Bata

**Bata** ir lielākā pilsēta Ekvatoriālajā Gvinejā ar vairāk nekā 300 000 iedzīvotāju, apsteidzot bijušo valsts galvaspilsētu Malabo. Tās nosaukums ir cēlies no ndove valodas vārda "*Baàtá*", kas nozīmē "atrodas virs vai uz zemes". Pašlaik, pēc iedzīvotāju skaita pieauguma migrācijas dēļ no valsts kontinentālās daļas iedzīvotājiem, galvenokārt fangu jeb pangvu tautas, kā arī imigrantu pieplūduma no citām Āfrikas valstīm, tās teritorija ir paplašinājusies, padarot to par visapdzīvotāko pilsētu valstī. Tās ekonomiskā struktūra ir ieguvusi tai valsts "ekonomiskās pilsētas" reputāciju.

Tā ir Riomuni kontinentālā reģiona, t.i., valsts pamatdaļas, un Litorālas provinces galvaspilsēta. Saskaņā ar Nacionālā statistikas institūta datiem, 2018. gadā Batā dzīvoja 309 345 iedzīvotāju. Caur pilsētas dienvidu daļu tek Ekuku upe (), bet gar ziemeļu robežu un lidostu — Ue (*Rio Ue*). Pilsētā ir  starptautiskā lidosta. Batas osta ir viena no dziļākajām jūras ostām reģionā un galvenā Riomuni. Tomēr pilsētai nav dabisku līču un dziļu grīvu, un tika uzbūvēts mols, lai atvieglotu kuģu kravu apstrādi atklātā jūrā. Galvenie eksporta produkti caur Batu ir kokmateriāli un kafija. Osta tika paplašināta, pateicoties Ķīnas aizdevumiem, un tās jauda ir 6,5 miljoni tonnu un 300 000 TEU konteinervienību gadā.

## Vēsture
Agrāk Bata bija senās Ndoves valsts centrs. Sākot ar 1843. gadu, Ndoves piekraste tika sadalīta trīs vicekaralistēs, kuras kontrolēja Bonkoro I, kurš valdīja no Korisko salas.

Batas pirmsākumi meklējami 17. gadsimtā pēc Ndoves ekspedīcijas ierašanās piekrastē. Kombē cilti vadīja karalis Bosendže a Mbva a Monanga a Kave no bobendžu klana. Ndovu folklora vēsta, ka šo apmetni izveidoja kombē cilts, un tā stiepusies līdz “*Idolo Ji à Ungoko*”, kas atrodas pretī vecajai Batas rajona tiesas ēkai. Ciems pamazām auga.

### 20. gadsimts
1900. gadā francūži apmetās Batā un oficiāli nodibināja pilsētu, kas tolaik faktiski bija neliels tirdzniecības punkts. Nākamajā gadā, saskaņā ar 1900. gada Parīzes līgumu, reģions tika atdots spāņiem.

1907. gadā Bata bija neliels militārs priekšpostenis ar ne vairāk kā 237 iedzīvotājiem, starp kuriem bija 37 baltie (21 spānis, 9 francūži un 3 briti). Vairākas tirdzniecības kompānijas izveidoja savus tirdzniecības punktus gar piekrasti. Īpaši aktīvi pilsētiņā tirgojās Ngande a Metjeba no kombē cilts. 19. gadsimta vidū viņš bieži devās jūras un upju braucienos, tirgojot melnkoku un ziloņkaulu.

Pēc vergu tirdzniecības aizlieguma, kas sekoja intensīviem konfliktiem un sadursmēm ar Eiropas vergu tirgotājiem, kuri bija sabiedrojušies ar benga cilti no ndove tautas, no Batas sākās iekšzemes izpēte un attiecību sakārtošana ar ndove, otrs virziens bija veltīts mežizstrādei: melnkoks, sarkankoks un citia vērtīga koksne varēja dot ekonomiski ne visai veiksmīgajai kolonijai attīstību.

Naftas atklāšana valstī 20. gadsimta beigās atdzīvināja pilsētas ekonomiku.

### 21. gadsimts
Pilsētas eiropeiskā urbanizācija sākās 1950. gados, vēl atrodoties Spānijas koloniālajā pakļautībā. Pēc 1969. gada pretspāņu nemieriem eiropiešu skaits Batā samazinājās, un Batu skāra smaga ekonomiskā stagnācija. Pēc ilga pārtraukuma naftas uzplaukums valstī ir veicinājis jaunu attīstību. Tomēr iedzīvotāju skaita pieaugums ir novedis arī pie tā, ka Bata ir kļuvusi par pilsētu, kurā sākotnējais pilsētplānojums nav ievērots, kā rezultātā ir izveidojušās neattīstītas un grūti pieejamas apkaimes, kas atgādina posta rajonus, kuros trūkst dzeramā ūdens, elektrības un sakaru pakalpojumu.

2016. gadā Ekvatoriālās Gvinejas valdība uzsāka Batas vispārējo pilsētvides attīstības plānu, kas paredz pilsētas pilsētvides struktūras sakārtotu un unikālu pārorientāciju, kas tiktu īstenota pakāpeniski līdz 2070. gadam.

2019. gada septembrī pilsētā vairākas nedēļas bija pārtraukta ūdensapgāde. Tāpat regulāri ir elektroenerģijas padeves pārtraukumi.

2021. gadā virkne munīcijas sprādzienu pēc ugunsgrēka Nkantoamas militārajā bāzē izraisīja vairāk nekā 100 nāves gadījumus un simtiem cilvēku tika ievainoti. Sprādzieni sabojāja gandrīz visas ēkas Batā. Sprādzieni notika laikā, kad Ekvatoriālā Gvineja, liela naftas ieguvējja, cieta dubultu ekonomisko šoku koronavīrusa pandēmijas un jēlnaftas cenas krituma dēļ, kas nodrošina aptuveni trīs ceturtdaļas no valsts ieņēmumiem.

## Klimats
Batā, tāpat kā lielākajā daļā Ekvatoriālās Gvinejas, valda tropiskais musonu klimats (Kepena klasifikācijas *Am*). Tā sausā sezona ir pretējos mēnešos nekā salu Ekvatoriālajā Gvinejā, bet tajos pašos mēnešos kā kaimiņos esošajā Gabonā okeāniskās Bengelas straumes dēļ. No decembra līdz februārim, kad starptropu konverģences zona atrodas vistālāk uz dienvidiem, ir arī neliela nokrišņu samazināšanās, un atšķirībā no īstās sausās sezonas jūlijā un augustā, to pavada vairāk saules gaismas. Lietainākie mēneši ir aprīlis, maijs, oktobris un novembris, kad mēneša kopējais nokrišņu daudzums ir 300 milimetri, lai gan oktobrī vidēji nokrišņu daudzums sasniedz pat 457 milimetrus.

## Attēli

Spanish Cultural Centre - panoramio.jpg|Spāņu kultūras centrs
Bata, 2015-02 -i---i- (16513134635).jpg|Piekrastes promenāde
Bata (8078054292).jpg
Bata, 2015-02 -i---i- (16326881729).jpg
Bata market - panoramio.jpg|Tirgus
UNED-GQ IMG 6305 (6510146963).jpg|Brīvības tornis


## Atsauces

## Ārējās saites