open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2018. gada Tour Down Under

**2018. gada ''Tour Down Under*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kuras notika no 16. līdz 21. janvārim. Tā bija 20. reize, kad notika *Tour Down Under* sacensības un tās bija pirmās sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

[[Derils Impijs]] (**) kļuva par pirmo Dienvidāfrikas braucēju, kurš uzvarējis sacensību kopvērtējumā, pēc papildu rādītājiem apsteidzot ** sportistu [[Ričijs Ports|Ričiju Portu]], abiem braucējiem distanci pieveicot vienā laikā. Ports piekto gadu pēc kārtas uzvarēja posmā ar finišu Vilungas kalnā, bet Impijs finišēja astoņas sekundes vēlāk otrajā vietā, kas bija pietiekami, lai pārņemtu okera krāsas līdera krekliņu. Pjedestālu noslēdza vēl vines iepriekšējais uzvarētājs [[Toms Jelte Slagters]] no **, kurš finišēja trešais Vilungas kalnā, iegūstot četras bonusa sekundes, kas ļāva apsteigt četrus citus konkurentus, ar ko viņš finišēja kopā; Slagters kopvērtējumā finišēja 16 sekundes aiz Impija.

No citām sacensību klasifikācijām pasaules čempions [[Peters Sagans]] (**) uzvarēja sprinta klasifikācijā, piecos posmos finišējot pirmajā pieciniekā, ieskaitot uzvaru posmā ar finišu Uraidlā. ** braucējs [[Nikolass Dlamini]] bija kalnu klasifikācijas vadībā no pirmā posma līdz finišam, bet [[Egans Bernals]] no ** savās pirmajās sacensībās komandas sastāvā uzvarēja jauno braucēju klasifikācijā, kopvērtējumā ieņemot sesto vietu. Komandu klasifikācijā uzvarēja **, kuras pārstāvis [[Gorka Izagirre]] finišēja pirmajā desmitniekā.

== Komandas ==
Tā kā *Tour Down Under* bija [[2018. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Vienīgā komanda, kas saņēma ielūgumu bija *UniSA–Australia''.

## Maršruts

## Posmi
### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

### 6. posms

## Rezultāti
### Kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Xnet

***Xnet.lv*** bija Latvijas attālinātās mazumtirdzniecības veikals (interneta veikals). Tas tika izveidots 2003. gadā. Interneta veikals pārtrauca savu darbību 2021. gada septembrī, pievienojoties īpašnieku citai platformai *[[220.lv]]*.

Interneta veikala *Xnet.lv* pārvaldītājs līdz 2020. gada jūnijam bija SIA *Xnet*, bet pēc tam SIA *HH Invest*, kura īpašnieks bija Igaunijas uzņēmums *[[Hobby Hall Group|Hobby Hall Group OÜ]]*. Agrāk SIA *Xnet* pārvaldīja arī  interneta veikalu *upstore.lv* (stilizēti *Up^Store.lv*)

## Vēsture
thumb|''Xnet'' agrākais logotips
Uzņēmums dibināts 2002. gada 9. decembrī. Interneta veikals *Xnet.lv* tika atklāts 2003. gada 28. martā.
2007. gadā tika izveidots interneta veikals *AboluVeikals.lv*, kas specializējās *[[Apple (uzņēmums)|Apple]]* produkcijas pārdošanā.

2011. gada 15. aprīlī Latvijas Tirgotāju asociācija *Xnet* piešķīra "Droša e-veikala" sertifikātu.

2015. gada 31. martā Igaunijas uzņēmums *[[Hansapost|OÜ Hansapost]]* ieguva 70,05 % SIA *Xnet* kapitāldaļu. 2016. gadā SIA *Xnet* apgrozījums bija 5,9 miljoni Euro.

2017. gadā *Hansapost* un *Xnet* apvienoja savu darbību vienā e-tirdzniecības platformā, apvienojot arī noliktavas, klientu apkalpošanas un uzskaites sistēmas.
2017. gada vasarā tika pārtraukta *Hansapost.lv* zīmola attīstība Latvijā. *Hansapost* Latvijā pirms tam izdeva preču katalogu un darbojās arī interneta veikals, kas bija specializējies dārza preču un mājlietu tirdzniecībā. Pēc izmaiņām drukātais preču katalogs tika izdots ar *Xnet* nosaukumu.

2020. gada jūnijā *Xnet.lv* pārvaldītāju SIA *Xnet* nomainīja SIA *HH Invest*, kas dibināts 2019. gada 19. decembrī un piederēja Igaunijas *[[Hobby Hall Group|Hobby Hall Group OÜ]]*.
2020. gada decembrī Datu valsts inspekcija informēja, ka internet veikala *Xnet.lv* pārvaldītājam SIA *HH Invest* tika uzlikts 15 tūkstošu eiro naudas sods par neatbilstošu privātuma politiku.
2021. gada 1. jūnijā uzņēmums SIA *Xnet* tika likvidēts.

2021. gada 17. jūnijā tika pabeigta *Hobby Hall Group OÜ* un Lietuvas uzņēmumu grupas *[[Pigu]]* apvienošanās. SIA *Pigu Latvia* pārvaldīja interneta veikalu *[[220.lv]]*.
2021. gada septembrī *Xnet* pārtrauca savu darbību, pievienojoties *220.lv* sistēmai.

## Skatīt arī
* 1A.lv
* 220.lv

## Atsauces
Anda Zaice

**Anda Zaice** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise.

No 1951. līdz 1957. gadam mācījusies horeogrāfijas skolā. 1962. gadā beigusi Dailes teātra studiju un kļuvusi par Liepājas teātra aktrisi. 1964. gadā pārgājusi uz Jaunatnes teātri, kur nostrādājusi līdz tā slēgšanai 1992. gadā. 1977. gadā Zaicei piešķirts Latvijas PSR Nopelniem bagātās skatuves mākslinieces goda nosaukums.

## Nozīmīgākās lomas Jaunatnes teātrī
* Gunta Bebre (G. Priedes "Lasīja Bebre", 1966)
* Nele (Š. de Kostēra "Leģenda par Pūcesspieģeli", 1966)
* Vera (M. Gorkija "Pēdējie", 1967)
* Magone (Raiņa "Krauklītis", 1971)
* Meita (A. Čaka "Spēlē, Spēlmani!", 1972)
* Saša (A. Čehova "Ivanovs", 1975)
* Antiņš (Raiņa "Zelta zirgs", 1976)
* Solveiga (H. Ibsena "Pērs Gints", 1979)
* Uļita (A. Ostrovska "Mežs", 1984)

## Lomas kino un televīzijas filmās
* "Pieviltie" (1961) — Monika (Rīgas kinostudija)
* "Diena bez vakara" (1962) — epizode (Rīgas kinostudija)
* "Aļonka" (rež. Boriss Barnets, 1962) — Elza Kalniņa
* "Purva bridējs" (1966) — epizode (Rīgas kinostudija)
* "Elpojiet dziļi (Četri balti krekli) (1967) — sēdes dalībniece (Rīgas kinostudija)
* "Klusā sezona" (*Мёртвый сезон*) (rež. Sava Kulišs, 1968) — Katrīne
* "Tauriņdeja" (1971) — epizode (Rīgas kinostudija)
* "Pārbaude uz ceļa" (*Проверка на дорогах*) (rež. Aleksejs Germans, 1971) — partizāne Inga
* "Pēdējais forts" (rež. Vasile Brescanu, 1972) — Elza
* "Peterss" (1972) — epizode (Rīgas kinostudija)
* "Piejūras klimats" (1974) — epizode (Rīgas kinostudija)
* "Teātris" (1978) — epizode (Rīgas kinostudija)
* "Inspektors Gulls" (TV filma, rež. Aleksandrs Proškins, 1979) — Edna
* "Cīrulīši" (1980) — Silvija (Rīgas kinostudija)
* "Atcerēties vai aizmirst" (1981) — Inta (Rīgas kinostudija)
* "Komandantstunda" (rež. Nataļja Troščenko, 1981) — epizode
* "Īsa pamācība mīlēšanā" (1982) — krodzinieka meita Magone (Rīgas kinostudija)
* "Vajadzīga soliste" (1984) — epizode (Rīgas kinostudija)
* "Sprīdītis" (1985) — Sīkstuļa kalpone (Rīgas kinostudija)
* "Saulessvece" (1986) — epizode (Rīgas kinostudija)
* "Ness un Nesija" (1991) — balss (studija Dauka)
* "De Granšānu ģimenes noslēpumi" (1992) — epizode (AL-KO/Ekran)
* "Aizmirstais" (Krievijas TV seriāls, 2011) — Saimniece
* "Mantojums" (Krievijas TV seriāls, 2015) — Veras kaimiņiene

## Atsauces

## Ārējās saites
* Anda Zaice filmas.lv
Aija Baumane (baletdejotāja)

**Aija Baumane** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu baletdejotāja, dejas pedagoģe un horeogrāfe.

Beigusi Rīgas Horeogrāfijas skolu. Bijusi soliste Latvijas Operas un baleta teātrī un Tautas deju ansambļa "Dancis" vadītāja asistente. Pasniegusi tautas dejas Kultūras un izglītības darbinieku tehnikumā un Latvijas Valsts konservatorijā. Bijusi gan virsvadītāja Deju svētkiem, gan Goda virsvadītāja Dziesmu svētkiem. Tāpat laika posmā no 1977. līdz 2002. gadam bijusi Tautas deju ansambļa "Rotaļa" mākslinieciskā vadītāja.

## Lomas baletā

* “Pelnrušķīte” (*Золушка*, 1953) - Feja ubadze, soliste
* “Romeo un Džuljeta” (*Ромео и Джульетта*, 1953) - Sinjora Kapuleti
* “Raimonda” (*Раймонда*, 1954) - soliste
* “Žizele” (*Giselle*, 1956) - Batilde 
* “Pie zilās  Donavas” (*An der schönen blauen Donau*, 1957) - soliste
* “Staburadze” (1957) - Vedējmāte
* “Bolero” (*Boléro*, 1958) - soliste
* “Riekstkodis” (*Щелкунчик*, 1959) - soliste
* “Rigonda” (1959) - Končita
* “Spāņu rapsodija” (*Rapsodie espagnole*, 1961) - soliste
* “Apburtā princese” (*Спящая красавица*, 1962) - Karabosa
* “Kubas melodijas” (1963) - Kubiešu meitene
* “Pērs Gints” (*Peer Gynt*, 1966) - Anitra
* “Turaidas Roze” (1966) - Krogusmeita
* “Kopēlija” (*Coppélia*, 1966) - soliste
* “Negaiss pavasarī” (1967) - soliste
* “Sprīdītis” (1968) - Pamāte
* “Mīlas uzvara” (1970) - Vedējmāte

## Filmogrāfija

### Rīgas kinostudijas spēlfilmas

* “Cēloņi un sekas” (1956)
* “Tava laime” (1960)
* "Ciklons" sāksies naktī (1966)

### Filmas

* “Ģenerālis un margrietiņas” (1963)
* “Vella kalpi” (1970) - čigāniete Ringla
* “Vella kalpi Vella dzirnavās” (1972) - čigāniete Ringla

## Apbalvojumi

* 1963. - LPSR Nopelniem bagātās skatuves mākslinieces goda nosaukums
* 1982. - Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieces goda nosaukumus
* 1998. - 4. šķiras Triju Zvaigžņu ordenis. No Ministru kabineta saņēmusi atzinības rakstu par izcilu veikumu Latvijas kultūrā.
* 1999. - Valsts Kultūrkapitāla fonda mūža stipendiāte

## Atsauces
Augusts Pommers

**Augusts Pommers** (dzimis  Pēterpilī, miris 1984. gada 17. aprīlī Rīgā) bija latviešu aktieris.

Tēva darbnīcā apguvis tapsētāja profesiju. Otrā pasaules kara laikā dienējis latviešu leģionā, pēc tam nonācis karagūstekņu nometnē. 1949. gadā ticis no nometnes atbrīvots un sācis strādāt Daugavpils teātrī. 1954. gadā sācis strādāt Rīgas Jaunatnes teātrī, kur nostrādājis līdz pat mūža beigām.

Darbojies arī kā radio teātra aktieris, kā arī filmējies vairākās kinofilmās, tai skaitā "Vella kalpi Vella dzirnavās", "Kaugurieši" un 1968. gada filmā "Mērnieku laiki".

## Atsauces
Austroaziātu valodas

**Austroaziātu valodas** ir valodu saime, kas izplatīta Indoķīnas pussalā, kā arī Indijā, Bangladešā, Nepālā un Ķīnas dienvidos. Šajās valodās runā aptuveni 117 miljoni cilvēku. Lielākās valodas pēc runātāju skaita ir vjetnamiešu valoda, khmeru valoda, monu valoda un khasu valoda. Austroaziātu valodas, pēc dažādu autoru domām, atšķirīgi iedalās sīkākos valodu atzaros. Vēl nesen dominēja šo valodu dalījums trijos atzaros — monu-khmeru valodās, mundu valodās un nikobariešu valodās. Pēc *[[Ethnologue]]* informācijas šī saime sīkāk dalās 13 atzaros:
* aslianu valodās,
* bahnaru valodās,
* katu valodās,
* khasu–palaungu valodās,
* khmeru valodās,
* khmu valodās,
* manu valodās,
* monu valodās,
* mundu valodās,
* nikobariešu valodās,
* pearu valodās,
* vjetu valodās,
* šompeņu valodās (šompeņu valodu piederība saimei ir neskaidra).
Lisa pie Labas

**Lisa pie Labas** () ir pilsēta Čehijā, Vidusčehijas apgabala Nimburkas apriņķī pie Labas (Elbas) upes.

Rakstos pirmoreiz minēta Prāga Kozmas rakstos. No 13. gadsimta beigām pazīstama kā pilsēta. 1526. gadā Lisa pie Labas iekļāvās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Lisa pie Labas ir orientālista, lingvista Bedržiha Hroznija (*Bedřich Hrozný*, 1879 – 1952) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Rīgas birža (mākslas muzejs)

**Rīgas Birža** ir mākslas muzejs Doma laukumā 6 Rīgā, Latvijas Nacionālā mākslas muzeja sastāvdaļa. Līdz 2010. gadam tā nosaukums bija **Ārzemju mākslas muzejs**.

Muzejā ir četras pastāvīgās ekspozīcijas: Austrumu galerija, Gleznu galerija, Rietumu galerija un Sudraba kabinets. Pirmajā stāvā atrodas izstāžu zāle ar mainīgu ekspozīciju.

Muzeja kolekcijā atrodas vienīgā Latvijas muzeju kolekcijā esošā seno ēģiptiešu mūmija.

## Vēsture
[thumb|200px|left|Rīgas Biržas nams (arhitekts [Haralds Jūliuss Bose|Bose, 1855).]]

Muzeja senākie eksponāti nākuši no 18. un 19. gadsimta Rīgas rātskungu, tirgotāju un birģermeistaru privātkolekcijām, no bijušā Kurzemes provinces muzeja un Latvijas Universitātes muzeja kolekcijām.

1905. gadā daļa no šīm kolekcijām nokļuva Rīgas pilsētas mākslas muzejā, bet daļa 1920. gadā dibinātajā Valsts mākslas muzejā. Pēc Otrā pasaules kara ārzemju mākslas kolekcijas apvienoja Latvijas PSR Valsts Vakareiropas mākslas muzejā, vēlāk Latvijas PSR Valsts Aizrobežu mākslas muzejā, kas vairāk nekā deviņdesmit gadus atradās Rīgas pilī.

## Ēka

Muzeja ēka celta no 1852. līdz 1855. gadam kā 1816. gadā dibinātās Rīgas Biržas nams pēc arhitekta Haralda Jūliusa Boses (1812—1894) projekta Venēcijas renesanses palaco stilā, simbolizējot bagātību un pārpilnību. Fasādē attēloja antīkos dievus: tirdzniecības simbolu Merkuriju, kuģniecības aizstāvi Tritonu, lopkopju dievību Pānu, pārpilnības dievieti Pomonu, Zemes māti — Terru ar liniem un zemkopju dievu Saturnu. Katru dievību fasādē atkārtoja trīskārt. Interjerā daudz lietots zeltījums, zaļais Skotijas granīts un mākslīgais marmors, īpaši grezna bija Venēcijas zāle. Ēkas celšanai tika nojauktas sešas dzīvojamās mājas.  Rīgas biržu likvidēja pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā.

Pēc kara ēku atdeva sīkiem kantoriem, bet vēlāk zinātniskam institūtam. 1976.-1979. gadā restaurācijas laikā izcēlās ugunsgrēks, kura laikā izdega ceturtais stāvs un cieta pārējais interjers. Ēkas atjaunošana sākotnējā izskatā notika pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas, pēc restaurācijas beigām 2011. gadā ēkā izvietoja bijušā Ārzemju (Aizrobežu) mākslas muzeja ekspozīcijas.

Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Rekonstrukcija
2013. gadā rekonstruētais muzejs saņēma Eiropas Muzeju foruma īpašo balvu, ierindojoties astoņu pēdējo gadu laikā jaunatklāto Eiropas veiksmīgāko muzeju kategorijā.

## Skatīt arī
* Latvijas Nacionālais mākslas muzejs
* Romana Sutas un Aleksandras Beļcovas muzejs
* Arsenāls (izstāžu zāle)

## Atsauces

## Ārējās saites
Varvara Sauļina

**Varvara Sauļina** (; dzimusi kā **Varvara Repina** () ) ir Krievijas FIDE meistare šahā (2005).

## Biogrāfija
Divas reizes uzvarējusi Krievijas jauniešu šaha čempionātos: 2008. gadā meiteņu U16 vecuma grupā un 2010. gadā meiteņu U18 vecuma grupā. Vairākkārt pārstāvējusi Krieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielākos panākumus guvusi 2005. un 2006. gadā, kad divas reizes pēc kārtas uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U14 vecuma grupā. 2008. gadā bijusi otrā Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U16 vecuma grupā.

2011. gadā uzvarējusi Maskavas šaha festivāla *Moscow Open* D turnīrā. Tajā pašā gadā Magņitogorskā sekmīgi piedalījusies Krievijas kausa izcīņā šahā sievietēm, kurā izcīnījusi otro vietu, tikai finālā piekāpjoties Anastasijai Bodnarukai. 2014. gadā Kazaņā uzvarējusi Krievijas šaha universiādes sieviešu turnīrā.

2014. gadā beigusi Krievijas Valsts sociālo universitāti () un strādā par jaunatnes šaha treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aiste Diržūte

**Aiste Diržūte** (; dzimusi 1991. gada 18. oktobrī Vilkavišķos, Lietuvā) ir lietuviešu aktrise.

Studējusi Lietuvas Mūzikas un teātra akadēmijā. Par Austes lomu 2015. gada filmā „Sangailes vasara” viņa Viļņas Starptautiskajā filmu festivālā saņēma balvu kā labākā aktrise, bet Berlīnes Starptautiskajā filmu festivālā — „Uzlecošās zvaigznes balvu” (*Shooting Stars Award*). 2018. gada spēlfilmā „Nameja Gredzens” Aiste atveidoja Nameja līgavu Laugu.

## Filmogrāfija
* *We Will Sing* (2015)
* „Sangailes vasara” (2015)
* „Karaļu maiņa” (2016)
* *Kharms* (2017)
* „Pelni sniegā” (2018)
* „Nameja gredzens” (2018)

## Atsauces

## Ārējās saites
* NAMEJA GREDZENS. Aiste Dirziute. *Latvijas Filmas*. 2016. gada 17. novembrī. LMT Straume. Skatīts: 2018. gada 16. janvārī.
Anna Vaseņina

**Anna Vaseņina** (; ) ir Krievijas FIDE meistare šahā (2009).

## Biogrāfija
2007. gadā uzvarējusi Krievijas jauniešu šaha čempionātā meiteņu U8 vecuma grupā. 2009. gadā Varnā uzvarējusi starptautiskajā jauniešu šaha turnīrā *The Hopes of the World*. Vairākkārt pārstāvējusi Krieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielākos panākumus guvusi 2009. gadā, kad uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U10 vecuma grupā un kļuvusi par FIDE meistari šahā, un 2011. gadā, kad uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U12 vecuma grupā. 2011. gadā bijusi otrā Pasaules jauniešu šaha čempionātā meiteņu U12 vecuma grupā, bet 2013. gadā šajā turnīrā bijusi trešā meiteņu U14 vecuma grupā. 2013. gadā uzvarējusi Maskavas pilsētas meiteņu šaha ātrspēles čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dens Grīns

**Džeimss Hārdlijs Snaiders** (), pazīstams ar pseidonīmu **Dens Grīns** (; dzimis ), ir amerikāņu balss aktieris un scenārists. Strādājis dublēšanas studijās  *[[4Kids Entertainment]]*, *[[DuArt Film and Video]]*, *[[NYAV Post]]* un *[[Central Park Media]]*. Dens Grīns pazīstams kā animācijas seriāla "Jugio" galvenā varoņa balss ierunātājs angļu valodas tulkojumā. Tāpat Grīns ir ierunājis tēlus anime seriāla *[[Shaman King]]* angļu versijā un datorspēlēs *[[Sonic X]]* un *[[Sonic Riders: Zero Gravity]]*.

## Ārējās saites

*
Haralds Topsis

**Haralds Topsis** (dzimis 1914. gadā, miris 1989. gadā) bija latviešu aktieris.

No 1945. līdz 1989. gadam strādājis Nacionālajā teātrī.

Filmējies vairākās filmās, tai skaitā "Emīla nedarbi", "Svešs gadījums", "Agrā rūsa", "Atspulgs ūdenī", "Zobena ēnā", "Uzbrukums slepenpolicijai", "Dunduriņš", "Vārnu ielas republika", "Līvsalas zēni" un "Sūtņu sazvērestība".

## Atsauces
Kārlis Trencis

** Kārlis Trencis** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

No 1947. līdz 1990. gadam strādājis Nacionālajā teātrī. No 1978. līdz 2003. gadam piedalījies Rīgas kamerteātra izrādēs.

Filmējies vairākās filmās, tai skaitā "Mirāža", "Laikmetu griežos", "Ilgais ceļš kāpās", "Agrā rūsa", "Paradīzes atslēgas", "Gaisma tuneļa galā", "Pie bagātās kundzes", "Pilsēta zem liepām" un "Trīskārtējā pārbaude".

## Atsauces
Darija Joana Višenesku

**Darija Joana Višenesku** (;  Petrilā) ir Rumānijas FIDE meistare šahā (2006).

## Biogrāfija
Šahu iemācījusies spēlēt piecu gadu vecumā. Deviņu gadu vecumā pirmo reizi uzvarējusi Rumānijas meiteņu šaha čempionātā. 2006. gadā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U10 vecuma grupā un kļuvusi par FIDE meistari šahā. Turpmākajos gados uzvarējusi Rumānijas jauniešu čempionātos šahā, ātrajā šahā un šaha ātrspēlē dažādās vecuma grupās. 2012. gadā Prāgā izcīnījusi sudraba medaļu Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U16 vecuma grupā (uzvarēja Marija Tancjura). Divas reizes pārstāvējusi Rumānijas izlasi Eiropas meiteņu komandu šaha čempionātā U18 vecuma grupā (2011, 2014), kuros izcīnījusi sudraba medaļu komandu vērtējumā (2014) un sudraba medaļu individuālajā vērtējumā (2011).

## Atsauces

## Ārējās saites
Katvaru bibliotēka

**Katvaru bibliotēka** ir Katvaru pagasta kultūras, izglītības un informācijas iestāde, kura veic iespieddarbu un citu dokumentu komplektēšanu un saglabāšanu.

Radīt vietējiem iedzīvotājiem modernu informācijas vidi, nodrošinot pieeju zināšanām, celt vietējo iedzīvotāju dzīves kvalitāti, piedāvājot mūsdienām atbilstošu informacionālos pakalpojumus.

## Sākums
1922. gada oktobrī Katvaru pagasta padome savā sēdē nolēma rīkot pie Katvaru pagasta padomes Izglītības nodaļas bibliotēku par kultūras fonda līdzekļiem. Par bibliotēkas vadītāju apstiprināja skolotāju Eduardu Bērziņu. Bibliotēka atradās pagasta namā. Pašreizējā atrašanās vieta kopš 1982. gada ir Katvaru internātpamatskolas ēka.

## Atsauces
Pociema bibliotēka

**Pociema bibliotēka** ir Katvaru pagasta izglītojoša, informatīva un kultūras iestāde, jaunākās informācijas ieguves vieta, kur bez maksas var saņemt informāciju, grāmatas, preses izdevumus.

## Sākums
Bibliotēka dibināta 1949. gadā un tās grāmatu fonds bija 5676 vienības.

## Atsauces
Sabina Saritjanu

**Sabina Saritjanu** (; dzimusi kā **Sabina Popesku** () ) ir Rumānijas FIDE meistare šahā.

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējusi Rumāniju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvusi 1991. gadā savā debijas Eiropas jauniešu šaha čempionātā, kad uzvarējusi meitenēm U10 vecuma grupā. Rumānijas jauniešu šaha čempionātos izcīnījusi divas zelta (1991, 1998) un bronzas (1995) medaļas dažādās vecuma grupās. 1997. gadā uzvarējusi starptautiskajā ātrā šaha turnīrā Ungārijas pilsētā Višegrāda, bet nākamajā gadā izcīnījusi trešo vietu starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā citā Ungārijas pilsētā Tapolcā. 1998. gadā uzvarējusi Rumānijas komandu šaha čempionātā sievietēm Bukarestes komandas sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fils Bauhauss

**Fils Bauhauss** (; dzimis  Boholtā) ir Vācijas šosejas riteņbraucējs, kurš šobrīd pārstāv ** komandu.

Uzvarējis 2017. gada Critérium du Dauphiné sacensību piektajā posmā. Bauhauss bija iekļauts komandas sastāvā 2017. gada Giro d'Italia, taču izstājās 17. posmā.

2020. gada februārī uzvarēja *[[Saudi Tour]]* daudzdienu sacensību pēdējā posmā un kopvērtējumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
2018. gada Vuelta a España

**2018. gada ''[[Vuelta a España]]*** bija daudzdienu riteņbraukšanas sacensības, kas sākās  un noslēdzās 16. septembrī. Šī bija 73. reize, kad notika šīs šosejas riteņbraukšanas sacensības. Sacensības sākās [[Malaga|Malagā]] un noslēdzās [[Madride|Madridē]].

Sacensību kopvērtējumā uzvarēja [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] sportists [[Saimons Jeitss]] (**). Tā bija Jeitsa un viņa pārstāvētās komandas pirmā uzvara no kādām [[Riteņbraukšanas lielās tūres|lielajām tūrēm]]. Tā kļuva par otro *Vuelta* pēc kārtas un piektā lielā tūre pēc kārtas, kurā uzvarējis britu sportists. Līdz ar [[Kriss Frūms|Krisa Frūma]] uzvaru [[2018. gada Giro d'Italia|*Giro d'Italia*]] un [[Geraints Tomass|Gerainta Tomasa]] uzvaru [[2018. gada Tour de France|*Tour de France*]] tā bija pirmā reize, kad vienas sezonas laikā visās trijās tūrēs uzvarējuši vienas valsts sportisti.

== Komandas ==
Tā kā *Vuelta a España* bija [[2018. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta.


== Pirmssacensību favorīti ==
Iepriekšējā gada uzvarētājs [[Kriss Frūms]] (*Team Sky*) izvēlējās neaizstāvēt savu titulu pēc tam, kad bija startējis četrās lielajās tūrēs pēc kārtas, uzvarot trijās no tām. Sacensībās startēja četri iepriekšēji uzvarētāji: [[Nairo Kintana]], [[Alehandro Valverde]] (abi no **), [[Vinčenco Nibali]] (**) un [[Fabio Aru]] (**). Citi braucēji, kas tika pieskaitīt kanddātiem uz uzvaru kopvērtējumā bija [[Ričijs Ports]] (**), [[Saimons Jeitss]] (**), [[Migels Anhels Lopess (riteņbraucējs)|Migels Anhels Lopess]] (**), [[Mihals Kvjatkovskis]] (**), [[Vilko Keldermans]] (**), [[Stevens Kreisveiks]] (**), [[Tibo Pino]] (**), [[Rigoverto Urans]] (*'').

## Distance un posmi
Pilns sacensību maršruts tika paziņots 2018. gada 13. janvārī.

## Klasifikāciju līderi

## Rezultāti
### Kopvērtējums

### Papildu klasifikācijas

#### Punktu klasifikācijas

#### Kalnu karaļa klasifikācija

#### Kombinācijas klasifikācija

#### Komandu klasifikācija

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Eriks Baška

**Eriks Baška** (; dzimis ) ir Slovākijas šosejas riteņbraucējs, kurš šobrīd pārstāv ** komandu.

Ar riteņbraukšanu sācis nodarboties 14 gadu vecumā, sākotnēji startējot kalnu riteņbraukšanas sacensībās, līdz trenera Tibora Velitsa (brāļu Martina un Petera Velitsa tēvocis)  mudināts, pievērsās šosejas riteņbraukšanai. Uzvarējis 2015. gadā Tartu notiekošajā Eiropas čempionātā U23 grupas braucienā.

## Atsauces

## Ārējās saites
2018. gada UCI Pasaules tūre

**2018. gada [[UCI Pasaules tūre]]** bija desmitā sezona 2009. gadā UCI izveidotajai vērtējuma sistēmai. Sezona sākās ar atklāšanas posmu *[[2018. gada Tour Down Under|Tour Down Under]]* 16. janvārī un noslēdzās ar pēdējo posmu — ''Tour of Guangxi'' 21. oktobrī. 2018. gada riteņbraukšanas sezonas ietvaros tajā notika 37 šosejas riteņbraukšanas sacensības.

Iepriekšējās sezonas uzvarētājs bija Beļģijas pārstāvis Gregs Van Avermāts, kurš šajā sezonā neguva nevienu individuālu uzvaru, finišējot piektais rangā. Par ranga uzvarētāju kļuva britu braucējs Saimons Jeitss no ** komandas, sezonas laikā savācot 3072 punktus.

## Rezultātu kalendārs

## Rezultāti
### Individuāli

Sportisti ar vienādu punktu skaitu tika kārtoti pēc Pasaules tūres sacensību un posmu uzvaru skaita, otro vietu skaita, trešo vietu skaita un tā tālāk.

* punktus ieguva 418 sportisti. 198 citi braucēji finišēja pozīcijās, kuras būtu devušas punktus, bet tos nesaņēma, jo nepārstāvēja Pasaules tūres komandas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Egons Maisaks

**Egons Maisaks** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu aktieris.

1966. gadā beidzis Rīgas 45. vidusskolu. 1973. gadā absolvējis Latvijas Valsts konservatorijas Leļļu teātra kursu. Strādājis Latvijas Leļļu teātrī un Nacionālajā teātrī.

Filmējies filmās "Fronte tēva pagalmā", "Dārzs ar spoku", "Lietus blūzs", "Dāvana vientuļai sievietei", "Meldru mežs", "Šauj manā vietā", "Cielaviņas armija atkal cīnās", "Kapteiņa Enriko pulkstenis" un ""Tobago" maina kursu".

## Atsauces
Kaspars Pūce

**Kaspars Pūce** (dzimis 1948. gada 2. augustā, Strenčos) ir latviešu aktieris un rakstnieks.

Režisora Voldemāra Pūces un aktrises Dailas Kukaines–Pūces dēls. Brālis komponists Valts Pūce (1962), brāļa dēls čellists Valters Pūce (1986) un māsa — čella spēles skolotāja Dace Pūce. Astoņu mēnešu vecumā kopā ar māti izsūtīts uz Tālajiem Austrumiem, Rīgā atgriezies 1957. gadā.

Bijis Latvijas Leļļu teātra un Dailes teātra aktieris.

Filmējies vairākās filmās, tai skaitā "Kad bremzes netur", "Džimlai rūdi rallallā", "Vecās pagastmājas mistērija", "Likteņdzirnas", "Vilkaču mantiniece", "Valsis mūža garumā", "Spēle notiks tik un tā", "Līvsalas zēni", "Dunduriņš", "Robina Huda bultas", kā arī seriālos "Ilgais ceļš kāpās" un "Dzīvoklis".

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://www.aktieris.lv/portfolio_page/puce-kaspars/
Haralds Jūliuss Bose

**Haralds Jūliuss fon Bose** (; 1812—1894) bija vācbaltiešu cilmes arhitekts, Krievijas Impērijas galma arhitekts (1858-1863), projektējis Rīgas biržas ēku (1852), kā arī dzīvojamos namus, "Senās Romas villu" Mihailovskā, Znamenskas pili un baznīcas Pēterburgā, Helsinkos un Drēzdenē.

## Dzīvesgājums
Dzimis Rīgā, pēc citiem datiem Līvburgā pie Pēterburgas 1812. gadā portretista Ernesta Gothilfa Boses (1785–1862) un viņa sievas Vilhelmīnes Sofijas ģimenē. Viņa tēva pusbrālis bija Ēveles draudzes mācītājs Antons Georgs Bose (1792–1860).

Mācījās Drēzdenes un Darmšates būvskolās. 1831. gadā ieradās Pēterburgā un sāka strādāt par rasētāju A. Brilova arhitektu birojā. 1832. gadā Pēterburgas Mākslas akadēmija viņām piešķīra brīvmākslinieka diplomu, 1839. gadā akadēmiķa nosaukumu, no 1854. gada viņš bija Mākslas akadēmijas profesors.
1854. gadā kļuva par galma padomnieku, no 1858. gada bija Krievijas Impērijas ķeizara galma arhitekts. 1865. gadā ķeizars Aleksandrs II viņu iecēla dižciltīgo kārtā. Arī Rīgā Bose vēlējās celt daudz un iespaidīgi, tomēr ne visos konkursos uzvarēja un ne visus pasūtījumus saņēma. Piemēram, Bose bija izstrādājis projektu Rīgas pils paplašināšanai un variantus vācu teātra būvniecībai. Vienā no variantiem pat teātris un birža bija apvienoti zem viena jumta. 1863. gadā atvaļināts slimības dēļ, pārcēlās uz Drēzdeni.

Miris 1894. gada 10. martā Drēzdenē, apglabāts Trīsvienības kapos.

## Nozīmīgākie darbi


Garfunkel house.JPG|Garfunkela nams Pēterburgā (1844)
Dacha Saltykovyh.jpg|Saltikova nams Pēterburgā (1847)
Особняк Боссе.JPG|Boses nams Pēterburgā 
Bolsa de Riga, Letonia, 2012-08-07, DD 01.JPG|Rīgas biržas nams (1852)
Особняк Нечаева-Мальцева.jpg|Kņaza Kočubeja, vēlāk Nečajeva-Maļceva nams Pēterburgā (1853)
Ц Св апостола Иоанна ул Декабристов 54 Боссе.jpg|Igauņu reformātu baznīca Pēterburgā (1859)
Post Card Ref-Church.jpg|Vācu reformātu baznīca Pēterburgā (1862)
German church Helsinki.jpg|Vācu evaņģēliski luteriskā baznīca Helsinkos (1864)
Russisch Orthodoxe Kirche Dresden.JPG|Krievu pareizticīgā baznīca Drēzdenē (1872)
ReformierteKircheDresden.jpg|Reformātu baznīca Drēzdenē (1892)


## Atsauces
De Jongs

**De Jongs** (; sieviešu dzimtē de Jonga) ir nīderlandiešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Bobs de Jongs (*Bob de Jong*; 1976) — Nīderlandes ātrslidotājs;
* Frenkijs de Jongs (*Frenkie de Jong*, 1997) — Nīderlandes futbolists;
* Naidžels de Jongs (*Nigel de Jong*; 1984) — Nīderlandes futbolists.
Pēteris Handke

**Pēteris Handke** (; dzimis ) ir austriešu rakstnieks, dramaturgs un tulkotājs. Pazīstamākais darbs ir 1970. gadā publicētais romāns "Vārtsarga bailes no 11 metru soda sitiena" (*Die Angst des Tormanns beim Elfmeter*). Sadarbojies ar kinorežisoru Vimu Vendersu, tostarp radot scenāriju Vendersa filmai "Debesis pār Berlīni" (*Der Himmel über Berlin*). Politiski pazīstams kā Serbijas valsts un Slobodana Miloševiča pozīcijas aizstāvis Balkānu karu vērtējumā. 2019. gadā saņēmis Nobela prēmiju literatūrā.

## Ārējās saites

*
Varvara Mestņikova

**Varvara Mestņikova** (; dzimusi ) ir Krievijas FIDE meistare šahā (2005).

## Biogrāfija
Sahalīnas šaha skolas audzēkne, vēlāk pārcēlusies uz Voroņežu. 2005. gadā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U10 vecuma grupā. Kopš 2008. gada reti piedalās šaha turnīros.

2012. gadā Sanktpēterburgā iestājusies Krievijas Valsts pedagoģijas universitātē (), kurā apguvusi psihologa pedagoga specialitāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūtu dzimta

**Rūtu dzimta** (*Rutaceae*), zināma arī kā **citrusaugu dzimta**, ir ziepjkoku rindas dzimta, kuras piecās apakšdzimtās apvienotas 160 ģintis un vairāk par 1600 sugām. Šajā dzimtā ietilpst citrusaugi, kumguati, pūkcitroni un citas ģintis. Vislielākā rūtu dzimtas sugu daudzveidība ir Dienvidāfrikas reģionā un Austrālijā. Atsevišķas sugas ir nozīmīgs koksnes avots Indijā, Šrilankā, Jaungvinejā un Āfrikā.

## Klasifikācija
* 
** 
** 
** 
** 
**
Roberts Zēbergs

**Roberts Zēbergs** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

1964. gadā kļuvis par Valmieras teātra aktieri.

1969. gadā nosaukts par Latvijas PSR nopelniem bagāto mākslinieku, un 1990. gadā ieguvis Eduarda Smiļģa balvu.

Filmējies filmās "Likteņa līdumnieki", "Vecās pagastmājas mistērija", "Vienas vasaras zieds", "Vilkaču mantiniece", "Fronte tēva pagalmā", "Vilkatis Toms", "Vasara bija tikai vienu dienu", "Trīs minūšu lidojums", "Agrā rūsa", "Mans draugs — nenopietns cilvēks", "Nāves ēnā", "Ilgās dienas rīts" un "Mērnieku laiki".

## Atsauces
Jeļizaveta Kisteņeva

**Jeļizaveta Kisteņeva** (; dzimusi 1998. gadā) ir Krievijas FIDE meistare šahā (2009), kas kopš 2023. gada šaha turnīros pārstāv Angliju.

## Biogrāfija
Maskavas šaha skolas audzēkne. Vairākkārt pārstāvējusi Krieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās. 2008. gadā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U10 vecuma grupā. 2012. gadā Prāgā izcīnījusi trešo vietu Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U14 vecuma grupā. 2012. gadā Jūrmalā uzvarējusi Alekseja Širova ziemas kausa izcīņā šahā meiteņu konkurencē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žans Bosežūrs

**Žans Bosežūrs** (; dzimis ) ir Čīles bijušais futbolists, kas spēlēja malējā pussarga vai aizsarga pozīcijā.

## Sasniegumi
**Universidad Católica**

* Čīles Pirmā divīzija: 2002

**Birmingham City**

* Anglijas Līgas kauss: 2010—11

**Wigan Athletic**

* FA kauss: 2012—13

**Colo-Colo**

* Čīles Pirmā divīzija: 2015

**Universidad de Chile**

* Čīles Pirmā divīzija: 2017

**Čīle**

* Copa América: 2015, 2016

## Ārējās saites
Hosē Pedro Fuensalida

**Hosē Pedro Fuensalida Gana** (; dzimis ) ir bijušais Čīles futbolists, spēlēja pussarga vai uzbrucēja pozīcijā, bijušais Čīles futbola izlases dalībnieks.

## Ārējās saites
Euhenio Mena

**Euhenio Estevans Mena Reveko** (; dzimis ) ir Čīles futbolists, aizsargs, Čīles futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Mena spēlē Čīles komandā ''Universidad Católica''.

## Ārējās saites
Gabriela Antova

**Gabriela Antova** (; dzimusi  Sofijā) ir Bulgārijas lielmeistare šahā (2023).

## Biogrāfija
Šahu sākusi spēlēt septiņu gadu vecumā. Vairākkārt pārstāvējusi Bulgāriju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās. 2010. gadā Batumi uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U8 vecuma grupā. 2013. gadā bijusi trešā Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U12 vecuma grupā. 2014. gadā ieņēmusi ceturto vietu Pasaules jauniešu šaha čempionātā meitenēm U12 vecuma grupā. 2016. gadā Prāgā izcīnījusi otro vietu Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U14 vecuma grupā. 2018. gada augustā Rīgā izcīnījusi 3. vietu Eiropas jauniešu šaha čempionātā G16 vecuma grupā. Daudzkārtējā Bulgārijas un Eiropas meiteņu čempionātu laureāte ātrajā šahā un šaha ātrspēlē dažādās vecuma grupās.

No 2014. gada regulāri piedalījusies Bulgārijas sieviešu šaha čempionātu finālos, kuros labāko rezultātu uzrādījusi 2017. gadā, kad dalījusi 3.-5. vietu, bet pēc papildu rādītājiem palikusi ceturtā.

2017. gadā Rīgā piedalījusies Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm.

Par panākumiem turnīros FIDE 2018. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu, bet 2023. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Felipe Gutjerress

**Felipe Alehandro Gutjerress Leiva** (; dzimis ) ir Čīles bijušais futbolists, pussargs, Čīles futbola izlases dalībnieks.

Pārstāvējis Čīles izlasi 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Ārējās saites
Rūdolfs Kreicums

**Rūdolfs Kreicums** (dzimis  Virānes pagastā, miris ) bija latviešu aktieris.

Astoņu gadu vecumā ar ģimeni pārcēlies uz Rīgu. Gadu vēlāk nomiris aktiera tēvs un ģimene atgriezusies Virānē. 1912. gadā beidzis Virānes skolas pamatizglītības kursu. 1917. gadā sācis mācīties kurpnieka profesiju.

1919. gadā iestājies Latvijas armijā un paralēli apmeklējis Ernesta Kārkliņa aktierkursus. 1926. gadā iekļuvis Dailes teātra trupā. 1956. gadā kļuvis par Latvijas PSR Nopelniem bagāto mākslinieku.

Filmējies "Pie bagātās kundzes", "Pērkona negaiss", "Kapteinis Nulle", "Svešiniece ciemā", "Rainis" un "Kā gulbji balti padebeši iet".

## Atsauces
Hermanis Vazdiks

**Hermanis Vazdiks** (dzimis Ermans Didrihs Vazdiks , miris ) bija latviešu aktieris.

Aktieru Ilzes Vazdikas un Ulda Vazdika tēvs.

1956. gadā nosaukts par Latvijas PSR Nopelniem bagāto mākslinieku. 1976. gadā nosaukts par Latvijas PSR Tautas mākslinieku. Bijis Dailes teātra aktieris.

Filmējies "Apstākļu sakritība", "Vīrietis labākajos gados", "Zobena ēnā", "Dunduriņš", "Dāvana vientuļai sievietei", "Ceplis", "Kara ceļa mantinieki", "Kad lietus un vēji sitas logā", "Akmens un šķembas", "Šķēps un roze", "Kā gulbji balti padebeši iet", "Mājup ar uzvaru" un 1939. gada filmā "Zvejnieka dēls".

## Atsauces
Kaibala (upe)

**Kaibala** ir Daugavas labā krasta pieteka Aizkraukles novadā un Ogres novadā.

izteka — Skrīveru pagasta ziemeļrietumos. Tek rietumu virzienā, vidustecē pagriežoties uz dienvidrietumiem. Lielākās pietekas — Gribuļupīte, Kraukļupīte. Ietek Daugavā Kaibalā. Kaibalu šķērso valsts autoceļi V974 (Dzelmes—Veckrape, trīsreiz), V985 (Kaibala—Annas) un A6 (Rīga—Daugavpils—Krāslava—Baltkrievijas robeža (Pāternieki)).

## Atsauces
Landauka

**Landi**, agrāk **Landauka**, bija apdzīvota vieta Balvu novada Briežuciema pagastā. Atradās pagasta centrālajā daļā 7 km no pagasta centra Briežuciema, 29 km no novada centra Balviem un 249 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās nomaļus no valsts nozīmes autoceļiem.

## Atsauces
Nurgjula Salimova

**Nurgjula Salimova** (; dzimusi  Targovištes apgabalā) ir Bulgārijas starptautiskā lielmeistare šahā (2019).

## Biogrāfija
Piedzimusi Krepčas ciemā Targovištes apgabalā. Šahu sākusi spēlēt piecu gadu vecumā.

Vairākkārt pārstāvējusi Bulgāriju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās. 2011. gadā Albenā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U8 vecuma grupā. 2015. gadā uzvarējusi Pasaules jauniešu šaha čempionātā un Eiropas Savienības jauniešu šaha čempionātā meitenēm U12 vecuma grupā. Daudzkārtējā Bulgārijas un Eiropas meiteņu čempionātu laureāte ātrajā šahā un šaha ātrspēlē dažādās vecuma grupās.

2017. gadā uzvarējusi Bulgārijas sieviešu šaha čempionāta finālā.

2023. gada augustā Baku izcīnījusi 2. vietu FIDE Pasaules kausa izcīņā sievietēm, pusfinālā pieveicot Annu Muzičuku, bet finālā piekāpjoties Aleksandrai Gorjačkinai, un nodrošinājusi tiesības spēlēt pretendenšu turnīrā. 2023. gadā Budvā Bulgārijas izlases sastāvā uzvarējusi Eiropas komandu šaha čempionātā.

2024. gada aprīlī Toronto dalījusi 7.-8. vietu Pasaules šaha čempionāta pretendenšu turnīrā (pēc papildu rādītājiem bijusi septītā). 2024. gada novembrī Šimkentā ierindojusies 8. vietā FIDE sieviešu *Grand Prix* izcīņas posmā. 2025. gada aprīlī Punē ierindojusies 7. vietā FIDE sieviešu *Grand Prix* izcīņas posmā. 2025. gada maijā Austrijā palikusi 10. vietā FIDE sieviešu *Grand Prix* izcīņas posmā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojusies 43. vietā "FIDE Women's Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

Par panākumiem turnīros FIDE 2018. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu, bet 2019. gadā - starptautiskā meistara vīriešiem (IM) un starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mesteckrālove

**Mesteckrālove** () ir pilsēta Čehijā, Vidusčehijas apgabala Nimburkas apriņķī.

Rakstos pirmoreiz 1300. gadā. Dibināta 12. gadsimta beigās kā Bohēmijas karalienes īpašums. 1526. gadā Mesteckrālove iekļāvās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Mesteckrālove ir futbolista Ivana Hašeka (*Ivan Hašek*, 1963) un, pamatojoties uz leģendu, Bohēmijas karaļa Otokāra II (*Otakar II.*, 1233 – 1278) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Anatolijs Solovjaņenko

**Anatolijs Solovjaņenko** (, dzimis , miris ) bija Padomju Savienības un Ukrainas operdziedātājs, PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1975. gadā). No 1963. līdz 1965. gadam mācījās operdziedāšanu Milānas operteātrī *[[La Scala]]*. No 1965. gada Ukrainas Operas un baleta teātra tenors. 1978. gadā absolvēja Kijivas konservatoriju. Ievērojamākās lomas bija Alfrēds ("Traviata"), Hercogs ("Rigoleto"), Manriko ("Trubadūrs"), Rūdolfs ("Bohēma"), Fausts ("Fausts"). Viņš bija arī koncertdziedātājs. 1980. gadā apbalvots ar Leņina prēmiju.
Phjončhanas olimpiskais stadions

**Phjončhanas olimpiskais stadions** () ir sporta stadions Dienvidkorejā, kur norisinājās 2018. gada ziemas olimpisko spēļu un ziemas paralimpisko spēļu atklāšanas un noslēguma ceremonijas.

Stadions atrodas Phjončhanas olimpiskajā kompleksā, apmēram  uz ziemeļiem no Alphensijas kūrorta. Stadionam ir piecstūra forma un tajā atrodas 35 000 sēdvietas.

Stadiona kopēja platība ir  kvadrātmetru, un tā ir pēdējā nozīmīgā celtne, kas uzcelta priekš olimpiskajām spēlēm. Stadionu oficiāli atklāja . Stadionu pēc visiem paredzētajiem pasākumiem ir paredzēts nojaukt, tā būvniecības izmaksas sastādīja 86 miljardus ₩ (). Tā aptuvenais augstums virs jūras līmeņa ir .

Līdzās stadionam atradās Olimpiskā izstāžu zāle, kā arī tradicionālo ēdienu tirdzniecības vietas, kas pēc stadiona nojaukšanas tika saglabātas piemiņai par olimpiskajām spēlēm. Pie stadiona atrodas arī Medaļu laukums, kur tika apbalvoti uzvarētāji.

## Vēsture
Sākotnēji olimpisko spēļu atklāšanas un noslēguma ceremonijas tika paredzēts rīkot Alpensijas tramplīnlēkšanas stadionā. Tādējādi tas līdzinātos 1994. gada ziemas olimpiskajām spēlēm. Tomēr 2012. gada jūlijā Phjončhanas 2018. gada ziemas olimpisko un paralimpisko spēļu organizācijas komiteja paziņoja par izmaiņām pasākuma norises plānā un ceremoniju norise tika pārnesta uz pašreizējo stadiona atrašanās vietu. Galvenie iemesli šai rīcībai bija organizatoriski, jo būtu sarežģīti apvienot ceremoniju sagatavošanu ar tramplīnlēkšanas treniņiem, kā arī jaunuzceltajā stadionā skatītājus mazāk ietekmētu laikapstākļi.

## Atsauces
Cūga

**Cūga** (, , , ) ir pilsēta Šveices centrālajā daļā, Cūgas ezera ziemeļaustrumos, mazliet uz dienvidiem no Cīrihes. Cūga ir Cūgas kantona administratīvais centrs. 2016. gadā pilsētā dzīvoja 29,8 tūkstoši iedzīvotāju, no kuriem lielākā daļa runā vācu valodā. Rakstiskajos avotos Cūga pirmo reizi minēta 1242. gadā. 1352. gadā tā iestājās Šveices Konfederācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vilma Lasmane

**Vilma Lasmane** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise.

Bijusi precējusies ar aktieri Hermani Vazdiku, abiem bija dēls Uldis Vazdiks un meita Ilze Vazdika.

1938. gadā kļuvusi par Daugavpils teātra aktrisi. 1981. gadā kļuvusi par Dailes teātra aktrisi. Filmējusies "Mazās kaislības".

## Atsauces
Astrīda Vecvagare

**Astrīda Vecvagare** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise.

1963. gadā absolvējusi Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti. No 1963. līdz 1992. gadam bijusi Jaunatnes teātra aktrise, vēlāk bijusi Jaunā Rīgas teātra aktrise. Bijusi arī Latvijas Kristīgās akadēmijas pasniedzēja.

Filmējusies "Saldā indes garša", "Vecās pagastmājas mistērija", "Dzīvoklis", "Vilkaču mantiniece", "Atcerēties vai aizmirst", "Ilgais ceļš kāpās", "Agrā rūsa" un "Akmens un šķembas".
## Atsauces
Šarlevilmezjēra

**Šarlevilmezjēra** (, ) ir pilsēta un komūna Francijas ziemeļos, Grandestas reģionā, 14 km no Francijas un Beļģijas robežas. Tas ir Ardēnu departamenta administratīvais centrs. 2013. gadā Šarlevilmezjērā dzīvoja 49,0 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Mēzas upes krastos. Pilsēta tika izveidota 1966. gadā, apvienojot divas pilsētas — **Šarlevilu** un **Mezjēru** (katra no tām savā Mēzas upes krastā).

## Atsauces

## Ārējās saites
Miestiņš

[upright|thumb|right|Burkā raudzēts [medus un apelsīnu miestiņš]]

**Miestiņš** ir no dažādās attiecībās sajauktiem cukura avotiem (iesala, medus un/vai ogu sulas) raudzēts dzēriens, kas papildināts ar augu piedevām. Etnoloģe un vēsturniece Linda Dumpe uzskata, ka miestiņa attiecināšana uz medu vai ar medu saldinātu alu nav pamatota, jo tautasdziesmās miestiņš minēts līdzās medum un alum, bet ar medu saldinātam alum agrākajās vārdnīcās jau ir apzīmējumi „medus alus” un „medalus”.

## Nosaukums

Latviešu valodnieks Konstantīns Karulis uzskata, ka vārds „miestiņš” varētu būt cēlies no iespējamā darbības vārda „miest” (ar nozīmi „jaukt, maisīt” jeb „ar medu samaisītais dzēriens”; salīdzinot ar ). Rakstiskos avotos vārds „miestiņš” pirmoreiz atrodams 1685. gadā izdotajā Jāņa Langija latviešu-vācu vārdnīcā kā latviskā atbilsme vārdam *Honigbier* (no vācu valodas — 'medus alus'). Pēc tā Dumpe secina, ka 17. gadsimtā par miestiņu jau varētu būt saukts alus, kam saldināšanai piejaukts medus, bet vēlāk nosaukums pārnests uz saldu alu kā tādu, jo 1789. gadā izdotajā Gotharda Frīdriha Stendera „Latviešu valodas vārdnīcā” miestiņš skaidrots kā „salds tirgus alus, medus alus”, bet 1872. gadā izdotajā Kārļa Kristiāna Ulmaņa „Latviešu vārdnīcā” jau kā tikai „salds alus”. Savukārt mūsdienās vārda nozīme ir vēl vairāk izplūdusi un par miestiņu parasti sauc vienkārši kvalitatīvu mājas alu.

## Skatīt arī
* Medus
* Alus

## Atsauces

## Literatūra
*
Kšištofs Gratka

**Kšištofs Gratka** (; dzimis  Lodzā) ir Polijas FIDE meistars šahā (1992).

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējis Poliju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvis 1992. gadā Rimavska Sobotā, kad uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā. Par šo panākumu saņēmis FIDE meistara titulu.

Daudzkārtējais Polijas jauniešu šaha čempionātu laureāts dažādās vecuma kategorijās, kurās izcīnījis piecas medaļas: zelta (1996. gadā U14 vecuma grupā), divas sudraba (1992. gadā U10 vecuma grupā un 1994. gadā U12 vecuma grupā) un divas bronzas (1995. gadā U14 vecuma grupā un 1997. gadā U16 vecuma grupā). No 1991. līdz 2000. gadam deviņas reizes piedalījies Polijas jauniešu čempionāta finālos ātrajā šahā, kuros 1995. gadā izcīnījis sudraba medaļu U14 vecuma grupā. Tāpat izcīnījis divas medaļas Polijas jauniešu komandu šaha čempionātos: zelta (2000) un bronzas (1999). 1998. gadā bijis otrais Krakovas starptautiskā šaha festivāla *Cracovia* A turnīrā.

Kopš 2002. gada reti piedalās šaha turnīros.

## Atsauces

## Ārējās saites
Flatulence

thumbnail|200px|Satīrisks amerikāņu zīmējums (zīmēts 1798. gadā)
**Flatulence** ir vēdera uzpūšanās ar biežu zarnu gāzu izvadīšanu caur anālo atveri. Skaļu vēdera gāzu izplūdi vulgāri sauc par **pirdienu**. Gāzu sastāvs veseliem cilvēkiem ir šāds: slāpeklis N2 — 24-90 %, ogļskābā gāze СО2 — 4,3-29 %, skābeklis О2 — 0,1-23 %, ūdeņradis Н2 — 0,6-47 %, metāns CH4 — 0-26 %, kā arī neliels daudzums sērūdeņraža H2S, amonjaka NH3, merkaptāna. Daudzās kultūrās flatulence ir tabu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Adriens Leruā

**Adriens Leruā** (; dzimis  Parīzē) ir Francijas FIDE meistars šahā (1991) un dzejnieks.

## Biogrāfija
1991. gadā Rumānijā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā un tajā pašā gadā Varšavā atkārtojis šo panākumu Pasaules jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā. Par šiem panākumiem saņēmis FIDE meistara titulu. Bijis arī Francijas jauniešu šaha čempionātu uzvarētājs savā vecuma grupā.

1996. gadā pametis šahista karjeru un nopietni pievērsies dzejai. Izdevis vairākus dzejoļu krājumus. Savā dzejā centies atspoguļot pusaudža pasaules izjūtas, jaunieša saskarsmi ar apkārtējo pasauli.

## Literatūra
* Adrien Leroy. Cendre de nuit (éd. Librairie-Galerie Racine, 2000).
* Adrien Leroy. Trame de flèches noires (éd. Librairie-Galerie Racine, 2003).
* Adrien Leroy. Là où je prends feu (Jacques André éditeur, 2011).

## Atsauces

## Ārējās saites
Karls Mahs

**Karls Mahs** (; dzimis ) ir Lielbritānijas starptautiskais meistars šahā (1999).

## Biogrāfija
Daudzkārtējais Lielbritānijas jauniešu šaha čempionātu laureāts dažādās vecuma kategorijās, kurās izcīnījis divas uzvaras: 1990. gadā U9 vecuma grupā un 1991. gadā U10 vecuma grupā. 1993. un 1994. gadā bijis Eseksas grāfistes jauniešu šaha čempions U18 vecuma grupā. Vairākkārt pārstāvējis Angliju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvis 1994. gadā, kad uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā. Par panākumiem turnīros FIDE 1999. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marks Ervihs

**Marks Ervihs** (; dzimis ) ir Nīderlandes starptautiskais meistars šahā (2007) un žurnālists.

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējis Nīderlandi Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvis 2000. gadā, kad uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā. Par panākumiem turnīros FIDE 2007. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Beidzis Utrehtas un Leidenes universitātes un strādā par žurnālistu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kraukļupīte

**Kraukļupīte** var būt:

*Kraukļupīte — Daugavas pieteka;
*Kraukļupīte — Kaibalas pieteka;
*Kraukļupīte — Vējupītes pieteka.
Roberts Mūzils

**Roberts Mūzils** (; dzimis , miris ) bija austriešu rakstnieks, dramaturgs un esejists. Pēdējos 20 dzīves gadus rakstīja savu pazīstamāko un tā arī nepebeigto romānu "Cilvēks bez īpašībām" (*Der Mann ohne Eigenschaften*). Uzaudzis mūsdienu Čehijā, ieguva militāro un tehnisko izglītību Austrijā un Vācijā, bet vēlāk Berlīnē apguva psiholoģiju un filozofiju. 1906. gadā publicēja pirmo romānu *Die Verwirrungen des Zöglings Törleß*. Pēc anšlusa emigrēja uz Šveici, kur 1942. gadā mira.

## Ārējās saites
Magelāna mākonis

**Magelāna mākonis** var būt:
* Lielais Magelāna Mākonis —  Piena Ceļa pavadoņgalaktika Zelta Zivs zvaigznājā;
* Mazais Magelāna Mākonis — Piena Ceļa pavadoņgalaktika;
* “Magelāna mākonis” — Staņislava Lema romāns.