open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lutera akadēmija

**Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas Lutera akadēmija** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas (LELB) dibināta augstskola Latvijā, kas sagatavo garīdzniekus un citus kalpotājus LELB draudzēm.

## Vēsture
1920. gadā pie Latvijas Universitātes izveidoja Teoloģijas fakultāti, ko 1938. gadā pārdēvēja par Evaņģēliskās Teoloģijas fakultāti. Pēc Latvijas okupācijas un aneksijas 1940. gada 22. augustā LU Teoloģijas fakultāti slēdza, visus mācībspēkus atlaida un visus studentus izslēdza no universitātes. 
1969. gada februārī ievēlētajam Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapam Jānim Matulim izdevās panākt no LVU pilnīgi nodalīta Rīgas Teoloģijas semināra atvēršanu. 

Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā 1990. gada 1. jūnijā Latvijas Universitāte atjaunoja Teoloģijas Fakultātes darbību.
1997. gada 1. februārī LELB nodibināja atsevišķu Lutera Akadēmiju, kas 2012. gadā ieguva valsts akreditāciju Teoloģijas un Baznīcas mūzikas studiju programmām. 2012. gadā Lutera Akadēmija noteica studiju maksu.

## Studiju programmas

Šobrīd Lutera Akadēmijā ir trīs studiju programmas:
1. Teoloģijas studiju programma (4 gadi). Tās beidzēji iegūst profesionālā bakalaura grādu teoloģijā;
2. Baznīcas mūzikas studiju programma (4 gadi). Tās beidzēji iegūst profesionālā bakalaura grādu teoloģijā ar profesionālo kvalifikāciju: Baznīcas mūziķis;
3. Draudžu darbinieku izglītības studiju programma (2 gadi). Programmas veids: Profesionālā izaugsme un personīgā attīstība (pieaugušo neformālā izglītība).

## Atsauces
Dāvids Gleiršers

**Dāvids Gleiršers** (, dzimis  Hallē Tirolē) ir Austrijas kamaniņu braucējs. 2018. gada ziemas olimpisko spēļu čempions.

D. Gleiršera tēvs Gerhards Gleiršers arī bija kamaniņu braucējs, triju Pasaules čempionāta medaļu īpašnieks, piedalījies trijās olimpiskajās spēlēs. Arī D. Gleiršera brāliss Niko Gleiršers nodarbojas ar kamaniņu sportu, tāpat ir Austrijas izlases dalībnieks.

Pasaules kausa izcīņā D. Gleiršers piedalās kopš 2015.—2016 gada sezonas. 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā negaidīti kļuva par čempionu pēc favorīta Fēliksa Loha kļūdas. Līdz tam D. Gleiršers ne reizi nebija uzvarējis Pasaules kausa posmā. Otru medaļu izcīnīja kopā ar Austrijas izlasi komandu sacensībās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vsevolods Bobrovs

thumb|Vsevolods Bobrovs
**Vsevolods Bobrovs** (; dzimis , miris ) bija padomju hokejists, futbolists un bendija spēlētājs. Tiek uzskatīts par vienu no labākajiem krievu sportistiem visos šajos sporta veidos.

Lielāko futbolista karjeras (bija uzbrucējs) daļu aizvadījis Maskavas CSKA. PSRS izlases sastāvā spēlējis . Pēc futbolista karjeras beigšanas pievērsās tikai hokejam — bija viens no pirmajiem hokejistiem PSRS. Hokejā spēlēja Maskavas CSKA sastāvā, vairākas reizes uzvarēja PSRS čempionātā, kur bija viens no rezultatīvākajiem spēlētājiem. PSRS izlases sastāvā izcīnīja zelta medaļu .

Pēc spēlētāja karjeras beigām bija gan futbola, gan hokeja treneris.

1997. gadā iekļauts IIHF Slavas zālē. Viņa vārdā nosaukta Bobrova divīzija KHL.

## Ārējās saites
Sembas pussala

**Sembas pussala** arī **Sambijas pussala** (, ), mūsdienās oficiāli — **Kaļiņingradas pussala** (), ir pussala Baltijas jūras dienvidaustrumu piekrastē. Atrodas starp Kuršu jomu un Gdaņskas līča Vislas jomu. Administratīvi ietilpst Krievijas Federācijas Kaļiņingradas apgabalā. Nosaukums cēlies no seno prūšu Sembas zemes, kas aizņēma pussalu. Svarīgākais seno baltu dzintara ieguves un tirdzniecības centrs. Vienīgā vietu prūšu zemēs, kur, par spīti daudzajiem stāvkrastiem, bija izeja uz atklāto jūru. Vēlākos gadsimtos piekrastē dzīvoja latviešiem tuvie kursenieki.

Prussian clans 13th century.png|Prūšu zemes 13. gadsimtā
East coast near Warnicken, Königsberg, East Prussia - LoC 00051u.jpg|Austrumu piekraste
Samland-Karte (R. Jankowsky, 1902).JPG|Apdzīvotības karte, 1902


## Atsauces

## Ārējās saites
Matjē Kornete

**Matjē Kornete** (; dzimis  Bēglā) ir Francijas starptautiskais lielmeistars šahā (2008).

## Biogrāfija
No 1999. līdz 2005. gadam vairākkārt pārstāvējis Franciju Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātos. 2000. gadā pārstāvējis Franciju Pasaules komandu šaha olimpiādē vecuma grupā līdz 16 gadiem. 2001. gadā kļuvis par Francijas jauniešu čempionu šahā vecuma grupā līdz 16 gadiem, 2003. gadā atkārtojis šo panākumu vecuma grupā līdz 18 gadiem, bet 2005. gadā uzvarējis arī vecuma grupā līdz 20 gadiem.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Budapeštā (2006), Kannās (2007), Milūzā (2008), Kanādas atklātajā šaha čempionātā (2008), Kreonā (2012).

2009. gadā pārstāvējis Franciju Eiropas komandu šaha čempionātā.

2016. gadā uzvarējis Francijas vīriešu šaha čempionātā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2008. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Personīgā dzīve
Precējies ar Lietuvas šaha lielmeistari Deimanti Kornetu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Annas Brodeles iela

**Annas Brodeles iela** (oficiāli **A. Brodeles iela**) ir viena no Viesītes ielām pilsētas rietumu daļā. Iela ir līkumaina un tās atšķirīgie posmi dabā neliecina par vienotas ielas esamību. Tā sākas pie krustojuma ar Brīvības ielu pretim Viesītes mūzikas un mākslas skolai. Līdz pat krustojumam ar Paula Stradiņa ielu saglabājusies vēsturiskās **Dzirnavu ielas** apbūve, kas ir ielas senākais nosaukums. Dzirnavas kādreiz atradušās krustojumā pie Miera ielas pretim Vecajiem pilsētas kapiem. Šajā posmā atrodas vienstāvu savrupmāju un divstāvu īres nami, lielākoties būvēti no koka. Aiz krustojuma ar Kaļķu ielu tās trase pagriežas dienvidrietumu virzienā un kļūst par galvenās nozīmes ceļu. Šajā vietā ir platākais ielas posms, kur kādreiz atradās vairāki dzelzceļa depo sliežu ceļi. Abās ielas pusēs atrodas vēsturiskās Viesītes šaursliežu dzelzceļa depo ēkas, kas šobrīd veido Muzeja "Sēlija" nodaļu "Mazā Bānīša parks". Aiz Mazā Bānīša parka iela zaudē asfalta segumu un turpinās ar grants segumu. Šis posms no Annas Brodeles ielas 7 līdz ielas galam ir bijušās Viesītes šaursliežu dzelzceļa līnijas Viesīte—Nereta posms. Pēc pievadceļa uz Viesītes neapkalpojamo radio un televīzijas staciju iela kļūst šaurāka un turpinās kā meža ceļš pie pilsētas robežas. Iela beidzas pie P75 autoceļa Jēkabpils—Lietuvas robeža (Nereta).

Padomju laikā iela tika nosaukta par **Komūnas ielu**, bet pēc neatkarības atjaunošanas ielu pārdēvēja rakstnieces Annas Brodeles vārdā, kura dzīvojusi Viesītē un savā romānā „Klusā pilsētiņa” aprakstījusi mazpilsētas dzīvi 1930. gados. Sakarā ar literātes politisko pagātni padomju okupācijas laikā, ielas nosaukums sabiedrībā raisījis ļoti pretrunīgus viedokļus. Šī ir vienīgā iela Latvijā, kas nosaukta par godu šai rakstniecei.

## Ielu savienojumi
Annas Brodeles iela ir savienota ar šādām ielām:

* Brīvības iela (T-veida krustojums)
* Vaļņu iela
* Miera iela (T-veida krustojums)
* Paula Stradiņa iela (T-veida krustojums)
* Kaļķu iela
* Bērzu iela (T-veida krustojums)
* Meža iela

## Objekti
* Skvērs pie Vecajiem pilsētas kapiem — bijušais tirgus laukums
* Muzeja "Sēlija" nodaļa "Mazā Bānīša parks" — bijušais šaursliežu dzelzceļa depo
* Viesītes neapkalpojamā radio un televīzijas stacija (NRTS)

## Skatīt arī
* Viesīte
* Viesītes ielu uzskaitījums

## Atsauces
Zilais kalns

**Zilais kalns** (arī **Piksteres Zilais kalns**) ir pilskalns Sēlijā, kas atrodas Aizkraukles novada Sunākstes pagastā puskilometru uz ziemeļrietumiem no bijušās Piksteres muižas apdzīvotā vietā Zilkalne starp Rožkalnu un Lukstiņu mājām.

## Apraksts
Zilais kalns ir savrups, kokiem apaudzis, ap 20 m augsts kalns, kam ir ziemeļu-dienvidu virzienā orientēts plakums (izmēri 50 x 35 m) ar nelielu kumpumu dienvidu pusē. Ap 3 m zem plakuma līmeņa apkārt visam kalnam izveidota terase. 5—6 m zem pirmās terases kalna austrumu un rietumu nogāzēs izveidota vēl viena maz izteikta terase. Pilskalna austrumu un ziemeļaustrumu stūri bojāti ar Pirmā pasaules kara tranšejām.

Pilskalnā konstatēts ap metru biezs kultūrslānis, kas satur bezripas gludās, apmestās un švīkātās keramikas lauskas. Nekādi plašāki arheoloģiskie pētījumi pilskalnā nav veikti.

Pirmās nenoteiktās ziņas par pilskalnu pie Piksteres sniedzis Augusts Bīlenšteins 1882. gadā. 1926. gadā savas Zemgales pilskalnu apzināšanas ekspedīcijas laikā pilskalnu apsekojis un uzmērījis Ernests Brastiņš, kurš arī izteicis mazticamu hipotēzi, kas pilskalns varētu būt bijis apdzīvots jau akmens laikmetā. 20. gadsimta nogalē pilskalnu aprakstījis arī Juris Urtāns, kurš pēc atradumiem Zilā kalna apdzīvotību datējis ar 1. gadu tūkstoti pirms mūsu ēras un mūsu ēras 1. gadu tūkstoti. Pilskalna apkārtnē zināmi vairāki senkapi.

## Foto galerija

Attēls:Zilais kalns - panoramio.jpg|alt=
Attēls:Piksteres Zilaiskalns.jpg|alt=|Piksteres Zilā kalna 3D modelis
Attēls:Piksteres Zilaiskalns5.jpg|alt=|Piksteres Zilā kalna 3D modelis


## Atsauces

## Ārējās saites
* www.latvijas-pilskalni.lv
Spārnu plētums

[thumb|[Nogrieznis|Nogriežņa AB garums ir lidmašīnas *[[Boeing 777]]-200ER* spārnu plētums]]

**Spārnu plētums** ir attālums no lidmašīnas vai putna viena spārna gala līdz otram. Piemēram, lidmašīnas *[[Boeing 777]]-200ER* spārnu plētums ir 60,93 metri, savukārt, klejotājalbatrosa (*Diomedea exulans*) spārnu plētums var sasniegt 3,5 metrus.

## Atsauces
Alfreds Šmits

**Alfreds Šmits** (; dzimis , miris ) bija igauņu svarcēlājs, 1920. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieks.

## Biogrāfija
Kā jaunietis Alfreds Šmits piedalījās vieglatlētikas sacensībās skriešanā. Viņš pievērsās svarcelšanai 1919. gadā, kad, būdams Igaunijas armijā, trenējās pie Alfrēda Neilanda, un drīz vien kļuva par vienu no labākajiem svarcēlājiem valstī. Viņa karjeras augstākais punkts bija 1920. gada olimpiskās spēles Antverpenē, kur viņš izcīnīja sudraba medaļu spalvas svarā. Šmits ieguva arī bronzas medaļu 1923. gada Baltijas čempionātā un 1922. gadā viņš bija Igaunijas spalvas svara čempions. Viņš ir uzstādījis trīs pasaules rekordus.

Pēc savas svarcēlāja karjeras beigšanas 1923. gadā viņš strādāja par sporta amatpersonu. Šmits bija arī aktīvs tiesnesis cīņas sporta veidos. Vēlāk viņš bija Igaunijas Sporta savienības Svarcelšanas nodaļas valdes loceklis. Vēlākos gados Šmits kļuva par atzītu stenda šāvēju, bija Igaunijas stenda šaušanas federācijas ģenerālsekretārs un stenda šaušanas sacensību tiesnesis.

1936. gadā mainījis vārdu uz Ains Sillaks.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Alfreda Šmita profils mājas lapā ''ESBL''
Eiropas čempionāts daiļslidošanā

**Eiropas čempionāts daiļslidošanā** ir ikgadējas daiļslidošanas sacensības, kurās daiļslidotāji sacenšas par Eiropas čempiona titulu. Sacensības organizē Starptautiskā slidošanas asociācija (ISU), un tās ir senākās no četrām ikgadējām daiļslidošanas sacensībām, kas tiek rīkotas ISU paspārnē (pārējās trīs ir Pasaules, Četru kontinentu, un Pasaules čempionāts junioriem). Medaļas tiek sadalītas četrās disciplīnās — vīriešu un sieviešu vienslidojumos, pāru un deju pāru slidojumos. Sacensības parasti norisinās janvārī.

## Vēsture
Eiropas čempionāts vīriešu vienslidojumos pirmoreiz notika Hamburgā, 1891. gadā, kamēr Eiropas čempionāts sieviešu vienslidojumos un pāru slidojumos pirmoreiz tika rīkots Vīnē, 1930. gadā. Savukārt čempionāts deju pāriem pirmoreiz notika Bolcāno, 1954. gadā.

## Medaļu ieguvēji

### Vīrieši

### Sievietes

### Pāri

### Dejas uz ledus

## TV pārraides
Čempionāta pārraides Eiropā nodrošina Eurosport.

Latvijā čempionāta pārraides nodrošina LTV7.

## Atsauces

* 
* 

## Ārējās saites

* Starptautiskā slidošanas asociācija
Nevena Igņatoviča

**Nevena Igņatoviča** (; dzimusi  Kragujevacā) ir Serbijas kalnu slēpotāja.

Pasaules kausa posmos startē kopš 2010. gada. N. Igņatovičas lielākais sasniegums slēpotājas karjerā ir izcīnītā zelta medaļa slalomā 2013. gada ziemas Universiādē Trento.

Piedalījusies trijās olimpiskajās spēlēs. 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhjanā, kur viņa bija delegācijas karognesēja olimpiādes atklāšanas ceremonijā, N. Igņatovičas iegūtā 14. vieta kombinācijā bija augstākais sasniegums Serbijai 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Broks Nelsons

**Broks Nelsons** (; dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2026) Nelsons pārstāv NHL klubu Kolorādo "Avalanche".

Nelsonam nostiprinoties NHL kā pilntiesīgam spēlētājam, viņš vienpadsmit sezonas spēlēja Ņujorkas "Islanders" komandā, pirms tika aizmainīts uz Kolorādo "Avalanche".

## Spēlētāja karjera
Nelsonu 2010. gada NHL drafta 1. kārtā izvēlējās Ņujorkas "Islanders". 2024.–2025. gada sezonā, kas bija pēdējā sezona viņa sešu gadu līgumā ar Ņujorkas klubu, Nelsons turpināja dot savu ieguldījumu komandas labā, gūstot 20 vārtus un sakrājot 43 punktus 61 regulārās sezonas spēlē. Tuvojoties NHL maiņas darījumu termiņam un Islanders komandai atrodoties ārpus izslēgšanas spēlēm, Nelsona 13 gadus ilgais līgums ar komandu beidzās, 2025. gada 6. martā viņš kopā ar Islanders jauno spēlētāju Viljamu Dufūru tika aizmainīts uz Kolorādo Avalanche apmaiņā pret kanādiešu uzbrucēju Kalumu Ričiju, zviedru aizsargu Oliveru Kilingtonu, kā arī nosacītām pirmās un trešās kārtas izvēlēm draftā.

2025. gada 4. jūnijā Nelsons parakstīja 3 gadu līgumu ar "Avalanche" komandu 22,5 miljonu ASV dolāru vērtībā.

ASV hokeja izlasē piedalījies četros Pasaules čempionātos hokejā, 2015. gadā izcīnot bronzas medaļas.
## Atsauces

## Ārējās saites
Dubultu prospekts

**Dubultu prospekts** ir pilsētas nozīmes maģistrālā iela Jūrmalā, kas savieno Dubultu, Jaundubultu un Pumpuru apkaimes. Dubultu prospekts sākas netālu no Dubultu dzelzceļa stacijas krustojumā ar Rūdolfa Blaumaņa ielu kā Zigfrīda Meierovica prospekta turpinājums. Krustojumā ar Upes ielu, kur beidzas Dubultu prospekts, uz Mellužu pusi, tas turpinās kā Mellužu prospekts. Kopējais ielas garums ir 3810 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dubultu prospektā satiksmes kustība divās līdz četrās joslās (četras joslas ir tikai divvirziena posmā no Rūdolfa Blaumaņa ielas līdz Strēlnieku prospektam). Ielā, gandrīz visas tās garumā, norit vienvirziena kustība. Ielā ir savrupmāju un daudzdzīvokļu māju apbūve.

## Ielu savienojumi
Dubultu prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Zigfrīda Meierovica prospekts (ielas turpinājums Majoru virzienā)
* R. Blaumaņa iela (T veida krustojums)
* Baznīcas iela
* Strēlnieku prospekts (Y veida krustojums)
* Slokas iela
* Ceriņu iela
* Kļavu iela
* Juglas iela (T veida krustojums)
* Ogres iela
* Lielupes iela (T veida krustojums)
* Amulas iela (T veida krustojums)
* Abavas iela (T veida krustojums)
* Ventas iela (T veida krustojums)
* Aiviekstes iela (T veida krustojums)
* Svētes iela (T veida krustojums)
* Līgatnes iela (T veida krustojums)
* Amatas iela
* Braslas iela (T veida krustojums)
* Sedas iela (T veida krustojums)
* Gaujas iela (T veida krustojums)
* Kronvalda iela (T veida krustojums)
* Salacas iela (T veida krustojums)
* Iecavas iela (T veida krustojums)
* Vircavas iela (T veida krustojums)
* Upes iela
* Mellužu prospekts (ielas turpinājums Mellužu virzienā)

## Sabiedriskais transports
Pa Dubultu prospektu kursē 3. un 4. autobuss, kā arī 5. mikroautobuss. Līdz 2018. gada 12. februārim pa Dubultu prospektu kursēja 7., 10., 10a. un 11. mikroautobuss.

## Atsauces
Darba ražīgums

**Darba ražīgums** ir darba efektivitātes rādītājs, kas rāda noteiktā laika periodā uz vienu strādājošo saražotās produkcijas daudzumu. Jo augstāks ir darba ražīgums, jo mazāka ir darba algas daļa preces vērtībā, jo lielāku peļņu var gūt uzņēmējs, jo īsākā laikā strādnieks atpelnīs savu algu, jo vairāk produkcijas tiks saražots. Kāpināt darba ražīgumu ir ieinteresēti gan strādnieki, gan darba devēji, gan arī valsts.

Darba ražīgumu izsaka kā saražotās produkcijas attiecību pret izmantojamiem resursiem. 

## Faktori, kas veicina darba ražīguma pieaugumu

### Izmantotā ražošanas tehnoloģija
Tehnoloģija ir ražošanā izmantoto zināšanu, līdzekļu (izejvielu, iekāru, darbarīku), metožu un paņēmienu kopums. 

Tehnoloģijas būtiski mainīja konveijera, pusvadītāju, personālo datoru, mobilo telefonu izgudrošana. Tās būtiski arī mainīja darba tirgu un cilvēku roku darbu aizstāja automatizētas ierīces.

### Darba organizācija
Darba organizācijas lielo nozīmi parādīja zinātnieks I. Ņūtons. Pēc savu atklājumu veikšanas karaliene viņu iecēla par naudas kaltuves vadītāju. I. Ņūtons ar tiem pašiem strādniekiem tajās pašās telpās, izmantojot tos pašus darbagaldus, bet tikai mainot darba organizāciju, spēja septiņas reizes palielināt monētu ražošanu.

### Darba dalīšana un specializācija
Darba dalīšana nodrošina, ka katram darbiniekam ir savs uzdevums, pienākums preces izgatavošanā. Darba dalīšana palīdz pilnīgāk izmantot strādnieku darba laiku, uzkrāt darba pieredzi, kā arī veikt darbu daudz ātrāk.

Ar **specializāciju** saprot situāciju, kad ražošanā tiek ievadīts daudz dažādu resursu, bet gala produkts ir viendabīgs. Specializēties var dažādi cilvēki, reģioni, valstis.

### Strādājošo izglītība un kvalifikācija
Šis faktors kļūst par nozīmīgāko, lai kāpinātu darba ražīgumu. To galvenokārt nosaka tas, ka arvien straujāk ražošanā ienāk jaunas atziņas, mainās tehnoloģijas - līdz ar to strādniekam jābūt lietas kursā par notikušajām izmaiņām. Tas izvirza prasību strādājošiem mācīties visa mūža garumā. Tikai tā var likt lietā tehnoloģijas priekšrocības. 

### Stimuli jeb ieinteresētība darbā
Labākais stimuls tirgus ekonomikā ir darba alga. Izmanto dažādas strādājošo apmaksas sistēmas: laika darba algas sistēmu, gabaldarba algas sistēmu un akorda darba algas sistēmu. Katrai sistēmai ir savas priekšrocības, bet ir arī trūkumi, tāpēc visas šīs sistēmas papildina ar prēmijām.

## Atsauces


## Skatīt arī
* Produktivitāte
Dīķu iela (Jūrmala)

**Dīķu iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Dīķu iela sākas krustojumā ar Skolas ielu un beidzas krustojumā ar Litenes ielu. Kopējais ielas garums ir 340 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Dīķu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Dīķu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Skolas iela (T veida krustojums)
* Litenes iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
Draudzes iela

**Draudzes iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Draudzes iela sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Kāpu ielu. Kopējais ielas garums ir 95 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Draudzes ielā satiksmes kustība norit pa vienu joslu. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Draudzes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kāpu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Melluži
Dzeņu iela (Jūrmala)

**Dzeņu iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Dzeņu iela sākas krustojumā ar Strazdu ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 130 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Dzeņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Melluži
Dzērvju iela (Jūrmala)

**Dzērvju iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Dzērvju iela sākas Varoņu ielas un Fabrikas ielas krustojumā un beidzas pie Lielupes. Kopējais ielas garums ir 95 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dzērvju ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Ielu savienojumi
Dzērvju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Varoņu iela (T veida krustojums)
* Fabrikas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
Dikļu iela (Jūrmala)

**Dikļu iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Dikļu iela sākas krustojumā ar Edinburgas prospektu un beidzas krustojumā ar Mežaparka prospektu. Kopējais ielas garums ir 80 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dikļu ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Dikļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Edinburgas prospekts (T veida krustojums)
* Mežaparka prospekts (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Pa Dikļu ielu kursē 4. autobuss, 7. autobuss, un 5. autobuss. Šie autobusi kursē tikai braucot virzienā uz Bulduriem, un tuvākā pietura ir "Dzintaru stacija" vai "Dzintaru koncertzāle".

## Skatīt arī
* Dzintari
Vadības un sociālā darba augstskola "Attīstība"

**Vadības un sociālā darba augstskola "Attīstība"** (SIA VSDA "Attīstība") bija 1991. gadā dibināta un 1997. gadā akreditēta privāta augstskola, kas atradās. Eiženijas ielā 1, Rīgā. Tās nosaukums līdz 2010. gadam bija **Sociālā darba un sociālās pedagoģijas augstskola "Attīstība"**. VSDA "Attīstība" nodarbojās ar sociālā darba speciālistu izglītību, tai bija filiāles Daugavpilī, Rēzeknē un Smiltenē.

2014. gada 4. novembrī Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrija izdeva rīkojumu par VSDA "Attīstība" akreditācijas anulēšanu, jo tika konstatēts, ka studiju process augstskolā nenotiek un to nav iespējams uzsākt, jo nav ne akadēmiskā, ne administratīvā personāla.

Likvidēta 2015. gada 4. martā.

## Atsauces
Kosmos-2525

***Kosmos-2525*** (*Космос-2525*) bija Krievijas militārais pavadonis. Orbītā tas tika palaists 2018. gada martā Krievijas Aizsardzības ministrijas uzdevumā. Kosmisko aparātu vadīja un uzraudzīja Krievijas Gaisa kosmisko spēku Kosmiskais karaspēks.

Par kosmiskā aparāta parametriem un uzdevumiem ir maz oficiālas informācijas. Neatkarīgi eksperti secinājuši, ka *Kosmos-2525* ir projekta  *EMKA* (*Eksperementalnyj Malyj Kosmičeskyj Apparat*) jeb *Zvezda* eksperimentāls optiskās izlūkošanas pavadonis, kas izgatavots uzņēmumā *[[Korporacija VNIIEM]]*. *EMKA* tika izgatavots uz *MKA-V* iestrādnēm, bet bija mazāks par to (90 × 70 × 140 cm). Derīgā krava sastāvēja no diviem instrumentiem: viena kanāla attēlveidotāja ar izšķirtspēju 0,5 — 0,9 metri (300 km augstā orbītā) un vairāku kanālu attēlveidotāja 2,2 — 3.,6 metri.

Kosmiskais aparāts tika palaists  17:38:42 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1v]]* no Pļeseckas kosmodroma. Pēc veiksmīgās palaišanas tam piešķirts nosaukums *Kosmos-2525*.

2021. gada 1. aprīlī aptuveni 05:46 *UTC* pavadonis nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Soyuz-2-1v launches a military payload russianspaceweb.com
* EMKA Gunter Dirk Krebs
Eiropas Kristīgā akadēmija

**Eiropas Kristīgā akadēmija** (EKA) ir 1993. gada 12. maijā dibināta augstskola, kas atrodas Bulduros, Jūrmalā. Akadēmijā mācās visu kristīgo konfesiju studenti.

## Vēsture
1997. gadā EKA ieguva valsts akreditāciju, 1998. gadā notika pirmais tās studentu izlaidums. 2002. gadā EKA sāka piešķirt Goda doktora grādus Latvijas un ārzemju pilsoņiem. 2003. gadā tā kļuva par Eiropas universitāšu hartas locekli un 2006. gadā sāka darbu pilnībā rekonstruētajā ēkā Bulduros.
2013. gadā EKA studiju programmas saņēma akreditāciju. 

## Studiju programmas
* Akadēmiskā bakalaura studiju programma "Bībeles māksla"
* Akadēmiskā maģistra studiju programma "Bībeles māksla"
* Akadēmiskā bakalaura studiju programma "Teoloģija"
* Akadēmiskā maģistra studiju programma "Teoloģija"
* Profesionālā bakalaura studiju programma "Karitatīvais sociālais darbs"
* Profesionālā maģistra studiju programma "Karitatīvais sociālais darbs"
* Otrā līmeņa profesionālās augstākās izglītības studiju programma "Sociālais darbs"
* Profesionālās maģistra studiju programma "Sociālās uzņēmējdarbības vadība"
* Profesionālā maģistra studiju programma "Supervīzija"

## Atsauces
Jana Feta

**Jana Feta** (; dzimusi ) ir horvātu tenisiste.

## Sporta karjera
Starptautiskās Tenisa federācijas (ITF) junioru reitingā Jana Feta uzkāpa līdz 12. vietai, kuru viņa sasniedza 2014. gada 24. februārī. 2014. gada Austrālijas ''Grand Slam'' junioru vienspēļu turnīrā Jana Feta ieņēma otro vietu, finālā zaudējot krievu tenisistei Elizabetei Kuļičkovai.

2015. gadā Feta uzvarēja profesionālajā *Dunlop World Challenge* vienspēļu turnīrā Japānas pilsētā Tojotā, finālā pārspējot Taizemes tenisisti Luksiku Kumkumu. 

2017. gadā Jana Feta pirmoreiz piedalījās Sieviešu tenisa asociācijas (WTA) turnīrā *Hobart International*  Austrālijā, kur pusfinālā zaudēja Beļģijas tenisistei Elisei Mertensai. Tajā pašā gadā viņa piedalījās savā otrajā WTA turnīrā — Japānas atklātā čempionātā, kur izcīnīja savu pirmo uzvaru pār Top 20 spēlētāju — Kristīnu Mladenoviču. Pusfinālā Jana zaudēja japāņu tenisistei Miju Kato. 2017. gadā Feta sasniedza savas augstākās vietas pasaules reitingā: 97. vietu vienspēlēs (30. oktobrī) un 357. dubultspēlēs (25. septembrī).

2018. gadā Feta piedalījās Austrālijas atklātā čempionātā, kur otrajā kārtā zaudēja nākamai čempionei, dānietei Karolīnai Vozņackai, pret kuru trešajā setā bija vadībā ar 5—1. 

