Dzīvniekutis

**Dzīvniekutis** jeb **dzīvniekutu kārta** (*Phthiraptera*) ir jaunspārņu (*Neoptera*) kārta, kurā ietilpst aptuveni 3000 mūsdienās dzīvojošu kukaiņu sugu, kas evolūcijas gaitā ir zaudējušas spārnus. Visas dzīvniekutu sugas ir ektoparazīti jeb ārējie parazīti, kuru saimnieki ir vai nu putni vai zīdītāji. Trīs no tām ir cilvēku slimību ierosinātāji. Dažas zīdītāju grupas ir brīvas no šiem parazītiem: kloākaiņi, sikspārņi, vaļi, delfīni un zvīņneši.

## Bioloģija
[thumb|left|140px|''[Damalinia limbata* — [[spalvu grauzējutis]], kas parazitē kazu matojumā, tēviņš ir mazāks par mātīti]]
Lielākā daļa dzīvniekutu ir [[maitēdāji]], kas barojas ar saimniekorganisma atmirušajiem audiem ([[āda]]s, [[spalva|spalvu]] u.c.), bet daļa barojas ar ādas virsslāņa [[Tauki|taukvielām]] un [[asinis|asinīm]]. Lielākā daļa šo parazītu dzīvo tikai pie noteiktu sugu saimniekorganismiem un dažos gadījumos tikai noteiktu ķermeņa daļu apvidū. Uz dažām dzīvnieku sugām var dzīvot līdz 15 dažādu dzīvniekutu sugu. Visbiežāk zīdītājiem var novērot 1-3 utu sugas, bet putniem 2-6 sugas. Ja utis noņem no saimniekorganisma, tās nedzīvo ilgi.

Dzīvniekutis visbiežāk ir brūnas vai brūni pelēkas, sākot ar gaišu krēmbaltu krāsu un beidzot ar tumši pelēku. Ja utis barojas ar asinīm, tās ir tumšākas. Skaitliski [[mātīte|mātīšu]] ir vairāk nekā [[tēviņš|tēviņu]], turklāt dažas sugas vairojas ar [[partenoģenēze|partenoģenēzi]]. Lielākā daļa utu sugu savas [[ola]]s ar [[siekalas|siekalām]] piestiprina pie saimnieku [[mati]]em. Utu siekalas ir tik efektīva līme, ka to var izšķīdināt tikai ar īpašiem līdzekļiem. Daži putnu parazīti olas atstāj vienkārši vietās, kur putns ar savu [[knābis|knābi]] nevar piekļūt, piemēram, spalvas kāta iekšējā dobumā. Dzīvas olas parasti ir [[Baltā krāsa|baltas]]. Mirušas olas kļūst [[Dzeltenā krāsa|dzeltenas]]. Dzīvniekutis ir [[nepilnas pārvērtības kukaiņi]] un, kad [[nimfa]]s izšķiļas no olām, tās, lai arī ir ļoti mazas, ārēji izskatās līdzīgas pieaugušajiem kukaiņiem. Nimfas apvalku nomaina trīs reizes, līdz kļūst pieaugušas un vairoties spējīgas (apmēram 1 mēneša laikā).

==Ekoloģija==
Putnu utu ekoloģija ir vairāk studēta nekā zīdītāju parazītu ekoloģija. Utīm ir vairākas kopīgas īpašības. Vidējais utu skaits ir jo lielāks, jo lielāks ir putns. Utu izplatība ir ierobežota — lielākā daļa utu dzīvo uz dažiem putniem, bet lielākā daļa putnu ir brīvi no parazītiem. Šāds utu izplatības veids ir vairāk saistīts ar teritoriālo putnu izplatību, nevis ar to sabiedriskumu. Piemēram, vienas un tās pašas sugas putnus [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] apdraud mazāka utu sugu dažādība, nekā [[Eiropa|Eiropā]]. Putniem un zīdītājiem, kas barojas [[ūdens|ūdenī]] un nirst, lai iegūtu barību, ir daudz mazāk atbilstošu utu sugu, nekā uz [[sauszeme]]s dzīvojošām sugām. Putnu sugas, kuras ir noturīgākas pret parazītiem, jo tām ir spēcīgāka [[T šunas|T šūnu]] imunitāte, uztur daudz vairāk [[grauzējutis|grauzējutu]] (*Amblycera*) sugu, nekā citas putnu sugas. Utu abu dzimumu sastopamība ir līdzsvarotāka sabiedriskiem putniem, bet mātītes skaitliski pārsvarā sastopamas vientuļajām sugām.

===Parazītu ietekme uz saimniekorganismiem===
Ja dzīvniekam vai putnam ir utis, tās var samazināt īpatņa dzīves ilgumu. Dzīvniekutis saimniekorganismiem var nodot dažādas mikrobioloģiskas slimības vai [[parazīttārpi|parazīttārpus]]. [[Spalvu grauzējutis]] (*Ischnocera*) var samazināt putna apspalvojuma [[termoregulācija]]s spējas, tādējādi parazītu apdzīvots īpatnis zaudē daudz vairāk siltuma nekā citi putni. Ja dzīvnieku apdzīvo utis, mazinās arī tā dzimumpievilcība.

==Cilvēka utis==
[[Attēls:Nissenkamm-01.jpg|thumb|220px|Utu [[ķemme]]]]
Uz cilvēka ķermeņa var dzīvot 3 dzīvniekutu veidi: [[galvas uts]] (*Pediculus humanus capitis*), [[drēbju uts]] (*Pediculus humanus humanus*) un [[kaunuma uts]] (*Pthirus pubis*). No utīm var atbrīvoties, izmantojot utu ķemmi, medicīniskos šampūnus, un ar mazgāšanos.

===DNS pētījumi===
[[21. gadsimts|21. gadsimta]] sākumā, pētot uz cilvēkiem dzīvojošo utu [[DNS]], ir iegūtas jaunas ziņas par cilvēka evolūciju. Piemēram, ģenētiskie pētījumi liecina, ka mūsu priekšteči kaunuma utis ir ieguvuši no [[gorillas|gorillām]] pirms apmēram 3-4 miljoniem gadu. Savukārt DNS atšķirības starp divām [[cilvēka uts|cilvēka utu]] (*Pediculus humanus*) pasugām (galvas uti un drēbju uti) liecina, ka cilvēks ķermeņa apmatojumu sācis zaudēt pirms apmēram 2 miljoniem gadu.

==Sistemātikas izmaiņas==
Vēl nesenā pagātnē dzīvniekutu kārta tika iedalīta 2 apakškārtās: [[Dūrējutis|dūrējutu apakškārtā]] (*Anoplura*) un [[Grauzējutis|grauzējutu apakškārtā]] (*Mallophaga*). Tomēr pēdējo gadu [[ģenētika|ģenētiskajos]] pētījumos noskaidrojies, ka *Mallophaga* grupa ir parafilētiska, un zinātnieki to sadalījuši trijās apakškārtās: [[Grauzējutis|grauzējutu apakškārtā]] (*Amblycera*) un [[Spalvu grauzējutis|spalvu grauzējutu apakškārtā]] (*Ischnocera*), kā arī ir izdalīta viena jauna grupa — [[Ziloņu utis|ziloņu utu apakškārta]] (*Rhyncophthirina*). Tā apvieno tikai 3 sugas, kuras piemērojušās caurgrauzt ļoti biezo un stingro [[ziloņi|ziloņu]] un [[kārpcūka|kārpcūku]] ādu, lai piekļūtu šo zīdītāju asinīm.

==Sistemātika==
*'Dzīvniekutu kārta*' (*Phthiraptera*)
* [[Dūrējutis|Dūrējutu apakškārta]] (*Anoplura*)
* [[Grauzējutis|Grauzējutu apakškārta]] (*Amblycera*)
* [[Spalvu grauzējutis|Spalvu grauzējutu apakškārta]] (*Ischnocera*)
* [[Ziloņu utis|Ziloņu utu apakškārta]] (*Rhyncophthirina'')

## Atsauces




## Ārējās saites

* Katram sava uts
* Pārnest mājās utis var ne tikai bērnudārznieks un skolnieks
* Utis — delikātā problēma
* Pedikuloze jeb utainība
* Nuclear Genetic Diversity in Human Lice (Pediculus humanus) Reveals Continental Differences and High Inbreeding among Worldwide Populations