Sanskrits

**Sanskrits** ( **' — 'izkopta valoda', saīsināti  **') ir hinduisma, budisma un džainisma liturģiskās literatūras klasiskā valoda, kā arī viena no Indijas 23 oficiālajām valodām.

## Fonētika
Klasiskais sanskrits izšķir 48 skaņas. Dažas no tām gan ir alofoni. Fonēmu skaits ir mazāks, apmēram 35, skat. zemāk.

Skaņas tradicionāli tiek sakārtotas sekojošā kārtībā: patskaņi (*Ach*), divskaņi (*Hal*), anusvāra un visarga, slēdzeņi (Sparśa) un nāseņi (sākot no mutes aizmugures un virzoties uz priekšu), un visbeidzot plūdeņi un šņāceņi; SSTA rakstībā tas izskatās šādi (sk. tabulas zemāk):

: ; 
: 
: 
: ; 
Pastāv arī mainīta tradicionālā kārtība, kas ir sastopama  Šiva Sutrā.

### Patskaņi
Klasiskā sanskrita patskaņi ar to vārda sākuma dēvanāgarī rakstzīmi, diakritisko zīmi, ar līdzskani  ([p]), izrunu (atsevišķa patskaņa un burtkopā p+patskanis) IPA standartā, atbilsme SSTA un ITRANS, skaņas apraksts un aptuvenā izruna latviešu valodā ir redzami šajā tabulā:

Garie patskaņi tiek izrunāti apmēram divreiz garāk nekā to īsie līdzinieki. Bez garajiem patskaņiem pastāv arī pārgarie patskaņi, saukti par pluti, kas tiek lietoti vairākos locījumos, īpaši vokatīvā. *Pluti* gan nav visu gramatiķu akceptēts.

Īsie divskaņi  un  atspoguļo pirmindoirāņu  un  divskaņu alofoniskos variantus, un fonoloģiski (konceptuāli) tie ir kā [ai] un [au] arī sanskritā. Sanskrita gramatiķi tos kategorizē kā divskaņus, pat ja tie fonētiski bieži vien tiek izrunāti kā parasti garie patskaņi [ē] un [ō].

Retrofleksie līdzskaņi un patskaņi tiek izrunāti, pieskaroties ar mēles galu pie aukslēju pašas augšas.

Piedvesmas līdzskaņi tiek izrunāti ar papildu pieelpu kā angļu nebalsīgie līdzskaņi vārda sākumā, piem., *put* «likt».

Papildinformācija:
* Pastāv vēl arī papildu rakstzīmes, kas tradicionāli tiek norādītas dēvanāgarī raksta tabulās:
** Diakritiskā zīme () saukta par *anusvāra*, izrunāta kā  (SSTA: ). Tā tiek lietota patskaņa nazalizācijai, kā arī lai atveidotu puspatskani [n] vai [m]; piem.,  .
** Diakritiskā zīme (), saukta par *visarga*, izrunāta kā [əh] (SSTA: ); piem.,  .
** Diakritiskā zīme (), saukta par *čandrabindu*, kas tradicionāli netiek iekļauta dēvanāgarī sanskrita aprakstos, tiek lietota pamīšus ar *anusvāru*, lai parādītu patskaņa nazalizāciju, galvenokārt Vēdās; piem.,  .
* Ja nepieciešams uzrakstīt atsevišķu līdzskani bez sekojoša patskaņa, zem zilbiskā līdzskaņa tiek rakstīta *halanta / virāma* diakritiskā zīme ().
* Patskanis ā sanskritā pēc būtības ir vairāk vidus patskanis , nekā aizmugures patskanis . Bet gramatiķi to tomēr klasificē kā aizmugures patskani. (Tiwari, [1955] 2004).
* Jāpiezīmē, ka senie sanskrita gramatiķi ir klasificējuši patskaņu sistēmu velārajos, retrofleksajos, palatālajos un plozīvajos patskaņos, nevis aizmugurējos, vidus un priekšējos patskaņos. Tāpēc  un  tiek klasificēti attiecīgi kā palato-velārie (a+i) un labio-velārie (a+u) patskaņi. Bet mūsdienu gramatiķi ir klasificējuši tos kā divskaņus un prosodiski, katram ir iedotas divas *mātrās*. Tas gan tieši nenozīmē, ka tie ir īsti divskaņi, bet netiek izslēgta iespējamība, ka tie varēja būt īsti divskaņi senākā pagātnē. Šos pusdivskaņus mūsdienās skolotie sanskrita brahmaņi un priesteri izrunā kā garos ē [eː] un ō [oː]. Vairāk kā «četru» divskaņu esamību sanskrits parasti nepieļauj un jebkurš cits divskanisks burtu virknējums, ja tāds izveidojas vārdu sadurē, tiek pārveidots uz puspatskaņiem atbilstoši sandhi likumiem (skat. tālāk).
* Dēvanāgarī rakstā, kas tiek lietots sanskritā, vienmēr kad līdzskanis vārda beigās ir bez jebkādas *virāmas* (t.i., brīvi stāvošs ortogrāfijā:  pretstatā ), neitrālais patskanis šva () tiek automātiski asociēts ar to — tas protams var notikt ar jebkuru līdzskani jebkurā vārda pozīcijā. Vārda beigu *šva* vienmēr ir īss. Bet SSTA **a**, pievienots vīriešu dzimtes lietvārdu beigās nereti vedina cittautiešus izrunāt to kā  — tas liek sanskrita vīriešu dz. vārdiem skanēt kā siev. dz. vārdiem. Piem., **Šiva** ir jāizrunā kā  un nevis . *Tiwari* ([1955] 2004) argumentē, ka vēdiskajā sanskritā अ bija vienkārši īss , kas kļuva centrālāks un paceltāks Prakrita laikā.

