Dzelzceļa līnija Ieriķi—Abrene

thumb|250px|Dzelzceļa līnijas Ieriķi—Abrene karte
**Dzelzceļa līnija Ieriķi—Abrene** ir slēgta līnija, kas savieno Ieriķu ciemu ar Abreni (tagadējo Pitalovu) caur Gulbeni. 2009. gada beigās šo līniju no Ieriķiem līdz valsts robežai demontēja.

## Vēsture
[thumb|200px|Vecgulbenes dzelzceļa mezgls, kurā dzelzceļš Ieriķi—[Jaunlatgale krustojās ar dzelzceļu Stukmaņi—Valka (1922)]]
[thumb|200px|Dzelzceļa tilts 105 km pāri [Mellupei (pēc 1924)]]
[thumb|200px|Dzelzceļa tilts pāri [Pededzei (pirms 1940)]]
[thumb|200px|Dzelzceļa tilta būve 118 km pāri [Sitas upei (pēc 1924)]]
[thumb|200px|Dzelzceļa tilta būve pāri [Bolupei (pēc 1924)]]
Ieriķi—Abrene nav tikusi būvēta kā viena vesela līnija — 1902. gadā kokmateriālu izvešanas vajadzībām no Abrenes (Pitalovas) stacijas uzbūvēja 67 kilometrus garu šaursliežu (750 mm) atzarojumu līdz Sitai (toreiz tā atradās uz Vitebskas un Vidzemes guberņu robežas). 1916. gadā Pirmā pasaules kara laikā Krievijas armija Abrenes—Sitas līniju caur Gulbeni (tajā laikā tur atradās līnijas Pļaviņas—Valka stacija) savienoja ar dzelzceļa līniju Rīga—Pleskava Ieriķos (ir dati, ka tā uzreiz tikusi būvēta kā platsliežu līnija). Tā bija tā saucamā rokādes jeb savienojošā dzelzceļa līnija, kas būvēta militārajām vajadzībām un nosprausta samērā tālu no apdzīvotām vietām. Latvijas brīvības cīņu laikā uz gadu Ieriķu—Gulbenes iecirknis tika pielāgots normālplatumam 1435 mm un kalpoja par apgādes līniju Latgales atbrīvošanas kaujām. 1921. gadā Ieriķu—Abrenes līnija tika pārnaglota uz 1524 mm platumu. 1926. gadā no Žīguriem ziemeļu virzienā sāka būvēt šaursliežu dzelzceļu, kas arī bija paredzēts koku vešanai. 1963. gadā tā garums sasniedza 62 kilometrus, bet 1967. gadā atzaru likvidēja, aizstājot ar autoceļiem. Ieriķu—Abrenes līnijai bija arī citi atzarojumi, pazīstamākais no kuriem bija 1934. gadā uzbūvētā Pakalniešu—Kūdupes līnija. 1934. gadā atklāja arī šaursliežu dzelzceļa līniju, kas savienoja Situ ar Rēzekni.

1924. gadā pa uzlaboto, normālai ekspluatācijai pielāgoto, bijušo militāro līniju sāka kursēt starptautiskie vilcieni Rīga—Ļeņingrada. Otrā pasaules kara gados šo dzelzceļu Vācijas armija izmantoja Austrumu frontes un pie dzelzceļa ierīkoto kara lidlauku apgādei. No 1944. gada marta līdz jūlijam kara lidlaukos pie Vecumu stacijas un Gulbenes bāzējās aviācijas leģions "Latvija" (*Luftwaffen-Legion Lettland*). Sarkanās armijas uzbrukuma operācijas laikā 1944. gada septembrī tika nopostītas gandrīz visas dzelzceļa Gulbene-Ieriķi staciju ēkas.

Arī padomju laikā pa to kursēja vilcieni Rīga—Pitalova (pa diviem maršrutiem — caur Ieriķiem un Gulbeni vai caur Pļaviņām un Gulbeni).

No 1993. gada līdz līnijas pilnīgai slēgšanai pasažieru vilcieni kursēja līdz Vecumiem. Pirms līnijas posmu slēgšanas vienreiz dienā kursēja vilciens Rīga—Ieriķi—Gulbene un Rīga—Pļaviņas—Gulbene—Vecumi.

Iecirknī Ieriķi—Gulbene kustība slēgta , bet iecirknī Gulbene—valsts robeža — 2001. gadā. Pēdējais pasažieru vilciens (Vecumi—Pļaviņas—Rīga) līnijā aizgāja , bet pēdējais kravas vilciens —  ar kokmateriālu kravu maršrutā Žīguri—Gulbene. Gulbenes mezgla stacija mūsdienās kalpo kā saskares stacija platsliežu līnijai Pļaviņas—Gulbene un šaursliežu līnijai Gulbene—Alūksne.

2014. gadā Vidzemes plānošanas reģions sniedzis konceptuālu atbalstu līnijas atjaunošanai posmā Gulbene—Pitalova.
thumb|center|600px|Ieriķu-Jaunlatgales dzelzceļa karte ar tālaika staciju nosaukumiem (1935)

## Stacijas un pieturas punkti

Ieriķu stacija.JPG|Ieriķu stacija (2011).
Dzērbenes stacija.jpg|Dzērbenes stacija (1928).
Piebalgas stacija.jpg|Piebalgas stacija (1926).
Rankas stacija.jpg|Rankas stacija (pēc 1930).
Lizuma stacija 2.jpg|Lizuma stacija (1929).
Gulbenes stacija.jpg|Gulbenes stacija (1926).
Vecumu stacija.jpg|Vecumu stacija (pēc 1930).
Jaunlatgales stacija.jpg|Jaunlatgales (Abrenes) stacija (1937).


* Ieriķi (darbojas līdz mūsdienām līnijā Rīga—Lugaži);
* Melturi (pieturas punkts darbojas līdz mūsdienām līnijā Rīga—Lugaži);
* Amata;
*Rāmuļi;
* Meļļi;
* Dzērbene;
* Drusti;
* Ubeja (līdz Otrajam pasaules karam pastāvējis pieturas punkts);
* Piebalga;
* Ranka;
* Uriekste;
* Lizums;
* Tirza;
* Galgauska (pieturas punkts);
* Kamalda;
* Gulbene (darbojas līdz mūsdienām kā saskares stacija);
* Melnupe (pieturas punkts);
*Stradi (līdz Otrajam pasaules karam pastāvējis pieturas punkts);
*Medņi (50. gados likvidēts pieturas punkts);
* Ezermala (līdz Otrajam pasaules karam pastāvējis pieturas punkts);
* Litene;
* Pededze (līdz Otrajam pasaules karam pastāvējis pieturas punkts);
* Sita;
* Balvi;
* Vīksna;
* Pakalnieši (līdz Otrajam pasaules karam);
* Kuprava;
* Žīguri;
* Vecumi;
* Purvmala (1992. gadā nodota Krievijas Oktobra dzelzceļam; oficiāli slēgta 2004. gadā);
* Abrene (1992. gadā nodota Krievijas Oktobra dzelzceļam).

## Attēlu galerija

Melturi - Amata 1.jpg|Dzelzceļa līnija Ieriķi—Abrene posmā Melturi—Amata 2009. gada oktobrī
Attēls:Melturi - Amata 10.jpg|Dzelzceļa līnija Ieriķi—Abrene posmā Melturi—Amata
Attēls:Ieriki - Melturi 3.JPG|Dzelzceļa līnija Ieriķi—Abrene posmā Ieriķi—Melturi. Līniju sazarošanās vieta — pa labi līnija Rīga—Valka (Lugaži)
Attēls:Ieriki - Melturi.JPG|Dzelzceļa līnija Ieriķi—Abrene posmā Ieriķi—Melturi
Attēls:Melturi - Amata 27.jpg|Dzelzceļa līnija Ieriķi—Abrene posmā Melturi—Amata
Attēls:Melturi - Amata Amatas tilts.JPG|Dzelzceļa līnija Ieriķi—Abrene posmā Melturi—Amata. Tilts pār Amatas upi
Attēls:Melturi - Amata sliedes markjeejums.jpg|1954. gadā rūpnīcā *Azovstaļ* ražota sliede
Attēls:Melturi - Amata 25.jpg|Sliežu stiprinājumi
Attēls:Melturi - Amata kilometru stabs.jpg|Līnijas 8. kilometrs
Attēls:P30 tilts.jpg|Ceļa P30 tilts pār nojaukto dzelzceļu, skats Ieriķu virzienā
Attēls:Gaujas tilts jaunpiebalgā.jpg|Tilts pār Gauju Jaunpiebalgā, skats Gulbenes virzienā
Attēls:Tirzas stacija.jpg|Tirzas stacijas ēka (2014. gada septembrī)
Attēls:Tirzas tilts pie Tirzas.jpg|Tilts pāri Tirzas upei, skats Ieriķu virzienā
Gulbene - Pitalova 1.JPG|Pitalovas virziena līnija pie Gulbenes stacijas
Gulbene - Ieriķi 1.JPG|Slēgtā un nojauktā Ieriķu—Gulbenes līnija Gulbenē
Attēls:Gulbene - Ieriķi 2.JPG|Slēgtās un nojauktās Ieriķu—Gulbenes līnijas sliežu beigas Gulbenē (mūsdienās palikušās sliedes nojauktas)
Attēls:Gulbene - Pitalova 3.JPG|Slēgtā Gulbenes—Abrenes (Pitalovas) līnija pie Gulbenes stacijas
Attēls:Gulbene - Pitalova 4.JPG|Dzelzceļa gulšņa atliekas posmā starp Gulbeni un Melnupi
Attēls:Gulbene - Pitalova 2.JPG|Nojauktā Gulbenes—Abrenes (Pitalovas) līnija posmā Gulbene—Melnupe


### Vēsturiski vilcienu saraksti

Attēls:Riiga - Pitalova 1979.gif|Vilcienu saraksts maršutos Rīga—Pitalova 1979. gadā.
Attēls:Ierikji - Abrene 1940.jpg|Vilcienu saraksts maršrutā Ieriķi—Gulbene—Abrene—Rītupe 1940. gada vasarā.


## Ārējās saites
* Ieriķu—Gulbenes dzelzceļa fotogalerija 2009. gada oktobrī (Māris Bolšteins)
*  
* Andris Balodis In memoriam. Ieriķi—Gulbene. 1916—2009
* Aizgājušā vilciena pēdās: 520 kilometri ar velosipēdiem pa Vidzemi un Latgali
* Kamalda, maize un 20 gadi

## Literatūra
* T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 108.—109. un 121.—125. lpp. 

## Atsauces