open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nikolā Dežagērs

**Nikolā Dežagērs** () bija franču sporta vingrotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Dežagērs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 272 punktus, izcīnot 11. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nikolā Dežagērs (SOK profils) 
* Nikolā Dežagērs (''Olympedia'' profils) 
* Nikolā Dežagērs (''Sports Reference'' profils)
Vladimirs Vikulovs

**Vladimirs Vikulovs** (; dzimis , miris ) bija krievu hokejists, labās malas uzbrucējs. Karjeras laikā kļuvis par divkārtēju Olimpisko čempionu, kā arī septiņkārtēju Pasaules čempionu. Karjeras laikā aizvadījis 16 sezonas PSRS čempionāta komandās Maskavas CSKA un Ļeņingradas SKA, 12 reizes izcīnot līgas čempiona titulu.

## Spēlētāja karjera
Hokejista karjeru Vikulovs sāka 1963.—64. gada sezonā, kad debitēja PSRS hokeja čempionāta vienībā Maskavas CSKA. 1978.—79. gada sezonas otrajā pusē, kas bija Vikulova pēdējā sezona spēlētāja karjerā, viņš aizvadīja deviņas spēles Ļeņingradas SKA sastāvā. Kopumā PSRS čempionātā 520 spēlēs Vikulovs guva 283 vārtus.

1971. un 1972. gada pasaules čempionātos Vikulovs tika iekļauts turnīra simboliskajā izlasē. Piedalījās arī 1972. gada Kanādas—PSRS supersērijā.

## Ārējās saites
Holodnijs

**Holodnijs** (arī **Holodnijs strauts**) ir Zilupes labā krasta pieteka Ludzas novada Brigu pagastā.

Izteka no purva uz dienvidrietumiem no Opuļiem. Augštecē tek uz rietumiem, vidustecē - ziemeļiem, bet lejtecē - atkal uz rietumiem. Ietek Zilupē uz ziemeļrietumiem no Dilāniem. Upi šķērso valsts autoceļi V519 (Krievijas robeža – Opuļi – Brigi) un V510 (Zilupe – Dilāni – Krivanda).

## Atsauces
3. autobusu maršruts (Liepāja)

**3. autobusu maršruts** ir Liepājas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Mirdzas Ķempes ielas līdz Pulkveža Brieža ielai.

## Maršruts
Maršruts iet no Mirdzas Ķempes ielas līdz Pulkveža Brieža ielai pa šīm ielām: Mirdzas Ķempes iela, Ganību iela, Eduarda Tisē iela, Dzērves iela, Lauku iela, Zirņu iela, Kļāva Ukstiņa iela, Siena iela, Kuršu laukums, Kungu iela, Lielā iela, Rīgas iela, Raiņa iela, Oskara Kalpaka iela, Flotes iela, Krūmu iela, Ziemeļu iela, Ventspils iela, Pulvera iela, Cukura iela, Ģenerāļa Baloža iela.

Maršruts iet no Pulkveža Brieža ielas līdz Mirdzas Ķempes ielai pa šīm ielām: Ģenerāļa Baloža iela, Cukura iela, Pulvera iela, Ventspils iela, Ziemeļu iela, Krūmu iela, Flotes iela, Oskara Kalpaka iela, Raiņa iela, Rīgas iela, Lielā iela, Peldu iela, Kuršu laukums, Siena iela, Kuršu iela, Ezera iela, Ganību iela, Lauku iela, Dzērves iela, Eduarda Tisē iela, Ganību iela, Mirdzas Ķempes iela.

## Maršruta pieturas
Jirgens Kolers

**Jirgens Kolers** (, dzimis ) ir Vācijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Savas karjeras laikā Kolers ir izcīnījis trīs Vācijas Bundeslīgas čempionu titulus, vienu Itālijas Serie A čempionu titulu. Kopā ar Dortmundes "Borussia" komandu Kolers ir uzvarējis UEFA Čempionu līgā.

Vācijas futbola izlases sastāvā Kolers ir uzvarējis 1990. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 1989–90
* DFL-Supercup: 1990

**Juventus**

* Itālijas Serie A: 1994–95
* Coppa Italia: 1994–95
* UEFA kauss: 1992–93

**Borussia Dortmund**

* Bundeslīga: 1995–96, 2001–02
* DFL-Supercup: 1995, 1996
* UEFA Čempionu līga: 1996–97
* Starpkontinentālais kauss: 1997

**Vācija**

* FIFA Pasaules kauss: 1990
* Eiropas čempionāts: 1996

**Individuālie sasniegumi**

* Vācijas gada labākais futbolists: 1997

## Ārējās saites
Lavjēls

**Lavjēls** var būt:
* Danjels Lavjēls (*Daniel Lavielle*), franču vingrotājs, izcīnījis vairākas medaļas pasaules čempinātā sporta vingrošanā 1905. gadā.
* Žozefs Lavjēls (*Joseph Lavielle*; 1872—1936), franču vingrotājs.
4A. autobusu maršruts (Liepāja)

**4A. autobusu maršruts** ir Liepājas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Kuršu ielas līdz Atmodas bulvārim (tikai brīvdienās).

## Maršruts
Maršruts iet no Kuršu ielas līdz Atmodas bulvārim pa šīm ielām: Kuršu iela, Siena iela, Kuršu laukums, Kungu iela, Lielā iela, Brīvības iela, Cukura iela, Ģenerāļa Baloža iela, Lazaretes iela, Turaidas iela, Atmodas bulvāris.

Maršruts iet no Atmodas bulvāra līdz Kuršu ielai pa šīm ielām: Atmodas bulvāris, Turaidas iela, Lazaretes iela, Ģenerāļa Baloža iela, Cukura iela, Brīvības iela, Lielā iela, Peldu iela, Kuršu laukums, Siena iela, Kuršu iela.

## Maršruta pieturi
Istalsna (upe)

**Istalsna** (augštecē **Ļadina**, **Ļadinas strauts**, **Ļadiņa**) ir Lielā Ludzas ezera pieteka Ludzas novadā.

Izteka no Sporna ezera ziemeļu krasta. Tek ziemeļrietumu virzienā. Caurtek Istalsnas ezeram. Lielākā pieteka - Rudzišu upīte. Ietek Lielajā Ludzas ezerā pie Ivdriem. Upi šķērso valsts autoceļi V543 (Nirza – Lielā Pīkova – Tridņa), V506 (Malzūbi – Istalsna – Perekļi), P136 (Ludza – Brigi – Zilupe) un V511 (Mežavepri – Tridņa), kā arī dzelzceļa līnija Rēzekne II—Zilupe. Upes krastos atrodas Vurpuļi, Fedorenki, Turaki, Istalsna, Ivdri.

## Atsauces
Šarls Bollē

**Šarls Bollē** (; dzimis , miris ) bija franču vingrotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. 

Viņš 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 267 punktus, izcīnīja dalīto 15. vietu kopā ar savu tautieti Žozefu Kastilioni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bollē (SOK profils) 
* Bollē (''Olympedia'' profils) 
* Bollē (''Sports Reference'' profils)
Autoceļš V550

**V550** autoceļš **Bērzgale—Sarkaņi—Greiškāni** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu V600 pie Bērzgales caur Sarkaņiem ar autoceļu A12 (E22) Greiškānos. Autoceļš ir 18,6 km garš, klāts ar grants segumu gandrīz visā garumā, izņemot 300 m garu posmu Greiškānos, kas ir klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Rēzeknes novada Bērzgales, Lendžu un Griškānu pagastus.

