open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Slovākijas Pirmā republika

**Slovākijas Pirmā republika** (slovāku: *Prvá Slovenská republika*) zināma arī kā **Slovāku valsts** (*Slovenský štát*), bija nacistiskās Vācijas vasaļvalsts, kas pastāvēja no 1939. gada 14. marta līdz 1945. gada 4. aprīlim. Valsts izveidojās pēc nacistu iebrukuma Čehoslovākijā, un aizņēma mūsdienu Slovākijas lielāko daļu. Tās neatkarību atzina vairākas Eiropas un Āzijas valstis, tai skaitā PSRS, Lietuva un Igaunija. Valsts vadītājs bija Jozefs Tiso.

## Vēsture
Slovākijas Pirmā republika izveidojās sarežģītā starptautiskā un politiskā situācijā, kas radās pēc Minhenes vienošanās 1938. gadā un sekojošās Čehoslovākijas valsts destabilizācijas. Pēc Ādolfa Hitlera politiskā spiediena uz slovāku politiskajiem līderiem 1939. gada 14. martā Slovākijas parlaments Bratislavā pasludināja neatkarīgu valsti. Jaunā valsts faktiski kļuva par nacistiskās Vācijas satelītvalsti, kas bija cieši politiski, militāri un ekonomiski atkarīga no Berlīnes.

Par valsts prezidentu kļuva katoļu garīdznieks un politiķis Jozefs Tiso, kurš pārstāvēja Slovāku tautas partiju. Režīms Slovākijā izveidojās kā autoritāra un nacionālistiska sistēma, kurā nozīmīga loma bija katoļu baznīcai un vienpartijas politiskajai struktūrai. Valsts ideoloģija balstījās uz nacionālismu, antikomunismu un sadarbību ar nacistisko režīmu.

1939. gada septembrī Slovākija piedalījās Otrā pasaules kara sākuma posmā, atbalstot Vāciju iebrukumā Polijā. Vēlāk, 1941. gadā, Slovākijas armijas vienības piedalījās arī operācijā “Barbarosa” pret Padomju Savienību. Slovākijas valdība ieviesa arī vairākus antisemītiskus likumus, kas ierobežoja ebreju pilsoņu tiesības un noveda pie ebreju deportācijām uz holokausta nometnēm nacistiskās Vācijas kontrolētajās teritorijās.

1944. gadā pieauga pretestība režīmam, un 1944. gada augustā sākās Slovākijas nacionālā sacelšanās — bruņota kustība pret pro-vācu valdību un nacistisko okupāciju. Sacelšanās centās atjaunot Čehoslovākiju un piesaistīja gan vietējos partizānus, gan daļu Slovākijas armijas vienību. Lai gan sacelšanās tika militāri apspiesta ar vācu karaspēka palīdzību, tā kļuva par nozīmīgu simbolu slovāku pretošanās kustībai.

1945. gada sākumā Padomju armija un sabiedroto spēki sāka Slovākijas teritorijas atbrīvošanu no vācu kontroles. 1945. gada aprīlī Slovākijas Pirmā republika faktiski beidza pastāvēt, un teritorija tika iekļauta atjaunotajā Čehoslovākijas valstī. Pēc kara vairāki režīma līderi, tostarp Jozefs Tiso, tika tiesāti par sadarbību ar nacistisko režīmu.

## Ārējās saites
Īstenais valsts padomnieks

[thumb|200px|Īstenais valsts padomnieks [Ādolfs Teodors Kupfers.]]

**Īstenais valsts padomnieks** () bija Krievijas Impērijas IV kategorijas civildienesta pakāpe no 1724. līdz 1917. gadam, kas atbilda ģenerālmajora pakāpei armijā, un deva pārmantojamu piederību muižnieku kārtai un uzrunu "Jūsu Ekselence" (*Ваше Превосходительство*).

Lai saņemtu šo pakāpi, bija jānostrādā valsts civildienestā 10 gadus valsts padomnieka (V) pakāpē.

## Cilvēki ar šo titulu
* Ādolfs Teodors Kupfers (1799—1865), ģeofiziķis, metrologs un meteorologs
* Aleksandrs fon Kīters (1813—1879), ķirurgs un ginekologs
* Teodors Irmers (1814—1874), Rīgas Praktizējošo ārstu biedrības prezidents 
* Augusts fon Etingens (1823–1908), landrāts
* Georgs Zemmers (1849—1910), kara ārsts, ģenerālmajors
* Roberts Vipers (1859—1954), vēsturnieks
* Eduards fon Delingshauzens (1863—1939), politiķis
* Nikolajs fon Volfs (1866—1940), ierēdnis
* Mihails Eizenšteins (1867—1921), būvinženieris

## Atsauces
Club Atlético Independiente

thumb|left
thumb|left
**Club Atlético Independiente** ir futbola klubs no Avellanedas, Argentīnā. Klubs pašlaik spēlē Argentīnas futbola pirmajā divīzijā. Klubs dibināts . Mājas spēles aizvada Estadio Libertadores de América.

## Sasniegumi

* **[[Argentīnas futbola pirmā divīzija]]**
** Čempioni (16): 1922, 1926, 1938, 1939, 1948, 1960, 1963, 1967, 1970, 1971, 1977, 1978, 1983, 1989, 1994, 2002
* **[[Starpkontinentālais kauss]]**
** Čempioni (2): 1973, 1984
* **[[Copa Libertadores]]**
** Čempioni (7): 1964, 1965, 1972, 1973, 1974, 1975, 1984

## Ārējās saites
Hosē Iskjerdo

**Hosē Iskjerdo** (; dzimis ) ir Kolumbijas bijušais futbolists, pussargs, bijis Kolumbijas futbola izlases dalībnieks. Kolumbijas izlases sastāvā aizvadījis sešas spēles, piedalījies 2018. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā.

## Sasniegumi
**Club Brugge**

* Beļģijas Pro līga: 2015—16
* Beļģijas kauss: 2014—15
* Beļģijas Superkauss: 2016

## Ārējās saites
Džefersons Lerma

**Džefersons Lerma** (; dzimis ) ir Kolumbijas futbolists, pussargs, Kolumbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Anglijas Premjerlīgas kluba ''Crystal Palace''.
## Sasniegumi

**Crystal Palace FC**
* FA kauss: 2024–25
* FA Community Shield: 2025

## Atsauces

## Ārējās saites
Vilmars Barrjoss

**Vilmars Barrjoss** (; dzimis ) ir Kolumbijas futbolists, pussargs, Kolumbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Krievijas Premjerlīgas kluba Sanktpēterburgas "Zenit" sastāvā.

## Sasniegumi
**Deportes Tolima**

* Copa Colombia: 2014

**Boca Juniors**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2016—17, 2017—18

**Zenit**

* Krievijas Premjerlīga: 2018—19, 2019—20, 2020—21, 2021—22, 2022—23, 2023—24
* Krievijas kauss: 2019—20, 2023—24
* Krievijas Superkauss: 2020, 2022, 2023, 2024

## Ārējās saites
Hānava

**Hānava** () ir pilsēta Hesenē, Vācijā. Hānavā  dzīvoja 95 370 iedzīvotāji. Atrodas Mainas upes krastā, netālu no Frankfurtes.

## Cilvēki
Hānavā dzimuši:
* Jākobs Grimms (1785—1863) — filologs
* Vilhelms Grimms (1786—1859) — filologs

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Veģupītes ūdenskritums

**Veģupītes ūdenskritums** (arī **Veģu ūdenskritums**) ir 1,7 m augsts un apmēram 11 metrus garš ūdenskritums (vairāku nelielu ūdenskritumu kaskāde) Talsu novada Abavas pagastā. Izveidojies Veģupītē Veģos, lejpus valsts autoceļa P120 (Talsi—Stende—Kuldīga) tilta. Ūdenskritums līst pār Pļaviņu svītas dolomītiem - senu rifveida barjeru. 

