open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1930. gada Latvijas prezidenta vēlēšanas

**1930. gada [[Latvijas Valsts prezidenta vēlēšanas]]** notika 1930. gada aprīlī, 3. Saeimas darbības laikā. Gustavs Zemgals atteicās kandidēt atkārtoti, līdz ar to, tāpat kā 1927. gada vēlēšanās bija nepieciešamas daudzas balsojuma kārtas, līdz par prezidentu tika ievēlēts Latviešu zemnieku savienības kandidāts Alberts Kviesis, kas kļuva par 3. Latvijas Valsts prezidentu.

## Kandidāti

## Vēlēšanu norise
Prezidenta vēlēšanas sākās 1930. gada 8. aprīlī. Pirmajā vēlēšanu kārtā piedalījās LZS izvirzītais Tiesu palātas priekšsēdētājs Alberts Kviesis, ilggadējais Saeimas priekšsēdis no sociāldemokrātiem Pauls Kalniņš un komunistu kandidāts Ernests Miezis. Pirmajā balsojumā Kviesis saņēma 47 balsis, Kalniņš — 36, Miezis — 6. Otrajā balsojumā Kviesim 47 balsis, Kalniņam — 32, Miezim — 5. Trešajā balsojumā kandidāti bija Kviesis un Kalniņš. Kviesis saņēma 46 balsis, Kalniņš — 33. Ceturtajā kārtā bija tikai viens kandidāts — Alberts Kviesis —, kas saņēma 49 balsis. Līdz ar to vēlēšanas tika paredzēts turpināt nākamajā Saeimas sēdē.

Vēlēšanas turpinājās 9. aprīlī. Kā kandidāti otrajai kārtai tika piedāvāti Alberts Kviesis un Pauls Kalniņš. Otrās kārtas pirmajā balsojumā Kviesis saņēma 47 balsis, Kalniņš — 35. Otrajā balsojumā Kviesim atkal 47, Kalniņam — 36. Trešajā balsojumā piedalījās tikai Alberts Kviesis, kas saņēma 55 balsis un tika ievēlēts par Valsts prezidentu.

## Atsauces
Ukijo Katajama

**Ukijo Katajama** (; dzimis , Tokijā, Japānā) ir japāņu autosportists, pazīstams kā bijušais Formula 1 pilots.

Eiropas sacīkstēs viņš debitēja 1986. gadā, taču 1991. gadā atgriezās savā dzimtenē un uzvarēja Japānas F3000 čempionātā. Viņa sponsors, Cabin Club, nodrošināja Ukijo vietu Formulā 1 1992. gadā, Larrousse komandā. Bolīds bija ļoti neuzticams un lielāko daļu sacīkšu komandas pilots finišēja viens no pēdējiem. Lauvas tiesu no komandas mazajiem resursiem ieguva Bertrāns Gašo. Tomēr Katajama iespaidoja cilvēkus braucot piektajā vietā  līdz brīdim, kad viņa formulas dzinējs neizturēja. Viņa sezonas labākais rezultāts bija devītā vieta, kuru viņš spēja izcīnīt divās sacensībās.

Cabin Club palīdzēja Ukijo mainīt komandu uz Tyrrell. Sezonas gaitā viņš bieži avarēja, ar ko ļoti pievērsa sev uzmanību. Labāko rezultātu viņš sasniedza Ungārijā - 10. vieta. 1994. gads bija viņam veiksmīgākais - Ukijo punktus izcīnīja gan Brazīlijā, gan Sanmarīno, gan Lielbritānijā. Ar pieciem punktiem kopvērtējumā viņš ierindojās 17. vietā, starp Ērvainu un Bernāru. Viņš aizvadīja vēl divas neveiksmīgas sezonas Tyrrell, līdz devās uz Minardi, kur beidza savu karjeru. Viņš piedalījās arī dažādās salonautomobiļu sacīkstēs.
Staraiņi

**Staraiņi** (*Radiata*) ir dzīvnieku nodalījums, kas iekļauj sevī primitīvākos eimetazojus ar diviem šūnu slāņiem ektodermu un endodermu jeb gastrodermu, starp kuriem ir recekļaina viela — mezogleja — kas satur atsevišķas izkliedētas šūnas un kolagēnās šķiedras. Vēl to raksturo ķermeņa formas radiālā simetrija, kaut arī ir izņēmumi. Gāzu apmaiņa notiek difūzijas ceļā. Bezdzimuma vai dzimumvairošanās (izogāmija). Kādreiz šo organismu grupu pārstāvēja zarndobumaiņu tips.

Galvenās īpašības:
# Embrijam ir divi šūnu slāņi: ektoderma un endoderma,
# Dominē radiāla simetrija,
# Ir tikai mutes atvere, bet nav anālās atveres,
# Nav elpošanas un asinsrites sistēmu,
# Nervu sistēma tikai izkliedētā nervu tīkla veidā.
## Sistemātika
**Nodalījums** 
* tips 
* tips 

Agrāk nodalījumā bija viens tips - , bet Dzēlējzarndobumaiņi un Ktenoporas bija apakštipi.

## Ārējās saites
Žifa pie Ivetas

**Žifa pie Ivetas** () ir komūna un pilsēta Francijā, 23 kilometrus uz dienvidrietumiem no Parīzes centra, Ivetas upītes krastos. Komūnā var nokļūt ar piepilsētas vilcienu (RER). Līdz pat Pirmajam pasaules karam Žifa bija nenozīmīga pilsētiņa. Pēc 2. pasaules kara komūna ieguva starptautisku nozīmību, jo šeit tika izvietotas Francijas Atomenerģētikas komisariāta (*Commissariat à l'énergie atomique*) struktūrvienības (kopš 2006. gada šeit ir šīs iestādes galvenais centrs). Šeit atrodas arī Francijas Zinātnisko pētījuma nacionālā centra (*Centre national de la recherche scientifique*) struktūrvienības.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Official website
* Mayors of Essonne Association
1927. gada Latvijas prezidenta vēlēšanas

**1927. gada [[Latvijas Valsts prezidenta vēlēšanas]]** notika 1927. gada aprīlī, 2. Saeimas darbības laikā. Vēlēšanas notika ārkārtas apstākļos, jo līdzšinējais Latvijas prezidents Jānis Čakste bija miris, prezidenta amatā esot. Prezidenta ievēlēšana šajā reizē izrādījās ļoti grūta - tikai pēc deviņiem neveiksmīgiem balsojumu trīs Saeimas sēžu garumā par 2. Latvijas Valsts prezidentu tika ievēlēts Gustavs Zemgals.

## Kandidāti

## Vēlēšanu norise
Prezidenta vēlēšanas notika ārkārtas apstākļos pēc tam, kad 1927. gada 14. martā bija miris līdzšinējais Latvijas prezidents Jānis Čakste.

Pirmajā balsojumā par prezidentu Latviešu zemnieku savienība virza savu kandidātu Albertu Kviesi, bet kreisie spēki — bijušo tieslietu un iekšlietu ministru Pēteri Juraševski. Tā kā abi kandidāti nepieciešamo balsu skaitu negūst, otrajā balsojumā Juraševska vietā tiek nominēts bijušais Ministru prezidents Voldemārs Zāmuēls, kas nevienu partiju nepārstāv, tomēr arī tas neko rezultātos nemaina. Trešajā balsojumā Zāmuelu nomaina Latvijas sūtnis Londonā Fridrihs Vesmanis — atkal bez rezultāta.

Vēlēšanas turpinās nākamajā Saeimas sēdē 7. aprīlī, kad Alberts Kviesis un sociāldemokrātu virzītais Fridrihs Vesmanis gūst vienādu rezultātu — 44 balsis katram. Kā kandidāti tika apspriesti Saeimas priekšsēdētājs Pauls Kalniņš un dzejnieks Rainis.

