open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antons Austriņš

**Antons Austriņš** (1884—1934) bija latviešu skolotājs, revolucionārs un rakstnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1884. gada 31. janvārī Vecpiebalgas pagasta Kaikašos zemnieku ģimenē. Pamatizglītību guva Vecpiebalgas Upītes pagastskolā un Vecpiebalgas draudzes skolā. Tālāk mācījās Baltijas skolotāju seminārā, kā arī Pēterburgā Zemstes skolotāju seminārā. 1904. gadā sāka strādāt par skolotāju Ģipkā.

Piektā gada revolūcijas laikā 13. janvāra demonstrācijā Daugavmalā Austriņu sašāva kājā. Vairākus mēnešus pēc revolūcijas apspiešanas 1906. gadā viņš pavadīja cietumā sakarā ar apsūdzību par politisku slepkavību. Uz laiku atbrīvots, viņš aizbēga uz Somiju, slēpjoties ar svešu vārdu. 1909. gadā dzīvoja Latgalē, tās iespaidus vēlāk atspoguļoja stāstu krājumā "Māras zemē". Līdz pat Februāra revolūcijai 1917. gadā dzīvoja bez pases, bieži bija spiests mainīt dzīvesvietu.

1919. gadā Austriņš darbojās Latvijas SPR Izglītības tautas komisariātā. Pēc Brīvības cīņu beigām 1920. - 1923. gadā strādāja laikrakstā "Latvijas Vēstnesis", pēc tam pilnībā nodevās literāram darbam.

Miris 1934. gada 17. aprīlī Rīgā no akūtas nieru mazspējas, apbedīts Meža kapos.

## Daiļrades raksturojums

Austriņš bija savdabīga, dziļi oriģināla personība, rakstnieks ar dziļu dabas, cilvēku dvēseles izjūtu un izpratni. Laikabiedri bieži uzsvēra Austriņa raibo dzīves gājumu. Dzejojis, kā žurnālists rakstījis latviešu presei. Stingri rakstniecībai, atmetot žurnālistiku, Austriņš pievērsās 1923. gadā. Mūža laikā literāts sarakstījis ap divdesmit grāmatu un vairāk nekā desmit tulkojumu.
Lasītāju iemīļoti bija viņa stāsti, īpaši bērnības atmiņām veltītais ”Puiškāns”, kas pirmo reizi izdots 1931. gadā.

## Bibliogrāfija

### Dzejas
* "Vakardiena" (1907)
* "Mākoņu gaita" (1909)
* "Klusuma gaviles" (1921)
* "Saules grieži" (1923)
* "Sakasnis" (1923)
* "Dzīves burvība" (1925)
* "Vēriens" (1928)

### Stāstu krājumi
* "Māras zemē" (1919)
* "Vērpetē" (1920)
* "Nopūtas vējā" (1920)
* "Puiškans" (1931)
* "Bez izkārtnes" (1934)

### Tēlojumi
* "Saules grieži" (1923)
* "Aizsaule" (1933)

### Romāns
* "Garā jūdze" (3 daļās, 1926-1935)

## Atsauces
Smiltenes pagasts

**Smiltenes pagasts** ir viena no Smiltenes novada administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar sava novada Smiltenes pilsētu un Bilskas, Launkalnes, Brantu un Blomes pagastiem, kā arī Valmieras novada Trikātas un Plāņu pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
* Abuls
** Nigra
*** Pelnanču upīte
** Nārvelis
* Kamalda

#### Ezeri
Slīpju ezers

## Vēsture
Pēc 1920. gada zemes reformas Smiltenes muiža (*Smilten*) sadalīta 264 vienībās 2840 ha kopplatībā, Cērtenes muiža (*Zehrten*) sadalīta 27 vienībā 565 ha kopplatībā, Smiltenes mācītājmuiža 19 vienībās 487 ha kopplatībā, Ikšeles muiža (*Uexküllshof*) 18 vienībās 317 ha kopplatībā, sadalītas arī Grotūža, Jāņa, Ķeņģu, Lembja, Mezā un Vēskas pusmuižas, Cērtenes ciems sadalīts 44 vienībās 42 ha kopplatībā.

1935. gadā Valkas apriņķa Smiltenes pagasta platība bija 244,6 km² un tajā dzīvoja 3380 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Cērtenes, Niedrāju un Smiltenes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Smiltenes ciems** ietilpis Smiltenes (1949-1957) un Valkas (pēc 1975. gada) rajonos. 1957. gadā Smiltenes ciemu likvidēja, tā teritoriju pievienoja Smiltenes pilsētai, izveidojot **Smiltenes lauku teritoriju**. 1975. gadā Smiltenes ciemu izveidoja no jauna, tajā iekļaujot Smiltenes pilsētas lauku teritoriju un daļu Plāņu ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Smiltenes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Smiltenes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Kalnamuiža (Smiltenes pagasts)|Kalnamuiža]]** (pagasta centrs), Brutuļi, Grotūzis, Ilgas, Jaunbilska, Kamaldiņa, Lūkalni, Lūķi, Mācītājmuiža, Varicēni.

### Ievērojamas personības
* Pauls Kundziņš (1888-1983), latviešu arhitekts, etnogrāfs un Latvijas Universitātes profesors. Latvijas Etnogrāfiskā brīvdabas muzeja dibinātājs un pirmais vadītājs (1924—1933).
* Kārlis Vanags (1883—1942), latviešu banku darbinieks. Latviešu zemnieku savienības biedrs, Tautas padomes deputāts (1918). Valsts kases pārvaldnieks, Valsts kases departamenta direktors (1919—1922). Latvijas Bankas  galvenais direktors (1927—1940).
* Kārlis Puriņš (1883–1947), latviešu jurists un politiķis, pirmais Latvijas Republikas finanšu ministrs.
* Kristīne Bakmane (1897—1925), latviešu uzņēmēja, kompānijas "Kr. Bakmans" jeb Christine Backman Company īpašniece, Latvijas pirmā ārlietu ministra Zigfrīda Annas Meierovica sieva.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Trikātas pagasts

**Trikātas pagasts** ir viena no Valmieras novada administratīvajām teritorijām, Gaujas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Strenču pilsētu un Brenguļu, Valmieras, Jērcēnu un Plāņu pagastiem, kā arī Smiltenes novada Smiltenes un Blomes pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Abuls, Dedums,  Gauja, Lisa, Melderupīte, Nigra un  Vaiģupīte

#### Ezeri
Dutkas ezers, Baznīcas ezers, Trikātas ezers

### Dabas objekti
* Rūtiņu kļava ir lielākā parastā kļava (Accer platanoides) Latvijā un visā Baltijā .

## Vēsture
Trikāta rakstu avotos pirmo reizi minēta 1208. gadā kā Tālavas latgaļu valsts centrs. 1224. gadā Trikātas apvidus pēc Tālavas sadalīšanas nonācis ordeņa pakļautībā. 1935. gadā Valkas apriņķa Trikātas pagasta platība bija 301,3 km² un tajā dzīvoja 3035 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Taures, Trikātas un Vāles ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1945. gadā Valkas rajona Trikātas ciemam pievienoja likvidēto Taures ciemu. 1965. gadā Trikātas ciema padomju saimniecības «Plāņi» teritoriju pievienoja Plāņu ciemam. 1975. gadā Trikātas ciemam pievienots likvidētais Vāles ciems, bet daļa Trikātas pagasta teritorijas pievienota Plāņu ciemam, savukārt 1979. gadā daļa Plāņu ciema teritorijas pievienota Trikātas ciemam. 1981. gadā daļa Trikātas ciema teritorijas pievienota Brenguļu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Trikātas pagastu iekļāva Beverīnas novadā. 2021. gadā Beverīnas novadu iekļāva Valmieras novadā.

### Pieminekļi
* Trikātas pilsdrupas
* Trikātas mācītājmuižas dzīvojamā ēka
* Trikātas luterāņu baznīca
* Trikātas viduslaiku pils
* Libirtu senkapi
* Atpiļu Upuru ozols - kulta vieta

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Trikāta (pagasta centrs), Dutka, Ūdriņas, Kačori, Vāle.

### Ievērojamas personības
* Mārtiņš Abuls (1885—1930), Latvijas tiesnesis, žurnālists, sabiedrisks darbinieks. Bijis 3. Saeimas deputāts (1928—1930).
* Jānis Kalacis (1868—1947), jurists
* Jānis Balodis (ģenerālis) (1881—1965)
* Aleksandrs Mežciems (1891—1960), Krievijas impērijas armijas, latviešu strēlnieku, vēlāk Latvijas armijas virsnieks
* Jānis Akers (1896—1916), latviešu karavīrs, viens no retajiem latviešu strēlniekiem, kas tika apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni pēc nāves.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Valkas pagasts

**Valkas pagasts** ir viena no Valkas novada administratīvajām teritorijām tā vidienē, Igaunijas pierobežā. Robežojas ar sava novada Valkas pilsētu un Ērģemes, Vijciema un Zvārtavas pagastiem, Valmieras novada Jērcēnu un Plāņu pagastiem, kā arī Igaunijas Valgas apriņķa Tervas un Valgas pagastiem (agrāk Valgas pilsētu un Hummuli, Tellistes, Karulas un Tahevas pagastiem). 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Gauja, Kaičupe, Kokšu upīte, Pedele, Purgaile, Rikanda, Rīzupe, Seda, Žukupe.

#### Ezeri
Dibena ezers, Dziļais ezers, Leišu ezers, Silezers, Zāļu ezers.

## Vēsture
Valkas pagasts izveidots 1909. gadā, teritoriju atdalot no Lugažu pagasta. 
1919. gada oktobra sarunās par militārās palīdzības sniegšanu pret Bermonta armijas uzbrukumu Rīgai Igaunijas valdība ierosināja Valkas pagasta iekļaušanu Igaunijas teritorijā, kam Latvijas valdība nepiekrita. Pēc Latvijas—Igaunijas robežas līguma parakstīšanas pagasts palika Latvijas teritorijā.
1935. gadā Valkas apriņķa Valkas pagasta platība bija 49,1 km² un tajā dzīvoja 598 iedzīvotāji.

1945. gadā pagastā izveidoja Valkas ciema padomi, ko gan 1947. gadā likvidēja, bet atjaunoja 1949. gadā līdz ar pagasta likvidēšanu. Valkas rajona **Valkas ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidētos Lugažu un Pedeles ciemus. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Valkas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Valkas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Sēļi, **[[Lugaži]]**, Pedele, Saule, Zīle, Alieši, Bērzezers, Tomēni. Pagasta pārvalde atrodas Lugažos, *Lugažu muižā*.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Valkas novads. Valkas pagasts
Variņu pagasts

**Variņu pagasts** ir viena no Smiltenes novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar sava novada Drustu, Launkalnes, Palsmanes un Virešu pagastiem, kā arī Gulbenes novada Lejasciema un Rankas pagastiem. 

## Daba
### Upes
* Palsa
** Šepka
*** Lapupe
** Kļavaisa
** Ķeņģu strauts
** Akmeņupīte
** Sterģupīte
* Vizla
** Bukšupīte
* Vidaga

## Vēsture
Variņu pagastu izveidoja 1990. gadā, no Valkas rajona Palsmanes pagasta atdalot kolhoza «Oktobris» teritoriju. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Smiltenes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Variņi]]** (pagasta centrs), Grošļi, Jaunzemi, Ķempes, Ķeņģi, Rudbārži, Ūdrupe.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
FK Spartak Maskava

**Maskavas "Spartak"** () ir Krievijas futbola klubs no Maskavas. Klubs ir dibināts 1922. gadā, pašlaik spēlē Krievijas Premjerlīgā. Kopš 2014. gada mājas spēles aizvada *[[Otkrytiye Arena]]* stadionā, kurā ir 45&nbsp;360 skatītāju vietas. *Spartak* ir viens no titulētākajiem Krievijas futbola klubiem, tas ir desmit reizes kļuvis par Krievijas čempioniem un uzvarējis 12 PSRS čempionātos. Kluba panākumu skaitā ir arī trīs izcīnīti Krievijas kausi un 10 PSRS kausi. *Spartak* ir arī aizkļuvis līdz pusfināliem visās trīs Eiropas klubu sacensībās.

## Sasniegumi
* **[[Krievijas futbola Premjerlīga|Augstākā līga / Krievijas Premjerlīga]]**
** Čempioni (10): 1992, 1993, 1994, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2016–17
** Vicečempioni (6): 2005, 2006, 2007, 2009, 2011–12, 2020–21
* **[[Krievijas kauss futbolā|Krievijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (3): 1993–94, 1997–98, 2002–03
** Finālisti (2): 1995–96, 2005–06
* **Krievijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2017
** Finālisti (3): 2004, 2006, 2007
* **[[PSRS futbola Augstākā līga|PSRS čempionāts]]**
** Čempioni (12): 1936 (rudens), 1938, 1939, 1952, 1953, 1956, 1958, 1962, 1969, 1979, 1987, 1989
** Vicečempioni (11): 1937, 1954, 1955, 1963, 1974, 1980, 1981, 1983, 1984, 1985, 1991
* **[[PSRS kauss futbolā|PSRS kauss]]**
** Kausa ieguvēji (10): 1938, 1939, 1946, 1947, 1950, 1958, 1963, 1964–65, 1971, 1991–92
** Finālisti (5): 1948, 1952, 1957, 1972, 1981
* **PSRS 1. līga**
** Čempioni (1): 1977
* **Sadraudzības kauss**
** Kausa ieguvēji (6): 1993, 1994, 1995, 1999, 2000, 2001
** Finālisti (3): 1997, 1998, 2002

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
Foo Fighters

***Foo Fighters*** ir amerikāņu rokgrupa, kuru izveidojis mūziķis Deivs Grols. Par grupas dzimšanas gadu uzskata 1995. gadu. Grupas nosaukums veidojies no Otrā pasaules kara termina *foo fighter*, kuru izmantojuši Sabiedroto lidmašīnu piloti, lai apzīmētu NLO vai mistiskas parādības.

Populārākie *Foo Fighters* hiti ir *This Is a Call*, *Everlong*, *Learn to Fly*, *All My Life*, *Times Like These*, *Best of You* un *DOA*. Divi no viņu albumiem&nbsp;— *There Is Nothing Left to Lose* un *One by One*&nbsp;— ir ieguvuši *[[Grammy]]* balvu kā labākie rokmūzikas albumi. Grupa izdevusi astoņus studijas albumus un dažas dziesmas filmām, tai skaitā *The One* filmai "Orindžas apgabals".

2017. gada 21. jūnijā Foo Fighters uzstājās ar divarpus stundu garu koncertu Lucavsalā, kas bija grupas pirmā uzstāšanās Baltijas valstīs.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* *Foo Fighters* (1995)
* *The Colour and the Shape* (1997)
* *There Is Nothing Left to Lose* (1999)
* *One by One* (2002)
* *In Your Honor* (2005)
* *Echoes, Silence, Patience & Grace* (2007)
* *Wasting Light* (2011)
* *Sonic Highways* (2014)
* *Concrete and Gold* (2017)
* *Medicine at Midnight* (2021)

### Koncertalbumi
* *Skin and Bones* (2006)

### EP
* *Five Songs and a Cover* (2005)

### Koncertu DVD
* *Everywhere But Home* (2003)
* *Skin and Bones* (2006)

## Atsauces
Fricis Bārda

**Fricis Bārda** (dzimis , miris ) bija latviešu skolotājs un dzejnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1880. gadā Pociema „Rumbiņos” zemnieku ģimenē. Mācījās Pociema pagastskolā, Umurgas draudzes skolā un Limbažu pilsētas skolā. No 1898. līdz 1901. gadam mācījās Valkas skolotāju seminārā, kas tolaik atradās Rīgā.
1901. gadā sāka strādāt par palīgskolotāju Katlakalna draudzes skolā. 1902. gadā laikraksts „Rīgas avīze” publicēja Friča Bārdas dzejoli „Raibais pavediens”.

1906. gadā devās uz Vīni studēt filosofiju, aizrāvies ar vācu romantiķiem, īpaši intuitīvisma novirzienu.
Pēc gada atgriezās Latvijā, strādāja Rīgā par skolotāju Ata Ķeniņa reālskolā. Darbojās žurnālos „Stari” un „Zalktis”, iepazinies ar komponistu Emīlu Dārziņu un gleznotāju Jani Rozentālu. Lasīja lekcijas J. Dubura dramatiskajos kursos. 1911. gadā iznāca viņa pirmais dzejoļu krājums „Zemes dēls”, kam noformējumu veidoja Janis Rozentāls.
No 1916. gada strādāja Latviešu izglītības biedrības vidusskolās Rīgā. 1917. gadā dibināja un vadīja Latviešu izglītības biedrības vidusskolu Valmierā. Kādu laiku bija skolu inspektors.

1918. gada rudenī atgriezās Rīgā, bija latviešu valodas un literatūras docētājs Baltijas Tehniskajā augstskolā..
Mira 1919. gada 13. martā Rīgā 39 gadu vecumā pēc neveiksmīgas nieru operācijas. Apbedīts Umurgas kapos.

## Literārā darbība
Fricis Bārda bija spilgts latviešu romantiskās dzejas meistars. Tradicionālākās tēmas viņa darbos — dzimtene, mīlestība, daba, dzīvība, nāve, dvēsele, mūžība — ietvertas oriģinālā tēlainībā un ritmikā, filosofiskā vispārinājumā.
Rakstījis darbus arī literatūras kritikā un estētikā. Friča Bārdas dzeja ir tulkota krievu, vācu, angļu, poļu valodā.
„Zemes dēls” ir vienīgais dzejoļu krājums, kas iznāca dzejnieka dzīves laikā.

## Bibliogrāfija

### Dzeja
[200px|right|thumb|Dzejoļu krājuma „Zemes dēls” (1911) vāks (mākslinieks [Janis Rozentāls)]]

* „Zemes dēls” (1911) 
* „Dziesmas un lūgšanas Dzīvības Kokam” (1922)

### Citi darbi

* „Romantisms kā mākslas un uzskatu centrālproblēma“ (1909) — romantisma teorija filozofijā
* „Prāts un mūžības jautājumi“ (1919)
* *Vita somnium* (1923) — tēlojums
* „Drāmas” (1929) — viencēlieni
* „Vēstules” (1926) — Friča Bārdas sarakste
* „Kopoti raksti“ 1—4 (1938—1939)
* „Zemes dziesma” (1970) — izlase

## Par Frici Bārdu
* Edgars Sūna. *Fricis Bārda*. Cēsis - Rīga, 1925.
* Kārlis Kārkliņš, Kārlis Kraujiņš. *Fricis Bārda dzīvē un darbā.* Rīga, 1935.
* Zenta Mauriņa. *Friča Bārdas pasaules uzskats*. Rīga, 1938.
* Zenta Mauriņa. *[http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:640037|page:9 Dzīve un personība]* un ''Literārais mantojums.'' (Fr. Bārda. Kopoti raksti. Pirmais sejums. Rīga 1938, III.–LII, resp., LII–LXXII. lpp.)
* Edgars Lāms. *Friča Bārdas dzīves un dzejas gadalaiki*. Liepāja: LiePA, 2018.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Fricis Bārda, biogrāfija Valmieras integrētās bibliotēkas mājaslapā
* Friča Bārdas dzeja portālā letonika.lv
* Bārdu dzimtas memoriālais muzejs "Rumbiņi"
Zvaigznes

**Zvaigznes** var būt:
* Zvaigzne
* Zvaigznes - apdzīvota vieta Tilžas pagastā
* Saulaines cits nosaukums
* Zvaigznes - apdzīvota vieta Lēdurgas pagastā
Aeriks Sanderss

**Aeriks Sanderss** (; dzimis , Harborā ASV) ir profesionāls amerikāņu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2010) pārstāv Francijas ProA līgas klubu Rūnas SPO.

## Biogrāfija
Liaka posmā no 2001. līdz 2004. gadam spēlēja NCAA turnīrā, kur pārstāvēja Sandjego Universitātes basketbola komandu. Pirmajā sezonā viņš bija rezervista lomā, taču nākamās divas sezonas bija pamatsastāva spēlētājs. Vairākkārt ir piedalījies NBA Vasaras nometnēs: 2004. gadā Čikāgas "Bulls", 2004. un 2005. gadā Memfisas "Grizzlies". Pēc karjeras NCAA sāka spēlēt dažādos Eiropas klubos. 2004. gadā spēlēja Turcijas līgas Izmiras "Tuborg" sastāvā. Taču jau 2005. gadā parakstīja līgumu ar Telavivas "Hapoel", kas spēlē Izraēlas Premjerlīgā, taču neaizvadīja nevienu spēli un oktobrī devās uz Spānijas basketbola līgas klubu Helvas "Ciudad", kur bija stabils pamatpiecinieka spēlētājs. Taču 2006.—2007. gada sezonu viņš iesāka Francijas ProA līgas klubu Strasbūras IG, kur arī bija pamatsastāva spēlētājs, paralēli nacionālajam čempionātam startēja arī ULEB kausa izcīņā, kur sasniedza ceturtdaļfināla stadiju. 2007. gadā parakstīja līgumu ar LBL klubu Rīgas ASK. ASK sastāvā spēlēja LBL, Baltijas Basketbola līgas un ULEB kausa izcīņas turnīros. Pēc sezonas Latvijā A. Sanderss spēlēja Turcijas TLB līgas kluba Petkimas "Aliaga" sastāvā, kur gan aizvadīja tikai divas spēles. 2008. gada novembrī pārvācās uz Franciju, kur spēlē vēl joprojām. Vispirms viņš 1 sezonu pavadīja Burgoņas "JDA Dijon" klubā, taču kopš 2009. gada decembra spēlē Rūnas SPO sastāvā.

## Sasniegumi
* ULEB kausa ceturtdaļfināls: 2007
* Francijas līgas pusfināls: 2007
* BBL pusfināls: 2008
* LBL fināls: 2008

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eurobasket profils 
* DraftExpress.com profils 
* Koledžas profils
Madonna

**Madonna** (no  - mana kundze) var būt:
* Jaunava Marija — Jēzus Kristus māte;
* Madonna — Sv. Marijas attēls;
* Madonna (mūziķe) (*Madonna Louise Ciccone*, 1958) — ASV mūziķe;
** Madonna (albums) — ASV mūziķes Madonnas pirmais studijas albums.

## Skatīt arī
* Madona
Vijciema pagasts

**Vijciema pagasts** ir viena no Valkas novada administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos, Gaujas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Valkas un Zvārtavas pagastiem, Valmieras novada Plāņu pagastu un Smiltenes novada Bilskas un Grundzāles pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
* Gauja
** Vija
*** Daudzupīte
*** Vēžnieku upīte
*** Stampupe
*** Vārnupe
*** Laužu kanāls
** Ielīca

#### Ezeri
Tropiņu atteka

## Vēsture
Vēstures avotos Vijciems pirmo reizi minēts 1224. gada Tālavas dalīšanas līgumā kā *villa apud Viwam fluvium* (ciems pie Vivas upes) Tālivalža dēlam Ramekam piederošajā zemē.

1935. gadā Valkas apriņķa Vijciema pagasta platība bija 130 km² un tajā dzīvoja 1594 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Beverinas un Vijciema ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Valkas rajona **Vijciema ciemam** 1950. gadā pievienoja likvidēto Beverinas ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Vijciema pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Valkas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Vijciems]]** (pagasta centrs), Kairi, Lāčupi, Mežmuiža, Bāci, Peņģi, Punkales, Sūbri, Jērcēni.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Randersa

**Randersa** () ir pilsēta Dānijā, pie Gūdeno upes ietekas Ranersas fjordā. Sena ostas pilsēta.

Pilsētā atrodas pazīstams zooloģiskais dārzs — zem kupoliem izveidoti mākslīgi tropu meži. Pilsētas futbolkomanda Randers FC spēlē Dānijas Superlīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gauskāji

**Gauskāji** (*Tardigrada*) ir mikroskopisku dzīvnieku tips, kas radniecīgs posmkājiem.
## Morfoloģija
Gauskāju ķermeņa garums 0,05—1,2 mm. Posmi neskaidri izteikti. Kāju četri pāri, tās īsas, bez posmiem. 3 kāju pāri ir ķermeņa sānos, ceturtais pāris — ķermeņa pakaļējā galā. Ķermeņa priekšgalā atrodas mutes atvere; ap to var būt dažādi izaugumi (ciras, palpas, papilas). Olas apaļas vai ovālas, līdz 0,14 mm garas, dažām sugām ar izteiktu virsmas reljefu. Augšana saistīta ar novilkšanos (ādas mešanu). Juvenilās stadijas visumā līdzīgas pieaugušajām. Tēviņi daudz mazāki nekā mātītes un sastopami nelielā skaitā.
Gauskājis var badoties daudzus gadus. Sīciņie dzīvnieki mēdz ieslīgt kriptobiozē - dzīvnieku pasaules galējā anabiozes formā. Gauskājis līdz pilnīgam minimumam samazina dzīvības funkcijas, kļūstot gluži vai par dzīvu mironi, kura vielmaiņa ir mazāka nekā 0,01% no normāla stāvokļa. 
Gauskājis kriptobiozē var ieslīgt līdz pat desmit gadiem.

## Ekoloģija
Dzīvo ūdenī (uz ūdens augiem), un arī dažos sauszemes biotopos, it sevišķi sūnās. Pārtiek no augiem vai no citiem sīkiem dzīvniekiem. Nelabvēlīgos apstākļos var pāriet ļoti izturīgā sastinguma stāvoklī; ķermenis pie tam sarūk nenoteiktas formas piciņā. Praktiskas nozīmes nav. 
## Sistemātika
Visā pasaulē ir virs 700 sugu, daļa no tām kosmopolītiskas. Latvijā sugas nav noskaidrotas, iespējamas vismaz 50. Gauskājus iedala 3 klasēs:

**Tips** 
* klase 
* klase 
* klase 
## Ārējās saites

* Tardigradi 
* Latvijas gauskāju sugas
Sveidns Bjernsons

Sveidns Bjernsons|thumb

**Sveidns Bjernsons** (*Sveinn Björnsson*, dzimis 1881. gada 27. februārī Kopenhāgenā; miris 1952. gada 25. janvārī Reikjavīkā) — islandiešu politiķis. Pirmais Islandes prezidents.

Dzimis Kopenhāgenā. 1912. gadā iekļuva Reikjavīkas padomē. No 1918. līdz 1920. gadam bija Reikjavīkas mērs. No 1914. līdz 1916. gadam un 1920. gadā — Altinga deputāts. Starp Pasaules kariem bija ministrs Dānijas lietās, bet 2. pasaules kara laikā kļuva par Islandes reģentu. Pēc republikas nodibināšanās 1944. gadā Altings ievēlēja Bjērnsonu par pirmo valsts prezidentu. 1945. un 1949. gadā tika ievēlēts par prezidentu tiešās vēlēšanās. Vairāku kompāniju dibinātājs un vadītājs. Mira, būdams prezidenta amatā.

## Ārējās saites
Tilburga

**Tilburga** () ir pilsēta Nīderlandes dienvidos, Ziemeļbrabantē. Pilsētā atrodas Tilburgas universitāte (Universiteit van Tilburg), kas specializējās jurisprudencē un ekonomikā. Vēsturiski pazīstama kā Nīderlandes vilnas ražošanas cents. Tilburga bija Nīderlandes karaļa Vilema II (1792 - 1849) iemīļota pilsēta.

## Vēsture
Tilburga rakstos pirmoreiz minēta 709. gadā, tomēr līdz 17. gadsimtam bija visai neievērojama vieta. Pilsētas apkārtnē attīstījās vilnas ražošanas uzņēmumi un 1881. gadā to bija ap 145. Līdz 20. gadsimta sešdesmitajiem gadiem pilsētas attīstību noteica vilnas ražošana, līdz šī ekonomikas nozare panīka.

## Cilvēki

Tilburgā dzimuši:

* Bass Rutens (*Bas Rutten*, 1965 — ) — cīņas mākslas meistars

## Atsauces

## Ārējās saites
Motoru sports

**Motoru sports** ir sports, kurā sportistu ekipējums ir (parasti speciāli sagatavots) pašgājējs transportlīdzeklis - automašīna, motocikls, motorlaiva u. tml. Parasti motoru sporta sacensībās uzvarētājs ir tas, kurš pirmais sasniedz finišu vai visātrāk veic distanci. Motoru sportam raksturīgi, ka rezultāts ir atkarīgs gan no paša sportista meistarības, gan ekipējuma - daudz lielākā mērā nekā citos sporta veidos. Ir arī motoru sporta veidi, kur rezultāts ir atkarīgs no izpildījuma kvalitātes, ko novērtē tiesneši (mototriāls) vai izpildījuma un ātruma kombinācijas (drifts).
## Literatūra
*
Viktors Skudra

**Viktors Skudra** ( — ) bija latviešu jurists un politiķis, pirmais atjaunotās Latvijas Republikas tieslietu ministrs, Satversmes tiesas tiesnesis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1943. gadā Rēzeknes apriņķa Mākoņkalna pagastā. No 1963. līdz 1970. gadam strādāja Latvijas Teātra biedrības mākslas priekšmetu darbnīcā. Līdz 1973. gadam studēja Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, līdztekus no 1970. līdz 1980. gadam strādāja par Rīgas pilsētas prokurora palīgu, tad par Rīgas pilsētas Oktobra rajona prokurora vietnieku, Saldus rajona prokuroru, Ventspils starprajonu prokuroru. No 1982. līdz 1987. gadam Skudra bija Latvijas PSR prokurora vietnieks, no 1987. līdz 1988. gadam — PSKP SK instruktors. 

Atmodas kustības laikā 1988. gadā kļuva par Latvijas PSR tieslietu ministru, atbalstīja Latvijas Juristu biedrības izveidošanu. Toreizējais Latvijas PSR prokurors Jānis Dzenītis tikšanās laikā ar Medvedevu uzstājās ar apsūdzošu runu, ka Latvijas PSR ir juristi, kuri esot "beatbildīgi nostājušies uz padomju valsti graujoša ceļa un atbalstot Latvijas tautas fronti", pieminot Viktoru Skudru, Ilmāru Bišeru, Juri Bojāru un Aivaru Endziņu.
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas bija Latvijas Republikas tieslietu ministrs. 1992. gadā kopā ar tā laika ģenerālprokuroru Jāni Skrastiņu tiesā iesniedza prasību par Jāņa Kučinska vadītā laikraksta "Pilsonis" slēgšanu, jo tas savās slejās bija aicinājis boikotēt pilsoņu reģistra veidošanu, ko Skudra un Skrastiņš traktēja kā nepakļaušanos likumiem un likuma par presi pārkāpumu.

No 1993. gada bija zvērinātu advokātu biroja vadītājs, Aivara Lemberga advokāts lietā pret Ģenerālprokuratūru par goda un cieņas aizskaršanu.
2006. gada nogalē Saeima apstiprināja par Satversmes tiesas tiesnesi. Pirms tam Saeimas juridiskā komisija viņa kandidatūru noraidīja, pārmetot Skudram zinātniskā grāda trūkumu un notikumus ap izdevumu "Pilsonis". Negaidīti miris .

