open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Artūrs Karašausks

**Artūrs Karašausks** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada pārstāv Latvijas futbola Virslīgas klubu FK Liepāja.

## Karjera
### Klubos
2009. gada sezonā Karašausks spēlēja Olimps/RFS sastāvā, 18 spēlēs gūdams 10 vārtus, tādējādi kļūstot par LMT Virslīgas 9. rezultatīvāko vārtu guvēju. 
Tajā pašā gadā viņš saņēma balvu kā Latvijas jaunatnes labākais futbolists.

2010. gadā Karašausks pievienojās Skonto komandai. Sezonu Karašausks iesāka ar 7 vārtiem pirmajās trīs spēlēs un tika atzīts par LMT Virslīgas aprīļa labāko spēlētāju. Turpmākajās spēlēs gan Karašauska rezultativitāte apsīka, un nākamajās deviņās spēlēs viņš guva tikai vienus vārtus. Jūlijā Karašausks devās uz nedēļu ilgu pārbaudi Ukrainas Premjerlīgas klubā *[[FK Dnipro]]*, bet augusta beigās *Skonto* vienojās ar *Dnipro* par Karašauska izīrēšanu līdz sezonas beigām. Neaizvadījis nevienu spēli Ukrainas Premjerlīgā, atgriezās *Skonto* sastāvā.

2012. gada sezonā uz īres līguma pamata spēlēja citā Virslīgas komandā FB Gulbene, 15 spēlēs gūstot tikai 1 vārtus. 2013. gadā *Skonto* sastāvā kļuva par Virslīgas rezultatīvāko futbolistu, gūstot 16 vārtus un dalot šo godu ar Andreju Kovaļovu. 2014. gada sākumā tika izīrēts Krievijas Premjerlīgas klubam *[[Rubin]]*. Pēc īres beigām atkal atgriezās *Skonto*.

2016. gada februārī tika izīrēts Polijas *[[Ekstraklasa]]* klubam Glivices "Piast". Tomēr Polijas čempionātā izgāja laukumā tikai divās spēlēs. Vēlāk tā paša gada augustā parakstīja trīs gadu līgumu ar Šveices otrās spēcīgākās līgas klubu *[[FC Wil]]*.

2017. gada februārī pirms Virslīgas sezonas sākuma pievienojās Latvijas klubam FK Liepāja, ko trenēja Tamazs Pertija, kurš Karašausku trenēja Skonto FC komandā.

2017. gada 18. oktobrī ar komandu FK Liepāja/MOGO izcīnija Latvijas kausu, gūstot divus vārtus fināla mačā.

### Izlasē
2010. gada 5. jūnijā 18 gadu vecumā viņš debitēja Latvijas izlasē spēlē pret Ganas izlasi, nomainot Rudņevu. Tādējādi Karašausks kļuva par pirmo 1990. gados un pirmo pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas dzimušo futbolistu, kas spēlējis Latvijas izlasē. Pirmos vārtus izlases labā guva  2018.—2019. gada UEFA Nāciju līgas spēlē pret Kazahstānu.

## Personīgā dzīve
Viņa tēvs Jurijs Karašausks arī bija profesionāls futbolists, aizvadījis 6 spēles Latvijas izlasē.
Sieva - Nikola Karašauska, Olega Znaroka radiniece

## Statistika
:*Atjaunināts .*

## Atsauces

## Ārējās saites
Laši (Eglaines pagasts)

**Laši** ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Eglaines pagastā, saplūdusi ar Eglaini. Izvietojusies ziemeļos no autoceļa P70 Lašupītes kreisajā krastā. Lašos atrodas Lašu pilskalns, dienvidos no autoceļa atrodas Lašu luterāņu baznīca, kas saistās ar Gotharda Frīdriha Stendera piemiņu. Apdzīvotā vieta izveidojusies pēc 1805. gada ap bijušās Veclašu muižas *(Alt-Lassen)* centru.

## Atsauces
Lašu pagasts

**Lašu pagasts** var būt:
* Lašu pagasts - pašvaldība Ilūkstes apriņķī līdz 1949. gadam tagadējo Eglaines un Šēderes pagastu teritorijās
* Šēderes pagasta nosaukums 1990.-1991. gados
Žaks Ofenbahs

**Žaks Ofenbahs** () jeb  **Jakobs Ofenbahs** (, , miris ) bija Francijas romantisma laika komponists un čellists, viens no operetes žanra radītājiem.

Pirms Žaka Ofenbaha ar terminu "operete" apzīmēja dziesmuspēli un citus komiskās operas paveidus ar runātiem dialogiem, bet viņš par opereti sāka saukt nelielus liriska sadzīves rakstura viencēliena sacerējumus, kas bija tuvi franču komiskajai operai. Līdzīgus parodiska rakstura sacerējumus viņš dēvēja par "muzikālu bufonādi", bet parodijas vairākos cēlienos — par bufoperām. Vēlāk visus šos uzvedumus sāka saukt par operetēm.

Popularitāti iemantojusi Ofenbaha nepabeigtā opera "Hofmaņa stāsti".

## Atsauces

## Ārējās saites

 
* Žaks Ofenbaha profils ''AllMusic'' 
* Žaka Ofenbaha notis ''IMSLP''
Natālija Dobrinska

**Natālija Dobrinska** (; dzimusi  Jakušincos) ir bijusī Ukrainas daudzcīņniece. 2008. gada Pekinas vasaras olimpiskās spēlēs viņa izcīnīja zelta medaļu. Pirms tam viņa bija startējusi 2004. gada Atēnu vasaras olimpiskās spēlēs, kur izcīnīja 8. vietu. 2006. gada Eiropas čempionātā Gēteborgā viņa izcīnīja 6. vietu. 2013. gadā paziņoja par karjeras beigšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Bārklijs

**Bārklijs** var būt:

* Albens Bārklijs (*Alben Barkley*; 1877―1956) ― amerikāņu jurists un politiķis, 35. ASV viceprezidents (1949—1953);
* Čārlzs Bārklijs (*Charles Barkley*; 1963) ― amerikāņu basketbolists; 
* Ross Bārklijs (*Ross Barkley*; 1993) — angļu futbolists.
Navarro

**Navarro** var būt:

* Emma Navarro (*Emma Navarro*), ASV tenisiste (dzimusi 2001. gadā);
* Huans Karloss Navarro (*Juan Carlos Navarro*), katalāņu basketbolists (dzimis 1980. gadā);
* Karla Svaresa Navarro (*Carla Suárez Navarro*), Spānijas tenisiste (dzimusi 1988. gadā);
* Karolina Hiraldo Navarro jeb *[[Karol G]]* (*Carolina Giraldo Navarro*), kolumbiešu dziedātāja un dziesmu autore (dzimusi 1991. gadā).
Da Vinči kods

[thumb|[Leonardo da Vinči "Vitrūvija cilvēks". Romānā, Žaka Sonjēra, nogalinātā Luvras kuratora, līķi, atrada uz muzeja grīdas tieši tādā pašā pozā kā slavenajā zīmējumā]]
**"Da Vinči kods"** () ir amerikāņu rakstnieka Dena Brauna romāns, kas izdots 2003. gadā. "Da Vinči kods" ir Brauna populārā romāna "Eņģeļi un dēmoni" turpinājums. Romāns kļuva par pasaulē atzītu bestselleru, kā arī izraisīja lielu interesi par Svētā Grāla leģendu un Marijas Magdalēnas vietu kristietības vēsturē.

## Sižets
Galvenajam romāna tēlam, Hārvarda Universitātes reliģiskās simboloģijas profesoram Robertam Lengdonam, jāatšķetina Luvras kuratora Žaka Sonjēra slepkavību. Sonjēra līķis tika atrasts Luvras muzeja zālē, pilnīgi kails "Vitrūvija cilvēka" pozā un ar šifrētu uzrakstu sev blakus. Šis šifrs norāda uz to, ka risinājuma atslēga jāmeklē Leonardo da Vinči darbos. Lengdons tiek nepatiesi apsūdzēts kuratora slepkavībā. Atrisināt mīklas un atrast īsto slepkavu Robertam palīdz kriptogrāfe, Žaka Sonjēra mazmeita - Sofija Nevē.

Romānā ir vairākas paralēlas sižeta līnijas, kurās piedalās dažādi romāna personāži.

## Reliģiozā kritika
Romāns varbūt būtu palicis kristietības piekritēju nepamanīts, ja tas nebūtu kļuvis tik populārs un ja romāna sākumā nebūtu teikts, ka visi mākslas darbu, arhitektūras, dokumentu un slepeno rituālu apraksti atbilst īstenībai. Romāna kritizētāji vērš uzmanību uz neprecīzu vēstures izklāstu un vēsturisku faktu skaidrošanu, kā arī uz neapstiprinātu leģendu izmantošanu.

## Ārējās saites
 
* Dena Brauna oficiālā mājaslapa
Kačiņskis

**Kačiņskis** (; sieviešu dzimtē Kačiņska (*Kaczyńska*)) ir poļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jaroslavs Kačiņskis (*Jarosław Kaczyński*; 1949) — Polijas politiķis, bijušais premjerministrs;
* Lehs Kačiņskis (*Lech Aleksander Kaczyński*; 1949—2010) — Polijas politiķis, bijušais prezidents;
* Teodors Kačinskis (*Theodore Kaczynski*; 1942—2023) — poļu izcelsmes amerikāņu zinātnieks, matemātiķis, filosofs un terorists.
Jēkabsone

**Jēkabsone** (,  — 'Jēkaba dēls'; vīriešu dzimtē Jēkabsons) ir izplatīts ģermāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Agnese Jēkabsone-Ozoliņa (1987) — latviešu aktrise,
* Anete Jēkabsone-Žogota (1983) — latviešu basketboliste;
* Anda Jēkabsone (1972) — latviešu basketboliste;
* Lana Jēkabsone (1974) — latviešu vieglatlēte;
* Lāsma Jēkabsone (1985) — latviešu basketboliste;
* Laura Jēkabsone (1989) — latviešu basketboliste;
* Liene Jēkabsone (1988) — latviešu basketboliste.

## Skatīt arī
* Jākobsone
Karašausks

**Karašausks** (; sieviešu dzimtē **Karašauskaite** (*Karašauskaitė*; ja neprecējusies) vai **Karašauskiene** (*Karašauskienė*; ja precējusies) ir lietuviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu: 

* Jurijs Karašausks (1970) — Latvijas futbolists.
* Artūrs Karašausks (1992) — Latvijas futbola uzbrucējs.
Pilskalnes ciems

**Pilskalnes ciems** var būt:
* Ilūkstes novada Pilskalnes pagasta nosaukums 1945.-1990. g.
* Neretas novada Pilskalnes pagasta nosaukums 1945.-1990. g.

## Skatīt arī
* Pilskalna ciems
Polārais plato

[thumb|250px|Polārais plato [Čārlija ledus kupols|Čārlija ledus kupola apvidū]]
**Polārais plato**, saukts arī par **Antarktīdas plato**, ir plašs dabas apgabals Austrumantarktīdā. Plato vidējais augstums ir ap 3000 m vjl un tas aizņem lielāko Austrumantarktīdas daļu, ieskaitot Dienvidpolu. Apvidus pārsvarā ir plakans un līdzens, kurā var izcelt tikai vairākus ledus kupolus: Titāna ledus kupols, Čārlija ledus kupols, Arga leduskupols, Valkīras ledus kupols. Ledus vairoga biezums vidēji ir ap 2500 m, vietām sasniedzot pat 4450 m.

Plato atklāja Roberta Skota 1903. gada ekspedīcija. Daļu plato pirmais šķērsoja Ernests Šekltons 1909. gadā. Viņš to nosauca par **Karaļa Edvarda VII plato** par godu tā laika Lielbritānijas karalim. 1911. gadā pēc veiksmīgās Dienvidpola ekspedīcijas Roalds Amundsens apvidu nodēvēja par **Hokona VII plato** par godu tā laika Norvēģijas karalim.

Polārajā plato visu gadu ir zemas temperatūras. Krievu Vostokas polārstacijā gada vidējā temperatūra ir ap -47&nbsp;°C. Uz plato vietējās dzīvības formas novērotas tikai bakteriālā līmenī.

Uz plato darbojas vairākas polārstacijas: vissezonas Amundsenskota-Sautpola (ASV), Vostoka (Krievija), Konkordija (Francija, Itālija) un vairākas sezonālās stacijas: Konene (Vācija), Domufudži (Japāna), Kuņluņa (Ķīna).

## Atsauces

## Ārējās saites
Go Chuck Yourself

***Go Chuck Yourself*** (Japānā ticis izdots ar nosaukumu ***Happy Live Surprise***) ir kanādiešu poproka grupas Sum 41 koncertalbums, kas ticis izdots  Japānā, Amerikā un Eiropā tas ticis izdots . Albums ticis ierakstīts 2005. gada aprīlī Londonā, Ontārio, Kanādā. Japānas izdevums satur arī DVD disku ar 5 dziesmām no koncerta "Go Chuck Yourself" un *Basketball Butcher*.

## Dziesmu saraksts
# "The Hell Song" — 3:21
# "My Direction" - 2:21
# "Over My Head (Better Off Dead)" — 3:11
# "A.N.I.C." — 0:43
# "Never Wake Up" — 1:08
# "We're All to Blame" — 3:44
# "There's No Solution" — 4:48
# "No Brains" — 4:32
# "Some Say" — 3:30
# "Welcome to Hell" — 4:26
# "Grab the Devil" — 1:14
# "Makes No Difference" — 5:46
# "Pieces" — 3:04
# "Motivation" — 3:47
# "Still Waiting" — 2:43
# "88" — 5:35
# "No Reason" — 3:48
# "I Have a Question" — 0:32
# "Moron" — 2:28
# "Fat Lip" — 3:05
# "Pain for Pleasure" — 3:06

## Ārējās saites
* Sum 41 oficiālā mājaslapa
Līga Šurkusa

**Līga Šurkusa** (dzimusi  Saldū) ir latviešu basketboliste, spēlē centra pozīcijā, Latvijas sieviešu basketbola izlases dalībniece. Pašlaik (2013) pārstāv Slovākijas klubu *[[ŠKBD Rücon]]*. Kopā ar Latvijas U-20 izlasi izcīnījusi 3. vietu 2009. gada Eiropas U-20 čempionātā.

2008.—2009. gada sezonā kopā ar klubu TTT Rīga L. Šurkusa izcīnīja otro vietu Latvijas Sieviešu basketbola līgā (finālā zaudējums SK Cēsis), kvalificējās *Final Four* turnīram Cēsīs Baltijas Sieviešu Basketbola līgā (4. vieta), FIBA Eirolīgas regulārajā sezonā neizkļuva no grupas.

2009.—2010. gada sezonā kopā ar klubu TTT Rīga tika iegūts Latvijas čempiontituls un tika startēts Eirolīgas grupu turnīrā.

Arī nākamajā sezonā tika startēts Eirolīgas grupu turnīrā, kur tika ieņemta pēdējā vieta. Tāpat 2010.—2011. gada sezonā L. Šurkusas pārstāvētais klubs triumfēja Latvijas Sieviešu basketbola līgā. 2012. gadā viņa TTT sastāvā izcīnīja 2. vietu LSBL. 2012.—2013. gada sezonu aizvadīja Itālijas kluba *[[OMC Cignoli Broni]]* sastāvā, čempionātā tika ieņemta 8. vieta. 2013. gada jūnijā viņa pārgāja uz Slovākijas klubu *[[ŠKBD Rücon]]*.

Līgas vecākais brālis Kristaps Šurkuss arī ir basketbolists.
## Sasniegumi
* 2008: Dalība Eirolīgā ar klubu TTT Rīga.
* 2009: Dalība Eirolīgā ar klubu TTT Rīga.
* 2009: 3. vieta Eiropas U-20 čempionātā kopā ar Latvijas sieviešu U-20 izlasi Polijā.
* 2009: Latvijas vicečempione un Baltijas līgas 4. vietas ieguvēja TTT Rīga sastāvā.
* 2010: Dalība Eirolīgas grupu turnīrā TTT Rīga sastāvā.
* 2010: Latvijas čempione TTT Rīga sastāvā.
* 2011: Dalība Eirolīgas grupu turnīrā TTT Rīga sastāvā.
* 2011: Latvijas čempione TTT Rīga sastāvā.
* 2013: dalīta 13.—16. vieta Eiropas čempionātā Francijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* FIBA Europe.com profils
Sauļus Štombergs

**Sauļus Štombergs** (; dzimis  Klaipēdā, Lietuvā) ir lietuviešu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā, Lietuvas basketbola izlases dalībnieks, pašlaik (2010) spēlē Krievijas Superlīgas klubā Kazaņas "Unics". Kopā ar Lietuvas izlasi ir izcīnījis bronzas medaļu Atlantas 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs un Sidnejas 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Eiropas čempionātos ir izcīnījis uzvaru 2003. gada Eiropas čempionātā un sudraba medaļu 1995. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
* Basketpedya.com profils
Anete Šteinberga

**Anete Šteinberga** (dzimusi  Ogrē) ir latviešu basketboliste, spēlē spēka uzbrucēja un centra pozīcijās, Latvijas sieviešu basketbola izlases dalībniece un tās līdere. 2026. gadā pārstāv Meksikas klubu Čivavas "Adelitas". Latvijas čempione 2008. gadā TTT Rīga sastāvā.

A. Šteinbergas brālis Mārcis Šteinbergs arī ir profesionāls basketbolists, Latvijas izlases spēlētājs. Basketbolistu vecāki ir bijuši airētāji.

## Karjera
Basketbolā sākusi trenēties Rīgas 47. vidusskolā pie trenera Jura Garkalna.

Pieaugušo basketbolā debitējusi TTT Rīga sastāvā jau 16 gadu vecumā pie trenera Aigara Neripa. Ar TTT kļuva par Latvijas čempioni. Pēc tam spēlējusi NCAA turnīrā Teksasas Universitātes Elpaso sastāvā no 2009. līdz 2013. gadam, tomēr netika izvēlēta WNBA draftā.

Pēc atgriešanās Eiropā pārstāvējusi virkni klubu spēcīgākajās Eiropas sieviešu basketbola līgās, tostarp Eirolīgas klubus. 2025. gada vasarā viņa pievienojās Itālijas klubam *[[Famila Basket Schio]]*, kuras sastāvā bija iekļauta arī otra Latvijas izlases līdere Kitija Laksa.

2026. gada sākumā A. Šteinberga pārcēlās no Eiropas, lai spēlētu divu tālāku valstu čempionātos. Janvārī viņa noslēdza līgumu ar Ķīnas vadošās līgas klubu Dzjijuaņas “Henan”, kur nospēlēja 8 spēl, bet februāra beigās tika paziņots, ka viņa ir noslēgusi līgumu ar Meksikas klubu Čivavas "Adelitas".

Kopā ar Latvijas U-20 izlasi izcīnījusi 3. vietu 2009. gada Eiropas U-20 čempionātā, šo panākumu atkārtoja 2010. gada čempionātā, kas notika Latvijā.

Latvijas pieaugušo nacionālās izlases sastāvā debitējusi . 2021. gada novembrī uzvarā pret Zviedrijas izlasi A. Šteinberga guva 34 punktus, uzstādot savu rekordu izlases spēlēs, kā arī labojot Elīnai Babkinai piederošo izlases rezultativitātes rekordu oficialā spēlē. 2023. gada 12. februārī Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīra spēlē pret Zviedriju Stokholmā A. Šteinberga guva 37 punktus, kas tādējādi kļuva par jaunu vienas spēles rekordu Latvijas valstsvienības vēsturē. 2023. gada Eiropas čempionātā A. Šteinberga bija Latvijas izlases kapteine. Finālturnīru Latvijas izlase noslēdza ar vienu uzvaru apakšgrupas spēlēs un 13. vietu kopvērtējumā.

2023. gada vasarā A. Šteinbergu pieteica Latvijas izlasei Pasaules tūrē viņai jaunā disciplīnā — 3x3 basketbolā.

## Sasniegumi
* 2006: Eiropas U-16 B divīzijas čempionāta MVP.
* 2008: Latvijas čempione TTT Rīga sastāvā.
* 2008: 1. vieta Eiropas U-18 čempionāta B divīzijā kopā ar Latvijas sieviešu U-18 izlasi Maķedonijā. Iekļauta čempionāta simboliskajā izlasē (kopā ar Sabīni Niedolu).
* 2009: 3. vieta Eiropas U-20 čempionātā kopā ar Latvijas sieviešu U-20 izlasi Polijā.
* 2010: 3. vieta Eiropas U-20 čempionātā kopā ar Latvijas sieviešu U-20 izlasi Latvijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* FIBA Europe.com profils 
* Intervija: 
* Anete Šteinberga: "Laukumā viena otru varam padarīt labāku"
* Anete Šteinberga: "Patīk, ja darbi ir skaļāki par vārdiem"
* UTEP profils
Andrijs Derizemļa

**Andrijs Derizemļa** (; dzimis  Žovtnevē, Ukrainā) ir bijušais ukraiņu biatlonists. Ar biatlonu nodarbojās kopš 1990. gada, lielākais panākums karjerā — divas medaļas Pasaules čempionātā. 2007. gadā izcīnīja bronzu 10 km sprinta distancē, 2011. gadā — sudrabu stafetē. Pasaules kausa posmos 13 reizes kāpis uz pjedestāla, tostarp astoņas reizes individuāli, bet izcīnījis tikai vienu uzvaru. Divreiz uzvarējis mazāk prestižajā Eiropas čempionātā.

Piedalījies 5 olimpiskajās spēlēs. Ukrainas sportistiem neveiksmīgajā 2010. gada olimpiādē Vankūverā kļuva par labāko savas valsts delegācijā, izcīnot 5. vietu 10 km sprinta distancē. Šī vieta ir arī viņa augstākais sasniegums olimpiskajās spēlēs.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites
* IBU profils
Rise Against

***Rise Against*** ir amerikāņu pankroka grupa no Čikāgas Ilinoisas štatā. Izveidota 1999. gadā un tās pašreizējā sastāvā spēlē Tims Makilrāts (vokāls, ģitāra), Džo Prinseps (basģitāra), Brandon Berness (bungas) un Zahs Blērs (ģitāra). Visi grupas dalībnieki ir straight edge kustības biedri (izņemot Bernesu), PETA atbalstītāji un stingri veģetārieši/vegāni. Grupai šobrīd ir noslēgts līgums ar Universal Music Group piederošo Geffen Records ierakstu kompāniju.

Pašlaik (2011. gads) grupa ir izdevusi sešus studijas albumus, divus EP ierakstus un divus DVD.

## Diskogrāfija
* 
* 
* 
* 
* 

* 

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Datu šķirošanas algoritms

**Datu šķirošanas algoritms** ir algoritms, kas dota saraksta elementus sakārto noteiktā kārtībā. Visbiežāk izmantotās ir skaitliskā un leksikogrāfiskā šķirošana.

Efektīva kārtošana ir svarīga citu algoritmu izmantošanai (piemēram, meklēšanas un apvienošanas algoritmu), kuru izpildīšanai nepieciešami sakārtoti elementi. Kārtošana arī realizē cilvēkam ērtāk uztveramāku datu pārskatu. 

Šķirošanas algoritmam ir jāatbilst šādiem kritērijiem:
* Datu izvadam jābūt augošā secībā (katrs nākamais elements ir lielāks par iepriekšējo)
* Izvads ir permutācija.
Vispopulārākais un viens no vienkāršākajiem kārtošanas algoritmiem ir burbuļa metode ().

## Klasifikācija
Datu šķirošanas metodes izšķir pēc zemāk minētajiem kritērijiem.
* Pēc datu atrašanās vietas:
# Iekšējā šķirošanas metode - pielieto datiem, kas pilnībā ietilpst operatīvajā atmiņā
# Ārējā šķirošanas metode - pielieto datiem, kas daļēji vai pilnībā atrodas uz ārējiem nesējiem

* Pēc datu tipa:
# Lineārā šķirošanas metode - apstrādā datus bez jebkādas papildinformācijas;
# Nelineārā šķirošanas metode - paredz kādu konkrētu datu struktūru izmantošanu.
Prodes pagasts

**Prodes pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām tā rietumos Lietuvas pierobežā. Robežojas ar sava novada Subates pilsētu, Eglaines un Bebrenes pagastiem, Jēkabpils novada Rubenes, Asares un Gārsenes pagastiem, kā arī Lietuvas Panevēžas apriņķa Roķišķu rajona Obeļu seņūniju. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes

#### Ezeri
Subates lielais ezers, Subates mazais ezers.

## Vēsture
[200px|thumb|left|[Baltmuiža (muiža)|Baltmuiža (2011).]]
Prodes pagasts dibināts 1892. gadā, apvienojot sešus muižu pagastus — Prodes (*Prohden*), Kazimirvāles (*Kasimirswahl*), Lavides (*Lowiden*), Gulbenes (*Gulben*), Baltmuižas (*Weißensee*) un Vārnišku (*Warnischki*). 
Pēc 1920. gada zemes reformas Baltmuižu (1035 ha) sadalīja 67 vienībās, Gulbenes muižu (883 ha) 56 vienībās, Prodes muižu (494 ha) 31 vienībā, Lavides muižu (480 ha) 37 vienībās, Kazimirvāles muižu (286 ha) 22 vienībās, Jaunvārnišķu un Vecvārnišķu muižas (207 ha) 12 vienībās.

1935. gadā Ilūkstes apriņķa Prodes pagasta platība bija 125,96 km² un tajā dzīvoja 2163 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Birznieku, Komjauniešu un Prodes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Prodes ciems ietilpis Ilūkstes (1949-1962) un Daugavpils (1962-1963) rajonos. **Prodes ciemam** 1954. gadā pievienoja Ilzes ciemu, bet padomju saimniecības «Eglaine» teritoriju pievienoja Eglaines ciemam. **Komjauniešu ciemam** 1954. gadā pievienoja Birznieku ciemu, bet 1959. gadā likvidēja, teritoriju pievienojot Subates pilsētai un izveidojot **Subates lauku teritoriju**. 1963. gadā likvidēja Prodes ciemu un kolhoza «Brīvais arājs» teritoriju pievienoja Subates lauku teritorijai (pārējo daļu pievienoja Bebrenes ciemam). 1977. gadā daļu Subates lauku teritorijas pievienoja Eglaines ciemam. 2009. gadā Subates pilsētu ar lauku teritoriju iekļāva Ilūkstes novadā. 2010. gadā Subates lauku teritoriju izdalīja atsevišķā administratīvajā vienībā un pārdēvēja par Prodes pagastu. 2021. gadā Ilūkstes novadu kopā ar Daugavpils novadu iekļāva jaunajā Augšdaugavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Baltmuiža, Dubulti, Rūcupi, Kakarāni, Prode.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ilūkstes novada mājaslapa. Prodes pagasts
Izkārnīšanās

[thumb|[Bernards Pikārs. Parfimērs. XVI gadsimts]]
[thumb|[Kaijas defekācija lidojuma laikā]]
thumbnail|right|Defekācija tupus pozā
**Izkārnīšanās** jeb **defekācija** ir gremošanas pēdējais posms, kurā no resnās zarnas caur anālo atveri tiek izvadīts zarnu saturs. Zarnu saturs tiek izvadīts ar saskaņotu muskuļu saraušanos (saukta arī par peristaltiku), kas norisinās resnās zarnas sieniņās, zarnu saturs tiek aizvadīts līdz taisnajai zarnai.

Taisnā zarna reflektoriski iztukšojas 1—2 reizes diennaktī, bet citu simptomu iedarbībā iztukšošanās var būt arī biežāka (caureja) vai retāka (aizcietējums). Taisnajai zarnai pildoties, tajā palielinās spiediens (līdz 2,7 kPa jeb 20 mm Hg). Spiediens un zarnu satura mehāniskā iedarbība uz gļotādu kairina zarnas sienas receptorus. Impulsi no tiem nonāk muguras smadzeņu krustu segmentos, kur atrodas defekācijas centrs. Centra raidītie impulsi izraisa anālās atveres slēdzējmuskuļu pakāpenisku atslābšanu un pastiprinātu taisnās zarnas muskulatūras saraušanos. Saraujas arī starpenes muskuļi un vēderprese. Pieaug spiediens vēdera dobumā; tā orgāni spiež uz zarnām un veicina defekāciju — taisnās zarnas iztukšošanos. Muguras smadzeņu defekācijas centrs pakļauts galvas smadzeņu garozas centriem, tāpēc izveidojas defekācijas nosacījuma reflekss. Cilvēkam tas rodas otrajā mūža gadā un saglabājas visu mūžu. Defekācija ir relatīvi pakļauta cilvēka gribai. Ja bojāti muguras smadzeņu krustu segmenti (iekaisums, trauma, audzējs), tad defekācija zaudē savu reflektorisko raksturu un kļūst no cilvēka gribas neatkarīga. Šāda defekācija var notikt arī spēcīgā emocionālā uzbudinājumā, piemēram, bailēs.

## Fizioloģiskie parametri
Defekācija pieaugušam, veselam cilvēkam tiek raksturota ar sekojošiem fizioloģiskiem parametriem:
* rektālās jutības slieksnis (minimālais fekāliju daudzums, kas nepieciešams, lai rastos piepildītas zarnas sajūta) ap 25 ml;
* minimālais daudzums iekšējā anālās atveres sfinktera atslābināšanai (tilpums, no kura rodas pirmās defekācijas vajadzības pazīmes) 10-20 ml;
* pastāvīgais defekācijas vajadzības slieksnis (tilpums, kas nepieciešams pastāvīgai defekācijas vajadzībai) ap 220 ml;
* maksimālais panesamais tilpums 110-280 ml.
Šie parametri mērāmi ar anorektālās manometrijas metodi un novirzes no normas ir diagnostikas pazīmes.

Defekācijas un pārējā laikā pieaugušam cilvēkam diennaktī no zarnām tiek izvadīti 0,1 — 0,5 litri gāzes. Flatulences gadījumā izdalīto gāzu daudzums var sasniegt trīs un vairāk litrus. Gāzu sastāvs veseliem cilvēkiem ir sekojošs: slāpeklis N2 — 24-90 %, ogļskābā gāze СО2 — 4,3-29 %, skābeklis О2 — 0,1-23 %, ūdeņradis Н2 — 0,6-47 %, metāns CH4 — 0-26 %, kā arī neliels daudzums sērūdeņraža H2S, amonjaka NH3, merkaptāna.

## Piezīmes un atsauces
Benjamiņš

**Benjamiņš** (sieviešu dzimtē Benjamiņa) var būt:

* Antons Benjamiņš (1860—1939) — latviešu uzņēmējs un žurnālists
* Juris Georgs Benjamiņš (1918—1993) — fotogrāfs un viens no krāsu fotogrāfijas pionieriem Latvijā.
Antons Benjamiņš

**Antons Benjamiņš**, arī **Benjāmiņš** (dzimis , miris ) bija latviešu uzņēmējs un žurnālists. Kopā ar sievu Emīliju Benjamiņu starpkaru Latvijā bija ietekmīgās avīzes "Jaunākās Ziņas" un žurnāla "Atpūta" izdevējs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1860. gada 13. jūlijā Baložu mūra krogā Madlienā zemnieku Jāņa un Annas Benjamiņu ģimenē. Drīz pēc tam viņa vecāki pārcēlās uz Bilskas pagasta Bānūžu muižu (), kur tēvs strādāja par stārastu.

Mācījās Smiltenes draudzes skolā, Cimzes skolotāju seminārā Valkā, ko beidza 1880. gadā. Bija skolotājs Rūjienā, Ogrē un Plāterē (1884—1904). Apprecējās ar Madi Jurjāni, laulībā piedzima pieci bērni: Kārlis, Jānis, Marija, Anna un Marta.
Vadīja Plāteres-Aderkašu jaukto kori, piedalījās Trešajos Dziesmu svētkos Rīgā (1888), bet uz Ceturtajiem dziesmu svētkiem Jelgavā (1895) uzrakstīja savu vienīgo lugu "Miglā". 1897. gadā A. Benjamiņš atvēra veikalu Madlienā, otru veikalu — Skrīveros.

Pēc veikalu bankrota un laulības izjukšanas 1904. gadā pārcēlās uz Rīgu, sāka strādāt par reportieri vācu avīzē *[[Rigasche Rundschau]]*, vēlāk laikrakstu " Mājas Viesis" (1907—1908) un "Rīta Vēstnesis" redaktors (1910).

1911. gada 21. decembrī kopā ar izdevēju Emīliju Elku nodibināja latviešu avīzi "Jaunākās Ziņas", bet 1922. gada 26. martā apprecējās ar viņu.

Miris 1939. gada 14. jūnijā savā lauku īpašumā Kandavas pagasta Valdeķu muižā, apbedīts Rīgas Meža kapos.

## Darbi
* stāsti „Zirga atmiņas” (1889), „Tak dabūja virsroku” (1890) u.c.,
* tēlojumi „Zīmējumi iz tautas dzīves” (1891—92),
* luga „Miglā” (1895) ar pseidonīmu B. Pastariņš.

## Atsauces
Boriss Bērziņš

**Boriss Bērziņš** (dzimis , miris ) bija latviešu gleznotājs, grafiķis, zīmētājs un pedagogs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1930. gadā Rīgā. No 1947. līdz 1952. gadam mācījās Jaņa Rozentāla mākslas vidusskolā, bet no 1952. līdz 1959. gadam — Latvijas Valsts Mākslas akadēmijā, kur viņa skolotājs bija Eduards Kalniņš. Mākslinieka sieva Rasma Bruzīte (1919—2001) bija tēlniece.

Kopš 1955. gada piedalījās izstādēs. No 1961. gada bija Mākslinieku savienības biedrs. Kopš 1963. gada strādāja Latvijas Mākslas akadēmijā, sākumā vakara sagatavošanas kursos, vēlāk glezniecības katedrā. 1989. gadā Bērziņam piešķīra Latvijas PSR Tautas mākslinieka goda nosaukumu. 1994. gadā Bērziņš kļuva par Latvijas Zinātņu akadēmijas goda locekli. 1995. gadā apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni. Spīdolas balvas ieguvējs.

Miris 2002. gada 11. februārī 71 gada vecumā. Apbedīts Rīgas Meža kapu Mākslinieku kalniņā. Savā testamentā (2002. gada 1. februārī) Boriss Bērziņš visus savus darbus novēlēja Latvijas Nacionālajam mākslas muzejam.

## Atsauces
Komandleitnants

**Komandleitnants** ir vecākā virsnieka militāra dienesta pakāpe daudzu valstu jūras spēkos. Tā ir ekvivalenta majora pakāpei sauszemes un gaisa spēkos. Šī dienesta pakāpe seko kapteiņleitnanta pakāpei, un pēc tās ir komandkapteinis.
Saskaņā ar NATO Standartizācijas līgumu (*STANAG 2116*), šai pakapēi ir NATO OF-3 kods. 

Dažās citās valstīs (Vācijā, Francijā, Spānijā) komandleitnanta pakāpei atbilst korvetes kapteinis. Krievijas, PSRS analogs ir 3. ranga kapteinis (*капитан 3-го ранга*),

Latvijas Karaflotē pirms Otrā pasaules kara šādas pakāpes nebija, to ieviesa, atjaunojot Latvijas bruņotos spēkus 1992. gadā. Līdz 2001. gadam šīs pakāpes nosaukums bija "Jūras spēku kapteinis". Komandleitnanta dienesta pakāpi piešķir kapteiņleitnantam ar augstāko izglītību pēc piecu gadu nodienēšanas kapteiņleitnanta pakāpē, ja viņš ir beidzis jaunākā štāba virsnieka kursu.


Attēls:KLT.jpg|Komandleitnanta uzplecis Latvijas Jūras spēkos
Attēls:Generic-Navy-O4.svg|Komandleitnanta uzplecis Karaliskajā karaflotē (*Royal Navy*)
Attēls:GE-NAVY-OF-3 KKpt.svg|Korvetes kapteiņa *Korvettenkapitän* uzplecis Vācijas karaflotē
Attēls:RAF N F3LtCom since 2010par.svg|3. ranga kapteņa uzplecis Padomju karaflotē


## Atsauces
Komandkapteinis

**Komandkapteinis** ir vecākā virsnieka militāra dienesta pakāpe daudzu valstu jūras spēkos. Tā ir ekvivalenta pulkvežleitnanta pakāpei sauszemes un gaisa spēkos. Šī dienesta pakāpe seko komandleitnanta pakāpei, un pēc tās ir jūras kapteinis.
Saskaņā ar NATO Standartizācijas līgumu (*STANAG 2116*), šai pakāpei ir NATO OF-4 kods. 

Citās valstīs komandkapteiņa pakāpes nosaukumi ir: komanders, komandors, komandorkapteinis, fregates kapteinis, komandants. Krievijas, PSRS analogs ir 2. ranga kapteinis (*капитан 2-го ранга*),

Latvijas Jūras spēkos komandkapteiņa dienesta pakāpi piešķir komandleitnantam ar augstāko izglītību pēc piecu gadu nodienēšanas komandleitnanta pakāpē, ja viņš ir beidzis vecākā štāba virsnieka kursu.


Attēls:KKPT.jpg|Komandkapteiņa uzplecis Latvijas Jūras spēkos
Attēls:Generic-Navy-O5.svg|Komandkapteiņa *Commander* uzplecis Karaliskajā karaflotē (*Royal Navy*)
Attēls:GE-NAVY-OF-4 FKpt.svg|Fregates kapteiņa *Fregattenkapitän* uzplecis Vācijas karaflotē
Attēls:RAF N F4Com since 2010par.svg|2. ranga kapteņa uzplecis Padomju karaflotē


## Atsauces
Jūras kapteinis

**Jūras kapteinis** ir vecākā virsnieka militāra dienesta pakāpe daudzu valstu jūras spēkos. Tā ir ekvivalenta pulkveža pakāpei sauszemes un gaisa spēkos. Šī dienesta pakāpe seko komandkapteiņa pakāpei, un pēc tās ir flotiles admirālis.
Saskaņā ar NATO Standartizācijas līgumu (*STANAG 2116*), šai pakapēi ir NATO OF-5 kods.

Dažās valstīs jūras kapteiņa pakāpes nosaukumi ir kapteinis. Krievijas, PSRS analogs ir 1. ranga kapteinis (*капитан 1-го ранга*).

Latvijas Jūras spēkos jūras kapteiņa dienesta pakāpi piešķir komandkapteinim ar augstāko izglītību, pēc piecu gadu nodienēšanas komandkapteiņa pakāpē, ja viņš ir beidzis vecākā štāba virsnieka kursu.


Attēls:JKPT.jpg|Jūras kapteiņa uzplecis Latvijas Jūras spēkos
Attēls:Generic-Navy-O7.svg|Kapteiņa uzplecis Karaliskajā karaflotē (*Royal Navy*, Lielbritānija)
Attēls:GE-NAVY-OF-5 KptzS.svg|Jūras kapteiņa *Kapitän zur See* uzplecis Vācijas karaflotē (*Deutsche Marine*, Vācija)
Attēls:Russia-navy-polkovnik.png|1. ranga kapteņa uzplecis Krievijas karaflotē (*Военно-Морской Флот Российской Федерации*, Krievija)
Attēls:RAF N F5CaptNavy since 2010par.svg|1. ranga kapteņa uzplecis Padomju karaflotē (*Военно-Морской Флот СССР*, PSRS)
Attēls:OF-5 Kapitän zur See VM.gif|Jūras kapteiņa *Kapitän zur See* uzplecis VDR karaflotē (*Volksmarine*, VDR)


## Atsauces
Flotiles admirālis

**Flotiles admirālis** ir augstākā virsnieka militāra dienesta pakāpe daudzu valstu jūras spēkos. Tā ir ekvivalenta brigādes ģenerāļa pakāpei sauszemes un gaisa spēkos. Šī dienesta pakāpe seko jūras kapteiņa pakāpei, un pēc tās ir kontradmirālis.
Saskaņā ar NATO Standartizācijas līgumu (*STANAG 2116*), šai pakāpei ir NATO OF-6 kods. Flotiles admirālis ir pirmā jūras virsnieku pakāpe, kurai ir savs karogs, tādēļ angliski runājošajās valstīs admirāļus sauc par karoga virsniekiem (*Flag Officers*).

Citās valstīs flotiles admirāļa pakāpes nosaukums ir komodors.

Latvijas Karaflotē līdz 1940. gadam un Latvijas Jūras spēkos līdz 1999. gadam bija tikai viena admirāļa pakāpe. 2000. gadā, ieviešot jauno karavīru formas tērpa nolikumu, šī dienesta pakāpe tika saukta par "komodors", taču vēlāk izdarītas izmaiņas par labu "flotiles admirālim".

Latvijas Jūras spēkos jūras flotiles admirāļa pakāpi piešķir jūras kapteinim ar augstāko izglītību, pēc triju gadu nodienēšanas jūras kapteiņa pakāpē, ja viņš ir beidzis augstākā komandējošā sastāva kursu.


Attēls:FADMkarogs.gif|Flotiles admirāļa karogs Latvijas Jūras spēkos
Attēls:FADM.jpg|Flotiles admirāļa uzplecis Latvijas Jūras spēkos
Attēls:UK-Navy-OF6.svg|Komodora uzplecis Karaliskajā karaflotē (*Royal Navy*)
Attēls:GE-NAVY-OF-6 FltlAdm.svg|Flotiles admirāļa uzplecis Vācijas karaflotē


## Atsauces
Šreks Trešais

**"Šreks Trešais"** () ir 2007. gada ASV animācijas filma, turpinājums filmām "Šreks" un "Šreks 2". Pēc šīs filmas uzņemta Ziemassvētku īsfilma "Šreka Ziemassvētki". Filmai, atšķirībā no pirmajām divām, mainījusies režisoru komanda.

## Sižets
Kad mirst karalis Harolds, viņš pavēsta, ka, pēc viņa domām, par karali jākļūst Šrekam. Taču Šreks nevēlas par tādu kļūt, un karalis pavēsta, ka kaut kur tālu mīt arī vēl viens Harolda radinieks, kas, pēc viņa domām, ir cienīgs kļūt par karali. Tas ir princis Artūrs. Šreks dodas tālā ceļā, lai atrastu Artūru, un ņem līdzi Ēzelīti un Runci Zābakos. Taču tas nebūs tik viegli, jo Daiļais arī grib kļūt par karali un atriebt savas mātes nāvi, nogalinot Šreku.

## Lomās

## Ārējās saites
Multikolinearitāte

**Multikolinearitāte pilna nozīme jeb stingra Multikolinearitāte**
Pieņemsim, ka prediktoru matrica sastāv no k+1 prediktora (faktora) X=x(0)+x(1)+...+x(k).
Par multikolinearitāti stingra nozīme sauc situāciju, kas prediktoru matricas X kolonnas ir atkarīgas, t.i. eksistē skaitļi v0,v1,...vk tādi, ka vox(0)+v1x(1)+...+vkx(k)=0, turklāt vismaz viens no v0,v1,...vk≠0. 

Pilnas Multikolinearitātes gadījumā vismaz vienu no prediktoriem var izteikt, ka pārējo prediktoru lineāru kombināciju. Šajā gadījumā tiek pārkāpts viens no klasiska daudzfaktoru lineāras regresijas modeļa pieņēmumiem: rank(X)=k+1.
Statistisko pētījumu praksē pilna multikolinearitāte ir reti sastopama, tas ir saistīts ar to, ka pirmkārt tas ir viegli izvairīties pētījumā plānošanās posmā, izvēloties prediktorus, kuri nav savstarpēji atkarīgi. Bet jābūt labi pazīstams no kurienes rodas mainīgie, lai nerodas situācija, ka mainīgais ir citu mainīgo summa utt. Otrkārt, ja teorētiski multikolinearitāte pastāv, praksē parasti mērījumi ir ar kļūdām, pateicoties kuram pilnas multikolinearitātes nebūs, tāpēc prakse bieži sastopams ir daļēja multikolinearitāte, t.i. lineāra nozīme, kas aptuveni būs vienāda ar 0.

Tātad ar multikolinearitāti mēs sapratīsim neatkarīgo mainīgo saistību. Gadījumā ja regresijas dati nav iegūti no speciāli plānota eksperimenta, neatkarīgie mainīgie tipiski ir saistīti. Tāpēc jautājums ir par multikolinearitāti nevis par tas klātbūtni, bet par tas pakāpi.

**Multikolinearitātes pazīmes**

Tā, ka multikolinearitāte ir daudzpusīgs jēdziens, tad grūti arī atrast tādu raksturojumu, kas būtu labāks par visiem pārējiem. Pašreiz vēl nav izdomāta metode, ka mērīt multikolinearitāti precīzi, tāpēc tiek izstrādāti tā saucamas empīriska pieejas, t.i. matemātiskie raksturojumi.

Multikolinearitātes pazīmes, kurus var redzēt novērtētajā modelī.

Pēc būtības šīs pazīmes ir multikolinearitātes sekas. Turklāt attiecināmi:
* dažiem bi novērtējumiem ir nepareizas no teorijas viedokļa vai nepamatotas lielas vērtības.
* nelielas izmaiņas sākotnējos statistikas datos, tas ir nelielo novērojumu skaita ieslēgšana vai izslēgšana, noved pie bibūtiskām izmaiņām, līdz pat zīmes maiņai.
* lielāka daļa koeficientu novērtējumu, vai iespējams, ka arī visi novērtējumi izradās statistiski nenozīmīgi, bet tajā paša laikā F kritiskā vērtība ir pietiekoši liela, tā, ka mēs noraidām H0 hipotēzi, H0: bi=0 

Ja korelācija starp diviem jebkuriem prediktoriem , tad var rasties problēma ar multikolinearitāti. Nedrīkst pieļaut lai korelācijas starp prediktoriem būtu stiprāka nekā starp prediktoru un atkarīgo mainīgo.

Problēma tādam raksturotajam var rasties tādos gadījumos, kad, piemēram, korelācijas starp x1 un x3 , x2 un x3 prediktoriem ir vājas , bet starp x1, x2 un x3 pastāv lineāra funkcija tāda, ka x3=a1x1+a2x2 , tāda gadījuma multikolinearitāti mēs nepamanīsim.
Anotācija

**Anotācija** (no  — 'piezīme') ir grāmatas vai cita veida sacerējuma īss raksturojums, kas var ietvert arī tā novērtējumu. Zinātniska darba anotācija īsumā apraksta izvirzītos darba mērķus un uzdevumus, galvenos pētījuma rezultātus, kā arī uzsver zinātniskā raksta aktualitāti, galvenos atklājumus, pētījumā izmantotās metodes un secinājumus. Anotācijai jāsniedz vispārīgs priekšstats par pētījumu kopumā, un tā ir paredzēta dot lasītājiem kopējo priekšstatu par visu rakstu neiedziļinoties detaļās. Anotācijā nav pieņemts atsaukties uz literatūras norādēm, kā arī jāizvairās no pārlieku sarežģītas terminoloģijas izmantošanas, bet valodai jābūt skaidrai.
Šēderes pagasts

**Šēderes pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām, Lietuvas pierobežā. Robežojas ar sava novada Eglaines, Pilskalnes, Sventes un Medumu pagastiem, kā arī Lietuvas Utenas apriņķa Zarasu rajona Suviekas un Imbradas seņūnijām. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes

#### Ezeri

## Vēsture
Pirmā pasaules kara laikā 1916. gadā vācu armija no Eglaines stacijas cauri Lašu pagastam uzbūvēja šaursliežu dzelzceļa līniju ar atzariem frontes apgādei.
Pēc 1920. gada zemes reformas Lašu pagasta Lašu muižu (*Lassen*) ar Jaunlašu pusmuižu (1366 ha) sadalīja 100 vienībās, Šēderes muižu (*Schödern*, 893 ha) 55 vienībās, Klopmaņa muižu (387 ha) 23 vienībās, Vecgrīnvaldes muižu (387 ha) 19 vienībās, Lustkalnes (Lustbergas) muižu (304 ha) 20 vienībās, Jaungrīnvaldes muižu (222 ha) 19 vienībās, Akmeņu (Šteinburgas) muižu (209 ha) 7 vienībās. Jelgaviņu (162 ha) sadalīja 4 vienībās, bet Jelovkas (Eglaines) ciemu (68 ha) 126 apbūves gabalos.

1945. gadā Ilūkstes apriņķa Lašu pagastā izveidoja Lašu ciema padomi. **Lašu ciems** ietilpis Ilūkstes (1949-1962) un Daugavpils (1962-1990) rajonos. 1954. gadā Lašu ciemam pievienoja Gorbunovkas ciema Kirova kolhoza teritoriju, 1962. gadā - likvidēto Raudas ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 1991. gadā **Lašu pagastu** pārdēvēja par **Šēderes pagastu**. 2003. gadā Šēderes pagasts iekļāvās jaunveidotajā Ilūkstes novadā. 2021. gadā Ilūkstes novadu kopā ar Daugavpils novadu iekļāva jaunajā Augšdaugavas novadā.

Feldbahn-Bahnhof mit Schild RAUTENSEE, Rauda b. Dünaburg, Lettland 1917.jpg|Raudas (tagad Raudines) stacija *Rautensee* Pirmā pasaules kara laikā
Feldbahn-Bahnhof RAUTENSEE, Rauda b. Dünaburg, Lettland 1917.jpg|Sliežu ceļi
Station Rautensee. Vor Dünaburg 1916.jpg|Dzelzceļa vagoni 
Soldaten m. Feldbahn Grube RAUTENSEE, Rauda b. Dünaburg, Lettland 1917.jpg|Dzelzceļa būve
Rautensee - Wilhelm Kretzschmann 'Die Wiederherstellung der Eisenbahnen auf dem östlichen Kriegsschauplatz,' Mittler-Verlag, 1925, S 232.jpg|Frontes dzelzceļi 1918. gadā


## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Pašuliene, **[[Šēdere]]** (pagasta centrs), Rauda, Šteinburga, Sīļi, Šarlote, Grendze.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ilūkstes novada mājaslapa. Šēderes pagasts
Kurts Betge

thumb|Arhitektu biroja Karrs un Bētge darbinieki (pēc 1929).
**Kurts Artūrs Ernests Bētge** (; dzimis 1888. gadā, miris 1963. gadā) bija vācbaltiešu izcelsmes funkcionālisma stila arhitekts, būvinženieris un mākslinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1888. gada 25. februārī.
Pēc arhitektūras studiju beigām kopā ar māsas vīru Ēriku Šteinbergu nodibināja arhitektu ateljē "Baetge&Steinbergs" Nikolaja ielā 34 un projektēja savrupmāju Stokholmas ielā 32 Mežaparkā. 1914. gadā viņš apprecēja Goto fon Zeki (*Seck*, 1891-1977) un uzvarēja Otrās Krievijas olimpiādes tenisa turnīra dubultspēlē.  
Pirmā pasaules kara sākumā izsūtīts uz Krieviju, atgriezās Rīgā 1918. gadā. 1924. gadā projektēja restorānu un deju klubu "Alhambra" Brīvības ielā un nodarbojās ar žurnālu vāku ilustrēšanu. Kopā ar Arnoldu Maidelu projektēja namu Smilšu ielā 4.  
Kopā ar arhitektu Alfrēdu Karru nodibināja arhitektu biroju *A. Karr & K. Betge* un 1929. gadā uzvarēja Tautas nama projektēšanas konkursā. Pēc biroja projektiem uzcēla Latviešu Akciju bankas ēku Vaļņu ielā 11 (1931) un silikātu ķieģeļu īres namu Kārļa Mīlenbaha ielā 1 (1932-1933).

1939. gadā izceļoja uz Vāciju, miris 1963. gadā.

## Ievērojamākās celtnes
* Tautas nams (tagad LBAS) ēka Bruņinieku ielā 29/31 (1929)
* Latvijas Grāmatrūpnieku arodu nams Lāčplēša ielā 43/45 (1930)
* Latviešu Akciju bankas ēka (tagad SEB banka, arhitektūras piemineklis) Vaļņu ielā 11 (1931)
* Dzīvokļu ēka ar kinoteātri, Vaļņu iela 19, Rīga. (1933-1935).


RigaValnu11.jpg|Vaļņu iela 11 (Kopā ar A. Karru; 1931)
Ģenerāļa Radziņa - Puškina (2).jpg|K. Milenbaha iela 1 (Kopā ar A. Karru; 1937)


## Literatūra
* Vācu arhitekti Latvijā. Rīga: Latvijas vācu savienība, 2013. 

## Ārējās saites
* Ielas garumā. Arhitekts Kurts Betge un Rīga "Ielas garumā" 2022. gada 19. martā

## Atsauces
Jānis Bētiņš (mūziķis)

**Jānis Bētiņš** (dzimis , miris ) bija latviešu ērģelnieks, diriģents un mūzikas pedagogs. Saukts arī par "Kurzemes mūzikas tēvu". Pirmo Latviešu Dziesmu svētku 1873. gadā virsdiriģents. Viens no rosīgākajiem latviešu mūzikas dzīves veidotājiem Kurzemes guberņā XIX gadsimta otrajā pusē. Ērģeļu konstruktors.

## Biogrāfija
Mācījās Irlavas skolotāju seminārā. No 1848. līdz 1893. gadam bija šī semināra skolotājs. No 1860. līdz 1905. gadam Bētiņš bija Sātu draudzes ērģelnieks. 1870. gadā Dobelē noorganizēja un bija virsdiriģents Kurzemes novada Dziesmu svētkiem. 

I Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku (1873. gadā), II Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku (1880. gadā), III Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku (1888. gadā) virsdiriģents. 

Dziesmu svētku sagatavošanas darbu līdzdalībnieks, piecu Dziesmu karu žūrijas loceklis. 1. un 3. Dziesmu svētku virsdiriģents un 3., 4. un 5. Dziesmu svētku goda virsdiriģents.
Mans zaļais dārzs

**"Mans zaļais dārzs"** bija Latvijas Televīzijas raidījums. Tas ir radīts 1996. gadā kā Latvijas televīzijas projekts — ar sākotnējo nosaukumu "Dzīvīte dārzā". Vēlāk raidījums kļūst pazīstams ar nosaukumu "Mans zaļais dārzs", 2008. gadā rudenī tiek nominēts Rīgas Viļņu rīkotajam konkursam "Zelta vilnis", kā gada dzīvesstila raidījums, taču balvu neiegūst. Pēdējā sērija iznāca 2019. gada 10. septembrī.
Borussia

**Borussia** var būt:
* Prūsijas nosaukums latīņu valodā;
* Dortmundes "Borussia", Vācijas futbola klubs;
* Menhengladbahas "Borussia", Vācijas futbola klubs.
Korbins Blū

**Korbins Blū Reiverss** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, dziedātājs, dziesmu autors, dejotājs un producents, kurš kļuva plaši pazīstams 21. gadsimta sākumā kā viens no jaunās paaudzes izklaides industrijas pārstāvjiem. Viņa radošā darbība aptver kino, televīziju, mūziku un teātri, un to raksturo izteikta daudzpusība, apvienojot aktiermeistarību, vokālās prasmes un profesionālu deju. Plašāku starptautisko atpazīstamību kino un televīzijā Korbins Blū ieguva ar Čada Danforta lomu Disneja filmu ciklā “Vidusskolas mūzikls” (2006–2008), kas nostiprināja viņu kā vienu no 2000. gadu beigu jaunatnes auditorijai nozīmīgiem masu kultūras tēliem. Televīzijā viņš darbojies arī citos seriālos un projektu formātos, tostarp *[[Discovery Kids]]* seriālā *[[Flight 29 Down]]* (2005–2007) un *[[Disney Channel]]* 2007. gada filmā *[[Jump In!]]*, paplašinot savu aktiera pieredzi ārpus muzikālā žanra.

Līdztekus darbībai kino un televīzijā Blū attīstījis arī muzikālo karjeru, izdodot vairākus solo albumus (*[[Another Side]]* un *[[Speed of Light (albums)|Speed of Light]]*) un piedaloties dažādos muzikālos projektos. Viņa profesionālā izglītība un pieredze skatuves mākslā ļāvusi veiksmīgi darboties dažādos žanros — no pusaudžu auditorijai paredzētas izklaides līdz muzikālajam teātrim. Īpaša vieta Korbina Blū radošajā biogrāfijā ir teātrim, jo īpaši Brodvejai. 2010. gadā viņš debitēja Brodvejā mūziklā *[[In the Heights]]*, atveidojot Usnavi lomu, bet 2012. gadā atgriezās Brodvejā mūzikla *[[Godspell]]* iestudējumā. Šajos projektos Blū demonstrēja augstu vokālo, dramatisko un dejas meistarību, nostiprinot savu reputāciju kā pilnvērtīgam muzikālā teātra māksliniekam.

## Filmogrāfija

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* 2007: *[[Another Side]]*
* 2009: *[[Speed of Light (albums)|Speed of Light]]*

## Ārējās saites

*
1582. gads

**1582. gads** (MDLXXXII) ir Gregora kalnedāra ieviešanas gads, kā rezultātā gadā bija tikai 355 dienas. Tas sākās kā parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā un turpinājās līdz , kas bija ceturtdiena. Nākamā diena bija , piektdiena, katoliskajās zemēs: Itālijā, Polijā, Portugālē un Spānijā. Citās valstīs vēl joprojām tika izmantots Jūlija kalendārs, pāreja uz Gregora kalendāru norisinājās dažu nākamo gadu gaitā.

## Notikumi
* 15. janvāris — Jamas Zapoļskas miera līgumsː Polijas-Lietuvas kopvalsts atguva Livonijas daļu, kuru pirms tam bija okupējusi Krievijas cariste.
* 10. februāris — Fransuā, Anžū hercogs, ierodas Nīderlandē, kur viņu ielūdz Viljams Klusais.
* 24. februāris — pāvests Gregors XIII ieviesa Gregora kalendāru.
* 16. aprīlis — Hernando de Lerma dibina Saltu (Argentīnas teritorija).
* 4. oktobris — Itālijas valstis, Polija-Lietuva, Portugāle un Spānija ievieš Gregora kalendāru, tāpēc pēc 4. oktobra seko 15. oktobris.
* 9. decembris — Francija ievieš Gregora kalendāru, tāpēc pēc 9. decembra seko 20. decembris.

## Dzimuši

* 31. marts — Sofija Hohencolerna, Prūsijas hercogistes princese (mirusi 1610.)
* 1. maijs — Marko da Galjāno (*Gagliano*), Itālijas komponists (miris 1643.)
* 17. oktobris — Johans Gerhards, luterāņu baznīcas vadītājs (miris 1637.)
* 23. decembris — Severo Bonini, Itālijas komponists (miris 1663.)

## Miruši
* 21. jūnijs:
** Anajama Nobukimi, Japānas militārais komandieris (dzimis 1541.)
** Oda Nobunaga (*織田 信長*), Japānas militārais līderis un daimjo (dzimis 1534.) 
* 23. jūnijs — Šimizu Muneharu, Japānas militārais komandieris (dzimis 1537.)
Lindsija Loena

**Lindsija Morgana Loena** (, ; dzimusi **Lindsija Dī Loena** (*Lindsay Dee Lohan*)  Ņujorkā, ASV) ir amerikāņu aktrise, modele un ierakstu māksliniece.

Karjeru sākusi kā modele trīs gadu vecumā, desmit gadu vecumā debitēja TV seriālā *[[Another World]]*, kur filmējās vienu gadu. 11 gadu vecumā debitēja kino ar lomu filmā "Dvīņu slazdā" (1998). Vēlāk ir filmējusies tādās filmās kā "Dīvainā piektdiena" (2003), "Nekrietneles" (2004), "Mačete" (2010), "Liza un Diks" (*Liz & Dick*, 2012). Ir izdevusi divus studijas albumus: *[[Speak]]* un *[[A Little More Personal (Raw)]]*.

L. Loena ir ievērojama kā dzeltenās preses varone, vairākkārt iekļuvusi skandālos saistībā ar alkoholisko dzērienu un narkotiku lietošanu. 2010. gadā viņa izcieta cietumsodu par auto vadīšanu reibumā.

## Filmogrāfija
* 1998: "Dvīņu slazdā" (*The Parent Trap*)
* 2000: "Dabīgā lielumā" (*Life-Size*)
* 2002: *[[Get a Clue]]*
* 2003: "Dīvainā piektdiena" (*Freaky Friday*)
* 2004: "Skatuves zvaigzne" (*Confessions of a Teenage Drama Queen*)
* 2004: "Nekrietneles" (*Mean Girls*)
* 2005: "Hērbijs: Pilnā aprīkojumā" (*Herbie: Fully Loaded*)
* 2006: *[[A Prairie Home Companion]]*
* 2006: "Skūpsts uz veiksmi" (*Just My Luck*)
* 2006: "Bobijs" (*Bobby*)
* 2006: *[[Friendly Fire]]*
* 2006: "Brīvdienas" (*The Holiday*)
* 2007: "27. nodaļa" (*Chapter 27*)
* 2007: "Džordžijas likums" (*Georgia Rule*)
* 2007: "Es zinu, kurš mani nogalināja" (*I Know Who Killed Me*)
* 2009: "Tikpat kā stāvoklī" (*Labor Pains*)
* 2010: *[[Teenage Paparazzo]]*
* 2010: *[[Lindsay Lohan's Indian Journey]]*
* 2010: "Mačete" (*Machete*)
* 2012: "Liza un Diks" (*Liz & Dick*)
* 2013: "Nepiedienīgā komēdija" (*Inappropriate Comedy*)
* 2013: "Šausmenīte 5" (*Scary Movie 5*)
* 2013: "Izredzētie" (*The Bling Ring*)
* 2013: "Kanjoni" (*The Canyons*)

## Atsauces

## Ārējās saites
Māršals Maklūans

**Herberts Māršals Maklūans** (; dzimis , miris ) bija kanādiešu filozofs, angļu literatūras pasniedzējs un literatūras kritiķis. Viņa darbi tiek uzskatīti par nozīmīgu mediju teorijas daļu. Viņš ir pazīstams ar konceptiem "medijs ir vēstījums" (*the medium is the message*) un "globālais ciemats" (*global village*).

## Ārējās saites
Cliffs of Dover (skaņdarbs)

***Cliffs of Dover*** ir instrumentāls skaņdarbs no Ērika Džonsona 1990. gada albuma *[[Ah Via Musicom]]*. Dziesmas nosaukums atsaucas uz baltajām Doveras klintīm (). Dziesma tiek izmantota datorspēlē *[[Guitar Hero III]]* un bieži tiek atskaņota *[[The Weather Channel]]* *Local on the 8s* vakara raidījumos.

## ''Grammy'' balva

1991. gadā, *Cliffs of Dover* ieguva ''Grammy'' balvu par Labāko roka instrumentālo skaņdarbu, pārspējot *[[Allman Brothers Band]]* ("Kind of Bird"), Deniju Getonu ("Elmira Street Boogie"), ''Rush'' ("Where's My Thing?"), un ''Yes'' ("Masquerade").