open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fācija

**Fācija** ģeoloģijā ir nogulumu uzkrāšanās vide, kuras klimatisko, ģeomorfoloģisko, hidrodinamisko, ģeoķīmisko un citu apstākļu, kā arī faunas un floras sastāva specifika atspoguļojas attiecīgo nogulumu īpatnībās. Par fāciju sauc arī konkrētu iežu slāni vai svītu (slāņu kopumu), kuru raksturo līdzīgas litoloģiskās īpatnības un kas iekļauj sevī vienotu fosilo organisko atlieku sastāvu. Metamorfo iežu fācijas raksturo dažāda sastāva metamorfo iežu kopums ar vienādiem rašanās apstākļiem. Terminu "fācija" ieviesa šveiciešu ģeologs A. Greslijs (angl. Amanz Gressly) 1838. gadā. Viņš rakstīja, ka fācija ir slānis vai slāņu grupa, kas atspoguļo sedimentācijas (slāņu veidošanās) vidi. Fāciju izpēte ļauj iezīmēt denudācijas un sedimentācijas apgabalus, klimatu, gultnes reljefu un jūras baseina dziļumu, sāļu un gāzu sastāvu, ūdens temperatūru, vecumu u.c.

## Faciālā analīze
Nogulumu faciālās analīzes restaurē seno nogulumu veidošanās apstākļus un izdala fosilās fācijas. Reizēm analizē tikai kādu konkrētu nogulumu pazīmi un to attiecīgi norāda fācijas apzīmējumā (litofācija, biofācija, topofācija, ģeoķīmiskā fācija u.c.).

### Denudācijas apgabali
Pašlaik ģeologu rīcībā ir daudz plašāka informācija par seno jūras baseinu fizikāli ģeogrāfiskajiem apstākļiem, nekā par apstākļiem senajos sauszemes apgabalos. Sauszeme bija denudācijas (erozijas) apgabals. Erodējot tā parasti neatstāja aiz sevis nekādas pēdas. Jūras bija nogulumu uzkrāšanās apgabali. Pēc šiem uzkrāšanās (sedimentācijas) apgabaliem ģeologi var spriest par drupu materiāla denudācijas avotiem. Kritēriji denudācijas apgabalu noteikšanai ir nogulumu granulometriskais sastāvs un virkne citu pazīmju. Oļi, kas atrodas tiešā erozijas apgabalu tuvumā ir paši lielākie un mazāk nogludināti. Jo vairāk attālinās no erozijas apgabaliem, jo gludāki un sīkāki paliek oļi. Lai noteiktu drupu materiāla denudācijas apgabalus pētnieki izmanto arī tādu īpašību, kā smilšu graudu orientāciju smilšakmeņos. Būtiska nozīme denudācijas apgabalu noteikšanai ir minerāliem, kas ir akumulācijas apgabalu iežu sastāvā. Šos minerālus ģeologi sauc par allotigēniem (atnestiem no ārienes).

### Klimatiskie apstākļi
Nogulumu klimatisko apstākļu svarīgs rādītājs ir akmeņsāls slāņi. Sāļu izgulsnēšanās no jūras ūdens notika un notiek karsta un sausa klimata apstākļos. Savukārt, uz aizgājušo epohu tropisko klimatu norāda fosilās faunas un floras lielā daudzveidība (polārajā klimatā tā ir 30-40 reizes mazāka). Koraļļu klātbūtne nogulumos liecina par siltu un seklu jūru klātbūtni tajā periodā.

## Ģeoloģisko fāciju veidi
Pamatojoties uz faciālās analīzes datiem Zemes garozas sastāvā tiek izdalītas atsevišķas fācijas. Nogulumiežu fācijas atkarībā no to veidošanās vietas ir pieņemts dalīt trijās pamatgrupās:

* jūras fācijas;
* pārejas fācijas:
:* lagūnu fācijas;
:* deltu fācijas;
* kontinentālās fācijas.
Bigbens

**Bigbens** ( — ‘Lielais Bens’) ir iesauka pulksteņa tornim (sākotnēji, tikai šī torņa zvanam), kas atrodas Vestminsteras pils ziemeļu daļā, Londonā. Kopš 2012. gada tā oficiālais nosaukums ir **Elizabetes tornis** par godu karalienes Elizabetes II valdīšanas dimanta jubilejai. Tas ir slavens ar savu precizitāti un milzīgo zvanu, kura masa ir vairāk nekā 13 tonnas. Tas ir lielākais pulksteņa tornis pasaulē, kas rāda laiku uz visām četrām debespusēm. Pulksteņa torņa celtniecība tika pabeigta . Bigbens ir viens no Londonas un arī Apvienotās Karalistes simboliem.
## Atsauces

## Ārējās saites
Un rasas lāses rītausmā

**"Un rasas lāses rītausmā"** ir 1977. gada Latvijas PSR televīzijas spēlfilma. Filmas režisors ir Pēteris Krilovs - viņa pirmā patstāvīgā kinorežija. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc PSRS Centrālās televīzijas pasūtījuma.

## Sižets
Otrā pasaules kara laikā pēc Rīgas antifašistiskās pagrīdes nodaļas vadītāja aresta un bojāejas, bez idejiskās vadības paliek jauniešu grupa. Baidoties no izsekošanas, Ēriks Zariņš slēpjas skolasbiedra Hugo vasarnīcā.

Mēģinot būt noderīgi un nesagaidot kontaktpersonas ierašanos, jaunieši sāk izplatīt skrejlapas. Pēc uzbrukuma vācu patruļai, pieredzējušais Gestapo izmeklētājs, izmantojot Hugo nenobriedušo psihi uzzina visu pagrīdes censoņu uzvārdus.

## Lomās
* Juta Jurevica — *Renāte*
* Gunārs Dālmanis — *Dimka*
* Andris Morkāns — *Ēriks*
* Elita Krastiņa — *Oļa*
* Romualds Ancāns — *Donāts*
* Andris Smildziņš — *Hugo*
* Akvelīna Līvmane — *Vaļa*
* Liliana Vesere — *Rita*
* Ivars Ratke — *puika*
* Aleksejs Mihailovs — *Dimkas tēvs*
* Velta Skurstene — *Hugo māte*
* Kārlis Auškāps — *izmeklētājs*
* Uldis Dumpis — *šāvējs*
* Jānis Jarāns — *Mežnieks*

**Epizodēs:**
Helga Dancberga, Helēna Romanova, Astrīda Gulbe, Inese Saulīte, Ērika Ferda, Viktors Zvaigzne, Aivars Leimanis, Uldis Veispals, Tālivaldis Macijevskis.

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Pēteris Krilovs
* Scenārija autors: Viktors Andrejevs
* Operators: Heinrihs Pilipsons
* Komponists: Pēteris Plakidis
* Mākslinieks: Viktors Šildknehts

## Ārējās saites
* Filmas profils portālā Kino Muzejs
## Video
*
Maksis Veinreihs

**Maksis Veinreihs** (, , 1893-1969) jeb **Meijers Makss Veinreihs** () bija Kuldīgā  dzimis valodnieks, kas specializējās jidiša pētīšanā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1894. gada 22. aprīlī Kuldīgā, mācījās vietējā vācu pilsētas skolā, pēc tam Liepājas Nikolaja ģimnāzijā. Dzīvoja Daugavpilī un Lodzā, tad Pēterburgā (1909-1912), kur mācījās ebreju privātģimnāzijā.
Pēc Pirmā pasaules kara pārcēlās uz dzīvi Vācijā, studēja valodniecību Berlīnes un Marburgas universitātēs, kur 1923. gadā aizstāvēja doktora disertāciju *Studien zur Geschichte und dialektischen Gliederung der jiddischen Sprache*.

1925. gadā piedalījās jidiša zinātņu institūta (*Yidisher Visnshaftlekher Institut, YIVO*) dibināšanā, kas darbojās Viļņā. Pēc Otrā pasaules kara sākuma 1940. gadā pārcēlās uz Ņujorku, kur kļuva par jidiša profesoru pilsētas koledžā un atjaunotajā jidiša zinātņu institūtā.
Miris 1969. gada 29. janvārī Ņujorkā.

## Darbi
* *Bilder fun der yidisher literaturgeshikhte fun di onheybn biz Mendele Moykher-Sforim*, 1928.  
* *Das Jiddische Wissenschaftliche Institut ("Jiwo") die wissenschaftliche Zentralstelle des Ostjudentums*, 1931.  
* *Fun beyde zaytn ployt: dos shturemdike lebn fun Uri Kovnern, dem nihilist*, 1955  
* *Geschichte der jiddischen Sprachforschung*. herausgegeben von Jerold C. Frakes,  1993  
* *Di geshikhte fun beyzn beyz*, 1937.  
* *Geshikhte fun der yidisher shprakh: bagrifn, faktn, metodn*, 1973.  
* *Hitlers profesorn : heylek fun der daytsher visnshaft in daytshland farbrekhns kegn yidishn folk.*  Nyu-York: Yidisher visnshaftlekher institut, Historishe sektsye, 1947.
* *Mekhires-Yosef: ... aroysgenumen fun seyfer "Tam ve-yashar" un fun andere sforim ...*, 1923.  
* *Der Onheyb: zamlbukh far literatur un visnshaft*, redaktirt fun D. Aynhorn, Sh. Gorelik, M. Vaynraykh, 1922.  
* *Oysgeklibene shriftn*, unter der redaktsye fun Shmuel Rozhanski, 1974. 
* *Der oytser fun der yidisher shprakh* fun Nokhem Stutshkov; unter der redaktsye fun Maks Vaynraykh, c. 1950  
* *Praktishe gramatik fun der yidisher shprakh* F. Haylperin un M. Vaynraykh, 1929.  
* *Shtaplen fir etyudn tsu der yidisher shprakhvisnshaft un literaturgeshikhte*, 1923.  
* *Shturemvint bilder fun der yidisher geshikhte in zibtsntn yorhundert*   
* *Di shvartse pintelekh*.  Vilne: Yidisher visnshaftlekher institut, 1939.
* *Di Yidishe visnshaft in der heyntiker tsayt*. Nyu-York: 1941.
* *History of the Yiddish language*. Chicago: University of Chicago Press, 1980. 
* *Hitler's professors: the Part of Scholarship in Germany's Crimes Against the Jewish People*. New Haven: Yale University Press, 1999.http://yalepress.yale.edu/yupbooks/book.asp?isbn=9780300108873
* *History of the Yiddish Language* (Volumes 1 and 2) ed. Paul (Hershl) Glasser. New Haven: Yale University Press, 2008.http://yalepress.yale.edu/yupbooks/book.asp?isbn=9780300108873

### Aforisms
Izteicis pazīstamo aforismu uz kuru valodniecībā mēdz atsaukties, lai definētu bieži strīdīgo jautājumu par to kas skaitās atsevišķa valoda un kas tikai dialekts.

## Atsauces
Pasaules čempionāts ūdens sporta veidos

**Pasaules čempionāts [[ūdens]] [[sporta veidu saraksts|sporta veidos]]** ir Pasaules čempionāts, kurā sportisti sacenšas daiļlēkšanā, peldēšanā, peldēšanā atklātajos ūdeņos, sinhronajā peldēšanā un ūdenspolo. Peldēšanā sacensības notiek 50 m baseinā. Pirmais Pasaules čempionāts notika 1973. gadā. Kopš 2001. gada tas notiek ik pēc diviem gadiem, taču laikā no 1978. līdz 1998. gadam tas notika ik pēc četriem gadiem.

Peldēšanā notiek arī pasaules čempionāts īsajā (25 m) baseinā.

## Medaļu kopvērtējums

## Ārējās saites
* Rezultāti
Pasaules čempionāts peldēšanā īsajā baseinā

**Pasaules čempionāts [[peldēšanas sports|peldēšanā]] īsajā baseinā** ir ikkatru otro gadu notiekošas sacensības, ko organizē FINA. Sacensības notiek 25 m baseinā. Pirmais čempionāts notika 1993. gadā Palmā, Spānijā. Sacensības parasti tiek rīkotas decembrī vai arī martā—aprīlī. Sportisti sacenšas visos četros stilos.

## Medaļu kopvērtējums

## Ārējās saites
* FINA mājaslapa
Ingvars Kamprads

**Ingvars Kamprads** (, dzimis , miris ) bija zviedru uzņēmējs, kurš 1943. gadā izveidoja mājas interjera preču veikalu IKEA. Šobrīd viņa īpašuma kopēja vērtība tiek lēsta ap 6 miljardiem dolāru, kas viņu padara (2011) par 162. bagātāko cilvēku pasaulē.

## Atsauces
Helmuts Veidlings

**Helmuts Oto Ludvigs Veidlings** (; dzimis , miris ) bija vācu ģenerālis, pazīstams kā pēdējais Berlīnes garnizona komandieris Otrā pasaules kara pēdējās dienās.

Dzimis Halberštatē. 1911. gadā iestājās armijā. Pirmā pasaules kara laikā piedalījās kaujās Rietumu frontē. 1938. gadā ieguva pulkveža dienesta pakāpi.

Otrā pasaules kara laikā komandēja dažādus tanku korpusus. Piedalījās Polijas kampaņā, cīņās Austrumu frontē. 1945. gada 23. aprīlī Ādolfs Hitlers iecēla Veidlingu par Berlīnes aizsardzības zonas komandieri, un viņš vadīja cīņu pilsētā pret uzbrūkošo Sarkano armiju. 30. aprīlī, Hitlera pašnāvības dienā, tikās ar viņu Reihskancelejas bunkurā. 1945. gada 2. maijā Veidlings kā Berlīnes garnizona komandieris padevās padomju ģenerālim Vasilijam Čuikovam. Miris 1955. gadā ieslodzījumā PSRS.

## Ārējās saites

* Lexikon der Wehrmacht
Darmštate

**Darmštate** () ir pilsēta Vācijā, kas atrodas Hesenes federālās zemes dienvidu daļā. 1997. gadā Darmštate ieguva "Zinātnes pilsētas" () oficiālo statusu. 19. gadsimta beigās (vai 20. gadsimta sākumā) tika veikts eksperiments Darmštates priedes introducēt Latvijas apstākļos.

## Vēsture
Pilsēta pirmo reizi tika minēta 11. gadsimtā ar nosaukumu *Darmundestat*. Oficiāli no Svētās Romas imperatora Ludviķa IV Bavārieša puses par pilsētu tika atzīta 1330. gadā, kļūstot par Katcenelbogenas grāfistes (*Grafschaft Katzenelnbogen*) daļu. Vēlāk tā tika iekļauta Hesenes landgrāfistes (*Landgrafschaft Hessen*) sastāvā. Nedaudz vēlāk Darmštate kļuva par lielo Hesenes hercogu rezidenci.

19. gadsimta laikā pilsētas iedzīvotāju skaits pieauga no nedaudz vairāk par 10 000 līdz 72 000. 1877. gadā tika dibināta pirmā Tehniskā skola, kas vēlāk kļuva par Tehnisko universitāti. 20. gadsimtā Darmštate kļuva par jūgendstila mākslinieciskā novirziena centru. 2021. gadā Matildenhēes mākslinieku kvartāls tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarkstā. Dažādu projektu ikgadējie konkursi deva impulsu daudzu šī perioda "arhitektūras pērļu" celtniecībai. 1937. gadā, lai paplašinātu Darmštates teritoriju, pilsētai tika pievienotas apkārtnes teritorijas, bet 1938. gadā pilsēta ieguva administratīvu neatkarību.

Pilsētā bāzēts futbola klubs ''SV Darmstadt 98''.

## Atsauces

## Ārējās saites
ROSAT

**ROSAT** (saīsinājums no **Rö**ntgen**sat**ellit) bija Vācijas rentgenstaru orbitālā observatorija. Projektu vadīja Vācijas aerokosmiskais centrs ar instrumentiem no Vācijas, ASV un Apvienotās Karalistes. Teleskopu palaida 1990. gadā un sākotnēji tas bija plānots 18 mēnešu darbam, bet nostrādāja vairāk kā astoņus gadus. *ROSAT* bija lielākais rentgenstaru teleskops tajā laikā.

*ROSAT* sākotnēji bija plānots orbītā nogādāt ar Space Shuttle, bet pēc Challenger katastrofas par nesēju izvēlējās Delta II. Kosmiskajam aparātam tika saglabāta iespēja to satvert orbītā un ar *Space Shuttle* nogādāt atpakaļ uz zemes.

*ROSAT* tika palaists  17:48 UTC no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma LC-17A ar nesējraķeti Delta II 6920-10.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''ROSAT'' DLR vietne  ,
Bermudu trijstūris

thumb|Klasiskās Bermudu trijstūra robežas.
**Bermudu trijstūris**, dažreiz tiek saukts arī par **Velna trijstūri**, ir reģions Atlantijas okeāna rietumos, kur mīklainos apstākļos ir pazuduši vairāki lidaparāti un kuģi.

Pastāv vairāki uzskati un leģendas par transportlīdzekļu pazušanu šajā reģionā, taču šie negadījumi saistāmi ar ļoti intensīvo satiksmi reģionā, viesuļvētrām un citādi nelabvēlīgiem laikapstākļiem. Dokumentēti pierādījumi liecina, ka liela daļa negadījumu tikuši nepareizi reģistrēti un vairākas oficiālās aģentūras ir ziņojušas, ka reģionā notikušo pazušanas gadījumu apstākļi ir līdzīgi citos okeāna reģionos esošajiem apstākļiem, kuros pazuduši transporta līdzekļi.

Pirmās liecības par neparastiem pazušanas gadījumiem Bermudu trijstūra apgabalā parādījās 1950. gada 16. septembra Edvarda Van Vinkla Džonsa rakstā laikrakstam *Associated Press*.

## Literatūra
* Lorenss Deivids Kuše. Bermudu trijstūra noslēpums atrisināts. Rīga, "Zinātne", 1980.

## Atsauces
1314. gads

**1314. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 18. marts — Parīzē uz sārta tika sadedzināts pēdējais, 23. templiešu lielmestrs Žaks de Molē.
* 20. aprīlis — nomira Romas pāvests Klements V un līdz  netika ievēlēts jaunais pāvests.
* 24. jūnijs — notika Banokbērnas kauja: Skotija ieguva neatkarību no Anglijas.
* 20. oktobris — par Romiešu karali tika ievēlēts Ludvigs IV.
* 29. novembris — Luijs X Kapetings kļuva par Francijas karali.

### Nezināms datums
* Senā Persija: tika izveidota Muzafarīdu valsts.

## Dzimuši
* *datums nezināms*
** Valdemārs III, Dānijas karalis (miris 1364. gadā)

## Miruši
* 18. marts — Žaks de Molē (*Jacques de Molay*), pēdējais templiešu lielmestrs (dzimis 1243. gadā)
* 20. aprīlis — Klements V (*Clemens V*), Romas pāvests (dzimis 1264. gadā)
* 29. novembris — Filips IV Kapetings, Francijas karalis (dzimis 1268. gadā)
1313. gads

**1313. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās pirmdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Livonijas ordenis atguva lietuviešu nopostīto Vec-Daugavpili (Naujeni).

## Dzimuši
* 16. jūnijs — Džovanni Bokačo (*Giovanni Boccaccio*), itāļu renesanses rakstnieks (miris 1375.)
* 1. augusts — Kogons, Japānas imperators (miris 1364.)

## Miruši
* 24. augusts — Heinrihs VII Luksemburgs, Svētās Romas imperators (dzimis ap 1275.)
Apvienotās Karalistes premjerministrs

**Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes premjerministrs** ir Viņa Majestātes valdības vadītājs Apvienotajā Karalistē.

Pašreizējais Apvienotās Karalistes premjerministrs ir Leiboristu partijas līderis Kīrs Stārmers, kurš šo amatu ieņem kopš 2024. gada 5. jūlija. 
Savukārt pirmais premjerministrs bija Roberts Volpols. Šī amata stāvoklis sākotnēji netika nostādīts, tas ir veidojies triju gadsimtu gaitā. Apvienotās Karalistes premjerministru ieceļ Apvienotās Karalistes karalis. Premjerministra birojs atrodas Dauningstrītā 10, Londonā.

## Uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Egīls Zariņš

**Egīls Zariņš** (dzimis 1961. gadā) ir Latvijas žurnālists. Vadījis Latvijas Televīzijas analītisko raidījumu "Jauna nedēļa" un Latvijas Neatkarīgās televīzijas raidījumu "Rīta mikslis". 
## Biogrāfija
E. Zariņš strādāja televīzijas kanālā "Picca TV" no tā dibināšanas 1994. gadā. 1996. gadā, kad kanāls apvienojās ar NTV-5, Zariņš turpināja strādāt jaunizveidotajā Latvijas Neatkarīgajā televīzijā. LNT vadījis raidījumus "Nedēļa" un "Rīta mikslis". Kad LNT 2005. gada rudenī pārtrauca veidot raidījumu "Nedēļa", Zariņš pameta kanālu un pievērsās analītisko raidījumu "0 pozīcija" un "7 dienas" veidošanai Latvijas Televīzijas 7. kanālā. Šie raidījumi nebija ilgmūžīgi, 2007. gada janvārī viņš atgriezās LNT, lai atsāktu vadīt "Rīta miksli". 2008. gada sākumā paralēli darbam LNT pievērsies arī Latvijas Televīzijas 1. kanāla raidījuma "Jauna nedēļa" veidošanai.

Strādāja LETA, Fit FM, Radio Skonto (vadījis Ziņu nodaļu), Rīga TV24 un par sabiedrisko attiecību speciālistu Labklājības ministrijā.

## Privātā dzīve
No laulības ar Ilzi Zariņu Egīlam ir divas meitas: Baiba (strādā LR Ārlietu ministrijā) un Laila (dzīvo Austrijā). Šobrīd ir attiecības ar Ditu Eņģeli.

## Atsauces
Ramzejs Makdonalds

**Džeimss Ramzejs Makdonalds** (; dzimis , miris ) bija britu politiķis, divas reizes bijis Apvienotās Karalistes premjerministrs, pārstāvēja Leiboristu partiju. Viņš kļuva par pirmo leiboristu, kurš kļuvis par Apvienotās Karalistes premjerministru.

1906. gada vēlēšanās tika ievēlēts parlamentā un 1914. gadā R. Makdonalds kļuva par Leiboristu partijas parlamenta deputātu vadītāju. Savas opozīcijas dēļ Pirmajam pasaules karam viņš kļuva nepopulārs un tika sakauts 1918. gada vēlēšanās, taču pēc četriem gadiem atgriezās parlamentā. 1924. gadā uz 11 mēnešiem kļuva par premjerministru. Vispārējās vēlēšanās, kuras notika 1924. gada novembrī, uzvarēja konservatīvie. Savu lomu konservatoru uzvarā nospēlēja arī t.s. Zinovjeva vēstule, kas vēlāk izrādījās britu specdienestu Rīgā safabricēts viltojums. 1929. gadā viņš atkal kļuva par Apvienotās Karalistes premjeru, šoreiz šo amatu ieņemot līdz 1935. gadam. 1937. gadā pameta valdību un vēlāk tajā pašā gadā mira.

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Nina Dobreva

**Nina Dobreva** (; dzimusi **Nikolina Konstantinova Dobreva** ()  Sofijā, Bulgārijā) ir Kanādas aktrise.

Aktrise dzimusi Bulgārijā, taču divu gadu vecumā pārcēlās uz Kanādu, kur uzauga Toronto. Viņa filmējās seriāla "" (*Degrassi: The Next Generation*) sestajā—devītajā sezonā un *[[The CW]]* seriālā "Vampīra dienasgrāmatas". Tāpat filmējusies tādās filmās kā "Hloja", "Istabas biedre" un *[[Fugitive Pieces]]*. Par lomām seriālā "Vampīra dienasgrāmatas" Nina Dobreva saņēmusi trīs *Teen Choice* balvas.

## Ārējās saites

*
Verners Melderss

**Verners Melderss** (; dzimis , miris ) bija *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]* pilots. Bija pirmais kara lidotājs aviācijas vēsturē, kurš notriecis 100 ienaidnieka lidmašīnas.

Piedalījās Spānijas pilsoņu karā Kondora leģiona sastāvā. Plaši ieviesa t.s. četru pirkstu kaujas ierindu aviācijā. Pēc 100 kaujas uzvaru sasniegšanas Meldersam tika aizliegts turpmāk piedalīties karadarbībā, tomēr neoficiāli viņš veica lidojumus. Gāja bojā aviokatastrofā kā pasažieris, kad devās uz Ernsta Udeta bērēm. Apglabāts Berlīnē blakus Udetam un Manfrēdam fon Rihthofenam.

Starp 1969. un 2003. gadu Meldersa vārdā tika saukts vācu eskadras mīnukuģis. 1973. gadā Meldersa vārdā tika nosaukta Neiburgā pie Donavas bāzētā 74. aviācijas eskadra, tomēr 2005. gadā nosaukums tika atcelts, pamatojoties uz Vācijas parlamenta lēmumu, ka Kondora leģiona dalībnieki godināti netiek.

## Ārējās saites

 
* Lexikon der Wehrmacht
Jānis Buivids

**Jānis Buivids** ( — ) bija Krievijas Impērijas armijas ģenerālmajors (1917), Latvijas Bruņoto spēku ģenerālis (1923). Militārais publicists un vairāku grāmatu autors.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Kauņas guberņā "Alkiščos" (lietuviešu: *Alkiškiai*), tagadējā Akmenes rajona pašvaldībā, latviešu saimnieka Friča (Pidriķa) Buivida ģimenē. Pēc mācībām, 1885. gadā iestājās Krievijas Impērijas armijā 114. kājnieku pulkā Jelgavā. Pabeidza Viļņas karaskolu (1889) un Nikolaja Ģenerālštāba akadēmiju (1899). Dienēja kā virsnieks Kauņas cietoksnī, vēlāk kā mācības spēks Kijivas karaskolā.

Piedalījās Pirmajā pasaules karā, komandēja 17. Arhangeļskas kājnieku pulku, pēc tam 15. Sibīrijas brigādi, vēlāk divīziju. 1917. gadā ieguva ģenerāļmajora pakāpi. Arestēts un atcelts no dienesta pēc Oktobra apvērsuma, pēc atbrīvošanas dzīvoja Kijivā. Latvijas valsts pasludināšanas laikā dienēja hetmaņa Skoropadska Ukrainas Valsts bruņotajos spēkos, iecelts par 1. Sevišķā pulka komandieri. Pēc hetmaņa krišanas, 1919. gadā pārcēlās uz Novorosijsku, karoja Krievijas pilsoņu karā, bija 1. rezerves brigādes komandieris Deņikina karaspēkā. Pēc tam militārās topogrāfijas pasniedzējs, vēlāk virsnieku kursu priekšnieka palīgs Konstantīna karaskolā Krimā. Pēc Vrangeļa armijas krišanas 1920. gada beigās, Buivids dzīvoja kā bēglis Turcijā. 

Latvijā atgriezies 1922. gadā aprīlī. 1923. gadā uz brīva līguma pamata iestājies Kara ministrijas dienestā ar ģenerāļa pakāpi kā pasniedzējs Vecāko virsnieku kursos. Kopš 1924. gada virsnieks Latvijas armijas Galvenajā štābā, iecelts par pirmo Armijas komandiera štāba priekšnieku (1924—1925). No 1926. gada Virsnieku akadēmisko kursu priekšnieks. Aktīvs akadēmiskajā darbā, Buivids bija autors vairākām grāmatām par militāro tēmu. 1928. gadā demobilizēts sakarā ar vecuma cenzu.

Miris  Mellužos. Apbedīts Rīgā Meža kapos.

## Apbalvojumi
* Sv. Annas ordenis, II, III šķira,
* Jura ierocis,
* Sv. Jura ordenis, IV sķira,
* Sv. Staņislava ordenis, II, III šķira,
* Sv, Vladimira ordenis, III šķira (ar šķēpiem), IV šķira

## Darbi
* Buivids, J., "Kara satiksmju dienests",
* Buivids, J., "Militārā pedagoģika, 2 sēj." (1925-1928),
* Buivids, J., "Armijas aizmugure un apgādes taktika, 2 sēj." (1926),
* Buivids, J., "Kara mākslas vēsture: pastāvīgo armiju laikmets (no XVII gs. otras puses līdz XVIII gs. beigām)" (1928),
* Buivids, J., "45 gadus karavīra tērpā" (1930),
* Buivids, J., Zaļums, A., "Ģenerālis Napoleons Bonaparts: dzīve un darbi" (1930),
* Buivids, J., "Kara mākslas vēsture: XIX g. simteņa laikmets pēc Napoleona I līdz 1866. g." (1931)

## Atsauces

## Ārējās saites
Eliss Kūpers

**Eliss Kūpers** (; dzimis **Vinsents Deimons Furnjē** (*Vincent Damon Furnier*) ) ir amerikāņu rokmūziķis.

Viņš ir pazīstams ar giljotīnu, elektrisko krēslu, neīsto asiņu, *[[boa žņaudzējčūšku]]* un bērnu leļļu izmantošanu savos skatuves šovos.

Sākotnēji *Alice Cooper* bija Furnjē vadītās grupas nosaukums. Mūziķis savu solokarjeru uzsāka 1975. gadā, pieņemdams grupas nosaukumu kā savu vārdu. 2008. gadā viņš izdeva savu 19. soloalbumu, kas kopumā bija viņa 26. albums, *[[Along Came a Spider]]*. Karjeras laikā viņš ir eksperimentējis ar vairākiem muzikālajiem žanriem, tai skaitā konceptuālo roku, ārtroku, smago roku, jauno vilni, poproku, eksperimentālo roku un industriālo roku.

2011. gadā oriģinālā *Alice Cooper* grupa tika uzņemta Rokenrola slavas zālē.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi

* *[[Pretties for You]]* (1969)
* *[[Easy Action]]* (1970)
* *[[Love It to Death]]* (1971)
* *[[Killer]]* (1971)
* *[[School's Out]]* (1972)
* *[[Billion Dollar Babies]]* (1973)
* *[[Muscle of Love]]* (1973)
* *[[Welcome to My Nightmare]]* (1975)
* *[[Alice Cooper Goes to Hell]]* (1976)
* *[[Lace and Whiskey]]* (1977)
* *[[From the Inside]]* (1978)
* *[[Flush the Fashion]]* (1980)
* *[[Special Forces]]* (1981)
* *[[Zipper Catches Skin]]* (1982)
* *[[DaDa]]* (1983)
* *[[Constrictor]]* (1986)
* *[[Raise Your Fist and Yell]]* (1987)
* *[[Trash]]* (1989)
* *[[Hey Stoopid]]* (1991)
* *[[The Last Temptation]]* (1994)
* *[[Brutal Planet]]* (2000)
* *[[Dragontown]]* (2001)
* *[[The Eyes of Alice Cooper]]* (2003)
* *[[Dirty Diamonds]]* (2005)
* *[[Along Came a Spider]]* (2008)
* *[[Welcome 2 My Nightmare]]* (2011)
* *Paranormal* (2017)
* *Detroit Stories* (2021)
* *Road* (2023)

## Ārējās saites

*
Pols Eliārs

right|thumb

**Pols Eliārs** (; dzimis kā **Ežēns Emīls Pols Grindēls** () , miris ) bija franču dzejnieks sirreālists.

Dzimis Parīzes priekšpilsētā. Divpadsmit gadu vecumā Eliāram tika konstatēta tuberkuloze. Ārstējoties sanatorijā Davosā, viņš iepazinās ar Jeļenu Djakonovu no Krievijas, vēlāk pazīstamu kā Galā, kura 1917. gadā kļuva par Eliāra sievu. Šajā laikā Eliārs sāka rakstīt dzeju. Kā sanitārs piedalījās Pirmajā pasaules karā. 1918. gadā rakstnieks Žans Polāns iepazīstināja Eliāru ar Andrē Bretonu, Luiju Aragonu un Maksi Ernstu. Kopā ar viņiem Eliārs bija viens no dadaisma, vēlāk sirreālisma pamatlicējiem. 1923. gadā, sastrīdoties ar Tristanu Carā, pameta dadaistus. 1926. gadā Eilārs iestājās Komunistiskajā partijā, tomēr 1933. gadā no tās tika izslēgts par pretpadomju uzskatu paušanu. 1929. gadā Eliārs satika Salvadoru Dalī un Galā aizgāja pie Dalī. Otrā pasaules kara laikā darbojās Pretošanās kustībā, 1942. gadā atkal iestājās Komunistiskajā partijā. Pēc kara piedalījās Miera kustībā, slavēja PSRS un Staļinu. Miris 1952. gadā.

## Bibliogrāfija (nepilna)

* *Premiers poèmes*, 1913
* *Le Devoir *, 1916
* *Le Devoir et l'Inquiétude *, 1917
* *Pour vivre ici*, 1918
* *Les Animaux et leurs hommes, les hommes et leurs animaux *, 1920
* *La courbe de tes yeux *, 1924
* *Mourir de ne pas mourir*, 1924
* *Au défaut du silence*, 1925
* *Capitale de la douleur*, 1926
* *Les Dessous d'une vie ou la Pyramide humaine*, 1926
* *L'Amour la Poésie*, 1929
* *Ralentir travaux*, 1930
* *À toute épreuve*, 1930
* *L'immaculée conception*, 1930
* *Défense de savoir*, 1932
* *La Vie immédiate*, 1932
* *La Rose publique*, 1935
* *Facile*, 1935
* *Les Yeux fertiles*, 1936
* *Quelques-uns des mots qui jusqu'ici m'étaient mystérieusement interdits*, GLM, 1937
* *Cours naturel*, 1938
* *La victoire de Guernica *, 1938
* *Donner à voir*, 1939
* *Poésie et vérité 1942*, 1942
* *Liberté*, 1942
* *Avis*, 1943
* *Courage*, 1943
* *Les Sept poèmes d'amour en guerre*, 1943
* *Au rendez-vous allemand*, 1944
* *Poésie ininterrompue*, 1946
* *Le Cinquième Poème visible*, 1947
* *Notre vie*, 1947
* *À l'intérieur de la vue*, 1947
* *La Courbe de tes yeux*, 1947
* *Le temps déborde*, 1947
* *Poèmes politiques*, 1948
* *Ode à Staline*, 1950
* *Le Phénix*, 1951

## Ārējās saites

* Eliāra dzeja
Hopkinss

**Hopkinss** var būt:
* Entonijs Hopkinss (*Philip Anthony Hopkins*), velsiešu aktieris (dzimis 1937. gadā);
* Maikls Hopkinss (*Michael Scott Hopkins*), ASV astronauts (dzimis 1968. gadā);
* Raiens Ņūdžents-Hopkinss (*Ryan Nugent-Hopkins*), Kanādas hokejists (dzimis 1993. gadā).

## Skatīt arī
* *[[Hopkins]]*
* Hopkinsa
Hopkins

***Hopkins*** ir Anglijas, Velsas un Īrijas tēvvārda izcelsmes uzvārds. Angļu valodā vārds nozīmē "Hoba dēls". Hobs ir priekšvārda Roberts deminutīva forma, kas cēlusies no ģermāņu karotāja vārda *Hrod-berht*, kas tulkojas kā "slavā mirdzošs".

*Hopkins* var būt:

* Hopkinsa — uzvārds sieviešu dzimtē,
* Hopkinss — uzvārds vīriešu dzimtē.
Betafence

**Betafence** ir Beļģijas multinacionāla korporācija, kas izstrādā un pārdod žogus, vārtus un gabionus. Kompānija ražo produktus gan privātmājām, gan industriāliem objektiem un būvlaukumiem. Betafence produkti tiek pārdoti vairāk kā 100 valstīs un uzņēmumā strādā aptuveni 2000 darbinieku. 2011. gadā produkti tiek ražoti 12 valstīs: Beļģijā, Francijā, Apvienotajā Karalistē, Vācijā, Itālijā, Spānijā, Polijā, DĀR, Ķīnā, Turcijā un ASV.

Betafence ir viena no lielākajām kompānijām nožogojuma sistēmu ražošanas jomā. Kompānija regulāri patentē jaunus risinājumus nožogojuma jomā. Betafence kompānijas sauklis ir: "Aizsargāt svarīgāko, kas Jums ir".

## Vēsture

Dibināta 1880. gadā. Pirmsākumos kompānija nodarbojās ar metāla izstrādājumu veidošanu un to pārklāšanu ar dažādām vielām, lai iegūtu dažādas papildu īpašības. Peļņa 2008. gadā sasniedza 500 miljonus eiro, padarot to par vienu no lielākajām nožogojuma ražotājfirmām pasaulē. Baltijas valstīs 2008. gadā apgrozījums sasniedza 5,43 miljonus eiro.

## Fakti

* Viena no lielākajām nožogojuma ražotājfirmām
* 130 gadu pieredze nožogošanas sfērā
* 13 rūpnīcas, kas atrodas 11 valstīs
* Visa produkcija atbilst ISO-9001:20000 standartam
* Salīdzinot tirgū esošos žogus Betafence žogi uzrāda par vidēji 20% labāku rezultātu visās pozīcijās

## Pakalpojumi

### Mājai
Mājokļa nožogošanai Betafence piedāvā *Bekafor* un *Pantanet* žogu sērijas. Dārzu un pagalmu dekoratīvai nožogošanai **Betafence** piedāvā *Luxursus* un *Luxanet* žogus un arī gabionus.

### Rūpniecības uzņēmumiem
Speciāli rūpniecības uzņēmumiem ir izstrādāta žogu sērija *Nylofor 2D/2D Super*, kā arī *Securifor*. **Betafence** ražo arī paaugstinātas izturības žogus, kas paredzēti īpaši aizsargājamiem objektiem, pie šādiem žogiem var pieskaitīt *Fortinet* un *ArmorGuard*.

### Lauksaimniekiem
Lielu teritoriju nožogošanai **Betafence** piedāvā žogus *Ursus*. Tie speciāli veidoti, lai nožogotu pļavas, ganības, mežus, lauksaimniecības un medību teritorijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://betafence.lv
* https://web.archive.org/web/20160424164237/http://www.betafence.com/
Entonijs Hopkinss

**Sers Filips Entonijs Hopkinss** (; dzimis ) ir velsiešu aktieris.

Viņš tiek uzskatīts par vienu no izcilākajiem dzīvajiem aktieriem. Par Hanibāla Lektera lomu filmā "Jēru klusēšana" (1991) Hopkinss saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris (1991). Otru reizi šo balvu saņēmis par lomu filmā "Tēvs" (2020) 83 gadu vecumā, kļūdams par vecāko aktieri, kas apbalvots ar Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris.

## Jaunības gadi
Entonijs Hopkinss dzimis 1937. gada 31. decembrī Velsā, Porttolbotas piepilsētā Margamā maiznieka Ričarda Artura Hopkinsa un Mjūrielas Enas (dzimusi Jeitsa) ģimenē.

Skolas gados Hopkinsam vairāk interesēja māksla, gleznošana, zīmēšana, klavierspēle. 1949. gadā vecāki Hopkinsu nosūtīja uz *Jones' West Monmouth* zēnu skolu Pontipūlā, Velsā, kur viņš mācījās 5 gadus. Vēlāk Hopkinss mācības turpināja Kaubridžas gramatikas skolā Veilofglamorganā, Velsā.

Hopkinsu ietekmēja tikšanās ar slaveno aktieri Ričardu Bērtonu, kas arī bija pēc izcelsmes velsietis. Hopkinss viņu satika 15 gadu vecumā. Pēc tam Hopkinss iestājās Karaliskajā Velsas mūzikas un teātra koledžā (*Royal Welsh College of Music & Drama*) Kārdifā, Velsā, ko pabeidza 1957. gadā.

Pēc diviem dienesta gadiem Britu armijā, Hopkinss pārcēlās uz Londonu, kur mācījās Karaliskajā teātra mākslas akadēmijā (*Royal Academy of Dramatic Art*).

## Karjera
Hopkinss sāka savu aktiera karjeru 1960. gadā Pils teātrī, Svonzi (*Palace Theatre, Swansea*).

1965. gadā Hopkinsu pamanīja sers Lorenss Olivjē un uzaicināja uz Karalisko Nacionālo teātri (*Royal National Theatre*). Lai gan Hopkinss guva panākumus, viņu tomēr nesaistīja darbs teātrī, tēlojot vienas un tās pašas lomas. Hopkinsu vairāk interesēja darbs televīzijā un kino. Un jau pēc dažām lomām, Hopkinss 1968. gadā tika nominēts BAFTA kino balvai kā labākais aktieris otrā plāna lomā — Ričarda I lomā filmā "Lauva ziemā". Lai gan Hopkinss turpināja arī darbu teātrī, viņš arvien vairāk sāka filmēties TV un kinofilmās, gūstot arvien lielākus panākumus.

2000. gadā aktieris kļuva par ASV pilsoni, saglabādams Apvienotās Karalistes pilsonību.

Hopkinss ir filmējies dažāda žanra filmās — no ģimenes filmām līdz šausmu filmām. Aktieris vislabāk pazīstams kā kanibālistiska sērijveida slepkavas Hanibāla Lektera atveidotājs filmās "Jēru klusēšana", "Hanibāls" (*Hannibal*) un "Sarkanais pūķis". Par lomām filmās "Jēru klusēšana" un "Tēvs" (2020) Hopkinss saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris. Bijis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai arī par lomām filmās "Dienas atlikusī daļa" (*The Remains of the Day*, 1993), *[[Nixon (filma)|Nixon]]* (1995), "Amistada" (1997) un *[[The Two Popes]]* (2019). Hopkinss ir saņēmis arī četras BAFTA kino balvas, divas ''Emmy'' balvas.

## Goda balvas
* 1993. gadā karaliene Elizabete II iecēla Entoniju Hopkinsu bruņinieku kārtā.
* 2003. gadā Entonijam Hopkinsam piešķīra zvaigzni Holivudas Slavas alejā.
* 2006. gadā Hopkinss saņēma Sesila Demilla balvu par mūža ieguldījumu.
* 2008. gadā sers Entonijs Hopkinss saņēma Britu Kino un televīzijas mākslas akadēmijas balvu *[[BAFTA Fellowship]]*.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Manī mīt

**"Manī mīt"** ir latviešu repera Skuteļa albums. Tematika ir ļoti daudzveidīga — sākot ar mākslinieka iekšējām cīņām ar sevi un dažāda veida atkarībām līdz pat mistiskiem aprakstiem par psihiatriskajām slimnīcām un kosmosa kuģu avārijām.

## Albuma informācija
Albumā ir 15 kompozīcijas, kā vienīgais viesmākslinieks piedalās Edavārdi (PKI).

Par albuma muzikālo pusi galvenokārt parūpējies ansis (PKI). Vairākas "Manī mīt" dziesmas producēja vēl viens PKI dalībnieks — 181h.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces
Bei Juimins

**Bei Juimins** (, ; dzimis , miris ), rietumos zināms arī kā **I. M. Pejs** (*Ieoh Ming Pei*, *I. M. Pei*), bija ķīniešu izcelsmes amerikāņu arhitekts.

Viņš ir dzimis Guandžou, Ķīnā, uzaudzis Honkongā un Šanhajā. 1935. gadā pārvācās uz ASV. Tur iestājās Pensilvānijas Universitātē, taču ātri pārgāja uz Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtu, ko arī vēlāk absolvēja. Viņš ir bijis vairāku ievērojamu celtņu projektētājs un arhitekts, tai skaitā Džona F. Kenedija bibliotēkas, Nacionālās mākslas galerijas austrumu būves, Luvras "piramīdas", Ķīnas bankas torņa un islāmiskās mākslas muzeja.

Karjeras laikā ir saņēmis vairākas balvas. 1979. gadā B. Juimins saņēma AIA zelta medaļu, 1989. gadā bija pirmais *Praemium Imperiale* balvas saņēmējs, 1983. gadā viņš saņēma Prickera balvu, ko dažkārt uzskata par Nobela prēmiju arhitektūrā, savukārt 2003. gadā arhitekts bija nacionālā dizaina muzeja mūža ieguldījuma balvas saņēmējs.

## Ārējās saites

* Informācija par arhitektu
Hērakleits

**Hērakleits** (sengrieķu: *Ἡράκλειτος ὁ Ἐφέσιος*, *Hērákleitos ho Ephésios*; dzimis aptuveni 535. gadā p.m.ē., miris aptuveni 475. gadā p.m.ē.) bija grieķu pirmssokratiķu filozofs no Efesas.

Par viņa bērnību un izglītību daudz nav zināms, taču viņš pats ir apgalvojis, ka ir pašizglītojies. Viņš ir pazīstams ar kā pirmais vārda logoss lietotājs. Tāpat Hērakleits ir teiciena "Cilvēks nevar iekāpt divreiz vienā un tai pašā upē" autors. Viņš ticēja pretstatu vienotībai.

## Ārējās saites

* Biogrāfija 
* Biogrāfija
Bļodnieka Ministru kabinets

**[[Ādolfs Bļodnieks|Ādolfa Bļodnieka]]** vadībā **[[Latvijas Republikas Ministru kabinets]]** darbojās laika posmā no  līdz .

## Ministru kabinets

## Koalīcijas sastāvs

## Atsauces
Borkgrevinkisens

**Borkgrevinkisens** () ir ap 250 km garš un ap 200 km plats šļūdonis Austrumantarktīdā, Karalienes Modas Zemē. Izvietojies starp Fimbulisenu rietumos un Sērrondanes kalniem (Tagena nunataku) austrumos. Sākas no Nansena ledāja vairāk kā 2500 m vjl un plūst ziemeļu virzienā līdz okeāna piekrastei, kur veido vairākus nelielus šelfa ledājus.

Glečeru no ASV Kara flotes Operācijas «Highjump» materiāliem 1957. gadā nokartēja norvēģu kartogrāfi un nosauca par godu polārpētniekam Kaštenam Borkgrevinkam.

## Atsauces
Cveigs

**Cveigs** ( — 'zars'; sieviešu dzimtē **Cveiga**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Arnolds Cveigs (*Arnold Zweig*, 1887—1968) — vācu rakstnieks;
* Stefans Cveigs (*Stefan Zweig*, 1881—1942) — austriešu rakstnieks.
Arnolds Cveigs

**Arnolds Cveigs** (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes vācu rakstnieks.

## Biogrāfija
Dzimis ebreju sedlinieka ģimenē. Studēja Breslavā, Minhenē, Berlīnē, Getingenē, Rostokā, Tībingenē. Pirmā pasaules kara laikā brīvprātīgi iestājās armijā. Karoja Francijā, Ungārijā, Serbijā. Karā pieredzētais mainīja Cveiga pasaules uzskatu un viņš kļuva pacifists. Kara beigās dienēja Kauņā.

Pēc kara darbojās cionistu organizācijās. No 1923. gada strādāja avīzē *Jüdische Rundschau*. Divdesmitajos gados kļuva psihoanalīzes piekritējs, izgāja terapijas kursu pie Zigmunda Freida. No 1927. gada ilglaicīgi sarakstījās ar Freidu.

Pēc nacistu nākšanas pie varas 1933. gadā, Cveigs emigrēja, iesākumā uz Čehoslovākiju, tad Šveici. Kādu laiku pavadījis Parīzē kopā ar Tomasu Mannu, Lionu Feihtvangeru, Annu Zēgersi un Bertoldu Brehtu, Cveigs devās uz Palestīnu, kur Haifā izdeva avīzi vāciski *Orient*. Vīlies cionismā, viņš pievērsās sociālismam.

1948. gadā pārcēlās uz VDR (tolaik PSRS okupācijas zonu). No 1950. līdz 1953. gadam bija Mākslas akadēmijas prezidents. 1958. gada Ļeņina Miera prēmijas laurāts.

20. gadsimta sešdesmitajos gados vairāki Arnolda Cveiga romāni ("1914. gada jaunā sieviete", "Ceļš uz troni", "Strīds par seržantu Grišu", "Verdenas mācība") tulkoti latviski. "Strīdu par seržantu Grišu" tulkoja izcils latviešu literāts un poliglots Valdis Bisenieks.

## Bibliogrāfija (nepilna)

* *Aufzeichnungen über eine Familie Klopfer*, 1911
* *Novellen um Claudia*, 1912
* *Abigail und Nabal*, 1912
* *Ritualmord in Ungarn*, 1915
* *Quartettsatz von Schönberg*, 1916
* *Judenzählung vor Verdun*, 1916
* *Geschichtenbuch*, 1916
* *Die Sendung Semaels*, 1920
* *Das ostjüdische Antlitz*, 1920
* *Gerufene Schatten*, 1923
* *Frühe Fährten*, 1925
* *Lessing, Kleist, Büchner*, 1925
* *Das neue Kanaan*, 1925
* *Die Umkehr des Abtrünnigen*, 1925
* *Der Regenbogen*, 1926
* *Der Spiegel des grossen Kaisers*, 1926
* *Caliban oder Politik und Leidenschaft: Versuch über die menschlichen Gruppenleidenschaften dargetan am Antisemitismus*, 1926
* *Gerufene Schatten*, 1926
* *Der Streit um den Sergeanten Grischa*, 1927
* *Juden auf der deutschen Bühne*, 1928 
* *Junge Frau von 1914*, 1931
* *De Vriendt kehrt heim*, 1932
* *Die Aufgabe des Judentums*, 1933
* *Bilanz der deutschen Judenheit. Ein Versuch*, 1934
* *Erziehung vor Verdun*, 1935
* *Einsetzung eines Königs*, 1937
* *Versunkene Tage*, 1938
* *Bonaparte in Jaffa*, 1939
* *Das Beil von Wandsbek*, ivritā - 1943, vāciski - 1947
* *Die Feuerpause*, 1954
* *Früchtekorb*, 1956
* *Die Zeit ist reif*, 1957
* *Traum ist teuer*, 1962
* *Über Schriftsteller*, 1967
## Atsauces

## Ārējās saites
Sentluisas "Cardinals"

**Sentluisas "Cardinals"** () ir profesionāls beisbola klubs. Tas bāzēts Sentluisā, Misūri štatā, ASV. Klubs dibināts 1882. gadā. "Cardinals" spēlē Augstākās beisbola līgas (MLB) Nacionālās līgas Centrālajā divīzijā. Savā pastāvēšanas vēsturē klubs uzvarējis 11 Pasaules sērijas izcīņās. Kopš 2006. gada "Cardinals" savas mājas spēles aizvada *Busch Stadium*.

## Sasniegumi
* **[[World Series]] uzvaras**: 11
** 1926, 1931, 1934, 1942, 1944, 1946, 1964, 1967, 1982, 2006, 2011
* **Nacionālās līgas čempioni**: 3
** 1926, 1928, 1930, 1931, 1934, 1942, 1943, 1944, 1946, 1964, 1967, 1968, 1982, 1985, 1987, 2004, 2006, 2011
* **Amerikāņu līgas čempioni**: 4
** 1885, 1888, 1887, 1886

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa  
* ''Baseball-Reference'' profils
Blumbergs

**Blumbergs** (, no *Blum* — 'zieds', 'puķe' un *Berg* — 'kalns'; sieviešu dzimtē Blumberga) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aldis Blumbergs (1966—2022) — latviešu jurists un politiķis;
* Baruhs Blumbergs (1925—2011) — ASV ārsts un zinātnieks;
* Guntis Blumbergs (1965) — latviešu politiķis;
* Hugo Drava-Blumbergs (1903—1991) — latviešu pedagogs un sabiedriskais darbinieks, Cēsu pilsētas galva;
* Ilmārs Blumbergs (1943—2016) — latviešu scenogrāfs un grafiķis;
* Jānis Blumbergs (1886—1941) — latviešu agronoms un politiķis;
* Mariss Vētra (Morics Blumbergs; 1901—1965) — latviešu dziedātājs un rakstnieks;
* Ojārs Blumbergs (1934) — latviešu uzņēmējs un politiķis;
* Roberts Blumbergs (1998) — latviešu basketbolists;
* Žanis Blumbergs (1889—1938) — latviešu virsnieks, Sarkanās armijas divīzijas komandieris.
Zommers

**Zommers** ( — 'vasara'; sieviešu dzimtē Zommere) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Bruno Zommers (*Bruno Sommer*; 1881—1971) — vācu šaha problēmists;
* Herberts Zommers (1895—1983) — latviešu aktieris un režisors;
* Frīdrihs Vasarietis (līdz 1940. gadam — Zommers; 1881—1972) — latviešu uzņēmējs, virsnieks, politiķis, diplomāts;
* Jans Zommers (*Yann Sommer*; 1988) — Šveices futbolists;
* Kristaps Zommers (1997) — latviešu futbolists.

## Skatīt arī
* Vasarietis
Vasarietis

**Vasarietis** (sieviešu dzimtē Vasariete) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Fridrihs Vasarietis (1881—1972) — latviešu uzņēmējs, virsnieks, politiķis, diplomāts;
* Jānis Vasarietis (1922—2024) — latviešu puķkopis un selekcionārs.

## Skatīt arī
*Zommers
Deivids Frīss

**Deivids Ričards Frīss** (; dzimis ) ir profesionāls amerikāņu beisbolists, spēlē trešās bāzes spēlētāja pozīcijā. Pašlaik (2012) pārstāv MLB klubu Sentluisas "Cardinals", kurā aizvadījis visu profesionāļa karjeru.

Kopā ar Sentluisas "Cardinals" viņš 2011. gadā guva uzvaru Pasaules sērijā, pats Frīss tika atzīts par šīs sērijas vērtīgāko spēlētāju. Viņš kļuva par ceturto "Cardinals" spēlētāju kluba vēsturē, kas tiek atzīts par Pasaules sērijas MVP.

Universitātē viņš pārstāvēja Misūri universitāti, lai arī studiju pirmajā gadā beisbolu nespēlēja.

## Atsauces

## Ārējās saites

* MLB profils 
* ESPN profils 
* ''Baseball Reference'' profils
Frīss

**Frīss** var būt:

* Deivids Frīss (*David Freese*; 1983) — amerikāņu beisbolists;
* Jakobs Frīss (*Jacob Friis*; 1976) — dāņu futbola treneris.
Saša Koena

**Saša Koena** (; dzimusi  Losandželosā, Kalifornijas štatā, ASV) ir profesionāla amerikāņu daiļslidotāja, startē individuālajās sacensībās.

S. Koena ir piedalījusies divās olimpiskajās spēlēs (2002, 2006). 2002. gadā Soltleiksitijā viņa izcīnīja 4. vietu un 2006. gadā Turīnā S. Koena kļuva par sudraba medaļas laureāti. Ar panākumiem startējusi arī Pasaules čempionātā — divas sudraba medaļas (2004, 2005) un viena bronza (2006). Izcīnījusi visu triju kaluma medaļas ASV čempionātā — vienu zeltu (2006), četrus sudrabus (2000, 2002, 2004, 2005) un vienu bronzu (2003). 2003. gadā svinēja uzvaru arī *Grand Prix* finālā. 2004. gadā sporte uzvarēja '"Skate America* un *Skate Canada International'' sacensībās.

## Ārējās saites

*
Nikolajs Andrianovs

**Nikolajs Andrianovs** (; dzimis , miris ) bija PSRS krievu vingrotājs. Viņš ir viens no visu laiku veiksmīgākajiem Olimpisko spēļu dalībniekiem — trijās Olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 15 medaļas (7 zelti, 5 sudrabi un 3 bronzas).

Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (1972, 1976, 1980). 1972. gadā Minhenē kļuva par čempionu brīvajās kustībās, izcīnīja sudrabu komandu sacensībās un bronzu — atbalsta lēcienā. 1976. gadā Monreālā N. Andrianovs izcīnīja četras zelta medaļas (individuālā daudzcīņa, brīvās kustības, riņķi un atbalsta lēciens), kā arī izcīnīja divas sudraba (komandu sacensības, līdztekas) un bronzas medaļu (vingrojums uz zirga). 1980. gadā Maskavā N. Andrianovs deva sportistu zvērestu, sacensībās viņš izcīnīja zeltu atbalsta lēcienā, sudrabu individuālajā daudzcīņā un brīvajās kustībās, kā arī bronzu vingrojumā uz stieņa. Viņam piederēja rekords starp vīriešiem izcīnīto Olimpisko spēļu medaļu ziņā, taču 2008. gada Olimpiskajās spēlēs to pārspēja Maikls Felpss. Viņš ir trešais visvairāk medaļas Olimpiskajās spēlēs izcīnījušais sportists pēc M. Felpsa (22 medaļas) un Larisas Latiņinas (18 medaļas). Ar izciliem panākumiem startējis arī Pasaules un Eiropas čempionātos.

Miris .

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nikolai Andrianov: Gymnast who became the second most decorated male athlete in Olympic history
Edoardo Mandžaroti

**Edoardo Mandžaroti** (; dzimis , miris ) bija itāļu paukotājs. Viņš ir viens no visu laiku veiksmīgākajiem Olimpisko spēļu dalībniekiem — piecās Olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 13 medaļas (6 zelti, 5 sudrabi un 2 bronzas).

Piedalījies piecās Olimpiskajās spēlēs (1936, 1948, 1952, 1956, 1960). Individuālajās sacensībās ar zonu ir uzvarējis 1952. gadā, kā arī izcīnījis divas bronzas medaļas (1948, 1956). Komandu sacensībās ar zobenu izcīnījis četrus zeltus (1936, 1952, 1956, 1960) un sudrabu 1948. gadā. Individuālajās sacensībās ar florieti izcīnījis 1952. gada Olimpisko spēļu sudraba medaļu, savukārt komandu sacensībās ar floreti izcīnījis zeltu 1956. gadā un trīs sudrabus (1948, 1952, 1960). Viņš ir visvairāk medaļas Olimpiskajās spēlēs izcīnījušais paukotājs. Arī pasaules čempionātos startējis ar izciliem panākumiem — izcīnījis 13 zelta, astoņas sudraba un piecas bronzas medaļas. Karjeru beidzis 1961. gadā, 1977. gadā saņēmis bronzas Olimpisko orderi.

## Atsauces

## Ārējās saites
1339. gads

**1339. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās piektdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Par Japānas imperatoru kļuva Go-Murakami.
* Musulmaņi iekaroja Kašmīru.
* Florence kļuva par pirmo pilsētu Eiropā, kuras ielas tika nobruģētas.
* Maskavā tika uzcelts kremlis.

## Dzimuši
* 23. jūlijs — Luijs I Valuā-Anžū, Anžū grāfs, Neapoles karalis (miris 1384.)
* 1. novembris — Rūdolfs IV Dibinātājs (*Rudolf IV. der Stifter*), Austrijas hercogs (miris 1365.)
* *datums nezināms*
** Aleksandrs V, Romas pāvests (miris 1410.)
** Inocents VII (*Innocentius VII*), Romas pāvests (miris 1406.)

## Miruši
* 17. februāris — Otons I, Austrijas hercogs (dzimis 1301.)
* 19. septembris — Go-Daigo, Japānas imperators (dzimis 1288.)
1371. gads

**1371. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās trešdienā.

## Notikumi
* 22. februāris — Roberts II Stjuarts tika kronēts par Skotijas karali.
* 30. jūnijs — Arnolds II no Hornas izvēlēts par Utrehtas bīskapu.
* 9. jūlijs — Romas pāvests Gregors XI apstiprināja Arnoldu II no Hornas par Utrehtas bīskapu.
* 26. septembris — Maritsas kauja starp Osmaņu impēriju un serbiem.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* 28. maijs — Džons Bezbailīgais, Burgundijas hercogs (miris 1419.)
* *datums nezināms* — Džens He, ķīniešu jūrasbraucējs (miris 1433.)
* *datums nezināms* — Marija I (*I. Mária*), Ungārijas karaliene (mirusi 1395.)

## Miruši
* 17. februāris — Ivans Aleksandrs, Bulgārijas valdnieks
* 22. februāris — Dāvids II Brūss, Skotijas karalis (dzimis 1324.)
* 13. jūnijs — Jans V no Virneburgas, Utrehtas bīskaps
1932. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula

Šī ir **[[1932. gada vasaras olimpiskās spēles|1932. gada vasaras olimpisko spēļu]] medaļu sadalījuma tabula**.

## Medaļu tabula

## Skatīt arī
* 1932. gada vasaras olimpiskās spēles

## Ārējās saites
* Losandželosa 1932
1928. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula

Šī ir **[[1928. gada vasaras olimpiskās spēles|1928. gada vasaras olimpisko spēļu]] medaļu sadalījuma tabula**.

## Medaļu tabula

## Mākslas sacensības

## Skatīt arī
* 1928. gada vasaras olimpiskās spēles

## Ārējās saites
* Amsterdama 1928
Mediņš

**Mediņš** (sieviešu dzimtē Mediņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andrejs Mediņš (dzimis 1969) — katoļu priesteris;
* Ernests Mediņš (dzimis 1988) — mūziķis;
* Jānis Mediņš (1890—1966) — komponists un diriģents;
* Jāzeps Mediņš (1877—1947) — mūzikas pedagogs, komponists un diriģents;
* Jēkabs Mediņš (1885—1971) — mūzikas pedagogs un komponists;
* Juris Mediņš (1843—1916) — mūziķis, Jāņa, Jāzepa un Jēkaba Mediņa tēvs.
Šerona Stouna

**Šerona Ivonne Stouna** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, filmu producente un bijusī modele.

Plašākai sabiedrībai kļuvusi pazīstama pēc filmēšanās erotiskajā trillerī "Pamatinstinkts" (1992). Tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai un saņēmusi Zelta globusa balvu kā labākā aktrise par lomu filmā "Kazino" (1995). Stouna ir saņēmusi ''Primetime Emmy'' balvu par lomu TV seriālā *The Practice* (2004), kā arī MTV *Movie* balvu (1993) par lomu filmā "Pamatinstinkts". 1995. gadā Stounai piešķīra zvaigzni Holivudas Slavas alejā.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Džons Kejs

**Džons Filips Kejs** (; dzimis ) ir Jaunzēlandes politiķis, no 2008. līdz 2016. gadam bija Jaunzēlandes premjerministrs un Jaunzēlandes Nacionālās partijas līderis.

2002. gadā Dž. Kejs tika ievēlēts valsts parlamentā. 2006. gada 27. novembrī viņš kļuva par Nacionālās partijas līderi un Opozīcijas līderi. 2008. gada 8. novembrī notikušajās Jaunzēlandes vispārējās vēlēšanās viņa pārstāvētā partija guva uzvaru un Dž. Kejs tika ievēlēts par valsts premjerministru. Papildu premjerministra pienākumiem, viņš pildīja arī Jaunzēlandes tūrisma ministra amata pienākumus.

## Ārējās saites

*
Kejs

**Kejs** var būt:
* Alans Kejs (*Alan Kay*) — amerikāņu datorzinātnieks (dzimis (1940. gadā);
* Džons Kejs (*John Key*) — Jaunzēlandes politiķis (dzimis (1961. gadā);
* Kīgans Maikls Kejs (*Keegan-Michael Key*) - amerikāņu aktieris, komiķis un scenārists (dzimis 1971. gadā).
Trolltunga

**Trolltunga** ( — ‘troļļa mēle’) ir peldoša ledāja mēle, daļa no Fimbulisena šelfa ledāja Dienvidu okeāna krastā starp Lazareva jūru austrumos un Hokona VII jūru rietumos. Veidojas šelfa ledājā, noplūstot Jūtulstreumena glečerim. Trolltunga ir viens no nedaudzajiem Antarktīdas piekrastes ledājiem, kas plešas tālāk par kontinenta šelfa malu. Ledāja mēle pārvietojas ātrāk par pārējo šelfa ledāja masu un tā daļa, kas izvirzīta aiz Fimbulisena frontes ir ap  plata un  gara. Starp dažādos ātrumos pārvietojošām ledus masām veidojas josla ar līdz pat 100 m platām kanjonveida plaisām, kas dažkārt sniedzas dziļumā līdz okeāna ūdenim.

## Atsauces