### Līdzskaņi
SSTA un dēvanāgarī burti ir doti ar aptuvenām IPA vērtībām kvadrātiekavās.

Zemāk esošajā tabulā dots sanskrita līdzskaņu tradicionālais saraksts ar tuvākajām atbilsmēm latviešu valodā. Katrs līdzskanis, kas redzams zemāk, ir jāuztver kā savienojums kopā ar neitrālo patskani šva () un tabulā ir dots tieši tādā formā.

 * h jāizrunā balsīgi, kā [agha].

### Fonētika un sandhi
Sanskrita patskaņi jau vispārīgi apskatīti iepriekšējā sadaļā. Vēl jāpiebilst, ka garais zilbiskais l () nav dabā konstatēts, un tas ir tikai gramatiķu ieviests sistemātiskiem nolūkiem (kā analogs ). Tā īsais līdzinieks  ir sastopams tikai vienzilbes vārda saknē, **' «sakārtot». Garais zilbiskais r () arī ir diezgan reti novērojams, tas ir sastopams tikai r-celmu daudzskaitļa ģenitīvā (piem., vārdu **' «māte» un **' «tēvs» dsk. ģen. ir **' «māšu» un **' «tēvu»).  ir patskaniskie alofoni līdzskaņiem . Tādējādi ir tikai 5 pastāvīgas patskaniskās [[fonēma]]s: .

[[Visarga]]  un  ir [[alofons]] līdzskaņiem  un , savukārt [[anusvāra]]  un dēvanāgarī  ir alofons jebkuram nāsenim, abi alofoni ir sastopami tikai pirms pauzes.
Visu triju sanskrita šņāceņu precīza izruna var mainīties, bet tie ir atšķirīgas fonēmas. Balsīgais svelpenis ar piedvesmu  ir mantots [[Indoāriešu valoda|indoāriešu valodā]] no indoirāņu pirmvalodas, bet zudis neilgi pirms Rigvēdas laika (jāpiebilst, ka balsīgs svelpenis ar piedvesmu ir ārkārtīgi liels retums jebkurā valodā). [[Retrofleksie līdzskaņi]] ir visumā īpatnējas fonēmas, bieži vien atkarīgas no to fonētiskās vides; tās neturpina [[PIE]] sērijas un bieži vien ir dažu valodnieku attiecinātas uz [[substrāts|substrāta]] ietekmi no [[Dravīdu valodas|dravīdu valodām]]. Nāsenis  ir pielāgojošs alofons līdzskanim  ( un  ir atšķirīgas fonēmas — viena domāta, lai atšķirtu **' «minūte, atomisks» (īp.vārda nekatras dz. vsk. nom.) no **' «pēc, gar»; fonoloģiski neatkarīgais  ir sastopams vienīgi galotnē, piem., **' «vērsts uz priekšu/uz» (īp.v. vīr. dz. vsk. nom.) un tādējādi var tikt izlaists). Līdz ar to ir 31 līdzskaniskā vai puspatskaniskā fonēma, kas sastāv no četriem/pieciem slēdzeņu veidiem, kas realizēti gan ar piedvesmu, gan bez tās un gan balsīgi, gan nebalsīgi, trim nāseņiem, četriem puspatskaņiem vai plūdeņiem, un četriem svelpeņiem, kas atbilstoši SSTA transliterācijai ir pierakstīti sekojoši:
: 
jebšu kopā 36 unikālas sanskrita fonēmas.

Fonētiskie likumi, kas ir pielietojami, kombinējot morfēmas vārdā un kombinējot vārdus teikumā, tiek kopā saukti par *[[sandhi]]* savienojumiem. Teksti tiek rakstīti fonētiski, pielietojot sandhi likumus (izņemot priekš tā sauktajiem *padapāha*).

## Rakstība
Vēsturiski sanskrits nav saistīts ne ar vienu konkrētu rakstu sistēmu. Uzsvars uz mutvārdiskumu, bet ne rakstību vēdiskajā sanskritā tika uzturēts līdz pat agrīnās klasiskā sanskrita literatūras attīstībai. Kad sanskrits bija ieguvis rakstveida formu, konkrētas rakstības izvēle bija atkarīga no tekstu pārrakstītāju reģionālās rakstības. Būtībā sanskrita manuskriptu veidošanā ir tikušas lietotas praktiski visas lielākās Dienvidāzijas rakstu sistēmas. Kopš 19. gadsimta beigām dēvanāgarī raksts ir ticis uzskatīts jau par *de facto* sanskrita rakstības sistēmu, visticamāk iespaidojoties no Eiropas prakses, izvēloties rakstību sanskrita tekstu iespiešanai.

Indijā rakstība ieviesās samērā vēlu — ap 5. gadsimtu p.m.ē.; saskaņā ar Rīza Deivida (*Rhys Davids*) hipotēzi, tā tika ieviesta, pateicoties Vidējo austrumu tirgoņiem. Pat pēc rakstības ieviešanas mutvārdu tradīcija un teksta iegaumēšana joprojām palika kā Sanskrita literatūras ievērojama iezīme.
Ziemeļindijā ir atrodami brahmī iegravējumi, kas datējami jau kopš 3.gs. p.m.ē., vecākais ir redzams slavenajā Ašokas karaļa prakrita pīlāra gravējumos. Aptuveni vienlaikus ar brahmī rakstu tika lietots arī kharošthi raksts. Vēlāk (ap 4.—8.gs. m.ē.) guva pārsvaru Guptas raksts, kas darināts no brahmī raksta. No aptuveni 8.gs. Guptas rakstu izstūma Šārada raksts, kas savukārt no aptuveni 12.gs. tika aizvietots ar dēvanāgarī rakstu; starpposmos pastāvēja arī Siddhamas raksts. Austrumindijā tika lietots bengāļu raksts un vēlāk arī orija raksts.

Dienvidos, kur ir pārsvars dravīdu valodām, sanskrita rakstībā tika lietots kannada raksts — kannada un telugu valodā runājošos reģionos, telugu raksts — telugu un tamilu valodā runājošos reģionos, malajalamiešu raksts un grantha raksts — tamilu valodā runājošos reģionos.

550px Sanskrits mūsdienu indiešu rakstos. «Lai svētī Šiva tos, kas rod prieku Dievu valodā». (Kalidasa)

### Latinizācija

Kopš 18. gadsimta beigām sanskrits ir atveidots latīņu alfabētā. Mūsdienās visplašāk lietotā sistēma ir SSTA (starptautiskais sanskrita transliterācijas alfabēts), kas ir kļuvis par akadēmisko standartu kopš 1912. gada, un kurš tiek lietots arī šajā rakstā. Ir ieviestas arī ASCII-tipa transliterācijas shēmas, sakarā ar grūtībām atveidot sanskrita rakstzīmes dažādās datorprogrammās. Tajās ietilpst Harvard-Kyoto un ITRANS bezzuduma transliterācijas shēmas, kas tiek plaši lietotas internetā, galvenokārt *Usenet*ā un e-pasta vēstulēs, lai atvieglotu un paātrinātu teksta ievadi, kā arī uzlabotu teksta lasāmību. Palielinoties unikodu atbalstošu internetpārlūku pieejamībai, SSTA ir kļuvis populārs arī interneta rakstos.

Zinātniskajos darbos dēvanāgarī 19. gadsimtā galvenokārt tika lietots pilnu tekstu un garu izvilkumu pierakstam un pavairošanai, arī Eiropas zinātnieku vidū. Bet neskatoties uz to atsevišķi sanskrita vārdi un nosaukumi Eiropas valodās sastādītajos tekstos parasti tiek atveidoti, izmantojot latīņu transliterāciju, un kopš 20. gadsimta vidus teksta versijas, ko rediģējuši vai veidojuši Rietumu zinātnieki, vairumā gadījumu tiek atveidotas latīņu transliterācijā.

## Gramatika

### Lietvārdu locīšana

Sanskrits ir fleksīva valoda, kurā ir trīs gramatiskās dzimtes (vīriešu, sieviešu un nekatra dzimte) un trīs skaitļi (vienskaitlis, divskaitlis un daudzskaitlis). Tajā ir astoņi gramatiskie locījumi: nominatīvs, vokatīvs, akuzatīvs, instrumentālis, datīvs, ablatīvs, ģenitīvs un lokatīvs.

Jautājums par reālo locījumu skaitu ir strīdīgs. Pānini izšķir sešas *karakas*, kas atbilst nominatīvam, akuzatīvam, datīvam, instrumentālim, lokatīvam un ablatīvam http://www.chass.utoronto.ca/epc/srb/cyber/man3.html. Pānini tās definē skojoši (Ashtadhyayi, I.4.24-54):

# *Apadana* (lit. 'noņemt'): "(tas, kas ir) izejas/atskaites punkts." Atbilst ablatīva locījumam, kas apzīmē nekustīgu objektu vai vietu, no kuras notiek kustība.
# *Sampradana* ('balva'): "tas, kam tiek paredzēts darījums vai lieta". Atbilst datīva locījumam, kas apzīmē saņēmēju došanas darbībā utml.
# *Karana* ("darbarīks"): "tas, kas ietekmē galaiznākumu." Atbilst instrumentāļa locījumam, kas apzīmē darbarīku, ar ko tiek veikta darbība.
# *Adhikarana* ('vieta'): vai "pamats". Atbilst lokatīva locījumam, kas apzīmē vietu, kur notiek darbība.
# *Karman* ('darījums'/'lieta'): "tas, ko darītājs vēlas sasniegt, iegūt". Atbilst akuzatīva locījumam, kas apzīmē darbības mērķi vai objektu, kas tiek pārvietots.
# *Karta* ('darītājs'): "tas, kurš ir neatkarīgs darbībā". Atbilst nominatīva locījumam, kas apzīmē darītāju. (Pamatojoties uz Scharfe, 1977: 94)

Piederības locījums (*Sambandha*) un vokatīvs iztrūkst Pānini gramatikā.

Šajā rakstā lietvārdi ir iedalīti piecās deklinācijās. Deklinācija, pie kuras pieder lietvārds, galvenokārt tiek noteikta pēc galotnes.

#### Vispārīga lietvārdu un īpašības vārdu locījumu galotņu shēma
Vispārīgā galotņu shēma, kas dota zemāk redzamajā tabulā, ir derīga praktiski visiem lietvārdiem un īpašības vārdiem. Tomēr atbilstoši dzimtei un beigu patskanim/līdzskanim pastāv arī iepriekšnoteikti *sandhi* likumi, kurus pielietojot tiek iegūta galīgā locītā vārda forma. Iekavās ir dotas nekatras dzimtes galotnes, pārējās ir vīriešu un sieviešu dzimtes galotnes. Ir dota gan dēvanāgarī, gan SSTA transliterācija.

