open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Boles

**Boles** ir ciems Madonas novada Murmastienes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 3,9 km no pagasta centra Murmastienes, 20,7 km no Varakļāniem un 211,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, pie Grāna grāvja.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 77 cilvēkiem.
## Atsauces
Caunes (Murmastienes pagasts)

**Caunes** ir ciems Madonas novada Murmastienes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 2,9 km no pagasta centra Murmastienes, 19,7 km no Varakļāniem un 210,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, pie Murmastienes upes.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 106 cilvēkiem.
## Atsauces
Darvinieki

**Darvinieki** (arī **Darvenieki**, ) ir ciems Madonas novada Murmastienes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 8,2 km no pagasta centra Murmastienes, 13,7 km no Varakļāniem un 204,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V869 (Tiltagals—Mežastrodi—Varakļāni), Teicijas upes krastā.

## Atsauces
Acīte (ezers)

**Acīte** (arī **Aciņa**, **Mazais Murmasts**) ir purva ezers Madonas novada Murmastienes pagasta rietumu daļā, Teiču purva ziemeļaustrumos. 

Dibens — kūdrains, dūņains. Ietek — Dīrītes upe no Lielā Murmasta, iztek — Dīrītes upe uz Lisiņu. Ūdens krāsa — brūnūdens. Augstākie ūdensaugi nav atrasti. Fitoplanktona nav.

Ezers ietilpst Teiču dabas rezervāta teritorijā. 

## Atsauces
Jūsmiņš

**Jūsmiņš** var būt:

* Aloizijs Jūsmiņš (arī Aloizs Jūsmiņš, īstajā vārdā Aloizijs Bukovskis; 1915—1979), latviešu cirka mākslinieks, koklētājs, akordeonists, aktieris un solists;
* Jēkabs Jūsmiņš (īstajā vārdā — Jēkabs Lautenbahs; 1848—1928), latviešu dzejnieks un filologs.
Aukas ezers

**Aukas ezers** (arī **Auku ezers**) ir beznoteces purva ezers Madonas novada Murmastienes pagasta rietumu daļā, Teiču purva ziemeļaustrumos. 

Dibens - kūdrains, dūņains. Ūdens krāsa - brūnūdens. Augstāko ūdensaugu veģetācija nav konstatēta. Fitoplanktons nav atrasts. Ezerā dzīvo asari.

Ezers ietilpst Teiču dabas rezervāta teritorijā. 

## Atsauces
Arklinieki

**Arklinieki** (arī **Arklenieki**, **Arklinīki**) ir ciems Madonas novada Murmastienes pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 12,0 km no pagasta centra Murmastienes, 8,8 km no Varakļāniem un 209,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 93 cilvēkiem.

## Atsauces
Aizpurve (Murmastienes pagasts)

**Aizpurve** ir ciems Madonas novada Murmastienes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1,8 km no pagasta centra Murmastienes, 18,5 km no Varakļāniem un 209,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz dienvidiem no Murmastienas, nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā katoļu ciemā bija 16 sētas ar 139 cilvēkiem.

## Atsauces
Džo Raits

**Džo Raits** (, dzimis ) ir angļu kinorežisors.

Karjeru sācis ar televīzijas filmu režisēšanu. Popularitāti ieguva ar 2005. gada filmu pēc Džeinas Ostinas romāna motīviem "Lepnums un aizspriedumi". Radījis arī filmas "Piedošana" (2007), "Solists" (*The Soloist*, 2009), "Hanna" (2011), "Anna Kareņina" (2012), "" (2015), "Tumšākā stunda" (2017), "Sieviete logā" (*The Woman in the Window*, 2021) un "Sirano" (2021). Kopš 2010. gada precējies ar mūziķi Anušku Šankaru.

## Ārējās saites
2. sieviešu šaha olimpiāde

thumb|260px|Splitas panorāma
**2. sieviešu [[šaha olimpiāde]]** notika no 1963. gada 22. septembra līdz 10. oktobrim Dienvidslāvijas, tagad Horvātijas, pilsētā Splitā.

## Olimpiādes rezultāti
Olimpiādē piedalījās 15 valstu komandas. Debitantes bija Mongolijas šahistes. Komandas spēlēja katra ar katru pēc apļa sistēmas. Komandu sasniegtie rezultāti  sakopoti tabulā:

:
Apzīmējumi: **V** — vieta; **P** — komandas dalībnieku iegūto punktu summa; **KP** — komandas iegūto punktu summa (2 punkti — uzvarēts, 1 — neizšķirts, 0 — zaudēts mačs); **BHK** — Buholca koeficients;  **+** (uzvarēto), **=** (neizšķirto), **-** (zaudēto) maču skaits.

### Labākās pie galdiņiem
Priekšsacīkšu un fināla kopējais rezultāts:

:

### Godalgoto komandu dalībnieču individuālie rezultāti
Godalgoto komandu dalībnieču individuālie rezultāti redzami tabulās:

#### 1. vieta — PSRS

#### 2. vieta — Dienvidslāvija

#### 3. vieta — VDR

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2nd Women's Chess Olympiad: Split 1963
Ukraina Eirovīzijas dziesmu konkursā

**[[Ukraina]] [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]** ir piedalījusies 19 reizes, debitējot 2003. gada konkursā, kad Ukrainu pārstāvēja Aleksandrs Ponomariovs ar dziesmu "Hasta La vista". Ukraina Eirovīzijas dziesmu konkursā ir uzvarējusi 3 reizes — 2004. gadā, kad uzvarēja Ruslana ar dziesmu "Wild Dances", 2016. gadā, kad uzvarēja Džamala ar dziesmu "1944" un 2022. gadā, kad uzvarēja *[[Kalush Orchestra]]* ar dziesmu "Stefania (Стефанія)".

Ukraina tiek uzskatīta par vienu no veiksmīgākajām Eirovīzijas dalībvalstīm. Tā ir vienīgā dalībvalsts, neskaitot "Lielo piecienieku", kas kopš debijas 2003. gadā ir kvalificējusies visos konkursa finālos.

## Ukrainas pārstāvji Eirovīzijā
Ukraina Eirovīzijas dziesmu konkursā ir tikusi pārstāvēta 19 reizes.
:  *Uzvarētāji*
:  *Otrā vieta*
:  *Trešā vieta*
:  *Pēdējā vieta*
:  *Automātiskā kvalificēšanās finālam*
:  *Nekvalificējās finālam*

## Konkursi Ukrainā

## Skatīt arī

* Ukrainas mūzika

## Atsauces
336. mikroautobusu maršruts (Rīga)

**336. mikroautobusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursēja no Baznīcas ielas līdz Zolitūdei. No 2018. gada 7. maija izveidojies kā jauns maršruts, aizstājot 236. mikroautobusu maršrutu.

Maršruts tika slēgts 2022. gada 9. septembrī, kad paziņoja par "Rīgas Mikroautobusu Satiksmes" maksātnespējas procesa uzsākšanu.

## Maršruts
thumb|right|250px|236. maršruta mikroautobuss pie Esplanādes
**[[Baznīcas iela (Rīga)|Baznīcas iela]]** — **[[Zolitūde]]** kursēja pa šādām ielām: Baznīcas iela, Lāčplēša iela, Brīvības iela, Brīvības bulvāris, Kalpaka bulvāris, K. Valdemāra iela, Vanšu tilts, K. Valdemāra iela, Kalnciema iela, Lielirbes iela, Upesgrīvas iela, Apuzes iela, Anniņmuižas iela un Rostokas iela.

**[[Zolitūde]]** — **[[Baznīcas iela (Rīga)|Baznīcas iela]]** kursēja pa šādām ielām: Rostokas iela, Anniņmuižas iela, Apuzes iela, Upesgrīvas iela, Lielirbes iela, Kalnciema iela, K. Valdemāra iela, Vanšu tilts, K. Valdemāra iela, Elizabetes iela un Baznīcas iela.

## Pieturvietas
336. mikroautobusu maršrutā pavisam kopā bija 32 pieturas. Abos virzienos (**[[Baznīcas iela (Rīga)|Baznīcas iela]]** — **[[Zolitūde]]** un **[[Zolitūde]]** — **[[Baznīcas iela (Rīga)|Baznīcas iela]])** bija 16 pieturas.

## Skatīt arī
* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://saraksti.rigassatiksme.lv/index.html#minibus/236/a-b
PewDiePie

**Fēlikss Arvids Ulfs Šelbergs** (; dzimis ), pazīstams kā ***PewDiePie*** (), ir zviedru komiķis un videoproducents, pazīstams ar darbību *[[YouTube]]*. Savos *YouTube* video Fēlikss lielāko uzmanību pievērš datorspēlēm un komēdijtipa videoklipiem. *YouTube* kanālu sācis, filmējot kā viņš spēlē šausmu spēles, domādams, ka nejutīsies vientuļš un nebūs tik ļoti nobijies. Pašlaik viņa *YouTube* kanāls ir ar 11. lielāko sekotāju skaitu.

## Dzīvesgājums

Studējis Šalmersas Tehnoloģiju universitātē. 2010. gadā (studiju laikā) reģistrējis *YouTube* lietotāja kontu *PewDiePie*. Nākamajā gadā pameta studijas, jo skola viņam šķita garlaicīga. Tā kā vecāki nevēlējās viņu atbalstīt, Šelbergs sāka strādāt hotdogu stendā, lai iegādātos datoru, kā arī ar *[[Photoshop]]* veidoja dažādus attēlus, ko, pārdodot internetā, nopelnīja naudu.

2012. gadā viņa kanāla sekotāju skaits pārsniedza 1 miljonu. 2013. gada augustā viņš kļuva par YouTube lietotāju ar visvairāk sekotājiem, vadošo pozīciju zaudējis vienīgi uz īsu brīdi 2013. gada novembrī un decembrī. 2019. gada aprīlī *PewDiePie* kanālam bija vairāk nekā 94 miljoni sekotāju, kanāla videoklipi ir skatīti vairāk nekā 21 miljardu reižu, pašlaik atrodas 2. vietā pēc sekotāju skaita.

Žurnāls *[[Time]]* viņu nosauca par vienu no 2016. gada 100 ietekmīgākajiem cilvēkiem.

2015. gadā viņš izdeva grāmatu ar nosaukumu *This Book Loves You* ("Šī grāmata tevi mīl"), kurā ir dažādi sarkastiski domu graudi, par kuriem pasmieties. 2016. gadā Fēlikss izveidoja savu šovu *YouTube Red* ar nosaukumu *Scare PewDiePie* ("Nobiedē PewDiePie"). Šovā viņam ir jāiztur šausminoši notikumi, kas ir iedvesmoti no šausmu spēlēm.

2016. gada beigās Fēlikss, sasniedzot 50 miljonu abonentu slieksni, ieguva rubīna *Play* pogu. Šī poga ir speciāli izveidota viņam, un uz tās ir attēlots kanāla logo (*brofist*). Par pogu ir izveidots videoklips viņa kanālā, kas ir viens no populārākajiem videoklipiem 2016. gadā. 2019. gada augustā viņa *YouTube* kanāls sasniedza 100 miljonu abonentu robežu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
1-2-3

**1-2-3** (stilizēti I II III) ir Normunda Rutuļa un Jāņa Stībeļa sadarbības singls, kas tapis 2016. gadā. Aranžējumu autors Jānis Stībelis. Producējis Normunds Rutulis. Ieraksts veikts Kristapa Krievkalna studijā Rīgā.
Singla ierakstā piedalījās mūziķi Oskars Sproģis, Ēriks Upenieks, Māris Jēkabsons, Oskars Ozoliņš, Laura Rozenberga, Jānis Stībelis un dziedātāja Katrīna Cīrule. Miksējis Gints Stankevičs savā *Factory Sound* studijā. Video versiju veidoja Dvīnes.

## Atsauces
Brieža grāvis

**Brieža grāvis** (arī **Briežu grāvis**) ir Meirānu kanāla kreisā krasta pieteka Madonas novadā.

Izteka – no Vecuma meža. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Meirānu kanālā augšpus Teicijas ietekas. Brieža grāvi šķērso valsts autoceļš V869 (Tiltagals–Mežastrodi–Varakļāni). Upes krastos atrodas Mazie Veipi, Ikaunieki, Kazusala, Varakļānu pagasta Lielie Strodi un Murmastienes pagasta Lielie Strodi. Lielāko daļu no tecējuma veido Murmastienes un Varakļānu pagastu robežu.

## Atsauces
Grāna grāvis

**Grāna grāvis** ir Dīrītes kreisā krasta pieteka Madonas novadā.

Izteka no Teiču purva. Tek ziemeļaustrumu virzienā, gar Mindaugas purva dienvidautrumu malu. Ietek Dīrītē uz ziemeļrietumiem no Murmastienes. Grāna grāvi nešķērso valsts autoceļi. Upes krastos atrodas Tolkāja, Silagals, Boles un Caunes.

## Atsauces
Vincs Mickevičs-Kapsuks

**Vincs Mickevičs-Kapsuks** (, dzimis , miris ) bija lietuviešu boļševiku līderis, Lietuvas-Baltkrievijas PSR līderis 1919. gadā. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1880. gadā bagāta zemnieka Sima Mickeviča ģimenē. Mācījās Jelgavas ģimnāzijā, kur iepazinās ar savu pirmo sievu Vandu Didžulīti, no ģimnāzijas izslēgts par nelegālas lietuviešu literatūras uzglabāšanu. Pieņēmis segvārdu *Kapsuks*.

Iesākumā darbojās lietuviešu patriotiskajā presē, kopā ar t.s. "Varpiešiem". Dzīves laikā pamazām mainīja uzskatus no nacionāliskiem uz boļševiskiem. No 1901. līdz 1903. gadam studēja Bernes universitātē. 1903. gadā Vincs Mickevičs-Kapsuks iestājās Lietuvas Sociāldemokrātu partijā. 1907. gadā tika arestēts, pavadīja ieslodzījumu dažādos cietumos. 1913. gadā aizbēga no izsūtījuma Sibīrijā un caur Latviju un Lietuvu emigrēja uz Eiropu. No 1914. līdz 1916. gadam dzīvoja Lielbritānijā, vēlāk pārceļoties uz ASV. Pēc Februāra revolūcijas atgriezās Krievijā. 1918. gada nogalē atgriezās Lietuvā. 

1918. gada 8. decembrī Viļņas Padome izveidoja Lietuvas Strādnieku un zemnieku pagaidu revolucionāro valdību un Mickevičs-Kapsuks tika ievēlēts par tās līderi. Vienlaicīgi Viļņā darbojās arī vācu varas iestāžu atbalstītā 1918. gada 16. februārī dibinātā Lietuvas valdība. 16. decembrī Daugavpilī Mickeviča-Kapsuka valdība pasludināja Lietuvas Padomju Republikas nodibināšanu. 1919. gada 5. janvārī Sarkanā armija ieņēma Viļņu. 1919. gada 27. februārī Lietuva un Baltkrievijas PSR apvienojās, nodibinot kopēju Lietuvas-Baltkrievijas PSR ar Mickeviču-Kapsuku priekšgalā. Ciešot neveiksmes Padomju - poļu kara laikā, boļševiki bija spiesti atkāpties no Viļņas uz Minsku un 1919. gada 19. jūlijā Lietuvas-Baltkrievijas PSR tika likvidēta.

Pēc Lietuvas-Baltkrievijas PSR sagrāves darbojās Kominternē. Lietuvas PSR laikā Vinca Mickeviča-Kapsuka vārdā bija nosaukta Marijampole un Viļņas Universitāte.

## Ārējās saites
Gūbene

**Gūbene** (, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Šprē-Neises apriņķī uz ziemeļaustrumiem no Kotbusas pie Neises upes. Upes pretējā krastā ir Polijas pilsēta Gubina. Abas pilsētas līdz Otrā pasaules kara beigām veidoja vienu pilsētu.

## Vēsture

Pilsēta sākusi veidoties ap 1200. gadu pie pārceltuves pār upi. Pilsētas tiesības no 1235. gada. 19. gadsimtā attīstījās kā tekstilrūpniecības centrs. 1846. gadā pilsētu sasniedza dzelzceļš. Pēc Otrā pasaules kara līdz 1990. gadam ietilpa VDR. No 1961. līdz 1990. gadam pilsētas nosaukums bija **Vilhelmpīkštate-Gūbene** (*Wilhelm-Pieck-Stadt Guben*) par godu Austrumvācijas prezidentam Vilhelmam Pīkam. Pēc Vācijas apvienošanās pilsēta piedzīvoja ekonomisku lejupslīdi un bezdarbu.

## Cilvēki

Gūbene ir riteņbraucēja Danilo Hondo (*Danilo Hondo*, 1974), astronoma Gotfrīda Kirha (*Gottfried Kirch*, 1639—1710), komponista Johana Krīgera (*Johann Crüger*, 1598—1662), admirāļa Ludviga fon Reitera (*Ludwig von Reuter*, 1869—1943) un dziedātājas Koronas Šrēteres (*Corona Schröter*, 1751—1802) dzimtā pilsēta. Pilsētas ģimnāzijā par skolotāju strādājis astronoms Johans Gotfrīds Galle (*Johann Gottfried Galle*, 1812—1910).

## Atsauces

## Ārējās saites
Ikaunieki (Murmastienes pagasts)

**Ikaunieki** ir ciems Madonas novada Murmastienes pagastā. Atrodas pagasta austrumos 15,2 km no pagasta centra Murmastienes, 5,0 km no Varakļāniem un 205,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V869 (Tiltagals–Mežastrodi–Varakļāni), Brieža grāvja krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 95 cilvēkiem.
## Atsauces
Inčārnieki

**Inčārnieki** ir ciems Madonas novada Murmastienes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4,7 km no pagasta centra Murmastienes, 17,6 km no Varakļāniem un 208,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V893 (Tumaševa–Inčārnieki–Vecumnieki), Inčāres strauta krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 101 cilvēkiem.
## Atsauces
Kanči

**Kanči** ir ciems Madonas novada Murmastienes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2,3 km no pagasta centra Murmastienes, 15,2 km no Varakļāniem un 206,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P84 (Madona—Varakļāni).

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 103 cilvēkiem.
## Atsauces
Kokāji

**Kokāji** (arī **Kūkoji**, latgaliski: **Kūkuoji**) ir ciems Madonas novada Murmastienes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3,6 km no pagasta centra Murmastienes, 20,4 km no Varakļāniem un 211,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Murmastienes upes krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 60 cilvēkiem.
## Atsauces
Kozsola

**Kozsola** ir ciems Madonas novada Murmastienes pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 11,6 km no pagasta centra Murmastienes, 8,4 km no Varakļāniem un 209,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Teicijas upes krastā.

## Atsauces
Lielie Strodi

**Lielie Strodi** var būt:

*Lielie Strodi - ciems Madonas novada Murmastienes pagastā
*Lielie Strodi - bijušais ciems Madonas novada Varakļānu pagastā
Lielie Strodi (Murmastienes pagasts)

**Lielie Strodi** ir ciems Madonas novada Murmastienes pagastā. Atrodas pagasta austrumos 15,8 km no pagasta centra Murmastienes, 7,9 km Varakļāniem un 208,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Briežu grāvja krastā.

## Atsauces
Islienas ezers

**Islienas ezers** ir caurteces purva ezers Madonas novada Murmastienes pagasta rietumu daļā, Kurtavas purvā.

Dibens - dūņains. Krasti - zemi. Ietek grāvji, iztek - Isliena. Ūdens krāsa - brūnūdens. Makrofīti - meldri, niedres, kosas, vilkvālītes, lēpes, glīvenes, puplakši, grīšļi. Ezerā dzīvo asari, līdakas, līņi, raudas, karūsas, ķīši, vēži. Ligzdo pīles. Novērojama bebru darbība.

Ezers ietilpst Teiču dabas rezervāta teritorijā.

## Atsauces
Kolna akacs

**Kolna akacs** (arī **Bērza ezers**) ir purva ezeriņš Jēkabpils novada Atašienes pagasta ziemeļaustrumos, Teiču purva vidienē. 

Ezers ietilpst Teiču dabas rezervāta teritorijā. 

## Atsauces
Belfegora pirmskaitlis

thumb|right|Belfegors
**Belfegora pirmskaitlis** 1000000000000066600000000000001 ir pirmskaitlis, kas nosaukts par godu dēmonam Belfegoram, vienam no septiņiem elles prinčiem. Skaitlis satur māņticības elementus - tā pašā vidū atrodas zvēra skaitlis 666, kuram abās pusēs ir trīspadsmit nulles, kā arī tas sastāv no 31 cipara, kas ir skaitlis 13 no otra gala.
Lielais Murmasts

**Lielais Murmasts** (arī **Murmastienas ezers**, **Murmastienes ezers**) ir noteces purva ezers Madonas novada Murmastienes pagasta rietumu daļā. 

Dibens - dūņains, kūdrains, siekstains, atrodas celmi. Krasti - augsti. Iztek - Murmastiene uz Mazo Murmastu. Ūdens krāsa - brūnūdens. Makrofīti - augstāko ūdensaugu veģetācija nav konstatēta. Ezerā dzīvo asari un līdakas. Ligzdo pīles. 

Ezers ietilpst Teiču dabas rezervāta teritorijā. 

## Atsauces
Inčāres strauts

**Inčāres strauts** (arī **Inčārnieku strauts**, **Inčernieku strauts**, augštecē - **Surguce**, **Suruča**) ir Lisiņas labā krasta pieteka Madonas un Jēkabpils novados.

Izteka - no Teiču purva. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Lisiņā pie Inčārnieku ciema. Lielākā pieteka - Oklā upīte. Inčāres strautu šķērso valsts autoceļi P84 (Madona—Varakļāni) un V893 (Tumaševa–Inčārnieki–Vecumnieki). Upes krastos atrodas Tiltagals, Inčārnieki.

## Atsauces
Isliena

**Isliena** (arī **Isliene**, iztaisnotais posms - **Jaunisliena**) ir Aiviekstes kreisā krasta pieteka Madonas novadā.

Izteka - no Islienas ezera. Tek ziemeļaustrumu virzienā, lejtecē pagriežoties uz ziemeļrietumiem. Ietek Aiviekstē pie Stalīdzānu ciema. Islienu šķērso valsts autoceļš V903 (Mūrnieki–Gaigalieši). Upes krastos atrodas Obsenieki, Stalīdzāni. Lielākās pietekas - Dubīte, Madava, Sildu grāvis, Sumeja.

## Atsauces
3. sieviešu šaha olimpiāde

**3. sieviešu [[šaha olimpiāde]]** notika no 1966. gada 3. oktobra līdz 15. oktobrim VFR, tagad Vācijas, pilsētā Oberhauzenē.

## Olimpiādes rezultāti
Olimpiādē piedalījās 14 valstu komandas. Komandas spēlēja katra ar katru pēc apļa sistēmas. Komandu sasniegtie rezultāti  sakopoti tabulā:

:
Apzīmējumi: **V** — vieta; **P** — komandas dalībnieku iegūto punktu summa; **KP** — komandas iegūto punktu summa (2 punkti — uzvarēts, 1 — neizšķirts, 0 — zaudēts mačs); **BK** — Bergera koeficients;  **+** (uzvarēto), **=** (neizšķirto), **-** (zaudēto) maču skaits.

### Labākās pie galdiņiem
Priekšsacīkšu un fināla kopējais rezultāts:

:

### Godalgoto komandu dalībnieču individuālie rezultāti
Godalgoto komandu dalībnieču individuālie rezultāti redzami tabulās:

#### 1. vieta — PSRS

#### 2. vieta — Rumānija

#### 3. vieta — VDR

## Atsauces

## Ārējās saites
* 3rd Women's Chess Olympiad: Oberhausen 1966 
* Die vergessene Schach-Olympiade, Nachricht des Deutschen Schachbundes
Grīžu Velna beņķis

**Grīžu Velna beņķis** (arī **Velna beņķis**) ir dižakmens Ventspils novada Tārgales pagastā mežā, uz stigas starp Ventspili un Popi. Viens no labāk apskatāmajiem Latvijas dižakmeņiem, jo atšķirībā no citiem, tas gandrīz pilnībā atrodas virs zemes. Pateicoties akmens virspusē esošajai diametrā aptuveni pusotru metru lielajai iedobei, atgādina ļoti lielu krēslu.
Akmens garums 6,3 m, platums 4,6 m, augstums 3,0 m, apkārtmērs 17,0 m, tilpums 35 m³. Viegli pieejams, atrodas 500 m no Rīgas&nbsp;— Ventspils šosejas.

## Galerija

Attēls:Grīžu Velna beņķis - dižakmens Ventspils novads 01.jpg|Grīžu Velna beņķis
Attēls:Grīžu Velna beņķis - dižakmens Ventspils novads 03.jpg|Grīžu Velna beņķis - skats no ziemeļiem


## Atsauces
Sigurds Ziemelis

**Sigurds Ziemelis** (dzimis , miris ) bija latviešu vēsturnieks.

1953. gadā absolvējis Latvijas Valsts universitātes Vēstures fakultāti. Pēc universitātes absolvēšanas līdz 1979. gadam bijis zinātniskais līdzstrādnieks Latvijas komunistiskās partijas CK Partijas vēstures institūtā, no 1969. gada — sektora vadītājs. 1954. gadā sācis docēt Latvijas Valsts universitātē, 1981. gadā kļuvis par profesoru. No 1978. līdz 1981. gadam — Galvenās enciklopēdiju redakcijas galvenais redaktors.

1977. gadā saņēmis Latvijas PSR Nopelniem bagātā zinātnes darbinieka goda nosaukumu. 1965. gadā apbalvots ar Pētera Stučkas prēmiju.

## Atsauces
370. ekspresbusu maršruts (Rīga)

**370. ekspresbusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta ekspresbusu maršruts, kas kursēja no Pļavniekiem (galapunkts atradās Lubānas un Līvānu ielu krustojumā) līdz Imantai (galapunkts atradās Kurzemes prospekta un Airītes ielas krustojuma rajonā). Bijušais 270. maršruta minibuss, 2018. gada 7. maijā tika pārdēvēts par 370. maršruta ekspresbusu, kurā nedarbojās Rīgas domes piešķirtās atlaides un atvieglojumi.

Maršruts tika slēgts 2022. gada 9. septembrī, kad paziņoja par "Rīgas Mikroautobusu Satiksmes" maksātnespējas procesa uzsākšanu.

## Maršruts
thumb|right|250px|270. maršruta minibuss Līvānu ielā
Virzienā **[[Pļavnieki]]** — **[[Imanta (Rīga)|Imanta]]** maršruts kursēja pa šādām ielām: Līvānu ielu, Rēzeknes ielu, Lubānas ielu, A. Saharova ielu, A. Deglava ielu, Ilūkstes ielu, Dzelzavas ielu, Vaidavas ielu, Ieriķu ielu, Zemitāna tiltu, A. Čaka ielu, Marijas ielu, 13. janvāra ielu, 11. novembra krastmalu, Akmens tiltu, Uzvaras bulvāri, Bāriņu ielu, Nometņu ielu, Lapu ielu, Melnsila ielu, Vīlipa ielu, Jūrmalas gatvi, Kurzemes prospektu, Bebru ielu, Anniņmuižas bulvāri, Zentenes ielu un Kurzemes prospektu.

Virzienā **[[Imanta (Rīga)|Imanta]]** — **[[Pļavnieki]]** maršruts kursēja pa šādām ielām: Kurzemes prospektu, Zentenes ielu, Anniņmuižas bulvāri, Bebru ielu, Kurzemes prospektu, Jūrmalas gatvi, Dzirciema ielu, Vīlipa ielu, Melnsila ielu, Lapu ielu, Nometņu ielu, Bāriņu ielu, Uzvaras bulvāri, Akmens tiltu, 11. novembra krastmalu, 13. janvāra ielu, Marijas ielu, A. Čaka ielu, Zemitāna tiltu, Dzelzavas ielu, Ilūkstes ielu, Augusta Deglava ielu, Andreja Saharova ielu, Lubānas ielu, Ilūkstes ielu, Rēzeknes ielu un Lubānas ielu.

## Pieturvietas
370. ekspresbusu maršrutā kopumā bija 85 pieturas. Virzienā **[[Pļavnieki]]** — **[[Imanta (Rīga)|Imanta]]** bija 42 pieturas, bet virzienā **[[Imanta (Rīga)|Imanta]]** — **[[Pļavnieki]]** bija 43 pieturas.

## Skatīt arī
* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Mikroautobusu satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://saraksti.rigassatiksme.lv/index.html#minibus/270/a-b
Pauls Andersons

**Pauls Andersons** (dzimis , miris ) bija latviešu bioķīmiķis.

1951. gadā absolvējis Latvijas Valsts universitātes Ķīmijas fakultāti. 1953. gadā sācis docēt Latvijas Lauksaimniecības universitātē, 1997. gadā kļuvis par profesoru. Izveidojis oriģinālus preparātus "Diludīns", "Fenibuts".

1977. gadā saņēmis Latvijas PSR Valsts prēmiju.

## Atsauces
Andris Akmentiņš

**Andris Akmentiņš** (īstajā vārdā **Andris Grīnbergs**, dzimis  Valmierā) ir latviešu dzejnieks un prozaiķis, atdzejotājs.

## Biogrāfija
1987. gadā izglītību ieguvis Valmieras 5. vidusskolā. 1994. gadā absolvējis Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultāti. 1992. gadā bija laikraksta "Neatkarīgā Cīņa" žurnālists. No 1993. līdz 1994. gadam bijis izdevniecības "Zvaigzne" mārketinga direktors. 1996. gadā sācis strādāt reklāmas aģentūrā "Bates ADM". 

Publicējies kopš 1988. gada, kopš 1994. gada ir Latvijas Rakstnieku savienības biedrs. Atdzejojis krievu dzeju, vairākkārt tekstgrupas "Orbīta" autorus, tulkojis arī bērnu grāmatiņas izdevniecībā "Egmont Latvia" un rakstījis tekstus bērnu teātra izrādēm un multiplikācijas filmām. Sērijā "Mēs. Latvija, XX gadsimts" uzrakstījis romānu "Skolotāji", kurā apcerējis latviešu inteliģences likteņus Hruščova atkušņa laikā, par prototipiem izmantojot savas dzimtas piederīgo dzīvesstāstus. Sērijā "Es esmu..." uzrakstījis romānu "Meklējot Ezeriņu", kura centrā ir latviešu rakstnieks Jānis Ezeriņš.

1992. gadā saņēmis Klāva Elsberga prēmiju par dzejas publikācijām periodikā. 2019. gadā saņēmis AKKA/LAA Autora balvu un Dzintara Soduma balvu par romānu "Skolotāji". 2025. gadā saņēmis Trešdaļgadsimta balvu par 1992. gada dzejas krājumu "Māja".

## Bibliogrāfija
### Dzeja
* *Māja*. Rīga: Sprīdītis, 1992.
* *Spēka meklēšana* [kopā ar Aleksandra Hela prozu]. Rīga: 13, 1993. 
* *Maigi gari rīti*. Rīga: Pētergailis, 2001.
* *Zemeņu blūzs* izlase ar jauniem dzejoļiem]. Rīga: Zvaigzne ABC, 2011.
* *Laimīgas Beigas*. Rīga: Dienas Grāmata, 2022.

### Proza
* *Siltāks kā asara* [trīs stāsti]. Rīga: Preses nams, 2000.
* *Trīs brāļi* [bērniem]. Rīga: Datorzinību centrs, 2001.
* *Skolotāji* [romāns]. Rīga: Dienas grāmata, 2018.
* *Meklējot Ezeriņu* [romāns]. Rīga: Dienas Grāmata, 2021.
* *Õpetajad* [Skolotāji, igauņu val. tulk. Contra]. Mina Ise, 2021.

## Atsauces
Zigurds Akmentiņš

**Zigurds Akmentiņš** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

1955. gadā absolvējis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti. No 1955. gada darbojies Liepājas teātrī. Publicējies presē (rakstījis par Liepājas teātra vēsturi un aktieriem).

No 1958. gada bija Latvijas Teātra darbinieku savienības biedrs.

## Atsauces
Aleksandrs Bode

**Aleksandrs Jūlijs Bode** (dzimis , miris ) bija Latvijas telegrāfa un telefona sakaru speciālists.

## Dzīvesgājums
1894. gadā uzsāka darbu Rīgas telegrāfa kantorī. No 1920. līdz 1941. gadam vadīja Rīgas telefona tīklu. Bodes vadībā Rīgas telefonu tīkls tika paplašināts un modernizēts.
Otrā pasaules kara laikā viņš vadīja Tālsakaru telefona centrāli.

Kopā ar dēlu Nikolaju dzīvojis Stendera ielā 13 Mežaparkā.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, ceturtā šķira (1928)  
* Atzinības krusts, ceturtā šķira (1938)

## Atsauces
Velta Bodniece

**Velta Bodniece** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu hidrobioloģe.

1940. gadā absolvēja Ļeņingradas Universitātes Bioloģijas fakultāti. Strādāja Vissavienības Ezeru un upju zivsaimniecības ZPI. Rīgas Pedagoģiskā institūta un Latvijas Valsts universitātes docētāja.

## Atsauces
4. sieviešu šaha olimpiāde

**4. sieviešu [[šaha olimpiāde]]** notika no 1969. gada 8. septembra līdz 23. septembrim Polijas pilsētā Ļubļinā.

## Olimpiādes rezultāti
Olimpiādē piedalījās 15 valstu komandas. Komandas spēlēja katra ar katru pēc apļa sistēmas. Komandu sasniegtie rezultāti  sakopoti tabulā:

:

Apzīmējumi: **V** — vieta; **P** — komandas dalībnieku iegūto punktu summa; **KP** — komandas iegūto punktu summa (2 punkti — uzvarēts, 1 — neizšķirts, 0 — zaudēts mačs); **BK** — Bergera koeficients;  **+** (uzvarēto), **=** (neizšķirto), **-** (zaudēto) maču skaits.

### Labākās pie galdiņiem
Priekšsacīkšu un fināla kopējais rezultāts:

:

### Godalgoto komandu dalībnieču individuālie rezultāti
Godalgoto komandu dalībnieču individuālie rezultāti redzami tabulās:

#### 1. vieta — PSRS

#### 2. vieta — Ungārija

#### 3. vieta — Čehoslovākija

## Atsauces

## Ārējās saites
* 4th Women's Chess Olympiad: Lublin 1969
Anna (priekšvārds)

[thumb|[Svētā Anna|Svētās Annas glezna, kura tiek uzskatīta par Jaunavas Marijas māti. Gleznas autors: Dante Gabriels Roseti]]
**Anna** ir grieķu izcelsmes sievietes vārds, kas cēlies no vārda Hanna. Annas vārda dienu svin 26. jūlijā kopā ar Ancēm un Annijām. Šis sievietes vārds dažādās formās ir populārs daudzās pasaules valstīs. Latvijā dzīvo 21 970 sievietes ar vārdu Anna, kurām ir viens vārds un aptuveni tūkstotis Annu, kurām ir 2 vārdi.

## Radniecīgi priekšvārdi
* Anne;
* Ance;
* Annele;
* Annija;
* Annemarija;
* Aina;
* Anete;
* Hanna;
* Anniņa;
* Ana;
* Aņeļa;
* Ancis;

## Cilvēki
* Anna Boleina — Anglijas karaliene, Henrija VIII sieva;
* Anna Pavlova — krievu balerīna;
* Anna Franka — ebreju rakstniece;
* Anna Hetaveja — amerikāņu aktrise;
* Anna Orlova — latviešu kamaniņu braucēja;
* Svētā Anna — Jaunavas Marijas māte kristiešu tradīcijā;
* Anna Sakse — latviešu rakstniece;
* Anna I — Kurzemes hercogiene, Krievijas imperatore;
* Anna Brigadere — latviešu rakstniece;
* Anna Stjuarte — Anglijas, Skotijas un Īrijas karaliene;
* Anna Žīgure — latviešu tulkotāja, rakstniece;
* Anna Rancāne — latviešu žurnāliste, dzejniece.

## Apdzīvotas vietas
* Anna — ciems Alūksnes novadā;
* Annenieki — apdzīvota vieta Dobeles novadā
* Annasmuiža — apdzīvota vieta Eglaines, Mežvidu un Valmieras pagastos;
* Anna — vairākas apdzīvotas vietas ASV (Džordžijas, Ilinoisas, Kentuki, Ohaio un Teksasas štatos)

## Kino
* Starptautiskais īsfilmu festivāls "2Annas"
* Filma "Anna" (1994. gads)
* Latviešu filma "Anna" (1996. gads)
* Filma "Anna the king" (1999. gads)
* Filma "Miracle at st. Anna" (2008. gads)
* Filma "Anna Kareņina" (2012. gads)

## Mūzika
* *[[Boten Anna]]*, Basshunter (2006. gads)

## Atsauces

## Ārējās saites
Marģers Gūtmanis

**Marģers Gūtmanis** (dzimis , miris ) bija latviešu ģeologs un inženieris. Latvijas Universitātes pasniedzējs. Dzīves otro pusi pavadījis strādādams ģeoloģiskajā izpētē Dienvidamerikā.

## Biogrāfija
Marģeris Gūtmanis dzimis 1885. gada 26. decembrī Rīgas apriņķa Mores pagastā.

1904. gadā beidzis Pleskavas ģimnāziju. Pēc desmit gadiem, 1914. gadā, absolvējis Katrīnas II Kalnu institūtu Pēterburgā ar 1. šķiras diplomu. No 1914. līdz 1915. gadam strādājis par inženieri akciju sabiedrībā "Vossidlo un Co", bet no 1915. līdz 1917. gadam par inženieri Krievijas armijā. 1917. gadā veicis ģeoloģiskus un petrogrāfiskus pētījumus Mingrebijas kņaza īpašumos Kaukāzā.

No 1918. līdz 1919. gadam strādājis par alvas raktuvju pārvaldnieku Aizbaikālā, Olovjannajā, bet 1919. gadā veicis ģeoloģiskus pētījumus Mandžūrijā.

### Atgriešanās Latvijā
1920. gadā viņš brīvprātīgi iestājās Tālo Austrumu Latvijas karaspēkā par kareivi un kopā ar pulku no Vladivostokas ar kuģi atgriezās Latvijā.

1920. gada 1. novembrī M. Gūtmani ievēlēja Latvijas Universitātes Ķīmijas fakultātes Petroloģijas institūtā par asistentu un 1924. gadā par vecāko asistentu, bet 1926. gada 5. martā Matemātikas un dabaszinātņu fakultātes Ģeoloģijas un paleontoloģijas institūtā par privātdocentu. Ķīmijas fakultātē viņš vadīja praktiskos darbus mineraloģijā un petrogrāfijā, bet Dabaszinātņu nodaļā lasīja lekcijas un vadīja seminārus par vulkānismu, derīgajiem izrakteņiem un Zemes klēpja (dzīļu) bagātībām.

1922. gadā M. Gūtmanis ar kultūras fonda atbalstu veica ģeoloģiskus pētījumus Tatru un Karpatu kalnos un Silēzijā Vācijā. 1927. gadā vasaras brīvlaikā pētīja brūnogles un degakmeņus Štutgartes un Leipcigas tuvumā Vācijā.

Viņš bija viens no pirmajiem, kas devis vispārīgu pārskatu par Latvijas derīgajiem izrakteņiem un publicējis darbus par Latvijas dzelzsrūdām un Daugavas ielejas ģeoloģiju.

### Darbība trimdā
1929. gadā M. Gūtmanis izceļoja uz Argentīnu. No 1929. līdz 1935. gadam darbojās par naftas ģeologu Patagonijas dienvidos Komadora Rivadavijā un Brazīlijā, Bolīvijas pierobežā. No 1935. gada strādāja Sanpaulu Agronomiskajā dienestā par petrogrāfu Kompinjasā. 1949. gadā viņš publicēja darbu par Paranas baseina tektoniku un 1951. gadā par Sanpaulu pavalsts augsnēm. 1952. gadā viņš veica pētījumus Antiļu salās, sevišķi Martinikā.

Savas dzīves pēdējos divpadsmit gadus blakus tiešajiem darbiem pētīja Brazīlijas perma un karbona perioda nogulumus un konstatēja tajos apledojuma pēdas. Miris 1959. gada 8. jūlijā Brazīlijā ar sirdstrieku.

## Atsauces
Arturs Dīriķis

**Arturs Dīriķis** (dzimis , miris ) bija ārsts un lepidopterologs.

1880. gadā absolvējis Tērbatas Universitāti. Strādājis Vidzemē un Kurzemē. Nodarbojies arī ar teātra izrāžu recenzēšanu.

## Atsauces
Aija Vālodze

**Aija Vālodze** (īstajā vārdā **Aija Amoliņa**; dzimusi ) ir latviešu rakstniece un tulkotāja.

Māte — rakstniece Regīna Ezera, tēvs — Česlavs Kindzulis. Studējusi Latvijas Valsts universitātes Žurnālistikas fakultātē. Strādājusi par korespondenti laikrakstā "Rīgas Balss", redaktori Rīgas Kinostudijā. Publicējusies kopš 1979. gada.

Kopš 1989. gada ir Latvijas Rakstnieku savienības biedre.

A. Vālodze ir Regīnas Ezeras memoriālās mājas "Brieži" apsaimniekotāja un ekskursiju vadītāja, Regīnas Ezeras piemiņas fonda direktore.

## Bibliogrāfija

* *Balodis lietus laikā*; stāsts. Rīga, Liesma, 1987
* *Sveiks, mans maziņais*; stāstu krājums. Rīga, Liesma, 1992

## Atsauces
Kurliņupe

**Kurliņupe** (arī **Oltūža**) ir upe Vidzemes rietumos. Sākas kā novadgrāvis Limbažu novada Viļķenes pagastā pie Āboltiņiem. Plūst rietumu virzienā pa Piejūras zemienes Vidzemes piekrasti. Augštecē līdz autoceļam A1 upes gultne iztaisnota un regulēta. Lejtecē plūst pa Vidzemes akmeņainās jūrmalas dabas lieguma teritoriju. Baseina augšdaļā pļavas un tīrumi, lejasdaļā — Vitrupes meži. Ietek Rīgas līcī pie Rankuļraga.

## Atsauces
324. mikroautobusu maršruts (Rīga)

**324. minibusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta minibusu maršruts, kas kursēja no Stacijas laukuma līdz Mangaļsalai. Līdz 2020. gada 29. jūnijam šis bija 224. maršruta mikroautobuss.

## Maršruts
thumb|right|250px|224. maršruta minibuss Rīgas centrā
Virzienā **[[Stacijas laukums (Rīga)|Stacijas laukums]]** — **[[Mangaļsala]]** minibusi kursēja pa šādām ielām: Marijas iela, Merķeļa iela, Kalpaka bulvāris, Pulkv. Brieža iela, K. Valdemāra iela, Duntes iela, Tilta iela, Viestura prospekts, Mīlgrāvja iela, Jaunciema gatve, Vecāķu prospekts, Mangaļu prospekts, Stāvvadu iela, Veiksmes iela, Albatrosu iela un Traleru iela.

Virzienā **[[Mangaļsala]]** — **[[Stacijas laukums (Rīga)|Stacijas laukums]]** minibusi kursēja pa šādām ielām: Traleru iela, Albatrosu iela, Veiksmes iela, Stāvvadu iela, Mangaļu prospekts, Vecāķu prospekts, Jaunciema gatve, Mīlgrāvja iela, Viestura prospekts, Tilta iela, Duntes iela, K. Valdemāra iela, Stabu iela, Brīvības iela, Brīvības bulvāris, Raiņa bulvāris un Marijas iela.

## Pieturvietas
324. mikroautobusu maršrutā pavisam kopā bija 77 pieturas. Maršrutā **[[Stacijas laukums (Rīga)|Stacijas laukums]]** — **[[Mangaļsala]]** bija 37 pieturas, bet maršrutā **[[Mangaļsala]]** — **[[Stacijas laukums (Rīga)|Stacijas laukums]]** bija 40 pieturas.

## Skatīt arī
* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Mikroautobusu satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns

## Atsauces

## Ārējās saites
* 224. mikroautobusu maršruta saraksts
*
Vidzemes akmeņainā jūrmala

**Vidzemes akmeņainā jūrmala** ir dabas liegums Limbažu novada Liepupes un Salacgrīvas pagastos, ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā. Stiepjas 12,8 km garumā gar Rīgas līča piekrasti no Melekiem līdz Tūjai. Dabas aizsargājamā teritorija izveidota 1957. gadā, kad apmēram 3 km garš piekrastes posms 200 ha platībā abpus Ķurmragam no Jaunķurmu mājām gandrīz līdz Kurliņupes ietekai tika pasludināts par aizsargājamu ģeoloģisko objektu. 1987. gadā teritorija tika pasludināta par komplekso dabas liegumu, vēlāk vairākkārt mainītas robežas. Liegums izveidots, lai aizsargātu Vidzemes jūrmalai raksturīgus retus biotopus — teritorijā konstatēti 11 Eiropas Savienības Biotopu direktīvas biotopi, no kuriem 6 ir jūrmalai raksturīgie biotopi. Pārējie biotopi ir dažādas pļavas, sausi skujkoku meži un nedaudz arī melnalkšņu staignāji. Īpaši nozīmīga Eiropā un Latvijā ļoti reti sastopamo biotopu — daudzgadīgo augāju akmeņainās pludmalēs un smilšakmens atsegumu jūras krastā aizsardzības teritorija. Lieguma teritorijā ir divi aizsargājami ģeoloģiski objekti: Ežurgu Sarkanās klintis un Veczemju klintis.

## Atsauces
Džons Būrmens

**Džons Būrmens** (; dzimis ) ir angļu kinorežisors, scenārists un producents.

Uzņēmis vairāk nekā 30 spēlfilmas, to skaitā 1981. gada filmu "Ekskaliburs" (*Excalibur*) un 2001. gada filmu "Panamas drēbnieks" (*The Tailor of Panama*). Par filmu *[[Deliverance]]* (1972) ticis nominēts divām Amerikas Kinoakadēmijas balvām un Zelta globusa balvai. Par filmu *[[Hope and Glory]]* (1987) nominēts trim Amerikas Kinoakadēmijas balvām, divām Zelta globusa balvām un trim BAFTA kino balvām. Ieguvis Kannu kinofestivāla balvu "Labākais režisors" par filmām *[[Leo the Last]]* (1970) un *[[The General (1988. gada filma)|The General]]* (1998), kā arī balvu par labāko māksliniecisko ieguldījumu filmā "Ekskaliburs" (1981). Par vienu no Būrmena labākajām filmām uzskata *[[neo-noir]]* krimināltrilleri *[[Point Blank]]* (1967).

2004. gadā Būrmenam piešķīra *[[BAFTA Fellowship]]* balvu par mūža ieguldījumu.

## Ārējās saites
Agonija

**Agonija** ( — 'cīņa') ir miršanas stadija, kad organisms pēdējiem spēkiem cīnās par savu eksistenci. Vairumā gadījumu agonija vēsta nāves iestāšanos. Reakcija uz ārējiem kairinājumiem un refleksiem nenotiek. Apziņa tikai reizēm īslaicīgi atjaunojas. Elpošana, kas parādījusies pēc terminālās pauzes, ir īpatnēja — elpošanas kustībās piedalās praktiski visi krūšu muskuļi, bet ieelpā atveras mute. Gāzu apmaiņa ir neefektīva, jo elpošanā piedalās muskuļi, kas nosaka ieelpu un izelpu. Atzīmējama arī asinsrites centralizācija. Pakāpeniski elpošana kļūst dziļāka un retāka. Agonijas beigās elpošana apstājas pirmā, bet sirdsdarbība vēl kādu laiku turpinās, tomēr nereti notiek vienlaicīga elpošanas un sirdsdarbības apstāšanās.

Agonija ir atgriezenisks stāvoklis un vairākos gadījumos, piemēram, agonijas, ko izraisījis šoks, asfiksija, liels asiņu zudums, gadījumos, cilvēku iespējams glābt.
Jānis Tālbergs (fotogrāfs)

**Jānis Tālbergs** (dzimis , miris ) bija latviešu ainavu fotogrāfs.

Jānis Tālbergs absolvējis Saulaines lauksaimniecības tehnikumu. 1953. gadā pārcēlies uz Skrīveriem.
No 1956. līdz 1972. gadam strādājis par kartogrāfu Latvijas PSR Zemkopības ZPI. Pēc tam līdz 1992. gadam strādājis par fotogrāfu.

1966. gadā kļuvis par fotokluba "Rīga" biedru. No 1989. gada ir Latvijas Fotomākslinieku savienības biedrs. 1999. gadā Tālbergam piešķirta Valsts kultūrkapitāla fonda mūža stipendija.

## Atsauces
Jānis Tālbergs (oftalmologs)

**Jānis Tālbergs** (dzimis , miris ) bija pirmais latviešu oftalmologs.

1873. gadā absolvējis Tērbatas Universitāti. No 1874. līdz 1877. gadam strādājis Permas guberņā, Krievijā, 1881. gadā sāka strādāt Pēterburgā par kara ārstu.

## Atsauces
363. ekspresbusu maršruts (Rīga)

**363. ekspresbusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta maršruts, kas kursēja no Mežciema līdz Šampēterim.

No 2022. gada 12. līdz 16. septembrim maršrutu apkalpoja RP SIA "Rīgas satiksme" 6. un 7. autobusu parks, pirms tam to darīja Rīgas Mikroautobusu Satiksme. No 2022. gada 19. septembra maršruts tika pārveidots par 63. autobusu maršrutu ar nelielām izmaiņām maršrutā Šampēterī un Āgenskalnā.

## Maršruts
**[[Mežciems (Rīga)|Mežciems]]** — **[[Šampēteris]]** kursēja pa šādām ielām: Hipokrāta iela, Biķernieku iela, Stigu iela, Dzelzavas ielu, Ilūkstes iela, Sesku iela, Nīcgales iela, Augusta Deglava iela, Augusta Deglava tilts, Valmieras iela, Satekles iela, Marijas iela, 13. janvāra iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Uzvaras bulvāris, Bāriņu iela, Nometņu iela, Lapu iela, Melnsila iela, Vīlipa iela, Jūrmalas gatve, Zolitūdes iela, Rostokas iela, J. Endzelīna iela, Irlavas iela, Šampētera iela, Zasulauka iela un Jūrkalnes iela.

**Šampēteris** — **Mežciems** kursēja pa šādām ielām: Jūrkalnes iela, Zasulauka iela, Šampētera iela, Zasulauka iela, J. Endzelīna iela, Irlavas iela, Rostokas iela, Zolitūdes iela, Jūrmalas gatve, Vīlipa iela, Melnsila iela, Lapu iela, Nometņu iela, Bāriņu iela, Uzvaras bulvāris, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Marijas iela, Satekles iela, Valmieras iela, Matīsa iela, Vietalvas iela, Piedrujas iela, Pildas iela, Nīcgales iela, Sesku iela, Ilūkstes iela, Dzelzavas iela, Stigu iela, Biķernieku iela un Hipokrāta iela.

## Pieturvietas
363. mikroautobusu maršrutā pavisam kopā bija 88 pieturas. Maršrutā **[[Mežciems (Rīga)|Mežciems]]** — **[[Šampēteris]]** bija 45 pieturas, bet maršrutā **Šampēteris** — **Mežciems** bija 43 pieturas.

## Skatīt arī
* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Mikroautobusu satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://marsruti.lv/rigasmikroautobusi/#expressbus/363/a-b
2016. gada Latvijas Olimpiāde

**Latvijas IV Olimpiāde** notika Valmierā 2016. gada jūlijā. Sacensības notika 30 sporta veidos vairākās Latvijas pilsētās.

## Kopvērtējums

## Skatīt arī
* Latvijas Olimpiāde

## Ārējās saites
*
Aizpurieši

**Aizpurieši** var būt:

* Aizpurieši — ciems Zeltiņu pagastā, Alūksnes novadā;
* Aizpurieši — ciems Turku pagastā, Līvānu novadā;
* Aizpurieši — ciems Sīļukalna pagastā, Preiļu novadā.
Akmeņsala

**Akmeņsala** var būt:

* Akmeņsala (bijusī sala), bijusī Daugavas sala, tagad daļa no Katlakalna ciema teritorijas Ķekavas novadā 

## Ciems
* Akmeņsala (Barkavas pagasts), ciems Barkavas pagastā, Madonas novadā
* Akmeņsala (Lazdulejas pagasts), ciems Lazdulejas pagastā, Balvu novadā

## Skatīt arī
* Akmeņsalas draudzes novads, tagad Rīgas un Ķekavas novada teritorijā
Baltiņi

**Baltiņi** var būt:
* Baltiņi — ciems Tilžas pagastā, Balvu novadā;
* Baltiņi — ciems Jaunpiebalgas pagastā, Cēsu novadā;
* Baltiņi — ciems Praulienas pagastā, Madonas novadā;
* Baltiņi, citi nosaukumi Boltaiskrūgs, Baltaiskrogs (literarizēti), Boltais krūgs — skrajciems Pilskalnes pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Baltiņi — ciems Krāslavas pagastā, Krāslavas novadā.
Bički

**Bički** var būt:
* Bički — ciems Maltas pagastā, Rēzeknes novadā;
* Bički — ciems Šķaunes pagastā, Dagdas novadā.
Bojāri

**Bojāri** var būt:
* Bojāri — ciems Dagdas pagastā, Krāslavas novadā;
* Bojāri — ciems Upmalas pagastā, Preiļu novadā;
* Bojāri — ciems Rundēnu pagastā, Ludzas novadā;
* Bojāri — ciems Stabulnieku pagastā, Preiļu novadā.
Butāni

**Butāni** var būt:
* Butāni — ciems Beļavas pagastā, Gulbenes novadā;
* Butāni — ciems Izvaltas pagastā, Krāslavas novadā.
Ciskāni

**Ciskāni** var būt:
* Ciskāni — ciems Aronas pagastā, Madonas novadā;
* Ciskāni — ciems Kantinieku pagastā, Rēzeknes novadā.
Dorupe

**Dorupe** var būt:
* Dorupe — ciems Otaņķu pagastā, Dienvidkurzemes novadā;
* Dorupe — ciems Glūdas pagastā, Jelgavas novadā;
* Dorupe — neizmantots dzelzceļa pieturas punkts dzelzceļa līnijā Jelgava—Liepāja;
* Dorupe — upe, cits nosaukums Poļupe, Otaņķu pagastā, Dienvidkurzemes novadā.
Anči

**Anči** var būt:
* Anči — ciems Čornajas pagastā, Rēzeknes novadā;
* Anči — ciems Aulejas pagastā, Krāslavas novadā.
Apšinīki

**Apšinīki** var būt:
* Apšinīki — ciems Dricānu pagastā, Rēzeknes novadā;
* Apšinīki — ciems Feimaņu pagastā, Rēzeknes novadā;
* Apšinīki — ciems Gaigalavas pagastā, Rēzeknes novadā.
Dublinieki

**Dublinieki** var būt:
* Dublinieki — ciems Aizkalnes pagastā, Preiļu novadā;
* Dublinieki — ciems Vaboles pagastā, Augšdaugavas novadā.
Dvorišče

**Dvorišče** var būt:
* Dvorišče — ciems Kaplavas pagastā, Krāslavas novadā;
* Dvorišče — ciems Rundēnu pagastā, Ludzas novadā.
Ezernīki

**Ezernīki** var būt:
* Ezernīki — ciems Mežvidu pagastā, Kārsavas novadā;
* Ezernīki — ciems Ņukšu pagastā, Ludzas novadā.
Joksti

**Joksti** var būt:
* Joksti — ciems Rikavas pagastā, Rēzeknes novadā;
* Joksti — ciems Rušonas pagastā, Preiļu novadā;
* Joksti — ciems Atašienes pagastā, Jēkabpils novadā.
Jurīši

**Jurīši** var būt:
* Jurīši — ciems Naujenes pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Jurīši — ciems Lazdukalna pagastā, Balvu novadā.
Kairīši

**Kairīši** var būt:
* Kairīši — ciems Silajāņu pagastā, Preiļu novadā;
* Kairīši — ciems Svariņu pagastā, Krāslavas novadā.
Kalniški

**Kalniški** var būt:
* Kalniški — ciems Gārsenes pagastā, Jēkabpils novadā;
* Kalniški — ciems Līksnas pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Kalniški — ciems Pilskalnes pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Kalniški — ciems Tabores pagastā, Augšdaugavas novadā.
Kalnāji

**Kalnāji** var būt:
* Kalnāji — ciems Tīnūžu pagastā, Ogres novadā;
* Kalnāji — ciems Pilskalnes pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Kalnāji — ciems Ļaudonas pagastā, Madonas novadā;
* Kalnāji — ciems Čornajas pagastā, Rēzeknes novadā.
Kalviši

**Kalviši** var būt:
* Kalviši — ciems Izvaltas pagastā, Krāslavas novadā;
* Kalviši — ciems Aulejas pagastā, Krāslavas novadā;
* Kalviši — ciems Svariņu pagastā, Dagdas novadā.
Grozas

**Grozas** var būt:
* Grozas — ciems Stabulnieku pagastā, Preiļu novadā;
* Grozas — ciems Varakļānu pagastā, Madonas novadā.
Kaļvīši

**Kaļvīši** var būt:
* Kaļvīši — ciems Ciblas pagastā, Ciblas novadā;
* Kaļvīši — ciems Ezernieku pagastā, Dagdas novadā.
Kolomosti

**Kolomosti** var būt:
* Kolomosti — ciems Dubnas pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Kolomosti — ciems Pelēču pagastā, Preiļu novadā.
Kovaļki

**Kovaļki** var būt:
* Kovaļki — ciems Laucesas pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Kovaļki — ciems Isnaudas pagastā, Ludzas novadā;
* Kovaļki — ciems Asūnes pagastā, Krāslavas novadā;
* Kovaļki — ciems Isnaudas pagastā, Ludzas novadā;
* Kovaļki — ciems Pureņu pagastā, Ludzas novadā;
* Kovaļki — ciems Šķaunes pagastā, Krāslavas novadā.
Kozlovka

**Kozlovka** var būt:
* Kozlovka — pilsēta Čuvašijā;
* Kozlovka — ciems Demenes pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Kozlovka — ciems Silmalas pagastā, Rēzeknes novadā;
* Kozlovka — ciems Kantinieku pagastā, Rēzeknes novadā;
* Kozlovka — ciems Bērziņu pagastā, Krāslavas novadā.
Kromāni

**Kromāni** var būt:
* Kromāni — ciems Bērziņu pagastā, Dagdas novadā;
* Kromāni — ciems Konstantinovas pagastā, Dagdas novadā.
Kļavusala

**Kļavusala** var būt:
* Kļavusala — ciems Briežuciema pagastā, Balvu novadā;
* Kļavusala — ciems Tilžas pagastā, Balvu novadā.
Livzinīki

**Livzinīki** var būt:
* Livzinīki — ciems Malnavas pagastā, Kārsavas novadā;
* Livzinīki — ciems Nautrēnu pagastā, Rēzeknes novadā.
Ludvigova

**Ludvigova** var būt:
* Ludvigova — ciems Pilskalnes pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Ludvigova — ciems Sutru pagastā, Līvānu novadā;
* Ludvigova — ciems Rušonas pagastā, Preiļu novadā.
Lācupi

**Lācupi** var būt:
* Lācupi — ciems Vijciema pagastā, Valkas novadā;
* Lācupi — ciems Rudzātu pagastā, Līvānu novadā;
* Lācupju cits nosaukums.
Makarāni

**Makarāni** var būt:
* Makarāni — ciems Naujenes pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Makarāni — ciems Maļinovas pagastā, Augšdaugavas novadā.
Melderes

**Melderes** var būt:
* Melderes — ciems Krustpils pagastā, Jēkabpils novadā;
* Melderes — ciems Variešu pagastā, Jēkabpils novadā.
Meļņica

**Meļņica** var būt:
* Meļņica — ciems Biķernieku pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Meļņica — ciems Pildas pagastā, Ludzas novadā.
Mežavepri

**Mežavepri** var būt:
* Mežavepri — ciems Isnaudas pagastā, Ludzas novadā;
* Mežavepri — ciems Rundēnu pagastā, Ludzas novadā.
Mežinieki

**Mežinieki** var būt:
* Mežinieki — ciems Jaunbērzes pagastā, Dobeles novadā;
* Mežinieki — ciems Višķu pagastā, Augšdaugavas novadā.
Miezāji

**Miezāji** var būt:
* Miezāji — ciems Zantes pagastā, Tukuma novadā;
* Miezāji — ciems Vīksnas pagastā, Balvu novadā.
Miglāni

**Miglāni** var būt:
* Miglāni — ciems Rubenes pagastā, Jēkabpils novadā;
* Miglāni — ciems Ambeļu pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Miglāni — ciems Kalupes pagastā, Augšdaugavas novadā;
* Miglāni — ciems Krāslavas pagastā, Krāslavas novadā.
Mihalova

**Mihalova** var būt:
* Mihalova — ciems Robežnieku pagastā, Krāslavas novadā;
* Mihalova — ciems Mērdzenes pagastā, Kārsavas novadā;
* Mihalova — ciems Griškānu pagastā, Rēzeknes novadā.
Mežmala

**Mežmala** var būt:
* Mežmala — ciems Mežvidu pagastā, Kārsavas novadā;
* Mežmala — ciems Salaspils pagastā, Salaspils novadā.
Mežupe

**Mežupe** var būt:
* Mežupe — Diukšupes pieteka;
* Mežupe — Vadakstes pieteka;
* Mežupe — ciems Krišjāņu pagastā, Balvu novadā;
* Mežupe — ciems Baltinavas pagastā;
* Mežupītes cits nosaukums.
Miurinīki

**Miurinīki** var būt:
* Miurinīki — ciems Andrupenes pagastā, Krāslavas novadā;
* Miurinīki — ciems Audriņu pagastā, Rēzeknes novadā;
* Miurinīki — ciems Nautrēnu pagastā, Rēzeknes novadā;
* Akmiņu Miurinīki — ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā.
Mivrinieki

**Mivrinieki** var būt:
* Mivrinieki — ciems Andrupenes pagastā, Dagdas novadā;
* Mivrinieki — ciems Ilzeskalna pagastā, Rēzeknes novadā.
Miķelēni

**Miķelēni** var būt:
* Miķelēni — ciems Cesvaines pagastā, Madonas novadā;
* Miķelēni — ciems Liezēres pagastā, Madonas novadā.
Miški

**Miški** var būt:
* Miški — ciems Mālupes pagastā, Alūksnes novadā;
* Miški — ciems Mērdzenes pagastā, Kārsavas novadā.
Mikaine

**Mikaine** var būt:
* Mikaine — ciems Rubenes pagastā, Jēkabpils novadā;
* Mikaine — ciems Zasas pagastā, Jēkabpils novadā.
Morozovka

**Morozovka** var būt:
* Morozovka — ciems Blontu pagastā, Ciblas novadā;
* Morozovka — ciems Ciblas pagastā, Ciblas novadā;
* Morozovka — ciems Malnavas pagastā, Kārsavas novadā;
* Morozovka — ciems Ilzeskalna pagastā, Rēzeknes novadā;
* Morozovka — ciems Andzeļu pagastā, Dagdas novadā.
Muktiņi

**Muktiņi** var būt:
* Muktiņi — ciems Staburaga pagastā, Aizkraukles novadā;
* Muktiņi — ciems Silajāņu pagastā, Preiļu novadā.
Murāni

**Murāni** var būt:
* Murāni — ciems Druvienas pagastā, Gulbenes novadā;
* Murāni — ciems Andrupenes pagastā, Dagdas novadā;
* Murāni — ciems Andzeļu pagastā, Dagdas novadā;
* Murāni — ciems Rikavas pagastā, Rēzeknes novadā.