Budisma vēsture

**Budisma vēsture** attiecas uz budisma attīstību kopš 5. gadsimta p.m.ē. līdz mūsdienām.

Sākotnēji budisms radās Indijas ziemeļos kā Sidhārtas Gautamas mācībā balstīta filozofiska uzskatu sistēma, vēlāk izveidojās budisma pamatvirzieni: teravāda, mahājāna un vadžrajāna.

Mūsdienās mahājānu praktizē Ķīnā, Japānā, Korejā un Vjetnamā, teravādu — Birmā, Kambodžā, Laosā un Taizemē, vajrajānu — Tibetā, atsevišķās vietās Sibīrijā un Indijā.

## Budisma attīstībā nozīmīgākās sanāksmes
[thumb|150px|Viens no pirmajiem Budas atveidiem [helēnisms|helēnisma laikmetā (1.-2. gadsimts m.ē.).]]
Pirmo budistu mūku kopienu izveidoja pats Buda pēc apskaidrības sasniegšanas.
# padome (3 mēnešus pēc Gautamas nāves). Tajā postulēja, ka viss, ko mācījis Gautama, ir absolūts, nemaināms un nepaplašināms. Tika sadalīta Budas mācība, un dažādas mūku grupas to iemācījās no galvas.
# padome (aptuveni 100 gadus pēc Gautamas nāves). Tajā neapsprieda darmu, bet gan mūku uzvedības principus; vieni uzskatīja, ka otri pienācīgi nepilda budisma rituālus, bet otri — ka Buda nav paredzējis burtisku nosacījumu izpildi. Sākotnējās budistu skolas bieži strīdējās par doktrīnu, taču dalījās tikai tad, ja atšķīrās prakse. Šajā laikā sāka pierakstīt doktrīnu.
# padome (3. gadsimtā p.m.ē.). To organizēja Maurju dinastijas imperators Ašoka, izveidojot oficiālu ortodoksiju, pēc tam to padarīja par savas impērijas oficiālo reliģiju.
# padome (1. gadsimtā m.ē.). To organizēja Kušānu valsts imperators Kaniška, to saista ar mahājānas parādīšanos. Teravāda to neatzīst un dažkārt sauc par “ķecerīgo mūku padomi”.

## Ģeogrāfiskā izplatība
[thumb|300px|Budisma izplatīšanās no [Indijas pa pārējo Āziju no 6. gadsimta p.m.ē. līdz mūsdienām]]
Uzskata, ka jau pirms 1. gadsimta budisms ar tirgoņiem un svētceļniekiem izplatījās no Indijas uz apkārtesošajām zemēm. Rietumos tas sasniedza Arābiju, austrumos — Dienvidrietumāziju, kur pirmās liecības par budismu atrodamas ap 400. gadu p.m.ē.

Līdz 3. (Ašokas) padomes laikam budisms Indijā izplatījās lēni, pēc tam strauji izplatījās Senās Indijas valstīs.
Par mahājānas reģionālo centru kļuva tagadējā Afganistāna, un no turienes tas izplatījās uz Ķīnu, Koreju, Mongoliju un Japānu. 475. gadā indiešu mūks Bodhidharma devās uz Ķīnu un tur izveidoja Čana (ķīniski; japāniski: dzen) skolu. Pirmās tūkstošgades laikā ķīniešu mūki devās svētceļojumos uz Indiju.
Mahājāna ievērojami paplašinājās līdz ar nokļūšanu Ķīnā, kad ķīniešu valodā tika iztulkoti jau esošie teksti un radīti jauni, lai piemērotos Austrumāzijas filozofiskajai domai. Daudzi jauni budisma teksti radās arī, izveidojoties Japānas un Korejas budismam.
Joprojām notiek strīdi par to, vai tantrisms sākotnēji izveidojās budismā vai hinduismā. Daudzi uzskata, ka tas sakņojas agrīnajā mahājānā. Citi savukārt uzskata, ka meditatīvās Šivas sektas pastāv jau kopš pirmsvēdu laikiem. Vēl citi domā, ka tantras pirmsākumi meklējami tieši vēdās un upanišadās.
Ap 800. gadu vadžrajāna no Indijas nokļuva Tibetā, kur sākumā pastāvēja līdzās vietējām reliģijām, bet pēc tam tās izspieda. Kāda vadžrajānas forma nokļuva arī Japānā, kur to turpina praktizēt arī mūsdienās. Uzskata, ka Tibetā ir visprecīzākais mahājānas rakstu kanons.

Pēc 5. gadsimta budisma ietekme Indijā samazinājās un 12. gadsimtā gandrīz pilnīgi izzuda musulmaņu iebrukuma un hinduisma atdzimšanas dēļ.
Centrālāzijā un Indonēzijā to nomainīja islāms. Ķīnā un Japānā tas plaši sajaucās ar daoismu, sintoismu un konfūcismu. Tibetā saglabājies tantriskais budisms.
Līdz apmēram 1000. gadam arī Turkestānas austrumu daļā bija izplatīts nikājas budisms (teravāda), vēlāk budismu nomainīja islāms.

## Budisms rietumos
[thumb|270px|Pasaules reliģiju parlaments ([Čikāga, 1893).]]
Vēsturisks notikums bija "Pasaules reliģiju parlaments" () 1893. gadā Čikāgā, ASV. Budistu zemes Ķīna, Japāna, Taizeme un Šrilanka aizsūtīja pārstāvus. Šī bija pirmā vide, kur budistu vadītāji uzrunāja rietumu klausītājus. Japānu pārstāvēja dzenbudistu abats Sojens Šaku (jap. 釈 宗演, *Soyen Shaku*).

## Piezīmes un atsauces

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites

The Zen Site
Dzenbudisms