open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valda Mora

**Valda Mora**  (1902–2001) bija latviešu skolotāja un dzejniece. Dziesmas "Zilais lakatiņš" vārdu autore.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1902. gada 24. martā Lēdurgā skolotāja Georga Moora un viņa sievas Bertas Mooras ģimenē. 
Mācījās Lēdurgas draudzes skolā, tad Krotova privātģimnāzijā un Gižicka mūzikas skolā Rīgā (1914–1915), vēlāk Neijas privātģimnāzijā Cēsīs (1916–1917).
Pirmā pasaules kara dēļ 1917. gadā kopā ar ģimeni devās bēgļu gaitās uz Krieviju, kur turpināja mācības Staraja Rusas ģimnāzijā.
Krievijas pilsoņu kara laikā 1919. gadā pārcēlās uz Omsku.

1920. gadā atgriezās dzimtenē, kur pabeidza skolotāju kursus Rīgā un strādāja par skolotāju Teodora Zeiferta Rīgas 17. pamatskolā (1920–1944). 1920. gadā žurnāls "Darba Jaunatne" publicēja viņas dzejoli "Ceļš kalnā", tad lugas bērniem "Ziemassvētku sapnis" (1924) un "Nakts Betlēmē" (1927), 1929. gadā iznāca dzejas krājums "Svešam draugam". Moras dzejoļus publicēja laikraksti "Latvis", "Brīvā Zeme" un "Jaunākās Ziņas". 1926. gadā viņa iestājās mākslinieku biedrībā "Zaļā vārna", rakstīja bērnu lugas.

Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, strādāja Berlīnes *Telefunken* birojā, pēc kara beigām 1945. gadā dzīvoja okupētās Berlīnes amerikāņu sektorā. 1947. gadā, kad PSRS pieprasīja izdot latviešu bēgļus, pārcēlās uz Vircburgu amerikāņu okupācijas zonā. Viņas dzeju publicēja "Vircburgas Vēstnesī". 
1951. gadā Valda Mora izceļoja uz ASV, kur apmetās Longailendas salā, strādāja par kopēju slimnīcā, tad par "*American Express*" firmas kantoristi. Šajā laikā tapusī dzeja publicēta krājumā "Apburtais laiks" (1980).
Mirusi 2001. gada 6. martā Ņujorkā.

## Bibliogrāfija
* Dzejoļu krājumi "Svešam draugam" (1929) un "Apburtais laiks" (1980)
* Dzejas izlases "Jāsteidzas dzīvot" (1997) un "Ar ielāpu uz svārkiem" (2001)
* Lugas bērniem "Ziemassvētku sapnis" (1924), "Nakts Betlēmē" (1927), "Ko redzēja Daugaviņa..." (1934), "Ziemassvētku priekšvakarā" (1934), "Māmiņai" (1935), "Pelnrušķīte" (1937), "Ziemassvētki lauku sētā" (1937) 
* bērnu literatūra "Kārais lācēns Miks" (1943), "Tracis sētā" (1944)

## Atsauces
1935. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**1935. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā** abās cīņas sporta disciplīnās notika šķirti: sacensības grieķu-romiešu cīņā no 18. līdz 22. aprīlim Kopenhāgenā (Dānija), bet brīvajā cīņā 5. septembrī Briselē (Beļģija).

## Grieķu-romiešu cīņa
Sacīkstēs piedalījās 76 cīkstoņi.

### Medaļu sadalījums starp valstīm

### Medaļu ieguvēji

## Brīvā cīņa
### Medaļu sadalījums starp valstīm

### Medaļu ieguvēji

## Latvijas cīkstoņi
Eiropas čempionātā no Latvijas piedalījās septiņi cīkstoņi:
:visi grieķu-romiešu cīņā — Jānis Beinarovičs (gaiļa svars), Krišjānis Kundziņš (spalvas svars), Pāvels Atars (vieglais svars), Kārlis Jespars (pusvidējais svars), Arnolds Kalniņš (vidējais svars), Edvīns Bietags (pussmagais svars) un Alberts Zvejnieks (smagais svars; izcīnīja bronzas medaļu).

## Atsauces

## Ārējās saites
* United World Wrestling Database
Jānis Straumanis

**Jānis Straumanis** ( — ) bija ainavu, kluso dabu un portretu gleznotājs un Rīgas pilsētas Labiekārtošanas kombināta mākslinieku darbnīcas mākslinieks un radošās grupas vadītājs. Darbojies monumentāli dekoratīvās mākslas jomā, tai skaitā arī monumentālu sienas gleznojumu īstenošanā uz Rīgas namu ugunsmūriem. Strādāja eļļas tehnikā.

## Biogrāfija
Gleznotājs Jānis Straumanis dzimis 1932. gada 11. maijā Bauskas apriņķa Mežotnes pagasta „Sviļos” Veras un Kārļa Straumaņu piecu bērnu ģimenē kā otrais bērns. No 1940. gada mācījies Codes pagasta Bērzu pamatskolā, kur viņa mākslinieka talanta pirmās iezīmes pamanīja skolotājs, gleznotājs Pēteris Ruņģis, iesakot mācības turpināt mākslas skolā.

Vecāki praktisku apsvērumu dēļ šos centienus neatbalstīja, un Jānis 1947. gadā iestājās Rīgas Būvniecības tehnikumā, paralēli mācībām tehnikumā apmeklējot tēlotājas mākslas studiju Rīgas Celtnieku klubā. Mācības Rīgā viņu paglāba no 1949. gada izsūtīšanas uz Sibīriju. Tomēr arī Jānis izjuta padomju varas represijas. 1951. gadā ar labām sekmēm pabeidzot Rīgas Būvniecības tehnikumu, viņš uz Sibīriju izsūtītās ģimenes dēļ, diplomu tomēr nesaņēma. To Jānis varēja iegūt tikai 1956. gadā jau pēc dienesta padomju armijā, atkārtoti veicot diplomdarba aizstāvēšanu.

1951. gadā Jāni iesauca dienēt PSRS Iekšlietu ministrijas atsevišķā kara celtniecības bataljonā, kas faktiski nozīmēja smagu darbu Volgas-Donas kanāla būvniecībā. Šajā bataljonā tika ieskaitīti padomju varai „aizdomīgi” jaunekļi, galvenokārt, uz Sibīriju izsūtīto ģimeņu dēli. Dienesta laiks Padomju armijā aprakstīts Ilmāra Šlata grāmatā "Karjeristi" (2004).

1964. gadā uzsāka studijas Latvijas Mākslas akadēmijas Pedagoģijas nodaļā. Glezniecību apguvis profesoru Konrāda Ubāna un Eduarda Kalniņa vadībā.

Pēc LMA absolvēšanas 1969. gadā līdz pat aiziešanai pensijā 1993. gadā strādāja Rīgas pilsētas Labiekārtošanas kombināta mākslinieku darbnīcā par mākslinieku un radošās grupas vadītāju. Darba pienākumu dēļ darbojies monumentāli dekoratīvās mākslas jomā, tajā skaitā arī monumentālu sienas gleznojumu īstenošanā uz Rīgas namu ugunsmūriem.

Jānis miris Rīgā 2015. gada 26. novembrī.

## Piedalīšanās izstādēs
Padomju gados PSRS plakātu izstādē ieguvis veicināšanas prēmiju un 1980.gada Maskavas olimpisko spēļu plakātu konkursā dalībnieka diplomu. Piedalījies Latvijas Mākslinieku savienības rīkotajās izstādēs „Dekors”, „Savai pilsētai” u.c.

Vairākus gadus (2002—2006) piedalījies ASF „Radošo senioru nams” rīkotajās izstādēs „Mākslas meistari” Dailes teātrī.

Personālizstādes bijušas 1976. gadā Rēzeknē, 2002. gadā Bauskas Novadpētniecības un Mākslas muzejā, 2003. gadā Rīgas Latviešu biedrības namā, 2011. gadā galerijā „Ilgais ceļš”, kur regulāri piedalījās arī citās izstādēs.

## Personīgā dzīve
Jānis dzīvoja kopā ar sievu Ilgu, viņu ģimenē dzima meita Anita. Jāņa znots bija latviešu aktieris Aivars Siliņš, bet viens no mazbērniem ir Latvijas izlases basketbolists Ojārs Siliņš.

## Atsauces

## Ārējās saites
Edvards fon Lenguss

[thumb|Grafiti "Kaņepjbārdis un Raganu mednieks" pie [Igaunijas Augstāka tiesa|Igaunijas Augstākās tiesas ēkas]]
[thumb|"Kailais karalis" parādījās 2015. gadā pirms [Igainijas parlaments|Igaunijas parlamenta vēlēšanām]]
**Edvards fon Lenguss** () ir igauņu stensila mākslinieks. Viņa darbi ir piesaistījuši mediju un vairāku mākslas kritiķu uzmanību, izstādīti izstādēs un pārdoti izsolēs. Edvards fon Lenguss bieži tiek salīdzināts ar *[[Banksy]]*, jo arī viņa darbos ir iekļauti politiski un sociāli komentāri, kā arī viņš izmanto stensila tehniku un nav zināma viņa identitāte.

2014. gadā par stensilu "Kaņepjbārdis un Raganu mednieks" viņš saņēma Tartu Pilsētas kultūras balvu. Galveno tēlu, kas ir aizgūts no igauņu bērnu grāmatas "Naksitrallīši" (autors Eno Rauds), apcietina cīnoties ar narkotiku izplatīšanu.

2018. gada janvārī Edvards fon Lenguss ieguva Igaunijas Ārlietu ministrijas kultūras balvu par viņa digitālo ielas mākslas projektu *‘(R)estart Reality’*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elza Grundmane

**Elza Grundmane** (1891—1931) bija latviešu komuniste, Viskrievijas Ārkārtas komisijas (čekas) (1918—1919), vēlāk PSRS GPU darbiniece.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1891. gada 16. maijā Grobiņas apriņķī zemnieka Jēkaba Grundmaņa ģimenē.
Mācījās ministrijas skolā (1899—1904), tad pilsētas skolā (1904—1906), no kuras izslēgta sakarā ar piedalīšanos 1905. gada revolūcijas norisēs. 1906. gadā uzņemta LSDSP, četras reizes apcietināta (1906, 1907, 1909, 1914).
Pirmā pasaules kara sākumā viņa 1915. gadā pārcēlās uz Petrogradu, kur bija rūpnīcas strādniece un Oktobra apvērsuma dalībniece 1917. gada 7. novembrī.
Krievijas pilsoņu kara laikā 1918. gadā bija Sarkanās armijas kara komisāre Urālos.

No 1919. gada jūlija darbojās Maskavas čekas struktūrās, 1920. gadā vadīja Dienvidrietumu frontes, vēlāk Ukrainas PSR čekas informācijas daļu (1921—1922). Pēc pilsoņu kara beigām darbojās Ziemeļkaukāza OGPU struktūrās Rostovā pie Donas (1924—1929).
1930. gadā viņu iecēla par Maskavas OGPU operatīvās daļas 3. nodaļas vadītāja vietnieci.
1931. gada 30. martā viņa nošāvās.

## Apbalvojumi
* Sarkanā Karoga ordenis (1926)

## Atsauces
Grēta Tūnberja

**Grēta Tintina Eleonora Ernmane Tūnberja** (, ; dzimusi ) ir zviedru vides aktīviste, kas ar savu darbību pazīstama kļuva jau skolnieces vecumā.

15 gadu vecumā sāka protestēt pie Zviedrijas parlamenta, ka ir nepieciešamas tūlītējas darbības klimata maiņas apkarošanai. Tas piesaistīja plašsaziņas līdzekļu uzmanību. 2018. gada novembrī daudzviet pasaulē tika uzsākti *Fridays for Future* pasākumi, kas kļuva plašāki pēc Tūnberjas runas ANO klimata konferencē tā paša gada decembrī.  apmēram 1,4 miljoni skolēnu 112 valstīs (tai skaitā Latvijā) piedalījās skolu streikā un protestā,  notika līdzīgs pasākums, kurā piedalījās cilvēki no 125 valstīm. Tūnberja ir saņēmusi vairākus apbalvojumus par savu aktīvismu. 2019. gadā tikusi nominēta Nobela miera prēmijai.

Viņas māte Malēna Ernmane ir operdziedātāja, piedalījusies 2009. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā; meita viņu pārliecinājusi beigt dziedātājas karjeru aviācijas nozares nelabvēlīgās ietekmes uz klimatu dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Grētas runas mājaslapā ''FridaysForFuture''
Šarlotauna

**Šarlotauna** (angļu un ) ir pilsēta Kanādas austrumos, Prinča Edvarda Salas administratīvais centrs. 2021. gadā pilsētā dzīvoja 38,8 tūkstoši iedzīvotāju, tā ir lielākā Prinča Edvarda Salas pilsēta.

Šarlotauna dibināta 1764. gadā un nosaukta par godu Mēklenburgas-Štrēlicas Šarlotei, Lielbritānijas un Īrijas karaļa Džordža III sievai. Pilsētas statuss tai tika piešķirts 1855. gadā. 1873. gadā Šarlotauna kļuva par Prinča Edvarda Salas provinces administratīvo centru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aivars Baumanis

**Aivars Baumanis** (dzimis , miris ) bija latviešu žurnālists un diplomāts. Triju Zvaigžņu ordeņa komandieris (2003).

## Dzīvesgājums
Dzimis  Rīgā. 1961. gadā absolvēja tieslietu studijas Latvijas Valsts universitātes Juridiskajā fakultātē. Strādāja Latvijas Radio kā korespondents un redaktors, vēlāk strādāja arī laikraksta "Padomju Jaunatne" un žurnāla "Liesma" redakcijā. No 1980. līdz 1988. gadam viņš laikraksta "Jūrmala" redakcijā strādāja par atbildīgo sekretāru, vēlāk par redaktora vietnieku un laikraksta redaktoru. 

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas bija Latvijas Žurnālistu savienības priekšsēdētājs un ziņu aģentūras LETA vadītājs.

 Aivars Baumanis ieņēma Politiskā departamenta direktora amatu Ārlietu ministrijā.  viņš kļuva par pirmo Latvijas Republikas pastāvīgās pārstāvniecības Apvienoto Nāciju Organizācijā Ņujorkā ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku. No 1998. līdz 2002. gadam Aivars Baumanis bija Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Islandes Republikā un Dānijas Karalistē, par ko viņš saņēma Dānijas valsts apbalvojumu Dannebroga ordeņa Komandiera krustu. No 2002. gada līdz aiziešanai pensijā viņš turpināja darbu Ārlietu ministrijā, no 2005. līdz 2012. gadam strādājot par Ārlietu ministrijas Kvalifikācijas komisijas priekšsēdētāju.

Miris .

## Atsauces
Ceļojums

[thumbnail|200px|Ceļošanas [piktogramma]] 
**Ceļojums** ir ilgstošs brauciens vai gājiens ārpus pastāvīgās dzīvesvietas, starp dažādām ģeogrāfiskajām atrašanās vietām. Parasti ceļojumu laikā apskata, izpēta noteiktu teritoriju, pilsētu, valsti. Visas personas darbības ceļojumu laikā vienotā terminā sauc par tūrismu.

## Ārējās saites
Milda Bulle

**Milda Bulle** (dzimusi **Grundmane**; 1892—1938) bija latviešu skolotāja un komuniste, vēlāk Sarkanās armijas komisāre, Irānas Komunistiskās partijas Centrālkomitejas sekretāre, Kominternes darbiniece.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1892. gada 29. (17.) aprīlī Talsu apriņķa Cēres pagasta skolā, skolotāja Oto Grundmaņa un viņa sievas Katrīnas Grundmanes ģimenē. Bijusi vecākā no 6 brāļiem un māsām. Mācījās Cēres pagasta skolā, tad Jelgavas sieviešu ģimnāziju, pēc kuras beigšanas no 1911. gada pirmā patstāvīgā darba vieta bija Ņemirovas ģimnāzija Ukrainā, kur
2 gadus strādāja par vācu valodas un literatūras skolotāju. 1913. gadā viņa atgriezās Latvijā un uzsāka mācības Rīgas augstākajos sieviešu kursos, līdztekus strādājot par tulkotāju no vācu un franču valodas. Apprecējās ar žurnālistu un revolucionāru no Jelgavas Žani (Jāni) Bulli (pseidonīms - Janis Gulbis).

Pirmā pasaules kara sākumā 1915. gadā devās bēgļu gaitās uz Petrogradu, kur strādāja laikraksta "Ņevas Vilņi" redakcijā, bet 1916. gadā uz Stavropoli, 1917. gadā pēc Februāra revolūcijas kopā ar vīru pārcēlās uz Kislovodsku.1917. gada jūnijā vīrs Žanis Bullis grūti saslima un pēc dažiem mēnešiem nomira.

Krievijas pilsoņu kara laikā 1918. gada februārī viņu ievēlēja par Kislovodskas boļševiku partijas komitejas sekretāri, vēlāk par Ziemeļkaukāza aizsardzības pulka komisāri. 1919. gada sākumā - Mozdokas dzelzceļa stacijas komandante. Te iepazinās ar armijas komandieri, kabardieti Batirbeku Abukovu (1899 - 1938) - nākamo dzīvesbiedru.. 1919. gada aprīlī - 11. armijas 7. kavalērijas divīzijas politiskās daļas priekšniece. Piedalījās kaujās par Caricinu un Astrahaņu. 1919. gada rudenī ievēlēta par Astrahaņas guberņas boļševiku partijas sekretāri, 1920. gadā par Baku padomes locekli. Viņa darbojās arī Gīlānas Padomju republikas pārvaldē, bija Irānas Komunistiskās partijas Centrālkomitejas sekretāre. 1921. gada augustā viņu iecēla par Padomju Krievijas ārlietu ministrijas referenti Persijas jautājumos.

Pēc kara beigām studēja M. Frunzes Kara akadēmijā Maskavā. Par varonību pilsoņu kara kaujās 1928. gadā apbalvota ar Sarkanā Karoga ordeni - augstāko Krievijas PFSR apbalvojumu. Pēc kara akadēmijas beigšanas darbojās Kominternes izpildkomitejā (1929—1933). 1933. gadā nosūtīta uz Baškīrijas APSR, kur viņa strādāja par Zemkopības tautas komisariāta politiskā darba sektora priekšnieka vietnieci, bet 1937. gadā iecelta par veselības aizsardzības tautas komisāra vietnieci. 
NKVD "Latviešu operācijas" laikā 1937. gada 3. oktobrī arestēta par kontrrevolucionāru darbību un nošauta 1938. gada 13. jūlijā.

## Darbi
* Булле, Мильда Оттовна. Жизнь и борьба работниц и крестьянок Китая. Москва, Ленинград: Парт. изд-во, 1932 — 26, [2] с. 

## Apbalvojumi
* Sarkanā Karoga ordenis (1928)

## Atsauces
Pāri līķiem

**"Pāri līķiem"** () ir 1995. gada kriminālkomēdija, kas balstīta uz Džoiss Meinardas tāda paša nosaukuma romānu; grāmatas pamatā savukārt ir Pamelas Smārtas dzīvesstāsts. Filmas režisors ir Gass Van Sants. Galvenās lomas filmā atveido Nikola Kidmena, Vakīns Fīnikss un Mets Dillons. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Sjūzana Stouna ir skaista sieviete, kura vienmēr vēlējusies kļūt par pazīstamu žurnālisti. Lai piepildītu savu sapni, Sjūzana nolemj uzņemt dokumentālo filmu par pusaudžiem. Drīz vien Sjūzana sāk apsvērt to, kā nogalināt savu vīru Leriju; lai to izdarītu, viņa lūdz palīdzību savas dokumentālās filmas varoņiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kapitālisms Šķērsielā

**"Kapitālisms Šķērsielā"** ir 2013. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Ivars Seleckis. Filmas pirmizrāde notika  *[[Splendid Palace]]*.

## Sižets
Šī ir jau trešā filma par Šķērsielu Pārdaugavā un šīs ielas iedzīvotājiem. Pirmā filma tapa Atmodas laikā, bet otrās filmas sižets risinājās 90. gadu pārmaiņu un juku laikos, savukārt trešā filma tapusi vēl pavisam citādākā Rīgā.

## Atsauces
Meklēju vīrieti

**"Meklēju vīrieti"** ir 1983. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Ivars Seleckis.

## Sižets
"Meklēju vīrieti" veidota kā turpinājums filmā "Sieviete, kuru gaida" apskatītajām tēmām. Šoreiz tiek rādīts stāsts par vīrieša lomu ģimenē un problēmām, kas var rasties, mainoties vīrieša ģimeniskajam un sociālajam statusam.

## Atsauces
Bezpajumtnieks

[250px|thumb|right|Bezpajumtnieki [Maskavas centrā]]

**Bezpajumtnieks** ir cilvēks bez pastāvīgas dzīves vietas. Žargonā šādus cilvēkus sauc arī par **bomžiem** (akronīms no  — 'bez noteiktas dzīves vietas'). Šo abreviatūru ieviesa padomju milicija 1970. gados.

Bezpajumtniecība ir viena no globālām cilvēces problēmām, kas izpaužas kā nespēja nodrošināt mājokli lielam skaitam planētas iedzīvotāju un ko izraisa dažādi gan subjektīvi, gan objektīvi, gan reģionāli un lokāli iemesli.

## Atsauces
Amerikas Mūzikas balva

**Amerikas Mūzikas balva** () ir Amerikas Savienoto Valstu mūzikas apbalvojums, kurā uzvarētājs tiek noteikts publiskā balsojumā.

## Ārējās saites
*
Džerijs (filma)

**"Džerijs"** () ir 2002. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Gass Van Sants. Galvenās lomas filmā atveido Mets Deimons un Keisijs Afleks; abi ir arī strādājuši pie filmas scenārija. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Divu jaunu vīriešu draudzība tiek pārbaudīta pēc tam, kad abi dodas pārgājienā pa tuksnesi un aizmirst paņemt līdzi gan ēdienu, gan ūdeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Biruta Galdika

**Biruta Galdika** (, 1946—2026) bija lietuviešu izcelsmes Kanādas un Indonēzijas bioloģe, orangutanu pētniece.

## Dzīvesgājums
Dzimusi  Vīsbādenē lietuviešu kara bēgļu Antana un Filomenas Galdiku ģimenē. 1949. gadā viņas ģimene pārcēlās uz dzīvi Kanādā, bērnību pavadīja Toronto, 1962. gadā pārcēlās uz Vankūveru. Studēja psiholoģiju, arheoloģiju un antropoloģiju Kalifornijas Universitātē Losandželosā,

1966. gadā ieguva psiholoģijas un zooloģijas bakalaura grādu, bet 1969. gadā maģistra grādu antropoloģijā. 
Paleontologa Luisa Līkija iedvesmota, viņa daudzus gadus veltīja orangutanu  pētniecībai un aizsardzībai, dzīvodama to dabiskajā vidē Borneo salā.

Līdz ar Daianu Fosiju (gorillu pētnieci) un Džeinu Gudolu (šimpanžu pētnieci) dēvēta par vienu no "Līkija eņģeļiem".
1978. gadā viņa ULCA aizstāvēja zinātņu doktores grādu par tēmu "Orangutanu adaptācija Tandžunputingas rezervātā Centrālajā Borneo" (*Orangutan adaptation at Tanjung Puting Reserve, Central Borneo*).

## Darbi
* Biruté Galdikas and Karl Ammann. Great Ape Odyssey. Harry N. Abrams, 2005.
* Biruté Galdikas. Reflections of Eden. Back Bay Books, 1996.
* Biruté Galdikas. Orangutan Odyssey. Harry N. Abrams, 1999.
* Biruté Galdikas. Orangutans: Indonesia’s People of the Forest. National Geographic, p. 444, October 1975.
* Biruté Galdikas. Living with Orangutans. National Geographic, p. 830, June 1980.

## Atsauces

## Ārējās saites
Edesa

**Edesa** var būt:

* Edesa — pilsēta Grieķijā;
* Edesa — viens no Šanliurfas (Turcijā) vēsturiskajiem nosaukumiem.
1937. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**1935. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā** abās cīņas sporta disciplīnās notika šķirti: sacensības grieķu-romiešu cīņā maijā Parīzē (Francija), bet brīvajā cīņā oktobrī Minhenē (Vācija).

## Grieķu-romiešu cīņa
Sacīkstēs piedalījās 19 valstu 79 cīkstoņi.

### Medaļu sadalījums starp valstīm

### Medaļu ieguvēji

## Brīvā cīņa
### Medaļu sadalījums starp valstīm

### Medaļu ieguvēji

## Latvijas cīkstoņi
Eiropas čempionātā no Latvijas piedalījās seši cīkstoņi:
:visi grieķu-romiešu cīņā — Žanis Mucenieks (gaiļa svars), Krišjānis Kundziņš (spalvas svars), Ēriks Kalniņš (vieglais svars), Georgs Ozoliņš (vidējais svars), Arnolds Kalniņš (pussmagais svars) un Edvīns Bietags (smagais svars).

## Atsauces

## Ārējās saites
* United World Wrestling Database
Džuzepe Konte

**Džuzepe Konte** (, , dzimis ) ir Itālijas jurists un politiķis. No 2018. līdz 2021. gadam viņš bija Itālijas premjerministrs.

Pēc daudzu žurnālistu un politisko komentētāju domām, Kontes kabinets bija pirmā populistiskā valdība Rietumeiropā. 2019. gada 20. augustā iesniedza demisiju, bet turpināja pildīt premjerministra pienākumus. 5. septembrī Konte izveidoja jaunu valdību un saglabāja savu amatu.
2021. gada 26. janvārī Džuzepe Konte paziņoja par atkāpšanos no premjerministra amata. 3. februārī pēc neveiksmīgām partiju apspriedēm, lai izvirzītu aizstājēju, prezidents Serdžo Matarella uzticēja Mario Dragi izveidot tehnokrātisku valdību. 13. februārī Dragi nodeva premjerministra zvērestu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maestro bez frakas

**"Maestro bez frakas"** ir 1985. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Ivars Seleckis.

## Sižets
Filma veidota par komponistu Raimondu Paulu un viņa smago ikdienas darbu.

## Atsauces
Gājiens ar zirdziņu

**"Gājiens ar zirdziņu"** ir 1973. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisori un scenārija autori ir Ansis Epners un Hercs Franks.

## Sižets
Filma veidota par cilvēku un zirgu savstarpējām attiecībām.

## Atsauces
Operdziedātāja uz skrituļslidām

**"Operdziedātāja uz skrituļslidām"** ir 2002. gadā izdota Latvijas dokumentālā īsfilma, kuras režisors ir Ivars Seleckis.

## Sižets
Filmas autori vienu gadu sekoja līdzi latviešu operdziedātājas Elīnas Garančas gaitām gan dzimtajā Latvijā, gan Frankfurtē, lai saprastu, ko nozīmē būt operdziedātājai, gan arī to, kā ir sākt karjeru tālu no dzimtajām mājām un ierastās vides.

## Atsauces
Monētas dubultportrets

**"Monētas dubultportrets"** ir 2008. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Romualds Pipars. Filmas pirmizrāde notika .

## Sižets
Filma veidota par mūsu vecākiem, to paaudzi, kura, par spīti dzīvei sociālistiskā valstī, centās būvēt savu dzīvi līdzīgi cilvēkiem, kuri dzīvoja demokrātiskajā pasaulē.

## Atsauces
Fermā mazā teorēma

**Fermā mazā teorēma** ir teorēma skaitļu teorijā. Tā apgalvo: ja *p* ir pirmskaitlis un *a* ir vesels skaitlis, kas nedalās ar *p*, tad *a**p*-1-1 dalās ar *p*. Izmantojot modulāro aritmētiku, to var pierakstīt šādi:

:a^{p-1} \equiv 1 \pmod p.

Piemēram, ja *a*=2, bet *p*=7, tad *a**p*-1-1 = 26-1 = 63, kas tiešām dalās ar 7.

Fermā teorēma ir viena no fundamentālajām skaitļu teorijas teorēmām. Tā ir nosaukta par godu Pjēram Fermā, kas 1640. gadā formulēja šo teorēmu. To sauc par "mazo teorēmu", lai atšķirtu no Fermā lielās teorēmas. Pirmais šīs teorēmas pierādījums tika publicēts 1736. gadā un to bija sastādījis Leonards Eilers, tomēr ir zināms, ka Gotfrīds Leibnics nepublicētā manuskriptā bija sniedzis identisku pierādījumu jau pirms 1683. gada.

## Pierādījums
Šeit dotais pierādījums, ko atklāja Džeimss Aivorijs, un atkārtoti atklāja Dirihlē, izmanto modulāro aritmētiku.

Aplūkosim visus dažādos nenulles atlikumus, ko var iegūt, skaitli dalot ar *p*. Tie veido kopu {1, 2, 3, ..., *p*-1}. Katru šīs kopas locekli reizinot ar *a*, iegūst kopu {*a*, 2*a*, 3*a*, ..., (*p*-1)*a*}. Pierādīsim, ka visi skaitļi iegūtajā kopā ir atšķirīgi pēc moduļa *p*.

Pieņem pretējo — var atrast tādus skaitļus *i* un *j* (*i*≠*j*, *i**j*), ka i*a \equiv j*a \pmod p.

No šī var secināt, ja (i-j)*a \equiv 0 \pmod p., tātad (*i*-*j*)**a* dalās ar *p*. No dotā ir zināms, ka *a* nedalās ar *p*. Tātad *i*-*j* dalās ar *p*. Tomēr tas nav iespējams, jo *i*a*2a*3a*...*(p-1)a \equiv 1*2*3*...*(p-1) \pmod p.
:(p-1)!*a^{p-1} \equiv (p-1)! \pmod p

Tā kā (*p*-1)! nedalās ar *p*, tad abas dotās vienādības puses var izdalīt ar to, iegūstot

:a^{p-1} \equiv 1 \pmod p,

kas arī bija jāpierāda.

## Vispārinājumi
Eilera teorēma ir Fermā mazās teorēmas vispārinājums. Tā apgalvo, ka katram veselam skaitlim *a*, kas ir savstarpējs pirmskaitlis ar moduli *n* ir spēkā

: a^{\varphi (n)} \equiv 1 \pmod n,

kur \varphi(n) ir Eilera funkcija — naturālo skaitļu skaits, kas nepārsniedz *n* un ir savstarpēji pirmskaitļi ar *n*. Fermā mazā teorēma ir Eilera teorēmas speciālgadījums, jo, ja *p* ir pirmskaitlis, tad \varphi(p)=p-1.

## Pseidopirmskaitļi
Ja *a* un *p* ir savstarpēji pirmskaitļi un *a**p*-1-1 dalās ar *p*, tas nenozīmē, ka *p* ir pirmskaitlis. Ja tas nav pirmskaitlis, tad to sauc par Fermā pseidopirmskaitli ar bāzi *a*. Piemēram, 341 ir Fermā pseidopirmskaitlis ar bāzi 2.

Ja skaitlis *p* ir Fermā pseidopirmskaitlis ar bāzi *a* jebkuram *a*, kas ir savstarpējs pirmskaitlis ar *p*, bet tas nav pirmskaitlis, tad *p* sauc par Kārmaikla skaitli. Mazākais Kārmaikla skaitlis ir 561. Kārmaikla skaitļu esamība ir iemesls, kāpēc nav spēkā apgrieztā Fermā mazā teorēma.

## Pielietojums
Fermā mazā teorēma ir viena no svarīgākajām skaitļu teorijas teorēmām un tā tiek izmantota arī citās jomās. Tā nozīmīga teorēma kriptogrāfijas jomā, jo tā ir radījusi vairākas tehnikas pirmskaitļu pārbaudei. Tā tiek izmantota RSA šifrēšanas algoritma pareizības pārbaudīšanai.

## Atsauces
Fermā teorēma

**Fermā teorēma** var būt:
* Fermā pēdējā teorēma — teorēma par vienādojuma a^n + b^n = c^n atrisinājumiem naturālos skaitļos;
* Fermā mazā teorēma — pirmskaitļu īpašība;
* Fermā teorēma par stacionārajiem punktiem — teorēma matemātiskajā analīzē.
Jānis Beinarovičs

**Jānis Beinarovičs** (dzimis , miris ) bija latviešu grieķu-romiešu stila cīkstonis, pieckārtējs Latvijas čempions — 1932., 1933. un 1934. gadā gaiļa svarā, 1938. un 1939. gadā spalvas svarā. 1935. un 1938. gada Eiropas čempionātu dalībnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vīraka sveķi

thumbnail|235px|Vīraka sveķi
**Vīraka sveķi**, arī **ladans**, ir smaržīgi, aromātiski augu sveķi, kurus iegūst no bosvēliju (*Boswellia*) krūmiem, kas aug Vidusjūras reģionā. Tos izmanto kā vīraku kvēpināšanai, piemēram, baznīcās, un smaržu gatavošanā. Vecās Derības grāmatā Augstā dziesma 4. nodaļā 14. pantā vīraka sveķi nosaukti vienkārši par “kvēpināmo vielu”.

## Atsauces

## Ārējās saites
Walt Disney Studios Motion Pictures

***Walt Disney Studios Motion Pictures*** ir ASV filmu izplatītājs, kas pieder kompānijai *[[The Walt Disney Company]]*. Uzņēmums nodarbojas ar *[[Walt Disney Studios]]* studijas filmu, ieskaitot *[[Walt Disney Pictures]]*, *[[Walt Disney Animation Studios]]*, *[[Pixar Animationn Studios|Pixar]]*, *[[Marvel Studios]]*, *[[Lucasfilm]]*, *[[20th Century Studios]]*, *[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]*, *[[Fox 2000 Pictures]]* un *[[Blue Sky Studios]]*, izplatīšanu kinoteātros, tirgzinību un reklamēšanu.

Uzņēmums dibināts 1953. gadā kā *[[Buena Vista]] Film Distribution Company, Inc.* (vēlāk pārdēvēts par *Buena Vista Distribution Company, Inc.* un *Buena Vista Pictures Distribution, Inc.*)  Pašreizējais nosaukums uzņēmumam ir kopš 2007. gada aprīļa.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Algebras pamatteorēma

**[[Algebra]]s pamatteorēma** apgalvo, ka jebkuram nekonstantam vienargumenta polinomam ar kompleksiem koeficientiem ir vismaz viena kompleksa sakne. Tā kā jebkuru reālu skaitli var uzskatīt par komplekso skaitli ar imagināro daļu 0, tad šī teorēma ir spēkā arī polinomiem ar reāliem koeficientiem.

Vienas no svarīgākajām sekām, kas izriet no algebras pamatteorēmas ir tas, ka jebkuram nenulles vienargumenta *n*-tās pakāpes polinomam ar kompleksiem koeficientiem ir tieši *n* kompleksas saknes (ņemot vērā vairākkārtīgas saknes). To var pamatot, izmantojot algebas pamatteorēmu un Bezū teorēmu. Var iegūt, ka katru *n*-tās pakāpes polinomu ar kompleksiem koeficientiem P(x)=a_nx^n+a_{n-1}x^{n-1}+...+a_1x+a_0 var sadalīt reizinātājos: P(x)=a_n*(x-x_1)*(x-x_2)*...*(x-x_n), kur *x**i* (*i* &isin; 0—*n*) — polinoma kompleksās saknes. Turklāt šāds sadalījums ir viens vienīgs, ja ignorē reizinātāju secību.

Par spīti nosaukumam, neeksistē tīri algebrisks pierādījums šai teorēmai. Zināmie pierādījumi ietver matemātisko analīzi vai topoloģijas konceptus. Šo teorēmu nevar uzskatīt par pamatteorēmu mūsdienu algebrai. Tā radās laikā, kad algebru uzskatīja par zinātni par vienādojumiem.

Pirmais, kas izteica apgalvojumu, ka *n*-tās pakāpes polinomam ir *n* saknes bija Albērs Žirārs 1629. gadā publicētajā grāmatā *L'invention nouvelle en l'Algèbre*. To pirmo reizi mēģināja pierādīt Žans Lerons Dalambērs 1746. gadā, bet viņa pierādījums bija nepilnīgs. Šo apgalvojumu nesekmīgi mēģinājuši pierādīt arī vairāki citi matemātiķi, piemēram, Leonards Eilers un Žozefs Lagranžs. 18. gadsimta beigās parādijās divi pierādījumi (viena autors bija Džeimss Vuds, otra — Kārlis Frīdrihs Gauss), tomēr tie bija nepilnīgi. Pirmo pilnīgo šī apgalvojuma pierādījumu publicēja Žans Robērs Aržāns 1806. gadā  Šī bija arī pirmā reize, kad algebras pamatteorēma tika definēta arī polinomiem ar kompleksiem koeficientiem, nevis tikai ar reāliem koeficientiem. 1816. gadā Gauss ieguva divus citus pierādījumus.

## Atsauces
Pakistānas kebabs

**"Pakistānas kebabs"** ir ātrās ēdināšanas ēstuvju tīkls Latvijā. Tā ēstuves atrodas Rīgā, Liepājā, Jelgavā, Siguldā un Ventspilī. Pirmā kebabnīca atklāta 2014. gadā.

2014. gada beigās tīkla īpašnieks Ali Sadiks Farmans sūdzējās par daudzkārtējiem pret uzņēmumu un viņu vērstiem vandalisma aktiem un policijas neieinteresētību lietu izmeklēšanā. "Pakistānas kebabs" kopā ar vēl 5 kebabu ēstuvēm iekļauts "Kebabblogeru" 2016. gadā veidotajā garšīgāko Rīgas kebabnīcu topā, kurā izcelta apkalpošana "Pakistānas kebaba" ēstuvēs, kā arī izdevīgās cenas un velosipēda novietošanas iespējas.

2016. gada aprīlī higiēnas prasību pārkāpumu dēļ uz laiku slēgta uzņēmuma filiāle Merķeļa ielā 17-19, bet aptuveni nedēļu vēlāk pēc pārkāpumu novēršanas un Pārtikas un veterinārā dienesta (PVD) atļaujas saņemšanas uzņēmums darbu atsāka. 
PVD reida laikā ēstuves īpašnieks Farmans uzbruka pavadošajam TV3 operatoram un salauza kameru, par ko ierosināta krimināllieta.

2019. gada augustā higiēnas prasību rupju pārkāpumu dēļ PVD apturēja divu citu ar "Pakistānas kebaba" zīmolu strādājošu uzņēmumu darbību Rīgā — Lienes ielā 14-2 un Aleksandra Čaka ielā 79A. Mēneša beigās ar PVD atļauju tie darbu atsāka. No 2016. līdz 2019. gadam PVD higiēnas prasību neievērošanas dēļ pavisam apturēja 10 ar "Pakistānas kebaba" zīmolu strādājošu uzņēmumu darbību.

## Atsauces

## Ārējās saites
*"Pakistānas kebaba" ''Facebook'' lapa
*Ilze Žaime (2020. gada 10. janvāris). Kā top? ''Pakistānas kebabs''. *[[Dienas Bizness]]*. Skatīts: 2020. gada 12. janvārī.
1927. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**1927. gada [[Eiropas čempionāts cīņas sportā]]** notika no 1927. gada 3. līdz 6. novembrim Ungārijas galvaspilsētā Budapeštā. Sacensības notika tikai grieķu-romiešu cīņā. Latvijas cīkstoņi līdzekļu trūkuma dēļ uz šīm sacensībām neaizbrauca. 

## Grieķu-romiešu cīņa
### Medaļu sadalījums starp valstīm

### Medaļu ieguvēji

## Atsauces

## Ārējās saites
* United World Wrestling Database
Kalama (ģints)

***Kalama*** ir tīklblakšu dzimtas (Tingidae) ģints, kurā ietilpst 33 sugas. Tās ir sastopamas Eirāzijā no Spānijas līdz Korejai un uz dienvidiem līdz Indijai, un līdz Ziemeļāfrikai. *[[Kalama tricornis]]* ir introducētas (ievestas) Ziemeļamerikā. Latvijā ir sastopama viena suga *[[Kalama tricornis]]*.

## Etimoloģija
*Kalama* (sieviešu dzimtā) cēlies no grieķu valodas *kalamos*, kas nozīmē sarkans, ar sieviešu dzimtas sufiksu -a, varbūt var nozīmēt nītījumu.

## Aprakstīšana
*Kalama* blakšu ķermeņa garums ir no 1,7 līdz 3,4 mm; ķermenis brūns, tumšbrūns vai melns. Ģints pārstāvjiem ir raksturīgas īsi matotas antenas, it īpaši visa III segmenta. IV segmenta bazāla puse, kas ir savienota ar priekšējo pronotuma cistu, nepārsniedz galvas izmēru. 

## Sistemātika
Franču entomologs Augusts Putons (*Auguste Puton*) 1876. gadā aprakstījis taksonu un devis tam apakšģints statusu *[[Campylostira]]* ģintī. 1906. gadā ungārijas entomologs Geza Horvats (*Géza Horváth*) taksonu ir pozicionējis ka *[[Dictyonota]]* ģints apakšģinti. Taču 1982. gadā franču entomologs Jans Perikarts (*Jean Péricart*) devis taksonam patstāvīgas ģints statusu.

1975. gadā krievu entomologs Viktors Golubs (*Виктор Борисович Голуб*) apakšģinti *Dictyonota (Elina)* Ferrari, 1878 (tipu suga *Dictyonota beckeri* Jakovlev) un ģinti *Alcletha* Kirkaldy, 1900 (tipu suga *Acanthia tricornis* Schrank) apvienojis ar *Kalama* ģinti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Genus: 	Kalama Puton in Lethierry & Puton, 1876. Ukrainian Biodiversity Information Network
Murdiuls

**Murdiuls** (arī **Murdava**) ir Liužonkas labā krasta pieteka Rēzeknes novadā.

Izteka - uz dienvidaustrumiem no Dovidovkas. Līkumojot tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Liužonkā pie Kantinīkiem. Upes krastos atrodas Staudži un Dundas. 
 
## Atsauces
Korotgrovs

**Korotgrovs** (arī **Korotivu grovs**, latgaliski - **Koruotgruovs**, **Koruotivu gruovs**) ir Auleja ezera pieteka Krāslavas novadā uz rietumiem no Aulejas. Izteka - pie Lielajiem Doskiem. Tek dienvidu virzienā. Ietek Auleja ezera ziemeļrietumu krastā. 

## Atsauces
Krūģeru upe

**Krūģeru upe**  ir Dubnas labā krasta pieteka Krāslavas novadā.

Izteka - uz dienvidaustrumiem no Meža Doskiem. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Dubnā pie tās iztekas no Sivera. Lejtecē upi šķērso valsts autoceļš V640 (Dzalbi – Vanagi). 
 
## Atsauces
Х

**Х** ir kirilicas burts. Sastopams krievu, baltkrievu, ukraiņu, serbu un maķedoniešu alfabētā. Latīņu "H" analogs.

## Ārējās saites
Olesunnas komūna

**Olesunnas komūna** (norvēģu un ) ir pašvaldība Norvēģijā, Mēres un Rumsdāles filkē, Dienvidmērē. Olesunnas komūnas platība ir 98,65 km². Pašvaldības administratīvais centrs ir Olesunnas pilsēta, kuras platība ir 27,67 km². 2018. gadā Olesunnas komūnā dzīvoja 47,5 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Serhi Darders

**Serhi Darders** (, dzimis ) ir spāņu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2023. gada Darders spēlē *[[La Liga]]* komandā *[[RCD Mallorca|Mallorca]]*.

## Ārējās saites
Mazā Dubna

**Mazā Dubna** ir Cārmina pieteka Krāslavas novadā. Dažkārt Mazā Dubna tiek uzskatīta par Dubnas augšteci.

Izteka - no Saldu ezera uz dienvidrietumiem no Saldiem. Caurtek Bierža ezeram, Aulejas ezeram, Lielajam Gauslim, Plaudiņa ezeram. Ietek Cārminā pie Nitiškiem. Starp Bierža ezeru un Aulejas ezeru upi sauc arī par **Aulejas upi**, starp Aulejas ezeru un Gausli - par **Pūdnīku upu**, bet starp Gausli un Paludiņa ezeru - **Veiguļu upi**. Upi šķērso valsts autoceļi V614 (Peipiņi – Prusaki – Grāveri) un V642 (Kombuļi – Auleja). Upes krastos atrodas Visauleja, Kalna Podnieki, Veiguļi.

## Atsauces
1929. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**1929. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā** abās cīņas sporta disciplīnās notika šķirti: sacensības brīvajā cīņā  februārī Parīzē (Francija), bet grieķu-romiešu cīņā no 1929. gada 4. līdz 7. aprīlim Dortmundē (Vācija).

## Grieķu-romiešu cīņa
Grieķu-romiešu cīņas sacensībās piedalījās 65 cīkstoņi no 15 valstīm.
### Medaļu sadalījums starp valstīm

### Medaļu ieguvēji

## Brīvā cīņa
### Medaļu sadalījums starp valstīm

### Medaļu ieguvēji

## Latvijas cīkstoņi
Eiropas čempionātā no Latvijas piedalījās četri cīkstoņi:
:visi grieķu-romiešu cīņā — Ernests Antons (spalvas svars), Jānis Kavals (vidējais svars), Kārlis Pētersons (pussmagais svars) un Alberts Zvejnieks (smagais svars).

## Atsauces

## Ārējās saites
* United World Wrestling Database
US Lecce

***Unione Sportiva Lecce***, parasti saukts ***Lecce***, ir Itālijas futbola klubs no Lečes, pilsētas Apūlijā. Klubs ir dibināts 1908. gadā. Spēlē Itālijas A sērijā. Mājas spēles aizvada *[[Stadio Via del Mare|Via del Mare]]* stadionā, kura ietilpība ir 31&nbsp;533 skatītāju vietas. 

A sērijā debitēja 1985.—1986. gada sezonā. Labāko rezultātu sasniedza 1988.—1989. gada sezonā, ierindojoties 9. vietā. Klubs vairākas reizes ir pazemināts uz zemākām līgām un atgriezies A sērijā. 2010. un 2022. gadā *Lecce* futbolisti kļuva par B sērijas uzvarētājiem. 

## Komandas sastāvs
*Sastāvs .*

 

## Sasniegumi
* **[[Itālijas futbola čempionāta B sērija|B sērija]]**
** Čempioni (1): 2009–10, 2021–22
* **C sērija** (no 1978. līdz 2008. gadam — C1 sērija)
** Grupas uzvarētāji (4): 1945–46, 1975–76, 1995–96, 2017–18
* **Itālijas C sērijas kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1975–76

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Kluba profils ''soccerway.com''
Apguldes ezera grāvis

**Apguldes ezera grāvis** (arī **Apguldes ezera strauts**, **Apguldes strauts**) ir Ālaves kreisā krasta pieteka Dobeles novadā. 

Izteka - no Apguldes ezera ziemeļaustrumu gala. Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Ālavē lejpus Krimūnām. Upi šķērso valsts autoceļi P103 (Dobele — Bauska) un V1098 (Dobele – Krimūnas – Zaļenieki – Ūziņi). 

## Atsauces
Trumses komūna

**Trumses komūna** (norvēģu un ) ir pašvaldība Norvēģijā, Trumses filkē. Trumses komūnas platība ir 2566 km². Pašvaldības administratīvais centrs ir Trumses pilsēta. 2019. gadā Trumses komūnā dzīvoja 76,6 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Aurupīte (Ālaves pieteka)

**Aurupīte**  ir Ālaves kreisā krasta pieteka Dobeles novadā. 

Izteka - uz austrumiem no Apguldes. Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Ālavē uz ziemeļaustrumiem no Ķirpēniem. Upi šķērso valsts autoceļš P103 (Dobele — Bauska). 

## Atsauces
KebabsFIX

**"KebabsFIX"** ir ātrās ēdināšanas restorānu tīkls Latvijā. Pirmais restorāns tika atklāts 2001. gada 28. septembrī un bija viena no pirmajām kebabu ēstuvēm Latvijā. Rīgā šie restorāni ir sastopami tirdzniecības centros "Alfa", "Rīga Plaza" "Domina Shopping", "Origo".

Devīze — "Iekod fixi, tālāk tixi".

## Atsauces
Krisjānsannas komūna

**Krisjānsannas komūna** (norvēģu un ) ir pašvaldība Norvēģijā, Vestagderes filkē. Krisjānsannas komūnas platība ir 261,11 km², bet kopā ar ūdeņiem platība sasniedz 276 km². Pašvaldības administratīvais centrs ir Krisjānsanna. 2018. gadā Krisjānsannas komūnā dzīvoja 91,4 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
1930. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**1930. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā** abās cīņas sporta disciplīnās notika šķirti: sacensības grieķu-romiešu cīņā no 1930. gada 1. līdz 4. martam Stokholmā (Zviedrija), bet brīvajā cīņā no 8. līdz 10. maijam Briselē (Beļģija).

Latvijas cīkstoņi sacensībās nepiedalījās.

## Grieķu-romiešu cīņa
Grieķu-romiešu sacensībās piedalījās 13 valstu cīkstoņi.
### Medaļu sadalījums starp valstīm

### Medaļu ieguvēji

## Brīvā cīņa
### Medaļu sadalījums starp valstīm

### Medaļu ieguvēji

## Atsauces

## Ārējās saites
* United World Wrestling Database
Elisona Riske

**Elisona Riske** (; dzimusi ) ir profesionāla amerikāņu tenisiste.

Profesionāles karjeru uzsākusi 2009. gadā un līdz šim augstāko vietu WTA vienspēļu rangā sasniegusi 2019. gada novembrī (18. vieta). Uzvarējusi 3 WTA un 9 ITF vienspēļu turnīros. Lielākais sasniegums *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīros ir iekļūšana 2019. gada Vimbldonas čempionāta ceturtdaļfinālā.

## Statistika
### Sasniegumi ''Grand Slam'' vienspēļu turnīros

|}

## Ārējās saites
Itālijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Itālija]]s sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši medaļas**.

Vistitulētākais Itālijas sportists olimpiskajās spēlēs ir paukotājs Edoardo Mandžaroti, kurš ir izcīnījis 13 olimpiskās medaļas. Savukārt no dāmām vistutlētākā Itālijas sportiste ir paukotāja Valentīna Vecāli.

## Sportistu uzskaitījums
*Iekļauti tie sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Itāliju. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

### A, Ā
[thumb|[Marko Albarello olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 5 medaļas.]]

### B
[200px|thumb|[Stefānija Belmondo olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 9 medaļas.]]

### C, Č
[200px|thumb|[Armins Cegelers olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 6 medaļas.]]

### D
[200px|thumb|[Manuela Di Čenta olimpiskajās spēlēs izcīnījusi 7 medaļas.]]
[200px|thumb|[Džuzepe Delfino olimpiskajās spēlēs izcīnīja 6 medaļas.]]
[thumb|[Raimondo D'Inceo olimpiskajās spēlēs izcīnīja 6 medaļas.]]
[thumb|[Pjēro D'Inceo olimpiskajās spēlēs izcīnīja 6 medaļas.]]
[200px|thumb|[Džordžo Dzampori olimpiskajās spēlēs izcīnīja 5 medaļas.]]
[200px|thumb|[Klauss Dibiasi olimpiskajās spēlēs izcīnīja 5 medaļas.]]

### E, Ē

### F
[200px|thumb|[Arianna Fontana olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 8 medaļas.]]

### G, Ģ
[200px|thumb|[Džulio Gaudīni olimpiskajās spēlēs izcīnījis 9 medaļas.]]

### H

### I, Ī

### J

### K, Ķ
[200px|thumb|[Vladimiro Kalarēze olimpiskajās spēlēs izcīnīja 4 medaļas.]]
[200px|thumb|[Džordžo Kanjoto olimpiskajās spēlēs izcīnīja 4 medaļas.]]
[thumb|[Džankartlo Kornadža-Mediči olimpiskajās spēlēs izcīnīja 5 medaļas.]]

### L, Ļ

### M
[200px|thumb|[Edoardo Mandžaroti olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 13 medaļas.]]
[200px|thumb|[Gustavo Marci olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 7 medaļas.]]
[200px|thumb|[Eudžēnio Monti olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 6 medaļas.]]
[200px|thumb|[Franko Menikelli olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 5 medaļas.]]

### N, Ņ
[200px|thumb|[Nedo Nadi olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 6 medaļas.]]

### O

### P

### R
[200px|thumb|[Antonio Rosi olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 5 medaļas.]]

### S, Š

### T
[200px|thumb|[Džovanna Trillini olimpiskajās spēlēs izcīnīja 8 medaļas.]]
[200px|thumb|[Alberto Tomba olimpiskajās spēlēs izcīnīja 5 medaļas.]]

### U, Ū

### V
[thumb|[Valentīna Vecāli olimpiskajās spēlēs izcīnīja 9 medaļas.]]

### Z, Ž

### Piezīmes

## Skatīt arī
* Itālija olimpiskajās spēlēs
* Itālijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
*
Asjers Iljaramendi

**Asjers Iljaramendi** (, dzimis ) ir spāņu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāvējis Spānijas futbola izlasi.

Spānijas futbola izlases sastāvā Iljaramendi debitēja  spēlē pret Kolumbiju.

## Sasniegumi
**Real Madrid**

* Spānijas La Liga: 2013—14
* UEFA Čempionu līga: 2013—14
* UEFA Superkauss: 2014
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2014

## Ārējās saites
Mikels Merino

**Mikels Merino** (, dzimis ) ir spāņu futbolists, spēlē pussarga un uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2024. gada Merino spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Arsenal FC|Arsenal]]*.

## Sasniegumi
**Borussia Dortmund**

* Vācijas kauss: 2016—17

**Real Sociedad**

* Spānijas Karaļa kauss: 2019—20

**Spānija**

* UEFA Eiropas U-21 čempionāts: 2019
* UEFA Nāciju līga: 2022—23, finālists: 2024—25
* UEFA Eiropas čempionāts futbolā: 2024

## Atsauces

## Ārējās saites
1. FC Union Berlin

***1. FC Union Berlin***, saukts arī par **Berlīnes "Union"**, ir profesionāls Vācijas futbola klubs no Berlīnes. Pašlaik spēlē Vācijas Bundeslīgā. Mājas spēles aizvada *[[Stadion An der Alten Försterei]]* (no vācu valodas — Stadions pie vecās mežniecības), kura ietilpība ir 22&nbsp;012 vietas.

Klubs ir dibināts 1966. gadā, taču par tā priekšteci tiek uzskatīts 1906. gada dibinātais klubs *FC Olympia Oberschöneweide* (vēlāk tika saukts par *SC Union 06 Oberschöneweide*), kas 1923. gadā izcīnīja Vācijas vicečempionu titulu. Līdz 1990. gadam spēlēja Vācijas Demokrātiskās Republikas futbola līgu sistēmā. 1968. gadā izcīnīja VDR kausu (*FDGB-Pokal*). Pēc Vācijas apvienošanas spēlēja zemākajās līgās, līdz 2019. gadā pēc 3. vietas 2. Bundeslīgā uzvarēja pārspēlēs par vietu Bundeslīgā un pirmo reizi kvalificējās augstākajai līgai. 2001. gadā klubs ir spēlējis Vācijas kausa finālā, kurā ar 0:2 zaudēja Gelzenkirhenes "Schalke 04". Tas deva iespēju 2001.—2002. gada sezonā spēlēt UEFA kausā.

## Komandas sastāvs
:*.*

 
 
 
   

 

## Sasniegumi
* **[[Vācijas kauss futbolā|Vācijas kauss]]**
** Finālisti (1): 2000–01
* **VDR kauss** (*FDGB-Pokal*)
** Kausa ieguvēji (1): 1967–68
** Finālisti (1): 1985–86

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Kluba profils ''soccerway.com''
SC Paderborn 07

***SC Paderborn 07*** ir profesionāls Vācijas futbola klubs no Pāderbornas. Pašlaik spēlē Vācijas 2. Bundeslīgā. Mājas spēles aizvada *[[Benteler-Arena]]* stadionā, kura ietilpība ir 15&nbsp;000 vietu. 

Kluba vēsture tiek saistīta ar 1907. gadā dibināto *Arminia Neuhaus*. Klubs vairākkārt apvienojies un mainījis nosaukumus. Pašreizējais klubs ar nosaukumu *TuS Paderborn/Neuhaus* izveidots 1985. gadā, apvienojoties *TuS Schloß Neuhaus* un *FC Paderborn*. Pašreizējo nosaukumu klubs ieguva 1997. gadā. Pirmo reizi Bundeslīgā iekļuva 2014. gadā, taču debijas sezonā ieņēma pēdējo vietu un augstāko līgu atstāja. 2019. gadā ieguva 2. vietu 2. Bundeslīgā un atgriezās Vācijas futbola augstākajā līmenī, bet tajā atkal ieņēma pēdējo vietu un izkrita uz 2. Bundeslīgu.

## Sasniegumi
* **[[Vācijas futbola 2. Bundeslīga|2. Bundeslīga]]**
** Vicečempioni (2):  2013–14, 2018–19

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Kluba profils ''soccerway.com''
Djego Ljorente

**Djego Ljorente** (, dzimis ) ir spāņu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Ljorente pārstāv Spānijas *[[La Liga]]* komandu *[[Real Betis]]*.

Spānijas futbola izlases sastāvā debitēja  spēlē pret Bosniju un Hercegovinu.

## Sasniegumi
**Real Sociedad**

* Copa del Rey: 2019—20

## Ārējās saites
Stade Brestois 29

***Stade Brestois 29***, zināms arī kā ***Stade Brest*** vai vienkārši ***Brest***, ir Francijas futbola klubs no Brestas. Klubs ir dibināts 1950. gadā, pašlaik spēlē Francijas futbola augstākajā līmenī — 1. līgā (*Ligue 1*). Mājas spēles aizvada *[[Stade Francis-Le Blé]]*, kura ietilpība ir 15&nbsp;097 skatītāju vietas. Pirmo reizi *Ligue 1* spēlēja 1979.—1980. gada sezonā. Labākais sasniegums ir 2023.—2024. gada sezonā izcīnītā 3. vieta. Tas ļāva komandai pirmo reizi kvalificēties UEFA Čempionu līgai.

## Sasniegumi
* **[[Francijas futbola 2. līga|Francijas 2. līga]]**
** Čempioni (1): 1980–81
** Vicečempioni (3): 1978–79, 2009–10, 2018–19

## Sastāvs
*Sastāvs atjaunots .*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Kluba profils ''soccerway.com''
Larss un meitene

**"Larss un meitene"** () ir 2007. gada drāmas filma, kuras režisors ir Kreigs Gilespijs. Galvenās lomas filmā atveido Raiens Goslings, Emīlija Mortimera, Pols Šneiders, Kellija Gārdnere un Patriša Klārksone. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Larss ir noslēgts jauns vīrietis, kurš uzsāk netradicionālas attiecības ar internetā atrastu lelli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pusnelsons

**"Pusnelsons"** () ir 2006. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Raiens Fleks. Galvenās lomas filmā atveido Raiens Goslings, Šarīka Epsa un Entonijs Makijs. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Raiens Goslings par savu darbu filmā tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākais aktieris galvenajā lomā".

Dens Danns ir jauns vidusskolas vēstures skolotājs, kurš ir atkarīgs no narkotikām. Dreja ir viena no skolēniem, kam Dens pasniedz vēsturi. Kad Dreja nejauši pieķer Denu lietojam narkotikas, starp abiem izveidojas negaidīta draudzība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Draivs (filma)

**"Draivs"** () ir 2011. gada asa sižeta drāmas filma, kuras režisors ir Nikolass Vindings Refns. Galvenās lomas filmā atveido Raiens Goslings, Kerija Maligana, Braians Krenstons, Kristīna Hendriksa, Rons Pērlmans, Oskars Aizeks un Alberts Brūkss. Filmas pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā.

Noslēpumains Holivudas kaskadieris un mehāniķis, kurš piestrādā par autovadītāju nozieguma vietās, nonāk nepatikšanās pēc tam, kad nolemj palīdzēt kaimiņam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nikolajs Rezanovs

**Nikolajs Rezanovs** (; dzimis  Sanktpēterburgā, miris  Krasnojarskā) bija krievu diplomāts, ceļotājs un uzņēmējs. Viens no Krievijas-Amerikas kompānijas izveidotājiem un pirmā Krievijas jūrasbrauciena apkārt Zemeslodei vadītājiem (1803-1806). Pirmais oficiālais Krievijas sūtnis Japānā.

## Dzīvesgājums
Dzimis Pēterburgā, nabadzīgā ģimenē, tomēr ieguvis labu izglītību, jau bērnībā apguvis piecas valodas. Strauji veidojis karjeru.

1794. gadā Platona Zubova uzdevumā N. Rezanovs tika nosūtīts uz Irkutsku, kur viņa uzdevums bija izvērtēt pirmo krievu koloniju Aļaskā izveidotāja Grigorija Šeļihova darbību. Jau pēc G. Šeļihova nāves 1799. gadā N. Rezanovam izdevās realizēt viņa ieceri, izveidot Krievijas-Amerikas kompāniju.

1803. gadā N. Rezanovs tika iecelts par Krievijas sūtni Japānā, kas bija ļoti grūti izpildāms uzdevums, ņemot vērā Japānas izolacionisma politiku. Lai to realizētu viņš tika iesaistīts kā otrs tās vadītājs pirmajā Krievijas jūrasbraucienā apkārt Zemeslodei, kuru vadīja vācbaltiešu admirālis Ādams Johans fon Krūzenšterns. Kuģojuma laikā attiecības starp abiem tās vadītājiem bija ļoti sarežģītas, kas neveicināja ekspedīcijas mērķu sasniegšanu.

1804. gadā N. Rezanovs mēģināja ierasties vizītē pie Japānas imperatora, tomēr diplomātiskā misija nebija veiksmīga, valdnieks viņu nepieņēma, un tirdzniecības līgums starp valstīm netika noslēgts. Pēc neveiksmes Japānā viņš tika izslēgts no Krūzenšterna ekspedīcijas un norīkots veikt inspekciju Krievijas Amerikā. Šajā laikā viņš veica kuģojumu uz Spānijai piederošo Kaliforniju, lai nodrošinātu Aļaskas kolonijas ar pārtiku. 1806. gadā N. Rezanovs pameta Ameriku un rudenī sasniedza Ohotsku. Viņš devās mājupceļā, taču ziemā Sibīrijā ceļošana bija smaga, N. Rezanovs saslima un mira 1807. gada 1. martā (pēc jaunā stila 13. martā) Krasnojarskā.

## Ārējās saites