open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Augusts Kekulē

**Frīdrihs Augusts Kekulē** (, vēlāk **Frīdrihs Augusts Kēkule fon Štrādonics** (; dzimis , miris ) bija vācu ķīmiķis.

Viens no ievērojamākajiem ķīmiķiem 19. gadsimta otrajā pusē. Vielu ķīmiskās struktūras teorijas pamatlicējs. Pazīstams nostāsts par to, kā Kekulē iedomājās iespējamo benzola ķīmisko struktūru. Tas notika, redzot vīziju ar senu simbolu *οὐροβόρος ὄφις* — čūsku, kas kož pati savu asti.  Trīs no pieciem pirmajiem Nobela prēmijas ķīmijā saņēmējiem bija Kekulē skolnieki.

## Ārējās saites
Šļukumi

**Šļukumi** ir ciems Alūksnes novada Jaunlaicenes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 3 km no pagasta centra Jaunlaicenes, 20 km no novada centra Alūksnes un 186 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa A2, Zvirgzdupītes krastā.

## Atsauces
Johans Tīrgarts

**Johans Tīrgarts** (; dzimis 1380. gadā, miris ) bija Kurzemes bīskaps no 1425. līdz 1456. gadam un Vācu ordeņa brālis.

Cēlies no Dancigas dzimtas. Mācījās Prāgā, Boloņā un Leipcigā. Vācu ordenī no 1419. gada. Pārņēma Kurzemes bīskapa funkcijas pēc bīskapa Gotšalka Šutes nāves. No 1426. līdz 1433. gadam uzturējās ārzemēs, Vācijā un Itālijā, kur risināja politiskus jautājumus, tostarp īsu brīdi piedalījās Bāzeles koncilā. 

## Ārējās saites
Romans Džindžihašvili

**Romans Džindžihašvili** (; ; ; dzimis  Tbilisi) ir Gruzijas ebreju izcelsmes ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1977).

## Biogrāfija
1960. gadu vidū bijis viens no spēcīgākajiem Gruzijas jaunajiem šahistiem. 1965. gadā uzvarējis šaha turnīrā Tbilisi. Divas reizes (1971, 1972) piedalījies PSRS šaha čempionātu finālos, labāko rezultātu uzrādot 1972. gadā Baku, kad ieņēmis 14. vietu. 1976. gadā emigrējis uz Izraēlu, kur 1978. gadā uzvarējis valsts šaha čempionātā. 1979. gada pārcēlies uz dzīvi ASV. 1980. gadā uzvarējis spēcīgajā Lonpainas (ASV) starptautiskajā šaha turnīrā. Divas reizes dalījis 1.-3. vietu ASV šaha čempionātos (1983, 1989). 1990. gadā piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas starpzonu turnīrā Manilā, kurā ieņēmis 26. vietu. Par panākumiem turnīros FIDE 1970. gadā Džindžihašvili piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1977. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis PSRS, Izraēlas un ASV komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (1976-1978, 1984). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1984) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 1989. gadā;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1968. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Korejieši

**Korejieši** () ir tauta, kas apdzīvo Korejas pussalu un Mandžūriju. Lielākā daļa šīs tautības pārstāvju apdzīvo Dienvidkoreju un Ziemeļkoreju. Korejieši dzīvo arī Ķīnā, Japānā, Krievijā, Uzbekistānā un Vjetnamā, kur tie atzīti kā oficiāla mazākumtautība. 20. gadsimta sākumā liels skaits korejiešu emigrēja arī uz Austrāliju, Kanādu un ASV. 2013. gadā ārpus Korejas dzīvoja 7,4 miljoni korejiešu.
Korejiešu tautības pārstāvji saziņā izmanto korejiešu valodu. Pasaulē ir aptuveni 78 miljoni šīs valodas pratēju.

## Atsauces

## Attēlu galerija

File:Korean costume-Hanbok-children.jpg|Korejiešu bērni tautastērpos
Image:Korean costume-Hanbok-Dangui-Seuranchima-01.jpg|Korejietes tautastērpos
Image:Korean.costume-Wonsam-for.Queen.Joseon-01.jpg|Korejiešu tautastērps
File:Korean wedding-Hollye-03-cropped.jpg|Korejiešu precību tērpi
File:Korean clothing-Hanbok-Joseon period-02.jpg|Korejiešu tautastērpi
File:Korean clothing-Hanbok-Joseon period-01.jpg|Korejiešu tautastērpi
Laima Zilporīte

**Laima Zilporīte** (; dzimusi  Mediņos) ir bijusī Lietuvas riteņbraucēja, kura starptautiskās sacensībās pārstāvēja arī PSRS izlasi. Zilporīte trenējās Panevēžas "Dinamo" sporta klubā Zilporīte PSRS sastāvā piedalījās 1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Seulā. Grupas braucienā sievietēm viņa izcīnīja bronzas medaļu, sprinta finišā zaudējot Nīderlandes pārstāvei Monikai Knolai un Rietumvācijas sportistei Jutai Nīhausai.

Pasaules čempionātā kopā ar PSRS komandu izcīnījusi divas medaļas komandu braucienā — 1989. gadā zelta, bet 1988. gadā sudraba.

1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Barselonā pārstāvēja jau Lietuvas komandu, startējot grupas braucienā, kur izcīnīta 18. vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hofmeisters

**Hofmeisters** var būt:

* Georgs Kārlis Kristiāns Hofmeisters (*Georg Karl Christian Hoffmeister*; 1836—1887) — Igaunijas luterāņu mācītājs;
* Villijs Hofmeisters (*Willy Hofmeister*) — vācu regbists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.
E-st@r-II

***e-st@r-II*** ir Itālijas studentu pavadonis. Orbītā palaists 2016. gada aprīlī.
Pavadoni izgatavoja Turīnas politehniskās universitātes studenti.

*e-st@r-II* ar masu aptuveni 1 kg izgatavots pēc *[[CubeSat]]* *1U* formas, ar izmēriem 10 × 10 × 11 cm.
Ar pavadoni tiek pārbaudīta jauna aktīva stāvokļa noteikšanas un kontroles sistēma *Active Attitude Determination and Control System* (*A-ADCS*). Otrs mērķis bija izmēģināt komerciāli pieejamās komponentes un pašu izgatavotu aparatūru.

*e-st@r-II* palaišana notika Eiropas Kosmosa aģentūras studentu nanopavadoņu palaišanas projekta *Fly Your Satellite!* (*FYS*) ietvaros.

## Lidojuma gaita
*e-st@r-II* tika palaists  21:02:13 UTC ar Krievijas nesējraķeti *[[Sojuz-ST/Fregat-MT]]* no Gviānas Kosmosa centra Franču Gviānā. Tas bija sekundārā krava Eiropas Zemes tālizpētes pavadonim *[[Sentinel-1B]]*. Kopā ar to palaisti arī pavadoņi *[[MICROSCOPE]]*, *[[AAUSAT4]]*, *[[OUFTI-1]]*. 23:50:24 UTC no raķetes atdalīti *e-st@r-II*, *AAUSAT4* un *OUFTI-1*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* e-st@r-II CubeSat Team of Politecnico di Torino
* ''e-st@r'' Gunter's Space page
Trubiņš

**Trubiņš** var būt:

* Broņislavs Trubiņš (1897—1946) — latviešu skolotājs, Latvijas PSR Tautas komisāru padomes valsts kontroles tautas komisārs;
* Jānis Trubiņš (1945) — VDK darbinieks.
Ueda

**Ueda** ( vai 植田) ir japāņu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Ajase Ueda (上田 綺世; 1998) — japāņu futbolists;
* Naomiči Ueda (植田 直通; 1994) — japāņu futbolists;
* Tadahiko Ueda (上田 忠彦; 1947—2015) — japāņu futbolists.
Mise

thumbnail|200px|Zīmējums, kurā attēlota 15. gadsimta mise
**Mise** () ir katoļu galvenais dievkalpojums. Tā ir Jēzus Kristus pestīšanas piemiņa. Mise sastāv no ievadrituāliem, vārda liturģijas, eiharistiskās liturģijas un noslēguma ceremonijām. Vārda liturģiju ievada sapulcēšanās un grēku nožēla. Pēc tās seko Dieva vārda uzklausīšana, sprediķis un vispārēja lūgšana. Eiharistisko liturģiju veido maizes un vīna prezentācija, pateicība un konsekrācija, kā arī komūnija.

Dievkalpojumi, kurus sauc par misēm, dažreiz tiek novadīti arī anglikānismā un luterismā.

## Ārējās saites
Vilis Stalažs

**Vilis Stalažs** (1907—1992) bija latviešu jurists un diplomāts, vēlāk lauksaimnieks.

## Dzīves gājums
Dzimis 1907. gada 21. septembrī Cēsīs Pētera Stalaža ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā kopā ar vecākiem devās bēgļu gaitās Krievijā, 1921. gadā beidza Aleksandrovas staņicas padomju darba skolu. Pēc atgriešanās Latvijā 1927. gadā beidza Cesvaines valsts vidusskolu un studēja Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē (1927-1934). Studentu biedrības „Klints” vecbiedrs.
Bija Latvijas Republikas Finanšu ministrijas Nodokļu departamenta kancelejas darbinieks (1934-1935), Ārlietu ministrijas Juridiskās nodaļas darbinieks (1936-1937), Varšavas sūtniecības III sekretārs, tad atašejs (1937-1939), beidzot Ārlietu ministrijas III sekretārs (1939-1940).

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 27. jūnijā viņu iecēla par Ministru Prezidenta Kirhenšteina sekretāru, bet 1940. gada 24. jūlijā par Valsts kancelejas direktora v. i. arestētā Roberta Bulsona vietā. Šo amatu viņš pildīja arī Latvijas PSR Tautas komisāru padomes laikā līdz 1940. gada septembrim. Izglītības Tautas komisariāta Augstskolu un zinātņu institūtu pārvaldes sekretārs (1940-1941). Vācu okupācijas laikā lauksaimnieks Vējavas pagastā un Liepājas apriņķa pārvaldes grāmatvedis.

Pēc Otrā pasaules kara beigām nokļuva PSRS filtrācijas nometnē, pēc atbrīvošanas bija Aisteres mašīnu un traktoru stacijas tehniskais vadītājs (1945), Jelgavas apriņķa Bēnes iecirkņa agronoms, kolhoza priekšsēdētājs Bukaišos, Lielauces mašīnu stacijas ekonomists (1946-1962), kolhoza „Penkule” agronoms (1962-1974). 

Miris 1992. gada 16. februārī, apbedīts Naudītes pagasta Sējas kapos.

## Atsauces
Debesis (reliģija)

[thumbnail|200px|Uzskata, ka debesīs dzīvo eņģeļi. Attēlā redzama [Bartolomeo Altomontes 1719. gadā gleznota glezna]]
**Debesis** daudzās reliģijās un mitoloģijās ir vieta, kur dzīvo dievi, dievības, eņģeļi un svētie. Daudzās reliģijās un mitoloģijās uzskata, ka dvēsele pēc nāves pārceļas uz debesīm. Tiek uzskatīts, ka debesīs atrodas paradīze, kas ir pretstats ellei vai pazemes valstībai. Daudzās reliģijās un mitoloģijās uzskata, ka debesis dalās septiņās daļās, no kā arī radies termins "septītās debesis". Doma par debess iedalījumu septiņās daļās ir radusies Senajā Divupē.

## Ārējās saites
Roberts Bulsons

**Roberts Bulsons** (1889-1942) bija Latvijas valsts pārvaldes darbinieks, Valsts kancelejas direktora pienākumu izpildītājs (1939-1940). Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā apsūdzēts par K. Ulmaņa valdības 1940. gada 17. maija slepeno lēmumu slēpšanu, kas paredzēja, ka gadījumā, ja kara apstākļu dēļ vairs nebūtu iespējams sazināties ar Latvijas diplomātiskām un konsulārām pārstāvībām Vakareiropā, piešķirt ārkārtējas pilnvaras Latvijas sūtnim Londonā Kārlim Zariņam.

## Dzīvesgājums
Dzimis  1889. gada 1. novembrī Rīgā. Mācījās Rīgas pilsētas Katrīnas skolā, ko beidza 1907. gadā. Strādāja par Vidzemes gubernatora kancelejas ierēdni (1909-1917). 1913. gadā apprecējās. 
Pēc Latvijas Republikas proklamēšanas 1918. gada 23. novembrī uzsāka darbu Latvijas Pagaidu valdības kancelejā, 1919. gada 2. janvārī kopā ar pagaidu valdību evakuējās no Rīgas uz Jelgavu, tad pārgāja darbā Latvijas SPR darba komisariātā.

No 1919. gada 9. jūlija atkal uzsāka darbu Valsts kancelejā par darbveža palīgu, bet ar 1. augustu – par darbvedi. Ar Valsts kancelejas direktora D. Rudzīša 1920. gada 24. februāra rīkojumu darbvedis R. Bulsons tika iecelts par I šķiras nodaļas (Vispārējās nodaļas) vadītāju. Bija Valsts tipogrāfijas revīzijas komisijas un Latvijas telegrāfa aģentūras revīzijas komisijas loceklis. 1934. gadā otro reizi salaulājās ar Mildu Kampars. 
Pēc Valsts kancelejas direktora D. Rudzīša pēkšņās nāves 1939. gada 22. augustā kļuva par Valsts kancelejas direktora pienākumu izpildītāju. 

Pēc Latvijas okupācijas Ministru kabineta 1940. gada 23. jūlija sēdē viņu atbrīvoja no amata Valsts kancelejas direktora vietas izpildītāja amata.

Valdības vadītājs Vilis Lācis noraidīja viņa sievas Mildas Bulsones lūgumu viņu apžēlot, jo "Bulsons esot pret padomju varu un, iespējams, vēl arī slēpjot ziņas par Ulmaņa valdības zelta rezervēm". 
R. Bulsona nopratināšanas protokolā 1941. gada 13. novembrī Astrahaņas cietumā fiksēts, ka viņš atzinis piedalīšanos Ulmaņa valdības sēdē 1940. gada 17. maijā, kad tika pieņemts slepenais lēmums par ārkārtēju pilnvaru piešķiršanu sūtnim Zariņam Londonā, bet pārējās izvirzītajās apsūdzībās sevi par vainīgu neatzina.

1942. gada 14. februārī sevišķā apspriede Robertam Bulsonam par aktīvu darbību pret revolucionāro kustību piesprieda nāvessodu nošaujot. Spriedums izpildīts 1942. gada 24. martā Astrahaņā. 

1950. gadu sākumā pēc viņa sievas rakstītajiem lūgumiem par informācijas sniegšanu par dzīvesbiedra likteni pienāca atbilde, ka R. Bulsons ir dzīvs, bet atrodas izsūtījumā bez tiesībām sarakstīties. Tikai 1990. gada 13. novembrī tika parakstīts Mildai Bulsonei adresēts prokuratūras paziņojums, ka krimināllieta pret Robertu Bulsonu ir izbeigta un viņš ir reabilitēts.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, IV šķira  Nr.373 (1928)
* Atzinības krusts, IV šķira  Nr. 1 (1938)

## Piezīmes un atsauces
Lerijs Kristiansens

**Lerijs Kristiansens** (; dzimis  Riversaidā) ir ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1977).

## Biogrāfija
Trīs reizes uzvarējis ASV junioru šaha čempionātos (1973, 1974, 1975). 1975. gadā uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātā vecuma grupā līdz 20 gadiem. Trīs reizes uzvarējis ASV šaha čempionātos (1980, 1983, 2002). Tāpat trīs reizes uzvarējis ASV atklātajā šaha čempionātā. Par panākumiem turnīros FIDE 1977. gadā Kristiansenam uzreiz piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu, un viņš kļuvis par vienu no retajiem šahistiem, kas to saņēmis bez starptautiskā meistara (IM) nosaukuma. 1979. gadā uzvarējis prestižajā starptautiskajā šaha turnīrā Linaresā (Spānija), apsteidzot Viktoru Korčnoju, bet 1981. gadā šajā pašā turnīrā dalījis pirmo vietu ar toreizējo Pasaules šaha čempionu Anatoliju Karpovu. Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas starpzonu turnīros: 1982. gadā palicis 9. vietā, bet 1987. gadā ieņēmis 8. vietu. Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas turnīros pēc izslēgšanas sistēmas (1997, 2001), taču abos turnīros zaudējis jau 1. kārtā.

Pārstāvējis ASV komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 9 reizes (1980-1992, 1996, 2002). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1990) un 4 bronzas (1982, 1984, 1986, 1996) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 3 reizes (1989-1997). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1993) un sudraba (1997) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis 3 sudraba (1989, 1993, 1997) medaļas;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1976. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

Pazīstams ar savu agresīvo un uzbrūkošo spēles stilu. Vairāku šaha grāmatu autors.

## Literatūra
* Christiansen, Larry (2000). *Storming the Barricades*. Gambit Publications. 
* Christiansen, Larry (2004). *Rocking the Ramparts*. Batsford. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristiansens

**Kristiansens** (dāņu un /*Kristiansen* — 'Kristiana dēls', no personvārda Kristians *(Christian/Kristian)*; sieviešu dzimtē Kristiansena) ir dāņu un norvēģu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Lerijs Kristiansens (*Larry Christiansen*; 1956) — ASV šahists;
* Vetle Šostads Kristiansens (*Vetle Sjåstad Christiansen*; 1992) — norvēģu biatlonists;
* Viktors Kristiansens (*Victor Kristiansen*; 1992) — dāņu futbolists.
Niks de Firmians

**Niks de Firmians** (; dzimis  Frezno) ir ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1985).

## Biogrāfija
Trīs reizes uzvarējis ASV šaha čempionātos (1987, 1995, 1998). 2002. gadā šajā turnīrā ieņēmis otro vietu, zaudējot papildu mačā Lerijam Kristiansenam. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā četras reizes dalījis pirmo vietu Kopenhāgenas turnīrā *Politiken Cup* (1984, 2001, 2004, 2007). 1986. gadā Filadelfijā uzvarējis pirmajā *World Open* šaha turnīrā, saņemot tiem laikiem rekordlielu naudas balvu par šo panākumu - 21000 ASV dolāru. Par panākumiem turnīros FIDE 1979. gadā de Firmianam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1985. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis ASV komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 8 reizes (1980, 1984-1990, 1996-2000). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1990, 1998) un 3 bronzas (1984, 1986, 1996) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 bronzas (1984, 1998) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1989, 1997). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1997) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1989) medaļu;
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1977. gadā.

Kā fiziķis beidzis Kalifornijas Universitāti (Bērkli). Bijis viens no *Prochess* grupas dibinātājiem, kas nodarbojusies ar lielmeistaru atbalstu šaha attīstībā ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites
Otrā Bulgārijas cariste

[thumb|Otrā Bulgārijas cariste [Ivans Asena II|Ivana Asena II valdīšanas laikā (1218—1241)]]
**Otrā Bulgārijas cariste** pastāvēja no 1185. gada līdz 1396. gadam un kopā ar iepriekšējo Pirmo Bulgārijas caristi veido vēsturisko Bulgārijas caristi. Valsts izveidojās pēc veiksmīgas bulgāru sacelšanās pret Bizantijas jūgu, taču 14. un 15. gadsimtā sabruka Osmaņu impērijas iekarojumu rezultātā.

Bulgārijas cariste līdz 1256. gadam dominēja Balkānu pussalā un pārvaldīja teritorijas no Melnās līdz Adrijas jūrām. Iekšējā feodālā sadrumstalotība, kā arī mongoļu, maģāru, bizantiešu un serbu uzbrukumi novājināja valsti un tā nespēja pretoties Osmaņu uzbrukumiem.

Lai arī spēcīgā ortodoksālās Bizantijas kultūras ietekmē, Bulgārijas kultūra 14. gadsimtā piedzīvoja otro zelta laikmetu. Pēc valsts sagrāves daudzi bulgāru garīdznieki un kultūras darbinieki bēga uz citām pareizticīgajām valstīm — Serbiju, Valahiju, Moldāviju, Maskaviju.

## Ārējās saites
Aplausi

[thumb|upright|Aplausi [Arābi|Arābu mākslas festivālā Liverpūlē 2006. gadā]]
**Aplausi** ( — ‘radīt troksni, klapēt’) ir skaņa, kas tiek radīta, sasitot abas plaukstas. Ar aplausiem tiek izteikta piekrišana, tie tiek uzskatīti par prieka izpausmi. Visbiežāk aplausus var dzirdēt koncertu laikā, pēc teātra izrādēm vai citās sabiedriskās vietās un pasākumos.

## Ārējās saites
Tilde

**Tilde** var būt:
* Tilde (zīme) — tehniska rakstu, vai arī diakritiska zīme;
* Tilde (uzņēmums) — latviešu valodu tehnoloģiju uzņēmums.
Kreigs Van Tilburi

**Kreigs Van Tilburi** (;  Sīdarrepidsa —  Tampa) bija ASV mūziķis un FIDE meistars šahā (1986).

## Biogrāfija
Piedzimis Aiovas štatā, taču vēlāk ģimene pārvākusies uz Ārlingtonas apgabalu. Šeit Tilburi radusies interese par blūzu un roku, ko ietekmējusi Ērika Kleptona un Džimija Peidža daiļrade. 1978. gadā Tilburi pārcēlies uz dzīvi Santakrusā (ASV Virdžīnas). Bijis ģitārists tādās grupās *Joey Dee and the Starliters*, *The Young Rascals*, *The Shirelles*, *St. Croix band*, *Green Flash*, sniedzis koncertus ASV un Vācijā.

Bijis pazīstams arī kā šahists. Pārstāvējis ASV Virdžīnu un Britu Virdžīnu komandas Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 10 reizes (1978-1984, 1990, 1994, 2002-2008). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1984) medaļu. 1977. gadā uzvarējis Vašingtonas *Open* šaha turnīrā, bet 1981. gadā bijis labākais Jamaikas *Open* šaha turnīrā. 1986. gadā saņēmis FIDE meistara (FM) un starptautiskā arbitra nosaukumus.

Pāragri miris no sirdslēkmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Antigvā un Barbudā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Antigva un Barbuda|Antigvā un Barbudā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Antigvas un Barbudas ir iekļauta **1 vieta** (kultūras objekts), savukārt 1 vieta ir iekļauta kandidātu sarakstā. Antigva un Barbuda Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1983. gada 1. novembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Mihaels Kellers

**Mihaels Kellers** (; dzimis ) ir vācu šaha problēmists.

## Sasniegumi šaha kompozīcija
Pirmo divvilci sastādījis 1937. gadā. Kopš tā laika publicējis vairāk nekā 750 šaha uzdevumus, galvenokārt trīsvilčus. Apmēram 250 no tiem godalgoti konkursos. Viņš ieguvis 105,83 FIDE albumu punktus.

No 1995. gada lielmeistars šaha kompozīcijā.

## Šaha uzdevums

: Risinājums:
: **1. ♕d7!** draud **2. ♕×d5+ (A) ♔×d5 3. ♖×d3# (B)**  
: **1. ... c3 2. ♖×d3+ (B) ♘×d3 3. ♘e6# (C)**
: **1. ... ♘×d7 2. ♘e6+ (C) ♔e4 3. ♖×f4# (D)**  
: **1. ... ♘e7 2. ♖×f4+ (D) ♗×f4 3. c3# (E)**
: **1. ... ♗e3 2. c3+ (E) ♔e4 3. ♖×e3# (F)** 
: **1. ... ♔e4 2. ♖e3+ (F) ♔d4 3. ♕×d5# (A)**

Balto otro un matojošo gājienu secīga mija (AB—BC—CD—DE—EF—FA) sešos variantos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mihaela Kellera šaha kompozīcijas PDB vietnē

## Papildu literatūra
Traķu pils

**Traķu pils**, arī **Traķu salas pils**, () ir pils, kas atrodas uz salas Galves ezerā, Traķos, Lietuvā. Pils būvniecību 14. gadsimtā uzsāka Lietuvas dižkunigaitis Ķēstutis. Ap 1409. gadu viņa dēla Vītauta Dižā vadībā pils galvenie būvniecības darbi jau bija pabeigti. Pats valdnieks Vītauts Dižais mira šajā pilī 1430. gadā. Pils bija viena no Lietuvas Dižkunigaitijas stratēģiski svarīgākajām vietām.

## Vēsture
Galves ezera krastā jau kopš Ģedimina laikiem atradās Vecā Traķu pils.

Pils būvniecība notika vairākos posmos. Pirmais posms noritēja 14. gadsimta otrajā pusē, kad Ķēstutis sāka būvēt pili uz lielākās no trim Galves ezera salām. Šajā pilī valdnieks pavadīja mūža nogali. 1377. gadā pils pārcieta Teitoņu ordeņa bruņinieku uzbrukumu. Pie pils notika kauja starp Jagaili un Vītautu Dižo. Drīz pēc šīs cīņas tika uzsākts pils būvniecības otrais posms, kas ilga līdz 1409. gadam.

16. gadsimta beigās Traķi savu nozīmi bija zaudējuši un no 17. gadsimta senā pils pamazām sāka sabrukt. Laiku pa laikam bija mēģinājumi to atjaunot un uzturēt, tomēr īsta konservācija sākās tikai 20. gadsimta sākumā, bet īsti restaurācijas darbi sākās 20. gadsimta 30. gados. Tie turpinājās arī pēc Otrā pasaules kara un galvenie atjaunošanas darbi noslēdzās 1961. gadā. Kopš 1962. gada pilī atrodas vēstures muzejs.

## Attēlu galerija

Attēls:Trakų salos pilis 1.JPG|
Attēls:Trakai castle yard.jpg|
Attēls:Trakų salos pilies vidinis kiemas.JPG|
Attēls:Trakų salos pilis 4.JPG|
Attēls:Trakų salos pilies vidinis kiemas (1).JPG|
Attēls:Trakai Island Castle 2.jpg|
Attēls:Trakai Island Castle in 19c.jpg|
Attēls:Trakai-castle-ruins-old-photo-about-1870-1880.jpg|


## Literatūra

* Patkauskas S. Archeologiniai tyrimai Trakuose. Vilnius, 1982.
Parīzes Komūna

**Parīzes Komūna** () bija sociālistiska un komunistiska pašpasludināta valsts, kas pastāvēja Parīzē no  līdz . Tā izveidojās pēc Napoleona III un Otrās Francijas impērijas sakāves Francijas—Prūsijas karā un Francijas Trešās republikas izveidošanās laikā, kad Parīze bija ielenkta. Komūna tika apspiesta tā saucamajā "*La semaine sanglante*" jeb Asiņainajā nedēļā, kas sākās . Parīzes Komūnai ir bijusi liela ietekme uz komunistu un marksisma idejām.

Komūnas valdība sastāvēja no ievēlētajiem pārstāvjiem, kuri lielākoties pārstāvēja strādniekus, amatniekus un kreisi noskaņotus intelektuāļus. Tās laikā tika ieviesti vairāki progresīvi pasākumi: atcelti naudas sodi strādniekiem, saīsināta darba diena, baznīca atdalīta no valsts, ieviesta bezmaksas izglītība un nodrošināta lielāka sieviešu līdzdalība sabiedriskajā dzīvē. 

Vienlaikus Komūna tika arī kritizēta. Daudzi laikabiedri un vēlāki vēsturnieki norādīja uz tās haotisko organizāciju un nepietiekamo vadības vienotību. Daļa lēmumu tika pieņemti spontāni, un trūka skaidras militārās stratēģijas, kas kļuva par vienu no galvenajiem iemesliem tās sakāvei. Kritiķi arī uzsvēra, ka Komūna bieži vien bija vairāk ideālistiska nekā praktiska – tās sociālās reformas bija grūti īstenojamas kara un aplenkuma apstākļos.

## Skatīt arī

* Komunisms
* Marksisms
* Parīze
Dordrehta

**Dordrehta** (, ) ir pilsēta Nīderlandē, Dienvidholandes provincē. 2014. gadā pilsētā dzīvoja 119 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir ceturtā lielākā pilsēta Dienvidholandē. Dordrehta pilsētas tiesības ieguva 1220. gadā. Tā ir vecākā pilsēta Holandes vēsturiskajā reģionā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Olaines ģerbonis

**Olaines pilsētas ģerbonis** ir viens no Olaines pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts 1998. gadā. Ģerboņa autors ir Imants Purviņš.

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs ir no kreisās puses augšas diagonāli sadalīts divās daļās, sudraba un zaļā. Sudraba daļā ir attēlotas trīs sarkanas asins lāses, divas augšējā rindā un viena apakšējā. Asins lāses simbolizē veselību un dzīvību, jo pilsētā atrodas farmaceitisko preparātu rūpnīca *[[Olainfarm]]*. Zaļajā daļā ir attēlota melna dzērveņu mētra sudraba lapām un sarkanām ogām, kas simbolizē Olaines novadā esošos kūdras purvus. Abi šie simboli apzīmē ražošanas uzņēmumus, kas veicinājuši pilsētas izaugsmi.

## Atsauces
Rosenborg BK

***Rosenborg BK***, pilnais nosaukums — ***Rosenborg Ballklub***, saukts arī saīsināti **RBK**, ir profesionāls Norvēģijas futbola klubs no Tronheimas. Klubs dibināts 1917. gadā, pašlaik spēlē *[[Eliteserien]]*, Norvēģijas futbola augstākajā līgā. Mājas spēles komanda aizvada *[[Stadions "Lerkendal"|Lerkendal]]* stadionā, kura ietilpība ir 21&nbsp;405 vietas.
*Rosenborg* ar 26 izcīnītiem līgas čempionu tituliem ir panākumiem bagātākais futbola klubs Norvēģijā. Kluba futbolisti ir arī 12 reizes izcīnījuši Norvēģijas kausu. Komanda ir 11 reizes spēlējusi UEFA Čempionu līgas grupu turnīrā, labāko rezultātu sasniedzot 1996.–1997. gada sezonā, kad iekļuva ceturtdaļfinālā.

## Sasniegumi
* **[[Eliteserien]]**
** Čempioni (26): 1967, 1969, 1971, 1985, 1988, 1990, 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2006, 2009, 2010, 2015, 2016, 2017, 2018
** Vicečempioni (7): 1968, 1970, 1973, 1989, 1991, 2013, 2014
* **[[Norvēģijas kauss futbolā|Norvēģijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (12): 1960, 1964, 1971, 1988, 1990, 1992, 1995, 1999, 2003, 2015, 2016, 2018
** Finālisti (6): 1967, 1972, 1973, 1991, 1998, 2013
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 2008

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
Sarkans karogs (politika)

[thumb|250px|right|Sarkanu karogu bieži izmanto [Protests|protestos un gājienos, īpaši Starptautiskajā strādnieku dienā]]
**Sarkans karogs** politikā ir strādnieku, sociālisma, komunisma un citu kreisu ideoloģiju simbols. Tas par strādnieku simbolu kļuva 19. gadsimtā, lai gan Francijā to izmanto jau kopš 14. gadsimta. Mūsdienās to bieži izmanto ne tikai komunisti un sociālisti, bet arī mērenāk noskaņoti kreisas ideoloģijas piekritēji, piemēram, sociāldemokrāti un demokrātiskie sociālisti.

19. gadsimtā sarkanus karogus izmantoja, kad notika strādnieku protesti un sacelšanās. Tas kļuva arī par komunisma simbolu pēc tam, kad to izmantoja Parīzes Komūna. Vēlāk sarkano karogu par pamatu saviem karogiem izmantoja vairākas komunistiskas, sociālistiskas un kreisi orientētas valstis, piemēram, Padomju Savienība, Ķīnas Tautas Republika, Vjetnama, Demokrātiskā Kampučija, Ziemeļkoreja, Angola. Sarkanus karogus un to atvasinājumus bieži izmanto arī kreisas partijas.

## Karoga atvasinājumi

Karogi, kuros izmantots un pārveidots sarkanais karogs.

### Valstu karogi

### Partiju karogi

## Skatīt arī

* Padomju Savienības karogs
* Ķīnas Tautas Republikas karogs
* Komunisms
* Sociālisms
* Kreisa politika
Auguļi (Jaunlaicenes pagasts)

**Auguļi** ir ciems Alūksnes novada Jaunlaicenes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 7 km no pagasta centra Jaunlaicenes, 24 km no novada centra Alūksnes un 189 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.

## Atsauces
Rūci

**Rūci**, arī **Rūči**, ir ciems Alūksnes novada Jaunlaicenes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 4 km no pagasta centra Jaunlaicenes, 14 km no novada centra Alūksnes un 191 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V383, Rūcu ezera krastā.

## Atsauces
Ciskova

**Ciskova** ir ciems Rēzeknes novada Lendžu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 9 km no pagasta centra Lendžiem, 17 km no novada centra Rēzeknes un 257 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V550 (Bērzgale_Sarkaņi_Greiškāni).

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 43 cilvēkiem.

## Atsauces
Hordalanne

**Hordalanne** (, ) bija viena no Norvēģijas filkēm. Tā tika likvidēta , kad reģionālās reformas gaitā to apvienoja ar Sognua un Fjūrani, izveidojot Vestlannes filki.

Filke robežojās ar Sogna un Fjūrane, Buskerudu, Tēlemarku un Rūgalanni. Hordalannes administratīvais centrs bija Bergena. Līdz 1972. gadam Bergena bija atsevišķi izdalīta administratīvā vienība no Hordalannes. Filkē vēl bija 2 pilsētas: Leirvīka un Oda. 2014. gadā Hordalannē dzīvoja 513 tūkstoši cilvēku. Tā bija trešā lielākā Norvēģijas filke pēc iedzīvotāju skaita.
Brieži (Jaunlaicenes pagasts)

**Brieži** ir ciems Alūksnes novada Jaunlaicenes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Jaunlaicenes, 23 km no novada centra Alūksnes un 188 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa A2.

## Atsauces
Sarkanais karogs

**Sarkanais karogs** var būt:

* Sarkans karogs — kreisu politiku simbolizējošs karogs politikā;
* ''The Red Flag'' — dziesma, ko sarakstījis Džims Konels;
* Sarkanais Karogs (žurnāls) — Ķīnas Komunistiskās partijas izdots žurnāls;
* Sarkanā karoga partija — komunistiska partija Venecuēlā.
Lācupji

**Lācupji**, arī **Lācupi**, ir ciems Alūksnes novada Jaunlaicenes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 4 km no pagasta centra Jaunlaicenes, 21 km no novada centra Alūksnes un 187 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa A2, Zvirdzdupītes krastā.

## Atsauces
Apši (Lendžu pagasts)

**Apši** ir ciems Rēzeknes novada Lendžu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 2 km no pagasta centra Lendžiem, 18 km no novada centra Rēzeknes un 255 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V550 (Bērzgale<sup>_</sup>Sarkaņi<sup>_</sup>Greiškāni), netālu no Viraudas ezera.

1897. gadā ciemā bija 17 sētas ar 75 cilvēkiem.

## Atsauces
Bārzusola

**Bārzusola**, arī **Bērzusala**, ir ciems Rēzeknes novada Lendžu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 4 km no pagasta centra Lendžiem, 17 km no novada centra Rēzeknes un 254 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem un ūdenstilpēm.

## Atsauces
Brusova

**Brusova** ir ciems Rēzeknes novada Lendžu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Lendžiem, 13 km no novada centra Rēzeknes un 250 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no vietējā autoceļa V567 (Krieviņi_Lendži).

1897. gadā pareiticīgo viensētā bija 9 cilvēki.
## Atsauces
Josts

**Josts** ir gan vācu izcelsmes priekšvārds, gan uzvārds, kā arī ebreju (aškenazi) uzvārds.

Josts var būt:

* Heincs Josts (*Heinz Jost*; 1904—1964), SS brigādenfīrers un policijas ģenerālmajors;
* Ingus Josts (1963—2023), latviešu filologs un tulkotājs;
* Kārlis Josts (dzimis Kārlis Strūbergs), latviešu mūziķis.

## Skatīt arī
* Džosts
Dārza portulaka

**Dārza portulaka** jeb **dārzeņu portulaka** (*Portulaca oleracea*) ir portulaku dzimtas viengadīgs sukulents. Tas ir izplatīts visā pasaulē tropu un mērenajā joslā. Šie augi neizaug lielāki par 40 cm. Parasti no 10 līdz 30 cm augsti. Daudzviet dārza portulaka tiek uzskatīta par nezāli.

## Izmantojums

Dārza portulaku izmanto medicīnā pret vēdera uzpūšanos un bezmiegu, kā arī kulinārijā kā garšaugu, ko mēdz pievienot dažādām mērcēm, vīniem, makaroniem, biezpienam, gaļas ēdieniem, zupām un citur.

## Atsauces
Tortuži

**Tortuži** ir ciems Alūksnes novada Jaunlaicenes pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 4 km no pagasta centra Jaunlaicenes, 20 km no novada centra Alūksnes un 192 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem, netālu no Dēliņkalna, Vārnupītes krastā.

## Atsauces
Vēciņi

**Vēciņi** ir ciems Alūksnes novada Jaunlaicenes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Jaunlaicenes, 22 km no novada centra Alūksnes un 187 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A2.

## Atsauces
Spekke

**Spekke** var būt:
* Arnolds Spekke — latviešu filologs, vēsturnieks, diplomāts;
* Vija Spekke — latviešu māksliniece.
Naģs

**Naģs** ( — 'lielais') ir ungāru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ādams Naģs (*Nagy Ádám*; 1995) — ungāru futbolists;
* Gerge Naģs (*Nagy Gergő*; 1989) — ungāru hokejists;
* Gēza Naģs (*Nagy Géza*; 1892—1953) — ungāru šahists;
* Imre Naģs (*Nagy Imre*; 1896—1958) — Ungārijas Tautas Republikas Ministru padomes priekšsēdētājs no 1953. līdz 1955. gadam un 1956. gadā;
* Ladislavs Naģs (*Nagy Ladislav*; 1979) — slovāku (ungāru izcelsmes) hokejists.

## Atsauces
Vēžnieku upīte

**Vēžnieku upīte**  ir Vijas labā krasta pieteka Valkas novadā.

Izteka - pie Stampvēveru mājām. Tek rietumu virzienā. Ietek Vijā iepretim Kairu ciemam. Upi šķērso valsts autoceļš P24 (Smiltene—Valka), tās krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

## Atsauces
OUFTI-1

***OUFTI-1*** (*Orbital Utility For Telecommunication Innovation*) ir Beļģijas studentu pavadonis. Orbītā palaists 2016. gada aprīlī.
Pavadoni izgatavoja Ljēžas Universitātes studenti.

*OUFTI-1* ar masu aptuveni 1 kg veidots *[[CubeSat]]* *1U* formā. Kosmiskā aparāta korpuss izgatavots uzņēmumā *Pumpkin*.
Ar pavadoni tiek pārbaudīts radioamatieru datu pārraides protokols *[[D-STAR]]*, pirmo reizi tas tiek izmēģināts kosmosā. Sekundārais mērķis ir testēt saules batraijas.

*OUFTI-1* palaišana notika Eiropas Kosmosa aģentūras studentu nanopavadoņu palaišanas projekta *Fly Your Satellite!* (*FYS*) ietvaros.

## Lidojuma gaita
*OUFTI-1* tika palaists  21:02:13 UTC ar Krievijas nesējraķeti *[[Sojuz-ST/Fregat-MT]]* no Gviānas Kosmosa centra Franču Gviānā. Tas bija sekundārā krava Eiropas Zemes tālizpētes pavadonim *[[Sentinel-1B]]*. Kopā ar to palaisti arī pavadoņi *[[MICROSCOPE]]*, *[[AAUSAT4]]*, *[[e-st@r-II]]*. 23:50:24 UTC no raķetes atdalīti *e-st@r-II*, *AAUSAT4* un *OUFTI-1*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* OUFTI-1  Université de Liège
* OUFTI-1 ESA eoportal
* OUFTI 1 Gunter's Space page
Viljams Hūks

**Viljams Hūks** (;  Ņūrošela — ) bija ASV šahists, kas pārstāvēja Lielbritānijai piederošās Britu Virdžīnas.

## Biogrāfija
Piedzimis Ņujorkas štatā. Otrais pasaules kara laikā saslimis ar tuberkulozi, taču 1950. gados iesaistījies Ņujorkas pilsēta kultūras un šaha dzīvē. 1957. gadā apprecējies un pārcēlies uz dzīvi Britu Virdžīnās, kur uzcēlis māju un nodzīvojis līdz mūža beigām.

Pārstāvējis Britu Virdžīnu un ASV Virdžīnu komandas Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 17 reizes (1968-1970, 1974-1994, 2002-2008). Kopējā visu laiku statistikā pēc piedalīšanās skaita Hūks dala ceturto vietu atpaliekot tikai no Euhenio Torres, Lajoša Portiša un Heiki Vesterinena. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1980) un sudraba (1976) medaļas. 1969. gadā piedalījies arī Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas Dienvidamerikas zonas turnīrā Kito, kur 13 dalībnieku konkurencē ieņēmis 9. vietu.

Par savām šahista gaitām sarakstījis atmiņu grāmatu *Hooked On Chess: A Memoir* (), kura izdota 2008. gadā. Grāmatā aprakstījis savas šaha partijas ar tādām personībām kā Stenlijs Kubriks, Marsels Dišāns, kā arī šaha lielmeistariem Migelu Naidorfu un Robertu Fišeru, kuru Hūks pēc viņa vārdiem bija četras reizes pārspējis šaha ātrspēlē nākamā Pasaules čempiona šahista gaitu sākumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas diplomātiskā un konsulārā dienesta vadītājs trimdā

[thumb|200px|Ēka 83-102 Eaton Square Londonā, kurā darbojās [Kārlis Reinholds Zariņš, Latvijas diplomātiskā un konsulārā dienesta vadītājs trimdā (1940-1963).]]
right|thumb|400px|LR Valsts kancelejas paziņojums nr. 48 LR ārlietu ministram par Ministru kabineta 17.05.1940. lēmumu piešķirt K. Zariņam ārkārtējās pilnvaras.
**Latvijas diplomātiskā un konsulārā dienesta vadītājs trimdā** bija viens no leģitīmās Latvijas Republikas interešu pārstāvjiem ārzemēs Latvijas okupācijas periodā (1940—1991).

## Vēsture
Ar Latvijas Republikas Ministru kabineta 1940. gada 17. maija slepeno lēmumu Latvijas sūtnim Londonā Kārlim Zariņam tika piešķirtas ārkārtējas pilnvaras pārstāvēt Latvijas intereses ārzemēs gadījumā, ja kara apstākļu dēļ vairs nebūtu iespējams sazināties ar Latvijas diplomātiskām un konsulārām pārstāvībām Vakareiropā. 
Tās deva tiesības viņam izdot saistošus rīkojumus visām Latvijas pārstāvībām, rīkoties ar visiem valsts līdzekļiem, atstādināt no amata sūtņus, atcelt un pārcelt visu pārējo pārstāvību darbiniekus, likvidēt pārstāvības, izņemot sūtniecību ASV, utt. 

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 17. jūnijā Valsts kancelejas direktora pienākumu izpildītājs Roberts Bulsons tika apcietināts un apsūdzēts par šī lēmuma slēpšanu. Pēc ilgstošām pratināšanām viņš tika nošauts Astrahaņas cietumā 1942. gadā.

Sūtnis Kārlis Zariņš, pamatojoties uz Latvijas Republikas valdības piešķirtajām ārkārtējām pilnvarām, iecēla pilnvarotos lietvežus - Latvijas sūtniecības vadītājus ASV, diplomātisko pārstāvi Spānijā, diplomātiskā dienesta vadītāja pārstāvjus vairākās valstīs un starptautiskajās organizācijās Ženēvā, pārstāvi Vācijā. Iecēla vairāk kā 20 goda konsulu Apvienotajā Karalistē un Britu Sadraudzības valstīs, karjeras konsulu Kanādā.

Kārlis Zariņš sasauca un vadīja Latvijas sūtņu apspriedi 1946. gada maijā Ženēvā, 1947. gada augustā Londonā un 1953. gada maijā Parīzē un citur, kurās izstrādāja darbības stratēģiju, lai nodrošinātu valsts neatkarības *de iure* saglabāšanu. Sākot no 1946. gada maija viņi vadīja arī Latvijas sūtņu un latviešu trimdas organizāciju pārstāvju apspriedes.

## Latvijas diplomātiskā un konsulārā dienesta vadītāji
* Kārlis Reinholds Zariņš (1940—1963)
* Arnolds Spekke (1963—1970)
* Anatols Dinbergs (1970—1991)

## Atsauces

## Ārējās saites
"Latvijas valstiskuma sardzē" Latvijas diplomātiskā un konsulārā dienesta darbinieki okupācijas gados trimdā 1941. gada 17. jūnijs – 1991. gada 21. augusts
Johans Gadolins

**Johans Gadolins** (, ; dzimis , miris ) bija somu ķīmiķis, Turku Karaliskās akadēmijas profesors. 1794. gadā pirmais atklāja retzemju elementu, kas vēlāk tika nosaukts par itriju. Pētījis arī dzelzs savienojumus un ķīmiskos procesus lielā karstumā. Gadolina kolekcija un laboratorija gājusi bojā Turku lielajā ugungrēkā 1827. gadā.

Johana Gadolina vārdā nosaukts minerāls gadolinīts un ķīmiskais elements gadolīnijs.

## Ārējās saites
Kārlis Vēmanis

**Kārlis Vēmanis** (dzimis , miris ) bija latviešu luterāņu mācītājs.

Dzimis Ģibzdē. Mācījies apriņķa skolā Tukumā un Kuldīgas ģimnāzijā. No 1888. līdz 1894. gadam studēja teoloģiju Tartu universitātē. Ordinēts 1898. gadā. No 1898. līdz 1908. gadam Valmieras prāvesta vikārs. No 1908. līdz 1920. gadam bija Suntažu mācītājs un bija pirmais etniskais latvietis šajā amatā. No 1920. līdz 1929. gadam - Valgas Jāņa baznīcas mācītājs Igaunijā, kur noturēja dievkalpojumus latviski un vāciski. 

## Ārējās saites
Marijs Čāndlers

**Marijs Čandlers** (; dzimis  Velingtonā) ir Jaunzēlandes un Lielbritānijas starptautiskais lielmeistars šahā (1983).

## Biogrāfija
Pirmo lielo panākumu šahā sasniedzis 1976. gadā, kad dalījis 1.-3. vietu Jaunzēlandes šaha čempionātā. 1980. gadu sākumā pārcēlies uz dzīvi Anglijā un starptautiskajā arēnā pārstāvējis šo valsti. 1984. gadā uzvarējis Nāciju Sadraudzības valstu šaha čempionātā un kā rezervists piedalījies PSRS un Pasaules komandu šaha mačā. Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā Londonā (1979), Braitonā (1981), Hastingsā (1987). Par panākumiem turnīros FIDE Čandleram 1977. gadā piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 1983. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

1983. gadā ieņēmis 2. vietu Jūrmalas starptautiskajā šaha turnīrā (uzvarēja Oļegs Romaņišins), apsteidzot visus tā laika spēcīgākos Latvijas šahistus: Mihailu Tālu, Aivaru Gipsli, Jāni Klovānu, Alvi Vītoliņu, Edvīnu Ķeņģi un Zigurdu Lanku.

No 1991. līdz 1999. gadam finansiāli sekmīgi vadījis atjaunoto britu šaha žurnālu *British Chess Magazine*. Pazīstams arī kā šaha grāmatu autors.

Pārstāvējis Jaunzēlandes un Lielbritānijas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 10 reizes (1976-1992, 2008). Komandu vērtējumā izcīnījis 3 sudraba (1984, 1986, 1988) un bronzas (1990) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis 3 sudraba (1986, 1990) un bronzas (1986) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1983, 1999). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1999) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1985-1989) un komandu vērtējumā abas reizes izcīnījis bronzas medaļas, bet individuālajā vērtējumā abas reizes izcīnījis sudraba medaļas;
* Āzijas valstu komandu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1974-1977) un individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1974) medaļu.

2000. gadu otrajā pusē atgriezies Jaunzēlandē, un kopš 2007. gada atkal pārstāv šo valsti. 2008. gadā Oklendā uzvarējis Jaunzēlandes šaha čempionātā.

## Literatūra
* Murray Chandler, *How To Beat Your Dad At Chess* (1998), 
* Murray Chandler, *Chess Tactics For Kids* (2003), 
* Murray Chandler, *Chess For Children* (2004), 

## Atsauces

## Ārējās saites
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Mikronēzijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Mikronēzijas ir iekļauta **1 vieta** (kultūras objekts), savukārt 2 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā. Vienīgā sarakstā iekļautā vieta ir iekļauta arī kā apdraudētais objekts, kas tuvākajā nākotnē varētu tikt iznīcināta. Mikronēzija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 2002. gada 22. jūlijā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Brīvprātīgais

[thumb|250px|[Lielā talka|Lielās talkas brīvprātīgie dalībnieki Latvijā 2010. gadā]]
**Brīvprātīgais** ir persona, kas pēc pašas vēlēšanās atvēl laiku un enerģiju darbiem, kas nes labumu citiem un visai sabiedrībai kopumā, darot to brīvprātīgi un bez atlīdzības. Militārā nozīmē — cilvēks, kas brīvprātīgi (bez mobilizācijas) iestājas karadienestā.

**Brīvprātīgais darbs** ir uz labas gribas pamata veikts fiziskās personas fizisks vai intelektuāls bezatlīdzības darbs sabiedrības labā.
Brīvprātīgais darbs pozitīvi ietekmē gan pašu brīvprātīgo, gan sabiedrību, kam tas kalpo. Tas var kalpot kā pamats nākotnes darbam. Daudz brīvprātīgo ir speciāli apmācīti savos darbības laukos, tādos kā medicīna, izglītība, avārijas glābšanas pasākumi. Citi piedalās atsevišķas nepieciešamības gadījumos — ārkārtas situācijās, pēc dabas katastrofām. Viena no senākajām brīvprātīgo tradīcijām Latvijā ir Brīvprātīgo ugunsdzēsēju vienības.

## Brīvprātīgā darba veidi
[thumb|250px|Brīvprātīgie 2012. gada Londonas [2012. gada vasaras olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]

*palīdzība un darbs ar dažādām sabiedrības grupām: vecākiem cilvēkiem, bērniem, jauniešiem, studentiem, bezpajumtniekiem, bēgļiem, cilvēkiem ar funkcionalitātes traucējumiem un citiem;
*palīdzība mediķiem un glābšanas dienestiem ārkārtas situācijās, piemēram, pazudušu personu meklēšanā, avārijas seku likvidēšanā utml.;
*koku stādīšana un vides apzaļumošana;
*palīdzība dzīvnieku patversmēs;
*bezmaksas koncerti un teātra izrādes;
*palīdzība festivālu organizēšanā;
*vides sakopšanas talkas, atkritumu savākšana dabā un apdzīvotās vietās;
*sabiedrības izglītošana, veselīga dzīvesveida popularizēšana;
*sporta spēļu, tai skaitā Olimpisko sporta spēļu organizēšana;
*informācijas sagatavošana un uzturēšana interneta vietnēs;
* u.c.

## Skatīt arī
* Labdarība

## Atsauces

## Ārējie resursi

* Pasaules Dabas fonda brīvprātīgo darbs
* Saites uz studējošo brīvprātīgā darba projektiem
Hefei

**Hefei** (, , ) ir prefektūras līmeņa pilsēta Ķīnā, Aņhui provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 7,46 miljoni iedzīvotāju. Hefei atrodas Lielajā Ķīnas līdzenumā netālu no Čaohu ezera. Minu dinastijas un Cjinu dinastijas valdīšanas laikā pilsēta saukta par **Ludžou** (庐州, *Luzhou*).

## Ārējās saites
Hidžāzs

thumbnail|235px|Hidžāza reģions iezīmēts ar sarkanu līniju. Hidžāza karaliste, kas pastāvēja no 1916. līdz 1923. gadam, iekrāsota zaļā krāsā

**Hidžāzs** (, *Al-Ḩijāz*) ir reģions mūsdienu Saūda Arābijas rietumos Sarkanās jūras krastā. Reģiona galvenā pilsēta ir Džida, lai gan, iespējams, labāk zināmas ir musulmaņu svētās pilsētas Meka un Medīna. Vēsturiski Hidžāzs vienmēr sevi pozicionējis atsevišķi no pārējās Saūda Arābijas. Tas ir apdzīvotākais Saūda Arābijas reģions, kur dzīvo aptuveni 35% no visiem Saūda Arābijas iedzīvotājiem.

Hidžāza reģionā ietilpst četras Saūda Arābijas provinces — Mekas province, Medīnas province, Tabūkas province un Bāhas province.
Albānijas Zinātņu akadēmija

**Albānijas Zinātņu akadēmija** () ir svarīgākā zinātniskā institūcija Albānijā, kura ir izveidota 1972. gadā. Akadēmijai ir piesaistīti zinātnieki, kas arī tiek dēvēti par "akadēmiķiem". Akadēmija sadarbojas ar Albānijas zinātnes un izpētes centriem.

Akadēmija ir dalīta divās sekcijās:
* Sociālo zinātņu sekcija;
* Dabas un tehnisko zinātņu sekcija.

Albānijas Zinātņu akadēmijas bibliotēka tika atklāta 1975. gadā, tad tajā atradās aptuveni 10 tūkstoši grāmatu, taču 1986. gadā grāmatu un izdevumu skaits bibliotēkā sasniedza 8 miljonu 120 tūkstošu eksemplāru.

## Atsauces

## Lietratūra
**[[Studia Albanica]]*, ISSN 0585-5047.
**[[AJNTS]]* - *[[Albanian Journal of Natural and Technical Sciences]]*, ISSN 2074-0867.

## Ārējās saites

*
Udo Degeners

**Udo Degeners** (; dzimis ) ir vācu šaha problēmists un dzejnieks.

## Sasniegumi šaha kompozīcijā
Pirmo divvilci sastādījis 1977. gadā. Kopš tā laika publicējis vairāk nekā 900 šaha uzdevumus. Apmēram 190 no tiem godalgoti konkursos. Līdz 2006. gadam viņš bija ieguvis 80,50 FIDE albumu punktus.

No 2005. gada lielmeistars šaha kompozīcijā.

## Šaha uzdevums

: Tematiskā iluzoriskā spēle:
: 1. ... d3 2. Qxe4#
: 1. ... Bd3 2. Nb4#
: Tematiskie maldinājumi:
: 1. Zg4?? (draud 2. Zb4#) 
: 1. ... Bd3 2. Zf6#, atspēko 1. ... d3! 
: 1. Zc4?? (draud 2. Zb4#) 
: 1. ... d3 2. Zb6#, atspēko 1. ... Bd3! 
Risinājums: 
: 1. Nd7! (draud 2. Nb4#) 
: 1. ... Bd3 2. Nf6# 
: 1. ... d3 2. Nb6#

Uzdevumā realizēta Isajeva tēma.
 

## Bibliogrāfija
### Dzeja
* 

### Šaha kompozīcija
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Udo Degenera šaha kompozīcijas PDB vietnē
* Udo Degenera izdevniecības mājas lapa
* Udo Degenera īsa biogrāfija vietnē ''Literaturport''
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Bulgārijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Bulgārija|Bulgārijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Bulgārijas ir iekļautas **9 vietas** (7 kultūras objekti un 2 dabas objekti), savukārt 14 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā. Bulgārija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi .

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Marcels Tribovskis

**Marcels Tribovskis** (; dzimis ) ir vācu šaha problēmists.

Pēc profesijas Tribovskis ir arhitekts.

## Sasniegumi šaha kompozīcija
Pirmo uzdevumu sastādījis 1984. gadā. Kopš tā laika publicējis vairāk nekā 250 dažādu žanru šaha uzdevumus, galvenokārt daudzvilčus. Divas trešdaļas no tiem guvuši atzinības konkursos.

No 2010. gada lielmeistars šaha kompozīcijā.

No 1990. līdz 1998. gadam Tribovskis bijis žurnāla *[[Die Schwalbe]]* daudzvilču nodaļas redaktors.

## Šaha uzdevums

: Risinājums:
: 1. La5! (draud 2. Dd7+ Kxe4 3. Dg4+ Kd5 4. Df5+ Kxc6 5. Dd7+ Kxd7#)
: 1. ... bxc4 2. De5+ Kxc6 3. Dc7+ Kd5 4. Dc5+ Kxe4 5. De5+ Kxe5#
: 1. ... Lxc6 2. Df7+ Kxe4 3. Df3+ Kd4 4. Td3+ Kxc4 5. De4+ Lxe4#
: 1. ... hxg6 2. Zb6+ Kd6 3. Dxg6+ Kc7 4. Dg7+ Kd6 5. Dg3+ Zxg3#

## Atsauces

## Ārējās saites
* Marcela Tribovska šaha kompozīcijas PDB vietnē
* http://superproblem.ru/archive/probl/Tribowski.html
Boks

**Boks** var būt:

* Fedors fon Boks (*Fedor von Bock*; 1880―1945) ― vācu ģenerālfeldmaršals; 
* Fridrihs Vilhelms Boks (*Friedrich-Wilhelm Bock*; 1897―1978) ― vācu virsnieks, SS oberfīrers.
Karrāra

**Karrāra** (, ) ir pilsēta Itālijā, Toskānas reģionā. Tā ir otra lielākā pilsēta Masas-Karrāras provincē. 2015. gadā Karrārā dzīvoja 63,4 tūkstoši iedzīvotāju.

Karrāra ievērojama ar to, ka netālu no tās iegūst baltu un zilganpelēku marmoru. Tas ir izmantots Panteona un Trajāna kolonnas celtniecībā Romā. Senās Romas laikā pilsēta bija zināma ar latīņu nosaukumu *Carraria*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kjeti

**Kjeti** (, , ) ir pilsēta Itālijā, Abruco reģionā. Tas ir Kjeti provinces administratīvais centrs. 2016. gadā Kjeti dzīvoja 51,8 tūkstoši iedzīvotāju. Tā ir ceturtā lielākā Abruco reģiona pilsēta pēc iedzīvotāju skaita.

Kjeti atrodas Peskāras upes krastos dažu kilometru attālumā no Adrijas jūras. Šo apdzīvoto vietu dibināja senie grieķi. Tās nosaukums bija *Theate* (). Arī Senās Romas laikā pilsēta bija zināma ar latīņu nosaukumu *Theate* vai *Teate*.
## Atsauces

## Ārējās saites
Korinta

**Korinta** (, ) ir pilsēta Grieķijā, Peloponēsas reģionā. Tas ir Korintijas administratīvais centrs. 2011. gadā Korintā dzīvoja 58,2 tūkstoši iedzīvotāju. Tā ir trešā lielākā pilsēta Peloponēsas reģionā pēc iedzīvotāju skaita.

1858. gadā Korintu nopostīja 6,5 balles stipra zemestrīce. Pilsēta ir uzcelta no jauna, tāpēc to dēvē par Jauno Korintu (), savukārt pilsētu, kas pastāvēja pirms tam, tagad dēvē par Seno Korintu (). Korinta atrodas 78 km uz rietumiem no Atēnām pie Korintas zemesšauruma.

## Atsauces

## Ārējās saites