open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
8. tramvaju maršruts (Rīga, 2002)

**8. tramvaju maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta tramvaju maršruts, kas kursēja no Tapešu ielas līdz Mežaparkam. Maršruts bija 2. un 11. tramvaju maršruta apvienojums. 2025. gadā 8. tramvajs ir atjaunots kā 2. un 5. tramvaju maršruta savienojums un kursē no Tapešu ielas līdz Mīlgrāvim.

8. tramvaju maršrutu apkalpoja RP SIA "Rīgas satiksme" 5. tramvaju depo.

Šis maršruts tika atklāts  ar numuru 2/11, vēlāk to pārnumurēja par 8. maršrutu. Maršruts nekursēja kopš , sākoties remontdarbiem 13. janvāra ielā, pavisam tas tika slēgts . Līdz 1979. gadam 8. tramvaju maršruts kursēja no Keramikas līdz Zasulauka stacijai. 2025. gadā tramvajs atjaunots ar citu galapunktu - Mīlgrāvis.

## Maršruts
thumb|250px|8. maršruta tramvajs K. Barona ielā, 2007. gads
* Virzienā **[[Tapešu iela]] — [[Mežaparks (Rīga)|Mežaparks]]** tramvaji brauca pa šādām ielām: Tapešu iela, Mazā Kuldīgas iela, Margrietas iela, Mazā Nometņu iela, Bāriņu iela, A. Grīna bulvāris, Slokas iela, Uzvaras bulvāris, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Aspazijas bulvāris, Kr. Barona iela, Matīsa iela, Miera iela, Brasas tilts, Gaujas iela, Ķīšezera iela, Kokneses prospekts un Meža prospekts.
* Virzienā **[[Mežaparks (Rīga)|Mežaparks]] — [[Tapešu iela]]** tramvaji brauca pa šādām ielām: Meža prospekts, Kokneses prospekts, Ķīšezera iela, Gaujas iela, Brasas tilts, Miera iela, Matīsa iela, Kr. Barona iela, Aspazijas bulvāris, Prāgas iela, Centrāltirgus iela, Latgales iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Uzvaras bulvāris, Slokas iela, A. Grīna bulvāris, Bāriņu iela, Mazā Nometņu iela, Margrietas iela, Kuldīgas iela un Tapešu iela.

## Pieturvietas
8. tramvaju maršrutā pavisam kopā bija 71 pietura. Virzienā **[[Tapešu iela]]** — **[[Mežaparks (Rīga)|Mežaparks]]** bija 35 pieturas, bet virzienā **[[Tapešu iela]]** — **[[Mežaparks (Rīga)|Mežaparks]]** bija 36 pieturas.

## Maršruts ar mainītu virzienu
Virzienā **5. tramvaju depo ([[Brīvības iela (Rīga)|Brīvības ielā]])** — **[[Tapešu iela]]** tramvaji brauca pa šādām ielām: Brīvības iela, Kr. Barona iela, Aspazijas bulvāris, Prāgas iela, Centrāltirgus iela, Latgales iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Uzvaras bulvāris, Slokas iela, A. Grīna bulvāris, Bāriņu iela, Mazā Nometņu iela, Margrietas iela, Kuldīgas iela un Tapešu iela..

Virzienā **[[Tapešu iela]]** — **5. tramvaju depo ([[Brīvības iela (Rīga)|Brīvības ielā]])** tramvaji brauca pa šādām ielām: Tapešu iela, Mazā Kuldīgas iela, Margrietas iela, Mazā Nometņu iela, Bāriņu iela, A. Grīna bulvāris, Slokas iela, Uzvaras bulvāris, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Aspazijas bulvāris, Kr. Barona iela un Brīvības iela.

## Maršruta ar mainītu virzienu pieturvietas
Virzienā **5. tramvaju depo ([[Brīvības iela (Rīga)|Brīvības ielā]])** — **[[Tapešu iela]]** bija 24 pieturas.

Virzienā **[[Tapešu iela]]** — **5. tramvaju depo ([[Brīvības iela (Rīga)|Brīvības ielā]])** bija 25 pieturas.

## Skatīt arī
* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns
Zvejnieks

[thumb|Zvejnieks uz [Atitlans (ezers)|Atitlana, Gvatemalā]]
**Zvejnieks**, arī **zvejas speciālists**, ir cilvēks, kas nodarbojas ar zveju vai strādā kā zvejas kuģa apkalpes loceklis. Latvijas Zvejniecības likumā "zvejnieks" tiek definēts, kā "fiziskā persona, kas tieši veic zveju, tas ir, rīkojas ar zvejas rīkiem, vai juridiskā persona, kuras vārdā un uzdevumā tiek veikta zveja".

Cilvēki var nodarboties ar zveju pārtikas iegūšanas, hobiju vai sporta nolūkos, kā arī komerciāli.

Persona, kas nodarbojas ar zivju ķeršanu, izmantojot īpašus āķus un ēsmu, tiek dēvēta par makšķernieku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bavārijas Ruprehts

**Ruprehts Marija Luitpolds Ferdinands** (; dzimis , miris ), zināms kā **Bavārijas Ruprehts** jeb **Bavārijas Roberts**, bija pēdējā Bavārijas karalistes karaļa Ludviga III vecākais dēls, Bavārijas troņmantinieks un Vācijas impērijas armijas ģenerālfeldmaršals.

Pirmā pasaules kara laikā karoja Rietumu frontē, komandēdams vispirms Vācijas impērijas 6. armiju, bet vēlāk armiju grupu "Ruprehts". Pēc Vācijas zaudējuma karā Bavārijā tika nodibināta republika. Ruprehts savas dzīves laikā neatzina Bavārijas monarhijas likvidēšanu un pretendēja uz karalistes troni. Būdams politiski labējs monarhists, tomēr bija Ādolfa Hitlera politiskais pretinieks. 1939. gadā devās trimdā uz Itāliju. 1944. gada oktobrī Ruprehta sieva un bērni Ungārijā tika arestēti un kara beigas sagaidīja koncentrācijas nometnē. Pēc kara ar ģimeni atgriezās Bavārijā, kur dzīvoja pilī Štarnbergā.

## Ārējās saites
Verners Kraulis

**Verners Kraulis** (dzimis , miris ) bija latviešu psihiatrs un eigēniķis, Hermaņa Budula skolnieks.

Beidzis Rīgas pilsētas ģimnāziju. No 1924. līdz 1944. gadam bija Rīgas Sarkankalna slimnīcas ārsts. 1927. gadā beidza Latvijas Universitāti. 1929. gadā Minhenē papildinājās pie Ernsta Rīdina (*Ernst Rüdin*). 1931. gadā aizstāvēja doktora disertāciju "Par histerisko reakciju un viņas konstitūcionāliem pamatiem". 

Trīsdesmito gadu beigās pasniedza eigēnikas kursu Latvijas Universitātē. Latvijas Universitātē 1937. gadā tika izveidota eigēnikas katedra. 1938. gadā V. Krauļa lasītās lekcijas eigēnikā medicīnas studentiem bija obligātas. 

## Ārējās saites
* Vernera Krauļa disertācija
* Bjerns M. Felders, «Mazvērtīgo samazināšana» - eigēnika Latvijā
Dāme/Marka

**Dāme/Marka** () ir pilsēta un kopiena Vācijā, Brandenburgā, Teltovas-Flēmingas apriņķī pie Šprē pietekas Dāmes upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz no 1186. gada. Pēc Otrā pasaules kara Dāme/Marka līdz 1991. gadam bija VDR sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Glēzeris

**Glēzeris** (arī **Pilsezers**, **Piriču ezers**, **Pīrijervs** ()) ir ezers Valkas novada Ērģemes pagasta ziemeļaustrumos. Ezeru šķērso valsts robeža ar Igauniju, un tā ziemeļu daļa atrodas Igaunijas teritorijā.

