open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kampotas piparkrūms

thumb|Kampotas piparkrūmi
**Kampotas piparkrūms** (, ) ir Kambodžas Kampotas un Kepas provincē audzēta melnā piparkrūma kultūršķirne. Līdz 20. gadsimta sākumam, kad Kambodža atradās Franču Indoķīnas sastāvā, kultūršķirnes nosaukums bija **Indoķīnas piparkrūms** (*poivre Indochine*). Pirmās rakstiskās liecības par piparu audzēšanu šajā apvidū ir no 13. gadsimta beigām, ķīniešu diplomāta Džou Daguaņa sarakstītā grāmatā par Khmeru impērijā pavadītajiem 11 mēnešiem.

Kampotas piparkrūmam ir mazo lapu (កំចាយ, *Kamchay*) un lielo lapu (*Lampong* vai *Belantoeung*) paveids. No tā augļiem iegūst četrus piparu veidus — zaļos, melnos, baltos un sarkanos Kampotas piparus. 2010. gadā Kampotas pipariem piešķirta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde Kambodžā, bet 2016. gadā — arī Eiropas Savienībā. 2020. gadā Kambodža eksportēja ap 80 tonnām Kampotas piparu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kampotas piparu audzētāju asociācijas tīmekļa vietne
Venoms: Būs slaktiņš

**"Venoms: Būs slaktiņš"** () ir 2021. gada ASV supervaroņu filma par *[[Marvel Comics]]* varoni Venomu, ko producējusi kinokompānija *[[Columbia Pictures]]* sadarbībā ar *[[Marvel Entertainment|Marvel]]*. Filmas izplatītājs ir *[[Sony Pictures|Sony Pictures Releasing]]*, šī ir otrā filma *[[Sony's Spider-Man Universe]]* sērijā un turpinājums filmai "Venoms" (2018). Filmas režisors ir Endijs Serkiss, scenārija autore ir Kellija Mārsela. Galveno lomu atveido Toms Hārdijs, pārējās lomās redzami Mišela Viljamsa, Neomija Herisa, Rīds Skots, Stīvens Grems un Vudijs Harelsons. Filmā Edijs Broks mēģina pielāgoties dzīvei ar citplanētiešu saimnieka simbiotu Venomu, kamēŗ sērijveida slepkava Klētuss Kesedijs (Harelsons) izmūk no ieslodzījuma pēc tam, kad kļuvis par ķermeni citam citplanētiešu simbiotam.

"Venoms" jau sākotnēji bija paredzēts kā jauna kopīga visuma sākums un turpinājuma plānošana sākās jau pirmās filmas ražošanas laikā. Harelsonu izvēlējās, lai viņš atveidotu Kesedija lomu jau pirmās filmas beigās, plānojot vairāk atklāt viņa tēlu filmas turpinājumā. Oficiāli darbs pie turpinājuma sākās 2019. gada janvārī, un Hārdijs un Harelsons apstiprināja, ka viņi atgriezīsies savās lomās, kā arī Mārselu apstiprināja par scenāristi. Serkiss par režisoru apstiprināts augustā, daļēji pateicoties viņa pieredzei darbā ar CGI un kustību uztveršanas tehnoloģiju, kas bija svarīga simbiotu attēlojuma sastāvdaļa filmā. Filmēšana notika *[[Leavesden Studios]]* Anglijā no 2019. gada novembra līdz 2020. gada februārim, un papildu filmēšana norisinājās februārī Sanfrancisko. Filmas nosaukums paziņots 2020. gada aprīlī. Filmas sižetu galvenokārt ietekmējuši komiksu stāstu sērija *[[Maximum Carnage]]* (1993) un 1994. gada "Zirnekļcilvēka" animācijas seriāla sērijas.

Filmas "Venoms: Būs slaktiņš" pirmizrāde norisinājās  Londonā. Filmu ASV kinoteātros sāka demonstrēt , bet Latvijas — 15. oktobrī. Filmas pirmizrādi pārcēla no 2020. gada oktobra sakarā ar COVID-19 pandēmiju. Filmas starptautiskie ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, ierindojot to septītajā vietā starp ienesīgākajām 2021. gada filmām. Trešā sērijas filma ir izstrādes procesā.

## Atsauces

## Ārējās saites
N. Gijo

**N. Gijo** () bija franču sporta šāvējs. Startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Gijo 1900. gada olimpiskajās spēlēs startēja tranšejas šaušanas disciplīnā. Šajā disciplīnā viņš ieguva 29. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* N. Gijo (Olympics profils) 
* N. Gijo (Olympedia profils) 
* N. Gijo (Sports Reference profils)
Poršanjē (šāvējs)

**Poršanjē** () bija franču sporta šāvējs. Startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Viņš 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs startēja tranšejas šaušanā ar bisi. Šajā disciplīnā viņš izcīnīja 30. vietu, taču precīzs viņa rezultāts nav zināms.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Poršanjē (Olympedia profils) 
* Poršanjē (Sports Reference profils)
Slāvu iela (Rīga)

**Slāvu iela** ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Dārzciemā un Latgales apkaimē. Iela pamatā stiepjas pāri Slāvu tiltam, sākoties no Dienvidu tilta un beidzoties krustojumā ar Slāvu rotācijas apli.

2021. gadā ielā atradās 18 adreses.

## Vēsture
Iela izveidojās 19. gadsimta otrajā pusē blakus Kuzņecova porcelāna un fajansa fabrikai. 1899. gadā tai tika dots nosaukums *Slavjanskaja* jeb Slāvu iela, blakus atradās arī Latviešu iela, Lietuviešu iela, Lībiešu iela un Igauņu iela, kas visas vēlāk pārdēvētas citos nosaukumos.  No 1923. līdz 1950. gadam tās nosaukums bija **Kuzņecova iela**, no 1950. līdz 1990. gadam — **Stahanoviešu iela**. 1970. gadā pāri dzelzceļa līnijai Rīga—Krustpils tika atklāts satiksmes pārvads, kurš pārņēma ielas nosaukumu. 1990. gada 20. aprīlī ar Rīgas pilsētas Tautas deputātu padomes lēmumu Nr. 1/19 Andra Teikmaņa vadībā ielai atjaunots vēsturiskais nosaukums.

## Ielu savienojumi
Slāvu iela Slāvu rotācijas aplī savienojas ar Dārzciema ielu un Lubānas ielu, Dienvidu tilta pusē — ar Latgales ielu un Krasta ielu.

## Atsauces
Roberts Jarni

**Roberts Jarni** (, dzimis ) ir Horvātijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja kreisās malas aizsarga pozīcijā, bijis Dienvidslāvijas un Horvātijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Horvātijas klubā ''Hajduk Split'' 1986. gadā. 1991. gadā Jarni pārcēlās uz Itāliju, kur viņš spēlēja ''Bari'', ''Torino'' un ''Juventus''. 1995. gadā ar *Juventus* komandu uzvarējis ''Serie A''. 1995. gadā pievienojies Spānijas komandai *[[Real Betis]]*, kur viņš spēlēja trīs gadus, līdz nokļuva *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]* komandā. Vēlāk spēlējis arī ''Las Palmas'', bet savu karjeru noslēdzis ''Panathinaikos'' komandā Grieķijā.