## Vietas ''Grand Slam'' turnīros

|}

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Ivans Provorovs

**Ivans Provorovs** (, dzimis ) ir krievu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2025) spēlē NHL kluba Kolumbusas "Blue Jackets" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Juniora vecumā Provorovs spēlēja Ziemeļamerikā, vairākas sezonas pavadot USHL un WHL līgās. 2016. gadā kļuva par WHL čempionu un tika atzīts par līgas labāko aizsargu. 2016. gada oktobrī Provorovs debitēja NHL kluba Filadelfijas "Flyers" sastāvā, savā pirmajā sezonā aizvadot visas 82 regulārās sezonas spēles.

2023. gada 6. jūnijā "Flyers" komanda aizmainīja Provorovu uz Kolumbusas Blue Jackets komandu, trīs komandu darījumā, iesaistot arī Losandželosas Kings, kas saglabāja 30 procentus no Provorova līguma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Notanga

thumbnail|right|Notanga (''Natangen'') starp pārējām prūšu zemēm
thumbnail|right|Sadalītā Notangas zeme pēc iekļaušanas Vācu ordeņa valsts sastāvā.
**Notanga** (, ) bija viena no senprūšu zemēm, kas atradās galvenokārt mūsdienu Kaļiņingradas apgabala Pravdinskas, daļēji Gvardejskas un Bagrationovskas rajona, nedaudz arī Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Bartošices apriņķa teritorijā.
 
Notangas teritorija 13. gadsimtā stiepās no Prēgeles (Pregoļjas) upes līdz Linas upei, robežojās ar Vārmes (rietumos), Bārtas (dienvidos), Sembas (ziemeļos) un Nadruvas (austrumos) zemēm. Šajā teritorijā pēc mūsdienu aplēsēm varēja dzīvot ap 15 000 cilvēku.

## Krusta kari
Notanga un tās iedzīvotāji pirmo reizi minēti 1238. gada līgumā starp Vācu ordeni un Pomerānijas hercogu Sventopolku II. 1255. gadā Vācu ordenis uzcēla Kēnigsbergas pili uz Notangas un Sembas zemju robežas, un šai pilij bija svarīga loma turpmākajā Prūsijas iekarošanā un kristianizēšanā.

Lielās prūšu sacelšanās laikā notangieši par savu vadoni ievēlēja Herkusu Mantu, kas bija mācījies Vācijā un pārzināja krustnešu militāro taktiku un bruņojumu. Lai arī viņš izrādījās spējīgs karavadonis un tika gūtas vairākas nozīmīgas uzvaras pār ordeņa spēkiem sacelšanās tika apspiesta un pats Herkus Mants 1273. gadā pakārts. Pēc sacelšanās apspiešanas Notangas dižciltīgie piekrita kristīties un padevās ordenim, jo tiem tika apsolītas dažādas privilēģijas tai skaitā īpašumu saglabāšana. Tomēr 1295. gadā divi notangieši Sabīns un Stanta vēlreiz mēģināja sacelties pret ordeņa virsvaru.

Turpmākajos gadsimtos Notangā tāpat kā citās prūšu zemēs notika vācu kolonizēšana un vietējo iedzīvotāju pakāpeniska pārtautošana. Tomēr Notangā vietējie prūšu iedzīvotāji līdz pat 17. gadsimtam saglabāja savu valodu un kultūru. 18. gadsimta sākumā līdz ar lielo mēri izzuda prūšu valoda, tomēr reģiona iedzīvotāji saglabāja savdabīgu, vietēju prūsisko identitāti un līdz pat 1945. gadam sevi sauca par notangiešiem. Arī viena no apgabala lielākās pilsētas Landsbergas avīzēm no 1919 līdz 1945. gadam saucās *Natanger Zeitung* (Notangiešu avīze).

## Izmantotā literatūra
* Simas Sužiedėlis, ed. (1970—1978). "Notanga". Encyclopedia Lituanica. IV. Boston, Massachusetts: Juozas Kapočius
* Urban, William (2000). The Prussian Crusade (2nd ed.). Chicago, Illinois: Lithuanian Research and Studies Center
Pēters Regins

**Pēters Regins** (; dzimis ) ir  bijušais Dānijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Regins pārstāvēja Vācijas hokeja līgas klubu Berlīnes Eisbären.

## Spēlētāja karjera
Reginu 2004. gada NHL draftā 3. kārtā izvēlējās Otavas "Senators". Pirms pievienošanās Otavas "Senators" komandai Regins spēlēja Dānijas klubā Herningas "Blue Fox" un Zviedrijas klubā Timrå IK. NHL Regins ir aizvadījis septiņas sezonas Otavas "Senators", Ņujorkas "Islanders" un Čikāgas "Blackhawks" komandās. 2015. gadā Regins pievienojās Helsinku "Jokerit", kur pašlaik ir arī komandas kapteinis.

Dānijas hokeja izlasē ir spēlējis septiņos Pasaules čempionātos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Draudzības iela (Jūrmala)

**Draudzības iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Draudzības iela sākas krustojumā ar Talsu šoseju un beidzas krustojumā ar Kaugurciema ielu. Kopējais ielas garums ir 400 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Draudzības ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Draudzības iela ir savienota ar šādām ielām:
* Talsu šoseja (T veida krustojums)
* Steķu iela (Y veida krustojums)
* Mazā Draudzības iela (Y veida krustojums)
* Kaugurciema iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Kaugurciems
Dreiliņu iela (Jūrmala)

**Dreiliņu iela** ir iela Jūrmalā, Priedaines apkaimē. Dreiliņu iela sākas krustojumā ar Skultes ielu un beidzas krustojumā ar Vārnukroga ceļu. Kopējais ielas garums ir 1140 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Dreiliņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Ielu savienojumi
Dreiliņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Skultes iela (T veida krustojums)
* Zīlīšu iela (T veida krustojums)
* Lielais prospekts (T veida krustojums)
* Baldones iela (T veida krustojums)
* Slēperu iela (T veida krustojums)
* Vārnukroga ceļš (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Priedaine
Sterilā zona

**"Sterilā zona"** ir 2012. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Lauma Balode.

## Sižets
Medicīnas students Kristaps sapņo kļūt par izcilu ķirurgu, tieši tāpat kā viņa tēvs. Vienā no savām pirmajām operācijām Kristaps noģībst. Pēc šī starpgadījuma iespējams vērot topošā mediķa attiecības ar sevi, draudzeni, kā arī ģimeni un tās nostāstiem.

## Lomās
* Jurģis Spulenieks
* Inese Pudža
* Lāsma Kugrēna
* Andis Kvēps

## Atsauces
Dzintaru prospekts

**Dzintaru prospekts** ir iela Jūrmalā, kas savieno Dzintaru un Majoru apkaimes. Dzintaru prospekts sākas krustojumā ar Turaidas ielu un beidzas līkumā ar Krišjāņa Barona ielu. Kopējais ielas garums ir 1680 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dzintaru prospektā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Dzintaru prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Turaidas iela (T veida krustojums)
* Raunas iela 
* Ļaudonas iela (T veida krustojums)
* Lazdonas iela 
* Mālpils iela (T veida krustojums)
* Madonas iela 
* Gulbenes iela 
* Piestātnes iela 
* Drustu iela 
* Cesvaines iela (T veida krustojums)
* Bērzaunes iela 
* Āraišu iela 
* Alūksnes iela 
* Ainažu iela 
* Krišjāņa Barona iela (ielas turpinājums)

## Skatīt arī
* Dzintaru iela
* Dzintari
* Majori
Elektronu konfigurācija

thumbnail|235px|
**Elektronu konfigurācija** atomfizikā un kvantu ķīmijā ir elektronu stāvokļa aizpildījums daudzelektronu atoma elektronu apvalkā. Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā konfigurāciju attēlo, norādot aizpildītas elektronu čaulas (galvenais kvantu skaitlis n = 1, 2, 3, ...) un elektronu skaitu apakščaulās (orbitālajam kvantu skaitlim atbilstošajos s, p, d, ... stāvokļos). Piemēram, neona elektronu konfigurācija ir 1s2 2s2 2p6. Pēc Pauli principa elektronu apvalkā divi vai vairāki elektroni nevar atrasties vienā kvantu stāvoklī ar vienādiem kvantu skaitļiem.
Jespers Jensens

**Jespers Jensens** (; dzimis ) ir Dānijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2026) Jensens pārstāv Austrijas hokeja līgas klubu EC-KAC.

## Spēlētāja karjera
Jensens spēlējis Dānijas klubā Redovres "Mighty Bulls" un Zviedrijas klubos Rögle BK, Färjestad BK un Malmes "Redhawks", kā arī KHL vienībā Helsinku "Jokerit".

Dānijas hokeja izlases sastāvā piedalījies divpadsmit Pasaules čempionātos

## Ārējās saites
Dārzkopības iela (Jūrmala)

**Dārzkopības iela** ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. Dārzkopības iela sākas krustojumā ar Brīvības prospektu un beidzas krustojumā ar Viestura ielu. Kopējais ielas garums ir 755 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Dārzkopības ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Padomju okupācijas gados (no 1970. līdz 1990. gadam) iela bija pārdēvēta **[[Arnolds Deglavs|Arnolda Deglava]]** vārdā.

## Ielu savienojumi
Dārzkopības iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības prospekts (T veida krustojums)
* Jaunjelgavas iela
* Jelgavas iela
* Kuldīgas iela
* Rēzeknes pulka iela
* Rīgas iela
* Pērkona iela
* Viestura iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Pa Dārzkopības ielu kursē 1. mikroautobuss.

## Skatīt arī
* Dārzniecības iela

## Atsauces
Emelīnas iela

**Emelīnas iela** ir iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Emelīnas iela sākas krustojumā ar Zigfrīda Meierovica prospektu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 110 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Emelīnas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Emelīnas iela iet gar Jūrmalas domi.

## Skatīt arī
* Dubulti
Emīla Dārziņa iela (Jūrmala)

**Emīla Dārziņa iela** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Emīla Dārziņa ielas sākums sastāv no diviem posmiem. Pirmais posms sākas krustojumā ar Tukuma ielu, bet otrais posms sākas krustojumā ar Robežu ielu. Abi posmi saplūst pie Rucavas ielas. Emīla Dārziņa iela beidzas krustojumā ar Tūristu ielu. Kopējais ielas garums ir 1135 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu.

Emīla Dārziņa ielā satiksmes kustība lielākoties norit divās joslās; izņēmums ir atsevišķs posms no Robežu ielas līdz Rucavas ielai, kur satiksmes kustība notiek vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Emīla Dārziņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Robežu iela (T veida krustojums)
* Tukuma iela (T veida krustojums)
* Senatnes iela
* Rucavas iela
* Bišu iela
* Katedrāles iela
* Veselības iela (T veida krustojums)
* Gleznotāja Miervalža Ķemera gatve (T veida krustojums)
* Tūristu iela (ielas turpinājums)

## Sabiedriskais transports
Pa Emīla Dārziņa ielu kursē 5. mikroautobuss un 6. autobuss.

## Skatīt arī
* Ķemeri
Emīlijas iela (Jūrmala)

**Emīlijas iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Emīlijas iela sākas krustojumā ar Turaidas ielu un beidzas krustojumā ar Ķemeru ielu. Kopējais ielas garums ir 370 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Emīlijas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Emīlijas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Turaidas iela (T veida krustojums)
* Pļavu iela 
* Grīšļa iela (T veida krustojums)
* Pētera iela (T veida krustojums)
*Pļavu iela
*Ošu iela (T veida krustojums)
*Augusta iela (T veida krustojums)
* Ķemeru iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Pa Emīlijas ielu kursē 3. autobuss. Iepriekš pa ielu kursēja 8. autobuss.

## Skatīt arī
* Dzintari
Ērgļu iela (Jūrmala)

**Ērgļu iela** ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Ērgļu iela sākas pie dzelzceļa un beidzas kāpu rajonā. Kopējais ielas garums ir 370 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ērgļu ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir pārsvarā savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Ērgļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jomas iela
* Jūras iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Majori
Eglaines iela (Jūrmala)

**Eglaines iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Eglaines iela sākas krustojumā ar Lapsu ielu un beidzas krustojumā ar Irbju ielu. Kopējais ielas garums ir 590 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Eglaines ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Eglaines iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lapsu iela (T veida krustojums)
* Eduarda Veidenbauma iela
* Zvirbuļu iela (T veida krustojums)
* Irbju iela (Y veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
Edinburgas prospekts

**Edinburgas prospekts** ir iela Jūrmalā, kas savieno Dzintaru un Bulduru apkaimes. Edinburgas prospekts sākas krustojumā ar Turaidas ielu un beidzas līkumā ar Vienības prospektu. Kopējais ielas garums ir 2820 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Edinburgas prospektā satiksmes kustība notiek divās joslās. Ielā ir savrupmāju apbūve.

Edinburgas prospekts iet gar dzelzceļa līniju, kas savieno Tukumu un Rīgu. Uz prospekta atrodas Dzintaru un Bulduru dzelzceļa stacijas. Tāpat uz Edinburgas prospekta atrodas Bulduru bibliotēka un Jūrmalas būvvalde.

Ielas sākotnējais nosaukums bija **Kara iela**, bet tās daļa Bulduros līdz 1936. gadam bija atsevišķa **Piestātnes iela**. Padomju okupācijas gados (no 1963. līdz 1990. gadam) ielai bija dots **Jurija Gagarina prospekta** vārds. 1990. gadā tika apsvērts arī **Edinburgas ielas** nosaukuma variants.

## Ielu savienojumi
Edinburgas prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Turaidas iela (T veida krustojums)
* Carnikavas iela (T veida krustojums)
* Skujienes iela (T veida krustojums)
* Ropažu iela (T veida krustojums)
* Dikļu iela (T veida krustojums)
* Alojas iela (T veida krustojums)
* Kalsnavas iela (T veida krustojums)
* Piestātnes iela (T veida krustojums)
* Indras iela (T veida krustojums)
* Aglonas iela (T veida krustojums)
* Krāslavas iela (T veida krustojums)
* Ludzas iela (T veida krustojums)
* Ilūkstes iela (T veida krustojums)
* Balvu iela (T veida krustojums)
* Dagdas iela (T veida krustojums)
* Krišjāņa Barona iela (T veida krustojums)
* 1. līnija (T veida krustojums)
* 2. līnija (T veida krustojums)
* 3. līnija (T veida krustojums)
* 4. līnija (T veida krustojums)
* 5. līnija (T veida krustojums)
* 6. līnija (T veida krustojums)
* Vienības prospekts (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Pa Edinburgas prospektu kursē 4. autobuss.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Dzintari
* Bulduri
Viļakas ielu uzskaitījums

**Viļakas pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas Viļakas 29 ielas.

## Ielu uzskaitījums

* Abrenes iela
* Balvu iela
* Baznīcas iela
* Dārzu iela
* Dzirnavu iela
* Eržepoles iela
* Gaismas iela
* Garnizona iela
* Jaunatnes iela
* Jāņu iela
* Kalna iela
* Klostera iela
* Krasta iela
* Liepnas iela
* Līgo iela
* Miera iela
* Ostratu iela
* Parka iela
* Pils iela
* Pļavu iela
* Saules iela
* Skolas iela
* Smilšu iela
* Sporta iela
* Tautas iela
* Vārpu iela
* Vārtu iela
* Zemnieku iela
* Ziedu iela

## Skatīt arī
* Viļaka

## Atsauces
Varakļānu ielu uzskaitījums

**Varakļānu pilsētas ielu uzskaitījumā** parādītas 35 Varakļānu ielas.

## Ielu uzskaitījums

* 1. maija laukums
* Barkavas iela
* Bērzu iela
* Brīvības iela
* Daugavpils iela
* Dārzu iela
* Fabrikas iela
* Ganību iela
* Jaunatnes iela
* Jēkabpils šoseja
* Kalēju iela
* Kapsētas iela
* Kosmonautu iela
* Krustpils iela
* Latgales iela
* Liepu iela
* Lubānas iela
* Ludzas iela
* Madonas iela
* Mehanizatoru iela
* Miera iela
* Ozolu iela
* Parka iela
* Pils iela
* Preiļu iela
* Raiņa iela
* Rēzeknes iela
* Rīgas iela
* Saules iela
* Skolas iela
* Sporta iela
* Vasarnīcu iela
* Vidzemes iela
* Zaļā iela
* Zemgales iela

## Skatīt arī
* Varakļāni

## Atsauces
Velna grāvis (Garozes pieteka)

**Velna grāvis**, arī **Velnagrāvis**, ir apmēram pusotru kilometru garš kanāls Jelgavas novadā Zemgalē, kas savieno Iecavas upi ar Garozes upi un tālāk ar Lielupi.

## Vēsture
Lai samazinātu postošos pavasara plūdus Iecavas lejtecē, 19. gadsimta beigās izraka kanālu, kas savienoja Iecavas un Garozes upes. Kanāla sākums ir netālu no Garozas pagasta skolas, bet ieteka Garozes upē pie agrākā Garozes kroga. 20. gadsimtā Iecavas upe tika iztaisnota un uzbērti dambji. Uz Garozes upes augšpus kanāla ietekas uzbūvēja slūžas.

Iecavas upes lejteci aiz Velna grāvja bifurkācijas reizēm sauc arī par Veciecavu.

## Atsauces
Peldu iela

**Peldu iela** var būt:

**Latvijas pilsētās:**
* Peldu iela Rīgā;
* Peldu iela Daugavpilī;
* Peldu iela Jelgavā;
* Peldu iela Jūrmalā;
* Peldu iela Liepājā;
* Peldu iela Ventspilī;
* Peldu iela Viesītē;
* Peldu iela Aizputē;
* Peldu iela Alūksnē;
* Peldu iela Cesvainē;
* Peldu iela Cēsīs;
* Peldu iela Durbē;
* Peldu iela Ikšķilē;
* Peldu iela Kuldīgā;
* Peldu iela Lubānā;
* Peldu iela Ludzā;
* Peldu iela Ogrē;
* Peldu iela Piltenē;
* Peldu iela Priekulē;
* Peldu iela Rūjienā;
* Peldu iela Salacgrīvā;
* Peldu iela Saldū;
* Peldu iela Siguldā;
* Peldu iela Smiltenē;
* Peldu iela Strenčos;
* Peldu iela Valmierā;
* Peldu iela Zilupē.

**Latvijas ciemos:**
* Peldu iela, Bukulti, Garkalnes pagasts;
* Peldu iela, Dzeņi, Vārkavas pagasts;
* Peldu iela, Ļaudona, Ļaudonas pagasts;
* Peldu iela, Mālpils, Mālpils pagasts;
* Peldu iela, Roja, Rojas pagasts;
* Peldu iela, Siguļi, Carnikavas pagasts;
* Peldu iela, Ulbroka, Stopiņu pagasts.
Lidija Skobļikova

thumb|Lidija Skobļikova 1967. gadā
**Lidija Skobļikova** (; dzimusi ) ir bijusī krievu-padomju ātrslidotāja.

Trīs reizes piedalījusies ziemas olimpiskajās spēlēs (, , ). 1960. gadā Skvoveli izcīnīja divas zelta medaļas, pēc četriem gadiem Insbrukā — četras zelta medaļas. Kopā izcīnītās 6 zelta medaļas ir rekords starp ātrslidotājiem. Viņa ir pirmā sportiste, kas ziemas olimpiskajās spēlēs izcīnījusi 6 zelta medaļas, kā arī pirmā, kas vienās spēlēs izcīnījusi 4 zelta medaļas. Abās spēlēs bija spēļu medaļām bagātākā sportiste. Pasaules čempionātā izcīnījusi 25 zelta medaļas, savukārt PSRS čempionātā — 15 zelta medaļas.

Pēc sportistes karjeras beigām kļuvusi par ātrslidošanas treneri. Bijusi arī Krievijas Slidošanas federācijas prezidente.  bija viena no sešiem cilvēkiem, kas atklāšanas ceremonijā ienes olimpisko karogu.

## Ārējās saites
Vangažu ielu uzskaitījums

**Vangažu pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas Vangažu 23 ielas.

## Ielu uzskaitījums

* Airīšu iela
* Avotu iela
* Dārzu iela
* Ezera iela
* Gaismas iela
* Gaujas iela
* Lazdu iela
* Liedaga iela
* Medus iela
* Meža iela
* Parka iela
* Priežmalu iela
* Priežu iela
* Rakaru iela
* Saules iela
* Senču iela
* Siguldas iela
* Sila iela
* Skolas iela
* Smilšu iela
* Vangažu iela
* Vidzemes iela
* Zaļā iela

## Skatīt arī
* Vangaži

## Atsauces
Saskija Alusalu

**Saskija Alusalu** (; dzimusi  Jegevā) ir igauņu ātrslidotāja

Pasaules kausa posmos startē kopš 2013. gada. S. Alusalu ir Igaunijas rekordiste visās oficiālajās ātrslidošanas distancēs.

2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhjanā, kur viņa bija delegācijas karognesēja olimpiādes atklāšanas ceremonijā, S. Alusalu iegūtā 4. vieta distancē ar kopēju startu bija augstākais sasniegums Igaunijai 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kendriks Lamārs

**Kendriks Lamārs Dakvorts** (angļu: *Kendrick Lamar Duckworth*) ir amerikāņu reperis, mūzikas autors un ierakstu producents. Liela daļa kritiķu un laikabiedru uzskata viņu par vienu no ietekmīgākajiem un nozīmīgākajiem reperiem šajā paaudzē un par vienu no visa laika labākajiem reperiem. 2018. gadā viņa albums *DAMN.* kļuva par pirmo albumu ārpus džeza un klasiskās mūzikas, kas saņēmis Pulicera balvu mūzikā.

Lamārs pirmo popularitāti ieguvis 2010. gadā, kad izlaida pirmo miksteipu Overly Dedicated. Tajā pašā gadā viņš patstāvīgi izlaida studijas albumu Section.80 ar debijas singlu HiiiPoWeR priekšgalā. Tajā laikā viņš bija ieguvis lielu tiešsaistes uzmanību un sadarbojās ar vairākiem hiphopa industrijas māksliniekiem, piemēram, Game, Busta Rhymes, Snoop Dogg.

Viņa populārākie singli ir Bitch, Don't Kill My Vibe, Humble, All The Stars.

## Privātā dzīve
2015. gada aprīlī Lamārs saderinājās ar savu draudzeni Vitniju Elfordi. 2019. gadā piedzima viņu pirmais bērns. Kendriks ir repera *Baby Keem* un NBA spēlētāja Nika Janga brālēns.

Lamārs pēc reliģijas ir kristietis, un tam pievērsās pēc viņam tuva drauga nāves.

## Diskogrāfija
Studijas albumi

* *Section.80* (2011)
* *Good Kid, M.A.A.D City* (2012)
* *To Pimp a Butterfly (2015)*
* *DAMN.* (2017)
* *[[Mr. Morale & The Big Steppers]]* (2022)
* *[[GNX]]* (2024)

## Atsauces
Aristidis Konstantinidis

**Aristidis Konstantinidis** () bija grieķu riteņbraucējs, 1896. gada olimpisko spēļu un 1906. gada neoficiāļo olimpisko spēļu dalībnieks, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs riteņbraukšanā 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Viņš ir Atēnu riteņbraukšanas asociācijas līdzdibinātājs.

## Olimpiskās spēles
1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Aristidis Konstantinidis startēja trijās riteņbraukšanas disciplīnās — grupas braucienā, 10 kilometru un 100 kilometru disciplīnās. Viņš izcīnīja zelta medaļu grupas braucienā nobraucot no Maratonas līdz Atēnām un atpakaļ 87 kilometrus 3 stundās 22 minūtēs un 31 sekundē. Dažos avotos apgalvots, ka Konstantinidis sacensības pabeidzis ar skatītāja vai "zaķa" velosipēdu, jo viņa velosipēds sacensību laikā salūzis. 10 kilometru distancē viņš finišēja 5. vietā, pēc sadursmes ar tautieti Georgiju Koleti. Taču 100 kilometru distancē viņš nefinišēja, izstājoties 16. kilometrā.

1906. gada neoficiālajās spēlēs viņš startēja grupas brauciena un 20 kilometru disciplīnās. Grupas braucienā viņš nefinišēja, bet 20 kilometru disciplīnā izstājās otrajā kārtā.

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aristidis Konstantinidis (SOK profils) 
* Aristidis Konstantinidis (Sports Reference profils)
Muitas nodoklis Latvijā

**Muitas nodoklis** ir nodoklis, kuru juridiskā persona apņemas samaksāt noteiktā laikā pēc Latvijas Republikas robežas šķērsošanas, saskaņā ar šo likumu iegūstot tiesības ar muitas dienesta atļauju laist kravu brīvā apgrozījumā. Muitas nodokli piemēro, lai atvieglotu muitas procedūru tām Latvijas Republikā reģistrētām juridiskajām personām, kuras apņemas pildīt noteiktas saistības pret Valsts ieņēmumu dienestu un kurām nav konstatēti muitas un finansu pārkāpumi.

Muitas nodokli nosaka, pamatojoties uz:
* preču muitas vērtību;
* muitas nodokļa likmēm;
* likumos un Latvijas Republikai saistošos starptautiskajos līgumos paredzētajiem preču izcelsmes noteikumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Muitas nodokļa noteikšana
Tukuma ielu uzskaitījums

**Tukuma pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas Tukuma 203 ielas.

## Ielu uzskaitījums

* Abavas iela
* Ābeļu iela
* Akmens iela
* Alejas iela
* Aleksandra iela
* Alīnes iela
* Alkšņu iela
* Amulas iela
* Annas iela
* Asteru iela
* Atlētu iela
* Atpūtas iela
* Ausekļa iela
* Aveņu iela
* Aviācijas iela
* Avotu iela
* Baložu iela
* Baznīcas iela
* Bērzu iela
* Birztalas iela
* Bišu iela
* Brīvības laukums
* Celtnieku iela
* Cepļa iela
* Ceriņu iela
* Cēsu iela
* Cīruļu iela
* Dāņu iela
* Dārza iela
* Dārzniecības iela
* Degoles iela
* Dienvidu iela
* Dīķa iela
* Draudzības iela
* Durbes iela
* Dzelzceļa iela
* Dzirkaļu iela
* Dzirņu iela
* Eduarda Veidenbauma iela
* Egļu iela
* Eksporta iela
* Elizabetes iela
* Estrādes iela
* Ezera iela
* Gaismas iela
* Ganību iela
* Gotlandes iela
* Grants iela
* Graudu iela
* Gravas iela
* Gvardes iela
* Harmonijas iela
* Ievu iela
* Imulas iela
* Irlavas iela
* Jāņa iela
* Jāņa Raiņa iela
* Jaunā iela
* Jelgavas iela
* Jumpravas iela
* Kalēju iela
* Kalna iela
* Kandavas iela
* Kārklu iela
* Kastaņu iela
* Katrīnas laukums
* Klusā iela
* Kļavu iela
* Krasta iela
* Krastmalas iela
* Kūdras iela
* Kuldīgas iela
* Kurzemes iela
* Ķiršu iela
* Lakstīgalu iela
* Lapu iela
* Laubītes iela
* Lauksargu iela
* Lauku iela
* Lazdu iela
* Lejas iela
* Līdumu iela
* Lielā Dzelzceļa iela
* Lielā iela
* Lielā Parka iela
* Liepu iela
* Līgo iela
* Magoņu iela
* Mālu iela
* Marsa iela
* Mārtiņa iela
* Mazā Gravas iela
* Mazā iela
* Mazā Parka iela
* Mazā Pilskalna iela
* Mazā Smilšu iela
* Mednieku iela
* Melnezera iela
* Mētru iela
* Meža iela
* Mežmalas iela
* Miera iela
* Milzkalnes iela
* Nākotnes iela
* Nogāzes iela
* Nomales iela
* Noras iela
* Ošu iela
* Ozolu iela
* Papardes iela
* Parādes iela
* Pārslas iela
* Partizānu iela
* Pārupes iela
* Pasta iela
* Pauguru iela
* Pauzera iela
* Pavārkalna iela
* Pavasara iela
* Pērses iela
* Pētera iela
* Pīlādžu iela
* Pils iela
* Pilskalna iela
* Pļavas iela
* Priežu iela
* Progresa iela
* Pumpuru iela
* Pūpolu iela
* Purva iela
* Putniņu iela
* Raudas iela
* Ražas iela
* Revolūcijas iela
* Riekstu iela
* Rīgas iela
* Rīta iela
* Robežu iela
* Rožu iela
* Rūdas iela
* Rudens iela
* Rūpniecības iela
* Salas iela
* Salnas iela
* Saules iela
* Sējas iela
* Senču iela
* Sila iela
* Siltuma iela
* Skuju iela
* Slocenes iela
* Smārdes iela
* Smilšu iela
* Spartaka iela
* Spāru iela
* Sporta iela
* Stacijas iela
* Stadiona iela
* Staru iela
* Straumes iela
* Strautu iela
* Strazdu iela
* Strēlnieku iela
* Šēseles iela
* Taisnā iela
* Talsu iela
* Tehnikas iela
* Telegrāfa iela
* Tidaholmas iela
* Tīles iela
* Tilta iela
* Tirgus iela
* Tulpju iela
* Tumes iela
* Tūristu iela
* Ūdens iela
* Uguns iela
* Upes iela
* Upuru piemiņas gatve
* Valguma iela
* Vārpu iela
* Vārtu iela
* Vasaras iela
* Vēju iela
* Veļķu iela
* Vilkājas iela
* Vilku iela
* Vītolu iela
* Zaķu iela
* Zaļā iela
* Zelmeņa iela
* Zemeņu iela
* Zemes iela
* Zemgales iela
* Zemītes iela
* Ziedoņa iela
* Ziedu iela
* Ziemeļu iela
* Zīļu iela
* Zirgu iela
* Zvaigžņu iela
* Zvārtes iela
* Zvirgzdu iela

## Skatīt arī
* Tukums

## Atsauces