Aigars Štokenbergs

**Aigars Štokenbergs** (dzimis  Rīgā) ir latviešu jurists, ekonomists, uzņēmējs un politiķis, bijušais Latvijas ekonomikas, reģionālās attīstības un pašvaldības lietu un tieslietu ministrs. Bijis 9. un 10. Saeimas deputāts. A. Štokenbergs ir bijis Tautas partijas biedrs, viens no "Sabiedrība citai politikai" dibinātājiem, pēc tam partijas "Vienotība" biedrs.

## Dzīves gājums
A. Štokenbergs 1981. gadā absolvējis Rīgas 25. vidusskolu, 1986. gadā — Latvijas Valsts universitātes Juridisko fakultāti. Pēc augstskolas beigām divus gadus strādājis Latvijas PSR Rīgas rajona prokuratūrā par izmeklētāju, bet no 1988. gada maija — agrofirmā "Tērvete" par priekšsēdētāja palīgu (viņa sievastēvs Aivars Bruss bija galvenais agronoms šajā kopsaimniecībā).  Latvijas PSR Augstākā Padome pēc tieslietu ministra Viktora Skudras priekšlikuma A. Štokenbergu iecēla par LPSR tautas tiesnesi.

1993. gadā kļuvis par Valsts Zemes dienesta ģenerāldirektora vietnieku.

1999. gadā A. Štokenbergs absolvējis Latvijas Banku koledžu ar kvalifikāciju uzņēmējdarbības pārvaldes jomā, 2001. gadā — Latvijas Banku augstskolu, iegūstot ekonomista kvalifikāciju.

Darbojies nekustamo īpašumu biznesā. 2008. gada augustā "Baltic Screen" ierindojis A. Štokenbergu Latvijas ietekmīgāko miljonāru saraksta 21. vietā.

## Politiskā darbība
Pirmo pieredzi politikā guvis kā sievastēva PSRS tautas deputāta Aivara Brusa palīgs, viņam darbojoties PSRS Tautas deputātu kongresā Maskavā.

Politikā iesaistījies kā Andra Šķēles izveidotās Tautas partijas biedrs. 2001. gadā viņš nesekmīgi kandidēja Rīgas domes vēlēšanās un 2004. gadā — Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Tā paša gada nogalē viņš kļuva par Ministru prezidenta Aigara Kalvīša padomnieku ekonomikas jautājumos, bet 2006. gada aprīlī, pēc "Jaunā laika" aiziešanas no valdības, ieņēma ekonomikas ministra amatu Aigara Kalvīša valdībā, stājoties Artura Krišjāņa Kariņa vietā.

2006. gada oktobrī A. Štokenbergs no Tautas partijas saraksta tika ievēlēts 9. Saeimā, kā arī no jauna sastādītajā A. Kalvīša valdībā kļuva par Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministru. , valdības krīzes (tā sauktās Lietussargu revolūcijas) laikā, viņš par valdības un savas partijas kritiku tika izslēgts no Tautas partijas un zaudēja ministra posteni. A. Štokenbergs dibināja politisko organizāciju "Sabiedrība citai politikai tiesiskā valstī", kļūst par tās priekšsēdētāju.  atjaunoja darbību Saeimā kā pie frakcijām nepiederošs deputāts, darbojās Saeimas Juridiskajā komisijā un tās apakškomisijā Latvijas Republikas Satversmes grozījumu izstrādei. 2008. gadā viņa dibinātā organizācija pārtapa partijā "Sabiedrība citai politikai", kļūstot par tās līdzpriekšsēdētāju, bet 2009. gadā kļuva par partijas priekšsēdētāju Gata Kokina vietā.

2009. gada 13. janvārī A. Štokenbergs bija galvenais organizators protestam Doma laukumā pret valstī realizēto politiku. Pēc aptuveniem aprēķiniem pasākumā piedalījās vairāk nekā desmit tūkstoši dažāda vecuma cilvēku, rokās turot plakātus, valsts karogus un balonus. Pasākumā tika teiktas uzrunas, uzstājās sabiedrībā pazīstami cilvēki un dziedāja koris. Vairākkārt tika izteikts viedoklis un saukļi par Saeimas atlaišanas nepieciešamību. Pasākums noritēja bez nozīmīgiem starpgadījumiem, taču pēc tā sākās nekārtības, kas pārauga Saeimas apmētāšanā un Vecrīgas grautiņā ar sadursmēm, demolēšanu un veikalu aplaupīšanu. Šie notikumi bija daļa no Latvijas finanšu un pārvaldes krīzes, kas izraisīja plašas sabiedriskās diskusijas un paātrināja Ivara Godmaņa valdības demisiju .

2010. gada oktobrī A. Štokenbergs tika ievēlēts 10. Saeimā no apvienības "Vienotība", kurā iesaistījās "Sabiedrība citai politikai" kopā ar partijām "Jaunais laiks" un "Pilsoniskā savienība". Saeima uz pirmo sēdi sanāca , un jau  tika apstiprināts Valda Dombrovska 2. Ministru kabinets, kurā A. Štokenbergam tika atvēlēts tieslietu ministra amats. Sakarā ar ministra pienākumu uzņemšanos, viņš uz laiku nolika deputāta mandātu. 2011. gadā pēc Lindas Mūrnieces demisijas viņš vienlaicīgi uzņēmās arī iekšlietu ministra amatu.

Kandidējot ārkārtas 11. Saeimas vēlēšanās no "Vienotības" saraksta Zemgales apgabalā, A. Štokenbergs saņēma visvairāk (6212) svītrojumu, un, lai arī sarakstā bija iekļauts ar pirmo numuru, palika pēdējais un netika ievēlēts.

Pēc aktīvas politiskās darbības beigām A. Štokenbergs atkal ir pievērsies uzņēmējdarbībai. 2012. gada maijā satiksmes ministrs Aivis Ronis iecēla A. Štokenbergu par AS "Pasažieru vilciens" valdes locekli.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aigara Štokenberga blogs portālā diena.lv
* CVK profils