Tā kā vēl vairākās balsojumu kārtās neviens kandidāts tā arī ievēlēts netiek, Nacionālās apvienības deputāts Arveds Bergs 8. aprīlī piedāvā grozījumus Satversmē, nododot tiesības prezidentu ievēlēt tautai. Lai arī Berga priekšlikums tiek noraidīts, pēc Fēliksa Cielēna ierosinājuma kandidēt uz prezidenta amatu piekritis bijušais Tautas padomes vicepriekšsēdis Gustavs Zemgals, lai glābtu koalīciju no stāvokļa, kad tai vairs nav atlicis kandidātu. Rezultātā Gustavs Zemgals tiek ievēlēts ar 73 balsīm Par.

## Atsauces
Sebastjēns Burdē

**Sebastjēns Burdē** (; dzimis  Lemānā, Francijā) ir franču autosportists, pazīstams pateicoties savai Champ Car, Formula 1 un Formula 3000 karjerai.

## Karjera
Burdē tēvs Patriks bija autosacīkšu braucējs. 10 gadu vecumā Sebastjēns sāka piedalīties kartingu sacīkstēs. 1995. gadā Burdē sāka piedalīties formulu sacīkstēs. Nākamos divus gadus viņš aizvadīja Francijas Formula Renault čempionātā. 1998. gadā viņš kļuva par Francijas F3 čempionāta gada debitantu, bet nākamajā gadā — par čempionu.

2000. gadā S. Burdē sāka piedalīties Formula 3000 čempionātā kā Prost Junior Team pārstāvis. 2001. gadā viņš mainīja komandu uz DAMS un izcīnīja savu pirmo uzvaru, bet 2002. gadā viņš kļuva par Formula 3000 čempionu pēc tam, kad Tomāšs Enge tika pieķerts marihuānas lietošanā un diskvalificēts no divām sacīkstēm. Burdē bija līgums ar Arrows Formula 1 komandu par braukšanu . gadā, tomēr komanda bankrotēja.

No 2003. gada viņš brauca amerikāņu Champ Car sacīkstēs. Jau savā pirmajā sacīkstē viņš izcīnīja *pole-position*, tādējādi kļūstot par pirmo cilvēku, kurš to ir paveicis, kopš Naidžela Mensela. Tosezon viņš kļuva par gada debitantu. Burdē ir izcīnījis titulus četrus gadus pēc kārtas, no 2004. līdz 2007. gadam, līdz ar to viņam pieder rekords gan par visvairāk tituliem pēc kārtas, gan par visvairāk tituliem vispār. Visas karjeras laikā Burdē brauca Newman-Haas komandā.

 tika paziņots par to, ka Burdē no . gada brauks F1 sacīkstēs, Scuderia Toro Rosso komandā. Savā debijas sacīkstē Burdē ilgu laiku bija ceturtais, tomēr trīs apļus pirms sacīkstes beigām viņa formulas dzinējs neizturēja un viņš izstājās. Tā kā viņš bija pēdējais, kurš izstājās un finišēja tikai septiņi piloti (no kuriem vienu diskvalificēja), Burdē ieguva divus punktus par 7. vietu. Nākamreiz punktus Burdē ieguva , kad viņš finišēja sestais. Pēdējā aplī viņš atkrita no 3. vietas.  viņš bija iesaistīts strīdīgā incidentā ar Felipi Masu, kura rezultātā Burdē tika 25 sekunžu sods, kas liedza francūzim gūt punktus.

. gadā Burdē izcīnīja vietu komandā, ziemas testos pārspējot Takumu Sato. Par spīti izcīnītiem punktiem Austrālijas un , Burdē vairākkārt bija lēnāks par savu komandas biedru Sebastjēnu Buemi, kā arī vairākkārt izstājās pēc avārijas.  viņš aizvadīja savu pēdējo sacīksti un  tika paziņots, ka  Sebastjēnu Burdē aizstās Haime Algersuari.

## Formula 1 rezultāti

† Nefinišēja, bet tika klasificēts, jo paveica vismaz 90% distances.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa ,
Spacehab

**Spacehab** ir modulis, kas paredzēts kosmosa kuģiem Space Shuttle, un kalpo kā laboratorija vai kravas modulis. Moduli pēc NASA pasūtījuma 1980. gados izstrādāja kompānija **Spacehab, Inc.**

[right|thumb|250px|SPACEHAB dubultā moduļa izvietojums [Space Shuttle kravas nodalījumā]]
Spacehab ir cilindra veida ar alumīnija korpusu. Tas ir hermētisks, kurā iebūvētas dzīvības nodrošināšanas sistēmas, lai tajā varētu uzturēties kosmonauti. Tas tiek ievietots *Space Shuttle* kravas telpā un ar apkalpes kabīni tiek savienots ar tuneli. Pavisam tika izveidotas četras moduļa modifikācijas: kravas vienkāršais modulis (*Logistics Single Module, LSM*), pētnieciskais vienkāršais modulis (*Research Single Module, RSM*), kravas dubultais modulis (*Logistics Double Module, LDM*), pētnieciskais dubultais modulis (*Research Double Module, RDM*). Dubultais modulis sastāvēja no diviem vienkāršajiem moduļiem.

Ar dubulto kravas moduli var nogādāt 4,5 t kravu. Tukša dubultā moduļa masa ir 4,5 t, garums — 6,1 m, platums — 2,27 m, augstums — 3,4 m, tilpums — 62,3 m³.

Sākotnēji Spacehab modulis tika izstrādāts, lai nogādātu orbītā zinātnisko aparatūru, lai veiktu pētījumus kosmosā. Modulis kosmonautiem bija kā papildus telpa pētījumu veikšanai.

## Spacehab moduļu lidojumi

1 Moduļa tips: 
LSM (*Logistics Single Module*) — kravas vienkāršais modulis, 
RSM (*Research Single Module*) — pētnieciskais vienkāršais modulis,
LDM (*Logistics Double Module*) — kravas dubultais modulis,
RDM (*Research Double Module*) — pētnieciskais dubultais modulis.

2 Gāja bojā Columbia katastrofā

## Ārējās sasites
* Official Spacehab mājas lapa 
* Informācija Encyclopedia Astronautica
Karlo Karra

**Karlo Karra** (, dzimis 1881. gada 11. februārī Kvarnjento (*Quargnento*), Pjemontā, miris 1966. gada 13. aprīlī Milānā) - itāliešu gleznotājs. Viens no itāliešu futūrisma un metafiziskās glezniecības pamatlicējiem.

Dzimis Kvarnjento (*Quargnento*), Pjemontas rietumos. 1899. un 1900. gadā atradās Parīzē, kur strādāja Vispasaules izstādes iekārtošanā, kur viņam bija iespēja iepazīties ar tālaika moderno franču mākslu. 1910. gadā kopā ar Umberto Bočoni, Luidži Rusolo un Filipo Tomāzo Marineti parakstīja "Futūristu manifestu" un sāka gleznot futūrisma manierē. Pēc Pirmā pasaules kara mainīja stilu un kopā ar Džordžo de Kīriko kļuva par metafiziskās glezniecības pamatlicēju.

Jaunības dienās aizrāvās ar anarhisma idejām, pēc Pirmā pasaules kara kļuva par nacionālistu, bet attīstoties fašismam - par tā atbalstītāju.

[thumb|250px|right|''Funerali dell’anarchico Galli'', 1911, [MoMA]]

## Ārējās saites
Irkutska

**Irkutska** () ir Sibīrijas pilsēta Krievijas Federācijā pie Irkutas upes ietekas Angārā, apmēram 72 kilometrus no Angāras iztekas no Baikāla pie Transsibīrijas dzelzceļa. Irkutskas apgabala centrs un Austrumsibīrijas galvenais ekonomiskais centrs.

