open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalkūnes muiža

thumb|250px|Kalkūnes muižas kungu māja 20. gadsimta sākumā.
thumb|250px|Mestra Valtera fon Pletenberga cilnis.
**Kalkūnes muižas** jeb **Kalkuņu muižas** kungu māja () atrodas Augšdaugavas novada Kalkūnes pagasta Kalkūnos, Komunālajā ielā 104.

## Vēsture
Kalkūnes muižas kungu māju no 1890. gada līdz 1892. gadam cēla muižas īpašnieks Augusts fon Etingens pēc Daugavpils galvenā arhitekta Vilhelma Neimaņa projekta. Tajā laikā muižā bija liela ķieģeļu rūpnīca, kas apgādāja ar ķieģeļiem Daugavpils jaunceltnes, un spirta ražotne. No 1893. līdz 1896. gadam par fabrikas grāmatvedi strādāja igauņu rakstnieks Augusts Kicbergs.
No 1900. gada muiža piederēja grāfam N. Ignatjevam, no 1902. gada — Kazaņas tirgotājam Vasilijam Korjakinam, kura ģimenei Kalkūnes pagastā piederēja arī Didrihšteinas, Gecenšteinas un Jaunlaiku muižas.

Pēc 1920. gada agrārās reformas muižu nacionalizēja un bijušajā kungu mājā 1927. gada 17. oktobrī atklāja Grīvas zīdaiņu namu. Otrā pasaules kara laikā pilī darbojās kara hospitālis, 1945. gada februārī bērnu patversme atsāka darbu kā Kalkūnes Republikāniskais bērnu nams. 1962. gadā šeit tika izveidots Republikāniskais psihoneiroloģiskais bērnu nams “Kalkūni”, 1994. gadā Bērnu bāreņu aprūpes centrs “Kalkūni”, bet no 2004. gada oktobra Bērnu sociālās aprūpes centrs “Kalkūni”.

## Muižas ansamblis
Kalkūnu muižas ēka ir asimetriska ar torņiem, tornīšiem un jumta izbūvēm atstāj visai gleznainu iespaidu. Galveno ieeju rotā balkons un izvērstas kāpnes. Sākotnēji ēku rotāja Daugavpils komtura un vēlākā ordeņa mestra Valtera fon Pletenberga figūra. Pils interjeri nav saglabājušies. Stipri pārbūvētā veidā saglabājušās saimniecības ēkas un palīgēkas. Muižas ēka atrodas ciešā vēlākos laikos celtu silikātķieģeļu ēku aplenkumā un ir sliktā stāvoklī.

## Atsauces
Ama

thumb|300px|right|Ama 
**Ama** (; 海女 — ‘jūras sieviete’; 海士 — ‘jūras vīrietis’) ir nirējs, kas vāc jūras veltes un jūras zāles. Nodarbošanās kļuvusi slavena ar pērļu zvejniecību, jo reizēm gliemenēs ir atrodamas pērles. Lielākā daļa amu ir sievietes, jo sievietēm dabiski uz ķermeņa uzkrājas vairāk tauku nekā vīriešiem, kas neļauj ķermenim tik ātri ūdenī atdzist. Amas nirst neizmantojot akvalangu, skābekļa balonus vai citas palīgierīces zemūdens niršanai. Amas nirst aizturot elpu, tādēļ šo niršanas veidu pieskaita pie frīdaivinga.

## Vēsture
[thumb|300px|right|Amas [Mie prefektūra|Mie prefektūrā]]
Pirmo reizi vēstures avotos ama parādījās 748. gadā, kad Otomono Jakamoči viesojās Noto pussalā. Viņš uzrakstīja dzejoli par amu no Heguras salas. Dzejolis ir atrodams "Manjosjū", kas ir vecākā japāņu dzejas antoloģija. Jau vairāk kā 2000 gadu Japānas krastos ir pastāvējusi profesija, ko sauc par amu niršanu. Līdz 1950. gadam amas nira kailas. Taču mūsdienās, atkarībā no reģiona, amas izmanto niršanas maskas, peldpleznas un hidrotērpus.

## Mūsdienas
Mūsdienās Japānā sastopamas vien pāris simtu aktīvu amu. Lielākā daļa nirēju ir gados vecas sievietes. Jaunākajām aktīvajām nirējām ir ap 50 gadu, vecākajām — 70 līdz 80 gadu, vai pat vairāk. Ļoti maz jaunu sieviešu vēlas turpināt šo nodarbošanos. Viņas pārceļas uz dzīvi pilsētās, nevēloties trenēties aukstajos Japānas ūdeņos, lai kļūtu par amām.

Attīstoties tehnoloģijām un citiem sasniegumiem, šis amats ir daļēji zaudējis savu nozīmi pērļu ieguves nozarē. Miljardiem augstvērtīgo pērļu šobrīd iegūst speciālās audzētavās visā pasaulē.

Mūsdienās aktīvās amas izmanto niršanas maskas un peldpleznas, bet turpina strādāt pēc tradicionālās niršanas metodes un ir atteikušās no akvalangu un hidrotērpu izmantošanas. Amas, atkarībā no laika apstākļiem, nirst aptuveni 4 stundas dienā. Pēdējo 100 gadu laikā ūdens temperatūra Japānas jūrā ir pakāpusies par 1,68 grādiem pēc Celsija, kas padara niršanu vieglāku, tomēr malumednieku darbības rezultātā un klimata izmaiņu dēļ, abalonu (gliemenes, kurās var atrast pērles) daudzums Japānas ūdeņos ir samazinājies, padarot amu darbu mazāk nozīmīgu.

## Attēlojums popkultūrā
Iana Fleminga Džeimsa Bonda sērijās, romānā *Tu dzīvo tikai divreiz* Bonds dodas uz Japānu, kur iepazīstas un nodibina attiecības ar amu Kisiju Sudzuki (*Kissy Suzuki*). Viņas tēls parādās arī romāna ekranizējumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ama – The women divers of Japan 
* ThingsAsian – Japan’s Ama women divers
* Nacional Geographic – Flashback/Modern mermaids
* Discovery – Ama divers
* Yoshiyuki Iwase(Photographer, 1904–2001)
Pačkova

**Pačkova** (), vēsturiski arī **Pačkava** (), ir pilsēta Polijas dienvidos, Opoles vojevodistē. Pilsētā ļoti labi (19 torņi un 3 vārti) saglabājušies viduslaiku aizsardzības mūri.

Austrijas mantojuma kara (1740—1748) rezultātā, līdz ar Silēzijas lielāko daļu, iekļāvās Prūsijā. Līdz 1945. gadam — Vācijā. Pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, tika piešķirta Polijai.
Kārlis Lībknehts

**Kārlis Lībknehts** (; dzimis ; miris ) bija kreisi noskaņots vācu politiķis. Viens no Vācijas Komunistiskās partijas dibinātājiem. Vilhelma Lībknehta dēls. Kopā ar Rozu Luksemburgu nogalināts Spartaka grupas sacelšanās apspiešanas laikā Berlīnē 1919. gadā.

Dzimis Leipcigā. Studēja jurisprudenci un politekonomiju Leipcigā un Berlīnē. Doktora grādu aizstāvēja Vircburgā. 1899. gadā kopā ar brāli nodibināja jurista praksi. 1900. gadā apprecējās ar Jūliju Paradīzu. Līdz sievas nāvei 1911. gadā kļuva divu dēlu un meitas tēvs. 1900. gadā iestājās Vācijas Sociāldemokrātiskajā partijā. Tiesās kā jurists aizstāvēja sociālistus. Rakstīja pret militārismu. Par rakstu *Militarismus und Antimilitarismus* 1907. gadā arestēts un uz 18 mēnešiem ieslodzīts Glācā. Būdams apcietinājumā, tika ievēlēts Prūsijas parlamentā.

1912. gadā tika ievēlēts Reihstāgā no Vācijas Sociāldemokrātiskās partijas un iekļāvās tās kreisajā spārnā. Neatbalstīja Vācijas piedalīšanos Pirmajā pasaules karā. 1914. gadā apprecējās otrreiz. 1914. gada beigās kopā ar Rozu Luksemburgu, Leo Jogihesu, Franci Mēringu un Klāru Cetkinu nodibināja Spartaka grupu. Lībknehts tika arestēts, un, neskatoties uz deputāta imunitāti, nosūtits uz Austrumu fronti. 1915. gada oktobrī Lībknehtam tika ļauts atgriezties Vācijā. Atkal arestēts par 1916. gada 1. maija demonstrācijas organizēšanu. Notiesāts uz divarpus gadiem ieslodzījumā.

Atbrīvots no ieslodzījuma 1918. gada oktobrī, kad kanclers Maksimiliāns fon Bādens izsludināja politieslodzīto amnestiju. Izceļoties Novembra revolūcijai, Lībknehts un Luksemburga kļuva par Spartaka grupas līderiem. 1918. gada 9. oktobrī, dažas stundas pēc tam, kad Filips Šeidemanis Berlīnē no Reihstāga balkona proklamēja Veimāras Republiku, Kārlis Lībknehts no Berlīnes pils balkona proklamēja "brīvo sociālistisko republiku" (*Freie Sozialistische Republik*). Naktī no 1918. gada 31. decembra uz 1919. gada 1. janvāri Kārlis Lībknehts kopā ar domubiedriem nodibināja Vācijas Komunistisko partiju. 1919. gada 5. janvārī Berlīnē sākās t.s. Spartaka grupas sacelšanās, kuras vadībā nostājās Kārlis Lībknehts un Roza Luksemburga. Vācijas valdība Frīdriha Eberta vadībā ar brīvkorpusu palīdzību sacelšanos apspieda. Kārlis Lībknehts un Roza Luksemburga tika arestēti un bez tiesas nošauti.

## Ārējās saites

* Kārļa Lībknehta darbi 
* Kārļa Lībknehta darbi 
* Kārļa Lībknehta darbi
Opoles apriņķis

**Opoles apriņķis** var būt:

* Opoles apriņķis (*Powiat opolski*) — apriņķis Polijā, Ļubļinas vojevodistē
* Opoles apriņķis (*Powiat opolski*) — apriņķis Polijā, Opoles vojevodistē
Alderi

**Alderi** ir ciems Ādažu novada Ādažu pagastā, Mazā Baltezera ziemeļaustrumu krastā, Gaujas—Baltezera kanāla galā. Ciema nosaukums radies no tajā savulaik esošās Alderu muižas alusdarītavas.

## Vēsture
Vismaz kopš 18. gadsimta beigām ciematā atradās **Alderu muiža** (, arī muižiņa), kurā saimniekojušas Dauguļu (1870—1920) un Kīnu dzimtas (*Kuehn*, 1920—1939). Pirms 1874. gada muižā darbu uzsāka ķieģeļu ceplis, iesala ražotne un alus darītava "Hollershof" ("Daugull"). 1939. gadā lielākā daļa Kīnu ģimenes izceļoja uz Vāciju. Pēc Latvijas okupācijas līdz mūsdienām saglabājusies daļa muižas apbūves (iespējamā kalpu māja), krogs un daļa alus pagraba (ēka Enkuru ielā 4). Alderu muižā dzimis un audzis Satversmes līdzautors un politiķis Fēlikss Cielēns, kura tēvs Mārcis Cielēns bija tās aldarmeistars.

Alderos divdesmitā gadsimta sākumā apmetušies baļķu pludinātāji, kas izmantojuši Gaujas—Daugavas ūdensceļu un ciemā gatavojuši plostus. Ūdensceļā ietilpstošais Gaujas—Baltezera kanāls mūsdienās ir valsts nozīmes kultūras piemineklis un tas savieno Gauju ar Mazo Baltezeru. Padomju laikos kanālā bija ierīkota straujūdens slaloma trase. Pašlaik pie ietekas ezerā tā atjaunota.

Latvijas neatkarības kara laikā 1919. gada 24. maijā, īsi pēc Rīgas atbrīvošanas no lieliniekiem, cauri Alderu muižai uzdevumā ieņemt Ropažu (šobrīd — Garkalnes) staciju devās Anatola Līvena vadītā Liepājas brīvprātīgo strēlnieku vienība. Kaujā pie muižas pret padomju spēkiem vienība saskārās ar zaudējumiem un Līvens tika smagi ievainots, taču ar lielgabalu uguni un latviešu jātnieku 3. eskadrona palīdzību izdevās sakaut pretinieku un turpināt ceļu.
thumb|Šūpoles Alderu parkā

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Tūrisms
Tūrisma objekti Alderos ir 1903. gadā celtās slūžas pie Alderiem, Gaujas—Baltezera kanāls, Alderu zirgu stallis, Alderu parks un 28 metru augstais Utaiņu kalns (arī Utaiņkalns un Utu kalns). Blakus Alderu ciemam atrodas arī Baltezera sūkņu stacija un Rīgas ūdensapgādes muzejs. Pārvietošanos pa ciematu apgrūtina ietvju trūkums un satiksmes intensitāte galvenajā ielā.

## Atsauces
Parāds

**Parāds** ir naudas summa vai citas vērtības, kas uz saistību pamata jāatdod aizdevējam vai jāsaņem aizdevējam ar vai bez procentiem. Gan fiziskas, gan juridiskas personas veido parādus, lai iegūtu līdzekļus, kas konkrētā brīdī nav, lai varētu veikt noteiktas, plānotas finanšu darbības. Pateicoties parādsaistībām, uzņēmums var veidot savu kapitālu. No parādu saistību pārvaldības daudzējādā ziņā ir atkarīgs uzņēmuma veiksmīgums. Ja uzņēmums nonāk situācijā, kad nevar norēķināties par parādiem, tad to sauc par bankrotu.

## Skatīt arī
* Kredīts
* Parāds pret kopējo kapitālu
Neimanis

**Neimanis** ( — "jaunvīrs"; sieviešu dzimtē Neimane) ir izplatīts vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Gustavs Neimanis (*Gustav Neumann*; 1838—1881), šahists;
* Jānis Neimanis (1852—1904), veterinārārsts;
* Jānis Neimanis (1976), jurists, Satversmes tiesas tiesnesis;
* Juris Neimanis (1940—2016), pedagogs un šahists;
* Kārlis Neimanis (1984), aktieris;
* Konstantīns Neimanis (1897—1937), padomju karavadonis;
* Vilhelms Neimanis (*Wilhelm Neumann*; 1849—1919), arhitekts;
* Valdis Neimanis (1908—1993), agronoms;
* Zigurds Neimanis (1947), aktieris un režisors.

## Skatīt arī
* Džons fon Neimans
* Neimaņi
AKB48

**AKB48** ir 2005. gadā izveidota japāņu popmūzikas grupa. Grupas dibinātājs un producents ir Jasuši Akimoto. Pašlaik grupa sastāv no 59 meitenēm. AKB48 ir ļoti populāra Japānā.

## Dalībnieki

### Team A
()

Kapteinis: Minami Takahaši
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Team K
()

Kapteinis: Sajaka Akimoto
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Team B
()

Kapteinis: Juki Kašivagi
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Team 4
()
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Diskogrāfija

## Singli


***** *Billboard Japan Hot 100* ir publicēti kopš 2004. gada februārī, *RIAJ Digital Track Chart* ir publicēti kopš 2004. gada aprīļa.
****** 2010. gadā


## Albumi

### Studijas albumi

***** atkārtotā izdevumā 2010. gadā

## Videogrāfija

### Videoklipi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālais YouTube kanāls
* Grupas oficiālā mājaslapa 
*
Opoles apriņķis (Opole)

:*Apriņķis ar tādu pašu nosaukumu ir arī [[Ļubļinas vojevodiste|Ļubļinas vojevodistē]] - skat. [[Opoles apriņķis (Ļubļina)]]*

**Opoles apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Opoles vojevodistē. Robežojas ar Opoles vojevodistes Namislovas, Klučborkas, Olesno, Stšelces, Krapkovices, Prudņikas, Nisas un Bžegas apriņķiem, bet Opole ir anklāvs apriņķa teritorijā.

## Apskates objekti
*Ozimekas tilts (*Most wiszący w Ozimku*)

## Galerija

OZIMEK most żelazny (6).jpg|Ozimekas tilts
Filips Sīmors Hofmans

**Filips Sīmors Hofmans** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris un kinorežisors.

## Biogrāfija
Aktiera karjeru uzsāka 1991. gadā un jau nākamajā gadā sāka filmēties dažādās filmās. Aktieris ir pazīstams ar lomām tādās filmās kā "Sievietes smarža" (1992), "Viesuļvētra" (1996), "Naktis bugi stilā" (1997), *[[Happiness (1998. gada filma)|Happiness]]* (1998), "Lielais Lebovskis" (1998), "Magnolija" (1999), "Talantīgais misters Riplijs" (1999), "Dzīve aiz kadra" (2000), "Gandrīz slaveni" (2000), "25. stunda" (2002), "Mīlas skurbulis" (2002), "Aukstais kalns" (2003), "Pollija ir klāt" (2004), "Neiespējamā misija 3" (2006), "Čārlija Vilsona karš" (2007), "Šaubas" (2008), "Sinekdoha, Ņujorka" (2008), "Radio pirāti" (2009), "Pavēlnieks" (2012), "Bada spēles: Spēle ar uguni" (2013), "Bada spēles: Zobgaļsīlis. 1. daļa" (2014), "Visbīstamākais cilvēks" (2014), "Bada spēles: Zobgaļsīlis. 2. daļa" (2015).

2005. gadā viņš attēloja galveno tēlu filmā "Kapote", par ko saņēma vairākas balvas, tai skaitā Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris, Zelta globusa balvu un BAFTA kino balvu. Vēl ir ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai par lomām filmās "Čārlija Vilsona karš", "Šaubas" un "Pavēlnieks". 2010. gadā F. Hofmans debitēja kā režisors ar filmu *[[Jack Goes Boating]]*. Tēlojis arī teātrī.

Atrasts miris  savā Manhatanas dzīvoklī no heroīna pārdozēšanas.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Jana Duļevska

**Jana Duļevska** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu aktrise, humoriste un TV raidījumu vadītāja.

Studējusi aktiermākslu Ņujorkā, ASV. J. Duļevska ir piedalījusies vairākos humora šovos, tai skaitā "Lielais Brīnumzemes šovs", "Ādamsonu ģimene". Ar Paulas lomu 2002. gadā filmējusies seriālā Ferdinands Lieliskais. 2005. gada filmā "Es mīlu jūsu meitu!" iejutusies līgavas Sintijas lomā. Tēlojusi teātra izrādē "Plīvurītis ar punktiņiem".

Kopā ar Juri Šteinbergu 2010. gadā vadīja TV3 šovu "Dejo ar zvaigzni 3" (sākotnēji ar Valteru Krauzi). 2011. gada rudenī sāka vadīt TV3 kulinārijas raidījumu "Divi cepas!". No 2014. līdz 2020. gadam kopā ar Valteru Krauzi un Artūru Skrastiņu vadījusi TV3 šovu "Es mīlu tevi, Latvija!".

Precējusies ar hokejistu Rodrigo Laviņu, pārim ir divi dēli.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jana Duļevska: „Es netēloju un emocijas neslēpju”
Ņuarka

**Ņuarka** () ir pilsēta ASV, Ņūdžersijas štata lielākā pilsēta un Eseksas apgabala administratīvais centrs. Pilsēta tika dibināta 1666. gadā. Saskaņā ar 2010. gada ASV tautas skaitīšanas datiem, Ņuarkā dzīvo 277 140 cilvēki. Tā ir 68. lielākā pilsēta ASV un viens no valsts lielākajiem gaisa, kuģu un dzelzceļa mezgliem. Ņuarka ietilpst Ņujorkas aglomerācijā, atrodas *Gateway* reģiona vidū, aptuveni 13&nbsp;km uz rietumiem no Manhatanas. Pilsētā ir bāzēti vairāki lieli uzņēmumi, tai skaitā *Prudential Financial*, *Public Service Enterprise Group*, kā arī vairākas augstākās mācību iestādes (*University of Medicine and Dentistry of New Jersey*, *Rutgers University*, *New Jersey Institute of Technology*). Te bāzējas arī vairāki profesionāli sporta klubi: Ņūdžersijas "Devils" (NHL), Ņūdžersijas "Nets" (NBA), Ņujorkas "Red Bulls" (MLS).

Pilsētā atrodas *[[Newark Liberty International Airport]]* lidosta, kura bija pirmā municipālā komerciālā lidosta ASV un šobrīd ir viena no lielākajām valstī.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Olimpija (ASV)

**Olimpija** () ir pilsēta ASV, Vašingtonas štata un Tarstona apgabala administratīvais centrs. Saskaņā ar 2020. gada ASV tautas skaitīšanas datiem, Olimpijā dzīvo 55 605 cilvēki. Olimpija ir galvenais *Puget Sound* reģiona kultūras centrs. Pirmā dokumentētā eiropiešu ienākšana Olimpijā ir datēta ar 1792. gadu. 1896. gadā te uzsāka darbību alus ražotājkompānija *Olympia Brewing Company*, kas 2003. gadā tika pārsaukta par *Pabst Brewing Company* un pārcēlās uz Vūdridžu Ilinoisā. Tāpat pilsētā ir bāzēta neatkarīgā mūzikas ierakstu kompānija *K Records*.

## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
Olimpijā dzimuši vai dzīvojuši:
* Keisijs Kellers (1969), bijušais ASV futbolists

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dovera (Delavēra)

**Dovera** () ir pilsēta ASV, Delavēras štata un Kentas apgabala administratīvais centrs. Saskaņā ar 2010. gada ASV tautas skaitīšanas datiem, Doverā dzīvo 36 047 cilvēki, tādējādi tā ir otra lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita štatā aiz Vilmingtonas. Pilsētu 1683. gadā dibināja Viljams Penns, nosaucot to Anglijas pilsētas Duvras vārdā (, Kentas grāfistē). Pilsēta izvietojusies Delmērvas pussalā Sentdžonsas upes krastā. Doveras lielākais darba devējs ir štata valdība. Doverā katru gadu notiek divi NASCAR posmi.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Forests Vaitekers

**Forests Vaitekers** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, kinoproducents un kinorežisors.

Aktiera karjeru uzsācis 1982. gadā. 2006. gadā viņš attēloja Ugandas diktatoru Idi Aminu filmā "Pēdējais Skotijas karalis" (*The Last King of Scotland*), par ko saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris, kā arī BAFTA kino balvu un Zelta globusa balvu. F. Vaitekers vēl ir pazīstams ar lomām filmās "Armijas vads", "Spoku suns: samuraja ceļš", "Baiļu istaba" un "Atnācēji".

2006. gada septembrī Holivudas filmu festivālā viņš saņēma Holivudas gada aktiera balvu. 2007. gadā F. Vaitekers ieguva zvaigzni Holivudas slavas alejā.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Buenos Aires

***Buenos Aires*** var būt:
* Buenosairesa — Argentīnas galvaspilsēta;
* Buenosairesas province — Argentīnas province;
* Buenosairesas ezers (*Lago Buenos Aires*) — ezers Argentīnā un Čīlē.
Kortnijs Simss

**Kortnijs Simss** (; dzimis  Masačūsetsā) ir bijušais amerikāņu basketbolists, spēlēja centra pozīcijā. Aizvadījis piecas spēles Nacionālajā basketbola asociācijā (NBA). 2011.—2012. gada sezonā pārstāv Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubu Rīgas VEF.

Karjeras laikā piecas spēles aizvadījis NBA klubos: Indiānas "Pacers", Fīniksas "Suns" un Ņujorkas "Knicks". Aizvadījis veiksmīgu karjeru NBA Attīstības līgā (D Līga), kur tika atzīts par 2008.—2009. gada sezonas vērtīgāko spēlētāju, kā arī Visu zvaigžņu spēles vērtīgāko spēlētāju. Vēl viņš ir pārstāvējis Puertoriko klubu *Capitanes de Arecibo*, Ķīnas *Dongguan Leopards*, taču karjeru ārzemēs uzsāka Krievijas Superlīgas klubā Maskavas CSKA.

