Ādolfa Alunāna memoriālais muzejs

**Ādolfa Alunāna memoriālais muzejs** ir Ģederta Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzeja filiāle. Tas atrodas ēkā, kur latviešu teātra tēvs Ādolfs Alunāns (1848—1912) dzīvoja savus pēdējos divus mūža gadus. Muzejā atrodas Alunāna radošais mantojums un viņa ģimenes sadzīves priekšmeti.

## Vēsture

### Muzeja izveide
thumb|261x261px|Ādolfa Alunāna memoriālais muzejs 2003. gadā
Ideja par Ādolfa Alunāna memoriālā muzeja izveidošanu radās 1960. gadu beigās. Jelgavā režisores Lūcijas Ņefedovas vadībā aktīvi darbojās Ādolfa Alunāna Jelgavas Tautas teātris, kura viens no draugiem bija Ādolfa Alunāna mazdēls Ādolfs Švānbergs. Rīgā Mežaparka dzīvoklī dzīvoja arī trīs Alunāna meitas — Valda, Valeska un Emīlija. Viņas bija saglabājušas daļu no savam tēvam piederējušajām lietām: mēbeles, traukus, grāmatas, fotogrāfijas, kuras pateicoties mazdēlam tika nodotas Jelgavai. Tā kā tuvojās Ādolfa Alunāna 120. dzimšanas jubileja un Latviešu teātra 100. jubileja, tika izvirzīta doma par piemiņas vietas izveidi Jelgavā, kur Alunāns bija piedzimis un dzīvojis. Noskaidrojot viņa pēdējo dzīvesvietu — Filozofu ielā 3, radās iecere par muzeja veidošanu.

Pilsētas izpildkomiteja nodrošināja iespēju atbrīvot ēkas otro stāvu, un 1966. gada 12. janvārī pieņēma Lēmumu Nr. 6 par sabiedriskā muzeja — Ādolfa Alunāna memoriālās mājas izveidi. Apmeklētājiem muzejs bija atvērts 1968. gada 6. jūnijā, un tā uzturēšanu uzņēmās Jelgavas Tautas teātris, tomēr šī atbildība bija smaga nasta jau tā noslogotajiem teātra dalībniekiem un darbs ar laiku apsīka.
thumb|Ādolfs Alunāns (1848—1912)
thumb|368x368px|Skats uz Ādolfa Alunāna memoriālā muzeja ēku no ielas
1978. gadā, atbrīvojot visu ēku, muzeju pārveidoja par Ģederta Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzeja filiāli. Pēc kapitālā remonta muzejs 1988. gada 19. novembrī atkal bija atvērts apmeklētājiem.

Līdz ar Civillikuma stāšanos spēkā muzeja zeme un ēka atgriezās Bergmaņu ģimenes īpašumā. 1998. gada 11. jūnijā Jelgavas dome pieņēma lēmumu Nr.12/13 „Par Ādolfa Alunāna muzeja ēkas un zemes gabala pirkšanu”, ēka un zeme nodota Ģederta Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzejam beztermiņa valdījumā.

2010. gadā, lai attīstītu muzeja infrastruktūru, īstenots projekts „Ādolfa Alunāna memoriālā muzeja pakalpojumu dažādošana un koka ēkas restaurācija”, piesaistot Jelgavas pašvaldības, Eiropas Savienības un Norvēģijas finanšu instrumenta līdzekļus.. Projekta ietvaros veikts muzeja ēkas remonts, teritorijas labiekārtošana, ēkas pieejamība cilvēkiem ar īpašām vajadzībām un ekspozīciju papildināšana ar multividi.

### Ēka Filozofu ielā 3
Filozofu ielā 3 bija Jelgavas otrās kredītbankas direktora Žaņa Bergmaņa ārpilsētas villa. Alunāni īrēja ēkas otro stāvu. Dzīvoklī bija piecas nelielas istabas, virtuve, bēniņi ar jumta balkonu, kur reizēm uzkāpa arī pats Ādolfs Alunāns, lai pavērtos apkārt uz plašajiem dārziem un laukiem līdz pat Ģintermuižai.

Kopā ar vecākiem te dzīvoja trīs jaunākās meitas — Valda, Valeska un Emīlija. Pārējie bērni bija nodibinājuši savas ģimenes un dzīvoja citur. Dēls Pēteris — Krievijā, meita Zuzanna — Lietuvā, bet meita Paula — netālu esošajā Filozofu ielā 11.

Ēkas pirmajā stāvā muzeja vajadzībām iekārtota pasākumu telpa ar skatuvīti un izstāžu zāle. Otrajā stāvā teātra tēva memoriālais dzīvoklis ar četrām istabām — ēdamistaba ar Alunāna rakstāmgaldu, viesistaba un divas guļamistabas.

Ādolfa Alunāna memoriālā māja ir vieta, kurā latviešu teātra tēvs dzīvojis divus pēdējos dzīves gadus no 1910.—1912. gadam, bet ģimene līdz 1926. gadam. Tur atrodas viņa radošais mantojums un viņa ģimenes sadzīves priekšmeti. Pateicoties mazdēlam Ādolfam Švānbergam muzejā ir vairāk kā tūkstoš oriģinālpriekšmetu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ādolfa Alunāna memoriālā muzeja tīmekļa vietne
* Zane Lāce (2018. gada 18. augusts). Pilsētnieka istaba pirms simt gadiem — Alunāna saulainais miteklis Jelgavā. *Latvijas Pērles*. Latvijas Radio 1. Lsm.lv. Skatīts: 2018. gada 12. septembrī.