open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luiss Gosets jaunākais

**Luiss Kemerons Gosets jaunākais** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris. Viņš debitēja uz skatuves 17 gadu vecumā. Neilgi pēc tam viņš veiksmīgi piedalījās Brodvejas lugas *Take a Giant Step* aktieru atlasē. Gosets turpināja piedalīties kritiķu atzītās lugās, tostarp *[[A Raisin in the Sun]]* (1959), *The Blacks* (1961), *Tambourines to Glory* (1963) un *The Zulu and the Zayda* (1965). 1977. gadā Gosets piedalījās populārajā miniseriālā *[[Roots]]*, par lomu kurā viņš ieguva ''Emmy'' balvu.

Gosets turpināja piedalīties filmās, televīzijā, lugās un videospēlēs. 1982. gadā par Emīla Folija lomu filmā "Virsnieks un džentlmenis" (*An Officer and a Gentleman*) viņš ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā" un kļuva par pirmo afroamerikāņu aktieri, kurš ieguvis balvu šajā kategorijā. *Emmy* balvai viņš nominēts par lomām seriālos un televīzijas filmās *The Sentry Collection Presents Ben Vereen: His Roots* (1978), *[[Backstairs at the White House]]* (1979), *Palmerstown, U.S.A.* (1981), *Sadat* (1983), *[[A Gathering of Old Men]]* (1987), *[[Touched by an Angel]]* (1997) un "Sargi" (*Watchmen*, 2019). Vēl saņēmis dažādas citas nominācijas un balvas, tostarp Zelta globusa balvu, ''Black Reel'' balvu un ''NAACP Image'' balvu. Tāpat Gosets labi pazīstams ar pulkveža Čepija Sinklera lomu filmu sērijā *[[Iron Eagle]]* (1986—1995).

Gosets piedalījies Hala Ešbija filmā *[[The Landlord]]* (1970), Pola Bogarta filmā *[[Skin Game]]* (1971), Džordža Kjūkora filmā "Ceļojumi ar manu tanti" (*Travels with My Aunt*, 1972), Stjuarta Rozenberga filmā *[[The Laughing Policeman]]* (1974), Filipa Kaufmana filmā *[[The White Dawn]]* (1974), Pītera Jeitsa filmā *[[The Deep]]* (1977), Volfganga Petersena filmā "Mans ienaidnieks" (1985), Kristofera Keina filmā "Skolas direktors" (*The Principal*, 1987), Marka Goldblata filmā "Soģis" (1989) un Denjela Petrī filmā *[[Toy Soldiers]]* (1991), kā arī televīzijas seriālos *[[Bonanza]]* (1971), *[[The Jeffersons]]* (1975), *[[American Playhouse]]* (1990), "Zvaigžņu Vārti SG-1" (2005), "Pagrīdes impērija" (2013) un *[[The Book of Negroes]]* (2015).

## Atsauces

## Ārējās saites
Baraukas pilskalns

**Baraukas pilskalns** atrodas Preiļu novada Pelēču pagastā. Vordovkas upīte, kas iztek no ziemeļaustrumos esošā Ārdavas ezera, tecēdama uz Veirūgnes ezeru, netālu no pēdējā, sastopas ar augstiem smilšainiem pauguriem. Šiem pauguriem tā izlaužas cauri, izgrauzdama augstus krastus un mezdama nelielu līkumu. Šajā līkumā Vordovkas labajā, stāvā krastā ierīkots pilskalns. Augstais paugura stūris atšķirts no pārējā kalna ar divkārtīgiem grāvjiem un uzbedumiem.

Tā radies ieapaļi trīsstūrains plakums, kurš samērā līdzens. Tā garums ir 70 m, bet platums ap 40 m. Šo plakumu pret lauku ielenc ap 4 m dziļš grāvis. Aiz tā stāv tikpat augsts uzbedums un otrs grāvis, kurš 3 metrus dziļš. Šim pēdējam grāvim ir arī savs uzbedums.

Ieejas vieta skaidri redzama plakuma ziemeļgalā. Tur grāvji un uzbedumi apraujas, atstādami vārtu vietu gar pašu upītes kraujumu. Tie pilskalna sāni, kurus aptek upīte, ir pārāk krauji. No tam radies krasta iebrukums upītē. Šim nobrukumam ziemeļos redzams vecs uzbedums ar kuru, šķietams, mēģināts upīti aizvirzīt tālāk no pilskalna, lai pasargātu to no izskalošanas.

Pilskalnā bijusi vēja smilts, tāpēc pilskalnā un apkārtnē bijis audzēts mežs. Vecais mežs nocirsts un pilskalns apaudzis garu zāli. Mītņu kārta nav visai spēcīga, tomēr tajā tikuši atrasti priekšmeti, piemēram, trauku lauskas un citi pilskalnos bieži sastopami atradumi.

Kalns teicami uzglabājies, un uzbedumi, šķiet, saglabājuši savu oriģinālo izskatu. Pilskalns atrodas augstā vietā ar iespējām pārskatīt apkārtni.

Ļaudis ticējušu, ka šai kalnā esot aprakta nauda. Reiz kalnā gājuši naudu rakt, bet nevarējuši izrakt, jo cik dienā izrakuši, tas naktī atkal aizbiris ciet. Kāda jaunāka naudas bedre bijusi redzama plakuma dienvidu pusē.

Ļaudis arī runājuši, ka šai kalnā senāk pils stāvējusi. Karu laikos tā esot nopostīta. Spriežot pēc apcietinājuma rakstura, šo pilskalnu varētu pieskaitīt kara laiku paslēptuvēm.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Baraukas pilskalns
Bo Henriksens

**Bo Henriksens** (; dzimis  Roskildē) ir dāņu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis uzbrucēja pozīcijā. No 2024. līdz 2025. gadam bija Vācijas Bundeslīgas kluba *[[1. FSV Mainz 05|Mainz 05]]* galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Spēlētāja karjeru sāka *[[Odense Boldklub]]* komandā. No 1998. līdz 2002. gadam pārstāvēja *[[Herfølge Boldklub]]* vienību. 2000. gadā tās sastāvā kļuva Dānijas Superlīgas čempionu. Karjeras turpinājumā spēlēja Anglijas zemāko līgu klubos. Spēlējis arī Islandē, pārstāvot klubus *[[Reikjavikas "Valur"|Valur]]*, *[[Knattspyrnufélagið Fram|Fram]]* un ÍBV. No 2005. līdz 2006. gadam spēlēja Maldīvijā. Karjeru noslēdza *[[Brønshøj Boldklub|Brønshøj]]* komandā Dānijā.

## Trenera karjera
Vairākus gadus bija *Brønshøj* spēlējošais treneris, bet no 2011. gada pilnībā koncentrējās trenera darbam. 2014. gadā kļuva par *[[AC Horsens|Horsens]]* galveno treneri. Nostrādāja šajā klubā sešas sezonas. 2021. gadā tika apstiprināts par *[[FC Midtjylland|Midtjylland]]* galveno treneri. Viņa vadībā komanda Dānijas Superlīgā ieguva otro vietu un uzvarēja Dānijas kausa izcīņā. Tomēr pēc vienas sezonas klubs sadarbību ar Henriksenu pārtrauca.

2022. gada oktobrī kļuva par Šveices Superlīgas kluba *[[FC Zürich]]* galveno treneri. Viņš pārņēma komandu, kad tā atradās pēdējā vietā līgā, bet spēja novērst izkrišanu. 2024. gada februārī atstāja darbu Šveicē, lai kļūtu par Vācijas Bundeslīgas kluba *[[1. FSV Mainz 05|Mainz 05]]* galveno treneri. Henriksens tika atlaists 2025. gada 3. decembrī pēc tam, kad 2025.—2026. gada sezonas sākumā Bundeslīgā bija uzvarējis tikai 1 no 12 spēlēm, bet zaudējis 8 spēles.