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces
Matics Osovnikars

**Matics Osovnikars** (dzimis 1980. gada 19. janvārī Kraņjā, Slovēnijā) ir slovēņu sprinteris. Viņš ir piedalījies 2004. gada olimpiskajās spēlēs, kurās pārvarēja 1. kārtu, bet 2. kārtā finišu sasniedza ceturtais, nekvalificējoties pusfinālam. 2006. gada Eiropas čempionātā vieglatlētikā viņš izcīnīja bronzas medaļu, finišu sasniedzot pēc 10,14 sekundēm, kas kļuva par viņa personīgu un arī Slovēnijas rekordu. Viņam pieder Slovēnijas rekords arī 200 un 60 metru distancēs. 2007. gada Pasaules čempionātā viņš skrēja finālā, bet 2009. gadā nespēja pārvarēt pirmo kārtu.

## Personiskie rekordi
* 60m telpās: 6,58 VR(2004)
* 100m: 10,14 VR(2006)
* 200m: 20,47 VR(2004)
* 200m telpās: 20,77 VR(2003)
* 300m: 34,46 (1997)
* 400m: 48,88 (1997)

## Ārējās saites
Asafa Pauels

**Asafa Pauels** (; dzimis 1982. gada 23. novembrī) ir Jamaikas sprinteris. Viņam ir piederējis pasaules rekords 100 metru distancē - 9,74 sekundes. Taču viņa personiskais rekords ir 9,72 s. Pirmās lielās sacīkstes, kurās Pauels piedalījās, bija 2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā, bet tajā viņš tika diskvalificēts par pāragru startu. Uz 2004. gada olimpiskajās spēlēm viņš ieradās jau kā viens no favorītiem, finālā paliekot tikai 5. vietā. 200 metru distancē viņš finišēja 4. vietā pusfinālā, bet finālā neskrēja. Pirmo reizi pasaules rekordu - tobrīd 9,77 sekundes viņš sasniedza 2005. gada 14. jūnijā, pārspējot 2002. gadā uzstādīto Tima Montgomerija rekordu - 9,78 sekundes. 2006. gada 12. maijā Getlins teorētiski pārspēja Pauela rekordu, 100 metrus noskrienot 9,7660 sekundēs, bet pēc IAAF noteikumiem, rezultāts bija jānoapaļo uz 9,77 sekundēm. Vēlāk gan Getlins tika pieķerts dopinga lietošanā, tādēļ viņa rekords tiek izskatīts IAAF. 2006. gada 11. jūnijā Pauels veica 9,77 sekundes ātru skrējienu otro reizi. 2007. gada 9. septembrī Itālijas pilsētā Rjeti Pauels sasniedza jaunu pasaules rekordu 9,74 sekundes.

Asafa Pauels ir skrējis ātrāk par 10 sekundēm 29 reizes, bet vairāk reižu (52) tas izdevies vienīgi Morisam Grīnam. Tiesa, Pauels ir vienīgais sprinteris, kas 100 metrus ir skrējis ātrāk par 9,8 sekundēm veselas četras reizes. Savu pirmo sasniegumu viņš sasniedza vienīgi 2007. gada Pasaules čempionātā, kurā izcīnīja bronzas medaļu 100 metru distancē.

## Ārējās saites
Glioksilskābe

**Glioksilskābe** (oksoetānskābe, formilskudrskābe, OCH−СООН) ir vienkāršākā aldehīdkarbonskābe. Bezūdens glioksilskābe ir bezkrāsains, higroskopisks sīrupveida šķidrums. Glikolskābes sāļus un esterus sauc par **glioksilātiem**.

## Atrašanās dabā
Glioksilskābe atrodama negatavos augļos. Augļiem nogatavojoties, tā pakāpeniski izzūd. Tā rodas no glikolskābes īpaša oksidējoša fermenta iedarbībā.

## Iegūšana
Var iegūt, oksidējot ar slāpekļskābi etilēnglikolu, glikolskābi, vai etilspirtu.

Glioksilskābe rodas, vārot hlorāla vai dihloretiķskābes ūdens šķīdumus:

OCHCCl3 → OCHC(OH)3 → OCHCOOH + H2O

Iegūst, arī elektroķīmiski reducējot skābeņskābi uz dzīvsudraba vai svina katoda.

Bezūdens glioksilskābi iegūst, ietvaicējot vakuumā virs sērskābes vai fosfora pentoksīda tās ūdens šķīdumus.

## Īpašības
Glioksilskābes molekula viegli saista ūdens molekulu, veidojot stabilu aldehīdhidrātu (HO)2CH−COOH.
Mēleņi

**Mēleņi** () ir parazītisko bezmugurkaulnieku grupa ar neskaidru sistemātisko stāvokli. Vistuvāk tie ir posmkāju tipam, kurā to parasti iekļāva, kā papildus klasi. Pēdējā laikā tā iedalīta žokļkājvēžu klases apakšklasē. Parazitē mugurkaulniekos (lingvatuloze).

## Morfoloģija
Ķermenis ārēji gredzenots, nepigmentēts, izstiepts garumā, dažām sugām plakans, mēlesveida formā. Mātītes garums līdz 14 cm, tēviņi daudz sīkāki. Ķermenis sastāv no īsas, neposmotas priekšējās daļas un daudz garākas, posmotas aizmugurējās daļas. Priekšējā daļā apakšpusē atrodas mutes atvere, kuras malās ir divi hitīna āķu pāri. Mutes atveres tuvumā izvietotas īpašas ādas krokas. Mutes aparāts pielāgots asins sūkšanai. Āda pārklāta ar kutikulu. Zem ādas ir slānis ar gredzenveida, un tālāk ar gareniskiem šķērssvītrotiem muskuļiem. Vēdera nervu ķēdīte lielākajai mēleņu daļai ir koncentrēta zemrīkles gangliozā masā. Cauruļveida zarnu trakts iet līdz ķermeņa aizmugurējam galam un nobeidzas ar anālo atveri. Elpošanas un asinsrites orgānu nav.

## Attīstība
Mēleņi ir šķirtdzimumu dzīvnieki. Oliņām jānokļūst starpsaimniekā (mugurkaulniekā), kura iekšējos orgānos attīstās kāpuri, kuri visumā ir līdzīgi pieaugušiem (ar 2 sīku sānkāju pāriem). Kāpuri pārvēršās nimfās. Tās norij jau tiešais saimnieks, kurā nimfas attīstās par pieaugušu īpatni.

## Ekoloģija
Izplatīti galvenokārt tropos. Latvijā nav konstatēti, bet ir iespējamas nedaudzas sugas. Pieaugušie parazitē mugurkaulnieku (zīdītāju, putnu, rāpuļu) plaušās vai elpvados.

*  parazitē suņu, arī lapsu un vilku deguna dobumā; kāpuri zaķos, trušos (retāk arī atgremotājos pārnadžos un cilvēkos) pie aknām, apzarnī vai citur.

*  sastopams zooloģiskajos dārzos pie pitoniem. Kāpuri zīdītāju, arī cilvēku iekšējos orgānos.

*  parazitē kaiju un zīriņu gaisa maisos, garums līdz 6 cm; kāpuri zivīs (?).

## Sistemātika
Pasaulē ir zināmas ap 100 mēleņu sugu, kuras iedalās divās kārtās.

**Apakšklase**  (*Linguatulida*)
* kārta 
** dzimta 
** dzimta 
* kārta 
** dzimta 
** dzimta 
** dzimta 
** dzimta 
** dzimta 
** dzimta 
** dzimta 

## Ārējās saites

* Latvijas mēleņu sugas (Tezaurs)
Grenoble

**Grenoble** (, , arpitāņu: *Grenoblo* / *Grainóvol*) ir pilsēta Francijas dienvidaustrumos Alpu priekškalnēs Izēras upes ielejā. Dofinē novada vēsturiskais centrs. Mūsdienās ievērojams zinātnes (fizika, datorzinības un matemātika) un ziemas sporta centrs.

Pilsētā atrodas Eiropas Sinhrotronās radiācijas iekārta (*European synchrotron radiation facility*) — lielākais sinhronotrons Eiropā, Laues-Lanževēna instūts (*Institut Laue-Langevin*) — viens no ievērojamākajiem pasaules neitronu pētniecības centriem, un vairāki citi pasaules līmeņa zinātnes centri.

## Vēsture
3. gadsimtā šajā vietā atradās ķeltu cilts allobrogu apmetne Kularo (*Cularo*). Pēc 380. gada tā tika nosaukta par Gracianopoli (*Gratianopolis*) romiešu imperatora Graciāna vārdā. Pēc Rietumromas impērijas izjukšanas Grenoble bija Burgundijas Karalistes sastāvā, bet vēlāk nonāca Vjennas grāfu īpašumā. 1084. gadā Grenobles apkārtnē radās kartūziešu ordenis.
1349. gadā Grenoble līdz ar visu Dofinē kļuva par Francijas sastāvdaļu. 1788. gada 7. jūnijā Grenoblē notika sacelšanās pret karaļa varu, jeb t. s. "Dakstiņu diena" (*Journée des Tuiles*), kuru daži vēsturnieki uzlūko par Lielās Franču revolūcijas sākumu.

Francijas dienvidaustrumu robežas aizsardzībai 19. gadsimtā paplašināja viduslaiku Bastīlijas cietoksni (*La Bastille*), kas tiek uzskatīts par lielāko nocietinājumu Francijā. Pilsēta izveidojās par lielu Francijas izglītības un pētniecības centru ar trīs universitātēm un vairākiem pētniecības institūtiem.
1968. gadā Grenoblē notika ziemas olimpiskās spēles.

## Izglītība
* *[[Grenoble École de Management]]*
* Grenobles-Alpu universitāte

## Cilvēki
Grenoblē dzimuši:

* Renē Arnū (*René Arnoux*, 1948) — autobraucējs;
* Antuāns Barnavs (*Antoine Barnave*, 1761—1793) — politiķis;
* Anrī Fantēns-Latūrs (*Henri Fantin-Latour*, 1836—1904) — mākslinieks;
* Mišels Figēns (*Michel Fugain*, 1942) — mūziķis;
* Etjēns Bonno de Kondiljaks (*Étienne Bonnot de Condillac*, 1715—1780) — filozofs;
* *[[Miss Kittin]]* (1973) — mūziķe;
* Žiljēns Robērs (*Julien Robert*, 1974) — biatlonists;
* Stendāls (*Stendhal*, 1783—1842) — rakstnieks;
* Lionels Terejs (*Lionel Terray*, 1921—1965) — alpīnists;
* Žaks de Vokansons (*Jacques de Vaucanson*, 1709—1782) — izgudrotājs.

## Sadraudzības pilsētas
Grenobles sadraudzības pilsētas ir:
*  Katānija, Itālija
*  Insbruka, Austrija
*  Esene, Vācija
*  Halle, Vācija
*  Kišiņeva, Moldova
*  Oksforda, Lielbritānija
*  Rehovota, Izraēla
*  Fīniksa, ASV
*  Pēča, Ungārija
*  Betlēme, Palestīna
*  Kauņa, Lietuva
*  Sfaksa, Tunisija
*  Konstantīna, Alžirija
*  Korato, Itālija
*  Sevana, Armēnija
*  Cukuba, Japāna

## Atsauces

## Ārējās saites
Savoja

**Savoja** () ir Francijas departaments, kā arī vēsturisks reģions. Izvietojies valsts dienvidaustrumos Itālijas pierobežā.

## Vēsture
Pēc franku karaļvalsts sabrukuma 1003. gadā un līdz 1416. gadam šī teritorija pastāvēja kā Savojas grāfiste (*La Maison de Savoie*), bet no 1416. gada līdz 1714. gadam — kā Savojas hercogiste, kad tā tika pievienota Sardīnijas Karalistei. Napoleona III valdīšanas laikā 1860. gadā Savoja tika iekļauta Francijas sastāvā.

## Ģeogrāfija
Savoja atrodas ģeogrāfiski nozīmīgā vietā. Šajā reģionā krustojas daudzi Eiropas kontinenta ceļi, tas izvietojies Alpu rietumu grēdā. Viduslaiku politiski teritoriālajā struktūrā Savoja atradās starp Francijas karalisti un Lombardijas līdzenumiem dienvidos no Alpiem. Tas arī izskaidro vairākkārtējās Savojas politiskās pakļautības izmaiņas.

Mūsdienās Savojas iedzīvotāju vidū vērojamas zināmas separātisma tendences. Daļa šī reģiona iedzīvotāju iestājas par lielāku Savojas autonomiju Francijas sastāvā.

## Ārējās saites
Semantika

thumb|Zīme un nozīme
**Semantika** (, cēlies no , *sēmantikós* — ‘nozīmējošs’) ir valodniecības nozare par valodas vienību (zīmju, vārdu utt.) nozīmi, pretstatā sintaksei, kas apskata informācijas nesēju struktūru. Semantika ir attiecības starp zīmēm un simboliem un to, ko tie reprezentē, atbild uz jautājumu: ko apzīmē zīme (piemēram, vārds).
Luicens Egberts Jans Brauers

**Luicens Egberts Jans Brūvers** (; dzimis , miris ) bija nīderlandiešu matemātiķis un filozofs. 

Beidzis Amsterdamas Universitāti. Veicis pētījumus topoloģijā, kopu teorijā, mēra teorijā un kompleksajā analīzē. Intuitīvisma nodibinātājs matemātikas filozofijā.

## Ārējās saites

* Par Braueru Stenfordas filozofijas enciklopēdijā
Trauma Moralis

**Trauma Moralis** radās 2006. gada 4. februārī kā divu cilvēku grupa. Tās sākotnējais sastāvs bija Jānis Zvērs - ģitāra un Rihards Bražinskis - bungas. Abiem grupas dalībniekiem jau bija muzicēšanas pieredze tādās smagā metāla grupās kā Noisegate, Gatling, Mutilate Myself, Angervoice. Vēlāk duetam pievienojās vokālists Māris Kaurāts.

Grupa aktīvi koncertē visā Latvijā un Baltijas reģionā. 2007. gada sākumā notika pirmā grupas turneja Lietuvā un Baltkrievijā. 2008. gada maijā grupa devās uz Zviedriju, kur uzstājās Stokholmā un Gēteborgā kopā ar tādām grindcore grupām kā *Afgrund*, *The Arson Project*, *Divider*, *Descending*, *Facial Abuse* un citām grupām daudzās Eiropas valstīs

*Trauma moralis* savā mūzikā cenšas mainīt smagās mūzikas kanonus, kompozīcijās iekļaujot fanka, regeja, black un folk metālmūzikas ievirzes. Ierakstos bez tradicionālajiem instrumentiem tiek izmantoti arī ermoņikas un akordeons. Grupas muzikālais skanējums ir atšķirīgs ar to, ka ansambļa sastāvā nav basģitāras, tādējādi radot akustisku noskaņu.
 
2007. gada pavasarī iznāca pirmais demo ieraksts "dEmo" kuru atbalstīja "Evil Distribution"

2007. gada novembrī Hodila Rec. studijā Valmierā grupa ierakstīja 16 jaunas kompozīcijas. Kuras tika izdotas 2008. gada albumā "Titties NIghtmare" sadarbībā ar Lietuvas leiblu "Chariari rec.". Pēc albuma izdošanas 2008. gada Jūlijā, grupa devās Eiropas tūre, vēl viena no šī albuma dziesmām ir pieejama arī 2008. gada Latvijas HC/punk izlasē.

2010. gadā ir paredzēts izdot jau trešo albumu un doties uzspēlēt festivālā "Obscene Extreme"

## Koncertu vēsture
# Dobele (22. 04. 06)
# Alūksne (Sutas Balss) (01.07.06)
# Cēsis (Coca cola soundwave) (14.07.06)
# Depo (Madhouse with Catafalc) (21.07.06)
# Fresh Blood (15.09.06)
# Depo (20 min slavas) (12.10.06)
# Depo (Halloween) (31.10.06)
# Depo (La Casa Fantom) (14.11.06)
# Depo (Sanatorium) (15.12.06)
# Aļitus (12.01.07)
# Viļņa (14.01.07)
# Paņeveža (16.02.07)
# Depo (Morea) (22.03.07)
# Depo (Aurora Plastic Monster) (29.03.07)
# Saxafons (30.03.07)
# Faķis (VFF pavasara balle) (13.04.07)
# Valka (Infantīle) (19.05.07)
# Depo (Smaga nakts) (14.06.07)
# Sutas balss (29.06.07)
# Blome (Metalshow.lv) (07.07.07)
# Andrejsala (Dirty Deal) (20.07.07)
# Depo (Punk koncis) (05.08.07)

## Saites
* ''myspace.com'' profils
* ''draugiem.lv'' profils
Magnetrons

**Dobuma magnetrons**, vai arī, mazāk precīzāk, **magnetrons** (no magnēts + elektrons), ir lieljaudas elektronu lampa, kas rada superaugstfrekvences (SAF) radioviļņus un mikroviļņus, izmantojot elektronu plūsmas un magnētiskā lauka mijiedarbību, pārvietojoties gar virkni atvērtu metāla dobumu (dobuma rezonatoru). Elektroni iet caur atverēm uz šīm dobumiem un liek mikroviļņiem svārstīties līdzīgi tam, kā svilpe rada toni, kad to ierosina gaisa plūsma, kas pūsta gar tās atvērumu. Saražoto mikroviļņu biežumu, rezonanses frekvenci, nosaka dobumu fiziskie izmēri. Atšķirībā no citām augstfrekvences lampām, piemēram, klistrona vai skrejviļņa lampas (TWT), magnetrons nevar darboties kā pastiprinātājs, lai pastiprinātu pievadītā mikroviļņu signāla intensitāti; magnetrons kalpo tikai kā oscilators, kas ģenerē mikroviļņu signālu no tam pievadītās līdzstrāvas.
[thumb|Kuģa [radiolokators|radiolokatora magnetrons]]
thumb|Magnetrons ar noņemtu daļu, lai parādītu tā dobumus. Katods centrā nav redzams. Antena, kas izstaro mikroviļņus, atrodas kreisajā pusē. Magnēti, kas rada lauku, kas ir paralēls ierīces garajai asij, netiek parādīti.

## Vēsture
Vienkāršāko magnetrona konstrukciju (tā saucamo divpolu magnetronu) izstrādāja un terminu "magnetrons" ieviesa Alberts Halls 1921. gadā. Vēlāk tika izstrādāts rezonatora tipa magnetrons ar lielāku efektivitāti un daudzrezonatoru magnetroni.

## Magnetrona darbības princips
Radioviļņu ģenerācija magnetronā notiek, elektroniem iedarbojoties ar SAF elektromagnētiskā lauka elektrisko komponenti telpā, kur pastāvīgs magnētiskais lauks perpendikulārs pastāvīgam elektriskajam laukam.

## Magnetrona īpašības
Magnetroni spēj ģenerēt augstfrekvences svārstības diapazonā no 0,5 līdz 100 GHz. To jauda var būt no dažiem vatiem līdz desmitiem kilovatu. Impulsu magnetroni var sasniegt dažas mikrosekundes ilga impulsa jaudu līdz 5 megavatiem. Magnetroniem ir augsts lietderības koeficients (līdz 80%). Magnetrona izstaroto radioviļņu frekvence parasti nav maināma vai ir mehāniski maināma nelielā diapazonā. Ar sprieguma palīdzību regulējamus magnetronus sauc par mitroniem.

## Izmantošana
Magnetroni visplašāk tiek pielietoti mikroviļņu krāsnīs. Impulsu magnetronus izmanto radiolokācijā.
## Audiovizuālās norādes
* Главное открытие времен 2МВ. Битва за Атлантику. Часть 5
Gerhards Bergers

**Gerhards Bergers** (; dzimis , Vērglā, Austrijā) ir Austrijas autosportists, bijušais Formula 1 pilots.

Bergers uzsāka savu karjeru ATS, 1984. gadā. Viņš sāka braukt sezonas nobeigumā. 1985. gadā austrietis visu sezonu nobrauca Arrows. Pēdējās divās sacīkstēs, Dienvidāfrikas un Austrālijas GP Gerhards izcīnīja punktus. 1986. gadā punkti jau bija pierasta lieta. Meksikas GP Bergers ar savu Benetton spēja izcīnīt uzvaru, pateicoties kurai 1987. gadā viņš jau bija nonācis itāļu Ferrari. Pēdējās divās sacīkstēs pilots izcīnīja uzvaras. Sezonas beigās viņš bija piektais ar 36 punktiem. 1988. gadā Bergers bija "labākais no pārējiem", jo atpalika vien no neuzvaramajiem McLaren pilotiem, Sennas un Prosta. Bergers kļuva par vienīgo tās sezonas sacīkšu uzvarētāju, kurš nebrauca McLaren. 1989. gadā Bergers finišēja tikai trīs sacīkstēs sezonas beigās, tomēr tad tās bija augstas vietas (viena uzvara un divas otrās vietas). 1990. gadā Bergers brauca McLaren. Viņš ne reizi neizcīnīja uzvaru, tomēr bieži kāpa uz pjedestāla. Nākamajās divās sezonās viņš izcīnīja pa vienai uzvarai, bet 1993. gadā atgriezās Ferrari un tādas vairs neizcīnīja. 1994. gadā viņš tomēr vienreiz kāpa uz pjedestāla augstākā pakāpiena, tomēr līdz nākamajai uzvarai vajadzēja gaidīt līdz 1997. gadam, kad Benetton sastāvā viņš izcīnīja Vācijas GP uzvaru. Sezonas beigās viņš beidza savu karjeru. Kādu laiku viņš bija BMW Motorsport sacīkšu direktors un viņu bieži varēja redzēt Williams komandas boksos. Kopš 2006. gada viņš ir Scuderia Toro Rosso līdzīpašnieks.

## Ārējās saites
1996. gada F1 sezona

**1996. gada F1 sezona** bija 47. F1 sezona. Tā sākās  un beidzās .

Par titulu cīnījās abi Williams piloti - iepriekšējo divu gadu vicečempions Deimons Hills un debitants Žaks Vilnēvs. Vācietis Mihaels Šūmahers aizvadīja savu pirmo sezonu Ferrari komandas sastāvā.

## Komandas un piloti

## Kopvērtējumi un rezultāti
### Pilotu kopvērtējums

### Komandu kopvērtējums

### Sacīkstes
Līķu Pēteris

**"Līķu Pēteris"** () 1982.gadā izdots Kurta Vonnegūta romāns. Romāna darbības vieta Midlendsitija ir pieminēta vairākos citos Vonnegūta darbos, bet visvairāk romānā "Čempionu brokastis". Vairāki "Čempionu brokastis" personāži parādās arī šajā romānā (kura darbība norisinās pirms romāna "Čempionu brokastis").

## Sižeta kopsavilkums

Romāna galvenais varonis ir Rūdijs Volcs, kura iesauka ir Līķu Pēteris. Rūdijs Volcs bērnība nelaimīgas sagadīšanās dēļ kļūst par dubultslepkavu un visu savu mūžu pavada, meklējot piedošanu par savu nodarījumu. Notikumi tieši pēc slepkavības ir uz viņu atstājuši tādu iespaidu, ka visu savu dzīvi viņš pavada kā "bezdzimuma būtne", kam nav nekādas seksuālās dzīves. Viņš atstāsta savas dzīves gaitu kā pusmūža vīrs, kas dzīvo Haiti (pats Vonnegūts romāna ievadā skaidro, ka ar Haiti viņš apzīmē Ņujorku). Romāna beigās Volcs sasniedz savas dzīves tagadni, tiek aprakstīts notikums, uz kuru atsauces Vonnegūts ielicis visā romāna garumā - ka Midlendsitija, kurā Volcs uzaudzis un kļuvis par slepkavu - ir tikusi iznīcināta neitronu bumbas sprādzienā. 

Nozīmīgu lomu romānā spēlē Rūdija tēvs, kas jaunības dienās bija mēģinājis Vīnē kļūt par mākslinieku, bet talanta un gribasspēka trūkuma dēļ neko dzīvē nav sasniedzis, izņemot to, ka viņš bija neviļus izglābis vēl vienu neveiksmīgu mākslinieku — Ādolfu Hitleru no nāves nabadzībā un kļuvis par vēlākā diktatora draugu.
Martins Brandls

200px|left|thumb|Brandla ķivere

**Martins Brandls** (; dzimis , Kingslinā, Apvienotajā Karalistē) ir bijušais britu sacīkšu pilots, pazīstams kā Formula 1 pilots.

Brandls sāka savu F1 karjeru . gadā kā Tyrrell pilots. Viņam pat izdevās  izcīņā finišēt otrajam, tomēr sezona beidzās pēc dubultnelaimes. Nākamās sacīkstes,  treniņos Brandls salauza abus savus elkoņus, turklāt visi Tyrrell rezultāti tika anulēti pēc tam, kad komandas formulām tika atklātas nelegālas degvielas bākas. Komanda arī netika pielaista visām atlikušajām sezonas sacensībām. Neskatoties uz to, . gada sezonā Brandls atkal sēdās pie Tyrrell stūres. Viņam neizdevās ne reizi izcīnīt punktus. . gada pirmajā sacīkstē Brandlam izdevās izcīnīt savus pirmos oficiālos punktus (viņa punkti pirmajā sezonā tika anulēti), jo viņš finišēja piektais. Līdz nākamajiem nācās gaidīt līdz pilota mājas sacīkstei. Vēl pirmajā sešiniekā brits pabeidza sacīksti Ungārijā (6. vieta) un Austrālijā (4. vieta). . gadā Martins brauca Zakspeed komandas sastāvā. 1988. gadā viņš kļuva par salonauto sacīkšu čempionu, tomēr viesojās arī F1 Williams komandā, kad uz vienu sacīksti aizvietoja ar vējbakām sasirgušo Menselu.

. gadā Brandls atgriezās F1 kā Brabham pilots. 1990. gadā viņš nepiedalījās nevienā "autosporta karalienes" sacīkstē, tomēr izcīnīja uzvaru prestižajās Lemānas 24 stundu sacīkstēs. . gadā viņš atgriezās Brabham un izcīnīja divus punktus. . gads ar Benetton bija labākais viņa F1 pilota karjerā. Brandls četrreiz bija trešais un vienreiz otrais, tādējādi sezonā izcīnot sesto vietu ar 38 punktiem. . gadā ar Ligier viņam izdevās vienreiz finišēt labāko trijniekā un ar 13 punktiem ierindoties 7. vietā. . gadā viņš brauca McLaren un atkārtoja savu labāko sasniegumu, otro vietu. . gadā viņš atgriezās Ligier, bet . gadā viņš brauca Jordan. Sezonas pirmajā sacīkstē Brandls piedzīvoja šausminošu avāriju, tomēr spēja atsākt sacīksti. Tā bija viņa pēdējā sezona F1. Viņš cerēja palikt šajās sacīkstēs, tomēr nespēja atrast komandu. Vēlāk viņš vēl dažas reizes piedalījās Lemānas sacīkstēs, bet nespēja ne reizi uzvarēt. Kopā ar citu ekspilotu, Marku Blandelu viņš nodibināja menedžmenta kantori "2MB".
Klistrons

250px|thumb|right|Lieljaudas klistrons komunikācijai ar kosmiskiem aparātiem tālajā kosmosā
**Klistrons** ( — 'bangot, viļņot' + elektrons) — vakuuma elektroierīce (elektronu lampa) mikroviļņu (t. sk. SAF, UHF) pastiprināšanai. Mazjaudas klistroni tiek izmantoti kā pastiprinātāji virszemes mikroviļņu komunikācijas posmiem. Lieljaudas klistronus izmanto kā izejas elektronu lampas UHF televīzijas, satelītu komunikācijas un radaru raidītājos, kā arī modernos daļiņu paātrinātājos.

## Vēsture
Pirmās klistronu konstrukcijas izveidoja 1938. gadā Rasels un Zigurds Variani.

## Klistrona darbības princips
Klistronā augstfrekvences elektromagnētisko svārstību ģenerēšana notiek, elektronu lielgabala izstarotajam elektronu kūlim bremzējoties dobumrezonatorā, kur notiek tā pašmodulācija un enerģijas atdošana ierosinātajām svārstībām.

## Klistronu tipi
Klistronus iedala dreifa klistronos un atstarotājklistronos (refleksklistronos).

**Dreifa klistronā** elektronu kūlis secīgi lido cauri dobumrezonatoriem (vienkāršākajā gadījumā diviem, bet ir arī daudzrezonatoru klistroni). Dreifa klistronam var būt augsts pastiprināšanas koeficients, 60 dB (miljons reižu) vai vairāk, un izejas jauda līdz desmitiem megavatiem, turklāt šaurā frekvenču joslā (parasti daži procenti, dažās ierīcēs līdz 10%). Dreifa klistroni var radīt daudz lielākas mikroviļņu jaudas nekā pusvadītāju mikroviļņu ierīces, piemēram, Ganna diodes.
thumb|250px|Atstarotājklistrons K-114

**Atstarotājklistronā** izmanto tikai vienu rezonatoru, caur kuru elektronu plūsma iet divreiz, atstarojoties no speciāla atstarotājelektroda. Atstārotājklistronus lieto dažādā elektroniskā aparatūrā kā mazjaudīgus augstfrekvences ģeneratorus. Tā kā tiem ir mazs lietderības koeficients, lielas jaudas ar tiem iegūt nevar. Tos izmanto kā SAF uztvērēju heterodīnus, mēraparatūrā, mazjaudas raidītājos. Atstārotājklistroni ir konstruktīvi vienkārši, droši darbā, tiem nav vajadzīga ārēja fokusējošā sistēma un to frekvence ir elektroniski maināma. Mūsdienās atstarotājklistronus aizstāj pusvadītāju SAF ģeneratori (sk. Ganna diode).

## Klistronu pielietošana
Mūsdienu sistēmās klistronus izmanto frekvencēm no simtiem MHz (UHF) līdz simtiem GHz. Tie kalpo radaros, satelītu komunikācijā un lieljaudas platjoslas komunikācijā (TV apraidē), medicīnā (apstarojošā onkoloģija) un augsto enerģiju fizikā (daļiņu paātrinātājos un eksperimentālos reaktoros). Piemēram, slavenajā Stenforda Universitātes lineārajā paātrinātājā SLAC izmanto klistronus ar izejas jaudu no 50 megavatiem (impulss) un 50 kilovatiem (vidējā jauda) 2856 MHz frekvencē. Aresibo radioteleskopam izmanto divus klistronus ar kopējo jaudu 1 MW nepārtrauktā režīmā frekvencē 2380 MHz.

## Atsauces
Rožē Martēns di Gārs

**Rožē Martēns di Gārs** (, dzimis , miris ) bija franču rakstnieks.

Dzimis turīgā Parīzes rajonā. Ieguvis arhivāra izglītību. Viens no di Gāra darbiem ir astoņu romānu cikls Tibo dzimta (*Les Thibault*, 1920—1937), kurā reālisma manierē attēlota kādas dzimtas vēsture.

## Ārējās saites

*