open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Klifords Saimaks

**Klifords Donalds Saimaks** (*Clifford Donald Simak*, dzimis 1904. gada 3. augustā Milvilā (*Millville*) Viskonsinā, miris 1988. gada 25. aprīlī Mineapolisā, Minesotā) bija viens no pazīstamākajiem 20. gadsimta amerikāņu zinātniskās fantastikas rakstniekiem. Saimaks literārās darbības laikā ieguvis trīs Hugo un vienu *[[Nebula]]* balvu, kā arī dažādas citas mazāk prestižas balvas.

## Dzīve un literārā darbība

Saimaks dzimis Milvilā Viskonsinā. 1929. gadā viņš apprecēja Agnesi Kuhenberu, vēlāk viņiem bija divi bērni. Saimaks studēja Viskonsinas Universitātē un vēlāk strādāja dažādos laikrakstos, īpaši daudz *[[Minneapolis Star and Tribune]]*, kurā darbojās no 1939. līdz 1976. gadam. Saimaks miris Mineapolisā.

Saimaks sāka rakstīt zinātnisko fantastiku 1931. gadā dažādiem lubu žurnāliem, taču 1933. gadā to pārtrauca. Vienīgais viņa zinātniskās fantastikas darbs, kas publicēts laikaposmā starp 1933. un 1937. gadu, bija romāns "Radītājs" (*The Creator*, 1935).

Znātnisko fantastiku Saimaks atsāka rakstīt 1937. gadā, īpaši bieži publicēdamies žurnālā *[[Astoundind Stories]]*, ko tolaik bija iesācis vadīt Džons V. Kempbels. Saimaks bija viens no spilgtākajiem t.s. zinātniskās fantastikas zelta laikmeta (1938—1950) autoriem. Zināmākie Saimaka darbi tapuši sešdesmitajos un septiņdesmitajos gados, tad viņa darbu literārā kvalitāte samazinājās, lai gan viņš turpināja rakstīt zinātnisko fantastiku un vēlāk arī fantāzijas literatūru līdz pat astoņdesmitajiem gadiem.

Latviešu valodā izdots Saimaka romāns "Visa dzīvība zaļo" (*All Flesh is Grass*, 1965, tulk. Helma Lapiņa, 1969) un stāstu krājums "Naudas koks" (no krievu val. tulk. Solveiga Cepurniece, 1980). Vairāku autoru stāstu krājumā "Civilizācijas skatlogs" (1977) stāsts "Operācija "Skunkss"" (*Operation Stinky*, 1957).

## Pazīstamākie darbi

* "Kosmiskie inženieri" (*Cosmic Engineers*, pirmoreiz žurnālā 1939.g., grāmatā — 1946.g.);
* "Pilsēta" (*City*, 1952);
* "Gredzens ap Sauli" (*Ring Around the Sun*, 1954);
* "Pārsēšanās stacija" (*Way Station*, 1963).
Bezmaksas programmatūra

**Bezmaksas programmatūra** (*freeware*, /ˈfɹiːwɛə(r)/; no angļu *free* — "bezmaksas" un *software* — "programmatūra") ir ar autortiesībām aizsargāta datoru programmatūra, kas tiek izplatīta bez maksas, uz neierobežotu laiku bez izejas koda.

Bezmaksas programmatūra atšķiras no brīvās programmatūras, kas tiek izplatīta ar izejas kodu, ar to, ka bezmaksas programmatūrā atslēgas vārds ir "bezmaksas" kā cena, bet brīvajā programmatūrā vārds "brīvs" kā "vārda brīvība". Bezmaksas programmatūra var būt peļņorientēta, un tās izplatīšanas noteikumi var aizliegt kopēšanu, reverso inženieriju, izmaiņas, atkārtotu izplatīšanu un šie ierobežojumi tiek atrunāti licences līgumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tucows.com - viena no apjomīgākajām pasaules interneta vietnēm, kurā ir pieejama bezmaksas programmatūra.
Somijas hokeja izlase

**Somijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Somiju starptautiskajās hokeja spēlēs. Somijas hokeja izlase ir četras reizes izcīnījusi Pasaules čempionāta zelta medaļas (1995, 2011, 2019, 2022). 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs izlases hokejisti pirmo reizi kļuva par olimpiskajiem čempioniem. Kopumā olimpiskajās spēlēs komanda medaļas ir ieguvusi astoņas reizes.

Šobrīd tā atrodas 6. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā.

## Olimpiskās spēles

## Pasaules čempionāti

* 1939 — 13. vieta
* 1947 — *Nepiedalījās*
* 1949 — 7. vieta
* 1950 — *Nepiedalījās*
* 1951 — 7. vieta
* 1953 — *Nepiedalījās*
* 1954 — 6. vieta
* 1955 — 9. vieta
* 1957 — 4. vieta
* 1958 — 6. vieta
* 1959 — 6. vieta
* 1961 — 7. vieta
* 1962 — 4. vieta
* 1963 — 5. vieta
* 1965 — 7. vieta
* 1966 — 7. vieta
* 1967 — 6. vieta
* 1969 — 5. vieta
* 1970 — 4. vieta
* 1971 — 4. vieta
* 1972 — 4. vieta
* 1973 — 4. vieta
* 1974 — 4. vieta
* 1975 — 4. vieta
* 1976 — 5. vieta
* 1977 — 5. vieta
* 1978 — 7. vieta
* 1979 — 5. vieta
* 1981 — 6. vieta
* 1982 — 5. vieta
* 1983 — 7. vieta
* 1985 — 5. vieta
* 1986 — 4. vieta
* 1987 — 5. vieta
* 1989 — 5. vieta
* 1990 — 6. vieta
* 1991 — 5. vieta
* 1992 — 
* 1993 — 7. vieta
* 1994 — 
* 1995 — 
* 1996 — 5. vieta
* 1997 — 5. vieta
* 1998 — 
* 1999 — 
* 2000 — 
* 2001 — 
* 2002 — 4. vieta
* 2003 — 5. vieta
* 2004 — 6. vieta
* 2005 — 7. vieta
* 2006 — 
* 2007 — 
* 2008 — 
* 2009 — 5. vieta
* 2010 — 6. vieta
* 2011 — 
* 2012 — 4. vieta
* 2013 — 4. vieta
* 2014 — 
* 2015 — 6. vieta
* 2016 — 
* 2017 — 4. vieta
* 2018 — 5. vieta
* 2019 — 
* 2021 — 
* 2022 — 
* 2023 — 7. vieta
* 2024 — 8. vieta
* 2025 — 7. vieta

## Izlases sastāvs 2026. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
* **Galvenais treneris**:  Anti Pennanens
2026. gada ziemas olimpisko spēļu turnīram tika pieteikti šādi spēlētāji:

## Izlases treneri

*  Erki Sārinens 1939—1941
*  Risto Lindross 1945—1946
*  Henrijs Kvists 1946—1949
*  Risto Lindross 1950—1954
*  Ārne Honkavāra 1954—1959
*  Džo Virkunens 1959—1960
*  Dereks Holmss 1960—1961
*  Džo Virkunens 1961—1966
*  Gustavs Bubnīks 1966—1969
*  Sepo Lītsola 1969—1972
*  Lens Lands 1972—1973
*  Kalevi Numminens 1973—1974
*  Sepo Lītsola 1974—1976
*  Lase Heikile 1976—1977
*  Kalevi Numminens 1977—1982

*  Alpo Suhonens 1982—1986
*  Rauno Korpi 1986—1987
*  Penti Matikainens 1987—1993
*  Kurts Lindstrems 1993—1997
*  Hannu Aravirta 1997—2003
*  Raimo Summanens 2003—2004
*  Erka Vesterlunds 2004—2007
*  Dags Šedens 2007—2008
*  Juka Jalonens 2008—2013
*  Erka Vesterlunds 2013—2014
*  Kari Jalonens 2014—2016
*  Lauri Marjameki 2016—2018
*  Juka Jalonens 2018—2024
*  Anti Pennanens 2024—*pašlaik*

## Atsauces

## Ārējās saites
*finhockey.fi
Posmkāji

**Posmkāji** (*Arthropoda*) ( — locītava un πούς/ποδός — kāja) — pirmmutnieku dzīvnieku tips, kas iekļauj sevī kukaiņus, vēžveidīgos, zirnekļveidīgos un daudzkājus. Tas ir sugām visbagātākais un izplatītākais dzīvnieku tips. Šī tipa pārstāvjus raksturojošā pamatīpašība ir tos klājošais ārējais hitīna skelets.
Posmkāji ir izplatīti praktiski pa visu zemeslodi un tiem ir liela bioloģiska un ekoloģiska nozīme. Kukaiņi, līdzās ar zīdītājiem un putniem ir dominējošā sauszemes dzīvnieku grupa. Uz Zemes ir vairāk kā 1 000 000 kukaiņu sugu. Zirnekļveidīgie un daudzkāji, kaut arī nav sasnieguši tādu daudzveidību, tomēr arī ir ļoti izplatīti. Vēžveidīgie apdzīvo praktiski visus pasaules okeāna platuma grādus un dziļumus. Dažos reģionos vēžveidīgie ir dominējošā planktona sastāvdaļa.

## Klasifikācija
Posmkāju taksonomiskā hierarhija nav viennozīmīga. No vienas puses, tika izlemts, ka daži posmkāju apakštipi nav radniecīgi ar daudzsaru tārpiem (Annelida). Daļa zinātnieku uzskatīja, ka traheātu (Uniramia) apakštips ir tuvāks onihoforām (Onychophora) nekā citiem posmkājiem, taču vairums zinātnieku tam nepiekrīt, kā arī tas ir pretrunā ģenētiskajiem pētījumiem. Tradicionālais viedoklis apgalvo, ka daudzsaru tārpi ir tuvākie radinieki kā posmkājiem, tā arī onihoforām, pamatojoties uz segmentu vienādo skaitu. Vēlāk zinātnieki sāka apspriest konverģentu evolūciju, uzskatot, ka posmkāji ir tuvāki nematodēm (Nematoda), jo abiem ir spēja uz ārējā apvalka maiņu. Divi iespējamie ģeneoloģiskie atzari arī nosaka divus augstākos taksonus, pie kuriem varētu pieskaitīt posmkājus: posmainie (Articulata) un apvalku metošie (Ecdysozoa).

Apakštaksonu klasifikācija posmkāju grupā arī ir neviennozīmīga. Piecas galvenās apakšgrupas tiek piedēvētas vai nu apakštipiem vai klasēm. Bez šīm apakšgrupām ir virkne fosilo organismu, lielākoties no apakškembrija, kurus ir grūti pieskaitīt kādai no šīm grupām gan tāpēc, ka tie būtiski atšķiras no jau zināmajiem organismiem, gan arī aiz neskaidrām savstarpējām radniecīgajām saitēm. Agrāk daudzkājus un kukaiņus bieži vien apvienoja traheātos (Tracheata), bet beidzamie pētījumi rāda, ka daudzkāji nav tuvāki kukaiņiem kā vēžveidīgajiem.

**Tips**  
* apakštips †
** klase †
*** posmkāju grupas ar neskaidru sistemātiku, ko dažreiz apvieno vienā apakštipā ar trilobītiem:
** klase †
** klase †
** klase †
** klase †
** klase †
* apakštips 
** klase 
** klase 
** klase 
* apakštips 
** klase 
** klase 
** klase 
** klase 
* apakštips 
** klase 
** klase 
* apakštips 
** klase 
** klase 
** klase 
** klase 
** klase 
** klase 

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Ārējās saites

* Posmkāji
Karaspēka grupa "Kurzeme"

thumb|150px|1945. gadā Kurzemē izdota pastmarka
**Karaspēka grupa "Kurzeme"** () jeb **Armiju grupa "Kurzeme"** () bija armiju grupa Vācija armijas sastāvā 2. pasaules kara laikā, kas cīnījās Kurzemes cietoksnī.

Tā izveidojās no karaspēka grupas "Ziemeļi" atlikuma, kad 1945. gada 25. janvārī Vācijas fīrers Ādolfs Hitlers pārsauca karaspēka grupas. Tā Karaspēka grupa "Ziemeļi" pārtapa par Karaspēka grupu "Kurzeme", savukārt *[[Karaspēka grupa "Vidus"]]* par *Karaspēka grupu "Ziemeļi"*, bet *[[Karaspēka grupa "A"]]* — par *Karaspēka grupu "Vidus"*.

Karaspēka grupa "Kurzeme", kas sastāvēja no 16. un 18. armijas, karadarbību beidza tikai 1945. gada 15. maijā, jau pēc Vācijas kapitulācijas 1945. gada 8. maijā. Padomju armijas ielenkumā cīnījās Kurzemes pussalā, kur, neskatoties uz pretinieka pārspēku, tā arī palika nesakauta. Kara beigās armiju sastāvā atradās 31 divīzija, tai skaitā 19. ieroču SS grenadieru divīzija (latviešu Nr. 2).

## Komandieri


Bundesarchiv Bild 146-1995-027-32A, Lothar Rendulic.jpg|Ģenerālpulkvedis Lotārs Renduličs (no 1945. gada 15. līdz 27. janvārim, no 10. līdz 25. martam)
Heinrich von Vietinghoff.jpg|Ģenerālpulkvedis Heinrihs fon Fītinghofs (no 1945. gada 27. janvāra līdz 10. martam)
Portrait Carl Hilpert.jpg|Ģenerālpulkvedis Karls Hilperts (no 1945. gada 25. marta līdz 8. maijam)


## Armiju grupas sastāvs
* 16. armija
** 16. armijas korpuss
*** 81. kājnieku divīzija
*** 21. lauka divīzija
*** 300. rezerves divīzija
** 38. armijas korpuss
*** 122. kājnieku divīzija
*** 329. kājnieku divīzija
** 6. armijas SS korpuss
*** 12. tanku divīzija
*** 19. ieroču SS grenadieru divīzija (latviešu Nr. 2)
*** 24. kājnieku divīzija
* 18. armija
** 1. armijas korpuss
*** 132. kājnieku divīzija
*** 218. kājnieku divīzija
** 2. armijas korpuss
*** 263. kājnieku divīzija
*** 563. tautas grenadieru divīzija
** 10. armijas korpuss
*** 30. kājnieku divīzija
*** 87. kājnieku divīzija
*** 126. kājnieku divīzija
*** 12. kājnieku divīzija
Audio atskaņotājs (programmatūra)

**Audio atskaņotāji** ir programmatūra, kas paredzēta ciparu audio atskaņošanai. Audio atskaņotāji var būt tādi, kas:
* specializējas vienīgi audio atskaņošanā (foobar2000; Amarok; aTunes);
* ir kā sastāvdaļa multimediju atskaņotājiem (Windows Media Player; Winamp; iTunes).
Krievijas hokeja izlase

**Krievijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Krieviju starptautiskajās hokeja spēlēs. Krievijas izlases piecas reizes ir uzvarējusi Pasaules čempionātos.

2023. gadā tā atradās 3. vietā Starptautiskās Hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā. No 2021. gada, dopinga skandāla dēļ, spēlēja kā Krievijas Olimpiskās komitejas (KOK) izlase, bet kopš 2022. gada sakarā ar Krievijas iebrukuma Ukrainā, nepiedalās Starptautiskās Hokeja federācijas rīkotos sporta sacensībās.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Olimpiskās spēles
[right|thumb|Krievijas izlase 2002. gada [Hokejs olimpiskajās spēlēs|olimpiskajās spēlēs]]

### Pasaules čempionāts

* 1992 — 5. vieta
* 1993 — 
* 1994 — 5. vieta
* 1995 — 5. vieta
* 1996 — 4. vieta
* 1997 — 4. vieta
* 1998 — 5. vieta
* 1999 — 5. vieta
* 2000 — 11. vieta
* 2001 — 6. vieta
* 2002 — 
* 2003 — 7. vieta
* 2004 — 10. vieta
* 2005 — 
* 2006 — 5. vieta
* 2007 — 
* 2008 — 
* 2009 — 
* 2010 — 
* 2011 — 4. vieta
* 2012 — 
* 2013 — 6. vieta
* 2014 — 
* 2015 — 
* 2016 — 
* 2017 — 
* 2018 — 6. vieta
* 2019 — 
* 2021 — 5. vieta
* 2022 — izslēgta
* 2023 — izslēgta
* 2024 — izslēgta
* 2025 — izslēgta

## Izlases sastāvs [[2019. gada Pasaules čempionāts hokejā|2019.]] gada Pasaules čempionātā
* **Galvenais treneris**:  Iļja Vorobjovs

## Skatīt arī
* PSRS hokeja izlase

## Atsauces
Baltkrievijas hokeja izlase

**Baltkrievijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Baltkrieviju starptautiskajās hokeja spēlēs. Baltkrievijas hokeja izlases labākais sniegums Pasaules čempionātos ir izcīnītā sestā vieta 2006. gadā. Pats nozīmīgākais izlases sasniegums ir pārsteidzošā uzvara pār Zviedriju 2002. gada Olimpisko spēļu ceturtdaļfinālā un izcīnītā ceturtā vieta.

2021. gadā tā atrodas 13. vietā Starptautiskās Hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā 
un spēlē 2021. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā Rīgā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

### Olimpiskās spēles
* 1994 — *Nekvalificējās*
* 1998 — 7. vieta
* 2002 — 4. vieta
* 2006 — *Nekvalificējās*
* 2010 — 9. vieta
* 2014 — *Nekvalificējās*
* 2018 — *Nekvalificējās*

### Pasaules čempionāts
* 1994 — 22. vieta (spēlēja C divīzijā)
* 1995 — 21. vieta (spēlēja C divīzijā)
* 1996 — 15. vieta (spēlēja B divīzijā)
* 1997 — 13. vieta (spēlēja B divīzijā)
* 1998 — 8. vieta
* 1999 — 9. vieta
* 2000 — 9. vieta
* 2001 — 14. vieta
* 2002 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2003 — 14. vieta
* 2004 — 18. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2005 — 10. vieta
* 2006 — 6. vieta
* 2007 — 11. vieta
* 2008 — 9. vieta
* 2009 — 8. vieta
* 2010 — 10. vieta
* 2011 — 14. vieta
* 2012 — 14. vieta
* 2013 — 14. vieta
* 2014 — 7. vieta
* 2015 — 7. vieta
* 2016 — 12. vieta
* 2017 — 13. vieta
* 2018 — 15. vieta
* 2019 — 18. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2021 — 15. vieta
* 2022 — izslēgta
* 2023 — izslēgta
* 2024 — izslēgta
* 2025 — izslēgta

## Skatīt arī
* PSRS hokeja izlase

## Atsauces
Rosario

**Rosario** () ir pilsēta Argentīnas centrālajā daļā pie Paranas upes, Santafē provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta un Argentīnas trešā lielākā pilsēta. Ostas pilsēta, jo okeāna kuģi var sasniegt pilsētu pa Paranas upi.

Rosario ir Argentīnas nacionālā karoga rašanās vieta.

## Vēsture
thumb|200px|left|Nacionālā karoga piemineklis Rosario.
Rosario vietā apmetne izveidojās 17. gadsimtā, tomēr precīzs pilsētas dibināšanas gads nav zināms.

1812. gada 27. februārī ģenerālis Manuels Belgrano tieši Rosario pirmoreiz pacēla jaunizveidoto Argentīnas nacionālo karogu.

Ap 1850. gadu Rosario bija tikai 3000 iedzīvotāju, jo tās ostai bija aizliegts pieņemt ārzemju kravas. 1852. gada 5. augustā Argentīnas prezidents Husto Hosē de Urkisa (*Justo José de Urquiza*) pasludināja Rosario par pilsētu un atļāva ārzemju tirdzniecību. Osta un pilsēta sāka attīstīties ļoti strauji.

1926. gadā Rosario bija 407 000 iedzīvotāji, no kuriem 47% bija dzimuši ārpus Argentīnas.

1946. gadā Rosario bija spēcīgs atbalsts Huanam Peronam. 1969. gadā pilsētā notika pret diktatūru vērsti studentu un strādnieku nemieri (*[[Rosariazo]]*). Kad 1976. gadā Argentīnā nodibinājās diktatūra, daudzi pilsētas iedzīvotāji "pazuda".

## Cilvēki
Rosario dzimuši:

* Gato Barbjēri (*Gato Barbieri*) (1934-) - mūziķis
* Ernesto Če Gevara (*Ernesto Che Guevara*) (1928-1967) - revolucionārs
* Cēzars Delgado (*César Delgado*) (1981-) - futbolists
* Lučo Fontana (*Lucio Fontana*) (1899-1968) - mākslinieks
* Kristians Gonsaless (*Cristian González*) (1974-) - futbolists
* Havjers Maskerano (*Javier Mascherano*) (1984-) - futbolists
* Lionels Mesi (*Lionel Messi*) (1987-) - futbolists
* Maksimiliano Rodrigess (*Maximiliano Rodríguez*) (1981-) - futbolists
* Anhels Di Marija (*Ángel Di María*) (1988) - futbolists

## Sadraudzības pilsētas
Rosario sadraudzības pilsētas ir:

* Alesandrija, Itālija
* Almati, Kazahstāna
* Asunsjona, Paragvaja
* Bilbao, Spānija
* Karakasa, Venecuēla
* Kvenka, Ekvadora
* Dakara, Senegāla
* Haifa, Israēla
* Impērija, Itālija
* Kuveita (pilsēta), Kuveita
* Manisalesa, Kolumbija
* Medeljina, Kolumbija
* Monterreja, Meksika
* Montevideo, Urugvaja
* Pireja, Grieķija
* Pisko, Peru
* Portualegri, Brazīlija
* Šanhaja, Ķīna
* Santaklara, Kuba
* Santakrusa de la Sjerra, Bolīvija
* Santjago de Kuba, Kuba
* Santodomingo, Dominikāna
* Sentluisa, ASV
* Turīna, Itālija
* Valparaiso, Čīle

## Atsauces

## Ārējās saites
Kolumbijas pilsētu uzskaitījums

Kolumbijas pilsētas, kuru iedzīvotāju skaits pēc 2006. gada datiem pārsniedz 500 000 iedzīvotāju.
Slovākijas hokeja izlase

**Slovākijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Slovākiju starptautiskajās hokeja spēlēs. Slovākijas hokeja izlase izcīnījusi 2002. gada Pasaules čempionāta zelta medaļas. Pekinā 2022. gada olimpiskajās spēlēs izcīnīja pirmo olimpisko medaļu (bronzas).

Šobrīd tā atrodas 9. vietā Starptautiskās Hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Olimpiskās spēles
[right|thumb|Slovākijas izlase 2002. gada [Hokejs olimpiskajās spēlēs|olimpiskajās spēlēs]]

### Pasaules čempionāts

* 1994 — 21. vieta (uzvara C grupā)
* 1995 — 13. vieta (uzvara B grupā)
* 1996 — 10. vieta
* 1997 — 9. vieta
* 1998 — 7. vieta
* 1999 — 7. vieta
* 2000 — 
* 2001 — 7. vieta
* 2002 — 
* 2003 — 
* 2004 — 4. vieta
* 2005 — 5. vieta
* 2006 — 8. vieta
* 2007 — 6. vieta
* 2008 — 13. vieta
* 2009 — 10. vieta
* 2010 — 12. vieta
* 2011 — 10. vieta
* 2012 — 
* 2013 — 8. vieta
* 2014 — 9. vieta
* 2015 — 9. vieta
* 2016 — 9. vieta
* 2017 — 14. vieta
* 2018 — 9. vieta
* 2019 — 9. vieta
* 2021 — 8. vieta
* 2022 — 8. vieta
* 2023 — 9. vieta
* 2024 — 7. vieta
* 2025 — 11. vieta

## Izlases sastāvs 2026. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
* **Galvenais treneris**:  Vladimīrs Orsāgs
2026. gada ziemas olimpisko spēļu turnīram tika pieteikti šādi spēlētāji:

## Skatīt arī
* Čehoslovākijas hokeja izlase

## Atsauces

## Ārējās saites

*
*IIHF profils
*Hokeja nacionālās izlases
ASV hokeja izlase

**ASV hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv ASV starptautiskajās hokeja spēlēs. ASV hokeja izlase izcīnījusi trīs Pasaules čempionātu un trīs olimpisko spēļu zelta medaļas. 1996. gadā tā uzvarēja arī Pasaules kausa izcīņā.

Šobrīd tā atrodas 1. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

### Olimpiskās spēles

Piezīme: Līdz 1968. gadam olimpisko spēļu turnīra rezultāts tika ieskaitīts arī pasaules čempionāta ieskaitē.

### Pasaules čempionāts

* 1930 — *Nepiedalījās*
* 1931 — 
* 1933 — 
* 1934 — 
* 1935 — *Nepiedalījās*
* 1937 — *Nepiedalījās*
* 1938 — 7. vieta
* 1939 — 
* 1947 — 5. vieta
* 1949 — 
* 1950 — 
* 1951 — 6. vieta
* 1953 — *Nepiedalījās*
* 1954 — *Nepiedalījās*
* 1955 — 4. vieta
* 1957 — *Nepiedalījās*
* 1958 — 5. vieta
* 1959 — 4. vieta
* 1961 — 6. vieta
* 1962 — 
* 1963 — 8. vieta
* 1965 — 6. vieta
* 1966 — 6. vieta
* 1967 — 5. vieta
* 1969 — 6. vieta
* 1970 — 7. vieta (uzvarēja B grupā)
* 1971 — 6. vieta
* 1972 — 8. vieta (2. vieta B grupā)
* 1973 — 8. vieta (2. vieta B grupā)
* 1974 — 7. vieta (uzvarēja B grupā)
* 1975 — 6. vieta
* 1976 — 4. vieta
* 1977 — 6. vieta
* 1978 — 6. vieta
* 1979 — 7. vieta
* 1981 — 5. vieta
* 1982 — 8. vieta
* 1983 — 9. vieta (uzvarēja B grupā)
* 1985 — 4. vieta
* 1986 — 6. vieta
* 1987 — 7. vieta
* 1989 — 6. vieta
* 1990 — 5. vieta
* 1991 — 4. vieta
* 1992 — 7. vieta
* 1993 — 6. vieta
* 1994 — 4. vieta
* 1995 — 6. vieta
* 1996 — 
* 1997 — 6. vieta
* 1998 — 12. vieta
* 1999 — 6. vieta
* 2000 — 5. vieta
* 2001 — 4. vieta
* 2002 — 7. vieta
* 2003 — 13. vieta
* 2004 — 
* 2005 — 6. vieta
* 2006 — 7. vieta
* 2007 — 5. vieta
* 2008 — 6. vieta
* 2009 — 4. vieta
* 2010 — 13. vieta
* 2011 — 8. vieta
* 2012 — 7. vieta
* 2013 — 
* 2014 — 6. vieta
* 2015 — 
* 2016 — 4. vieta
* 2017 — 5. vieta
* 2018 — 
* 2019 — 7. vieta
* 2021 — 
* 2022 — 4. vieta
* 2023 — 4. vieta
* 2024 — 5. vieta
* 2025 — 
* 2026 — 

## Izlases sastāvs 2026. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
* **Galvenais treneris**:  Maiks Salivans

2026. gada ziemas olimpisko spēļu turnīram tika pieteikti šādi spēlētāji:

## Atsauces

## Ārējās saites
* ASV hokeja izlases oficiālā mājaslapa
Ljēža

**Ljēža** (, , , ) ir pilsēta Beļģijas austrumos, Valonijas reģiona ziemeļaustrumos. Atrodas pie Māsas upes, netālu no Nīderlandes un Vācijas robežas. Ljēžas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Ar 195 931 iedzīvotājiem 2013. gadā, tā ir ceturtā lielākā pilsēta Beļģijā.

Tiek uzskatīta par Valonijas svarīgāko kultūras un ekonomikas centru. Ekonomikā ir viens no Beļģijas tēraudrūpniecības centriem. Trešā lielākā upes osta Eiropā aiz Dīsburgas un Parīzes.

## Vēsture
thumb|150px|left|''Perron'' - Ljēžas pilsētas simbols.
Rakstos Ljēža pirmoreiz minēta 558. gadā. Ap 705. gadu šeit tika nogalināts Sv. Lamberts, bet viņa pēctecis Svētais Huberts uzcēla šeit baziliku, dodams sākumu pilsētas izaugsmei. No 985. gada līdz 1794. gadam tā bija Ljēžas bīskapijas galvaspilsēta.

Viduslaikos Ljēža bija svarīgs intelektuālais centrs. Piemēram, Romas pāvests Klements VI XIV gadsimtā uzaicināja Ljēžas mūziķus uz savu galmu Aviņonā, ieviesdams polifoniju baznīcas mūzikā.

1345. gadā Ljēžas pilsoņi sacēlās pret bīskapu un uzvarēja to kaujā pie pilsētas. 1468. gadā pēc tam, kad pilsēta bija sacēlusies pret Burgundijas varu, to izpostīja Francijas karaļa Luija XI un Burgundijas hercoga Šarla I apvienotie spēki. Ljēža bija Svētās Romas impērijas sastāvā, tomēr Ljēžas bīskaps saglabāja lielu daļu no faktiskās varas. Ljēžas bīskapa faktiskā vara saglabājās arī pēc tam, kad 1477. gadā tā nokļuva Hābsburgu, bet 1555. gadā - Spānijas varā.

16. gadsimtā bīskapi bija no Bavārijas Vitelsbahu dzimtas, kuri bija arī Ķelnes bīskapi. Spānijas mantojuma karā Ljēžu ieņēma Džona Čērčila (Marlboro hercoga) spēki.

1794. gadā Ljēžu ieņēma revolucionārās Francijas karaspēks. Franču varas iestādes iedibināja antiklerikālu režīmu un nopostīja Sv.Lamberta katedrāli. 1815. gadā Vīnes kongress piešķīra Ljēžu Nīderlandei, tomēr 1830. gada Beļģijas revolūcijas rezultātā nodibinājās neatkarīgā Beļģijas valsts, kurā iekļāvās arī Ljēža. Pēc šī gada Ljēža strauji attīstījās par vienu no lielākajiem Eiropas tēraudrūpniecības centriem.

Pirmā pasaules kara laikā 1914. gada 4. augustā vācu karaspēks iebruka Beļģijā un, kaut arī Ljēžas garnizons sīvi pretojās, divpadsmit dienu laikā, izmantojot apšaudi ar haubicēm Lielā Berta, to ieņēma.

Otrā pasaules kara laikā vācieši šoreiz trīs dienu laikā atkal ieņēma pilsētu. 1944. gada septembrī ieņēma ASV karaspēks, tomēr pēc tam tā kļuva par vācu V-1 un V-2 mērķi. Uz pilsētu tika izšautas apmēram 1500 raķetes.

Pēckara gados Ljēžas tēraudrūpniecība piedzīvoja krīzi, 1961. gada janvārī neapmierinātie strādnieki izdemolēja Ljēžas dzelzceļa staciju.

## Ievērojamas personības
Ljēžā dzimuši:

* Žustīne Enāna (dzimusi 1982) — tenisiste
* Sezārs Franks (*César Franck*) (1822—1890) — komponists
* Andrē Ernests Modests Gretrī (*André Ernest Modeste Grétry*) (1741—1813) — komponists
* Zenobs Gramms (*Zénobe Gramme*) (1826—1901) — izgudrotājs
* Ežēns Izajī (*Eugène Ysaÿe*) (1858—1931) — mūziķis
* Žoržs Nagelmakers (*Georges Nagelmackers*) (1845—1905) — uzņēmējs
* Žans-Mišels Saivī (*Jean-Michel Saive*) (dzimis 1969) — galda tenisists
* Žoržs Simenons (*Georges Simenon*) (1903—1989) — rakstnieks

## Atsauces

## Ārējās saites

* Liégeois
PSRS hokeja izlase

**PSRS hokeja izlase** bija komanda, kas pārstāvēja PSRS starptautiskajās hokeja spēlēs. PSRS hokeja izlase izcīnījusi 19 Pasaules čempionātu un 8 Olimpisko spēļu zelta medaļas, kā arī 1981. gadā uzvarējusi Kanādas kausā. PSRS hokeja izlase beidza pastāvēt 1991. gadā pēc PSRS sabrukuma. PSRS izlasē spēlējuši arī vairāki latvieši. Jau pašā pirmajā PSRS izlases spēlē vārtos stāvēja latvietis Harijs Mellups. Helmuts Balderis PSRS izlases sastāvā spēlējis 5 Pasaules čempionātos, kā arī 1976. gada Kanādas kausa izcīņā un 1980. gada Olimpiskajās spēlēs. Vārtsargs Vitālijs Samoilovs bija 2. vārtsargs 1987. gada Pasaules čempionātā, tā paša gada Kanādas kausa izcīņā un 1988. gada Olimpiskajās spēlēs, bet cits latviešu vārtsargs Artūrs Irbe spēlēja 1989. un 1990. gadu Pasaules čempionātos. Astoņdesmito gadu beigās vairāki latviešu spēlētāji spēlēja arī dažādās PSRS junioru izlasēs. 

## Skatīt arī
* Armēnijas hokeja izlase
* Baltkrievijas hokeja izlase
* Gruzijas hokeja izlase
* Igaunijas hokeja izlase
* Kazahstānas hokeja izlase
* Kirgizstānas hokeja izlase
* Krievijas hokeja izlase
* Latvijas hokeja izlase
* Lietuvas hokeja izlase
* Ukrainas hokeja izlase
Norvēģijas hokeja izlase

**Norvēģijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Norvēģiju starptautiskajās hokeja spēlēs. Norvēģijas hokeja izlases labākais sasniegums Pasaules čempionātos ir 4. vieta 1951. gadā.

Šobrīd tā atrodas 12. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Olimpiskās spēles

Piezīme: Līdz 1968. gadam olimpisko spēļu turnīra rezultāts tika ieskaitīts arī pasaules čempionāta ieskaitē.

### Pasaules čempionāts

* 1937 — 9. vieta
* 1938 — 13. vieta
* 1939 — *Nepiedalījās*
* 1947 — *Nepiedalījās*
* 1949 — 8. vieta
* 1950 — 6. vieta
* 1951 — 4. vieta
* 1953 — *Nepiedalījās*
* 1954 — 8. vieta
* 1955 — *Nepiedalījās*
* 1956 — 12. vieta (2. vieta B grupā)
* 1957 — *Nepiedalījās*
* 1958 — 7. vieta
* 1959 — 8. vieta
* 1961 — 9. vieta (uzvarēja B grupā)
* 1962 — 5. vieta
* 1963 — 9. vieta (uzvarēja B grupā)
* 1965 — 8. vieta
* 1966 — 12. vieta (4. vieta B grupā)
* 1967 — 11. vieta (3. vieta B grupā)
* 1969 — 11. vieta (5. vieta B grupā)
* 1970 — 9. vieta (3. vieta B grupā)
* 1971 — 10. vieta (4. vieta B grupā)
* 1972 — 13. vieta (7. vieta B grupā)
* 1973 — 15. vieta (uzvarēja C grupā)
* 1974 — 13. vieta (7. vieta B grupā)
* 1975 — 15. vieta (uzvarēja C grupā)
* 1976 — 11. vieta (3. vieta B grupā)
* 1977 — 12. vieta (4. vieta B grupā)
* 1978 — 14. vieta (6. vieta B grupā)
* 1979 — 12. vieta (4. vieta B grupā)
* 1981 — 14. vieta (6. vieta B grupā)
* 1982 — 12. vieta (4. vieta B grupā)
* 1983 — 12. vieta (4. vieta B grupā)
* 1985 — 15. vieta (7. vieta B grupā)
* 1986 — 17. vieta (uzvarēja C grupā)
* 1987 — 10. vieta (2. vieta B grupā)
* 1989 — 9. vieta (uzvarēja B grupā)
* 1990 — 8. vieta
* 1991 — 10. vieta (2. vieta B grupā)
* 1992 — 10. vieta
* 1993 — 11. vieta
* 1994 — 11. vieta
* 1995 — 10. vieta
* 1996 — 9. vieta
* 1997 — 12. vieta
* 1998 — 21. vieta (5. vieta B grupā)
* 1999 — 12. vieta
* 2000 — 10. vieta
* 2001 — 15. vieta
* 2002 — 22. vieta (3. vieta 1. divīzijas B grupā)
* 2003 — 20. vieta (2. vieta 1. divīzijas B grupā)
* 2004 — 20. vieta (2. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2005 — 17. vieta (uzvarēja 1. divīzijas A grupā)
* 2006 — 11. vieta
* 2007 — 14. vieta
* 2008 — 8. vieta
* 2009 — 11. vieta
* 2010 — 9. vieta
* 2011 — 6. vieta
* 2012 — 8. vieta
* 2013 — 10. vieta
* 2014 — 12. vieta
* 2015 — 11. vieta
* 2016 — 10. vieta
* 2017 — 11. vieta
* 2018 — 13. vieta
* 2019 — 12. vieta
* 2021 — 13. vieta
* 2022 — 13. vieta
* 2023 — 13. vieta
* 2024 — 11. vieta
* 2025 — 12. vieta

## Izlases sastāvs [[2024. gada Pasaules čempionāts hokejā|2024. gada Pasaules čempionātā]]
* Galvenais treneris: Tobiass Johansons

## Atsauces

## Ārējās saites
*hockey.no
Ukrainas hokeja izlase

**Ukrainas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Ukrainu starptautiskajās hokeja spēlēs. Ukrainas izlases labākais sniegums ir izcīnītā 9. vieta 2002. gada Pasaules čempionātā. 2002. gada Olimpiskajās spēlēs Ukrainas izlase izcīnīja 10. vietu.
2023. gadā tā bija iedalīta IIHF Pasaules čempionāta IB divīzijā.

Šobrīd tā atrodas 22. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzijas A grupā.

## Skatīt arī
* PSRS hokeja izlase

## Atsauces

## Ārējās saites
* Збірна України з хокею на сайті журналу «Хокей без кордонів».
* Статистика збірної України на сайті «Хоккейные архивы» 
*  
* IIHF profile
* National Teams of Ice Hockey
Dānijas hokeja izlase

**Dānijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Dāniju starptautiskajās hokeja spēlēs. Izlases labākais Pasaules čempionātu sasniegums ir 2025. gadā izcīnītā ceturtā vieta. Dānijas izlasei izdevās kvalificēties dalībai olimpiskajās spēlēs 2022. gadā Pekinā, kur izcīnīja 7. vietu zaudējot ceturtdaļfinālā.

Šobrīd tā atrodas 8. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā.

## Rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts
* 1989 — 16. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 1990 — 18. vieta (spēlēja 2. divīzijā)
* 1991 — 17. vieta (spēlēja 2. divīzijā)
* 1992 — 16. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 1993 — 16. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 1994 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 1995 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 1996 — 18. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 1997 — 20. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 1998 — 20. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 1999 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2000 — 21. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2001 — 22. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2002 — 18. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2003 — 11. vieta
* 2004 — 12. vieta
* 2005 — 14. vieta
* 2006 — 13. vieta 
* 2007 — 10. vieta
* 2008 — 12. vieta
* 2009 — 13. vieta 
* 2010 — 8. vieta
* 2011 — 11. vieta
* 2012 — 13. vieta
* 2013 — 12. vieta
* 2014 — 13. vieta
* 2015 — 14. vieta
* 2016 — 8. vieta
* 2017 — 12. vieta
* 2018 — 10. vieta
* 2019 — 11. vieta
* 2021 — 12. vieta
* 2022 — 9. vieta
* 2023 — 10. vieta
* 2024 — 13. vieta
* 2025 — 4. vieta
* 2026 — 

## Izlases sastāvs 2026. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
* **Galvenais treneris**:  Mikaels Gats
2026. gada ziemas olimpisko spēļu turnīram tika pieteikti šādi spēlētāji:

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Slovēnijas hokeja izlase

**Slovēnijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Slovēniju starptautiskajās hokeja spēlēs. Slovēnijas hokeja izlases labākais sasniegums Pasaules čempionātos ir izcīnītā 13. vieta 2002., 2005. un 2025. gadā. Slovēnijas izlases līderis ir Losandželosas "Kings" spēlētājs Anže Kopitars. 2006. gada Pasaules čempionātā izlase ierindojās pēdējā 16. vietā un tika nosūtīta uz 1. divīziju.

Šobrīd tā atrodas 15. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Olimpiskās spēles
* 1992 — *Nepiedalījās*
* 1994 — *Nepiedalījās*
* 1998 — *Nekvalificējās*
* 2002 — *Nekvalificējās*
* 2006 — *Nekvalificējās*
* 2010 — *Nekvalificējās*
* 2014 — 7. vieta
* 2018 — 9. vieta

### Pasaules čempionāts
* 1993 — 24. vieta (spēlēja 2. divīzijā)
* 1994 — 25. vieta (spēlēja 2. divīzijā)
* 1995 — 27. vieta (spēlēja 2. divīzijā)
* 1996 — 23. vieta (spēlēja 2. divīzijā)
* 1997 — 22. vieta (spēlēja 2. divīzijā)
* 1998 — 18. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 1999 — 21. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2000 — 23. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2001 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2002 — 13. vieta
* 2003 — 15. vieta
* 2004 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2005 — 13. vieta
* 2006 — 16. vieta
* 2007 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2008 — 15. vieta
* 2009 — 19. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2010 — 18. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2011 — 16. vieta
* 2012 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2013 — 16. vieta 
* 2014 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2015 — 16. vieta
* 2016 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2017 — 15. vieta
* 2018 — 21. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2019 — 20. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2022 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2023 — 16. vieta
* 2024 — 18. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2025 — 13. vieta

## Skatīt arī
* Dienvidslāvijas hokeja izlase

## Atsauces

## Ārējās saites

*
*IIHF profils
Itālijas hokeja izlase

**Itālijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Itāliju starptautiskajās hokeja spēlēs. Itālijas hokeja izlases augstākais sasniegums ir 4. vieta 1953. gada Pasaules čempionātā.
Vēl 1990. gadu sākumā Itālijas izlase regulāri ierindojās Pasaules čempionāta labāko komandu desmitniekā, taču pēdējā desmitgadē izlases rezultāti ir pasliktinājušies, tai ne katru gadu spēlējot čempionāta Elites divīzijā.

Šobrīd tā atrodas 18. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Olimpiskās spēles
* 1936 - 9. vieta (dalīta)
* 1948 - 8. vieta
* 1956 - 7. vieta
* 1964 - 15. vieta
* 1984 - 9. vieta
* 1992 - 12. vieta
* 1994 - 9. vieta
* 1998 - 12. vieta
* 2006 - 11. vieta
* 2026 - 12. vieta

### Pasaules čempionāts
:*Saraksts iekļauj izlases rezultātus kopš 1990. gada*

* 1990 — 10. vieta (B grupa)
* 1991 — 9. vieta (B grupa)
* 1992 — 12. vieta
* 1993 — 8. vieta
* 1994 — 6. vieta
* 1995 — 7. vieta
* 1996 — 7. vieta
* 1997 — 8. vieta
* 1998 — 10. vieta
* 1999 — 13. vieta
* 2000 — 12. vieta
* 2001 — 12. vieta
* 2002 — 15. vieta
* 2003 — 23. vieta (1. divīzija)
* 2004 — 19. vieta (1. divīzija)
* 2005 — 18. vieta (1. divīzija)
* 2006 — 14. vieta
* 2007 — 12. vieta
* 2008 — 16. vieta
* 2009 — 18. vieta (1. divīzija)
* 2010 — 15. vieta
* 2011 — 18. vieta (1. divīzija)
* 2012 — 15. vieta
* 2013 — 18. vieta (1. divīzija, A grupa)
* 2014 — 15. vieta
* 2015 — 21. vieta (1. divīzija, A grupa)
* 2016 — 18. vieta (1. divīzija, A grupa)
* 2017 — 16. vieta
* 2018 — 18. vieta (1. divīzija, A grupa)
* 2019 — 14. vieta
* 2021 — 16. vieta
* 2022 — 15. vieta
* 2023 — 19. vieta (1. divīzija A grupa)
* 2024 — 19. vieta (1. divīzija A grupa)
* 2025 — 18. vieta (1. divīzija, A grupa)

## Komandas sastāvs
2026. gada ziemas olimpisko spēļu turnīram tika pieteikti šādi spēlētāji:

## Atsauces

## Ārējās saites
* Itālijas Hokeja federācija
Kazahstānas hokeja izlase

**Kazahstānas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Kazahstānu starptautiskajās hokeja spēlēs. 
Kazahstānas izlases labākais sniegums Pasaules čempionātos ir izcīnītā 10. vieta 2021. gadā. Kazahstānas izlase divreiz piedalījusies olimpiskajās spēlēs, 1998. gadā izcīnot 8. vietu, bet 2002. gadā izcīnot 9. vietu.

Šobrīd tā atrodas 13. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzijas A grupā.

thumb|Kazahstānas izlases formas 2022. gada pasaules čempionātā
## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

* 1993 - 19. vieta (spēlēja C divīzijā)
* 1994 - 24. vieta (spēlēja C divīzijā)
* 1995 - 22. vieta (spēlēja C divīzijā)
* 1996 - 21. vieta (spēlēja C divīzijā)
* 1997 - 14. vieta (spēlēja B divīzijā)
* 1998 - 16. vieta
* 1999 - 19. vieta (spēlēja B divīzijā)
* 2000 - 18. vieta (spēlēja B divīzijā)
* 2001 - 21. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2002 - 21. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2003 - 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2004 - 13. vieta
* 2005 - 12. vieta
* 2006 - 15. vieta
* 2007 - 21. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2008 - 20. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2009 - 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2010 - 16. vieta
* 2011 - 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
* 2012 - 16. vieta
* 2013 - 17. vieta (spēlēja 1A divīzijā)
* 2014 - 16. vieta
* 2015 - 17. vieta (spēlēja 1A divīzijā)
* 2016 - 16. vieta
* 2017 — 19. vieta (spēlēja 1A divīzijā)
* 2018 — 19. vieta (spēlēja 1A divīzijā)
* 2019 — 17. vieta (spēlēja 1A divīzijā)
* 2021 — 10. vieta
* 2022 — 14. vieta
* 2023 — 11. vieta
* 2024 — 12. vieta
* 2025 — 15. vieta

## Skatīt arī
* PSRS hokeja izlase

## Atsauces

## Ārējās saites

*
*IIHF profils
Čehoslovākijas hokeja izlase

**Čehoslovākijas hokeja izlase** bija komanda, kas pārstāvēja Čehoslovākiju starptautiskajās hokeja spēlēs. Čehoslovākijas hokeja izlase izcīnījusi 6 Pasaules čempionātu un 3 Eiropas čempionātu zelta medaļas. Čehoslovākijas hokeja izlase beidza pastāvēt 1993. gadā, kad Čehoslovākija sadalījās.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Olimpiskās spēles

## Skatīt arī
* Čehijas hokeja izlase
* Slovākijas hokeja izlase
* Bohēmijas hokeja izlase
Eksosfēra

**Eksosfēra** (no grieķu valodas vārdiem *ekso* = ārpuse un *sphaira* = sfēra, lode) ir augšējais atmosfēras slānis. Uz Zemes šis slānis apakšējā pusē robežojas ar termosfēru aptuveni 500 - 1000 km virs Zemes virsmas. Slāņa augšējā robeža ir ap 10 000 km virs Zemes virsmas. Uzskata, ka tad, kad gāzu atomi vai molekulas izgājušas ārpus eksosfēras ārējās robežas, tās ir nokļuvušas atklātā kosmosā. Eksosfēra sastāv no visvieglākajām gāzveida vielām, galvenokārt no ūdeņraža un hēlija, tuvāk Zemes virsmai ir arī atomārais skābeklis.

Šajā slānī atmosfērai ir pietiekami mazs blīvums, lai tajā varētu pastāvīgi atrasties Zemes pavadoņi, kaut gan uz tiem šeit joprojām iedarbojas atmosfēras pretestības spēks.

Zemes virsmai tuvākā eksosfēras daļa tiek saukta par **eksobāzi** jeb arī **kritisko līmeni**. To definē divos veidos:

# Augstums, kurā notiek niecīgs sadursmju skaits starp atmosfēras daļiņām;
# Augstums, virs kura atomiem ir ballistiska trajektorija.

Precīzs eksosfēras robežu augstums nav labi definēts un mēģinājumiem šo robežu augstumam piešķirt specifisku zinātnisku nozīmi nav īpaša pamata.

## Ārējās saites
2005. gada Pasaules čempionāts hokejā

**2005. gada Pasaules čempionāts hokejā** A divīzijā notika no 2005. gada 30. aprīļa līdz 15. maijam - Vīne un Insbrukā, Austrijā. Šis bija 69. Pasaules čempionāts hokejā. Čempionāts izvērtās ļoti spēcīgs, jo NHL bija lokauts.

## A divīzija
### Kopvērtējums

### Priekšsacīkstes
#### A grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

#### B grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

#### C grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

#### D grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

### Izslēgšanas kārta
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

Vācijas un Austrijas izlases tiek nosūtītas uz 1. divīziju un nākamgad šo izlašu vietā A divīzijā startēs Norvēģijas un Itālijas hokeja izlases.

### Kvalifikācijas kārta
#### E grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

#### F grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

### Fināli

### Labākie spēlētāji
#### Rezultatīvākie spēlētāji
* Džo Torntons  - 16 punkti
* Riks Nešs  - 15 punkti
* Saimons Gaņjē  - 10 punkti
* Žigmunds Pālfijs  - 9 punkti
* Dāniels Sēdins  - 9 punkti

#### Labākie vārtsargi
* Andrejs Mezins  - 97,14 %
* Tomāšs Vokouns  - 95,26 %
* Vitālijs Koļesņiks  - 95,24 %
* Martins Gerbers  - 94,62 %
* Artūrs Irbe  - 94,35 %

## 1. divīzija
### A grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

Ķīnas izlase tiek nosūtīta uz 2. divīziju.

### B grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

Rumānijas izlase tiek nosūtīta uz 2. divīziju.

## 2. divīzija
### A grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

Turcijas izlase tiek nosūtīta uz 3. divīziju, bet Horvātijas izlase nākamgad spēlēs 1. divīzijā.

### B grupa
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

Islandes izlase tiek nosūtīta uz 3. divīziju, bet Izraēlas izlase nākamgad spēlēs 1. divīzijā.

## 3. divīzija
SP - spēles, U - uzvaras, Z - zaudējumi, N - neizšķirti, V - iesistie vārti, VI - zaudētie vārti, P - punkti

Meksikas un Dienvidāfrikas izlases tiek paaugstinātas un nākamgad spēlēs 2. divīzijā.
Austrijas hokeja izlase

**Austrijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Austriju starptautiskajās hokeja spēlēs.  Austrijas hokeja izlase ir 1932. gada Eiropas čempione. Tās labākais sasniegums Pasaules čempionātos ir divreiz izcīnītā bronzas medaļa - 1931. un 1947. gadā. Pēdējos gados labākais sasniegums ir 8. vieta 1994. gadā un 2025.gadā. 2005. gadā čempionāts notika Austrijā, bet pati izlase palika pēdējā vietā un tika nosūtīta uz 1. divīziju, 2006. gadā Austrija uzvarēja savā grupā un 2007. gadā Maskavā atkal startēja A divīzijā.

Šobrīd tā atrodas 11. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā.

## Rezultāti nozīmīgākajos turnīros
### Olimpiskās spēlēs
* 1994 — 12. vieta
* 1998 — 14. vieta
* 2002 — 12. vieta
* 2006 — *Nepiedalījās*
* 2010 — *Nepiedalījās*
* 2014 — 10. vieta

### Pasaules čempionāts

* 1930 — 4. vieta
* 1931 — 
* 1933 — 4. vieta
* 1934 — 7. vieta
* 1935 — 6. vieta
* 1938 — 10. vieta
* 1947 — 
* 1949 — 6. vieta
* 1951 — 5. vieta
* 1951 — 11. vieta (4. vieta B grupā)
* 1952 — 11. vieta (2. vieta B grupā)
* 1953 — 6. vieta (3. vieta B grupā)
* 1957 — 7. vieta
* 1959 — 15. vieta (3. vieta B grupā)
* 1961 — 14. vieta (6. vieta B grupā)
* 1962 — 10. vieta (2. vieta B grupā)
* 1963 — 16. vieta (1. vieta C grupā)
* 1965 — 13. vieta (5. vieta B grupā)
* 1966 — 13. vieta (5. vieta B grupā)
* 1967 — 14. vieta (6. vieta B grupā)
* 1969 — 13. vieta (7. vieta B grupā)
* 1970 — 15. vieta (1. vieta C grupā)
* 1971 — 13. vieta (7. vieta B grupā)
* 1972 — 14. vieta (1. vieta C grupā)
* 1973 — 12. vieta (6. vieta B grupā)
* 1974 — 14. vieta (8. vieta B grupā)
* 1975 — 17. vieta (3. vieta C grupā)
* 1976 — 17. vieta (1. vieta C grupā)
* 1977 — 17. vieta (9. vieta B grupā)
* 1978 — 18. vieta (2. vieta C grupā)
* 1979 — 15. vieta (7. vieta B grupā)
* 1981 — 17. vieta (1. vieta C grupā)
* 1982 — 10. vieta (2. vieta B grupā)
* 1983 — 11. vieta (3. vieta B grupā)
* 1985 — 12. vieta (4. vieta B grupā)
* 1986 — 14. vieta (6. vieta B grupā)
* 1987 — 11. vieta (3. vieta B grupā)
* 1989 — 14. vieta (6. vieta B grupā)
* 1990 — 11. vieta (3. vieta B grupā)
* 1991 — 13. vieta (5. vieta B grupā)
* 1992 — 13. vieta (1. vieta B grupā)
* 1993 — 11. vieta 
* 1994 — 8. vieta
* 1995 — 11. vieta
* 1996 — 12. vieta
* 1997 — 16. vieta (4. vieta B grupā)
* 1998 — 15. vieta
* 1999 — 10. vieta
* 2000 — 13. vieta
* 2001 — 11. vieta
* 2002 — 12. vieta
* 2003 — 10. vieta
* 2004 — 11. vieta
* 2005 — 15. vieta 
* 2006 — 18. vieta (1. vieta 1. divīzijas B grupā)
* 2007 — 15. vieta
* 2008 — 17. vieta (1. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2009 — 14. vieta
* 2010 — 17. vieta (1. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2011 — 15. vieta
* 2012 — 18. vieta (2. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2013 — 15. vieta
* 2014 — 18. vieta (2. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2015 — 15. vieta
* 2016 — 20. vieta (4. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2017 — 17. vieta (1. vieta 1. divīzijas A grupā)
* 2018 — 14. vieta
* 2019 — 16. vieta
* 2022 — 11. vieta
* 2023 — 14. vieta
* 2024 — 10. vieta
* 2025 — 8. vieta

## Atsauces

## Ārējās saites
*
*IIHF profile
*National Teams of Ice Hockey
Lietuvas hokeja izlase

**Lietuvas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Lietuvu starptautiskajās hokeja spēlēs. 2023. gadā tā bija iedalīta IIHF Pasaules čempionāta IA divīzijā.

Šobrīd tā atrodas 24. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzijas A grupā.

## 2008. gada izlases sastāvs

### Pazīstamākie spēlētāji
* Nerijus Ališausks
* Daiņus Zubrus
* Mants Armalis
* Darjus Kasparaitis

## Atsauces
1966. gada FIFA Pasaules kauss

**1966. gada [[FIFA]] Pasaules kauss** notika Anglijā no 11. līdz 30. jūlijam. Tas bija pēc skaita 8. Pasaules kausa finālturnīrs. Pirmo un pagaidām vienīgo reizi par Pasaules čempioniem kļuva futbola dzimtenes pārstāvji Anglijas izlase, kas finālā spraigā spēlē pagarinājumā ar 4-2 pieveica VFR.

## Stadioni
* *[[Wembley Stadium]]*, Londona - 100 000
* *[[Goodison Park]]*, Liverpūle - 63 000
* *[[Old Trafford]]*, Mančestra - 62 000
* *[[Hillsborough Stadium]]*, Šefīlda - 55 000
* *[[Villa Park]]*, Birmingema - 52 000
* *[[White City Stadium]]*, Londona - 50 000
* *[[Roker Park]]*, Sanderlenda - 43 500
* *[[Ayresome Park]]*, Midlsbro - 38 000

## Komandas
Tālāk minētās 16 izlases piedalījās 1966. gada FIFA Pasaules kausa izcīņā. Turnīram automātiski kvalificējās laukuma saimnieki Anglijas izlase un 1962. gada Pasaules čempioni Brazīlijas izlase.

## Turnīra gaita
Turnīra izspēles formāts bija tāds pats kā 1962. gada Pasaules kausā: 16 komandas tika sadalītas 4 grupās pa četrām komandām. No katras grupas ceturtdaļfinālā iekļuva divas spēcīgākās.

Jau grupu turnīrs bija pārsteigumiem bagāts. No apakšgrupas neizkļuva spēcīgās Itālijas un Francijas izlases, bet pats galvenais - arī iepriekšējie Pasaules čempioni brazīlieši, kurus grupā pārspēja ungāri un portugāļi. Visās 3 spēlēs uzvaras svinēja tikai PSRS un Portugāle, kuras rindās mirdzēja čempionāta rezultatīvākais spēlētājs Eusebiu. liels pārsteigums bija arī Ziemeļkorejas izkļūšana no apakšgrupas, tā kļūstot par pirmo Āzijas komandu, kas spēlē ceturtdaļfinālā.

Ceturtdaļfinālā vācieši diezgan viegli ar 4-0 apspēlēja Urugvaju, PSRS ar 2-1 pārspēja ungārus, bet Portugāles izlase aizraujošā spēlē pārspēja ziemeļkorejiešus ar 5-3, pateicoties Eusebiu 4 gūtajiem vārtiem. Pēdējā ceturtdaļfinālā laukuma saimnieki Anglijas izlase ar 1-0 uzvarēja Argentīnu.

Pusfinālos noritēja ļoti sīvas cīņas, kas abas beidzās ar rezultātu 2-1. Lieliski spēlējošā PSRS izlase piekāpās VFR, kuras labā izšķirošos vārtus guva aizsargs Francs Bekenbauers. Savukārt angļi pateicoties Bobija Čārltona 2 gūtajiem vārtiem uzveica Portugāli. Spēlē par 3. vietu portugāļi tomēr tika galā ar PSRS.

Finālā tikās VFR un Anglija. Spēles pamatlaiks beidzās neizšķirti 2-2. Taču spēles 101. minūtē tiesnesis strīdīgā brīdī ieskaitīja Džefam Hērstam gūtos vārtus. Vēlāk Hērsts guva vēl vienus vārtus un Anglijas izlase pirmo un pagaidām vienīgo reizi kļuva par Pasaules čempioniem.

## Grupu turnīrs

### 1. grupa

### 2. grupa

### 3. grupa

### 4. grupa

## Izslēgšanas turnīrs

Labākie vārtu guvēji
* 20px Eusebiu - 9
* 20px Helmuts Hallers - 6
* 20px Ferencs Bene - 4
* 20px Francs Bekenbauers - 4
* 20px Valērijs Porkujans - 4
* 20px Džefs Hērsts - 4

## Ārējās saites
* 1966. gada FIFA Pasaules kauss FIFA mājaslapā
Cukurs C-6bis

**Cukurs C-6bis** bija 1940. gadā būvēts Latvijas gaisa spēku pikējošais bumbvedējs, vienīgais pilnīgi no metāla izgatavotais šādas klases lidaparāts Latvijā. 
Konstruēts uz Cukurs C-6 Trīs Zvaigznes bāzes, aprīkojot ar jaudīgāku dzinēju.

## Vēsture
Lidmašīnu konstruēja Herberts Cukurs pēc Latvijas kara ministrijas pasūtījuma. 
Neilgi pirms Latvijas okupācijas Kara ministrija pasūtīja Cukuram vēl 12 šādas lidmašīnas. Izmēģinājuma lidojumus veica 2. iznīcinātājeskadriļas kapteinis I. Balodis, virsleitnants A. Graudiņš un A. Grants. Lidojumi tika izbeigti 7. jūnijā, 10 dienas pirms Latviju okupēja PSRS.

Padomju okupācijas laikā par Cukura lidmašīnām ieinteresējas padomju varas iestādes un aviokonstruktoru izsauca uz Jakovļeva konstruktoru biroju Maskavā. Cukurs esot izvairījies no sadarbības un atgriezies savā lauku saimniecībā "Lidoņos" agrākajā Bukaišu muižā. Būdams PSRS interešu objekts, Cukurs netika pakļauts represijām un saglabāja dažas privilēģijas, ieskaitot personisko auto.

## Tehniskie parametri

## Ārējās saites
* Cukurs C-6bis