Sudas purvs

**Sudas purvs** jeb **Sudas-Zviedru purvs** ir liels augstais purvs (25,75 km²) Gaujas nacionālajā parkā, Līgatnes un Mores pagastā. Atrodas uz dienvidiem no Vidzemes šosejas. Dienvidos tā robeža iet netālu no ceļa V85 (Jūdaži—Nītaure), austrumos no ceļa P32 (Augšlīgatne—Skrīveri). Purva vidējais dziļums ir 3,9 metri, lielākais — 12-13 metri. Augstais purvs aizņem vairāk nekā 90% purva platības, nelielā daudzumā ir zemais un pārejas purvs (augstais purvs 2339 ha, pārejas purvs 188 ha un zemais purvs 48 ha). Iegulas lielāko daļu veido augstā tipa kūdra, bet virskārtā līdz 2 m dziļumam ir vāji sadalījusies sfagnu kūdra. Purvu drenē tikai robežgrāvji tā malās un dabīgās ūdensteces — Zviedrupīte, Suda, Vildoga, Ratnieku upe un strautiņš uz Egļupīti. Ziemeļdaļā agrāk veikta kūdras ieguve.

Fizioģeogrāfiski purvs atrodas Madlienas jeb Viduslatvijas nolaidenuma ziemeļdaļā un ziemeļaustrumos robežojas ar Mežoles pauguraini.

Purva vidusdaļa ir stingri aizsargājamais Sudas purva rezervāts, pārējā purva daļa ir dabas liegumi — dienvidos Sudas purva liegums (sīkāk iedalīts Sudas purva Mežaku liegumā rietumos un Sudas purva Mores liegumā austrumos), ziemeļos Ratnieku ezera un purva liegums. Purva vieglāk pieejamā ziemeļdaļa cieš no pārmērīgas apmeklētības, īpaši Ratnieku ezera rajonā. Galvenās problēmas rada makšķernieki, ogotāji un kvadriciklisti.

## Nosaukums
Purva vārds lībiešu valodā nozīmē "Vilku purvs". Vēlākais nosaukums "Zviedru purvs" radies 17. gadsimtā, kad zviedru armija, šķērsojot purvu, zaudēja tajā 26 pajūgus.

## Ģeogrāfija
Pavisam purvā uzskaitīti 33 distrofi ezeri, no tiem lielākie Ratnieku (58,2 ha), Zviedru (27,3 ha), Inderdēļu (13,7 ha), Salas (9,2 ha), Velna (5,6 ha), Pēternieku, Muižnieku (reizēm tiek uzskatīts par vienu ezeru ar Ratnieku), Kārtūžu ezeri un vairākas dzelves (purva ezeriņi) — Pīļu (2,9 ha), Čaules (2,7 ha), Purgaiļu (1 ha), Dodes dzelve, Inderdēļu dzelves. Kā vietvārdi purvā LĢIA atzīmēti arī divi apvidi — Purlauri (dienvidaustrumos) un Nāves ieleja (ezeriņu, lāmu un akaču sakopojums rietumdaļā), vairāku mežu puduri uz minerālzemju, galvenokārt morēnas salām: dienvidos Mežaku un Peipas, ziemeļos Muižnieku mežs, ziemeļos Purgaiļu, austrumos Čaules un Ģipslavas sala. Purva dienvidu daļā izplūst sēravoti un citi avoti. No purva iztek Sudas upe, kas tā teritorijā veido labi izteiktu ieleju, krastos avotu izplūdes vietās avoksnāji. Sudas purvam cauri tek vismaz viens strauts, kas vietumis parādās purva virspusē.

Purvs sācis veidoties pirms 10 300 gadiem, ledāja kušanas laikā, pārpurvojoties minerālgruntij. Ziemeļu daļu kūdras ieguvei 1930. gados meliorēja. Daļa no grāvjiem ir aizauguši, tomēr purva susināšana turpinājās līdz pat 2017. gadam, kad veica purva hidroloģiskā režīma stabilizēšanu, uzbūvējot 67 aizsprostus.

## Flora
Lai arī Sudas purvs tā lielākajā daļā ir susinošas ietekmes maz ietekmēts, tomēr daļa purva, īpaši relatīvi sausākajā ziemeļdaļā, apaug ar priedītēm un tām atbilstošu veģetāciju (viršiem un vaivariņiem), kas vismaz daļā teritorijas saistīts ar meliorācijas grāvju darbību. Daļa no šiem grāvjiem jau agrāk tika aizdambēti, lai saglabātu purva režīmu. Purvu apņem galvenokārt vidēja vecuma skujkoku meûi, bet nelielā platībā arī slapjie platlapju meûi. Purvā aug aizsargājamie augi, tai skaitā mellenāju kārkls, palu staipeknītis, pundurbērzs. Purvā konstatēta reta augu sabiedrība ar aizsargājamo ciņu mazmeldru.

Salas (Sāls) ezeram raksturīgas slīkšņas ar uzpūstā grīšļa un purva cūkauša sabiedrībām.

## Fauna
Purva lielākā daļa ir ļoti maz apmeklētāju un saimnieciskās darbības skarta, tomēr 2015.-2016. gada pētījums parādīja, ka purvā izzudušas vairākas agrāk tur sastopamās sugas — purva tilbītes, dzeltenie tārtiņi, lietuvaiņi, arī baltirbes. Purvā un apkārtējos mežos no retajām putnu sugām ligzdo melnais stārķis, dzērve (ar vienu no lielākajiem ligzdoöanas blīvumiem Latvijā), rubenis, trīspirkstu dzenis. Sudas purvs ir nozīmīga vieta caurceļojošām zosīm (sējas zoss, baltpieres zoss). Purvs ir vienīgā vieta Gaujas NP, kur regulāri uzturas vilki. Purvā un apkārtējos mežos bieži sastopami aļņi, Sudas upītē un purva ārmalā esošajos grāvjos mīt bebri, kuru aktivitāte jau pirms 2017. gada nosprostošanas gandrīz pilnībā paralizēja grāvju efektu. Putni, īpaši dzērves un zosis, kaitē zemkopjiem Sudas purva apkaimē.

## Atsauces

## Ārējās saites