open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krabja miglājs

thumbnail|upright=1.1|Krabja miglājs
**Krabja miglājs** (kataloga apzīmējumi M1, NGC 1952) ir viens no visintensīvāk pētītajiem pārnovas miglājiem mūsdienu astronomijā un vienlaikus arī plerions. Tas izveidojās masīvas zvaigznes sprādzienā, ko 1054. gadā dokumentēja Austrumāzijas (īpaši ķīniešu) avoti kā ‘vieszvaigzni’; pastāv arī vēlākas japāņu norādes un īsa atsauce islāma pasaules avotos. Miglāju raksturo sarežģīta pavedienveida struktūra, intensīvs starojums visā elektromagnētiskajā spektrā (no radioviļņiem līdz gamma stariem) un ļoti dinamiska iekšējā vide. Krabja miglājs atrodas Piena Ceļa galaktikā Vērša zvaigznājā, aptuveni 6500 gaismas gadu attālumā no Zemes. Astronomiskā mērogā tas ir salīdzinoši jauns objekts un turpina izplesties. Sprādzienā izmestā viela turpina izplesties; pavedienu (filamentu) izplešanās ātrumi ir sasniedz līdz ~1500 km/s (dažādām struktūrām atšķirīgi). Miglāja izmērs šķērsām ir aptuveni 10–11 gaismas gadi (atkarībā no definīcijas un viļņu garuma; ārējie vājie izplūdumi var būt plašāki). Centrā atrodas Krabja pulsārs — ātri rotējoša neitronu zvaigzne (rotācijas periods ~33 ms), kas ir sprādzienā sabrukušās zvaigznes kodols un galvenais miglāja enerģijas avots.

Astrofizikā Krabja miglājam ir izcila nozīme kā dabiskai laboratorijai augstas enerģijas procesu pētīšanai. Pulsāra starojums un vējš uztur miglāja spožumu un dinamiku, ļaujot detalizēti pētīt relativistisku daļiņu paātrināšanu, magnētisko lauku struktūru un starojuma mehānismus (tostarp sinhrotrono starojumu, kas rodas relativistisku elektronu kustībā pulsāra magnētiskajā laukā). Krabja pulsāra atklāšana 20. gadsimtā sniedza būtiskus pierādījumus neitronu zvaigžņu eksistencei un būtiski veicināja pārnovu, pulsāru un zvaigžņu evolūcijas teoriju attīstību. Praktiskajā novērojumu astronomijā Krabja miglājs ilgstoši tika plaši izmantots kā kalibrācijas etalons, īpaši rentgenstaru un gamma astronomijā, tomēr mūsdienu novērojumi rāda, ka tas nav perfekti stabils; ir konstatēta rentgenstaru plūsmas mainība un arī gamma uzliesmojumi. Tomēr Krabja miglājs joprojām ir viens no centrālajiem objektiem augstas enerģijas astronomijas un kosmiskā starojuma izpētē.

## Atsauces

## Ārējās saites
1809. gads

**1809**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
Turpinājās Napoleona kari.

* 5. janvāris — starp Apvienoto Karalisti un Osmaņu impēriju tika noslēgts Dardaneļu līgums. 
* 10. janvāris — Pussalas karš: Franču maršals Žans Lanns sāka Saragosas aplenkumu.
* 3. februāris — izveidota Ilinoisas teritorija.
* 9. februāris — Francis II Hābsburgs piesaka karu Francijai.
* 11. februāris — Roberts Fultons ASV patentēja tvaikoni.
* 4. marts — par ASV prezidentu kļuva Džeimss Medisons.
* 13. marts — pret Zviedrijas karali Gustavu IV Ādolfu notika militārais apvērsums.Viņš tika ieslodzīgs Gripsholmas pilī.
* 29. marts — Zviedrijas karalis Gustavs IV Ādolfs atsakās no troņa un dodas trimdā. 
* 5. maijs:
** Mērija Kiesa (*Mary Kies*) kļuva par pirmo amerikāņu sievieti, kura saņēma patentu.
** Šveicē, Ārgavas kantonā aizliedza ebreju pilsonību.
* 5.—6. jūlijs — notika Vagramas kauja, kurā Napoleons uzvarēja austriešus. 
* 10. augusts — Kito (tagad Ekvadoras galvaspilsēta) deklarēja neatkarību no Spānijas.
* 8. oktobris — Klēmenss fon Meternihs kļuva par Austrijas ārlietu ministru.

## Dzimuši
* 19. janvāris — Edgars Alans Po (*Edgar Allan Poe*), ASV rakstnieks (miris 1849.) 
* 3. februāris — Fēlikss Mendelszons (*Felix Mendelssohn*), vācu komponists (miris 1847.) 
* 12. februāris : 
** Abrahams Linkolns (*Abraham Lincoln*), 16. ASV prezidents (miris 1865.) 
** Čārlzs Darvins (*Charles Darwin*), angļu dabaszinātnieks (miris 1882.) 
* 20. marts (v.s., pēc j.s. 1. aprīlī) — Nikolajs Gogolis (*Николай Васильевич Гоголь*), ukraiņu izcelsmes krievu rakstnieks (miris 1852.) 
* 24. marts — Žozefs Liuvils (*Joseph Liouville*), franču matemātiķis (miris 1882.) 
* 27. marts — barons Osmāns (*baron Haussmann*), franču pilsētplānotājs (miris 1891.) 
* 1. aprīlis (j.s., pēc v.s. 20. martā) — Nikolajs Gogolis (*Николай Васильевич Гоголь*), ukraiņu izcelsmes krievu rakstnieks (miris 1852.)
* 29. decembris:
**Viljams Gladstons (*William Gladstone*), britu politiķis (miris 1898.)
**Alberts Paiks (*Albert Pike*), amerikāņu brīvmūrnieks (miris 1891.)

## Miruši

* 13. maijs — Molla Vali Vidadi (*Molla Vəli Vidadi*), azerbaidžāņu dzejnieks (dzimis 1709.) 
* 31. maijs:
** Jozefs Haidns (*Joseph Haydn*), austriešu komponists (dzimis 1732.)
** Žans Lanns (*Jean Lannes*), franču maršals (dzimis 1769.) 
* 8. jūnijs — Tomass Peins (*Thomas Paine*), ASV pamatlicējs (dzimis 1737.)
1808. gads

**1808**. () bija garais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
Turpinājās Napoleona kari.
### Janvāris
* 1. janvāris — ASV aizliedza vergu ievešanu. 
* 2. janvāris — ASV Kongress aizliedza ievest vergus.

### Jūlijs
* 28. jūlijs — par Osmaņu impērijas sultānu kļuva Mahmuds II.

## Dzimuši
* 23. februāris — Juris Bārs, latviešu valodnieks, ārsts (miris 1879.)
* 13. aprīlis — Antonio Meuči (*Antonio Meucci*), itāļu izgudrotājs (miris 1889.)
* 18. aprīlis — Terēza Karača (*Karacs Teréz*), ungāru rakstniece un sieviešu tiesību aizstāve (mirusi 1892.)
* 20. aprīlis — Napoleons III (*Napoleon III*), Francijas prezidents, imperators (miris 1873.)
* 3. jūnijs — Džefersons Deiviss (*Jefferson Davis*), ASV politiķis (miris 1889.)
* 13. jūnijs — Patriss de Makmaons (*Patrice de Mac Mahon*), Francijas prezidents (miris 1893.)
* 30. augusts — Bavārijas Ludovika Vilhelmīne (*Ludovika Wilhelmine von Bayern*), Bavārijas hercogiene (mirusi 1892.)
* 29. decembris — Endrū Džonsons (*Andrew Johnson*), 17. ASV prezidents (miris 1875.)

