open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gustavs Reinholds fon Lēvenvolde

thumb|220px|Gustava Reinholda fon Lēvenvoldes portrets.

**Gustavs Reinholds fon Lēvenvolde** (; 1693—1758) bija vācbaltiešu cilmes Krievijas Impērijas galminieks ķeizarienes Katrīnas I, Pētera II un Annas I valdīšanas laikā (1724-1741).

## Dzīvesgājums
Cēlies no Lēvenvoldu dzimtas, dzimis 1693. gadā Zviedrijas armijas Rīgas garnizona kapteiņa Gerharda Johana fon Lēvenvoldes un viņa sievas Magdalēnas Elizabetes, dzimušas fon Lēvenas, ģimenē.  
Lielā Ziemeļu kara sākumā viņa tēvs pārgāja Kurzemes hercogu dienestā un no 1701. gada dzīvoja Kurzemes hercoga reģenta Ferdinanda galmā Dancigā.   
Pēc Vidzemes un Igaunijas kapitulācijas (1710) viņa tēvs bija Krievijas cara Pētera I pilnvarnieks (*General-Bevollmächtigter*) Baltijas provincēs, no 1711. gada Pētera I dēla Alekseja sievas Braunšveigas-Lineburgas princeses Sofijas Šarlotes (1694-1715) galminieks.

Pēc Pētera I nāves Gustavs Reinholds fon Lēvenvolde kļuva par ķeizarienes Katrīnas I galminieku un favorītu, 1726. gadā kopā ar abiem brāļiem tika iecelts grāfa kārtā. No 1727. gada bija mazgadīgā ķeizara Pētera II audzinātājs, veicināja Kurzemes hercoga atraitnes Annas kļūšanu par Krievijas ķeizarieni 1730. gadā, tādēļ tika iecelts par galma vadītāju jeb virsmaršalu (*обер-гофмаршал*). 1731. gadā viņa brāli Kārli Gustavu fon Lēvenvoldi nosūtīja diplomātiskā misijā uz Vīni un Berlīni, lai atrastu piemērotu kandidatūru bijušā Krievijas cara Ivana V mazmeitas un Mēklenburgas-Šverīnes hercoga meitas Elizabetes Karolīnes Kristīnes (no 1733. gada Annas Leopoldovnas) vīram.

Pēc ķeizarienes Annas nāves atbalstīja Annas Leopoldovnas kļūšanu par mazgadīgā ķeizara Ivana VI reģenti (1740-1741), tomēr pēc Elizabetes Petrovnas galma apvērsuma 1741. gadā tika atcelts no visiem amatiem un notiesāts uz nāvi, nocērtot galvu. Pēdējā brīdī sodu nomainīja ar izsūtījumu uz Soļikamsku tālaika Sibīrijas guberņā, kur Gustavs Reinholds fon Lēvenvolde mira pēc 17 gadiem 1758. gada 22. jūlijā.

## Anekdote
Reiz Lēvenvolde teicis Bīronam: ''...nesaprotu, kad tiecies ar krievu, tad redzi sava priekšā gudru cilvēku. Bet, kad krievu savācas daudz, tad viņi ir kaut kādi muļķi!

## Atsauces
Stairway to Heaven

***Stairway to Heaven*** ir angļu rokgrupas *[[Led Zeppelin]]* dziesma, kas izdota 1971. gada nogalē. To sakomponēja grupas ģitārists Džimijs Peidžs un vokālists Roberts Plānts. Dziesma sastāv no trim daļām ar pieaugošu tempu.

Tiek uzskatīta par vienu no visu laiku izcilākajām rokdziesmām. VH1 100 labāko rokdziesmu sarakstā tā ierindojās 3. vietā, *[[Rolling Stone]]* žurnāla 500 visu laiku labāko dziesmu sarakstā — 31. vietā. 20. gadsimta 70. gadu pieprasītākā dziesmu FM radio ASV.

## Atsauces
Frīdrihs Kazimirs fon Lēvenvolde

**Frīdrihs Kazimirs fon Lēvenvolde** (, 1692—1769) bija vācbaltiešu cilmes Krievijas Impērijas armijas virsnieks un diplomāts ķeizarienes Katrīnas I, Pētera II un Annas I valdīšanas laikā (1724-1733), pēc tam Svētās Romas impērijas ģenerālis.

## Dzīvesgājums
Cēlies no Lēvenvoldu dzimtas, dzimis 1692. gadā Zviedrijas armijas Rīgas garnizona kapteiņa Gerharda Johana fon Lēvenvoldes un viņa sievas Magdalēnas Elizabetes, dzimušas fon Lēvenas, ģimenē.  
Lielā Ziemeļu kara sākumā viņa tēvs pārgāja Kurzemes hercogu dienestā un no 1701. gada dzīvoja Kurzemes hercoga reģenta Ferdinanda galmā Dancigā.   
Pēc Vidzemes un Igaunijas kapitulācijas (1710) viņa tēvs bija Krievijas cara Pētera I pilnvarnieks (*General-Bevollmächtigter*) Baltijas provincēs, no 1711. gada Pētera I dēla Alekseja sievas Braunšveigas-Lineburgas princeses Sofijas Šarlotes (1694-1715) galminieks.

Kad pēc Pētera I nāves Gustavs Reinholds fon Lēvenvolde kļuva par ķeizarienes Katrīnas I galminieku un favorītu, 1726. gada 24. oktobrī Frīdrihu Kazimiru fon Lēvenvoldi kopā ar abiem brāļiem iecēla grāfa kārtā. Pēc Kurzemes hercoga atraitnes Annas kļūšanas par Krievijas ķeizarieni 1731. gadā viņu iecēla par Krievijas Impērijas sūtni Polijas-Lietuvas galmā Varšavā.

1733. gadā viņš devās diplomātiskā misijā uz Vīni, lai vienotos par Austrijas iesaistīšanos plānotajā Krievu—turku karā (1735—1739). Pēc Frīdriha Kazimira fon Lēvenvoldes lūguma viņu atbrīvoja no Krievijas Impērijas dienesta un ieskaitīja Austrijas armijā, kur viņš izkalpojās līdz kavalērijas ģenerāļa pakāpei (1754). Bija Ķeizariskās Kara padomes loceklis.

Miris 1769. gada 5. martā Vīnē. 
Par viņa grāfa titula mantinieku kļuva viņa ārlaulības dēls Kristiāns Frīdrihs Nordhozens (*Christian Friedrich Nordhosen, Graf von Löwenwolde und Malla*).
Vībiņi

**Vībiņi** ir ciems Kurzemē, Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta centrs. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā 51,2 km no novada centra Grobiņas un 181,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P106 (Ezere—Embūte—Grobiņa), Bakūzes upes krastā.

## Vēsture
Uz ziemeļiem no Vībiņiem atradās Bakūzes muiža, kas pēc 1920. gada zemes reformas tika sadalīta 23 jaunsaimniecībās, bet kungu māja izrentēta. Muižas kompleksā bijušas kalpu mājas, pārvaldnieka māja, divas kūtis, šķūņi, piena māja, lapene, vārtu stabi, zirgu stallis, siltumnīcas. Saglabājusies klēts (pārbūvēta par kalti), divas kūtis (pārbūvētas par fermām), zirgu stallis (tagad noliktava), saimniecības ēka (pārbūvēta skolas darbnīcām). Kungu māju ap 1867.gadu vēlīnā klasicisma stilā pēc arhitekta Teodora Zeilera projekta cēlis muižnieks Kārlis Dorothezens. Nereģistrētā laulībā ar Olgu Baršuku (1833-1916; prototips Jēkaba Janševska romāna «Līgava» galvenajai varonei) muižniekam dzimuši 6 bērni - 3 dēli un 3 meitas. Savai civilsievai K. Dorothezens nopircis Mustiņu pusmuižu, kur viņa ar bērniem nodzīvoja līdz Pirmajam pasaules karam. Otrā pasaules kara Kurzemes cietokšņa lielkauju laikā muižas ēkās ierīkots kara hospitālis un līdzās, izcērtot daļu parka, - lidlauks. No 1940. līdz 2009. gadam muižas kungu mājā darbojās Embūtes deviņgadīgā skola.

Savukārt Vībiņu muiža tika sadalīta 27 jaunsaimniecībās. Pēc agrārreformas muižas centrs tika izrentēts vienam no agrākajiem īpašniekiem brāļiem Sanderiem. Pēc Pirmā pasaules kara muižas celtnes tikušas izmantotas kā administratīvas ēkas - ierīkots klubs, biroju telpas, feldšeru punkts, bibliotēka, kiosks, kā arī izbūvēti dzīvokļi. 1969. gadā muižas ēkas tika daļēji pamestas, tagad no kādreizējās Vībiņu muižas saglabājies vien 19. gs. izveidotais parks, muižas kapliča, būvēta 1927. gadā (Sanderu dzimtai), vārtu stabi un dārza vāze. Muižas ēkas nojauktas 20. gs. 80. gados. Vībiņu muižas kungu mājā bijušas baltas podiņu krāsnis, divi manteļskursteņi, lieli velvēti pagrabi, zālē - ornamentāla parketa grīda un 2 nišas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Steinernema glaseri

***Steinernema glaseri*** ir nematožu suga no *[[Steinernematidae]]* dzimtas. Pirmo reizi sugu aprakstīja 1929. gadā, dabūjot īpatņus no Japānas vabolēm ASV Ņūdžersijas štatā.

## Izplatība
*Steinernema glaseri* ir izplatīta Ziemeļamerikā (ASV štatos — Luiziāna, Misisipi, Ziemeļkarolīna, Florida, Teksasa, Alabama) un Dienvidamerikā (Brazīlijas štatā Riugrandi du Sula). Introducēta Eiropā.

## Apraksts
*Steinernema glaseri* ir mikroskopiskas nematodes; pieaugušās nematodes sasniedz 1500—1900 mikrometrus garumā. Vispārēji morfoloģiski tēviņi ir līdzīgu mātītēm. Infektīvo juvenīļu ķermeņa garums ir 864—1448 mikrometri.

## Ekoloģija
Šīs nematodes galvenokārt inficē augsnē dzīvošos kukaiņus, it īpaši no vaboļu kārtas, pie tām pieder nākamo dzimtu pārstāvji:
* koksngrauži: *[[Anoplophora glabripennis]]*, *[[Plectrodera scalator]]*;
* lapgrauži: *[[Aplosonyx chalybaeus]]*, *[[Diabrotica speciosa]]*;
* melnuļi: *[[Alphitobius diaperinus]]*;
* smecernieki: *[[Conotrachelus psidii]]*;
* sprakšķi: *[[Limonius californicus]]*;
* skarabeji: *[[Phyllophaga anxia]]*, *[[Phyllophaga fusca]]*, *[[Phyllophaga georgiana]]*, *[[Polyphylla comes]]*, *[[Polyphylla olivieri]]*, raibā vabole, Japānas vabole.

Turklāt nematodes parazitē arī uz zvīņspārņiem (piemēram, *[[Galleria mellonella]]*, *[[Ostrinia nubialis]]*, *[[Sesamia nonagriodes]]*, *[[Spodoplera lilloralis]]*, *[[Spodoptera litura]]*), taisnspārņiem, blaktīm (piemēram, *[[Aphis gossypii]]*), Divspārņiem (piemēram, *[[Liriomyza trifolii]]*) un citiem.

### Attīstība
*Steinernema glaseri* sugas dzīves cikls ir līdzīgs citiem *Steinernematidae* dzimtas pārstāvjiem. Taču šī suga attīstās daudz ātrāk pār cietiem *Steinernematidae* *[[Galleria mellonella]]* zvīņspārņu sugās. *Steinernema glaseri* sugai pietiek 3—4 dienas lai attīstīties no parazītiskās juvenīlas līdz pieaugušam īpatnim, bet, piemēram, *[[Steinernema carpocapsae]]* sugai nepieciešams 5 dienas.

Šai sugai lai labi attīstītos un izdzīvotu nepieciešama apkārtējas vides temperatūra 15—35 °C. Infektīvas juvenīlas nematodes atrodas uz augsnes virsmas. Nematožu vairākums padziļinās augsnes dziļumā. Šai sugai vairāk patīk smiltaina augsne, nekā augsnē ar mālu un smilšmālu, jo nematodes patērē vairāk enerģijas kustoties sīkākās porās mālu un smilšmālu augsnē. Augsnē šīs nematodes kustās, meklējot kukaiņu saimnieku. Ja saimnieks tika atrasts infektīvas juvenīlas iekļūst kukaiņu ķermeņi caur muti, spirakuliem vai anālo atveri. Ķermenī nematodes novietojas dobumos, kur izdala baktērijas un sāk attīstīties.

### Asociācija ar baktērijām
Infektīvo juvenīļu zarnu traktā atrodas *[[Xenorhabdus poinarii]]* baktēriju šūnas. Baktērijas ir brūni pigmentēts, taču pigmentācijas intensitāte mainās šīs sugas robežās, galvenokārt tā mainās baktēriju štammiem.

## Kaitēkļu bioloģiskā kontrole
*Steinernema glaseri* ir pirmā nematožu suga, kas tika intensīvi izmantota kukaiņu populāciju bioloģiskā kontrolē. Tā tiek izmantota pa visu pasauli lai kontrolētu lauksaimniecisko kaitēkļu populācijas.

## Atsauces
Pilskalne (Aizkraukles novads)

**Pilskalne** ir ciems Aizkraukles novada Pilskalnes pagastā, pagasta centrs. Agrāk ari **Silavēveri**. Izvietojies pagasta dienviddaļā  pie autoceļa V932  no novada centra Aizkraukles un  no Rīgas. Pilskalnē atrodas pagasta pārvalde, klubs, bibliotēka, feldšeru punkts, Gricgales pasta nodaļa, veikals. Apdzīvotā vieta izveidojusies padomju gados kā padomju saimniecības «Nereta» ciemats. Netālais Strobuku pilskalns ir valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis (valsts aizsardzības Nr. 120).

Uzskata, ka Strobuku pilskalnā atradās viens no Strūves ģeodēziskā loka punktiem *Pilkaln*, kurā uzmērījumi veikti no 1825. līdz 1827. gadam Tennera vadībā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Sancassania polyphyllae

***Sancassania polyphyllae*** ir ērcīšu suga no *[[Acaridae]]* dzimtas. 

*Sancassania polyphyllae* ērcītes barojas ar kukaiņu (galvenokārt, raibās vaboles, bet arī *[[Galleria mellonella]]*) kāpuru un pieaugušo vaboļu līķiem un ar entomopatogēniskām nematodēm (tai skaitā *[[Steinernema feltiae]]* un *[[Heterorhabditis bacteriophora]]*).

## Atsauces
Pristionchus americanus

***Pristionchus americanus*** ir nematožu suga no *[[Diplogasteridae]]* dzimtas. Tā tika aprakstīta 2006. gadā ASV Masačūsetsas štatā, ar eksemplāriem, kas iegūti no raibās vaboles virsmas. *Pristionchus americanus* tēviņi veiksmīgi pārojas ar citu sugu mātītēm vai hermafrodītiem.

## Atsauces
Gricgale

**Gricgale**, agrāk arī **Gridzgale**, ir ciems Aizkraukles novada Pilskalnes pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā Dvorupes krastā pie autoceļa V932  no pagasta centra Pilskalnes,  no novada centra Aizkraukles un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Gridzgales muižas *(Gritzgaln)* centru. Muižas centrs, luterāņu lūgšanu nams un Medņu krogs ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

## Atsauces
Pilkalne

**Pilkalne** ir ciems Aizkraukles novada Pilskalnes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos Neretas krastā pie autoceļa V932  no pagasta centra Pilskalnes,  no novada centra Aizkraukles un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Pilkalnes muižas *(Pilkaln)* centru. Muižas ēkās iekārtots viesu nams, izstāžu zāle.

## Atsauces
Hypoaspis integer

***Hypoaspis integer*** ir gamazīdo ērcīšu suga no *[[Laelapidae]]* dzimtas. Parazitē uz raibās vaboles virsmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* *[http://www.eu-nomen.eu/portal/taxon.php?GUID=urn:lsid:faunaeur.org:taxname:244400 Hypoaspis integer (Berlese, 1911)]*. eu-nomen.eu
Skrinda

**Skrinda** var būt:
* Skrinda (stacija)

* Antons Skrinda;
* Benedikts Skrinda;
* Kazimirs Skrinda

## Skatīt arī
* Brāļi Skrindas
SKS 18. Krievijas viesekspedīcija

**SKS 18. Krievijas viesekspedīcija** ( jeb *ЭП-18*) bija Krievijas rīkota īslaicīga Dānijas un Kazahstānas kosmonautu ekspedīcija uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS).
Šī bija pirmā īslaicīgā viesekspedīcija pēc sešu gadu pārtraukuma.
Dānijas eksperimentu programmas nosaukums bija ***iriss***.

Viesekspedīcija startēja  ar kosmosa kuģi *[[Sojuz TMA-18M]]*. tās apkalpe bija Dānijas pārstāvis Andreass Mogensens un Kazahstānas kosmonauts Aidins Aimbetovs
Kopā ar viņiem kosmosa kuģī uz staciju tika nogādāts arī SKS 45. ekspedīcijas apkalpes loceklis Sergejs Volkovs.

Uz zemi Mogensens un Aimbetovs atgriezās kosmosa kuģa *[[Sojuz TMA-16M]]* nolaižamajā aparātā kopā ar SKS 44. ekspedīcijas apkalpes locekli Genādiju Padalku.

## Apkalpe
### Pamatapkalpe
* Andreass Mogensens — lidojuma dalībnieks, 
* Aidins Aimbetovs — lidojuma dalībnieks, 

### Dublējošā apkalpe
* Tomass Peskē, 
* Sergejs Prokopjevs, 

Sākotnēji vieta šajā lidojumā bija paredzēta angļu dziedātājai Sārai Braitmenai. 2015. gada pavasarī viņa sāka kosmonautu apmācības kursu Krievijā. 13. maijā Braitmena paziņoja, ka ģimenes apstākļu dēļ atliek lidojumu kosmosā.
Viņas vietā tika izvēlēts Kazahstanas pārstāvis Aidins Aimbetovs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Экспедиция МКС-45/46. ОСНОВНОЙ И ДУБЛИРУЮЩИЙ ЭКИПАЖИ
Rousīnova

**Rousīnova** () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Viškovas apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1222. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Līdz Otrajam pasaules karam - ievērojams mēbeļražošanas centrs. Kopš 1993. gada — Čehijā.
Lapkoku baltenis

**Lapkoku baltenis** () ir zvīņspārņu tauriņu suga no balteņu dzimtas. 

## Izplatība
Tā ir Palearktikas suga, kas plaši izplatīta kontinentālajā Eiropā. Apdzīvo briksnājus, mežmalas, ziedu pļavas, kokaudzētavas un ceļmalas.

## Apraksts
Pieaugušo tauriņu spārnu plētums ir 45—55 mm. Spārni parasti ir balti, ar melnām vēnām. Ūsas ir melnas, ar baltu galu.

Olas ir 1 mm garas un 0,5 mm platas, dzeltenas, ar skaidrām gareniskām ribām, kas olas galotnē nedaudz izstiepjas, veidojot kronim līdzīgu galotni.

Kāpuri ir līdz 40 mm gari.

(MHNT) Aporia crataegi- Foret de Soreze Tarn France - male dorsal.jpg|*Aporia crataegi* ♂  
(MHNT) Aporia crataegi- Foret de Soreze Tarn France - male ventral.jpg|*Aporia crataegi* ♂ △
(MHNT) Aporia crataegi- Prapic, Parc des Ecrins, Hautes-Alpes, France - female dorsal.jpg| *Aporia crataegi*  ♀ 	
(MHNT) Aporia crataegi- Prapic, Parc des Ecrins, Hautes-Alpes, France - female ventral.jpg| *Aporia crataegi*  ♀ △	


## Ekoloģija
Kāpuri ir polifāgi, tie barojas ar platlapju koku un krūmu lapām, galvenokārt no rožu dzimtas. Tai skaitā ābele, bumbiere, parastais mespils, parastā cidonija, parastā mandele, aprikožu, persiku un plūmju koki, ka arī vilkābeles (piemēram, *[[Crataegus laevigata]]*).

### Ienaidnieki
*[[Sarcophaga albiceps]]* gaļasmušas kāpuri medī lapkoku balteņa kāpurus. No plēvspārņiem uz lapkoku balteņa parazitē šādi parazitoīdi:
* *[[Braconidae]]*: *[[Cotesia glomerata]]*, *[[Cotesia pieridi]]*;
* *[[Eulophidae]]*: *[[Elasmus nudus]]*;
* *[[Eupelmidae]]*: *[[Eupelmus annulatus]]*;
* *[[Pteromalidae]]*: *[[Pteromalus puparum]]*;
* *[[Torymidae]]*: *[[Monodontomerus aereus]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* *[http://www.biolib.cz/en/taxon/id51331/ Black-veined White Aporia crataegi (Linnaeus, 1758)]*. BioLib.cz
Jaundundaga

**Jaundundaga** ir ciems Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā starp autoceļiem P125 un V1307  uz ziemeļiem no pagasta centra Dundagas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies pie Dundagas mācītājmuižas; tur atradies pagasta nespējnieku nams. Dundagas mācītājmuižas dzīvojamā ēka un parks ir valsts aizsargājams arhitektūras piemineklis.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Lēnais valsis

**Lēnais valsis** ir valsis, kas dejojams pie tempa 28—32 taktis minūtē. Tas tiek izdalīts kā atsevišķa deja ar specifiskām figūrām un tehniku, atšķirībā no Vīnes valša. Lēnā valša taktsmērs ir 3/4.

## Atsauces
Leonīds Arbuzovs (1882—1951)

**Leonīds Nikolajs Hanss Arbuzovs** (, , dzimis , miris ) jeb **Leonīds Arbuzovs jaunākais**, bija Bauskā dzimis vācbaltiešu vēsturnieks un pedagogs.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Bauskā skolotāja un vēsturnieka Leonīda Arbuzova ģimenē. Mācījās Rīgas pilsētas ģimnāzijā. No 1902. līdz 1909. gadam studēja teoloģiju Tērbatas universitātē, bet no 1906. līdz 1909. gadam - vēsturi Getingenē.

No 1922. līdz 1936. gadam strādāja par vēstures profesoru Latvijas universitātē. Pēc Ulmaņa apvērsuma 1936. gadā tika atcelts no amata, tomēr turpināja darbu Herdera institūtā. Līdz ar vācbaltiešu izceļošanu pameta Latviju. Kļuva par vēstures pasniedzēju Pozenes universitātē. Pēc Otrā pasaules kara strādāja Getingenes universitātē.
Miris  Getingenē.

## Bibliogrāfija
* *Die Beziehungen des Deutschen Ordens zum Ablasshandel seit dem 15. Jahrhundert: Inaugural-Dissertation zur Erlangung der Doktorwürde der hohen philosophischen Fakultät der Georg-August-Universität zu Göttingen*. Rīga, 1909
* *Wolter von Plettenberg und der Untergang des Deutschen Ordens in Preussen: eine Studie aus der Reformationszeit Livlands*. Leipciga, 1919.
* *Die Einführung der Reformation in Liv-, Est- und Kurland*,  Leipciga: *Heinsius*, 1921
* *Die handschriftliche Überlieferung des „Chronicon Livoniae“ Heinrichs von Lettland*. : Latvijas universitātes raksti, 15-16, 1926–1927.
* *Lettland in der jüngeren Eisenzeit*. Rīga, 1924
* *Die altlivländischen Bauerrecht*. In: *Mitteilungen aus der livländischen Geschichte*, Bd. XXIII. Rīga, 1924–1926
* *Römischer Arbeitsbericht, I-IV*. 1928–1933.
* *Frühgeschichte Lettlands*. Rīga, 1933.
* *Vorläufige Übersicht über die Kartographie Alt-Livlands bis 1595*. Rīga, 1934.
* *Livland – Mark des Reiches 1207–1561: Ein Abschnitt deutscher Verfassungs- und Rechtsgeschichte*. Rīga, 1944
* *Liturgie und Geschichtsschreibung im Mittelalter: in ihren Beziehungen erläutert an den Schriften Ottos von Freising († 1158), Heinrichs Livlandchronik (1227) und den anderen Missionsgeschichten des Bremischen Erzsprengels: Rimberts, Adams von Bremen, Helmolds*. Bonna, 1951
* *Friedrich Georg von Bunge, Leonid Arbusow, Friedrich Benninghoven:* *Liv-, est- und kurländische Urkundenregesten bis zum Jahre 1300*. Hamburga, 1959
* ar Alebertu Baueru: *Heinrichs Livländische Chronik = Henrici chronicon Livoniae*. Hannovere, 1955.

## Ārējās saites
*Arbuzovs Baltisches Biographisches Lexikon digital 
*Leonīds Arbuzovs vesture.eu
*Baltvācu vēsturnieku atbalstītājs

## Atsauces
Leonīds Arbuzovs

**Leonīds Arbuzovs** var būt:

*Leonīds Arbuzovs (*Leonid Arbusow*, 1848–1912), vācbaltiešu vēsturnieks
*Leonīds Arbuzovs (*Leonid Arbusow*, 1882–1951), vācbaltiešu vēsturnieks, iepriekšējā dēls
Laukmuiža (Dundagas pagasts)

**Laukmuiža** ir ciems Kurzemē, Talsu novada Dundagas pagastā, uz dienvidiem no Dundagas. Atrodas 1,5 km no pagasta centra Dundagas, 32 km no novada centra Talsiem un 149 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Laukmuižas *(Feldhof)* pusmuižas centru.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Aleksandrs fon Meijendorfs (politiķis)

**Aleksandrs fon Meijendorfs** (, ; 1869—1964) bija vācbaltiešu izcelsmes jurists un politiķis, Mazstraupes pilsmuižas īpašnieks. Krievijas Impērijas Valsts Domes deputāts (1907—1917).

## Dzīves gājums
Cēlies no Meijendorfu dzimtas. Dzimis Bādenbādenē 1869. gada 10. aprīlī kā jaunākais dēls Mazstraupes muižas īpašnieka un diplomāta Fēliksa fon Meijendorfa (1834-1871) četru dēlu ģimenē. Pēc tēva nāves dzīvoja Veimārā, kur līdz 1888. gadam mācījās ģimnāzijā.
Studēja Pēterburgas Universitātes juridiskajā fakultātē, 1893. gadā sāka strādāt par juristu valsts dienestā. No 1896. līdz 1897. gadam bija Rīgas apriņķa tiesas asesors. Pēc tam pārcēlās uz dzīvi Pēterburgā, darbojās Iekšlietu ministrijā, strādāja par privātdocentu Pēterburgas Universitātes Baltijas tiesību katedrā.

1905. gada revolūcijas laikā piedalījās 17. oktobra savienības dibināšanā. 1907. gadā ievēlēts III Krievijas Impērijas Valsts Domē (1907—1912), bija Valsts Domes priekšsēdētāja biedrs (1907—1909). Krievijas Impērijas Ceturtās Valsts domes deputāts (1912—1917). 1917. gadā ievēlēts Krievijas Satversmes sapulcē. 
Krievijas Republikas Pagaidu valdības pārstāvis 1917. gada Stokholmas miera konferencē.

1918. gadā atgriezās Mazstraupes muižā, bet Latvijas brīvības cīņu laikā emigrēja uz Lielbritāniju, kur bija mācībspēks Londonas ekonomiskajā skolā (*London School of Economics*). 1927. gadā pieņēma Latvijas pilsonību, tomēr pēc pensionēšanās dzīvoja *Monrepos* pilī Viborgā (1934—1939), bet Ziemas kara sākumā atkal atgriezās Anglijā.

## Atsauces
Slavkova pie Brno

**Slavkova pie Brno** () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Viškovas apriņķī. Vēsturē daudz vairāk pazīstama ar savu vācisko nosaukumu — **Austerlica**.

## Vēsture
Pilsēta sākusi veidoties ap Vācu ordeņa pili. Rakstos pirmoreiz minēta 1237. gadā. Pēc ordeņa sakāves Grunvaldes kaujā 1410. gadā pilsētai vairākkārt mainījās īpašnieki, līdz 1509. gadā uz vairāk nekā 400 gadiem tā nokļuva Kunicu ģimenes īpašumā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. 1805. gada 2. decembrī uz rietumiem no pilsētas notika Austerlicas kauja, kurā Napoleons smagi sakāva Austrijas un Krievijas karaspēku. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Holokaustā tika iznīcināta pilsētas ebreju kopiena, bet pēc Otrā pasaules kara pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Sabdagas

**Sabdagas** (citi nosaukumu - **Sabdaga**, **Sabdagciems**) ir ciems Kurzemē, Talsu novada Dundagas pagastā, pie autoceļa V1371 (Ģibzde - Dundaga). Atrodas 6 km no pagasta centra Dundagas, 37 km no novada centra Talsiem un 154 km no Rīgas.

## Atsauces
Kaļķi (Dundagas pagasts)

**Kaļķi**, agrāk arī **Kaļķmuiža** vai **Kaļķumuiža**, ir ciems Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā autoceļu V1367 (Dundaga—Ģipka) un V1381 (Mazirbe—Vīdale—Kaļķi) krustojumā 9 km no pagasta centra Dundagas, 42 km no novada centra Talsiem un 166 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Kaļķu (*Kalken*) pusmuižas centru, no 1945. līdz 1971. gadam bija Kaļķu ciema padomes centrs.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Gaļina Ulanova

**Gaļina Ulanova** (, dzimusi , mirusi ) bija krievu baletdejotāja (*[[prima ballerina assoluta]]*) un baleta pedagoģe.

Dzimusi Sanktpēterburgā baletdejotājas ģimenē. Mācījās pie Agripinas Vaganovas. No 1928. gada uzstājās Marijas teātrī. No 1944. līdz 1960. gadam bija Maskavas Lielā teātra primadonna. 1951. gadā ieguva PSRS Tautas skatuves mākslinieces nosaukumu. Četru Staļina prēmiju un Ļeņina prēmijas ieguvēja.

## Ārējās saites
Vladimirs Vernadskis

**Vladimirs Vernadskis** (krievu: *Владимир Иванович Вернадский*) jeb **Volodimirs Vernadskis** (ukraiņu: *Володимир Іванович Вернадський*); dzimis , miris ) bija ukraiņu izcelsmes krievu un padomju zinātnieks, domātājs un sabiedrisks darbinieks. 

Vernadskis ir viens no bioģeoķīmijas pamatlicējiem. Izmantojot Eduarda Zisa ideju par biosfēru, izplatīja ideju par noosfēru. Vernadskis bija viens no Ukrainas Zinātņu akadēmijas organizētājiem un tās pirmais prezidents.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marokas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Marokas novietojums]]
**[[Maroka]]s administratīvo iedalījumu** veido **12 reģioni** ieskaitot Rietumsahāras apstrīdēto teritoriju. Līdz 2015. gadam Maroku veidoja 16 reģioni. Reģioni sīkāk iedalās **13 prefektūrās** un **62 provincēs**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums
400px|thumbnail|center
### Reģioni

## Atsauces
Darkthrone

***Darkthrone*** ir melnā metāla grupa no Norvēģijas, kas tiek uzskatīta par vienu no šī žanra spilgtākajām pārstāvēm. Grupas 1990. gadu sākumā izdotie albumi, nereti tiek uzskatīti par vieniem no t.s. *melnā metāla otrā viļņa* ietekmīgākajiem žanra paraugiem.

## Karjera
*Darkthrone* ir izveidojusies 1986. gadā Oslo piepilsētā un sākotnēji spēlēja nāves metālu. 1991. gadā grupa izteikti sāka pārņemt melnajam metālam raksturīgo spēles stilu un estētiku, tostarp pseidonīmus. Abi grupas līderi — Teds Skjellums (*Nocturno Culto*) un Gilve Nagels (*Fenriz*) ir palikuši nemainīgi visu grupas pastāvēšanas laiku. Lielāko grupas pastāvēšanas laiku viņi ir bijuši arī vienīgie grupas dalībnieki, tāpēc *Darkthrone* ir zināma kā studijas grupa, kas tikpat kā nav uzstājusies koncertos.

Sākot ar 2005. gadu grupas skanējumā atkal ir novērojamas izmaiņas un pēdējie izdotie albumi satur ļoti daudz ietekmes no klasiskā smagā metāla un pankroka. Savukārt grupas 2019. gada albums Old Star demonstrē strauju pagriezienu dūmmetāla virzienā

## Diskogrāfija
* 1991 *[[Soulside Journey]]*.
* 1992 *[[A Blaze in the Northern Sky]]*
* 1993 *[[Under the Funeral Moon]]*
* 1994 *[[Transilvanian Hunger]]*
* 1995 *[[Panzerfaust]]*
* 1996 *[[Total Death]]*
* 1999 *[[Ravishing Grimness]]*
* 2001 *[[Plaguewielder]]*
* 2003 *[[Hate Them]]*
* 2004 *[[Sardonic Wrath]]*
* 2006 *[[The Cult is Alive]]*
* 2007 *[[F.O.A.D]]*
* 2008 *[[Dark Thrones and Black Flags]]*
* 2010 *[[Circle the Wagons]]*
* 2013 *[[The Underground Resistance]]*
* 2016 *[[Arctic Thunder]]*
* 2019 *[[Old Star]]*
* 2021 *[[Eternal Hails...]]
* 2022 *Astral Fortress*
* 2024 *It Beckons Us All.....''
Senegālas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Senegālas novietojums]]
**[[Senegāla]]s administratīvo iedalījumu** veido **14 reģioni**, kuri sīkāk iedalās **45 departamentos**. Savukārt departamenti sīkāk iedalās **103 apakšdistriktos**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Reģioni

## Atsauces
Dundurs (rokgrupa)

**Dundurs** bija trimdas latviešu rokgrupa, kas pastāvēja Zviedrijā no 1968. līdz 1979. gadam.

## Vēsture
Grupā apvienojās Stokholmas latviešu jaunieši, kas bija dzimuši un auguši Zviedrijā. Tā spēlēja rokmūziku, folkmūziku un kantrīmūziku. Dziesmu autori bija grupas dalībnieki, tika izpildītas arī Raimonda Paula dziesmas un rietumu popmūzikas dziesmu latviskotas versijas. Grupa savas pastāvēšanas laikā izdeva četrus albumus, kā arī uzstājās dažādos trimdas sarīkojumos.

1973. gadā viņi piedalījās trimdas latviešu dziesmu svētku populārās mūzikas koncertā Ķelnē un izpelnījās atzinīgas atsauksmes no komponista Tālivalža Ķeniņa, kurš nodēvēja grupas sniegumu par "izteiksmīgi gaumīgu".

70. gadu otrajā pusē "Dundurs" sadarbojās ar Alfrēdu Vinteru, tika izdota skaņuplate ar viņa dziesmām ansambļa izpildījumā. Lai arī šīs dziesmas trimdā bija populāras, ansamblis izpelnījās arī jaunās paaudzes latviešu kritiku par pievēršanos vecmodīgam repertuāram. Jauniešu izdevums "ELJA Informācija" par albumu rakstīja: "Ansamblis "Dundurs" atstājis dzīvo, vējaino vilciena peronu un meklēdams jaunas idejas pavisam apmaldījies." Septiņdesmito gadu nogalē ansambļa darbība apsīka.

## Grupas dalībnieki
* Jānis Zālītis — ģitāra, bass, klavieres
* Ieva Zālīte — flauta, balss
* Britta Emmere-Zālīte — balss
* Pāvils Johansons — balss, ģitāra, čells, klavieres
* Juris Kronbergs — sitamie instrumenti

## Diskogrāfija
* *Vilcienā* (1969)
* *Reiz agrā rītā izgājām* (1972)
* *Zilais karuselis* (1974)
* *Dzīves ratiņš. Alfrēda Vintera dziesmas* (1978)

## Atsauces
Krastmalmušu virsdzimta

**Krastmalmušu virsdzimta** (*Ephydroidea*) ir viena no *[[Acalyptratae]]* apakšsekcijas virsdzimtām, kas apvieno 6 mušu dzimtas, vairāk kā 8000 sugas, labāk zināmās augļmušas un krastmalmušas ieskaitot. Daļa sistemātiķu  dzimtu izdala atsevišķā virsdzimtā. 

Šīs grupas mušām atkarība no sugas ir ļoti dažāda morfoloģija, bet kopumā tās ir mazas vai vidēji lielas, lielākā daļa sugu ir tumšas — pelēkas, brūnas, melnas, bet sastopamas arī dzeltenas vai raibas. Šīs grupas mušas un kāpuri barojas ar dažāda rakstura veģetāciju.

## Sistemātika
* 
:* **#**
:* **#**
:* **#**
:* **#**
:* dzimta 
:* dzimta 

Piezīme: Latvijā sastopamās dzimtas apzīmētas ar **#**.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Catalogue of Latvian Flies (Diptera: Brachycera)
*Tollweb: Ephydroidea 
*Bug Guide: Ephydroidea
*Diptera: Ephydroidea 
*Brachycera: Ephydroidea
Raibspārnmušu virsdzimta

**Raibspārnmušu virsdzimta** (*Tephritoidea*) ir viena no *[[Acalyptratae]]* apakšsekcijas virsdzimtām, kas apvieno 9 mušu dzimtas, vairāk kā 7800 sugas. Tā ir viena no lielākajām virsdzimtām visā divspārņu kārtā, bet lielākā dzimta šajā grupā ir , apvienojot vairāk kā pusi no visām virsdzimtas sugām.  Vislielākā sugu dažādība sastopama tropos. Latvijā sastopamas raibspārnmušu virsdzimtas sugas no sešām dzimtām.

## Sistemātika
* 
:* **#**
:* **#**
:* **#**
:* **#**
:* **#**
:*  **#**
:* dzimta 
:* dzimta 
:* dzimta 

Piezīme: Latvijā sastopamās dzimtas apzīmētas ar **#**.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Bug Guides: Superfamily Tephritoidea
*Tolweb: Superfamily Tephritoidea 
*Diptera: Tephritoidea
Mušu virsdzimta

**Mušu virsdzimta** (*Muscoidea*) ir viena no *[[Calyptratae]]* apakšsekcijas virsdzimtām, kas apvieno 4 mušu dzimtas. Šobrīd ir aprakstītas vairāk kā 7000 šīs grupas sugas, kas sastopamas visā pasaulē. Latvijā sastopamas sugas no visām mušu virsdzimtas dzimtām. Šajā virsdzimtā ir vairākas mušu sugas, kuru izplatība cieši saistīta ar cilvēku vidi. Turklāt dažu sugu izdzīvošana, iespējams, ir pilnībā atkarīga no cilvēku aktivitātēm. Pazīstamākā šīs grupas mušu suga ir istabas muša.

Šīs grupas mušām ir raksturīga kustīga galva, kas var pagriezties visos virzienos, parasti apaļīgs, ovālas formas vēders, kuru sedz īsi sariņi.

