open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kadirovieši

**Krievijas Federācijas Varoņa Ahmata-Hadži Kadirova 141. īpašais motorizētais pulks** () jeb neoficiāli **kadirovieši** () ir Krievijas Nacionālās gvardes karaspēka sastāvā esošs Čečenijas Republikas Iekšlietu ministrijas īpašās nozīmes policijas pulks, kam piešķirts Krievijas Varoņa Ahmata Kadirova nosaukums. Lai gan kadirovieši oficiāli ir Krievijas Nacionālās gvardes sastāvā, tos tiešā veidā kontrolē Čečenijas Republikas vadītājs Ramzans Kadirovs.

## Vēsture
Pirmās kadiroviešu vienības izveidoja Ahmats Kadirovs, sākoties Pirmajam Čečenijas karam (1994). Šajā karā tās karoja pret Krievijas Bruņotajiem spēkiem un atbalstīja neatzītās Ičkērijas Čečenu Republikas (IČR) prezidentu Džoharu Dudajevu. Pēc tam, kad 1996. gadā beidzās Pirmais Čečenijas karš un tika nogalināts Dudajevs, kadirovieši palika A. Kadirova rīcībā, kurš no 1995. līdz 2000. gadam bija IČR muftijs.

Sākoties Otrajam Čečenijas karam (1999), A. Kadirovs atteicās turpmāk atbalstīt IČR un kadirovieši Krievijas pusē sāka karot pret tālaika IČR prezidenta Aslana Mashadova vienībām un islāmistu kaujiniekiem. 2000. gadā Krievijas prezidents Vladimirs Putins iecēla A. Kadirovu par Čečenijas Republikas Pagaidu administrācijas vadītāju, savukārt, 2003. gadā Čečenijas iedzīvotāji viņu ievēlēja par Čečenijas Republikas prezidentu. Kadirovieši šīs prezidentūras laikā darbojās gan kā A. Kadirova miesassargi, gan kā daļa no republikas likumsargājošajiem dienestiem, lai gan viņiem nebija likumā noteikta statusa.

2004. gada 9. maija teroraktā Groznijā A. Kadirovs tika nogalināts, un vadību pār kadiroviešiem pārņēma viņa dēls Ramzans Kadirovs. Drīzumā pēc A. Kadirova bojāejas par viņa personīgo drošību atbildīgā vienība tika izformēta, bet pārējās kadiroviešu vienības kā Krievijas likumsargājošie dienesti Čečenijas Republikā tika iekļautas Krievijas Iekšlietu ministrijā. 2007. gadā R. Kadirovs kļuva par Čečenijas prezidentu, un daudzus augstus amatus Čečenjas valdībā šobrīd ieņem bijušie kadirovieši.

## Atsauces

## Ārējās saites
2056. gads

**2056. gads** () būs garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies sestdienā.

## Gaidāmie notikumi

* Globālā temperatūra paaugstināsies par 3 °C.

## Atsauces
Tūka Mentile

**Tūka Mentile** (, dzimis ) ir bijušais Somijas hokejists, spēlēja aizsarga pozīcijā.

2001. gada NHL draftā Mentili ar kopējo 153. numuru piektajā kārtā izvēlējās Losandželosas "Kings".

Savas karjeras laikā pārstāvējis Somijas hokeja līgas komandu Tamperes "Tappara", Zviedrijas hokeja līgas komandas *[[Luleå HF]]*, *[[Frölunda HC]]* un Malmes "Redhawks", kā arī KHL komandās Ņižņekamskas "Ņeftehimik", Novokuzņeckas "Metallurg", Habarovskas "Amur", Zagrebas "Medveščak" un Pekinas "Kunlun Red Star".

Somijas hokeja izlasi pārstāvējis sešos Pasaules čempionātos, 2006. gadā izcīnot bronzas medaļu, bet 2007. un 2014. gadā izcīnot sudraba medaļu.

## Ārējās saites
Henrikuss Tromps

**Henrikuss Tromps** (; dzimis , miris ) bija nīderlandiešu airētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Tromps 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja airēšanas astoņnieku disciplīnā. Viņš bija viens no Nīderlandes komandas *Minerva Amsterdam* dalībniekiem. Komanda šajās sacensībās izcīnīja bronzas medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Henrikuss Tromps (Olympics profils) 
* Henrikuss Tromps (Olympedia profils) 
* Henrikuss Tromps (Sports Reference profils)
Uliss Aldrovandi

**Uliss Aldrovandi** (; dzimis , miris ) bija itāļu dabaszinātnieks, botāniķis, entomologs un zoologs. Ieviesis terminu "ornitoloģija".

Dzimis Boloņā dižciltīgā, bet mazturīgā ģimenē. Viņa tēvs bija jurists un Boloņas Senāta sekretārs, bet nomira, kad Ulisam bija septiņi gadi. Viņa atraitne māte vēlējās, lai Uliss kļūtu par juristu.

1553. gadā Aldrovandi ieguva grādu medicīnā un filozofijā un 1554. gadā Boloņas Universitātē sāka pasniegt filozofiju un loģiku. 1559. gadā viņš kļuva par filozofijas profesoru un 1561. gadā par pirmo dabaszinātņu profesoru Boloņā. Aldrovandi bija Toskānas lielhercoga Frančesko de Mediči draugs, tika apmeklējis viņa dārzu Pratolino un ceļojis kopā ar viņu, sastādot Pratolino vērtīgāko augu sarakstu.

Pēc viņa pieprasījuma un viņa vadībā 1568. gadā Boloņā tika izveidots botāniskais dārzs, viens no pirmajiem botāniskajiem dārziem Eiropā.

Miris Boloņā 1605. gada 4. maijā 82 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''ARTICLE from the Encyclopædia Britannica''
* Findlen, Paula (1994). Possessing Nature: Museums, Collecting, and Scientific Culture in Early Modern Italy. Berkeley: University of California Press.
* G. Fantuzzi, ''Aldrovandi Ulisse'', in ''Notizie degli scrittori bolognesi'', I, 1781, pp. 165—190
* Музей Улиссе Альдрованди
* AMS Historica — Ulisse Aldrovandi, opere a stampa — Болонский университет
* Болонский университет
* Сайт музея Улиссе Альдрованди в Болонье
Teodors Laurecari

**Teodors Laurecari** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija vāciešu airētājs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Laurecari 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja airēšanas astoņnieku sacensībās. Viņš bija viens no Vācijas airētāju komandas *Der Hamburger und Germania Ruder Club* pārstāvjiem. Komanda šajā disciplīnā izcīnīja 4. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Teodors Laurecari (Olympedia profils) 
* Teodors Laurecari (Sports Reference profils)
Moriss Kartons

**Moriss Kartons** () bija franču airētājs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Kartons 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja airēšanas astoņnieku sacensībās.  Viņš bija viens no Francijas komandas *Société Nautique de la Marne* pārstāvjiem. Komanda šajās sacensībās startēja tikai kvalifikācijas kārtā, kopvērtējumā iegūstot 5. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Moriss Kartons (Olympics profils) 
* Moriss Kartons (Olympedia profils) 
* Moriss Kartons (Sports Reference profils)
Oskars Desomvills

**Oskars Šarls Desomvills** (; dzimis , miris ) bija beļģu airētājs, izcīnījis divas olimpiskās sudraba medaļas 1900. gada un 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kā arī vairāku medaļu ieguvējs Eiropas čempionātā airēšanā.

Desomvills 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja airēšanas astoņnieku sacensībās. Viņš bija viens no Beļģijas airētāju komandas *Royal Club Nautique de Gand* pārstāvjiem. Komanda šajās sacensībās izcīnīja sudraba medaļu. 

Arī 1908. gada Londonas olimpiskajās spēlēs Desomvills bija Beļģijas airētāju komandas pārstāvis airēšanas astoņnieku sacensībās. Arī šajā reizē viņi izcīnīja sudraba medaļu.

Viņš ir izcīnījis 12 medaļas (8 zelta, 3 sudraba un 1 bronzas) Eiropas čempionātos airēšanā no 1900. gada līdz 1909. gadam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oskars Desomvills (Olympics profils) 
* Oskars Desomvills (Olympedia profils) 
* Oskars Desomvills (Sports Reference profils)
Klijānu iela (Rīga)

**Klijānu iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Brasā. Tā sākas krustojumā ar Brīvības ielu un beidzas krustojumā ar Kluso ielu. Iela klāta ar asfalta segumu, tās kopējais garums ir 910 metri. Klijānu ielā ir dažāda veida apbūve, tostarp vairākas sabiedriskās ēkas (Rīgas Ceļu policijas nodaļa Klusajā ielā 12, Valsts Veselības inspekcija Klijānu ielā 7), arī daudz saimnieciskās apbūves (arī 5. tramvaju depo teritorija). Nepāra numuru pusē iela ved gar Lielajiem kapiem.

Klijānu iela pirmo reizi Rīgas ielu sarakstos minēta 1885. gadā ar nosaukumu **Vanagu iela**. 1921. gadā adrešu grāmatās saukta par **Lielo Klijānu ielu**, bet kopš 1935. gada — par Klijānu ielu.

## Ielu savienojumi
Klijānu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības iela (T veida krustojums)
* Mazā Klijānu iela (T veida krustojums)
* Lakstīgalu iela (T veida krustojums)
* Klusā iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Brasa

## Atsauces
Žils De Bišops

**Žils Marija Ādolfs Anrī De Bišops** (; dzimis , miris ) bija beļģu airētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

De Bišops 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja airēšanas astoņnieku sacensībās. Viņš bija viens no Beļģijas airētāju komandas *Royal Club Nautique de Gand* pārstāvjiem. Komanda šajā sacensībā izcīnīja sudraba medaļu.

Viņš trīs reizes (1898—1900) ir izcīnījis arī Eiropas čempiona titulu airēšanā, astoņnieku sacensībās.
## Atsauces

## Ārējās saites
* Žils De Bišops (Olympics profils) 
* Žils De Bišops (Olympedia profils) 
* Žils De Bišops (Sports Reference profils)
Dūkstu drudzenīte

**Dūkstu drudzenīte** () ir augu suga genciānu dzimtas drudzenīšu ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, galvenokārt jūras piekrastē, kā arī mēreni mitrās pļavās, starpkāpu ieplakās, dažādās atmatās, parasti vietās ar skraju veģetāciju. Latvijā šī suga ir sastopama reti gandrīz visā valsts teritorijā, neiekļaujot austrumdaļu, pārsvarā jūras piekrastē. Daži autori to iekļauj rūgtās drudzenītes (*Gentiana amarella*) sastāvā kā pasugu *Gentiana amarella. ssp. uliginosa*.

Pļavu mēslošanas un meliorācijas dēļ izplatība samazinās, jo augs jutīgi reaģē uz biotopa pārmaiņām. Augu suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

## Morfoloģija
Dūkstu drudzenīte ir viengadīgs, 5—15 cm garš lakstaugs ar stāvu, kailu stublāju, kurš parasti nezaro vai zaru maz. Stublājs sastāv no 1—3 posmiem, galotnes posms kopā ar ziedkātu ir vismaz tikpat garš vai garāks nekā stublāja pārējā daļa.

Auga lapas ir lancetiskas, sēdošas, 1—3 cm garas un 0,4—1 cm platas. Pie stublāja pamata lapu rozetes nav. Ziedam parasti ir 5 (dažreiz 4) kopā saaugušas kauslapas un vainaglapas. Stobrveidīgais vainags ir aptuveni kausa garumā. Vainaglapas ir zili violetas, 1—2 cm garas. Zieda rīklīte ir ar bārkstiņu vainagu. Auglis ir divvāršņu pogaļa. Zied augustā un septembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lauka drudzenīte

**Lauka drudzenīte** () ir mainīga izskata augu suga genciānu dzimtas drudzenīšu ģintī, kurā nodala vairākas pasugas. Savvaļā tā ir nevienmērīgi sastopama Eiropā — reti Eiropas dienvidu un centrālajā daļā, taču salīdzinoši biežāk ziemeļrietumu daļā, pļavās un piejūrās. Baltijas jūras austrumu piekrastē ir sastopama ļoti reti — galvenokārt pasuga *G.c. ssp. baltica (Murb.) Á. et D.Löve (syn. G. baltica (Murb.) Börner).*

Ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā.

## Morfoloģija
Lauka drudzenīte ir divgadīgs, 3—25 cm garš, tumši zaļš un drukns lakstaugs. Stublājs ir taisns, kails, tas pie pamata vai stublāja lejasdaļā zaro. Auga zari ir īsi un stāvi. Pie stublāja pamata nereti ir iepriekšējā gada rozetes lapu paliekas.

Apakšējās lapas rozetē ir otrādi olveidīgas vai lāpstveidīgas, aptuveni 1,2—3 cm garas un 0,5—1 cm platas, to gals ir strups vai noapaļots, tās ir visplatākās lapu augšdaļā. Stublāja apakšējās lapas ir iegarenas, strupas, aptuveni 1,3—2 cm garas un ap 0,5 cm platas. Augšējās lapas ir iegarenas vai lancetiskas, to mala ir sīki dziedzeraini skropstaina.

Ziedu ir nedaudz — parasti 5—15. Tie ir skarveidīgā ziedkopā stublāja un zaru galā un augšējo lapu žāklēs. Kauss ir zvanveidīgs, aptuveni 1—2 cm garš. Divi no kausa zobiņiem ir smaili un plati olveidīgi, pārsedzas ar diviem pamīšus šauri lineāriem un smailākiem zobiņiem. Zieda vainags ir četrdaļīgs, stobrveida un tumšzils. Tas ir aptuveni 1,5—3 cm garš un ap pusotru reizi garāks nekā kauss, vainaga daivas ovālas. Auglis ir divvāršņu pogaļa ar īsu kātiņu.

Pēc ziedēšanas laika un stublāja posmu skaita nodala 2 pasugas:

* ar 3—5 posmiem, zied no maija līdz jūlijam; vai
* ar 4-11 posmiem, zied vēlu rudenī — no jūlija beigām līdz oktobrim.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karalienes Elizabetes salas

**Karalienes Elizabetes salas** () ir Kanādai piederoša mazapdzīvotu salu grupa Kanādas Arktiskajā arhipelāgā. Administratīvi pieder Nunavutas teritorijas Kikiktālukas reģionam un Ziemeļrietumu Teritoriju Inuvikas reģionam. Salās ir ap 14 % no pasaules ledājiem ārpus Antarktīdas un Grenlandes. Vienīgās pastāvīgi apdzīvotās vietas ir Rezolūta, Grisfjorda un Alerta, kā arī vairākas polārstacijas. Līdz 1953. gadam bija zināmas kā **Perija salas** vai **Perija arhipelāgs**; pārdēvētas par godu Elizabetes II kronēšanai.

## Ģeogrāfija
Salas izvietojušās Kanādas Arktiskā arhipelāga ziemeļos. Arhipelāgu veido Elsmīra sala ziemeļaustrumos, Sverdrupa salas ziemeļos un Perija salas dienvidos un rietumos. No Grenlandes ziemeļrietumos tās atdala Neirsa šaurums un Smita šaurums, bet no pārējām Kanādas Arktiskā arhipelāga salām dienvidos — Perija šaurums (Maklūra šaurums, Vikonta Melvila šaurums, Barova šaurums un Lankasteras šaurums). Grupā ietilpst 34 galvenās salas un 2092 nelielas saliņas un klintis. Lielākās salas (vairāk par 5000 km²) ir Elsmīra sala, Devona, Aksela Heiberga sala, Melvila sala, Batērsta sala, Prinča Patrika sala, Elefa Ringnesa sala, Kornvolisa, Amunda Ringnesa sala, Makenzi Kinga sala. Valda arktiska tuksneša klimats ar sausu aukstu ziemu un vēsu vasaru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nīcas iela (Rīga)

**Nīcas iela** ir Rīgas iela Kurzemes rajonā, Imantā. Nīcas iela sākas krustojumā ar Slokas ielu un Mellužu ielu, un beidzas kā strupceļš teritorijā aiz bijušās radio rūpnīcas "Radiotehnika" (savienojums gājējiem ar Sārnates ielu). Kopējais ielas garums ir 800 metri, tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Nīcas ielā lielākoties ir saimnieciska rakstura apbūve (garāžas), neapbūvēta teritorija, tostarp gar dzelzceļa līniju, kā arī savrupmāju apbūve ielas beigu galā. Nīcas iela iet paralēli dzelzceļa līnijai Zasulauks (Rīga)—Bolderāja.

Nīcas iela Rīgas ielu sarakstos atrodama no 1932. gada ar tagadējo nosaukumu. Nosaukta pagasta centra Dienvidkurzemes novadā — Nīcas — vārdā.

## Ielu savienojumi
Nīcas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Slokas iela
* Mellužu iela
* Sakas iela (T veida krustojums)
* Užavas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Imanta

## Atsauces
Autoceļš V95

0 km
 0 km
 0,3 km
 3 km
 5 km
|}
|}

**V95** autoceļš **Griķukrogs–Meļķerti** ir Latvijas valsts vietējās nozīmes autoceļš, kas savieno Griķukrogu pie Vidzemes šosejas gar Vangažiem ar Meļķertiem. Autoceļš ir  garš, klāts ar grants segumu un šķērso Inčukalna pagastu. Īsa tā daļa sākumā iet gar Vangažu pilsētas robežu kreisajā pusē, ceļš virzās uz ziemeļaustrumiem gandrīz līdz Vangažu luterāņu baznīcai, pēc kuras krasi pagriežas uz rietumiem. Izņemot Vangažus, gar ceļu atrodas tikai viensētas.

## Attēli

Inčukalns parish, 2022-03-01, road V95 near Harfi.jpg|0,5. km pie Harfiem
Inčukalns parish, 2022-03-01, road V95 near Bērzkalni 1.jpg|1. km pie Bērzkalniem


## Atsauces
Viljams Karrs

**Viljams Džons "Bills" Karrs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu airētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Karrs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja airēšanas astoņnieku disciplīnā. Viņš bija viens no ASV komandas *Vesper Boat Club* dalībniekiem. Komanda šajās sacensībās izcīnīja zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Viljams Karrs (Olympedia profils) 
* Viljams Karrs (Sports Reference profils)
Drudzenītes

**Drudzenītes** () ir augu ģints genciānu dzimtā. Šajā ģintī ir 256 lakstaugu sugas, kuras aug kalnainos un aukstos apvidos. Savvaļā šīs ģints pārstāvji ir sastopami Amerikas kontinentos, Eirāzijā, Ziemeļāfrikā, Austrālijā un Jaunzēlandē.

Latvijā ir sastopamas divas drudzenīšu sugas:

* Dūkstu drudzenīte (*Gentianella uliginosa*),
* Rūgtā drudzenīte (*Gentianella amarella*).
Abas ir ierakstītas Latvijas Sarkanajā grāmatā.

## Atsauces
STV Pirmā!

**STV Pirmā!** ir Latvijas televīzijas kanāls, kurš sāka raidīt 2015. gadā. Kanāls piemērots sieviešu auditorijai un pieder uzņēmumam *[[Tet]]*, piedāvājot gan vietējos raidījumus, kuros piedalās pašmāju slavenības un viņu ģimenes, gan populārus ārvalstu filmas, seriālus un raidījumus.

Viens no kanāla īpašajiem raidījumiem ir "Starp mums runājot", kurā tiek apspriestas sieviešu dzīves smalkumi un piedalās dažādi viesi, tostarp slaveni mūziķi un modes eksperti. Turklāt kanāls piedāvā arī realitātes šovus, piemēram, "Es būšu tu", kur pazīstami cilvēki apmainās vietām ar saviem partneriem, lai pārbaudītu attiecību stiprumu un sapratni. Kanāla populārāko pašmāju raidījumu vidū ir šokējoši atklātais sociālais raidījums "Caur ērkšķiem uz...", vakara sarunu šovs "Kad viņas satiekas", realitātes šovs, kas seko līdzi sabiedrībā populāru personību dzīvēm "Slavenības. Bez filtra."

## Atsauces
Ziemas svertija

**Ziemas svertija** () ir mainīga paskata augu suga genciānu dzimtas svertiju ģintī, kurai nodala vairākas pasugas.

Augu suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

## Izplatība
Savvaļā tā ir sastopama Centrāleiropā, Āzijā un Ziemeļamerikas rietumdaļā — strautu malās un avotu izplūdes vietās uz klintīm. Baltijas reģionā ir sastopama ļoti reti, pārsvarā purvos, skrajos un purvainos mežos, kā arī avotainās palieņu pļavās. Salīdzinoši blīvākais atradņu apvidus Baltijā ir Igaunijā — Emajegi baseina upju palienēs. Latvijā ziemas svertija ir sastopama ļoti reti — tā 1955. gadā tika konstatēta netālu no Kuldīgas, taču atradnes vietā tika veikti kūdras izrakumi, tādējādi iznīcinot tobrīd vienīgo zināmo auga atradnes vietu. Šo sugu uzskatīja par izzudušu valsts teritorijā līdz 2004. gadam, kad to atrada avoksnājā Sudas purva apkaimē.

## Morfoloģija
Ziemas svertija ir daudzgadīgs, 20—60 cm garš lakstaugs. Tam ir ložņājošs saknenis, kails, stāvs un augšdaļā zarojošs stublājs.

Augam ir rozetes lapas un stublāja lapas. Rozetes lapas ir olveidīgas, 4—8 cm garas un 2—5 cm platas un tām ir garš, spārnains kāts. Stublāja lapu ir nedaudz, tās ir eliptiskas vai iegareni lancetiskas, 1—3 cm garas un 0,5—1 cm platas, pretējas, sēdošas vai mazliet skaujošas. Visu lapu plātne ir kaila, tām ir gluda mala, strups vai (stublāja lapām) dažreiz smails gals.

Ziedi ir izvietoti skrajā, vairāk vai mazāk piramidālā skarā stublāja un zaru galā. Ziedu kauslapas un vainaglapas ir gandrīz līdz pamatam dalītas 5 daļās. Kauslapas ir zaļas, īlensmailas, aptuveni 0,5—0,8 cm garas. Vainaglapas ir lancetiskas, 0,7—1,2 cm garas, tās ir gari nosmailotas, zili violeti svītrainas. Pie katras vainaglapas pamata atrodas divas nektāra bedrītes ar melnsarkanām bārkstīm. Auglis ir olveidīga, 1—1,5 cm gara divvāršņu pogaļa.

Zied jūlija beigās un augustā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kāda laimīga dzīve

**"Kāda laimīga dzīve"** () ir vācbaltiešu mācītāja, etnogrāfa, novadpētnieka un sabiedriskā darbinieka Augusta Bīlenšteina autobiogrāfija. Pirmo reizi izdota 1904. gadā izdevniecībā *Jonk& Polevski* vācu valodā. Grāmatu latviešu valodā 1995. gadā tulkojusi Lūcija Kazeniece.

Autobiogrāfija vēsta par A. Bīlenšteina bērnību, skolas un studiju gadiem, mācītāja darbu Jaunaucē un Dobelē, ārzemju ceļojumiem, darbību biedrībās un zinātniskās izpētes darbu. Autobiogrāfiju rakstījusi meita Marta Bīlenšteina, A. Bīlenšteinam diktējot, sava akluma dēļ. 
## Atsauces

## Ārējās saites
Genciānu dzimta

**Genciānu dzimta** () ir gandrīz kosmopolītiskas izplatības viengadīgu un daudzgadīgu lakstaugu (reti koku) dzimta genciānu rindā.

Dzimtai ir raksturīgas veselas lapas, kas uz stublājas parasti ir pretējas vai izvietotas mieturos; pielapju nav, kā arī ziediem ir raksturīgas 4-5, kopā saaugušas kauslapas un vainaglapas.

Zināmas līdz 1650 sugām, kurām visaugstākais izplatības biežums ir mērenā klimata un subtropu joslas kalnu apvidos. Latvijā atmatās, pļavu un zāļu purvos ir sastopamas 8 sugas:

* Čemuru augstiņš (*Centaurium erythraea*),
* Jūrmalas augstiņš (*Centaurium littorale*),
* Skaistais augstiņš (*Centaurium pulchellum*),
* Krustlapu drudzene (*Gentiana cruciata*),
* Tumšzilā drudzene (*Gentiana pneumonanthe*),
* Rūgtā drudzenīte (*Gentianella amarella*),
* Lauka drudzenīte (*Gentianella campestris*),
* Dūkstu drudzenīte (*Gentianella uliginosa*),
* Ziemas svertija (*Swertia perennis*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Alfrēds van Landegems

**Alfrēds van Landegems** () bija beļģu airētājs, olimpisko sudraba medaļu ieguvējs 1900. gada un 1908. gada olimpiskajās spēlēs, kā arī uzcīnījis vairākas medaļas Eiropas čempionātā airēšanā.

Landegems 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja airēšanas astoņnieku sacensībās. Viņš bija Beļģijas airētāju komandas *Royal Club Nautique de Gand* stūrmanis. Komanda šajā sacensībā izcīnīja sudraba medaļu.

Viņš startēja arī 1908. gada Londonas olimpiskajās spēlēs, kur arī bija Beļģijas komandas stūrmanis. Arī šoreiz komanda astoņnieku disciplīnā izcīnīja sudraba medaļu.

Landegems ir izcīnījis 6 medaļas (5 zelta un 1 sudraba) Eiropas čempionātos airēšanā no 1900. līdz 1902. gadam dažādās airēšanas disciplīnās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Alfrēds van Landegems (Olympics profils) 
* Alfrēds van Landegems (Olympedia profils) 
* Alfrēds van Landegems (Sports Reference profils)
Polinoma atlikuma teorēma

**Polinoma atlikuma teorēma** jeb **Mazā [[Etjēns Bezū|Bezū]] teorēma** ir algebras teorēma, kas apgalvo, ka atlikums, kuru iegūst, polinomu f(x) dalot ar binomu x-a, ir vienāds ar f(a).
2057. gads

**2057. gads** () būs parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies pirmdienā.

## Gaidāmie notikumi

* Būs ļoti reta divu pilnu Saules aptumsumu iespējamība viena kalendārā gada laikā (5. janvāris un 26. decembris). Pēdējā šāda reize bija 1889. gadā. Nākamreiz tā būs 23. gadsimtā (2252. gads). Aptumsumus paredzēja Freds Espenaks no NASA.
* Februāris - METI ziņojums Kosmiskais zvans 1, kas tika nosūtīts no 70 metru Eipatorijas planetārā radara, sasniegs zvaigzni 15 Sge.
* Maijs - METI ziņojums *[[Teen Age Message]]*, kas tika nosūtīts no 70 metru Eipatorijas planetārā radara, sasniegs HD 76151 zvaigzni.
* Decembris - METI ziņojums *[[Teen Age Message]]*, kas tika nosūtīts no 70 metru Eipatorijas planetārā radara, sasniegs *[[37 Geminorum]]* zvaigzni.
* Apvienotajā Karalistē beidzas *Midland Expressway Ltd* līgums par ceļa M6 izmantošanas maksu.
* Būs izsmelti Pasaules naftas krājumi.

## Atsauces
Borodjanka

**Borodjanka** () ir ciemats Ukrainas Kijivas apgabalā, uz ziemeļrietumiem no galvaspilsētas Kijivas Zdvižas upes krastos. Administratīvi pakļauts Bučas rajonam.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1190. gadā kā **Kozjatiči** (*Козятичі*). 1509. gadā minēta kā muižniekam Makarevičam piederošs Borodjankas ciems. 1660. gadā Krievijas cars Aleksejs to dāvājis Kijivas Mihaila klosterim, bet Polijas valdība dāvinājumu neatzina. Vēlāk ciems vairākkārt mainījis īpašniekus, pēdējais — Josifs Šembeks.

1891. gadā Borodjanka bija Kijivas apriņķa miests ar 1800 iedzīvotājiem, tur bija ādenieku un audēju darbnīcas, divas dzirnavas, pareizticīgo un katoļu baznīcas. 1923. gadā kļuva par rajona centru. 1974. gadā ciematā uzbūvēja Kijivas ekskavatoru rūpnīcas filiāli, kas veicināja ciemata strauju izaugsmi.

2022. gada Krievijas iebrukuma laikā ciemats stipri nopostīts.

## Skatīt arī
* Vasiļkivas majolikas gailis

## Atsauces
Vorzeļa

**Vorzeļa** () ir ciemats Ukrainas Kijivas apgabalā, uz ziemeļrietumiem no galvaspilsētas Kijivas. Administratīvi pakļauts Bučas rajonam.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1905. gadā pie Kijivas—Koveļas dzelzceļa līnijas. Attīstījusies kā kūrortpilsēta ar vairākām sanatorijām un pansionātiem.

2022. gada Krievijas iebrukuma laikā ciemats stipri cietis, tajā skaitā bērnu nams ar 50 audzēkņiem.

## Atsauces
Terenss Manns

**Terenss Stenlijs Manns** (; dzimis  Ņujorkā) ir amerikāņu basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga un vieglā uzbrucēja pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Bruklinas "Nets", bet lielāko daļu līdzšinējās karjeras aizvadījis Losandželosas "Clippers".

T. Manns ir dzimis Ņujorkā, Bruklinā, bet audzis Louelā, Masačūsetsas štatā. Viņa vecāki ir cēlušies no Sentlūsijas.

## Karjera
Pēc labas vidusskolu basketbola karjeras T. Manns nokļuva Floridas Štata Universitātē, kur nospēlēja visas četras augstskolu basketbola sezonas.

2019. gada NBA draftā Losandželosas "Clippers" viņu izvēlējās otrajā kārtā ar kopējo 48. numuru. Spēlēja 2019. gada NBA Vasaras līgā un pēc tās noslēdza līgumu ar "Clippers". Pirmajā NBA sezonā pārstāvēja arī "Clippers" G Līgas komandu *[[Agua Caliente Clippers]]*, taču otrajā sezonā nostiprinājās kā stabils spēlētājs galevanās komandas rotācijā. 2020. gada izslēgšanas spēlēs T. Manns nospēlēja izšķirīgu lomu, "Clippers" pirmo reizi vēsturē sasniedzot Rietumu konferences finālu: tieši viņa gūtie 39 punkti 6. spēlē pret Jūtas "Jazz", kad traumas dēļ nevarēja spēlēt komandas līderis Kavai Leonards, palīdzēja gūt izšķirīgo uzvaru ar 131—119 un sērijā 4—2.

2024. gada septembrī klubs pagarināja līgumu ar spēlētāju, kas paredz 47 miljonu dolāru lielu atlīdzību trīs gados. 2025. gada februārī T. Manns kopā ar Bonu Hailendu tika aizmainīts uz Atlantas "Hawks" pret Bogdanu Bogdanoviču un trīs nākotnes otrās kārtas drafta izvēlēm. 2025. gada vasarā viņu aizmainīja uz dzimto Ņujorku — Bruklinas "Nets" trīs komandu maiņas darījumā, kura rezultātā Kristaps Porziņģis nonāca "Hawks", bet "Celtics" saņēma Džordžu Niangu, kā arī darījumā bija iesaistītas divas otrās kārtas drafta izvēles.

## Atsauces

## Ārējās saites
ELVO

**ELVO** (; *Elliniki Viomihania Ohimaton*) ir Grieķijas transportlīdzekļu ražotājs, kas atrodas Salonikos. Uzņēmums tika dibināts 1972. gadā ar nosaukumu *Steyr Hellas* un savu pašreizējo nosaukumu ieguva 1987. gadā. Tas galvenokārt ražo autobusus, kravas automašīnas, militāros transportlīdzekļus.

2021. gada 14. februārī uzņēmumu iegādājās Izraēlas konsorcijs.

## Atsauces

## Ārējās atsauces

*
Bufalo "Bills"

**Bufalo "Bills"** () ir profesionāls amerikāņu futbola klubs, kas ir bāzēts Bufalo, Ņujorkas štatā, ASV. Tas ir dibināts 1960. gadā. "Bills" spēlē Nacionālās futbola līgas (NFL) Amerikas futbola konferences Austrumu divīzijā. Klubs ir četras reizes piedalījies Superkausa izcīņā, tomēr visas reizes ir piekāpies. "Bills" savas mājas spēles aizvada *Highmark Stadium* stadionā.

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* NFL oficiālā mājaslapa
Ozerne

**Ozerne** () ir ciemats Ukrainas Žitomiras apgabalā. Izvietojies 15 km uz dienvidaustrumiem no apgabala centra Žitomiras, ietilpst tās aglomerācijā. Administratīvi pakļauts Žitomiras rajonam. Ciematā kopš Aukstā kara laikiem atrodas militārais lidlauks.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta sākusi veidoties ap 1933. gadu kā militārā lidlauka garnizona ciemats Skomorohi (*Скоморохи*). 1959. gadā lidlauks un ciemats tika pārdēvēti tagadējā vārdā. Kopš 2018. gada lidlaukā bāzējas Ukrainas taktiskās aviācijas 39. brigāde.

## Atsauces
Islāma zelta laikmets

**Islāma zelta laikmets** bija periods islāma vēsturē, kad arābu pasaulē uzplauka kultūra, saimniecība un zinātne. Šis laikmets tradicionāli tiek saistīts ar laika periodu no 8. līdz 13. gadsimtam. Zinātne un mākslas uzplauka 8. gadsimta beigās, kad valdīja abāsīdu valdnieks Hārūns ar Rašīds. Tajā laikā Bagdāde bija pasaulē lielākā pilsēta. 1258. gadā mongoļu iebrucēji ieņēma Bagdādi un iznīcināja vairumu kultūras vērtību, tomēr jau simts gadus pirms tam islāma kultūras un zinātnes attīstībā bija iestājusies stagnācija.

## Ārējās saites
Maiami "Dolphins"

**Maiami "Dolphins"** () ir profesionāls amerikāņu futbola klubs, kas ir bāzēts Maiami, Floridas štatā, ASV. Tas ir dibināts 1965. gadā. "Dolphins" spēlē Nacionālās futbola līgas (NFL) Amerikas futbola konferences Austrumu divīzijā. Komanda savas mājas spēles aizvada *Hard Rock Stadium* stadionā. "Dolphins" ir vecākā profesionālā sporta komanda Floridā. Klubs ir izcīnījis divus Superkausus (1972. un 1973. gadā).

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Kluba NFL oficiālā mājaslapa
Baltimoras "Ravens"

**Baltimoras "Ravens"** () ir profesionāls amerikāņu futbola klubs, kas ir bāzēts Baltimorā, Mērilendas štatā, ASV. Tas ir dibināts 1996. gadā. "Ravens" spēlē Nacionālās futbola līgas (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada *M&T Bank Stadium* stadionā. "Ravens" ir izcīnījuši divus Superkausus (2000. un 2012. gadā).

Komandas atpazīstamākie spēlētāji ir bijuši Rejs Luiss, Eds Rīds un Džonatans Ogdens.

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Kluba NFL profils
Hjūstonas "Texans"

**Hjūstonas "Texans"** () ir profesionāls amerikāņu futbola klubs, kas ir bāzēts Hjūstonā, Teksasas štatā, ASV. Tas ir dibināts 1999. gada. "Texans" spēlē Nacionālās futbola līgas (NFL) Amerikas futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada *[[NRG Stadium]]* stadionā. "Texans" NFL spēlē kopš 2002. gada, kas to padara par pašreiz līgas jaunāko komandu.

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Kluba NFL profils
Indianapolisas "Colts"

**Indianapolisas "Colts"** () ir profesionāls amerikāņu futbola klubs, kas ir bāzēts Indianapolisā, Indiānas štatā, ASV. Tas ir dibināts 1953. gadā kā **Baltimoras "Colts"**. "Colts" spēlē Nacionālās futbola līgas (NFL) Amerikas futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada *Lucas Oil Stadium* stadionā. 1970. gadā komanda ieguva Superkausu, bāzējoties Baltimorā, savukārt 2007. gadā to ieguva, jau pārstāvot Indianapolisas pilsētu.

Komandas vispazīstamākie spēlētāji ir bijuši Peitons Menings, Mārvins Herisons un Džons Makkejs.

## Sasniegumi
Superkauss
* 1970 (V), 2006 (XLI)
## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Kluba NFL profils
Eksternāts

**Eksternāts** jeb **eksternatūra** (no  — 'ārējs') ir izglītības ieguves veids, kad cilvēks mācās pilnīgi patstāvīgi vai apmeklē mācību nodarbības izglītības iestādē bez piesaistes apmācības programmai, vai piedalās mācību nodarbībās tiešsaistē.

Cilvēku, kurš iegūst izglītību eksternātā, sauc par **eksternu** jeb **brīvklausītāju**. Parasti eksternāts noslēdzas ar eksāmeniem.
Drudzenes

**Drudzenes** () ir augu ģints genciānu dzimtā. Ģints pārstāvjiem ir raksturīgi lieli, zvanveidīgi ziedi, kuri ļoti bieži ir koši zilā krāsā. Šajā ģintī ir vismaz 400 augu sugu, no kurām 2 ir sastopamas Latvijā:

* Krustlapu drudzene (*Gentiana cruciata*),
* Tumšzilā drudzene (*Gentiana pneumonanthe).*

Ģints savu latīnisko nosaukumu "Gentiana" ir ieguvusi par godu Ilīrijas valdniekam Gentijam, kurš pirmais ģints pārstāvjiem konstatēja tonizējošas (medicīniskas) īpašības.

## Atsauces


## Ārējās saites
Ukrainas neatkarības iela

**Ukrainas neatkarības iela** ir iela Rīgas Centra apkaimē ("Klusajā centrā"), kas sākas no Kalpaka bulvāra un beidzas krustojumā ar Nikolaja Rēriha ielu, aiz kura turpinās kā Antonijas iela. Ielā ir vienvirziena satiksmes kustība virzienā no Rēriha ielas. Ielai ir asfalta segums.

## Vēsture
Pirmo reizi Rīgas adrešu grāmatās atrodama 1867. gadā ar nosaukumu **1. Ganību iela** (), 1885. gadā pirmo reizi tiek minēta ar nosaukumu **Antonijas iela** (, ). Ielas apbūve veidojusies galvenokārt 1901.—1913. gadā.

Pēc Latvijas okupācijas 1941. gadā ielu pārdēvēja rakstnieka '''Leona Paegles''' vārdā, bet 1942. gadā ķirurga '''Ernsta Bergmaņa''' vārdā (), no 1944. gada tā atkal bija Leona Paegles iela. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1994. gadā ielai tika atjaunots oriģinālais nosaukums.

2022. gada Krievijas iebrukuma Ukrainā dēļ Rīgas dome 10. martā nolēma Antonijas ielas sākumposmu, kur atrodas Krievijas vēstniecība, līdz N.&nbsp;Rēriha ielai pārdēvēt par Ukrainas neatkarības ielu. Līdzīgi, pārdēvējot ielas posmu, kur atrodas Krievijas vēstniecība, rīkojās arī Viļņas pilsēta, attiecīgo posmu nosaucot par Ukrainas varoņu ielu.

## Ielu savienojumi
Ukrainas neatkarības iela ir savienota ar šādām ielām:

* Kalpaka bulvāris (T veida krustojums),
* Nikolaja Rēriha iela / Antonijas iela (T veida krustojums).

## Ievērojamas ēkas

* Ukrainas neatkarības iela 1, Paula Stradiņa Medicīnas vēstures muzejs
* Ukrainas neatkarības iela 2, Krievijas Federācijas vēstniecība


Музей медицины 3.JPG|Paula Stradiņa Medicīnas vēstures muzejs
Латвия (Latvija), Рига (Rīga), ул.Антоньяс (Antonijas iela),2, посольство России (Krievija pārstāvniecības), 11-53 10.07.2006 - panoramio.jpg|Krievijas Federācijas vēstniecība  2006. gadā
Ukrainas neatkarības iela, Rīga, 2022-03-19 (3).jpg|Ukrainas neatkarības iela 2022. gada martā
Ukrainas neatkarības iela, Rīga, 2022-03-19 (1).jpg|Ukrainas neatkarības iela 2022. gada martā


## Skatīt arī

* Centrs

## Atsauces
Sinsinati "Bengals"

**Sinsinati "Bengals"** () ir profesionāls amerikāņu futbola klubs, kas ir bāzēts Sinsinati, Ohaio štatā, ASV. Tas ir dibināts 1967. gadā. "Bengals" spēlē Nacionālā futbola līgas (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada *Paul Brown Stadium* stadionā. Klubs ir trīs reizes piedalījies Superkausa izcīņā, tomēr visas reizes tas ir piekāpies.
## Talismans
Komandas oficiālais talismans ir Bengālijas tīģeris vārdā *Who Dey*. Tā krekla numurs ir 1. Papildus Who Dey komandā ir arī "Ben-Gals", karsējmeiteņu komanda, kurā bija arī latviešu izcelsmes dietoloģe, dejotāja Laura Vikmanis, vecākā karsējmeitene līgas vēsturē.

Kerola Mokindžere 2015. gadā teica: "2012. gadā Sinsinati sagaidīja vēl vienu tīģeri vārdā Who Dey. Šoreiz tādu, kas staigā uz četrām kājām. Vairāk nekā 1000 Bengals sezonas biļešu īpašnieku Sinsinati zoodārzā un botāniskajā dārzā nosauca Malajas tīģeri par Who Dey. Nesen viņš tika aizmainīts uz zoodārzu Kanzasā."
## Kluba formas

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Kluba NFL profils
Džons Ekslijs

**Džons Oninss Ekslijs jaunākais** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu airētājs, divkārtējs olimpiskais čempions 1900. gada un 1904. gada olimpiskajās spēlēs.

Ekslijs divas reizes ir startējis olimpiskajās spēlēs un abās reizēs startēja airēšanas astoņnieku sacensībās. 1900. gadā viņš ieguva zelta medaļu airēšanas astoņnieku sacensībās. Pēc četriem gadiem, 1904. gadā, viņš atkal startēja airēšanas astoņnieku sacensībās un arī šoreiz izcīnīja zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Džons Ekslijs (Olympics profils) 
* Džons Ekslijs (Olympedia profils) 
* Džons Ekslijs (Sports Reference profils)
Džons Geigers

**Džons Frānsiss Geigers** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu airētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Geigers 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja airēšanas astoņnieku disciplīnā. Viņš bija viens no ASV komandas *Vesper Boat Club* dalībniekiem. Komanda šajās sacensībās izcīnīja zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Džons Geigers (Olympics profils) 
* Džons Geigers (Olympedia profils) 
* Džons Geigers (Sports Reference profils)
Nikolaja Rēriha iela

**Nikolaja Rēriha iela** ir iela Rīgas Centra apkaimē ("Klusajā centrā"), kas sākas no Elizabetes ielas un beidzas krustojumā ar Ukrainas neatkarības ielu un Antonijas ielu. Ielā ir vienvirziena satiksmes kustība virzienā uz Elizabetes ielu. Ielai ir betona bruģa segums. Visā tās garumā ielai ir dzīvojamās zonas statuss, šeit atrodas pārsvarā dzīvojamās ēkas, kā arī atsedzas apkārtējo kvartālu iekšpagalmi.

Iela nosaukta krievu gleznotāja un domātāja Nikolaja Rēriha, kurš viesojies arī Rīgā, vārdā. Līdz 2016. gadam tā bija vienīgā viņa vārdā nosauktā iela pasaulē.

## Ielu savienojumi
Nikolaja Rēriha iela ir savienota ar šādām ielām:

* Elizabetes iela (T veida krustojums)
* Ukrainas neatkarības iela / Antonijas iela (T veida krustojums)

## Ievērojamas ēkas
* Paula Stradiņa Medicīnas vēstures muzejs (adrese: Ukrainas neatkarības iela 1)

## Skatīt arī
* Centrs

## Atsauces
Cūknātru dzimta

**Cūknātru dzimta** () ir augu dzimta panātru rindā. Dzimtas pārstāvjiem raksturīgi divpusēji simetriski (zigotmorfi) vai radiāli simetriski (aktinomorfi) ziedi. Šai dzimtai ir kosmopolītisks izplatības areāls, taču lielākā daļa sugu ir sastopamas mērenā klimatā, kā arī kalnos tropu apvidos.

## Sistemātika
Senāk šajā dzimtā tika iekļautas aptuveni 275 ģintis un vairāk nekā 5000 augu sugu, taču, veicot ģenētiskus pētījumus, tika konstatēts, ka daudzas ietvertās ģintis patiesībā ir polifilētiskas, tādējādi radot nepieciešamību veikt krasas izmaiņas dzimts klasifikācijā. Daudzas ģintis ir pārvietotas uz citām dzimtām panātru rindā — galvenokārt uz ceļteku dzimtu (piemēram, veroniku ģints) un brūnkāšu dzimtu (piemēram, žibulīšu ģints), kā arī uz citām — jaunām dzimtām.

Saskaņā ar 2016. gada APG IV sistēmu (segsēkļu klasifikācijas taksonomiskā sistēma) tiek uzskatīts, ka cūknātru dzimts sevī ietver 62 ģintis, kurās ir apzinātas aptuveni 1830 sugas.

## Pielietojums
Cūknātru dzimtā ir iekļauti vairāki tautas medicīnā izmantoti augi, it sevišķi ģintīs:

# Cūknātres (*Scrophularia*),
# Deviņvīruspēks (*Verbascum*).

## Atsauces
Remisija

**Remisija** (no latīņu *remissio* — 'mazināšanās, vājināšanās') ir periodiska slimības simptomu vājināšanās (daļēja remisija) vai izzušana (pilnīga remisija).

Daļējas remisijas kritēriji dažādām slimībām ir atšķirīgi, skaitliski to novērtē pēc kvantitatīvās diagnostikas. Pilnīgas remisijas gadījumā pacients kļūdaini var tikt uzskatīts par izārstētu. Onkoloģijā pacientiem pēc ārstēšanas mēdz piemērot jēdzienu "bez slimības pazīmēm", neizslēdzot vēža recidīva iespēju.

Remisiju var izraisīt slimības cikliskums vai ārstēšana, tāpat tā var iestāties spontāni.
Recidīvs

**Recidīvs** (no latīņu *recidivus* — 'tāds, kas atgriežas') var būt

* slimības atkārtošanās,
* nozieguma atkārtošana.
Recidīvs (medicīna)

**Recidīvs** medicīnā ir slimības atkārtošanās pēc izārstēšanas vai simptomu atgriešanās pēc pilnīgas remisijas. Pēc atšķirīgas pieejas, par recidīvu uzskata tikai simptomu atgriešanos pēc remisijas, bet ne atkārtotu saslimšanu. Onkoloģijā par recidīvu tiek uzskatīta audzēja atjaunošanās tā sākotnējā atrašanās vietā, savukārt, slimības gaitas sākšanās metastāzēs netiek uzskatīta par recidīvu.

Parasti recidīva ārstēšana neatšķiras no pirmējās slimības ārstēšanas. Var tikt izmantoti imunitāti stiprinoši līdzekļi.
Khmeru impērija

**Khmeru impērija** () bija hindu un budistu valsts Dienvidaustrumāzijā no 802. līdz 1431. gadam. Khmeru impērijas pastāvēšanas laiku vēsturnieki sauc arī par **Ankoras periodu**, pēc impērijas galvaspilsētas Ankoras vārda. Impērija atradās mūsdienu Kambodžas, Laosas, Taizemes un Vjetnamas valstīs.

Kambodžas pamatiedzīvotāji khmeri savu valsti centās izveidot jau 802. gadā, kad tā brīža vadonis Džajavarmans II pasludināja neatkarību no Javas un proklamēja Devaraju. Viņš kopā ar saviem sekotājiem aizsāka kultu, kas pielūdz karali Dievu, šie procesi turpinājās un šādā veidā izveidojās Khmeru impērija, kas šā brīža Kambodžas teritorijā pastāvēja no 9. līdz 15. gadsimtam. Turpinot valdīt valdniekam Džajavarmanam VIII impērijai uzbruka mongoļu karaspēks, taču asiņainie slaktiņi izpalika, Khmeru impērijas valdniekam izdevās vienoties ar mongoļu vadoni Hubilaju par mierizlīgumu, kas panākts khmeriem samaksājot mongoļu karaspēkam.

Aptuveni 13. gadsimtā Šrilankas mūki iepazīstināja Dienvidaustrumāziju, tostarp Kambodžu, ar budismu, kas strauji izplatījās visā Dienvidaustrumāzijā. Lai gan valstī līdz tam galvenā reliģija bija hinduisms, vietējie iedzīvotāji arvien vairāk sāka praktizēt budismu un budisms kļuva par populārāko reliģiju arī Khmeru impērijā. Oficiālo valsts reliģijas statusu budisms gan ieguva tikai 1295. gadā, kad pie varas nāca valdnieks Indravarmans III.

Khmeru Impērija 12. gadsimtā bija kļuvusi par lielāko impēriju visā Dienvidaustrumāzijā, tās centrs atradās Ankorā, ap kuru tika būvēti tempļi un pilsētas. 2007. gada veiktajos izrakumos Ankorā tika gūti pierādījumi tam, ka Ankora bijusi lielākā pasaules pilsēta pirmsrūpniecības laikmetā. Tās kopējā platība bijusi ap 2980 kvadrātkilometriem. Pilsētas plānojums liecināja, ka tajā spētu uzturēties ap 1 miljonu iedzīvotāju. Arī pēc impērijas sabrukšanas 15. gadsimtā Ankora un Ankorvats Kambodžā saglabājušies līdz mūsdienām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Baykar Bayraktar TB2

Turcijas Gaisa spēku ''Bayraktar TB2''|thumb|350px
thumb|''Bayraktar'' zemes vadības stacija|350px
***Bayraktar TB2*** (no turku valodas *"karognesējs"*) ir vidēja augstuma ilgstoša lidojuma (MALE) bezpilota kaujas lidaparāts (UCAV), kas spēj veikt attālināti vadītas vai autonomas lidojumu darbības. To ražo Turcijas uzņēmums *Baykar Defense* galvenokārt Turcijas bruņotajiem spēkiem. Lidaparātu uzrauga un kontrolē apkalpe zemes vadības stacijā, ieskaitot ieroču izmantošanu. Šī bezpilota lidaparāta izstrādi vadīja Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta absolvents Seldžuks Bairaktars.

2021. gada 26. novembrī bezpilota lidaparāts TB2 bija veicis jau 400 000 lidojuma stundu visā pasaulē. Lielākais TB2 bezpilota lidaparātu operators ir Turcijas militārais sektors, taču eksporta modelis ir pārdots vairākām citām valstīm. Turcija bezpilota lidaparātu plaši izmantojusi triecienos Kurdistānas strādnieku partijas (PKK) un Tautas aizsardzības vienību (YPG) objektiem Irākā un Sīrijā.

2020. gada Kalnu Karabahas karā to izmantoja Azerbaidžāna, bet 2022. gadā Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā tos sekmīgi izmantoja Ukrainas spēki.

## Skatīt arī
* Bayraktar (dziesma)

## Atsauces

## Ārējās saites
Oleksijs Rezņikovs

**Oleksijs Rezņikovs** (; dzimis  Ļvivā) ir Ukrainas jurists un politiķis. Bijis Ukrainas aizsardzības ministrs no 2021. līdz 2023. gadam.

## Politiskā karjera
Rezņikovs strādājis Kijivas administrācijā — bijis Kijivas pilsētas domes mēra vietnieks-sekretārs no 2014. gada jūnija līdz 2015. gada decembrim, un Kijivas pilsētas administrācijas vadītāja vietnieks no 2016. līdz 2018. gadam.

No 2015. līdz 2016. gadam Rezņikovs bija Ukrainas Nacionālās delegācijas vadītājs Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresā. 2020. gada 5. maijā prezidents Volodimirs Zelenskis viņu izvēlējās par Ukrainas pārstāvi trīspusējās kontaktgrupas Politikas apakšgrupā. Kontaktgrupa risināja jautājumus par Donbasa kara noregulējumu.

2020. gada 4. martā Rezņikovs kļuva par premjerministra vietnieku, Ukrainas Īslaicīgi okupēto teritoriju reintegrācijas ministru Denisa Šmihaļa valdībā. 2021. gada 4. novembrī kļuva par Ukrainas aizsardzības ministru.

Pēc armijas iepirkuma skandāliem Ukrainas Aizsardzības ministrijā 2023. gada 3. septembrī Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis paziņoja, ka pieņēmis lēmumu par Oleksija Rezņikova atbrīvošanu no aizsardzības ministra amata. Zelenskis savā paziņojumā norādīja, ka ministrijai ir nepieciešama jauna pieeja un cits formāts mijiedarbībā gan ar militārpersonām, gan sabiedrību kopumā, un izvirzīja amatam Rustemu Umerovu.

## Personīgās aizraušanās
Rezņikovs piedalījies trofeju un rallijreidos, nodarbojas ar niršanu, tenisu un slēpošanu. Uzņēmis amatieru īsfilmas *People-quad* un *People-ATV: Elusive Again*. Veicis vairāk nekā 260 niršanas, 163 lēcienus ar izpletni un desmitiem tūkstošu kilometrus ar motorizētiem visurgājējiem pa nelīdzenu reljefu.

2009. gadā viņš piedalījās *Silk Way* Dakaras rallijā kā otrais pilots un stūrmanis. Rallijs norisinājās trīs valstu (Krievijas, Kazahstānas un Turkmenistānas) teritorijā un Karakuma tuksnesī.

Divkārtējs Ukrainas trofeju reida sudraba medaļas ieguvējs (2011–2012); Ukrainas trofeju reida čempions (2013); Ukrainas sporta meistars motosportā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ivans Mazepa

**Ivans Mazepa** (, 1639 — 1709) bija Ukrainas kazaku hetmanis, kura vadībā Lielā Ziemeļu kara laikā 1708.—1709. gadā notika Aizkrāces kazaku sacelšanās pret Krievijas caru Pēteri I.

## Dzīvesgājums
Cēlies no ukraiņu kazaku šļahtas, mācījās Kijivas garīgajā akadēmijā. Nosūtīts audzināšanā uz Polijas karaļa galmu, bet romantisko piedzīvojumu dēļ bija spiests to atstāt un iestāties hetmaņa Dorošenko, vēlāk hetmaņa Samoiloviča dienestā.

Pēc neveiksmīgā karagājiena pret Krimas hanisti kazaki Mazepu 1687. gadā ievēlēja par savu hetmani. Ilgus gadus hetmanis Mazepa atturēja Krimas hana karaspēku no iebrukuma Krievijas caristē. Piedalījās Krievijas cara Pētera I karagājienā pret Osmaņu impēriju un Azovas cietokšņa ieņemšanā (1695—1696).

Lielā Ziemeļu kara laikā Mazepa sāka slepenas sarunas ar Zviedrijas karali Kārli XII par pāriešanu viņa pusē. 1708. gadā hetmanis Mazepa ar 5000 kazakiem pievienojās Zviedrijas karaspēkam un izlaida uzsaukumu Ukrainai sacelties pret Krieviju. Pēteris I 1708. gada 16. novembrī atcēla Mazepu no hetmaņa amata, bet Aleksandrs Menšikovs nodedzināja Mazepas rezidenci Baturinu. Kad Kārlis XII 1709. gada 8. jūlijā zaudēja Poltavas kauju, Mazepa kopā ar viņu aizbēga uz Benderu un tur mira.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trostjaneca

**Trostjaneca** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos, Sumu apgabala Ohtirkas rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidaustrumos Boromļas upes krastos  no valsts galvaspilsētas Kijivas.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta kopš 1660. gada, kad uz Slobožanščinu sāka pārcelties kazaki no Dņepras labā krasta. Nosaukums cēlies no netālās Trostjankas upītes. Līdz 19. gadsimta beigām vairākkārt mainījās Trostjaņecas īpašnieki. 1940. gadā piešķirts pilsētas statuss. Pēc Otrā pasaules kara pilsētā uzbūvēti vairāki rūpniecības uzņēmumi. Mūsdienās vairāki mašīnbūves un pārtikas rūpniecības uzņēmumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeimss Džuvenals

**Džeimss Benners "Džims" Džuvenals** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu airētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs un sudraba medaļas ieguvējs 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Džuvenals 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja airēšanas astoņnieku disciplīnā. Viņš bija viens no ASV komandas *Vesper Boat Club* dalībniekiem. Komanda šajās sacensībās izcīnīja zelta medaļu. Savukārt pēc četriem gadiem, 1904. gada Sentluisas olimpiskajās spēlēs viņš startēja airēšanas vieninieku sacensībās. Šajā reizē viņš izcīnīja sudraba medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Džeimss Džuvenals (Olympics profils) 
* Džeimss Džuvenals (Olympedia profils) 
* Džeimss Džuvenals (Sports Reference profils)
Bādene (nozīmju atdalīšana)

**Bādene** () var būt:
* Bādene — vēsturiska zeme Vācijā
* Bādene — pilsēta Šveicē
* Bādene pie Vīnes — pilsēta Austrijā
* Bādenbādenes nosaukums līdz 1931. gadam

## Skatīt arī
* Bādene-Virtemberga
Lūiss Ābels

**Lūiss Grenvils "Lū" Ābels** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu airētājs, divkārtējs olimpiskais čempions 1900. gada un 1904. gada olimpiskajās spēlēs.

Ābels divas reizes ir startējis olimpiskajās spēlēs un abās reizēs startēja airēšanas astoņnieku sacensībās. 1900. gadā viņš ieguva zelta medaļu airēšanas astoņnieku sacensībās. Pēc četriem gadiem, 1904. gadā, viņš atkal startēja airēšanas astoņnieku sacensībās un arī šoreiz izcīnīja zelta medaļu. Abās olimpiskajās spēlēs viņš bija airēšanas komandas stūrmanis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Lūiss Ābels (Olympedia profils) 
* Lūiss Ābels (Sports Reference profils)
Airētāji 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskatījumā apkopoti **sportisti, airētāji, kuri startēja [[airēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|airēšanas sacensībās]] [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Parīzē no 1900. gada 25. augusta līdz 26. augustam. Šajās sacensībās kopumā startēja **108 sportisti** (visi vīrieši) no **7 valstīm**. Sportistiem bija iespēja startēt 4 dažādās disciplīnās. No šiem 108 sportistiem ne visiem ir zināma identitāte.

Tā kā šī bija pirmā reize, kad airēšana tika aizvadīta olimpiskajās spēlēs, tad gan visi sportisti, gan arī valstis startēja tajās pirmo reizi. Visvairāk sportistu bija pārstāvēti no Francijas (48 sportisti).

## Sportisti
*Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

## Pārstāvētās valstis un sportistu skaits

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
* Airēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Sports Reference) 
* Airēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'') 
* Airēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Rowing 1900".  Accessed 26 February 2006. Available electronically at  .
*
Kalnu lauvmutīte

**Kalnu lauvmutīte** () ir augu suga ceļteku dzimtā. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eiropas dienvidu, centrālajā un rietumu daļā, kā arī Rietumāzijā. Eiropas ziemeļu daļā, tostarp Latvijā, kalnu lauvmutīte ir uzskatāma par ievazātu augu.

## Morfoloģija
Kalnu lauvmutīte ir viengadīgs, 15—70 cm garš lakstaugs. Stublājs ir vienkāršs vai zarojošs, stāvs vai pacils un tas augšdaļā ir dziedzermatains. Auga lapas ir lancetiskas vai lineāras, 2,5—5 cm garas un 0,2—0,7 cm platas, gandrīz sēdošas, apmatotas un izvietotas diezgan blīvi uz stublāja.

Ziedi ir izvietoti stublāja un zaru galu lapu žāklēs skrajās ziedkopās. Kauss ir 1—1,8 cm garš, dalīts gandrīz līdz pamatam. Kausa daļas ir lineāras, apmatotas un aptuveni vainaga garumā vai to mazliet pārsniedz. Vainags ir gaišsārts, 1,2—1,8 cm garš; pamata daļā ir stobrveidīgs, galā divlūpains. Ziedam pieša nav. Uz augšlūpas un apakšlūpas ir tumšāku garensvītru zīmējums, pie apakšlūpas pamata gaišāks plankums. Auglis ir slīpi olveidīga, 0,7—1 cm gara dziedzermataina divcirkņu pogaļa. Zied no jūlija līdz septembrim.

## Atsauces

## Ārējās saites