open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Battlefield Heroes

***Battlefield Heroes*** ir tiešsaistes daudzspēlētāju notikumu datorspēle. To izstrādāja DICE un 2009. gada 25. jūnijā izdeva EA Games. Šī spēle ir balstīta uz *[[Play4free]]* modeli, kas nozīmē, ka tā nodrošina ienākumus ar reklāmas un mikromaksājumu palīdzību un ir spēlētājiem pieejama bez maksas.

## Spēlēšana

Battlefield Heroes ir 2 komandas — *National* un *Royal*. Katrai komandai ir atšķirīgi ieroči un tērpi.

### Spēlētāju tipi
*Battlefield Heroes* ir 3 spēlētāju veidi:
* *Commando*, pieejamie ieroči — nazis, pistole un snaiperšautene.
* *Soldier*, pieejamie ieroči — pistole, automāts, bise un rokas granāta.
* *Gunner*, pieejamie ieroči — ložmetējs, bise un granātmetējs.

## Kartes

*Battlefield Heroes* ir 8 dažādas kartes. Kartes ir 3 veida — kājnieku, mašīnu, un *Heroes of the hill*.
Karšu nosaukumi:
*Riverside Rush* (kājnieki/nav mašīnu), *Victory Village* (kājnieki/džipi), Coastal Clas h (kājnieku/džipi), Seaside Skirmish (mašīnas/džipi, tanki, lidmašīnas, AA), *Buccanner Bay* (mašīnas/lidmašīnas, tanki, džipi, AA), *Sunset Showdown* (mašīnas/džipi, tanki, lidmašīnas, AA), *Midnight Mayhem* (*Heroes of the hill*) un Alpine Assault (mašīnas/džipi, tanki).

## Atsauces
Petrovka

**Petrovka** var būt:
* Petrovka — apdzīvota vieta Balvu novada Lazdulejas pagastā.
* Petrovka — apdzīvota vieta Balvu novada Tilžas pagastā.
* Petrovka — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Feimaņu pagastā.
* Petrovka — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Vērēmu pagastā.
* Irmino pilsētas Ukrainā kādreizējais nosaukums

## Skatīt arī
* Rušona Petrovka
* Valpetrovka
Petrovka (Vērēmu pagasts)

**Petrovka** ir skrajciems Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Ciems atrodas autoceļa Rogovka (V593) malā.

1897. gadā vecticībnieku viensētā bija 10 cilvēki.

## Atsauces
2009. gada NBA Visu zvaigžņu spēle

**2009. gada NBA Visu zvaigžņu spēle** bija 58. NBA Visu zvaigžņu spēle. Tā notika 2008.—2009. gada NBA sezonas laikā  *US Airways Center* arēnā Fīniksā, Arizonas štatā. Šī bija trešā reize, kad Fīniksā notika NBA Visu zvaigžņu spēle (iepriekš 1975. un 1995. gadā). Pārējās apstiprinātās kandidatūras bija *Air Canada Centre* Toronto, *[[Madison Square Garden]]* Ņujorkā, *[[Oracle Arena]]* Oklendā un *Bradley Center* Milvoki.

Visu zvaigžņu spēles nedēļas nogalē NBA kalendārā bija pārtraukums. Tajā norisinājās vairāki konkursi un tika aizvadītas vairākas spēles, tai skaitā slavenību spēle, jauno spēlētāju spēle (NBA līgas debitanti pret tās *otrgadniekiem*), *slam-dunk* (bumbas trieciens grozā no augšas) konkurss, trīspunktu metienu konkurss.

Visu zvaigžņu spēlē sacentās spēlētāji no Austrumu un Rietumu konferenču komandām. Ar rezultātu 146—119 spēlē uzvarēja Rietumu konferences komanda. Par spēles vērtīgākajiem spēlētājiem tika atzīti Kobe Braiants un Šakils O'Nīls. Jauno spēlētāju spēlē uzvarēja līgas otrgadnieku komanda. Par šīs spēles vērtīgāko spēlētāju atzina Kevinu Durantu. Neits Robinsons ieguva savu otro *slum-dunk* konkursa uzvarētāja titulu, Dekuans Kuks uzvarēja trīspunktmetienu konkursā. Visu zvaigžņu spēli klātienē apmeklēja 16 382 skatītāji.

## Sastāvi

## Spēle

## Ārējās saites
* NBA.com profils 
* ESPN profils
Tēmu Pulkinens

**Tēmu Pulkinens** (; dzimis 1992. gada 2. janvārī) ir somu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Pašlaik (2024) Pulkinens spēlē Vācijas hokeja līgas vienībā Schwenninger Wild Wings.

## Spēlētāja karjera
Lai gan dzimis Vantā, savu hokejista karjeru Tēmu uzsāka Helsinkos, 2006.—07. sezonā spēlējot vietējās "Jokerit" U16 sastāvā. 2008. gada 5. decembrī, kad Tēmu bija 16 gadus vecs, viņš debitēja SM līgā. Tiesa, par pastāvīgu "Jokerit" spēlētāju Pulkinens kļuva vien 2010.—11. gadu sezonā. "Jokerit" rindās Pulkinens spēlēja arī 2012.—13. gada sezonā. Sezonas noslēgumā pievienojās AHL komandai Grandrepidsas "Griffins", tās rindās izcīnot Kaldera kausu.

2013.—14. gada sezonā Pulkinens trīs spēles aizvadīja NHL kluba Detroitas "Red Wings" sastāvā, taču sezonas lielāko daļu pavadīja tās AHL fārmklubā Grandrepidsas "Griffins". 2015.—16. gada sezonā "Red Wings" sastāvā aizvadīja 36 spēles, uz AHL netiekot nosūtīts. 2016.—17. gada sezonas lielāko daļu aizvadīja "Red Wings" fārmklubā Aiovas "Wild", līdz februāra nogalē tika aizmainīts uz Arizonas "Coyotes". Vasarā līgas paplašināšanās draftā uzbrucēju izvēlējās Vegasas "Golden Knights", kas pāris dienas pirms sezonas sākuma viņu nosūtīja uz AHL spēlējošo Čikāgas "Wolves". Ar 65 punktiem Pulkinens bija viens no visas līgas rezultatīvākajiem spēlētājiem.

2018. gada vasarā Pulkinens atgriezās Eiropā, pievienojoties KHL klubam Minskas "Dinamo". Tā rindās spēlēja līdz 2019. gada decembrim, kad nonāca Maskavas "Dinamo".

Somijas hokeja izlases rindās spēlējis 2009. un 2010. gada Pasaules U-18 čempionātā, abos turnīros izcīnot bronzu, kā arī 2011. un 2012 gada Pasaules čempionātā junioriem, abus noslēdzot kā viens no turnīra rezultatīvākajiem spēlētājiem.

## Ārējās saites
Verems

**Verems** ir Rēzeknes speciālās ekonomiskās zonas sabiedrība ar ierobežotu atbildību, a/s "Latvijas Finieris" meitas uzņēmums, kas nodarbojas ar kokapstrādi.

"Verems" RSEZ SIA ir lielākais rūpniecības uzņēmums Rēzeknes novadā.

## Nosaukumu vēsture
thumb|300px|RSEZ SIA "Verems" galvenā ēka
* SIA "JSF" ( — ; kopš  kā a/s "Latvijas Finieris" meitas uzņēmums)
* SIA "Verems" ( — )
* RSEZ SIA "Verems" (kopš )

## Atsauces

## Ārējās saites
* RSEZ SIA "Verems" a/s "Latvijas Finieris" mājaslapā
* RSEZ SIA "Verems" ISO 9001:2008 standarta sertifikāts
* RSEZ SIA "Verems" portālā zl.lv
* RSEZ SIA "Verems" portālā Firmas.lv
* RSEZ SIA "Verems" portālā chamber.lv
Raiens Lohte

**Raiens Stīvens Lohte** (*Ryan Steven Lochte*; dzimis  Kanandaigā, Ņujorkas štatā, ASV) ir profesionāls amerikāņu peldētājs, pārsvarā piedalās peldējumos uz muguras un kompleksajā stafetē. Viņš ir ievērojams ar savu peldējuma zem ūdens ātrumu un tajā veikto distanci. 2010. gada Pasaules un ASV labākais peldētājs, vairāku pasaules rekordu īpašnieks. Pieckārtējs olimpiskais čempions.