2011. gada septembrī basketbolists parakstīja viena gada līgumu ar LBL klubu Rīgas VEF.

Pēc Latvijas aizvadījis vairākas sezonas Āzijā, pārstāvot Korejas un Japānas klubus. Spēlētāja karjetu beidzis 2018. gadā.

## Statistika NBA

### Regulārā sezona

|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Pacers"
| **3** || 0 || 3,7 || 0 || 0 || 0 || 0,7 || **0,3** || 0 || 0 || 0
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Suns"
| 1 || 0 || 2 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Knicks"
| 1 || 0 || **11,0** || **50,0** || 0 || 0 || **4** || 0 || 0 || 0 || **6**
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2"| Karjera
| 5 || 0 || 4,8 || 42,9 || 0 || 0 || 1,2 || 0,2 || 0 || 0 || 1,2
|}

## Atsauces

## Ārējās saites
Medisona

**Medisona** () ir pilsēta ASV, Viskonsinas štata un Deina apgabala administratīvais centrs. Saskaņā ar 2010. gada ASV tautas skaitīšanas datiem, Medisonā dzīvo 233 209 cilvēki, tādējādi tā ir Viskonsinas otra lielākā pilsēta pēc Milvoki un 81. lielākā pilsēta visā ASV. Pilsēta ir nosaukta ASV prezidenta Džeimsa Medisona vārdā. Medisona atrodas Deina apgabala centrā, 124 km uz rietumiem no Milvoki un 196 km uz ziemeļrietumiem no Čikāgas. 

Pilsētā atrodas Viskonsinas-Medisonas Universitāte, tās sporta komanda startē NCAA pirmajā divīzijā.

Lielākie darba devēji pilsētā ir Viskonsinas štata valdība un universitāte. Vasarā pilsētā norisinās vairāki mūzikas festivāli. Medisonā tika dibināta grupa *[[Garbage]]*.

## Cilvēki
* Džons Bardīns (*John Bardeen*, 1908–1991) – fiziķis
* Džīna Roulendsa (*Gena Rowlands*, 1930) – aktrise
* Ēriks Heidens (*Eric Heiden*, 1958) – ātrslidotājs
* Patriks Rotfuss (*Patrick Rothfuss*, 1973) – rakstnieks
* Raiens Saters (*Ryan Suter*, 1985) – hokejists
* Fils Kesels (*Phil Kessel*, 1987) – hokejists
* Kreigs Smits (*Craig Smith*, 1989) – hokejists

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kanzassitija (Misūri)

**Kanzassitija** () ir pilsēta ASV, Misūri štata lielākā pilsēta. Tā ir 820 km2 liela un atrodas četros apgabalos: Džeksonā, Klejā, Kesā un Pletā. Tas ir viens no Džeksona apgabala administratīvajiem centriem. Saskaņā ar 2010. gada ASV tautas skaitīšanas datiem Kanzassitijā dzīvo 459 787 cilvēki. Pilsēta tika dibināta 1838. gadā kā "Kanzasas pilsēta" (*Town of Kansas*). Pilsētas teritorijā notikušas vairākas Pilsoņu kara kaujas. Kanzassitija ir devusi nozīmīgu ieguldījumu vairākos muzikālajos žanros, tai skaitā džezā un blūzā. Pilsētā bāzējas vairāki profesionāli sporta klubi: Kanzassitijas "Chiefs" (NFL) un Kanzassitijas "Royals" (MLB).

## Iedzīvotāji
2011. gada tautas skaitīšanā tika ziņots, ka Kanzassitijā dzīvoja 463 202 iedzīvotāji, no kuriem:

* baltie — 54,9%;
* afroamerikāņi — 29,2%;
* latīņamerikāņi — 10,0%;
* aziāti — 2,5%.

Noziedzības līmenis pilsētā ir salīdzinoši augsts. Saskaņā ar FIB datiem 2012. gadā Kanzassitija ieņēma 18. vietu noziegumu skaita ziņā uz vienu iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Rītausma. 1. daļa

**"Rītausma. 1. daļa"** () ir 2011. gada ASV vampīru romantiska fantāzijas filma, kuras režisors ir Bills Koldons. Šī ir pirmā no divām filmām, kas balstītas uz Stefanijas Meieres tāda paša nosaukuma romānu. Šī ir "Krēslas sāgas" ceturtā daļa un turpinājums 2010. gada filmai "Aptumsums". Galvenās lomas filmā attēlo Kristena Stjuarta, Roberts Patinsons un Teilors Lautners.

Filmas pirmizrāde notika  (arī Latvijā). Nākamā filma "Rītausma. 2. daļa" izdota .

## Sižets
Bella un Edvards apprecas Forksā, bet kāzu svinībās ierodas arī vilkači, tostarp Džeikobs, kurš sāpīgi pārdzīvo Bellas izvēli. Pēc kāzām jaunlaulātie dodas medusmēnesī uz tālu salu Brazīlijā. Tur Bella uzzina, ka ir stāvoklī, lai gan grūtniecība ar vampīru bērnu tiek uzskatīta par neiespējamu un ļoti bīstamu.

Atgriežoties Forksā, viņas veselība strauji pasliktinās, jo auglis aug netipiski ātri un apdraud viņas dzīvību. Edvards sākotnēji vēlas izbeigt grūtniecību, bet Bella ir apņēmības pilna saglabāt bērnu. Šis lēmums sašķeļ arī vilkaču baru: daļa, Džeikoba vadībā, nostājas Bellas pusē, bet pārējie plāno iznīcināt bērnu, lai pasargātu savu cilti.

Piedzemdības ir smagas — Bella gandrīz mirst, bet Edvards viņu glābj, ievadot savas indes pilnas asinis un pārvēršot viņu par vampīru. Piedzimst meitene Renesmē.

Filma noslēdzas ar Bellas atdzimšanu kā vampīrei un viņas atvērtajām, sarkanajām acīm.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Līksnas muiža

thumb|250px|Līksnas muižas kungu māja 20. gadsimta sākumā
thumb|250px|Sagruvusī Līksnas muiža 1927. gadā
[thumb|150px|[Plāteri-Zībergi|Plāteru-Zībergu dzimtas ģerbonis|left]]

**Līksnas muižas** (, ) kungu mājas paliekas atrodas Augšdaugavas novada Līksnas pagasta Līksnā. Līdz Pirmajam pasaules karam muiža bija Plāteru-Zībergu dzimtas īpašumā.

## Vēsture
Daugavas labajā stāvkrastā celtā Līksnas muiža vairākus gadsimtus piederēja Līdingshauzenu – Volfu dzimtai, bet no 1727. gada vēlākajam Inflantijas vaivadam Jāzepam Zībergam (poļu: *Jozefat Zyberg*). Viņa mazmeita Izabella Helēna (1785—1849) 1803. gadā apprecējās ar grāfu Mihalu Plāteru (1777—1863), turpmāk dzimtas uzvārds bija Plāteri-Zībergi.
No 1815. gada Līksnas muižā kopā ar māti dzīvoja vēlākā poļu un lietuviešu nacionālā varone Emīlija Plātere.
Līksnas muižu mantoja Henriks Plāters-Zībergs (1811—1903), pēc viņa Jans Kazimirs Jozefs Plāters-Zībergs (1850—1922), kurš to pārvaldīja līdz 1918. gadam. Muižas kungu māja 19. gadsimta vidū bija pārbūvēta gotiskā stilā, bet 1861. gadā izdega.

No 1878. gada līdz 1880. gadam pili atjaunoja pēc Daugavpils pilsētas arhitekta Vilhelma Neimaņa projekta. Tā kā Pirmā pasaules kara laikā Līksnas muiža vairākus gadus atradās frontes līnijas tuvumā, to sašāva vācu artilērija. Pēc kara muiža vairs netika atjaunota.

Pēc 1920. gada agrārās reformas Līksnas muižu sadalīja 254 jaunsaimniecībās 1391 ha kopplatībā.

## Muižas ansamblis
No Līksnas muižas kungu mājas saglabājies vien sienas fragments, toties redzama ap 1770. gadu celtās kapelas ēka, kurā padomju varas gados pēc pārbūves bija iekārtota noliktava. Kapelas ēka ir Daugavpils novada kultūras mantojuma objekts. Vislabāk saglabājusies kapelas kripta. Kapelas ēkas īpašnieki 2015. gadā uzsākuši ēkas saglabāšanas un atjaunošanas darbu, ar Daugavpils novada pašvaldības un LAD atbalstu 2020. gada realizēts projekts, kura rezultātā atjaunoti kapelas griesti un ieejas vārti. Kapelas ēkā notiek dažādas kultūras dzīves aktivitātes, ēka pieejama apskatei tūristiem.

1999. gadā Līksnas muižas parka teritorijā izveidota atpūtas taka, pa kuru esot devusies izjādēs Emīlija Plātere.

## Atsauces
Kemps

**Kemps** var būt:
* Francis Kemps (1876—1952) — latviešu un latgaliešu literāts, politiķis un kultūras darbinieks;
* Pīters Kemps (*Peter Kemp*; 1878—?) — britu peldētājs un ūdenspolo spēlētājs; olimpiskās zelta un bronzas medaļas ieguvējs.

## Skatīt arī
* Kempfs
Rītausma. 2. daļa

**"Rītausma. 2. daļa"** () ir 2012. gada ASV vampīru romantiska fantāzijas filma, kuras režisors ir Bills Koldons. Šī ir otrā no divām filmām, kas balstītas uz Stefanijas Meieres tāda paša nosaukuma romānu. Šī ir "Krēslas sāgas" piektā un noslēdzošā daļa un turpinājums 2011. gada filmai "Rītausma. 1. daļa". Galvenās lomas filmā attēlo Kristena Stjuarta, Roberts Patinsons un Teilors Lautners.

Filmas pirmizrāde notika  (arī Latvijā).

## Sižets
Pēc smagajām dzemdībām Bella pamostas kā vampīre un pakāpeniski uzsāk apgūt savas jaunās spējas. Viņa kopā ar Edvardu audzina meitu Renesmē, kura aug neparasti strauji. Džeikobs, kurš ir “Iezīmējis” Renesmē kļūst par viņas aizsargu.

Kad par meiteni uzzina varenais vampīru klans Voltūri, viņi kļūdaini notic, ka Renesmē ir “nemirstīgais bērns” — aizliegta vampīru suga, kas var apdraudēt viņu pasaules noslēpumu. Voltūri dodas uz Forksu, lai iznīcinātu bērnu un Kalenu ģimeni.

Edvards, Bella un viņu sabiedrotie savāc lieciniekus no dažādiem vampīru klaniem, lai pierādītu, ka Renesmē nav bīstama. Sastapšanās ar Voltūriem izvēršas par spriedzi pilnu konfrontāciju: Alise parāda pareģojumu par iespējamo asiņaino kauju, kas beidzas ar daudzu bojāeju, tostarp Voltūru līdera Aro nāvi. Tas pārliecina Voltūrus atkāpties, izvairoties no kara.

Filmas noslēgumā Kaleni un viņu sabiedrotie paliek dzīvi, Renesmē tiek pieņemta, bet Bella un Edvards apliecina viens otram mūžīgu mīlestību.

## Lomās
* Kristena Stjuarte — Izabella (Bella) Svona
* Roberts Patinsons — Edvards Kalens
* Teilors Lautners — Džeikobs Bleiks
* Ešlija Grīna — Alise Kalena
* Niki Rīda — Rozālija Heila
* Makenzija Foja — Renesmī Kalena
* Kelans Lacs — Emets Kalens
* Pīters Fačaneli — Dr. Kārlails Kalens
* Elizabete Rīzere — Esme Kalena
* Džeksons Retbouns — Džaspers Kalens
* Maikls Šīns — Aro Volturi
* Dakota Faninga — Džeina
* Billijs Bērks — Čārlijs Svons
* Megija Greisa — Irina
* Rāmī Māleks — Bendžamins

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Novolazarevskas lidlauks

**Novolazarevskas lidlauks** () ir zilā ledus lidlauks Karalienes Modas Zemē, Antarktīdā. Izvietojusies uz polārā ledus vairoga nogāzes 550 m vjl dienvidos no Širmahera oāzes 15 km no Novolazarevskas polārstacijas. Lidlauks ir viens no diviem DROMLAN transporta sistēmas galvenajiem lidlaukiem un nodrošina reģionā esošo polārstaciju satiksmi ar Keiptaunu Dienvidāfrikā.

Lidlauks pirmoreiz atklāts 1981. gadā un nodrošināja ar tiešo satiksmi Širmahera oāzē esošās Novolazarevskas, Maitri un Georgforsteres stacijas. Lidlauka skrejceļš bija  garš un  plats un tas regulāri funkcionēja līdz 1991. gadam. Lidojumi notika polārās vasaras laikā no oktobra līdz februārim, lidojumiem tika izmantotas IL-76TD un IL-18D lidmašīnas. No 1991. līdz 1994. gadam lidlauks tika izmantots tikai iekškontinentālajiem reisiem.

Lidlauka darbība tika atjaunota 2001. gadā un to uztur kopīgi Krievijas antarktiskā programma un Dienvidāfrikā bāzēta privātā kompānija *Antarctic Logistics Centre International*. Polārajās vasarās tiek veikti vidēji divi reisi nedēļā no Keiptaunas un daudz iekškontinentālo reisu DROMLAN un Krievijas antarktiskajā programmā. Lidlauks nodrošina arī tūrisma operatoru *The Antarctis Company* un *White Desert* klientu apkalpošanu. Starpkontinentālie lidojumi tiek veikti ar lidaparātiem IL-76TD un Gulfstream II b. Pie lidlauka izbūvēta lauka nometne, kas nodrošina tā funkcionēšanu un spēj vienlaicīgi izmitināt līdz 60 cilvēkiem personāla un pasažieru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Полярная Почта. Аэродром Ново / Novo runway
* Panoramio.com Satelītaina un fotogrāfijas
Antons Škapļerovs

**Antons Škapļerovs** (*Антон Николаевич Шкаплеров*, dzimis ) ir Krievijas bijušais kosmonauts, Gaisa spēku pulkvedis.

Škapļerova pirmais kosmiskais lidojums sākās  kā kosmosa kuģa *[[Sojuz TMA-22]]* komandierim.  viņš atgriezās uz Zemes.

Otro lidojumu viņš kā kosmosa kuģa *[[Sojuz TMA-15M]]* komandieris sāka 2014. gada novembrī. Bija SKS 42. un 43. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz Zemes atgriezās 2015. gada jūnijā.

2016. gada oktobrī Škapļerovs tika apstiprināts kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-09]]* pamatapkalpē. 2017. gada martā *Sojuz MS-07* pamatapkalpes komandieris Aleksandrs Skvorcovs sporta treniņu laika guva traumu. Aprīlī viņa vietā apstiprināts Antons Škapļerovs.

Trešo reizi Antons Škapļerovs devās kosmosā 2017. gada decembrī, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-07]]* komandierim. Viņš bija SKS 54. ekspedīcijas lidojuma inženieris un 55. ekspedīcijas komandieris. Lidojums kosmosā beidzās 2018. gada jūnijā.

Ceturto lidojumu kosmosā Škapļerovs sāka 2021. gada 5. oktobrī, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-19]]* komandierim. Viņš bija 65. un 66. ekspedīcijas lidojuma inženieris un 66. ekspedīcijas komandieris. Uz Zemes viņš atgriezās 2022. gada 30. martā.

2023. gada 14. martā Antons Škapļerovs atstāja kosmonautu vienību. Viņš turpināja darbu Kosmonautu sagatavošanas centrā kā kosmonautu atlases un sagatavošanas pārvaldes priekšnieka vietnieks.

## Kosmisko lidojumu kopsavilkums

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Ārējās saites
* Антон Николаевич Шкáплеров astronaut.ru °
Anrī Brakono

**Anrī Brakono** (; 1780—1855) bija franču ķīmiķis. Korespondētājloceklis Parīzes Zinātņu akadēmijā (1823). Dzimis Komersī. Studējis Strasbūras un Parīzes universitātēs. Strādājis par farmaceitu Strasbūrā (1807), direktoru Parīzes Botāniskajā dārzā, tad profesors Nansī Universitātē.

Veicis pētījumus par dabas vielām. 1817. gadā kopā ar Mišelu Ševrelu noskaidrojis, ka taukus veido cieta vai šķidra eļļaina daļa. Pētot celulozes hidrolīzi, 1819. gadā ieguvis glikozi. 1820. gadā izdalījis aminoskābes leicīnu un glicīnu, kā arī 1833. gadā sintezējis celulozes trinitrātu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksejs Ugarovs

**Aleksejs Ugarovs** (; dzimis 1985. gada 2. janvārī) ir Baltkrievijas bijušais hokejists, kreisās malas uzbrucējs, Baltkrievijas hokeja izlases dalībnieks.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā hokejista karjeru Ugarovs uzsāka 2003.—04. sezonā, kad Minskas "Yunost" rindās debitēja Baltkrievijas Ekstralīgā. "Yunost" rindās Ugarovs spēlēja līdz pat 2005.—06. sezonas ievadam, kad pārcēlās uz Krievijas Superlīgas klubu Ņižņekamskas "Ņeftehimik". 2008. gada vasarā Aleksejs pievienojās Balašihas "HK MVD", kas divus gadus vēlāk apvienojās ar Maskavas "Dinamo". 2011. gadā Aleksejs pievienojās Ņižņijnovgorodas klubam, tās sastāvā aizvadot nākamās divas sezonas, taču tad noslēdza līgumu ar Vladivostokas "Admiral" vienību. "Admiral" rindās spēlēja līdz pat 2016. gada vasarai.

Baltkrievijas izlases rindās Ugarovs spēlējis deviņos  Pasaules čempionātos, kā arī 2010. gada olimpisko spēļu turnīrā.

## Ārējās saites
Helmuts fon Moltke (vecākais)

**Helmuts Kārlis Bernhards grāfs fon Moltke** (; dzimis , miris ) bija prūšu feldmaršals, Prūsijas armijas ģenerālštāba priekšnieks (1857-1888) un kara teorētiķis. Kā ģenerālštāba priekšnieks devu lielu ieguldījumu Prūsijas uzvarai pār Franciju Francijas-Prūsijas karā (1870-1871), kura rezultātā tika dibināta apvienotā Vācijas valsts.

Dzimis karavīra ģimenē. Armijā kopš 11 gadu vecuma. Iesākumā Dānijas armijā, tomēr 1822. gadā iestājās prūšu dienestā. Strādāja kadetu skolā Frankfurtē pie Oderas. 1835. gadā devās uz Osmaņu impēriju un kļuva par militāro padomnieku. Piedalījās kaujās pret Ēģiptes spēkiem Muhameda Alī pašā vadībā. 1839. gada nogalē atgriezās Berlīnē.

1857. gadā kļuva par Prūsijas armijas ģenerālštāba priekšnieku un darbojās šajā postenī 30 gadus. Fon Moltkes vadībā Prūsijas armija uzvarēja Otrajā Šlēzvigas karā (1864) un Austriešu-prūšu karā (1866). Tomēr izšķirošā bija uzvara Francijas-Prūsijas karā (1870-1871). Kara rezultātā tika smagi sakauta Francija, krita Otrā Francijas impērija un tika dibināta jauna lielvara - apvienotā Vācijas Impērija. 1888. gadā beidza aktīvu darbību, miris 1891. gadā Berlīnē.

## Ārējās saites

* Molkes Franču-prūšu kara memuāri 
* Helmuts fon Moltke ''Project Gutenberg''
Helmuts fon Moltke

**Helmuts fon Moltke** var būt:

* Helmuts fon Moltke (*Helmuth von Moltke*, 1800 - 1891) - Prūsijas armijas ģenerālštāba priekšnieks (1857 - 1888)
* Helmuts fon Moltke (*Helmuth von Moltke*, 1848 - 1916) - Vācijas armijas ģenerālštāba priekšnieks (1906 – 1914)
Ozimeka

**Ozimeka** (), vēsturiski arī **Malapane** (), ir pilsēta Polijas dienvidos, Opoles vojevodistē.

Līdz 1945. gadam — Vācijā. Pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, tika piešķirta Polijai.

Pilsēta sāka attīstīties 1753. gadā, kad šeit uzbūvēja pirmo metalurģisko rūpnīcu Silēzijā. Savulaik rūpnīca bija arodkustības Solidaritāte centrs un ar nosaukumu *Huta "Małapanew"* darbojas arī mūsdienās. Pilsētā interesants 1827. gadā celts piekārtais tērauda tilts.

## Ārējās saites

* Rūpnīca "Małapanew"
Antipovs

**Antipovs** (, no personvārda Antips *(Антип)*; sieviešu dzimtē **Antipova** *(Анти́пова)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Mihails Antipovs (*Михаил Александрович Антипов*; 1997) — Krievijas šaha lielmeistars;
* Vladimirs Antipovs (*Владимир Борисович Антипов*; 1978) — Krievijas hokejists.
Džendžou

**Džendžou** (, , ) ir pilsēta Ķīnā, Henaņas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta provincē. Tā ir prefektūras līmeņa pilsēta. No 1913. līdz 1949. gadam pilsētas nosaukums bija **Džensjaņa** (). Pilsēta atrodas Huanhe upes dienvidu krastā. Kopš 1954. gada Džendžou ir Henaņas provinces administratīvais centrs. Džendžou 2010. gadā dzīvoja 8,63 miljoni iedzīvotāju, no kuriem lielākā daļa bija haņi.

Džendžou ir viena no astoņām senajām Ķīnas galvaspilsētām.

## Ģeogrāfija
Džendžou atrodas Henaņas provinces centrālās daļas ziemeļos, Huanhe upes krastā. Džendžou robežojas ar sešām prefektūras līmeņa pilsētām: rietumos robežojas ar Luojaņu, ziemeļrietumos ar Dzjaodzuo, ziemeļaustrumos ar Sjiņsjanu, austrumos ar Kaifenu, dienvidaustrumos ar Sjuičanu, bet dienvidrietumos ar Pindinšaņu.

Pēc Kepena klimata klasifikācijas Džendžou valda mitrs subtropu klimats, kam raksturīgas vēsas, sausas ziemas un karstas, mitras vasaras.

## Administratīvais iedalījums
Administratīvi sīkāk Džendžou dalās 6 pilsētas apgabalos, 5 valsts līmeņa pilsētās un vienā lauku apgabalā. Pilsētas apgabali ir Dzjiņšui apgabals, Ežcji apgabals, Huidzji apgabals, Guaņčenas apgabals, Džunjuaņas apgabals un Šandzjes apgabals. Valsts līmeņa pilsētas ir Sjinjana, Sjiņdžena, Denfena, Sjiņmi un Gunji. Vienīgais lauku apgabals ir Džunmu apgabals.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vladimirs Antipovs

**Vladimirs Antipovs** (; dzimis 1978. gada 14. janvārī) ir bijušais krievu hokejists, malējais uzbrucējs, Krievijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 487 spēles Krievijas Superlīgā un 285 spēles Kontinentālajā hokeja līgā, Jaroslavļas "Lokomotiv" sastāvā kļuvis par 2002. un 2003. gada, Ufas "Salavat Julajev" par 2008. gada Krievijas čempionu. Krievijas hokeja izlases sastāvā spēlējis četros Pasaules čempionātos.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Antipovs uzsāka 1996. gadā, kad debitēja Krievijas Superlīgas kluba Jaroslavļas "Torpedo" sastāvā. 1999. gada vasarā Vladimirs pārcēlās uz Ziemeļameriku, pievienojoties Toronto "Maple Leafs" AHL fārmklubam Sentdžonsas "Maple Leafs". Tiesa, 2000.—01. sezonas gaitā uzbrucējs atgriezās Jaroslavļā. "Lokomotiv" rindās hokejists spēlēja līdz pat 2006. gadam, kad pievienojās Ufas "Salavat Julajev" rindām. 2010.—11. sezonā Antipovs kopā ar klubu izcīnīja Gagarina kausu.

2011. gadā pievienojās Čeļabinskas "Traktor" rindām, kļūstot par tās kapteini. 2012.—13. gada sezonā, spēlējot Čeļabinskas "Traktor" rindās, Antipovs kopā ar komandu sasniedza Gagarina kausa finālu, tajā gan piekāpjoties Maskavas "OHK Dinamo". 2013.—14. gada sezonu aizvadīja Čerepovecas "Severstal" rindās, bet pēc tās noslēguma beidza profesionāļa karjeru.

Krievijas izlases rindās Antipovs spēlējis četros Pasaules čempionātos, 2002. gadā izcīnot sudraba, bet 2005. gadā - bronzas medaļu.

## Ārējās saites
1310. gads

**1310. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 11. maijs — Francijā 54 Templiešu ordeņa biedrus sadedzināja uz sārta par ķecerību.

### Nezināms datums
* Jans Luksemburgs kļuva par Bohēmijas karali.
* Tika izveidota Valahijas kņaziste.

## Dzimuši
* 30. aprīlis — Kazimirs III Lielais (*Kazimierz III Wielki*), Polijas karalis (miris 1370.)
* *nezināms datums*
** Basarabs I, Valahijas gospodars (miris 1352.)
** Urbāns V, Romas pāvests (miris 1370.)

## Miruši
* 10. decembris — Stefans II Vitelsbahs, Bavārijas hercogs (dzimis 1271.)
* *datums nezināms*
** Izarnus Takons, Rīgas arhibīskaps
900. gads

**900. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās otrdienā.

## Notikumi
* 6. aprīlis — Benedikts IV kļuva par Romas pāvestu.
* 8. jūnijs — Eduards Vesekss tika kronēts par Anglijas karali.

### Nezināms datums
* Par Skotijas karali kļuva Konstantīns II Makalpins.

## Dzimuši

## Miruši
* janvāris — Jānis IX, Romas pāvests
* 13. augusts — Cventibolds, Lotringas karalis (dzimis 871.)
Juzefovas muiža

thumb|250px|Juzefovas muižas kungu māja 20. gadsimta sākumā.
thumb|250px|Juzefovas muižas interjers.
**Juzefovas muižas** () jeb **Jezupavas muižas** parks atrodas Augšdaugavas novada Naujenes pagasta Juzefovā. Līdz Pirmajam pasaules karam muiža piederēja Bogdanam Šahno, Otrā pasaules kara laikā muižas kungu māju nodedzināja, tagad redzami tikai tās pamati. Saglabājies vienīgi Juzefovas muižas vecais zirgu stallis un muižas parks.

## Vēsture
Livonijas ordeņvalsts laikā muiža atradās netālu no senās Dinaburgas pils, tādēļ tās senākais nosaukums bijis Hoftenberga jeb Hofzumberga (*Hof zum Berg*), kas tulkojumā no vācu valodas nozīmē "māja pie kalna". 17. gadsimtā uz tās zemes izveidota jauna muiža, kas tās pirmā īpašnieka Juzefa Šadurska vārdā nodēvēta par Juzefovu. Viņa pēcnācējs Staņislavs Šadurskis 1782. gadā muižas tuvumā uzcēla Svētā Pētera un Pāvila baznīcu.

19. gadsimta beigās Juzefovas un Hoftenbergas muižas ieguva Šahno dzimta. Bogdans Šahno ap 1900. - 1901. gadu uzcēla jaunu Juzefovas muižas ēku pēc arhitekta Vilhelma Neimaņa projekta vēlīnā historicisma stilā. Muižas īpašnieks par paraugu ēkai esot izvēlējies Parīzes tuvumā redzētu pili. Viņa brālis Marians Šahno netālu esošajā Hoftenbergas muižā uzcēla otru kungu māju.

Pirmā pasaules kara laikā tika izdemolēta muižas kungu mājas iekārtu, pēc kara muižas īpašnieks telpas atjaunoja. Muižas zirgu staļļa ēkā 1932. gadā iekārtoja spirta brūzi. 1942. gadā ēku nodedzināja un muižu izpostīja.

## Muižas parks
Jezupovas muižas parku holandiešu stilā ar dzirnavu dīķiem izveidoja 19. gadsimta beigās. Tajā saglabājušās Eiropas ciedru priedes, korķa goba un baltā papele. Parkā mīt ļoti reta vīngliemežu dzimtas suga - liellūpu vīngliemeži (*Isognomostoma isognomostomos*). Gravā izveidota 1 km gara „Marijas taka”. Kopš 1977. gada 6,2 ha plašais parks iekļauts aizsargājamo objektu sarakstā.
Netālu no parka Daugavas krastā atrodas Vecpils pilskalns un 1275. gadā celtās miniatūrs Dinaburgas pils makets (1997).

## Leģenda
Parka dienvidaustrumu stūrī atrodas ap pusmetru augsts pelēkas krāsas laukakmens, kura plakanajā virsmā iekalts krusts. Pēc muižas īpašnieka auklītes stāstījuma, 1922. gadā muižas kalpone un staļļa puisis gatavojušies kāzām, bet vecais *grāfs* precības nav atļāvis. Kalpone uzvilkusi līgavas kleitu un izmetusies pa logu, bet puisis parkā pakāries.

## Atsauces
Kaitslēpošana

thumb|Kaitslēpošana uz ledus
thumb|Kaitslēpotājs
**Kaitslēpošana** vai **pūķslēpošana** ir slēpošanas paveids, kur pārvietošanās notiek ar vēja dzīta pūķa palīdzību. Kaitslēpošanu praktizē uz ūdens, sniega, ledus vai zemes.

Kaitslēpošana uz sniega ir populāra apvidos ar noturīgu vēju; labākie rezultāti sasniegti Grenlandē un Antarktīdā, kur tiek izmantots spēcīgais un noturīgais katabatiskais vējš. Neoficiālais pasaules rekords sasniegts Grenlandē 2010. gada 5. jūnijā, kur kanādietis Ēriks Makneirs-Lendrī *(Eric McNair-Landry)* un amerikānis Sebastjans Koplands *(Sebastian Copeland)* 24 stundās noslēpoja  (stundā vidēji ).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Team N2i Antarctic expedition
* Kiteskiing
Džeimss Franko

**Džeimss Edvards Franko** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, režisors, producents.

Viņš pameta koledžu, lai pievērstos aktiera karjerai. Sākumā Džeimss Franko filmējās dažādu 1990. gadu seriālu sērijās. Vēlāk viņš atveidoja vienu no galvenajām lomām seriālā *[[Freaks and Geeks]]*. Tāpat viņš ir pazīstams ar Harija Osborna lomu "Zirnekļcilvēka" triloģijā. Divas reizes saņēmis Zelta globusa balvu par lomām filmās "Džeimss Dīns" (2001) un "Katastrofu mākslinieks" (2017). Vēl divas reizes ticis nominēts Zelta globusam par lomām filmās "Ananasu ekspresis" (2008) un "127 stundas" (2010). Par lomu filmā "127 stundas" ticis nominēts arī Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris. Par lomu filmā "Milks" (2008) tika nominēts Ekrāna aktieru ģildes balvai. Piedalījies arī filmās "Pasaules tirdzniecības centrs" (2006), "Tristans un Izolde" (2006), "Pērtiķu planētas sākotne" (2011), *[[The Iceman]]* (2012), "Neprātīgās brīvdienas" (2012), "Varenais no Oza zemes" (2013), "Gals klāt!" (2013), "Patiess stāsts" (2015), "Tuksneša karaliene" (2015), "Kāpēc viņš? (2016) un "Balāde par Basteru Skragsu" (2018).

Kopā ar Annu Hetaveju vadīja 83. Amerikas Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremoniju.

## Atsauces

## Ārējās saites
1309. gads

**1309. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 9. marts — Romas pāvests Klements V pārcēla savu rezidenci uz Aviņonu.

### Nezināms datums
* Gerhards fon Jorke kļuva par Livonijas ordeņa mestru.

## Dzimuši

## Miruši
* 5. maijs — Karls II Anžū, Neapoles karalis (dzimis 1254.)
Hoftenbergas muiža

thumb|250px|Hoftenbergas muižas kungu māja 20. gadsimta sākumā.

**Hoftenbergas muižas** () parks atrodas Augšdaugavas novada Naujenes pagasta Kraujā. Līdz Pirmajam pasaules karam muiža piederēja Marianam Šahno, pēc tam vietējam kolhozam, pašlaik pāri palicis tikai parks un vecās muižas sienas.

## Vēsture
Muiža esot dibināta vietā, kur Dinaburgas pils aplenkšanai Livonijas kara laikā bija ierīkota krievu karaspēka nometne. Tā kā muiža atradās netālu no bijušās Dinaburgas pils, tās senākais nosaukums bija Hofzumberga (*Hof zum Berg*) vēlāk dēvēta par Hoftenbergu, kas tulkojumā no vācu valodas nozīmē "Piekalnes muiža jeb Kalnu muiža". 17. gadsimta uz tās zemes izveidota jauna muiža, kas tās pirmā īpašnieka Juzefa Šadurska vārdā nodēvēta par Juzefovu. 
XIX gs. beigās Juzefovas un Hoftenbergas muižas ieguva Šahno dzimta. Marians Šahno ap 1910. gadu uzcēla Hoftenbergas muižas ēku eklektisma stilā. Viņa brālis Bogdans Šahno netālu esošajā Juzefovas muižā jau pirms tam bija uzcēlis otru kungu māju.
Pirmais pasaules karš neļāva pabeigt pils iekštelpu apdari, tās īpašnieks 1923. gadā nomira un muiža palika vecākajam brālim Bogdanam, kas Hoftenbergas muižu pārdeva. Agrārās reformas gaitā muižu sadalīja 87 vienībās 44 ha kopplatībā. 
Nepabeigtā ēka tika daļēji nojaukta un tajā no 1947. gadā līdz 1957. gadam bija kantoris un Naujenes ambulance ar zobārsta kabinetu, bet kūtī atradās darbnīca. Neapsaimniekotā muižas ēka nodega 2002. gadā.

Netālu Daugavas krastā atrodas Vecpils pilskalns un 1275. gadā celtās Dinaburgas pils miniatūrs makets (1997).

## Atsauces
Alija

**Alija Dana Hautone** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu R&B ierakstu māksliniece, aktrise un modele.

12 gadu vecumā viņa parakstīja līgumu ar *Jive Records*. Taču pēc debijas albuma *[[Age Ain't Nothing but a Number]]* izdošanas, kas tika sertificēts ar dubulto platīna disku, viņa pārgāja uz *[[Atlantic Records]]*. Otrā albuma *[[One in a Million]]* ierakstīšanas procesā mūziķe sadarbojās ar *[[Timbaland]]* un Misiju Elioti. Albums tika pārdots vairāk nekā astoņos miljonos kopiju visā pasaulē. 2000. gadā filmējās filmā "Romeo ir jāmirst" (*Romeo Must Die*). 2001. gada jūlijā izdeva savu pēdējo albumu *[[Aaliyah (albums)|Aaliyah]]*.  mūziķe gāja bojā aviokatastrofā Bahamās.

## Diskogrāfija
* *[[Age Ain't Nothing but a Number]]* (1994)
* *[[One in a Million]]* (1996)
* *[[Aaliyah (albums)|Aaliyah]]* (2001)

## Ārējās saites
*
Anatolijs Ivaņišins

**Anatolijs Ivaņišins** (*Анатолий Алексеевич Иванишин*, dzimis ) ir Krievijas kosmonauts, atvaļināts Gaisa spēku pulkvedis.

1986. gadā Anatolijs Ivaņišins mēģināja iestāties Čerņigovas augstākajā kara aviācijas lidotāju skolā, bet netika uzņemts. Viņš iestājās Irkutskas politehniskajā institūtā. 1987. gadā Ivaņišins tika uzņemts Čerņigovas augstākajā kara aviācijas lidotāju skolā, un 1991. gadā to absolvēja ar zelta medaļu. Pēc tam viņš dienēja par lidotāju Gaisa spēkos.

[thumb|left|240px|Ivaņišins (pa kreisi) griež matus 48. ekspedīcijas komandierim [Džefrijs Viljamss|Džefrijam Viljamsam]]
1997. gadā Anatolijs Ivaņišins pieteicās par kosmonauta kandidātu, bet netika uzņemts, jo viņa augums bija par dažiem centimetriem garāks par maksimālo. Vēlāk, kad kosmosa kuģis *Sojuz* bija modificēts, lai tajā varētu lidot arī garāki un īsāki kosmonauti, Ivaņišins atkal pieteicās.
2003. gadā viņš neklātienē bija beidzis Maskavas valsts ekonomikas, statistikas un informātikas universitāti. 2003. gada 29. maijā Ivaņišins tika ieskaitīts kosmonautu grupā. 2005. gada 28. jūnijā viņš pabeidza vispārējos kosmonautu sagatavošanas kursus, un 5. jūlijā viņam piešķīra kvalifikāciju "kosmonauts izmēģinātājs".

Ivaņišina pirmais kosmiskais lidojums sākās  kā kosmosa kuģa *[[Sojuz TMA-22]]* bortinženierim. Viņš bija Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) 48. un 30. ekspedīcijas lidojuma inženieris.  viņš atgriezās uz zemes.

Otrajā lidojumā Anatolijs Ivaņišins devās 2016. gada jūlijā modificēta *Sojuz* kosmosa kuģa pirmajā lidojumā kā *[[Sojuz MS-01]]* komandieris. Starptautiskajā kosmosa stacijā viņš bija 48. ekspedīcijas lidojuma inženieris, pēc tam 49. ekspedīcijas komandieris. Uz zemes atgriezās 2016. gada oktobrī.

Trešo kosmisko lidojumu Ivaņišins sāka 2020. gada 9. aprīlī kā kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-16]]* komandieris. Starptautiskajā kosmosa stacijā viņš bija 62. un 63. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz zemes viņš atgriezās 2020. gada 22. oktobrī.

2021. gada 15. oktobrī Anatolijs Ivaņišins atstāja kosmonautu vienību, lai pievērstos zinātniskajai darbībai.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

## Ārējās saites

* Biogrāfija astronaut.ru
Ekstraklasa

**Ekstraklasa** (Profesionālā futbola līga) ir Polijas augstākā līga futbolā. Visvairāk titulu (15) tajā ir izcīnījusi Varšavas "Legia" komanda.

## Klubi 2025.–2026. gada sezonā

Atsauce:

## Titulu ieguvēji
Atsauce:
[thumb|320 px|[Krakovas "Cracovia" (1921)]]
[thumb|320 px|[Ļvivas "Pogoń" (1926)]]
[thumb|320 px|[Krakovas "Wisła" (1927/1928)]]
[thumb|320 px|[Lodzas "ŁKS" (1936)]]
[thumb|320 px|[Hožuvas "Ruch" (1938)]]
[thumb|320px|[Poznaņas "Warta" (2011)]]
[thumb|320px|[Varšavas "Legia" (2014)]]
[thumb|320 px|[Hožuvas "Ruch" (2014)]]
[thumb|320px|[Poznaņas "Lech"  (2015)]]
[thumb|320px|[Poznaņas "Lech"  (2015)]]

### Turnīri pirms Ekstraklases

### Ekstraklase

## Atsauces

## Skatīt arī
* Polijas Futbola asociācija.
* Polijas futbola izlase.

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
* ekstraklasa.net
* 90minut.pl