open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Radikāls līdzskanis

**Radikālie līdzskaņi** tiek artikulēti ar mēles sakni rīkles atverē (žāvā). Radikāla artikulācija iekļauj faringālu un epiglotālu artikulācijas vietas. Dažkārt glotālie līdzskaņi arī tiek uzskatīti par radikālajiem, bet tie precīzāk tiek definēti kā līdzskaņi, kuriem nav artikulācijas vietas, bet ir tikai fonācija.

Termins *"radikāls"* tika ieviests lai precizētu terminu *faringāls*, kas apzīmēja visus rīklē artikulētos līdzskaņus, nešķirojot, vai artikulētājs ir mēles sakne ("augstie" faringālie) vai uzgāmurs ("zemie" faringālie). Tomēr termins *radikāls* vēl nav pilnībā ieviesies un *faringāls* joprojām tiek lietots šajā plašākajā nozīmē.

## Atsauces
Francijas aizjūras departamenti

**Aizjūras departamenti** (), kas vienlaikus ir arī **Aizjūras reģioni** () ir Francijas teritoriālās kopienas, kas ir iekļautas Francijas Republikā tāpat kā metropoliskie departamenti un reģioni.

Katrs no departamentiem veido viena departamenta reģionu, respektīvi, aizjūras reģionu, saskaņā ar 2003. gada konstitucionālajām izmaiņām. Pastāv pieci aizjūras departamenti/reģioni:

* 15px Gvadelupa (971)
* 15px Martinika (972)
* 15px Franču Gviāna (973)
* 15px Reinjona (974)
* 15px Majota (976)

## Vēsture
Visi pieci aizjūras departamenti ir agrākās Francijas kolonijas, kas saglabājušas gandrīz nepārtrauktu piederību Francijai kopš to izveides 17. gadsimta vidū. Aizjūras departamentu statuss tām tika piešķirts 1946. gada 19. martā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Faringāls līdzskanis

**Faringāli [[Līdzskanis|līdzskaņi]]** tiek artikulēti ar mēles sakni pret rīkles galu. Sekundāro artikulāciju, kad primārās artikulācijas laikā tiek sasprindzināts rīkles gals, sauc par faringalizāciju.

## Piemēri

Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā iekļautie faringālie līdzskaņi ir:

* Faringālie slēdzeņi tiek uzskatīti par neiespējamiem, bet ja rodas vajadzība tos norādīt, dažkārt tiek lietots mazais kapitālraksta [Q].
* Kaut arī  tradicionāli tiek pozicionēts IPA tabulās pie berzeņiem, tas parasti ir spraudzenis. Pats IPA simbols ir pārprotams, kā arī nevienā valodā nav atsevišķu berzeņa un spraudzeņa šajā artikulācijas vietā. Dažkārt, lai uzsvērtu, ka tas ir spraudzenis, tiek lietota nolaistas skaņas diakritiskā zīme: .

## Izplatība
Faringālie līdzskaņi pamatā ir izplatīti divos pasaules reģionos: Ziemeļāfrika - Tuvie Austrumi - Kaukāzs (semītu, berberu, kušītu, čerkesu un dagestāņu valodas) un Britu Kolumbija Kanādā (vakašu un sališu valodas). Ir daži atsevišķi gadījumi citviet, tādi kā Nilo-Sahāras Tamas valoda un ņencu valoda Krievijas ziemeļos. Somu valodā vājš faringāls berzenis izrunājas /h/ pozīcijā pēc patskaņa /a/, bet tā kā tā ir vairāk alofonija, tad šī skaņa tiek transkribēta ar /h/.

Jāpiezīmē, ka vairākos gadījumos par faringāliem atzīti līdzskaņi tiek pārkvalificēti par epiglotāliem. Tā bija gadījumos, piemēram, ar dahalo un ziemeļu haidas valodām un iespējams arī daudzos citos gadījumos. Tas iespējams ir tāpēc, ka *epiglotālā* tikai nesen tika izdalīta kā atsevišķa artikulācijas vieta, nevis kā *faringālās* variants. Vienīgā valoda, kurā ir zināmi kontrastējoši faringāli un epiglotāli līdzskaņi ir agulu valoda Dagestānā.

Pēdējā laikā ir ziņots par jaunu, epiglotāli faringālu artikulācijas vietu.

## Atsauces

## Skatīt arī

* Artikulācijas vieta
2008. gada Dakaras rallijs

**2008. gada Dakaras rallijs** bija ieplānots kā 30. Dakaras rallijs. Ja tas nebūtu atcelts, tas sāktos Lisabonā, , dotos cauri Eiropai un Āfrikai, un beigtos , Dakarā, Senegālā. Startam bija pieteikti 245 motocikli, 20 kvadricikli, 205 automašīnas un 100 kravas automašīnas. Kopā 570 ekipāžas no 50 dažādām valstīm piedalītos rallijreidā, par 60 ekipāžām vairāk nekā 2007. gadā. Sakarā ar drošības draudiem no teroristiskām organizācijām un franču ģimenes bojāeju 2007. gada decembrī, Mauritānijā, rallijs tika atcelts. Par to tika paziņots preses konferencē dienu pirms rallija sākuma, plkst. 14:00 pēc Latvijas laika.

## Ceļš
Sacīkste sākums bija paredzēts Lisabonā (Portugāle), bija plānots, ka braucēji dosies cauri Spānijai, Marokai, Rietumsahārai, Mauritānijai, un visbeidzot, Senegālai. Kopējais maršruta garums būtu 9273 kilometri, no kuriem 4309 būtu ātrumposmi. 13. janvārī bija ieplānota atpūtas diena.

### Ātrumposmi

## Atsauces
Kīfa

**Kīfa** () ir pilsēta Mauritānijā, Asābas vilājas administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas valsts dienvidos Asābas kalnu masīva austrumu pakājē. Tā ir slavena ar antīkajām Kīfas krellēm. 

## Sports
Pilsētā bieži norisinājās kāds no ikgadējā Dakaras rallija ātrumposmiem.

## Ārējās saites
Tidžikdža

**Tidžikdža** () ir pilsēta Mauritānijā, Tagantas vilāja administratīvais centrs. Tilsēta atrodas uz Taganta plato 600 km no valsts galvaspilsētas Nuakšotas. Dibināta 1680. gadā.

Pilsēta ir atpazīstama pēc palmām un tās vernakulārās arhitektūras. Pilsētā ir arī lidosta.

## Sportas
Tajā bieži norisinās kāds no ikgadējā Dakaras rallija ātrumposmiem.

## Ārējās saites
Portimauna

**Portimauna** (, ) ir kūrortpilsēta Faru reģionā, Portugāles dienvidu krastā (Algarvē). Tās kādreizējais nosaukums ir **Vilanova di Portimauna** (*Vila Nova de Portimão* ). 1924. gadā tā ieguva pilsētas tiesības ar Portimaunas nosaukumu. Pilsētā dzīvo ap 45 000 iedzīvotāju, kopā ar piepilsētu 52 000 (2006. gada dati).

## Ārējās saites

* Portimaunas oficiālā mājas lapa
* Portimao.com: daudz informācijas četrās valodās
Epiglotāli faringāls līdzskanis

**Epiglotāli faringāli līdzskaņi** ir līdzskaņu tips, kurus artikulē ar uzbalseni (uzgāmuru) pret rīkles gala pakaļējo sienu. Tas kontrastē ar faringālajiem līdzskaņiem, kur ar rīkles gala pakaļējo sienu kontaktē mēles sakne un epiglotālajiem līdzskaņiem, kur uzbalsenis kontaktē ar balsenes krokām.

Epiglotāli faringālie līdzskaņi ir apzināti vienā valodā — ami valodā Taivānā. Šajā valodā ir aspirēti slēdzeņi un berzeņi, kas kalpo kā epiglotālo līdzskaņu alofoni galotnēs.
Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā nav speciālu simbolu vai diakritisko zīmju šādas artikulācijas apzīmēšanai un pirmatklājēji lieto *[[ad hoc]]* transkripcijas  un .

Šādi līdzskaņi, iespējams, novēroti cezu valodā Dagestānā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ziņojums par artukulāciju ar fotoattēliem (pdf) 
* Videoklipi 

## Skatīt arī

* Artikulācijas vieta
Valstu uzskaitījums pēc iedzīvotāju vidējā dzīves ilguma

thumb|400px|right|Pasaules karte, kurā iekrāsotas valstis atkarībā no vidējā dzīves ilguma (gados)

**Valstu uzskaitījums pēc vidējā dzīves ilguma** ir saraksts, kurā ir uzskaitītas valstis ar to iedzīvotāju vidējo dzīves ilgumu. Uzskaitījumā ir iekļauts gan vīriešu, gan sieviešu vidējais dzīves ilgums. Šajā uzskaitījumā ir iekļautas arī dažas teritorijas, kuras oficiāli nav atzītas par suverinārām valstīm. Uzskaitījums ir veikts pēc 2006. gadā Apvienoto Nāciju pasaules iedzīvotāju perspektīvu ziņojuma no 2005.-2010. gadam. Šajā uzskaitījumā ir iekļautas tikai tās valstis, kurās ir vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju.

## Atsauces
Dzīves ilgums

thumb|400px|right|Pasaules karte, kurā iekrāsotas valstis atkarībā no vidējā dzīves ilguma (gados)

**Dzīves ilgums** ir statistisks lielums, kurš atbilst gadu skaitam, ko cilvēks ir dzīvojis kopš piedzimšanas līdz miršanas brīdim. Pēc Pasaules Bankas 2020. gada datiem vidējais dzīves ilgums Latvijā ir 75,4 gadi (70,9 vīriešiem un 80,1 sievietēm).

## Skatīt arī
* Valstu uzskaitījums pēc vidējā dzīves ilguma

## Atsauces
Rāšīdīja

**Rāšīdija** (berberu: *Imteghren*; ), agrāk Ksar es Sūka (*Ksar Essouk*), ir mazpilsēta austrumu Marokā. Kopš 1956. gada Rāšīdija ir arī Meknes-Tafilaleta reģiona province. 

Province atrodas nedaudz uz dienvidiem no Marokas centra, to ierobežo Figvigas, Beni Melalas, Azilalas, Kenifras un Varzazates provinces, kā arī Marokas-Alžīrijas robeža. 

Rāšīdijā salīdzinoši ir izplatīta berberu valoda, kura atspoguļojas arī vietu, upju un kalnu toponīmos. Rāšīdija ir pazīstama ar savu dabas daudzveidību, kultūru (piemēram, Imilčila festivālu) un tās iedzīvotāju viesmīlību. 

## Ārējās saites
* Rāšīdījas portāls
* Lexicorient portāls
Gelmīma

thumb|right|250px|Ceļš Gelmīmā
**Gelmīma** () ir pilsēta dienvidu Marokā, bieži saukta par *tuksneša vārtiem*. Iedzīvotāju skaits 95 749 (pēc 2004. gada datiem). Tā ir Gelmīmas-Asmāras reģiona galvaspilsēta, kas iekļauj dienvidu Maroku un Rietumsahāras ziemeļu daļu. Tajā atrodas kamieļu tirgus. Kad hipiji *atklāja* krāsainas afrikāņu rotaslietas 1960. gados, tās kļuva slavenas kā "Gelmīmas krelles", lai arī tās ražoja Eiropā, galvenokārt Venēcijā.

## Ārējās saites
* Lexicorient portāls
Demo ieraksts

**Demo ieraksts** (no ) mūzikas nozarē ir kādas dziesmas vai albuma ieraksts demonstrācijas mērķiem.
Valodu uzskaitījumi

**[[valoda|Valodu]] uzskaitījumi**:
* valodu uzskaitījums pēc nosaukuma
* valodu uzskaitījums pēc pratēju skaita
* valodu uzskaitījums pēc rakstības

## Skatīt arī
* ISO 639-1 kodu saraksts
Atāra

**Atāra** () ir pilsēta ziemeļrietumu Mauritānijā, Adrāras vilājas administratīvais centrs un galvenā apdzīvotā vieta uz Adrāra plato. Pilsētā ir lidosta, muzejs un 1674. gadā būvēta vēsturiska mošeja.

## Tūrisms
Pilsēta pazīstama kā pieejas punkts senajām mauru pilsētām Vadānai un Šingeti. Tā ir arī svarīga pietura Dakaras rallijā.

## Ūdensapgāde
Lai arī pilsēta atrodas Sahāras tuksnesī, nesen pilsētas tuvumā tika atklātas ievērojamas ūdens rezerves. Krievu zinātnieki pēc Mauritānijas valdības pasūtījuma veicot ģeogrāfiskus mērījumus, atklāja pazemes upi. Šis ūdens avots tiks izmantots pilsētas 50 000 iedzīvotāju vajadzībām. .

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūdolfs Karnaps

**Rūdolfs Karnaps** (;  — ) bija vācu/ASV filozofs. Līdz 1935. gadam darbojās Eiropā, vēlāk ASV. Viens no Vīnes pulciņa redzamākajiem pārstāvjiem, loģiskā pozitīvisma pārstāvis.

Dzimis Ronsdorfā, kas mūsdienās ir Vupertāles daļa. No 1910. līdz 1914. gadam studēja fiziku Jēnas Universitātē, kur apmeklēja Gotloba Frēges lekcijas matemātiskajā loģikā. Pirmā pasaules kara laikā trīs gadus dienēja vācu armijā. Pēc kara studēja fiziku Berlīnes Universitātē, kad par pasniedzēju šeit strādāja Alberts Einšteins. Vēlāk studēja Freiburgas Universitātē.

1921. gadā Karnaps uzrakstīja vēstuli Bērtrandam Raselam, kurš atsūtīja lielus sava darba *[[Principia Mathematica]]* fragmentus. 1924. un 1925. gadā viņš apmeklēja Edmunda Huserla seminārus.

1923. gadā Karnaps iepazinās ar Hansu Reihenbahu, kurš savukārt iepazīstināja ar Vīnes Universitātes profesoru Moricu Šliku — Vīnes pulciņa dibinātāju. 1926. gadā Karnaps piekrita Šlika uzaicinājumam strādāt Vīnes Universitātē. No 1931. gadā pasniedza Vācu Universitātē Prāgā.

1935. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV (1941. gadā kļuva par ASV pilsoni). No 1935. līdz 1952. gadam — filozofijas pasniedzējs Čikāgas Universitātē, vēlāk pasniedza Kalifornijas Universitātē, Losandželosā.

## Bibliogrāfija

* *Physikalische Begriffsbildung* (1926)
* *Scheinprobleme in der Philosophie* (1928)
* *[[Der Logische Aufbau der Welt]]* (1928)
* *Abriss der Logistik, mit besonderer Berücksichtigung der Relationstheorie und ihrer Anwendungen* (1929)
* *[[Logische Syntax der Sprache]]* (1934)
* *Introduction to Semantics* (1942)
* *Formalization of Logic* (1943)
* *Logical Foundations of Probability* (1950)
* *The Continuum of Inductive Methods* (1952)
* *Introduction to Symbolic Logic with Applications* (1958)
* *Philosophical Foundations of Physics* (1966)
* *Studies in inductive logic and probability, Vol. 1* (1971)
* *Studies in inductive logic and probability, Vol. 2* (1980)

## Ārējās saites

 
* R.Karnapa lapa (angliski)
* R.Karnapa filozofija (angliski)
* Par R.Karnapu (angliski)
Elena Makartūra

**Elena Patrīcija Makartūra** (, dzimusi ) ir angļu burātāja no Votstendvelas, Dārbišīras grāfistes. Plašākai sabiedrībai viņa ir pazīstama, kā labākā garo distanču burātāja, kura 2005. gada 7. februārī uzstādīja rekordu pasaules apbraukšanas ātrumā. Pēc šī brauciena Elenai Makartūrai tika piešķirts Dāmas tituls, kas, salīdzinot ar vīriešu tituliem Anglijā, ir līdzvērtīgs Bruņinieku titulam. Tādēļ nereti viņu dēvē arī par **Dāmu Elenu Patrīciju Makartūru**.

## Rekordi
Elenai Makartūrai pieder rekords pasaules apkuģošanas ātrumā. Viņa apkārt zemeslodei apkuģoja 71 dienā, 14 stundās, 18 minūtēs un 33 sekundēs. Iepriekšējais rekords piederēja francūzim Fransisam Žojonam, kurš šo ceļojumu veica gandrīz 73 dienās.

Viņas rekordbrauciens sākās no Biskajas līča Francijas ziemeļu piekrastē 2004. gada 28. novembrī, un tās maršruts šķērsoja visus meridiānus. Lielākā māksla bija kuģot, cik vien iespējams tuvu Dienvidpolam, nesaduroties ar aisbergiem.

Šo ceļojumu Elena Makartūra veica 24 metrus garā trimarānā *B&Q/Castorama*, kurš bija būvēts speciāli kuģošanai sevišķi bargos laikapstākļos.

Šī jahta bija pielāgota braucienam vienatnē, kas nozīmē, ka Elena Makartūra ne reizi nedrīkstēja iemigt ilgāk par 20-30 minūtēm. Kā viņa pati atzīst, tad šis brauciens ir bijis viņai grūtākais, kāds viens ir bijis. Brauciena beigās ceļotāja nonāca pilnīgā spēku izsīkumā, kā arī viņa brauciena laikā bija guvusi nopietnas traumas, rāpjoties mastā, un applaucējusies ar verdoša ūdens tvaikiem. Turklāt pāris reižu viņas vadītais kuģis gandrīz uzskrēja virsū vaļiem.

2005. gads|2005]]. gada 7. februārī viņa atgriezās Biskajas līcī, kur viņa sāka savu braucienu, uzstādot jaunu rekordu pasaules apkuģošanas ātrumā. Nākamajā dienā, 8. februārī viņa atgriezās Anglijā, kur viņu sagaidīja kā nacionālo varoni.

## Interesanti fakti
* Elenas Makartūras vārdā ir nosaukts asteroīds 20043 Elenmakartūra.
* Viņa prot franču valodu.

## Ārējās saites

*  Elenas Makartūras mājaslapa
*  Dāmas Elenas Makartūras uzticības mājaslapa 
*  Biogrāfija BBC mājaslapā
*  BBC News raksts: Makartūra ieburā rekordu grāmatā ''(MacArthur sails into record books)''
*  Sunday Times raksts
Rasels

**Rasels** () ir angļu uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

* Bērtrands Rasels (*Bertrand Russell*) — britu filozofs, vēsturnieks, matemātiķis, pacifists (1872—1970);
* Bills Rasels (*Bill Russell*) — ASV basketbolists (1934—2022);
* Deivids Rasels (*David Russell*) — ASV kinorežisors, producents un scenārists (dzimis 1958);
* Džordžs Rasels (*George Russell*) — Lielbritānijas autosportists (dzimis 1998);
* D'Endželo Rasels (*D'Angelo Russell*) — ASV basketbolists (dzimis 1996);
* Džons Rasels, Pirmais grāfs Rasels (*John Russell, 1st Earl Russell*) — britu politiķis (1792—1878);
* Henrijs Noriss Rasels (*Henry Norris Russell*) — amerikāņu astrofiziķis (1877—1957);
* Kens Rasels (*Ken Russell*) — angļu kinorežisors (1927—2011);
* Kriss Rasels (*Kris Russell*) — Kanādas hokejists (1987);
* Kurts Rasels (*Kurt Russell*) — ASV aktieris (1951);
* Patriks Rasels (*Patrick Russell*) — Dānijas hokejists (1993);
* Rastijs Rasels (*Rusty Russell*)  — Austrālijas programmētājs (1973).

## Skatīt arī
* Rasela
Russell

***Russell*** ir angļu uzvārds, kas var atbilst:

* Rasela — sieviešu dzimtes uzvārds;
* Rasels — vīriešu dzimtes uzvārds.
Makartūra

**Makartūra** var būt:
* Elena Makartūra (*Ellen Patricia MacArthur*), angļu burātāja (dzimusi 1976.)
* Ketrina Megana Makartūra (*Katherine Megan McArthur*), ASV kosmonaute, okeanogrāfe (dzimusi 1971.)

## Skatīt arī
* Makartūrs
MediaWiki

***MediaWiki*** ir vikivietnes programmatūra, ko izmanto arī Vikipēdija un Vikidati. Tā sarakstīta PHP programmēšanas valodā un kā DBVS var tikt izmantota *[[MySQL]]* vai *[[PostgreSQL]]*, kā arī daļēji *[[Oracle datu bāze|Oracle DB]]* un *[[SQLite]]*. Atzīmējama ir šīs programmatūras popularitāte arī daudzās citās kompānijās, lai veidotu iekšējas vikivietnes savām vajadzībām.

*MediaWiki* sākotnēji izstrādāja Magnuss Manske un uzlaboja Lī Denjels Krokers. Turpmāko attīstību kopš tā laika koordinē *[[Wikimedia Foundation]]*. Programmatūra tika izstrādāta lietošanai Vikipēdijā 2002. gadā, un 2003. gadā tai tika piešķirts nosaukums *MediaWiki*.

*MediaWiki* saskarne ir daļēji vai pilnībā pieejama vairāk nekā 300 valodās. Programmatūrai ir vairāk nekā 1 000 konfigurācijas iestatījumu un vairāk nekā 1 800 paplašinājumu, kas pieejami dažādu funkciju pievienošanai vai mainīšanai.

Neskaitot *Wikimedia* mājaslapas, *MediaWiki* programmatūra ir izmantota kā zināšanu pārvaldības un satura pārvaldības sistēma daudzos tūkstošos tīmekļa vietņu, publiskās un privātās, tostarp *[[Fandoms|Fandom]]* un *[[wikiHow]]* tīmekļa vietnēs, kā arī lielās iekšējās instalācijās, piemēram, ASV iekšējās sistēmās, kā *[[Intellipedia]]* un *[[Diplopedia]]*.

thumb|''MediaWiki'' logo līdz 2021. gada aprīlim

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''MediaWiki'' oficiālā tīmekļa vietne
Laukveida bombardēšana

[thumb|250px| [1945. gadā 97% no Veselas pilsētas tika sabombardēti, pirms pilsētu ieņēma sabiedrotie.]]
**Laukveida bombardēšana** (arī “blīvā” vai “paklājveida” bombardēšana) ir aviācijas uzlidojumā pilsētai vai apdzīvotai vietai izmantota bombardēšanas taktika, kurā netiek izdalīti atsevišķi militāri objekti, bet mērķis ir visa apdzīvota vieta kā tāda: blīva, vienlaidus bombardēšana.

## Juridiskais vērtējums

*Laukveida bombardēšana* par noziedzīgu atzīta 1977. gada *Ženēvas konvenciju 1. Papildprotokolā* - aizliedzot bombardēt pilsētas, ciemus u.c. apdzīvotas vietas, kurās atrodas liels daudzums civiliedzīvotāju. Uzbrukums, kurā kā viens kopīgs mērķis izvēlēts vairāki savrupi un nesaistīti militāri objekti apdzīvotā vietā, tiek uzskatīts par nemērķtiecīgu un noziedzīgu. Šāda uzbrukuma īstenošana, apzinoties, ka tā rezultātā būs pārlieku lieli civilo objektu un civiliedzīvotāju upuri, tiek traktēts kā *nopietns pārkāpums* (grave breach). 

Savukārt tikai militāru objektu (piemēram, armijas pozīciju vai karabāzes) kopuma laukveida bombardēšana ir likumīga.

## Vēsture

Daudzos uzlidojumos 2. Pasaules kara laikā bombardēja nevis atsevišķus militārus objektus pilsētu robežās, bet gan pašas pilsētas. Šādus gadījumus mēdza attaisnot gan ar tiesiskiem, gan militāriem argumentiem, tai skaitā ar nepieciešamību iznīcināt pretinieka rūpniecību, demoralizēt iedzīvotājus, piespiežot tos pārstāt atbalstīt savu valdību, vai vienkārši kā pretinieka “sodīšanu” par kādu tā nodarījumu. Roterdama, Drēzdene, Hirosima — zināmākie no piemēriem. Nirnbergas procesā laukveida bombardēšanas likumība netika apspriesta. Kaut gan laukveida bombardēšana bija klajā pretrunā ar 1949. gada *4. Ženēvas Konvencijas* prasībām par civiliedzīvotāju aizsardzību, tā turpinājās arī t.s. aukstā kara laikā. Par spilgtākajiem šādas bombardēšanas piemēriem daudzi starptautisko tiesību speciālisti uzskata 1972. gadā ASV kara aviācijas īstenotos t.s. “Ziemassvētku uzlidojumus” Ziemeļvjetnamas pilsētām Hanojai un Haifonai, ko šobrīd atzīst par kara noziegumu. Arī 1991. gadā bumbvedēji B-52 savos uzlidojumos izmantojuši t.s. laukveida bombardēšanas taktiku. Taču, tā kā uzbrukuma mērķis bijis tikai un vienīgi Irākas republikas gvardes pozīcijas un līdzekļi, ASV aviācijas rīcība šajā gadījumā tiek uzskatīta par likumīgu.

Pēdējo gadu konflikti liecina, ka karojošās puses, pat ja nav pievienojušās *1. Papildprotokolam*, respektē *laukveida bombardēšanas* aizliegumu. Piemēram, sabiedroto alianse Līča kara laikā informēja, ka dodot triecienus objektiem Irākā, tas darīts, ievērojot *1. Papildprotokola* normas.

## Bibliogrāfija
* Crimes of war. What the public should know. Edited by Roy Gutman and David Rieff, legal Editor Kenneth Anderson. W.W. Norton & company, NewYork-London, 1999.
Kara akts

Līdz 1945. gadam tradicionāli kā **kara aktu** saprata jebkuru vienas valsts rīcību, kuras rezultātā faktiski pārtrauca darboties civilā jurisdikcija un stājās spēkā kara likumi. To vienmēr noteica tā valsts, pret kuru bija vērsts šis akts. 

Parasti pirms šī lēmuma bija šīs valsts paziņojums, ka kādu konkrētu otras valsts rīcību uzskatīs par kara aktu un, ja tā notiks, sekas būs karadarbība. Šo terminu lietoja gan karojošās, gan neitrālās valstis. Karojošās valstis kā kara aktu interpretēja jebkuru darbību, kas kādā ziņā palīdz to pretiniekiem, savukārt neitrālās valstis — jebkuru darbību, kas apdraud to neitralitāti.

## Juridiskais statuss

1945. gadā ANO Statūti aizliedza dalībvalstīm pielietot spēku pirmajām, tādējādi pārtraucot līdzšinējo karu pieteikšanas praksi. “Visi ANO dalībnieki starptautiskajās attiecībās atturas no spēka draudiem vai to izmantošanas kā pret jebkuras citas valsts teritoriālo neaizskaramību vai politisko neatkarību, tā arī jebkurā citā veidā, kas nav savienojams ar Apvienoto Nāciju mērķiem,” teikts Statūtu 2. nodaļā. Pēdējo reizi 1945. gadā karu pieteica PSRS Japānai. Mūsdienās šai rīcībai paraugu sniedz Lielbritānija, kas gan 1956. gada Suecas krīzes laikā, gan 1982. gada Folklendu krīzes laikā kategoriski noliedza, ka karo ar Ēģipti vai Argentīnu. Taču, neraugoties uz to, savā rīcībā Lielbritānija vadījās no bruņota konflikta laika likumiem.

Šobrīd juridiskais jēdziens “kara akts” iekļāvies daudz izplūdušākā jēdzienā "agresija", ko retoriski izmanto valstis, kuras uzskata, ka tās kāds apdraud, tomēr pats termins “kara akts” vēl joprojām tiek izmantots. Piemēram, Ķīnas Tautas Republika 1997. gadā postulēja, ka jebkurš Ķīnas republikas (Taivanas) mēģinājums deklarēt sevi kā neatkarīgu valsti tiks uzskatīts par kara aktu. Savukārt 1998. gada augustā ASV valsts sekretāre Madlena Olbraita paziņoja, ka Osama Bin Ladens, ko uzskatīja par divu uzbrukumu iespējamo ideologu un organizētāju ASV vēstniecībām Āfrikā, kur izmantoja ar sprāgstvielām pildītus automobiļus, esot “pieteicis Savienotajām Valstīm karu un pirmais devis triecienu”. 

Bez tam terminu “kara akts” izmanto daudzu valstu iekšējā jurisdikcijā, specifiskos kontekstos (piemēram, sakarā ar zaudējumu atlīdzināšanu) saistībā ar spēka pielietošanu jebkurā bruņotā konfliktā.
Militārie formējumi

**Militārie un paramilitārie formējumi** ir legālas militarizētas vienības, kuras neietilpst regulārās armijas sastāvā.

## Statuss

Apzīmējums "militārs" vai “militarizēts” nav juridisks termins, un to var vienādi attiecināt gan uz tautas zemessardzes vienībām, gan brīvprātīgo grupām, gan policijas vienībām, kuras piedalās bruņotā konfliktā. Starptautiskajās tiesībās militarizētus formējumus atzīst par kaujas vienībām. Tas nozīmē, ka šādai vienībai ir komandieris, kurš atbild par padoto rīcību, kaujiniekiem ir atšķirības zīmes, tie atklāti nēsā ieroci, ievēro kara likumus un paražas.

Ja militarizēta formējuma kaujinieki, ņemot līdzdalību starptautiskā bruņotā konfliktā, nonāk gūstā, uz tiem, tāpat kā uz visiem legāliem kombatantiem, attiecas Ženēvas Konvenciju noteikumi par karagūstekņiem: sagūstītājiem jāsargā tos no kara briesmām, jānodrošina nepieciešamo pārtiku un medicīnisko palīdzību, jāļauj kontaktēties ar ārpasauli, izmantojot Starptautiskā Sarkanā Krusta komitejas (SSKK) starpniecību. Tāpat kā citus konflikta dalībniekus, tos nevar tiesāt tikai par līdzdalību karadarbībā, taču tos kā karagūstekņus var līdz konflikta beigām internēt un, tāpat kā citus kombatantus, saukt pie atbildības par to pastrādātajiem kara noziegumiem.

Kaut arī militarizēto formējumu funkcijas nav nelikumīgas, bieži vien valdības, atbalstot to veidošanos, par labāku uzskata kontrolēt situāciju neoficiāli, paliekot ēnā. Bieži vien militarizētie formējumi kalpo kā aizsegs valdībām, kuras apzināti vēlas pārkāpt starptautiskās tiesības, un ļauj tām izvairīties no tiešas atbildības par kara noziegumiem vai noziegumiem pret cilvēci. Citos gadījumos šos formējumus organizē, balstoties uz vispārējo jurisdikciju, un tie savā darbībā pakļaujas regulārās armijas vadībai.

## Piemēri

Klasisks piemērs ir bijušajā Dienvidslāvijā, kur tieši uz visu konfliktējošo pušu militāro un paramilitāro formējumu rēķina ir lielākā daļa kara noziegumu: neapbruņotu cilvēku nogalināšana, izvarošanas, marodierisms un terors, lai izdzītu no izsenis etniski jauktās teritorijas citas nacionālās grupas. Būdamas legālas, šīs vienības, ir atbildīgas par visiem to kaujinieku veiktajiem kara noziegumiem, noziegumiem pret cilvēci un genocīdu.

