open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raritkins

**Raritkins** (,  — ‘malējais’, ‘priekšējais’) ir kalnu grēda Krievijas ziemeļaustrumos, viens no Korjaku kalnienes atzariem. Administratīvi ietilpst Čukotkas autonomajā apvidū. Izvietojies Anadiras upes baseinā un veido ūdensšķirtni starp Anadiras un tās pietekas Veļikajas baseiniem. Stiepjas 200 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā, augstākais punkts ir Paļeca kalns 1085 m vjl. Austrumos grēdai piekļaujas Anadiras zemiene, rietumos — Mainas plakankalne. Veidota no andezītiem un mālainiem slānekļiem. Ielejas un priekškalnes apaugušas ar krūmājiem, augstāk dominē akmeņaina ķērpju tundra.

## Atsauces

## Ārējās saites
Geri

**Geri** () ir pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, Indiānas štatā. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 69,1 tūkstotis iedzīvotāju. Pilsēta atrodas pie Mičigana ezera un robežojas ar Čikāgas metropoli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristians Folins

**Kārls Kristians Folins** (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Folins pārstāv Zviedrijas hokeja līgas komandu *[[Frölunda HC]]*.

2013–14. gada sezonā debitējis NHL komandā Minesotas "Wild". Vēlāk spēlējis gan Losandželosas "Kings", gan Filadelfijas "Flyers", gan arī Monreālas "Canadiens". 2020. gadā atgriezies Eiropā un pievienojies Zviedrijas hokeja līgas komandai *[[Växjö Lakers]]*. 2021. gadā pievienojies *[[Frölunda HC]]*.

Folins tika iekļauts Zviedrijas hokeja izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Deniss Everbergs

**Deniss Everbergs** (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2019. gada Everbergs pārstāv Zviedrijas hokeja līgas komandu *[[Rögle BK]]*.

Savu karjeru 2009. gadā sācis *[[Rögle BK]]*, kur nospēlējis piecas sezonas. 2014–15. gadā pievienojies NHL komandai Kolorādo "Avalanche". Pēc divām sezonām atgriezies Zviedrijā, lai pievienotos *[[Växjö Lakers]]*. 2017–18. gada sezonā spēlējis KHL komandās Omskas "Avangard" un Ņižņekamskas "Ņeftehimik", savukārt nākamo sezonu spēlējis AHL komandā Manitobas "Moose" un Nacionālās līgas komandā *[[EV Zug]]*. 2019. gadā atgriezies *Rögle BK* komandā.

Zviedrijas hokeja līgas sastāvā izcīnījis zelta medaļas 2017. un 2018. gada Pasaules čempionātā. Everbergs tika iekļauts izlases sastāvam 2018. gada un 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Biatlons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — individuālā distance sievietēm

**Individuālā distance sievietēm** bija viena no 11 disciplīnām biatlonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou biatlona centrā, Džandzjakou 2022. gada 7. februārī. Tajās bija pārstāvētas 89 sportistes no 29 valstīm. Sportistēm bija jāveic 15 kilometru slēpojums ar šaušanu.

Olimpisko zelta medaļu ieguva Vācijas sportiste Denīze Hermane (finiša rezultāts — 44:12.7), sudraba medaļu izcīnīja Francijas sportiste Anaisa Ševaljē-Bušē (finiša rezultāts — 44:22.1), bet bronzas medaļu ieguva Norvēģijas sportiste Marte Olsbu-Reiselanne (finiša rezultāts — 44:28.0).

Sacensībās startēja arī Latvijas sportiste Baiba Bendika. Viņa ar rezultātu 51:10.3 un 6 kļūdām šautuvē ierindojās 51. vietā.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 7. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 17:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 89 sportisti no 29 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Liepājas Peldu iestāde

thumb|330px|Liepājas Peldu iestāde (2015).
thumb|330px|Liepājas Peldu iestāde (pēc 1902).
**Liepājas Peldu iestāde** ir Liepājas vēsturiskā centra kultūras un arhitektūras piemineklis, kas atrodas Miķeļa Valtera ielā 13 (agrāk Peldu ielā 59), Liepājā. 

## Vēsture
1860. gadā jūras krastā uzbūvēja "Nikolaja peldu iestādi" () ar karstām un aukstām vannām, 1902. gadā Liepājas galvenais arhitekts Pauls Makss Berči uzbūvēja jaunu peldu iestādes ēku. 
Peldu iestādē bija dūņu vannas un ķermeņa ietīšana, kā arī masāža. Pēc Pirmā pasaules kara tur tika iekārtota mehanizēta dūņu vannu un komprešu nodaļa, ogļskābes vanna un sēra vannu nodaļas.

1993. gada beigās peldu iestāde vēsturiskajā ēkā beidza funkcionēt, 2021. gadā to par 1,259 miljoniem eiro iegādājās Lietuvas uzņēmums “Liepājas kāpas” (*Liepojos kopos*), kas vēlas vēsturiskajā ēkā izvietot SPA centru, bet jaunbūvējamā ēkā – viesnīcu, divas konferenču zāles, restorānu, fitnesa zāli. Iecerēti arī peldbaseini 600 kvadrātmetru platībā ārā vai iekštelpās. 2023. gada oktobrī Lietuvas investori publiskoja plānus par spa centra izveidi, vēsturisko ēku saglabājot tikai no ārpuses.

## Raksturojums
Peldu iestādes ēkai ir fasāde romiešu villas stilā ar atvērtu dorisku kolonādi un nedaudz izvirzītu centrālo rizalītu un četru kolonnu portiku. Peldu iestādē bija 30 istabas ar siltām jūras ūdens vannām, ūdensdziedniecības nodaļa, romiešu, tvaika un īru pirtis. 
Imants Lancmanis rakstīja, ka ar peldu iestādes projektēšanu arhitekts it kā atgriezies savas darbības sākumpunktā. Viņš piedāvājis ēku, kas ir izstiepta garumā un kuras galvenā mākslinieciskā tēma ir doriskā ordera kolonāde. Viens no projekta variantiem paredzēja vainagot centrālo telpu ar augstu kupolu, kas ēkai dotu nevajadzīgu svinīgumu un baroka iezīmes. Gluži pretēji, izvēlētais zemais kupols ir visai veiksmīgs, tas lieliski iekļaujas ēkas siluetā.

## atsauces
Nikkei 225

***Nikkei 225*** (Nikkei 225, tock Average, japāņu val. 日経平均株価', 日経225) ir viens no Japānas svarīgākajiem fondu indeksiem. Pirmoreiz to publicēja Tokijas fondu birža 1950. gada 7. septembrī ar nosaukumu *TSE Adjusted, stock Price Average*.

Kopš 1970. gada indeksu aprēķina Japānas laikraksts *The Nihon Keizai, himbun*.

2021. gada 15. februārī indekss *Nikkei 225* pārsniedza 30 000 punktu atzīmi, sasniedzot visaugstāko līmeni pēdējo 30 gadu laikā. Šis indeksa vērtības pieaugums bija saistīts ar Japānas Bankas īstenoto monetārās stimulēšanas programmu Covid-19 pandēmijas finansiālo seku mazināšanai.

2022. gada sākumā indeksu visvairāk ietekmē uzņēmums *[[Tokyo Electron]]* (TYO: 8035).

## Indeksa aprēķināšana
Indeksu aprēķina, nosakot "akciju koriģēto cenu" summu un dalot šo summu ar "dalītāju". Akcijas “koriģētā cena” ir tās cena, kas reizināta ar cenas korekcijas koeficientu. Cenas korekcijas koeficients lielākai daļai akciju ir 1, bet akcijām ar relatīvi augstu cenu tas ir zemāks. “Dalītājs” tiek koriģēts, mainoties akciju grozam, kā arī akciju sadalīšanas vai reversās akciju sadalīšanas laikā, lai novērstu indeksa krasas izmaiņas šo ārpustirgus notikumu dēļ.

Nikkei 225 indekss sastāv no uzņēmumu akcijām. Tajā neiekļauj kopfondu akcijas, biržu fondus, nekustamā īpašuma fondus un priviliģētās akcijas. Iekļaušanai indeksā atlasa visvairāk tirgotās akcijas. Ja kāds indeksā iekļautais uzņēmums apvienojas ar kādu citu uzņēmumu vai bankrotē, tad to aizstāj ar citu uzņēmumu, kas darbojas tajā pašā tirgus sektorā.
Kopš 2010. gada janvāra indekss tiek atjaunināts ik pēc 15 sekundēm tirdzniecības sesiju laikā. Vienlaikus Nikkei 225 iekļauto uzņēmumu saraksts tiek pārskatīts reizi gadā, oktobrī.

## Atsauces
Vērmeļlapu ambrozija

**Vērmeļlapu ambrozija** (*Ambrosia artemisiifolia*) ir augu suga kurvjziežu dzimtas ambroziju ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Ziemeļamerikā, taču suga ir ievazāta arī Eiropā, tostarp, Latvijā. Auga ziedputekšņi ir viens no stiprākajiem augu alergēniem. Augstās vairošanās spējas un sēklu izturības dēļ vērmeļlapu ambrozija Dienvideiropā tiek uzskatīta par augsti invazīvu sugu, kuru nepieciešams apkarot. Turklāt augam neiesaka pieskarties ar kailām rokām.

## Morfoloģija
Vērmeļlapu ambrozija ir viengadīgs 50-100 cm augsts vienmājas lakstaugs ar stāvu, apmatotu un bagātīgi sazarojušu stublāju.

Lapas ir aptuveni 4-20 cm garas un 3-12 cm platas, divkārt plūksnainas un izvietotas uz apmatota kāta. Lapas apveids vairāk vai mazāk trīsstūrains. Lapas plātnes virspuse ir tumši zaļa, apakšpuse pelēcīga un apmatota.

Vīrišķie ziedi ir zaru galos ķekarveida ziedkopās izvietoti ieapaļi kurvīši. Vīrišķo ziedu vainags ir stobrveidīgs un ziedgultnē ir izvietotas matveidīgas pieziedlapas. Sievišķie ziedi ir reducēti, izvietoti zem vīrišķo ziedu kurvīšiem - pa vienam vai mazskaitlīgos pušķos. Sieviešķo ziedu vīkala lapas ir saaugušas.

Auglis ir olveidīgs sēklenis, ko apņem dzeloņains vīkals ar 5-7 dzeloņiem. Ziedēšanas sezona ir no augusta līdz oktobrim.
Attēls:Ambrosia artemisiifolia sl16.jpg|Sievišķie ziedi
Attēls:Ambrosia artemisiifolia sl6.jpg|Vīrišķie ziedi
Attēls:Ambrosia artemisiifolia sl4.jpg|Ziedu izvietojums uz kāta


## Atsauces

## Ārējās saites
Kailvārpu ambrozija

**Kailvārpu ambrozija** (*Ambrosia psilostachya*) ir augu suga kurvjziežu dzimtas Ambroziju ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Ziemeļamerikā, taču suga ir ievazāta arī Eiropā, tostarp, Latvijā.

## Morfoloģija
Kailvārpu ambrozija ir daudzgadīgs 20-70 cm augsts vienmājas lakstaugs, kuram uz viena auga ir nodalīti vīrišķie un sieviešķie ziedi. Auga stublājs ir stāvs, vienkāršs vai zaro. Augs ir pelēcīgs, apmatots ar mazliet atstāvošiem un piegulošiem matiņiem.

Lapas ir sēdošas, 5-15 cm garas, pēc formas tās ir vienkārt plūksnainas un plūksnu mala ir zobaina.

Katra zara galā ir var attīstīties ķekarveidīga ziedkopa, kura atšķirībā no pārējā auga nav mataina. Vīrišķie ziedu kurvīši ir novietoti ķekara galotnē, zem tiem pa vienam vai diviem ir sievišķie ziedi. Vīkals saaudzis. Augļu laikā vīkalam, kas saglabājas pie augļa, labi saskatāmi vairāki izciļņi.

Ziedēšanas sezona ir septembrī un oktobrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trīsdaivu ambrozija

**Trīsdaivu ambrozija** (*Ambrosia trifida*) ir augu suga kurvjziežu dzimtas ambroziju ģintī. Savvaļā tā sastopama Ziemeļamerikā, taču suga ir ievazāta arī Eiropā, tostarp Latvijā.

## Morfoloģija
Trīsdaivu ambrozija ir viengadīgs 40-120 cm augsts vienmājas lakstaugs, kuram vīrišķie un sievišķie ziedi ir nodalīti viena auga robežās. Auga stublājs ir stāvs, vispārēji apmatots un augšdaļā var sazaroties.
left|thumb|Ziedkopa
Lapas ir aptuveni 4-15 cm garas, apmatotas, trīsdaivainas, piecdaivainas vai šķeltas, lai gan augšējās lapas nereti ir veselas. Lapas daivas (plūksnas) ir platas, to mala ir gluda vai attāli zobaina, lapām ir kāts.

Ziedi ir izvietoti zara galā, blīvā vārpveida ķekarā. Vīkala lapas ir zālainas un saaugušas. Vīrišķie ziedi ir blīvā kurvīšveida ziedkopā. Vīrišķo ziedu vainags ir stobrveidīgs, pie pamata tam ir matveidīgas pieziedlapas. Sievišķie ziedi atrodas zem vīrišķo ziedu kurvīšiem, tie ir reducēti. Sievišķo ziedu vīkalam ir 5 zobiņi.

Auglis ir olveidīgs sēklenis. Zied no jūlija beigām līdz oktobrim.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lukass Vālmarks

**Lukass Vālmarks** (; dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2023. gada Vālmarks pārstāv Šveices hokeja līgas klubu HC Fribourg-Gotteron. 2014. gada NHL draftā Vālmarku ar kopējo 97. numuru ceturtajā kārtā izvēlējās Karolīnas "Hurricanes".

Savu karjeru 2013. gadā sācis Zviedrijas komandā *[[Skellefteå AIK]]*. Vēlāk spēlējis *[[Karlskrona HK]]*, *[[Luleå HF]]* un *[[Asplöven HC]]*. 2016–17. gada sezonā pārcēlies uz Ziemeļameriku, lai spēlētu NHL komandā Karolīnas "Hurricanes", kur viņš pavadīja četras sezonas. Vēlāk neilgu laiku uzspēlējis Floridas "Panthers" un Čikāgas "Blackhawks". 2021. gadā pievienojies KHL komandai Maskavas CSKA.

Vālmarks tika iekļauts Zviedrijas hokeja izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Reinis Cukurs

thumb|200px|Reinis Cukurs
**Reinis Cukurs** (1866—1946) bija latviešu skolotājs un sabiedrisks darbinieks. Sarakstījis mācību grāmatas, tūrisma ceļvežus, Mazsalacas pagasta hroniku.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1866. gada 4. februārī Veļķu pagasta Vecbrektos.
Mācījās Vecpiebalgas draudzes skolā (1883—1887), Valkas skolotāju seminārā (1883—1887). Strādāja par skolotāju Mazsalacas draudzes skolā (1887—1891), Liepupē (1891—1894), atkal Mazsalacā (1894—1905).

Piedalījās 1905. gada revolūcijā, represiju laikā caur Somiju devās trimdā uz Šveici, kur Cīrihē studēja psiholoģiju, pedagoģiju un dabas zinātnes (1907—1911), strādāja par skolotāju Alpu kalnu licejā Cuocā (1916—1919).

Pēc atgriešanās dzimtenē nodibināja un vadīja Jelgavas skolotāju institūtu (1920—1923), bija Jelgavas tautas konservatorijas inspektors (1923—1927). Pēc pensionēšanās 1927. gadā atgriezās Mazsalacā. Mūža nogalē rakstīja Mazsalacas pagasta hroniku.

Miris 1946. gada 20. jūnijā Mazsalacā, apbedīts Mazsalacas kapsētā.

## Darbi
* Rokas grāmata tagadējā latiešu valodas pareizrakstībā (Valmiera, 1901),
* Mazsalacas pagasta hronika, kuras rokraksts okupācijas laikā glabājās pie Mazsalacas vidusskolas vēstures skolotāja Normunda Lustes, vēlāk, kopā ar skolas muzeja materiāliem, pie vēstures skolotāja Jāņa Reinvalda.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis (1926)

## Atsauces
Juho Olkinuora

**Juho Olkinuora** (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Olkinuora pārstāv Šveices hokeja līgas klubu *[[Brynäs IF|Geneve-Servette HC]]*.

## Karjera
Savas karjeras sākumā pārstāvējis AHL komandas Sentdžonsas "IceCaps" un Manitobas "Moose". 2016–17. gadā atgriezies Somijā, lai pievienotos *[[SM-Liiga]]* komandai Lapēnrantas "SaiPa". Vēlāk Somijā pārstāvējis Jiveskiles JYP un Lahti "Pelicans". 2019. gadā pievienojies KHL komandai Vladivostokas "Admiral", bet nākamajā sezonā jau pievienojies Magņitogorskas "Metallurg".

2022. gada jūnijā parakstīja līgumu ar NHL klubu Detroitas "Red Wings". Pēc treniņnometnes tika nosūtīts uz AHL komandu Grandrepidsas "Griffins", kurā sezonas pirmajā pusē piedalījās 15 spēlēs un guva vien sešas uzvaras. 2023. gada februārī Olkinuora atgriezās Eiropā un pievienojās Zviedrijas klubam *[[Brynäs IF]]*.

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļu 2019. gada Pasaules čempionātā Slovākijā. 2021. gada Pasaules čempionātā Rīgā ieguva sudraba medaļu. Olkinuora tika iekļauts izlases sastāvā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs un kļuva par olimpisko čempionu. 2022. gada Pasaules čempionātā izcīnīja vēl vienu zelta medaļu, kā arī tika atzīts par turnīra labāko vārtsrgu un vērtīgāko spēlētāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — Big Air sievietēm

**''Big Air'' sievietēm** bija viena no 13 disciplīnām frīstaila slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Šoganas ''Big Air'' arēnā, Pekinā. 2022. gada 7. februārī tika aizvadīta kvalifikācijas kārta, bet 6. febuārī notika fināla sacensības. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 26 sportisti no 15 valstīm. Šī bija pirmā reize, kad *Big Air* disciplīna sievietēm bija iekļauta olimpiskajās spēlēs.

Olimpisko zelta medaļu ieguva Ķīnas sportiste Eilīna Gu (finiša rezultāts — 188.25 punkti), sudraba medaļu ieguva Tesa Ledo no Francijas (finiša rezultāts — 187.50 punkti), bet bronzas medaļu ieguva Šveices sportiste Matilde Gremo (finiša rezultāts — 182.50 punkti). Gu un Leso šī bija pirmā olimpiskā medaļa.

## Kvalifikācija sacensībām
* 

Kopumā disciplīnai kvalificējās 30 sportisti. Lai sportists varētu piedalīties sacensībās, viņam bija jābūt vismaz 50,00 FIS punktiem FIS punktu rangā uz 2022. gada 17. janvāri un 30 labāko sportistu sarakstā Pasaules kausa sacensībās vai FIS frīstaila slēpošanas 2021. gada pasaules čempionātā *big air* vai sloupstailā. No vienas valsts disciplīnā maksimāli varēra startēt ne vairāk kā četri sportisti.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

### Kvalifikācija
Kvalifikācijas sacensībās startēja visi 26 sportisti. Viņiem tajās bija jāveic trīs braucienu mēģinājumi. Par kuriem tika doti punkti. Kvalifikācijas rezultātu veidoja divu labāko mēģinājumu punktu summa. Fināla kārtai kvalificējās 12 labākie sportisti pēc rezultāta.

* Datums — 2022. gada 7. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 9:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — kvalifikācija finālam.

### Fināls
Fināla kārtā startēja 12 labākās sportistes no kvalifikācijas kārtas. Arī šajā kārtā katra sportistes veica trīs brauciena mēģinājumus par kuriem tika doti punkti. Fināla rezultātu veidoja divu labāko mēģinājumu punktu summa.

* Datums — 2022. gada 8. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 10:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Sacensību tiesneši

*  Aiens Mīders
*  Čiho Takao
*  Ādams Frīzels
*  Šarlī Rožērs
*  Vegards Oje
*  Filips Larouzs

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 26 sportisti no 15 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Baltā madara

**Baltā madara** (*Galium album*) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir plaši sastopama visā Eirāzijā, tostarp Latvijā, pļavās, krūmājos, mežos un nezālienēs.

Baltā madara var sakrustoties ar īsto madaru, tādējādi izveidojot retu hibrīdu — Pomerānijas madaru.

## Morfoloģija
Baltā madara ir daudzgadīgs, 30-110 cm augsts lakstaugs ar pacilu vai stāvu, četršķautņainu, posmainu, gludu un zarojošu stublāju. Virs posmu savienojuma vietām ir balts uzbiezinājums.

Lapas ir izvietotas neīstā mieturī pa 6 vai 8. Uz lapām ir viena dzīsla, lapu gals ir smails un mala — cietmataina un nereti ieritināta. Lapas plātnes apveids ir no iegarenam līdz šauri lancetiskam, tās ir aptuveni 2-3,5 cm garas un 0,3-0,6 cm platas.

Ziedi ir izvietoti blīvās, skarveidīgās ziedkopās stublāja un zaru galā. Kopumā blīvajai ziedkopai ir piramidāls apveids. Ziedkāti ir īsi, vainags četrdaļīgs, ziedi ir balti un aptuveni 0,4 cm lieli.

Auglis ir tumšbrūns un aptuveni 0,1-0,15 cm garš, kails riekstiņš divu riekstiņu skaldauglī. Zied no jūnija beigām līdz septembrim.

## Atsauces

## Ārējās saites
Biatlons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — individuālā distance vīriešiem

**Individuālā distance vīriešiem** bija viena no 11 disciplīnām biatlonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou biatlona centrā, Džandzjakou 2022. gada 8. februārī. Tajās bija pārstāvēti 92 sportisti no 28 valstīm. Sportistiem bija jāveic 20 kilometru slēpojums ar šaušanu.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Francijas sportists Kantēns Fijons Maijē, sudraba medaļu ieguva Baltkrievijas sportists Antons Smoļskis, bet bronzas medaļu ieguva Norvēģijas sportists Juhanness Tīngnēss Bē. Maijē un Bē šīs bija otrās olimpiskās medaļas šajās olimpiskajās spēlēs, savukārt Smoļskis ieguva savu pirmo olimpisko medaļu.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 7. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 17:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 92 sportisti no 28 valstīm. 

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Ziemeļu madara

**Ziemeļu madara** (*Galium boreale*) ir mainīga izskata augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir plaši sastopama Ziemeļpolam tuvos apvidos, tostarp, Latvijā, pļavās, atmatās, ceļmalās un skrajos mežos.

## Morfoloģija
Ziemeļu madara ir daudzgadīgs, 20-50 cm augsts lakstaugs ar stāvu, stīvu, četršķautņainu, zarainu stublāju, kurš dažreiz ir klāts ar īsiem matiņiem. Stublājs pie pamata ir mazliet pacils un tam mēdz būt neziedoši zari.

Lapām ir 3 dzīslas un tās ir izvietotas neīstos mieturos pa 4. Pēc formas tās ir lancetiskas, 2—4 cm garas un 0,3—0,8 cm platas, raupjas, tās ir visplatākās lapu apakšdaļā. Lapas apakšpusē uz dzīslām var būt sīki dzelonīši.

Ziedi ir izvietoti blīvās, skarveidīgās ziedkopās stublāja un zaru galā. Vainags ir balts un četrdaļīgs.

Auglis ir riekstiņš skaldauglī, kas ir blīvi klāts ar atliektiem, cietiem matiņiem. Zied no jūlija līdz septembrim.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jevgeņijs Ponasenkovs

**Jevgeņijs Ponasenkovs** (krievu *Евгений Николаевич Понасенков*) ir Krievijas publicists, vēsturnieks, režisors un videoblogeris.

Krievijas sabiedrībā visvairāk pazīstams ar savu vēstures revizionismu, sevišķi Krievijas akadēmiskās vēstures vidē ierastās 1812. gada kara faktoloģijas un interpretācijas pārskatīšanu.

## Dzīvesgājums
Jevgeņijs Ponasenkovs piedzima 1982. gada 13. martā Maskavā. Viņš bija vienīgais bērns ģimenē, tēvs — kara ārsts, māte — inženiere. Izglītību guva 1287. skolā Maskavā. No 1999. līdz 2004. gadam studēja Maskavas Valsts universitātes Vēstures fakultātē. Pēc paša Ponasenkova pretrunīgajiem izteikumiem, viņš vai nu diplomdarbu neaizstāvēja, tāpēc diploma par iegūtu augstāko izglītību viņam nav, vai diploms ir, bet viņš nav devies uz universitāti to saņemt.

## Rakstu darbi
J. Ponasenkova sarakstītie apjomīgākie darbi (tas ir, neskaitot publikācijas periodiskajos izdevumos):

* "Patiesība par 1812. gada karu", 2004. gads, metiens — 1000 eksemplāru, 408 lapaspuses;
* "Tango vienatnē", 2007. gads, 500 eksemplāru, 376 lpp.;
* "1812. gada kara pirmā zinātniskā vēsture", 2017., 2018., 2020. gads (trīs izdevumi), kopējais metiens — 34 000 eksemplāru, 800—896 lpp.
Korjaku kalniene

**Korjaku kalniene** () ir kalnu masīvs Krievijas ziemeļaustrumos. Administratīvi ietilpst Kamčatkas novadā un Čukotkas autonomajā apvidū.

Stiepjas 880 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā gar Beringa jūras piekrasti no Anadiras līča līdz Kamčatkas pussalai. Vidējais augstums 600—1880 m, augstākais punkts ir Ļedjanajas kalns 2453 m vjl. Kalniene veidojas kā grēdu, skraustu un izolētu kalnu masīvs un bazalta plato sistēma. Virsotnēs vietām ledāji (303 km²).  Upju ielejās un piekalnēs meži un krūmāji, augstāk — kalnu tundra un tuksnesis.

Vairākas zelta, sudraba, alvas, dzīvsudraba, volframa, dzelzs, sēra un akmeņogļu atradnes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Noslēgta sistēma

**Noslēgta** (**slēgta**) sistēma ir fizikāla sistēma, kuras raksturojums dažādās jomās ir atšķirīgs.

* Klasiskajā mehānikā noslēgta sistēma ir tāda sistēma, kurai ar apkārtējo vidi nav nekādas vielas un enerģijas apmaiņas (sistēmai netiek pievadīta ne viela, ne enerģija, kā arī no sistēmas neaizplūst ne viela, ne enerģija).
* Termodinamikā noslēgtai sistēmai ar apkārtējo vidi ir enerģijas apmaiņa, bet nav vielas apmaiņas. Savukārt, termodinamisku sistēmu, kurai arī enerģijas daudzums ir nemainīgs, sauc par izolētu sistēmu.
* Kvantu mehānikā noslēgtai sistēmai ar apkārtējo vidi nav vielas (matērijas) apmaiņas un nav enerģijas apmaiņas.
* Ķīmijā noslēgtai sistēmai ar apkārtējo vidi ir enerģijas apmaiņa un nav vielas apmaiņas.
* Inženierijā noslēgta sistēma ir objektu (sastāvdaļu) kopums, kur zināms katra objekta sākumstāvoklis un stāvoklis laika gaitā, notiekot kādiem procesiem.
Ilona Jakubovska

**Ilona Jakubovska** (1904—?) bija latviešu skolotāja un 1940. gada Tautas Saeimas deputāte.

Pēc Latvijas okupācijas ievēlēta par Tautas Saeimas deputāti no Kurzemes vēlēšanu apgabala.

## Atsauces
Skripsti

**Skripsti** ir ciems Smiltenes novada Drustu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P29.

## Atsauces
Tulči

**Tulči** ir ciems Smiltenes novada Drustu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem. Pie diema atrodas Tulču dīķis.

## Atsauces
Auļukalns

**Auļukalns** (agrāk arī **Auļukalna muiža**) ir ciems Smiltenes novada Drustu pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā .

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V300, Auļukalna ezera krastā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Antons Kotāns

**Antons Kotāns** (1903—1979) bija ārsts un Tautas Saeimas deputāts (1940).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1903. gada 16. martā Kuļņevas pagasta Puisānu ciemā (tagad Ilzeskalna pagastā), zemnieku Ādama un Dorotas Kotānu ģimenē.

1923. gadā beidzis Rēzeknes pilsētas vidusskolu un iestājies Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātē, ko beidzis 1930. gadā.

1931. gadā sāka strādāt par ārstu Rēzeknē, bet drīz vien paņemts karadienestā. No 1934. gada apstiprināts par 3. Ludzas aizsargu pulka vecāko ārstu un Ludzas apriņķa ārstu. No 1937. gada skolas ārsts Ludzas valsts ģimnāzijā.

Pēc Latvijas okupācijas ievēlēts par Tautas Saeimas deputātu no Latgales vēlēšanu apgabala (1940).

1941. gadā pēc vācu okupācijas ieslodzīts Rēzeknes cietumā.

No 1940. gadiem ārsts un slimnīcas vadītājs Ērgļos.

Sieva — skolotāja Marija (dz. Jaunozoliņa).

Miris 1978. gada 4. martā Ērgļos Apglabāts Ērgļu pagasta Sauleskalna kapos.

## Atsauces
Īstā madara

**Īstā madara** (*Galium verum*) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā, tostarp, Latvijā, sausās pļavās, mežmalās, kāpās un gar dzelzceļu uzbērumiem.

Īstā madara var sakrustoties ar balto madaru, tādējādi izveidojot retu hibrīdu — Pomerānijas madaru.

## Morfoloģija
Īstā madara ir daudzgadīgs, 30—60 cm augsts lakstaugs ar stāvu, apaļu stublāju, kurš parasti nezaro.

Uz stublāja lapas ir izvietotas neīstos mieturos pa 8—12. Lapas ir šauri lineāras, 1—3 cm garas un 0,1—0,3 cm platas, to virspuse ir spīdīga un tumši zaļa, bet apakšpuse blāva un matēta. Lapu apakšpusē ir labi redzama vidusdzīsla.

Īstā madara ir vienīgā Latvijā sastopamā madaru suga ar dzelteniem ziediem. Ziedi ir izvietoti stublāja augšdaļā blīvās skarveida ziedkopās. Auglis ir kails divu riekstiņu skaldauglis. Ziedēšanas sezona ir no jūnija līdz oktobrim.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bormaņi (Raunas pagasts)

**Bormaņi** (agrāk arī **Bormaņu muiža**) ir ciems Smiltenes novada Raunas pagastā. Atrodas pagasta  centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V234.

## Atsauces
Alpha Dog Games

***ZeniMax Halifax Ltd.*** (komercnosaukums: ***Alpha Dog Games***) ir videospēļu izstrādātājs no Jaunskotijas, Kanādā. 2019. gada oktobrī uzņēmumu iegādājās *[[ZeniMax Media]]*.

## Vēsture
2009. gadā dibinātāji Šons Vudss un Džefs Kamerons nolēma pārnest savu iepriekšējo spēļu veidošanas pieredzi uz mobilā ekrāna, izveidojot nelielu  neatkarīgo izstrādes studiju. 2012. gadā izdevās izveidot spēli *Wraithborne* *ActionRPG* žanrā *[[iOS]]* un *[[Android]]* ierīcēm. Tomēr atpazīstamība samazinājās, kad *[[Supercell]]* izlaida jaunu spēli *[[Clash of Clans]]*.

2016. gadā tika izdota spēle *MonstroCity: Rampage* mobilajām ierīcēm, kas veicināja studijas veiksmi. Spēlē bija tādi radikāli elementi kā tiešsaistes kopienas spēle, mikrotransakcijas un mainīgi sižeti. Spēle guva atzinību no kritiķu puses un ir izveidojusi fanu kopienu visā pasaulē. Tā pirmo reizi parādījās *App Store* lietotnē, un saskaņā ar *App Annie* datiem spēle tika ierindota starp 100 populārākajām *iPad* spēlēm 103 valstīs.

Dibinātāji apceļoja pasauli, piedaloties NSBI tirdzniecības misijās, nozares izstādēs un videospēļu kongresos. Vienā no šīm izstādēm viņus uzrunāja *[[Bethesda Softworks]]*. Mērilendā bāzētajam spēļu izdevējam bija nepieciešams paplašināt savu mobilo spēļu pieredzi. 2019. gada oktobrī *[[Bethesda Softworks]]* iegādājās neatkarīgo studiju *Alpha Dog Games*. Šajā laikā uzņēmums izveidoja *Ninja Golf* *[[iOS]]* un *[[Android]]* operētājsistēmām, kas ir oriģinālās *Atari 7800* spēles rimeiks.

Pirmā spēle, kas iznāca pēc iegādes un nozīmīgas paplašināšanas, ir *Mighty DOOM*, arkādes šūteris mobilajām ierīcēm, kas bija izdota 2021. gada beigās.

## Izstrādātās spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Strīķeļi

**Strīķeļi** ir ciems Smiltenes novada Raunas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P28. Pie ciema ir Pāvulu grants karjers.

## Atsauces
Stuķi (Raunas pagasts)

**Stuķi** ir ciems Smiltenes novada Raunas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā .

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Ārupītes upes krastā.

## Atsauces
Klinči

**Klinči** ir ciems Smiltenes novada Raunas pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā 
.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A2, Līčupes upes krastā.

## Atsauces
Lisa (Raunas pagasts)

**Lisa** ir ciems Smiltenes novada Raunas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V298 un V323 krustojuma, Kaņupītes krastā.

## Atsauces
Vladimira Kudojara parks

**Vladimira Kudojara parks** ir parks Rīgā, Dārziņu apkaimē, kuru ierobežo Jāņogu iela un Dārziņu 7. līnija.

Parku pakāpeniski izveidoja Dārziņu apkaimes iedzīvotājs Vladimirs Kudojars, par saviem līdzekļiem iekopjot gan savu mazdārziņa teritoriju, gan tās apkārtni. 2014. gadā parks pārgāja pašvaldības īpašumā, un tā uzturēšanu nodrošina SIA "Rīgas meži".

2016. gadā parks oficiāli nosaukts par godu V. Kudojaram. Šis nosaukums gan izraisījis diskusijas, jo ilgstoši parks apkārtnes iedzīvotāju vidū jau saukts par **Dārziņu parku**. 2016. gada augustā un septembrī parkā veikti labiekārtošanas darbi, atjaunojot bērnu rotaļu laukumu, gājēju celiņus un ierīkojot apgaismojumu.

## Atsauces
Čukču-korjaku valodas

**Čukču-korjaku valodas** ir viena no paleoaziātu Čukotkas-Kamčatkas valodu saimes atzariem, kas izplatīta Krievijas Tālajos Austrumos, galvenokārt Čukotkas autonomajā apvidū un Kamčatkas novadā, kā arī Jakutijā un Magadanas apgabalā.

Saimē ietilpst trīs dzīvas valodas un viena faktiski mirusi valoda:
* Čukču valoda — daudzskaitlīgākā no saimes valodām, ko prot 7,7 tūkstoši cilvēku, izplatīta galvenokārt Čukotkas autonomajā apvidū.
* Korjaku valoda — izplatīta Kamčatkas novada bijušajā Korjaku autonomajā apvidū, prot 3 tūkstoši cilvēku.
* Aļutoru valoda — izplatīta Kamčatkā, tiek reizēm uzskatīta par korjaku valodas dialektu, prot 2 tūkstoši cilvēku.
* Kereku valoda — bija izplatīta Čukotkas dienvidu piekrastē, pēdējie valodas pratēji miruši 20. gadsimta beigās.

Dažkārt par atsevišķām valodām tiek klasificētas aļutoru valodas Palanas un Karaginas dialekti.

Visas saimes valodas atrodas stiprā krievu valodas ietekmē, un visbiežāk šo valodu pratēji krievu valodu apguvuši labāk nekā savu dzimto valodu.
Korjaku valoda

**Korjaku valoda** (dažkārt arī **nimilanu valoda**) ir viena no Čukotkas-Kamčatkas valodu saimes valodām, ko lieto daļa korjaku Krievijas Kamčatkas novadā, kā arī Čukotkas autonomajā apvidū un Magadanas apgabalā no 9242 korjakiem (2010) valodu lieto 1665 cilvēki, un tā tiek uzskatīta par nopietni apdraudētu. No 1970. līdz 2011. gadam korjaku valodā izdotas 2 grāmatas. Valodu apgūst ap 250 skolēnu septiņās Kamčatkas novada skolās (2012).

## Ortogrāfija
Pirmā rakstība korjaku valodai izveidota 1931. gadā uz latīņu alfabēta pamata. 1937. gadā pārcelta uz kirilicu. Korjaku alfabēts:

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķeraiņu madara

**Ķeraiņu madara** (*Galium aparine*) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir izplatījusies gandrīz visur pasaulē. Tās sākotnējās izcelsmes areāli ir galvenokārt Eiropā, tostarp, Latvijā, Rietumāzijā un Ziemeļamerikā. Mūsdienās tā ir sastopama arī Centrālamerikā, Dienvidamerikā, Austrālijā, Jaunzēlandē un Okeānijas salās, un izkaisīti — Āfrikā.

Ķeraiņu madara aug dārzos, tīrumos, nezālienēs, ceļmalās un dzelzceļu uzbērumos.

## Morfoloģija
Ķeraiņu madara ir viengadīgs 30—110 cm garš lakstaugs ar šķautņainu, guļošu vai kāpelējošu stublāju. Uz stublāja šķautnēm, gar lapas malu un plātnes apakšpusē ir daudz asu, āķveidīgu dzeloņu.

Lapas ir izvietotas neīstā mieturī pa 6 vai 8, tās ir lineāri lancetiskas, 2—5 cm garas un 0,3—0,6 cm platas, to galā ir dzeloņsmaile. Lapas ir visplatākās to augšpusē.

Ziedi ir zaļganbalti, tie ir izvietoti žuburos pa pāriem stublāja galotnē un lapu žāklēs. Auglis ir 0,3—0,4 cm garš riekstiņš divu riekstiņu skaldauglī, un tas ir blīvi klāts ar gariem, atliektiem, skarbiem sarveida matiņiem. Zied no jūnija līdz oktobrim.

## Atsauces

## Ārējās saites
Distanču slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sprints sievietēm

**Sprints sievietēm** bija viena no 12 disciplīnām distanču slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou, Džandzjakou slēpošanas centrā. Tajās bija pārstāvēta 91 sportiste no 34 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Zviedrijas sportiste Jonna Sundlinga (finiša laiks — 3:09.68), sudraba medaļu ieguva cita Zviedrijas pārstāve Maja Dālkvista (finiša laiks — 3:12.56), bet bronzas medaļu ieguva ASV sportiste Džesija Diginsa (finiša laiks — 3:12.84). Abām Zviedrijas sportistēm šī bija pirmā olimpiskā medaļa.

Latviju šajās sacensībās pārstāvēja 4 sportistes — Kitija Auziņa, Patrīcija Eiduka, Samanta Krampe un Estere Volfa. Labāko rezultātu kvalifikācijās kārtā no viņām ieguva Patrīcija Eiduka — 32. vieta (finiša laiks — 3:24.32), Krampe ieguva 73. vietu (finiša laiks — 3:46.66), Auziņa ieguva 76. vietu (finiša laiks — 3:51.60) un Volfa ieguva 81. vietu (finiša laiks — 4:03.36). Neviena no viņām nākamajai kārtai nekvalificējās.

## Sacensību formāts
Šajās sacensībās sportistiem bija jāveic 1461 metru apļa slēpojums.

Sprinta sacensības veidoja vairākas kārtas. Sākotnēji visi sportisti startēja kvalifikācijas kārtā. No kvalifikācijas kārtas 30 labākie sportisti kvalificējās ceturtdaļfināla braucieniem. Ceturtdaļfināli bija sadalīti 5 braucienos, kur katrā startēja pa 6 sportistiem. No katra ceturtdaļfināla brauciena divi labākie sportisti tālāk kvalificējās pusfināla braucieniem, kā arī vēl divi sportisti pēc labākajiem rezultātiem aiz 1. un 2. vietas. Pusfinālā startēja 12 labākie sportisti. Pusfināla kārta bija sadalīta divos braucienos no kuriem katra brauciena divi labākie sportisti automātiski kvalificējās fināla kārtai. Fināla kārtai pēc pusfināla kārtas aizvadīšanas kvalificējās vēl divi sportisti, ņemot vērā labākos laikus pusfinālu kopvērtējumā aiz 1. un 2. vietas. Noslēdzošajā fināla kārtā startēja 6 sportisti.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
### Kvalifikācija
* Datums — 2022. gada 8. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 16:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — kvalifikācija nākamajai kārtai.

### Ceturtdaļfināli
* Datums — 2022. gada 8. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 18:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — automātiskā kvalifikācija nākamajai kārtai;
 — kvalifikācija nākamajai kārtai rezultāta.

; 1. ceturtdaļfināls

; 2. ceturtdaļfināls

; 3. ceturtdaļfināls

; 4. ceturtdaļfināls

; 5. ceturtdaļfināls

### Pusfināli
* Datums — 2022. gada 8. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 19:32 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — automātiskā kvalifikācija nākamajai kārtai;
 — kvalifikācija nākamajai kārtai rezultāta.

; 1. pusfināls

; 2. pusfināls

### Fināls
* Datums — 2022. gada 8. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 19:59 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 91 sportisti no 34 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Distanču slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Peldu iela (Liepāja)

**Peldu iela** ir iela Vecliepājas apkaimē, kas sākas krustojumā ar Malkas ielu, bet beidzas krustojumā ar Hika ielu. Aptuvenais ielas garums ir 1400 metri un to pilnā garumā klāj asfaltbetona segums.

2021. gadā Peldu ielas posmu no Hika ielas līdz Kūrmājas prospektam, kā arī gājēju ceļu starp Gulbju dīķi un Liepājas peldu iestādi, pārdēvēja par Miķeļa Valtera ielu.

Kustība pa Peldu ielu norit gan vienā, gan divos virzienos. No Katoļu iela līdz Malkas ielai, kā arī no Hika ielas beigām līdz Hikas ielas sākumam kustība norit vienā virzienā. Savukārt no Liepu ielas līdz Katoļu ielai kustība norit divos virzienos.

Ielas apbūve lielākoties sastāv no mūra un koka mājām, no kurām vairākas ir iekļautas Liepājas aizsargājamo ēku sarakstā. Peldu ielā 17 atrodas Liepājas Katoļu pamatskola, Peldu ielā 54 atrodas Liepājas komunālā pārvalde.

## Ielu savienojumi
Peldu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Malkas iela
* Zivju iela
* Tirgoņu iela
* Kuršu iela
* Katoļu iela
* Krišjāņa Valdemāra iela
* Brāļu iela
* Alejas iela
* Toma iela
* Kurzemes iela
* Uliha iela
* Vites iela
* Dzintaru iela
* Liepu iela
* Hika iela
Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — supergigants vīriešiem

**Supergigants vīriešiem** bija viena no 11 disciplīnām kalnu slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Akmens slēpošanas trasē, Nacionālajā kalnu slēpošanas centrā, Pekinā. 2022. gada 8. februārī. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 43 sportisti no 20 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Austrijas sportists Matiass Maiers (finiša laiks — 1:19.94), sudraba medaļu ieguva ASV sportists Raiens Kohreins-Zīgls (finiša laiks — 1:19.98), bet bronzas medaļu izcīnīja Norvēģijas sportists Aleksanders Omots Kilde (finiša laiks — 1:20.36). Maieram šī bija otrā reize, kad viņš ieguva olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā. Savukārt Kohreins-Zīgls un Kilde izcīnīja savas pirmās olimpiskās medaļas.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
* Datums — 2022. gada 8. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 11:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Sacensībās startēja 47 sportisti no 21 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces
Neīstā madara

**Neīstā madara** (*Galium spurium*) ir mainīga izskata augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī, kurai ir izdalītas vairākas pasugas. Savvaļā tā sastopama Eirāzijā un Ziemeļamerikā.

Latvijā neīstā madara diezgan bieži sastopama visā valsts teritorijā — pārsvarā pasuga *Galium spurium var. vaillantii*, kurai raksturīgi apmatoti augļi. Kādreiz Latvijā linu sējumos sastopamā pasuga *Galium spurium var. spurium*, kurai raksturīgi gludi augļi, ir gandrīz pilnīgi izzudusi.

Neīstā madara ir izplatīta dārzos, tīrumos, nezālienēs, ceļmalās un dzelzceļu uzbērumos.

## Morfoloģija
Neīstā madara ir viengadīgs, 10—70 cm augsts lakstaugs ar šķautņainu, gulošu vai kāpelējošu stublāju. Uz stublāja šķautnēm, lapu malām un lapu apakšpusēm ir āķveidīgi dzeloņi.

Lapas izvietotas neīstā mieturī pa 6—10, tās ir lineāri lancetiskas, 2—4 cm garas un 0,2—0,5 cm platas ar visplatāko punktu lapu vidū. Lapas galā ir dzeloņsmaile.

Ziedi ir sīki un zaļgandzelteni, tie izvietoti saliktos divžuburoņos stublāja galotnē un lapu žāklēs.

Augļi ir riekstiņu skaldauglī izvietoti riekstiņi, kuri atkarībā no pasugas ir klāti ar īsiem, skarbiem un atliektiem sarveida matiņiem (*G.s. var. vaillantii*) vai gludi un kaili (*G.s. var. spurium*). Zied no jūnija līdz septembrim.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dūkstu madara

**Dūkstu madara** (*Galium uliginosum*) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, tostarp Latvijā, Āzijas rietumu un centrālajā daļā.

Dūkstu madara aug pļavās, krūmājos, purvos, grāvjos un ūdenstilpņu palienēs.

## Morfoloģija
Dūkstu madara ir daudzgadīgs, 10—40 cm garš lakstaugs ar šķautņainu, tievu, gulošu vai pacilu, zarojošu stublāju. Lapas ir izvietotas neīstā mieturī pa 6. Lapu malās un stublājam uz šķautnēm ir sīki dzeloņi.

Lapas ir lancetiskas, 0,8—2 cm garas un 0,2—0,4 cm platas, tās ir visplatākās virs lapas viduspunkta un to galā ir dzeloņsmaile. Lapu virspuse ir spīdīga.

Ziedi ir balti, četrdaļīgi, tie ir izvietoti mazziedainās ziedkopās stublāja un zaru galā.

Auglis ir sīkkārpains riekstiņš divu riekstiņu skaldauglī. Zied no jūnija līdz septembrim.

## Atsauces


## Ārējās saites
Purva madara

**Purva madara** (*Galium palustre)* ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir ļoti plaši izplatīta Eiropā, tostarp, visā Latvijas teritorijā, Rietumsibīrijā un Ziemeļamerikas austrumu daļā.

Sugas ietvaros tiek nodalītas vairākas pasugas vai tās tiek izdalītas kā atsevišķas sugas, tostarp *Galium palustre ssp. elongatum*, ko daži klasificē kā atsevišķu sugu — pagarinātā madara (*Galium elongatum*).

Purva madara aug pļavās, mežos, purvos un ūdenstilpņu krastos.

## Morfoloģija
Purva madara ir daudzgadīgs 10—30 cm garš lakstaugs ar pacilu, tievu, raupju un zarojošu stublāju.

Lapas ir izvietotas neīstā mieturī pa 4, tās ir lancetiskas, 0,5—2 cm garas un līdz 0,15 cm platas. Lapu mala ir gluda un gals — strups.

Ziedi ir balti un daudz. Ziedkopas ir skrajas, tās atrodas stublāja un zaru galā. Ziedu vainags ir sašķelts četrās daļās, ziedkāts ir gluds un kails. Auglis ir riekstiņš divu riekstiņu skaldauglī. Ziedēšanas sezona ir no jūnija līdz septembrim.

## Atsauces


## Ārējās saites
Trejziedu madara

**Trejziedu madara** (*Galium triflorum*) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā un Ziemeļamerikā polam tuvās teritorijās, kur tā aug ēnainos, mitros egļu un jauktos mežos nelielās grupās.

Latvijā trejziedu madara ir ļoti reti sastopama gandrīz visā valsts teritorijā. Tā ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

## Morfoloģija
Trejziedu madara ir daudzgadīgs, 15—80 cm garš lakstaugs ar gulošu vai pacilu, četršķautņainu, vienkāršu vai nedaudz zarojošu stublāju. Uz stublāja ir lejupvērsti un āķveidīgi dzeloņi.

Lapas ir iegareni eliptiskas, aptuveni 2—5 cm garas un 0,4—1,2 cm platas. Tās ir izvietotas neīstos mieturos pa 6. Lapas gals ir dzeloņsmails, mala ir kopumā gluda, taču tai pie pamata ir sīki āķveida dzeloņi un vidusdzīslai lapas plātnes apakšpusē ir lieli, āķveidīgi un lejupvērsti dzeloņi.

Ziedi pa 3 saliktās, šaurās skarveida ziedkopās lapu žāklēs. Pats zieds ir četrdaļīgs un zaļganbalts, ziedkāts ir garš. Auglis ir divu riekstiņu skaldauglis un riekstiņi ir klāti ar gariem, āķveidīgi atstāvošiem matiņiem. Zied no jūnija līdz augustam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kamaniņu braukšana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — divnieki

**Divnieki** bija viena no 4 disciplīnām kamaniņu braukšanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Jandziņas bobsleja un kamaniņu trasē, Pekinā 2022. gada 9. februārī. Sacensībās startēja 17 kamaniņu braucēju komandas (34 sportisti) no 14 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu izcīnīja Vācijas komanda Tobiass Vendls un Tobiass Arlts (finiša rezultāts — 1:56.554), sudraba medaļu ieguva arī Vācijas sportisti Toni Egerts un Saša Benekens (finiša rezultāts — 1:56.653), bet bronzas medaļu ieguva Austrijas sportisti Tomass Šteijs un Lorencs Kollers (finiša rezultāts — 1:57.065). Vācijas sportistiem šī bija trešā reize pēc kārtas, kad viņi izcīnīja olimpisko zelta medaļu, savukārt austriešiem šī bija pirmā olimpiskā medaļa.

Sacensībās startēja arī divas Latvijas komandas — Mārtiņš Bots/Roberts Plūme un Andris Šics/Juris Šics. Labāko rezultātu ieguva Bots un Plūme — 4. vietu (finiša rezultāts — 1:57.419), bet brāļi Šici ieguva 5. vietu (finiša rezultāts — 1:57.437).

## Kvalifikācija
* 
Kvalifikācijas pamatā ir olimpiskās sezonas uzkrātie punkti no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 10. janvārim. Šīm sacensībām varēja maksimāli kvalificēties 36 sportisti (18 pāri). No vienas valsts ne vairāk kā trīs sportistu pāri.

Primāri sacensībām varēja startēt katras valsts pārstāvji, ja viņš bija TOP 25 labāko sarakstā kamaniņu braukšanas sacensībās. Pārējās vietas tika sadalītas atbilstoši noteikto kvotu daudzumam.

2021. gada 17. decembrī Starptautiskā kamaniņu sporta federācija paziņoja, ka tiek mainīta kvalifikācijas sistēma. Kvalifikācijas sistēma tika mainīta, jo pirmajā Pasaules kausa izcīņā tika atcelti treniņbraucieni un uz nākamajiem pasaules čempionātiem netika piegādāts aprīkojums. Jaunā sistēma ļāva sportistiem kvalificēties, pamatojoties uz viņu četriem labākajiem rezultātiem Pasaules kausa sezonas laikā.

2022. gada 19. janvārī Starptautiskā kamaniņu sporta federācija paziņoja kvalificēto sportistu sarakstu.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
Sportistiem bija jāveic divi braucieni. Finiša laiks sportistiem tika aprēķināts, saskaitot abu braucienu laikus kopā.

* Datums — 2022. gada 9. februāris (1. un 2. brauciens)
* Sacensību sākuma laiks — 20:20 (1 brauciens), 21:35 (2. brauciens) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce (1. brauciens) — 
* Atsauce (2. brauciens) — 

 — trases rekords.

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 34 sportisti no 14 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Kamaniņu braukšana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Džeimss Meisons

**Džeimss Meisons** () var būt:

* Džeimss Meisons (šahists) (1849—1905), Īrijā dzimis ASV un Lielbritānijas šahists;
* Džeimss Meisons (aktieris) (1909—1984), angļu aktieris.
Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — Big Air vīriešiem

**''Big Air'' vīriešiem** bija viena no 13 disciplīnām frīstaila slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Šoganas ''Big Air'' arēnā, Pekinā. 2022. gada 7. februārī tika aizvadīta kvalifikācijas kārta, bet 6. febuārī notika fināla sacensības. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 31 sportists no 13 valstīm. Šī bija pirmā reize, kad *Big Air* disciplīna vīriešiem bija iekļauta olimpiskajās spēlēs.

Olimpisko zelta medaļu ieguva Norvēģijas sportists Birks Rūds (finiša rezultāts — 187.75 punkti), sudraba medaļu ieguva Kolbijs Stīvensons no ASV (finiša rezultāts — 183.00 punkti), bet bronzas medaļu ieguva Zviedrijas sportists Henriks Harlauts (finiša rezultāts — 181.00 punkti). Visiem šiem sportistiem šī bija pirmā olimpiskā medaļa.

## Kvalifikācija sacensībām
* 

Kopumā disciplīnai kvalificējās 30 sportisti. Lai sportists varētu piedalīties sacensībās, viņam bija jābūt vismaz 50,00 FIS punktiem FIS punktu rangā uz 2022. gada 17. janvāri un 30 labāko sportistu sarakstā Pasaules kausa sacensībās vai FIS frīstaila slēpošanas 2021. gada pasaules čempionātā *big air* vai sloupstailā. No vienas valsts disciplīnā maksimāli varēra startēt ne vairāk kā četri sportisti.

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti
### Kvalifikācija
Kvalifikācijas sacensībās startēja 31 sportists. Viņiem tajās bija jāveic trīs braucienu mēģinājumi. Par kuriem tika doti punkti. Kvalifikācijas rezultātu veidoja divu labāko mēģinājumu punktu summa. Fināla kārtai kvalificējās 12 labākie sportisti pēc rezultāta.

* Datums — 2022. gada 7. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 13:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

 — kvalifikācija finālam.

### Fināls
Fināla kārtā startēja 12 labākās sportistes no kvalifikācijas kārtas. Arī šajā kārtā katra sportisti veica trīs brauciena mēģinājumus par kuriem tika doti punkti. Fināla rezultātu veidoja divu labāko mēģinājumu punktu summa.

* Datums — 2022. gada 9. februāris
* Sacensību sākuma laiks — 11:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
* Atsauce — 

## Sacensību tiesneši

*  Aiens Mīders
*  Čiho Takao
*  Ādams Frīzels
*  Šarlī Rožērs
*  Vegards Oje
*  Filips Larouzs

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 

Sacensībās startēja 31 sportisti no 13 valstīm.

*Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.*

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Skatīt arī
* Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

## Atsauces
Itelmeņi

**Itelmeņi** (pašnosaukums: *итәнмән*; agrāk — kamčadali) ir Krievijas Tālo Austrumu un Galējo Ziemeļu tauta.  Mīt galvenokārt Kamčatkas novadā  un Magadanas apgabalā. 2010. gada Krievijas tautskaitē par itelmeņiem sevi atzina 3193 cilvēki.

## Vēsture

17. gadsimta beigās itelmeņi apdzīvojuši Kamčatkas vidieni līdz Tigilas upei ziemeļos un Ukas upei austrumos un dienvidos līdz pussalas dienvidu galam. Pēc Kamčatkas iekļaušanas Krievijas Impērijas sastāvā itelmeņi nonāca ciešā saskarsmē ar ieceļojušajiem kazakiem. Karadarbības un ievazāto epidēmiju dēļ itelmeņu skaits ievērojami samazinājās un sākās to pārtautošana. Sevišķi intensīvi tā notika 19. gadsimtā Kamčatkas upes ielejā, kur izveidojās metisizēta grupa, kura mūsdienās sevi identificē kā kamčadali, runā krievu valodā un statistikā tiek uzskaitīta kā atsevišķa tauta.

Mūsdienās itelmeņi, kas daļēji saglabājuši savu valodu un tradīcijas, dzīvo galvenokārt pussalas rietumu piekrastē Tigiļas un Miļkovas rajonos (ap 2300 cilvēku), kā arī Magadanas apgabala Taujskas ciemā un Olas pilsētciematā (ap 600 cilvēku).

## Valoda
Lielākā daļa itelmeņu sadzīvē pārgājuši uz krievu valodu, bet ap 80 izmanto itelmeņu valodu. Rakstība itelmeņu valodā kopš 1931. gada sākotnēju latīņu alfabētā, bet kopš 1937. gada — kirilicā, bet pēc tam tika atcelta. Atkārtoti itelmeņu valodai rakstība tika izveidota 1984. gadā un 1988. gadā no jauna izdota ābece.

## Atsauce

## Ārējās saites