open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Spartaks (filma)

**"Spartaks"** () ir 1960. gada ASV episka vēsturiskā drāma, kuras režisors ir Stenlijs Kubriks. Filmā galvenās lomas atveido Kērks Daglass, Lorenss Olivjē, Džīna Simonsa, Čārlzs Lotons, Pīters Ustinovs, Džons Geivins un Tonijs Kērtiss.

Filmu ir par Spartaku, Senās Romas vergu sacelšanās vadoni, un viņa dzīvesstāstu.

"Spartaks" ieguva četras Amerikas Kinoakadēmijas balvas kategorijās labākais aktieris otrā plāna lomā (Ustinovam), labākais operatora darbs, labākais mākslinieka darbs un labākie kostīmi. 2017. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kinoreģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Neviens (filma)

**"Neviens"** () ir 2021. gada asa sižeta trilleris, kura režisors ir Iļja Naišullers. Filmā galvenās lomas atveido Bobs Odenkērks, Konija Nīlsena, RZA, Kristofers Loids, Aleksejs Serebrjakovs un Maikls Aironsaids.

Filma ir par parastu ģimenes cilvēku, kurš, pēc tam, kad viņa māju aplaupa, atgriežas savā bijušajā bīstamajā dzīvē, kas viņu padara par narkobarona mērķi.

"Neviens" pirmizrāde notika . Filma nopelnīja 56 miljonus ASV dolāru un saņēma pozitīvus kritiķu vērtējumus. 2025. gadā iznāca filmas turpinājums "Neviens 2".

## Atsauces

## Ārējās saites
Alans Amirovs

**Alans Amirovs** (dzimis ) ir Latvijas brīvā stila cīkstonis, 2021. gada Eiropas čempionāta bronzas medaļas ieguvējs.

## Biogrāfija
Amirovs ir Daugavpils cīņas sporta skolas audzēknis. 2020. gadā Vaclava Zjulkovska piemiņas turnīrā viņš izcīnīja sudraba medaļu. 

2021. gada Eiropas čempionātā Varšavā Daugavpils cīkstonis ceturtdaļfinālā sīvā cīņā pēc punktiem 8:9 piekāpās Francijas pārstāvim Saifedinam Alekmā, kas, pēc uzvaras arī nākamajā cīņā,  iekļuva finālā, līdz ar to paverot iespēju Amirovam piedalīties gandarījuma cīņās. Viņš šo iespēju godam izmantoja, guva divas uzvaras un izcīnīja bronzas medaļu. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Ostrovkoļučina

**Polārā stacija «Ostrovkoļučina»** () ir slēgta bijusī PSRS polārā hidrometeoroloģiskā stacija Arktikā. Izvietota Čukču jūras dienvidrietumos Koļučinas salas ziemeļu galā. Stacija administratīvi ietilpst Čukotkas autonomā apvidus Iuļtinas rajonā.

## Vēsture
Stacija izveidota 1941. gadā (pēc citiem datiem — 1943. gadā), pārnesot uz Koļučinu 1934. gadā dibināto Dženretlena raga staciju 60 km uz dienvidaustrumiem. Stacija darbojās pēc 2. kategorijas novērojumu programmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Отчаянный фотограф снял белых медведей, хранителей заброшенной полярной станции
Šaubu ēna

**"Šaubu ēna"** () ir 1943. gada ASV psiholoģiska trillera filma, kura režisors ir Alfreds Hičkoks. Filmā galvenās lomas atveido Terēza Raita un Džozefs Kotens.

Pusaugu meitene, priecājoties, ka pie viņas ciemos ir ieradies viņas mīļākais tēvocis, lēnām sāk nojaust ka viņš ir meklēts slepkava.

Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā labākais literatūras oriģinālavots. "Šaubu ēna" ir paša Hičkoka mīļākā no visām viņa filmām. 1991. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".
[none|thumb|[Terēza Raita un Džozefs Kotens]]

## Atsauces

## Ārējās saites
Lēdija izzūd

**"Lēdija izzūd"** () ir 1938. gada Apvienotās Karalistes trillera filma, kuras režisors ir Alfreds Hičkoks. Filmā galvenās lomas atveido Mārgarita Lokvuda, Maikls Redgreivs, Pols Lukass un Meja Vitija.

Filma ir par jaunu angļu tūristi, kura ar vilcienu ceļo pa Eiropu un atklāj, ka viņas vecā ceļa biedrene ir pazudusi. Pēc tam, kad viņas līdzbraucēji noliedz, ka kādreiz būtu redzējuši veco kundzi, viņa, ar jauna vīrieša palīdzību, vilcienā sāk meklēt norādes par sirmās kundzes pazušanu.

Pēc "Lēdija izzūd" izlaišanas, Hičkoks piesaistīja Holivudas uzmanību un pavisam drīz parakstīja līgumu ar producentu Deividu Selzniku. Britu Kinoinstitūts filmu ierindoja savā 20. gadsimta labāko britu filmu saraksta 35. vietā. 2017. gadā žurnāls *[[Time Out]]*, aptaujājot 150 aktierus, režisorus, producentus un scenāristus, "Lēdija izzūd" ierindoja kā 31. visu laiku labāko britu filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dženretļens

**Dženretļens** () vai **Jinriļins** ( — ‘paugurainais’) ir zemesrags Čukču jūras krastā starp Koļučinas līci rietumos un Neškanu austrumos. Administratīvi ietilpst Krievijas Čukotkas autonomā apvidus Čukotkas rajonā.

## Ģeogrāfija
Zemesragu veido ap 3 km garš klinšains krasta izvirzījums ar 71 m augstu klinti. Krasti stāvi, tajos nelielas putnu kolonijas.

## Vēsture
Zemesragu pirmā nokartēja Ādolfa Nordenšelda ekspedīcija ar kuģi *Vega* 1878. gadā, nodēvējot to pēc čukču nosaukuma par **Jinretlenu** (*Jinretlen*). 1934. gadā zemesragā tika izveidota polārā hidrometeoroloģiskā stacija Koļučinskaja Guba, kuru 1941. gadā pārcēla uz Koļučinas salu. Zemesragā atrodas 3000 gadu vecs kultūrvēsturisks komplekss — aizsargājams piemineklis.

## Atsauces
Procentu likmju mijmaiņas darījums

**Procentu likmju mijmaiņas darījums** () ir atvasinātais finanšu instruments. Tas ir līgums starp divām pusēm par to, ka noteiktos datumos viena no pusēm maksās otrai pusei procentus no noteiktas summas pēc fiksētas procentu likmes un saņems no tās procentu maksājumus pēc mainīgas procentu likmes (piemēram, pēc LIBOR likmes).

Līgums par nākotnes procentu likmi () ir standartizēts procentu likmju mijmaiņas darījums.

Procentu likmju mijmaiņas darījumus parasti izmanto savstarpējai apmaiņai ar procentu likmēm (fiksētu procentu likmi maina pret mainīgu un otrādi), kad vēlas nodrošināt pret riskiem operācijas ar aktīviem un pasīviem. Procentu likmju mijmaiņas darījuma pozīcija ietver procentu un kredītriskus līguma pusēm.

## Izmantošana
Procentu likmju mijmaiņas darījumus izmanto dažādās ieguldījumu stratēģijās. Tie ir populārs riska ierobežošanas un finanšu spekulāciju instruments.

## Riska ierobežošana
Procentu likmes fiksācija ar mijmaiņas līgumu ļauj nodrošināties pret procentu likmju kritumu. No otras puses, līgumpartneris būs ieguvējs no procentu likmju samazināšanās.

## Spekulācijas
Pateicoties procentu likmju mijmaiņas darījumu pozīciju zemajam ieejas slieksnim tos ir iecienījuši tirgotāji, kuri spekulē uz procentu likmju maiņas.
Tā vietā, lai atvērtu pilnvērtīgu īso pozīciju attiecībā uz bāzes aktīvu, kuram ir paredzama vērtības samazināšanās, tirgotājam vienkārši jānoslēdz mijmaiņas līgums, kas nosaka procentu likmi uz to pašu periodu.

## Atsauces
Koļučina

**Koļučina** (;  — ‘apaļā’;  — ‘atsevišķs ledusgabals’) ir Krievijai piederoša neapdzīvota sala Čukču jūrā. Administratīvi ietilpst Čukotkas autonomā apvidus Iultinas rajonā.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Čukču jūras dienvidrietumu daļā. 11 km platais Sergijevska šaurums to šķir no kontinenta krasta. Izveidojusies kā granīta paliksnis no kādreiz lielāka zemes masīva. Izstiepta 4,3 km garumā ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā. Krasti klinšaini, stāvi. Ainavā dominē tundras augājs. Piekrastē ievērojamas valzirgu kolonijas un putnu tirgi. Nozīmīga leduslāču vairošanās vieta. Visa salas teritorija iekļauta Beringijas nacionālajā parkā (Koļučinas iecirknis), kur tai piešķirts tradicionālā ekstensīvā dabas lietojuma zonas statuss.

## Vēsture
Salā nav bijis pastāvīgo iedzīvotāju, bet tā ir tradicionāla eskimosu un čukču sezonāla medību teritorija. 1943. gadā uz salu no Dženretlena raga pārnesa Ostrovkoļučinas polāro meteostaciju, kas funkcionēja līdz 1992. gadam. Salā darbojas bāka.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Остров Колючин. ОСТРОВ, ГДЕ ОБИТАЮТ МОРЖИ И БЕЛЫЕ МЕДВЕДИ
Ranžēšana

**Ranžēšana** (no franču valodas vārda *ranger* — sakārot) ir datu sakārtošana augošā secībā (tiešais ranžējums) vai dilstošā secībā (ačgārnais ranžējums). Šo darbību izmanto matemātiskiem aprēķiniem statistikā.

## Atsauces
Vahdnajēgidla nacionālais parks

**Vahdnajēgidla nacionālais parks** () ir lielākais nacionālais parks Islandē un otrais lielākais Eiropā. Tā platība ir 14 141 km2 — ap 14% no salas teritorijas. Parks nosaukts Vahdnajēgidla ledāja vārdā, kurš ir lielākais ledājs Islandē un otrs lielākais Eiropā. Parks atrodas Islandes dienvidaustrumos ar paplašinājumu uz ziemeļaustrumiem. Vidējais ledus biezums ir aptuveni 400 m, maksimālais — 1000 m.

Nacionālais parks ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Aktīvi vulkāni
Tāpat kā zem daudziem ledājiem Islandē, zem Vahdnajēgidla atrodas aktīvi vulkāni. Kvannadālshnjūgira vulkāns (2109 m), Islandes augstākais punkts, atrodas Vahdnajēgidla dienvidu malā. Ceļš uz virsotni ved pa daudzām plaisām.

Papildus šim vulkānam zem Vahdnajēgidla atrodas viens no visaktīvākajiem Islandes vulkāniem — Baurdarbungas vulkāns. Vulkāna augstums ir 2009 m (tā ir otrā augstākā virsotne Islandē pēc Kvannadālshnjūgira). Tas ir zemledus tipa stratovulkāns, kas atrodas kalderā, kuras dziļums ir aptuveni 700 m. Vulkāniskie lūzumi, kas nāk no Baurdarbungas, ir saistīti ar Asķas, Laki un Torfajegidla vulkāniem. Vulkāns ir nepārtraukti izvirdis visā mūsdienu periodā. Pēdējais izvirdums notika 1910. gadā un ilga no jūnija līdz oktobrim. Vēlāk šajā vietā ik pa laikam tika novērota nenozīmīga zemes trīcēšana, un vulkāna aktivitāte atkal sāka pieaugt aptuveni no 2007. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites
Koļučinskaja Guba

**Polārā stacija «Koļučinskaja Guba»** () vai **Džinretļena** ir bijusī PSRS polārā hidrometeoroloģiskā stacija Arktikā. Izvietota Čukču jūras dienvidrietumos pie Dženretļena zemesraga. Mūsdienās stacija administratīvi ietilpst Čukotkas autonomā apvidus Čukotkas rajonā.

## Vēsture
Stacija izveidota Ziemeļu jūrasceļa pārvaldei 1934. gadā 8 km uz dienvidrietumiem no Dženretļena raga un ap 35 km uz austrumiem no ieejas Koļučinas līcī. Stacijas aprīkojumu smagos ledus apstākļos piegādāja ar tvaikoni *Mikojan*. Nereprezentatīvo meteoroloģisko datu dēļ staciju 1941. gadā (pēc citiem datiem — 1943. gadā) pārcēla 60 km uz ziemeļrietumiem uz Koļučinas salu.

## Atsauces
Trauki

thumbnail|270px|Trauku servīze.
**Trauki** biežākajā nozīmē ir vispārināts nosaukums sadzīves priekšmetiem, kuri tiek izmantoti ēdienu gatavošanai, ēšanai un glabāšanai. Traukus var iedalīt vairākās kategorijās:
* galda servēšanas piederumi: šķīvji, bļodas, tases, apakštases, krūzes, glāzes, terīnes, u.c. Servēšanas trauku komplektus sauc par servīzēm. Tām parasti tiek piešķirts vienots dizains. Pie servēšanas piederumiem pieskaitāmi galda piederumi, kas nav trauki. Tādi ir galda naži, dakšiņas, karotes, tējkarotes, lāpstiņas u.c., ar kuru palīdzību ēdieni tiek ņemti no traukiem, dalīti un ēsti.
* ēdienu pagatavošanas piederumi: katli, kastroļi, pannas, cepešpannas, caurduri, u.c. Pie pagatavošanas piederumiem pieskaitāmas arī putu karotes, smeļamie kausiņi, rīves, piltuves, veltņi u.c., kas netiek saukti par traukiem.
* glabāšanas piederumi: burciņas, spaiņi, pudeles, podi, sālstrauki u.c.

Trauku glabāšanai tiek izmantotas tam paredzētas mēbeles: trauku skapji, sekcijas, plaukti, atvilktnes u.c. Trauku mazgāšanai tiek izmantotas trauku mazgājamās mašīnas, kā arī tam paredzētas birstes, lupatiņas, švammes un ķīmiskie trauku mazgāšanas līdzekļi.

Plašākā nozīmē trauki ir dobi priekšmeti, kurus izmanto šķidru un beramu vielu vai sīku priekšmetu pārvietošanai, apstrādei un uzglabāšanai vai tilpumu mērīšanai (piemēram, laboratorijas trauki).

## Atsauces

## Ārējās saites
Bobs Segets

**Roberts Leins Segets** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris un komiķis. Segets visvairāk atpazīstams ar Denija Tenera lomu komēdijseriālā "Pilna māja". No 1989. līdz 1997. gadam viņš vadīja šovu "Amerikas smieklīgākie mājas video".

Segets piedzima Filadelfijā, ebreju tautības ģimenē. Bērnībā viņš gribēja kļūt par ārstu, bet viņa angļu valodas skolotāja mudināja mācīties aktiermākslu. 1978. gadā Segets absolvēja Templa Universitāti, saņemot bakalaura grādu aktiermākslā. Segeta nozīmīgākā loma televīzijā bija Denija Tenera loma komēdijseriālā "Pilna māja", kuru viņš attēloja no 1987. gada līdz 1995. gadam. Tobrīd komēdijseriāls bija viens no populārākajiem seriāliem ASV.

 Segets tika atrasts bez dzīvības pazīmēm viesnīcā Orlando, Floridas štatā. Autopsijas aprakstā, kas izlaists 2022. gada 9. februārī, teikts, ka Segets cieta no galvas traumas, visticamāk, pēc kritiena tai pašā vakarā, kas pēcāk izraisīja Segeta nāvi miegā no subdurālās hematomas.

## Saistība ar Latviju
Segetam ir neliela saistība ar Latviju. Viņa vectēvs ar uzvārdu Žoguts dzimis 1891. gadā Varakļānos un 1913. gadā emigrējis uz ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nutepeļmena

**Nutepeļmena** () vai **Nutepilmina** ( — ‘zeme dūmakā’) ir nacionālais čukču ciems Krievijas ziemeļaustrumos, administratīvi ietilpst Čukotkas autonomā apvidū Iuļtinas rajonā. Izvietojies Čukču jūras krastā pie Sergijevska šauruma, kas to atdala no Koļučinas salas. 

Ciemā ir pamatskola, bērnudārzs, kultūras centrs, feldšeru punkts, bibliotēka, pasts, veikals, maizes ceptuve. Iedzīvotāju galvenā nodarbošanās ir zveja un jūras dzīvnieku medības.

## Atsauces

## Ārējās saites
* basov_chukotka Нутэпэльмен
Pods

[thumb|300px|[Kantars, ģeometriskā perioda pods no Mikēnām.]]
**Pods** ir vispārināts nosaukums stāviem, apaļīgiem māla traukiem ar platu kakliņu. Parasti tos lieto ēdienu gatavošanai vai glabāšanai. Podu izmēri var variēt apmēram no puslitra līdz apmēram 30 litriem. Podi, kas tiek izmantoti pārtikas produktu glabāšanai, var būt aprīkoti ar māla vāciņiem. Parasti podi ir bez osām, bet var būt arī ar nelielām osām podu sānos.

Podiem var būt dažādas formas un nosaukumi atkarībā no to pielietojuma, piemēram:
* Piena pods tiek izmantots govs piena glabāšanai,
* Kazelnieks tiek izmantots kazas piena glabāšanai,
* Ķērne tiek izmantota krējuma glabāšanai,
* Medaunieks tiek izmantots medus glabāšanai,
* Sloinīks tiek izmantots ievārījuma glabāšanai,
* Pārinieks ir divi sapāroti podi, kas tiek izmantoti ēdiena nešanai uz tīrumu,
* Pārosis arī tiek izmantots ēdienu nešanai uz tīrumu,
* Vāraunieks tiek izmantots ēdiena gatavošanai krāsnī.

Par podiem mēdz saukt arī priekšmetus, kas nav trauki un neattiecas uz pārtiku. Piemēram, puķu podos istabās tiek audzētas puķes, naktspodiņos vai bērnu podiņos tiek nokārtotas fizioloģiskās darīšanas, tāpat arī tualetes podos.
Leila Rasima

**Leila Rasima** (dzimusi **Leila Magamedova** ) ir latviešu pedagoģe, karjeras konsultante, biedrības “Latgales Multimediju darbnīca” valdes priekšsēdētāja un politiķe. Šobrīd L. Rasima ir 14. Saeimas deputāte, pārstāv partiju "Progresīvie". Iepriekš bijusi Rēzeknes domes deputāte.

L. Rasima ir absolvējusi Rēzeknes Augstskolu, iegūstot bakalaura grādu kā svešvalodas (angļu valodas) skolotāja un maģistra grādu karjeras konsultanta specialitātē.

## Politiskā darbība
2021. gada pašvaldību vēlēšanās L. Rasima tika ievēlēta Rēzeknes domē no partijas "Progresīvie" saraksta, bija domes finanšu un budžeta komitejas locekle. Šajā pašā gadā kļuvusi par partijas "Progresīvie" valdes locekli.

2022. gadā ievēlēta 14. Saeimā kā "Progresīvo" līdere Latgales vēlēšanu apgabala sarakstā.

## Atsauces
Memoriāls (organizācija)

**Starptautiskā vēsturiski izglītojošā, cilvēktiesību aizstāvības un labdarības biedrība „Memoriāls”** () bija 1989. gadā dibināta bezpeļņas nevalstiska organizācija, kas nodarbojās ar PSRS politisko represiju izpēti un cilvēktiesību aizstāvību Krievijā un tai apkārt esošajās konfliktu zonās. To veidoja divas juridiskas vienības — „Starptautiskais memoriāls” un cilvēktiesību centrs „Memoriāls”.

2022. gadā organizācijai piešķīra Nobela miera prēmiju (kopā ar Ukrainas cilvēktiesību organizāciju "Pilsonisko brīvību centrs" un Baltkrievijas cilvēktiesību aizstāvi Alesu Beļacki).

## Vēsture

Organizācijas pirmsākumi meklējami 1987. gadā Maskavā dibinātajā iniciatīvas grupā „Par represiju upuru piemiņas iemūžināšanu”, kurai līdzīgas grupas drīz vien sāka parādīties arī citās pilsētās. Par organizāciju padomes pirmo priekšsēdi kļuva Andrejs Saharovs. 1989. gada janvārī dibināšanas kongresā tika izveidota Vissavienības biedrība, kuras organizācijas gada laikā tika izveidotas Padomju Savienības lielākajās pilsētas un ārvalstīs.

2004. gadā „Memoriāls” izdeva kompaktdisku komplektu „PSRS politiskā terora upuri”, kurā apkopota informācija par 1,34 miljoniem PSRS represēto. 2009. gadā organizācija saņēma Eiropas Savienības Saharova balvu. 2014. gadā pēc Krimas okupācijas „Memoriāls” Krievijas veiktās darbības pret Ukrainu nosauca par „agresiju”, bet 2015. gadā izdeva grāmatu „Noslepkavoti Katiņā” par Katiņas slaktiņu. Tajā pašā gadā Krievijas Tieslietu ministrija pieprasīja Cilvēktiesību centra „Memoriāls” likvidēšanu, bet Krievijas Augstākā tiesa prasību noraidīja.

2016. gadā par tās izteikto kritiku Krievijas varasiestādēm, likumiem un Krievijas agresijai Austrumukrainā, Tieslietu ministrija organizāciju iekļāva „ārvalstu aģentu” sarakstā. 2021. gada 28. decembrī Krievijas Augstākā tiesa pēc Ģenerālprokuratūras prasības „Starptautisko memoriālu” likvidēja, pamatojoties uz to, ka tas radot „melīgu iespaidu par PSRS kā teroristisku valsti”, kā arī „attaisno un reabilitē nacistu noziedzniekus". Dienu vēlāk Maskavas pilsētas tiesa likvidēja arī cilvēktiesību centru „Memoriāls”.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tiešsaistes datubāze „PSRS politiskā terora upuri”  
* Apbedījumu un piemiņas vietu rādītājs „Krievijas terora un gulagu nekropole” 
* Padomju režīma (1917—1991) upuru atvērtais saraksts
Inna Djeri

**Inna Djeri** (dzimusi ) ir Latvijas krievu nekustamā īpašuma speciāliste un politiķe. Viņa ir  Rīgas domes deputāte, ievēlēta no Latvijas Krievu savienības (LKS) saraksta. Darbojas Mājokļu un vides, kā arī Satiksmes un transporta lietu komitejā. Bija Eiropas Parlamenta deputātes Tatjanas Ždanokas palīdze.

## Izglītība
Inna Djeri ieguvusi augstāko izglītību ekonomikā un biznesa vadībā Latvijas Universitātē un maģistra grādu biznesa vadībā Akronas Universitātē ASV.

2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās kandidēja no Centra partijas saraksta, kurā iekļāvās LKS politiķi, bet netika ievēlēta.

Vēlāk Inna Djeri pievienojās partijai "Suverēnā Vara".

2025. gada janvārī I. Djeri izpelnījās uzmanību ar saviem izteikumiem sociālajos tīklos, kuros slavēja Baltkrievijas prezidenta Aleksandra Lukašenko vēlēšanu rezultātus un apšaubīja Latvijas demokrātiju.

## Atsauces
Salvadora (filma)

**"Salvadora"** () ir 1986. gada ASV kara drāmas filma, kuras režisors ir Olivers Stouns. Filmā galvenās lomas atveido Džeimss Vudss kā fotoreportieris Ričards Boils, kā arī Džims Beluši, Maikls Mērfijs, Džons Sevidžs, Elpidija Kariljo un Sindija Giba. Stouns sarakstīja filmas scenāriju kopā ar Boilu.

Filma ir par amerikāņu žurnālistu, kurš atspoguļojot Salvadoras pilsoņu karu, sapinas ar abām karojošajām pusēm, mēģinot glābt savu draudzeni un viņas bērnus.

Lai gan filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, tā nebija komerciāli veiksmīga. "Salvadora" tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvām nominācijās labākais aktieris galvenajā lomā (Džeimsam Vudam) un labākais oriģinālscenārijs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anja Teilore-Džoja

**Anja Džozefīne Marija Teilore-Džoja** (; dzimusi ) ir ASV dzimusi britu-argentīniešu aktrise un modele.

Dzimusi Maiami, uzaugusi Buenosairesā un Londonā, Teilore-Džoja 16 gados pameta skolu, lai uzsāktu aktrises karjeru. Pēc mazām lomām televīzijā, viņa piedzīvoja savu kinodebiju šausmu filmā "Ragana" (2015), par savu tēlojumu iegūstot ''Gotham'' balvu un ''Empire'' balvu. Pēc tam piedalījusies M. Naita Šjāmalāna šausmu filmā "Sašķeltais" (2016) un melnajā komēdijā *[[Thoroughbreds]]* (2017). Vēlāk piedalījusies miniseriālā *[[The Miniaturist]]* (2017), seriāla "Birmingemas banda" (2019—2022) piektajā un sestajā sezonā, seriālā *[[The Dark Crystal: Age of Resistance]]* (2019), filmas "Sašķeltais" turpinājumā "Misters Stikls" (*Glass*, 2019), romantiskajā komēdijā "Emma" (*Emma*, 2020), supervaroņu filmā "Jaunie mutanti" (2020), Edgara Raita šausmu filmā "Vakarnakt Soho" (2021), vēsturiskajā drāmā "Ziemeļnieks" (2022) un komēdijās "Amsterdama" (2022) un "Ēdienkarte" (2022).

Par lomu *[[Netflix]]* miniseriālā "Dāmas gambīts" (2020), Teilore-Džoja ieguva Zelta globusa balvu, Ekrāna aktieru ģildes balvu, kā arī tika nominēta ''Emmy'' balvai.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Daiena Riga

**Lēdija Enida Daiena Elizabete Riga** (, dzimusi , mirusi ) bija angļu aktrise.

Pazīstamākās Rigas lomas bija televīzijas seriālā *[[The Avengers (seriāls)|The Avengers]]* (1965—1968), Džeimsa Bonda sieva filmā "Viņas augstības slepenajā dienestā" (1969) un seriālā "Troņu spēle" (2013—2017). Rigas pēdējā loma bija Edgara Raita šausmu filmā "Vakarnakt Soho" (2021).

Par lomu filmā *[[The Hospital]]* (1971) nominēta Zelta globusa balvai. Deviņas reizes nominēta ''Emmy'' balvai, no kurām vienu balvu ieguva par otrā plāna lomu TV miniseriālā *[[Rebecca (TV miniseriāls)|Rebecca]]* (1997). Par galveno lomu filmā *[[Mother Love]]* (1989) ieguvusi BAFTA televīzijas balvu. Vēl vienu BAFTA balvu (Speciālo balvu) 2000. gadā ieguvusi kopā ar trim citiem kolēģiem par agrāko gadu TV seriālu *[[The Avengers (TV seriāls)|The Avengers]]* (1961—1969).

Piedalījusies arī dažādās gan Brodvejas, gan Londonas lugās. Par lomu lugā *[[Medea]]*, 1994. gadā Riga saņēma ''Tony'' balvu kā labākā aktrise.

## Ārējās saites
Amguema (ciems)

**Amguema** () vai **Omvāma** ( — ‘platā upe’) ir nacionālais čukču ciems Krievijas ziemeļaustrumos, administratīvi ietilpst Čukotkas autonomā apvidū Iuļtinas rajonā. Izvietojies Amguemas upes labajā krastā pie Egvekinotas—Iuļtinas autoceļa — vienīgā rajona pastāvīgā apdzīvotā vieta, kas neatrodas kādas jūras krastā. 

Ciemā ir vidusskola, bērnudārzs, kultūras centrs, mākslas skola, sporta komplekss, feldšeru punkts, bibliotēka, pasts, vairāki veikali, maizes ceptuve, gaļas pārstrādes uzņēmums. Iedzīvotāju galvenā nodarbošanās ir briežkopība.

## Atsauces

## Ārējās saites
* basov_chukotka Амгуэма - чукотское село, с самыми красивыми северными сияниями
* Konstantin K. Амгуэма
Sovetskaja Latvija

**Sovetskaja Latvija** var būt:

* Padomju Latvija;
* *[[Sovetskaja Latvija (laikraksts)|Sovetskaja Latvija]]* — laikraksts;
* Hercogs Jēkabs — tirdzniecības kuģis.
Sašķeltais

**"Sašķeltais"** () ir 2016. gada ASV psiholoģiskā šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir M. Naits Šjāmalāns. Filmā galvenās lomas atveido Džeimss Makevojs, Anja Teilore-Džoja un Betija Baklija.

Filma it par kādu vīrieti ar 24 dažādām personībām, kurš nolaupa un iesloga trīs pusaugu meitenes.

"Sašķeltais" pirmizrāde notika  un tā saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes. Filma bija arī finansiāli veiksmīga, nopelnot 278,5 miljonus ASV dolāru pie 9 miljonu budžeta. "Sašķeltais" ir otrā filma no Šjāmalāna *Unbreakable* triloģijā pēc "Neievainojamais" (*Unbreakable*, 2000) un pirms "Misters Stikls" (*Glass*, 2019).

## Atsauces

## Ārējā saites
Egvekinota

**Egvekinota** () vai **Ervikinnota** ( — ‘asā cietā zeme’) ir pilsētciemats Krievijas ziemeļaustrumos, Čukotkas autonomā apvidus Iviltinas rajona administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojies Beringa jūras Kresta līča krastā. Pilsētciemata sastāvā kopš 1995. gada ir līdz tam patstāvīgais Ozjornijas enerģētiķu ciemats 13 km uz ziemeļiem.

## Vēsture
Egvekinotas osta un ciemats pie tās uzbūvēta, lai nodrošinātu transportu 1937. gadā atklātajām bagātīgajām Iuļtinas polimetālu (alva, volframs, molibdēns) atradnēm. Projekta īstenošanai *[[Daļstroj]]* organizācijā tika izveidota atsevišķa nodaļa *Čukotstroj*. Būvniecība uzsākās 1946. gada 16. jūlijā, kad Egvekinotas līcī piestāja tvaikonis *[[Hercogs Jēkabs (kuģis)|Sovetskaja Latvija]]* ar pirmo 1500 ieslodzīto partiju. No 1946. līdz 1957. gadam ostas, ciemata, Iuļtinas raktuvju un autoceļa būvniecībā bija nodarbināti ap 40 000 ieslodzīto. 1951. gadā tika pabeigts 200 km garais Egvekinotas—Iuļtinas autoceļš, bet 1952. gadā ekspluatācijā nodota Egvekinotas osta. No 1953. gada jaunizveidotā Iviltinas rajona centrs, bet 1954. gadā Egvekinotai piešķirts pilsētciemata statuss.

1995. gadā darbu pārtrauca Iuļtinas kalnrūpniecības kombināts, līdz ar to strauji samazinājās kravu apjoms ostā. Ciemata iedzīvotāju skaits samazinājās no 5478 1989. gadā līdz 2413 2002. gadā. Pēdējos gados iedzīvotāju skaits stabilizējies ap 3100 cilvēku (62 % no rajona iedzīvotājiem), galvenokārt krievi, bet ap 10 % čukči un juiti.

## Infrastruktūra
Pilsētciematā ir Polārais tehnikums, vidusskola, internātskola, bērnudārzs, kultūras centrs, mākslas skola, sporta komplekss, medicīnas centrs, bibliotēka, pasts, vairāki veikali, muzejs, komunālie uzņēmumi. Dienvidos no ciemata atrodas Egvekinotas osta, tās kravu apgrozījums ap 100 000 tonnu (2018). 4 km uz ziemeļiem atrodas Zaļivkrestas lidosta, kas nodrošina regulāru satiksmi ar Anadiru, Misšmitu, Koņerginu un Ueļkaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* basov_chukotka Хороший Эгвекинот
* basov_chukotka На выходные в Эгвекинот
Davids Sasoli

**Davids Marija Sasoli** (, dzimis , miris ) bija itāļu politiķis un žurnālists, kurš no  līdz savai nāvei  bija 16. Eiropas Parlamenta prezidents.

## Dzīvesgājums
Sasoli dzimis Florencē. Viņš savu dzīves pirmo daļu bija žurnālists. Savā žurnālista karjerā Sasoli ziņoja par vairākiem vēsturiskiem 20. gadsimta notikumiem, kā piemēram, Berlīnes mūra krišanu. 2009. gadā Sasoli pameta žurnālista karjeru, lai kandidētu Eiropas Parlamentam. Viņš kandidēja no Itālijas Demokrātiskā partijas saraksta. Vēlēšanās viņš bija kandidāts ar visvairāk balsīm savā vēlēšanu apriņķī.

 Sasoli tika ievēlēts Eiropas Parlamenta prezidenta amatā. Stājoties amatā, viņš mudināja Eiropas iedzīvotājus pretoties galējā nacionālisma "vīrusam" un aicināja reformēt ES noteikumus attiecībā uz migrāciju un politisko patvērumu.

 Sasoli nomira pēc nopietnām veselības komplikācijām, ko izraisīja imūnsistēmas darbības traucējumi.
## Atsauces

## Ārējās saites
Wordle

***Wordle*** ir tiešsaistes vārdu minēšanas spēle, ko izstrādājis Džošs Vordls, programmētājs no Bruklinas, kurš iepriekš *[[Reddit]]* vajadzībām bija izveidojis sociālos eksperimentus *Place* un *The Button*. Katru dienu tiek izvēlēts piecu burtu vārds, ko spēlētāji cenšas uzminēt ar sešiem mēģinājumiem. Pēc katra minējuma burti tiek atzīmēti kā zaļi, dzelteni vai pelēki; zaļš nozīmē, ka burts ir pareizs un pareizā pozīcijā, dzeltens nozīmē, ka burts ir atbildē, bet nav pareizajā pozīcijā un pelēks nozīmē, ka burts atbildē vispār nav. Konceptuāli un stilistiski spēle ir līdzīga amerikāņu spēļu šova franšīzei *Lingo* vai Tildes Birojs iekļautajā spēlē *Lingo*. Katras dienas spēlē tiek izmantots nejauši izvēlēts vārds no 2500 vārdu saraksta, kas atlasīts no visiem 12 000 piecu burtu vārdiem angļu valodā. Intervijā BBC Radio 4 pārraidei *Today* Vordls teicis, ka viņš nezina katras dienas vārdus, tāpēc joprojām var spēli baudīt arī pats.

Vordls sākotnēji radīja spēli sev un savai partnerei Palakai Šahai. 2021. gada oktobra vidū viņš to publiskoja pēc tam, kad tas radinieku vidū "strauji kļuva par apsēstību", nosaucot to par *Wordle* kā vārdu spēli ar savu uzvārdu (*Wardle*). 2013. gadā viņš bija izveidojis līdzīgu spēles prototipu. Viņš ir teicis, ka viņam nav nodoma ar spēli gūt peļņu, un "tā nemēģina darīt neko sliktu ar jūsu datiem vai jūsu acs āboliem. . . Tā ir tikai spēle, kas ir jautra." 

Spēle 2021. gada decembra beigās strauji izplatījās pakalpojumā *[[Twitter]]*, kad Vordls spēlei pievienoja kopīgošanas elementu, ļaujot lietotājiem nokopēt savus rezultātus krāsainu kvadrātveida emocijzīmju režģa veidā. 2022. gada 2. janvārī vairāk nekā 300 000 cilvēku spēlēja *Wordle*, salīdzinot ar 90 spēlētājiem 2021. gada 1. novembrī. Vairāki plašsaziņas līdzekļi, tostarp *[[CNET]]* un *[[Indijas ekspresis|The Indian Express]]*, spēles popularitāti attiecināja uz jauna uzdevuma pievienošanu ik dienas. Vordls norādījis, ka viens uzdevums dienā rada trūkuma sajūtu, liekot spēlētājiem vēlēties vairāk; viņš arī atzīmēja, ka tas mudina spēlētājus spēlei katru dienu veltīt tikai trīs minūtes.

2022. gada 1. februārī tika ziņots, ka spēli iegādājies laikraksts *[[The New York Times]]* "par summu, kas rakstāma ar septiņiem cipariem".

*Times* pirmā ceturkšņa pārskatā, kas noslēdzās 2022. gada 31. martā, tika norādīts, ka *Wordle* iegāde spēļu sadaļai piesaistīja "desmitiem miljonu" jaunu spēlētāju, daudzi no kuriem turpināja spēlēt arī citas *Times* piedāvātās spēles. 2022. gada novembrī spēlei tika radīts satura redaktores amats, kuras pienākumos ietilpa nākamo dienu vārdu atlase, ņemot vērā gan sarežģītību, gan to nozīmes piemērotību.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa
Tailers Perijs

**Tailers Perijs** (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris, režisors, producents un scenārists.

90. gados un 2000. gadu sākumā producējis un sarakstījis vairākas lugas. Veiksmīgs bija viņa veidotas seriāls *[[Tyler Perry's House of Payne]]*, kas tika pārraidīts astoņas sezonas no 2006. līdz 2012. gadam.

Piedalījies tādās filmās kā "Zvaigžņu ceļš" (2009), "Alekss Kross" (*Alex Cross*, 2012), "Neatrodamā" (2014), "Bruņurupuči nindzjas 2" (2016), "Vara" (2018), *[[Those Who Wish Me Dead]]* (2021) un "Neskaties augšup" (2021). Ierunājis arī tēlus animācijas filmās "Zvaigzne" (2017) un "Ķepu patruļa: Filma" (2021).

Perijs tika iekļauts žurnāla *[[Time]]* 2020. gada 100 ietekmīgāko cilvēku sarakstā. 2020. gadā saņēmis Džīna Heršolta humanitāro balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džefrijs Raits

**Džefrijs Raits** (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Par lugu *[[Angels in America]]* un tā *[[HBO]]* kanāla adaptāciju ieguvis ''Tony'' balvu, Zelta globusa balvu un ''Emmy'' balvu.

Piedalījies tādās filmās kā *[[Basquiat]]* (1996), "Mandžūru kandidāts" (2004), Džeimsa Bonda filmās "Kazino Royale" (2006), "Mierinājuma kvants" (2008) un "Nav laiks mirt" (2021), "Ārkārtīgi skaļi un neticami tuvu" (2011), "Marta īdas" (2011), "Pirmkods" (2011), "Izdzīvo tikai mīlētāji" (2013), "Bada spēles: Spēle ar uguni" (2013), "Bada spēles: Zobgaļsīlis. 1. daļa" (2014), "Francijas Vēstnesis" (2021), "Asteroīdu pilsēta" (2023) un "Feniķiešu shēma" (2025). Piedalījies arī *HBO* seriālos "Pagrīdes impērija" (2013–2014) un "Mežonīgo rietumu pasaule" (*Westworld*, 2016–pašlaik).

Par lomu filmā *[[American Fiction]]* (2023) Raitu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā".

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Ieroču iela

**Ieroču iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Brasā. Tā sākas krustojumā ar Hospitāļu ielu un beidzas krustojumā ar Miera ielu. Visā garumā iela klāta ar bruģa segumu; tās kopējais garums ir 292 metri.

## Ielas raksturojums
Ieroču iela ir 292 m gara vietējas nozīmes iela Brasas apkaimes ziemeļos. Tā sākas krustojumā ar Hospitāļu ielu un virzās austrumu virzienā. Iela krustojas ar Lejas ielu, Lāču ielu un beidzas krustojumā ar Miera ielu. Ieroču ielā pārsvarā ir pilsētas centram raksturīgā daudzstāvu īres namu apbūve.

Pirmo reizi Rīgas kartēs Ieroču iela sastopama 1867. gadā ar nosaukumu **Rožu iela**. 1885. gada pilsētas plānos iela sastopama jau ar savu tagadējo nosaukumu Ieroču iela, kas laika gaitā vairāk nav mainījies. 1885. gadā ielai pievienoja daļu no Mazās Lāču ielas.

## Ielu savienojumi
Ieroču iela ir savienota ar šādām ielām:
* Hospitāļu iela (T veida krustojums)
* Lejas iela
* Lāču iela (T veida krustojums)
* Miera iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Brasa
Rebeka Fērgusone

**Rebeka Luīza Fērgusone Sundstrema** (; dzimusi ) ir zviedru aktrise.

Savu karjeru sākusi zviedru ziepju operā *[[Nya tider]]* (1999–2000) un šausmu filmā *[[Drowning Ghost]]* (2004). Starptautisku atpazīstamību ieguvusi britu miniseriālā "Baltā karaliene" (*The White Queen*, 2013), par ko viņa tika nominēta Zelta globusa balvai.

Attēlojusi MI6 aģenti filmās "Neiespējamā misija: Slepenā nācija" (2015), "Neiespējamā misija: Sekas" (2018) un "Neiespējamā misija: Atmaksa. Pirmā daļa" (2023). Piedalījusies arī tādās filmās kā "Florense Fostere Dženkinsa" (2016), "Izklaides karalis" (2017), "Dzīvība" (2017), "Doktors Miegs" (2019), "Vīri melnā: Globālie draudi" (2019), "Kāpa" (2021) un *[[A House of Dynamite]]* (2025).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Prohibīcija

[thumbnail|300px|Policijas reids nelegāla alkohola konfiscēšanā [Kanāda|Kanādā 1925. gadā]]
**Prohibīcija** (no  — 'aizliegums'), arī **sausais likums** ir aizliegums vai ierobežojums ražot un pārdot alkoholiskus dzērienus. Biežāk attiecināms uz sauso likumu ASV, kad no 1920. līdz 1933. gadam visā valsts teritorijā tika aizliegta alkoholisko dzērienu ražošana, importēšana un tirdzniecība.

Sausā likuma laikā ASV plaši attīstījās organizētā noziedzība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gvajave

**Īstā gvajave** (*Psidium guajava*), arī **guava**, ir mūžzaļu miršu dzimtas krūmu vai mazu koku suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir Karību reģions, Centrālamerika un Dienvidamerika. Tās augļi tiek izmantoti uzturā un satur daudz A un C vitamīna.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zenta Tretjaka

**Zenta Tretjaka** (dzimusi  Jelgavā) ir Latvijas baltkrievu policiste, juriste un politiķe. Bijusi divu Saeimas sasaukumu deputāte, pārstāvot partiju "Saskaņa", kā arī Jelgavas novada un Jelgavas pilsētas domes deputāte.

## Dzīvesgājums
2006. gadā absolvējusi Latvijas Policijas akadēmijā, iegūstot jurista diplomu, un 2008. gadā Baltijas Starptautisko akadēmiju, iegūstot maģistra grādu civiltiesībās.

2010. gadā Z. Tretjaka bija Valsts policijas Zemgales reģiona pārvaldes Jelgavas iecirkņa priekšniece. Kopš 2011. gada — izdienas pensijā, policijas pulkvežleitnanta pakāpē.

Darbojusies Latvijas valsts aizsardzības fonda biedrībā "Lāčplēsis" un Jelgavas baltkrievu biedrībā "Zlata”.

## Politiskā darbība
2013. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēta par Jelgavas novada pašvaldības deputāti no no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta.

2014. gadā ievēlēta 12. Saeimā no partijas "Saskaņa" saraksta un līdz 2018. gadam bija Saeimas deputāte (debatējusi tikai vienu reizi — 2015. gada novembrī). 2015. gadā Z. Tretjakai tika atteikta pielaide valsts noslēpumam.

2018. gadā viņa nesekmīgi kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās, tāpat ievēlēšanai pietiekošu vēlētāju atbalstu neguva 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās. 2021. gada pašvaldību vēlēšanās Z. Tretjaka tika ievēlēta Jelgavas domē. 2022. gadā viņa kļuva par 13. Saeimas deputāti, stājoties mandātu nolikušā Ivara Zariņa vietā. Rudenī kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās, kurās "Saskaņas" saraksts nepārvarēja 5% barjeru.

## Atsauces
Koutu

**Koutu** (*Couto*, ) ir izplatīts galisiešu un portugāļu valodas uzvārds, kas plaši sastopams Portugālē, Galisijā un Brazīlijā. Uzvārda nozīme ir medību rezervāts vai feodālā zeme. Sastopama arī deminutīva forma. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Fernandu Koutu (*Fernando Couto*; 1969) — Portugāles futbolists;
* Jans Koutu (*Yan Couto*; 2002) — brazīliešu futbolists.
Linda Ozola

**Linda Ozola** (dzimusi ) ir latviešu filoloģe, tulkotāja un politiķe. Šobrīd Rīgas domes deputāte, bijusi domes priekšsēdētāja vietniece. Bijusi 13. Saeimas deputāte no Jaunās konservatīvās partijas. Pārstāv partiju "Vienotība" un apvienību "Jaunā Vienotība".

## Dzīvesgājums
2001. gadā Latvijas Universitātē ieguvusi bakalaura grādu angļu—norvēģu filoloģijā. 2011. gadā Latvijas Universitātē ieguvusi maģistra grādu konferenču tulkošanā.

## Politiskā darbība
2017. gada pašvaldību vēlēšanās L. Ozola tika ievēlēta Rīgas domē no Jaunās konservatīvās partijas.

2018. gada Saeimas vēlēšanās viņa tika ievēlēta 13. Saeimā. 2019. gadā nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās. 2019. gada oktobrī sabiedrības sašutumu izraisīja L. Ozolas pacilātais ieraksts *[[Twitter]]* par atrašanos Turcijā brīdī, kad Turcija tika veikusi militāru uzbrukumu Sīrijai.

2020. gadā L. Ozola nolika Saeimas deputāta mandātu pēc tam, kad ārkārtas vēlēšanās tika ievēlēta Rīgas domē. Viņa kļuva arī par vienu no trim vicemēriem — domes priekšsēdētāja Mārtiņa Staķa vietniekiem. Viņa ir arī Rīgas domes drošības, kārtības un korupcijas novēršanas jautājumu komitejas priekšsēdētāja un sociālo jautājumu komitejas locekle.

2023. gada janvārī L. Ozola paziņoja par izstāšanos no partijas "Konservatīvie", bet vēlāk, kopā ar bijušajiem Rīgas domes "Konservatīvo" frakcijas deputātiem Jāni Ozolu un Dāvi Staltu, kā arī bezpartijisko Māri Mičerevski, bija starp jaunās Rīgas domes frakcijas "Kods Rīgai" veidotājiem. 2025. gada Rīgas domes vēlēšanās ievēlēta pašvaldībā no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta, drīz pēc tam iestājusies partija "Vienotība".

## Atsauces
Edigejs

thumb|270px|Edigeja karagājiens uz Maskavu 1408. gadā
**Edigejs** (ﺋﻳﺩﺌﮔﻪﻲ,  — *Idiqu*, ap 1352—1419) bija nogajiešu emīrs no mangitu klana, kurš pēc viņa pretinieka hana Tohtamiša nāves no 1395. līdz 1418. gadam valdīja Zelta Ordas hanu Timura Kutluga (1395—1399), Šadibeka (1399—1408), Bulata (1407—1411), Timura Kutluga dēla Timura (1411—1412) un Čokres (1414—1416) vārdā, cīnoties ar hana Tohtamiša dēliem Džalaladinu (1412—1413), Kerimu Birdi (1413—1414) un Kepeku (1414).

## Dzīvesgājums
Dzimis aptuveni 1352. gadā beklerbeka Baltičaka ģimenē, kuru 1378. gadā nogalināja hans Tohtamišs.
Edigeja māsa apprecējās ar Samarkandas emīru Tamerlanu un viņš izvirzījās par vienu no galvenajiem karavadoņiem, vadot Tamerlana karaspēku 1391. gada karagājienā pret hanu Tohtamišu.

Kad 1395. gadā Tamerlans nopostīja Zelta Ordas galvaspilsētu Saraju Berki un Krimas ostas, hans Tohtamišs aizbēga pie Lietuvas dižkunigaiša Vītauta, par Ordas hanu (krievu avotos — caru) Tamerlans iecēla hana Urusa mazdēlu Timuru Kutlugu. 1398. gadā Vītauts ieņēma cietoksni pie Dņepras upes grīvas un paplašināja Lietuvas teritoriju līdz pat Melnās jūras piekrastei. 1399. gada maijā viņš Kijivā izsludināja krusta karu pret tatāriem, ko apstiprināja Romas pāvests Bonifācijs IX.
1399. gadā Zelta Ordas karaspēks Edigeja vadībā uzvarēja Lietuvas karaspēku kaujā pie Vorsklas.
Edigejs veica valsts apvērsumu, nogalināja Timuru Kutlugu un par hanu iecēla viņa jaunāko brāli Šadibeku. Pēc Tamerlana nāves Edigejs par Horezmas emīru iecēla savu vasali Inku.

1407. gadā Edigejs sastrīdējās ar Šadibeku un par hanu iecēla viņa dēlu Bulatu (Puladu).
1408. gadā Edigejs nopostīja Maskavas kņazistes pilsētas un Rjazaņu, taču Maskava atpirkās, samaksājot 3000 rubļu.
1411. gadā par Ordas hanu kļuva Timura Kutluga dēls Timurs, kas sacēlās pret Edigeja virsvaru, Edigejs bēga uz Horezmu, taču drīz vien atgriezās Ordā un 1416. gadā ieņēma Kijivu.

1419. gadā viņu nogalināja kāds no Tohtamiša dēliem.

## Ārējās saites
Anžo (airētājs)

**Anžo** (; vārds *nav zināms*) bija franču airētājs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs Anžo startēja stūrmaņa četrinieku airēšanas disciplīnā. Viņš bija viens no Francijas komandas *Club Nautique de Dieppe* dalībniekiem. Komanda disciplīnā startēja tikai kvalifikācijas kārtā un turpmāko cīņu neturpināja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Anžo (Olympedia profils) 
* Anžo (Sports Reference profils)
Žils Demarē

**Žils Pols Demarē** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija franču airētājs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs Demarē startēja divās airēšanas disciplīnās — stūrmaņa četriniekos un astoņniekos. Abās šajās disciplīnās viņš bija Francijas komandas *Société Nautique de la Marne* dalībnieks. Komanda šajās disciplīnās startēja tikai kvalifikācijas kārtā un turpmāko cīņu neturpināja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žils Demarē (Olympedia profils) 
* Žils Demarē (Sports Reference profils)
Braiens De Palma

**Braiens Rasels De Palma** (; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors un scenārists.

Savā vairāk nekā 50 gadu ilgajā karjerā, viņš ir pazīstams ar savām filmām spriedzes, kriminālajā un psiholoģiskā trillera žanrā. Vairākas viņa filmas guvušas lielus komerciālus panākumus, kā šausmu filma "Kerija" (1976), trilleris *[[Dressed to Kill]]* (1980), krimināldrāmas "Seja ar rētu" (1983) un "Neaizskaramie" (1987) un spiegu filma "Neiespējamā misija" (1996). Vairākas viņa filmas, kā *[[Sisters]]* (1972), *[[Phantom of the Paradise]]* (1974), *[[Blow Out]]* (1981), *[[Body Double]]* (1984), *[[Casualties of War]]* (1989), "Karlito ceļš" (*Carlito's Way*, 1993), "Čūskas acis" (1998), ''Femme Fatale'' (2002) un "Grēcīgā kaislība" (2012), ir kļuvušas par kulta filmām.

De Palma ir bieži dēvēts par "Jaunās Holivudas" vienu no vadošajiem režisoriem. Viņa filmās ir jūtama tādu režisoru kā Alfreda Hičkoka un Žana Lika Godāra ietekme. Viņa filmas ir kritizētas par to vardarbību un seksuālo saturu, taču tās ir atbalstījuši arī ievērojami amerikāņu kinokritiķi, kā Rodžers Īberts un Paulīne Keila. De Palmas filmas kopumā ir saņēmušas deviņas Amerikas Kinoakadēmijas balvas un 12 Zelta globusa balvas nominācijas. Viņa filma *[[Greetings]]* (1968) ieguvusi Berlīnes Starptautiskais kinofestivāla balvu "Sudraba lācis". Par filmu *[[Redacted]]* (2007) De Palma saņēmis Venēcijas kinofestivāla balvu "Sudraba lauva" kā labākais režisors.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
2022. gada Tour de France

**2022. gada ''Tour de France*** bija 109. *Tour de France* [[Šosejas riteņbraukšana|velobrauciens]], kas norisinājās no 2022. gada 1. līdz 24. jūlijam. Sacensību starts (*Grand Départ*) bija [[Kopenhāgena|Kopenhāgenā]], kur notika 13 km garš [[Individuālais brauciens ar atsevišķu startu|individuālais brauciens]], kam sekoja divi posmi [[Dānija]]s dienvidos, atsevišķi posmi bija paredzēti arī [[Beļģija]]s un [[Šveice]]s teritorijā. Tā bija pirmā reize, kad *Tour de France* noticis Dānijas teritorijā. Sacensības tradicionāli noslēdzās ar posmu [[Elizejas lauki|Elizejas laukos]] Parīzē.

Sacensību kopvērtējumā pirmo reizi uzvarēja [[Dānija]]s riteņbraucējs [[Jonass Vingegords]] (**). Viņš kļuva par otro [[Dāņi|dāni]] pēc [[1996. gada Tour de France|1996. gada *Tour de France*]] uzvarētāja [[Bjarne Rīss|Bjarnes Rīsa]], kas triumfējis pasaules prestižākajā velobraucienā.

== Komandas ==
Tā kā *Tour de France* ir [[2022. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas, un dalība tām bija obligāta. Vēl divas komandas, ** un **, saņēma automātisku ielūgumu kā iepriekšējās sezonas labākās UCI Profesionālās kontinentālās tūres komandas. Tūres organizatori, *Amaury Sport Organisation* (ASO), papildus uzaicināja divas [[UCI Continental Circuits|UCI Profesionālās kontinentālās komandas]], ** un **, kas tika nosauktas 2022. gada 11. februārī.

== Distance un posmi ==
Pilns maršruts tika paziņots 2021. gada 14. oktobrī.


== Atsauces ==


== Ārējās saites ==

* [http://www.letour.fr/le-tour/2022/us/ *Tour de France'' 2022]
Koņergina

**Koņergina** () vai **Keniergina** ( — ‘izliektais lauks’) ir nacionālais čukču ciems Krievijas ziemeļaustrumos, administratīvi ietilpst Čukotkas autonomā apvidū Iuļtinas rajonā. Izvietojies Beringa jūras Kresta līča austrumu krastā pie Keniņina zemesraga 55 km no rajona centra Egvekinotas. 

Ciemā ir skola, bērnudārzs, kultūras centrs, feldšeru punkts, bibliotēka, sporta komplekss, pasts, veikals, maizes ceptuve. Iedzīvotāju galvenā nodarbošanās ir vaislas briežkopība un zveja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* basov_chukotka Знакомьтесь, Конергино 
* Konstantin K. Конергино
Neaizskaramie (1987. gada filma)

**"Neaizskaramie"** () ir 1987. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir Braiens De Palma, bet scenārija autors ir Deivids Memits. Filmā galvenās lomas atveido Kevins Kostners, Čārlzs Mārtins Smits. Endijs Garsija, Roberts De Niro un Šons Konerijs.

Filma ir par prohibīcijas biroja aģentu Eliotu Nesu (Kostners), kurš izveido komandu "Neaizskaramie", lai notvertu un notiesātu Alu Kaponi (De Niro).

"Neaizskaramie" pirmizrāde notika  Ņujorkā. Filma nopelnīja 106,2 miljonus ASV dolāru, kā arī bija kritiski veiksmīga. "Neaizskaramie" saņēma četras Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijas, no tām iegūstot vienu kategorijā labākais aktieris otrā plāna lomā (Konerijam).

## Atsauces

## Ārējās saites
Vībotne

**Parastā vībotne** (*Artemisia vulgaris*) ir daudzgadīgs kurvjziežu dzimtas lakstaugs. Vībotnei ir stāvs, zarains stublājs un sīkiem ziedu kurvīšiem. Stublājs var izaugt līdz 1 metra augstumam; auglis ir sēklenis. Vībotņu dabiskais izplatības areāls ir Eirāzijas mērenā josla, bet mūsdienās tās ir sastopamas arī Ziemeļamerikā. Šo augu izmanto tautas medicīnā.

## Ārējās saites
3E. autobusu maršruts (Rīga)

**3e. autobusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta autobusu ekspresmaršruts, kas kursēja no Centrālās stacijas līdz Bolderājai.

3e. eksprešu autobusu maršruta kopējais garums bija 28,2 km. Virzienā **[[Bolderāja]]** — '''Centrālā stacija''' kopējais garums bija 14,1 km, bet virzienā '''Centrālā stacija''' — **[[Bolderāja]]** kopējais garums vija 14,1 km.

Pirms maršruta slēgšanas darbdienās pa to kursēja 3 autobusi, bet brīvdienās — 2 autobusi.

3e. eksprešu autobusu maršrutu apkalpoja RPPU  6. autobusu parks.

Maršruts tika slēgts 2004. gada 14. janvarī. 2008. gada 2. janvārī tika atklāts 30. autobusu maršruts, kas līdz 2013. gadam kursēja pa 3e. maršruta trasi.

## Maršruts
**[[Bolderāja]]** — '''Centrālā stacija''' kursēja pa šādām ielām: Parādes iela, Flotes iela, Kapteiņu iela, Gobas iela, Stūrmaņu iela, Gaigalas iela, Daugavgrīvas šoseja, Daugavgrīvas iela, Raņķa dambis, Uzvaras bulvāris, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Marijas iela.

'''Centrālā stacija''' — **[[Bolderāja]]** kursēja pa šādām ielām: Marijas iela, 13. janvāra iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Uzvaras bulvāris, Raņķa dambis, Daugavgrīvas iela, Daugavgrīvas šoseja, Gaigalas iela, Stūrmaņu iela, Gobas iela, Kapteiņu iela, Flotes iela un Parādes iela.

## Pieturvietas
3e. autobusu maršrutā pavisam kopā bija 20 pieturas. Virzienā **[[Bolderāja]]** — '''Centrālā stacija''' bija 10 pieturas, bet virzienā '''Centrālā stacija''' — **[[Bolderāja]]** bija 10 pieturas.

## Skatīt arī
* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns

## Atsauces
Orestess Kintana

**Orestess Demosteness Homero Kintana i Vigo** (; dzimis , miris ) bija spāņu airētājs un futbolists. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs Kintana startēja stūrmaņa četrinieku airēšanas disciplīnā. Viņš bija viens no Spānijas komandas *Royal Barcelona Maritime Club* dalībniekiem. Komanda disciplīnā startēja tikai kvalifikācijas kārtā un turpmāko cīņu neturpināja.

Viņš bija arī futbola kluba FC Barcelona dalībnieks, vēlāk bija arī futbola treneris. 
## Atsauces

## Ārējās saites
* Orestess Kintana (Olympedia profils) 
* Orestess Kintana (Sports Reference profils)
13A. autobusu maršruts (Rīga)

**13a. autobusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursēja no Ulbrokas kapiem līdz Kleistu apkaimei.

13a. autobusu maršruta kopējais garums bija 70,2 km. Maršruta **Ulbrokas kapi** — **Kleisti** kopējais garums bija 35,1 km, un maršruta **Kleisti** — **Ulbrokas kapi** kopējais garums arī bija 35,1 km.

Pirms maršruta slēgšanas pa 13a. autobusu maršrutu kursēja tikai 4 autobusi, bet brīvdienās — 3 autobusi. 13a. eksprešu autobusu maršrutu apkalpoja RPPU "Imanta" un SIA "Rīgas satiksme" 6. autobusu parks. Maršruts tika slēgts .

## Maršruts
**[[Kleisti (Rīga)|Kleisti]]** — **[[Rīga Preču|Preču 2]]** — **[[Ulbrokas kapi]]** kursēja pa šādām ielām: ceļš bez nosaukuma, Rātsupītes iela, Kleistu iela, Kurzemes prospekts, Slokas iela, Dzirciema iela, Buļļu iela, Daugavgrīvas iela, K. Valdemāra iela, Vanšu tilts, K. Valdemāra iela, Raiņa bulvāris, Marijas iela, A. Čaka iela, Stabu iela, Avotu iela, A. Deglava iela, Nīcgales iela, Stopiņu iela, Vestienas iela, Pildas iela, Dārzciema iela, Lubānas iela.

**Ulbrokas kapi** — **Preču 2** — **Kleisti** kursēja pa šādām ielām: Lubānas iela, Dārzciema iela, Pildas iela, Piedrujas iela, Vestienas iela, Stopiņu iela, Nīcgales iela, A. Deglava iela, Avotu iela, Stabu iela, A. Čaka iela, Marijas iela, Merķeļa iela, Kalpaka bulvāris, K. Valdemāra iela, Vanšu tilts, K. Valdemāra iela, Daugavgrīvas iela, Buļļu iela, Dzirciema iela, Slokas iela, Kurzemes prospekts, Kleistu iela, Rātsupītes iela.

## Pieturvietas
13a. autobusu maršrutā pavisam kopā bija 75 pietura. Maršrutā **[[Ulbrokas kapi]]** — **[[Rīga Preču|Preču 2]]** — **[[Kleisti (Rīga)|Kleisti]]** bija 35 pieturas, bet maršrutā **Kleisti** — **Preču 2** — **Ulbrokas kapi** bija 40 pieturas.

## Skatīt arī
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Mikroautobusu satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns

## Atsauces
Malaika Mihambo

**Malaika Mihambo** (dzimusi  Heidelbergā, Vācijā) ir vācu vieglatlēte, startē tāllēkšanas sacensībās. Viņa ir  čempione un 2024. gada sudraba medaļas ieguvēja, divkārtēja pasaules (2019, 2022) un divkārtēja Eiropas čempione (2018, 2024) tāllēkšanā. Viņas māte ir no Vācijas, bet tēvs no Tanzānijas.

Mihambo atzīta par Vācijas gada sportisti 2019., 2020. un 2021. gadā.

## Ārējās saites