open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lielais tīkkoks

**Lielais tīkkoks** (*Tectona grandis*), pazīstams arī kā **tīkkoks** vai **tīks**, ir tīkkoku suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir no Indijas līdz Indoķīnai. Tas ir koks, kas galvenokārt aug mitrajā tropu biomā. 

Tīkkokam ir mazi, smaržīgi balti ziedi, kas ir izvietoti blīvos pušķos zaru galos. Šiem ziediem ir abu veidu reproduktīvie orgāni. Tīkkoka lielajām, papīrainajām lapām apakšējā puse bieži ir apmatota. Svaigi iegūtai tīkkoka koksnei ir patīkams aromāts, koksne tiek augstu vērtēta tās  izturības un ūdensnoturības dēļ. Koksni izmanto laivu būvniecībā, eksterjeru konstrukciju, finierējuma, mēbeļu, kokgriezumu un virpošanas materiālu ražošanā.

## Atsauces

## Ārējās saites
The Punisher

***The Punisher*** var būt:

* Soģis — *Marvel Comics* tēls;
* "Soģis" (*The Punisher*) — 1989. gada ASV supervaroņu asa sižeta filma;
* "Soģis" (*The Punisher*) — 2004. gada ASV supervaroņu asa sižeta filma;
* "Soģis: Kara zona" (*Punisher: War Zone*) — 2004. gada ASV supervaroņu asa sižeta filma;
* *[[The Punisher (seriāls)|The Punisher]]* — ASV televīzijas seriāls.
Sojuz-20

***Sojuz-20*** (*Союз-20*) bija PSRS *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* sērijas bezpilota kosmosa kuģis. To orbītā palaida , un tas saslēdzās ar orbitālo staciju *[[Saljut-4]]*, lai izmēģinātu uzlabotās sistēmas ar mērķi pārbaudīt, vai kuģis spēj nodrošināt 90 dienu ilgu lidojumu (sākotnēji paredzēto 60 dienu vietā). Kosmosa kuģis uz zemes atgriezās 1976. gada 16. februārī, lidojumā pavadot 90 dienas 11 stundas 47 minūtes.

## Lidojuma gaita
*Sojuz-20* tika palaists  19:58:05 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas.

19. novembrī 16:19 *UTC* *Sojuz-20* saslēdzās ar staciju *[[Saljut-4]]*.
Kosmosa kuģī bija arī bioloģiskā krava. Dzīvie organismi tika pakļauti trīs mēnešu ilgam uzturēšanās laikam kosmosā.

1976. gada 16. februārī *Sojuz-20* atvienojās no stacijas. 23:07 *UTC* nolaižamais aparāts nosēdās 56 km uz dienvidrietumiem no Arkalikas.

## Ārējās saites
* Soyuz 7K-T/A9 Mark Wade, Encyclopedia Astronautica
* Soyuz 14, 15, 20, 23, 24, 30 (7K-T, 11F615A9) Gunter Dirk Krebs, Gunter's Space Page
Ropažu novada dome

**Ropažu novada dome** ir Ropažu novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 19 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Institūta ielā 1, Stopiņu pagasta Ulbrokā. 

2025. gada Ropažu novada domes vēlēšanās uzvarēja Latvijas attīstībai un Nacionālās apvienības kopīgais saraksts ar 34,91% balsu, iegūstot 7 vietas novada domē. Kopš 2025. gada 27. jūnija domes priekšsēdētāja ir Signe Grūbe no Jaunās Vienotības un Progresīvo kopīgā saraksta.

## Komitejas
* attīstības un satiksmes komiteja,
* izglītības, kultūras, sporta, jaunatnes lietu komiteja,
* finanšu un administrācijas lietu komiteja,
* veselības aizsardzības un sociālo jautājumu komiteja,
* vides un ilgtspējīgas attīstības komiteja.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Ropažu novada domes vēlēšanām Ropažu novada domē iekļuva deputāti no sešiem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Latvijas attīstībai un Nacionālās apvienības kopīgais saraksts.

## Skatīt arī
* Ropažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ropažu novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Kūdras iela (Daugavpils)

**Kūdras iela** ir iela Daugavpilī, Čerepovas apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Patversmes un Augsto ielu, ved ziemeļaustrumu virzienā, bet drīzumā pagriežas uz dienvidaustrumiem un austrumiem un beidzas krustojumā ar Jelgavas ielu. Kūdras ielā ir gan dzīvojama, gan rūpnieciska apbūve.

Ielas kopējais garums ir 455 metri. Tās sākums (līdz otrajam krustojumam ar Patversmes ielu) klāts ar grants segumu, bet tālāk iela ir asfaltēta.
Satiksmes kustība norit abos virzienos. Ielas sarkano līniju platums ir no 12 līdz 14 metriem. Sabiedriskais transports pa Kūdras ielu nekursē.

Kūdras ielas nosaukums ir zināms kopš 1930. gadiem un laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Kūdras iela ir savienota ar šādām ielām:
* Patversmes iela / Augstā iela
* Patversmes iela (otro reizi)
* Graudu iela (T veida krustojums)
* Jelgavas iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Liepājas šķērsiela

**Liepājas šķērsiela** ir iela Daugavpilī, Jaunbūves apkaimē. Liepājas šķērsiela sākas krustojumā ar Liepājas ielu, ved dienvidrietumu virzienā un beidzas strupceļā. Ielā ir privātmāju apbūve.

Liepājas šķērsielas garums ir aptuveni 114 metri, sarkano līniju platums ir 6 metri. Visā garumā tai ir grants segums. Satiksmes kustība atļauta abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Liepājas šķērsielu nekursē.

Liepājas šķērsiela izveidota 1950. gados, tās nosaukums laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Liepājas šķērsiela ir savienota ar šādām ielām:
* Liepājas iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Zirnekļcilvēks: Jauna diena

**"Zirnekļcilvēks: Jauna diena"**() ir gaidāma ASV supervaroņu filma, kuras pamatā ir *[[Marvel Comics]]* varonis Zirnekļcilvēks, ko kopīgi producējušas *[[Columbia Pictures]]* un *[[Marvel Studios]]* studijas, un ko izplatīs *[[Sony Pictures Releasing]]*. Tā ir iecerēta kā ceturtā filma *[[Marvel Cinematic Universe]]* Zirnekļcilvēka filmu ciklā pēc filmas "Zirnekļcilvēks: Mājupceļa nav" (2021) un *Marvel Cinematic Universe* (MCU) 38. filma. Filmas režisors ir Destins Denjels Kretons, scenārija autori ir Kriss Makena un Ēriks Somerss. Galveno lomu filmā atveido Toms Holands (Pīters Pārkers/Zirnekļcilvēks), pārējās lomās filmējas Zendaja, Džeikobs Batalons, Seidija Sinka, Liza Kolona-Zajasa, Džons Berntāls, Marks Rafalo un Maikls Mendo.

*Sony* līdz 2019. gada augustam izstrādāja ceturto MCU Zirnekļcilvēka filmu līdzās filmai "Zirnekļcilvēks: Mājupceļa nav". Producente Eimija Paskāla 2021. gada novembrī atklāja, ka tā ir iecerēta kā pirmā daļa jaunajā Holanda "Zirnekļcilvēka" filmu triloģijā, un darbs pie tās sāksies tā paša gada decembrī. 2023. gada februārī iepriekšējo filmu scenāristi Makena un Somerss atgriezās pie filmas turpinājuma scenārija rakstīšanas. 2024. gada oktobrī Kretons noslēdza līgumu par filmas režiju un filmas nosaukumu paziņoja 2025. gada martā. Filmēšana sākās 2025. gada augustā un tā notiek Glāzgovā, Skotijā un *[[Pinewood Studios]]* studijā Anglijā.

