open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zaļā eiglēna

**Zaļā eiglēna** (*Euglenus viridis*) ir mikroskopisks vienšūnas organisms, kas barojas miksotrofi.

## Uzbūve
Zaļajai eiglēnai ir vārpstveida ķermenis, kurš pakaļgalā ir smails un priekšgalā noapaļots. Eiglēnu klāj plāns, blīvs un elastīgs apvalks (pelikula).
Eiglēnas priekšgalā atrodas rīkle, kas ved noapaļotā rezervuārā, un vica, kuru veido divi saplūstoši zari.
Blakus rīklei atrodas sarkans, gaismasjutīgs laukums — stigma. Stigma kopā ar fotoreceptoru (paraflagelārais ķermenis) palīdz meklēt gaismas avotus.
Zaļajai eiglēnai ir organoīdi, kurus sauc par hromatoforiem. Tajos veidojas hlorofils un notiek fotosintēze.

## Barošanās
Zaļā eiglēna barojas miksotrofi, t. i., tā uzņem gatavas organiskās  vielas un arī tās ražo fotosintēzes procesā no neorganiskajām vielām. Fotosintēzes procesā zaļajai eiglēnai rodas paramila graudiņi — ogļhidrāti, kas ir pēc uzbūves tuvi cietei, bet nekrāsojas joda ietekmē. Minerālsāļi un slāpekļa savienojumi nokļūst organismā osmotiski. Eiglēna barojas gan ar fagocitozi, gan ar pinocitozi. Tai veidojas vakuolas, kurās barības vielas tiek sagremotas. Atkritumprodukti tiek izvadīti caur vakuolām vai caur ķermeņa virsmu.

## Vairošanās
Zaļā eiglēna vairojas bezdzimumiski. Tā vairojas, gareniski daloties. Vispirms kodols dalās mitozes procesā, un pēc tam eiglēna sāk dalīties no priekšējās ķermeņa daļas. Priekšējā daļā izveidojas padziļinājums, tiek nomesta vica, un veidojas bazālais ķermenis. Bazālie ķermeņi attālinās viens no otra, tiem sākt augt jaunas vicas, un arī visi organoīdi sāk dalīties. Dalīšanās notiek no ķermeņa priekšgala līdz pakaļgalam, un izveidojas divas meitšūnas.
Dzimumvairošanās notiek ļoti reti, un nav tikusi novērota.

## Ekoloģija
Zaļā eiglēna dzīvo saldūdenī. Pārsvarā tā dzīvo seklos saldūdeņos, kas ir stipri piesārņoti ar organiskajām vielām, kuras viegli noārdās. Lielos daudzumos to var atrast peļķēs, grāvjos, u.c. Eiglēnas ir visbiežāk sastopamie zaļie vicaiņi saldūdeņos. Nereti tās savairojas tik lielā daudzumā, ka izveido zaļu plēvīti ūdens virskārtā.
Nelabvēlīgos apstākļos eiglēna spēj iecistoties. Iecistējoties tā nomet vicu, noapaļojas un izdala ap sevi blīvu apvalku, kas to pasargā no nelabvēlīgiem ārējiem apstākļiem (no izžūšanas).

## Izmantošana
Eiglēnas ir iespējams izmantot kosmētikā, piemēram, sugu *E. gracillis*.
Eiglēnas arī izmanto kā izejvielu biomateriāliem, kā pārtiku dažādiem mājlopiem un ūdensdzīvniekiem. Tās izmanto arī netīru un piesārņotu ūdenstilpju attīrīšanai.
Japānā tās arī izmanto uzturā. *Euglena Company* Tokijā kultivē šo mikroorganismu tādos daudzumos, ka to var komerciāli izmantot. Notiek arī izpēte, vai no eiglēnas var ražot biodegvielu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Algaebase: ''Euglena'' Ehrenberg
* Study.com ''Euglena''
* https://web.archive.org/web/20150512171145/http://www.faculty.ucr.edu/~legneref/invertebrate/inverteb.htm#mastigophora
Lielapsauju ezers

**Lielapsauju ezers** (arī **Apsauju ezers**, **Lielapsu ezers**) ir caurteces ūdenstilpe Tukuma novada Jaunpils pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos Ēnavas purva malā. Krasti zemi, slīpi, dibens dūņains, vietām smilšains, akmeņains, dūņu slānis 0,5—2 m. Aizaugums 10—20%. Mīt plaudis, rauda, līnis, rudulis, vēdzele, līdaka, zutis, asaris, karūsa. Cauri tek Bikstupe. Krastā atpūtas bāze, ir peldvieta.

## Atsauces
Ēmils Nestors Setele

**Ēmils Nestors Setele** (*Eemil Nestor Setälä*, dzimis , miris ) bija Somijas politiķis un valodnieks. Dažus mēnešus 1917. gada rudenī bijis Somijas Senāta priekšsēdētājs.

## Zinātniskā darbība
Ēmilam Setelem bijusi liela ietekme somugru valodu pētniecībā.
Periodā no 1888. līdz 1890. gadam viņš devās ekspedīcijās pie somugru tautām (lībiešiem, votiem, vepsiem), pētot to valodu un etnogrāfiju.
Setele no 1893. līdz 1929. gadam Helsinku Universitātē bija somu valodas un literatūras profesors. Dibinājis pētniecisko institūtu *Suomen suku*.

## Politiskā darbība
Sākotnēji Ēmils Nestors Setele bija Somu partiju biedrs. Pēc tam, kad, protestējot pret Krievijas īstenoto pārkrievošanas politiku, no Somu partijas atdalījās Jauno somu partija, Setele sekoja tai. Vairākas reizes bija ievēlēts Somijas parlamentā.

1917. gada 26. martā kļuva par Tokoi senāta Baznīcas un izglītības nodaļas vadītāju. Kad septembrī Senātu pameta visi Sociāldemokrātiskās partijas pārstāvji, Setele kļuva par Senāta priekšsēdētāju.
27. novembrī viņš iekļuva Svīnhūvuda senātā, kura laikā 1918. gadā norisinājās Somijas pilsoņu karš. Pēc kara līdz novembrim Setele turpināja darbu Pāsikivi senātā.

Kad 1918. gadā Jauno somu partijas monarhijas piekritēji apvienojās ar veco somu partiju, izveidojot Nacionālās koalīcijas partiju, Setele turpināja darbību tajā. 1920. un 1921. gadā bija Nacionālās koalīcijas partijas priekšsēdētājs.

1925. gadā Ēmils Setele kļuva par izglītības ministru.
1926. gadā viņš bija ārlietu ministrs.

No 1927. līdz 1930. gadam Setele bija vēstnieks Dānijā un Ungārijā.

## Skatīt arī
* Seteles senāts

## Ārējās saites

* Setälä, Emil Nestor (1864—1935) Biografiakeskus

|-
Rīdes annāles

[thumb|250px|Rīdes annāļu [rokraksts|rokraksta lappuses.]]
**Rīdes annāles** (, ) ir 13. gadsimtā (ap 1210—1288) Rīdes abatijā (*Rus regis, Ryd Kloster, Rüdekloster*, tolaik Dānijas karalistē, tagad Šlēsvigā-Holšteinā) pierakstītas hronikas par Dānijas vēsturi. Rokraksts glabājas Hamburgas pilsētas bibliotēkā.
   
Tā ietver periodu no teiksmainā dāņu ķēniņa Dana līdz karaļa Ērika VI (*Erik Menved*) valdīšanas laikam. Kopā ar „Dāņu darbiem” tas ir nozīmīgākais vēstījums par Dānijas viduslaiku vēsturi. 

## Atsauces
Sējas

**Sējas** ir ciems Dobeles novada Penkules pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā  no novada centra Dobeles un  no Rīgas.

Pie Sējām atrodas divi dižkoki: ozols 3,9 metru apkārtmērā un vīksna 4,1 metra apkārtmērā.

## Atsauces
Apustulis Jānis

**Svētais Jānis** (, ; , , ; dzimis ap 6. gadu, miris ap 100. gadu) bija viens no divpadsmit Jēzus Kristus apustuļiem. Cebedeja un Salomes dēls, apustuļa Jēkaba brālis. Marka evaņģēlijā 3:17 gan Jānis, gan viņa brālis Jēkabs ir nosaukti par *Boanerges*, kas nozīmē ‘pērkona dēli’. Tā kā evaņģēlijos Jānis vienmēr tika nosaukts pēc Jēkaba, uzskatāms, ka Jēkabs bija vecāks par Jāni.

Tiek uzskatīts, ka nodzīvojis visilgāk no visiem apustuļiem, vienīgais, kas nemira mocekļa nāvē. Tāpat tiek uzskatīts, ka viņš ir sarakstījis Jāņa evaņģēliju, Jāņa atklāsmes grāmatu un vairākas vēstules Jaunajā Derībā. Bija nozīmīga loma agrīnajā baznīcā Jeruzalemē.

## Ārējās saites
Maksims Ribins

**Maksims Ribins** (; dzimis ) ir krievu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Pašlaik (2017) Ribins spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Toljati "Lada" sastāvā, pildot arī tās kapteiņa funkcijas.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Ribins sāka 1996.—97. gada sezonā, kad vien 16 gadu vecumā aizvadīja sešas spēles Krievijas Superlīgas kluba Maskavas "Spartak" sastāvā. 1998.—99. gada sezonā uzbrucējs nostiprinājās "Spartak" rindās, sezonu noslēdzot ar 21 rezultativitātes punktu 41 spēlē. No 1999. līdz 2001. gadam Ribins spēlēja OHL vienībā Sarnijas "Sting", taču tad atgriezās Krievijā, pievienojoties Ufas "Salavat Julajev".

Laika posmā no 2002. līdz 2007. gadam Ribins paspēja pārstāvēt gan "Spartak", gan Čerepovecas "Severstal", Omskas "Avangard" un Novokuzņeckas "Metallurg". 2007.—08. gada sezonā atgriezās "Spartak" rindās, kļūstot par vienu no komandas vadošajiem uzbrucējiem. 2009. gada vasarā pievienojās Sanktpēterburgas SKA rindām. SKA sastāvā Ribins aizvadīja četras sezonas. 2013.—14. gada sezonu hokejists uzsāka kā Čehovas "Vitjaz" kapteinis, taču sezonas gaitā pārcēlās uz Ņižņekamskas "Ņeftehimik". 2014. gadā sāka pildīt "Neftekhimik" kapteiņa funkcijas. "Neftekhimik" spēlēja līdz 2016. gada vasarai, kad pievienojās Toljati "Lada", kļūstot par tās kapteini.

## Ārējās saites
Aerodinamiskā pretestība

[thumbnail|300x300px|Aerodinamiskie spēki: uz augšu — [cēlējspēks, uz leju — smaguma spēks, pa kreisi — normālslodze, bet pa labi — aerodinamiskā pretestība]]
[thumb|300x300px|[Trajektorijas trim objektiem, kurus izmet vienādā leņķī pret horizontu (70^\circ). Melnais objekts nepieredz pretestību un kustas parabolā. Zilais pieredz stoksa pretestību un zaļais pieredz ņutona pretestību.]]
**Aerodinamiskā pretestība**, arī **frontālā pretestība**, senāk **pieres pretestība**, ir pretestības spēks, kas darbojas uz ķermeni, kad tas kustas kādā gāzē vai šķidrumā. Ja aerodinamisko pretestību izraisa gaiss, šo lielumu sauc par **gaisa pretestību**. Tā ir vērsta pretēji kustības virzienam.

## Vēsture
Pirmo reizi šo parādību pētījis Galileo Galilejs, bet gaisa sūkņa trūkuma dēļ viņš nevarēja veikt eksperimentu vakuumā, tāpēc eksperimentēja gaisā. Neņemot vērā visas sekundārās parādības, kas rodas gaisā ķermeņu kustības rezultātā, Galilejs atklāja ķermeņu brīvās krišanas likumus. Gaiss vienmēr pretojas krītoša ķermeņa kustībai, un gaisa pretestība ir lielāka, jo lielāks ir ķermeņa krišanas ātrums. Tāpēc, palielinot krišanas ātrumu, gaisa pretestība palielinās, bet ķermeņa paātrinājums samazinās, un, kad gaisa pretestība ir vienāda ar gravitācijas spēku, brīvi krītoša ķermeņa paātrinājums ir nulle.

## Gaisa pretestība
Gaisa pretestība ir atkarīga no vides blīvuma \rho, gaisa plūsmas ātruma kvadrāta v^2, šķērsgriezuma laukuma S un pretestības koeficienta C_D. Kā formulu to pieraksta:

F=\frac{1}{2}\rho v^2 C_D  S

Vienādojums ietver vides blīvumu \rho, kas mazinās pārvietojoties augstāk virs zemes virsmas, piemēram, tā mazināšanās ir aktuāla lidmašīnām, gaisa plūsmas ātrums v^2 ir kādā ātrumā gaiss triecas ķermenī, šķērsgriezuma laukums S ir kādā laukumā gaiss iedarbojas uz ķermeni, un pretestības koeficients C_D ir atkarīgs no objekta formas, Reinoldsa skaitļa, u.c. faktoriem - šo koeficientu parasti nosaka eksperimentāli.

## Ārējās saites

## Atsauces
Āraišu ezeri

**Āraišu ezeri** ir ezeru grupa Vidzemes augstienes apvidū ar artikulētu galamorēnas reljefu. Administratīvi izvietojušies Cēsu novada Drabešu un Vaives pagastos abpus Rīgas—Valkas dzelzceļam un autoceļam A2. Ezeri uz ziemeļiem no autoceļa ietilpst Gaujas nacinālā parka teritorijā. Galvenie grupas ezeri ir:
* Āraišu ezers (32,6 ha),
* Vēķis (12,2 ha),
* Lazdiņu ezers (8,9 ha),
* Ziemēns (5,1 ha),
* Asaru ezers (3,2 ha),
* Mazais Lazdiņu ezers (3 ha),
* Pūcītis.

Visiem ezeriem notece uz Āraišu ezeru un tālāk pa Rakšupīti uz Gauju.

## Atsauces
Kvadrātnevienādība

Nevienādības, kuras vispārīgais veids ir ax^2+bx+c>0 (R un a≠0, bet x ir mainīgais, sauc par **kvadrātnevienādību**.

## Kvadrātnevienādību iedalījums
Kvadrātnevienādības iedala tāpat kā lineārās nevienādības.

### Stingrās kvadrātnevienādības
Par stingrām kvadrātnevienādībām sauc kvadrātnevienādības, kuras satur zīmi  vai > .

### Nestingrās kvadrātnevienādības
Par nestingrām kvadrātnevienādībām, sauc kvadrātnevienādības, kuras satur zīmi \leq\, vai \ge\,.

### Pilnās kvadrātnevienādības
Par pilnām kvadrātnevienādībām sauc kvadrātnevienādības, kur visi trīs koeficienti  a ,  b  un  c  ir no nulles atšķirīgi skaitļi.

### Nepilnās kvadrātnevienādības
Par nepilnām kvadrātnevienādībām sauc kvadrātnevienādības, kurās kaut viens no koeficientiem  b  vai  c  ir vienāds ar nulli.

## Kvadrātnevienādības risinājums
thumb|Tukši punkti stingrām nevienādībāmthumb|Pildīti punkti nestingrām nevienādībām
Atrisināt nevienādību nozīmē atrast visus tās atrisinājumus (norādīt atrisinājuma intervālu) un pierādīt, ka nevienādībai citu atrisinājumu nav.

### Nosaka parabolas krustpunktus ar <math>x</math> asi (atrod funkcijas nulles), atrisinot vienādojumu <math> ax^2+bx+c=0 </math>.

Izmanto kvadrātvienādojuma formulas:

D=b^2-4ac

x_{\text{1,2}}={-b\pm\sqrt{D} \over 2a}

* Ja D>0, tad vienādojumam ir divas dažādas saknes, parabola krusto o_x asi divos punktos.
* Ja D=0, tad vienādojumam ir divas vienādas saknes, parabolas virsotne atrodas uz o_x ass.
* Ja D, tad vienādojumam nav reālu sakņu, parabola o_x asi nekrusto.

Kvadrātvienādojuma saknes var aprēķināt arī izmantojot Vjeta teorēmu.

{x_1*x_2}={\frac {c} {a}}

{x_1+x_2}={-\frac {b} {a}}

### Ņemot vērā sakņu skaitu un koeficienta <math>a</math> zīmi, skicē parabolas grafiku.
* Ja  a>0 , tad zari vērsti uz augšu.
* Ja  a, tad zari vērsti uz leju.

### Izvēlās tukšus vai pildītus punktus, atkarībā no nevienādības zīmes.
* Tukšs, ja kvadrātnevienādība satur zīmes  vai  > .
* Pildīts, ja kvadrātnevienādība satur zīmes \leq\, vai \ge\,.

### Pēc parabolas grafika nosaka kvadrātnevienādības atrisinājumu.


Number of real solutions of quadratic equation D(0 a)0.svg|Parabola nekrusto  x asi.
Number of real solutions of quadratic equation D(0 a(0.svg|Parabola nekrusto x asi.
Number of real solutions of quadratic equation D=0 a)0.svg|Parabolas virsotne atrodas uz  x ass.


## Skatīt arī
* Parabola
* Nevienādība
* Vienādojums
* Kvadrātvienādojums

## Ārējās saites
* Nevienādību un nevienādību sistēmu risināšana
* Kvadrātnevienādības

## Atsauces
Voltmetrs

thumb|200px|Voltmetra apzīmējums ķēdē
**Voltmetrs** (elektriskajā ķēdē apzīmē ar riņķa līnijā ievilktu burtu V) ir mērierīce, ko izmanto elektriskās strāvas sprieguma mērīšanai. Analogie voltmetri pārvieto rādītāju pa skalu proporcionāli elektriskās ķēdes spriegumam. Digitālie voltmetri rāda skaitlisku sprieguma attēlojumu, izmantojot analogo uz digitālo strāvas pārveidotāju. Sprieguma mērīšanai var izmantot arī digitālo multimetru.
Voltmetri tiek ražoti plašā klāstā un ir daudz dažādi to tipi. Voltmetra spailes vienmēr ir jāpieslēdz tiem diviem elektriskās ķēdes punktiem, starp kuriem spriegums ir jāizmēra.

Voltmetru pieslēdz paralēli elektriskās ķēdes posmam.

Voltmeter V3-10A.jpg
1000v voltmeter.JPG
D.C.VOLTMETER.JPG
Voltmeter hg.jpg


## Vēsture
Alesandro Volta bija itāļu fiziķis, kas kļuva slavens ar to, ka 1800. gadā izgudroja galvanisko jeb Voltas bateriju. Tā bija pirmā ierīce, ar ko varēja iegūt pastāvīgu elektrisko strāvu. Viņa vārdā arī nosaukti volti. 1954. gadā Endrū Kijs izgudroja digitālo voltmetru, pēc tam, kad saprata, ka analogie voltmetri nav pietiekami precīzi.

## Voltmetra pretestība
Pieslēdzot voltmetru elektriskajai ķēdei, strāva sazarojas un caur voltmetru plūstošās strāvas stiprums I_V=\frac {U}{R_V}, kur R_V ir voltmetra iekšējā pretestība. Lai pēc iespējas nemainītu ķēdē plūstošo strāvu I un veiktu precīzus mērījumus, caur voltmetru plūstošajai strāvai jābūt minimālai, tātad R_V salīdzinājumā ar ķēdes posma pretestību R jābūt pēc iespējas lielai. 

## Skalas diapazona paplašināšana
Lai paplašinātu voltmetra skalas diapazonu, virknē ar to ieslēdz papildrezistoru R_P. Ja maksimālais spriegums, kuru paredzēts mērīt ar voltmetru, ir U_V, bet jāizmēra spriegums U>U_V, tad uz papildrezistora jābūt spriegumam U_P=U-U_V. U_V=I_VR_V un U_P=I_PR_P, tātad R_P=R_V \frac {U-U_V}{U_V}. Ja ar voltmetru jāizmēra n= \frac {U}{U_V} reizes lielāku spriegumu, nekā to paredz voltmetra skalas diapazons, R_P=R_V(n-1). 

## Atsauces
Centaura Bēta

**Centaura Bēta** jeb **Centaura β** (*β Cen, Beta Centauri*), pazīstama arī kā **Agena** vai **Hadars**, ir otra spožākā zvaigzne Centaura zvaigznājā, kas atrodas aptuveni 350 gaismas gadus jeb 110 parseku attālumā no Zemes. Tā ir trīskārša zvaigžņu sistēma ar kopējo redzamības spožumu 0,61, kas tādējādi to padara par vienpadsmito spožāko zvaigzni nakts debesīs.

## Raksturojums
Centaura Bētas sistēmu veido trīs zvaigznes — Centaura Bēta A1, Centaura Bēta A2 un Centaura Bēta B, kur pēc spektrālās klases visas trīs ir B tipa zvaigznes ar vidējo virsmas temperatūru no 22 500 līdz 25 000 K. Būtībā Centaura Bētu A1 un Centaura Bētu A2 var uzskatīt par fizikālo dubultzvaigžņu sistēmu, kur vidējais attālums starp abām zvaigznēm ir teju 2,59 astronomiskās vienības, kas nozīmē, ka vidējais apriņķošanas periods, ko abas zvaigznes veic ap savu kopīgo baricentru, ir 357 dienas. Savukārt Centaura Bēta B riņķo pa orbītu, kas atrodas aptuveni 210 astronomisko vienību attālumā no abām galvenajām šīs sistēmas zvaigznēm, tādējādi, lai veiktu vienu pilnu apriņķojumu, tai ir nepieciešami gandrīz 250 gadi. Lai gan simtprocentīgi tas vēl nav zināms, taču visticamāk visas trīs Centaura Bētas zvaigznes beigs savu mūžu supernovas eksplozijā. Centaura Bētas sistēma ir relatīvi jauna — vidēji ap 14 miljoniem gadu veca.

## Skatīt arī
* Centaura Alfa
* Centaurs (zvaigznājs)

## Atsauces


## Ārējās saites
Ozoli (Rendas pagasts)

**Ozoli**, agrāk arī **Ozolmuiža**, ir ciems Latvijā, Kuldīgas novada Rendas pagastā. Veidojies ap vēsturisko Ozolmuižu (*Gut Ohseln*).

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Oto Kristofers fon der Hovens

**Oto Kristofers fon der Hovens** (; dzimis , miris ) bija Kurzemes hercogistes muižnieks un politiķis. Briežu un Vircavas muižu īpašnieks, Oto Hermaņa fon der Hovena tēvs.

## Dzīvesgājums

Dzimis Kurzemes muižnieku fon der Hovenu ģimenē. Tēvs - Polijas kornets Georgs Henrihs fon der Hovens, māte - Doroteja Elizabete, dzimusi fon Šillinga. No 1718. gada studēja Kēnigsbergā, no 1721. gada - Hallē.

No 1729. līdz 1734. gadam bija Zemgales baznīcu vizitors (*Kirchenvisitator*), no 1730. gada - *Landbotenmarschall*, bet no 1732. gada - *Landesbevollmächtigter*. No 1734. līdz 1742. gadam bija Bauskas kapteinis (*Hauptmann*), bet no 1742. līdz 1746. gadam - *Oberhauptmann* Kuldīgā. No 1746. līdz 1748. gadam ieņēma landmaršala (*Landmarschall*) amatu, no 1748. līdz 1758. gadam - virspilskunga (*Oberburggraf*) amatu. No 1758. līdz 1759. gadam bija kanclers, No 1759. līdz 1763. gadam - landhofmeisters (*Landhofmeister*). 1763. gadā pretojās Ernsta Johana Bīrona atjaunošanai Kurzemes hercoga amatā, tāpēc tika atcelts no amata. 1767. gadā amatā tika atjaunots. 1765. un 1767. gadā pārstāvēja Kurzemi Varšavā.

## Ārējās saites
* Das Baltische Biographische Lexikon
Semjons Furmans

**Semjons Furmans** (; , Pinska — , Ļeņingrada) bija ebreju izcelsmes PSRS starptautiskais lielmeistars šahā (1966).

## Biogrāfija
Pēc Otrā pasaules kara kļuvis par vienu no spēcīgākajiem Ļeņingradas šahistiem. 1953. gadā uzvarējis pilsētas šaha čempionātā, bet 1957. gadā dalījis pirmo vietu ar Viktoru Korčnoju. Vairākkārt sekmīgi spēlējis PSRS šaha čempionātu finālos: 1948. gadā izcīnījis bronzas medaļu (aiz Dāvida Bronšteina un Aleksandra Kotova), 1949. gadā dalījis 4.-5. vietu ar Alekseju Suetinu, bet 1965. gadā dalījis 5.-7. vietu ar Isāku Boļeslavski un Aleksandru Kotovu. 1954. gadā FIDE Furmanam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1966. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumus.

Sekmīgi piedalījies dažādos komandu šaha turnīros. 1961. gadā PSRS izlases sastāvā uzvarējis Eiropas komandu šaha čempionātā, kā arī izcīnījis individuālo bronzas medaļu. PSRS komandu čempionātos divas reizes (1953, 1960) uzvarējis Ļeņingradas komandas sastāvā. 1954. gadā Rīgā PSRS sporta biedrības "Spartaks" komandas sastāvā kļuvis par PSRS komandu kausa šahā ieguvēju.

No 1969. gada līdz sava mūža beigām bijis Anatolija Karpova treneris. Kopā ar savu audzēkni nogājis ceļu no Pasaules jauniešu šaha čempiona līdz Pasaules šaha čempiona nosaukumam. 1973. gadā par saviem nopelniem trenera darbā kļuvis par PSRS nopelniem bagāto treneri. Kopā ar Karpovu piedalījies vairākos starptautiskos šaha turnīros. 1973. gadā Madridē un 1977. gadā Badlauterbergā (Vācija) ieņēmis 3. vietu (abos turnīros uzvarējis Karpovs).

Bijis pazīstams arī kā šaha teorētiķis un devis nozīmīgu ieguldījumu šaha atklātņu teorijā. Pāragri miris no sirdtriekas. Pēc daudzu laikabiedru domām, tieši ierastā trenera Furmana aiziešana bijusi par pamatu Anatolija Karpova ne visai pārliecinošai spēlei un tikai minimālai uzvarai pār Viktoru Korčnoju 1978. gada mačā par Pasaules šaha čempiona nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
Alfrēds Akmentiņš

**Alfrēds Akmentiņš** ( Odesa – ) bija Latvijas šahists.

## Biogrāfija
Šahu sācis spēlēt skolas gados. 1939. gadā pārstāvējis V. Olava komercskolas komandu Rīgas skolu komandu meistarsacīkstēs šahā. Vēlāk turpinājis studijas Latvijas Universitātes Matemātikas fakultātē (1940-1943). Otrā pasaules kara laikā zaudējis roku. Pēc kara bijis Latvijas Valsts universitātes šaha vienības treneris. Piecas reizes piedalījies Latvijas šaha čempionātu finālos. Labāko rezultātu sasniedzis 1951. gadā, kad izcīnījis 3. vietu. Bijis arī labāko skaitā sporta biedrības "Daugava" šaha čempionātos.

Kopš 1951. gada sācis strādāt Rīgas Pionieru pilī par šaha sekcijas treneri. Šajā vietā nostrādājis vairāk nekā 25 gadus, turpinot Mihaila Tāla pirmā trenera Jāņa Krūzkopa iesākto darbu. Bijis viens no labākajiem Latvijas jauno talantu treneriem, kas izaudzinājis daudzus pazīstamus šahistus. Starp Akmentiņa audzēkņiem jāmin lielmeistari Aleksandrs Voitkēvičs, Aleksandrs Šabalovs, Latvijas šaha čempionātu daudzkārtējā uzvarētāja Astra Goldmane un citi spēcīgi šahisti.

## Vietas Latvijas šaha čempionātā
* 1948. gads — 4.-6. vieta.
* 1949. gads — 16.-17. vieta.
* 1950. gads — 16.-17. vieta.
* 1951. gads — 3. vieta.
* 1954. gads — 10.-12. vieta.

## Atsauces

## Literatūra
* Encyclopedia of Latvian chessplayers : 1900-2000 / compiled by Val Zemitis ; editors, J. Vitomskis ... [et al. ]. [ASV : b. n.], 2009 2 sēj. : il., portr. ; 29 cm.

## Ārējās saites
Vjačeslavs Čebaņenko

**Vjačeslavs Čebaņenko** (; , Sizraņa — 1997. gada augusts) bija PSRS un Moldovas šahists.

## Biogrāfija
Daudzkārt piedalījies dažādos Moldovas šaha turnīros. Lielākais panākums bijusi 1974. gadā dalīta 1.-3. vieta sporta biedrības "Moldova" šaha čempionātā. PSRS komandu kausā 1974. gadā Maskavā bijis sporta biedrības "Moldova" izlases līderis, kur uzvarējis lielmeistaru Juriju Averbahu un spēlējis neizšķirti ar Mihailu Tālu un Dāvidu Bronšteinu. Piedalījies arī Moldovas izlases sastāvā PSRS Tautu spartakiādes šaha turnīrā 1975. gadā Rīgā, kur bijis rezervists. Vēlākajos gados strādājis galvenokārt kā šaha treneris.

Pazīstams kā oriģināls šaha atklātņu teorētiķis. Pirmo reizi par sevi licis runāt 1971. gadā, kad Tigrans Petrosjans pretendentu finālmača 1. partijā ar melnajiem pret Bobiju Fišeru pielietojis Čebaņenko piedāvāto jauninājumu sicīliešu aizsardzībā. Vēlākajos gados turpinājis savu atklātņu pētījumus gan šajā atklātnē, gan itāļu atklātnē, gan slāvu aizsardzībā. Garijs Kasparovs ir minējis Čebaņenko to šahistu skaitā, kas 20. gadsimta 70. gados veicinājuši "šaha atklātņu revolūciju".

Čebaņeko vārdā ir nosaukts variants slāvu aizsardzībā: 1. d4 d5 2. c4 c6 3. Zc3 Zf6 4. Zf3 a6.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
Vivus.lv MTB maratons

**Vivus.lv MTB maratons** ir kalnu riteņbraukšanas sacensību seriāls Latvijā. Kopš 2011. gada to rīko biedrība "Latvijas Kalnu Riteņbraukšanas Attīstības Centrs", gadu iepriekš to darīja SIA Velosports. Iepriekš sacensības rīkotas arī ar nosaukumiem Trek Philips MTB maratons (2010, 2011) un Trek MTB maratons (2012).

Sacensību pirmsākums meklējams SIA Velosports rīkotajās "Trek kauss" XCO sacensībās (2005-2009), kas notika Baldonē, Riekstukalnā. 2007. gada sezonā tika rīkotas pirmās maratona kategorijas sacensības, tas tiek uzskatīts par šo sacensību sākuma gadu.

Sacensības notiek maratona (50—60 km) un pusmaratona (25—35 km), kā arī pusaudžu (10—15) distancē, rezultātus vērtējot arī vecuma grupās. Tiek organizētas arī bezmaksas bērnu sacensības (200 m - 3 km, atkarībā no vecuma grupas).

Viens no sacensību organizatoriem ir bijušais motosportists Mairis Levans.

Sacensību seriālu ilgstoši sponsorējis ātro kredītu zīmols Vivus.lv.

## Sezonu kopvērtējuma rezultāti maratona distancē
### Vīrieši

### Sievietes

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ausātas

**Ausātas** (agrāk **Ausātu muiža**) ir ciems Dobeles novada Annenieku pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā  no novada centra Dobeles un  no Rīgas.

1836. gadā Ausātu muižu (*Autzenbach*) un Slagūnes muižu iekļāva Annasmuižas pagasta teritorijā.

## Atsauces
Slagūne

**Slagūne** (agrāk **Slagūnes muiža**) ir ciems Dobeles novada Annenieku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā  no novada centra Dobeles un  no Rīgas.

1836. gadā Ausātu un Slagūnes muižu (*Schlagunen*) iekļāva Annasmuižas pagasta teritorijā. Ap 1880. gadu atrodamas ziņas par Slagūnes skolas darbību.

Uz dienvidrietumiem no Slagūnes atrodas Cibēnu upurakmens.

## Atsauces
Arālīte

**Arālīte** (arī **Arāle**, **Orele**, **Orļa**, lejtecē — **Orāleite**) ir Dienvidsusējas labā krasta pieteka Jēkabpils novadā. Sākas no grāvju sistēmas pārpurvotā, ar mežiem daļēji klātā ūdensšķirtnē dienvidos no Dubultiem Kalna pagastā, plūst dienvidrietumu virzienā pa Aknīstes nolaidenumu. Upe vairākkārt regulēta un iztaisnota gandrīz visā garumā, paliene un apkārtējā teritorija meliorēta. Lielākās pietekas ir Goba (9 km, kreisā) un Orste (labā). Upi šķērso autoceļš P74.

## Atsauces
Bērzu ezers (Ērģemes pagasts)

**Bērzu ezers** (arī **Ārītes ezers**, **Brīdagas ezers**, **Pilsmuižas ezers**, **Svennes ezers**) ir caurteces brūnūdens ūdenstilpe Valkas novada Ērģemes pagastā. Izvietojies pagasta austrumos Ērģemes paugurainē uz robežas ar Valkas pagastu, Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā. Krasti zemi, slīpi, dibens smilšains, vietām dūņains. Ietek trīs grāvji, iztek Žukupe uz Rikandu. Mīt līdaka, asaris, rauda, plaudis, līnis, karūsa, akmeņgrauzis.

Ziemeļaustrumu krastā Bērzezera vasarnīcu ciems, ir peldvieta.

## Atsauces
Bērzu ezers

**Bērzu ezers** var būt:
* Bērzu ezers — ūdenstilpe Asares pagastā
* Bērzu ezers — ūdenstilpe Ērģemes pagastā
* Bērzezera cits nosaukums
* Bēržezera cits nosaukums
* Vilkaiņu ezera cits nosaukums
Raņķi

**Raņķi** ir ciems Latvijā, Kuldīgas novada Raņķu pagasta centrs Ventas kreisajā krastā pie autoceļa P116 (Kuldīga - Skrunda - Embūte). Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Raņķu muižu (*Gut Ranken*).

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Pasadīna

**Pasadīna** () ir pilsēta Kalifornijā, ASV. Devītā lielākā pilsēta apgabalā — 2013. gadā iedzīvotāju skaits sasniedza 139,7 tūkstošus. Viens no galvenajiem Sangabriēla ielejas kultūras centriem. 19 km uz dienvidrietumiem atrodas Losandželosa.

Čipevu valodā pilsētas nosaukums nozīmē ‘ielejas kronis’. Pilsētā ik gadu gada sākumā notiek rožu parāde, pēc kuras seko *[[Rose Bowl]]* NCAA amerikāņu futbola spēle. Pasadīnā atrodas arī Kalifornijas Tehnoloģiju institūts, Fallera teoloģiskais seminārs, *[[Art Center College of Design]]*, *[[Pasadena Playhouse]]*.

## Ievērojamas personības
Pasadīnā dzimuši vai dzīvojuši:
* Sallija Fīlda (*Sally Field*, 1946), aktrise, dziedātāja, producente, režisore, scenāriste.
* Herbs Dīns (*Herb Dean*, 1970), jauktās cīņas mākslas (MMA) tiesnesis un bijušais jaukto cīņu cīkstonis.
* Sofija Buša (*Sophia Bush*, 1982), aktrise

## Atsauces

## Ārējās saites
Progress M-29M

***Progress M-29M*** (***Прогресс М-29M***; SKS apzīmējums ***ISS-61P***) ir Krievijas automātisks kravas kosmosa kuģis, kurš paredzēts kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā palaists 2015. gada oktobrī.

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija . Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela (), skābeklis (), gaiss (), ūdens (). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam ) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces.

## Lidojuma gaita
*Progress M-29M* tika palaists  16:49:40 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-U]]* no Baikonuras kosmodroma.

Saslēgšanās ar staciju automātiskā režīmā notika 22:52:22 UTC pie *[[Zvezda (SKS)|Zvezda]]* moduļa.

2016. gada 30. martā 14:15:30 UTC *Progress M-29M* atvienojās no stacijas. Autonomā lidojumā paredzēts veikt eksperimentu *Izgib*, pētot kosmiskā aparāta kustību dažādos griezes režīmos.

## Stacijas orbītas paaugstināšanas manevri

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress M-29M lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Armands Blekmars

**Armands Edvards Blekmars** (; , Beningtona — , Ņūorleāna) bija ASV šahists un mūziķis.

## Biogrāfija
Bijis pazīstams Ņūorleānas pianists un vijolnieks, kā arī mūzikas izdevniecības īpašnieks. Amerikas pilsoņu kara laikā (1861—1865) apliecinājis sevi kā Dienvidu atbalstītājs, sacerēdams daudzas patriotiskas dziesmas, no kurām ievērojamākā ir bijusi *Bonnie Blue Flag* (1862). Par savu darbību pēc pilsoņu kara ticis arestēts un zaudējis savu izdevniecību.

Bijis pazīstams arī kā šahists. Izstrādājis savu atklātnes variantu: 1. d4 d5 2. e4 exd4 3. f3, kuru publicējis 1882. gada jūlija izdevumā *Brentano’s Chess*. 1932. gadā vācu šahists Emīls Dīmers atklātnes ideju nedaudz uzlaboja: 1. d4 d5 2. e4 exd4 3. Zc3 Zf6 4. f3, bet mūsdienu šaha literatūrā tā tiek dēvēta par godu abiem autoriem — Blekmara−Dīmera gambīts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šērbrukas Universitāte

**Šērbrukas Universitāte** () ir universitāte Kanādas province Kvebekā. Tās studentu pilsētiņas atrodas Šērbrukā un Longejā. Mācības notiek franču valodā.

right|200px|thumb|tehnoloģiju centrs
right|200px|thumb|George-Cabana Pavilion
right|200px|thumb|Multifunkcionālais paviljons
2007. gadā Šērbrukas Universitātē studēja 35 000 studenti un bija 3200 cilvēkus liels mācību personāls. Universitātē var apgūt 46 bakalaura, 48 maģistratūras, 27 doktorantūras programmas. Tajā ir 61 pētniecības katedra, to skaitā farmācijas, mikroelektronikas, statistiskās mācīšanās un vides aizsardzības katedras.

Universitātes fakultātes:
# Administrācijas
# Pedagoģijas
# Inženiertehniskā
# Juridiskā
# Literatūras un humanitārā
# medicīnas un veselības zinātnes
# Sporta un fiziskās izglītības
# Zinātnes
# Teoloģijas, ētikas un filozofijas

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
Blekmara—Dīmera gambīts

**Blekmara−Dīmera gambīts**  ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: **1. d2-d4 d7-d5 2. e2-e4**.

To klasificē pie slēgtām atklātnēm ar Šaha atklātņu enciklopēdijas kodu D00.

## Vēsture
Sākotnēji 1882. gadā amerikāņu šahists A. Blekmars izstrādāja variantu: 1. d2-d4 d7-d5 2. e2-e4 e5xd4 3. f2-f3. Piecdesmit gadus vēlāk 1932. gadā vācu šahists E. Dīmers to modificēja, vispirms spēlējot 3. Zb1-c3 un, tikai pēc 3. ... Zg8-f6, turpinot 4. f3-f3. Atklātnes nosaukums veltīts abiem šahistiem. 
 
## Stratēģiskā ideja
Baltie upurē bandinieku, lai iegūtu pārsvaru attīstībā. Ja melnie upuri pieņem, tad balto iniciatīva ir pietiekoša kompensācija par upurēto bandinieku. Mūsdienu praksē sastopams reti, jo melnie abos
variantos ar triecienu centrā 3. ... e7-e5 iegūst pārsvaru.
 
## Galvenie varianti
: Pēc **2. ... d5xe4** 
* **3. f2-f3** — Blekmara gambīts
* **3. Zb1-c3 Zg8-f6 4. f2-f3** — Dīmera gambīts

## Literatūra
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Blekmara−Dīmera gambīta partijas
* Blekmara−Dīmera gambīta teorija
Emīls Dīmers

**Emīls Dīmers** (; , Rādolfcelle pie Bodenzē — , Gengenbaha) bija Vācijas šahists.

## Biogrāfija
Piedzimis un izaudzis nelielā Bādenes pilsētiņā. 1931. gadā iestājies nacistu partijas rindās un kļuvis par tās aktīvu līdzgaitnieku. Piedalījies daudzos šaha turnīros, no kuriem vislielākos panākumus guvis Anglijas pilsētas Hastingsas jaungada turnīru blakusturnīros, kuros divas reizes uzvarējis (1935-36, 1936-37).

Pēc Otrā pasaules kara mēģinājis publicēties šaha presē, sniegt simultānspēles seansus, tomēr ātri vien sapratis, ka viduvējam meistaram šādi nopelnīt iztiku ir grūti. 1951. un 1953. gados uzvarējis Bādenes šaha kausā. 1952. gadā bijis pirmais nelielā turnīrā Cīrihē. Visveiksmīgākais Dīmeram bijis 1956. gads, kad viņam izdevies uzvarēt vairākos otršķirīgos turnīros Nīderlandē, bet Beļģijas pilsētā Gentē ieņemt otru vietu aiz lielmeistara Alberika O'Kelli. Vēlākajos gados šos panākumus vairs nav izdevies atkārtot, kā rezultātā 1965. gadā Dīmers nonācis psihiatriskajā slimnīcā, un ārsti aizlieguši viņam spēlēt šahu. Tomēr 1976. gadā Dīmeram izdevies nospēlēt un pat uzvarēt Bādenes senioru meistarturnīrā.

Šaha vēsturē iegājis ar to, ka 1932. gadā uzlabojis ASV šahista Armanda Blekmara atklātnes 1882. gadā piedāvāto gambīta ideju: 1. d4 d5 2. e4 exd4 3. Zc3 Zf6 4. f3. Mūsdienu šaha literatūrā atklātne ir nosaukta par godu abiem autoriem — Blekmara−Dīmera gambīts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Moravski Krumlova

**Moravski Krumlova** () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Znojmo apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1289. gadā. 1622 . gadā pilsēta kļuva par Lihtenšteinu dzimtas īpašumu. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Otrā pasaules kara gados Moravski Krumlova kā Sudetu apgabala daļa ietilpa Trešā reiha sastāvā. Kara beigās, 1945. gada 7. maijā, pilsēta cieta padomju aviācijas uzlidojumā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pēc kara pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Ekonomika
Pilsētas apkaimē - vīnkopība.
Margerita Jursenāra

**Margerita Jursenāra** (; dzimusi , mirusi ) bija Beļģijā dzimusi franču rakstniece — rakstīja romānus un esejas. Saņēmusi *Prix Femina* (1968) un *Erasmus* balvu (1983). Pirmā sieviete, kas ievēlēta Franču akadēmijā.

Rakstīt sākusi pusaudzes gados. Otrā pasaules kara sākumā pārcēlusies uz dzīvi ASV, par kuras pilsoni kļuva 1947. gadā.

Viens no viņas ievērojamākajiem darbiem ir 1951. gadā izdotais vēsturiskais romāns *Mémoires d'Hadrien*. Vēl rakstījusi īsos stāstus, tulkojusi vairākus angļu un amerikāņu romānus. 1979. gadā Francijas prezidents Jursenārai piešķīra īpašu ASV—Francijas dubultpilsonību. Francijas pilsonība viņai bija nepieciešama, lai tiktu ievēlēta Franču akadēmijā.

Vārds *Yourcenar* ir viņas īstā uzvārda *Crayencour* (*Marguerite Antoinette Jeanne Marie Ghislaine Cleenewerck de Crayencour*) nepilnīga anagramma.

## Grāmatas latviešu valodā
* *Hadriāna atmiņas. Melnā stadija. Austrumu stāsti.* Tulk. Skaidrīte Jaunarāja. Rīga: Liesma, 1992.
* *Aleksis jeb traktāts par veltīgu cīņu.* Tulk. Gita Grīnberga. Rīga: Atēna, 2006.
* *Coup de Grâce.* Tulk. Gita Grīnberga. Rīga: Atēna, 2007.

## Ārējās saites
* 
*
Jaunmuiža (Skrundas pagasts)

**Jaunmuiža**, neprecīzi **Jaunāmuiža**, ir ciems Latvijā, Kuldīgas novada Skrundas pagastā pie autoceļa P107 (Skrunda - Ezere). Apdzīvotā vieta veidojusies ap Jaunās muižas (*Neuhof*) pusmuižu.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Kārlis Renners

**Kārlis Renners** (; dzimis , miris ) bija sociāldemokrātisks austriešu politiķis, austromarksisma teorētiķis. Uzskatāms par vienu no Austrijas pamatlicējiem, jo bija pirmais Austrijas valdības vadītājs 1918. gadā un pirmais pēckara Austrijas prezidents no 1945. līdz 1950. gadam.

Dzimis kā 17. vai 18. bērns nabadzīga vīnkopja ģimenē. Skolā gāja Mikulovā, no 1890. līdz 1896. gadam studēja tiesību zinātni Vīnes Universitātē. 1896. gadā iestājās Austrijas Sociāldemokrātiskajā partijā. Pēc Austroungārijas sabrukuma kļuva par Vācu Austrijas pirmās valdības galvu, bet, kad Sabiedrotie nepiekrita visu vācvalodīgo apgabalu apvienošanai — par Austrijas valdības vadītāju. No 1918. līdz 1920. gadam Renners bija Austrijas kanclers, bet no 1931. līdz 1933. gadam — Austrijas parlamenta prezidents. 1934. gadā, nodibinoties austrofašisma iekārtai, politisko darbību pārtrauca. 1945. gada aprīli, sabrūkot Trešajam reiham, atkal izvirzījās par Austrijas politisko vadītāju.

## Ārējās saites
Kataloniešu atklātne

**Kataloniešu atklātne**  ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: **1. d2-d4 Zg8-f6 2. c2-c4 e7-e6 3. g2-g3**.

To klasificē pie slēgtām atklātnēm ar Šaha atklātņu enciklopēdijas kodiem E01 līdz E09.

## Vēsture
Atklātnes nosaukuma izcelsme saistīta ar 1929. gada Katalonijas lielākā pilsētā Barselonā notikušo turnīru, kurā pirmoreiz atklātni lietoja franču lielmeistars Tartakovers. Atklātne ātri kļuva populāra. To savā atklātņu repertuārā bija iekļāvuši Kapablanka un  Aļehins, Botviņņiks un Keress, Reševskis un Flors. Vēlāk to izmantoja gandrīz visu šaha elite, ieskaitot lielāko daļu no  pasaules čempioniem. Atklātnes teorijas pilnveidošanā daudz darījuši Karpovs, Kasparovs, Kramņiks, Korčnojs, Gelfands, Razuvajevs, Sosonko, Tkačevs un citi.

## Stratēģiskā ideja
Baltie cīnās par pārsvaru centrā.  Šeit aktīvu lomu spēlē laidnis uz "g2",  tas kavē melno dāmas spārna attīstību, izdara spiedienu uz centra lauciņiem, dažos variantos piedalās gājiena e2-e4 sagatavošanā.
Melnie noskaņoti uz pretspēli centrā un dāmas spārnā.

## Galvenie varianti
### Atklātais variants
Variants izveidojas pēc gājieniem: **3. … d7-d5 4. Lf1-g2 d5xc4**.

Tagad baltiem jāizšķiras par bandinieka atgūšanu **5. Dd1-a4+ Lc8-d7 6. Da4xc4 Ld7-c6** vai tālāku attīstību ar **5. Zg1-f3**.

### Slēgtais variants
Variants izveidojas pēc gājieniem: **3. … d7-d5 4. Lf1-g2 Lf8-e7 5. Zg1-f3 0-0**.

Šeit melnie uzreiz nesit uz c4, bet vispirms attīsta savu karaļa spārnu.

### Blakus varianti
Kataloniešu atklātnē spēle bieži pāriet citu atklātņu (Jaunindiešu aizsardzība, Taraša aizsardzība, Benoni aizsardzība) variantos.
## Literatūra
*  
*  

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
* Partijas, kurās spēlēta Kataloniešu atklātne.
Ragozina aizsardzība

**Ragozina aizsardzība**  ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: **1. d2-d4 d7-d5 2. c2-c4 e7-e6 3. Zb1-c3 Zg8-f6 4. Zg1-f3 Lf8-b4**.

Pieder pie dāmas gambīta un to klasificē pie slēgtām atklātnēm ar Šaha atklātņu enciklopēdijas kodu D38.

## Vēsture
Atklātne nosaukt lielmeistara Ragozina vārdā, kurš to ieveda turnīru praksē 20. gadsimta trīsdesmito gadu sākumā. No mūsdienu vadošiem šahistiem atklātni bieži spēlē Aronjans, Anands, Giri, Mamedjarovs, Kosinceva un citi.
 
## Stratēģiskā ideja
Melno pamatideja ir izvērst figūru spēli centrā, sagatavot un izvest atbrīvojošo gājienu e6-e5. Tādā veidā melnie gatavojas atrisināt laidņa c8 attīstības problēmu un uzsākt pretspēli centrā.
Daudzi Ragozina aizsardzības atzarojumi līdzīgi Nimcoviča aizsardzības analoģiskiem variantiem un bieži pat pāriet tajos, tāpēc šis abas atklātnes ir lietderīgi apgūt vienlaikus.

## Galvenie varianti
* **5. e2-e3**
* **5. c4xd5 e6xd5**
* **5. a2-a3**
* **5. Lc1-g5**
* **5. Dd1-b3**
* **5. Dd1-а4+**
* **5. Dd1-с2**

## Literatūra
* Mark Taimanow: *Damengambit bis Holländisch*. 5. Auflage. Sportverlag, Berlin 1980. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Partijas, kurās spēlēta Ragozina aizsardzība.
Taraša aizsardzība

**Taraša aizsardzība**  ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: **1. d2-d4 d7-d5 2. c2-c4 e7-e6 3. Zb1-c3 c7-c5**.

Pieder pie atraidītā dāmas gambīta un to klasificē pie slēgtām atklātnēm ar Šaha atklātņu enciklopēdijas kodiem D32−D34.

## Vēsture
Atklātni 1888. gadā vairākās partijās spēlējis pazīstamais vācu šahists Zīgberts Tarrašs. Taraša aizsardzība spēlēta arī mačos par pasaules čempiona nosaukumu. 1969. gadā to vairākās partijās lietoja Boriss Spaskis pret Tigranu Petrosjanu, bet divdesmit gadu vēlāk Garijs Kasparovs pret Anatoliju Karpovu.

Mēģinājumi pilnveidot Taraša aizsardzību, vispirms sargājot d5 ar gājienu Zf6, un tikai pēc tam spēlējot c5, noveda pie jaunas atklātnes sistēmas "uzlabotās Taraša aizsardzības" rašanās.

## Stratēģiskā ideja
Ar savu trešo bandinieka gājienu melnie uzsāk aktīvu spēli centrā, neskatoties, ka pēc bandinieku nomaiņas uz d5 tiem izveidojas izolēts bandinieks. Balto labākā atbilde ir sistēma, ko izstrādājuši Šlehters, Rubinšteins un Rēti.

## Galvenie varianti
* 4. c4xd5 e6xd5 
** 4. ...  c5xd4 -- Šara—Henniga gambīts.
** 5. Zg1-f3 Zb8-c6 6. g2-g3 Zg8-f6 7. Lf1-g2 Lf8-e7 8. 0-0 0-0 — Šlehtera—Rubinšteina variants.

## Literatūra
*   
*   

## Atsauces

## Ārējās saites
* Partijas, kuras spēlēta Taraša aizsardzība.
Vardanjans

**Vardanjans** ( — 'Vardana dēls', no personvārda Vardans *(Վարդան)*; sieviešu dzimtē **Vardanjana**) ir armēņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Edgars Vardanjans (1993) — Latvijas futbolists;
* Jurijs Vardanjans (*Յուրի Վարդանյան*; 1956) — armēņu svarcēlājs un politiķis.
UTC+8:30

**UTC+8:30** atbilst šīm laika zonām:

## Kā standarta laiks (visu gadu)
* 

## Ārējās saites
* UTC+08:30 laika zonā esošo pilsētu saaksts
Atari (ciems)

**Atari** ir ciems Ādažu novada Ādažu pagastā, izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā,  no novada un pagasta centra Ādažiem un  no Rīgas.

Ciems vēsturiski izveidojies ap bijušo Ataru pusmuižu (*Ottern*). Pie ciema atrodas Ataru ezers, kura krastā Latvijas PSR laikos atradies komunista Augusta Vosa atpūtas komplekss, plašāk pazīstams ar nosaukumu "Vosa pirts".

2014. gadā nodibināta Ataru iedzīvotāju biedrība.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ataru ciema nekustamo īpašumu detālplānojumi
AS Saint-Étienne

***Association Sportive de Saint-Étienne Loire***, biežāk zināms kā ***AS Saint-Étienne***, **ASSE** vai vienkārši ***Saint-Étienne***, ir Francijas futbola klubs no Sentetjēnas Luāras departamentā. Klubs ir dibināts 1919. gadā, pašlaik spēlē Francijas futbola otrajā pēc līmeņa līgā — *[[Francijas futbola 2. līga|Ligue 2]]*. Mājas spēles komanda aizvada *Stade Geoffroy-Guichard* stadionā, kur ir 42 000 skatītāju vietas. *Saint-Étienne* ir viens no titulētākajiem Francijas klubiem - komanda 10 reizes ir kļuvusi par Francijas čempioniem, kā arī sešas reizes izcīnījusi Francijas kausu. Lielākais starptautiskais panākums - iekļūšana Eiropas Čempionvienību kausa finālā 1976. gadā, kur ar 0–1 piekāpās Minhenes "Bayern".

## Sastāvs
*Sastāvs atjaunināts .*

## Sasniegumi
* **[[Francijas futbola 1. līga|Francijas čempionāts (''Ligue 1'')]]**
** Čempioni (10): 1956–57, 1963–64, 1966–67, 1967–68, 1968–69, 1969–70, 1973–74, 1974–75, 1975–76, 1980–81
** Vicečempioni (3): 1945–46, 1970–71,  1981–82
* **[[Francijas kauss futbolā|Francijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (6): 1961–62, 1967–68, 1969–70, 1973–74, 1974–75, 1976–77
** Finālisti (3): 1959–60, 1980–81, 1981–82, 2019–20
* **Francijas līgas kauss** 
** Kausa ieguvēji (1): 2012-13
* **Francijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (5): 1957, 1962, 1967, 1968, 1969
** Finālisti (1): 1970
* **Šarla Drago kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 1955, 1958
* **[[Francijas futbola 2. līga|Francijas 2. līga]]**
** Čempioni (3): 1962–63, 1998–99, 2003–04
** Vicečempioni (2): 1937–38, 1985–86
* **[[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kauss]]**
** Finālisti (1): 1975–76