## Atsauces
Valgales pilskalns

**Valgales pilskalns** atrodas Kurzemē, Talsu novada Abavas pagastā, Valgales upes ielokā, iepretim Milzavas ietekai, apmēram kilometru uz ziemeļrietumiem no Valgales.

Valgales pilskalnu 1866. gadā apzināja un 1869. gadā aprakstīja mācītājs un pilskalnu pētnieks Augusts Bīlenšteins. Jau toreiz pilskalna dienvidrietumu daļu izskalojusi Valgales upīte, un šeit veidojies nobrukums.

Pilskalnu no trim pusēm dabīgi norobežo Valgales upe, tikai no austrumiem to aizsargā neliels grāvis un 4 metrus augsts valnis. Pilskalna plakums (35 x 30 metri) ieslīps rietumu virzienā. No dienvidiem un dienvidrietumiem Valgales upe izskalojusi nogruvumus, kas aizauguši ar krūmiem.

Pilskalna austrumu un dienvidaustrumu pusē ap 150 metru rādiusā, iespējams atradusies saistītā apmetnes vieta, par kuru netieši liecina šeit iegūtie senlietu savrupatradumi (šķiļamakmens, bronzas krustadatas u.c.). Valgales upes pretējā krastā, uz dienvidaustrumiem no pilskalna, atrodas pļava, kurā izvietoti vairāk nekā 60 akmens krāvumu. Tie tika uzskatīti par senkapiem, līdz 1999. gadā arheologa Ritvara Rituma veiktie pētījumi apstiprināja hipotēzi, ka akmens krāvumi saistīti ar lauksaimnieciskajām aktivitātēm no 3. līdz 7. gadsimtam. Uz dienvidrietumiem no pilskalna, Valgales upes krastā atrodas Baznīckalns — sena kulta vieta, bet uz ziemeļiem no pilskalna - Mazvalgales senkapi.

Valgales pilskalns uzlūkojams par senu apkārtējā novada centru. Ar to saistāms 1230. gadā kuršu zemju dalīšanas līgumā minētais ciems *Vasa Galle* vai *Valegalle*.

Ar pilskalnu saistās vairākas teikas. Viena no tām apgalvo, ka šeit atradusies Vecā Sabile. Cita teika vēsta par caurumu pilskalna virsotnē.

## Foto galerija

Attēls:Valgales pilskalns4.jpg|alt=|Valgales pilskalna 3D modelis


## Atsauces

## Ārējās saites
* Valgales pilskalns
* 
* Teika par Valgales pilskalnu. Teicējs: Una Jansone
Horsensa

**Horsensa** () ir pilsēta Vidusjitlandes reģionā, Dānijā.  pilsētā dzīvoja 57 517 iedzīvotāji. Horsensa ir astotā lielākā pilsēta Dānijā. Pilsēta dibināta . Horsensā ir uzstājušies tādi dziedātāji kā Bobs Dilans, Madonna un *[[The Rolling Stones]]*. Horsensā ir bāzēts Dānijas futbola Superlīgas klubs *[[AC Horsens]]*.

## Cilvēki
Horsensā dzimušie:

* Vituss Berings (1681—1741) — jūrnieks;
* Simons Kērs (1989) — futbolists.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Davids Kovnackis

**Davids Kovnackis** (; dzimis ) ir Polijas futbolists, uzbrucējs, Polijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Vācijas 2. Bundeslīgas kluba Berlīnes "Hertha" sastāvā, kas viņu īrē no Brēmenes "Werder".

## Sasniegumi
**Poznaņas "Lech"**

* Ekstraklasa: 2014—15
* Polijas Superkauss: 2015, 2016

## Ārējās saites
Jans Bednareks

**Jans Kacpers Bednareks** (; dzimis ) ir Polijas futbolists, aizsargs, Polijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Bednareks pārstāv Portugāles Premjerlīgas komandu *[[FC Porto]]*.
## Nacionālā izlase

|-
|2017||1||0
|-
|2018||11||1
|-
|2019||9||0
|-
|2020||6||0
|-
|2021||10||0
|-
|2022||9||0
|-
|2023||8||0
|-
|2024||11||0
|-
|2025||7||0
|-
!Kopā||72||1
|}

## Sasniegumi
**Lech Poznań**
*Ekstraklasa: 2014–15

**Southampton**
*Anglijas futbola čempionāta izslēgšanas spēles: 2024

**Individuāli**
* Polijas gada labākais futbolists: 2016
## Atsauces

## Ārējās saites
Fredriksta

**Fredriksta** () ir pilsēta Estfollā, Norvēģijā.  šeit dzīvoja 81 000 iedzīvotāju. Fredriksta ir sestā lielākā pilsēta Norvēģijā pēc iedzīvotāju skaita. Pilsētu  dibināja Frederiks II.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Sandnesa

**Sandnesa** () ir pilsēta Norvēģijā, Rūgalannes filkē. Pilsētā 2015. gadā dzīvoja 58,7 tūkstoši iedzīvotāju. Sandnesa ir septītā lielākā pilsēta Norvēģijā pēc iedzīvotāju skaita. Sandnesa dibināta .

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Bēgums (filma)

**"Bēgums"** ir 2009. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Ivars Zviedris.

## Sižets
2007. gadā no Rīgas uz Dublinu aizlidoja aptuveni 300 000 pasažieri. Starp šiem pasažieriem bija arī Valdis un viņa gliemežotāji.

## Atsauces
Strēlnieku zvaigznājs

**"Strēlnieku zvaigznājs"** ir 1982. gadā 5 daļās izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Juris Podnieks.

## Sižets
Filmā ar veco vīru atmiņu stāstu palīdzību tiek veidots latviešu sarkano strēlnieku portrets.
Saruna notiek vēl pēdējā brīdī, kamēr viņi paši var runāt par savas izvēles motivāciju, par to, ko viņi aizstāvēja, ko ieguva un kā nācās par to visu samaksāt. Jo šajā vēstures stāstā ietilpst gan Pirmā pasaules kara cīņas, gan līdzdalība Krievijas revolūcijā un pilsoņu karā, gan trīsdesmito gadu represijas, kas tik lietišķi un nežēlīgi izrēķinājās ar tiem, kuri domājās atraduši jaunu dzimteni un atraduši savu vietu jaunās pasaules celtniecībā – ar tiem, kas palika Padomju Krievijā.

## Atsauces
Etiopijas impērija

**Etiopijas impērija** pastāvēja no 1270. līdz 1974. gadam. Senāk zināma arī kā **Abesīnija**, viena no divām Āfrikas valstīm, kas 20. gadsimta sākumā bija brīvas no Eiropas koloniālās kundzības. 

19. gadsimta beigās, imperatora Menelika II karagājienu rezultātā, Abesīnija paplašināja savas robežas un sakāva Itālijas karaspēku. 

No 1936. līdz 1941. gadam to okupēja fašistiskā Itālija. Pēdējais imperators Haile Selasije I valdīja no 1930. līdz 1974. gadam. 


Menelik campaign map 1 3.jpg|Sākotnējās kampaņas
Menelik campaign map 2 3.jpg|Paplašināšanās
Menelik campaign map 3 3.jpg|Galīgo robežu sasniegšana
Africa 1909, Edward Hertslet (Horn of Africa, detail).jpg|Impērija 1909. gadā
Etiopia-menelik.jpg|Meneliks II, 1896

## Atsauces

## Ārējās saites

**
**
Veļ Sīzifs akmeni

**"Veļ Sīzifs akmeni"** ir 1985. gadā 2 daļās izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Juris Podnieks.

## Sižets
Tēlnieki Arta Dumpe, Aivars Gulbis un Oļegs Skarainis sarunājas ar filmas autoriem par to, kāda ir mākslinieka sūtība un kāds ir mākslinieka liktenis.

