Daugavas kauja

thumb|300px|Daugavas kauja pie Rīgas starp sakšiem un zviedriem.
**Daugavas kauja**, arī **Spilves kauja** bija otrā lielākā kauja pēc Narvas kaujas Lielajā Ziemeļu kara sākumā starp apvienoto Saksijas kūrfirstistes (9000 vīru) un Krievijas caristes (4 000 vīru) karaspēkiem pret Zviedrijas 7000 vīru karaspēku. Apvienotā karaspēka pusē kaujā piedalījās arī Kurzemes un Zemgales hercogistes karaspēka vienība Ferdinanda Ketlera vadībā.

## Norise
Kauja notika 1701. gada 19. (9.) jūlijā Spilves pļavās Pārdaugavā. Sakšu armijas virspavēlnieks grāfs Ādams fon Šteinavs (*Adam Heinrich Graf von Steinau*) taktiski kļūdījās, gaidot zviedru uzbrukumu Koknesē un pirms kaujas sadalīja savu karaspēku. Apvienotais Saksijas, Kurzemes un Krievijas karaspēks ģenerāļa Oto Arnolda fon Paikula vadībā izvietojās Daugavas kreisajā krastā no Spilves pļavām līdz Katlakalnam.

Zviedru kājnieki dūmu aizsegā četros no rīta lielgabalu uguns aizsegā sāka pārcelties pāri Daugavai un spējā triecienā karaļa Kārļa XII vadībā ieņēma placdarmu Daugavas kreisajā krastā. Sakši ģenerāļa O. Paikuļa vadībā nesekmīgi centās piespiest zviedrus atkāpties, tad ieradās sakšu kavalērija no Kokneses Ā. Šteinava vadībā, bet arī jātnieku kaujā zviedri izcīnīja uzvaru. Apvienotā karaspēka kara padome pieņēma lēmumu atkāpties, tomēr uz Lucavsalas ielenktā krievu karaspēka vienība atteicās padoties un tika gandrīz pilnībā iznīcināta. 
Zviedrijas karaspēks viegli ieņēma Kurzemes hercogisti un līdz 11. augustam uzturējās Bauskas pilī.

### Daugavas forsēšana un pontonu tilta būve

Kaujas laikā zviedri izmantoja peldošas koka platformas un dūmu aizsegu. Lai galvenais karaspēks varētu šķērsot Daugavu, tika uzbūvēti plosti, kas savā starpā bija saistīti ar virvēm. Pēc karaspēka aiziešanas tilts palika Rīgas pilsētai un kalpoja kā pirmais tilts pār Daugavu tās lejtecē, ko izmantoja vasaras mēnešos. 1705. gadā pavasara pali tiltu aiznesa jūrā. Plostu tilts tika atjaunots, bet 1710. gada Rīgas aplenkuma laikā to iznīcināja krievu armija.

## Galerija

Attēls:Daugavas kaujas karte no Daugavgrīvas līdz Doles salai 1701.jpg|Daugavas kaujas karte no Daugavgrīvas līdz Doles salai
Attēls:Daugavas kaujas karte 1701.jpg|Daugavas kaujas karte (fragments). Kreisajā pusē Saksijas un Kurzemes karaspēka vienības, labajā pusē Zviedrijas un Vidzemes karaspēka vienības
Attēls:Wash drawing of a floating artillery battery.jpg|Zviedru peldošā baterija, kas tika lietota arī Daugavas forsēšanai 1701. gadā
Attēls:Charles XII is crossing the Düna, 1701.jpg|Zviedrijas karaļa Kārļa XII zobenu kauja ar sakšu armijas virspavēlnieku grāfu Ādamu fon Šteinavu
Attēls:Övergången av Düna 9 juli 1701 (cropped, full).jpg|Glezna "Daugavas šķērsošana", *Johan Henrik Schildt*, 1701
Attēls:Karl XII går över Düna SP191.jpg|Kārlis XII šķērso Daugavu (Düna). Johana Lithena gravīra.
Attēls:Charles XII's crossing of the Düna.jpg|1701. gada 9. jūlija naktī Kārlis XII ar savu armiju šķērsoja Daugavas (Düna) upi uz ziemeļiem no Rīgas un sakāva sakšu un krievu armiju Šteinava vadībā, kas bija apmetusies uz dienvidiem no upes.
Attēls:Kokneses pils uzspridzināšana 1701. gada 25. jūlijā.jpg|Kokneses cietoksni uz austrumiem no Frīdrihštates 1701. gada 14. jūlijā ieņēma zviedri pēc tam, kad sakšu apkalpe to uzspridzināja un aizbēga.


## Atsauces