## Krustojošie autoceļi
* V600 (Bērzgale)
* V567 (Lendži)
* A12, E22 (Greiškāni)

## Atsauces
Olivers Bīrhofs

**Olivers Bīrhofs** (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik Bīrhofs ir Vācijas izlases tehniskais direktors.

1996. gada Eiropas čempionāta finālā pret Čehiju, Bīrhofs guva vēsturē pirmos zelta vārtus kādā no starptautiskajiem futbola turnīriem.

## Sasniegumi
**Milan**

* Itālijas Serie A: 1998–99

**Vācija**

* Eiropas čempionāts: 1996

**Individuālie sasniegumi**

* Serie A labākais vārtu guvējs: 1997–98
* Serie B labākais vārtu guvējs: 1992–93
* Vācijas gada labākais futbolists: 1998

## Atsauces

## Ārējās saites
Žils Dikrē

**Žils Dikrē** () bija šveiciešu vingrotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. 

Viņš 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 266 punktus, izcīnīja dalīto 19. vietu kopā ar francūzi Obrešu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žils Dikrē (SOK profils) 
* Žils Dikrē (''Olympedia'' profils) 
* Žils Dikrē (''Sports Reference'' profils)
Aņisims Rekaševs

**Aņisims Rekaševs** (1859—1955) bija Ludzas ārsts. 

## Dzīvesgājums
1859. gada 17. februārī Gomeļā. Studēja medicīnu, 1883. gadā ieguva Maskavas Universitātes ārsta diplomu. Strādāja par Ludzas apriņķa lauku iecirkņa ārstu (1884—1891), tad par Ludzas pilsētas iecirkņa ārstu, kopā ar feldšeri Jēkabu Strodu vadīja Ludzas slimnīcu. Vēlāk kļuva par Ludzas apriņķa ārstu un Vitebskas guberņas vecāko ārstu (1891—1918).  
1934. gadā Aņisims Rekaševs pensionējās, tomēr atgriezās darbā un pēc Otrā pasaules kara 1945. gadā iecelts par Ludzas apriņķa slimnīcas vadītāju.
Miris 1955. gada 17. oktobrī Ludzā, apbedīts Ludzas pilsētas kapos.

1988. gadā Majakovska ielu Ludzā pārdēvēja par Rekaševa ielu.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Krievijas impērijas medaļa “Par centību” (1893)
* Triju Zvaigžņu ordenis (1923)
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais ārsts (1945)

## Literatūra
* Arnis Vīksna. Pa ārstu takām. Rīga: Avots, 1990, 38.-39. lpp.;

## Atsauces
Budenbroka

**Budenbroka** ir mazciems Valmieras novada Dikļu pagastā. Budenbroka atrodas Briedes upes pietekas Zundas krastā.

## Vēsture
Pirmo reizi minēta 14. gadsimtā kā Koskuliem piederoša Skuju Pālenu muiža (*Schujenpahlen*), no 17. gadsimta sākuma kā Budenbrokiem piederoša muiža. Tagadējās muižas ēkas celtas 19. gadsimtā, muižas pēdējais īpašnieks bijis grāfs Kurts Augusts Mellīns.
1920. gada zemes reformas laikā Budenbroka muižu sadalīja 33 vienībās 1000 ha kopplatībā, centru piešķirot Mežu departamentam, kas pilī iekārtoja virsmežniecību.

## Ievērojamas personības
*  Gustavs Johans fon Budenbroks (1758—1821), Vidzemes zemnieku likumu redaktors, Vidzemes landmaršals (1800—1803)

## Hidrogrāfija
**Upes:** Zunda (10km)

## Satiksme
**Sabiedriskais transports:** nodrošina SIA "VTU" Valmierā ar maršrutu Nr. 5425.

## Izglītība un kultūra
* Biedrība “Budenbrokas muiža”

## Atsauces
Jučovas upīte

**Jučovas upīte** (arī **Jučevas strauts**, **Jučovas strauts**; latgaliski: **Jučovys upeite**) ir Zilupes kreisā krasta pieteka Ludzas novadā.

Izteka pie Jaunās Slobodkas. Augštecē tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā, sasniedzot Krivandas purvu pagriežas uz austrumiem. Ietek Zilupē augšpus Astenciem. Upi šķērso valsts autoceļi V543 (Nirza – Lielā Pīkova – Tridņa) un V508 (Brigi – Krivanda – Cibla – Seļekova). Tās krastos atrodas Jaunā Slobodka, Jerčova, Jučova, Reiki.

## Atsauces
Mazbrenguļi

**Mazbrenguļi** ir mazciems Valmieras novada Dikļu pagastā. Atrodās Briedes upes krastā pie autošosejas P11 (Kocēni—Limbaži). Mazbrenguļi ir pazīstami ar Mazbrenguļu muižu ().

## Hidrogrāfija
**Upes:** Briede, Gružupīte

**Ezeri:** Mazbrenguļu Mazezers, Vīķvēnu ezers

**Purvi:** Vīķvēnu purvs

## Satiksme
**Ceļi:** šoseja P11 (Kocēni—Limbaži), grantceļs Zilaiskalns—P11 šoseja
* 

## Atsauces
Mihals Bedžickis

**Mihals Bedžickis**, arī **Miķels Bedržickis** (, 1874—1962) bija Latgales ārsts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1874. gada 14. oktobrī Viļānos. Studēja medicīnu, 1899. gadā ieguva Maskavas Universitātes ārsta diplomu un kā lauku ārsts tika nosūtīts uz Ņeveļas apriņķi.
1905. gada septembrī kļuva par Ludzas apriņķa ārstu Ludzas apriņķa slimnīcas vadītāju. Pirmā pasaules kara laikā vadīja Ludzas kara lazareti. Vēlāk bija Ludzas apriņķa slimnīcas vadītājs (1920-1934) un  ārsts (1934-1936), Eversmuižas (1936-1937), Pildas (1937-1941), Zvirgzdenes (1941-1944) lauku iecirkņa ārsts.

Pēc Otrā pasaules kara beigām bija Ludzas ambulances ārsts (1944-1958).
Miris 1962. gada 2. martā Ludzā, apbedīts Ludzas pilsētas kapos.

## Literatūra
* Arnis Vīksna Latgales ārsti un ārstniecība 1772 – 1918. Rīga: Latvijas Universitāte, 2004

## Atsauces
Princis Mahmuds (Mehmeda III dēls)

Princis Mahmuds (turku: شہزادہ محمود; miris 1603. gada 18. jūlijā) bija Osmaņu princis, sultāna Mehmeda III un sultānes Halimes dēls. Viņš bija sultāna Murada III un sultānes Safijes mazdēls, kā arī topošo sultānu Ahmeda I un Mustafas I pusbrālis.

Uz baumu pamata tika apsūdzēts dumpja organizēšanā pret tēvu. Sodīts ar nāvi pēc tēva pavēles.
Ravū

**Ravū** var būt:
* Dominiks Ravū (*Dominique Ravoux*; 1878—1950) — franču vingrotājs;
* Fernāns Ravū (*Fernand Ravoux*; 1876—1950) — franču vingrotājs.
Ferdinands Allegrē

**Aleksandrs Ferdinands Allegrē** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija franču vingrotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. 

Viņš 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 257 punktus, izcīnot 26. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Allegrē (SOK profils) 
* Ferdinands Allegrē (''Olympedia'' profils) 
* Allegrē (''Sports Reference'' profils)
Plutons (mitoloģija)

thumb|274x274px|Plutons (Aīda skulptūras romiešu kopija).

**Plutons** () ir pazemes dievs romiešu mitoloģijā. Grieķu mitoloģijā Plutona tēlam atbilst Aīds. Plutons bija Jupitera un Neptūna brālis.

## Skatīt arī
* Romiešu mitoloģija

## Ārējās saites
Mičs Makonels

**Edisons Mičels Makonels** () ASV senators no Kentuki štata. Viņš ir ASV Senāta mazākuma līderis kopš 2021. gada. Makonels pirmoreiz ASV Senātā tika ievēlēts 1984. gadā. Iepriekš viņš bija Senāta vairākuma līderis no 2015. līdz 2021. gadam.

Makonels ir viens no republikāņu partijas konservatīvākajiem pārstāvjiem, īpaši tādās jomās kā budžeta politika, veselības aprūpe un tiesu sistēmas reforma. Viņš ir bijis arī nozīmīgs spēlētājs kampaņas finansēšanas reformu jautājumos, bieži aizstāvot korporāciju un privātpersonu tiesības ziedot politiskām kampaņām.

## Personīgā dzīve
Makonels ir precējies ar Elainu Čao (*Elaine Chao*), kura bija ASV transporta ministre prezidenta amatā Donalda Trampa administrācijā no 2017. līdz 2021. gadam, kā arī bija ASV darba ministre prezidenta Džordža Buša jaunākā administrācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pūdupe

**Pūdupe** (arī **Podupe**) ir Zilupes kreisā krasta pieteka Ludzas novada Brigu pagastā.

Izteka pie Rancāniem. Tek ziemeļu virzienā, lejtecē, uz dienvidiem no Reikiem, pagriežas uz austrumiem. Ietek Zilupē lejpus Konogoļciem. Upi šķērso valsts autoceļš P136 (Nirza – Lielā Pīkova – Tridņa). Tās krastos atrodas Poddubje, Janova, Mieržova.

## Atsauces
Reiku pareizticīgo baznīca

**Reiku Vissvētās Dievmātes ikonas "Visu bēdīgo Iepriecinātāja" pareizticīgo baznīca** ir Latvijas pareizticīgās baznīcas dievnams, kas atrodas Ludzas novada Brigu pagasta Reikos. Baznīca ir vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis, bet tās valdnieka vārti ir vietējās nozīmes mākslas piemineklis.

Baznīca celta 1857. gadā un faktiski saglabājusies nepārbūvēta līdz mūsdienām. Tā ir viena no vecākajām pareizticīgo koka baznīcām Latvijā.

## Ārējās saites
*Reiku pareizticīgo baznīca
Jaunās Slobodkas pareizticīgo baznīca

**Jaunās Slobodkas Vissvētās Dievmātes patvēruma pareizticīgo baznīca** ir Latvijas pareizticīgās baznīcas dievnams, kas atrodas Ludzas novada Brigu pagasta Jaunajā Slobodkā. 

Pirmā baznīca celta 1834. gadā. 1841. gada Janovoles un Nerzas zemnieku nemieru laikā no Vitebskas izsauktie karavīri dažās vietās cauršāva baznīcas sienas. 1857. gadā baznīca nodega zibens spēriena rezultātā. 1869. gadā tika iesvētīta jauna baznīca. 1956. gadā arī šī baznīca cieta ugunsgrākā un tika atjaunota ar samazinātu tornīšu skaitu.

## Ārējās saites
*Jaunās Slobodkas pareizticīgo baznīca
Luīze Glika

**Luīze Elizabeta Glika** (, dzimusi , mirusi ) bija Amerikas Savienoto Valstu dzejniece un esejiste. 2020. gadā viņa ieguva Nobela prēmiju literatūrā par “ne ar vienu nesajaucamo dzejas balsi, kas ar skaudru skaistumu individuālo eksistenci padara universālu”. Viņa ieguvusi arī citus apbalvojumus literatūrā kā Pulicera balvu (1993) un Nacionālo Grāmatu balvu (2014).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Hugo Peičs

**Georgs Hugo Ričards Peičs** (; dzimis , miris ) bija vācu vingrotājs, startējis 1900. gada un 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. 

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Peičs startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 252 punktus, izcīnot 29. vietu. 1904. gada Sentluisas olimpiskajās spēlēs viņš izcīnīja 7. vietu individuālajā daudzcīņā ar 66.66 punktiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hugo Peičs (SOK profils) 
* Hugo Peičs (''Olympedia'' profils) 
* Hugo Peičs (''Sports Reference'' profils)
Polēns Lemērs

**Polēns Aleksandrs Lemērs** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija franču sporta vingrotājs, startējis 1900. gada, 1908. gada un 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. 

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 251 punktus, izcīnot 30. vietu. 

1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Londonā viņš atkal startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā reizē viņš izcīnīja 35. vietu. 

Savukārt 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Antverpenē Lemērs bija viens no Francijas vingrotāju komandas pārstāvjiem. Viņi komandu daudzcīņā ieguva bronzas medaļu, piekāpjoties Itālijas un Beļģijas vingrotāju komandām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Polēns Lemērs (SOK profils) 
* Polēns Lemērs (''Olympedia'' profils) 
* Polēns Lemērs (''Sports Reference'' profils)
Pasaules prāta sporta spēles

**Pasaules prāta sporta spēles** (), arī **Pasaules intelektuālās prāta spēles** ir ik pēc četriem gadiem notiekošs daudzu sporta veidu pasākums, ko Starptautiskā Prāta sporta asociācija (IMSA) izveidojusi kā "atspēriena punktu trešā veida olimpisko spēļu ieviešanā (pēc vasaras un ziemas olimpiskajām spēlēm)".

Pirmās pasaules prāta sporta spēles notika Pekinā no 2008. gada 3. līdz 18. oktobrim, apmēram divus mēnešus pēc vasaras olimpiskajām spēlēm un mēnesi pēc paralimpiskajām spēlēm. Pirmajās spēlēs bija pārstāvēti pieci prāta sporta veidi: bridžs, šahs, dambrete, go un ķīniešu šahs. Par 35 zelta medaļām cīnījās 2763 konkurenti no 143 valstīm.

Otrās pasaules prāta sporta spēles notika Lillē, Francijā no 2012. gada 9. līdz 23. augustam, sākoties 2012. gada vasaras olimpisko spēļu laikā un beidzoties īsi pirms 2012. gada vasaras paralimpiskajām spēlēm.

2012. gada spēļu noslēguma ceremonijā tika paziņots, ka nākamās spēles notiks 2016. gadā Riodežaneiro. Bet spēles tur nenotika, tās norisēja gadu vēlāk Ķīnas pilsētā Huaiaņā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Starptautiskās Prāta spēļu asociācijas oficiālā mājaslapa.
Anrī Betremjē

**Anrī Žozefs Betremjē** (; dzimis , miris ) bija franču vingrotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. 

Viņš 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 249 punktus, izcīnot dalīto 32. vietu kopā ar Bohēmijas vingrotāju Františeku Erbenu un francūzi Dominiku Ravū.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Betremjē (SOK profils) 
* Anrī Betremjē (''Olympedia'' profils) 
* Betremjē (''Sports Reference'' profils)
Paktene

**Paktene** (arī **Pededze**, **Piktene**) ir Briedes kreisā krasta pieteka Limbažu un Valmieras novados.

Izteka uz ziemeļiem no Ozolmuiža. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Briedē tai caurtekot Zažēnu purvu uz rietumiem no Bērzaines. Upi šķērso valsts autoceļš V112 (Puikule – Rencēni – Vēveri). Tās krastos atrodas Ķelderi.

## Atsauces
Pērļupe (Svētupes pieteka)

**Pērļupe** (arī **Greile**, **Pērļupīte**) ir Svētupes labā krasta pieteka Limbažu novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Puikules. Līdz Ārciemam tek rietumu-dienvidrietumu virzienā, vēlāk — uz rietumiem-ziemeļrietumiem. Caurtek Jāņdzirnavu dīķim, Dzintaru dīķim, Greiļu dīķim, Pāles ūdenskrātuvei. Ietek Svētupē pie Pāles. Upi šķērso valsts autoceļi V123 (Ārciems—Puikule—Urga—Braslava), V146 (Pāle—Pociems), V116 (Ungurpils—Pāle), P12 (Limbaži—Salacgrīva). Tās krastos atrodas Ārciema stacija, Ārciema baznīca, Pāle, Pāles baznīca.

1980. gados bijusi stipri piesārņota ar pienotavas un alus brūža notekūdeņiem.

## Atsauces
Františeks Erbens

**Františeks Erbens** (; dzimis , miris ) bija čehu sporta vingrotājs, treneris un skolotājs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, pārstāvot tajās Bohēmiju un pasaules čempionātā sporta vingrošanā izcīnījis vairākas godalgotās vietas.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Ebners startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 249 punktus, izcīnot dalīto 32. vietu kopā ar francūžiem Betremjē un Dominiku Ravū.

Viņš startēja arī vairākos pasaules čempionātos sporta vingrošanā no 1907. līdz 1911. gadam, izcīnot kopā 9 medaļas. 1907. gada čempionātā Bordo viņš izcīnīja piecas medaļas. Trīs zelta medaļas, vingrošanā ar stieni, vingrošanā uz zirga un komandu daudzcīņā, kā arī divas bronzas medaļas — individuālajā daudzcīņā un līdztekās. 1909. gada čempionātā Luksemburgā viņš izcīnīja sudraba medaļas komandu daudzcīņā un vingrošanā uz stieņa, kā arī bronzas medaļu vingrošanā ar riņķiem. Savukārt 1911. gada čempionātā Turīnā viņš ieguva zelta medaļu komandu daudzcīņā.

1942. gada 6. septembrī Ebrens tika nošauts Kobilisī šautuvē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Františeks Erbens (SOK profils) 
* Františeks Erbens (''Olympedia'' profils) 
* Františeks Erbens (''Sports Reference'' profils)
Ogists Kastiljē

**Ogists Kastiljē** (; dzimis , miris ) bija franču vingrotājs, startējis 1900. gada un 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Kastiljē kopumā ir startējis divās vasaras olimpiskajās spēlēs vingrošanā. 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā Kastiljē ieguva 248 punktus, izcīnot dalīto 35. vietu kopā ar francūzi Žilu Perrē.  1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Londonā Kastiljē atkal startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā reizē viņš ar izcīnītiem 220 punktiem ieguva dalīto 28. vietu kopā ar vācu sportistu Vilhelmu Vēberu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ogists Kastiljē (SOK profils) 
* Ogists Kastiljē (''Olympedia'' profils) 
* Ogists Kastiljē (''Sports Reference'' profils)
Žils Perrē

**Žils Perrē** () bija franču vingrotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 248 punktus, izcīnot dalīto 35. vietu kopā ar francūzi Ogistu Kastiljē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žills Perrē (SOK profils) 
* Žills Perrē (''Olympedia'' profils) 
* Žills Perrē (''Sports Reference'' profils)
Perrē

**Perrē** var būt:

* Luijs Perrē (*Louis Perrée*; 1871—1924) — franču paukotājs;
* Žils Perrē (*Jules Perret*) — franču vingrotājs.
Aleksis Vedē

**Aleksis Žans Vedē** (; dzimis , miris ) bija franču vingrotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 247 punktus, izcīnot dalīto 37. vietu kopā ar francūžiem Polu Gibiāru un Žilu Lekūtru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vedē (SOK profils) 
* Vedē (''Olympedia'' profils) 
* Vedē (''Sports Reference'' profils)
23. gadsimts

**23. gadsimts**, arī ** gadsimts**, būs gadsimts, kurš pēc Gregora kalendāra sāksies mūsu ēras  un beigsies . Tas būs trešais gadsimts mūsu ēras trešajā tūkstošgadē.

## Gaidāmie notikumi

* 2204. gada 27. jūlijs - Saules aptumsums (7 min 22 s) saross 139.
* 2222. gada 8. augusts - Saules aptumsums (7 min 06 s) saross 139.
* 2240. gada 18. augusts - Saules aptumsums (6 min 40 s) saross 139.
* 2255. gada 7. maijs - Saules aptumsums (6 min 22 s) saross 142.
* 2258. gada 29. augusts - Saules aptumsums (6 min 09 s) saross 139.
* 2273. gada 17. maijs - Saules aptumsums (6 min 31 s) saross 142.
* 2291. gada 28. maijs - Saules aptumsums (6 min 34 s) saross 142, "vainags" šai sērijai.

## Atsauces
Zunda (upe)

**Zunda** (arī **Dikļupīte**, **Lapurga**) ir Mazbriedes labā krasta pieteka Limbažu un Valmieras novados.

Izteka no Lielā Ozolmuižas ezera. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Mazbriedē pie Dikļiem. Upi šķērso valsts autoceļi V164 (Igaunijas robeža (Ramata) – Mazsalaca – Vilzēni – Dikļi), V166 (Valmiera – Dikļi – Augstroze). Tās krastos atrodas Budenbroka un Dikļi.

## Atsauces
Dūņupe (Cieceres ezera pieteka)

**Dūņupe** (arī **Dūņupīte**) ir Cieceres ezera pieteka Saldus novadā.

Izteka uz austrumiem no Lielcieceres. Tek ziemeļrietumu virzienā. Lielākā pieteka - Žebērkšu strauts. Ietek Cieceres ezerā Brocēnu pilsētas teritorijā pie kartinga trases. Upi šķērso valsts autoceļš V1156 (Brocēni – Imantas – Namiķi).

## Atsauces
Salas strauts

**Salas strauts** (arī **Salasstrauts**) ir Ciecers ezera pieteka Saldus novadā. 

Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Cieceres ezerā pie Ezermaļu kapiem. Upi šķērso valsts autoceļš V1156 (Brocēni – Imantas – Namiķi). Tās krastos atrodas Lielciecere.

## Atsauces
Žebērkšu strauts

**Žebērkšu strauts**  ir Dūņupes kreisā krasta pieteka Saldus novadā. Ietek Dūņupē pie Žebērkšu mājām Brocēnu pilsētas teritorijā.

## Atsauces
Fretērs

**Fretērs** () ir franču cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Anrī Fretērs (*Henri Fréteur*; 1877—?) — franču sporta vingrotājs;
* Emīls Fretērs (*Émile Fréteur*; 1877—1953) — franču sporta vingrotājs.
Kundziņi

**Kundziņi** ir ciems Valmieras novada Ramatas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 8 km no pagasta centra Ramatas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V199, Ramatas upes krastā.

Āboliņu senkapi ir vietējās nozīmes arheoloģijas piemineklis.

## Atsauces
Talcis

**Talcis** ir ciems Valmieras novada Ramatas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu dienvidu  daļā 4 km no pagasta centra Ramatas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V164 un V199 krustojuma, Ramatas upes krastā.

## Atsauces
Žoržs Mišo

**Žoržs Mišo** () bija franču vingrotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 242 punktus, izcīnot 49. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mišo (SOK profils) 
* Žoržs Mišo (''Olympedia'' profils) 
* Mišo (''Sports Reference'' profils)
Nuķis

**Nuķis** jeb **Nuķi** ir ciems Valmieras novada Ramatas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 2 km no pagasta centra Ramatas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V164, Ramatas upes krastā.

## Atsauces
Ķurbēni

**Ķurbēni** ir ciems Valmieras novada Skaņkalnes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu  daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Neķes upes krastā.

## Atsauces
Dzintari (Skaņkalnes pagasts)

**Dzintari** ir ciems Valmieras novada Skaņkalnes pagastā. Atrodas pagasta  centrālajā daļā 2 km no pagasta un novada centra Mazsalacas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V164, Ķireles upes krastā.

## Atsauces
Alūksnes slimnīca

**Alūksnes slimnīca** ir neatliekamās medicīniskās palīdzības ārstniecības iestāde Alūksnes novada iedzīvotājiem. Slimnīcā ir 60 gultasvietu, tai skaitā terapijas nodaļā 25, ķirurģijas nodaļā 23, bērnu nodaļā 10, bet reanimācijas – anestēzijas nodaļā ir 5 gultas. 

## Vēsture
Pēc Pirmā pasaules kara Alūksnes slimnīca atradās pareizticīgo draudzes ēkā Tirgotāju ielā 14. 1927. gadā to pārcēlauz Šloskrogu, bet drīz vien nepiemērotu telpu dēļ slimnīcu slēdza. 1932. gadā Valkas apriņķa valde no uzņēmēja E. Ellenberga par 38 000 latu nopirka Alūksnes pils (Ezermalas pils) ēku tagadējā O. Vācieša ielā, kurā agrāk atradās Alūksnes proģimnāzija. 

Sākotnēji slimnīcā bija ķirurģijas, sieviešu un terapijas nodaļas 36 slimniekiem, tajā sākotnēji strādāja viens ārsts, viena māsa, piecas slimo kopējas, sanitārs un saimnieciskais personāls. Slimnieku ārstēšanā piedalījās arī pieaicinātie privātie, slimokases un apriņķa valdes algotie ārsti. 
Slimnīcas direktors no 1938. līdz 1944. gadam bija ķirurgs Jānis Keggi (1906—1979).

1964. gadā uzcēla jaunu Alūksnes rajona slimnīcas ēku ar 110 pacientu vietām, bet vecajā ēkā iekārtoja slimnīcas tuberkulozes nodaļu. 1967. gadā gultu skaits bija palielināts līdz 135. 1989. gadā atklāja Reanimācijas nodaļas, bērnu nodaļas un infekciju nodaļas korpusu, bet 1992. gadā Barokameras un mākslīgās nieres korpusu.

## Atsauces
Promulti

**Promulti** ir ciems Valmieras novada Mazsalacas pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā 2 km no pagasta centra Mazsalacas, 46 km no novada centra Valmieras un 134 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V187, Salacas upes krastā.

Promultu viduslaiku kapsēta (Lielais kalns) ir vietējās nozīmes arheoloģijas piemineklis.

## Atsauces
Bardžūnu strauts

**Bardžūnu strauts**  ir Mēmeles kreisā krasta pieteka Bauskas novada Brunavas pagastā.

Izteka uz austrumiem no Bardžūniem, pie valsts robežas ar Lietuvu. Tek ziemeļrietumu virzienā. Lielākā pieteka - Krīļa strauts. Ietek Mēmelē pie Rākaniem. Upi divreiz šķērso valsts autoceļš V1022 (Bauska – Brunava – Ērgļi – Budberga – Lietuvas robeža). Tās krastos atrodas Irbēni, Budbergas luterāņu baznīca.

## Atsauces
Jodavas strauts

**Jodavas strauts**  ir Ceraukstes labā krasta pieteka Bauskas novada Brunavas pagastā.

Izteka no Paņemūnes mežiem. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Ceraukstē iepretim valsts autoceļa V1024 (Jātnieki – Tunkūni) sabiedriskā transporta pieturai "Uzvaras". Upi šķērso valsts autoceļš V1021 (Grenctāles pienotava – Ērgļi – Mežgaļu skola – Tunkūni). Tās krastos atrodas Tunkūni.

## Atsauces
X-cilvēki (filmu cikls)

thumb|150px
**"X-cilvēki"** () ir pilnmetrāžas filmu cikls. Filmu ideja pieder studijai *[[Marvel Entertainment]]*, bet izplatītājs ir kinokompānija *[[20th Century Studios]]*.

## Filmas
* "X-cilvēki"
* "X-cilvēki 2"
* "X-cilvēki: Pēdējā sadursme"
* "X-cilvēki: sākums. Vilknadzis"
* "X-cilvēki: Pirmā klase"
* "Vilknadzis"
* "X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas"
* "Dedpūls"
* "X-cilvēki: Apokalipse"
* "Logans"
* "Dedpūls 2"
* "X-cilvēki: Tumšais Fēnikss"
* "Jaunie mutanti"

## Ārējās saites
*
Budbergas strauts

**Budbergas strauts** ir Mēmeles kreisā krasta pieteka Bauskas novada Brunavas pagastā un pārsimts metrus pašā augštecē Lietuvā.

Izteka uz dienvidiem no Valteķiem, Lietuvas teritorijā. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Mēmelē pie Budbergas, kur upi šķērso valsts autoceļš V1022 (Bauska – Brunava – Ērgļi – Budberga – Lietuvas robeža). Tās krastos atrodas Budbergas katoļu baznīca.

## Atsauces
Kalnadruvu grāvis

**Kalnadruvu grāvis**  ir Mēmeles kreisā krasta pieteka Bauskas novada Brunavas pagastā.

Izteka uz austrumiem no Grenctāles. Tek ziemeļu virzienā, sasniedzot Brunavu, pagriežas uz austrumiem. Ietek Mēmelē pie Upenieku mājām. Upi šķērso valsts autoceļš V1021 (Grenctāles pienotava – Ērgļi – Mežgaļu skola – Tunkūni). Tās krastos atrodas Brunava.

## Atsauces
Krīļa strauts

**Krīļa strauts**, Lietuvā **Krūta** () ir Bardžūnu strauta labā krasta pieteka Lietuvā un Bauskas novada Brunavas pagastā.

Izteka Lietuvas teritorijā pie Sodelišķiem. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Bardžūnu strautā pie Irbēniem. Upi šķērso valsts autoceļš V1022 (Bauska – Brunava – Ērgļi – Budberga – Lietuvas robeža). Tās krastos atrodas Tīlinava, Jostaviči, Šilēni (visas apdzīvotās vietas Lietuvas teritorijā).

## Atsauces
Kukuču strauts

**Kukuču strauts**  ir Mēmeles kreisā krasta pieteka Bauskas novada Brunavas pagastā.

Izteka no Luntiču purva dabas lieguma Paņemūnes meži teritorijā. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Mēmelē pie Ērgļiem. Upi šķērso valsts autoceļš V1022 (Bauska – Brunava – Ērgļi – Budberga – Lietuvas robeža). Tās krastos, bez Ērgļiem, atrodas Kukuči.

## Atsauces
Lopgales strauts

**Lopgales strauts** (arī **Lopgales grāvis**) ir Ceraukstes labā krasta pieteka Bauskas novada Brunavas pagastā.

Izteka uz ziemeļiem no Mežgaļu skolas. Tek rietumu virzienā. Ietek Ceraukstē pie Tervidāniem. Upi šķērso valsts autoceļš V1023 (Ķirši – Mežgaļu skola).

## Atsauces
Robežgrāvis (Mēmeles pieteka)

**Robežgrāvis**  ir Mēmeles kreisā krasta pieteka Bauskas novada Brunavas pagastā.

Izteka uz ziemeļiem no Mežgaļu skolas. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Mēmelē pie Sprīdīšu mājām. Upi šķērso valsts autoceļi V1021 (Grenctāles pienotava – Ērgļi – Mežgaļu skola – Tunkūni), V1022 (Bauska – Brunava – Ērgļi – Budberga – Lietuvas robeža).

## Atsauces
Spreņģu strauts

**Spreņģu strauts**  ir Ceraukstes labā krasta pieteka Bauskas novada Brunavas pagastā. Tek dienvidu virzienā. Ietek Ceraukstē augšpus Tunkūnu mājām, kādus 100 metrus no Lietuvas robežas.

## Atsauces
Alūksnes Vecā pils

**Alūksnes Vecā pils** () ir klasicisma stila pils Alūksnes ezera krastā, kas celta pēc Kristofa Burharda fon Fītinghofa-Šēla pasūtījuma no 1793. līdz 1794. gadam. Pašreiz ēkā Ojāra Vācieša ielā 2 atrodas Alūksnes mākslas skola.

## Vēsture
thumb|left|200px|Alūksnes Vecā pils pirms 1928. gada
Pateicībā par līdzdalību 1741. gada valsts apvērsumā Krievijas Impērijas ķeizariene Elizabete Alūksnes muižu piešķīra valsts kancleram grāfam Mihailam Voroncovam, kurš jau 1744. gadā to pārdeva Fītinghofiem.

Pēc 1757. gada muižā vasaras pavadīja Oto Hermanis fon Fītinghofs-Šēls, kurš 1788. gadā kļuva par Pēterburgas Medicīnas kolēģijas direktoru, senatoru un slepenpadomnieku.
Jau pēc viņa nāves no 1793. līdz 1794. gadam Alūksnes ezera krastā uzbūvēja Alūksnes Veco pili jeb Ezermalas pili klasicisma stilā, kas labi saglabājusies līdz mūsdienām. Muižu mantoja viņa dēls Burhards Kristofs fon Fītinghofs, pēc kura vēlmes sāka Alūksnes parka pārveidi pēc Pēterburgas laikā iemīļotā Pavlovskas pils parka parauga. Viņa dēla Aleksandra fon Fītinghofa laikā uzcēla jaunu muižas kungu māju, ko dēvēja par Alūksnes Jauno pili.

### Pils parks
Alūksnes pils parks ierīkots 18. gadsimtā, kad šo teritoriju nopirka Oto Hermanis fon Fītinghofs-Šēls.
Sākotnēji parks veidots regulārā franču stilā. Parka rietumu daļā vēl saglabājušies tolaik stādītie ozoli. Kad Eiropā sāka attīstīties ainaviskie dārzi, pils dārznieks Pēteris Buks parku pārveidoja angļu stilā. Vērienīgākie labiekārtošanas darbi parkā notika Burharda fon Fītinghofa laikā.

## Atsauces
Lielie Dreizi

**Lielie Dreizi** () ir ciems Rēzeknes novada Griškānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu pierobežā, Rēzeknes pilsētas un novada centra pievārtē,  no pagasta centra Sprūževas un  no Rīgas.

Ciems tika izveidots 2021. gada 15. februārī, apvienojot Dreizu, Jupatovkas, Litavniku un Smuškovas mazciemu teritorijas.

## Ģeogrāfija
Lielie Dreizi atrodas Rēzeknes upes krastos un to šķērso autoceļš P54 (Zilupes iela Rēzeknes teritorijā). No ziemeļiem ciema robeža iet pa Rēzeknes—Zilupes dzelzceļa līniju, no ziemeļaustrumiem ciema robeža saskaras ar autoceļu A12 (E22). No austrumiem un dienvidiem ciems robežojas ar Dreizu viensētām, bet no rietumiem ciema robeža iet pa Jauno Čaču un Rēzeknes pilsētas robežām.

Lielajos Dreizos atrodas Jupatovkas iela, kura savu sākumu rod vēl Rēzeknes pilsētas teritorijā un turpina turpat iesākto namu numerāciju.

No Lielajiem Dreiziem mazāk nekā  attālumā uz austrumiem, pa autoceļu P54, var sasniegt Greiškānu ciemu.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Rihards Genserovskis

**Rihards Genserovskis** (; dzimis , miris ) bija vācu vingrotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 238 punktus, izcīnot dalīto 54. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rihards Genserovskis (SOK profils) 
* Rihards Genserovskis (''Olympedia'' profils) 
* Rihards Genserovskis (''Sports Reference'' profils)
Aivars Prošenkovs

**Aivars Prošenkovs** (dzimis , miris ) bija uzņēmējs, alpīnists, "Apgāda Jāņa sēta" dibinātājs.

## Biogrāfija
Aivars Prošenkovs dzimis .

1990. gadā kopā ar Jāni Turlaju un Aivaru Zvirbuli nodibināja "Apgādu Jāņa sēta". Bija tā līdzīpašnieks un izpilddirektors.

Nodarbojās ar alpīnismu un orientēšanās sportu, no 1986. gada līdz nāvei bija Carnikavas orientēšanās kluba "Kāpa" valdes priekšsēdētājs, viņa vadībā tika uzsākts rīkot joprojām ik gadu notiekošās starptautiskās orientēšanās sacensības Kāpas trīsdienas un Tautasdziesmas maratonu.

Gājis bojā 2003. gada 9. decembrī alpīnistu ekspedīcijas laikā programmas "7 virsotnes Latvijai" ietvaros Jaunzēlandes augstākajā virsotnē — Kuka kalnā kopā ar pārējiem trim ekspedīcijas dalībniekiem (Ilmārs Bernāns, Evija Ķirse, Teodors Ķirsis).

## Atsauces
Sviļu kalns

**Sviļu kalns** ir reģiona nozīmes arheoloģiskais piemineklis Bauskas novada Brunavas pagastā, starp Brunavu un Ērgļiem, valsts autoceļa V1022 (Bauska – Brunava – Ērgļi – Budberga – Lietuvas robeža) labajā pusē, skatoties no Brunavas. Tās ir viduslaiku nocietinājumu atliekas.

## Ārējās saites
*
Budbergas luterāņu baznīca

**Budbergas Sv. Pāvila evaņģēliski luteriskā baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atrodas Bauskas novada Brunavas pagasta Budbergā, Bardžūnu strauta kreisajā krastā. Baznīca ir vietējas nozīmes 19. gadsimta vidus arhitektūras piemineklis. Baznīcas iekārta (19. gadsimta vidus) ir vietējas nozīmes, bet baznīcas trīs altāri (18. gadsimta 3. ceturksnis) ir valsts nozīmes mākslas pieminekļi.

Baznīca celta no 1865. līdz 1866. gadam. Tā ir ķieģeļu un laukakmeņu ēka ar bultveida logu ailēm, dekoratīvām joslām, dzegām un kontrforsiem. Otrā pasaules kara laikā tika sagrauta torņa smaile. 2013. gadā tika atjaunotas 1945. gadā izpostītās ērģeles. 2022. gada 15. februārī noslēdzās torņa atjaunošanas darbi, un 18. aprīlī tas tika iesvētīts.

## Attēli

Budbergas luterāņu baznīca 2.jpg
Budbergas luterāņu baznīca 1.jpg
Budbergas luterāņu baznīca 4.jpg
Budbergas baznica 2022.gadā.jpg
Budbergas luterāņu baznīca 8.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
Skujaines un Svētaines ieleja

**Skujaines un Svētaines ieleja** ir 2004. gadā dibināts dabas liegums Dobeles novadā pie Klūnām. Natura 2000 teritorija.

Izveidots, lai aizsargātu meža, pļavu, atsegumu un avotu biotopus, kā arī neregulētas upju ielejas, kas Zemgalē ir reti kur saglabājušās. Nozīmīgākie biotopi ir boreālie meži, pārmitri platlapju meži, upju straujteces, minerālvielām bagāti avoti un avotu purvi, nogāžu un gravu meži un avoti, kas veido avotkaļķus. Sastopamas īpaši aizsargājamas augu sugas: lielā zvaigznīte (Latvijā atrodama tikai Zemgalē), stāvlapu dzegužpirkstīte, bezdelīgactiņa, rūsganā melncere, kā arī spilvainais ancītis. Dabas liegumā ietilpst dabas piemineklis Klūnu atsegums.

## Ārējās saites

* Dabas aizsardzības pārvalde
Viļķenes grāvis

**Viļķenes grāvis**, Lietuvā **Skarīte** () ir Ceraukstes kreisā krasta pieteka Lietuvā un mazāk kā kilometru Bauskas novada Brunavas pagastā. Izteka pie Pasvaliečiem. Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Ceraukstē augšpus Tunkūniem.

## Atsauces
Parkmaļi

**Parkmaļi** ir ciems Valmieras novada Mazsalacas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 1 km no pagasta  centra Mazsalacas, ar ko ciems faktiski saplūdis, 47 km no novada centra Valmieras un 133 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas  nomaļus no valsts autoceļiem, pie Valtenberģu muižas parka.

## Atsauces
Roosh V

**Darjušs Valizedehs** (; dzimis  Vašingtonā, ASV), pazīstams arī kā ***Roosh V***, ir amerikāņu blogeris, bijušais *pick up* mākslinieks un rakstnieks. Valizedehs raksta savā personīgajā tīmekļa dienasgrāmatā *RooshV*, viņam piederošajā vietnē *Return of Kings* un *Roosh V* forumā. Valizedehs ir pašizdevis vairāk nekā divpadsmit seksa un ceļojumu ceļvežus, no kuriem lielākā daļa apraksta sieviešu aplidošanas mākslu attiecīgajā valstī, to skaitā Latvijā.

## Personīgie uzskati
Valizedehs savu uzskatu sistēmu sauc par "neovīrietību" (*neomasculinity*), kuru viņš raksturo kā bioloģijas un tradicionālās vīrietības uzskatu apvienojumu un kā "rietumu deģenerācijas" noraidījumu. Valizedehs iestājas par tradicionālo vīriešu un sieviešu heteronormatīvo lomu ievērošanu un uzskata, ka feminisms ir kaitējis gan sievietēm, gan vīriešiem, gan arī sabiedrībai kopumā. Valizedehs sevi raksturo kā “sieviešu atbalstītāju”, jo vēlas, lai sievietes “dzīvotu dzīvi, kas atbilst viņu bioloģiskajai ģenētikai”.
Viņš ir paudis atbalstu Donaldam Trampam un sacījis, ka Trampa ievēlēšana ASV prezidenta amatā novedīšot pie "politkorektuma nāves". Reiz paudis pārliecību, ka ziņu vietni *[[The Daily Beast]]* vada CIP.

2019. gada 29. martā Valizedehs paziņoja, ka pēc gadiem ilgas "atkrišanas no kristietības ir nodevies Dievam un Armēnijas Apustuliskajai baznīcai, kas ir austrumu pareizticīgo kristīgā konfesija. Ņemot vērā pievēršanos kristietībai, Valizedehs savā forumā ieviesa jaunus noteikumus, kuros aizliedza diskusijas par ārpuslaulības dzimumattiecībām. Valizedehs apturējis arī vairāku savu grāmatu iespiešanu, jo uzskata, ka tās likšot cilvēkiem grēkot.

## ''Don't Bang Latvia''
Valizedeha grāmatas *Bang Estonia*, *Don't Bang Latvia* un *Bang Lithuania* saņēma vispārēji negatīvu reakciju no šo valstu plašsaziņas līdzekļiem, kas viņu nodēvēja par "sekstūristu".

Intervijas laikā ar Delfi, atbildot uz jautājumu, vai viņš ir seksa tūrists, Valizedehs atbildēja, ka esot mīlas tūrists, nevis seksa tūrists.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Latvijas PSR Nopelniem bagātais ārsts

thumb|181x181px|LPSR Nopelniem bagātā ārsta krūšu nozīme, priekšpuse
**LPSR Nopelniem bagātais ārsts** bija goda nosaukums, ko  nodibināja Latvijas PSR Augstākās Padomes prezidijs Augusta Kirhenšteina vadībā, lai apbalvotu medicīnas darbiniekus par izciliem sasniegumiem, to piešķīra ārstiem, kas sevišķi izcēlušies ar savu praktisko darbību tautas veselības aizsardzības laukā un aktīvi darbojušies sabiedriskā dzīvē. Šādu nosaukumu saņēma, piemēram, Ringolds Čakste, Edgars Francmanis, Jānis Jēgermanis, Mihails Joffe, Uldis Laucis, Zinaida Lindberga, Aleksandrs Neibergs, Nikolajs Zandbergs un citi.

## Skatīt arī
* Latvijas PSR Nopelniem bagāto ārstu saraksts

## Atsauces
Kārlis Vīgands

**Georgs Kārlis Vīgands** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija vācu vingrotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 224 punktus, izcīnot 71. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kārlis Vīgands (SOK profils) 
* Kārlis Vīgands (''Olympedia'' profils) 
* Kārlis Vīgands (''Sports Reference'' profils)
Viljams Loids Filipss

**Viljams Loids Filipss** (; dzimis , miris ) bija britu vingrotājs, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja vingrošanas individuālajā daudzcīņā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 222 punktus, izcīnot 73. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Filipss (SOK profils) 
* Filipss (''Olympedia'' profils) 
* Filipss (''Sports Reference'' profils)
Rīgas apģērbs

thumb|250px|Birka ar "Rīgas apģērbs" logo
**Rīgas apģērbs** bija šūšanas izstrādājumu ražošanas apvienība Latvijas teritorijā, kas specializējās uz pieaugušo un bērnu apģērbu ražošanu. Apvienība tika dibināta 1963. gadā, apvienojot Rīgas šūšanas fabrikas "Rosme", "Sadarbība", "Avangards", "Brīvība", kā arī Liepājas fabriku "Sprīdītis", Jēkabpils šūšanas fabriku. Atsevišķi apvienības cehi atradās Pļaviņās, Baldonē, Ventspilī, Talsos, Jaunjelgavā un Viesītē. "Rīgas apģērbs" specializējās sieviešu un bērnu kleitu, vīriešu un bērnu virskreklu, mazu bērnu un jaundzimušo veļas un sieviešu galantērijas izstrādājumu ražošanā. 1965. gadā apvienībai tika pievienots PSRS Sakaru ministrijas Rīgas ražošanas kombināts, bet 1966. gadā Liepājas tekstilrūpniecības kombināts. 1978. gadā "Rīgas apģērbs" tika apbalvots ar Darba Sarkanā Karoga ordeni. "Rīgas apģērba" ilggadīgais vadītājs bija apvienības ģenerāldirektors F.Rumme, kas vadīja apvienību no 1963. līdz 1979. gadam. "Rīgas apģērba" ražotnes tika paplašinātas un rekonstruētas. Tā 1986. gadā tika saražots 970 tūkst. kleitu, 2,9 mlj. vīriešu un bērnu virskreklu, 317 tūkst. sieviešu blūžu, 4,9 mlj. sieviešu galantēriju, 5,4 mlj. zīdaiņu veļas komplektu u.c. Saražotā produkcija sasniedza 83,6 mlj. rubļu (mazumtirdzniecības cenās). Produkcija tika eksportēta uz pārējām PSRS republikām, kā arī uz Poliju, Kubu, Afganistānu, Zambiju, Tanzāniju, Mongoliju un citām valstīm. Rīgā atradās firmas veikals "Lotoss". Apvienībai bija sava profesionāli tehniskā skola. Apvienības darbinieku rīcībā bija 4 bērnudārzi un pionieru nometne. Neilgi pēc valsts neatkarības pasludināšanas 1991. gada 28. decembrī ražošanas apvienība "Rīgas apģērbs" tika likvidēta, un uz tās pamata tika dibinātas vairākas akciju sabiedrības: "Arno", "Vēlme", "Rīgas apģērbs", "Rosme". Pašlaik no tām pastāv tikai uzņēmums "Rosme", kas specializējas sieviešu apakšveļā, bet pandēmijas laikā sāk sejas masku ražošanu.

## Oficiālais nosaukums
* Kleitu,veļas un galantērijas ražošanas apvienība-firma "Rīgas apģērbs" 01.01.1963-28.04.1971;
* Šūšanas izstrādājumu firma "Rīgas apģērbs" 28.04.1971-28.02.1975;
* Rīgas apģērbu ražošanas apvienība"Rīgas apģērbs" 28.02.1975-13.02.1976;
* Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotā Rīgas apģērbu ražošanas apvienība"Rīgas apģērbs" 13.02.1976-28.12.1991.

## Atsauces
Voyage, voyage

***Voyage, Voyage*** ir franču dziedātājas *[[Desireless]]* dziesma, pirmais singls no albuma „François” (1989). Singls tika izdots 1986. gadā decembrī. Dziesmas autori ir Žans Mišels Rivats un Dominiks Dibuā. Neskatoties uz to, ka dziesma ir franču valodā, tā bija ļoti populāra no 1986. līdz 1988. gadam un sasniedza augstāko pozīciju dažādās Eiropas un Āzijas valstīs.

## Mūzikas topi

### Nedēļas mūzikas topi

### Gada beigu topi

## Sertifikācijas

## Ārējās saites
* https://www.discogs.com/ru/Desireless-Voyage-Voyage/master/96955
Āģēre

**Āģēre**, arī **Adgere**, **Agere**, **Ādģēre**, **Gikša**, **Gikše** ir Vārtājas kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā.

Izteka - no Reiņu ezera rietumu gala. Tek rietumu virzienā, pēc Čikstes ietekas pagriežas uz ziemeļiem. Bez Čikstes Āģerē ietek arī Remese. Ietek Vārtājā augšpus Alfreda Krūkļa dzimto māju Būdnieki vietai.

## Atsauces
Lašupe (upe)

**Lašupe** (arī **Lašupīte**, **Loša**, **Lošas upe**) ir Melnupes kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā.

Izteka uz ziemeļrietumiem no Prūšu kalna. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Melnupē lejpus valsts autoceļa P106 (Ezere – Embūte – Grobiņa) tiltam pār Melnupi. Upi šķērso valsts autoceļi P114 (Ilmāja – Priekule – Lietuvas robeža (Plūdoņi)), V1206 (Durbe – Tadaiķi – Bunka – Priekule) un P106. Tās krastos atrodas Kaņepji.

## Atsauces
Čikste (Āģēres pieteka)

**Čikste** (arī **Cikste**) ir Āģēres kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Muceniekiem. Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Āģērē mežainā apvidū.

## Atsauces
Dreimaņu grāvis

**Dreimaņu grāvis**  ir Vārtājas labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā.

Izteka - uz austrumiem no Pentu dīķa. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Vārtājā augšpus valsts autoceļa P106 (Ezere – Embūte – Grobiņa) tiltam pār Vārtāju. Upi šķērso valsts autoceļš V1207 (Tadaiķi – Māķi – Krisbergi).
## Atsauces
Melnupīte (Melnupes pieteka)

**Melnupīte**  ir Melnupes labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā.

Izteka uz dienvidrietumiem no valsts autoceļu P106 (Ezere – Embūte – Grobiņa) un V1208 (Bunka – Paplaka – Mazkalēti) krustojuma. Augštecē tek ziemeļu, lejtecē austrumu virzienā. Ietek Melnupē purvainā apvidū, faktiski veidojot Melnupes augšteci. Upi šķērso valsts autoceļš P106.

## Atsauces
Padones strauts

**Padones strauts** (arī **Dubļu upe**, **Padones upele**) ir Vārtājas labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā.

Izteka - uz ziemeļaustrumiem no Pānu mājām. Tek ziemeļu virzienā. Lielākās pietekas - Kalējupīte, Plūģupīte, Vecvagaru grāvis. Ietek Vārtājā pie valsts autoceļa V1206 (Durbe – Tadaiķi – Bunka – Priekule) tilta pār Vārtāju. Upi šķērso valsts autoceļi A9 (Liepājas šoseja), V1204 (Durbe – Padone – Kugras), V1205 (Krote – Tadaiķi), kā arī dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja. Tās krastos atrodas Krupmuiža, Padones skola.

## Atsauces
Plūģupīte

**Plūģupīte** (arī **Pluģe**, **Pluģupe**, augštecē **Dubļupe**, **Dubļupīte**) ir Padones strauta kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā.

Izteka uz ziemeļrietumiem no Krusātas. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Padones strautā augšpus valsts autoceļa V1205 (Krote – Tadaiķi) tilta pār Padones strautu. Upi šķērso valsts autoceļi P114 (Ilmāja — Priekule — Lietuvas robeža (Plūdoņi)) un V1204 (Durbe – Padone – Kugras). Tās krastos atrodas Prāmciems. Netālu no upes Kronvaldu Ata dzimto māju vieta.

## Atsauces
Vecupe (Vecvagaru grāvja pieteka)

**Vecupe**  ir Vecvagaru grāvja labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novada Bunkas pagastā uz ziemeļiem no Tadaiķiem. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Vecvagaru grāvī netālu no tā ietekas Padones strautā.

## Atsauces
Vecvagaru grāvis

**Vecvagaru grāvis**  ir Padones strauta labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā uz ziemeļiem no Tadaiķiem.

Tek dienvidaustrumu virzienā. Lielākā pieteka - Vecupe. Ietek Padones strautā augšpus valsts autoceļa V1205 (Krote – Tadaiķi) tilta pār Padones strautu. 

## Atsauces
Bunkas luterāņu baznīca

**Bunkas Svētā Bērtuļa evaņģēliski luteriskā baznīca** bija Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atradās Dienvidkurzemes novada Bunkas pagasta Bunkā. Mūsdienās saglabājušās baznīcas drupas.

Bunkas baznīca celta 1838. gadā klasicisma un ampīra stilā pēc Heinriha Šteinberga projekta un iesvētīta 1841. gadā. 1928. gadā Bunkas baznīca tika ierakstīta valsts aizsargājamo pieminekļu sarakstā. 

Kurzemes cietokšņa kaujās Otrā pasaules kara laikā 1945. gadā baznīcu sagrāva.

## Ārējās saites
* Baznīca portālā Zudusī Latvija
* Bunkas baznīca
Krūdi (filmu cikls)

thumb|150px
**"Krūdi"** () ir pilnmetrāžas animācijas filmu cikls. Animācijas filmu ideja pieder *[[DreamWorks Animation]]* studijai, bet izplatītājs ir *[[20th Century Studios|20th Century Fox]]* un *[[Universal Pictures]]*.

## Filmas
* "Krūdi"
* "Krūdi 2: Jauna ēra"

## Ārējās saites
*