Regulāri pārstāvējis Horvātijas futbola izlasi, kopumā nospēlējot 80 mačus no 1990. līdz 2002. gadam. Pirms Horvātijas neatkarības, nospēlējis dažus mačus Dienvidslāvijas izlasē. Ar Dienvidslāviju piedalījies 1990. gada FIFA Pasaules kausā, bet ar Horvātiju 1998. un 2002. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Vadījis vairākas komandas Horvātijā, Bosnijā un Hercegovinā, Ungārijā un Indijā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Hajduk Split**

* Dienvidslāvijas kauss: 1990—91

**Juventus**

* Itālijas A sērija: 1994—95
* Coppa Italia: 1994—95

**Real Madrid**

* Starpkontinentālais kauss: 1998

**Las Palmas**

* Segunda Division: 1999—2000

## Ārējās saites
Stjuarts Pīrss

**Stjuarts Pīrss** (, dzimis ) ir Anglijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2021) Pīrss ir viens no ''West Ham United'' treneriem.

Kā spēlētājs, pārstāvējis ''Wealdstone'', ''Coventry City'', *[[Nottingham Forest]]*, ''Newcastle United'', ''West Ham United'' un ''Manchester City''. Vislabāk pazīstams no laika *Nottingham Forest*, kur viņš bija komandas kapteinis un kļuva par visu laiku spēlēm bagātāko kluba futbolistu.

Ar Anglijas futbola izlasi piedalījies 1990. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1992. un 1996. gada Eiropas čempionātā.

Pēc karjeras beigām ''Manchester City'' komandas sastāvā, viņš kļuva par Kevina Kīgana palīgu klubā. 2005. gadā jau kļuvis par kluba galeno treneri. 2007. gadā kļuvis par Anglijas U21 izlases treneri, ko viņš vadīja līdz 2013. gadam. Bijis Lielbritānijas izlases treneris 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. 2012. gadā vienā mačā vadījis Anglijas futbola izlasi. No 2014. līdz 2015 vadījis *[[Nottingham Forest]]*. Kopš 2020. gada viņš ir viens no Deivida Moiza asistentiem ''West Ham United''.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Nottingham Forest**

* Anglijas Līgas kauss: 1988–89, 1989–90

**Manchester City**

* Anglijas līgas pirmā divīzija: 2001–02

**Individuālie sasniegumi**

* *[[Nottingham Forest]]* sezonas labākais spēlētājs: 1988–89, 1990–91, 1995–96

## Atsauces

## Ārējās saites
Deivids Plats

**Deivids Endrū Plats** (, dzimis ) ir Anglijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Anglijas komandā ''Crewe Alexandra''. 22 gadu vecumā pārcēlies uz ''Aston Villa'', kur viņš piesaistīja Anglijas izlases trenera Bobija Robsona uzmanību. Vēlāk jau pārcēlies uz Itāliju, kur spēlējis ''Bari'', ''Juventus'' un ''Sampdoria'' komandās. 1995. gadā atgriezies Anglijā un pievienojies ''Arsenal'' komandai. 1998. gadā ar *Arsenal* komandu uzvarējis Anglijas Premjerlīgā.

Ar Anglijas futbola izlasi piedalījies 1990. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1992. un 1996. gada Eiropas čempionātā.

1998. gadā paziņojis par spēlētāja karjeras beigām. Dažus mēnešus pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par Itālijas kluba ''Sampdoria'' galveno treneri. Tas izsauca protestus no citiem ''Serie A'' klubiem, jo Platam nebija atbilstošas trenera kvalifikācijas. Plats atkāpās no amata, pirms *Sampdoria* izkrita uz ''Serie B''. 1999. gada jūlijā Plats tika apstiprināts par Anglijas pirmās divīzijas kluba *[[Nottingham Forest]]* galveno treneri. 1999–2000. gada sezonā aizvadījis arī trīs spēles un guvis vienus vārtus. Vēlāk vadījis Anglijas U21 izlasi un bijis ''Manchester City'' trenera asistents.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Juventus**

* UEFA kauss: 1992–93

**Sampdoria**

* Coppa Italia: 1993–94

**Arsenal**

* Anglijas Premjerlīga: 1997–98
* FA kauss: 1997–98

## Ārējās saites
Santa Hirša

**Santa Hirša** (dzimusi kā **Santa Mičule** 1988. gada 17. decembrī) ir mākslas zinātniece un kritiķe, Normunda Naumaņa balvas laureāte.

## Biogrāfija
Santa Hirša beigusi Rēzeknes mākslas vidusskolu (2008). Bakalaura grādu ieguvusi Latvijas Mākslas akadēmijā (2012), maģistra grādu — Greifsvaldes Universitātē Vācijā (2014). No 2015. gada studējusi Latvijas Mākslas akadēmijas doktorantūrā.

Bijusi Baltijas laikmetīgās mākslas interneta žurnāla *Echo Gone Wrong* redaktore. Pievērsusies laikmetīgās vizuālās kultūras procesu analīzei un vēro tās ietekmi uz plašākām sociālajām norisēm, pētījusi padomju modernisma izpausmes vizuālajā mākslā. Recenzējusi mākslas izstādes žurnālā "Studija". Sarakstījusi apceri par mākslinieku Krišu Salmani, (2018) monogrāfijas "Gaismas konstruktors. Andris Breže" (2020) un "Oļegs Tillbergs" (2025).

2018. gadā nominēta Normunda Naumaņa balvai mākslas kritikā, ieguvusi šo balvu par 2020. gada publikācijām.

## Ārējās saites
* Santa Hirša: Kultūras kritiķis ir izmirstoša profesija. Satori.lv
Džeimijs Rednaps

**Džeimijs Frenks Rednaps** (, dzimis ) ir bijušais Anglijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik Rednaps ir futbola eksperts *[[Sky Sports]]* un *[[Daily Mail]]*.

Savu lielāko daļu karjeras pavadījis *[[Liverpool FC]]* komandā. Spēlējis arī ''Bournemouth'', ''Tottenham Hotspur'' un ''Southampton''. *Tottenham Hotspur* un *Southampton* komandās Rednaps bija komandas kapteinis.

Ar Anglijas futbola izlasi piedalījies 1996. gada Eiropas čempionātā.

Džeimija tēvs ir futbola treneris Harijs Rednaps. Viņš ir arī brālēns bijušam Anglijas izlases futbolistam un futbola trenerim Frenkam Lampardam.

## Sasniegumi
**Liverpool**

* Anglijas Līgas kauss: 1994–95
* FA Charity Shield: 2001
* UEFA Superkauss: 2001

## Ārējās saites
Danijs Blinds

**Dirks Fransiskess "Denijs" Blinds** (, dzimis ) ir Nīderlandes futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Nīderlandes futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis *[[Sparta Rotterdam]]* un ''Ajax'' komandas. Viņš ir viens no diviem nīderlandiešu futbolistiem, kurš ir uzvarējis visās UEFA rīkotajās sacensībās.

Ar Nīderlandes futbola izlasi piedalījies 1990. un 1994. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1992. un 1996. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Vadījis ''Ajax'' komandu, kā arī Nīderlandes futbola izlasi.

