open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Radiouztvērēja jutība

**Radiouztvērēja jutība** raksturo tā īpašību uztvert vājus signālus uz trokšņu fona. Skaitliski jutību nosaka kā minimālo uztvertā signāla līmeni Umin, pie kura ir nodrošināta apmierinoša informācijas uztveršana.

Radiotehnikā par kvalitātes kritēriju kalpo lielumu attiecība signāls pret troksni uztvērēja izejā. Šai attiecībai ir jābūt ne mazākai par 20 dB AM diapazonos un ne mazākai par 26 dB uztverot signālus radiouztvērēja izejā FM diapazonā stereo režīmā. Uztvērēja jutību var ierobežot ne tikai mazā attiecība signāls pret trokšņiem, bet arī nepietiekams pastiprinājums visā uztveršanas traktā. Tāpēc izšķir maksimālo jutību un reālo jutību.

Reālo jutību nosaka kā minimālo signāla ieejas līmeni, kurš nodrošina standarta izejas jaudu Psl ar doto attiecību signāls pret trokšņiem izejā. To panāk pie vienāda minimālā ieejas signāla līmeņa, kas dod izejā standarta izejas jaudu. To nosaka, ja visi pastiprinājumu regulatori ir maksimālā stāvoklī. Ārzemju aparātu ar izejas jaudu, kas lielāka par 10 W, tehniskajā dokumentācijā  iesaka standarta izejas jaudu vienādu ar 0,5W. Uztvērēja jutību pēc sprieguma, izmantojot ārējo antenu, izsaka mikrovoltos μV vai arī milivoltos mV. Gadījumā, ja uztvērējs darbojas ar iebūvētu iekšējo antenu, tad, jutību nosakot, izmanto nevis spriegumu antenas ieejā, bet gan radioviļņu radīto lauka intensitāti.
Kristaps Bahmanis

**Kristaps Bahmanis** ( — ) bija latviešu jurists, publicists un politiķis. Vairāku Saeimas sasaukumu deputāts.

## Dzīvesgājums
[thumb|left|180px|LPNP valde: sēž no kreisās puses K. Bahmanis (sekretārs), [Jānis Rubulis|J. Rubulis (pr. biedrs), V. Zāmuēls (priekšsēdētājs), J. Palcmanis (pr. biedrs), K. Pauļuks (pr. biedrs), stāv no kreisās V. Siliņš, O. Nonācs, K. Skalbe, J. Akuraters, E. Laursons.]]
Dzimis Nīkrāces pagasta "Stirpeiķos". Piedalījās 1905. gada revolūcijā un 1907. gadā emigrēja uz Šveici. Pēc atgriešanās dzimtenē no 1914. gada strādāja par notāru Bauskā.

Pirmā pasaules kara laikā darbojās Latviešu bēgļu apgādāšanas centrālkomitejā (1915—1918). 1917. gadā Bahmanis bija Kurzemes Pagaidu Zemes padomes loceklis, LPNP sekretārs. Pēc tam, kad Ukrainas Centrālā Rada 1918. gada 25. janvārī proklamēja Ukrainas Tautas Republikas neatkarību, LPNP viņu iecēla par savu pārstāvi Kijivā.
No 1918. līdz 1920. gadam K. Bahmanis bija Ukrainas latviešu centrālkomitejas valdes loceklis, kā arī Latvijas pārstāvis Dienvidu Krievijā, Ukraina, Krimā, Donā, Kubaņā, Gruzijā un Armēnijā.

Ievēlēts 1. un 2. Saeimā, kur Bahmanis pārstāvēja Jaunzemnieku savienību. Pēc partijas neveiksmīgā starta 3. Saeimas vēlēšanās pievienojās Progresīvajai apvienībai, no kuras Bahmani ievēlēja 4. Saeimā.

Miris Vācu okupācijas laikā 1942. gada 12. martā savā dzīvoklī Rīgā. Apglabāts Rīgas Meža kapos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Saulcerīte Viese

**Saulcerīte Viese** (dzimusi  Jēkabpilī, mirusi  Rīgā) bija latviešu rakstniece un literatūrzinātniece.
Pētījusi Raini un Aspaziju, par viņiem ir sarakstījusi arī vairākas grāmatas.

## Dzīves gājums
Dzimusi  Jēkabpilī. 1955. gadā absolvēja Latvijas Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultāti, 1958. gadā sāka publicēt savus darbus. Strādāja Raiņa Literatūras un mākslas vēstures muzejā (1955—1973), izdevniecībā "Liesma" (1973—1978).

No 1978. līdz 1990. gadam Viese vadīja Latvijas Rakstnieku savienības Mežaparka attīstības biedrību. Rakstīja īsprozas grāmatas, pētījumus, sastādīja Raiņa gadagrāmatas laikā no 1975. līdz 1989. gadam, kā arī pirmos sešus Aspazijas Kopotus rakstus (1985—1988). Atmodas kustības laikā 1989. gadā bija iekļauta izolējamo inteliģences pārstāvju sarakstā.

Mirusi  Rīgā.

## Darbi
* *Randenes vasara*. Liesma, 1965
* *Pasaules dziesma*. Liesma, 1973
* *Aspazija*. Liesma,  1975
* *Raganiezis*. Liesma, 1976
* *Radīšanas brīnums*: esejas un piezīmes. Liesma, 1980
* *Jaunais Rainis*. Liesma, 1982
* *Mūža raksts*. Liesma, 1985
* *Кришьянис Барон. История жизни*. Liesma, 1985
* *Pie sliekšņa, pie avota*. Zvaigzne, 1989
* *Gājēji uz Mēnessdārzu*. Liesma, 1990
* *Dieviena*. Zvaigzne ABC, 1994
* *Mežaparks - nami, cilvēki, likteņi*. Preses nams, 1994
* *Mūžīgie spārni*. Jaunā Daugava, 2004

## Apbalvojumi un pagodinājumi
1968. gadā kļuva par Latvijas Rakstnieku savienības biedri, 1985. gadā saņēma Latvijas PSR Nopelniem bagātās kultūras darbinieces goda nosaukumu, 1990. gadā Raiņa prēmiju.

1995. gadā Viese apbalvota ar V šķiras Triju Zvaigžņu ordeni un Aspazijas balvu.

## Atsauces
Māris Melgalvs

**Māris Melgalvs** (dzimis  Rīgā, miris  Jūrmalā) bija latviešu dzejnieks.

## Biogrāfija

1975. gadā absolvējis Rīgas 49. vidusskolu. 1982. gadā absolvējis Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultātes Žurnālistikas nodaļu. Strādājis Raiņa Literatūras un mākslas vēstures muzejā (1982—1984, 1992—1995), žurnālā "Liesma" (1987—1990), vadījis laikraksta "Literatūra un Māksla" dzejas nodaļu (1987—1990). Tāpat bijis jauniešu fotostudijas "Īriss" vadītājs.

Dzejas publikācijas no 1976. gada. Izdevis četrus dzejoļu krājumus: "Meldijās iešana" (1980), "Labu vakar" (1984), "Sarmots ugunskurs" (1989), "Mākoņu pasts pienāk vēlu" (1997). 1985. gadā kļuvis par Latvijas Rakstnieku savienības biedru.

M. Melgalvs ir viens no galvenajiem rokgrupas "Pērkons" dziesmu tekstu autoriem, viņa dzeja izmantota slavenākajām grupas dziesmām - "Pie baltas lapas", "Balāde par gulbi", "Mana dienišķā dziesma", "Zaļā dziesma", "Gandrīz tautasdziesma", "Dziesma par sapumpurotu zaru" un citām.

## Bibliogrāfija
### Dzejoļu krājumi
* *Meldijās iešana*. Rīga: Liesma, 1980.
* *Labu vakar*. Rīga: Liesma, 1984.
* *Sarmots ugunskurs*. Rīga: Liesma, 1989.
* *Mākoņu pasts pienāk vēlu*. Rīga: Preses nams, 1997.

### Izlases
* *Lietus lāses pieskāriens*. Sast. G. Sēja. Rīga: Zvaigzne ABC, 2005.
* *Dejas virs bezizejas*. Sast. I. Čaklā. Rīga: Tapals, 2007.

## Atsauces
Edijs Veders

**Edijs Veders** (), īstajā vārdā **Edvards Luiss Seversons III** (, dzimis ), ir amerikāņu mūziķis, dziedātājs un dziesmu autors. Vislielāko atpazīstamību ieguvis kā alternatīvā roka grupas *[[Pearl Jam]]* solists. Spēcīgā vokāla dēļ viņš kļuvis par alternatīvā roka ikonu. Žurnāls *[[Rolling Stone]]* ierindojis Vederu 7. vietā savā Visu laiku labāko solistu topā. Edijs Veders piedalās arī projektos kopā ar citiem mūziķiem. 2007. gadā viņš laida klajā savu pirmo solo albumu, kurā bija iekļauta mūzika no filmas "Savvaļā" (2007).

Viņa otrais albums *"Ukulele Songs"* tika izdots 2011. gada 31. maijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Bordo I universitāte

**Bordo I Universitāte ** () ir Francijas valsts universitāte, kas atrodas Bordo, Akvitānijā. Bordo I ir kopā 10 akadēmiskie departamenti, ar spēcīgu uzsvaru uz zinātnisko un tehnoloģisko izpēti.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Jops Zūtemelks

**Hendriks Gerarduss Jozefs "Jops" Zūtemelks** (; dzimis  Hāgā) ir bijušais profesionālais Nīderlandes šosejas riteņbraucējs, kurš ir pārcēlies uz dzīvi Francijā. Viņš uzsāka un finišēja *[[Tour de France]]* 16 reizes — rekords, kurā viņam līdzināties spējis tikai Džordžs Hinkapī 2012. gadā. 1980. gadā viņš sacensībās uzvarēja, kā arī ir ierindojies astotais, piektais, ceturtais (trīsreiz) un otrais (sešreis). 1985. gadā viņš 38 gadu vecumā uzvarēja Pasaules čempionāta grupas braucienā. Pēc karjeras beigām viņš pievērsās viesnīcas vadīšanai Mo pilsētā, netālu no Parīzes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gustavs Vanags

**Gustavs Vanags** (dzimis , miris ) bija latviešu  ķīmiķis organiķis. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem. Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1891. gada 10. martā Sniķeres muižas Rungu mājās (tagad Ukru pagastā). Mācījās Jelgavas klasiskajā ģimnāzijā, 1910. gadā iestājās Rīgas Politehniskajā institūtā. Pēc atgriešanās no bēgļu gaitām Krievijā, 1921. gadā beidza studijas Latvijas Universitātē. 

1932. gadā G. Vanags aizstāvēja ķīmijas doktora grādu, strādāja par LU Ķīmijas fakultātes Organiskās ķīmijas katedras vadītāju, no 1958. līdz 1965. gadam bija Rīgas Politehniskā institūta Organiskās ķīmijas katedras vadītājs. Darbojās arī Zinātņu akadēmijas Ķīmijas institūtā un Organiskās sintēzes institūtā, kur vadīja pētījumus ciklisko beta diketonu, it īpaši indāndiona, ķīmijā.  Gustavs Vanags un viņa skolnieki radījuši vairākus  medicīnā, lauksaimniecībā un analītiskajā ķīmijā lietojamus produktus (omefīnu, bindonu, nitroindāndionu, ratindānu).

Miris pēkšņā nāvē 1965. gada 8. maijā Rīgā. 13. maijā apglabāts Meža kapos.

## Piemiņa
Gustava Vanaga vārdā nosaukta 1967. gadā dibināta prēmija (tagad balva), ko reizi divos gados pasniedz par labākajiem darbiem ķīmijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Šķirklis letonika.lv 
* Izstāde „Gustavs Vanags un organiskā ķīmija Latvijā”
Kaliksts

**Kaliksts** var būt:

* Kaliksts I — Romas pāvests no 217. līdz 222. gadam;
* Kaliksts II — Romas pāvests no 1119. līdz 1124. gadam;
* Kaliksts III — Romas pāvests no 1455. līdz 1458. gadam.
Kaliksts I

**Pāvests Kaliksts I** (, dzimšanas gads nav zināms, miris ) bija Romas bīskaps  no 217. līdz 222. gadam un līdz ar to katolisma tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem.

Gandrīz visa informācija par šo pāvestu ir atrodama viņa pretinieka Romas baznīcas teologa Ipolīta darbā *Philosophumena*, tādēļ tās patiesums tiek apšaubīts. Pirms kļuva par pāvestu, Kaliksts I tika izsūtīts uz Sardīniju strādāt raktuvēs.

Atgriezies Romā viņš pāvesta Zefirīna laikā kļuva par priesteri, pēc Zefirīna nāves — par Romas pāvestu. Daļa no garīdzniekiem par pāvestu ievēlēja Ipolītu.

Ipolīts Kalikstu apsūdzēja ķecerībā. Pēc nāves Kaliksts I tika kanonizēts un pasludināts par svēto, tomēr viņa mocekļa nāve tikusi apšaubīta.

Kaliksts I ir kapsētu strādnieku aizbildnis.

## Ārējās saites
Autobuss (riteņbraukšana)

**Autobuss** jeb **grupeto** () ir riteņbraukšanas termins, kurš apzīmē riteņbraucēju grupu šosejas riteņbraukšanas sacensībās, kura izveidojusies aiz vadošā pelotona.

Autobuss parasti veidojas daudzdienu sacensību kalnu posmos, kur braucēji, kuri nav kalnu braukšanas speciālisti, atkrīt no peletona aizmugures kāpuma laikā. Pamazām atkrīt daļa braucēju un sacensību beigās jau veido lielāku grupu. Šie braucēji parasti ir sprinteri vai *[[gregari]]*, kurus neuztrauc viņu finiša pozīcijas kalnu posmos. Viņu galvenais mērķis ir finišēt pirms laika ierobežojuma beigām, lai tādu daudzdienu sacensību kā *[[Tour de France]]* nākamajā posmā varētu turpināt sacensības.

Ja autobuss ierodas pēc laika ierobežojuma beigām, organizatori var pagarināt šo ierobežojumu, ja autobusa sastāvā ir vairāk kā 20% braucēju. Ja braucēji ir atpalikuši arī no autobusa, viņi gandrīz vienmēr tiks izslēgti no turpmākajām sacensībām, ja vien nav cietuši kādā sacīkšu negadījumā. Laika ierobežojums tiek noteikts pēc organizatoru ieskatiem, *Tour de France* tiek izmantoti atšķirīgi koeficienti, atkarībā no sacensību posma grūtības pakāpes. Šie koeficienti tiek izteikti kā procenti no posma uzvarētāja laika.

Tā kā autobusa dalībniekiem ir kopīgas "izdzīvošanas" intereses, braucēji ir vairāk noskaņoti palīdzēt viens otram, salīdzinot ar galveno peletonu. Braucēji bieži izlīdz viens otram ar pārtiku un dzērienu, pat ja pārstāv atšķirīgas komandas.

## Atsauces
Vilfrids Mihails Voiničs

**Vilfrids Mihails Voiničs** (, ; dzimis **Mihals Habdanks-Vojņičs** () , miris ) bija lietuviešu revolucionārs un bibliofils.

## Dzīvesgājums
Dzimis Telšos šļahtiču ģimenē. Beidza ģimnāziju Suvalkos. Iestājās Maskavas Universitātē studēt tieslietas. 1885. gadā arestēts par darbošanos pagrīdes organizācijā "Proletariāts" un izsūtīts uz Sibīriju, iesākumā uz Tunkas ciemu Burjatijā, vēlāk uz Irkutsku.

