open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šultesa madara

**Šultesa madara** (*Galium schultesii Vest.*, sinonīms *Galium intermedium Schult.*)) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā sastopama Eiropas dienvidos un dienvidaustrumos, tostarp ļoti reti sastopama Latvijas valsts vidū un dienvidaustrumu daļā, platlapju vai jauktos mežos un krūmājos.

Šultesa madara ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

## Morfoloģija
Šultesa madara ir daudzgadīgs, 50—120 cm garš lakstaugs ar stāvu vai pacilu, zilganzaļu, kailu un bagātīgi zarojošu stublāju, kurš apakšdaļā ir apaļš, bet augšdaļā četršķautņains. Auga sānzari ir gari un parasti vienam augam ir vairāki stublāji.

Lapas ir pelēkzaļas, lancetiskas, 2—6 cm garas un 0,3—1 cm platas, uz stublāja izvietotas neīstos mieturos pa 6-10. Lapas plātnes apakšpuse ir gaišāka nekā virspuse, gals ir ar īsu dzeloņsmaili, lapas visplatākais punkts ir tās vidusdaļā.

Ziedi ir piramidāli, izvietoti skarveidīgās ziedkopās stublāja un zaru augšdaļas lapu žāklēs. Ziedkāti ir ļoti tievi, dažreiz nokareni. Kauss ir četrdaļīgs un saaudzis. Ziedu vainags ir balts, četrdaļīgs, saaudzis, apmale dziļi šķelta. Auglis ir kails riekstiņš divu riekstiņu skaldauglī. Zied no jūnija beigām līdz augustam.

## Atsauces


## Ārējās saites
Lucije Šafāržova

**Lucije Šafāržova** (; dzimusi ) ir bijusī čehu tenisiste, kas lielākos panākumus guvusi dubultspēlēs.

Viņa ir viena ''Grand Slam'' turnīra fināliste vienspēļu turnīrā (2015. gada Francijas atklātais čempionāts) un viena *Grand Slam* turnīra pusfināliste vienspēlēs (2014. gada Vimbldonas čempionāts); 22 WTA turnīru uzvarētāja (septiņas no tām vienspēlēs). Savukārt dubultspēlēs piecu *Grand Slam* turnīru uzvarētāja (2015. un 2017. gada Austrālijas atklātais čempionāts, 2015. un 2017. gada Francijas atklātais čempionāts, 2016. gada ASV atklātais čempionāts); 2016. gada olimpisko spēļu bronzas medaļniece, kā arī bijusī pasaules pirmā rakete ​​dubultspēlēs. Peckārtēja Federācijas kausa ieguvēja (2011-12, 2014-15, 2018) Čehijas izlases sastāvā.

## Statistika

### Grand Slam fināli
#### Sieviešu dubultspēles: 5 (5—0)

### WTA finals

#### Dubultspēles: 1 (0—1)

### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

#### Vienspēlēs

|}

#### Dubultspēlēs

|}

## Ārējās saites
Aleksandrs Samonovs

**Aleksandrs Samonovs** () ir Krievijas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2019. gada Samonovs pārstāv KHL komandu Sanktpēterburgas SKA.

Krievijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2021. gada Pasaules čempionātā. Samonovs tika iekļauts izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Ivans Morozovs

**Ivans Morozovs** () ir Krievijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2018. gada Morozovs pārstāv KHL klubu Sanktpēterburgas SKA. 2018. gada NHL draftā Morozovs ar kopējo 61. numuru 2. kārtā izvēlējās Vegasas "Golden Knights".

Krievijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Emils Gaļimovs

**Emils Gaļimovs** (, , dzimis ) ir tatāru izcelsmes Krievijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2020. gada Gaļimovs pārstāv KHL komandu Sanktpēterburgas SKA. 2013. gada NHL draftā Gaļimovu ar kopējo 207. numuru 7. kārtā izvēlējās Sanhosē "Sharks".

Arī viņa vecākais brālis Ansels Gaļimovs ir profesionāls hokejists.

2010. gadā debitējis KHL komandā Ņižņekamskas "Ņeftehimik". Vēlāk sešas sezonas pārstāvējis Jaroslavļas "Lokomotiv", līdz 2017. gadā atgriezies "Ņeftehimik". 2019. gadā pievienojies Kazaņas "Ak Bars", savukārt nākamsezon pievienojies Sanktpēterburgas SKA.

Piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Itelmeņu valodas

**Itekmeņu valodas** ir viena no paleoaziātu Čukotkas-Kamčatkas valodu saimes atzariem, kas izplatīta Krievijas Tālajos Austrumos, Kamčatkas novadā un kuru lieto itelmeņi.

Saimē ietilpst viena dzīva valodas un divas mirušas valodas:
* Itelmeņu valoda vai rietumitelmeņu valoda — prot ap 80 galvenokārt vecāka gadagājuma cilvēku, izplatīta Kamčatkas rietumu piekrastē.
* Austrumitelmeņu valoda — bija izplatīta itelmeņiem Klusā okeāna piekrastē, izmirusi 19. gadsimta pirmajā pusē.
* Dienviditelmeņu valoda — izplatīta Ohotskas jūras piekrastē no Hairjuzovas upes līdz Lopatkas ragam, izmirusi 19. gadsimta beigās.

Itelmeņu valodu piederība Čukotkas-Kamčatkas valodu saimei tiek apstrīdēta. Tiek uzskatīts, ka līdzība ar korjaku un čukču valodām radusies intensīvo kontaktu ietekmē, kuru rezultātā aizgūti daļa leksikas un morfoloģijas no šīm valodām, saglabājot specifisku fonētiku un sintaksi. Daži valodnieki uzskata, ka itelmeņu valodas radniecīgas Ziemeļamerikas indiāņu valodām.
Jurajs Slafkovskis

**Jurajs Slafkovskis** (, dzimis ) ir Slovākijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2022. gada Slafkovskis pārstāv NHL komandu Monreālas "Canadiens". 2022. gada NHL draftā Slafkovski ar kopējo pirmo numuru izvēlējās Monreālas "Canadiens", kļūstot par pirmo slovāku hokejistu, kurš to ir sasniedzis.

Slovākijas hokeja izlases sastāvā piedalījies trijos pasaules čempionātos - 2021. un 2022. gada Pasaules čempionātā, 2024. gada Pasaules čempionātā  kā arī 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kur izcīnīja bronzas medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Renārs Krastenbergs

**Renārs Krastenbergs** (dzimis ) ir Latvijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašliak (2025)  Krastenbergs pārstāv Čehijas Ekstralīgas komandu *[[HC Olomouc]]*.

## Karjera
2016. gadā pārcēlies uz Ontārio hokeja līgas komandu *[[Oshawa Generals]]*, kur pavadījis divas sezonas. Nākamās divas sezonas spēlējis ECHL komandā *[[Wheeling Nailers]]*. 2020. gadā noslēdzis pārbaudes līgumu ar KHL komandu Rīgas "Dinamo", kur aizvadījis sešus mačus, līdz pievienojies Latvijas čempionāta komandai HK Mogo. 2021. gada janvārī pievienojies Austrijas hokeja līgas jeb Starptautiskās Centrāleiropas hokeja līgas (ICEHL) komandai *[[EC VSV]]*.

2022.—2023. gada sezonā spēlēja Zviedrijas otrajā spēcīgākajā līgā *[[Hockeyallsvenskan]]*. Sezonas pirmajā daļā pārstāvēja *[[Södertälje SK]]*, bet no janvāra līdz sezonas beigām spēlēja AIK sastāvā. 2023. gada septembrī pievienojās Šveices līgas klubam *[[HC La Chaux-de-Fonds]]*, parakstot īstermiņa līgumu. Tā paša gada oktobrī, beidzoties līgumam, klubs sadarbību neturpināja. 2023. gada novembrī Krastenbergs pievienojās Austrijas klubam Grācas "99ers". 2024. gada junijā pārgāja uz Slovākijas Ekstralīgas klubu Mihalovces "Dukla". 2024.—2025. gada sezonā 53 regulārās sezonas spēlēs gūva 31 vārtus un sakrāja 50 punktus, kļūstot par komandas rezultatīvāko spēlētāju. 2025. gada jūnijā parakstīja līgumu ar Čehijas Ekstralīgas klubu *[[HC Olomouc]]*.

Latvijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2021., 2022., 2023. un 2024. gada Pasaules čempionātā, kā arī 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. 2023. gada Pasaules čempionātā izcīnīja bronzas medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ziemeļu kapsēta (Liepāja)

**Ziemeļu kapsēta**, kādreiz zināmi arī kā **Eļļas kapi** ir kapsēta Liepājā, Oskara Kalpaka ielā. Tās platība ir 4,56 ha.

Radusies 19. gadsimta sākumā, un ir zināms, ka tur 1813. gadā ir apbedīti Napoleona armijā bijušie vācu karavīri. Kapi bija Oskara Kalpaka pirmā atdusas vieta līdz 1919. gada septembrim, kad viņš tika pārapbedīts dzimtas kapos Meirānu Visagalā. 1939. gada 6. martā atklāta Kalpaka piemiņas vieta. Padomju varas gados tā tika nopostīta, bet Atmodas laikā piemiņas vieta atjaunota. Pavisam kapos dažādās vietās apglabāti 163 Brīvības cīņās kritušie, aptuveni 200 Pirmajā pasaules karā vācu gūstā mirušie Krievijas kareivji un gandrīz 500 vācu karavīri. Šeit atdusas Ainažu un Liepājas jūrskolas direktors kapteinis Kristians Dāls (1839—1904) un viņa dēls Alfrēds Dāls, kurš vadīja jūrskolu pēc tēva nāves.

Kapsētas lielāko daļu aizņem luterāņu apbedījumi, un tur atrodas luterāņu kapliča. Ziemeļos no tiem ir pareizticīgo apbedījumu josla, bet dienvidos — vecticībnieku apbedījumi un baznīca. Kapsētā ir arī daži katoļu apbedījumi.

## Atsauces
Cilvēka dusmas

**"Cilvēka dusmas"** () ir 2021. gada ASV un Apvienotās Karalistes asa sižeta filma, kuras režisors un viens no producentiem un scenārija autoriem ir Gajs Ričijs. Filmā galveno lomu atveido Džeisons Steitems. Filma ir balstīta uz 2004. gada Francijas filmu *[[Le Convoyeur]]*.

Filma ir par jaunu inkasācijas firmas apsargu Patriku Hilu (Steitems), kura precīzie šāvieni, apturot laupītājus, liek uzdot jautājumus par viņa pagātni.

"Cilvēka dusmas" ir ceturtā Ričija filma, kurā piedalās Steitems. Filma bija komerciāli veiksmīga, nopelnot 104 miljonus ASV dolāru pie 40 miljonu budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — paralēlais gigantslaloms sievietēm

**Paralēlais gigantslaloms sievietēm** bija viena no 11 disciplīnām snovbordā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou 2022. gada 8. februārī. Sacensībās startēja 31 sportiste no 14 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Čehijas sportiste Estere Ledecka, sudraba medaļu ieguva Austrijas sportiste Daniela Ulbinga, bet bronzas medaļu ieguva Slovēnijas sportiste Glorija Kotnika.

## Kvalifikācija
* 
Kopā sacensībām varēja kvalificēties 32 snovbordistes. No vienas valsts varēja startēt ne vairāk kā četras sportistes. Lai sportiste varētu piedalīties sacensībās, viņai bija jābūt vismaz 100,00 FIS punktiem FIS punktu sarakstā 2022. gada 17. janvārī un 30 labāko finišētāju sarakstā  Pasaules kausa sacensībās vai 2021. gada FIS snovborda pasaules čempionātā.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
### Kvalifikācija
Kvalifikācijas kārtā startēja 31 sportists no kuriem 16 labākie tālāk kvalificējās izslēgšanas kārtai pēc labākajiem rezultātiem. Sportistiem bija jāveic braucieni pa divām trasēm "Zilo trasi" un "Sarkano trasi".

* Datums — 2022. gada 8. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 10:40 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — kvalifikācija nākamajai kārtai.

### Izslēgšanas kārta
* Datums — 2022. gada 8. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 14:30 (astotdaļfināls), 15:06 (ceturtdaļfināls), 15:24 (pusfināls) un 15:36 (fināls) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 
* Atsauce — 
* Atsauce — 
* Atsauce — 

 — uzvara;  — zaudējums;  — nefinišēja.

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Sieviešu sloupstaila sacensībās startēja 31 sportisti no 14 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Stīvens Kempfers

**Stīvens Alans Kempfers** (, dzimis ) ir bijušais ASV hokejists, spēlēja aizsarga pozīcijā. 2007. gada NHL draftā Kempfers ar kopējo 93. numuru ceturtajā kārtā izvēlējās Anahaimas "Ducks".

2010. gadā Bostonas "Bruins" sastāvā debitējis NHL. Vēlāk spēlējis Minesotas "Wild", Floridas "Panthers" un Ņujorkas "Rangers". 2021. gadā pievienojies KHL komandai Kazaņas "Ak Bars". Vēlāk divas sezonas pavadījis AHL komandās Grandrepidsas "Griffins" un Tūsonas "Griffins". 2024. gadā atgriezies KHL, pievienojoties Čeļabinskas "Traktor". Tur pavadījis vienu sezonu un noslēdzis savu spēlētāja karjeru.

Kempfers ASV hokeja izlases sastāvā ir piedalījies 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Saknes uzmava

**Saknes uzmava** ir šūnas, kuras pasargā auga saknes galus un veicina saknes pārvietošanos augsnē. Kad sakne aug un virzās dziļāk augsnē, saknes uzmavas šūnas izdala gļotainu vielu, kas palīdz saknei virzīties. Zem uzmavas atrodas augšanas konuss ar veidotājaudiem, kur visu laiku notiek šūnu vairošanās un veidošanās, kuru dēvē par saknes augšanas joslu. Tieši aiz augšanas joslas atrodas uzsūkšanas josla, kas uzsūc ūdeni un minerālvielas.

## Atsauces
Andrejs Cibulis

**Andrejs Cibulis** ir matemātiķis un profesors Latvijas Universitātē. Piedzimis 1955. gada 1. maijā Lazdulejas pagastā.

## Izglītība
Andrejs Cibulis iestājās Latvijas Valsts Universitātes Fizikas un matemātikas fakultātē 1973. gadā, kuru pabeidza 1978. gadā. 1979. gadā kļuva par Latvijas Universitātes aspirantu. 1992. gadā Andrejs Cibulis kļuva par matemātikas doktoru, 1993. gadā par Latvijas Universitātes docentu un 2001. gadā kļuva par asociēto profesoru.

## Karjera
No 2001. gada ir Latvijas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultātes matemātiskās analīzes katedras asociētais profesors.

Andrejs Cibulis ir piedalījies četros starptautiskos spēļu saietos: Antverpenē (2002), Helsinkos (2005), Prāgā (2008) un Berlīnē (2012).

Andrejs Cibulis ir autors vairākām grāmatām: "Pentamino" (divas daļas 1993, 1999), "Ekstrēmu uzdevumi" (2000, 2002, 2003, 2004), "Pentamino maģiskās konstantes un dvīnītes" (2009), kā arī ap 170 publikācijām.

1993. gadā par ieguldījumu pedagoģiskajā darbā un jaunatnes zinātniski pētnieciskā darba organizēšanā un vadīšanā apbalvots ar Ata Kronvalda prēmiju.

## Atsauces
Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sloupstails vīriešiem

**Sloupstails vīriešiem** bija viena no 11 disciplīnām snovbordā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou. 2022. gada 6. februārī tika aizvadīta kvalifikācijas kārta, bet 7. febuārī notika fināla sacensības. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 30 sportisti no 15 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Kanādas sportists Makss Parro (finiša rezultāts — 90.96 punkti), sudraba medaļu ieguva Ķīnas sportists Imiņs Su (finiša rezultāts — 88.70 punkti), bet bronzas medaļu arī ieguva Kanādas sportistis Marks Makmoriss (finiša rezultāts — 88.53 punkti). Ķīnietim Su šī bija pirmā olimpiskā medaļa.

## Kvalifikācija
* 
Kopā sacensībām varēja kvalificēties 30 snovbordisti. No vienas valsts varēja startēt ne vairāk kā četri sportisti. Lai sportists varētu piedalīties sacensībās, viņam ir jābūt vismaz 50,00 FIS punktiem, FIS punktu sarakstā 2022. gada 17. janvārī un 30 labāko finišētāju sarakstā Pasaules kausa sacensībās vai 2021. gada FIS snovborda pasaules čempionātā *Big Air* vai sloupstails disciplīnās.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
### Kvalifikācija
Kvalifikācijas kārtā katrs no 30 sportistiem veica 2 braucienus. Par pamatu kvalifikācijai finālā tika ņemts brauciens ar labāko rezultātu. Finālam kvalificējās 12 labākie sportisti.

* Datums — 2022. gada 6. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 10:45 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — kvalifikācija finālam.

### Fināls
Fināla sacensībās startēja 12 sportisti. Sportistiem bija jāveic trīs braucieni, no kuriem par finiša rezultātu tika ņemts labākais no trim rezultātiem.

* Datums — 2022. gada 7. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 12:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Sacensību tiesneši

*  Ādams Begs
*  Gass Vogans
*  Kārters Smits
*  Fredriks Vestmans
*  Žiljēns Hariko
*  Džonass Brevers
*  Filips Pilons
*  Rio Hašimoto
*  Markuss Betšarts

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Sieviešu sloupstaila sacensībās startēja 30 sportisti no 20 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Kavitācija

thumb|Kavitācija
**Kavitācija** (no  — 'tukšums') ir gaisa burbuļu veidošanās un sprāgšana šķidruma plūšanas laikā.

Visbiežāk sastopama sūkņos, kur griežas darba rats, burbuļi veidojas un sprāgst pret ratu, to sabojājot.

## Ārējās saites
Itelmeņu valoda

**Itelmeņu valoda** (dažkārt arī **kamčadalu valoda**) ir viena no Čukotkas-Kamčatkas valodu saimes valodām, ko lieto neliela daļa itelmeņu Krievijas Kamčatkas novadā. No 3193 itelmeņiem (2010) valodu lieto 82 cilvēki, galvenokārt vecāka gadagājuma, un tā tiek uzskatīta par izzūdošu valodu — ģimenēs tā netiek nodota nākamajām paaudzēm un valodas pratēju skaits samazinās mirstības rezultātā.. Valodu kā mācību priekšmetu apgūst 32 skolēni Kovranas ciema vidusskolas pamatskolas klasēs (2012).

## Ortogrāfija
Pirmā rakstība itelmeņu valodai izveidota 1931. gadā uz latīņu alfabēta pamata. 1937. gadā pārcelta uz kirilicu. 1938. gadā rakstība tika atcelta, jo tika uzskatīts, ka lielākā daļa kamčadalu, pie kuriem tolaik itelmeņi tika pieskaitīti, lieto krievu valodu. No jauna rakstība itelmeņu valodai tika izveidota 1988. gadā uz kirilicas pamata. Itelmeņu alfabēts:

## Atsauces
Aleksejs Mackevičs

**Aleksejs Mackevičs** (dzimis  Jelgavā) ir Latvijas pedagogs un politiķis. Šobrīd ievēlēts Augšdaugavas novada domē. Līdz 2024. gada novembrim pārstāvēja partiju "Daugavpils novada partija".

## Biogrāfija
Absolvējis Daugavpils 16. vidusskolu un 2004. gadā ieguvis bakalaura grādu Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultātē.

A. Mackevičs ir Biķernieku pamatskolas direktors.

Darbojas pašvaldību politikā. 2017. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Daugavpils novada domē, 2021. gada vēlēšanās, jau pēc administratīvi teritoriālās reformas, Augšdaugavas novada domē.

Alekseja Mackeviča tēvs Anatolijs Mackevičs bija 8. Saeimas un 9. Saeimas deputāts.

## Atsauces
Hass

**Hass** var būt:

* Torstens Hass (*Torsten Haß*; dzimis 1970. gadā) — vācu rakstnieks,
* Vojcehs Hass (*Wojciech Has*; 1925—2000) — poļu kinorežisors un scenārists.
Ārciema stacija

**Ārciema stacija** (arī **Stacijas gals**) ir ciems Limbažu novada Pāles pagastā. Atrodas pagasta  ziemeļaustrumu rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V123, Pērļupes upes krastā.

1911. gadā vairākus kilometrus uz ziemeļiem no Ārciema muižas centra atklāja šaursliežu dzelzceļa līnijas Ainaži—Valmiera—Smiltene vilcienu izmaiņas punktu *Erkull*, ko 1919. gadā pārdēvēja par Ārciemu. 1977. gadā vilcienu kustību caur Ārciema staciju pārtrauca. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Ārciema staciju.

## Atsauces
Būdele

**Būdele** ir ciems Limbažu novada Pāles pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V116, Sausupes upes krastā.

## Atsauces
Drieliņi

**Drieliņi** ir ciems Limbažu novada Pāles pagastā. Atrodas pagasta dienvidu  daļā .

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P12, Svētupes upes krastā.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap Drieliņu muižas (*Badenhof*) centra.

## Atsauces
Kamaniņu braukšana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — komandu stafete

**Komandu stafete** bija viena no 4 disciplīnām kamaniņu braukšanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Jandziņas bobsleja un kamaniņu trasē, Pekinā 2022. gada 10. februārī. Sacensībās startēja 14 kamaniņu braucēju komandas (56 sportisti) no 14 valstīm.

Kamaniņu komandu veidoja 4 sportisti — sieviešu vieninieku braucēja, vīriešu vieninieku braucējs un divnieku braucēji.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Vācijas komanda (finiša laiks — 3:03.406) — Natālija Geizenbergere, Johanness Ludvigs un Tobiass Vendls / Tobiass Arlts. Sudraba medaļu ieguva Austrijas komanda (finiša laiks — 3:03.486) — Madeleine Egle, Volfgangs Kindls un Tomass Šteijs / Lorencs Kollers. Savukārt bronzas medaļu izcīnīja Latvijas komanda (finiša laiks — 3:04.354) — Elīza Tīruma, Kristers Aparjods, Mārtiņš Bots / Roberts Plūme. Vācijas kamaniņu braucējiem šī bija trešā zelta medaļa pēc kārtas olimpiskajās spēlēs šajā disciplīnā. Latvijai šī bija pirmā olimpiskā medaļa 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Kvalifikācija
* 
Valstis šajā disciplīnā varēja startēt, ja viņiem bija iespēja izveidot komandu no induviduālajām un divnieku sacensībām startējošajiem sportistiem.

2021. gada 17. decembrī Starptautiskā kamaniņu sporta federācija paziņoja, ka tiek mainīta kvalifikācijas sistēma. Kvalifikācijas sistēma tika mainīta, jo pirmajā Pasaules kausa izcīņā tika atcelti treniņbraucieni un uz nākamajiem pasaules čempionātiem netika piegādāts aprīkojums. Jaunā sistēma ļāva sportistiem kvalificēties, pamatojoties uz viņu četriem labākajiem rezultātiem Pasaules kausa sezonas laikā.

2022. gada 19. janvārī Starptautiskā kamaniņu sporta federācija paziņoja kvalificēto sportistu sarakstu.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 10. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 21:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce (1. brauciens) — 

 — trases rekords.

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 56 sportisti (14 komandas) no 14 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Kamaniņu braukšana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Rosellīni

**Rosellīni** ir itāļu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Izabella Rosellīni (*Isabella Rossellini*; 1952) — itāļu izcelsmes amerikāņu aktrise, rakstniece, filantrope un bijusī modele;
* Roberto Rosellīni (*Roberto Rossellini*; 1906—1977) — itāļu kinorežisors, kinoproducents un scenārists.
Adams Liška

**Adams Liška** (, dzimis ) ir Slovākijas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2019. gada Liška pārstāv KHL komandu Čerepovecas "Severstal".

2016. gadā debitējis Slovākijas Ekstralīgas komandā *[[HK Orange 20]]*. No 2018. līdz 2019. gadam spēlējis KHL komandā Bratislavas "Slovan", bet vēlāk pievienojies citai KHL komandai Čerepovecas "Severstal".

Slovākijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2019. un 2021. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Rubiju madara

**Rubiju madara** (*Galium rubioides)* ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā sastopama Dienvideiropā un Rietumeiropā, kā arī dažviet Āzijā. Ziemeļeiropā, tostarp Latvijā, šī ir uzskatāma par ļoti retu, adventīvu sugu.

## Morfoloģija
Rubiju madara ir daudzgadīgs, 40—90 cm garš lakstaugs ar stāvu, stingru, raupju stublāju.

Lapas ir izvietotas neīstā mieturī pa 4. Lapām ir trīs saskatāmas dzīslas, lapu forma ir plati lancetiska, tās ir aptuveni 3—7 cm garas un 1—2 cm platas. Lapu mala ir gluda un raupja, gals strups.

Ziedi ir izvietoti blīvā, daudzziedainā ziedkopā stublāja vai augšējo zaru galā. Ziedkāts ir mazliet garāks nekā vainags. Ziedi ir balti vai zaļganbalti, to vainaglapu platums ap 0,3—0,4 cm. Auglis ir kails, sīkrievains riekstiņš divu riekstiņu skaldauglī. Zied jūlijā, augustā.

No citām Latvijā sastopamajām madaru sugām var atšķirt pēc masīvā stublāja un platajām lapām.

## Atsauces


## Ārējās saites
Pavols Skalickis

**Pavols Skalickis** (, dzimis ) ir Slovākijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2020. gada Skalickis pārstāv Somijas hokeja līgas komandu Raumas "Lukko".

2013. gadā debitējis Slovākijas Ekstralīgas komandā *[[HK Orange 20]]*. Vēlāk spēlējis citā Slovākijas komandā *[[HC Košice]]* un Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Örebro HK]]*. 2015–16. gada sezonā pievienojies KHL komandai Bratislavas "Slovan", kur spēlējis trīs sezonas. Vēlāk divas sezonas pavadījis Čehijas Ekstralīgas komandā *[[BK Mladá Boleslav]]*, bet 2020. gadā pievienojies Somijas hokeja līgas komandai Raumas "Lukko".

Slovākijas hokeja izlases sastāvā piedalījies četros Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Marians Studeničs

**Marians Studeničs** (, dzimis ) ir Slovākijas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2020. gada Studeničs pārstāv NHL komandu Ņūdžersijas "Devils". 2017. gada NHL draftā Studeniču ar kopējo 143. numuru piektajā kārtā izvēlējās Ņūdžersijas "Devils".

2015. gadā debitējis Slovākijas Ekstralīgas komandā *[[HK 36 Skalica]]*. No 2016. līdz 2018. gadam aizvadījis divas sezonas Ontārio hokeja līgas komandā Hamiltonas "Bulldogs" . 2020–21. gada sezonu iesācis īrē Slovākijas komandā Bratislavas "Slovan", bet sezonas izskaņā debitējis NHL komandā Ņūdžersijas "Devils".

Slovākijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2019. un 2021. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Branislavs Konrāds

**Branislavs Konrāds** (, dzimis ) ir Slovākijas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2015. gada Konrāds spēlē Čehijas Ekstralīgas komandā *[[HC Olomouc]]*.

Iepriekš spēlējis Slovākijas Ekstralīgas komandā *[[HK Nitra]]*, Bratislavas "Slovan" un *[[HC Dukla Trenčín]]*, Baltkrievijas Ekstralīgas komandā Žlobinas "Metallurg" un Čehijas Ekstralīgas komandā *[[HC Oceláři Třinec]]*.

Slovākijas hokeja izlases sastāvā piedalījies trīs Pasaules čempionātos, kā arī 2018. un 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Trejdaļu madara

**Trejdaļu madara** (*Galium trifidum)* ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā sastopama ziemeļu reģionos, kā arī kalnainos apvidos polam tuvumā. Latvijā tā ir reti sastopama, ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

## Morfoloģija
Trejdaļu madara ir daudzgadīgs, 8-25 cm garš lakstaugs ar tievu, raupju, pacilu vai stāvu, zarojošu stublāju.

Lapas uz stublāja ir izvietotas neīstā mieturī pa 4. Tās ir šauri lancetiskas, 0,4-1,2 cm garas un 0,1-0,3 cm platas. Lapas ir šaurākas pie to pamata, gals ir strups, lapas plātnes mala un vidusdzīsla ir raupja.

Ziedi ir izvietoti pa 2 vai 3 lapu žāklēs. Ziedu vainags ir balts, trīsdaļīgs ar raupju ziedkātu, ziedam ir trīs putekšņlapas un putekšnīcas ir dzeltenas. Pēc noziedēšanas augļa kāts noliecas uz leju. Augļa skaldeņi (riekstiņi) ir kaili. Zied jūnijā un jūlijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kals Pītersens

**Kalvins Luiss Pītersens** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2025. gada spēlē AHL kluba Aiovas "Wild" sastāvā. No 2018. gada līdz 2023. gadam Pītersens pārstāvēja NHL komandu Losandželosas "Kings". 2013. gada NHL draftā Pītersenu ar kopējo 129. numuru piektajā kārtā izvēlējās Bufalo "Sabres".

Losandželosas "Kings" sastāvā debitējis NHL .
2023. gada 6. jūnijā Kings aizmainīja Pītersenu uz Filadelfijas Flyers trīs komandu maiņas darījuma ietvaros, kurā piedalījās arī Kolumbusas Blue Jackets komanda.

## Ārējās saites

## Atsauces
Filips Kuraševs

**Filips Kuraševs** (, dzimis ) ir Šveices hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2025. gada jūlija Kuraševs pārstāv NHL komandu Sanhosē "Sharks". No 2020. gada līdz 2025. gadam Kuraševs pārstāvēja NHL komandu Čikāgas "Blackhawks". 2018. gada NHL draftā Kuraševu ar kopējo 120 numuru 4. kārtā izvēlējās Čikāgas "Blackhawks".

2025. gada starpsezonā Kuraševu kā brīvo aģentu atlaida "Blackhawks" komanda pēc tam, kad viņam netika piedāvāts jauns kvalifikācijas piedāvājums. 2025. gada 1. jūlijā Sanhosē "Sharks" komanda nekavējoties parakstīja viena gadu līgumu 1,2 miljonu ASV dolāru vērtībā uz 2025.–2026. gada sezonu.

Šveices hokeja izlases sastāvā piedalījies divos Pasaules čempionātā.
## Atsauces

## Ārējās saites
Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — kombinācija vīriešiem

**Kombinācija vīriešiem** bija viena no 11 disciplīnām kalnu slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Akmens slēpošanas trasē (nobrauciens) un Ledus upes slēpošanas trasē (slaloms) Nacionālajā kalnu slēpošanas centrā, Pekinā. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 27 sportisti no 17 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu izcīnīja Austrijas sportists Johanness Štrolcs (finiša rezultāts — 2:31.43), sudraba medaļu ieguva Norvēģijas sportists Aleksanders Omots Kilde (finiša rezultāts — 2:32.02), bet bronzas medaļu ieguva Kanādas sportists Džeimss Krofords (finiša rezultāts — 2:32.11). Štrolcam un Krofordam šīs bija pirmās olimpiskās medaļas.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 10. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 10:30 (nobrauciens) un 14:15 (slaloms) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Sieviešu sloupstaila sacensībās startēja 27 sportisti no 17 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Defibrilācija

thumb|Defibrilatora elektrodu pozīcija un izvietojums
**Defibrilācija** ir dzīvībai bīstamu sirds ritma traucējumu, īpaši kambaru fibrilācijas (VF) un kambaru tahikardijas (VT) ārstēšanas veids. Defibrilators piegādā sirdij elektriskās strāvas devu (ko bieži sauc par pretšoku). Lai gan tas nav pilnībā izprasts, šis process depolarizē lielu daļu sirds muskuļa, izbeidzot notiekošo aritmiju. Pēc tam ķermeņa dabiskais elektrokardiostimulators - sirds sinoatriālajā mezglā spēj atjaunot normālu sinusa ritmu. Sirdi, kas atrodas asistolē (plakana līnija), nevar restartēt ar defibrilatoru, bet to var ārstēt tikai ar kardiopulmonālo atdzīvināšanu (KPR; CPR) un intravenozo vazopresoru, kā epinefrīnu (adrenalīnu).

Atšķirībā no defibrilācijas, sinhronizētā elektriskā kardioversija ir elektriskās strāvas trieciens, kas tiek piegādāts sinhroni ar sirds ciklu. Lai gan persona joprojām var būt kritiskā stāvoklī, parasti kardioversijas mērķis ir izbeigt sliktas perfuzijas sirds ritma traucējumus, piemēram, supraventrikulāru tahikardiju.

Defibrilatori var būt ārēji, transvenozi vai implantēti (implantējams kardioverters-defibrilators), atkarībā no izmantotās vai nepieciešamās ierīces veida. Dažas ārējās ierīces, kas pazīstamas kā automatizēti ārējie defibrilatori (AED), automatizē ārstējamā ritmu diagnostiku, kas nozīmē, ka nespeciālisti vai apkārtējie var tos veiksmīgi izmantot ar nelielu apmācību vai bez tās.

## Skatīt arī

* Automatizētais ārējais defibrilators

* Ambulance
* Kardioversija
* Miokarda infarkts
*
Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — supergigants sievietēm

**Supergigants sievietēm** bija viena no 11 disciplīnām kalnu slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Akmens slēpošanas trasē, Nacionālajā kalnu slēpošanas centrā, Pekinā 2022. gada 11. februārī. Sacensībās kopā bija pārstāvētas 44 sportistes no 24 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Šveices sportiste Lara Guta-Behrami (finiša laiks — 1:13.51), sudraba medaļu ieguva Austrijas sportiste Mirjama Puhnere (finiša laiks — 1:13.73), bet bronzas medaļu ieguva cita Šveices sportiste Mišele Gisina (finiša laiks — 1:13.81). Gūtai-Behrami šī bija pirmā olimpiskā zelta medaļa, bet Puhnere ieguva savu pirmo olimpisko medaļu.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 11. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 11:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Sacensībās startēja 44 sportisti no 24 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Organoleptika

**Organoleptika** (no sengrieķu *ὄργανον* — 'rīks', *ληπτικός* — 'uzņemošs, uzsūcošs'), arī **organoleptiskā metode**, **organoleptiskā analīze** ir objektu īpašību noteikšana, izmantojot maņu orgānus.

Lai gan organoleptiski var veikt tikai kvalitatīvu jeb subjektīvu novērtēšanu (ar maņu orgāniem nevar iegūt kvantitatīvu jeb skaitlisku informāciju), tieši šī metode ir nozīmīgākā atsevišķās jomās, piemēram, gastronomijā, kur ar cilvēka maņām tiek raksturoti pārtikas produkti: tējas garša, konjaka smarža, vīna krāsa, siera cietība un tamlīdzīgi. Organoleptiskā analīze ir noteicošā arī tiesībsargājošo iestāžu darbībā, nosakot fiziska nozieguma smaguma pakāpi, vai apdrošināšanas uzņēmumu darbā, nosakot radušos zaudējumu apmēru.

## Ārējās saites
Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — slaloms sievietēm

**Slaloms vīriešiem** bija viena no 11 disciplīnām kalnu slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Ledus upes slēpošanas trasē, Nacionālajā kalnu slēpošanas centrā, Pekinā, 2022. gada 9. februārī. Sacensībās kopā startēja 88 sportistes no 51 valsts.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Slovākijas sportiste Petra Vlhova (finiša rezultāts — 1:44.98), sudraba medaļu ieguva Austrijas sportiste Katarīna Līnsbergere (finiša rezultāts — 1:45.06), bet bronzas medaļu ieguva Šveices sportiste Vendija Holdenere (finiša rezultāts — 1:45.10).

Sacensībās startēja arī Latvijas sportiste Liene Bondare. Pirmajā braucienā viņa ieguva 48. vietu (rezultāts — 1:00.45), taču otrajā braucienā kļūdījās un nefinišēja.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
Sportistēm bija jāveic divi braucieni. Finiša laiks tika aprēķināts ņemot vērā abu braucienu kopējo laiku.

* Datums — 2022. gada 9. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 10:15 (1. brauciens) un 13:45 (2. brauciens) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Sacensībās startēja 88 sportisti no 51 valsts.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Skeletons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — vīrieši

**Vīriešu skeletons** bija viena no 2 disciplīnām skeletonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Jandziņas bobsleja un kamaniņu trasē, Pekinā. 2022. gada 10. februārī tika aizvadīti pirmie divi braucieni, bet 11. februārī notika 3. un 4. brauciens. Olimpiskās medaļas tika pasniegtas saskaitot visu braucienu rezultātus. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 25 sportisti no 15 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Vācijas sportists Kristofers Grotērs (finiša rezultāts — 4:01.01), sudraba medaļu ieguva arī Vācijas sportists Aksels Jungs (finiša rezultāts — 4:01.67), bet bronzas medaļu ieguva Ķīnas sportists Vangans Jans (finiša rezultāts — 4:01.77). Visiem škiem sportistiem šī bija pirmā olimpiskā medaļa. Ķīnietis Jans izcīnīja pirmo olimpisko medaļu Ķīnai renes sporta veidos.

Latviju šajā disciplīnā pārstāvēja divi skeletonisti — Tomass Dukurs un Martins Dukurs. No viņiem labāko rezultātu ieguva Martins, kurš četru braucienu kopsummā ieguva 7. vietu (finiša rezultāts — 4:02.76), savukārt Tomass ierindojās 9. vietā (finiša rezultāts — 4:03.21).

## Kvalifikācija
* 

Sacensībām kopā varēja kvalificēties 25 sportisti, no vienas valsts ne vairāk kā trīs pārstāvji.

Sacensību kvotu sadale notika pamatojoties uz Pasaules ranga sarakstu 2022. gada 16. janvārī. Sportisti tika sarindori pēc viņu labākajiem septiņiem rezultātiem. Divas valstis varēja būt pārstāvētas ar trim sportistiem, sešas valstis varēja būt pārstāvētas ar diviem sportistiem, bet septiņas valstis varēja būt pārstāvētas ar vienu sportistu. Ķīnai kā spēļu rīkotājvalstij automātiski bija pieejama viena pārstāvja kvota. Lai piedalītos olimpiskajās spēlēs, sportistam bija jābūt TOP 60 sarakstā.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
Sportistiem bija jāveic četri braucieni. Ceturtajā braucienā startēja tikai 20 labākie kamaniņu braucēji. Finiša laiks sportistiem tika aprēķināts, saskaitot visu četru braucienu laikus kopā.

* Datums — 2022. gada 10. februāris (1. un 2. brauciens) un 11. februāris (3. un 4. brauciens)
* Sacensību sākuma laiks — 9:30 (1 brauciens),  11:00 (2. brauciens), 20:20 (3. brauciens) un 21:55 (4. brauciens) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce (1. brauciens) — 
* Atsauce (2. brauciens) — 
* Atsauce (3. brauciens) — 
* Atsauce (4. brauciens) — 

 — trases rekords.

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 25 sportisti no 15 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Skeletons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Upmalas madara

**Upmalas madara** (*Galium rivale)* ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā sastopama Eiropas austrumos, tostarp nereti sastopama Latvijā, un Rietumāzijā. Šī madara aug upju un ezeru mitros krastos un palienes krūmājos.

## Morfoloģija
Upmalas madara ir daudzgadīgs, 50—100 cm garš lakstaugs ar pacilu, četršķautņainu un izteikti zarojošu stublāju.

Lapas ir izvietotas neīstos mieturos pa 8, tās ir šauri lancetiskas vai lineāras, aptuveni 1,5—3,5 cm garas un 0,2—0,4 cm platas. Lapas plātnes virspuse ir spīdīga, tās mala ir ar asiem dzelonīšiem un lapas gals ir dzeloņsmails.

Ziedi ir skarveidīgā ziedkopā. Zieda vainags ir dzeltenbalts un dalīts 4 daļās. Vainaga stobriņš ir īsāks nekā apmale. Auglis ir kails, aptuveni 0,12—0,15 cm liels divu skaldeņu (riekstiņu) kopauglis. Zied no jūnija līdz septembrim.

## Atsauces


## Ārējās saites
Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — akrobātika jauktajām komandām

**Akrobātika jauktajām komandām** bija viena no 13 disciplīnām frīstaila slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou, 2022. gada 10. februārī. Sacensībās startēja 6 frīstaila komandas (18 sportisti) no 6 valstīm. Vienu frīstaila komandu veidoja trīs frīstaila slēpotāji. Šī bija pirmā reize, kad šī disciplīna bija iekļauta olimpisko spēļu programmā. 

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja ASV frīstaila slēpotāju komanda (fināla rezultāts — 338.34 punkti) — Ešlija Koldvela, Kristofers Liliss, Džastins Šēnefelds. Sudraba medaļu ieguva Ķīnas frīstaila slēpotāju komanda (fināla rezultāts — 324.22 punkti) — Mentao Sju, Czuņjans Czia un Guanpu Ci. Savukārt bronzas medaļu ieguva Kanādas frīstaila slēpotāju komanda (fināla rezultāts — 290.98) — Meriona Teno, Miha Fontēns  un Luīss Ērvings.

## Kvalifikācija sacensībām
* 

Kopā sacensībām kvalificējās līdz 8 komandām. Sacensībās varēja startēt jebkura valsts, kas frīstaila slēpošanā bija pārstāvēta vismaz ar trīs sportistiem (kurā ir vismaz viens vīrietis un viena sieviete).

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
Pirmajā finālā startēja visas sešas komandas. Otrajā finālā startēja četras labākās komandas. 

* Datums — 2022. gada 10. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 19:00 (1. fināls) 19:50 (2. fināls) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 
* Atsauce — 

## Sacensību tiesneši

*  Kirils Kručoks
*  Sāra Simsone
*  Jončuns Tao
*  Džovanni Leoni
*  Anatolijs Jahejevs

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās piedalījās 18 sportisti (6 komandas) no 6 valstīm. 

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Romāns Grabovskis

**Romāns Grabovskis** (1945–2017) bija latviešu aktieris un teātra režisors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1945. gada 8. novembrī Gulbenē Aleksandra Grabovska ģimenē, viņa jaunākais brālis bija aktieris un režisors Leonīds Grabovskis, mātesbrālis aktieris un režisors Roberts Ligers.

Mācoties Gulbenes 2. vidusskolā, notēloja galveno lomu filmā "Ceļa zīmes" (1968).
Studēja Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultātē, līdztekus bija Valmieras Drāmas teātra aktieris (1970-1972).
No 1976. gada bija Jaunatnes teātra aktieris, pēc Augstāko režisoru kursu beigšanas Maskavā (1984) bija Jaunatnes teātra režisors (1984-1986) un viesrežisors Leļļu, Liepājas un Valmieras Drāmas teātros.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas R. Grabovska vadītā "Komediantu kompānija" guva panākumus vairākos starptautiskos festivālos ar postabsurdiskās stilistikas pielietojumu H. Paukša dramaturģijas interpretācijā.
Papildinājās Bertolda Brehta Starptautiskajā meistardarbnīcā Leipcigā (1993), bija Zemnieku drāmas teātra direktors (1994-1995).

## Atsauces
Žironda (līcis)

**Žironda** () ir estuārs (grīva) Francijas dienvidrietumos, Biskajas līča piekrastē. Grīva izveidojusies, satekot Dordoņas un Garonnas upēm. Grīvas vārdā nosaukts Žirondas departaments. Nedaudz augšpus grīvas sākuma atrodas Bordo pilsēta. Uz dienvidiem no Žirondas ietekas Biskajas līcī atrodas Sudraba krasts (*Côte d'Argent*). Grīvai raksturīgas stipras plūdmaiņu straumes, kas apdraud kuģniecību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pagarinātā madara

**Pagarinātā madara** (*Galium elongatum)* ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Vidusjūras apvidū, centrālajā un atlantiskajā Eiropā, kā arī Latvijā.

Daži autori to aplūko kā purva madaras pasugu *Galium palustre ssp. elongatum* *(C.Presl) Lange.*

## Morfoloģija
Pagarinātā madara ir daudzgadīgs, 30—80 cm garš lakstaugs ar pacilu vai stāvu, zarojošu stublāju. Augam uz stublāja šķautnēm un lapu malām ir sīki dzeloņi.

Lapas ir izvietotas neīstā mieturī pa 4, tās ir lancetiskas, 2—4 cm garas un 0,3—0,5 cm platas ar strupu galu.

Ziedkopas ir diezgan blīvas, stublāja un zaru galā. Vainags ir četrdaļīgs, balts, ziedkāts ir kails un gluds. Auglis ir kails riekstiņš divu riekstiņu skaldauglī. Zied no jūnija līdz septembrim.

## Atsauces


## Ārējās saites
Ādams Klendenings

**Ādams Klendenings** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2025. gada Klendenings spēlē KHL komandā Šanhajas "Dragons". 2011. gada NHL draftā Klendeningu ar kopējo 36. numuru 2. kārtā izvēlējās Čikāgas "Blackhawks".

Savas karjeras laikā pārstāvējis NHL komandas Čikāgas "Blackhawks", Vankūveras "Canucks", Pitsburgas "Penguins", Edmontonas "Oilers", Ņujorkas "Rangers", Arizonas "Coyotes", Kolumbusas "Blue Jackets" un Filadelfijas "Flyers".

ASV hokeja izlases sastāvā piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā, kur izcīnījis trešo vietu.

## Ārējās saites
Braiens Boils

**Braiens Pols Boils** (, dzimis ) ir bijušais ASV hokejists, spēlēja centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Boils pārstāv NHL komandu Pitsburgas "Penguins". 2003. gada NHL draftā Boilu ar kopējo 26. numuru pirmajā kārtā izvēlējas Losandželosas "Kings".

Karjeras laikā Boils ir spēlējis Losandželosas "Kings", Ņujorkas "Rangers", Tampabejas "Lightning", Toronto "Maple Leafs", Ņūdžersijas "Devils", Našvilas "Predators", Floridas "Panthers" un Pitsburgas "Penguins".

2023. gada 22. martā Boils paziņoja, ka aiziet no profesionālā hokeja un ka pēc tam pievienosies NHL televīzijas kanāliem kā analītiķis.

ASV hokeja izlases sastāvā piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā, kur ieguvis trešo vietu.

## Ārējās saites

## Atsauces
Trevors Mūrs

**Trevors Mūrs** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2020. gada Mūrs pārstāv NHL komandu Losandželosas "Kings".

Iepriekš spēlējis NHL komandā Toronto "Maple Leafs" un AHL komandā Toronto "Marlies". Ar "Marlies" komandu 2018. gadā izcīnījis Kaldera kausu.

2022. gada 15. decembrī "Kings" komanda parakstīja piecu gadu līguma pagarinājumu ar Mūru, kur līguma vidējā gada vērtība bija 4,2 miljoni ASV dolāru.

ASV hokeja izlases sastāvā piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā, kur ieguvis trešo vietu.
## Atsauces

## Ārējās saites
Konors Gārlends

**Konors Gārlends** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Gārlends pārstāv NHL komandu Vankūveras "Canucks". 2015. gada NHL draftā Gārlandu ar kopējo 123. numuru piektajā kārtā izvēlējās Arizonas "Coyotes".

NHL debitējis 2018—19. gada sezonā Arizonas "Coyotes" komandas sastāvā. Vēlāk ticis aizmainīts uz Vankūveras "Canucks".

ASV hokeja izlases sastāvā piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā, kur ieguvis trešo vietu un ticis iekļauts turnīra simboliskajā izlasē. 2025. gada Pasaules čempionātā ar izlasi izcīnīja pasaules čempiona titulu.

## Ārējās saites
Dārsijs Kempers

**Dārsijs Kempers** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2024. gada Kempers atkal pārstāv NHL komandu Losandželosas "Kings". 2009. gada NHL draftā Kemperu ar kopējo 161. numuru sestajā kārtā izvēlējās Minesotas "Wild".

2012–13. gada sezonā debitējis Minesotas "Wild" komandā. Vēlāk spēlējis Losandželosas "Kings" un Arizonas "Coyotes". Piedalījies 2020. gada NHL Zvaigžņu spēlē. 2021. gadā Kempers tika aizmainīts uz Kolorādo "Avalanche" un ar komandu 2022. gadā izcīnīja Stenlija kausu.

2022. gada 13. jūnijā Kempers parakstīja 5. gadu ($ 26,25 miljoni) vērtu līgumu ar Vašingtonas "Capitals" komandu.

Pēc otrās sezonas Vašingtonā Kempers 2024. gada 19. jūnijā tika aizmainīts atkal uz Losandželosas "Kings", apmaiņā pret Pjēru Lūku Dibuā.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2018. un 2021. gada Pasaules čempionātā, kur ieguvis pirmo vietu.

## Ārējās saites

## Atsauces
Mario Ferrāro

**Mario Ferrāro** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2019. gada Ferrāro pārstāv NHL komandu Sanhosē "Sharks". 2017. gada NHL draftā Ferraro ar kopējo 49. numuru otrajā kārtā izvēlējās Sanhosē "Sharks".

NHL debitējis 2019—20. gada sezonā.

Kanādas hokeja izlases sastāva piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā, kur ieguvis pirmo vietu.

## Ārējās saites
Niks Pols

**Nikolass Pols** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2022. gada Pols pārstāv NHL komandu Tampabejas "Lightning". Iepriekš spēlējis Otavas "Senators".

2013. gada NHL draftā Polu ar kopējo 101. numuru ceturtajā kārtā izvēlējās Dalasas "Stars".

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā, kur ieguvis pirmo vietu un 2024. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Martins Reimarks

**Martins Nikolajs Reimarks** (, dzimis ) ir Norvēģijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2018. gada Reimarks pārstāv Norvēģijas hokeja līgas komandu ''Vålerenga''.

2002. gadā debitējis Norvēģijas hokeja līgas komandā *[[Manglerud Star]]*. Vēlāk spēlējis citā Norvēģijas komandā *[[Sparta Warriors]]*. 2008. gadā pievienojies Zviedrijas hokeja līgas komandai *[[Frölunda HC]]*, vēlāk spēlējis arī *[[Timrå IK]]* un *[[Färjestad BK]]*. 2016–17. gada sezonu pavadījis Somijas hokeja līgas komandā Tamperes "Tappara". Vēlāk uz sezonu atgriezies Zviedrijā un spēlējis *[[Modo Hockey]]* komandā. 2018. gadā pievienojies Norvēģijas hokeja līgaskomandai *[[Vålerenga Ishockey]]*.

Norvēģijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 13 Pasaules čempionātos, kā arī 2010., 2014. un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Lionas līcis

**Lionas līcis** (, ) ir Vidusjūras līcis Francijas dienvidos no Kreusa raga Katalonijā līdz Tulonai. Piekrastē raksturīgas lagūnas un sāļie purvi. Raksturīgs sezonāls mistrāla vējš. Līcī ietekošās upes — Oda, Rona.

Svarīgākā līča ostas pilsēta ir Marseļa. Līča zvejniecība balstās uz heka ieguvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — snovborda kross jauktajām komandām

**Snovborda kross jauktajām komandām** bija viena no 11 disciplīnām snovbordā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou 2022. gada 12. februārī. Šajā disciplīnā startēja 15 snovbordistu komandas (30 sportisti) no 10 valstīm. Komandu veidoja viens vīriešu un viens sieviešu snovborda pārstāvis. Šī bija pirmā reize, kad šī disciplīna bija iekļauta olimpisko spēļu programmā.

Olimpisko zelta medaļu ieguva ASV snovbordisti Niks Baumgartners un Lindsija Džekobelisa, sudraba medaļu ieguva Itālijas sportisti Omārs Visitins un Mišela Moiolo, bet bronzas medaļu ieguva Kanādas sportisti Eliots Grondēns un Merieta O'Daina.

## Kvalifikācija
* 
Kopumā spēlēm kvalificējās 16 komandas (32 snovbordisti). Viena valsts varēja būt pārstāvēta ar ne vairāk kā divām snovbordistu komandām.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
### Ceturtdaļfināls
Ceturtdaļfināls bija sadalīts četrās kārtās, kurā katrā startēja pa 4 komandām, izņemot pirmo ceturtdaļfinālu, kur startēja 3 komandas. No katra ceturtdaļfināla divas labākās komandas kvalificējās finālam.

* Datums — 2022. gada 12. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 10:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — kvalifikācija nākamajai kārtai. 
; 1. ceturtdaļfināls

; 2. ceturtdaļfināls

; 3. ceturtdaļfināls

; 4. ceturtdaļfināls

### Pusfināls
Pusfinālā startēja 8 komandas, kuras tika sadalītas pa divām pusfināla kārtā, katrā pa četrām komandām. No katra pusfināla divas labākās komandas kvalificējās lielajam finālam (cīņai par medaļām), bet pārējās komandas startēja mazajā finālā (cīņa par 5. — 8. vietu).

* Datums — 2022. gada 12. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 10:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — kvalifikācija nākamajai kārtai. 
; 1. pusfināls

; 2. pusfināls

### Fināls
Fināls bija sadalīts divās kārtās Lielajā finālā startēja komandas, kuras pusfinālos bija ieguvušas 1. un 2. vietu. Šajā finālā notika cīņa par olimpiskajām medaļām. Mazajā finālā startēja komandas, kuras pusfinālos bija ieguvušas 3. un 4. vietu. Šajā fināla kārtā notika cīņa par 5. — 8. vietu.

* Datums — 2022. gada 12. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 10:50 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

; Mazais fināls

; Lielais fināls

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Sieviešu sloupstaila sacensībās startēja 30 sportisti no 10 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Kens Andrē Ūlimbs

**Kens Andrē Ūlimbs** (, dzimis ) ir Norvēģijas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Ūlimbs pārstāv Vācijas hokeja līgas komandā Švenningenes "Wild Wings". Viņš ir jaunākais brālis Norvēģijas hokejistam Matīsam Ūlimbam.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Norvēģijas hokeja līgas komandas *[[Vålerenga Ishockey]]* un *[[Frisk Asker]]*, ''Allsvenskan'' komandas *[[Leksands IF]]* un *[[BIK Karlskoga]]*, Vācijas hokeja līgas komandu *[[Düsseldorfer EG]]* un Zviedrijas hokeja līgas komandu *[[Linköpings HC]]*.

Norvēģijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 11 Pasaules čempionātos, kā arī 2014. un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites