open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dīns Vinčesters

**Dīns Vinčesters** () ir izdomāts tēls amerikāņu televīzijas seriālā *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]*, kurā viņš kopā ar savu jaunāko brāli Semu medī pārdabiskas būtnes. Viņu attēlo aktieris Džensens Eklss. Pirmoreiz televīzijā Dīns Vinčesters parādījās seriāla sērijā *Pilot* (), un pēdējā sērija, kurā viņš redzēts, ir *Carry on* ().**Dīns Vinčesters** () ir izdomāts tēls amerikāņu televīzijas seriālā *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]*, kurā viņš kopā ar savu jaunāko brāli Semu medī pārdabiskas būtnes. Viņu attēlo aktieris Džensens Eklss. Pirmoreiz televīzijā Dīns Vinčesters parādījās seriāla sērijā *Pilot* (), un pēdējā sērija, kurā viņš redzēts, ir *Carry on* ().
Drupieži

thumb|250px|Konglomerāts
**Drupieži**, arī **klastiskie** jeb **terigēnie ieži** ir nogulumieži, kas pilnībā vai pārsvarā sastāv no dažādu iežu un minerālu lauskām (daļiņām). Izšķir cementētus un necementētus (irdenus) drupiežus. Cementētajos drupiežos par saistvielu kalpo karbonāti (kalcīts, dolomīts), krama oksīdi (opāls, kalcedons, kvarcs), dzelzs oksīdi (limonīts, getīts u.c.), māla minerāli un virkne citu. Drupieži bieži vien satur organiskās paliekas: veselas čaulas vai to fragmentus (molusku, koraļļu, krinoideju u.c. detrītu, koku stumbrus un zarus u.t.t.).

## Klasifikācija
Drupiežu klasifikācijas pamatā ir ņemta tāda pamatpazīme, kā drupu izmērs. Izšķir:
*rupjos drupiežus jeb psefītus ar drupu izmēriem virs 1 mm (necementēti — laukakmeņi, oļi, šķembas, zvirgzdi, grants; cementēti — konglomerāti, brekčijas, gravelīti u.c.),
*smilšu iežus jeb psammītus ar daļiņu izmēriem 1-0,05 mm (pēc citām klasifikācijām 1-0,1 mm vai 2-0,05 mm) (smiltis un smilšakmeņi),
*putekļainos iežus jeb aleirītus ar daļiņu izmēriem 0,05-0,005 mm (aleirīti un aleirolīti)
*māla iežus jeb pelītus ar daļiņu izmēriem zem 0,005 mm (pēc citas klasifikācijas 0,01 mm). Māla ieži var būt kā ķīmiskie, tā arī ar terigēnu izcelsmi.
Pastāv arī jaukta sastāva drupieži, kas sastāv no dažāda izmēra daļiņām (smilšu, aleirīta un māla). Pie tādiem tiek pieskaitīti dažādi smilšmāli un mālsmiltis.

Tālākā drupiežu klasifikācija strukturālajos apakštipos tiek veikta pēc drupu minerālā sastāva u.c. īpašībām. Pie drupiežiem tiek pieskaitīti arī vulkāniskās darbības produkti: vulkāniskās bumbas, pelni (irdenie ieži un cementētās varietātes — tufi), tufobrekčijas, un pārejas ieži starp drupiežiem un efuzīvajiem iežiem (tufīti, tufogēnie ieži).

## Veidošanās
Nelīdzena reljefa apstākļos un pie lieliem denudācijas un pārneses ātrumiem veidojas rupjie drupieži, bet līdzenumu un nelielu pārneses ātrumu apstākļos ūdenī un gaisā veidojas smilšu, aleirītu un mālu ieži. Māla daļiņas nogulsnējas pārsvarā mierīgā ūdenī. Jūru un okeānu piekrastes daļā, pludmalēs un selgā nogulsnējas oļi un grants. Tālāk no krasta tos nomaina smiltis, tad aleirīti un visbeidzot dziļumā zem viļņu darbības zonas arī māls. Taču oļus un smiltis var sastapt arī lielos dziļumos (kā dažādu zemūdens straumju rezultātu), un savukārt aleirītu-pelītu nogulumus piekrastes zonā (kur ūdenstilpes neskar jūras viļņu darbība)

Latvijā venda, kembrija, apakšdevona un vidusdevona, triasa un juras nogulumi sastāv galvenokārt no smilšainiem un mālainiem iežiem, bet kvartāra ledāja nogulumos ir arī liels grants, oļu un akmeņu īpatsvars.

## Izmantošana
Drupiežus plaši izmanto kā celtniecības materiālu (šķembas, granti), bet smiltis stikla ražošanā un metalurģijā. Savukārt māli tiek lietoti keramikā, pie krāšņu mūrēšanas, urbšanas darbos u.c. Un vēl upju un jūru smiltīs ir sastopami zelta, platīna, dārgakmeņu, minerālu u.c. cēlmetālu un citu retzemju elementu kliedņi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sems Vinčesters

**Sems Vinčesters** () ir izdomāts tēls un viens no galvenajiem varoņiem amerikāņu televīzijas seriālā *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]*, kurā viņš ar savu vecāko brāli Dīnu cīnās pret monstriem, dēmoniem un spokiem kā arī daudzām citām pārdabiskām būtnēm. Pirmoreiz televīzijā Sems Vinčesters parādījās seriāla sērijā *Pilot* (), un pēdējā sērija, kurā viņš ir redzēts, ir *Carry on* ().
2020.—2021. gada Rīgas "Dinamo" sezona

**2020.—2021. gada Rīgas "Dinamo" sezona** bija komandas trīspadsmitā sezona Kontinentālajā hokeja līgā (KHL). Komandas galvenais treneris bija Pēteris Skudra.

 komandā 5 hokejistiem tika konstatēts COVID-19, saslimšana konstatēta arī citās komandās, kā rezultātā tika pārcelta 22. septembrī gaidāmā mājas spēle ar Ņižņijnovgorodas "Torpedo".

Septembra beigās un oktrobra sākumā komanda atradās karantīnā un neaizvadīja mačus ar jauniešu komandas spēlētājiem. Par to tika piespriesti 2 tehniskie zaudējumi — 26. septembra spēlē pret Maskavas "Dinamo" un 29. septembra spēlē pret Maskavas CSKA.

## Rezultāti

### Pārbaudes spēles

### Regulārā sezona

## Spēlētāji

### Pašreizējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2020. gada 3. septembrī.*

#### Vārtsargi
* 31  Bruno Brūveris
* 40  Staņislavs Gaļimovs
* 73  Iļja Proskurjakovs

#### Aizsargi
* 4  Morgans Eliss
* 5  Endrū O'Braiens
* 7  Kristaps Roberts Zīle
* 9  Jānis Jaks
* 11  Kristaps Sotnieks
* 18  Metjū Majone
* 24  Rīss Skārlets
* 43  Ondržejs Vitāseks
* 77  Ernests Ošenieks

#### Uzbrucēji
* 10  Lauris Dārziņš
* 16  Mārtiņš Dzierkals
* 17  Renārs Krastenbergs
* 19  Miķelis Rēdlihs
* 27  Deniss Paršins
* 34  Džeisī Lipons
* 53  Pāvels Černovs
* 59  Zeks Mičels
* 67  Konstantīns Komareks
* 70  Miks Indrašis
* 87  Gints Meija
* 91  Daniels Bērziņš
* 97  Mets Vaits
* 98  Patriks Zabusovs

## Sastāva izmaiņas
Sastāva izmaiņas kopš sezonas sākuma.

### Jaunpienākušie spēlētāji

### Aizgājušie spēlētāji

## Atsauces

## Skatīt arī
* 2020.—2021. gada KHL sezona
Fricis Šaberts

**Fricis Šaberts** (dzimis , miršanas datums nav zināms) bija latviešu policijas darbinieks un politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Mazinieku partijas biedrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis  (pēc vecā stila — ) Lielauces "Smiltnieku" (tagad Zebrenes pagastā) lauksaimnieka Kārļa Šaberta un Karlīnes ģimenē.

Pirmā pasaules kara laikā darbojās Rīgas pilsētas domē. Vēlāk evakuējās uz Ribinsku Krievijā. No 1916. gada strādāja armijas dzelzceļa būvju pārvaldē Pleskavā. 1918. gadā atgriezās Latvijā. Tautas padomes loceklis (1919—1920). Satversmes Sapulces deputāts no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas saraksta. Frakcijai šķeļoties, pievienojās Mazinieku frakcijai (vēlākajai partijai). 1922.—1927. gadā strādāja a/s «Rīgas Lloids». 1927. — 1934. gadā bija Iekšlietu ministrijas Politiskās pārvaldes izmeklēšanas ierēdnis Rīgā. 1934. — 1939. gadā Liepājas prefekts. No 1939. gada oktobra līdz 1940. gada jūlijam — Rīgas prefekta vecākais palīgs.

Arestēts 1940. gada 15. augustā, atbrīvots no ieslodzījuma 1955. gadā un atgriezies Latvijā.

## Apbalvojumi
Apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeņa 5. un 4. šķiru, Igaunijas Baltās Zvaigznes ordeņa 3. šķiru.

## Atsauces
Juris Strazdiņš

**Juris Strazdiņš** (dzimis , miršanas gads nav zināms) bija latviešu elektrotehniķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas pārstāvis.

## Atsauces
2049. gads

**2049. gads** () būs parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies piektdienā.

## Gaidāmie notikumi

* 20. decembrī pašreizējai "viena valsts, divas sistēmas" sistēmai ar Makao, kas no 1999. gada 20. decembra tika garantēta 50 gadus, beigsies derīguma termiņš.
* Lasīšanai un vārdu skaitīšanai kļūs pieejama Roberta Šīldsa embargo 37 miljonu vārdu garā dienasgrāmata.
* Paredzēts pabeigt jostas un ceļu iniciatīvu, par godu Ķīnas Tautas Republikas dibināšanas 100. gadadienai.
* Pilna laika darba stundas, iespējams, būs īsākas nekā 21. gadsimta sākumā. Cilvēki, iespējams, strādās tikai 2 dienas nedēļā (ierasto 5 (2020. gads) vietā).

## Atsauces
Detrīts

thumb|200px|Krastā izskalots aļģu detrīts
**Detrīts** (no  — 'saberzts') ir organogēns drupu materiāls nogulumos vai nogulumiežos. Detrīts veidojas no augu šūnu fragmentiem, čaulām, dzīvnieku skeletu daļām un dažādiem izdalījumiem. Pēc sasmalcinājuma pakāpes detrītu dala smalkajā detrītā un rupjajā detrītā. Dabā detrīts var būt uz sauszemes dzīvnieku ekskrementu veidā, vai jebkādu mirušu organisko palieku vai dzīvnieku kaulu veidā u.t.l. Ūdenī sīku nesadalījušos augu vai dzīvnieku organismu daļiņu vai izdalījumu kopums (no dažiem μm līdz dažiem cm) var atrasties peldošā stāvoklī vai arī nosēsties ūdenstilpju dibenā. Dzīvniekus, kas pārtiek no detrīta, sauc par detritofāgiem.

## Atsauces
Artūrs Reisners

**Arturs Eduards Reisners** (;  — ) bija vācbaltiešu jurists un politiķis, Satversmes sapulces deputāts. Pārstāvējis Vācbaltu tautas partiju.

## Dzīvesgājums
Dzimis  (pēc vecā stila — ) Ādažu pagasta Iļķenes muižas īpašnieka Roberta un Annas (dz. Lindvartas) Reisneru ģimenē. Mācījās Kalcenava privātskolā un Rīgas pilsētas ģimnāzijā. 1886. gadā sāka tieslietu studijas Tērbatas Universitātē, kuras beidza 1890. gadā. Vācbaltiešu studentu korporācijas “*[[Livonia]]*” filistrs. 
1890. – 1891. gadā kā brīvprātīgais dienēja 98. Tērbatas kājnieku pulkā Daugavpilī, atvaļināts rezerves praporščika pakāpē. No 1891. gada decembra līdz 1894. gada aprīlim jaunākais tiesamatu kandidāts Rīgas apgabaltiesā. No 1893. gada kolēģijas sekretārs, no 1894. gada marta  titulārpadomnieks. No 1894. gada zvērināta advokāta palīgs, bet no 1898. gada zvērināts advokāts Rīgā.
Precējies ar Maritu Štolceri (mirusi 1908. gadā). Otrreiz precējies 1909. gadā ar Frīdu Šmiti. No 1909. gada bija Rīgas pilsētas domes deputāts.

Pirmā pasaules kara laikā pēc Rīgas vācu okupācijas 1917. gadā ievēlēts Rīgas pilsētas domē no Vācu demokrātiskās partijas un Vācu vēlētāju savienības saraksta. Bija Rīgas Biržas komitejas juriskonsults.
Latvijas brīvības cīņu laikā no 1918. gada decembra līdz 1919. gada jūnijam bija Vācbaltiešu nacionālās komitejas vadītājs Rīgā un Liepājā. Satversmes sapulces deputāts no Baltijas Vācu partiju saraksta. 1919. gadā zvērināts advokāts Rīgā, 1920. gadā Rīgas pilsētas domes vēlēšanās vadīja Vācu baltiešu vēlēšanu komiteju. 1920. gadā bija Tieslietu ministrijas Pastāvīgās konsultācijas loceklis.

1920. gadā izceļoja uz Vāciju. Uzņēmuma “*Schichau*” juriskonsults Elbingā Austrumprūsijā. Miris 1940. gada 1. janvārī Braunšveigā.

## Atsauces
Kruakatelāns

**Kruakatelāns** () bija stadions Parīzē, Buloņas meža teritorijā. 

Pēc ilgām sarunām ar Parīzes domi *[[Racing Club de France]]* saņēma atļauju būvēt sporta stadionu Buloņas meža teritorijā sešu hektāru anklāvā. Tas ietvēra gandrīz 500 metrus garu, ar zālāju klātu skriešanas celiņu, kalnu namiņu un ģērbtuves. Stadiona atklāšana notika 1886. gada 26. februārī. Stadionā bija 500 metru garš skriešanas aplis. Tā zeme bija ļoti nevienmērīga un apkārt bija daudz koku.

1900. gada vasaras olimpisko spēļu laikā Kruakatelāns bija vieglatlētikas sacensību norises vieta.

Vēlāk Kruakatelāna vietā tika uzbūvēts sporta komplekss ar vairāk nekā 40 tenisa kortiem, diviem peldbaseiniem, futbola un basketbola laukumu un fitnesa studiju. No 2007. līdz 2012. gadam peldbaseinā notika peldēšanas sacensības *[[Open de France de natation]]*. No 1896. līdz 2006. gadam stadions atradās *Racing Club de France* pārziņā.

## Atsauces
Viktors Konovaļenko

**Viktors Konovaļenko** (; dzimis , miris ) bija krievu hokejists, vārtsargs. Karjeras laikā kļuvis par divkārtēju olimpisko čempionu, kā arī astoņkārtēju pasaules čempionu. Karjeras laikā aizvadījis 17 sezonas PSRS čempionāta komandā Gorkijas "Torpedo".

## Spēlētāja karjera
Hokejista karjeru Konovaļenko sāka 1955.—56. gada sezonā, kad debitēja PSRS hokeja čempionāta vienībā Gorkijas "Torpedo". Tās sastāvā spēlēja līdz pat karjeras noslēgšanai 1972. gadā. 1963., 1964., 1965., 1966., 1967., 1968. un 1970. gadā iekļauts PSRS čempionāta simboliskajā izlasē. 1970. gadā tika atzīts par PSRS čempionāta vērtīgāko spēlētāju.

1970. gadā iekļauts pasaules čempionāta simboliskajā izlasē. 2007. gadā iekļauts IIHF Slavas zālē.