#### a un ā celmi
A un ā () celmi sastāda lielāko lietvārdu klasi. Kā likums, lietvārdi, kas pieder pie šīs klases, ar celma galotni, kas beidzas ar īso a , ir vai nu vīriešu vai nekatras dzimtes. Savukārt lietvārdi, kas beidzas ar garo ā  gandrīz vienmēr pieder pie sieviešu dzimtes. A celma īpašības vārdi, kas beidzas ar īso a , pieder pie vīriešu vai nekatras dzimtes, bet, kas beidzas ar garo ā , — pie sieviešu dzimtes.

#### i un u celmi

#### Garo patskaņu celmi

#### celmi
 celmi pārsvarā ir darītāju atvasinājumi kā *dāt* 'devējs', lai gan iekļauj arī radniecības terminus kā *pit́* 'tēvs', *māt́* 'māte' un *svás* 'māsa'.

### Personu un norādāmie vietniekvārdi
Pirmās un otrās personas vietniekvārdi lokāmi līdzīgi.

Piezīme: Vietās, kur dotas divas formas, otrā ir enklītiska un alternatīva forma. Ablatīvi vsk. un dsk. var tikt paplašināti ar zilbi — *tas*; t.i. *mat* vai *mattas*, *asmat* vai *asmattas*.

Norādāmais vietniekvārds *ta*, kalpo arī kā 3. personas vietniekvārds.

### Skaitļa vārdi
Skaitļa vārdi no viens līdz desmit ir šādi:

# éka
# dví
# trí
# catúr
# pañca
# ṣáṣ
# saptá, sápta
# aṣṭá, áṣṭa
# náva
# dáśa

Skaitļa vārdi no 1 līdz 4 ir lokāmi. **Éka** tiek locīts kā īpašības vārds, vienīgi tam nav divskaitļa formas. **Dvá** ir tikai divskaitļa forma. **Trí** un **catúr** tiek locīti nekārtni:

### Darbības vārdi

#### Darbības vārdu klasifikācija
Sanskritā ir desmit darbības vārdu klases, kas ir sadalītas divas plašās grupās: atematiskajos un tematiskajos darbības vārdos. Tematiskie darbības vārdi šādi ir nosaukti, jo starp vārda celmu un galotni tiek ievietots t.s. tematiskais patskanis *a*. Tas ļauj tematiskos darbības vārdus kaut cik sistematizēt. Darbības vārda locīšanā lietotie paplašinājumi ietver priedēkļus, piedēkļus, iestarpinājumus un zilbju atkārtojumus. Darbības vārda saknei ir nulles, gua un vddhi pakāpes (ne obligāti visas trīs). Ja V ir nulles pakāpes patskanis, par gua-pakāpes patskani tradicionāli tiek uzskatīts savienojums a + V, bet par vddhi-pakāpes patskani — ā + V.

#### Laiki
Darbības vārda laiki ir sagrupēti četrās 'sistēmās' (vēl pastāv arī divdabji un nenoteiksmes un arī tādi veidojumi kā intensīvi/frekventatīvi, dezideratīvi, kauzatīvi un benediktīvi, kas atvasināti no vienkāršajām formām), kas balstītas uz atšķirīgām celmu formām (kas atvasinātas no darbības vārdu saknēm), kas tiek lietotas locīšanā. Pastāv četri laiki:
* tagadnes laiki (vienkāršā tagadne, nepabeigtā pagātne, pavēles izteiksme, vēlējuma izteiksme)
* pagātnes laiki (pabeigtā pagātne)
* aorists
* nākotnes laiki (vienkāršā nākotne, nosacījuma izteiksme)

##### Tagadnes laiki
Tagadnes laiki iekļauj vienkāršo tagadni un nepabeigto pagātni, vēlējuma un pavēles izteiksmi, kā arī dažas paliekas no senā subjunktīva. Tagadnes celmi tiek veidoti dažādos veidos. Indiešu gramatiķi izšķir 10 tagadnes laiku celmu veidošanas veidus.