## Atsauces
Debesu sala

**"Debesu sala"** ir 1997. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors un scenārija autors ir Ivo Kalpenieks.

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir 17 gadus vecs jaunietis, kurš dzīvo uz salas purva vidū. Vienīgā viņa nodarbošanās ir viņa dzīves uzzīmēšana.

## Atsauces
Jaunie laiki Šķērsielā

**"Jaunie laiki Šķērsielā"** ir 1999. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Ivars Seleckis.

## Sižets
Filma veidota kā turpinājums 1988. gadā iznākušajai filmai "Šķērsiela". 10 gadus pēc pirmās filmas iznākšanas autori ir atgriezušies mazajā Rīgas ieliņā.

## Balvas
2000. gadā filma tika atzīta par labāko dokumentālo filmu Latvijas kinofestivālā "Lielais Kristaps".

## Atsauces
Mans vīrs Andrejs Saharovs

**"Mans vīrs Andrejs Saharovs"** ir 2006. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisore ir Ināra Kolmane.

## Sižets
Filmas galvenā varone ir Andreja Saharova sieva Jeļena Bonnere. Viņa stāsta par savu vīru, kurš bija akadēmiķis, zinātnes spīdeklis un intelektuālis, kuram bija atvērtas jebkuras durvis, arī kremlī. Filmā tiek parādīts, kā viņš kļuva par lielāko totalitārisma kritiķi un starptautiski zināmu sistēmas ienaidnieku.

## Atsauces
Dokumentālists

**"Dokumentālists"** ir 2012. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisori ir Inese Kļava un Ivars Zviedris.

## Sižets
Dokumentālists ierodas ciemos pie Ķemeru purva malā dzīvojošās Intas Grigorovičas. Lai arī viņa acīs Inta ir izcila filmas varone, Inta nevēlas pakļauties kinokamerai. Tomēr Dokumentālists ir neatlaidīgs un iekaro Intas sirdi, kura filmas noslēgumā tiek arī salauzta. Daudzi sauc Intu par Purva Intu vai Ķemeru Intu. Inta ieguva popularitāti no videoklipa, kur viņa ir sadusmojusies, nolamā un draud Ivaram Zviedrim iesist ar lauzni (jeb "lomiku").

## Atsauces
Bet stunda nāk

**"Bet stunda nāk"** ir 2003. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Juris Poškus.

Filma saņēma 2003. gada Lielā Kristapa balvu kā labākā pilnmetrāžas dokumentālā filma.

## Sižets
Filmas galvenie varoņi ir Ēriks un Daniels, kuri Rīgas ielās sludina savu izpratni par mūsdienu kristiešu dzīvesveidu un Evaņģēliju. Abi draugi ieņem divas pretējas pozīcijas — viens ir ideālists, bet otrs — materiālists. Viņu rokasgrāmata pilsētas vidē ir Bībele.

## Atsauces
Uz spēles Latvija

**"Uz spēles Latvija"** ir 2014. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Pēteris Krilovs.

## Sižets
1945. gadā tūkstošiem latviešu vīriešu devās turpināt pretošanos Padomju okupācijas režīmam. Filmā ar vēl neredzētu fragmentu palīdzību tiek parādīts slepens spiegošanas karš starp SID un Valsts drošības ministriju Padomju Latvijā Aukstā kara sākumā.

Filmā ir apskatīta arī Latvijas Centrālās padomes aktīvistu darbība un izvērtēts spiegošanas kara atspoguļojums padomju filmā "Kad lietus un vēji sitas logā" un 1987. gadā pēc VDK pasūtījuma filmētajā TV filmā "Spēle".

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Filmas.lv'' profils
Izlūkdienesta priekšnieks

**"Izlūkdienesta priekšnieks"** ir 1989. gadā 9 daļās izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Romualds Pipars.

## Sižets
Filmā ir parādīti arhīva materiāli un laikabiedru atmiņas par Jāni Bērziņu — padomju armijas izlūkdienesta priekšnieku laika posmā no 1924. līdz 1937. gadam.

## Atsauces
Es esmu latvietis

**"Es esmu latvietis"** ir 1990. gadā 14 daļās izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Ansis Epners.

## Sižets
Filmā stāstīts par latviešu emigrantiem, kuri kara rezultātā izkaisīti pa visu pasauli. Viņi ir uzņēmīgi, neatlaidīgi un darbīgi, kas palīdzējis svešumā gan izsisties, gan saglabāt latvietību.

## Atsauces
Krustceļš

**"Krustceļš"** ir 1990. gada Latvijas dokumentālā filma, kuras režisors ir Juris Podnieks.

## Sižets
Filmas pamatā ir visu trīs Baltijas valstu centieni iegūt pašnoteikšanās tiesības un politisko neatkarību. Šos centienus apvij 1990. gadā notikušie Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki, kuri notika pēc 50 gadu pārtraukuma un kuros satikās gan dzimtenē, gan trimdā esošie latvieši.

## Atsauces

## Ārējās saites
Normāli cilvēki (filma)

**"Normāli cilvēki"** ir 2015. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Alise Zariņa.

## Sižets
Kādu dienu sieva izmet pensionāru Arvīdu no mājas. Pēc šī notikuma Arvīds nolemj apmesties pie mazdēla un viņa mātes. Lai gan Arvīdam neiet pie sirds ģimenes dzīvesveids, viņš cenšas visas izdarības pieņemt. Kāds mazdēla mātes draugs, par laimi, izrādās ļoti sirsnīgs cilvēks, kurš vienmēr ir gatavs palīdzēt. Tomēr, kad Arvīds saprot, ka šis draugs ir gejs, viņam vienreiz pietiek.

## Lomās
* Indulis Smiltēns
* Guna Zariņa
* Jānis Vimba
* Enriko Korvasons-Rohass
* Mārcis Maņjakovs
* Ints Teterovskis
* Aleksandrs Poļiščuks
* Vizma Kalme
* Klinta Saltā
* Lauris Olups
* Karīna Tatarinova
* Ilze Pukinska

## Atsauces
Monotonija

**"Monotonija"** ir 2007. gadā izdota Latvijas spēlfilma. Filmas režisors ir Juris Poškus.

## Sižets
Ilzei šķiet, ka dzimtajā ciemā viņai nav nākotnes. Viņu ieinteresē sludinājums avīzē par aktieru konkursu. Ilzes draugs Ojārs izsmej viņas ideju pieteikties konkursā. Spīta un impulsa vadīta, Ilze aizbrauc uz konkursu. Ojārs dodas viņai pakaļ kopā ar savu draugu Bogdanu. Visi trīs iejūk galvaspilsētā un tās troksnī.

## Lomās
* Vilis Daudziņš
* Artuss Kaimiņš
* Varis Piņķis
* Iveta Pole
* Andis Strods
* Madara Melberga

## Atsauces
Rīga. Desmit gadus pēc

**"Rīga. Desmit gadus pēc"** ir 2001. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisore ir Arta Biseniece.

## Sižets
Filmas galvenie varoņi ir auguši padomju laika Rīgā, kura 10 gadus vēlāk jau ir aizmirsta. Līga strādā Operā un mācās. Viņa vēlas nokļūt Spānijā. Romāns strādā tirgus gaļas paviljonā. Viņš dzīvo, lai priecātos un nepazīst savus vecākus. Aivars mācās Policijas akadēmijā. Viņš ir ar skaidriem nākotnes plāniem. Karīna ir juriste, kuras atslodze ir bohēmiskajās aprindās. Visi četri varoņi iezīmē gan savas paaudzes, gan Rīgas portretu.

## Atsauces
Matīass Jergensens

**Matīass Jergensens** (; dzimis ) ir Dānijas futbolists, aizsargs, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē ASV augstākās futbola līgas komandā Losandželosas "Galaxy".

## Sasniegumi
**København**

* Dānijas Superlīga: 2008—09, 2009—10, 2010—11, 2015—16, 2016—17
* Dānijas kauss: 2008—09, 2011—12, 2014—15, 2015—16, 2016—17

## Ārējās saites
Trīs stāsti par...

**"Trīs stāsti par..."** ir 1999. gada Baltijas valstu kopražojuma spēlfilma. Filmas režisori ir Askolds Saulītis (Tristans un Izolde), Pēteris Simms (Aīda) un Ervins Eunapū (*Der Mond*).

## Sižets
Filmā apvienotas trīs noveles: *Der Mond*, "Tristans un Izolde" un "Aīda". Šo noveļu tēmas ir grēks, pienākums un mīlestība.

## Lomās
* Santa Didžus
* Uldis Ulmanis
* Jevgeņijs Gaičuks
* Inese Misāne
* Laine Magi
* Arvidas Dapšis
* Hendriks Tompere
* Tāvi Ēlma
* Aleksandrs Ēlmā
* Gvido Kangurs
* Marina Keslere
* Jans Ūspolds

## Atsauces
Saruna ar karalieni

**"Saruna ar karalieni"** ir 1980. gadā 2 daļās izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Rolands Kalniņš.

## Sižets
Filma veidota kā aktrises Vijas Artmanes portrets.

## Atsauces
Saules staros

**"Saules staros"** ir 2015. gadā izdota Latvijas, Krievijas, Vācijas un Čehijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Vitālijs Manskis.

Filma ieguvusi Lielā Kristapa balvu kā labākā pilnmetrāžas dokumentālā filma.

## Sižets
Filma stāsta par Ziemeļkoreju, kuras pilsoņi cenšas radīt priekšstatu par ideālu cilvēku ideālu dzīvi ideālā valstī.

## Atsauces
Sieviete, kuru gaida

**"Sieviete, kuru gaida"** ir 1978. gadā 5 daļās izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Ivars Seleckis.

## Sižets
Filmas stāsts ir par sievietes iespējām un lomu sabiedrībā.

## Atsauces
Inese Kļava

**Inese Kļava** (dzimusi ) ir latviešu režisore.

1995. gadā beigusi Rīgas 41.vidusskolu. Mācījusies Latvijas Universitātes Komunikācijas zinātņu nodaļā. 2004. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmiju, kur mācījusies TV un video operatoru specialitātē.

Strādājusi pie filmām "Dokumentālists", "Štābs Ipiķi", "Rezidenti" un "Nakts aizdzinēji".

## Atsauces
Dainis Kļava

**Dainis Kļava** (dzimis ) ir latviešu režisors un kinooperators.

1992. gadā ieguvis TV režisora diplomu. 80. gadu vidū sācis nodarboties ar videoklipu un reklāmu veidošanu. 1991. gadā sācis strādāt Jura Podnieka studijā. 1997. gadā sācis strādāt Vides Filmu studijā.

Kļavas veidotā filma "Naivie" ieguvusi Lielā Kristapa balvu nominācijās "Labākā pilnmetrāžas dokumentālā filma" un "Labākais dokumentālās filmas režisors". Veidojis arī filmas "Laikmetīgā", "Rīgas stāsts" un "Gana laiks".

## Atsauces
Arta Biseniece

**Arta Biseniece** (dzimusi ) ir latviešu režisore.

1989. gadā absolvējusi Rīgas 3. vidusskolu. 1992. gadā pievērsusies videomākslai. Mācījusies Latvijas Kultūras akadēmijas Kinorežijas fakultātē.

Par savu filmu "Rīga. Desmit gadus pēc" ieguvusi Lielo Kristapu nominācijā "Labākā pilnmetrāžas dokumentālā filma". Veidojusi arī filmas "Mīlestība, nāve un televīzija", "Jūgendstila Rīga" un "Nediena. Dzīve Nr. 2".

## Atsauces
Četri meklē miljonu

**"Četri meklē miljonu"** ir 1979. gadā 5 daļās uzņemta Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Ansis Epners.

## Sižets
Četri Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas absolventi — mežkopis Jānis Dūklavs (1952), inženieris Ivars Vilks, agronoms Roberts Dilba (1949) un pārtikas tehnologs Pēteris Micāns (1947) pēc studijām sāk strādāt Cēsu rajona kolhozā "Piebalga".

## Apbalvojumi
* 1979. gada labākā dokumentālā filma kinofestivālā "Lielais Kristaps"
* Pirmā vieta PSRS lauksaimniecības filmu festivālā

## Atsauces
Slepenpadomnieks (Krievijas Impērija)

[thumb|200px|Slepenpadomnieks [Georgs Frīdrihs fon Felkerzāms.]]
**Slepenpadomnieks** () bija Krievijas Impērijas III kategorijas civildienesta pakāpe no 1724. līdz 1917. gadam, kas atbilda ģenerālleitnanta pakāpei armijā. Slepenpadomnieki ieguva pārmantojamu piederību muižniecībai un uzrunu "Jūsu Ekselence" (*Ваше Превосходительство*).

Ierēdņi ar slepenpadomnieka titulu parasti ieņēma augstākos Krievijas Impērijas valsts amatus, bija ministri, lielu departamentu vadītāji, senatori, Zinātņu akadēmijas locekļi, Maskavas Universitātes rektori.

## Cilvēki ar šo titulu
* Gerhards Johans fon Lēvenvolde (?–1723), cara Pētera I galminieks
* Kārlis fon Brēverns (1704–1744), diplomāts, Pēterburgas Zinātņu akadēmijas prezidents
* Oto Hermanis fon Fītinghofs-Šēls (1722—1792), Pēterburgas Medicīnas kolēģijas ģenerāldirektors, Rīgas pirmā pastāvīgā teātra izveidotājs
* Baltazars fon Kampenhauzens (1745—1800), Vidzemes guberņas civilais gubernators
* Heinrihs fon Ofenbergs (1752—1827), Kurzemes hercogistes galma virstiesas prezidents, landhofmeistars
* Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems (1763—1838), Krievijas Impērijas vēstnieks Vašingtonā, Villa Medem īpašnieks Jelgavā
* Georgs Frīdrihs fon Felkerzāms (1766—1848), Vidzemes guberņas civilais gubernators
* Baltazars fon Kampenhauzens (1772—1823), Krievijas medicīniskās pārvaldes direktors
* Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve (1793—1864), astronoms, Tērbatas observatorijas direktors
* Heinrihs fon Štorhs (1766—1835), ekonomists, Pēterburgas ZA viceprezidents
* Pauls fon Mēdems (1800—1854), diplomāts, Krievijas Impērijas sūtnis Vīnē
* Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems (1803—1859), diplomāts, Krievijas Impērijas sūtnis Teherānā, Riodežaneiro, Vašingtonā
* Nikolajs Pirogovs (1810—1881), zinātnieks, ārsts
* Pauls Hermanis fon Līvens (1821—1881), galminieks, Vidzemes landmaršals (1862—1866)
* Roberts Lencs (1833—1903), fiziķis un ģeogrāfs

## Atsauces

## Ārējās saites
Īstenais slepenpadomnieks

[thumb|200px|Īstenais slepenpadomnieks [Pēteris Valujevs (1815—1890).]]

**Īstenais slepenpadomnieks** () bija Krievijas Impērijas II kategorijas civildienesta pakāpe no 1724. līdz 1917. gadam, kas atbilda ģenerālanšefa (*генерал-аншеф*) pakāpei armijā.
Īstenajiem slepenpadomniekiem bija pārmantojama piederība muižnieku kārtai un uzruna "Jūsu augstā ekselence" (*Ваше Высокопревосходительство*).

Ierēdņi ar īsteno slepenpadomnieka titulu parasti ieņēma augstākos Krievijas Impērijas valsts amatus Pēterburgā, bija Krievijas Impērijas Valsts padomes locekļi.

## Cilvēki ar šo titulu
* Johans Reinholds fon Patkuls (1660—1707), Zviedru Vidzemes jurists un politiķis
* Johans Hermanis Lestoks (1692—1767), Pēterburgas galminieks
* Jakobs Johans fon Zīverss (1731—1808), diplomāts, ārkārtējais sūtnis Polijas-Lietuvas kopvalstī
* Ludvigs Nāgels (1738—1808), Baltijas ģenerālgubernators (1798—1800)
* Kārlis Ferdinands fon Orgīss-Rūtenbergs (1741–1801), Kurzemes un Zemgales hercogistes reģents no 1795. gada 28. marta līdz 26. aprīlim
* Johans Georgs fon Rīls (1768—1846), ķirurgs, galma leib-mediķis
* Kārlis Gustavs fon Zīverss (1772—1856), Kēnigsbergas kara komandants un krievu okupētās Austrumprūsijas gubernators (1813-1815)
* Staņislavs Kerbedzis (1810—1899), inženieris, dzelzceļa līnijas Pēterburga—Varšava būvniecības direktora vietnieks 
* Pēteris Valujevs (1815—1890),  Kurzemes gubernators, Krievijas Impērijas iekšlietu ministrs (1861—1868)
* Andrejs fon Budbergs (1817—1881), diplomāts, sūtnis Frankfurtē, Berlīnē, Vīnē un Parīzē
* Emanuels fon Zīverss (1817—1909), galminieks, Iekšlietu ministrijas Ārvalstu ticību galvenās pārvaldes direktors
* Konstantīns fon der Pālens (ministrs) (1830–1912), jurists, Tieslietu ministrs
* Eduards Frišs (1833–1907), jurists un Krievijas Impērijas Valsts padomes priekšsēdis

## Atsauces
Kanclers (valsts sekretārs)

[thumb|200px|[Aleksandrs Gorčakovs (1798–1883) Valsts kanclera tērpā.]]

**Kanclers (valsts sekretārs)** () bija Krievijas cara Pētera I 1709. gadā ieviests augstākais civilais amats, ko piešķīra valdības vadītājam. Krievijas Impērijas ķeizariene Katrīna II 1773. gadā šajā amatā iecēla īsteno slepenpadomnieku Ņikitu Paņinu, kura amatu pielīdzināja kanclera amatam, ieviesdama jaunu augstāko civilo amatu, ko nosauca par **Pirmās klases īsteno slepenpadomnieku** (*действительный тайный советник 1-го класса*).

Krievijas Impērijas laikā Pirmās klases īstenais slepenpadomnieks bija I kategorijas civildienesta pakāpe līdz 1917. gadam, kas atbilda ģenerālfeldmaršala  (*генерал-фельдмаршал*) pakāpei armijā. Viņiem bija pārmantojama piederība muižnieku kārtai un uzruna "Jūsu augstā ekselence" (*Ваше Высокопревосходительство*).

Ierēdņi ar Pirmās klases īsteno slepenpadomnieka titulu bija valdības vadītāji vai ieņēma vadošo ministru amatus, bija Krievijas impērijas Valsts padomes vadītāji.

## Krievijas impērijas valsts kancleri
* Aleksejs Bestuževs-Rjumins ​​(1693-1766), diplomāts 
* Kārlis Roberts Neselrode (1780—1862), diplomāts, ilggadējs ārlietu ministrs (1816—1856)
* Aleksandrs Gorčakovs (1798–1883), diplomāts, ārlietu ministrs

## Atsauces
Sarpsborga

**Sarpsborga** () ir pilsēta Norvēģijā, Estfollas filkes un Sartpsborgas komūnas administratīvais centrs. 2016. gadā tajā dzīvoja 54,7 tūkstoši iedzīvotāju. 1839. gadā Kārlis XIV Juhans Sarpsborgai piešķīra pilsētas tiesības. Pilsētā ir bāzēts Norvēģijas futbola līgas klubs *[[Sarpsborg 08 FF]]* un Norvēģijas hokeja līgas klubs ''Sparta Warriors''.

## Cilvēki
Sarpsborgā dzimuši:
* Jūnass Holess (1987) — hokejists

## Ārējās saites

*
Sēdertelje

**Sēdertelje** () ir pilsēta Sēdermanlandes lēnē, Zviedrijā.  šeit dzīvoja 71 774 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas 30 km no Stokholmas, ietilpst tās aglomerācijā. Šeit atrodas mašīnbūves uzņēmums ''Scania AB''. Sēderteljē ir bāzēts *[[Hockeyallsvenskan]]* līgas klubs ''Södertälje SK''.

Sēdertelje ir viena no trim Zviedrijas pašvaldībām, kur ārvalstu izcelsmes iedzīvotāju īpatsvars pārsniedz pusi (53%), vairums no tiem ir ar asīriešu izcelsmi.

## Cilvēki
Sēderteljē dzimuši:

* Nilss Berjkvists (1915—1993) — šahists
* Bjērns Borgs (1956) — tenisists
* Niklass Bergfošs (1987) — hokejists
* Kārls Hagelins (1988) — hokejists

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Hērenvēna

**Hērenvēna** () ir pilsēta Frīzlandē, Nīderlandē.  šeit dzīvoja 50 230 iedzīvotāji. Pilsēta tika dibināta . Hērenvēnā ir bāzēts Nīderlandes futbola Goda divīzijas klubs SC Heerenveen. Pilsētā notiek sarptautiski ātrslidošanas čempionāti.

## Cilvēki
Hērenvēnā dzimuši:

* Svens Kramers (1986) — ātrslidotājs
* Anna Maja Kazariana (2000) — šahiste

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Firkspedvāles muiža

**Firkspedvāles muiža** arī **Firksu Pedvāles muiža** () bija Kurzemes muiža, kas atradās mūsdienu Talsu novada Pedvāles ciemā. 
Muižas komplekss ir Valsts aizsargājamais kultūras piemineklis.

## Apbūve
Firkspedvāles muižas apbūvi veido kungu māja, saimniecības ēkas (daļēji zudušas) un parks, kas izvietojies dziļā gravā. Apbūve veidojusies ap noslēgtu saimniecības pagalmu. Mūra kungu māja būvēta laikā, kad muiža piederēja Heikingu dzimtai 18. gadsimta trešajā ceturksnī atturīgās baroka formās. 
1840. gados ēka pagarināta, pārbūvēts jumts un uzbūvēts mezonīns. Nedaudz vēlāk piebūvēti sānu korpusi. Saimniecības ēkas būvētas 19. gadsimtā.

## Vēsture
Pedvāles (Pidoles) vārds hronikās lasāms pirms Sabiles vārda – kopš 1230. gada. Pirmais zināmais Pedvāles zemes īpašnieks ir Hanss Kuke, kurš šo īpašumu 14. gadsimta beigās saņēma no Livonijas ordeņa, no 18. gadsimta muiža piederēja Heikingu dzimtai un tās nosaukums tolaik bija Eiķina Pedole 
().  
Atšķirībā no netālu esošās Briņķpedvāles muižas, kas bija Brinkenu dzimtas īpašums, Firkspedvāles muiža ilgstoši piederēja Firksu dzimtai. Līdz 1939. gadam, kad uz Vāciju repatriējās Firkspedvāles muižas īpašnieks Volfgangs fon Firkss, Pedvālei ir bijuši 34 īpašnieki. 1912. gadā Firkspedvāles muižā dzimis vācu politiķis Oto fon Firkss (*Otto von Fircks*).

1991. gadā muižu īpašumā ieguva tēlnieks Ojārs Feldbergs, kurš šeit iekārtoja Pedvāles Brīvdabas mākslas muzeju.

## Ārējās saites
* Latvijas muižas un pilis un citas interesantas vietas
* Pedvāles muižu komplekss
Niona

**Niona** () ir pilsēta Vo kantonā, Šveicē. Niona atrodas Ženēvas ezera ziemeļu krastā.  šeit dzīvoja 20 272 iedzīvotāji. Nionā atrodas UEFA galvenais birojs.

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Briņķpedvāles muiža

**Briņķpedvāles muiža** arī **Briņķu Pedvāles muiža** () bija Kurzemes muiža, kas atradās mūsdienu Talsu novada Briņķu ciemā.
Šobrīd Briņķpedvāle ietilpst Pedvāles Brīvdabas mākslas muzeja kompleksā. Ēkas atrodas avārijas stāvoklī vai drupās. Muižas komplekss ir Valsts aizsargājamais kultūras piemineklis.

## Vēsture
Pedvāles (Pidoles) vārds hronikās lasāms pirms Sabiles vārda – kopš 1230. gada. Atšķirībā no netālu esošās Firkspedvāles muižas, kas ilgstoši bija Firksu dzimtas īpašums, Briņķpedvāles muiža piederēja Brinkenu dzimtai, kas Latvijā ieradās 16. gadsimtā. Kungu nams celts 18. gadsimta beigās. Briņķpedvāles muižas centrs bija ar plašu saimniecību, jo muiža atradās svarīga ceļa (Kandava - Sabile - Kuldīga - Liepāja) malā. Apbūvē ietilpa kungu māja, kalpu māja, staļļi, kūtis, dāre, spirta dedzinātava, ūdensdzirnavas. Aiz kungu mājas atradās barokāls dārzs, no kura pavērās plaša panorāma uz Abavas senleju.

Briņkpedvāles muižā dzimusi vācbaltiešu rakstniece Ģertrūde fon den Brinkena (*Gertrud von den Brincken*, 1892 - 1982)

Pēc Agrārās reformas muižā atradās Briņkpedvāles pamatskola un Briņķpedvāles spirta dedzinātava, bet pēc Otrā pasaules kara - Sabiles konservu fabrikas kopmītnes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas muižas un pilis un citas interesantas vietas
* Pedvāles muižu komplekss
1937. gada Pasaules čempionāts šahā sievietēm (turnīrs)

**1937. gada Pasaules šaha čempionāts sievietēm**, kas notika dažas nedēļas pēc mača Vera Menčika — Soņa Grafa,  bija otrās titula izcīņas sacensības 1937. gadā. Pasaules čempione Vera Menčika sekmīgi aizstāvēja savu titulu, uzvarot visas partijas Šveices sistēmas turnīrā, kurā izspēlēja 14 kārtas. Turnīrs notika no 1937. gada 31. jūlija līdz 14. augustam Stokholmā, vienlaicīgi ar šaha olimpiādi.

Turnīrā piedalījās arī 1937. gada Latvijas sieviešu šaha čempionātā uzvarētāja Milda Lauberte. Astoņpadsmitgadīgās šahistes debija bija veiksmīga - kopā ar Soņu Grafu tika dalīta 3.-4. vieta, atpaliekot tikai no uzvarētājas Veras Menčikas un otrās vietas ieguvējas Klaričes Benini.

:

## Atsauces
Venlo

**Venlo** () ir pilsēta Nīderlandē, Limburgas provincē.  šeit dzīvoja 101 092 iedzīvotāji. Atrodas netālu no Vācijas robežas, Māsas upes krastos. Venlo ir bāzēts Nīderlandes futbola Goda divīzijas klubs *[[VVV-Venlo]]*.

## Cilvēki
Venlo dzimuši:

* Pauls van der Sterrens (1956) — šahists

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Oto fon Firkss

**Oto Frīdrihs brīvkungs fon Firkss** (; dzimis , miris ) bija Kurzemes barons, SS oberšturmfīrers, pēc kara CDU politiķis .

## Dzīvesgājums
Dzimis 1912. gadā Firkspedvāles muižā, cēlies no vācbaltiešu muižnieku Firksu dzimtas. Pēc Ventspils vācu ģimnāzijas beigšanas studēja lauksaimniecību Latvijas Universitātē, bija vācbaltiešu studentu korporācijas Curonia biedrs, no 1936. līdz 1939. gadam bija Vācu studentu savienības (*Deutsche Studentenschaft*) Rīgā vadītājs. Pēc vācbaltiešu izceļošanas 1939. gadā, tāpat kā vairums vācbaltiešu, tika nometināts tajā Polijas daļā, kas bija tieši anektēta Trešajā reihā (*Reichsgau Wartheland*).

Iestājās SS un darbojās Gņezno un Lodzas apkaimē, organizēdams poļu padzīšanu un vācu kolonizāciju. No 1941. līdz 1945. gadam dienēja Vācijas kara flotē (*Kriegsmarine*), iegūdams vecākā leitnanta (*Oberleutnant zur See*) pakāpi.

Pēc kara apmetās Hannoverē. Darbojās Padzīto federācijā (*Bund der Vertriebenen*), kurā apvienojās vācieši, kas padzīti no dzimtajām valstīm pēc Otrā pasaules kara. Darbojās politikā, no 1963. līdz 1967. gadam bija Lejassaksijas landtāga deputāts, no 1969. līdz 1976. gadam - Bundestāga deputāts. 1976. gadā aizgāja no politikas, jo noskaidrojās Firksa loma etnisko tīrīšanu veikšanā Otrā pasaules kara laikā.

## Avoti
* *Barbara Simon*: *Abgeordnete in Niedersachsen 1946–1994. Biographisches Handbuch.* 1996, 97–98. lpp
* *Heinrich Hannover*: *Ein CDU-Baron, der Polen als Wanzen bezeichnete.* In: *Reden vor Gericht.* PapyRossa, Köln 2010, 56.–66. lpp
* *Ernst Klee*: *Das Personenlexikon zum Dritten Reich.* Fischer, Frankfurt am Main 2007,
Deventera

**Deventera** () ir pilsēta Nīderlandē, Overeiselas provincē.  šeit dzīvoja 99 577 iedzīvotāji.

Pilsētā ir bāzēts futbola klubs ''Go Ahead Eagles''.

## Cilvēki
Deventerā dzimuši:

* Berts van Marveiks (1952) — futbolists, futbola treneris

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Mariss Jansons (filma)

**"Mariss Jansons"** ir 1999. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisore ir Māra Straume.

## Sižets
Trīs gadu garumā veidots stāsts par latviešu diriģentu Marisu Jansonu.

## Atsauces
Mehelena

**Mehelena** (, ) ir pilsēta Beļģijā, Flandrijā, Antverpenes provincē pie Deiles upes. 

 šeit dzīvoja 85 665 iedzīvotāji. Mehelenas Sv. Rumbolda katedrāles befruā (tornis) iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Pilsētā atrodas Flandrijas sabiedriskā transporta uzņēmuma *[[De Lijn]]* galvenais birojs. Pilsētas AFAS stadionā "Achter de Kazerne" ir bāzēts Beļģijas futbola Pro līgas klubs KV Mechelen.

## Cilvēki
Mehelenē dzimuši:

* Gistāfs Delors (1913—2002) — šosejas riteņbraucējs
* Stīvens Defūrs (1988) — futbolists

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
FC Pakruojis

***FC Pakruojis*** ir 2016. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Pakrojas, kas šobrīd spēlē Lietuvas Pirmās līgas čempionātā.

## Sezonas

## Krāsas
* Dzeltenā un zila.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Facebook
* lietuvosfutbolas.lt
FK Panevėžys

***FK Panevėžys*** ir 2015. gadā dibināts un Panevēžā bāzēts Lietuvas futbola klubs, kas šobrīd spēlē šobrīd spēlē Lietuvas čempionāta augstākajā — TOPLYGA. Savas mājas spēles aizvada Aukštaitijas stadionā.

## Vēsture
2015. gadā dibināts futbola klubs un izņēmuma kārtā spēlēja Pirmajā līgā.

## Sasniegumi
* **[[Lietuvas futbola čempionāta A līga|Lietuvas A līga]]**
** Čempioni (1): 2023
** 3. vieta (1): 2022.
* **Lietuvas kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2020, 2025
** Finālisti (1): 2021
* **Lietuvas superkauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2021, 2024.
** Finālisti (0):

## Sezonas

## Krāsas
Zila un sarkana.

## Sastāvs
: *Atjaunots .*

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

 

 
 
 
|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"
 

 

 
 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

## Latvieši
*  Kaspars Dubra (2023–2024)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa 
* Kluba ''Facebook'' lapa 
* FK Panevėžys: alyga.lt
* FK Panevėžys: Soccerway
* Globalsportsarchive
Kaspars Rolšteins

**Kaspars Rolšteins** (dzimis 1971. gada 2. jūnijā) ir latviešu mūziķis un dziesmu autors.

## Biogrāfija
K. Rolšteins bijis uzņēmuma "Creative Laboratory" rīkotājdirektors, 2010. gadā piedalījies "Pēdējās partijas" dibināšanā.

K. Rolšteins muzicē kopš 1986. gada, kad Sabilē spēlēja minimālistisku sintpopu grupā „Pavisam nezināma laboratorija” kopā ar Māri Žigatu. 80. gadu beigās sācis sadarboties ar Ingu Baušķenieku un no viņa iemācījies un montēt magnetafona lentes. Top „P.N.L.” pirmais albums ”Ziema. Miegs. Ledus.”, kurā iekļautas dziesmas, kas ierakstītas periodā no 1986. līdz 1988. gadam. 1990. gadā tiek pabeigts vēl viens albums ”Pavisam nezināma izlase”.

90. gadu sākumā K. Rolšteins uzsāka sadarbību ar „Dzelteno Pastnieku” dalībnieku Viesturu Slavu. Abi kopā radījuši albumus „Šūpoles” (1996) un „Opening Night” (2008).

K. Rolšteins ilgstoši sadarbojies ar Hardiju Lediņu. Režisors Regnārs Vaivars 1997. gadā iestudēja abu kopīgi sacerēto operu ”Rolstein on the Beach”, kas vēlāk tika izdota CD un DVD formātā. Abu nākamais projekts „Ideal Standard” 2003. gadā izdeva albumu ar kopīgi sacerētām dziesmām „Genādijs klauvē pie durvīm”. Vairāku skaņdarbu pamatā bija jau 90. gados sarakstītas un operā neizmantotas kompozīcijas.

2011. gadā Rīgā, Andrejsalā notika K. Rolšteina un R. Vaivara absurda operas „Stokholmas sindroms” pirmizrāde. Abi arī piedalās muzikālā pavadījuma atskaņošanā ansambļa „Orchestral Magnetophons in the Dark” sastāvā kopā ar Viesturu Slavu, Jēkabu Voļatovski un Gunu Paulu. Operas ieraksts tika publiskots digitālā formātā 2018. gadā.

Pēc tam K. Rolšteins publiskoja izlasi „Pamestie ieraksti 2001-2011”.

## Atsauces
FK Kauno Žalgiris

***FK Kauno Žalgiris*** ir Lietuvas futbola klubs no Kauņas, kurš spēlē Lietuvas A līgā.
Klubs dibināts 2004. gadā, tolaik saukts ***FK Spyris***.

Savas mājas spēles aizvada FA Kauno Žalgiris stadionā.

## Sasniegumi
* **[[Lietuvas futbola čempionāta A līga|Lietuvas A līga]]**
** Čempioni (1): 2025
** Vicečempioni (1): 2022
** 3. vieta (3): 2020, 2021, 2024

; Supertaurė / Superkausa
*  **(1):** 2026

## Sezonas

## Krāsas

## Apģērbu izmaiņas

## Sastāvs
: *Atjaunots .* (https://toplyga.lt/komanda/k-zalgiris)

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"
 

 

 

 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"
 

 
|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba oficiālā vietne   
* facebook 
* FK Kauno Žalgiris: alyga.lt 
* FK Kauno Žalgiris: Soccerway
* Globalsportsarchive
Stacija Latvieši 1937

**"Stacija Latvieši 1937"** ir 2011. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisore ir Dzintra Geka-Vaska.

## Sižets
Latvieši prom no Latvijas ir devušies vairāku iemeslu dēļ. Viņi ir gan izsūtīti, gan pārvākušies labākas dzīves meklējumos. Ne vienmēr latvieši ārzemēs ir sagaidīti ar atplēstām rokām. Tomēr tikai vienā vietā tika izstrādāta vesela sistēma pret latviešiem, kuras rezultātā latvieši bija ienaidnieki vai nodevēji.

## Atsauces
Akmeņi manās kabatās

**"Akmeņi manās kabatās"** ir 2014. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisore ir Signe Baumane.

## Sižets
Animācijas filma ir balstīta uz filmas autores dzimtas piecām sievietēm un viņu dzīvesstāstiem. Latvijas vēsture šajā filmā savijas ar ģimeni, tās noslēpumiem un mīlestību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Keep smiling

***Keep Smiling*** (no angļu valodas — Turpiniet smaidīt) ir 2003. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Askolds Saulītis.

## Sižets
Četri draugi savu brīvo laiku pavada Latvijas pļavās un mežos, kur meklē bezvēsts pazudušos karavīrus, kuri krituši Otrajā pasaules karā. Stāsts risinās otrā Irākas kara sākumā.

## Atsauces
Klucis — nepareizais latvietis

**"Klucis. Nepareizais latvietis"** ir 2008. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Pēteris Krilovs.

## Sižets
Latvijā dzimušajam māksliniekam Gustavam Klucim bija pārliecība par to, ka mākslas principos nepieciešama revolūcija. Šī pārliecība sakrita ar Ļeņina iecerēto vispasaules revolūciju, tāpēc Klucis kļuva par Ļeņina labo roku šo plānu popularizēšanā. Tomēr totalitārajai varai ir nepieņemama radošā brīvība.

## Atsauces
Bize un Neguļa

**"Bize un Neguļa"** ir 2017. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Edmunds Jansons.

Varšavas starptautiskaja filmu festivālā bērnu īsfilmu kategorijā filma saņēma Skatītāju balvu.

## Sižets
Meitene Bize vēlas atgūt savu vecāku uzmanību. Tāpēc viņa kopā ar savu iedomu draugu Neguļu izdomā, kā savu brālīti un vecmāmiņu aizsūtīt prom uz Mēnesi.

## Lomas ierunājuši
* Nora Džumā
* Guna Zariņa
* Kaspars Znotiņš
* Baiba Broka
* Edgars Samītis
* Makss Kadeģis
* Anna Eiženija Reinolde
* Valdis Ābols
* Džeimss Eldridžs

## Atsauces
Maija Amoliņa

**Maija Amoliņa** (dzimusi  Liepājā) ir latviešu žurnāliste.

Absolvējusi Liepājas mūzikas vidusskolu. 1957. gadā iestājusies Latvijas Valsts Konservatorijā diriģēšanas specialitātē.

1963. gadā sākusi strādāt Valsts TV un Radioraidījumu komitejā. 1975. gadā sākusi strādāt par mūzikas raidījumu redaktori un vadītāju Latvijas Televīzijā. Strādājusi pie vairāku Latvijas un pasaules mūziķu portretiem. Zināmākais Amoliņas veidotais raidījums ir videofilma "Mariss Jansons", kura saņēmusi vairākas balvas, tai skaitā Lielā Kristapa balvu nominācijā "Labākais scenārists".

2011. gadā apbalvota ar Atzinības krustu par savu darbu Latvijas kultūras un mākslas popularizēšanā. 2017. gadā ieguvusi Cicerona balvu mediju jomā par savu darbu mūzikas žurnālistikā.
   
## Atsauces
Ēriks Lanss

**Ēriks Lanss** (īstajā vārdā **Juris Vīksne**, dzimis  Jelgavā) ir latviešu prozaiķis un scenārists.

## Biogrāfija
1966. gadā absolvējis Rīgas Politehniskā institūta elektroenerģētikas fakultāti. 1980. gadā kļuvis Latvijas Rakstnieku savienības biedru. 1982. gadā sarakstījis savu pirmo kinofilmas scenāriju filmai "Tereona galva". 21. gadsimtā pievērsies dokumentālā kino scenārijiem, 2005. gadā uzņemts Kinematogrāfistu savienībā.

Strādājis pie scenārijiem filmām "Dārzs ar spoku", "Par mīlestību pašreiz nerunāsim", "Amats Nr. 1. Valsts prezidents", "Džona Doreda sala", kā arī Dzintras Gekas Sibīrijas cikla  filmām "...un Igarka un Cerība un Taurenis",  "Agapitova un izglābtie", "Stacija Latvieši 1937", "Maršruts Ķekava - Omskas apgabals, 1949", "Kur palika tēvi?".

## Apbalvojumi

* Berlīnes Starptautiskā kinofestivāla atzinība par scenārija idejas oriģinalitāti - scenārijs filmai "Dārzs ar spoku" (1984. gads);
* Lielā Kristapa balva "Labākais scenārists" - "Par mīlestību pašreiz nerunāsim" (1988. gads), "Stacija Latvieši 1937" (2012. gads)

## Atsauces
Pasaka par tukšo telpu

**"Pasaka par tukšo telpu"** ir 2017. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisore ir Krista Burāne.

## Sižets
Pasniedzējs un scenogrāfs Andris Freibergs veido savu pašportretu kā scenogrāfiju izrādē "Andris Freibergs".

## Atsauces
Zirdziņ, hallo!

**"Zirdziņ, hallo!"** ir 2017. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisore ir Laila Pakalniņa.

## Sižets
Filmas stāsts ir par to, ka viss, lai arī mainās, paliek tāds pats. Filmēts uz kāda, pēc vietējo iedzīvotāju teiktā "šausmīgā" ceļa samērā netālu no Latvijas—Krievijas robežas.

## Atsauces
Lidija (filma)

**"Lidija"** ir 2017. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma. Filmas režisors ir Andrejs Verhoustinskis.

## Sižets
Filmas galvenā varone, Lidija Doroņina-Lasmane, sevi neatzīst par disidenti. Četrpadsmit gadus cietumā viņa pavadījusi par to, ka vēlējās saglabāt savu pārliecību un savus principus.

## Atsauces
Vectēva tēvs

**"Vectēva tēvs"** ir 2016. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Kārlis Lesiņš.

## Sižets
Filmas režisors kopā ar savu vectēvu Andri oranžā žigulī dodas 1800 kilometrus garā ceļā uz Krievijas tālajiem ziemeļiem, lai atrastu Andra izsūtītā tēva kapu. Vectēvs ceļojuma laikā ir skeptisks par galamērķa neprognozējamību. Mazdēls cet, ka brauciena rezultātā abi kļūs tuvāki.

## Atsauces
Ieva Jurjāne

**Ieva Jurjāne** (dzimusi ) ir latviešu scenogrāfe.

Beigusi Jaņa Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolu. 1996. gadā absolvējusi Latvijas Mākslas akadēmijas glezniecības nodaļas maģistrantūru.

Veidojusi scenogrāfiju un kostīmus vairākiem Latvijas Nacionālās operas iestudējumiem. Sadarbojusies arī ar *[[United Intimacy]]*, Latvijas Nacionālo teātri un Jauno Rīgas teātri. Strādājusi arī pie vairākām filmām, tai skaitā "Tumšie brieži", "Pa ceļam aizejot" un "Laiks eņģeļiem".

Saņēmusi Latvijas Gāzes Gada balvu, Lielo Kristapu, Latvijas Lielo Mūzikas balvu un Spēlmaņu nakts balvas.

Saņēmusi A/S Latvijas Gāze Gada balvu par LNO gada labāko izrādi "Mcenskas apriņķa lēdija Makbeta" (2006). Lielā Kristapa balvu saņēmusi kā labākā animācijas filmu māksliniece par filmu "Doktora D. sala" (2005), kā labākā māksliniece un labākā kostīmu māksliniece par filmu "Melānijas hronika", kā labākā māksliniece par filmām "Pilsēta pie upes" (2020) un  "Janvāris" (2022). Spēlmaņu nakts balvu saņēmusi par labāko scenogrāfiju izrādei "Čūska" (2000), kā arī par kopdarbu ar Viesturu Kairišu izrādē “Smiļģis” Dailes teātrī (2021). Ieguvusi arī Latvijas Lielo Mūzikas balvu par scenogrāfiju P. Čaikovska operai "Jevgeņijs Oņegins" (2000). Saņēmusi Kultūras ministrijas stipendiju divu mēnešu radošajam darbam Parīzes starptautiskā mākslas centra darbnīcā (1997) un Jaunrades Fonda stipendiju (1995/1996). Piedalījusies daudzās grupu izstādēs, kā arī personālizstādēs Rīgā (Rīgas Galerijā, Dāņu Kultūras Institūtā, galerijā "Daugava", galerijā "Istaba" un izstāžu zāles Arsenāls Radošajā telpā), Helsinkos un Holandē.

Ieva Jurjāne ir viena no Jaunā Teātra Institūta dibinātājām, Latvijas Mākslinieku Savienības biedre un Jauno Mākslinieku apvienības biedre.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ieva Jurjāne filmas.lv

* Ieva Jurjāne izrades.lv
Ģirts Bišs

**Ģirts Bišs** (dzimis  Rīgā) ir latviešu komponists.

Mācījies Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolā gan klavieru, gan teorijas nodaļā. Tāpat apguvis dažādas digitālās skaņu montāžas tehnikas. Viļņas Mākslas akadēmijā studējis fotogrāfiju.

Ir strādājis par redaktoru Latvijas Radio, kā arī par režisoru Latvijas Televīzijā. Ir komponējis mūziku dažādām filmām un teātru izrādēm. 2008. gadā kļuvis par Latvijas Komponistu savienības biedru.

Par komponēto mūziku animācijas filmai "Bezmiegs" ieguvis Lielā Kristapa balvu. 2013. gadā ieguvis AKKA/LAA Autortiesību bezgalības balvu. 2018. gadā par darbu pie filmām "Zāģeri" un "Nakts pastaigas" saņēma Lielā Kristapa balvu nominācijā "Labākais skaņu režisors".

## Atsauces
To atceras tikai vilcieni

**"To atceras tikai vilcieni"** ir 2016. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Jānis Putniņš.

## Sižets
Filmā ir apvienoti Rīgas kinostudijas spēlfilmu fragmenti, kurus vieno vilciens.

## Atsauces
Mūsu ome rullē

**"Mūsu ome rullē"** ir 2017. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisors ir Nils Skapāns.

## Sižets
Divi bērni nevar sadalīt mantu un sastrīdas. Lai arī vecmāmiņa abus aizved uz rotaļlaukumu, strīds turpinās. Bet tad strīdā iejaucas vecmāmiņa.

## Atsauces
Ātrie igauņu puiši

**"Ātrie igauņu puiši"** () ir 2017. gadā izdota Igaunijas, Somijas un Latvijas kopražota spēlfilma. Filmas režisors ir Jāks Kilmi.

## Sižets
Filma ir balstīta uz patiesiem 20. gadsimta 80. gadu notikumiem. Padomju Robežsargu dienā četri igauņu puiši nozog ātrlaivu, kas izmantota Maskavas Olimpiskajās spēlēs. Puiši ar šo laivu šķērso dzelzs priekškaru un nokļūst Rietumos, kur viņi tiek sagaidīti kā varoņi. Tomēr drīz vien visi četri saskaras ar realitāti. Tā vietā, lai atrastu darbu, viņi aplaupa banku.

## Atsauces

## Ārējās saites