Filmas "Zirnekļcilvēks: Jauna diena" pirmizrāde Amerikas Savienotajās Valstīs paredzēta  kā daļa no MCU sestās fāzes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vasaras sārmene

**Vasaras sārmene** (*Stachys annua*) ir sārmeņu suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir Eirāzijā. Ziemeļeiropā, tostaro Latvijā, ir adventīvs (ievazāts) augs. Latvijā atsevišķi eksemplāri ir atrodami uz dzelzceļiem.

Atgādina ļoti reti līdzīgās augtenēs sastopamo stāvo sārmeni (*Stachys* *recta*). Atšķirībā no stāvās sārmenes ir viengadīga (nevis daudzgadīga). Uz zieda apakšlūpas daži sīki, sarkani punkti (nevis sarkanīgi brūns zīmējums).

## Atsauces
Kotabharu

**Kotabharu** () ir pilsēta Malaizijā, Kelantanas štata galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta; tās piepilsētā Kubankerianā atrodas Kelantanas sultāna rezidence, un tā ir štata karaliskā galvaspilsēta. Kotabharu atrodas Rietummalaizijas ziemeļaustrumos Kelantanas upes krastā  no tās ietekas Dienvidķīnas jūrā un 430 km no valsts galvaspilsētas Kualalumpuras. 

## Vēsture
Pilsēta dibināta 19. gadsimta otrajā pusē; līdz tam tā bija Kelantanas sultāna rezidences vieta un tika dēvēta par Kualakelantanu (*Kuala Kelantan*). 2. pasaules kara laikā pie Kotabharu krastā izsēdās pirmais japāņu desants, un tika uzsākta Malajas kampaņa, kas beidzās ar Singapūras ieņemšanu.

1991. gadā Kelantanas sultāns Ismails Petra pasludināja Kotabharu par «Kultūras pilsētu», bet 2005. gadā — par «Islāma pilsētu».

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltegļu lekanaktis

**Baltegļu lekanaktis** jeb **dižegļu lekanaktis** (*Lecanactis abietena*) ir pelēcīgi balts kreves ķērpis, kas visbiežāk aug uz egļu un melnalkšņu mizas, galvenokārt līdz 1 m augstumam. Retāk sastopams uz jauniem lapkokiem ar gludu mizu.

## Apraksts
Sugai ir raksturīgs balts krevveida laponis ar daudziem sīkiem augļķermeņiem jeb apotēcijiem, kas atgādina kārpiņas. Baltegļu lekanakta laponī ietilpst *Trentepohlia* ģints aļģu šūnas, kurām ir raksturīga dzeltenīga nokrāsa. Šo īpašību var izmantot kā vienu no atšķiršanas pazīmēm. Ieskrāpējot ķērpja laponi, skrāpējuma vieta kļūs dzeltena. Apotēciji ir nosegti ar dzeltenu apsarmi (pruīnu), kas, pēc britu botāniķa Francisa Rosa teiktā, atgādina "alus putu cepurīti".

Baltegļu lekanaktis ir reti sastopama suga Latvijas teritorijā. Latgalē un Vidzemē populācijas ir mazākas nekā citos Latvijas reģionos. Suga parasti ir atrodama purvainajos, nogāžu un gravu, skujkoku mežos uz parastajām eglēm *Picea abies*, bet staignājos gan uz melnalkšņiem *Alnus glutinosa*, gan uz minētajām *Picea abies*.

Radniecīga *L. abietina* suga *[[Lecanactis proximans]]* ir klasificēta kā CR jeb kritiski apdraudēta (no angl. — *Critically Endangered*) pēc IUCN sarkanā saraksta.

## Piezīmes

## Atsauces
Saulkrastu novada dome

**Saulkrastu novada dome** ir Saulkrastu novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 15 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Raiņa ielā 8, Saulkrastos. 

2025. gada Saulkrastu novada domes vēlēšanās uzvarēja Latvijas Reģionu apvienības kopīgais saraksts ar 41,07% balsu, iegūstot 7 vietas novada domē. Kopš 2018. gada 27. decembra domes priekšsēdētājs ir Normunds Līcis.

## Komitejas
* tautsaimniecības, attīstības un vides komiteja,
* izglītības, kultūras, sporta un jaunatnes lietu komiteja,
* finanšu komiteja,
* sociālo jautājumu komiteja.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Saulkrastu novada domes vēlēšanām Saulkrastu novada domē iekļuva deputāti no pieciem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Latvijas Reģionu apvienības saraksts.

## Skatīt arī
* Saulkrastu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Saulkrastu novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Arāliju dzimta

**Arāliju dzimta** (*Araliaceae*) ir augu dzimta, kurā ir klasificētas aptuveni 43—46 ģintis un 1500 sugas, galvenokārt koki un lakstaugi. Arāliju dzimtas morfoloģija ir ļoti daudzveidīga, taču tiem galvenokārt raksturīga tropiskās izplatības un vienkāršo čemurziedu klātbūtne.

## Klasifikācija
Dzimtā ir klasificētas ģintis:

* *Anakasia* Philipson
* *Aralia* L.
* *Astropanax* Seem.
* *Astrotricha* DC.
* *Brassaiopsis* Decne. & Planch.
* *Cephalaralia* Harms
* *Cephalopanax* G.M.Plunkett, Lowry & D.A.Neill
* *Cheirodendron* Nutt. ex Seem.
* *Chengiopanax* C.B.Shang & J.Y.Huang
* *Crepinella* Marchal
* *Cussonia* Thunb.
* *Dendropanax* Decne. & Planch.
* *Didymopanax* Decne. & Planch.
* *Eleutherococcus* Maxim.
* *Fatsia* Decne. & Planch.
* *Frodinia* Lowry & G.M.Plunkett
* *Gamblea* C.B.Clarke
* *Harmsiopanax* Warb.
* *Hedera* L. — efejas
* *Heptapleurum* Gaertn.
* *Heteropanax* Seem.
* *Hydrocotyle* Tourn. ex L.
* *Kalopanax* Miq.
* *Macropanax* Miq.
* *Merrilliopanax* H.L.Li
* *Meryta* J.R.Forst. & G.Forst.
* *Metapanax* J.Wen & Frodin
* *Motherwellia* F.Muell.
* *Neocussonia* Hutch.
* *Neopanax* Allan
* *Oplopanax* (Torr. & A.Gray) Miq.
* *Oreopanax* Decne. & Planch.
* *Osmoxylon* Miq.
* *Panax* L. —  žeņšeņi 
* *Plerandra* A.Gray
* *Polyscias* J.R.Forst. & G.Forst.
* *Pseudopanax* K.Koch
* *Raukaua* Seem.
* *Schefflera* J.R.Forst. & G.Forst.
* *Sciodaphyllum* P.Browne
* *Seemannaralia* R.Vig.
* *Sinopanax* H.L.Li
* *Tetrapanax* (K.Koch) K.Koch
* *Trachymene* Rudge
* *Trevesia* Vis.
* *Woodburnia* Prain

## Galerija

Attēls:Aralia elata en fleur4081.jpg|*Aralia elata*
Attēls:Astrotricha pterocarpa 214848152.jpg|*Astrotricha pterocarpa*
Attēls:Dendropanax trifidus2.jpg|*Dendropanax trifidus*
Attēls:Heptapleurum actinophyllum, Lake Eacham, Queensland 2.jpg|*Heptapleurum actinophyllum*
Attēls:Osmoxylon-lineare-SF25149-02.jpg|*Osmoxylon lineare*
Attēls:Sinopanax formosanus 44792539.jpg|*Sinopanax formosanus* 


## Atsauces
Parastā efeja

**Parastā efeja** (*Hedera helix*) ir efeju suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir Eiropā, Vidusjūras reģionā līdz Irānai. Tas ir vīteņaugs un aug galvenokārt mērenajā biomā.

Augs tiek bieži audzēts kā telpaugs un ir izveidotas vairākas šķirnes. Parastā efeja ir mūžzaļš kāpelējošs augs ar tumšām lapām. Šķirnēm lapas var būt raibas, ar gaišāku apmali, kruzuļainas. Augam ir piesūceknīši, ar kuru palīdzību tas piestiprinās pie vertikālas sienas. Ēncietīga. Ziedi zaļgani dzelteni, nelieli, divmāju, sakārtoti čemuros, bagāti ar nektāru. Zied oktobrī. Augļi, melnas ogas. Ogas un citas auga daļas cilvēkiem ir indīgas, var izraisīt caureju, elpošanas traucējumus. 

## Atsauces
Olivers Plats

**Olivers Plats** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris. Nominēts piecām ''Emmy'' balvām, Zelta globusa balvai, divām Ekrāna aktieru ģildes balvām un vienai ''Tony'' balvai.

Kino debitējis ar lomu filmā "Precējies ar mafiju" (1988). Vēlāk atveidojis lomas tādās filmās kā *[[Working Girl]]* (1988), "Aiz dzīvības robežas" (*Flatliners*, 1990), "Bēthovens" (1992), "Nepiedienīgs piedāvājums" (1993), "Benijs un Džūna" (*Benny & Joon*, 1993), "Trīs musketieri" (*The Three Musketeers*, 1993), "Laiks nogalināt" (1996), *[[Bulworth]]* (1998), "Doktors Dūlitls" (*Dr. Dolittle*, 1998), *[[Lake Placid (filma)|Lake Placid]]* (1999), "Tango pa trim" (*Three to Tango*, 1999), "Divsimtgadīgais" (1999), "Viņš baidās šaut" (*Gun Shy*, 2000), *[[Ready to Rumble]]* (2000), "Ne vārda" (2001), *[[Pieces of April]]* (2003), "Kinsijs" (*Kinsey*, 2004), "Ledus raža" (2005), "Kazanova" (2005), "Frosts pret Niksonu" (2008), *[[Year One]]* (2009), "2012" (2009), *[[Please Give]]* (2010), "Mīlestība un citas zāles" (2010) un "X-cilvēki: Pirmā klase" (2011).

Piedalījies arī seriālos *[[The Big C]]* (2010—2013), "Fārgo" (2014), *[[The Good Wife]]* (2015) un *[[The Bear]]* (2022—pašlaik).

## Ārējās saites
Stirlinga formula

thumb|300x300px|Stirlinga formula ''log-log'' grafikā. Parādīts, kā aproksimācija atrodas zem patiesās faktoriāla vērtības, bet pie lielākiem skaitļiem abas tiecas būt vienādas
**Stirlinga formula**, arī **Stirlinga aproksimācija** ir funkcija, pēc kuras var tuvināti aprēķināt faktoriāla vērtību. Tā ir noderīga, jo pie lieliem ievades skaitļiem faktoriāla formulā, rezultāts ļoti strauji aug. Šāda aproksimācija noder, piemēram, tuvināti rēķinot permutācijas, kombinācijas, Teilora rindas locekļus, algoritmu sarežģītību, statistiskās fizikas uzdevumus u.c. 

Viens veids, kā noformulēt aproksimāciju: x! \approx  x^x \cdot e^{-x} \cdot \sqrt{2 \pi x} + O\left( \frac{1}{x} \right), \ \ \ n \rightarrow \infty, kur x ir skaitlis, kuram meklē faktoriāli, e ir Eilera skaitlis un  O\left( \frac{1}{x} \right) norāda lielā O pierakstu.

## Izvedumi
[thumb|300x300px|[Mērījuma kļūda|Relatīvās kļūdas grafiks atkarībā no aprēķinātās faktoriāla vērtības]]

### Tuvinājums ar logaritmu
Ja pieraksta faktoriāla logaritmu un izmantojot tā integrāļa aproksimāciju iegūst:

\ln{x!} = \sum^{x} _{n=1} \ln(n) \approx \int ^{x} _1 \ln{n} \ dn = x \ln{x} - x.

Aptuvenojums ir spēkā, jo:

\sum ^{x} _{n=1} \ln(n) = \int _1 ^{x+1} \ln \lfloor n \rfloor dn , kur \lfloor \rfloor norāda apaļošnu uz leju un \lceil \rceil norāda apaļošanu uz augšu. Līdz ar to absolūtā kļūda starp summu un integrāli ir O(\ln(x)), kas atbilst asimptotiskajam Stirlinga aproksimācijas apgalvojumam:

\ln(x!) \sim x \ln(x) - x + O(\ln(x)) , kur \sim  nozīmē ka abi lielumi ir asimptotiski, jeb ņemot robežu x \rightarrow \infty  šo lielumu attiecība tiecas uz 1.

### Tuvinājums ar Puasona sadalījumu
Lai iegūtu tuvinājumu faktoriālam, var apskatīt Puasona sadalījumu un tā konverģenci uz normālo sadalījumu caur centrālo robežteorēmu. Puasona sadalījums ar lielu parametra \lambda  vērtību konverģē uz normālo sadalījumu. Šis parametrs \lambda  arī atbilst vidējai vērtībai un dispersijai, to varbūtību sadalījumi aptuveni sakritīs:

\frac{e^{- \lambda} \lambda ^x}{x!} \approx \frac{1}{\sqrt{2 \pi \lambda}} e ^{\frac{(x-\lambda)^2}{2 \lambda}} . Ievietojot formulā vidējo vērtību \lambda , izteiksme tiek vienkāršota:

\frac{e^{- \lambda} \lambda ^\lambda}{\lambda!} \approx \frac{1}{\sqrt{2 \pi \lambda}} , izsakot faktoriāli iegūst: \lambda ! \approx \lambda^{\lambda} e^{- \lambda} \sqrt{2 \pi \lambda} , kas arī atbilst Stirlinga formulai.

## Atsauces
Siguldas novada dome

**Siguldas novada dome** ir Siguldas novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 19 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Pils ielā 16, Siguldā. 

2025. gada Siguldas novada domes vēlēšanās uzvarēja Nacionālās apvienības, Latvijas Reģionu apvienības, Vidzemes partijas un Jaunās konservatīvās partijas kopīgais saraksts ar 33,07% balsu, iegūstot 7 vietas novada domē. Kopš 2025. gada 11. decembra domes priekšsēdētāja pienākumus pilda Linards Kumskis no Latvijas Zemnieku savienības/Latvijas Zaļās partijas saraksta.

## Komitejas
* attīstības un uzņēmējdarbības komiteja,
* izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta lietu komiteja,
* finanšu komiteja,
* sociālo un veselības jautājumu komiteja.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Siguldas novada domes vēlēšanām Siguldas novada domē iekļuva deputāti no četriem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Nacionālās apvienības, Latvijas Reģionu apvienības, Vidzemes partijas un Jaunās konservatīvās partijas kopīgais saraksts.

## Skatīt arī
* Siguldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Siguldas novada pašvaldība
* Deputātu saraksts
Renārs Francis

**Renārs Francis** (dzimis ) ir latviešu rallija stūrmanis.

## Karjera
Renārs Francis kopā ar Mārtiņu Sesku debitēja WRC 2018. gada Vācijas rallija posmā. No 2024. gada viņi startē *[[M-Sport World Rally Team|M-Sport Ford WRT]]* komandā. Pēc līguma nosacījumiem viņi piedalās sešos 2025. gada rallija posmos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Efejas

**Efejas** (*Hedera*) ir arāliju dzimtas ģints, kurā ir klasificēti aptuveni ir 12–19 mūžzaļu vīteņaugu vai zemsedzes augu sugu, kuru dabiskais izplatības areāls ir Rietumeiropā, Centrāleiropā, Dienvideiropā, Makaronēzijā, Āfrikas ziemeļrietumos un visā Centrālāzijā uz austrumiem līdz Japānai un Taivānai.

## Klasifikācija
Ģintī ir klasificētas šādas sugas un dabiski sastopamie hibrīdi:

* *Hedera algeriensis* Rantonnet ex C.Morren
* *Hedera azorica* Carrière
* *Hedera canariensis* Willd.
* *Hedera caucasigena* Pojark.
* *Hedera colchica* (K.Koch) K.Koch
* *Hedera crebrescens* M.Bényei-Himmer & M.Höhn
* *Hedera cypria* McAll.
* *Hedera helix* L. — parastā efeja
* *Hedera hibernica* Poit.
* *Hedera iberica* (McAll.) Ackerf. & J.Wen
* *Hedera maderensis* K.Koch ex A.Rutherf.
* *Hedera maroccana* McAll.
* *Hedera nepalensis* K.Koch
* *Hedera pastuchovii* Woronow
* *Hedera rhizomatifera* (McAll.) Jury
* *Hedera rhombea* (Miq.) Paul
* *Hedera* × *sepulcralis* R.H.Marshall & McAll.
* *Hedera sinensis* (Tobler) Hand.-Mazz.
* *Hedera siyuanwukouensis* S.S.Ying
* *Hedera* × *soroksarensis* M.Bényei-Himmer & M.Höhn
* *Hedera taurica* (Hibberd) Carrière

## Galerija

Attēls:2012-10-15 13-16-19 Portugal Azores Lombadas.JPG|*Hedera azorica*
Attēls:Hedera crebrescens 3.jpg|*Hedera crebrescens*
Attēls:Hedera colchica0.jpg|*Hedera colchica*
Attēls:Hedera pastuchovii kz6.jpg|*Hedera pastuchovii*
Attēls:Hedera rhombea 3.JPG|*Hedera rhombea*


## Atsauces
Bulworth

***Bulworth*** ir 1998. gada ASV satīriska melnā kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem, scenāristiem un galvenās lomas atveidotājiem ir Vorens Bītijs. Citas lomas atveido Halle Berija, Dons Čīdls, Olivers Plats, Pols Sorvino, Džeks Vordens, Isaija Vašingtons. un Šons Astins.

Filma stāsta par pašnāvniecisku ASV senatoru no Kalifornija, kurš pirms vēlēšanām noalgo slepkavu, lai viņu nogalinātu.

Filmas *Bulworth* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[20th Century Studios|20th Century Fox]]*. Filma saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu. Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs", kā arī Zelta globusa balvai kategorijās "Labākais mūzikls vai kinokomēdija", "Labākais aktieris mūziklā vai kinokomēdijā" (Bītijs) un "Labākais scenārijs".

## Atsauces

## Ārējās saites
Džohora

**Džohora** ( — ‘Cieņas Mājvieta Džohora’) ir viens no Malaizijas štatiem. Atrodas Rietummalaizijas dienvidos Malakas pussalas dienvidu galā. Robežojas ar ziemeļos ar Pahanu, ziemeļrietumos — ar Negerisembulanu un Melaku, bet dienvidos Džohoras un Singapūras šaurumi Džohoru atdala no Singapūras un Indonēzijas Riau Salām. Kelantanas austrumu krastu apskalo Dienvidķīnas jūra, bet rietumu — Malakas šaurums. Pēc politiskās iekārtas Džohora ir parlamentāra konstitucionāla monarhija; tās galva kopš 2024. gada ir sultāns Ibrahims Iskandars. Štata galvaspilsēta ir Džohorbahru, administratīvās iestādes atrodas tās piepilsētā Iskandarputeri, bet karaliskā galvaspilsēta ir Muara štata ziemeļrietumos.

## Vēsture
Džohoras sultanātu 1528. gadā dibināja Melakas sultāns Mahmuds Šahs pēc tam, kad 1511. gadā Melaku pakļāva portugāļi. Sultāna rezidence Kotabatu atradās Džohoras upes kreisajā krastā 30 km uz austrumiem no mūsdienu Džohoras galvaspilsētas Džohorbahru. Sultanāta ietekme pletās plašā apgabalā Dienvidaustrumāzijā un iekļāva Malajas pussalas dienviddaļu, Riau salas, Anambasas salas, Natunas salas, Tambelanas salas, Kalimantānas dienvidrietumus un Sumatras rietumus.

17. gadsimtā Džohoras sultāns noslēdza aliansi ar Nīderlandes Austrumindijas kompāniju, kā rezultātā no Melakas tika padzīti portugāļi un paplašinājās Džohoras ietekme Sumatrā.

19. gadsimta sākumā pēc vairākkārtējas valdnieku maiņas un 1824. gadā noslēgtā angļu-holandiešu līguma Džohoras sultanāts zaudēja lielāko daļu savu teritoriju un sultāna galvaspilsēta tika pārcelta no Telokblanahas Singapūras salā uz tagadējo vietu Malakas pussalā, kas lielākoties bija džungļiem apaugusi mazattīstīta teritorija. 1885. gadā starp Džohoras sultānu un Lielbritāniju tika noslēgts līgums, kas noteica mūsdienu Džohoras robežas un formalizēja abu pušu attiecības — Džohora deleģēja ārlietas un aizsardzību Lielbritānijai.

1914. gadā Džohora nonāca britu pārvaldē kā viena no Nefederētajām malajiešu valstīm. 1942. gadā Džohoru okupēja Japāna un izmantoja to kā placdarmu Singapūras ieņemšanai.

1946. gadā Džohora kļuva par Malajas Savienības daļu, bet 1948. gadā — par Malajas Federācijas daļu, kas 1957. ieguva neatkarību. 1963. gadā Džohora kļuva par Malaizijas štatu.

## Ārējās saites

*
Francis (uzvārds)

**Francis** var būt:

* Jānis Francis (1877—1956) — Latvijas armijas ģenerālis;
* Gustavs Francis (1864—?) — latviešu strēlnieku virsnieks;
* Renārs Francis (1978) — latviešu rallija stūrmanis.

## Skatīt arī
* Francis
Zirņu iela (Daugavpils)

**Zirņu iela** ir iela Daugavpilī, Ruģeļu apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Vecpils ielu, ved ziemeļrietumu virzienā un beidzas krustojumā ar Naujenes ielu. Zirņu iela ir apbūvēta ar savrupmājām.

Ielas kopējais garums ir aptuveni 125 metri, sarkano līniju platums ir 13 metri. Visā garumā iela klāta ar grants segumu. Satiksmes kustība norit abos virzienos vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Zirņu ielu nekursē.

Iela izveidota 1990. gados, tās nosaukums laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Zirņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vecpils iela (T veida krustojums)
* Naujenes iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Rīgas kājnieku junkurskola

[thumb|Rīgas Citadeles kazarmas (tagad [Kronvalda bulvāris 3), kurā atradās Rīgas kājnieku junkurskola.]]
**Rīgas kājnieku junkurskola** () bija viena no Krievijas impērijas armijas karaskolām, kas no 1865. līdz 1885. gadam darbojās Rīgas citadelē un apmācīja virsniekus Rīgas kara apgabala kājnieku vienībām. 

## Vēsture

Dibināta 1865. gada 16. jūnijā, lai apmācītu virsniekus Rīgas un līdz 1869. gadam arī Pēterburgas kara apgabalam. Par skolas pirmo vadītāju iecēla pulkvedi V. fon Vitorfu. Vispārējos jautājumos skola atradās Rīgas kara apgabala komandiera pakļautībā, bet apmācības ziņā Krievijas impērijas armijas galvenā štāba pakļautībā. 
Skolā bija septiņi virsnieki un divsimt junkuri. Izglītības nodaļas mācībspēki bija Rīgas kara apgabala virsnieki un civilie skolotāji no Tērbatas mācību apgabala izglītības iestādēm. 
Lai iestātos junkurskolā, kandidātiem bija jābūt vismaz septiņpadsmit gadus veciem pēc mācībām militārajā proģimnāzijā vai reālskolā. Skolas mācību programma bija sadalīta divās klasēs: jaunākajā un vecākajā. Jaunākajā klasē junkuri apguva reglamentus, ģeogrāfiju, matemātiku, topogrāfiju, ticības mācību, krievu valodu, zīmēšanu un vēsturi. Vecākajās klasēs viņi apguva militāros reglamentus un administrēšanu, militāro tiesvedību, taktiku, ieročus un artilēriju, kā arī nocietinājumu mācību. Teorētiskā apmācība notika septiņus mēnešus, pēc tam sākās praktiskā apmācība militārajās nometnēs. Junkurus iedalīja trīs kategorijās, atkarībā no viņu akadēmiskajiem panākumiem un disciplīnas. Iestājoties skolā, visiem piešķīra 2. kategoriju, bet vēlāk iedalīja no 1. augstākās kategorijas līdz 3. zemākajai kategorijai, kurus pēc absolvēšanas nepaaugstināja par praporščikiem.

Pēc Rīgas kara apgabala izformēšanas 1870. gada 22. septembrī Rīgas kājnieku junkuru skolu pakļāva Viļņas kara apgabalam. 1871. gadā junkurus sāka apmācīt militārās higiēnas un vispārējās lasītprasmes mācīšanā. Vecāko klašu noslēguma eksāmenus veica īpaša komisija, kas sastāvēja no komisijas vadītāja ar ģenerāļa pakāpi un viņa vietniekiem.

1886. gada 4. augustā Rīgas kājnieku junkurskolu izformēja, jaunākā kursa junkurus pārcēla uz Viļņas kājnieku junkurskolu. Pirmā pasaules kara laikā Krievijas impērijas armijā dienēja desmit ģenerāļi un četrdesmit astoņi pulkveži, kas bija Rīgas junkurskolas absolventi.

## Absolventi
* Reinis Bisnieks (1863—1920), Krievijas impērijas armijas ģenerālmajors
* Jānis Lepiks (1859—1935), Krievijas impērijas armijas ģenerālmajors
* Pēteris Mežaks (1858—1941), Krievijas Impērijas armijas ģenerālmajors
* Dāvids Sīmansons (1859—1933), Krievijas Impērijas armijas ģenerālmajors, vēlāk pirmais Latvijas armijas virspavēlnieks, ģenerālis
* Ādams Kreicbergs (1861—1933), Krievijas Impērijas armijas pulkvedis, vēlāk Latvijas armijas ģenerālis
* Gustavs Francis (1864—?), Krievijas Impērijas armijas, vēlāk Latvijas armijas pulkvedis
* Ernests Karlsbergs (1861—1922), Krievijas Impērijas armijas apakšpulkvedis, vēlāk Krievijas Impērijas Valsts Domes deputāts

## Atsauces
Džohorbahru

**Džohorbahru** () ir pilsēta Malaizijā, Džohoras štata galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta; štata administratīvās iestādes atrodas tās rietumu piepilsētā Iskandarputeri. Pilsēta atrodas Rietummalaizijas dienvidos pie Džohoras šauruma, kas to šķir no Singapūras, un  no valsts galvaspilsētas Kualalumpuras. Džohorbahru ir nozīmīgākais Dienvidmalaizijas finanšu un biznesa centrs un otra ekonomiski nozīmīgākā pilsēta valstī aiz galvaspilsētas Kualalumpūras. Pašā Džohorbahru dzīvo ap 900 tūkstošiem iedzīvotāju, bet kopā ar piepilsētām Iskandarputeri un Pasirgudanu veido aglomerāciju ar 1,8 miljoniem iedzīvotāju. Džohorbahru osta Tandžunpelepasa ir 15. noslogotākā osta pasaulē.

## Vēsture
Pilsētu 1858. gadā dibināja Džohoras sultāns Temengons Daens Ibrahims, kam pēc 1824. gadā noslēgtā angļu-holandiešu līguma nācās pārcelt savu galvaspilsētu no Singapūras salas uz kontinenta piekrasti. Līdz tam šajā vietā atradās zvejnieku ciems Tandžunputeri (*Tanjung Puteri*), ko sultāns pārdēvēja par Iskandarputeri (*Iskandar Puteri*). Tagadējā vārdā pilsētu pārdēvēja nākamais Džohoras sultāns pēc Temengona nāves 1862. gadā; *Johor Bahru* nozīmē ‘Jaunā Džohora’.

Jaunās galvaspilsētas apkārtne lielākoties bija neapgūti džungļi un sultāns uzaicināja ieceļotājus no Ķīnas un Javas šo teritoriju attīstīšanai; tika izveidota infrastruktūra un melno piparu un gambira plantācijas.  Tika uzbūvēta sultāna pils un administratīvās iestādes.  1909. gadā pilsēta tika savienota ar dzelzceļu, bet 1923. gadā uzbūvēts pirmais tilts uz Singapūru. 2. pasaules kara laikā pilsēta tika stipri izpostīta, bet pēc kara atjaunota. Ievērojama Džohorbahru attīstība sākās līdz ar Singapūras izaugsmi un pēdējās desmitgadēs tā ir visstraujāk augošā pilsēta valstī. 1995. gadā tai piešķirts lielpilsētas statuss un tā ir atzīta par vienu no Dienvidaustrumāzijas pilsētām ar augstāko dzīves līmeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Reinis Bisnieks

**Reinis Bisnieks** (1863—1920) bija latviešu virsnieks, Krievijas Impērijas armijas ģenerālmajors (1917).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1863. gada 8. janvārī Cēsu apriņķī zemnieka Reiņa Bisnieka ģimenē. 1882. gadā kā savvaļnieks pieteicās karadienestā, 1886. gadā beidza mācības Rīgas kājnieku junkurskolā podpraporščika pakāpē, dienēja 98. Tērbatas kājnieku pulkā. Paaugstināts podporučika (1886), poručika (1890), štabskapteiņa (1900), tad kapteiņa (1901) pakāpē.

Piedalījās Krievijas—Japānas karā (1904-1905), komandēja 282. kājnieku pulka rotu, kontuzēts. 1909. gadā komandēja 161. kājnieku pulka rotu. 
Pirmā pasaules kara sākumā apakšpulkveža pakāpē komandēja bataljonu kaujās pie Čenstohovas Polijā. 1915. gadā paaugstināts par pulkvedi, komandēja 161. kājnieku pulku, Lielās atkāpšanās laikā no 1915. gada aprīļa komandēja 164. kājnieku pulku, no 1917. gada aprīļa komandēja 160. kājnieku divīzijas brigādi, jūlijā paaugstināts ģenerālmajora pakāpē. 
Pēc Oktobra revolūcijas 1917. gada oktobrī atvaļināts no dienesta, Krievijas pilsoņu kara laikā 1919. gada februārī bija Barnaulas garnizona priekšnieks, novembra beigās atkāpās pa Transsibīrijas dzelzceļu uz austrumiem, bet sarkanarmieši viņu apcietināja Kemčugas stacijā pie Krasnojarskas.

1920. gada 4. martā viņam piesprieda nāvessodu un 5. martā nošāva Omskā.

## Apbalvojumi
thumb|Pulkvedis Reinis Bisnieks britu Pirts ordeņa apbalvojamo sarakstā 1915. gada 2. decembrī.
* Sv. Staņislava ordenis, 3. pakāpe (1890), 2. pakāpe (1905)
* Sv. Annas ordenis, 3. pakāpe (1904), 2. pakāpe (1905)
* Sv. Vladimira ordenis, 4. pakāpe (1905), 3. pakāpe (1915)
* Sv. Jura zobens (*Георгиевское оружие*, 1915)
* Sv. Jura ordenis, 4. pakāpe (1917)
* Pirts ordenis, 3. pakāpeː Goda kompanjons (*Honorary Companion of The Most Honourable Order of the Bath*; CB)

## Ārējās saites
* ОФИЦЕРЫ РИА 
* Список (по старшинству в чинах) штаб и обер-офицерам и классным чиновникам 161-го пехотного Александропольского полка. К 1 января 1914 г.

## Atsauces
Risti

**Risti** () ir lielciems (*alevik*) Igaunijas rietumu daļā Lēnes-Nigula pašvaldībā, Lēnes apriņķī.

## Vēsture
Risti atrodas aizsargājamie Risti Tarandas senkapi.

Pasta līnija Tallina—Kuresāre, kas iepriekš gāja caur Pērnavu, sāka iet caur Risti 1855. gada 1. novembrī. Risti tika uzcelta pasta stacija. Saistībā ar pasta pakalpojumiem sākās arī pirmie pasažieru pārvadājumi. Risti pasta stacija tika slēgta 1934. gada 1. maijā.

Par rūpniecības un tirdzniecības sākumu Risti tiek uzskatīta 20. gadsimta pirmā desmitgade, kad tika pabeigts Keilas—Hāpsalu dzelzceļš (1903.—1905. gads). Apdzīvotās vietas tālākā attīstība bija strauja līdz 1931. gadam, kad tika pabeigts Raplas—Virtsu šaursliežu dzelzceļš. Pēc tam satiksme starp Tallinu un Sāmsalu, kas gājusi caur Risti, samazinājās. Satiksmes plūsma pakāpeniski atjaunojās pēc Raplas—Virtsu dzelzceļa slēgšanas 1968. gadā.

Risti bija administratīvais centrs Risti pagastam, kas pastāvēja no 1992. līdz 2013. gadam.

## Transports
Cauri Risti iet Ēsmē—Hāpsalas—Rohukilas ceļš, un tur sākas ceļš Risti—Virtsu—Kuivastu—Kuresāre un Risti—Kuijē.

Risti ir autobusa pietura.

Pilsētu šķērso Harku—Lihulas—Sindi augstsprieguma līnija.

Turbas-Risti dzelzceļa posmu, kas ir daļa no Tallinas-Hāpsalu dzelzceļa līnijas rekonstrukcijas, bija plānots atjaunot līdz 2024. gadam. Tomēr tas nav īstenots un ir atlikts uz nenoteiktu laiku.

## Cilvēki
Risti dzimuši politiķis Mihkels Trūsets un žurnālists Urmets Koks.

## Citi
RMK Lēnemā mežsaimniecības centrs atrodas Risti.

Bijušajā Risti dzelzceļa stacijā atrodas piemiņas zīme “Dzelzceļa sliedes piemin…” visiem no Rietumigaunijas deportētajiem.

Risti priede, kas aug ciemā, ir dabas aizsardzības sarakstā.

Filmas " Pusdienlaika prāmis" ievada aina tika filmēta Risti veikalā un tam blakus esošajā krustojumā.

## Attēli

Attēls:Risti_raudteejaam.JPG|link=Fail:Risti_raudteejaam.JPG|alt=Risti raudteejaam eestvaates, 2010. aasta suvi| Risti dzelzceļa stacijas skats no priekšpuses, 2010. gada vasara
Attēls:Risti_raudteejaama_hoone.JPG|link=Fail:Risti_raudteejaama_hoone.JPG|alt=Risti raudteejaama hoone tagantvaates, 2010. aasta suvi| Risti dzelzceļa stacijas ēkas skats no aizmugures, 2010. gada vasara
Attēls:Risti_veetorn_19.07.2019.jpg|link=Fail:Risti_veetorn_19.07.2019.jpg|alt=Risti raudteejaama veetorn (2019)| Risti dzelzceļa stacijas ūdenstornis (2019)
Attēls:Küüditatute_mälestusmärk_Risti_raudteejaamas.JPG|link=Fail:Küüditatute_mälestusmärk_Risti_raudteejaamas.JPG|alt=Küüditatute mälestusmärk Risti raudteejaamas, 2010. aasta suvi| Piemiņas zīme deportētajiem Risti dzelzceļa stacijā, 2010. gada vasara
Attēls:Risti_apteek.jpg|link=Fail:Risti_apteek.jpg|alt=Risti apteek| Aptieka
Attēls:Risti_bussijaam.jpg|link=Fail:Risti_bussijaam.jpg|alt=Risti bussijaam (2023)| Autoosta (2023)
Attēls:RistiTallinnaMaantee.jpg|link=Fail:RistiTallinnaMaantee.jpg|alt=Tallinna maantee (Risti)| Tallinas ceļš
Attēls:RistiLasteaed1.jpg|link=Fail:RistiLasteaed1.jpg|alt=Risti lasteaed| Bērnudārzs
Attēls:Risti_raamatukogu,_2009.jpg|link=Fail:Risti_raamatukogu,_2009.jpg|alt=Risti raamatukogu| Bibliotēka


## Atsauces

## Ārējās saites
Singapūras šaurums

**Singapūras šaurums** (indonēziešu un , ) ir jūras šaurums Dienvidaustrumāzijā starp Malakas pussalu un Singapūras salu ziemeļos un Riau arhipelāgu dienvidos. Šauruma garums ir ap , tas savieno Dienvidķīnas jūru austrumos ar Malakas šaurumu rietumos. Pie šauruma rietumu ieejas atrodas Āzijas kontinenta galējais dienvidu punkts Piai rags. Singapūras šaurums ir viens no noslogotākajiem kuģu ceļiem pasaulē — dienā to šķērso ap 2000 kuģu. Šauruma relatīvi nelielais dziļums (22 m kuģu ceļā) ir viens no noteicošajiem parametriem *Malaccamax* klases kuģiem.

Šauruma krasti blīvi apdzīvoti, ziemeļu krastā atrodas Singapūra, bet dienvidu — Indonēzijas pilsēta Batama.

## Atsauces

## Ārējās saites
115. Vjazmas kājnieku pulks

thumb|upright=1.0|Vjazmas pulka emblēma

**115. Vjazmas kājnieku pulks** (*115-й пехотный Вяземский генерала Несветаева полк*)  bija Rīgas cietoksnī 1863. gada 13. augustā no Brjanskas rezerves kājnieku pulka pulka trīs bataljoniem izveidots pulks, kuru 1864. gada 25. martā nodēvēja par 115. Vjazmas kājnieku pulku. Pulka stāžu noteica no 1798. gada 20. augusta, kad bija dibināts agrākais Saratovas Ņesvetajeva musketieru pulks. Vjazmas pulka kazarmas atradās Maskavas priekšpilsētā Rīgā.

1905. gada revolūcijas laikā 1905. gada jūnijā pulks apspieda kara jūrnieku sacelšanos Liepājas Karostā.
Pirmā pasaules kara laikā 115. Vjazmas pulks 29. kājnieku divīzijas sastāvā piedalījās Austrumprūsijas kaujās un 1915. gada februārī to gandrīz pilnībā iznīcināja Otrās Mazūrijas ezeru kaujas laikā.

## Skatīt arī
* Pirmā pasaules kara Austrumu fronte
Brīvības iela (Daugavpils)

**Brīvības iela** ir iela Daugavpilī, Daugavas kreisajā krastā, Grīvas apkaimē. Brīvības iela atrodas Vienības tilta līnijas turpinājumā, bet nav tieši savienota ar tiltu. Tā sākas krustojumā ar Sēlijas ielu un ved dienvidrietumu virzienā līdz Aiviekstes ielai. Brīvības ielā ir apbūvēta ar privātmājām.

Ielas kopējais garums ir 386 metri, sarkano līniju platums ir no 15 līdz 21 metram. No sākuma līdz krustojumam ar Pārdaugavas ielu Brīvības iela ir klāta ar asfalta segumu, bet pārējā ielas daļa tiek pārbūvēta un asfaltēta 2024.—2025. gados. Satiksmes kustība visā garumā norit abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Brīvības ielu nekursē, bet pie krustojuma ar Sēlijas ielu ir vairāku maršrutu autobusu pietura "Sēlijas iela".

Brīvības ielas agrākais nosaukums bija **Kalēju iela**. Tagadējais ielas nosaukums ir zināms no 1950. gadiem un kopš tā laika nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Brīvības iela ir savienota ar šādām ielām:
* Sēlijas iela (T veida krustojums)
* Pārdaugavas iela
* Ņekrasova iela (T veida krustojums)
* Lazdu iela (T veida krustojums)
* Tauriņu iela (T veida krustojums)
* Aiviekstes iela / Zivju iela

## Atsauces
116. Malojaroslavecas kājnieku pulks

thumb|upright=1.0|116. Malojaroslavecas pulka emblēma

**116. Malojaroslavecas kājnieku pulks** (*116-й пехотный Малоярославский полк*)  bija Rīgas cietoksnī 1863. gada 6. aprīlī no Kremenčukas rezerves kājnieku pulka pulka trīs bataljoniem izveidots pulks, kuru augustā nodēvēja par Malojaroslavecas kājnieku pulku. Pulka stāžu noteica no 1797. gada, kad bija dibināts agrākais 16. jēgeru pulks. Drīz pēc izveides to nosūtīja 1863. gada Janvāra sacelšanās apspiešanai Polijā. 1864. gada 25. martā to nodēvēja par 116. Malojaroslavecas kājnieku pulku.

Pirmā pasaules kara laikā 116. Malojaroslavecas pulks 29. kājnieku divīzijas sastāvā piedalījās Austrumprūsijas kaujās un 1915. gada februārī to gandrīz pilnībā iznīcināja Otrās Mazūrijas ezeru kaujas laikā.

## Skatīt arī
* Pirmā pasaules kara Austrumu fronte
Kārlis Pelēkais

**Kārlis Pelēkais** (dzimis **Kārlis Upmalis** , miris ) bija latviešu dzejnieks, pēc Oktobra revolūcijas darbojās Padomju Krievijā, Lielā terora upuris.

## Dzīvesgājums
[thumb|306x306px|Latviešu rakstnieki Pleskavā 20. gadsimta 20. gados (no kreisās puses uz labo): K. Pelēkais, [Eduards Birojs|E. Birojs, J. Bērziņš (Andersons), Sudrabu Edžus, E. Eferts-Klusais]]
Piedzimis kalpu ģimenē. Pabeidzis 5 pamatskolas klases. Pirmie Upmaļa dzejoļi publicēti 1912. gadā. 1915. gadā iesaukts Krievijas Impērijas armijā. 1919. gadā iestājās Komunistiskajā partijā un Sarkanajā armijā, kuras sastāvā līdz 1921. gadam piedalījās Krievijas pilsoņu karā. 1919. gadā viņa dzejoļi publicēti frontes izdevumos.

1921.—1922. gadā strādāja latviešvalodīgajā apgādā "Spartaks" Pleskavā, pēc tam šādos latviešvalodīgos laikrakstos: 1922.—1924. gadā — avīzē "Krievijas Cīņa" un žurnālā "Sarkanā Zvaigzne" Maskavā, no 1924. līdz 1929. gadam — avīzē "Sibīrijas Cīņa" (atbildīgais redaktors no 1926. līdz 1928. gadam, pielikuma "Jaunais Arājs" redaktors no 1927. līdz 1929. gadam) Novosibirskā, 30. gados — žurnālā "Celtne", kā arī izdevniecībā "Prometejs" Maskavā.

Proletārisko rakstnieku asociācijas biedrs kopš 1923. gada, vēlāk kļuva arī Padomju rakstnieku savienības biedrs, bija 1. Vissavienības rakstnieku kongresa delegāts.

Lielā terora laikā NKVD "Latviešu operācijas" ietvaros 1937. gadā ieslodzīts Butirku cietumā, bet 1938. gadā — nošauts. Vēlāk reabilitēts.

## Rakstu darbi
Dzejoļu krājumi:
* "Dubļu peļķēs atmirdzoties zvaigznēm", 1922
* "Dzīves dzeja", 1928
* "Darbdienas ļaudis", 1931
* izlase "Dzīves stāsts", 1937

Tulkojis Aleksandra Fadejeva romānu "Sakāve" (1933), Heinriha Heines, Johana Volfganga Gētes, citu autoru dzejoļus.

## Atsauces
113. Staraja Rusas kājnieku pulks

thumb|upright=1.0|113. Staraja Rusas kājnieku pulka emblēma
**113. Staraja Rusas kājnieku pulks** (*Старорусский 113-й пехотный полк*) bija Aleksandra II militāro reformu laikā 1863. gada 6. aprīlī no Čerņihivas rezerves kājnieku pulka pulka bataljoniem izveidots pulks, kuru augustā nodēvēja par Staraja Rusas kājnieku pulku. Pulka stāžu noteica no 1796. gada, kad bija dibināts agrākais Riļskas kājnieku pulks. 1864. gada 25. martā to nodēvēja par 113. Staraja Rusas kājnieku pulku.
1874. gadā pulka štābu un 3. bataljonu izvietoja Liepājas pilsētā, bet rotu dislokācija bija dažādās Kurzemes apdzīvotajās vietās (Grobiņa, Aizpute, Talsi, Priekule). No 1873. gada pulka vasaras nometne atradās Nometņu laukā pie Zasulauka, 1875. gada jūlijā pulks piedalījās parādē par godu Zviedrijas karaļa Oskara II vizītei Rīgā. Pēc 1880. gada Liepājā izvietojās divi bataljoni, bet pārējie atradās Svētes muižas un Kroņvircavas kazarmās pie Jelgavas. Pēc 1883. gada visu 29. kājnieku divīzijas pulku kopējo vasaras nometni rīkoja pie Kurtenhofas stacijas.
1890. gadā pulka štābu pārcēla uz Šauļiem.
No 1910. līdz 1914. gadam pulka štābs bija dislocēts Karostā.

Pirmā pasaules kara laikā 113. Staraja Rusas pulks 29. kājnieku divīzijas sastāvā piedalījās Austrumprūsijas kaujās un 1915. gada februārī to gandrīz pilnībā iznīcināja Otrās Mazūrijas ezeru kaujas laikā.

113. Staraja Rusas kājnieku pulka vēsture.jpg|113. Staraja Rusas kājnieku pulka vēstures grāmatas titullapa (1900)


## Skatīt arī
* Pirmā pasaules kara Austrumu fronte

## Atsauces
Džohoras šaurums

**Džohoras šaurums** (, ) ir jūras šaurums starp Malakas pussalas dienvidu galu un Singapūras salu. Šauruma garums ir ap 50 km, tas puslokā apliec Singapūras ziemeļu krastu. Džohoras šauruma krastā vairākas nozīmīgas ostas, bet tas nav caurkuģojams — kopš 1924. gada to šķērso  garais Džohoras-Singapūras dambis ar dzelzceļa, automobiļu un cauruļvadu satiksmi. Citi šķērsojumi ir  garais Malaizijas-Singapūras otrais savienojums pie šauruma rietumu ieejas un jaunbūvējamais ātrgaitas dzelzceļa savienojums austrumos no dambja.