## Vēsture
Pilsētu dibināja 1652. gadā kazaki Jurija Pohabova vadībā kā ziemas apmetnes vietu. Pilsēta attīstījās kā liels centrs tirdzniecībai ar Ķīnu. 
1708. gadā Irkutsku iekļāva jaunizveidotās Sibīrijas guberņas sastāvā. 1724. gadā Irkutska kļuva par Irkutskas provinces centru, 1736. gadā to atdalīja no Sibīrijas guberņas un 1764. gadā izveidoja Irkutskas guberņu.

Pēc Dekabristu sacelšanās Irkutska bija viena no lielākajām dekabristu nometinājuma vietām. No 1822. gada Irkutska bija Austrumsibīrijas ģenerālgubernatūras centrs. Krievijas pilsoņu kara laikā Irkutska kādu laiku bija admirāļa Kolčaka galvenās mītnes vieta. 1920. gada 7. februārī šeit viņš tika sodīts ar nāvi.

Pilsētā atrodas liela aviorūpnīca "Irkut" (*Иркут*), kas ražo Su klases kaujas lidmašīnas, bet uz Angāras upes uzcelta Irkutskas HES.

## Cilvēki

Irkutskā dzimuši:

* Nikolajs Kamovs (*Николай Ильич Камов*, 1902 - 1973) - helikopteru konstruktors
* Mihails Mils (*Михаил Леонтьевич Миль*, 1909 - 1970) - helikopteru konstruktors
* Boriss Volinovs (*Борис Валентинович Волынов*, 1934 - ) - kosmonauts

## Atsauces

## Ārējās saites
Sārī

**Sārī** (, *Sārī*) ir pilsēta Irānas ziemeļos, Māzenderānas ostāna administratīvais centrs. Izvietojusies Elbursa grēdas ziemeļu priekškalnēs Tedženas upes krastā 25 km no Kaspijas jūras krasta un  no valsts galvaspilsētas Teherānas.

## Vēsture
Pilsētas dibināšana tiek piedēvēta Pišdadīdu dinastijas valdniekam Tahmuram. Irāņu eposā Šāhnāme tā minēta kā Fereidunu galvaspilsēta **Tamišeha**. No 7. gadsimta p.m.ē. līdz m.ē. 3. gadsimtam dēvēta arī par **Zadrakartu**, Hirkānijas galvaspilsētu. Kopš 7. gadsimta Tabaristānas viena no galvaspilsētām; Dabujīdu dinastijas valdnieks Farruhans nodēvēja to par godu savam dēlam Sarūjeham. Pēc vairākkārtējas iekarošanas un nopostīšanas vēlākos gadsimtos panīkusi un zaudējusi savu nozīmību. Pilsēta atdzimusi Rezā Pehlevī laikā 20. gadsimta pirmajā pusē.

Mūsdienās pilsētā attīstīta pārtikas rūpniecība; reģions specializējas citrusaugu kultivēšanā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sari (apģērbs)

[right|thumb|300px|[Raja Ravi Varmas glezna parāda dažādus tradicionālos sari veidus]] 

**Sari** ir tradicionāls sieviešu apģērbs Bangladešā, Indijā, Nepālā un Šrilankā — garš (4-9 m) auduma gabals, ko aptin ap augumu, parasti ap gurniem, bet brīvo galu pārmet pār plecu. To valkā sievietes.

## Ārējās saites

* Zīda Sari izgatavošana
Ramzess Lielais

**Ramzess II Lielais** (ap 1300. p.m.ē. — 1213. p.m.ē.) bija Senās Ēģiptes karavadonis un politiķis, deviņpadsmitās dinastijas trešais faraons. Tronī kāpa 1279. gadā p.m.ē un valdīja aptuveni 66 gadus. Tiek uzskatīts par vienu no varenākajiem un ietekmīgākajiem Senās Ēģiptes faraoniem.

Vadījis vairākus karagājienus Tuvajos austrumos, atgriežot Ēģiptes kontroli pār seno Kanaānas zemi un iekarojot lielu daļu Sīrijas teritorijas. Par ievērojamāko militāro uzvaru tiek uzskatīta kauja pie Kadešas pret Hetu impēriju valdīšanas piektajā gadā. Par spīti hetu pārspēkam un ielenkumam, Ramzesa vadītā armija spēja doties pretuzbrukumā un sakaut pretinieku. Sekojošais Ēģiptes un Hetu miera līgums ir vecākais miera līgums, kas saglabājies līdz mūsdienām. Tāpat arī vadījis karagājienus uz dienvidiem, senās Nūbijas teritorijā.

Izvērsis aktīvu tempļu celtniecību visā Ēģiptē, kā arī dibinājis vairākas pilsētas, tostarp arī jaunu galvaspilsētu Nīlas deltā. Viens no ievērojamākajiem celtniecības objektiem bija Abū Simbelas tempļu komplekss pie Asuānas.
Miris aptuveni 90 gadu vecumā.

## Ārējās saites
Cefeīda

thumb|300px|Cefeīdas pulsācijas
**Cefeīda** ir pulsējoša maiņzvaigzne, kuras starjauda ir stingri atkarīga no perioda. Cefeīdu klase nosaukta par godu zvaigznei Cefeja δ. Vispazīstamākā cefeīda ir Polārzvaigzne.

## Cefeīdas kā Visuma bākas
Cefeīdām ir liela nozīme attāluma noteikšanā līdz tālām galaktikām, jo, izmērot cefeīdas pulsāciju periodu, var noteikt tās reālo starjaudu. Zinot cefeīdas redzamo spožumu, var noteikt attālumu līdz tai un galaktikai, kurā cefeīda ietilpst. Tāpēc cefeīdas dēvē arī par "Visuma bākām".

Pamatojoties uz cefeīdu īpašībām, Edvīns Habls noteica attālumu līdz Andromēdas galaktikai, pirmo reizi vēsturē pierādot objektu eksistenci ārpus mūsu Galaktikas.
Igors Sokolovs

**Igors Sokolovs** (dzimis  Rīgā) ir bijušais Latvijas vieglatlēts, startēja vesera mešanas sacensībās. Pēc karjeras beigām — vieglatlētikas treneris.

## Karjera
Ar panākumiem startējis Eiropas kausā — divreiz bijis sacensību uzvarētājs (2005, 2007), četras reizes ierindojies otrajā vietā (2001, 2003, 2006, 2008). 2007. gada Pasaules čempionātā Osakā viņš izcīnīja 14. vietu (73,92 m).

Piedalījies , kurās izcīnīja 19. vietu ar 73,72 m tālu metienu. 2009. gada Pasaules čempionātā Berlīnē ieņēma 17. vietu (73,97 m). 2009. gada Pasaules vieglatlētikas finālā izcīnīja 2. vietu ar 79,32 tālu metienu. 2010. gada Eiropas čempionātā izcīnīja 14. vietu ar 73,29 m tālu metienu. 2011. gada Pasaules čempionātā viņš ar 72,95 m tālu metienu ierindojās 20. vietā.

Kvalificējās startam . Tajās viņš ar kvalifikācijā sasniegtajiem 72,76 metriem ierindojās 21. vietā, nekvalificējoties finālam.

2012. gada Eiropas čempionātā viņš ar 70,80 metrus tālu metienu palika 23. vietā kvalifikācijā, tādējādi nekvalificējoties finālsacensībām. 2013. gada Pasaules čempionātā Maskavā, Krievijā, izcīnīja 19. vietu.

Karjeras laikā vairākas reizes labojis Latvijas rekordu vesera mešanā, un pašlaik tas ir 80,14 metri. To viņš uzstādīja  Rīgas atklātajā čempionātā vieglatlētikā.

## Personiskie rekordi

## Sasniegumi

## Sezonu labākie rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* LVS profils
Jānis Karlivāns

**Jānis Karlivāns** (dzimis  Cēsīs) ir bijušais latviešu vieglatlēts, startējis daudzcīņas (desmitcīņas un septiņcīņas) sacensībās. Kopš 2007. gada J. Karlivāns ir Latvijas rekordists desmitcīņā ar 8271 punktu. Tāpat 2001. gadā sportists uzstādīja Latvijas rekordu junioriem, savācot 7665 punktus.

## Karjera
Piedalījies divās olimpiskajās spēlēs (2004, 2008). 2004. gadā Atēnās izcīnīja 25. vietu ar izcīnītiem 7583 punktiem. 2008. gadā Pekinā sportists izstājās no sacensībām pēc diska mešanas.

Viens no karjeras augstākajiem sasniegumiem ir 2004. gada Eiropas kausa izcīņā izcīnītā uzvara.

Piecas reizes J. Karlivāns ir kļuvis par Latvijas čempionu. Pirmoreiz (2000. gadā) viņš kļuva par Latvijas čempionu septiņcīņā telpās, tad 2001. gadā uzvarēja Latvijas čempionātā tallēkšanā, savukārt 2003. gadā pirmo reizi kļuva par Latvijas čempionu desmitcīņā. 2004. gadā šo panākumu viņš atkārtoja, uzvarot ne tikai desmitcīņā, bet arī augstlēkšanā.

2007. gada Eiropas čempionātā telpās viņš izcīnīja 10. vietu, savukārt uz 2007. gada Pasaules čempionāta laiku viņš ar savu jūnijā uzstādīto Latvijas rekordu bija desmitais spēcīgākais desmitcīņnieks visā sezonā, bet uz čempionātu neaizbrauca savainojuma dēļ.

2009. gada sākumā beidza karjeru.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pekina 2008 profils
* Intervijas:
** Tad atnāca Jānis un… uzkāpa Olimpā, frut.lv
** J. Karlivāns: "Pekinā 8000 punkti būs", sportacentrs.com
Aleksejs Rikovs

**Aleksejs Rikovs** (*Алексей Иванович Рыков*, dzimis 1881. gada 1. februārī/13. februārī Saratovā; miris 1938. gada 15. martā Maskavā) bija padomju politiķis. Otrais PSRS Tautas komisāru padomes priekšsēdētājs (1924—1930), Ļeņina pēctecis šajā amatā.

Dzimis Saratovā tirgotāja ģimenē. Studējis Kazaņas Universitātē. 1898. gadā iestājās KSDSP. 1903. gadā KSDSP 2. kongresā Briselē/Londonā iekļāvās boļševiku frakcijā. 1905. gadā ievēlēts partijas CK. 1908. un 1909. gadā atbalstīja Ļeņinu pret Bogdanovu. 1910.—1911. gadā — emigrācijā Francijā. Vēlāk izsūtīts uz Sibīriju, no kuras atgriezās 1917. gadā. Oktobra revolūcijas laikā darbojās Maskavā.

Pirmajā padomju valdībā bija iekšlietu ministrs. 1917. gada 4. novembrī (v.s.) kopā ar Kameņevu un Zinovjevu demisionēja no CK un valdības, jo nepiekrita Ļeņina un Trocka nostājai "Vikžel" streika laikā. Pilsoņu kara laikā Tautas saimniecības augstākās padomes vadītājs. 1920. gada 5. aprīlī atkal ievēlēts boļševiku partijas CK.

Pēc Ļeņina nāves 1924. gada 21. janvārī kļuva par PSRS un KPFSR valdības galvu — PSRS Tautas komisāru padomes prekšsēdētāju. Rikovs kopā ar Buharinu un Tomski veidoja boļševiku partijas mēreno spārnu, kas atbalstīja daļēju tirgus ekonomiku un NEP. 1923. un 1924. gadā viņi kopā ar Staļinu, Zinovjevu un Kameņevu atbalstīja cīņu pret t. s. kreiso opozīciju Trocka vadībā. Vēlāk mērenie atbalstīja Staļinu, veicot t. s. apvienotās opozīcijas sagrāvi. Kad Staļins bija atcēlis no amatiem šos politiskos pretiniekus, tika sagrauts arī partijas mērenais spārns jeb t. s. labējā opozīcija.

1930. gada 19. decembrī Rikovs tika atcelts no amata, bet par Tautas komisāru padomes priekšsēdētāju iecelts Vjačeslavs Molotovs. 1937. gadā Rikovs tika izslēgts no boļševiku partijas, 1938. gadā kopā ar Buharinu, Jagodu, Rakovski tiesāts paraugprāvā par sazvērestību pret Staļinu un nošauts. 1988. gadā reabilitēts.

## Ārējās saites
Plimuta

**Plimuta** (, ; ) ir pilsēta (*city*) un unitārā pašvaldība Anglijas dienvidrietumos, Devonā. Atrodas Lamanša krastā pie Teimāras un Plimas upju ietekām  no grāfistes galvaspilsētas Ekseteras un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Gadsimtiem bijusi viena no lielākajām britu kara bāzēm. Otrā pasaules kara laikā smagi cietusi vācu armijas uzlidojumos.

## Vēsture
Osta jau pazīstama kā tirdzniecības ar feniķiešiem vieta. 1439. gadā ar parlamenta lēmumu tā ieguva pilsētas tiesības. 1403. gadā to nodedzināja franči. Osta īpaši uzplauka 16. gadsimtā. 1620. gadā no Plimutas uz Ameriku devās kuģis *[[Mayflower]]*. Anglijas pilsoņu kara laikā Plimuta bija parlamenta piekritēju pusē. Otrā pasaules kara laikā Plimutu kā kara flotes bāzi no 1940. gada 6. jūlija līdz 1944. gada 30. aprīlim daudzkārt bombardēja vācu aviācija. Gāja bojā 1 172 civilie iedzīvotāji, bet pašas pilsētas iedzīvotāju skaits samazinājās gandrīz uz pusi, jo daudzi to pameta. Plimuta bija viena no galvenajām bāzēm Sabiedroto uzbrukumam Normandijā 1944. gadā.

## Sports
Pilsētā bāzējas futbola klubs ''Plymouth Argyle''.

## Cilvēki
Plimutā dzimuši:
* Rovena Brūsa (*Rowena Bruce*; 1915–1999) – starptautiskā meistare šahā,
* Toms Deilijs (*Tom Daley*; 1994) – daiļlēcējs,
* Trevors Frānsiss (*Trevor Francis*; 1954) – futbolists un futbola treneris,
* Rozija Hantingtona-Vitlija (*Rosie Huntington-Whiteley*; 1987) – modele un aktrise,
* Denijs Teilors (*Danny Taylor*, 1986) – hokejists.

## Ārējās saites
Starptautiskā Basketbola federācija

**Starptautiskā Basketbola federācija** (franču: *Fédération Internationale de Basketball*), plašāk pazīstama pēc akronīma **FIBA**, ir galvenā par basketbolu atbildīgā organizācija pasaulē.

FIBA tika dibināta 1932. gadā Ženēvā kā **Starptautiskā Basketbola amatieru federācija**. Organizāciju dibināja astoņas valstis: Argentīna, Čehoslovākija, Grieķija, Itālija, Latvija, Portugāle, Rumānija un Šveice. Divus gadus pēc dibināšanas to oficiāli atzina arī Starptautiskā Olimpiskā komiteja. 1989. gadā, kad FIBA atļāva savos turnīros piedalīties profesionāļiem, piemēram, NBA basketbolistiem, organizācija nomainīja savu nosaukumu uz tagadējo.

thumb|250px|FIBA iedalās 5 zonās, kuras balstītas uz kontinentiem; Ziemeļ- un Dienvid- Amerikas ir vienā zonā.
Kopš 1950. gada FIBA rīko Pasaules čempionātu vīriešiem, bet kopš 1953. gada – čempionātu sievietēm. Abi šie turnīri tiek rīkoti reizi četros gados. Šobrīd FIBA locekles ir 211 nacionālās federācijas, kas ir sadalītas 5 kontinentālajās zonās: Amerikā, Āfrikā, Āzijā, Eiropā un Okeānijā.