## Miruši
* 13. marts — Kristiāns VII (*Christian 7.*), Dānijas karalis (dzimis 1749.)
* 28. jūlijs — Selims III, Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1761.) 
* 17. novembris — Mustafa IV (مصطفى رابع), Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1779.)
1807. gads

**1807**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
Turpinājās Napoleona kari.

## Dzimuši
* 27. februāris - Henrijs Vodsvorts Longfelovs (*Henry Wadsworth Longfellow*) - amerikāņu dzejnieks (miris 1882.)
* 14. marts - Leihtenbergas Žozefīne (*Josefina av Leuchtenberg*) - Zviedrijas un Norvēģijas karaliene (mirusi 1876.)
* 28. maijs - Luijs Agasi (*Louis Agassiz*) - šveiciešu dabaspētnieks (miris 1873.)
* 4. jūlijs - Džuzepe Garibaldi (*Giuseppe Garibaldi*) - Itālijas militārais un politiskais līderis (miris 1882.)
* 5. augusts - Rūdolfs Šulcs - Kurzemes guberņas vācbaltiešu luterāņu mācītājs, žurnālists, laikraksta "Latviešu Avīzes" redaktors (miris 1866.)
* 20. augusts - Žils Grevī (*Jules Grévy*) - Francijas prezidents (miris 1891.)

## Miruši
* 5. februāris — Paskuale Paoli (*Pasquale Paoli*), korsikāņu politiķis (dzimis 1725.)
1805. gads

**1805. gads** () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
Turpinājās Napoleona kari.

## Dzimuši
* 13. februāris — Pēters Gustavs Ležēns Dirihlē (*Peter Gustav Lejeune Dirichlet*), vācu matemātiķis (miris 1859. gadā)
* 2. aprīlis — Hanss Kristians Andersens (*Hans Christian Andersen*), dāņu rakstnieks (miris 1875. gadā)
* 22. jūnijs — Džuzepe Madzīni (*Giuseppe Mazzini*), itāļu politiķis (miris 1872. gadā)
* 14. novembris — Fanija Mendelszone (*Fanny Mendelssohn*), vācu mūziķe (mirusi 1847. gadā)
* 19. novembris — Ferdinands de Lesepss (*Ferdinand de Lesseps*), franču uzņēmējs (miris 1894. gadā)

## Miruši
* 9. maijs — Frīdrihs Šillers (*Friedrich Schiller*), vācu dzejnieks, dramaturgs, filozofs un vēsturnieks (dzimis 1759. gadā)
* 28. maijs — Luidži Bokerīni (*Luigi Boccherini*), itāļu mūziķis (dzimis 1743. gadā)
* 21. oktobris — Horācijs Nelsons (*Horatio Nelson*), angļu admirālis (dzimis 1758. gadā)
1806. gads

**1806**. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
Turpinājās Napoleona kari.

### Janvāris
* 8. janvāris - Kapzemes kolonija kļuva par Britu impērijas koloniju.

### Augusts
* 6. augusts - Svētās Romas impērijas pēdējais ķeizars Francis II dibināja Austrijas impēriju, likvidējot Svētās Romas impēriju.

## Dzimuši
* 7. marts — Vilhelms Kristiāns Pantēnijs, vācbaltu žurnālists (miris 1849.)
* 20. maijs — Džons Stjuarts Mills (*John Stuart Mill*), britu filozofs (miris 1873.)
* 27. jūnijs — Augusts De Morgans (*Augustus De Morgan*), britu matemātiķis (miris 1871.)
* 28. jūlijs — Aleksandrs Ivanovs (*Александр Андреевич Иванов*), krievu mākslinieks (miris 1858.)
* 25. oktobris — Makss Štirners (*Max Stirner*), vācu filozofs (miris 1856.)
* 13. novembris — Emīlija Plātere (*Emilia Plater*), poļu nacionālā varone (mirusi 1831.)

## Miruši
* 23. janvāris — Viljams Pits Jaunākais (*William Pitt the Younger*), britu politiķis (dzimis 1759.) 
* 9. aprīlis — Villems V (*Willem V*), Nīderlandes valdnieks (dzimis 1748.)
* 10. septembris — Johans Kristofs Adelungs (*Johann Christoph Adelung*), vācu valodnieks (dzimis 1732.)
1804. gads

**1804. gads** () bija garais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
Turpinājās Napoleona kari.
### Janvāris
* 1. janvāris — Haiti ieguva neatkarību no Francijas. Haiti kļuva par pirmo "melnādaino" republiku un pirmo neatkarīgo valsti Karību reģionā.

### Marts
* 21. marts — tiek pieņemts Napoleona kods (pirmais likumu krājums pēcrevolūcijas Francijā).

### Maijs
* 18. maijs — Francijas senāts proklamēja Napoleonu par imperatoru.
* 21. maijs — Parīzē tiek oficiāli atklāta Perlašēza kapsēta.

### Decembris
* 2. decembris — Parīzes Dievmātes katedrālē Parīzē Napoleons Bonaparts pats sevi iecēla par Francijas imperatoru.

## Dzimuši
* 12. februāris — Emīls Lencs (*Heinrich Friedrich Emil Lenz*), vācbaltiešu fiziķis (miris 1865.) 
* 14. marts — Johans Štrauss (*Johann Strauß*), austriešu komponists (miris 1849.) 
* 1. jūlijs — Žorža Sanda (*George Sand*), franču rakstniece (mirusi 1876.) 
* 28. jūlijs — Ludvigs Feierbahs, vācu filozofs un antropologs (miris 1872.)
* 23. novembris — Frenklins Pīrss (*Franklin Pierce*), 14. ASV prezidents (miris 1869.)
* 10. decembris — Kārlis Gustavs Jēkabs Jakobi (*Carl Gustav Jacob Jacobie*), vācu matemātiķis (miris 1851.)
* 21. decembris — Bendžamins Dizraeli (*Benjamin Disraeli*), britu politiķis (miris 1881.)
* 23. decembris — Šarls Ogistēns Sentbēvs (*Charles-Augustin Sainte-Beuve*), franču literatūrkritiķis (miris 1869.)

## Miruši
* 6. februāris — Džozefs Prīstlijs (*Joseph Priestley*), britu teologs, filozofs (dzimis 1733.) 
* 12. februāris — Imanuels Kants (*Immanuel Kant*), vācu filozofs (dzimis 1724.)
* 26. marts — Volfgangs fon Kempelens (*Wolfgang von Kempelen*), Austrijas izgudrotājs (dzimis 1734.)
* 9. aprīlis — Žaks Nekērs (*Jacques Necker*), Francijas politiķis (dzimis 1732.) 
* 12. jūlijs — Aleksandrs Hamiltons (*Alexander Hamilton*), ASV politiķis (dzimis 1755.)
1802. gads

**1802**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
Turpinājās Napoleona kari.
* 19. jūlijs — Napoleons Bonaparts iedibina Francijas Nacionālo Goda Leģiona ordeni.
* 4. jūlijs — Vestpointā, Ņujorkā tika atvērta ASV militārā akadēmija.

## Dzimuši
* 6. februāris — Čārlzs Vitstons (*Charles Wheatstone*), angļu fiziķis (miris 1875.)
* 26. februāris — Viktors Igo (*Victor-Marie Hugo*), franču rakstnieks (miris 1885.)
* 9. aprīlis — Eliass Lenrūts (*Elias Lönnrot*), somu folkloras vācējs, ārsts (miris 1884.)
* 12. jūnijs — Harieta Martino (*Harriet Martineau*), angļu socioloģe (mirusi 1876.)
* 24. jūlijs — Aleksandrs Dimā (tēvs), (*Alexandre Dumas*), franču rakstnieks (miris 1870.) 
* 5. augusts — Nīlss Henriks Ābels, (*Niels Henrik Abel*), norvēģu matemātiķis (miris 1829.) 
* 19. septembris — Lajošs Košuts (*Kossuth Lajos*), ungāru revolucionārs (miris 1894.)
* 15. decembris — Jānošs Bojai (*Bolyai János*), ungāru matemātiķis (miris 1860.)
* 17. decembris — Erchercogs Francis Kārlis (*Franz Karl*), Austrijas erchercogs (miris 1878.)

## Miruši
* 9. jūlijs — Kristofs Frīdrihs Neanders (*Christoph Friedrich Neander*), vācbaltu mācītājs, literāts (dzimis 1723.) 
* 12. septembris — Aleksandrs Radiščevs (*Александр Николаевич Радищев*), krievu publicists (dzimis 1749.)
Nokarenais bērzs

**Nokarenais bērzs** (*Betula pendula* Roth, sin. *Betula verrucosa* Ehrh.) jeb **kārpainais bērzs,** jeb **āra bērzs** ir bērzu dzimtas suga. Latvijā bieži sastopams koks.

## Apraksts
thumb|left|Koka miza
Tas ir līdz 35 m garš, vasarzaļš koks. Miza balta, veido tipisku, noplēšamu tāsi. Vecāka miza plaisājoša, melni krevaina. Jauni zari nokareni, kaili, klāti ar kārpveidīgiem dziedzeriem. Lapas veselas, rombiskas ar zobainu malu. Pamats ķīļveidīgs vai sirdsveidīgs. 

Vienmājas augi ar viendzimuma ziediem spurdzēs. Zied lapām plaukstot maijā. Auglis — spārnains riekstiņš. 
thumb|Lapas un spurdzes
thumb|Dīgušas sēklas

### Koksne
Koksne balta, blīva, ar viegli iedzeltenu vai iesārtu nokrāsu. Bieži sastopams brūns neīsts kodols. Gadskārtas saskatāmas vāji visos griezumos, gar gadskārtas robežu šaura tumšāka josliņa. Trahejas vienmērīgi izkliedētas.

## Izplatība
Nokarenais bērzs aug gandrīz visā Eiropā un lielā Āzijas daļā.

## Izmantošanas veidi
Bērza, tai skaitā nokarenā bērza, koksni izmanto finierim un plātnēm, mēbelēm, malkai, furnitūrai, celtniecībai un daudzās citās ražošanas nozarēs, tai skaitā virpojumiem, ieroču laidēm, sporta inventāram, medicīnā aktivētās ogles ieguvei.

## Literatūra
* Artūrs Mauriņš, Andris Zvirgzds. *Dendroloģija*. Rīga 2006. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* latvijasdaba.lv
Čapmana zebra

**Čapmana zebra** (*Equus quagga chapmani*) ir viena no līdzenumu zebras (*Equus quagga*) pasugām. Šī zebru pasuga ir nosaukta par godu 19. gadsimta Āfrikas dabas pētniekam Džeimsam Čapmanam. Čapmana zebras apdzīvo savannu teritorijas Etiopijas dienvidos, Angolā, Namībijā un Dienvidāfrikas austrumu pusē.

## Izskats un īpašības
Čapmana zebras var viegli atpazīt starp pārējām zebrām, tā kā starp melni–baltajām svītrām ir brūna svītra. Dēļ tās Čapmana zebras reizēm mēdz izskatīties gaiši brūnā krāsā ar melni-baltām svītrām. Parasti svītras uz kājām kļūst retākas un neizteiksmīgākas. Ir īpatņi, kuriem uz kājām ir ļoti maz svītru. Zebru tēviņi un mātītes ir līdzīgi augumā un svarā. To augstums skaustā ir 1,40 m, svars 290—340 kg.  Čapmana zebru ieradumi un dzīves veids ir līdzīgs līdzenumu zebru dzīves veidam.

## Atsauces

## Ārējās saites

* How Many Types Of Zebras Are There?
Radioteleskops "Mark II"

thumb|235px|Radioteleskops "Mark II".

**"Mark II"** ir radioteleskops, kurš atrodas Džodrela Benka observatorijā (*Jodrell Bank Observatory*) Češīras grāfistē, Anglijas ziemeļrietumos. Tas tika uzbūvēts vecā 218 pēdu (66,4 m) lielā "*Transit Telescope*" vietā. Šī radioteleskopa konstrukcija tika pilnībā uzbūvēta 1964. gadā. "Mark II" kļuva par pirmo teleskopu, kurš tika vadīts no digitālā datora.

## Atsauces un piezīmes
Mark II

**Mark II** vai **Mark 2** var būt:

* britu tanks Mark II
* Toyota Mark II - jāpaņu automašīnas modelis
* radioteleskops "Mark II" - radioteleskops Anglijā
Džodrela Benka observatorija

thumb|235px|Viens no Džodrela Benka observatorijas teleskopiem.

**Džodrela Benka observatorija** (*Jodrell Bank Observatory*), sākotnēji **Džodrela Benka eksperimentālā stacija** (*Jodrell Bank Experimental Station*), ir observatorija, kurā atrodas vairāki radioteleskopi. Tā ir Mančestras Universitātes Džodrela Benkas astrofizikas centra daļa. Šī observatorija atrodas Češīras grāfistē, Apvienotajā Karalistē.

Viens no Džodrela Benka observatorijas radioteleskopiem "Mark II", kuru uzbūvēja 1964. gadā, ir pirmais teleskops, kurš tika vadīts no digitālā datora.
Roša robeža

Attēls:Roche limit (far away sphere).svg
Ļoti tālu no centrālā ķermeņa pavadoņa forma ir gandrīz sfēriska.Attēls:Roche limit (tidal sphere).svg
Tuvojoties Roša robežai, pavadoņa forma deformējas.Attēls:Roche limit (ripped sphere).svg
Pavadonim nonākot uz Roša robežas, tas gravitācijas radīto paisuma spēku ietekmē sāk sabrukt.Attēls:Roche limit (top view).svg
Orbitālie ātrumi ir atkarīgi no attālumiem līdz centrālajam ķermenim. Jo tuvāk tam, jo ātrums ir lielāks (sarkano bultu garums ir atšķirīgs).Attēls:Roche limit (ring).svg
Pēc laika pavadonis ir sadalījies un veido gredzenus, kādi ir novērojami ap Jupiteru, Saturnu, Urānu un citām planētām.



**Roša robeža**, lai gan pareizāk būtu **Rošē robeža**, dažreiz tiek saukts arī par **Roša rādiusu**, ir pavadoņa minimālais orbītas rādiuss, kurā tas vēl netiek sagrauts centrālā ķermeņa radītās gravitācijas dēļ. Šo terminu ieviesa franču astronoms Eduards Rošē, kurš to teorētiski aprēķināja 1848. gadā.
UIVR

**UIVR** () ir akronīms, kas tiek izmantots mārketingā un apzīmē pamata sarakstu ar pasākumiem, ar kuriem saskaras persona, pārdodot produktu vai servisu. 

## UIVR modelis

***U'''zmanība'': ja būtu iespējams uzrakstīt vārdu "uzmanība" tā, lai uzraksts negaidot un papildus nepiepūloties pārņem lasītāju, tas noteikti būtu pamanāms šī raksta ietvaros kā pirmais, un rezultāts, uz kuru šis vārda būtība tiecas, būtu panākts.
Pārdevējiem ir daudz un dažādi paņēmieni, kā viņi cenšas piesaistīt uzmanību - viņi uzsmaida, pasveicina, vēršas pie klienta personiski, paņem rokās savu preci - izpako to, uzliek uz precēm krāsainas cenu zīmes un citu informāciju, kā arī izmanto citus pārbaudītus vai nepārbaudītus paņēmienus.

***I**nterese'': kad ir "noķerta" potenciālā klienta uzmanība, tad ir jādara viss iespējamais un neiespējamais, lai noskaidrotu klienta interesi. Rūdīti pārdevēji pārsvarā gadījumu, veikli uzdodot jautājumus, klientam pat nemanot, "piezogas" pie viņa patiesajām vajadzībām. Tas ir pats galvenais posms, lai tiktu skaidrībā, kā šīs vajadzības var apmierināt piedāvātais pakalpojums vai prece. 

***V*'ēlēšanās*: kad ir saprasts klienta intereses līmenis, tad tālākais ir profesionalitātes jautājums. Pārdevējs domās izvēlas no atbilstošā [[Produkts|produkta]] vai pakalpojuma apraksta tieši to, kas ir svarīgs šim klientam un "kārdina" jeb rosina vēlēšanos pēc konkrētās preces. Šo procesu diemžēl nav iespējams veikt bez pamatīgām zināšanām par preci vai pakalpojumu. Nevar pārliecinoši pārdot to, ko nepazīst.

***R**īcība'': tieši šajā brīdī nedrīkst apstāties. Ir jādara viss, lai klients šajā brīdī arī iegūtu kāroto preci. Nekas vairs nedrīkst traucēt. Ir jābūt visam noskaidrotam un izlemtam līdz šim brīdim. Svarīgi, lai klients šajā brīdī neaizietu prom un nenopirktu preci citā vietā. 

## UIVR formulas raksturojums

Lai izceltos uz citu pārdevēju vai preču/pakalpojumu fona, noteikti ir nepieciešams vispirms piesaistīt potenciālā pircēja uzmanību, kur ļoti lielu ieguldījumu var dot UIVR formula.

UIVR ir pārdošanas - pirkšanas maģiskā formula, kas darbojas vienmēr un visur - jebkuros apstākļos un pie jebkuriem nosacījumiem.

## Papildus informācija
# 
# Geml, Richard and Lauer, Hermann: Das kleine Marketing-Lexikon. 3. Auflage, Düsseldorf 2004, 
# Mārketinga pētījums (31.10.2008.)
# Mārketinga pētījums (2005;2006;2007)

## Atsauces
Iktomi

thumb|right|180px|Lakotu dievības Iktomi mūsdienīgais attēlojums.

Lakotu mitoloģijā, **Iktomi** ir zirnekļa-manītāja gars. Citi Iktomi nosaukumi ir **Ikto**, **Ictinike**, **Inktomi**, **Unktome** un **Unktomi**. Šie vārdi ir dēļ cilšu valodu atšķirībām, jo šī zirnekļa dievība bija pazīstama daudzām Ziemeļamerikas pamatiedzīvotāju ciltīm.

## Salīdzināmas dievības citās kultūrās

Iktomi var salīdzināt ar afrikāņu mānītaju dievību Anansi.

## Lakotu mitoloģijā

Pēc lakotu mitloģijas, Iktomi ir Inijana dēls. Iktomi ir jaunākais brālis Ija, kurš ir spēcīgs un iznīcinošs gars.
1798. gads

**1798**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 12. janvāris — par Gruzijas karali kļuva Georgijs XII.
* 28. aprīlis — dumpis uz kuģa Bounty.

## Dzimuši
* 14. janvāris — Johans Rūdolfs Torbeke (*Johan Rudolph Thorbecke*), nīderlandiešu politiķis (miris 1872.)
* 17. janvāris — Ogists Konts (*Auguste Comte*), franču filozofs (miris 1857.)
* 2. aprīlis — Augusts Heinrihs Hofmanis fon Fallerslēbens (*August Heinrich Hoffmann von Fallersleben*), vācu dzejnieks (miris 1874.)
* 26. aprīlis — Ežēns Delakruā (*Eugène Delacroix*), franču gleznotājs (miris 1863.)
* 14. jūnijs — Františeks Palackis (*František Palacký*), čehu sabiedrisks darbinieks (miris 1876.)
* 29. jūnijs — Džakomo Leopardi (*Giacomo Leopardi*), itāļu dzejnieks (miris 1837.)
* 13. jūlijs — Aleksandra Fjodorovna (*Александра Фёдоровна*), Krievijas impērijas ķeizariene-konsorte (mirusi 1860.)
* 2. oktobris — Kārlis Alberts (*Carlo Alberto*), Sardīnijas karalis (miris 1849.)
* 24. decembris — Ādams Mickēvičs (*Adam Mickiewicz*), poļu dzejnieks (miris 1855.)

## Miruši

* 12. februāris — Staņislavs Poņatovskis (*Stanisław August Poniatowski*), pēdējais Polijas karalis (dzimis 1732.)
* 12. maijs — Džordžs Vankūvers (*George Vancouver*), britu jūras flotes virsnieks un pētnieks (dzimis 1757.)
1797. gads

**1797**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
### Oktobris
* 18. oktobris- Beidza pastāvēt Venēcijas Republika.

## Dzimuši
* 4. janvāris — Vilhelms Bērs (*Wilhelm Beer*), vācu astronoms (miris 1850.) 
* 31. janvāris — Francis Šūberts (*Franz Schubert*), Austrijas komponists (miris 1828.) 
* 22. marts — Vilhelms I (*Wilhelm I.*), Vācijas impērijas ķeizars (miris 1888.) 
* 20. augusts — Mērija Šellija (*Mary Shelley*), angļu rakstniece (mirusi 1851.)
* 4. oktobris — Jeremija Gothelfs (*Jeremias Gotthelf*), šveiciešu rakstnieks (miris 1854.)
* 29. novembris — Gaetāno Doniceti (*Gaetano Donizetti*), itāļu komponists (miris 1848.)
* 13. decembris — Heinrihs Heine (*Heinrich Heine*), vācu dzejnieks (miris 1856.)
* 17. decembris — Džozefs Henrijs (*Joseph Henry*), amerikāņu fiziķis (miris 1878.)

## Miruši
* 22. februāris — Barons Minhauzens (*Baron Münchhausen*), neticamu stāstu autors (dzimis 1720.)
* 10. septembris — Mērija Volstonkrafta (*Mary Wollstonecraft*), britu rakstniece, filozofe, feministe (dzimusi 1759.) 
* 16. novembris — Frīdrihs Vilhelms II (*Friedrich Wilhelm II.*), Prūsijas karalis (dzimis 1744.)
* 9. oktobris — Viļņas gaons (*Elija Ben Solomons Zalmans*), Lietuvas rabīns (dzimis 1720.)
1796. gads

**1796**. () bija garais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
* 1. jūnijs - Tenesī kļuva par 16. ASV štatu.

## Dzimuši
* 6. jūlijs - (j.s, pēc v.s. 25. jūnijā) — Nikolajs I (*Николай I*), Krievijas impērijas ķeizars (miris 1855.)
* 1. novembris - Bendžamins Lī Giness, īru alus darītājs.

## Miruši
* 16. jūnijs - Kārlis Kristians Jozefs (*Karl Christian Joseph*), Kurzemes hercogs (dzimis 1733.) 
* 21. jūlijs - Roberts Bērnss (*Robert Burns*), skotu rakstnieks un dzejnieks (dzimis 1759.) 
* 17. novembris - (j.s., pēc v.s. 6. novembrī) — Katrīna II (*Екатерина II*), Krievijas impērijas ķeizariene (dzimusi 1729.) 
* Frīdrihs Hartmanis Barizjens (*Friedrich Hartmann Barisien*), Kurzemes hercogistes galma gleznotājs (dzimis 1724.)
Grūtniecības periods

**Grūtniecības periods** ir laika intervāls, kurā zīdītāji iznēsā embriju. Tas ir laika intervāls no ieņemšanas brīža līdz dzimšanas brīdim. Dažādiem zīdītājiem šis periods ir atšķirīgs, piemēram, trušiem grūtniecības periods ir 33 dienas, bet ziloņiem — no 600 līdz pat 660 dienām.

## Dažu zīdītāju grūtniecības periodi

## Skatīt arī
* Grūtniecība
1795. gads

**1795. gads** () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Februāris
* 1. februāris — tika nodibināta pirmā meteoroloģiskā stacija Latvijā, Rīgā darbu sāka vecākā meteoroloģiskā stacija Baltijas valstīs.

### Marts
* 3. marts — Krievijas Impērija piespieda Kurzemes hercogu Pēteri atkāpties no troņa 
* 28. marts — Krievijas Impērija anektēja Kurzemes hercogisti

### Aprīlis
* 7. aprīlis — Francijā metrs pieņemts par garuma pamata mērvienību.

### Oktobris
* 24. oktobris — Polijas dalīšanas: Polijas—Lietuvas kopvalsts teritorija sadalīta starp Prūsiju, Krieviju un Austriju.

### Nezināms datums
* Persieši iekaroja Tbilisi un nodedzināja to.
* Tukums ieguva apriņķa pilsētas tiesības.

## Dzimuši
* 18. janvāris — Anna Paulovna (*Anna Paulowna*), Nīderlandes karaliene-konsorte (mirusi 1865.)
* 19. aprīlis — Kristiāns Gotfrīds Ērenbergs (*Christian Gottfried Ehrenberg*), vācu dabaspētnieks (miris 1876.)
* 13. maijs — Pavels Jozefs Šafāriks (*Pavel Jozef Šafárik*), čehu atmodas darbinieks (miris 1861.)
* 15. oktobris — Frīdrihs Vilhelms IV (*Friedrich Wilhelm IV.*), Prūsijas karalis (miris 1861.)
* 31. oktobris — Džons Kītss (*John Keats*), angļu dzejnieks (miris 1821.)
* 2. novembris — Džeimss Polks (*James Knox Polk*), 11. ASV prezidents (miris 1849.)
* 4. decembris — Tomass Kārlails (*Thomas Carlyle*), skotu rakstnieks (miris 1881.)

## Miruši
* 26. janvāris — Johans Kristofs Frīdrihs Bahs (* Johann Christoph Friedrich Bach*), vācu komponists (dzimis 1732.)
* 8. jūnijs — Luijs XVII (* Louis XVII*), nomināls Francijas karalis (dzimis 1785.) 
* 26. augusts — Aleksandrs Kaljostro (*Alessandro Cagliostro*), itāliešu ceļotājs, avantūrists, mistiķis (dzimis 1743.) 
* 31. augusts — Andrē Danikans Filidors (*André Danican Philidor*), franču komponists un šahists (dzimis 1726.)
1794. gads

**1794**. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 12. janvāris - Dibināta Krasnodaras pilsēta.
### Februāris
* 4. februāris - Francijā tika atcelta verdzība.
### Marts
* Koscjuško sacelšanās sākums Polijas un Lietuvas kopvalstī
### Novembris
* 4. novembrī Krievijas Impērijas karaspēks Suvorova vadībā ieņēma Varšavas labā krasta priekšpilsētu Pragu un sarīkoja slaktiņu, nogalinot apmēram 20 000 civiliedzīvotāju. 16. novembrī padevās pēdējie sacelšanās dalībnieki.

## Dzimuši
* 14. marts - Juzefs Bems (*Józef Zachariasz Bem*), poļu politiķis un militārais darbinieks (miris 1850.) 
* 24. jūlijs - Kristians Panders (*Christian Heinrich Pander*), Krievijas vācbaltiešu paleontologs, embriologs (miris 1865.)

## Miruši
* 10. janvāris — Georgs Forsters (*Georg Forster*), vācu ceļotājs (dzimis 1754.) 
* 8. maijs — Antuāns Lavuazjē (*Antoine Laurent de Lavoisier*), franču ķīmiķis (dzimis 1743.)
* 3. oktobris (j.s., pēc v.s. 22. septembrī) — Ivans Jelagins (*Иван Перфильевич Елагин*), Krievijas armijas virsnieks, valsts darbinieks (dzimis 1725.) 
* 9. novembris — Hrihorijs Skovoroda (*Григорій Сковорода*), ukraiņu filozofs (dzimis 1722.)

## Skatīt arī
1794. gads Latvijā
Kravšeja zebra

** Kravšeja zebra** (*Equus quagga crawshayi*) ir viena no līdzenumu zebras (*Equus quagga*) pasugām. Kravšeja zebras dzīvo nelielā teritorijā Dienvidluangvas Nacionālajā parkā Zambijas ziemeļaustrumos. Nekur citur savvaļā tās nav sastopamas. 

## Izskats
thumb|left|250px|Kāju svītrojums ir ar sīkām, blīvām un intensīvi melnām līnijām līdz pat nagiem, attēlā kumeļš
Kravšeja zebru augstums skaustā ir apmēram 1,22—1,30 m, svars 270—310 kg. Apmatojums izteikti melni—balts. Melnās līnijas ir šaurākas nekā citām zebrām, un tās ir gandrīz vienādā platumā ar baltajām līnijām. Nekad starp melni-baltajām svītrām nav brūno līniju. Kāju svītrojums ir ar sīkām, blīvām un intensīvi melnām līnijām līdz pat nagiem. Jo zemāk tas atrodas, jo blīvākas paliek melnās līnijas. Stāvās krēpes turpina kakla svītru rakstu, bet krēpju gali ir koši melni. Katrai zebrai ir savs individuālais svītru raksts.

## Uzvedība
Kravšeja zebras barojas ar zāli. Tās ir pieticīgas un var labi iztikt ar sausuma sezonā izkaltušo veģetāciju, taču nevar iztikt bez ūdens, tādēļ parasti uzturas ūdens tuvumā. Kravšeja zebras veido nelielus barus, līdz 15 dzīvniekiem, kas sastāv no ērzeļa un viņa harēma. 

Kravšeja zebru galvenie ienaidnieki ir lauvas un hiēnas, reizēm uzbrūk hiēnsuņi un leopardi. Aizsargādamās tās parasti sastājas aplī ar galvām uz ārpusi un vēro uzbrucēju. Zebras ir gatavas kost un sist ar priekškājām. Ja kādu no zebrām plēsējs ievaino, ļoti bieži veselās zebras sastājas ap ievainoto un turpina aizsargāties, cenšoties padzīt uzbrucēju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Madam Zebra
1799. gads

**1799**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
* 15. jūlijs - Ēģipē atrasts Rosetas akmens

## Dzimuši
* 22. marts — Frīdrihs Vilhelms Argelanders (*Friedrich Wilhelm Argelander*), vācu astronoms (miris 1875.) 
* 29. marts — Edvards Smits-Stenlijs (*Edward Smith-Stanley*), britu politiķis (miris 1869.) 
* 20. maijs — Onorē de Balzaks (*Honoré de Balzac*), franču rakstnieks (miris 1850.) 
* 27. maijs — Fromentāls Alevī (*Fromental Halévy*), franču komponists (miris 1862.) 
* 6. jūnijs — (j.s., pēc v.s. 26. maijā) — Aleksandrs Puškins (*Александр Сергеевич Пушкин*), krievu dzejnieks (miris 1837.) 
* 4. jūlijs — Oskars I (*Oscar I*), Zviedrijas karalis (miris 1859.)
* 12. decembris — Kārlis Brilovs (*Карл Павлович Брюллов*), krievu mākslinieks (miris 1852.)

## Miruši
* 7. februāris — Cjaņluns (*乾隆, Qianlong*), Cinu dinastijas Ķīnas imperators (dzimis 1711)
* 16. februāris — Kārlis Teodors (*Karl Theodor*), Pfalcas kūrfirsts (dzimis 1724.)
* 24. oktobris — Kārlis Diterss fon Ditersdorfs (*Carl Ditters von Dittersdorf*), austriešu komponists (dzimis 1739)
* 14. decembris — Džordžs Vašingtons (*George Washington*), 1. ASV prezidents (dzimis 1732)
1793. gads

**1793**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 2. janvāris — Krievija un Prūsija sadalīja Poliju.
* 21. janvāris — tiek izpildīts nāvessods Francijas karalim Luijam XVI, ar giljotīnu publiski nocērot galvu.
* 23. janvāris — Krievija un Prūsija veica otro Polijas dalīšanu.
* 27. janvāris — Kanādā dibināta Toronto pilsēta.

### Augusts
* 10. augusts — atvērts Luvras muzejs Parīzē.

### Oktobris
* 16. oktobris — tiek izpildīts nāvessods Francijas karalienei Marijai Antuanetei, ar giljotīnu publiski nocērot galvu.

### Decembris
* 26. decembris — Geisbergas kauja: franči sakauj austriešus.

## Dzimuši

* 8. aprīlis — Kārlis Ludvigs Henke (*Karl Ludwig Hencke*), vācu astronoms (miris 1866.)
* 19. aprīlis — Ferdinands I Hābsburgs (*Ferdinand I.*), Austrijas impērijas ķeizars (miris 1875.)
* 29. jūlijs — Jans Kollārs (*Ján Kollár*), slovāku dzejnieks (miris 1852.)

## Miruši
* 21. janvāris — Luijs XVI (*Louis XVI*), Francijas karalis (dzimis 1754.) 
* 13. jūlijs — Žans Pols Marats (*Jean-Paul Marat*), franču politiķis (dzimis 1743.)
* 16. oktobris — Marija Antuanete (*Marie Antoinette*), Austrijas erchercogiene, Francijas karaliene (dzimusi 1755.)
* 8. decembris — Grāfiene Dibarī (*Madame du Barry, Jeanne Bécu*), Francijas kurtizāne (dzimusi 1743.)
1790. gads

**1790**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 30. janvāris — pirmā specializētā laiva, kas paredzēta kā glābšanas laiva, tika izmēģināta Taines upē, Anglijā.

### Maijs
* 29. maijs — Rodailenda kā pēdējā no sākotnējām ASV kolonijām ratificēja Konstitūciju, kļūstot par 13. ASV štatu.

### Septembris
* 30. septembris — par Svētās Romas imperatoru kļuva Leopolds II Hābsburgs.

### Decembris
* 26. decembris — Francijas karalis Luijs XVI Francijas revolūcijas laikā dod piekrišanu garīdzniecības pilsoņu konstitūcijai.

### Nezināms datums
* 1790 — Adērs Krofords atklāja ķīmisko elementu stronciju.

## Dzimuši
* 29. marts — Džons Tailers (*John Tyler*), ASV 10. prezidents (miris 1862.)
* 23. maijs — Žils Dimons d'Irvils (*Jules Dumont d'Urville*), franču flotes virsnieks, jūrasbraucējs, okeanogrāfs (miris 1842.)

## Miruši
* 20. februāris - Jozefs II, Svētās Romas impērijas ķeizars, Bohēmijas un Ungārijas karalis, Austrijas karalis (dzimis 1741.) 
* 17. aprīlis — Bendžamins Franklins (*Benjamin Franklin*), ASV zinātnieks, žurnālists, politiskais darbinieks (dzimis 1706.)
* 14. jūlijs - Ernests Gideons fon Laudons (*Ernst Gideon von Laudon*), Latvijā dzimis Austrijas armijas feldmaršals (dzimis 1717.) 
* 17. jūlijs - Ādams Smits (*Adam Smith*), skotu ekonomists (dzimis 1723.)
1788. gads

**1788**. () bija garais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 1. janvāris — iznāk britu laikraksta *[[The Times]]* pirmais numurs. 
* 2. janvāris — Džordžija kļuva par ASV štatu. 
* 9. janvāris — Konektikuta kļuva par piekto ASV štatu.

### Februāris
* 6. februāris — Masačūsetsa kļuva par sesto ASV štatu.

### Marts
* 21. marts — ugunsgrēks Ņūorleānā iznīcināja 856 ēkas, atstājot lielāko pilsētas daļu drupās.

### Aprīlis
* 28. aprīlis — Mērilenda kļuva par septīto ASV štatu.

### Maijs
* 23. maijs — Dienvidkarolīna iestājās ASV.

### Jūnijs
* 21. jūnijs — Ņūhempšīra kļuva par 9. ASV štatu. 
* 25. jūnijs — Virdžīnija kļuva par 10. ASV štatu.

### Jūlijs
* 26. jūlijs — Ņujorka kļuva par 11. ASV štatu.

## Dzimuši
* 22. janvāris - Džordžs Gordons Bairons (*George Gordon Noel Byron, 6th Baron Byron*), britu dzejnieks (miris 1824.) 
* 5. februāris - Roberts Pīls (*Robert Peel*), britu politiķis (miris 1850.)
* 22. februāris - Artūrs Šopenhauers (*Arthur Schopenhauer*), vācu filozofs (miris 1860.)
* 10. marts - Jozefs fon Eihendorfs (*Joseph von Eichendorff*), vācu rakstnieks (miris 1857.)
* 14. novembris - Mihails Lazarevs (*Михаил Петрович Лазарев*), krievu jūrasbraucējs (miris 1851.)

## Miruši
* 8. maijs — Džovanni Antonio Skopoli (*Giovanni Antonio Scopoli*), austriešu dabaspētnieks (dzimis 1723.) 
* 16. aprīlis — grāfs de Bifons (*comte de Buffon*), franču dabaspētnieks (dzimis 1707.)
* 21. jūnijs — Johans Georgs Hāmanis (*Johann Georg Hamann*), vācu rakstnieks, filozofs un mistiķis (dzimis 1730.) 
* 14. decembris — 
**Kārlis Filips Emanuels Bahs (*Carl Philipp Emanuel Bach*), vācu komponists (dzimis 1714.)
**Karloss III (*Carlos III*), Spānijas karalis (dzimis 1716.) 
* nezināms datums - Žans Fransuā de Laperūzs (*Jean François de Galaup, comte de La Pérouse*), franču jūrasbraucējs (dzimis 1741.)
TNT

**TNT** var būt:
* Trinitrotoluols — dzeltenīga, kristāliska viela;
* *[[Turner Network Television]]* — ASV televīzijas kanāls;
* TNT — Krievijas televīzijas kanāls
* TNT — Nīderlandes loģistikas uzņēmums.
1787. gads

**1787**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 11. janvāris — Viljams Heršels atklāja Urāna pavadoņus — Titāniju un Oberonu

### Septembris
* 17. septembris — Filadelfijā pieņemta ASV konstitūcija.

### Decembris
* 7. decembris — Delavēra ratificēja ASV konstitūciju kā pirmais štats. 
* 12. decembris — Pensilvānija kļuva par 2. ASV štatu.

## Dzimuši
* 15. novembris - Georgs Magnuss fon Paukers (*Magnus Georg Paucker*), vācbaltiešu matemātiķis, dabaszinātnieks (miris 1855.)
* 18. novembris - Luijs Dagērs (*Louis Daguerre*), franču fotogrāfs (miris 1851.)

## Miruši
* 15. februāris — Gotholds Efraims Lesings (*Gotthold Ephraim Lessing*), vācu dramaturgs (dzimis 1729.)
* 28. maijs — Leopolds Mocarts (*Leopold Mozart*), vācu komponists, mūzikas skolotājs un vijolnieks (dzimis 1719.)
1786. gads

**1786**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
* 12. maijs - Teherāna kļūst par Persijas galvaspilsētu.

## Dzimuši
* 2. februāris — Žaks Binē (*Jacques Binet*), franču matemātiķis (miris 1856.)
* 24. februāris — Vilhelms Grimms (*Wilhelm Grimm*), vācu filologs (miris 1859.)
* 25. augusts — Ludvigs I (*Ludwig I.*), Bavārijas karalis (miris 1868.)
* 18. septembris — Kristiāns VIII (*Christian 8.*), Dānijas un Norvēģijas karalis (miris 1848.)

## Miruši

* 4. janvāris — Mozess Mendelszons (*Moses Mendelssohn*), Vācijas ebreju filozofs (dzimis 1729.)
* 21. maijs — Kārlis Vilhelms Šēle (*Carl Wilhelm Scheele*), zviedru ķīmiķis (dzimis 1742.)
* 17. augusts — Frīdrihs Lielais (*Friedrich der Große*), Prūsijas karalis (dzimis 1712.)
Bads Spensers

**Bads Spensers** (), īstajā vārdā **Karlo Pedersoli** (; dzimis , miris ), bija itāliešu aktieris, dziedātājs, bijušais peldētājs, scenogrāfists, modes dizainers. Viņš kļuva pazīstams ar savām lomām kopā ar Terensī Hilu. Bada Spensera tēls pārsvarā bija drukns, neattapīgs, taču labsirdīgs un spēcīgs vīrietis vesterna tipa un piedzīvojumu komēdijās.

## Biogrāfija
Karlo Pedersoli ir dzimis Neapolē, Itālijas dienvidos, 1929. gadā. 1937. gadā viņš sāka nodarboties ar peldēšanu vietējā sporta apvienībā. 1940. gadā viņa ģimene pārcēlās uz Romu, kur Pedersoli 1946. gadā uzsāka ķīmijas studijas, taču, sakarā ar ģimenes pārcelšanos uz Dienvidameriku, tās bija jāpārtrauc. Viņa aizraušanās ar peldēšu lika sevi manīt. 1948. gadā Pedersoli pārcēlās atpakaļ uz Romu un sāka studēt jurisprudenci, taču galvenokārt koncentrējās uz peldēšanu.

Viņš kļuva par Itālijas čempionu brasa stilā, neilgi pēc tam arī par Itālijas čempionu 100m brīvajā stilā. Pedersoli kļuva par pirmo itāli, kurš šo distanci veica ātrāk nekā 1 minūtē. Viņš uzvarēja Itālijas peldēšanas čempionātā turpmākos 7 gadus pēc kārtas. Viņš pārstāvēja Itālijas komandu , kā arī , kur sasniedza salīdzinoši labus rezultātus, lai arī neieguva nevienu medaļu.

1950. gadā Pedersoli uzsāka savu filmu karjeru, sākotnēji kā statists. Lielu panākumu filmogrāfijā sākotnēji nebija līdz 1967. gada itāliešu vesterna filmai *Dio perdona... Io no!*, kurā Pedersoli iepazinās ar Mario Džiroti (jeb Terensī Hilu). Tā izveidojās duets, kam vēlāk bija lemts vēlāk iekarot vispasaules kino un TV ekrānus.

Abiem itāļiem sava tēla uzlabošanai tika ieteikts pieņemt angļu pseidonīmus. Džiroti izvēlējās pseidonīmu *Terence Hill* no kāda saraksta, savukārt Pedersoli stāsta: "Man nebija nekāda saraksta! Man bija pudele *[[Budweiser]]* alus — mana vismīļākā. Un Spensers Treisijs vienmēr bija bijis mans mīļākais aktieris, tā ka mana izvēle bija ļoti vienkārša!".

## Filmogrāfija

* "Dižvīrs" (1988)

## Atsauces

## Ārējās saites
1950. gadi

[thumb|270px|[1956. gada Ungārijas revolūcija.]]
**1950. gadi** bija gadu desmits, kurš sākās 1950. gadā un beidzās 1959. gadā. Bieži vien šie gadi tiek saukti par **piecdesmitajiem**.

## Galvenie notikumi pasaulē
* turpinājās Pirmais Indoķīnas karš (1945—1954)
* turpinājās Aukstais karš (1946—1990)
* Korejas karš (1950—1953)
* Kubas revolūcija (1953—1959)
* sākās Alžīrijas neatkarības karš (1954—1962)
* 1956. gada Ungārijas revolūcija
* Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšana (1957)

## Notikumi Latvijā
* "Franču grupas" apcietināšana un tiesāšana Rīgā (1950—1951) 
* 1957. gadā notika pēdējā mežabrāļu kauja ar padomju okupācijas karaspēku
* no 1956. līdz 1959. gadam nacionālkomunistu kustība par migrācijas ierobežošanu Latvijā, latviešu valodas statusa nostiprināšanu un industrializācijas apjomu ierobežošanu
1920. gadi

thumbnail|220px|Fotokolāža, kurā attēloti dažādi notikumi no 1920. gadiem
**1920. gadi**  bija desmitgade, kas sākās  un beidzās . Šie gadi Eiropā saukti par “zelta divdesmitajiem”, bet Ziemeļamerikā par “vētrainajiem divdesmitajiem” vai “džeza gadiem”. Tā bija modernisma desmitgade. 1920. gadā iedzīvotāju skaits pasaulē bija 1,86 miljardi. 1927. gadā iedzīvotāju skaits pārsniedza 2 miljardus, bet desmitgades beigās bija 2,07 miljardi.

## Politika Eiropā
Pēc Pirmā pasaules kara politiskā situācija Eiropā izmainījās. Trīs tradicionālās lielvalstis līdz tam — Vācijas Impērija, Austroungārija un Krievijas Impērija — bija stipri novājinātas. Eiropas politiskajā kartē bija parādījušās septiņas jaunas valstis: Somija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Čehoslovākija un Dienvidslāvija. Vēlāk šajā desmitgadē izveidojās arī tādas valstis kā Turcija, Īrijas Brīvvalsts un Vatikāns.

### Karadarbība
* Turcijas neatkarības karš (1919. gada 19. maijs — 1923. gada 29. oktobris)
* Poļu—padomju karš (1919. gada februāris — 1921. gada marts)
* Īrijas neatkarības karš (1919. gada 21. jūnijs — 1921. gada 11. jūlijs)
* Īrijas pilsoņu karš (1922. gada 28. jūnijs — 1923. gada 24. maijs)

## Politika citur
1922. gadā Ēģiptes Karaliste ieguva patstāvību Britu impērijas ietvaros. 1921. gadā no Ķīnas atdalījās un tika proklamēta Mongolija.

## Sports
1920. gados norisinājās piecas olimpiskās spēles — trīs vasaras olimpiskās spēles (1920. gadā Antverpenē, 1924. gadā Parīzē un 1928. gadā Amsterdamā) un divas ziemas olimpiskās spēles (1924. gadā Šamonī un 1928. gadā Sanktmoricā). 1920. gadā notika pirmais pasaules čempionāts hokejā.

Amerikas Savienotajās Valstīs izveidojās tādi sporta veidi kā pludmales volejbols un ūdens slēpošana.

## Notikumi Latvijā
thumb|Latvijas Satversmes Sapulces atklāšana 1920. gada 1. maijā
* 1920. gada janvārī notika Latgales atbrīvošanas operācija
* 1920. gada aprīlī notika Satversmes sapulces vēlēšanas
* 1920. gada 11. augustā tika noslēgts Latvijas—Krievijas miera līgums
* 1921. gada 18. martā Melngalvu namā parakstīts Rīgas miera līgums 
* 1925. gada martā sākās radio pārraides no Kuģu ielas radiotelegrāfa raidītāja
* 1925. gadā darbību uzsāka lidmašīnu fabrika „Christine Backman”
* 1927. gadā darbību sāka „Ābrama Leibovica foto radio centrāle” (vēlākā „Radiotehnika (RRR)”)

## Atsauces

## Ārējās saites
1910. gadi

**1910. gadi** bija gadu desmits, kas sākās 1910. gadā un beidzās 1919. gadā.

## Notikumi pasaulē
[thumb|270px|[Titāniks|Titānika grimšanas aina.]]

### Tehnoloģijas
* Tika patentēts rāvējslēdzējs
* Tika izgudrots nerūsošais tērauds
* Tika izgudrots pirmais mūsdienīgais maizes tosteris
* Ford modelis T dominēja automobiļu tirgū

### Zinātne
*  radās teorija par kontinentu savstarpējo kustību

### Karš, miers un politika
* notika Pirmais pasaules karš (1914—1918)
* Oktobra revolūcija Krievijā (1917)
* Vairākas Eiropas valstis, tostarp Latvija, ieguva neatkarību (1918)

### Kultūra un reliģija
* Kļuva populāras radio programmas
* 1912. gadā ASV tika izlaista pirmā spēlfilma *Olivers Tvists*
* 1918. gadā tika dibināta pirmā ASV rietumkrasta kinostudija Warner Bros. Pictures, Holivuda izveidojās par kino industrijas centru
* popularitāti ieguva Čārlijs Čaplins
* pirmā krustvārdu mīkla.
* kļuva populāra džeza mūzika

### Literatūra un māksla
* Jūgendstila noriets un Art Deko popularitātes sākums

### Citi notikumi
* 1912. gadā Atlantikas okeānā nogrima okeāna laineris Titāniks
* 1914. gadā tika atklāts Panamas kanāls
* Pirmā pasaules kara dēļ tika atceltas 1916. gada vasaras olimpiskās spēles, kurām vajadzēja notikt Vācijas galvaspilsētā Berlīnē.
* Laika posmā no 1918. līdz 1920. gadam no Spāņu gripas visā pasaulē mira aptuveni 20 — 100 miljoni cilvēku

## Notikumi Latvijā
[thumb|270px|[Latvijas Republikas proklamēšana 1918. gada 18. novembrī, ar cipariem apzīmēti Tautas padomes locekļi (V. Rīdzenieka foto).]]
* 1915. gadā Vācijas armijas Kurzemes ofensīvas dēļ Krievijas Impērijas varas iestādes piespieda lielai daļai Kurzemes un Zemgales iedzīvotāju doties bēgļu gaitās
* 1915. gadā visu lielo Rīgas rūpniecības uzņēmumu iekārtas aizveda uz Krieviju un Ukrainu. Līdzi devās arī tehniku apkalpojošie speciālisti
* 1915. gadā sāka veidot latviešu strēlnieku bataljonus
* 1917. gada 9. — 10. maijā Rēzeknē notika Latgales pārstāvju kongress, kas lēma par Latgales atkalapvienošanu ar citiem Latvijas kultūrvēsturiskajiem novadiem.
* 1917. gada septembrī Vidzemē varu pārņēma Iskolats
* 1917. gada decembrī Krievijas PSFR Tautas komisāru padome izdeva rīkojumu par Daugavpils, Ludzas un Rēzeknes apriņķu atdalīšanu no Vitebskas guberņas un to pievienošanu Vidzemes guberņai
* 1918. gada februārī visu Latvijas teritoriju ieņēma ķeizariskās Vācijas armija
* 1918. gada 27. augustā tika parakstīta Berlīnes papildvienošanās par Krievijas atteikšanos no Igaunijas un Vidzemes guberņām
*  notika Latvijas neatkarības pasludināšana
* 1918. gada decembrī Latvijā iebruka Sarkanā armija. Latvijas Pagaidu valdības Liepājas periods 
* 1919. gadā darbību sāka „Valsts Elektrotehniskā Fabrika”
1900. gadi

[thumb|270px|[Ford Model T automobilis, kura ražošanu sāka 1908. gadā]]
**1900. gadi** bija gadu desmits, kas sākās 1900. gadā un beidzās 1909. gadā. Tā bija pirmā 20. gadsimta desmitgade.

## Notikumi pasaulē
### Tehnoloģijas
* Sākās masveida automobiļu ražošana
* Mājsaimniecībās plaši parādījās fonogrāfi
* ASV inženieri būvēja Panamas kanālu

### Zinātne
* Einšteina relativitātes teorija

### Literatūra un māksla
* Kubisms
* Fovisms

### Karš, miers un politika

* Bokseru sacelšanās Ķīnā, kas notika no 1899. gada novembra līdz 1901. gada septembrim
* Angļu—būru karš vai būru Otrais Neatkarības karš, notika mūsdienu Dienvidāfrikas Republikas teritorijā no 1899. gada oktobra līdz 1902. gada maijam
* Filipīniešu—ASV karš no 1899. gada augusta līdz 1902. gadam
* 1905. gada revolūcija Krievijas impērijā

## Notikumi Latvijā
* 1901 gadā atklāja pirmo elektriskā tramvaja līniju Rīgā
* 1904. gadā caur Jelgavu, Krustpili un Rēzekni uzbūvēja dzelzceļa līniju Ventspils—Maskava
* 1904. gadā atcēla latīņu drukas aizliegumu Latgalē
* 1905. gada janvārī sākās 1905. gada revolūcija Latvijā, kas turpinājās līdz 1907. gadam
* 1906. gadā skolās atkal atļāva mācības latviešu valodā
* 1909. gadā Teodors Kalups Rīgā atvēra lidmašīnu ražošanas rūpnīcu „Motors”
1940. gadi

**1940. gadi** bija gadu desmits, kurš sākās 1940. gadā un beidzās 1949. gadā. Bieži vien šie gadi tiek saukti par **četrdesmitajiem**.

## Galvenie notikumi
* Otrais pasaules karš (1939—1945)
* Ķīnas pilsoņu karš (1945—1950)
* Pirmais Indoķīnas karš (1945—1954)
* Izraēlas neatkarības karš (1947—1949)

## Notikumi Latvijā
[thumb|250px|Sagrautais Rātsnams un Jakša nams Vecrīgā (tagadējā [Rīgas Tehniskā Universitāte|Rīgas Tehniskās Universitātes galvenās ēkas vieta).]]
* 1940. gada 15.—17. jūnijā Latviju okupēja Sarkanā armija, bet 5. augustā to inkorporēja PSRS
* 1941. gada 14. jūnijā Latvijas Bruņoto spēku virsnieku nogalināšana Litenē.
* Latvijas iedzīvotāju 1941. gada 14. jūnija deportācija uz PSRS
* No 1941. gada 22. jūnija līdz 6. jūlijam Latviju okupēja Vācijas karaspēks
** Kauja par Liepāju
** Daugavpils ieņemšana (1941)
** Uzbrukums Rīgai (1941)
* 1943. gadā pagrīdē sāka darboties Latvijas Centrālā padome
* No 1944. gada 18. jūlija līdz 1945. gada 10. maijam Latviju okupēja Sarkanā armija
** 1944. gada 23. augustā no Latgales tika atdalīti seši Abrenes apriņķa pagasti un pievienoti Krievijai
** Kurzemes cietokšņa kaujas no 1944. gada oktobra līdz 1945. gada maijam
* 1947. gadā Rīgā atklāja trolejbusu satiksmi
* Latvijas iedzīvotāju 1949. gada marta deportācijas uz Sibīriju
Peugeot

***Peugeot*** ir Francijā bāzēts *[[Stellantis]]* grupas autobūves uzņēmums. Tas ir arī senākais līdz mūsdienām saglabājies automašīnu ražotājs. *Peugeot* ir otrs lielākais automašīnu ražotājs Eiropā, aiz *[[Volkswagen]]*.

*Peugeot* pirmsākumi ir saistīti ar piparu, sāls un cukura dzirnaviņu ražošanu 1842. gadā un velosipēdu ražošanu 19. gadsimta beigās. Kopš 1891. gada, kad tika uzsākta masveida Peugeot automašīnu ražošana, pasaulē ir tikuši pārdoti aptuveni 40 miljoni šīs markas automobiļu.

[Peugeot 206 WRC, trīs reizes bijis čempions [Pasaules rallija čempionāts|Pasaules rallija čempionātā|thumb]]

## Peugeot automašīnu modeļi

## Galerija

File:Peugeot 208 PureTech 130 EAT8 Allure GT-Line (II) – f 17102021.jpg|Peugeot 208
File:Peugeot 2008 B Facelift IMG 1185.jpg|Peugeot 2008
File:2022 - Peugeot 308 III (C) - 121.jpg|Peugeot 308
File:Peugeot e-3008 Automesse Ludwigsburg 2024 IMG 1537.jpg|Peugeot 3008
File:Peugeot 508 B (2023) Retro Classics 2024 IMG 8999.jpg|Peugeot 508  
File:2023 - Peugeot 408 GT hybride - 03.jpg|Peugeot 408


## Ārējās saites
* Peugeot oficiālā Francijas mājas lapa
* Peugeot oficiālā Latvijas mājas lapa
Ģeogrāfiskā koordinātu sistēma

[300px|thumb|Zemes virsma ir sadalīta [ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskajā platumā un garumā]]
**Ģeogrāfiskā koordinātu sistēma** (ĢKS) ir koordinātu sistēma, kur katru vietu uz zemeslodes raksturo ar trīs skaitļiem — koordinātām. Parasti tiek izmantota sfēriskā koordinātu sistēma. Ģeogrāfiskās koordinātas ir grādos izteikti attālumi no Zemes ekvatora (ģeogrāfiskais platums) un sākummeridiāna (ģeogrāfiskais garums).

Zeme nav sfēra, bet gan neregulāras formas aptuvens elipsoīds, tāpēc, lai precīzi noteiktu atrašanās vietu, jāzina trīs koordinātas. Savukārt ja jānosaka tikai viena punkta atrašanās vietu uz Zemes virsmas, piemēram, pilsētas atrašanās vietu, var iztikt tikai ar divām koordinātām: viena nosaka tās ģeogrāfisko platumu, bet otra — ģeogrāfisko garumu.
[right|thumb|250px|[Ģeogrāfiskais platums (φ) un garums (λ)]]

## Attālumi starp paralēlēm un meridiāniem
### Attālumi starp paralēlēm
Attālumu starp divām paralēlēm aprēķina pēc formulas:
::\frac{\pi}{180^\circ}M(\phi);\,\!

### Attālumi starp meridiāniem
Līdzīgi aprēķina arī attālumu starp diviem meridiāniem:
::\frac{\pi}{180^\circ}\cos(\phi)N(\phi);\,\!

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ģeogrāfisko koordinātu aprēķināšana