Latvijas Republikas Zemessardze

[thumb|120px|Zemessardzes bijušais komandieris ZS pulkvedis [Juris Eihmanis ZS ziemas ikdienas formas tērpā. 20. gadsimta 90. gadi.]]

**Latvijas Republikas Zemessardze** (LR ZS) ir Latvijas Nacionālo bruņoto spēku sastāvdaļa. Zemessardzes mērķis ir iesaistīt Latvijas Republikas pilsoņus valsts teritorijas un sabiedrības aizsardzībā, tā piedalās valsts aizsardzības sistēmas uzdevumu plānošanā un izpildē saskaņā ar valsts aizsardzības plānu. Zemessardzē var dienēt Latvijas Republikas pilsoņi vecumā starp 18 un 65 gadiem.

## Vēsture

left|thumb|200px|Zemessardzes 34. kājnieku bataljona zemessargi šauj ar ''Škoda K-53'' lielgabalu, 2007. gads
Starpkaru Latvijā Zemessardzes funkcijas lielākoties pildīja Latvijas Aizsargu organizācija.

1991. gada janvārī, barikāžu laikā, tautai radās pārliecība, ka ir nepieciešama tautas pašaizsardzības organizācija. Līdz ar Latvijas valsts neatkarības atjaunošanu sākās uzbrukumi tikko dibinātajiem Latvijas Valsts muitas posteņiem un valsts iestādēm, tika terorizēti cilvēki un rīkotas dažādas provokācijas. 1991. gada 23. augustā tika pieņemts lēmums, par Latvijas Republikas Zemessardzes izveidošanu, kurā bija teikts, ka Zemessardze ir brīvprātīgs militārs sabiedrības pašaizsardzības formējums.
Drīz vien sākās Zemessardzes bataljonu formēšana. Dažu mēnešu laikā Zemessardzē iestājās vairāk nekā  cilvēku. Pēc gada zemessargu skaits sasniedza jau , un Zemessardze kļuva par lielāko Latvijai uzticamo militāro organizāciju. Zemessardzes dibināšanas pirmsākumos zemessargi bija nepietiekami apmācīti, apbruņoti, slikti ekipēti un ģērbušies dažādās drēbēs, bet zemessargi darīja visu, lai uzturētu drošību Latvijā — sargāja robežu, ķēra noziedzniekus un cīnījās ar kontrabandistiem, cīnījās pret plūdiem un ugunsgrēkiem, bloķēja Padomju karaspēka daļas. 1992. gadā nodibināja Zemessardzes analogu jauniešiem – Jaunsardzi, kas šobrīd ir viena no lielākajām jauniešu organizācijām Latvijā. 

No 1993. g. 18. marta līdz 2000. gadam, kad tās pievienoja NBS Gaisa spēkiem, pastāvēja Zemessardzes aviācijas vienības. Septembrī tika uzsākta Zemessardzes Aviācijas mācību centra «Spilve» izveide, uz kura bāzes izveidoja Zemessardzes aviācijas meklēšanas un glābšanas dienesta speciālo vienību. 1995. gadā Zemessardzes Cēsu, Limbažu, Rēzeknes un Daugavpils aeroklubi tika reorganizēti par aviācijas vienībām. 1996. gadā tika izveidota arī Jelgavas aviācijas vienība. ZS Aviācijas vienību lidaparātu klāstā bija vairākas lidmašīnas An-2 un sešas vieglās lidmašīnas PZL-104 Wilga 35-A, kā arī planieri: ap divdesmit Let L-13 Blaník, trīs SZD-48-3 Jantar Standard 3 un trīs LAK-12. Lidaparātu marķējums bija sarkani-balts auseklītis uz astes.

Vēlāk, lai veiktu operatīvāku Zemessardzes darbu, Zemessardzes bataljoni tika iedalīti vairāku novadu vienībās, kas 2016. gadā tika pārformēti brigādēs, apvienojot visas NBS vienības vienotā numerācijas sistēmā. 2008. gadā par Zemessardzes komandieri tika iecelts pulkvedis Juris Zeibārts. No 2011. gada 15. oktobra Zemessardzes komandieris bija brigādes ģenerālis Leonīds Kalniņš. No 2016. gada 25. augusta Zemessardzes komandieris bija brigādes ģenerālis Ainārs Ozoliņš. No 2019. gada 30. maija līdz 2023. gada februārim Zemessardzes komandieris bija pulkvedis Egils Leščinskis. No 2023. gada 21. februāra līdz 2025. gada 24. janvārim Zemessardzes komandieris bija brigādes ģenerālis Kaspars Pudāns.

Pašreizējais LR Zemessardzes komandieris, pulkvedis Aivars Krjukovs LR ZS vadību formāli pārņēma no Kaspara Pudāna 2025. gada 21. janvārī, taču faktiski tika paredzēts, ka studiju dēļ amata pienākumus pildīt uzsāka ar 2025. gada 1. jūniju (LR ZS komandiera pienākumus līdz tam pildīja štāba priekšnieks pulkvedis Viesturs Bubucis).

## Uzdevumi
* Sagatavot Latvijas pilsoņus dienestam Zemessardzē un apmācīt Zemessardzes personālsastāvu.
* Pildīt valsts aizsardzības uzdevumus.
* Likumos un starptautiskajos līgumos noteiktajā kārtībā piedalīties starptautiskajās operācijās un ātrās reaģēšanas spēkos.
* Piedalīties uzņēmējvalsts atbalsta sniegšanā.
* Iznīcināt sprādzienbīstamus priekšmetus un veikt spridzināšanas darbus.
* Piedalīties avārijas, ugunsdzēsības un glābšanas darbos un ārkārtējo situāciju izraisījušo notikumu seku likvidēšanas pasākumos.
* Sniegt atbalstu valsts un pašvaldību institūcijām likumpārkāpumu novēršanā, sabiedriskās kārtības un drošības garantēšanā.
* Sniegt atbalstu Informācijas tehnoloģiju drošības incidentu novēršanas institūcijai informācijas tehnoloģiju drošības incidentu novēršanā un radušos seku pārvarēšanā.
* Sniegt atbalstu Jaunsardzei jaunsargu interešu izglītības programmas īstenošanā.

## Personālsastāvs un struktūra
[thumb|291x291px|Zemessardzes 27. kājnieku bataljona zemessargi [Varoņu piemiņas diena (Cēsu kauju atceres diena)|Varoņu piemiņas dienas parādē 2023. gadā]]
thumb|308px|Zemessardzes 52. kājnieku bataljona zemessargi parādes laikā 2011. gada 18. novembrī
thumb|308px|Zemessardzes ZS 44. kājnieku bataljons
Zemessardzē dien ap 9600 zemessargu, 2020. gadā Zemessardzē brīvprātīgi iestājās 966 zemessargi.

**Zemessardzes struktūra:**

Zemessardzes štābs
Zemessardzes Kiberaizsardzības un elektromagnētiskās karadarbības bataljons
Zemessardzes Speciālo uzdevumu vienība
Zemessardzes Speciālo psiholoģisko operāciju (PSYOPS) atbalsta vads
Zemessardzes Zinātnes, pētniecības un inovāciju ieviešanas centrs
Zemessardzes Mācību centrs
Zemessardzes orķestris
Zemessardzes Veterānu apvienība

Zemessardzes 1. Rīgas brigāde
* ZS 13. kājnieku bataljons (Rīga)
* ZS 17. Kaujas atbalsta bataljons (Mārupe)
* ZS 19. Kaujas nodrošinājuma bataljons (Ulbroka)
* ZS Studentu bataljons (Rīga)
* ZS 53. kājnieku bataljons (Bauska)
** ZS Aizsardzības no masveida iznīcināšanas ieročiem rota
Zemessardzes 2. Vidzemes brigāde
* ZS 22. Kaujas nodrošinājuma bataljons (Valmiera)
* ZS 25. Kaujas atbalsta bataljons (Stāmeriena)
* ZS 26. kājnieku bataljons (Gulbene)
* ZS 27. kājnieku bataljons (Cēsis)
* ZS 31. kājnieku bataljons (Alūksne)
* ZS 54. Kaujas atbalsta bataljons (Ogre)
Zemessardzes 3. Latgales brigāde
* ZS 32. kājnieku bataljons (Rēzekne)
* ZS 34. kājnieku bataljons (Daugavpils)
* ZS 35. kājnieku bataljons (Preiļi)
* ZS 36. Kaujas atbalsta bataljons (Lūznava)
* ZS 55. kājnieku bataljons (Aizkraukle)
* ZS 56. Kaujas nodrošinājuma bataljons (Jēkabpils)
** Kaujas atbalsta rota
Zemessardzes 4. Kurzemes brigāde
* ZS 44. kājnieku bataljons (Liepāja)
* ZS 45. Kaujas nodrošinājuma bataljons (Kuldīga)
* ZS 46. kājnieku bataljons (Ventspils)
* ZS 51. kājnieku bataljons (Dobele)
* ZS 52. Kaujas atbalsta bataljons (Jelgava)
Sauszemes spēku Mehanizētās kājnieku brigādes 3. kājnieku bataljons (Kadaga)

## Dienesta pakāpes

## Ekipējums
Zemessardzes standarta ierocis ir vācu NATO 5,56x45 mm HK G36 triecienšautene, senāk tika izmantota arī NATO 7,62x51 mm kalibra *[[Ak 4]]* triecienšautene. No atbalsta ieročiem tiek izmantoti NATO 7,62x51 mm kalibra zviedru Ksp 58 ložmetēji, vācu MG-3 ložmetēji un vācu HK21 ložmetēji, kā arī zviedru 84 mm *[[Carl Gustaf]]* M2 vītņstobra granātmetēji. Bruņojumā ir arī austriešu *[[Glock 17]]* un šveiciešu SIG P210 pistoles.

Zemessardzes smagie ieroči ir M1110 bezatgrūdes lielgabali. Zemessardzes artilēristi apbruņoti ar 100 mm lielgabaliem, savukārt pretgaisa artilēristu rīcībā ir *[[Bofors L70]]* 40 mm lielgabali un zviedru RBS 70 raķešu sistēmas. 2008. gadā tika iepirkti *[[Spike]]* prettanku raķešu komplekti.

Zemessardzes transportlīdzekļu skaitā ir *Patria 6x6* kājnieku kaujas mašīnas, *Scania*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas Zemessardzes mājaslapa
* Vienotā rekrutēšanas platforma "klustikaravirs.lv"
* LR Zemessardzes foto galerija Flickr