Atematiskajiem darbības vārdiem tagadnes celms var tikt veidots sekojoši:
  2. Bez jebkādas modifikācijas, piem., *ad* 'ēd' no *ad* 'ēst'.
  3. Ar pirmās zilbes atkārtojumu, kas tiek pievienots pirms saknes, piem., *juhu* no *hu* 'ziedot'.
  7. Ar *na* vai *n* iestarpinājumu pirms saknes pēdējā līdzskaņa (ar attiecīgajām *sandhi* izmaiņām), piem., *rundh* vai *ruadh* no *rudh* 'traucēt'.
  5. Ar piedēkli *nu* (gua no *no*), piem., *sunu* no *su* 'izspiest'.
  8. Ar piedēkli *u* (gua no *o*), piem., *tanu* no *tan* 'stiept'. Mūsdienu valodniecībā šī klase parasti tiek traktēta kā apakšklase no 5., proti, *tanu* ir atvasināts no *tnnu* (vai *tąnu*), kas ir 0. pakāpe no **tannu*, jo indoeiropiešu pirmvalodā [m] un [n] varēja būt patskaniski (t.i. [am] un [an]), kas sanskritā (un arī grieķu valodā) ir kļuvuši par [a] (proti, ir notikusi maiņa *an > a* un un *am > a*). Vairums darbības vārdu, kas pieder 8.klasei, ir veidojušies šādā veidā; *kar* 'darīt, taisīt' bija 5. klase Vēdu valodā (*krnoti* 'taisa, dara'), bet mainīta uz 8. klasi klasiskajā sanskritā (*karoti* 'taisa, dara')
  9. Ar piedēkli *nā* (0. pakāpe *nī* vai *n*), piem., *krīa* vai *krīī* no *krī* 'pirkt'.

Tematiskajiem darbības vārdiem tagadnes celms var tikt veidots sekojoši:
  1. Ar tematiskā patskaņa *a* iestarpināšanu ar gua pastiprinājumu, piem., *bháva* no *bhū* 'būt'.
  6. Ar tematiskā patskaņa *a* iestarpināšanu ar uzsvara nobīdi uz šo patskani, piem., *tudá* no *tud* 'ticēt'.
  4. Ar *ya* iestarpinājumu, piem, *dī́vya* no *div* 'spēlēt'.

Indiešu gramatiķu aprakstītā desmitā klase atbilst darbībai, kas pēc dabas ir atvasināta no kaut kā, un tādējādi nav īsti laika-celma veidojums. Tā tiek veidota iestarpinot *ya* ar gua pastiprinājumu un pagarinājumu saknes pēdējam patskanim, piem., *bhāvaya* no *bhū* 'būt'.

##### Pagātnes laiki
Pagātnes laiki ietver tikai pabeigto pagātni. Celms tiek veidots ar zilbes atkārtojumu, tāpat kā tagadnes laikos.

Pagātnes laiku sistēma arī veido darbības vārda t.s. "stiprās" un "vājās" formas — stiprā forma tiek lietota darāmās kārtas vienskaitlī, bet vājā forma pārējos gadījumos.

##### Aorists
Aorists iekļauj īsto aoristu (ar īstenības izteiksmes pagātnes nozīmi, piem., *abhū* 'biji') un dažas no senā injunktīva formām (kas lietotas gandrīz tikai un vienīgi aizliegumos ar *mā*, piem., *mā bhū* 'neesi'). Galvenā atšķirība starp abām ir priedēkļa *a-* esamība/neesamība, kas tiek pievienots celma priekšā.

Aorista sistēmas celmam patiesībā ir trīs dažādi veidi: vienkāršais aorists, atkārtojošais aorists (semantiski saistīts ar cēloņa darbības vārdu) un svilpjošais aorists. Vienkāršais aorists tiek veidots tieši no saknes celma (piem., *bhū-*: *a-bhū-t* "bija"). Atkārtojošais aorists iekļauj saknes atkārtošanu, kā arī celma patskaņu saīsināšanu vai izmešanu. Svilpjošais aorists tiek veidots pievienojot *s* aiz celma.

##### Nākotnes laiki
Nākotnes laiku sistēma tiek veidota, pievienojot *sya* vai *iya* un gua.

### Darbības vārdu locīšana
Katram darbības vārdam ir gramatiskā kārta — darāmā, ciešamā vai vidējā. Pastāv arī bezpersonas kārta, kas var tikt aprakstīta kā nepārejošo darbības vārdu ciešamā kārta. Sanskrita darbības vārdiem ir īstenības izteiksme, vēlējuma izteiksme un pavēles izteiksme. Valodas senākajām formām bija arī subjunktīvs, taču tas ir zudis laikaposmā līdz klasiskajam sanskritam.

#### Vispārīgā galotņu sistēma
Locījumu galotnes sanskritā izsaka personu, skaitli un kārtu. Tiek lietotas dažādas galotņu formas, atkarībā no tā, pie kāda laika celma un kādā izteiksmē tās tiek pievienotas. Darbības vārdu celmi vai galotnes pašas par sevi var mainīties atbilstoši sandhi likumiem.

Tagadnes galotnes tiek lietotas īstenības izteiksmes vienkāršās tagadnes un nākotnes veidošanai. Nepabeigtās pagātnes galotnes tiek lietotas nepabeigtās pagātnes, nosacījuma izteiksmes, aorista un vēlējuma izteiksmes veidošanai. Pabeigtās pagātnes un pavēles izteiksmes galotnes tiek lietotas, attiecīgi, pabeigtās pagātnes un pavēles izteiksmes veidošanai.

#### Tagadnes laiku veidošana
Tagadnes laiku veidošanā iesaistītas visas darbības vārda formas, kas izmanto tagadnes celmus (skat. iepriekšējās sadaļas). Tas ietver visu izteiksmju tagadnes laikus, kā arī īstenības izteiksmes nepabeigto pagātni.

##### Atematiskā locīšana
Tagadnes laikos tiek izšķirtas darbības vārda stiprās un vājās formas. Stipro un vājo formu veidošana ir atšķirīga atkarībā no klases:
* Saknes un atkārtojošās klases (2 & 3) netiek modificētas vājajās formās, bet iegūst  pastiprinājumu stiprajās formās.
* Nāseņu klase (7) netiek modificēta vājajā formā, bet nāsenis tiek paplašināts līdz *ná* stiprajā formā.
* nu-klasē (5) ir *nu* vājajā formā un *nó* stiprajā formā.
* nā-klasē (9) ir *nī* vājajā formā un *nā́* stiprajā formā. *nī* tiek izlaists pirms patskaniskajām galotnēm.

Īstenības izteiksmes tagadnē tiek lietotas tagadnes galotnes, bet nepabeigtajā pagātnē — nepabeigtās pagātnes galotnes. Darāmās kārtas vienskaitļa formām ir uzsvars uz saknes un tās tiek veidotas no stiprajām formām, kamēr citām formām ir uzsvars uz galotnes un tās tiek veidotas no vājajām formām.

Vēlējuma izteiksmē tiek lietotas nepabeigtās pagātnes galotnes. Darāmajā kārtā pie saknes tiek pievienots *yā*, bet vidējā kārtā — *ī*.

Pavēles izteiksmē tiek lietotas pavēles izteiksmes galotnes. Uzsvars ir mainīgs un tas ietekmē patskaņu kvalitāti. Formās, kurās uzsvars krīt uz galotni, tiek pielietots gua pastiprinājums, bet tajās, kurās uzsvērts ir celms, patskanis netiek mainīts.

## Skatīt arī
* Avestas valoda
* Dēvanāgarī
* Sanskrita literatūra
* Indiešu skaitļa vārdi
* Sanskrita skaitļa vārdi
* Vrddhi
* Grantha raksts
* Indoeiropiešu valodas
* Indijas valodas
* Indijas nacionālo valodu saraksts
* Senpersu valoda

## Atsauces

### Bibliogrāfija
;Ievads
* *The Sanskrit Language* — T. Burrow — 
* *Sanskrit Pronunciation* — Bruce Cameron — 
* *Teach Yourself Sanskrit* — Prof. M. Coulson — 
* *Devavāṇīpraveśikā: An Introduction to the Sanskrit Language* — Robert P. Goldman — 
* *A Higher Sanskrit Grammar* — M. R. Kale — 
* *A Sanskrit Grammar for Students* — A. A. Macdonell — 
* *The Sanskrit Language: An Introductory Grammar and Reader* — Walter Harding Maurer — 
* *Conversational Sanskrit* — Dr. Vagish Shastri — 
* भाषा विज्ञान (*Bhasha Vigyan*) — Bholanath Tiwari — [1955] 2004 — 
* *A Practical Grammar Of The Sanskrit Language Arranged With Reference To The Classical Languages Of Europe For The Use Of English Students * — Monier Monier-Williams (1846) http://books.google.com/books?vid=OCLC03325543&id=REQhAAAAMAAJ&dq=Monier-Williams

