open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vieglatlētika

thumb|200px|Vieglatlētikas stadiona shēma
**Vieglatlētika** ir sporta veids, kurā apvienotas vairākas skriešanas, lēkšanas, soļošanas un mešanas disciplīnas. Tā bieži tiek dēvēta par "sporta karalieni". Sporta veidu pārrauga Starptautiskā Vieglatlētikas federācija (*World Athletics*).

Sporta veida vienkāršība un minimāla dārga ekipējuma vajadzība vieglatlētiku ir padarījusi par vienu no masveidīgākajiem sporta veidiem. Pārsvarā tas ir individuālais sporta veids, tomēr ir dažāda garuma stafešu sacensības un sacensības, kurās sportistu rezultāti tiek summēti komandu ieskaitē. Vieglatlētika ir viens no plašākajiem sporta veidiem disciplīnu skaita ziņā, piemēram, olimpiskajās spēlēs vieglatlētikā tiek sadalīti 47 medaļu komplekti (24 vīriešiem un 23 sievietēm).

Organizētas vieglatlētikas sacensības ir notikušas jau Antīko olimpisko spēļu laikā (776. gads p.m.ē.). Vieglatlētikas sacensības var notikt gan stadionā, gan telpās manēžā. Atklātā stadiona skrejceļš ir 400 metrus garš (katra celiņa platums ir 1,22 m), bet manēžā, kur notiek sacensības telpās, — 200 metrus garš. Ārtelpās tam parasti ir 8—9 paralēli celiņi, bet iekštelpās to skaits svārstās starp 4 un 6 celiņiem.

Nozīmīgākās vieglatlētikas sacensības ir olimpiskās spēles, kas notiek ik pēc četriem gadiem. Katrā nepāra gadā notiek Pasaules čempionāts vieglatlētikā, bet pāra gados notiek arī Eiropas čempionāts vieglatlētikā. Katru gadu notiek arī Dimanta līgas (agrāk Zelta līgas) sacensību sērija, kuras uzvarētājam pasniedz balvu 1 miljonu ASV dolāru. Sacensības notiek arī sportistiem ar fiziskiem traucējumiem, kā arī jaunatnei.

Vieglatlētikā tiek fiksēti labākie sasniegumi — pasaules rekordi.

## Vieglatlētikas disciplīnas

* Piezīme: Disciplīnas, kas atzīmētas *slīprakstā*, notiek vienīgi telpās

### Iekļaušana lielākajās sacensībās

## Skatīt arī
* Pasaules rekordi vieglatlētikā
* Latvijas rekordi vieglatlētikā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Starptautiskās Vieglatlētikas federācijas oficiālā mājaslapa 
* Latvijas Vieglatlētikas savienības oficiālā mājaslapa
* Latvijas vieglatlētikas sporta klubi
Aleksiāņu kongregācija

**Aleksiāņu kongregācija**, arī **Brāļu celītu vai aleksiāņu kongregācija** (lat. *Congregatio Fratrum Cellitarum seu Alexianorum*, saīsinājums: *CFA*), jeb **Aleksiāņu ordenis** ir 14. gadsimtā dibināta žēlsirdīgo brāļu laicīga kongregācija. Darbības pamatvirziens ir psihiski slimo, nedziedināmi slimo un uz nāvi notiesāto ciešanu atvieglošana.

Nosaukums nāk no Aleksija baznīcas nosaukuma Marienberas klosterī, Āhenā.

## Vēsture

To izveidoja Flandrijā (mūsdienu Beļģijas teritorija) laju grupa Tobiasa (uzvārds nav zināms) vadībā, lai palīdzētu mēra epidēmijā cietušajiem. 1377. gadā ordeņa leģitimitāti atzina Romas pāvests Gregors XI. Ordeņa grupas aktīvi darbojās mūsdienu Beļģijas un Vācijas teritorijās.

1472. gadā pāvests Siksts IV piešķīra aleksiāņiem sv. Augustīna regulu. Kopš tā laika tie valkā melnu habitu, apjoztu ar ādas jostu.

Otrā pasaules kara laikā nacisti izraidīja aleksiāņus no slimnīcām un hospitāļiem, konfiscēja ordeņa īpašumus. Ordeņa centrālā mītne tūlīt pēc kara tika pārcelta uz Signalmounteinu (ASV).

## Mūsdienas

1997. gadā ordenī bija 124 locekļi.

## Ārējās saites

* 
* Aleksiāņu ordenis - Pareizticīgo enciklopēdija (krievu val.)
Baltkrievijas Ekstralīga

**Baltkrievijas Ekstralīga** ir Baltkrievijas hokeja čempionāta augstākā līga.

Savulaik līgā vienlaicīgi spēlēja pat četras Latvijā bāzētas komandas, kā arī ukraiņu Kijivas "Sokil". 2005.—2006. gada sezonā trešo vietu līgā izcīnīja Latvijas klubs HK Rīga 2000. Līdz 2012.—13. gada sezonas noslēgumam līgā spēlēja HK Liepājas Metalurgs.

## 2018.—19. gada sezonas komandas
### Division "A"

### Division "B"

### Čempioni
* 2018.—19. — Minskas "Yunost"
* 2017.—18. — Grodņas "Neman"
* 2016.—17. — Grodņas "Neman"
* 2015.—16. — Minskas "Yunost"
* 2014.—15. — Saļihorskas "Shakhter"
* 2013.—14. — Grodņas "Neman"
* 2012.—13. — Grodņas "Neman"
* 2011.—12. — Žlobinas "Metallurg"
* 2010.—11. — Minskas "Yunost"
* 2009.—10. — Minskas "Yunost"
* 2008.—09. — Minskas "Yunost"
* 2007.—08. — Minskas "Keramin"
* 2006.—07. — Minskas "Dinamo"
* 2005.—06. — Minskas "Yunost"
* 2004.—05. — Minskas "Yunost"
* 2003.—04. — Minskas "Yunost"
* 2002.—03. — HK Gomeļa
* 2001.—02. — Minskas "Keramin"
* 2000.—01. — Grodņas "Neman"
* 1999.—00. — Minskas "Tivali"
* 1998.—99. — Grodņas "Neman"
* 1997.—98. — Grodņas "Neman"
* 1996.—97. — Novopolockas "Polimir"
* 1995.—96. — Novopolockas "Polimir"
* 1994.—95. — Minskas "Tivali"
* 1993.—94. — Minskas "Tivali"
* 1992.—93. — Minskas "Tivali"

## Labākie spēlētāji
### Rezultatīvākais spēlētājs

### Labākais vārtu guvējs

## Atsauces
2008.—2009. gada Baltkrievijas Ekstralīgas sezona

**Baltkrievijas Ekstralīga 2008-09** bija 17. Baltkrievijas Ekstralīgas sezona, kurā uzvaru izcīnīja Minskas "Junostj".

Līga bija atklāta, jo šinī sezonā Baltkrievijas līgā spēlēja četri Latvijas klubi - HK Rīga 2000, HK Liepājas Metalurgs, ASK/Ogre un DHK Latgale. Visaugstāk regulāro sezonu noslēdza HK Liepājas Metalurgs, ierindojoties 8. vietā. HK Rīga 2000 ieņēma 11. vietu, ASK/Ogre - 12., bet DHK Latgale - 13. vietu.

## Komandas
*  Bobruiskas "Shinnik"
*  HK Bresta
*  Grodņas "Neman"
*  HK Gomeļa
*  DHK Latgale
*  HK Liepājas Metalurgs
*  Minskas "Junostj"
*  Minskas "Keramin"
*  Mogiļevas "Khimvolokno"
*  Novopolockas "Himik-SKA"
*  ASK/Ogre
*  HK Rīga 2000
*  HK Vitebska
*  Žlobinas "Metallurg"

## Formāts
Pēc regulārās sezonas sekoja izslēgšanas kārta. Izslēgšanas kārta notika atsevišķi Baltkrievijas un Latvijas klubiem.

## Atsauces
Katoļu baznīcas mūku un bruņinieku ordeņu uzskaitījums

Šis ir pašreizējo **katoļu reliģisko institūtu saraksts**. Lielākā daļa ir Romas katoļu institūti, tomēr ir iekļauti arī Austrumu katoļu institūti. 

## Mūku ordeņi
* Aleksiāņu ordenis
* Augustīniešu ordenis
* Baziliaņu ordenis
* Benediktiešu ordenis
* Brigitas ordenis
* Celestīniešu ordenis
* Cisterciešu ordenis
* Dominikāņu ordenis
* Franciskāņu ordenis
** Kapucīnu ordenis
* Hospitāliešu ordenis
* Jezuītu ordenis
* Kamilliešu ordenis
* Karmelītu ordenis
* Kartūziešu ordenis
* Klaretiešu ordenis
* Klāriešu ordenis
* Konsekrēto jaunavu ordenis "Ordo virginum"
* Pāvila ordenis
* Paulīniešu jeb Svētā Pāvila Pirmā Vientuļnieka ordenis
* Redemptoristu ordenis
* Trapiešu ordenis
* Trinitātiešu ordenis
* Urzuliešu ordenis
* Verbistu ordenis
* Vizītiešu ordenis
* Vinsentiešu ordenis

## Mūku-bruņinieku ordeņi
* Neatkarīgais Maltas Bruņinieku ordenis
* Templiešu ordenis
* Vācu ordenis, jeb Teitoņu ordenis
** Livonijas ordenis (Vācu ordeņa atzars Livonijā)
* Zobenbrāļu ordenis

## Ārējās saites
* Catholic orders Curlie
* Religious Orders, Congregations, Institutes and Communities
Rudens

[thumb|235px|Rudens [ainava.]]
**Rudens** ir viens no gadalaikiem mērenajā joslā. Tas iezīmē pāreju starp vasaru un ziemu. Rudens ir gadalaiks, kas Zemes ziemeļu puslodē iesākas, kad Saule savā redzamajā kustībā pa ekliptu šķērso debess ekvatoru rudens punktā, un beidzas, kad Saule nonāk ziemas saulgriežu punktā. Viena no galvenajām rudens iezīmēm ir koku lapu krāsas maiņa, kas notiek neilgi pirms kokiem nobirst lapas. 

Par rudens sākumu vēstī pirmās salnas. Rudens īpatnība ir mākoņains laiks, ilgstošs, smidzinošs lietus, migla. Rudenī pastiprinās vēja ātrums, plosās vētras. Taču var būt arī skaidrs un saulains laiks, kad temperatūra dienā var pacelties pat līdz 20 C. To dēvē par atvasaru.

Astronomiskais rudens sākas rudens ekvinokcijas brīdī (22. vai 23. septembrī).

## Rudens tipi
* Kalendārais rudens — laika posms no 1. septembra līdz 30. novembrim ieskaitot.
* Astronomiskais rudens — ziemeļu puslodē iestājas brīdī, kad saule šķērso debess ekvatoru rudens punktā.
* Meteoroloģiskais rudens — sākas, kad diennakts vidējā gaisa temperatūra ir stabili vienāda vai zemāka par +10 grādiem un beidzas aktīvas veģetācijas periods.

## Rudens mēneši
* Septembris
* Oktobris
* Novembris

## Ārējās saites
Vera Singajevska

**Vera Singajevska-Āboliņa** (plašāk pazīstama arī kā **Vera Singajevska** un **Singa**, dzimusi  Svinarnas sādžā Vinnicas apgabalā, Kijivas guberņā, Ukrainas PSR, mirusi ) bija latviešu aktrise, LPSR Tautas skatuves māksliniece. Pazīstama kļuvusi ar zviedru bērnu grāmatu autores Astridas Lindgrēnas radītā tēla Karlsona lomu un citām lomām bērnu lugās.

Aktrises vārdā nosaukta balva, kuru pasniedz par nozīmīgu ieguldījumu bērnu un jauniešu teātra mākslas attīstībā un jaunākās paaudzes auditorijai domāto izrāžu veidošanā vairāku gadu garumā.

## Dzīvesgājums
Kā Singajevskas oficiālais dzimšanas datums reģistrēts , bet dzimusi viņa ir pusotru mēnesi agrāk: "Piedzimu pavasarī, kad ziedēja ķirši un čivināja putni, naktī no 27. uz 28. aprīli. Pēc pāris dienām izkritu no šūpuļa, un visi nobijās, ka būšu beigta. Lai es ar nesataisītu sirdi neaizietu mūžībā, mani nokristīja turpat sādžā pareizticīgo koka baznīciņā. Pēc tam visa ģimene, izņemot mani, saslima ar vēdertīfu, un tēvs nevarēja manu dzimšanu valsts reģistros iegrāmatot. To viņš izdarīja vēlāk. Tā tas kļūdainais ieraksts radās."

No 1945. līdz 1953. gadam strādāja Jelgavas teātrī, pēc tam līdz 1992. gadam — Jaunatnes teātrī, arī Nacionālajā teātrī.

1947. gadā izveidoja tautas deju ansambli "Kalve", kas joprojām darbojas LLU paspārnē. Bijusi precējusies ar aktieri Tālivaldi Āboliņu, dēli Gundars un Māris (LTV skaņu operators). Studenšu korporācijas *[[Varavīksne (studenšu korporācija)|Varavīksne]]* goda filistre.

Apbedīta 1. Meža kapos līdzās savam vīram Tālivaldim.

## Apbalvojumi
1959. gadā saņēma LPSR Valsts prēmiju, 1995. gadā - IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. 1997. gadā saņēma Latvijas Teātru darbinieku savienības ikgadējo Spēlmaņu nakts Balvu par mūža ieguldījumu teātra mākslā.

## Lomas
### Filmogrāfija
* 1961 - "Kārkli pelēkie zied" - *sekretāre*
* 1978 - "Ģimenes albums"  - *Irmas kaimiņiene*
* 1978 - "Tavs dēls" - *epizode*
* 1981 - "Limuzīns Jāņu nakts krāsā" - *epizode*
* 1986 - "Aizaugušā grāvī viegli krist" - *epizode*
* 1990 - "Mazās kaislības" - *tante Lavīze*
* 1997 - "Cukura nams" (Latvijas TV seriāls) - *Kristīne*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vera Singajevska izrades.lv
Ursīdas

**Ursīdas** ir ikgadēja meteoru plūsma, kura ilgst no 17. decembra līdz 25., 26. decembrim. Maksimumu plūsma sasniedz 22., 23. decembrī. Ursīdu radiants atrodas blakus Kohabam Mazā Lāča zvaigznājā. 

Tiek uzskatīts, ka Ursīdas atklāja britu astronoms Viljams Fredriks Denings (*William Frederick Denning*), kurš tās vairākus gadus novēroja 20 gs. sākumā. Lai gan vēlāk arī bija daži epizodiski novērojumi, nopietnus plūsmas novērojumus sāka A. Bekvars . Novērojumos 1970. gados un arī turpmākajos pētījumos ir konstatēts, ka Ursīdas izraisa Tatla komēta. 

Ursīdas ir šaura meteoru plūsma, tāpēc to maksimums ilgst tikai kādas 12 stundas. Parasti var redzēt līdz 5 meteoriem stundā. Atsevišķos gados plūsma aktivizējas. Tā bija 1945., 1986. un 2007. gadā. Tas saistīts ar Tatla komētas tuvošanos Saulei.
The Rose Vol. 2

**The Rose Vol. 2** ir 2005. gada albums, kura pamatā ir Tupaka Šakura dzeja. Albumā visas dziesmas ir Tupaka dzejoļi muzikālā formā. Albumā piedalās tādi populāri izpildītāji kā Ludacris un Bone Thugs n Harmony. Šis ir otrais albums, kurā ietilpst Šakura dzejoļi, pirmais albums bija The Rose that Grew from Concrete, kuru arī izpildīja pasaulē populāri izpildītāji.

## Dziesmu saraksts
# "Intro" (Black Ice)
# "Power Of A Smile" (Bone Thugs-N-Harmony)
# "The Eternal Lament" - (Celina)
# "Fallen Star" (Talib Kweli)
# "In The Depths Of Solitude" (Ludacris)
# "Movin On" (Lyfe Jennings)
# "Life Through My Eyes" (Tupaks Šakurs un Memphis Bleek )
# "When Ure Heart Turns Cold" (Outlawz)
# "Black Woman" (Jamal Joseph un Che Davis)
# "Only 4 The Righteous" (YoYo)
# "Where There Is A Will" (Boot Camp Clik)
# "When Ur Hero Falls" (Impact Kids)
# "And 2morrow" (Shock G)
# "If I Fail" (Dead Prez)
# "Poetry by Amber and Morgan" (Pac's Kids)
Tatla komēta

**Tatla komēta** (oficiālais apzīmējums **8P/Tuttle**) ir periodiskā komēta ar apriņķojuma laiku 13,6 gadi. Pēdējoreiz tā mums bija pietuvojusies 2008. gada janvārī, kad tā pagāja garām Zemei 0.25 AU attālumā. Nākamais perihēlijs sagaidāms .

Tatla komētas atliekas izraisa Ursīdas, kuras var novērot katru gadu decembra beigās.
Nikolajs Rindjuks

**Nikolajs Rindjuks** (dzimis  Minskā, Baltkrievijā) ir Baltkrievijas futbolists, kurš 2007.-2008. gadā spēlēja Daugava Daugavpils un Dinaburg FC komandās uzbrucēja pozīcijā.

## Spēlētāja karjera
Rindjuks karjeru sāka Minskas "Smena" klubā. 1994./95. gada sezonā viņš spēlēja trešajā spēcīgākajā līgā. 1995. gadā viņš pārgāja uz Barisavas "BATE", tobrīd arī trešajā līgā. Rindjuka spēle palīdzēja klubam tikt līdz augstākajai līgai 1997. gadā. Pēc tam viņu nopirka Maskavas "Lokomotiv".

1999. gada vasarā viņš pārgāja atpakaļ uz BATE, nākamo sezonu aizvadot Ņižnijnovgorodas "Lokomotiv" un Smoļenskas "Kristal".

2000. gada novembrī ar viņu līgumu noslēdza Gaziantepspor, ar ko viņu saistīja līgums līdz 2003. gada vasarai.

Taču kopš 2001. gada novembra viņš nespēlēja un 2002. gada septembrī viņš pārgāja uz Kazaņas "Rubin". Pēc tam Rindjuks atgriezās Baltkrievijā, bet vēlāk pārcēlās uz Ķīnu. 2007. gadā viņš pievienojās ambiciozajam Latvijas klubam Daugavpils "Daugava".

2008. gada sezonu Rindjuks iesāka Daugavpils "Daugava" komandā, bar sezonas vidū tika izīrēts Dinaburg FC. Pēc 2008. gada sezonas viņš atgriezās Baltkrievijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Intervija eSports.lv
Grots

**Grots** var būt:

* Jēkabs Grots (1888—1942) — latviešu apelācijas tiesas tiesnesis, senators;
* Vilhelms Grots (*Wilhelm Groth*) — vācbaltiešu advokāts un sabiedriskais darbinieks.
Pīrsons

**Pīrsons** (*Pearson*) var būt:

* Džo Pīrsons (*Joe Pearson*, 1877—1946) — angļu futbolists;
* Karls Pīrsons (*Karl Pearson*, 1857—1936) — angļu matemātiķis, biologs un filozofs;
* Lesters Pīrsons (*Lester B. Pearson*, 1897—1972) — Kanādas politiķis;
* Taners Pīrsons (*Tanner Pearson*, dzimis 1992) — Kanādas hokejists.
Ka

**Ka** var būt:
* ka — gruzīnu valodas apzīmējums ISO 639 alpha-2 standartā
* ka — 1000 gadu apzīmējums
* Ka josla — elektromagnētiskā spektra *kurz-above* josla
* Ford Ka — automašīnas modelis
Horass Pernels Tatls

**Horass Pernels Tatls** (*Horace Parnell Tuttle*; dzimis , miris ) bija ASV astronoms.

Viņš pats un kopā ar citiem atklāja lielu daudzumu komētu, tai skaitā Tempela—Tatla komētu (izraisa Leonīdas) un Svifta—Tatla komētu (izraisa Perseīdas). Viņš atklājis arī periodiskās komētas: Tatla komētu un 41P/Tuttle-Giacobini-Kresak. Tatlam par godu nosaukts arī asteroīds 5036 Tuttle. Viņš pats atklājis asteroīdus 66 Maja un 73 Klytia.
Volejbols 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Volejbols|Volejbolā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tika sadalīti 4 medaļu komplekti - vīriešu un sieviešu komandu turnīros, kā arī vīriešu un sieviešu pludmales volejbola turnīros. Sacensības notika no 9. līdz 24. augustam. Volejbola spēles tika aizvadītas Pekinas Tehniskajā institūtā un Pilsētas apjumtajā stadionā Pekinā. Pludmales volejbola sacīkstes tika aizvadītas Pekinas Čaojanas parkā izveidotajā pludmales volejbola laukumā.

## Medaļnieki
### Volejbols

### Pludmales volejbols

## Sacensību dalībnieki

Vīriešu komandu volejbola turnīram kvalificējušās šādas izlases:
*  (olimpisko spēļu saimnieki - kvalificējās automātiski)
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

Sieviešu komandu volejbola turnīram kvalificējušās šādas izlases:
*  (olimpisko spēļu saimnieki - kvalificējās automātiski)
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

Gan vīriešu, gan sieviešu pludmales volejbola turnīram kvalificējās spēļu saimnieku komanda un vēl 23 komandas pēc Starptautiskās pludmales volejbola federācijas ranga.
Tempela—Tatla komēta

**Tempela—Tatla komētu** (oficiālais apzīmējums **55P/Tempel-Tuttle**) neatkarīgi viens no otra atklāja vācu astronoms Ernsts Tempels (*Ernst Tempel*)  un amerikāņu astronoms Horass Pernels Tatls . Tā ir periodiskā komēta ar apriņķojuma laiku 33,2 gadi. Komētas diametrs ir apmēram 4 km.

Komētas orbītā esošās vielas daļiņas izraisa Leonīdas. Komētas orbīta Zemes orbītu šķērso gandrīz perpendikulāri. Tādējādi plūsma nav izkliedējusies Zemes gravitācijas ietekmē un joprojām ir šaura. Tādēļ ik pēc 33 gadiem ir vērojams Leonīdu maksimums.

Pēdējoreiz komēta Saulei bija pietuvojusies . Nākamais perihēlijs būs .
Periodiskā komēta

**Periodiskās komētas** ir komētas, kuru apriņķošanas periods ir mazāks par 200 gadiem, vai arī tās ir novērotas šķērsojam vairāk kā vienu perihēliju, piemēram 153P/Ikeya-Zhang. Komētas saņem patstāvīgu numuru parasti tikai pēc otrās reģistrētās perihēlija šķērsošanas, tāpēc eksistē milzums nenumurētu periodisko komētu, piemēram P/2005 T5 (Broughton).

Gandrīz vienmēr komētas tiek sauktas to atklājēju vārdos, tomēr nedaudzos gadījumos tās nosauktas personu vārdos, kuri izskaitļoja komētu orbītas, piemēram Enkes komēta un 27P/Crommelin. Periodisko komētu orbītas ir īpaši sarežģīti aprēķināt, jo katra planēta var radīt perturbācijas. Laikā pirms datoru izgudrošanas, šim mērķim dažiem cilvēkiem nācās veltīt visu mūžu. Neskatoties uz to, atsevišķas komētas tika pazaudētas, jo tās ietekmē ne tikai gravitācijas spēki, bet arī, piemēram, gāzu vai citu materiālu noplūde (komētas aste).

Dažreiz vairākām periodiskajām komētām ir viens un tas pats vārds, piemēram, deviņām Šumeikera-Levija komētām vai 23 NEAT komētām. Tās tiek atšķirtas pēc kārtas numura vai pēc pilnā nosaukuma. Piemēram, komētas 181P un 192P, abas ir Šumeikera-Levija komētas. Rakstos tiek izmantota neoficiāla periodisko komētu numerācija. Tādējādi 181P un 192P pazīstamas kā komētas Šumeikera-Levija 6 un Šumeikera-Levija 1.

Komētu nomenklatūrā burts pirms „ / ” ir vai nu „C” (neperiodiska komēta), „P” (periodiska komēta), „D” (komēta, kura tikusi pazaudēta vai sadalījusies), „X” (komēta, kurai nevar aprēķināt orbītu (parasti vēsturiska komēta)) vai „A” (objektam, kurš kļūdaini ticis identificēts, kā komēta, bet patiesībā ir asteroīds).

De facto nenumurētām komētām, kuru apriņķošanas laiks ir lielāks par 30 gadiem, ir prefiks „C”.

## Numerēto periodisko komētu saraksts
Neperiodiskā komēta

**Neperiodiskās komētas**, arī **ilgperioda komētas** ir komētas, kuru apriņķošanas periods ir lielāks par 200 gadiem. Pie neperiodiskām komētām pieskaita arī komētas, kuras izlido caur Saules sistēmu tikai vienreiz. Tās parasti atrodas uz gandrīz paraboliskām trajektorijām. Tas nozīmē, ka Saules tuvumā tās var atgriezties pēc tūkstošiem gadu vai neatgriezties vispār.

Neperiodisko komētu nosaukumi sākas ar prefiksu „C”, piemēram, C/2006 P1.

## Atsauces
Leonīdas

thumb|right|350px|1833. un 1866. gada Leonīdas
**Leonīdas** ir bagātīga meteoru plūsma katra gada novembrī. Plūsmas radiants atrodas Lauvas zvaigznājā. No tā arī cēlies plūsmas nosaukums. Leonīdas izraisa Tempela—Tatla komēta. Meteoru plūsma ilgst no 14. līdz 20. novembrim. Maksimums tiek sasniegts 17.—18. novembrī. Parasti var novērot līdz 10 meteoriem stundā, taču ik pēc 33 gadiem (lai arī ne vienmēr) novērojamas ļoti krāšņas Leonīdas, piemēram, 1966. gadā varēja novērot līdz 60 000 meteoru stundā. Tad arī bija pēdējais spēcīgais meteoru lietus. Nākamais būs 2099. gadā.
Ice Cube

**O'Šea Džeksons vecākais** (, dzimis ), labāk zināms pēc sava skatuves vārda ***Ice Cube***, ir amerikāņu reperis, dziesmu rakstnieks, aktieris un kinorežisors.

Viņu uzskata par vienu no visu laiku labākajiem reperiem. *Ice Cube* uzsāka savu karjeru, pievienojoties repa grupai N.W.A., bet vēlāk turpinājis pats savu mūziķa karjeru. 1992. gadā viņš apprecējās ar Kimberliju Vudrufu, un viņam ir četri bērni. Kopš 1990. gadu vidus *Cube* vairāk pievērsies aktiera karjerai un mazāk uzmanības velta mūziķa darbam. Viņš vēl joprojām ir viens no vispopulārākajiem dzīvajiem tā sauktajiem Rietumkrasta hiphopa izpildītājiem. Viņš arī ir labi pazīstams savu dziesmu vārdu dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Ernsts Tempels

**Ernsts Vilhelms Leberehts Tempels** (*Ernst Wilhelm Leberecht Tempel*) (dzimis , miris ) bija vācu astronoms un mākslinieks-grafiķis. Viņš ir 5 asteroīdu un 12 komētu atklājējs.

Ernsts Tempels piedzima Saksijā, Niderskunersdorfā.  viņš mācījās litogrāfiju Meisenē.  devās ilgākā ceļojumā pa Eiropu. Tā laikā viņš apmeklēja Kopenhāgenu, Stokholmu un Kristiāniju (mūsdienu Oslo).

 E. Tempels apmetās uz dzīvi Venēcijā, atverot tur litogrāfijas darbnīcu. Drīz pēc tam apprecējās. Visumā sekmīgi veica zinātnieku pasūtīto ilustrāciju izgatavošanu. Ernsts jau no bērnības aizrāvās ar astronomiju. Viņš pats izgatavoja 4 collu teleskopu un ar tā palīdzību jau  atklāja pirmo komētu, kā arī miglāju Plejādēs.  viņš saņēma uzaicinājumu uz Marseļas observatoriju. Strādājot šeit, viņš atklāja vēl vairākus debess ķermeņus, tostarp asteroīdus un komētas. E. Tempels atklāja sekojošos asteroīdus: 64 Angelina, 65 Kibele, 74 Galateja, 81 Terpsihora un 97 Kloto.

Sākoties Francijas-Prūsijas karam,  E. Tempels bija spiests pārcelties uz Itāliju.  viņš sāka vadīt observatoriju Arčetri pilsētā pie Florences. Šeit arī  Ernsts Tempels nomira.

E. Tempela vārdā ir nosaukts asteroīds 3808 Tempels, kā arī Tempela krāteris uz Mēness.

## Ārējās saites
Xzibit

***Xzibit*** (īstajā vārdā **Alvins Nataneils Džoiners**) ir amerikāņu reperis, aktieris un televīzijas šovu vadītājs. Dzimis Detroitā, Mičiganā, bet uzauga Losandželosā, Kalifornijā. Kļuva populārs kā MTV raidījuma „Uzķīlē manu vāģi” (*Pimp My Ride*) vadītājs. Kopš savas 1996. gada debijas mūzikā līdz 2006. gadam izdeva albumus ik pa diviem gadiem.

## Diskogrāfija
* 1996: *[[At the Speed of Life]]*
* 1998: *[[40 Dayz & 40 Nightz]]*
* 2000: *[[Restless]]*
* 2002: *[[Man vs. Machine]]*
* 2004: *[[Weapons of Mass Destruction]]*
* 2006: *[[Full Circle (Xzibit albums)|Full Circe]]*
* 2012: *[[Napalm (albums)|Napalm]]*
* 2021: *[[King Maker]]*

## Filmogrāfija
* 2008: *[[The X-Files: I Want to Believe]]*
* 2008: *American Inquisition*
* 2008: *[[Pinkville]]*
* 2006: "Cietuma komanda"
* 2006: *[[Hoodwinked]]*
* 2005: "No sliedēm"
* 2005: **
* 2004: *[[Def Jam: Fight for NY]]*
* 2004: *[[Full Clip]]*
* 2004: *[[The Chronicles of Riddick: Escape from Butcher Bay]]*
* 2004: *[[Strong Arm Steady]]*
* 2002: "Astotā jūdze"
* 2002: *G-TV*
* 2002: *[[The Country Bears]]*
* 2001: *[[The Wash]]*
* 2000: *Tha Eastsidaz*
* 2000: *[[Up In Smoke Tour]]*
* 1997: *Rhyme & Reason*

## Ārējās saites
* Oficiālā ''Xzibit'' tīmekļa vietne
Albertozaurs

**Albertozauri** ( — 'Alberta ķirzaka') ir teropodu apakškārtas ģints, kuri vēlā krīta perioda laikā (pirms aptuveni 70 miljoniem gadu) dzīvoja Ziemeļamerikas rietumos. Viena no šīs ģints sugām *A. sarcophagus* tika atrasta mūsdienu Kanādas provincē Albertā, no kā arī radies ģints nosaukums. Zinātnieku starpā nav vienprātības par to, vai šajā ģintī ietilpst vēl viena suga: *[[Gorgosaurus libratus]]*.

Kā jau visi tiranozauru dzimtas pārstāvji, albertozaurs bija divkājains plēsoņa ar ļoti mazām, divpirkstu priekšējām ekstremitātēm, masīvu galvu un daudziem lieliem, asiem zobiem. Iespējams, ka vietējā ekosistēmā albertozaurs bija barības ķēdes virsotnē. Neraugoties uz savu lielo ķermeni, albertozaurs bija daudz mazāks nekā viens no tā tuvākajiem radiniekiem — tiranozaurs. Tā masa bija aptuveni 2 tonnas.

thumb|230px|left|Albertozaurs salīdzinājumā ar cilvēku
Nas

**Nasirs Džounss** (; dzimis ), labāk zināms pēc sava skatuves vārda ***Nas*** (pirms tam ***Nasty Nas***), ir amerikāņu reperis. Viņš ir dēls džeza mūzikas izpildītājam Olu Dara. *Nas* kļuva populārs 1994. gadā, kad iznāca viņa pirmais albums *[[Illmatic]]*. Kopš tā laika viņš ir uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem reperiem. 2001. gada *Nas* ar *[[Jay-Z]]* bija liels *strīds*. 2006. gadā *Nas* izdeva albumu *[[Hip Hop Is Dead]]*. 2008. gadā *Nas* bija plānojis izdot albumu *Nigger*, bet pēc daudzu veikalu atteikšanās to pārdot viņš nolēma albuma nosaukumu noņemt. Viņš izteicās, ka ir vienalga, vai albumam ir nosaukums vai nav — klausītāji tomēr zinās tā nosaukumu.

## Diskogrāfija
* *[[Illmatic]]* (1994)
* *[[It Was Written]]* (1996)
* *[[I Am… (Nas albums)|I Am…]]* (1999)
* *[[Nastradamus]]* (1999)
* *[[Stillmatic]]* (2001)
* *[[God's Son]]* (2002)
* *[[Street's Disciple]]* (2004)
* *[[Hip Hop Is Dead]]* (2006)
* *[[Untitled (Nas albums)|Untitled]]* (2008)
* *[[Life is good]]* (2017)
* *[[Nasir]]* (2018)
* *[[King's disease]]* (2020)
* *[[King's disease II]]* (2021)
* *[[Magic]]* (2021)
* *[[King's disease III]]* (2022)

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Velosireptors

**Velosireptori** jeb **velociraptori** ( — 'ātrais zaglis') ir teropodu apakškārtas ģints, kuri krīta perioda beigu posmā (pirms aptuveni no 83 līdz 70 miljoniem gadu) dzīvoja Āzijas centrālajā daļā. Pagaidām šajā ģintī ir atklāta tikai viena suga *V. mongoliensis*. Tā fosilijas ir atrastas Mongolijā.

Velosireptori bija mazāki nekā citi dzimtas *[[Dromaeosauridae]]* dinozauri, piemēram, *[[Deinonychus]]* vai *[[Achillobator]]*. Velosireptors bija tītara lielumā. Viņš bija divkājains, spalvains plēsoņa ar garu, stīvu asti un ar sirpjveida nagiem uz abām kājām, kurus viņš izmantoja, lai nogalinātu savus upurus. Velosireptors no citiem dromeozauriem atšķiras ar savu garo galvaskausu un augšup vērsto purnu.

Velosireptori (ar nosaukumu *reptori*) plašākai sabiedrības daļai kļuva zināmi pēc Stīvena Spīlberga filmas "Juras laikmeta parks". Šajā filmā velosireptori tika parādīti ar nelielām anatomiskām nepilnībām, piemēram, viņi bija daudz lielāki nekā atrastās fosilijas, kā arī bez apspalvojuma.

thumb|left|230px|Velosireptors salīdzinājumā ar cilvēku.
Riežupes smilšu alas

thumb|right|210px|Riežupes smilšu alas ieeja
thumb|right|210px|Riežupes smilšu alas

**Riežupes smilšu alas** ir mākslīgu alu labirints. Alas izcirstas baltajā smilšakmenī — pēc 1999. gada mērījuma 351 m kopgarumā, bet pēc citiem avotiem 460 m (1939. gadā alu kopgarums bijis ap 2 km, bet agrāk, iespējams, līdz 4,6 km). Tā ir šobrīd garākā alu sistēma Latvijā. Šīs alas atrodas Riežupes dabas parkā Rumbas pagastā, Kuldīgas novadā, aptuveni 4—5 km no Kuldīgas.

Gaisa temperatūra alās ir pastāvīga: visu gadu + 8° C. Lielākā daļa no kādreizējām ejām ir aizbrukušas, vairākkārt aizbrukusi arī ieeja alās. Piemēram, 1960. gada nobrukums slēdza alas ieeju uz 4 gadiem. Alu atrakšanas darbi uzsākti 1960. gadu vidū.

Noteikta kā ziemojošo sikspārņu monitoringa stacija.

## Vēsture

Alu sistēma tapusi 18.—19. gs. Sākotnēji alas veidoja avots, bet to veidošanās turpinājās, rokot baltās smiltis stikla rūpniecībai. Pirms 1. Pasaules kara tur raktās smiltis rūpnieciski lietoja *[[Ozolnieku novads|Ozolnieku]] stikla fabrika*, starpkaru periodā arī *Iļģuciema stikla fabrika* Rīgā. Alu rūpnieciskā izstrāde tika pārtraukta 1939. gadā. 

1957. gadā alu kreisajā pusē notika nogruvums, kas slēdza pieeju šai pusei uz 34 gadiem. Lai apietu šo nobrukumu, 1990. gadā ģeologu grupa Gunta Eniņa vadībā sāka kalt *Balto eju*, bet neveiksmīgi. Nākamajā gadā grupa Daiņa Ozola vadībā izkala šo eju un  piekļuve labirinta kreisajai pusei tika atjaunota.

Alas kā paslēptuvi izmantojuši 1905. gada revolūcijas dalībnieki.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Riežupes smilšu alas
* Apceļo Latviju - Riežupes smilšu alas
* Latvijas izcilākās alas
* Riežupes smilšalas
* Trīs diennaktis pazemes labirintā
Stegozaurs

**Stegozauri** () ir dinozauru ģints, kura dzīvoja Juras laikmeta beigās Ziemeļamerikā. 2006. gadā tika pasludināts, ka stegozauri dzīvojuši arī Portugāles teritorijā, tātad Eiropā tie arī tikpat labi varēja dzīvot. Pateicoties savai īpatnējai astei un bruņu plāksnēm, stegozaurs ir viens no atpazīstamākajiem dinozauriem līdzās tiranozauriem, triceratopiem un brontozauriem. Nosaukums *stegozaurs* cēlies no grieķu vārda *stegos*, kas nozīmē "jumts", "patvērums". Pagaidām ir atklātas tikai 3 stegozauru sugas un aptuveni 80 indivīdi.
left|thumb|229x229px|Stegozaura salīdzinājums ar cilvēku.
Stegozauri bija zālēdāji, bet lielais un masīvais ķermenis, kas bija klāt ar kaula izaugumiem un bruņām, pēc daudzu zinātnieku domām ir bijis paredzēts aizsardzībai un izmantots termoregulācijā. Stegozauriem bija īsas priekšējās ekstremitātes, līdz ar to tā galva biju tuvu zemei, savukārt aste bija stīva un pacelta uz augšu. Stegozauri bija lielākie stegozauru dzimtas dzīvnieki. Citi no šīs dzimtas, piemēram, *[[Kentrosaurus]]* un *[[Huayangosaurus]]*, bija mazāki. Visiem stegozauru dzimtas pārstāvjiem ir raksturīgas bruņas un kaula izaugumi.

## Atsauces un piezīmes
Geminīdas

**Geminīdas** ir meteoru plūsma decembrī. Ilgst no 6. — 19. decembrim. Maksimums 13., 14. decembrī, kad stundas laikā var novērot līdz 100 meteoriem. Plūsmas radiants atrodas Dvīņu zvaigznājā blakus Kastoram. 

Geminīdas izraisa asteroīds Faetonts. Plūsmas meteori ir spoži, parasti dzeltenā krāsā. Ir daudz bolīdu. Meteori ir salīdzinoši lēni, ap 35 km/s. Tas ir tādēļ, ka meteori lido nevis pretim Zemei, bet gan apsteidz to. Tiek uzskatīts, ka meteoru plūsma ar katru gadu palielinās.

Geminīdas pirmoreiz tika novērotas tikai 1860. gados.
## Ārējās saites

* Geminīdas
Riežupe

**Riežupe** (saukta arī **Reža**, **Režupe**, augštecē **Ēģenieku grāvis**, **Mizas grāvis**, vidustecē **Rimzātupe**, lejpus Veldzes ietekas **Liekne**) ir Ventas labā krasta pieteka Kuldīgas novadā. Sākas austrumos no Ēģenieku purva Kabiles pagastā. Augštecē tek pa Austrumkursas augstieni, lejtece pa Pieventas līdzenumu. Augštece un vidustece līdz Rimzātu dīķiem regulēta. Lejtecē upe stipri līkumaina, tek pa līdz pat 20 m dziļu ieleju. Lejpus Veldzes ietekas atrodas Riežupes ūdenskritumi. 1 km pirms ietekas Ventā upes kreisajā krastā atrodas Riežupes smilšu alas. Riežupes un Mērgavas satekā izbūvēti Rimzātu dīķi (5 dīķi ar kopplatību 277 ha). Lejpus Mērgavas upe dabiska, tek caur meža zemēm. Saskaņā ar LVĢMC 2021. gada aprakstu, sateces baseinā pēdējo 10 gadu laikā palielinājies kailciršu īpatsvars un pēc monitoringa datiem ekoloģiskā kvalitāte ir slikta.

600 metrus pirms ietekas Ventā upē izvietots betona šķērslis, kas bloķē zivju ceļu, tiek izmantots malu zvejniecībai un ko ar *The European Open Rivers Programme* finansiālu atbalstu plāno demontēt laika posmā līdz 2027. gadam. Zivju pārvietošanos traucēja arī nepareizi izbūvētā caurteka Riežupes grīvā.

Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Kabile, Mežvalde. Upi šķērso autoceļi P120 un P121.

## Pietekas

## Atsauces

## Skatīt arī
* Riežupes smilšu alas
Diplodoks

**Diplodoki** () ir zauropodu apakškārtas ģints, kuri dzīvoja Juras laikmeta periodā pirms 150-147 miljoniem gadu Ziemeļamerikas rietumos. Pirmo reizi šī dinozaura fosilijas atrada Semuels Vilistons tālajā 1877. gadā. Nosaukumu šai ģintij gadu vēlāk deva Otniēls Čārlzs Māršs, veidojot to no grieķu vārdiem διπλόος (diploos, "dubults, divkāršs") un δοκός (dokos, "baļķis").

Diplodoks ir viens no atpazīstamākajiem dinozauriem ar savu klasisko formu, garo kaklu, asti un četrām masīvām kājām. Ilgu laiku diplodoks tika uzskatīts par lielāko dinozauru, bet mūsdienās ir atklāti vēl lielāki dinozauri, piemēram, *[[Amphicoelias]]*, *[[Bruhathkayosaurus]]*. Lielais dinozaura izmērs ir cieši saistīts ar barības pārpilnību un plēsoņām, kuras bija jāpāraug, lai varētu pretoties tiem.

## Apraksts
thumb|250px|left|Diplodoka salīdzinājums ar cilvēku.

Diplodoki, vieni no pazīstamākajiem zauropodiem, bija uz četrām kājām staigājoši dinozauri. Tam bija ļoti garš kakls un gara, pātagai līdzīga aste. Priekšējās ekstremitātes šim dzīvniekam bija nedaudz īsākas neka pakaļkājas, bet tas netraucēja tam pārvietoties horizontālā virzienā. Bieži vien tas tiek salīdzināts ar piekartilta mehānismu. Starp citu, diplodoks ir lielākais dinozaurs, kura skelets ir atrasts pilnībā.
Faetons (nozīmju atdalīšana)

**Faetons**, arī **Faetonts** var būt:

* Faetonts — sengrieķu mitoloģijā — Saules dieva Hēlija dēls;
* Faetons (planēta) — hipotētiska planēta starp Marsa un Jupitera orbītām;
* Faetonts — asteroīds, kurš izraisa Geminīdas;
* Faetons — hipotētisks zvaigznājs dienvidu puslodes debesīs;
* Faetoni — ūdensputnu dzimta;
* Faetons — vieglo automobiļu virsbūves tips;
* Faetons — viegli pasažieru rati ar atvāžamu virsu.
Liepājas Karostas cietums

thumb|210px|Liepājas Karostas cietums
thumb|210px
**Liepājas Karostas cietums (virssardze)** ir muzejs ar izklaides iespējām Liepājā, Karostā.

Ēka celta 20. gadsimta sākumā kā viens no Karostas hospitāļiem. Kopš 1905. gada matrožu dumpja šo ēku visas varas izmantojušas kā militārpersonu disciplinārsodu izciešanas vietu. Karostas cietums savas funkcijas veicis līdz 1997. gadam, pēdējie ieslodzītie bija Latvijas Jūras spēku nosodītie kareivji. Mūsdienās cietumā ir ierīkots muzejs ar vēsturisku izjūtu iegūšanas izklaides iespējām.


Attēls:Liepojos Karo uosto kalejimas2. 2008-06-13.jpg
Attēls:Liepojos Karo uosto kalejimas3.2008-06-13.jpg
Attēls:Liepojos karo uosto kalejimas4.2008-06-12.jpg
Attēls:Liepājas kara ostas cietuma muzejs.jpg


## Ārējās saites
* Liepājas Karostas cietums
Apollona tipa asteroīds

**Apollona tipa asteroīdi** ir Zemei tuvo asteroīdu grupa, kura nosaukta 1862 Apollons asteroīda vārdā. Tas bija pirmais šīs grupas asteroīds, kuru atklāja vācu astronoms Karls Vilhelms Reinmuts (*Karl Wilhelm Reinmuth*). 

Tie ir Zemes orbītu šķērsojošie asteroīdi, kuriem orbītas lielā pusass ir lielāka kā Zemei (> 1 AU) un perihēlijs < 1.017 AU. Daži no asteroīdiem var nonākt ļoti tuvu Zemei, kas tos padara par draudu mūsu planētai (jo līdzīgāka ir asteroīda orbītas lielā pusass Zemes orbītas lielajai pusasij, jo mazāka ekscentricitāte vajadzīga, lai orbītas šķērsotos).

Lielākais zināmais Apollona tipa asteroīds ir 1866 Sīsifs. Tā diametrs ir apmēram 10 km.

 Krievijā Urālu reģionā nokritušais Čeļabinskas meteorīts bija Apollona tipa asteroīds.

## Atsauces
Neshs

[thumb|[Korāns|Korāna pirmā sūra nesha stilā.]]
**Neshs** (, zināms arī pēc turku nosaukuma kā **nesihs**; no arābu valodas  *nasakha*, *naskh*, kas nozīmē "pārrakstīt", "kopēt") ir speciāls arābu kaligrāfijas stils, ko, domājams, ieviesis persiešu kaligrāfs Abū Alī Ibn Mukla Šīrāzī, un kas bija paredzēts galvenokārt grāmatu pārrakstīšanai. Šodien nesha stila burtveidoli tiek izmantoti lielākajā daļā arābu alfabētu lietojošo valodu tipogrāfijā un datordrukā. Tas ir arī pirmais, ko apgūst skolēni.

Neshs ir atvasināts no tuluta, ar vairākām modifikācijām panākot mazāku izmēru un lielāku skaidrību. Rokrakstā neshā raksta, lietojot ļoti smalku rakstāmspalvu. Neshu lietoja Korāna pārrakstīšanai.

No nesha (un nestaalīka) ir cēlušās urdu, persiešu un puštunu rakstības.

Datoros parasti lieto neshu vai nesha tipa fontus. Piemēram: **بسم الله الرحمن الرحيم** (bismilla).

## Ārējās saites
* Tuluta un nesha galerija 
* Islāmiskā kaligrāfija 
* Nesha kaligrāfija
* Nesha kaligrāfijas attēli
Faetonts (asteroīds)

**Faetonts** (oficiālais nosaukums **3200 Phaethon**) ir asteroīds, kurš šķērso Zemes, Marsa, Veneras un Merkura orbītas. Tam ir neparasti parametri, iespējams, ka tas reiz bijis komēta.

Asteroīdu atklāja  astronomi Saimons F. Grīns (*Simon F. Green*) un Džons K. Deivis (*John K. Davies*), pārlūkojot IRAS (Infrared Astronomical Satellite) datus par kustīgajiem objektiem. Par to tika paziņots  Starptautiskās Astronomiskās apvienības cirkulārā IAUC 3878. Šeit tika sniegts arī amerikāņu astronoma Čārlza T. Kovala (Charles T. Kowal) vizuālais apstiprinājums, kurš ziņoja, ka tas izskatās asteroidāls. Faetonts bija pirmais asteroīds, kuru atklājis kosmiskais aparāts. Asteroīda diametrs ir 5,1 km.

Faetonta raksturīgākā īpatnība ir fakts, ka tas pietuvojas Saulei tuvāk nekā citi asteroīdi. Tā perihēlijs ir tikai 0,140 AU. Asteroīda virsmas temperatūra perihēlijā var sasniegt apmēram 1025 K. Šā iemesla pēc, tas ir nosaukts par Faetontu, Saules dieva Hēlija dēlu.

Faetonta pazīmes ir līdzīgas komētām. Vienīgi nav novērota komētas aste, gāzu izplūde. Tomēr cirkulārā IAUC 3881 bija aprakstīti amerikāņu astronoma Freda Vaipla (*Fred Whipple*) novērojumi, par to, ka 19 novēroto Geminīdu meteoru orbītas ir līdzīgas Faetonta orbītai. Tādējādi Faetonts kļuva par ilgi meklēto Geminīdu izraisītāju. Savas orbītas dēļ, tas tiek klasificēts kā Apollona tipa asteroīds. Tas klasificējas arī kā B tipa asteroīds, jo veidots no tumša materiāla. Abas pazīmes raksturīgas arī komētām.

## 2017 Satuvināšanās ar Zemi
2017. gada 16. decembrī Faetons satuvināsies ar Zemi līdz  0,06893187 AU (10,312,061 km). Attālums ir zināms ar 3-sigma precizitāti ± 50 km. Asteroīds būs pietiekoši spilgts, lai redzētu nelielos teleskopos, sasniedzot 10.8 zvaigžņlielumu.
2008. gada referendums par grozījumiem Satversmē

**Referendums par grozījumiem Satversmē, kas paredz pilsoņiem tiesības atlaist Saeimu**, tika rīkots .

Grozījumu projektu sagatavoja Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība, kas 2008. gada 1. februārī iesniedza to Centrālajai vēlēšanu komisijai (CVK) ar 11 095 vēlētāju parakstiem. No 2008. gada 12. marta līdz 10. aprīlim notika CVK organizētā parakstu vākšana par Satversmes grozījumu projektu. Kopā likumprojekta atbalstam tika savākti 217 567 paraksti; no parlamentārām partijām parakstu vākšanu atbalstīja JL, SC un PCTVL. Grozījumus CVK nodeva Valsts prezidentam, kas tos iesniedza Saeimā. 5. jūnijā Saeima noraidīja grozījumu projektu, un 6. jūnijā CVK nolēma, ka tautas nobalsošanai jānotiek 2. augustā. 

CVK priekšsēdētājs Arnis Cimdars prognozēja, ka referendums izmaksās 2—2,5 miljonus latu.

## Referenduma rezultāti

Referendumā par Satversmes grozījumiem kopumā piedalījās 627 287 balsstiesīgie pilsoņi, no kuriem par Satversmes grozījumiem nobalsoja 608 446 iedzīvotāji jeb 40,16% no visu balsstiesīgo skaita. Lai grozītu Satversmi, bija nepieciešams vismaz puses no visiem balsstiesīgo atbalsts jeb 757 607 balsis. 

## Atsauces
Drakonīdas

**Drakonīdas** (sauktas arī **Džakobinīdas**) ir meteoru plūsma oktobra sākumā. Tā ilgst no 6. oktobra līdz 10. oktobrim. Maksimums vērojams . Plūsmas radiants atrodas Pūķa zvaigznājā. Plūsma ir ļoti nepastāvīga. Parasti tā ir mazaktīva, bet 1933. un 1946. gadā bija vērojams meteoru lietus, kad varēja redzēt pat līdz 6000 meteoru stundā. Drakonīdas izraisa Džakobini-Cinnera komēta.
## Ārējās saites
Drakonīdas
Džakobini—Cinnera komēta

**Džakobini—Cinnera komēta** (oficiālais apzīmējums ***21P/Giacobini-Zinner***) ir periodiskā komēta, kuru  Ūdensvīra zvaigznājā atklāja franču astronoms Mišels Džakobini (*Michel Giacobini*). 

, pētot maiņzvaigznes blakus *β Sct*, vācu astronoms Ernsts Cinners (*Ernst Zinner*) komētu atklāja vēlreiz.

Komētai parādoties, parasti tā var sasniegt 8. zvaigžņlielumu, taču 1946. gadā tai notika vairāki uzliesmojumi, kas tās redzamo spožumu paaugstināja līdz 5m. Komētas diametrs ir apmēram 2 km. 

Džakobini—Cinnera komētas orbītā esošās vielas daļiņas izraisa Drakonīdas.

Komētu no tuva attāluma ir pētījis kosmiskais aparāts *[[International Cometary Explorer]]*. Tas izlidoja caur komētas plazmas asti . 

1998. gadā Japāna plānoja nosūtīt savu pirmo starpplanētu zondi *[[Sakigake]]* uz Džakobini—Cinnera komētu, taču aparātam pietrūka degvielas nepieciešamajiem manevriem, un misija nebija veiksmīga.

Pēdējoreiz komēta perihēlijā bija . Nākamreiz tā Saulei pietuvosies 2018. gada septembrī.
Etilacetāts

**Etilacetāts** (etiķskābes etilesteris, CH3COOCH2CH3) ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar patīkamu smaržu. To lielākoties lieto par šķīdinātāju. Etilacetāts ir esteris un to iegūst no etiķskābes un etanola. Etilacetāts nav higroskopisks un ūdenī šķīst slikti. Istabas temperatūrā etilacetāta šķīdība ūdenī ir 8% un ūdens šķīdība etilacetātā ir 3%. Paaugstinoties temperatūrai, šķīdība palielinās. Stipru skābju un bāzu klātienē etilacetāts sadalās.

## Iegūšana
Etilacetātu var iegūt, etiķskābei reaģējot ar etanolu skābes katalizatora (parasti sērskābes) klātienē:

CH3CH2OH + CH3COOH → CH3COOCH2CH3 + H2O

Sērskābe šajā reakcijā piesaista ūdeni, lai reakcijas līdzsvaru nobīdītu estera rašanās virzienā.

Etilacetātu līdzīgā veidā var iegūt arī, etanolam reaģējot ar acetanhidrīdu vai hloracetanhidrīdu, šīs vielas pašas reaģē ar ūdeni, tāpēc sērskābes klātiene nav tik ļoti nepieciešama (hloracetanhidrīdam nevajag nemaz).

Etilacetātu var iegūt arī no acetaldehīda bāziska alkoksīda katalizatora klātienē. Šī ir viena no rūpnieciskajām etilacetāta ražošanas metodēm:

CH3CHO + CH3CHO → CH3COOC2H5

Vēl etilacetātu var iegūt, katalītiski dehidrogenējot etanolu. Šī ir viena no rūpnieciskajām etilacetāta ražošanas metodēm, bet to nelieto pārāk plaši, jo etanols ir salīdzinoši dārgs (to lieto, ja ir jāatbrīvojas no lieka etanola):

2CH3CH2OH → CH3COOC2H5 + 2H2

Šajā reakcijā veidojas daudz blakusproduktu (dietilēteris, acetaldehīds, citi esteri, ketoni), kas, tāpat kā etanols, veido azeotropus maisījumus ar ūdeni.

## Ķīmiskās īpašības
Reaģējot ar skābēm un bāzēm, etilacetāts hidrolizējas par etanolu un etiķskābi. Skābes klātienē reakcija notiek nepilnīgāk kā bāzes klātienē, jo bāzes (sārmi) ar veidojušos etiķskābi veido acetātus, kas tālāk nevar izreaģēt ar etanolu, no jauna veidojot etilacetātu.

## Izmantošana
Etilacetātu lieto par šķīdinātāju nagu lakām un dažreiz arī citām lakām un krāsām. Etilacetātu arī dažreiz lieto bezkofeīna kafijas ražošanai, kofeīna ekstrakcijai. Etilacetātu lieto par šķīdinātāju šķidruma hromatogrāfijai. Etilacetātu parasti nelieto par šķīdinātāju organisko sintēžu reakcijas maisījumiem, jo tas var hidrolizēties.
Entrena

**Entrena** () ir municipalitāte Spānijā, Larjohas autonomajā apgabalā. Pēc 2008. gada tautas skaitīšanas datiem tajā dzīvo 1 488 iedzīvotāji. Tā ir 21,03 km² liela.
Afroaziātu valodas

**Afroaziātu valodu saime**, agrāk **semītu-hamītu** jeb **hamītu-semītu valodu saime**, ir viena no galvenajām pasaules valodu saimēm, kurā ietilpst 377 valodas ar vairāk nekā 300 miljoniem dzimtās valodas runātāju. Izplatīta galvenokārt Ziemeļāfrikā, Somālijas pussalā un Tuvajos Austrumos. Afroaziātu valodu saimei ir seši zari — Čadas valodas, semītu valodas, kušītu valodas, omotiskās valodas, berberu valodas un ēģiptiešu valodas. Lielākā valoda šajā saimē ir arābu valoda ar vairāk kā 200 miljoniem runātāju. Nākamās lielākās valodas ir hausu valoda (44 miljoni), amharu valoda (22 miljoni) un oromu valoda (18 miljoni).

Terminu “afroaziātu valodas” ieviesa amerikāņu antropologs Džozefs Grīnbergs, aizvietojot agrāk lietoto terminu “semīthamītu valodas”. Dažos avotos šī valodu saime tiek saukta par Āfrāzijas, eritrejiešu vai Lizramisko valodu saimi.

## Klasifikācija
Afroaziātu valodu saime sīkāk dalās sešos zaros. Savukārt tie dalās vēl sīkākos apakšzaros. Afroaziātu valodu saimes zari un atzari saskaņā ar *[[Ethnologue]]* informāciju ir šādi:
* Čadas valodas (193 valodas)
** Biu-Mandaras valodas (79)
** rietumu Čadas valodas (70)
** austrumu Čadas valodas (36)
** masu valodas (8)
* semītu valodas (79 valodas)
** centrālās semītu valodas (58)
** dienvidu semītu valodas (21)
* kušītu valodas (45 valodas)
** austrumu kušītu valodas (30)
** dienvidu kušītu valodas (7)
** centrālās kušītu valodas (4)
** ziemeļu kušītu valodas (1)
* omotiskās valodas (31 valoda)
** ziemeļu omotiskās valodas (26)
** dienvidu omotiskās valodas (5)
* berberu valodas (27 valodas)
** ziemeļu berberu valodas (18)
** tamašeku valodas (4)
** austrumu berberu valodas (3)
** zenagu valodas (2)
* ēģiptiešu valodas (1 valoda)
** koptu valoda (1)

Vēl pie afroaziātu valodām pieder ongota, kas nav klasificēta, neietilpst kādā no valodu zariem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
Ludacris

**Kristofers Braiens Bridžs** (*Christopher Brian Bridges*; dzimis ), labāk zināms pēc sava skatuves vārda **Ludacris**, ir amerikāņu reperis un aktieris. Kopš ar savu menedžeri Čaka Zulu viņš ir Disturbing the Peace īpašnieks. Ludacris savas karjeras laikā ir izdevis 8 albumus, bet kopumā ir pārdevis vairāk kā 13 000 000 albumu. Viņš arī ir reperis ar visvairāk Top 40, Top 25 un Top 10 hitiem Billboard Hot 100.

## Diskogrāfija
* 2000: *[[Incognegro]]* 
* 2000: *[[Back for the First Time]]* 
* 2001: *[[Word of Mouf]]* 
* 2003: *[[Chicken-n-Beer]]* 
* 2004: *[[The Red Light District]]* 
* 2006: *[[Release Therapy]]*
* 2008: *Theater of the Mind*
* 2010: *Battle of the Sexes* 
* 2015: *Ludaversal* 

## Filmogrāfija
* 2001: *[[The Wash]]* 
* 2003: "Ātrs un bez žēlastības 2"
* 2003: *[[Def Jam Vendetta]]*
* 2003: *[[Lil' Pimp]]*
* 2004: *[[Eve]]* 
* 2004: *[[Def Jam: Fight for NY]]* 
* 2005: "Sadursme"
* 2005: *[[Hustle & Flow]]*
* 2006: *[[Def Jam: Icon]]*
* 2006: *[[The Heart of the Game]]* 
* 2006: *[[Law and Order: SVU]]* 
* 2007: "Amerikāņu afēra" 
* 2007: *[[Law and Order: SVU]]* 
* 2007: "Simpsonu filma"
* 2007: "Freds Klauss"
* 2007: *[[NBA Ballers Phenom]]* 
* 2008: *[[Ball Don't Lie]]*
* 2008: "Rokenrolleris"
* 2008: "Makss Peins"
* 2008: "Geimeris"
* 2011: "Ātrs un bez žēlastības 5"
* 2013: "Ātrs un bez žēlastības 6"
* 2015: "Ātrs un bez žēlastības 7"
* 2017: "Ātrs un bez žēlastības 8"

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Andželīna Džolija

**Andželīna Džolija** (; dzimusi **Andželīna Džolija Voita** (*Angelina Jolie Voight*)  Losandželosā, Kalifornijas štatā, ASV) ir amerikāņu aktrise, režisore un producente. Viņa ir saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu ("Oskaru"), divas Ekrāna aktieru ģildes balvas un trīs Zelta globusa balvas. Tāpat viņa ir UNHCR īpašā sūtne, piedalās bēgļu atbalsta kustībā. Par savu ieguldījumu šajā darbā Džolija saņēma Džīna Heršolta humanitāro balvu (par 2013. gadu).

Pēc ietekmīgā žurnāla *[[Forbes]]* datiem, viņa bija 2009. un 2011. gada vislabāk apmaksātā Holivudas aktrise. Džolija tiek uzskatīta par pasaulē "seksīgāko" un "visskaistāko" sievieti.

## Biogrāfija
Viņa ir dzimusi aktieru ģimenē, tēvs Džons Voits ir saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris.

Džolija debitēja uz lielā ekrāna 1982. gadā filmā *[[Lookin' to Get Out]]*, kurā vēl kā bērns filmējās līdzās savam tēvam Džonam Voitam. Taču nopietni pievērsās aktrises karjerai vairāk nekā desmitgadi vēlāk, kad piedalījās mazbudžeta filmas "Kiborgs 2" uzņemšanas procesā.

Viņas pirmā galvenā loma bija 1995. gada trillerī "Hakeri". Par kinozvaigzni viņa kļuva pēc filmēšanās filmās *[[George Wallace]]* (1997) un "Džia" (1998), kā arī pēc tam, kad bija ieguvusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā otrā plāna aktrise par filmā "Dzīve, pārtraukta" (1999).

Starptautisku slavu A. Džolija ieguva pēc datorspēļu tēla Laras Kroftas atveidošanas filmā "Lara Krofta: Kapeņu izlaupītāja" (2001). Vēlāk viņa filmējās filmas turpinājumā "Lara Krofta: Kapeņu izlaupītāja 2" (2003). Kopš tā laika viņa kļuva par vienu no visapmaksātākajām aktrisēm Holivudā.

Lielākos komerciālos panākumus Džolija guva, piedaloties filmās "Smita kungs un kundze" (2005), "Melnā feja Malefisenta" (2014), kā arī ierunājot lomu animācijas filmā "Kung Fu Panda" (2008). Par lomu filmā "Samainītais" (2008) viņa tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākā aktrise.

Džolija uzsākusi darboties arī kinorežisores un producentes amatā. 2014. gadā ievērību guva viņas režisētā filma "Nesalauztais".

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Allrovi'' profils 
* ''Yahoo! Movies'' profils  
* ''Allmovie'' profils 
* ''People'' profils
Roberts Slokenbergs

**Roberts Slokenbergs** (1898—1957) bija Rūjienas draudzes mācītājs (1929—1942). Nodibinājis privātu draudzes pamatskolu Rūjienā.

Roberts Slokenbergs Rūjienas Ziemeļu draudzē darbojies no 1929. līdz 1942. gadam. Pēc Otrā pasaules kara dzīvojis trimdā Zviedrijā un Anglijā.

Mazāk zināms, ka pēc diplomāta Kārļa Zariņa ieteikuma Roberts Slokenbergs 1935. gadā tika uzņemts Stokholmas brīvmūrnieku Jāņa ložā "Den Nordiska Första", bet 1938. gadā Andreja ložā "Den Nordiska Cirkeln".

Viņa 100. dzimšanas dienā Rūjienas iedzīvotāji 1998. gadā viņam uzcēla pieminekli (tēlnieks A. Vārpa).

## Literatūra
* Ne ikkatrs, kas uz mani saka... Mācītāja Roberta Slokenberga piemiņas rakstu krājums. Sakārtojis Haralds Biezais. Ziemeļblāzma, Stokholma, 1975

## Ārējās saites
* Roberta Slokenberga dzīvesstāsts un pieminekļa attēls