FIBA nosaka starptautiskos basketbola noteikumus, nosaka ekipējuma specifiku, regulē spēlētāju pārejas starp dažādu valstu klubiem, kā arī kontrolē starptautisko basketbola tiesnešu darbību.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa  

## Atsauces
Nātrija azīds

**Nātrija azīds** (NaN3) ir balta, toksiska cietviela. To lieto par pārējo azīdu izejvielu. Nātrija azīds, tāpat kā visi citi azīdi, ir sprāgstviela. Tas ir slāpekļūdeņražskābes nātrija sāls.

## Iegūšana
Nātrija azīdu iegūst 2 stadiju procesā. Vispirms no metāliska nātrija un amonjaka iegūst nātrija amīdu:

2Na + 2NH3 → 2NaNH2 + H2

Tam reaģējot ar slāpekļa oksīdu, veidojas nātrija azīds:

2NaNH2 + N2O → NaN3 + NaOH + NH3

## Īpašības un pielietojumi
Nātrija azīds ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Karsējot pie ~300&nbsp;°C tas sadalās par metālisku nātriju un slāpekli. Nātrija azīds ir indīgs, saindēšanās simptomi ir līdzīgi, kā saindējoties ar cianīdiem. Azīdjoni bloķē šūnu spēju uzņemt skābekli. Nātrija azīds skābā vidē sadalās, to lieto, lai iznīcinātu pārpalikumus.

Galvenie nātrija azīda pielietojumi ir sprāgstvielas (gan tīrā veidā, gan kā izejviela) un indes. Nātrija azīdu dažreiz lieto kā konservantu, lai šķīdumos neaugtu baktērijas. Nātrija azīdam reaģējot ar halogēnorganiskajiem savienojumiem, var iegūt organiskos azīdus. Lielākā daļa azīdu ir mazšķīstoši. Detonatoros parasti lieto svina azīdu, kuru iegūst, nātrija azīdam reaģējot ar kādu šķīstošu svina sāli.
Slāpekļūdeņražskābe

**Slāpekļūdeņražskābe** (HN3) ir viens no slāpekļa un ūdeņraža binārajiem savienojumiem. Tā ir bezkrāsains, gaistošs, toksisks, nestabils šķidrums ar asu smaku. Tā ir vāja skābe. Slāpekļūdeņražskābes sāļus sauc par **azīdiem**.

## Iegūšana
Slāpekļūdeņražskābi iegūst, paskābinot nātrija azīda šķīdumu (vai vienkārši to atšķaidot, bet tad ir mazāks reakcijas iznākums). Tīru skābi iegūst, destilējot iegūto šķīdumu zemā temperatūrā.

To var iegūt arī hidrazīna un slāpekļpaskābes reakcijā:

: N2H4 + HNO2 → HN3 + 2H2O

Nātrija azīdu iegūst, iedarbojoties ar dislāpekļa oksīdu uz nātrija amīdu:

: N2O + NaNH2 → NaN3 + H2O

To savukārt izmanto par izejvielu citu azīdu iegūšanai.

## Īpašības

Ūdens šķīdumā slāpekļūdeņražskābe pēc stipruma līdzīga etiķskābei. Atšķaidīti šķīdumi ir praktiski stabili (lēnām sadalās, veidojot slāpekli un hidroksilamīnu):

: HN3 + H2O → N2 + NH2OH

Slāpekļūdeņražskābe var būt kā oksidētājs (tās molekulā viens slāpekļa atoms ir ar oksidēšanas pakāpi +5), tā reducētājs (diviem slāpekļa atomiem ir oksidēšanas pakāpe −3). Tās oksidējošās īpašības atgādina slāpekļskābes īpašības. Tāpat kā slāpekļskābe var oksidēt neaktīvus metālus (piemēram, varu), izdaloties slāpekļa(II) oksīdam un ūdenim, tā arī slāpekļūdeņražskābe oksidē metālus un izdalās slāpeklis un amonjaks:

: Cu + 3HN3 → Cu(N3)2 + N2 + NH3

Slāpekļūdeņražskābes un sālsskābes maisījums iedarbojas tāpat kā karaļūdens (atomārā hlora izdalīšanās dēļ).

## Izmantošana
Slāpekļūdeņražskābi galvenokārt lieto par šķīdumu konservantu. Dažus slāpekļūdeņražskābes sāļus, piemēram, svina azīdu, lieto detonatoros. Azīdiem uzsprāgstot, veidojas slāpeklis un brīvs metāls. Nātrija azīds karsējot sadalās bez sprādziena, to izmanto sevišķi tīra slāpekļa iegūšanai.

## Literatūra
* N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 378. lpp.

## Ārējās saites
Symbian

***Symbian OS*** bija aizvērtā pirmkoda viedtālruņu operētājsistēma uz *[[ARM]]* procesora arhitektūras bāzētām mobilajām ierīcēm. To sākotneji izstrādāja *[[Symbian (uzņēmums)|Symbian LTD.]]* C++ programmēšanas valodā. Operētājsistēmas izstrāde tika pārtraukta 2013. gada 24. janvārī.

## Uz ''Symbian'' bāzetas platformas
* *[[S60]]* — *[[Nokia]]* plaši izmantota platforma viedtālruņiem (no 2001. līdz 2012. gadam)
* *[[Series 80]]* — *Nokia* platforma *[[Nokia Communicator]]* sērijai (no 2000. līdz 2005. gadam)
* *[[Series 90]]* — *Nokia* platforma skārienekrāna viedtālrunim (2004. gadā)
* *[[UIQ]]* — *[[Sony Ericsson]]*, vēlāk *[[Motorola]]* atbalstīta platforma (no 2002. līdz 2008. gadam)
* *MOAP* (tikai japāņu valodā) — *[[Fujitsu]]*, *Sony Ericsson Japan*, *[[Mitsubishi]]*, *[[Sharp]]* atbalstīta platforma Japānas operatoram *[[NTT DoCoMo]]*
* *OPP* (tikai japāņu valodā) — *MOAP* pēctecis, izmantots *NTT DoCoMo* pakalpojumam *FOMA*.

## Atsauces
Monogeneji

**Monogeneji**, **monoģenētiskie sūcējtārpi** (*Monogenea*) ir plakantārpu klase. Tie ir nelieli ektoparazīti. Kādreiz tie tika uzskatīti par sūcējtārpu klases apakšklasi, taču pašlaik ir izdalīti kā atsevišķa klase. Parazitē galvenokārt uz zivīm, un stipra monogeneju invāzija var izraisīt zivju bojā eju.

## Raksturojums
Monogenejus raksturo šādas pazīmes:
# tie parazitē galvenokārt zivju, abinieku un rāpuļu ārējos orgānos (žaunās, uz ādas, mutes dobumā, retāk urīnpūslī) ;
# mutes piesūcekņa parasti nav;
# ķermeņa pakaļgalā attīstīts piestiprināšanās aparāts, kuru izveido viens lielāks piesūceknis vai vesela sistēma sīkāku piesūcekņu un kāšu;
# dažām formām ir acis;
# ekskrēcijas sistēma atveras ar divām porām;
# attīstība tieša, bez starpsaimniekiem.

