open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mount&Blade

***Mount&Blade*** ir Turcijas kompānijas *[[TaleWorlds]]* izstrādāta un *[[Paradox Interactive]]* izdota viduslaiku, vienspēlētāja darbības lomu datorspēle. Spēle radās no neatkarīga Armagana Javuza un viņa sievas Ipekas Javuzas projekta.

Mount&Blade ir darbības orientētā lomu spēles, kas ir īpaši vērsta kaujām uz zirgiem. Atšķirībā no citām šī žanra spēlēm, tajā nav fantāzijas elementi. Šeit spēlētājam nav noteikts stāsts, kuram jāseko. Spēle sākas viduslaiku pasaulē Kalrādijā (*Calradia*), kurā spēlētājam ir iespēja pievienoties vienai no piecām karojošām pusēm, būt noziedzniekam vai neitrālam. 2010. gada 30. martā tika izdots spēles papildinājums *[[Mount&Blade: Warband]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Spēles oficiālā lapa ''Paradox Interactive'' tīmekļa vietnē 
* ''TaleWorlds'' oficiālā tīmekļa vietne
Ēriks Bana

**Ēriks Bana** (), pilnā vārdā **Ēriks Banadinovičs** (*Eric Banadinović*; dzimis ), ir austrāliešu kino un televīzijas aktieris.

Savu karjeru sāka kā komiķis situāciju komēdijseriālā *[[Full Frontal]]*. Vēlāk ieguva kritiķu atzinību par lomu biogrāfiskā filmā "Skats no iekšpuses" (*Chopper*, 2000). Desmit gadus vadot dažādus austrāliešu TV šovus un filmējoties filmās, Bana ieguva Holivudas atzinību pēc piedalīšanās filmā "Melnais vanags notriekts" (*Black Hawk Down*, 2001), kurā viņš atveidoja ASV Delta spēku (*Delta force*) seržantu Normu Hūtu Gibsonu. 2003. gadā Ēriks Bana atveidoja Brūsu Banneru/Halku Ana Lī filmā "Halks".

2025. gadā Bana filmējās miniseriālā *[[Untamed]]*, kura straumēšana *[[Netflix]]* platformā sākās 2025. gada 17. jūlijā. *Untamed* ir mistikas miniseriāls, kura darbība norisinās Josemitu nacionālajā parkā.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Radioluminiscence

thumb|200px|Radioluminiscence. Tritiju saturošas pulksteņa ciparnīcas spīdēšana

**Radioluminiscence** ir luminiscences veids, kuru ierosina radioaktīvās sabrukšanas produkti: alfa daļiņas, gamma stari, protoni un neitroni. Minētās daļiņas un gamma stari savu enerģiju zaudē luminoforā, ierosinot un jonizējot molekulas. Sekundārie elektroni, pateicoties to pietiekami lielajai enerģijai, savukārt izraisa atkārtotu ierosināšanu un jonizāciju. Starpprocesu ietekmē radioluminiscences efektivitāte ir mazāka par tās pašas vielas fotoluminiscences efektivitāti. Dabā novērojamā radioluminiscence ir polārblāzma. Katodluminiscence ir radioluminiscences speciāls gadījums.
Radioluminiscenci plaši izmanto kodolfizikā. Rezerfords, atceroties savu vizīti Parīzē pie Pola Lanževēna (1872 — 1946), kur viņš 1903. gada 25. jūnijā piedalījās vakariņās par godu Marijas Kirī doktora disertācijas aizstāvēšanai, rakstīja: *Pēc dzīvās diskusijas mēs sēdējām dārzā. Bija ap pulksten vienpadsmitiem vakarā, kad profesors [[Pjērs Kirī|Kirī]] iznesa stobriņu, kura viena daļa bija pārklāta ar cinka sulfīdu. Stobriņā atradās koncentrēts rādija sāļu šķīdums. Nakts tumsā mirdzēšana bija apbrīnojami spoža, un tas bija neaizmirstamās dienas brīnišķīgs fināls. Šajā brīdī mēs nevarējām neievērot, ka profesora Kirī rokas bija slimīgi iekaisušas no [[rādijs|rādija]] staru iedarbības.* Iespējams, ka mirdzošā caurulīte Pjēra Kirī rokās arī ierosināja Rezerfordu izmantot cinka sulfīda ekrānu alfa daļiņu pētīšanai pēc scintilācijas, ko šīs daļiņas izraisa, saduroties ar cinka sulfīda ekrānu.
Hemiluminiscence

thumb|right|200px|Hemiluminiscence
**Hemiluminiscence** ir luminiscences veids, kas pavada eksotermiskās ķīmiskās reakcijas, ja viens no reaģentiem ir ierosinātā stāvoklī.

Hemiluminiscences intensitāte var ievērojami pārsniegt siltumstarojuma intensitāti attiecīgā temperatūrā. Pie hemiluminiscences pieskaitāma arī tā dēvētās aukstās liesmas luminiscence (parastās liesmas gaismas avots ir siltumstarojums). Tās avots ir degšanas produkti ierosinātā elektroniskā stāvoklī, svārstību vai rotācijas līmeņos. Luminiscences avots var būt arī citas daļiņas, kas ievadītas liesmā. Tie var būt metālu atomi, kas ierosinās enerģijas apmaiņā.

Hemiluminiscences atsevišķs gadījums ir bioluminiscence. Tā ir organismu mirdzēšana, ko novēro trūdošiem kokiem, baktērijām, sēnēm, dažiem kukaiņiem (sk. jāņtārpiņi) un jūras dzīvniekiem, un kas ir saistīta ar oksidēšanās procesiem.

## Izmantošana
Hemiluminiscenci lieto energoneatkarīgos gaismas avotos, kas vienmēr gatavi lietošanai. To trūkumi - samērā neliela gaismas atdeve un tie izmantojami tikai vienu reizi.
Triboluminiscence

**Triboluminiscence** ( — berze) ir luminiscences veids, kas rodas kristāliskās vielās mehāniskās iedarbības (beršanas, spiešanas, sašķelšanas) iespaidā. To, piemēram, var izraisīt dislokāciju pārvietošanās, deformējot kristālu. Triboluminiscenci var arī izskaidrot ar fotoluminiscenci no elektriskajām izlādēm, kas rodas, sagraujot kristālrežģi. Triboluminiscence ir mazāk izplatīta nekā citi luminiscences veidi.

Viena no kristāliskajām vielām, kas luminiscē beržot, ir parastais cukurs. Cukura zilgano triboluminiscenci var novērot, tumšā telpā piestā ātri beržot cukuru. Cukuram jābūt rupjgraudainam (ne pūdercukuram), bet novērotāja acīm - labi pieradušām pie tumsas.
Zalkšu dzegužpuķe

**Zalkšu dzegužpuķe** (*Orchis morio* L., vai *Anacamptis morio* (L.) R.M.Bateman, Pridgeon & M.W.Chase) ir orhideju dzimtas suga. Latvijā tā ir ļoti reta, ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

## Apraksts
Daudzgadīgs, 7-30 cm augsts lakstaugs. Gumi veseli, gandrīz apaļi. Stublājs stāvs, augšdaļā ar tumšu nokrāsu, izņemot baltās formas. Lapas lancetiskas, zilganzaļas bez plankumiem, sakārtotas rozetē. 
Stublāja augšdaļā lapas mazas, makstveidīgas. Ziedkopa diezgan īsa un skraja. Ziedi violeti vai retāk balti. Lūpa plata, violeta, nespēcīgi trīsdaivaina. Malējās daivas atliekušās. Pie lūpas pamata gaišs plankums, lūpas vidū violeti punkti. Piesis strups, aptuveni sēklotnes garumā. Auglis - stāva, iegarena pogaļa. Zied maijā un jūnija sākumā. 
thumb|Ziedi - balta forma

## Izplatība
Aug Eiropā, Ziemeļāfrikā un Dienvidrietumāzijā. Latvijā suga sasniedz areāla ziemeļaustrumu robežu. 
 

## Biotopi
Aug sausās vai mēreni mitrās, ekstensīvi izmantojamās pļavās. Sugu apdraud augsnes rekultivēšana, mēslošana un atradņu aizaugšana ar krūmiem vai kokiem.
thumb|Tipiskais biotops - pļava mežmalā

## Atsauces

* Werner Rothmaler: *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .

## Ārējās saites
* Latvijasdaba.lv
Džozefs Barbera

thumb|175px|Džozefs Barbera.

**Džozefs Rolands Barbera** (, dzimis , miris ) bija ietekmīgs amerikāņu animators, kinorežisors, kinoproducents un multiplikāciju filmu mākslinieks, kura filmu un multiplikāciju filmu tēli izklaidē miljoniem fanu visā pasaulē. Savā jaunībā Barbera dzīvoja, mācījās un sāka savu karjeru Ņujorkā.

Viņš kopā ar Viljamu Hannu ir izstrādājis tādas slavenas multiplikācijas filmas kā "Toms un Džerijs", "Flinstoni", "Skubijs Dū", "Džetsoni", "Lācis Jogijs" un citas.
Kristofers Fērgusons

**Kristofers Fērgusons** (*Christopher Ferguson*; dzimis ) ir bijušais NASA astronauts.

Fērgusona pirmais kosmiskais lidojums notika 2006. gada septembrī *[[Space Shuttle]]* misijā *[[STS-115]]*, esot pilota statusā.

Otrais lidojums notika 2008. gada novembrī misijā *[[STS-126]]*, esot *[[Endeavour (kosmoplāns)|Endeavour]]* komandierim.

Trešo kosmisko lidojumu viņš veica 2011. gada jūlijā pēdējā *Space Shuttle* misijā *[[STS-135]]* kā *Atlantis* komandieris.

 Fērgusons atstāja NASA un kļuva par *[[Boeing]]* pilotējamas kosmosa programmas apkalpju un misiju operāciju direktoru. Viņš piedalījās kosmosa kuģa *[[CST-100 Starliner]]* izstrādē.

## Atsauces
Eriks Bo

**Eriks Alens Bo** (*Eric Allen Boe*, ; dzimis ) ir NASA astronauts.

Erika Bo pirmais kosmiskais lidojums notika 2008. gada novembrī misijā STS-126, esot *[[Endeavour (kosmoplāns)|Endeavour]]* pilotam.

Otro lidojumu viņš veica 2011. gada februārī — martā misijā STS-133 (kosmoplāna *Discovery* pēdējā lidojumā).
Mihails Romanovs

**Mihails Romanovs** (*Михаил Романов*) var būt:

* Mihails Aleksandrovičs Romanovs (*Михаил Александрович Романов*, 1878 - 1918) - Krievijas lielkņazs
* Mihails Fjodorovičs Romanovs (*Михаил Фёдорович Романов*, 1596 - 1645) - Krievijas cars (1613 - 1645)
Kasablanka (filma)

"**Kasablanka**" () ir 1942. gada ASV romantiska drāmas filma, kuras režisors ir Maikls Kertics. Filmas scenārija autori Filips Epšteins, Džūliuss Epšteins, Hauards Kohs adaptējuši Marija Bērneta un Džoanas Elisones lugu *[[Everybody Comes to Rick's]]*. Filmā galvenās lomas tēlo Hamfrijs Bogarts, Ingrīda Bergmane un Pols Henreids. Otrā plāna lomas atveido Klods Reinss, Konrāds Vaidts, Sidnijs Grīnstrīts un Pēters Lorre.

Tā nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai astoņās kategorijās, un no tām trīs balvas ieguva — "Labākā filma", "Labākais režisors" un "Labākais adaptētais scenārijs".

## Sižets
Filmas darbība notiek Otrā pasaules kara laikā Višī valdības kontrolētajā Marokas pilsētā Kasablankā. Filmas sižeta pamatā ir amerikāņa Rika Bleina iekšējs konflikts, mēģinot izšķirties starp jūtām pret sievieti un pienākumu palīdzēt viņai un viņas vīram — čehu pretošanās kustības līderim, bēgt, lai turpinātu cīņu pret nacistisko Vāciju.

## Ārējās saites
Fergusons

**Fergusons** jeb **Fērgusons** var būt:

* Alekss Fergusons — skotu futbola treneris;
* Kristofers Fērgusons — bijušais NASA astronauts;
* Meinards Fergusons (*Maynard Ferguson*; 1928—2006) — Kanādas džeza mūziķis.

## Skatīt arī
* Fērgusons
* Fergusone
Rīdigers Abramčiks

**Rīdigers Abramčiks** (; dzimis ) ir bijušais VFR futbolists, tagad futbola treneris. No 2008. līdz 2010. gada beigām vadījis Latvijas futbola klubu FK Liepājas Metalurgs.

Spēlētāja karjeras lielāko daļu viņš pavadījis dzimtas pilsētas komandā FC Schalke 04. 2004. gadā klubs, atzīmējot savu simtgadi, kluba fanu balsojumā viņš tika iekļauts simboliskajā gadsimta izlasē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Deguma dzegužpuķe

**Deguma dzegužpuķe** ( L. vai *Neotinea ustulata* (L.) R.M. Bateman, Pridgeon & M.W. Chase) ir orhideju dzimtas suga. Latvijā tā ir ļoti reta, ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā. 

## Apraksts

Daudzgadīgs, neliels, 15-40 cm augsts lakstaugs. Gumi veseli. Stublājs stāvs ar viena makstveidīga lapa. Citas lancetiskas, tumši zaļas bez plankumiem lapas sakārtotas rozetē. 
Ziedkopa blīva, diezgan gara. Neizziedējusi vai ziedēšanas sākumā vārpa izskatās violeti melna, it kā apgruzdusi, dēl ārējās apziedņa lapu krasas. Pieziedlapas īsas. Lūpa četrdaivaina. Malējās daivas šauras, atvirzītas. Gandrīz baltā zieda lūpā ar dažiem palieliem, sarkāni violetiem plankumiem. Piesis balts, īss. Auglis - stāva, iegarena pogaļa. Latvijā zied jūlijā un augustā. Dažreiz sastopama agri vasaras sākumā ziedoša forma, ssp. *aestivalis*

## Izplatība
Aug Eiropā un Rietumāzijā. Latvijā suga sasniedz areāla ziemeļaustrumu robežu. 
 

## Biotopi
thumb|Tipiskais biotops - pļava nokalnē
Aug sausās, saulainās, ekstensīvi izmantojamās pļavās. Sugu apdraud augsnes rekultivēšana, mēslošana un atradņu aizaugšana ar krūmiem vai kokiem.

## Atsauces

* Werner Rothmaler: *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. München 2005. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .

## Ārējās saites
* Latvijasdaba.lv
Arcahas Republika

**Arcahas Republika** (, *Arts'akhi Hanrapetut'yun*), no 1991. līdz 2017. gadam **Kalnu Karabahas Republika** (, *Lernayin Gharabaghi Hanrapetut'yun*), bija starptautiski neatzīta pusprezidentāla republika Aizkaukāzā, kuru atzina trīs ANO neietilpstošās valstis Abhāzija, Dienvidosetija un Piedņestras Moldāvu Republika. Pārējās valstis to atzina par Azerbaidžānas daļu. Republiku veidoja Kalnu Karabahas reģions un dažas tai apkārt esošās teritorijas. Līdz ar to tā nebija Azerbaidžānas anklāvs, bet robežojās arī ar Armēniju un Irānu.

2023. gada 19.–20. septembrī Azerbaidžānas bruņotie spēki veica militāru operāciju pret Arcahas Republiku. Azerbaidžāna 24 stundu laikā panāca pilnīgu kontroli pār Arcahas teritoriju. Arcahas Republikas pārstāvji paziņoja par pamieru ar noteikumiem, kas būtībā bija republikas kapitulācijas akts.

2023. gada 28. septembrī Arcahas vadītājs Samvels Šahramanjans parakstīja dekrētu par Arcahas pastāvēšanas pārtraukšanu līdz 2024. gada 1. janvārim. Līdz 2023. gada oktobrim gandrīz visi republikas armēņu iedzīvotāji bija pametuši Arcahas teritoriju

## Iedzīvotāji
thumb|Amarasa — 4. gadsimtā celts armēņu klosteris
99,74 % iedzīvotāju bija armēņi.

Saskaņā ar Arcahas Republikas tautas skaitīšanas datiem 2015. gada 1. decembrī iedzīvotāju skaits bija 150 932 pastāvīgie iedzīvotāji (ieskaitot tos, kas uz laiku atrodas ārpus valsts) vai 146 260 pastāvīgie iedzīvotāji (tautas skaitīšanas laikā tika uzskaitīti Arcahas teritorijā, neskaitot tos, kas uz laiku atrodas ārpus valsts teritorijas).

Lielākā daļa Arcahas Republikas iedzīvotāju bija Armēņu apustuliskās baznīcas locekļi.

## Bruņotie spēki
thumb|Arcahas bruņoto spēku emblēma
Arcahas Aizsardzības armija tika oficiāli izveidota 1992. gada 9. maijā kā neatzītās Kalnu Karabahas Republikas bruņotie spēki, apvienojot 90. gadu sākumā izveidotās pašaizsardzības vienības. Tās sastāvā bija motorizētās kājnieku, tanku, artilērijas vienības un pretgaisa aizsardzības spēki. 2002. gadā KKR militārais budžets bija aptuveni 20 % no IKP.

Arcahas Aizsardzības armija bija cieši saistīta ar Armēnijas bruņotajiem spēkiem, kas sniedza palīdzību ar ieročiem un militāro aprīkojumu. Armēnijas virsnieki piedalijās Arcahas armijas militārā personāla apmācībā.

Arcahas Aizsardzības armijas skaits 2016. gadā tika lēsts 18–20 tūkstoši karavīru un virsnieku, rezervē — 20–30 tūkstoši, mobilizācijas resursi — 80–100 tūkstoši.

## Skatīt arī
* Arcahas pilsētu uzskaitījums
* Kalnu Karabahas karš
* Kalnu Karabahas konflikts

## Atsauces

## Ārējās saites
Plejādes

thumb|250x250px|Plejādes jeb Sietiņš
**Plejādes** jeb **Sietiņš** ir spoža vaļēja zvaigžņu kopa Vērša zvaigznājā. Viena no nedaudzajām ar neapbruņotu aci novērojamām vaļējām zvaigžņu kopām.

## Novērošanas vēsture
Ziemeļu puslodē tās vislabāk ir redzamas ziemā, kamēr dienvidu puslodē — vasarā. Pasaules tautas šo zvaigžņu kopu ir novērojušas jau sirmā senatnē. Plejādes piemin jau Homērs "Iliādā" un "Odisejā". Sengrieķu mitoloģijā tās simbolizēja titāna Atlanta septiņas meitas, jo tieši septiņas zvaigznes Plejādēs ir novērojamas ar neapbruņotu aci. Īpaša nozīme Plejādēm bija maiju kultūrā, kur viens no kalendāriem balstījās tieši uz Plejāžu redzamo kustību.

Sietiņš ir pieminēts arī Latvju dainās:

Vēsturiskajā laikā Plejādes savā miglāju katalogā iekļāva franču astronoms Šarls Mesjē, piešķirot numuru M45.

## Īpašības un raksturlielumi
### Spožākās zvaigznes
Septiņas spožākās kopas zvaigznes ir Alkione, Atlass, Elektra, Maija, Merope, Taigeta un Plejona.

### Attālums
Dažādā laikā tika doti dažādi vidējie attālumi līdz šai zvaigžņu kopai. Pašlaik pieņem, ka vidējais attālums ir 440 gaismas gadi, jeb 135 parseki.

### Zvaigžņu skaits
Ideālos apstākļos ar neapbruņotu aci var saskatīt četrpadsmit zvaigznes. Bet zināmo zvaigžņu skaitu ir strauji palielinājusi novērošanas tehnikas attīstība. Pašreiz tas tiek lēsts uz apmēram 500 zvaigznēm, starp kurām ir liels skaits zemas temperatūras brūno punduru.

## Ārējās saites

* Informācija un attēli (Kalgari universitāte)
* Informācija par Plejādēm SEDS mājaslapā
Copyleft

[thumb|right|''Copyleft'' simbols ir "apgriezts ''c'' pilnā aplī". Tas ir [autortiesību simbols|autortiesību simbola spoguļattēls. Atšķirībā no autortiesību simbola tam nav juridiskas nozīmes.]]
**Copyleft** ir vārdu spēle ar angļu valodas vārdu *copyright* (autortiesības) un apraksta autortiesību likuma izmantošanu, lai atbrīvotos no ierobežojumiem materiāla kopiju un izmainītu versiju izplatīšanā citiem, pieprasot, lai izmainītās versijas tiktu izplatītas ar tikpat brīviem nosacījumiem.
Sietiņš

**Sietiņš** var būt:
* mazs siets;
* Plejādes — spoža vaļēja zvaigžņu kopa Vērša zvaigznājā;
* Sietiņiezis — ģeoloģiskais un ģeomorfoloģiskais dabas piemineklis;
* Sietiņš (instruments) — mūzikas instruments.
Sahāras Arābu Demokrātiskā Republika

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q40362"
}

**Sahāras Arābu Demokrātiskā Republika** (**SADR**, , ) ir daļēji atzīta valsts, kura pretendē uz Spānijas bijušās kolonijas Rietumsahāras teritorijas kontroli. Rietumsahāra ziemeļaustrumos robežojas ar Maroku, austrumos — ar Alžīriju, dienvidos — ar Mauritāniju, bet rietumos to apskalo Atlantijas okeāns. Šobrīd SADR kontrolē tikai 20% no Rietumsahāras teritorijas, bet 80% kontrolē Maroka un uzskata šo teritoriju par savām "Dienvidu provincēm". 

## Ārējās saites

## Atsauces
Nīderlandes Karaliste

**Nīderlandes Karaliste** (, ) ir suverēna valsts un konstitucionālā monarhija ar teritorijām Rietumeiropā un Karību reģionā. Nīderlandes Karaliste sastāv no četrām daļām — Arubas, Kirasao, Nīderlandes un Sintmārtenas. Karalistes pakļautībā atrodas arī vairākas bijušās kolonijas Mazajās Antiļu salās: Bonaire, Saba un Sintēstatiusa.

## Ārējās saites
Kazino Royale

**"Kazino Royale"** () ir 2006. gada spiegu filma. Šī ir divdesmit pirmā filma Džeimsa Bonda filmu sērijā. Tās režisors ir Martins Kempbels un pirmo reizi Džeimsu Bondu atveido aktieris Denjels Kreigs. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma Iana Fleminga 1953. gada romānu. Scenāriju filmas vajadzībām pielāgojuši Nīls Parviss, Roberts Veids un Pols Hadžiss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Svētais Krēsls

thumbnail|200px|Svētā Krēsla emblēma
**Svētais Krēsls** () ir Romas Katoļu baznīcas jurisdikcija, Romas pāvesta krēsls. Pāvests ar Romas kūrijas palīdzību vada Romas Katoļu baznīcu. Svētais Krēsls, pārstāvot Vatikānu, uztur arī diplomātiskas attiecības ar citām valstīm. Diplomātiski Svētais Krēsls rīkojas un runā visas Katoļu baznīcas vārdā. Nereti ar terminu ‘Svētais Krēsls’ saprot Vatikānu, lai gan tas nav gluži viens un tas pats. Uz to norāda kaut vai tas, ka Svētā Krēsla un Vatikāna ģerboņi nav vienādi (Vatikāna ģerbonī sudraba atslēga ir samainīta vietām ar zelta atslēgu).

## Ārējās saites

* 
* 
*
Austrālijas Antarktiskā Teritorija

[thumb|200px|left|[Deivisa (polārstacija)|Deivisas polārstacija]]
**Austrālijas Antarktiskā Teritorija** ir Austrumantarktīdas sektors, uz kuru pretendē Austrālija. Tā teritoriāli ir lielākā kādas valsts pretenzija Antarktīdā. Teritorija iekļauj visas salas un kontinenta sektorus uz dienvidiem no 60° dienvidu platuma un starp 44°38' un 160° austrumu garuma meridiāniem, izņemot Francijas pretenziju Adelijas Zemi (136°11' E to 142°02' E), kas sadala Austrālijas pretenziju divās nevienādās daļās. Rietumos robežojas ar Karalienes Modas Zemi (Norvēģijas pretenzija), austrumos - ar Rosa Teritoriju (Jaunzēlandes pretenzija). Platība ir aptuveni 5 896 500 km². Vienīgie iedzīvotāji ir pētniecības staciju personāls. Austrālija šajā teritorijā uztur trīs pastāvīgās stacijas: Keisi, Deivisa un Mosona.

Austrālijas pretenzijas un suverenitāti pār Austrālijas Antarktisko Teritoriju atzīst Apvienotā Karaliste, Jaunzēlande, Francija un Norvēģija.

## Vēsture
Pirmās pretenzijas uz Viktorijas Zemi Apvienotā Karaliste izvirzīja 1841. gada 9. janvārī. 1930. gadā tā pieteica pretenzijas arī uz Enderbiju Zemi. 1933. gadā ar Britu impērijas rīkojumu teritorijas uz dienvidiem no 60° paralēles un starp 160° un 45° austrumu meridiāniem nodeva Austrālijai. Robežas ar Adelijas Zemi noteica 
1938. gadā. 1947. gadā teritorijai pievienoja arī Hērda Sala un Makdonalda Salas. 1954. gadā nodibināja pirmo pastāvīgo kontinentālo Austrālijas staciju Mosonu.

## Stacijas

Darbojošās un slēgtās polārstacijas no rietumiem uz austrumiem:

}
| Enderbiju Zeme 
|- 
| Mosona
| 
| 
| Mosona krasts
|- 
| Sojuza
| 
| 
| Maka Robertsona Zeme
|- 
| Družnaja IV
| 
| 
| Ingridas Kristensenas krasts
|- 
| Džunšaņa
| 
| 
| Ingridas Kristensenas krasts
|-
| Lo-Rakovice
| 
| 
| Ingridas Kristensenas krasts
|- 
| Progresa
| 
| 
| Ingridas Kristensenas krasts
|- 
| Deivisa
| 
| 
| Ingridas Kristensenas krasts
|- 
| Sovetska (slēgta)
| 
| 
| Vilhelma II Zeme 
|- 
| Mirnija
| 
| 
| Karalienes Mērijas krasts 
|- 
| Komsomoļska (slēgta)
| 
| 
| Karalienes Mērijas krasts 
|- 
| Dobrovolska
| 
| 
| Karalienes Mērijas krasts
|- 
| Vostoka
| 
| 
| Vilksa Zeme
|- 
| Vilksa (slēgta)
| 
| 
| Bada krasts
|- 
| Keisi
| 
| 
| Bada krasts
|- 
| Konkordija
| , 
| 
| Čārlija ledus kupols
|- 
| Ļeņingradska
| 
| 
| Otsa krasts 
|}

## Atsauces

## Ārējās saites
* Austrālijas Antarktiskā pārvalde
* AAT PDF karte
* Austrālijas antarktiskais gazetīrs
Heidemarija Stefanišina-Paipere

**Heidemarija Stefanišina-Paipere** (*Heidemarie Stefanyshyn-Piper*; dzimusi ) ir NASA astronaute.

Stefanišinas-Paiperes pirmais kosmiskais lidojums notika 2006. gada septembrī misijā STS-115 uz Starptautisko kosmosa staciju, kuras laikā viņa veica divas iziešanas kosmosā.

Otrais lidojums notika 2008. gada novembrī misijā STS-126, esot Endeavour misijas speciālistam. Remontējot satelītu, kosmonautes 100 000 ASV dolāru vērtā instrumentu soma aizslīdēja no kosmonautes izplatījumā. Ziņu par to momentā uzķēra pasaules ziņu aģentūras.
Cheers

thumb|235px|''Cheers'' tituluzraksts
***Cheers*** ir ASV situāciju komēdijseriāls, kura autori ir Džeimss Barovs (*James Burrows*) un brāļi Glens (*Glen Charles*) un Less Čārlzi (*Les Charles*). Seriālam tika uzņemtas 11 sezonas no 1982. līdz 1993. gadam. To veidoja kompānija *[[Charles-Burrows-Charles Productions]]* sadarbībā ar *[[Paramount Television]]* NBC TV kanālam.

## Ārējās saites
Sandra Magnusa

**Sandra Hola Magnusa** (*Sandra Hall Magnus*; dzimusi ) ir bijusī NASA astronaute.

Magnusas pirmais kosmiskais lidojums notika 2002. gada oktobrī misijā STS-112 uz Starptautisko kosmosa staciju.

Otrais lidojums notika 2008. un 2009. gadā SKS 18. ekspedīcijas sastāvā, nomainot Gregoriju Šamitofu. No zemes viņa startēja kopā ar misiju STS-126 kosmoplānā *[[Endeavour (kosmoplāns)|Endeavour]]*. Atgriešanās notika 2009. gada martā ar STS-119 (*[[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]*).

Trešo kosmisko lidojumu viņa veica 2011. gada jūlijā pēdējā *Space Shuttle* misijā STS-135 kā misijas speciāliste.

Magnusa NASA atstāja .

## Atsauces
Stīvens Bouens

**Stīvens Džerards Bouens** (*Stephen Gerard Bowen*; dzimis ) ir *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* astronauts.

Bouena pirmais kosmiskais lidojums notika 2008. gada novembrī misijā *[[STS-126]]*, esot kosmoplāna *[[Endeavour (kosmoplāns)|Endeavour]]* misijas speciālistam.

Otrais Bouena lidojums notika 2010. gada maijā misijā *[[STS-132]]*, esot misijas speciālistam.

 misijas *[[STS-133]]*, kā starts bija paredzēts 2011. gada februāra beigās, apkalpes loceklis Timotijs Kopra ieguva traumu, braucot ar velosipēdu. Viņš bija lauzis gurnu. Tā kā pēdējās *Space Shuttle* misijās netika gatavotas dublieru apkalpes, tad vajadzēja atrast astronautu, kas varētu pildīt Kopras uzdevumus, to skaitā vairākas iziešanas kosmosā. 19. februārī *NASA* paziņoja, ka Timotiju Kopru nomainīs Stīvens Bouens.

Trešo lidojumu kosmosā S. Bouens veica 2011. gada februārī — martā misijā *[[STS-133]]* (kosmoplāna *Discovery* pēdējā lidojumā).

Ceturto reizi kosmosā Stīvens Bouens sāka 2023. gada 2. martā kā kosmosa kuģa *[[SpaceX Crew-6]]* komandieris, dodoties uz Starptautisko kosmosa staciju. Viņš bija 68. un 69. lidojuma inženieris. Uz Zemi Bouens atgriezās 4. augustā ar *Crew-6*.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:

## Atsauces
Donalds Petits

**Donalds Petits** (*Donald Pettit*; dzimis ) ir *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* astronauts.

Petita pirmais kosmiskais lidojums notika 2002. un 2003. gadā uz Starptautisko kosmosa staciju kā bortinženierim 6. ekspedīcijā.

Otrais lidojums notika 2008. gada novembrī misijā *[[STS-126]]*, esot *[[Endeavour (kosmoplāns)|Endeavour]]* misijas speciālistam.

Trešo reizi kosmosā Petits devās 2011. gada decembrī ar kosmosa kuģi *[[Sojuz TMA-03M]]* uz SKS 30. un 31. ekspedīcijā. Uz zemes viņš atgriezās 2012. gada jūlijā.

Donalda Petita ceturtais lidojums kosmosā sākās 2024. gada 11. septembrī, ar kosmosa kuģi *[[Sojuz MS-26]]* dodoties uz Starptautisko kosmosa staciju. Viņš bija SKS  71. un 72. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz zemes viņš atgriezās 2025. gada 20. aprīlī.

## Ārējās saites
Odu gimnadēnija

**Odu gimnadēnija** (*Gymnadenia conopsea*) ir orhideju dzimtas suga. Tā ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā komerciāli apdraudēto sugu kategorijā. 

## Apraksts
thumb|left|Ziedkopa. Ziedam ir garš piesis
thumb|Zieds
Daudzgadīgs, 25-70 cm augsts lakstaugs. Gumi plakani, šķelti vairākās daļās. Lapas zilganzaļas, lancetiskas, stublāja apakšdaļā diezgan garas, līdz 15 cm. Augstāk esošās lapas šauras un īsas. Ziedkopa blīva. Pieziedlapas violeti zaļas. Ziedi sārti violeti. Lūpa trīsdaivaina, daivas aptuveni vienāda lieluma. Raksturīgs pavedienveidīgs, līdz 2 cm garš, nolīcis piesis (sk. att.). Auglis - stāva, iegarena pogaļa. Latvijā zied jūnijā un jūlijā. 

## Izplatība
Aug gandrīz visā Eiropā un Āzijas ziemeļu daļā, kā arī Himalajos. 

## Biotopi
[thumb|Tipiskais biotops - mitra pļava, kopā ar [purva dzeguzene|purva dzeguzeni]]
Aug gan sausās, gan mitrās, ekstensīvi izmantojamās pļavās. Sugu apdraud augsnes rekultivēšana, mēslošana un atradņu aizaugšana ar krūmiem vai kokiem.

## Atsauces

* Werner Rothmaler: *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. München 2005. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .

## Ārējās saites
* Latvijasdaba.lv
Bowen

***Bowen*** ir ķeltu uzvārds, kas pārstāv divas atsevišķas ķeltu etniskās piederības, velsiešu *ab Owain*, kas nozīmē "Ouena dēls" (Ouens nozīmē "cildens") un īru *Ó Buadhacháin*, kas nozīmē "Boana pēcnācējs" (Boans nozīmē "uzvarošais"). *Bowen* ciltsraksts izsekojams līdz Luingveirai 11. gadsimtā, kas atrodas netālu no Nevernas Pembrukšīrā. *Bowen* uzvārds pieņemts 1424. gadā. Ir septiņi *Bowen* dzimtu ģerboņi, un Bouenu/Ouenu ģimenes grupai ir kopīgs tartāns. *Bowen* uzvārds biežāk sastopami Velsas dienvidos, savukārt *Owen* uzvārd biežāk sastopami Velsas ziemeļos.

*Bowen* var būt:
* Bouena — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Bouens — uzvārds vīriešu dzimtē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Bowen'' uzvārda karte
Šeins Kimbro

**Roberts Šeins Kimbro** (*Robert Shane Kimbrough*; dzimis ) ir ASV Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas (*NASA*) astronauts, atvaļināts ASV Armijas pulkvedis.

Kimbro pirmais kosmiskais lidojums notika 2008. gada novembrī misijā *[[STS-126]]*, esot *[[Endeavour (kosmoplāns)|Endeavour]]* misijas speciālistam.

Otro reizi kosmosā Šeins Kimbro devās 2016. gada oktobrī ar kosmosa kuģi *[[Sojuz MS-02]]*. Viņš bija Starptautiskās kosmosa stacijas 49. ekspedīcijas lidojuma inženieris un 50. ekspedīcijas komandieris. 2017. gada aprīlī viņš atgriezās uz zemes.

Trešais Kimbro lidojums kosmosā sākās 2021. gada 23. aprīlī, esot kosmosa kuģa *[[SpaceX Crew-2]]* komandierim. Viņš bija SKS 65. un 66. ekspedīcijas lidojuma inženieris. 2021. gada 9. novembrī viņš atgriezās uz zemes.

2022. gada 31. jūlijā Šeins Kimbro atstāja *NASA*.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:
Beta Deivisa

**Ruta Elizabete "Beta" Deivisa** (; dzimusi , mirusi ) bija ASV filmu, televīzijas un teātra aktrise. Deivisa varēja nospēlēt dažāda rakstura tēlus, gan pozitīvos, gan negatīvos. Viņai bija lomas gan kriminālmelodrāmās, gan vēsturiskās filmās, gan arī komēdijās, kaut gan viņas lielākie panākumi tika sasniegti, spēlējot tieši romantiskās drāmas.

## Pazīstamākās filmas

* "Cilvēcisko kaislību jūgs" (*Of Human Bondage*, 1934, režisors Džons Kromvels)
* "Pārakmeņojies mežs" (*The Petrified Forest*, 1936, režisors Ārčijs Majo)
* "Iezīmētā sieviete" (*Marked Woman*, 1937, režisors Loids Bēkons)
* "Džezebele" (*Jezebel*, 1938, režisors Viljams Vailers)
* *[[Dark Victory]]* (1939, režisors Edmunds Guldings)
* "Vēstule" (*The Letter*, 1940, režisors Viljams Vailers)
* "Lapsiņas" (*The Little Foxes*, 1941, režisors Viljams Vailers)
* "Tagad, ceļiniek" (*Now, Voyager*, 1942, režisors Ērvings Rapers)
* "Sardze pie Reinas" (*Watch on the Rhine*, 1943, režisors Hermans Šumlins)
* "Viss par Ievu" (*All About Eve*, 1950, režisors Džozefs Mankevičs)
* "Kas notika ar mazulīti Džeinu?" (*What Ever Happened to Baby Jane?*, 1962, režisors Roberts Oldričs)
* "Kuš... kuš, jaukā Šarlote" (*Hush...Hush, Sweet Charlotte*, 1964, režisors Roberts Oldričs)
* "Dubultniece" (*Dead Ringer*, 1964, režisors Pols Henreids)
* "Auklīte" (*The Nanny*, 1965, režisors Sets Holts)
* "Nāve uz Nīlas" (*Death on the Nile*, 1978, režisors Džons Gillermins)

## Ārējās saites
Ēriks Rudais

[thumb|right|250px|Ēriks Rudais no [Arngrimurs Džonsons|Arngrimura Džonsona *Gronlandia*.]]
**Ēriks Rudais**, saukts arī par **Ēriku Sarkano** (950–ap 1003) (; ; ; ) nodibināja pirmās skandināvu kolonijas Grenlandē. Dzimis Jarenā Rogalandas novadā, Norvēģijā kā Torvalda Asvaldsona dēls, tāpēc viņš daudzviet parādās kā Ēriks Torvaldsons (*Eiríkr Þorvaldsson*). "Rudais" visdrīzāk norāda uz viņa matu krāsu.

## Skatīt arī
* Leifs Eriksons

## Atsauces

## Ārējās saites

* "Grenlades Vikingu liktenis"
Deivisa

**Deivisa** var būt:

* Deivisa - izplatīts velsiešu cilmes sieviešu dzimtes uzvārds uzvārds;
* Deivisa (pilsēta) — pilsēta Kalifornijas štatā, Jolo apgabalā.
* Deivisa (polārstacija) — Austrālijas polārstacija Antarktīdā.

## Skatīt arī
* *[[Davis]]*
* Deiviss
Davis

***Davis*** var attiekties uz:
* Deiviss (*Davis*) — velsiešu cilmes uzvārds vīriešu dzimtē;
* Deivisa (*Davis*) — velsiešu cilmes uzvārds sieviešu dzimtē;
* Deivisa jūra (*Davis Sea*) — Antarktīdas piekrastes jūra;
* Deivisa krasts (*Davis Coast*) — piekrastes apgabals Antarktīdā;
* Deivisa — polārstacija;
* Deivisa (pilsēta) — pilsēta Kalifornijas štatā, Yolo apgabalā.
Koraļļu Jūras Salas

**Koraļļu Jūras Salas** ir Austrālijas ārējā teritorija Koraļļu un Tasmana jūrā aiz Lielā Barjerrifa pie Kvīnslendas krastiem. Ietver sevī vairākas pārsvarā neapdzīvotas tropiskas salas un koraļļu rifus. Teritorijas kopējā akvatorija aizņem 780 000 km².

Teritorija tika izveidota 1969. g., atdalot to no Kvīnslendas. 1997. g. tā tika paplašināta, iekļaujot 800 km uz dienvidiem esošos Midltona un Elizabetes rifus.

Teritorija ir Austrālijas īpašums un tiek pārvaldīta no Kanberas ar Tieslietu departamenta starpniecību. Vairākās salās tiek uzturētas automātiskās meteoroloģiskās stacijas un vienīgā apdzīvotā sala ir Vilisa sala, kurā kopš 1921. g. atrodas meteoroloģiskā stacija ar 3-4 cilvēku personālu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vēsture
Smaržīgā naktsvijole

**Smaržīgā naktsvijole** (*Platanthera bifolia* (L.) Rich.) ir orhideju dzimtas suga. Tā ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā komerciāli apdraudēto sugu kategorijā. 

## Apraksts
thumb|left|Ziedkopa. Ziedam ir garš piesis.
Daudzgadīgs, 20-60 cm augsts lakstaugs. 

Gumi veseli, iegareni. Pie stublāja pamata divas lielas eliptiskas lapas, no kā cēlies nosaukums ( — 'divlapains'). Uz stublāja mazākas lancetiskas augšlapas. Ziedkopa skraja un gara. Ziedi balti, smaržīgi. Pieziedlapas īsas. Raksturīgs pavedienveidīgs, līdz 3 cm garš un nolīcis piesis (sk. att.). Lūpa vesela, putekšnīcas paralēlas, kas ir vissvarīgākā atšķirība no zaļziedu naktsvijoles. Auglis - stāva, eliptiska pogaļa. Latvijā zied jūnijā un jūlijā. 
thumb|Ziedi: ''Platanthera bifolia - P. x hybrida - P. chlorantha''

## Izplatība
Aug gandrīz visā Eiropā, Ziemeļāfrikā un daļēji Āzijā. 

## Biotopi
Aug gan sausās gan mitrās, ekstensīvi izmantojamās pļavās, skrajos mežos. Sugu apdraud augsnes rekultivēšana, mēslošana un atradņu aizaugšana ar krūmiem vai kokiem.

## Atsauces

* Werner Rothmaler: *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. München 2005. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .

## Ārējās saites
* Latvijasdaba.lv
Centrālā nervu sistēma

thumb|200px|Centrālās nervu sistēmas diagramma:<br />'''1.''' Galvas smadzenes<br />'''2.''' Centrālā nervu sistēma<br />&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<small>(galvas smadzenes un muguras smadzenes)</small><br />'''3.''' Muguras smadzenes

**Centrālā nervu sistēma** () jeb **CNS** ir nervu sistēmas daļa, kurai pieder galvas smadzenes un muguras smadzenes. Tā aizņem lielāko nervu sistēmas daļu, un kopā ar perifēro nervu sistēmu tai ir būtiska pamatloma uzvedības kontrolēšanā. Caur CNS realizējas arī refleksi. Galvas smadzenes ir aizsargātas ar galvaskausu, bet muguras smadzenes ar skriemeļiem.
## Funkcijas
Centrālajā nervu sistēmā atrodas neironu kopa, kas piedalās kādas noteiktas organisma funkcijas realizācijā un regulācijā. Tātad funkcijas var būt dažādas:
* **Regulācija** - CNS regulē visu audu un orgānu darbību, kā arī apvieno tos vienā veselā.
* **Pielāgošanās** — CNS nodrošina visa organisma pielāgošanos mainīgajai ārējai videi.
* **Specifiskās funkcijas** — CNS veic tādas specifiskās funkcijas, kā piemēram, specifisku jušanas analīzi vai noteiktas motoriskas reakcijas.
* **Nespecifiskas funkcijas** — veic arī nespecifiskās funkcijas, piemēram, kontrolē apziņu, smadzeņu aktivitāti.

CNS iedala arī somatiskajā un veģetatīvajā nervu sistēmā. Somatiskā nodrošina jušanas un motoriskās funkcijas, bet veģetatīvā regulē organisma iekšējās vides homeostāzi. Abas nervu sistēmas sadarbojas un kā viscerosomatiski refleksi realizē visefektīvāko atbildes reakciju.

## Uzbūve
Centrālā nervu sistēma sastāv no galvas un muguras smadzenēm:

### Centrālās nervu sistēmas sinapses
Centrālās nervu sistēmas sinapses veido pamatstruktūras visā nervu sistēmā. Šīs pamatstruktūras kontrolē informācijas signālu ieiešanu, izplatīšanos, integrēšanu un iziešanu no nervu sistēmas, tāpēc CNS sinapses pēc funkcijas var būt uzbudinātājsinapses vai kavētājsinapses. Šajās sinapsēs var iesaistīties miljardiem neironu, kas ir ļoti jutīgi pret ķīmiskām vielām, vielmaiņas produktiem un skābekļa trūkumu, kā arī tiem ir lielāka nogurdināmība kā neironiem un vadot uzbudinājumu caur sinapsēm, tas var mainīties. CNS sinapsēm ir spēja apvienot un pastiprināt vājus, vienlaicīgus vai secīgus ienākošās informācijas signālus, jeb tā ir sumēšana laikā un telpā. Kavēšana centrālajā nervu sistēmā parasti ir atgriezeniska neironu uzbudināmības un funkcionālās aktivitātes samazināšanās. Tā var būt dažādu veidu - pēc lokalizācijas, procesa dabas vai procesa virzības.

## Ārējās saites
Valstu uzskaitījums pēc iedzīvotāju skaita

thumb|350px|Iedzīvotāju skaits valstīs 2007. gadā
**Šis valstu uzskaitījums ir kārtots pēc katras valsts vai teritorijas [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaita]]**. Sarakstā ir gan valstu, gan atkarīgo teritoriju, gan aizjūras departamentu iedzīvotāju skaits. Iedzīvotāju skaits ir aprēķināts, ņemot vērā pēdējo iedzīvotāju skaitīšanu datus un aprēķināts aptuvens skaitlis, cik iedzīvotāju tagad dzīvo šajās valstīs.

## Saraksts

thumb|center|600px|Pasaules iedzīvotāju sadalījuma kartoɡramma (viens kartes elements atbilst 0,5 miljoniem cilvēku).

## Skatīt arī
* Visi valstu uzskaitījumi
* Valstu uzskaitījums pēc iedzīvotāju vidējā dzīves ilguma

## Atsauces

## Ārējās saites
* Population clocks & projected growth charts for all countries 
* United Nations Analytical Report for the 2004 revision of World Population Prospects  - includes details of methodology and sources used for the population estimates above.
Ekmanis

**Ekmanis** (; sieviešu dzimtē Ekmane) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Rolfs Ekmanis (1929—2017) — latviešu literatūrzinātnieks;
* Juris Ekmanis (1941—2016) — latviešu akadēmiķis;
* Zintis Ekmanis (1958) — latviešu bobslejists;
* Indra Ekmanis — ASV latviešu pētniece.
Pētera I Sala

**Pētera I Sala** () ir Norvēģijas pretenzija Antarktikā, Belinshauzena jūrā. Vienīgā pretenzija Antarktikā, kas neveido sektoru, bet aizņem tikai vienu salu.

Atklāta 1821. gada 21. janvārī, pirmatklājējs Fabians fon Belinshauzens. Nosaukta Krievijas cara Pētera I vārdā. Pirmo veiksmīgo izkāpšanu krastā 1929. gada 2. februārī veica norvēģis Ola Olstads, kurš pasludināja salu par Norvēģijas īpašumu.

## Ģeogrāfija
thumb|200px|left|Salas piekraste
Sala ir vulkāniskas izcelsmes un 95% tās daļu klāj ledāji. Vienīgi salas rietumos ir ledus nesegta šaura teritorija  garumā un  platumā. Salas augstākais punkts ir Larsa Kristensena smaile, kas ir darbojošs vulkāns un sasniedz  augstumu vjl.

## Ārējās saites
* Radioamatieru ekspedīcijas uz Pētera I salu
Rosa Teritorija

**Rosa Teritorija** ir Jaunzēlandes pretenzija Antarktikā, kas iekļauj sektoru uz dienvidiem no 60° dienvidu paralēles un starp 160° austrumu un 150° rietumu garumu meridiāniem. Rietumos tā robežojas ar Austrālijas Antarktisko Teritoriju, bet austrumos ar Antarktikas sektoru, uz kuru neviena valsts nav pieteikusi pretenzijas. Teritorija nosaukta britu polārpētnieka Džeimsa Klarka Rosa vārdā.

Teritorija iekļauj daļu Viktorijas Zemes un Rosa šelfa ledāju, kā arī Rosa salu, Balenija salas un nelielo Skota salu.

Teritorijā nav pastāvīgo iedzīvotāju. Šeit atrodas ASV, Jaunzēlandes, Itālijas un Vācijas pētniecības stacijas, kuru personāla skaits svārstās no 300 ziemā līdz 1500 vasarā.

## Ārējās saites
* Rosa Teritorijas administrācija
* Jaunzēlandes Antarktika
* Skota bāzes 50 gadi 
* Vēsture - Kenterberijas Universitāte 
* http://www.south-pole.com/homepage.html
* Rosa Teritorijas zīmogi
* Rosa Teritorijas karte
Zintis Ekmanis

**Zintis Ekmanis** (dzimis ) ir bijušais latviešu bobslejists. Dzimis Pabažos. Savas sportista karjeras laikā pārstāvējis sākotnēji Padomju Savienību, bet vēlāk — Latviju. Pēc sportista karjeras beigām bijis Latvijas Bobsleja federācijas viceprezidents un valdes loceklis.

## Sportista karjera
Ekmanis sāka nodarboties ar bobsleju 1980. gados, ap to laiku, kad Padomju Savienībā notika pirmie bobsleja izmēģinājumi. 1984. gada Sarajevas ziemas olimpiskajās spēlēs Ekmanis ieguva bronzas medaļu divnieku ekipāžu sacensībās. "Četriniekos" sportists palika 12. vietā. 1985. gada FIBT pasaules čempionātā Ekmanis atkal ieguva bronzu divniekos. Zintis Ekmanis ir arī 1988. gada Pasaules kausa bobslejā bronzas medaļnieks divnieku sacensībās.

Arī citās sacensībās bobslejists ir ieguvis augstus rezultātus. Viņš ir 1985. gada Eiropas čempions (no latviešu pilotiem šo titulu pa reizei ir ieguvuši arī Jānis Ķipurs, Sandis Prūsis un Jānis Miņins), kā arī 1992. gada Latvijas čempions. Ekmanis beidza karjeru pēc 1994. gada Olimpiskajām spēlēm.

## Labākie rezultāti
:*Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PČ — Pasaules čempionāts, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.*

## Atsauces

## Ārējās saites
Daudzuzdevumu loģistikas modulis

[thumbnail|250px|''Leonardo'' modulis ''Discovery'' kravas telpā misijas [STS-102 laikā ]]
[thumb|250px|''Raffaello'' modulis pievienots pie SKS [STS-114 misijā]]
[thumb|250px|Kosmonauts [Jurijs Gidzenko kravu pārvietošanas laikā *Leonardo* modulī ]]

**Daudzuzdevumu apgādes modulis** jeb **Multi-Purpose Logistics Module** (**MPLM**) ir liels hermētisks daudzkārtizmantojams konteiners, ko izmanto kosmoplānu Space Shuttle misijās, nogādājot kravas uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS) un atpakaļ uz Zemi. Tas tiek transportēts kosmoplāna kravas telpā, un stacijā pievienots pie Unity moduļa, kur tiek izkrauti krājumi un iekrauti eksperimentu rezultāti un atkritumi. Misijas beigās konteiners tiek ielikts kravas telpā un atgriežas uz zemi.

Moduļi NASA vajadzībām pēc Itālijas kosmiskās aģentūras (*ASI*) pasūtījuma izgatavoti Itālijas uzņēmumā Alenia Aeronautica. Par šo moduļu piegādi *ASI* no *NASA* saņēma pētniecības laiku SKS. Pavisam NASA nogādāti trīs konteineri, kuriem doti itāliešu slavenību vārdi: Leonardo, Raffaello un Donatello.

Praktiski izmantoti tika *Leonardo* un *Raffaello*.

*Leonardo* tika pārveidots, lai pēdējā lidojuma laikā to atstātu stacijā ka pastāvīgu moduli. Tas tiek izmantots ka papildu noliktavas telpa. Tam dots apzīmējums PMM (*Permanent Multipurpose Module*).

## Veiktie lidojumi

## Specifikācija
* Garums: 6,4 m
* Platums (diametrs): 4,57 m
* Masa: 4082 kg (tukšs); 13 154 kg (piekrauts)

## Atsauces

## Ārējās saites
* MPLM mājas lapa Maršala kosmisko lidojumu centrā
Raffaello

**Raffaello** var būt:
* Rafaēls (*Raffaello Sanzio*) — itāliešu gleznotājs un arhitekts (1483—1520);
* Raffaello, viens no 3 Daudzuzdevumu loģistikas moduļiem (*Multi-Purpose Logistics Module*, *MPLM*) Starptautiskās kosmosa stacijas apgādei;
* Raffaello — Itālijā, kompānijā *Ferrero*, ražotas konfektes.
Polārzvaigzne

thumb|180px|Polārzvaigznes sistēma.
**Polārzvaigzne** jeb **Kinosura** ir spožākā zvaigzne Mazā Lāča (Mazo Greizo Ratu) zvaigznājā ar vizuālo zvaigžņlielumu no +1,94 līdz +2,04.

## Raksturojums

Polārzvaigzne jeb Mazā Lāča α ir trīskāršā zvaigžņu sistēma. Tās galvenais komponents Polārzvaigzne A ir cefeīdas tipa F7Ib spektra klases dzeltenais pārmilzis. Polārzvaigzne A ir vairāk nekā 2000 reižu spožāka par Sauli. Apmēram 2400 astronomisko vienību (av) attālumā ap to riņķo Polārzvaigzne B, kura ir F3 klases dzeltenais punduris ar masu 1,4 Saules masas (sm). Trešais komponents Ab atrodas tik tuvu spožajai Polārzvaigznei A (17 av), ka to izdevās saskatīt tikai ar Habla kosmisko teleskopu. Tā arī izrādījās dzeltenais punduris: spektra klase F7, masa ap 1,1 sm. Sistēma atrodas ap 430 gaismas gadu (132 parseku) attālumā no Saules.

## Novērojumu vēsture
thumb|Polārzvaigznes atrašana debesīs.
Mūsdienās ziemeļu virzienu var noteikt pēc Polārzvaigznes, jo tā atrodas tuvu debess ziemeļpolam, bet tās augstums virs horizonta ir aptuveni vienāds ar novērotāja vietas ģeogrāfisko platumu. Precesijas dēļ Polārzvaigznes polārdistance mainās: par orientieri to varēja sākt izmantot tikai ap 1100. gadu, 2100. gadā tā rādīs precīzi uz ziemeļiem, bet pēc 3200. gada par polārzvaigzni varēs saukt Cefeja γ Alraju. Vēl jāatzīmē, ka Viljamam Heršelam jau 1780. gadā izdevās ieraudzīt Polārzvaigzni B. To, ka Polārzvaigznes sistēmā ir arī trešais komponents, izmantojot spektrālanalīzi, noskaidroja 1929. gadā, bet to nofotografēt izdevās tikai 2006. gadā.

## Ārējās saites
* Informācija par Polārzvaigzni
* Polārzvaigznes fotogrāfijas, kas izdarītas ar Hubble teleskopu
Bismarka

**Bismarka** () ir pilsēta ASV, Ziemeļdakotas galvaspilsēta un otrā lielākā štata pilsēta. Pilsēta nosaukta par godu vācu valstsvīram Oto fon Bismarkam. Tā ir vienīgā ASV štata galvaspilsēta, kas nosaukta ārvalstu valstsvīra vārdā.

## Vēsture
1872. gadā tika izveidota apmetne pie Misūri upes kā dzelzceļa pilsēta *Union Pacific* (vēlāk *Northern Pacific*) Transkontinentālā dzelzceļa būvniecības laikā. Sākotnēji tā tika nosaukta par **Edvintonu** (par godu inženierim Edvinam Ferrandam Džonsonam), bet 1873. gadā pārdēvēta par **Bismarku**, lai piesaistītu vācu imigrantus un investīcijas no Vācijas. Nosaukums dots par godu Prūsijas kancleram Oto fon Bismarkam.

1883. gadā Bismarka kļuva par Dakotas Teritorijas galvaspilsētu, bet pēc Ziemeļdakotas izveides 1889. gadā – par tās galvaspilsētu.

Pilsēta attīstījās kā administratīvais un tirdzniecības centrs. 1930. gados šeit tika uzcelta jaunā Ziemeļdakotas Kapitolija ēka, kas joprojām ir viena no pilsētas galvenajām celtnēm. Bismarka kļuva arī par nozīmīgu transporta mezglu, pateicoties dzelzceļam un kuģošanai pa Misūri upi.

## Atsauces

## Ārējās saites

*City of Bismarck official website
*
* Bismarck, capital of North Dakota (1916) from the Digital Horizons website
* Bismarck, capital of North Dakota (1923) from the Digital Horizons website
Romans Polaņskis

**Romans Polaņskis** (); dzimis **Rajmunds Romans Līblings** () ) ir ebreju izcelsmes poļu kinorežisors, uzņēmis filmas Polijā, Apvienotajā Karalistē, ASV un Francijā. Pazīstams ne tikai ar savām filmām, kas ieguvušas balvas lielākajos kinofestivālos, bet arī ar savu privāto dzīvi.

## Biogrāfija
Dzimis Parīzē, ebreju ģimenē, kas nepraktizēja jūdaismu, Polaņskis savu izcelsmi sāka apzināties tikai vēlāk. Viņa tēvs bija dzimis Polijā, bet māte — Krievijā. 1937. gadā ģimene atgriezās Polijā. Otrā pasaules kara laikā ģimene tika ieslodzīta Krakovas geto, māte gāja bojā, bet Romanam izdevās palikt dzīvam, izbēgot no geto un slēpjoties pie poļu zemnieka.

Pēc kara Romans Polaņskis iestājās Lodzas kinoskolā, kuru beidza 1959. gadā. 1962. gadā uzņēma filmu "Nazis ūdenī" (*Nóż w wodzie*), par kuru ieguva starptautisku atpazīstamību un pirmo Amerikas Kinoakadēmijas balvas nomināciju ārzemju filmu kategorijā. Sešdesmito gadu vidū uzņēma vairākas filmas Lielbritānijā. 1968. gadā *[[Paramount Pictures]]* izlaida Polaņska režisēto filmu "Rozmarijas bērns".

1969. gada 9. augustā slepkavu banda, kam norādījumus bija devis Čārlzs Mensons, iebruka Polaņska mājā Losandželosā un zvēriski nogalināja visus, kuri tobrīd bija mājās, arī toreizējo Polaņska sievu Šeronu Teitu, kura bija grūtniecības astotajā mēnesī. Polaņskis pats mājās neatradās, jo nebija vēl atgriezies no brauciena uz Londonu.

1977. gadā Polaņskis tika apsūdzēts 13 gadu vecas modeles izvarošanā, tāpēc 1978. gada 1. februārī viņš aizbēga no ASV uz Franciju. Tā kā viņš ir Francijas pilsonis, un likums neparedz Francijas pilsoņu izdošanu citām valstīm, kopš 1978. gada Polaņskis lielākoties uzturas Francijā, kā arī citās zemēs, kur viņš netiktu izdots ASV varas iestādēm. Neskatoties uz to, 75. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremonijā 2003. gadā, pašam klāt neesot, Polaņskis tika apbalvots ar Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais režisors par filmu "Pianists" (2002).

## Romana Polaņska filmas

## Atsauces

## Ārējās saites
Karstākais dienas laiks

**"Karstākais dienas laiks"** (), arī **"Laimīgās dienas pēcpusdiena"**, ir 1975. gada ASV kriminālfilma, kuras kinorežisors ir Sidnijs Lūmets, bet scenārija autors Frenks Pīrsons. Galveno lomu atveidotāji ir Als Pačīno, Džons Kazals, Džeimss Broderiks un Čārlzs Dērnings. Filmas sižeta pamatā ir patiesi notikumi, kas norisinājās , kad Džons Vojtovičs, kuru atveido Als Pačīno, aplaupīja banku.

## Atsauces

## Ārējās saites
ASV Klusā Okeāna Salu Aizsargājamās Teritorijas

**ASV Klusā Okeāna Aizsargājamās Teritorijas** ir apkopojošs nosaukums, ar kuru apzīmē ASV neorganizētās un neinkorporētās teritorijas Klusajā okeānā, kuras pārrauga un administrē Iekšlietu departamenta Zivsaimniecības un Dabas aizsardzības departaments. Izņēmums ir Palmiras atols, kurš daļēji ir privātīpašums (inkorporēta teritorija) un kuru pārvalda Salu lietu birojs. Visas šis salas un to lagūnas ir aizsargājamas dabas teritorijas, kuru apmeklēšanai nepieciešama speciāla atļauja.

## Salas

## Ārējās saites
* CIP gadagrāmata
Smēķēšanas ierobežojumi nacistiskajā Vācijā

thumb|200px|Nacistu propagandas plakāts
**Smēķēšanas ierobežojumi nacistiskajā Vācijā** — jaunākajos laikos pirmā smēķēšanas ierobežošanas valsts politika, kas tika īstenota Trešajā reihā līdz 1945. gadam. To aizsāka ar savu nākšanu pie varas NSDAP kuras vadības lielākā daļa bija naidīgi noskaņoti pret smēķēšanu. Arī partijas līderis Ādolfs Hitlers, uzskatīdams sevi par veselīga dzīvesveida atbalstītāju, uzskatīja smēķēšanu par izskaužamu Trešajā reihā, jo, viņaprāt, tā apdraudēja āriešu "rases tīrību" — tabaka un alkohols tika uzskatīti par cilvēku deģenerējošām indēm.

Kā viens no argumentiem par sliktu smēķēšanai bija tas, ka Vācijas sabiedroto vadoņi — Musolīni un Franko, — bija pārliecināti smēķēšanas pretinieki, savukārt Vācijas ienaidnieki — Staļins, Rūzvelts, Čerčils, — bija smēķētāji. Nacistu uzsāktās smēķēšanas ierobežošanas programmā 1938. gadā aizliedza smēķēt pastniekiem un kara lidotājiem, 1939. gadā aizliedza publiski smēķēt NSDAP partijas biedriem, kā arī SS pārstāvjiem dienesta pienākumu izpildes laikā. Aizliedza smēķēt sabiedriskajā transportā, valsts iestāžu publiskajās telpās, ierobežoja izsniedzamo tabakas devu armijā, palielināja akcīzes nodokli tabakai, uzsāka aktīvu propagandas kampaņu, ar plakātu izvietošanu publiskajā telpā, lekcijām, publikācijām, nemitīgiem atgādinājumiem presē un medijos. Šīs propagandas kampaņā pirmo reizi parādās jēdziens "pasīvā smēķēšana" (*Passivrauchen*). Hitlers personīgi piešķīra līdzekļus Jēnas Universitātei īpaša *Smēķēšanas neveselīguma izpētes institūta* (*Wissenschaftliches Institut zur Erforschung der Tabakgefahren*) Karla Astela (*Karl Astel*) vadībā dibināšanai, lai nodrošinātu smēķētāju vajāšanai zinātniski argumentētu pamatojumu.

## Atsauces

## Skatīt arī

Smēķēšanas ierobežojumi (Latvijā)

## Literatūra

* Proctor, Robert. The Nazi War on Cancer. — Princeton University Press, 1999, 
* Szollosi-Janze, Margit. Science in the Third Reich. — Berg Publishers, 2001, 
* Uekoetter, Frank. The Green and the Brown: A History of Conservation in Nazi Germany. — Cambridge University Press, 2006,