Danija dēls Deilijs Blinds arī ir futbolists.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Ajax**

* Eredivisie: 1989–90, 1993–94, 1994–95, 1995–96, 1997–98
* KNVB beker: 1987, 1993, 1998, 1999
* Johan Cruijff Schaal: 1993, 1994
* UEFA Čempionu līga: 1994–95
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1986–87
* UEFA kauss: 1991–92
* UEFA Superkauss: 1995
* Starpkontinentālais kauss: 1995

### Trenera karjera
**Ajax**

* KNVB beker: 2006
* Johan Cruijff Schaal: 2005

## Ārējās saites
Slāvu iela

**Slāvu iela** var būt šādās Latvijas pilsētās:

* Slāvu iela, Baložos
* Slāvu iela, Daugavpilī
* Slāvu iela, Rīgā
Tintiņš (tēls)

**Tintiņš** () ir beļģu rakstnieka un karikatūrista Žorža Remī jeb Eržē veidotās komiksu sērijas "Tintiņa piedzīvojumi" galvenais varonis. Tintiņš ir jauns reportieris un piedzīvojumu meklētājs, kurš ceļo pa pasauli kopā ar savu suni foksterjeru Mīļuku (*Milou*). Varoni izveidoja 1929. gadā un pirmo reizi tas parādās avīzes *Le Vingtième Siècle* iknedēļas pielikumā *Le Petit Vingtième*. Viņš parādās kā jauns vīrietis, kura vecums nav precīzi nosakāms, ar apaļu seju un uz augšu saslietiem matiem. Katrs komikss iesākas ar kādu problēmu, visbiežāk tā ir zādzība, nolaupīšana vai cita veida noslēpums, kas jāatklāj. Katrā komiksā ir arī kāds galvenais ļaundaris vai ļaundaru grupa, kas cenšas Tintiņu apturēt. Tintiņam ir ass prāts, viņš spēj sevi aizstāvēt un ir godīgs, pieklājīgs, līdzjūtīgs un laipns. Pateicoties saviem izmeklējošajiem ziņojumiem, ātrai domāšanai un vispusīgajai labestībai, Tintiņš vienmēr spēj atrisināt noslēpumu un pabeigt piedzīvojumu.

Atšķirībā no stereotipiskākajiem varoņiem, ar kuriem viņš sastopas, Tintiņa personība ir neitrāla, kas ļauj lasītājam ne tikai sekot līdzi piedzīvojumiem, bet arī ieņemt Tintiņa pozīciju stāstā, kam vēl vairāk palīdz Eržē raksturīgo *ligne claire* ("skaidro līniju") stils. Interesanti, ka Eržē bieži pats iezīmēja sevi savos komiksos.

Tintiņa radītājs Eržē nomira 1983. gadā, tomēr varonis joprojām ir atpazīstams. 2011. gadā Stīvens Spīlbergs uzņēma filmu "Tintiņa piedzīvojumi: Vienradža noslēpums".

## Atsauces

## Ārējās saites
Izsmeļamie neatjaunīgie resursi

thumb|Naftas ieguve
**Izsmeļamie neatjaunīgie resursi** ir dabas resursi, kas zemes dzīlēs ir ierobežotā daudzumā, tie neatjaunojas, un nesaudzīgi tos lietojot tie var arī izsīkt.

## Izsmeļamo neatjaunīgo dabas resursu veidi

* Nafta
* Dabasgāze
* Metāla rūdas 
* Degslāneklis 
* Ogles (akmeņogles, antracīts, brūnogles)

## Atsauces
Vilis Purmalis

**Vilis Purmalis** (1927—1989) bija latviešu ķirurgs, Rīgas pilsētas 2. slimnīcas galvenais ārsts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1927. gada 7. jūnijā Baltinavas pagasta Stauberavās zemnieka ģimenē. Pēc Otrā pasaules kara 1945. gadā beidza mācības Rūjienas vidusskolā un studēja RMI Ārstniecības fakultātē līdz 1951. gadam. Piecus gadus bija Dundagas rajona slimnīcas galvenais ārsts un ķirurģijas nodaļas vadītājs, pēc tam RMI Hospitālās ķirurģijas katedras asistents Rīgas pilsētas 1. slimnīcā.

1959. gadā V. Purmali iecēla par jaunizveidotās Rīgas pilsētas 2. slimnīcas galveno ārstu, tad Rīgas pilsētas 1. slimnīcas 12. ķirurģijas nodaļas vadītāju (1962—1968). 1966. gadā viņš aizstāvēja medicīnas zinātņu kandidāta disertāciju, 1968. gadā V. Purmali iecēla par Veselības aizsardzības ministrijas galveno ķirurgu.
1971. gadā viņš aizstāvēja medicīnas zinātņu doktora disertāciju par žultsakmeņu slimības ķirurģisko ārstēšanu, 1972. gadā kļuva par RMI Ārstu kvalifikācijas celšanas fakultātes Ķirurģijas katedras vadītāju un 1974. gadā par profesoru, 1973. gadā par Latvijas Ķirurgu zinātniskās biedrības priekšsēdētāju.

Miris 1989. gada 28. novembrī Rīgā, apglabāts Rīgas Meža kapos.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais ārsts (1977)
* Latvijas PSR Valsts prēmija par gremošanas orgānu patoģenēzes aktuālu problēmu izpēti un šo orgānu slimību jaunu diagnostikas un ārstniecības metožu radīšanu un ieviešanu praksē (1977)

## Literatūra
* Gaiļezera slimnīca. Rakstu kopojums 25 gadu jubilejā, sast. Arnis Vīksna. Rīga: 2003. 296 lpp.
* Katram sava zvaigzne. Atmiņu grāmata par profesoru Vili Purmali / sast. A. Vīksna. Rīga 2006. 273 lpp.
* Skaģers A. Vilim Purmalim — 75. Latvijas Ārstu Žurnāls, 2002, 5. nr., 52. lpp.
* Vīksna A. Latvijas ķirurģijas profesori. Rīga: 2010. 141 lpp.

## Atsauces
Riharts Vitshe

**Riharts Vitshe** (, dzimis ) ir bijušais Nīderlandes futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Nīderlandes futbola izlases dalībnieks.

18 gados sācis savu karjeru *[[AFC Ajax]]* komandā. Kopumā 11 sezonu laikā *[[Eredivisie]]* turnīrā viņš aizvadīja 226 mačus un guva 15 vārtus. Spēlējis arī Spānijas komandās *[[FC Barcelona]]* un *[[Deportivo Alavés]]* un Francijas komandā ''Bordeaux''. Ar *Barcelona* komandu 1992. gadā ieguvis Eiropas kausu.

Ar Nīderlandes futbola izlasi piedalījies 1990. gada FIFA Pasaules kausā un 1996. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Ajax**

* Eredivisie: 1997–98
* KNVB beker: 1997–98, 1998–99

**Bordeaux**

* UEFA Intertoto kauss: 1995

**Barcelona**

* La Liga: 1991–92, 1992–93
* Eiropas kauss: 1991–92
* UEFA Superkauss: 1992

## Ārējās saites
Lielvārdes ielu uzskaitījums

**Lielvārdes pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas 109 Lielvārdes ielas.

## Ielu uzskaitījums

* Agates iela
* Akmeņu iela
* Andreja Pumpura iela
* Asaru iela
* Atpūtu iela
* Ausekļa iela
* Austras iela
* Austriņu ceļš
* Avotu iela
* Baņutas iela
* Bebru iela
* Bērzu iela
* Birzes iela
* Burtnieku iela
* Ceriņu iela
* Cīruļu iela
* Čiekuru iela
* Daugavas iela
* Dārza iela
* Dievukalna iela
* Draudzības iela
* Dravnieku iela
* Druvas iela
* Edgara Kauliņa aleja
* Egļu iela
* Ezeru iela
* Gaismas iela
* Ganību iela
* Gobu iela
* Gunāra Priedes iela
* Gundegu iela
* Ievu iela
* Jaunā Stacijas iela
* Jāņa Grestes iela
* Kalna iela
* Kastaņu iela
* Kļavu iela
* Krasta iela
* Krīvu iela
* Kurmju iela
* Kuģu iela
* Ķiršu iela
* Laimas iela
* Laimdotas iela
* Laivu iela
* Lakstīgalu iela
* Lapsu iela
* Lapu iela
* Lauku iela
* Lāčplēša iela
* Lāčplēša laukums
* Lāču Jura laukums
* Lēdmanes iela
* Lielā Saulgriežu iela
* Liepu iela
* Liepziedu iela
* Līču iela
* Līdaku iela
* Madaru iela
* Mazzariņu iela
* Mākoņu iela
* Māras iela
* Mednieku iela
* Meža iela
* Mēness iela
* Miera iela
* Muižas iela
* Nākotnes iela
* Opernieku iela
* Ošu iela
* Ozolleju iela
* Ozolu iela
* Paegļu iela
* Parka iela
* Pavasara iela
* Pērkona iela
* Pieneņu iela
* Pils iela
* Pļavu iela
* Priežu iela
* Putnu iela
* Raiņa iela
* Rasas iela
* Rembates iela
* Riekstu iela
* Roberta Rubeņa iela
* Rožu iela
* Saules iela
* Saulgriežu iela
* Skolas iela
* Slimnīcas iela
* Smilgu iela
* Smilšu iela
* Spīdolas iela
* Stacijas iela
* Stirnu iela
* Strautu iela
* Teiku iela
* Upes iela
* Uzvaras iela
* Vidus iela
* Virsaišu iela
* Vīksnu iela
* Vītolu iela
* Zaķu iela
* Zaļā iela
* Zariņu iela
* Ziedu iela
* Zvaigžņu iela

## Atsauces

## Skatīt arī
* Lielvārde

## Atsauces
Alīreza Fīrūzdža

**Alīreza Fīrūzdža** (; dzimis  Bābolā) ir Irānas un Francijas (kopš 2021. gada jūlija) starptautiskais lielmeistars šahā (2018).

## Biogrāfija
Irānas šaha brīnumbērns. Divas reizes uzvarējis Irānas šaha čempionātos (2016, 2019). Irānas šaha izlases sastāvā piedalījies divās Pasaules šaha olimpiādēs (2016, 2018), Pasaules komandu šaha čempionātā (2019), Āzijas valstu komandu šaha čempionātā (2016, 2018, 2018. gadā kļuvis par šī turnīra uzvarētāju komandu vērtējumā), Āzijas valstu komandu ātrā šaha un šaha ātrspēles čempionātā (2018, kļuvis par abo šo turnīru uzvarētāju komandu vērtējumā). 2019. gadā izcīnījis sudraba medaļu Pasaules ātrā šaha čempionātā. 2020. gada februārī uzvarējis Prāgas starptautiskajā šaha turnīrā *Prague International Chess Festival — Masters*.

Par panākumiem turnīros FIDE 2016. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2018. gadā — starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Kļuvis par lielmeistaru četrpadsmit gadu vecumā, kas bijis viens no labākajiem sasniegumiem šaha vēsturē.

2019. gada decembrī atteicies pārstāvēt šaha turnīros Irānu, jo valsts ideoloģija aizliegusi viņam spēlēt ar Izraēlas šahistiem. Līdz 2021. gada jūlijam turnīros spēlējis zem FIDE karoga, bet 2021. gada jūlijā kļuvis par Francijas pilsoni.

2021. gada novembrī Rīgā uzvarējis 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā un iekļuvis 2022. gada FIDE Pretendentu turnīrā. 2021. gada decembrī Varšavā bijis trešais Pasaules šaha ātrspēles čempionātā. 2022. gada jūlijā Madridē ierindojies 6. vietā Pasaules šaha čempionāta pretendentu turnīrā. 2023. gada maijā Bukarestē dalījis 2.-5. vietu starptautiskajā lielmeistaru šaha turnīrā *GCT Superbet Chess Classic*. 2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 39. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

2025. gada septembrī Samarkandā izcīnījis 3. vietu "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

2024. gada aprīlī Toronto ierindojies 7. vietā Pasaules šaha čempionāta pretendentu turnīrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elijs Makoists

**Elisters Mērdoks Makoists** (; dzimis ) ir bijušais Skotijas futbolists un futbola treneris, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Skotijas futbola izlases dalībnieks.

Makoists savu karjeru iesāka ''St Johnstone'' komandā. 1981. gadā pievienojies Anglijas komandai ''Sunderland''. Pēc diviem gadiem Makoists atgriezās Skotijā un pievienojās ''Rangers'' komandai. Makoista karjera *Rangers* komandā bija ļoti veiksmīga. Viņš kļuva par kluba visu laiku labāko vārtu guvēju, visos turnīros kopumā gūstot 355 vārtus. Izcīnījis arī deviņus līgas čempionu titulus pēc kārtas, no 1988–89. līdz 1996–97. gada sezonai. Savu karjeru noslēdzis ''Kilmarnock''.

Skotijas futbola izlases sastāvā no 1986. gada līdz 1998. gadam aizvadījis 61 maču un guvis 19 vārtus. Piedalījies 1990. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1992. un 1996. gada Eiropas čempionātā.

2007. gadā kļuvis par ''Rangers'' komandas trenera asistentu, bet 2011. gadā viņš tika apstiprināts jau par galveno treneri. 2015. gadā Makoists un *Rangers* lauza līgumu.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Rangers**

* Skotijas Premjerlīga: 1986–87, 1988–89, 1989–90, 1990–91, 1991–92, 1992–93, 1993–94, 1994–95, 1995–96, 1996–97
* Skotijas kauss: 1991–92
* Skotijas Līgas kauss: 1983–84, 1984–85, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1990–91, 1992–93, 1993–94, 1996–97

**Individuālie sasniegumi**

* Eiropas Zelta zābaks: 1991–92, 1992–93
* Eiropas kausa labākais vārtu guvējs: 1987–88

### Trenera karjera
**Rangers**

* Skotijas čempionāta ceturtais līmenis: 2012–13
* Skotijas čempionāta trešais līmenis: 2013–14

## Ārējās saites
Parhams Magsudlu

**Parhams Magsudlu** (; dzimis  Gorgānā) ir Irānas starptautiskais lielmeistars šahā (2016).

## Biogrāfija
Trīs reizes uzvarējis Irānas šaha čempionātos (2017, 2018, 2021). 2018. gadā uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātā. Irānas šaha izlases sastāvā piedalījies divās Pasaules šaha olimpiādēs (2016, 2018), uzvarējis Pasaules junioru komandu šaha čempionātos (2015, 2016), bet 2014. gadā šajā turnīrā izcīnījis bronzas medaļu komandu vērtējumā. Divas reizes piedalījies FIDE Pasaules kausa izcīņā pēc izslēgšanas sistēmas (2015, 2019).

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 38. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

2023. gada novembrī Daglasā izcīnījis 6. vietu "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

2025. gada februārī Tunisijā izcīnījis 3. vietu Džerbas lielmeistaru turnīrā.

2025. gada septembrī Samarkandā bijis līderis turnīra pirmajā pusē, bet noslēgumā ierindojies 27. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2016. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) un starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Īves iela (Rīga)

**Īves iela** ir iela Bieriņos, Rīgas Zemgales priekšpilsētā. Iela sākas krustojumā ar Ojāra Vācieša ielu, ved zem Kārļa Ulmaņa gatves satiksmes pārvada un, šķērsojot Mārupīti, beidzas krustojumā ar Cīruļu ielu un Robežu ielu. Kopējais ielas garums ir 413 metri, tā klāta pārsvarā ar asfalta segumu (grants segums posmā zem Kārļa Ulmaņa gatves). Ielā ir atsevišķas savrupmājas un neapbūvētas vietas, tā ved arī gar Rīgas Angļu ģimnāzijas sporta laukumu.

Iela ir nosaukta Īves — Īves pagasta centra Talsu novadā — vārdā. Vēsturisko Īves ielas taisno līniju ir izmainījusi Kārļa Ulmaņa gatves izveide: iela met asus līkumus, lai izvestu zem satiksmes pārvada, vienlaikus šķērsojot Mārupīti.

## Ielu savienojumi
Īves iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ojāra Vācieša iela (T veida krustojums)
* Zvārdes iela
* Cīruļu iela
* Robežu iela

## Skatīt arī
* Bieriņi

## Atsauces
Amins Tabatabaei

**Seieds Mohammads Amins Tabatabaei** (; dzimis  Teherānā) ir Irānas starptautiskais lielmeistars šahā (2018).

## Biogrāfija
Pārstāvējis Irānu Pasaules un Āzijas jauniešu un junioru šaha čempionātos. 2009. gadā izcīnījis bronzu Pasaules jauniešu šaha čempionātā U8 vecuma grupā. 2014. gadā izcīnījis Āzijas jauniešu šaha čempiona titulu un Pasaules jauniešu vicečempiona titulu U14 vecuma grupās. Trīs reizes pārstāvējis Irānu Pasaules komandu šaha čempionātos U16 vecuma grupā, kurās komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2015) un 2 bronzas (2014, 2017) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (2014, 2015) un sudraba (2017) medaļas.

2018. gadā izcīnījis otro vietu Āzijas individuālajā šaha čempionātā. Divas reizes piedalījies FIDE Pasaules kausa izcīņā pēc izslēgšanas sistēmas (2019, 2021). Labāko rezultātu sasniedzis 2019. gada Pasaules kausā, kad aizkļuvis līdz ceturtdaļfinālam, kurā piekāpies Krievijas lielmeistaram Vladimiram Fedosejevam.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 51. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā. 2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 44. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojies 36. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2015. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM),  bet 2018. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šampūns

alt=Šampūns ieputojās matos.|thumb|Šampūns ieputo matos
**Šampūns** ir matu kopšanas līdzeklis, parasti viskoza šķidruma veidā, ko izmanto matu tīrīšanai. Retāk šampūns ir pieejams cietā veidā, piemēram, ziepju gabaliņos. Šampūnu lieto, uzklājot to mitros matos, iemasējot līdzekli galvas ādā un pēc tam izskalojot. Daži lietotāji mazgāšanai līdz ar šampūnu izmanto matu kondicionieri.

Cilvēkiem ar blaugznām, krāsotiem matiem, alerģijām pieejami speciāli šampūni. Zīdaiņiem un maziem bērniem paredzēts mazāk kairinošs šampūns. Ir arī šampūni, kas domāti dzīvniekiem, šie šampūni var saturēt insekticīdus vai citus medikamentus ādas slimību vai parazītu, piemēram, blusu, invāzijas ārstēšanai.
Eds de Gūjs

**Eduards Fransikuss "Eds" de Gūjs** (, dzimis ) ir bijušais Nīderlandes futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Nīderlandes futbola izlases dalībnieks.

Savā 20 gadus ilgajā karjerā viņš pārstāvēja Nīderlandes klubus *[[Sparta Rotterdam]]* un *[[Feyenoord]]*, kā arī Anglijas klubus ''Chelsea'' un ''Stoke City''. Ar *Feyenoord* komandu 1993. gadā kļuvis par *[[Eredivisie]]* uzvarētāju, bet ar *Chelsea* komandu 1998. gadā ieguvis UEFA Kausu ieguvēju kausu un UEFA Superkausu.

Ar Nīderlandes futbola izlasi piedalījies 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. un 2000. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Feyenoord**

* Eredivisie: 1992–93
* KNVB beker: 1990–91, 1991–92, 1993–94, 1994–95
* Johan Cruijff Schaal: 1991

**Chelsea**

* FA kauss: 1999–2000
* Anglijas Līgas kauss: 1997–98
* FA Charity Shield: 2000
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1997–98
* UEFA Superkauss: 1998

## Ārējās saites
Krizantēmas ordenis

220px|thumb|Augstākais Krizantēmas ordenis ar lielo lentu
220px|thumb|Lentes atgriezums ar rozeti
**Augstākais Krizantēmas ordenis** () ir Japānas augstākais apbalvojums. Tā pirmo variantu — ordeni ar lielo lentu 1876. gadā izveidoja Japānas imperators Meidzi; otrais variants — ordenis ar ķēdi tika apstiprināts 1888. gada 4. janvārī. Atšķirībā no Eiropas Japānā ordeņus var piešķirt arī pēc nāves.

Neskaitot imperatora ģimeni, tikai seši Japānas pilsoņi savā mūžā ir saņēmuši ordeni ar ķēdi; pēdējais šādu balvu saņēma bijušais premjerministrs Saiondzi Kinmoči 1928. gadā. Astoņiem citiem tas piešķirts pēc nāves. Mūsdienās ar to apbalvots tikai valdošais imperators. Izņēmumi ir ārvalstu vadītāji, kuriem ordeni ar ķēdi piešķir kā cieņas apliecinājumu.

Ordenis ar lielo lentu ir augstākais iespējamais apbalvojums, ko Japānas pilsonis var iegūt savas dzīves laikā. Neskaitot imperatora ģimenes locekļus, tikai 44 Japānas pilsoņi ir saņēmuši ordeni ar lielo lentu; no tiem tikai 23 tika apbalvoti dzīves laikā.

## Ordeņa apraksts
Ordeņa ķēde ir izgatavota no zelta, un tajā ir posmi "Meiji" klasiskā formā, kas norāda uz ordeņa dibināšanas laikmetu. Tos vienu no otra atdala posmi, kurus rotā zelta krizantēmas zieds ar zaļi emaljētām lapām.

Ordeņa lielā lente ir sarkana ar tumši zilām apmales svītrām. To nēsā uz labā pleca.

Ordeņa zīme ir četrstūraina zvaigzne ar balti emaljētiem stariem; centrā ir sarkans emaljēts saules disks. Starp stariem ir dzeltens emaljas krizantēmas zieds ar zaļām emaljētām lapām. Zīme ir piekārta pie dzelteni emaljētas krizantēmas, kas atkarībā no izpildījuma varianta piekārta vai nu pie ķēdes, vai uz lielās lentes.

Ordeņa zvaigzne ir līdzīga ordeņa zīmei, bet sudraba krāsā, bez krizantēmas piekares. To nēsā uz krūtīm kreisajā pusē.

## Pakāpes

## Skatīt arī
* Pavlovnijas Ziedu ordenis
* Uzlēcošās Saules ordenis
* Svētā Dārguma ordenis
* Kultūras ordenis

## Atsauces

## Ārējās saites
Gērijs Makalisters

**Gērijs Makalisters** (, dzimis ) ir Skotijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Skotijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru Makalisters sāka savas dzimtās pilsētas klubā ''Motherwell''. 20 gadu vecumā pārcēlies uz Anglijas klubu ''Leicester City''. Vēlāk pievienojies ''Leeds United'' komandai, kur viņš 1991—92. gada sezonā ieguva Anglijas Pirmās divīzijas čempionu titulu. Makalisters arī ir spēlējis Anglijas Premjerlīgas komandās ''Coventry City'', kur viņš palīdzēja komandai noturēties augstākajā līgā, un ''Liverpool'', kur viņš 36 gadu vecumā izcīnīja FA kausu, Anglijas Līgas kausu un UEFA kausu.

Deviņus gadus pārstāvējis Skotijas futbola izlasi. Četrus gadus bijis arī izlases kapteinis. Piedalījies 1990. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1992. un 1996. gada Eiropas čempionātā.

No 2002. līdz 2004. gadam bijis *Coventry City* spēlējošais treneri. 2008. gadā vadījis ''Leeds United'' komandu, bet 2011. gadā uz brīdi bijis Premjerlīgas komandas ''Aston Villa'' treneri. 2018. gadā Makalisters kļuva par Stīvena Džerarda asistentu Skotijas klubā ''Rangers''.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Motherwell**

* Skotijas Pirmā divīzija: 1984—85

**Leeds United**

* Anglijas Pirmā divīzija: 1991—92
* FA Charity Shield: 1992

**Liverpool**

* FA kauss: 2000—01
* Anglijas Līgas kauss: 2000—01
* FA Charity Shield: 2001
* UEFA kauss: 2000—01
* UEFA Superkauss: 2001

## Ārējās saites
Alans Pičots

**Alans Pičots** (; dzimis  Buenosairesā) ir Argentīnas starptautiskais lielmeistars šahā (2016).

## Biogrāfija
Uzvarējis Argentīnas jauniešu šaha čempionātos U10, U12, U14 un U18 vecuma grupās, turklāt beidzamo uzvaru guvis 12 gadu vecumā. Pārstāvējis Argentīnu Pasaules un Panamerikas jauniešu un junioru šaha čempionātos. 2008. gadā uzvarējis Panamerikas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā. 2014. gadā uzvarējis Pasaules jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 2014. gadā dalījis pirmo vietu Amerikas kontinenta individuālajā šaha čempionātā, bet pēc papildu rādītājiem palicis sestais. 2019. gadā izcīnījis piekto vietu Amerikas kontinenta individuālajā šaha čempionātā un kvalificējies FIDE Pasaules kausa izcīņai pēc izslēgšanas sistēmas. Pārstāvējis Argentīnu Pasaules šaha olimpiādēs (2016, 2018, 2022, 2024). 2024. gadā Budapeštā izcīnījis bronzas medaļu individuālā vērtējumā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 76. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā. 2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 47. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2013. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2016. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stefāns Šapuizā

**Stefāns Šapuizā** (, dzimis ) ir bijušais Šveices futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Šveices futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis vairākus Šveices un Vācijas klubus. Vislabāk pazīstams no laika *[[Borussia Dortmund]]*, kurā viņš spēlēja no 1991. līdz 1999. gadam. 1995. un 1996. gadā kļuvis par Vācijas Bundeslīgas čempionu, bet 1997. gadā izcīnījis UEFA Čempionu līgas trofeju.

Ar Šveices futbola izlasi piedalījies 1994. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. un 2004. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Borussia Dortmund**

* Vācijas Bundeslīga: 1994–95, 1995–96
* DFB Supercup: 1995, 1996
* UEFA Čempionu līga: 1996–97
* Starpkontinentālais kauss: 1997

**Grasshoppers**

* Šveices Superlīga: 2000–01

**Individuālie sasniegumi**

* Šveices Superlīgas labākais vārtu guvējs: 2000–01, 2003–04

## Ārējās saites
Jordans Lečkovs

**Jordans Lečkovs** (, dzimis ) ir bijušais Bulgārijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Bulgārijas futbola izlases dalībnieks.

Viens no deviņdesmito gadu labākajiem bulgāru futbolistiem. Lečkovam bija nozīmīga loma Bulgārijas izlases sniegumam 1994. gada FIFA Pasaules kausā, kurā tā sasniedza pusfinālu. Spēlējis arī 1996. gada Eiropas čempionātā. Savas karjeras laikā pārstāvējis klubus Bulgārijā, Vācijā, Francijā un Turcijā.

Pēc karjeras beigām kļuvis par uzņēmēju un politiķi. No 2003. gada līdz 2010. gadam bijis savas dzimtās pilsētas Slivenas mērs.

## Sasniegumi
**CSKA Sofia**

* Bulgārijas Pirmā līga: 1992

**OFC Sliven**

* Bulgārijas kauss: 1990

**Beşiktaş**

* Turcijas kauss: 1998

## Ārējās saites
Baltā kāpa (Saulkrasti)

thumb|Baltā kāpa Saulkrastos 2021. gadā
**Baltā kāpa** ir Baltijas jūras Rīgas līča stāvkrasts Saulkrastos, kas izveidojies Litorīnas jūras pastāvēšanas beigu stadijā, pirms aptuveni 4—5 tūkstošiem gadu. Tas atrodas Inčupes labajā krastā pie upes ietekas jūrā.

No 17. gadsimta līdz 19. gadsimtam Saulkrastu dienvidu daļā tika izcirsti meži, kā rezultātā smiltis pārvietojās un vēja ietekmē tika sapūstas lielākos uzkalnos, tādā veidā izveidojot paaugstinātu Baltās kāpas virspusi. 2018. gadā kāpa daļēji sabruka Inčupes sānerozijas un jūras erozijas dēļ. Gar Balto kāpu ir izveidota Saulrieta taka, kas ir 3,6 km gara dabas taka un tā stiepjas gar piekrasti no Baltās kāpas līdz Saules tiltam.

Zem Baltās kāpas esošais ar smiltīm klātais smilšakmens iezis ir veidojies pirms aptuveni 405—350 miljoniem gadu.

## Atsauces
Maiji

**Maiji** ir Amerikas pamatiedzīvotāju tautu grupa Vidusamerikā. Seno maiju civilizāciju veidoja šīs grupas pārstāvji, un mūsdienu maiji ir cēlušies no cilvēkiem, kuri dzīvoja šajā vēsturiskajā civilizācijā. Mūsdienās maiji apdzīvo Meksikas dienvidus, Gvatemalu, Belizu, Salvadoru un Hondurasu. "Maiji" ir mūsdienīgs kolektīvs apzīmējums šī reģiona tautām, tomēr paši pamatiedzīvotāji šo terminu vēsturiski neizmantoja. Maiji kā tauta bija ļoti sašķelti un starp dažādām maiju tautas populācijām, sabiedrībām un etniskajām grupām nebija kopīgas identitātes vai politiskās vienotības izjūtas, jo tām katrai bija savas īpašās tradīcijas, kā arī kultūras un vēsturiskā identitāte. Maiji cēla arī pilsētas, kuru atliekas lielos daudzumos ir atrodamas viņu apdzīvotā reģiona valstīs, kā Belizā.

Mūsdienās lielākā daļa maiju runā angliski vai spāniski, taču liela daļa maiju runā arī kādā no savstarpēji radniecīgajām maiju valodām. Daļa maiju prot arī Belizas kreolu valodu, kas ir uz angļu valodas bāzes koloniju laikā radusies kreoliskā valoda.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žoslēns Anglomā

**Žoslēns Anglomā** (; dzimis ) ir Francijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja labās malas aizsarga pozīcijā. Kopš 2017. gada Anglomā ir Gvadelupas futbola izlases galvenais treneris.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Francijas, Itālijas, Spānijas un Gvadelupas klubus. Kopā ar ''Marseille'' komandu 1991–92. gada sezonā uzvarējis ''Division 1'' turnīrā un 1992–93. gada sezonā UEFA Čempionu līgā. Bijis arī Spānijas čempions ar ''Valencia''.

Ar Francijas futbola izlasi piedalījies 1992. un 1996. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Marseille**

* DIvision 1: 1991–92
* UEFA Čempionu līga: 1992–93

**Valencia**

* La Liga: 2001–02
* Copa del Rey: 1998–99
* Spānijas Superkauss: 1999
* UEFA Intertoto kauss: 1998

## Ārējās saites
Miodrags Belodediči

**Miodrags Belodediči** (, dzimis ) ir bijušais Rumānijas futbolists, spēlēja libero pozīcijā, bijis Rumānijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis 19 gadu vecumā ''Steaua București'' komandā. Piecas reizes kļuvis par Rumānijas čempionu un 1986. gadā izcīnījis Eiropas kausa trofeju. 1991. gadā ar *[[Red Star Belgrade]]* komandu Belodediči izcīnīja savu otro Eiropas kausa trofeju. Vēlāk pārstāvējis arī Spānijas un Meksikas klubus.

Ar Rumānijas futbola izlasi piedalījies 1994. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. un 2000. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Steaua București**

* DIvizia A: 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 2000–01
* Rumānijas kauss: 1984–85, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1998–99
* Eiropas kauss: 1985–86
* UEFA Superkauss: 1986

**Red Star Belgrade**

* Dienvidslāvijas Pirmā līga: 1989–90, 1990–91, 1991–92
* Dienvidslāvijas kauss: 1989–90
* Eiropas kauss: 1990–91
* Starpkontinentālais kauss: 1991

## Ārējās saites
Anna Sargsjana

**Anna M. Sargsjana** (; dzimusi  Artašatā) ir Armēnijas starptautiskā lielmeistare šahā (2020), kas kopš 2025. gada šaha turnīros pārstāv ASV..

## Biogrāfija
Pārstāvējusi Armēniju Eiropas jauniešu šaha čempionātos un Pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros labāko rezultātu sasniegusi 2017. gadā, kad ieņēmusi 4. vietu Eiropas jauniešu šaha čempionātā meiteņu U16 vecuma grupā. Kopš 2016. gada regulāri piedalījusies Armēnijas sieviešu šaha čempionātu finālos, kuros labāko rezultātu sasniegusi 2016. gadā, kad ieņēmusi 4. vietu. 2021. gada novembrī Rīgā ierindojusies 28. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

Pārstāvējusi Armēnijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 3 reizes (2018, 2022-2024) un izcīnījusi indviduālo bronzas (2024) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījusies 2019. gadā un individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījusies 2019. gadā.

Kopš 2022. gada šaha turnīros pārstāv ASV. 2025. gada oktobrī Sentluisā izcīnījusi 2. vietu ASV sieviešu šaha čempionātā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2019. gadā Sargsjanai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2020. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2021. gadā kļuvusi arī par starptautisko meistaru (IM). 

## Atsauces

## Ārējās saites
Angels Jordenesku

**Angels Jordenesku** (, dzimis ) ir Rumānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Rumānijas futbola izlases dalībnieks.

Savu lielāko spēlētāja karjeras daļu pavadījis ''Steaua București'', ar ko viņš divas reizes uzvarēja Rumānijas čempionātā un 1986. gadā uzvarēja Eiropas kausa izcīņā.

Uzreiz pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par *Steaua București* galveno treneri. Četras reizes kā treneris kļuvis par Rumānijas treneri un uzvarējis UEFA Superkausā. Vadījis dažādas komandas Rumānijā, Kiprā, Saūda Arābijā un AAE. Trīs reizes bijis Rumānijas futbola izlases treneris. Vadījis izlasi 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. un 2016. gada Eiropas čempionātā. Bijis arī Grieķijas izlases treneris.

2008. gadā Jordenesku tika ievēlēts Rumānijas parlamentā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Steaua București**

* Divizia A: 1975–76, 1977–78
* Rumānijas kauss: 1969–70, 1970–71, 1975–76, 1978–79
* Eiropas kauss: 1985–86

### Trenera karjera
**Steaua București**

* Divizia A: 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1992–93
* Rumānijas kauss: 1986–87, 1988–89
* UEFA Superkauss: 1986

**Al-Hilal**

* AFC Čempionu līga: 1999–2000

**Al-Ittihad**

* AFC Čempionu līga: 2005

## Ārējās saites
Serži Baržuans

**Serži Baržuans Esklusa** (; dzimis ) ir Spānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja kreisās malas aizsarga pozīcijā, bijis Spānijas futbola izlases dalībnieks.

Gandrīz visu savu spēlētāja karjeru pavadījis ''Barcelona'' komandā. Ar *Barcelona* viņš ieguva deviņus titulus, tai skaitā trīs *[[La Liga]]* titulus un vienu UEFA Kausu ieguvēju kausu.

Ar Spānijas futbola izlasi piedalījies 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. 2000. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Vadījis komandas Spānijā un Ķīnā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Barcelona**

* La Liga: 1993—94, 1997—98, 1998—99
* Copa del Rey: 1996—97, 1997—98
* Spānijas Superkauss: 1994, 1996
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1996—97
* UEFA Superkauss: 1997

## Ārējās saites
Pjerluidži Kazirāgi

**Pjerluidži Kazirāgi** (, dzimis ) ir Itālijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Kazirāgi savu karjeru sāka Itālijas komandā ''Monza''. Vēlāk spēlējis ''Juventus'' un ''Lazio'', bet savu karjeru noslēdzis Anglijas Premjerlīgas komandā ''Chelsea''.

Ar Itālijas futbola izlasi piedalījies 1994. gada FIFA Pasaules kausā un 1996. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām strādā kā treneris. Četrus gadus bijis Itālijas U21 izlases galvenais treneris. Bijis arī vairāku klubu trenera asistents.

## Sasnigumi

### Spēlētāja karjera
**Juventus**

* Coppa Italia: 1989–90
* UEFA kauss: 1989–90, 1992–93

**Lazio**

* Coppa Italia: 1997–98

**Chelsea**

* FA kauss: 1999–2000
* UEFA Superkauss: 1998

## Ārējās saites
Dmitrijs Harins

**Dmitrijs Harins** (, dzimis ) ir Krievijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis PSRS, NVS un Krievijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru iesācis Maskavas komandās ''Torpedo Moscow'', ''Dynamo Moscow'' un ''CSKA Moscow''. 1992. gadā Harins pievienojās Anglijas Premjerlīgas komandai ''Chelsea'', kur spēlēja līdz 1999. gadam. Ar *Chelsea* komandu ieguvis FA kausu, UEFA Kausu ieguvēju kausu un UEFA Superkausu.

Ar PSRS futbola izlasi ieguvis zelta medaļas 1988. gada vasaras olimpiskās spēlēs. NVS futbola izlasi pārstāvējis 1992. gada Eiropas čempionātā, bet Krieviju 1994. gada FIFA Pasaules kausā un 1996. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Chelsea**

* FA kauss: 1996–97
* Anglijas Līgas kauss: 1997–98
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1997–98
* UEFA Superkauss: 1998

**Celtic**

* Skotijas Līgas kauss: 2000–01

**PSRS**

* Vasaras olimpiskās spēles zelta medaļa: 1988

## Ārējās saites
Jurijs Ņikiforovs

**Jurijs Ņikiforovs** (, dzimis ) ir Krievijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis NVS, Ukrainas un Krievijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru iesācis Ukrainā. 1993. gadā Ņikiforovs pārcēlās uz Krievijas komandu ''Spartak Moscow''. Tur viņš trīs reizes izcīnīja Krievijas čempionu titulu. Vēlāk spēlējis Spānijas komandā *[[Sporting de Gijón|Sporting Gijón]]*, Nīderlandes komandās *[[PSV Eindhoven]]* un *[[RKC Waalwijk]],* Japānas komandā *[[Urawa Red Diamonds]]*. Ar *PSV* komandu divas reizes izcīnījis *[[Eredivisie]]* titulus.

Ar Krievijas futbola izlasi piedalījies 1994. un 2002. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Chornomorets Odesa**

* Ukrainas kauss: 1992

**Spartak Moscow**

* Krievijas Premjerlīga: 1993, 1994, 1996
* Krievijas kauss: 1994

**PSV Eindhoven**

* Eredivisie: 1999—2000, 2000—01
* Johan Cruijff Schaal: 1998, 2000, 2001

## Ārējās saites
Magdalēna Pītersa

thumb|Magdalēnas vīra gleznotais portrets
**Magdalēna Pītersa** (pirms 1560. gada — pēc 1592. gada) bija holandiešu renesanses gleznotāja.

Viņa dzimusi Hārlemā kā stikla gleznotāja Pītera Adriaenša meita, un 1577. gadā viņa apprecējās ar gleznotāju Pīteru Pītersu. 1585. gadā pāris pārcēlās uz Amsterdamu, kur vēlāk 1592. gadā tika kristīts viņu dēls Pīters Pīterss II. Viņa ir pazīstama ar tirgus ainām.

Viņa nomira Amsterdamā.
Štefans Kuncs

**Štefans Kuncs** (, dzimis ) ir Vācijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. līdz 2023. gadam Kuncs bija Turcijas futbola izlases galvenais treneris.

Pārstāvējis komandas Vācijā un Turcijā. Vislabāk pazīstams no laika *[[VfL Bochum]]* *[[1. FC Kaiserslautern]]* komandā. 1986. un 1994. gadā bijis Vācijas Bundeslīgas labākais vārtu guvējs. 1991. gadā ar *Kaiserslautern* komandu uzvarējis Bundeslīgā.

Ar Vācijas futbola izlasi piedalījies 1994. gada FIFA Pasaules kausā un 1996. gada Eiropas čempionātā. 1996. gadā kļuvis par Eiropas čempionu.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Vadījis vairākas komandas Vācijā. 2017. un 2021. gadā, Kunca vadībā, Vācijas U21 izlase kļuva par UEFA Eiropas U-21 čempionāta uzvarētājiem. 2021. gadā Kuncs tika apstiprināts par Turcijas futbola izlases galveno treneri. Pēc komandas nepārliecinoša snieguma 2024. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijā 2023. gada septembrī Kuncs tika atbrīvots no galvenā trenera amata.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Kaiserslautern**

* Vācijas Bundeslīga: 1989–90
* DFB Pokal: 1989–90
* DFL Supercup: 1991

**Vācija**

* Eiropas čempionāts: 1996

### Trenera karjera
**Vācijas U21 izlase**

* UEFA Eiropas U-21 čempionāts: 2017, 2021

## Atsauces

## Ārējās saites
Mārupe (Rīga)

**Mārupe** ir Bieriņu apkaimes daļa Pārdaugavā pie Rīgas robežas, līdzās Mārupei Mārupes novadā. 

Pilsētas daļa izveidojusies 20. gadsimta sākumā uz bijušās Bieriņu muižas (vācu: *Lindenruh*) zemes Mārupītes krastos.
Guntis Cimiņš

**Guntis Cimiņš** (dzimis 1973. gada 14. augustā Rīgā) ir latviešu koru diriģents un producents. 
Latvijas koru nozares konsultatīvās padomes loceklis.

Kora "Mūza" mākslinieciskais vadītājs un galvenais diriģents (2000-2023), nodibinājuma *Sing Latvia* vadītājs un starptautiskā Rīgas *A Cappella* festivāla izveidotājs un rīkotājs. 

Kopš 2023. gada Ventspils koncertzāles "Latvija" un teātra nama "Jūras vārti" mākslinieciskais vadītājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Magnētiskā konstante

**Magnētiskā konstante** ir fizikāla konstante un skalārs lielums, kas tiek izmantots elektromagnētisma likumu izteiksmēs. Tā ir reizinātājs visās formulās, pēc kurām aprēķina magnētiskā lauka indukciju vai magnētisko spēku atkarībā no strāvas stipruma strāvas kontūrā. 

Tā tiek apzīmēta ar \mu_0, un tās vērtība ir 4π · 10−7 jeb 1,256 637 061... ·10−6 H/m (var izteikt arī kā N/А2).

## Konstante un taisna vada magnētiskā indukcija
Taisna strāvas vada magnētiskā lauka indukciju B vakuumā aprēķina pēc Bio—Savāra—Laplasa likuma:

B=\frac{\mu_0I}{2\pi r},

kur \mu_0 ir magnētiskā konstante, I ir strāvas stiprums, \pi ir pī, r ir attālums līdz strāvas vadam. 

## Konstante un paralēlu strāvu mijiedarbība
Divu paralēlu strāvu mijiedarbību raksturo Ampēra likums:

F_M=\frac{\mu_0I_1I_2l}{2\pi r},

kur F_M ir Ampēra spēks, \mu_0 ir magnētiskā konstante, I_1 ir stiprums strāvai, kura rada magnētisko lauku ar indukciju B_1=\frac{\mu_0I_1}{2\pi r}, I_2 ir siprums strāvai, uz kuru iedarbojas B_1, l ir strāvas kontūra garums, \pi ir pī, r ir attālums starp strāvas vadiem. 

## Konstante un vienkāršāko kontūru induktivitāte
Garam un tievam solenoīdam induktivitāte

L=\frac{\mu_0\mu_rN^2S}{l},

kur \mu_0 ir magnētiskā konstante, \mu_r ir vides relatīvā magnētiskā caurlaidība, N ir vijumu skaits, S ir spoles šķērsgriezuma laukums, l ir spoles garums.

Divvadu līnijas induktivitāte

L=\frac{\mu_0l}{\pi}(\ln\frac{r}{R_0}+\frac{\mu_r}{4}),

kur \mu_0 ir magnētiskā konstante, \mu_r ir vides relatīvā magnētiskā caurlaidība, l ir līnijas garums, \pi ir pī, \ln ir naturāllogaritms, r ir attālums starp strāvas vadiem, R_0 ir vadu rādiuss. 

## Magnētiskā konstante un elektriskā konstante
Elektrisko konstanti \varepsilon_0 un magnētisko konstanti \mu_0  saista šāda sakarība: c=\frac{1}{\sqrt{\varepsilon_0\mu_0}} , kur c  ir gaismas ātrums. 

## Atsauces