## Sistemātika
* 
:* **#**
:*  (*Cordyluridae*)**#**
:* **#**
:* **#**

Piezīme: Latvijā sastopamās dzimtas apzīmētas ar **#**.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Bug Guide: Superfamily Muscoidea
Allikabänd

thumb|''Allikabänd'' 2013. gadā.
***Allikabänd*** () ir 2010. gadā Tartu izveidots tautas mūzikas septiņu mūziķu ansamblis. Tā repertuārā ir igauņu tautasdziesmas, latviešu tautasdziesmas, tautas dejas un oriģinālmūzika.

Ansamblis uzstājies vairākos folkloras festivālos Igaunijā — Veru folkloras festivālā, Hījumā folkloras festivālā, Viljandi folkloras festivālā un citur. Latvijā *Allikabänd* pirmo reizi uzstājās 2014. gadā — Alūksnes novadā un vēlāk arī 2015. gada Līvas ciema svētkos Liepājā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Grupas ''YouTube'' kanāls
* Grupas ''Facebook'' profils
* Grupas Draugiem.lv profils
Sergeja Eizenšteina iela

**Sergeja Eizenšteina iela** ir Rīgas iela Vidzemes priekšpilsētas Mežciema apkaimē. Iela sākas krustojumā ar Malienas un Šmerļa ielu un beidzas krustojumā ar Biķernieku ielu. Sergeja Eizenšteina ielas turpinājums ir Ulbrokas iela.

Ielas kopējais garums ir 1876 metri un tā sastāv no divām braukšanas joslām. Sergeja Eizenšteina ielas austrumu (nepārnumuru) pusē atrodas Mežciema dzīvojamie nami, tāpat ielā atrodas Rīgas Motormuzejs.

## Vēsture
Iela izveidota 1978. gadā un nosaukta Rīgā dzimušā padomju kinorežisora Sergeja Eizenšteina vārdā. Kopš tiem laikiem ielas nosaukums netika mainīts. Sergeja Eizenšteina iela ir garākā Mežciema iela.

## Ielu savienojumi
Sergeja Eizenšteina iela ir savienota ar šādām ielām:
* Malienas iela
* Šmerļa iela
* Mežciema iela
* Gaiļezera iela
* Biķernieku iela

## Sabiedriskais transports
* 35. maršruta trolejbusi kursē posmā no Biķernieku ielas krustojuma līdz Mežciema ielas krustojumam.
* 15. maršruta autobusi kursē posmā no Malienas ielas krustojuma līdz Gaiļezera ielas krustojumam.


Sergeja Eizenšteina iela 2.JPG|Eizenšteina iela pie krustojuma ar Mežciema ielu
5. autobuss Eizenšteina ielā.JPG|5. maršruta autobuss Sergeja Eizenšteina ielā
15. autobuss Eizenšteina ielā.JPG|15. maršruta autobuss Sergeja Eizenšteina ielā


## Atsauces

## Ārējās saites
Kartahena

**Kartahena** () ir Spānijas pilsēta, kas atrodas valsts dienvidaustrumos pie Vidusjūras. Tā atrodas Mursijas reģiona austrumos. Kartahena atrodas 444 km attālumā no Spānijas galvaspilsētas Madrides un 49 km attālumā no Mursijas reģiona lielākās pilsētas Mursijas.

Pilsētas kopējā platība ir 558,08 km2, pēc 2012. gada datiem pilsētas robežās dzīvo 216 655 iedzīvotāji, bet pilsētas aglomerācijā dzīvo 409 586 iedzīvotāji. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir Mursijas reģiona otrā lielākā pilsēta. Pilsēta vidēji atrodas desmit metrus virs jūras līmeņa, bet tās augstākais punkts ir 50 metri virs jūras līmeņa.

Pilsēta dibināta 227. gadā pirms mūsu ēras. Kopš 18. gadsimta pilsēta ir nozīmīga Spānijas armijas bāzes vieta. Mūsdienās pilsētā atrodas viena no svarīgākajām Spānijas armijas bāzēm. Pilsētā dzimis Kartāgas republikas senators un karavadonis Hannibals Barka.
## Ievērojamas personības
Kartahenā dzimuši vai dzīvojuši:
* Roberts Sančess (Robert Lynch Sánchez, 1997) ir Spānijas futbolists,
## Sadraudzības pilsētas
Kartahenas sadraudzības pilsētas ir:
*  Terni
## Atsauces

## Ārējās saites

* Kartahenas oficiālā mājaslapa
Centra atklātne

**Centra atklātne**  ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: **1. e2-e4 e7-e5 2. d2-d4 e5xd4**.
Tā pieder pie atklātām atklātnēm ar Šaha atklātņu enciklopēdijas kodu C22.
 
## Vēsture
Pieminēta jau F. Stammas darbos (1737), vēlāk L. Laburdonē partijās. Galveno variantu (4. De3) praksē ieviesis L. Paulsens. Mūsdienu praksē atklātne reti sastopama.

## Stratēģiskā ideja
Noņemot sasprindzinājumu centrā, baltie pārved dāmu uz karaļa spārnu ar mērķi izdarīt spiedienu uz melno rokādes pozīciju. Melniem, izmantojot balto dāmas ātro centralizāciju tempa iegūšanai , ir labas iespējas iegūt pilnvērtīgu spēli. 
 
## Varianti
* **3. Dd1xd4** — galvenais variants.
** **3. ... Zb8-c6**
*** **4. Dd4-e3**
**** **4. ... Lf8-b4+**
**** **4. ... Zg8-f6**
**** **4. ... g7-g6**
*** **4. Dd4-a4**
* **3. Zg1-f3**
** **3. ... Lf8-c5 vai 3. ... Zb8-c6** — Skotu atklātne
** **3. ... d7-d6** — Filidora aizsardzība
** **3. ... Zg8-f6** — Krievu aizsardzība
** **3. ... Lf8-b4+**
* **3. c2-c3**
** **3. ... d4xc3**
*** 4. Zb1xc3 — Centra gambīts
*** 4. Lc1-c4 c3xb2 5. Lc1xb2 — Ziemeļu gambīts
** **3. ... d7-d5**
** **3. ... Dd8-e7**
* **3. f2-f4?!** — Halaša gambīts
## Literatūra
* *Alexei Suetin: *Russisch bis Königsgambit*. 2. Aufl. Sportverlag, Berlin 1989, * 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Centra atklātnes partijas.
Fēlikss fon Meijendorfs

**Fēlikss fon Meijendorfs** (, ; 1834—1871) bija vācbaltiešu izcelsmes Krievijas Impērijas diplomāts, Mazstraupes pilsmuižas īpašnieks.

## Dzīves gājums
Cēlies no Meijendorfu dzimtas. Dzimis Jelgavā 1834. gada 24. janvārī Krievijas armijas virsnieka Kazimira fon Meijendorfa (1794—1854) ģimenē. Viņa vectēvs kavalērijas ģenerālis Kazimirs fon Meijendorfs (1749—1813) bija Mazstraupes pilsmuižas īpašnieks, Rīgas vietniecības pārvaldnieks (1795-1797) un Somijas guberņas kara gubernators (1803—1807).

Mācījās Pēterburgas vācu Sv. Pētera skolā. Pēc tās beigšanas iestājās Krievijas Impērijas diplomātiskajā dienestā, bija vēstniecības sekretārs Berlīnē, no 1858. gada Štutgartē, no 1862. gada Romā. 1866. gada Jaungada pieņemšanas laikā sastrīdējās ar Romas pāvestu Piju IX par Romas katoļu baznīcas stāvokli Polijā un tika izraidīts no Romas.

No 1867. gada Krievijas Impērijas vēstnieks Veimārā, no 1870. gada Karlsrūē.  
Miris Štutgartē 1871. gada 4. janvārī.

## Atsauces
Auļi

**Auļi** ir 2003. gadā izveidota Latvijas mūsdienu tautas mūzikas grupa, kas paši sevi dēvē par „dūdu un bungu grupu”. Grupa galvenokārt izpilda instrumentālo mūziku — dažādu latviešu tradicionālo tautas deju un dūdu melodiju aranžējumus, citu Eiropas tautu tradicionālās melodijas —, kā arī savus oriģinālos skaņdarbus un tautasdziesmu aranžējumus.

## Vēsture

2013. gadā grupa izdeva savu 10 gadu darbības jubilejas albumu „Dižducis”, kurā apkopoti 11 jau iepriekš izdotu skaņdarbi jaunā Kārļa Auzāna aranžējumā un 1 iepriekš neizdota dziesma.

2017. gadā Auļi kopā ar tautas mūzikas grupu Tautumeitas izveidoja kopprojektu „Auļi un Tautumeitas” un paziņoja par kopīga vedību tematikai veltīta albuma „Lai māsiņa rotājās!” ierakstīšanu, kā arī to pavadošu koncerttūri. 2017. gada 19. jūlijā Auļi un Tautumeitas laida klajā pirmo dziesmu no topošā albuma — „Manā lopu laidarā” bet 2017. gada 24. jūlijā arī kopprojekta dalībnieku režisētu videoklipu gaidāmā albuma otrajai dziesmai „Dzied’ papriekšu, brāļa māsa”. 29. jūlijā Āraišu ezerpils arheoloģiskajā parkā notika albuma atvēršanas svētki.

## Apbalvojumi

Auļi kategorijā „Labākais tautas vai pasaules mūzikas albums” trīs reizes saņēmuši Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvu „Zelta mikrofons” (2007. gadā par albumu „Auļos...”, 2011. gadā par albumu „Etnotranss” un 2014. gadā par albumu „Dižducis”), bet vēl divas reizes tai tikuši nominēti (2005. gadā par albumu „Sendzirdēju” un 2017. gadā par albumu „Gadalokos”).

## Grupas dalībnieki
* Kaspars Bārbals — dūdas, stabules, bombarde un bungas
* Leanne Barbo — igauņu dūdas un vargāns
* Gatis Valters — ģīga un bungas
* Māris Jēkabsons — dūdas un balss
* Edgars Kārklis — dūdas
* Normunds Vaivads — dūdas
* Gatis Indrēvics — dūdas un bombarde
* Mikus Čavarts — sitamie instrumenti (celma bungas, vara bungas, šķīvji, gongi, māla pods)
* Edgars Krūmiņš — bungas
* Kaspars Indrēvics — lielās celma bungas
* Edgars Kučiks — bungas (no 2021. gada)

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

**Kopā ar Tautumeitām**

### Videogrāfija
* Tymsiņš (2008)
* Līkais (2008)
* Tāltālu (2013; piedaloties Kilema)
* Sūda dziesma (2014)
* Visi tēva sirmi zirgi (2015; piedaloties Alta)
* Salniņa (2016; piedaloties Vektoram)
* Pieguļā (2016; piedaloties Rodenpoys)
* Metens (2017)
* Dzied’ papriekšu, brāļa māsa (2017; ar Tautumeitām)
* Hunnu Guren (2018; piedaloties Bacorigam Vānčigam)
* Orbina (2018; piedaloties Kajam Sombijam)
* Almerlied Huidirdio (2019; piedaloties Albinam Paulus un Vektoram)
* Bērītim kumeļam (2019; piedaloties Edgaram Liporam, Bacorigam Vānčigam, Kajam Sombijam un Albinam Paulus)

## Atsauces

## Ārējās saites
*  /
* Grupas Draugiem.lv profils 
* Grupas ''Facebook'' lapa /

### Intervijas
* Grupa «Auļi» un «Tautumeitas» . 2017. gada 22. jūnijs. *[[Rīta Panorāma]]*. LTV. Skatīts: 2017. gada 30. jūlijā.
* Intervija ar grupa «Auļi». 2017. gada 31. janvāris. *[[Rīta Panorāma]]*. LTV. Skatīts: 2017. gada 30. jūlijā.
Krapes muiža

**Krapes muiža** ir apdzīvota vieta Ogres novada Krapes pagastā. Izvietojusies pagasta rietumos Lobes upes krastā autoceļu V974 un V996 krustojumā  no pagasta centra Krapes,  no novada centra Ogres un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Krapes muižas (*Kroppenhof* vai *Neu-Kroppenhof*) centru. Muižas apbūve (dārznieka māja, kalpu māja, parks) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

## Atsauces
Vatrāne

**Vatrāne** ir ciems Ogres novada Ķeipenes pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa P4 un slēgtās Rīgas—Ērgļu dzelzceļa līnijas  no pagasta centra Ķeipenes,  no novada centra Ogres un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Vatrānes muižas *(Wattran)* centra. Vatrānes muižas parks ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

## Atsauces
Diedziņš

**Diedziņš**, agrāk arī **Kastrāne**, ir ciems Ogres novada Ķeipenes pagastā. Izvietojies pagasta rietumos Mazās Juglas krastā pie autoceļa P4  no pagasta centra Ķeipenes,  no novada centra Ogres un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Krupu pusmuižas *(Kruppe)* un kādreizējā Kastrānes pagasta valdes.

Uz dienvidiem no ciema atrodas bijušais dzelzceļa pieturas punkts Kastrāne.

## Atsauces
Vīdale

**Vīdale** ir ciems Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā Lorumupes krastos Šlīteres Zilo kalnu malā autoceļu V1307 un V1381 krustojumā  no pagasta centra Dundagas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Oto fon Rūtenbergs

**Johans Jozefs Gothards Oto fon Rūtenbergs-Orgīss** (, dzimis , miris ) bija Bauskā dzimis vācbaltiešu rakstnieks un vēsturnieks. Vecsieksātes un Valgundes muižu īpašnieks. Būdams liberāli noskaņots, kritizēja Baltijas provinču sabiedrisko iekārtu, aizstāvot zemnieku intereses pēc dzimtbūšanas atcelšanas.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1802. gadā Bauskā muižnieka un Sēlpils virspilskunga Kārļa Ernesta fon Rūtenberga (1768-1807) un viņa sievas Frīderīkes, dzimušas fon Mirbahas (1775-1834), ģimenē. Viņa vectēvs bija Kurzemes hercogistes kanclers Kārlis Ferdinands fon Orgīss-Rūtenbergs. 
No 1820. līdz 1823. gadam studēja Heidelbergā, Strasbūrā, Bonnā un Getingenē. No 1824. līdz 1828. gadam strādāja par tiesas asesoru Kuldīgā, no 1828. līdz 1833. gadam - par tiesas asesoru Jelgavā, iepirka Valguntes muižu un mantoja Vecsieksātes muižu.

1833. gadā pārcēlās uz dzīvi Heidelbergā, kur nodarbojās ar Baltijas vēstures pētīšanu un rakstniecību. 1859. un 1861. gadā iznāca viņa "Baltijas provinču vēsture no senākajiem laikiem līdz patstāvības zaudēšanai" divos sējumos un drāma "Gudruna" (1862).

Miris 1864. gadā Vīsbādenē.

## Darbi

**Geschichte der Ostseeprovinzen Liv-, Esth- und Kurland von der ältesten Zeit bis zum Untergang ihrer Selbständigkeit*, 1859–1861 (2 Bände)
** divi latviskie tulkojumi: Puriņu Klāvs (1901, nepabeigta), Vidiņu Jānis (*Baltijas wehsture*, 1908) 
**Gudrun: ein Schauspiel in fünf Aufzügen*, 1862
**Der livländische Landtag v. 1862.* Frankfurt am Main, 1862
**Mecklenburg in Kurland.* Leipzig, 1863
**Edelmann und Bauer.* Leipzig, 1863.

## Ārējās saites
*[Johans fon Rūtenbergs fon Orgīss ''Baltisches Biographisches Lexikon digital''](https://web.archive.org/web/20160305015730/http://www.bbl-digital.de/eintrag/Rutenberg-(v.-Orgies-gen.),-Johann-Joseph-Gotthard-Otto-v.-seit-1862-Bar.-1802-1864/)
Ziemeļu gambīts

**Ziemeļu gambīts**  ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: **1. e2-e4 e7-e5 2. d2-d4 e5xd4 3. c2-c3 d4xc3 4. Lf1-c4 c3xb2 5. Lc1xb2**.
Tas pieder pie atklātām atklātnēm ar Šaha atklātņu enciklopēdijas kodu C21.
 
## Vēsture
Gambīta sākotnējais nosaukums bijis dāņu gambīts. Nosaukumu Ziemeļu gambīts ieguvis 20. gadsimta sākumā. Pirmoreiz spēlēts 1863. gadā. Vēlāk to lietojis dāņu šahists M. Froms. Teorijas pamatus izstrādājuši ziemeļvalsu šahisti. Vēlāk to ar jaunām idejām papildinājuši M. Čigorins, K. Šlehters, Ž. Mizess un citi.

## Stratēģiskā ideja
Baltie, upurējot divus bandiniekus, tiecas iegūt pārsvaru attīstībā, sagrābt centru un sākt uzbrukumu pretinieka karaļa spārnā. Melnie uzsākot aktīvu pretspēli un atdodot upurēto materiālu, spēj stabilizēt pozīciju.
 
## Varianti
* **5. ... d7-d6** 
* **5. ... d7-d5!**
** **6. e4xd5**
** **6. Lc4xd5**

## Literatūra
* *Alexei Suetin: *Russisch bis Königsgambit*. 2. Aufl. Sportverlag, Berlin 1989, *

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ziemeļu gambīta partijas.
Krodzinieki

**Krodzinieki**, agrāk arī **Laubermuiža** vai **Laubere**, ir ciems Ogres novada Lauberes pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidaustrumos Aviekstes upes krastā autoceļu V970 un V972 krustojumā  no pagasta centra Lauberes,  no novada centra Ogres un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lauberes muižas (*Laubern*) centru un Šmīdes krogu.

## Atsauces
Cēsītes

**Cēsītes**, agrāk arī **Mazrozeņi**, ir ciems Ogres novada Lauberes pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Aviekstes upes krastā pie autoceļa V970  no pagasta centra Lauberes,  no novada centra Ogres un  no Rīgas.

## Atsauces
Mobira Talkman

***Mobira Talkman*** (***MD59***) bija *[[Nokia]]* meitas uzņēmuma *[[Mobira]]* analogās *[[NMT|NMT-450]]* sistēmas mobilais tālrunis. Bāzes modelis izlaists 1985. gadā. Tā dizainu izstrādāja Jorma Pitkonens.

Telefons ar masu 5 kg sastāvēja no operāciju bloka un klausules; barošana bija no ārēja 12 V akumulatora vai automašīnas elektrotīkla. Aparāta atmiņā glabājās līdz 51 telefona numuram; pēdējo zvanīto numuru varēja atkārtoti atzvanīt. Tam bija 10 ciparu *[[Šķidro kristālu displejs|LCD]]* displejs, apgaismota tastatūra. Telefonu varēja apgādāt ar brīvroku sistēmu.

## Modifikācijas
* *MD50* (1985. gads), *NMT 450*, klausulei *[[Centronics]]* pieslēgvieta
* *MD59*, *NMT 450*, klausulei *[[D-sub]]* 25 kontaktu pieslēgvieta
* *ME59*, *NMT 900*, klausulei *D-sub* 25 kontaktu pieslēgvieta
* *Nokia Talkman 2000* (1988. gads)
* *Nokia Talkman 320F*, masa 4,7 kg
* *Mobira Talkman 510* (*MD94*; 1989. gads), *NMT 450*. Korpusa izmēri atbilst automašīnas radio montāžas vietai (*[[ISO 7736]]*). Izņemts no automašīnas, darbojās no iekšēja akumulatora.
* *Nokia Talkman 520* (*TMF-1*; 1993. gads), *NMT 450*, masa 4,7 kg, adrešu grāmatā 184 numuri
* *Nokia Talkman 620* (*TMN-1*), *NMT 450*, masa 4,7 kg, adrešu grāmatā 184 numuri
* *Nokia Talkman 720* (1996. gads)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mobira Talkman MD50NA, 1984-86 
* Mobira Talkman  Nokia museum
Kazimirs fon Meijendorfs

**Kazimirs fon Meijendorfs** (, ; 1749—1813) bija vācbaltiešu izcelsmes Krievijas Impērijas kavalērijas ģenerālis (1799), Mazstraupes pilsmuižas īpašnieks. Rīgas vietniecības pārvaldnieks (1795-1797). Somijas guberņas kara gubernators (1803—1807).

## Dzīves gājums
Cēlies no Meijendorfu dzimtas. Dzimis Mazstraupes pilī 1749. gada 15. oktobrī atvaļināta Krievijas Impērijas armijas virsnieka Georga Johana fon Meijendorfa (1718–1771) ģimenē.

1765. gadā iestājās Krievijas Impērijas militārajā dienestā, 1773. gadā paaugstināts par Ingermanlandes karabinieru pulka majoru, 1776. gadā par apakšpulkvedi, 1787. gadā par brigadieri. Krievu-turku kara (1787—1792) laikā piedalījās Očakovas cietokšņa ieņemšanā, paaugstināts par ģenerālmajoru.    
No 1792. gada komandēja Jekaterinoslavas kirasieru pulku, paaugstināts par ģenerālleitnantu (1792), tad par ģenerālporučiku (1794). 1795. gadā viņu iecēla par Rīgas vietniecības pārvaldnieku. 1799. gadā viņu paaugstināja par kavalērijas ģenerāli.       
Napoleona karu laikā ģenerālis K. Meijendorfs bija Somijas guberņas (*Финляндская губерния*) kara gubernators (1803—1807) Viborgā.
 
Pēc atvaļināšanas no militarā dienesta 1807. gadā apmetās uz dzīvi savā Mazstraupes pilī.
Miris 1813. gada 29. janvārī.

## Literatūra
* *Волков С. В.* Генералитет Российской империи. Энциклопедический словарь генералов и адмиралов от Петра I до Николая II. Том II. Л—Я. М., 2009

## Atsauces
Makdonela gambīts

**Makdonela gambīts**  ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: **1. e2-e4 e7-e5 2. f2-f4 e5xf4 3. Zg1-f3 g7-g5 4. Lf1-c4 g5-g4 5. Zb1-c3**.

Tas ir Karaļa gambīta variants un pieder pie atklātām atklātnēm ar Šaha atklātņu enciklopēdijas kodu C37.
 
## Vēsture
Pirmais 1834. gadā to lietojis Īrijas šahists Aleksandrs Makdonels pret franču šahistu L. Laburdonē. Mūsdienu praksē nav sastopams.

## Stratēģiskā ideja
Atšķirībā no Mucio gambīta, baltie 5. 0-0 vietā spēlē 5. Zb1-c3 ar mērķi nepieļaut Mucio gambīta spēcīgo aizsardzību 5. ... Dd8-f6, uz to varētu sekot 6. Zc3-d5, bet tagad ir samazinājies spiediens pa "f" vertikāli un melnie paspēj konsolidēt savu pozīciju ar 5. ... d7-d6, jo pēc 6. Df3xf4 sekotu 6. ... Lc8-e6.

## Galvenie varianti
* **5. ... g4xf3 6. Dd1xf3**
** **6. ... d7-d6! 7. d2-d4 Lc8-e6 ar pārsvaru melniem**
** **6. ... Lf8-h6 7. d2-d4 Zb8-c6 8. 0-0 Zc6xd4 9. Lc4xf7+ Kxf5 10. Dd1-h5+  Kf7-g7 11. Lc1xf4 ar spēcīgu uzbrukumu.**

## Literatūra
* Глазков И., Эстрин Я. *Королевский гамбит*. Москва : Физкультура и спорт, 1988, (Теория дебютов). 

## Atsauces