## Morfoloģija
Ķermenis saplacināts, lāpstas vai mēles veidā, segts ar ļoti maigu kutikulu. Ķermeņa kaudālajā galā īpašs piestiprināšanās disks, uz kura var būt hitīna āķi, piesūcekņu sistēma vai āķi un piesūkšanās vārstules kopā. Arī ķermeņa priekšgalā var būt viena vai divas piesūkšanās bedrītes. Ķermeņa priekšgalā vēdera pusē atrodas mutes atvere, aiz tās rīkle, īss barības vads un zarnu kanāls, kas sastāv no 2 vai vairāk zarnu zariem. Visi monoģenētiskie sūcējtārpi ir hermafrodīti. Vīrišķie dzimumorgāni sastāv no viena, diviem vai daudziem sēkliniekiem, no kuriem atiet sēklas vadi, kas savienojas savā starpā un izveido sēklas pūslīti. No tā iziet sēklas izsviedējkanāls, kas nobeidzas kopulācijas orgānā. Pēdējais sastāv no hitīna caurulītes un citiem hitīna veidojumiem vai arī bez tiem. Kopulācijas orgāns atveras kloākā, kas savukārt atveras uz āru ķermeņa ventrālajā pusē. Sievišķā dzimumsistēma sastāv no nepāra olnīcām, kas ar īsu olvadu savienotas ar ootipu. Tas pāriet īsā kanālā — dzemdē un atveras uz āru kloākā. Gar ķermeņa laterālajām (sānu) malām atrodas labi attīstīti dzeltenuma dziedzeri. To izvadkanāli saplūst kopējā kanālā, caur kuru to saturs nokļūst olvadā vai ootipā. Olas lielas; parasti dzemdē vienlaicīgi ir tikai viena vai nedaudz gatavu olu. Olām vienā vai abos galos ir pavedienveida izaugumi vai āķi. Vienā olas polā atrodas vāciņš, kas atveras, dīglim izejot no olas.

## Sistemātika
Pasaulē ir zināmas virs 1200 sugām, kuras iedala aptuveni 50 dzimtās un 3 kārtās. Latvijā ir zināmas virs 50 sugām. Monogeneju dalījums apakšklasēs un kārtās:
* klase: ***Monogenea*** Van Beneden, 1858
:* apakšklase: *[[Monopisthocotylea]]* Odhner, 1912
::* kārta: *[[Capsalidea]]* Lebedev, 1988
::* kārta: *[[Dactylogyridea]]* Bychowsky, 1937
::* kārta: *[[Gyrodactylidea]]* Bychowsky, 1937
::* kārta: *[[Monocotylidea]]* Lebedev, 1988
::* kārta: *[[Montchadskyellidea]]* Lebedev, 1988
:* apakšklase: *[[Polyopisthocotylea]]* Odhner, 1912
::* kārta: *[[Chimaericolidea]]* Bychowsky, 1957
::* kārta: *[[Diclybothriidea]]* Bychowsky, 1957
::* kārta: *[[Mazocraeidea]]* Bychowsky, 1957
::* kārta: *[[Polystomatidea]]* Lebedev, 1988

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas monogeneju sugas
Bilskas pagasts

**Bilskas pagasts** ir viena no Smiltenes novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Smiltenes, Launkalnes, Palsmanes un Grundzāles pagastiem, kā arī Valmieras novada Plāņu pagastu un Valkas novada Vijciema pagastu. 

## Daba
Pagasts atrodas Tālavas zemienes Sedas līdzenumā, Trikātas pacēlumā, austrumos piekļaujas Aumeisteru paugurvalnim. Augstākais punkts () atrodas dienvidos no Meimuriem.

### Reljefa formas
Apsiņkalns, Lāčkalns, Lielais kalns, Liepu sala.

### Hidrogrāfija
#### Ūdensteces
* Vija
** Gružupīte
** Kamalda
*** Kurmīšupīte
*** Rustupīte
** Mēmupīte
** Pubuļupe
** Pirkuļupe
** Sarkaņupe

#### Ūdenstilpes
Bilskas ezers, Sūcis.

#### Purvi
Baltais purvs, Laivas purvs, Nāves purvs, Radzenes purvs, Tīrpurvs.

### Dabas aizsardzība
Valsts aizsardzībā atrodas Bilskas aleja.

## Vēsture
thumb|250px|Jaunbilskas muižas kungu māja 1872. gadā.
Bilskas pagasts izveidojies no Valkas apriņķa Bilskas, Jaunbilskas un Mēru muižu pagastiem. 
Pēc 1920. gada zemes reformas Vecbilskas muiža (*Alt-Bilskenshof*) sadalīta 26 vienībās 522 ha kopplatībā, Jaunbilskas muiža (*Neu-Bilskenshof*) sadalīta 31 vienībā 538 ha kopplatībā, Raudas muiža (Raudiņas, *Raudenhof*) 15 vienībās 294 ha kopplatībā, bet Bānūzis (*Bahnus*) 13 vienībās 275 ha, Pāpiņa muiža (Pāpiņas, *Papenhof*) 7 vienībās 175 ha, Zeltiņa muiža (*Selting, Seltingshof*) 9 vienībās 77 ha kopplatībā.

1935. gadā tā platība bija 92,6 km² un pagastā dzīvoja 1448 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Bilskas un Kalnāju ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Bilskas ciems** ietilpis Smiltenes (1949-1959) un Valkas (pēc 1959. gada) rajonos. 1954. gadā Bilskas ciemam pievienoja likvidēto Kalnāju ciemu, 1961. gadā — Aumeisteru ciema kolhoza «Blāzma» teritoriju ar centru Lobērģos. 1971. gadā kolhoza «Draudzība» teritoriju pievienoja Birzuļu ciemam, bet 1977. gadā Birzuļu ciemu likvidēja un tā teritoriju pievienoja Bilskas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Bilskas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Smiltenes novadā.

### Kultūras pieminekļi
*Dzirkaļu senkapi (Kapiņu sils)
*Kalnaegļu pilskalns (Lielais kalns)
*Kalnaegļu upurozols (Veldes ozols) - kulta vieta
*Lāčkalnu senkapi
*Līdaciņu Jāņa kalns ar akmeni - kulta vieta 
*Līdaciņu senkapi (Kapu kalniņš) 
*Pakuļu viduslaiku kapsēta (Kapu kalns)
*Panderu senkapi (Jāņu kalns)
*Panderu upurkalns un upurakmens - kulta vieta
*Piltiņu pilskalns (Jāņa kalns)
*Piltiņu senkapi (Kapu kalniņš, Kravantas)
*Vecruiku senkapi (Kapu kakts)

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Bilska]]** (pagasta centrs), Lobērģi, Mēri, Zeltiņi.

### Ievērojamas personības
* Jēkabs Dravnieks (Jēkabs Draviņ-Dravnieks, 1858—1927), skolotājs, grāmatizdevējs un enciklopēdists
* Zigfrīds fon Fēgezaks (*Siegfried von Vegesack*, 1888—1974), vācbaltiešu vēsturnieks un rakstnieks
* Jānis Ziemeļnieks (1897—1930), latviešu dzejnieks un žurnālists

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Brantu pagasts

**Brantu pagasts** ir viena no Smiltenes novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Smiltenes pilsētu un Blomes, Smiltenes, Launkalnes un Raunas pagastiem. 

## Daba
### Reljefa formas
Dzērvju kalns, Gāles kalns, Kubla kalni, Kuiļa kalns.

### Hidrogrāfija
#### Ūdensteces
* *[[Abuls]]*
** Mutulīte
*** Kulbāsu strauts
** Nigra
*** Brantupīte
*** Knīpupīte
** Dranda
*** Cērtene
** Kaņupe

#### Ūdenstilpes
Brantu dzirnavezers, Brantu ezers, Paltes ezers, Prūšu dzirnavu ezers, Strantes ezers.

#### Purvi
Tīrais purvs.

## Vēsture
1945. gadā Valkas apriņķa Launkalnes pagastā izveidoja Brantu ciema padomi. **Brantu ciems** ietilpis Smiltenes (1949—1959) un Valkas (pēc 1959. gada) rajonos. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Brantu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Smiltenes novadā.

### Kultūras pieminekļi
*Brantu muižas kungu māja
*Brantu senkapi
*Gailīšu senkapi
*Kalnastrantu senkapi un apmetne
*Kampu pilskalns
*Lejaskleperu senkapi
*Lejasstrantu senkapi
*Slavēku senkapi
*Tīrumpapānu senkapi

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Vidzeme (apdzīvota vieta)|Vidzeme]]** (pagasta centrs), Branti, Lembis.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Ēveles pagasts

**Ēveles pagasts** ir viena no Valmieras novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Rencēnu, Jērcēnu un Naukšēnu pagastiem, kā arī Valkas novada Ērģemes un Kārķu pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Ančupīte, Ošupīte, Seda, Strenčupīte, Šūnupe, Veites strauts, Vībupīte.

## Vēsture
Ēveles un pagasta latviskais nosaukums veidojies no Valmieras pilskunga Hēvelna (*Höweln*) vārda, kam Polijas karalis Sigismunds Augusts nodeva novadu ar nosaukumu *Alt-Wohlfart* pārvaldīšanā 1562. gadā. 1892. gadā Ēveles pagastam pievienoja Ķempēnu pagastu. 1935. gadā Ēveles pagasta platība bija 89,9 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Ēveles un Dakstu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Ēveles ciemam pievienoja Dakstu ciemu. 1977. gadā Ēveles ciemu iekļāva Jērcēnu ciemā. 1992. gadā Ēveles pagastu atjaunoja, to izdalot no Jērcēnu pagasta pirmskara robežās. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Burtnieku novadā. 2021. gadā Burtnieku novadu iekļāva Valmieras novadā.

### Pieminekļi
* Ēveles muižas klēts un parks
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Iedzīvotāji
### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Ēvele (pagasta centrs), Ķemere, Daksti, Ķempēni.

### Ievērojamas personības
* Jānis Liepiņš (1894 — 1942), Latvijas armijas ģenerālis (1940)

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Gatis Jahovičs

**Gatis Jahovičs** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu basketbolists, spēlēja vieglā uzbrucēja pozīcijā, Latvijas basketbola izlases dalībnieks. Trīskārtējs Latvijas Basketbola līgas (LBL) čempions Rīgas VEF sastāvā. Karjeras pēdējā sezonā pārstāvēja "Liepāja/Triobet".

Pēc profesionāla sportista karjeras beigām — funkcionārs, sākumā vadīja VEF basketbola skolu, bet 2018. gada martā apstiprināts par basketbola kluba VEF direktoru, 2020. gadā — par kluba prezidentu.

G. Jahoviča dēls Markuss Jahovičs arī ir basketbolists, spēlējis Latvijas U-16 izlasē.

## Karjera
6 gadu vecumā sāka apgūt basketbolu Valtera Basketbola skolā.

Profesionālo basketbolista karjeru sāka 2001. gadā BK Skonto rindās pie trenera Valda Valtera. Pirmajā sezonā, spēlējot LBL čempionātā, G. Jahovičs jau devās sākuma pieciniekā taču statistika nebija izcila — 12 aizvadītajās spēlēs tikai 4,8 punkti vidēji spēlē. Tajā pašā sezonā tika nosūtīts arī uz fārmklubu BK Skonto 2, kur 7 spēlēs viņš vidēji guva 19,6 punktus LBAL čempionātā. Nākamajā sezonā G. Jahovičs atgriezās BK Skonto, kas tobrīd spēlēja ULEB Eirokausā. Šajā kausa izcīņā G. Jahovičs aizvadīja 8 spēlēs caurmērā gūstot 4,5 puktus. Šajā sezonā LBL čempionātā aizvadot 21 spēli viņš atzīmējās ar vidēji gūtiem 5,7 punktiem. 2003./2004. LBL sezonā BK Skonto atkal piedalījās ULEB Eirokausā, kur 12 spēlēs G. Jahovičs vidēji spēlē guva 6,4 punktus un LBL 12 spēlēs vidēji guva 10,5 punktus.

2004. gada sākumā G. Jahovičs pārcēlās uz Poliju un pievienojās Vloclavekas "Anwil" vienībai. Polijas basketbola līgas čempionātā viņš laukumā devās 16 spēlēs un vidēji spēlē guva 3,8 punktus. 2007. gadā G. Jahovičs pameta Polijas klubu un atgriezās Latvijā. Līdz 2009. gadam viņš spēlēja Rīgas ASK, bet kopš 2009. gada — Rīgas VEF sastāvā. 2011. gadā pirmoreiz karjerā izcīnīja LBL čempiona titulu, uzvaru guva arī nākamajās divās LBL sezonās. G. Jahoviča spēlētāja karjeru daudz ietekmējušas traumas, kas spēlētājam neļāva atklāt prognozēto potenciālu ne nacionālajā izlasē, ne pārstāvētajos klubos.

2014. gada vasarā pievienojās citam LBL klubam Rīgas "Barons kvartāls", bet 2015. gadā — "Liepāja/Triobet", kur beidza aktīvo basketbolista karjeru.

### Latvijas izlase
G. Jahovičs ir pārstāvējis Latvijas U18 un U20 jaunatnes izlases. 2003. gadā viņš uzstādīja Latvijas U20 izlases rezultativitātes rekordu, gūstot 37 punktus spēlē pret Vāciju.

Laika posmā no 2004. līdz 2009. gadam G. Jahovičs pārstāvēja pieaugušo Latvijas basketbola izlasi, piedaloties divos Eiropas čempionāta finālturnīros.

## Basketbola funkcionārs
Pēc sportista karjeras beigām kļuva par VEF basketbola skolas vadītāju. 2018. gada martā apstiprināts par basketbola kluba VEF direktoru pēc tam, kad Laila Spaliņa amatu pameta, lai aktīvāk darbotos politikā. 2020. gada septembrī G. Jahovičs kļuva par basketbola kluba VEF prezidentu, stājoties Edgara Jaunupa vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Eurobasket 2009 profils
BAR

**BAR** var būt:
* British American Racing komanda Formula 1 sacīkstēs 
* Barbadosas SOK kods

## Skatīt arī
* Bārs
Sari

**Sari** var būt:
* sari — dzīvnieku apmatojums (parasti — cūku),
* sari — sieviešu apģērbs Bangladešā, Indijā, Nepālā un Šrilankā,
* Sari (*Surrey*) — pilsēta Kanādā, Britu Kolumbijā,
* Sari (*Surrey*) — grāfiste Anglijā,
* Sārī (*Sāri*) — pilsēta Irānā.
Sokolovs

**Sokolovs** (, no *сокол* — 'vanags'; sieviešu dzimtē Sokolova (*Соколо́ва*)) ir izplatīts krievu cilmes uzvārds, ceturtais izplatītākais uzvārds Krievijā (aiz Smirnovs, Ivanovs, Kuzņecovs).  Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Andrejs Sokolovs (*Андрей Юрьевич Соколов*; 1963) — Francijas šahists;
* Andrejs Sokolovs (1972) — Latvijas šahists;
* Igors Sokolovs (1974) — Latvijas vieglatlēts un vesera metējs;
* Ivans Sokolovs (*Ivan Sokolov*; 1968) — bosniešu izcelsmes Nīderlandes šahists;
* Jurijs Sokolovs (1983) — Latvijas futbolists;
* Pauls Sokolovs (1902—1971) — latviešu futbolists.
Hercšprunga—Rasela diagramma

**Hercšprunga—Rasela diagramma** ir sakarības starp absolūto zvaigžņlielumu, starjaudu, spektra klasi un zvaigznes virsmas temperatūru grafisks attēlojums. Diagrammu lieto astronomijā zvaigžņu klasificēšanai un priekšstatam par zvaigžņu evolūciju. 

## Vēsture
1910. gadā neatkarīgi viens no otra holandiešu astronoms Einars Hercšprungs un amerikāņu astronoms Henrijs Noriss Rasels izvietoja zināmās zvaigznes koordinātu plaknē atkarībā no to spektra klases un starjaudas. Izrādījās, ka zvaigznes šādā diagrammā nav izvietotas haotiski, bet grupējas atsevišķos labi atšķiramos apgabalos.

center

## Galvenā secība
90% no visām zvaigznēm Hercšprunga—Rasela diagrammā ieņem apgabalu, kas stiepjas pa izlocītu diagonāli pāri visam grafikam. Šo apgabalu sauc par *galveno secību* un zvaigznes, kas tajā atrodas - par galvenās secības zvaigznēm. Šīs zvaigznes enerģiju iegūst kodolreakciju ceļā, ūdeņradim pārvēršoties hēlijā. Arī Saule ir galvenās secības zvaigzne. 

## Milži
Milzu zvaigznes Hercšprunga—Rasela diagrammā atrodas tuvāk labajam augšējam stūrim. Šādās zvaigznēs norisinās cita tipa kodolreakcijas, kurās hēlijs pārvēršas smagākos elementos un tie savukārt vēl smagākos, līdz pat dzelzij.

## Baltie punduri
Baltie punduri atrodas diagrammas apakšdaļā kreisajā pusē - tās ir zvaigznes, kas atrodas savas evolūcijas beigu posmā.
Ērģemes pagasts

**Ērģemes pagasts** ir viena no Valkas novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļrietumos, Igaunijas pierobežā. Robežojas ar sava novada Valkas un Kārķu pagastiem, Valmieras novada Ēveles, Jērcēnu (agrāko Sedas pilsētas lauku teritoriju) un Naukšēnu pagastiem, kā arī Igaunijas Valgas apriņķa Tervas pagastu (agrāk Helmes un Hummuli pagastiem). Pagasta centrs — Ērģeme. Attālums līdz novada centram Valkai — 13 km, līdz Rīgai — 173 km. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Acupīte, Ērgļupīte, Oļupe, Omuļupe (Ehne), Pedele, Rikanda, Seda, Žukupe

#### Ezeri
Kukris, Valdis, Bērzu ezers, Rūķis.

## Vēsture
thumb|260px|right|Ērģemes pilsdrupas (stūra tornis)
Ērģemes novads pirmoreiz rakstos minēts 14. gadsimta sākumā (1323. gadā), kad Ērģemes pilī notika Livonijas ordeņa vadības sanāksme par to, vai slēgt mieru ar Lietuvas Dižkunigaitiju.

Ērģemes tuvumā ir notikušas divas lielas vēsturiskas kaujas, kurās lielā mērā izšķīrās vēlākais Latvijas liktenis: 1560. gada 2. augusta Ērģemes kauja starp Livonijas konfederācijas karaspēku un Vidzemē iebrukušo Krievijas caristes karaspēku un 1702. gada 18. jūlija Kauja pie Omuļiem Lielā Ziemeļu kara laikā starp krievu dragūnu pulkiem Šeremetjeva vadībā (ap 12 000 karavīru) un Volmāra fon Šlipenbaha komandēto zviedru karaspēka vienību (ap 2000 vīru). Zviedri cieta smagu sakāvi, ļaujot krieviem ieņemt Ziemeļvidzemi un gandrīz visu Igauniju.

1919. gada oktobra sarunās par militārās palīdzības sniegšanu pret Bermonta armijas uzbrukumu Rīgai Igaunijas valdība ierosināja Ērģemes pagasta iekļaušanu Igaunijas teritorijā, kam Latvijas valdība nepiekrita. Pēc Latvijas—Igaunijas robežas līguma parakstīšanas pagasts palika Latvijas teritorijā.
1935. gadā Valkas apriņķa Ērģemes pagasta platība bija 124,4 km² un tajā dzīvoja 1709 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Ērģemes un Brentu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Valkas rajona **Ērģemes ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidētos Brentu un Omuļu ciemus, 1960. gadā padomju saimniecības «Smertes» teritoriju pievienoja Kārķu ciemam, 1979. gadā pievienoja daļu Kārķu ciema teritorijas, 1981. gadā daļu teritorijas pievienoja Naukšēnu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Ērģemes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Valkas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Ērģeme]]** (pagasta centrs), Omuļi, Staļi, Turna.

## Ievērojamas personības
* Andrejs Skuja (1866—1950), ārsts internists, pasniedzējs.
* Jānis Kurelis (1882—1954), virsnieks, ģenerālis, Lāčplēša Kara Ordeņa kavalieris.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Potenciāls

**Potenciāls** var būt

* darbības potenciāls,
* elektriskais jeb elektrostatiskais potenciāls,
* elektromagnētiskā lauka potenciāls,
* gravitācijas potenciāls,
* kāds no termodinamiskajiem potenciāliem,
* ķīmiskais potenciāls,
* elektroda potenciāls.
Launkalnes pagasts

**Launkalnes pagasts** ir viena no Smiltenes novada administratīvajām teritorijām tā dienviddaļā. Robežojas ar sava novada Smiltenes pilsētu un Brantu, Smiltenes, Bilskas, Palsmanes, Variņu, Raunas un Drustu pagastiem un Cēsu novada Dzērbenes pagastu.
thumb|230px|Launkalnes pagasta robežzīme pie Smiltenes

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
* Abuls
** Dranda
*** Cērtene
* Vija
** Kamalda
* Rauza
** Ruņģupīte
** Šepka
*** Lipsa
* Palsa
** Kļavaisa

#### Ezeri
Pagastā atrodas 16 ezeri un lielākie no tiem ir Lizdoles ezers, Niedrājs un Spicieris.

#### Purvi
Pagastā atrodas 10 dažāda lieluma purvi, bet lielākais no tiem ir Krievu purvs.

## Vēsture
1935. gadā Cēsu apriņķa **Launkalnes pagasta** (līdz 1925. gadam **Brantu pagasts**) platība bija 70,78 km² un tajā dzīvoja 1186 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Brantu un Launkalnes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Tagadējā Launkalnes pagasta teritoriālā attīstība sākas ar 1945. gadā Valkas apriņķa Smiltenes pagastā izveidoto **Cērtenes ciemu**. Cērtenes ciems ietilpis Smiltenes (1949-1959) un Valkas (pēc 1959. gada) rajonos. Cērtenes ciemam 1951. gadā pievienoja Niedrāju ciema Vorošilova kolhoza teritoriju. 1968. gadā Cērtenes ciemu pārdēvēja par **Launkalnes ciemu**. 1979. gadā daļu ciema teritorijas pievienoja Palsmanes ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Launkalnes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Smiltenes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc OSP un CSP datiem.

### Ievērojamas personības
* Jēkabs Plūme (1855—1931), viens no pirmajiem latviešu ģenerāļiem Krievijas Impērijas armijā.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Silva, **[[Launkalne]]** (pagasta centrs), Rauziņa, Mežmuiža, Krūklanti, Liedulieši, Lībāni, Dāmi, Saltupi.

## Saimniecība
Launkalnes pagastā atrodas Somijas *[[Stora Enso|Stora Enso Oyj]]* meitas uzņēmuma *AS Stora Enso Latvija* kokzāģētava.

*SIA Strenču mežrūpniecības saimniecība* nodarbojas ar mežizstrādi, mežsaimniecību un kokapstrādi.

Igaunijas *[[Graanul Invest|AS Graanul Invest]]* meitasuzņēmums *SIA Graanul Invest* ražo koksnes granulas. Tam pagastā ir arī koģenerācijas stacija, kuras iekārtas piegādājis Somijas uzņēmums *MW Power* (*[[Valmet|Metso]]* meitas uzņēmums).

### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites