open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
CSMA/CD

**Nesēja jušanas un sadursmju atklāšanas daudzpiekļuve**, **Nesēja jušanas un sadursmju atklāšanas daudzpieeja** () jeb **CSMA/CD metode** ir pieejas metode vairāku lokālā tīkla datoru vai citu tīkla iekārtu kopīgi izmantojamai datu pārraides videi. Pirms sākt datu pārraidi, iekārta klausās, vai šajā laikā jau nenotiek cita datu pārraide (nesēja jušana). Pēc tam pārraides laikā tiek pārbaudīts, vai vienlaicīgi nenotiek cita datu pārraide. Sadursmes atklāšanas gadījumā, dati tiek nosūtīti atkārtoti. Šī metode ir *[[Ethernet]]* datortīklu pamatā.

Ethernet lietotajai CSMA/CD pieejas tehnoloģijai ir trīs funkcijas:

* datu kadru sūtīšana un saņemšana;
* kadru atkodēšana un adrešu atpazīšana;
* Kļūdu atpazīšana kadros un tīklā.

Ja datoram jāsūta informācija tīklā, tas pirmkārt klausās, vai kāds cits jau kaut ko nesūta. Ja kāds sūta, dators gaida gadījuma ilgu laiku. Ja vide ir brīva, dators sāk sūtīt informāciju un klausīties, lai sekotu līdzi, vai kāds cits nesāk sūtīt jau sūtīšanas procesa laikā. Pēc kadra nosūtīšanas dators atgriežas klausīšanas režīmā.

Ierīces tīklā konstatē kolīziju (collision) kā signāla pārklāšanos, t.i., stipri palielinātas amplitūdas. Kad konstatēta kolīzija, ierīces nelielu laiku turpina sūtīt traucējumus (jam), lai visas pārējās ierīces garantēti konstatētu kolīziju. Kad visas ierīces konstatējušas kolīziju, pārtrauc sūtīšanu, un tiek iedarbināts atkāpšanās (backoff) algoritms. Katra ierīce izvēlas gadījuma ilgu laiku, kuru nogaidīt līdz nākamajam sūtīšanas mēģinājumam. Ierīcei, kurai nogaidīšanas laiks sagadīsies visīsākais, būs iespēja pirmajai sūtīt brīvā vidē, pārējām atliks konstatēt jau aizņemtu vidi.

CSMA/CD metodes pamatprincipi:

* abonents, kurš vēlas nosūtīt datus, pārbauda, vai datu pārraides kanāls ir brīvs     (pārbaude notiek, kontrolējot nesošo signālu (*carrier*); 
* ja tīkls ir brīvs, tad sākas datu pārraide, vienlaikus tiek pārbaudīts tīkla stāvoklis     (vai nav kolīziju). Ja kolīziju nav, tad datu sūtīšana tiek pabeigta;
* ja kolīzija ir notikusi (kāds cits dators arī sāka sūtīt savus datus), tad datu     raidīšana tiek pārtraukta. Analoģiski rīkojas arī tas abonents, kurš     izraisīja kolīziju; 

pēc datu kolīzijas katrs no abonentiem nogaida rakstura laika sprīdi un mēģina sūtīt tos pašus datus no sākuma.

## Atsauces
Noklusējuma vārteja

**Noklusējuma vārteja** () ir maršrutētājs, uz kuru pārsūta visu to datplūsmu, kas nav adresēta nevienai lokālā tīkla iekārtai. Tādējādi, tā tiek izmantota, lai no viena datortīkla piekļūtu citam datortīklam, piemēram, no lokālā tīkla lietotu Internetu.

## Darbība
Vārteja ir tīkla mezgls, kas kalpo kā piekļuves punkts citam tīklam, bieži iekļaujot sevī ne tikai adresēšanas maiņu, bet arī citu tīkla tehnoloģiju. Precīzāk, maršrutētājs pārsūta paketes starp tīkliem ar dažādiem tīkla prefiksiem. Tīkla programmatūra katrā datorā satur maršrutēšanas tabulu, kas norāda kāds saskarne tiek izmantota sūtīšanai un kurš maršrutētājs tīklā ir atbildīgs par attiecīgās paketes pārsūtīšanu uz izvēlēto adresi. Ja neviena no šīm adresēm nav derīga, tad noklusējuma vārteja tiek izvēlēta kā adresāts.

Mājas vai maza ofisa apstākļos noklusējuma vārteja ir ierīce, piemēram DSL maršrutētājs, kas savieno lokālo tīklu Internetam. Tas kalpo kā noklusējuma vārteja visām tīkla ierīcēm.

## Atsauces
Pulkovas augstienes

**Pulkovas augstienes** () ir pauguru virkne Krievijas pilsētas Sanktpēterburgas dienvidu daļā. Tā ir Baltijas-Lādogas kāples sastāvdaļa, kas iekļaujas Ižoras augstienes ziemeļdaļā. Veidota no kembrija māliem, ko sedz ledāja sanesas. Sasniedz līdz 73 m augstumu. Paugurā — Pulkovas kalnā, kas novietojies augstieņu ziemeļos, atrodas Krievijas Zinātņu akadēmijas Pulkovas astronomijas observatorija. Otrā pasaules kara laikā augstienes bija viens no Ļeņingradas aizsardzības sektoriem, kur kaujās piedalījās arī latviešu leģionāri. Kauju vietā 1967. gadā atklāts piemineklis "Pulkovas robeža".

## Atsauces

## Ārējās saites
Lejupielāde

**Lejupielāde** () ir faila pārsūtīšana no attāla datora lietotāja datoram. Attālinātu sistēmu, no kurām var veikt lejupielādi, piemēri ir tīmekļa serveris, FTP serveris, e-pasta serveris un citas līdzīgas sistēmas.

Lejupielādei pretēju procesu sauc par augšupielādi.

## Skatīt arī
* Joslas platums
* Mūzikas lejupielāde
* Vienādranga tīkls (P2P)

## Atsauces
Augšupielāde

**Augšupielāde** () ir faila iesūtīšana attālinātā datorā no lietotāja datora.

Augšupielādei pretēju procesu sauc par lejupielādi.

## Skatīt arī
* FTP
* Joslas platums

## Atsauces
Joslas platums (datu pārraide)

Telesakaros **joslas platums** jeb **caurlaidspēja** (, ) ir pieejamo vai patērēto datu pārraides resursu bitu ātruma mērījums, ko izsaka bitos sekundē vai tā reizinājumos (kilobitos sekundē, megabitos sekundē, utt.).

## Interneta savienojumu joslas platumi

## Atsauces
Bitu ātrums

Telesakaros un skaitļošanā **bitu ātrums** jeb **bitu pārraides ātrums** () ir ātrums, ar kādu tiek pārsūtīti biti. To mēra izsakot skaitļos pārraidīto bitu skaitu vienā sekundē (bit/s), bieži to savieno ar attiecīgo bitu mērvienības prefiksu "kilo" (1 kbit/s = 1,000 bit/s), "mega" (1 Mbit/s = 1,000 kbit/s), "giga" (1 Gbit/s = 1,000 Mbit/s) vai "tera" (1 Tbit/s = 1,000 Gbit/s). To apzīmē ar burtu *R*. Astoņi biti sekundē (8 bit/s) atbilst vienam baitam sekundē (1 B/s).

## Atsauces
ISDN

thumb|ISDN telefons

**Integrēto pakalpojumu cipartīkls** () jeb **tīkls ISDN** ir starptautiskās Telesakaru savienības komitejas ITU-T izstrādāts datu pārraides tīkla standarts, kas nodrošina datu, audio un video informācijas pārraidi pa vienotu cipartīklu. Latviski tā apzīmēšanai tiek lietoti arī termini **integrētais pakalpojumu cipartīkls**, **integrētā servisa cipartīkls** un **integrēto pakalpojumu digitālais tīkls**. Kā šo pakalpojumu piemērus var minēt telefonu, faksu, Interneta pieslēgumu.

## Atsauces
Autoceļš V1198

|}
|}

**V1198** autoceļš **Ilmāja—Priekule** bija Latvijas vietējais autoceļš, kas savienoja autoceļu A9 Mazilmājā ar autoceļiem P106 un P114 Knīveros. Autoceļa kopējais garums bija  un tas maršruta lielākajā daļā bija klāts ar grants segumu, bet pie dzelzceļa pārbrauktuves līnijā un Krotē — ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērsoja Durbes novada Vecpils pagastu un Priekules novada Bunkas un Priekules pagastus. 2014. gada 17. oktobrī ar Ministru kabineta noteikumiem Nr. 617 pievienots autoceļam P114.

## Atsauces
Atslēgu izplatīšanas centrs

Kriptogrāfijā **atslēgu izplatīšanas centrs** () jeb **pakalpojums KDC** ir kriptogrāfiskas sistēmas daļa, kuras mērķis ir mazināt atslēgu un koplietojamo noslēpumu apmaiņas riskus.

## Atsauces
Kriptogrāfiska sistēma

**Kriptogrāfiska sistēma** () ir dokumentācija, ierīces un iekārtas, kā arī paņēmieni, ko izmanto, lai izveidotu šifrēšanas un atšifrēšanas līdzekļus.

Kā kriptogrāfiskas sistēmas piemērus var minēt Cēzara šifru vai RSA šifrēšanas algoritmu.

## Atsauces
Joslas platums (signālu apstrāde)

Signālu apstrādē **joslas platums** (, ) ir starpība starp augšējām un apakšējām frekvencēm secīgā frekvenču kopā. Parasti to mēra hercos.

## Atsauces
Tatjana Barbakofa

**Tatjana Barbakofa** (, dzimusi  kā **Cipora Edelberga**, mirusi ) bija Aizputē dzimusi ebreju izcelsmes Vācijas dejotāja.

## Dzīvesgājums
Dejojusi no 10 gadu vecuma. Pirmā pasaules kara laikā 1918. gadā iepazinās ar vācu karavīru Georgu Valdmani, devās viņam līdzi uz Vāciju, vēlāk apprecoties (laulība tika šķirta 1927. gadā). 
Uzstājās kā stilizētu krievu un ķīniešu deju izpildītāja. Iepazinās ar vairākiem māksliniekiem, kuri veidojuši viņas portretus. Nākot pie varas nacistiem, Barbakofai izdevās emigrēt uz Franciju. Pēc Vācijas iebrukuma Francijā devās uz valsts dienvidiem. 1944. gada sākumā Nicā arestēta. Nosūtīta uz Aušvices nāves nometni, kur nogalināta.

## Ārējās saites
Pulkova

**Pulkova** () var būt:

* Pulkova — Sanktpēterburgas vēsturiskā apkaime;
* Pulkovas augstienes — pauguru virkne Sanktpēterburgā;
* Pulkovas lidosta — lidosta Sanktpēterburgā;
* Pulkovas astronomijas observatorija — observatorija Sanktpēterburgā.
Sergejs Dovlatovs

**Sergejs Dovlatovs** (; dzimis , miris ) bija ebreju/armēņu izcelsmes PSRS un ASV rakstnieks. Lielāko daļu darbu radījis emigrācijā ASV.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1941. gadā Otrā pasaules kara laikā teātra režisora ģimenē evakuācijā Ufā. Pēc kara ģimene atgriezās Ļeņingradā. No 1959. gada Dovlatovs studēja somu valodu Ļeņingradas Valsts universitātē, kur iepazinās ar tā laika jaunajiem dzejniekiem. Pēc diviem ar pusi gadiem viņu izslēdza no universitātes par nesekmību. Iesaukts Padomju armijā, viņš trīs gadus dienēja cietuma apsardzē Komi APSR, no kurienes smēlās sižetus saviem literārajiem darbiem. Atgriezies no armijas, strādāja par žurnālistu Ļeņingradā, bet no 1972. gada septembra līdz 1975. gada martam - Igaunijā. Vasarās piepelnījās strādādams par gidu Puškina muzejā Mihailovskā, Pleskavas apgabalā.

Par spīti popularitātei literātu aprindās, Dovlatova prozu atteicās publicēt. Mēģinādams sakārtot savu personīgo dzīvi pēc šķiršanās, Dovlatovs apmetās Tallinā, kur, lai iegūtu pierakstu, vienlaikus strādāja par kurinātāju un avīzes "Padomju Igaunija" korespondentu. Vēlāk, kļūdams par šīs pašas avīzes informācijas daļas žurnālistu, iemantoja popularitāti gan igauņu, gan krievu lasītāju vidū un gandrīz panāca sava pirmā rakstu krājuma “Pieci stūri” publicēšanu izdevniecībā *Eesti Raamat*. Pēc tam, kad pēc Igaunijas PSR Drošības komitejas norādījumiem grāmatas salikumu iznīcināja, Dovlatovs atgriezās Ļeņingradā. 

Rakstīja prozu, bet tā kā publicēšanai viņa darbus nepieņēma, izdeva tos samizdatā un Rietumos. 1976. gadā viņu izslēdza no PSRS Žurnālistu savienības. 1978. gadā viņam kā ebrejam atļāva emigrēt uz ASV, kur viņš apmetās Ņujorkā, strādādams vietējā krievu avīzē, un publicēja mūsdienās pazīstamākos darbus. Dovlatova vārdā nosaukta iela Ņujorkā.

## Daiļrades raksturojums
Dovlatovs piederēja sešdesmito gadu Ļeņingradas literātu grupai, kurā ietilpa nākamais Nobela prēmijas laureāts Josifs Brodskis. 
Dovlatova prozai raksturīgs asums, precizitāte, pašironija un tiešums, tomēr kļūdās tie, kas uzskata pirmajā personā rakstītus darbus par realitāti aprakstošiem. Tur ir vairāk vispārinājuma, nekā faktu. Dovlatovam raksturīga prasme savas dzīves epizodes pārvērst par mākslas miniatūrām, bet nejauši sastaptos cilvēkus par pilnvērtīgiem literatūras personāžiem. 

Pēc emigrācijas uz Ņujorku Dovlatovs nodibināja iknedēļas avīzi Jaunais Amerikānis, par kuras redkolēģijas locekļiem kļuva bijušie Rīgas žurnālisti Aleksandrs Geniss un Pēteris Vails. Avīze strauji iemantoja popularitāti emigrantu vidū, turklāt viņa stāstus sāka publicēt prestižais žurnāls *The New Yorker*. Pirms viņa no krievu rakstniekiem šo godu izpelnījās tikai Vladimirs Nabokovs. Dzimtenē līdz PSRS sabrukumam rakstnieku ārpus šaurā draugu loka iepazina, pateicoties autora raidījumam raidstacijā Svoboda, kā arī samizdatam.

## Ārējās saites
Antonis Samars

**Antonis Samars** (, dzimis ) ir grieķu ekonomists un politiķis, no 2012. līdz 2015. gada janvārim bijis Grieķijas premjerministrs.

Dzimis medicīnas profesora ģimenē. 1976. gadā Hārvarda Universitātē ieguvis ekonomista izglītību. Kopš 1977. gada Grieķijas parlamenta deputāts, savukārt 1989. gadā kļuvis par finanšu ministru. Vēlāk ieņēmis ārlietu, kā arī kultūras un sporta ministra amatu. No 2004. līdz 2009. gadam pārstāvējis Grieķiju Eiropas parlamentā. Pēc Samara vadītās partijas "Jaunā demokrātija" uzvaras 2012. gada parlamenta vēlēšanās uzņēmies valdības vadītāja amatu.
Daugavpils iela (Rēzekne)

**Daugavpils iela** atrodas Rēzeknes pilsētas dienvidu rajonā, tā iet virzienā no ziemeļiem uz dienvidiem, vidusdaļā metot nelielu pagriezienu. Tā ir nedaudz vairāk nekā 1 km gara, un ielu klāj gan asfaltbetons, gan grants tās vidusdaļā. Daugavpils iela ir paralēla pilsētas galvenajai ielai — Atbrīvošanas alejai. Savu nosaukumu iela ieguvusi, pateicoties virzienam (uz Daugavpils pusi). Vēsturiski tās nosaukums nav mainīts.

Krustojumā ar Latgales ielu ir visblīvākā Daugavpils ielas apbūve — pie universālveikala "Rēzekne" un tā tuvumā atrodas vairākas autostāvvietas. Pārējā ielas posmā līdz pat krustojumam ar Robežu ielu ir savrupmāju apbūve. Ielas vidusdaļā skraji izvietotas ēkas. Pirms krustojuma ar F. Varslavāna ielu (virzienā no pilsētas centra) reljefa pacēluma dēļ ir ģeomorfoloģiski stāvākais ielas slīpums.

## Ielu savienojumi
Daugavpils iela ir savienota ar šādām ielām:
* Latgales iela (T veida krustojums)
* Kuldīgas iela (T veida krustojums)
* Krimuldas iela (T veida krustojums)
* F. Varslavāna iela
* Saules iela (T veida krustojums)
* Robežu iela (L veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dienvidu rajons
* Rēzeknes ielas
Jurija Tiņanova iela

**Jurija Tiņanova iela** (arī *J. Tiņanova*) atrodas Rēzeknes pilsētas dienvidu rajonā. Tā ir viena no garākajām pilsētas ielām, stiepjoties pāri visam dienvidu rajonam aptuveni 1,6 km garumā, tā ir galvenā artērija, kas savieno Latgales un Ļermontova ielu.
Savu nosaukumu iela ieguvusi par godu Rēzeknē dzimušajam ebreju tautības krievu rakstniekam Jurijam Tiņanovam (1894—1943).

Krustojumā ar Latgales ielu ir visblīvākā J. Tiņanova ielas apbūve, ko veido 19. un 20. gs. mijā celtas 1-2 stāvu ēkas. Krustojuma kreisajā pusē atrodas Padomju laikā celta teātra ēka. Tālāk, virzienā uz dienvidiem ielas apbūvi veido savrupmājas. Ielas dienvidu galā, pie krustojuma ar Ļermontova ielu tās labā puse (virzienā no centra) ir neapbūvēta, bet kreisajā pusē atrodas Valsts robežsardzes skolas komplekss.

## Ielu savienojumi
J. Tiņanova iela ir savienota ar šādām ielām:
* Latgales iela (T veida krustojums)
* Kuldīgas iela
* Bauskas iela
* Kalēju iela
* F. Varslavāna iela
* Pūpolu iela (T veida krustojums)
* Saules iela
* Ļermontova iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dienvidu rajons
* Rēzeknes ielas
Brāļu Skrindu iela

**Brāļu Skrindu iela** ir iela Rēzeknes Centra rajonā. Tās kopējais garums ir 584 m. Iela izvietota perpendikulāri pilsētas galvenajai ielai — Atbrīvošanas alejai — virzienā no austrumiem uz rietumiem. Savu pašreizējo nosaukumu iela ieguvusi starpkaru periodā par godu brāļiem Skrindām (Kazimirs un Antons Skrinda), kas bija aktīvi latviešu garīgās atmodas veicinātāji, darbodamies arī publicistikā. PSRS laikā iela pārsaukta par Padomju ielu, bet pēc valsts neatkarības atgūšanas tai atdots tās iepriekšējais nosaukums.

Ielas apbūvi veido galvenokārt daudzstāvu sabiedriskās ēkas. Brāļu Skrindu ielā un tās tiešā tuvumā atrodas Rēzeknes Kultūras nams, Rēzeknes augstskolas fakultātes ēka, banka, pilsētas centrālā bibliotēka, kā arī citas iestādes un veikali.

## Ielu savienojumi
Brāļu Skrindu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Valērijas Seiles iela (L veida krustojums)
* Atbrīvošanas aleja
* Dārzu iela
* Raiņa iela un Dzirnavu iela (Y veida krustojums)

## Skatīt arī
* Centra rajons
* Rēzeknes ielas
Ledus laikmets Latvijā

right|thumb|300px|Ledāja robežas Ziemeļeiropā pēdējā leduslaikmeta beigās
**Ledus laikmets Latvijā** ir daļa no kainozoja ēras kvartāra perioda apledojuma, kas sākās pirms 2,58 miljoniem gadu pleistocēna epohā. Latvijas teritoriju kopš tā laika secīgi pārklājuši un savus nogulumus atstājuši četri apledojumi.
Starpledus jeb interglaciālajos periodos, kad klimats kļuva siltāks, ledājs lēnām kūstot atkāpās uz ziemeļiem. Klimatam kļūstot vēsākam, ledājs atkal atjaunojās, būdams biezs un monolīts, tas klāja visu Latvijas teritoriju, būtiski ietekmējot mūsdienu Latvijas reljefu un to veidojušus nogulumus. 
   
Pēc Vislas apledojuma atkāpšanās holocēna epohas sākumā pirms aptuveni 12 tūkstošiem gadu iestājās relatīvi siltāks periods, no ledāja kušanas ūdeņiem izveidojās Baltijas ledus ezers tagadējās Baltijas jūras dienvidu un centrālajā daļā. Baltijas ledus ezera maksimālā uzplūduma josla veido Piejūras zemieni ar sekliem ezeriem (piemēram, Liepājas ezeru), kas ir pati jaunākā Latvijas zemes virsmas daļa.
Ledājam strauji kūstot, veidojās lieli kušanas ūdeņu daudzumi. Ūdens straumes pirmām kārtām plūda pa pašu ledāju – pārvietojoties pa ledāja virsu, ar lielu ātrumu un spiedienu tecēja pa ledāja plaisām un kanāliem. Izplūduši no ledāja, ūdeņi varenu upju veidā tecēja pa ledus atstāto teritoriju un veidoja senielejas (piemēram, Gaujas senleju). Straumes nesa sev līdzi iežu daļiņas no ledāja, kas akumulējās sprostezeros un ledus ezeros (piemēram, Zemgales līdzenumā).

## Atsauces

## Skatīt arī
* Ledus laikmets
Norfolka (Virdžīnija)

**Norfolka** () ir pilsēta Virdžīnijā, ASV, pie Atlantijas okeāna Hemptonrodsas līča. Ar gandrīz 238,0 tūkstošiem iedzīvotāju (2020. gada dati) tā ir otra apdzīvotākā pilsēta štatā pēc Virdžīnijabīčas.

Dibināta 1682. gadā, nosaukta Anglijas Norfolkas grāfistes vārdā. Zeme tika nopirkta no namdara Nikolasa Vaisa par 4500 kg tabakas. Ilgu laiku pilsēta ir bijusi stratēģisks militārais un transporta punkts. Pilsētā atrodas pasaulē lielākā jūras kara flotes bāze, vairākas universitātes, botāniskais dārzs, ASV ģenerāļa Daglasa Makartura memoriāls un kapavieta, divi NATO stratēģiskie komandpunkti. Katru gadu notiek NATO veltītais starptautiskais *Azalea* festivāls.

## Atsauces

## Ārējās saites
Seišelu futbola izlase

**Seišelu futbola izlase** ir futbola komanda, kas pārstāv Seišelas starptautiskās sacensībās. Tā ne reizi nav kvalificējusies ne FIFA Pasaules kausam, ne Āfrikas Nāciju kausam.

## FIFA Pasaules kauss
*1930-1998 - *Nepiedalījās*
*2002-2014 – *Nekvalificējās*
*2018 - *Nekvalificējās*
*2022 - *Nekvalificējās*
*2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*

## Āfrikas Nāciju kauss
*1957-1988 – *Nepiedalījās*
*1990 – *Nekvalificējās*
*1992 – *Izstājās*
*1994 – *Nepiedalījās*
*1996 – *Izstājās*
*1998 – *Nekvalificējās*
*2000-2002 – *Nepiedalījās*
*2004-2010 – *Nekvalificējās*
*2012 – *Nepiedalījās*
*2013 – *Nekvalificējās*
*2015 – *Izstājās*
*2017 – *Nekvalificējās*
*2019-2023 - *Nekvalificējās*

## Ārējās saites

* https://www.cafonline.com/member-associations/sey/
Autoceļš V774

|}
|}

**V774** autoceļš **Aknīste—Lietuvas robeža** bija Latvijas vietējais autoceļš, kas savienoja autoceļu P73 Aknīstē ar Lietuvas robežu. Autoceļa kopējais garums bija  un tas maršruta lielākajā daļā bija klāts ar grants segumu, bet Aknīstē — ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērsoja Jēkabpils novada Aknīsti un Aknīstes pagastu. 2014. gada 17. oktobrī ar Ministru kabineta noteikumiem Nr. 617 pievienots autoceļam P74.

## Atsauces
Dienvidu reģions (Islande)

**Dienvidu reģions** () ir viens no Islandes astoņiem reģioniem valsts dienvidu daļā. Robežojas ar Dienvidu pussalu un ar Galvaspilsētas reģionu rietumos, ar Rietumu reģionu ziemeļrietumos, ar Ziemeļrietumu reģionu ziemeļos, ar Ziemeļaustrumu reģionu ziemeļaustrumos un ar Austrumu reģionu austrumos.

Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Selfosa. Dienvidu reģiona kopējā platība ir 24 256 km², pēc 2007. gada datiem reģionā dzīvo 23 311 iedzīvotāji. Reģionu apskalo Atlantijas okeāns. Tas ir lielākais reģions Islandē pēc platības un trešais pēc iedzīvotāju skaita.
Baltika (kontinents)

[thumb|250px|Kontinentu dreifa rekonstrukcija pēdējo 740 miljonu gadu laikā. Izsekojams Baltikas kontinenta dreifs no dienvidu uz ziemeļu puslodi un savienošanās ar [Eiramerika (superkontinents)|Eiramerikas superkontinentu pirms 300 miljoniem gadu.]]
[thumb|250px|Savrupais Baltikas kontinents (zaļā krāsā) [Paleozoja ēras Kembrija periodā pirms 550 miljoniem gadu.]]
[thumb|250px|Baltika kā [Eiramerika (superkontinents)|Eiramerikas superkontinenta daļa karbona periodā pirms 300 miljoniem gadu.]]
**Baltika** bija sens kontinents, kas radās pirms apmēram 1800 miljoniem gadu un pastāvēja gan atsevišķi, gan kā vairāku superkontinentu daļa no proterozoja līdz paleozojam. Tas veido Austrumeiropas kratona pamatdaļu, kas sastāv no trīs vairogiem: Baltijas jeb Fenoskandijas ziemeļrietumos, Volgas-Urālijas austrumos un Sarmatijas dienvidos.

Mūsdienās senā Baltikas kontinenta ieži veido Ziemeļeiropas pamatklintāju jeb Baltijas vairogu.

## Ģeoloģiskā vēsture

### Proterozoja eonā

Baltikas kontinents radies kā Kolumbijas superkontinenta daļa paleoproterozoja ēras beigās pirms apmēram 1,8 miljardiem gadu. Tam sadaloties, mezoproterozoja ēras laikā pirms apmēram 1,5 miljardiem gadu Baltika kopā ar seno Arktikas kontinentu un Austrumantarktikas kratonu veidoja Nenas superkontinenta daļu. Kontinentiem atkal saplūstot, pirms apmēram 1,1 miljarda gadu Baltika bija Rodinijas superkontinenta daļa.
Neoproterozoja ēras senā ledus laikmeta laikā kriogēna periodā pirms apmēram 750 miljoniem gadu Baltika bija Protolaurāzijas superkontinenta, bet Ediakara periodā pirms apmēram 600 miljoniem gadu Pannotijas superkontinenta daļa. Tajā laikā atradās netālu no Dienvidpola.

### Fanerozoja eonā

#### Paleozojs
Paleozoja ēras laikā Baltikas kontinents apmēram 300 miljonu gadu laikā pārvietojās no Dienvidu puslodes polārā apvidus līdz Ziemeļu puslodes polārājam apvidum.
Kembrija periodā (pirms 542—488 miljoniem gadu) Baltika bija savrups kontinents, ordovika periodā (pirms 485—443 miljoniem gadu) Baltika sadūrās ar Avalonijas kontinentu, bet devona periodā (pirms 416—359 miljoniem gadu) Baltikas kontinents Zemes ekvatora tuvumā sadūrās ar Laurentijas kontinentu, izveidojot Skandināvijas un Skotijas (Kaledonijas) kalnus Eiramerikas superkontinentā.
Perma periodā (pirms 299—252 miljoniem gadu) Baltika veidoja Pangejas superkontinenta ziemeļu nomali.

#### Mezozojs
Mezozoja ēras laikā Baltikas kontinents sadūrās ar Sibīrijas platformu, izveidojot Urālu kalnus un Eirāzijas superkontinentu.

Juras periodā (pirms 200—145 miljoniem gadu) Baltika (Austrumeiropas kratons) atdalījās no Laurāzijas superkontinenta daļa, bet krīta periodā (pirms 145—65 miljoniem gadu) kļuva par Eiropas pamatdaļu.

## Skatīt arī
* Kontinentu dreifs

## Ārējās saites
* Zemes vēsture
Galvaspilsētas reģions (Islande)

**Galvaspilsētas reģions** () ir viens no Islandes astoņiem reģioniem valsts dienvidrietumu daļā. Robežojas ar Dienvidu pussalu dienvidos, ar Dienvidu reģionu austrumos un ar Rietumu reģionu ziemeļos.

Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Reikjavīka. Galvaspilsētas reģiona kopējā platība ir 1062 km², pēc 2014. gada datiem reģionā dzīvo 209 680 iedzīvotāji. Reģionu apskalo Atlantijas okeāns. Tas ir septītais lielākais reģions Islandē pēc platības un vislielākais pēc iedzīvotāju skaita.
Maskavas "Dinamo" (futbols)

**Maskavas "Dinamo"** () ir Krievijas futbola klubs, kas spēlē Krievijas futbola Premjerlīgā. Mājas spēles aizvada *[[VTB Arena]]* stadionā.

Dibināts 1923. gadā. Šis ir vecākais Krievijas futbola klubs, līdz 2016. gadam bija vienīgais Krievijas un PSRS futbola klubs, kas vienmēr spēlējis augstākajā līgā, nekad nebija ticis pazemināts uz zemāka līmeņa turnīru, PSRS laikā šo sasniegumu (PSRS kontekstā) dalīja ar Kijivas "Dinamo" klubu. Pēc neveiksmīgas 2015.—2016. gada sezonas tika pazemināts uz Futbola Nacionālo līgu, bet 2016.—2017. gada sezonā tajā uzvarēja un atgriezās Premjerlīgā. Klubs 11 reizes ir izcīnījis PSRS čempiontitulu.

## Sasniegumi
* **[[Krievijas futbola Premjerlīga|Augstākā līga / Krievijas Premjerlīga]]**
** Vicečempioni (1): 1994
* **[[Krievijas kauss futbolā|Krievijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1994–95
** Finālisti (3): 1996–97, 1998–99, 2011–12
* **Futbola Nacionālā līga**
** Uzvarētāji (1): 2016–17
* **[[PSRS čempionāts futbolā|PSRS čempionāts]]**
** Čempioni (11): 1936 (pavasaris), 1937, 1940, 1945, 1949, 1954, 1955, 1957 1959, 1963, 1976 (pavasaris)
** Vicečempioni (11): 1936 (rudens), 1946, 1947, 1948, 1950, 1956, 1958, 1962, 1967, 1970, 1986
* **[[PSRS kauss futbolā|PSRS kauss]]**
** Kausa ieguvēji (6): 1937, 1953, 1966–67, 1970, 1977, 1984
** Finālisti (5): 1945, 1949, 1950, 1955, 1979
* **PSRS superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1977
** Finālisti (1): 1985
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Finālisti (1): 1971-72

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Maskavas "Dinamo"

**Maskavas "Dinamo"** var būt:
* Maskavas "Dinamo" — Krievijas sieviešu basketbola klubs;
* Maskavas "Dinamo" — Krievijas bendija klubs;
* Maskavas "Dinamo" — Krievijas futbola klubs;
* Maskavas "Dinamo" — Krievijas hokeja klubs.
Čerska grēda

**Čerska grēda** () ir kalnu grēda Krievijas Aizbaikāla novadā. Nosaukta par godu krievu ģeologam un ģeogrāfam Ivanam Čerskim, līdz tam dēvēta par **Aļentujas grēdu** *(Алентуйский хребет)*. Stiepjas 650 km garumā dienvidrietumu—ziemeļaustrumu virzienā; grēdas ziemeļdaļa ir daļa no ūdensšķirtnes starp Ziemeļu ledus un Kluso okeānu. Grēdas rietumu pusē ir Ingodas un Karengas upju ielejas, austrumu — Ņerčas un Oļengujas ielejas. Vidējais augstums ap 1000—1400 m vjl; augstākais kalns Čingikans (1644 m vjl) izvietojies grēdas ziemeļdaļā. Nogāzēs lapegļu un ciedrupriežu meži.

## Atsauces
Islandes reģioni

**Islandes reģioni** () ir Islandes pirmā līmeņa administratīvais iedalījums. Šie reģioni nav ierakstīti konstitūcijā vai noteikti likumos, bet tos izmanto, lai būtu vieglāk sadalīt Islandes teritoriju. Islande ir sīkāk sadalīta astoņos reģionos, kas savukārt ir sadalīti municipalitātēs.

## Reģioni
Zilā latānija

**Zilā latānija** (*Latania loddigesi*), arī **Raundas latānija**, **Maurīcijas latānija**  ir palmu dzimtas suga. Endēma Raundas salai, taču šobrīd sekmīgi reintroducēta citviet un audzēta arī kā krāšņumaugs. Tiek pārdota Maurīcijas audzētavās.

## Apraksts
Parasti stumbra garums ir 6 — 10,5 metri. Lapas ļoti lielas, biezas un stīvas, ar kātu veido 3 līdz 4 metru lielu lapotni. Stādu kātiņš sarkans, jaunās lapas zilpelēkas ar sarkanu apmalojumu. Raundā kalpo par patvērumu vairākām tur endēmām rāpuļu sugām.

## Aizsardzība
Suga bija tuva izmiršanai Raundas salā ievesto kazu un trušu dēļ, kas nograuza jaunos asniņus. Pēc plānveidīgas invazīvo sugu izskaušanas 20. gadsimta 80. gados savvaļas populācija lēnām atjaunojas.

## Galerija

Attēls:Starr 070221-4777 Latania loddigesii.jpg|Zilās latānijas lapas
Attēls:Latanialoddigesii.JPG|Jauna zilā latānija
Attēls:Latania loddigesii 1.JPG|Latānijas vainags un augļi


## Atsauces

## Ārējās saites
* Palmu gids
* ''Latania loddigesii''
* Tropu augi dārzam
Rietumfjordi

**Rietumfjordi** () ir viens no Islandes astoņiem reģioniem valsts ziemeļrietumu daļā. Robežojas ar Ziemeļrietumu reģionu un ar Rietumu reģionu dienvidos.

Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Īsafjērdira. Rietumfjordu kopējā platība ir 22 271 km², pēc 2007. gada datiem reģionā dzīvo 7300 iedzīvotāji. Reģionu apskalo Atlantijas okeāns. Tas ir sestais lielākais reģions Islandē pēc platības un vismazākais pēc iedzīvotāju skaita.
Rietumu reģions (Islande)

**Rietumu reģions** () ir viens no Islandes astoņiem reģioniem valsts rietumu daļā. Robežojas ar Ziemeļrietumu reģionu austrumos, ar Dienvidu reģionu dienvidaustrumos, ar Galvaspilsētas reģionu dienvidos, ar Rietumfjordiem ziemeļos. 

Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Akranesa. Rietumu reģiona kopējā platība ir 9554 km², pēc 2007. gada datiem reģionā dzīvoja 15 300 iedzīvotāji. Reģionu apskalo Atlantijas okeāns. Tas ir piektais lielākais reģions Islandē pēc platības un piektais lielākais pēc iedzīvotāju skaita.
Tīkla pāršķēlums

**Tīkla pāršķēlums** () ir tiešsaistes lietotāju sadalīšana divās grupās, ko rada kļūda savienojumā vai serverī. Tā mēdz notikt tīklos, kur retranslēšanu nodrošina vairāki savā starpā savienoti serveri, tādēļ viena datora bojājums var radīt situāciju, kad kāda lietotāju daļa tiek atvienota no pārējiem tīkla lietotājiem. Termins visbiežāk tiek lietots saistībā ar IRC tīkliem.

## Atsauces
Bretaņa (vēsturisks reģions)

[thumbnail|235px|[Bretaņas hercogistes (939—1547) atrašanās vieta]]
**Bretaņa** (, , ,  vai , gallu: *Bertaèyn*, ) ir kultūrvēsturisks reģions Francijas ziemeļrietumos.

## Vēsture
Pēc Romas impērijas sabrukuma 5.—6. gadsimtā uz šo apgabalu pārcēlās liels skaits britu ķeltu no Britu salām (īpaši no Velsas un Kornvolas).
Viduslaikos Bretaņa kļuva par neatkarīgu hercogisti. Tā saglabāja savu identitāti un bieži vien balansēja starp Francijas karaļvalsts un Anglijas karaļvalsts ietekmi. No 818. līdz 913. gadam pastāvēja Bretaņas Karaliste, bet pēc tam tā kļuva par Bretaņas hercogisti, kas 1547. gadā tika pievienota Francijas Karalistei.

Jaunākajos laikos Bretaņa ilgi saglabāja savas kultūras īpatnības, tostarp bretoņu valodu un tradīcijas. Tomēr franču valodas dominance un centralizētā valsts politika būtiski ierobežoja bretoņu valodas lietojumu, un tā kļuva par minoritāšu valodu. 19.—20. gadsimtā reģions kļuva par franču nacionālās integrācijas daļu, taču vienlaikus saglabājās spēcīga vietējās identitātes un autonomijas apziņa.

Mūsdienās šajā teritorijā atrodas pieci Francijas departamenti: Finistēra, Ila un Vilēna, Kotdarmora, Morbiāna (visi četri departamenti veido Bretaņas reģionu) un Atlantijas Luāra (tagad atrodas Luāras reģionā).

## Etimoloģija
Nosaukums **Bretaņa** cēlies no apzīmējuma *Britanni* — ķeltu ciltis, kas apdzīvoja Britu salas.

5.—6. gadsimtā, pēc Romas impērijas sabrukuma, daļa britu (galvenokārt no Kornvolas un Velsas) pārcēlās uz Gallijas ziemeļrietumiem, līdzi nesot savu valodu un kultūru. Lai atšķirtu šo apgabalu no Britu salām (*Britannia Maior* — “Lielā Britānija”), to sāka dēvēt par *Britannia Minor* — “Mazā Britānija”.

## Ārējās saites
Ziemeļaustrumu reģions (Islande)

**Ziemeļaustrumu reģions** () ir viens no Islandes astoņiem reģioniem valsts ziemeļaustrumu daļā. Robežojas ar Ziemeļrietumu reģionu rietumos, ar Dienvidu reģionu dienvidrietumos un ar Austrumu reģionu austrumos.

Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Akureiri. Ziemeļaustrumu reģiona kopējā platība ir 21 968 km², pēc 2007. gada datiem reģionā dzīvo 28 618 iedzīvotāji. Reģionu apskalo Atlantijas okeāns. Tas ir trešais lielākais reģions Islandē pēc platības un otrais lielākais pēc iedzīvotāju skaita.
Ziemeļrietumu reģions (Islande)

**Ziemeļrietumu reģions** () ir viens no Islandes astoņiem reģioniem valsts ziemeļrietumu daļā. Robežojas ar Ziemeļaustrumu reģionu austrumos, ar Dienvidu reģionu dienvidos, ar Rietumu reģionu rietumos un ar Rietumfjordiem ziemeļrietumos.

Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Seidaurgroukira. Ziemeļrietumu reģiona kopējā platība ir 12 737 km², pēc 2007. gada datiem reģionā dzīvo 7 810 iedzīvotāji. Reģionu apskalo Atlantijas okeāns. Tas ir ceturtais lielākais reģions Islandē pēc platības un septītais lielākais pēc iedzīvotāju skaita.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žans Pjērs Beltuāzs

**Žans Pjērs Moriss Žoržs Beltuāzs** (;  — ) bija Francijas auto un motosportists, kas bija pazīstams ar karjeru *[[Formula 1]]* pasaules čempionātā. Viņš ir sacīkšu braucēju Antonija un Žiljēna Beltuāzu tēvs, kā arī Fransuā Sevēra sievasbrālis.

## Karjera
Beltuāzs trīs gadu laikā izcīnīja 11 Francijas čempiona titulus motošosejā. No 1962. līdz 1964. gadam viņš piedalījās vairākās sacīkstēs Pasaules motošosejas čempionāta sacīkstēs 50, 125 un 250 kubikcentimetru klasēs. 1963. gadā viņš piedalījās Reimsas 12 stundu sacīkstē, kur piedzīvoja avāriju un salauza roku. 1965. gadā viņš izcīnīja uzvaru *[[Formula 3]]* sacīkstē Reimsā.

Braucot ar *[[Matra]]* spēkratiem, Beltuāzs piedalījās *[[Formula 2 (1953—1984)|Formula 2]]* sacīkstēs un *[[Formula 1]]* sacīkstēs. 1967. gadā viņš izcīnīja uzvaru ārpus pasaules čempionāta ieskaites rīkotajā Buenosairesas *Grand Prix*. Sākot ar . gada sezonu viņš pārstāvēja *[[Matra (sacīkšu komanda)|Matra]]* sacīkšu komandu. 1971. gadā, Buenosairesas 1000 km sacīkstes laikā viņš bija iesaistīts avārijā, kurā gāja bojā Injacio Džunti. Viņam uz laiku tika atņemta sacīkšu braucēja licence.

. gadā viņš pievienojās *[[British Racing Motors]]* (BRM) komandai, kuras sastāvā  izcīnīja savas karjeras vienīgo un BRM pēdējo pasaules čempionāta uzvaru. Beltuāzs savu pēdējo Formula 1 sezonu aizvadīja . gadā. Pēc tam viņš ir testējis *[[Ligier]]* sacīkšu mašīnas un piedalījies Francijas salonautomašīnu čempionātā, kur divreiz triumfējis.

## Nāve
Žans Pjērs Beltuāzs nomira  savā vasarnīcā Dakarā pēc divu insultu pārdzīvošanas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tīklskaitļošana

**Tīklskaitļošana** () ir vairāku datoru kopdarbība datu pārraides tīklā.

Tā var arī nozīmēt:
* Izkliedēto skaitļošanu
* Mākoņskaitļošanu

## Atsauces
Izkliedētā skaitļošana

**Izkliedētā skaitļošana** jeb **izkliedētā datošana** () ir datorzinātnes nozare, kas pēta izkliedētas sistēmas. Izkliedētas sistēmas ir programmatūras sistēmas, kuras komponentes ir atsevišķas sistēmas, kas savienotas tīklā un koordinē savu darbību apmainoties ar ziņojumiem. Komponentes savā starpā sazinās, lai kopīgi sasniegtu kādu vienu konkrētu mērķi. Trīs izkliedētas sistēmas raksturojošas īpašības ir: komponenšu laiksakritība (), vienota pulksteņa neesamība un neatkarīga komponenšu atteice.

## Atsauces
Isašars Falkensons Bērs

**Isašars Falkensons Bērs** (,  dzimis 1746. gadā, miris 1817. gadā) bija Lietuvā dzimis ebreju izcelsmes dzejnieks un ārsts. Tiek uzskatīts par pirmo vācvalodīgo ebreju dzejnieku. Kādu laiku bija tirgotājs Aizputē, no 1768. līdz 1773. gadam mācījās medicīnu dažādās vācu universitātēs. Berlīnē iepazinās ar Mozesu Mendelszonu. 1772. gadā Jelgavā un Leipcigā anonīmi publicēja krājumu "Polijas ebreja dzejas", kuru veltīja Piltenes apgabala landrātam Frīdriham Ēvaldam fon Firksam.

No 1773. līdz 1775. gadam strādāja par ārstu Aizputē, vēlāk Mogiļevā, Sanktpēteburgā, Kamjanecā-Podiļskā, kur miris. 1781. gadā kā Gabriels Grigorjevičs pārgāja pareizticībā. Pārvaldīja jidišu, vācu, franču, krievu un latīņu valodas.

## Ārējās saites
Bērs Igaunijas Senās literatūras bibliotēkā
Mačala

**Mačala** (; ) ir pilsēta Ekvadoras dienvidrietumu daļā, Eloro provinces administratīvais centrs. Tā atrodas pie Gvajakilas līča auglīgā zemienē. Mačalā dzīvo 241 606 (2010. gada dati) iedzīvotāju, tā ir ceturtā lielākā pilsēta valstī un otra nozīmīgākā ostas pilsēta. To mēdz saukt par *Pasaules banānu galvaspilsētu*.

## Ekonomika
Mačala ir apkārtnē esošās lauksaimniecības industrijas komerciālais centrs. Lielā apjomā tiek audzēti banāni, kafija un kakao. Banānu industrija ir īpaši orientēta eksportam un ir sevišķi nozīmīga pilsētas ekonomikā. Banāni tiek pārkrauti tuvējā Bolivāra ostā. Mačalas ģeogrāfiskais ievietojums Gvajakilas tuvumā to padara arī par nozīmīgu transporta mezglu. Ceļotāji, kuri dodas uz dienvidiem Peru virzienā vai uz ziemeļiem Gvakajilas virzienā, dodas cauri pilsētai. Pilsēta nav īpaši populāra Ekvadoras vai ārvalstu tūristu vidū, lai arī tā izvietojusies tuvu Klusajam okeānam un tā pludmalēm. 2007. gadā piepilsētā tika atklāts pirmais lielveikals ar kinoteātri.

## Transports
Santarosas Starptautiskā lidosta (IATA: **ETR**, ICAO: **SERO**) ir pilsētas galvenā lidosta. Uz galvaspilsētu Kito regulārus reisus nodrošina Ekvadoras lidsabiedrība TAME.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
* Orenses - El Oro - Machala - Ecuador / Comunidad Virtual de la Provincia de El Oro Jaunumi par Mačalu 
*Mačalas tehniskā universitāte
*Sitio informativo de la Capital Bananera del Mundo
* Ecuador, Tūrisma informācija
Čihačova grēda

**Čihačova grēda** () ir kalnu grēda Krievijā un Mongolijā. Izvietojusies Altaja kalnu sistēmas dienvidaustrumos. Ziemeļdaļa stiepjas pa Altaja Republikas un Tivas robežu, tālāk — pa Krievijas un Mongolijas robežu un iestiepjas Mongolijas teritorijā, kur atrodas arī grēdas augstākais kalns Ihturgenūls (4029 m vjl). Daļa grēdas ietilpst Altaja rezervātā. Nosaukta par godu krievu ģeogrāfam un ceļotājam Pjotram Čihačovam. Grēda veidota no smilšakmeņiem, slānekļiem, kaļķakmeņiem, kvarcītiem. Nelieli šļūdoņi. Nogāzēs galvenokārt stepes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lietus cilvēks

**"Lietus cilvēks"** (), arī **"Lietus vīrs"**, ir 1988. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Berijs Levinsons.

Filma ir par japiju, kas pēc sava tēva nāves uzzina, ka viņam ir ar autismu slims brālis, kam savukārt tēvs ir atstājis mantojumā visu naudu. Tajā galvenās lomas attēlo Dastins Hofmans, Toms Krūzs un Valērija Golino.

Filma saņēma pozitīvas atsauksmes, uzteikts Hofmana tēlojums un filmas scenārijs. "Lietus cilvēks" nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai astoņās nominācijās. Balva iegūta labākās filmas, labākā režisora, labākā aktiera (Hofmans) un labākā oriģinālscenārija kategorijā. Filma ieguva galveno balvu arī 39. Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā.

## Ārējās saites
Drošsirdis

**"Drošsirdis"** () ir 1995. gada amerikāņu episka vēsturiskā viduslaiku kara drāma, kuras režisors ir Mels Gibsons, kas ir arī galvenās lomas attēlotājs. Filmas sižets veidots pēc Aklā Harija (*Blind Harry*) episkās poēmas *The Actes and Deidis of the Illustre and Vallyeant Campioun Schir William Wallace*.

Filma ir par Viljamu Vollesu, kas vadīja skotu pretošanos angļu varai Pirmā Skotijas neatkarības kara laikā. Tajā galvenās lomas attēlo Gibsons, Sofija Marso, Patriks Makguhans, Ketrīna Makormaka.

Šī tiek ierindota starp vēsturiski neprecīzākajām mūsdienu filmām. "Drošsirdis" tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai desmit nominācijās. Balva tika iegūta labākās filmas, labākā grima, labākā operatora darba, labākās skaņas montāžas un labākā režisora kategorijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Simeons Ivanovičs Lepnais

**Simeons Ivanovičs Lepnais** (; dzimis , miris ) bija Maskavas kņazs un Vladimiras lielkņazs no 1340. līdz 1353. gadam. Turpināja savā tēva, Ivana Kaļitas politiku, darbojoties kā Zelta Ordas Krievzemes vietvaldis. Karoja ar Novgorodu un Lietuvu, tomēr maz iesaistījās krievu kņazu savstarpējās cīņās. 1348. gadā no Novgorodas atdalījās Pleskavas Republika. 1353. gadā Simeons Lepnais kopā ar bērniem nomira mēra epidēmijā.

## Ārējās saites
Sudan Airways

***Sudan Airways*** () ir Sudānas nacionālā lidsabiedrība. Pieder Sudānas valdībai. Galvenais birojs atrodas galvaspilsētā Hartūmā, un galvenā lidosta ir Hartūmas starptautiskā lidosta.

2014. gada novembrī *Sudan Airways* gaisa flotē bija 5 lidmašīnas: divas *[[Airbus A300|Airbus A300B4-600R]]* un trīs *[[Fokker 50]]*. Tai ir 24 galamērķi Āfrikā un Vidējos Austrumos.

## Vēsture
1945. gadā Sudānā tika izveidota Gaisa konsultācijas padome, kura izvērtēja iespējas sākt aviopakalpojumus. Tā rekomendēja dibināt aviācijas uzņēmumu ar ārvalstu lidsabiedrību atbalstu.
1946. gada februārī tika dibināta lidsabiedrība *Sudan Airways*. Tai tehnisko palīdzību sniedza britu *[[Airwork Services]]*, bet komerciālo atbalstu sniedza *Sudan Railways*. Sākotnējo gaisa floti veidoja četri *[[de Havilland Dove]]*. Pirmais izmēģinājuma komerclidojums notika 1947. gada aprīlī, bet pirmie regulārie lidojumi sākti jūlijā. Lidojumu maršruti savienoja Hartūmas lidostu ar dažādiem Sudānas punktiem, kā arī Eritreju.
1949. gadā *Sudan Railways* izstājās no lidsabiedrības pārvaldības.

1953. gadā piegādāta pirmā *[[Douglas DC-3]]* lidmašīna un sākti lidojumi uz Ēģipti un Čadu. 1954. gadā sākti lidojumi uz Saūda Arābiju.
1959. gadā iegādāta lidmašīna *Viscount 831* un sākti lidojumi no Hartūmas uz Londonu caur Romu.

1962. gadā piegādātas trīs lidmašīnas *[[Fokker F27]]* un divas *[[De Havilland Comet|Comet 4C]]*.
1967. gadā lidsabiedrība sāka darboties uz komerciālā pamata.
1972. gadā *Comet* vietā no *[[British Midland]]* sāktas nomāt divas lidmašīnas *[[Boeing 707]]*.

2007. gadā Sudānas valdība nodeva privatizācijā *Sudan Airways*, paturot 30 % tās kapitāldaļu. Investori no Kuveitas iegādājās 49 % akciju, bet 2011. gadā tās tika pārdotas atpakaļ Sudānas valstij.
2010. gada martā Eiropas Savienība aizliedza Sudānas lidsabiedrībām veikt lidojumus uz ES dalībvalstīm, protestējot pret militāro konfliktu Sudānas dienvidos.

## Incidenti
*Sudan Airways* ir piedzīvojusi 21 incidentu, no kuriem septiņi beigušies traģiski.

## Ārējās saites

* ''Sudan Airways vietne''
Čīles arhipelāgs

**Čīles arhipelāgs** () vai **Patagonijas arhipelāgs** () ir apzīmējums Čīles piekrastes salām Klusajā okeānā uz dienvidiem no Čakao šauruma. Arhipelāgs ir Krasta Kordiljeru iegrimušais turpinājums okeānā. Veidojas no vairākām lielām salām (Čiloje, Velingtona sala, Santainesas sala) un vairākiem simtiem nelielu saliņu un klinšu (Čonu arhipelāgs, Karalienes Adelaidas arhipelāgs, Kampanas arhipelāgs u.c.). Salās mērens, ļoti mitrs jūras klimats. Nokrišņi ap 3000 mm gadā, mēneša vidējā temperatūra no 3—7 °C līdz 9—14 °C, stipri vēji. Ziemeļu daļā galvenokārt mūžzaļie meži, dienvidu — notofāgu—skujkoku meži.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brokastu klubs

**"Brokastu klubs"** () ir 1985. gada ASV komēdijdrāmas filma, kuras režisors, scenārija autors un producents ir Džons Hjūzs.

Filma ir par pieciem pusaudžiem, katrs no kuriem pārstāv savu sociālo grupu, kam sestdiena jāpavada skolā izdarīto pārkāpumu dēļ. Tajā galvenās lomas attēlo Emilio Estevess, Pols Glīsons, Entonijs Maikls Holls, Džons Kapeloss, Džads Nelsons, Mollija Ringvolda un Elija Šīdija.

Kritiķi šo uzskata par vienu no visu laiku labākajām vidusskolu filmām, kā arī par vienu no labak atmiņā paliekošajiem Hjūza  darbiem. *[[Entertainment Weekly]]* to ierindoja pirmajā vietā 50 labāko vidusskolu filmu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Badahosa

**Badahosa** () ir Spānijas pilsēta valsts dienvidrietumu daļā netālu no robežas ar Portugāli. Pilsēta atrodas Estremaduras autonomajā apgabalā un Badahosas provincē un Gvadjanas upes kreisajā krastā. Pilsēta atrodas 230 kilometru attālumā no Portugāles galvaspilsētas Lisabonas un 400 kilometru attālumā no Spānijas galvaspilsētas Madrides. Badahosas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Pilsētas kopējā platība ir 1 470 km², pēc 2021. gada datiem pilsētā dzīvo 150 610 iedzīvotāji un tā ir 32. lielākā pilsēta Spānijā pēc iedzīvotāju skaita.

Badahosa ir dibināta 875. gadā. Pilsētas teritorijā atrodas daudzas viduslaiku celtnes.
## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
Badahosā dzimuši vai dzīvojuši:
* Vasko Nunjess de Balboa (spāņu: Vasco Núñez de Balboa, 1475—1519), spāņu jūrasbraucējs, pētnieks, gubernators un konkistadors.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tonijs Ebots

**Entonijs Džons "Tonijs" Ebots** (; dzimis ) ir Austrālijas politiķis, bijušais valsts premjerministrs.

Dzimis Londonā, Apvienotajā Karalistē, viņa tēvs ir anglis, māte — austrāliete. 1960. gadā kopa ar vecākiem emigrējis uz Sidneju Austrālijā. Studējis Sidnejas Universitātē un Karalienes koledžā Oksfordā.

Pēc universitātes absolvēšanas bijis žurnālists, menedžeris, politiskais padomnieks. 1992. gadā kļuvis par *Australians for Constitutional Monarchy* grupas prezidentu. Amatu saglabājis līdz ievēlēšanai parlamentā 1994. gadā. Pirmoreiz Austrālijas valdībā nokļuva 1998. gadā, kad kļuva par nodarbinātības, darba attiecību un mazo biznesu ministru, amatā atradies līdz 2003. gadam, kad kļuva par veselības un novecošanas ministru (amatā līdz 2007. gadam). Parlamentā no 2001. līdz 2007. gadam ieņēmis Pārstāvju palātas līdera amatu, no 2009. līdz 2013. gadam bijis opozīcijas līderis. Kopš 2009. gada ir savas pārstāvētās Liberālās partijas līderis. 2013. gadā ticis ievēlēts Austrālijas premjerministra amatā. 2015. gada 15. septembrī viņu amatā nomainīja Melkolms Tērnbulls.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nacionālais vēsturisko vietu reģistrs

thumb|Standarta plāksne, kuru novieto pie NVVR iekļauta objekta
**Nacionālais vēsturisko vietu reģistrs** (, **NRHP**) ir ASV federālās valdības oficiāls apgabalu, objektu, ēku, struktūru, kas ir saglabāšanas vērtas, saraksts.

Saraksts tika iedibināts 1966. gadā ar nacionālo vēsturisko saglabāšanas aktu. No kopumā vairāk nekā 1 miljona reģistrā iekļautajām vienībām 80 tūkstoši ir izdalītas atsevišķi. Pārējās vienības ir iedalītas sarakstā norādītos vēsturiskos apgabalos. Katru gadu reģistram tiek pievienotas apmēram 30 000 vienību, kas tiek izdalītas atsevišķi vai tiek iekļautas citu objektu sastāvā. Sarakstā iekļautajiem objektiem aizsardzība netiek garantēta. Lielāko saraksta pastāvēšanas laiku to uztur Nacionālo parku dienests (*National Park Service*).

## Ārējās saites

*
Google Drive

***Google Drive*** ir failu glabāšanas un sinhronizācijas pakalpojums, ko piedāvā *[[Google]]*. Pakalpojums tika izlaists . Līdz 15 GB failu *Google Drive* var tikt uzglabāti bez maksas, par lielāku apjomu jāmaksā ikmēneša maksa.

Ar *Google Drive* esošajiem failiem var dalīties ar citiem lietotājiem, tajā var aplūkot dažāda formāta failus, daudzu formātu failus var arī labot (*[[Google Docs]]*). 2014. gada oktobrī tika paziņots, ka *Google Drive* ir ap 240 miljoniem aktīvo lietotāju.

## Ārējās saites
*
Google Docs

alt=|thumb|124x124px|Google Docs logo
***Google Docs***, ***Sheets*** un ***Slides*** ir bezmaksas internetā bāzēts teksta procesors, izklājlapu un prezentāciju programma. Šo pakalpojumu piedāvā *[[Google]]* savā *[[Google Drive]]* pakalpojumā. Agrāk šis bija arī failu glabāšanas pakalpojums, tomēr šo funkciju pārņēma *Google Drive*.

*Google Docs* ļauj lietotājam izveidot un labot dokumentus tiešsaistē kopā ar citiem lietotājiem. Pakalpojums pieejams tīmekļa lietotnes, *Chrome* lietotnes un mobilās lietotnes veidā. Lietotnes ir savietojamas ar *[[Microsoft Office]]* failu formātiem. Paketē ietilpst arī *Google Forms*, *Google Drawings* un *Google Fusion Tables*. *Forms* un *Fusion Tables* pieejamas vienīgi tīmekļa lietotņu veidā, *Drawings* — arī *Chrome* lietotnes veidā. Visi *Google Docs* dokumenti pēc noklusējuma tiek saglabāti arī *Google Drive*.

## Ārējās saites
* Google Docs
Edvards Bruks

**Edvards Viljams Bruks** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu politiķis, pārstāvējis Republikānisko partiju.

1966. gadā Bruks kļuva par pirmo afroamerikāni, ko iedzīvotāji ievēlējuši Senātā. Par nākamo iedzīvotāju ievēlēto afroamerikāni, kas ievēlēts Senātā, kļuva demokrāte Kerola Mozlija Brauna no Ilinoisas štata 1993. gadā. Saskaņā ar 2014. gada datiem Bruks ir vienīgais afroamerikānis, kas Senāta aizvadījis vairākus termiņus. Pirms ievēlēšanas Senātā bijis Masačūsetsas štata ģenerālprokurors (1963—1967).

Dzīves pēdējo pusotru gadu bijis vecākais dzīvais bijušais senators.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Manteifels-Cēge

**Kārlis barons Manteifels-Cēge** (, dzimis , miris ) bija Kurzemes muižnieks, 14 muižu (Kazdangas u.c.) pēdējais īpašnieks, Kurzemes landtāga deputāts, Aizputes apriņķa maršals un memuāru rakstnieks.

Pēc Jelgavas ģimnāzijas absolvēšanas studēja tautsaimniecību Vācijā (Bonnā un Hallē). Daudzas Manteifela-Cēges muižas cieta 1905. gada revolūcijas laikā, bet pats Manteifels-Cēge pārcēlās uz Volīniju. Pirmā pasaules kara laikā tika deportēts uz Vjatku, no kurienes izbēga, un caur Japānu un ASV ieradās Vācijā, vēlāk piedaloties karā vācu pusē. No 1918. līdz 1920. gadam - Dzelzs divīzijā. Pēc Latvijas agrārās reformas, kad Manteifela-Cēges īpašumi tika atsavināti, palika uz dzīvi Vācijā. Publicējis memuārus *Meine Siedlungsarbeit in Kurland*.

## Ārējās saites
*Meine Siedlungsarbeit in Kurland 
*
Zīriņi

**Zīriņi** jeb **jūras zīriņi** (*Sterna*) ir kaiju dzimtas (*Laridae*) ģints, kas apvieno 13 mūsdienās dzīvojošas jūras putnu sugas. Šai grupai pieder liela auguma zīriņu sugas, tām ir raksturīgs balts ar pelēku apspalvojums, parasti koši melna galvas virsa. Sastopamas piekrastes zonā.

## Sistemātikas izmaiņas
[thumb|left|240px|[Jūras zīriņš (*Sterna paradisaea*) ir viena no divām Latvijā sastopamajām zīriņu ģints sugām]]
Nesenā pagātnē zīriņu ģints bija daudz lielāka, tā apvienoja lielāko daļu no baltajiem zīriņiem. Tomēr saskaņā ar jaunākajiem DNS pētījumu rezultātiem 2005. gadā sistemātika izmainījās un daudzas sugas tika izdalītas jaunās ģintīs.

## Latvijā
Latvijā sastopamas 2 zīriņu ģints sugas: upes zīriņš (*Sterna hirundo*) un jūras zīriņš (*Sterna paradisaea*). Abas sugas Latvijā gan ligzdo, gan caurceļo. Jūras zīriņš sastopams retāk un tikai jūras tuvumā, ligzdo apmēram 100 pāru. Upes zīriņš toties ir parasts ligzdotājs un caurceļotājs, Latvijā ligzdo 1500—2500 pāru.

## Sistemātika
[thumb|240px|[Antarktikas zīriņš (*Sterna vittata*)]]
[thumb|240px|[Baltgalvas zīriņš (*Sterna trudeaui*)]]
***Zīriņu ģints** (*Sterna*)
**Antarktikas zīriņš (*Sterna vittata*)
**Baltgalvas zīriņš (*Sterna trudeaui*)
**Baltkrūšu zīriņš (*Sterna striata*)
**Dienvidamerikas zīriņš (*Sterna hirundinacea*)
**Forstera zīriņš (*Sterna forsteri*)
**Indijas upju zīriņš (*Sterna aurantia*)
**Jūras zīriņš (*Sterna paradisaea*)
**Kergelēnu zīriņš (*Sterna virgata*)
**Melnvēdera zīriņš (*Sterna acuticauda*)
**Sarkanās jūras zīriņš (*Sterna repressa*)
**Sārtais zīriņš (*Sterna dougallii*)
**Sumatras zīriņš (*Sterna sumatrana*)
**Upes zīriņš (*Sterna hirundo*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Sterna (bird genus)
*Xeno-Canto: Genus Sterna
Matiass Rusts

**Matiass Rusts** (, dzimis ) ir vācu amatierpilots, kas 1987. gada 28. maijā veica nosēšanos Maskavā, netālu no Sarkanā laukuma, kad bija nelegāli veicis lidojumu no Helsinkiem. Šī lidojuma rezultātā no amata tika atceltas vairākas augstas PSRS amatpersonas, to skaitā aizsardzības ministrs Sergejs Sokolovs. Rusts tika notiesāts uz četriem gadiem cietumā, tomēr pēc vairāk nekā gada tika atbrīvots, un viņam tika ļauts atgriezties Vācijā.

## Ārējās saites