Latvijas—PSRS robeža

[thumb|280px|Latvijas un PSRS robeža pie [Rītupes (pirms 1940).]]
[thumb|280px|Latvijas-PSRS robeža pie [Zilupes (1930).]]
[thumb|280px|1920. gada Latvijas—Krievijas miera līguma 3. panta pielikums ar [Latvijas-Krievijas robeža|Latvijas-Krievijas robežlīniju.]]
**Latvijas—PSRS robeža** bija 351 km gara valsts robeža, kas atdalīja Latviju un PSRS (1922-1940).
Tā balstījās uz 1920. gada 11. augustā parakstītā Latvijas-Krievijas miera līgumā trešajā punktā noteikto Latvijas-Krievijas PFSR robežlīniju.

## Vēsture
Latvijas brīvības cīņu laikā 1920. gada 30. janvāra Latvijas-Krievijas pamiera līgumā noteica demarkācijas līniju uz 1. februāri, kas sakrita ar latviešu apdzīvotā Ludzas apriņķa austrumu robežu. 1920. gada martā Latvijas armijas Kurzemes divīzija nomainīja poļu daļas frontes iecirknī arī Drisas apriņķī no Proškiem līdz Osvejas ezeram un tālāk līdz Daugavas labajam krastam. Pēc 11. augustā Rīgā noslēgtā miera starp Latviju un Padomju Krieviju Latvijas armija atkāpās no Drisas, vienīgi Piedrujas un Pustiņas (Robežnieku) pagastus iekļāva Latvijas teritorijā.

1921. gada janvārī izveidoja robežkomisiju, kuras sastādīto robežas aprakstu parakstīja 1923. gada 7. aprīlī Rīgā. Saskaņā ar to robežas kopgarums bija 351 km un tā sīkāk dalījās 106 robežpunktos, no kuriem pirmais atradās ziemeļos, Latvijas, Igaunijas un PSRS robežas saskares punktā pie Kūdupes, bet pēdējais – nr. 106 – dienvidos, Daugavā iepretim Rosicas ietekai, kur tā saskārās ar Latvijas-Polijas robežu.

Otrā pasaules kara laikā Padomju Savienība 1940. gadā okupēja Latvijas Republiku un 1944. gadā 23. augustā prettiesiski iekļāva Krievijas PFSR sastāvā 1075,31 km² tās teritorijas - Abrenes pilsētu un sešus apriņķa pagastus (Purvmalas, Linavas, Kacēnu, Upmales, Gauru un Augšpils pagastus).

## Robežsardze
Pavisam uz Latvijas – PSRS robežas bija izvietoti trīs Latvijas Robežsargu brigādes bataljoni:
* Dagdas bataljons, kas aptvēra Daugavpils un Rēzeknes apriņķus. Bataljona sastāvā bija trīs rotas (Indrā, Nauļānos un Šķaunē), 9 vadiem un trīs sardzēm, kurās dienēja 257 robežsargi.
* Zilupes bataljons, kas aptvēra Ludzas apriņķi. Bataljons sastāvēja no četrām rotām (Zilupē, Krivandā, Goliševā un Mežvidū), 12 vadiem un 40 sardzēm, kurās dienēja 339 robežsargi.
* Abrenes bataljons, kas aptvēra Abrenes apriņķi un sastāvēja no 4 rotām (Augšpilī, Rītupē, Radovā un Kancēnos), 11 vadiem, 39 sardzēm, kopā 323 robežsargi.

1940. gada 15. jūnija rītausmā uz Latvijas-PSRS robežas notika Masļenku robežincidents - PSRS uzbrukums Robežsargu brigādes 3. Abrenes bataljona 1. rotas 2. un 3. sardzei Augšpils pagasta Masļenkos un Šmaiļos. Uzbrukums Latvijas robežsargiem bija Latvijas un PSRS līguma par neuzbrukšanu pārkāpums, kas ievadīja pilnīgu Latvijas okupāciju.


Latvijas un PSRS robeža pie Zilupes pēc 1920.jpg|Latvijas robežstabs pie Zilupes (pēc 1920)
Robežsargi pie Krievijas robežas Zilupē pēc 1930.jpg|Robežsargi pie Krievijas robežas "Paradīzes vārtiem" Zilupē (pēc 1930)
Robežsargi pie Jaunlatgales robežsardzes torņa 1937.jpg|Robežsargi pie Jaunlatgales robežsardzes torņa (1937)
Abrenes robežkontroles punkts pirms 1940.jpg|Abrenes robežkontroles punkts (pirms 1940)
Kacēnu robežsargi ar ģimenēm pirms 1930.jpg|Kacēnu robežsargi ar ģimenēm (pirms 1930)



## Atsauces

## Ārējās saites
* Parīzes Miera konferences Latvijas delegācijas Miera konferencei adresētais memorands
* 1679. fonda 218. apraksta Latvijas valsts robežu dokumenti priekšvārds