open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Martins Pliss

**Martins Pliss** (*Martin Plüss*; dzimis 1977. gada 5. aprīlī) ir bijušais šveiciešu hokejists, centra uzbrucējs, Šveices hokeja izlases dalībnieks. Profesionāļa karjeru aizvadījis Šveices hokeja līgas klubos Klotenes "Flyers" un *[[SC Bern]]*, kā arī Zviedrijas hokeja līgas klubā *[[Frölunda HC]]*. Kļuvis par seškārtēju Šveices čempionu, kā arī 2005. gada Zviedrijas čempionu. Šveices hokeja izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļas 2013. gada pasaules čempionātā. Kopumā spēlējis 14 pasaules čempionātos un četrās olimpiskajās spēlēs.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Pliss sāka 1994.—95. gada sezonā Šveices hokeja līgas kluba Klotenes "Flyers" sastāvā. Kluba rindās gan uzbrucējs nostiprinājās vien divas sezonas vēlāk. 1995. un 1996. gadā Pliss kopā ar komandu izcīnīja Šveices čempiona titulu. 2001. gadā viņš tika atzīts par līgas vērtīgāko spēlētāju. Klotenē hokejists spēlēja līdz pat 2003.—04. gada sezonas noslēgumam.

No 2004. līdz 2008. gadam Pliss spēlēja Zviedrijas Elitsērijas klubā Frölunda HC, 2005. gadā izcīnot līgas čempiona titulu. 2008. gadā uzbrucējs atgriezās Šveicē, pievienojoties HK Berne rindām. Sākot ar 2010. gadu viņš pildīja komandas kapteiņa funkcijas. 2013., 2016. un 2017. gadā kopā ar komandu kļuva par līgas čempionu, 2013. gadā otro reizi karjerā iegūstot arī līgas vērtīgākā spēlētāja balvu. 2017. gada novembrī paziņoja par karjeras beigšanu.

Šveices hokeja izlases rindās izcīnījis sudraba medaļas 2013. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Marko Daņo

**Marko Daņo** (; dzimis 1994. gada 30. novembrī) ir slovāku hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2018) Daņo spēlē Amerikas hokeja līgas kluba Manitobas "Moose" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Daņo sāka 2010.—11. gada sezonā, kad debitēja Slovākijas Ekstralīgas kluba Trenčīnas "Dukla" rindās. 2012.—13. gada sezonā hokejists pievienojās Bratislavas "Slovan" vienībai. Pēc 2013.—14. gada sezonas, kurā "Slovan" neizdevās iekļūt Gagarina kausa izcīņā, Daņo noslēdza trīs gadu līgumu ar NHL vienību Kolumbusas "Blue Jackets", sezonu noslēdzot tās AHL fārmklubā Springfīldas "Falcons".

Nākamo sezonu hokejists uzsāka jau Kolumbusas "Blue Jackets" sastāvā, tās rindās aizvadot 35 spēles un atzīmējoties ar 21 rezultativitātes punktu. 2015. gada jūnijā Daņo tika aizmainīts uz Čikāgas "Blackhawks". "Blackhawks" rindās aizvadīja vien 13 spēles, līdz 2016. gada februāra nogalē tika aizmainīts uz Vinipegas "Jets". "Jets" pamatsastāvā Daņo neizdevās nostiprināties, nākamajās divās sezonās tās rindās aizvadot attiecīgi 38 un 23 spēles. 2018. gada oktobrī tika ievietots neaizsargāto spēlētāju sarakstā, kur spēlētāja līgumu pārņēma Kolorādo "Avalanche". Vien mēnesi vēlāk tādā pašā ceļā Daņo nonāca atpakaļ "Jets", komandai uzbrucēju nosūtot uz AHL vienību Manitobas "Moose".

Slovākijas hokeja izlases rindās spēlējis 2013. un 2015. gada Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
62. gads

**62. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* 5. februāris — spēcīga zemestrīce skāra Pompejus un arī citus reģionus Kampānijā.
* 12. marts — Aleksandrijā tika novērots pilns Mēness aptumsums.
* 8. jūnijs — Romas imperators Nerons apprecējās ar Popeju Sabīnu. Pirms tam viņš bija licis nogalināt pirmo sievu Klaudiju Oktāviju. Tas tika izdarīts dienu vēlāk.

### Nezināms datums
* Romas konsuli bija Marijs un Asīnijs.

## Dzimuši

## Miruši
* 9. jūnijs — Klaudija Oktāvija, Romas imperatora Nerona sieva (dzimusi 39. vai 40. gadā)
Pršībora

**Pršībora** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Novi Jičīnas apriņķī. Zigmunda Freida muzejs.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1251. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, un tās vāciskais nosaukums bija **Freiberga Morāvijā** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Cilvēki
Pšībora ir psihoanalīzes pamatlicēja Zigmunda Freida (*Sigmund Freud*, 1856—1939) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Slēdziens

**Slēdziens** ir termins loģikā. *[[Abdukcija]]* ir viena no trīs slēdzienu veidu un metožu formām, kur pārējās ir dedukcija un indukcija. Abdukcija ir spriešanas veids, kurā no visiem pieņēmumiem tiek izvēlēts tas, kurš vislabāk izskaidro zināmos faktus. Abdukcija kā slēdziena veids un metode ir samērā jauns, to radīja Čārlzs Pīrss. Piemēram, ja zāle ir slapja, tad, balstoties uz abdukciju, var secināt, ka ir lijis vai ja kūp dūmi, visticamāk dūmu avots ir uguns.

*[[Dedukcija]]* ir tādu spriedumu izdarīšana, kas pilnībā izriet no sākotnējās informācijas. Slēdziena veids un metode, kurā secinājumi izriet no vispārējā uz atsevišķo (pretstats indukcijai)

*[[Indukcija (izziņas metode)|Indukcija]]* ir tādu spriedumu izdarīšana, kurus apstiprina pieejamā informācija, tomēr izdarītie spriedumi obligāti neizriet no tās. Slēdziena veids un metode, kurā no vairākiem atsevišķiem gadījumiem tiek izsecināts vispārējais (pretstats dedukcijai)
Romans Kukumbergs

**Romans Kukumbergs** (; dzimis 1980. gada 8. aprīlī) ir slovāku hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2014) Kukumbergs spēlē Čehijas Ekstralīgas vienībā *[[HK Hradec Kralove]]*.

## Spēlētāja karjera
2000.—01. gada sezonu uzbrucējs aizvadīja Slovākijas Ekstralīgas kluba Trenčīnas "Dukla" rindās, tādējādi sākot savu profesionāļa karjeru. Komandas sastāvā Kukumbergs aizvadīja vēl nākamās trīs sezonas, taču 2004.—05. gada sezonā spēlēja Krievijas Superlīgas kluba Ņižņekamskas "Ņeftehimik" rindās.

2005.—06. gada sezonu Kukumbergs aizvadīja AHL vienībā Toronto "Marlies", taču tad pievienojās Bratislavas "Slovan" vienībai, kopā ar to izcīnot Slovākijas čempiona titulu. 2007.—08. gada sezonā hokejists atgriezās "Neftekhimik", taču tad vēl vienu sezonu aizvadīja "Slovan" sastāvā.

2009.—10. gada sezonu iesāka KHL klubā Toljati "Lada", taču noslēdza Kazaņas "Ak Bars" rindās, kopā ar klubu izcīnot Gagarina kausu. 2010.—11. gada sezonā spēlēja Čeļabinskas "Traktor" un Habarovskas "Amur" rindās, taču pēc sezonas beigām atgriezās Bratislavas "Slovan", 2012. gadā vēlreiz kļūstot par Slovākijas čempionu.

## Ārējās saites
Aleksandrs Medvedevs

**Aleksandrs Medvedevs** (; dzimis ) ir bijušais Kontinentālās hokeja līgas prezidents. Līgas prezidenta pienākumus viņš pildīja no tās dibināšanas 2008. gadā līdz 2014. gada novembra beigām, kad pievienojās IIHF padomei. Medvedevs ieņem arī ietekmīgu amatu Krievijas gāzes kompānijā Gazprom.

## Ārējās saites

* Medvedevs biogrāfija ''Gazprom'' mājaslapā
TUGSAT-1

**TUGSAT-1** (***T'''echnische '''U'''niversität '''G'''raz '''Sat'''ellit 1''), zināms arī kā '''BRITE-Austria''' (***BRI**ght-star **T**arget **E**xplorer - **Austria**'') jeb **CanX-3B**, arī **NLS-8.2*' ir [[Austrija]]s studentu pavadonis optiskajai astronomijai. Tas kopā ar [[UniBRITE-1]] ir viens no diviem Austrijas pirmajiem [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadoņiem]].
Palaists 2013. gada februārī. Pavadoņa aparatūru izgatavoja un apkalpo studenti no [[Gracas tehniskā universitāte|Gracas tehniskās universitātes]].

*CanX-3B* ir daļa no starptautiskās *BRIght-star Target Explorer* (*CanX*) programmas. Kosmiskā aparāta platforma izgatavota [[Toronto universitāte|Toronto universitātē]] uz *Generic Nanosatellite Bus* bāzes. Tas ir kuba formā ar izmēriem 200 × 200 × 200 mm ar masu 14 kg.
*TUGSAT-1* apgādāts ar augstas izšķirtspējas [[Lādiņa saites matrica|lādiņsaites matricu]], ar kuru paredzēts veikt fotometriskus novērojumus zvaigznēm ar [[redzamais spožums|redzamo spožumu]] virs 4,0. 
*TUGSAT-1* novēro zvaigznes zilajā gaismas spektrā, atšķirībā no *UniBRITE*, kurš veic novērojumus sarkanajā spektrā.

*TUGSAT-1* palaišana notika [[Toronto universitātes aerokosmisko pētījumu institūts|Toronto universitātes aerokosmisko pētījumu institūta]] Kosmisko lidojumu laboratorijas nanopavadoņu palaišanas projekta *Nanosatellite Launch Service* (*NLS*) ietvaros. Šis bija *NLS* astotais starts, un pavadonim dots apzīmējums *NLS-8.2*.

*TUGSAT-1'' tika palaists  12:31 UTC ar nesējraķeti PSLV-CA no Satiša Dhavana kosmosa centra. Tas bija sekundārā kravas Indijas/Francijas Zemes tālizpētes pavadonim SARAL. Kopā ar to palaisti pavadoņi Sapphire, NEOSSat, UniBRITE, AAUSAT3, STRaND-1.

## Atsauces

## Ārējās saites
* TUGSAT-1/BRITE-Austria TU Graz 
* Nanosatellite Launch Service 8  
* TUGsat 1 (BRITE-Austria, CanX 3B) Gunter's Space Page
Studēnka

**Studēnka** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Novi Jičīnas apriņķī. Pazīstama kā metālapstrādes centrs - šeit atrodas vagonbūves uzņēmuma Škoda Vagonkas rūpnīca *MSV Metal Studénka*.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1436. gadā. Ilgus gadsimtus apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Štaudinga (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā. 2008. gada 8. augustā pie Studēnkas notika vilciena katastrofa, kurā gāja bojā 8 cilvēki.

## Cilvēki
Studēnka ir kardināla Františeka Tomāšeka (*František Tomášek*, 1899-1992) dzimtā pilsēta.

## Ārējās saites

*MSV Metal Studénka
Elmārs Zemgalis

**Elmārs Zemgalis** ( Rīgā—) bija latviešu izcelsmes ASV šahists un matemātiķis. Starptautiskais lielmeistars šahā (2003).

## Biogrāfija
Dzimis 1923. gadā Rīgā, beidzis Angļu ģimnāziju. 1942. gadā uzvarējis Jelgavas meistarsacīkstēs šahā, 1943. gadā dalījis 1. vietu Latvijas arodbiedrību čempionātā. Nākamajā gadā Rīgas čempionātā Zemgalis ieņēmis dalītu 5. vietu.

Pēc kara Zemgalis nokļuva Cēdelgemas karagūstekņu nometnē Beļģijā, kur arī tiek organizēti šaha turnīri. Improvizētā nometnes čempionātā Zemgalim izdodas uzvarēt, apsteidzot pazīstamo meistaru Kārli Ozolu. Līdz 1951. gadam, kad viņš pārcēlās uz dzīvi ASV, Zemgalis ar panākumiem piedalījās vairākos turnīros Vācijā, tostarp Augsburgā (1946), kur ieņēma otro vietu aiz nākamā lielmeistara Volfganga Uncikera, Hānavā (Matisona memoriāls, 1947), kur arī bija otrais, šoreiz aiz Endzelīna, un Oldenburgā (1949), kur dalīja pirmo vietu ar Jefimu Bogoļubovu.

Uzvarējis Trimdas latviešu 1. korespodencšaha turnīrā (1952—1954).

Amerikas Savienotajās Valstīs dzīvojis Sietlā; 1953. un 1959. gadā kļuvis par Vašingtonas štata čempionu, uzvarot visas partijas: attiecīgi 9:0 un 6:0. 2003. gadā FIDE kvalifikācijas komisija piešķīra Elmāram Zemgalim *Goda lielmeistara* nosaukumu.

Bijis koledžas matemātikas katedras vadītājs Midvejā, profesors.

## Atsauces

## Ārējās saites
Štramberka

**Štramberka** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Novi Jičīnas apriņķī. Vecpilsēta ir apbūves piemineklis. Tūrisma centrs. Netālu no pilsētas atrodas Šipkas ala, kur atrasti neandertāliešu kauli.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1359. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Štramberga (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

## Cilvēki

1928. gada augustā komponists Leošs Janāčeks apmeklēja pilsētu ekskursijā, saaukstējās un 12. augustā Ostravā mira.

## Ārējās saites
Leons Plāters

**Leons Plāters** (, 1836—1863) bija Latgales muižnieks. Janvāra sacelšanās laikā vadīja poļu patriotu karaspēka vienības uzbrukumu krievu karaspēka ieroču transportam pie Krāslavas. Sagūstīts un nošauts Daugavpils cietoksnī.

## Dzīvesgājums
Leons Plāters cēlies no dižciltīgo Latgales (Livonijas) muižnieku Plāteru dzimtas. Dzimis 1836. gada 15. februārī Kombuļu muižā grāfa Jozefa Kazimira Plātera un viņa sievas Antoņinas, dzimušas Soltānes, ģimenē. Sakarā ar Novembra sacelšanās dalībnieku atbalstīšanu Jozefu Plāteru ar ģimeni izsūtīja uz Smoļensku, kur pagāja Leona Plātera bērnība. Mācījās ģimnāzijā Rīgā, dzīvoja pie vecākā brāļa Augusta Plātera, pabeidza Jelgavas ģimnāziju.

