open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2020. gada Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss

**2020. gada Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss** (; ) bija 18. ikgadējais Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss. Tas notika  Varšavā, Polijā, kas ieguva tiesības rīkot konkursu otro reizi pēc kārtas uzvarot 2019. gada konkursā, ko izcīnīja Vikija Gabora ar dziesmu *[[Superhero]]*. Šī bija pirmā reize konkursa vēsturē, kad viena un tā pati valsts rīko to atkārtoti pēc kārtas.

Konkursā piedalījās 12 valstis, kas ir mazākais dalībvalstu skaits kopš 2013. gada konkursa. Daļa valstu kā iemeslu dalības pārtraukšanai bija minējušas COVID-19 pandēmiju un ceļošanas ierobežojumus. Vācija šajā konkursā debitēja.

Konkursā uzvarēja Valentēna ar dziesmu *J'imagine* no Francijas

## Norises vieta
left|thumb|240px|TVP galvenā mītne — konkursa norises vieta.
 tika paziņots, ka konkurss notiks Polijas Televīzijas studijā Varšavā, Polijā, kad valsts ieguva tiesības rīkot konkursu otro reizi pēc kārtas ar Vikijas Gaboras uzvaru 2019. gada konkursā ar dziesmu *[[Superhero]]*. Esošās COVID-19 pandēmijas dēļ visi dalībvalstu priekšnesumi tika ierakstīti iepriekš, kā arī liela daļa dalībnieku priekšnesumu tika ierakstīti konkrētajā pārstāvētā dalībvalstī, izmantojot līdzīgus tehniskos līdzekļus, nodrošinot vienlīdzīgus apstākļus visiem dalībniekiem.

Malta, Polija, Serbija un Ukraina savus priekšnesumus ierakstīja Varšavā, kur notika arī atklāšanas ceremonija, balsošana un viesmākslinieku priekšnesumi.

## Dalībvalstis
 EBU paziņoja, ka 2020. gada konkursā piedalīsies 13 valstis, no tām Vācija debitēja konkursā, savukārt Albānija, Austrālija, Itālija, Īrija, Portugāle, Velsa un Ziemeļmaķedonija no konkursa izstājās, kā iemeslu galvenokārt minot COVID-19 pandēmiju.

Lai gan sākotnēji Armēnija bija iekļauta dalībvalstu sarakstā,  notiekošā Kalnu Karabahas konflikta saasinājuma dēļ  arī tā no dalības izstājās, samazinot dalībvalstu skaitu uz 12. Šis bija mazākais konkursa dalībvalstu skaits kopš 2013. gada konkursa, kad tajā arī piedalījās 12 valstis.

## Skatīt arī
* 2020. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

## Atsauces
Kopgale

**Kopgale** () ir apdzīvota vieta (Klaipēdas pilsētas daļa) Lietuvas Republikā. Atrodas Kuršu kāpu pašā ziemeļu galā, ietilpst Klaipēdas pilsētas pašvaldībā. Kopgalē atrodas jūras muzejs un delfinārijs.

## Galerija

Klaipėda Kopgalis muzea bieno - fiŝista domo.jpg|Zvejnieku nams un muzejs
Lietuvos juru muziejus.JPG|Lietuvas Jūras muzejs
Kopgalis, pietinis molas.JPG|Dienvidu jūras vārtu mols
Zīlīte (dziesma)

**"Zīlīte"** ir Ērika Ķiģeļa dziesma ar Edvarda Treimaņa-Zvārguļa vārdiem.

Dziesma radusies pēc 1978. gada, kad nesaskaņu dēļ Ēriks Ķiģelis uz laiku pameta grupu „Līvi” un ar savu grupu „Corpus” muzicēja Grobiņas kultūras namā. Grupas sastāvā bija arī dziedātājs Rodrigo Fomins, ģitārists Ainars Virga un bundzinieks Vilnis Krieviņš, kas izpildīja ne tikai „Zīlīti”, bet arī citas vēlāk populāras dziesmas ("Vēju muzikants", "Zem svēteļa spārna" u.c.). 1980. gada sākumā „Corpus” saplūda ar „Līviem”, gatavojoties koncertiem Baikāla-Amūras maģistrāles (BAM) aģitvilcienā. Tikai 1982. gadā Latvijas radio pieņēma atskaņošanai „Līvu” mūziku. 1982. gada "Mikrofona aptaujā" „Zīlīte” ieguva 3. vietu. 

2018. gadā "Zīlīte" ieguva 40. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Stefans I

**Stefans I** (, dzimšanas datums nav zināms, miris ) bija Romas bīskaps no 254. gada decembra līdz 257. gada augustam un līdz ar to katoļticības tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem. Viņa priekštecis bija Lūcijs I. Informācija par Romas bīskapu Stefanu I ir zināma pēc trim vēstulēm, kuras rakstījis viņa sāncensis, Kartāgas bīskaps Kipriāns.

No šīm vēstulēm ir zināms, ka Stefans I atjaunoja amatā divus citus bīskapus — Martialu no Meridas un Bazilīdu no Leonas–Astorgas. Abi bīskapi bija iepriekš apsūdzēti upuru ziedošanā pagānu dieviem. Stefans I iebilda arī pret Āfrikas un Mazāzijas bīskapiem, kā rezultātā Kartāgas bīskaps ieņēma aizsardzības pozu un nevēlējās sadarboties ar Stefanu I. 253. gadā par Romas imperatoru kļuva Valeriāns, kurš valdīšanas laikā uzsāka kristiešu vajāšanu. Šajā laikā nomira arī Stefans I, bet tiek apšaubīts, ka viņš būtu kļuvis par mocekli.

## Ārējās saites

*
Ziemeļsakalas pagasts

**Ziemeļsakalas  pagasts** () ir viena no Igaunijas Viljandi apriņķa pašvaldībām tā ziemeļrietumos. Pašvaldībā ietilpst 2 pilsētas (Sūrejāni, Vehma), 2 lielciemi (Kepu, Olustvere) un 70 ciemi. Pagasts izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Sūrejāni, Keo un Kepu pagastus, kā arī Vehmas pilsētu. Robežojas ar Jervas apriņķa Tiri pagastu ziemeļos, Jervas apriņķa Jervas pagastu ziemeļaustrumos, Jegevas apriņķa Peltsamā pagastu austrumos, Viljandi pagastu dienvidaustrumos, Mulgi pagastu dienvidos, Pērnavas apriņķa Sārdes pagastu dienvidrietumos, Pērnavas pilsētas pašvaldību rietumos, kā arī Pērnavas apriņķa Tori pagastu un Ziemeļpernumā pagastu ziemeļrietumos.

## Apskates vietas

* Keo muiža (*Kõo mõis*)
* Kepu baznīca (*Kõpu kirik*)
* Komponista Kapa muzejs (*Heliloojate Kappide muuseum*)
* Labidas akmens (*Labidakivi*)
* Lajas akmens (*Laiakivi*)
* Lehaveres pilskalns (*Lõhavere linnamägi*)
* Marta Sāra māja-muzejs (*Mart Saare majamuuseum*)
* Oksas skatu tornis (*Oksa vaatetorn*)
* Olustveres muiža un muzejs (*Olustvere mõis*)
* Parikas purva taka (*Parika raba matkarada*)
* Pilistveres akmeņu krāvums (*Pilistvere Kivikangur*)
* Somā nacionālais parks (*Soomaa rahvuspark*)
* Sūrejāni baznīca (*Suure-Jaani kirik*)
* Sūre-Kepu muiža (*Suure-Kõpu mõis*)

## Attēlu galerija

Kõo_mõisa_peahoone.jpg|Kõo mõis
Lõhavere_linnamägi_1.jpg|Lehaveres pilskalns
Olustvere_mõisa_peahoone2.jpg|Olustveres muiža
Heliloojate_Kappide_Majamuuseum.JPG|Komponista Kapa muzejs
Suure-Jaani_kirik_talvel.JPG|Sūrejāni baznīca
Labidakivi_1.jpg|Labidas akmens
Riisa raba.JPG|Somā nacionālais parks
Raudna_jõgi-masterplaan-2008.jpg|Somā nacionālais parks
Kopukirik2.JPG|Kepu baznīca
Suure-Kõpu_mõisa_peahoone_2012.jpg|Sūre-Kepu muiža
Kopulaiakivi.JPG|Lajas akmens


## Ārējās saites

*Komponista Kapa muzejs 
*Olustveres muiža 
*Somā nacionālais parks
Viljandi pagasts

**Viljandi pagasts** (), arī **Vīlandes pagasts**, ir viena no Igaunijas Viljandi apriņķa pašvaldībām tā ziemeļaustrumos. Pašvaldībā ietilpst 4 lielciemi (Kolga-Jāni, Mustla, Ramsi, Vīratsi) un 126 ciemi.  

## Pārskats
Pagasts izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Kolga-Jāni, Tarvastu un Viljandi pagastus. Robežojas ar Jegevas apriņķa Peltsamā pagastu ziemeļos, Tartu apriņķa Tartu pagastu ziemeļaustrumos, Tartu apriņķa Elvas pagastu un Vertsjerva ezeru austrumos, Valgas apriņķa Tervas pagastu dienvidos, Mulgi pagastu dienvidrietumos, kā arī Ziemeļsakalas pagastu ziemeļrietumos, bet Viljandi pilsēta ir anklāvs pagasta teritorijā. 

## Apskates vietas

* Ģenerāļa J. Laidonera dzimšanas vieta (*Kindral J. Laidoneri sünnikoht*)
* Heimtali muiža (*Heimtali mõis*)
* Jēesū skatu tornis (*Jõesuu vaatetorn*)
* Kerstnas kalns (*Kärstna mägi*)
* Kolga-Jāni baznīca (*Kolga-Jaani kirik*)
* Lodi lapegles (*Loodi lehised*)
* Lodi muiža (*Loodi mõis*)
* Paistu baznīca (*Paistu kirik*)
* Paistu ieleja (*Paistu ürgorg*)
* Sinialliku pilskalns (*Sinialliku linnamägi*)
* Tarvastu baznīca (*Tarvastu kirik*)
* Tarvastu muiža (*Tarvastu mõis*)
* Tarvastu pilsdrupas (*Tarvastu ordulinnuse varemed*)
* Vana-Veidu muiža (*Vana-Võidu mõis*)

## Attēlu galerija

Jõesuu_vaatetorn.jpg|Jēesū skatu tornis
Heimtali_mõisa_viinaköök1.jpg|Heimtali muižas vīna glabātuve
Heimtali_mõisa_peahoone.jpg|Heimtali muiža
Sinialliku_linnamägi1.jpg|Sinialliku pilskalns
Loodi_lehisepuistu_(Larix_decidua).jpg|Lodi lapegles
Loodi_mõisa_peahoone.jpg|Lodi muiža
Paistu_Põrguorg,_Varstu_oja_1.jpg|Paistu ieleja
Paistu_kirik.JPG|Paistu baznīca
Tarvastu_ordulinnus_15.jpg|Tarvastu pilsdrupas
Tarvastu_mõisa_ait-kuivati_tonemapped.jpg|Tarvastu muiža
Tarvastu_kirik.jpg|Tarvastu baznīca
Vana-Võidu_mõisa_peahoone2.jpg|Vana-Veidu muiža


## Ārējās saites
Kā senā dziesmā

"**Kā senā dziesmā**" ir Raimonda Paula dziesma ar Jāņa Petera vārdiem.

Dziesma sacerēta 1986. gadā pirmajam Jauno izpildītāju konkursam "Jūrmala", kurā ar šīs dziesmas izpildījumu uzvarēja Latvijas radio grupas „Remix” solists Rodrigo Fomins.  

2018. gadā "Kā senā dziesmā" ieguva 41. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Jauno dziedātāju konkurss "Jūrmala"

**Jauno dziedātāju konkurss "Jūrmala"** bija starptautisks popmūzikas dziesmu konkurss, kas no 1986. līdz 1993. gadam noritēja Jūrmalā. Uzvarētājam tika pasniegta galvenā balva (*Grand Prix*), un tālāk sekoja 1., 2 un 3. vieta, visi finālisti tika pasludināti par konkursa diplomandiem. 

Līdz 1989. gadam sākumā sacensībā dziedātājiem bija jāizpilda kāda jauna dziesma un padomju šlāgeris, pirmās kārtas labākie iekļuva finālā, kurā bija jāizpilda oriģināldziesma. Tika pasniegtas arī dažādas citas balvas – no Latvijas laikrakstiem "Padomju Jaunatne" un "Jūrmala", no komjaunatnes CK un PSRS radio un televīzijas komitejas. PSRS Centrālās televīzijas () skatītāji varēja balsot par savu simpātiju, arī konkursu vērojošie žurnālisti pasniedza savu specbalvu.

## Vēsture
Pirmais konkurss pēc Raimonda Paula ierosmes notika 1986. gada 25. — 30. jūnijā Dzintaru koncertzālē, tajā sacentās 12 dziedātāji no Padomju Savienības republikām. Tā sākotnējais nosaukums bija **Vissavienības jauno izpildītāju konkurss** (), PSRS Centrālā televīzija gādāja par pasākuma tehnisko pusi, bet muzikālo pusi nodrošināja Latvijas radio un TV estrādes un vieglās mūzikas orķestris un Rīgas džeza kluba vokālais ansamblis. 
Latvijas estrādes mākslu pārstāvēja Santa Čaikovska (Zapacka), grupas "Tip Top" solists Einārs Vītols un ansambļa "Remix" solists Rodrigo Fomins, kurš ieguva konkursa galveno balvu (*Grand Prix*). Santa Čaikovska ieguva žurnālistu specbalvu.

1987. gadā Latviju pārstāvēja divi grupas "Turaidas Roze" solisti Olga Rajecka un Uģis Roze, kura dziedātā Imanta Kalniņa dziesma "Muzikants" tika atzīta par labāko konkursa oriģināldziesmu. 1988. gadā Latviju pārstāvēja Zigfrīds Muktupāvels, kurš palika 2. vietā. 
Konkursā "Jūrmala’89" no Latvijas piedalījās Ivo Fomins, kurš izcīnīja 3. vietu un ieguva skatītāju simpātiju balvu. 

Sākoties PSRS sabrukumam, 1990. gadā konkursa norisi pārcēla uz Jaltu, dodot konkursam nosaukumu "Jūrmala – Jalta ’90". No Latvijas tajā piedalījās Andris Riekstiņš (Smetanko) un Māris Repšs, kas ieguva 7. vietu. Arī 1991. gadā konkurss notika Jaltā (*Ялта-91*).

1992. gadā notika paralēli dziesmu konkursi Jaltā  (*Ялта-92*) un Jūrmalā, kur Lielupes tenisa centrā tika sarīkots starptautisks dziedātāju konkurss. No 21. līdz 25. jūlijam par galveno balvu – 10 000 ASV dolāru – cīnījās dalībnieki no Vācijas, Itālijas, Beļģijas, Austrijas, Zviedrijas un arī vairākām bijušajām PSRS republikām. Par uzvarētāju kļuva Arina no Lietuvas, bet Latvijas dziedātājs Māris Vītols ierindojās 2. vietā.

Pēdējais konkurss notika Lielupē no 1993. gada 22. līdz 25. jūlijam. Krieviju konkursā pārstāvēja seši, bet Latviju četri dziedoņi (Ēriks Budēvics, Arnis Mednis, Alex un Frenks Ednaks), pa vienam konkursantam bija no Lielbritānijas, Polijas, Īrijas, Bulgārijas, Brazīlijas, Lietuvas un Ukrainas. Galveno balvu ieguva Arnis Mednis.

2002. gadā jauno dziedātāju televīzijas konkursa tradīciju pārņēma starptautisks popmūzikas dziesmu konkurss Jaunais vilnis.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Jaunais Vilnis
Enna Makleina

**Enna Šarlote Makleina** (*Anne Charlotte McClain*; dzimusi ) ir ASV inženiere, ASV Armijas pulkvede, helikoptera pilote, *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* astronaute.

2002. gadā Enna Makleina Savienoto Valstu Militārajā akadēmijā ieguva bakalaura grādu mehānikas inženierijā.
2004. gadā Bātas Universitātē viņa ieguva maģistra grādu aerokosmiskajā inženierijā.
2005. gadā Bristoles Universitātē Makleina ieguva maģistra grādu starptautiskajā drošībā.

2002. gadā viņa kļuva par ASV Armijas virsnieku. Enna Makleina ieguva helikoptera *[[Bell OH-58 Kiowa]]* pilota kvalifikāciju. No 2006. gada jūlija viņa 15 mēnešus viņa piedalījās Irākas karā, veicot 216 kaujas lidojumus. 
2007. gadā Makleina tika pārcelta uz Havaju salām, kur bija eskadriļas izlūkošanas virsniece.
No 2009. gada jūnija līdz 2010. gada maijam Fortrokerā Alabamas štatā viņa izgāja helikoptera *Bell OH-58 Kiowa* pilotu instruktoru kursus. Pēc tam līdz 2011. gada augustam viņa nodaļas komandiere 14. aviācijas pulkā Fortrokerā. 
2013. gada jūnijā Makleina pabeidza ASV Jūras kara flotes izmēģinātājpilotu skolu.

2008. gadā Enna Makleina pieteicās NASA astronautu 20. grupu iesaukumam, bet netika uzaicināta uz pārbaudēm. Viņa pieteicās arī nākamajā iesaukumā, un 2013. gada 17. jūnijā tika uzņemta astronautu grupā. 2015. gadā viņa pabeidza astronautu vispārējo sagatavošanas kursu.

Ennas Makleinas pirmais kosmiskais lidojums sākās 2018. gada decembrī, ar kosmosa kuģi *[[Sojuz MS-11]]* dodoties uz Starptautisko kosmosa staciju. Viņa bija 57. ekspedīcijas, 58. ekspedīcijas un 59. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz zemes atgriezās 2019. gada jūnijā.

Otro reizi kosmosā Makleina devās 2025. gada 14. martā, esot kosmosa kuģa *[[SpaceX Crew-10]]* komandierei. Viņa bija Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) 72. un 73. ekspedīcijas lidojuma inženiere. Uz zemes atgriezās 9. augustā.

## Kosmisko lidojumu kopsavilkums

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Ārējās saites

* Anne C. McClain (Lt Col, U.S. Army) NASA Astronaut NASA
* Энн Шарлотт Макклейн astronaut.ru
Sprīdītis (animācijas filma)

**"Sprīdītis"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1982. gadā. Filmas režisors ir Ansis Bērziņš. Animācijas filmu ierunājuši Inta Bankoviča, Lūcija Baumane, Gunta Virkava, Tālivaldis Āboliņš, Edgars Liepiņš, Helēna Romanova, Ārija Stūrniece, Āris Rozentāls, Harijs Misiņš, Māra Zvaigzne un Brigita Baiba Krūmiņa.

## Sižets
Animācijas filmas pamatā ir Annas Brigaderes luga par Sprīdīti.

## Atsauces
Sarežģītais zvirbulēns (animācijas filma)

**"Sarežģītais zvirbulēns"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1983. gadā. Filmas režisors ir Ansis Bērziņš.

## Sižets
Animācijas filmas pamatā ir Vika tāda paša nosaukuma pasaka.

## Atsauces
Ļesnoje

**Ļesnoje** (), līdz 1946. gadam **Zārkava** (, ), ir apdzīvota vieta Krievijas Federācijā. Atrodas Kuršu kāpās, Kaļiņingradas apgabalā.
Ūdensvīrs (filma)

**"Ūdensvīrs"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 2001. gadā. Filmas režisore ir Māra Liniņa.

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir ūdensvīrs, kurš valda noslēpumainā ūdens dzelmē. Kādu dienu viņš pēkšņi mostas no miega, tādējādi izjaucot ierasto zemūdens dzīvi.

## Atsauces
Kurpītes (filma)

**"Kurpītes"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1993. gadā. Filmas režisore ir Signe Baumane.

## Sižets
Animācijas filmas pamatā ir pasaka par kādu princi un meiteni.

## Atsauces
Magnusa efekts

thumb|180px|Magnusa efekts
**Magnusa efekts** ir fizikāla parādība, kas izpaužas, rotējošam objektam kustoties cauri gāzei vai šķidrumam. Uz objektu iedarbojas spēks perpendikulāri tā kustības virzienam. Šo parādību 1853. gadā aprakstījis vācu zinātnieks Heinrihs Gustavs Magnuss un tā nosaukta viņa vārdā. Magnuss novēroja neprecizitātes lielgabala ložu trajektorijā pēc to izšaušanas.

Rotējoša cilindra gadījumā pie cilindra virsmas gaiss rotē līdzi cilindram ar cilindra virsmas tangenciālo ātruma komponenti bez berzes, un ar viskozitātes palīdzību pārnes tā rotāciju uz blakus esošiem gaisa slāņiem. Šis nosacījums paātrina gaisa plūsmu cilindra rotācijas virzienā un samazina to pretējā virzienā.

Magnusa spēku var noteikt pēc formulas:

: F = {-\rho v K} ,

kur \rho ir gāzes vai šķidruma blīvums, v – plūsmas ātrums (x-ass virzienā, no kreisās uz labo), K – virpuļa cirkulācija (pretēji pulksteņa rādītāja virzienā).

Ja v un K ir pozitīvi, tad spēks F ir vērsts uz leju.

Virpuļa cirkulāciju var izteikt ar formulu:
: K = \omega 2 \pi R^2,
kur R - rādiuss, \omega - leņķiskais ātrums.

Reālas plūsmas gadījumā cēlējspēks F_L un pretestības spēks F_D uz viena platuma vienību tiek izteikts:
: F_L = {C_L A \rho \frac{v_o^2}2} 
: F_D = {C_D A \rho \frac{v_o^2}2} 
C_L – celtspējas koeficients, C_D – pretestības koeficients, \rho – blīvums, A – virsmas laukums, v_o – gaisa plūsmas ātrums.

## Kuģis ar turboburām
1920. gados vācu fiziķis un inženieris Antons Fletners ierosināja ideju par kuģi, kas spētu pārvietoties, izmantojot Magnusa efektu. Lai nodemonstrētu “rotora-kuģa” praktiskumu, viņš nopirka buru kuģi un aizvietoja tā mastus ar diviem vertikāliem cilindriem, kuri bija 15 metrus augsti un 3 metrus diametrā. Šie cilindri izskatījās kā skursteņi. To griezes kustību nodrošināja 34 kW motori. Vēja plūsma kopā ar cilindru rotāciju radīja spēku (Magnusa efektu), kas grūda kuģi uz priekšu. Kuģis tika nosaukts par "Badenbādeni". Tas veiksmīgi šķērsoja Atlantijas okeānu, ierodoties Ņujorkas ostā 1926 gada 9. maijā. Kaut arī tika nodemonstrētas kuģa spējas, tas joprojām nebija tik efektīvs un praktisks kā parastie kuģi, un šī ideja netika turpināta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Analytic Functions, The Magnus Effect, and Wings MathPages
Gleznotāji

**"Gleznotāji"** ir Latvijas dokumentālā īsfilma, kas izdota 2004. gadā. Filmas režisore ir Asnāte Rībena.

## Sižets
Filmā tiek sekots līdzi māksliniekiem Helēnai Heinrihsonei, Ivaram Heinrihsonam un Borisam Bērziņam, viņu attieksmei pret darbu, kā arī tam, ko mākslinieks īsti glezno.

## Atsauces
Mihals Jordāns

**Mihals Jordāns** (, dzimis ) ir čehu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2023. gada Jordāns pārstāv Somijas hokeja līgas komandu Lahti "Pelicans". Iepriekš Jordāns ir spēlējis AHL komandā Šarlotas "Checkers", NHL komandā Karolīnas "Hurricanes", KHL komandās Kazaņas "Ak Bars" un Habarovskas "Amur" un  Šveices hokeja līgas komandā SC Rapperswil-Jona Lakers. 

Čehijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis sešos Pasaules čempionātos un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Haikas (filma)

**"Haikas"** ir Latvijas animācijas īsfilma, kas izdota 1995. gadā. Filmas režisors ir Edmunds Jansons.

## Sižets
Scenārija pamatā ir režisora veidotas haikas. Filmā tiek īsi un poētiski "uzgleznoti" ikdienišķi mirkļi.

## Atsauces
Tīģeru zelts

**"Tīģeru zelts"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1995. gadā. Filmas režisore ir Signe Baumane.

## Sižets
Filmā tiek parādīts sapnis par iziešanu no cilvēka bezatbildības labirinta.

## Atsauces
Daļa Rīgas

**"Daļa Rīgas"** ir latviešu grupas "Astro'n'out" dziesma ar Māras Upmanes-Holšteinas vārdiem par Maskavas forštates (Latgales apkaime) rūgto pagātni, mazo ieliņu šarmu un pretrunīgajiem rīdzinieku viedokļiem par šo pilsētas daļu.

Tā uzvarēja 2005. gadā biedrības „Avantis” rīkotajā konkursā „No sirds un no rajona” un kļuva par dokumentālās filmas „Rīga, mana Rīga” galveno dziesmu. Dziesma tika iekļauta „Astro'n'out” 2006. gada albumā „Kuš kuš”.

2018. gadā "Daļa Rīgas" ieguva 42. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Pirani vakuummetrs

**Pirani vakuummetrs** ir gāzes siltumvadāmības mērītājs, ko izmanto spiediena mērīšanai vakuuma sistēmās, to 1906. gadā izgudroja Marčello Pirani. Tā kā tā darbība ir balstīta uz gāzes  siltumvadāmības īpašībām, tas tiek klasificēts kā siltuma vakuummetrs. Pirani vakuummetrs izmanto gāzes siltumvadāmību spiediena diapazonā, kas ir mazāks par aptuveni 10—100 hPa. Šis vakuummetrs mēra spiedienu, balstoties uz kvēldiega pretestības mērīšanu, nosakot kvēldiega temperatūru.

*R<sub>T</sub>=R<sub>0</sub>(1+αT)*, kur

RT — kvēldiega pretestība, ja temperatūra *T(<sup>0</sup>C)*;

R0 — pretestība 0C un α — kvēldiega pretestības temperatūras koeficients.

Pirani vakuummetra kvēldiega diametrs ir 5—20 μm. Kvēldiegam var būt izmantoti šādi materiāli: niķelis, irīdijs, platīns vai volframs.

Pirani vakuummetra ierobežojumi ir:

# siltumvadāmība nebūs spiediena funkcija diapazonā aptuveni no 10 hPa līdz atmosfēras spiedienam (robeža ir atkarīga no gāzes tipa);
# gāzes siltumvadāmība būs maza pret termopārnesi kvēldiega galos pie zemāka spiediena par 10−4 hPa un tādējādi vairs neietekmēs kvēldiega siltuma atdevi.

Pirani vakuummetrs ir jutīgs pret dažāda veida gāzēm vakuuma sistēmā, jo gāzēm atšķiras masa, tātad atšķirsies paņemtais siltuma daudzums no kvēldiega virsmas. Turklāt vakuummetra rādījumi var būt neprecīzi un ar noteiktu kļūdu tad, ja vakuummetrs tika kalibrēts pēc sausa gaisa, bet faktiski tiek izmantots, lai mērītu argonu.

## Atsauces
Laiks eņģeļiem

**"Laiks eņģeļiem"** ir Latvijas animācijas īsfilma, kas izdota 1999. gadā. Filmas režisore ir Māra Liniņa.

## Sižets
Filmas sižeta pamatā ir ideja par to, ka cilvēki dzīvo pārāk bezatbildīgi, paļaudamies uz kādu augstāku spēku, kas visu jebkurā laikā varēs izglābt.

## Atsauces
Zvaigžņu tēja

**"Zvaigžņu tēja"** ir Latvijas animācijas īsfilma, kas izdota 1999. gadā. Filmas režisors ir Edmunds Jansons.

## Sižets
Zvaigžņu mednieks atgriežas atpakaļ savās mājās, kur viņu gaida sieva un tēja, kurā it kā atspīd zvaigznes.

## Atsauces
Baltā

**"Baltā"** ir Latvijas animācijas īsfilma, kas izdota 2001. gadā. Filmas režisors ir Edmunds Jansons.

## Sižets
Filma balstīta uz Jāņa Jaunsudrabiņa zīmējumiem un grāmatu "Baltā grāmata". Janka vēlas sau cepuri, taču līdzšinējie centieni ir nesekmīgi.

## Atsauces
Čatiņš

**"Čatiņš"** ir Latvijas animācijas īsfilma, kas izdota 2002. gadā. Filmas režisors ir Dzintars Krūmiņš.

## Sižets
Filma veidota izglītošanās nolūkos, lai skatītājiem parādītu, kas ir internets un kā ar to strādāt.

## Atsauces
Sergejs Kaļiņins

**Sergejs Kaļiņins** (, dzimis ) ir krievu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2020) Kaļiņins pārstāv KHL komandu Čeļabinskas "Traktor".

## Spēlētāja karjera
Iepriekš Kaļiņins ir spēlējis Omskas "Avangard", Sanktpēterburgas SKA un Maskavas CSKA, AHL komandā Toronto "Marlies" un NHL komandā Ņūdžersijas "Devils".

Krievijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis divos Pasaules čempionātos un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Oskars Fantenbergs

**Oskars Fantenbergs** (, dzimis ) ir zviedru hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Fantenbergs pārstāv Zviedrija hokeja līgas komandu Linkopings HC.

## Spēlētāja karjera
Iepriekš Fantenbergs ir spēlējis Zviedrijas hokeja līgas komandās HV71 un Frölunda HC un KHL komandās HK Soči un Santpēterburgas "SKA" . Laika posmā no 2017. līdz 2020. gadam Fantenbergs spēlēja Ziemeļamerikā, kur Losandželosas "Kings", Vankūveras "Canucks" un Kalgari "Flames" rindās kopumā aizvadīja 124 spēles Nacionālajā hokeja līgā.

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2016. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Dinamiskais spiediens

**Dinamiskais spiediens** ir kustīga šķidruma spiediena palielināšanās, salīdzinot ar tā statisko vērtību kustības dēļ.

:P = \dfrac {\rho\, V^{2}}{2}
kur izmantojam SI sistēmu:

:

## Fiziskālais apraksts
Dinamiskais spiediens ir kinētiskā enerģija šķidruma daļiņas tilpuma vienībā. Dinamiskais spiediens faktiski ir viens no Bernulli vienādojuma noteikumiem, ko var atvasināt no enerģijas saglabāšanas esošajam šķidrumam kustībā. Vienkāršotos gadījumos dinamiskais spiediens ir vienāds ar starpību starp stagnācijas spiedienu un statisko spiedienu.

## Izmantošana
right|thumb|Gaisa plūsma iet caur Venturi mērītāju, parādot kolonnas, kas ir savienotas ar U formas manometru, kurš ir daļēji piepildīts ar ūdeni
Dinamiskais spiediens, kopā ar statisko spiedienu un paaugstināto spiedienu, tiek izmantots Bernulli principā kā enerģijas bilance slēgtā sistēmā. Šie trīs nosacījumi tiek izmantoti, lai definētu nesaspiežama šķidruma, kam ir konstants blīvums, stāvokli slēgtā sistēmā.

## Skatīties arī
*Spiediens
*Pretestība
*Bernulli princips

## Atsauces
* L. J. Clancy (1975), *Aerodynamics*, Pitman Publishing Limited, London. 
* Houghton, E.L. and Carpenter, P.W. (1993), *Aerodynamics for Engineering Students*, Butterworth and Heinemann, Oxford UK.  
* 

### Piezīmes

## Ārējās saites
* Definition of dynamic pressure on ''Eric Weisstein's World of Science''
Skapis (filma)

**"Skapis"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 2004. gadā. Filmas režisors ir Dzintars Krūmiņš.

## Sižets
Animācijas filma cenšas atbildēt uz jautājumiem "Kas ir kas?" un "Kas kuram ir iekšā?".

## Atsauces
Ragainītis, Mūziks un Bubesīte

**"Ragainītis, Mūziks un Bubesīte"** ir Latvijas animācijas īsfilma, kas izdota 2003. gadā. Filmas režisore ir Māra Liniņa.

## Sižets
Sunītis Mūziks satiek krupju meiteni Bubesīti. Abi vēlas redzēt Ragainīti, noslēpumainu ezerzirdziņu. Trijotnes negaidītā satikšanās apliecina, ka sapņi piepildās.

## Atsauces
Dvēseles dziesma

**"Dvēseles dziesma"** ir Ērika Ešenvalda kora „Juventus” 90. gadadienai sacerēta dziesma ar Anitas Kārkliņas vārdiem.

Tā tapa 2010. gadā, kad kora diriģents Juris Kļaviņš palūdza Anitai Kārkliņai sacerēt vārdus dziesmai, kas varētu izskanēt kora jubilejas koncerta noslēgumā un vēlāk arī Studentu dziesmu svētkos. Komponistam Ešenvaldam tika aizsūtīti vairāki dziesmas vārdu varianti, viņš izraudzījās dzejoli „Dvēseles dziesmu”, kas oriģinālā bija veltījums Brīvības piemineklim. 
Kora „Juventus” priekšnesumā „Dvēseles dziesma” pirmoreiz izskanēja 2010. gada oktobrī. 2013. gadā to iekļāva XXV Vispārējo latviešu Dziesmu un Deju svētku programmā.

2018. gadā "Dvēseles dziesma" ieguva 43. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Miljoniem iespēju, kā atdot galus

**"Miljoniem iespēju, kā atdot galus"** () ir 2014. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir Sets Makfārlins. Citas lomas atveido Šarlīze Terona, Amanda Saifreda, Nīls Patriks Heriss, Džovanni Ribisi, Sāra Silvermana un Liams Nīsons. Filmas pirmizrāde gan ASV, gan Latvijā notika 2014. gada 30. maijā.

Filmas galvenais varonis ir gļēvs aitkopis Alberts. Kad viņu pamet mīļotā sieviete, Alberts iepazīstas ar kāda slavena bandīta sievu, kura palīdz viņam rast sevī drosmi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stevauns Kardls Stēvaunsons

**Stevauns Kardls Stēvaunsons** (, , dzimis , miris ) bija Islandes aktieris. Ievērību guvis ar ļaundara tēla Robija Rotena (*Robbie Rotten*) atveidošanu TV programmā *[[Lazy Town]]*.

## Ārējās saites
Meitene ar pūķa tetovējumu (2011. gada filma)

**"Meitene ar pūķa tetovējumu"** () ir 2011. gada ASV un Zviedrijas kopražojuma trilleris, kuras režisors ir Deivids Finčers. Filma balstīta Stīga Lāšona tāda paša nosaukuma romānā, galvēnās lomas atveido Denjels Kreigs, Rūnija Mara, Kristofers Plamers, Stellans Skašgords, Stīvens Berkofs un Robina Raita. Filmas pirmizrāde ASV notika , bet Latvijā – .

Filma tika nominēta piecām Amerikas Kinoakadēmijas balvām. Galvenās lomas tēlotāja Rūnija Mara pretendēja uz labākās aktrises godu, bet filmas skaņu celiņš nominēts kategorijās par labāko skaņas montāžu un labāko skaņas ierakstu, kā arī par labākā kinooperatora veikumu un labāko montāžu. Vienā no nominācijām balva tika iegūta — par labāko filmas montāžu.

Filma stāsta par meiteni, kas pazudusi pirms 40 gadiem un kuras liktenis nedod mieru kādam vīram. Pēdējā mēģinājumā atklāt meitenes pazušanas noslēpumu viņš noalgo žurnālistu, kas spējis atrisināt vissarežģītāko noziegumu detaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Miezītis

**Aleksandrs Miezītis** (dzimis , miris ap 1946. gadu) bija latviešu cīkstonis, startējis grieķu—romiešu cīņā.

## Dzīvesgājums

Dzimis Rīgā, galdnieka Pētera Miezīša un viņa sievas Otīlijas, dzimušas Mendes, ģimenē.

Pārstāvējis Rīgas 1. atlētu klubu. Piedalījies  Stokholmā. Startēja svara kategorijā 55 līdz 60 kg, bet izstājās 2. kārtā (divi zaudējumi: dānim Verneram Hetmaram un britam Džordžam Makenzi). 3. vieta Viskrievijas sporta spēlēs 1913. gadā un 3. vieta Krievijas čempionātā 1914. gadā. Krievijas atlētikas čempionātā Pēterburgā 1915. gadā — galvenā balva. Krievijas meistarsacīkšu uzvarētājs grieķu—romiešu cīņā un boksā vieglajā svarā (1918), Maskavas meistarsacīkšu uzvarētājs (1915).

1935. gadā Rīgā viņš nodibināja džiudžitsa klubu un Otrā Pasaules kara laikā vadīja fiziskās audzināšanas un tuvcīņas nodarbības Latviešu leģiona instruktoru un vada komandieru skolā Bolderājā.

Latvijas Smagatlētikas savienības valdes loceklis. Latvijas Sporta organizācijas apvienības olimpiskās vienības treneris smagatlētikā. Fiziskās audzināšanas instruktors policijā. Strādājis par treneri 1. Rīgas Atlētu klubā. Vadījis rīta vingrošanu Rīgas Radiofonā.

Otrā pasaules kara beigās sagūstīts, gājis bojā Noriļlaga nometnē.

## Ārējās saites

## Atsauces
Brīvības laukums (Rīga)

thumb|300px|Brīvības laukums 1939. gada reklāmas atklātnē. 
**Brīvības laukums** ir laukums ap Brīvības pieminekli Centra apkaimē Rīgā starp Brīvības bulvāri un Kaļķu ielu un no Raiņa bulvāra līdz Zigfrīda Annas Meierovica bulvāra un Aspazijas bulvāra krustojumam. To regulāri izmanto kā laukumu svinīgām norisēm un pasākumiem.

## Vēsture
Brīvības laukuma pirmsākumi meklējami Zviedru Vidzemes laikā 17. gadsimtā, kad pēc inženiera Rodenburga plāna izbūvējot jaunos Rīgas nocietinājumus, galvenos pilsētas vārtus pārvietoja Kaļķu ielas galā. 18. gadsimtā Kaļķu vārtu priekšā atradās neapbūvēta Esplanāde līdz Elizabetes ielai, aiz kuras sākās Pēterburgas priekšpilsētas apbūves teritorija un Lielā Smilšu iela, ko 1818. gada pārdēvēja par Aleksandra ielu. Pēc zemes vaļņu nojaukšanas 1859. gadā, Aleksandra ielu pagarināja līdz Pilsētas kanālam un 1861. gadā nosauca par Lielo Aleksandra ielu. Laika posmā no 1870. līdz 1876. gadam Lielās Aleksandra ielas posmu no Pilsētas kanāla līdz Elizabetes ielai nosauca par Aleksandra bulvāri, bet 1923. gadā to pārdēvēja par Brīvības bulvāri. 

1935. gadā laukumā atklāja Brīvības pieminekli. 
1987. gada 14. jūnijā, trīs gadus pirms Latvijas neatkarības atjaunošanas, laukumā pie Brīvības pieminekļa notika pirmā pret padomju varu vērstā demonstrācija, kurā piedalījās ap 5000 cilvēku — Helsinki-86 organizētā ziedu nolikšana pie Brīvības pieminekļa padomju režīma veikto masu deportāciju upuru piemiņai.

Rīgas dome 2018. gada martā atbalstīja Brīvības laukuma nosaukuma piešķiršanu teritorijai ap Brīvības pieminekli.

## Senu attēlu galerija


Rīgas Pēterburgas priekšpilsēta pirms degšanas (1812).jpg|Skats uz Lielo Smilšu ielu un Pēterburgas priekšpilsētu pirms 1812. gada
Aleksandra bulvāris pēc pilsētas mūru nojaukšanas 1860.jpg|Aleksandra bulvāris pēc pilsētas mūru nojaukšanas 1860. gadā
Rīgas skats no Kaļķu ielas uz Aleksandra bulvāri 1880.jpg|Skats no Kaļķu ielas uz Aleksandra bulvāri ap 1880. gadu
Skats uz Kaļķu ielu pēc 1901.jpg|Elektriskā tramvaja pietura pēc 1901. gada 
Riga in der Zukunft.jpg|Rīga nākotnē (pastkarte *Riga in der Zukunft* 20. gadsimta sākumā), fotogrāfs paredzējis gaisa tramvajus, dirižabļus, automašīnas un dažādu rasu iedzīvotājus


## Atsauces
Sjinina

**Sjinina** (, , ) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Ķīnas centrālajā daļā, Cjinhai provinces administratīvais centrs. Sjininā 2010. gadā dzīvoja 1,15 miljoni iedzīvotāju, tā ir lielākā pilsēta Tibetas kalnienē.

Vairāk nekā 2000 gadus Sjinina atradās uz Zīda ceļa. Vairākām Ķīnas dinastijām Sjinina kalpoja kā cietoksnis pret kareivīgajām nomadu ciltīm, kas uzbruka no rietumiem. Sjinina kļuva par Cjinhai provinces administratīvo centru 1928. gadā, pirms tam tā bija viena no Gaņsu provinces pilsētām. Sjininā atrodas reliģiski nozīmīgas vietas gan musulmaņiem, gan budistiem, piemēram Donguaņas mošeja un Taeras klosteris.

## Atsauces

## Ārējās saites
Edgars Krūmiņš

**Edgars Krūmiņš** var būt:
* Edgars Krūmiņš (1985) — latviešu basketbolists;
* Edgars Krūmiņš (1979) — latviešu bundzinieks;
* Edgars Krūmiņš (1909—?) — latviešu šahists.
Sandra Sila

**Sandra Sila** (dzimusi ) ir latviešu kostīmu māksliniece.

Mācījusies Rīgas Lietišķās mākslas vidusskolā un Latvijas Mākslas akadēmijā.

Kino debitējusi 1981. gadā kā Vasilija Masa asistente filmā "Limuzīns Jāņu nakts krāsā". 1982. gadā filmā "Īsa pamācība mīlēšanā" debitējusi kā kostīmu mākslinieka asistente, bet 1988. gadā sākusi strādāt par kostīmu mākslinieci.

Strādājusi pie vairākām filmām, tajā skaitā vairākām Jāņa Streiča filmām ("Likteņdzirnas", "Vecās pagastmājas mistērija" un "Rūdolfa mantojums"), kā arī Aigara Graubas filmās "Rīgas sargi" un "Nameja gredzens".

## Atsauces
Opa Muurikka

***Opa Muurikka*** ir Somijas uzņēmuma *[[Pisla (uzņēmums)|Pisla]]* virtuves un ēdienu ārā gatavošanas piederumu produktu grupa. *Opa Muurikka* birojs un ražotne atrodas Mikeli. Produkcija tiek izplatīta gan Somijā, gan citās valstīs.

No 2000. līdz 2020. gadam zīmolus pārvaldīja uzņēmums ***Opa Muurikka Oy***, līdz tas tika integrēts *Pisla* struktūrā. Uzņēmumā strādāja aptuveni 30 darbinieki un apgrozījums gadā bija aptuveni 7,5 miljoni EUR.

## Vēsture
1980. gadu sākumā uzņēmums *[[U-cont]]*, kas veica dažādus iekārtu remontdarbus un ražoja degvielas tvertnes, no tvertņu ražošanā palikušajiem tērauda plākšņu pārpalikumiem sāka izgatavot pannas. Tās tirgoja ar zīmolu ***Muurikka***.

2000. gadā ēdiena gatavošanas un galda piederumu operācijas ar zīmolu *Muurikka* tika atdalītas no *U-Cont*, un kā atsevišķs uzņēmums ***Muurikka Team Oy*** tika dibināts 15. maijā.

2006. gadā tika pievienots virtuves piederumu ražotājs *Opa*, kas dibināts 1926. gadā. 2006. gada 8. septembrī *Muurikka Team Oy* tika pārdēvēts par ***Opa Muurikka Oy***.

2015. gadā par *Opa Muurikka Oy* īpašnieku kļuva Somijas uzņēmumu grupa *[[Pisla (uzņēmums)|Pisla]]*.
2020. gadā *Opa Muurikka Oy* aktīvi tika apvienoti ar *Pisla Oy*, un 2. jūnijā *Opa Muurikka Oy* tika dzēsts no Somijas uzņēmumu reģistra.

## Produkti
### Pannas
*Muurikka* ražo dažāda veida metāla pannas: auksti velmētas tērauda pannas, karsti velmētas pannas un čuguna pannas. Pieejamie pannu veidi: paeljas (*paella*), vok- (*WOK*), grila, burgera/pankūku un *Muurikka* oriģinālā panna.

### Tundra grils
1993. gadā tika izlaists pirmais *Tundra* grils. *Tundra* grils sākotnēji ir radies Lapzemē; ideja par *Tundra* grilu radās, apvienojot ugunskura vietu un vietu ēdiena gatavošanai. *Tundra* grils tiek izplatīts ar *Muurikka* zīmolu.

### Elektriskā kūpinātava
Elektriskās kūpinātavas 1999. gadā sāka ražot *Opa*. Pēc uzņēmumu apvienošanās tika izlaistas modernizētas elektriskās kūpinātavas.

## Galerija

Muurikka oriģinālā panna.jpg|*Muurikka* oriģinālā 48 cm panna
Tundra grils.jpg|*Tundra* grils *BBQ*, augstais
Kūpinātava.jpg|*Muurikka* elektriskā kūpinātava *W1100*


## Atsauces

## Ārējās saites
* Opa&Muurikka
* ''Muurikka'' preču izplatītājs Latvijā SIA ''JORDI''
Līs lietutiņš maigs

**"Līs lietutiņš maigs**" () ir Reja Bredberija postapokaliptiskā žanrā sarakstīts stāsts no cikla "Marsiešu hronikas". Tas pirmoreiz tika publicēts žurnālā *Collier* 1950. gada 6. maijā. Vēlāk tajā pašā gadā stāsts tika iekļauts Bredberija grāmatā “Marsiešu hronikas”. Tiek uzskatīts par vienu no slavenākajiem zinātniskās fantastikas stāstiem. Stāsta darbība norisinās Alendeilā Kalifornijā no 1985. gada 4. līdz 5. augustam (vēlākā izdevumā tika norādīts 2026. gads). Stāsta nosaukums nāk no Sāras Tīsdeilas *(Sara Teasdale, 1884-1933)* tāda paša nosaukuma dzejoļa, kas citēts šajā stāstā.

## Sižets
Ir notikusi katastrofa — pilsētu iznīcinājis kodolsprādziens, visi tās iedzīvotāji gājuši bojā. Taču vienīgajā mājā, kas brīnumainā kārtā saglabājusies, turpinās vienmērīga un pastāvīga dienas kārtība — mājas automātiskās sistēmas gatavo brokastis, uzkopj māju, uzklāj gultas, mazgā traukus, uzrunā cilvēkus, nezinādamas, ka mājas saimnieku vairs nav, vienīgais atgādinājums par viņiem ir baltas ēnas uz vienas no mājas sienām, kas nomelnējusi no spēcīga uzliesmojuma. Saimnieku vairs nav, bet māja vienalga cenšas saglabāt viņu mieru, aizverot logu slēģus, lai aizbiedētu pie loga pielidojušu nejauši izdzīvojušu putnu bariņu. Divpadsmitos dienā pie mājas ar pēdējiem spēkiem pievelkas suns. Dzīvnieks tiek atpazīts kā ģimenes mīlulis un ielaists, bet drīz pēc tam nobeidzas. Māja automātiski atbrīvojas no ķermeņa. Suns ir vienīgais stāsta personāžs, kurš kādu laiku vēl ir dzīvs. Vakarā automāts, nesaņēmis saimnieces atbildi, kādu dzejoli viņa vēlētos noklausīties, deklamē tās iemīļoto Sāras Tīsdeilas "Līs lietutiņš maigs".

Pulksten desmitos vakarā vēja brāzma virtuves logā ietriec koka zaru, uz plīts izlīst tīrīšanas šķidrums, izraisot ugunsgrēka izcelšanos. Māja brīdina iemītniekus iziet no ēkas un mēģina aizvērt durvis, lai ierobežotu liesmu izplatību. Māja mēģina cīnīties ar uguni, taču tās ūdens rezervuāri ir iztukšoti pēc vairākām ēdienu gatavošanas un tīrīšanas dienām bez papildināšanas. Uguns izplatās pa visu māju, iznīcinot visu, kas palicis no vecās dzīves. Nākamās dienas radioaktīvajā rītausmā ir atlikusi tikai viena siena — tā pati siena, uz kuras palikušas ģimenes ēnas. No tās skan balss, kas bez gala atkārto "Šodien ir 2026. gada 5 augusts, šodien ir 2026. gada 5 augusts ..."

## Dažādi
* Postapokaliptskajā datorspēlē *Fallout 3* vienā no vietām var atrast pamestu māju ar robotu, kas joprojām uzticīgi kalpo saviem sen mirušajiem saimniekiem. Ja tam palūdz lasīt dzeju bērniem, robots nolasīs: "Līs lietutiņš maigs". Zīmē, kas atrodas uz mājas sienas, var izlasīt, ka māja, tāpat kā Bredberija stāstā, piederējusi Maklelanu ģimenei. Aiz mājas vāļājas suņa mirstīgās atliekas.
* Stāsts apraksta bērnu istabu ar ekrāniem pa visām sienām. Līdzīga istaba aprakstīta Bredberija stāstā "Velda" (pēc šī stāsta ir uzņemta filma). Sienas-ekrāni bija arī dzīvojamā istabā Bredberija romānā "451 grāds pēc Fārenheita".

## Atsauces

## Ārējās saites
*There Will Come Soft Rains *Internet Speculative Fiction Database* vietnē
Andrejs Mironovs (hokejists)

**Andrejs Mironovs** (, dzimis ) ir krievu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2018) Mironovs pārstāv KHL komandu Maskavas "Dinamo". Iepriekš Mironovs ir spēlējis AHL komandā Sanantonio "Rampage" un NHL komandā Kolorādo "Avalanche".

Krievijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis divos Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Ezerzeme (laikraksts)

**Ezerzeme ** ir reģionālais laikraksts Krāslavas novadā. Tas iznāk reizi nedēļā piektdienās latviešu un krievu valodā. Krievu valodas izdevums ir  tulkojums no latviešu valodas. Avīzes drukātā versija ir melnbalta. Avīzes kolektīvs informē lasītājus par jaunumiem politikā, ekonomikā, sabiedriskajā dzīvē Latgales dienvidaustrumu novados.

## Vēsturiskie nosaukumi
* ""Sociaļističeskij Putj"" (); no 1947. līdz 1957. gadam iznāk tikai krievu valodā, kopš 1957. gada arī latviski;
* "Zarja Kommuņizma" (); no 1957. līdz 1962. gadam;
* "Komunisma Ausma";
* "Ezerzeme" () kopš Trešās Atmodas laikiem.

## Atsauces
Akvamens

**"Akvamens"** () ir 2018. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Džeimss Vans. Filma balstīta uz *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. Šī filma ir *[[DC Extended Universe]]* sestā daļa. Filmā galvenās lomas attēlo Džeisons Momoa, Embera Hērda, Vilems Defo, Patriks Vilsons, Dolfs Lundgrēns un Nikola Kidmena. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Artūrs Karijs uzzina, ka viņš ir Atlantijas zemūdens karaļvalsts mantinieks, līdz ar to viņam ir jāiemācās būt par karali, kā arī jākļūst par pasaules varoni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Batman: The Brave and the Bold

***Batman: The Brave and the Bold*** ir ASV animācijas seriāls, kuru izveidoja studija *[[Warner Bros. Pictures]]*  televīzijas kanāla *[[Cartoon Network]]* vajadzībām. Seriāla stāsta par *[[DC Comics]]* tēlu Betmenu. Tā pirmā sērija iznāca , savukārt pēdējā – .

## Ārējās saites
Kārlis Gailis (būvinženieris)

**Kārlis Gailis** (1901—1994) bija ievērojams Latvijas būvinženieris, darbojies gan kā praktiķis, gan kā akadēmiķis. Savā jomā strādājis gan pirms Latvijas okupācijas, gan tās laikā.

## Biogrāfija
Kārlis Mihails (Miķelis) Gailis dzimis 1901. gada 8. martā, Stienes muižā un kristīts Liepupes baznīcā. Viņa vecāki pēc neilga laika pārceļas uz Inciemu, kur tēvs strādā Inciema muižā par dārznieku (Anšlavs Eglītis šo muižu vēlāk apraksta savā grāmatā "Pansija pilī"). Pēc Lēdurgas pagastskolas beigšanas Kārlis dodas uz Rīgu, kur dzīvo pie radinieka optiķa Eduarda Gaiļa un studē Latvijas Universitātes būvinženierijas fakultātē. Fakultāti absolvējis 1929. gada 16. maijā.

Strādājis Latvijas Universitātē (vēlāk - Politehniskajā Institūtā) par docentu. Bijis arī Šoseju un zemes departamenta vecākais inženieris (1939. gadā).

Dzīvojis Rīgā, Sporta ielā 3. Sieva: Marta Gailis (dzimusi Bajārs). Trīs bērni (divas meitas un viens dēls). Miris 1994. gada 2. februārī. Apglabāts Rīgas Meža kapos.

## Zinātnisko pētījumu joma
Latvijas grants un akmeņu noderība betona celtnēs.

## Ievērojamākie darbi
Tilts pār Gauju Siguldā, virsbūves projekts (pie šī tilta strādājis divas reizes: pirms Otrā pasaules kara - atklāšana 1937. gada 23. jūlijā, un pēc tā (1950. gadā), jo tilts 1941. gadā tika uzspridzināts)

Tilts pār Lielupi Jelgavā, atklāts 1939. gadā (uzspridzināts, Otrā pasaules kara beigās atkāpjoties vācu karaspēkam)

## Apbalvojumi un tituli
* Jelgavas goda pilsonis
* Latvijas Republikas Atzinības krusts, 5. šķira (1938).
Sirēna (pilsēta)

**Sirēna** (; ) ir pilsēta un komūna Francijā Parīzes ziemeļrietumos, 9,3 kilometri no pilsētas centra; faktiski viens no Parīzes rajoniem. Viens no turīgākajiem pilsētas rajoniem. Šeit atrodas vairāku lielu kompāniju galvenās mītnes.

## Izglītība
* SKEMA Business School

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Uldis Pauzers

**Uldis Pauzers** (dzimis  Liepājā, miris  Rīgā) bija latviešu kinomākslinieks.

1953. gadā beidzis J.Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolu. 1960. gadā beidzis Maskavas Vissavienības Kinematogrāfijas institūtu.

1958. gadā sācis piedalīties izstādēs. Laika posmā no 1960. līdz 1979. gadam bijis mākslinieks inscenētājs Rīgas Kinostudijā. Rakstījis arī filmu scenārijus. Strādājis pie tādām filmām kā "Motociklu vasara", "Dāvana vientuļai sievietei", "Ceplis" un "Elpojiet dziļi". Bijis Latvijas Mākslinieku savienības biedrs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Uldis Pauzers filmas.lv
Man vajadzēja būt saudzīgākam

**"Man vajadzēja būt saudzīgākam"** ir Latvijas pasūtījuma filma, kas izdota 1963. gadā. Filmas režisors ir Rolands Kalniņš.

## Sižets
Filmā tiek stāstīts par to, cik sievietes organismam ir kaitīgs aborts.

## Atsauces
Mūžīgais Fausts

**"Mūžīgais Fausts"** ir Latvijas dokumentālā īsfilma, kas izdota 1999. gadā. Filmas režisors ir Rolands Kalniņš.

## Sižets
Filmā tiek parādīta Johana Volfganga fon Gētes "Fausta" nozīme latviešu kultūras attīstībā.

## Atsauces
Rūdolfs Kugrēns

**Rūdolfs Kugrēns** (dzimis 1991. gada 9. augustā Rīgā, Latvijā) ir latviešu komiķis un televīzijas raidījumu vadītājs, kā arī viens no raidieraksta "Paga Ko?" veidotājiem un komiķu apvienības *[[Comedy Latvia]]* dalībniekiem.

## Komiķa karjera
Kugrēns savu *stand-up* komiķa karjeru sāka 2014. gadā ar stāvizrādi "Ikdieņi", uzstājoties dažādos bāros un klubos dzimtajā Rīgā. 2015. gada martā sekoja pirmā profesionālā izrāde "VS" un tā paša gada novembrī izrāde "Fiasko". 2016 gada nogalē izrāde ar nosaukumu "NēNuJā", kuras nosaukums radies no populāras frāzes latviešu vidū. 2017. gada novembrī izrāde — "Prieks", 2018. gada 16. decembrī ar pirmizrādi *[[Splendid Palace]]* debitēja stāvizrādē "Plezīrs". 2019. gada Augustā Rūdolfs Kugrēns uzstājās vienā no lielākajiem komēdijas un mākslas festivāliem pasaulē *Edinburgh Festival Fringe*. Tās ietvaros vairākas reizes kā viesmākslinieks uzstājās *Comedy Club Estonia* veidotajā priekšnesumā *Straight Outta Estonia* un citos.

2019. gadā bija galvenais izpildītājs *Comedy Latvia* tūres *Tas Nav Nopietni* ietvaros. 2019. gada 30. decembrī Rīgā Spīķeru koncertzālē pirmizrādi piedzīvoja Rūdolfa solo stāvizrāde "Kā to ņem". 2020. gada sākumā papildus izrādēm Rīgā, Kugrēns uzstājās arī citās Latvijas pilsētās: Valmierā, Cēsīs, Ventspilī u.c.

## TV karjera
Īslaicīgi parādījies dažādos interneta televīziju un televīziju projektos — tā piemēram vadīja Latvijā populārā totalizatora *[[Betsafe Latvija|Betsafe]]* spēli "Gols, uj štanga" 2018. gada pasaules kausa futbola laikā un filmējies arī vienā epizodē Latvijas seriālā "Svešā seja", par atpazīstamāko projektu televīzijā uzskatāms raidījuma "Ūdenszeļļi" vadīšana — iknedēļas apskats par NBA un citiem basketbola notikumiem, kas vērojams gan Best4Sport TV televīzijas kanālā, gan sociālā tīkla *[[Facebook]]* tiešraidē. Kugrēns vadījis arī Latvijas "Ekstra faktoru" — populārā šova "X Faktors" pavadošo raidījumu un bijis vadītājs "Jameson Dīvāna Eksperti" interneta raidījumā.

## Personīgā dzīve
Rūdolfs Kugrēns dzimis 1991. gada 9. augustā Rīgā. Jaunākais no trim bērniem ģimenē, Rūdolfa bērnība pagāja Rīgā un vasaras mēnešos vecmāmiņas lauku mājā pie Viešūra ezera netālu no Gaiziņkalna. Absolvējis Rīgas Valsts vācu ģimnāziju, Rūdolfs bez dzimtās latviešu pārvalda arī angļu un vācu valodu. Galvenie vaļasprieki — basketbols un amerikāņu futbols. Šobrīd Rūdolfs ir amatieru basketbola komandas BK "Rimša" kapteinis un arī amerikāņu futbola "Riga Lions" spēlētājs. Kugrēns bijis viens no amerikāņu futbola pamatlicējiem, Latvijā piedaloties pirmās komandas "Mad Dogs" izveidē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rūdolfs Kugrēns izrades.lv
Tā dejo Latvijā

**"Tā dejo Latvijā"** ir Latvijas pasūtījuma filma, kas izdota 1969. gadā. Filmas režisors ir Rolands Kalniņš.

## Sižets
Filma tika veidota Vispasaules izstādei Osakā, lai iepazīstinātu izstādes apmeklētājus ar latviešu dejām.

## Atsauces
Kozete

**"Kozete"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1977. gadā. Filmas režisors ir Arnolds Burovs.

## Sižets
Animācijas filmas pamatā ir Viktora Igo romāna "Nožēlojamie" fragments. Tajā tiek stāstīts par Kozetes rūgto dzīvi.

## Atsauces
Ardievu, divdesmitais gadsimt!

**"Ardievu, divdesmitais gadsimt! "** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 2006. gadā. Filmas režisors ir Uldis Brauns.

## Sižets
Filma veidota kā Latvijas cilvēku likteņu un saimnieciskās dzīves hronika no 1905. gada revolūcijas līdz Baltijas ceļam un Trešajai atmodai.

## Atsauces
Tīģeris Ņau-ņau

**"Tīģeris Ņau-ņau"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1967. gadā. Filmas režisors ir Arnolds Burovs.

## Sižets
Kāds mazs zēns ļoti nevīžīgi un nejauki izturas pret rotaļļietām, tajā skaitā pret rudu kaķēnu. Kādā brīdī puika ar savām izklaidēm sadusmo burvju mākslinieku, kurš puiku pārvērš lellē, bet kaķēns kļūst par tīģeri. Nu puikam jācenšas no zvēra aizbēgt.

## Atsauces
Papiņš

**"Papiņš"** ir Latvijas animācijas filma, kas izdota 1986. gadā. Filmas režisors ir Arnolds Burovs.

## Sižets
Animācijas filmā ar leļļu palīdzību tiek parādīta alkohola lietošana pieaugušo sadzīvē.

## Atsauces
Entalpija

**Entalpija** (, *enthálpō* — ‘sildīt’), **siltuma funkcija** jeb **rašanās siltums** ir termodinamiskais potenciāls, kas raksturo sistēmas siltumsaturu. To apzīmē ar lielo grieķu burtu ēta (Η). Vispārīgi entalpija termodinamiskā sistēmā ir vienāda ar vielas iekšējās enerģijas U summu ar spiediena p un tilpuma V reizinājumu, tas ir, 

: \Eta \equiv U+pV .

Entalpijas mērvienība ir džouli (J), bet bieži izmanto kilodžoulus (kJ).

Vienādojums iekšējās enerģijas diferenciālim ir šāda:

:  \mathrm{d}U = T\mathrm{d}S - P\mathrm{d}V , 

kur T ir termodinamiskā temperatūra, bet S ir entropija. Līdz ar to entalpijas diferenciāļa izteiksme ir šāda:

:  \mathrm{d}\Eta = T\mathrm{d}S +V\mathrm{d}P.
Biedrības salas

**Biedrības salas** (, ) ir arhipelāgs Klusā okeāna dienvidos, Franču Polinēzijas pēc platības lielākais, apdzīvotākais un ekonomiski nozīmīgākais arhipelāgs. Arhipelāgā ietilpst Franču Polinēzijas lielākā sala Taiti ar galvaspilsētu Papeeti, kā arī augstākā virsotne Orohena (2241 m vjl). Administratīvi arhipelāgs dalās divās administratīvās vienībās, kas savukārt sastāv no 20 komūnām.

## Vēsture
Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka polinēzieši Biedrības salas apdzīvojuši ap m.ē. 1000. gadu. Pirms eiropiešu ierašanās salās bija izveidojusies attīstīta kultūra ar savu mitoloģiju un valdnieku dinastijām. Pirmie no eiropiešiem salās ieradās britu ekspedīcija Semjuela Volisa vadībā ar kuģi *Dolphin* 1767. gadā, kad tie izkāpa krastā Taiti salā. Nosaukumu "Biedrības salas" (*Society Islands)* par godu savas ekspedīcijas sponsoram Karaliskajai biedrībai pirmoreiz izmantoja Džeimss Kuks 1769. gadā, attiecinot to uz Aizvēja salām, bet vēlāk nosaukumu attiecināja arī uz Vējpuses salām.

## Ģeogrāfija
Biedrības salas dalās divās grupās — Aizvēja salās un Vējpuses salās, kas vienlaicīgi ir divas Franču Polinēzijas administratīvas vienības. Salas galvenokārt vulkāniskas izcelsmes, bet ir arī seši klasiskie koraļļu atoli.

### Salas un atoli

## Atsauces

## Ārējās saites