R. Lohte dzimis etniski jauktā ģimenē. Viņa māte ir cēlusies no Kubas, savukārt tēvs ir vācu un angļu izcelsmes.

## Karjera
Pirms profesionālās karjeras uzsākšanas viņš uzrādīja labus rezultātus koledžu līmenī NCAA, uzstādīja vairākus ASV un NCAA rekordus. Piedalījies trijās olimpiskajās spēlēs (, , ). 2004. gadā Atēnās viņš izcīnīja zelta medaļu 4x200 m brīvā stila stafetē un sudraba medaļu 200 m kompleksajā peldējumā. 2008. gada olimpiskajās spēlēs Pekinā R. Lohte izcīnīja bronzas medaļas 200 m un 400 m kompleksajos peldējumos, abās distancēs zaudēdams Maiklam Felpsam un Lāslo Čeham. Viņš tika iekļauts arī ASV stafetes komandas sastāvā startam 4x200 m brīvā stila stafetē, kur ASV komanda izcīnīja zelta medaļu. Vēl vienu zelta medaļu viņš izcīnīja 200 m peldējumā uz muguras.  viņš izcīnīja zelta medaļu 400 m kompleksajā stilā un sudraba 4x100 m brīvā stila stafetē, kur, peldot pēdējo etapu, distances pēdējos metros piekāpās Francijas sportistam. 200 m brīvajā stilā viņš ieņēma 4. vietu, savukārt 4x200 m brīvā stila stafetē tika izcīnīta uzvara, otro sudraba medaļu viņš izcīnīja 200 m kompleksajā peldējumā, savukārt 200 m uz muguras ierindojās trešajā vietā.

## Sasniegumi
### Olimpiskās spēles
* **[[2004. gada vasaras olimpiskās spēles]]** Atēnās (Grieķija):
** 20px Zelta medaļa 4x200 m brīvā stila stafetē.
** 20px Sudraba medaļa 200 m kompleksajā stilā.
* **[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles]]** Pekinā (Ķīna):
** 20px Zelta medaļa 200 m uz muguras.
** 20px Zelta medaļa 4x200 m brīvā stila stafetē.
** 20px Bronzas medaļa 200 m kompleksajā stilā.
** 20px Bronzas medaļa 400 m kompleksajā stilā.
* **[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles]]** Londonā (Apvienotā Karaliste):
** 20px Zelta medaļa 400 m kompleksajā stilā.
** 20px Zelta medaļa 4x200 m brīvā stila stafetē.
** 20px Sudraba medaļa 4x100 m brīvā stila stafetē.
** 20px Sudraba medaļa 200 m kompleksajā stilā.
** 20px Bronzas medaļa 200 m uz muguras.

### Pasaules čempionāti

## Rekordi
### Personīgie rekordi

### Pasaules rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

* USA Swimming profils 
* Floridas Universitātes profils
Fimbulheimens

**Fimbulheimens** () ir ap 500 km gara un līdz 80 km plata kalnu sistēma Karalienes Modas Zemē Antarktīdā. Stiepjas no Jūtulstreumena glečera rietumos līdz Sērrondanes kalniem austrumos. Atrodas ap 200 km uz dienvidiem no okeāna piekrastes (Princeses Martas krasts un Princeses Astridas krasts), kuru klāj Fimbulisena, Nivlisena un Lazareva šelfa ledāji. Augstākā virsotne ir Jēkulkirhjas kalns (3148 m).

Fimbulheimens sastāv no vairākām atsevišķām kalnu grēdām, lielākās no kurām ir (no austrumiem uz rietumiem):
* Volthata kalni
* Orvina kalni
* Mīliga-Hofmaņa kalni
* Jelsvika kalni
* Sverdrupa kalni

Grēdu kopš 1930. gadiem pētījušas galvenokārt vācu un norvēģu ekspedīcijas. Fimbulheimens nosaukts par "Lielās Ziemas zemi" pēc analoģijas ar skandināvu mitoloģijā aprakstīto Fimbulvinteru - "Lielo Ziemu".

Fimbulheimena kalnos no 1989. gada darbojas norvēģu polārstacija (kopš 2005. gada — vissezonas) Trolla, kopš 1992. gada — vasaras stacija Tora.

## Atsauces
1416. gads

**1416. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 2. aprīlis — Alfonso V Trastamara kļuva par Aragonas karali.

### Nezināms datums
* Beidza pastāvēt Savojas grāfiste un kā Sardīnijas Karalistes sastāvdaļa tika izveidota Savojas hercogiste.
* Osmaņu impērija: Šeiha Bedredina sacelšanās.
* Osmaņu impērijas karaspēks devās karagājienā uz Ungāriju.

## Dzimuši
* *datums nezināms*
** Pjēro de Kozimo Mediči, Florences valdnieks (miris 1469.)

## Miruši
* 2. aprīlis — Ferdinands I Trastamara, Aragonas karalis (dzimis 1380.)
Rotaļlietu stāsts 3

**"Rotaļlietu stāsts 3"**  jeb **"Rotaļlietas stāsts 3"** () ir 2010. gada ASV datoranimācijas filma, kuras režisors ir Lī Ankrihs. Viņš bija iepriekšējo filmas daļu montāžists un viens no otrās daļas režisoriem. Filmas darbība koncentrējas uz Vudiju, Bazu Gaismasgadu un citām viņu īpašnieka Endija lellēm un to neskaidro nākotni, kad Endijs gatavojas doties uz koledžu. Filma ir turpinājums animācijas filmām "Rotaļlietu stāsts" un "Rotaļlietu stāsts 2".

Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai 5 kategorijās, no kurām balvas ieguvusi divās — balvu par labāko animācijas filmu, kā arī par labāko dziesmu.

Šī ir 2010. gada vislielākos kases ieņēmumus guvusī filma visā pasaulē, ASV un Kanādā atsevišķi. Tāpat tā ir 36. visu laiku ienesīgākā filma. "Rotaļlietu stāsts 3" ir pirmā animācijas filma, kuras kases ieņēmumi pārsnieguši vienu miljardu ASV dolāru.

ASV filmas pirmizrāde notika  Taominas kinofestivālā, Latvijā "Rotaļlietu stāsts 3" pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vītoli

**Vītoli** (*Salix*) ir vītolu dzimtas ģints. Šajā ģintī ietilpst vasarzaļi divmāju koki, kas tiek saukti par vītoliem, un krūmi, kas tiek saukti par **kārkliem**. Vairums sugu aug ziemeļu puslodes mērenajā joslā. Tikai neliels sugu skaits aug tropu un arktiskajā joslā. Vītolu ģints sugas bieži aug upju vai ezeru krastos.

Daudzas sugas izmanto dekoratīvajos apstādījumos. Vītolu ģints sugas vēsturiski ir izmantotas tautas medicīnā, kā arī aspirīns sākotnēji tika iegūts no vītolu mizas. Klūdziņu kārklu un sarkano kārklu izmanto pinumu veidošanā.

## Apraksts
Vītolu un kārklu ziedi ir bez kausveida apziedņa, sakopoti stāvās, retāk nokarenās, spurdzēs. Zvīņas ar veselu apmali, reti mazliet robainu. Putekšņlapas ir no 2 līdz 5, retāk 12. Vīrišķās spurdzes tiek sauktas par pūpoliem. Vītoli zied agri pavasarī pirms lapu plaukšanas vai reizē ar to, apputeksnē kukaiņi. Lapas ir veselas, parasti pamīšus. Auglis ir viencirkņa daudzsēklu pogaļa, atveras ar divām vārsnēm. Sēklas ir ļoti sīkas, bez endosperma, ar matiņu pušķi pie pamatnes.

## Iedalījums
Vītolu ģintī ir aptuveni 400 sugas. No tām 19 sugas aug Latvijā. Tās ir šādas:
* ausainais kārkls (*Salix aurita*)
* baltais vītols (*Salix alba*)
* blīgzna jeb pūpolvītols (*Salix caprea*)
* Eiksīnas vītols (*Salix euxina*)
* klūdziņu kārkls (*Salix viminalis*)
* Lapzemes kārkls (*Salix lapponum*)
* ložņu kārkls (*Salix repens*)
* mellenāju kārkls (*Salix myrtilloides*)
* melnējošais kārkls jeb mirsīnlapu kārkls (*Salix myrsinifolia*)
* pelēkais kārkls (*Salix cinerea*)
* sarkanais kārkls (*Salix purpurea*)
* smiltāja vītols (*Salix daphnoides*)
* šķetra (*Salix pentandra*)
* Štarkes kārkls (*Salix starkeana*)
* trauslais vītols (*Salix ×fragilis*, *S. alba* *× S. euxina*; syn. *S. ×rubens*)
* vicu kārkls (*Salix triandra*)
* vilku kārkls (*Salix rosmarinifolia*)
* villainzaru kārkls (*Salix dasyclados*)
* zilganais kārkls jeb divkrāsu kārkls (*Salix phylicifolia*)

Latvijā kāpu nostiprināšanai vēl tiek kultivēts smaillapu vītols (*Salix acutifolia*). Latvijā aizsargāmas vītolu sugas ir mellenāju kārkls un zilganais kārkls.

## Atsauces

## Ārējās saites
Evija Sloka

**Evija Sloka** (dzimusi ) ir latviešu dziedātāja. Dzied sava tēva Māra Slokas vadītajā kantrigrupā Klaidonis. Dzīvo Ņūdžersijā, bet izglītību ieguvusi Āgenskalna Valsts ģimnāzijā.

2009. gadā startēja Rīgas kora sastāvā TV3 šovā "Koru Kari 2". Šova trešajā nedēļā viņas pārstāvētais koris pameta šovu. Kopā ar grupu EKS diezs piedalījās šovā "Latvijas Zelta talanti 2", kur nepārvarēja pirmo kvalifikācijas kārtu. 2010. gadā ieņēma 2. vietu LNT šovā "O!Kartes akadēmija". 2010. gadā iesniedza 2011. gada Eirodziesmai dziesmu *Don't Stop The Dance*, kuras mūzikas autori ir Māris Sloka un Artūrs Palkevičs, vārdu autors ir Guntars Račs. Dziesma startēja pirmajā pusfinālā, viņa ar skatītāju balsojuma palīdzību iekļuva finālā.

## Atsauces

## Literatūra
* Evija Sloka: Ko man liek, to es dziedu 
* Evija Sloka ilgojas pēc bērniem

## Ārējās saites
* Platforma profils
* draugiem.lv mūzikas profils
Miks Zvirbulis

**Miks Zvirbulis** (dzimis ) ir latviešu kinooperators. Ieguvis Lielā Kristapa balvu par mūža ieguldījumu (2015).

## Biogrāfija
Miks Zvirbulis dzimis , Rīgā. Tēvs Egons Zvirbulis — tēlnieks, māte Alise Zvirbule — māksliniece.

1961. gadā beidzis Vissavienības Valsts Kinematogrāfijas institūta operatoru fakultāti Maskavā ar diplomdarbu kā operators filmā "Kārkli pelēkie zied".

No 1960. līdz 1990. gadam Miks Zvirbulis strādāja Rīgas Kinostudijā par operatoru. Operatora debija bija režisora Gunāra Pieša dokumentālajā filmā "Salacgrīva". No 1992. gada strādāja dažādās televīzijās (NTV-5, LNT, TV5) un kā dokumentālā kino operators.

Miks Zvirbulis ir Latvijas Filmu operatoru ģildes biedrs (1994) un FERA (Eiropas Audiovizuālo darbu režisoru federācijas) biedrs (2004).

## Valsts apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira (2020)

## Filmogrāfija
### Operators
* 1960 — "Salacgrīva" (režisors Gunārs Piesis)
* 1961 — "Kārkli pelēkie zied" (režisors Gunārs Piesis)
* 1962 — "Diena bez vakara" (režisors Māris Rudzītis)
* 1963 — "Pazemē" (režisors Rolands Kalniņš)
* 1963 — "Tā nav slimība" (režisors Rolands Kalniņš)
* 1963 — "Man vajadzēja būt saudzīgākam" (režisors Rolands Kalniņš)
* 1964 — "Kapteinis Nulle" (režisors Leonīds Leimanis)
* 1966 — "Akmens un šķembas" (režisors Rolands Kalniņš)
* 1966 — "Diena bez datuma" (režisors Vladimirs Kočeovs)
* 1967 — "Elpojiet dziļi" (režisors Rolands Kalniņš)
* 1968 — "Ceļa zīmes" (režisors Oļģerts Dunkers)
* 1970 — "Klāvs — Mārtiņa dēls" (režisors Oļģerts Dunkers)
* 1971 — "Tauriņdeja" (režisors Oļģerts Dunkers)
* 1973 — "Cāļus skaita rudenī" (režisors Oļģerts Dunkers)
* 1974 — "Uzbrukums slepenpolicijai" (režisors Oļģerts Dunkers)
* 1975 — "Mans draugs — nenopietns cilvēks" (režisors Jānis Streičs)
* 1977 — "Vīrietis labākajos gados" (režisors Oļģerts Dunkers)
* 1977 — "Dāvanas pa telefonu" (režisors Aloizs Brenčs)
* 1978 — "Rallijs" (režisors Aloizs Brenčs)
* 1979 — "Tās dullās Paulīnes dēļ" (režisore Vija Beinerte)
* 1980 — "Trīs dienas pārdomām" (režisors Rolands Kalniņš)
* 1982 — "Mana ģimene" (režisors Pēteris Krilovs)
* 1983 — "Akmeņainais ceļš" (režisors Rolands Kalniņš)
* 1984 — "Durvis, kas tev atvērtas" (režisors Pēteris Krilovs)
* 1986 — "Bailes" (režisors Gunārs Cilinskis)
* 1987 — "Dīvainā mēnessgaisma" (režisors Gunārs Cilinskis)
* 1989 — "Carmen Horrendum" (režisors Jānis Streičs)
* 1990 — "Gaujas nacionālais parks"
* 1990 — "Tie ir mani dēli" (režisore Laima Žurgina)
* 1990 — "Dvēseles aizēnā" (režisors Andris Rozenbergs)
* 1991 — "Indrāni" (režisors Gunārs Cilinskis)
* 1992 — "Talsi" (režisors Andris Klēvers)
* 1992 — "Portrets Lietuvas ainavā" (režisore Laima Žurgina)
* 1992 — "Piebalga" (režisors Andris Klēvers)
* 1992 — "Malienas muzikanti" (režisore Renāte Cāne)
* 1993 — "Gustava Mālera 8. Simfonija" (režisors Andris Klēvers)
* 1993 — "Apciemo Latviju!" (režisors Andris Klēvers)
* 2008 — "Lūgšana krustā" (režisore Dzidra Smiltēna)

### Scenārija autors
* 1990 — "Gaujas nacionālais parks"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Miks Zvirbulis filmas.lv

* Mika Zvirbuļa makslinieki.lv profils
* Kino muzejs
Hlorpikrīns

**Hlorpikrīns** jeb **trihlornitrometāns** (CCl3NO2) ir hlororganiskais savienojums, kas pieder pie hlorētajiem nitroalkāniem; to var uzskatīt par hloroformu, kura molekulā ūdeņradis aizvietots ar nitrogrupu. Hlorpikrīns ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas izraisa acu asarošanu (ir spēcīgs lakrimators). Nešķīst ūdenī un nereaģē ar to, bet jaucas jebkurās attiecībās ar etanolu un ēteri. Gaismā ar laiku kļūst dzeltenīgi zaļgans, kas izskaidrojams ar pakāpenisku sadalīšanos, veidojoties hloram un slāpekļa oksīdiem.

## Vēsture
Hlorpikrīnu pirmais ieguvis Stenhauzs 1848. gadā, iedarbojoties ar hlorkaļķiem uz pikrīnskābi. Vēlāk, Pirmā pasaules kara laikā, šādā veidā hlorpikrīnu ieguva rūpnieciski. Reakcijas laikā notiek pikrīnskābes gredzena atvēršanās un radušos produktu hlorēšana. Tā kā pikrīnskābe ir grūti šķīstoša, ērtāk vispirms iegūt labi šķīstošo kalcija pikrātu, sajaucot pikrīnskābi ar kalcija oksīdu. Pievienojot reaģējošai masai hlorkaļķu un ūdens maisījumu ar putrveida konsistenci, notiek reakcija, kuras siltums ir pietiekams, lai radies hlorpikrīns iztvaikotu. Tvaikus var viegli kondensēt un attīrīt, destilējot ar ūdens tvaiku. No pikrīnskābes atvasināts arī hlorpikrīna nosaukums.

## Iegūšana
Hlorpikrīnu mūsdienās iegūst nitrometāna vai pikrīnskābes hlorēšanas reakcijās, piemēram, nitrometāna reakcijā ar nātrija hipohlorītu sārmainā vidē:

: H3CNO2 + 3NaOCl → Cl3CNO2 + 3NaOH

To var iegūt arī, nitrējot hloroformu ar acetilnitrātu:

: CHCl3 + CH3COONO2 → Cl3CNO2 + CH3COOH

## Īpašības
Atrodas šķidrā agregātstāvoklī plašā temperatūras intervālā, taču ir stipri gaistošs pat zemās temperatūrās. Ar hlorpikrīnu piesārņotā ārējā vidē (bez augu segas) bez gāzmaskas nevar uzturēties apmēram 6 stundas.

Hlorpikrīns labi šķīst daudzos organiskos šķīdinātājos, kā arī alvas tetrahlorīdā un silīcija tetrahlorīdā. Hlorpikrīna degazācijai izmanto nātrija sulfīda spirta šķīdumu vai hidrazīna šķīdumu. Karsējot augstā spiedienā hlorpikrīns pārvēršas par fosgēnu.

## Izmantošana
Tā kā lielākās koncentrācijās hlorpikrīns ir smacējoša viela, bet mazākās — stipri kairina acis, to izmanto kā indīgo kaujas vielu, kā arī militārās apmācībās. Izmanto arī kā fumigantu cīņā pret lauksaimniecības kaitēkļiem.

2024. gada maijā ASV Valsts departaments paziņoja, ka Krievijas karaspēks Ukrainā ir pārkāpis Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācijas (OPCW) lēmumus un uzbrukumos izmantojis hlorpikrīnu. Saskaņā ar Ukrainas Bruņoto spēku sniegto informāciju kopš kara sākuma vismaz 500 Ukrainas karavīru ir ārstējušies no ķīmisko vielu iedarbības, bet viens karavīrs ir miris.

## Literatūra
* O. Neilands. Organiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1977, 361. lpp.

## Ārējās saites
* Bīstamo Salaspils novada hlorpikrīnu cer utilizēt Zviedrijā

## Atsauces
Aizteres pagasts

**Aizteres pagasts** bija viena no Liepājas apriņķa (līdz 1920. gadam Grobiņas apriņķa) pašvaldībām tā austrumos. Robežojās ar Liepājas apriņķa Tāšu, Tadaiķu, Durbes un Rāvas pagastiem un Durbes pilsētu, kā arī Aizputes apriņķa Dunalkas pagastu. Pagasta valde atradās Lieģos. Lielākās apdzīvotās vietas bija Lieģi un Aiztere.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 8. oktobrī pagastā izveidoja Aisteres ciemu, ko gan 1947. gada 18. novembrī likvidēja, bet 1949. gada 31. decembrī, līdz ar pagasta likvidēšanu, atjaunoja, ciemu iekļaujot Liepājas rajonā. Mūsdienās Aisteres pagasta teritorija iekļauta Dienvidkurzemes novada Tadaiķu pagastā.

Cauri pagastam veda 1900. gadā atklātā šaursliežu Liepājas—Aizputes dzelzceļa līnija ar staciju "Aistere", kas slēgta 1964. gadā.

## Atsauces
Aizvīķu pagasts

**Aizvīķu pagasts** bija viena no Liepājas apriņķa (līdz 1924. gadam Aizputes apriņķa) pašvaldībām tā dienvidaustrumos, Lietuvas pierobežā. Robežojās ar Gramzdas un Vaiņodes pagastiem. Pagasta valde atradās Aizvīķos. Lielākās apdzīvotās vietas bija Aizvīķi, Diždamas un Rauzi.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu. Aizvīķu pagastā *(Aiswicken)* apvienoja Aizvīķu, Mazaizvīķu, Mazdāmas, Smaižu un Raužu muižu pagastus. Tajā pat laikā Diždāmas pagasts pārdēvēts par Dāmas pagastu un ap 1870. gadu pievienots Aizvīķu pagastam.

1945. gada 8. oktobrī pagastā izveidoja Aizvīķu un Velēnas ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Priekules rajonā. Mūsdienās Aizvīķu pagasta teritorija iekļauta Dienvidkurzemes novada Gramzdas un Vaiņodes pagastos.

## Atsauces
Ķeriet Smārtu!

**"Ķeriet Smārtu!"** () ir ASV situāciju komēdijseriāls, ko veidoja Mels Brukss un Baks Henrijs. Seriālā galvenās lomas atveidoja Dons Adamss (Maksvels Smārts, aģents 86), Barbara Feldona (aģente 99) un Edvards Plets (šefs). Seriālu pārraidīja no 1965. gada 18. septembra līdz 1970. gada 11. septembrim. Kopumā uzfilmētas 138 sērijas, seriālam bija piecas sezonas. "Ķeriet Smārtu!" ieguvis septiņas *[[Emmy balva|Emmy]]* balvas, vēl tika nominēts 14 *Emmy* balvām un divām Zelta globusa balvām. Seriālam izdoti vairāki turpinājumi gan kā seriāli, gan kā filmas, no kuriem pēdējā ir 2008. gada filma "Ķeriet Smārtu!", kurā galvenās lomas atveido Stīvs Karels un Anna Hetaveja.

## Ārējās saites
Mīliga-Hofmaņa kalni

**Mīliga-Hofmaņa kalni** (, ) ir ap 130 km gara un līdz 30 km plata kalnu grēda Karalienes Modas Zemē Antarktīdā. Stiepjas no Orvina kalniem austrumos līdz Jelsvika kalniem rietumos. Atrodas ap 190 km uz dienvidiem no okeāna piekrastes (Princeses Martas krasts), kuru klāj Fimbulisena šelfa ledājs. Augstākā virsotne ir Jēkulkirhjas kalns (3148 m).

Grēdu atklāja Vācijas antarktiskā ekspedīcija (1938-1939) un nosauca par godu gaisa satiksmes ministrijas ierēdnim Albertam Mīligam-Hofmanim (*Albert Mühlig-Hofmann*), kurš bija viens no ekspedīcijas atbalstītājiem.

Kopš 1993. gada pie Svarthamarena nunataka darbojas Norvēģijas vasaras polārstacija Tora. Pats nunataks ir noteikts par īpaši aizsargājamu dabas teritoriju.

## Atsauces
Maravičs

**Maravičs** var būt:

* Dušans Maravičs (*Душан Маравић*; 1939—2025) — serbu futbolists;
* Pīts Maravičs (*Pete Maravich*; 1947—1988) — amerikāņu basketbolists.
Montgomeri

**Montgomeri** (, izrunā: ) ir pilsēta ASV, Alabamas štata pārvaldes centrs un ir otra lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. Pilsēta atrodas pie Alabamas upes. Netālu no Montgomeri Kūsas un Talapūsas upes saplūst kopā, veidojot Alabamas upi.

## Vēsture
Pirmais eiropietis, kas 1540. gadā nokļuva mūsdienu pilsētas teritorijā, bija spāņu konkistadors Ernando de Soto. Šeit viņš ieraudzīja Amerikas pamatiedzīvotāju ciematus. 1717. gadā nedaudz uz ziemeļiem pa upi no mūsdienu Montgomeri franči dibināja Tulūzas fortu (*Fort Toulouse*), bet pati pilsēta tika dibināta 1819. gada 3. decembrī, apvienojoties divām apmetnēm. Pilsēta tika nosaukta ģenerāļa Ričarda Montgomerija vārdā, kas tika nogalināts Amerikas revolūcijas laikā. 1846. gadā Montgomeri kļuva par štata pārvaldes centru. 1861. gada 4. februārī, neilgi pirms Amerikas pilsoņu kara, Montgomeri nodibinājās Konfederācija un pilsēta kļuva par pirmo tās galvaspilsētu. Tā paša gada 9. februārī pilsētā tika ievēlēts, bet 18. februārī — inaugurēts Konfederācijas prezidents — Džefersons Deiviss. Tā paša gada 30. maijā Konfederācijas galvaspilsēta tika pārcelta uz Ričmondu, Virdžīnijas štatā. 1865. gadā Montgomeri iekaroja Savienības karaspēks.

Divdesmitā gadsimta vidū Montgomeri kļuva par afroamerikāņu cilvēktiesību kustības centru. Šeit norisinājās tāds būtisks kustības aizsākums kā Montgomeri autobusu boikots (1955. gadā).

Pēc atgūšanās no kara Montgomeri attīstījās par nozīmīgu kokvilnas, mājlopu, dzeltenkoksnes un cietkoksnes tirdzniecības centru. Lielu daļu no pilsētas ienākumiem veidoja arī pakalpojumi, īpaši valdības un veselības aprūpes pakalpojumi. Nozīmīga loma bija arī piensaimniecībai. No rūpniecības nozarēm attīstījās mājputnu un liellopu gaļas apstrāde, ūdens sildītāju ražošana, kokapstrāde, plastmasas ražošana, tekstilrūpniecība un gaisa kuģu detaļu ražošana. Pilsētas pievārtē ir divas ASV gaisa spēku bāzes, bet 2005. gadā tika atklāta *[[Hyundai]]* autorūpnīca.

Montgomeri ir vieglatlēta Alonso Bābersa (*Alonzo Babers*, 1961), džezmena Neta Kinga Kola (*Nat King Cole*, 1919—1965) un rakstnieces Zeldas Ficdžeraldas (*Zelda Fitzgerald*, 1900—1948) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pērkones pagasts

**Pērkones pagasts** bija viena no Liepājas apriņķa (līdz 1920. gadam Grobiņas apriņķa) pašvaldībām tā rietumos, Baltijas jūras kratā. Robežojās ar Liepājas pilsētu un Grobiņas un Nīcas pagastiem. Pagasta valde atradās Pērkonē. Lielākās apdzīvotās vietas bija Bernāte un Pērkone.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 8. oktobrī pagastā izveidoja Bernātu un Pērkones ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Liepājas rajonā. Mūsdienās Pērkones pagasta teritorija iekļauta Dienvidkurzemes novada Nīcas pagastā un neliela teritorija Liepājas pilsētā.

## Atsauces
Purmsātu pagasts

**Purmsātu pagasts** bija viena no Liepājas apriņķa pašvaldībām tā vidusdaļā. Robežojās ar Priekules, Gramzdas, Kalētu, Bārtas, Gaviezes un Virgas pagastiem. Pagasta valde atradās Purmsātos.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 8. oktobrī pagastā izveidoja Priednieku un Purmsātu ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Priekules rajonā. Mūsdienās Purmsātu pagasta teritorija iekļauta Dienvidkurzemes novada Virgas pagastā.

## Atsauces
Juris Kaminskis

**Juris Kaminskis** (dzimis , miris ) bija latviešu teātra un kino aktieris.

## Biogrāfija
Juris Kaminskis ir dzimis , Rīgā. Beidzis Rīgas 49. vidusskolu (1961), Dailes teātra trešo studiju (1959—1960) un Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas teātra fakultāti (1965). Pēc mācībām sāka strādāt Andreja Upīša Latvijas PSR Valsts akadēmiskajā drāmas teātrī.

1965. gadā debitēja kino epizodiskā lomā režisores Adas Neretnieces filmā "Hipokrāta zvērests". Popularitāti iemantoja pēc Klāva Vīksnas lomas Oļģerta Dunkera sociālajā drāmā "Klāvs — Mārtiņa dēls".

Juris Kaminskis mira , Rīgā. Apbedīts Rīgas Meža kapos.

## Lomas teātrī
* 1967 — Harija Gulbja "Viena ugunīga kļava" — *Zigurds*
* 1968 — Harija Gulbja "Aijā žūžū, bērns kā lācis" — *Aivars*
* 1969 — Jaroslava Ivaškevica "Vasara Noānā" — *Klēzens*
* 1970 — Viļa Lāča "Piecstāvu pilsēta"
* 1971 — Viļa Lāča "Putni bez spārniem"
* 1975 — Džordža Fārkera "Kavalieru viltība" — *Salens*
* 1976 — Vadima Korostiļeva "Pirosmani, Pirosmani, Pirosmani ..." — *mākslinieks*
* 1977 — Jāņa Jurkāna "Pulkstenis ar dzeguzi" — *Oskars*
* 1977 — Andreja Upīša "Laikmetu griežos" — *Holgrens*
* 1982 — Rūdolfa Blaumaņa "Ugunī" — *Sutka*
* 1985 — Mihaila Ļermontova "Maskarāde" — *Arbeņins*
* 1988 — Rūdolfa Blaumaņa "Indrāni" — *Edvarts*
* 1990 — Mārtiņa Zīverta "Pēdējā laiva" — *Melnais Žanis*
* 1992 — Hermaņa Zudermaņa "Mans dzimtais nams" — *Švarce*
* 1993 - Aira Levina "Nāves slazds" - *Porters*

## Filmogrāfija
* 1965 — "Hipokrāta zvērests" — *students*
* 1968 — "Ilgās dienas rīts" — *epizodē*
* 1970 — "Klāvs — Mārtiņa dēls" — *Klāvs Vīksna*
* 1971 — ""Albatrosa" pēdējais reiss" — *Alberts Vaidemans*
* 1973 — "Dāvana vientuļai sievietei" — *epizodē* 
* 1977 — "Dāvanas pa telefonu" — *Frants*
* 1978 — "Rallijs"
* 1979 — "Nakts bez putniem" — *Krists*
* 1980 — "Trīs dienas pārdomām" — *epizodē*
* 1981 — "Sindikāts-2" — *Aleksandrs Derentāls*
* 1981 — "Laupīšana" — *Tomass Čalmers*
* 1984 — "Kad bremzes netur" — *milicijas majors*
* 1985 — "Spēle notiks tik un tā" — *epizodē*
* 1987 — "Aija" — *Zizums*
* 1991 — "Indrāni"
* 1992 — "Duplets" — *radists*

## Ārējās saites
* Juris Kaminskis izrades.lv

* Kino muzejs
Jēkulkirhja

**Jēkulkirhja** () ir ar sniegu un ledu klāts kalns Antarktīdā, Mīliga-Hofmaņa kalnu grēdas un Fimbulheimena augstākā virsotne. Atrodas grēdas austrumu daļā, Jakova Gakeļa masīvā, augstums (pēc citiem datiem ).

Kalnu pēc 1956.-1960. gadu ekspedīciju aerofotogrāfijām uzmērīja un nokartēja norvēģu kartogrāfi un nosauca par "Ledāja baznīcu".

Kalnā pirmoreiz uzkāpa alpīnistu komanda Ivara Tollefsena (*Ivar Tollefsen*) vadībā 1994. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Exploring The Norwegian Outback
* Luftbilder Flug 6 - 31. Januar 1939
* Aerofotokarte
Skudras (Vērēmu pagasts)

**Skudras** ir skrajciems Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Ciems atrodas pagasta dienvidaustrumos, netālu no Taudejānu upītes.

1897. gadā katoļu ciemā bija 11 sētas ar 75 cilvēkiem.

## Atsauces
Asītes pagasts

**Asītes pagasts** bija viena no Liepājas apriņķa (līdz 1924. gadam Aizputes apriņķa) pašvaldībām tā austrumos. Robežojās ar Liepājas apriņķa Krotes, Bunkas, Priekules, Vaiņodes un Embūtes pagastiem un Aizputes apriņķa Kalvenes un Nīkrāces pagastiem. Pagasta valde atradās Asītē. Lielākās apdzīvotās vietas bija Asīte, Audari, Dinzdurbe un Nodega.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.

Pēc 1920. gada zemes reformas pagasta Dinzdurbes muižu (*Diensdorf*) ar Bagas pusmuižu  sadalīja 71 vienībā 1338 ha kopplatībā, Nodegu-Vartājas muižu (*Nodaggen*-*Wartajen*) sadalīja 42 vienībās 847 ha kopplatībā, Maženieku muižu (*Mescheneeken*) ar Kārļa un Mucenieku pusmuižām sadalīja 24 vienībās 403 ha kopplatībā, Priekules-Asītes muižu (*Preekuln-Assiten*) ar Ābelnieku pusmuižu sadalīja 33 vienībās 542 ha kopplatībā, Bagas-Asītes (Audara) muižu (*Bagge-Assiten*) ar Stepiņu, Kalna un Vagaru pusmuižām sadalīja 34 vienībās 568 ha kopplatībā, Elku muižu (*Leiden*) sadalīja 18 vienībās 319 ha kopplatībā, Jauno muižu (*Neuhof*)  sadalīja 7 vienībās 134 ha kopplatībā.

1945. gada 8. oktobrī pagastā izveidoja Asītes un Nodegu ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Priekules rajonā. Mūsdienās Asītes pagasta teritorija iekļauta Dienvidkurzemes novada Priekules, Bunkas, Embūtes un Vaiņodes pagastos.

## Atsauces
Playboy Latvia

**Playboy Latvia** bija amerikāņu vīriešu dzīvesstila žurnāla *[[Playboy]]* latviešu valodas versija, kas iznāca reizi mēnesī no 2010. līdz 2014. gadam. Žurnālu izdeva a/s Diena uzņēmums Izdevniecība "Dienas Žurnāli". Galvenais redaktors bija Egīls Zirnis.

Pirmais žurnāla numurs ar Annu Rozīti uz tā vāka iznāca 2010. gada 8. oktobrī. Žurnālā tika publicētas intervijas, pētnieciski un izklaidējoši raksti, Latvijas un pasaules literātu stāsti un augsti kvalitatīvi un mākslinieciski sieviešu kailfoto. 2014. gadā "Dienas Žurnāli" nepagarināja tā izdošanas licenci un pēdējais žurnāls iznāca 5. decembrī.

## Atsauces


## Ārējās saites

* Žurnāla "Playboy" ASV versija
Tora (polārstacija)

**Tora** () ir Norvēģijas vasaras polārstacija Antarktīdā. Izvietojusies Mīliga-Hofmaņa kalnos uz Svarthamarena nunataka. Lauka nometne tiek ierīkota kopš 1985. gada, pastāvīga stacija izveidota 1992./1993. gada sezonā un paredzēta ornitoloģisko novērojumu veikšanai blakus stacijai esošajā Svarthamarenas aizsargājamajā dabas teritorijā, kur ligzdo ap  pāru Antarktikas vētrasputnu (*Thalassoica antarctica*). Stacija sastāv no viena standarta konteinera un vairākiem stiklaplasta iglu. Tuvākā stacija ir  attālā Trolla.

## Atsauces
Stāmerienas sagša

thumb|300px|Stāmerienas villaines fragments no grāmatas "Latviešu tautas tērpu vēsture" (1936).
**Stāmerienas sagša** ir sevišķi krāšņa villaine, kas iegūta latgaļu apdzīvota novada senkapos. Sagša atrasta arheoloģiskajos izrakumos Stāmerienas pagastā pie Ludza ezera, nelielas upītes krastā, netālu no "Skolu" mājām. Sagšu atrada 1898. gadā ārsts Ernests Putniņš atrokot kapu uzkalniņu, kuru pirms tam bija sedzis īpatnējs akmeņkrāvums, ko atzina par iespējamu rituālu veidojumu.

1930. gados un 2017.–2018. gadā izgatavoti sagšas atdarinājumi (kopijas). Stāmerienas villaines rekonstrukcija pēc pasūtījuma darināta Latvijas pārstāvniecības ēkas interjeram ANO Ņujorkā.

Viens no villaines ornamentiem attēlots Stāmerienas pagasta ģerbonī.

## Sagšas apraksts

Arheologi Stāmerienas sagšas izcelsmi datē ar vēlā dzelzs laikmeta agrīno posmu (10.-11.gs). Sagšai ir latgaļu villainēm raksturīgais izmērs (112x76 cm). Tā austa no zilas parupjas vilnas dzijas trīsnīšu tehnikā (divi audu pavedieni vienā pusē velku diegam, trešais - otrā pusē).

Ievērojamākais ir sagšas greznais rotājums. Sagša izrakstīta ar zeltainas bronzas gredzentiņu ornamentiem. Katrs gredzentiņš ir audumā ielocīta neliela (7x3mm) stīpiņa. Atrastie sagšas fragmenti ļāva identificēt 34 ornamentus, no kuriem 24 ir dažādu veidu ugunskrusti, savukārt no tiem 14 ornamenti parādās vienu reizi, bet pieci atkārtojas divas reizes. Ugunskrusti ieausti simetriski visā villaines garumā. Katrā villaines stūrī ir ugunskrusta ceturksnis, no kura uz abām pusēm gar villaines malām iet trīsstūrīšu rinda, no kuriem katrs trešais ir rotāts ar dubultjumtiņu. Villainei gar malām piešūta 2,5 cm plata apauda, kurā ieausti grezni ugunskrusta veida rotājoši elementi. Villaines galos pie šaurākās apaudas piestiprinātas bārkstis.

## Kalendārās likteņzīmes sagšā
thumb|181x181px|Villaines ornaments Stāmerienas pagasta ģerbonī
Aplūkojot Stāmerienas sagšas ugunskrustus, var redzēt, ka tie pakāpeniski attīstījušies. Ugunskrusta vienkāršākais veids tiek bagātināts ar dažādu formu atzariem. Dažādie ugunskrusta veidi satur bez centra 16, 24, 36, 48, 72, 144 un 288 bronzas gredzentiņus. Kalendārā šie skaitļi izteic noteiktus laika periodus. Tāpēc pastāv hipotēze, ka ugunskrustus var uztvert kā laika zīmes, kas piktogrammas veidā izteic ilgāku laika periodu - mēnešus vai gadus.

Var uzskatīt par sakritību, ka sagšā ierakstīti 24 ornamentālie motīvi, kas atbilst grieķu un latīņu alfabēta burtu skaitam. Bet tikpat labi tās ir vēl nezināmas ornamentālā raksta zīmes, kuras nav izdevies atminēt. Pārliecinoša atbilde vēl nav rasta.

## Avoti
* Balodis F. Vēlais dzelzs laikmets.- Latvijas archaioloģija. R., 1926, 70.-125.lpp
* Villaines rekonstrukcija.- Latvijas konversācijas vārdnīca, 10.sej.- R., 1933.-1934., 20290.lpp
* Miezītis O. Villaines stāsta par senatni.- Dzirkstele, 1990.g. 16.augusts
* Latviešu tautas tērpu vēsture.- 2007.g. faksimilizdevums no 1936.g. izdevuma.- 33.-37.lpp 

## Atsauces

## Skatīt arī
* Autentiski seno rotas lietu atdarinājumi 
* Pērkona zīme
* Stāmerienas pagasts
* Ugunskrusts
* Senvēsture
Kalnu slēpošana

**Kalnu slēpošana** ir ziemas sporta (slēpošanas) veids, kurā sacensības notiek vairākās disciplīnās. Kalnu slēpošanā sportisti slēpo pa kalna nogāzi, distances laikā apslēpojot trasē izvietotos šķēršļus. Nozīmīgākās starptautiskās sacensības kalnu slēpošanā ir Pasaules kausa izcīņa, kas notiek visas sezonas garumā daudzos posmos, kā arī Pasaules čempionāts un olimpiskās spēles.

Kalnu slēpošanu pasaulē pārvalda Starptautiskā Slēpošanas federācija (FIS), kuras pārraudzībā ir arī distanču slēpošana, frīstails, tramplīnlēkšana, ziemeļu divcīņa, snovbords, kā arī vasaras slēpošanas veidi, piemēram, rollerslēpošana.

Olimpiskajās spēlēs kalnu slēpošana pirmo reizi tika iekļauta jau 1936. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Pašlaik sacensības vīriešiem un sievietēm tiek aizvadītas piecās disciplīnās: nobraucienā, supergigantā, milzu slalomā, slalomā un komandu kombinācijā (komandā divi dalībnieki, viens veic nobraucienu, otrs — slalomu).

## Ārējās saites

* FIS-Ski mājaslapa
RTU Rīgas Biznesa skola

**RTU Rīgas Biznesa skola** (RBS) ir Rīgas Tehniskās universitātes (RTU) struktūrvienība, kas dibināta 1991. gadā, sadarbojoties Rīgas Tehniskajai universitātei, Bufalo Universitātei un Otavas Universitātei. RBS pasniedzēji pārstāv kā akadēmisko, tā biznesa vidi. 

RBS piedāvā apgūt maģistra programmu, kurā studenti iegūst maģistra profesionālo grādu uzņēmumu un organizāciju vadīšanā angļu valodā (*Master of Business Administration, MBA*) un bakalaura programmu, kurā iegūst bakalaura grādu starptautisko uzņēmumu vadīšanā (*Bachelor of Business Administration, BBA* grādu).

## Studiju programmas
### Vadīšana starptautiskos uzņēmumos
RTU RBS bakalaura programma biznesa vadībā ir veidota, balstoties uz BI Norvēģijas Biznesa skolas (BI Norwegian Business School) un Bufalo Universitātes (University at Buffalo) studiju programmu jeb mācību plāna pamatu. 
Programma ietver uzņēmējdarbības vadības galvenās tēmas, piemēram, finanses, ekonomiku, vadības metodes, likumdošanu un starpkultūru komunikāciju. Šī programma sniedz atzītu izglītību starptautiskajā uzņēmējdarbībā ar globālu ievirzi un zināšanas par to, kā veidot sociāli atbildīgu biznesu. 

### Profesionālā MBA
Šī programma ir nepilna laika studiju programma, kas domāta profesionāļiem un strādājošiem. Studijas notiek angļu valodā darbadienu vakaros un ļauj studentiem izvēlēties kursus. 
Katrs gads tiek dalīts trimestros — rudens, pavasara un vasaras trimestris. Studenti var izvēlēties apgūt 1 līdz 4 mācību priekšmetus viena trimestra laikā. Izvēloties apgūt 2 priekšmetus 1 trimestrī, programmu var pabeigt 2,5 gadu laikā.
MBA programma sastāv no 9 obligātajiem un 6 izvēles priekšmetiem. Programmas nobeigumā ir jāizstrādā un jāaizstāv maģistra darbs. 
Absolventi saņem arī sertifikātu, ko apstiprinājusi Rīgas Tehniskā universitāte, Bufalo universitāte (ASV) un Otavas universitāte (Kanāda).

### Eksekutīvā MBA
Tā ir 20 mēnešus ilga augstākā līmeņa vadītāju izglītības programma, kas veidota atbilstoši Ziemeļamerikas augstākās izglītības standartiem. Pasniedzēji ir no ASV, Kanādas un Eiropas. Mācības notiek vienu reizi mēnesī — intensīvi strādājot un gan individuāli, gan nelielās grupās risinot reālas šī līmeņa vadītāju problēmsituācijas. Mācību programmā ir iekļauta vienas nedēļas mācību brauciens uz Bufalo universitāti ASV vai Otavas universitāti Kanādā, vai uz Stellenbošas Biznesa skolu Dienvidāfrikā.

## Atsauces
* RTU Rīgas Biznesa skolas mājas lapa 
* Rīgas Tehniskās universitātes mājas lapa
Alesandro Petaki

**Alesandro Petaki** (, dzimis , Spēcijā, Ligūrijā, Itālijā) ir bijušais itāļu šosejas riteņbraucējs. Viņš ir specializējies sprintā, kur guvis ievērojamus panākumus, tai skaitā, uzvarējis 6 *[[Tour de France]]* posmos un 2010. gadā kļuvis par šī visprestižākā velobrauciena uzvarētāju sprinteru konkurencē. Tāpat viņa krājumā ir 22 uzvaras *[[Giro d'Italia]]* un 20 uzvaras *[[Vuelta a España]]* posmos (arī šajās abās lielajās tūrēs bijis sprinteru konkurences uzvarētājs), kā arī divas uzvaras klasiskajos viendienas braucienos (Milāna—Sanremo un Parīze—Tūra). A. Petaki profesionālā karjera ilga 18 gadus, kuru laikā viņš guva 183 uzvaras.

2007. gadā A. Petaki tika diskvalificēts par dopinga lietošanu, taču tiesa vēlāk atzina, ka dopings nav ticis lietots apzināti, bet bijis neuzmanīgi lietotu legālu astmas preparātu sastāvā, tomēr gada diskvalifikācija netika atcelta.

2013. gada 23. aprīlī pēc Parīzes—Rubē sacīkstes viņš paziņoja par aiziešanu no profesionālās riteņbraukšanas. Tomēr jūlijā tika izplatīta informācija ka A. Petaki pārstāvēs *[[Omega Pharma-Quick Step]]* komandu nākamos 14 mēnešus. 2015. gadā pārstāvēja komandu *Southeast Pro Cycling*. Par karjeras beigām paziņoja 41 gada vecumā pēc izstāšanās no *[[2015. gada Giro d'Italia|Giro d'Italia]]* dienu pirms sacensību noslēguma vīrusa dēļ.

2019. gada 14. maijā tika publicēta informācija, ka karjeru beigušais Petaki 2012. un 2013. gadā kopā ar vairākiem citiem riteņbraucējiem sadarbojies ar operācijas ''Aderlass'' asins pārliešanas skandālā iesaistīto sporta ārstu Marku Šmitu.  Petaki noliedza apsūdzības, bet dienu vēlāk UCI tāpat piemēroja pagaidu diskvalifikāciju. Vēlāk Petaki saņēma divu gadu diskvalifikāciju, tomēr nozīmīgākās uzvaras atņemtas netika.

## Atsaucs

## Ārējās saites
Sākumskola "Taurenītis"

**Sākumskola "Taurenītis"** ir divpakāpju daudzfunkcionāla izglītības iestāde Jūrmalā. Tā atrodas Kļavu ielā 29/31 Dubultos.

## Vēsture

Skolas ēka celta 1976. gadā kā tipveida bērnudārzs 12 pirmsskolas grupām. Laika gaitā ēka pielāgota sākumskolas (1. līdz 4. klase) vajadzībām un 1992. gadā tika atvērta 1. klase. No 2001. gada skolā tiek īstenota pamatizglītības 1. posma programma 1. līdz 6. klasei.

2005. gadā skolai uzcelta sporta nama piebūve. Tā ir jauna un moderni aprīkota, ļoti iecienīta sporta stundu un brīvā laika pavadīšanas vieta gan skolas izglītojamajiem, gan Jūrmalas iedzīvotājiem. 2008. gadā tika izremontēta un modernizēta bibliotēka. Bibliotēka jau četrus gadus ir iesaistījusies LNB Bērnu literatūras centra projektā "Bērnu žūrija" un uzsākts darbs bibliotēku informācijas sistēmā "SKOLU ALISE".

Izglītības iestāde tika akreditēta 2010. gada 10. maijā.

## Skolas direktori
* 1976.—2007. gads: Mudīte Rudzīte
* 2008.—pašlaik: Sarmīte Limba

## Skolas darbība

2010./2011. mācību gadā skolā mācījās 238 izglītojamie: 123 sākumskolā un 115 pirmsskolā. Skolā strādā 29 pedagoģiskie darbinieki. Pirmsskola un skola ir cieši saistītas. Gandrīz visi bērni pēc pirmsskolas izglītības programmas apgūšanas izglītību turpina sākumskolas "Taurenītis" pirmajā klasē. Tas nodrošina pēctecību, atvieglo adaptācijas periodu.

Skolā ir iespējams piedalīties šādās interešu izglītības programmās:

* Mazie mūzikas kolektīvi
* Teātris
* Dejas māksla
* Tautas dejas
* Vizuālā māksla
* Angļu valoda
* Vispārējā fiziskā sagatavotība.

## Skolas tradīcijas
Skolā ir izveidojušās stabilas tradīcijas: mācību priekšmetu olimpiāžu un interešu izglītības konkursu uzvarētāju godināšana, mazā biznesa dienas, Zelta talanti, Lasīšanas svētki un citas. Ir skaistas tradīcijas visai ģimenei: Zinību diena mācību gada sākumā un Dārza svētki noslēgumā, Ziemassvētki, Mātes diena, Mārtiņdienas tirdziņš u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Bērnu žūrija"
Anna (ciems)

**Anna** (agrāk **Anne**) ir apdzīvota vieta Alūksnes novada Annas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta vidienē pie Gulbenes—Alūksnes dzelzceļa (stacija Umernieki) Vilkupītes krastos 12 km no novada centra Alūksnes un 211 km no Rīgas. Ciems izveidojies uz bijušās Vecannas (*Alt-Annenhof*) muižas zemes, kas nosaukta tās īpašnieka barona Delviga sievas vārdā. Ciemā atrodas pagasta pārvalde, kultūras nams, bibliotēka, pasts.

Annas pamatskola (Anna primary school) - Uldis Osis - Panoramio.jpg|Annas pamatskola 


## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Tāšu pagasts

**Tāšu pagasts** (līdz 1925. gadam **Talsu pagasts**) bija viena no Liepājas apriņķa (līdz 1920. gadam Grobiņas apriņķa) pašvaldībām tā vidusdaļā. Robežojās ar Liepājas apriņķa Aizteres, Tadaiķu, Gaviezes, Grobiņas, Medzes un Vērgaļu pagastiem, kā arī Aizputes apriņķa Dunalkas pagastu. Pagasta valde atradās Tāšos. Lielākās apdzīvotās vietas bija Tāši un Rolava.

## Vēsture
Robežās, kādas pagasts pastāvēja līdz 1945. gadam, tas izveidots 1892. gadā apvienojot Tāšu, Talsu (Talsiņu) un Rolavas pagastus. 
1945. gada 8. oktobrī pagastā izveidoja Rolavas un Tāšu ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Liepājas rajonā. Mūsdienās Tāšu pagasta teritorija iekļauta Dienvidkurzemes novada Medzes, Grobiņas, Tadaiķu un Vērgales pagastos.

Cauri pagastam veda 1900. gadā atklātā šaursliežu Liepājas—Aizputes dzelzceļa līnija ar pieturas punktiem "Rolava" un "Tāši", kas slēgta 1964. gadā.

## Atsauces
Ziemupes pagasts

**Ziemupes pagasts** bija viena no Liepājas apriņķa (līdz 1926. gadam Aizputes apriņķa) pašvaldībām tā ziemeļos, Baltijas jūras krastā. Robežojās ar Liepājas apriņķa Medzes un Vērgaļu pagastiem, kā arī Aizputes apriņķa Sakas pagastu. Pagasta valde atradās Ziemupē.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 8. oktobrī pagastā izveidoja Ziemupes ciemu, ko gan 1947. gada 18. novembrī likvidēja, bet 1949. gada 31. decembrī, līdz ar pagasta likvidēšanu, atjaunoja, ciemu iekļaujot Liepājas rajonā. Mūsdienās Ziemupes pagasta teritorija iekļauta Dienvidkurzemes novada Vērgales pagastā.

## Iedzīvotāji

### Ievērojamas personības

* Jānis Rudzītis (1903—1967) — latviešu cīkstonis
* Alfrēds Valdmanis (1908—1970),  Latvijas jurists un politiķis, Latvijas finanšu ministrs no 1938. līdz 1939. gadam. Pēc Otrā pasaules kara devies trimdā uz Kanādu, kur atkal iesaistījās valsts pārvaldē.

## Atsauces
Augstākie atgremotāji

**Augstākie atgremotāji** jeb **ragainie atgremotāji** (*Pecora*) ir viena no divām atgremotāju apakškārtas (*Ruminantia*) infrakārtām, kas apvieno gandrīz visas mūsdienās dzīvojošās pārnadžu (*Artiodactyla*) atgremotāju dzimtas, izņemot pundurbriežu dzimtu, kas pieder zemākajiem atgremotājiem (*Tragulina*), turklāt pundurbriežiem nav ragu. Pazīstamākie augstākie atgremotāji ir govis, kazas, aitas, antilopes, žirafes, staltbrieži, aļņi un ziemeļbrieži.

## Klasifikācija
* **Augstāko atgremotāju infrakārta** (*Pecora*)
** dzimta Antilokapru dzimta (*Antilocapridae*)
** dzimta Briežu dzimta (*Cervidae*)
*** Briežu apakšdzimta (*Cervinae*)
*** Mundžaku apakšdzimta (*Muntiacinae*)
*** Stirnu apakšdzimta (*Capreolinae*)
*** Ūdens briežu apakšdzimta (*Hydropotinae*)
** dzimta Dobradžu dzimta (*Bovidae*)
*** Antilopju apakšdzimta (*Antilopinae*)
*** Dukeru apakšdzimta (*Cephalophinae*)
*** Impalu apakšdzimta (*Aepycerotinae*)
*** Kazu apakšdzimta (*Caprinae*)
*** Meldrubuku apakšdzimta (*Reduncinae*)
*** Pelēko buku apakšdzimta (*Peleinae*)
*** Tibetas antilopju apakšdzimta (*Pantholopinae*)
*** Vēršantilopju apakšdzimta (*Alcelaphinae*)
*** Vēršu apakšdzimta (*Bovinae*)
*** Zobenragantilopju apakšdzimta (*Hippotraginae*)
** dzimta Muskusbriežu dzimta (*Moschidae*)
** dzimta Žirafu dzimta (*Giraffidae*)
** dzimta †*[[Climacoceratidae]]*
** dzimta †*[[Gelocidae]]*
** dzimta †*[[Hoplitomerycidae]]*
** dzimta †Leptomerycidae

## Atsauces
Maksims Gorkijs

**Aleksejs Peškovs** (; dzimis , miris ), plašāk pazīstams kā **Maksims Gorkijs** (*Максим Горький*), bija krievu rakstnieks, sociālistiskā reālisma literatūras žanra dibinātājs un politiskais aktīvists. Viņš bija pirmais Padomju Savienības Rakstnieku savienības prezidents. Tulkojumā no krievu valodas rakstnieka pseidonīms *Горький* nozīmē "rūgts", kas pēc paša rakstnieka teiktā raksturo nabadzību un grūtos dzīves apstākļus, ko viņš piedzīvojis bērnībā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1868. gadā krāsotāja ģimenē. Strādāja kā kuģa pavārs, maiznieks, dārznieks un norakstītājs pie advokāta un apbraukāja visu Krieviju, satiekoties ar dažādu šķiru cilvēkiem. Šo dzīves pieredzi viņš aprakstīja savos pirmajos darbos. 1892. gadā iespieda pirmo Peškova stāstu *Макар Чудра*. Pēc tam viņa darbus sāka publicēt avīzēs.

1906. gadā Gorkijs bija spiests emigrēt, jo bija piedalījies 1905. gada revolūcijas notikumos. Līdz 1913. gadam viņš nodzīvoja Itālijas Kapri salā, pēc vispārējās amnestijas atgriezās Krievijā un dzīvoja Petrogradā, kur noorganizēja izdevniecību "*Парус*" (Bura). Cita starpā kopā ar Brjusovu apkopoja un iespieda latviešu literatūras antoloģiju.

Krievijas pilsoņu kara laikā atkal emigrēja un no 1921. līdz 1929. gadam dzīvoja Vācijā un Itālijā. 1932. gadā rakstnieka dzimtā pilsēta Ņižņijnovgoroda tika nosaukta par Gorkiju. Pilsēta šo nosaukumu saglabāja līdz 1991. gadam. Gorkijs nomira 1936. gadā mīklainos apstākļos, atrodoties uz slimības gultas. Saistībā ar viņa nāvi ir izvirzītas dažādas sazvērestības teorijas.

## Darbi
Gorkija ievērojamākie darbi ir "Māte" (*Мать*, 1907), "Dziesma par Vētrasputnu" (*Песня о Буревестнике*, 1901), *Городок Окуров* (1908), *Жизнь Матвея Кожемякина* (1910), "Artamonovu uzņēmums" (*Дело Артамоновых*, 1927).

## Ārējās saites