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Atari

**Atari** var būt:
* Atari — apdzīvota vieta Ādažu novadā;
* *[[Atari (zīmols)|Atari]]* — videospēļu un datortehnikas zīmols, ko izmantoja vairāki uzņēmumi:
** *[[Atari, Inc.]]* (1972—1984), bijušais sākotnējais uzņēmums, ko dibināja Nolans Bušnels un Teds Dabnijs;
** *[[Atari Corporation]]* (1984—1996), bijušais uzņēmums, ko izveidoja Džeks Tremīls, pārņemot sākotnējā uzņēmuma aktīvus;
** *[[Atari Games]]* (1984—2003), žetonu spēļu uzņēmums, kas tika atdalīts no sākotnējā *Atari Inc.*;
** *[[Atari, SA]]* (2009—šobrīd), bijušais *Infogrames Entertainment, SA* Francijas holdings, kam pieder un kas pārvalda šībrīža nodaļas ar Atari nosaukumu;
** Atari, Inc. (Atari, SA filiāle) (2003—šobrīd), *Atari, SA* ASV nodaļa;
** *[[Atari Interactive]]*, Atari zīmola pārvaldītājsabiedrība un *Atari, SA* filiāle;
** *Atari London Studio*, *Atari, SA* Lielbritānijas filiāle.
Arupīte

**Arupīte** var būt:
* Arupīte — Svētupes pieteka
* Arupīte — Tumšupes pieteka
* Ārupītes, Raunas pietekas cits nosaukums

## Skatīt arī
* Ārupīte
Arupīte (Svētupes pieteka)

**Arupīte** (arī **Ārupīte**, **Arupe**, **Dzirnupīte**) ir Svētupes kreisā krasta pieteka Limbažu novadā. Sākas mežainā apvidū ziemeļos no Rustūžiem Viļķenes pagastā, plūst ziemeļu virzienā pa Metsepoles līdzenumu. Upes slīpums neliels, vidustece un augštece regulēta un padziļināta, pieguļošā teritorija meliorēta. Lejteces posmā, kas ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta ainavu aizsardzības zonā, upes kritums lielāks. Lielākā pieteka Dzirnupīte, kas novada uz Arupīti Viļķenes zivju dīķa un dzirnavezera ūdeņus. Arupīti šķērso valsts autoceļi V151 (Upītes–Vitrupe) un V141 (Radziņi–Viļķene–Ķirbiži). Tās krastos atrodas Rūkas un Lauva.

## Atsauces
Arupe

**Arupe** var būt:
* Arupītes, Svētupes pietekas, cits nosaukums
* Arupītes, Tumšupes pietekas, cits nosaukums
* Ķiurgas nosaukums augštecē
Dzirnupīte

**Dzirnupīte** var būt:
* Dzirnupīte — upe, Aronas pieteka
* Dzirnupīte — upe, Arupītes pieteka
* Dzirnupīte — upe, Daugavas pieteka
* Dzirnupīte — upe, Īslīces pieteka
* Dzirnupīte — upe, Lenčupes pieteka
* Dzirnupīte — upe, Lūdiņupes pieteka
*Dzirnupīte — upe, Raunas pieteka
* Dzirnupīte — upe, Vitrupes pieteka

* Arupītes, Svētupes pietekas, cits nosaukums
* Donaviņas nosaukums lejtecē
* Glāžupes cits nosaukums
* Sīļupes cits nosaukums
* Skujas upes cits nosaukums
* Sudmaļu upeites cits nosaukums
* Šķirstiņas cits nosaukums
* Zasas cits nosaukums

## Skatīt arī
* Dzirnupe
FC Nantes

***Football Club de Nantes***, biežāk saukts vienkārši kā  ***Nantes***, ir Francijas futbola klubs no Nantes Atlantijas Luāras departamentā, Luāras reģionā. Klubs ir dibināts 1943. gadā, pašlaik spēlē Francijas futbola augstākajā līmenī - 1. līgā. Mājas spēles komanda aizvada *La Beaujoire-Louis Bonteneau* stadionā, kur ir 37 473 skatītāju vietas. *Nantes* ir 8 reizes ir kļuvuši par Francijas čempioniem, kā arī četras reizes izcīnījuši Francijas kausu. 1995.–1996. gada sezonā iekļuva UEFA Čempionu līgas pusfinālā, kur divu spēļu summā zaudēja Turīnas "Juventus".

## Sastāvs
*Sastāvs atjaunots .*

## Sasniegumi
* **[[Francijas futbola 1. līga|Francijas čempionāts]]
** Čempioni (8): 1964–65, 1965–66, 1972–73, 1976–77, 1979–80, 1982–83, 1994–95, 2000–01
** Vicečempioni (7): 1966–67, 1973–74, 1977–78, 1978–79, 1980–81, 1984–85, 1985–86
* **Francijas kauss**
** Kausa ieguvēji (4): 1978–79, 1998–99, 1999–00, 2021–22
** Finālisti (6): 1965–66, 1969–70, 1972–73, 1982–83, 1992–93, 2022–23
* **Francijas līgas kauss** 
** Finālisti (1): 2003–04 
* **Francijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (3): 1965, 1999, 2001
** Finālisti (4): 1966, 1973, 1995, 2000
* **Francijas 2. līga
** Vicečempioni (2): 1962–63, 2007–08
* **[[UEFA Čempionu līga]]**
** Pusfinālisti (1): 1995–96
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Pusfinālisti (1): 1979–80
* **Alpu kauss**
** Uzvarētāji (1): 1982

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
Ašaru kalns

**Ašaru kalns** (arī **Asaru kalns**) ir paugurs Latgales augstienes Dagdas paugurainē, Krāslavas novada Kombuļu pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā starp autoceļu V638 un Ašaru sādžu. Ašaru kalns ir konusveida paugurs ar piekājes platumu ap 250 m. Nogāzes bez kokiem un krūmiem, ziemeļaustrumu nogāzē laukakmeņi, dienvidaustrumu nogāzē grants karjeri.

## Atsauces
Astašovas purvs

**Astašovas purvs**, arī **Dzeguzes purvs** (agrāk — **Astašovas ezers**, **Dzeguzes ezers**, **Zaguzes ezers**), ir purvs Krāslavas novada Andrupenes pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā uz dienvidiem no Astašovas ciema un autoceļa P60. Izveidojies 1960. gados nosusinātā ezera vietā. Purvu apņem kontūrgrāvis, kas ūdeņus novada uz Dzeguzi. Bijušās apaļās ezerdobes vidū ovāls, akačains purvs, sapropeļa iegulas.

## Atsauces
Stade de Reims

***Stade de Reims***, biežāk zināms vienkārši kā ***Reims***, ir Francijas futbola klubs no Reimsas Marnas departamentā, Šampaņas-Ardēnu reģionā. Klubs ir dibināts 1931. gadā, pašlaik spēlē  Francijas futbola otrajā līmenī — 2. līgā. Mājas spēles komanda aizvada *Stade Auguste-Delaune* stadionā, kur ir 21 628 skatītāju vietas. *Reims* ir sešas reizes kļuvuši par Francijas čempioniem un divas reizes izcīnījuši Francijas kausu. Komanda spēlēja pirmajā Eiropas Čempionvienību kausa (pašlaik UEFA Čempionu līga) finālā 1956. gadā, kur piekāpās Madrides "Real" ar 3–4.

## Sastāvs
*Sastāvs atjaunots .*

## Sasniegumi
150px|thumb|right|Kluba logo no 1999. līdz 2020. gadam.
* **[[Francijas futbola 1. līga|Francijas čempionāts (''Ligue 1'')]]**
** Čempioni (6): 1948–49, 1952–53, 1954–55, 1957–58, 1959–60, 1961–62
** Vicečempioni (3): 1946–47, 1953–54, 1962–63
* **[[Francijas kauss futbolā|Francijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 1949–50, 1957–58
** Finālisti (2): 1976–77, 2024–25
* **Francijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (5): 1949, 1955, 1958, 1960, 1966
** Finālisti (1): 1962
* **Šarla Drago kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1954
* **[[Francijas futbola 2. līga|Francijas 2. līga]]**
** Čempioni (1):  1965–66
** Vicečempioni (1): 2011–12
* **Francijas Nacionālais čempionāts (3. līga)**
** Uzvarētāji (1): 2003–04
* **Francijas amatieru čempionāts** (1935-1971)
** Čempioni (1): 1935
* **[[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kauss]]**
** Finālisti (2): 1955–56, 1958–59
* **Latīņu kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1953
** Finālisti (1): 1955 
* **Alpu kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1977

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne