open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Belgradas "Crvena Zvezda"

**Belgradas futbola klubs "Crvena Zvezda"** (, *Fudbalski Klub Crvena Zvezda*) ir profesionāls Serbijas futbola klubs, kas ir bāzēts Belgradā, Serbijā. Klubs spēlē Serbijas Superlīgā. Tas ir dibināts 1945. gadā. Šis ir visu laiku panākumiem bagātākais Serbijas klubs ar 36 izcīnītiem līgas čempiontituliem un 29 nacionālajiem kausiem pašreizējās Serbijas un bijušās Dienvidslāvijas sacensībās. Tas ir vienīgais Serbijas, kā arī Dienvidslāvijas klubs, kas uzvarējis Eiropas Čempionvienību kausa izcīņā (pašreizējā UEFA Čempionu līga), klubs to paveica 1991. gadā.

## Sasniegumi
### Nacionālie čempionāti
* **[[Serbijas futbola Superlīga|Serbijas Superlīga]]**
** Čempioni (11): 2006–07, 2013–14, 2015–16, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2020–21, 2021–22, 2022–23, 2023–24, 2024–25
** Vicečempioni (7): 2007–08, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2014–15, 2016–17
* **Dienvidslāvijas čempionāts** (1923—1992)
** Čempioni (19): 1951, 1952–53, 1955–56, 1956–57, 1958–59, 1959–60, 1963–64, 1967–68 1968–69, 1969–70, 1972–73, 1976–77, 1979–80, 1980–81, 1983–84 1987–88, 1989–90, 1990–91, 1991–92
** Vicečempioni (9): 1948–49, 1950, 1952, 1960–61, 1971–72, 1977–78, 1981–82, 1985–86, 1988–89
* **Dienvidslāvijas čempionāts** (1992—2002) / **Serbijas un Melnkalnes čempionāts** (2002—2006)
** Čempioni (5): 1994–95, 1999–00, 2000–01, 2003–04, 2005–06
** Vicečempioni (8): 1992–93, 1993–94, 1995–96, 1996–97, 1997–98, 2001–02, 2002–03, 2004–05
* **Serbijas čempionāts** (1945—1946)
** Čempioni (1): 1945–46

### Nacionālie kausi
* **[[Serbijas kauss futbolā|Serbijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (8): 2006–07, 2009–10, 2011–12, 2020–21, 2021–22, 2022–23, 2023–24, 2024–25
** Finālisti (2): 2016–17, 2018–19
* **Dienvidslāvijas kauss** (1947—1991)
** Kausa ieguvēji (12): 1948, 1949, 1950, 1957–58, 1958–59, 1963–64, 1967–68, 1969–70, 1970–71, 1981–82, 1984–85, 1989–90
** Finālisti (7): 1952, 1954, 1973, 1979–80, 1983–84, 1987–88, 1990–91
* **Dienvidslāvijas kauss** (1991—2002) / **Serbijas un Melnkalnes kauss** (2002—2006)
** Kausa ieguvēji (9): 1992–93, 1994–95, 1995–96, 1996–97, 1998–99, 1999–00, 2001–02, 2003–04, 2005–06
** Finālisti (4): 1991–92, 2000–01, 2002–03, 2004–05

### Starptautiskie turnīri
* **[[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1990–91
* **[[UEFA Eiropas līga|UEFA kauss]]**
** Finālisti (1): 1978–79
* **[[UEFA Superkauss]]**
** Finālisti (1): 1991 
* **Interkontinentālais kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1991
* **"Mitropa" kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 1958a, 1968

:aTika saukts par Donavas kausu.

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
Upenieki

**Upenieki** var būt:

* Upenieki — apdzīvotā vieta Bikstu pagastā
* Upenieki — apdzīvotā vieta Dundagas pagastā
* Upenieki — apdzīvotā vieta Jersikas pagastā
* Upenieki — apdzīvotā vieta Ķūļciema pagastā
* Upenieki — apdzīvotā vieta Preiļu pagastā
* Upenieki — apdzīvotā vieta Sīļukalna pagastā
* Upenieki — apdzīvotā vieta Upmalas pagastā
* Upenieki — apdzīvotā vieta Vectilžas pagastā
* Upenieki — bijusī dzelzceļa pietura līnijā Liepāja—Ventspils
Andrejs Pētersons

**Andrejs Pētersons** (dzimis  Cēsis, miris  Rīgā) bija Latvijas šaha meistars. PSRS sporta meistars no 1961. gada.

## Šahista karjera
Veiksmīgi piedalījies Latvijas šaha čempionātos:
* 1956. gadā — 5. vieta;
* 1957. gadā — dalīta 2.-3. vieta;
* 1958. gadā — 4. vieta;
* 1959. gadā — 5. vieta;
* 1960. gadā — 2. vieta;
* 1967. gadā — 2. vieta;
* 1968. gadā — 4. vieta;
* 1969. gadā — 3. vieta;
* 1972. gadā — 7. vieta.
Ar panākumiem spēlējis Latvijas sporta biedrības "Daugava" čempionātos:
* 1962. gadā — 2. vieta; 
* 1971. gadā — 4. vieta, 
* 1972. gadā — 1. vieta.

Baltijas republiku turnīrā Pērnavā 1960. gadā dalījis 4.-5. vietu. Septiņas reizes pārstāvējis Latviju PSRS komandu čempionātos šahā, kur 1963. gadā ieguvis 1. vietu pie 5. galdiņa. Piecas reizes spēlējis Latvijas sporta biedrības "Daugava" sastāvā PSRS komandu kausā šahā.
Viens no retajiem Latvijas šahistiem pēc Vladimira Petrova, Aleksandra Koblenca, Mihaila Tāla, Aivara Gipšļa, kas spējis iekļūt PSRS šaha čempionāta finālā. Pēc uzvaras PSRS čempionāta pusfinālā Minskā 1964. gadā Andrejs Pētersons dalīja 15.-17. vietu PSRS 32. šaha čempionātā Kijivā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Žuravļevs, N.; Dulbergs, I.; Kuzmičovs, G. (1980), Latvijas šahistu jaunrade, Rīga, Avots., pp. 59 - 60.
Nagļi

**Nagļi** ir ciems Rēzeknes novada Nagļu pagastā, pagasta centrs. Izveidojies pagasta dienviddaļā starp Nagļu un Orenīšu dīķiem Maltas upes un Maltas-Rēzeknes kanāla krastā  no novada domes Rēzeknē un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izaugusi padomju gados kā ciema padomes un zivsaimniecības "Nagļi" ciemats. Zivsaimniecības darbu arī mūsdienās turpina akciju sabiedrība "Nagļi".

Nagļos atrodas pagasta pārvalde, bērnudārzs, tautas nams, bibliotēka, feldšeru un vecmāšu punkts, pasts, veikals, tūrisma informācijas centrs, Nagļu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca (vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis).

Ciema teritorijā atrodas vēl divi kultūras pieminekļi: Lazdavnieku senkapi (Kundziņkalns) — valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis un Nagļu kapu vārti — vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis.

Uz Maltas-Rēzeknes kanāla izbūvēts hidromezgls un hidroelektrostacija.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Nagļi (nozīmju atdalīšana)

**Nagļi** var būt:
* Nagļi — apdzīvota vieta Nagļu pagastā, pagasta centrs;
* Nagļi — apdzīvota vieta Isnaudas pagastā;
* Nagļi — apdzīvota vieta Rugāju pagastā;
* Nagļi — apdzīvota vieta Varakļānu pagastā.

## Skatīt arī
* Nagļu ciems
* Nagļu pagasts
Čezāre Lombrozo

**Čezāre Lombrozo** (;  — ) bija itāļu psihiatrs, medicīnas profesors. Antropoloģiskās krimināltiesību skolas pamatlicējs.

Pamatojoties uz psihiatrijas, antropoloģijas, eigēnikas, sociālā darvinisma atziņām radīja koncepciju, ka pastāv "kriminālais cilvēku tips", ko var atšķirt pēc fiziskām pazīmēm. Viņa darbi, no kuriem slavenākais ir "Noziedzīgais cilvēks" (1889), lika pamatu antropoloģiskajam kriminoloģijas un krimināltiesību virzienam, kur pētījumu pamatakcents tika novirzīts no noziedzīgā nodarījuma pētīšanas uz noziedznieka fiziskajām un psihiskajām īpašībām, izceļot iedzimtību. Vēlāk Lombrozo teorijas tika noliegtas un atzītas par nezinātniskām.

## Atsauces
2010. gada Abū Dabī Grand Prix

**2010. gada [[Abu Dabī Grand Prix|Abū Dabī ''Grand Prix'']]** izcīņa notika 14. novembrī, šis bija . gada *[[Formula 1]]* sezonas deviņpadsmitais un pēdējais sacensību posms. Uzvaru, startējot no pirmās starta vietas, izcīnīja Sebastians Fetels, aiz sevis atstājot Luisu Hamiltonu un Džensonu Batonu. Uzvara posmā nodrošināja Fetelam uzvaru pilotu kopvērtējumā un viņš 23 gadu un 134 dienu vecumā kļuva par jaunāko F1 čempionu.

## Kvalifikācija

### Rezultāti
1341. gads

**1341. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Bizantijā sākās pilsoņu karš, kas turpinājās līdz 1347. gadam.
* Jaunutis kļuva par Lietuvas dižkunigati.
* Ķēstutis kļuva par Traķu kunigaiti.
* rakstos pirmoreiz minēta Slovākijas pilsēta Liptovski Hrādoka.

## Dzimuši

## Miruši
* 15. jūnijs — Androniks III Paleologs, Bizantijas imperators (dzimis 1297. gadā)
* *datums nezināms*
** Ģedimins, Lietuvas dižkunigaitis (dzimis ap 1275. gadu)
** Frīdrihs fon Pernšteins, Rīgas arhibīskaps
** Uzbekhans, Zelta Ordas hans (dzimis 1282.)
Celuloze

**Celuloze** ( 3)2. Pirmā sulfītu procesa celulozes fabrika, kas darbojās komerciāli, tika uzcelta 1874. gadā Zviedrijā. Tā izmantoja Karla Daniela Ekmana (*Carl Daniel Ekman*) izstrādāto tehnoloģiju, kas balstījās uz magnija bisulfītu.

1900. gados sulfītu process kļuva dominējošais celulozes ražošanā, izspiežot mehānisko procesu. Tika meklētas arī citas tehnoloģijas. 1879. gadā vācietis Kārlis Dāls (*Carl F. Dahl*) izstrādāja sulfātu procesu (sauktu arī par Krafta procesu). Pirmā sulfātu celulozes fabrika sāka darbu 1890. gadā Zviedrijā. Ar atjaunošanas katla izgudrošanu 1930. gados, kas ļāva atgūt gandrīz visas izmantotās ķimikālijas, kā arī Krafta procesa spēju izmantot dažādus koksnes veidus un izgatavot stiprākas šķiedras, 1940. gados sulfātu process kļuva par dominējošo.

## Izmantošana

Celulozes molekulu sakārtojuma dēļ tai ir liela mehāniskā stiprība un šķiedrainība, tāpēc to izmanto papīra, mākslīgo šķiedru, plastmasu, laku un spridzekļu rūpniecībā. Liela nozīme ir arī tās atvasinājumiem. Celulozi hidrolizējot ar atšķaidītu sērskābi, veidojas celodekstrīni, kas tālāk sadalās celobiozē un visbeidzot — glikozē, ko saraudzējot iegūst etilspirtu.

## Atsauces
Upinīki

**Upinīki** var būt:

* Upenieku Jersikas pagastā cits nosaukums,
* Upenieku Preiļu pagastā cits nosaukums,
* Upenieku Sīļukalna pagastā cits nosaukums,
* Upenieku Upmalas pagastā cits nosaukums,
* Upenieku Vectilžas pagastā cits nosaukums.
Upenieki (Jersikas pagasts)

**Upenieki** (arī **Upinīki** un **Brūveri**) ir ciems Līvānu novada Jersikas pagastā, pagasta centrs. Izveidojies pagasta vidusdaļā Iztekas upītes krastos  no novada centra Līvāniem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izaugusi padomju gados kā ciema padomes un kolhoza «Rīts» centrālais ciemats bijušo Bikovnieku, Brūveru un Lazdānu sādžu vietā.. Upeniekos atrodas pagasta pārvalde, kultūras nams, Rīta bibliotēka, Jersikas feldšeru un veselības punkts, Jersikas pasta nodaļa, veikals.

1897. gadā katoļu ciemā bija 18 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Margeritas līcis

**Margeritas līcis** (, , ) ir ap  garš un ap  plats līcis Antarktīdas pussalas rietumu piekrastē Antarktīdā. Līci norobežo Adelaidas un Purkuapā salas ziemeļos, Faljēra krasts austrumos un Džordža VI šaurums un Aleksandra I sala dienvidos un dienvidrietumos. Krasta līnija stipri izrobota, daudz salu, pussalu. Līča dienvidaustrumu daļā Vordija šelfa ledājs.

Līci 1909. gada janvārī atklāja franču antarktiskā ekspedīcija Žana Batista Šarko vadībā un nosauca par godu ekspedīcijas vadītāja sievai Margeritai Šarko *(Marguerite Charcot)*. Līča krastā vai piekrastes saliņās ierīkotas vairākas polārstacijas: amerikāņu Īstbeisa (1939-1948; vēstures piemineklis), britu Stoningtonailenda (1946—1975; vēstures piemineklis), argentīniešu Sanmartina (1951), britu Horsšūailenda (1955—1960; vēstures piemineklis un tūrisma objekts), britu/čīliešu Adeleida/Karvahala (1961) un britu Rotera (1975).

## Atsauces

## Ārējās saites
Felisjano Lopess

**Felisjano Lopess** (; dzimis ) ir profesionāls spāņu tenisists. Profesionāļa karjeru uzsāka 1997. gadā. F. Lopesa labākais sasniegums ATP tūres vienspēļu rangā ir  sasniegtā 15. vieta, dubultspēlēs — 37. vieta ().

Karjerā F. Lopess ir uzvarējis divos ATP vienspēļu turnīros, bet lielāko panākumu *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* sacensībās viņš guva 2005., 2008. un 2011. gada Vimbldonas čempionātā, kurā sasniedza ceturtdaļfinālu. Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs (, ).

## Vietas Grand Slam turnīros

|}

## Ārējās saites

*
Franks Martēns

**Franks Martēns** (; dzimis 1890. gada 15. septembrī Ženēvā, Šveicē, miris 1974. gada 21. novembrī Nārdenē, Ziemeļholandē) bija šveiciešu komponists, kurš lielu daļu sava mūža nodzīvoja Nīderlandē.

## Ģimene un bērnība
F. Martēns piedzima kalvinistu priestera ģimenē kā jaunākais no desmit bērniem. Viņš agri pievērsās mūzikai un labprāt nodevās klavierimprovizācijai jau pirms skolas gaitu uzsākšanas. 9 gadu vecumā viņš sāka komponēt bērnu dziesmiņas. Noklausījies J. S. Baha Mateja pasiju, viņš uztver Bahu kā savu mentoru.

Vecāku spiediena rezultātā Franks mācījās eksaktās zinātnes, tomēr, divus gadus studējis fiziku un matemātiku Ženēvas Universitātē, saprot, ka savu dzīvi grib veltīt mūzikai. Viņa skolotājs šajā laikā bija *Joseph Lauber* (1864 - 1953). 20. gs. 20 gados viņš mācās pie Émile Jaques-Dalcroze, kurš viņam māca teoriju.

1918.—1926. gadā Martēns meklē un izkopj savu mūzikas stilu, uzturēdamies Cīrihē, Romā un Parīzē. 1932. gadā viņš sāk interesēties par A. Šēnberga seriālisma 12 toņu tehniku.

## Daiļrade
Petite Symphonie Concertante 1945/45. gadā padarīja F. Martēnu starptautiski zināmu, tāpat arī Mesa dubultkorim un Jedermana monologs (tenoram, klavierēm un orķestrim). Savas dzīves laikā viņš ir sacerējis simfoniskos darbus, operu "Das Sturm", baletu "Das Märchen vom Aschenbrödel" (1941), koncertus taustiņu, stīgu un pūšamajiem instrumentiem, Martēns ir rakstījis arī koru un vokālo mūziku. Pēc 1932. gada ietekmējas no Arnolda Šēnberga sērijveida tehnikas.

## Darbi
Orķestra mūzika
* Simfonija (1915)
* Petite symphonie concertante (1944–1945)

Concertante
* Balāde saksofonam un orķestrim (1938)
* Balāde flautai un klavierēm (1939)
* Balāde trombonam un klavierēm (1938)
* Koncerts 7 pūšaminstrumentiem, timpāniem, sitamajiem instrumentiem un stīgu orķestrim (1949)
* Koncerts vijolei (1950)
* Koncerts čellam (1965)
* "Erasmi monumentum" orķestrim un ērģelēm (1969)
* Polyptyque, vijolei un diviem maziem stīgu orķestriem (1973)

Balets
* Das Märchen vom Aschenbrödel (1941)

Kamermūzika
* Pavane couleur du temps, stīgu kvintetam (1920)
* Trio sur des mélodies populaires irlandaises (1925)
* Balāde flautai, klavierēm un stīgām (1941) (Sasaucās ar Balādi flautai un klavierēm)

Ģitārai
* Quatre pièces brèves (1933)

Klavierēm
* 8 prelūdijas (1947-1948)

Ērģelēm
* Pasakalja (1944)

Kormūzika
* Les Dithyrambes, solo, korim un orķestrim (1918) (teksta autors Pierre Martin)
* Mesa dubultkorim (1922 - 1924 / 1926)
* In terra pax (1944)
* Golgotha, oratorija 5 solistiem, korim, ērģelēm un orķestrim (1945–1948)
* Songs of Ariel, (1950)
* Notre Pere, (1953)
* Rekviēms (1971–1972)

Vokālā mūzika
* Le vin herbé (1938 / 1940-1941)
* Die Weise von Liebe und Tod des Cornets Christoph Rilke (Der Cornet) (1942–1943)
* Sechs Monologe aus Jedermann (1943–1944)
* Songs of Ariel (1950)

Opera
* Der Sturm (Pēc Šekspīra lugas) (1952–1955)

## Atsauces
Lopess

**Lopess** (, no personvārda Lope; sieviešu dzimtē Lopesa) ir izplatīts spāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andress Manuels Lopess Ovradors — Meksikas prezidents no 2018. gada;
* Bruks Lopess (*Brook Lopez*; 1988) — ASV basketbolists;
* Davids Lopess (*David López*; 1989) — Spānijas futbolists;
* Djego Lopess (*Diego López*; 1981) — Spānijas futbolists;
* Felisjano Lopess (*Feliciano López*; 1981) — Spānijas tenisists;
* Fermins Lopess (*Fermín López*; 2003) — Spānijas futbolists;
* Klaudio Lopess (*Claudio López*; 1974) — Argentīnas futbolists;
* Maikls Lopess-Alegrija (*Michael López-Alegría*; 1958) — ASV kosmonauts;
* Migels Anhels Lopess:
** Migels Anhels Lopess (*Miguel Ángel López*; 1988) — Spānijas vieglatlēts;
** Migels Anhels Lopess (*Miguel Ángel López*; 1994) — Kolumbijas riteņbraucējs;
* Mihains Lopess (*Mijaín López*; 1982) — Kubas grieķu-romiešu cīkstonis;
* Pau Lopess (*Pau López*; 1994) — Spānijas futbolists;
* Rauls Lopess (*Raül López*; 1980) — Spānijas basketbolists;
* Robins Lopess (*Robin Lopez*; 1988) — ASV basketbolists;
* Ruī Lopess de Segura (*Ruy López de Segura*; 1530—1580) — Spānijas šahists un garīdznieks;
* Serži Lopess (*Sergi López*; 1965) — spāņu aktieris.
Rietumromas impērija

**Rietumromas impērija** bija Romas impērijas rietumu daļa pēc Diokletiāna 285. gadā veiktās dalīšanas, impērijas otra daļa bija Austrumromas impērija, kas mūsdienās labāk pazīstama kā Bizantijas impērija.

Rietumropas impērija pastāvēja periodiski dažādos starp 3. un 5. gadsimtu. Teodosijs I bija pēdējais apvienotās Romas impērijas imperators. Pēc viņa nāves 395. gadā tā tika sadalīta starp viņa dēliem: Arkādiju un Honoriju, kuri kļuva attiecīgi par Austrumromas un Rietumromas imperatoriem. Rietumu imperatori nokļuva atkarībā no ģermāņu karavadoņiem.
Rietumromas impērija oficiāli beidza pastāvēt  pēc Romula Augustula (pēdējais *[[de facto]]* imperators) atteikšanās no varas, neoficiāli — pēc Jūlija Nepa (pēdējais *[[de jure]]* imperators) nāves 480. gadā.

## Tetrarhijas perioda imperatori
[thumb|280px|Romas impērijas sadalīšanās [Tetrarhijas periodā]]
* Maksimiāns (Marcus Aurelius Valerius Maximianus, 286 - 305), Austrumromas līdzvaldnieks Diokletiāns,  
* Konstancijs I Bālais (Hlors) (305-306), Austrumromas līdzvaldnieks Galērijs (305 - 311)
* Licīnijs (Flavius Galerius Valerius Licinianus Licinius, 308 - 324) un Maksimīns Daija (Gaius Valerius Maximinus Daia, 308 - 313), Austrumromas līdzvaldnieks Konstantīns I (306 - 337). Pēc kļūšanas par vienīgo imperatoru Konstantīns pārcēla atkalapvienotās Romas impērijas galvaspilsētu uz Bizantijas pilsētu, ko pārdēvēja par Konstantinopoli.

## Imperatori pēc 395. gada
* Honorijs (Flavius Augustus Honorius, 395 - 423), līdzimperators Konstancijs III (Flavius Constantius, 421)
* Valentiniāns III (Placidus Valentinianus, 423 - 455) 
* Petronijs Maksims (Petronius Maximus, 455)
* Avits (Eparchius Avitus, 456 - 457)
* Majorāns (Iulius Valerius Maiorianus, 457 - 461)
* Lībijs Severs (Libius Severus, 461) - 465)
* Antēmijs (Procopius Anthemius, 467 - 472)
* Olibrijs (Anicius Olybrius, 472)
* Glicerijs (Glycerius, 473 - 474)
* Jūlijs Nepots (Iulius Nepos, 474 - 475/480) pēdējos gados valdīja vienīgi Dalmācijas provincē
* Romuls Augustuls (Romulus Augustus, 475 - 476)

## Ārējās saites

* ''Roman-Empire''
Strabons

**Strabons** (; dzimis 64. vai 63. gadā p.m.ē., miris apmēram 24. gadā) bija grieķu vēsturnieks, ģeogrāfs, filozofs.

Strabons jaunībā mācījies pie dažādiem slaveniem skolotājiem. Pirmo lielo darbu sarakstījis apmēram 20. gadā p.m.ē., līdz mūsdienām tas ir ticis gandrīz pilnībā pazaudēts. Viņa slavenākais darbs bija 17 sējumus lielais *Geographica*, kurā bija apkopota aprakstošā cilvēces vēsture un dažādu reģionu ģeogrāfija. 

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Daina Kazāka

**Daina Kazāka** (agrāk **Daina Miezīte**; dzimusi ) ir latviešu uzņēmēja, nevalstisko organizāciju aktīviste un politiķe. Bijusi 11. Saeimas deputāte, ievēlēta no Zatlera Reformu partijas.

## Dzīvesgājums
D. Kazāka ir bijusi Latvijas Skautu un Gaidu Centrālās organizācijas gaida, lielgaida un guntiņu vadītāja (1989—1993).

Studējusi Vestminsteres koledžā (*Westminster College* Soltleiksitijā, ASV), Latvijas Universitātē un RTU Rīgas Biznesa skolas MBA programmā.

Strādājusi dažādu nozaru starptautiskos un vietējos uzņēmumos, valsts iestādēs un nevalstisko organizāciju sektorā gan Latvijā, gan ārzemēs (t.sk. no 2003. līdz 2005. gadam Latvijas Investīciju un attīstības aģentūras pārstāvniecībā Londonā, Lielbritānijā).

## Politiskā darbība
2011. gadā pievienojusies Zatlera Reformu partijai, no kuras saraksta nesekmīgi kandidēja Saeimas ārkārtas vēlēšanās. Taču pēc valdības izveides ieņēma Edmunda Sprūdža vietu un bija 11. Saeimas deputāte. 2013. gadā D. Kazāka organizēja Nobela miera prēmijas laureāta Tibetas 14. dalailamas Tenzina Gjaco tikšanos ar Saeimas deputātu grupu Tibetas atbalstam, budistiem un budisma atbalstītājiem Saeimā.

Latvijas Pilsoniskās alianses biedre, bijusī padomes locekle.

## Atsauces
Guntars Bilsēns

**Guntars Bilsēns** (dzimis ) ir latviešu izglītības darbinieks un politiķis, bijis 11. Saeimas deputāts, pārstāv Vidzemes partiju (iepriekš Reformu partiju).

## Biogrāfija
Izglītību ieguvis Valmieras 11 Varoņu komjauniešu vidusskolā un Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā.

1970. gadu vidū bijis atslēdznieks Valmieras ugunsdzēšanas iekārtu rūpnīcā Valmierā un kokapstrādes iekārtu operators Valmieras mēbeļu kombinātā. Pēc tam kļuvis par vecāko inženieri tehnologu mēbeļu kombinātā. 1980. gadu vidū uzsācis darbību Valsts hidrometeoroloģiskajā pārvaldē, kur sākotnēji pildīja valsts inspektora, vēlāk — vecākā valsts inspektora amata pienākumus.

G. Bilsēns bijis arī vecākais valsts inspektors Latvijas Gaisa aizsardzības valsts inspekcijā, Valsts vides aizsardzības komitejā (bijis arī valsts inspektors). 1991. gada aprīlī kļuva par Reģionālās vides komitejas priekšsēdētāja vietnieku, vēlāk — komitejas priekšsēdētāja vietnieku civilierēdņa statusā, direktora vietnieku, projekta finanšu direktoru.

Kopš 2005. gada ir profesionālās izglītības sporta kluba AMI valdes loceklis. Laikā no 1991. līdz 2011. gadam bijis dārzkopības kooperatīva "Zvejnieku dārzi" priekšsēdētājs. No 2000. līdz 2011. gadam G. Bilsēns pildīja Valmieras 36. arodvidusskolas direktora pienākumus.

## Politiskā darbība
2005. gadā ticis ievēlēts Valmieras pilsētas domē no Latvijas Pirmās partijas saraksta, 2009. gadā ticis pārvēlēts (šoreiz vēlēšanās startēja no LPP/LC saraksta). 2011. gadā pievienojies Zatlera Reformu partijai (ZRP). No šīs partijas saraksta kandidēja 11. Saeimas ārkārtas vēlēšanās, kur arī tika ievēlēts no Vidzemes vēlēšanu apgabala.

2014. gadā pievienojies Vidzemes partijai un kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās no Latvijas Reģionu apvienības saraksta, taču netika ievēlēts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils
* "Deputāti uz delnas" profils
Buivīši

**Buivīši** (agrāk arī **Buļvīši**, **Buiveši**, **Buiveska**) ir ciems Augšdaugavas novada Nīcgales pagastā. Izvietojies pagasta rietumos Daugavas krastā abpus autoceļam A6 2,2 km no pagasta centra Nīcgales,  no novada domes Daugavpilī un  no Rīgas. Buivīšos atrodas Nīcgales katoļu baznīca un Buivīšu senkapi (vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis).

1897. gadā katoļu ciemā bija 29 sētas ar 137 cilvēkiem.
## Atsauces
Martēns

**Martēns** var būt:
* Franks Martēns (*Frank Martin*; 1890—1974) — šveiciešu komponists;
* Ernests Martēns (*Ernest Martin*; 1878—?) — franču peldētājs un ūdenspolo spēlētājs;
* Luijs Martēns (*Louis Martin*; 1875—?) — franču peldētājs un ūdenspolo spēlētājs;
* Viljams Martēns (*William Martin*; 1828—1905) — franču burātājs.
Jeļena Lazareva

**Jeļena Lazareva** (dzimusi  Krāslavā) ir Latvijas baltkrievu uzņēmēja un politiķe. Bijusi 11. Saeimas un 12. Saeimas deputāte, pārstāv partiju "Saskaņa".

## Biogrāfija
J. Lazarevas tēvs ir krievs un māte — baltkrieviete. Izglītību ieguvusi Rīgas Tehniskajā universitātē (iegūts maģistra grāds uzņēmējdarbības ekonomikā).

1995. gadā sāka strādāt ģimenes uzņēmumā "Iļģuciems". Uzņēmumā J. Lazareva pildījusi grāmatvedes, galvenās grāmatvedes un finanšu direktores pienākumus. Tāpat ir biedrības "Latvijas Baltkrievu savienība" un Latvijas baltkrievu uzņēmēju asociācijas "Baltkrievijas ceļš" valdes locekle.

## Politiskā darbība
J. Lazareva 2011. gadā kandidēja Saeimas ārkārtas vēlēšanās no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta un tika ievēlēta 11. Saeimā no Latgales vēlēšanu apgabala. 12. Saeimas vēlēšanās viņa neguva pietiekošu vēlētāju atbalstu, taču 2017. gada vasarā, kad partijas biedrs Andrejs Elksniņš tika ievēlēts Daugavpils domē, J. Lazareva ieņēma viņa vietu 12. Saeimā. Kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās 2018. gada rudenī, taču netika ievēlēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* "Saskaņas centra" profils
Jānis Ozoliņš (politiķis)

**Jānis Ozoliņš** (dzimis ) ir latviešu ekonomists, bijis 11. Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
Izglītību ieguvis Bulduru Dārzkopības tehnikumā un Rīgas Tehniskajā universitātē, kur ieguvis bakalaura grādu ekonomikā. Pēc tam studijas turpinājis Rīgas Ekonomikas augstskolā (*Stockholm Schlool of Economics in Riga*), kur 2008. gadā ieguvis biznesa administrācijas maģistra grādu.

Laikā no 2002. līdz 2011. gadam J. Ozoliņš strādājis par apdrošināšanas kompānijas "Balta dzīvība" (vēlāk "SEB dzīvības apdrošināšana") pārdošanas direktoru un bija uzņēmuma valdes loceklis.

## Politiskā darbība
2011. gadā iesaistījies politikā, pēc darba attiecību pārtraukšanas ar "SEB dzīvības apdrošināšanu" kļūstot par Zatlera Reformu partijas biedru. Vēlāk kļuva arī partijas valdes locekli. No šīs partijas saraksta J. Ozoliņš kandidēja 2011. gada rudenī notikušajās 11. Saeimas ārkārtas vēlēšanās, kur arī tika ievēlēts no Zemgales vēlēšanu apgabala. J. Ozoliņš bija partijas kandidāts labklājības ministra amatam.

