open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tatjana Zatulovska

**Tatjana Zatulovska** (; ;  Baku  — ) bija PSRS un Krievijas starptautiskā lielmeistare šahā (1976), kas kopš 2000. gada pārstāvēja Izraēlu.

## Biogrāfija
No 1960. gadu sākuma līdz 1970. gadu beigām bija viena no vadošajām PSRS šahistēm. 1962. gadā uzvarējusi PSRS sieviešu šaha čempionātā, bet 1960. un 1963. gadā dalījusi šajā turnīrā 1.-2. vietu, taču abas reizes zaudējusi papildu mačos par čempiones nosaukumu. Divas reizes sporta biedrības komandas *Burevestnik* sastāvā uzvarējusi PSRS komandu kausā šahā (1961, 1968). Līdz 1972. gadam PSRS komandu čempionātos šahā pārstāvējusi Azerbaidžanu, vēlāk pārcēlusies uz dzīvi Maskavā. Daudzu starptautisko sieviešu šaha turnīru laureāte, uzvarējusi Sinajā (Rumānija, 1968), Balatonsēplakā (Ungārija, 1970), Veikanzē (Nīderlande, 1972) un Pjotrkovā Tribunalskā (1979). Par panākumiem turnīros FIDE 1961. gadā Zatulovskai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1976. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

1961. gadā pirmo reizi piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla pretendentu turnīrā, kurā ierindojusies 6. vietā. 1964. gadā Suhumi pretendentu turnīrā dalījusi 1.-3. vietu ar Allu Kušniru un Milunka Lazareviču. Taču papildu turnīrā 1964. gada decembrī Maskavā par tiesībām spēlēt maču par Pasaules čempiones nosaukumu ar toreizējo Pasaules čempioni Nonu Gaprindašvili nospēlējusi neveiksmīgi un palikusi pēdējā vietā. 1967. gada pretendentu turnīrā dalījusi 2.-3. vietu ar Valentīnu Kozlovsku un par punktu atpaliekusi no turnīra uzvarētājas Allas Kušniras. 1971. gadā Ohridā Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīrā dalījusi 2.-3. vietu ar Milunku Lazareviču un iekļuvusi pretendentu skaitā. Tomēr pretendentu maču pusfinālā viņa minimāli ar 4½:5½ zaudējusi Allai Kušnirai. Pēc šī zaudējuma Zatulovska starpzonu turnīros piedalījās vēl trīs reizes, labāko rezultātu sasniedzot 1976. gadā Tbilisi, kad ieņēma 6. vietu.

Divas reizes uzvarējusi Pasaules senioru šaha čempionātos sievietēm (1993, 1997). Kopš 2000. gada pārcēlusies uz dzīvi Izraēlā.

Pārstāvējusi PSRS un Izraēlas izlases Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 3 reizes (1963-1966, 2002). PSRS izlases sastāvā komandu vērtējumā izcīnījusi 2 zelta (1963, 1966), bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (1966) un sudraba (1963) medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elizabeta Polihroniade

**Elizabeta Polihroniade** (; dzimusi kā Jonesku ();  Bukareste — ) bija Rumānijas starptautiskā lielmeistare šahā (1982).

## Biogrāfija
1960. un 1970. gados bijusi viena no vadošajām Rumānijas šahistēm. Daudzkārtējā Rumānijas sieviešu šaha čempionāta laureāte, tajā skaitā septiņas reizes kļuvusi par Rumānijas šaha čempioni (1966, 1970, 1971, 1972, 1975, 1976, 1977), deviņas reizes bijusi otrā un divas reizes ieguvusi bronzas medaļu. Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētāja, tajā skaitā Sofijā (1969) un Vrņačka Baņā (Dienvidslāvija, 1971). Par panākumiem turnīros FIDE 1960. gadā Polihroniadei piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1982. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

1961. gadā piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla pretendentu turnīrā un ierindojusies 10. vietā. Trīs reizes piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīros, kur labāko panākumu guvusi 1979. gadā Riodežaneiro, kad dalījusi 4.-5. vietu, un pēc Allas Kušniras atteikuma piedalīties pretendentu mačos, spēlējusi papildu maču par tiesībām spēlēt pretendentu mačos, kuru noslēgusi neizšķirti 3:3, taču sliktākā papildu koeficienta dēļ nav iekļuvusi pretendentu mačos.

Pārstāvējusi Rumānijas izlasi Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 10 reizes (1966-1974, 1978-1988). Komandu vērtējumā izcīnījusi 4 sudraba (1966, 1972, 1974, 1982) un 2 bronzas (1984, 1986) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi 2 zelta (1966, 1982) un sudraba (1984) medaļas.

Bijusi pazīstama arī kā korespondencšahiste. Piedalījusies 2. Pasaules čempionāta korespondencšahā sievietēm (1972—1977), kurā izcīnījusi 4. vietu..

1960. gadā beigusi Bukarestes Universitātes filozofijas fakultāti. Strādājusi par žurnālisti un redaktori Rumānijas šaha žurnālā *Gambit*. No 1976. līdz 1989. gadam vadījusi šaham veltītu raidījumu Rumānijas televīzijā. No 1986. gada darbojusies arī kā šaha turnīru tiesnese, bijusi FIDE starptautiskā arbitre.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandra van der Meie

**Aleksandra van der Meie** (; dzimusi kā **Aleksandra Nikolava** ();  Bukareste —  Hārlema) bija Rumānijas un Nīderlandes starptautiskā lielmeistare šahā (1977).

## Biogrāfija
No 1960. gadu sākuma līdz 1970. gadu sākumam bijusi viena no Rumānijas vadošajām šahistēm. Sešas reizes ir uzvarējusi Rumānijas sieviešu šaha čempionātā (1960, 1961, 1963, 1964, 1965, 1973).

1960. gadu beigās Aleksandrai radās konflikts ar toreizējās sociālistiskās Rumānijas varas iestādēm, jo viņa apprecējās ar Nīderlandes pilsoni un pēc šaha turnīriem vairākus mēnešus uzturējās Nīderlandē. 1969. gadā viņa vēlējās arī studēt Leidenes Universitātē. Taču, aizbildinoties ar juridisku formalitāšu kārtošanu Rumānijā, Aleksandrai neatļāva vairs atgriezties Nīderlandē. Par sodu Rumānijas šaha federācija arī aizliedza viņai piedalīties starptautiskajos šaha turnīros. Šis aizliegums tika atcelts tikai pēc toreizējā FIDE prezidenta Makša Eives personīgās iejaukšanās. Tomēr Aleksandra bija spiesta apsolīt Rumānijas slepenajai policijai *Securitate*, ka viņa atgriezies dzimtenē pēc katra starptautiskā šaha turnīra līdz 1974. gadam. Pēc tam, kad šis solījuma termiņš beidzās, Aleksandra izvēlējās palikt Nīderlandē, pieņemt šīs valsts pilsonību un turpmāk pārstāvēt šaha turnīros Nīderlandi. Turpmākajos gados viņa piecas reizes uzvarēja Nīderlandes sieviešu šaha čempionātos (1974, 1976, 1977, 1978, 1979).

Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētāja, tajā skaitā Emenā (Nīderlande, 1963, 1964), Beverveikā (Nīderlande, 1965, 1966), Belgradā (1966, 1972, 1973), Veikanzē (Nīderlande, 1968, 1969, 1974), Sinajā (Rumānija, 1969, 1970) un Tbilisi (1970). Par panākumiem turnīros FIDE 1960. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1977. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

Piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla pretendentu turnīros un abas reizes (1961, 1967) ierindojusies 7. vietā. Trīs reizes piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīros, kur labāko panākumu guvusi 1976. gadā Rosendālē (Nīderlande), kad dalījusi 3.-4. vietu, taču zaudējusi papildu maču par tiesībām spēlēt pretendentu mačos.

Pārstāvējusi Rumānijas un Nīderlandes izlases Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 7 reizes (1963-1966, 1972, 1976-1978, 1984, 1988). Rumānijas izlases sastāvā komandu vērtējumā izcīnījusi 2 sudraba (1966, 1972), bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi 2 sudraba (1963, 1966) un bronzas (1972) medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alfrēds Nurža

**Alfrēds Nurža** (1905—1943) bija Latvijas PSR Tautas komisāru padomes sociālās apdrošināšanas tautas komisārs (1940—1941).

## Dzīves gājums
Dzimis 1905. gadā Rīgā. 1925. gadā pabeidza Rīgas amatnieku skolu. 1930. gadā iestājās nelegālajā Latvijas Komunistiskajā partijā, bijis Centrālkomitejas loceklis (1940). Trīs reizes apcietināts un cietumā pavadījis vairāk nekā četrus gadus. 

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 21. jūnijā atbrīvots no cietuma.
Pēc Latvijas inkorporācijas Padomju Savienībā iecelts par Latvijas PSR sociālās apdrošināšanas tautas komisāru (1940—1941).

Piedalījies Otrā pasaules kara kaujās kā Sarkanās armijas politdarbinieks, kritis 1943. gada 7. janvārī kaujā pie Staraja Rusas.
## Atsauces
Margareta Pervoznika

**Margareta Pervoznika** (; dzimusi kā Kovali ();  Čerņivci  — ) bija Rumānijas starptautiskā meistare šahā (1967).

## Biogrāfija
Piedzimusi tagadējās Ukrainas pilsētā Černovcos, kas līdz 1940. gadam ietilpa Rumānijas sastāvā. Viņas tēvs bijis rumānis, bet māte - poliete. Pēc tam, kad Sarkanā armija 1940. gadā Černovcus pievienoja Ukrainas PSR, Margareta tika atdalīta no ģimenes un ievietota bērnu namā, no kurienes viņu izglāba vecmāmiņa un pārcēla uz Rumāniju. Margaretas tēvs tika izsūtīts uz Sibīriju, kur gājis bojā, bet māte atgriezās mājās tikai pēc vairākiem ieslodzījumā Irkutskā pavadītiem gadiem.

Šahu iemācījusies spēlēt 1950. gados, bet 1960. gados kļuvusi par vienu no vadošajām Rumānijas šahistēm. Trīs reizes izcīnījusi medaļas Rumānijas sieviešu šaha čempionātā: zeltu (1962), sudrabu (1961) un bronzu (1960). 1967. gadā piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla pretendentu turnīrā un ierindojusies 11. vietā. Pārstāvējusi Rumānijas izlasi Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 2 reizes (1963-1966). Komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (1966) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1967. gadā Pervoznikai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. Pazīstama arī kā šaha trenere un korespondencšahiste. 1979. gadā Rumānijas izlases sastāvā ieguvusi 6. vietu Korespondencšaha olimpiādē. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Gabriele Juste

**Gabriele Juste** (; dzimusi kā Ortlepa () , mirusi ) bija Vācijas šahiste un ārste.

## Biogrāfija
No 1960. gadu sākuma līdz 1970. gadu sākumam bijusi viena no Vācijas Demokrātiskās Republikas (VDR) spēcīgākajām šahistēm. Trīs reizes uzvarējusi VDR sieviešu šaha čempionātos (1964, 1965, 1972). Pārstāvējusi Vācijas Demokrātiskās republikas izlasi Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 3 reizes (1966-1972). Komandu vērtējumā izcīnījusi bronzas (1966) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi sudraba (1966) medaļu. 

Vācijas šaha bundeslīgā sieviešu komandām no 1991. līdz 1996. gadam pārstāvējusi sporta klubu *Leipzig 1899*. 1996. gadā uzvarējusi Vācijas senioru atklātajā šaha čempionātā sievietēm. 

Bijusi pazīstama arī kā korespondencšahiste. Piedalījusies 2. Pasaules čempionāta korespondencšahā sievietēm (1972—1977), kurā izcīnījusi 7. vietu.

1965. gadā beigusi Leipcigas Universitātes medicīnas fakultāti un visu savu darba mūžu strādājusi Leipcigā par ārsti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēteris Kurlis

**Pēteris Kurlis** jeb **Eduards Pēteris Kļaviņš-Kurlis** (1910—1942) bija nelegālās Latvijas Komunistiskās partijas (LKP) biedrs (segvārdi **Mazais**, **Voldis**, **Osvalds**). Tautas Saeimas deputāts (1940), Latvijas Darba Jaunatnes Savienības Centrālās komitejas sekretārs.

## Dzīves gājums
Dzimis 1910. gadā Valmieras apriņķa Mūrmuižas pagastā zemnieka ģimenē. 1926. gadā
iepazinās ar PSRS izlūkdienesta aģenti Mariju Zvaigznīti un Valmierā iestājies nelegālās Latvijas Komunistiskās partijas jaunatnes šūniņā. 1927. gadā arestēts un ieslodzīts uz 2,5 gadiem cietumā.
1931. gadā piedalījās 4. Saeimas vēlēšanās un Valmieras pilsētas domes vēlēšanās no Strādnieku un zemnieku partijas listes. Šai pašā gadā Kurli atkal apcietināja un apcietinājumā viņš pavadīja vienu gadu. 1932. gadā Latvijas Politiskā pārvalde viņu savervēja par ziņotāju. Pēc atbrīvošanas Kurlis pārcēlās uz dzīvi Rīgā, kur darbojās kā Darba Jaunatnes Savienības Rīgas komitejas sekretārs. 1935. gada jūlijā LKP CK nosūtīja Kurli uz Starptautisko Ļeņina skolu PSRS.
1936. gada 20. jūlijā viņš mācības pārtrauca, bet augustā atgriezās Latvijā kā komjaunatnes vadītājs un LKP Pagaidu sekretariāta sūtītās LKP reorganizācijas grupas loceklis.

1940. gada aprīlī Kurli atkal apcietināja un atbrīvoja pēc Latvijas okupācijas 21. jūnijā. Darbojās kā Latvijas Darba Jaunatnes Savienības
Centrālās komitejas sekretārs un LKP CK loceklis, tika ievēlēts par t.s. Tautas Saeimas deputātu.

Tūlīt pēc okupācijas apcietinātais Politpārvaldes priekšnieks Jānis Fridrihsons izdeva Kurli un 1940. gada 19. jūlijā jaunieceltais Politpārvaldes Rīgas rajona priekšnieks Elmārs Briedis izdeva pavēli par Kurļa apcietināšanu un ieslodzīšanu Rīgas Centrālcietumā. Pēc Latvijas inkorporēšanas PSRS 31. augustā LPSR Iekšlietu tautas komisariāta Izmeklēšanas daļas izmeklētājs valsts drošības leitnants Gruševojs pieņēma lēmumu par Kurļa apcietinājumu, ko PSRS prokurors apstiprināja tikai 1941. gada 5. februārī. Pratināšanās Kurlis liecināja, ka arī LKP CK 2. sekretārs Žanis Spure bijis Politpārvaldes aģents.
Pēc ilgstošām pratināšanām PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija 1941. gada 10. jūlijā Maskavā viņam piesprieda nāvessodu nošaujot, tomēr 26. jūlijā PSRS Augstākās padomes Prezidijs nomainīja nāvessodu ar 10 gadiem Gulaga labošanas darbu nometnē.
 
Miris 1942. gada 1. maijā Sevdvinlagā Arhangeļskas apgabalā.

## Atsauces
Aleksandrs Ažusins

**Aleksandrs Ažusins** (; dzimis ) ir krievu, agrāk padomju, šaha problēmists.

Nodarbošanās: šaha treneris — pedagogs.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1968. gada publicējis vairāk nekā 530 uzdevumus, galvenokārt pašmatus.

No 2013. gada Starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā. 
Pirmajā pasaules čempionātā ieguvis bronzas medaļu pašmatu žanrā.
Ieguvis 76,67 FIDE albumu punktus.

2007. gadā ieguvis arī lielmeistara titulu šaha kompozīciju risināšanā.

## Šaha uzdevuma piemērs

: Risinājums:
: 1. Zh6! draud 2. Kf6+ Kd6 3. Zf5+ Kd5 4. Ze3+ Kd6 5. Zxc4+ Dxс4 6. Dе6+ Dxе6#
: 1. ... Dа3 2. Lxf3+! Lxf3 3. Zf6+ Kd6 4. Ze4+ Kd5 5. Zxc3+ Dxс3 6. Dе5+ Dxе5#
: 1. ... c5 2. Kxf4+! Kd4 3. Zf5+ Kd5 4. Ze7+ Kd4 5. Zxc6+ Dxс6 6. Dе4+ Dxe4#
: Uzdevuma varianti noslēdzas ar eho matiem.

## Bibliogrāfija
* А.Ажусин «Избранные кипергани», М., 2011 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aleksandra Ažusina šaha kompozīcijas vietnē PDB
Venka Asenova

**Venka Asenova** (;  Sofija —  Sofija) bija Bulgārijas starptautiskā lielmeistare šahā (1986).

## Biogrāfija
No 1950. gadiem līdz 1970. gadiem bijusi viena no Bulgārijas spēcīgākajām šahistēm. Deviņas reizes uzvarējusi Bulgārijas sieviešu šaha čempionātos (1953, 1956, 1960, 1961, 1962, 1963, 1965, 1966, 1969). Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāte, tajā skaitā izcīnījusi 2. vietu Sofijā (1967), dalījusi 1.-2. vietu Pjotrkova Tribunalskā (1969), dalījusi 2. vietu Veikanzē (Nīderlande, 1970) un Pjotrkova Tribunalskā (1970).

1967. gadā piedalījusies Pasaules šaha čempiones nosaukuma izcīņas cikla pretendentu turnīrā, kurā dalījusi 14.-15. vietu.

Vairākkārt pārstāvējusi Bulgārijas izlasi Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 7 reizes (1957-1974, 1978). Komandu vērtējumā izcīnījusi bronzas (1974) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi bronzas (1966) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1965. gadā Asenovai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1986. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) goda nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Antoņina Dragaševiča

**Antoņina Dragaševiča** (; dzimusi kā **Antoņina Georgijeva** ()  Varnā, arī Antoņina Georgijeva-Dragaševiča) ir Bulgārijā dzimusi Serbijas starptautiskā meistare šahā (1972).

## Biogrāfija
No 1960. gadu vidus līdz 1970. gadu beigām bijusi viena no Bulgārijas spēcīgākajām šahistēm. Četras reizes uzvarējusi Bulgārijas sieviešu šaha čempionātos (1968, 1970, 1971, 1977). Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāte, tajā skaitā izcīnījusi 2. vietu Plovdivā (1974), uzvarējusi Belgradā (1975).

1978. gadā apprecējusies ar serbu šahistu un pārcēlusies uz dzīvi Dienvidslāvijā. Kopš tā laika šaha turnīros pārstāvējusi Dienvidslāviju, bet pēc tās sabrukuma - Serbiju.

Pārstāvējusi Bulgārijas un Dienvidslāvijas izlases Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 5 reizes (1966-1974, 1980). Bulgārijas izlases sastāvā komandu vērtējumā izcīnījusi bronzas (1974) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījusi bronzas (1969) medaļu. 

Par panākumiem turnīros FIDE 1972. gadā Dragaševičai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Aktīvi piedalījusies senioru šaha turnīros. 2005. gadā ieņēmusi 6. vietu Pasaules senioru šaha čempionātā sievietēm, bet 2006. gadā šajā turnīrā bijusi 5. vietā. 2008. gadā izcīnījusi 4. vietu Eiropas senioru šaha čempionātā sievietēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Unto Heinonens

**Unto Heinonens** (; dzimis ) ir somu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1966. gada publicējis vairāk nekā 1630 uzdevumus, galvenokārt pasaku šaha kompozīcijas. No tiem apmēram 125 godalgoti, tai skaitā ap 50 ar pirmo godalgu.

No 2004. gada Starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā.

Ieguvis 137,50 FIDE albumu punktus.

## Šaha uzdevuma piemērs

: Risinājumi:
: 1. ♔e4 e8=♘ 2. ♗d5 ♔c8 3. ♖d4 ♘×d6#
: 1. ♔c4 e8=♕ 2. ♕d5 ♕d7 3 .c5 ♕×a4#
: 1. c5 e8=♖ 2. ♔c6 ♖e7 3. d5 ♖×e6#
: 1. ♗f7 e8=♗ 2. ♔e6 ♗×c6 3. ♕d5 ♗d7#
 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Unto Heinonena šaha kompozīcijas vietnē PDB
Donāts Vucins

**Donāts Vucins** (; dzimis 1934. gadā Rēznas pagasta Dukstagalā, miris 1999. gadā) bija latgaliešu kokļu un citu tautas mūzikas instrumentu (ģīgu, stabuļu un rata liru) izgatavotājs. Īpašu slavu ieguvis ar savām 10, 11 un 12 stīgu koklēm, ko pasūtīja ne vien Latvijā, bet arī no Lietuvas, Baltkrievijas, Nīderlandes Beļģijas, ASV, Kanādas un Austrālijas.

## Dzīves gājums
Vucins piedzima 1934. gadā Rēznas pagasta Dukstagalā pagasta priekšnieka piecu bērnu ģimenē. Pēc Latvijas okupācijas tēvs nošauts, bet mātei ar bērniem pieteikts izsūtījums uz Sibīriju, tāpēc bieži bija spiests slēpties. Pamatizglītību ieguva tuvējā skolā, pēc kuras iestājās Rēzeknes elektriķu skolā, ko pabeidzot kādu laiku strādājis par elektriķi.

Tad iesaukts Padomju armijā, kur brīvajā laikā nodarbojās ar glezniecību. Pēcāk mēģinājis iestāties PSRS Mākslas akadēmijā Maskavā, kur pēc veiksmīgi nokārtotiem iestājeksāmeniem tomēr nav uzņemts, jo vācu armijā dienējušā brāļa un nošautā tēva dēļ uzskatīts par „tautas ienaidnieku”.

1961. gadā pabeidza Rīgas speciālo milicijas vidusskolu un iestājās PSRS iekšlietu ministrijas Kaļiņingradas vidējā speciālajā milicijas skolā. Pēc tās pabeigšanas pārcēlās uz Ogri, kur sāka strādāt par detektīvu. Brīvajā laikā nodarbojies ar glezniecību, grafiku, dārglietu veidošanu.

Savu pirmo kokli pēc Valda Muktupāvela ierosinājuma izgatavojis Māras Zālītes lugas „Pilna Māras istabiņa” uzvedumam, kura pirmizrāde notika 1983. gadā. Lai kokli izgatavotu, Vucins apmeklēja dažādu muzeju arhīvus. Kokles vakaros gatavojis sava dzīvokļa pagrabstāvā. Pēc dažiem gadiem pārcēlās uz Rēzeknes rajona Dekšāru pagasta Madžuļu sādžu, kur turpinājis nodarboties ar kokļu izgatavošanu. Miris 1999. gadā.

## Piemiņa
Kopš 2002. gada Latgales tradicionālās kultūras centrs „Latgaļu sāta” par godu Donātam Vucinam Dekšāres pagasta Madžuļu ciema „Riekstos” katras vasaras jūlija pirmajā svētdienā rīko etnogrāfisko koklētāju saietu — „Kokļu dienas”.

## Atsauces
Kārlis Kurševics

**Kārlis Kurševics**, arī **Kārlis Kurševičs** (1874—1938), bija latviešu advokāts, grāmatizdevējs un sabiedriskais darbinieks. Pēterburgas latviešu grāmatu apgāda „Imanta” dibinātājs (1908—1909), Viens no Latvijas autonomijas projekta autoriem (1916), Vidzemes Zemes padomes valdes loceklis (1917), Demokrātiskā bloka loceklis un Tautas padomes loceklis (1918), emigrācijā PSRS (no 1921), NKVD "Latviešu operācijas" upuris (1938).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1874. gada 22. novembrī Valgundes pagasta „Dobeļos” amatnieka Jāņa Kurševica ģimenē. 1900. gadā kā eksterns nokārtoja ģimnāzijas pārbaudījumus Carskoje Selo Ķeizariskajā Nikolaja ģimnāzijā un iestājās Rīgas politehniskā institūta Ķīmijas nodaļā. Studiju laikā iesaistījās nelegālās Rīgas sociāldemokrātiskās organizācijas darbībā, 1903. gadā emigrēja uz Šveici, kur Cīrihes Universitātē studēja medicīnu un tiesības.
1905. gada revolūcijas laikā atgriezās dzimtenē, darbojās LSDSP Liepājas apvienotajā komitejā. Pēc revolūcijas sakāves 1906. gadā emigrējis, no 1907. gada dzīvoja Pēterburgā un kādu laiku strādāja starptautiskā komercbankā. Dibinājis Pēterburgas latviešu grāmatu apgādu „Imanta” (1908—1909). Publicistisku rakstu autors (pseidonīms Kārlis Liepa) latviešu žurnālā „Vārpas” (1908) un Liepājas laikrakstā „Dzīve” (1909—1910), „Vidzemes Balss” redakcijas loceklis (1914).

Pirmā pasaules kara laikā bija Latviešu bēgļu apgādāšanas centrālkomitejas sekretārs un Maskavas latviešu kultūras biroja loceklis. Izstrādājis Latvijas autonomijas projektu, ko publicēja žurnālā „Taurētājs” (1916). Pēc 1917. gada revolūcijas bija Vidzemes Zemes padomes valdes loceklis, padomes uzdevumā braucis uz Petrogradu prasīt Latvijas autonomiju.
Vācu okupācijas laikā Demokrātiskā bloka loceklis, piedalījies Latvijas valsts pasludināšanas aktā.

1920. gadā iestājās lielinieku partijā un kopā ar sievu Emīliju un septiņgadīgo meitu Āriju pārcēlās uz dzīvi Krievijas PFSR. 1921. gadā izslēgts, tad atkal uzņemts un 1929. gadā atkal izslēgts no VK(b)P. Dzīves nogalē kopā ar ģimeni dzīvoja savā mājiņā Maskavas apgabala Malahovkas stacijā.

Lielā terora laikā 1937. gada 25. decembrī apcietināts, 1938. gada 16. aprīlī notiesāts, bet 1938. gada 10. septembrī nošauts un aprakts Piemaskavas Komunarkas poligonā, kur nošauta un aprakta arī viņa sieva Emīlija.
Maskavā palika dzīvot viņa meita arhitekte Ārija Kurševica (1913—1993), pēc viņas projektiem celtas rūpnīcu un kinostudiju ēkas ne tikai Krievijā, bet arī Bulgārijā un Rumānijā.

## Grāmatu izdevniecība
Pēterburgas apgāda "Imanta" izdevumi:
* „Pēterburgas latviešu tautas kalendārs 1909. gadam”
* K. Landers. „Latvijas vēsture”, 3. daļa (1909),
* J. Gulbis. „Pēc negaisa” (dzejoļu krājums, 1909),
* A. P. Omelčenko „Brīvā mīlestība un ģimene” (1909),
* Rainis. „Klusā grāmata” (1909), tās konfiskācijas dēļ apgāds pārtrauca darbību.

## Atsauces
Vanderlejs Kordeiru di Lima

**Vanderlejs Kordeiru di Lima** (; dzimis ) ir bijušais Brazīlijas vieglatlēts, startējis maratonā.

Izcīnījis divas zelta medaļas Panamerikas spēlēs. Trīs reizes piedalījies olimpiskajās spēlēs (, , ). 2004. gadā Atēnās maratona distances laikā, Limam kā līderim veicot 35. km, viņam uzbruka īru priesteris Nīls Horans. Pēc brīža Limam atgriezties distancē palīdzēja skatītājs. Lima beigās izcīnīja bronzas medaļu. Vēlāk saņēmis Pjēra de Kubertēna medaļu.

 Lima iededza Olimpisko lāpu.

## Ārējās saites
Dauge

**Dauge** var būt:

* Aleksandrs Dauge (1868—1937) ― latviešu pedagogs un publicists;
* Anna Dauge-Šķēris (1906—1986) — latviešu rakstniece un advokāte;
* Georgs Dauge (1905—?) — latviešu inženieris un pilsētplānotājs;
* Pauls Dauge (1869—1946) ― latviešu zobārsts, grāmatizdevējs un sabiedriskais darbinieks.
Novarra (nozīmju atdalīšana)

**Novarra** var būt:

* *[[Novarra]]* — ASV uzņēmums
* Valtrauda Novarra (*Waltraud Nowarra*) — Vācijas starptautiskā meistare šahā (1940—2007)

## Skatīt arī
* Novāra (*Novara*) — pilsēta Itālijā
Galaca

**Galaca** (, ) ir pilsēta Rumānijas dienvidaustrumos, Galacas žudeca administratīvais centrs. Galaca ir lielākā ostas pilsēta Donavas krastos. Tā atrodas 80 km attālumā no Melnās jūras. 2015. gadā pilsētā dzīvoja 306 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir astotā lielākā Rumānijas pilsēta. Tuvākā pilsēta ir Breila, kas atrodas 15 km uz dienvidiem no Galacas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Matti Milliniemi

**Matti Milliniemi** (; dzimis , miris ) bija somu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Sastādījis dažādu žanru šaha uzdevumus, galvenokārt tiešā mata un palīgmata divvilčus. 
No 1958. gada starptautiskais tiesnesis un no 2010. gada Starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā.

Ieguvis 70,33 FIDE albumu punktus.

## Šaha uzdevuma piemērs

**[[Šaha kompozīcija#Šaha kompozīcijas terminu vārdnīca|Iluzoriskā spēle]]:**
: 1. ... fxe5 2. Df7#
: 1. ... Ta4 2. Dxc8#
: 1. ... Db4 2. Z4xe3#
: 1. ... exf2 2. Le4#

: 1. ... Lh2 2. Zxh6#

**Risinājums:**
: Četros tematiskajos variantos gatavie iluzoriskās spēles mati mainās, baltie mato uz tā paša lauciņa, bet jau ar citu figūru :
: 1.d5! (draud 2. Df4#)
: 1. ... fxe5 2. Tf7#
: 1. ... Ta4 2. Lxc8#
: 1. ... Db4 2. Z2xe3#
: 1. ... exf2 2. De4#

: 1. ... Lh2 2. Zh4#

## Atsauces

## Ārējās saites
* Matti Milliniemi šaha kompozīcijas vietnē PDB
2016. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula

Šajā sarakstā apkopota informācija par **medaļu kopvērtējumu **.

## Medaļu kopvērtējums
 Mājinieki (Brazīlija)




## Ārējās saites
* Medaļu kopvērtējums
Stīvs Džobss (filma)

**"Stīvs Džobss"** () ir 2015. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma. Filmas režisors ir Denijs Boils, scenārija autors Ārons Sorkins. Filma veidota pēc Valtera Aizeksona tāda paša nosaukuma grāmatas motīviem un Sorkina veiktajām intervijām. Filma ir sadalīta trīs daļās, kas ietver personālo datoru novatora un viena no *[[Apple Inc.]]* dibinātāja Stīva Džobsa dzīves četrpadsmit gadu posmu (1984—1998), katra filmas daļa ir veltīta kāda nozīmīga produkta izveidei — ''Apple Macintosh'', *[[NeXT Computer]]* un ''iMac''. Džobsa lomu tēlo Maikls Fasbenders, pārējās lomas atveido Keita Vinsleta, Sets Rogens, Ketrīna Voterstone, Maikls Stūlbargs un Džefs Denjelss.

Filmas "Stīvs Džobss" pirmizrāde notika  Teluraidas kinofestivālā, bet Amerikas kinoteātros to sāka demonstrēt tikai tā paša gada 9. oktobrī, Latvijā — 27. novembrī. Keita Vinsleta par lomu šajā filmā ieguva Zelta globusa balvu un BAFTA kino balvu, par labāko scenāriju Sorkins ieguva Zelta globusa balvu. Fasbenders par galvenās lomas tēlojumu un Vinsleta par otrā plāna lomas tēlojumu tika nominēti 88. Kinoakadēmijas balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Bigelow Expandable Activity Module

***Bigelow Expandable Activity Module*** jeb ***BEAM*** ir ASV uzņēmuma *[[Bigelow Aerospace]]* izstrādāts izplešams orbitālās stacijas modulis. To finansē NASA programmā *Advanced Exploration Systems*. Modulis Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS) nogādāts 2016. gada aprīlī.

*BEAM* ir eksperimentāls modulis, ar to tiek pārbaudītas izplešamas dzīvojamās telpas tehnoloģijas. Tas nav apdzīvojams, un lūka tiek turēta aizvērta. Trīs līdz četras reizes gadā tas tiek atvērts, lai paņemtu gaisa un virsmu mikrobioloģiskos paraugus, nomainītu radiācijas monitorus, nolasītu sensoru datus.

## Vēsture
*NASA* piepūšamu kosmosā dzīvojamu telpu ideju apsvēra 1960. gados. 1990. gados tika izstrādāta izplešama moduļa *[[TransHab]]* koncepcija, bet šis projekts tika atcelts 2000. gadā. Privāts uzņēmums *Bigelow Aerospace* no *NASA* nopirka patentus, lai izveidotu privātu kosmosa staciju. 2006. un 2007. gadā *Bigelow* orbītā palaida demonstrācijas moduļus *[[Genesis I]]* un *[[Genesis II]]*.

*NASA* atsāka analizēt izplešama moduļa izgatavošanas iespējas. Tika izskatīti vairāki varianti, līdz pieņemts *Bigelow* piedāvājums. 2012. gada 20. decembrī *NASA* noslēdza līgumu ar *Bigelow Aerospace* par 17,8 miljoniem USD par *Bigelow Expandable Activity Module* moduļa izgatavošanu. Saslēgšanās mehānismu *[[Common Berthing Mechanism]]* par 2 miljoniem dolāru izgatavoja uzņēmums *[[Sierra Nevada Corporation]]*.

## Lidojuma gaita
thumb|left|220px|''BEAM'' piepūšana
thumb|right|180px|''BEAM'' tiek ievietots kravas kuģī
[right|180px|[Džefrijs Viljamss *BEAM* iekšienē]]
*BEAM* orbītā tika palaists  20:43:32 UTC. Tas atradās kravas kuģa *[[SpaceX CRS-8]]* *Dragon* nehermētiskā kravas sekcijā. *Dragon* SKS sasniedza 10. aprīlī.
16. aprīlī 06:15 UTC ar *Canadarm2* no *Dragon* kravas nodalījuma tika izņemts *BEAM*. Tas pārvietots uz *[[Tranquility (SKS)|Tranquility]]* moduļa aizmugurējo pieslēgvietu. Pieslēgšana pabeigta 09:36 UTC.

Pirmais mēģinājums moduli izplest notika 2016. gada 26. maijā. Process tika pārtraukts tad, kad konstatēts augstāks gaisa spiediens *BEAM* iekšienē nekā paredzēts, bet modulis bija izpleties tikai nedaudz. Tika secināts, ka 10 mēnešu laikā, kad moduļa palaišana kosmosā kavējās, auduma slāņi bija salipuši. 28. maijā *BEAM* tika izplests pilnībā. 
6. jūnijā Džefrijs Viljamss un Oļegs Skripočka atvēra moduļa lūku un devās tajā iekšā, lai savāktu gaisa paraugus un noņemtu sensoru datus.

## Uzbūve
*BEAM* ir veidots no divām metāla starpsienām, alumīnija struktūras un daudziem elastīgiem slāņiem, kurus atdala iekšējo ierobežotāju un kameru sistēma. Slāņi izgatavoti no dažādiem materiāliem, piemēram, vinila polimēra, oglekļa šķiedrām, kevlara. Modulim nav iluminatoru un tas nav paredzēts dzīvošanai. Tā masa ir 1413 kg. Saliktā stāvoklī tas ir cilindra formā 2,16 m augstumā un 2,36 m diametrā. Izplestā stāvoklī *BEAM* ir 4,01 m augstumā un 3,23 m diametrā. Tā iekšējais tilpums ir 16 m³.

## Atsauces

## Ārējās saites
* BEAM Bigelow Aerospace
* BEAM  NASA
* BEAM Gunter Dirk Krebs
Leče

**Leče** (, ; ) ir pilsēta Itālijas dienvidos, Apūlijā. Tas ir Lečes provinces administratīvais centrs. 2015. gadā Lečē dzīvoja 94,8 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir sestā lielākā pilsēta Apūlijā, savukārt Salento pussalā tā ir lielākā pilsēta.

Leče ir zināma arī kā "Dienvidu Florence", jo tajā atrodas daudzi baroka arhitektūras celtnes. Senās Romas laikos pilsētas nosaukums latīņu valodā bija *Lupiae*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Amaranti

**Amaranti** () jeb **kaķastes** ir viengadīgu amarantu dzimtas lakstaugu ģints. Ģintī ietilpst aptuveni 60 sugas. Dažas amarantu sugas kultivē kā krāšņumaugus. Radniecīgākie augi ir celozijas (*Celosia*). Amarantu nosaukums ir cēlies no grieķu vārda  (*amarantos*), kas nozīmē ‘nevīstošs’.

Latvijā sastopamas tikai 10 amarantu sugas, kas ievazātas no Ziemeļamerikas. Pastāvīgi atrodamas ne vairāk par piecām sugām. Latvijā var sastapt balto amarantu, balandu amarantu, astaino amarantu, liekto amarantu un dzeloņaino amarantu.

## Sugu uzskaitījums

* astainais amarants (*Amaranthus caudatus*, arī skarainais amarants)
* baltais amarants (*Amaranthus albus*)
* balandu amarants (*Amaranthus blitoides*)
* dzeloņainais amarants (*Amaranthus spinosus*)
* liektais amarants (*Amaranthus retroflexus*, arī atliektais amarants)
* trejkrāsu amarants (*Amaranthus tricolor*)
* zilganais amarants (*Amaranthus blitum*)
* *[[Amaranthus acanthochiton]]*
* *[[Amaranthus acutilobus]]*
* *[[Amaranthus anderssonii]]*
* *[[Amaranthus arenicola]]*
* *[[Amaranthus australis]]*
* *[[Amaranthus bigelovii]]*
* *[[Amaranthus brownii]]*
* *[[Amaranthus californicus]]*
* *[[Amaranthus cannabinus]]*
* *[[Amaranthus chihuahuensis]]*
* *[[Amaranthus crassipes]]*
* *[[Amaranthus crispus]]*
* *[[Amaranthus cruentus]]*
* *[[Amaranthus deflexus]]*
* *[[Amaranthus dubius]]*
* *[[Amaranthus fimbriatus]]*
* *[[Amaranthus floridanus]]*
* *[[Amaranthus furcatus]]*
* *[[Amaranthus graecizans]]*
* *[[Amaranthus grandiflorus]]*
* *[[Amaranthus greggii]]*
* *[[Amaranthus hybridus]]*
* *[[Amaranthus hypochondriacus]]*
* *[[Amaranthus interruptus]]*
* *[[Amaranthus minimus]]*
* *[[Amaranthus mitchellii]]*
* *[[Amaranthus muricatus]]*
* *[[Amaranthus obcordatus]]*
* *[[Amaranthus palmeri]]*
* *[[Amaranthus polygonoides]]*
* *[[Amaranthus powellii]]*
* *[[Amaranthus pringlei]]*
* *[[Amaranthus pumilus]]*
* *[[Amaranthus scleranthoides]]*
* *[[Amaranthus scleropoides]]*
* *[[Amaranthus standleyanus]]*
* *[[Amaranthus thunbergii]]*
* *[[Amaranthus torreyi]]*
* *[[Amaranthus tuberculatus]]*
* *[[Amaranthus viridis]]*
* *[[Amaranthus watsonii]]*
* *[[Amaranthus wrightii]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
Bonaparts

**Bonaparts** var būt:

* Lisjēns Bonaparts (*Lucien Bonaparte*; 1775―1840) ― franču politiķis;
* Luijs Bonaparts (*Louis Bonaparte*; 1778―1846) ― Holandes karalis (1806 ― 1810);
* Napoleons Bonaparts (*Napoléon Bonaparte*; 1769―1821) ― Francijas militārais un politiskais līderis, Francijas imperators (1804 ― 1814 un 1815);
* Napoleons II (*Napoléon II*; 1811―1832) ― Francijas imperatora Napoleona I un Austrijas princeses Marijas Luīzes dēls, Francijas impērijas troņmantinieks;
* Napoleons III (*Napoléon III*; 1808—1873) ― Francijas Otrās republikas prezidents (1849—1852) un Francijas Otrās impērijas imperators (1852—1870);
* Žeroms Bonaparts (*Jérôme Bonaparte*; 1784―1860) ― Napoleona Bonaparta jaunākais brālis, Vestfālenes karalis (1807 ― 1813);
* Žozefs Bonaparts (*Joseph Bonaparte*; 1768―1844) ― Napoleona Bonaparta vecākais brālis, Neapoles karalis (1806 ― 1808) un Spānijas karalis (1808 ― 1813).
PVRIS

***PVRIS*** ir amerikāņu rokgrupa no Lauelas, Masačūsetsā. Tās dalībnieki ir Lindsija Ganulfsena, Alekss Babinskis un Braiens Makdonalds. Grupas sākotnējais nosaukums bija *Paris*, bet vēlāk, 2013. gada vasarā, minot juridiskus iemeslus, tas tika nomainīts uz *PVRIS*. Grupas debijas albums *White Noise* tika izlaists 2014. gada novembrī.

## Diskogrāfija
**Studijas albumi**
* *White Noise* (2014)

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* Oficiālais Facebook konts
* Oficiālais Instagram konts
* Oficiālais Twitter konts
Frančesko Kosiga

**Frančesko Kosiga** (, , dzimis , miris ) bija itāļu politiķis no Kristīgi demokrātiskās partijas, no 1979. līdz 1980. gadam bija Itālijas premjerministrs, bet no 1985. līdz 1992. gadam bija Itālijas prezidents. Viņš bija arī Sasāri Universitātes profesors. Kad tuvojās viņa pilnvaru termiņa beigas prezidenta amatā, Kosiga aicināja Itāliju pārvērst par prezidentālu republiku. Tas radīja konfliktu ar tā brīža Itālijas premjerministru Džūlio Andreoti. Kosiga atkāpās no prezidenta amata divus mēnešus pirms termiņa beigām.
Riteņbraukšana 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — grupas brauciens vīriešiem

**Vīriešu [[šosejas riteņbraukšana]]s grupas brauciena** sacensības **[[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|2016. gada olimpiskajās spēlēs]]** norisinājās 6. augustā, sākoties un noslēdzoties Kopakabanas fortā. Sacensībās uzvarēja Gregs Van Avermāts no Beļģijas.

## Pirmssacensību favorīti
Sacensību distances grūtības dēļ par medaļu favorītiem tika uzskatīti braucēji ar spējām braukt kalnā un labām prasmēm nobraucienos. Favorītu sarakstā bieži tika minēti Kriss Frūms, Alehandro Valverde, Vinčenco Nibali, Mihals Kvjatkovskis, Rui Košta un Romēns Bardē.

## Distance
Vīriešu grupas brauciena distance bija 241,6 km gara. Tā sākās Kopakabanas fortā, tālāk virzoties uz rietumiem gar Ipanemas, Barras un Maripendi rezervāta pludmalēm pa krasta ceļiem 24,8 km Grumari apļa virzienā. Pēc četriem apļiem Grumari sektorā (99,2 km no 241,5 km) distance virzījās austrumu virzienā pa tiem pašiem krasta ceļiem uz 25,7 km garo *Vista Chinesa* apli, kas bija jāveic trīs reizes  (77,1 km no 241,5), pēc tam finišējot Kopakabanas fortā. Kā visas sacensības olimpiskajās spēlēs, sportistus pavadīja kārtības sargi, lai norobežotu satiksmi un skatītājus. Šajās olimpiskajās spēlēs to veica Brazīlijas Federālā lielceļu policija (PRF).

## Distances kartes

## Rezultāti

**Olimpiskais grupas brauciens vīriešiem**

## Atsauces
Lili Elbe

**Lili Ilze Elvenesa** (), labāk zināma kā **Lili Elbe** (, dzimusi , mirusi ) bija dāņu transdzimuma sieviete, viena no pirmajām zināmajām personām, kam ir veikta dzimuma maiņas ķirurģiskā operācija. Elbe kopš dzimšanas bija **Einars Magnuss Andreass Vegeners** () un ar šo vārdu bija pazīstams kā veiksmīgs gleznotājs. Dažreiz viņu iepazīstināja kā Einara māsu Lili. Pēc veiksmīgas dzimuma maiņas operācijas 1930. gadā viņa oficiāli nomainīja vārdu un uzvārdu uz Lili Ilze Elvenesa un pārstāja gleznot.

Vārdu "Lili Elbe" izdomāja žurnālists no Kopenhāgenas Luiss "Lulu" Lasens. Lili nomira no komplikācijām pēc dzemdes pārstādīšanas.

Viņas autobiogrāfija *Man into Woman* tika izdota pēc Lili nāves 1933. gadā.

Dažreiz kā Elbes dzimšanas gads nepareizi tiek norādīts 1886. gads. Šis pārpratums ir izveidojies no grāmatas par viņu, kurā vairāki fakti ir nomainīti, lai aizsargātu viņu un ar viņu saistītās personas. Precīzu Lili Elbes dzimšanas gadu norādīja Elbes sieva Gerda Vegenere, ar kuru Einars apprecējās 1904. gadā.

Uz Lili Elbes un Gerdas Vegeneres dzīves notikumiem balstīta 2015. gadā uzņemtā filma "Dāņu meitene". Filma tika nominēta četrām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām vienu ieguva.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lili Elbe vietnē *[[Biography.com]]*
Raimonds Staprāns

**Raimonds Staprāns** (dzimis , miris ) bija latviešu izcelsmes ASV gleznotājs un rakstnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Rīgā ārsta ģimenē. Mācījās Rīgas 1. valsts ģimnāzijā. Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā kopā ar ģimeni devās bēgļu gaitās uz Vāciju, 1946. gadā absolvēja mācījās Ebenveileres latviešu ģimnāzijā.
No 1946. gada mācījās Eslingenes Latviešu mākslas skolā.

1947. gadā pēc tēvoča izsaukuma izceļoja uz ASV. Studēja glezniecību un dramaturģiju Vašingtonas Universitātē Sietlā (1948-1952), 1950. gadā viņš sarīkoja savu pirmo personālizstādi. Turpināja maģistra studijas Kalifornijas Universitātē Bērkli (1952-1954).  
1961. gadā pārcēlās uz dzīvi Ņujorkā, kur apprecējās ar Ilonu Peiču. Kopā ar sievu devās kāzu ceļojumā uz PSRS, no kurienes nelegāli apmeklēja okupēto Latviju, nonākot konfliktā ar VDK.
1962. gadā iekārtoja studiju Sanfrancisko, rīkoja izstādes ASV un Eiropā. 1972. gadā Latvijas PSR Kultūras sakaru komiteja ar tautiešiem ārzemēs sarīkoja R. Staprāna priekšlasījumu ar personālizstādi Rīgā, taču nākamajā dienā pēc atklāšanas izstādi slēdza.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1991. gadā Mākslas muzejā "Arsenāls" Rīgā, pēc tam 2006. gadā Latvijas Nacionālajā mākslas muzejā notika Raimonda Staprāna personālizstādes.

Miris  savā mājā Sanfrancisko.

## Daiļrade
Raimonda Staprāna glezniecības raksturošanai dažkārt izmantots apzīmējums „abstraktais reālisms”. Lai gan darbos atveidoti reāli priekšmeti, kā piemēram, krēsli, virtuves piederumi vai apelsīni, mākslinieks uzsvēris tieši krāsas un struktūras nozīmi gleznas ietvaros. Iemīļots autora motīvs ir Kalifornijas līča skati, atainojot laivas piestātnē vai risinot arhitektoniskus motīvus. Viņa darbus raksturo kompozīcijas skaidrība un lakonisms, krāsu spožums un spilgtums, panākot specifiski Kalifornijas gaismai raksturīgās krāsu nianses.

Viņa darbi iekļauti Tēlotājmākslas muzeja Sanfrancisko, Oklendas muzeja Kalifornijā, Santabarbaras Mākslas muzeja, Tēlotājmākslas muzeja Hjūstonā, Losandželosas Mākslas muzeja, Portlendas Mākslas muzeja, kā arī Valsts Mākslas muzeja Rīgā kolekcijās un privātkolekcijās.

## Lugas
1950. gados sāka angliski rakstīt lugas. Latviešu valodā sarakstītas lugas:
* Sasalšana (1980) 
* Četras dienas jūnijā (1989)
* Mieles
* Briedis-Peterss (1992)
* Pēdējā izrāde (1994)
* Gūsteknis pilī (1998)
* Aktieri
* Anšlavs un Veronika (2000)
* Dr. Paula Kalniņa tiesāšana (2006)

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira (2002)

## Literatūra
* Paul J. Karlstrom. Raimonds Staprans: Art of Tranquility and Turbulence. University of Washington Press (January 2005)

## Atsauces
Trūce

[thumbnail|235px|[Nabas trūce ar iekaisumu]]
**Trūce** (), arī **bruka**, ir iekšējo orgānu vai dziļo audu izspiešanās zem ādas, muskuļos vai ķermeņa dobumos. Trūci var radīt aizcietējums, smags fizisks darbs, grūtniecība un dzemdības, traumas un citi. Parasti trūces ārstē ķirurģiski.

Pēc Starptautiskās slimību un veselības problēmu klasifikācijas trūces ir kodētas ar kodiem no K40 līdz K46.

* K40 — cirkšņa (ingvināla) trūce
* K41 — ciskas (femorāla) trūce
* K42 — nabas (umbilikāla) trūce
* K43 — vēdera sienas trūce
* K44 — diafragmas trūce
* K45 — cita veida abdominālas trūces
* K46 — neprecizēta abdomināla trūce

## Atsauces

## Ārējās saites
Edmunds Freivalds

**Edmunds Freivalds** (1891—1922) bija latviešu žurnālists, publicists un sabiedrisks darbinieks. Latviešu zemnieku savienības biedrs, Tautas padomes deputāts (1918). Latvijas preses biroja "Latopress" vadītājs (1919—1920), Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas informācijas departamenta direktors un laikraksta "Brīvā Zeme" redaktors (1920—1922).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1891. gada 2. augustā Liepājā žurnālista, grāmatu izdevēja, tirgotāja un baptistu sludinātāja Kārļa Freivalda ģimenē. 1910. gadā absolvēja Liepājas ģimnāziju, studēja tieslietas Odesas un Maskavas universitātēs (1910—1915).

Pirmā pasaules kara laikā bija laikrakstu "Baltija" (1916) un "Līdums" (1917) redaktors. 1918. gadā bija Tautas padomes loceklis, Brīvības cīņu laikā Liepājā dibināja un vadīja Latvijas preses biroju "Latopress" (1919—1920), sekmēja Latvijas valsts nostiprināšanos un popularitāti. Vēlāk bija Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas informācijas departamenta direktors un laikraksta "Brīvā Zeme" redaktors (1920—1922).  Rakstījis politiskus un kultūras apcerējumus, feļetonus, mūzikas kritikas. Izcēlās ar apdāvinātību un inteliģenci.

1922. gada 6. augustā noslīka, peldoties Bulduru pludmalē Rīgas Jūrmalā, apbedīts Rīgas Meža kapos.

## Atsauces
Toma Garai

**Toma Garai** (dzimis , miris ) bija ungāru izcelsmes amerikāņu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Sastādījis vairāk nekā 2000 galvenokārt palīgmata uzdevumus. 
No 1987. gada starptautiskais tiesnesis un no 1996. gada Starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā.

Ieguvis 94,00 FIDE albumu punktus.

## Šaha uzdevuma piemērs

**Risinājums:**
: 1. ♕d3+ ♕b5 2. ♔e4 ♕c4#
: 1. ♕f6+ ♕b6 2. ♔d4 ♕d6# 

## Bibliogrāfija
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Toma Garai šaha kompozīcijas vietnē PDB
*
Žans Marks Lusto

**Žans Marks Lusto** (; dzimis ) ir franču šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Publicējis ap 800 dažādu žanru šaha kompozīcijas, pazīstams ar saviem tiešā mata pasaku šaha uzdevumiem. 
No 2004. gada Starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā.

Ieguvis 146,17 FIDE albumu punktus.

## Šaha uzdevuma piemērs

**Risinājums:**
: 1) 1. Be7 Ra3 2. Bb4 Ra2 3. Kb3 Bd5# 
: 2) 1. Kd4 Rg4 2. Ke5 d4 3. Kf5 Bd7#

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žana Marka Lusto šaha kompozīcijas vietnē PDB
Nikolajs Svemps

**Nikolajs Svemps** (1889—1944) bija latviešu zemnieks un sabiedrisks darbinieks. Latviešu zemnieku savienības biedrs, Tautas padomes deputāts (1918). 

## Dzīvesgājums
Dzimis  Beļavas pagasta Vecbabrānos pareizticībā pārgājušu Vidzemes zemnieku ģimenē. Leo Svempa vecākais brālis. Mācījās Beļavas pagastskolā, saimniekoja tēva mājās. Piedalījās Latviešu zemnieku savienības dibināšanā Valkā 1917. gada 12. maijā. 1918. gada 17. novembrī ievēlēts par Tautas padomes deputātu, piedalījās Latvijas valsts pasludināšanas aktā 18. novembrī. 

1929. gadā nopirka Vārgaļu dzirnavas Stāmerienas pagastā. Otrā pasaules kara noslēgumā, Sarkanās armijas uzbrukuma laikā 1944. gada septembrī viņu apcietināja Gestapo, un viņš gāja bojā ieslodzījumā.

## Atsauces
Staprāns

**Staprāns** (sieviešu dzimtē Staprāne) ir latgaliešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Raimonds Staprāns (1926—2026) — latviešu izcelsmes ASV gleznotājs un rakstnieks;
* Sergejs Staprāns (1896—1951) — latviešu strēlnieku virsnieks un sabiedriskais darbinieks.
Pēteris Murītis

**Pēteris Murītis** (1891—1924) bija latviešu agronoms un sabiedrisks darbinieks. Latviešu zemnieku savienības Centrālās padomes loceklis, Tautas padomes deputāts (1918). 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1891. gadā Arakstes pagastā zemnieku ģimenē. Mācījās Ata Ķeniņa reālskolā Rīgā, 1911. gadā Jelgavas reālskolā. Studēja Rīgas politehniskā institūta lauksaimniecības nodaļā, kuru beidza 1915. gadā. Strādāja par Rūjienas lauksaimniecības skolas pārzini (direktoru).

Pēc Februāra revolūcijas 1917. gada 12. maijā piedalījās Latviešu zemnieku savienības (LZS) dibināšanā Valkā, kur tika ievēlēts par LZS Centrālās padomes locekli, vienlaikus bija arī LZS Valmieras apriņķa valdes priekšsēdētājs. 1918. gada 17. novembrī ievēlēts par Tautas padomes deputātu, piedalījās Latvijas valsts pasludināšanas aktā 18. novembrī.  
Pēcāk strādāja par Valmieras apriņķa valsts zemju inspektoru un Valmieras divgadīgās lauksaimniecības skolas pārzini. Bija visu LZS kongresu delegāts, kuros tika no jauna ievēlēts par LZS Centrālās padomes locekli. 

1924. gada augustā P. Murītis kopā ar vairākiem lauksaimniecības speciālistiem apmeklēja Vāciju. 
Miris 1924. gada 20. decembrī pēc sašaušanas medībās, apglabāts Skudrītes kapos Rūjienā.

## Atsauces
Altdorfa

**Altdorfa** (, ) ir pilsēta Šveicē, Ūrī kantona adminstratīvais centrs. Pilsēta atrodas Šveices centrālajā daļā, pie Fīrvaldšteterezera. 2014. gadā pilsētā dzīvoja 9,1 tūkstotis cilvēku. Lielākā daļa no pilsētas iedzīvotājiem (aptuveni 88%) sazinās vācu valodā. No 16. līdz 19. gadsimtam pilsēta bija zināma kā Ūrī (*Uri*).

## Ārējās saites
Jānis Bērziņš (TP loceklis)

**Jānis Alfrēds Bērziņš** (1894 — 1949) bija latviešu zemnieks un sabiedrisks darbinieks. Latviešu zemnieku savienības biedrs, Tautas padomes deputāts (1918), piedalījās Latvijas valsts pasludināšanas aktā 1918. gada 18. novembrī.

Jānis Alfrēds Bērziņš dzimis 1894. gada 7. (19.) februārī Rencēnu "Vec-Ostermaņos" saimnieka Pētera un Annas (dzimušas Kuplis) Bērziņu ģimenē.

Zināms, ka 1918. gadā viņš saimniekoja Rencēnu pagasta "Ostermaņos", no 1929. gada aprīļa dzīvoja Gulbenē, bija saldumu tirgotājs Tirgoņu ielā 12.

Pēc Latvijas okupācijas 1941. gada rudenī pārcēlās uz dzīvi Valmierā pie jaunākā brāļa Alberta, bet 1944. gada pavasarī uz Rūjienu pie sievas radiem. 

Miris Rūjienas pagasta Mežuļos 1949. gada 13. jūnijā un četras dienas vēlāk ar Rūjienas mācītāja Eduards Plīkša svētību guldīts Rūjienas Bērtuļa kapos.

## Atsauces
Jānis Ampermanis

**Jānis Ampermanis** (1889—1942) bija latviešu zemnieks un sabiedrisks darbinieks. Latviešu strēlnieks, Latviešu zemnieku savienības biedrs, Tautas padomes deputāts (1918). 

## Dzīvesgājums
Dzimis  Kārķu pagasta "Irbītēs" (pēc citiem avotiem, "Žīguros") zemnieku ģimenē. Mācījās Valkas pilsētas skolā, piedalījās Pirmajā pasaules karā latviešu strēlnieku pulkos. 

Pēc Februāra revolūcijas piedalījās Latviešu zemnieku savienības dibināšanā Valkā 1917. gada 12. maijā. 1918. gada 17. novembrī ievēlēts par Tautas padomes deputātu, piedalījās Latvijas valsts pasludināšanas aktā 18. novembrī. 
Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā karoja O. Kalpaka bataljona atsevišķās studentu rotas sastāvā. 

Pēc kara beigām bija Kārķu pagasta padomes un valdes priekšsēdētājs, 7. Valkas aizsargu pulka 3. rotas komandieris. Latvijas Zemnieku kredītbankas un a/s "Ķieģelnieks" padomes loceklis. 
1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā apcietināts un aizvests uz PSRS, kur viņu nošāva 1942. gada 27. jūnijā kādā no Gulaga soda nometnēm..
Pēc citiem datiem 1942. gada 26. februārī miris Sevurallagā, Sverdlovskas apgabalā.

## Apbalvojumi
* Jura krusts, 4. un 3. šķira
* Triju Zvaigžņu ordenis, V šķira 
* aizsargu Nopelnu krusts
 
## Atsauces
Ukru gārša

**Ukru gārša** ir dabas liegums Dobeles novadā. Izvietojies Tērvetes upes krastos, dienvidos robežojas ar Lietuvu. Starptautiskā putniem nozīmīgā vieta. Liegums izveidots 1999. gadā, tā kopplatība ir 1121 ha. Teritoriju veido lapkoku meži, dažviet sastopami arī egļu meži un jauktu koku meži. Sastopamas vairākas aizsargājamas augu un sēņu sugas, to vidū, lielā zvaigznīte (*Astrantia major*), Benekena zaķauza (*Bromopsis benekenii*), Pūkainā asinszāle (*Hypericum hirsutum*), Skrajziedu skarene (*Poa remota*), Plaisājošā rūtaine (*Xylobolus frustulatus*). Dabas liegumā ligzdo melnais stārķis un mazais ērglis, sastopama ir biezā perlamutrene un lapkoku praulgrauzis.

## Attēlu galerija

Attēls:Ukru-Gārša 2.jpg
Attēls:Ukru-Gārša 4.jpg
Attēls:Ukru-Gārša 3.jpg
Attēls:Ukru-Gārša.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
* Ukru gārša, BirdLife International
Anīsa piltuvene

**Anīsa piltuvene** (*Clitocybe odora*) ir ēdama piltuveņu ģints bazīdijsēne. Tā ir plaši sastopama Ziemeļamerikas un Eirāzijas mežos, arī Latvijā. Bieži sastopama grupās skujkoku mežu nobirās. Sēne ir zilgani pelēkā krāsā, tai ir īpatnējs anīsa aromāts.

Jaunās anīsa piltuvenes var sajaukt ar zaļajām virpainītēm.

## Atsauces

## Ārējās saites

*