1890. gadā viņš izbēga no nometinājuma un nokļuva Londonā. 1893. gadā apprecējās ar matemātiķa Džordža Būla meitu Eteli Liliānu (vēlāko romāna "Dundurs" autori). 1895. gadā, pārtraukdams revolucionāro darbību, atvēra Londonā grāmatveikalu. 1914. gadā atvēra grāmatveikalu arī Ņujorkā.

## Voiniča manuskripts
1912. gadā Itālijā iegādājās t.s. Voiniča manuskriptu — 240 lapaspušu biezu 15. gadsimta manuskriptu, sarakstītu līdz mūsdienām neatšifrētā rakstā ar dīvainu augu zīmējumiem.

## Ārējās saites
Mastu rajons

**Mastu rajons** () jeb **Mostu rajons** () ir Grodņas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Grodņas apgabala Ščučinas, Dzjatlavas, Zeļvas, Vavkaviskas, Bjerastavicas un Grodņas rajoniem.

## Ārējās saites
Masti

**Masti** () jeb **Mosti** () ir pilsēta Baltkrievijas rietumos uz dienvidaustrumiem no Grodņas pie Nemunas upes. Dzelzceļa mezgls. Mēbeļu kombināts, pārtikas rūpniecības uzņēmumi.

Rakstos pirmoreiz minēti 1486. gadā. Līdz Polijas Trešajai dalīšanai 1795. gadā, kad Masti iekļāvās Krievijā, tā bija Lietuvas lielkņazistes (Žečpospolitas) sastāvā. Starp pasaules kariem — Polijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Masti vietnē "Baltkrievijas globuss"
Aleksejs Antonovs

**Aleksejs Antonovs** (; dzimis , miris ) bija Baltkrievijā dzimis krievu / poļu izcelsmes padomju ģenerālis, štāba virsnieks. Viens no 17 Uzvaras ordeņa kavalieriem.

Dzimis Grodņā, karavīra ģimenē. Sākoties Pirmajam pasaules karam iesaukts armijā. Piedalījās kaujās Rietumukrainā, kur ievainots. Krievijas pilsoņu kara laikā piedalījās kaujās pret Deņikinu un Vrangeli. 1931. gadā beidza Frunzes akadēmiju. No 1938. līdz 1941. gada martam - pasniedzējs Frunzes akadēmijā.

Sākoties Vācijas iebrukumam PSRS Otrajā pasaules kara laikā, Antonovs tika iecelts par dažādu frontu štāba priekšnieku. 1942. gada beigās tika pārcelts darbā Ģenerālštābā. No 1943 gada pavasara Ģenerālštābā piedalījās visu būtisko padomju kara operāciju plānošanā. Šeit viens Antonova galvenajiem pienākumiem bija katru dienu ziņot personiski Staļinam par stāvokli frontē. Piedalījās gan Jaltas, gan Potsdamas konferences darbā.

Pēc kara - Aizkaukāza kara apgabala priekšnieks. No 1955. līdz nāvei 1962. gadā - Varšavas pakta štāba priekšnieks.

## Ārējās saites

*Antonova biogrāfija
Antonovs

**Antonovs** (, no personvārda Antons (*Анто́н*); sieviešu dzimtē Antonova (*Анто́нова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksejs Antonovs (*Алексей Антонов*; 1896—1962) — krievu—poļu izcelsmes padomju ģenerālis;
* Anatolijs Antonovs — Anatolija Lunačarska vārds neilgi pēc piedzimšanas;
* Oleksijs Antonovs (*Олексі́й Анто́нов*; 1986) — Ukrainas futbolists;
* Sergejs Antonovs (1884—1956) — Latvijas krievu arhitekts.
Navahrudakas rajons

**Navahrudakas rajons** () jeb **Novogrudokas rajons** () ir Grodņas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Grodņas apgabala Ivjes, Kareļiču, Dzjatlavas un Ļidas rajoniem, Brestas apgabala Baranaviču rajonu un Minskas apgabala Stovbcu rajonu.

## Ārējās saites
Baltezera iela

**Baltezera iela** var būt:

* iela republikas pilsētās:
** Baltezera iela — iela Jūrmalā
** Baltezera iela — iela Rīgā
* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Baltezera iela — iela Ādažu novada Baltezerā
** Baltezera iela — iela Ķekavas novada Ķekavas pagasta Katlakalnā

## Skatīt arī
* Baltezers
Navahrudaka

**Navahrudaka** ( — 'jaunā pilsētiņa'), **Navahradaka** (*Наваградак*) jeb **Novogrudoka** () ir pilsēta Baltkrievijas rietumos uz austrumiem no Grodņas. Viena no senākajām Baltkrievijas pilsētām un vēsturiski viena no Melnās Krievzemes un Lietuvas lielkņazistes politiskajiem un kultūras centriem.

No 13. gadsimta Navahrudaka bija Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā, pēc tam Polijas-Lietuvas kopvalsts (1569—1795), Krievijas Impērijas (1795—1915), Polijas Republikas (1921—1939), Ostlandes (1941—1944) un Baltkrievijas PSR (1939—1941, 1944—1991) sastāvā.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1044. gadā, saistībā ar Kijivas lielkņaza Jaroslava Vladimiroviča karagājieniem pret jātvingiem, lietuviešiem un mazoviešiem. Mindaugs 13. gadsimtā iekļāva Navahrudaku Lietuvas dižkunigaitijā. Daļa vēsturnieku uzskata, ka Navahrudaka kļuva par Mindauga rezidences pilsētu un vietu, kur Mindaugs tika kronēts par Lietuvas karali.
1422. gada februārī Navahrudakā Jagailis apprecējās ar savu ceturto sievu Halšanu Sofiju. 1706. gadā Lielā Ziemeļu kara laikā zviedri nopostīja Navahrudakas pili.

Polijas-Lietuvas kopvalsts laikā Navahrudaka bija viena no vietām, kur sanāca Lietuvas tribunāls. 1799. gadā Navahrudakas baznīcā tika kristīts Ādams Mickēvičs. No 1507. līdz 1795. gadam un no 1921. līdz 1939. gadam Navahrudaka bija vojevodistes centrs. Otrā pasaules kara laikā pēc Polijas kampaņas pilsēta atradās vispirms Baltkrievijas PSR, tad Ostlandes sastāvā. Ļidas apkārtnē darbojās gan poļu partizāni no *[[Armia Krajowa]]*, gan padomju partizāni, gan ebreju partizāni jeb t.s. Beļsku partizāni. 1943. gada augustā Navahrudakas pievārtē gestapo nošāva 11 katoļu mūķenes (). Pēc kara beigām tā atradās Baltkrievijas PSR (1944—1991).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Navahrudaka vietnē "Baltkrievijas globuss"
Alberta iela (Rīga)

**Alberta iela** ir iela Rīgas Centrā (Klusajā centrā). To uzskata par Rīgas jūgendstila apbūves pērli. Ielas kopējais garums ir 255 metri, tā klāta ar bruģa segumu.

Visi Alberta ielas nami ir arhitektūras pieminekļi. Šeit atrodas arī virkne sabiedrisku iestāžu, tostarp Rīgas Jūgendstila muzejs, Jaņa Rozentāla un Rūdolfa Blaumaņa muzejs, Beļģijas, Īrijas un Ungārijas vēstniecības, līdz 2015. gadam atradās Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultāte.

## Nosaukums
Alberta iela tika ierīkota 1900. gadā.  saistībā ar Rīgas 700. jubileju tā tika nosaukta par Alberta ielu (, ) Rīgas dibinātāja bīskapa Alberta piemiņai.

Pēc Latvijas okupācijas ielu  pārdēvēja par **Friča Gaiļa ielu** (komjaunieša Friča Gaiļa vārdā), 1941. gadā Hartknoha vārdā par *Hartknochstraße*,  Alberta Holandera vārdā par *Hollanderstraße.*  tika atjaunots Friča Gaiļa ielas nosaukums, savukārt  iela atguva savu pašreizējo nosaukumu.

## Vēsture
thumb|260px|Alberta iela pirms Pirmā pasaules kara
thumb|260px|Alberta iela pirms Pirmā pasaules kara (otra puse)
Alberta ielas apbūve tika veikta no 1901. līdz 1908. gadam, namu autori ir Mihails Eizenšteins, Konstantīns Pēkšēns, Pauls Mandelštams, Eižens Laube u.c.

## Ēkas

;Piezīmes

## Ielu savienojumi
Alberta iela ir savienota ar šādām ielām:
* Strēlnieku iela (T veida krustojums)
* Antonijas iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Jūgendstils Rīgā
Alberta iela

**Alberta iela** var būt:

* Alberta iela — iela Baložos;
* Alberta iela — iela Daugavpilī;
* Alberta iela — iela Rīgā;
* Alberta iela — iela Saulkrastos.

## Skatīt arī
* Alberta Kronenberga iela
* Alberta Vītola iela
* Alberta laukums
* Alberts
* Bīskaps Alberts
Helgolande

**Helgolande** (, ) ir Vācijai piederoša salu grupa Ziemeļjūrā pie Helgolandes līča ieejas, aptuveni  no kontinenta krasta. Salu grupu veido divas salas — 1 km² lielā galvenā sala (*Hauptinsel*) un 0,7 km² lielā Dina (*Düne*). Administratīvi ietilpst Šlēsvigas-Holšteinas federālajā zemē, kur veido atsevišķu pašvaldību. 

Līdz 1807. gadam salas kontrolēja Dānija, bet līdz 1890. gadam — Lielbritānijas impērija.

No 1945. līdz 1952. gadam tajā laikā neapdzīvotās salas ietilpa Britu okupācijas zonā. 1947. gada 18. aprīlī britu kara flote galvenajā salā detonēja 6700 tonnas sprāgstvielu ar mērķi pilnībā iznīcināt salu kā potenciālu vācu kara flotes bāzi. Sprādziena rezultātā izveidojās krāteris vairāk kā  diametrā un sprādziens ir viens no spēcīgākajiem, kurā nav izmantoti kodolieroči.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ernsts Lubičs

**Ernsts Lubičs** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes vācu/amerikāņu kinorežisors, aktieris, scenārists un producents. Pazīstams ar raksturu komēdijām. Trīs reizes nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais režisors — par filmām ''The Patriot'' (1928), *[[The Love Parade]]* (1929), *[[Heaven Can Wait]]* (1943). 1947. gadā ieguvis Kinoakadēmijas goda balvu par izcilu ieguldījumu kinomākslā. Režisējis arī tādas filmas kā *[[Trouble in Paradise]]* (1932), *[[Design for Living]]* (1933), "Ņinočka" (*Ninotchka*, 1939), "Veikaliņš aiz stūra" (1940) un "Būt vai nebūt" (1942).

Dzimis Berlīnē šūšanas uzņēmuma īpašnieka ģimenē. 1911. gadā iestājās Maksa Reinharda *Deutsches Theater* trupā. 1913. gadā debitēja kā kinoaktieris, 1914. gadā — kā režisors. 1920. gadā pēdējo reizi parādījās aktiera lomā, pēc šī laika koncentrējoties uz režisora darbu. 1922. gada decembrī vienlaicīgi ar Polu Negri pārcēlās uz Holivudu. Miris 1947. gadā un apglabāts *[[Forest Lawn Memorial Park]]* kapsētā Glendeilā (Kalifornijā). 

## Atsauces

## Ārējās saites
Sloņimas rajons

**Sloņimas rajons** (, ) ir Grodņas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Grodņas apgabala Zeļvas un Dzjatlavas rajoniem, Brestas apgabala Baranaviču, Ivaceviču un Pružanu rajoniem.

## Ārējās saites
Sloņima

**Sloņima** (, ) ir pilsēta Baltkrievijas rietumos uz dienvidaustrumiem no Grodņas pie Isas upes ietekas Ščarā. Pie pilsētas - Baltkrievijas armijas kara bāze (11. gvardes mehanizētā brigāde). Uz ziemeļaustrumiem no pilsētas atrodas Krievijas radionavigācijas sistēmas CHAYKA raidītājs.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1252. gadā. Bija cīņu objekts starp Lietuvu un Kijivas Krievzemi, līdz 13. gadsimta beigās iekļāvās Lietuvas dižkunigaitijas valstī, vēlāk līdz Polijas Trešajai dalīšanai Sloņima bija Polijas-Lietuvas kopvalsts (1569-1795) sastāvā. Īpaši Sloņima uzplauka starp 1631. un 1685. gadu, kad tajā notika Lietuvas seima sēdes. 18. gadsimta beigās Sloņima bija kņaza Mihala Kazimeža Ogiņska (*Michał Kazimierz Ogiński*, 1729-1800) rezidence. Ar Ogiņska gādību pie Sloņimas tika izbūvēts Ogiņska kanāls, kas savienoja Nemunas un Dņepras baseinus.

Pēc Polijas dalīšanām Sloņimu iekļāva Krievijas Impērijā (1795-1915), pēc Pirmā pasaules kara - Polijas (1921-1939) sastāvā. Otrā pasaules kara laikā pilsēta ietilpa Baltkrievijas PSR un Ostlandes sastāvā. Pēc kara tā atkal atradās Baltkrievijas PSR (1944-1991).

Sloņima ir viena no britu kompānijas "Marks & Spencer" dibinātāja - Mihala Marksa (*Michał Marks*; 1859, 1863 vai 1864 – 1907) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sloņima vietnē "Baltkrievijas globuss"
Big Sean

**Šons Maikls Andersons** (), plašāk pazīstams kā ***Big Sean***, ir amerikāņu reperis, mūziķis un tekstu autors. Dzimis Santamonikā, Kalifornija, ASV. Dzīvo Detroitā, Mičigana, ASV.

## Biogrāfija
Big Sean piedzima Santamonikā (Kalifornija, ASV). Divu mēnešu vecumā viņš kopā ar savu māti un vecmāmiņu pārcēlās uz sešu kilometru attālo Detroitu. Viņš ir pabeidzis Detroitas Valdorfpedagoģijas skolu un Detroitas Tehnisko vidusskolu. Vidusskolas beigās viņš sadraudzējās ar WHTD- Detroitas hip-hop radio. Katru nedēļu viņš piedalījās radio veidotajās hip-hop kaujās. 2005. gadā Kanye West bija ieradies sniegt interviju radio. To uzzinājis, Big Sean devās uz radio, lai satiktu Kanye West un iedotu savus ierakstus. Sākumā Wests negribēja viņā klausīties, bet vēlāk deva iespēju viņam pierādīt savas spējas. Kanye West patika tas, ko bija dzirdējis un paņēma demo ierakstus no Big Sean. Pēc diviem gadiem Kanye West un Big Sean ierakstīja savu pirmo albumu GOOD Music.
Pediatrija

[thumbnail|235px|[Jaundzimušais|Jaundzimušā pārbaude]]
**Pediatrija** (, *pais* — ‘bērns’; , *iatreía* — ‘ārstēšana’) ir medicīnas nozare par bērnu un pusaudžu slimībām un to ārstēšanu. Ārstus, kas ir praktizējušies šajā nozarē, sauc par **pediatriem**. Pediatri novēro, vai bērns attīstās normāli un veic preventīvus pasākumus pret slimībām. Viens no šiem pasākumiem ir imūnsistēmas nostiprināšana. To parasti veic ar vakcīnu palīdzību. Pediatri stāsta arī vecākiem kā pareizi nodrošināt bērnam drošus apstākļus un par pareizu uzturu. Pediatrija ir cieši saistīta ar bērnu un pusaudžu higiēnu un pedagoģiju.

Līdz 19. gadsimtam vidēji katrs piektais bērns nomira līdz 5 gadu vecuma sasniegšanas brīdim. Visbiežāk to nāves cēloņi bija infekcijas slimības. Pēc tam, sākot attīsties pediatrijai, šis rādītājs samazinājās.
Dabasu Durovys

**Dabasu Durovys** (no latgaliešu valodas — 'debesu durvis') ir 2006. gada sākumā Daugavpilī izveidota Latvijas rokgrupa. Lielākā daļa dziesmu tekstu ir latgaliešu valodā, taču atsevišķas dziesmas tiek izpildītas latviešu un angļu valodā. Dabasu Durovys ir viena no pirmajām un nedaudzajām grupām, kas sāka dziedāt rokmūziku latgaliešu valodā. Tā ir ierakstījusi pirmās zināmās blūza („Vipingys blūzs”) un diksilenda („Vacais mašinists”) dziesmas latgaliešu valodā.

## Vēsture
2008. gadā grupa izlaida savu debijas albumu „Ļepetņīks” (). Kā daudzas citas jaunās Latvijas grupas, Dabasu Durovys tās pirmsākumos ir piedalījusies dažādos konkursos, kā, piemēram, „Mic Rec bārs open” 2007. gadā, ČBK jauno grupu festivālā 2010, 2013, 2014 gadā, mūzikas festivālā „Bildes”.

2012. gada rudenī tika izdots grupas otrais albums ar nosaukumu „Styklu Vītā Skaņa”. Tā nosaukums norāda uz ideju, ka pasauli var redzēt ne tikai vizuāli, bet arī caur skaņu. Albums tika atzinīgi novērtēts un nominēts Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvai, grupa saņēma iespēju apbalvošanas ceremonijā izpildīt albumā iekļauto dziesmu „Sajiutu Īluopi” (), gūstot pirmo nopietno publicitāti valsts mērogā. Albums, Dziesma „Pusnakts Triādis” un videoklips šai dziesmā saņēma arī Latgales Kultūras gada balvu „Boņuks”. Togad grupa piedalījās festivālā *[[Summer Sound]]* Liepājā.

2013. gadā grupai pievienojās 20. gadsimta 90. populārās Latvijas progresīvā roka grupas „Elpa” basģitārists Valdis Rundzāns. 2014. gadā grupa izdeva savu trešo albumu ar nosaukumu „Bāka”. Albuma galvenais vēstījums — katram ir jāmeklē nodarbošanās vai sirdslieta, kas izdodas vislabāk — jāizvirza mērķis un neskatoties uz grūtībām, jāiet pretī savai „Bākai”. Albums nominēts Latvijas mūzikas ierakstu gada balvai „Zelta Mikrofons”. Visatpazīstamākā albuma dziesma „Sejas grāmata” veiksmīgi debitējusi Latvijas Radio 2 dziesmu aptaujā „Muzikālā banka”, 2014. gadā ieņemot 9. vietu.

2016. gadā tika izdots albums "Pādys Runoj" kurā grupa filozofiski apspēlēja klusuma tēmu. Albuma vāka noformējumam tika izmantots morzes ābeces kods. Dziesma "Šūpuļdziesma" startēja 2015 dziesmu aptaujā "Muzikālā Banka" iegūstot 12. vietu.

Grupa ietekmējusies no 60. gadu popa un rokmūzikas, folkroka, blūza un britu poproka. Uzstājoties vairāk nekā 20 reizes gadā, grupa sniegusi koncertus arī Lietuvā (2007, 2009, 2011, 2012), Portugālē (2010) un Austrālijā (2011) un Polijā (2015)

## Radio singli

## Diskogrāfija
* Lepetnīks (2008)
* Styklu Vītā Skaņa (2012)
* Bāka (2014)
* Pādys Runoj (2016)

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa

## Atsauces
Metafora

**Metafora** (, *metaphorá* — ‘pārnešana’) ir plašākā nozīmē jebkurš tēlains, pārnestā nozīmē lietots vārds, izteiciens un izteiksmes līdzeklis. Tas ir pārnestā nozīmē izmantots tēlains vārds vai frāze, vārdu savienojums vai teiciens, kurā viena priekšmeta vai parādības iezīmes un līdzības vai pretstata pamati attiecinātas, pārnestas uz citu priekšmetu vai parādību. Piemēram, vēja elpa, jūra vaid, saulains smaids. Vēl tajā tiek izmantoti salīdzinājumi ar kopīgām iezīmēm un kas tiek lietots cita vārda vietā uz priekšstatu un nozīmju līdzības pamata.

Metafora ir viens no mākslinieciskās izteiksmes līdzekļiem. Par metaforām izmanto lietvārdus, īpašības vārdus un darbības vārdus. Metaforas bieži tiek izmantotas dzejā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andrejs Krisons

**Andrejs Krisons** (dzimis , miris ) bija latviešu basketbolists, Latvijas basketbola izlases dalībnieks.

Studējot Latvijas Universitātē, iestājās studentu korporācijā Tervetia, spēlēja sporta biedrības "Universitātes sports" basketbola komandā.

Latvijas basketbola izlases sastāvā aizvadījis 4 spēles. Bija iekļauts Latvijas izlases sastāvā startam 1935. gada Eiropas čempionātā, kur Latvijas izlase kļuva par čempioniem, taču uz laukuma neizgāja un saskaņā ar noteikumiem par Eiropas čempioniem kļuva tikai tie spēlētāji, kas piedalījušies vismaz vienā spēlē. Piedalījās 1937. gada Eiropas čempionātā, kas norisinājās Rīgā un kurā Latvijas izlase izcīnīja 6. vietu.

Divas reizes Latvijas studentu basketbola izlases sastāvā piedalījās vispasaules studentu spēlēs, 1935. gadā Budapeštā un 1937. gadā Parīzē izcīnīja pirmo vietu.

Spēlējis arī futbolu, 1931. gadā Latvijas izlasē aizvadījis vienu spēli.

Otrā pasaules kara laikā bija iesaukts Latviešu leģiona 15. divīzijā, kritis gūstā un miris kara hospitālī Austrumprūsijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* FIBA Europe.com profils
Neiespējamā misija (filma)

**"Neiespējama misija"** () ir 1996. gada ASV spiegu filma. Filmas režisors ir Braiens De Palma. Filmas sižets balstīts uz tāda paša nosaukuma seriāla motīviem.

Vēlāk ir uzņemtas vēl 5 filmas, tādējādi šī filma ir pirmā no "Neiespējamās misijas" filmu cikla.

## Sižets
Atklājas, ka Centrālās izlūkošanas pārvaldes (CIP) Prāgas birojā ir iefiltrējies dubultaģents. Dubultaģenta noskaidrošanai tiek veikta specoperācija, kurā inscenē operatīvo darbinieku saraksta nolaupīšanu, bet tās laikā saraksts tiek nozagts un iet bojā visi CIP aģenti, izņemot Ītanu Hantu, kuru sāk turēt aizdomās nodevībā un savu kolēģu nogalināšanā. Ītanam nākas patstāvīgi atklāt dubultaģentu, kurš sevi dēvē par Ījabu. Internetā Ītans atrod Ījaba darba pasūtītāju Maksi, kam apmaiņā pret Ījaba īsto vārdu un 10 miljoniem dolāru viņš piedāvā īsto sarakstu, kas glabājās CIP ģenerālštābā Lenglijā. Savā jaunajā komandā Ītans savervē Prāgā brīnumaini izdzīvojušo algotni un bijušo CIP hakeri Klēru, ar ko piekļūst CIP galvenajam datoram un iegūst īsto operatīvo darbinieku sarakstu. Ītans saprot, ka dubultaģents ir Prāgas biroja vadītājs un viņa tuvs draugs Džims, kurš vilcienā Londona—Parīze, kur notiek Ītana darījums ar Maksi, sevi atklāj, nošauj savu sievu un Ītana līdzdalībnieci Klēru, atņem Ītanam naudu un ar helikopteri mēģina pamest vilcienu.

## Lomās
* Toms Krūzs — Ītans Hants
* Džons Voits — Džims Felpss
* Emanuela Beāra — Klēra Felpsa
* Henrijs Černijs — Jūdžīns Kītridžs
* Žans Reno — Francs Krīgers
* Vings Reimss — Luters Stikels
* Kristīna Skota Tomasa — Sāra Deivsa
* Vanesa Redgreiva — Maksis
* Ingeborga Dapkūnaite — Hanna Viljamsa
* Emilio Estevess — Džeks Harmons

## Ārējās saites
PROITERES

**PROITERES** (no ; ) ir Japānas studentu pavadonis, kas paredzēts elektriskā dzinēja un citu iekārtu izmēģināšanai. Tas palaists 2012. gada septembrī.

Projektu realizēja Osakas tehnoloģiju institūts (OIT) studenti. Kosmiskais aparāts ir kuba formā ar malām 29 cm garumā, masa ir 14,5 kg. Tā orientāciju telpā nodrošina elektromagnētiskā spole izvēršama masta galā. Pavadonis apgādāts ar eksperimentālu pulsējošās plazmas dzinēju.

Galvenie uzdevumi:
# radioamatieru frekvenču divpusējo radio signālu īpašību eksperimentāla pārbaude;
# sakaru izmēģinājumi ar aparatūru, kas veidota no plaša patēriņa elektronikas;
# pavadoņa sekošanai un sakaru nodibināšanai no amatieru zemes stacijā visā pasaulē;
# elektriskā raķešdzinēja izmēģināšana;
# Kansai apgabala, īpaši Osakas, novērošana ar augstas izšķirtspējas kameru.

*PROITERES* tika palaists  04:23 UTC ar nesējraķeti PSLV-CA no Satiša Dhavana kosmosa centra. Tas bija sekundārā krava Francijas Zemes novērošanas pavadonim SPOT 6.

Signāli no pavadoņa tika uztverti līdz 14. septembrim, kad tā orientācija kļuva nestabila. Tad signālu uztvēra 21. septembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* PROITERES  Osaka Institute of Technology 
* PROITERES Gunter's Space Page
Smarhoņas rajons

**Smarhoņas rajons** () jeb **Smorgoņas rajons** () ir Grodņas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Grodņas apgabala Ašmjanu un Astravjecas rajoniem un Minskas apgabala Viļejkas, Maladzječnas un Valožinas rajoniem.

## Ārējās saites
Larsen

***Larsen***  ir oriģinālā rakstība vairākiem ģermāņu cilmes uzvārdiem. Tas var būt:
* Larsens/Larsena — dāņu/norvēģu cilmes uzvārds;
* Lāšons/Lāšone — zviedru cilmes uzvārds;
* *Larsen* — SIA "Karavela" zivju konservu zīmols

## Skatīt arī

* Larsena šelfa ledājs (*Larsen Ice Shelf*).
Smarhoņa

**Smarhoņa** () jeb **Smorgoņa** () ir pilsēta Baltkrievijas rietumos uz ziemeļaustrumiem no Grodņas.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1503. gadā. Līdz Polijas Trešajai dalīšanai Smarhoņa bija Polijas-Lietuvas kopvalsts (1569-1795) sastāvā. Pilsētiņa iesākumā Zenoviču, vēlāk Radzivilu īpašumā. 17. un 18. gadsimtā pie pilsētas Radzivili bija ierīkojuši dresēto lāču skolu. Pēc Polijas dalīšanām Smarhoņa iekļāvās Krievijas Impērijā (1795-1915). 1812. gada kara laikā Smarhoņā Napoleons nodeva karaspēka vadību Miratam, pats dodamies uz Parīzi. 19. gadsimta beigās Smarhoņa bija ādas un apavu ražošanas centrs. Pilsēta gandrīz pilnīgi nopostīta Pirmā pasaules kara laikā. Pēc Pirmā pasaules kara - Polijas (1921-1939) sastāvā. Otrā pasaules kara laikā pilsēta ietilpa Baltkrievijas PSR un Ostlandes sastāvā. Pēc kara tā atkal atradās Baltkrievijas PSR (1944-1991).

Smarhoņa ir ebreju dzejnieka (rakstījis jidišā) Abrahama Suckevera (*Avrom Sutskever*, 1913-2010), kā arī rakstnieka un politiķa Uladzimira Ņakļajeva (*Уладзімір Някляеў*, 1946) dzimtā pilsēta.

Smarhoņā atrodas Smarhoņas agregātu rūpnīca (), kas ražo iekārtas Minskas traktoru rūpnīcai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Smarhoņa vietnē "Baltkrievijas globuss"
995. gads

**995. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Ūlofs Klēpja karalis kļuva par Zviedrijas karali.
* Konstantīns III Alpins kļuva par Skotijas karali.
* Olafs I kļuva par Norvēģijas karali.

## Dzimuši
* Olafs II Haraldsons, Norvēģijas karalis (miris 1030. gadā)
* *iespējams*
** Knuts Lielais, Dānijas, Norvēģijas un Anglijas karalis (miris 1035. gadā)

## Miruši
* Ēriks Uzvarētājs, Zviedrijas karalis (dzimis ap 945. gadu)
* Kenets II Alpins, Skotijas karalis (dzimis pirms 954. gada)
* Hākons Sigurdsons, Norvēģijas faktiskais valdnieks (dzimis ap 937. gadu)
Izraēlas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Izraēlas novietojums]]
**[[Izraēla]]s administratīvais iedalījums** sastāv no **6 apgabaliem** (, *mehozot*, viensk.: *mahoz*). Savukārt apgabali iedalās **15 apriņķos** (, *nafot*, viensk.: *nafa*).

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Apgabali

## Skatīt arī
* Izraēlas pilsētu uzskaitījums

## Atsauce
1020. gads

**1020. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* normaņi pakļāva teritorijas mūsdienu Itālijas dienvidos.

## Miruši
* Leifs Eriksons, islandiešu jūrasbraucējs un pirmais zināmais eiropietis, kurš atklāja Ziemeļameriku (dzimis 980. gadā)
* *iespējams*
** Firdousī, persiešu dzejnieks (dzimis ap 940. gadu)
1315. gads

**1315. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 24. augusts — Luijs X tika kronēts par Francijas karali.
* 15. novembris — notika Morgartenes kauja, kurā šveicieši sakāva Austriju un nodrošināja Šveices Konfederācijas neatkarību.

### Nezināms datums

## Dzimuši

## Miruši
* 15. augusts — Burgundijas Margarita, Francijas karaliene, Francijas karaļa Luija X pirmā sieva (dzimusi 1290. gadā)
Svislačas rajons

**Svislačas rajons** () jeb **Svisločas rajons** () ir Grodņas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Grodņas apgabala Bjerastavicas un Vavkaviskas rajoniem un Brestas apgabala Pružanu rajonu, kā arī Poliju.

## Ārējās saites
Svislača

**Svislača** () jeb **Svisloča** () ir pilsēta Baltkrievijas rietumos uz dienvidiem no Grodņas.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1252. gadā. Līdz Polijas Trešajai dalīšanai no 1569 līdz 1795. gadam Svislača bija Polijas-Lietuvas kopvalsts. Pēc Polijas dalīšanām no 1795. līdz 1915. gadam Svislača bija Krievijas Impērijā. 19. gadsimta sākumā Svisločas skolā mācījās mūziķis un mākslinieks Napoleons Orda (*Напалео́н О́рда*, 1807-1883), no 1827. līdz 1829. gadam — poļu dzejnieks Juzefs Ignacijs Kraševskis (*Józef Ignacy Kraszewski*, 1812-1887), bet gadsimta vidū — publicists un revolucionārs Kanstancins Kaļinovskis (*Канстанцін Каліноўскі*, 1838-1864). Pēc Pirmā pasaules kara no 1921. līdz 1939. gadam pilsēta bija Polijas sastāvā. Pēc Otra pasaules kara — Baltkrievijas PSR.

Svislačas pievārtē dzimusi lodes grūdēja Janina Karoļčika (*Яніна Дзіславаўна Карольчык*, 1976).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Svislača vietnē "Baltkrievijas globuss"
Edgars Rūja

**Edgars Rūja** (dzimis , miris ) bija latviešu basketbolists, Latvijas basketbola un futbola izlases dalībnieks.

Studējot Latvijas Universitātē, iestājās studentu korporācijā Selonia, spēlēja sporta biedrības "Universitātes sports" basketbola komandā.

Bija iekļauts Latvijas basketbola izlases sastāvā startam 1935. gada Eiropas čempionātā, kur Latvijas izlase kļuva par čempioniem, taču uz laukuma neizgāja un saskaņā ar noteikumiem par Eiropas čempioniem kļuva tikai tie spēlētāji, kas piedalījušies vismaz vienā spēlē. Kā izlases rezervists piedalījies arī 1936. gada Vasaras Olimpisko spēļu turnīrā Berlīnē. Latvijas studentu basketbola izlases sastāvā piedalījās 1935. un 1937. gada vispasaules studentu spēlēs, kur izcīnīja zelta medaļu.

Spēlējis arī futbolu, 1935. gadā Latvijas izlasē aizvadījis divas spēles.

Pēc Latvijas okupācijas Rūja vadīja studentu un skolēnu pretošanās kustību "Jaunlatvieši", 1941. gada aprīlī tika apcietināts un drīz nošauts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Amundsena krasts

**Amundsena krasts** () ir ap  garš Rosa šelfa ledāja dienvidu daļas piekrastes apgabals starp Gūlda krastu ziemeļaustrumos un Dufeka krastu rietumos. Krastu norobežo Morisa smaile pie Līvas glečera austrumu malas rietumos un Skota glečers austrumos. Krasts 1961. gadā nosaukts par godu norvēģu polārpētniekam Roaldam Amundsenam, kurš 1911. gadā savas Dienvidpola ekspedīcijas laikā uzkāpšanai uz Polārā plato izvēlējās maršrutu pa Aksela Heiberga glečeri šajā šelfa ledāja piekrastes daļā.

## Atsauces
Horda (matemātika)

**Horda** ir nogrieznis, kas savieno riņķa līnijas vai — vispārīgā nozīmē — citas līknes (piemēram, elipses vai parabolas) divus punktus.  Jo tuvāk horda atrodas riņķa līnijas centram, jo tā garāka. Hordu, kas iet caur riņķa līnijas centru, sauc par diametru, un tā ir visgarākā iespējamā riņķa līnijas horda. Riņķa līnijas hordas pieskares leņķa lielums ir vienāds ar pusi no tā loka leņķiskā lieluma, kuru ietver leņķa malas.

Riņķa hordas garumu aprēķina pēc formulas:
: BX=2(\sin\frac{\alpha}{2} \cdot R), kur R — rādiuss (MB vai MX); \alpha — centrālais leņķis \angle BMX, kas balstās uz doto hordu.

## Atsauces
Dzejas dienas

thumb|250px|Dzejas dienu logo
**Dzejas dienas** ir publisku dzejas lasījumu tradīcija, kas ik gadu notiek septembra pirmajā pusē.

Pirmās Dzejas dienas tika rīkotas  Komunāru parkā Rīgā (pašreizējā Esplanādē), tādējādi atzīmējot latviešu dzejnieka Raiņa 100. dzimšanas dienu. To laikā atklāja Raiņa pieminekli.

Nākamā gada 30. martā Latvijas Rakstnieku savienība nolēma dzejas dienas rīkot katru gadu, tā iedibinot jaunu tradīciju. Dzejas dienu pasākumi notiek ne tikai Rīgā, bet visā Latvijā. Parasti pasākumi ilgst apmēram trīs nedēļas, notiek gan dzejas lasījumi, gan tikšanās ar dzejniekiem. Kopš 1996. gada tiek pasniegta Dzejas dienu balva par gada labāko dzejas grāmatu.

## Dzejas dienu moto

* 2025. - "Dzeja svin"
* 2024. - "Dzeja dejo"
* 2023. — "Dzeja elpo"
* 2022. — "Dzeja vieno"
* 2021. — "Dzeja dzīvo"
* 2020. — "Dzeja dziedē"
* 2019. — "Dzejnieka kurpēs"
* 2016. — "Dzeja pavedina"
* 2015. — "Dzeja nemelo"

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Rozēni

**Rozēni** (agrāk arī **Rozeni**) ir ciems Limbažu novada Staiceles pagastā. Izvietojies pagasta rietumos  Salacas labajā krastā pie autoceļa P15  no pagasta centra Staiceles,  no novada centra Limbažiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Rozenu *(Koddiack)* muižas centra. No 1949. līdz 1958. gadam Rozēnu ciema padomes centrs. Rozēnos atrodas viesu nams un veikals.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Nikolajs Ļeskovs

**Nikolajs Ļeskovs** (; dzimis , miris ) bija krievu rakstnieks, dramaturgs un publicists. Iespējams visplašāk pazīstamākais Ļeskova darbs ir novele "Mcenskas apriņķa lēdija Makbeta". Karjeras sākumā rakstījis arī ar pseidonīmu M. Stebņickis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1831. gadā Orlas guberņā ierēdņa ģimenē. Pēc mācībām Orlas ģimnāzijā 1847. gadā sāka strādāt krimināltiesā, vēlāk pārcēlās uz Kijivu, 1857. gadā sāka strādāt viņa radiniekam piederošajā kompānijā *Scott & Wilkins*. Darba darīšanās daudz ceļoja pa Krievijas impēriju, iepazīdams dažādu iedzīvotāju dzīvi. No 1860. gada vasarā Kijivā sāka publicēties preses izdevumos, pēc pusgada pārcēlās uz Sanktpēterburgu. 

1863. gadā pievērsās rakstnieka karjerai un uzturējās Rīgā, pētīdams vecticībniekus, vēlāk uzrakstīja ministram ziņojumu "Par Rīgas pilsētas raskoļņikiem" (*О раскольниках города Риги*). Tāpat viņš publicēja rakstu par nelegālo sieviešu tirdzniecību publiskajiem namiem Rīgā. 

Dažus darbus, kuros kritizēti pareizticīgās baznīcas funkcionāri, cenzūra aizliedza. Arī PSRS laikā vairāki Ļeskova darbi netika publicēti, un rakstnieka pilnos kopotos rakstus sāka izdot tikai 1996. gadā.

## Ārējās saites

* Leškova darbi lib.ru 

## Atsauces
Skots Hartnels

**Skots Hartnels** (; dzimis 1982. gada 18. aprīlī) ir bijušais kanādiešu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 1249 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Našvilas "Predators", Filadelfijas "Flyers" un Kolumbusas "Blue Jackets".

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Hartnels uzsāka 2000.—01. gada sezonā NHL kluba Našvilas "Predators" rindās. "Predators" Hartnels spēlēja līdz pat 2007. gada vasarai, kad tika aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers". Tieši "Flyers" sastāvā Hartnels aizvadīja savas veiksmīgākās sezonas, 2012. gadā spēlējot arī līgas Visu Zvaigžņu spēlē. 2014. gada jūnija nogalē tika aizmainīts uz Kolumbusas "Blue Jackets". 2017. gada jūlijā atgriezās Našvilas "Predators" sastāvā, noslēdzot ar to viena gada līgumu. Īsi pirms nākamās sezonas sākuma paziņoja par karjeras beigšanu.

Kanādas hokeja izlases rindās spēlējis 2006. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Ščučinas rajons

**Ščučinas rajons** (, ) ir Grodņas apgabala rajons Baltkrievijā. Robežojas ar Grodņas apgabala Voranavas, Ļidas, Dzjatlavas, Mastu un Grodņas rajoniem, kā arī Lietuvu. Rajona lielākā etniskā kopiena ir poļi (46,1%).

## Ārējās saites
Ščučina (Baltkrievija)

**Ščučina** (, ) ir pilsēta Baltkrievijas rietumos uz austrumiem no Grodņas. 

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1436. gadā. Līdz Polijas Trešajai dalīšanai no 1569. līdz 1795. gadam Ščučina bija Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā. No 1795. līdz 1915. gadam Ščučina bija Krievijas Impērijā. Pēc Pirmā pasaules kara no 1921. līdz 1939. gadam pilsēta bija Polijas sastāvā. Pēc Otrā pasaules kara - Baltkrievijas PSR.

PSRS laikos pie Ščučinas bija liela aviācijas bāze.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ščucina vietnē "Baltkrievijas globuss"
Kazāks

**Kazāks** ir uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Kārlis Kazāks (1978) — mūziķis;
* Maksis Kazāks (1912—1983) — basketbolists;
* Mārtiņš Kazāks (1973) — ekonomists.

## Skatīt arī
* Kazaks
Kažokzvēru audzēšana

**Kažokzvēru audzēšana** ir konkrētu dzīvnieku sugu pavairošana un audzēšana to kažoku dēļ.

Pēc ieguves veida kažokādas, kas tiek iegūtas no savvaļā notvertiem dzīvniekiem, ir nošķiramas no kažokādām, kas tiek iegūtas, audzējot kažokzvērus. Lielākā daļa no pasaulē saražotajām kažokādām tiek iegūta no Eiropas kažokzvēru audzētavu dzīvniekiem. Eiropas Savienībā ir 6000 kažokzvēru audzētavu. ES audzētavās tiek audzēti 63% ūdeļu un 70% lapsu, kas paredzētas kažokādu ieguvei. Dānijā tiek audzēta lielākā daļa no šīm ūdelēm. Citas nozīmīgas ražotājvalstis ir Ķīna, Nīderlande, Baltijas valstis un ASV
.
Ķīna ir pasaulē nozīmīgākā kažokādu importētājvalsts, un tādējādi Ķīna ir arī lielākā kažokādu izstrādājumu eksportētājvalsts.

## Atsauces
Team Gerolsteiner

***Gerolsteiner*** (*UCI komandas kods:* **GST**) bija profesionāla Vācijas šosejas riteņbraukšanas komanda, kura piedalījās *[[UCI ProTour]]*. To sponsorēja minerālūdens režotājkompānija *[[Gerolsteiner Brunnen]]* un velosipēdu ražotājs *[[Specialized Bicycle Components|Specialized]]*.

Komandu dibināja 1998. gadā un par menedžeri tika iecelts Hanss Mihaels Holcers, par sporta direktoriem — Rolfs Golcs un Kristians Henns. Līguma noslēgšana ar Georgu Totšnigu 2001. gadā palīdzēja komandai iekļūt pirmajā divīzijā. 2003. gadā komanda pirmoreiz piedalījās *[[Tour de France]]*.

Vairāku sezonu garumā komandas līderis bija Georgs Totšnigs, kurš guva *Tour de France* finišēja labāko desmitniekā un bija lielisks kalnu braucējs. 2005. gadā Totšnigs uzvarēja tūres 14. posmā pēc 15&nbsp;km gara kāpuma *Port de Pailhères* (2000 metru 8,2% slīpumā), kļūstot par pirmo austrieti, kurš uzvarējis tūres posmā kopš Maksa Bullas, kurš 1931. gadā uzvarēja trijos posmos. 2007. gadā G. Totšnigs beidza karjeru un Levi Leipheimers pārgāja uz *[[Discovery Channel Pro Cycling Team|Discovery Channel]]*, par komandas līderiem 2007. gada ''Tour de France'' kļuva jaunie Markuss Fotens un Stefans Šūmahers.

2007. gada septembrī komanda paziņoja, ka *Gerolsteiner* nepagarinās sponsorēšanas līgumu 2008. gada sezonas beigās. 2008. gada augustā tika paziņots, ka līdz ar sezonas beigām komanda tiks likvidēta, nespējot atrast jaunu sponsoru.

2008. gada oktobrī komandas braucēji Stefans Šūmahers un Bernhards Kols uzrādīja pozitīvas CERA, trešās paaudzes eritropoetīna (EPO) analīzes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
Neiespējamā misija 2

**"Neiespējamā misija 2"** () ir 2000. gada ASV un Vācijas kopražojuma spiegu filma. Filmas režisors ir Džons Vū. Filmas producents un galvenās lomas tēlotājs, tāpat kā filmas pirmajā daļā, ir Toms Krūzs. Vēl filmā filmējušies Dugrejs Skots, Tendija Ņūtone un Vings Reimss. Filma ir turpinājums 1996. gada spiegu filmai "Neiespējamā misija", tā ir otrā filma no "Neiespējamās misijas" filmu cikla.

Filmas pirmizrāde ASV un Kanādā notika 2000. gada 24. maijā. 2001. gada *[[MTV Movie Awards]]* balvu pasniegšanas ceremonijā filma ieguva balvu nominācijā "Labākā darbības secība" (*Best Action Sequence*) par motociklu pakaļdzīšanās ainu, savukārt Toms Krūzs ieguva balvu kā labākais aktieris. Vēl filma nominēta Zelta avenes balvai kā "Sliktākais sikvels/rīmeiks".

## Ārējās saites
Evolūcija (nozīmju atdalīšana)

**Evolūcija** var būt:

* evolūcija — pārmaiņu process, kad organismu populācijas iedzimtās raksturīgās īpašības tiek pārmantotas no vienas paaudzes nākamajā paaudzē;
* zvaigžņu evolūcija.
* Evolūcija — ASV fantastiskā filma.

## Skatīt arī
* evolūcijas teorija,
* Mitsubishi Lancer Evolution — automašīnu marka.
1015. gads

**1015. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Knuds I Lielais sāka iebrukumus Anglijā.
* Olafs II Haraldsons kļuva par Norvēģijas karali.
* Gaznevīdu impērija neveiksmīgi sāka iebrukumus Kašmīrā.

## Dzimuši
* Mihails V Kalafats, Bizantijas imperators (miris 1042. gadā)
* iespējams — Andrāšs I (*I. András*), Ungārijas karalis (miris 1060. gadā)
* iespējams — Roberts Guiskārs (*Roberto il Guiscardo*), Apūlijas grāfs (miris 1085. gadā)

## Miruši
* 15. jūlijs — Volodimirs Svjatoslavičs, Kijivas lielkņazs (dzimis ap 960. gadu)
1335. gads

**1335. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Romas pāvests Benedikts XII sāka reformēt Cisterciešu ordeni.
* Zviedrijā tika atcelta verdzība.
* Beidza pastāvēt Ilhanāta valsts mūsdienu Irānas teritorijā.
* Aviņonā sāka celt Romas pāvesta pili.

## Dzimuši

## Miruši
* 1. decembris — Abū Saīds Bahadurhans, Ilhanāta valdnieks
973. gads

**973. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 19. janvāris — Benedikts VI kļuva par Romas pāvestu.

### Nezināms datums
* Fatimīdi pārcēla galvaspilsētu uz Kairu.
* Otons II Rudais kļuva par Svētās Romas impērijas valdnieku.

## Dzimuši
* 4. septembris — Abū Raihāns Bīrūnī, persiešu zinātnieks (miris 1048. gadā)

## Miruši
* 7. maijs — Otons I, Svētās Romas imperators (dzimis 912. gadā)
Tīgana Preslija

**Ešlija Anna Eriksone** (; dzimusi  *The Woodlands*, Teksasas štatā) pazīstama ar skatuves vārdu **Tīgana Preslija** () ir amerikāņu pornoaktrise.

Pornoaktrises karjeru uzsākusi 2004. gadā 19 gadu vecumā. Skatuves vārds Tīgana Preslija izvēlēts, jo vecāki bērnībā viņu gribējuši saukt šādā vārdā, uzvārds aizgūts no Lisas Mērijas Preslijas. Piedalījusies vairāk nekā 150 pornofilmās.

T. Preslija  ir ieguvusi vairākas balvas, tai skaitā 2009. un 2010. gadā AVN balvas par lomām filmās *Not Bewitched XXX, Deviance, Not The Bradys XXX - Marcia, Marcia, Marcia*.

## Ārējās saites

* IAFD profils