Pēc tam saimniekoja Kazanovas pusmuižā (tagad Krāslavas novada Ūdrīšu pagasts). 1863. gada janvārī, kad bijušās Polijas-Lietuvas kopvalsts teritorijā sākās sacelšanās pret pakļautību Krievijai, Leons Plāters iesaistījās pretošanās grupā.
Sākumā viņš gribēja doties uz Lietuvu un pievienoties Narbuta partijai, bet tad nolēma kopā ar citiem muižniekiem sākt pretdarbību Latgales teritorijā. 1863. gadā pavasarī no Dagdas Kazanovas muižā ieradās Zigmunds Buiņickis, kas bija izplānojis uz austrumiem no Krāslavas Baltiņu mežā uzbrukt krievu armijas transportam ar ieročiem un izdalīt tos sacelšanās dalībniekiem. Pirms tam cīnītāji nodeva zvērestu Krāslavas katoļu baznīcā, ko pieņēma Krāslavas vikārs Jans Bolcevičs.

1863. gada 13. maijā Leons ar pieciem bruņotiem muižas kalpiem (kalpu Zablocki, kučieri Janu Bansu, stārastu Citoviču, šļahtiču Niececki un Antoniju) devās uz noteikto vietu un gaidīja transportu, kas no Daugavpils pa pasta traktu virzījās caur Krāslavu. Vēlāk ziņojumā bija teikts, ka Baltiņu mežā bija 50 bruņoti vīri. Uzbrukumā krita daži karavīri, daži tika ievainoti, bet vienam virsniekam izdevās aizbēgt uz Krāslavu.
 
Leona Plātera apģērbs, kuru viņš valkāja nošaušanas dienā, Polijas kara muzeja ekspozīcijā|thumb

Leons Plāters un viņa biedri tika sagūstīti un ieslodzīti Dinaburgas cietoksnī, kur 1863. gada 9. jūnijā Plāteram izpildīja nāvessodu. Vienos avotos minēts, ka pēc nošaušanas viņš apglabāts turpat smiltājā pie cietokšņa, netālu no Rīgas-Dinaburgas šosejas, bet pēc tam naktī slepeni pārapbedīts nezināmā vietā. Citos, ka viņš apbedīts turpat cietokšņa 3. bastionā.

Priesteri Bolceviču notiesāja uz 20 gadiem ieslodzījumā. Zigmunds Buiņickis aizbēga uz ārzemēm.

## Piemiņa
Plātera nāvi Rainis apdziedājis krājuma "Saules gadi" dzejolī "Svētdiena un grāfs Plāters".

Daugavpils katoļu kapos iekārtota Leona Plātera piemiņas vieta, kurā 1923. gada 9. jūnijā uzstādīja melnā granīta plāksne ar uzrakstu: "Grāfam Leona Broel Plāteram — poļu sacelšanās organizētājam (nogalināts 1863. gada 9. jūnijā)”. Plāksni atjaunoja 2002. gadā, tai līdzās atrodas piemiņas plāksne poļu sabiedriskajiem darbiniekiem un skolotājiem, kas gājuši bojā staļiniskajās koncentrācijas nometnēs.

## Atsauces
Žans Žoress

**Žans Leons Žoress** (; dzimis , miris ) bija franču sociālistu līderis.

## Dzīvesgājums

Dzimis sīkburžuāzijas ģimenē Tarnas departamentā. Studēja filozofiju Augstākajā normālskolā. 1885. gadā ievēlēts par deputātu no Tarnas departamenta. Pamazām tuvinājās sociālistiem. 1898. gadā zaudēja vēlēšanās, tomēr 1902. gada atkal kļuva par parlamenta deputātu. Iesaistījās Dreifusa lietā, aizstāvot Dreifusu. 1902. gadā kļuva par Franču Sociālistu partijas (*Parti socialiste français*) vadītāju. 1904. gadā nodibināja avīzi *[[L'Humanité]]*. 1905. gadā apvienojās divas lielākās Francijas sociāldemokrātiskās partijas, nodibinot Strādnieku internacionāles franču sekciju (*Section Française de l'Internationale Ouvrière*), un Žoress kļuva par vienu no tās līderiem. Tuvojoties Pirmajam pasaules karam, viņš iestājās par konfliktu risināšanu mierīgiem līdzekļiem. 1914. gada 31. jūlijā Žoresu kafejnīcā nogalināja kāds nacionālists. Desmit gadus pēc Žoresa nāves viņa mirstīgās atliekas tika pārapbedītas Panteonā.

## Ārējās saites
Opavas apriņķis

**Opavas apriņķis** () ir Čehijas Morāvijas-Silēzijas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Morāvijas-Silēzijas apgabala Karvinas, Ostravas-pilsētas, Novi Jičīnas un Bruntālas apriņķiem, Olomoucas apgabala Olomoucas apriņķi, kā arī Poliju.

## Ārējās saites
*
Budišova pie Budišovkas

**Budišova pie Budišovkas** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Opavas apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1301. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Bauča** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Roberts Hiršs

**Roberts Hiršs** (dzimis , miris ) bija latviešu uzņēmējs. Viņš ir zīda un mākslīgā zīda audumu ražošanas ieviesējs Latvijā.

## Dzīvesgājums
Dzimis Vējavas pagastā, Krievijas impērijā nabadzīgā piecu bērnu ģimenē. 1895. gada 22. maijā Hiršs tika kristīts luterticībā. Hiršs guva tikai 3 klašu izglītību, jaunībā strādāja pie tēva smēdē, dzirnavās un vērptuvē. Pirmā pasaules kara laikā devās uz Krieviju, kur apguva zināšanas par tekstilrūpniecību. Pēc atgriešanās Latvijā tika iesaukts armijā, pēc tam nesekmīgi centās darboties tekstilrūpniecībā.

Savu uzņēmumu Hiršs dibināja 1925. gadā Rīgā nelielās pagrabtelpās Krasta ielā 5, kur ražoja vatelīnu. 1927. gadā tas pārveidots par atklātu sabiedrību zīda un vilnas tekstilrūpniecībā "Rīgas audums", kas pārgāja uz Jumāras (tagad E. Birznieka-Upīša) ielu 21 ar 200 strādniekiem. 1932. gadā "Rīgas audums" pārveidojās vienpersoniskā uzņēmumā un 1933. gadā pārgāja uz iegūtajām bijušās metālapstrādes fabrikas "Salamandra" ēkām Juglā, Salamandras ielā 1. Sākās straujš uzņēmuma uzplaukuma periods. 1934. gadā firma pārveidojās akciju sabiedrībā ar nosaukumu "Tirdzniecības-rūpniecības akciju s-ba Rīgas audums" ar pamatkapitālu 2 250 000 latu. Lielā tekstilrūpnīca ražoja mākslīgā un dabiskā zīda, puszīda audumus un vatelīnu. Pie rūpnīcas pastāvēja arodskola, valodu kursi, koris darbiniekiem, rīkoja dažādas sporta spēles, sacensības un ekskursijas. 1938. gadā "Rīgas audumā" strādāja 1602 darbinieki. 1928. gadā Hiršs nopirka *Kauno Audiniai*, kurā 1939. gadā strādāja 2500 darbinieku.

1935. gadā ticis apbalvots ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

1939. gada rudenī Roberts Hiršs ar ģimeni emigrēja uz Zviedriju, bet 1941. gadā pārcēlās uz ASV. 

Laikā no 1946. līdz 1955. gadam bijis tekstiluzņēmuma *Robert Hiršs Company* vadītājs Rodailendā. 

1960. gados nodarbojās ar nekustamā īpašuma izīrēšanu.

Savā testamentā novēlējis Latvijas Universitātei fabriku "Rīgas audums" un Līgatnes pagasta lauku saimniecību Ratnieki, ko Universitāte saņēma pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas.

R. Hirša trešais dēls bija grafiķis Ivars Hiršs (1931–1989, šķirklis angliski).

## Atsauces
Latvija Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkursā

**[[Latvija]] [[Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss|Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkursā]]** ir piedalījusies 5 reizes, debitējot 2003. gada konkursā, kad valsti pārstāvēja Dzintars Čīča ar dziesmu "Tu esi vasarā", iegūstot devīto vietu. Nacionālās atlases formāts no 2003. līdz 2005. gadam bija Bērnu Eirovīzija, bet no 2010. līdz 2011. gadam — Balss Pavēlnieks.

Latvija Bērnu Eirovīzijā nepiedalās kopš 2012. gada konkursa, kad valsts izstājās no sacensībām finansiālu problēmu dēļ.

## Latvijas pārstāvji konkursā
:  *Uzvarētāji*
:  *Otrā vieta*
:  *Trešā vieta*
:  *Pēdējā vieta*

## Komentētāji un rezultātu paziņotāji

## Skatīt arī
* Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss
* Latvija Eirovīzijas dziesmu konkursā
* Latvija Eirovīzijas korī

## Atsauces
Ankipāns

**Ankipāns** (sieviešu dzimtē Ankipāne) ir latgaliešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

*Floriāns Ankipāns (1901—1989) — latviešu pedagogs un politiķis;
*Ģirts Ankipāns (1975) — latviešu hokejists.
Spāņu atklātne

**Spāņu atklātne** ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem:
 **1. e2-e4 e7-e5 <br /> 2. Zg1-f3 Zb8-c6 <br /> 3. Lf1-b5**.

Tā ir viena no populārākajām atklātnēm, kura zarojas lielā skaitā variantu. Spāņu atklātnei ir piešķirti Šaha atklātņu enciklopēdijas kodi no C60 līdz C99.

Nosaukta par godu 16. gadsimta spāņu garīdzniekam un šahistam Ruī Lopesam Seguram.

## Atklātnes varianti
### Sistēmas bez gājiena 3. ... a7-a6
* **3. ... Zc6-d4** — Berda aizsardzība.
* **3. ... Lf8-c5** — Klasiskā aizsardzība.
* **3. ... f7-f5** — Janiša gambīts. 
* **3. ... Zg8-f6** — Berlīnes variants.
* **3. ... d7-d6** — Šteinica aizsardzība.
* **3. ... Lf8-b4** — Alapina variants. 
* **3. ... g7-g6** — Pilsberija variants. 
 
### Sistēmas ar gājienu 3. ... a7-a6
* **4. Lb5xc6** — Nomaiņas variants.

### Sistēmas ar 4. Lb5-a4
* **4. ... f7-f5** -- Atliktais Janiša gambīts.
* **4. ... Lf8-c5** — Mellera variants.
* **4. ... d7-d6** — Uzlabotā Šteinica aizsardzība.
* **4. ... Zg8-f6 5. Dd1-e2**
* **4. ... Zg8-f6 5. 0—0 b7-b5 6. La4-b3 Lc8-b7** -- Arhangeļskas variants.
* **4. ... Zg8-f6 5. 0—0 d7-d6** -- Rubinšteina variants.

### Atklātais variants 4. ... Zg8-f6 5. 0—0 Zf6xe4
* **6. d2-d4 b7-b5 7. La4-b3 d7-d5 8. d4xe5 Lc8-e6** -- Galvenais variants.
* **6. d2-d4 e5xd4** -- Rīgas variants.

### Slēgtās sistēmas 4. ... Zg8-f6 5. 0—0 Lf8-e7 6. Tf1-e1 b7-b5 7. La4-b3
* **7. ... d7-d6 8 c2-c3 0-0 9 h2-h3 Zc6-b8** - Brejera variants.
** **9. ... h7-h6** --  Smislova variants. 
** **9. ... Lс8-e6** -- Holmova variants.  
** **9. ... Lc8-b7** -- Zaiceva variants.
** **9. ... Zc6-a5** -- Čigorina variants.
** **9. ... Zf6-d7** -- Maskavas variants. 
* **7. ... 0—0 8. a2-a4 (arī 8. d2-d3 un 8. h2-h3!?**) 
* **7. ... 0—0 8. c2-c3 d7-d5** — Maršala pretuzbrukums

## Literatūra
* Neil McDonald: *The Ruy Lopez: Move by Move*. Everyman, London 2011, . 
* Суэтин А. С. *Испанская партия*. — М.: Физкультура и спорт, 1982.
Andris Kronbergs

**Andris Kronbergs** (dzimis  Rīgā) ir latviešu arhitekts, agrāk mūziķis. Grupas "Menuets" izveidotājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1951. gadā Rīgā, mācījās Pumpuru vidusskolā un Jūrmalas mūzikas skolā, kur 1968. gadā izveidoja rokgrupu "Menuets". 
1975. gadā absolvēja studijas Rīgas Politehniskā institūta Arhitektūras un celtniecības fakultātē. Šajā pašā gadā arī sāka darba gaitas institūtā "Pilsētprojekts", kur strādāja līdz 1985. gadam. Kopš 1978. gada ir Latvijas Arhitektu savienības biedrs. No 1985. līdz 1996. gadam bija Rīgas pilsētas galvenā arhitekta vietnieks. 
Līdztekus 1988. gadā kļuva par biroja Arhis arhitekti vadītāju. Par Latvijas Bankas Rīgas filiāles ēkas projektu saņēmis Arhitektūras gada balvu. Par starptautiskās lidostas "Rīga" rekonstrukcijas un paplašināšanas projektu saņēma 2001. gada Arhitektūras lielo gada balvu.

2009. gada 16. novembrī par lielo personīgo devumu Latvijas arhitektūras attīstībā un tās popularizēšanā ārvalstīs Andri Kronbergu iecēla par Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieku.

## Atsauces
Pečora

**Pečora** (, , ) ir upe Krievijas Eiropas daļas ziemeļaustrumos, Komi Republikā un Ņencu autonomajā apvidū. Sākas Ziemeļurālos, tek pa Pečoras zemieni, ietek Barenca jūras dienvidaustrumu daļā Pečoras līcī. Augštece līkumaina un ielejai augsti stāvi krasti. Plašas palienes, upē izveidojušās salas, sēkļi un šķēršļi. Lejpus Usas ietekas Pečora kļūst ūdenīga, līdz  plata.  no jūras gultnes sadalās Boļšaja Pečorā un Malaja Pečorā, pie ietekas Pečoras līcī veido deltu. Galvenokārt upi veido sniegūdeņi. Palos, maija mēnesī, līmenis ceļas līdz 11 m. Jūras kuģi Pečorā iebrauc līdz Narjanmarai (), upes kuģi līdz Ustjuņjai ().

## Lielākās pietekas
* Usa,
* Ižma,
* Šapkina,
* Iliča,
* Pižma,
* Ciļma,
* Laja,
* Ščugora.

## Atsauces

## Ārējās saites
1120. gads

**1120. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 25. novembris — Lamanša šaurumā netālu no Normandijas krastiem nogrima "Baltais kuģis", uz kura atradās arī vienīgais Anglijas karaļa Henrija I Izglītotā dēls Viljams.
* Reimonds de Pijs tika ievēlēts par pirmo Hospitāliešu ordeņa lielmestru.
* Ap šo gadu ķīnieši izgudroja kompasu.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* Luijs VII, franku karalis (miris 1180. gadā)
* *iespējams*
** Boļeslavs IV Cirtainais, Polijas lielkņazs (miris 1173. gadā)
** Ēriks Svētais, Zviedrijas karalis (miris 1160. gadā)

## Miruši
* 3. septembris — Žerārs Tens, Neatkarīgā Maltas Bruņinieku ordeņa dibinātājs (dzimis ap 1040. gadu)
Dolni Benešova

**Dolni Benešova** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Opavas apriņķī pie Opavas upes.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1312. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Benešava (). 1846. gadā vietējo pili iegādājās baņķieris Solomons Meirs Rotšilds (*Salomon Mayer von Rothschild*, 1774-1855). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

## Ārējās saites
Tūrs Heijerdāls

**Tūrs Heijerdāls** (; dzimis , miris ) bija norvēģu etnogrāfs, arheologs, ceļotājs, rakstnieks.

Pazīstams ar savu 1947. gada ekspedīciju ar pašbūvētu plostu *[[Kon-Tiki]]*, ar ko viņš noburāja 8000 km Klusajā okeānā no Peru līdz Tuamotu arhipelāgam. Ekspedīcijas mērķis bija pierādīt transatlantisko ceļojumu iespējamību senatnē, jo plosts tika veidots no senajos laikos pieejamajiem materiāliem. Ir veicis arī vairākus citus līdzīgus ceļojumus (*[[Ra (kuģis)|Ra]], [[Tigris]]*). Sarakstījis populārzinātniskas grāmatas, vairākas no tām ir tikušas izdotas latviski.

Heijerdāls dzimis Larvikā, aldara Tūra Heijerdāla un viņa sievas Alisonas ģimenē. Jau kopš agras bērnības interēsējies par zooloģiju. Savā mājā ierīkojis nelielu dabas muzeju ar zalkti kā galveno apskates objektu.

Izglītību ieguvis Oslo Universitātē, bioloģijas fakultātē, ko absolvējis 1938. gadā. Paralēli studijām, pašmācības ceļā apguvis polinēzijas tautu kultūru un vēsturi. Studiju pēdējos gados, kādu laiku pavadījis pētnieciskā projektā Marķīza salās.

2. pasaules kara laikā, pēc Norvēģijas lielākās daļas okupācijas, dienējis *Brīvās Norvēģijas spēkos* valsts galējos ziemeļos, kur, ar sabiedroto valstu atbalstu, Norvēģijas armijas vienības joprojām izrādīja pretestību nacistiem. 

Arī pēc savām slavenākajām jūras ekspedīcijām turpinājis dažādus pētniecības projektus. 1980-90.gados vairākkārt apmeklējis Azerbaidžānu un pētījis tur atrodamos klinšu zīmējumus. Izvirzījis hipotēzi par senas, nezināmas civilizācijas eksistenci tur un, pamatojoties uz klinšu zīmējumu līdzību, saistījis tās izcelsmi ar Skandināviju. Tomēr, tāpat kā citām Heijerdāla teorijām, arī šai ir mazs atbalsts akadēmiskās zinātnes aprindās.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tūrs Heijerdāls 
* Tūrs Heijerdāls – kuģotājs, kas baidījās no ūdens
Hlučīna

**Hlučīna** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Opavas apriņķī. Pie pilsētas militārais muzejs.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1256. gadā. Netipiski citām Čehijas pilsētām, no 1742. gada ietilpa Prūsijā (no 1871. gada — Vācijā). Tās vāciskais nosaukums bija **Hulčīne** (). 1920. gada 4. februārī, pamatojoties uz Versaļas līgumu, Hlučīna līdz ar apkārtnes teritorijām tika iekļauta Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
*Militārais muzejs Hlučīnā
Frenks Kellogs

**Frenks Billingss Kellogs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu jurists un senators no Minesotas štata no 1917. līdz 1923. gadam. No 1924. līdz 1925. gadam — ASV sūtnis Lielbritānijā. No 1925. līdz 1929. gadam — ASV Valsts sekretārs. Pazīstams kā viens no Kelloga-Briāna pakta autoriem, par ko 1929. gadā ieguva Nobela miera prēmiju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Frenka Kelloga biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Hradeca pie Moravices

**Hradeca pie Moravices** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Opavas apriņķī. Pie pilsētas  - pils komplekss. Pils savulaik piederējusi Lihnovsku dzimtai. Kopš 1962. gada vasarās pilī notiek Bēthovena mūzikas festivāli.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1060. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Greca (). Pēc Pirmā pasaules kara - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

## Cilvēki

Pilī savulaik viesojies Ludvigs van Bēthovens, jo pils īpašnieks, firsts Lihnovskis, bija Bēthovena mecenāts. Pilī dzimis vācu politiķis Felikss Lihnovskis (*Felix Lichnowsky*, 1814-1848).

## Ārējās saites

*Hradecas pie Moravices pils
Aleksandrs Tolušs

**Aleksandrs Tolušs** (; , Sanktpēterburga, Krievijas impērija - , Ļeņingrada, Krievijas PFSR) bija starptautiskais lielmeistars šahā (1953).
 
## Šahista karjera
Aleksandrs Tolušs ir četras reizes uzvarējis Ļeņingradas šaha čempionātā - 1937., 1938., 1946. un 1947. gadā. Desmit reizes viņš ir piedalījies PSRS šaha čempionātā finālos. Labākais sasniegums bija 2. vieta 1950. gada čempionātā. 1957. gadā tikai zaudējums pēdējā kārtā Mihailam Tālam liedza uzvarēt turnīrā, un Tolušam bija jāsamierinās ar dalītu 4.-5. vietu. Starptautiskajās sacensībās lielākais Toluša panākums ir uzvara 1953. gada Bukarestes šaha turnīrā, kā arī divas uzvaras Eiropas komandu šaha čempionātos PSRS izlases sastāvā (1957, 1961).

## Treneris
Aleksandrs Tolušs bija pazīstams arī kā lielisks šaha treneris. Viņa sadarbība ar Borisu Spaski no 1952. gada līdz 1960. gadam ļāva Spaskim izstrādāt aktīvu un agresīvu spēles stilu. Tikai dažus mēnešus Tolušs nenodzīvoja līdz sava bijušā audzēkņa triumfam, kad Spaskis 1969. gadā kļuva par Pasaules čempionu šahā.

## Sacensības Latvijā
Aleksandrs Tolušs bija biežs viesis šaha sacensībās Latvijā. 1945. gadā viņš bija otrais Baltijas republiku turnīrā Rīgā, bet 1959. gadā piedalījās Rīgas starptautiskajā šaha turnīrā, kur izcīnīja 3. vietu. Tolušs ir ārpus konkursa piedalījies arī 1962. gada Latvijas šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kellogs

**Kellogs** ( no agrākā profesijas nosaukuma *Kyllehog* — "miesnieks") ir angļu un amerikāņu uzvārds un vietvārds.

Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* Frenks Kellogs (*Frank Billings Kellogg*; 1856—1937) — ASV jurists un senators
* Kīts Kelogs (*Joseph Keith Kellogg Jr.*; 1944) — ASV ģenerālis un politiskais padomnieks

## Skatīt arī
* Briāna-Keloga pakts
2013. gada Spānijas Grand Prix

**2013. gada Spānijas ''Grand Prix*** izcīņa notika 12. maijā Spānijā, Katauņjas Montmelo trasē. Tas bija sezonas piektais posms. Tajā uzvaru guva [[Fernando Alonso]], otrais jau trešo sacīksti pēc kārtas bija [[Kimi Reikenens]].

== Rezultāti ==

=== Kvalifikācija ===

*Piezīmes:*
*  — Felipe Masa saņēma 3 starta vietu sodu par Marka Vebera bloķēšanu
*  — Estevans Gutjerress saņēma 3 starta vietu sodu par Kimi Reikenena bloķēšanu

=== Sacīkste ===



== Kopvērtējums pēc sacīkstes ==


;Braucēju čempionāts


;Konstruktoru čempionāts



* <small>*'Piezīme''': šeit parādītas tikai pirmās piecas pozīcijas.
Aleksejs Suetins

**Aleksejs Suetins** (; dzimis , miris ) bija starptautiskais lielmeistars šahā (1961).

## Šahista karjera
Aleksejs Suetins ir septiņas reizes piedalījies PSRS šaha čempionātā finālos. Labākie sasniegumi bija dalītas 4. vietas 1963. un 1965. gadā.

Alekseja Suetina pirmais nozīmīgākais starptautiskais panākums bija uzvara Pasaules studentu komandu čempionātā šahā. Laika posmā no 1960. līdz 1970. gadam viņš ir uzvarējis vairākos starptautiskos turnīros, tajā skaitā Sarajevo 1965. gadā, Kopenhāgenā 1965. gadā, Hastingsā 1967. gadā, Havanā 1969. gadā.

1996. gadā Suetins uzvarēja arī Pasaules senioru čempionātā šahā. Tāpat Aleksejs Suetins ir spēlējis šaha turnīros Latvijā: 1946. gadā viņš piedalījās I kategorijas turnīrā Rīgā, bet 1962. gadā, spēlējot ārpus konkursa, tika dalīta 2.-3. vieta Latvijas šaha čempionātā.

## Treneris un literāts
Aleksejs Suetins bija pazīstams kā daudzu šaha grāmatu autors gan par atklātņu teoriju, gan par spēles taktiku un stratēģiju. Kā trenerim viņam izveidojās abpusēji auglīga sadarbība ar Tigranu Petrosjanu: Petrosjans 1963. gadā kļuva par Pasaules čempionu šahā, bet Suetins - par spēcīgu lielmeistaru. Vēlākajos gados Suetins strādāja arī ar citiem šahistiem. Tā 1980. gados viņš sekmēja Andreja Sokolova strauju izaugsmi par vienu no spēcīgākajiem tā laika šahistiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org
Lamu cilts

**Lamu cilts** (*Lamini*) ir viena no divām kamieļu apakšdzimtas (*Camelinae*) ciltīm. Otra ir kamieļu cilts (*Camelini*). Lamu ciltī ir 4 mūsdienās dzīvojošas sugas, kas iedalās 2 ģintīs. Turklāt visas sugas savā starpā var pāroties un radīt vairoties spējīgus pēcnācējus. Šīs cilts tuvākie radinieki ir kamieļi.

Visas lamu cilts sugas mājo Dienvidamerikā un ir tipiskas kalnu pļavu iemītnieces. Divas no četrām sugām (lamas un alpakas) ir domesticētas, tās pamatā izmanto vilnas un gaļas ieguvei, kā arī kā transporta dzīvniekus. Pirms spāņi kolonizēja Ameriku alpakas un lamas bija vienīgie domesticētie pārnadži Dienvidamerikā. Pārējās divas sugas (gvanako un vikunjas) ir sastopamas tikai savvaļā.

## Izskats un īpašības
Visām šīs cilts sugām abi dzimumi izskatās vienādi, kā arī visas sugas savā starpā izskatās diezgan līdzīgas. Atšķirībā no pārējām kamieļu dzimtas sugām lamu cilts sugām nav kupra, tām ir slaidi augumi, garas kājas un kakli, maza galva un lielas ausis. Lielākā no visām ir lama (*Lama glama*), kuras augstums skaustā ir 109 – 119&nbsp;cm, svars 130 – 150&nbsp;kg. Mazākā ir vikunja (*Vicugna vicugna*). Tās augstums skaustā ir 75 – 85&nbsp;cm, svars 35 – 65&nbsp;kg. Visām šīs cilts sugām ir kopīga īpašība - gremošanas sistēmā nav žultspūšļa.

## Sistemātika
* Lamu cilts (*Lamini*)
** ģints Lamas (*Lama*)
*** Gvanako (*Lama guanicoe*)
*** Lama (*Lama glama*)
** ģints Vikunjas (*Vicugna*) 
*** Alpaka (*Vicugna pacos*)
*** Vikunja (*Vicugna vicugna*)

## Galerija

Attēls:Alpacas Sillustani (pixinn.net).jpg|Alpaka (*Vicugna pacos*)
Attēls:Guanaco 09.24.jpg|Gvanako (*Lama guanicoe*)
Attēls:Lama3.jpg|Lamas (*Lama glama*)
Attēls:Vicunacrop.jpg|Vikunja (*Vicugna vicugna*)


## Atsauces

## Ārējās saites

*South American camelids - past, present and future
*Genetic Analysis of the Origins of Domestic South American Camelids
Lamas

**Lamas** (*Lama*) ir kamieļu dzimtas (*Camelidae*) viena no divām lamu cilts (*Lamini*) ģintīm. Otra ir vikunju ģints (*Vicugna*). Lamu ģintī ir 2 mūsdienās dzīvojošas sugas, turklāt lama (*Lama glama*) ir domesticēta gvanako forma un ir sastopama tikai kā mājdzīvnieks.

Vēl nesenā pagātnē lamu ģintī tika klasificēta arī alpaka, bet ģenētiskajos pētījumos noskaidrojies, ka alpaka ir cēlusies no vikunjas. Kopš 2001. gada tā tiek klasificēta vikunju ģintī. Abas ģintis ir ļoti tuvu radniecīgas, un sugas mēdz hibridizēties viena ar otru. Lamas un gvanako vieno arī īpašība, kāda nepiemīt vikunju ģints sugām (vikunjai un alpakai) — lamām un gvanako priekšzobi ir pilnībā emaljēti, bet vikunjai un alpakai priekšzobiem mēles pusē nav emaljas. Tādējādi nodilušie zobi visu laiku ataug.

## Izplatība
Lamu ģints sugu dabiskais izplatības areāls saistīts ar Dienvidamerikas Andu kalnu reģioniem, lai gan mūsdienās lamas kā mājdzīvniekus tur daudzās vietās pasaulē. Gvanako ir savvaļas dzīvnieki, un tās sastopamas Argentīnā, Bolīvijā, Čīlē, Paragvajā un Peru.

## Vēsture
Lamas pieradināja Peru indiāņi pirms 6000 — 7000 gadiem, līdz ar to tās ir vienas no vecākajiem mājdzīvniekiem pasaulē. Inku impērijas laikā lamu selekciju un pavairošanu kontrolēja valsts un visas lamas bija valsts īpašums. To medības bija aizliegtas. Lamas inkus nodrošināja ar vilnu, gaļu, mēslojumu tīrumiem un kalpoja kā transporta dzīvnieki, kas pārnēsāja nastas. Inkiem lamu tēviņi bija svēti un tika pielīdzināti dieviem, to vilna tika savākta un izmantota audumu pagatavošanā. Lamu gaļa tika izmantota gan svaigā veidā, gan sālītā vai kaltētā vēlākai izmantošanai. Daži gremošanas sistēmas orgāni tika izmantoti tautas medicīnā.

## Sistemātika
* **Lamu ģints** (*Lama*)
*** Gvanako (*Lama guanicoe*)
*** Lama (*Lama glama*)

## Galerija

Attēls:Lama-guanicoe.jpg|Gvanako (*Lama guanicoe*)
Attēls:A llama kisses the breeze (205083808).jpg|Lama (*Lama glama*)


## Atsauces

## Ārējās saites

* What Is the Difference Between Guanacos and Llamas?
* llama v. alpaca v. guanaco v. vicuña 
* National Geographic: Patagonia’s Local Llamas: The Guanaco
Antenas iela

**Antenas iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalnā. Tā sākas krustojumā ar Bauskas ielu un, nekrustojoties ar citām ielām, beidzas krustojumā ar Mūkusalas ielu. Kopējais ielas garums ir 362 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām. Antenas iela visā garumā ir klāta ar asfalta segumu. Šeit izvietota saimnieciska un darījumu apbūve, tostarp Ceļu satiksmes drošības direkcijas Rīgas nodaļas Tehniskās apskates stacija.

Antenas iela šķērso Daugavas ielejas nogāzi, tādēļ tajā ir visai izteikts kritums (ap 7 m) virzienā uz Mūkusalas ielu un Daugavas atteku Bieķengrāvi.

## Ielu savienojumi
Antenas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Bauskas iela
* Mūkusalas iela

## Skatīt arī
* Ziepniekkalns

## Atsauces
Vikunjas

**Vikunjas** (*Vicugna*) ir kamieļu dzimtas (*Camelidae*) viena no divām lamu cilts (*Lamini*) ģintīm. Otra ir lamu ģints (*Lama*). Vikunju ģintī ir 2 mūsdienās dzīvojošas sugas, turklāt alpaka (*Vicugna pacos*) ir domesticēta vikunjas (*Vicugna vicugna*) forma un ir sastopama tikai kā mājdzīvnieks, kura galvenā vērtība ir smalkā vilna.

Līdz 2001. gadam alpaka tika klasificēta lamu ģintī (*Lama*), jo valdīja uzskats, ka alpaka cēlusies no gvanako (*Lama guanicoe*). Tomēr DNS analīzes atklāja, ka alpaka cēlusies no vikunjas (*Vicugna vicugna*). Alpakas un vikunjas vieno arī īpašība, kāda nepiemīt lamu ģints sugām (lamai un gvanako) - priekšzobiem mēles pusē nav emaljas. Tādējādi nodilušie zobi visu laiku ataug. Lamām un gvanako zobi ir emaljēti pilnībā.

## Izplatība
Vikunju ģints sugu dabiskais izplatības areāls saistīts ar Dienvidamerikas Andu kalnu reģioniem, lai gan mūsdienās alpakas kā mājdzīvniekus tur daudzās vietās pasaulē. Vikunjas ir savvaļas dzīvnieki, un tās sastopamas Argentīnā, Bolīvijā, Čīlē un Peru.

## Vēsture
Alpakas pieradināja Peru indiāņi pirms 6000 - 7000 gadiem, līdz ar to tās ir vienas no vecākajiem mājdzīvniekiem pasaulē. Pēc tam, kad spāņi iekaroja inkus, alpakas kļuva par indiāņu galveno ienākumu avotu. Alpaku ganāmpulki bija spiesti ganīties arvien augstāk kalnos, atstājot ieleju ganības spāņu ievestajām aitām. Alpaku vilnas augsto kvalitāti pirmo reizi ievēroija 1800. gadu vidū angļu tekstilrūpnieki. Arī mūsdienās 99% alpaku ganāmpulku mājo Peru, Bolīvijā un Čīlē.

## Sistemātika
* **Vikunju ģints** (*Vicugna*) 
** Alpaka (*Vicugna pacos*)
** Vikunja (*Vicugna vicugna*)

## Galerija

Attēls:Corazon Full.jpg|Alpaka (*Vicugna pacos*)
Attēls:Vicuña Chimborazo.jpg|Vikunja (*Vicugna vicugna*)


## Atsauces

## Ārējās saites

*Camelidae - camels, llamas, alpacas, vicugnas
*Alpaca
Dig

**dig** (saīsinājums no *domain information groper*) ir tīkla administrēšanas komandrindas rīks, kas paredzēts DNS servera noteikšanai. Komanda *dig* ir noderīga tīkla problēmu testēšanai. *dig* var darboties gan interaktīvā režīmā no komandrindas, gan arī, lasot pieprasījumus no operētājsistēmas faila. Ja lieto komandu *dig*, neierakstot servera vārdu, tad šī komanda lietos operētājsistēmas noklusējuma risinājumu, kas parasti ir konfigurēts, izmantojot *resolv.conf* failu. Bez argumentiem komanda *dig* nosaka *DNS root* zonu. *dig* atbalsta domēnu ar starptautiskajiem nosaukumiem (IDN) noteikšanu. *dig* ir daļa no domēna nosaukumu servera programmatūras komplekta *[[BIND]]*. Dig var aizstāt vecākus rīkus, piemēram, *[[nslookup]]* un *[[host]]* rīkus.
Rašids Nežmetdinovs

**Rašids Nežmetdinovs** (, ; , Aktjubinska, Krievijas Impērija - , Kazaņa, Krievijas PFSR) bija tatāru tautības starptautiskais meistars šahā (1954) un pirmais PSRS sporta meistars vienlaicīgi divos intelektuālos sporta veidos - šahā un dambretē (1950).

## Biogrāfija
Rašids Nežmetdinovs piedzima nabadzīgā ģimenē un jau piecu gadu vecumā zaudēja abus vecākus. 1921. gadā nokļuvis bērnu namā. 1922. gadā Rašida vecākais brālis Kavi, nākamais pazīstamais tatāru rakstnieks Kavi Nadžmi (1901–1957), paņēma dzīvot viņu pie sevis. Kazaņā Rašids 1930. gadā beidza skolu un iestājās Kazaņas ķīmijas tehnoloģiju institūtā, tomēr drīz nācās savienot mācības ar darbu Odesā (1931–1933) un Kazaņā (1933–1937). Pēc brāļa aresta 1937. gadā Rašids dzīvoja Odesā, pēc tam atgriezās Kazaņā. Vēlāk iestājies Kazaņas valsts pedagoģiskā institūta fizikas un matemātikas fakultātē, kuru beidzis 1940. gadā. Pēc tam iesaukts armijā, piedalījies Otrajā pasaules karā. Pēc demobilizācijas no 1946. gada līdz dzīves beigām strādājis par šaha treneri. Sarakstījis pirmo šaha mācību grāmatu tatāru valodā «Шахмат уены» (1953). 1962. gadā Nežmetdinovam piešķirts PSRS Nopelniem bagātā trenera nosaukums. Pēc nāves Nežmetdinova vārds piešķirts Kazaņas šaha skolai, bet kopš 1979. gada Kazaņā notiek ikgadējs Rašida Nežmetdinova memoriāls jauno šahistu komandām.

## Dambrete
Dambreti Nežmetdinovs iemācījās spēlēt 1928. gada janvārī, bet jau martā Kazaņas pilsētas čempionātā viņš ieņēma 2. vietu. Vēlāk Nežmetdinovs vairākkārt ir uzvarējis Kazaņas un Odesas pilsētu čempionātos, kā arī PSRS dambretes čempionāta pusfinālā 1949. gadā. Pēc 1950. gada dambretes sacensībās vairs nepiedalījās.

## Šahs
Rašids Nežmetdinovs ir piecas reizes piedalījies PSRS šaha čempionātā finālos un piecas reizes kļuvis par Krievijas čempionu šahā: 1950., 1951., 1953., 1957. un 1958. gadā.
1954. gadā ieņēmis 2. vietu lielā starptautiskā turnīrā Bukarestē. Par šo panākumu Nežmetdinovam piešķirts FIDE starptautiskā meistara tituls.
Dzīves beigās ārpus konkursa piedalījās 1973. gada Latvijas šaha čempionātā Daugavpilī, kurā dalīja 3.-4. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
Nansei salas

**Nansei salas** (, *Nansei-shotō* — ‘Dienvidrietumu salas’) ir vulkānisku salu virkne Klusā okeāna ziemeļrietumos, dienvidrietumos no Japānas arhipelāga galvenajām salām. Pieder Japānai un administratīvi ietilpst Kagošimas (ziemeļdaļa) un Okinavas (dienviddaļa) prefektūrās. Salu grupa izstiepusies gandrīz 1200 km garumā no Kjusju salas dienvidu gala ziemeļos līdz Taivānas salai dienvidrietumos un veido robežu starp Austrumķīnas jūru rietumos un Filipīnu jūru austrumos un dienvidos.

## Arhipelāga iedalījums
Nansei salās ietilpst šādas salas un salu grupas:

* Sacunanas salas
** Osumi salas
** Tokaras salas
** Amami salas
* Rjūkjū salas (nosaukums dažkārt tiek attiecināts uz visu Nansei arhipelāgu)
** Okinavas salas
** Sakišimas salas
*** Mijako salas
*** Jaejamas salas
* Senkaku salas
* Daito salas

Sacunanas salas ietilpst Kagošimas prefektūrā, bet Rjūkjū, Senkaku un Daito salas — Okinavas prefektūrā. Senkaku salas ir Japānas, Ķīnas Tautas Republikas un Ķīnas Republikas (Taivānas) teritoriālo strīdu subjekts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Diašs

**Diašs** (, no personvārda Djegu (*Diego*); sieviešu dzimtē Diaša) ir portugāļu cilmes uzvārds, kam spāņu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Diass. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Bartolomeu Diašs (*Bartolomeu Dias*; ~1451—1500) — portugāļu jūrasbraucējs.
* Rubens Diašs (*Rúben Dias*; 1997) — Portugāles futbolists.

## Skatīt arī
* Diass
* Diazs
Bartolomeu Diašs

**Bartolomeu Diašs** (; dzimis aptuveni 1451. gadā, miris ) bija portugāļu jūrasbraucējs.

1487. un 1488. gadā vadījis ekspedīciju, lai atrastu jūrasceļu uz Indiju, to darot, viņš izpētīja Āfrikas dienvidrietumu piekrasti vairāk nekā 2000 km garumā. Diašs ir pirmais eiropietis, kas apbraucis Āfrikas dienvidu piekrasti. 1488. gadā, braucot atpakaļ uz Portugāli, atklājis Labās Cerības ragu. Viņš to nosauca par Vētru ragu, tomēr Portugāles karalis Žuau II pārdēvēja to, cerot, ka tiks atklāts jūrasceļš uz Indiju.

Miris vētras laikā 1500. gadā netālu no Labās Cerības raga, kad piedalījās Pedru Alvariša Kabrala ekspedīcijā uz Indiju, kura pirms tam kā pirmā bija atklājusi Brazīlijas piekrasti.

Viņa mazdēls Paulu Diašs de Novaišs (*Paulo Dias de Novais*) bija pirmais kolonizētās Angolas vadītājs, dibinājis tās galvaspilsētu Luandu, kas ir pirmā pilsēta Āfrikas dienvidos, ko dibinājis eiropietis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Admiralitātes līcis (Karaļa Džordža sala)

**Admiralitātes līcis** (,  vai *Bahía Lasserre*) ir ap 17 km garš un platākajā vietā līdz 8 km plats līcis Karaļa Džordža salas dienvidu piekrastē Antarktikā, Dienvidšetlendas salu lielākais līcis. Izstiepts ziemeļu—dienvidu virzienā, ieeja pret Brensfīlda šaurumu. Līcis ziemeļdaļā sadalās trīs fjordos: ziemeļaustrumos Martela un Makelara līči, ziemeļrietumos — Eskuras līcis. Lai arī lielāko daļu līča piekrastes klāj ledāji, ievērojamu daļu aizņem no ledus brīvi areāli, kuros izvietojušās vairākas polārstacijas: vissezonas Arctovski (Polija) un Komandanteferrasa (Brazīlija) un vasaras stacijas Mačupikču (Peru) un Pīterlenī (ASV), kā arī Ekvadoras patvērums. Līča rietumu piekrastē izveidots Antarktikas speciāli aizsargātais areāls Nr. 128, kas iekļauts arī putniem nozīmīgo vietu sarakstā.

Līci 1820.—1822. gados atklāja britu kapteiņa Džordža Povela ekspedīcija, kas nosauca to par godu Britu Admiralitātes Komitejai (*Board of Admiralty*). 19. gadsimtā un 20. gadsimta sākumā līci kā bāzi izmantoja dažādu valstu roņu un vaļu mednieki.

## Atsauces

## Ārējās saites
1235. gads

**1235. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 21. septembris — Bēla IV Ārpāds kļuva par Ungārijas un Horvātijas karali.

### Nezināms datums
* normaņi iebruka Īrijas rietumos.
* Francijā sākās vispārēja inkvizīcija.
* Livonijas krusta kari: iespējams notika karagājiens uz Nalseni

## Dzimuši
* *iespējams*
** Bonifācijs VIII, Romas pāvests (miris 1303. gadā)

## Miruši
* 21. septembris — Andrāšs II (*II. András*), Ungārijas karalis (dzimis 1177.)
* Īzaks Aklais, akls kabalists
Hinaldīns

**Hinaldīns** jeb **2-metilhinolīns** (C10H9N) ir heterociklisks slāpekli saturošs organiskais savienojums, kas pieder pie hinolīna atvasinājumiem. Hinaldīns ir bezkrāsains šķidrums ar tādu pašu nepatīkamu smaku kā hinolīnam. Ūdenī praktiski nešķīst. Hinaldīnam ir bāziskas īpašības un ar stiprām neorganiskām skābēm tas veido sāļus, kurus sauc par hinaldīnija sāļiem. 

## Iegūšana
Hinaldīnu iegūst no akmeņogļu darvas hinolīna-izohinolīna frakcijas.

Var sintezēt no anilīna un paraldehīda (Skraupa reakcija) vai no anilīna un krotonaldehīda (Dēbnera—Millera reakcija).

## Īpašības
Skābā vidē veido **hinaldīnija jonu** un hinaldīnija sāļus. Alkilējoties viegli veido ceturtējos sāļus (N-alkilhinaldīnija sāļus). N-metilhinaldīnija sāļi viegli iesaistās kondensācijas reakcijās; to izmanto cianīnkrāsvielu sintēzēm.

Katalizatoru klātienē viegli stājas kondensācijas reakcijās ar aldehīdiem, ketoniem un skābju anhidrīdiem.

## Izmantošana
Izmanto dzeltenas krāsvielas — hinoftalona jeb hinolīndzeltenā sintēzei, hinaldīnam reaģējot ar ftalskābes anhidrīdu. Hinoftalons pieder pie 1,3-indāndiona atvasinājumiem.

Hinaldīnija sulfātu lieto tropisko zivju anestēzijai transportēšanas un kolekcionēšanas vajadzībām.

## Literatūra
* O. Neilands. Organiskā ķīmija. Rīga: Zvaigzne, 1977, 722. lpp.

## Atsauces
Luijs Bartū

**Žans Luijs Bartū** (; dzimis , miris ) bija franču politiķis, kurš no 1913. gadā bija valsts premjerminists. Politiskās karjeras laikā dažādu premjerministru vadībā veicis arī sabiedrisko darbu ministrs (1894–1895, 1906–1909), iekšlietu ministra (1896–1898), pasta un telegrāfa ministra (1906–1909), justīcijas ministra (1909–1910, 1913, 1922, 1926–1929), izglītības ministra (1913), valsts ministra (1917), ārlietu ministra (1917, 1934), kā arī kara ministra (1921–1922, 1930–1931) pienākumus.

1934. gada oktobrī, būdams ārlietu ministrs, Bartū Marseļā tikās ar Dienvidslāvijas karali Aleksandru I. 9. oktobrī atentātā Aleksandru I un Bartū horvātu nacionālista Antes Paveliča uzdevumā nogalināja bulgāru kaujinieks Vlado Černozemskis no organizācijas IMRO.

## Ārējās saites