Glēzerī dzīvo asari, līdakas un raudas. Tas ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā.

## Atsauces
Progress MS-03

***Progress MS-03*** (***Прогресс МС-03***; SKS apzīmējums ***ISS-64P***) bija Krievijas automātisks kravas kosmosa kuģis no *[[Progress-MS]]* sērijas. Paredzēts kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā palaists 2016. gada jūlijā. Dabību beidza 2017. gada janvārī.

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija . Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela (), skābeklis (), gaiss (), ūdens (). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam ) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces.

## Lidojuma gaita
*Progress MS-03* tika palaists  21:41:45 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-U]]* no Baikonuras kosmodroma.

Saslēgšanās ar staciju automātiskā režīmā notika 19. jūlijā 00:20 UTC pie *[[Pirs (SKS)|Pirs]]* moduļa.

 14:25 UTC *Progress MS-03* atvienojās no SKS. 17:34 UTC kravas kuģis nogāja no orbītas. Tas iegāja Zemes atmosfērā un sadega. Nesadegušās daļas 18:24 UTC iekrita Klusajā okeānā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Progress MS-03'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Rūķis (ezers)

**Rūķis** (arī **Glodis**, **Glūdes ezers**, **Rūķezers**, **Sūdainis**)  ir subglaciāls caurteces ezers Valkas novada Ērģemes pagasta dienvidrietumos, 3,5 kilometrus uz rietumiem no Turnas.

Dibens — dūņains. Krasti — zemi, ziemeļos — lēzeni, tie ir grūti pieejami. Ezerā ietek grāvis no Sutaiņa, iztek — Ērgļupīte uz Sedu.

Makrofīti — ezera meldri, niedres, kalmes, upes kosas, peldošās, spožās un visgarās glīvenes, raglapes, elši, mazie ūdensziedi. Ezerā dzīvo līdakas, raudas, līņi, plauži, karūsas un asari. Ligzdo pīles. Kad ziemeļu krastā darbojās ferma, tā stipri piesārņoja ezeru. Rūķis ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā.

## Atsauces
Rigondas gatve

**Rigondas gatve** ir iekškvartāla lokveida iela Kurzemes rajonā Imantā, Rīgā.  Sākas pie Slokas ielas 130A un beidzas pie Kurzemes prospekta 64.

Pilsētas ielu sarakstos Rigondas gatve pirmoreiz minēta 1980. gadā ar savu tagadējo nosaukumu.

Ielā ir daudzstāvu dzīvojamo ēku apbūve. Kopējais ielas garums ir aptuveni 500 metru. Sabiedriskais transports pa ielu nekursē.

## Ielu savienojumi
Rigondas gatve ir savienota ar šādām ielām:
* Slokas iela
* Kurzemes prospekts (nav tieša savienojuma)

## Skatīt arī
* Imanta
* Kurzemes rajons

## Atsauces
Burboni

thumb|Trešā Burbonu nama ģerbonis
**Burbonu dinastija** (, ) ir valdnieku dinastija, kas cēlusies 13. gadsimtā no Burbonas hercogiem, kas piederēja Kapetingu dinastijas atzaram. Navarras karaļi (1550—1621), Francijas karaļi (1589—1848 ar pārtraukumiem), Spānijas karaļi (1700—1931 ar pārtraukumiem, kopš 1975), Sicīlijas un Neapoles karaļi (1734—1816 ar pārtraukumiem), pēc tam Abu Sicīliju karaļi (1816—1861), Parmas hercogi (1748—1802, 1847—1858), Luksemburgas lielhercogi (kopš 1964).

## Francijas karaļi
thumb|150px|Burbonu dinastijas Francijas karaļu ģerbonis

## Spānijas karaļi
thumb|150px|Burbonu dinastijas Spānijas karaļu ģerbonis.

## Ārējās saites
Purgaile

**Purgaile** (arī **Ķaka**, **Ķēķupīte**) ir Sedas kreisā krasta pieteka Valkas un Valmieras novados.

Izteka - uz rietumiem no Laiviņu purva. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Sedā lejpus Rikandas ietekas. Upi šķērso valsts autoceļš A3 (Inčukalns—Valmiera—Igaunijas robeža (Valka)) un dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Mladenovičs

**Mladenovičs** var būt:

* Filips Mladenovičs (*Филип Mлaдeнoвић*; dzimis 1991. gadā) — serbu futbolists;
* Miodrags Mladenovičs (*Miodrag Mladenović*; dzimis 1964. gadā) — Serbijas šaha problēmists.

## Skatīt arī
* *[[Mladenović]]*
* Mladenoviča
Bavārijas hercogs Francis

**Bavārijas hercogs Francis Bonaventura Adalberts Maria** (; dzimis ) ir pašreizejais Vitelsbahu dinastijas galva.

Pēdējā Bavārijas karaļa mazmazdēls. Otrā pasaulers kara laikā Vitelsbahi bija nacistu pretinieki, tāpēc Francis kopā ar māti kara beigu posmu pavadīja ieslodzījumā koncentrācijas nometnē. Pēc kara studēja Minhenes Universitātē un kļuva par ievērojamu mākslas kolekcionāru. Dzīvo Nimfenburgas pilī, Minhenē.

## Ārējās saites
Leptospiroze

**Leptospiroze** ( (*leptós*) — ‘šaurs’, ‘smalks’;  (*speíra*) — ‘savijums’), sarunvalodā saukta arī par **žurku slimību**, ir infekcijas slimība, kuru ierosina mikroorganismi — leptospīras. Infekcijas avots ir mājdzīvnieki un grauzēji. Slimības parādīšanās simptomi: paaugstināta ķermeņa temperatūra, bezmiegs, galvas un muskuļu sāpes.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Stince

**Stince** ir Rikandas labā krasta pieteka Valkas novadā.

Izteka uz ziemeļaustrumiem no Bezdibeņa ezera. Tek austrumu virzienā. Ietek Rikandā pie Āpšu (*nominatīvs - Āpšas*) mājām. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Zigrīda Stungure

**Zigrīda Stungure** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu teātra un kino aktrise. Latvijas PSR Nopelniem bagātā mākslas darbiniece no 1971. gada un Latvijas PSR Tautas skatuves māksliniece no 1989. gada.

1950. gadā beigusi Latvijas PSR Teātra institūtu. No 1950. līdz 1951. gadam strādāja Liepājas teātrī, bet vēlāk kļuva par Dailes teātra aktrisi. Kopš 1955. gada filmējusies kino.

## Filmogrāfija
* Salna pavasarī (1955. gads, Rīgas Kinostudija, Pāvels Armands, Leonīds Leimanis) — Madara
* Kā gulbji balti padebeši iet (1956. gads, Rīgas Kinostudija, Pāvels Armands) — Marta
* Latviešu strēlnieka stāsts (1958. gads, Rīgas Kinostudija, Pāvels Armands) — Marta
* Šķēps un roze (1959. gads, Rīgas Kinostudija, Leonīds Leimanis) — skolotāja
* Pieviltie (1961. gads, Rīgas Kinostudija, Ada Neretniece, Māris Rudzītis) — Marija
* Purva bridējs (1966. gads, Rīgas Kinostudija, Leonīds Leimanis) — Akmentiņa māsa
* Pie bagātās kundzes (1969. gads, Rīgas Kinostudija, Leonīds Leimanis) — Kalnkājas kundze
* Vella kalpi (1970. gads, Rīgas Kinostudija, Aleksandrs Leimanis) — Elizabete
* Kara ceļa mantinieki (1971. gads, Rīgas Kinostudija, Varis Krūmiņš) — Cērnieka sieva
* Vella kalpi Vella dzirnavās (1972. gads, Rīgas Kinostudija, Aleksandrs Leimanis) — Elizabete
* Spēle (1981. gads, Rīgas Kinostudija, Arvīds Krievs)
* Dubultnieks (1986. gads, Rīgas Kinostudija, Rihards Pīks)
* Valsis mūža garumā (1993. gads, AL KO, Dzidra Ritenberga) — tante
* Vecās pagastmājas mistērija (2000. gads, Rīgas Kinostudija, Jānis Streičs)

## Ārējās saites
Dagnis Iļjins

**Dagnis Iļjins** (dzimis ) ir latviešu kanoe airētājs.

2012. gada Eiropas U-23 čempionātā izcīnījis sudraba medaļu 500 m distancē, nākamajā gadā izcīnījis sudraba medaļu Pasaules U-23 čempionātā 1000 m distancē. Pieaugušo sacensībās izcīnījis 5. vietu 1000 m distancē 2013. gada Eiropas čempionātā. Vairākas reizes kļuvis par Latvijas čempionu.

Kvalificējās startam , kur izcīnīja 12. vietu 1000 m distancē, bet 200 m distancē finālu nesasniedza.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Profils LOV
Dijon FCO

***Dijon Football Côte-d'Or***, zināms arī kā ***Dijon FCO***, **DFCO** vai vienkārši ***Dijon***, ir Francijas futbola klubs no Dižonas. Klubs ir dibināts 1998. gadā, pašlaik spēlē Championnat de France de football de National, kas ir Francijas futbola trešais līmenis. Mājas spēles aizvada Gastona Žerāra stadionā, kurā ir 15 995 skatītāju vietas. 

## Vēsture
Klubs tika nodibināts 1998. gada 29. aprīlī, apvienojoties diviem pilsētas klubiem&nbsp;— *Cercle Football Dijonnais* un *Dijon FC*. 1999.–2000. gada sezonā uzvarēja Francijas amatieru čempionātā (Francijas futbola 4. līmenis) un tika paaugstināts uz Francijas Nacionālo līgu. 2003.–2004. gada sezonā iekļuva Francijas kausa izcīņas pusfinālā, kā arī ieguva 3. vietu Nacionālajā līgā un tika paaugstināts uz 2. līgu. Tajā pašā gadā kļuva par profesionālu klubu.  

2010.–2011. gada sezonā komanda izcīnīja 3. vietu Francijas futbola 2. līgā un pirmoreiz kluba vēsturē iekļuva Francijas futbola augstākajā līmenī — 1. līgā (*Ligue 1*). Klubam neizdevās nostiprināties elites divīzijā, tas ierindojās tikai 19. vietā un bija spiests atstāt *Ligue 1*. 2016. gadā klubam izdevās atkal izcīnīt ceļazīmi uz Francijas 1. līgu.

## Sasniegumi
* **[[Francijas futbola 2. līga|Francijas 2. līga]]**
** Vicečempioni (1): 2015–16
* **Francijas amatieru čempionāts**
** Čempioni (1): 1999–2000

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
Ukermarkas apriņķis

**Ukermarkas apriņķis** () ir apriņķis Vācijā, Brandenburgas federālajā zemē.

Apriņķis robežojas ar Brandenburgas Barnimas apriņķi dienvidos un Oberhāfeles apriņķi dienvidrietumos, Mēklenburgas-Priekšpomerānijas Mēklenburgiše Zēplates apriņķi ziemeļrietumos un Priekšpomerānijas-Greifsvaldes apriņķi zieme;laustrumos, kā arī Poliju austrumos. 

Ukermarkas apriņķis iedalās 5 pilsētās un 8 kopienās. Pilsētas ir Angerminde, Lihene, Prenclava, Švete/Odera un Templīne, bet kopienas — Boicenburgenlandes, Nordvestukermarka un Ukerlande bez sīkāka iedalījuma, kā arī Brisova (Ukermarka), Garca (Odera), Gersvalde, Gramcova un Odera-Velze ar sīkāku iedalījumu.
AS Nancy

***Association Sportive Nancy-Lorraine***, zināms arī kā ***AS Nancy***, **ASNL** vai vienkārši ***Nancy***, ir Francijas futbola klubs no Nansī. Klubs ir dibināts 1967. gadā. Pašlaik spēlē Francijas futbola otrajā līmenī — *[[Francijas futbola 2. līga|Ligue 2]]*. Klubs ir vienreiz kļuvis par Francijas kausa ieguvējiem un vienreiz uzvarējis arī Francijas līgas kausa izcīņā. Lielākais panākums Francijas čempionātā&nbsp;— divreiz sasniegta 4. vieta (1977. un 2008. gadā). Mājas spēles aizvada Marsela Piko stadionā, kurā ir 20 087 skatītāju vietas.

Viens no kluba visu laiku pazīstamākajiem spēlētājiem ir Mišels Platinī, kas komandā spēlējis no 1972. līdz 1979. gadam.

## Sasniegumi
* **[[Francijas futbola 2. līga|Francijas 2. līga]]**
** Čempioni (5): 1974–75, 1989–90, 1997–98, 2004–05, 2015–16
** Vicečempioni (1): 1969–70
* **[[Francijas kauss futbolā|Francijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1977–78
* **Francijas līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2005–06

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
Turna

**Turna** ir ciems Valkas novada Ērģemes pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 7,1 km no pagasta centra Ērģemes, 18,5 km no novada centra Valkas un 153,9 km no Rīgas. Uz dienvidiem no ciema atrodas Sedas purvs.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V237 (Ērģeme–Turna–Daksti). 

Ciemā ir Tautas nams, sociālo dzīvokļu nams un Otrā pasaules kara brāļu kapi.

## Vēsture

Latvijas PSR laikos bija Ļeņina kolhoza centrs ar kolhoza krejotavu-sierotavu, mehānisko darbnīcu un klubu, tur bija arī veikals un sakaru nodaļa. 1969. gadā Turnā bija 66 iedzīvotāji.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Ekonomika

Turnā 2015. gadā tika atklātas "Enrial Timber" kamīnmalkas un taras dēļu ražotnes. Ražotnes sakarus apgrūtināja sliktais ceļu stāvoklis. 2019. gadā "Enrial Timber" tika likvidēta.

## Sports

Turnas tautas namā ziemas sezonā ik gadus notiek 6 posmu Ērģemes pagasta galda spēļu čempionāti, kuros piedalās arī apkārtējo pagastu iedzīvotāji. Spēles notiek 6 disciplīnās (šahs, dambrete, galda teniss, galda hokejs, šautriņu mešana, novuss). Ciematā tiek rīkotas arī sacensības zemledus makšķerēšanā Valda ezerā, spaikbolā, strītbolā un dažos citos sporta veidos.

## Atsauces
Suķieris

**Suķieris** (arī **Suķiera ezers**) ir ezers Valkas novada Ērģemes pagasta ziemeļaustrumos, apmēram 5,5 kilometrus uz ziemeļiem-ziemeļaustrumiem no Ērģemes.

Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā.

## Atsauces
Valdis (ezers)

**Valdis** (arī **Vadžu ezers**, **Valda ezers**, **Valža ezers**, **Valžezers**, **Valžu ezers**) ir publisks subglaciāls caurteces ezers Valkas novada Ērģemes pagasta dienvidos, uz dienvidrietumiem no Turnas.

Dibens — smilšains, vietām dūņains. Krasti — zemi, austrumos — slīpi. Ezerā ietek grāvis un strauts, iztek — strauts uz Sedu. Ūdens krāsa — dzidrūdens. Makrofīti — niedres, ezera meldri, garlapu gundegas, grīšļi, glīvenes (visgarās, spožās, peldošās), dzeltenās lēpes, skujenes, sūnas, hāras. Ezerā dzīvo līdakas, raudas, līņi, karūsas, akmeņgrauži, asari un plauži. Sastopami vēži. Ezerā mīt bebri.

Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā. Ezera ziemeļaustrumos ierīkota atpūtas vieta un peldvieta.

## Atsauces
Vēršādiņa

**Vēršādiņa** (arī **Vēršāda**, **Vēršādas ezers**) ir subglaciāls ezers Valkas novada Ērģemes pagasta dienvidos, uz dienvidiem no Valda.

Notece uz Valdi. Makrofīti - raglapes, niedres, lēpes, ūdensrozes.

Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā.

## Atsauces
Vircēlis

**Vircēlis** (arī **Viceļa ezers**, **Vircelis**, **Virdēlis**, **Viruļa ezers**)  ir subglaciāls caurteces ezers Valkas novada Ērģemes pagasta dienvidos, 2 kilometri uz dienvidrietumiem no Turnas.

Dibens - dūņains. Krasti - zemi, grūti pieejami. Ietek grāvis, iztek grāvis uz Kukra ezeru. Makrofīti - vilkvālītes, grīšļi, peldošās un visgarās glīvenes, dzeltenās lēpes, ūdensgundegas, elši, iegrimušās raglapes. Ezerā dzīvo līdakas, raudas, līņi, karūsas un asari.

Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā.

## Atsauces
Zūdainis

**Zūdainis** (arī **Sutaines ezers**, **Sutainis**)  ir subglaciāls caurteces ezers Valkas novada Ērģemes pagasta dienvidos.

Ietek grāvis no Kukra ezera, iztek grāvis uz Rūķi. Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā. 

## Atsauces
Žukupe

**Žukupe** ir Rikandas upes kreisā krasta pieteka Valkas novadā.

Izteka no Bērzu ezera. Tek dienvidu virzienā. Upi šķērso valsts autoceļš P22 (Valka—Rūjiena), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Kārlis Gustavs Hempels

**Kārlis Gustavs Hempels** (, dzimis , miris ) bija vācu/amerikāņu zinātnes filozofs.

Hempels ir viens no 20. gadsimta redzamākajiem loģiskā pozitīvisma pārstāvjiem zinātnes filozofijā. Studēja matemātiku un filozofiju Getingenes Universitātē. 1929. gadā iepazinās ar Karnapu un iesaitījās Berlīnes pulciņa darbā. 1934. gadā Berlīnē aizstāvēja doktora disertāciju varbūtību teorijā.

1934. gadā pameta Vāciju, bet 1939. gadā no Eiropas pārcēlās uz ASV, kur darbojās Čikāgas Universitātē, Ņujorkas pilsētas koledžā, Jeila Universitātē, Prinstonas Universitātē.

## Ārējās saites
Etkinss

**Etkinss** (; sieviešu dzimtē Etkinsa) ir angļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Deriks Etkinss (*Derrick Atkins*; 1985) — Bahamu salu vieglatlēts;
* Henrijs Etkinss (*Henry Atkins*; 1872—1955) — Lielbritānijas šahists.
Pauls Šulce-Naumburgs

**Pauls Šulce-Naumburgs** (; dzimis , miris ) bija vācu arhitekts, gleznotājs, publicists un politiķis. 1930. gadā iestājās NSDAP. Viens no nacistu arhitektūras teorētiķiem, modernisma arhitektūras noliedzējiem.

No 1900. līdz 1917. gadam publicēja populāru grāmatu sēriju "Kultūras darbs" (*Kulturarbeiten*). No 1914. līdz 1917. gadam radīja, iespējams, savu pazīstamāko būvi - *[[Cecilienhof]]* Potsdamā, nākamo Potsdamas konferences vietu. 1922. gadā Pauls Šulce-Naumburgs apprecējās ar Margareti Derru. 1934. gadā pāris izšķīrās, bet Margarete dažas nedēļas pēc tam kļuva par Vilhelma Frika sievu. Pauls Šulce-Naumbergs darbojās valdībai tuvajā organizācijā "Vācu arhitektu un inženieru kaujas savienība" (*Kampfbund deutscher Architekten und Ingenieure*). 1944. gadā kā viens no četriem arhitektiem Pauls Šulce-Naumburgs tika iekļauts Gebelsa sastādītajā īpaši svarīgo kultūras darbinieku sarakstā (*Gottbegnadeten list*).

## Pauls Šulces-Naumburga darbi Latvijā
Pēc 1905. gada revolūcijas postījumiem Manteifeļa pasūtījumā pēc Paula Šulces-Naumburga projekta no 1907. līdz 1914. gadam tika veikta Kazdangas pils atjaunošana.

## Ārējās saites
Angerminde

**Angerminde** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Ukermarkas apriņķī 69 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Berlīnes.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta radās starp 1210. un 1230. gadu. 1254. gadā Angermindei tika piešķirtas pilsētas tiesības. Pēc Otrā pasaules kara Angerminde līdz 1991. gadam bija VDR sastāvā. Pilsēta mūsdienās attīstās kā tūrisma centrs.

## Cilvēki
Angerminde ir Leopolda fon Buha (*Leopold von Buch*, 1774-1853) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bezdibenis (Kārķu pagasts)

**Bezdibenis** (arī **Bezdibena ezers**, **Bezdibens**, **Bezdibeņa ezers**, **Bezdibeņu ezers**) ir caurteces purva ezers Valkas novada Kārķu pagasta austrumos, Bezdibeņa purvā, ap 5,5 kilometrus uz ziemeļiem-ziemeļaustrumiem no Kārķiem.

Dibens — dūņains. Krasti — zemi, dažās vietās augsti. Ietek grāvis, iztek Silene uz Akmeni. Ūdens krāsa — brūnūdens. Makrofīti — grīšļi un dzeltenās lēpes. Ezerā dzīvo karūsas un asari. Ligzdo pīles.

Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā.

## Atsauces
Bremmes ezers

**Bremmes ezers**  ir ezers Valkas novada Kārķu pagasta dienvidos, 2,3 kilometrus uz dienvidrietumiem no Vēveriem.

Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā. 

## Atsauces
Cepšu ezers

**Cepšu ezers** (arī **Cepsis**, **Cepša ezers**) ir publisks caurteces ezers Valkas novada Kārķu pagasta austrumos.

Dibens - dūņains, rietumos un dienvidrietumos - smilšains. Krasti lēzeni, rietumos un dienvidrietumos - pieejami. Ezerā ietek četri grāvji, iztek Šēlupīte uz Ķiri. Ūdens krāsa - brūnūdens. Makrofīti - niedres, ezera meldri, šaurlapu vilkvālītes, grīšļi, dzeltenās lēpes, peldošās glīvenes. Ezerā dzīvo ķīši, ruduļi, raudas, plauži, līdakas, asari un pliči.

Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā.

## Atsauces
Mazā Stērstu iela

**Mazā Stērstu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalnā. Mazā Stērstu iela sākas krustojumā ar Bauskas ielu un beidzas krustojumā ar Dignājas un Stērstu ielu.

## Ielu savienojumi
Mazā Stērstu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Bauskas iela
* Dignājas iela
* Stērstu iela

## Sabiedriskais transports
Kopš 2016. gada 1. jūlija pa ielu kursē 60. maršruta autobusi. Autobusi kursē visas ielas garumā no Bauskas ielas krustojuma līdz Stērstu ielas krustojumam.

## Skatīt arī
* Zemgales priekšpilsēta
* Ziepniekkalns
Jāngložu ezers

**Jāngložu ezers** (arī **Jangložu ezers**, **Jaungložu ezers**, **Jāņgložu ezers**)  ir ezers Valkas novada Kārķu pagasta dienvidaustrumos, uz ziemeļiem no Vēveru ciema.

Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā. 

