open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Saloniku PAOK

**Saloniku PAOK** ir Grieķijas futbola klubs no Salonikiem, kas spēlē Grieķijas Superlīgā.

## Sasniegumi
* **[[Grieķijas futbola Superlīga|Grieķijas Superlīga]]**
** Čempioni (4): 1975–76, 1984–85, 2018–19, 2023–24
** Vicečempioni (10): 1936–37, 1939–40, 1972–73, 1977–78, 2009–10, 2012–13, 2015–16, 2017–18, 2019–20, 2020–21
* **Grieķijas kauss**
** Kausa ieguvēji (8): 1971–72, 1973–74, 2000–01, 2002–03, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2020–21
** Finālisti (15): 1938–39, 1950–51, 1954–55, 1969–70, 1970–71, 1972–73, 1976–77, 1977–78, 1980–81, 1982–83, 1984–85, 1991–92, 2013–14

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne  
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* Kluba profils ''transfermarkt.com''
Silvija Radzobe

**Silvija Radzobe** (dzimusi  Talsos, mirusi  Rīgā) bija latviešu teātra kritiķe, teātra zinātniece un vēsturniece, rakstniece, habilitētā mākslas zinātņu doktore un Latvijas Univeristātes pasniedzēja. Bija Latvijas Zinātņu akadēmijas korespondētājlocekle un Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultātes profesore, izveidojusi Latvijas Universitātes Teātra zinātnes, vēstures un kritikas bakalaura un maģistra studiju programmas.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1950. gadā Talsos. Mācījās Talsu vidusskolā, studēja Latvijas Valsts Universitātē. Kopš 1973. gada publicēja daudz recenziju par teātra izrādēm, kā arī pētījumus par Latvijas teātra vēsturi un mūsdienu teātra procesiem. Sastādīja almanahu "Teātris un dzīve" (1983—1992).

Pētīja Aleksandra Čaka daiļradi, sarakstīja apceri "Brošūra par manu naidu" (1990) un pētījumu ""Kosmopolītu" lieta un Aleksandrs Čaks" (2017, A. Čaka balva). 2019. gadā publicēja S. Radzobes veidoto grāmatu *[[100 izcili Latvijas aktieri]]*. Meita Zane Radzobe arī kļuva par teātra kritiķi.

Mirusi 2020. gadā.

## Apbalvojumi
* Baltijas Asamblejas balva par kolektīvā pētījuma "Teātra režija Baltijā" vadīšanu (2007)
* Normunda Naumaņa Gada balva kritikā (2020)

## Bibliogrāfija
* *Cilvēks un laiks G. Priedes lugās*. Rīga: Zinātne, 1982.
* *Рижский театр русской драмы* (Rīgas Krievu drāmas teātris; līdzautore). Rīga: Zinātne, 1983.
* *Brošūra par manu naidu*. Rīga: Liesma, 1990.
* *Latvijas teātris. 70. gadi* (līdzautore). Rīga, 1993.
* *Latvijas teātris. 80. gadi* (līdzautore). Rīga, 1995.
* *20. gadsimta teātra režija pasaulē un Latvijā* (sastādītāja, līdzautore). Rīga: Jumava, 2002.
* *Postmodernisms teātrī un drāmā* (sastādītāja, līdzautore). Rīga: Jumava, 2004.
* *Teātra režija Baltijā* (sastādītāja, līdzautore). Rīga: Jumava, 2006.
* *Latvijas teātris: 20. gs. 90. gadi un gadsimtu mija* (līdzautore). Rīga: Zinātne, 2007.
* *Teātra režija pasaulē* (sastādītāja, līdzautore). Rīga: Jumava, 2009.
* *Uz skatuves un aiz kulisēm*. Rīga: Zinātne, 2011.
* *1945—1950: teātris, drāma, kritika* (sastādītāja, līdzautore). Rīga: LU Akadēmiskais apgāds, 2013.
* *Latvijas jaunā režija* (sastādītāja, līdzautore). Rīga: LU Akadēmiskais apgāds, 2015.
* *„Kosmopolītu” lieta un Aleksandrs Čaks: dokumentāla hronika ar komentāriem*. Rīga: LU Akadēmiskais apgāds, 2017.
* *[[100 izcili Latvijas aktieri]].* Rīga: LU Akadēmiskais apgāds, 2019.

## Atsauces
2017. gada Lielā Kristapa balva

**2017. gada [[Lielais Kristaps (kinofestivāls)|Lielā Kristapa balvas]]** tika pasniegtas  kinoteātrī *[[Splendid Palace]]*, Rīgā. Balvas pasniedza Latvijas Kinematogrāfistu savienība labākajām 2016./2017. gada filmām divdesmit trīs kategorijās. Kinofestivāls norisinājās no 9. līdz 14. novembrim.

Balvas par mūža ieguldījumu latviešu kino mākslā 9. novembrī saņēma zīmētās animācijas aizsācēji Latvijā Roze Stiebra un Ansis Bērziņš.

## Nominācijas

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Korintas līcis

**Korintas līcis** () ir Jonijas jūras līcis starp Peloponēsas pussalu un kontinentālo Grieķiju. Austrumos līci norobežo Korintas zemesšaurums, caur kuru kopš 1893. gada ir izrakts Korintas kanāls, kas savieno Korintas līci ar Egejas jūru. Rietumos līcis atveras uz Patras līci ar Rio un Antirrio zemesragiem, starp kuriem ir uzbūvēts Rio-Antirrio tilts (garākais vanšu tilts Eiropā). Līča garums — 130 km, bet platums no 8,4 līdz 32 km. Līcis izvietots vienā no seismiski bīstamākajām vietām Eiropā. Viduslaikos tas tika dēvēts par **Lepanto līci**.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pinokio piedzīvojumi

**"Pinokio piedzīvojumi"** (, ) ir itāļu rakstnieka Karlo Kollodi sarakstīta bērnu grāmata. Tā ir bērnu literatūras klasika. Sākotnēji tā tika rakstīta bērnu žurnāliem turpinājumos. To publicēja žurnālos 1881. un 1882. gadā. Grāmata tika izdota 1883. gada februārī. Grāmatā tiek stāstīts par lelli vārdā Pinokio un koktēlnieku Džepeto, kas šo lelli ir uztaisījis. Pinokio ir atdzīvojies un katru reizi, kad viņš samelojas, viņa deguns izaug garāks.

Pilnais nosaukums ir "Pinokio piedzīvojumi. Stāsts par koka lelli" (*Le avventure di Pinocchio. Storia di un burattino*). Balstoties uz šo darbu, ir tapuši arī citi darbi, piemēram, *[[The Walt Disney Company]]* animācijas filma "Pinokio".
Pinokio

**Pinokio** (itāļu un ) var būt:

* "Pinokio piedzīvojumi" — itāļu rakstnieka Karlo Kollodi pasaka;
* "Pinokio" — 1940. gada ASV pilnmetrāžas animācijas filma.
Elbasans Rašani

**Elbasans Rašani** (; dzimis ) ir Kosovas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2024. gada spēlē Spānijas Otrās divīzijas kluba Elche sastāvā.

## Sasniegumi
**Rosenborg**

* Eliteserien: 2016, 2017
* Norvēģijas kauss: 2016

## Ārējās saites
Bersants Celina

**Bersants Celina** (; dzimis ) ir Kosovas futbolists, pussargs. Kopš 2024. gada spēlē Zviedrijas *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]* līgas kluba *[[AIK Fotboll|AIK]]* rindās.

## Ārējās saites
Samirs Ujkani

**Samirs Ujkani** (, dzimis ) ir bijušais Kosovas futbolists, spēlējis vārtsarga pozīcijā, pārstāvējis gan Albānijas, gan Kosovas futbola izlasi. 

## Ārējās saites
Amirs Rahmani

**Amirs Kadri Rahmani** (, dzimis ) ir Kosovas futbolists, aizsargs. Kopš 2020. gada Rahmani spēlē Itālijas A sērijas kluba *[[SSC Napoli]]* sastāvā.

## Sasniegumi

**Napoli**

* Itālijas A sērija:2022—2023 
## Ārējās saites
FC Luzern

***FC Luzern*** ir Šveices futbola klubs no Lucernas. Dibināts 1901. gadā. Pašlaik spēlē Šveices Superlīgā. Klubs ir vienreiz kļuvis par Šveices čempioniem un divas reizes izcīnījis Šveices kausu. Mājas spēles aizvada *[[Swissporarena]]* stadionā.

2024. gadā Lucernas kluba sastāvā spēlē arī Latvijas izlases aizsargs Andrejs Cigaņiks.

## Sasniegumi
* **[[Šveices Superlīga]]**
** Čempioni (1): 1988–89
* **Šveices kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 1959–60, 1991–92
** Finālisti (4): 1996–97, 2004–05, 2006–07, 2011–12

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Kluba profils UEFA vietnē
Valons Beriša

**Valons Beriša** (; dzimis ) ir Kosovas futbolists, pussargs. Kosovas futbola izlases dalībnieks, agrāk spēlējis Norvēģijas izlasē. Kopš 2024. gada Beirša spēlē Austrijas Bundeslīgas komandā *[[LASK]]*.

## Sasniegumi
**Red Bull Salzburg**

* Austrijas Bundeslīga: 2013—14, 2014—15
* Austrijas kauss: 2013—14

**Lazio**

* Coppa Italia: 2018—19
* Supercoppa Italiana: 2019

## Ārējās saites
FC Wil

***FC Wil*** ir Šveices futbola klubs no Vilas, pilsētas Sanktgallenes kantonā. Dibināts 1900. gadā. Pašlaik spēlē Šveices futbola otrajā līmenī — Izaicinājuma līgā. 2004. gadā komanda ir izcīnījusi Šveices kausu.

2016.—2017. gada sezonā klubā spēlēja latviešu uzbrucējs Artūrs Karašausks, viņš 12 spēlēs guva 3 vārtus.

## Sasniegumi
* **Šveices kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2003–04

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Kluba profils UEFA vietnē
US Cremonese

***US Cremonese*** ir Itālijas futbola klubs no Kremonas. Dibināts 1903. gadā, pašlaik spēlē Itālijas A sērijā. Līdz šim Itālijas augstākajā līgā komanda ir aizvadījusi septiņas sezonas, pēdējo reizi — 1995.—1996. gada sezonā. 2022. gadā izcīnīja 2. vietu B sērijā, atgriežoties A sērijā. 1992.—1993. gada sezonā klubs ir uzvarējis Angļu-itāļu kausā. Mājas spēles aizvada Džovanni Dzini stadionā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
2017. gada Vimbldonas čempionāts — sieviešu vienspēles

**[[2017. gada Vimbldonas čempionāts|2017. gada Vimbldonas čempionāta]] sieviešu vienspēļu** turnīrs notika no 3. līdz 15. jūlijam.

Iepriekšējā gada čempione Serīna Viljamsa turnīrā nepiedalījās grūtniecības dēļ.

Par uzvarētāju kļuva Spānijas tenisiste Garbinje Mugurusa, kas finālā ar 7:5, 6:0 pieveica amerikānieti Venusu Viljamsu. Tas Mugurusai bija otrais *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* tituls karjerā. Viņa kļuva par otro Spānijas tenisisti, kas ir uzvarējusi Vimbldonas sieviešu vienspēļu turnīrā. Pirms tam to bija paveikusi Končita Martinesa 1994. gadā.

Latviju šajā turnīrā pārstāvēja Aļona Ostapenko un Anastasija Sevastova. A. Ostapenko, kas bija izsēta ar 13. numuru, pārvarēja četras kārtas, uzvarot Aļaksandru Sasnoviču, Fransuāzu Abandu, Kamilu Džordži un ar 4. numuru izsēto Eļinu Svitoļinu, bet ceturtdaļfinālā ar 3:6 5:7 zaudēja Venusai Viljamsai. Šis bija līdz šim labākais Ostapenko rezultāts Vimbldonas čempionātā. A. Sevastova bija izsēta ar 18. numuru. Viņa pirmajā kārtā uzvarēja Jūliju Putincevu, bet otrajā zaudēja Heterei Votsonei.

## Izsētās spēlētājas

## Turnīrs
### Fināli

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rezultāti
Saronikas līcis

**Saronikas līcis**, arī **Saroniks** () ir jūras līcis Egejas jūras dienvidrietumu daļā Grieķijas piekrastē, uz austrumiem no Korintas zemesšauruma. Atdala Atiku no Peloponēsas. Korintas kanāls savieno Saronikas līci ar Korintas līci un Jonijas jūru. Līcī atrodas vairākas salas sauktas par Saronika salām (Salamīna, Ejina, Pora u.c.). Saronikas līča ziemeļaustrumu daļā ir izvietota lielākā Grieķijas osta, Pireja. Pie līča atrodas tādas nozīmīgas Grieķijas pilsētas, kā Megara, Elevsina, Glifada. Saronikas līča akvatorijā notiek intensīva kuģošana. Gar līča krastiem ir attīstīts tūrisms. Šeit var apskatīt tādas sengrieķu pilsētas, kā Palea-Epidaura, Kenhreja, senā Elevsina. 490. gadā pr.Kr. līča akvatorijā notika Salamīnas kauja, kas bija kulminācijas punkts grieķu-persiešu karos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tautumeitas

**Tautumeitas** ir 2015. gadā izveidota Latvijas mūsdienu tautas mūzikas grupa, kuras sastāvā ir 6 dalībnieces — Asnate Rancāne, Aurēlija Rancāne, Laura Marta Līcīte, Gabriēla Zvaigznīte, Annemarija Moiseja un Kate Slišāne. 2025. gadā uzvarēja Latvijas nacionālajā Eirovīzijas atlases konkursā Supernova un ar izcīnīto 13. vietu pārstāvēja Latviju 2025. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā.

2023. gadā grupas albums «Skrejceļš» ieguva Zelta Mikrofona titulu «Gada tautas vai pasaules mūzikas albums». 

## Biogrāfija
Grupu 2015. gadā izveidoja Asnate Rancāne, to veidojot kā projektu savam Latvijas Mūzikas akadēmijas noslēguma eksāmenam Etnomuzikoloģijas nodaļā. 2017. gadā grupā kopā ar Auļiem izdeva pirmo albumu "Lai māsiņa rotājās".  2021. gada jūnijā Tautumeitas paziņoja, ka grupu vasarā pametīs Lauma Bērza. Viņas vietā 2022. gada sākumā pievienojās Gabriela Zvaigznīte. 2024. gadā grupu pameta tās ilggadīgā dalībniece Ilona Dzērve.

## Eirovīzija

2025. gadā grupa ar dziesmu «Bur man laimi» piedalījās Latvijas nacionālajā Eirovīzijas atlases konkursā Supernova, kurā uzvarēja un ieguva iespēju pārstāvēt Latviju 2025. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. Tajā grupa uzstājās otrajā pusfinālā, kurā ar otro labāko punktu skaitu iekļuva finālā. Fināla ieguva 13. vietu.

## Grupas dalībnieces
* Asnate Rancāne — vijole, balss
* Aurēlija Rancāne — bungas, balss
* Laura Marta Līcīte — sitamie instrumenti, balss
* Gabriēla Zvaigznīte — balss
* Annemarija Moiseja — balss, melodika, perkusijas
* Kate Slišāne — balss, mandolīna, klarnete.

**Laikjosla**

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

### Videogrāfija
* Bērziņš (2019)
* Raganu nakts (2018)
* Pāde (2018)
* Dzied’ papriekšu, brāļa māsa (2017; ar Auļiem)

## Atsauces

## Ārējās saites
*  /
* Grupas ''Facebook'' lapa /
* Grupas ''Instagram'' lapa
Sodomas un Gomoras iznīcināšana

***Sodomas un Gomoras iznīcināšana*** () ir angļu gleznotāja Džona Mārtina eļļas krāsas glezna, tapusi 1852. gadā.

Džona Mārtina gleznā attēlots Bībeles stāsts par divu pilsētu, Sodomas un Gomoras iznīcināšanu, kas bija dieva sods abām pilsētām par tās iedzīvotāju amorālo uzvedību. Tika izglābts tikai Lots un viņa meitas. Lota sieva neievēroja dieva rīkojumu neskatīties atpakaļ un tika pārvērsta sālsstabā. Džona Mārtina iznīcības ainām ir raksturīga spēcīga sarkanā krāsa. Bieži viņa gleznās sastopami vētras virpuļi.