Šauruma krasti blīvi apdzīvoti, dienvidu krastā atrodas Singapūra, bet ziemeļu — Džohorbahru un Iskandarputeri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Iskandarputeri

**Iskandarputeri** () ir pilsēta Malaizijā, faktiskā Džohoras štata administratīvā galvaspilsēta un otra lielākā apdzīvotā vieta. Pilsēta atrodas Rietummalaizijas dienvidos pie Džohoras šauruma un ir štata galvaspilsētas Džohorbahru rietumu piepilsēta. Pilsētas teritorijā esošā osta Tandžunpelepasa ir 15. noslogotākā osta pasaulē.

## Vēsture
1858. gadā Džohoras sultāns Temengons Daens Ibrahims nodibināja jaunu sultanāta galvaspilsētu līdz tam šajā vietā esošā zvejnieku ciema Tandžunputeri (*Tanjung Puteri*) vietā, ko sultāns pārdēvēja par Iskandarputeri (*Iskandar Puteri*). Nākamais Džohoras sultāns pēc Temengona nāves 1862. gadā pārdēvēja galvaspilsētu par Džohorbahru.

Mūsdienu Iskandarputeri pilsēta sāka attīstīties 1990. gados, kad netālu no Džohoras šauruma rietumu ieejas tika uzcelts jauns tilts uz otrā krastā esošo Singapūru. Starp jauno tiltu un Džohorbahru sāka attīstīt jaunu urbāno centru, kuru sākotnēji dēvēja par **Nusadžaju** (*Nusajaya*). 2004. gadā tika pieņemts lēmums par jauna sultanāta administratīvā centra Kotaiskandaras (*Kota Iskandar*) būvniecību Nusadžajā. Paralēli tika attīstīti citi nozīmīgi projekti, kā *Legoland Malaysia*, Puteri osta un vairāki industriālie projekti. 2009. gadā tika oficiāli dibināta **Kotaiskandaras** pilsēta, uz kuru gadu agrāk bija pārceltas štata administratīvās iestādes. 2017. gadā pilsētai piešķīra lielpilsētas statusu un pārdēvēja tagadējā vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vēsturiskā Nīderlande

thumb|300px|Vēsturiskā Nīderlande mūsdienās, satelītattēls

**Vēsturiskā Nīderlande**, burtiskā tulkojumā **Lejas zemes** (, ) ir vēsturisks un ģeogrāfisks Eiropas reģions, mūsdienās pazīstams kā Benilukss un piegulošie Francijas un Vācijas reģioni. Reģions ir līdzens, liela daļa - tikai dažus metrus virs jūras līmeņa, šeit atrodas vairāku lielu upju - Reinas, Māsas un Šeldas grīvas. Viduslaikos vēsturiskā Nīderlande bija sadalīta vairākās nelielās valstīs. Šeit izveidojās vairāki svarīgi tirdzniecības un kultūras centri, kas savu labklājību nodrošināja, apkalpojot kravas no Eiropas iekšējiem apgabaliem, bet vēlāk - ar koloniālo tirdzniecību. Viduslaikos Nīderlandes zemes līdz ar Itālijas ziemeļiemm bija viens no urbanizētākajiem un attīstītākajiem Eiropas reģioniem.

## Ārējās saites
Sautvorkas Svētā Jura katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1451262"
}

**Svētā Jura metropoles katedrāles baznīca** () ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Lielbritānijas galvaspilsētas Londonas dienvidos Sautvorkas rajonā, netālu no Impērijas kara muzeja. Baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu Sautendas arhidiecēzes galvenā baznīca. 

Baznīca celta 1848. gadā un tās arhitekts ir Ogestess Pjūdžins. 1852. gadā tā kļuva par pirmo katoļu katedrāli Londonā pēc reformācijas Anglijā 16. gadsimtā. Baznīca tika pārbūvēta un dekorēta starp 1888. un 1905. gadu. Katedrāle tika nopostīta vācu uzlidojumos Otrā pasaules kara laikā. Pēc kara atjaunota un atvērta 1958. gadā. 


A_Church_Rises_From_the_Ashes-_Bomb_Damage_To_St_George's_Cathedral,_Southwark,_1942_D7216.jpg|Katedrāles drupas 1942. gadā
St_George's_Cathedral_Interior_-_Southwark,_UK.jpg
St_George's_Cathedral,_Southwark,_5.jpg


## Ārējās saites
*
114. Novotoržokas kājnieku pulks

thumb|upright=1.0|114. Novotoržokas pulka emblēma
**114. Novotoržokas kājnieku pulks** (*114-й пехотный Новоторжский полк*) bija Jelgavas pilsētā un tās apkārtnē dislocēts Krievijas Impērijas kājnieku pulks 29. kājnieku divīzijas sastāvā, kas veica sardzes un patrulēšanas uzdevumus. To izveidoja 1863. gada 6. aprīlī no Mogiļevas kājnieku pulka pulka bataljoniem, kuru 13. augustā nodēvēja par Novotoržokas kājnieku pulku. Pulka stāžu noteica no 1763. gada, kad bija dibināts agrākais Starijoskolas kājnieku pulks. Drīz pēc izveides to nosūtīja 1863. gada Janvāra sacelšanās apspiešanai un lika apsargāt dzelzceļa līnijas Pēterburga—Varšava iecirkni starp Daugavpili un Viļņu, štābu ierīkojot Švenčoņos. 1864. gada 25. martā to nodēvēja par 114. Novotoržokas kājnieku pulku.

1868. gadā pulka štābu un 1. bataljonu izvietoja Krāslavas miestā, bet 2. un 3. bataljonu Daugavpils cietoksnī. Pēc 1871. gada pulka štābs un viens bataljons izvietojās Jelgavas pilsētā, bet pārējie divi bataljoni Bauskā un Tukumā. No 1879. gada viss pulks bija dislocēts kazarmās Dambja un Kazarmes ielās Jelgavā, kā arī Svētes muižas un Kroņvircavas kazarmās. Bataljoni veica sardzes dienestu gan Jelgavā, gan Daugavgrīvas cietoksnī, gan uz Krievijas-Prūsijas robežas. Pēc 1883. gada pie Kurtenhofas stacijas ierīkoja visu 29. kājnieku divīzijas pulku kopējo vasaras nometni .

1905. gada revolūcijas laikā 1905. gada februārī pulks piedalījās strādnieku streiku apspiešanā Liepājā, bet jūnijā apspieda matrožu sacelšanos Karostā. No oktobra līdz decembrim pulks piedalījās nemieru apspiešanā Jelgavā un Ventspilī.
Pirmā pasaules kara laikā 114. Novotoržokas pulks piedalījās Austrumprūsijas kaujās un 1915. gada februārī to gandrīz pilnībā iznīcināja Otrās Mazūrijas ezeru kaujas laikā.

114. Novotoržokas kājnieku pulka vēsture.jpg|Pulka vēstures grāmata (iespiesta 1913. gadā Jelgavā)
114. Novotoržokas kājnieku pulka dislokācija Jelgavā, Svētē un Vircavā.jpg|Pulka bataljonu dislokācija pēc 1879. gada (Jelgavas, Svētes un Vircavas kazarmās)
114. Novotoržokas kājnieku pulka virsnieki 1882.jpg|Pulka virsnieki (1882)
114. Novotoržokas kājnieku pulka virsnieki 1912.jpg|Pulka virsnieki (1912)
114. Novotoržokas kājnieku pulka virsnieku nams Jelgavā 1912.jpg|Pulka virsnieku nams Jelgavā (1912)
114. Novotoržokas kājnieku pulka parāde Jelgavā 1913.jpg|Pulka parāde Jelgavā (1913)
Kazarmas pie Dambja ielas un Jēkaba kanāla Jelgavā.jpg|Kazarmas pie Dambja ielas un Jēkaba kanāla


## Atsauces

## Skatīt arī
* Pirmā pasaules kara Austrumu fronte