open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Virgoļiča korpuss

**Pulkveža Virgoļiča brīvprātīgo korpuss** () bija Rietumkrievijas Brīvprātīgo armijas sastāvā esošs apmēram 5000 karavīru liels krievu algotņu karaspēks Latvijas brīvības cīņu (Bermontiādes) laikā. Korpuss sastāvēja no strēlnieku pulka, kavalērijas pulka, artilērijas diviziona un tehniskajām vienībām. No 1919. gada 16. jūlija pulkveža Virgoļiča vienības štābs bija Kuršēnos un tās uzdevums bija karadarbības laikā pret Latvijas Bruņotajiem spēkiem nodrošināt aizmuguri pret Lietuvas Bruņotajiem spēkiem.

## Izveide
Korpusa pamatu veidoja krievu virsnieki, kas pēc 1918. gada martā noslēgtā Brestļitovskas miera līguma atradās Vācijas okupētajā zonā. Pēc 1918. gada novembrī parakstītā Kompjeņas pamiera krievu Ziemeļu brīvprātīgo korpusa karavīri tika internēti Zalcvēdeles gūstekņu nometnē, kur 1919. gada martā tika saformētas divas krievu brīvprātīgo vienības — "Kavalērijas ģenerāļa grāfa Kellera vārdā nosaukto partizānu vienību" (*Партизанский Отряд имени генерала-от-кавалерии графа Келлера*) Pāvela Bermonta-Avalova vadībā un "Pulkveža Virgoļiča brigādi" (*Бригада полковника Вырголича*). Sākotnēji abas vienības ietilpa kņaza Anatola Līvena brīvprātīgo korpusā un cīnījās pret Padomju Latvijas armiju. Pēc korpusa sakāves un Strazdumuižas pamiera noslēgšanas 1919. gada 9. jūlijā kņaza Līvena daļas saņēma ģenerāļa Judeņiča pavēli doties uz Narvas fronti, lai pievienotos Ziemeļrietumu armijas plānotajam karagājienam uz Petrogradu.

Bermonta-Avalova un Virgoļiča komandētās daļas atteicās doties prom no Latvijas, izstājās no Līvena korpusa un Jelgavā nodibināja "Kavalērijas ģenerāļa grāfa Kellera vārdā nosaukto Rietumu brīvprātīgo korpusu" (*Западный добровольческий генерала-от-кавалерии графа Келлера корпус*).
Augustā Virgoļiča vienība izstājās no korpusa un tika pārdēvēta par 2. Rietumu brīvprātīgo korpusu (*2-й Западный добровольческий корпус*).

Augusta beigās Berlīne tika izveidota Rietumkrievijas valdība, kuras rīcība tika nodoti Bermonta un Virgoļiča korpusi, uz kuru bāzes 5. septembrī tika izveidota Rietumkrievijas Brīvprātīgo armija kņaza Bermonta-Avalova vadībā. 20. septembrī P. Bermonts-Avalovs pasludināja sevi par Rietumkrievijas pavēlnieku un 21. septembrī Rietumkrievijas Brīvprātīgo armijai tika pievienota Dzelzsdivīzija un vācu brīvprātīgo korpusi.

## Pulkveža Virgoļiča korpusa sastāvs
### Vadība
Komandieris: pulkvedis Jevgeņijs Virgoļičs (*Евгений Павлович Вырголич (Верголич) (1883-?)*)

### Kājnieku daļas
* 1. strēlnieku pulks (*1-й стрелковый полк*)

### Kavalērijas daļas
* Kavalērijas pulks (*Конный полк*) komandieris pulkvedis Markovs

### Artilērija
* artilērijas divizions (*артиллерийский дивизион*)

## Likvidācija
Pulkveža Virgoļiča korpusa karavīrus internēja 1919. gada decembrī pēc tā ierašanās Veimāras Republikā.

## Ārējās saites
* П.Р.Бермонт-Авалов. Документы и воспоминания. "Вопросы истории",Москва, 2003, NoNo 1, 2, 5, 6 

## Atsauces
Vecumnieki (stacija)

**Vecumnieki** ir dzelzceļa stacija līnijā Jelgava I—Krustpils, kas atrodas Bauskas novada Vecumnieku pagastā, dienvidos no Vecumnieku ciema.

## Stacijas vēsture
Vecumnieku stacija uzbūvēta 1904. gadā kā dzelzceļa līnijas Ventspils—Maskava stacija. Sākumā tā saukta par *Neugut* (vācu okupācijas laikā 1916./1917. gadā par *Neugut Kurland*). Lielāku nozīmi tā ieguvusi Pirmā pasaules kara laikā, kad no tās uzbūvēts Eiropas platuma dzelzceļa atzars 25 km garumā līdz Mencendarbei (*Merzendorf*) frontes līnijas tuvumā. Šis dzelzceļš pastāvēja tikai dažus gadus un kopš 1920. gada dokumentos nav atrodams, līnija nojaukta 1925. gadā. Kopš 1919. gada stacija saukta par **Vecmuižu**. Karā nopostītās koka stacijas ēkas vietā 1926. gadā uzbūvēta mūra ēka (arhitekts Jānis Neijs). 1940. gadā staciju pārdēvēja par Vecumniekiem.

2000. gadā līnijā Jelgava—Krustpils slēdza pasažieru vilcienu satiksmi, un pašlaik līniju izmanto vienīgi kravas vilcienu satiksmei. Pēc 17 gadu pārtraukuma 2017. gadā šeit pieturēja pasažieru vilciens, kad novada dziesmu svētkos Vecumniekus apmeklēja "Latvijas ekspresis simtgadei" ar dziedātājiem un dejotājiem.

## Attēlu galerija

Attēls:Vecumnieku dzelzceļa stacija 2.JPG|Stacijas ēka
Attēls:Vecumnieku dzelzceļa stacija 3.JPG|Stacijas ēka
Attēls:Piemiņas akmens Vecumnieku stacijā.JPG |Piemiņas akmens pretī stacijai
Attēls:Sliežu ceļi Vecumnieku stacijā.JPG|Sliežu ceļi
Attēls:Sliežu ceļi Vecumnieku stacijā 2.JPG|Sliežu ceļi
Attēls:Sliežu ceļi Vecumnieku stacijā 3.JPG|Sliežu ceļi
Attēls:Kravas vilciens Vecumnieku stacijā.JPG |Pasažieru platforma un kravas vilciens
Attēls:Noliktava Vecumnieku stacijā.JPG|Noliktava
Attēls:Pābrauktuve Vecumniekos.JPG|Pārbrauktuve
Attēls:Ūdenstornis Vecumnieku stacijā.JPG|Ūdenstornis


## Atsauces

## Ārējās saites
* Stacijas ēkas foto. Picasa
Superkauss XLV

thumb|Spēles logo
***[[Superkauss|Super Bowl]] XLV*** bija amerikāņu futbola spēle, kurā Amerikas futbola konferences komanda Pitsburgas "Steelers" un Nacionālās futbola konferences komanda Grīnbejas "Packers" noskaidroja 2010. gada sezonas NFL čempionu. Spēle notika  *Cowboys Stadium* Ārlingtonā, Teksasas štatā.

Spēlē uzvarēja un Vinsa Lombardi balvu ieguva "Packers" spēlētāji, kas uzvarēja ar rezultātu 31—25. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Ārons Rodžerss.

Pitsburgas "Steelers" šī bija astotā dalība Superkausa izcīņā, Grīnbejas "Packers": piektā reize. Pēdējo reizi "Steelers" Superkausā bija triumfējuši 2008. gada sezonā, taču "Packers" šī bija pirmā uzvara pēc uzvaras 1996. gada sezonā.

Spēli ASV translēja Fox televīzijas kanāls. Spēli klātienē vēroja 	103 219 skatītāji. Maksa par 30 sekunžu reklāmu izmaksāja 3 miljonus ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Superkausa izcīņas mājaslapa 
* Spēles apskats
Viljams Brūss

**Viljams Spīrss Brūss** (, dzimis  Londonā, miris  Edinburgā) bija skotu dabaszinātnieks, polārpētnieks un okeanogrāfs. Organizējis un vadījis Skotijas Nacionālo antarktisko ekspedīciju (1902-1904), kā arī dibinājis pirmo pastāvīgo meteostaciju Antarktikā.

Dzimis Londonā kā ceturtais bērns skotu ārsta Semjuela Brūsa un viņa sievas velsietes Mērijas ģimenē.

1887. gadā sācis medicīnas studijas Londonā, vēlāk turpinājis Edinburgā, ko pametis, lai piedalītos Dandī vaļu medību ekspedīcijā uz Vedela jūru (1892-1893). Pēc tam strādājis meteoroloģiskajā stacijā Nevisa kalnā Skotijā, kur apguvis iemaņas darbā ar meteoroloģiskajiem instrumentiem.

## Arktiskās ekspedīcijas
1896. gada Brūss tika uzaicināts piedalīties savā pirmajā arktiskajā ekspedīcijā uz Franča Jozefa Zemi. Ekspedīciju vadīja britu pētnieks Frederiks Džeksons *(Frederick George Jackson)* un Brūss tajā pildīja zoologa un botāniķa pienākumus. Par godu centīgajam dabaszinātniekam Džeksons Brūsa vārdā nosauca zemesragu Nortbrukas salas ziemeļos.

1898. un 1899. gadā Brūss piedalījās divās arktiskajās ekspedīcijās, kurās tika apsekoti Novaja Zemļa un Špicbergenas arhipelāgi.

## Antarktiskā ekspedīcija
1902. gadā Brūss ar privātu sponsoru atbalstu noorganizēja Skotijas Nacionālo antarktisko ekspedīciju. Ekspedīcija tika veidota kā alternatīva Džeimsa Rosa vadītajai britu Nacionālajai antarktiskajai ekspedīcijai (1901-1904), kurā Brūsu piedalīties ar atsevišķu kuģi neuzaicināja. Ekspedīcijas vajadzībām tika pārbūvēts norvēģu vaļu medību kuģis *Hekla*, ko pārdēvēja par *Scotia*.

thumb|200px|left|Brūsa fotografēts attēls ar dūdinieku uz Antarktīdas piekrastes ledus.
Ekspedīcijas pārziemošana bija paredzēta iespējami tālāk uz dienvidiem. 1903. gada 22. februārī kuģis sasniedza 70°25′ dienvidu platumu, no kurienes sakarā ar smagajiem ledus apstākļiem bija spiesta griezties atpakaļ uz ziemeļiem. Dienvidorkneju salās tika ierīkota pirmā pastāvīgā meteostacija Antarktikā Omondhausa (*Omond House*), kas vēlāk tika nodota Argentīnas pārziņā un pārdēvēta par Orkadasu.

1904. gada janvārī ekspedīcija devās uz dienvidiem, kur 6. martā atklāja kontinenta piekrastes daļu, ko par godu ekspedīcijas sponsoriem nosauca par Kotsu Zemi. Tālākais sasniegtais dienvidu punkts bija 74°01′S.

Viens no svarīgākajiem ekspedīcijas rezultātiem bija pirmie sistemātiski veiktie meteoroloģiskie un klimatiskie novērojumi. Ekspedīcijas rezultātu apkopošanai Brūss 1906. gadā Edinburgā noorganizēja Skotijas Okeanogrāfijas laboratoriju, ko atklāja Monako princis Alberts.

Brūss miris 1921. gada 28. oktobrī Edinburgā.

## Pagodinājumi
Par godu Viljamam Brūsam nosaukti sekojoši ģeogrāfiski objekti:
* divi Brūsa ragi Franča Jozefa Zemē un Viktorijas Zemē
* zemūdens Brūsa grēda Vedela jūrā
* Brūsa salas Dienvidorkneju salu grupā
* Brūsa nunataks Antarktīdas pussalā
* Brūsa plato Greiema Zemē

## Atsauces

## Ārējās saites
* south-pole.com William S. Bruce
Ziedoņa iela (Rīga)

**Ziedoņa iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Imantas apkaimē. Ielas kopējais garums ir 690 metri, tā ir daļēji asfaltēta un sastāv no 1—2 braukšanas joslām.

## Ielas raksturojums
Ziedoņa iela sākas "T" veida savienojumā ar Mazo Zolitūdes ielu un virzās ziemeļaustrumu virzienā. Krustojas ar Airītes ielu un nedaudz tālāk ar Beberbeķu ielu. Tālāk iela pagriežas austrumu virzienā un beidzas "T" veida savienojumā ar Kurzemes prospektu iepretīm Kurzemes prospekta un Zentenes ielas krustojumam.

## Vēsture
1935. gadā nosaukumu Ziedoņa iela piešķīra ielai bez nosaukuma, kas sākas pie Mazās Zolitūdes ielas un ved pāri Zolitūdes ielai līdz neapbūvētajai teritorijai aiz Šķēriņu ielas. Līdz 1940. gadam oficiāla numerācija sešos gruntsgabalos. Vācu okupācijas laikā nosaukums *Blütenstrasse* (Ziedoņa iela). Uzsākot Imantas daudzstāvu dzīvojamo namu masīva celtniecību, likvidēja ielas posmu no Zolitūdes ielas (tag. Kurzemes prospekta) līdz bijušajai Šķēriņu ielai.

## Ielu savienojumi
Ziedoņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mazā Zolitūdes iela ("T" veida krustojums)
* Airītes iela
* Beberbeķu iela
* Kurzemes prospekts ("T" veida krustojums)

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Imanta

## Ārējās saites
* Ziedoņa iela portālā UzKartes.lv
Ainavu krauja

**Ainavu krauja** (arī **Bizene**, **Kārļumuižas iezis**) ir viena no augstākajām un senākajām kraujām Latvijā. Atrodas Gaujas nacionālā parka teritorijā Amatas upes labajā krastā pie Kārļiem, Cēsu novada Drabešu pagastā starp Ainavu un Klintsleju mājām. 45—46 metrus augstajā un vairāk kā 500 metrus garajā kraujā atsedzas vairāku svītu smilšakmeņi un dolomīts, kā arī šis tiek uzskatīts par Amatas svītas stratotipu (pilnīgāko paraugu). To veido vairāki iežu atsegumi: ziemeļos — Bizenes iezis, bet dienvidos — Ainavu iezis. Apakšējās kraujas daļas atsegumā atrodamas vairākas seno organismu atliekas. Ziemā šeit veidojas vairāki leduskritumi, bet agrāk tikuši izveidoti 5 mākslīgi ūdenskritumi, no kuriem līdz mūsdienām saglabājies tikai viens. 18. gadsimta nogalē Kārļumuižas saimnieks Kārlis Eberhards fon Zīverss Ainavu krauju lika iekārtot ar kāpnēm, tiltiņiem, takām, skatu laukumiem un citiem objektiem. No kraujas paveras lieliski skati uz Amatas senleju. Kraujas atsegumos reizēm ir novērojami noslīdeņi un iežu nobrukumi. Ainavu krauja ir viens no svarīgākajiem objektiem Kārļumuižas ainavu mežaparkā, kas iekļauj tuvējās apkārtnes gravas, dažādus smilšakmens atsegumus, upes senlejas skatu perspektīvas un Amatu. Kraujas dienvidos, zemesraga galā atrodas seno latgaļu 11. — 12. gs. apbedījumi.

Ainavu krauja kopš 1973. gada ir valsts aizsardzībā esošs ģeoloģiskais piemineklis.

## Attēlu galerija

Attēls:Ainavu kraujas nobrukums.jpg|Zemes noslīdenis Ainavu kraujā
Attēls:Ainavu kraujas panorāma. 2007-10-27.jpg|Skats no Ainavu kraujas 2008. gadā
Attēls:Skats no Ainavu kraujas.jpg|Skats no kraujas 2014. gadā


## Atsauces
Šķīdinātājs

[250px|thumb|right|[Terpentīns|Terpentīna pudeles, ko izmanto krāsas šķīdināšanai]]

**Šķīdinātājs** ir šķidra viela, kas izšķīdina citu cietu, šķidru vai gāzveida vielu, veidojot šķīdumu, kura koncentrācija ir atkarīga no vielas šķīdības norādītajā temperatūrā. Organiskos šķīdinātājus izmanto, piemēram, sausajā tīrīšanā (piemēram, tetrahloretilēnu), kā krāsas šķīdinātāju (piemēram, toluols, terpentīns), nagu lakas noņēmēju un līmes šķīdinātāju (acetons, metilacetāts, etilacetāts), traipu noņēmēju (heksāns, petrolēteris), mazgāšanas līdzekli (citrusaugu terpēni), smaržās (etanols), un ķīmiskajā sintēzē. Neorganiskos šķīdinātājus (izņemot ūdeni) parasti izmanto tikai ķīmijas pētniecībā un dažos tehnoloģiskos procesos.

## Iedalījums

Šķīdinātājus iedala arī polārajos un nepolārajos šķīdinātājos. Tos iedala arī pēc viršanas temperatūrām:
* Zema: zem 100&nbsp;°C (Ūdens viršanas temperatūra)
* Vidēja: 100&nbsp;°C—150&nbsp;°C
* Augsta: virs 150&nbsp;°C

## Bīstamība

Šķīdinātāji, tāpat, kā citas vielas mēdz būt indīgi, kancerogēni, viegli uzliesmojoši, kodīgi un ētera tipa šķīdinātāji, kas veci un sastāvējuši, arī sprādzienbīstami, jo skābekļa, piemaisījumu un gaismas ietekmē var veidot ēteru peroksīdus, kas ir sprāgstvielas. Tādēļ veca, gaismā stāvējuša ētera destilācija var būt bīstama.

## Skatīt arī

* Acetons
* Terpentīns
* Toluols
* Ūdens
Kristalizācija

[thumb|Kristalizējies [medus ]]
**Kristalizācija** ir dabisks vai mākslīgs cietu kristālu veidošanās process — šķīdināmās vielas nogulšņu izkrišana no šķīduma, kausējuma sasalšana vai, retāk, kristālu veidošanās tieši no gāzes (desublimācija). Tas ir pretējs process kušanai vai šķīšanai. Kristāliskām vielām kušanas temperatūra parasti sakrīt ar kristalizēšanās temperatūru. Kristalizācijas process ir eksotermisks un kristalizācijas siltums ir vienāds ar kušanas siltumu, tikai tam ir pretēja zīme. Ar jēdzienu 'kristalizācija' apzīmē arī kristālu veidošanos no pārsātināta šķīduma.

Kristalizācija jeb pārkristalizēšana ir arī vielu attīrīšanas metode, kurā kristalizējamās vielas masa pāriet no šķīduma uz tīru cietu kristālisko fāzi. Ķīmijas tehnoloģijā kristalizēšanu veic kristalizatoros.
Merabs Mamardašvili

**Merabs Mamardašvili** (; dzimis  Gori, Gruzijas PSR, miris  Maskava, PSRS) bija padomju filozofs, no 1968. gada filozofijas zinātņu doktors, no 1972. gada profesors. Raksturīgs ar to, ka maz publicējās, bet daudz lasīja lekciju ciklus dažādās pilsētās (tajā skaitā arī Rīgā). Pazīstamākie lekciju cikli par Imanuelu Kantu, Renē Dekartu, Marselu Prustu tika publicēti tikai pēc PSRS sabrukuma. Iespējams. viņš bija vienīgais eksistenciālisma pārstāvis Padomju Savienībā. Kādu laiku strādāja par padomju žurnāla "Filozofijas jautājumi" ("*Вопросы философии*") galvenā redaktora vietnieku.

## Ārējās saites
* Par Merabu Mamardašvili.
* Apziņa un civilizācija. 
* Literatūrkritika kā lasīšanas akts. 
* http://www.isfp.co.uk/russian_thinkers/merab_mamardashvili.html
* http://www.ladoshki.com/?books&author=854 
* http://univertv.ru/video/filosofiya/filosofiya_novogo_vremeni/o_mamardashvili_govorit_fokina_olesya/ 
* http://www.mamardashvili.ru/
Ostrovskie

**Ostrovskie** (agrāk **Pirmie Ostrovski**) ir skrajciems Rēzeknes novada Stoļerovas pagastā. Ciems atrodas uz austrumiem no Spruktu ūdenskrātuves.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 92 cilvēkiem.

## Atsauces
Ostrovski

**Ostrovski** var būt:
* Ostrovski — apdzīvota vieta Krāslavas novada Aulejas pagastā.
* Ostrovski — apdzīvota vieta Krāslavas novada Šķaunes pagastā.
* Ostrovski — savrupvieta Ludzas novada Lauderu pagastā.
* Ostrovski — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Silmalas pagastā.
* Ostrovski — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Stoļerovas pagastā.
* Ostrovskie agrākais nosaukums.

## Skatīt arī
* Ostrova
* Ostrovskie
* Pirmie Ostrovski
* Otrie Ostrovski
Swift

**Swift** var būt:

* *SWIFT* — Vispasaules starpbanku finanšu telekomunikācijas biedrība;
* Teilora Svifta — amerikāņu mūziķe;
* Džonatans Svifts — angļu-īru rakstnieks.
2010. gada NBA drafts

**2010. gada [[NBA drafts]]** notika  Ņujorkā, ASV. Kopumā ceremonijā tika izvēlēti 60 spēlētāji.

## Drafts

## Atsauces
;Vispārīgās

* 
* 
* 
* 

;Atsevišķās

## Ārējās saites
* NBA profils 
* ESPN profils 
* Basketball Reference profils  
* 
* 
* 
*
Morāvijas nacionālā kopība

[thumb|Gada gājiens 2010. gada 25. septembrī [Brno ko organizē Morāvijas nacionālā kopība]]
**Morāvijas nacionālā kopība** () ir nepolitiskā pilsoņu apvienība, kura nodarbojas ar Morāvijas kultūru, vēsturi un ar Morāviju vispārīgi. Praksē tā tomēr cenšas sasniegt arī kādus politiskos mērķus, piemēram, atjaunot likumdošanas struktūru Morāvijas teritorijai. Kopība tika nodibināta 1990. gadā Brno kā pēctece bijušajam *Morāvijas draugu klubam* (čehiski: *Klub přátel Moravy*), kurš pastāv jau no 1985. gada. Apvienība panāca Morāvijas karoga izkāršanu vairākos Morāvijas rātsnamos, kā arī Dienvidmorāvijas reģiona birojā. Tā arī organizē Morāvijas patriotu gājienus un kultūras svētkus.

## Ārējās saites
* Za Moravu! – Morāvijas nacionālās kopības oficiālā tīmekļa vietne
Buda starptautiskā trase

**Buda starptautiskā trase** () ir Indijas F1 sacīkšu trase. Tā atrodas Utarpradēšas štatā, netālu no Deli. . gada F1 sezonā tur tika aizvadītas pirmās Indijas Lielās balvas sacīkstes. Sākumā zināma kā Džaipē trase, 2011. gada aprīlī tika pārdēvēta par Buda trasi, atvasinot nosaukumu no Budas vārda - simbolizējot mieru.

## Skatīt arī
* F1 trašu saraksts
Koraļļu pils

**Koraļļu pils** (, arī *Rock Gate Park*) ir megalītu piemineklis Floridā, netālu no Houmstedas (40 km uz dienvidrietumiem no Maiami), kuru izveidojis latviešu akmeņkalis Edvards Liedskalniņš. Piemineklis sastāv no vairākiem, pārsvarā koraļļu kaļķakmens, megalītiem, kuri katrs sver vairākas tonnas.

## Vēsture
Koraļļu pili Edvards Liedskalniņš cēla apmēram no 1920. līdz 1940. gadam Floridasitijā kā veltījumu dzimtenē palikušajai līgavai Hermīnei Lūsis. Pats Liedskaniņš sauca līgavu par Mīļoto Sešpadsmit (*Sweet Sixteen*) bet amerikāņiem līgavas vārds bija *Agnese Scuffs*. Akmeņu pārvietošanai Liedskalniņš izmantoja pašdarinātas sviras un vinčas.
No 1937. līdz 1939. gadam Liedskalniņš pārveda akmeņus uz jaunu vietu 16 km attālumā, netālu no Houmstedas. Pēc Liedskalniņa nāves 1951. gadā Koraļļu pils kļuva par tūrisma objektu. 1984. gadā tā tika iekļauta ASV Nacionālajā vēsturisko vietu reģistrā.

1986. gadā amerikāņu rokmūziķis Billijs Aidols iedvesmojoties no Koraļļu pils apmeklējuma un stāsta par Liedskalniņa līgavu, uzrakstīja dziesmu *Sweet Sixteen*, kuras videoklips filmēts pilī.

## Attēlu galerija

Homestead FL Coral Castle sign01.jpg
Homestead FL Coral Castle entr01.jpg 
Homestead FL Coral Castle revolve gate01.jpg
Homestead FL Coral Castle telescope02.jpg
Homestead FL Coral Castle king stone01.jpg
Homestead FL Coral Castle pano01.jpg
Homestead FL Coral Castle outside03.jpg
Coral Castle by Carol M. Highsmith.jpg
Coral Castle Walk.jpg
Homestead FL Coral Castle cooker01.jpg
Homestead FL Coral Castle tower02.jpg
Homestead FL Coral Castle tower inside02.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Minority

***Minority*** ir amerikāņu poproka grupas Green Day singls no viņu studijas albuma *[[Warning]]*. Singls tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Reprise Records. 2000. gada beigās dziesma bija *Billboard* *Modern Rock* topa līdere.

## Dziesmu saraksts
# "Minority" (Radio version)
# "Brat" (Live from Tokyo) - 1:42
# "86" (Live from Prague) - 2:59

### Austrālijas singla versija
# "Minority" (Album version) - 2:49
# "Brat" (Live from Tokyo) - 1:42
# "86" (Live from Prague) - 2:59
# "Jackass" (Album version) - 2:47

### 7" singla versija
**A puse**
# "Minority"
# "Brat" (Live from Tokyo) - 1:42

**B puse**
# "Jackass"
# "86" (Live from Prague) - 2:59

### 7" vinila ''box set''
# "Minority" - 2:49
# "Warning" - 3:42
# "Hold On" - 2:56
# "Outsider" - 2:17

### Veicināšanas singla versija
# "Minority" (Radio Edit)
# "Minority" (Album Version) - 2:49

## Ārējās saites
* Green Day oficiālā mājaslapa
2010.—2011. gada Pasaules kauss skeletonā

**2010.—2011. gada Pasaules kauss skeletonā** bija vairāku sacīkšu skeletona turnīrs, kas sākās  Vistlerā un beidzās  Čezānā. Pasaules kausu rīkoja FIBT, kas rīko arī pasaules čempionātu skeletonā, kā arī pasaules kausus un čempionātus bobslejā.

Vīriešu ieskaitē uzvarēja latvietis Martins Dukurs, sieviešu ieskaitē uzvarēja vāciete Anja Hūbere.

## Punkti

## Kalendārs

## Rezultāti
### Vīrieši

### Sieviešu divnieki

## Kopvērtējums
### Vīrieši

### Sievietes

## Atsauces

## Ārējās saites
* FIBT mājaslapa
Kotsu Zeme

**Kotsu Zeme** () ir dabas apgabals Austrumantarktīdā, Vedela jūras austrumu krastā. Krasts ietilpst trijās teritoriālajās pretenzijās, divas no kurām daļēji pārklājas: Norvēģijas Karalienes Modas Zemē (austrumu daļa), Britu Antarktiskajā teritorijā un Argentīnas Antarktīdā. Plešas no Stenkomas-Vilsas glečera austrumos (20º00´W) līdz Filhnera šelfa ledājam (36º00´W) rietumos. Piekraste nosacīti sadalīta divos reģionos: Kērda krasts un Luitpolda krasts. Daļu Kērda krasta piekrastes klāj Branta šelfa ledājs. Zemes dienviddaļā paceļas līdz  augstā Šekltona grēda.

Krasta Zemes ziemeļaustrumu daļu 1904. gada 6. martā atklāja Skotijas Nacionālā antarktiskā ekspedīcija Viljama Brūsa vadībā un nosauca par godu tās sponsoriem Džeimsam un Endrū Kotsiem (*James Coats*, *Andrew Coats*).

Kotsu zemē darbojas divas vissezonas polārstacijas: Apvienotās Karalistes Haleja (kopš 1956. gada) un Argentīnas Belgrano II (kopš 1979. gada).

## Atsauces
Stienes pagasts

**Stienes pagasts** bija viena no Valmieras apriņķa pašvaldībām tā dienvidrietumu daļā. Robežojās ar Valmieras apriņķa Duntes, Liepupes un Lādes pagastiem, kā arī Rīgas apriņķa Skultes un Vidrižu pagastiem. Pagasta valde atradās Stienē.

## Vēsture
thumb|250px|left|Stienes muižas kungu māja.
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1920. gada zemes reformas gaitā Stienes muižu sadalīja 56 vienībās 1150 ha kopplatībā. 
Stienes muiža (*Ulpisch*) izveidojusies senā Ulpīšciema vietā. Latviskais nosaukums Stiene cēlies no Šteinu dzimtas, kas muižā saimniekoja Zviedru Vidzemes laikā 17. gadsimtā. 1652. gadā muiža piederēja kapteinim Pēterim Šteinam, 1767. gadā leitnantam Kārlim Šteinam, 1801. gadā Hermanim fon Šteinam. 1824. gadā muižu ieķīlāja kreditoriem. 

1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Stienes ciema padomi. 1947. gada 16. oktobrī pagastu iekļāva jaunizveidotajā Limbažu apriņķī. Ciema padomi likvidēja 1947. gada 18. novembrī, bet atjaunoja līdz ar pagasta likvidēšanu 1949. gada 31. decembrī, ciemu iekļaujot Limbažu rajonā. Mūsdienās Stienes pagasta teritorija iekļauta Limbažu novada Skultes un Limbažu (neliela daļa) pagastos.

## Atsauces
256. kilometrs

**256. kilometrs** ir pieturas punkts līnijā Jelgava I—Krustpils. Atrodas Aizkraukles novada Daudzeses pagastā.

## Vēsture
Pēc pasažieru pārvadājumu slēgšanas 2000. gadā pieturas punkts vairs netiek izmantots.

## Atsauces
Tears for Fears

**Tears for Fears** ir astoņdesmito gadu sākumā izveidota britu poproka mūzikas grupa. Sākotnēji darbojusies jaunā viļņa stilā, plaši izmantojot sintezatorus, bet vēlāk pārgājusi uz klasiskāku poproka skanējumu. Populārākais grupas albums ir 1985. gadā iznākušais *[[Songs from the Big Chair]]*, kas Apvienotajā Karalistē un ASV ieguva attiecīgi trīskāršā un pieckāršā platīna diska statusu.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi

* *[[The Hurting]]* (1983)
* *[[Songs from the Big Chair]]* (1985)
* *[[The Seeds of Love]]* (1989)
* *Elemental* (1993)
* *Raoul and the Kings of Spain* (1995)
* *Everybody Loves a Happy Ending* (2004)
* *The Tipping Point* (2022)
* *Songs for a Nervous Planet* (2024)

### Izlases un retrospekcijas
* *Tears Roll Down (Greatest Hits 82–92)* (1992)
* *Saturnine Martial & Lunatic* (1996)
* *Rule the World – The Greatest Hits* (2017)

### Koncertieraksti
* *Secret World - Live in Paris* (1996)

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* Neoficiālā fanu mājaslapa
Brendijs

[right|thumb|Brendijs tipiskajā [brendija glāze|brendija glāzē]]
**Brendijs** ir no pārtvaicēta  augļu vai ogu vīna iegūts stiprais spirtotais dzēriens. Brendijā parasti ir 35–60% etilspirta un tas pārsvarā tiek baudīts pēc ēdienreizes. Pasaulē vieni no vislabāk atzītajiem brendijiem ir konjaks un armanjaks, kas nāk no Francijas dienvidrietumiem.
## Ražošana
### Tradicionālie un vertikālie katlu destilatori
Konjaks tiek ražots partijās katlu destilācijas traukos. Armanjaku un daudzus amerikāņu brendijus ražo ar frakcionētu destilāciju vertikālos destilācijas katlos.
### Izvilkums
Brendiju var izturēt vienā no trim galvenajiem veidiem.

*Neizturēti: daudzi izspaidu brendiji un augļu brendiji pēc destilācijas nenoveco. Rezultāts parasti ir bezkrāsains, dzidrs šķidrums.
*Novecošana mucās: Zeltainos un brūnos brendijus iztur ozolkoka mucās.
*Solera process: dažus brendijus iztur, izmantojot solera sistēmu. Brendijus no Spānijas parasti gatavo šādā veidā.
### Brendija novecošanas klasifikācija

*viena zvaigzne - vismaz 3 gadu izturēšana;
*divas zvaigznes - četri gadi izturēšanas;
*trīs zvaigznes — pieci gadi;
*V.S.O.P. (Very Superior Old Pale) — norādīts uz brendijiem vecumā no 18 līdz 24 gadiem
### [[Hennessy]] ekstrakta klasifikācija
*A.C. - vismaz 2 gadi izturēšanas;
*V.S. (Very Special)” - ne mazāk kā 3 gadus vecs;
*V.S.O.P. (Very Superior Old Pale) - novecošanās vismaz 4 gadi;
*V.V.S.O.P., Grande Reserve - vismaz 5 ekspozīcijas gadi;
*X.O. (Extra Old), Hors d'age, Napoleon, Extra, Tres Vieux, Vieille Reserve - vismaz 6 gadi novecošanās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Виноградный бренди // «Химия и жизнь» № 2, 1999

## Skatīt arī
* Viskijs
Svētciema pagasts

**Svētciema pagasts** (līdz 1925. gadam **Svejciema pagasts**) bija viena no Valmieras apriņķa pašvaldībām tā rietumos, Rīgas līča krastā. Robežojās ar Salacgrīvas pilsētu un Salacas, Pāles, Viļķenes un Vitrupes pagastiem. Pagasta valde atradās Kuiķulē.

## Vēsture
Izveidots 1918. gadā, sadalot Vecsalacas pagastu. 1937. gadā Svētciema pagastā bija 1750 iedzīvotāji, 56 vecsaimniecības, 163 jaunsaimniecības un 27 sīksaimniecības. Pagastā darbojās viena sešklasīgā pamatskola, kurā strādāja 3 skolotāji un mācījās 86 bērni, kā arī Svētciema piensaimnieku sabiedrība, aizsargu nodaļa, lopu pārraudzības biedrība, 4 meliorācijas sabiedrības, 2 mašīnu koplietošanas biedrības, savstarpējā apdrošināšanas biedrība. 1928. gadā Zemkopības ministrija Svētciemā noorganizēja valsts zirgu audzētavu, kurā audzēja Hanoveras zirgus. Fermā 414 ha zemes platībā arī audzēja tīras šķirnes labību un mitinājās brūno lopu ganāmpulks.

1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Dzintaru un Svētciema ciema padomes. 1947. gada 16. oktobrī pagastu iekļāva jaunizveidotajā Limbažu apriņķī. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Alojas rajonā. Mūsdienās Svētciema pagasta teritorija iekļauta Limbažu novada Salacgrīvas un Pāles pagastos.

## Atsauces
Tihonovs

**Tihonovs** (, no personvārda Tihons (*Ти́хон*); sieviešu dzimtē Tihonova (*Ти́хонова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Nikolajs Tihonovs (*Николай Тихонов*; 1905—1997) — padomju politiķis un saimnieciskais darbinieks;
* Viktors Tihonovs (*Виктор Тихонов*; 1930—2014) — PSRS hokejists un treneris;
* Viktors Tihonovs (*Виктор Тихонов*; 1988) — krievu hokejists;
* Vjačeslavs Tihonovs (*Вячесла́в Ти́хонов*; 1928—2009) — krievu aktieris.
Ķīniešu Jaunais gads

right|275px|thumb|Ķīniešu vecgada vakars Ķīnā
**Ķīniešu Jaunais gads **(vienkāršotā ķīniešu: 春节; piņjiņs: chūn jié), arī **Austrumu Jaunais gads** un **Mēness kalendāra Jaunais gads** ir svētki, kas tiek svinēti Ķīnā un citviet Dienvidaustrumāzijā. Ķīnas dienvidu daļā šie svētki iezīmē ziemas sezonas beigas un pavasara iestāšanos, kas atspoguļojas arī šo svētku modernajā mandarīnu valodas nosaukumā — *Pavasara festivāls* — ko plaši ieviesa pēc Cjinu impērijas sabrukuma un Gregora kalendāra pieņemšanas.  

Katru gadu datums mainās, iekrītot periodā no 21. janvāra līdz 21. februārim. 2022. gadā Ķīniešu Jaunā gada (Ūdens Tīģera gada) iestāšanās bija 1. februārī. 

## Svētku datums un zodiaka zīmes
Ķīniešu Jauno gadu svin lunisolārā kalendāra pirmajā ziemas jaunmēnesī pēc ziemas saulgriežiem, kad beidzies pilns mēness cikls. 

Katrs gads Ķīnā ir saistīts ar kādu no 12 dzīvniekiem un kādu no pieciem elementiem — koku, uguni, zemi, metālu, ūdeni. 
12 gadu ciklu iesāk žurkas gads, tad seko vērša gads, tīģera gads, zaķa, kaķa gads, pūķa gads, čūskas gads, zirga gads, kazas gads, pērtiķa gads, gaiļa gads, suņa gads un cūkas gads (dzīvnieka gads kombinējas ar kādu no pieciem elementiem).

## Svinēšanas tradīcijas
Ķīniešu Jaunā gada dienu svin ar uguņošanu, kas pēc ticējumiem atbaida ļaunos garus, un smaržu kūpināšanu. Šajā dienā atdzīvojas zeme un zemes sargātie pavasara asniņi. Jaungada dienas beigās tiek sveikta dievība, kas atgriežas no garu pasaules ceļojumiem.

Šos svētkus svin arī daļa no Ķīnas un apkārtējo valstu mazākumtautībām, kā arī ķīniešu kopienas ārpus Ķīnas. Vecgada dienā ģimenes pulcējas kopīgam mielastam, lai nosvinētu aizejošā gada vakaru. Mielastam parasti gatavo cūkas, vistas, pīles gaļu un saldumus. 

Ķīnas Centrālā televīzija kopš 1983. gada veido īpašu jaunā gada programmu,  kas uzskatāma par visvairāk skatīto televīzijas pārraidi pasaulē.

## Atsauces
Jozefs Štimpels

**Jozefs Štimpels** (; dzimis 1972. gada 20. jūlijā) ir bijušais slovāku hokejists, centra uzbrucējs, bijušais Slovākijas izlases dalībnieks. Pašlaik (2014) Štimpels spēlē Slovākijas Ekstralīgas kluba HK Nitra rindās.

## Spēlētāja karjera
Savas dzimtās pilsētas Nitras hokeja klubā Štimpels debitēja jau 1989.—90. sezonā, kad tas spēlēja Čehoslovākijas līgas otrajā divīzijā. Nākamajā sezonā tam bija izdevies izcīnīt vietu augstākajā līgā, un Štimpels savu debijas sezonu tajā noslēdza ar 45 punktiem 49 spēlēs.

Pēc sezonas beigām NHL draftā viņu ar augsto 40. numuru izvēlējās Bostonas "Bruins", un Jozefs pārcēlās uz Ziemeļameriku. Viņš debitēja "Bruins" rindās, taču lielāko daļu sezonas pavadīja Vācijas hokeja līgas klubā Ķelnes "Haie". Vietu Bostonas kluba pamatsastāvā Štimpels izcīnīja jau 1993.—94. sezonā, kas bija Jozefa trešā sezona Ziemeļamerikā. 1997. gada vasarā Štimpels pievienojās Losandželosas "Kings" vienībai. 2004.—05. sezonas NHL lokauta laikā Štimpels spēlēja Čehijas Ekstralīgas kluba Prāgas "Slavia" rindās, taču 2005. gada vasarā pievienojās Floridas "Panthers" rindām, lai tās sastāvā spēlētu līdz pat 2007.—08. sezonas beigām.

2008. gada vasarā Štimpels pievienojās jaunizveidotās Kontinentālās hokeja līgas kluba Astanas "Baris" rindām. Pēc 2009.—10. sezonas Štimpels, kopā ar vēl vairākiem "Baris" spēlētājiem, pārcēlās uz Minskas "Dinamo" vienību, kur visu nākamo sezonu kalpoja kā tās kapteinis. 2011.—12. gada sezonu uzsāka Maskavas "Spartak" sastāvā, taču ilgi tajā nenoturējās, sezonu noslēdzot SM līgas vienībā Oulu "Kärpät".

2012. gada vasarā pievienojās HK Nitra rindām.

Slovākijas izlases rindās spēlējis trīs olimpisko spēļu turnīros, kā arī sešos Pasaules čempionātos, 2002. gadā izcīnot Slovākijai tās vēsturē pirmo Pasaules čempiones titulu.

## Ārējās saites
Pavols Demitra

**Pavols Demitra** (; dzimis 1974. gada 29. novembrī, miris 2011. gada 7. septembrī) bija slovāku hokejists, centra uzbrucējs, Slovākijas izlases dalībnieks.

## Spēlētāja karjera
Savu spēlētāja karjeru uzsāka dzimtās pilsētas HK Dubnica rindās, kas spēlēja Čehoslovākijas Ekstralīgas otrajā divīzijā. 1992.—93. sezonā Demitra debitēja arī augstākajā līgā, spēlējot HK Trenčinas "Dukla" rindās. Pēc sezonas beigām NHL draftā viņu izvēlējās Otavas "Senators" vienība, un jaunais uzbrucējs 1993. gada vasarā pārcēlās uz Ziemeļameriku. Jau savās pirmajā sezonā vien devītajā kārtā draftētais spēlētājs debitēja arī NHL, "Senators" rindās aizvadot divpadsmit spēles. Otavas kluba pamatsastāvā vietu Demitram tā arī neizdevās izcīnīt, attiecīgi 1996. gada novembrī tiekot aizmainītam uz Sentluisas "Blues" vienību.

"Blues" rindās 1997.—98. sezonā Demitram izdevās kļūt par vienu no komandas rezultatīvākajiem spēlētājiem, piedaloties arī savā pirmajā NHL Visu Zvaigžņu spēlē. Nākamajās sezonās Demitra piedalījās vēl divās šādās spēlēs. 2002.—03. sezona izvērtās par veiksmigāko Demitras NHL karjerā — to viņš noslēdza ar 93 gūtiem rezultativitātes punktiem. Pirms 2004.—05. sezonas NHL lokauta Demitra bija kļuvis par "Blues" visu laiku rezultatīvāko spēlētāju. Lokauta laikā Demitra atgriezās Slovākijā, spēlējot Slovākijas Ekstralīgas vienības HK Trenčinas "Dukla" rindās.

2005. gada 2. augustā Demitra parakstīja līgumu ar Losandželosas "Kings" vienību. Savā vienīgajā sezonā "Kings" sastāvā Demitra atzīmējās ar 62 punktiem 58 spēlēs, jo pēc 2005.—06. sezonas beigām Demitra tika aizmainīts uz Minesotas "Wild". Minesotā viņš aizvadīja divas sezonas, abās spēlējot vienā maiņā ar tautieti Mariānu Gāborīku. 2008. gada vasarā Demitra kļuva par brīvo aģentu, taču tad parakstīja divu gadu līgumu ar Vankūveras "Canucks" vienību. Pēc 2008.—09. sezonas Demitram tika veiktas divas pleca operācijas, pēc kuras viņu skāra arī infekcija, un "Canucks" rindās Pavols spēja atgriezties vien 2010. gada 16. janvāra spēlē pret Pitsburgas "Penguins". Pēc sezonas beigām viņš atgriezās Eiropā, parakstot viena gada līgumu ar Jaroslavļas "Lokomotiv" vienību.

2011. gada 7. septembrī spēlētājs gāja bojā Jaroslavļas aviokatastrofā.

Slovākijas izlases rindās spēlējis trīs olimpisko spēļu turnīros, 2010. gada Vankūveras spēles noslēdzot kā turnīra rezultatīvākais spēlētājs, kā arī piecos Pasaules čempionātos, 2003. gadā kopā ar izlasi izcīnot bronzas medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
1-Heksanols

**1-Heksanols**, ko parasti dēvē vienkārši par **heksanolu** jeb **heksilspirtu**, ir vienvērtīgais spirts ar 6 oglekļa atomiem. Tā molekulformula ir CH3(CH2)5OH un tas pieder pie tā saucamajiem augstākajiem spirtiem. 1-Heksanols ir bezkrāsains šķidrums, kas nedaudz šķīst ūdenī, bet labi sajaucas ar ēteri vai kādu citu spirtu, piemēram, etanolu. 1-Heksanols ir viens no 17 heksanola struktūrizomēriem un to izmanto parfimērijā.

## Atrašanās dabā
Estera veidā 1-heksanols atrasts latvāņu sugas *Heracleum giganteum* sēklu ēteriskajā eļļā.

## Iegūšana
Heksanolu ražo rūpnieciski no etilēna tā oligomerizācijas procesā, izmantojot trietilalumīniju, kas pārvēršas par triheksilalumīniju, kuru pēc tam oksidē ar skābekli kopā ar ūdeni. Iegūšanu attēlo šādas vienkāršotas reakcijas:

:Al(C2H5)3 + 6C2H4 → Al(C6H13)3
:2Al(C6H13)3 + 3O2 + 6H2O → 6CH3(CH2)5OH + 2Al(OH)3

Procesā rodas daudzveidīgi oligomēri, kurus atdala destilējot.

## Atsauces
Iecava (stacija)

**Iecava** ir dzelzceļa stacija Bauskas novadā, dzelzceļa līnijā Jelgava I—Krustpils. Stacija atrodas 4 km uz ziemeļiem no Iecavas pilsētas. Pie pašas stacijas ir apdzīvota vieta Iecavas stacija. Dienvidos no stacijas atrodas Balticovo putnkopības komplekss.

Pasažieru satiksme stacijā pārtraukta 2000. gadā līdz ar pasažieru satiksmes pārtraukšanu visā dzelzceļa līnijā.

## Vēsture
Stacija atklāta 1904. gadā kā dzelzceļa līnijas Ventspils—Maskava stacija un sākotnēji saukta par *Groß-Eckau*. Padomju laikos stacijā tika uzbūvēti vairāki pievedceļi, tajā skaitā armijas vajadzībām. Sākotnējā stacijas ēka ir saglabājusies līdz mūsdienām. 2006. gadā vecās pārbrauktuves vietā tika uzbūvēts jauns dzelzceļa tilts pāri autoceļam A7, tilta montāžas laikā piecas dienas posmā Jelgava—Krustpils nekursēja vilcieni.

## Attēlu galerija

Attēls:Iecavas stacija 1.jpg|Stacijas ēka
Attēls:Iecavas stacija 3.jpg|Stacijas ēka
Attēls:Kravas vilciens Iecavas stacijā.jpg|Kravas vilciens
Attēls:Luksofori iecavas stacijā.jpg|Jaunais un vecais luksofori
Attēls:Pasažieru platforma iecavas stacijā.JPG|Pasažieru platforma
Attēls:Pasažieru platforma iecavas stacijā 2.JPG|Pasažieru platforma
Attēls:Piemineklis iecavas stacijā.jpg|"Sāpju semafors" - piemineklis represētajiem
Attēls:Tilts pāri autoceļam.jpg|Dzelzceļa tilts pāri autoceļam A7
Attēls:Strupceļš Iecavas stacijā.JPG|Strupceļš


## Atsauces
1401. gads

**1401. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* 6. janvāris — Rūperts Vitelsbahs tika kronēts par Vācijas karali (*Romanorum Rex*).
* 24. marts — mongoļi Tamerlana vadībā iekaroja Damasku.

### Nezināms datums
* Mongoļi iekaroja Bagdādi.
* Lietuvas dižkunigaitis Vītauts Dižais noslēdza personālūniju ar Polijas valdnieku Jagaili.

## Dzimuši
* 12. maijs — Imperators Šoko (称光天皇), Japānas imperators (miris 1428.)
* 23. jūlijs — Frančesko Sforca (*Francesco Sforza*), Milānas hercogs (miris 1466.)
* 27. oktobris — Katrīna Valuā, Anglijas karaliene (mirusi 1437.)
* 21. decembris — Mazačo (*Masaccio*), itāļu gleznotājs (miris 1428.)
* nezināms datums — Kūzas Nikolajs (*Nicolaus Cusanus*), vācu filozofs (miris 1464.)

## Miruši
Zālīte (stacija)

**Zālīte** ir dzelzceļa stacija Bauskas novada Iecavas pagastā, dzelzceļa līnijā Jelgava I—Krustpils. Stacija atrodas 3 km uz ziemeļiem no Zālītes ciema.

Pasažieru satiksme stacijā pārtraukta 2000. gadā līdz ar visas dzelzceļa līnijas slēgšanu pasažieru satiksmei.

## Stacijas vēsture
1904. gadā te tika iekārtota platforma *Zalingena* mežniecības vajadzībām. 1920. gadā pieturas punkts tika pārdēvēts par Zālīti. Šobrīd Zālīte ir stacija.

## Attēlu galerija

Attēls:Sliežu ceļi Zālītes stacijā.JPG |Sliežu ceļi
Attēls:Pārbrauktuve pie Zālītes stacijas.JPG|Pārbrauktuve
Attēls:Pasažieru platforma Zālītes stacijā.JPG|Pasažieru platforma
Attēls:Zālītes stacija.JPG|Stacijas ēka


## Atsauces

## Ārējās saites
* Stacijas ēkas foto. Picasa
1386. gads

**1386. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 2. februāris — Jagailis apprecējās ar Polijas karalieni Jadvigu.
* 15. februāris — Jagailis tika kristīts un ieguva kristīto vārdu Vladislavs.
* 24. februāris — atentātā tika nogalināts Neapoles, Ungārijas un Horvātijas karalis Karls III.
* 4. marts — Jagailis tika kronēts par Polijas karali.
* 9. maijs — Portugāle un Anglija noslēdza Vindzoras līgumu.
* 9. jūlijs — notika Zempahas kauja (*Schlacht bei Sempach*) starp Austriju un Šveici.
* 17. augusts — Venēcijas Republika un Albānijas princis noslēdza aliansi pret Osmaņu impēriju.
* 1. oktobris — tika dibināta Heidelbergas Universitāte.

### Nezināms datums
* Samarkandas emīrs Tamerlans iekaroja Tbilisi.

## Dzimuši

* 24. jūnijs — Joans Kapistrāno (*Ioannes Capistranus*), franciskāņu mūks (miris 1456.)
* 9. augusts — Henrijs V (*Henry V*), Anglijas karalis (miris 1422.)
* *iespējams*
** Donatello, itāļu tēlnieks (miris 1466.)

## Miruši
* 27. aprīlis — Leonora Telleša de Menezeša (*Leonor Telles de Menezes*), Portugāles karaliene (dzimusi 1350.)
* 9. jūlijs — Leopolds III (*Leopold III.*), Austrijas hercogs (dzimis 1351.)
Ternejas pagasts

**Ternejas pagasts** bija viena no Valmieras apriņķa pašvaldībām tā ziemeļrietumos, Igaunijas pierobežā. Robežojās ar Rūjienas pilsētu un Lodes, Ķoņu, Naukšēnu, Jeru, Rūjienas, Idus un Ipiķu pagastiem. Pagasta valde atradās Rūjienas pilsētā.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1919. gada oktobra sarunās par militārās palīdzības sniegšanu pret Bermonta armijas uzbrukumu Rīgai Igaunijas valdība ierosināja Ternejas pagasta iekļaušanu Igaunijas teritorijā, kam Latvijas valdība nepiekrita. Pēc Latvijas—Igaunijas robežas līguma parakstīšanas pagasts palika Latvijas teritorijā.

1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Ternejas un Vilpulkas ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Rūjienas rajonā. Mūsdienās Ternejas pagasta teritorija iekļauta Valmieras novada Vilpulkas un Ķoņu pagastos.

## Novadnieki
* Jēkabs Velme (1855—1928), pedagogs un valodnieks, žurnāla "Austrums" izdevējs.
* Harijs Liepiņš (1927—1998), ievērojams latviešu kino un teātra aktieris.

## Atsauces
Tūjas pagasts

**Tūjas pagasts** (līdz 1925. gadam **Vecmuižas pagasts**) bija viena no Valmieras apriņķa pašvaldībām tā rietumos, Rīgas līča krastā. Robežojās ar Liepupes, Lādes, Limbažu, Viļķenes un Vitrupes pagastiem. Pagasta valde atradās 4 km uz austrumiem no Tūjas tagadējā Augštūjā.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Mežciema un Tūjas ciema padomes. 1947. gada 16. oktobrī pagastu iekļāva jaunizveidotajā Limbažu apriņķī. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Limbažu rajonā. Mūsdienās Tūjas pagasta teritorija iekļauta Limbažu novada Liepupes un neliela daļa Viļķenes pagastos.

## Ievērojami novadnieki
* Ernests Alksnis (1895-1958) Lāčplēša kara ordeņa kavalieris.

## Atsauces
Vilzēnu pagasts

**Vilzēnu pagasts** bija viena no Valmieras apriņķa pašvaldībām tā vidienē. Robežojās ar Braslavas, Bauņu, Ozolu, Puikules un Alojas pagastiem. Pagasta valde atradās Vilzēnos.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Vilzēnu ciema padomi. 1947. gada 16. oktobrī pagastu iekļāva jaunizveidotajā Limbažu apriņķī. Ciema padomi likvidēja 1947. gada 18. novembrī, bet atjaunoja līdz ar pagasta likvidēšanu 1949. gada 31. decembrī, ciemu iekļaujot Alojas rajonā. Mūsdienās Vilzēnu pagasta teritorija iekļauta Limbažu novada Braslavas pagastā.

## Atsauces
1999. gada Pasaules čempionāts hokejā

**1999. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Oslo, Lillehammerē un Hāmarā, Norvēģijā no 1999. gada 1. līdz 16. maijam. Tas bija 63. Pasaules čempionāts hokejā.

## Vietu sadalījums un statistika
### Vietu sadalījums
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  — *piedalīsies kvalifikācijas turnīrā par palikšanu Augstākajā divīzijā*
#  — *piedalīsies kvalifikācijas turnīrā par palikšanu Augstākajā divīzijā*
#  — *piedalīsies kvalifikācijas turnīrā par palikšanu Augstākajā divīzijā*
#  — *piedalīsies kvalifikācijas turnīrā par palikšanu Augstākajā divīzijā*
#  — *piedalīsies kvalifikācijas turnīrā par palikšanu Augstākajā divīzijā*
#  — *piedalīsies kvalifikācijas turnīrā par palikšanu Augstākajā divīzijā*

### Labākie spēlētāji
#### Turnīra apbalvojumi
* **Labākie hokejisti:**
** Labākais vārtsargs:  Tomijs Salo
** Labākais aizsargs:  Františeks Kučera
** Labākais uzbrucējs:  Saku Koivu
* **Simboliskā izlase:**
** Vārtsargs:  Tomijs Salo
** Aizsargi:  Jere Karalahti un  Pāvels Kubina
** Uzbrucēji:   Saku Koivu,  Martins Ručinskis un  Tēmu Selenne

#### Rezultatīvākie spēlētāji

#### Labākie vārtsargi

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
1489. gads

**1489. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 14. marts — Kipra kļuva par Venēcijas Republikas sastāvdaļu.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* 2. jūlijs — Tomass Kranmers, angļu reformācijas līderis (miris 1556.)
* augustā — Korredžo, itāļu gleznotājs (miris 1534.)
* 28. novembris — Margareta Tjūdora, Skotijas karaliene (mirusi 1541.)
* decembrī — Tomass Mincers (*Thomas Müntzer*), vācu sludinātājs un teologs (miris 1525.)

## Miruši
Vainižu pagasts

**Vainižu pagasts** bija viena no Valmieras apriņķa pašvaldībām tā dienvidos. Robežojās ar Valmieras apriņķa Umurgas, Katvaru, Pociema, Dikļu un Augstrozes pagastiem un Cēsu apriņķa Rozulas pagastu. Pagasta valde atradās 5 km uz ziemeļrietumiem no Vainižiem Serkuļos.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Iesalkāju un Vainižu ciema padomes. 1947. gada 16. oktobrī pagastu iekļāva jaunizveidotajā Limbažu apriņķī. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Limbažu rajonā. Mūsdienās Vainižu pagasta teritorija iekļauta Limbažu novada Umurgas pagastā un neliela daļa Valmieras novada Dikļu pagastā.

## Atsauces
Dobele (zeme)

**Dobele** jeb **Doblene** (latīņu tekstos: *Dubelene*, vācu tekstos: *Doblên*) bija seno zemgaļu novads starp Tērveteni, Spārneni, Dobeni un Upmali aptuveni tagadējā Dobeles novada, daļēji Tukuma novada (Džūkstes pagasts) teritorijā, kuru pēc Zemgales sadalīšanas līguma 1254. gada aprīlī piešķīra Livonijas ordenim. Ziemeļos Doblenes zeme robežojās ar kuršu pakļautībā esošo Vanemanes zemi.

Pirmo reizi Doblenes pilsnovads rakstos pieminēts 1254. gada aprīlī Zemgales dalīšanas līgumā starp Rīgas arhibīskapiju un Livonijas ordeni. Dobeles un Tērvetes novadi nonāca meslu atkarībā no Livonijas ordeņa. Dobeles pārvaldei tika iecelts savs fogts, kuru padzina 1259. gada Zemgaļu sacelšanās laikā.

1272. gadā Dobeles novada iedzīvotāji kopā ar citiem zemgaļiem piekrita pāriet kristīgajā ticībā. 6. jūlijā Rīgā parakstītajā līgumā bija paredzēts, ka vācu ordeņa brāļi tika atzīti par virskungiem, bet zemgaļi paturēja savu pārvaldību un tiesības. 
1279. gadā zemgaļi atteicās no kristīgās ticības un Livonijas ordeņa karaspēks no Kuldīgas pils kopā ar kuršiem sāka atkārtotus uzbrukumus labi nocietinātajam zemgaļu Dobeles pilskalnam, bet nespēja to ieņemt. 
1280.-1281. gada ziemā Livonijas ordeņa mestrs Konrāds no Feihtvangenas devās no Jelgavas karagājienā pret Dobeles pili, taču to ieņemt nespēja. 
1288.-1289. gada ziemas karagājienā Livonijas ordeņa mestrs Kuno no Hacigenšteinas kopā ar Tērbatas un Sāmsalas vasaļiem un latgaļu sabiedrotajiem nodedzināja Dobeles pilsētu (hronikā: *hachelwerke*), bet pili neiekaroja un atkāpās uz Tērvetes Svētkalnu (Heiligenbergu). 
1289.-1290. gada ziemā ap 2500 Livonijas ordeņa brāļu un to kuršu sabiedroto no Kursas puses uzbruka Dobelei un nodedzināja pilsētu. 
1290. gadā ordeņa brāļi ķērās pie citas taktikas un atkārtoti izpostīja Dobeles novadu, līdz "tie kļuva pliki un nabagi" un zemē iestājās bads. Beidzot dobelieši pameta savu pili un pārcēlās uz Raktes pilskalnu Žagarē un citiem novadiem, kas tagad atrodas Lietuvas teritorijā. Pēc izpostīšanas un zemgaļu izceļošanas novads uz ilgu laiku bija reti apdzīvots.

## Doblenes pils
Dobeles (Doblên) pils atradās pilskalnā Bērzes upes labajā krastā, kur tagad redzamas Livonijas ordeņa pilsdrupas. No trim pusēm pili sargāja stāvas nogāzes, bet dienvidu pusē bija aizsarggrāvis un priekšpils. 1958.-1959. un 1977. gada arheoloģiskajos izrakumos konstatēts, ka uz dienvidiem un austrumiem no pils bija ap 2 ha liela senpilsēta. Pilsētas daļā zemes kultūras slānis ir līdz 2 m biezs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oriģināldokuments par Zemgales zemju sadalīšanu un Doblenes nodošanu Vācu ordenim no www.herder-institut.de (latīniski)
1996. gada Pasaules čempionāts hokejā

**1996. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Vīnē, Austrijā, no 1996. gada 21. aprīlim līdz 5. maijam. Tas bija 60. Pasaules čempionāts hokejā.

## Vietu sadalījums un statistika
### Vietu sadalījums
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  — *piedalījās kvalifikācijas turnīrā par palikšanu Augstākajā divīzijā*

### Turnīra apbalvojumi
* **Labākie hokejisti:**
** Labākais vārtsargs:  Romans Tureks
** Labākais aizsargs:  Aleksejs Žitņiks
** Labākais uzbrucējs:  Janiks Pero
* **Simboliskā izlase:**
** Vārtsargs:  Romans Tureks
** Aizsargi:  Mihals Sikora un  Aleksejs Žitņiks
** Uzbrucēji:   Pols Karija,  Roberts Reihels un  Otakars Vejvoda

### Rezultatīvākie spēlētāji

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
Birze (stacija)

**Birze** ir neizmantots pieturas punkts Bauskas novada Vecumnieku pagastā, dzelzceļa līnijā Jelgava I—Krustpils. Pieturas punkts atrodas starp staciju Vecumnieki un pieturas punktu Goba, iecirknī Vecumnieki—Lāčplēsis.

## Vēsture
Pirmās ziņas par staciju, ierīkotu šajā vietā, attiecas uz Pirmā pasaules kara laikiem. Tās nosaukums bija ***Lesting*** jeb **Lestiķi**. Oficiāli pieturas punkts Birze tika atvērts 1924. gadā. Pašlaik, pēc pasažieru pārvadājumu slēgšanas 2000. gadā, šis pieturas punkts netiek izmantots.

## Atsauces
210. kilometrs

**Pieturas punkts 210. km.** atrodas Bauskas novada Vecumnieku pagastā, līnijā Jelgava I—Krustpils Beibežu ciemā.

## Vēsture
Pēc pasažieru pārvadājumu slēgšanas 2000. gadā pieturas punkts netiek izmantots. Bijušais pasažieru perons nojaukts dzelzceļa kapitālā remonta laikā.

## Ārējās saites
* 210. kilometra pieturas punkta fotogrāfijas 

## Atsauces