J. Ozoliņš ieņēma Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšsēdētāja amatu, darbojās arī Publisko izdevumu un revīzijas komisijā, Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā, Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas Nodokļu politikas apakškomisijā. Līdzdarbojies „Fiskālās disciplīnas likuma”, ”Daudz gadu budžeta likuma”, „Eiro ieviešanas likuma” un „Nulles deklarācijas likuma”, u.c. veidošanā, aizstāvēšanā un uzlabošanā. Ir bijis viens no aktīvākajiem darbaspēka nodokļa samazināšanas aizstāvjiem. 2014. gada maijā pārgājis uz partiju "Vienotība".

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* "Deputāti uz delnas" profils
Groupama–FDJ

***Groupama–FDJ*** (*[[Starptautiskā Riteņbraukšanas savienība|UCI]] komandas kods:* **GFC**) ir profesionāla Francijas šosejas riteņbraukšanas komanda. Komandas nosaukumā ir ietverts tās galvenais sponsors Francijas nacionālā loterija. Komandas sponsorēšanu tā uzsāka 1997. gadā. 2003. un 2004. gadā komandas nosaukums bija *FDJeux.com*, pēc tam pārsaukts par *Française des Jeux*, līdz pat 2010. gada jūlijam, kad to vienkāršoja līdz iniciāļiem. Pirms 2012. gada sezonas sponsoriem pievienojās Francija nekustamo īpašumu kompānija *BigMat*, piesaistot 2 miljonus eiro.

Komandas vadītājs ir Marks Madio, bijušais šosejas riteņbraucējs un Parīze-Rubē sacensību uzvarētājs. Komandas sastāvā lielākā daļa sportistu ir Francijas pārstāvji. 2003. gada Tour de France Austrālijas individuālā brauciena speciālists Bredlijs Makdžī uzvarēja prologa posmā un vairākas dienas valkāja dzelteno krekliņu. Savukārt sprinta speciālists Badens Kuks ieguva zaļo krekliņu labāko sprinteru konkurencē.

## 2021. gada sezona
### Komandas sastāvs

### Uzvaras

## Atsauces

## Piezīmes

## Ārējās saites

*  
* Oficiālā vietne (Française des Jeux)
Separātisms

**Separātisms** ( — 'atdalīts, atsevišķs') ir valsts teritorijas daļas atdalīšanas politika un prakse, kuras mērķis ir izveidot suverēnu valsti, dezintegrēt valsti, pievienoties citai valstij (iredentisms) vai iegūt ļoti plašu autonomijas statusu. 

Noteiktos apstākļos separātisms var novest pie pilsoņu kara, genocīda un citām neadekvātas valsts pretreakcijas sekām. Pasaulē darbojas vairāki simti separātisku kustību, bet Eiropā pastāv vairāk kā septiņdesmit separātiskas kustības. Latvijā ar separātismu dažādos kontekstos saista Latgali.

## Separātisma cēloņi
Separātisma pamatā ir:

* valsts iedzīvotāju (nacionālā, reliģiskā, sociālā) neviendabība, daudzveidība;
* atsevišķu reģionu nevienmērīga sociālā, ekonomiskā, vides, kultūras, tostarp valodas, attīstība, kas rada atsevišķu kopienu cerības uz pašsaglabāšanos un dzīves apstākļu uzlabošanos vai, otrādi, vēlme monopolizēt priviliģētu stāvokli, lai to nedalītu ar citām kopienām;
* centrālās valdības kļūdas, pārrēķini, ļaunprātīga rīcība, kas pasliktina atsevišķu etnisko vai reliģisko kopienu stāvokli (ir daudzi gadījumi, kad separātistu līderi propagandas nolūkos mākslīgi pārspīlē šā faktora nozīmi);
* atsevišķu valstu un starptautisko teroristisko organizāciju ietekme, lai pakļautu un izmantotu atdalīto reģionu resursus un iedzīvotājus;
* etnisko grupu savstarpējās teritoriālās pretenzijas (neskaidras vai neesošas esošās robežas, iepriekš deportēto etnisko grupu atgriešanās dzimtenē, patvaļīga robežu maiņa, etniskās teritorijas piespiedu iekļaušana kaimiņvalstī, etnisko grupu sadalīšana starp dažādām valstīm).

## Separātisma veidi
Separātisms vēsturiski ir attīstījies, pamatojoties galvenokārt uz etnisko, reģionālo vai kultūrreliģisko nošķirtību. Tāpēc separātisms tiek iedalīts šādos veidos:

* Reliģiskais — separātisms reliģisku atšķirību dēļ starp vienas valsts reģioniem un apdraudējumu tiešai pastāvēšanai minoritātei, kas izlūdz citu reliģiju.
* Etniskais separātisms — vienīgais leģitīmais separātisms, un tā subjekts ir etniskā vienība, kas ir iedzīvotāju mazākums. Tiesības uz teritoriālu atdalīšanos ir balstītas uz apelāciju pie tautas tiesībām uz pašnoteikšanos.
* Politiskais (reģionālais) separātisms — separātisms, kura subjekti var būt tās pašas tautības pārstāvji, kā centrālās valsts varas iestādes. Šāds separātisms visbiežāk ķeras pie tā, ka tiek meklētas diskriminācijas formas, no kurām reģions it kā cieš no centrālās varas (kultūras, valodas, ekonomikas), un tāpēc tiek aktualizēts jautājums par teritorijas atdalīšanu, uzskatot to par vienīgo veidu, kā šīs diskriminācijas formas novērst.
* Rasu separātisms — separātisms, kura mērķis ir norobežoties no citām rasēm. Viņi arī iestājas pret starprasu laulībām un integrāciju ar citām rasēm.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Separātiskas kustības Eiropā
Nīdermuiža

**Nīdermuiža** (arī **Nīdreica**, **Nīdrumuiža**, **Nīderi**, **Niedrumuiža**) ir ciems Preiļu novada Pelēču pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Jāšas kreisajā krastā pie autoceļa P58  no pagasta centra Pelēčiem,  no novada centra Preiļiem un  no Rīgas. Nīdermuižas katoļu baznīcas altāris, ērģeles un ērģeļu prospekts ir valsts nozīmes mākslas pieminekļi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 77 cilvēkiem.

## Atsauces
Turība

**Turība** var būt:
* pārticība;
* Biznesa augstskola "Turība";
* dzelzceļa pietura Biznesa augstskola "Turība".
Jānis Osis

**Jānis Osis** (dzimis  Rīgā, miris  turpat) bija latviešu teātra un kino aktieris un režisors. Nacionālā teātra aktieris kopš 1919. gada, bijis arī šī teātra režisors (1932—1938). Atveidojis galvenokārt negatīvus tēlus.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1895. gadā Rīgā. Mācījās Rīgas pilsētas reālskolā.
Studēja ķīmiju Petrogradas Universitātē (1915—1916), darbojās Jaunajā Pēterpils latviešu teātrī, 5. Zemgales latviešu strēlnieku pulka teātrī, vēlāk Padomju Latvijas strādnieku teātrī (1919). No 1920. gada līdz mūža beigām bija Nacionālā teātra aktieris.

Miris  Rīgā, apbedīts Pirmajos Meža kapos tā sauktajā mākslinieku kalniņā.

## Nozīmīgākās lomas teātrī
* *Skule* — H. Ibsena "Troņa tīkotāji" (1921) 
* *Levijs* — Raiņa "Jāzeps un viņa brāļi" (1921)
* *Falstafs* — V. Šekspīra "Jautrās vindzorietes" (1936, 1947)
* *titulloma* — H. Ibsena "Jūns Gabriels Borkmanis" (1936, arī režisējis)
* *Garoza* — V. Lāča "Zvejnieka dēls" (1949)
* *Vanags* — A. Upīša "Zaļā zeme" (1950)
* *titulloma* — P. Rozīša "Ceplis" (1953)

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Dembica

**Dembica** () ir pilsēta Polijā, Piekarpatu vojevodistē, uz austrumiem no Tarnovas, Sandomežas ieplakā.

Pirmoreiz pilsēta minēta rakstos 1293. gadā. Strauji attīstījās kopš Krakovas - Ļvivas dzelzceļa izbūves 19. gadsimta otrajā pusē, kad atradās Austroungārijas sastāvā. Pēc Krakovas dzelzceļa līnijas tika izbūvēta dzelzceļa līnija uz Sandomežu, un Dembica kļuva par svarīgu dzelzceļa mezglu. 1908. gadā pilsētā tika nodibināts viens no senākajiem sporta klubiem Polijā - *Wisłoka Dębica*. Jaunu impulsu pilsētas attīstībai deva Polijas valsts rūpniecības attīstības programma starp pasaules kariem jeb t.s. "Centrālā rūpniecības rajona" (*Centralny Okręg Przemysłowy*) izveide. Kopš tā laika Dembica ir ievērojams rūpniecības centrs. Pilsētā vai tās apkārtnē atrodas *Firma Oponiarska Dębica S.A.* (*"[[Goodyear]]"* piederoša riepu rūpnīca), aukstuma iekārtu rūpnīca, divas krāsu rūpnīcas, velosipēdu rūpnīca, vairākas gaļas rūpnīcas. Otrā pasaules kara gados Dembicā atradās vācu kara bāze, kurā citu starpā tika formēts Igauņu leģions.

Dembicā dzimuši:

* Severīns Gancarčiks (*Seweryn Gancarczyk*, 1981), futbolists
* Kšištofs Pendereckis (*Krzysztof Penderecki*, 1933—2020), komponists
* Rišards Sivecs (*Ryszard Siwiec*, 1909—1968), patriots, kas pašsadedzinājās, protestējot pret iebrukumu Čehoslovākijā
Vecokra

**Vecokra** (; agrāk arī **Vecakra**; ) ir ciems Krāslavas novada Andrupenes pagastā. Izvietojies pagasta rietumos Okras ezera dienvidu krastā  no pagasta centra Andrupenes,  no Dagdas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Vecokras pusmuižas. Vecokrā atrodas viesu nams un Okras katoļu baznīca (arhitektūras piemineklis).

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Nacionālās hokeja līgas Visu zvaigžņu spēle

**Nacionālās hokeja līgas Visu zvaigžņu spēle** (; ) ir ikgadēja hokeja spēle, kas tiek aizvadīta Nacionālās hokeja līgas (NHL) regulārās sezonas vidū, kurā parasti viena pret otru sacenšas no līgas labākajiem spēlētājiem sastādītas izlases. Visu zvaigžņu spēles attīstības gaitā ir mainījies spēles formāts, kopš 2010.—2011. gada sezonas iepriekš izvēlēti komandu kapteiņi draftē spēlētājus, kuri ir saņēmuši lielāko fanu un *NHL Hockey Operations Department* balsu skaitu.

Pirmā NHL Visu zvaigžņu spēle notika  Toronto, Kanādā. Tajā piedalījās spēlēs organizētāja Toronto "Maple Leafs" komanda un no pārējām komandām sastādītā zvaigžņu izlase. Visvairāk reižu Visu zvaigžņu spēlē ir piedalījies Gordijs Hovs (23 reizes), 19 reizes tajā piedalījies Rejs Burks. Visvairāk rezultativitātes punktu Visu zvaigžņu spēlēs ir guvis Veins Greckis (25 punkti — 13 vārti un 12 rezultatīvas piespēles), 23 punktus (13 vārti un 10 rezultatīvas piespēles) ir guvis Mario Lemjē.

## Latvijas hokejisti NHL Visu zvaigžņu spēlēs

## Ārējās saites

* Hockey-Reference profils
Vladimirs Bagirovs

**Vladimirs Bagirovs** (dzimis  Batumi, Gruzijā, miris  Jiveskilē, Somijā) bija starptautiskais lielmeistars šahā (no 1978. gada). Pēc izglītības inženieris mehāniķis.

## Biogrāfija
Piedzimis Gruzijā armēņu — ukraiņu ģimenē. No agras bērnības līdz 1980. gadam dzīvojis Baku, pēc tam pārcēlies dzīvot uz Rīgu. Ar šahu sācis nodarboties Baku pionieru pilī, pirmais treneris bijis Surens Abramjans. Pārstāvējis sporta biedrību «Burevestņik».

1958. gadā izcīnījis PSRS sporta meistara nosaukumu, uzvarot kvalifikācijas mačā Jakovu Estrinu. Vairākkārt — 1959., 1960., 1961., 1963., 1964., 1966., 1967.,
1968., 1970., 1971., 1972., 1976. gadā — izcīnījis Azerbaidžānas čempiona nosaukumu šahā. PSRS šaha čempionātos augstākais sasniegums bija 4. vieta 1960. gadā. PSRS komandas sastāvā uzvarējis Eiropas komandu čempionātā šahā Oberhauzenā 1961. gadā un Pasaules studentu komandu čempionātā 1961. un 1962. gadā. Uzvarējis starptautiskajos turnīros Džakartā 1960. gadā, Baku 1964. gadā, Batumi 1966.gadā, Maskavā 1968. gadā, Tbilisi 1971. gadā. 1963. gadā Bagirovam piešķirts starptautiskā meistara nosaukums šahā, bet 1978. gadā starptautiskā lielmeistara nosaukums.

Pēc PSRS sabrukuma šaha turnīros pārstāvējis Latviju. 1991. gada 2. atklātajā Latvijas čempionātā šahā dalījis 2.-5. vietu. Daudzus gadus spēlējis Vācijas šaha kluba «SK Zehlendorf» sastāvā. 1998. gadā uzvarējis Pasaules senioru šaha čempionātā Austrijas pilsētā Griskirhenā.

Kā treneris strādājis ar Latvijas šahistiem Mihailu Tālu, Alekseju Širovu, Aleksandru Šabalovu.

Miris no sirdslēkmes šaha turnīra laikā Somijā.

## Nozīmīgākās sacensības Latvijas izlases sastāvā
* 1992. gadā pie ceturtā galdiņa 30. Pasaules šaha olimpiādē Manilā (+1 –1 =6);
* 1992. gadā pie otrā galdiņa 10. Eiropas komandu šaha čempionātā Debrecenā (+1 –1 =4);
* 1993. gadā pie ceturtā galdiņa 3. Pasaules komandu šaha čempionātā Lucernā (+0 –0 =5);
* 1996. gadā pie trešā galdiņa 32. Pasaules šaha olimpiādē Erevānā (+3 –2 =3).

## Atsauces

## Ārējās saites

*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules studentu komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu šaha kausi)
Terijs Īgltons

**Terijs Īgltons** (, dzimis ) ir angļu literatūras teorētiķis un kritiķis. Viņš tiek uzskatīts par vienu no Lielbritānijas ietekmīgākajiem mūsdienu kritiķiem.

## Biogrāfija
Īgltons ieguvis maģistra un doktora grādu *Trinity* koledžā Kembridžā.

Īgltons ir bijis angļu literatūras profesors Oksfordas Universitātē (1992-2001) un Mančestras Universitātē (līdz 2008), pašlaik ir Lankasteras universitātes profesors un Īrijas Nacionālās universitātes viesprofesors (Golvejā).

Viņš ir sarakstījis vairāk nekā 40 grāmatu, ieskaitot *Literary Theory: An Introduction* (1983), *The Ideology of the Aesthetic* (1990) un *The Illusions of Postmodernism* (1996). Viņš ir pazīstams kā viens no nozīmīgākajiem angļu marksistiskās literatūras kritikas pārstāvjiem.

## Darbi latviešu valodā
* *Marksisms un literatūras kritika*. Rīga: 1/4 Satori/LU LFMI, 2008.

## Atsauces
Viesturs Cimermanis

**Viesturs Cimermanis** (dzimis  Jelgavā) ir latviešu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2017) spēlē LHF 1.Līgā komandas HK Tukums sastāvā.

## Spēlētāja karjera
2005.—2006. un 2006.—2007. gada sezonu spēlējis Latvijas hokeja līgā Oļega Znaroka vadītās komandas "HK Rīga-20" sastāvā. 2010.—2011. gada sezonu aizvadījis Vācijas Oberlīgas komandas HSV sastāvā. No 2011. līdz 2014. gadam spēlēja Latvijas hokeja līgas komandā HK Zemgale. 2015. gadā atgriezās tās rindās. 2016./2017.gada sezonu aizvada HK Tukums sastāvā, spēlējot LHF 1.Līgā.

Pārstāvējis Latvijas U-18, U-20 izlasi dažādos turnīros un draudzības spēlēs. Pārstāvējis Latvijas studentu izlasi 2013.gada Universiādē Itālijā, Trentino, izcīnot 8.vietu pasaulē.

## Ārējās saites
Klods Žirū

**Klods Žirū** (, ; dzimis ) ir profesionāls kanādiešu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) pārstāv NHL klubu Otavas "Senators".

## Spēlētāja karjera
Spēlējis Kvebekas junioru hokeja līgā, kur pārstāvēja Gatinjo "Olympiques" komandu, ar kuru 2008. gadā izcīnīja Prezidenta kausu. 2006. gada NHL draftā viņu Filadelfijas "Flyers" izraudzījās ar kopējo 22. kārtas numuru pirmajā kārtā. NHL debitējis 2007.—2008. gada sezonā, taču "Flyers" sastāvā regulāri sācis spēlēt vienīgi ar nākamo sezonu. Piedalījies septiņās NHL Visu zvaigžņu spēlēs.

"Flyers" kapteiņa funkcijas Žirū pildīja sākot ar 2012.—13. gada sezonu un līdz ar 2020.— 21. gada sezonu bija visilgāk kapteiņa amatu izpildījušais spēlētājs komandas vēsturē.
2022. gada 20. martā maiņas darījuma rezultātā tika aizmainīts uz Floridas "Panthers".
Kanādas U-20 izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļu 2008. gada Pasaules čempionātā junioriem.

Kanādas hokeja izlasē piedalījies 2013., 2015., 2016. un 2017. gada Pasaules čempionātos, kā arī 2016. gada Pasaules kausā hokejā.

## Ārējās saites

*  

## Atsauces
Žirū

**Žirū** (, *Giroud*) ir franču cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Aleksandrs Žirū (*Alexandre Giroux*; 1981) — Kanādas hokejists;
* Klods Žirū (*Claude Giroux*, 1988) — Kanādas hokejists;
* Olivjē Žirū (*Olivier Giroud*, 1986) — Francijas futbolists;
* Ogists Žirū (*Auguste Giroux*, 1874—1953) — franču regbists, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs.

## Atsauces
Endrū Podnieks

**Endrū Podnieks** (*Andrew Podnieks*; dzimis ) ir latviešu izcelsmes Kanādas rakstnieks un hokeja vēsturnieks.

Viņa tēvs ir latvietis, savukārt māte — kanādiete. Kopumā sarakstījis vairāk nekā 60 grāmatas par hokeju, dažas no grāmatām tikušas tulkotas franču un zviedru valodā. Rakstījis par dažādiem hokeja čempionātiem, Kanādas startiem tajos (tai skaitā Olimpiskajās spēlēs). Tāpat IIHF veidojis *media-guide* Pasaules čempionātiem vīriešiem un sievietēm, kā arī Pasaules čempionātiem junioriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Podnieks

**Podnieks** (sieviešu dzimtē Podniece) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Endrū Podnieks (*Andrew Podnieks*; 1962) — latviešu izcelsmes Kanādas rakstnieks un hokeja vēsturnieks;
* Juris Podnieks (1950—1992) — latviešu operators, režisors un producents;
* Kārlis Teodors Podnieks (1896—1938) — latviešu strēlnieku virsnieks, vēlāk padomju izlūkdienesta darbinieks.
Ansi Salmela

**Ansi Salmela** (; dzimis 1984. gada 13. augustā) ir bijušais somu hokejists, aizsargs, Somijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2018) spēlē Šveices hokeja līgas kluba *[[EHC Biel]]* sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionālā spēlētāja karjeru Salmela uzsāka 2003.—04. sezonā, kad debitēja Somijas hokeja līgas klubā Tamperes "Tappara". "Tappara" rindās Salmela aizvadīja arī visu nākamo sezonu, taču 2005.—06. sezonas ievadā jaunais aizsargs pievienojās Lahti "Pelicans" rindām. 2007.—08. sezonā, būdams atgriezies "Tappara" sastāvā, Salmela noslēdza sezonu kā labākais līgas vārtu guvējs starp aizsargiem.

2008. gada vasarā Salmela parakstīja līgumu ar Ņūdžersijas "Devils" vienību, oktobrī debitējot NHL. Tiesa, lielāko daļu laika Ansi pavadīja AHL. Martā somu hokejists tika aizmainīts uz Atlantas "Thrashers" vienību, kopumā savā pirmajā NHL sezonā uz laukuma izejot 26 spēlēs. 2010. gada februārī Salmela tika aizmainīts atpakaļ uz "Devils" vienību, tās rindās aizvadot visu 2010.—11. sezonu.

2011. gada vasarā somu aizsargs pievienojās KHL klubam Omskas "Avangard", 2011.—12. gada sezonā kopā ar to sasniedzot Gagarina kausa finālu, kurā gan "Avangard" piekāpās Maskavas "Dinamo" priekšā. 2013. gada vasarā Salmela pārcēlās uz Doneckas "Donbass", taču nevienu spēli neaizvadījis no tās rindās tika atlaists.

2013.—14. gada sezonu sāka Zviedrijas hokeja līgas klubā MODO Hockey, savukārt noslēdza HV71 rindās.

Somijas izlases rindās spēlējis 2008., 2009. un 2011. gada Pasaules čempionātos, 2011. gadā kopā ar izlasi izcīnot zelta, bet 2008. gadā — bronzas medaļas.

## Ārējās saites
Ustroņi

**Ustroņi** (arī **Ostroņa**, **Ostrone**; agrāk **Astronija**) ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos Maltas labajā krastā pie reģionālā autoceļa P59 (Viļāni<sup>_</sup>Ružina<sup>_</sup>Malta)  no pagasta centra Strupļiem,  no Viļāniem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Ustrones muižas *(Uströn, Ustroń)*. 0,8 km no ciema centra atrodas Ostrones katoļu baznīca.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Salmela

**Salmela** ir somu uzvārds.
Salmela var būt:
* Ansi Salmela, somu hokejists (dzimis 1984. gadā)
* Hugo Salmela, somu revolucionārs (1884—1918)
Igors Volkovs

**Igors Volkovs** (; dzimis 1983. gada 24. janvārī) ir krievu hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2015) spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Hantimansijskas "Jugra" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionālā spēlētāja karjeru Volkovs uzsāka 2000. gadā, kad debitēja Krievijas Superlīgas kluba Ufas "Salavat Julajev" rindās. Ufā Volkovs spēlēja līdz pat 2004.—05. sezonas vidum, kad pievienojās Maskavas "Dinamo" rindām, kopā ar klubu izcīnot Krievijas čempiona titulu.

2005. gada vasarā Igors atgriezās "Salavat Julajev", 2006.—07. gada sezonā tiekot atzīts par visas līgas vērtīgāko spēlētāju. 2007.—08. sezonā, jau pārstāvot Omskas "Avangard", Volkovs izcīnīja savu otro Krievijas čempiona titulu. 2010.—11. gada sezonu hokejists uzsāka Ufas "Salavat Julajev" rindās, taču tad atgriezās Omskā.

2013. gada jūlija sākumā Volkovs noslēdza divu gadu līgumu ar Maskavas "Spartak", taču komandas rindas pameta jau pēc gada, kad noslēdza viena gada līgumu ar Maskavas CSKA. 2015. gada vasarā noslēdza viena gada līgumu ar Hantimansijskas "Jugra".

## Ārējās saites
Timofejs Šiškanovs

**Timofejs Šiškanovs** (; dzimis 1983. gada 10. jūnijā) ir krievu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Pašlaik (2016) spēlē Āzijas hokeja līgas komandā HK Sahalīna.

## Spēlētāja karjera
Profesionālā spēlētāja karjeru Šiškanovs uzsāka 1999. gadā, kad debitēja Krievijas Augstākajā līgā spēlējošajās Maskavas "Spartak" rindās. 2001.—02. sezonu Timofejs aizvadīja Maskavas CSKA, bet 2002. gada vasarā pārcēlās uz Ziemeļameriku.

2002.—03. sezonu Šiškanovs aizvadīja Kvebekas Junioru hokeja līgas klubā Kvebekas "Remparts". No 2003. līdz 2005. gadam hokejists spēlēja AHL, divus mačus aizvadot arī NHL kluba Našvilas "Predators" rindās, taču 2005.—06. sezonas gaitā tika aizmainīts uz Sentluisas "Blues", tās rindās aizvadot 22 spēles.

2006. gada vasarā Šiškanovs atgriezās Krievijā, pievienojoties Krievijas Superlīgas klubam Čehovas "Vitjaz". No 2007. līdz 2009. gadam Šiškanovs spēlēja Maskavas CSKA, Sanktpēterburgas SKA un Ņižņijnovgorodas "Torpedo" rindās, taču nākamās divas sezonas aizvadīja Omskas "Avangard" sastāvā.

2011.—12. sezonu hokejists iesāka Novosibirskas "Sibirj" rindās, taču sezonas vidū pārcēlās uz Mitišču "Atlant". 2012. gada vasarā hokejists pievienojās Habarovskas "Amur" rindām, taču divus gadus vēlāk noslēdza līgumu ar KHL jaunpienācēju HK Soči.

## Ārējās saites
Kšištofs Pendereckis

**Kšištofs Eugeniušs Pendereckis** (; dzimis , miris ) bija poļu akadēmiskās mūzikas komponists un diriģents. Kļuva starptautiski pazīstams ar 1960. gada avangardisko darbu "Raudas par Hirosimas upuriem" (*Tren ofiarom Hiroszimy*) un 1966. gadā radīto Sv. Lūkas pasiju (*Pasja według św. Łukasza*). Daudzu prestižu balvu ieguvējs (tai skaitā četras Grammy balvas 1988., 1999. (divas) un 2017. gadā). Četru operu, astoņu simfoniju un daudzu citu kompozciju autors. Viens no monumentālākajiem Penderecka darbiem ir no 1980. līdz 2005. gadam rakstītais "Poļu rekviēms" (*Polskie Requiem*).

Studējis Krakovas konservatorijā. Daiļrades sākumā ietekmējies no Bēlas Bartoka, Igora Stravinska, Pjēra Bulēza, Luidži Nono. 20. gadsimta septiņdesmitajos gados mainīja komponēšanas stilu, tuvojoties postromantismam, un iespaidojoties no Franča Šūberta, Žana Sibēliusa, Gustava Mālera un Dmitrija Šostakoviča. Penderecka mūzika izmantota vairākās pazīstamās kinofilmās, to starpā *[[Je t'aime, je t'aime Poster]]* (Alēns Renē, 1968), "Garu izdzinējs" (Viljams Frīdkins, 1979), "Mirdzums" (Stenlijs Kubriks, 1980), "Iekšzemes impērija" (Deivids Linčs, 2006)

## Ārējās saites

* Krzysztof Penderecki Oficiālā mājaslapa
* Krzysztof Penderecki — Biography Culture.pl 
* PENDERECKI Krzysztof  CDMC 
* Kšištofa Penderecka profils ''AllMusic'' 
*
Jaroslavas apriņķis

**Jaroslavas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Piekarpatu vojevodistē. Apriņķis robežojas ar Piekarpatu vojevodistes Pšemislas, Pševorskas un Lubačovas apriņķiem, kā arī Ukrainu. 

## Apskates objekti
*Hotiņecas baznīca (*Cerkiew Narodzenia Przenajświętszej Bogurodzicy w Chotyńcu*)

## Galerija

Chotyniec,_cerkiew_Narodzenia_Przenajświętszej_Bogurodzicy_(HB1).jpg|Hotiņecas baznīca
Chotyniec6.jpg|Hotiņecas baznīca
ROBUSTA

**ROBUSTA** (no  ir Francijas nanopavadonis, kuru izgatavoja studenti no Montpeljē 2. universitātes kā daļu no CNES iniciatīvas, lai attīstītu studentu idejas kosmisko sistēmu projektos. Tas palaists nesējraķetes Vega pirmajā lidojumā 2012. gada 13. februārī.

*ROBUSTA* ar masu aptuveni 1 kg izgatavots pēc CubeSat 1U formas. Pavadonis paredzēts uz bipolārajiem tranzistoriem bāzētu elektronisko komponentu degradācijas pārbaudei, kad tie pakļauti kosmiskajai radiācijai.

## Lidojuma gaita
*ROBUSTA* tika palaists  10:00 UTC ar nesējraķeti Vega no Gviānas kosmiskā centra. *Vega*, kas ir vairāku Eiropas valstu kopražojums, šis bija pirmais lidojums. Kopā ar *ROBUSTA* tika palaisti arī pavadoņi LARES, ALMASat-1, PW-Sat, UNICubeSAT, XaTcobeo, e-st@r, Goliat un MaSat-1.

## Ārējās saites
* ''ROBUSTA'' vietne  
* ''ROBUSTA'' Gunter's Space page
Ādolfs Krauklis

**Ādolfs Krauklis** (dzimis  Holmas rajonā Krievijas PFSR; miris  Rīgā) bija latviešu ģeogrāfs, ainavu ekologs un augstskolas pasniedzējs, habilitētais ģeogrāfijas zinātņu doktors, Latvijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis (1993) un Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultātes pasniedzējs, profesors. Viens no Latvijas Dabas fonda dibinātājiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Holmas rajona Gruhovkā Krievijas PFSR (šajā laikā Holmas rajons ietilpa Kaļiņinas apgabalā). 1961. gadā beidza studijas Latvijas Valsts universitātes Ģeogrāfijas fakultātē. Aizsāka ainavu pētniecību Latvijā, pārcēlās uz dzīvi Irkutskā Sibīrijā, kur gandrīz 30 gadus strādāja PSRS Zinātņu akadēmijas Sibīrijas nodaļas Sibīrijas un Tālo Austrumu ģeogrāfijas institūtā un ainavu ekoloģijas jomā izvirzījās starp pasaules vadošajiem pētniekiem.
1968. gadā ieguva ģeogrāfijas zinātņu kandidāta grādu, bet 1979. gadā doktora grādu.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas 1991. gada atgriezās Latvijā. No 1993. līdz 2003. gadam Ā. Krauklis bija Latvijas Ģeogrāfijas biedrības prezidents, viņš tiek uzskatīts par izcilāko 20. gadsimta otrās puses latviešu ģeogrāfu.

Miris .

## Piemiņa
2012. gada martā notika IV Latvijas Ģeogrāfijas kongress, kura plenārsēde bija veltīta Ā. Kraukļa darbībai un devumam zinātnē, atzīmējot zinātnieka 75 jubileju.

## Atsauces