## Atsauces

## Ārējās saites
Barbara Raša

**Barbara Raša** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise.

1954. gadā Raša saņēma Zelta globusa balvu kā daudzsološākā sieviešu kārtas jaunpienācēja par lomu 1953. gada ASV zinātniskās fantastikas filmā *[[It Came from Outer Space]]*. Vēlāk savas karjeras laikā Raša atveidoja lomu televīzijas seriālā *[[Peyton Place]]*, kā arī filmējās televīzijas filmās, miniseriālos un dažādos citos raidījumos, tostarp ziepju operā *[[All My Children]]* un ģimenes drāmā *[[7th Heaven (seriāls)|7th Heaven]]*, kā arī filmējās filmās, tostarp *[[Magnificent Obsession]]* (1954), *[[Bigger Than Life]]* (1956), *[[The Young Philadelphians]]* (1959), "Jaunie lauvas" (*The Young Lions*, 1958), "Robins un 7 kapuces" (*Robin and the 7 Hoods*, 1964) un *[[Hombre]]* (1967).

## Ārējās saites
SpaceX Crew-9

***SpaceX Crew-9*** bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* kosmosa kuģa *[[Crew Dragon]]* lidojums.
To orbītā palaida 2024. gada 28. septembrī *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* uzdevumā *[[Commercial Crew Development]]* programmā. 29. septembrī kosmosa kuģis saslēdzās ar Starptautisko kosmosa staciju. Nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās 2025. gada 18. martā.

*Crew-9* tika izmantots kosmosa kuģa nolaižamais aparāts *Freedom* (*C212*), kas kosmosā bija lidojis trīs reizes. Nesējraķetei izmantota pirmā pakāpe (sērijas numurs *B1085*), kas bija jau vienu reizi izmantota.

## Apkalpe
*Crew-9* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Sākotnēji plānotā apkalpe:
* Zena Kārdmena, kosmosa kuģa komandieris, *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]*, 
* Tailers Heigs, pilots, *NASA*, 
* Stefānija Vilsone, misijas speciālists, *NASA*, 
* Aleksandrs Gorbunovs, misijas speciālists, *[[Roskosmos]]*, 

## Lidojuma gaita
*SpaceX Crew-9* tika palaists  17:17:21 *UTC* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaverala raga Kosmosa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*.
Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmā pakāpe nolaidās uz laukuma *LZ-1* Kanaveralas zemesragā.

Savukārt dažas stundas pēc *Crew Dragon* atdalīšanās, kad otrajai pakāpei tika dota komanda veikt noiešanu no orbītas, tā piedzīvoja dzinēja ārpusnormatīvu darbību, novirzoties no plānotās trajektorijas. Lai gan tās nesadegušās daļas droši iekrita okeānā, trieciena punkts atradās ārpus paredzētās mērķa zonas. Lai samazinātu orbītas atlūzu daudzumu, *SpaceX* parasti dod komandu otrajām pakāpēm atgriezties atmosfērā un nosēsties okeānā. Krišana ārpus mērķa zonas palielināja potenciālo kaitējuma risku, jo lidmašīnām un jūrniekiem nebija norādījumu izvairīties no šīs zonas. Reaģējot uz to, *SpaceX* paziņoja par *Falcon 9* raķetes startu pagaidu apturēšanu, kamēr tiek izmeklēts kļūmes cēlonis.

29. septembrī 21:30 *UTC* *Freedom* automātiskā režīmā saslēdzās ar SKS pie *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* modulim priekšpusē pievienotā adaptera *[[Pressurized Mating Adapter|PMA-2]]* saslēgšanās mezgla *[[International Docking Adapter|IDA-2]]*.

3. novembrī notika kosmosa kuģa pārvietošana no vienas pieslēgvietas uz citu, lai atbrīvotu vietu kravas kuģim *[[SpaceX CRS-31]]*, kam plānots stacijā ierasties pēc dažām dienām. *Crew-9* apkalpe (Heigs, Gorbunovs, Vilmors un Viljamsa) manevru laikā atradās kosmosa kuģī. Tas 11:35 *UTC* atvienojās no *Harmony* priekšgala mezgla *IDA-2*, un 12:25 *UTC* pieslēdzās pie *Harmony* augšējā saslēgšanās mezgla *[[International Docking Adapter|IDA-3]]*.

2025. gada 18. martā 05:05 *UTC* kosmosa kuģis atvienojās no stacijas.  21:57:07 *UTC* nolaižamais aparāts nolaidās Meksikas līcī, Floridas tuvumā. Lidojuma ilgums bija 171 diena 4 stundas 39 minūtes.

## Ārējās saites

* NASA's SpaceX Crew-9 Mission *NASA*
* Crew-9 Mission *SpaceX*
* Crew Dragon Gunter Dirk Krebs
Hasans Nasralla

**Hasans Abdelkarīms Nasralla** (, dzimis 1960. gada 31. augustā, miris  Beirūtā) bija Libānas šiītu garīdznieks un politiķis, *[[Hezbollah]]* politiskais līderis (1992—2024). Nasralla bija viena no ietekmīgākajām figūrām Tuvo Austrumu politikā, kur viņa vadībā *Hezbollah* kļuva par spēcīgu politisko un militāro spēku Libānā un reģionā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1960. gadā Beirūtas šiītu tirgotāja ģimenē. Libānas pilsoņu kara (1975—1990) laikā pievienojās *Hezbollah*.
1992. gada februārī *Hezbollah* Centrālā komiteja (*majlis ash-shura*) ievēlēja Nasrallu par partijas ģenerālsekretāru Izraēlas nogalinātā Abasa al Musavi vietā.

Viņš vadīja partizānu karu Libānas dienvidos līdz 2000. gadam, kad Izraēla pieņēma lēmumu izvest karaspēku no Libānas.

Izraēlas—Hamās kara laikā 2024. gada 27. septembrī Nasrallu nogalināja Izraēlas mērķēta gaisa trieciena rezultātā Beirūtas dienvidu daļā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Belogrudovas-Egļu pilskalns

**Belogrudovas-Egļu pilskalns** atrodas Krāslavas novada Grāveru pagastā, uz dienvidiem no Belogrudovas. Pilskalns ir kādas augstienes atzarojums pret rietumiem, kas te pret Mundinas strautiņu pāriet Egļu ciema pļavās. Tā radies savrups, iegareni apaļš, 20 m augsts kalns, kas austrumos atdalīts no pārējās augstienes ar 5 m dziļu ieleju.

Pilskalna plakums mazliet kumps, 60 m garš, 30 metrus plats. Kalns senāk arts, bet tagad apaudzis priedēm. Neizarti bijuši tikai pilskalna ziemeļu sāni. Tur redzamas divas terases — pirmā 3 metrus zemāk plakumam, otrā — 6 metrus lejup. Nav šaubu, ka šās terases gājušas visapkārt pilskalnam, bet irdenās zemes dēļ ātri izzudušas arot.

Kalns sastāv no akmeņainas grants. Mītņu kārta vislabāk saglabājusies ziemeļpusē, kur tā metru bieza. Citur mītņu kārta sajaukta un plāna palikusi. Tajā atrastas ogles, deguši akmeņi un trauku lauskas. Metāla atradumi nav dzirdēti.

Kalna apkārtne atrasti vairāki akmens cirvji. Viens no tiem iegūts un nogādāts pieminekļu valdē.

Ernesta Brastiņa ekspedīcija tika noturēta par naudas racējiem un cītīgi uzmanīta. Tā visādi mēģināja pārliecināt, ka kalnā naudas nav un to nedrīkst rakt. Tomēr tas nebija līdzējis un vēlāk kalns ticis pamatīgi izvandīts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Belogrudovas — Egļu pilskalns
Franks Šmits

**Franks Šmits** (; dzimis ) ir vācu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis aizsarga pozīcijā. Pašlaik ir Vācijas Bundeslīgas kluba *[[1. FC Heidenheim]]* galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Futbolista karjeru sāka *[[1. FC Nürnberg]]*, pārstāvot galvenokārt kluba dublieru komandu. Vienīgo spēli pirmajā komandā aizvadīja Vācijas kausa izcīņā. F. Šmits ir spēlējis arī Austrijas klubos *[[Wiener SC]]* un *[[First Vienna FC]]*. No 1998. līdz 2003. gadam pārstāvēja Āhenes "Alemannia", pēc kluba iekļūšanas 2. Bundeslīgā nospēlēja tur nepilnas četras sezonas. Vācijas futbola otrajā līmenī spēlējis arī Manheimas "Waldhof" sastāvā. Karjeru noslēdza dzimtās pilsētas komandā *[[1. FC Heidenheim|Heidenheim]]*.

Vācijas U-20 izlases sastāvā piedalījās 1993. gada Pasaules čempionātā jauniešiem Austrālijā. 

## Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras beigām 2007. gadā F. Šmits kļuva par *[[1. FC Heidenheim|Heidenheim]]* treneri. Viņa vadībā komanda jau pirmajā sezonā iekļuva Reģionālajā līgā (ceturtais līmenis Vācijā), bet vēl pēc gada arī Vācijas 3. līgā. 2014. gadā, uzvarot 3. līgā, sasniedza 2. Bundeslīgu, bet 2023. gadā kļuva par 2. Bundeslīgas čempionu un izcīnīja ceļazīmi uz Bundeslīgu.  viņš kļuva par visilgāk vienā klubā strādājošo galveno treneri Vācijas futbola vēsturē, pārspējot Folkera Finkes, kas 16 gadus vadīja *[[SC Freiburg]]*, rekordu. Debijas sezonā (2023.—2024.) Bundeslīgā Šmita vadītā komanda izcīnīja 8. vietu un iekļuva UEFA Konferences līgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ole Verners

**Ole Verners** (; dzimis ) ir vācu futbola treneris. Pašlaik ir Vācijas Bundeslīgas kluba Brēmenes "Werder" galvenais treneris.

Kā futbolists spēlējis tikai jauniešu komandās un zemākajās līgās. 2013. gadā sāka darbu Ķīles "Holstein" kā jauniešu treneris, no 2014. līdz 2019. gadam vadīja kluba dublieru komandu. 2019. gadā, komandai spēlējot 2. Bundeslīgā, kļuva par galveno treneri. 2021. gada septembrī, kad komanda zaudēja četrās no pirmajām septiņām sezonas spēlēm, amatu atstāja. 2021. gada novembrī tika apstiprināts par Brēmenes "Werder" galveno treneri. Komanda iepriekšējā sezonā bija izkritusi no Bundeslīgas. Vernera vadībā tā izcīnija otro vietu 2. Bundeslīgā un atgriezās Vācijas futbola augstākajā līmenī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Morpeta

**Morpeta** () ir pilsēta un pagasts Anglijā, Nortamberlendas ceremoniālās grāfistes un unitārās pašvaldības administratīvais centrs. Atrodas grāfistes dienvidaustrumu daļā Vonsbekas upes krastos  no grāfistes vēsturiskā centra Ņūkāslas pie Tainas un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Vēstures avotos Morpeta pirmoreiz minēta 1080. gadā, kad Viljamam de Merlejam pateicībā par sacelšanās apspiešanu tika dāvāts Morpetas barona tituls. 1138. gadā dibināta Ņūminsteras abatija, un tad pirmoreiz minēta Morpetas pilsēta. 1200. gadā karalis Džons piešķīra Morpetai tirgus hartiju — tā kļuva par vienu no svarīgākajiem tirgiem Ziemeļanglijā un valsts mērogā nozīmīgs lopu tirgus līdz par dzelzceļu attīstībai 19. gadsimtā. 1552. gadā Morpetai piešķīra ģerboni, bet 17. gadsimta beigās — boro statusu. Morpeta bija viens no Nortamberlendas varas centriem — šeit tradicionāli atradās tiesu institūcijas. Kopš 1981. gada pilsēta ir grāfistes galvenā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Briesmīgā patiesība

**"Briesmīgā patiesība"** () ir 1937. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors un producents ir Leo Makerijs. Filmā galvenās lomas atveido Airīna Danna, Kerijs Grānts un Ralfs Bellamijs.

Filma balstīta uz Artūra Ričmena 1922. gada tāda paša nosaukuma lugu un stāsta par bagāta pāra šķiršanās procesu, kas pārvēršas vienam otra jauno attiecību traucēšanā. Šī bija Makerija pirmā filma *[[Columbia Pictures]]* studijā. Lielākā daļa filmas dialogu un komisko elementu bija improvizēti.

Filmas "Briesmīgā patiesība" pirmizrāde notika . Filma guva gan finansiālus panākumus, gan kritiķu atzinību. To nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai sešās kategorijās, tai skaitā kategorijā "Labākā filma" un "Labākā aktrise galvenajā lomā" (Danna). Makerijs saņēma balvu kategorijā "Labākais režisors". 1996. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

Šī bija pirmā no trim filmām, kurās galvenās lomas atveidoja Danna un Grānts. Tai sekoja filmas *[[My Favorite Wife]]* (1940) un *[[Penny Serenade]]* (1941).

## Atsauces

## Ārējās saites
Rush

***Rush*** var būt:

* *[[Rush (grupa)|Rush]]* — Kanādas rokmūzikas grupa;
* "Sacīkste" (*Rush*) — 2013. gada Vācijas, Apvienotās Karalistes un ASV kopražojuma biogrāfiskā sporta drāmas filma;

;Uzvārds:
* Raša — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Rašs — uzvārds vīriešu dzimtē.
Plutino

thumb|300px|Plutino objektu izvietojums aiz Neptūna orbītas (miljons reižu lielā palielinājumā).

**Plutino** ("Plutoniņi") ir astronomijas termins, lai apzīmētu Koipera joslas objektus, kuru orbitālie elementi ir līdzīgi pundurplanētas Plutona orbitālajiem parametriem. To orbītas atrodas 3:2 rezonansē pret Neptūna orbītu, kas nozīmē, ka trīs Neptūna apriņķojumu laikā tās tikai divreiz apriņķo ap Sauli. Šī sinhronizācija ļauj izvairīties no objektu nokļūšanas Neptūna tuvumā, un to orbītas ir stabilas ilgākā laika periodā. Lēš, ka plutino sastāda ap ceturtdaļu no visiem pašlaik zināmajiem Koipera joslas objektiem, un tie galvenokārt koncentrēti tās Saulei tuvākajā daļā.

Pirmos plutino atklāja 63 gadus pēc Plutona atklāšanas laikā no 1993. gada 14. līdz 17. septembrim. Pašlaik lēš, ka ir vairāk nekā 1000 lielu plutino (ar vairāk nekā 100 km diametrā), lielākie ir Plutons (diametrs 2374 km), Orks (917 km), 28978 Iksions (617 km), 38628 Huija (406 km) un 47171 Lempo (ap 393 km).   

## Skatīt arī

* Devītā planēta
* Izkliedētais disks
* Koipera josla
* Orta mākonis

## Atsauces un piezīmes
Leo Makerijs

**Tomass Leo Makerijs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu kinorežisors, producents un scenārists. Iesaistījies gandrīz 200 filmu veidošanā. Režisējis vairākas zināmas kinokomēdijas un romantiskās filmas.

Saņēmis divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas kategorijā "Labākais režisors" par filmām "Briesmīgā patiesība" (1937) un *[[Going My Way]]* (1944). Par filmu *Going My Way* saņēmis arī balvu kategorijā "Labākais literatūras oriģinālavots".

Bijis režisors arī tādām filmām kā "Pīles zupa" (*Duck Soup*, 1933), *[[Ruggles of Red Gap]]* (1935), *[[Make Way for Tomorrow]]* (1937), *[[Love Affair]]* (1939), "Svētās Marijas baznīcas zvani" (*The Bells of St. Mary's*, 1945), *[[My Son John]]* (1952) un "Neaizmirstamais romāns" (*An Affair to Remember*, 1957).

## Ārējās saites
Enika

**Enika** (; ) ir pilsēta un pagasts Anglijā, Nortamberlendas ceremoniālās grāfistes vēsturiskā galvenā pilsēta. Atrodas grāfistes austrumos Elnas upes krastā  no grāfistes centra Morpetas un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Pilsēta dibināta ap 600. gadu un attīstījusies kā plaša lauksaimniecības reģiona centrs, tās nosaukums cēlies no Elnas upes. 11. gadsimta beigās uzceltā Enikas pils kļuva par Nortamberlendas grāfa rezidenci un grāfistes administratīvo centru. 1147. gadā dibināta Enikas abatija, bet 1240. gadā — Halnas karmelītu priorija. Pilsēta vairākkārt cietusi skotu armijas uzbrukumos, kā arī Sarkanās un Baltās rozes karā 15. gadsimtā. Reformācijas gaitā 16. gadsimtā tika likvidēti abi Enikas klosteri. Drīz pēc tam grāfu dzimta pameta Enikas pili un pilsēta panīka.

Mūsdienās Enikā attīstīta farmācijas industrija un tūrisms.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mosarābu valoda

**Mosarābu valoda** bija romāņu dialektu grupa, ko lietoja kristiešu iedzīvotāji, kas dzīvoja musulmaņu valdīšanas laikā Pireneju pussalā (8.–14. gadsimtā). Tai bija latīņu valodas bāze, bet to spēcīgi ietekmēja arābu valoda, kas atspoguļojās leksikā un dažās gramatiskajās iezīmēs.

Lai gan mosarābu valoda bija romāņu valoda, tajā dažreiz tika rakstīts ar arābu alfabētu (šis fenomens ir pazīstams kā *aljamiado* rakstība).

Kad kristiešu valstis pakāpeniski atguva musulmaņu kontrolētās teritorijas (tā saucamā Rekonkista), mosarābu valoda pamazām izzuda un tika absorbēta spāņu valodā vai citos vietējās romāniskajos dialektos.

## Dialekti
Tā nebija vienota valoda — tā bija dialektu grupa, kas attīstījās dažādās musulmaņu Spānijas daļās:

* Andalūzijas mosarābu dialekts: lietoja mūsdienu Andalūzijas teritorijā, kur arābu ietekme bija īpaši spēcīga. Šajos dialektos bija vairāk arābu valodas aizguvumu.
* Levantijas mosarābu dialekts: dialekts, kas pastāvēja Austrumu piekrastē (mūsdienu Valensijā un Mursijā). Šim dialektam bija vairāk romāņu iezīmju salīdzinājumā ar Andalūzijas dialektu.
* Centrālās Spānijas mosarābu dialekts: dialekts, ko lietoja Centrālajā Spānijā, tuvāk Kastīlijai. Šis dialekts bija tuvāks kastīliešu valodai (proti, spāņu valodai) un mazāk arābizēts.

## Ārējās saites
Vientuļie vilki

**"Vientuļie vilki"** () ir 2024. gada ASV asa sižeta kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Džons Votss. Filmā galvenās lomas atveido Džordžs Klūnijs, Breds Pits, Eimija Raiena, Ostins Eibramss un Porna Jaganatana.

Filma stāsta par diviem profesionāliem algotņiem, kuri ir spiesti kopā paveikt kādu darbu.

Filmas "Vientuļie vilki" pirmizrāde notika  81. Venēcijas kinofestivālā. Kopš  filma ir pieejama straumēšanas platformā *[[Apple TV+]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Blaita

**Blaita** (; ) ir ostas pilsēta un pagasts Anglijā, Nortamberlendas ceremoniālās grāfistes un unitārās pašvaldības lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes dienvidaustrumu daļā pie Blaitas upes ietekas Ziemeļjūrā  no grāfistes centra Morpetas un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Pilsētas nosaukums pirmoreiz minēts 1130. gadā kā *Blida* un cēlies no Blaitas upes, kuras nosaukums savukārt cēlies no senangļu valodas *blīðe* — ‘jaukā’. Pati pilsēta pirmoreiz minēta 1236. gadā kā *Blithmuth* — ‘Blaitas grīva’. Tagadējās pilsētas vietā ilgus laikus pastāvēja vairākas nelielas apdzīvotās vietas, kuru iedzīvotāju pamatnodarbošanās bija akmeņogļu ieguve, zveja un sāls tirdzniecība.

Mūsdienu pilsētas attīstība sākās 18. gadsimta sākumā, kad šeit tika uzbūvēta moderna osta vecās nelielās piestātnes vietā. No 1748. gada pilsētā sāka attīstīties kuģubūve. 1847. gadā Blaitu iekļāva dzelzceļa tīklā. Ostas galvenā eksportprece bija netālajās raktuvēs iegūtās akmeņogles; to apgrozījums pieauga no ceturtdaļmiljona tonnu 1855. gadā līdz trīs miljoniem tonnu 1900. gadā un sešiem miljoniem tonnu 1960. gadu sākumā. Blaitas industriālās izaugsmes ziedu laiki bija 20. gadsimta pirmajā pusē. Pasaules karu laikā Blaitas kuģubūvētava uzbūvēja daudzus Karaliskās flotes kuģus, tajā skaitā pirmo lidmašīnu (hidroplānu) bāzes kuģi *Ark Royal* 1914. gadā.

1960. gados Blaitā sākās ekonomiskā lejupslīde; tika slēgtas kuģubūvētavas un dzelzceļa līnija, mazinājās pieprasījums pēc akmeņoglēm — pēdējās raktuves slēgtas 1986. gadā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Kasandrs

thumb|Kasandrs (''Promptuarii Iconum Insigniorum'', XVI)
**Kasandrs** (grieķu: Κάσσανδρος, *Kassandros*, ap 350. gadu p.m.ē.—297. gads p.m.ē.) bija viens no Aleksandra Lielā ģenerāļiem un diadohiem (pēctečiem), kurš pēc Aleksandra nāves kļuva par Maķedonijas ķēniņu. Viņš bija Antipatra, Maķedonijas reģenta Aleksandra Lielā iekarojumu laikā, dēls, un viņa karjera bija cieši saistīta ar cīņām par varu, kas sākās pēc Aleksandra nāves 323. gadā p.m.ē.

Pēc Aleksandra nāves sākās cīņas starp diadohiem par impērijas kontroli, kurās Kasandrs spēlēja nozīmīgu lomu. Viņš ieguva varu, manipulējot un veicot militāras kampaņas, un galu galā kļuva par Maķedonijas ķēniņu 305. gadā p.m.ē. Lai nostiprinātu savu varu, Kasandrs izrādīja nežēlību, pavēlot nogalināt Aleksandra sievu Roksanu un viņa dēlu Aleksandru IV, tādējādi iznīcinot Aleksandra Lielā tiešo pēcnācēju līniju.

Kasandrs arī dibināja jaunas pilsētas, no kurām slavenākā ir Saloniki, kuru viņš nosauca par godu savai sievai Tesalonikai, Aleksandra Lielā pusmāsai. Viņš bija pretrunīgi vērtēta persona, kurš, lai gan veiksmīgi pārvaldīja Maķedoniju un nostiprināja savu varu, ir plaši pazīstams ar savu cietsirdību pret Aleksandra ģimeni un asajām varas cīņām. Viņa nāve 297. gadā p.m.ē. izraisīja turpmāku cīņu par Maķedonijas troni, kas noveda pie vēl lielāka haosa diadohu laikmetā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karagājiens uz Ēģipti (1798—1801)

[thumb|[Napoleons Bonaparts|Napoleons Banaparts Ēģiptē (*Jean-Léon Gérôme, 1863*)]]
**Karagājiens uz Ēģipti** jeb **Napoleona Ēģiptes kampaņa** bija militāra ekspedīcija, ko vadīja Napoleons Bonaparts ar mērķi ieņemt Ēģipti un traucēt britu ceļus uz Indiju. Tas bija daļa no Napoleona plāniem paplašināt Francijas ietekmi un radīt šķēršļus Lielbritānijas tirdzniecībai. Kampaņa, kas sākās 1798. gada jūlijā, beidzās 1801. gadā, kad Francijas spēki tika spiesti atstāt Ēģipti.

## Galvenie notikumi

* Aleksandrijas ieņemšana (1798. gada jūlijs): Napoleons ātri ieņēma ostas pilsētu Aleksandriju pēc izkāpšanas Ēģiptē.
* Piramīdu kauja (1798. gada 21. jūlijs): Napoleona armija sakāva mameluku spēkus pie Kairas, stiprinot franču kontroli pār reģionu.
* Nīlas kauja (1798. gada 1.–2. augusts): Admirāļa Horācija Nelsona vadītā britu flote pilnībā iznīcināja Napoleona floti pie Abū Kīras līča, padarot Francijas spēkus Ēģiptē izolētus un bez iespējām saņemt pastiprinājumus.
* Kampaņa pret Osmaņu impēriju: Napoleons 1799. gadā devās karagājienā uz Sīriju, taču cieta neveiksmi pie Akras.
* Napoleona atgriešanās Francijā (1799. gada augusts): Kad situācija Francijā pasliktinājās, Napoleons pameta savu armiju un slepus atgriezās Eiropā, kur vēlāk organizēja apvērsumu un nāca pie varas kā pirmais konsuls.
* Kapitulācija un Francijas izvešana (1801. gads): Pēc Napoleona aizbraukšanas Francijas spēki zaudēja iniciatīvu, un, apvienojoties britu un osmaņu spēkiem, viņi tika spiesti izstāties no Ēģiptes.

## Ārējās saites
Otrais Libānas karš

thumb|Teritorijas Libānā, kas bija Izraēlas bombardēšanas mērķis, 2006. gada 12. jūlijs — 13. augusts
**Otrais Libānas karš** jeb **2006. gada Libānas karš** bija bruņots konflikts starp Izraēlas Aizsardzības spēkiem (IDF) un Libānā bāzēto grupējumu *[[Hezbollah]]*, kas notika no 2006. gada 12. jūlija līdz 14. augustam. Karš sākās ar *Hezbollah* uzbrukumu Izraēlas teritorijai, kura laikā tika nogalināti vairāki Izraēlas karavīri un nolaupīti divi no viņiem. Tas izraisīja plašu Izraēlas militāro operāciju pret *Hezbollah* un Libānu.

Otrais Libānas karš atstāja dziļas sekas uz Tuvo Austrumu politiku un drošību. Tas pierādīja *Hezbollah* spējas pretoties Izraēlas militārajam spiedienam un ietekmēja reģionālo dinamiku starp Izraēlu, Libānu, Irānu un Sīriju.

## Vēsture
2006. gada 12. jūlijā *Hezbollah* uzsāka pārrobežu uzbrukumu Izraēlai, izšaujot raķetes uz Izraēlas ziemeļiem un uzbrūkot Izraēlas patruļai pie robežas. Šajā uzbrukumā *Hezbollah* nogalināja 3 karavīrus un nolaupīja 2 citus, kuru atbrīvošanai vēlāk pieprasīja Libānā ieslodzīto palestīniešu un libāniešu cietumnieku atbrīvošanu. Atbildot uz šo uzbrukumu, Izraēla uzsāka lielu militāru operāciju, kurā tika bombardēta Libāna, īpaši tās dienvidu daļa, kurā atradās *Hezbollah* kontrolētās teritorijas. Izraēlas mērķis bija iznīcināt *Hezbollah* infrastruktūru un panākt nolaupīto karavīru atbrīvošanu.

Visa kara laikā *Hezbollah* izšāva tūkstošiem raķešu uz Izraēlas ziemeļu pilsētām, tostarp Haifu. Tas izraisīja lielu civiliedzīvotāju upuru skaitu un plašus postījumus. Raķešu uzbrukumi piespieda simtiem tūkstošu Izraēlas iedzīvotāju doties uz patversmēm un evakuēties uz valsts dienvidiem.

Izraēlas gaisa spēki bombardēja svarīgas *Hezbollah* pozīcijas, kā arī Libānas infrastruktūru, tostarp Beirūtas lidostu, ceļus un tiltus, cenšoties izolēt *Hezbollah* un apturēt militāro piegāžu plūsmu no Sīrijas un Irānas. Izraēla arī nosūtīja sauszemes spēkus uz dienvidu Libānu, taču saskārās ar spēcīgu pretošanos no *Hezbollah* partizāniem, kas izmantoja tuneļus un slēptas pozīcijas.

ANO Drošības padome pieņēma Rezolūciju 1701, kurā tika aicināts uz tūlītēju pamieru un *Hezbollah* un Izraēlas spēku izvešanu no robežas teritorijām. Pamiers stājās spēkā 2006. gada 14. augustā. Tiek lēsts, ka karā bojā gāja vairāk nekā 1200 cilvēku Libānā, lielākoties civiliedzīvotāji, un ap 160 Izraēlas pilsoņu, tostarp karavīri un civiliedzīvotāji. *Hezbollah* savukārt saglabāja savu ietekmi Libānā, padarot Hasanu Nasrallu par simbolu Libānas pretestībai pret Izraēlu.

## Ārējās saites
Izraēlas Neatkarības deklarācija

thumb
**Izraēlas Neatkarības deklarācija** ir dokuments, ar kuru 1948. gada 14. maijā tika pasludināta Izraēlas valsts neatkarība. Šis datums sakrīt ar ebreju kalendāra 5. ijaru, un tas ir vēsturisks brīdis, jo deklarācija iezīmēja jaunas valsts izveidi pēc Otrā pasaules kara un Holokausta.

Deklarācijā bija noteikti pamatprincipi par jauno valsti, tostarp solījumi par vienlīdzību pilsoņiem neatkarīgi no rases, reliģijas vai dzimuma, kā arī demokrātisku pārvaldi un vēlmi dzīvot mierā ar kaimiņu valstīm.

Deklarācijas sagatavošana un pieņemšana notika uzreiz pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1947. gada 29. novembra lēmuma par Palestīnas sadalīšanu divās valstīs — ebreju un arābu valstīs. Šo deklarāciju parakstīja Dāvids Ben Gurions, kurš kļuva par pirmo Izraēlas premjerministru. Izraēlas neatkarības pasludināšana izraisīja sekojošu Arābu–Izraēlas karu, jo vairākas arābu valstis nepieņēma Izraēlas dibināšanu.

## Ārējās saites
Abāss Nīlforūšāns

thumb|200px|Abāss Nīlforūšāns 2019. gadā
**Abāss Nīlforūšāns** (; dzimis 1966. gadā, miris  Beirūtā) bija Irānas Revolucionārās gvardes ģenerālis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1966. gadā Isfahānā. 1980. gadā viņš pievienojās tikko dibinātajai Irānas Revolucionārajai gvardei (IRG) un piedalījās Irānas—Irākas karā.

Vēlāk viņš bija IRG korpusa Sauszemes spēku operāciju vietnieks (2005—2007), piedalījās Sīrijas pilsoņu karā, 2019. gada kļuva par IRG korpusa operāciju komandiera vietnieku. 2020. gadā ASV bezpilota lidaparāta triecienā nogalināja viņa līdzgaitnieku ģenerāli Kāsemu Soleimāni.

2022. gadā Nīlforūšāns vadīja protestu apspiešanu Irānā, tādēļ 26. oktobrī ASV pakļāva viņu sankcijām.

Izraēlas—Hamās kara laikā 2024. gada 27. septembrī Nīlforūšānu nogalināja Izraēlas mērķētā gaisa triecienā šiītu organizācijas *[[Hezbollah]]* galvenajai mītnei Beirūtas dienvidu daļā Libānā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tre Valli Varesine

***Tre Valli Varesine*** ir viendienas šosejas riteņbraukšanas sacensības, kas notiek Varēzē, Itālijā. 

No 2005. līdz 2019. gadam sacensības tika organizētas kā 1.HC sacensības UCI Eiropas tūrē. 2020. gadā tās nenotika globālās COVID-19 pandēmijas dēļ. 2021. gadā tas tika iekļautas ''UCI ProSeries'' kalendārā. 2021. gadā pirmoreiz tika rīkotas sacensības sievietēm.

Parasti tās ir pirmās un nozīmīgākās sacensības *[[Trittico Lombardo]]* — triju sacensību kopvērtējumā, kas notiek Lombardijas reģionā trīs dienas pēc kārtas. Šīs sacīkstes ir *Tre Valli Varesine*, *[[Ugo Agostoni kausa izcīņa|Coppa Ugo Agostoni]]* un *[[Bernoki kauss|Coppa Bernocchi]]*.

## Latvijas sportisti

Toms Skujiņš uzvarēja 2018. gada sacensībās, bet 2019. gadā izcīnīja trešo vietu.
## Atsauces
Arābu Pireneju pussalas iekarošana

[thumb|[Umajādu kalifāts|Umajādu kalifāta ofensīva Spānijā]]
**Arābu Pireneju pussalas iekarošana** bija musulmaņu karaspēka iebrukums un 8. gadsimtā veikta lielākās daļas Ibērijas pussalas pakļaušana, sākot ar Tarīka ibn Zijāda vadīto iebrukumu 711. gadā. Šis notikums izveidoja musulmaņu pārvaldītu reģionu, kas kļuva pazīstams kā Al-Andalūza. Tas ievadīja gadsimtiem ilgu konfliktu starp musulmaņiem un kristiešu valstībām pussalas ziemeļos, kas pazīstams kā Rekonkista.

Šis process tiek saistīts ar Umajādu kalifāta ekspansiju no Ziemeļāfrikas uz Ibēriju.

## Vēsture
Pirms iekarošanas Pireneju pussalu kontrolēja Rietumgotu karaliste, kuras politiskā un militārā vara bija novājināta iekšējo konfliktu un ekonomisko grūtību rezultātā. 711. gadā, pēc uzaicinājuma no vietējiem gotu valdniekiem, kuri cīnījās par varu, musulmaņu karavadonis Tarīks ibn Zijāds ar aptuveni 12 000 karavīriem šķērsoja Gibraltāru. Šo notikumu uzskata par arābu iebrukuma sākumu.

Tarīks ibn Zijāds iekaroja Rietumgotu teritorijas dienvidos, un 711. gada jūlijā notika izšķirošā kauja pie Gvadaletes upes, kur musulmaņu spēki sakāva Rietumgotu karali Rodrigo. Šī uzvara ļāva musulmaņu karaspēkam ātri paplašināt savu kontroli pār lielu daļu Ibērijas pussalas. Pēc sākotnējās uzvaras, Umajādu karavadoņi, tostarp Muza ibn Nussairs, paplašināja iekarojumus visā pussalā. Musulmaņu spēki pārņēma tādas svarīgas pilsētas kā Toledo, Saragosa, Kordova un Sevilja. Līdz 718. gadam gandrīz visa Ibērijas pussala bija musulmaņu pārvaldē, izņemot nelielas teritorijas ziemeļos, kas vēlāk kļuva par galveno pretestības centru.

Iekarotās teritorijas drīz kļuva par daļu no Umajādu kalifāta un ieguva nosaukumu Al-Andalūza. Tās galvaspilsēta kļuva Kordova, kas izveidojās par svarīgu kultūras, zinātnes un komercijas centru. Al-Andalūza izcēlās ar savu reliģisko un etnisko daudzveidību, jo musulmaņi, kristieši un ebreji kopā dzīvoja samērā harmoniski.

### Rekonkista
Arābu iekarojumi izraisīja ilgstošu cīņu starp musulmaņiem un kristiešu valstībām pussalas ziemeļos, kas vēsturē ir pazīstama kā Rekonkista. Tā sākās drīz pēc musulmaņu iebrukuma, kad kristiešu spēki ieguva uzvaru kaujā pie Kovadongas (722. gads). Nākamo gadsimtu gaitā kristiešu valstības lēnām atguva teritorijas no musulmaņiem, līdz 1492. gadā pēdējā musulmaņu valsts Granadā tika iekarota.

### Ietekme
Arābu iekarojumi atstāja ilgstošu ietekmi uz Pireneju pussalas vēsturi, kultūru un arhitektūru. Al-Andalūza bija augsti attīstīta civilizācija, kas bagātināja Eiropu ar zināšanām matemātikā, medicīnā, filozofijā un arhitektūrā. Musulmaņu pārvaldība būtiski ietekmēja arī reģiona lauksaimniecību un ekonomiku, ieviešot jaunas tehnoloģijas un kultūras.

## Ārējās saites
Apvienoto Nāciju Organizācijas ēka

thumb|ANO ēka
**Apvienoto Nāciju Organizācijas ēka** (angļu: *United Nations Secretariat Building)* ir galvenā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) mītne, kas atrodas Ņujorkā, ASV. Šī ēka ir simbolisks ANO centrs, kur tiek rīkotas svarīgas starptautiskas konferences un sanāksmes par globālajiem jautājumiem, kā arī tiek pieņemti lēmumi par mieru, drošību, cilvēktiesībām un starptautisko sadarbību.

Galvenais ANO ēku komplekss atrodas Manhatanā, Ņujorkā, un tas tika atklāts 1952. gadā. Šajā ēku kompleksā ietilpst galvenais tornis (Sekretariāta ēka), Ģenerālās asamblejas zāle, Drošības padomes zāle un citi biroji.

Kaut arī ANO galvenā mītne ir Ņujorkā, ANO ir arī citas reģionālās mītnes, piemēram, Ženēvā (Šveicē), Vīnē (Austrijā) un Nairobi (Kenijā).

## Ārējās saites
Airīna Danna

**Airīna Danna** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise.

Savu karjeru sākusi kā aktrise Brodvejas mūziklos. 1930. gadā noslēgusi līgumu ar *[[RKO Pictures]]* studiju. Viņas pirmā kino loma bija filmā *[[Leathernecking]]* (1930). Atveidojusi galvenās lomas 42 filmās. Dannu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā" par lomām vesternā "Simarons" (*Cimarron*, 1931), komēdijās *[[Theodora Goes Wild]]* (1936) un "Briesmīgā patiesība" (1937), romantiskajā filmā *[[Love Affair]]* (1939) un drāmā *[[I Remember Mama]]* (1948).

Kopā ar Keriju Grāntu atveidojusi lomas trīs filmās: "Briesmīgā patiesība" (1937), *[[My Favorite Wife]]* (1940) un *[[Penny Serenade]]* (1941). Piedalījusies arī tādās filmās kā *[[Thirteen Women]]* (1932), *[[Roberta]]* (1935), *[[Show Boat]]* (1936) un *[[Life with Father]]* (1947).

Pēc aktrises karjeras beigām 1950. gadu sākumā, pievērsusies filantropijai. Prezidents Dvaits Eizenhauers deleģēja Dannu pārstāvēt ASV Apvienoto Nāciju Organizācijā, kurā viņa iestājās par mieru pasaulē un uzsvēra vajadzību pēc bēgļu palīdzības programmas.

## Ārējās saites
Aleksandrs Masļakovs

thumb|Aleksandrs Masļakovs ar dēlu 2012. gadā
**Aleksandrs Masļakovs** (; dzimis 1941. gada 24. novembrī Sverdlovskā, miris 2024. gada 8. septembrī Maskavā) bija PSRS, vēlāk Krievijas televīzijas izklaides raidījumu vadītājs. 2012. gadā aktīvi darbojās, lai panāktu Vladimira Putina pārvēlēšanu Krievijas Federācijas prezidenta amatā, 2014. gadā publiski pauda atbalstu Krimas aneksijai.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1941. gadā Sverdlovskā Otrā pasaules kara lidotāja ģimenē. Līdz 1966. gadam studēja Maskavas Transporta inženieru institūta eneģētikas fakultātē, līdztekus no 1964. līdz 1971. gadam vadīja televīzijas raidījumu KVN (*Клуб Весёлых и Находчивых*), kurš guva plašu ievērību PSRS un tās satelītvalstīs. Centrālās televīzijas vadība 1971. gadā raidījumu slēdza dažādu apsūdzību (arī par nelegālām valūtas operācijām) dēļ. 1986. gadā pēc Mihaila Gorbačova uzsāktās atklātības un demokratizācijas politikas sākšanās raidījumu KVN atļāva atsākt, taču pamazām, sevišķi Vadimira Putina laikos Krievijai pārvēršoties par diktatūru, kādreiz dzēlīgie un asprātīgie joki sāka pārvērsties sterilā lišķībā.

Pēc reabilitācijas vadīja arī TV konkursus “Nāciet, meitenes!” (*А ну-ка, девушки!*, 1975-1987), “Gada dziesma” (*Песня года*, 1976—1979, 1981), arī TV programmas “Sveiki, mēs meklējam talantus!” (*Алло, мы ищем таланты!*), «Nāciet, puiši!» (*А ну-ка, парни!*), “Jauniešu adreses” (*Адреса молодых*), “Sprints visiem” (*Спринт для всех*), “Pagrieziens” (*Вираж*), “Jautrie zēni” (*Весёлые ребята*), «12. stāvs" (*12 этаж*), "Malači" (*Молодцы*) un “Aleksandra šovu” (*Александр-шоу*). Vairākus gadus bija vadītājs Soču starptautiskajos dziesmu festivālos.
  
2022. gadā viņam diagnosticēja plaušu vēzi, un 2024. gada 8. septembrī viņš nomira Maskavā 82 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sebastiāns Hēness

**Sebastiāns Hēness** (; dzimis  Minhenē) ir vācu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis uzbrūkošā pussarga pozīcijā. Kopš 2023. gada ir Vācijas Bundeslīgas kluba *[[VfB Stuttgart]]* galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Ar futbolu sāka nodarboties *TSV Ottobrunn* klubā, jauniešu vecumā pārstāvējis arī *TSV Grötzingen* un *[[VfB Stuttgart]]* futbola akadēmiju. No 2001. līdz 2006. gadam spēlēja Berlīnes "Hertha" dublieru komadā, vēlāk pārstāvēja *[[TSG 1899 Hoffenheim|TSG Hoffenheim]]*. Spēlētāja karjeru noslēdza 2010. gadā.

## Trenera karjera
S. Hēness savu trenera karjeru sāka *Hertha Zehlendorf* U-19 komandā. No 2014. līdz 2017. gadam viņš trenēja *[[RB Leipzig]]* dažādu vecumu jauniešu komandas. 2017. gadā sāka strādāt par Minhenes "Bayern" U-19 komandas treneri, bet 2019. gadā kļuva par Minhenes "Bayern" dublieru komandas treneri Vācijas 3. līgā. 2019.—2020. gada sezonā aizveda komandu līdz 3. līgas čempionu titulam, un Hēness tika atzīts par sezonas labāko treneri līgā.

 tika apstiprināts par Bundeslīgas kluba *[[TSG 1899 Hoffenheim|TSG Hoffenheim]]* galveno treneri, parakstot trīs gadu līgumu līdz 2023. gada jūnijam.  Pēc 9. vietas iegūšanas 2021.–2022. gada sezonā *Hoffenheim* un Hēnesa ceļi šķīrās.

2023. gada aprīlī viņš kļuva par *[[VfB Stuttgart]]* galveno treneri, stājoties amatā Bruno Labadijas vietā. Viņš palīdzēja komandai izvairīties no izkrišanas uz 2. Bundeslīgu, pārspēlēs pārspējot *[[Hamburger SV]]*. 2024. gada 8. martā pagarināja līgumu ar *VfB Stuttgart* līdz 2027. gada vasarai. 2023.—2024. gada sezonā viņš aizveda komandu līdz 2. vietai Bundeslīgā, nodrošinot klubam kvalificēšanos UEFA Čempionu līgai pēc 14 gadu pārtraukuma.

## Privātā dzīve
S. Hēnesa tēvs ir bijušais futbolists Dīters Hēness, arī tēva brālis Uli Hēness bija futbolists, spēlēja izlasē, vēlāk bija Minhenes "Bayern" prezidents.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ņūkāsla pie Tainas (boro)

**Ņūkāslas pie Tainas Lielpilsēta** () ir metropoles boro (distrikts) ar lielpilsētas statusu Anglijā, Tainas un Vīras metropoles grāfistē. Aizņem grāfistes ziemeļrietumu daļu Tainas upes ziemeļu krastā, robežojas rietumos un ziemeļos ar Nortamberlendu, austrumos — ar Ziemeļtainsaidu, dienvidaustrumos — ar Dienvidtainsaidu, bet dienvidos — ar Geitshedu. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Ņūkāsla pie Tainas.

## Vēsture
Ņūkāslas pie Tainas distrikts izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Ņūkāslas grāfistes boro, Gosfortas un Ņūbērnas urbānos distriktus un piecus pagastus no Kāslvārdas lauku distrikta, un iekļaujot to jaunizveidotajā Tainas un Vīras metropoles grāfistē. Distrikts kopš dibināšanas pārmantoja Ņūkāslas pie Tainas lielpilsētas statusu.

## Administrācija
Administratīvi Ņūkāslas pie Tainas distrikta teritoriju veido ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko pārvalda lielpilsētas padome, un kas iekļauj Ņūkāslas pie Tainas ( iedzīvotāji) pilsētu, kā arī 6 pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jess Torups

**Jess Torups** (; dzimis ) ir dāņu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik ir Vācijas Bundeslīgas kluba *[[FC Augsburg]]* galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Profesionālo karjeru sāka klubā *[[Odense Boldklub]]* (OB). 1989. gadā kļuva par Dānijas čempionu. Divas reizes izcīnījis Dānijas kausu (1991. un 1993. gadā). 1996. gadā pārgāja uz Vācijas 2. Bundeslīgas klubu *[[KFC Uerdingen 05|Uerdingen 05]]*. 1998. gadā pusi sezonas aizvadīja Austrijā *[[FC Tirol Innsbruck|Tirol Innsbruck]]* sastāvā. 1998. gada vasarā atgriezās Dānijā un pievienojās *[[Esbjerg fB]]*, šī kluba sastāvā spēlēja līdz pat 2005. gadam. Tad pievienojās Norvēģijas klubam *[[Hamarkameratene|HamKam]]*. Karjeru noslēdza 2006. gadā *Esbjerg fB* rindās.

## Trenera karjera
2006. gadā *[[Esbjerg fB]]* klubā kļuva par trenera asistentu. 2008. gadā uz trim spēlēm bija galvenā trenera pienākumu izpildītājs. 2011. gada martā tika apstiprināts par galveno treneri. Sezonas beigās nespēja izglābt komandu no izkrišanas no Dānijas Superlīgas. 2011.—2012. gada sezonā uzvarēja Dānijas 1. divīzijā un atgrieza klubu Superlīgā, bet nākamajā sezonā izcīnīja Dānijas kausu. 2013. gadā tika atzīts par Dānijas gada labāko futbola treneri.

2013. gadā kļuva par Dānijas U-21 izlases galveno treneri. 2015. gada Eiropas U-21 čempionātā sasniedza pusfinālu. Pēc čempionāta atgriezās klubu futbola darbā, kļūstot par *[[FC Midtjylland]]* galveno treneri. 2017.—2018. gada sezonā uzvarēja Dānijas Superlīgā. Karjeras turpinājumā vadīja Beļģijas klubus *[[K.A.A. Gent|Gent]]* un *[[K.R.C. Genk|Genk]]*, bet 2020. gada novembrī atgriezās Dānijā, parakstot līgumu ar *[[FC København]]*. Ar Kopenhāgenas klubu 2021.—2022. gada sezonā kļuva par Dānijas Superlīgas čempionu. 2022. gadā iekļuva UEFA Čempionu līgas grupu turnīrā. Tomēr nākamo Superlīgas sezonu komanda iesāka neveiksmīgi un 2022. gada septembrī Torups tika atbrīvots no amata.

 viņš tika iecelts par Vācijas Bundeslīgas kluba *[[FC Augsburg]]* galveno treneri.

## Sasniegumi
### Kā spēlētājam
**OB**
* Dānijas 1. divīzija: 1989
* Dānijas kauss: 1990—91, 1992—93

### Kā trenerim
***Esbjerg fB***
* Dānijas 1. divīzija: 2011—12
* Dānijas kauss: 2012—13

***FC Midtjylland***
* Dānijas Superlīga: 2017–18

***FC København***
* Dānijas Superlīga: 2021–22

## Atsauces

## Ārējās saites
Īsta veiksme

**"Īsta veiksme"** () ir 2023. gada Francijas un Apvienotās Karalistes komēdijdrāmas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Vudijs Allens. Filmā galvenās lomas atveido Lū Delāža, Valerī Lemersjē, Melvils Pupo un Nilss Šneders.

Filma stāsta par precējušos jaunu sievieti, kura uz ielas satiekas ar bijušo vidusskolas draugu, kurš vienmēr ir bijis viņā ieķēries. Viņas arvien biežākās tikšanās rada bagātajam vīram aizdomas.

Filmas "Īsta veiksme" pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā. Latvijā filmas pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvu kritiķu vērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nīderlandes Grand Prix

**Nīderlandes ''Grand Prix*** ir ikgadējas [[Formula 1|Pirmās formulas]] sacīkstes, kas norisinās [[Zandvortas trase|Zandvortas trasē]], [[Nīderlande|Nīderlandē]].

Pirmā sacīkste ar šādu nosaukumu norisinājās 1950. gadā, kopš . gada tā bija daļa no Pirmās formulas čempionāta. ,  un . gada sacīkstes tika atceltas finansiālu iemeslu dēļ. . gadā sacīkste nenotika drošības apsvērumu dēļ, tai atgriežoties kalendārā nākamajā gadā pēc trasē veiktajiem uzlabojumiem. Nīderlandes *Grand Prix* norisinājās līdz . gadam. Uzņēmums, kas pārvaldīja trasi, tika likvidēts, tā nonāca pašvaldības īpašumā, daļa trases tika pārdota. Tomēr atlikusī trases daļa tika saglabāta, tā tika pārbūvēta un izmantota citās autosporta sacīkstēs.

2019. gadā tika paziņots, ka Nīderlandes *Grand Prix* sākot ar . gada sezonu atgriezīsies Pirmās formulas kalendārā. Tomēr 2020. gada sacīkste tika atcelta [[COVID-19 pandēmija]]s dēļ. Līdz ar to pirmais atjaunotais Nīderlandes *Grand Prix* norisinājās . gadā, to uzvarot mājniekam [[Makss Verstapens|Maksam Verstapenam]].

== Uzvarētāji ==

=== Vairākkārtējie uzvarētāji (piloti) ===
*Rozā fona krāsa norāda sacīksti, kas nebija daļa no Pirmas formulas čempionāta.*



=== Vairākkārtējie uzvarētāji (komandas) ===
*Rozā fona krāsa norāda sacīksti, kas nebija daļa no Pirmas formulas čempionāta.*

*Komandas **treknrakstā** šobrīd piedalās Pirmās formulas čempionātā.*



=== Saraksts ===
Visi Nīderlandes *Grand Prix* norisinājās [[Zandvortas trase|Zandvortas trasē]].
[[Attēls:Circuit Park Zandvoort-1948.svg|thumb|Zandvortas trase no 1948. gada līdz 1971. gadam]]
[[Attēls:Circuit Park Zandvoort-1973.svg|thumb|Zandvortas trase no 1973. gada līdz 1979. gadam]]
[[Attēls:Circuit Park Zandvoort-1980.svg|thumb|Zandvortas trase no 1980. gada līdz 1985. gadam]]
* *Rozā fona krāsa norāda sacīksti, kas nebija daļa no Pirmas formulas čempionāta.''

## Skatīt arī
* F1 Grand Prix saraksts

## Atsauces
Ksenija Balabajeva

**Ksenija Balabajeva** (; dzimusi ) Kazahstānas starptautiskā lielmeistare šahā (2024), 45. šaha olimpiādes sudraba laureāte (2024).

## Biogrāfija
2018. gadā uzvarējusi Rietumāzijas jauniešu šaha čempionātā meiteņu G14 vecuma grupā. 2019. gadā uzvarējusi Āzijas jauniešu ātrā šaha čempionātā meiteņu G14 vecuma grupā. 2020. gadā uzvarējusi Kazahstānas jauniešu šaha čempionātā meiteņu G16 vecuma grupā ar simtprocentīgu rezultātu - 9 punkti no 9 iespējamiem. 2021. gadā uzvarējusi Āzijas jauniešu šaha čempionātā meiteņu G16 vecuma grupā.

2021. gadā izcīnījusi 2. vietas Kazahijas jauniešu šaha čempionātā meiteņu G20 vecuma grupā un Kazahstānas sieviešu šaha čempionātā. Šajā pašā gadā viņa uzvarējusi Pasaules jauniešu tiešsaites šaha čempionātā meiteņu G16 vecuma grupā.

2025. gada maijā Apvienotos Arābu Emirātos izcīnījusi 7. vietu Āzijas šaha ātrspēles čempionātā sievietēm. 2025. gada maijā izcīnījusi 3. vietu Āzijas čempionātā šahā sievietēm. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojusies 40. vietā "FIDE Women's Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

Ksenija Balabajeva pārstāvējusi Kazahstānu sieviešu šaha olimpiādēs:
* 2022. gadā Čennai pie 3. galdiņa (+3, =5, -2);
* 2024. gadā Budapeštā pie 3. galdiņa (+4, =5, -0) un komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2021. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 2024. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2025. gadā saņēmusi arī vīriešu starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Četema (nozīmju atdalīšana)

**Četema** () var būt:
* Četema — pilsēta Anglijā
* Četema — pilsēta ASV, Ņūdžersijā

## Skatīt arī
* Četema salas
Volsenda

**Volsenda** (; ) ir pilsēta Anglijā, Tainas un Vīrass ceremoniālajā grāfistē, Ziemeļtainsaidas metropoles boro administratīvais centrs. Atrodas grāfistes vidusdaļā Tainas upes ziemeļu krastā  no grāfistes centra Ņūkāslas pie Tainas, faktiski tās piepilsēta, un  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Romas impērijas laikā Volsendas vietā atradās romiešu cietoksnis Segedunuma (*Segedunum*), kas aizsargāja Adriāna mūra austrumu galu; no tā cēlies pilsētas mūsdienu nosaukums — ‘Mūra gals’. Mūsdienu pilsēta izauga līdz ar Anglijas rūpniecisko revolūciju — sākotnēji no 18. gadsimta otrās puses šeit bija attīstīta akmeņogļu ieguve, bet no 19. gadsimta otrās puses Volsenda bija slavena ar savām kuģubūvētavām; mūsdienās šeit būvē peldošās naftas ieguves platformas. Municipālā boro statuss Volsendai piešķirts 1901. gadā, bet 1974. gadā tā iekļauta Ziemeļtainsaidas boro. Kopš 1960. gadiem Volsenda attīstās kā Ņūkāslas un Tainmutas dzīvojamā piepilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites