open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nereīda (pavadonis)

**Nereīda** (gr. Νηρηΐδα) ir trešais pēc lieluma Neptūna pavadonis (ap 340 km diametrā).

## Atklāšana un nosaukums
Nereīdu 1949. gada 1. maijā atklāja astronoms Džerards Koipers. Tas ir otrais no Zemes atklātais Neptūna pavadonis (pēc Tritona). Pārējie pavadoņi tika atklāti no kosmiskām zondēm. Pavadonim ir dots sengrieķu mitoloģiskās personas vārds (jūras nimfa, Nereja meita).

## Orbītas parametri
Nereīda griežas ap savu asi ar periodu 11 stundas un 31 minūte. Tās orbīta ir ekscentriskākā no visiem Saules sistēmas pavadoņiem (0,76). Attālums līdz Neptūnam mainās no 1 353 600 līdz 9 623 700 km. Apriņķošanas periods 360 dienas un 3 stundas. Pavadoņa izstieptā orbīta liek domāt, ka Nereīda ir ar Neptūna gravitācijas lauku satverts asteroīds vai arī kāds Koipera joslas objekts, vai arī, ka tās orbītu iespaidoja Tritona, lielākā Neptūna pavadoņa, satveršana Neptūna gravitācijas laukā. 

## Pētījumi ar starpplanētu zondēm
Pagaidām par šo pavadoni ir samērā maz informācijas. Kad 1989. gadā *[[Voyager-2]]* šķērsoja Neptūna orbītu, Nereīda atradās pārāk tālu no starpplanētu zondes, un atsūtītajos attēlos tā redzama kā neregulāras formas objekts bez pietiekošas izšķirtspējas saskatīt kaut kādas virsmas detaļas.

## Ārējās saites
Žiroskops

thumb|120px|right|Žiroskops ar 3 brīvības pakāpēm darbībā. Rotors notur tā griešanās ass virzienu neatkarīgi no ārējā rāmja orientācijas
**Žiroskops** ( — ‘riņķis, aplis’ + *skopein* — ‘skatīties’) ir ierīce, ar kuru var mērīt vai noturēt orientāciju telpā un kuras darbības princips ir balstīts uz leņķiskā momenta uzturēšanu. Ierīces pamatā ir rotējoša ripa uz ass. Šī ripa, vienreiz iegriezta, neļauj mainīt tās orientāciju ripas leņķiskā momenta dēļ. Fizikā šo parādību sauc par žiroskopisko inerci.

Žiroskopa raksturīgākās īpašības izpaužas, ja ir 2 nosacījumi:
* žiroskopa rotācijas ass var ieņemt jebkuru stāvokli telpā,
* žiroskops ap savu asi rotē ar leņķisko ātrumu, kas stipri pārsniedz to leņķisko ātrumu, ar kuru mainās tā rotācijas ass stāvoklis telpā.

Pēc brīvības pakāpju skaita žiroskopus iedala divu un trīs pakāpju žiroskopos.

Žiroskopa brīvu orientāciju nodrošina, to nostiprinot kardāniekarē.
Heinrihs Himlers

**Heinrihs Luitpolds Himlers** (; dzimis  Minhenē, miris  Līneburgā) bija Trešā reiha reihsfīrers, SS struktūru vadītājs.

## Biogrāfija
Dzimis Minhenē skolotāja ģimenē. Mācījies ģimnāzijās Minhenē un Landshūtē. Pirmajā pasaules karā nepiedalījās — laikā, kad absolvēja karaskolu, karš jau bija beidzies. Iestājās paramilitārajā organizācijā "Brīvprātīgo korpuss". No 1919. līdz 1922. gadam studēja agronomiju Minhenes Tehniskajā universitātē (toreiz Tehniskajā augstskolā).

1923. gada novembrī piedalījās Hitlera Alus pučā kā "partijas karognesējs". No 1924. gada bija Gregora Štrasera sekretārs. 1925. gada augustā iestājās NSDAP un kļuva par Bavārijas gauleiteru. 1929. gada 6. janvārī kļuva par SS reihsfīreru. 1933. gadā tika iecelts par Minhenes policijas vadītāju. 1934. gada 20. aprīlī tika iecelts par Prūsijas gestapo vadītāju. 1936. gada 17. jūnijā iecelts par visu policijas dienestu virsvadītāju.
 
1943. gadā iecelts par trešā reiha iekšlietu ministru. 1944. gada augustā iecelts par Rezerves armijas virspavēlnieku.

Kā SS reihsfīrers vadīja SS un Gestapo darbību. Viens no koncentrācijas un nāves nometņu tīkla un holokausta galvenajiem organizētājiem.

1945. gada pavasarī, vairs neticēdams Vācijas uzvarai karā, Himlers devās uz Lībeku, kur ar zviedru diplomāta Folkes Bernadota starpniecību sāka separātas sarunas par padošanos un ASV un britu kopīgu cīņu pret PSRS. To uzzinājis, Hitlers dienu pirms savas pašnāvības Himleru kā nodevēju atcēla no visiem amatiem. Tomēr sarunas izgāzās.

1945. gada 22. maijā Brēmenē britu armijas patruļa Himleru arestēja, kaut viņš bija apgādājies ar viltotiem personas dokumentiem. Izdarīja pašnāvību apcietinājumā, norīdams kapsulu ar ciānkāliju. Apglabāts nezināmā vietā Līneburgas tuvumā. Par Himlera nāvi eksistē vairākas sazvērestības teorijas.

## Bibliogrāfija
* Энциклопедия Третьего рейха. Москва, 1996.  

## Ārējās saites
Urho Kekonens

**Urho Kaleva Kekonens** (*Urho Kaleva Kekkonen*, dzimis  Pielavesi Austrumsomijas lēnē, miris  Helsinkos) bija somu politiķis, Somijas premjerministrs (1950—1953, 1954—1956), Somijas prezidents (1956—1982) no partijas ''Somijas centrs''.

Aukstā kara apstākļos Kekonens turpināja "aktīvas neitralitātes" politiku jeb t. s. Pāsikivi-Kekonena līniju, kas ļāva Somijai sadarboties gan ar NATO valstīm, gan PSRS. Kekonens ir visilgāk amatā bijušais Somijas prezidents.

## Dzīvesgājums
Dzimis zemnieku ģimenē. Somijas pilsoņu kara laikā cīnījies balto rindās. Pēc kara studēja jurisprudenci un strādāja policijā. Pēc studiju beigām Kekonens strādāja par valsts ierēdni. Starp pasaules kariem Kekonena politiskie uzskati bija nacionālistiski, un viņš iestājās Zemes apvienībā (tagad Somijas Centrs). 1936. gadā viņš tika ievēlēts parlamentā, dažādos laikos veica tieslietu un iekšlietu ministra pienākumus. 1940. gadā Kekonens  vienīgais balsoja pret Maskavas miera līgumu, kurš atdeva PSRS ievērojamas valsts teritorijas.

Turpinājuma  kara laikā Kekonens bija viens no vadošajiem tā saucamās Miera opozīcijas politiķiem, vēloties uzlabot Somijas attiecības ar PSRS un izstāties no kara ar to. 1950. gada prezidenta vēlēšanās Kekonens palika trešais, tomēr ievēlētais prezidents Juho Kusti Pāsikivi iecēla Kekonenu par premjerministru. Premjerministra amatā viņš uzstājās par attiecību uzlabošanu ar PSRS. 1956. gadā Kekonens tika ievēlēts par Somijas prezidentu.

Amata pildīšanas laikā Kekonenam tika pārmests nedemokrātisks valdīšanas stils un pārāk liela PSRS ietekme, Padomju Savienībai dažādos veidos cenšoties pēc iespējas ilgāk saglabāt Kekonenu pie varas. Pēc Kekonena prezidentūras beigām Somijas likumos tika veiktas izmaiņas, kas ierobežoja prezidenta pilnvaras.

## Ārējās saites
Olande

**Olande** () jeb **Ālandu Salas** (, ) ir autonoma, zviedrvalodīga Somijas lēne (administratīvā province), kas aizņem tāda paša nosaukuma salu arhipelāgu Baltijas jūrā, Botnijas līča pašos dienvidos. Īpašu autonomu statusu Tautu Savienība teritorijai piešķīra 1921. gadā pēc Ālandu krīzes.

## Geogrāfija
Arhipelāga platums ziemeļu-dienvidu virzienā ir apmēram 130 km, tajā ietilpst 60 apdzīvotas salas un vēl apmēram 6500 neapdzīvotas salas un šēras. Olande aizņem 1481 km2 lielu teritoriju (kopā ar ūdeni — 13 324 km2), lielākais augstums virs jūras līmeņa ir 132 m. Lielākā no salām ir Olande (640 km2), tajā dzīvo ap 90% no salu 27 700 iedzīvotājiem. Salu galvaspilsēta ir Mariehamna (11 186 iedzīvotāji).

### Klimats
Olande atrodas mēranajā joslā.

Klimats Olandē ir mērens un vēss.

## Administratīvais iedalījums
Administratīvā vienība ir komūna. Kopumā Olandē ir 16 komūnas.

## Iedzīvotāji
Lielākā daļa salu iedzīvotāju ir Somijas zviedri un lieto zviedru valodu (25 592; 87,60%). Nākamās trīs izplatītākās valodas ir somu (1367; 4,68%), rumāņu (383; 1,31%) un latviešu valoda (354; 1,21%).

## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī

* Ziemeļvalstis
Atlanta

**Atlanta** () ir pilsēta ASV, Džordžijas štata ziemeļrietumos, štata lielākā pilsēta un štata administratīvais centrs. Viena no ASV dienvidu galvenajām metropolēm un viena no visstraujāk augošajām pilsētām ASV. Pilsētas iedzīvotāju vairums (61,39%) ir afroamerikāņi un kopš 1973. gada tradicionāli pilsētas mērs ir afroamerikānis.

Pilsēta radās līdz ar Rietumu un Atlantijas dzelzceļa (*Western and Atlantic Railroad*) izbūvi 1836. gadā. Šeit atradās dzelzceļa galapunkts, saukts vienkārši *Terminus*. Pamazām līnijas galapunkts izveidojās par pilsētu. Kādu laiku to sauca par Martasvilu, tālaika gubernatora meitas vārdā, tomēr 1845. gadā to pārsauca par Atlantu. Pilsoņu kara laikā Atlanta bija svarīgs konfederātu atbalsta punkts.  ziemeļnieki ģenerāļa Viljama Šērmena vadībā Atlantu pilnīgi nodedzināja. Atlantas krišana tiek uzskatīta par pagrieziena punktu Pilsoņu kara gaitā. 1960. gados Atlanta bija galvenais Amerikāņu cilvēktiesību kustības centrs ar Mārtinu Luteru Kingu priekšgalā. 1996. gadā šeit notika vasaras olimpiskās spēles.

Pazīstamākās kompānijas, kuru galvenās mītnes ir Atlantā, ir bezalkoholisko dzērienu ražotājs *[[The Coca-Cola Company]]* un ziņu kanāls CNN. Plaši pazīstamas ir arī aviosabiedrība *[[Delta Air Lines]]*, telekomunikāciju kompānijas *[[BellSouth]]* un *[[Wireless From AT&T]]*, papīrražošanas kompānija *[[Georgia-Pacific]]*, ātrās apkalpošanas restorānu kompānijas *[[Arby's]]*, *[[Chick-fil-A]]* un *[[Waffle House]]*.

Atlantā atrodas viena no lielākajām pasaules lidostām Hārtsfīlda-Džeksona Atlantas starptautiskā lidosta.

No augstākās izglītības iestādēm var atzīmēt Džordžijas Tehnoloģijas institūtu (*Georgia Institute of Technology*).

Atlantā ir bāzēts hokeja klubs Atlantas "Thrashers", amerikāņu futbola klubs Atlantas "Falcons", basketbola klubs Atlantas "Hawks" un beisbola klubs Atlantas "Braves".

## Cilvēki

Atlantā dzimuši:

* Bobijs Džonss (*Bobby Jones*, 1902—1971) — golfa spēlētājs
* *[[Cat Power]]* (1972) — mūziķe
* Brenda Lī (*Brenda Lee*, 1944) — mūziķe
* Spaiks Lī (*Spike Lee*, 1957) — kinorežisors
* Mārtins Luters Kings (*Martin Luther King, Jr.*, 1929—1968) —- cilvēktiesību aktīvists
* Mārgarita Mičela (*Margaret Mitchell*, 1900—1949) — rakstniece
* Britānija Mērfija (*Brittany Murphy*, 1977—2009) — aktrise
* Vils Raits (*Will Wright*, 1960) — datorspēļu radītājs
* Kellija Roulenda (*Kelly Rowland*, 1981) — mūziķe
* Reivena-Saimona (*Raven-Symoné*, 1985) — mūziķe
* Stīvens Soderbergs (*Steven Soderbergh*, 1963) — kinorežisors
* Kriss Takers (*Chris Tucker*, 1972) — aktieris
* T.I. (*T.I.*, 1980) — mūziķis
* Kanje Vests (*Kanye West*, 1977) — mūziķis

## Ārējās saites
SA

**SA** var būt:

* Sarkanā armija — Padomju Savienības bruņoties spēki
* Saūda Arābijas ISO 3166-1 valsts kods
* "Sporta Avīze" — preses izdevums Latvijā par sportu
* starptautiskās attiecības
* *[[Sturmabteilung]]* — NSDAP paramilitārā organizācija
* .sa — Saūda Arābijas augšējā līmeņa domēns
IMZ-Ural

thumb|150px|IMZ logotips
***Ural*** jeb **IMZ** () ir Krievijas motociklu marka.

Motocikla nosaukums *Ural* aizgūts no Urāla kalniem, kuri ģeogrāfiski Krieviju sadala divās pasaules daļās — Eiropā un Āzijā.

## Vēsture
Motociklu *Ural* vēsture sākās 1940. gadā, kad inženieri, kopējot motociklu BMW R71 ar blakusvāģi, 1941. gadā izveidoja markas pirmo modeli M 72.

Sākotnējā fabriku atrašanas vietas paredzēja Maskavā, Ļeņingradā un Harkivā, bet vēlāk Maskavas ražotni pārcēla uz Irbitu (), savukārt Ļeņingradas un Harkivas ražotni uz Ņižņijnovgorodu. Otrā pasaules kara laikā  izgatavoja pirmo motociklu partiju. Kara laikā Sarkanajai armijai piegādāja 9799 M 72 motociklus, kur tos galvenokārt izmantoja izlūkošanas nodaļās un mobilajām vienībām.

thumb|250px|Motocikls IMZ-8.923, milicijas ''Ural''
Kopš rūpnīcas izveidošanas ir pārdoti vairāk nekā 3,2 miljoni *Ural* motociklu. Motociklus galvenokārt pārdeva PSRS iekšējā tirgū, un tas bija labi piemērots sliktajiem Krievijas ceļiem. Tos arī eksportēja uz Austrāliju, Franciju, Nīderlandi, Beļģiju, Spāniju, Grieķiju, Norvēģiju, Somiju, Zviedriju, Vāciju, Irānu, DĀR, Brazīliju, Urugvaju, Paragvaju un ASV. Motociklus plaši izmantoja bruņotie spēki un milicija.

## Motocikla aprīkojums
*Ural* motociklus aprīkoja ar divcilindru, četrtaktu, gaisa dzesēšanas opozitīvā tipa dzinējiem, četru pakāpju pārnesumkārbu un kardānpārvadu uz aizmugurējo riteni.

## M 72
thumb|250px|M 72
Modeli M 72 ražoja no 1941. līdz 1960. gadam. Tam bija motors ar 750 cm³ lielu darba tilpumu, un tas spēja attīstīt līdz 22 ZS lielu jaudu. Aprīkots ar blakusvāģi, motocikls spēja sasniegt 85 km/h lielu ātrumu.

## Citi ''Ural'' modeļi
* M35
* M35K
* M52
* M53S
* M61
* M62
* M63
* M63S
* M65
* M66
* M67
* M72
* M72K
* M73
* M76A
* M77
* M100
* *[[Cobra (motocikls)|Cobra]]*
Urāli

**Urāli** () jeb **Urālu kalni** (*Ура́льские го́ры*, ) ir kalnu grēda, kas atrodas galvenokārt Krievijas rietumu centrālajā daļā starp Volgas upes reģionu rietumos un Rietumsibīrijas līdzenumu austrumos. Kopā ar Urālas upi tie tradicionāli tiek uzskatīti par Eiropas un Āzijas kontinentālās daļas fizioģeogrāfisko robežu.

Kalnu grēda ir aptuveni 2500 km gara, dienvidos tā sākas pie Kazahstānas ziemeļrietumiem kā Mughalžars un stiepjas līdz Krievijas ziemeļu daļai Ziemeļu Ledus okeāna piekrastē. Augstākā virsotne ir Narodnaja (1894 m).

No ekonomiskā viedokļa Urālu kalni ir salīdzinoši bagāti ar dažādiem minerālresursiem (metālu rūdas, ogles, dārgakmeņi, pusdārgakmeņi un citi). Kalnu apkārtnē vēsturiski ir izveidojušies lieli rūpnieciski centri: Perma, Ufa, Jekaterinburga, Čeļabinska un Magņitogorska.

## Ģeogrāfiskais iedalījums
Ģeogrāfiski Urāli tiek iedalīti piecās daļās:
*Polārie Urāli (Pajers 1472 m vjl),
*Piepolārie Urāli (Narodnaja 1895 m vjl),
*Ziemeļurāli (Teļposizs 1617 m vjl)
*Vidusurāli (Osļanka 1119 m vjl)
*Dienvidurāli (Jamantau 1640 m vjl).
Par Urālu ziemeļu turpinājumu reizēm uzskata Paihoju, bet par dienvidu turpinājumu – Mugalžaru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ural

**Ural** (no ) var būt:
* *[[URAL (autoražotājs)|URAL]]* — Krievijas kravas mašīnu ražotājs
* *[[IMZ-Ural|Ural]]* — Krievu motociklu marka

## Skatīt arī
* Urāla (upe)
* Urāli (kalni)
* Urāls
* Orala — pilsēta Kazahstānā
Motocikls

thumb|Viens no pirmajiem motocikliem vesturē
thumb|Yamaha SR500
**Motocikls** (no  — no  — 'kustību radošais', un  (*kúklos*) — 'aplis, ritenis') ir divriteņu (reizēm arī trīsriteņu) mehāniskais transportlīdzeklis ar blakusvāģi vai bez tā, kam maksimālais svars nepārsniedz  un iekšdedzes motors ir vismaz  liels vai vismaz  jaudīgs elektrodzinējs. Dažādās valstīs šīs normas var atšķirties. Pie motocikliem arī pieskaita motorollerus, motoratus, trīsriteņu un citus mehāniskos transportlīdzekļus, kuru maksimālais svars nepārsniedz .

Latvijā motocikli tiek klasificēti kā A vai A1 (bez blakusvāģa, motora darba tilpums zem , jauda nepārsniedz ) kategorijas transportlīdzekļi (mopēdi — M kategorijas transportlīdzekļi). Tiesības vadīt B, C1, D1, C vai D kategorijas transportlīdzekļus ietver arī tiesības vadīt A1 kategorijas transportlīdzekļus.

Pirmo motociklu, 1885. gadā, patentēja Gotlībs Daimlers.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jans Orts

**Jans Hendriks Orts** (dzimis 1900. gada 28. aprīlī Franekerē Nīderlandē, miris  Leidenē) - nīderlandiešu astronoms.

## Orta atklājumi
* Piena Ceļa pētījumi:
** Orts izskaitļoja, ka mūsu galaktikas centrs atrodas 30 000 gaismas gadu attālumā no Zemes;
** Viņš noskaidroja, ka Piena Ceļa masa ir 100 miljardu reižu lielāka par Saules masu.
* 1950. gadā viņš izvirzīja hipotēzi, ka komētas nāk no attāla Saules sistēmas apgabala (tagad to sauc par Orta mākoni).
* Orts atklāja, ka gaisma no Krabja miglāja nāk polarizēta, un ka to rada sinhrotronais starojums.

## Ārējās saites
Imera

**Imera** () bija Indriķa hronikā minētā Tālavas latgaļu zeme (1208—1223) Vidzemes kultūrvēsturiskajā novadā, kas ir viena no Tālivalža rezidences Beverīnas pils iespējamām atrašanās vietām.

## Iedzīvotāji
Imera bija latgaļu apdzīvots apgabals Gaujas labajā krastā Jumaras upes baseinā. Taču latgaļi ir uzskatāmi par samērā vēlīniem ienācējiem Imerā — pirms viņiem šo reģionu apdzīvoja Baltijas somi. Imerā dzīvojis Indriķa hronikas autors priesteris Latviešu Indriķis.

## Teritorija
Imera dienvidrietumos robežojusies ar Idumeju, rietumos ar līvu Metsepoles novadu (Rozulu), bet no pārējām pusēm to ietvērušas citas Tālavas zemes. Imeras novada teritorijā vēlāk izveidojās Rubenes draudzes novads (), bet mūsdienās tajā atrodas Valmieras pilsēta un Valmieras novads.

## Krusta kari
Imeru XIII gs. sākumā pakļāva Zobenbrāļu ordenis, bet vēlāk šis novads tika nodots Rīgas bīskapa kontrolē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Imera
* Imera
* Mūsu arheoloģiskie novadi
* Seno latgaļu valstiskais veidojums 12.—13.gs. (latīniski Tolowa, Tholowa). Aptvēra daļu Z-Vidzemes un Z-Latgales teri-torijas.
Turaida (zeme)

**Turaida** (;  — 'Tāras dārzs') bija Gaujas līvu zeme Gaujas lejtecē. 13. gadsimta sākumā Turaida bija sadalīta divās daļās. Labā krasta novadā jeb Kaupo daļā valdīja Anno, Kaupo un Vesiķis. Kreisā krasta novadā jeb Dabreļa daļā valdīja Dabrelis, viņa kaimiņu novadā valdīja Ninnus. 1207. gadā Kaupo daļu ieguva Livonijas bīskaps, bet Dabreļa daļu Zobenbrāļu ordenis. Saskaņā ar Jersikas miera līgumu Polocka 1212. gadā atteicās no pretenzijām uz Līvzemi.

## Nosaukuma cilme
Turaidas nosaukums senajos tekstos ir rakstīts divos atšķirīgos variantos, gan kā **Toreida** (*Thoreida, Thoreyda, Toreidia, Thoreydia, Thoreiden, Thoreyden*), gan arī kā **Treidene** (*Dreiden, Threiden, Treyden, Treydenn, Treygden*). Vietvārda pirmajā daļā lielāka daļa pētnieku saskata seno vikingu pērkona dieva Tora (*Thor*) vārdu. Par to, ka dažas tagadējās Baltijas ciltis pielūgušas Toru liecina arī Indriķa hronikas liecība par to, ka Sāmsalas iedzīvotāju dievs ir Tarapita. Uzskata, ka dieva nosaukums patiesībā bijis "Tāra", bet "Tarapita" bija sauciens pēc palīdzības: "Tāra, avita!" (Tāra, palīdzi!).
Pirmais Turaidas vārda nozīmi kā "Tāras dārzs" 1895. gadā mēģināja skaidrot Kārlis fon Lēviss of Menārs savā ceļvedī pa Vidzemes Šveici. Viņš tur rakstīja: „...Thoreida, d.i. „Taras Garten", wie die Ureinwohner sie nannen..." (‘Toreida, t.i., "Tāras dārzs" kā to sauca seniedzīvotāji').
Populārajā Vanagu Kārļa 1937. gadā izdotajā ceļvedī bija rakstīts, ka Kaupo Lielā pils saukta arī par Toreidu, jo *Tara aida* lībiski nozīmē "Dieva dārzs".

thumb|250px|Krustnešu dibinātās Turaidas mūra pils atliekas (2006)

## Atsauces

## Literatūra
* Karl von Löwis of Menar. Führer durch die Livländische Schweiz. R., 1912.

## Ārējās saites
* Mūsu arheoloģiskie novadi
Spīdvejs

thumb|300px|right|Spīdveja sacīkšu braucējs sacensību laikā
**Spīdvejs** ir motosporta paveids, kurā piedalās ar speciāliem motocikliem. Šī sporta veida pirmsākumi ir meklējami ap 1930. gadu.

Sacīkstes notiek stadionā ar speciālu izdedžu vai grants segumu. Stadiona kopējais garums ir 400 metri. Lai varētu panākt lielāku ātrumu un labāku rezultātu, sportisti līkumos motociklu ievada sānslīdē un tādā veidā izbrauc visu līkumu.

Spīdvejs ir īpaši populārs centrālajā un austrumu Eiropā, Skandināvijā, Apvienotajā Karalistē, mazāk izplatīts Austrālijā un Jaunzēlandē. Ļoti izplatīts tas ir arī Kanādā un ASV.

Retāk ir sastopams ledus spīdvejs, kurā ar motocikliem (kuru riepas ir aprīkotas ar speciālām metāla radzēm) brauc pa ledus trasi.

Motocikliem nav bremžu, un tiem ir tikai viens pārnesums. Motociklu darbināšanai izmanto speciālu degvielu — metanolu. Metanolu izmanto tieši savu specifisko īpašību dēļ, tas spēj izturēt lielu spiedienu, jo šiem motocikliem ir forsēti dzinēji ar lielu kompresijas pakāpi. Dzinēju darba tilpums ir no 125 cm3 līdz 650 cm3 (divtaktu vai četrtaktu), un jaudīgākie spēj attīstīt līdz 55 kW lielu jaudu un apgriezienu skaits minūtē spēj sasniegt .

## Skatīt arī
* *[[Speedway Grand Prix]]*

## Ārējās saites

* SpeedwayGP.lv ,
Faraoni

**Faraoni** var būt:

* faraoni — Senās Ēģiptes valnieka titula apzīmējums;
* "faraoni" — Ēģiptes futbola izlases iesauka.
Mārgarita Mičela

**Mārgarita Mičela** (*Margaret Mitchell*, dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu rakstniece. Pasaules slavenību ieguvusi ar 1936. gadā izdoto romānu "Vējiem līdzi" (*Gone with the Wind*) — vienīgo romānu, kas izdots Mičelas dzīves laikā, un kas ir viena no visu laiku populārākajām grāmatām ASV.

Dzimusi Atlantā, Džordžijas štatā, īru izcelsmes katoļu jurista ģimenē. Mācījusies Smita koledžā. Ilgus gadus tika uzskatīts, ka "Vējiem līdzi" ir vienīgais Mičelas darbs, tomēr 1990. gadā tika atrasta novele "Zaudētā Leisena" (*Lost Laysen*). 1949. gadā viņu uz ielas notrieca automašīna un Mičela slimnīcā mira.

Pēc romāna "Vējiem līdzi" motīviem 1939. gadā tika uzņemta filma ar Vivjenu Lī un Klārku Geiblu galvenajās lomās, kura saņēma desmit Amerikas Kinoakadēmijas balvas.

## Bibliogrāfija
Latviski izdoti:
* Vējiem līdzi, tulk. Valdemārs Kārkliņš, Rīga, Liesma, 1987. (Grāmata piedzīvojusi vairākus izdevumus latviešu valodā. Jaunākais atkārtotais romāna izdevums - 2011. gadā; izdevniecība "Zvaigzne ABC")
* Zaudētā Leisena, tulk. Ilga Melnbārde un Ruta Runce, Rīga, Jumava, 1996.

## Ārējās saites
BMW (moto)

**BMW** (*Bayerische Motoren Werke AG*) ir Vācijas kompānija, kas ražo automobiļus un motociklus. BMW kompānija tika dibināta 1913. gadā, bet motociklus uzsāka ražot tikai 1916. gadā.

BMW uzsāka savu darbību kā lidmašīnu dzinēju manufaktūra, bet pēc Pirmā pasaules kara, Versaļas līgums aizliedza jebkādu vācu gaisa karaspēka veicināšanu, kompānija pievērsās pie motociklu dzinēju projektēšanas un ražošanas.

1923. gadā BMW izveidoja pirmo motociklu R32. Kopš tā laika BMW ir pilnveidojis motociklu sekmīgu ražošanu.

*BMW motociklus iedala trīs līnijās:*

* ***R*** — Boksera tipa dzinēji, (2 cilindru)
* ***K*** — 4 cilindru dzinēji ar ūdens dzesēšanu.
* ***F*** — Vienots vertikāls cilindrs.
Demo (albums)

**Demo** ir grupas Driving South 1999. gadā ierakstīts demo ieraksts CD formātā.

## Dziesmu saraksts
# *Baby Lee* — 3:27
# *Can't Grow Cold* — 4:55
# *Honey Hush* — 3:32
# *Paying The Dues* — 3:30
# *I Can't Hold Out* — 4:06

## Izpildītāji
* Edgars Rubenis — ģitāra, balss
* Paulis Grīnhofs — basģitāra
* Artis Orubs — bungas
Inmarsat

thumb|Inmarsat-3 pavadonis
thumb|Inmarsat lietotāja terminālis
***Inmarsat plc*** ir Apvienotajā Karalistē reģistrēts uzņēmums.

Tam pieder globāla mobilo sakaru pavadoņu sistēma. Sistēma ļauj veikt balss un datu sakarus lielākajā daļā zemeslodes, lietotājiem izmantojot īpašus termināļus. Atšķirībā no zemās Zemes orbītās riņķojošiem pavadoņiem (*[[Iridium (pavadoņsistēma)|Iridium]]*, *[[Globalstar]]*), *Inmarsat* pavadoņi izvietoti ģeostacionārajā orbītā. Tam ir priekšrocības — nav vajadzīgs liels skaits pavadoņu, bet ir arī trūkumi — tīkls nenosedz polāros apgabalus, kā arī radiosignāls pavadoņus sasniedz vēlāk.

2007. gada sākumā *Inmarsat* sistēmas lietotāju skaits bija vairāk nekā .

## Vēsture
*Inmarsat* iz veidojies no 1979. gadā dibinātas starpvalstu organizācijas, kas bāzēta Londonā, Apvienotajā Karalistē. Tā sāka piedāvāt avārijas signālu un sakaru pakalpojumus kuģiem, īrējot sakaru pavadoņu *[[Marisat]]* kanālus no uzņēmuma *Comsat*. 1980. gada sākumā *Inmarsat* klientu lokā bija 900 kuģi.

Vēlāk *Inmarsat* sāka palaist savus pavadoņus, kā arī piedāvāt sakarus ne tikai jūrā, bet arī uz sauszemes un gaisā.

1999. gadā *Inmarsat* kļuva par privātu uzņēmumu.

2021. gada 8. novembrī tika paziņots, ka ASV uzņēmums *[[Viasat (ASV uzņēmums)|Viasat]]* iegādāsies *Inmarsat* no īpašnieku konsorcija, ko pārvaldīja *Apax* un *Warburg Pincus*; darījums pabeigts 2023. gada 31. maijā.

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
Pavadoņtelefonu kodu saraksts

Pavadoņtelefoniem izmanto īpašus telefonu numuru kodus. Piemēram, Inmarsat telefonu numuriem piešķirti kodi no +870 līdz +874.
Globālajai mobilo pavadoņu sistēmai, kurā ietilpst ICO, Iridium un Globalstar, piešķirts kods +881. Thuraya izmanto kodus no starptautiskajiem tīkliem, kuri sākas ar +882. Savukārt ACeS izmanto lokālos valstu kodus, lai nebūtu jāmaksā par starptautiskajiem savienojumiem.

* Inmarsat:
: +870: *SNAC (Single Network Access Code)* - ja nav zināms reģions;
: +871: Atlantijas okeāna reģions, rietumdaļa - *Atlantic Ocean Region – East (AOR-E)*;
: +872: Klusā okeāna reģions - *Pacific Ocean Region (POR)*;
: +873: Indijas okeāna reģions - *Indian Ocean Region (IOR)*;
: +874: Atlantijas okeāna reģions, austrumdaļa - *Atlantic Ocean Region – West (AOR-W)*.
* ICO: +881 0, +881 1.
* Ellipso: +881 2, +881 3 (nedarbojas, nav neviena pavadoņa).
* rezervēts: +881 4, +881 5.
* Iridium: +881 6, +881 7.
* Globalstar: +881 8, +881 9.
* Emsat: +882 13 (nedarbojas, nav neviena pavadoņa).
* Thuraya: +882 16.
BK Zemgale

**BK "Zemgale"** bija Latvijas basketbola klubs no Jelgavas, kas izveidots 1995. gadā. 1996.—1997. gada sezonā komanda spēlēja Latvijas Basketbola līgas augstākajā divīzijā, bet pēc tam līdz pat 2005. gadam tā piedalījās LBAL čempionātā, kā arī vēl zemākās līgās. Kopš 2005.—2006. gada sezonas komanda atkal piedalījās LBL turnīrā. 2010.—2011. gada LBL sezonas beigās BK "Zemgale" nonāca finanšu grūtībās, nespēja norēķināties ar spēlētājiem un tā saistības, kā arī vietu LBL, pārņēma cits basketbola klubs BK "Jelgava".

## Izcīnītās vietas LBL čempionātā
* 1996 — diskvalificēta
* 1997 — 8. vieta
* 1998 — 20. vieta (LBAL — 10.)
* 2000 — (2. līga — 2.)
* 2001 — (3. līga — 1.)
* 2003 — 17. vieta (LBAL1 — 1.)
* 2004 — 12. vieta (LBAL — 4.)
* 2005 — 11. vieta (LBAL — 3.)
* 2005.—2006. gada LBL sezona — 14. vieta
* 2006.—2007. gada LBL sezona — 13. vieta
* 2007.—2008. gada LBL sezona — 1. vieta 2. divīzijā
* 2008.—2009. gada LBL sezona — 7. vieta
* 2009.—2010. gada LBL sezona — 5.—6. vieta
* 2010.—2011. gada LBL sezona — 5.—6. vieta

## Atsauces

## Skatīt arī
* BK Jelgava
BK Roja

**BK Roja** ir Latvijas basketbola klubs no Rojas, kas izveidots 2004. gadā. Arī iepriekš pastāvēja komanda ar nosaukumu "BK Roja", taču tā uzskatāma par Falco/Ķeizarmežs komandas priekšteci. BK Roja jau savā trešajā sezonā nokļuva līdz LBL augstākajai divīzijai, pirmajā sezonā uzvarot LBAL2 turnīrā, savukārt nākamajā gadā kļūstot par LBAL čempioniem. Kopš 2006./2007. gada sezonas BK Roja spēlē LBL čempionātā.

## Izcīnītās vietas LBL čempionātā
* 2005 - 27. (LBAL2 - 1.) 
* 2006 - 16. (LBAL - 1.)
* 2007 - 10.

## Komandas sastāvs
:*Pēdējoreiz atjaunots 2007. gada 25. novembrī.*
BK Līvāni

**BK Līvāni**, agrāk pazīstama kā **RNS-D/Līvāni**, ir Latvijas basketbola komanda no Līvāniem, kas izveidota 2004. gadā. Pirmajā pastāvēšans sezonā komanda startēja LBAL2 turnīrā, kas tajā gadā pēc Latvijas basketbola ranga bija ceturtais turnīrs. Ar 19 uzvarām 22 spēlēs Līvāni ierindojās otrajā vietā, priekšā palaižot tikai BK Roja. 2005./06. gada sezonā pēc kārtējām reformām Latvijas basketbolā Līvāni ieguva tiesības startēt LBAL turnīrā. Divpadsmit komandu konkurencē atkal tika izcīnīta otrā vietā, bet pirmie atkal bija BK Roja. Divās pārspēlēs pēc sezonas tika pārspēts BK Zemgale un iegūtas tiesības startēt LBL turnīrā. 2006./07. gadā debijas sezonā LBL RNS-D/Līvāni ieņēma priekšpēdējo 15. vietu. Pēc sezonas izdevās saglabāt vietu LBL, pārspēlēs uzveicot "ASK Kadeti" komandu, kura LBAL turnīrā bija izcīnījusi otro vietu.

## Izcīnītās vietas Latvijas čempionātā
* 2005 — 28. (LBAL2 — 2.)
* 2006 — 17. (LBAL — 2.)
* 2007 — 15.
* 2008 — 11.
2006.—2007. gada LBL sezona

**LBL 2006./2007. gada sezona** bija 16. Latvijas Basketbola līgas sezona. Šī sezona bija sadalīta divos posmos: pirmajā posmā, kas risinājās no 2006. gada 25. septembra līdz 22. decembrim, 12 komandas sacentās par četrām ceļazīmēm uz 2. posmu. Šīs četras komandas kopā ar 4 Latvijas komandām, kas piedalījās Baltijas Basketbola līgas turnīrā, sacentās par 6 vietām uz izslēgšanas turnīru. 8 komandas, kas neiekļuva 2. posma 1. divīzijā, sacentās 2. divīzijā par neizkrišanu uz Latvijas Basketbola Amatieru Līgu.

Regulārajā sezonā par uzvarētājiem kļuva BK Ventspils. Izslēgšanas turnīrs sākās 14. aprīlī un tajā piedalījās 6 komandas. Ceturtdaļfinālā Barons/LMT ar 2-1 sērijā pārspēja Bumerangs/Gulbene/ASK basketbolistus, bet Liepājas lauvas negaidīti ar tādu pašu rezultātu pārspēja Valmieras/Lāčplēša Alus komandu. Pusfinālā cīņā iesaistījās arī regulārās sezonas pirmo divu vietu ieguvēji BK Ventspils un ASK Rīga. Ventspils pārliecinoši ar 3-0 sagrāva Liepājas lauvas, kamēr ASK ļoti sīvā cīņā sērijā ar 3-2 pārspēja Baronu. Sērijā par trešo vietu Barons ar 3-1 uzvarēja Liepāju, iegūstot bronzas medaļas.

Finālsērijā sacentās Ventspils pret ASK. ASK uzvarēja pirmajās divās spēlēs, izvirzoties vadībā sērijā ar 2-0, taču Ventspilij izdevās uzvarēt 3. spēlē. 4. un 5. spēlē uzvarēja attiecīgi ASK un Ventspils, bet sērijas liktenis izšķīrās 6. spēlē, kad ASK Rīga uzvarēja un pirmoreiz kļuva par Latvijas čempioniem, pārtraucot BK Ventspils septiņu gadu dominanci. Par finālsērijas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts ASK spēlētājs Sandis Valters.

## 1. posms

* U = uzvaras, Z = zaudējumi, +/- = punktu starpība, % = uzvaru procents*

## 2. posms
### 1. divīzija
* U = uzvaras, Z = zaudējumi, +/- = punktu starpība, % = uzvaru procents*

### 2. divīzija
* U = uzvaras, Z = zaudējumi, +/- = punktu starpība, % = uzvaru procents*

## Izslēgšanas turnīrs

## Latvijas čempioni

## Galējais vietu sadalījums
# ASK Rīga
# BK Ventspils
# BK Barons/LMT
# BK Liepājas lauvas
# SK Valmiera/Lāčplēša Alus
# Bumerangs/Gulbene/ASK
# ASK/Juniors
# Falco/Ķeizarmežs
# BK Ventspils Augstskola
# BK Roja
# LU/Barons/Rīdzene
# Jūrmalas Sports/Fēnikss
# BK Zemgale
# BK Cēsis/Remarks
# RNS-D/Līvāni
# LSPA/VEF

## Ārējās saites
* LBL mājaslapa
* ''Eurobasket'' profils
ACeS

right|180px
***ACeS*** (no ) bija reģionāla mobilo sakaru pavadoņu sistēma, kas bija bāzēta Indonēzijas galvaspilsētā Džakartā. Tā nodrošināja balss un datu sakarus no mobilām, rokās turamām ierīcēm un fiksētiem termināļiem Āzijā (galvenokārt Dienvidaustrumāzijā). Sistēma sastāvēja no viena pavadoņa *[[Garuda 1]]*, kas ģeostacionārā orbītā tika palaists 2000. gadā.
Uzņēmums piesaistīja daudz mazāk klientu, nekā sākotnēji bija plānots, un 2014. gadā *ACeS* pilnībā pārtrauca darbību.

## Vēsture
*ACeS* 1995. gadā dibināja Indonēzijas uzņēmums *Pasifik Satelit Nusantara* (*PSN*), Filipīnu uzņēmums *Philippine Long Distance Telephone Co.* (*PLDT*) un Taizemes uzņēmums *Jasmine International Overseas Ltd*. 

1999. gadā par *ACeS* stratēģisko partneri kļuva ASV uzņēmums *[[Lockheed Martin]]*, kas izgatavoja pavadoni un zemes aprīkojumu.

Sākotnēji sistēmas pirmo pavadoni *[[Garuda 1]]* bija plānots palaist 1998. gadā, bet Āzijas finanšu krīzes dēl starts tika atlikts.
Pavadonis tika palaists  ar nesējraķeti *[[Proton-K / Blok DM3|Proton-K]]*. Tā paša gada septembrī oficiāli sāka darboties mobilo sakaru pakalpojums.

Bija plānots palaist otru pavadoni *Garuda 2*, kas būtu rezerve pirmajam pavadonim, un ļautu paplašināt apkalpoto teritoriju uz Eiropu, Tuvajiem Austrumiem un Ziemeļāfriku. Tas netika realizēts *ACeS* ienākumu trūkuma dēļ.

Sākotnējā koncepcijā *ACeS* sistēma tika veidota tā, lai apkalpotu līdz pat 2 miljoniem abonentu. Tā bija vērsta uz tirgiem, ko neapkalpo regulāri sauszemes mobilo sakaru tīkli, piemēram, lauku apvidi, mežsaimniecība, kalnrūpniecība un jūras nozares. Pārdošanas apjomi tomēr auga lēni, un pēc piecu gadu darbības *ACeS* bija mazāk nekā  abonentu. 2014. gadā *ACeS* pilnībā pārtrauca darbību.

## Ārējās saites
* Garuda 1, 2 (ACeS 1, 2) Gunter Dirk Krebs
Gotlībs Daimlers

**Gotlībs Vilhelms Daimlers** (*Gottlieb Wilhelm Daimler*, dzimis , miris ), īstajā uzvārdā **Deimlers** (*Däumler*) bija vācu izgudrotājs, inženieris, uzņēmējs un autokonstruktors. Viņš kopā ar Vilhelmu Maibahu tiek uzskatīts par pirmo mūsdienu automašīnas un motocikla radītāju.

Daimlers kopā ar Maibahu 1890. gadā nodibināja uzņēmumu *[[Daimler Motoren Gesellschaft]]*. Tas 1926. gadā apvienojās ar *Benz & Cie.* un kļuva par *[[Daimler-Benz]]*, kas mūsdienās pazīstams ar nosaukumu *[[Daimler (uzņēmums)|Daimler AG]]*.

## Biogrāfija
Gotlībs Daimlers dzimis Virtembergas mazpilsētā Šorndorfā maizes cepēja ģimenē. Jau bērnībā Gotlībs izrādīja interesi par inženierzinātnēm, četrpadsmit gadu vecumā kopā ar skolotāju konstruējot ieročus. Astoņpadsmit gadu vecumā pameta dzimto pilsētu.

Strādāja Grāfenštadenā (*Graffenstaden*), vēlāk devās mācīties uz Štutgartes politehnikumu. Pēc tam apmeklēja Franciju, Lielbritāniju un Beļģiju, iesaistīdamies dažādos tehniskos projektos. Vēlāk atgriezās Vācijā, kur 1863. gadā sāka strādāt speciāli bāreņiem, invalīdiem un nabagiem paredzētā rūpnīcā. Tur viņš iepazinās ar deviņpadsmitgadīgo bāreni Vilhelmu Maibahu, kurš kļuva par Daimlera kompanjonu un domubiedru.

1872. gadā Daimlers un Maibahs sāka strādāt Ķelnē iekšdedzes dzinēja konstruktora Nikolaja Otto uzņēmumā *Deutz-AG-Gasmotorenfabrik* (tagad *[[Deutz]]*), kur Daimlers kļuva par rūpnīcas direktoru, bet Maibahs — par galveno konstruktoru. 1876. gadā Otto izgudroja četrtaktu dzinēju. To viņš patentēja, tomēr patents tika apstrīdēts, un 1879. gadā patents tika piešķirts Karlam Bencam. Vēlāk Otto un Daimlera ceļi šķīrās personīgo nesaskaņu dēļ.

1882. gadā Daimlers un Maibahs devās uz Štutgarti, kur tuvējā pilsētā Kanštatē nopirka īpašumu un ierīkoja darbnīcas. 1890. gadā viņi nodibināja uzņēmumu *Daimler Motoren Gesellschaft* (*DMG*), lai ražotu nelielus dzinējus, kurus varētu izmantot uz zemes, gaisā un ūdenī (šī ideja ir *Mercedes* zīmola trīs staru zvaigznes pamatā).

Daimlers ieviesa vairākus jauninājumus dzinēja darbībā, kuru princips saglabājies līdz mūsdienām. Piemēram, par degviela sāka izmantot benzīnu, ko toreiz pārdeva aptiekās kā traipu tīrītāju; dzinējā ieviesa karburatoru.

1885. gada novembrī kompanjoni uzkonstruēja pirmo motociklu, un Maibahs ar to nobrauca 3 kilometrus gar Nekāru ar ātrumu 12 km/h. Tajā pašā gadā Kārlis Bencs radīja pirmo trīsriteņu automobili, par ko 1886. gada 29. janvārī ieguva patentu. 1886. gada 8. martā Daimlers un Maibahs slepus ievietoja dzinēju diližansā, un notika pirmais četrriteņu auto brauciens. Pirmais šāda tipa automobilis attīstīja ātrumu 16 km/h. Vēlāk firma *DMG* ražoja arī motorlaivas un tramvajus.

Uzņēmuma darbība bija nerentabla, tāpēc 1890. gadā tā reorganizēta publisku kapitālsabiedrību un piesaistīti investori. *DMG* jaunie īpašnieki neticēja automašīnu nākotnei, tāpēc 1891. gadā Maibahs, bet 1893. gadā arī Daimlers bija spiests pamest uzņēmuma vadošos amatus. 1894. gadā Daimlers, bet 1895. gadā Maibahs atgriezās uzņēmumā. Tajā pašā gadā *DMG* pārdeva 1000 automašīnu.
1900. gadā Daimlers nomira.

## Ārējās saites
Vankūveras "Canucks"

**Vankūveras "Canucks"** () ir profesionāls Kanādas hokeja klubs, kas ir bāzēts Vankūverā, Britu Kolumbijā, Kanādā. Klubs spēlē Nacionālās hokeja līgas Rietumu konferences Klusā okeāna divīzijā. Tas tika dibināts 1945. gadā un kopš 1970. gada spēlē NHL. Pirms tam "Canucks" startēja PCHL (1945–52) un WHL (1952–70) līgās.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Canucks" ne reizi nav izcīnījis NHL čempiontitulu, 2 reizes ir kļuvis par konferences uzvarētāju un 7 reizes — divīzijas čempionu. 1982. gada NHL finālsērijā tā ar 0—4 piekāpās Ņujorkas "Islanders", bet 1994. gada finālsērijā tikai ar 3—4 piekāpās Ņujorkas "Rangers". Mājas spēles komanda aizvada *[[Rogers Arena]]* hallē.

## Sasniegumi
* **[[Stenlija kauss]]**: 0
* **Konferences čempioni**: 3
** 1981–82, 1993–94, 
* **Divīzijas čempioni**: 7
** 1974–75, 1991–92, 1992–93, 2003–04, 2006–07, 2008–09, , 

## Spēlētāji
Savulaik komandā spēlējuši tādi spēlētāji kā vārtsargs Dens Klučjē un uzbrucēji Stens Simils, Marks Mesjē, Kems Nīlijs, Pāvels Burē, Tods Bertuci un Endijs Batgeits. 12 sezonas komandas sastāvā aizvadījis arī latviešu izcelsmes aizsargs Harolds Šnepsts.

### Šobrīdējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2025. gada 18. oktobrī.*

#### Vārtsargi
* 32  Kevins Lankinens
* 35  Tačers Demko

#### Aizsargi
* 7  Pjērs Olivjē Žozefs
* 17  Filips Hroneks
* 25  Eliass Petešons
* 27  Dereks Forborts
* 29  Markuss Petešons
* 57  Tailers Maijerss (Kapteiņa palīgs)
* 90  Viktors Mansīni
*  Zēvs Buiums
#### Uzbrucēji
* 6  Broks Besers (Kapteiņa palīgs)
* 8  Konors Gārlends
* 13  Eršdīps Beinss
* 18  Drū O'Konors
* 21  Nilss Heglanders
* 23  Jūnatans Lekerimeki
* 40  Eliass Petešons (Kapteiņa palīgs)
* 44  Kīfers Šervuds
* 53  Teodors Bļugers
* 54  Ātu Reti
* 63  Makss Sasons
* 72  Filips Hitils
* 74  Džeiks Debrasks
* 91  Evanders Keins
* 94  Līnuss Kārlsons
*  Marko Rosi
*  Liams Ēgrens

### Latvijas hokejisti "Canucks" sastāvā

## Līderi
### Komandas visu laiku rezultatīvākie spēlētāji


Punkti
Vārti
Rezultatīvas piespēles













### Kluba spēlētāju rekordi
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Pāvels Burē, 60 (1992-93 & 1993-94)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Henriks Sēdins, 83 (2009–10)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Henriks Sēdins, 112 (2009–10)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Donalds Brašīrs, 372 (1997-98)
* Visvairāk gūto punktu sezonā starp aizsargiem: Dogs Lidsters, 63 (1986-87)
* Visvairāk gūto punktu sezonā starp debitantiem: Ivans Hlinka, Pāvels Burē, 60 (1981-82; 1991-92)

## Iepriekšējie komandas logo

Attēls:Vancouver Canucks 1978.gif|Kluba logo no 1978. līdz 1997. gadam
Attēls:Canucks70s.gif|Kluba logo no 1970. līdz 1978. gadam
Attēls:Vancouver Canucks.gif|Kluba logo no 1997. līdz 2007. gadam


## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Hockey-Reference profils
Hjūstona

**Hjūstona** () ir pilsēta ASV, Teksasas štata austrumos, netālu no Meksikas līča. Štata lielākā pilsēta un ceturtā lielākā pilsēta ASV. Ievērojams naftas un kosmiskās rūpniecības centrs. Hjūstona ir viena no lielākajām jūras ostām valstī (ostai ir lielākais ārvalstu kravu apgrozījums ASV). Pilsētā atrodas Lindona Džonsona kosmiskais centrs.

Pazīstamākās kompānijas, kuru galvenās mītnes ir Hjūstonā, ir naftas kompānijas ConocoPhillips, Halliburton un Marathon Oil, kā arī aviokompānija Continental Airlines.

No augstākās izglītības iestādēm var atzīmēt Raisa Universitāti.

Sporta pasaulē Hjūstona pazīstama kā amerikāņu futbola komandas "Texans", basketbola komandas "Rockets" un beisbola komandas "Astros" mājvieta.

## Vēsture
Pilsēta radās, kad 1836. gada augustā brāļi Džims Kirbijs (*John Kirby*) un Augusts Čapmens Alleni (*Augustus Chapman Allen*) nopirka zemi un izveidoja apbūves gabalus. Pilsētiņa tika nosaukta Sema Hjūstona vārdā. XIX gadsimta otrajā pusē Hjūstona attīstījās kā kokvilnas tirdzniecības centrs. Amerikas pilsoņu kara laikā Hjūstonā bāzējās konfederātu karaspēks. 1901. gadā Hjūstonas apkārtnē tika atklātas naftas atradnes. 1961. gadā NASA pilsētā izvietoja kosmisko vadības centru. 20. gadsimta 70. gados pilsēta uzplauka, lielā mērā pateicoties Arābu valstu naftas embargo, tomēr turpmākajos gados pilsētas saimniecība piedzīvoja lejupslīdi. 2001. gadā bankrotēja Hjūstonas kompānija *[[Enron]]*. 2005. gadā, tuvojoties viesuļvētrai Rita, evakuējās 2,5 miljoni Hjūstonas un apkārtnes iedzīvotāju, kas ir lielākā evakuācijas operācija ASV vēsturē.

## Cilvēki
Hjūstonā dzimuši:

* Vess Andersons (*Wes Anderson*; 1969) — kinorežisors;
* *[[The Undertaker]]* (1965) — cīkstonis;
* Džeimss Beikers (*James Baker*; 1930) — politiķis;
* *[[Chamillionaire]]* (1979) — mūziķis;
* Heilija Dafa (*Haylie Duff*; 1985) — aktrise;
* Hilarija Dafa (*Hilary Duff*; 1987) — aktrise;
* Maikls Dells (*Michael Dell*; 1965) — uzņēmējs;
* Šellija Divāla (*Shelley Duvall*; 1949—2024) — aktrise;
* Reds Edeirs (*Red Adair*; 1915—2004) — ugunsdzēsējs;
* Dženifere Gārnere (*Jennifer Garner*; 1972) — aktrise;
* Zina Gerisona (*Zina Garrison*; 1963) — tenisiste;
* Būkers Hafmans (*Booker Huffman*; 1965) — atlēts;
* Bills Hikss (*Bill Hicks*; 1961—1994) — komiķis;
* Deivids Korešs (*David Koresh*; 1959—1993) — reliģiskais fanātiķis;
* Deniss Kveids (*Dennis Quaid*; 1954) — aktieris;
* Rendijs Kveids (*Randy Quaid*; 1950) — aktieris;
* Bejonse Noulza (*Beyoncé Knowles*; 1981) — mūziķe;
* Emeka Okafors (*Emeka Okafor*; 1982) — basketbolists;
* Renē O'Konnora (*Renée O'Connor*; 1971) — aktrise;
* Anete O'Tūla (*Annette O'Toole*; 1952) — aktrise;
* Kenijs Rodžerss (*Kenny Rogers*; 1938) — mūziķis;
* Anna Nikola Smita (*Anna Nicole Smith*; 1967—2007) — modele;
* Žaklina Smita (*Jaclyn Smith*; 1947) — aktrise;
* Brents Spainers (*Brent Spiner*; 1949) — aktieris;
* Patriks Sveizijs (*Patrick Swayze*; 1952—2009) — aktieris;
* Kevins Švāncs (*Kevin Schwantz*; 1964) — motobraucējs.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
Koknese (nozīmju atdalīšana)

**Koknese** var būt:
* Koknese — pilsēta Vidzemes dienvidos.
* Koknese — latgaļu viduslaiku valsts.
* Koknese — dzelzceļa stacija līnijā Rīga—Krustpils.

## Skatīt arī
* Kokneses pils
* Kokneses pagasts
* Kokneses novads
Ārons Koplends

**Ārons Koplends** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu komponists, kompozīcijas pasniedzējs un diriģents. Rakstījis skaņdarbus orķestrim, operas, baletus, kā arī mūziku kinofilmām. Bijis viens no vadošajiem ASV komponistiem. Savos darbos apvienojis modernismu ar Amerikas rietumu mūzikas stilu un latīņamerikāņu mūziku. Strādājis visdažādākos mūzikas stilos — no tautas mūzikas līdz džezam.

Par mūziku filmām Koplends sešas reizes nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Vienu reizi no šīm nominācijām balvu arī saņēmis — par labāko oriģinālmūziku filmai *[[The Heiress]]* (1949). Pārējās nominācijas bijušas par mūziku filmām "Par pelēm un cilvēkiem" (*Of Mice and Men*, 1939), *[[Our Town]]* (1940), *[[The North Star]]* (1943).

Dzimis 1900. gadā Bruklinā lietuviešu ebreju emigrantu ģimenē (pirms ierašanās ASV tēva uzvārds bija Kaplāns). No 1921 līdz 1924. gadam mācījies pie Nadjas Bulanžē Fonteneblo Parīzē. Draudzējās ar Leonardu Bernstainu. Makartisma laikā Koplenda darbību izmeklēja FIB, un viņš bija spiests liecināt ASV Kongresā.

Pie Koplenda mācījušies Elmers Bernstains, Pols Bolss, Bencions Orgads un Einojuhani Rautavāra.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Coplandhouse 
* Ārona Koplenda profils ''AllMusic''
Kanādas karogs

Likumu par **Kanādas karogu** Kanādas parlamentā pēc ilgām diskusijām pieņēma 1964. gada 15.decembrī.

Karogā izmantotas divas krāsas - sarkana un balta. Uz centrālās, baltās daļas ir sarkana cukura kļavas lapa, abās pusēs balto daļu ierāmē vertikālas sarkanas svītras. Baltā daļa divkārt platāka par sarkanajām sānu daļām.

Karoga malu attiecības ir 2 : 3.

Karogs simbolizē divus okeānus, kas apskalo Kanādas krastus — Kluso okeānu un Atlantijas okeānu — un valsti, kura atrodas starp tiem.

Kļavas lapa apzīmē nācijas vienotību. Baltā krāsa karogā simbolizē Francijas monarhijas krāsu.
Austrijas karogs

right|250px|thumb|Austrijas Republikas karogs
**Austrijas karogs** kļuva par nacionālo karogu 1919. gadā, atcelts 1933. gadā. Renovēts kā valsts karogs 1945. gadā. Neoficiāli tiek lietots jau kopš 13. gadsimta.

Austrijas karogs ir taisnstūra formas, malu attiecība 2:3, sastāv no trim vienādu attiecību horizontālām svītrām — augšēja un apakšējā sarkana, vidēja balta.

Sarkana krāsa simbolizē patriotu asinis, kas izlietas cīņā par brīvību un Austrijas Republikas neatkarību. Baltā krāsa ir brīvības simbols.

## Ārējās saites
Daugavas līvi

thumb|250px|Daugavas Līvu zemes (novada) teritorijas variācijas pēc dažādām vēstures kartēm
thumb|250px|Daugavas un Gaujas līvu zemes (1185–1230)
**Daugavas Līvu zeme** bija viena no Senlatvijas zemēm Daugavas lejtecē no Aizkraukles līdz Daugavas ietekai jūrā. Sākotnēji tikai Daugavas līvu zeme tika saukta par Livoniju, bet vēlāk krustneši šo nosaukumu attiecināja uz visām iekarotajām zemēm Baltijas jūras austrumu krastā. Indriķa Livonijas hronika Daugavas līvus dēvēja par "augšgala līviem" (*livones superiores*). Daugavas līvu pašnosaukums ir bijis "daugavieši" () jeb "veinali" (*Veinalenses*).

## Vēsture
Livonijas krusta karu pirmajā periodā (1193—1206) bīskaps Alberts ar krustnešu palīdzību pakļāva Daugavas līvu zemes. 1211. gada vasarā pēc bīskapa Alberta un krustnešu vienošanās Aizkraukles pilsnovadu un trešdaļu no Salaspils (*Holme*) un Doles salas (*insula regina*) pilsnovadiem pārņēma Zobenbrāļu ordenis. Ikšķiles un Lielvārdes pilsnovadi bija izlēņoti bīskapa vasaļiem.

Saskaņā ar 1212. gada vasarā noslēgto Jersikas miera līgumu Polockas kņazs Valdemārs atteicās no savām meslu kunga tiesībām uz Daugavas līvu zemi. Autines sacelšanās laikā 1212. gada rudenī līvu kungi mēģināja atgūt zaudēto patstāvību, bet cieta sakāvi. Liela daļa no Daugavas līvu zemēm integrējās Rīgas arhibīskapijas Letu gala teritorijā (Ikšķiles, Lielvārdes, Suntažu un Madlienas draudžu novadi).

## Teritorija
Daugavas līvu novads sniedzās no Rīgas līča rietumos līdz Aizkrauklei, cieši piekļoties Daugavas labajam krastam. Līvu galvenās apmetnes ar ostām bija Rīga, Sala (Mārtiņsala, tagad - Salaspils), Ikšķile, Lielvārde un Aizkraukle. Daugavas līvu zeme robežojās ar Gaujas līvu zemēm ziemeļos, Kokneses un Jersikas latgaļu zemēm austrumos, sēļu un zemgaļu zemēm dienvidos.

### Daugavas līvu pilsnovadi krusta karu laikā
# Salas līvu pilsnovads (), kuru pārvaldīja līvu vecākais Ako, bet katoļu priesteris līdz 1206. gadam bija Johans.
# Ikšķiles līvu pilsnovads (*castrum Ykescolae*), kura pirmais bīskaps bija Meinards, no 1201. gada to pārvaldīja bīskapa Alberta vasalis Konrāds no Meiendorpas, vēlāk arī znots Jersikas ķēniņam, kurš viņam dāvāja daļu no savas valsts
# Rīgas līvu pilsnovads (*Rige*), kuru pārvaldīja līvu vecākais Aso, kristīts 1200. gadā
# Lielvārdes līvu pilsnovads (*castrum Lenevarde*), kuras līvu vecākais bija Uldevene, no 1201. gada to pārvaldīja bīskapa Alberta vasalis Daniēls
# Aizkraukles līvu pilsnovads (*castrum Asscrade*), kurā valdīja līvu vecākais Vievaldis 1219. gadā

## Iedzīvotāji
Lielākais iedzīvotāju blīvums bijis starp Ikšķili un Salaspili. Rīgā pirms vācu iebrukuma iedzīvotāju sastāvs bijis dažāds — līvi, latgaļi, kurši, zemgaļi, vendi.
Daugavas līvu iespiešanās agrākajā zemgaļu teritorijā iezīmēja pretēju tendenci baltu virzībai uz ziemeļiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mūsu arheoloģiskie novadi
* Kultūra Latvijas teritorijā aizvēstures periodā
* Lībieši
Karintija

**Karintija** () ir viena no deviņām Austrijas federatīvajām zemēm valsts dienvidu daļā. Robežojas ar Tiroli rietumos, ar Zalcburgu ziemeļrietumos un ar Štīriju ziemeļaustrumos, kā arī ar Itāliju un ar Slovēniju dienvidos. Karintijas federatīvās zemes administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Klāgenfurte. Daļa no vēsturiskās Karintijas zemes mūsdienās atrodas Slovēnijas teritorijā kā  Koroškas vēturiskais novads.

Federatīvās zemes kopējā platība ir 9 538 km², pēc 2014. gada datiem federatīvajā zemē dzīvo 555 800 iedzīvotāji. Tā ir piektā lielākā Austrijas federatīvā zeme pēc platības un sestā lielākā pēc iedzīvotāju skaita. Karintija ir sīkāk sadalīta sešos rajonos.

## Pilsētas
### Karte

## Apskates vietas

* Gurkas doms
* Hohostervicas pils
* Klāgenfurtes doms
* Landskronas pils
* Milštates ezers
* Minimundus
* Osiahas ezers
* Pasterce
* Teurnija
* Veisenezers
* Verterezers
* Viruna

## Ārējās saites
Lejasaustrija

**Lejasaustrija ** (, ) ir federatīvā zeme Austrijas ziemeļaustrumos. Lejasaustrijas galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Sanktpeltene. Ziemeļos tā robežojas ar Čehiju, austrumos - ar Slovākiju. Dienvidaustrumos atrodas Burgenlande, dienvidos - Štīrija, bet rietumos, augšup pa Donavu - Augšaustrija. Valsts galvaspilsēta Vīne ir Lejasaustrijas teritorijas anklāvs. 

## Apskates vietas

* Donavas—Auenes nacionālais parks
* Heiligenkreicas abatija
* Karnunta
* Lihtenšteinas pils
* Melkas abatija
* Vahava
* Vīnervalde
* Zemmeringas dzelzceļš

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa  

## Pilsētas

### Karte
Augšaustrija

**Augšaustrija** (, ) ir viena no deviņām Austrijas federatīvajām zemēm valsts ziemeļu daļā. Robežojas ar Lejasaustriju austrumos, ar Štīriju dienvidos un ar Zalcburgu dienvidrietumos, kā arī ar Vāciju un ar Čehiju ziemeļos. Augšaustrijas federatīvās zemes administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Linca.

Federatīvās zemes kopējā platība ir 11 982 km², pēc 2014. gada datiem federatīvajā zemē dzīvo 1 416 772 iedzīvotāji. Tā ir ceturtā lielākā Austrijas federatīvā zeme pēc platības un trešā lielākā pēc iedzīvotāju skaita. Augšaustrija ir sīkāk sadalīta piecpadsmit rajonos.

## Pilsētas
### Karte

## Apskates vietas

* Aterezers
* Dahšteins
* Hallštate
* Hallštates ezers
* Mondezers
* Traunas ezers
* Volfgangezers

## Ārējās saites
Zalcburga (zeme)

**Zalcburgas federālā zeme** (*,* ) ir Austrijas administratīvais iedalījums pie Vācijas robežas. Iedzīvotāju skaita ziņā viena no valsts mazākajām federālajām zemēm. Galvaspilsēta - Zalcburga.

## Pilsētas
### Karte

## Ārējās saites
Štīrija

**Štīrija** (, , ) ir Austrijas federālā zeme valsts dienvidaustrumos. Pēc teritorijas otrā lielākā Austrijas zeme (pēc Lejasaustrijas). Robežojas dienvidos ar Slovēniju, dienvidrietumos — Karintiju, rietumos — Zalcburgu, ziemeļrietumos — ar Augšaustriju, ziemeļos — ar Lejasaustriju, bet austrumos — Burgenlandi. Vēsturiskās Štīrijas dienvidu daļa mūsdienās atrodas Slovēnijā kā Štajerskas novads.

## Pilsētas
### Karte

## Ārējās saites