open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Āgenskalna tirgus

**Āgenskalna tirgus** ir tirdzniecības vieta Āgenskalnā, kas atrodas Nometņu ielā 64 Rīgā.

## Vēsture

Sākotnēji Āgenskalna tirgus atradās Sētas kroga pagalmā, bet vēlāk to pārcēla uz Kalnciema un Sētas ielas stūri. 1893. gadā Rīgas pilsētas valde vēlējās veco tirgu likvidēt un ierīkot jaunu lielākā laukumā. 1898. gada 1. janvārī to atvēra jaunā vietā. Šī jaunā vieta bija starp Nometņu, Zeļļu un Bāriņu ielām. Sākumā šo tirgu sauca par Grāvmuižas tirgu, jo tas atradās Grāvmuižas teritorijā. Paviljonu būvi uzsāka tikai 1911. gadā. Tirdzniecība paplašinājās 20. gadsimta sākumā, sakarā ar jaunā paviljona celtniecības pabeigšanu 1914. gadā. Āgenskalna tirgus paviljona projektu izstrādāja Rīgas pilsētas arhitekts Reinholds Šmēlings. Āgenskalna tirgus ēkai raksturīgs 20. gadsimta sākuma racionālais jūgendstils. 
Sākotnēji tirgošanās notika zem klajas debess un no tirgus būdām, aptuveni 2804 m² lielā platībā. Tirgošanas vietu īre pilsētai ienesa 1635 rubļu, 1905. gadā — 8100 rubļu lielu peļņu. 1988. gadā tirgošanās notika 8,3 tūkstošu m² lielā platībā. Tirgū pārdeva gaļas produktus, zivis, augļus, dārzeņus un citus produktus.
 
2018. gada janvārī Rīgas dome tirgus sliktā tehniskā stāvokļa dēļ to slēdza. 
Atklātā izsolē tiesības turpmākos 30 gadus saimniekot Āgenskalna tirgū un tam piegulošajā teritorijā ieguva Kalnciema kvartāla īpašnieki brāļi Kārlis un Mārtiņš Dambergi. 
2018. gada 3. augustā Āgenskalna tirgus tika atkal atvērts.

COVID-19 pandēmijas dēļ Āgenskalna tirgus remontdarbi aizkavējās un tirgus ēkas atklāšanu pārcēla uz 2022. gada aprīli, turpmākajos gados plānojot atjaunot arī āra tirdzniecības teritoriju.
Tirgus atkal atvērts pēc rekonstrukcijas 2022. gada 7. maijā.

## Attēli

Āgenskalna tirgus pirms 1898. gada.jpg|Āgenskalna tirgus pirms 1898. gada
Āgenskalna tirgus pirms 1914.jpg|Āgenskalna tirgus laukums (pirms 1914)
Āgenskalna tirgus.jpg|Tirgus pēc rekonstrukcijas 2022. gadā


## Atsauces

## Ārējās saites
* Cita Rīga

* Rīgas Centrāltirgus
Funkcionālā pārtika

[200px|thumb|right|''[Danone* [[probiotiķi|probiotiskā]] [[jogurts|jogurta]] dzēriena *Actimel* pudelīte]]

*'Funkcionālā pārtika*' ir [[pārtika]], kam pievienotas dažādas bioloģiski aktīvas sastāvdaļas, kas uzlabo [[veselība|veselību]], veicina organisma [[fizioloģija|fizioloģisko]] darbību un samazina saslimstības risku. Apzīmējums „funkcionālā pārtika” radās [[Japāna|Japānā]] 20. gadsimta 80. gados, kad tās zinātnieki veica plašus pētījumus par atsevišķu pārtikas sastāvdaļu ietekmi uz organismu un saslimstību, tādējādi cenšoties mazināt valsts veselības sistēmas izmaksas.

== Ražošana ==

Funkcionālo pārtiku ražo ar 4 dažādām pieejām:

*produkta izejvielās samazinot to vielu daudzumu, kas identificētas kā patērētājam kaitīgas (piemēram, kāda alerģiska [[olbaltumviela]]);
*produktā palielinot to dabīgo sastāvdaļu daudzumu, kam ir labvēlīga iedarbība uz veselību;
*papildinot produktu ar tādām veselību labvēlīgi ietekmējošām sastāvdaļām, kas tajā sākotnēji nav bijušas;
*ar labvēlīgākas iedarbības vielām aizstājot tādas [[uzturviela]]s, ko patērētāji parasti no pārtikas uzņem par daudz (piemēram, [[tauki|tauku]] aizstāšana ar ogļhidrātu bāzes [[tauku aizvietotāji]]em).

== Funkcionālās sastāvdaļas ==
Funkcionālās pārtikas iedarbību nodrošina, pievienojot šādas bioloģiski aktīvas sastāvdaļas:


== Atsauces ==


== Ārējās saites ==
*Inta Brikere (2015. gada 9. jūlijs). [http://www.la.lv/kas-ta-tada-funkcionala-partika/ Kas tā tāda – funkcionālā pārtika]. *Ēd gudri''. Latvijas Avīze. Skatīts: 2016. gada 25. septembrī.
1A.lv

***1a.lv*** ir interneta veikals Latvijā. Tīmekļa vietnes īpašnieks ir Latvijas SIA ***Mobilukss***. Vietne strādā kopš 2002. gada. SIA *Mobilukss* pieder arī vietnes Lietuvā (*1a.lt*) un Igaunijā (*1a.ee*). 
Vietnē pieejams plašs preču klāsts, izņemot pārtikas preces.

SIA *Mobilukss* īpašnieks ir Lietuvas uzņēmums *Kesko Senukai Digital*, kas ietilpst mazumtirdzniecības grupā *[[Kesko Senukai]]*. Uzņēmuma preču zīme ir 1A.

## Vēsture
SIA *Mobilukss* dibināts 2002. gada 20. novembrī. 
2008. gada Lietuvā sāka darboties internetveikals *1a.lt*.
2010. gada Igaunijā izveidots interneta veikals *1a.ee*.

2018. gada 26. martā 1A kļūst par oficiālo *[[Apple (uzņēmums)|Apple]]* produktu pārdevēju Baltijā. 

2018. gada 22. jūnijā paziņots, ka *1A* grupas interneta veikali tiks pārdoti Lietuvas mazumtirdzniecības grupai *[[Kesko Senukai]]*. Tad SIA *Mobilukss* īpašnieki bija Mareks Zuika (55 %), Genādijs Skrinniks (25 %) un Kaspars Polis (20 %). Augustā Lietuvas un Latvijas konkurences uzraudzības institūcijas deva atļauju apvienot uzņēmumus. Darījums pabeigts 2018. gada 12. oktobrī.

## Skatīt arī
* 220.lv
* Xnet

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''1a.lv'' mājas lapa
Mohammads ibn Zakarija ar Rāzī

**Abū Bakrs Mohammads ibn Zakarija ar Rāzī** (; dzimis , miris ), latinizētā vārda forma — **Razess**, bija persiešu polimāts, ārsts, alķīmiķis, filozofs. Nozīmīga persona medicīnas vēsturē.

Sniedzis nozīmīgu ieguldījumu vairākās jomās, ir vairāk nekā 200 manuskriptu autors. Daudz sasniedzis medicīnā ar saviem novērojumiem un atklājumiem. Viens no pirmajiem eksperimentālās medicīnas atbalstītājiem. Bijis vairāku slimnīcu galvenais ārsts. Arī mācījis medicīnu studentiem.

Eiropā ar Rāzī darbi tulkoti latīņu valodā no 10. līdz 13. gadsimtam. Vairāki darbi kļuvuši par mācību literatūru rietumu pasaules universitātēs.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Trindade

**Trindade** ir pilsēta Brazīlijas dienvidaustrumos, Gojasas štatā. 2016. gadā Trindadē dzīvoja ap 140 tūkstoši iedzīvotāju un pēc šī rādītāja tā ir 62. lielākā pilsēta štatā. Pilsēta dibināta  un, saskaņā ar leģendu, nosaukta par godu tās apkārtnē atrastajam māla medaljonam ar Svētās Trīsvienības attēlu un ir viena no populārākajām svētceļojumu vietām valstī.

## Ārējās saites
Vudijs Harelsons

**Vudrovs Treisijs "Vudijs" Harelsons** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, aktīvists un dramaturgs.

Kļuvis pazīstams 1985. gadā ar bārmeņa lomu seriālā *[[Cheers]]*. Par lomu tajā piecas reizes tika nominēts ''Emmy'' balvai, vienreiz šo balvu arī ieguva. Pēc tam Harelsons filmējies tādās filmās kā *[[White Men Can't Jump]]* (1992), *[[Kingpin]]* (1996), "Bada spēļu" filmu ciklā, "Laipni lūgti Zombijzemē!" (2009), "Dzimuši slepkavas" (1994), "Nācija pret Leriju Flintu" (1996), "Kompanjoni" (*A Prairie Home Companion*, 2006), *[[The Messenger]]* (2009) un "Skumju trīsstūris" (2022).

Par lomām filmās "Nācija pret Leriju Flintu" un *The Messenger* ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Par lomu seriāla "Īsts detektīvs" pirmajā sezonā 2014. gadā tika nominēts *Emmy* balvai.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Ārlavciems

**Ārlavciems** ir apdzīvotā vieta Tukuma novada Slampes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 9,3 km no pagasta centra Slampes, 9,0 km no novada centra Tukuma un 67,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas starp autoceļu P98 (Jelgava (Tušķi)—Tukums) un Tukuma-Jelgavas dzelzceļa līniju.

## Atsauces
Bičuļu grāvis

**Bičuļu grāvis** ir Stirnupītes kreisā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Ietek Stirnupītē pirms Stirnupīti šķērso autoceļš A10 (Rīga—Ventspils). Bičuļu grāvi nešķērso valsts autoceļi, tā krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Pāvils II

**Pāvils II** (; dzimis ; pilsoniskais vārds — **Pjetro Barbo** (*Pietro Barbo*), miris ) bija Romas pāvests no 1464. gada līdz nāvei 1471. gadā.

Ponitifikāta laikā konfliktēja ar kardinālu kolēģiju. Mīlēja grezni ģērbties, izrotājot tērpu ar dārgakmeņiem. Romā uzbūvēja Venēcijas pārstāvniecību (mūsdienās *Palazzo Venezia*), kas uzskatāma par vienu no pirmajām renesanses celtnēm pilsētā. 1464. gadā Subjako nodibināja Itālijā pirmo tipogrāfiju. Neapstiprināja par Bohēmijas karali Jirži no Podebradiem, vēlāk izslēdzot to no baznīcas.

## Ārējās saites
Ratnieku ezers

**Ratnieku ezers** (arī **Ratnieks**) ir ezers Cēsu novada Līgatnes pagastā. Ratnieku ezers ar dambi ir sadalīts 2 daļās — Ratnieku daļā dienvidaustrumos un Muižnieku daļā ziemeļrietumos. Ezera krasti ir lēzeni, bet dibens — dūņains un kūdrains. Ezerā ir caurteces hidroloģiskais režīms — ezerā ieplūst ūdens no četriem grāvjiem, bet no ezera iztek Ratnieku upe (saukta arī par Egļupīti). Ratnieku ezers atrodas Sudas-Zviedru purva ezeru grupā, Gaujas lielbaseinā un Gaujas nacionālā parka dabas lieguma zonā. No 1999. līdz 2003. gadam ezera ziemeļrietumu daļa bija iekļauta Sudas purva dabas liegumā. Ezers tiek izmantots rekreācijai, un tajā ir labiekārtota peldvieta. 2006. gadā ezers caur novadgrāvi tika savienots ar ziemeļaustrumos esošo Briņķu ūdensrijēju.

Ezerā mīt līdaka, asaris, līnis, zandarts un rauda. 2007. gadā tika izstrādāti "Ratnieku ezera zivsaimnieciskās ekspluatācijas noteikumi", kuros tika nolemts, ka jāveic regulāra zivju krājumu pavairošana. 2009. gadā ezerā tika ielaisti 20 000 līdaku kāpuru un 4000 zandartu mazuļu. 2010. gadā tika ielaists tikpat daudz līdaku kāpuru, bet 2000 zandartu mazuļu, 2011. gadā 10 000 līdaku mazuļu, gan 2013. gadā, gan 2016. gadā tika ielaisti 4000 līdaku mazuļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ezeri.lv datubāze
Dribinas rajons

**Dribinas rajons** (, ) ir  Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala ziemeļu daļā. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Horku rajonu ziemeļos, Mscislavas rajonu austrumos, Čavusu rajonu dienvidos, Mogiļevas rajonu dienvidrietumos un Šklovas rajonu rietumos.
Hluskas rajons

**Hluskas rajons** (, ) ir  Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala dienvidrietumos. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Asipoviču rajonu ziemeļos un Babruiskas rajonu austrumos, Gomeļas apgabala Akcjabrsku rajonu dienvidos, kā arī Minskas apgabala Ļubaņas rajonu dienvidrietumos un Starija Darohu rajonu rietumos.
Čerikava

**Čerikava** jeb **Čerikova** (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabala austrumos, Čerikavas rajona centrs pie Sožas upes.

## Vēsture
Rakstos no 15. gadsimta vidus kā Lietuvas lielkņazistes pilsēta. Pilsēta no 1604. gada. Iekļauta Krievijas Impērijā pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. Vēsturiski ievērojams skaits pilsētas iedzīvotāju bija ebreji, daudzi no kuriem tika iznīcināti holokaustā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Čerikava vietnē "Baltkrievijas globuss"
Hocimskas rajons

**Hocimskas rajons** (, ) ir  Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala galējos austrumos. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Kascjukoviču rajonu dienvidrietumos un Kļimaviču rajonu ziemeļrietumos, bet no  ziemeļaustrumiem un dienvidaustrumiem tas robežojas ar Krieviju.
Horku rajons

**Horku rajons** (, ) ir  Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala ziemeļos. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Mscislavas rajonu dienvidaustrumos, Dribinas rajonu dienvidos un Šklovas rajonu dienvidrietumos, Vitebskas apgabala Oršas rajonu ziemelŗietumos un Dubrovnas rajonu ziemeļos, bet austrumos tas robežojas ar Krieviju.

Horku rajona Zaicavas ciemā dzimis PSRS maršals Ivans Jakubovskis (*Иван Игнатьевич Якубовский*, 1912 — 1976), bet Balbečino ciemā - ģenerālpulkvedis Fjodors Kuzņecovs (*Фёдор Исидорович Кузнецов*, 1898 — 1961).
Kristofers Rens

**Kristofers Rens** (; dzimis , miris ) bija angļu arhitekts, fiziķis, astronoms un matemātiķis. Viens no izcilākajiem angļu klasicisma pārstāvjiem.

Pēc Lielā Londonas ugunsgrēka viņš izstrādāja 52 baznīcu (tai skaitā Svētā Pāvila katedrāle) projektus. 1710. gadā pabeigtā Svētā Pāvila katedrāle tiek uzskatīta par Rena izcilāko darbu.

Bijis Karaliskās biedrības prezidents no 1680. līdz 1682. gadam. Rena zinātnisko darbu augsti cienījuši Īzaks Ņūtons un Blēzs Paskāls.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Satelītvalsts

[thumb|[Padomju Savienība|PSRS un tās Otrā pasaules kara laikā okupētās teritorijas (sarkanā krāsā), satelītvalstis (rozā) un sabiedrotie (lillā un oranžā krāsā)]]
**Satelītvalsts** ir formāli neatkarīga valsts, kas atrodas citas valsts politiskā, ekonomiskā un militārā ietekmē vai kontrolē.

## PSRS satelītvalstis
Otrā pasaules kara beigās lielāko daļu austrumu un centrālās Eiropas valstu okupēja Padomju Savienība. Pēc kara beigām tās kļuva par PSRS satelītvalstīm, katrā valstī tika nodibināta staļiniska sistēma, gūstot kontroli pār esošajām valdībām, kārtības uzturēšanas institūtiem, presi un radio pārraides stacijām. PSRS satelītvalstis Eiropā bija:

* Albānijas Sociālistiskā Tautas Republika (satelītvalsts 1944—1960);
* Polijas Tautas Republika (1944—1989);
* Bulgārijas Tautas Republika (1946—1990);
* Rumānijas Tautas Republika (1947—1965);
* Čehoslovākijas Sociālistiskā Republika (1948—1989);
* Vācijas Demokrātiskā Republika (1949—1990);
* Ungārijas Tautas Republika (1949—1989).

## Atsauces
Svešvārds

[thumb|289x289px|Izdevniecības "[Avots (izdevniecība)|Avots" izdota svešvārdu vārdnīca]]
**Svešvārds** jeb **internacionālisms** ir no citas valodas aizgūts vārds ar vienādu pamatnozīmi un līdzīgu skanējumu, ko lieto daudzās valodās. Svešvārdus par internacionālismiem dēvē plašās izplatības dēļ. Svešvārdu nozīmi var noskaidrot svešvārdu vārdnīcā.

## Svešvārdu pazīmes
Svešvārdus var atšķirt no latviešu valodas vārdiem pēc dažādām pazīmēm:
* īss patskanis o (*polise, [[rokoko]], [[rokāde]]*);
* garš patskanis o (*solo, [[opera]], [[kino]], [[tenors]]*);
* līdzskanis h (*[[halva]], horoskops, [[ahāts]]*);
* līdzskanis f (*[[Kinofilma|filma]], afēra, benefice*);
* bieži var nebūt latviešu valodai raksturīgā pirmās zilbes uzsvēruma;
* nelatviskas izskaņas, piemēram, **-ācija** (*[[koncentrācija]]*, *[[organizācija]]*), **-āde** (*[[olimpiāde]], [[šokolāde]]*), **-ants/-e** (*debitants, konsultante*), **-orija** (*[[observatorija]], auditorija*), **-īvs/-a** (*aktīvs, pasīva*), **-ārs/-a** (*literārs, regulāra*), **-ozs/-a** (*kuriozs, grandioza*) u. c.;
* daļa vārdu ir nelokāmi (*[[depo]], indigo, haki, domino, ragū*).

## Atsauces
Frazeoloģisms

[thumb|282x282px|Izdevniecības "[Avots (izdevniecība)|Avots" izdota angļu - latviešu frazeoloģijas vārdnīca]]
**Frazeoloģisms** ir valodā nostiprinājies stabils, tradicionāls vārdu savienojums ar īpatnēju nozīmi, kura kopējā nozīme atšķiras no atsevišķo vārdu nozīmēm. Frazeoloģismu nozīme neizriet no atsevišķo vārdu nozīmēm. Frazeoloģismi ir nozīmes ziņā nedalāmi vārdu savienojumi, un to nozīme ir atšķirīga no frazeoloģismu veidojošo vārdu nozīmēm. Frazeoloģismu teicienus svešvalodās var noskaidrot frazeoloģismu vārdnīcā.

Latviešu valodā lieto divējādus vārdu savienojumus. Lielākā daļa vārdu savienojumu ir brīvi. Tie sastāv no atsevišķiem vārdiem, kas ir saprotami arī katrs atsevišķi, bet vārdu savienojumā tie tiek saskaņoti gan dzimtē, gan skaitlī, gan locījumā.

Valodniecības nozari, kas pēta frazeoloģismus, sauc par frazeoloģiju.

## Atsauces
Sarkanā upe

**Sarkanā upe** var būt:
* Hona — upe Vjetnamā
* Redrivera — upe ASV
* "Sarkanā upe" — 1948. gada ASV kinofilma
Maurīcijas dombeja

**Maurīcijas dombeja** (*Dombeya mauritiana*) ir malvu dzimtas suga, kas endēma Maurīcijai. Tā ir ļoti reta un apdraudēta suga, kas 2012. gadā ierindota Zemeslodes 100 visapdraudētāko sugu sarakstā.

## Apraksts
Neliels koks. Augstums līdz 10 m, stumbra caurmērs 20—30 cm. Miza raupja un pelēka. Lapas ovālas, lapu kātiņš 3,5 līdz 6 cm, sārts. Divmāju augs. Vīrišķo ziedu diametrs ap 1 cm, ziedlapas baltas. Sievišķie ziedi nav zināmi. 

## Galerija

Attēls:Dombeya mauritiana flowers.JPG|Maurīcijas dombejas ziedi
Attēls:Dombeya mauritiana leaf.jpg|Maurīcijas dombejas lapas
Attēls:Dombeya mauritiana tree.jpg|Maurīcijas dombeja Brestas nacionālajā botāniskajā dārzā, Francijā


## Atsauces

## Literatūra
* Augu ģeogrāfija un daudzveidība. Normunds Priedītis. 2008. Zvaigzne.
Pavadoņpilsēta

**Pavadoņpilsēta** (arī **satelītpilsēta**) ir lielpilsētas aglomerācijā esošas apdzīvotas vieta, kas ir saistīta ar lielpilsētas transportu, iedzīvotāju svārstmigrāciju. Nereti pavadoņpilsētām ar lielpilsētu ir kopīga ekonomiskā un demogrāfiskā sistēma, bet tās parasti ir vismaz daļēji ekonomiski un sociāli neatkarīgas no lielpilsētas. Pavadoņpilsētas atrodas aptuveni 30—50 km attālumā no lielpilsētas, bet, ja lielpilsēta ir salīdzinoši maza, tās satelītpilsētas var atrasties pat līdz 100 km tālu no lielpilsētas. Pavadoņpilsētas bieži ir izveidojušās vēlāk nekā lielpilsēta un šo pilsētu veidošanās ap noteiktu centru noved pie pilsētas aglomerācijas rašanās.

Reizēm aglomerācijas centrā atrodas divas pilsētas, kuras tad sauc par dvīņu pilsētām. Dvīņu pilsētas no pavadoņpilsētām atšķiras ar to, ka pavadoņpilsētas savstarpēji atdala kāda lauku teritorija. Piemēram, Fortvērta un Dalasa Teksasā, ASV ir dvīņu pilsētas, jo, lai gan Fortsvērta ir mazāka par Dalasu, tās ir integrētas viena otrā.

Latvijā satelītpilsētas ir izplatītas, piemēram, Rīgas aglomerācijas apkārtnē. Rīgas aglomerācijā par pavadoņpilsētām uzskatāmas Tukums, Jūrmala, Jelgava, Olaine, Baloži, Baldone, Salaspils, Ikšķile, Ogre, Ķegums, Lielvārde, Aizkraukle, Saulkrasti, Vangaži, Sigulda, Ādaži, Ķekava un Mārupe.

## Atsauces
Horki

**Horki** () jeb **Gorki** () ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabala ziemeļaustrumos, Horku rajona centrs pie Proņas upes. Pilsētā atrodas Baltkrievijas Lauksaimniecības akadēmija.

## Vēsture
Rakstos no 1544. gada kā Lietuvas lielkņazistes apdzīvotā vieta. Iekļauta Krievijas Impērijā pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. 1836. gadā šeit tika nodibināta Gorigorku zemkopības skola, kas mūsdienās izveidojusies par Baltkrievijas Lauksaimniecības akadēmiju. Otrā pasaules kara laikā no 1941. gada vidus līdz 1944. gada 26. jūnijam atradās vācu okupācijā.

## Cilvēki
No 1860. līdz 1864. gadam Horku zemkopības skolas (*Горыгорецкая земледельческая школа*) rektors bija jelgavnieks Ernests Rūdolfs fon Trautfeters.

Dažādos laikos Horku zemkopības skolā mācījušies Fricis Brīvzemnieks, Hugo Celmiņš, Pēteris Delle, Augusts Kalniņš, Roberts Kļaviņš, Valdis Lesiņš, Pēteris Sauleskalns, Paulis Zolts.

20. gadsimta trīsdesmito gadu sākumā Horku ķieģeļrūpnīcā strādāja nākamais PSRS maršals Ivans Jakubovskis (*Иван Игнатьевич Якубовский*, 1912—1976).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Horki vietnē "Baltkrievijas globuss"  
* Baltkrievijas Lauksaimniecības akadēmija
Praviņas

**Praviņas** (arī **Praviņi**) ir apdzīvota vieta Tukuma novada Slampes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 7,6 km no pagasta centra Slampes, 14,2 km no novada centra Tukuma un 72,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1453 (Praviņas–Džūkste) un V1454 (Pičas–Praviņas–Kārtiņi) krustojuma, uz ziemeļrietumiem no dzelzceļa līnijas Tukums II—Jelgava Praviņu stacijas. Apdzīvotā viedojusies ap Praviņu muižu (*Gut Prawingen*), kas 1920. gada zemes reformas gaitā ar Slokas pusmuižu sadalīta 56 vienībās 375 ha kopplatībā.

## Atsauces
Praviņi

**Praviņi** var būt:

*Praviņi - stacija dzelzceļa līnijā Tukums II—Jelgava
*Praviņu (*nominatīvs - Praviņas*) cits nosaukums
Rūju dīķis

**Rūju dīķis** (arī **Kundziņu strauta ūdenskrātuve**) ir uz Kundziņu strauta izveidota mākslīga ūdenskrātuve Tukuma novada Slampes pagasta dienvidrietumos. Iztek - Kundziņu strauts uz Džūksti.

## Atsauces
Matiass Ercbergers

**Matiass Ercbergers** (; dzimis , miris ) bija Vācijas publicists un politiķis. Bija redzams Centra partijas loceklis. No 1917. gada izvirzījās kā Pirmā pasaules kara kritiķis. Vācijas valdības pilnvarojumā 1918. gada 11. novembrī parakstīja Kompjeņas pamieru. No 1919. līdz 1920. gadam bija Vācijas finanšu ministrs. Nogalināts nacionālistikās organizācijas *[[Organisation Consul]]* dalībnieku atentātā.

## Ārējās saites
Kascjukoviču rajons

**Kascjukoviču rajons** (, ) ir  Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala dienvidaustrumos. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Krasnapoļļes rajonu rietumos, Kļimaviču rajonu ziemeļos un Hocimskas rajonu austrumos, kā arī Krieviju dienvidos.
Pāvils IV

**Pāvils IV** (; dzimis ; pilsoniskais vārds — **Džans Pjetro Karafa** (*Gian Pietro Carafa*), miris ) bija Romas pāvests no 1555. gada līdz nāvei 1559. gadā.

Pirms kļuva par pāvestu bija nuncijs Spānijā, bet 1524. gadā kopā ar Svēto Kajetānu nodibināja teatīnu ordeni. Bija viens no Romas inkvizīcijas dibinātājiem un iestājās pret dialogu ar reformācijas piekritējiem. Kļūdams par pāvestu 1555. gadā, izdeva rīkojumu, kas lika Romas ebrejiem valkāt pazīšanās zīmes un dzīvot geto.

## Ārējās saites
Bruhs

**Bruhs** var būt:

* Maksis Bruhs (*Max Bruch*; 1838―1920) ― vācu komponists
* Vīlands Bruhs (*Wieland Bruch*; 1961) ― vācu šahists
Māris Bogdanovičs

**Māris Bogdanovičs** (dzimis  Dobelē) ir Latvijas šosejas riteņbraucējs, šobrīd pārstāv Taivānas *Meiyo CNN Pro cycling team* komandu.

Treniņus uzsācis Dobeles novada sporta skolā, pēc tam pārstāvējis RSK Tandēms un Alpha Baltic-Unitymarathons.com komandu, trenējies pie Tamāras Bumbieres, Daiņa Rituma.

2016. gadā uzvarēja Baltijas ceļa velobrauciena kopvērtējumā.

2017. gada oktobrī parakstīja līgumu ar UCI kontinetnālo komandu **. 2018. gada oktobrī pievienojās Japānā reģistrētajai kontinentālajai komandai *Interpro Stradalli Cycling*. 2021. gada sezonu pavadījis amatiera statusā Dobeles dzirnavnieks/FeelFree komandā, novembrī pievienojās *Meiyo CNN Pro cycling team* komandai no Taivānas.

Strādājis par treneri Dobeles sporta skolā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Bogdanovičs

**Bogdanovičs** (, , , , , ) ir slāvu izcelsmes uzvārds.

* Bogdans Bogdanovičs (*Богдан Богдановић*; 1992) ― serbu basketbolists;
* Bojans Bogdanovičs (*Bojan Bogdanović*; 1989) ― horvātu basketbolists;
* Māris Bogdanovičs (1991) ―  Latvijas šosejas riteņbraucējs;
* Pīters Bogdanovičs (*Peter Bogdanovich*; 1939—2022), amerikāņu režisors un scenārists.
Alodzene

**Alodzene** (augšzemnieku dialektā: **Olūdzene**) ir ciems Alūksnes novada Mālupes pagastā. Atrodas pagasta vidusdaļā 9 km no pagasta centra Mālupes, 26 km no novada centra Alūksnes un 227 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P41 (Alūksne—Liepna).

## Atsauces
Overņa-Rona-Alpi

**Overņa-Rona-Alpi** (, ) ir viens no 18 Francijas reģioniem. Overņas-Ronas-Alpu reģions sīkāk iedalās astoņos departamentos: Aljē, Ardēša, Augšluāra, Augšsavoja, Droma, Ēna, Izēra, Kantāla, Luāra, Pijdedoma, Rona un Savoja. Rona-Alpi dienvidos robežojas ar Provansas-Alpu-Azūra krastu, dienvidrietumos ar Langdoku-Rusijonu-Dienvidiem-Pirenejiem, rietumos ar Jaunakvitāniju, ziemeļrietumos ar Burgundiju-Franškontē. Ziemeļaustrumos un rietumos tā robežojas ar divām kaimiņvalstīm, attiecīgi, ar Šveici un Itāliju. Overņas-Ronas-Alpu administratīvais centrs ir Liona.

## Ārējās saites
Facebookcorewwwi.onion

***facebookcorewwwi.onion*** ir interneta vietne, kas ļauj piekļūt *[[Facebook]]* caur ''Tor'' anonimitātes tīklu, izmantojot .onion augšējā līmeņa domēnu. 2015. gadā vietni katru mēnesi lietoja 525 tūkstoši lietotāju, bet 2016. gadā lietotāju skaits jau pārsniedza 1 miljonu. Ne *[[Twitter]]*, ne *[[Google]]* nav radījuši savas vietnes, kas darbotos ar *Tor*, tāpēc *Facebook* gūst lietotāju atzinumus par šādas iespējas sniegšanu, kas padara to pieejamu valstīs, kas aktīvi mēģina bloķēt ''Facebook''.

2014. gada oktobrī Facebook paziņoja, ka lietotāji var izveidot savienojumu ar tīmekļa vietni caur *Tor* pakalpojumu, izmantojot *Tor browser* un šifrējot vietni ar SSL protokolu.  Vietnes URL adrese — `facebookcorewwwi.onion` — ir bekronīms, kas apzīmē *Facebook Core WWW Infrastructure*.

Pirms oficiālās .onion domēna vietnes izlaišanas piekļūt *Facebook* caur *Tor* nebija iespējams un rādījās kļūdas ziņojumi. *Tor* tīkla izmantošana sniedz *Facebook* lietotājiem lielāku anonimitāti un paaugstina aizsardzības līmeni pret komerciālo un valsts darbinieku uzraudzību. *[[ProPublica]]* žurnālistikas organizācijas veidotāji atsaucās tieši uz šīs vietnes eksistenci, kad viņi uzsāka savu slēpto pakalpojumu.

2014. gada vietnes versija vēl joprojām ir agrīnā stadijā, jo ir vajadzīgs uzlabot saites kodu. Tiek spekulēts, ka vairāki citi uzņēmumi sekos *Facebook* pēdās un izveidos savas vietnes piekļuvei no *Tor*.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Spirgus

**Spirgus** ir apdzīvota vieta Tukuma novada Slampes pagastā. Atrodas pie autoceļa V1453 (Praviņas–Džūkste) pagasta dienvidrietumos 6,0 km no pagasta centra Slampes, 19,9 km no novada centra Tukuma un 78,1 km no Rīgas.

## Vēsture
thumb|left|Spirgus muiža (1917)
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Spirgus muižu, no kuras mūsdienās palikušas vairs tikai drupas.

## Atsauces
Gajs Ričijs

**Gajs Stjuarts Ričijs** (; dzimis  Hetfīldā, Anglijā) ir britu kinorežisors, producents un scenārists.

Plašāk pazīstams kļuvis ar savu 1998. gadā režisēto kriminālkomēdiju "Nav dūmu bez stobriem". Šai filmā kino debitēja vēlāk pazīstamie britu kinoaktieri Vinnijs Džonss un Džeisons Steitems. Kritiķu atzinību un komerciālus panākumus guva arī nākamā līdzīgā stilā ieturētā Ričija 2000. gada filma "Ķēriens", kurā vienā no galvenajām lomām piedalījās Holivudas zvaigzne Breds Pits.

2000. gada nogalē Gajs Ričijs apprecējās ar popmūzikas slavenību Madonnu. Laulība ilga līdz 2008. gadam, un šai laikā veidotās filmas kritika un skatītāji uzņēma visai vēsi. Par 2002. gada romantisko komēdiju *Swept Away*, kurā galveno lomu tēloja Madonna, Ričijs pat tika novērtēts ar antibalvu "Zelta avene" kā gada sliktākais režisors.

Komerciālus panākumus guva Ričija režisētais 2009. gada grāvējs "Šerloks Holmss" un tā turpinājums "Šerloks Holmss: Ēnu spēle" (*Sherlock Holmes: A Game of Shadows*), kas kopā nopelnīja vairāk nekā miljardu dolāru.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Slampes ūdenskrātuve

**Slampes ūdenskrātuve** ir uz Slampes upes izveidota mākslīga ūdenskrātuve Tukuma novada Slampes pagasta Slampē. Faktiski sastāv no vairākām ūdenskrātuvēm — **Slampes augšas ūdenskrātuves**, **Slampes vidus ūdenskrātuves** un **Slampes lejas ūdenskrātuves**. 

Ūdenskrātuve izbūvēta 1965./66. gadā. Iztek - Slampes upe uz Kauguru kanālu. 

## Atsauces
Baums

**Baums** var būt:

* Boriss Baums (1973) ― Latvijas uzņēmējs;
* Laimens Frenks Baums (*L. Frank Baum*; 1856―1919) ― amerikāņu rakstnieks;
* Vilhelms Baums (1885—1942) ― vācbaltiešu žurnālists, Tautas padomes loceklis.
Skujupīte (Slocenes pieteka)

**Skujupīte** (arī **Skuja**, **Skujupe**) ir Slocenes labā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Izteka - pie Ozolpils. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Slocenē lejpus Mazezera. Skujupīti šķērso valsts autoceļi A10 (Rīga—Ventspils), V1475 (Ozolpils–Kalēji–Smārde) un V1446 (Tukums–Milzkalne–Smārde–Slampe), kā arī dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II.

## Atsauces
Kascjukoviči

**Kascjukoviči** jeb **Kostjukoviči** (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabala dienvidaustrumos, Kascjukoviču rajona centrs pie Žaduņkas upes. Cementa ražošanas centrs.

## Vēsture
Rakstos no 1508. gada kā Lietuvas lielkņazistes apdzīvotā vieta. Iekļauta Krievijas Impērijā pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Koscjukoviči vietnē "Baltkrievijas globuss"  
* Baltkrievijas Cementa rūpnīca
Stirnupīte

**Stirnupīte** ir Vēršupītes labā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Vēršupītē, pirms Vēršupīti šķērso autoceļš A10. Stirnupīti šķērso valsts autoceļi A10 (Rīga—Ventspils) un V1446 (Tukums–Milzkalne–Smārde–Slampe), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Inocents VIII

**Inocents VIII** (; dzimis ; pilsoniskais vārds — **Džovanni Batista Čibo** (*Giovanni Battista Cybo*), miris ) bija Romas pāvests no 1484. gada līdz nāvei 1492. gadā.

1484. gada bullā *[[Summis desiderantes affectibus]]* vērsās pret raganām un burvjiem, kas pastiprināja raganu vajāšanas Rietumeiropā. 1486. gadā atzina Piko della Mirandolas mācību par ķecerīgu. 1487. gadā apstiprināja Tomasu de Torkvemadu par Spānijas lielinkvizitoru. Tajā pašā 1487. gadā vērsās pret valdensiem. Pāvesta pontifikāta laikā 1492. gada janvārī kristiešu rokās krita pēdējā lielā mauru pilsēta Ibērijas pussalā - Granada.

Inocents VIII tradicionāli tiek uzskatīts par pāvestu ar zemu personisko morāli. Pirms kļūšanas par pāvestu Inocents kļuva par tēvu diviem ārlaulības bērniem. Kūrijā valdīja nepotisms.

## Ārējās saites
Kārlis Baltiņš

**Kārlis Baltiņš** (1873—1939) bija latviešu strēlnieku, vēlāk Latvijas armijas virsnieks. Pirmā pasaules kara laikā 1915. un 1916. gadā organizēja un sākotnēji komandēja četrus latviešu strēlnieku bataljonus.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1873. gada 6. oktobrī Jeru pagastā "Reinoldu" mājās zemnieka Pētera Baltiņa ģimenē. Izglītību ieguva pašmācības ceļā. Kā savvaļnieks 1893. gadā iestājās Krievijas impērijas armijā, mācījās Viļņas kara skolā (1894-1896), pēc tās beigšanas dienēja Daugavgrīvas cietoksnī praporščika pakāpē. 1902. gadā iecelts par cietokšņa komandanta adjutantu virsleitnanta pakāpē, 1905. gadā paaugstināts par štāba kapteini, 1909. gadā par kapteini.
Pirmā pasaules kara laikā 1915. un 1916. gadā organizēja un sākotnēji komandēja četrus latviešu strēlnieku bataljonus. 
Piedalījās Krievijas pilsoņu kara cīņās.

1921. gadā atgriezās dzimtenē, darbojās Latvijas armijas virspavēlnieka štāba inspekcijas daļā par mobilizācijas nodaļas priekšnieku, no 1921. gada par Kara saimniecības pārvaldes administrācijas daļas priekšnieku pulkvežleitnanta pakāpē, no 1925. gada pulkveža pakāpē. Kopš 1929. gada galvenā intendanta palīgs.
1931. gadā atvaļinājās no Latvijas armijas pulkveža pakāpē.

Miris 1939. gada 22. martā Rīgā, apglabāts Brāļu kapos.

## Atsauces
Ernests Rūdolfs fon Trautfeters

**Ernests Rūdolfs fon Trautfeters** (; dzimis , miris ) bija Jelgavā dzimis vācbaltiešu izcelsmes Krievijas impērijas dabas pētnieks un botāniķis, kas bija specializējies Kaukāza un Vidusāzijas floras aprakstīšanā. 

Studēja Tērbatas Universitātē, strādāja Tērbatas, Sanktpēterburgas un Kijivas botāniskajos dārzos. Bija Kijivas Universitātes rektors un Gorigorku zemkopības skolas (mūsdienās Baltkrievijas lauksaimniecības akadēmija) direktors. Augu binārajā nomenklatūrā ar **Trautv**. tiek apzīmēti augi, kurus aprakstījis Trautfeters.

## Bibliogrāfija
* *Ueber die Nebenblätter: Eine naturwissenschaftliche Abhandlung*, 1831
* *Grundriss einer Geschichte der Botanik in bezug auf Russland*, 1837
* *Plantarum imagines et descriptiones floram russicam illustrantes*, 1844
* *Die pflanzengeographischen Verhältnisse des Europäischen Russlands*, 1850 
* *Ueber Die Geographische Der Herniaria-Arten in Russland*, 1865
* *Plantas Caspio-Caucasicas, a Dre. G. Radde et A. Becker anno 1876*, (1877)
* *Plantas Sibiriae borealis ab A. Czekanowski et F. Mueller, annis 1874 et 1875 lectas*, (1877)
* *Flora riparia Kolymensis*, 1878.

## Ārējās saites

*International Plant Names Index - Augi, kurus aprakstījis Trautfeters
Vilhelms Grēners

**Kārlis Eduards Vilhelms Grēners** (; dzimis , miris ) bija vācu ģenerālleitnants un politiķis.

1918. gada oktobrī Ēriha Lūdendorfa vietā kļuva par armijas ģenerālkvartīrmeisteru. Nodrošināja armijas atbalstu sociāldemokrātu valdībai pret komunistiem Novembra revolūcijas laikā. No 1920. līdz 25. jūnija līdz 1923. gada 12. augustam - Vācijas satiksmes ministrs, no 1928. gada 20. janvāra līdz 1932. gada 13. maijam - aizsardzības ministrs, bet no 1931. gada 9. oktobra līdz 1932. gada 30. maijam - iekšlietu ministrs. Atbīdīts no varas Kurtam fon Šleiheram cenšoties nodrošināt sadarību ar NSDAP.

## Ārējās saites
Kārlis Krūmiņš

Kārlis Krūmiņš var būt:

* Kārlis Krūmiņš (1890—1966), augsnes zinātnieks
* Kārlis Krūmiņš (1897–1938), režisors, represiju upuris
* Kārlis Krūmiņš (1905—?), zemnieks un komunists
* Kārlis Krūmiņš (1986), aktieris un režisors
Bāterava

**Bāterava**, arī **Bātarava**, ir ciems Alūksnes novada Mālupes pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 11 km no pagasta centra Mālupes, 27 km no novada centra Alūksnes un 229 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P41 (Alūksne—Liepna), Igrīves upes krastā. Netālu no Bāteravas atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Beterevas senkapi.

## Atsauces
Kiravskas rajons

**Kiravskas rajons** (, ) ir  Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabalā. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Babruiskas rajonu dienvidos, Kļičavas rajonu ziemeļrietumos un Bihavas rajonu ziemeļaustrumos, Babruiskas pilsētu dienvidos, kā arī Gomeļas apgabala Rahačovas rajonu dienvidaustrumos.
Anatolijs Firsovs

**Anatolijs Firsovs** (; dzimis , miris ) bija krievu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Karjeras laikā kļuvis par trīskārtēju olimpisko čempionu, kā arī astoņkārtēju Pasaules čempionu. Četras reizes Firsovs bijis čempionāta rezultatīvākais spēlētājs, trīs reizes atzīts par labāko uzbrucēju. Karjeras laikā aizvadījis 16 sezonas PSRS čempionātā. Pirmās četras sezonas FIrsovs aizvadīja Maskavas "Spartak", taču vēlāk pārstāvēja Maskavas CSKA. Trīs reizes atzīts par līgas vērtīgāko spēlētāju. Pēc karjeras beigām strādāja arī kā treneris.

## Spēlētāja karjera
Hokejista karjeru Firsovs sāka 1958.—59. gada sezonā, kad debitēja PSRS hokeja čempionāta vienībā Maskavas "Spartak". Tās sastāvā spēlēja līdz 1961.—62. gada sezonas vidum, kad pārcēlās uz Maskavas CSKA. Jau 1962.—63. gada sezonā Firsovs bija viens no komandas rezultatīvākajiem spēlētājiem. Pāris gadus vēlāk, 1965.—66. gada sezonā, Firsovs bija CSKA līderis rezultativitātes ziņā. 1968., 1969. un 1971. gadā tika atzīts par līgas vērtīgāko spēlētāju. 1973.—74. gada sezonā CSKA rindās aizvadīja četras spēles, pēc kurām noslēdza karjeru.

## Trenera karjera
1972.—73. gada sezonā, spēlējot CSKA rindās, Firsovs kļuva par komandas galvenā trenera Anatolija Tarasova palīgu. Par CSKA trenera asistentu strādāja līdz 1977. gadam. 1977. gadā vadīja arī PSRS U-18 izlasi. No 1977. līdz 1980. gadam bija Polijas hokeja līgas kluba Varšavas "Legia" galvenais treneris.

## Ārējās saites
PSRS čempionāta hokejā vērtīgākais spēlētājs

**Sezonas labākais hokejists** () ir PSRS hokeja tituls, kuru piešķīra katras sezonas labākajam PSRS čempionāta spēlētājam. Titulu iedibināja nedēļas laikraksts *Futbol-Hokkej* (*Футбол-Хоккей*) 1968. gadā un to piešķīra balsošanas rezultātā, ko veica starp PSRS hokeja apskatniekiem. Tituls tika piešķirts no 1968. līdz 1991. gadam.

## Balvas ieguvēji

## Atsauces
Maduraja

**Maduraja** (, *Maturai*; ) ir pilsēta Tamilnādas štatā, Indijā. Trešā lielākā pilsēta štatā gan pēc iedzīvotāju skaita, gan platības. Atrodas Vaigaji upes krastā.

Viena no vecākajām apdzīvotajām pilsētām pasaulē. Nozīmīgs industriālais un izglītības centrs. Pilsētā atrodas vairāki rūpniecības uzņēmumi, nozīmīgas izglītības iestādes. Arhitektūras pieminekļi: Šivas tempļa komplekss, Minakši templis, Tūkstoš kolonnu zāle.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ēriks Lobrons

**Ēriks Lobrons** (; dzimis  Filadelfijā) ir Vācijas starptautiskais lielmeistars šahā (1982).

## Biogrāfija
Piedzimis ASV, bet piecu gadu vecumā kopā ar ģimeni pārcēlies uz Vāciju. 1978. gadā kļuvis par Vācijas junioru šaha čempionāta uzvarētāju. Divas reizes uzvarējis arī Vācijas šaha čempionātos (1980, 1984).
Trīs reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona izcīņas cikli starpzonu turnīros, kuros labāko rezultātu sasniedzis 1993. gadā Groningenā, kad ieņēmis 10. vietu. Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā Bīlē (1981. gadā kopā ar Vlastimilu Hortu un 1986. gadā kopā ar Ļevu Polugajevski), Manilā (1982. gadā kopā ar Ļevu Polugajevski), Ņujorkā (1983, 1985), Berlīnē (1984), Lionā (1988. gadā kopā ar Simenu Agdesteinu), Vīsbādenē (1993), Grācā (1993), Veikanzē (2003). 1990. gadā Vācijas komandas *SG Solingen* sastāvā uzvarējis Eiropas šaha klubu kausa izcīņā.

Pārstāvējis Vācijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 8 reizes (1980-1984, 1988-1996). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1990) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1983-1992). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1989) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 1985. gadā;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 1979. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1980. gadā Lobronam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1982. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kiravska

**Kiravska** jeb **Kirovska** (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabalā, Kiravskas rajona centrs.

## Vēsture
Rakstos no 16. gadsimta kā Lietuvas lielkņazistes ciems. Iekļauta Krievijas Impērijā pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. 1935. gadā izveidojot rajonu, rajona centru Starcus nosauca par godu padomju darbiniekam Sergejam Kirovam. Pilsēta no 2001. gada.

## Ārējās saites
* Kiravska vietnē "Baltkrievijas globuss"
Vīksele

**Vīksele** ir apdzīvotā vieta Tukuma novada Slampes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3,5 km no pagasta centra Slampes, 18,9 km no novada centra Tukuma un 60,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V1446 (Tukums–Milzkalne–Smārde–Slampe). 

## Vēsture
Veidojusies ap Vīkseles muižas (*Gut Wiexeln*) centru. Zināms, ka 1566. gadā *Wietzell* ciemu izlēņoja Livonijas ordeņa bruņiniekam Vilhelmam no Landsbergas. 19. gadsimta vidū muiža piederēja Štrombergu dzimtai, vēlāk Hānu dzimtai. 1906. gadā muiža nonāca Karla fon Ēlzena (*von Oelsen*) īpašumā, bet Pirmā pasaules kara laikā - Viktora fon Bērensa īpašumā. Bērenss paturēja muižu līdz tās atsavināšanai 1920. gada zemes reformas laikā. 

Vīkseles muižas kungu māja 1916.jpg|Vīkseles muižas kungu māja (1916)
Vīkseles muiža 1917.jpg|Ziemassvētku dievkalpojums muižas kungu mājā (1916)


## Atsauces
Briedinieki

**Briedinieki** (augšzemnieku dialektā: **Brīdinīki**) ir ciems Alūksnes novada Mālupes pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā 8 km no pagasta centra Mālupes, 24 km no novada centra Alūksnes un 226 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V454, Vētrupes krastā.

## Atsauces
Alfrēds Krūmiņš

**Alfrēds Jānis Krūmiņš** (dzimis  , miris 1980. gadā) bija latviešu šahists un šaha žurnālists.
 
Pēc profesijas inženieris ķīmiķis.

## Dzīves gājums
Dzimis Rīgā. 1927. gadā beidzis Rīgas pilsētas 2. ģimnāziju. No 1927. līdz 1937. gadam studējis Latvijas Universitātes Ķīmijas fakultātē.

1944. gadā devies bēgļu gaitās uz Vāciju. Pēc Vācijas kapitulācijas dzīvojis Augsburgas bēgļu nometnē. Aktīvi piedalījies emigrējušo baltiešu šaha dzīvē. Piedalījies vairākos šaha turnīros. Rakstījis rakstus latviešu valodā iznākošajiem laikrakstiem, kuros sniedzis informāciju par šaha turnīru gaitu un analizējis interesantākās izspēlētās partijas. Vēlāk pārcēlies uz ASV. 

## Nozīmīgākie sasniegumi šahā
* 1930. gada Latvijas šaha čempionāts - 9.-12. vieta 1. virsturnīrā;
* AS AuDz Latvijas meistarsacīkstes (1943. gada 8.—16. augusts). Dalīta pirmā vieta ar E. Zemgali ar 10 punktiem no 13. Meistara titulu ieguva Krūmiņš, kam bija augstāks Bergera koeficients.
* Augsburgas starptautiskais šaha turnīrs (1946) — 6. vieta;
* Hānavas starptautiskais šaha turnīrs (1947) — 4. vieta.
* Lielo ezeru atklātais čempionāts (ASV, 1954) — 22. vieta no 96 dalībniekiem.

## Piezīmes

## Atsauces
220.lv

***220.lv*** ir tiešsaistes mazumtirdzniecības tīmekļa vietne Latvijā. Vietni pārvalda uzņēmums **SIA ''Pigu Latvia***, kas ietilpst Lietuvas tiešsaistes mazumtirdzniecības grupā *Pigu*, kas savukārt ietilpst grupā *Hobby Hall Group*, ko pārvalda investīciju uzņēmums *Mid Europa*. Vietne strādā kopš 2003. gada.

Interneta veikalā pieejams plašs preču klāsts, tostarp arī pārtikas preces.

== Vēsture==
Interneta vietne *220.lv* tika izveidota 2003. gadā.
2005. gada 17. novembrī tika dibināts uzņēmums SIA *U49* interneta veikala *220.lv* pārvaldīšanai.
2008. gada 28. janvārī SIA *U49* tika pārdēvēts par SIA *220.lv*.
2011. gada jūnijā Lietuvas uzņēmums *UAB Pigu* iegādājās 75 % SIA *220.lv* kapitāldaļu. 2013. gada janvāra beigās *Pigu* iegādājās atlikušos 25 % kapitāldaļu, kas līdz tam brīdim piederēja Agrim Bajāram.
2013. gada 11. martā uzņēmums *220.lv* nomainīja nosaukumu uz SIA *Pigu Latvia*.
2015. gada vasarā *MCI Capital* investīciju fonds *MCI.TechVentures 1.0* iegādājās Lietuvas uzņēmuma *UAB Pigu* 51 % kapitāla daļu, tādējādi arī iegūstot izšķirīgu ietekmi pār *Pigu Latvia*.

2021. gada 17. jūnijā tika pabeigta *UAB Pigu* un Igaunijas uzņēmuma *Hobby Hall Group OÜ* apvienošanās. *Hobby Hall Group* piederēja arī uzņēmums SIA *HH Invest*, kas pārvaldīja interneta veikalu *xnet.lv*.
2021. gada septembrī interneta veikals *xnet.lv* pārgāja uz *220.lv'' sistēmu.

## Skatīt arī
* 1A.lv
* Xnet

## Atsauces

## Ārējās saites
* 220.lv interneta veikals
Starainie bruņurupuči

**Starainie bruņurupuči** (*Astrochelys*) ir sauszemes bruņurupuču ģints, kas endēma Madagaskarai. Abas ģints sugas ir retas un Sarkanajā grāmatā ierindotas kritiski apdraudēto sugu sarakstā.

*Astrochelys* nosaukumu ieviesa Džons Edvards Grejs, to 1873. gadā izmantojot savā grāmatā *Hand-list of the specimens of shield reptiles in the British Museum.* Ģinti Grejs iekļāva *[[Testudinidae]]* dzimtā.  

## Sugas
* *[[Astrochelys radiata]]* — starainais bruņurupucis
* *[[Astrochelys yniphora]]* — stūrainais bruņurupucis, ķīļkrūšu bruņurupucis

## Atsauces

## Literatūra
* The Natural History Book. Dorling Kindersley. 2010. P. 378
Žīgurs

**Žīgurs** var būt:
* Alfrēds Žīgurs — 5. Saeimas deputāts;
* Āris Žīgurs — inženieris un uzņēmējs;
* Jānis Žīgurs (1893—1942) — militārais jurists Sarkanajā armijā;
* Jānis Žīgurs (1895—1938) — Sarkanās armijas virsnieks, Izlūkošanas pārvaldes darbinieks;
* Jānis Žīgurs (1915—1988) — rakstnieks, tulkotājs.

## Skatīt arī
* Žīgure
Pijs III

**Pijs III** (; dzimis ; pilsoniskais vārds — **Frančesko Todeskini Pikolomīni** (*Francesco Todeschini Piccolomini*), miris ) bija Romas pāvests 26 dienas, no 1503. gada 22. septembra līdz 18. oktobrim.

Izvirzījies, kad par pāvestu bija viņa tēvocis Pijs II. 1492. gadā dzimtajā Sjēnā nodibināja Pikolomīni bibliotēku. Ievēlēts konklāvā, kad pie Romas, lai atbalstītu pāvesta kandidātus, bija pievilkts Luija XII, Ferdinanda II un Cezāres Bordžijas karaspēks.

## Ārējās saites
Cilvēka un pilsoņa tiesību deklarācija

thumb|Cilvēka un pilsoņa tiesību deklarācija
**Cilvēka un pilsoņa tiesību deklarācija** () ir konstitucionāls akts, kurā apkopoti liberālās demokrātijas galvenie elementi. Deklarāciju 1789. gada augustā pieņēma Francijas Nacionālā sapulce. Nozīmīgs Franču revolūcijas cilvēka un pilsoņu tiesību dokuments. Deklarācijā iekļauti 17 panti, kuros visi cilvēki tika pasludināti par brīviem un vienlīdzīgiem, tauta tika pasludināta par augstākās varas avotu.

Daļa deklarācijas ideju izmantota 1791. un 1793. gada Francijas konstitūcijā. Šī deklarācija kopā ar ASV Tiesību bilu, ASV Neatkarības deklarāciju, ASV Konstitūciju lielā mērā iespaidoja ANO 1948. gadā pieņemto vispārējo cilvēktiesību deklarāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lūcija Kaiva

**Lūcija Kaiva** (dzimusi **Lipste**;  Rīga —  Rīga) bija Latvijas šahiste.

## Biogrāfija
1937. gadā beigusi Rīgas Latviešu jaunatnes savienības ģimnāziju. 1938. gadā piedalījusies 2. Latvijas sieviešu šaha čempionātā, kurā ierindojusies 5. vietā un bijusi vienīgā dalībniece, kas spējusi pieveikt vienu no trim uzvarētājām. 1940. gadā mainījusi savu uzvārdu no *Lipste* uz *Kaiva*. 1943. gadā iestājusies Latvijas Universitātes Matemātikas fakultātē, taču studijas nav beigusi.

Pēc Otrā pasaules kara dzīvojusi Tukumā. 1946. gadā bijusi piektā Tukuma pilsētas šaha čempionātā vīriešiem. Vairākas reizes piedalījusies Latvijas PSR pirmajos sieviešu šaha čempionātos, kur lielāko panākumu sasniegusi 1950. gadā, kad ar četrām uzvarām finišā izcīnījusi otro vietu, kļūstot par pirmo šahisti, kas uz Latvijas sieviešu šaha čempionāta goda pjedestāla nepārstāvēja Rīgu. Kā Latvijas sieviešu šaha čempionāta laureāte 1950. gada nogalē kopā ar Mildu Lauberti piedalījusies PSRS sieviešu šaha čempionāta pusfinālā Rostovā pie Donas, taču turnīrā nospēlējusi neveiksmīgi un palikusi pēdējā vietā. Pēc tam šaha turnīros piedalījusies reti.

Mūža beidzamos gadus pavadījusi Rīgā. Apbedīta Rīgas Meža kapos.

## Vietas Latvijas šaha čempionātā
* 1938. gads — 5. vieta.
* 1948. gads — 4. vieta.
* 1950. gads — 2. vieta.
* 1951. gads — 3.-4. vieta.

## Atsauces

## Literatūra
* Trenko Z., Milda Lauberte - Latvijas pirmā šacha karaliene: trīsdesmito gadu publikācijas, sarunas, pārdomas, laikabiedri, fotoattēli. Rīga: 2011.
Kaiva

**Kaiva** var būt:

* Kaiva (personvārds)

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Lūcija Kaiva

## Skatīt arī
* Kaive
Parodija

[350px|thumb|[Leonardo da Vinči darba "Svētais vakarēdiens" parodija]]
**Parodija** ir darbs, kas izveidots, lai atdarinātu, izzobotu vai komentētu kādu darbu, tā tematu, autoru, stilu vai kādu citu detaļu, izmantojot satīrisku vai ironisku imitāciju. Parodijas var atrast mākslas vai kultūras jomā, tostarp literatūrā, mūzikā (lai gan vārdam "parodija" mūzikā ir vecāka, atšķirīga nozīme nekā citās mākslas formās), animācijā, spēlēs un filmās. Dažas slavenas literatūras parodijas ir Migela de Servantesa "Dons Kihots" un Džonatana Svifta "Gulivera ceļojumi".

Rakstnieks un kritiķis Džons Gross norāda, ka parodija atrodas teritorijā starp stilizācijām ("darbs cita mākslinieka stilā, bez satīriskiem nodomiem") un burlesku (kas "muļķojas ar augstu literatūru un pielāgojas tās zemajam galam"). Savukārt Denī Didro savā darbā *[[Enciklopēdija (Denī Didro)|Encyclopédie]]* apgalvo, ka "laba parodija ir smalka atrakcija, kas spēj uzjautrināt un apmācīt pat visjūtīgākos un "pulētākos" prātus. Burleska ir nožēlojamas bufonādes, kuras var apmierināt tikai vienkāršos ļaudis." Ja kāds žanrs tiek izsmelts, kā notika ar morāles melodrāmām 1910. gados, tā žanra vērtība saglabājas tikai kā parodija, kā liecina Bastera Kītona īsfilmas, kas izsmēja šīs melodrāmas.

## Izcelsme
Saskaņā ar Aristoteļa *[[Poētika (Aristotelis)|Poētiku]]* Hegemons no Tasā bija sava veida parodiju izgudrotājs. Viņš izmainīja labi pazīstamu dzejoļu vārdus, pārveidojot to saturu no cildena uz humoristisku. Seno grieķu literatūrā *parodia* bija stāstījuma dzejolis, kas imitēja eposa stilu un prozodiju, bet tas tika veidots izzobojošā un satīriskā veidā. To liecina grieķu vārda *parodia* sastāvdaļas, kas ir *para* () — "pret" un *odie* () — "dziesma". Tādējādi oriģinālais grieķu vārds *parodia* () tiek izmantots, lai apzīmētu "pret-dziesmu" jeb imitāciju, kas ir veidota pretēji oriģinālam. Tā kā grieķu priedēklis *par-* var nozīmēt arī "blakus", parodiju var arī uzskatīt par "blakus-dziesmu" — līdzīgi veidotu darbu, kas nav veidots, lai izsmietu.

Franču neoklasicisma literatūrā parodija bija veids, kā dzejnieki humora pēc imitēja viens otra darbus. Tā arī senie grieķi radīja satīru lugas, kas parodēja traģēdijas, aktieriem pārģērbjoties kā satīriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grundas

**Grundas** ir ciems Alūksnes novada Mālupes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6 km no pagasta centra Mālupes, 22 km no novada centra Alūksnes un 224 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P41 (Alūksne—Liepna), Īgrīves upes krastā.

## Atsauces
Jūrmala Grand Prix

**Jūrmala Grand Prix** bija profesionālas viendienas šosejas riteņbraukšanas sacensības, kuras bija iekļautas *[[UCI Continental Circuits]] [[UCI Europe Tour]]* sacensību kalendārā. Tās notika no 2011. līdz 2013. gadam.

## Uzvarētāji