open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ameriko Galjego

**Ameriko Rubens Galjego** (, dzimis ) ir Argentīnas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis divas komandas – *[[Newell's Old Boys]]* un ''River Plate''. Kopumā Argentīnas pirmajā divīzijā aizvadījis 440 mačus.

Argentīnas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1975. līdz 1982. gadam. Ar izlasi uzvarējis 1978. gada FIFA Pasaules kausā. Piedalījies arī 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām strādājis par treneri Argentīnā, Meksikā un Čīlē, kā arī no 2019. līdz 2020. gadam bijis Panamas futbola izlases galvenais treneris.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1981, 1985–86
* Copa Libertadores: 1986
* Copa Interamericana: 1986
* Starpkontinentālais kauss: 1986

**Argentīna**

* FIFA Pasaules kauss: 1978

### Trenera karjera
**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1994, 2000

**Independiente**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2002

**Newell's Old Boys**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2004

**Toluca**

* Meksikas pirmā divīzija: 2005
* Campeón de Campeones: 2006

## Ārējās saites
Heirakanti

**Heirakanti** (*Cheiracanthus*) ir akantodveidīgo akantodu ģints. Tās pārstāvji dzīvoja devona periodā un bija izplatīti Skotijā, Špicbergenā, Severnajā Zemļā, Vācijā, Antarktīdā u.c. Šīs ģints pārstāvju zvīņas ir sastopamas arī Latvijas devona nogulumos. Heirakantu tipveida suga ir *[[Cheiracanthus murchisoni]]'.

== Apraksts ==
Tās bija nelielas [[zivis]]. Ķermenis nedaudz laterāli saplacināts. [[Astes spura|Aste]] spēcīga, ar pagarinātu augšējo daivu un ļoti nelielu izgriezumu. Palielinātu [[Zvīņas|zvīņu]] uz ķermeņa nav. [[Muguras spura]] projicējas starp [[Vēdera spuras|vēdera spurām]] un [[Anālā spura|anālo spuru]]. Vēdera spura atrodas pa vidu starp [[Krūšu spura|krūšu spurām]] un anālo spuru. Cirkumorbitālajā gredzenā ir 4-6 plānas plātnītes. [[aukslēju-kvadrātskrimslis]] un [[mekeļskrimslis]] pārkaulojas katrs no viena centra. Ir *extramandibulare*. [[Plecu josla]] sastāv no [[lāpstiņa]]s un [[Korakoīds|korakoīda]]. Muguras un anālajai spurai ir viena neliela [[bazālija]]. [[Peldspuru dzelkšņi]] ir slaidi. Krūšu dzelkšņi ir nedaudz garāki par citiem. Muguras, anālais un vēdera dzelkšņi ir apmēram vienāda lieluma. Visiem ir peldplēve, kas aiziet līdz dzelkšņu galiem. Dzelkšņiem ir liela, gluda priekšējā riba, kas ar dziļu vagu nodalīta no pārējās sīkām gareniskām vadziņām klātas plakanā dzelkšņa virsmas. Dzelkšņa dobums iet gandrīz līdz pašam galam.

=== Zvīņas ===
Uz zvīņu vainagiem ornamentējumu veido paralēli un vēdekļveidīgi saplūstoši ķīlīši, kas stiepjas pāri visam vainagam vai arī aizmugurējā daļā pakāpeniski saplūst. Aizmugurējā daļā uz zvīņas garenass reizēm paceļas divi (vai viens) centrālais ķīlis. Kakliņš ir augsts. Pamatne ir liela un izliekta. Kakliņā virs pamatnes virsmas atrodas lieli, ļoti sarežģīti (daudzstāvīgi), radiāli un cirkulāri [[Asinsvadi|asinsvadu]] kanāli. No tiem paceļas lieli, augšupejoši kanāli, kas izliecas vainaga plaknē un vēdekļveidīgi stiepjas uz tā aizmugurējo daļu. Virs "[[Embrionālā zvīņa|embrionālās zvīņas]]" pamatnes atrodas sarežģīts kanāls. Pamatnes bezšūnu [[Kaulaudi|kaulaudos]] atrodas daudz sīku nenosakāmas izcelsmes kanāliņu.

== Sistemātika ==
* ģints: † *'Cheiracanthus*' <small>Agassiz, 1835</small>
:* suga: † *Cheiracanthus brevicostatus* <small>Gross, 1973</small>
:* suga: † *Cheiracanthus crassus* <small>Valiukevičius, 1985</small>
:* suga: † *Cheiracanthus flabellicostatus* <small>Pinakhina, 2018</small>
:* suga: † *Cheiracanthus gibbosus* <small>Valiukevičius, 1986</small>
:* suga: † *Cheiracanthus intricatus* <small>Valiukevičius, 1985</small>
:* suga: † *Cheiracanthus latus* <small>Egerton, 1861</small>
:* suga: † *Cheiracanthus murchisoni* <small>Agassiz, 1835</small>
:* suga: † *Cheiracanthus longicostatus* <small>Gross, 1973</small>
:* suga: † *Cheiracanthus talimae'' Valiukevičius, 1985

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Steps

**Steps** (īstajā vārdā **Artūrs Staprēns**) ir latviešu reperis, *[[New Wavy]]* un *[[BANDA BANDA]]* dalībnieks.

Muzikālo karjeru Steps sāka 2015. gadā kā pankroka izpildītājs. Vēlāk viņš pievienojās apvienībai *[[New Wavy]]*, kur guva atpazīstamību ar dziesmām "Šajā pusē", "Tirgo" un "Viņi grib flexot". 2019. gadā Steps izdeva savu pirmo soloalbumu "Jaunais", bet 2022. gadā — albumu "Slikc Sunc", kurā kā viesmākslinieki piedalās ansis, Ozols, rolands če, *[[Prusax]]*, *[[xantikvariāts]]* un citi.

## Diskogrāfija
* *[[Jaunais (albums)|Jaunais]]* (2019)
* *[[Slikc Sunc (albums)|Slikc Sunc]]* (2022)

## Atsauces
Ptihodiktioni

**Ptihodiktioni** (*Ptychodictyon*) ir diplakantīdu akantodu ģints. Tās pārstāvji bija izplatīti vidusdevonā, no rēzeknes līdz arukilas svītai, Galvenajā devona laukā (Baltija, Ļeņingradas apgabals, Baltkrievija), Vācijas ziemeļos un Špicbergenas rietumu daļā. Šīm zivīm ir zināmas tikai zvīņas. Veseli ķermeņi nav atrasti. Ptihodiktionu ģints tipveida suga ir *[[Ptychodictyon rimosum]]*.

## Apraksts
Zivis bija klātas ar dažāda izmēra zvīņām. Daudz ir liela izmēra formu. Vainags ir gluds vai ar daudzām sīkām taisnām vadziņām, sakārtotām "eglītes" veidā. Gludo zvīņu raksturīgākā pazīme ir sarežģīta gļotu un poru kanālu sistēma, kas spīd cauri plānajai virsējai dentīna kārtiņai. Agrīnākajās augšanas plātnēs kanāli daļēji vai pilnīgi ir aizvietoti ar vienkāršajiem odontodiem. Vainaga mezodentīns ir caurausts ar īsiem, uz augšu vērstiem dentīna kanālu izaugumiem. Starp augšupejošajiem kanāliem kakliņā ir attīstīti sarežģīti, šauri dentīna kanāliņi. Pamatnē atrodas lieli asinsvadu kanāli.

## Sistemātika
* ģints: ***Ptychodictyon*** Gross, 1973
:* suga: *[[Ptychodictyon ancestralis]]* Valiukevičius, 1986
:* suga: *[[Ptychodictyon distinctum]]* Valiukevičius, 1979
:* suga: *[[Ptychodictyon rimosum]]* Gross, 1973
:* suga: *[[Ptychodictyon sulcatum]]* Gross, 1973

## Atsauces
Lūsija Heila

**Kārena Lusila (Lūsija) Heila** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, dziedātāja un televīzijas personība.

Popularitāti ieguva ar Bekas Somersas lomu seriālā *[[Bionic Woman]]* un Rousas Beikeres lomu seriālā *[[Privileged]]*. Pēc tam viņa guvu svarīgu lomu seriālā "Mazās, jaukās meles", atveidojot Ariju Montgomeriju (2010—2017).

Papildus aktiermākslai Heila ir arī mūziķe. 2003. gadā, viņa bija viena no piecām realitātes šova *American Juniors* uzvarētājām, Mūziķes karjeru turpināja kā solo māksliniece, parakstot līgumu ar *[[Hollywood Records]]*. 2012. gadā izdeva debijas studijas albumu *Road Between* (2014).

## Bērnība
Heila piedzima Memfisā, Tenesī štatā, medmāsas Džūlijas Naitas un Prestona Heila ģimenē. Viņu nosauca viņas vecvecmāmiņas vārdā. Viņai ir vecākā māsa Megija, pusmāsa Kērbija un pusbrālis Vess. Heila mācījās mājās. Bērnībā, viņa apmeklēja aktiermākslas un dziedāšanas nodarbības. 2012. gada augustā Heila atklāja, ka cietusi no ēšanas traucējumiem.

## Filmografija

### Filmas

### Televīzija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
A+

***A+*** ir latviešu repera *[[Prusax]]* debijas studijas albums, ko 2019. gada 23. septembrī izdeva *[[New Wavy|New Wavy Records]]*. Albums ir 34 minūtes garš, un tā galvenais singls ir “Pirmais Līgā". Albumā kā viesmākslinieki piedalās Ozols, rolands če, *xantikvariāts*, Steps, *Teacha* un *Trench Mafia Locco*. *A+* ir veltīts *Prusax* grūtībām skolā, sliktajām attiecībām ar skolotājiem un viņa uzskatiem par skolas nevajadzību panākumu gūšanai.

Albuma prezentācijas koncerts notika 11. oktobrī klubā *de flou*.

## Singli
Pirms albuma izdošanas *Prusax* izdeva četrus singlus. Pirmais singls "Pirmais Līgā", ko producēja *Gen$hi*, izdots 2018. gada 1. decembrī. Otrais singls "Repa Spēles Terorists", ko producēja Ingus Rutulis, izdots 2019. gada 1. aprīlī. Trešais singls *Arigato*, ko producēja Ingus Rutulis un kurā piedalās reperis Steps, izdots 2019. gada 20. maijā, bet ceturtais singls *Moshpit* izdots 2019. gada 2. augustā.

## Dziesmu saraksts

## Nominācijas
* Labākā debija (Mūzikas ierakstu gada balva "Zelta Mikrofons")
* Labākais hiphop mūzikas albums (Mūzikas ierakstu gada balva "Zelta Mikrofons")

## Atsauksmes
Neatkarīgās Rīta Avīzes žurnālists Sandris Vanzovičs no albuma izcēla dziesmu "Pirmais Līgā", kas, viņaprāt, esot "ļoti lipīgs gabals", dziesmu "Zajebal", kas, viņaprāt, "droši vien nenobriedušos prātos iesēdīsies uz ilgu laiku" un dziesmu "OG", kas, viņaprāt, esot "[p]ats jaudīgākais un labākais gabals" un tas, kādam "arī vajadzētu būt repam — agresīvam, sociāli asam, kā urbānās vides un ielas kultūras spogulim", bet ironizēja par albuma dziesmu vārdu vulgārumu, rakstot "Prusaka teksti būtu jāapzīmogo nevis ar cenzoru atzīmīti “18+”, bet vismaz “25+” — šajā albumā var gūt ļoti izsmeļošas ziņas par to, kas, kam un kur sūkā, kāpēc tas jādara, kā arī citu tikpat izglītojošu un nozīmīgu informāciju. Taču, kā tas tiek skandēts dziesmā “A”, “skola bija verī hārd / baigi p**a prātu / učenes man nāca klāt / teica — tev ir vāks”, tāpēc neko vairāk arī nevar prasīt, turklāt Prusaka faniem neko vairāk arī nevajag."

Tvnet.lv galvenā redaktora vietnieks Jānis Žilde uzskata, ka albums ir "būtisks pieturas punkts" Latvijas hiphopa attīstībā un atspoguļojot jaunās paaudzes sarunvalodu, kas esot pilna ne vien ar anglismiem un rusismiem, bet pat veselām frāzēm angļu valodā. Noslēgumā viņš secina, "Varam, protams, šausmināties par lamu vārdiem, par vulgāro vēstījumu, par nepareizo latviešu valodu, taču Prusakam ir attieksme, lai kāda tā arī būtu, bet attieksme — īpašība, kas pēdējos gados hipsterīgi dekoratīvās popmūzikas ainavā ir izzūdoša. Un "A+" 2019. gada pašmāju mūzikā objektīvi ir notikums, pagrieziena punkts. Gribam to vai ne."

## Atsauces
Sagaredžo

**Sagaredžo** () ir pilsēta Gruzijā, Kahetijas mharē, Sagaredžo municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts austrumos Iori upes ielejas ziemeļu malā Gombori grēdas pakājē  no valsts galvaspilsētas Tbilisi. 

## Vēsture
Vēstures avotos minēta no 19. gadsimta kā **Tvali** (თვალი). Sagaredžo nosaukums parādās no 15. gadsimta un attiecināts uz Garedži klosteriem piederošajiem ciemiem un īpašumiem. No 18. gadsimta parādās nosaukums Tvalsagaredžo (თვალ-საგარეჯო), bet 19. gadsimtā — Sagaredžo. No 1929. gada rajona centrs. Pilsēta kopš 1962. gada. Nozīmīgs vīnkopības un pārtikas rūpniecības centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Signagi

**Signagi** () ir pilsēta Gruzijā, Kahetijas mharē, Signagi municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts austrumos Alazani upes ielejas malā Gombori grēdas pakājē  no valsts galvaspilsētas Tbilisi. Nozīmīgs tūrisma centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos minēta 18. gadsimta pirmajā pusē. 1762. gadā pēc Gruzijas valdnieka Iraklija II rīkojuma uz veca cietokšņa pamatiem uzbūvēja jaunu cietoksni 40 ha platībā. Signagi kļuva par karaļa pilsētu, Kiziki novada centru. No 1801. gada apriņķa centrs Krievijas Impērijā. No 1938. gada rajona centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alazani

**Alazani** () vai **Ganiha** () ir upe Gruzijā un Azerbaidžānā, Kūras kreisā krasta pieteka. Sākas Lielā Kaukāza grēdā pie Didi Borbalo kalna. Augštecē tipiska kalnu upe; plūst pa šauru ieleju. Vidustecē noplūst Alazani ielejā kā līdzenumu upe ar meandrējošu gultni. Lejtecē Gruzijas un Azerbaidžānas robežupe. Ietek Mingečeviras ūdenskrātuvē; līdz tās izbūvei ietecēja Kūrā.

Jauktas barošanas — ap 40% gruntsūdeņi, 30—35% nokrišņi un sniega kušana. Pali pavasarī un vasaras sākumā. Lielākās pietekas ir Stori, Incoba, Katehčaja/Katehisckali, Durudži (visas kreisās). Līdz Mingečeviras ūdenskrātuves izbūvei lielākā Alazani pieteka bija Iori.

Upe minēta Strabona un Plīnija rakstos kā *Alazonius* vai *Alazon*. Lielākās pilsētas krastos ir Telavi, Gurdžaani, Cnori.

## Atsauces

## Ārējās saites
W (Kā pienākas)

**"W (Kā pienākas)"** ir latviešu repera *[[Prusax]]* singls, ko izdeva ''Universal Music Group'' 2022. gada 31. martā.
Nemīz, būs OK!

**"Nemīz, būs OK!"** ir latviešu repera *[[Prusax]]* pirmais minialbums, ko 2021. gada 5. februārī izdeva *[[Universal Music Group|Universal Music Oy]]*. Tajā ietilpst trīs dziesmas — "Nemīz", "Būs" un "OK!".

## Dziesmu saraksts

## Atsauces
Sīpoliņu akmeņlauzīte

**Sīpoliņu akmeņlauzīte** () ir akmeņlauzīšu dzimtas suga, kas savvaļā sastopama Eiropā. Latvijas rietumu un centrālajā daļā nereti sastopama pļavās, upju krastos, skrajos krūmājos un kāpās, bet valsts austrumu daļā — ļoti reti.

## Ārējās saites

* Latvijasdaba.lv

## Atsauces
Dzeltenā akmeņlauzīte

**Dzeltenā akmeņlauzīte ** () ir akmeņlauzīšu dzimtas suga, kas savvaļā sastopama ziemeļu reģionos pola tuvumā, dažas punktveida atradnes ir arī kalnu reģionos siltāka klimata apvidos. Dzeltenā akmeņlauzīte Eiropā ir viens no visstraujāk izzūdošajiem augiem biotopu pārveidošanas dēļ.

Latvijā dzeltenā akmeņlauzīte ir sastopama ļoti reti, vairākumā 19. gadsimtā un 20. gadsimta pirmajā pusē konstatēto atradņu pēdējā laikā vairs nav atrasta. Mūsdienās zināmās atradnes savstarpēji attālas un izklaidus gandrīz visā Latvijā, tomēr pārsvarā Kurzemes ziemeļrietumu piejūrā.

Suga ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā un Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā.

## Biotopi
Atsevišķi eksemplāri un skrajas grupas zāļu un pārejas purvos, purvainās pļavās un mežu laucēs. Uz biotopa izmaiņām (nosusināšanu) strauji un jutīgi reaģējoša suga. Apdraud nosusināšana un kūdras izstrāde. Salīdzinājumā ar kādreizējo izplatību mūsdienās zināmo atradņu skaits Latvijā samazinājies vairākas reizes.

## Ārējās saites

* Latvijasdaba.lv

## Atsauces
Palī Dzēs

"**Palī Dzēs**" ir latviešu reperu PRUSAX un VIŅA singls. Singlu izdeva New Wavy Records 2020. gada 8. martā.
Trejzobu akmeņlauzīte

**Trejzobu akmeņlauzīte** () ir akmeņlauzīšu dzimtas suga, kas savvaļā sastopama Eiropā un dažviet Ziemeļāfrikā un Rietumāzijā. Latvijā retumis un nevienmērīgi – grupas sastopamas sausās pļavās un atmatās, uz dolomīta atsegumiem, aizaugošos grants karjeros un akmeņainos upju krastos vietās ar skraju veģetācijas segumu.

Suga ir ierakstīta Latvijas Sarkanās grāmatas 3. kategorijā.

## Ārējās saites

* Latvijasdaba.lv

## Atsauces
Akmeņlauzītes

**Akmeņlauzītes** () ir akmeņlauzīšu dzimtas ģints, kurā ietilpst aptuveni 440 daudzgadīgu augu sugu. Ģints pārstāvji ir sastopami Holarktiskajos reģionos.

Latvijā sastopamas trīs akmeņlauzīšu sugas:

* Dzeltenā akmeņlauzīte (*Saxifraga hirculus*) – ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā,
* Sīpoliņu akmeņlauzīte (*Saxifraga granulata*),
* Trejzobu akmeņlauzīte (*Saxifraga tridactylites*) – ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Uldis Grasis

**Uldis Grasis** (dzimis 1939) ir latviešu folkmūziķis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1939. gada 21. maijā Rudbāržu Oskara Kalpaka pamatskolas pārziņa Teodora Voldemāra Graša un viņa sievas Elzas, dzimušas Bolšteinas, ģimenē. Jaunākais brālis Austris Grasis un māsa Sarmīte. 1944. gadā kopā ar ģimeni devās bēgļu gaitās uz Vāciju, kur dzīvoja Ingolštates un Šleisheimas DP nometnēs, no 1951. gada Minhenē. Mācījās Ingolštates latviešu skolā un dažādās vācu skolās. 1963. gadā pabeidza mācības Minsteres latviešu ģimnāzijā.

Studēja vēsturi un žurnālistiku Minsteres Vestfāles universitātē, tad strādāja Upsālas Universitātes bibliotēkā Zviedrijā (1964—1970). 1970. gadā pārcēlās uz dzīvi Vācijā, strādāja par fotogrāfu modes žurnālā "Burda", absolvēja Bavārijas Valsts fotoskolu (1974). Kopā ar brāli Austri Grasi spēlēja rokmūzikas grupā "Saules brāļi", vēlāk nodibināja duetu "Brāļi Graši", uzstājās koncertos, ELJA kongresos, 3. Eiropas Latviešu dziesmu svētkos Ķelnē (1973) u.c.
No 1970. gadu vidus uzstājās solo, pats sacerēja un aranžēja tekstus un melodijas, 1978. gadā ieskaņoja autorplati.
1983. gadā kopā ar brāli Austri devās turnejā uz Austrāliju, piedalījās plates "Piltenes prāģeri" un "Brāļi Graši-2" ieskaņošanā, 1990. gados vairākkārt koncertēja Latvijā.

## Literatūra
* Brāļi Graši koncertu turnejā. Laiks, 1974. 31. VIII;
* Sūrmane B. Div` bāliņi dzied. Laiks, 1974. 14. IX;
* Brāļi Graši dzied Toronto. Latvija Amerikā, 1974. 21. IX;
* Uldis Grasis atbild Rolfam Ekmanim. Jaunā Gaita, 232, 2003 III, 49. lpp.;
* Celle M. Prieks par Grašiem. Laiks, 2007. 13. I.

## Atsauces
Autopilots (singls)

"**Autopilots**" ir singls no latviešu repera PRUSAX, kopā ar citu New Wavy dalībnieku Steps. Singlu izdeva New Wavy Records 2020. gada 17. februārī.
1992. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**1992. gada [[Eiropas čempionāts cīņas sportā]]** notika šķirti: vīrieši brīvajā cīņā sacentās no 1. līdz 3. maijam Kapošvārā (Ungārija), vīrieši grieķu-romiešu cīņā no 24. līdz 27. aprīlim Kopenhāgenā (Dānija).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

## Latvijas cīkstoņu sniegums
No Latvijas čempionātā piedalījās septiņi brīvā stila un astoņi grieķu-romiešu stila cīkstoņi:

## Atsauces

## Ārējās saites
*United World Wrestling Database
Kija

link=https://en.wikipedia.org/wiki/File:EVD-billar-378.jpg|thumb|Sitiens ar kiju pūla spēlē
**Kija** ir nūja, ko izmanto dažādos biljarda paveidos, to skaitā snūkerā, pūlā un novusā, lai sistu pa bumbu vai ripu. Kijas viens gals ir tievāks, parasti tā ir aptuveni 1,5 m gara, sver 450—600 gramus un ir izgatavota no koka. Kijas garums var tikt pielāgots spēlētāja augumam un rokas garumam.
Firma (filma)

**"Firma"** () ir 1993. gada ASV trillera filma, kura režisors ir Sidnijs Polaks. Filmā galvenās lomas atveido Toms Krūzs, Džīna Triplhorna, Džīns Hekmens, Eds Heriss, Hollija Hantere, Hals Holbruks, Deivids Stratērns un Gērijs Bjūsijs. Filma ir balstīta uz Džona Grišama 1991. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

Jauns jurists pievienojas prestižai advokātu firmai, nenojaušot tās tumšo pusi.

"Firma" pirmizrāde notika . Filma guva ievērojamus finansiālos panākumus, nopelnot 270,2 miljonus ASV dolāru pie 42 miljonu budžeta. "Firma" ir visienesīgākā filma, kas ir adaptēta no kāda Grišama romāna, kā arī piektā ienesīgākā filma 1993. gadā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes par aktierspēli, lai gan scenārijs saņēma kritiku. Hollija Hantere tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā", savukārt mūzikas autors Deivs Grusins tika nominēts kategorijā "Labākā oriģinālmūzika".

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Desplā

**Aleksandrs Mišels Žerārs Desplā** (; dzimis ) ir franču komponists, diriģents un filmu oriģinālmūzikas autors. 11 reizes ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām balvas ieguvis divas reizes — par labāko oriģinālmūziku filmām "Viesnīca "Diženā Budapešta"" (2014) un "Ūdens forma" (2017). Ticis nominēts arī 10 Cēzara balvām (saņēmis trīs), 11 BAFTA kino balvām (saņēmis trīs), 12 Zelta globusa balvām (saņēmis divas) un 10 Grammy balvām (saņēmis divas).

Desplā ir radījis mūziku arī tādām filmām kā "Kazanova" (2005), "Karaliene" (2006), "Zelta kompass" (2007), "Iekāre, piesardzība" (2007), "Brīnumu veikals" (2007), "Neticamais stāsts par Bendžaminu Batonu" (2008), "Džulī un Džūlija" (2009), "Jauns mēness" (2009), "Lieliskais Lapsas kungs" (2009), "Harijs Poters un Nāves dāvesti: Pirmā daļa (2010) un Otrā daļa (2010), "Karaļa runa" (2010), "Rēgu rakstnieks" (2010), "7 dienas un naktis ar Merilinu Monro" (2011), "Ārkārtīgi skaļi un neticami tuvu" (2011), "Marta īdas" (2011), "Mēness lēkta karaļvalsts" (2012), "Argo" (2012), "Leģendārais piecinieks" (2012), "Slepenā operācija "30 pēc pusnakts"" (2012), "Filomena" (*Philomena*, 2013), "Nesalauztais (2014), "Relikviju mednieki" (2014), "Godzilla" (2014), "Imitācijas spēle" (2015), "Dāņu meitene" (2015), "Florense Fostere Dženkinsa" (2016), "Mīluļu slepenā dzīve" (2016), "Brāļi Sisteri" (2018), "Suņu sala" (2018), "Mazās sievietes" (2019), *[[The Midnight Sky]]* (2020), "Francijas Vēstnesis" (2021), "Pēdējā montāža" (2022) un "Naieda" (2023).

## Ārējās saites
Kanaverala rags

**Kanaverala rags** () ir zemesrags Floridas austrumu piekrastē, ASV. No 1964. līdz 1973. gadam dēvēts par **Kenedija ragu** (*Cape Kennedy*). Izvietojies Atlantijas okeāna krastā austrumos no Meritas salas. Zemesraga apvidus tiek dēvēts par Kosmosa krastu (*Space Coast*) — tur atrodas divi amerikāņu kosmodromi — Kenedija Kosmosa centrs un Kanaverala raga Kosmosa spēku stacija. No šiem kosmodromiem veikta lielākā daļa ASV kosmosa lidojumu.

Zemesraga nosaukums zināms no 16. gadsimta pirmās puses — to piešķīruši spāņu kuģotāji kā *Cabo Cañaveral* — ‘Klānu rags’ vai ‘Cukurniedru audžu rags’; tas tiek uzskatīts par trešo senāko eiropiešu piešķirto un līdz mūsdienām saglabāto toponīmu ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites
Galvainais donis

**Galvainais donis** () ir doņu dzimtas suga.

Suga ir ierakstīta Latvijas Sarkanās grāmatas 1. kategorijā un Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā.

## Ārējās saites

* Galvainais donis internetenciklopēdijā '''latvijasdaba.lv'''

## Atsauces
Hobi

**Hobi** () ir pilsēta Gruzijā, Megrelijas-Augšsvanetijas mharē, Hobi municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts rietumos Kolhīdas zemienē Hobi upes krastos  no valsts galvaspilsētas Tbilisi.

## Vēsture
Vēl 19. gadsimtā klosteri, apmetni ap to un upi dēvēja par **Hopi** (ხოპი). Saskaņā ar leģendu, Hobi klosteris zināms jau kopš 554. gada. Tagadējā apdzīvotā vieta sāka veidoties 19. gadsimta vidū, kad izbūvēja Senaki—Zugdidi šoseju. 1920. gados Hobi kļuva par patstāvīgu ciematu, 1961. gadā tam piešķīra pilsētciemata, bet 1981. gadā — pilsētas statusu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alpu donis

**Alpu donis** () ir doņu dzimtas  suga.

## Ārējās saites

* Alpu donis internetenciklopēdijā '''latvijasdaba.lv'''

## Atsauces
Senaki

**Senaki** () ir pilsēta Gruzijā, Megrelijas-Augšsvanetijas mharē, Senaki municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts rietumos Kolhīdas zemienē Tehuri upes krastos  no valsts galvaspilsētas Tbilisi.

## Vēsture
Vēsturiskā Senaki (mūsdienās Dzveli Senaki) atrodas 6 km uz ziemeļaustrumiem no pilsētas un vēstures avotos minēta 17. gadsimta sākumā. Mūsdienu pilsēta kā **Ahalsenaki** (Jaunā Senaki) izveidojās 1870. gados pie jaunuzbūvētās Poti—Tbilisi dzelzceļa līnijas. 1921. gadā Senaki tika piešķirts pilsētas statuss. Padomju laikā attīstījās tekstilrūpniecība un pārtikas rūpniecība (tēja, konservi, vīns u.c.). 1933. gadā pārdēvēta par **Miha Chakaju** (მიხა ცხაკაია) par godu gruzīnu padomju revolucionāram un valsts darbiniekam Mihailam Chakajam. 1930. gados netālu no pilsētas izveidoja Mendži balneoloģisko kūrortu, bet 1940. gados dienvidos no pilsētas izveidoja kara stratēģiskās aviācijas bāzi. 1976. gadā pilsētu pārdēvēja par **Chakaju** (ცხაკაია), bet 1989. gadā atgrieza vēsturisko nosaukumu. 1991.—1992. gadā Senaki bija viens no Gruzijas pilsoņu kara epicentriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Izplestais donis

**Izplestais donis** () ir doņu dzimtas suga.

Japānā austs izplestais donis (*igusa*) tiek izmantots kā tradicionālo tatami paklāju apvalks (paklāju kodolu tradicionāli gatavoja no sašūtiem rīsu salmiem).

## Ārējās saites

* donis internetenciklopēdijā '''latvijasdaba.lv'''

## Atsauces
Eutelsat Quantum

***Eutelsat Quantum*** ir Francijā reģistrēta uzņēmuma *[[Eutelsat]]* eksperimentāls sakaru pavadonis ar programmiski pārkonfigurējamu sakaru aparatūru. *Eutelsat Quantum* projekts ir publiski privāta partnerība starp Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA), *Eutelsat* un *[[Airbus Defence and Space]]*. Tas orbītā tika palaists 2021. gada 30. jūlijā. Ģeostacionārajā orbītā pavadonis nodrošina sakarus un datu pārraides pakalpojumus Vidējiem Austrumiem un Ziemeļāfrikai.

## Uzbūve
Pavadoņa projekta galvenais darbuzņēmējs bija Francijas uzņēmums *Airbus Defence and Space*, kas izgatavoja sakaru aparatūru un veica kopējo integrāciju. Kosmiskais aparāts tika izgatavots uz Apvienotās Karalistes uzņēmuma *[[Surrey Satellite Technology|SSTL]]* jaunas platformas *[[GMP-TL]]* bāzes. Tam ir konvenciālā ķīmisko raķešdzinēju vilce. Fāzēto režģa antenu izgatavoja *Airbus* uzņēmums Spānijā *[[CASA]]*.

## Jaunā koncepcija
Programma *Quantum* ir atkāpe no tradicionālās, pielāgotās, individuālās pieejas pavadoņu veidošanai, piedāvājot jaunu un vispārīgu derīgās kravas konstrukciju. Pirmo reizi tas ļauj lietotājiem pieprasīt veiktspēju un elastību, kas viņiem nepieciešama pārklājuma, joslas platuma, jaudas un frekvences ziņā.

Pavadoņus, kas izstrādāti saskaņā ar *Quantum* koncepciju, būs lētāk un ātrāk uzbūvēt, salīdzinot ar pašreizējām metodēm, izmantojot universālas apakšsistēmas un iekārtas, kas ļaus veikt lielāka mēroga ražošanu un efektīvāk kontrolēt krājumus.

*Quantum* arī spēj pilnībā transformēties orbītā. Nonācis kosmosā, hameleonam līdzīgais pavadonis var pielāgoties jaunām komandām pārklājuma, frekvenču joslas, enerģijas lietojuma jomā un pat mainīt savu orbitālo stāvokli. Tas padara to par pirmās paaudzes universālajiem pavadoni, kas spēj apkalpot jebkuru pasaules reģionu un pielāgoties jaunām vajadzībām bez nepieciešamības iegādāties un palaist pilnīgi jaunu pavadoni.

## Lidojuma gaita
*EUTELSAT QUANTUM* tika palaists  21:00 *[[UTC]]* no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti *[[Ariane 5 ECA]]* (lidojums *VA254*) kopā ar sakaru pavadoni *[[Star One D2]]*.

Ģeostacionārajā orbītā *EUTELSAT QUANTUM* tika novietots punktā 48° austrumu garuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 48° East EUTELSAT QUANTUM  EUTELSAT 
* Eutelsat Quantum ESA 
* Ariane Flight VA254 Arianespace 
* Eutelsat Quantum Gunter Dirk Krebs
Kauliņi ir mesti

**Kauliņi ir mesti** ir grupas Inokentijs Mārpls sestais studijas albums, kas tika ierakstīts 5 gadu garumā studijā „Hodila records”, bet izdots 2021. gada 22. oktobrī. Lielākā daļa dziesmu ir izveidotas pēdējo gadu laikā, taču divas kompozīcijas paņemtas no 80. gadu beigām (2,4), izpildītājs piešķīra tām mūsdienu skanējumu. Albumā ir arī ietverta krievu grupas "Kino" kaververota latviešu valodā dziesma "Māte anarhija", kā arī tika pārdziedāta dziesma "Izdzītais", kas iepriekš tika izdota Imanta Dakša izlasē "Skalbe. Dzirnavās"

## Dziesmu saraksts

# Cilvēki mirst — 3:46
# Draugi — 3:36
# Tu man te — 4:28
# Ha ha hā — 2:43
# Uz priekšu dzīvnieki! — 04:07
# Izdzītais — 04:17
# Skelets skapī — 04:53
# Kakā, kakā 03:03
# Māte anarhija — 02:36
# Manipulē — 03:44
# Bumbiņas — 03:09
# Piramīda 05:08
# Baigas beigas 02:07

Albumu iedziedājuši: Mārtiņš Burkevics (4,5,7,9,10), Uģis Vītiņš (10), Gints Lundbergs (1). Jānis Dubavs ir ierakstījis dziesmu „Izdzītais” (6).

## Ārējās saites
* Albums Bandcamp vietnē
Džeilens Brauns

**Džeilens Marsels Brauns** (; dzimis  Atlantā) ir amerikāņu basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga un vieglā uzbrucēja pozīcijā. 2026. gadā spēlē Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) komandā Bostonas "Celtics", kurā aizvadījis visu profesionālo karjeru. Četras reizes bijis NBA Visu Zvaigžņu spēles dalībnieks. "Celtics" sastāvā kļuva par 2024. gada NBA čempionu, kā arī tika atzīts par NBA finālsērijas vērtīgāko spēlētāju.

## Karjera
Pēc izcilas vidusskolu basketbola karjeras Dž. Brauns nonāca NCAA čempionātā, kur vienu sezonu ar labiem panākumiem pārstāvēja Kalifornijas Universitātes komandu. 2016. gada NBA draftā Dž. Brauns tika izvēlēts ar trešo kārtas numuru, nonākot Bostonas "Celtics" komandā. Jau sākot ar pirmo sezonu NBA, kļuva par svarīgu spēlētāju komandas rotācijā un sezonas noslēgumā tika iekļauts NBA debitantu simboliskajā otrajā izlasē. Savā otrajā NBA sezonā Dž. Brauns devās sākumsastāvā visās spēlēs, kurās piedalījās. 2021. gadā pirmo reizi izpelnījās iespēju piedalīties Visu Zvaigžņu spēlē.

Dž. Brauns kopā ar vienu gadu vēlāk ar tādu pašu trešo drafta numuru izvēlēto Džeisonu Teitumu veido "Celtics" līderu duetu, ap kuru tikusi veidota komanda. Vairākumā sezonu tā ir bijusi veiksmīga arī pēcsezonas izslēgšanas spēlēs, pirmo reizi sasniedzot NBA finālsēriju 2021.—2022. gada NBA sezonas noslēgumā.

2023. gada jūlijā Dž. Brauns noslēdza jaunu līgumu ar "Celtics", kas paredz 304 miljonu dolāru atalgojumu piecu gadu laikā, tādējādi kļūstot par tobrīd dāsnāko līgumu līgas vēsturē (apsteidzot Nikolas Jokiča līgumu ar "Nuggets"; 2024. gada vasarā šo līgumu pārspēja Dž. Brauna komandas biedra Džeisona Teituma 314 miljonu dolāru vērtais piecu gadu līgums).

2023.—2024. gada NBA sezonas noslēgumā "Celtics" sastāvā kļuva par NBA čempionu, kā arī tika atzīts par NBA finālsērijas vērtīgāko spēlētāju.

Spēlējis ASV U18 izlasē, kuras sastāvā kļuvis par 2014. gada Amerikas U18 čempionāta uzvarētāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lūzuma punkts

**"Lūzuma punkts"** () ir 1991. gada ASV asa sižeta filma, kuras režisore ir Ketrina Bigelova. Filmā galvenās lomas atveido Patriks Sveizijs, Kiānu Rīvss, Gērijs Bjūsijs un Lorija Petija.

Filma stāsta par jaunu FIB aģentu, kurš iefiltrējas sērfotāju grupā, lai atklātu bankas aplaupītāju identitātes.

"Lūzuma punkts" pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 83,5 miljonus ASV dolāru pie 24 miljonu budžeta. Kopš izdošanas brīža tā ir kļuvusi par kulta filmu. 2015. gadā filmai iznāca jauns ekranizējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trevors Frānsiss

**Trevors Džons Frānsiss** (, dzimis , miris ) bija Anglijas futbolists un futbola treneris, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis Anglijā, ASV, Itālijā un Austrālijā. 1979. gadā Frānsiss pārgāja no ''Birmingham City'' uz *[[Nottingham Forest]]*, kļūstot par pirmo Anglijas futbolistu, par kuru tika samaksāts 1 miljons sterliņu mārciņu. 1978.—1979. gada Eiropas kausa finālā Frānsiss guva *Nottingham Forest* uzvaras vārtus mačā pret ''Malmö''. Izcīnījis Eiropas kausu arī gadu vēlāk.

Anglijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1977. līdz 1986. gadam, kopumā piedaloties 52 mačos. Piedalījies 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

No 1988. līdz 2003. gadam strādājis par treneri. Vadījis ''Queens Park Rangers'', ''Sheffield Wednesday'', ''Birmingham City'' un ''Crystal Palace''.

Frānsiss nomira no sirdslēkmes  69 gadu vecumā savās mājās netālu no Marveljas 2023. gada 24. jūlijā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Nottingham Forest**

* Eiropas kauss: 1978–79, 1979–80
* Eiropas Superkauss: 1979

**Sampdoria**

* Itālijas kauss: 1984–85

**Rangers**

* Skotijas Līgas kauss: 1987–88

**Sheffield Wednesday**

* Anglijas Līgas kauss: 1990–91

## Atsauces

## Ārējās saites
Hosē Santamarija

**Hosē Emilio Santamarija Iglesiass** (, dzimis ) ir bijušais Urugvajas un Spānijas futbolists, spēlējis aizsarga pozīcijā, bijis Urugvajas un Spānijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru 1948. gadā sācis Urugvajas komandā ''Nacional''. 1957. gadā pievienojies Spānijas komandai ''Real Madrid'', ar ko viņš izcīnīja kopumā 12 titulus, tai skaitā četrus Eiropas kausus.

Dzimis Urugvajā, Santamarija ir pārstāvējis gan Urugvajas, gan Spānijas futbola izlases. Pārstāvot Urugvaju, piedalījies 1954. gada FIFA Pasaules kausā, bet, pārstāvot Spāniju, 1962. gada FIFA Pasaules kausā.

No 1980. līdz 1982. gadam bijis Spānijas futbola izlases galvenais treneris.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Nacional**

* Urugvajas pirmā divīzija: 1950, 1952, 1955, 1956, 1957

**Real Madrid**

* La Liga: 1957–58, 1960–61, 1961–62, 1962–63, 1963–64, 1964–65
* Spānijas Karaļa kauss: 1962
* Eiropas kauss: 1957–58, 1958–59, 1959–60, 1965–66
* Starpkontinentālais kauss: 1960

## Ārējās saites
Spar

***SPAR***, sākotnēji ***DESPAR***, stilizēts kā ***DE SPAR***, ir starptautisks Nīderlandes uzņēmums, kas nodrošina kopīgu zīmolu, piegādes un atbalsta pakalpojumus pārtikas mazumtirdzniecības veikaliem, kas pieder atsevišķiem īpašniekiem. To 1932. gadā Nīderlandē dibināja Adriāns van Vels, un tagad tas apvieno vairāk nekā 13 500 veikalu 48 valstīs. Uzņēmuma nosaukums ir saukļa *"Door Eendrachtig Samenwerken Profiteren Allen Regelmatig"* akronīms, ko van Vels izmantoja, lai aprakstītu zīmolu, un tulkojumā nozīmē "Harmoniski sadarbojoties, pastāvīgu labumu gūst visi".

Uzņēmuma galvenā mītne atrodas Amsterdamā. Tas īsteno franšīzes programmu un ir pārstāvēts lielākajā daļā Eiropas valstu, kā arī daudzās citās visā Āzijā, Āfrikā un Okeānijā.

## Latvija

2022. gada maijā tika ziņots, ka vasarā SPAR uzsāks darbību Latvijā, atverot pirmos veikalus. Pirmo *SPAR* veikalu atvēra 11. augustā Saldū.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Heirakantīdas

**Heirakantīdas** (*Cheiracanthidae*) ir akantodveidīgo akantodu dzimta. Tās pārstāvji dzīvoja devona periodā. bija izplatīti Skotijā, Špicbergenā, Severnajā Zemļā, Vācijā, Antarktīdā u.c. Šīs ģints pārstāvju zvīņas ir sastopamas arī Latvijas devona nogulumos.

## Apraksts
Tās bija nelielas zivis. To ķermenis iegarens. Zvīņojums sedz visu ķermeni. Starpdzelkšņu uz vēdera nav. Endokrāniju sedz plāns perihondriālā kaula slānis. Žaunu vāks sedz gandrīz visu žaunu dobumu. Aukslēju-kvadrātskrimslis un mekeļskrimslis pārkaulojas katrs no viena vai diviem centriem. Zobu nav. Spuru dzelkšņu pamatnes ir iegremdētas muskulatūrā. Zvīņu vainagu ornamentējumu veido ķīļi.

### Zvīņas
Zvīņu vainagu ornamentējumu veido gareniski, bieži konverģējoši ķīļi un vagas. Izceļas viens vai divi lielāki centrālie ķīļi. Vainagu veido emaljveidīgs dentīns bez kanāliem un īpaša veida dentīns (vidējs starp ortodentīnu un mezodentīnu). Lieli, augšupejoši dentīna kanāli paceļas no sarežģītiem radiāliem un cirkulāriem kanāliem.

## Sistemātika
* dzimta: † **Cheiracanthidae** Berg, 1940
:* ģints: † *[[Cheiracanthus]]* Agassiz, 1835
:* ģints: † *[[Ectopacanthus]]* Valiukevičius, 1979
:* ģints: † *[[Fallodentus]]* Newman et al., 2020
:* ģints: † *[[Ginkgolepis]]* Pinakhina et Märss, 2018
:* ģints: † *[[Haplacanthus]]* Agassiz, 1845
:* ģints: † *[[Homalacanthus]]* Russel, 1951
:* ģints: † *[[Isodendracanthus]]* Valiukevičius, 1979
:* ģints: † *[[Markacanthus]]* Valiukevičius, 1985

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Oskars (futbolists, dzimis 1954. gadā)

**Žuzē Oskars Bernardi** (, dzimis ), pazīstams kā **Oskars** (*Oscar*), ir bijušais Brazīlijas futbolists un futbola treneris, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Savu lielāko karjeras daļu pavadījis Brazīlijas komandās ''Ponte Preta'' un ''São Paulo'', bet spēlējis arī ASV un Japānā.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1978. līdz 1986. gadam. Kopumā aizvadījis 59 mačus, kuru laikā guvis divus vārtus. Piedalījies 1978., 1982. un 1986. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri, vadot dažādas komandas Brazīlijā, Japānā un Saūda Arābijā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**São Paulo**

* Campeonato Paulista: 1980, 1981, 1985, 1987
* Brazīlijas A sērija: 1986

**Nissan motors**

* Japānas 1. divīzija: 1988–89, 1989–90

## Ārējās saites
Cheiracanthus longicostatus

***Cheiracanthus longicostatus*** ir heirakantīdu akantodu suga. Tās pārstāvji dzīvoja vidusdevonā, no rēzeknes līdz arukilas svītai. Bija izplatīti Galvenajā devona laukā, kā arī Ziemeļvācijas līdzenumā. Morfoloģiski līdzīgas zvīņas ir atrastas *Grey Hoek* formācijā Špicbergenas rietumos, Severnajā Zemļā un Krievijas ziemeļaustrumos (Omuļevas un Momskas kalni). Šīs sugas pārstāvju zvīņas ir sastopamas arī Latvijas devona nogulumos. Šīm zivīm ir zināmas tikai zvīņas. Veseli ķermeņi nav atrasti.

## Apraksts
Zivis klāja rombveidīgas vai noapaļoti rombveidīgas ap 1 mm garas zvīņas. Vainaga ornamentējumu veidoja vēdekļveidīgi saplūstoši ķīlīši. Aizmugurējā mediālajā daļā izceļas divi centrālie ķīļi, kurus nošķir dziļa vaga. Vainaga dentīna kanāli ir sarežģīti. Kakliņā attīstīti lieli, bet maz zaroti augšupejoši kanāli, kas paceļas no radiālajiem kanāliem, kuri izvietojas katrā augšanas plātnē. Pārejot vainaga horizontālā plaknē tie zarojas, savienojoties savā starpā ar daudziem šauriem izaugumiem. Virs "embrionālās zvīņas" pamatnes atrodas ļoti sarežģīts kanāls.

## Atsauces
Toniņu Serezu

**Antoniu Karlušs Serezu** (, dzimis ), pazīstams kā **Toniņu Serezu** (*Toninho Cerezo*), ir Brazīlijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Brazīlijas komandā ''Atlético Mineiro'', kur spēlējis 11 gadus. 1983. gadā pārcēlies uz Itālijas komandu *[[AS Roma]]*, kur trīs gadu laikā izcīnījis divus Itālijas kausus. Vēlāk pievienojies ''Sampdoria'', kur 1991. gadā uzvarējis Itālijas A sērijā, ieguvis divus Itālijas kausus un vienu UEFA Kausu ieguvēju kausu. No 1992. līdz 1993. gadam aizvadījis divas veiksmīgas sezonas ''São Paulo'' komandā Brazīlijā.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1977. līdz 1986. gadam. Aizvadījis kopumā 57 mačus, kuru laikā guvis piecus vārtus. Piedalījies 1978. un 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Nacional**

* Campeonato Amazonense: 1974

**Atlético Mineiro**

* Campeonato Mineiro: 1976, 1978, 1979, 1980, 1981, 1982, 1983

**Roma**

* Itālijas kauss: 1984, 1986

**Sampdoria**

* Itālijas A sērija: 1990–91
* Itālijas kauss: 1988, 1989
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1990
* Supercoppa Italiana: 1991

**São Paulo**

* Campeonato Paulista: 1992
* Starpkontinentālais kauss: 1992, 1993
* Copa Libertadores: 1992, 1993
* Supercopa Sudamericana: 1993
* Recopa Sudamericana: 1993, 1994

### Trenera karjera
**Kashima Antlers**

* Japānas līga: 2000, 2001
* Japānas Līgas kauss: 2000, 2002
* Japānas kauss: 2000

**Al-Shabab**

* AAE futbola līga: 2008

## Ārējās saites
Alans Hansens

**Alans Deivids Hansens** (, dzimis ) ir bijušais Skotijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Skotijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis ''Partick Thistle'' komandā, taču Hansens ir pazīstams no sava laika Anglijas komandā ''Liverpool'', kur pavadījis 13 sezonas. Izcīnījis astoņus Pirmās divīzijas titulus, divus FA kausus, četrus Līgas kausus, trīs Eiropas kausa trofejas un vienu UEFA kausu.

Skotijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1979. līdz 1987. gadam. Kopumā aizvadījis 26 mačus. Piedalījies 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

No 1992. līdz 2014. gadam bijis viens no futbola raidījuma *[[Match of the Day]]* vadītājiem.

## Sasniegumi
**Partick Thistle**

* Skotijas Pirmā divīzija: 1975–76

**Liverpool**

* Pirmā divīzija: 1978–79, 1979–80, 1981–82, 1982–83, 1983–84, 1985–86, 1987–88, 1989–90
* FA kauss: 1985–86, 1988–89
* FA Charity Shield: 1977 (dalīts), 1979, 1980, 1982, 1986 (dalīts), 1989
* Anglijas Līgas kauss: 1980–81, 1981–82, 1982–83, 1983–84
* Eiropas kauss: 1977–78, 1980–81, 1983–84
* UEFA Superkauss: 1977

## Ārējās saites
Džo Džordans

**Džozefs Džordans** (, dzimis ) ir Skotijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Skotijas futbola izlases dalībnieks.

Vislabāk pazīstams no sava laika ''Leeds United'', ''Manchester United'' un *[[AC Milan]]* komandās. Bijis daļa no *Leeds United* veiksmīgā posma, kad komanda 1974. gadā izcīnīja Pirmās divīzijas čempionu titulu.

Skotijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1973. līdz 1982. gadam. Kopumā aizvadījis 52 mačus, kuru laikā guvis 11 vārtus. Piedalījies 1974., 1978. un 1982. gada FIFA Pasaules kausā. Viņš ir vienīgais skotu futbolists, kurš ir guvis vārtus trīs Pasaules kausos.

Pēc spēlētāja karjeras vadījis vairākas komandas gan Anglijā, gan Skotijā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Leeds United**

* Pirmā divīzija: 1973–74

**Milan**

* Itālijas B sērija: 1982–83

## Ārējās saites
Gravitācija (nozīmju atdalīšana)

**Gravitācija** var būt:
* Gravitācija, universāla fundamentāla mijiedarbība starp matēriju
* Gravitācija (*Gravity*), 2013. gada ASV filma
* Gravitācija (*Притяжение*), 2017. gada Krievijas filma
Arnolds Vēverbrants

**Arnolds Vēverbrants** (1900—1952) bija latviešu ārsts neirologs, Baltijas Universitātes lektors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1900. gada 21. jūnijā Palsmanes pagastā krodzinieka Augusta Vēverbranta un viņa sievas Zelmas, dzimušas Zariņas, ģimenē.
Mācījās Rīgas pilsētas I vidusskolā, studēja Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātē (1922—1929)
Strādāja par Rīgas pilsētas 1. slimnīcas ārstu (1930—1932), Nervu klīnikas asistentu (1933—1939), Nervu klīnikas vadītāju (1939—1940) un virsārstu (1940—1944). 1943. gadā aizstāvēja *dr. med.* disertāciju "Eksperimentāli pētījumi par plazmohīna un atebrīna darbību uz centrālo nervu sistēmu".

Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā kopā ar ģimeni devās bēgļu gaitās uz Vāciju sākumā strādāja bēgļu nometnēs, tad bija UNRRAS medicīniskās daļas vadītājs Lipštatē, bet no 1948. gada pārzināja DP medicīnisko aprūpi Ziemeļreinā-Vestfalē, blakus tam būdams arī Baltijas Universitātes lektors (1946—1949).

1950. gadā pārcēlās uz ASV, miris 1952. gada 9. februārī Bostonā.

## Atsauces
Abaša

**Abaša** () ir pilsēta Gruzijā, Megrelijas-Augšsvanetijas mharē, Abašas municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts rietumos Kolhīdas zemienē starp Abašas un Nogelas upēm  no valsts galvaspilsētas Tbilisi.

## Vēsture
Mūsdienu pilsēta kā ciemats pie Abašas dzelzceļa stacijas izveidojās 1870. gados pie jaunuzbūvētās Poti—Tbilisi dzelzceļa līnijas. 1930. gadā Abaša kļuva par rajona centru. Kopš 1963. gada pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džvari

**Džvari** ( — ‘Krusts’) ir pilsēta Gruzijā, Megrelijas-Augšsvanetijas mhares Calendžihas municipalitātēs. Izvietojusies valsts ziemeļrietumos Inguri upes krastā  no valsts galvaspilsētas Tbilisi. 4 km uz ziemeļiem no pilsētas atrodas Gruzijas lielākā hidroelektrostacija — Inguri HES. Džvari dzimis Melitons Kantarija — viens no Sarkanās armijas kareivjiem, kas 1945. gada 1. maijā pacēla sarkano karogu virs Reihstāga.

## Atsauces

## Ārējās saites
Balzama baltegle

**Balzama baltegle** () ir priežu dzimtas suga, kas ir sastopama mērenajā joslā Ziemeļamerikā.

Balzama baltegle aug teritorijā no Ņūfaundlendas Ziemeļamerikas austrumos līdz Albertas vidienei rietumos un Virdžīnijai dienvidos. Sastopama gan kalnos, gan līdzenumos, kā arī smilšainās piekrastēs skuju koku un jaukta tipa mežos, arī purvājos.

## Apraksts
Balzama baltegle ir mūžzaļš skuju koks, kurš labvēlīgos apstākļos var sasniegt pat 38 m augstumu. Stumbra diametrs var sasniegt 60—90 cm. Labos augšanas apstākļos balzama baltegles mūžs var būt 150—200, bet nelabvēlīgos — 70—80 gadu. Spēj augt ļoti dažādās augsnēs — no smagas māla augsnes līdz akmeņainām vietām. Vislabāk aug pasmagās mālsmilts augsnēs, arī vieglākās — smilšmāla augsnēs. Panes gan skābas, gan bāziskas augsnes.

Vainags piramidāls, biezs, zari horizontāli, viegli noliekti. Miza gaiši pelēka, gluda, ar lieliem sveķu pūslīšiem. Kokam kļūstot vecākam, mizai parādās zaļgana nokrāsa. Jaunie dzinumi ir pelēcīgi brūni, pūkaini. Skujas ir 1,8—2,5 (līdz pat 3,5) cm garas, virspusē spīdīgas, tumši zaļas, ar mazu robiņu galā, bet to apakšpusē ir divas pelēcīgi baltas atvārsnīšu rindas. Skujas ir trauslas un saliecot lūst. Daudz purpursarkanu vīrišķo ziedkopu. Čiekuri ir 4—9 cm gari, ar 1,5—3 cm diametru, un, kamēr jauni, tie ir lipīgi, zaļganā purpura krāsā, vēlāk kļūst violeti un beidzot tumši pelēkbrūni. Zvīņas ir noapaļotas, sēklzvīņas izvirzījuma parasti nav. Sēklas garums — 3—6 mm, tās ir trīsstūrainas un sēklas spārns ir gandrīz 2 reizes garāks par pašu sēklu.

## Izmantošana
Balzama baltegle nav toksiska. Tās koksni izmanto celulozes iegūšanai, arī kā kokmateriālu. Noder celtniecībai, arī tiek izmantotas kā Ziemassvētku eglītes. Izmanto dārzkopībā. No sveķiem gatavo Kanādas balzāmu, kas noder kā līme optisko ierīču izgatavošanā un arī pastāvīgajiem preparātiem mikroskopijā. Kaut arī šis balzāms nav indīgs, tomēr tiek izmantots arī grauzēju atbaidīšanai.

## Ārējās saites

## Atsauces
Vienkrāsas baltegle

**Vienkrāsas baltegle** () ir priežu dzimtas suga. Tā ir sastopama Ziemeļamerikā ASV rietumu štatos un ziemeļu Meksikā, savvaļā tīras audzes atrodamas reti.

## Apraksts
Vienkrāsas baltegle ir mūžzaļš skujkoks, kurš dabiskajā izplatības areālā var sasniegt 30–75 m augstumu. Stumbra diametrs ir 1–2,75 m. Dzīvo līdz 350 gadiem. Salcietīgs. Nepieciešams daudz gaismas. Dod priekšroku svaigām, auglīgām augsnēm, un akmeņainām augsnēm. Nelabvēlīgas ir mālainas augsnes, kuras uztur pārmērīgu mitrumu.

Vainags ir konusveida, paliek trulāks, kad kļūst vecāks. Zari piestiprināti taisnā leņķī. Miza ir pelēka, gluda, ar sveķu ailēm, vēlāk nelīdzena, biezāka (līdz 18 cm bieza), stīva, korķaina un ugunsdroša, pelnu pelēka. Dzinumi pirmajā gadā brūngani zaļi, skuju pamatus ieskauj brūns riņķis. Otrā gada dzinumi zaļgani pelēki. Skujas diezgan asas, bez šķēluma, nav smailas, 3–7,5 cm garas un 2–3 mm platas, blāvi zilgani pelēkas līdz pelēcīgi zaļas no abām pusēm, tām ir atvārsnītes un vasks abās pusēs, nedaudz izliektas. Vīrišķie čiekuri zaļgani vai violeti. Čiekuri cilindrveida, 7–13 cm gari un 3–4,5 cm plati, ar apaļu galu un pamatu, vasaras laikā zaļi, var būt arī violeti, pelēcīgi brūni, kad gatavi. Aizsargājošās bruņas nav redzamas. Sēklu bruņas 2,5–3 cm platas, nedaudz īsākas, platas, izliektas un matainas.

## Izmantošana
Nav indīgs, un tiek audzēts kā dekoratīvs augs. Koksne tiek izmantota kā zāģmateriāls, konstrukcijās, lai izgatavotu finieri. Tā ir izplatīta Ziemassvētku eglīte Kalifornijā. 

## Ārējās saites

## Atsauces
Dižā baltegle

**Dižā baltegle** jeb **lielā baltegle** () ir priežu dzimtas suga. Tā aug teritorijā no Kanādas Britu Kolumbijas dienvidu rajoniem līdz ASV ziemeļrietumiem — upju piekrastēs, ielejās, pakalnu nogāzēs, dažreiz tīraudzēs, bet visbiežāk jauktajos mežos.

## Apraksts
Dižā baltegle ir mūžzaļš skuju koks, kas parasti sasniedz 36—81 m augstumu. Stumbra diametrs ir 0,51—1,02 m. Koka mūžs parasti ir līdz 250, retāk 300 gadiem. Kaut arī dižā baltegle priekšroku dod mēreni mitrām augsnēm, tā var panest arī augstu ūdens līmeni augsnē un plūdus. Sala bojājumi parādās -18, -23 °C temperatūrā.

Vainagam ir plata konusa forma. Miza jauniem kokiem ir pelēka, gluda un plāna, bet vecākiem kokiem kļūst biezāka un ir nelīdzena. Jaunie dzinumi ir gaiši brūni un viegli pūkaini. Apakšējās skujas ir divas reizes garākas nekā augšējās (4—6 cm), šķērsgriezumā plakanas, ar spīdīgu virspusi, tumši zaļas, ar robiņu galā, bet apakšpusē ir divas gaišas atvārsnīšu rindas. Vīrišķās ziedkopas ziedēšanas laikā ir zilgani sarkanas, purpursarkanas, oranžas, dzeltenas vai zaļas. Čiekuri ir 5—11 cm gari, ar 3—3,5 cm diametru, zaļi, purpursarkani, tumši zili vai pelēki. Sēklas ir 6—8 mm garas. Sēklas spārns ir 1,5 reizes garāks par sēklas miziņu.

## Izmantošana
Dižā baltegle nav toksiska, un to galvenokārt izmanto celulozes ražošanai un vieglām koka konstrukcijām, kam nav nepieciešama īpaša stiprība. Viduseiropā tā noder par Ziemassvētku eglīti.

## Ārējās saites

## Atsauces
Galvenais devona lauks

thumb|300px|Galvenais devona lauks (iekrāsots brūnā krāsā).
**Galvenais devona lauks** (**GDL**) ir teritorija Austrumeiropas platformas ziemeļrietumos, kurā devona perioda nogulumi iziet virspusē un ir segti vienīgi ar kvartāra nogulumiem. Šī teritorija ietver Baltiju (Igaunijas dienvidu daļu, Latvijas lielāko daļu (izņemot dienvidrietumu stūri) un Lietuvas centrālo un ziemeļaustrumu daļu), kā arī Baltkrievijas ziemeļu daļu un Krievijā Pleskavas apgabalu, daļu no Novgorodas un Ļeņingradas apgabaliem, bet pie Oņegas ezera nedaudz iestiepjas Vologdas apgabalā un Karēlijas republikā. Šī ir plašākā teritorija Eiropā, kur devona nogulumi iziet virspusē. Galvenajā devona laukā virspusē iziet tikai vidusdevona un augšdevona slāņi. Apakšdevons virspusē neiziet, bet zem vidusdevona nogulumiem urbumos ir konstatēts tikai Baltijas teritorijā. Vidusdevons atsedzas GDL ziemeļrietumu un dienvidu daļā. Pārējā teritorijas daļā atsedzas augšdevona frānas un famenas nogulumi, pie tam famena atsedzas galvenokārt austrumu malā pie robežas ar karbona nogulumiem, kas austrumos uzklājas devona nogulumiem. Nelielā apjomā virspusē famenas nogulumi ir sastopami GDL rietumos: Dienvidkurzemē un nedaudz Lietuvas ziemeļos.