## Apraksts
Tā gleznota ar eļļas krāsām uz 136,3 × 212,3 cm audekla. Glezna atrodas Leinga mākslas galerijā, Ņūkāslā, Apvienotajā Karalistē.

## Apokaliptiskā tēma
Vairākās citās Mārtina gleznās parādās apokaliptiskas tendences: *Babilonas krišana* (1831), *Ninīves krišana*, *Dievišķā atriebība*, *Pandēmija* (1841) un *Plūdu priekšvakars* (1840).


Attēls:The fall of Babylon; Cyrus the Great defeating the Chaldean Wellcome V0034440.jpg|Babilonas krišana, 1831
Attēls:John Martin - The Deluge - Google Art Project.jpg|Grēku plūdi, 1834, Jeila britu mākslas centrs
Attēls:John Martin - The Eve of the Deluge - WGA14146.jpg|Plūdu priekšvakars, 1840, Karaliskā kolekcija Vindzoras pilī
Attēls:John Martin Le Pandemonium Louvre.JPG|Pandēmija, 1841, Luvra


## Mākslinieks
Mārtina dzīves laikā daudzi uzskatīja viņu par ievērojamu britu mākslinieku, kuru pārspēja tikai viņa vecākais kolēģis Džozefs Melords Viljams Tērners, ar ko viņam bija sāncensība par atzinību. Tomēr pēc Džona Mārtina nāves viņa popularitāte kritās.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Gleznas apraksts *[[Europeana]]* vietnē
Gaujienas iela

**Gaujienas iela** ir Rīgas iela, Ziemeļu rajona Sarkandaugavas apkaimē. Gaujienas iela sākas krustojumā ar Tvaika ielu un beidzas krustojumā ar Sliežu ielu. Tā sastāv no 1 braukšanas joslas. Ielas kopējais garums ir 303 metri.

## Ielu savienojumi
Gaujienas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Tvaika iela
* Sliežu iela

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Sarkandaugava

## Atsauces
Mēzija

thumb|200px|Romas impērija. Mēzijas provinces iekrāsotas sarkanā krāsā.
**Mēzija** (, ) bija Romas impērijas province, kuras teritorija ietvēra Donavas lejteces labā krasta zemes. 
Tās ziemeļu robeža gar Donavas upi ilgu laiku (izņemot Dākijas provinces pastāvēšanas laiku 102-274) bija Romas impērijas nocietinātā ārējā robeža ar barbaru ciltīm. 
Mūsdienās tās teritorija aptver Serbijas un Kosovas lielāko daļu, nelielu Ziemeļmaķedonijas ziemeļu daļu, kā arī Bulgārijas ziemeļu daļu un Rumānijas dienvidaustrumu daļu Melnās jūras piekrastē.

Kara laikā ar dākiem 86. gadā imperators Domiciāns provinci sadalīja Augšējā Mēzijā (*Moesia Superior*) ar galvaspilsētu Viminacijā (*Viminacium*, uz dienvidaustrumiem no tagadējās Belgradas) un Apakšējā Mēzijā (*Moesia Inferior*) ar galvaspilsētu Marcianopolē (uz rietumiem no  *Odessus*, tagadējās Varnas).

Pēc 395. gada Mēzijas provinces atradās Austrumromas impērijas sastāvā.
Korintas kanāls

**Korintas kanāls** ( jeb *Διώρυξ Κορίνθου*) ir kuģojams bezslūžu kanāls Grieķijā, kas savieno Egejas jūras Saronikas līci ar Jonijas jūras Korintas līci. Kanāls ir izrakts cauri Korintas zemesšaurumam, nodalot Peloponēsu no kontinentālās Grieķijas. Tas nosaukts Korintas pilsētas vārdā, kas atrodas kanāla dienvidrietumos. Kanāls ir 6 km garš un 8 m dziļš. Kanāla sienas veidotas galvenokārt no kaļķakmens un sasniedz 76 metru augstumu. Platums jūras līmenī sastāda 25 m, bet dibenā 21 m. Pāri kanālam ir uzcelti trīs autotransporta tilti un viens dzelzceļa tilts. Bez tam vēl kanāla galos ir divi iegremdējamie tilti. Kanāla celtniecība ilga vairāk kā desmit gadus (1881—1893), tajā tika iesaistīti ap divarpus tūkstoši strādnieku. Svinīgā atklāšana notika 1893. gada 7. augustā. Gadā caur kanālu iziet līdz 15 000 kuģu. Lai neizskalotu kanāla sienas, lieltonnāžas kuģi tiek vilkti ar velkoņu palīdzību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Allažu iela (Rīga)

**Allažu iela** ir Rīgas iela, Ziemeļu rajona Sarkandaugavas apkaimē. Allažu iela sākas krustojumā ar Sarkandaugavas ielu un beidzas krustojumā ar Aptiekas ielu. Tā sastāv no 1—2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Ielas kopējais garums ir 219 metri. Allažu ielā ir dažāda veida dzīvojamā apbūve.

Iela nosaukta Allažu — pagasta centra Siguldas novadā — vārdā.

## Ielu savienojumi
Allažu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Sarkandaugavas iela (T veida krustojums)
* Hāpsalas iela (T veida krustojums)
* Sofijas iela (T veida krustojums)
* Aptiekas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sarkandaugava

## Atsauces
Allažu iela

**Allažu iela** var būt:

* Allažu iela — iela Rīgā;
* Allažu iela — iela Jūrmalā;
* Allažu iela — iela Siguldā;
* Allažu iela — iela Allažu pagasta Egļupē.

## Skatīt arī
* Allaži
Lugažu iela

**Lugažu iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajona Pētersalas-Andrejsalas apkaimē. Lugažu iela sākas krustojumā ar Ganību dambi un beidzas krustojumā ar Eksporta ielu un Katrīnas dambi. Tā sastāv no 2 braukšanas joslām. Ielas kopējais garums ir 499 metri, tās pāra numuru pusē ir dzīvojamās ēkas, bet nepāra numuru pusē — saimnieciska teritorija, tostarp dzelzceļa līnijas atzars uz ostu.

## Ielu savienojumi
Lugažu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ganību dambis (T veida krustojums)
* Eksporta iela
* Katrīnas dambis

## Skatīt arī
* Pētersala-Andrejsala

## Atsauces
Eiženijas iela (Rīga)

**Eiženijas iela** ir iela Kurzemes rajona Dzirciema apkaimē Rīgā. 
Eiženijas iela sākas krustojumā ar Slokas ielu un beidzas krustojumā ar Dzirciema ielu (šis savienojums izbūvēts 2019. gadā). Tā sastāv no divām braukšanas joslām ar asfalta segumu. Ielas kopējais garums ir 590 metri. Eiženijas ielā ir pārsvarā savrupmāju apbūve, bet tuvāk Dzirciema ielai daudzstāvu dzīvojamās ēkas. Šajā ielā atrodas 157. pirmsskolas izglītības iestāde "Pasaciņa" (Eiženijas ielā 8).

## Vēsture
Eiženijas iela ir izveidota ap 1882. gadu ar savu tagadējo nosaukumu (, ), kas laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Eiženijas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Slokas iela (T veida krustojums)
* Ķiršu iela (T veida krustojums)
* Dzirciema iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dzirciems

## Atsauces
Dekadence

right|300px|thumb|Orģija Romas impērijā
**Dekadence** (, "pagrimšana" no , "krist, grimt") ir esošo normu, morāles, cieņas, reliģiskās ticības pakāpenisks zudums, it īpaši to attiecinot uz lielas sociālās struktūras, piemēram, impērijas vai nācijas, eliti. To attiecina arī uz regresu mākslā, literatūrā, zinātnē un darba ētikā. Tā saistīta ar novērojumiem ilgā laika posmā.

Kopš 19. gadsimtā izvirzītajām sociālajām teorijām par sociālo pagrimumu vārds tiek lietots ar negatīvu nozīmi. 19. gadsimtā arī radās dekadences kustība mākslā un literatūrā, kas stilizēja un satirizēja kultūras pagrimumu.
2017. gada ASV atklātais čempionāts tenisā — sieviešu vienspēles

**[[2017. gada ASV atklātais čempionāts tenisā|2017. gada ASV atklātā čempionāta tenisā]] sieviešu vienspēļu** turnīrs notika no 28. augusta līdz 9. septembrim.

Iepriekšējā gada čempione Angelika Kerbere zaudēja jau pirmajā kārtā Naomi Osakai.

Savu pirmo *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* titulu karjerā izcīnīja amerikāniete Slouna Stīvensa, finālā ar 6:3, 6:0 uzvarot savu tautieti Medisonu Kīsu. Stīvensa kļuva par otro neizsēto tenisisti, kas uzvarējusi ASV atklātā čempionāta sieviešu vienspēlēs *atklātajā ērā*. Pirms tam 2009. gadā to bija paveikusi Kima Kleistersa.

Latviju šajā turnīrā pārstāvēja Aļona Ostapenko un Anastasija Sevastova. A. Ostapenko, kas bija izsēta ar 12. numuru, pārvarēja divas kārtas, bet trešajā kārtā zaudēja Krievijas tenisistei Darjai Kasatkinai. A. Sevastova bija izsēta ar 16. numuru. Viņa otro reizi pēc kārtas iekļuva turnīra ceturtdaļfinālā, ceturtās kārtas mačā apspēlējot krievu tenisisti, 2006. gada čempioni, Mariju Šarapovu. Ceturtdaļfinālā viņa piekāpās Slounai Stīvensai.

## Izsētās spēlētājas

## Turnīrs
### Fināli

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rezultāti
Katrīnas iela

**Katrīnas iela** var būt:

* Katrīnas iela — iela Rīgā;
* Katrīnas iela — iela Liepājā;
* Katrīnas iela — iela Ventspilī;
* Katrīnas iela — iela Baložos;
* Katrīnas iela — iela Ķekavā;
* Katrīnas iela — iela Madonā;
* Katrīnas iela — iela Valmierā;
* Katrīnas iela — iela Garkalnes pagasta Baltezerā;
* Katrīnas iela — iela Maltas pagasta Maltā;
* Katrīnas iela — iela Mārupes novada Salas pagasta Spuņciemā;
* Katrīnas iela — iela Viļķenes pagasta Viļķenē.

## Skatīt arī
* Lielā Katrīnas iela
* Mazā Katrīnas iela
Saldus iela (Rīga)

**Saldus iela** ir Rīgas iela, Kurzemes rajona Dzirciema apkaimē. Saldus iela sākas krustojumā ar Buļļu ielu un beidzas krustojumā ar Dagmāras un Slokas ielu Tā sastāv no 2 braukšanas joslām. Ielas kopējais garums ir 349 metri.

## Vēsture
Iela izveidota ap 1882. gadu ar nosaukumu **Tirgoņu iela** (). 1899. gadā tā tika pārsaukta par Saldus ielu (). Saldus ir pilsēta Kurzemē, Cieceres upes krastos.

## Ielu savienojumi
Saldus iela ir savienota ar šādām ielām:
* Buļļu iela
* Dagmāras iela
* Slokas iela

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Dzirciems

## Atsauces
Saldus iela

**Saldus iela** var būt:

* Saldus iela — iela Jelgavā;
* Saldus iela — iela Jūrmalā;
* Saldus iela — iela Kuldīgā;
* Saldus iela — iela Liepājā;
* Saldus iela — iela Rīgā;
* Saldus iela — iela Skrundā;
* Saldus iela — iela Ventspilī;
* Saldus iela — iela Olaines pagasta Jaunolainē;
* Saldus iela — iela Novadnieku pagasta Sātiņos;
* Saldus iela — iela Rumbas pagasta Ventā.
Patras līcis

thumb|250px|Patrajika satelītattēls.
**Patrajiks** () ir jūras līcis Grieķijā, kas savieno Jonijas jūru ar Korintas līci. Līcis atrodas Grieķijas rietumos starp Etolijas-Akarnanijas nomes dienvidiem un Peloponēsas pussalas ziemeļrietumu piekrasti, sadalot Rietumgrieķijas perifēriju divās daļās. Austrumos Patrajiku no Korintas līča nodala Rio-Antirrio tilts, kas savieno Rio un Antirrio zemesragus. Līča rietumu robeža iet pa līniju no Arakosa zemesraga dienvidos virzienā uz Mesolongijas pilsētu ziemeļos. Līcis garumā ir ap 40 km un platumā no 11 līdz 22,5 km, veidojot akvatoriju ap 350 km². Maksimālais dziļums līča rietumu daļā ir ap 45 m. Patrajika dienvidaustrumos izvietojusies ceturtā lielākā Grieķijas pilsēta Patra, kuras vārdā līcis arī ir nosaukts. Ziemeļrietumos atrodas vēl viena ostas pilsēta Mesolongija. Līcis intensīvi tiek izmantots kuģniecībai. Vēstures gaitā Patrajika akvatorijā bija notikušas vairākas jūras kaujas − Lepanto kauja 1571. gadā un Patras kauja 1772. gadā. Abās kaujās osmaņu flote cieta sakāvi.

## Ārējās saites
Eksporta iela (Rīga)

**Eksporta iela** ir Rīgas iela, Ziemeļu rajona Pētersalas-Andrejsalas apkaimē. Eksporta iela sākas pie Vanšu tilta kā 11. novembra krastmalas turpinājums un beidzas krustojumā ar Lugažu ielu un Katrīnas dambi. Tā sastāv no 2-4 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Ielas kopējais garums ir 2740 metri.

Eksporta ielā ir gan darījumu, gan dzīvojamā apbūve, gan saimnieciskas teritorijas (pārsvarā saistītas ar ostas darbību). Tā iet gar Rīgas pasažieru ostu (Eksporta ielā 3A), Andrejostu, Andrejsalu un preču staciju Rīga-Krasta. Posmā starp Hanzas ielu un Katrīnas ielu ielas pārnumuru pusē atrodas Viestura dārzs.

## Vēsture
Eksporta ielas nosaukumu iela ieguva 1914. gadā. 1966. gadā to pārdēvēja par **Viļa Lāča ielu** par godu rakstniekam Vilim Lācim, kurš savulaik dzīvoja šis ielas 3. namā. 1991. gadā tika atjaunots Eksporta ielas nosaukums.

## Ielu savienojumi
Eksporta iela ir savienota ar šādām ielām:
* 11. novembra krastmala
* Muitas iela
* Miķeļa iela
* Bertas Pīpiņas iela
* Elizabetes iela
* Sakaru iela
* Hanzas iela
* Katrīnas iela
* Pētersalas iela
* Mastu iela
* Ūmeo iela
* Lugažu iela
* Katrīnas dambis

## Skatīt arī
* Pētersala-Andrejsala

## Atsauces
Rāmuļu iela

**Rāmuļu iela** ir Rīgas iela, Ziemeļu rajona Sarkandaugavas apkaimē. Rāmuļu iela sākas krustojumā ar Ganību dambi un beidzas strupceļā. Tā sastāv no 2 braukšanas joslām. Ielas kopējais garums ir 388 metri.

## Ielu savienojumi
Rāmuļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ganību dambis

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Sarkandaugava

## Atsauces
Katrīnas iela (Rīga)

**Katrīnas iela** ir Rīgas iela, Ziemeļu rajona Pētersalas-Andrejsalas apkaimē. Katrīnas iela sākas krustojumā ar Eksporta ielu un beidzas krustojumā ar Pētersalas ielu, kur tālāk tā turpinās kā Katrīnas dambis. Tā sastāv no divām braukšanas joslām ar asfalta segumu. Ielas kopējais garums ir 367 metri.

Katrīnas ielā ir daudzstāvu dzīvojamā apbūve, kā arī vairākas sabiedriskas celtnes: Rīgas 66. vidusskola (Katrīnas ielā 2), "Joker" klubs un pirmsskolas izglītības iestāde "Ābelīte".

## Ielu savienojumi
Katrīnas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Eksporta iela (T veida krustojums)
* Pētersalas iela
* Katrīnas dambis

## Skatīt arī
* Pētersala-Andrejsala

## Atsauces
Eksporta iela

**Eksporta iela** var būt:

* Eksporta iela — iela Liepājā;
* Eksporta iela — iela Rīgā;
* Eksporta iela — iela Rēzeknē;
* Eksporta iela — iela Talsos;
* Eksporta iela — iela Tukumā;
* Eksporta iela — iela Valmierā.
Rojs Emersons

**Rojs Stenlijs Emersons** (; dzimis  Blekbutā, Austrālijā) ir bijušais austrāliešu tenisists, pirmā pasaules rakete. Izcīnījis 12 *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* titulus vienspēlēs un 16 titulus dubultspēlēs. Emersons ir vienīgais vīrietis tenisā, kurš izcīnījis karjeras *Grand Slam* gan vienspēlēs, gan dubultspēlēs. Izcīnītie 28 *Grand Slam* tituli ir rekords amatieru tenisā. Emersons ir pirmais vīrietis, kurš guvis panākumu divas reizes katrā no turnīriem. 

1982. gadā Emersons uzņemts Starptautiskajā tenisa slavas zālē. 

## Karjeras statistika
### Vietas ''Grand Slam'' turnīros (vienspēles)

|}

## Ārējās saites
Mazā Bauskas iela

**Mazā Bauskas iela** ir Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, kas atrodas Bišumuižā. Mazā Bauskas iela sākas un arī beidzas krustojumā pie Bauskas ielas. Ielas kopējais garums ir 409 metri.

## Ielu savienojumi
Mazā Bauskas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Bauskas iela

## Skatīt arī
* Bišumuiža

## Atsauces
Doles iela

**Doles iela** var būt:
* Doles iela — iela Baložos;
* Doles iela — iela Ogrē;
* Doles iela — iela Rīgā;
* Doles iela — iela Salaspilī.

## Skatīt arī
* Mazā Doles iela
Rio-Antirrio tilts

thumb|250px|Rio-Antirrio tilts
**Rio-Antirrio tilts** () ir vanšu tilts pār Korintas līci, kas savieno Rio pilsētu Peloponēsas ziemeļos ar Antirrio pilsētu kontinentālajā Grieķijā. Oficiāli tilts ir nosaukts Grieķijas premjera Harilaosa Trikupisa vārdā, kurš bija iecerējis uzcelt tiltu pār līci. To atklāja 2004. gada 7. augustā. Šis ir garākais vanšu tilts Eiropā. Ar trijiem 560 metru gariem laidumiem tilta kopējais garums ir 2880 metri. Tilta platums ir 27,2 metri. Tiltam ir paredzēta gājēju zona un velosipēdistu celiņš. Tā kā Peloponēsas pussala šajā vietā lēnām attālinās no kontinentālās Grieķijas, tiltam ir iespēja pagarināties par 35 mm gadā. Rio-Antirrio tilts ir daļa no automaģistrāles "Jonija" (A5) Eiropas maršrutiem E55 un E65. Šis ir maksas ceļa posms un pārbraukšana pār tiltu maksā vieglajiem auto 13,3 €, bet autobusiem 65 €.

## Ārējās saites
FK Sluck

***FK Sluck*** ir Baltkrievijas futbola klubs no Sluckas, kurš spēlē Baltkrievijas Augstākajā līgā. Dibināts 1998. gadā.

## Sezonas

## Atsauces
Meža atmatene

**Meža atmatene** (*Agaricus silvaticus*, arī *Agaricus sylvaticus*, par pareizrakstību notiek strīdi mikologu vidē) ir Latvijā vidēji bieži sastopama atmateņu dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami. Reizēm sistemātikā tikusi jaukta ar sarkstošo atmateni (*Agaricus haemorrhoidaria*, tagad *Agaricus langei*), tādēļ vecākā literatūrā var būt saglabājušies atšķirīgi nosaukumi un apraksti. Ir arī uzskats, ka *Agaricus haemorrhoidaria* ir vēl viena atsevišķa suga, bet pie šo sugu vai formu līdzības precīzam sadalījumam ir drīzāk teorētiska nozīme.

## Sēnes apraksts
thumb|250px|Jaunas meža atmatenes
* Cepurīte: krāsa sākumā brūna, vēlāk uz bālgani pelēcīgas vai, pēc dažiem avotiem, okerdzeltenas pamatnes klāta ar tumši brūnām, šķiedrainām zvīņām. Forma sākumā gandrīz olveida līdz zvanveida, vēlāk plakana ar pauguru vidū. Platums līdz 10 cm. Mīkstums balts, griezumu vietās sārtojas, vēlāk nobrūnē, ar koksnes smaržu un sēņu garšu.
* Lapiņas: sākumā baltas, vēlāk sarkanīgas līdz sārti pelēcīgām un vecākām sēnēm tumši brūnas, izceltas vidusdaļā un sašaurinātas galos, brīvas, ciešas, šķautnēs ar baltām pārslām.
* Kātiņš: balts vai pelēcīgs, reizēm ar brūnganām zvīņām, vecumā ar dobumu, pie pamatnes tumšāks un paresnināts, ar baltu vai biežāk gaiši brūnganu vecumā izzūdošu gredzenu. Garums līdz 6, reti 12 cm, resnums 1—1,5 cm. 
* Sporas: elipsoīdas vai olveida, dzeltenbrūnas, masā tumši sarkanbrūnas, ar dīgšanas atveri un eļļas pilienu katrā sporā, 4,5—6/3—4 µm.
* Bazīdijas: četrsporu, vālesveida, 16—24/6—8 µm.
* Cistīdas: 10—28/7—12 µm.

## Augšanas apstākļi

Meža nobiru saprofīte. Aug grupās no jūlija līdz oktobrim trūdvielām bagātās vietās skuju koku un jauktos mežos, arī vecos parkos, parasti zem eglēm.

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas. Tiek audzēta arī mākslīgi, satur daudzus komponentus ar medicīniskām īpašībām. Naturālās pārtikas cienītāji šo sēni iesaka kā pretvēža līdzekli.

## Līdzīgās sugas

Līdzīgās krāsās ir sarkstošā atmatene, kura griezumā sārtojas ātrāk, spēcīgāk un pēc tam nebrūnē,. Galveno atšķirību zinātnieki redz sporu izmēros — sarkstošajai atmatenei tās lielākas, bet bez mikroskopa tas nav redzams. Vēl līdzīga ir milzu atmatene, kuras gredzens bālgans. Visas atmatenes, ar kurām Latvijā šo sugu var sajaukt, ir ēdamas. Mušmires atšķiras no atmatenēm ar savām vienmēr baltajām lapiņām.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Sēņu audzēšana
* Sēņu tirdzniecība
* Atmateņu ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Index Fungorum
* Mycobank
* Mycology Collections Portal
* Шампиньон лесной
* The Blushing Wood Mushroom
R. Charleroi S.C.

***R. Charleroi S.C.*** ir Beļģijas futbola klubs no Šarlruā pilsētas, kas spēlē Beļģijas futbola Pro līgā.

## Sasniegumi
* **[[Beļģijas futbola Pro līga|Beļģijas Pro līga]]** (agrāk — Beļģijas Pirmā divīzija)
** Vicečempioni (1): 1968–69
* **[[Beļģijas kauss futbolā|Beļģijas kauss]]**
** Finālisti (2): 1977–78, 1992–93
* *'Beļģijas Otrā divīzija/*Challenger Pro League''
** Uzvarētāji (2): 1946–47, 2011–12
** 2. vieta (1): 1965–66

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Rietumgrieķijas perifērija

**Rietumgrieķijas perifērija** () ir Grieķijas administratīvais apgabals (perifērija) kura sastāvā ietilpst Ahajas, Etolijas-Akarnanijas un Elīdas nomes. Perifērijas administratīvais centrs ir Patra. Rietumgrieķijas perifērija ziemeļos robežojas ar Epiras un Tesālijas perifērijām, ziemeļaustrumos ar Centrālās Grieķijas perifēriju, dienvidaustrumos ar Peloponēsas perifēriju, bet rietumos atrodas Jonijas salu perifērija. Patrajiks un Korintas līcis pārdala Rietumgrieķijas perifēriju divās daļās, kuras savā starpā savienotas ar Rio-Antirrio tiltu.

## Lielākās pilsētas
*Mesolongija (Μεσολόγγι)
*Agrinja (Αγρίνιο)
*Eja (Αίγιο)
*Amalja (Αμαλιάδα)
*Patra (Πάτρα)
*Pirga (Πύργος)
*Navpakta (Ναύπακτος)

## Atsauces
Anastasija Miskina

**Anastasija Miskina** (; dzimusi  Maskavā) ir bijusī krievu tenisiste. Uzvarējusi 2004. gada Francijas atklātajā čempionātā, kļūstot par pirmo Krievijas tenisisti, kura izcīna *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* titulu. Neilgi pēc panākuma Miskina WTA rangā pakāpās uz 3. pozīciju, kļūstot par pirmo Krievijas sportisti reitinga pirmajā trijniekā.

Miskina oficiāli nav beigusi profesionālo karjeru, taču nav spēlējusi kopš 2007. gada.

## Karjeras statistika

### Vietas ''Grand Slam'' turnīros (vienspēles)

|}

### Grand Slam fināli

#### Uzvaras (1)

## Ārējās saites
Frekvence (nozīmju atdalīšana)

**"Frekvence"** var būt:
* Frekvence — svārstību skaits laika vienībā;
* Frekvence — 2000. gada filma.
Vizuālais romāns

ir videospēļu veids, kas apvieno komiksu (vai mangu, dažkārt filmu), radiolugu un prozas elementus. Vizuālie romāni kļuva populāri Japānā 20. gadsimta deviņdesmitajos gados. Atšķirībā no *platformu spēlēm* un šaujamspēlēm, spēlētājs nekontrolē tēla ķermeni un nepārvieto to pa spēles laukumu. Tā vietā spēlētājam ir šaurs darbības izvēles lauks. Tipiski ir tikai trīs vai četras vienkāršas darbības, no kurām spēlētājs var izvēlēties. 

Parasti vizuālajos romānos ir attēlots fonā kāds tēls (zīmēts manga stilā), un ir dots teksts, kurā ir aprakstīts, ko šis tēls saka. Dažkārt tiek atskaņots balss ieraksts, kurā tiek nolasīts redzamais teksts un fonā skan mūzika. Spēlētājs lasa dialogu, līdz tā vietā uz ekrāna parādās izvēles varianti, kuros dota izvēle, ko spēlētājs var tālāk darīt. Nespēlētāja tēli reaģē uz spēlētāja izvēli, kam seko turpmāks dialogs.

## Atsauces
Trāķija (province)

thumb|200px|Izceltā Trāķijas province Romas impērijas kartē
[thumb|200px|Trāķijas provinces personifikācija Romas impērijas laikā ([Roma, 2. gs. m.ē.)]]
**Trāķija** (, ) bija Romas impērijas province, kuras teritorija ietvēra iekarotās Trāķijas zemes.

314. gadā Romas imperatora Diokletiāna valdīšanas laikā tā tika sadalīta četrās daļās, austrumu daļā (tagadējā Turcijā) tika izveidota Eiropas province ar galvaspilsētu Perintu (tagad ) un Heminonta (*Haemimontus*) ar galvaspilsētu Adrianopoli (tagad Edirne).

Rietumu daļā (tagadējā Bulgārijā) tupināja pastāvēt samazinātā Trāķijas province ar galvaspilsētu Filipopoli (tagad Plovdiva) un Rodopas province (*Rhodope*) ar galvaspilsētu Trajanopoli (, tagad Aleksandrupoles daļa Grieķijā).

Pēc 395. gada Trāķijas province atradās Austrumromas impērijas sastāvā. Mūsdienās tās teritorija sadalīta starp Bulgārijas, Grieķijas un Turcijas valstīm.

## Ārējās saites
Latvijas Kinematogrāfistu savienība

**Latvijas Kinematogrāfistu savienība** ir brīvprātīga, profesionāla radoša organizācija, kas apvieno dažādu profesiju kinematogrāfistus (fiziskās personas), kas dibināta 1962. gadā (pārveidota 1993. gadā). "Latvijas Kinematogrāfistu savienība" reģistrēta kā biedrība 2006. gadā.

Organizācijas mērķis ir veicināt Latvijas kinematogrāfijas attīstību, kā arī ir vairāku starptautisku padomju un asociāciju locekle. Latvijas Kinematogrāfistu savienība ieviesa ikgadējo kinofestivālu "Lielais Kristaps". Piedalās ar Latvijas filmām dažādās ārvalstu filmu skatēs. Valdes priekšsēdētāja ir producente Marta Bite.

## Valde
* Priekšsēdētāja:
** Marta Bite — producente
* Valdes locekļi:
** Zane Balčus — filmu zinātniece;
** Aleksandrs Grebņevs — operators;
** Andis Mizišs — režisors, producents;
** Ieva Ozoliņa — režisore;
** Matīss Kaža — režisors;
** Staņislavs Tokalovs — režisors;
** Ieva Romanova — filmu māksliniece;
** Ivars Zviedris — režisors.

## Atsauces

## Ārējās saites
Splendid Palace

***Splendid Palace*** (no angļu valodas — 'greznā, krāšņā pils') ir kinoteātris Rīgā. Tas sastāv no trim kinoteātra zālēm ar 863 skatītāju vietām. Kinoteātra ēka ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
*Splendid Palace* ēku 1923. gadā uzcēla kā kinoteātri ar 824 skatītāju sēdvietām. Kinoteātra projektu izstrādāja arhitekts Frīdrihs Skujiņš, savukārt dekoratīvos veidojumus Lielajā zālē darināja tēlnieki Rihards Maurs un Jēkabs Legzdiņš. Sienas un griestus apgleznoja Hermanis Grīnbergs. *Splendid Palace* atklāšana ar Toda Brauninga filmu "Zem diviem karogiem" (*Under Two Flags*) norisinājās . 1929. gada oktobrī šajā kinoteātrī demonstrēja pirmo skaņu filmu Baltijā — "Dziedošais nerrs" (*Singing Fool*).

1952. gadā kinoteātri pārdēvēja par **"Rīgu"**. 1969. gadā uzcēla kinoteātri "Spartaks", kas mūsdienās ir kinoteātra Mazā zāle.
No 2006. līdz 2010. gadam kinoteātrī notika rekonstrukcijas darbi, kuru laikā atjaunoja tā iekštelpas un modernizēja kinoteātra iekārtas.
2011. gadā kinoteātris atguva vēsturisko nosaukumu.

Kopš 1994. gada kinoteātris ietilpst Eiropas kino asociācijā *Europa Cinemas*, kopš 2007. gada — Mākslas kinoteātru asociācijā *Art Cinema*.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Peloponēsas perifērija

**Peloponēsas perifērija** () ir administratīvi teritoriālā vienība Grieķijas dienvidos, Peloponēsas pussalā, aizņemot pussalas lielāko daļu, izņemot ziemeļrietumos esošās Ahajas un Elīdas nomes. Tā ziemeļrietumos robežojas ar Rietumgrieķijas perifēriju un ziemeļaustrumos ar Atikas perifēriju. Peloponēsas perifērijas dienvidaustrumos atrodas Krētas perifērija, bet austrumos Dienvidegejas perifērija. Perifērijā ietilpst Arkādijas, Argolīdas, Korintijas, Lakonijas un Mesēnijas nomes. Administratīvais centrs ir Tripoles pilsēta.

## Lielākās pilsētas
* Argosa (Άργος)
* Kalame (Καλαμάτα)
* Korinta (Κόρινθος)
* Nauplija (Ναύπλιο)
* Sparta (Σπάρτη)
* Tripole (Τρίπολη)

## Atsauces
Ērkšķrozīte

thumbnail|upright=1.0|Apburtā princese
**Ērkšķrozīte**, zināma arī kā **Apburtā princese**, ir pasaka par princesi, kuru nobūrusi feja, aizmidzinot uz simt gadiem. Pasaka stāsta par to, ka princese savā sešpadsmitajā dzimšanas dienā sadur pirkstu uz vārpstiņas un nomirtu, bet feja neļauj viņai nomirt, tā vietā princese aizmieg. Viņu var pamodināt tikai princis, kurš viņu iemīlēs un noskūpstīs. Par pasakas pirmsākumiem uzskata viduslaiku galmu romantisko stāstu *[[Perceforest]]* (publicēts 1528. gadā), bet tās motīvu savā pasakā ir izmantojis Šarls Pero. Savukārt brāļi Grimmi savā pasaku krājumā ir pārstāstījuši Šarla Pero versiju.

Pēc pasakas motīviem ir uzņemta Volta Disneja 1959. gada animācijas filma “Apburtā princese”.

## Ārējās saites
Andris Rubenis

**Andris Rubenis** (dzimis , miris ) bija latviešu filosofs un rakstnieks. Filozofijas zinātņu doktors, Latvijas Mākslas akadēmijas profesors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1951. gada 8. aprīlī. Studēja filozofiju Latvijas Universitātes Juridiskajā un filozofijas fakultātē (no 1969) un ētiku Maskavas Valsts Universitātē. Papildinājās Heidelbergas Universitātē, Minhenes Universitātē un Berlīnes Tehniskajā universitātē.

Bija Latvijas Mākslas akadēmijas Mākslas zinātnes nodaļas Humanitāro zinātņu katedras vadītājs, vairāk nekā 40 gadu garumā sekmēja humanitārās izglītības attīstību latviešu valodā.

Miris 2017. gada 3. oktobrī.

## Darbi
Andris Rubenis ir daudzu filozofijas, ētikas, kultūras vēstures un mākslas vēstures grāmatu autors:
* Ētika. Viduslaiku izglītība, antropoloģija un ētika,
* Ētika. Rietumu baznīctēvu antropoloģija un ētika,
* Ētika. Kristīgās antropoloģijas un ētikas veidošanās,
* Senās Romas kultūra,
* Viduslaiku kultūra Eiropā,
* Renesanses filozofiski maģiskais reālisms,
* Absolūtisma un apgaismības laikmeta kultūra,
* Baroks un klasicisms,
* Mākslinieku cerību un domu pasaule renesanses laikmetā
* Mākslas vēstures teorijas vēsture
*Varas politika Senajā Romā

## Atsauces
Endera spēle (filma)

**"Endera spēle"** () ir amerikāņu režisora Gevina Huda zinātniskās fantastikas filma, kas uzņemta pēc Orsona Skota Kārda tāda paša nosaukuma romāna. Galvenās lomas filmā tēlo Harisons Fords un Eisa Baterfīlds. Filmas uzņemšana sākās 2012. gada 27. februārī, tā norisinājās Ņūorleānā. Filmas pirmizrāde ASV notika 2013. gada 28. oktobrī. 

## Sižets
Netālā nākotnē cilvēcei uzbrūk naidīga citplanētiešu rase — *Formics* (no  — skudra) — milzīgi, skudrām līdzīgi radījumi, nogalinot miljoniem cilvēku uz Zemes. Pirmo ienaidnieku uzbrukumu izdevās apturēt, pateicoties Meizeram Rekhemam (Bens Kingslijs), kurš taranēja citplanētiešu karalienes kuģi.

Lai sagatavotu virsniekus, kuri vadīs nākamo uzbrukumu ienaidnieku planētai, valdība izvēlas īpaši apdāvinātus bērnus mācībām prestižajā Kaujas skolā. Sešus gadus vecais Enders Vigins (Eisa Baterfīlds), kautrīgs, bet ļoti apdāvināts zēns ir trešais bērns ģimenē. Viņa vecākais brālis Pīters Kaujas skolai neder, jo ir pārāk nežēlīgs, bet viņa māsa Valentīna — gluži pretēji — ir pārāk maiga. Kaujas skolas vadītājs pulkvedis Grafs (Harisons Fords) uzskata, ka Enders ir tas, kas vadīs visas armijas uzbrukumu. Viņš Enderam dod izredzētā statusu, un tas ir spiests ātrāk progresēt apmācībās un iegūt citu kursantu uzticību.

Pēc Kaujas skolas beigšanas Enders tiek nosūtīts uz Komandieru skolu, kur par viņa skolotāju kļūst Meizers Rekhems. Endera apmācība notiek interaktīvu datorspēļu veidā — viņš vada kosmosa kuģus, kas cīnās ar *Formics*. Enders ir armijas virspavēlnieks, un virsnieki ir viņa draugi no Kaujas skolas. Eksāmena laikā Enders iznīcina *Formics* planētu un pēc tam uzzina, ka eksāmens īstenībā bijis īsta cīņa, un viņš ir uzvarējis karā. Taču Enders uzskata, ka *Formics* nav gribējuši Zemei uzbrukt atkārtoti un vēlējušies sarunas, nevis cīņu. Viņš atrod kokonu, kurā atrodas *Formics* karalienes kūniņa, un jau kā admirālis dodas Visumā tai meklēt jaunas mājas.

## Lomās
* Eisa Baterfīlds — Enders Vigins
* Harisons Fords — pulkvedis Grafs
* Heilija Steinfīlda — Petra Arkanjana
* Bens Kingslijs — Meizers Rekhems
* Vaiola Deivisa — majore Gvena Andersone
* Moizess Ariass— Bonzo Madrids
* Ebigeila Breslina — Valentīna Vigina
* Džimijs Pinčaks — Pīters Vigins
* Suradžs Partasarti — Alajs
un citi aktieri.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
*
Umami

***Umami*** (no  — 'patīkama garša') ir viena no piecām cilvēka pamatgaršām. Latviešu valodā nav precīza vārda, kas šo garšu raksturotu, taču nereti izmanto vārdus **gards** vai **sāts**.

Cilvēki sagaršo *umami*, izmantojot garšas receptorus, kas reaģē uz atsevišķām vielām, visbiežāk glutamātu. Pēc *umami* visvairāk garšo tomāti, sojas mērce, zivis, kā arī fermentēts siers un citi ēdieni, kuros ir liels glutamāta daudzums. Mūsdienās kā pārtikas piedevas visvairāk izmantoto glutamīnskābi, guanilskābi un to sāļus (E620—E629), it īpaši mononātrija glutamātu.

Par *umami* kā par atsevišķu garšu sāka runāt tikai 1908. gadā. Pastāvēja uzskats, ka to veido citu garšu kombinācijas, tomēr mūsdienās ir noskaidrots, ka cilvēks šo garšu uztver ar īpašiem garšas receptoriem, kas reaģē tikai uz to, līdz ar to tā ir piektā cilvēka pamatgarša.

## Atsauces
Tēze

**Tēze** ( (*tesis*) — ‘atzinums’) ir teksta saturam un tā izklāsta secībai atbilstīga īsi izteikta, formulēta pamatatziņa, secinājums par tematu apgalvojuma formā. Atzinums, kura patiesība jāpierāda. Tā ir zinātniskā darba (referāta, prezentācijas, raksta) galveno domu un atziņu īss, koncentrēts formulējums.

Tēzi var izteikt 1-2 teikumos, kuri pēc uzbūves ir vienkārši paplašināti vai salikti teikumi. Parasti viena tēze atbilst vienai teksta rindkopai, kas nošķir svarīgāko no mazāk svarīgā, izceļ, akcentē galveno un to vispārina.

Tēzes raksta, lai koncentrētā formā apliecinātu izpratni par teksta saturu, sagatavotos publiskai runai, apkopotu būtisko informāciju referātā. Tēzes jāveido tā, lai tās atspoguļo runas vai raksta galvenās domas.

## Atsauces
Apburtā princese (filma)

**"Apburtā princese"**, arī **"Dusošā skaistule"**, () ir 1959. gadā uzņemta animācijas filma, kas balstās uz Šarla Pero pasakas "Ērkšķrozīte" motīviem. Tā bija 16. *[[Walt Disney Animation Studios]]* pilnmetrāžas filma. Tā tika izdota . Tēlus ierunājuši Mērija Kosta, Bills Širlijs, Eleonora Odlija un Verna Feltona.

Filmā stāstīts par princesi Auroru. Pēc vairākiem gadiem beidzot karalim un karalienei piedzima bērns — princese Aurora. Visi priecājās, izņemot ļauno burvi. Viņa uzlika lāstu, ka Aurora savā sešpadsmit gadu dzimšanas dienā sadurs roku ar ērkšķi un no šī dūriena viņa nomirs. Labajām fejām neizdevās atcelt šo lāstu, bet tikai pamainīt to, tas ir, princese nevis nomirs, bet aizmigs mūžīgā miegā. Viņu varētu pamodināt tikai prinča skūpsts.

## Ārējās saites
Mononātrija glutamāts

**Mononātrija glutamāts** (**MNG**) arī **nātrija glutamāts**, ir glutamīnskābes (vienas no visvairāk dabā sastopamajām aminoskābēm) nātrija sāls. Mononātrija glutamāts ir atrodams tomātos, sierā un citos pārtikas produktos.

Mononātrija glutamātu pirmoreiz ieguva japāņu ķīmiķis Kikunae Ikeda 1908. gadā, cenšoties iegūt *[[umami]]* garšu no ēdamas jūras zāles, ko Japānā izmanto zupās. Vielai ir izteikta *umami* garša, tāpēc nereti to pievieno pārtikas produktiem kā garšas pastiprinātāju.

ASV Pārtikas un zāļu administrācija un Eiropas Savienība mononātrija glutamātu ir atzinusi par drošu pārtikas piedevu. Tā E numurs ir E621, bet ASV to saīsina un apzīmē ar 'MSG'.

Ļoti sastopams ir uzskats, ka mononātrija glutamāts lielā daudzumā izraisa galvassāpes un citus nepatīkamus simptomus (tā saukto Ķīnas restorāna sindromu), tomēr neviens klīnisks pētījums nav atklājis šādu reakciju.

## Atsauces
Aleksandrs Kakovins

**Aleksandrs Kakovins** (; dzimis ) bija padomju šaha problēmists.
Pēc profesijas kalnrūpniecības tehniķis.

## Šaha kompozīcija
No 1936. gada publicējis apmēram 400 šaha kompozīcijas, vairāk nekā puse notām etīdes. Sastādīšanas konkursos ieguvis 120 atzinības, tai skaitā 40 godalgas (13 no tām pirmās). Četru PSRS individuālo čempionātu dalībnieks, 6. čempionātā (1962) 6. vieta etīžu žanrā. No 1968. gada PSRS sporta meistars šaha kompozīcijā.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. Td8 La5 2. Td5 bxa4! 3. Rxa5 b5 4. Kc3 Kb7 5. Kd4! (5. Kb4? Kb6) 5. ... Kb6 6. Kd5 Kxa5 7. Kc5 b4 8. axb4#

## Bibliogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
* A. Kakovina šaha kompozīcijas vietnē PDB
Latvijas Universitātes rektoru uzskaitījums

290px|thumb|Latvijas Universitātes logo
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Universitāte]]s rektori**. Latvijas Universitāte tika izveidota 1919. gadā uz Baltijas Tehniskās augstskolas bāzes kā Latvijas augstskola.

## Uzskaitījums

## Atsauces

## Skatīt arī
* Latvijas Universitāte
Žorži Amadu

**Žorži Leals Amadu di Farija** (, dzimis , miris ) bija Brazīlijas rakstnieks, sabiedriskais un politiskais aktīvists. 1961. gadā tika ievēlēts Brazīlijas literatūras akadēmijā. Amadu ievērojamākie darbi ir *[[Gabriela, cravo e canela]]*, "Donja Flora un divi viņas vīri", *[[Tieta do Agreste]]* un *[[Capitães da Areia]]*. Pēc darbu tirāžas Žorži Amadu ir otrajā vietā starp Brazīlijas rakstniekiem aiz Paulu Koelju.
Karless Pudždemons

**Karless Pudždemons** (, ; dzimis ) ir katalāņu žurnālists un politiķis, Katalonijas autonomā apgabala valdības vadītājs (2016-2017).

Dzimis 1962. gadā Amerā Žironas provincē. Pēc studijām Žironas Universitāte strādāja par žurnālistu, 2006. gadā tika ievēlēts Katalonijas parlamentā, 2011. gadā par Žironas mēru, 2016. gada 10. janvārī par Katalonijas autonomā apgabala valdības vadītāju.

Atcelts no amata pēc tam, kad 2017. gada 27. oktobrī Katalonijas parlaments pasludināja Katalonijas Republikas neatkarību. Viņš paziņoja, ka Katalonijas valdības atcelšana, pamatojoties uz Spānijas konstitūcijas 155. pantu, ir nelikumīga, un aicināja katalāņus izrādīt pacietību un ticību nākotnei.

2017. gada oktobrī K. Pudždemons pameta Kataloniju un devās uz Beļģiju, kopš tā laika uzturas emigrācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
SK Brann

***SK Brann*** ir Norvēģijas futbola klubs no Bergenas. Dibināts 1908. gadā, spēlē *[[Eliteserien]]*, Norvēģijas futbola čempionāta augstākajā līgā. *Brann* futbolisti trīs reizes kļuvuši par Norvēģijas līgas čempioniem un septiņas reizes izcīnījuši Norvēģijas kausu. Lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir iekļūšana UEFA Kausu ieguvēju kausa ceturtdaļfinālā 1996.—1997. gada sezonā.

## Sasniegumi
* ***[[Eliteserien]]***
** Čempioni (3): 1961–62, 1963, 2007
** Vicečempioni (8): 1951–52, 1975, 1997, 2000, 2006, 2016, 2023, 2024
* **[[Norvēģijas kauss futbolā|Norvēģijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (7): 1923, 1925, 1972, 1976, 1982, 2004, 2022
** Finālisti (9): 1917, 1918, 1950, 1978, 1987, 1988, 1995, 1999, 2011

## Atsauces

## Ārējās saites

*   
* Kluba profils UEFA vietnē
Ričarda Praisa portrets

***Ričarda Praisa portrets*** () ir amerikāņu gleznotāja Bendžamina Vesta eļļas krāsas glezna, tapusi 1784. gadā.

## Apraksts
2004. gada 23. novembrī gleznu pārdeva *[[Christie's]]* izsolē un to iegādājās Velsas Nacionālās bibliotēkas atbalsta organizācija (*Friends of the National Library of Wales*).

Tā gleznota ar eļļas krāsām uz audekla 71 × 94 cm izmērā.

## Analīze
Ričards Praiss bija radikālis un publicists. Portretā attēlots Praiss sēžot savā kabinetā, lasot vēstuli no sava drauga Bendžamina Franklina, datētu ar 1784. gadu.

Praiss pozēšanu portretam atzīmēja savā dienasgrāmatā, kura šobrīd tāpat kā glezna atrodas Velsas Nacionālās bibliotēkas kolekcijā Aberistvitā. Šī glezna ir oficiāls portrets; pastāv arī divas līdzīgas gleznas, iespējams, studijas šai gleznai: viena no tām atrodas Velsas Nacionālajā muzejā, bet otra *Royal Cymdeithas Hall* Londonā.

## Mākslinieks
Vests dzimis Springfīldā, Pensilvānijā, dzīves laikā ceļoja un gleznoja daudzus portretus. Viņš bija izpelnījies iesauku "amerikāņu Rafaēls". Vests nomira Ņūmenstrītā, Londonā, 1820. gada 11. martā.
 
Viņš apglabāts Svētā Pāvila katedrālē, Londonā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Gleznas apraksts *[[Europeana]]* vietnē