open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jugermani

**Jugermani** (arī **Jugormani**) ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 7,5 km no pagasta centra Strupļiem, 21,4 km no novada centra Rēzeknes un 230,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā vecticībnieku bija 42 sētas ar 186 cilvēkiem.
## Atsauces
Lauza

**Lauza** ir Maltas upes labā krasta pieteka Rēzeknes novadā.

Iztek no Strupļu purva, tek uz ziemeļiem, pamazām pagriežoties ziemeļrietumu virzienā. Ietek Maltā iepretim Ornicāniem.

Upi šķērso autoceļi - V594 (Viļāni–Guriliški–Mortišķi), A12 (Jēkabpils–Rēzekne–Ludza–Krievijas robeža (Terehova)), V561 (Gaigalava–Viļāni) un V596 (Viļāni–Pilskalns–Nagļi), kā arī dzelzceļa līniju Krustpils—Rēzekne II. Apdzīvotās vietas upes krastos: Antoņiški, Taukuļi, Lauzinieki.

## Atsauces
Mežkokti

**Mežkokti** (arī **Mežakokti**) ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 5,2 km no pagasta centra Strupļiem un 220,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V594 (Viļāni–Guriliški–Mortišķi).

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Parapani

**Parapani** (arī **Parapāni**) ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3,2 km no pagasta centra Strupļiem, 7,6 km no Viļāniem un 223,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Podļizovka

**Podļizovka** ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta rietumos 3,2 km no pagasta centra Strupļiem, 3,3 km no Viļāniem un 219,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P59 (Viļāni–Ružina–Malta), Maltas upes krastā.

1897. gadā viensētā bija 11 cilvēki.
## Atsauces
Repši (Sokolku pagasts)

**Repši** ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2,6 km no pagasta centra Strupļiem, 9 km no Viļāniem un 225,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 11 cilvēkiem.
## Atsauces
SKS 47. ekspedīcija

**SKS 47. ekspedīcija** (*Экспедиция МКС-47*; *Expedition 47* jeb *ISS-47*) bija Krievijas, ASV un Eiropas kosmonautu pastāvīgā ekspedīcija Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS) no 2016. gada marta līdz jūnijam.

## Apkalpe

## Ārējās saites

* 47. ekspedīcija NASA mājas lapā 
* 46./47. ekspedīcija Energija mājas lapā  
* 47./48. ekspedīcija Energija mājas lapā
Rogoviki (Sokolku pagasts)

**Rogoviki** ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 3,7 km no pagasta centra Strupļiem un 226,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā veticībnieku ciemā bija 24 sētas ar 94 cilvēkiem.
## Atsauces
Taukuļi

**Taukuļi** ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2,8 km no pagasta centra Strupļiem, 6,2 km no Viļāniem un 222,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Lauzas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Tumuški

**Tumuški** ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 10 km no pagasta centra Strupļiem, 13,9 km no Viļāniem un 230,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P59 (Viļāni–Ružina–Malta).

1897. gadā vecticībnieku muižā bija 2 sētas ar 5 cilvēkiem.
## Atsauces
Vecmurāni

**Vecmurāni** (arī **Vacmurāni**) ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta rietumos 1,3 km no pagasta centra Strupļiem, 5,2 km no Viļāniem un 221,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu P59 (Viļāni–Ružina–Malta) un V572 (Murāni–Mortišķi–Denelišķi), Ciskodas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 13 sētas ar 173 cilvēkiem.
## Atsauces
Zavarujevka

**Zavarujevka** ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos 9,3 km no pagasta centra Strupļiem, 13,2 km no Viļāniem un 229,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Maltas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 33 cilvēkiem.
## Atsauces
Zvīdriņi

**Zvīdriņi** (arī **Zvīdreņi**, agrāk arī **Švedeļi**) ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 4,5 km no pagasta centra Strupļiem, 13,7 km no Viļāniem un 230,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 61 sēta ar 306 cilvēkiem.
## Atsauces
Sokolki

**Sokolki** ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 2,7 km no pagasta centra Strupļiem, 9,1 km no Viļāniem un 225,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V572 (Murāni–Mortišķi–Denelišķi).

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 5 cilvēkiem.
## Atsauces
Makuši

**Makuši** var būt:
* Makuši — apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas pagastā;
* Makuši — apdzīvota vieta Preiļu novada Rušonas pagastā.
Makuši (Kastuļinas pagasts)

**Makuši** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 4,5 km no pagasta centra Priežmales un 250 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem, Kustaru ezera rietumu krastā.

1897. gadā ciemā bija 9 sētas ar 47 cilvēkiem.

## Atsauces
Valters Ulbrihts

**Valters Ernsts Pauls Ulbrihts** (; dzimis , miris ) bija vācu komunists, viens no VDR vadītājiem, VDR valdošās Vācijas Sociālistiskās Vienības partijas pirmais sekretārs no 1946. līdz 1973. gadam.

Dzimis drēbnieka ģimenē. 1912. gadā iestājās sociāldemokrātu partijā. Veimāras Republikas laikā izvirzījās par vienu no Vācijas Komunistiskās partijas līderiem. 1928. gadā tika ievēlēts reihstāgā, bet 1929. gadā kļuva par Berlīnes komunistu vadītāju. 1931. gadā iesaistījās divu policistu slepkavības organizēšanā. Līdz ar nacistu nākšanu pie varas 1933. gadā emigrēja no valsts un drīzumā apmetās Maskavā. Otrā pasaules kara beigās tika atvests uz Vācijas padomju okupācijas zonu. Izvirzījās par VDR līderi. Pēc 1953. gada VDR sacelšanās apspiešanas Valters Ulbrihts nostiprināja savas politiskās pozīcijas. Viņš bija viens no Berlīnes mūra idejas autoriem un realizētājiem. Sešdesmitajos gados ar ierobežotiem panākumiem centās realizēt ekonomiskās reformas (*Neues Ökonomisches System*). No 1971. gada tika atbīdīts no varas un par VDR faktisko līderi kļuva Ērihs Honekers.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dārte

**Dārte** ir ciems Talsu novada Vandzenes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā Grīvas upes krastos pie autoceļa V1414  no pagasta centra Vandzenes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. 

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Vēsture

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Dārtes pusmuižas (*Dorotheenhof, Dorothäenhof)* centru. 17. gadsimtā netālu no Dārtes atradusies **Ninives (Neištetenes)** pilsētiņa.

Dārtes muiža 19. gadsimta beigās.jpg|Dārtes muiža 19. gadsimta beigās
Dārtes muiža 1901.jpg|Dārtes muiža, dzirnavu ezers un baznīcas tornis (1901)


## Atsauces
Iģene

**Iģene** ir ciems Talsu novada Vandzenes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā  no pagasta centra Vandzenes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Iģenes *(Iggen)* muižas centru. Iģenes luterāņu baznīca ir valsts nozīmes arhitektūras un mākslas piemineklis, bet muižas kungu māja — vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Dilmaņi (Sokolku pagasts)

**Dilmaņi** ir ciems Rēzeknes novada Sokolku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā  no pagasta centra Strupļiem,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P59 (Viļāni—Ružina—Malta).

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 12 sētas.
## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
Ļesinski

**Ļesinski** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Priežmales un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V645, Užuņu ezera rietumu krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 23 sētas ar 124 cilvēkiem.

## Atsauces
2016. gada Pasaules čempionāts biatlonā

**48. [[Pasaules čempionāts biatlonā]]** notika Holmenkollenē, Oslo, Norvēģijā, laikposmā no 2016. gada 3. līdz 13. martam. Čempionātā sacensības notika 11 disciplīnās: sprintā, iedzīšanā, masu startā un stafetēs vīriešiem un sievietēm, kā arī jauktajā stafetē. Visās disciplīnās iegūtie punkti tika ieskaitīti 2015.—2016. gada Pasaules kausa kopvērtējumā.

Francijas biatlonists Martēns Furkads šajā čempionātā ieguva četras zelta un vienu sudraba medaļas.

## Medaļu ieguvēji

### Vīrieši

### Sievietes

### Jaukti

## Ārējās saites
* 
* IBU
Tīrila Ekhofa

**Tīrila Kampenheuga Ekhofa** (; dzimusi ) ir norvēģu bijusī biatloniste, 2020.—2021. gada Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētāja, . un   čempione jauktajā stafetē, desmitkārtēja pasaules čempione. 

Arī māsa un brālis ir bijuši biatlonisti. Brālis Stīans Ekhofs ir piedalījies  Turīnā.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties 1999. gadā. Pārstāv klubu *Fossum IF*. Pasaules jauniešu un junioru čempionātos godalgotas vietas nav izcīnījusi. 2008. gada novembrī debitēja IBU kausā. 2010. gada Eiropas čempionātā junioriem Otepē izcīnīja trīs medaļas: zeltu sprintā un bronzas godalgas 12,5 individuālajā distancē un stafetē.

Pasaules kausā debitējusi  Holmenkollenē ar 49. vietu sprintā. 2011.—2012. gada sezonas pēdējā posmā Hantimansijskā sprintā ieņēma 24. vietu, pirmoreiz karjerā izcīnot PK punktus. Tajā pašā posmā kvalificējās masu startam, kurā ieņēma 7. vietu. Nākamajā sezonā jau startēja visos PK posmos. 2013. gada martā Sočos ieguva 3. vietu stafetē, izcīnot savu pirmo pjedestālu PK posmos komandu sacensībās.

 Ansī iedzīšanā ieņēma trešo vietu, pirmo reizi karjerā izcīnot individuālo godalgu PK posmos.  Sočos izcīnīja trīs medaļas: bronzas medaļu masu startā un stafetē, kā arī zelta medaļu jauktajā stafetē. 2013.—2014. gada sezonas kopvērtējumā ierindojās 7. vietā.  Estešundā sprintā izcīnīja savu pirmo uzvaru PK posmos.

Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2015. gadā Kontiolahti, kur augstākā ieņemtā vieta individuālajās sacensībās bija 16. vieta masu startā, bet jauktajā stafetē ieguva bronzas medaļu. 2016. gadā Holmenkollenē izcīnījusi uzvaras sprintā un stafetē, kā arī bronzas medaļu jauktajā stafetē.  Phjončhanā ieguva bronzas medaļu distancē ar kopēju startu un sudraba godalgu jauktajā stafetē.

2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā izcīnīja divas zelta medaļas (jauktajā un sieviešu stafetē) un sudraba godalgu iedzīšanā. 2020. gadā Antholcā atkal izcīnīja PČ zelta medaļas jauktajā un sieviešu stafetēs. Individuāli augstāko vietu ieguva masu startā (7. vieta). 2019.—2020. gada sezonas kopvērtējumā ieņēma otro vietu.

2021. gada Pasaules čempionātā Pokļukā izcīnīja četras zelta medaļas (jauktajā stafetē, sprintā, iedzīšanā un sieviešu stafetē), kā arī sudrabu 1+1 jauktajā stafetē un bronzu distancē ar kopēju startu. 2020.—2021. gada sezonā izcīnīja 13 individuālās uzvaras PK posmos un kļuva pasaules kausa ieguvēju. Viņa uzvarēja arī sprinta un iedzīšanas disciplīnu ieskaitē.

 Pekinā izcīnīja trīs medaļas — zeltu jauktajā stafetē, bronzu iedzīšanā un sudraba godalgu distancē ar kopēju startu. Veselības problēmu dēļ bija spiesta izlaist 2022.—2023. gada sezonu.  paziņoja, ka neatgriezīsies sacensībās un beidz savu sportistes karjeru.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Stūrīši (Laucienes pagasts)

**Stūrīši** ir ciems Talsu novada Laucienes pagastā. Izvietojies pagasta rietumos pie autoceļa V1407 9,5 km no pagasta centra Laucienes, 4,5 km no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Faktiski saplūst ar Laidzes pagasta Stūrīšu ciemu, kas izveidojies ap bijušo Talsu mācītājmuižu un 1896. gadā dibināto Talsu leprozoriju. 

## Atsauces
Šķēde (Laucienes pagasts)

**Šķēde** ir apdzīvota vieta Talsu novada Laucienes pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļrietumu daļā Šķēdes upes krastā autoceļu V1397 un V1407 krustojumā no pagasta centra Laucienes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Šķēdes *(Scheden)* muižas centru.

## Atsauces
Vecpūņas

**Vecpūņas**, agrāk arī **Pūņi** vai **Pūņumuiža**, ir ciems Talsu novada Valdgales pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa P125 iepretī pagasta centram Pūņām, ar ko tas faktiski saplūst. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Pūņu *(Puhnjen)* muižas centru.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Laura Dālmeiere

**Laura Dālmeiere** (; dzimusi , mirusi ) bija vācu biatloniste. Ieguvusi divas olimpiskās zelta medaļas un septiņas Pasaules čempionāta zelta medaļas.

## Karjera
Pasaules kausā debitējusi 2013. gadā. 2014.—2015. gada sezonas kopvērtējumā ierindojās 8. vietā.  Sočos augstākā ieņemtā vieta individuālajās sacensībās bija 13. vieta 15 km distancē.

Kopš 2013. gada piedalījās Pasaules čempionātā. 2015. gadā Kontiolahti izcīnījusi sudraba medaļu iedzīšanā un zelta stafetē, 2016. gadā Holmenkollenē tika pie piecām dažāda kaluma medaļām, bet 2017. gada čempionātā Hohfilcenē pie sešām medaļām, no kurām piecas bija zelta (pirmā biatloniste, kam izdevies šāds sasniegums). 2016.—2017. gada sezonā uzvarēja Pasaules kausa kopvērtējumā.

2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā kļuva par divkārtēju olimpisko čempioni, uzvarot gan sprintā, gan iedzīšanā, kā arī ieguva bronzas medaļu 15 km individuālajā distancē. 2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā ieguva divas bronzas medaļas — sprintā un iedzīšanā.

2019. gada maijā, 25 gadu vecumā, L. Dālmeiere paziņoja par profesionālā sporta karjeras beigām. Pēc biatlona karjeras noslēgšanas Dālmeiere pievērsās alpīnismam. Bija saņēmusi kalnā kāpšanas un slēpošanas sertifikātus. 2025. gada 28. jūlijā Dālmeiere kopā ar alpīnisma partneri Karakoruma kalnos Pakistānā iekļuva akmeņu nogruvumā aptuveni 5700 metru augstumā virs jūras līmeņa. Turpinoties glābšanas operācijai, 30. jūlijā Dālmeiere atrasta mirusi. Dālmeiere, visticamāk, mirusi uzreiz, savukārt viņas alpīnisma partnere necieta un palika notikuma vietā.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Upesgrīva (Vandzenes pagasts)

**Upesgrīva**, arī **Vandzenes Upesgrīva**, ir ciems Talsu novada Vandzenes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos Grīvas upes krastā pie autoceļu P127 un P131 krustojuma 19 km no pagasta centra Vandzenes, 34 km no novada centra Talsiem un 129 km no Rīgas. Grīvas upe ciemu atdala no Mērsraga pagasta Upesgrīvas, ar ko tas faktiski saplūdis.

## Vēsture
No 1875. līdz 1913. gadam  kuģa kapteinis Indriķis Pūliņš un viņa brāļi Upesgrīvas kuģubūvētavā uzbūvēja 14 gafelšonerus (6 divmastu un 8 trīsmastu), lielākā daļa bija brāļu Pūliņu kopīpašums.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
SES-9

***SES-9*** ir Luksemburgā bāzētā uzņēmuma *[[SES (uzņēmums)|SES]]* sakaru pavadonis. Tas Ģeostacionārajā orbītā palaists 2009. gada maijā. Paredzēts sakaru nodrošināšanai Dienvidāzijā un Āzijas — Klusā okeāna reģionam.

Pavadoni izgatavojis uzņēmums *[[Boeing]]* uz platformas *[[BSS-601HP]]* bāzes.
*SES-9* uzstādīti fiziski 57 Ku joslas raidītāji (ekvivalenti 81 × 36 MHz raidītājiem).

thumb|left|160px|Raķetes ''Falcon 9'' starts ar ''SES-9''
*SES-9* tika palaists  23:35 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 v1.2]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*.
Šoreiz *Falcon 9* ģeostacionārajā pārejas orbītā ievadīja rekordsmagu kravu un bija vēlme to nogādāt augstākā orbītā, tādēļ otrā pakāpe izlietoja iepildīto degvielu maksimāli daudz. Arī pirmā pakāpe darbojās ilgāk, un otrās pakāpes atdalīšanās notika lielākā augstumā nekā parasti. Šādu apstākļu dēļ pirmās pakāpes mīkstas nosēšanās varbūtība tika novērtēta kā zema, tomēr tika veikts nosēšanās mēģinājums uz okeāna platformas. Raķešpakāpes piezemēšanās uz platformas bija "cieta".

Ģeostacionāro orbītu *SES-9* sasniedza ar savu dzinēju palīdzību un tika izvietots punktā 108,2° austrumu garuma.
Tur tas darbojas kopā ar *[[SES-7]]* un *[[NSS-11]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* SES-9 Factsheet SES, 
* SES 9 Gunter Dirk Krebs,
Zemgales iela

**Zemgales iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Zemgales iela — iela Daugavpilī.
** Zemgales iela — iela Jēkabpilī.
** Zemgales iela — iela Jūrmalā.
** Zemgales iela — iela Liepājā.

* iela novadu pilsētās:
** Zemgales iela — iela Alūksnē.
** Zemgales iela — iela Aucē.
** Zemgales iela — iela Dobelē.
** Zemgales iela — iela Iecavā.
** Zemgales iela — iela Ilūkstē.
** Zemgales iela — iela Kandavā.
** Zemgales iela — iela Krāslavā.
** Zemgales iela — iela Līvānos.
** Zemgales iela — iela Olainē.
** Zemgales iela — iela Saulkrastos.
** Zemgales iela — iela Siguldā.
** Zemgales iela — iela Tukumā.
** Zemgales iela — iela Valkā.
** Zemgales iela — iela Varakļānos.

* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Zemgales iela — iela Cenu pagasta Brankās.
** Zemgales iela — iela Demenes pagasta Demenē.
** Zemgales iela — iela Ozolnieku pagasta Ozolniekos.
** Zemgales iela — iela Sesavas pagasta Sesavā.
** Zemgales iela — iela Staburaga pagasta Staburagā.

## Skatīt arī
* Zemgales prospekts — iela Jelgavā
* Zemgaļu iela
Skautu iela

**Skautu iela** var būt:

* iela Latvijas pilsētās:
** Skautu iela — iela Jelgavā;
** Skautu iela — iela Jūrmalā;
** Skautu iela — iela Baldonē;
** Skautu iela — iela Ogrē.

* iela citās apdzīvotās vietās:
** Skautu iela — iela Carnikavas pagasta Gaujā.
Olgas iela

**Olgas iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Olgas iela — iela Jūrmalā;
** Olgas iela — iela Rīgā.

* iela novadu pilsētās:
** Olgas iela — iela Mārupē.

* iela citās apdzīvotās vietās:
** Olgas iela — iela Ķekavas pagasta Pulkarnē;
** Olgas iela — iela Salaspils pagasta Mežezeros.
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Krievijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Krievija|Krievijas Federācijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Krievijas ir iekļautas **26 vietas** (10 dabas objekti un 16 kultūras objekti), savukārt 27 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā. PSRS Pasaules mantojuma konvenciju ratificēja 1988. gada 12. oktobrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums
; Krievijā

;Krievijas Eiropas daļā esošie objekti

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Donalds Viljamss

**Donalds Edvards Viljamss** (*Donald Edward Williams*; dzimis , miris ) bija ASV Jūras kara flotes virsnieks, lidotājs, NASA kosmonauts. Veicis divus lidojumus kosmosā.

Donalds Viljamss 1964. gadā Perdju Universitātē ieguva bakalaura grādu mehānikas inženierijā. Universitātes laikā viņš apguva Jūras kara flotes rezerves virsnieku apmācības programmu. Pēc skolas beigšanas Viljamss izgāja lidotāju apmācības kursus, un 1966. gadā kļuva par Jūras kara flotes lidotāju. Vjetnamas kara laikā viņš dienēja uz lidmašīnu bāzes kuģa *USS Enterprise*. Veicis 330 kaujas lidojumus.

1973. gadā Donalds Viljamss mācījās Bruņoto spēku štāba koledžā. 1974. gadā viņš absolvēja ASV Jūras kara flotes izmēģinātājpilotu skolu. Pēc tam viņš dienēja Jūras kara flotes gaisa izmēģinājumu centrā.

1978. gada 16. janvārī Viljamss tika uzņemts NASA astronautu grupā. Pēc vispārējās kosmonautu sagatavošanas kursa 1979. gadā viņš tika ieskaitīts *[[Space Shuttle]]* pilotu grupā.

Donalda Viljamsa pirmais kosmiskais lidojums notika 1985. gada aprīlī misijā *[[STS-51-D]]* kā kosmoplāna  *[[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]* pilotam.

Otru lidojumu kosmosā Viljamss veica 1989. gada oktobrī misijā *[[STS-34]]* kā kosmoplāna  *[[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]]* komandieris.

1990. gadā Donalds Viljamss atstāja NASA un atvaļinājās no Jūras kara flotes (jūras kapteiņa pakāpē).
Līdz 2006. gadam viņš strādāja uzņēmumā *[[Science Applications International Corporation]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfijas dati NASA
Matiass fon der Reke

**Matīss ("Tīss") fon der Reke** (, dzimis 15. gadsimta beigās, miris 1580. gadā) bija Livonijas ordeņa brālis, pēdējais Dobeles komturs no 1548. līdz 1576. gadam. Rekes dzimtas Kurzemes atzara faktiskais dibinātājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis Vestfālenē, iestājās Vācu ordenī, 1525. gadā ieradās Livonijā, 1535.-1541. gadā bija Kuldīgas ordeņa pils kumpāns, 1544. gadā Cēsu ordeņa pils šafers, 1549.-1562. gadā Dobeles ordeņa pils komturs.

Pēc Livonijas ordeņa likvidēšanas 1561. gadā komturs Tīss fon der Reke atteicās pakļauties Kurzemes hercogam Gothardam Ketleram un faktiski kontrolēja Dobeli līdz 1576. gadam, kad apmaiņā pret pakļaušanos viņš saņēma mantojumā īpašumus, tai skaitā Jaunpili, kas Rekes dzimtas īpašumā atradās līdz agrārajai reformai 1920. gadā.

## Avoti
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 703* (530–531).
Sārcene (Laidzes pagasts)

**Sārcene** ir apdzīvota vieta Talsu novada Laidzes pagastā. Izvietojusies pagasta austrumos starp Laidzes ezeru un autoceļu P127 no pagasta centra Laidzes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Sārcenes *(Sahrzen)* muižas centru.

## Atsauces
Vecumvirsa

**Vecumvirsa** ir ciems Talsu novada Vandzenes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā Mucupes krastā 7 km no pagasta centra Vandzenes, 22 km no novada centra Talsiem un 144 km no Rīgas.

## Atsauces
Mazsārcene

**Mazsārcene** ir apdzīvota vieta Talsu novada Vandzenes pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidrietumos no pagasta centra Vandzenes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Mazsārcenes *(Neuhof)* pusmuižas centru.

## Atsauces
Bādfreienvalde (Odera)

**Bādfreienvalde (Odera)** () ir kūrortpilsēta Vācijā, Brandenburgā, Markas-Oderlandes apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1316. gadā. 1364. gadā tā kļuva par pilsētu. 1683. gadā pie pilsētas atklāja minerālūdens avotus un Freienvalde kļuva par Prūsijas galma iemīļotu atpūtas vietu. 1925. gadā pilsētas nosaukums tika papildināts ar Bād-, apzīmējot pilsētas kūrorta statusu. Pēc Otrā pasaules kara Bādfreienvalde atradās VDR sastāvā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Mežlauks

**Jānis Mežlauks** jeb **Ivans Mežlauks** (; 1891—1938) bija latviešu izcelsmes PSRS sabiedriskais un saimnieciskais darbinieks. Turkmēnijas PSR VK(b)P Centrālās komitejas sekretārs un Vidusāzijas CK biroja loceklis
(1924—1925). Nogalināts Lielā terora laikā 1938. gadā.

## Dzīvesgājums

Dzimis 1891. gada 30. septembrī Harkivā latviešu skolotāja Jāņa Mežlauka un viņa sievas Rozas, dzimušas Šilleres, ģimenē. Viņa tēvs bija valsts padomnieks (), piederējis muižnieku kārtai, bija beidzis Leipcigas Universitāti, Harkivā viņam piederēja divi īres nami, bija latīņu valodas skolotājs Harkivas 3. ģimnāzijā, 1915. gadā viņš bija Novohopjorskas (*Новохопёрск*) vīriešu ģimnāzijas direktors un latīņu valodas skolotājs.
J. Mežlauks studēja Harkivas Universitātes vēstures-filoloģijas fakultātē (beidza 1912. gadā), tad juridiskajā fakultātē, ko beidza 1916. gadā.
Pēc Oktobra revolūcijas bija Harkivas un Brjanskas revolucionārās padomes loceklis.

Kopā ar saviem četriem brāļiem piedalījās Krievijas pilsoņu karā. No 1918. gada janvāra līdz martam bija Harkivas Revolucionārā tribunāla priekšsēdētājs, no aprīļa Kazaņas guberņas kara komisārs, 1918. gada jūlijā darbojās eseru sacelšanās apspiešanas komitejā. 1919.—1920. gadā bija Pārtikas tautas komisariāta kolēģijas loceklis, vadīja armiju apgādi. 1920. gada rudenī Melnās jūras Aizsardzības rajonā kara komisārs.

Pēc kara beigām J. Mežlauks bija Petrovas metalurģiskā kombināta vadītājs, "Jugstaļ" padomes priekšsēdētājs (1921—1923). 1923. gadā viņu nosūtīja uz Vidusāziju kokvilnas rūpniecības attīstīšanai. Turkmēnijas PSR VK(b)P Centrālās komitejas sekretārs un Vidusāzijas CK biroja loceklis
(1924—1925). Vēlāk darbojās VK(b)P Centrālās komitejas aparātā (1926—1930), bija Tambovas apgabala partijas sekretārs (1928—1929). Tautas komisāru padomes (TKP) lietu pārvaldnieka vietnieks (1931—1936), TKP Augstskolu komitejas lietu vadītājs (1936—1937).
No 1937. gada maija līdz novembrim viņš bija viens no PSRS ekspozīcijas vadītājiem 1937. gada Pasaules izstādē Parīzē.

Lielā terora laikā tā sauktās "Latviešu operācijas" ietvaros 1937. gada 2. decembrī NKVD apcietināja viņa jaunāko brāli Valēriju Mežlauku (1893—1938), bet 3. decembrī apcietināja Jāni Mežlauku, pēc divām nedēļām — arī trešo brāli Valentīnu Mežlauku, kas cietumā izdarīja pašnāvību.
Jāni Mežlauku sākotnēji apvainoja spiegošanā Francijas labā, ka viņš Pasaules izstādes laikā esot saņēmis  franku nodošanai sazvērniekiem Maskavā.
Pēc ilgām pratināšanām 1938. gada 25. aprīlī J. Mežlaukam piesprieda nāvessodu par "piedalīšanos latviešu teroristiskā kontrrevolucionārā organizācijā". Naktī nošauts un aprakts Komunarkas poligonā. Viņa sievu notiesāja uz 8 gadiem, nošauta 1941. gadā.

## Atsauces
Beči

**Beči** var būt:

*Beči - skrajciems Preiļu novada Preiļu pagastā
*Beči - skrajciems Balvu novada Rugāju pagastā
*Beči - skrajciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā
*Beči - skrajciems Preiļu novada Riebiņu pagastā
Beči (Viļānu pagasts)

**Beči** (arī **Bieči**) ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 8,2 km no pagasta centra centra Viļāniem un 224,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no Maltas upes.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 60 cilvēkiem.
## Atsauces
Bieči

**Bieči** var būt:

* Bieči — ciems Riebiņu pagastā, Preiļu novadā
* Bieči — ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā
Blūzmi

**Blūzmi** var būt:

*Blūzmi - skrajciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā
*Krāslavas novada Skaistas pagasta Bluzmu skrajciema cits nosaukums 

## Skatīt arī
*Pirmie Bluzmi
*Otrie Bluzmi
Katjonu apmaiņas kapacitāte

**Katjonu apmaiņas kapacitāte** (CEC — *cation exchange capacity*) ir kopējais apmaiņas katjonu daudzums jeb kopējais negatīvais lādiņš, ko substrāts spēj saistīt ar virsmas lādiņu pie attiecīgas vides reakcijas pH.
Saistītie katjoni var tikt aizstāti ar citiem, piemēram, K var tikt aizstāts ar Ca un pretēji. Jo lielāka CEC, jo lielāks negatīvais lādiņš un vairāk katjonu var tikt saistīti.

Katjonu apmaiņas kapacitāti lieto, lai raksturotu augsnes auglību, augu barības vielu aizturēšanas spēju un augsnes spēju aizsargāt gruntsūdeņus no katjonu piesārņojuma.

Katjonu apmaiņas pamatā ir mālu minerālu un humusvielu negatīvi lādētās virsmas, uz kurām tiek absorbēti un aizturēti pozitīvi lādēti joni, kas ir atkarīga no pH, augsnes tekstūras, māla veida un humusvielu satura.

## Mērvienības
SI sistēmā katjonu apmaiņas kapacitātes mērvienība ir centimoli ūdeņraža uz kilogramu sausa substrāta (cmol/kg), taču parasti tiek lietota mērvienība — ūdeņraža miliekvivalenti uz 100 g sausa substrāta (meq+/100g).

## Augsnes CEC
Katjonu apmaiņas kapacitāte ir dinamiska augsnes ķīmisko sistēmu komponente, kas ietekmē augsnes struktūras stabilitāti, augu barības vielu pieejamību, augsnes pH un augsnes ķīmisko līdzsvaru mijiedarbībā ar augsnes mēslojumu. Tā raksturo arī augsnes auglību — spēju saistīt apmaiņas katjonus kā Ca, Mg, K, Cu, Zn un Fe. Jo lielāka CEC, jo auglīgāka augsne.

Augstākas CEC vērtības piemīt mazak erodētām augsnēm, kurās primārie minerāli lēnām tiek erodēti, atbrīvojot augu barības vielas.

## Iežu granulometrija un CEC
CEC pieaug, samazinoties minerālu daļiņu izmēriem, kas skaidrojams ar īpatnējās virsmas pieaugumu.

Smiltīm CEC vērtība ir ļoti zema, turpretim mālam tā ir vislielākā.

## pH un CEC
Augstāka katjonu apmaiņas kapacitāte ir bāziskā vidē un zemāka — skābā vidē, jo katjoni tiek aizvietoti ar ūdeņraža jonu.

Ja augsnei ir augsta CEC vērtība un tā satur daudz Ca, Mg, K un Na jonu, ir nepieciešams ievērojams daudzums H jonu, lai būtiski izmainītu pH, kā arī augsnes ķīmiskās un fizikālās īpašības — augsnei piemīt liela buferkapacitāte. Līdzīgi — ja augsne ar augstu CEC vērtību satur daudz H jonu, ir nepieciešams liels daudzums bāzisko katjonu, lai izmainītu tās īpašības.

## Mālu CEC
Mālu minerāliem piemīt augsta CEC, piemēram, smektītiem — 100—150, illītam — 10—40 un kaolinītam 3—15 cmol/kg to ķīmiskās struktūras dēļ. Visaugstākā CEC ir montmorilonītam (smektītu grupas mālam), turpretim viszemākā — ļoti erodētam kaolinītam. Mālu CEC uzlabojas, ja tajā ir liels humusvielu saturs.

1:1 struktūras māla minerāliem (kaolinīts) ir zemāka CEC, nekā 2:1 struktūras māla minerāliem (smektīti, illīts, vermikulīts, muskovīts)

## Humusvielu CEC
Humusvielām CEC ir lielāka nekā māliem — 200—400 cmol/kg, jo to koloīdiem ir liels negatīvais lādiņš. Humusvielu CEC ir 2—5 reizes lielāka kā montmorilonītam un līdz pat 30 reizes lielāka kā kaolinītam.

## Skatīt arī
* Anjonu apmaiņas kapacitāte
* Apmaiņas bāzu summa
* Māls
* Humusvielas
* Augsne

## Atsauces
Aleksandropole (Viļānu pagasts)

**Aleksandropole** ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 6,8 km no pagasta centra Viļāniem un 223,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V595 (Viļāni–Maltas Trūpi–Lomi).

1897. gadā pareitcīgo muižā bija 40 cilvēki.
## Atsauces
Aleksandropole

**Aleksandropole** var būt:

* Aleksandropole — apdzīvota vieta Balvu novada Rugāju pagastā;
* Aleksandropole — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Viļānu pagastā;
* Gjumri pilsētas agrākais nosaukums.
Blūzmi (Viļānu pagasts)

**Blūzmi** (arī **Blūzmes**) ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 8,8 km no pagasta centra Viļāniem un 225,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 8 sētas ar 41 cilvēkiem.
## Atsauces
Brivci

**Brivci** (arī **Briuci**) ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 7,7 km no pagasta centra Viļāniem un 224 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 14 sētas ar 121 cilvēkiem.
## Atsauces
Gatsgalciems

**Gatsgalciems** (argrāk arī **Gacgali**) ir daļēji izzudusi apdzīvota vieta Talsu novada Īves pagastā. Izvietojusies pagasta rietumu daļā starp Maušupīti un Dižklajamdīķi (Grodnieku dīķi)  no pagasta centra Tiņģeres,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

## Atsauces
FIDE Album

**"FIDE Album"** (FIDE albums) ir almanahs, kurā sakopotas noteiktā laika periodā (parasti trīs gados) publicētās labākās šaha kompozīcijas. Pirmais FIDE albums iznāca 1961. gadā un ietvēra šaha kompozīcijas ar pirmo publikāciju no 1956. līdz 1958.gadam. Vēlāk izdeva arī retro albumus par šādiem diviem laika periodiem: 1914.-1944.g. (3 grāmatās) un 1945.-1955.g.

## Albuma nodaļas
Mūsdienās katrā FIDE albumā ir šādas nodaļas:
* Divvilči
* Trīsvilči
* Daudzvilči
* Etīdes
* Pašmati
* Palīgmati 2 gājienos
* Palīgmati 2,5 un vairāk gājienos
* Pasaku šahs
* Retro un matemātiskie uzdevumi

## Šaha kompozīciju atlase
Problēmistu iesūtīto šaha kompozīciju atlasi katrai albuma nodaļai veic starptautiska tiesnešu kolēģija (3 tiesneši un direktors). Katrs tiesnesis novērtē visas iesūtītās kompozīcijas ar punktu skaitu no 0 (slikts) līdz 4 (labs). Ja kompozīcija iegūst summā 8 vai vairāk punktus (dažos gadījumos arī 7,5 punktus, ja nodaļai atlasīto uzdevumu skaits ar 8 un vairāk punktiem ir pārāk mazs), to iekļauj FIDE albumā. 

## Šaha kompozīcijas titulu iegūšana
Par katru uzdevumu, kas publicēts FIDE albumā, tā autors iegūst 1 punktu, par etīdi — 1,67 punktus. Ja kompozīcijai ir vairāki autori punkti tiek sadalīti.
Sasniedzot noteiktu punktu skaitu problēmists iegūst titulu šaha kompozīcijā:
* 12 punkti: FIDE meistars
* 25 punkti: starptautiskais meistars
* 70 punkti: lielmeistars

## Izdoto albumu uzskaitījums
Ir izdoti šādi albumi:
* *FIDE Album 1914—1944/I*, izdots 1971. gadā.
* *FIDE Album 1914—1944/II*, izdots 1972. gadā.
* *FIDE Album 1914—1944/III*, izdots 1975. gadā.
* *FIDE Album 1945—1955*, izdots 1964. gadā.
* *FIDE Album 1956—1958*, izdots 1961. gadā.
* *FIDE Album 1959—1961*, izdots 1966. gadā.
* *FIDE Album 1962—1964*, izdots 1968. gadā.
* *FIDE Album 1965—1967*, izdots 1976. gadā.
* *FIDE Album 1968—1970*, izdots 1977. gadā.
* *FIDE Album 1971—1973*, izdots 1978. gadā.
* *FIDE Album 1974—1976*, izdots 1980. gadā.
* *FIDE Album 1977—1979*, izdots 1983. gadā.
* *FIDE Album 1980—1982*, izdots 1988. gadā.
* *FIDE Album 1983—1985*, izdots 1992. gadā.
* *FIDE Album 1986—1988*, izdots 1995. gadā. 
* *FIDE Album 1989—1991*, izdots 1997. gadā.
* *FIDE Album 1992—1994*, izdots 2001. gadā.
* *FIDE Album 1995—1997*, izdots 2004. gadā.
* *FIDE Album 1998—2000*, izdots 2007. gadā.
* *FIDE Album 2001—2003*, izdots 2011. gadā.
* *FIDE Album 2004—2006*, izdots 2013. gadā.
* *FIDE Album 2007—2009*, izdots 2015. gadā.
* *FIDE Album 2010—2012*, izdots 2017. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* FIDE Albuma punkti 
* FIDE Album 2004-2006, lappušu izlase
Uģis Lasmanis

**Uģis Lasmanis** (dzimis  Ventspilī) ir bijušais latviešu airētājs un basketbolists.

## Sportista karjera
Divas reizes kā airētājs piedalījies olimpiskajās spēlēs (, ). 1992. gadā Barselonā vieninieku sacensībās ieņēmis 9. vietu, pēc četriem gadiem Atlantā kopā ar Andri Reinholdu pārairu divnieku sacensībās ieņēmis 9. vietu.

PSRS izlases sastāvā izcīnījis otro vietu Pasaules čempionātā pārairu divniekā. 1991. gadā kļuvis par PSRS čempionu pārairu divniekā. Vairākas reizes uzvarējis Latvijas čempionātā airēšanā.

Nodarbojies ar basketbolu profesionālā līmenī. Lielāko basketbolista karjeras daļu aizvadījis BK Ventspils (1993—1998), vēl spēlējis BK Roja (1999—2000), BK Liepāja (2000—2002). Vidēji spēlē LBL karjeras laikā guvis 10,1 punktu, izcīnījis 6,1 atlēkušo bumbu. 1998. gadā BK Ventspils sastāvā kļuvis par Latvijas vicečempionu.

U. Lasmaņa bērni arī ir sportisti. Dēls Kārlis Lasmanis ir basketbolists, specializējies 3x3 basketbolā (2020. gada Tokijas olimpisko spēļu čempions). Meita Rūta Kate Lasmane ir vieglatlēte, nodarbojas ar tāllēkšanu un trīssoļlēkšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Johans Oja

**Johans Rūdolfs Oja** (dzimis  (pēc vecā stila — ), miris ) bija Latvijas igauņu vieglatlēts un policists. Oja karjeras laikā astoņas reizes kļuva par Latvijas čempionu, 11 reizes uzstādīja Latvijas rekordu dažādās distancēs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1904. gadā Rīgā drēbnieka Jāna Oja un Paulīnes, dzimušas Nālas, ģimenē. Līdz 1925. gadam mācījās Rīgas policijas skolā, piedalījās  Parīzē, kur 100 m un 200 m distancē sasniedza ceturtdaļfināla kārtu, rezultāts nav fiksēts. 
1926. gadā uzsāka studijas Latvijas Universitātes Teoloģijas fakultātē.

No 1925. līdz 1926. gadam bija vecākais policists 3. policijas iecirknī. Kriminālpolicijas uzraugs līdz 1927. gadam, tad uzraugs prokuratūrā, no 1928. līdz 1929. gadam dienēja Latvijas armijā kā kaprālis, vēlāk seržants. Pēc dienesta armijā policijas uzraugs. Līdz 1940. gada februārim prokuratūras izmeklētājs, no februāra līdz jūlijam policists-uzraugs Kauguros.

Pēc Latvijas okupācijas atvaļināts, no 1940. gada augusta bija milicijas skolas tehniskais darbinieks. 1940. gada oktobrī atvaļinājās pēc paša vēlēšanās. Līdz arestam 1941. gada 8. janvārī bija dzīvokļu kompleksa komunālās saimniecības vadītājs Rīgā.

1941. gada jūnijā viņu no Rīgas cietuma pārsūtīja uz Čkalovas apgabalu. 1942. gada 8. aprīlī NKVD Sevišķā apspriede viņam piesprieda nāvessodu, nošauts 25. maijā.

## Apbalvojumi
Apbalvots ar Viestura ordeni 1939. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brokas

**Brokas** var būt:

*Brokas - skrajciems Rēzeknes novada Dricānu pagastā
*Brokas - skrajciems Preiļu novada Sīļukalna pagastā
*Preiļu novada Sīļukalna pagasta Broku skrajciema cits nosaukums 
*Rēzeknes novada Viļānu pagasta Broku skrajciema cits nosaukums
Broki (Viļānu pagasts)

**Broki** (arī **Brokas**) ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 7,3 km no pagasta centra Viļāniem un 215,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Maltas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 95 cilvēkiem.

## Atsauces
Ilona Dzelme-Grīnberga

**Ilona Dzelme-Grīnberga** (dzimusi  Saulkrastos) ir bijusī latviešu burātāja, pēc sportistes karjeras beigām — trenere.

Divas reizes piedalījusies Olimpiskajās spēlēs (, ). 1992. gadā Barselonā vējdēļu *Lecher* klasē ieņēma 21. vietu 24 sportistu konkurencē, pēc četriem gadiem Atlantā *Mistral* klasē ieņēma 18. vietu 27 sportistu konkurencē.

Divas reizes (1989, 1990) izcīnījusi uzvaru PSRS čempionātā, Dzelme-Grīnberga ir vairākkārtēja Latvijas PSR un Latvijas čempione. 1993. gada Eiropas čempionātā F-42 klasē izcīnījusi 3. vietu. 2012. gada Pasaules čempionātā vindsērfingā izcīnījusi uzvaru. Eiropas čempionātā vindsērfingā izcīnījusi 2. vietu 2009. un 2010. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Murančiki

**Murančiki** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 9,5 km no pagasta centra Priežmales un 255 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Apdzīvotā vieta izvietojusies abpus autoceļam V646.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 43 cilvēkiem.

## Atsauces
Muša (Kastuļinas pagasts)

**Muša** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā 8 km no pagasta centra Priežmales un 249 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V569, starp Rušonu, Mušas un Geraņimovas Ilzas ezeru.

1897. gadā muižā bija 57 cilvēki.

## Atsauces
Muša (nozīmju atdalīšana)

**Muša** var būt:
* Mušu dzimtas kukainis;
* Muša — apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas pagastā;
* Muša — pilsēta Turcijā;
* Muša — zvaigznājs;
* Muša — 1986. gada ASV šausmu filma.

## Skatīt arī
* Mūsa
* Musa
Novinki (Kastuļinas pagasts)

**Novinki** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Priežmales un 242 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P60, Biržkalna ezera krastā.

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 48 cilvēkiem. 

## Atsauces
Dervanka

**Dervanka** ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 5,9 km no pagasta centra Viļāniem un 218,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)).

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 11 cilvēkiem.
## Atsauces
7. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)

**7. mikroautobusu maršruts** ir mikroautobusu maršruts, kurā pasažieru pārvadājumi tiek nodrošināti no Priedaines (galapunkts saucas Baldones iela) līdz Druvu ielai.

Maršruta kopējais garums sasniedz 24,9 km. Virziena **[[Priedaine (Jūrmala)|Priedaine]]** — **[[Druvu iela (Jūrmala)|Druvu iela]]** kopējais garums ir 13,3 km, bet virziena **[[Druvu iela (Jūrmala)|Druvu iela]]** — **[[Priedaine (Jūrmala)|Priedaine]]** kopējais garums ir 14,4 km.

Darbdienās un brīvdienās pa 7. maršrutu kursē 1 mikroautobuss.

Agrāk 7. mikroautobuss kursēja caur Dzintariem, kā šobrīd kursē 3. autobuss.

No 2018. gada 12. februāra 7. maršruts bija apvienots ar 1. maršrutu (turpmāk Buļļuciems - Bulduri - Priedaine) un tika likvidēts, bet pēc iedzīvotāju iniciatīvas no 2018. gada 1. jūnija atjaunots tā iepriekšējā maršrutā.

No 2025. gada 1. septembra 7. maršruts tika pagarināts līdz Druvu ielai.

## Maršruts
**[[Priedaine (Jūrmala)|Priedaine]]** — **[[Druvu iela (Jūrmala)|Druvu iela]]** mikroautobusi kursē pa šādām ielām: Baldones iela, Vāveru iela, Lielais prospekts, Babītes iela, Lielupes autotilts, Viestura iela, Vienības prospekts, Meža prospekts, Lienes iela, Jomas iela, Zigfrīda Meierovica prospekts, Dubultu prospekts, Strēlnieku prospekts, Slokas iela.

**[[Druvu iela (Jūrmala)|Druvu iela]]** — **[[Priedaine (Jūrmala)|Priedaine]]** mikroautobusi kursē pa šādām ielām: Slokas iela, Strēlnieku prospekts, Dubultu prospekts, Zigfrīda Meierovica prospekts, Jomas iela, Lienes iela, Meža prospekts, Dikļu iela, Edinburgas prospekts, Indras iela, Meža prospekts, Vienības prospekts, Rīgas iela, Dārzkopības iela, Pērkona iela, Lielupes autotilts, Babītes iela, Lielais prospekts, Dreiliņu iela, Baldones iela.

## Pieturvietas
7. mikroautobusu maršrutā pavisam kopā ir 54 pieturas. Maršrutā **[[Priedaine (Jūrmala)|Priedaine]]** — **[[Druvu iela (Jūrmala)|Druvu iela]]** ir 27 pieturas, arī maršrutā **[[Druvu iela (Jūrmala)|Druvu iela]]** — **[[Priedaine (Jūrmala)|Priedaine]]** ir 27 pieturas.

### Agrākie pieturu nosaukumi
* Aizupes iela (agrāk - Autoserviss)
*Jūrmalas slimnīca (agrāk - Kuldīgas iela)
*Dzintaru mežaparks /virzienā uz Druvu ielu/ (agrāk - Dzintaru stacija)
*Smilšu iela (agrāk - Majoru tirgus)
*Aspazijas muzejs (agrāk - pansionāts "Pribaltika")
*Jaundubultu kapi (agrāk - AS "Jūrmalas celtnieks")
*Jūrmalas siltums (agrāk - Kokzāģētava)
* SIVA koledža (agrāk - RRC)

## Vēsture
Līdz 20. gadsimta 90. gadiem 7. maršrutā kursēja autobusi no Dubultu galapunkta pie dzelzceļa pārbrauktuves, cauri dzīvojamajam masīvam Majoros/Dzintaros pie upes, līdz Priedainei. Vēlāk maršruts tika izmainīts, autobusu vietā sāka kursēt mikroautobuss. Tas kursēja no Dubultiem, cauri Bulduriem, līdz Priedainei. Vēlāk maršruts tika pagarināts no Dubultiem līdz SIVA koledžai (tā saucamajam „Pentagona” rajonam) un vēl vēlāk līdz Druvu ielai Druvciemā.

## Skatīt arī
* Jūrmala
* Autobusu satiksme Jūrmalā

## Atsauces

## Ārējās saites
* satiksme.jurmala.lv
Rodopi

**Rodopi** (; ; ) ir kalnu grēda Dienvidaustrumeiropā. Lielākā daļa jeb 83% grēdas atrodas dienvidu Bulgārijā, bet pārējā daļa Grieķijā. Grēdas augstākā virsotne ir Goļampereliks, kas atrodas 2191 m virs jūras līmeņa un ir septītais augstākais Bulgārijas kalns. Šajā kalnu apvidū ir izplatīti karsta procesi, kas rada dziļas upju ielejas, lielas alas un īpatnējus dabas objektus, kā, piemēram, Trigradas aizu.

Rodopu kalnu rietumu daļā atrodas nozīmīga daļa no Bulgārijas hidroenerģijas ieguves vietām, kas arī tiek izmantotas irigācijai un kā tūrisma objekti. Vairākas šādas hidroelektrostacijas atrodas arī Grieķijā. Rodopos atrodas vairāki kultūras mantojuma objekti, piemēram, senā trāķiešu pilsēta Perperikona. Kalnu apvidū atrodas arī viduslaiku pilis, baznīcas, klosteri un pat 18. un 19. gadsimta ciemi ar tradicionālo bulgāru arhitektūru.

Rodopu kalnu vārdā ir nosaukta Rodopu virsotne uz Livingstona salas, vienas no Dienvidšetlendu salām Antarktikā.

## Ārējās saites

* Perperikonas vērsture 
* Informācija par kāpšanu Rodopos
Frolovka

**Frolovka** ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 2 km no pagasta centra Viļāniem un 218 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)), starp dzelzceļa līniju Krustpils—Rēzekne II un Lauzas upi.

1897. gadā viensētā bija 9 cilvēki.
## Atsauces
Juški

**Juški** (arī **Jūški**) ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 7,2 km no pagasta centra Viļāniem un 214,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 64 cilvēkiem.

## Atsauces
Kūkoji

**Kūkoji** var būt:

*Kūkoji - skrajciems Rēzeknes novada Ilzeskalna pagastā
*Kūkoji - skrajciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā
*Madonas novada Murmastienes pagasta Kokāju skrajciema cits nosaukums
Lavrovka

**Lavrovka** (arī **Laurovka**) ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 7,7 km no pagasta centra centra Viļāniem un 220,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā viensētā bija 11 cilvēki.
## Atsauces
Kūkoji (Viļānu pagasts)

**Kūkoji** ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3,1 km no pagasta centra Viļāniem un 219,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P58 (Viļāni–Preiļi–Špoģi), Notras krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 152 cilvēkiem.
## Atsauces
Lauzinieki

**Lauzinieki** (arī **Lauzinīki**) ir ciems Rēzeknes novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 4,2 km no pagasta centra Viļāniem un 217,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V596 (Viļāni–Pilskalns–Nagļi), Lauzas upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 115 cilvēkiem.
## Atsauces
Novosjolki

**Novosjolki** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3,5 km no pagasta centra Priežmales un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V569, Deņevas strauta krastā.

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 21 cilvēku.

## Atsauces
Ņikitiški

**Ņikitiški** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Priežmales un 246 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P60, otrpus tā atrodas Geraņimovas Ilzas ezers.

1897. gadā ciemā bija 11 sētas ar 93 cilvēkiem.

## Atsauces
Brigādes iela

**Brigādes iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Bieriņu apkaimē, pilsētas daļā Mārupē. Brigādes iela sākas krustojumā ar Penkules ielu, turpinās dienvidu virzienā un, krustojot Posma ielu, beidzas savrupmāju apbūvē. Ielas kopējais garums ir 120 metri, tā klāta ar grants segumu. Brigādes ielā ir tikai savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Brigādes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Penkules iela (T veida krustojums)
* Posma iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Bieriņi

## Atsauces
Česlavs Stančiks

**Česlavs Stančiks** (dzimis  Rīgā, miris ) bija Latvijas poļu futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā.

Karjeras laikā pārstāvējis dažādus Rīgas klubus, bēgļu gaitās no 1915. līdz 1916. gadam pārstāvējis Maskavas "Kružok futboļistov Sokoļņiki". Divas reizes FK Ķeizarmežs (1922, 1923) un vienu reizi Rīgas FK (1926) sastāvā kļuvis par Latvijas čempionu.

Latvijas futbola izlases sastāvā aizvadījis 20 spēles, kurās guvis 2 vārtus, piedalījies  Parīzē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēteris Lauks

**Pēteris Lauks** (dzimis , miris ) bija Latvijas futbolists.

Futbolista karjeru sācis Aksinovā 1916. gadā bēgļu gaitās. Pēc atgriešanās Latvijā spēlējis dažādos klubos. Rīgas FK sastāvā trīs reizes kļuvis par Latvijas čempionu (1934, 1935, 1940), divas reizes izcīnījis Latvijas kausu (1937, 1939).

Latvijas futbola izlases sastāvā aizvadījis 38 spēles. Bija izlases sastāvā startam  Parīzē, taču uz laukuma neizgāja.

"Lielās nozīmes" laureāts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mārrutks

thumb|Mārrutka saknes
**Mārrutks** (*Armoracia rusticana*) ir krustziežu dzimtas mārrutku ģints suga.

Cēlies no Eiropas dienvidaustrumiem vai Āzijas rietumiem, pašlaik ir populārs arī citur. Latvijā tas tiek audzēts kā garšaugs, suga ir arī pārgājusi savvaļā. Augam ir bakteriālas īpašības. Tā sakne satur izotiocianātu, kas piešķir asu smaržu un garšu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Medūza (mitoloģija)

[thumb|Medūza 16. gadsimta [Karavadžo gleznā]]
**Medūza** () grieķu mitoloģijā ir briesmone, viena no gorgonu māsām. Vienīgā no māsām, kas bija mirstīga.

Parasti tiek attēlota kā sieviete, kurai matu vietā ir dzīvas indīgas čūskas. Vairākumā avotu ir minēts, ka viņas vecāki ir Forkijs un Kēto. Saskaņā ar Aishilu un Hēsiodu Medūza dzīvojusi netālu no Kistēnas salas, kas, iespējams, atradusies Egejas jūras ziemeļrietumos.

Medūzai galvu nocirtis Persejs, kas to pēc tam izmantojis kā ieroci un vēlāk atdevis Atēnai glabāšanā.

## Ārējās saites