## Ārējās saites
Boriss Majorovs

**Boriss Majorovs** (; dzimis ) ir bijušais krievu hokejists, malējais uzbrucējs. Karjeras laikā kļuvis par divkārtēju olimpisko čempionu, kā arī seškārtēju pasaules čempionu. Karjeras laikā aizvadījis 15 sezonas PSRS čempionāta komandā Maskavas "Spartak", trīs reizes izcīnot līgas čempiona titulu.

## Spēlētāja karjera
Hokejista karjeru Majorovs sāka 1955.—56. gada sezonā, kad debitēja PSRS hokeja čempionāta vienībā Maskavas "Spartak". Tās sastāvā spēlēja līdz pat karjeras noslēgšanai 1970. gadā. 1962., 1967. un 1969. gadā kopā ar "Spartak" kļuva par PSRS čempionu.

1999. gadā iekļauts IIHF Slavas zālē.

## Ārējās saites
Nuoro

**Nuoro** (, ), arī **Nugoro** (, ), ir pilsēta un komūna Itālijā, Sardīnijas centrālās daļas austrumos, Nuoro provinces administratīvais centrs. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 36,6 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Jihlavas "Dukla"

**Jihlavas "Dukla"** () ir hokeja komanda, kas bāzēta Jihlavā, Čehijā, un spēlē Čehijas 1. līgā. Komanda dibināta 1956. gadā. Tā pastāvēšanas laikā "Dukla" izcīnījusi 12 Čehoslovākijas hokeja līgas čempiones titulus. Vairākas sezonas komanda spēlējusi arī Čehijas Ekstralīgā.

Komandas rindās spēlējuši tādi spēlētāji kā Jaroslavs Holīks, Jirži Holīks, Jans Klapāčs, Milans Halupa, Igors Liba, Jirži Crha, Dominiks Hašeks un citi.

Laika posmā no 2004. līdz 2011. gadam komandas sastāvā īslaicīgi spēlējuši trīs Latvijas hokejisti — Krišs Grundmanis, Jānis Andersons un Edgars Masaļskis.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Tenet

***Tenet*** ( — "princips") ir 2020. gada zinātniskās fantastikas asa sižeta trillera filma. Filmas režisors ir Kristofers Nolans. Galvenās lomas tēlo Džons Deivids Vašingtons, Roberts Patinsons, Elizabete Debiki, Dimple Kapadija, Maikls Keins un Kenets Brana. Filmas galvenais varonis Protagonists, kuru tēlo Džons Deivids Vašingtons, manipulē ar laika plūsmu, lai novērstu Trešo pasaules karu.

Filmēšana notika Igaunijā 2019. gada jūnijā un jūlijā, tad vēl sešās pasaules valstīs. Filmas pasaules pirmizrāde bija ieplānota , bet sakarā ar COVID-19 pandēmiju to pārcēla uz . Tā bija piektā ienesīgākā 2020. gada filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Labāk zvaniet Solam

**Labāk zvaniet Solam** () ir ASV krimināldrāmas seriāls, kura autori ir Vinss Gilgans un Pīters Golds. Seriālu pārraidīja no 2015. līdz 2022. gadam. Kopumā ir iznākušas piecas sezonas un 63 sērijas. Šis ir seriāla "Pārkāpt robežu" prīkvels un atvasinājums.

Seriāla darbība notiek 2000. gadu sākumā Albukerkē, Ņūmeksikā. Seriāla galvenais varonis ir advokāts Sols Gudmens, kuru attēlo Bobs Odenkērks. Stāsts ir par Gudmena dzīvi un darbu dažus gadus pirms iepazīšanās ar Volteru Vaitu un Džese Pinkmenu.

## Ārējās saites
Jaunā skandināvu virtuve

[220px|thumb|right|[Kaulu smadzenes ar marinētiem dārzeņiem restorānā *[[Noma (restorāns)|Noma]]*]]
[220px|thumb|right|Jēlas [garneles ar jūraszālēm, rabarberiem un zaļumiem restorānā *Noma*]]

**Jaunā skandināvu** jeb **jaunā Ziemeļvalstu virtuve** (, , , ) ir pavārmākslas kustība, kas aizsākta 2004. gadā, 12 šefpavāriem no Dānijas, Zviedrijas, Norvēģijas un Somijas kopīgi parakstot „Jaunās skandināvu virtuves manifestu”. Tajā pausta apņēmība popularizēt skandināvu virtuvi un tradicionālos pārtikas produktus, izmantojot dabīgas un sezonālas vietējās izejvielas, ievērojot „vienkāršības, tīrības un svaiguma” principus un eksperimentējot ar jauniem ēdienu gatavošanas un izejvielu izmantošanas paņēmieniem.

Viens no kustības aizsācējiem un slavenākajiem pārstāvjiem ir Kopenhāgenas restorāns *[[Noma (restorāns)|Noma]]*, kam piešķirtas divas ''Michelin'' zvaigznes un kas 2010. un 2011., 2012. un 2014. gadā atzīts par labāko restorānu pasaulē. Citstarp jauno skandināvu virtuvi pārstāv arī Stokholmas restorāni *Ekstedt* un *Mathias Dahlgren*, Kopenhāgenas restorāni *Cofoco* un *Kong Hans Kælder* un Oslo restorāns *Maaemo*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Jaunās skandināvu virtuves manifests  Ziemeļvalstu Ministru padome.
* Ina Strazdiņa (2012. gada 3. februāris). Ziemeļu virtuves revolucionāri. Latvijas Avīze.
* Jaunā Skandināvu virtuve. *Monday*. 2013. gada 6. marts.
Jānis Cālītis

**Jānis Cālītis** (dzimis , miris ) bija Latvijas sabiedrisks darbinieks, politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, LSDSP, vēlāk — Mazinieku partijas biedrs.

## Biogrāfija
Jānis Cālītis piedzima  (pēc vecā stila — ) Lašu pagasta Annmuižas (tagad Eglaines pagastā) kalpa Jura Cālīša un Annas ģimenē.

Ievēlēts valsts pirmajā vēlētajā parlamentā — Satversmes sapulcē — no Latvijas Sociāldemokrātiskās Strādnieku partijas saraksta. Drīz pēc tam, partijai šķeļoties, pievienojies jaunizveidotajai Mazinieku partijai.

Daugavpils pilsētas valdes loceklis, Daugavpils latviešu tirgotāju un rūpnieku krājaizdevu sabiedrība dibinātājs, valdes loceklis, diskonta komisijas loceklis, sabiedrības "Zemnieks" direktors.

Miris Rīgā 1939. gada 17. oktobrī. Apglabāts Miera draudzes kapos.

## Atsauces
Somijas lēnes

**[[Lēne]]s** (, ) bija Somijas valsts pārvaldes administratīvās vienības līdz 2009. gadam, kad tās tika sadalītas apriņķos. Lēnes tika izveidotas 1634. gadā. Lēnes darbību vadīja lēnes padome, kuras priekšgalā bija gubernators.

Somija vienmēr bijusi vienota valsts: lēņu varas iestādes bija daļa no centrālās valdības izpildvaras, un, izņemot Olandes salas, lēnēm nebija nekādas autonomijas. Kontinentālajā Somijā nekad nav bijis neviena vēlēta lēnes parlamenta. Sākotnēji lēņu sistēma tika izveidota 1634. gadā, aizstājot pilslēnes. Lēņu sistēma krasi mainījās 1997. gadā, kad to skaits tika samazināts no divpadsmit līdz sešiem. Tās faktiski kļuva vienīgi par administratīvām vienībām, jo valodas un kultūras robežas vairs neatbilda lēņu robežām. Lēnes tika atceltas 2009. gada beigās, to vietā izveidojot mazākus apriņķus, kur dažas pirms 1997. gada lēnes tika sadalītas vairākos apriņķos. Dažādas ministrijas savu reģionālo organizāciju var iedalīt atšķirīgi. Olandes salas saglabāja savu īpašo autonomo statusu un savu reģionālo parlamentu.

## Lēnes organizācija
Katru lēni vadīja gubernators (, ), kuru pēc ministru kabineta ieteikuma iecēla prezidents. Gubernators bija lēnes domes (, ) vadītājs. Dome darbojās kā apvienotā reģionālā iestāde ar septiņām ministrijām šādās jomās:
* sociālie pakalpojumi un veselības aprūpe 
* izglītība un kultūra
* policijas pārvalde
* glābšanas dienesti
* satiksmes administrēšana
* konkurence un patērētāju tiesības
* tiesu administrācija

Domei bija pakļautas dzimtsarakstu nodaļas (, ). Agrāk lēnes bija sadalītas kihlakuntās (, ), kas bija policijas, prokuratūras un tiesu izpildītāju dienesta rajoni, bet pēc reorganizācijas tika izveidoti 24 policijas rajoni. Tie parasti aptvēra vairākas pašvaldības.

Lēnes pārvaldīja tikai valsts institūcijas, piemēram, policiju. Lielākā daļa pakalpojumu, piemēram, veselības aprūpe un vietējo ielu uzturēšana, bija un palika Somijas pašvaldību atbildība. Daudzas pašvaldības bija pārāk mazas slimnīcām un dažiem citiem dienestiem, tāpēc tās sadarbojās pašvaldību grupās, piemēram, veselības aprūpes rajonos, izmantojot robežas, kas atšķīrās, atkarībā no pakalpojuma veida. Bieži vien zviedru vairākuma pašvaldības sadarbojās pat tad, ja tām nebija kopīgu robežu.

## Lēnes pirms likvidēšanas
Lēnes pirms reorganizācijas 2009. gadā
Burglarēna

**Burglarēna** (, , burtiskā tulkojumā — ‘Karalienes pilsēta’) ir pilsēta Francijā, Ildefransas reģionā. Tā ir Parīzes piepilsēta, atrodas 9,1 km no Parīzes centra. 2017. gadā Burglarēnā dzīvoja 20,7 tūkstoši cilvēku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Indigirka

**Indigirka** () jeb **Indigīra** () ir 1726 kilometrus gara upe Austrumsibīrijā, Krievijas Sahas Republikā starp Janu rietumos un Kolimu austrumos. Pēc baseina platības desmitā lielākā upe Krievijā. Nosaukums cēlies no evenu indigiru dzimtas vārda.

Izveidojas Oimjakonas kalnienē Sahas Republikas dienvidaustrumos, satekot Tuorajurjahas un Tarinjurjahas upēm. Plūst ziemeļu virzienā. Pirmos 640 tecējuma kilometrus upei kalnu upes raksturs, tostarp šķērsojot Čerska grēdu. Lejtecē tek pa līdzenumu. Lielākās pietekas — Eļgi, Moma, Selenņaha, Badjariha, Ujandina, Allajiha un Berelēha. Veidojot vairākas attekas, ietek Austrumsibīrijas jūrā. Lielākās apdzīvotās vietas Indigirkas krastos ir Oimjakona, Ustjņera, Honū, Belaja Gora, Čokūrdāha, Russkoje Ustje. Pirmo sistemātisko upes ielejas ģeoloģisko izpēti 19. gadsimta beigās veicis Eduards fon Tolls.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kšištofs Antonijs Šembeks

**Kšištofs Antonijs Šembeks** (, 1667—1748) bija Inflantijas bīskaps ar pastāvīgu rezidenci Daugavpilī (1711—1716).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1667. gada 25. martā  Ščepanovas ciemā Kujāvijā. Studēja teoloģiju, tiesību zinātnes un vēsturi Romā, pēc atgriešanās dzimtenē viņu 1692. gadā iesvētīja par katoļu priesteri. Darbojās Kujāvijas bīskapijā, no 1699. gada Pšemislā, no 1703. gadā Varmijas bīskapijā, no 1708. gada Gņezno.

1710. gadā viņu iecēla par Inflantijas un Piltenes bīskapu Teodora Volfa fon Līdinghauzena vietā, kurš tika iecelts par Helmas bīskapu. 
Lielā Ziemeļu kara dēļ amatā iesvētīts tikai 1711. gada 15. septembrī. 1713. gadā Inflantijas bīskaps Šembeks nesekmīgi centās panākt Piltenes apgabala pievienošanu Inflantijas vaivadijai. Līdztekus viņš bija Polijas karaļa sūtnis Vīnē (1713-1714).

1716. gada 15. februārī viņu nominēja par Poznaņas bīskapu. 1719. gadā viņš pārcēlās uz Kujāvijas bīskapiju un 1739. gadā kļuva par Polijas primātu un Gņezno arhibīskapu. 1733. gadā viņš atbalstīja Staņislava Leščiņska ievēlēšanu par Polijas karali. 1735. gadā viņš parakstīja Varšavas Konfederācijas Ģenerālpadomes rezolūciju.

Miris  1748. gada 6. jūlijā Lovičā (*Łowicz*).

## Atsauces
Matenadarans

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1322278"
}

**Matenadarans** () jeb **Mesropa Maštoca Seno manuskriptu institūts** ir manuskriptu krātuve, pētniecības institūts un muzejs Armēnijas galvaspilsētā Erevānā. Tā ir lielākā seno armēņu rakstu krātuve pasaulē. Nosaukta armēņu alfabēta izgudrotāja Mesropa Maštoca vārdā, kura skulptūra grezno muzeja ieeju.

Iestāde izveidota uz 1929. gadā nacionalizētās Ečmiadzinas katedrāles bibliotēkas pamata. Pašreizējā krātuves ēka uzcelta 1959. gadā.

## Ārējās saites

*
*Matenadarans - virtual museum
Inhula

**Inhula** () ir 354 kilometrus gara Dienvidbugas kreisā krasta pieteka Ukrainas dienvidos.

Izteka pie Brovkoves ciema Kirovohradas apgabalā. Tek dienvidu virzienā. Ietek Dievidbugas limānā pie Mikolajivas. Lielākā pieteka - Hromoklija. Upes krastos atrodas Kropivnicka, Mikolajiva.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gojasas federālā universitāte

**Gojasas federālā universitāte** (, UFG) ir universitāte, kas atrodas Brazīlijas pilsētā Gojanijā.

Universitāte dibināta , apvienojot pirms tam divas eksistējošas koledžas.
Ābrams Leibovics

**Ābrams Elija Leibovics** (1869—1941) bija Latvijas ebreju uzņēmējs. Rīgas Radiorūpnīcas dibinātājs un vadītājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1869. gadā Jēkabpilī Markusa Leibas (Moteļa) Leiboviča ģimenē.
1894. gadā viņš atklāja Rēzeknes pirmo fotosalonu.
Pēc Pirmā pasaules kara Ābramam Leibovičam Rīgā piederēja fotopreču veikals K. Barona ielā 2, 1926. gadā viņš nodibināja akciju sabiedrību *Ābrama Leibovica foto radio centrāle*, kurā sākotnēji ražoja ārzemju radioaparātu modeļus *[[Telefunken]], [[Kramolin]], [[DeTeWe]], [[Lumophon]]* no importētām detaļām.

1928. gadā viņa uzņēmumā pēc Iekšlietu ministrijas pasūtījuma robežsargu vajadzībām konstruktora A. Apsīša vadībā izgatavoja 200 trīslampu bateriju uztvērēju, bet 1929. gadā lielu daudzumu radioaparātu maiņkondensatoru.
1930. gadā Ā. Leibovica firmas darbnīcās K. Barona ielā konstruēja divlampu tīkla uztvērēju “Rīgafons”, gada laikā trīs cilvēki izgatavoja apmēram 1000 uztvērēju un deva uzņēmumam 100 000 latu peļņas. “Rīgafonam” sekoja “Eiropafons” un “Kosmafons”. 1932. gadā kompānija pārcēlās uz jaunām telpām Mūkusalas ielā 41, tajā pašā gadā Apsītis nesaskaņu dēļ ar Ā. Leibovicu pārtrauca darbu radiouztvērēju ražošanā un 1933. gadā nodibināja savu radio ražošanas firmu "A. Apsītis un F. Žukovskis".
1935. gadā izveidoja modeli *[[Ferrosupers 36]]* — pirmo radiouztvērēju ar elektromagnētisko spoli. 1936. gadā kompānijā tika nodarbināti jau 240 cilvēki.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā Leibovica kompāniju nacionalizēja un nosauca par "Radiopionieri". Uzņēmumu vadīja Ā. Leibovica dēli, kurus 1941. gada martā apcietināja un notiesāja par to, ka viņi 1940. gada jūlijā bija izmaksājuši Ābramam Leibovicam 20 000 latu. "Radiopionieri" apvienoja ar nacionalizēto uzņēmumu "Nikolajs Klemptners".

1941. gadā paralizētais Ābrams Leibovics gājis bojā Rīgas geto.

Ā. Leibovica Fotocentrale.jpg|Ā. Leibovica veikala "Fotocentrāle" reklāma


## Atsauces
Marselo Bjelsa

**Marselo Bjelsa** (, dzimis ) ir Argentīnas futbola treneris, bijušais futbolists. No 2018. gada līdz 2022. gada februārim Bjelsa trennēja Anglijas Premjerlīgas komandu ''Leeds United''.

2023. gadā Bjelsa kļuva par Urugvajas izlases galveno treneri, kļūstot tikai par otro treneri, kurš nav urugvajietis, kurš trenējis komandu. Viņš aizveda Urugvaju līdz divām rekordlielām uzvarām pret Brazīliju un Argentīnu.

## Ārējās saites
Robins Kohs

**Robins Kohs** (, dzimis ) ir vācu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Vācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Kohs pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu *[[Eintracht Frankfurt]].*

Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Jānis Beļinskis

**Jānis Beļinskis** ( — ) bija latviešu zvejnieks un politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas pārstāvis.

## Biogrāfija
1920. gadā ievēlēts Latvijas Satversmes sapulcē, pārstāvēja Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju. 1922. gadā no sociāldemokrātu frakcijas izstājies.

Ventspils zvejnieku biedrības priekšnieks un valdes loceklis. Latvijas Zvejniecības Centrālbiedrības padomes loceklis un revīzijas komisijas priekšsēdētājs.

Miris  Ventspilī no plaušu iekaisuma.

## Atsauces
Lollande

**Lollande** ( — 'lejaszeme', iepriekš *Laaland*) ir ceturtā lielākā Dānijas sala. Administratīvi ietilpst Zēlandes reģionā un iedalās divās komūnās. Lielākā apdzīvotā vieta — Nakskova. Salas augstākais punkts atrodas tikai 25 metrus virs jūras līmeņa. Lollande tradicionāli ir cukurbiešu audzēšanas un cukura ražošanas centrs. Lollande ar tiltiem savienota ar Falsteras salu. 2021. gadā sākta zemūdens tuneļa celtniecība no Lollandes uz Vācijas Fēmarnas salu dienvidos.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Karpasas pussala

**Karpasas pussala** jeb **Karpasijas pussala** (, ) ir pussala Kipras galējos ziemeļaustrumos. Pussalas teritoriju kontrolē starptautiski neatzītā Ziemeļkipras valsts.

Pussala ir Kirēnijas kalnu turpinājums un beidzas ar Apustuļa Andreja ragu. Iedzīvotāju blīvums ir mazāks nekā pārējā salas daļā, kas labvēlīgi ietekmē jūras dzīvnieku, piemēram, jūras bruņurupuču, populāciju. Pussalā dzīvo galvenokārt Kipras turki, ir neliela Kipras grieķu un kurdu kopiena. Šeit atrodas Apustuļa Andreja klosteris - viena no svarīgākajām Kipras grieķu svētvietām. Izveidojusies savvaļas ēzeļu populācija.

## Attēlu galerija

Kaplica_beach.jpg|Pludmale
Cape_Apostolos_Andrea_at_Cyprus_2013_апрель.jpg|Apustuļa Andreja rags
Monastery_4764.jpg|Apustuļa Andreja klosteris
Cyprus_donkeys,_Karpaz,_Northern_Cyprus.jpg|Karpasas pussalas ēzeļi


## Ārējās saites
2020.—2021. gada Anglijas futbola Premjerlīgas sezona

**2020.—2021. gada Anglijas futbola Premjerlīgas sezona** bija 29. Premjerlīgas sezona. Tā sākās . Sezona noslēdzās . Čempiontitulu mēģināja aizstāvēt *[[Liverpool FC]]*, kas iepriekšējā sezonā izcīnīja savu pirmo titulu kopš Premjerlīgas izveidošanas, kā arī 19. Anglijas čempionu titulu kluba vēsturē, bet nespēja to izdarīt un ierindojās 3. vietā. Par čempioniem kļuva *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]* futbolisti, izcīnot septīto Anglijas čempiontitulu un piekto reizi uzvarot Premjerlīgā.

## Komandas
Pēc iepriekšējās sezonas rezultātiem uz Premjerlīgu tika paaugstināti klubi *[[Leeds United F.C.|Leeds United]]*, *[[West Bromwich Albion FC|West Bromwich Albion]]* un *[[Fulham FC|Fulham]]*, bet Premjerlīgu atstāja *[[A.F.C. Bournemouth|Bournemouth]]*, *[[Watford F.C.|Watford]]* un *[[Norwich City F.C.|Norwich City]]*.

### Stadioni

### Treneri un kapteiņi

## Turnīra tabula

## Statistika

### Visvairāk gūto vārtu

### Hettriki

;Piezīmes
4 Spēlētājs guvis 4 vārtus (m) — Mājas komanda (i) — Izbraukuma komanda

#### Visvairāk piespēļu

### Disciplīna

#### Spēlētāji

* Visvairāk dzelteno kartīšu: **11**
**  Harijs Magvairs (Manchester United)
**  Džons Makgins (Aston Villa)

* Visvairāk sarkano kartīšu: **2**
**  Lūiss Danks (Brighton & Hove Albion)

#### Klubi

* Visvairāk dzelteno kartīšu: **70**
** Sheffield United

* Visvairāk gūto sarkanās kartītes: **6**
** Brighton & Hove Albion

## Apbalvojumi

### Ikmēneša apbalvojumi

## Atsauces

## Ārējās saites
*
2020.—2021. gada Spānijas futbola čempionāta Pirmās divīzijas sezona

**2020.—2021. gada Spānijas futbola čempionāta Pirmās divīzijas sezona** bija 90. *[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|La Liga]]*, Spānijas augstākās futbola līgas, sezona. Tā sākās . Sezona noslēdzās . Par čempioniem 10. reizi vēsturē kļuva Madrides "Atlético" futbolisti.

## Komandas
Pēc iepriekšējās sezonas rezultātiem uz *La Liga* tika paaugstināti klubi *[[Cádiz CF|Cádiz]]*, *[[SD Huesca|Huesca]]* un *[[Elche CF|Elche]]*, bet to atstāja *[[CD Leganés|Leganés]]*, *[[Real Club Deportivo Mallorca|Mallorca]]* un *[[RCD Espanyol|Espanyol]]*.

### Stadioni

### Treneri un kapteiņi

## Turnīra tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Elche CF

***Elche Club de Fútbol***, biežāk zināms vienkārši kā ***Elche***, ir Spānijas futbola klubs no Elčas, pilsētas Alakantas provincē, Valensijas apgabalā. Klubs ir dibināts 1923. gadā, apvienojoties vairākiem pilsētas futbola klubiem. Pašlaik spēlē Spānijas futbola čempionāta Pirmajā divīzijā (*La Liga*). Mājas spēles komanda aizvada Martinesa Valero stadionā, kura ietilpība ir 33&nbsp;732 skatītāju vietas.

Spānijas futbola līgu sistēmā sāka spēlēt 1929. gadā. 1934. gadā sasniedza Otro divīziju. Pirmoreiz *La Liga* iekļuva 1959. gadā. Augstākais sasniegums Spānijas augstākajā līgā ir 5. vieta 1963.—1964. gada sezonā. 1969. gadā iekļuva Spānijas kausa izcīņas finālā, kur piekāpās Bilbao "Athletic". Komanda ir divas reizes uzvarējusi Otrajā divīzijā.

## Sasniegumi
* **[[Spānijas futbola čempionāta Otrā divīzija|Otrā divīzija]]**
** Čempioni (2): 1958–59, 2012–13
* **[[Spānijas Karaļa kauss|Spānijas kauss]]**
** Finālisti (1): 1969

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Edmunds no Verdes

thumb|180px|Kurzemes bīskapa Edmunda zīmogs. Apliecošais uzraksts: S(igillum) Edmundi Dei Gratia Epi(scopus) Curonien(sis).
**Edmunds no Verdes** jeb **Verdas Edmunds** (, ; miris 1292. gada 14. decembrī) bija Kurzemes bīskaps (1263—1292). Vācu ordeņa brālis.

## Dzīvesgājums
thumb|270px|Bilzenes pils, kurā aplabāts Kurzemes bīskaps Edmunds.
Dzimis ap 1232. gadu Reinzemē pie Koblencas. Iestājās Vācu ordenī un Kuršu sacelšanās laikā 1263. gada 5. martā tika iecelts par Kurzemes bīskapu.
1267. gadā viņš atgriezās dzimtenē un 1274. gadā ieguva savā īpašumā Andernahas (*Andernach*) pili.
Pēc prūšu un zemgaļu sacelšanās pilnīgas apspiešanas 1290. gadā Kurzemes bīskaps Edmunds atgriezās savā diecēzē un ar Rīgas arhibīskapa atļauju nodibināja jaunu Sv. Marijas katedrāles domkapitulu, kas sastāvēja no Vācu ordeņa brāļiem, kas šim nolūkam tikuši nominēti jau Livonijas ordeņa mestra Villekina laikā. Ar Kurzemes domkapitula dibināšanas aktu bīskaps Edmunds noteica, ka 1/3 no bīskapijas ienākumiem patur domkapituls, bet 2/3 bīskaps. Šos noteikumus par jaunu 1300. gada 10. aprīlī apstiprināja nākamais Kurzemes bīskaps Burhards.

1291. gadā devās uz Flandriju, kur mira 1292. gadā, apglabāts Bilzenes pils kapaelā.

## Literatūra
* Udo Arnold: 'Edmund von Werth, Deutschordenspriester, Bischof von Kurland, Weihbischof im Rhein-Maas-Gebiet', in: *Rheinische Vierteljahrsblätter* 82 (2018), S. 53-80.
* Gustavs Strenga: 'Livonia as a lieu de mémoire of the Teutonic Order in the Empire.' In: Anti Selart, Matthias Thumser (Hrsg.): *Livland — eine Region am Ende der Welt?* / *Livonia — a Region at the End of the World?* Forschungen zum Verhältnis zwischen Zentrum und Peripherie im späten Mittelalter / Studies on the Relations between Centre and Periphery in the Later Middle Ages. Böhlau, Köln / Weimar 2017, ISBN 978-3-412-50805-0, S. 367—369.
Cádiz CF

***Cádiz Club de Fútbol***, biežāk zināms vienkārši kā ***Cádiz***, ir profesionāls Spānijas futbola klubs no Kadisas, pilsētas Andalūzijā. Klubs ir dibināts 1910. gadā. Pašlaik spēlē Spānijas futbola čempionāta Otrajā divīzijā. Mājas spēles komanda aizvada Ramona de Karransas stadionā, kura ietilpība ir 20&nbsp;724 vietas.

Pirmoreiz *La Liga* iekļuva 1977. gadā. No 1985. līdz 1993. gadam astoņas sezonas pēc kārtas spēlēja augstākajā līgā, labākais sasniegums ir 12. vieta 1987.—1988. gada sezonā. 1990. gada iekļuva Spānijas Karaļa kausa izcīņas pusfinālā. 2005. gadā komanda uzvarēja Otrajā divīzijā, atgriežoties *La Liga*, bet jau nākamajā sezonā no līgas izkrita. Vēlreiz augstākajā līgā izdevās iekļūt 2020. gadā, izcīnot 2. vietu Otrajā divīzijā.

## Sasniegumi
* **[[Spānijas futbola čempionāta Otrā divīzija|Otrā divīzija]]**
** Čempioni (1): 2004–05

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Rutgers no Brigenejas

thumb|180px|Kurzemes bīskapa Rutgera zīmogs. Apliecošais uzraksts: S(igillum) Rotgeri Epi(scopus) Ecclesie Curoniensis.
**Rutgers no Brigenejas** jeb **Brigenejas Rutgers** (, ; miris ap 1404) bija Kurzemes bīskaps (1399–1404?). Vācu ordeņa brālis.

## Dzīvesgājums
Cēlies no Vestfālenes Brigeneju dzimtas. Iestājās Vācu ordenī un 1399. gadā ar sava radinieka Livonijas ordeņa mestra Vennemara gādību iecelts par Kurzemes bīskapu. Tā paša gada 5. jūnijā viņš nomaksāja amatā stāšanās nodokli pāvesta kūrijai un gada beigās ieradās Kēnigsbergā, no kurienes viņu uz Kurzemes bīskapiju pavadīja 60 jātnieku.

1406. gada 5. jūnijā pieminēts kā miris, nav zināms ne precīzs viņa nāves datums, ne kapa vieta.

## Literatūra
* Jan-Erik Beuttel: Rutger von Brüggenei (OT) († 1404?). 1399-1404? Bischof von Kurland. In: Erwin Gatz (Hrsg.), unter Mitarbeit von Clemens Brodkorb: Die Bischöfe des Heiligen Römischen Reiches 1198 bis 1448. Ein biographisches Lexikon. Duncker & Humblot, Berlin 2001, ISBN 3-428-10303-3, S. 318
Jānis Druģis

**Jānis Druģis** ( — ) bija Latvijas sporta darbinieks un politiķis. Bijis Tautas padomes loceklis un Latvijas Satversmes sapulces deputāts.

## Biogrāfija
Jānis Druģis piedzima  (pēc vecā stila — ) Raunas "Dankās" (tagad Priekuļu pagastā) kalpa Pētera Druģa un Marijas dzimušas Rauze ģimenē.

Būvtehniķis. Jaunībā aktīvs riteņbraucējs, vēlāk sporta organizācijas darbā, galvenokārt riteņbraukšanā un vieglatlētikā. Biedrības "Marss" velotreka Rīgā ierīkošanas iniciātors. Pirms Pirmā pasaules kara arī pazīstams strādnieku arodbiedrību darbinieks.

Pēc Latvijas Republikas dibināšanas kļuvis par pagaidu parlamenta — Tautas padomes — locekli. Vēlāk ievēlēts valsts pirmajā vēlētajā parlamentā — Satversmes sapulcē — no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas saraksta. Drīz pēc tam, partijai šķeļoties, pievienojies jaunizveidotajai Mazinieku partijai.

Latvijas Vieglatlētikas savienības priekšsēdētājs 1930-tajos gados. Vissavienības kategorijas tiesnesis riteņbraukšanā (1957).

Miris 1959. gada 9. jūlijā Rīgā, Mežaparkā.

## Atsauces
Ebots (krāteris)

**Ebots** (*Abbot*) ir mazs triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē. Tas atrodas uz dienvidiem un rietumiem starp Pārpilnības jūru un ziemeļos starp Krīžu jūru. Ebots ir apļveida krāteris ar kausa formas iekšieni. Iekšējās sienas ir slīpas un uz leju līdz krātera viduspunktam, kā arī krāterim nav būtisku trieciena pazīmju, kas būtiski iezīmētu iekšpusi vai apmali. Tas ir nosaukts amerikāņu astrofiziķa Čārlza Grīlija Ebota vārdā. Iepriekš tas bija Apollonija pavadoņkrāteris **Apollonijs K**, pirms SAS deva pašreizējo nosaukumu 1973. gadā.

## Atsauces

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Boy Story

**Boy Story** (Hangils : 보이스토리; vienkāršotā ķīniešu: 男孩 的 故事) ir Ķīnas popgrupa (*boy-band*), kuru izveidoja *JYP Entertainment* (Koreja) un *New Creative Content & Tencent* (Ķīna). Grupu veido seši dalībnieki: *Hanyu*, *Zihao*, *Xinlong*, *Zeyu*, *MingRui* un *Shuyang*. Tā darbojas korejiešu popmūzikas žanrā.

Kopš 2017. gada septembra tika uzsākts plāns "*Real! Project*" ar četriem singliem, kam oficiāli debitēt bija paredzēts 2018. gada septembrī. Pirmais singls bija *How Old RU*. Otrais singls bija *Can't Stop*, kas tika izlaists 2017. gada 15. decembrī, trešais singls bija *Jump Up*, kas tika izdots 2018. gada 30. martā. Pēdējo pirmsdebijas singlu producēja *JYP Entertainment* dibinātājs *Park Jin*. Dziesma *Handz Up* tika izlaista 2018. gada 12. jūnijā.

*Boy Story* oficiāli debitēja 2018. gada 21. septembrī ar savu pirmo mini albumu *Enough*, kurā iekļauti visi pirmsdebijas singli un debijas ieraksts *Enough*. 2018. gada 21. oktobrī grupa izlaida *Stay Magical (奇妙 里)* . Nākamajā mēnesī *Boy Story* dziedāja dziesmu *For U*. *Boy Story* savu nākamo dziesmu *Oh My Gosh* izlaida 2019. gada 29. martā, kam sekoja *Too Busy* sadarbībā ar Džeksonu Vangu 2019. gada 26. jūlijā. 2020. gada 6. janvārī *Boy Story* izlaida albumu *I = U = WE 序*.

## Dalībnieki

* Jia Han Yu (贾涵予)
* Li Zi Hao (李梓豪)
* He Xin Long (贺鑫隆)
* Yu Ze Yu (于泽宇)
* Gou Ming Rui (苟明睿)
* Ren Shu Yang (任书漾)

## Diskogrāfija

* How Old R U (2017)
* Can't Stop (2017)
* JUMP UP (2018)
* Handz UP (2018)
* Enough (2018)
* 奇妙 里 (Stay Magical) (2018)
* For U (2018)
* Oh My Gosh (2019)
* Too busy (2019)
* Intro: BOY STORY (2020)
* 如果(Rú Guǒ) — If (2020)
* Energy (2020)
* 序告白(Xù Gào Bái) — Prologue (2020)
* Outro: 彼此(Bǐ Cǐ) — Each Other (2020)
* Change (2020)

## Atsauces
Mārtiņš Levics

thumb|180px|Kurzemes bīskapa Mārtiņa zīmogs. Apliecošais uzraksts: Sigillum Martini D(ei) Gra(tia) Epi(scopus) Curoniensis.
**Mārtiņš Levics** (; miris 1500. gada 31. janvārī) bija Kurzemes bīskaps (1473—1500). Vācu ordeņa brālis. 

## Dzīvesgājums
Iespējams, ka viņš dzimis 1456. gadā Štrāsburgā kā Martins Leons (*León*). Iestājās Vācu ordenī, kur lielmeistara sekretārs tolaik bija Johanness Leons. Studēja Leipcigas Universitātē, 1458. gadā ieguva bakalaura grādu.
Bija lielmeistara sūtnis pie Livonijas ordeņa mestra Johana fon Mengedes, vēlāk kļuva par Kurzemes bīskapa Paula II rakstvedi. 
1473. gada 9. jūlijā Romas pāvests viņu apstiprināja par Kurzemes bīskapu, iesvētīšana sekoja 18. jūlijā. Miris 1500. gada janvāra pēdējā dienā savā rezidencē Piltenes pilī.

## Literatūra
* Leonīds Arbuzovs. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vesera mešana vīriešiem

**Vesera mešana vīriešiem** bija viena no 23 disciplīnām, kas tika aizvadīta vieglatlētikas sacensības ietvaros 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Sacensības notika 1900. gada 16. jūlijā Kruakatelānā, Buloņas meža teritorijā. Tajās startēja 5 sportisti no divām valstīm. Šī bija pirmā reize, kad vesera mešana bija iekļauta olimpisko spēļu programmā.

Vesera mešana bija viena no 5 disciplīnām, kurā visas olimpiskās medaļas izcīnīja ASV sportisti. Zelta medaļu ieguva Džons Flenegens aizmetot veseri 51.01 metra attālumā. Sudraba medaļu, ar rezultātu 46.26 metri ieguva Trakstans Heirs, bet bronzas medaļu ieguva Džosija Makrakens, viņa rezultāts — 43.58 metri.

Olimpisko rekordu šajā disciplīnā uzstādīja ASV sportists Džons Flenegens, viņa rezultāts un olimpiskais rekords bija 51.01 metri.

## Rekordi

*(*) — neoficiālais pasaules rekords; <br/>*
*(**) — Flenegens līdz kļuva par [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] pilsoni pārstāvēja [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā karaliste|Lielbritānijas un Īrijas Apvienoto karalisti]].*

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Augstlēkšanas sacensībās startēja 5 sportisti no 2 valstīm. Francija, Lielbritānija, Norvēģija un Ungārija pirmo reizi bija pārsrāvētas augstlēkšanas sacensībās.

*Iekavās norādīts startējošo sportistu skaits no attiecīgās valsts.*
*  
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vesera mešana vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vesera mešana vīriešiem (''Olympedia'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vesera mešana vīriešiem (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Athletics 1900".  Accessed 18 March 2006. Available electronically at  .
*
GOES 16

***GOES 16*** (sākotnēji ***GOES-R***) ir ASV meteoroloģiskais pavadonis, *[[NOAA]]* *[[Geostationary Operational Environmental Satellite]]* pavadoņu sistēmas sastāvdaļa. Tas orbītā tika palaists 2016. gada novembrī. Pavadonis izvietots ģeostacionārajā orbītā *GOES East* pozīcijā virs Amerikas.

Kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmums *[[Lockheed Martin]]* uz platformas *[[A2100A]]* bāzes. Pavadoņa starta masa bija 5192 kg, sausmasa — 2857 kg. Tā izmēri ir 6,1 × 5,6 × 3,9 m. Tas ir *GOES* sistēmas ceturtās paaudzes pirmais pavadonis.

## Lidojuma gaita
*GOES-R* tika palaists  23:42 *UTC* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-41* ar nesējraķeti *[[Atlas V/541]]* (lidojums *AV-069*). Pēc ģeostacionārās orbītas sasniegšanas 10 dienas pēc starta *GOES-R* tika pārdēvēts par *GOES 16*. Sākotnēji tas tika izvietots pozīcijā 89,5 grādi rietumu garuma. Aptuveni gadu tam tika veiktas pārbaudes.

2017. gada 30. novembrī sākās *GOES 16* pārvietošana uz *GOES East* pozīciju. 11. decembrī tas sasniedza darba punktu 75,2° R. 18. decembrī tika paziņots, ka pavadonim sākta ekspluatācija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* GOES-R vietne
* GOES Operational Status NOAA OSPO
* GOES R, S, T, U Gunter Dirk Krebs
Šodienas jautājums

**Šodienas jautājums** ir diskusiju raidījums Latvijas Televīzijas pirmajā kanālā (LTV1), kuru vada LTV Ziņu dienesta žurnāliste Anete Bērtule.

Raidījums norit diskusijas formā – ar vienu, diviem vai vairākiem viesiem, plašāk skaidrojot un analizējot kādu no attiecīgās dienas svarīgākajiem notikumiem un meklējot atbildes uz sabiedrībai būtiskiem jautājumiem.

"Šodienas jautājums" tiek pārraidīts tiešraidē, četras dienas nedēļā – no pirmdienas līdz ceturtdienai. Raidījuma ētera laiks ir 20.34, tādējādi tas papildina "Panorāmas" ziņu klāstu.

Raidījuma pirmo epizodi 2020. gada 31. augustā noskatījās 85,8 tūkstoši skatītāju, raidījums "Šodienas jautājums" ierindojās 16. vietā konsolidētās televīzijas skatītāko raidījumu sarakstā augustā.

Raidījums "Šodienas jautājums" pirmo sezonu noslēdza 2021. gada 22. jūnijā.

Raidījums "Šodienas jautājums" uzsāka otro sezonu 2021. gada 1. septembrī.

2022. gada 2., 3., 9. un 10. februārī raidījumu vadīja Gundars Rēders, bet 7. un 8. februārī – Odita Krenberga.

Raidījums "Šodienas jautājums" otro sezonu noslēdza 2022. gada 21. jūnijā.

## Attēlu galerija

Attēls:Sodienasjautajums2.jpeg
Attēls:Sodienasjautajums3.jpeg
Attēls:Sodienasjautajums4.jpeg


## Atsauces
Heinrihs II Bāzedovs

thumb|180px|Kurzemes bīskapa Heinriha mazais (augšā) un lielais zīmogi. Apliecošais uzraksts: Sigillum Hinrici D(ei) Gra(tia) Epi(scopus) Curoniensis.
**Heinrihs II Bāzedovs** (; miris 1523. gadā) bija Kurzemes bīskaps (1501—1523). Vācu ordeņa brālis.

## Dzīvesgājums
Dzimis Lībekas rātskunga Dītriha Bāzedova 21 bērnu lielajā ģimenē.
1484. gadā sāka studēt Rostokas Universitātē.

Iestājās Vācu ordenī, 1499. gadā bija Tērbatas bīskapijas kanoniķis. 1501. gada 12. februārī Romas pāvests viņu apstiprināja par Kurzemes bīskapu.
1518. gadā Tērbatas domkapituls viņu ievēlēja par viņu Tērbatas bīskapu, tomēr Romas pāvests šajā amatā iecēla Vācu ordeņa lielmestra Albrehta sūtni Romā Johanu VII Blankenfeldu.
1519. gadā viņš nonāca konfliktā ar Vācu ordeņa lielmestru Albrehtu, kurš atbalstīja Johana Blankenfeldu vēlmi kļūt par Rīgas arhibīskapa koadjutoru.

Miris pēc 1523. gada 23. februāra, apglabāts Aizputes Doma baznīcā.

## Kapa plāksnes apraksts
thumb|200px|Kurzemes bīskapa Heinriha II Bāzedova kapakmens Aizputes baznīcā.
Heinriha Bazedova kapa plāksne ir 1,82×2,80 m liela kaļķakmens plāksne, kas iemūrēta Aizputes baznīcas austrumu sienā pa labi no altāra. Plāksnes stūros ir četru evaņģēlistu simbolu: ērgļa, eņģeļa, vērša un lauvas attēli, starp kuriem iekalts teksts. Vidū stāv bīskapa figūra rituālajā tērpā dabīgā lielumā, ko ietver bagātīga gotiskā ornamentika.

Uzraksts gar plāksnes malām latīņu valodā, atjaunojot saīsinājumus, ir šāds: *Anno [[Romiešu skaitļi|MD]]... obiit reverendus in Christo pater dominus henricus basdow Curoniensis episcopus cuius anima requiescat in [pace Amen]* (15 ... gadā nomira godājamais Kristū tēvs un kungs Heinrihs Bāzedovs, Kurzemes bīskaps, kura dvēsele atdusas mierā).

Pie bīskapa kājām attēloti trīs ģerboņu vairogi: vidū atrodas Kurzemes bīskapijas ģerbonis ar Dieva Jēra attēlu, bet malās bīskapa vecāku — Lībekas rātskunga un birģermeistara Dītriha Bāzedova (1477—1501) un viņa pirmās sievas Hedvigas, dzimušas Lineburgas, ģerboņi. Nāves gada trūkums liecina, ka bīskaps kapa plāksni pasūtījis pirms savas nāves.

## Atsauces

## Literatūra
* Leonīds Arbuzovs. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — lodes grūšana vīriešiem

**Lodes grūšana vīriešiem** bija viena no 23 disciplīnām, kas tika aizvadīta vieglatlētikas sacensības ietvaros 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Sacensības notika 1900. gada 14. jūlijā un 15. jūlijā Kruakatelānā, Buloņas meža teritorijā. Tajās startēja 11 sportisti no piecām valstīm.

Lodes grūšanas sacensības bija sadalītas divās kārtās. Pirmā kārta bija kvalifikācija, kas tika aizvadīta 14. jūlijā, startēja 15 sportisti. Fināla kārtai, kas tika aizvadīta 15. jūlijā, kvalificējās 5 labākie sportisti.

Lodes grūšana bija viena no 5 disciplīnām, kurā visas olimpiskās medaļas izcīnīja ASV sportisti. Zelta medaļu ar fināla rezultātu 14,10 metri (kvalifikācijā — 13,80 metri) izcīnīja Ričards Šeldons, sudraba medaļu ar rezultātu 12,85 metri ieguva Džosija Makrakens, bet bronzas medaļu ieguva iepriekšējo olimpisko spēļu lodes grūšanas čempions Roberts Garets.

Zelta medaļas ieguvējs ASV sportists Ričards Šeldons divas reizes laboja olimpisko rekordu šajā disciplīnā. Sākotnēji viņš kvalifikācijas kārtā uzstādīja rezultātu 13,80 metri, bet fināla kārtā to uzlaboja uz 14,10 metriem.

Pirmoreiz lodes grūšanas sacensībās olimpiskajās spēlēs bija pārstāvēta Ungārija un Zviedrija.

## Rekordi

*(*) — neoficiālais pasaules rekords*

## Medaļu ieguvēji

## Rezultāti

### Kvalifikācija

### Fināls

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
Lodes grūšanā startēja 11 sportisti no 5 valstīm. Ungārija un Zviedrija pirmo reizi bija pārsrāvētas augstlēkšanas sacensībās.

*Iekavās norādīts startējošo sportistu skaits no attiecīgās valsts.*
*  
*  
* 
*  
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — lodes grūšana vīriešiem (''Sports Reference'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — lodes grūšana vīriešiem (''Olympedia'') 
* Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — lodes grūšana vīriešiem (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Athletics 1900". Accessed 18 March 2006. Available electronically at  .
*
Mūziķene

**"Mūziķene"** ir bērnu izklaidējošs raidījums Latvijas Televīzijas pirmajā kanālā (LTV1), ko sāka pārraidīt 2020. gada 6. septembrī. Tā pārraidīšanas laiks bija svētdienās, plkst. 9.00. "Mūziķene" ir pēctecis raidījumam "Kas Te? Es Te!".

Raidījumā atraktīvi un interesanti skatītāji tiek iepazīstināti ar mūzikas instrumentiem, kuru spēli var apgūt mūzikas skolās.

Raidījuma "Mūziķene" vadītāji – Rebeka Pūce un Emīls Pohorželskis – studijā aicina divus viesus. Viens – kāds, kurš mūzikas skolā apgūst aplūkoto instrumentu, lai pastāstītu – kā no instrumenta izvilināt skaņu cik viegli vai grūti instrumenta spēli apgūt, kā to salikt bet otrs – spilgts Latvijas mūziķis, kurš izkopis instrumenta spēli līdz perfekcijai.

Pirmajā raidījuma epizodē 2020. gada 6. septembrī studijā viesojās Rainers, kurš saksofona spēli apgūst divus gadus, un viens no spilgtākajiem Latvijas saksofonistiem – Gints Pabērzs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Raidījuma mājaslapa
Zvaigzne (filma)

**"Zvaigzne"** () ir 2017. gada ASV animācijas filma, kuras režisors ir Timotijs Rekarts. Galvenās lomas ierunājuši Stīvens Jans, Džīna Rodrigesa, Zakarijs Līvajs un Kellija Klārksone. Filmas pirmizrāde notika  *[[Regency Village Theatre]]*, ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites