Krimas karš

**Krimas karš** (1853—1856) risinājās starp Krievijas Impēriju un sabiedrotajiem: Franciju, Lielbritāniju, Sardīniju un Osmaņu impēriju. Galvenā karadarbība notika Krimas pussalā un Melnajā jūrā, bet atsevišķas operācijas tika īstenotas arī Baltijas jūras piekrastē, Anatolijā, Kaukāzā, Baltajā jūrā un Klusajā okeānā.

## Norise
1853. gadā Krievijas Impērijas kara flote sagrāva Osmaņu impērijas floti Sinopas piekrastē. 1854. gadā Krimas karā iesaistījās arī Francija un Lielbritānija, vairāk nekā gadu ilga Sevastopoles aplenkums. Pēc Sevastopoles cietokšņa krišanas sākās miera sarunas, kas beidzās ar Parīzes līguma noslēgšanu 1856. gada martā.

Saskaņā ar miera līgumu Krievijas Impērija nedrīkstēja izveidot kara floti Melnajā jūrā, bet Moldāvijas un Valahijas provinces ieguva lielu autonomiju. Krievijā uzsāka vērienīgas reformas un notika demilitarizācija.

## Kara raksturojums
Krimas karu uzskata par pirmo „moderno” militāro konfliktu, kurā izmantoja tādas tehnoloģijas un metodes, kas pagrieza militārās nozares attīstību jaunā virzienā. Krimas karā pirmo reizi taktiski tika pielietots dzelzceļš un telegrāfs, kā arī Minjē lode, kas vairāk bija atbildīga par postošajiem ievainojumiem kaujas laukā. Tāpat Krimas karš bija viens no pirmajiem militārajiem konfliktiem, kura gaita plaši tika atspoguļota rakstiskās liecībās un fotogrāfijās. Kara korespondentu sniegtās ziņas sasniedza visas karā iesaistītās puses, attiecīgi lielāku nozīmi nekā agrāk konflikta norisē spēlēja sabiedrības viedoklis.

## Sekas
* Krimas karš noveda pie Krievijas Impērijas finanšu sistēmas sabrukuma, Krievijas rubļa vērtība samazinājās vairāk nekā divas reizes. Krīze ieilga, 1867. gadā Krievijas Impērija bija spiesta pārdot Aļasku ASV par 7,2 miljoniem ASV dolāru.
* Krievijas Impērijā sākās ekonomiskās reformas un 1861. gadā notika dzimtbūšanas atcelšana.
* Krimas kara sakāves noveda pie militārajām reformām Krievijā, atcēla 25 gadu militāro dienestu.
* 1857. gada 26. janvārī izdeva dekrētu par pirmā impērijas dzelzceļa tīkla izveidi.

## Karavadoņi

Sultan Abdülmecid - Google Art Project.jpg|Abdulmedžids I
Omer Pascha Litho.jpg|Omers Paša (Mihajlo Latass)
Aleksander Iliński.jpg|Iskenders Paša (Antonijs Aleksandrs Iļiņskis) 
Brocky Károly Kmety György.jpg|Ismails Paša (Ģerģs Kmeti)
Maréchal Leroy de Saint-Arnaud.jpg|Аrmāns Žaks Leruā de Senarno
Friedrich Wilhelm Rembert von Berg.PNG|Frīdrihs fon Bergs
Eduards Totlēbens.jpg|Eduards Totlēbens
Иван Федорович Паскевич.jpg|Ivans Paskevičs
Ботман - Портрет князя М. Д. Горчакова (1871).jpg|Mihails Gorčakovs
Alexander Sergeyevich Menshikov.jpg|Aleksandrs Meņšikovs (1787—1869)



## Kara lielāko kauju hronoloģija
* Sinopas kauja, 1853. gada 30. novembris
* Silistras aplenkums, 1854. gada 5. aprīlis — 25. jūnijs
* Pirmā Bomarsundas kauja, 1854. gada 21. jūnijā
* Otrā Bomarsundas kauja, 1854. gada 15. augusts
* Petropavlovskas aplenkums, 1854. gada 30.—31. augusts, Klusā okeāna piekrastē
* Aļmas kauja, 1854. gada 20. septembris
* Sevastopoles aplenkums, 1854. gada 25. septembris līdz 1855. gada 8. septembris
* Balaklavas kauja, 1854. gada 25. oktobris (*sk. arī* Vieglās brigādes uzbrukums un Šaurā sārtā līnija)
* Inkermanas kauja, 1854. gada 5. novembris
* Eutorijas kauja, 1855. gada 17. februāris
* Černajas kauja (arī "Traktiera tilta kauja"), 1855. gada 16. augusts
* Kinburnas kauja (1855), 1855. gada 17. oktobris
* Azovas jūras karagājiens, no 1855. gada maija līdz novembrim
* Karsas aplenkums, 1855. gada jūnijs līdz 28. novembris

## Atsauces

## Ārējās saites