Elektriskā pretestība

**Elektriskā pretestība** jeb vienkārši **pretestība** (R) ir gandrīz visiem ķermeņiem (vielām) piemītoša īpašība traucēt elektriskās strāvas plūsmu tajos. Pretestības pamata mērvienība ir oms (Ω).

Līdzstrāvas gadījumā elektrisko pretestību precizējoši var saukt par '''omisko''' **pretestību**, bet maiņstrāvas gadījumā — par **aktīvo pretestību** vai **[[Impedance|impedanci]]**.

Parādību, kad kādam ķermenim nepiemīt pretestība, sauc par supravadītspēju.

## Izteiksme caur Oma likumu
Pretestības jēdzienu var formulēt matemātiski formulas veidā, izmantojot sprieguma un strāvas stipruma jēdzienus: pretestība ir attiecība starp spriegumu, kas pielikts vadītājam un strāvas stiprumu, kas plūst tajā:
:\ R = {U \over I},
kur:
:\ R — elektriskā pretestība,
:\ U — spriegums, kas pielikts vadītājam (līdzspriegums vai maiņsprieguma efektīvā vērtība),
:\ I — vadītājā plūstošās strāvas stiprums (līdzstrāvas stiprums vai maiņstrāvas stipruma efektīvā vērtība).

Šī formula ir ekvivalenta Oma likumam.

Elektriskai pretestībai pretējais lielums ir elektriskā vadītspēja.

## Izteiksme caur īpatnējo pretestību
thumb|200x200px|alt=|Vadītāja pretestība.Atšķirībā no materiāla īpatnējās pretestības, kas ir nemainīga katram materiālam atsevišķi, vadītāja (piemēram, vada, caurules, kabeļa, utt.) pretestība ir atšķirīga katram objektam atsevišķi. Vadītāja elektriskā pretestība ir atkarīga no vadītāja formas, izmēriem un materiāla, no kura tas izgatavots.

Vada elektriskā pretestība aprēķināma pēc formulas: 
:\ R = {\rho \cdot {l \over S}},
kur:
:\ \rho — materiāla īpatnējā pretestība,
:\ l — vadītāja garums,
:\ S — vadītāja šķērsgriezuma laukums.

## Aktīvās pretestības īpatnības
Maiņstrāvas ķēdēs aktīvā pretestība pastāv līdzās reaktīvajai pretestībai. Aktīvā pretestība neizraisa sprieguma un strāvas fāžu nobīdi.

Maiņstrāvas plūšanu pavada virsmas efekts, tāpēc aktīvā pretestība vienmēr ir lielāka par omisko.

## Elektriskās pretestības daba vadītājos
Elektriskās pretestības cēlonis ir brīvo elektronu izkliedes procesi, tiem kustoties vadītāja kristālrežģī. Ja pieņem, ka elektriskās strāvas vadīšanā piedalās visi kolektivizētie (brīvie) valences elektroni, īpatnējā pretestība \rho=\rho_J+\rho_D+\rho_P+\rho_e, kur \rho_J ir uz kristālrežģa joniem, \rho_D ir uz kristālrežģa defektiem, \rho_P ir uz piejaukumvielu atomiem, \rho_e ir uz pašiem elektroniem notiekošie izkliedes procesi. Parasti \rho_e daļa kopējā pretestībā ir maza, jo, elektroniem izkliedējoties savā starpā, visu brīvo elektronu sistēmas kopējais impulss nemainās, izņemot zemās temperatūrās, kad elektroni daļu sava impulsa var atdot kristālrežģim. Pēc Matisena likuma, pretestības \rho_D un \rho_P atkarīgas no defektu un piejaukumu koncentrācijām un tikpat kā nav atkarīgas no temperatūras. Ja \rho_D un \rho_P summu apzīmē ar \rho_k, tad tuvināti \rho(T)=\rho_k+\rho_J(T).

Ja vadītājs ir bez piejaukumiem, bez defektiem (tā nekad nav), tad, absolūtajai temperatūrai tiecoties uz nulli (T\rightarrow0), arī īpatnējā pretestība \rho\rightarrow0. Tad, zūdot siltumkustībai, joni pārstāj svārstīties un brīvo elektronu kustība nav traucēta (pretestība R=0).

## Skatīt arī
* Oms
* Oma likums
* Īpatnējā pretestība
* Dielektriķis
* Rezistors
* Supravadītspēja

## Atsauces