;Gramatikas
* W. D. Whitney, *Sanskrit Grammar: Including both the Classical Language and the Older Dialects*
* W. D. Whitney, *The Roots, Verb-Forms and Primary Derivatives of the Sanskrit Language: (A Supplement to His Sanskrit Grammar)*
* Wackernagel, Debrunner, *[[Altindische Grammatik]]*, Göttingen.
** vol. I. phonology http://books.google.com/books?vid=ISBN1421247127&id=mWaIUMIoUvkC&dq=Altindische Jacob Wackernagel (1896)
** vol. II.1. introduction to morphology, nominal composition, Wackernagel (1905) http://books.google.com/books?vid=ISBN1421247100&id=qql6RRqTAuIC&dq=Altindische
** vol. II.2. nominal suffixes, J. Wackernagel and Albert Debrunner (1954)
** vol. III. nominal inflection, numerals, pronouns, Wackernagel and Debrunner (1930)
* B. Delbrück, *Altindische Tempuslehre* (1876) http://books.google.com/books?vid=ISBN1421246880&id=_-9K_xT8OBAC&dq=Altindische

;Vārdnīcas
* Otto Böhtlingk, Rudolph Roth, *Petersburger Wörterbuch*, 7 vols., 1855-75
* Otto Böhtlingk, *Sanskrit Wörterbuch in kürzerer Fassung* 1883—86 (1998 reprint, Motilal Banarsidass, Delhi)
* Monier Monier-Williams, *Sanskrit-English Dictionary* (1898, 1899)
* Manfred Mayrhofer, *Kurzgefasstes etymologisches Wörterbuch des Altindischen*, 1956-76
* Manfred Mayrhofer, *Etymologisches Wörterbuch des Altindoarischen*, 3 vols., 2742 pages, 2001, 

## Ārējās saites
* Sanskrit Siddham (Bonji) Numbers 
* Sanskrit Documents Documents in ITX format of Upanishads, Stotras etc. and a metasite with links to translations, dictionaries, tutorials, tools and other Sanskrit resources.
* Samskrita Bharati 
* American Sanskrit Institute
* Sanskrit Scriptures in streaming realplayer
* Transliterator from romanized to Unicode Sanskrit transliterator.
* Sanskrit transliterator with font conversion to latin and other Indian Languages
* Sanskrit Alphabet  in Devanagari, Gujarati, Thai scripts with an extensive list of Devanagari and Gujarati conjuncts
* Glossary of Sanskrit Terms
* HinduWiki.Com — A collaborated wiki web site covering all aspects of Hinduism.
* Digital Sanskrit Buddhist Canon
* Clay Sanskrit Library  publishes Sanskrit literature with facing-page text and translation. Also offers searchable corpus and numerous downloadable materials.
* GRETIL: Göttingen Register of Electronic Texts in Indian Languages a cumulative register of the numerous download sites for electronic texts in Indian languages.
* Sanskrit as a career option — an article in The Statesman

### Vārdnīcas
* Monier-Williams Dictionary — Searchable
* Monier-Williams Dictionary — Printable
* Sanskrit Translation
* Tiešsaistes haiperteksta vārdnīca
* Sanskrita-Franču vārdnīca no Gérard Huet

### Rokasgrāmatas
* Discover Sanskrit A concise study of the Sanskrit language
* Sanskrit Self Study An introduction to Sanskrit Language in 54 self study lessons by Chitrapur Math
* Harivenu Dâsa — An Introductory Course based on S'rîla Jîva Gosvâmî's Grammar a vaishnava version of Pânini's grammar: (pdf-file)
* A Sanskrit Tutor
* Sanskrit Audio Lessons from NCERT
* Samskrit Video Lessions
* Ancient Sanskrit Online from the University of Texas at Austin

### Gramatikas
* An Analytical Cross Referenced Sanskrit Grammar By Lennart Warnemyr. Phonology, morphology and syntax, written in a semiformal style with full paradigms.