicināšanas biedrības skolā. Papildinājās pie Pēterburgas profesora Dmitrija Kardovska.

1906. gadā Fībigs apprecēja savu 20 gadus vecāko mecenāti, 1907. gadā pāris devās uz Parīzi, kur uzturējās līdz 1929. gadam. Nepilnu gadu Fībigs apmeklēja Juliāna Žiliana akadēmiju. 1908. gadā sāka izstādīt savus darbus (arī Talsu ainavas) dažādos Parīzes salonos, ir bijis Rudens salona žūrijā, piedalījās Krievijas mākslinieku grupas izstādēs. Ap 1909. – 1910. gadu viņu ietekmēja Žorža Ruo padrūmie krāstoņi un tumšo kontūru attēlošana. Fībigs gleznoja Parīzes apkārtnes un ielu motīvus, portretus. Radošu pacēlumu viņa mākslā ienesa ceļojums uz Itāliju (1911–1912). Šajos gados viņš strādāja arī plakātā, linogravīrā, ilustrējis arī grāmatas. Dzīvojot Parīzē, Fībigu vienmēr māca materiālās grūtības, šaubas par savu talantu, viņš jutās nenovērtēts un nesaprasts.

Pirmā pasaules kara laikā Fībigs iepazinās ar Ukrainas ebreju mākslas studenti Deboru Logaku. Šajā savienībā radās meita Raja un dēls Ēriks, kuri drīz tika nodoti Elizabetes aprūpē. 1929. gadā Fībigu ģimene nolēma pārcelties uz Elzasas pilsētu Selestu, cerībā, ka turienes klimats uzlabos ar sirdskaiti slimā dēla Ērika veselību. Tomēr tā nenotika, un 1932. gadā dēls nomira. Elzasā Fībigs atradās tuvāk dabai, kuru visu mūžu ļoti mīlēja. Te viņš uzgleznoja ap 600 darbu, izsmalcinātas neliela formāta Elzasas ainavas visos gadalaikos. Vietējā sabiedrība izrādīja interesi un labvēlību, sarīkojot vairākas izstādes Selestā, Strasbūrā, Milūzā.

Otrais pasaules karš izpostīja mierīgo dzīves plūdumu, Elzasu pievienojot Vācijai, mākslinieka ietaupījumi kļuva bezvērtīgi. Francijas valsts savam ilggadējam sveštautietim nepiešķīra ne mākslinieka pensiju, ne pilsonību. Pasliktinoties redzei, 1946. gadā Fībigs pārtrauca gleznot. 1948. gadā mākslinieku kopā ar meitu Raju pārvietoja uz pilsētas sociālās nodaļas kazarmām trūcīgiem. Te viņš 1953. gada 6. februārī nabadzībā un aizmirstībā mira. Apglabāts Selestas pilsētas kapos.

## Muzeji
F. Fībiga darbi atrodas šajos tālākminētajos muzejos:
* Latvijas Nacionālais mākslas muzejs
* Talsu novada muzejs
* Tolstoja muzejs, Maskavā, Krievijā
* Juliāna akadēmija, Parīzē, Francijā
* Unterlinden muzejs, Kalmārā, Francijā
* Mulhouse muzejs, Francijā 
* Strasbūras muzejs, Strasbūrā, Francijā
* Humānistu bibliotēka, Selestā, Francijā

## Ārējās saites

* Aizgāja kurzemnieks pasaulē tālu
* “Spēlējam Fībigu!” Talsu pilsētas svētku nakts pastaigā
* Talsos svin Fībiga gadu
* “Spēlējam Fībigu!” Talsu pilsētas svētku nakts pastaigā
Iļja Makovejevs

**Iļja Makovejevs** (; dzimis  Dedovskā) ir Krievijas šahists.

## Biogrāfija
Šahu sācis spēlēt piecu gadu vecumā. Kopš 2012. gada dzīvo Krasnodaras novada pilsētā Gelendžikā. 2014. gadā uzvarējis Krievijas jauniešu šaha čempionātā U8 vecuma grupā, bet 2015. gadā bijis labākais U11 vecuma grupā. 2016. gadā uzvarējis Krievijas jauniešu čempionātos ātrajā šahā un šaha ātrspēlē U11 vecuma grupā, bet 2017. gadā atkārtojis šo dubultuzvaru U13 vecuma grupā. Pārstāvējis Krieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos. Divas reizes uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātos: 2014. gadā Batumi U8 vecuma grupā un 2015. gadā U10 vecuma grupā. Tāpat divas reizes uzvarējis Pasaules jauniešu šaha čempionātos: 2014. gadā U8 vecuma grupā un 2016. gadā U10 vecuma grupā. 2015. gadā uzvarējis Pasaules skolēnu čempionātos ātrajā šahā un šaha ātrspēlē U9 vecuma grupā. Piedalījies Maskavas starptautiskā šaha festivāla *Moscow Open* jauniešu turnīrā U9 vecuma grupā, kurā uzvarējis (2015) un izcīnījis otro vietu (2014). 2016. gadā uzvarējis Pasaules skolēnu čempionātā U11 vecuma grupā. 2018. gada augustā Rīgā izcīnījis 2. vietu Eiropas jauniešu šaha čempionātā O12 vecuma grupā.

## Atsauces

## Ārējās saites
NeGribu, neGribu, neGribu!...

**"NeGribu, neGribu, neGribu!..."** ir 2003. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Lauris Gundars.

## Sižets
Septiņi filmas varoņi ir iemīlējušies mūsdienīgās un izvēlīgās sievietēs. Attiecību, īsta vīrieša cienīga dzīvesstila un pašcieņas uzturēšanas dēļ visi vīrieši ir atmetuši morāles aizspriedumus. Sievietes, kurās varoņi ir iemīlējušies, nemaz nenojauš mīlnieku noslēpumus.

## Lomās
* Mārtiņš Vilsons
* Ivo Martinsons
* Leons Leščinskis
* Arnolds Osis
* Varis Piņķis
* Aivars Siliņš
* Aigars Vilims
* Indra Briķe
* Akvelīna Līvmane
* Ilze Rudzīte
* Daiga Gaismiņa-Šiliņa
* Rēzija Kalniņa
* Ieva Puķe

## Epizodēs
* Romualds Ancāns
* Ruta Birgere
* Andris Vidiņš
* Jānis Paukštello
* Artūrs Skrastiņš
* Tālivaldis Lasmanis
* Tamāra Ēķe
* Vija Āboliņa
* Dita Lūriņa-Egliena
* Andra Biseniece-Auziņa
* Lelde Apsīte
* Ivars Lūsis
* Santa Didžus

## Atsauces
Tiritomba jeb zelta zivtiņa

**"Tiritomba jeb Zelta zivtiņa"** ir 2003. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Armands Zvirbulis.

## Sižets
Kādā krodziņā uz randiņu ierodas divas dāmas. Viena no dāmām - Vineta - strādā augsta prestiža amatā, tomēr viņai neveicas privātajā dzīvē. Tikmēr otras potenciālās precinieces Ullas uzskats ir, ka mūsdienīga sieviete ir brīva un neatkarīga. Izredzētais vīrietis Viktors uz tikšanos ierodas treniņtērpā.

## Lomās
* Līga Liepiņa
* Jakovs Rafaļsons
* Anna Putniņa
* Leons Leščinskis

## Atsauces
Rita Meirāne

**Rita Meirāne** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise.

Beigusi Talsu vidusskolu. 1960. gadā absolvējusi Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti.

Strādājusi Daugavpils Muzikāli dramatiskajā teātrī un Valmieras teātrī. 2002. gadā pievienojusies Valmieras jaunatnes centram "Vinda". Vidzemes augstskolas studentiem mācījusi runas mākslu. Tāpat vairāku gadu garumā bijusi skolu teātru metodiķe, kā arī organizējusi skatuves runas konkursu "Zvirbulis".

Filmējusies vairākās latviešu filmās, tai skaitā "Latviešu strēlnieka stāsts" un "Vasara bija tikai vienu dienu".

Bijusi precējusies ar Robertu Zēbergu.

## Atsauces
Luiss Advinkula

**Luiss Advinkula** (, dzimis ) ir Peru futbolists, aizsargs, Peru futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Argentīnas pirmās divīzijas kluba *[[Boca Juniors]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Boca Juniors**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2022
* Copa Argentina: 2019—20
* Copa de la Liga Profesional: 2022
* Supercopa Argentina: 2022

## Ārējās saites
Josimars Jotuns

**Josimars Jotuns** (, dzimis ) ir Peru futbolists, pussargs, Peru futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Peru kluba *[[Sporting Cristal]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Malmö FF**

* Allsvenskan: 2016, 2017

## Ārējās saites
Latvija 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Latvija]] [[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** Phjončhanā, Korejas Republikā, bija pārstāvēta ar 34 sportistiem — 25 vīriešiem un 9 sievietēm 9 ziemas olimpiskajos sporta veidos. Tā bija mazākā Latvijas olimpiskā delegācija starp vairākām pēdējām ziemas olimpiskajām spēlēm, jo šim olimpiskajam turnīram nekvalificējās Latvijas hokeja izlase. Latvijai šīs bija 11. ziemas olimpiskās spēles.

Šajās ziemas olimpiskajās spēlēs Latvija izcīnīja vienu medaļu. Bronzas medaļu izcīnīja bobslejistu divnieks Oskars Melbārdis un Jānis Strenga. Oskaram Melbārdim šī bija trešā olimpiskā medaļa. Ar vienu izcīnīto medaļu Latvija ierindojās 28. vietā medaļu kopvērtējumā.

Olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā Latvijas karogu nesa bobsleja stūmējs Daumants Dreiškens, savukārt noslēguma ceremonijā — ātrslidotājs Haralds Silovs.

## Medaļnieki

## Sportistu sadalījums pa sporta veidiem

## [[Attēls:Speed skating pictogram.svg|25px]] Ātrslidošana

### Sportisti
; Vīrieši
* Haralds Silovs

### Rezultāti
; Vīrieši

## [[Attēls:Biathlon pictogram.svg|25px]] Biatlons

### Sportisti

; Vīrieši
* Oskars Muižnieks
* Andrejs Rastorgujevs

; Sievietes
* Baiba Bendika

### Rezultāti

; Vīrieši

; Sievietes

1 — Par katru nesašauto mērķi tika piešķirta papildus minūte.  2 — Par katru nesašauto mērķi jānoslēpo sods 150 metru garumā.

## [[Attēls:Bobsleigh pictogram.svg|25px]] Bobslejs

### Sportisti
; Vīrieši

* Daumants Dreiškens
* Jānis Jansons
* Oskars Ķibermanis
* Helvijs Lūsis
* Oskars Melbārdis
* Matīss Miknis
* Jānis Strenga
* Arvis Vilkaste

### Rezultāti
; Vīrieši

* Intars Dambis bija rezervists.

## [[Attēls:Figure skating pictogram.svg|25px]] Daiļslidošana

### Sportisti

; Vīrieši
* Deniss Vasiļjevs

; Sievietes
* Diāna Ņikitina

### Rezultāti

; Vīrieši

; Sievietes

## [[Attēls:Cross country skiing pictogram.svg|25px]] Distanču slēpošana

### Sportisti

; Vīrieši
* Indulis Bikše

; Sievietes
* Patrīcija Eiduka
* Inga Paškovska

### Rezultāti

; Vīrieši

; Sievietes

## [[Attēls:Alpine skiing pictogram.svg|30px]] Kalnu slēpošana

### Sportisti

; Vīrieši
* Kristaps Zvejnieks

; Sievietes
* Lelde Gasūna

### Rezultāti

; Vīrieši

; Sievietes

## [[Attēls:Luge pictogram.svg|25px]] Kamaniņu braukšana

### Sportisti

; Vīrieši
* Kristers Aparjods
* Oskars Gudramovičs
* Pēteris Kalniņš
* Artūrs Dārznieks
* Inārs Kivlenieks
* Andris Šics
* Juris Šics

; Sievietes
* Kendija Aparjode
* Elīza Cauce
* Ulla Zirne

### Rezultāti

;Vīrieši

; Sievietes

; Jaukti

## [[Attēls:Skeleton pictogram.svg|25px]] Skeletons

### Sportisti

; Vīrieši
* Martins Dukurs
* Tomass Dukurs

; Sievietes
* Lelde Priedulēna

### Rezultāti

; Vīrieši

; Sievietes

## [[Attēls:Short track speed skating pictogram.svg|25px]] Šorttreks

### Sportisti
; Vīrieši
* Roberto Puķītis
* Roberts Zvejnieks

### Rezultāti
; Vīrieši

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas Olimpiskās komitejas mājaslapa
Alvis Birkovs

**Alvis Birkovs** (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris un režisors.

1968. gadā beidzis Rīgas 49. vidusskolu. 1979. gadā absolvējis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultātes Režijas nodaļu. Bijis režisors, režisora asistents un aktieris Jaunatnes teātrī. 1983. gadā nosaukts par Latvijas Teātra darbinieku savienības biedru.

Filmējies "Mammu, es tevi mīlu", "Izpostītā ligzda", "Aveņu vīns" un "Aizmirstās lietas".

## Atsauces
Vera Šneidere

**Vera Šneidere** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise.

1950. gadā beigusi Latvijas PSR Teātra institūtu. Tajā pašā gadā sākusi strādāt Liepājas teātrī. Tikusi nosaukta par Latvijas PSR Nopelniem bagāto skatuves mākslinieci. Laikraksts "Kurzemes Vārds" savulaik viņu iekļāvis sarakstā "20. gadsimta izcilākie Liepājas skatuves mākslinieki".

Bijusi precējusies ar aktieri Ilgvaru Mači. Pēc vīra nāves smagi saslimusi, zaudējusi runas spējas un piedzīvojusi vientulību.

Mirusi 2005. gada 6. maijā, apbedīta Dobeles kapos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vera Šneidere. - Liepajas aktieri kinofilmās Liepājas Kino muzejs
Alphensijas tramplīnlēkšanas stadions

**Alphensijas tramplīnlēkšanas stadions** () ir daudzfunkcionāls stadions Alphensijas kurortā, Phjončhanā, Dienvidkorejā. Stadionā norisinājās 2018. gada ziemas olimpisko spēļu tramplīnlēkšanas sacensības, bet gada siltajā laikā stadiona nosēšanās laukumu izmanto kā futbola spēļu norises vietu.

## Vēsture
Stadions uzbūvēts 2008. gadā un tajā ir 13 500 skatītāju vietas. Ziemas olimpisko spēļu vajadzībām skatītāju vietu skaits tika samazināts līdz 8500.

Sākotnēji stadionā plānoja organizēt 2018. gada ziemas olimpisko spēļu atklāšanas un noslēguma ceremonijas. Ceremoniju norise tika pārcelta uz Phjončhanas olimpisko stadionu, bet šajā stadionā norisinājās tikai tramplīnlēkšanas un ziemeļu divcīņas sacensības.

## Atsauces
Kalnu slēpošana 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Kalnu slēpošana]] [[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]** norisinājās Jonphjonas kūrortā un Čonsonas kalnu slēpošanas centrā. Sacensības notika no 2018. gada 12. līdz 25. februārim. Tika sadalīti 11 medaļu komplekti. Pirmo reizi olimpiskajās spēlēs bija jaukto komandu sacensības. No Latvijas olimpiskajās spēlēs startēja Kristaps Zvejnieks un Lelde Gasūna.

## Kalendārs
Visi laiki ir pēc Dienvidkorejas laika (UTC+9).

## Medaļas

### Vīrieši

### Sievietes

### Jaukti


## Medaļu kopvērtējums
Brandīsa pie Labas - Stara Boleslava

**Brandīsa pie Labas - Stara Boleslava** () ir pilsēta Čehijā uz ziemeļaustrumiem no Prāgas, Vidusčehijas apgabala Prāgas Austrumu apriņķī pie Labas upes. Vēsturiski sastāv no divām daļām — Stara Boleslava upes labajā krastā un Brandīsas pie Labas upes kreisajā krastā.

Stara Boleslava kā karaļa pils zināma no 10. gadsimta un nosaukta Svētā Vāclava brāļa un slepkavības vaininieka Boleslava I vārdā. Tā kā 935. gadā šeit tika nogalināts Svētais Vāclavs, Stara Boleslava līdz pat mūsdienām ir ievērojama svētvieta. Brandīsa pie Labas savukārt dibināta 13. gadsimtā. 1526. gadā abas apdzīvotās vietas iekļāvās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. 1960. gadā abas atsevišķās pilsētas tika apvienotas. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Stara Boleslavā atrodas Čehijas Gaisa spēku kara bāze. Brandīsa pie Labas - Stara Boleslava ir astronoma Antonīna Bečvārža (*Antonín Bečvář*, 1901—1965) un erchercoga Austrijas Leopolda Salvatora (*Leopold Salvator, Erzherzog von Österreich*, 1863—1931) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Andrejs Vozņesenskis

**Andrejs Vozņesenskis** (; dzimis , miris ) bija krievu dzejnieks, dziesmu tekstu autors un publicists, sešdesmitnieku pārstāvis. Viens no Krievijas māksliniekiem, kurš uzplauka t.s. Hruščova atkušņa laikā PSRS. Bija ne tikai dzejoļu, bet daudzu populāru dziesmu vārdu autors, to starpā Raimonda Paula dziesmām, piemēram, "Dāvāja Māriņa" krievu valodas variantam *Миллион алых роз*. Vārdu autors populārajai rokoperai "Junona un Avosj" (*Юнона и Авось*, 1979).

## Ārējās saites
* 
*
Dūņupe (Sudas pieteka)

**Dūņupe** (arī **Kapura**, **Kapurga**) ir Sudas labā krasta pieteka Siguldas novadā.

Izteka pie Allažiem. Tek dienvidu virzienā. Ietek Sudā pie Upmalām. Dūņupi šķērso valsts autoceļš P3 (Garkalne—Alauksts) un P8 (Inciems—Sigulda—Ķegums).

## Atsauces
Sadalītā virsgrāmata

**Sadalītā virsgrāmata** () ir replicētu, koplietojamu un sinhronizētu cipardatu, kas ģeogrāfiski izkliedēti starp vairākām vietnēm, valstīm vai institūcijām, konsenss. Tai nav viena centrāla administratora vai datu krātuves.

Viens no sadalītās virsgrāmatas paveidiem ir blokķēde.

## Atsauces
Jānis Tomsons

**Jānis Tomsons** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

Absolvējis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti. Tūlīt pēc augstskolas pabeigšanas filmējies kinofilmā "Latviešu strēlnieka stāsts". Strādājis Jaunatnes teātrī. 1970. gadā pārgājis uz Valmieras teātri.

2013. gadā saņēmis Valmieras teātra balvu par mūža ieguldījumu.

## Atsauces
Artjoms Pingins

**Artjoms Pingins** (; dzimis ) ir Krievijas starptautiskais meistars šahā (2023).

## Biogrāfija
Jekaterinburgas šaha skolas audzēknis. 2016. gadā Prāgā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U8 vecuma grupā. 2016. gadā ieņēmis trešo vietu Krievijas jauniešu šaha kausa izcīņā U9 vecuma grupā. 2018. gada augustā Rīgā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā O10 vecuma grupā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2023. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Frīdrihs fon Tranzē-Rozeneks

**Kārlis (Šarls) Frīdrihs fon Tranzē-Rozeneks** (*Karl (Charles) Friedrich von Transehe-Roseneck*, 1802—1868) bija Vidzemes muižnieks, Dzelzavas muižas īpašnieks. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1841. gada 8. jūnijā Jaunbrenguļu muižā (*Neu-Wrangelshof*) muižnieka Kārļa Frīdriha fon Tranzē (1802—1868) un viņa sievas Elīzas Šarlotes ģimenē. Pēc tēva nāves 1868. gadā mantoja Dzelzavas muižu. 1872. gadā atbalstīja Dzelzavas pagasta skolas būvi, kas viņa vārdā tolaik dēvēta par *Frīdriha skolu*.   

Miris 1903. gada 23. martā Turīnā.
Tā kā viņam nebija tiešo pēcnācēju, Dzelzavas muižu mantoja viņa brāļadēls Astafs fon Tranzē-Rozeneks.

## Atsauces
Modris (filma)

**"Modris"** ir 2014. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Juris Kursietis.

## Sižets
Modri audzina vientuļā māte, ar kuru viņam ir sliktas attiecības. Kādu dienu Modris lombardā pārdod mātes elektrisko sildītāju, lai iegūtu laimestu no automāta. Ilgstoši briedis konflikts ar māti eksplodē; viņa nodod dēlu policijā pāraudzināšanas nolūkos. Tiesa piespriež divus gadus nosacīti. Neilgi pēc tam Modris izdomā, ka viņš vēlas atrast savu tēvu.

## Lomās
* Rēzija Kalniņa
* Kristers Pikša

## Atsauces

## Ārējās saites
Kirils Šubins

**Kirils Šubins** (; dzimis ) ir Krievijas starptautiskais meistars šahā (2015).

## Biogrāfija
Ar šahu sācis nodarboties sešu gadu vecumā. Vladivostokas šaha skolas audzēknis, bet 2015. gadā pārcēlies uz dzīvi Sanktpēterburgā. 

2014. gadā uzvarējis Vladivostokas pilsētas atklātajā šaha čempionātā. 2015. gadā uzvarējis Sanktpēterburgas pilsētas čempionātos šahā un ātrajā šahā U15 vecuma grupā, bet šaha ātrspēlē U15 vecuma grupā bijis otrais.

Vairākkārt pārstāvējis Krieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos. 2014. gadā uzvarējis Pasaules skolēnu ātrā šaha čempionātā U11 vecuma grupā. 2015. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2019. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mihejs Navumenka

**Mihejs Navumenka** (; dzimis 2007. gadā) ir Baltkrievijas šahists.

## Biogrāfija
Oršas šaha skolas audzēknis. Vairākkārt pārstāvējis Baltkrieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos. 2015. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U8 vecuma grupā. 2017. gadā uzvarējis Pasaules jauniešu čempionātā ātrajā šahā U10 vecuma grupā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Egļupe (Gaujas pieteka)

**Egļupe** (arī **Egļupīte**, **Vītiņu upe**, **Zustrene**, augštecē **Desupe**) ir Gaujas kreisā krasta pieteka Siguldas novadā.

Izteka — uz rietumiem no Allažiem. Tek ziemeļu — ziemeļrietumu virzienā. Lielākā pieteka — Barģupe. Ietek Gaujā augšpus Gaujas ciema. Egļupi šķērso valsts autoceļi V84 (Inčukalns—Kalējbūņas) un A2 (Rīga—Sigulda—Igaunijas robeža (Veclaicene)), kā arī dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži. Tās krastos atrodas Egļupe.

## Atsauces
Cvetans Stojanovs

**Cvetans Stojanovs** (; dzimis 2004. gadā) ir Bulgārijas FIDE meistars šahā (2012).

## Biogrāfija
Daudzkārtējais Bulgārijas jauniešu šaha čempionātu uzvarētājs dažādās vecuma grupās: U8 (2011, 2012), U10 (2013, 2014). Vairākkārt pārstāvējis Bulgāriju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos. 2012. gadā Prāgā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U8 vecuma grupā. 2013. gadā uzvarējis Pasaules skolēnu šaha čempionātā U9 vecuma grupā. 2015. gadā uzvarējis Eiropas Savienības jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stojanovs

**Stojanovs** () ir bulgāru uzvārds. Stojanovs var būt:

* Cvetans Stojanovs (*Цветан Стоянов*; 2004), bulgāru šahists;
* Jurijs Stojanovs (*Юрий Стоянов*; 1957), padomju un Krievijas kino un teātra aktieris un mūziķis.
PSKP 22. kongress

thumb|right|Kremļa kongresu pils, 1964
thumb|right|Ļeņina-Staļina mauzolejs, 1957
**PSKP 22. kongress** notika Maskavā no 1961. gada 17. līdz 31. oktobrim. Kongresā piedalījās gandrīz 4500 PSKP delegāti un 80 pasaules valstu komunistisko partiju pārstāvji. Vēsturē iegājis ar to, ka tas apstiprināja PSKP 3. programmu un partijas pirmā sekretāra Ņikitas Hruščova paziņojumu par komunistiskas sabiedrības sākumu pēc 1980. gada. Kongress notika jaunuzceltajā Kremļa kongresu pilī. Par godu 22. kongresam uzcēla Eiropā lielāko Volgogradas HES uz Volgas un veica pasaulē lielākās ūdeņraža bumbas izmēģinājumu virs Novaja Zemļas. Kongress iezīmējās ar atjaunotu uzbrukumu Staļina personības kultam, viņa zārku iznesa no Ļeņina Mauzoleja, un dažu mēnešu laikā valstī pazuda gandrīz visas atsauces uz Staļinu (pilsētu, ielu, kolhozu nosaukumi, pieminekļi un portreti). Ideoloģiskās nesaskaņas ar Ķīnas komunistiem noveda pie tā, ka Ķīnas delegācija pameta kongresu.

## Destaļinizācija
1956. gada PSKP 20. kongresā nolasītais Hruščova ziņojums par Staļina noziegumiem netika publiskots, to ātri apsprieda partijas pirmorganizācijās, un tā saturs vairāk bija zināms ārpus PSRS, nekā valsts iedzīvotājiem. Staļina vārds nekur nepazuda, partijas publikācijās viņu joprojām dēvēja par ievērojamu marksistu. Tikai līdz ar 22. kongresu sākās publiska un aktīva destaļinizācija. Tā kā Hruščovs bija pilnībā atbrīvojies no 1957. gadā sakautās Antipartejiskās grupas, viņš tagad publiski nosodīja ne tikai Staļinu, bet arī visus vecos Politbiroja staļinistus. Kongresa delegāti publiski stāstīja par asiņainajām represijām pret partijas un armijas vadītājiem (nepieminot Hruščova paša noziegumus Ukrainā). Hruščovs ierosināja uzcelt pieminekli represijās iznīcinātajiem partijas biedriem. Kongresa pēdējā darba dienā delegāti pieņēma lēmumu par Staļina mirstīgo atlieku iznešanas no Ļeņina Mauzoleja. Staļinu turpmāk publiski kritizēja avīzes, Staļingradu pārsauca par Volgogradu. Molotovu, Kaganoviču, Maļenkovu un pārējos Hruščova pretiniekus izslēdza no partijas. Plaši publicēja Jevgeņija Jevtušenko dzejoli "Staļina mantinieki".

## Atsauces

## Ārējā saites
Евгений Евтушенко. Наследники Сталина
Sindijalo

***Sindijalo*** ir Sindijas Lozgačovas 2013. gadā izveidots *[[YouTube]]* kanāls, viens no populārākajiem latviešu *YouTube* kanāliem. Kanāla pamatauditorija ir pusaudži, un tajā tiek augšuplādēta Sindijas Lozgačovas video dienasgrāmata, kā arī ar iepirkšanos, modi un kosmētiku saistīti videoklipi. Viņas skatītākais videoklips ir „Piektdienas rīts ar Sindiju”, kam 2017. gada marta beigās bija gandrīz 140 000 skatījumu.

Tolaik 14 gadus vecā Sindija Lozgačova *YouTube* kanālu izveidoja 2013. gada 29. jūnijā, bet pirmo videoklipu kanālā augšuplādēja 2013. gada 13. augustā. Pēc pirmā gada kanāls sāka iegūt strauju popularitāti, un 2014. gada augustā *Sindijalo* bija 24 000 abonentu un kanāla videoklipi pavisam bija skatīti vairāk nekā 1 200 000 miljonus reižu, viņai kļūstot par populārāko *YouTube* latviešu blogeri. 2018. gada janvārī kanāla abonentu skaits bija pieaudzis jau līdz 43 000 abonentu un video kopējie skatījumi pārsniedza 3 500 000.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Sindijalo'' ''YouTube'' kanāls
* ''Sindijalo'' ''Twitter'' profils
* #PilnigsVakars — Sindijalo. Latvijas Radio 5. 2015. gada 2. aprīlis. Skatīts: 2018. gada 24. janvārī.
Volodars Murzins

**Volodars Murzins** (; dzimis  Ņižņijtagilā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2022).

## Biogrāfija
Ņižņijtagilas šaha skolas audzēknis, bet kopš 2017. gada dzīvo Himkos. 2016. gadā izcīnījis otro vietu Krievijas jauniešu šaha čempionātā U11 vecuma grupā.
Vairākkārt pārstāvējis Krieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos. 2016. gadā Prāgā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā. 2017. gadā ieņēmis trešo vietu Pasaules jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā. 2016. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu čempionātā šaha ātrspēlē U10 vecuma grupā, bet 2017. gadā bijis labākais Pasaules jauniešu ātrā šaha čempionātā U12 vecuma grupā. 2018. gada augustā Rīgā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā O12 vecuma grupā.

2022. gada septembrī Čeboksaros dalījis 3.-5. vietu Krievijas šaha čempionāta superfinālā. 2023. gada oktobrī Sanktpēterburgā ierindojies 8. vietā Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 56. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

2024. gada decembrī Ņujorkā uzvarējis Pasaules ātrā šaha čempionātā.

2025. gada februārī Tunisijā izcīnījis 4. vietu Džerbas lielmeistaru turnīrā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojies 46. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2019. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 2022. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Leonīds Savlins

**Leonīds Savlins** (; dzimis 1999. gadā) ir Vācijas FIDE meistars šahā (2016).

## Biogrāfija
2013. gadā bijis otrais "Makabiādes" jauniešu šaha turnīrā. Vairākkārt pārstāvējis Vāciju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros labāko panākumu guvis 2015. gadā, kad uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Wardruna

***Wardruna*** ir Einara Selvika, Lindijas Fejas Hellas un *Gaahl* 2003. gadā izveidota skandināvu tradicionālās tautas mūzikas grupa. Izmantojot dažādus skandināvu vēsturiskos un tradicionālos tautas mūzikas instrumentus, grupa cenšas rekonstruēt seno skandināvu rituālo mūziku. Līdz šim *Wardruna* ir izdevusi piecus albumus, no kuriem pirmie trīs veltīti senrūnām.

Vārds Wardruna nozīmē "noslēpumu sargātāja" vai "viņa, kas čukst".

## Dalībnieki
* Einars Selviks (*Kvitrafn*) — balss, tradicionālie tautas mūzikas instrumenti
* Lindija Feja Hella — balss
* *Gaahl* (2003—2015) — balss
* Arne Sandvols — fona vokāls, sitamie instrumenti
* HC Dalgārds — fona vokāls, bungas un citi sitamie instrumenti
* Eilifs Gundersens — ragi, flautas

## Diskogrāfija
* *Runaljod — Gap Var Ginnunga* (2009)
* *[[Runaljod — Yggdrasil]]* (2013)
* *Runaljod — Ragnarok* (2016)
* *Skald* (2018)
* *Kvitravn* (2021)
* *Birna* (2025)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa 
* Grupas oficiālā ''Facebook'' lapa
Ērmaņu urga

**Ērmaņu urga** ir Lielās Juglas labā krasta pieteka Siguldas novadā.

Izteka — uz rietumiem no Upmalām. Tek dienvidu virzienā. Ietek Lielajā Juglā starp Sidgundu un Augšciemu. Ērmaņu urgu nešķērso valsts autoceļi.

## Atsauces
Havjers Fernandess

**Havjers Fernandess Lopess** (; dzimis  Madridē, Spānijā) ir spāņu daiļslidotājs. Viņš ir divkārtējs pasaules čempions (2015, 2016) un seškārtējs Eiropas čempions (2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018). 2018. gada Phjončhanas olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvējs.

Ar slidošanu sācis nodarboties sešu gadu vecumā, sekojot vecākās māsas daiļslidošanas nodarbībām. Pieaugušo sacensībās piedalās kopš 2006.—2007. gada sezonas. 2010. gadā pirmoreiz uzvarēja Spānijas čempionātā pieaugušo konkurencē. 2013. gadā Zagrebā izcīnījis savu pirmo Eiropas čempionāta zelta medaļu, kopš tā laika uzvarējis sešos Eiropas čempionātos pēc kārtas. Pasaules čempionātā pirmo medaļu ieguvis 2013. gadā Londonā, izcīnot bronzu. Piedalījies 2010. un 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, labāko rezultātu sasniedzot 2014. gadā Sočos (4. vieta). Soču olimpiskajās spēlēs bija Spānijas delegācijas karognesējs.

2018. gada nogalē H. Fernandess paziņoja par profesionālā sporta karjeras beigām.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūgtais vīns

**"Rūgtais vīns"** ir 2007. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Rolands Kalniņš.

## Sižets
Dizaineru biroja darbinieks Donats satiekas ar piecām sievietēm. Tomēr, lai arī Donats pret katru no savām sievietēm ir patiess, tā ir spēle, kurā donžuānam ir jāzaudē.

## Lomās
* Kaspars Znotiņš
* Liene Šomase
* Aurēlija Anužīte
* Normunds Laizāns
* Pēteris Liepiņš
* Regīna Razuma
* Agnese Zeltiņa

## Atsauces
Nerunā par to

**"Nerunā par to"** ir 2007. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Una Celma.

## Sižets
Trīsdesmitgadīgā Beatrise visu mūžu peldējusi pa straumi. Viņa nav spējusi pieņemt patstāvīgus lēmumus un balstījusi savu dzīvi attiecībās, kas visas ir sabrukušas. Izvērtējot pagātnes notikumus, Beatrise saprot, ka laimīga viņa kļūs tikai tad, kad izvēli sāks izdarīt tikai viņa pati.

## Lomās
* Rēzija Kalniņa
* Ģirts Ķesteris
* Leonarda Kļaviņa
* Lāsma Bušmane
* Juris Bartkevičs
* Harijs Spanovskis
* Sandra Kļaviņa
* Juris Žagars

## Atsauces

## Ārējās saites
Labās rokas

**"Labās rokas"** ir 2001. gadā izdota Latvijas filma.

## Sižets
Viņas pagātne ir miglaina, bet nākotne - bīstama. Viņai ir skaistas acis un labas rokas, kuras dažkārt dara sliktus darbus. Viņai ir iemesls baidīties no policistiem, kamēr visiem pilsētas vīriešiem ir iemesls iemīlēties viņā.
## Lomās
* Rēzija Kalniņa
* Maija Apine
* Lembits Ulfsaks
* Tinu Karks
* Atis Tetenbergs
* Tīts Suks
* Leonarda Kļaviņa

## Epizodēs
* Gert Raudsep
* Regnārs Vaivars
* Lauri Nebel
* Aleksandrs Okuņevs
* Janeks Josts
* Elīna Reinolda
* Uldis Dumpis
* Svetlana Bless
* Linda Skaistlauka
* Aksels Ilmārs Ozoliņš
* Dainis Gaidelis
* Kristel Elling
* Laine Magi
* Margus Prangel
* Arne Soro

## Atsauces
Andrē Karriljo

**Andrē Karriljo** (, dzimis ) ir Peru futbolists, pussargs, Peru futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Karriljo spēlē Brazīlijas čempionāta A sērijas komandā Sanpaulu "Corinthians Paulista".

## Sasniegumi
**Sporting CP**

* Portugāles kauss futbolā: 2014—15
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2015

**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 2016—17
* Taça de Portugal: 2016—17
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2016

**Al-Hilal**

* Saūda Arābijas Profesionālā līga: 2019—20
* AFC Čempionu līga: 2019

## Ārējās saites
Čristjans Kveva

**Čristjans Kveva** (, dzimis ) ir Peru futbolists, pussargs, Peru futbola izlases dalībnieks. Kopš 2026. gada spēlē Peru klubā *[[ADC Juan Pablo II College|Juan Pablo II College]]*.

## Ārējās saites
Paolo Urtado

**Paolo Urtado** (, dzimis ) ir Peru futbolists, pussargs, Peru futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Peru kluba *[[AD Comerciantes FC|Comerciantes]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Sauja ložu

**"Sauja ložu"** ir 2002. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Una Celma.

## Sižets
Ivara un viņa krusttēva Freda dzīvē pēkšņi ierodas Liene. Veco ieroču rūpnīcā sāk veidoties attiecību trijstūris starp cilvēkiem, kas nevar pielāgoties pienākušajiem laikiem.

## Lomās
* Kristīne Nevarauska
* Harijs Spanovskis
* Jānis Mūrnieks
* Indra Briķe
* Inese Saulīte
* Ārijs Geikins
* Inga Alsiņa
* Līga Bardele

## Epizodēs
* Uldis Dumpis
* Ināra Slucka
* Juris Hiršs
* Elita Veidemane
* Aivars Siliņš
* Ella Kristīne Bēdele
* Leo Hiršsons
* Vilnis Kuģenieks
* Maija Doveika
* Sarmīte Rubule

## Atsauces
Virgils van Deiks

**Virdžils van Deiks** (; dzimis ) ir Nīderlandes futbolists. Pašlaik (2025) pārstāv Anglijas Premjerlīgas klubu *[[Liverpool FC]]* un Nīderlandes futbola izlasi. Gan Liverpūles komandā, gan Nīderlandes izlasē pilda komandas kapteiņa funkcijas.

Karjeru V. van Deiks sāka *[[Eredivisie]]* klubā *[[FC Groningen]]*. 2013. gadā pārcēlās uz Skotijas klubu Glāzgovas "Celtic". *Celtic* komandā izcīnīja divus Skotijas Premjerlīgas titulus. 2015. gadā parakstīja piecu gadu līgumu ar *[[Southampton FC]]*. 2018. gadā van Deiks par 84,6 miljoniem eiro pārcēlās uz *[[Liverpool FC]]*, tādējādi kļūstot par dārgāko aizsargu pasaulē.

## Sasniegumi
**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 2013—14, 2014—15
* Skotijas Līgas kauss: 2014—15

**Liverpool**

* Anglijas Premjerlīga: 2019—20, 2024—25
* EFL Cup: 2021—22, 2023—24
* FA Charity/Community Shield: 2022
* FA kauss: 2021-22
* UEFA Čempionu līga: 2018—19;finālists: 2017—18; 2021—22
* UEFA Superkauss: 2019
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2019

**Individuālie sasniegumi**

* Anglijas Premjerlīgas sezonas labākais spēlētājs: 2018—19
* UEFA gada labākā futbolista balva: 2018—19
* UEFA gada labākais aizsargs: 2018—19
* ''Southampton'' sezonas labākais spēlētājs: 2015—16
* ''Celtic'' sezonas labākais spēlētājs: 2013—14

## Atsauces

## Ārējās saites
Laura Černikovska

**Laura Černikovska** (; dzimusi  Vadovice Gornē) ir Polijas šahiste.

## Biogrāfija
2013. gadā izcīnījusi bronzas medaļu Polijas jauniešu šaha čempionātā U8 vecuma grupā. Divas reizes uzvarējusi Polijas jauniešu čempionātos ātrajā šahā U8 vecuma grupā (2012, 2013). 2013. gadā uzvarējusi arī Polijas jauniešu čempionātā šaha ātrspēlē U8 vecuma grupā.

Pārstāvējusi Poliju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvusi 2013. gadā, kad uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U8 vecuma grupā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Renato Tapija

**Renato Tapija** (, dzimis ) ir Peru futbolists, pussargs, Peru futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Tapija spēlē Spānijas *[[La Liga]]* kluba *[[CD Leganes|Leganes]]*.

## Sasniegumi
**Feyenoord**

* Eredivisie: 2016—17
* KNVB beker: 2015—16, 2017—18
* Johan Cruijff Schaal: 2017, 2018

## Ārējās saites
Simons Kērs

**Simons Torups Kērs** (; dzimis ) ir Dānijas bijušais futbolists, aizsargs, Dānijas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**AC Milan**

* Itālijas A sērija: 2021–22

## Ārējās saites
Ķibīte

**Ķibīte**  ir Tumšupes labā krasta pieteka Siguldas novadā. 

Tek dienvidu virzienā, paralēli valsts autoceļam V58 (Sigulda–Allaži–Ausmas). Ietek Tumšupē uz ziemeļrietumiem no Allažiem. Ķibīti šķērso valsts autoceļi V58 un V84 (Inčukalns–Kalējbūņas). Tās krastos atrodas Stīveri.

## Atsauces
Akenstaka

**Akenstaka** () ir ciems Siguldas novada Mores pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3,0 km no pagasta centra Mores, 20,6 km no novada centra Siguldas un 70,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V319 (Peļņi—More), Sudas upes krastos.

## Vēsture
Akenstakas muiža (*Klingenberg*) pirmo reizi minēta 16. gadsimta sākumā. Muižas komplekss sastāvēja no vairāk kā 20 ēkām un parka. Te darbojās ūdens dzirnavas, brūzis, pienotava, ķieģeļu ceplis, kokzāģētava un skola ar vienu klasi. Uz muižas ēkām ūdeni pievadīja pa ozolkoka caurulēm.  
1905. gada nemieru laikā muižas kunɡu māju novembrī nodedzināja, daudz pieticīgāku jauno ēku uzbūvēja citā vietā. Pēdējais muižas īpašnieks kopš 1890. ɡada bija Ernests fon Blankenhāgens. 
Pirmā pasaules kara laikā muižā uzturējās Pēterhofas dragūnu pulks un lielāko daļu ēku atkal nopostīja. 1920. gada zemes reformas laikā muižas ēkas un zemi sadalīja zemniekiem, muižas centrā dzīvoja dzejnieks Kārlis Jēkabsons.

## Cilvēki
Akenstakas muižā dzimis vācbaltu rakstnieks un sabiedriskais darbinieks Herberts Heinrihs fon Blankenhāgens, kurš sarakstījis grāmatas "Atmiņas no vecās Vidzemes. Klingenberga—Rīga. 1892—1913" un “Pasaules vēstures malā. Atmiņas no vecās Vidzemes 1913—1923”. 

Akenstakas muiža (Klingenberg).jpg|Muižas kunɡu mājas paliekas pēc 1905. gada revolūcijas


## Atsauces
Andreass Bjellands

**Andreass Bjellands** (; dzimis ) ir Dānijas bijušias futbolists, aizsargs, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Dānijas Superlīgas kluba ''Lyngby'' trenera asistents.

## Sasniegumi
**Nordsjælland**

* Dānijas Superlīga: 2011—12
* Dānijas kauss: 2009—10, 2010—11

**København**

* Dānijas Superlīga: 2018—19

## Ārējās saites
Eglaine (Mores pagasts)

**Eglaine** ir ciems Siguldas novada Mores pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 2,6 km no pagasta centra Mores, 22,8 km no novada centra Siguldas un 74,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P32 (Augšlīgatne—Skrīveri) un V318 (Eglaine–More) krustojuma.

## Atsauces
Eglaine

**Eglaine** var būt:
* Eglaine — apdzīvota vieta Eglaines pagastā;
* Eglaine — upe, Ilūkstes pieteka;
* Eglaine — apdzīvota vieta Mores pagastā;
* Eglaine — dzelzceļa stacija līnijā Daugavpils — Panevēža;
* Eglonas upes cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Eglaines pagasts
Rauls Ruidiass

**Rauls Ruidiass** (, dzimis ) ir Peru futbolists, uzbrucējs, Peru futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Peru klubā *[[Atlético Grau]]*.

## Ārējās saites
Mores muiža

**Mores muiža** ir ciems Siguldas novada Mores pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 6,6 km no pagasta centra Mores, 31,3 km no novada centra Siguldas un 71,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļa, Mergupes krastā.

## Atsauces
Gulsupe

**Gulsupe**  ir Mergupes labā krasta pieteka Cēsu un Siguldas novados. 

Tek dienvidu virzienā. Lielākā pieteka - Lanckupe. Ietek Mergupē lejpus Krīgaļu dzirnavām. Gulsupi šķērso valsts autoceļi V85 (Jūdaži–Nītaure) un P3 (Inčukalns–Kalējbūņas). Tās krastos atrodas Stīveri.

## Atsauces
Kaķupe

**Kaķupe**  ir Sudas labā krasta pieteka Siguldas novadā. Tek dienvidu virzienā. Kaķupi nešķērso valsts autoceļi.

## Atsauces
Kājupīte

**Kājupīte** (arī **Kaijupīte**)  ir Sudas kreisā krasta pieteka Siguldas novadā.

Izteka no Tautu dīķiem. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Sudā pie Akenstakas. Kājupīti šķērso valsts autoceļš V319 (Peļņi–More).

## Atsauces
Džefersons Farfans

**Džefersons Agustins Farfans Gvadalupe** (, dzimis ) ir Peru bijušais futbolists, uzbrucējs, Peru futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Alianza Lima**

* Peru Pirmā divīzija: 2001, 2003, 2004

**PSV Eindhoven**

* Eredivisie: 2004—05, 2005—06, 2006—07, 2007—08
* KNVB beker: 2004—05

**Schalke 04**

* DFB Pokal: 2010—11
* DFL Supercup: 2011

**Al Jazira Club**

* AAE Prezidenta kauss: 2015—16

**Lokomotiv Moscow**

* Krievijas Premjerlīga: 2017—18
* Krievijas kauss: 2016—17, 2018—19

## Ārējās saites
Kārtūži

**Kārtūži** ir ciems Siguldas novada Mores pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5,6 km no pagasta centra Mores, 15,4 km no novada centra Siguldas un 66,6 km no Rīgas.

Kārtūžu nosaukums cēlies no Hermaņa Korthauzena, kurš muižu iegādājās 1556. gadā. Tolaik tā saukusies Šēneka ().

Apdzīvotā vieta atrodas pie valsts autoceļa V85 (Jūdaži—Nītaure), Sudas upes krastā.

## Vēsture

Kārtūžu kā vietas vēsture saistāma ar 1404. gadu, kad Konrāds fon Fītinghofs piešķīra piecu arklu lēni Johanam fon Bansonam Nītaures novadā. No šī lēņa izveidojās Kārtūžu muiža. Muiža vairākkārt mainījusi īpašniekus; tās valdītāju vidū bijušas arī Nodingenu un Korthauzenu dzimtas.

1556. gadā muižu iegādājās Hermanis Korthauzens.

1855. gadā par muižas īpašnieku kļuva kapteinis Gothards Heinrihs II fon Fītinghofs (1808—1869). Pēc viņa nāves muižu mantoja Konrāds fon Fītinghofs (1841—1869), bet vēlāk — Viktors Artūrs fon Fītinghofs (1895—1974), kurš bija pēdējais muižas baltvācu īpašnieks līdz padomju okupācijai.

19. gs. beigās muižā darbojās fotogrāfs Mārtiņš Buclers (1866—1944), kurš strādāja par spirta deģi kņaza Kropotkina Kārtūžu muižas uzņēmumā. Strādājot Kārtūžos, viņš fotografēja Siguldas, Līgatnes un Turaidas apkārtni un izdeva pastkartes. No Kārtūžiem viņš sarakstījās ar Krišjāni Baronu; vairākas vēstules saglabājušās Latviešu folkloras krātuvē. Kārtūžos dzimuši viņa bērni — meita Anna un dēls Fridrihs.

Kā bruņinieku muižai 1912. gadā Kārtūžu muižai piederēja 1333 hektāri zemes, no kuriem 36 hektāri bija pārdoti zemniekiem. Muižas teritorijā atradās viena pusmuiža un desmit zemnieku saimniecības.

## Muižas apbūve

No muižas apbūves saglabājušies vairāki elementi.

### Kungu māja

Pirmā kungu māja, iespējams, celta 18. gadsimta vidū. No šīs ēkas daļēji saglabājušies plaši pagrabi, kas būvēti no laukakmeņiem.

Otrā kungu māja tika uzcelta 19. gadsimta vidū pēc Gotharda Heinriha II fon Fītinghofa ierosmes. Tā bija vienstāva ēka ar augstu cokolu, plašiem pagrabiem, divslīpju jumtu un izbūvētiem bēniņiem. Galveno fasādi rotāja rizalīts ar sešu kolonnu portiku, augstas kāpnes un trīsstūra frontons.

Otrā kungu māja tika nodedzināta 1905. gada revolūcijas laikā un vēlāk atjaunota.

### Kārtūžu krogs

Kārtūžu krogs pieminēts Herberta fon Blankenhāgena atmiņās. 19. gs. beigās tam bijis sarkans kārniņu jumts, kas bijis redzams no Akenstakas (Klingenbergas) muižas teritorijas.

Padomju laikā kroga ēkā atradies veikals. Pēc padomju okupācijas beigām ēka kļuvusi par dzīvojamo māju.

### Kārtūžu degvīna dedzinātava

Kārtūžu degvīna dedzinātava pieminēta Herberta fon Blankenhāgena atmiņās. 19. gs. beigās minēts dedzinātavas lielais skurstenis.

Degvīna dedzinātava mūsdienās nav saglabājusies. Fotogrāfs Mārtiņš Buclers tajā strādājis par spirta deģi.

### Apbūves ansamblis

Līdz mūsdienām saglabājusies magazīnas klēts, laukakmeņu kūts un ūdensdzirnavu drupas. No muižas parka saglabājušies atsevišķi koki; kopumā parks nav saglabājies.

## Atsauces
Man patīk, ka meitene skumst

**"Man patīk, ka meitene skumst"** ir 2004. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Arvīds Krievs.

## Sižets
Filmas varoņu dzīvesstāsti ir cieši savērpušies. Katrs no varoņiem ir savu kaislību vergs. Tikai stipras gribas un kāda laimīga gadījuma rezultātā viņi spēs atbrīvoties no savām atkarībām.

## Lomās
* Mārtiņš Freimanis
* Ģirts Krūmiņš
* Kristīne Nevarauska
* Regnārs Vaivars
* Mārtiņš Lācis
* Ivars Stonins
* Anna Šteina
* Inese Pabērza
* Indra Burkovska
* Juris Bartkevičs
* Margarita Perveņecka

## Atsauces

## Ārējās saites
Lanckupe

**Lanckupe** ir Gulsupes labā krasta pieteka Siguldas novadā, uz dienvidaustrumiem no Mores. Tek dienvidaustrumu virzienā. 

## Atsauces
Pa ceļam aizejot

**"Pa ceļam aizejot"** ir 2001. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Viesturs Kairišs.

## Sižets
Filmā attēlotas deviņgadīga zēna attiecības ar pasauli.

Filma ir filmēta Latgalē, kas savā ziņā noteica filmas vizuālo valodu.

## Lomās
* Dāvis Bergs
* Ēriks Vilsons
* Elita Kļaviņa
* Andris Keišs
* Guna Zariņa
* Vigo Roga
* Jānis Paukštello
* Līga Čiževska
* Kristīne Nevarauska
* Baiba Broka
* Sandra Kļaviņa
* Ģirts Ēcis
* Juris Gornavs
* Regīna Razuma
* Maija Apine
* Antonija Apele

## Epizodēs
* Aina Matīsa
* Dace Everss
* Kristians Kareļins
* Ainārs Ančevskis
* Andris Račiks
* Gatis Dzenis
* Jānis Kudars

## Atsauces

## Ārējās saites
Mājas dvēsele

**"Mājas dvēsele"** ir 2001. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Jānis Vingris.

## Sižets
Filma ir veidota dokumentālas reportāžas un kriminoloģiska pierādījuma formā. Kāds nezināms ļaundaris sagūsta un pamestā mājā vairākas dienas tur jaunu meiteni. Tā vietā, lai ķīlnieci fiziski spīdzinātu, viņš upuri filmē.

## Lomās
* Kristīne Nevarauska
* Ģirts Krūmiņš
* Kaspars Zvīgulis

## Atsauces
Straujupīte (Mergupes pieteka)

**Straujupīte** (arī **Piģeleja**) ir Mergupes labā krasta pieteka Siguldas novadā. 

Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Mergupē iepretim Vērsēnu mājām. Straujupīti šķērso valsts autoceļš P3 (Garkalne—Alauksts).

## Atsauces
Straujupīte

**Straujupīte** var būt:
* Straujupīte — upe, Gaujas pieteka;
* Straujupīte — upe, Mergupes pieteka;
* Gausupītes — Gaujas pietekas, cits nosaukums;
* Klagātupītes — Zvārdes pagasta Saldus novada upes, cits nosaukums;
Eduards Rūdolfs fon Tranzē

**Eduards Rūdolfs fon Tranzē-Rozeneks** (*Eduard Friedrich Alwil Rembert Rudolf von Transehe-Roseneck, Рудо́льф Рудо́льфович фон-Транзеге*, 1858—1928) bija vācbaltiešu jurists, Ērgļu pilsmuižas īpašnieks. Krievijas impērijas senators un slepenpadomnieks (1913).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1858. gada 16. jūnijā Liezēres (*Lösern*) muižā Gustava Rūdolfa fon Tranzē un viņa sievas Dorotejas, dzimušas Šulcas fon Ašerādenas, ģimenē.

Studēja tieslietas Tērbatas Universitātē (1882), strādāja Vidzemes guberņas zemes tiesā Rīgā (1883). 
No 1884. gada strādāja Krievijas impērijas senāta sekretariātā Pēterburgā, 1896. gadā paaugstināts par civilo kasāciju departamenta virsprokurora vietnieku. 1907. gadā bija Maskavas apriņķa tiesas revizors. 1913. gadā iecelts par civilo kasāciju nodaļas senatoru un slepenpadomnieku.

Krievijas pilsoņu kara laikā pārcēlās uz Rīgu, kur LSPR laikā 1919. gadā tika apcietināts, pēc atbrīvošanas devās uz Somiju, kopš 1920. gada dzīvoja Vācijā. Mūža nogalē atgriezās dzimtenē.

Miris 1928. gada 12. janvārī Rīgā.

## Atsauces