open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jakovs Milatovičs

**Jakovs Milatovičs** (, ; dzimis ) ir Melnkalnes ekonomists un politiķis. Pašreizējais valsts prezidents, bijis Melnkalnes Ekonomikas attīstības ministrs. Pārstāv partiju "Eiropa Tagad!", kas ir partija ar lielāko pārstāvniecību Melnkalnes parlamentā.

Kļūdams par valsts prezidentu 36 gadu vecumā, Milatovičs kļuva par jaunāko Melnkalnes prezidentu, kā arī otro jaunāko kādas valsts vadītāju aiz Burkinafaso prezidenta Ibrahima Trajores.

## Atsauces
Raguzas brīvais pašvaldību konsorcijs

**Raguzas brīvais pašvaldību konsorcijs** () ir Itālijas provinces līmeņa administratīvā iedalījuma vienība valsts dienvidrietumos, Sicīlijas autonomajā reģionā. Atrodas salas dienvidos, tās krastus apskalo Vidusjūra. Konsorcija administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Raguza. Raguzas konsorcijs sīkāk iedalās 12 komūnās (pašvaldībās). Izveidota 2015. gada 4. augustā, par pašvaldību konsorciju reorganizējot Raguzas provinci.

## Ārējās saites
Hokejs 2026. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

**[[Hokejs]] [[2026. gada ziemas olimpiskās spēles|2026. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]**  bija viens no oficiālajiem sporta veidiem, kas tika aizvadīts XXV ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika no 2026. gada 6. līdz 22. februārim. Tajās notika divi turnīri — vīriešu un sieviešu turnīrs. Vīriešu turnīrā startēja 12 komandas, bet sieviešu — 10 komandas. Vīriešu komandā maksimālais spēlētāju skaits bija 25, bet sieviešu — 23. Kopā turnīrā bija pieteikti 530 sportisti (300 vīrieši un 230 sievietes).

Amerikas Savienotās Valstis izcīnīja zelta medaļas, gan vīriešu, gan sieviešu turnīrā. Abās sacensībās finālā tika pieveikta Kanāda, kas ieguva sudraba godalgas. Bronzu vīriešu turnīrā izcīnīja Somijas hokejisti, bet sievietēm — Šveice.

## Kvalifikācija
;Olimpiskajiem turnīriem kvalificējušās izlases
Krievijas un Baltkrievijas izlases ir diskvalificētas. Gala lēmums par Krievijas nepiedalīšanos vēl nav pieņemts, bet IIHF ir iesniedzis turnīra tabulu bez Krievijas.

### Vīrieši
Turnīram kvalificējās 12 komandas - 8 labākās pēc IIHF Pasaules reitinga (pēc 2023. gada Pasaules čempionāta hokejā), rīkotājvalsts - Itālija un 3 komandas, kuras noteica olimpiskajos kvalifikācijas turnīros. Komandas tika sadalītas 3 grupās. 

thumb|600px|center|Kvalifikācijas turnīra grafiks

#### E grupa
Pēc 2023. gada Pasaules čempionāta hokejā, Latvija bija 10. vietā pēc IIHF Pasaules reitinga, kas nodrošināja tai vietu vienā no trim kvalifikācijas finālturnīriem kopā ar Slovēniju, Franciju un Ukrainu. Turnīrs notika Arēnā Rīga, Rīgā no 2024. gada no 29. augusta līdz 1. septembrim.

----

----

### Sievietes
Turnīram kvalificējās 10 komandas - 6 labākās pēc IIHF Pasaules reitinga (pēc 2024. gada Pasaules čempionāts hokejā sievietēm), rīkotājvalsts - Itālija un 3 komandas, kuras noteica olimpiskajos kvalifikācijas turnīros. Komandas tika sadalītas 2 grupās.

thumb|400px|center|Kvalifikācijas turnīra grafiks

#### G grupa
2022. gada olimpiskajās spēlēs Latvija nepiedalījās kvalifikācijas turnīros. Latvija ir 27. vietā pēc IIHF Pasaules reitinga, kas nozīmē, ka, lai kvalificētos olimpiskajām spēlēm, tai jāiziet pilnais kvalifikācijas turnīrs. Pirmā kvalifikācijas turnīra kārta bija paredzēta 2024. gada novembrī, bet to atcēla. Latviju, kā grupā stiprāko komandu pēc reitinga, automātiski kvalificēja turnīra otrajai kārtai. Otrā kārta notika no 2024. gada 12. līdz 15. decembrim un tajā Latvija sacentās ar Nīderlandi, Lielbritāniju un Spāniju. Latvijai neizdevās kvalificēties trešajai kārtai.

----

----

## Vīriešu turnīrs

### A grupa

### B grupa

### C grupa

;Latvijas izlases spēles
*Visi spēļu sākuma laiki norādīti pēc laika norises vietā ([[UTC+1]]).*

### Izslēgšanas spēles

## Sieviešu turnīrs

### A grupa

### B grupa

### Izslēgšanas spēles

## Medaļnieki



## Medaļu tabula

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kvalifikācijas programma
Knaps Makdaks

**Knaps Makdaks**, dažreiz arī **Skrūdžs Makdaks** (), ir zīmēts izdomāts tēls, ko 1947. gadā priekš *[[The Walt Disney Company]]* izveidoja Karls Bārkss. Disneja izdotajos komiksos, Knaps attēlots kā skotu izcelsmes amerikāņu, antropomorfa Pekinas pīle. Tāpat kā viņa māsasdēlam Donaldam Dakam, viņam ir dzelteni oranžīgs knābis, kājas un pleznas. Ierasti valkā sarkanu vai zilu mēteli, cilindru, pensneju (brilles) un dažādu krāsu gamašas. Animācijas filmās viņš attēlots kā tēls, kas runā ar skotu akcentu. Sākotnēji paredzēts epizodiskai darbībai komiksā, Knaps kļuva par vienu no atpazīstamākajiem Disneja komiksu tēliem un Bārksa nozīmīgu darbu. Knaps dzīvo Dakburgā (kas ir arī Donalda Daka un Tika, Tīka un Trika dzimtā pilsēta) izdomātā Kalisotas štatā (Kalifornijas un Minesotas nosaukumu sajaukums), kas atrodas ASV apmēram tur, kur īstajā pasaulē atrodas Kalifornija.

Nosaukts pēc līdzības ar Čārlza Dikensa 1843. gada noveles "Ziemassvētku dziesma" tēlu Ebenīzeru Skrūdžu. Knaps ir neiedomājami bagāts biznesa magnāts un pašpasludināts "piedzīvojumu kapitālists", kura svarīgākās rakstura iezīmes ir viņa bagātība, taupība un tieksme iegūt papildu bagātību ar piedzīvojumiem un dārgumu meklējumiem. Knaps nodibināja izdomātu kompāniju *McDuck Enterprises* un ir Donalda Daka un Dellas Dakas tēvocis no mātes puses, un Tika, Tīka un Trika veconkulis no mātes puses, kā arī pasaules bagātākais pīļtēviņš. Viņš attēlots kā naftas magnāts, uzņēmējs, rūpnieks un daudzu rūpnīcu un lielāko kalnrūpniecības uzņēmumu īpašnieks. Tādēļ visas pasaules populārajā kultūrā viņu bieži izmanto kā metonīmu, lai apzīmētu lielu bagātību.

Makdaks sākotnēji veidots kā mantkārīgs sīkstulis un antivaronis (līdzīgi Dikensa Skrūdža tēlam), bet jau vēlāk viņu attēloja kā taupīgu varoni, piedzīvojumu meklētāju un pētnieku. Bārkss tēlu izveidoja kā Donalda Daka antagonistu, 1947. gada komiksā *[[Christmas on Bear Mountain]]* (izdevums *[[Four Color]]* #178). Tomēr Makdaka popularitāte ātri pieauga, un viņš kļuva par vienu no Donalda Daka visuma pastāvīgajiem tēliem. 1952. gadā izdeva atsevišķu Makdaka komiksu sēriju *Uncle Scrooge*, ko sākotnēji izdeva no 1952. līdz 1984. gadam, bet vēlāk tā piedzīvojusi vairākas atdzimšanas (tāpat kā citas Disneja komiksu sērijas). Viszīmīgākā sērijas atdzimšana bija izdevniecības *[[IDW Publishing]]* izdotā sērija (2015—2020).

Knapu Makdaku visvairāk zīmējis tā radītājs Karls Bārkss un vēlāk arī Dons Rosa. Tāpat kā citi Disneja franšīzes varoņi, arī Knapa Makdaka starptautiskā popularitāte ir radījusi literatūru, ko bieži tulko citās valodās. Komiksi joprojām ir Knapa pamata medijs, lai gan viņš piedalījies arī animācijas filmās un televīzijā, kā galvenais varonis animācijas televīzijas seriālā "Pīļu stāsti" (1987—1990) un tā rebūtā (2017—2021).

## Atsauces

## Ārējās saites
Galvenā izlūkošanas pārvalde

**Galvenā izlūkošanas pārvalde** var būt atšķirīgu valstu izlūkošanas iestāde:

* Galvenā izlūkošanas pārvalde (PSRS);
* Galvenā izlūkošanas pārvalde (Ukraina);
* Galvenā izlūkošanas pārvalde (Baltkrievija);
* Ģenerālštāba Galvenā pārvalde (Krievija), iepriekšējais nosaukums — Galvenā izlūkošanas pārvalde.
Luna-25

***Luna-25*** (*Луна-25*) bija Krievijas Mēness nolaižamais aparāts. Projekta virsorganizācija un kosmiskā aparāta izgatavotājs bija uzņēmums *[[NPO Lavočkina]]*. Zinātnisko instrumentu virsorganizācija bija Krievijas Zinātņu akadēmijas Kosmisko pētījumu institūts. Zonde tika palaista . Tā nekontrolēti ietriecās Mēness virsmā 19. augustā.

Projekta mērķis bija netālu no Mēness dienvidpola nosēdināt nolaižamo aparātu. Zinātniskie mērķi bija:
* ūdens un gaistošo savienojumu meklēšana Mēness polārajā gruntī, virsmas un polārā regolīta augšējā slāņa elementu un izotopu sastāva izpēte;
* eksosfēras plazmas un putekļu komponentu izpēte pie virsmas, tostarp Saules vēja mijiedarbība ar regolīta augšējo slāni.

## Lidojuma gaita
*Luna-25* tika palaista  23:10:57 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1b / Fregat]]* no Vostočnija kosmodroma starta laukuma 1S.
16. augustā zonde iegāja Mēness orbītā.

19. augustā 11:10 *UTC* tika dots impulss *Luna-25* pārejai uz pirmsnosēšanās orbītu. Operācijas laikā zondē radās avārijas situācija, kas neļāva veikt manevru ar noteiktajiem parametriem. Pēdējais sakaru seanss notika 11:57 *UTC*. 19. un 20. augustā veiktie sakaru atjaunošanas mēģinājumi bija neveiksmīgi. Pēc provizoriskās analīzes rezultātiem kosmiskais aparāts bija nonācis neplānotā orbītā, un tas visticamāk bija ietriecies Mēness virsmā.
21. augustā *[[Roskosmos]]* vadītājs Jurijs Borisovs paziņoja, ka korekcijas manevrā dzinējiem vajadzējis darboties 84 sekundes, bet tie ir darbojušies 127 sekundes.

Nosēšanās netālu no Mēness dienvidpola bija plānota 2023. gada 23. augustā.

## Avārijas izmeklēšana
3. oktobrī tika paziņoti starpnozaru komisijas provizoriskie darba rezultāti. Par visiespējamāko kļūmes avotu tā minēja borta vadības kompleksu, kam vienā datu masīvā varēja iekļūt komandas ar dažādām to izpildes prioritātēm. Uz vadības kompleksu pienāca nulles signāli no leņķa ātrumu mērīšanas bloka akselerometriem. Tas neļāva ar koriģējošo impulsu noteikt vajadzīgā ātruma brīdi un savlaicīgi izslēgt kosmiskā aprāta dzinējsistēmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ЛУНА-25 Институт космических исследований
* Луна-25 / Луна-Глоб Космическая лента
* Luna 25 (Luna-Glob Lander) Gunter's Space Page
Malvu rinda

**Malvu rinda** () ir divdīgļapju rinda, kurā (pēc APG II sistēmas) ietilpst 9 dzimtas un aptuveni 6000 sugas.

Rindā klasificētie augi pārsvarā ir krūmi un koki; lielākajai daļa malvu rindas dzimtu ir kosmopolītiska izplatība tropos un subtropos un ierobežota izplatība mērenajos reģionos. Dažas no dzimtām ir endēmiskas Madagaskarai.

## Klasifikācija
APG II sistēma malvu rindā klasificē šādas dzimtas:

* Malvu dzimta (*Malvaceae*) (iekļauj sugas, kas senāk tika izdalītas citā dzimtā —kakaoaugu dzimtā (*Sterculiaceae*))
* Timēliju dzimta (*Thymelaeaceae*)
* *Bixaceae* (iekļauj Cochlospermaceae un  Diegodendraceae, kas dažās sistēmās tiek izdalītas atsevišķi)
* *Cistaceae*
* *Cytinaceae*
* *Dipterocarpaceae*
* *Muntingiaceae*
* *Neuradaceae*
* *Sarcolaenaceae*
* *Sphaerosepalaceae*

## Galerija

Attēls:Dais cotinifolia 1.jpg|*Dais cotinifolia*
Attēls:Struthiola ciliata Gonnabos IMG 1983s.jpg|*Struthiola myrsinites*
Attēls:Eriotheca pubescens.jpg|*Eriotheca pubescens*
Attēls:Starr 980529-4195 Grewia occidentalis.jpg|*Grewia occidentalis*
Attēls:Cytinus hypocystis.jpg|*Cytinus hypocystis*
Attēls:Cistus incanus - flower top (aka).jpg|*Cistus incanus*


## Atsauces
Varas spēles

**"Varas spēles"** () ir 2009. gada Apvienotās Karalistes, ASV un Francijas kopražojuma politiskā trillera filma, kuras režisors ir Kevins Makdonalds. Filmā galvenās lomas atveido Rasels Krovs, Bens Afleks, Reičela Makadamsa, Robina Raita, Džeisons Beitmens, Džefs Denjelss un Helēna Mirena. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma 2003. gada *[[BBC]]* seriālu.

Filma stāsta par žurnālistu (Krovs), kurš izmeklē aizdomīgu kongresmeņa (Afleks) asistentes un mīļākās nāvi.

Filmas "Varas spēles" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 84% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvija 2024. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**Latvija** piedalījās , kas no  līdz  notika Parīzē, Francijā. Latvijai šīs bija 13. vasaras olimpiskās spēles.

Augstākās vietas starp Latvijas sportistiem izcīnīja 3x3 basketbola komanda (Nauris Miezis, Kārlis Lasmanis, Francis Lācis, Zigmārs Raimo), kas ieņēma 4. vietu, kā arī riteņbraucējs Toms Skujiņš, kurš finišēja 5. vietā grupas braucienā, un pludmales volejbola pāris Tīna Graudiņa un Anastasija Samoilova, kuras arī noslēdza sacensības 5. vietā. Šīs bija otrās vasaras olimpiskās spēles kopš valsts neatkarības atjaunošanas, kad Latvijas sportisti neizcīnīja nevienu medaļu (iepriekš Riodežaneiro 2016. gadā).

## Sportistu sadalījums pēc sporta veida

## [[Attēls:Basketball pictogram.svg|30px]] 3x3 basketbols

;3x3 basketbols

## [[Attēls:Diving pictogram.svg|30px]] Daiļlēkšana




## [[Attēls:Equestrian pictogram.svg|30px]] Jāšanas sports



### Konkūrs


## [[Attēls:Modern pentathlon pictogram (pre-2025).svg|30px]] Modernā pieccīņa




## [[Attēls:Swimming pictogram.svg|30px]] Peldēšana


;Sievietes

;Vīrieši



## [[Attēls:Cycling (road) pictogram.svg|30px]] Riteņbraukšana



### [[Attēls:Cycling (road) pictogram.svg|30px]] Šoseja

### [[Attēls:Cycling (mountain biking) pictogram.svg|30px]] Kalnu riteņbraukšana

### [[Attēls:Cycling (BMX) pictogram.svg|30px]] BMX
;Frīstails

;Sacīkstes


## [[Attēls:weightlifting pictogram.svg|30px]] Svarcelšana

;Vīrieši


## [[Attēls:Shooting pictogram.svg|30px]] Šaušana




## [[Attēls:Tennis pictogram.svg|30px]] Teniss

;Sievietes


## [[Attēls:Athletics pictogram.svg|30px]] Vieglatlētika

Latvijas vieglatlēti kvalificējās vai nu pēc Pasaules ranga vai arī ar rezultātiem sacensībās (līdz trīs dalībniekiem katrā disciplīnā):

;Sievietes
;Skriešana

;Laukuma disciplīnas

;Vīrieši
;Laukuma disciplīnas


## [[Attēls:Volleyball (beach) pictogram.svg|30px]] Volejbols

;Sievietes

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Olimpiskās komitejas mājaslapa
Agris Lungevičs

**Agris Lungevičs** (dzimis ) ir Madonas novada domes priekšsēdētājs, šo amatu viņš ieņem kopš . Pārstāv Latvijas Zemnieku savienību.

Pirms tam bijis Madonas novada domes priekšsēdētāja Andreja Ceļapītera vietnieks.

## Atsauces
2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā

**2023. gada [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā]]** bija 19. pasaules čempionāts vieglatlētikā, ko organizēja *[[World Athletics]]*. Čempionāts notika Budapeštā, Ungārijā, no 2023. gada 19. augusta līdz 27. augustam. Sacensības pamatā notika *[[Nemzeti Atlétikai Központ]]* stadionā.

Budapešta par čempionāta norises vietu tika apstiprināta 2018. gada decembrī. Ungārija pasaules čempionātu vieglatlētikā rīkoja pirmo reizi.

No Latvijas vieglatlētiem labāko rezultātu sasniedza Anete Kociņa, kas izcīnīja 4. vietu šķēpa mešanā.

## Rezultāti

### Vīrieši
#### Skrejceļa disciplīnas

#### Šosejas disciplīnas

#### Laukuma disciplīnas

#### Kombinētās disciplīnas

### Sievietes

#### Skrejceļa disciplīnas

#### Šosejas disciplīnas

#### Laukuma disciplīnas

#### Kombinētās disciplīnas

### Jaukti

## Medaļu kopvērtējums

## Latvijas sportisti
Latviju pasaules čempionātā pārstāvēja deviņi sportisti. Latvijas izlases sastāvu augusta sākumā apstiprināja Latvijas Vieglatlētikas savienības Treneru komisija un valde. Sastāvā tika iekļauti šķēpa metēji Līna Mūze-Sirmā, Anete Kociņa, Patriks Gailums, Rolands Štrobinders un Gatis Čakšs, trīssoļlēcēja Rūta Kate Lasmane, soļotājs Arnis Rumbenieks, garo distanču skrējēja Agate Caune 5000 metru distancē, kā arī sprintere Gunta Vaičule startam 400 metru distancē.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dekāna

**Dekāna** (, *dákṣiṇa* — ‘dienvidi’) ir plakankalne Indijas centrālajā daļā starp Rietumgatiem un Austrumgatiem, bet ziemeļos atrodas Satpuras kalnu grēda un Narmadas upes ieleja. Dekānas vidējais augstums virs jūras līmeņa ir 600 metri ar kritumu austrumu virzienā. Tieši tāpēc upes ar iztekām rietumu pusē plūst cauri Dekānai austrumu virzienā, sasniedzot Bengālijas līci. Lielākās upes ir Godāvari, Krišna un Kaveri. Dekānas klimats ir sausāks nekā piekrastes reģioni rietumos un austumos. Dekānas augstākā virsotne ir Ānamudi (2695 m).

## Ārējās saites
Spektr.press

***Spektr.press*** ir tiešsaistes ziņu žurnāls krievu valodā, kas atrodas Rīgā, Latvijā. To 2014. gadā izveidoja Antons Lisenkovs, bijušais žurnālists no krievu valodas ziņu vietnes *[[Lenta.ru]]*.

Spektr.press ir daudzkārtējs *Redkollegia* krievu valodas žurnālistikas balvas laureāts. *Dmitrijs Durņevs* no Spektr tika apbalvots 2020., 2021. gadā un divas reizes 2022. gadā.

Pēc Lisenkova teiktā, vietni atbalsta Baltijas ziņu vietne Delfi.

Saskaņā ar *Journalismfund Europe* teikto "projekta materiāli tiek prezentēti vairākos formātos: profesionālas ekspertīzes, reportāžas un intervijas teksta un video veidā".

Starp Spektr komentāriem ir: *Valērijs Panjuškins*, *Ludmila Petranovskaja*, *Gaļina Timčenko* (*[[Meduza]]*) un citi.

## interneta adrese

* «Спектр» — независимый интернет-журнал

## Atsauces
Ilhams Amars

**Ilhams Amars** (; arī **Ilhams Abdrlaufs** (); dzimis ) ir Norvēģijas lielmeistars šahā (2024).

## Biogrāfija
2020. gada janvārī izcīnījis otro vietu starptautiskajā šaha turnīrā ar starptautiskā meistara normu Stokholmā.
2020. gada februarī Fredericijā izcīnījis sudraba medaļu Ziemeļu valstu jauniešu šaha čempionātā C klases turnīrā.

2023. gada jūlijā Oslo izcīnījis bronzas medaļu Norvēģijas šaha čempionātā (turnīrā uzvarējis lielmeistars Simens Agdesteins).

2023. gada augustā uzvarējis šaha festivāla *[[Rīgas Tehniskās universitātes Open|RTU Open 2023]]* "A" turnīrā. 2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 113. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

2025. gada martā Melnkalnes pilsētā Petrovacā izcīnījis 3. vietu Pasaules junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2022. gadā Ilhamam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 2024. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stretforda pie Eivonas

**Stretforda pie Eivonas** (, ), vispārīgi zināma kā **Stretforda**, ir pilsēta un pagasts Anglijas vidienē, Vorikšīras grāfistes Stretfordas pie Eivonas distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grafistes dienvidrietumos Eivonas upes krastos  no grāfistes centra Vorikas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. 

Stretforda ir angļu rakstnieka Viljama Šekspīra dzimtā pilsēta; viņš ir arī šajā pilsētā miris. Katru gadu pilsētu tieši Šekspīra dēļ apmeklē liels skaits tūristu — gadā vidēji 2,7 miljoni.

## Vēsture
Romiešu Britānijas laikā Stretfordas piepilsētas Tidingtonas vietā līdz 5. gadsimtam pastāvēja neliela pilsētiņa. Mūsdienu pilsētas pirmsākumi meklējami 7. gadsimtā pēc anglosakšu iebrukuma. Stretfordā no 7. gadsimta pastāvējis klosteris, ko 1015. gadā nopostīja vikingi. 1196. gadā karalis Ričards I piešķīra Stretfordai tirgus hartiju, dodot tai tirgus pilsētas statusu. 1235. gadā minēts pirmais koka tilts pār Eivonu, bet 1484. gadā uzbūvēts mūra tilts. Līdz pat 19. gadsimtam Stretforda bija nozīmīgs aitu un vilnas tirdzniecības un pārstrādes centrs. 1816. gadā tika pabeigts Stretfordas kanāls, kas savienoja Eivonas upi ar Birmingemu, padarot Stretfordu par plaukstošu iekšzemes ostu. 1861. gadā atklāta dzelzceļa satiksme. Mūsdienās galvenā pilsētas saimniecības nozare ir tūrisms.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šons Heiss

**Šons Patriks Heiss** (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris, komiķis, mūziķis un producents.

Kļuvis pazīstams ar lomu *[[NBC]]* situāciju komēdijā "Vils un Greisa", par ko viņš saņēma ''Emmy'' balvu un četras Ekrāna aktieru ģildes balvas. Ticis nominēts arī sešām Zelta globusa balvām un divām ''Tony'' balvām, pēdējo no tām vienreiz arī saņemot.

Piedalījies tādās filmās kā *[[Billy's Hollywood Screen Kiss]]* (1998), "Par kaķiem un suņiem" (*Cats & Dogs*, 2001), *[[Pieces of April]]* (2003), "Runcis" (*The Cat in the Hat*, 2003), *[[Win a Date with Tad Hamilton!]]* (2004), "Pirms nolikt karoti" (2007), *[[The Three Stooges]]* (2012) un *[[Am I OK?]]* (2022).

## Ārējās saites
Timēliju dzimta

**Timēliju dzimta** () ir dzimta malvu rindā, kurā ir klasificētas 50 ģintis un aptuveni 898 augu sugas.

Dzimtas pārstāvji ir sastopami visā pasaulē, lai gan ļoti aukstos reģionos tie ir sastopami reti un īpaši bieži — tropiskajā Āfrikā un Austrālijā. Latvijā ir sastopama tikai viena suga — parastā zalktene (D*aphne mezereum*).

Timēlijas dzimtas pārstāvjiem ir bieza miza, lapas, kas parasti ir izvietotas pretēji un ir bez pielapes, tām bieži ir diezgan tuvi novietotas, paralēlas dzīslas. Augi bieži ir klāti ar vieglām, zīdainām pūkām. Daudziem augiem ir īpaši lokani zari, un augiem bieži ir nepatīkama smaka.

## Klasifikācija
Atkarībā no autora, dzimtā tiek klasificētas aptuveni 46—52 ģintis. ''KEW'' ''Royal Botanic Garden'' šajā dzimtā klasificē šādas ģintis:

* Zalktenes (*Daphne*) Tourn. ex L.
* *Aetoxylon* 
* *Amyxa* Tiegh.
* *Aquilaria* Lam.
* *Arnhemia* Airy Shaw
* *Atemnosiphon* Leandri
* *Craterosiphon* Engl. & Gilg
* *Dais* D.Royen ex L.
* *Daphnimorpha* Nakai
* *Daphnopsis* Mart.
* *Deltaria* Steenis
* *Diarthron* Turcz.
* *Dicranolepis* Planch.
* *Dirca* L.
* *Drapetes* Banks ex Lam.
* *Edgeworthia* Meisn.
* *Englerodaphne* Gilg
* *Enkleia* Griff.
* *Eriosolena* Blume
* *Funifera* Andrews ex C.A.Mey.
* *Gnidia* L.
* *Gonystylus* Teijsm. & Binn.
* *Goodallia* Benth.
* *Gyrinops* Gaertn.
* *Jedda* J.R.Clarkson
* *Kelleria* Endl.
* *Lachnaea* L.
* *Lagetta* Juss.
* *Lasiadenia* Benth.
* *Lasiosiphon* Fresen.
* *Lethedon* Biehler
* *Linodendron* Griseb.
* *Linostoma* Wall. ex Endl.
* *Lophostoma* Meisn.
* *Octolepis* Oliv.
* *Ovidia* Meisn.
* *Passerina* L.
* *Peddiea* Harv.
* *Phaleria* Jack
* *Pimelea* Banks ex Gaertn.
* *Restella* Pobed.
* *Rhamnoneuron* Gilg
* *Schoenobiblus* Mart.
* *Solmsia* Baill.
* *Stellera* L.
* *Stephanodaphne* Baill.
* *Struthiola* L.
* *Synandrodaphne* Gilg
* *Synaptolepis* Oliv.
* *Tepuianthus* Maguire & Steyerm.
* *Thymelaea* Mill.
* *Wikstroemia* Endl.

## Galerija

Attēls:Aquilaria sinensis 126971939.jpg|*Aquilaria sinensis*
Attēls:Daphne mezereum flowers bialowieza beentree corr.jpg|*Daphne mezereum*
Attēls:Edgeworthia chrysantha 01.jpg|*Edgeworthia chrysantha*
Attēls:Pimelea avonensis.jpg|*Pimelea avonensis*
Attēls:Thymelaea hirsuta, Torroella de Montgrí 01.jpg|*Thymelaea hirsuta*


## Atsauces
Stretforda

**Stretforda** ( vai *Stretford*) var būt:

* Stretforda — pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs;
* Stretforda — pilsēta Jaunzēlandē;
* Stretforda — pilsēta Kanādā;
* Stretforda — boro Londonā, Apvienotās Karalistes galvaspilsētā;
* Stretforda — pilsēta Lielajā Mančestrā, Anglijā;
* Stretforda pie Eivonas — pilsēta Vorikšīrā, Anglijā.
Pirms nolikt karoti

**"Pirms nolikt karoti"** () ir 2007. gada ASV komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Robs Rainers. Filmā galvenās lomas atveido Džeks Nikolsons, Morgans Frīmens, Šons Heiss un Robs Morovs.

Filma stāsta par diviem svešiniekiem ar plaušu vēzi, kuri dodas kopīgā ceļojumā, lai izpildītu savas pēdējās vēlmes.

Filmas "Pirms nolikt karoti" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*. Lai gan filma saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus, Nacionālā kinofilmu pārraudzīšanas padome to iekļāva savā desmit gada labāko filmu sarakstā. Filma bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 175,5 miljonus ASV dolāru pie 45 miljonu budžeta. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 41% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arvīds Zeibots

**Arvīds Zeibots** (1894—1934) bija latviešu izcelsmes padomju militārais un saimnieciskais darbinieks.

Dzimis 1894. gadā Rīgā fabrikas strādnieka, bijušā zemnieka, ģimenē. Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partijas biedrs kopš 1912. gada. 1913. gadā pabeidza Rīgas reālskolu, mācījās Rīgas Politehniskajā institūtā un Petrogradas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultātē.

Pēc Februāra revolūcijas atgriezās Rīgā, tika ievēlēts par Rīgas Padomes deputātu. Vispirms atbalstīja meņševikus internacionālistus, pēc tam pieslējās boļševikiem. Vācu okupācijas laikā tika apcietināts koncentrācijas nometnē Daugavgrīvā, pēc tam Ventspilī. Atbrīvots pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas. Kopš 1918. gada rudens atradās Rīgā, Latvijas SPR 1. Padomju kongresā tika ievēlēts par Centrālās izpildkomitejas locekli, kopš 1919. gada janvāra bija LSPR Tautas komisāru padomes statistikas komisārs. Pēc tam, kad Rīgu ieņēma landesvērs, Zeibots bija partijas politisks darbinieks.

1920. gada 27. septembrī kļuva par Revolucionārās kara padomes Lauka štāba Reģistrācijas pārvaldes priekšnieka palīgu, 1921. gada 15. aprīlī kļuva par Sarkanās armijas štāba Izlūkošanas pārvaldes priekšnieku.

1924. gada 9. februārī Zeibots lūdza KK(b)P CK pārcelt viņu citā darbā, savā vietā ierosinādams iecelt Jāni Bērziņu; šis lūgums tika apmierināts, un Zeibots ar segvārdu "Ivans Petrovičs Grandts" (*Иван Петрович Грандт*) tika iecelts par PSRS konsulu, pēc tam ģenerālkonsulu Harbinā, kur strādāja līdz 1926. gadam. Pēc atgriešanās Padomju Savienībā strādāja Strādnieku—zemnieku inspekcijas Tautas komisariātā. Kopš 1928. gada bija PSRS Tautas komisāru padomes priekšsēdētāja vietnieka Jāņa Rudzutaka palīgs.

Miris 1934. gadā, apglabāts Novodevičjes kapsētā.
Fātimiju kalifāts

**Fātimiju kalifāts** (, *al-khilāfah al-fāṭimiyyah*) jeb **Fātimiju valsts** (, *al-fāṭimiyyati ad-dawla*), arī **Fātimīdu kalifāts**, bija kalifāts no 909. gada līdz 1171. gadam Ziemeļāfrikā un kādu laiku arī Tuvajos Austrumos un Arābijas pussalā. Fātimiju kalifāts izveidojās 909. gadā pārņemot kontroli pār Sicīliju un mūsdienu Tunisiju, kur valdīja Aglabidu dinastija. Laika gaitā viņi iekaroja Vidusjūras piekrasti līdz pat Tuvajiem Austrumiem. 973. gadā dibināja Kairu, kas kļuva par kalifāta galvaspilsētu.

Fātimiju kalifāts beidza pastāvēt 1171. gadā, kad to, kas bija no valsts palicis pāri, pakļāva Aijūbidu dinastijas valdnieks Saladīns.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rasmuss Megi

**Rasmuss Megi** (; dzimis  Tartu) ir Igaunijas vieglatlēts, startē 400 m barjerskriešanas sacensībās, 2014. gada Eiropas čempionāta sudraba medaļas ieguvējs, četru olimpisko spēļu dalībnieks. Trīs reizes atzīts par Igaunijas gada sportistu (2014, 2016, 2021).

## Karjera
Pirmo reizi piedaloties Eiropas čempionātā, 2012. gadā Helsinkos iekļuva finālā un ieņēma 5. vietu. 2012. gadā Londonā debitēja arī vasaras olimpiskajās spēlēs. Priekšskrējienā distanci veica 50,05 sekundēs, bet pusfinālam nekvalificējās.

2013. gada Eiropas U-23 čempionātā Tamperē izcīnīja bronzas medaļu. Tajā pašā gadā Maskavā pirmo reizi piedalījās Pasaules čempionātā pieaugušajiem, iekļuva pusfinālā un ierindojās 16. vietā. 2014. gada Eiropas čempionātā Cīrihē izcīnīja sudraba medaļu, piekāpjoties tikai Karīmam Huseinam no Šveices.

 Riodežaneiro iekļuva finālā un ar jaunu Igaunijas rekordu (48,40) ieņēma sesto vietu. , kas risinājās 2021. gadā Tokijā, atkal iekļuva finālā un ieguva septīto vietu, arī labojot Igaunijas rekordu (48.11).

 Turku pirmo reizi 400 m/b distanci veica ātrāk par 48 sekundēm, sev piederošo Igaunijas rekordu uzlabojot līdz 47,82 s. 2022. gadā Jūdžīnā pirmo reizi iekļuva Pasaules čempionāta finālā, tajā finišēja astotajā vietā. 2023. gada Eiropas spēlēs ieguva sudraba medaļu. 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā iekļuva finālā un ieņēma 7. vietu.

2024. gada Eiropas čempionātā Romā ar rezultātu 48,13 s ieņēma ceturto vietu. Arī  Parīzē iekļuva finālā, kur piedzīvoja kritienu, bet finišēja septītajā vietā.

## Sasniegumi

## Privātā dzīve
Viņa abi vecāki Anne un Taivo Megi arī ir nodarbojušies ar vieglatlētiku, vēlāk kļuvuši par vieglatlētikas treneriem. Rasmusa Megi māsa Marisa arī bijusi vieglatlēte, specializējās 400 metru distancē, vairākas reizies pārstāvējusi Igauniju Eiropas čempionātā un citās starptautiskās sacensībās. Viņa pusmāsa Kadri Juka ir vingrotāja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Francis Lācis

**Francis Gustavs Lācis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja pozīcijā. 2025. gadā pārstāvēja Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubu "Rīgas Zeļļi". Iepriekš spēlējis NCAA *[[Oral Roberts]]* universitātē, kā arī Nīderlandē.

Pēdējos gados pilnībā pievērsies 3x3 basketbolam. Latvijas 3x3 izlases sastāvā F. Lācis uzvarēja 2023. gada Eiropas spēlēs un piedalījās  Parīzē. Kopš 2025. gada vasaras pievērsies tikai 3x3 basketbolam.

F. Lāča vecāki ir mūziķis Kārlis Lācis un komunikācijas speciāliste Vineta Vilistere-Lāce. 2025. gada apprecējies ar "Rīgas Zeļļi" mārketinga speciālisti Beāti Kampari.

## Karjera
Bērnu basketbolā trenējās Rīgā un LJBL pārstāvēja Basketbola skolas "Rīga" struktūru "Rīdzene". Pēc tam F. Lācis pārcēlās uz ASV, kur studēja un četrus gadus spēlēja NCAA *[[Oral Roberts]]* universitātē. Šajā laikā augstskola sasniedza augstākos rezultātus tās vēsturē.

Pēc studiju beigām atgriezās Eiropā un vienu sezonu aizvadīja Nīderlandes čempionātā, pārstāvot Bemmelas "Yoast United", bet 2023. gada vasarā pievienojās LBL klubam "Rīgas Zeļļi", līdztekus spēlējot arī 3x3 basketbolu. 3x3 basketbolā nostiprinājies Latvijas izlases vadošo spēlētāju četriniekā.

F. Lācis ir spēlējis visu vecumu Latvijas jaunatnes izlasēs un bijis pieaugušo Latvijas basketbola izlases kandidāts.

Latvijas 3x3 basketbola izlases sastāvā kopā ar Nauri Miezi, Kārli Lasmani un Zigmāru Raimo piedalījās  Parīzē. Izcīnīja uzvaras visās grupas turnīra spēlēs, bet zaudēja pusfinālā un spēlē par bronzu, līdz ar to olimpisko turnīru noslēdza 4. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zalktenes

**Zalktenes** () ir timēliju dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir Azoru salās, Ziemeļāfrikā un Eirāzijā — no Eiropas līdz Filipīnu ziemeļiem. Ģintī ir klasificētas aptuveni 100 sugas, no kurām Latvijā ir sastopama viena — parastā zalktene (*Daphne mezereum*).

## Atsauces
Phataja

**Phataja** (, ) ir pilsēta Taizemes centrālajā daļā, Čonburi provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 120 tūkstoši iedzīvotāju. Phataja atrodas aptuveni 150 km uz dienvidaustrumiem no Bangkokas, Bangkokas līča austrumu krastā, Siāmas līča ziemeļos. Tā skaisto pludmaļu dēļ ir ļoti iecienīta tūristu vidū.

## Ārējās saites
Kārlis Frīdrihs fon Piklers-Burghauss

thumb|Kārlis Frīdrihs fon Piklers-Burghauss Ieroču SS uniformā
**Kārlis Frīdrihs fon Piklers-Burghauss** (; 1886—1945) bija vācu politiķis un Ieroču SS ģenerālleitnants. No 1943. gada maija līdz 1944. gada februārim viņš komandēja 1. latviešu SS brīvprātīgo divīziju.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1886. gada 7. oktobrī Frīdlandē Silēzijas provincē Prūsijas politiķa Frīdriha fon Piklera-Burghausa (1849—1920) un Ellas fon Kepenas ģimenē.
1908. gadā viņš sāka dienestu Vācijas Impērijas armijā, 1913. gadā apprecējās ar Saksijas-Altenburgas hercoga meitu Olgu Elizabeti (1886—1955). Piedalījās Pirmajā pasaules karā. 1919. gadā iestājās Vācijas Nacionālajā Tautas partijā, bet 1931. gadā pievienojās Nacionālsociālistiskajai Vācijas strādnieku partijai (NSDAP) un *[[Sturmabteilung]]* (SA) šturmbanfīrera pakāpē.
1932. gadā paaugstināts par SA štandartenfīreru, tad par SA oberfīreru.

Reihstāga vēlēšanās 1933. gada martā Piklers-Burghauss kļuva par NSDAP Reihstāga deputātu, no 1934. gada jūlija līdz 1937. gada sākumam nodarbojās ar lauksaimniecību, no 1937. gada janvāra līdz 1939. gada 2. jūlijam atkal bija pieņemts aktīvajā SA dienestā.

Otrā pasaules kara laikā 1940. gada 1. jūlijā Pikleru-Burghausu uzņēma SS sastāvā brigādefīrera pakāpē.
1942. gada sākumā viņu iecēla par SS un policijas augstāko vadītāju Krievijas centrālajā daļā, viņam bija pakļautas arī ebreju masveida slepkavībās iesaistītās operatīvās vienības, 1942. gada 12. septembrī viņš kļuva par Bohēmijas un Morāvijas protektorāta *[[Waffen-SS]]* komandieri ģenerālmajora pakāpē.

1943. gada maijā viņu iecēla par Latviešu leģionā ietilpstošās 15. ''Waffen-SS'' grenadieru divīzijas komandieri ģenerālleitnanta pakāpē. Šo amatu viņš ieņēma līdz 1944. gada 17. februārim, kad atkal tika iecelts par *Waffen-SS* komandieri Bohēmijas un Morāvijas protektorātā.

Otrā pasaules kara beigās Piklers-Burghauss piedalījās cīnās pret Prāgas sacelšanos 1945. gada 7. un 8. maijā, tad, pārvarot čehu partizānu vienību uzbrukumus, virzījās uz rietumiem, tomēr 10. maijā ASV brigādes ģenerālis Viljams H. Hoge noraidīja Piklera-Burghausa kapitulācijas lūgumu. 11. maija pēcpusdienā sākās Slivicas kauja ar Sarkano armiju. 1945. gada 12. maijā ap pulksten 3:00 amerikāņu un padomju militāro pārstāvju klātbūtnē Rakovicā ģenerālis Piklers-Burghauss parakstīja pēdējo Otrā pasaules kara militāro kapitulāciju Eiropā un pēc tam nošāvās.
## Ārējās saites
*SS-''Gruppenführer'' Pückler-Burghauss Axis History
Bonifācijs VI

**Bonifācijs VI** (; dzimšanas datums nav zināms, miris ) bija Romas pāvests 896. gada aprīlī. Pāvesta krēslā viņš bija 15 dienas (otrs īsākais termiņš aiz Urbāna VII). Bonifācijs VI bija pāvesta Formoza pēctecis. Pēc Formoza nāves Romā bija nemieri. Bonifācijs VI tika ievēlēts šo nemieru laikā. Bonifācijs VI mira no podagras, bet tiek pieļauts, ka no viņa atbrīvojās, lai pāvesta krēslā sēdinātu Stefanu VI.

## Ārējās saites
Emīlija Grīna Bolča

**Emīlija Grīna Bolča** (, ; dzimusi , mirusi ) bija Amerikas Savienoto Valstu ekonomiste, socioloģe, profesore, kā arī miera aktīviste. 1946. gadā viņa ieguva Nobela miera prēmiju; tajā brīdī viņa bija goda prezidente Starptautiskajā Sieviešu līgā par mieru un brīvību. Iegūto naudas balvu par Nobela prēmiju viņa ziedoja pašas vadītajai organizācijai. Miera veicināšanas kustībā viņa iesaistījās jau ar Pirmā pasaules kara sākumu.

## Ārējās saites
Zaķskābeņu rinda

**Zaķskābeņu rinda** (*Oxalidales*) ir divdīgļlapju rinda. Tajā klasificētajiem augiem bieži ir saliktas lapas un vairumam sugu ir piecas vai sešas kauslapas un vainaglapas.

Saskaņā ar APG VI sistēmu, rindā ir klasificētas šādas dzimtas:
* Zaķskābeņu dzimta (*Oxalidaceae*)
* *[[Brunelliaceae]]*
* *[[Cephalotaceae]]*
* *[[Connaraceae]]*
* *[[Cunoniaceae]]*
* *[[Elaeocarpaceae]]*
* *[[Huaceae]]*

Vecākas klasifikācijas sistēmas vairākas no šīm dzimtām klasificētas citās rindās, piemēram, 1981. gadā publicētā Kronkvista sistēma vairumu ievieto rožu rindā (*Rosales*).

## Atsauces
Zaķskābeņu dzimta

**Zaķskābeņu dzimta** (*Oxalidaceae*) ir dzimta zaķskābeņu rindā, kas ir sastopama tropu, subtropu un mērenajā joslā. Tajā ir klasificētas aptuveni 775 lakstaugu, reti krūmu vai koku sugas, no kurām lielākā daļa ir klasificētas zaķskābeņu ģintī (*Oxalis*). Latvijā ir sastopamas 4 sugas, no kurām tikai meža zaķskābene (*Oxalis acetosella*) pārstāv vietējo floru; pārējās sugas ir reti adventīvi augi. Dzimtas sugām ir raksturīgas staraini saliktas lapas. Kauslapas un vainaglapas pa 5, auglis pieccirkņu pogaļa, reti oga.

*[[Averrhoa]]* ģints, kurai pieder karambola (*Averrhoa carambola*), parasti ir iekļauta šajā dzimtā (piemēram, APG IV sistēmā 2016), taču daži botāniķi to izdala atsevišķā dzimtā (*Averrhoaceae*).

## Klasifikācija
Saskaņā ar 2016. gada APG IV sistēmu, dzimtā ir klasificētas šādas ģintis:

## Atsauces
Tomass Volšs

**Tomass Volšs** (; dzimis  Timaru) ir jaunzēlandiešu vieglatlēts — lodes grūdējs. Viņš ir divkārtējs olimpiskais bronzas medaļnieks, 2017. gada pasaules čempions, Okeānijas rekordists lodes grūšanā.

## Karjera
2009. gada Pasaules čempionātā jauniešiem Bresanonē, Itālijā, ieguva sesto vietu lodes grūšanā. Piedalījās arī diska mešanā, bet kvalifikācijā sasniedza vien 31. rezultātu un finālsacensībām nekvalificējās. Pirmais nozīmīgais panākums bija izcīnītā bronzas medaļa 2014. gada Pasaules čempionātā telpās Sopotā. 2014. gada Nāciju Sadraudzības spēlēs Glāzgovā izcīnīja sudraba godalgu.

Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2015. gadā Pekinā un ieguva ceturto vietu. 2016. gadā izcīnīja zelta medaļu Pasaules čempionātā telpās. Tajā pašā gadā debitēja vasaras olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro ar bronzas medaļu.

2017. gada Pasaules čempionātā Londonā kļuva par pasaules čempionu, aizgrūžot lodi 22,03 metrus tālu. Volšs tika atzīts par 2017. gada Jaunzēlandes Gada sportistu vīriešiem. 2018. gada martā Birmingemā otro reizi pēc kārtas uzvarēja Pasaules čempionātā telpās. 2018. gadā Goldkostā kļuva arī par Nāciju Sadraudzības spēļu čempionu. Par šiem sasniegumiem Volšs otro gadu pēc kārtas saņēma Jaunzēlandes gada sportista balvu, šoreiz viņam tika piešķirta arī Halberga augstākā balva.

2019. gada Pasaules čempionātā Dohā laboja sev piederošo Okeānijas rekordu (22,90 m), tikai 1 centimetru zaudēja uzvarētājam Džo Kovačam un ieguva bronzu.  Tokijā izcīnīja savu otro olimpisko bronzas medaļu. 2022. gadā otro reizi izcīnīja Nāciju Sadraudzības spēļu zeltu.

## Sasniegumi

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
Adlera

**Adlera** (krievu: *Адлер*) ir Soču pilsētas Adleras rajona administratīvais centrs. Dibināts 1869. gadā.

Populārs Krievijas vasaras kūrorts, kā arī forumu un lielu starptautisku pasākumu norises vieta. Adlerā atrodas Soču starptautiskā lidosta ar dzelzceļa termināli un jūras osta.

Padomju laikā aizsāka speciālu "firmas" pasažieru vilcienu maršrutu 137/138 Rīga-Adlera jeb "Pribaltika".

## Atsauces

## Ārējās saites
Kubaņas apgabals

thumb|Detalizēta Kubaņas apgabala karte
**Kubaņas apgabals** (ukraiņu: *Кубанська область*, krievu: *Кубанская область*) bija Krievijas Impērijas administratīvi teritoriālā vienība, Kubaņas kazaku karaspēka teritorija, kas pastāvēja no 1860. līdz 1918. gadam. Tās administratīvais centrs bija Jekaterinodara.
thumb|Ukraiņu valodā runājošo iedzīvotāju īpatsvars Kubaņas apgabala rajonos saskaņā ar 1897. gada tautas skaitīšanas datiem

## Ārējās saites
Elizabete Blekbērna

**Elizabete Helēna Blekbērna** (; dzimusi ) ir Austrālijas un Amerikas Savienoto Valstu molekulārā bioloģe un bioķīmiķe. 2009. gadā viņa kopā ar Kerolu Greideri un Džeku Šostaku ieguva Nobela prēmiju fizoloģijā vai medicīnā "par atklājumu, kā hromosomas aizsargā telomēri un telomerāzes enzīms".

## Atsauces

## Ārējās saites
Brīvzemnieka iela

**Brīvzemnieka iela** var būt:

* Brīvzemnieka iela — iela Valkā;
* Brīvzemnieka iela — iela Grobiņas pagasta Jaundubeņos.

## Skatīt arī
* Friča Brīvzemnieka iela
* Fricis Brīvzemnieks
Kārlis Pfefers-Vildenbruhs

thumb|Kārlis Pfefers-Vildenbruhs Ieroču SS uniformā
**Kārlis Pfefers-Vildenbruhs** (; 1888—1971) bija vācu policijas virsnieks un Ieroču SS ģenerālis. No 1943. gada 8. oktobra līdz 1944. gada 11. jūnijam viņš komandēja Latviešu VI SS brīvprātīgo armijas korpusu.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1888. gada 12. jūnijā Kalkbergē-Rīdersdorfā pie Berlīnes. 1907. gadā iestājās Prūsijas armijā, 1911. gadā sāka studijas Berlīnes Militāri tehniskajā akadēmijā. Pirmā pasaules kara laikā darbojās Vācijas militārajā misijā Osmaņu impērijā, 1917. gada beigās viņš atgriezās Vācijā un kļuva par 11. kājnieku divīzijas ģenerālštāba virsnieku, vēlāk darbojās Ģenerālpavēlniecības štatā.

Pēc kara beigām 1919. gada augustā viņš sāka darboties Osnabrikas un Magdeburgas policijā.
1932. gadā Pfefers-Vildenbruhs pievienojās Nacionālsociālistiskajai Vācijas strādnieku partijai (NSDAP) un 1933. gadā kļuva par Valsts policijas pulka komandieri Frankfurtē pie Oderas, 1936. gadā par Policijas skolu ģenerālinspektoru un 1937. gadā viņu paaugstināja par policijas ģenerālmajoru. 1939. gada 12. martā viņš sāka darboties SS Reihsfīrera štābā, 1939. gada 20. aprīlī paaugstināts par SS brigādefīreru.
 
Otrā pasaules kara laikā 1939. gada beigās Pfefers-Vildenbruhs vadīja 4. SS policijas panzergrenadieru divīziju un kļuva par Ieroču SS ģenerālleitnantu. Pēc Francijas kampaņas beigām 1940. gada novembrī viņš atkal strādāja Reihsfīrera SS štābā. No 1941. līdz 1943. gadam viņš bija Vācijas Iekšlietu ministrijas koloniālās policijas biroja priekšnieks un 1943. gada 8. oktobrī viņu iecēla par Latviešu VI. SS brīvprātīgo armijas korpusa komandieri, 9. novembrī paaugstinot par Ieroču SS ģenerāli.

Gatavojoties Budapeštas aizstāvēšanas kaujai, 1944. gada decembra sākumā viņu iecēla par IX. SS kalnu korpusa (*IX. SS-Gebirgskorps*) komandieri, un viņš no 1944. gada 24. decembra līdz 1945. gada 11. februārim divus mēnešus vadīja ielu cīņas. 1945. gada 12. februārī ģenerālis Pfefers-Vildenbruhs padevās Sarkanās armijas gūstā.

1949. gadā viņam karagūstekņu nometnē piesprieda 25 gadu ieslodzījumā, bet pēc Staļina nāves 1955. gada oktobrī atbrīvoja no internēto ģenerāļu nometnes Ivanovas apgabalā un ļāva atgriezties Vācijā.
Miris autokatastrofā 1971. gada 29. janvārī Bīlefeldē.
Kalnietis (filma)

**"Kalnietis"** () ir 1986. gada Apvienotās Karalistes un ASV spraiga sižeta fantāzijas filma, kuras režisors ir Rasels Malkahijs. Filmā galvenās lomas atveido Kristofers Lamberts, Roksana Hārta, Klensijs Brauns un Šons Konerijs.

Filma ir stāsts par gadsimtiem ilgu divu nemirstīgu kareivju cīņu.

Filmas "Kalnietis" pirmizrāde notika . Filma izdošanas brīdī neguva lielu popularitāti, nopelnot tikai 12,8 miljonus ASV dolāru pie 19 miljonu budžeta. Filma saņēma arī atšķirīgas kritiķu atsauksmes. Mūsdienās tā tiek uzskatīta par kulta filmu. Tai ir iznākuši vairāki turpinājumi, kā arī televīzijas seriāls. Filma ir arī pazīstama ar mūzikas grupas *[[Queen]]* dziesmu izmantošanu. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 71% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Spilka

***Spilka*** ( — 'Savienība') bija sociāldemokrātiska ukraiņu savienība (1900) un partija (1905), Krievijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (KSDSP) autonoma sastāvdaļa. Izveidojās kā politiska partija 1905. gadā no Revolucionārās ukraiņu partijas (RUP) mazāk nacionālistiskajiem biedriem. Iepriekš RUPā starp biedriem izcēlās nesaskaņas, tostarp vēlākie *Spilka* biedri iestājās pret Ukrainas autonomijas ideju. Biedri pēc etniskās piederības bija ukraiņi, krievi, ebreji.

1905.—1907. gada revolūcijā *Spilka* vadīja strādnieku un zemnieku streikus Ukrainas guberņās, konkurējot ar Ukraiņu sociāldemokrātiso strādnieku partiju (arī izdalījusies no RUP). *Spilka* biedri KSDSP sastāvā tika ievēlēti 2. un 3. Valsts Domē. Reakcijas laikā notika partijas biedru aresti, notiesāšana un izsūtīšana (uz Sibīriju). 1908. gadā *Spilka* sāka darboties ārzemēs — Austroungārijā, Francijā, Šveicē —, tā paša gada beigās partija formāli izbeidza savu darbību, taču tās kreisākie biedri līdz 1912. gadam Šveicē un Austroungārijā piedalījās nelegālā laikraksta *Правда: Рабочая газета* ("Patiesība: Strādnieku avīze") izdevniecībā.
Kristofers Lamberts

**Kristofs Gajs Deniss "Kristofers" Lamberts** (; dzimis ) ir franču—amerikāņu aktieris, producents un rakstnieks.

Savu karjeru sācis, atveidojot vairākās otrā plāna lomas franču filmās. Kļuvis atpazīstams, atveidojot Tarzānu filmā **' (1984). Par lomu filmā "[[Metro (filma)|Metro]]" (''Subway'', 1985) saņēmis [[Cēzara balva|Cēzara balvu]] kategorijā "Labākais aktieris". Savu līdz šim pazīstamāko lomu atveidojis 1986. gada spraiga sižeta fantāzijas filmā "[[Kalnietis (filma)|Kalnietis]]".

Piedalījies arī tādās filmās kā ''[[I Love You]]'' (1986), ''[[The Sicilian]]'' (1987), "[[Gājiens ar zirdziņu (filma)|Gājiens ar zirdziņu]]" (''Knight Moves'', 1992), ''[[Fortress]]'' (1992), "[[Cīņa līdz nāvei]]" (''Mortal Kombat'', 1995), ''[[Druids]]'' (2001), ''[[White Material]]'' (2009), "[[Rēgu Bruņinieks: Atriebes Gars]]" (2011) un **' (2019).

## Ārējās saites
Vanesa Jasa

**Vanesa Jasa** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu basketboliste, spēlē aizsarga pozīcijā. Bijusi visu vecumu Latvijas jaunatnes basketbola izlašu dalībniece, pārstāv Latvijas sieviešu izlasi. 2026. gadā pārstāv Baltijas Sieviešu basketbola līgas klubu Rīgas TTT, kur spēlējusi lielāko daļu karjeras. Kā Latvijas U20 izlases līdere izcīnīja sudraba medaļu 2023. gada Eiropas U-20 čempionātā.

V. Jasa ir dzimusi sportistu ģimenē. Viņas tēvs Ilgvars Jass ir bijis bokseris, bet vecākais brālis Māris Jass spēlējis hokeju, pārstāvot arī Latvijas izlasi. Tāpat izlases hokejisti ir bijuši brālēns Koba Jass un tēva brālis Mareks Jass.

## Karjera
Basketbolā sākusi trenēties Rīgas 47. vidusskolā, pirmā trenere — Mudīte Gūtmane (Zandere). Latvijas Sieviešu basketbola līgā debitējusi 14 gadu vecumā.

No 2018. gada trenējās Rīgas TTT sastāvā pie trenera Mārtiņa Gulbja. Latvijas, Igaunijas un Lietuvas sieviešu basketbola līgā debitējusi 2019. gadā. 16 gadu vecumā debitēja Eirolīgā, 2019. gada 16. oktobrī izejot laukumā pret Prāgas USK.

2022. gadā pievienojās Spānijas klubam Sansevastjanas "IDK Euskotren". Tomēr V. Jasai neizdevās pilnvērtīgi nostiprināties Spānijas kluba sastāvā, tādēļ 2023. gada janvārī viņu izīrēja atpakaļ Rīgas TTT, ar kuru spēlētāja ceturto reizi kļuva par Latvijas Sieviešu basketbola līgas čempioni. Vasarā līgums ar Spānijas klubu tika lauzts un V. Jasa kļuva par pilnvērtīgu TTT spēlētāju. Sezonas noslēgumā V. Jasa ar TTT uzvarēja gan Baltijas, gan Latvijas līgā. 2024. gada jūnijā tika paziņots, ka spēlētāja turpmāk pārstāvēs Spānijas klubu *[[Cadi La Seu]]*. Decembra sākumā spēlētāja pameta Spānijas klubu un pārcēlās uz Kipras čempionātu, ar Nikosijas "Etha Engomis" sasniedzot kausa izcīņas finālu un čempionātā izstājoties pusfinālā, bet martā atgriezās Rīgas TTT sastāvā.

### Latvijas izlase
Spēlējusi Latvijas U-16, U-18 un U-20 izlasēs Eiropas čempionātos. Kā Latvijas U-20 izlases līdere V. Jasa izcīnīja sudraba medaļu 2023. gada Eiropas U-20 čempionātā. Turnīra noslēgumā viņa tika iekļauta tā simboliskajā pieciniekā.

Pieaugušo Latvijas valstsvienībā debitēja 2019. gada 14. novembrī 2021. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Horvātiju. Bija Latvijas izlases dalībniece 2023. gada Eiropas čempionātā Izraēlā, kur gan laukumā nevienā no trim spēlēm nedevās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gēlas Hipokrāts

**Hipokrāts** (sengrieķu: Ίπποκράτης; miris 491. gadā pr.Kr.) bija sengrieķu pilsētas Gēlas tirāns, Sicīlijā no 498. līdz 491. gadam pr.Kr.

Hipokrāta tēvs bija Panterijs, olimpisko spēļu uzvarētājs divriču sacensībās. Hipokrāta brālis Kleandrs 505. gadā pr.Kr. nodibināja savu tirāniju Gēlas pilsētā. Pēc tam, kad Sabills 498. gadā pr.Kr. nogalināja Kleandru, Gēlā sāka valdīt Hipokrāts. Viņa valdīšanu raksturoja Gēlas politiskās ietekmes palielināšana. Hipokrāts karoja ar kaimiņu polisām un pakļāva sev daudzas grieķu pilsētas, ieskaitot Katanu, Zanklu, Naksu un Leontini. Ap 492. gadu pr.Kr. Hipokrāts aplenca lielāko Sicīlijas pilsētu, Sirakūzas, taču bija spiest noņemt aplenkumu pēc korintiešu un kerkīriešu iejaukšanās šajā karā. Pēc miera līguma noteikumiem Sirakūzas atdeva Hipokrātam Kamarinu. Iekarotajās pilsētās Hipokrāts par pārvaldniekiem iecēla sev pakļautos tirānus (tā Leontini viņš iecēla Einesidemu, bet Zanklā Skifu).

Hipokrāts gāja bojā kaujā ar sikuliem Giblas aplenkuma laikā 491. gadā pr.Kr. Pēc viņa nāves vara Gēlā pārgāja viņa dēlu aizbildnim Gelonam, kurš tirāna valdīšanas laikā bija kavalērijas priekšnieks.
Marks Flekens

**Marks Flekens** (; dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, pārstāv Nīderlandes futbola izlasi. Kopš 2025. gada Flekens spēlē Vācijas Bundeslīgas komandā Leverkūzenes "Bayer".

Iepriekš spēlējis Vācijas komandās *[[Alemannia Aachen]]*, ''Greuther Fürth'', *[[MSV Duisburg]]* un *[[SC Freiburg]]*., kā arī Anglijas komandā ''Brentford''.

Nīderlandes futbola izlases rindās debitējis 2022. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Anatolijs Konstantinovs

**Anatolijs Konstantinovs** (dzimis , miris ) bija Latvijas basketbola treneris.

Daudz strādājis kā bērnu treneris, pēdējos gados Basketbola skolā "Rīga", Daugavas Sporta namā. Karjeras laikā strādājis arī ar pieaugušo komandām. 1992. gadā A. Konstantinovs bija Latvijas Basketbola līgas pirmās sezonas čempionvienības "Brocēni/Parair" galvenais treneris.

Viņa dēls Nils Sakss-Konstantinovs ir rakstnieks, sabiedrisko attiecību speciālists un bērnu psihologs, bet otrs dēls Kristaps Konstantinovs — basketbola tiesnesis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tilžes katoļu baznīca

**Tilžes Karalienes Vsv. Jaunavas Marijas baznīca** () ir Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas galējos ziemeļaustrumos, Zarasu rajona pašvaldības Tilžes ciemā, Drūkšu ezera ziemeļu krastā.

Koka baznīca uzcelta 1928. gadā, kad teritorija atradās Polijas sastāvā. 1929. gadā tika nodibināta draudze. Dievkalpojumi notiek poļu valodā.


Tilžė_32200,_Lithuania_-_panoramio.jpg
Tilžė001.JPG


## Ārējās saites
Monako katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q667450"
}

**Dievmātes Bezvainīgās ieņemšanas katedrāle** (), dēvēta arī par **Sv. Nikolaja katedrāli** ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Monako. Monako arhidiecēzes katedrāle.

Katedrāle celta no 1875. līdz 1903. gadam 13. gadsimta Svētā Nikolaja baznīcas vietā. Konsekrēta 1911. gadā. Tā ir Monako valdošās Grimaldi dinastijas nekropole. Citu starpā šeit apglabāta Greisa Kellija. Vairāki interjera priekšmeti pārnesti no vecās baznīcas, to skaitā 15. gadsimta retabls.


Saint Nicholas Cathedral, Monaco (8842149530).jpg
Monaco Cathédrale Notre-Dame-de-l'Immaculée-Concepcion Extérieure Face Ouest 3.jpg
Catedral de Monte-Carlo - 2 (3531770480).jpg
Retablemonaco.jpg


## Ārējās saites
*
Uļjanovas vecticībnieku lūgšanu nams

**Uļjanovas vecticībnieku lūgšanu nams** ir vecticībnieku lūgšanu nams, kas atrodas Rēzeknes novada Sakstagala pagasta Uļjanovas ciemā. Vietējās nozīmes kultūras piemineklis. Uzbūvēts 1860. gadā.

## Ārējās saites