open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kreicika gambīts

**Kreicika gambīts** ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: **1. d2-d4 f7-f5 2. g2-g4**.

Tas pieder pie Holandiešu aizsardzības un to klasificē pie pusslēgtām atklātnēm ar Šaha atklātņu enciklopēdijas kodu A80.

## Vēsture
Gambītu ierosinājis austriešu šahists Jozefs Kreiciks.
 
## Stratēģiskā ideja
Baltie cenšas vājināt melno iedarbību uz centra lauciņiem.

## Galvenie varianti
Pēc gājieniem:
: **1. d2-d4 f7-f5 2. g2-g4 f5xg4 3. e2-e4 d7-d6 4. Lf1-c4 Zg8-f6 5. Zb1-c3 Zb8-c6** ar sekojošo 6. ... e7-e5 melnie atrisina atklātnes problēmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Alvis Dubovs

**Alvis Dubovs** (dzimis  Valmierā) ir bijušais latviešu futbolists, kurš spēlēja Valmiera Glass VIA sastāvā.

## Sasniegumi
Alvis Dubovs bija rezultatīvākais 2017. gada Latvijas futbola 1. līgas sezonas spēlētājs, gūstot 27 vārtus 22 spēlēs. 

## Ārējās saites
* https://www.transfermarkt.com/alvis-dubovs/leistungsdaten/spieler/168715/saison//plus/1#LETP
* http://sportacentrs.com/futbols/latvijas_izlase/21122017-vanins_piekto_reizi_iegust_latvijas_gada_
Oļģerts Lielausis

**Oļģerts Lielausis** (dzimis ) ir latviešu fiziķis, Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (1999). Veicis pētījumus magnetohidrodinamikā un šķidra metāla tehnoloģiju izstrādē.

## Biogrāfija
Dzimis 1930. gadā Zlēku pagastā. Mācījas Zlēku pamatskolā, vēlāk Ventspils vidusskolā. 1944. gadā bija Zlēku traģēdijas aculiecinieks.

Studēja Latvijas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultātē, ko absolvēja 1955. gadā.
1955. gadā uzsāka darbu Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Fizikas institūtā kā jaunākais zinātniskais līdzstrādnieks, pabeidza aspirantūru 1960. gadā. 1962. gadā aizstāvēja tehnisko zinātņu kandidāta disertāciju Maskavas inženierfizikas institūtā, 1969. gadā ieguva tehnisko zinātņu doktora grādu Latvijas PSR Zinātņu akadēmijā. No 1963. līdz 1993. gadam bija laboratorijas vadītājs Fizikas institūtā. 1992. gadā kļuva par habilitēto fizikas doktoru (*Dr. habil. phys.*), bija Fizikas institūta direktors (1994—1997), direktora padomnieks (1998—1999), vadošais pētnieks (no 2000. gada).

## Sabiedriskā darbība
Oļģerts Lielausis kā Zlēku traģēdijas aculiecīnieks (1944. gadā viņam bija 14 gadi) vadīja  LZA iniciatīvas grupu, kuras uzdevums bija saglabāt vēsturei informāciju par latviešu pretestības kustību Otrā pasaules kara laikā un tās upuriem. "Bet šī lieta pačibēja un līdz šim nekādi neizdodas to nopietni iekustināt," - pateica akadēmiķis. Viņš norāda, ka starp soda akcijas izpildītājiem vietām nebijis neviena vācieša, bet "ungāri, tatāri, latvieši. Vācieši viņus komandēja."

"Zlēkās ir pastrādāts lielākais kara noziegums Latvijas teritorijā, kas līdz šim ir aizmirsts. Zlēku traģēdijas lietu padomju laikā pētīja akadēmiķis Vilis Samsons, kurš pats bija cīnījies padomju partizānos. Domāju, ka Zlēku traģēdijā cietušajiem ir jāparāda pienācīgs gods un šī goda atdošanas vieta simboliski būtu Karātavkalns Zlēkās. 160 cilvēku tika iznīcināti par kureliešu cīņu par Latvijas neatkarības atjaunošanu," -- uzskata akadēmiķis.

## Darbi
Veicis pētījumus, kas saistīti ar magnetohidrodinamiku, magnētisko šķidrumu tehnoloģijām, hidrodinamiku, siltuma pārneses fundamentālām un lietišķām problēmām, kodolfiziku un kodoltehniku. Ir 200 zinātnisku publikāciju, tai skaitā 3 monogrāfiju autors, kā arī 13 PSRS izgudrojumu un 4 ārvalstu iegūtu patentu līdzautors.

* H.Branover, O.Lielausis "Hidraulikas pamati" (mācību līdzeklis). Rīga, LVI, 1963
* J.Gelfgats, O.Lielausis, E.Ščerbiņins "Šķidrs metāls elektromagnētisko spēku iedarbībā" - Rīga, Zinātne, 1976, 248 lpp. (krievu val.).
* O.Lielausis "Šķidra metāla MHD ietaišu hidrodinamika", 1967, Rīga: Zinātne (krievu valodā)

## Apbalvojumi
* Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (1992)
* Latvijas Zinātņu akadēmijas un A/S Grindeks balva (1999) 
* Latvijas Zinātņu akadēmijas Lielā medaļa par būtisku ieguldījumu magnētiskās hidrodinamikas attīstībā un šķidra metāla tehnoloģiju izstrādē (1999).
* Valsts emeritētais zinātnieks (1999)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oļģerts LIELAUSIS Latvijas Zinātņu akadēmija
* Olgerts LIELAUSIS  Latvian Scientists
Jozefs Kreiciks

**Jozefs Emīls Kreiciks** (; dzimis , miris ) bija austriešu šahists un šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Vispirms Kreiciks devās uz Morāviju un tur mācījās Olmīcas tautskolā un ģimnāzijā. Pēc tam Vīnes Universitātē viņš studēja filozofiju. Pēc tās beigšanas, viņš strādāja par skolotāju un bija senās rakstības eksperts izsoļu namā *[[Dorotheum]]*.

Kreiciks bija Austrijas Šaha savienības pirmais priekšsēdētājs. Jau studenta gados bieži spēlēja Vīnes kafejnīcā *Café Central*, kur viņa pretinieku vidū bija Milans Vidmars, Savelijs Tartakovers, Jūliuss Perliss, Leopolds Lēvi, Rūdolfs Špīlmans, Zīgfrīds Volfs. Sekmīgi piedalījās daudzos turnīros. Piedāvāja gambītu Holandiešu aizsardzībā, kas tika nosaukts viņa vārdā par Kreicika gambītu. Izdevis vairākas grāmatas, viņa pēdējo grāmatu, izdotu Vīnē 1955, gadā, sauca: *Mein Abschied vom Schach* (Mana šķiršanās no šaha). Pazīstams arī kā populāru šaha humoresku autors.

1931. gadā, sirds slimības dēļ, Kreicikam vajadzēja atteikties no turpmākās dalības šaha turnīros.

## Šaha kompozīcija
Kreiciks sastādīja tiešā mata un pašmata uzdevumus un etīdes. Bija Georga Marko un Eduarda Mazela grāmatas *Meister des Problems* izdevējs.

### Piemērs

**Etīdes risinājums:**
: **1. Zc3 Te5!** (Neder 1. ... Tf5 2. Ze6+ Kh5 3. Zf4+ Kg5 4. Ze4#) **2. Z3e4+ Kh5! 3. Zd7!!** (neder 3. Zf6+? Kg5 4. Zce4+ Kf5 5. Zd6+ Ke6=) **3. ... Te7+ 4. Кf8! Te6 5. Кf7 Tg6 6. Zf8! Th6 7. Zf6+ Кg5 8. Ze6+ Кf5 9. Zg7+ Кg5 10. Ze4×**

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Jozefa Kreicika šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Jozefa Kreicika profils mājaslapā ''ARVES''
* Jozefa Kreicika profils mājaslapā ''Chess Composers''
Gvido Augusts

**Gvido Augusts** (1932-2022) bija latviešu izcelsmes amerikāņu gleznotājs grafiķis, mākslas grāmatu un grafisku darbu iespiedējs un izdevējs, gleznu izstāžu organizētājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1932. gada 24. maijā Kuldīgā. Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā ar ģimeni devās bēgļu gaitās uz Vāciju, 1950. gadā uz Kaliforniju ASV. Studēja mākslu Kalifornijas štata Sanhosē koledžā  (*San Jose State College*) un Sanfrancisko Mākslas institūtā, papildinājās filmu animācijā *Futhill* koledžā Losaltosā. Dienēja ASV Jūras kara spēkos (1956-1958) Japānā. Pēc atgriešanās no dienesta strādāja IBM, vēlāk kā arhitektūras ilustrators. Kopš 1958. gada piedalījās mākslas izstādēs.

1959. gadā pārcēlās uz Berkliju, kur rīkoja izstādes un gleznoja abstraktus un eksperimentālus darbus – Kalifornijas Universitātes Mākslas muzeja pasūtījuma radīja virkni novatorisku plakātu par Žana Lika Godāra filmām. 1968. gadā viņš nodibināja savu kompāniju *Gvido Press*, kas ražoja nelielas tirāžas izdrukas, ilustrēja grāmatas, tajā skaitā Gētes un Puškina darbus. Ceļoja uz Centrālameriku, Āfriku un Eiropu, lasīja lekcijas par etnogrāfiju un mākslas vēsturi, vāca retus un vērtīgus vēstures artefaktus, vadīja vairākus labdarības fondus.

Miris 2022. gada 26. oktobrī.

## Mākslinieciskā darbība
Strādā eļļas, akrīla, sietiņspiedes un kokgriezuma tehnikās. Gleznošanas stils ekspresīvs, reāls un pusreāls. Daudzi darbi fantastiskas žanru kompozīcijas, kur mijās ironija, humors un erotika. Bieži darbos lietoti arī grafiski un plakātiski elementi. Iespaidi darbiem, liekas, gūti ceļojumos pa Meksiku, Itāliju un citur. Gvido Augustam tuva arī dažādo tautu etnogrāfija un mītoloģija, ieskaitot latviešu tautas dziesmas un pasakas.

## Ārējās saites
* PAR 'EROTISKO VIRZIENU' MĀKSLĀ. INTERVIJA AR GLEZNOTĀJU GVĪDO AUGUSTU  Ilze Šedrika-Levis, Jaunā Gaita nr. 100., 1974. gadā
* gvidoaugusts.com (angliski)

## Atsauces
Monako valsts ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Monako]] valsts ministri**. Valsts ministrs ir Monako valdības vadītājs un to ieceļ Monako princis. Valsts ministrs savu pilnvaru periodā ir atbildīgs par monegasku valdības darbu un tās ārējām darbībām. Kā prinča pārstāvis viņš arī vada izpilddienestus, komandē policiju un militāros spēkus, kā arī vada valdības padomi. 

Valsts ministra amats tika izveidots 1911. gadā, kad tika pieņemta Monako konstitūcija. 

## Uzskaitījums

## Skatīt arī
* Monako valdnieku uzskaitījums

## Ārējās saites
*World Statesmen - Monaco
Rīgas apriņķa skola

**Rīgas apriņķa skola** var būt:

* Rīgas 1. apriņķa skola (1804—1860), tagad Rīgas Valsts 1. ģimnāzija
* Rīgas 2. apriņķa skola, pirms tam Pētera I reālskola
* Rīgas 3. apriņķa skola, pirms tam Rīgas Katrīnas skola
Marko Rass

**Marko Rass** (dzimis 1986. gada 20. maijā Cēsīs) ir latviešu mūziķis, grupas *[[Eschatos]]* taustiņinstrumentālists. Pirms tam darbojies un darbojas grupās *[[Solaris (grupa)|Solaris]]* (2008—2011, taustiņinstrumenti, balss), *[[Lassie the Cat]]* (2006—2011, balss), Apātija (2000—2004, balss) *[[9horizon]]* (taustiņinstrumenti), Dūmu Zārka Zēni (taustiņinstrumenti, balss), Elkupe (taustiņinstrumenti, balss) un *[[Sovvaļnīks]]* (kā viesvokālists).

## Apbalvojumi
2010. gadā saņēmis titulu "labākais vokālists 2009. gadā" Latvijas Metal mūzikas gada balvas ceremonijā .

## Cita radošā darbība
2017. gadā iesaistījies Latvijā pirmās metāloperas "Kurbads. Ķēves Dēls" radīšanā, komponējot ambientu mūziku *[[Skyforger]]* dziesmu starpspēlēm..

2016. gadā, Raiņa gada ietvaros, kopā ar Sovvaļnīks un Birutu Ozoliņu ieraksta dziesmu "Zvaigžņu meita".

## Diskogrāfija
### ar ''Eschatos''
**[[The Grand Noir]]* (2015)
**[[Mære]]* (2017)

### ar ''Solaris''
**[[The Truth Can Only Be Learned by Marching Forward]]* (2011)

### ar ''Lassie the Cat''
**[[Fall]]* (2007; demo)
**[[Pussycat Dogs]]* (2009; minialbums)

## Atsauces
Skūpsts (Ajecs)

**"Skūpsts"** () ir itāļu gleznotāja Frančesko Ajeca 1859. gadā radīta eļļas krāsas glezna, iespējams, pazīstamākais viņa darbs. Šajā gleznā parādās Itālijas romantisma galvenās iezīmes un Risordžimento gars. To pasūtīja Alfonso Marija Viskonti di Saličeto, kurš to pēc nāves novēlēja Breras mākslas galerijai.

## Apraksts
Gleznā attēlots viduslaiku pāris, kuri skūpsta laikā apskāvušies. Tas ir viens no viskaislīgākajiem un intensīvākajiem skūpsta attēlojumiem Rietumu mākslas vēsturē. Meitene ir atliekusies atpakaļ, bet vīrietis ieliecis celi, lai viņu atbalstītu, vienlaicīgi novietojot kāju uz pakāpiena sev blakus, it kā būtu gatavs jebkurā brīdī doties prom. Lai arī pāris atrodas gleznas centrā, tas nav atpazīstams, jo Ajecs vēlējies, lai uzmanības centrā būtu pati skūpsta darbība. Gleznas kreisajā pusē no stūra uzglūn ēnainas formas, lai radītu iespaidu par sazvērestību un briesmām.

## Interpretācija
Glezna tiek uzskatīta par simbolu Itālijas romantisma laikmetam, no kura tajā parādās daudzas iezīmes. Virspusīgākā līmenī glezna ir kaislīga skūpsta attēlojums, kas izpaužas saskaņā ar romantisma principiem. Tā uzsver dziļākās sajūtas, nevis racionālu domu un sniedz viduslaiku reinterpretāciju un pārvērtēšanu patriotiskā un nostalģiskā stilā.

Dziļākā līmenī glezna mēģina attēlot Risordžimento garu. Meitenes gaiši zilā kleita apzīmē Franciju, kura 1859. gadā (gleznas tapšanas gads) izveidoja aliansi ar Sardīnijas un Pjemontas Karalisti, kas ļāva apvienot daudzās Apenīnu pussalas valstiņas vienotā Itālijas karalistē.

thumb|"Skūpsts" attēlots šajā gleznā karājoties pie sienas. Džerolamo Induno "Skumjas", 1862
Šī glezna pazīstama ar tās košajām krāsām un tekstūrām, īpaši zilo kleitu, kas, šķiet, darināta no smalka zīda, kas mirguļo skatītāju acu priekšā.

## Ietekme
"Skūpsts" bijis populārs darbs jau kopš pirmās izstādes, īpaši Itālijā un tas bieži komentēts. 1920. gados uzņēmuma *[[Perugina]]*, viena no vadošajiem Itālijas šokolādes ražotājiem, mākslas direktors, izmantoja gleznu kā pamatu iepakojumam populārajām "Baci" šokolādēm, radot zilu kasti ar abu mīlnieku attēlu. 1954. gadā populārais itāļu kinorežisors Lukīno Viskonti ietekmējās no gleznas, radot vienu no nozīmīgākajam ainām savā filmā *[[Senso (filma)|Senso]]*.

## Atsauces

## Bibliogrāfija
* C. Bertelli, G.Briganti, A. *Giuliano Storia dell'arte italiana*, Electa-Mondadori vol. 4.
* C. Castellaneta, S. Coradeschi. *L'opera completa di Hayez*, Classici dell'arte Rizzoli, Milano, 1966.
* F. Mazzocca *Hayez, Dossier Art Giunti*, Florence, 1998.
* M. Monteverdi, *Neoclassicismo e aspetti accademici del primo romanticismo italiano*, in: Storia della pittura italiana dell'Ottocento. Vol. I. Bramante Editrice, Busto Arsizio, 1984.
* *La Nuova Enciclopedia dell’arte Garzanti*, Giunti,  Florence, 1986.

## Ārējās saites
Bazīdijsporas

thumb|250px|Divas bazīdijas hifu galos ar bazīdijsporām. Sarkanā krāsā iekrāsotas bazīdijas, zaļā - sporas.
[thumb|250px|[Dārza atmatenes bazīdijsporas uz bazīdijām]]
**Bazīdijsporas** ir īpašas reproduktīvas šūnas, kuras veidojas bazīdijsēņu himēnija slānī uz īpašiem izaugumiem — bazīdijām. Bazīdijā parasti mejozes ceļā izveidojas četri šūnas kodoli. Seko bazīdijas gala izaugumu — sterigmu veidošanās, uz kurām aizplūst pa vienam no jaunveidotajiem 4 kodoliem, katrs no kuriem izveido vienu bazīdijsporu. Ja vienlaikus ar kodoliem dalās arī pati bazīdija, tad veidojas fragmobazīdija.

Bazīdiju galos vai retos gadījumos sānos veidojas šauri konusveida izaugumi — sterigmas, kuru galos izaug sporas, sauktas par bazīdijsporām. Pēc sporu nobriešanas tās ar sterigmās veidojošās grūdiena mehānisma palīdzību atraujas un tiek atgrūstas no bazīdijām par dažām milimetra daļām, tā attālinoties no himenofora sieniņām un uzsākot patstāvīgu lidojumu gravitācijas, bet pēc izslīdēšanas no himēnija - arī gaisa plūsmu ietekmē. Sterigmas un attiecīgi atgrūšanas mehānisms neveidojas tādām sēnēm kā zemestauku dzimtai, jo tās sporas pārnēsā nevis gaisa strāvas, bet kukaiņi. Parasti uz katras bazīdijas veidojas 4 sporas, taču ir iespējami jebkādi citi varianti gan dažādām sugām, gan vienas sēnes ietvaros.

Pēc nogatavošanās sporas izsējas, tiek izgrūstas vai kukaiņu iznestas no sporu veidojošā slāņa un gaida tādu vides apstākļu sasniegšanu, kuros tās varētu producēt jaunu sēņotni. Sasniedzot šādu augteni un piemērotus klimatiskos apstākļus, spora uzdīgst. Parasti, sporai izveidojot sēņotni, tā netraucētas augšanas gadījumā aug radiāli uz visām pusēm, veidojot raganu apļus.   

## Skatīt arī

* Hifas
* Sēnes
* Sporas

## Ārējās saites

* The Club Fungi: Basidiomycota 
*  EMLab P&K: Basidiospores 
* Справочник экологии: Базидиоспора 

## Atsauces
Tebits

**Tebits** (*Thebit*) ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē. Atrodas  Mākoņu jūras austrumu malā. Nodēvēts 9. gadsimtā dzīvojuša arābu astronoma un matemātiķa Tebita ibn Kurras vārdā, latinizētā vārda forma – Tebits. Vārdu *Thebit* pirmoreiz lietoja Džovanni Batista Ričoli uz 1651. gadā izdotas Mēness kartes. Krātera nosaukumu 1935. gadā apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība. 

Uz ziemeļaustrumiem no Tebita atrodas Arzahels (Ø 97 km), uz dienvidaustrumiem – Purbahs (Ø 118 km). Dienvidrietumos atrodas sens, applūdis krāteris Tebits P (Ø 77 km), kurš ir pat lielāks par pašu Tebitu. Ziemeļrietumos no Tebita Mākoņu jūrā iestiepjas *Promontorium Taenarium* zemesrags. Pats Tebits atrodas milzīga (Ø 220 km), sen lavas aizpildīta krātera austrumu malā. Neoficiāli šo krāteri dēvē par Seno Tebitu.

Tebits ir relatīvi jauns krāteris, izveidojies pirms apmēram 3,2 līdz 3,75 miljardiem gadu.Krātera vaļņa forma ir gandrīz apaļa, ar nelieliem izvirzījumiem dienvidaustrumu malā. Vaļņa iekšpuse ar izteiktiem terasveida pakāpieniem. Tebita valni ziemeļrietumu daļā pārsedz neliels krāteris Tebits A (Ø 20 km), kuru, savukārt, ziemeļrietumu daļā pārsedz vēl mazāks krāteris Tebits L (Ø 11 km). Tebita vaļņa augstums attiecībā pret apkārtējo virsmu ir  m. Krātera dibens nelīdzens, ar nelielām klinšu grēdām. Pamatnē nav vienas izteiktas virsotnes, vien apmēram 500 m augsts pacēlums.	 

## Pavadoņkrāteri

Uz Mēness kartēm šie krāteri tiek apzīmēti ar burtu uz krātera malas, kas ir tuvāk Tebita krāterim. 

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Andris Špehts

**Andris Špehts** (dzimis ) ir bijušais Latvijas šosejas riteņbraucējs. Špehtam bija īsa karjera ārpus Latvijas, kad 2000. gadā viņš pēc Andra Reisa sarūpēta uzaicinājuma pievienojās Itālijas komandai *BCS-Magni-Sintofarm*.

Latvijas čempionātā individuālajā braucienā izcīnījis divas medaļas — 1999. gadā bijis otrais aiz Daiņa Ozola, bet 2000. gadā trešais aiz Raivja Belohvoščika un Ozola.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Baiba Rasima

**Baiba Rasima** (dzimusi **Baiba Neja**)  ir latviešu medicīnas māsa, estētikas speciāliste un bijusī aktrise.

Absolvējusi Rīgas 5. medicīnas skolu. Pēc skolas beigšanas strādājusi Rīgas pilsētas 1. slimnīcā un Veselības centrā 4. Tad iestājusies Latvijas Kultūras akadēmijā, kur beigusi aktierkursu.

Darbojusies Latvijas Leļļu teātrī, mūzikas namā Daile un Dailes teātrī. Zināma ar Rozes lomu seriālā "UgunsGrēks".

Precējusies ar aktieri Kristapu Rasimu, abiem ir 2 bērni.

## Atsauces
Laila Kirmuška

**Laila Kirmuška** ir latviešu aktrise.

## Biogrāfija
L. Kirmuška (dzimusi Laila Āna) dzimusi Jelgavā. Beigusi Jelgavas 4. vidusskolu (1980). Darbojusies Jelgavas Tautas teātrī. Absolvējusi Jāzepa Vītola Latvijas Valsts konservatoriju. No 1994. līdz 2008. gadam ir strādājusi Latvijas Leļļu teātrī kā aktrise. Pašlaik Leļļu teātrī strādā kā režisore, darbojas arī ka neatkarīga aktrise. 2016. gadā sāka pasniegt Latvijas Kultūras akadēmijā, kur Leļļu teātra kursam pasniedz ar leļļu teātri saistītus kursus.

Precējusies ar aktieri Jāni Kirmušku.

## Atsauces
Valmieras Pārgaujas sākumskola

**Valmieras Pārgaujas sākumskola** ir viena no Valmieras skolām, kas atrodas Pārgaujas apkaimē.

## Vēsture
Skola dibināta 1996. gada 1. jūlijā. 
2000. gadā 4.—6. klases uzsāka mācības jaunā korpusā. 
2003. gadā skolu pārdēvēja par **Valmieras Pārgaujas pamatskolu** un atklāja sporta un ēdināšanas kompleksu.
2010. gadā skola uzsāka daudzpusējo skolu partnerības projektu *Three—H* sadarbībā ar Zviedrijas, Itālijas, Islandes, Polijas un Vācijas skolām.
2011. gadā uzsāka brīvdabas pedagoģiskās izglītības parka iekārtošanu ar senču Saules kalendāru, Dabas sajūtu taku, Putnu lūkotavu un spēļu laukumu "Simtjūdžu meža akadēmijas pils". 
2012. gadā ar Meža attīstības fonda atbalstu ierīkoja dendroloģisko dabas taku, tikai atklāts arī logopēdijas kabinets un prāta spēļu klase.
2013. gadā iekārtoja sajūtu mācīšanas zaļo klasi jeb "Jušu klasi", kurā dzīvo Bolis, Tauša, Ozis, Auša, Smeķis un Būtis. 
2014. gadā skola ieguva 10. vietu starptautiskā projektā *ENO Treelympicus* kā visvairāk koku iestādījusī mācību iestāde.
2014. gadā skola uzvarēja LIZDA konkursā un ieguva titulu "Pedagogam draudzīgākā izglītības iestāde 2014".

## Atsauces
Devids Dobrecovs

**Devids Dobrecovs** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2020. gada spēlē Latvijas Virslīgas komandā Grobiņas SC.

## Klubu karjera

### FK Liepāja
Dobrecovs 2015. gadā kopā ar FK Liepāja kļuva par Virslīgas čempioniem. 2017. gada Ziemas kausā viņš ar komandu ieņēma 2. vietu.

### Grobiņas SC
2017. gada 1. līgā D. Dobrecovs kļuva par otru rezultatīvāko vārtu guvēju līgā, ar 20 vārtiem. 2020. gada 1. līgas sezona netika pabeigta dēļ COVID-19 pandēmijas un Dobrecovs tajā paspēja gūt 4 vārtus. Nākamā, 2021. gada sezona arī tika pārtraukta tā paša iemesla dēļ, kurā viņš paspēja gūt 4 vārtus. 2022. gada sezonā Dobrecovs kļuva par otru rezultatīvāko vārtu guvēju, ar 21 vārtiem un viņa komanda ierindojās 3. vietā. 2023. gada sezonā D. Dobrecovs guva 12 vārtus līgā, kad viņa komanda kļuva par Nākotnes līgas čempioniem, iegūstot tiesības piedalīties Virslīgā 2024. gadā.

2024. gada Virslīgas pirmssezonas Livonijas Ziemas līgas turnīrā piedalās arī D. Dobrecova pārstāvētā "Grobiņas" komanda, kura startē B līgā. 2024. gada 21. janvārī viņš atdeva rezultatīvu piespēli pirmajā turnīra spēlē, savas komandas pirmajā vārtu guvumā, pret Tammeka Tartu, uzvarot ar 4:1. 

## Starptautiskā karjera
Dobrecovs pārstāvējies Latvijas valstsvienību U-16, U-17, U-18, U-19 un U-21 līmeņos.

U-16 izlasē viņš aizvadījis vienu spēli, 2012. gada 3. maijā, pret Azerbaidžānu, uzvarā ar 2:0, vārtus negūstot.

U-17 līmenī Dobrecovs debitēja 2013. gada 23. augustā, pret Krievijas vienudžiem, nospēlējot neizšķirti, 1:1. Pirmos vārtus viņš guva savā sestajā spēlē, pret Lietuvu, 2014. gada 16. janvārī, zaudējot ar 1:2. Kopumā Dobrecovs U-17 izlasē aizvadīja 15 spēles, gūstot 5 vārtus.

U-18 izlasē viņš debitēja 2014. gada 17. jūlijā, pret Igauniju, gūstot vārtus un uzvarot ar 2:1. Kopā U-18 līmenī aizvadījis 2 spēles, gūstot 1 vārtus.

Latvijas U-19 izlasē Dobrecovs debitēja 31. maijā, ar 3:0 uzvarot Igaunijas vienaudžus. Pirmos vārtus viņš guva 7. augustā, pret Norvēģijas U-19 izlasi, spēlējot neizšķirti, 1:1. Kopumā aizvadījis 15 spēles U-19 izlasē, gūstot 5 vārtus.

U-21 izlasē aizvadījis 7 spēles, vārtus negūstot.

## Personīgā dzīve
Devida Dobrecova tēvs Viktors Dobrecovs arī ir bijušais futbolists, tagad — futbola treneris.

## Sasniegumi

* Virslīga: 2015
* Nākotnes līga: 2023

## Atsauces

## Ārējās saites

* LFF profils
* FK Liepāja profils
* Latvijas U-21 izlases profils 
* ''Transfermarkt'' profils
Diāna Zande

**Diāna Zande** (dzimusi 1963. gada 25. augustā) ir latviešu psiholoģe un aktrise. Strādā arī par pasniedzēju un lektori.

1982. gadā absolvējusi Rīgas Lietišķās mākslas koledžu. 1986. gadā absolvējusi Latvijas Mūzikas akadēmiju dramatiskā teātra un kino aktrises specialitātē. 2008. gadā Latvijas Universitātē ieguvusi bakalaura grādu psiholoģijā un psihologa asistenta kvalifikāciju. 2010. gadā Latvijas Universitātē ieguvusi maģistra grādu klīniskās psiholoģijas novirzienā. 2015. gadā beigusi doktorantūru un kļuvusi par psiholoģijas zinātņu doktori klīniskajā psiholoģijā.

Pēc studijām Teātra fakultātē ir strādājusi par mājturības skolotāju. Dzīvo civillaulībā ar Juri Sērmukšu, ir 5 bērni.

Pazīstama ar Lāsmas lomu filmā "Limuzīns Jāņu nakts krāsā". Kinorežisora Leonīda Leimaņa un režisores Birutas Zandes meita.

## Atsauces
Arvīds Anuzis

**Arvīds Anuzis** (dzimis , miris ) bija pedagogs, vēsturnieks un novadpētnieks.

## Biogrāfija
Dzimis 1925. gada 27. jūlijā Ēdolē.
Pēc pamatskolas beigšanas mācības turpinājis Kazdangas lauksaimniecības skolā. 1943. gadā iesaistījies nacionālās pretestības kustībā. 1946. gadā viņš no skolas pēdējā kursa apcietināts un notiesāts uz 10 gadiem Sibīrijas nometnēs. 1956. gadā Anuzis atgriezies Latvijā un izvēlējies dzīvot Iecavā. 1957. gadā sācis strādāt Iecavas spirta rūpnīcas grāmatvedībā, 1962. gadā — Iecavas kopsaimniecībās par sporta un kultūras pasākumu organizatoru, bet 1967. gadā kļuvis par Iecavas vidusskolas darbmācības skolotāju. Kā eksterns beidzis Iecavas vidusskolu un 1969. gadā iestājies Daugavpils pedagoģiskā institūta Vēstures fakultātes neklātienes nodaļā. Pēc institūta absolvēšanas strādājis Iecavas ķimikāliju bāzē par pārvaldnieku. No 1978. gada līdz pensijas vecumam mācījis darbmācību Zālītes speciālajā internātskolā. Novadpētnieka vaļasprieku klāstā bijusi zolītes spēle, grāmatu kolekcionēšana. Novadpētnieka vēlēšanās bijusi izveidot Iecavas novada vēstures muzeju. A. Anuzis mūžībā aizgājis 2006. gada 21. decembrī un apglabāts Iecavas Sila kapos.

## Sabiedriskā darbība
1990. gadā Iecavas pilsētā un pagastā izveidojās divu sabiedrisko organizāciju — Nacionālo karavīru biedrības un «Daugavas Vanagi» nodaļas, abas izveidoja kopēju valdi. Par tās priekšsēdētāju ievēlēja Arvīdu Anuzi. Abas organizācijas vāca ziedojumus Iecavas luterāņu baznīcai un Iecavas Brīvības pieminekļa restaurācijai; 1995. gadā uzcelts piemineklis 2. robežsardzes pulka karavīriem, kuri 1944. gada rudenī cīnījās Iecavas pagasta «Grimu» māju apkaimē; 1996. gadā starp Zālītes un Garozas dzelzceļa staciju mežā atklāts piemineklis nacionālajiem partizāniem; 1998. gadā atklāts piemineklis Iecavas-Baldones ceļa malā 2. robežsardzes 1. bataljona kritušajiem karavīriem. Par sabiedrisko darbību A. Anuzis saņēmis vairākas atzinības zīmes, kā arī apbalvots kā Iecavas "Gada cilvēks".

## Atsauces
Pēdējais vakarēdiens (Tintoreto)

**"Pēdējais vakarēdiens"** ir itāļu renesanses gleznotāja Tintoreto glezna. Tā gleznota uz audekla ar eļļas krāsām un tapusi laikā no 1592. līdz 1594. gadam. Tā atrodas Sandžordžo Madžores bazilikā, Venēcijā, Itālijas ziemeļos.

## Pārskats
[left|thumb|[Albrehts Dīrers|Albrehta Dīrera koka gravīra *Pēdējais vakarēdiens* (1523) ir piemērs frontālai kompozīcijai, kas šai tēmai ir ierasts]]
Tintoreto pēdējo vakarēdienu mākslinieka karjeras laikā attēlojis vairākkārt. Viņa agrākās gleznas Sanmarkuolas (1547) un Sanfeličes baznīcai (1559) ainu attēlo no frontālas perspektīvas, tēliem sēžot pie galda, kas novietots paralēli attēla plaknei. Šādi pēdējais vakarēdiens gleznots visbiežāk, kā zināmākais piemērs ir Leonardo da Vinči 1490. gadu beigu sienas gleznojums Milānā, Itālijā.

Tintoreto 1592.—1594. gada glezna, kas tapusi viņa dzīves pēdējos gados, ievērojami atkāpjas no šīs kompozīcijas. Ainas centru aizņem nevis apustuļi, bet otršķirīgi tēli, tādi kā sieviete, kas nes ēdienu un kalpi, kuri paņem šķīvjus no galda. Galds, pie kura sēž apustuļi, pa stāvu diagonāli atvirzās attēla dziļumā. Tintoreto ar gaismas attēlojumu radījis personīgu atmosfēru, tai nākot gan no griestu lampas, gan Jēzus oreola. Virs ainas lidinās vairāki eņģeļi.

Tintoreto "Pēdējais vakarēdiens" izmanto manierisma paņēmienus, īpaši tas manāms kompleksajā un radikāli asimetriskajā kompozīcijā. Savā dinamiskumā un uzsvarā uz ikdienišķo aina ir līdzīga Venēciešu krogus ainām — gleznā manāma pāreja uz baroku. "Šīs dramatiskās ainas spēja aizraut skatītājus, kā arī pieturoties kontrreformācijas ideāliem un katoliskās baznīcas ticības reliģiskās mākslas didaktiskajai dabai."

## Atsauces

## Bibliogrāfija
* Carrassat, P.F.R., *Maestros de la pintura*, Spes Editorial, S.L., 2005.
Laura Atelsone

**Laura Atelsone** (dzimusi 1989.gada 8. janvārī Rīgā) ir latviešu aktrise, modele un uzņēmēja.

2013. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmijas aktierkursu pie Indras Rogas un Mihaila Gruzdova. Kopš 2016. gada strādā Rēzeknes teātrī *Joriks*.

## Lomas seriālos
* "Būt mīlētai" (2011) - Līva
* "Ēnu spēles" (2014) - Elīna (1 epizode)
* "UgunsGrēks" (2016) - Elīna
* "Radiņi" (2019) - Dace Grāvīte
* "Viņas melo labāk" (2019) - Keita
* "Nemīlētie" (2022) - Santa Līventāle

## Atsauces
Milena Gulbe

**Milena Gulbe** (dzimusi **Milena Poseļonova** ) ir latviešu aktrise.

Studējusi aktiermākslu Latvijas Kultūras akadēmijā. No 1994. līdz 1997. gadam Jaunā Rīgas teātra aktrise. Nozīmīgākās kinolomas: pilnmetrāžas mākslas filma *Научись танцевать* (studija "Belarusfiļm", 1985), filma *Tallinn pimeduses* (Igaunija, 1993), jauno režisoru diplomdarbā "Dzīve Nr. 2" (1997), TV videofilmā "Izpostītā ligzda" (1998), vācu režisora Vernera Hercoga filmā "Neuzvaramais" (*Invincible*, 2001), TV seriālā "Prāts vai Instinkts" (2006, 2010), filmās "Bille" (2018) un "Tēvs Nakts" (2018).

Ir tenisista Ernesta Gulbja māte un aktiera Ulda Pūcīša meita. Bijusi precējusies ar uzņēmēju Gintaru Kavaci, ar kuru izšķīrās 2016. gadā pēc 19 gadu kopdzīves.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ance Muižniece

**Ance Muižniece** (dzimusi 1989. gada 26. augustā) ir latviešu aktrise un dramaturģe.

Pēc dramatiskā teātra aktieru kursa beigšanas sāka strādāt Latvijas leļļu teātrī, kur nostrādāja vienu gadu.

## Lomas seriālos

* "Tikai nesaki man Bizu" (2011/2012) — Evija Niedra
* "Eņģeļu iela 9: Pelnrušķītes mantojums" (2013/2014) — Ruta
* "Ēnu spēles" (2014) Dace (1. epizode)
* "Bitīt' matos" (2016) — Žubīte
* "UgunsGrēks" (2017) — Annija Lazdiņa
* "Viss pa jaunam!" (2019/2020) — Tīna Pumpure
* "Nemīlētie" (2022) — Agate Kuperova

## Ārējās saites
* Ilze Ance Muižniece izrades.lv
Konsekvenciālisms

**Konsekvenciālisms** ir normatīvās ētikas paveids, kas balstās uz to, ka katrai rīcībai ir savas sekas. Tas nozīmē, ka jo labāka rīcība, jo labākas tai būs sekas. Konsekvenciālisms parasti bieži tiek aprakstīts kā “mērķis attaisno līdzekļus”, ko nosaka viens no konsekvenciālisma paveidiem – makjavellisms.

Konsekvenciālisms parasti tiek pretstatīts normatīvās ētikas vēl vienam paveidam – deontoloģijai jeb pienākumu ētikai. Deontoloģijā galvenais ir darbību un normu izvērtējums, uzmanība tiek pievērsta tam, kā morāliem jautājumiem vajadzētu tikt atrisinātiem, spriežot pēc likumiem un noteikumiem.

Daži apgalvo, ka konsekvenciālisma un deontoloģijas teorijas ne vienmēr ir savstarpēji izslēdzošas. Piemēram, filozofs T.M. Scanlons izvirza domu, ka cilvēktiesības, ko parasti piedēvē deontoloģijas jēdzienam, var būt tikai attaisnotas ar atsauci uz konsekvenciālisma rīcību seku izmantošanu.

Roberts Nozicks apgalvo par teoriju, kas ir lielākoties konsekvenciāla, tajā ir neaizskarami “sānu ierobežojumi”, kuri ierobežo darbības, kuras cilvēkiem ir atļauts darīt.

Pastāv vairāku veidu konsekvenciālismi – makjavellisms, utilitārisms, hēdonisms, ētiskais egoisms un ētiskais altruisms.

## Makjavellisms
Makjavellisms ir vairāk pazīstams kā varas iegūšanas un noturēšanas filozofija – mērķis attaisno līdzekļus 

## Utilitārisms
Kā uzsver Džeremijs Bentams, utilitārisms norāda, ka cilvēkus vada viņu intereses un viņu bailes, bet viņu intereses ir svarīgākas pār viņu bailēm, un viņu intereses tiek īstenotas saskaņā ar to, kā cilvēki apskata sekas, kas varētu būt saistītas ar viņu interesēm. “Laime” šajā kontekstā tiek definēta kā prieka maksimizēšana un sāpju mazināšana. Respektīvi rīcība ir pareiza, ja tā spēj apmierināt lielāko daļu cilvēku.

## Hēdonisms
Džons Stuarts Mills savā hēdonisma utilitārisma izteiksmē stāsta par prieka hierarhiju, kas nozīmē to, ka dažu izpriecu baudīšana tiek vērtēta vairāk nekā citu cilvēku prieku sasniegšana.

Tas nozīmē, ka visiem cilvēkiem ir tiesības darīt visu iespējamo, lai sasniegtu pēc iespējas vairāk prieka sev.

## Ētiskais egoisms
Ētiskais egoisms var tikt saprasts kā konsekvenciālisma teorija, uz kuras pamata konsekvenciālisms priekš individuālas personas ir ņemts vairāk nekā citu cilvēku rezultāts vai intereses. Tādējādi egoisms nosaka darbības, kas var būt noderīgas, kaitīgas vai neitrālas citu cilvēku labklājībai. Piemēram, Henrijs Sidgvicks apgalvo, ka zināmā mērā egoisms veicina vispārējo sabiedrības labklājību divu iemeslu dēļ: pirmkārt, cilvēki zina, kā vislabāk gūt baudu sev un otrkārt, ja visi būtu stingri altruisti, tad vispārējā labklājība samazinātos. Cilvēkiem ir pienākums rīkoties savās interesēs un, ja visi gūst labumu sev, tad arī sabiedrība gūst labumu sev.

## Ētiskais altruisms
Ētiskais altruisms tiek uzskatīts par konsekvenciālisma ētiku, kas nosaka, ka indivīdam ir jāveic pasākumi, kas vislabāk ietekmēs ikvienu, nevis viņu pašu. Altruisma ieviesējs Ogists Konts uzsver, ka šo ētikas paveidu apraksta teikums “Dzīvo citu dēļ!” 

## Atsauces
Elizabete Palasiosa

**Elizabete Palasiosa** (dzimusi Nīmane) ir latviešu aktrise.

Daudzus gadus apmeklēja nodarbības teātrī "Zīļuks" Bērnu un jauniešu centrā "Rīgas Skolēnu pils".

Filmējusies seriālos "Viņas melo labāk", "Mīli mani mūžam","Ferdinands Lieliskais" un "Sieva uz pilnu slodzi".
Pašlaik vada dažādus pasākumus, spēlē neatkarīgajos teātros, kā arī Jura Podnieka studijā veic projektu vadītājas pienākumus.

## Atsauces
Bruno Libauers

**Bruno Libauers** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

1980. gadā beidzis Latvijas Valsts konservatoriju. Filmējies vairākās filmās, tai skaitā "Rīgas sargi", "Vilkaču mantiniece" un "Dzīvīte".

## Atsauces
Rinalds Mālmanis

**Rinalds Mālmanis** (dzimis 1996. gada 12. aprīlī Valmierā) ir latviešu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja pozīcijā. 2026. gadā pārstāv Islandes klubu *[[KR Reykjavik (basketbols)|KR Reykjavik]]*.

## Karjera
Rinalds Mālmanis dzimis Valmierā un audzis Rūjienā. Sākotnēji trenējies Rūjienas novada sporta skolā, kur sācis trenēties astoņu gadu vecumā. No 2006. gada spēlējis Latvijas Jaunatnes basketbola līgas Valmieras komandā. 2011. gadā, 15 gadu vecumā, R. Mālmanis devās uz Spāniju, pievienojoties *[[Saski Baskonia]]* jaunatnes sistēmas komandai.

2014. gadā R. Mālmanis tika nosūtīts uz zemāka līmeņa spāņu basketbola klubu *[[Araberri]]*. 2016. gadā basketbolists no *Saski Baskonia* tika izīrēts Latvijas Basketbola līgas komandai "Valmiera/Ordo". 2017. gadā R. Mālmanis atgriezās Spānijā, Vitorijas *[[Saski Baskonia]]* sistēmā, 29. septembrī debitējot *Baskonia* rindās starta pieciniekā. 2018. gada jūnijā ar *Saski Baskonia* izcīnīja sudraba medaļas ACB līgā. Viņš piedalījās arī 11 komandas spēlēs Eirolīgā. Komandā šai sezonā spēlēja arī cits latviešu basketbolists Jānis Timma.

2018. gada vasarā R. Mālmanis pārcēlās *[[CB Sevilla]]*, kas šajā sezonā spēlēja Spānijas pēc spēka otrajā līgā (šo klubu iepriekš pārstāvējis arī Kristaps Porziņģis). Vēlāk spēlējis vēl vienā Spānijas klubā *[[CB Murcia|Murcia]]*.

2022. gada vasarā R. Mālmanis pievienojās Lietuvas Basketbola līgas klubam Klaipēdas "Neptūnas". 2023. gada vasarā uzbrucējs pārcēlās uz Gundara Vētras trenēto Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas klubu *[[Tartu Ülikool Maks & Moorits]]*. Pēc vienas sezonas Tartu, 2024. gada augustā viņš pēc daudzu gadu pārtraukuma atgriezās spēlēt Latvijā, pievienojoties citam Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas klubam BK Liepāja, savukārt gadu vēlāk pārcēlās uz Valmiera Glass VIA, atgriežoties dzimtajā novadā. Sezonas gaitā, 2026. gada janvārī R. Mālmanis pārcēlās uz Islandes klubu *[[KR Reykjavik (basketbols)|KR Reykjavik]]*, kurā jau spēlēja divi latviešu basketbolisti Linards Jaunzems un Toms Leimanis.

Spēlējis visu vecumu Latvijas jaunatnes izlasēs. 2011. un 2012. gadā bijis Latvijas U16 izlases spēlētājs, 2014. gadā Latvijas U18 izlases spēlētājs, 2015. gadā Latvijas U20 izlases spēlētājs. Pieaugušo Latvijas basketbola izlasē aizvadījis tikai vienu spēli, 2021. gadā dodoties laukumā pārbaudes spēlē pret Poliju.

## Sasniegumi
* 2011. gadā ar Valmieras U-15 komandu izcīnījis LJBL čempiona titulu savā grupā, kur atzīts par finālturnīra vērtīgāko spēlētāju.
* 2012. gadā piedalījās Eiropas jauno basketbolistu nometnē Londonā — "Jordan Brand Classic", kur tika iekļauts arī dalībnieku Zvaigžņu spēles sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andreass Antonopuls

**Andreass Antonopuls** () ir grieķu-britu informācijas drošības eksperts, tehnoloģiju uzņēmējs un grāmatu autors. Viņš ir viens no zināmākajiem virtuālās valūtas *[[Bitcoin]]* popularizētājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Džons Hērds

**Džons Hērds** (; dzimis , miris ) bija ASV filmu un televīzijas aktieris. Viņa pazīstamākā loma bija Pītera Makalistera loma filmā Viens pats mājās un Viens pats mājās 2: Apmaldījies Ņujorkā. 1999. gadā nominēts Emmy balvai kā labākais seriāla viesaktieris seriālā "Soprano ģimene". Kā aktieris darbojies no 1975. gada līdz savai nāvei 2017. gadā.

## Ārējās saites
Šķiņķis

thumbnail|235px|Šķiņķis
**Šķiņķis** ir no cūkas liemeņa gurna pagatavots ēdiens. Šķiņķis var būt kūpināts, sālīts vai citādi pagatavots. Dažādās pasaules valstīs tos gatavo pēc atšķirīgām receptēm. Ir arī šķiņķi, kas pagatavoti, piemēram, no brieža, nevis cūkas. No šķiņķa tiek gatavoti arī citi ēdieni, piemēram, tradicionāli ēdieni ir šķiņķis ar olām vai cepts šķiņķis.
Nākotne

thumbnail|210px|Mākslinieka zīmējums par potenciāli iespējamo dzīvošanu kosmosā nākotnē, izmantojot mākslīgo gravitāciju
**Nākotne** ir laika ass daļa — notikumu kopums, kas vēl nav noticis, bet notiks un sekos tagadnei. Nākotne ir arī jēdziens, kas apzīmē turpmākās izredzes, iespējas.

Zinātniskajā fantastikā (grāmatās, filmās) nereti apskata ceļošanu laikā, kad ceļotājs nonāk nākotnē.

## Atsauces
Inta Tirole

**Inta Tirole** ir latviešu aktrise.

1960. gadā absolvējusi Jāzepa Vītola konservatorijas Teātra fakultāti. Pašlaik ir Nacionālā teātra ārštata aktrise.

Bijusi precējusies ar režisoru Jūliju Bebrišu.

## Atsauces
Maija Korkliša

**Maija Korkliša** (1968—2024) bija latviešu aktrise.

1986. gadā beigusi Rēzeknes 5. vidusskolu. 1992. gadā absolvējusi Mūzikas akadēmijas aktierkursu.

No 1990. gada līdz nāvei bija Daugavpils teātra aktrise. No 1996. līdz 1999. gadam Daugavpils teātra studijā pasniedza skatuves runu. No 1999. līdz 2003. gadam skatuves runu pasniedza Daugavpils Universitātē.

Filmējusies seriālos "Svešā dzīve" un "Likteņa līdumnieki", kā arī filmā "Cilvēka bērns".

## Atsauces
Inta Bankoviča

**Inta Bankoviča** (dzimusi  ) ir latviešu aktrise.

Darbojusies Jaunatnes teātrī. Filmējusies seriālā "Likteņa līdumnieki", "Ēnu spēles" un "UgunsGrēks".

## Atsauces
Enriko Avots

**Enriko Avots** (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris.

Dzimis teātra darbinieku ģimenē. Mācījies Rīgas 8. vakara vidusskolā. Pabeidzis Latvijas valsts konservatorijas Teātra fakultāti. Darbojies Jaunatnes teātrī (1976—1992), vēlāk — Jaunajā Rīgas teātrī. Strādājis Latvijas televīzijā. Pazīstams kā Varis Visvaris TV bērnu raidījumā "Kas Te? Es Te!".

Filmējies tādās filmās kā "Parāds mīlestībā" (1984), "Rīgas sargi" (2007), "Pasažieri" (2010), "Augstāk par zemi" (2015), kā arī seriālā "Likteņa līdumnieki".

Bijis precējies ar aktrisi Maiju Eglīti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Enriko Avots filmas.lv

* Enriko Avots izrades.lv
Inese Pudža

**Inese Pudža** (dzimusi  Talsos) ir latviešu aktrise un teātra režisore.

2005. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras koledžu. 2011. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmiju dramatiskā teātra režijas specialitātē. Tajā pašā gadā Latvijas Universitātē ieguvusi bakalaura grādu pedagoģijā.

Kopš 2011. gada I. Pudža ir Valmieras teātra aktrise. Piedalījusies izrādēs arī *[[Dirty Deal Teatro]]*, Nacionālajā teātrī, Jaunajā Rīgas teātrī, kā arī Rīgas Krievu teātrī.

Atveidojusi Veroniku filmā "Vectēvs, kas bīstamāks par datoru" (2017). 2019. gadā tēlojusi Violetas lomu filmā "1906".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Inese Pudža filmas.lv
* Inese Pudža  izrades.lv
Poltavas "Vorskla"

**Poltavas "Vorskla"** () ir Ukrainas futbola klubs no Poltavas. Dibināts 1955. gadā, pašlaik spēlē Ukrainas Premjerlīgā. 

## Sasniegumi
* **[[Ukrainas futbola Premjerlīga|Ukrainas Premjerlīga]]**
** 3. vieta (2): 1996–97, 2017–18
* **[[Ukrainas kauss futbolā|Ukrainas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2008–09
** Finālisti (1): 2019–20
* **Ukrainas Pirmā līga**
** Uzvarētāji (1): 1995–96

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Luhanskas "Zorya"

**Luhanskas "Zorya"** () ir Ukrainas futbola klubs no Luhanskas. Pašlaik spēlē Ukrainas Premjerlīgā. Dibināts 1923. gadā kā "Metalist". Sakarā ar karu Donbasā pašlaik mājas spēles aizvada *Slavutych-Arena* stadionā Zaporižjā.

Padomju Savienības laikā klubs bija pazīstams ar nosaukumu Vorošilovgradas "Zarja". Komanda panākumus guvusi 1970. gados. 1972. gadā uzvarēja PSRS Augstākajā līgā. Divreiz spēlēja PSRS kausa izcīņas finālā. Lielākais panākums Ukrainas Premjerlīgā ir 3. vieta, ko izdevies sasniegt trīs reizes (2017., 2020. un 2021. gadā). Komanda ir divreiz spēlējusi Ukrainas kausa finālā.

Kopš 2020. gada janvāra klubu pārstāv Latvijas izlases futbolists Andrejs Cigaņiks.

## Sasniegumi
* **[[Ukrainas kauss futbolā|Ukrainas kauss]]**
** Finālisti (2): 2015–16, 2020–21
* **Ukrainas Pirmā līga**
** Uzvarētāji (1): 2005–06
* **Ukrainas Otrā līga**
** Uzvarētāji (1): 2002–03
* **[[PSRS futbola Augstākā līga|PSRS Augstākā līga]]**
** Čempioni (1): 1972
* **[[PSRS kauss futbolā|PSRS kauss]]**
** Finālisti (2): 1974, 1975

## Atsauces

## Ārējās saites

*
FK Oleksandrija

**FK Oleksandrija** ir Ukrainas futbola klubs no Oleksandrijas. Dibināts 1948. gadā, pašlaik spēlē Ukrainas Premjerlīgā. 

## Ārējās saites

*
Kropivnickas "Zirka"

**Kropivnickas "Zirka"** () ir Ukrainas futbola klubs no Kropivnickas. Dibināts 1911. gadā, pašlaik spēlē Kirovohradas apgabala čempionātā.  

## Ārējās saites

*
Turcijas futbola Superlīga

**Turcijas futbola Superlīga** () ir Turcijas augstākā profesionālā futbola līga, kas dibināta 1959. gadā. To organizē Turcijas Futbola federācija. 2025.—2026. gada sezonā piedalās 18 komandas. Sezona parasti sākas augustā un noslēdzas maijā. Visvairāk čempiontitulu ir izcīnījis Stambulas klubs *[[Stambulas "Galatasaray"|Galatasaray]]* — 24.

## Klubi 2025.—2026. gada sezonā

## Tituli

1 2002. gadā Turcijas Futbola federācija atzina titulus, ko *[[Stambulas "Beşiktaş"|Beşiktaş]]* 1957. un 1958. gadā pirms līgas dibināšanas izcīnīja, uzvarot Turcijas Federācijas kausa izcīņā, kā nacionālās līgas čempiontitulus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa  
* Līgas profils ''soccerway.com'' 
* Līgas profils UEFA vietnē
Māra Zvaigzne

**Māra Zvaigzne** ir latviešu aktrise.

No 1977. līdz 1997. gadam bijusi Dailes teātra aktrise. Pašlaik nodarbojas ar restorānu biznesu.

Filmējusies vairākās latviešu filmās, tai skaitā "Ezera sonāte", "Aiz stikla durvīm" un "Dāvanas pa telefonu", kā arī seriālā "Likteņa līdumnieki".

## Atsauces
Ļvivas "Karpati"

**Ļvivas "Karpati"** () ir bijušais Ukrainas futbola klubs no Ļvivas, kurš līdz 2020. gadam spēlēja Ukrainas Premjerlīgā. Dibināts 1963. gadā. 2020. gadā tika izslēgts no Premjerlīgas, 2020.—2021. gada sezonu aizvadīja Otrajā līgā, bet sezonas beigās tika likvidēts.

## Ārējās saites

*
Leonarda Kļaviņa

**Leonarda Ķestere** (pazīstama arī kā **Leonarda Ķestere-Kļaviņa**; dzimusi ) ir latviešu aktrise un producente.

Mācījusies Rīgas 50. vidusskolā. Ir dziedājusi bērnu ansamblī "Dzeguzīte". Pēc vidusskolas beigšanas iestājusies Latvijas Kultūras akadēmijā, kur beigusi aktierkursu. Ir strādājusi Nacionālajā operā. Bijusi pasniedzēja Latvijas Kultūras akadēmijā (lasījusi lekcijas kultūras menedžmenta maģistrantūras studijās). Pašlaik producē dažādus kultūras pasākumus.

Bijusi precējusies ar aktieri Ģirtu Ķesteri, abiem ir kopīgs dēls Pauls.

## Atsauces
Ausma Ziemele

**Ausma Ziemele** (1938) ir latviešu aktrise.

Filmējusies tādās filmās kā "Tāpēc, ka es esmu Aivars Līdaks", "Hipokrāta zvērests" un "Kārkli pelēkie zied".

Pašlaik ir Latvijas Nacionālā teātra ārštata aktrise.

## Atsauces
Aīda Ozoliņa

**Aīda Ozoliņa** (dzimusi **Zara**; dzimusi 1957. gadā Jāņmuižā, Cēsu rajonā) ir latviešu aktrise.

Ir strādājusi Jaunatnes teātrī. Filmējusies no 1976. gada — filmās "Laiks dzīvot, laiks mīlēt" (1976, *Tallinnfilm*), "Lielā Jaungada nakts" (TV filma, 1978), "Tavs dēls" (1978), "Rallijs" (1978), *Pihlakaväravad* (1982), "Pērku jūsu vīru!" (2003), "Sapņu komanda 1935" (2012). Lietuvas kinostudijas TV miniseriālā "Amerikāņu traģēdija" (1981) attēlojusi Robertas lomu. 

Piedalās neatkarīgo teātru izrādēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aīda Zara filmas.lv
* Aīda Ozoliņa filmas.lv
Inese Pabērza

**Inese Pabērza** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu dziedātāja un aktrise.

## Dzīvesgājums
Dzimusi un augusi Rīgā. 1971. gadā kļuvusi par grupas "Menuets" solisti, 1972. gadā tā sastāvā uzstājās festivālā "Liepājas dzintars". 1974. gada Rīgas pašdarbības ansambļu skatē atzīta par labāko vokālisti. Bieži dziedājusi duetā ar Adrianu Kukuvasu. Grupas sastāvā regulāri koncertējusi līdz tā darbības pārtraukšanai 1983. gadā. 1987. gadā piedalījusies J. Blūma piemiņas koncertos, 1994. gadā grupa atsāka koncertēt. Piedalījusies arī grupas albumu ierakstos.

Studēja aktiermākslu Latvijas Konservatorijas Režisoru un aktieru fakultātē pie Māras Ķimeles, studijas beigusi 1978. gadā. Studiju laikā piedalījusies Andra Bergmaņa un Ilzes Bindes dzejas izrādē "Kamēr saule vēl nenoriet..." (1974). No 1978. līdz 1999. gadam Valmieras teātra aktrise. Atveidojusi galvenokārt liriskas, emocionālas varones: Fosforiskā sieviete (V. Majakovska "Pirts", 1978), Sēlija Duka (J. Heltaji "Mēmais bruņinieks", 1979), Leksīte (M. Zīverta "Ķīnas vāze", 1988), Elīna (I. Bergmana "Rudens sonāte", 1996).

Sarakstījusi grāmatu par ansambļa "Menuets" vēsturi "Menuets: savējiem — kas bija, ir un būs..." (1998).

Mirusi 2025. gada 13. janvārī.

## Lomas kino
* Irēne — "Aveņu vīns" (1984)
* epizodiska loma — TV filma "Svešs gadījums" (1985)
* Cilda Dimda — "Fotogrāfija ar sievieti un mežakuili" (1987)
* māte — "Man patīk, ka meitene skumst" (2004)

## Atsauces

## Ārējās saites
Marta Grase

**Marta Grase** (precējusies **Marta Ančevska**, dzimusi: 1981. gada 23. augustā) ir latviešu aktrise.

Filmējusies seriālos "Likteņa līdumnieki" un "UgunsGrēks", kā arī filma "Siltums".

Bijusi precējusies ar aktieri Aināru Ančevski, abiem ir kopīgs dēls.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Marta Grase izrades.lv
Anna Kantāne

**Anna Kantāne** (dzimusi kā **Anna Ivanova** ();  Vroclavā) ir Polijas starptautiskā meistare šahā (2012).

## Biogrāfija
Ļoti agri sasniegusi nozīmīgus panākumus šaha turnīros. 2005. gadā izcīnījusi bronzas medaļu Pasaules junioru šaha čempionātā U10 vecuma grupā, bet 2007. gadā bijusi otrā Polijas junioru šaha čempionātā un Eiropas junioru šaha čempionātā U12 vecuma grupā. 2008. gadā uzvarējusi Polijas junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā, bet 2011. gadā bijusi labākā šī turnīra U16 vecuma grupā. 2011. gadā Vroclavas šaha kluba *KSz Polonia Wrocław* sastāvā uzvarējusi Polijas sieviešu komandu šaha čempionātā. 2012. gadā izcīnījusi bronzas medaļu Polijas junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā. 2013. gadā bijusi otrā starptautiskajā meistaru šaha turnīrā Mariānske Lāzņē.

Pārstāvējusi Polijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījusies 2013. gadā;
* Eiropas komandu šaha čempionātā U18 vecuma grupā piedalījusies 2013. gadā un izcīnījusi sudraba medaļu komandu vērtējumā un zelta medaļu individuālajā vērtējumā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2012. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Personīgā dzīve
2015. gadā apprecējusies ar Latvijas šaha meistaru Tomu Kantānu.

## Ārējās saites

## Atsauces
Zane Aļļēna

**Zane Aļļēna** ir latviešu aktrise.

Filmējusies seriālos "Svešā seja" un "Mīli mani mūžam" un "Nemīlētie". Pazīstama arī ar piedalīšanos "Tele2" veidotajās reklāmās. Ierunājusi vairāku pasaulē zināmu animācijas filmu varoņus.

Piedalījusies izrādēs Valmieras teātrī, Teātrī TT un Nacionālajā teātrī.

## Atsauces
Kantāns

**Kantāns** (sieviešu dzimtē **Kantāne**) ir latgaliešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Anna Kantāne (dzimusi Ivanova; 1995) — Polijas šahiste;
* Ausma Ziedone-Kantāne (1941—2022) — latviešu aktrise un politiķe;
* Toms Kantāns (1994) — Latvijas šaha lielmeistars.
Juris Gornavs

**Juris Gornavs** (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris.

Filmējies vairākās latviešu filmās, tai skaitā "Kur pazudis Elvis?", "Ziemassvētku jampadracis", "Rīgas sargi","Likteņdzirnas", "Dvēseļu putenis" "Pitons" kā arī seriālā "Saldā indes garša" un "Ugunsgrēks".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Juris Gornavs izrades.lv
Toms Kantāns

**Toms Kantāns** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas starptautiskais lielmeistars šahā (2017).

## Biogrāfija
Ar šahu sācis nopietni nodarboties sešu gadu vecumā. Bijis Latvijas junioru šaha čempionātu laureāts dažādās vecuma grupās, pārstāvējis Latvijas Eiropas un pasaules junioru šaha čempionātos. 2007. gadā izcīnījis 2. vietu Eiropas Savienības junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā, bet 2008. gadā šajā turnīrā ieņēmis 3. vietu. Kopš 2009. gada regulāri piedalījies Latvijas šaha čempionātos. Labākie sasniegumi - 1. vieta (2023), 2. vieta (2015, 2017) un 3. vieta (2010, 2014). Daudzkārtējais Latvijas komandu šaha čempionāta uzvarētājs (2010, 2012, 2015). 2022. gada augustā Rīgā izcīnījis 2. vietu starptautiskajā šaha festivāla *[[Rīgas Tehniskās universitātes Open|Rīgas Tehniskās universitātes Open 2022]]* "A" turnīrā. 2023. gada jūnijā Monreālā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā *Canadian Transnational 2023 - Classic Crown*.

Pārstāvējis Latvijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (2010, 2014, 2018, 2022, 2024);
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 2015. gadā;
* Universiādes šaha turnīrā piedalījies 2013. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2014. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2017. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Vietas Latvijas šaha čempionātā
* 2009. gads — 27. vieta.
* 2010. gads — 3. vieta.
* 2011. gads — 15. vieta.
* 2012. gads — 7. vieta.
* 2013. gads — 21. vieta.
* 2014. gads — 3. vieta.
* 2015. gads — 2. vieta.
* 2016. gads — 8. vieta.
* 2017. gads — 2. vieta.
* 2020. gads — 2. vieta.
* 2023. gads — 1. vieta.
* 2025. gads — 2. vieta.

## Personīgā dzīve
2015. gadā apprecējies ar Polijas šaha meistari Annu Kantāni (dzimusi Ivanova).

## Literatūra
* Encyclopedia of Latvian chessplayers : 1900-2000 / compiled by Val Zemitis ; editors, J. Vitomskis ... [et al. ]. [ASV : b. n.], 2009 2 sēj. : il., portr. ; 29 cm.

## Ārējās saites

## Atsauces
Kristīne Klētniece-Sika

**Kristīne Klētniece-Sika** (dzimusi ) ir latviešu aktrise un režisore.

Latviešu aktrises un režisores Dzintras Klētnieces un režisora Naura Klētnieka meita. No 2001. līdz 2016. gadam bija Jumpravas kultūras nama amatierteātra vadītāja. Kopš 2009. gada strādā dienas centrā "Saulessvece". No 2021. gada strādā Rīgas Jaunciema pamatskolā par teātra pulciņa vadītāju. 2023. gadā atsāka darbu Jumpravas kultūras namā par amatierteātra vadītāju. Turpina darbu dienas centrā "Saulessvece", vadot teātra nodarbības.

## Atsauces