## Bibliogrāfija

* Crimes of war. What the public should know. Edited by Roy Gutman and David Rieff, legal Editor Kenneth Anderson. W.W. Norton&company, New York-London, 1999.
Marodierisms

[thumb|250px|Krievu kareivji izlaupam poļu muižu [Janvāra sacelšanās laikā]]
**Marodierisms** (no  — 'laupīt') ir bruņoto spēku vai paramilitāro vienību īstenota laupīšana to kontrolē esošajā teritorijā. Tāpat marodierisms ir kaujas laukā kritušo un ievainoto karavīru mantu piesavināšanās neatkarīgi no darbības veicēja statusa; plašākā nozīmē ar to neprecīzi apzīmē arī zādzības nelaimes gadījumos.

## Juridiskais statuss
1907. gada Hāgas konvencijā noteikts, ka “aizliegts izlaupīt pilsētas un apdzīvotas vietas, pat ja tās ieņemtas ar kauju”. 1929. gada Ženēvas Konvencijā teikts vēl lakoniskāk: “Laupīšana ir aizliegta”. Pārtikas produktu un medikamentu rekvizēšana ļauta tikai konkrētajā teritorijā esošajām karaspēka daļām nepieciešamajā apjomā, “ņemot vērā vietējo iedzīvotāju vajadzības”. Bez tam Konvencija pieprasa kompensēt rekvizējamās mantas reālo vērtību un nosaka virkni ierobežojumu medikamentu un medicīnas tehnikas rekvizēšanai.

## Vēsture
Līdz šo Konvenciju pieņemšanai marodierisms ieņemtajās pilsētās bija vispārpieņemts, jo tas daļēji kompensēja ieņemšanas kauju gaitā radušos uzvarētāju armijas materiālos zaudējumus. Bez tam armijām bija nepieciešama pastāvīga pārtikas krājumu papildināšana, tā kā realitātē ļoti grūti bija pateikt, kur beidzās rekvizēšana armijas vajadzībām un sākās marodierisms iekarotajā teritorijā. Jaunie pārtikas uzglabāšanas veidi, tai skaitā 19. gadsimtā izgudrotā konservēšana, ļāva uz ilgu laiku apgādāt armijas ar pārtiku, tā kā beidzot radās iespēja runāt par marodierisma un rekvizīciju ierobežošanu.

## Skaidrojums
Rekvizīcija ir okupācijas armijai nepieciešamo resursu atņemšanu iedzīvotājiem, kuru kara likumi neaizliedz. Rekvizīciju jāveic pēc augstākā komandiera pavēles karaspēka daļas dislokācijas vietā; tai jābūt proporcionāli samērojamai ar konkrētajā apvidū pieejamo resursu daudzumu, jāņem vērā iedzīvotāju vajadzības un, visubeidzot, tā nedrīkst radīt apstākļus, kuros vietējiem iedzīvotājiem nāktos ņemt līdzdalību karadarbībā pret savu valsti. Par rekvizētajiem resursiem “pēc iespējas uzreiz jānorēķinās, samaksājot naudu, bet ja tas nav iespējams, iedzīvotājiem jāizsniedz atbilstošas kvītis”. Savukārt pretējās puses bruņoto spēku īpašums, “atbilstoši kara likumiem un paražām,” ir likumīgas kara trofejas.

Starptautiska militāra konflikta laikā jebkura īpašuma konfiscēšana neievērojot pieņemtās formalitātes, tiek uzskatīta par laupīšanu; nestarptautiska militāra konflikta procesā lai noteiktu, vai ir bijis marodierisms, vispirms jānoskaidro, vai nolaupītais ir privātīpašums vai valsts īpašums. Konfliktējošā puse, kura pretendē uz administratīvo varu savā kontrolē esošajā teritorijā, drīkst pretendēt uz tur esošo valsts īpašumu.

## Bibliogrāfija
* Crimes of war. What the public should know. — Edited by Roy Gutman and David Rieff, legal Editor Kenneth Anderson. W.W. Norton & company, NewYork-London, 1999.

## Ārējās saites

* Hāgas 1907. g. konvencija par sauszemes kara likumiem un paražām: krieviski un angliski
Van Halen

***Van Halen*** ir amerikāņu smagā roka grupa, kas izveidota 1972. gadā Pasadīnā, Kalifornijā. Grupai bija lieli panākumi sākot no 1978. gada, kad tika izdots grupas debijas albums *[[Van Halen (albums)|Van Halen]]* līdz pat 1990. gadu beigām, kad grupai radās vairākas problēmas. *Van Halen* albumi visā pasaulē ir pārdoti vairāk nekā 80 miljonos eksemplāru, no tiem 56 miljoni ASV. 2007. gadā grupa tika iekļauta Rokenrola slavas zālē. Pazīstamākās grupas dziesmas ir "Jump", "Why Can't This Be Love", "When It's Love", "(Oh) Pretty Woman", grupas pirmais singls "You Really Got Me", kas ir britu grupas "The Kinks" dziesmas kaverversija, kā arī instrumentālais skaņdarbs "Eruption", kuram pēc kritiķu atzinumiem ir viena no visu laiku labākajām ģitāras solo partijām.

*Van Halen* sastāvs laika gaitā ir vairākkārt mainījies, taču vislielākos panākumus grupa ir sasniegusi, kad tās sastāvā ir bijuši abi grupas dibinātāji Nīderlandē dzimušie brāļi soloģitārists Edijs van Halens un bundzenieks Alekss van Haleni, solists Deivids Lī Rots un basģitārists Maikls Entonijs. Kopš 1990. gadu beigām grupa ir piedzīvojusi vairākas īslaicīgas apvienošanās. Kopš 2006. gada grupas sastāvā ir abi brāļi van Haleni, Rots un Edija dēls Volfgangs van Halens. Šajā sastāvā arī tiek gatavots jauns studijas albums.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* "Van Halen" (1978)
* "Van Halen II" (1979)
* "Women and Children First" (1980)
* "Fair Warning" (1981)
* "Diver Down" (1982)
* "1984" (1984)
* "5150" (1986)
* "OU812" (1988)
* "For Unlawful Carnal Knowledge" (1991)
* "Balance" (1995)
* "Van Halen III (1998)
* "A Different Kind of Truth (2012)

## Izlases
* "Best of Volume I" (1996)
* "The Best of Both Worlds" (2004)

## Grupas sastāvs

### Pašreizējie dalībnieki (kopš 2006. gada)
* Edijs van Halens — ģitāra, akustiskā ģitāra, taustiņinstrumenti, fona vokāls (1972—pašlaik)
* Deivids Lī Rots — vokāls, akustiskā ģitāra (1974—1985, 1996, 2000, 2001, 2006—pašlaik)
* Volfgangs van Halens — basģitāra, fona vokāls (2006—pašlaik)
* Alekss van Halens — bungas, perkusijas, fona vokāls (1972—pašlaik)

### Bijušie dalībnieki
* Marks Stouns — basģitāra (1972—1974)
* Maikls Entonijs — basģitāra, fona vokāls, taustiņinstrumenti (1974—2002, 2003—2005)
* Semijs Hagars — vokāls, ģitāra, akustiskā ģitāra (1985—1996, 2003—2005)
* Mičs Melojs — vokāls (1996)
* Gerijs Čerone — vokāls (1996—1999)

## Ārējās saites

* Van-Halen.com — grupas oficiālā mājaslapa

## Atsauces
Selekcija

**Selekcija** (no  — 'izlase') jeb **mākslīgā izlase** ir augu un dzīvnieku sugu mērķtiecīga pārveidošana un šķirņu veidošana. Selekcijas mērķis ir veicināt cilvēkam noderīgu iedzimstošu īpašību attīstību, piemēram, palielinot kultūraugu ražību vai radot dekoratīvas īpašības (krāšņumaugiem, suņu un kaķu šķirnēm utt.).

Augu un dzīvnieku selekcijā tiek izmantotas vairākas metodes: attālā hibridizācija, radnieciskā krustošana jeb inbrīdings, neradnieciskā krustošana jeb autbrīdings, poliploīdija, mākslīgā izlase un citas.

## Augu selekcijas stacijas, saimniecības un audzētavas Latvijā
Latvijā lauka kultūraugu zinātniskā selekcija ir saistīta ar Priekuļu selekcijas staciju, kas dibināta 1913. gadā. Savā līdzšinējā darbības laikā stacija 34 dažādiem laukaugiem izveidojusi 82 šķirnes, tai skaitā:
* 7 labību sugām — 19 šķirnes,
* kartupeļiem — 28 šķirnes,
* 14 āboliņu un stiebrzāļu sugām — 16 šķirnes.

Valsts Stendes selekcijas stacija dibināta 1922. gadā.

LLU Mācību un pētniecības saimniecība "Vecauce" dibināta 1922. gadā.

Citu Latvijas selekcijas centru vidū minami:
* LLU Skrīveru zinātnes centrs;
* LLU zinātnes centrs "Sigra";
* Latvijas valsts mežzinātnes institūts "Silava";
* Nacionālais botāniskais dārzs, Selekcijas nodaļa;
* LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava "Babīte";
* LU Botāniskais dārzs (1922) https://web.archive.org/web/20081210083927/http://www.botanika.lv/;
* Latgales Lauksaimniecības zinātnes centrs https://web.archive.org/web/20070802024003/http://org.daba.lv/LLZC/ Viļāni;
* Latvijas Valsts augļkopības institūts https://web.archive.org/web/20120112040920/http://www.lvai.lv/ Dobele;
* A/S Pūres dārzkopības izmēģinājumu stacija.

## Skatīt arī
* Augu selekcijas metodes

## Ārējās saites
* Pazīstamā selekcionāra Aldoņa Vēriņa profils saitā inventions.lza.lv
* DAUDZGADĪGO ZĀLAUGU SELEKCIJAS VĒSTURE SKRĪVERU ZINĀTNES CENTRĀ
* LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava "Babīte"
* Valsts Stendes Graudaugu selekcijas institūts
* UPEŅU UN JĀŅOGU (RIBES L.) ĢENĒTISKO RESURSU IZPĒTE LATVIJĀ(MS Word doc versija)
* Augļu koku un ogulāju selekcija 

## Atsauces
Aukštaitija

**Aukštaitija** ir lielākais no 5 Lietuvas kultūrvēsturiskajiem novadiem, ko viduslaikos apdzīvojuši ne tikai aukstaiši, bet arī sēļi un zemgaļi.

## Vēsture
Aukštaitija ir vēsturiskās Lietuvas pamatdaļa, tās teritorijā atradās Lietuvas dižkunigaitijas pirmā galvaspilsēta Kernave.

Pirmo reizi rakstu avotos Aukštaitija kā "aukstaišu zeme" (*terra Eustoythen*) pieminēta dižkunga Ģedimina valdīšanas laikā 1322. gadā. 

1326. gadā Pētera no Duisburgas rakstītajā "Prūsijas zemes hronikā" (*Chronicon terrae Prussiae*) Aukštaitija tiek minēta kā *Austechia, terra regis Lethowie* ("Lietuvas ķēniņa zeme"). Tajā laikā Aukštaitija tika saprasta kā pretmets Žemaitijai un aptvēra Viļņas un Traķu kunigaitijas.

Pēc Melnas līguma noslēgšanas 1422. gadā tai pievienoja Sēlijas dienvidu daļu.

Kopš 15. gadsimta Aukštaitijas teritorija tika saukta par "īsto Lietuvu" (*Lithuania propria*), lai atšķirtu to no vēlāk Lietuvai pievienotajām zemēm.

### Vēsturiskās zemes
Austrumaukštaitijā:
* Lietava
* Deltuva
* Nalsene (*Nalšia*, kopā ar sēļiem)

Rietumaukštaitijā:
* Upīte (*Upytė*, kopā ar zemgaļiem)
* Saulene (*Šiaulių žemė*, kopā ar žemaišiem un zemgaļiem)

## Teritorija
Mūsdienās ar vārdu *Aukštaitija* tiek saprasti divi atšķirīgi kultūrvēsturiskie novadi: 
* Rietumaukštaitija ar centru Panevēžā 
* Austrumaukštaitija ar centru Utenā.

Šāda dalījuma pamatā ir atšķirīgās lietuviešu valodas izloksnes, tradīciju, tautas amatniecības un celtniecības īpatnības.

Pastāv arī ģeogrāfiskās atšķirības — Rietumaukštaitija atrodas Viduslietuvas zemienē, kas ir Viduslatvijas zemienes Zemgales līdzenuma turpinājums Lietuvā, bet Austrumaukštaitija ir Aukštaitijas augstienē, bagāta ezeriem un pēc dabas līdzīga Sēlijai (Augšzemei) un Latgalei.

## Ģeogrāfija
thumb|260px|Ūkoju ezers Ignalinas rajonā
Aukštaitija atrodas Lietuvas ziemeļaustrumu daļā un neliela daļa novada atrodas arī Baltkrievijā. Lielākā un nozīmīgākā pilsēta ir novada centrs Panevēža, kurā dzīvo vairāk kā 100 000 iedzīvotāju.

Lielākās pilsētas pēc iedzīvotāju skaita ir:
* Panevēža — 119 749;
* Jonava — 34 954;
* Utena — 33 860;
* Ķēdaiņi — 32 048;
* Visagina — 29 554;
* Ukmerģe — 28 759;
* Radvilišķi — 20 339.

Novads bagāts ar ezeriem, sevišķi Molētu apkārtnē. Garākā novada upe ir Sventāja, kas ietek Nerē pie Jonavas. Ignalinas apkārtnē atrodas Aukštaitijas nacionālais parks. Pie Visaginas agrāk darbojās atomelektrostacija.

## Ārējās saites
Suvalkija

**Suvalkija**, arī **Sūduva** () ir viens no 5 Lietuvas etnogrāfiskajiem novadiem Nemunas kreisajā krastā, kura centrs ir Marijampole. Daļa novada ar centru Suvalkos atrodas Podlahijas vēsturiskajā zemē Polijā, kur Suvalku un Sejnu apriņķos vēl arvien dzīvo lietuvieši. Suvalkija ilgstoši bijusi Lietuvas, Polijas un Vācijas strīdus objekts.

## Teritorija
Suvalkijas Lietuvas daļa atrodas Marijampoles apriņķī. Polijas daļa atrodas Podlases vojevodistes ziemeļdaļā.

## Iedzīvotāji
Senākie Suvalkijas iedzīvotāji bija jātvingi, kas krusta karu rezultātā līdz 15. gadsimtam saplūda ar mūsdienu lietuviešiem, Prūsijas vāciešiem, poļiem, baltkrieviem un ukraiņiem. Mūsdienu suvalkiešu izloksnes ir pamatā literārajai lietuviešu valodai.
right|thumb|250px|Krūku (''Kriūkai'') ciems Nemunas ielejā

## Ārējās saites
Reaktīvā pretestība

**Reaktīvā pretestība** ir pretestība, kuru maiņstrāvai rada elektriskā kapacitāte vai induktivitāte. Atšķirībā no aktīvās (rezistīvās) pretestības, tā nepatērē enerģiju. Reaktīvā pretestība uzkrāj enerģiju, kuru vēlāk atdod atpakaļ ķēdē, tāpēc elektrisko ķēžu aprēķinos reaktīvo pretestību atspoguļo kā kompleksās pretestības imagināro (šķietamo) daļu.

## Kondensatora reaktīvā pretestība
**Kapacitātes** (kondensatora) reaktīvā pretestība ir negatīva, SI sistēmā to aprēķina šādi:

X_C = - \dfrac{1}{\omega C}= -\frac {1} {2\pi f C}   kur
XC — kondensatora reaktīvā pretestība, Ω;
ω — maiņstrāvas leņķiskā frekvence, rad/s;
f — maiņstrāvas frekvence, Hz; 
C — elektriskā kapacitāte, F.

## Induktivitātes spoles reaktīvā pretestība
**Induktivitātes** (spoles) reaktīvā pretestība ir pozitīva, SI sistēmā to aprēķina šādi:

\ X_l = \omega L   kur
XL — induktivitātes reaktīvā pretestība, Ω;
ω — maiņstrāvas leņķiskā frekvence, rad/s;
L — induktivitāte, H.

## Kopā saslēgta kondensatora un spoles reaktīvā pretestība
Saslēdzot kapacitatīvu un induktīvu pretestību, pie noteiktas frekvences vērtības pretestību absolūtās vērtības būs vienādas, bet ar pretējām zīmēm.
Šis ir rezonanses nosacījums (skatīt arī svārstību kontūrs).

## Skatīt arī
* Elektriskā pretestība
* Impedance
* Kondensators
* Drosele (elektronika)
Epiglotāls līdzskanis

**Epiglotālie līdzskaņi** ir līdzskaņi, kas tiek artikulēti ar balsenes krokām pret uzbalseni (uzgāmuru).

## Piemēri
Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā iekļautie epiglotākie līdzskaņi ir:

* Balsīgs epiglotāls eksplozīvs slēdzenis nav iespējams. Ja tas kļūst balsīgs (piem. dahalo valodā), tas pārvēršas par tapu. 
* Kaut arī  tradicionāli IPA tabulā tiek novietots pie berzeņiem, tas parasti ir spraudzenis. Nevienā valodā netiek izšķirti atsevišķi berzeņi un spraudzeņi šajā artikulācijas vietā. Dažkārt tiek lietota nolaišanas diakritiskā zīme, lai pasvītrotu berzenisko artikulācijas veidu: .
* Epiglotāli vibranti ir pietiekoši plaši izplatīti, bet tie parasti tiek uzskatīti par fonēmiskiem eksplozīviem slēdzeņiem vai berzeņiem ar vibrēšanu kā fonētisku detaļu. IPA nav simbola šādai skaņai un literatūrā dažkārt tiek lietots simbols [я].

## Izplatība
Epiglotālie līdzskaņi ir samērā maz zināmi. Tas daļēji var būt saistīts ar to, ka Eiropas valodās runājošiem lingvistiem šīs skaņas ir grūti atpazīt. Dažos gadījumos akustiski izmērot par faringālu uzskatītu līdzskani, atklājas, ka tas ir epiglotāls. Tā bija gadījumā ar dahalo valodu.

Epiglotālie līdzskaņi galvenokārt ir zināmi Tuvajos Austrumos, Kaukāzā un Britu Kolumbijā Kanādā.

## Ārējās saites

## Atsauces

## Skatīt arī

* Artikulācijas vieta
Poliploīdija

[thumb|200px|Poliploīdijas rašanās:diploīda šūna defektīvas [mejozes ceļā rada diploīdas (nevis haploīdas, kā parasti) gametas, kas pašapaugļojoties dod tetraploīdu zigotu]]
**Poliploīdija** ( - daudzkārtīgs + *eidos* - veids) ir hromosomu skaita vairākkārtīga palielināšanās eikariotu šūnu hromosomu komplektos. Parasti šūnās ir vienkāršs (**haploīds**) vai divkāršs (**diploīds**) hromosomu komplekts (sk. ploiditāte). Dažādu šūnu dalīšanās traucējumu dēļ var rasties trīskāršs (triploīds), četrkāršs (tetraploīds), seškāršs (heksaploīds) u.t.t hromosomu komplekts. Var būt arī daļēja poliploīdija (**aneiploīdija** jeb **heteroploīdija**), kad daudzkāršojas nevis viss genoms, bet tikai dažas hromosomas. 

Poliploīdija daudz biežāk sastopama augiem, nekā dzīvniekiem. Poliploīdi augi un zemākie dzīvnieki mēdz būt pilnīgi dzīvotspējīgi un pat izturīgāki nekā parastie, tādējādi poliploīdija ir viens evolūcijas virzītājspēkiem. Poliploīdus organismus var mākslīgi iegūt, iedarbojoties uz to dzimumšūnām (gametām) ar kolhicīnu - alkaloīdu, kas traucē dzimumšūnu normālu veidošanās procesu.

Cilvēkam, tāpat kā lielākajai daļai augstāko dzīvnieku, somatiskās šūnas ir diploīdas, bet dzimumšūnas - haploīdas. Pilnīgas poliploīdijas gadījumi cilvēkam ir ļoti reti (triploīdi jaundzimušie spēj nodzīvot ne vairāk kā dažas dienas, ja netiek abortēti jau embrija stadijā). Biežāk ir sastopami aneiploīdie ģenētiskie defekti - pazīstamākais no tiem ir Dauna slimība, kad cilvēka 21. hromosoma ir nevis divkārša, bet trīskārša.
Nunavutas vienošanās

**Nunavutas vienošanās** () stājās spēkā 1999. gadā. Tas ir lielākais zemes atgūšanas gadījums Kanādas vēsturē. Vienojoties tika nolemts:
* ka inuīti 1999. gadā atgūs īpašumā 350 000 km2 zemes, Nunavutu;
* viņiem ir tiesības izmantot derīgos izraksteņus 36 257 km2 platībā;
* inuīti no Kanādas 14 gadu laikā saņem 1,15 miljardus ASV dolāru lielu kompensāciju.

## Ārējās saites
Kālija perhlorāts

**Kālija perhlorāts** ir perhlorskābes kālija sāls ar ķīmisko formulu KClO4. Tas ir stiprs oksidētājs. Bezkrāsaina, kristāliska viela (rombiski vai kubiski kristāli), kas kūst aptuveni pie 610&nbsp;°C. Viens no pazīstamākajiem oksidētājiem, kas tiek lietots pirotehnikā, šāviņu kapselēs u.c. KClO4 piemīt zemākā šķīdība no visiem perhlorātiem (1,5 grami 100 mililitros ūdens pie 25&nbsp;°C).

## Iegūšana
Kālija perhlorāts tiek iegūts jonu apmaiņas reakcijā starp ūdens šķīdumā esošu nātrija perhlorātu un kālija hlorīdu. Sliktās šķīdības dēļ kālija perhlorāts izkrīt nogulsnēs.

## Īpašības
Kā oksidētājs, KClO4 reaģē ar daudzām degvielām. Pazīstamākais piemērs ir glikoze, C6H12O6.

:3KClO4 + C6H12O6 → 6H2O + 6CO2 + 3KCl

Sajauktu ar niedru cukuru, to var pielietot kā vāju sprāgstvielu, ja maisījums ir ievietots pienācīgi noslēgtā korpusā. Pretējā gadījumā tas vienkārši sadegs ar violetu liesmu.

## Izmantošana
Lieto pirotehnikā, kā cietās raķešu degvielas komponentu, kā arī sprāgstvielu - perhloratītu - sastāvdaļu.

Medicīnā lieto vairogdziedzera slimību ārstēšanā, parasti kombinācijā ar citām ārstēšanas metodēm.
Nuadibu

**Nuadibu** (, ; agrāk **Portetjēna**) ar iedzīvotāju skaitu ap  ir otrā lielākā pilsēta Mauritānijā un ir valsts galvenais komercdarbības centrs.

Tā atrodas uz 60 kilometru garās Rās Nuādībū pussalas, kuras rietumu daļa ar Lagueras pilsētu ir daļa no Rietumsahāras. Nuadibu atrodas aptuveni kilometru no robežas.

Pilsēta ir sadalīta četrās galvenajās daļās — pilsētas centrā, kur atrodas lidosta, Numerovatā — galvenie dzīvojamie rajoni ziemeļos, Konsado tālāk dienvidos — Pormineralēras guļamrajons, no kurienes eksportē dzelzsrūdu no Zueratas.

Pilsētā pieejamie tūrisma objekti ir vairāki tirgi, kuģu kapsēta un Vidusjūras ronis *(Monachus monachus)*.

Galvenā saimnieciskā darbība notiek zvejošanā, bet lielākā rūpniecības nozare ir dzelzsrūdas apstrāde. Rūdu piegādā pa dzelzceļu no iekšējām raktuvju pilsētām Zueratas un Fderikas. Šie vilciena sastāvi var būt pat 3 km garumā — iespējams, garākie pasaulē. Mauritānijas dzelzceļš arī nodrošina pasažieru satiksmi uz Šumu.

Kopš 2006. gada februāra Nuadibu ir kļuvusi par galveno izejas punktu afrikāņu migrantiem, kas mēģina sasniegt Kanāriju salas. Šis bīstamais ceļš uz Eiropas Savienību ir kļuvis populārāks, kopš 2005. gada otrajā pusē ir pastiprināta emigrācijas kontrole Marokas piekrastē un pie Spānijas anklāviem Seutas un Meliljas.

Pilsēta tiek uzskatīta par nelegālo Sahārā atrasto meteorītu tirdzniecības centru.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kartes: https://web.archive.org/web/20070928150226/http://www.fugawi.de/Karten/Vollbild/TPC-NAfrika-5HT-J-1B-10km.gif, https://web.archive.org/web/20070928150219/http://www.fugawi.de/Karten/Vollbild/TPC-NAfrika-5HT-J-1B-3km.gif
* Piedzīvojumi Mauritānijā 
* Kuģu vraki Mauritānijas krastā
Glotāls līdzskanis

**Glotālie līdzskaņi** ir līdzskaņi, kas tiek artikulēti ar balseni (telpu starp balss saitēm). Daudzi fonētiķi šis skaņas (vai vismaz tā sauktos berzeņus) uzskata par balsenes pārejas stāvokli bez artikulācijas vietas, kā tas ir citiem līdzskaņiem. Faktiski tie netiek uzskatīti par līdzskaņiem vispār. Tomēr glotālais slēdzenis vismaz ir tipisks līdzskanis tādās valodās, kā cu Taivānā.

## Latviešu valodā
Latviešu valodā glotāls līdzskanis ir nebalsīgais glotālais berzenis , kas ortogrāfijā (tāpat kā nebalsīgais velārais berzenis ) tiek attēlots ar burtu "**h**".

## Piemēri

Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā iekļautie glotālie līdzskaņi:

"Berzeņi" nav īsti berzeņi. Šajā gadījumā ir vēsturisks šī termina lietojums. Šīs skaņas ir balsenes pārejas stāvoklis (fonācija) bez specifiskas artikulācijas vietas.  ir nebalsīga pāreja.  ir dvesmas pāreja un to vajadzētu transkribēt ar .

## Izplatība
Glotālie slēdzeņi sastopami daudzās valodās. Bieži visiem patskaniskajiem ievadiem priekšā ir glotālais slēdzenis, piemēram vācu valodā. Havajiešu alfabētā glotālo slēdzeni apzīmē ar **‘** (*okinu*). Dažās rakstībās tiek lietota diakritiskā zīme, kā hamza  arābu alfabētā. Daudzās Mezoamerikas valodās glotālajam slēdzenim tiek lietots latīņu burts .

## Atsauces

## Skatīt arī
* Artikulācijas vieta
Biskajas līcis

**Biskajas līcis** (; ; ; ) ir Atlantijas okeāna līcis Eiropas rietumos. Biskajas līcis apskalo Francijas un Spānijas krastus. Franciju tas apskalo, sākot no Brestai, ejot uz dienvidiem līdz pat Spānijai, savukārt tālāk Spāniju šis līcis apskalo līdz pat Lakorunjas pilsētai. Līcis raksturīgs ar stiprām vētrām un lieliem viļņiem, sevišķi ziemas sezonā.

Līča nosaukums ir cēlies no Francijas dienvidu un Spānijas Basku Zemes pamatiedzīvotāju basku tautas. 

## Ģeogrāfija
### Biskajas līcī ietekošas upes

### Pilsētas Biskajas līča krastos

## Starp citu
2005. gada 7.februārī Elena Makartūra, veicot ceļojumu vienatnē apkārt pasaulei, noslēdza to, ieburājot Biskajas līcī. Viņa kļuva ļoti populāra Anglijā un šim notikumam par godu tika sacerēta dziesma par Makartūras braucienu un Biskajas līci.

## Ārējās saites
OneRepublic

**"OneRepublic"** ir amerikāņu poproka mūzikas grupa no Kolorādo. Visplašāko uzmanību grupa izpelnījās ar savu dziesmu "Apologize", kuras producenta Timbaland remiksētā versija ieguva pirmās vietas vairākās pasaules valstīs, tostarp Vācijā, Austrālijā, Kanādā, Latvijā un Apvienotajā pasaules topā, kā arī iekļuva ASV un Apvienotās Karalistes top 5.

Grupa "OneRepublic" tika izveidota 2004. gadā, taču plašāku atpazīstamību izpelnījās 2006. gadā, kad kļuva ļoti populāra interneta portālā *[[MySpace]]*. Tajā pašā gadā grupa sāka strādāt pie sava debijas albuma. 2007. gadā viņu dziesmas "Apologize" remiksētā versija tika iekļauta producenta un dziedātāja Timbaland albumā "Timbaland Presents Shock Value", tādējādi sagādājot grupai "OneRepublic" pasaules uzmanību. 2007. gada novembrī tika izdots grupas debijas albums "Dreaming Out Loud".

## Grupas dalībnieki
* Raiens Teders — vokāls, ģitāra, klavieres
* Zaks Filkinss — ģitāra, fona vokāls
* Edijs Fišers — bungas, perkusijas
* Brents Kucls — basģitāra, čells, fona vokāls, taustiņinstrumenti
* Drū Brauns — ģitāra

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* *[[Dreaming Out Loud]]* (2007)
* *[[Waking Up]]* (2009)
* *[[Native]]* (2013)
* *[[Oh My My]]* (2016)

### Singli

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* MySpace lapa
Bidentāls līdzskanis

**Bidentāls līdzskanis** tiek izrunāts vienlaikus gan ar augšzobiem, gan ar apakšzobiem. Parasti šāda skaņa sastopama tikai runas patoloģijā. Paplašinātā IPA simbols šai skaņai ir vienlaicīgas augšējā un apakšējā "tiltiņu" diakritiskās zīmes .

## Piemēri

Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā nav oficiāla simbola bidentālajam berzenim, bet tiek lietots *ad hoc* simbols:

## Izplatība
Atšķirībā no interdentālajiem līdzskaņiem, kam artikulācijā ir iesaistīta mēle (kā ), ir vismaz viens apstiprināts īsta bidentāla līdzskaņa lietojums runātā valodā. Melnās jūras piekrastē (Ziemeļkaukāzā) dzīvojošie šapsugi vienā no apakšdialektiem lieto bidentālu nesvelpenisku berzeni. Citos dialektos un adigu literārajā valodā šajā pozīcijā lieto [x]. Fonēmiski šāda skaņa var tikt transkribēta kā . Tomēr šīs skaņas radīšanas laikā nav novērojama berze pie mīkstajām aukslējām un zobi ir vienīgie iesaistītie artikulētāji. Lūpas ir atvērtas, zobi sakosti un mēle miera stāvoklī. Gaiss plūst caur zobiem un skaņa ir vidēja starp  un . Šādu skaņu fonētiski var transkribēt ar , jo [h] tāpat pašam nav savas artikulācijas vietas.

## Atveidošana latviešu valodā

Latviešu valodā bidentāls līdzskanis atveidojams ar nebalsīgu labiodentālu berzeni un burtu "**f**".

## Atsauces

## Skatīt arī
* Interdentāls līdzskanis
Rūpija

[250 px|thumb|right|Rūpija 1887, [Britu Indija, Viktorija. Sudrabs.]]
**Rūpija** ir naudas vienība Indijā, Šrilankā, Nepālā, Maurīcijā, Seišelu salās un Indonēzijā. Vārds *rupyakam* sanskritā nozīmē sudrabs. 

## Mūsdienu rūpijas

Maldīvijā ir naudas vienība ar līdzīgu nosaukumu: rufija.