open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tinkiso

**Tinkiso** () ir apmēram 400 kilometrus gara Nigēras kreisā krasta pieteka Gvinejas centrālajā daļā.

Izteka no Futadžalona plakankalnes. Tek austrumu virzienā. Ietek Nigērā apmēram pie Sigiri. Upes krastos atrodas Fifa.

2002. gadā upes baseina reģions pie tās ietekas Nigērā 400 600 ha platībā tika iekļauts Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā. Šeit atrodas vieni svarīgākajiem mitrājiem Rietumāfrikā. Reģionā mīt apdraudētā dižantilope (*taurotragus derbianus*). Upē dzīvo Āfrikas lamantīns.

## Ārējās saites
Kirgizstānas futbola izlase

**Kirgizstānas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Kirgizstānu starptautiskās futbola sacensībās. Kirgizstānas futbola izlasi pārvalda Kirgīzu futbola apvienība.

## Pasaules čempionātos
* 1930—1990 — *Atradās PSRS sastāvā*
* 1994 — *Nepiedalījās*
* 1998—2022 — *Nekvalificējās*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*

## Āzijas kausā
* 1956 — 1988 — *Atradās PSRS sastāvā*
* 1992 — *Nebija [[Āzijas Futbola konfederācija|AFC]] dalībvalsts*
* 1996 — 2004 — *Nekvalificējās*
* 2007— *Nepiedalījās*
* 2011 — 2015 — *Nekvalificējās*
* 2019 — *Astotdaļfināls*
* 2023 — Grupu turnīrs

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kyrgyz FA , 
* Kyrgyz Republic at AFC
* Kyrgyz Republic at FIFA
Ogijs un prusaki

**"Ogijs un prusaki"** (, ) ir Francijas animācijas seriāls, kas pirmoreiz iznāca 1998. gadā.

## Skatīt arī
* Ogijs un tarakāni

## Ārējās saites

* Xilam
Krauju akmeņu saliņa

**Krauju akmeņu saliņa** ir aizsargājams dabas piemineklis Rīgas līcī apmēram 300 metrus no krasta Limbažu novada Salacgrīvas pagastā, dabas lieguma Vidzemes akmeņainā jūrmala teritorijā.

Tas ir akmeņu krāvumu valnis, sastāvošs no laukakmeņiem, kas jūras ledus kustības rezultātā sastumti vaļņveida formā. Augstākās daļas garums apmēram 15—20 metri. Ja jūras līmenis ir augsts, saliņa atrodas zem ūdens. Uz ziemeļiem no saliņas atrodas Krauju jūrakmens, bet uz dienvidiem — Svētciema akmeņu saliņas, kas ir izklaidus izvietoti akmeņi, ne tik kompakti kā Krauju saliņa.

## Ārējās saites
* Dabas aizsardzības pārvalde. Krauju akmens saliņa
Terrerūžas strauta estuāra putnu liegums

**Terrerūžas strauta estuāra putnu liegums** () ir aizsargājama dabas teritorija Maurīcijas galvaspilsētā Portluī salas ziemeļrietumos.

2001. gadā liegums iekļauts Rāmsaras vietu sarakstā. Šeit uzturas 14 migrējošas putnu sugas un aug trīs sugas endēmu augu.

## Ārējās saites
*Rivulet Terre Rouge Estuary Bird Sanctuary, Ramsar Sites Information Service
Polijas pagrīdes valsts

**Polijas pagrīdes valsts** (poļu: *Polskie Państwo Podziemne*) jeb **Polijas slepenā valsts** (*Tajne państwo*) bija vienots politisks un militārs veidojums, ko Trešā reiha un PSRS okupētajā Polijā izveidoja Polijas Republikas valdībai trimdā Londonā lojālo pretošanās organizāciju apvienība. Pirmie pagrīdes valsts elementi tika izveidoti Vācijas un Padomju Savienības iebrukuma Polijā pēdējās dienās 1939. gada septembra beigās. Pagrīdes valsti tās atbalstītāji uztvēra kā pirmskara Polijas Republikas un tās iestāžu, kas īstenoja bruņotu cīņu pret nacistu un padomju okupācijas varu, legālu turpinājumu. Pagrīdes valsts aptvēra ne tikai militāro pretošanos, kas bija viena no lielākajām pasaulē, bet arī civilās struktūras, piemēram, tieslietu, izglītības, kultūras un sociālo dienestu struktūras.

Lai gan pagrīdes valsts lielāko kara daļu guva plašu atbalstu, to neatbalstīja un neatzina komunisti. Radikālo nacionālistu kustības "Falanga" un "ABC" aktīvi pretojās pret Vācijas okupāciju Polijā, un šīs divas kustības ātri vien nomainīja *Konfederacja Narodu* — Polijas pagrīdes valsts daļu, kurā ietilpa arī lielākā daļa pirmskara galēji labējo pārstāvju. Komunistu ietekme galu galā samazinājās militāro neveiksmju, jo īpaši Varšavas sacelšanās neveiksmes dēļ, un pieaugošā PSRS naidīguma dēļ. Padomju Savienība 1944. gadā izveidoja alternatīvu marionešu valdību, Polijas Nacionālās atbrīvošanas komiteju, un nodrošināja, ka tā veidoja pēckara Polijas valdības pamatu. Padomju Savienības atbalstītās komunistu varas pārņemšanas laikā Polijā, kara beigās daudzi pagrīdes valsts locekļi tika vajāti kā iespējamie nodevēji un gāja bojā cietumos. Rietumu sabiedrotie atstāja Poliju novārtā, uzskatot, ka sarunas ar komunistu varas iestādēm nav iespējamas, un vēloties izvairīties no pilsoņu kara, 1945. gada pirmajā pusē svarīgākās pagrīdes valsts institūcijas pašlikvidējās.

Galu galā simtiem tūkstošu cilvēku bija tieši iesaistīti dažādās pagrīdes valsts aģentūrās (bieži vien tiek lēsts, ka tikai *[[Armia Krajowa]]* vien bija iesaistīti gandrīz pusmiljons cilvēku), un tos klusi atbalstīja miljoniem Polijas pilsoņu. Pamatojums slepenas civilās varas izveidei bija fakts, ka vācu un padomju okupācija Polijā bija nelikumīga. Līdz ar to visas okupācijas varas izveidotās iestādes tika uzskatītas par nelikumīgām, un saskaņā ar Polijas tiesību aktiem tika izveidotas paralēlas Polijas pagrīdes iestādes. Pagrīdes valsts mērogam netīšām palīdzēja arī okupantu rīcība, kuru centieni iznīcināt Polijas valsti, nāciju un kultūru, tostarp galvenokārt genocīda politika, kas bija vērsta pret Polijas pilsoņiem, veicināja tautas atbalstu Polijas pretošanās kustībai un tās attīstībai.

Aukstā kara laikā Polijas komunistu amatpersonas ierobežoja pagrīdes valsts pētniecību, tā vietā uzsverot komunistisko partizānu lomu pretnacistiskajā pretošanās kustībā. Tāpēc vēl nesen lielāko daļu pētījumu par šo tēmu veica trimdā dzīvojošie poļu pētnieki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pulapa

**Pulapa** (*Pulap*) ir koraļļu atols Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Čūkas pavalstī. Pulapa ir viens no Pativas grupas atoliem. Veido divas municipalitātes — Pulapa (1168 iedzīvotāji) ziemeļos un Tamatama (493 iedzīvotāji) dienvidos. Atola iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā puluvatiešu valodā, kas tuva čūkiešu valodai.

## Ģeogrāfija
Pulapa ir koraļļu atols Karolīnu salu vidusdaļā. Atrodas  uz rietumiem no Čūkas. Atola 3 salu kopējā sauszemes platība ir . Rifa lielākā daļa ir iegrimusi — virsūdens rifs saglabājies ap salām atola ziemeļrietumos, rietumos un dienvidos. Atolam ir  liela līdz  dziļa lagūna, kopējā atola platība ir . Atola lielākās salas ir Pulapa (67 ha km², 1168 iedzīvotāji) un dubultsala Tamatama (38 ha, 493 iedzīvotāji), kā arī vienīgā neapdzīvotā sala Fanadika (5,6 ha) rietumos. Salas biezi apaugušas ar tropu mežu. Pulapas salā ir Fanakita vidusskola, bet Tamatamas salā — sākumskola.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tetris (filma)

***Tetris*** ir 2023. gada Apvienotās Karalistes un ASV biogrāfiskā trillera filma, kuras režisors ir Džons S. Beirds. Filmā galvenās lomas atveido Tarons Edžertons, Ņikita Jefremovs, Sofija Ļebedeva, Entonijs Boils un Tobijs Džounss.

Filma balstīta uz patiesiem notikumiem par licences cīņu, lai pasaulē izplatītu *[[Tetris]]* datorspēli Aukstā kara beigās, 1980. gados.

Filmas *Tetris* pirmizrāde notika . Kopš  filma ir pieejama straumēšanas platformā *[[Apple TV+]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot aktierspēli un skaņu celiņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kijoši Kurosava

**Kijoši Kurosava** (, dzimis ) ir japāņu kinorežisors, scenārists un kritiķis, kā arī profesors Tokijas Mākslas universitātē.

Lai gan veidojis vairāku žanru filmas, vislabāk viņš ir pazīstams kā viens no japāņu šausmu filmu meistariem. Kurosavu dēvē par "Japānas Deividu Kronenbergu".

Pazīstamākās Kurosavas režisētās filmas ir psiholoģiskais trilleris *[[Kyua]]* (1997), drāma *[[Karisuma]]* (1999), šausmu filma ''Pulse'' (2001), drāma "Tokijas sonāte" (*Tōkyō Sonata*, 2008), trilleri *[[Creepy]]* (2016) un *[[Kuraudo]]* (2024), kā arī spiegu filma "Spiega sieva" (*Supai no tsuma*, 2020). Par filmu "Spiega sieva" saņēmis Venēcijas kinofestivāla labākā režisora balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kyua

***Kyua*** () ir 1997. gada Japānas psiholoģiska trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Kijoši Kurosava. Filmā galvenās lomas atveido Kodži Jakušo, Masato Hagivara, Cujoši Udžiki, Anna Nakagava, Joruko Doguči un Jukidžiro Hotaru.

Filma stāsta par detektīvu, kurš izmeklē vairākās identiskas slepkavības, kuru vaininieki neko par tām neatceras.

Filmas *Kyua* pirmizrāde notika . To uzskata par vienu no japāņu šausmu žanra labākajām filmām. Filma guva ievērojamu kritiķu atsaucību gan Japānā, gan starptautiski, slavējot Kurosavas režiju, kā arī vizuālo stilu un atmosfēru. 2012. gadā dienvidkorejiešu režisors Pons Čunho *Kyua* nodēvēja par vienu no visu laiku labākajām filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dņipro HES

**Dņipro HES** () ir hidroelektrostacija Zaporižjas pilsētā Ukrainas dienvidos.

## Vēsture
Būvniecība sākās 1927. gadā, pirmās hidroelektrostacijas tika nodotas ekspluatācijā 1932. gadā. Būvniecība tika pabeigta 1939. gadā.
thumb|Dņipro HES 1942. gadā
Otrā pasaules kara laikā Dņipro HES uzspridzināja padomju spēki un pēc tam arī Vērmahts. 1944. gadā sākās HES atjaunošana, kas tika pabeigta 1950. gadā. Līdz 1956. gadam tā bija jaudīgākā hidroelektrostacija PSRS un Eiropā. Dņipro HES kļuva par PSRS industrializācijas simbolu. Virs stacijas konstrukcijām tika uzbūvēts ceļa tilts, kas savieno Zaporižjas kreiso un labo krastu.

Deviņdesmito gadu sākumā hidroelektrostacijas iekārtas bija ekspluatētas vairāk nekā 40 gadus, tāpēc kopš 1995. gada tiek veikta modernizācija. Plānos bija arī tilta rekonstrukcija, darbus plānoja uzsākt 2022. gadā.

2022. gada 31. oktobrī un 2024. gada 22. martā Krievijas spēki apšaudīja HES ar raķetēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bonnas Universitāte

**Bonnas universitāte** () ir viena no lielākajām universitātēm Vācijā.

## Struktūra

* Medicīnas fakultāte;
* Agronomijas fakultāte;
* Farmācija;
* Katoļu teoloģijas fakultāte;
* Matemātikas un dabaszinātņu fakultāte;
* Juridiskā un ekonomikas fakultāte;
* Protestantu teoloģijas fakultāte;
* Filozofijas fakultāte.

## Atsauces

## Ārējās saites
Edgara Kauliņa aleja

**Edgara Kauliņa aleja** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Laimdotas ielu un beidzas pie Lielvārdes luterāņu baznīcas. Edgara Kauliņa aleja ir centrālā iela Lielvārdes pilsētas daļai Lāčplēsim. Tā nodēvēta par godu bijušajam kolhoza "Lāčplēsis" priekšsēdētājam Edgaram Kauliņam.

Šajā ielā atrodas Andreja Pumpura Lielvārdes muzejs,  Lielvārdes luterāņu baznīca un Lielvārdes parks un pilsdrupas.

## Ielu savienojumi
Edgara Kauliņa aleja ir savienota ar šādām ielām:
* Laimdotas iela (T veida krustojums)
* Raiņa iela
* Austriņu ceļš

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Blūbejas līča jūras parks

**Blūbejas līča jūras parks** () ir aizsargājama dabas teritorija Maurīcijas salas dienvidaustrumos.

2008. gadā parks iekļauts Rāmsaras vietu sarakstā. Līcī ir unikāla zemūdens ekosistēma. To apdzīvo 38 koraļļu sugas, 72 zivju sugas, kā arī globāli apdraudētais zaļais jūras bruņurupucis (*chelonia mydas*). Jūras parka tuvumā atrodas tūrisma infrastruktūra. 2020. gada 25. jūlijā netālu no parka uz koraļļu rifa uzskrēja japāņu kuģis *[[MV Wakashio]]*. Jūrā noplūda 1000 tonnas degvielas, tomēr valdošie vēji aiznesa degvielu citā virzienā un līča ekosistēma tiešā veidā necieta.

## Ārējās saites
*Blue Bay Marine Park, Ramsar Sites Information Service
Raiņa iela (Lielvārde)

**Raiņa iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Slimnīcas ielu un beidzas krustojumā ar Edgara Kauliņa aleju. Tā ir nodēvēta par godu dzejniekam, rakstniekam un politiķim Rainim.

Šajā ielā atrodas Lielvārdes pilsētas un pagasta pārvalde.

## Ielu savienojumi
Raiņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Slimnīcas iela
* Ausekļa iela
* Ceriņu iela
* Skolas iela
* Čiekuru iela
* Gaismas iela
* Madaru iela
* Gundegu iela
* Pieneņu iela
* Austriņu ceļš
* Edgara Kauliņa aleja

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Niedrāju–Pilkas purvs

**Niedrāju–Pilkas purvs** ir 1987. gadā izveidots dabas liegums Limbažu novada Salacgrīvas un Pāles pagastos uz ziemeļiem no Pāles.

Dabas liegums izveidots augstā purva aizsardzībai. Sastopams liels skaits aizsargājamu putnu sugu: melnais stārķis, sējas zoss, baltpieres zoss, ķīķis, mazais ērglis, rubenis, mežirbe, dzeltenais tārtiņš, kajaks un citi. Purvu dienvidaustrumu-ziemeļrietumu virzienā šķērso bijušā Smiltenes-Ainažu dzelzceļa uzbērums. Izveidota nepilnu kilometru gara pastaigu taka.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Niedrāju–Pilkas purvs, Dabas aizsardzības pārvalde
Rembates iela (Lielvārde)

**Remabates iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Lāčplēša ielu un beidzas krustojumā ar Lielvārdes pilsētas ziemeļu robežu. Ielu sadala dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils. Rembates iela ir daļa no autoceļa V969 (Ogresgals—Lielvārde). Tā ir nosaukta apdzīvotas vietas Rembates vārdā.

## Ielu savienojumi
Rembates iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lāčplēša iela
* Daugavas iela
* Parka iela
* Saules iela
* Pils iela
* Ausekļa iela
* Stacijas iela
* Andreja Pumpura iela
* Putnu iela
* Pļavu iela
* Meža iela
* Priežu iela
* Egļu iela
* Uzvaras iela
* Avotu iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
D'Esnī raga mitraine

**D'Esnī raga mitraine** () ir mangrovju audze 22 ha platībā Maurīcijas salas dienvidaustrumos. 2011. gadā tā iekļauta Rāmsaras vietu sarakstā.

Mangrovju mežā aug sarkano mangrovju dzimtā ietilpstošie augi *[[Rhizophora mucronata]]* un retāk sastopamā kailsakņu bruguiera (*Bruguiera gymnorhiza*). Vieta ir dzīves vide vairākiem aizsargājamiem augiem, kā arī tauriņiem *[[Phalanta phalantha]]* un *[[Eurema floricola]]*.

## Ārējās saites
*Pointe d'Esny Wetland, Ramsar Sites Information Service
Svētciema akmeņu saliņas

**Svētciema akmeņu saliņas**, arī **Ķeguļraga akmeņu saliņas**, ir aizsargājams dabas piemineklis Rīgas līcī apmēram 200 metrus no krasta Limbažu novada Salacgrīvas pagastā, dabas lieguma Vidzemes akmeņainā jūrmala teritorijā iepretim Svētciemam.

Dabas pieminekli pamatā veido zemūdens laukakmeņi, ko ledus krāvumi un pavasara vētras sastūmuši valnī. Valnis ir orientēts paralēli krastam — tā augstākās daļas garums ir 150 m. Parasti saliņas augstāk novietotie akmeņi ir redzami, bet reizēm tie atrodas zem ūdens. Lielāko akmeņu diametrs ir no 1 līdz 1,5 metriem.

Uz ziemeļiem no šī objekta atrodas daudz izteiktākā un kompaktākā Krauju akmeņu saliņa.

## Ārējās saites
* Dabas aizsardzības pārvalde. Svētciema akmeņu saliņas
Kubaņas Valsts Agrārā universitāte

**Kubaņas Valsts Agrārā universitāte** () ir augstākās izglītības iestāde Krasnodarā. Viena no lielākajām agrārajām universitātēm Krievijā.

## Fakultātes

### Bioloģijas nozare

* Agronomija un ekoloģija
* Agroķīmija un augu aizsardzība
* Augļkopība un dārzeņkopība un vīnkopība
* Zootehnika
* Pārstrādes tehnoloģija
* Veterinārmedicīna

### Inženierzinātņu nozare

* Arhitektūra un civilā inženierija
* Meliorācija
* Zemes mērniecība
* Mehanizācija
* Enerģētika

### Ekonomika

* Lietišķā datorzinātne
* Grāmatvedība un finanses
* Finanses un kredīts
* Digitālā ekonomika un inovācija
* Ekonomika

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielpurvs (dabas liegums)

**Lielpurvs** ir 1987. gadā izveidots dabas liegums Limbažu novada Salacgrīvas un Staiceles pagastos uz rietumiem no Staiceles.

Dabas liegums izveidots augstā purva aizsardzībai. Konstatēta reta augu sabiedrība, kurā dominē ciņu mazmeldrs, kā arī citas retas augu un īpaši bezmugurkaulnieku sugas. Dabas liegumā dzīvo ES Biotopu direktīvas 2.pielikuma bezmugurkaulnieku sugas - ošu pļavraibenis (*Euphydryas maturna*) un resnvēdera purvuspāre (*Leucorrhinia caudalis*). Liegumā atrodas arī veci apšu meži, kuros dzīvo vidējais dzenis.

## Ārējās saites

* Lielpurvs, Dabas aizsardzības pārvalde
Andoras nacionālais stadions

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q18125598"
}


**Andoras nacionālais stadions** () ir 2014. gadā uzcelts nacionālais stadions Andoras galvaspilsētā Andorā la Veljā. Stadionā bāzējas Andoras futbola izlase. Stadionu izmanto arī regbija spēlēm.

## Ārējās saites
Belorečenska

**Belorečenska** () ir pilsēta Krievijas dienvidos, Krasnodaras novadā. Rajona centrs. Pilsēta atrodas pie Belajas upes  no Krasnodaras un  no Maikopas. Pilsētā ir dzelzceļa mezgls Armaviras-Tuapses līnijā.

## Vēsture
thumb|Belorečenskas dzelzceļa stacija
Līdz 19. gadsimta otrajai pusei mūsdienu pilsētas vietā atradās čerkesu ciemats **Šithale** (). Pēc Kaukāza kara beigām lielākā daļa vietējo iedzīvotāju tika izsūtīti.

1862. gadā tika izveidota Belorečenskas staņica. 1910. gadā caur Belorečenskas staņicu tika uzbūvēts Armaviras-Tuapses dzelzceļš. 1913. gadā iedzīvotāju skaits bija izaudzis līdz  cilvēkiem.

1958. gada 28. maijā staņicai tika piešķirts pilsētas statuss un Belorečenskas nosaukums. 1979. gada 29. novembrī Belorečensku klasificēja kā reģionālās pakļautības pilsētu.
[thumb|[Vladimirs Ļeņins|Ļeņina piemineklis stacijas laukumā]]
Belorečenskas pilsētas ģerbonis un karogs tika apstiprināti ar Belorečenskas pašvaldības padomes 2007. gada 29. maija lēmumu.

## Iedzīvotāji
Iedzīvotāju kopskaits ir 55 870 (2021)

### Etniskais sastāvs (2010)

## Valsts iestādes

* Belorečenkas pašvaldības padome
* Belorečenskas pašvaldības priekšsēdētājs
* Belorečenkas pašvaldības administrācija

## Izglītība

* Krasnodaras kooperatīvā tehniskā skola (autonoma privāta profesionālās izglītības organizācija)
* Krasnodaras novada valsts budžeta profesionālās izglītības iestāde "Belorečenskas rūpniecības un tehnoloģiju koledža".
* Belorečenskas Medicīnas koledža
* Biznesa un tiesību tehnikums
* Adigejas Valsts universitātes filiāle Belorečenskā

## Reliģija
Pilsētā atrodas galvenokārt pareizticīgo baznīcas, kā arī Armēņu apustuliskā baznīca. Baznīcas teritorijā atrodas armēņu genocīda 100. gadadienas piemiņas memoriāls.

## Sadraudzības pilsētas

* Smaļaviči, Baltkrievija

## Ārējās saites
Karateri

**Karateri** ir 1987. gadā izveidots dabas liegums 23,9 ha platībā Limbažu novada Salacgrīvas pagastā uz ziemeļiem no Karateru ciema. Dabas liegums izveidots vecā grantskarjerā smilšu krupja aizsardzībai.

## Ārējās saites

* Karateri, Dabas aizsardzības pārvalde
Namonuito

**Namonuito** (*Namonuito*), agrāk arī **Maguras salas** (), ir koraļļu atols Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Čūkas pavalstī. Veido četras municipalitātes — Onouna (598 iedzīvotāji) dienvidrietumos, Makura (156 iedzīvotāji) ziemeļos, Piherarha (227 iedzīvotāji) dienvidaustrumos, kā arī Unanu (178 iedzīvotāji) un Onou (182 iedzīvotāji) austrumos. Atola iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā namonuitiešu valodā, kas tuva čūkiešu valodai.

## Ģeogrāfija
Namonuito ir koraļļu atols Karolīnu salu vidusdaļā. Atrodas  uz ziemeļrietumiem no Čūkas un  uz rietumiem no Nomvinas Hola salās. Atola 12 salu kopējā sauszemes platība ir . Rifa lielākā daļa ir iegrimusi — virsūdens rifs saglabājies ap salām atola ziemeļos, austrumos, dienvidaustrumos un dienvidrietumos. Atolam ir  liela lagūna, kopējā atola platība ir  — trešais lielākais Mikronēzijas atols pēc Kvadžaleinas un Čūkas. Atola lielākās salas ir Onouna (2,54 km², 598 iedzīvotāji), citas apdzīvotās salas ir Piherarha, Unanu, Onou un Makura. Salas biezi apaugušas ar tropu mežu.

## Infrastruktūra
Atola salās ir piecas sākumskolas — pa vienai katrā apdzīvotajā salā, kā arī Ziemeļrietumu vidusskola Onounas salā. Onounas salā uzbūvēts civilais lidlauks, ko apkalpo *Caroline Islands Air*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sālszāles

**Sālszāles** () ir amarantu dzimtas (*Amaranthaceae*) ģints. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir no Eirāzijas līdz Austrālijai, no Sahāras un Sāhelas līdz Kenijas ziemeļiem, kā arī Kalifornijā.

## Klasifikācija
Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 60 sugas, no kurām Latvijā ir sastopamas šādas sugas:

* Kālija sālszāle (*Salsola kali*) L.
* Krievijas sālszāle (*Salsola australis*) R.Br.
* Pakalnu sālszāle (*Salsola collina*) Pall.

## Atsauces
Hola salas

**Hola salas** () vai **Pāfana** (*Pááfang*, *Pafeng*) ir divu koraļļu atolu grupa Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Čūkas pavalstī. Salu grupu veido divi atoli — Nomvina un Murilo, bet dažkārt tām pieskaita arī neapdzīvoto Faju salu 37 km uz rietumiem no Nomvinas. Hola salas ir viena no Čūkas pavalsts ziemeļrietumu reģiona Oksiritodas daļām, tās iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā pāfanu valodā, kas tuva čūkiešu valodai.

Administratīvi dalās četrās municipalitātēs — Nomvina un Fananu Nomvinas atolā un Ruo un Murilo Murilo atolā.

Pirmais no eiropiešiem salas 1824. gadā atklāja skotu jūrasbraucējs Bezils Hols (*Basil Hall*); nosauktas viņa vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vulkanizācija

thumb|Strādnieks ievieto riepu veidnē pirms vulkanizācijas
**Vulkanizācija** ir ķīmiska reakcija starp sēru vai kādu piemērotu sēra savienojumu un kaučuku, kuras laikā veidojas "sēra tiltiņi" −S−S− starp polimēru makromolekulu ķēdēm, savienojot tās kopā un padarot polimēru cietāku. Reakcija ir neatgriezeniska un tās rezultātā no kaučuka veidojas gumija. Kaučuku padarot par gumiju, tā kļūst cietāka un nekūst vai nemīkstinās augstās temperatūrās.

Kaučuka vulkanizāciju atklāja angļu izgudrotājs Čārlzs Gudjīrs (*Charles Nelson Goodyear*) un patentēja to 1844. gadā. Process nosaukts romiešu uguns dieva Vulkāna vārdā.

## Ārējās saites
Ozolnieku luterāņu baznīca

**Augsburgas Ticības Apliecības Ozolnieku luterāņu baznīca** ir Latvijas Konfesionāli luteriskās baznīcas dievnams, kas atrodas Jelgavas novada Ozolnieku pagasta Ozolniekos.

Draudze Ozolniekos darbojas no 1998. gada. Atšķirībā no daudzām citām luterticības draudzēm, Ozolnieku draudze iekļāvusies Latvijas Konfesionāli luteriskajā baznīcā. 2004. gada ziemā tika iemūrēts baznīcas pamatakmens, bet 2011. gadā dievnams tika iesvētīts.

## Ārējās saites
Armēnija (Romas province)

thumb|Romas province Armēnija, 117. gads
**Armēnija** () bija Romas impērijas province, kas atradās Mazāzijā, galvenokārt mūsdienu Turcijas un Armēnijas teritorijās, bet arī Irākas, Irānas, Gruzijas un Azerbaidžānas teritorijā. Armēnija kļuva par Romas provinces daļu pēc vairākiem konfliktiem starp Romas impēriju un Persijas impēriju. Tā bija stratēģiski svarīgs reģions, kas kontrolēja tirdzniecības ceļus starp Austrumiem un Rietumiem.

Provinces statuss mainījās vairākkārt, atkarībā no tā, kura lielvara to kontrolēja, līdz Armēnijas teritorija nonāca Bizantijas un Sasanīdu Persijas ietekmē vēlākos laikos.

## Vēsture
1. gadsimtā m.ē. Lielarmēnija kļuva par Romas impērijas vasaļvalsti, bet 114. gadā par Romas impērijas Armēnijas provinci, taču jau pēc pārdesmit gadiem ar Partas impērijas atbalstu tā atguva suverenitāti.

Neilgu laiku no 114. līdz 117. gadam tā bija Romas impērijas tālākā ziemeļaustrumu province.

## Atsauces
Andoras la Veljas komunālais stadions

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q546027"
}


**Andoras la Veljas komunālais stadions** () ir neliels stadions Andoras galvaspilsētā Andorā la Veljā. Līdz Andoras nacionālā stadiona uzbūvēšanai 2014. gada, stadionā bāzējās Andoras futbola izlase.

## Ārējās saites
TMK 2300

***TMK 2300*** (ražotāja mājaslapā — ***TMK 2200-K***) ir trīs sekciju, pilnībā zemās grīdas vienvirziena tramvajs, kuru ražo Horvātijas konsorcijs *[[Crotram]]*. Salīdzinājumā ar sērijas iepriekšējo modeli TMK 2200, šis tramvajs ir par divām sekcijām (11,26 metriem) īsāks un tajā ir par 72 sēdvietām mazāk.

Pirmoreiz šī modeļa tramvajs sāka kursēt Zagrebā 2009. gada 23. decembrī. 2018. gada 23. novembrī uzņēmums "Liepājas tramvajs" noslēdza līgumu ar *[[Končar – Električna vozila]]* par jauno tramvaju piegādi. Laika posmā no 2020. līdz 2022. gadam Liepājai tika piegādāti 14 jauni TMK 2300 tramvaji.

## Tramvaju piegādes
### 

### 

## Atsauces

## Ārējās saites
Ivars Biļinskis

**Ivars Biļinskis** (dzimis 1934. gada 23. oktobrī) ir latviešu datorzinātnieks, bijušais Latvijas Elektronikas un datorzinātņu institūta direktors (1992–2007). Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (1990).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1934. gada 23. oktobrī Krustpilī. Studēja Ziemeļrietumu neklātienes politehniskajā institūtā (*Северо-Западный заочный политехнический институт*) Ļeņingradā.
Pēc studiju beigšanas 1962. gadā strādāja par LZA Elektronikas un skaitļošanas tehnikas institūta (ESTI) aspirantu, 1968. gadā aizstāvēja zinātņu kandidāta disertāciju, 1978. gadā zinātņu doktora disertāciju Maskavas Aviācijas institūtā. 
1972. gadā kļuva par Signālapstrādes laboratorijas vadītāju, līdztekus strādāja par ESTI direktora vietnieku (1976-1990) un LU profesoru (1987-1991).

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Ivars Biļinskis papildinājās Katalonijas Politehniskajā universitātē Barselonā (1991-1992) un kļuva par ESTI direktoru (1992-2007), 1997. gadā institūtu pārdēvēja par Elektronikas un datorzinātņu institūtu. *[[Lattelekom]]* direktoru padomes loceklis (1994-2004) un žurnāla "Automātika un skaitļošanas tehnika" galvenais redaktors (1990-2007).
2003. gadā viņš kļuva par LR Ministru prezidenta Einara Repšes ārštata padomnieku zinātnes jautājumos.

## Darbi
I. Biļinskis ir 176 zinātnisku un tehnisku publikāciju, tostarp 52 autorapliecību un patentu autors vai līdzautors.
Kopā ar Arnoldu Miķelsonu viņš 1970. gadā uzsāka pētījumus un izstrādes jaunā virzienā – signālu neregulārās diskretizācijas teorijā. I. Biļinskis, Modris Greitāns, Ints Mednieks un Vadims Vedins sadarbībā ar Vestminsteras Universitātes (*University of Westminster*) zinātniekiem radīja *DASPlab system*, kas praksē demonstrēja nevienmērīgi saciparotu signālu apstrādes pielietojumu un kura 1997. gadā ieguva Eiropas IT balvu.

### Monogrāfijas
* I. Bilinskis. Digital Alias-free Signal Processing,  WILEY, 2007, 488 p.
* I. Bilinskis, A. Mikelsons. Randomized Signal Processing, London: Prentice Hall, 1992, 329 p.
* И.Я. Билинский, А.К. Микелсон. Стохастическая цифровая обработка непрерывных сигналов. Институт электроники и вычислительной техники АН ЛатвССР. Зинатне, 1983, 292 с.

### Publikācijas
* I. Bilinskis, L.Selavo, K. Sudars. Method for Sensor Data Alias-free Acquisition from Wideband Signal Sources and their Assymetric Compression-Reconstruction. Baltic Journal of Modern Computing, VOL. 1(2013) NO. 3-4
* Yu. Artyukh, I. Bilinskis, M. Greitans, I. Mednieks, A. Rybakov. DASP-Lab System – a demonstrator of the new DSP technology. Automatic Control and Computer Science, 2001, Nr 6, pp. 3-21
* I. Bilinskis, M. Greitans, A. Mikelsons. Random sampling of signals with correlation and/or random losses of sampling points. Automatic Control and Computer Science, 1992, 1, pp. 58-67

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* LZA Eižena Āriņa balva par mūža devumu datorzinātnēs un informātikā (2014).

## Atsauces
Madriu-Perafitas-Klaroras ieleja

**Madriu-Perafitas-Klaroras ieleja** () ir nomaļa Pireneju ieleja Andoras dienviddaļā, veido apmēram 9% no Andoras valsts teritorijas. 2006. gadā ieleja tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Ielejas kultūrainava atspoguļo cilvēku dzīvi augsto Pireneju rajonā pēdējās tūkstošgades laikā. Ielejā saglabājušās senas celtnes, vasaras būves, lauksaimniecības terases un atliekas no vecām dzelzs ieguves tehnoloģijām. Ieleja sasniedzama tikai pa takām.

## Ārējās saites
*
Ozolnieku baptistu baznīca

**Ogres Trīsvienības baptistu baznīca** ir baptistu baznīca Jelgavas novada Ozolniekos. Baznīcas celtniecība uzsākta 2006. gadā, bet 2010. gada tā tika uzcelta.

## Ārējās saites

* Ozolnieku baptistu draudze
Modris Greitāns

**Modris Greitāns** (1964) ir latviešu datorzinātnieks, Latvijas Elektronikas un datorzinātņu institūta (EDI) vadošais pētnieks un direktors (2007-2015, kopš 2019). Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (2018).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1964. gada 29. decembrī Rīgā. Studēja LU Fizikas un matemātikas fakultātē (1983—1990). Turpināja studijas LZA aspirantūrā (1990—1991), darbojās SIA “Signālu apstrādes institūts” (1991—2005), līdztekus turpināja studijas Elektronikas un datorzinātņu institūta doktorantūras programmā (1995—1998). Ivars Biļinskis, Modris Greitāns, Ints Mednieks un Vadims Vedins sadarbībā ar Vestminsteras Universitātes (*University of Westminster*) zinātniekiem radīja *DASPlab system*, kas praksē demonstrēja nevienmērīgi saciparotu signālu apstrādes pielietojumu un kura 1997. gadā ieguva Eiropas IT balvu.

2000. gadā Greitāns aizstāvēja datorzinātņu zinātņu doktora (*Dr.sc. comp*) grādu signālu diskrētās apstrādes apakšnozarē.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* LZA Eižena Āriņa balva par ilggadēju praktisko un teorētisko ieguldījumu IT jomā, izstrādājot viedas elektroniskās sistēmas medicīnas, industrijas un transporta pielietojumiem (2018).

## Atsauces
Džošua Basets

**Džošua Teilors Basets** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un dziedātājs. Viņš ir pazīstams ar savu galveno lomu Rikija Bovena lomā filmā *[[High School Musical: The Musical: The Series]]*.

## Filmogrāfija
* 2017: "Nāvējošais ierocis" (*Lethal Weapon*)
* 2018: *[[Game Shakers]]*
* 2018: *[[Dirty John]]*
* 2018: *[[Stuck in the Middle]]*
* 2019: "Grejas anatomija"
* 2019–2023: *[[High School Musical: The Musical: The Series]]*
* 2020: *The Disney Family Singalong*
* 2020: *Nickelodeon's Unfiltered*
* 2020: *High School Musical: The Musical: The Holiday Special*
* 2021: *Limbo*
* 2021: *A Night With Joshua Bassett*
* 2022: *Celebrity Family Feud*
* 2022: *[[Better Nate Than Ever]]*
* 2022: *[[Night at the Museum: Kahmunrah Rises Again]]*

## Diskogrāfija
* *Joshua Bassett* (2021)
* *Crisis / Secret / Set Me Free* (2021)
* *Sad Songs in a Hotel Room* (2022)
* *Different* (2022)

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Nomvina

**Nomvina** (*Nomwin*) ir koraļļu atols Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Čūkas pavalstī. Veido divas municipalitātes — Nomvina (763 iedzīvotāji, tai pakļauta arī neapdzīvotā Faju sala  tālāk rietumos) dienvidrietumos un Fananu (580 iedzīvotāji) austrumos. Atola iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā pāfanu valodā, kas tuva čūkiešu valodai.

## Ģeogrāfija
Nomvina ir koraļļu atols Karolīnu salu vidusdaļā Hola salu grupā. Atrodas  uz ziemeļiem no Čūkas un  uz rietumiem no otra Hola salu atola — Murilo. Atola 16 salu kopējā sauszemes platība ir . Atolam ir  liela līdz 52 m dziļa lagūna, kopējā atola platība ir . Atola lielākās salas ir Fanana, Igupa un Nomvina, tā biezi apaugušas ar tropu mežu.

## Infrastruktūra
Fananu salā atrodas Hola pamatskola, bet Nomvinas salā — sākumskola.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ārpus Baznīcas nav pestīšanas

**"Ārpus Baznīcas nav pestīšanas"** () ir kristietībā tradicionāli pieņemta doktrīna, ka cilvēks nevar būt pestīts jeb izglābts no mūžīgās pazušanas, ja vien viņš nav piederīgs Baznīcas kopienai.

Lai arī to pieņem pārsvarā visi kristieši, ir tomēr atšķirīga izpratne starp konfesijām par vārda "Baznīca" nozīmi, tādēļ attiecīgi šo doktrīnu izprot dažādi. Piemēram, Katoļu baznīca un Austrumu Pareizticīgā baznīca katra uzskata un apliecina vienīgi sevi par patieso Baznīcu, savukārt protestantismā ir dažādi viedokļi par tā nozīmi, atkarīgi no konfesijas.

Pirmo reizi šāds formulējums tika lietots ap 3. gadsimtu Kartāgas bīskapa Kipriāna vēstulē, kurā apsprieda tā laika Baznīcas aktuālo jautājumu par kristības vajadzību priekš tiem, kuri jau bija pirms tam kristīti ķeceru starpā. Šāda veida līdzīgu domu ir arī pieminējuši daudzi agrīnās Baznīcas teologi, kā piemēram Sv. Irenejs, Gregors Nazianzins, Origens un citi.

## Doktrīnas pamatojums
Bībelisks pamatojums visbiežāk tiek saistīts ar Marka evaņģēlijā aprakstīto Jēzus vēsti saviem mācekļiem, kad viņš bija augšāmcēlies:"Eita pa visu pasauli un pasludiniet evaņģēliju visai radībai. Kas tic un top kristīts, tas tiks izglābts, bet, kas netic, tiks pazudināts" (Mk. 16:15—16).Vēl ir arī Jāņa evaņģēlijā Jēzus teiktais par to, ka tikai caur viņu var tikt pie Tēva (Dieva), kā arī daudzas citas rakstu vietas Jaunajā Derībā, kuras visas uzsver, ka žēlastības pieejamība ir tikai caur Jēzu Kristu. Saskaņā ar Pāvila pirmo vēstuli korintiešiem, Baznīca sastāv no daudziem locekļiem, bet veido vienu "Kristus miesu" (1 Kor. 12:12—27), kas attiecīgi tiek sasaistīts ar jau iepriekš minētajām rakstu vietām par Kristu.

## Atsauces
Dža faunas rezervāts

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q843147"
}


**Dža faunas rezervāts** (, ) ir aizsargājama dabas teritorija Kamerūnas dienvidos. 1987. gadā teritorija tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Šis ir viens no vislabāk saglabātajiem lietus mežu masīviem Āfrikā, apmēram 90% no teritorijas ir pirmatnējais mežs. To no trijām pusēm apliec Dža upe, kas veido masīva dabisko robežu. Mežos dzīvo 107 zīdītāju sugas, no kurām vairākas ir apdraudētās. To starpā ir dūmakainais apkakles mangabejs (*Cercocebus atys*), mandrils (*Mandrillus sphinx*), drils (*Mandrillus leucophaeus*), rietumu piekrastes gorilla (*Gorilla gorilla gorilla*) un parastā šimpanze (*Pan troglodytes*). Meža masīvā dzīvo arī Āfrikas meža zilonis (*Loxodonta cyclotis*) un leopards (*Panthera pardus*). Tradicionālie mežu masīvu iemītnieki ir baku tauta.

## Ārējās saites
Bulvāris

[thumb|[Raiņa bulvāris (Rīga)|Raiņa bulvāris Rīgā.]]
**Bulvāris** ( no  — "nocietinājums") ir plata iela, apstādīta ar kokiem. Sākotnēji par bulvāriem sauca ielas, kas veda gar pilsētas nocietinājumiem, vēlāk šo nosaukumu attiecināja arī uz parādes ielām. Ziemeļamerikas lietojumā bulvāri var būt platas, daudzjoslu maģistrāles, kas sadalītas tikai ar centrālo mediānu. Arī Rīgas bulvāru loks veidojās pēc pilsētas nocietinājumu nojaukšanas 19. gadsimtā.

## Skatīt arī
* Aspazijas bulvāris
* Brīvības bulvāris
* Kalpaka bulvāris
* Kronvalda bulvāris
* Raiņa bulvāris

## Atsauces
Zaporižjas rajons

**Zaporižjes rajons** () ir Ukrainas Zaporižjes apgabala administratīvā vienība. Administratīvais centrs ir Zaporižja.

## Ģeogrāfija
Zaporožjes rajons atrodas Zaporožjes apgabala ziemeļrietumos, izdevīgā ekonomiskā un ģeogrāfiskā novietojumā. Rajons ir daļa no Zaporožjes piepilsētas teritorijas. Klimats ir mēreni kontinentāls.

Caur apgabalu tek tādas upes kā Dņepra, Staro Dņepra, Konka, Mokra Moskovka, Tomakovka, Suha Sura, Baburka, Verhnjaja Hortica, Srednjaja Hortica, Ņižņaja Hortica un Kahovkas ūdenskrātuve.

## Vēsture
thumb|Zaporižja — rajona un apgabala centrs
Rajons tika izveidots 1939. gada 11. februārī.

2022. gada 17. novembrī ap plkst. 04.00 Krievijas spēki trīs reizes ar raķetēm S-300 apšaudīja rajonu (Viļņansku). Viena no raķetēm trāpīja divstāvu daudzdzīvokļu ēkai, kurā dzīvoja 10 cilvēki, tostarp trīs bērni, visi  gāja bojā.
thumb|2022. gada 23. novembra apšaudes rezultāti
2022. gada 23. novembrī, dienā, kad Eiropas Parlaments pasludina Krieviju par valsti, kas atbalsta terorismu, Krievijas armija atkal apšaudīja Viļņjansku ar divām raķetēm S-300, tika nogalināts divu dienu vecs zīdains Serhijs.

## Iedzīvotāji
Rajona iedzīvotāju skaits ir 874,2 tūkstoši.

## Administratīvais iedalījums
Rojonā atrodas 2 pilsētas:

* Zaporižja
* Viļņanska

Kā arī 15 citas teritoriālās kopienas.

## Ekonomika
Rajons ir pārsvarā lauksaimniecības teritorija. Darbojas 98 rūpniecības un lauksaimniecības uzņēmumi.

## Transports
Zaporožjes rajonā ir 355,7 km valsts ceļu. Teritoriju šķērso vairāki stratēģiski svarīgi autoceļi, piemēram, Harkiva-Simferopole-Sevastopole, Borispola-Dņipro-Zaporižja. Teritoriju šķērso arī dzelzceļa līnijas. Tuvākā jūras osta ir Berdjanskas tirdzniecības jūras osta. Tuvākā upju osta ir Zaporižjes upju osta.

## Atsauces
Avēnija

**Avēnija** ( no  — "atnākt"), arī gatve vai aleja, ir plata iela vai bulvāris, kam abas puses apstādītas ar kokiem. Dažās lielpilsētās par avēnijām sauc parādes ielas vai diagonālās ielas, bet Manhetenas numurētās avēnijas ved perpendikulāri numurētajām ielām.

## Atsauces
Prospekts

[thumb|[Meža prospekts (Rīga)|Meža prospekts Mežaparkā.]]
**Prospekts** (no  — "izskats") ir taisna, gara un plata iela.

## Vēsture
Pēterburgas būvēšanas laikā taisnas un garas ielas sāka dēvēt par "perspektīvām", piemēram, jaunās galvaspilsētas galvenās ielas nosaukums bija Ņevas perspektīva (*Невская першпектива*), bet 1780. gados ieviesās nosaukums "prospekts" (). Rīgas pilsētbūvniecībā pirmie prospektu nosaukumi parādījās Ķeizarmeža projektēšanas laikā 20. gadsimta sākumā, bet plašāk ieviesās Latvijas PSR laikā.

## Skatīt arī
* Kokneses prospekts
* Meža prospekts
* Vecāķu prospekts
* Vienības prospekts
* Viestura prospekts

## Atsauces
Ērberģes luterāņu baznīca

**Ērberģes evaņģēliski luteriskā baznīca** ir 17. gadsimta beigās celts Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atrodas Aizkraukles novada Mazzalves pagasta Ērberģē. Valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Baznīcā un pie tās apglabāti Ērberģes muižas īpašnieku Fītinghofu, Taubes un Hānu dzimtu pārstāvji. Baznīcas kancele, kanceles un ērģeļu luktu gleznojumi radīti 1700. gadā un ir valsts nozīmes mākslas pieminekļi.

## Ārējās saites
Aleja

**Aleja** ( no *aller* — staigāt), arī gatve vai avēnija, ir iela vai bulvāris, kam abas puses apstādītas ar kokiem vai krūmiem. Parku alejas sākotnēji radās kā pastaigu vietas.

## Skatīt arī
* Atbrīvošanas aleja Rēzeknē
* Māras aleja Rīgā

## Atsauces
Faju

**Faju** (*Fayu*) ir neapdzīvots koraļļu atols Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Čūkas pavalstī, pakļauts 30 km uz austrumiem esošās Nomvinas municipalitātei. Mūsdienās neapdzīvots, bet 19. gadsimta vidū atolā bijuši ap 50 iedzīvotāji.

## Ģeogrāfija
Faju ir koraļļu atols Karolīnu salu vidusdaļā, dažkārt tiek pieskaitīts austrumos esošo Hola salu grupai. Atrodas ap  uz ziemeļrietumiem no Čūkas. Atola 2 periodiski saplūstošo salu kopējā sauszemes platība ir ap . Salu iekļauj koraļļu rifs, starp rifu un salas rietumu krastu neliela sekla lagūna. Sala biezi apaugusi ar tropu mežu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sangas trīsvalsts

**Sangas trīsvalsts** () ir lietus mežu masīvs Āfrikā, vietā, kur satiekas Kamerūnas, Centrālāfrikas Republikas un Kongo Republikas robežas. 2012. gadā šī teritorija 1 787 950 ha platībā tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Katrā valsts teritorijā ir izveidots nacionālais parks — Lobekes nacionālais parks Kamerūnā, Dzanga-Ndoki nacionālais parks Centrālāfrikas Republikā un Nuabales-Ndoki nacionālais parks Kongo. Mežu masīvā saglabājušās globāli apdraudētās dzīvnieku sugas — Āfrikas meža zilonis (*Loxodonta cyclotis*), gorillas un simpanzes. Sastopami arī globāli apdraudēti augu, piemēram *[[Autranella congolensis]]*.

## Ārējās saites
Ausma

**Ausma** var būt:

* rītausmas apzīmējums;
* Ausma (personvārds);
* Ausma (filma).

## Cilvēks ar šādu vārdu
* Ausma Derkēvica
* Ausma Cimdiņa
* Ausma Grīnvalde
* Ausma Skujiņa
* Ausma Ziedone-Kantāne
* Ausma Ziemele
* Ausma Žūriņa

## Skatīt arī
* Ausmas
* Ausmas iela
Svedas

**Svedas** () ir amarantu dzimtas (*Amaranthaceae*) ģints. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir no mērenās joslas un subtropiem līdz sausajiem tropiem.

## Klasifikācija
Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 90 sugas, no kurām Latvijā ir sastopama tikai viena — jūrmalas sveda (*Suaeda maritima*).

Citas sugas un dabiski sastopamie hibrīdi (nepilns saraksts):

* *Suaeda acuminata* (C.A.Mey.) Moq.
* *Suaeda aegyptiaca* (Hasselq.) Zohary
* *Suaeda arbusculoides* L.S.Sm.
* *Suaeda asphaltica* (Boiss.) Boiss.
* *Suaeda caboverdeana* Rivas Mart., Lousã, J.C.Costa & Maria C.Duarte
* *Suaeda californica* S.Watson
* *Suaeda corniculata* (C.A.Mey.) Bunge
* *Suaeda divaricata* Moq.
* *Suaeda esteroa* Ferren & S.A.Whitmore
* *Suaeda foliosa* Moq.
* *Suaeda fruticosa* Forssk. ex J.F.Gmel.
* *Suaeda* × *genesiana* Pedrol & Castrov.
* *Suaeda ifniensis* Caball. ex Maire
* *Suaeda japonica* Makino
* *Suaeda khalijefarsica* Akhani
* *Suaeda lehmannii* (Bunge) Kapralov, Akhani & Roalson
* *Suaeda malacosperma* H.Hara
* *Suaeda micromeris* Brenan
* *Suaeda monoica* Forssk. ex J.F.Gmel.
* *Suaeda nesophila* I.M.Johnst.
* *Suaeda neuquenensis* M.A.Alonso, Contic. & Cerazo
* *Suaeda nigra* (Raf.) J.F.Macbr.
* *Suaeda nudiflora* (Willd.) Moq.
* *Suaeda occidentalis* (S.Watson) S.Watson
* *Suaeda palmeri* (Standl.) Standl.
* *Suaeda pannonica* Beck
* *Suaeda pelagica* Bartolo, Brullo & P.Pavone
* *Suaeda physophora* Pall.
* *Suaeda pterantha* (Kar. & Kir.) Bunge
* *Suaeda rigida* H.W.Kung & G.L.Chu
* *Suaeda rolandii* Bassett & Crompton
* *Suaeda scabra* Lomon.
* *Suaeda sibirica* Lomon. & Freitag
* *Suaeda stellatiflora* G.L.Chu
* *Suaeda tampicensis* (Standl.) Standl.
* *Suaeda turgida* G.L.Chu
* *Suaeda turkestanica* Litv.
* *Suaeda vera* Forssk. ex J.F.Gmel.
* *Suaeda vermiculata* Forssk. ex J.F.Gmel.

## Galerija

Attēls:Suaeda maritima sl11.jpg|Jūrmalas sveda (*Suaeda maritima*)
Attēls:Suaeda australis.jpg|*Suaeda australis*
Attēls:Suaeda fruticosa 1.jpg|*Suaeda fruticosa*
Attēls:Suaeda nigra 2.jpg|*Suaeda nigra*
Attēls:Suaeda novae-zelandiae kz05.jpg|*Suaeda novae-zelandiae*


## Atsauces
Ļevs Daņilovičs

**Ļevs Daņilovičs** () bija Krievzemes karalis, Belzas (1245—1264), Helmas, Haličas (1264—1269) un Kijivas (1271—1301) kņazs. Senās Krievzemes karavadonis un diplomāts.

## Dzīvesgājums

Ļevs (pazīstams arī kā Leo) pārcēla sava tēva galvaspilsētu no Haličas uz jaunizveidoto Ļvivas pilsētu. Šo pilsētu viņa vārdā nosauca tās dibinātājs, Ļeva tēvs, Galīcijas-Volīnijas kņazistes kņazs un Rutēnijas karalis Danilo. 1247. gadā Ļevs apprecēja Konstanci, Ungārijas valdnieka Bēlas IV meitu. Atšķirībā no sava tēva, kurš īstenoja rietumu politisko kursu, Ļevs cieši sadarbojās ar mongoļiem un kopā ar viņiem iebruka Polijā (Krakovas gājiens), tomēr neieguva daudz teritorijas.

Viņš izveidoja īpaši ciešu aliansi ar tatāru Nogaju ordas valdnieku. Arī neveiksmīgi mēģināja nostiprināt savas dzimtas varu Lietuvā. Drīz pēc tam, kad viņa jaunākais brālis Švarns 1267. gadā ieņēma Lietuvas troni, Ļevs Daņilovičs organizēja Lietuvas lielkņaza Vaišvilka slepkavību. Pēc Švarna troņa zaudēšanas 1269. gadā Ļevs iesaistījās konfliktā ar Lietuvu. Lietuva anektēja Melno Krievzemi ar tās pilsētu Navahrudaku.

1279. gadā Ļevs noslēdza savienību ar Bohēmijas karali Vāclavu II un iebruka Polijā, bet meģinājums ieņemt Krakovu 1280. gadā beidzās neveiksmīgi. Tomēr tajā pašā gadā viņš sakāva Ungārijas Karalisti un uz laiku anektēja daļu Karpatu Krievzemes, tostarp Mukačeves pilsētu. 1292. gadā viņš sakāva Poliju un pievienoja Ļubļinu ar apkārtējām teritorijām.

Mira 1301. gadā, kad Galīcijas-Volīnijas kņaziste bija savas varenības virsotnē.

Attēls:Улусы Ногая Бурундая Крым.jpg|Ļeva Daņiloviča valsts robežojās ar Nogaja ulusu (13. gadsimta otrā puse)


## Atsauces

## Ārējās saites
Velna acs avots

**Velna acs avots** ir Latvijas dabas piemineklis — avots, kas atrodas Tukuma novada Kandavas pagastā, uz dienvidiem no Kandavas.

Avoti izplūst no augšējā devona Daugavas un Salaspils svītu iežiem. Tas izplūst nogāzes ielokā, kur ir vairākas izplūdes vietas, no kurām viena ir spēcīgāka, bet pārējās vājākas. Avotu ūdeņi noplūst uz dīķi, kas tālāk noplūst uz Abavu.

## Ārējās saites
* Velna acs avots, Dabas aizsardzības pārvalde
Murilo

**Murilo** (*Murilo*) ir koraļļu atols Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Čūkas pavalstī. Veido divas municipalitātes — Murilo (329 iedzīvotāji) austrumos un Ruo (241 iedzīvotāji) dienvidos. Atola iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā pāfanu valodā, kas tuva čūkiešu valodai.

## Ģeogrāfija
Murilo ir koraļļu atols Karolīnu salu vidusdaļā Hola salu grupā. Atrodas  uz ziemeļaustrumiem no Čūkas un  uz austrumiem no otra Hola salu atola — Nomvina. Atola 28 salu kopējā sauszemes platība ir . Atolam ir  liela lagūna, kopējā atola platība ir . Atola lielākās salas ir Ruo, Murilo un neapdzīvotās Numurusa, Eora un Fanano, tās biezi apaugušas ar tropu mežu.

## Infrastruktūra
Murilo atolā divas sākumskolas — Murilo un Ruo salās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karpatu Krievzeme

[thumb|Piekarpatu Rutēnija [Čehoslovākijas sastāvā (1935).]]
[thumb|[Rusīni|Rusīnu ģerbonis]]
**Karpatu Krievzeme** jeb **Karpatu Rutēnija** (, ) ir vēsturiski ģeogrāfisks apgabals Centrāleiropā, kur kopš seniem laikiem dzīvo vairākas slāvu tautas, tostarp rutēņi.

## Vēsture
No 10. gadsimta tā bija Ungārijas Karalistes daļa. 16. gadsimtā teritorija tika pievienota Austrijas Impērijai. 17. gadsimtā kļuva par daļu no Hābsburgu impērijas.

Pēc Pirmā pasaules kara tā tika pievienota Čehoslovākijai kā Piekarpatu Rutēnija. No 1938. līdz 1940. gadam ar Trešo reihu aktīvu atbalstu tika pārskatīts Trianonas līgums, to anektēja Ungārija.

Saskaņā ar 1945. gada 29. jūnija līgumu starp PSRS un Čehoslovākijas Republiku Aizkarpatu Ukraina tika iekļauta Ukrainas PSR sastāvā. 1946. gada 22. janvārī tika izveidots Ukrainas PSR Aizkarpatu apgabals ar centru Užgorodā.

## Iedzīvotāji
Slāvi ienāca Karpatu teritorijā ap mūsu ēras 2. gadsimtu. Vietējie iedzīvotāji nodarbojās ar zemkopību.

## Daba
thumb|Aizkarpatija ir viens no Ukrainas vīna ražošanas centriem.
Aizkarpatu klimats ir mēreni kontinentāls, pateicoties Karpatu kalniem, kas no ziemeļiem robežojas ar Aizkarpatiju, šeit ir siltāks klimats nekā citās Ukrainas daļās, kas atrodas tajā pašā ģeogrāfiskajā platumā. Klimats ļauj audzēt augļu dārzus un vīnogas, un pat dažus subtropu augus.

Bagāta ir arī flora un fauna. No aptuveni 2000 augstāko augu sugām 67 ir iekļautas Sarkanajā grāmatā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kalnamuižas kraujas

**Kalnamuižas kraujas** ir aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis Tukuma novada Kalnmuižā, dabas parka Abavas senleja teritorijā.

Kalnamuižas kraujas ir divi 35 un 14 metri augsti augšdevona iežu atsegumi Amulas senlejā.

## Ārējās saites

* Dabas aizsardzības pārvalde. Kalnamuižas kraujas
Ļevs (priekšvārds)

**Ļevs** (, , , no  — lauva) ir grieķu izcelsmes slāvu priekšvārds.

Ilgu laiku bija reti sastopams vārds, tikai no 20. gadsimta sākuma Krievijas Impērijā ieguva popularitāti, bērnus sāka nosaukt par godu Ļevam Tolstojam. Vārds bija īpaši populārs padomju ebreju vidū. Tas tika dots jidiša priekšvārda Leibs vietā.

Vārda diena tiek atzīmēta:

* Pareizticībā: 12. janvāris, 2. februāris, 3. marts, 5. marts, 13. marts, 31. maijs, 14. jūlijs, 31. augusts, 24. septembris, 25. novembris, 20. decembris.
* Katoļticībā: 6. februāris, 20. februāris, 1. marts, 14. marts, 11. aprīlis, 19. aprīlis, 22. aprīlis, 25. maijs, 12. jūnijs, 30. jūnijs, 3. jūlijs, 12. jūlijs, 17. jūlijs, 18. augusts, 10. oktobris, 10. novembris, 20. novembris.

## Cilvēki ar šo priekšvārdu

* Ļevs Kalniņš — latviešu karavīrs;
* Ļevs Gugelis — ebreju izcelsmes padomju šaha problēmists;
* Leons Baksts (īstajā vārdā Ļevs Rozenbergs) — Baltkrievijas ebreju izcelsmes krievu-franču gleznotājs un scenogrāfs;
* Ļevs Alburts — ebreju izcelsmes PSRS un ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1977);
* Ļevs Birmanis — padomju un Latvijas aktieris;
* Ļevs Bukovskis — Latvijas tēlnieks
* Ļevs Daņilovičs — Krievzemes karalis, Belzas (1245—1264), Helmas, Haličas (1264—1269) un Kijivas (1271—1301) kņazs;
* Ļevs Deičs — krievu un starptautiskās sociālistiskās kustības darbinieks, viens no meņševiku līderiem;
* Ļevs Francmanis — latviešu un padomju būvinženieris;
* Ļevs Gumiļovs — krievu vēsturnieks, etnologs, arheologs, antropologs un persiešu valodas tulks;
* Ļevs Jašins — PSRS futbola vārtsargs;
* Ļevs Kameņevs — krievu/ebreju izcelsmes padomju politiķis;
* Ļevs Karahans — armēņu izcelsmes revolucionārs, Padomju Savienības diplomāts;
* Ļevs Landaus — ebreju izcelsmes PSRS fiziķis teorētiķis;
* Ļevs Ļemke — PSRS un Krievijas teātra un kino aktieris;
* Ļevs Polugajevskis — ebreju tautības padomju starptautiskais lielmeistars šahā;
* Ļevs Rohļins — PSRS un Krievijas militārpersona un politiķis;
* Ļevs Rubinšteins — ebreju izcelsmes krievu dzejnieks, literatūrkritiķis, publicists un esejists;
* Ļevs Šestovs — Ukrainā dzimis ebreju izcelsmes eksistenciālisma filozofs;
* Ļevs Tolstojs — krievu rakstnieks, pedagogs un domātājs;
* Ļevs Trockis — Ukrainā dzimis ebreju izcelsmes revolucionārs un marksisma teorētiķis;
* Ļevs Vigotskis — Baltkrievijas ebreju izcelsmes psihologs.

## Varianti citās valodās
Leo, Levons, Leons, Leonis.