## Atsauces
Akmene (Ķires satekupe)

**Akmene** (arī **Akmeņupe**, **Akmeņupīte**) ir Ķires kreisā satekupe Valkas novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Veckārķiem. Tek dienvidu virzienā, pie Veckārķiem pagriežoties uz ziemeļrietumiem. Lielākā pieteka - Silene. Augšpus Kārķiem, satekot ar Šēlupīti, Akmene izveido Ķires upi. Upi divreiz šķērso valsts autoceļš V180 (Naukšēni-Piksāri–Veckārķi), tās krastos atrodas Veckārķi.

## Atsauces
Stērstu iela (Rīga)

**Stērstu iela** ir viena no ielām Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalna apkaimē. Tā sākas pie Ķekavas un Ziepju ielu krustojuma. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. 1908. gadā tās nosaukums pilsētas kartē bija **Mežastrazdu iela**.

## Ielu savienojumi
Stērstu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ķekavas iela
* Ziepju iela
* Mazā Stērstu iela
* Tumes iela
* Dignājas iela
* Staburaga iela
* Neļķu iela
* Putnu iela
* Džūkstes iela

## Skatīt arī
* Zemgales priekšpilsēta
* Ziepniekkalns
Higiēna

thumb|Bērni mazgā rokas bērnudārzā 1966. gadā Vācijā
thumb|150px|Higiēnas nosaukums cēlies no sengrieķu dievietes Higiejas vārda
**Higiēna** ir pasākumu kopums, kas nodrošina cilvēka organisma normālu funkcionēšanu un veselības saglabāšanu. Pasaules veselības organizācija ir definējusi, ka higiēna ir apstākļi un ieradumi, kas uztur veselību un preventīvu darbību kopums slimību izplatīšanās novēršanai. Šaurā nozīmē ar terminu "higiēna" saprot tīrību, tomēr tas aptver daudz plašāku kopumu — veselīgu vidi veidojošas profilaktiskas darbības, dzīvesveidu un sadzīves apstākļus.

Higiēna ir arī medicīnas nozare, kas pētī ārējo dzīves apstākļu ietekmi uz cilvēka organismu un veselību, izstrādā pasākumus un normas veselības aizsardzībai pret nelabvēlīgu ārējo faktoru iedarbību. Medicīnas higiēna aptver ar veselības aizsardzību saistītas prakses, piemēram, vides tīrību, instrumentu sterilizēšanu, roku higiēnu, ūdens attīrīšanu un medicīnisko atkritumu iznīcināšanu.

Saistībā ar sabiedrības veselību tiek lietoti apzīmējumi: ķermeņa higiēna, personīgā higiēna, miega higiēna, mentālā higiēna, zobu higiēna, nodarbinātības higiēna — saistībā ar sabiedrības veselību.

Pārtikas, farmācijas un citu produktu ražošanā higiēna ir nozīmīga daļa no kvalitātes nodrošināšanas procesa, pārbaudot produkta atbilstību drošai lietošanai mikrobioloģiskā līmenī un definējot higiēnas prasības ražošanas apritē iesaistītajam personālam. Eiropas Savienība ir definējusi stingras prasības pārtikas higiēnas jautājumos, kuru galvenais mērķis ir nodrošināt augsta līmeņa patērētāju aizsardzību pārtikas nekaitīguma ziņā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Likumi.lv Minimālās higiēnas prasības pārtikas uzņēmumos
* LR Slimību profilakses un kontroles centra infografika Vai rokas nomazgāji
Andrupīte

**Andrupīte** var būt:

*Andrupīte - Ķires pieteka
*Andrupīte - Pakšēnu ezera pieteka
*Krāčupes satekupes Andrupes cits nosaukums
Svjatopolku-Mirsku dzimta

**Svjatopolku-Mirsku dzimta** arī **Mirsku** dzimta (, , ) bija sena kņazu dzimta Polijā un Krievijā. Dzimtas pirmsākumi tiek lēsti ap 16. gadsimta sākumu. Kopš 18. gadsimta dzimta mainījusi uzvārdu no Mirski uz Svjatopolki-Mirski. Svjatopolks bija Kijivas kņaza Volodimira Svjatoslaviča dēls. Dzimta sevi uzskatīja par īstajiem Miras īpašniekiem. Kņazu dzimtas tituls apstiprināts 1821. gadā Polijā un 1861. gadā Krievijā.

Atpazīstamākie dzimtas pārstāvji:
*Pjotrs Svjatopolks-Mirskis (1857—1914), ģenerāl-gubernators (1902—1904);
*Vincents Svjatopolks-Mirskis — Baltkrievijas nacionālās kustības dalībnieks.

## Literatūra
*
Baltupe

**Baltupe** var būt:

*Baltupe - Acupītes pieteka
*Baltupe - Lētīžas pieteka
*Gaujas pietekas Vidagas nosaukums augštecē
The Floating Piers

***The Floating Piers*** bija vides mākslas objekts, kura autori bija Kristo un Žanna Kloda. To veidoja 100 000 kvadrātmetru dzeltena auduma un 220 000 augsta blīvuma polietilēna pontoni, kas bija uzstādīti Izeo ezerā netālu no Brešas Itālijā. Šie materiāli veidoja gājēju celiņus starp Sulzano, Monte Izola un Sanpaolo salu.

## Pirmsākumi un izveide
thumb|Skats no Monte Izolas

Kristo un Žanna Kloda darbu pie *The Floating Piers* koncepta sāka 1970. gadā. Viņu sākotnēji izvēlētā vieta bija Laplatas upe starp Argentīnu un Urugvaju. Pāris apsvēra arī Tokijas līci, pirms pievērsās citiem projektiem.

2013. gada beigās Kristo apstiprināja Izeo ezeru kā realizācijas vietu un veltīja nākamos 22 mēnešus, lai īstenotu projektu. Tas bija pirmais lielais projekts, kuru viņš uzņēmās pēc savas partneres un līdzstrādnieces Žanas Klodas nāves.

Projekta izmaksas tika lēstas 11 miljonu ASV dolāru apjomā, bet vēlāk tika ziņots par summu tuvāk 17 miljoniem. Līdzekļus savāca pats Kristo, pārdodot savas projekta skices un oriģināldarbus. Nepieciešamo atļauju iegūšana ilga mazāk par gadu.

Uzstādīšanai bija nepieciešama 190 enkuru izvietošana uz ezera gultnes un darbos bija iesaistīti vairāk nekā 600 strādnieki. Satiksmes plānošanai tika radīts 175 lappušu dokuments, kas izmaksāja 100 000 €.

## Atklāšana
thumb|Izeo ezerā

2016. gada 18. jūnijā publikai tika atvērts safrāna krāsas celiņš. Pirmajās piecās dienās bezmaksas instalāciju apmeklēja 270 000 cilvēki. Negaidīti lielā pūļa dēļ organizatori slēdza instalāciju no pusnakts līdz katras dienas plkst. 6.00 rītā, lai veiktu uzkopšanas darbus. 22. jūnijā cilvēku pūļi radīja nekārtības tuvējās Brešas pilsētas centrālajā dzelzceļa stacijā.

## Slēgšana
2016. gada 3. jūlijā mākslas darbs tika slēgts publikai; vietējās amatpersonas lēš, ka to apmeklēja 1,2 miljoni apmeklētāju, vidēji 72 000 dienā tā 16 dienu darbības laikā. Pēc policijas aplēsēm, tas bija pat lielāks, ap 100 000 apmeklētāju dienā. Projekta demontāža sākās agrā 4. jūlija rītā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* ''The Floating Piers'' fotogrāfijas no žurnāla "Time"
* Google Maps Street View skats uz *The Floating Piers*
Baltupe (Acupītes pieteka)

**Baltupe** ir Acupītes kreisā krasta pieteka Valkas novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Kārķiem, Boku purvā. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Acupītē lejpus Ērmuižām. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Odesas aplenkums (1941)

**Odesas aplenkums** (krievu: *Оде́сская осада*), pazīstama arī kā **Odesas aizstāvēšana** (krievu: *Оде́сская оборо́на*) jeb vienkārši **kauja par Odesu** (vācu: *Schlacht um Odessa*), bija militāra kauja un aplenkums, kas norisinājās Otrā pasaules kara laikā Ukrainas PSR teritorijā. Aplenkums norisinājās no 1941. gada 8. augusta līdz 16. oktobrim, kurā vācu un rumāņu karaspēka vienības centās ieņemt samērā labi nocietināto Odesas pilsētu, kas tajā laikā vismaz no vācu virspavēlniecības skata punkta tika uzskatīta par svarīgu ostas un dzelzceļa mezgla tīklu.

## Atsauces
Aizupieši (Kalupes pagasts)

**Aizupieši** ir ciems Augšdaugavas novada Kalupes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Kalupes, 33 km no novada centra Daugavpils un 213 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V678, netālu no Kalupes.

1897. gadā katoļu ciemā bija 15 sētas ar 77 cilvēkiem.
## Atsauces
Lejasšķiņķi

**Lejasšķiņķi**, agrāk **Šķiņķi**, ir ciems Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā 10 km no pagasta centra Kolberģa, 6 km no novada centra Alūksnes un 208 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem, netālu no Šķiņkupītes ietekas Ievednē.

## Atsauces
Andrijova

**Andrijova**, arī **Andrijeva**, bija ciems Augšdaugavas novada Kalupes pagastā. Atradās pagasta ziemeļu daļā 4 km no pagasta centra Kalupes, 39 km no novada centra Daugavpils un 212 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās nomaļus no vietējās nozīmes autoceļiem, starp Lielo un Mazo Kalupes ezeru, Kalupes krastā.

## Atsauces
F.C. Crotone

***Football Club Crotone***, parasti saukts ***F.C. Crotone*** vai vienkārši ***Crotone***, ir Itālijas futbola klubs no Krotones, pilsētas Kalabrijā. Klubs ir dibināts 1910. gadā. Pašlaik spēlē Itālijas B sērijā. Pirmo reizi kluba pastāvēšanas vēsturē A sērijā spēlēja 2016.—2017. gada sezonā, ieguva 17. vietu, saglabājot vietu augstākajā līgā. Vēlāk izkrita no A sērijas, bet 2020. gadā tajā atgriezās. Mājas spēles aizvada Ecio Šidas stadionā, kurā ir 9631 skatītāju vieta. 

## Sasniegumi
* **[[Itālijas futbola čempionāta B sērija|B sērija]]**
** Vicečempioni (2): 2015–16, 2019–20
* **C1 sērija**
** Grupas uzvarētāji (1): 1999–2000

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba oficiālā vietne
Dana Rozmarija Skallona

**Dana Rozmarija Skallona** (; dzimusi **Rozmarija Brauna**  Londonā) ir īru dziedātāja un politiķe, 1970. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa uzvarētāja.

Dzimusi Londonā. Piecu gadu vecumā kopā ar ģimeni pārcēlās uz Ziemeļīriju. Ar dziedāšanu nodarbojas no agras bērnības. 1969. gadā pirmo reizi piedalījās īru nacionālajā Eirovīzijas atlasē. 1970. gadā, ar skatuves pseidonīmu Dana Eirovīzijā pārstāvēja Īriju ar dziesmu *All kinds of everthing* un ieguva 1. vietu. 1970. gadu beigās kļuva par atpazīstamu katoļu mūzikas izpildītāju.

1980. gadu sākumā, kopā ar vīru pārcēlās uz ASV, kur pievērsās reliģiozajai darbībai. Pēc atgriešanās Īrijā, 1997. gadā kandidēja Īrijas Prezidenta vēlēšanās, kurās ieņēma 3. vietu. 1999. gadā, kā neatkarīga deputāte kandidēja Eiroparlamenta vēlēšanās, tika ievēlēta un šajā amatā viņa bija līdz 2004. gadam. 2004. gadā neveiksmīgi kandidēja Īrijas prezidenta vēlēšanās.

2008. gadā Skallona aicināja atteikties Īriju no dalības Eirovīzijas dziesmu konkursā, pēc tā, kad par valsts pārstāvi tika izvēlēta tītara lelle Dastins.

## Diskogrāfija
* 1970 *All Kinds of Everything*
* 1974 *The World of Dana*
* 1975 *Have a Nice Day*
* 1976 *Love Songs and Fairytales*
* 1979 *The Girl is Back*
* 1980 *Everything is Beautiful*
* 1981 *Totally Yours*
* 1982 *Magic*
* 1983 *Let There Be Love*
* 1984 *Please Tell Him That I Said Hello*
* 1985 *If I Give My Heart to You*
* 1987 *In the Palm Of His Hand*
* 1987 *No Greater Love*
* 1989 *The Gift of Love*
* 1990 *All Kinds of Everything*
* 1991 *Dana’s Ireland*
* 1991 *The Rosary*
* 1992 *Lady of Knock*
* 1993 *Hail Holy Queen*
* 1993 *Say Yes!*
* 1995 *The Healing Rosary*
* 1996 *Dana The Collection*
* 1997 *Humble Myself*
* 1997 *Forever Christmas*
* 1997 *Heavenly Portrait*
* 1998 *The Best of Dana*
* 1998 *Stations of The Cross*
* 2004 *Perfect Gift*
* 2005 *In Memory of Me*
* 2006 *Totus Tuus*
* 2007 *Good Morning Jesus!*

## Atsauces
Delfino Pescara 1936

***Delfino Pescara 1936***, saukts arī ***Pescara Calcio*** vai vienkārši ***Pescara***, ir Itālijas futbola klubs no Peskāras. Klubs ir dibināts 1936. gadā, pašlaik spēlē Itālijas B sērijā. Mājas spēles aizvada *[[Stadio Adriatico|Adriatico]]* stadionā, kurā ir 20&nbsp;476 skatītāju vietas. Komanda ir divas reizes uzvarējusi B sērijā, augstākais sasniegums A sērijā — 14. vieta 1987.—1988. gada sezonā.

## Sasniegumi
* **[[Itālijas futbola čempionāta B sērija|B sērija]]**
** Čempioni (2): 1986–87, 2011–12
* **C sērija**
** Grupas uzvarētāji (1):  1973–74

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne 
* Kluba oficiālā lapa vietnē "Facebook"
Tēva diena

thumb|200px|Tēvs ar bērnu

**Tēva diena** ir svētki, kas veltīti tēva lomas godināšanai ģimenē un sabiedrībā.

Tēva dienas sākumi meklējami 20. gadsimta sākumā Amerikas Savienotajās Valstīs, kur to sāka atzīmēt, lai pievērstu uzmanību tēva lomai bērnu audzināšanā. ASV tā pirmoreiz svinēta 1910. gada 19. jūnijā, bet 1966. gadā Tēva diena kļuva par valsts svētkiem. Gadsimta laikā šie svētki iemantojuši nozīmīgu vietu pasaulē, tos svin visos apdzīvotajos kontinentos neatkarīgi no ādas krāsas un reliģiskās pārliecības, līdzīgi kā Mātes dienu.

Dažādās zemēs šo svētku svinēšanas datumi atšķiras. Katoliskajā Eiropā (Spānija, Portugāle, Itālija) tie tikuši svinēti Sv. Jāzepa dienā, kur 19. marts joprojām ir Tēva diena. Vairums Eiropas valstu tāpat kā ASV, Tēva dienu atzīmē jūnija trešajā svētdienā.

Latvijā Tēva diena par oficiālu svētku dienu (taču ne brīvdienu) tika noteikta 2009. gadā, pēc bijušā LR Bērnu, ģimenes un sabiedrības integrācijas lietu ministra Ainara Baštika ierosinājuma. Tā tiek svinēta septembra otrajā svētdienā.

## Atsauces
Volfs Fostels

**Volfs Fostels** (, dzimis , miris ) bija 
vācu gleznotājs, performanču mākslinieks, tēlnieks, instalāciju mākslinieks, grafiķis. Tiek asociēts ar ''Fluxus'' kustību.. 

## Literatūra
* *Das Theater ist auf der Straße*, Die Happenings von Wolf Vostell. Museum Morsbroich Leverkusen. Kerber Verlag, 2010, .
* *Wolf Vostell. Meine Kunst ist der ewige Widerstand gegen den Tod*. LVR-Landes Museum Bonn, 2007. 

## Atsauces

## Ārējās saites

 
* web del Museo Vostell Malpartida
170. gads

**170. gads** () bija īsais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
Uz Kašgaru tiek aizsūtīti 500 ķīniešu kareivji no Duņhuanas. Kašgaras ielenkums ir neveiksmīgs.

## Dzimuši
* Domīcijs Ulpijs
770. gads

**770. gads** ()  pēc Jūlija kalendāra bija īsais gads.

## Notikumi
*Ap 770. gadu — Nortumbrijas karaļa Elhreda laulības.
*Kārļa Lielā sķiršanās ar Himiltrudnu. 
*Kārļa Lielā laulība ar Dezideratu.
*Japānas princese, imperatora Koni sieva, kura vēlējās nolādēt imperatoru sāk izciest sodu.

## Dzimuši
* Jahja al-Haijats (miris 835. gadā) — viens no sava laika vadošajiem astrologiem.
* Marija Aminska — pirmā Bizantijas imperatora Konstantīna VI sieva.
* Al-Bakri (miris 864. gadā) — arābu diplomāts un ģeogrāfs.

## Miruši
* Du Fu — ķīniešu dzejnieks (dzimis 712. gadā).
17E. autobusu maršruts (Rīga)

**17E. autobusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursēja no Abrenes ielas līdz Atpūtas centram "Lido".

## Vēsture
Maršruts tika atklāts 2004. gadā bijušā 107. taksobusa vietā. 2009. gada 1. janvārī maršruts tika slēgts, jo pa Krasta ielu novirzīja 12. autobusu maršrutu.

## Maršruts
Virzienā **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** — **Atpūtas centrs "Lido"** autobusi kursēja pa šādām ielām: Abrenes iela, Dzirnavu iela, Satekles iela, Marijas iela, 13. janvāra iela un Krasta iela.

Virzienā **Atpūtas centrs "Lido"** — **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** autobusi kursēja pa šādām ielām: Krasta iela, 13. janvāra iela, Marijas iela, Satekles iela, Dzirnavu iela, Abrenes iela un Skrindu iela.

## Pieturvietas
17E. autobusu maršrutā pavisam kopā bija 11 pieturas. Virzienā **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** — **Atpūtas centrs "Lido"** bija 5 pieturas, bet virzienā **Atpūtas centrs "Lido"** — **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** bija 6 pieturas.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Autobusu satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienība

**Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienība** (, **ALDE**) ir Eiropas politiskā partija, galvenokārt aktīva Eiropas Savienībā. To veido 60 nacionālā līmeņa liberālās Eiropas partijas. Līdz 2012. gada novembrim partija bija zināma ar nosaukumu ** Eiropas liberāldemokrātu un reformu partija** (; **ELDR**). ALDE partija ir saistīta ar *[[Liberal International]]* partiju federāciju.

Apvienība veidojusies kā brīva konfederācija no nacionālajām politiskajām partijām 1970. gados. Šobrīd tā ir atzīta Eiropas politiskā partija, kas reģistrēta kā bezpeļņas organizācija saskaņā ar Beļģijas likumiem. Latviju ALDE pārstāv politiskās partijas "Latvijas attīstībai" un Kustība Par!. "Latvijas attīstībai" ir viens Eiropas Parlamenta deputāts Ivars Ijabs, kurš ir ievēlēts no politisko partiju apvienības "Attīstībai/Par!" saraksta.

## Atsauces

## Ārējā saites
* 
*
Andrupīte (Ķires pieteka)

**Andrupīte** ir Ķires kreisā krasta pieteka Valkas un Valmieras novados.

Izteka uz dienvidiem no Kārķiem. Tek ziemeļrietumu virzienā. Līvena grāvis savieno Andrupīti ar Sedas upi. Ietek Ķirē lejpus Kārķiem. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
Jakovs Džugašvili

**Jakovs Džugašvili** (, ; dzimis , miris ) bija Josifa Staļina vecākais dēls no viņa pirmās sievas Kato Svanidzes.

## Dzīvesgājums
Jakova Džugašvili māte mira, kad viņam bija nepilns gads. Bērnību pavadīja Gruzijā, mātes ģimenē. Staļins, tobrīd jauns revolucionārs, bērna audzināšanā nepiedalījās. 14 gadu vecumā 1921. gadā Jakovs Džugašvili pārcēlās mācīties uz Maskavu, kur viņa tēvs bija kļuvis par vienu no Komunistiskās partijas līderiem. 1925. gadā neveiksmīgi mēģināja izdarīt pašnāvību. Beidza artilērijas akadēmiju.

Precējies divreiz: ar Zoju Guņinu un balerīnu Jūliju Melceri. No trīs bērniem viens miris bērnībā, pārējie divi: Jevgeņijs Džugašvili — virsnieks un pēc Padomju Savienības sabrukuma politiķis (1936—2016; māte Olga Goliševa) un Gaļina Džugašvili — tulkotāja (1938—2007; māte Jūlija Melcere).

Otrajā pasaules karā Vācijai uzbrūkot PSRS, J. Džugašvili kā artilērijas virsnieks karoja frontē. 1941. gada 16. jūlijā, izejot no aplenkuma Ļoznas rajonā Baltkrievijā, pazudis no savas karaspēka daļas un kritis vācu gūstā. Turēts ieslodzījumā Hammelsburgā, Lībekā un visbeidzot Zaksenhauzenes koncentrācijas nometnē, kur gājis bojā.

Vācu varas iestādes Jakova Džugašvili gūstu izmantoja propagandā, tomēr pats Džugašvili neesot sadarbojies ar vācu iestādēm. Staļins noraidīja visus Vācijas piedāvājumus gūstekņu apmaiņai.

## Ārējās saites
Lindners

**Lindners** var būt:

* Frīdrihs Georgs Ludvigs Lindners;
* Heincs Lindners;
* Johans Gothelfs Lindners;
* ‎Lāslo Lindners.
Hanjū

**Hanjū** () ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Naotake Hanjū (羽生 直剛; 1979) — bijušais japāņu futbolists;
* Judzuru Hanju (羽生 結弦; 1994) — japāņu daiļslidotājs.
Georgs fon Manteifels-Cēge

Barons **Georgs Manteifels-Cēge** (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes vācu politiķis no Kristīgi Sociālās savienības.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1883. gadā Kapsēdes muižas īpašnieka barona Georga fon Manteifela-Cēges ģimenē. Hansa fon Manteifela-Cēges vecākais brālis. No 1906. līdz 1909. gadam mācījās ģimnāzijā Rīgā. No 1909. līdz 1913. gadam studēja Halles un Heidelbergas Universitātēs, 1913. gadā iegūdams doktora grādu. 

Pirmā pasaules kara laikā atgriezās dzimtenē, 1914./1915. gadā strādāja *Kurländischen Kreditverein* Jelgavā. 1918. gadā bija Kurzemes bruņniecības sekretārs Berlīnē. Latvijas brīvības cīņu laikā karoja Baltijas landesvērā. Darbojās Apvienotās Baltijas hercogistes izveidošanā.

Pēc kara apmetās mātes dzimtas īpašumā Zabludovā Polijā. No 1925. līdz 1939. gadam darbojās Baltijas komitejā (*Baltische Arbeitsgemeinschaft*) Berlīnē. No 1935. līdz 1939. gadam bija Austrumeiropas vēstures un ekonomikas pasniedzējs Berlīnes Ārzemju augstskolā (*Auslandshochschule*). Pēc Otrā pasaules kara apmetās Bavārijā. 1950. gadā kļuva par Vācbaltiešu biedrības (*Deutsch-Baltische Gesellschaft*) vadītāju. 1953. gadā viņu ievēlēja Bundestāgā un darbojās tajā līdz savai nāvei 1962. gadā. Bija ievēlēts par Novadniecību savienības (*Verband der Landsmannschaften*) vadītāju.

Sarakstījis poēmu "Die Baltenfahne".

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Vāna

**Vāna** (, ; ) ir pilsēta Francijā, Bretaņas reģionā. Vāna ir Morbiānas departamenta administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Francijas ziemeļrietumos, aptuveni 100 km uz ziemeļrietumiem no Nantes. 2013. gadā pilsētā dzīvoja 53 tūkstoši iedzīvotāju.

Kad Senā Roma iekaroja Galliju, apdzīvotā vieta kļuva zināma ar latīņu nosaukumu *Darioritum*.

## Atsauces

## Ārējās saites
SpaceX CRS-9

***SpaceX CRS-9***, zināms arī kā ***SpX-9***, bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* bezpilota kravas kosmosa kuģa *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju NASA *[[Commercial Resupply Services]]* (CRS) programmā. Tas orbītā palaists 2016. gada jūlijā; nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās augustā.

## Derīgā krava
*Dragon* hermētiskais nodalījums bija iepildīts ar 1790 kg kravas. Transportkuģa hermētiskajā sekcijā atradās: mantas un pārtika apkalpei (370 kg), zinātnisko eksperimentu aparatūra un materiāli (930 kg), stacijas rezerves daļas un aprīkojums amerikāņu segmentam (280 kg), aprīkojums Krievijas segmentam (54 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aparatūra (127 kg), datoru piederumi (1 kg).

Nehermētiskā kravas sekcijā bija kosmosa kuģu saslēgšanās adapters *[[International Docking Adapter]]* *IDA-2* ar masu 467 kg. To bija paredzēts pievienot adapterim *[[Pressurized Mating Adapter]]* pie *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* moduļa.

## Lidojuma gaita
*Dragon* tika palaists  04:45 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 v1.2]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*.

Pēc otrās pakāpes atdalīšanās raķetes pirmā pakāpe nosēdināta Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijā.

*Dragon* SKS sasniedza 20. jūlijā. 10:56 UTC to satvēra ar stacijas manipulatoru *[[Canadarm2]]*, kuru vadīja Džefrijs Viljamss. Kosmosa kuģis tika pārvietots uz *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* moduļa apakšējo pieslēgvietu; pilnībā pieslēgts 14:03 UTC.

17. augustā aptuveni 23:15 UTC ar manipulatora *Canadarm-2* galā esošo *[[Special Purpose Dexterous Manipulator|Dextre]]* satvēra nehermētiskā kravas sekcijā atrodošos *[[International Docking Adapter|IDA-2]]*. 18. augustā 01:20 UTC tas tika atvienots no *Dragon* un 06:45 adapters bija pārvietots 1 metra attālumā no adaptera *[[Pressurized Mating Adapter|PMA-2]]*, kas agrāk kalpoja kā kosmoplānu *[[Space Shuttle]]* saslēgšanās mezgls.

Atpakaļceļam uz Zemi kravas kuģis tika iekrauts ar 1550 kg kravas, tai skaitā eksperimentu rezultātiem, skafandru *EMU 3005*.
25. augustā 21:00 UTC *Dragon* ar *Canadarm2* palīdzību tika atvienots no stacijas; brīvā lidojumā palaists 10:11 UTC. Pēc tam 14:56 UTC kosmosa kuģis iedarbināja dzinējus un veica noiešanu no orbītas. 15:47 UTC nolaižamais aparāts nolaidās Klusajā okeānā 525 km no Kalifornijas krasta. Lidojuma ilgums 39 dienas 11 stundas 3 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CRS-9 press kit, SpaceX
Kārļa Mīlenbaha iela (Rīga)

**Kārļa Mīlenbaha iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā Latgales apkaimes apkaimē. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Iela sākas pie krustojuma ar Krasta ielu un beidzas pie krustojuma ar Dzirnavu ielu. Tās kopējais garums ir 680 metri.

## Vēsture
Pirmo reizi rakstītajos avotos iela minēta 1846. gadā ar nosaukumu **Lielā Jēzusbaznīcas iela**  (vācu: *Grosse Jesus-Kirchen Strasse*). Tā atradās paralēli Mazajai Jēzusbaznīcas ielai (vācu: *Kleinen Jesus-Kirchen Strasse*) (tagadējā Jēzusbaznīcas iela). Kāda no šīm ielām iepriekš kā vienkārši Jēzusbaznīcas iela minēta Rīgas laikrakstos jau 1796. gadā, bet kā Jēzusbaznīcas aleja - 1810. gadā.

Baltijas pārkrievošanas periodā 1885. gadā Lielo Jēzusbaznīcas ielu pārdēvēja par **Smoļenskas ielu**, bet 1923. gadā - par Puškina ielu, līdz 1942. gadā tai atgrieza Smoļenskas ielas nosaukumu. Pēc atkārtotās PSRS okupācijas 1944. gadā tai atjaunoja **Puškina ielas** nosaukumu.

2024. gada 21. februārī Rīgas dome nolēma ielu pārdēvēt par Kārļa Mīlenbaha ielu.

## Ielu savienojumi
Kārļa Mīlenbaha iela ir savienota ar šādām ielām:
* Krasta iela
* Lastādijas iela
* Elijas iela
* Emīlijas Benjamiņas iela
* Riepnieku iela
* Dzirnavu iela

## Sabiedriskais transports
* 12. maršruta autobusi kursē posmā no Krasta ielas krustojuma līdz Emīlijas Benjamiņas ielas krustojumam.
* 34. maršruta autobusi kursē posmā no Krasta ielas krustojuma līdz Elijas ielas krustojumam.

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime
* Sabiedriskais transports Rīgā

## Atsauces
Lihene

**Lihene** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Ukermarkas apriņķī vairāku ezeru ielokā.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta pirmoreiz rakstos minēta 1248. gadā. Pilsēta vēsturiski attīstījās kā plostniecības centrs. 1904. gadā Lihenes pulksteņmeistars Johans Kirstens izgudroja klasisko piespraudi. 1902. gadā Lihenes pievārtē uzcēla sanatorijas kompleksu "Augšlihenes sanatorija" (*Hohenlychen Sanatorium*). Iesākumā tuberkulozes sanatorija, nacistu valdīšanas laikā tā kļuva par lielu sporta medicīnas centru. Mūsdienās sanatorijas komplekss ir pamests. Pēc Otrā pasaules kara Lihene līdz 1991. gadam bija VDR sastāvā.

## Tūrisms
Pilsēta atrodas Ukermarkas ezeru dabas parkā (*Naturpark Uckermärkische Seen*). Darbojas plostniecības muzejs. Pilsētā daļēji saglabājušies viduslaiku aizsardzības mūri.

## Cilvēki
Nacistu valdīšanas laikā Augšlihenes sanatorijā darbojās Kārlis Gebharts (*Karl Gebhardt*, 1897-1948).

## Atsauces

## Ārējās saites

*Heilstätten Hohenlychen: Hidden history with Himmler, Hitler, Heß et al
Zagorska

**Zagorska** var būt:

* Elizabete Zagorska — latviešu dziedātāja (dzimusi 1980. gadā);
* Ilga Zagorska — latviešu arheoloģe, vēsturniece (dzimusi 1941. gadā);
* Sergijevposadas agrākais nosaukums.

## Skatīt arī
* Zagorskis