open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zestaponi

**Zestaponi** () ir pilsēta Gruzijā, Imeretijas mharē, Zestaponi municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts rietumu daļā Kolhīdas zemienes pašā austrumu galā  Rioni pietekas Kvirilas krastos  no valsts galvaspilsētas Tbilisi. Nozīmīgs sauszemes transporta mezgls un rūpniecības centrs.

## Vēsture
Zestaponi vai Zestafoni vēstures avotos pirmoreiz minēta 1560. gados. 1820. gados šeit izmitināja Krievijas kazaku karaspēku un pilsētu sāka devēt par **Kvirilu** (*Квирилы*, ყვირილა). 1870. gados caur Kvirilu izbūvēja Tbilisi—Poti dzelzceļa līniju, pilsēta sāka strauji attīstīties. 1920. gadā pilsētu uz neilgu laiku pārdēvēja par **Džugeli** (ჯუღელი) par godu Gruzijas Demokrātiskās Republikas politiķim un militārajam darbiniekam Valentīnam Džugeli, bet 1921. gadā atgrieza vēsturisko nosaukumu. 1930. gados Zestaponi uzbūvēja ferosakausējumu rūpnīcu un vēlāk arī kabeļu rūpnīcu un citus uzņēmumus. Apkārtnē attīstīta vīna ražošana.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jekaterinoslavas guberņa

thumb|Jekaterinoslavas guberņas etniskais sastāvs 1897. gadā (ukraiņu valodā).

**Jekaterinoslavas guberņa** (krievu: *Екатеринославская губерния*) jeb **Katerinoslavas guberņa** () bija Krievijas Impērijas (1802–1917), vēlāk Ukrainas Valsts un Ukrainas Tautas Republikas (1918–1920), Ukrainas PSR guberņa (1919–1925), kas pastāvēja mūsdienu Dņepropetrovskas, Doneckas, Luhanskas un Zaporižjas apgabalu teritorijā.

Guberņa bija nosaukta tās galvaspilsētas Jekaterinoslavas vārdā par godu Krievijas Impērijas ķeizarienei Katrīnai II ("Katrīnas slava"). Pēc Jaunkrievijas vietniecības sadalīšanas 1802. gadā tā kļuva par Jekaterinoslavas guberņas centru.  Pilsoņu kara laikā Jekaterinoslavas guberņa bija cīņu arēna starp boļševikiem, Deņikina armiju un Mahno karaspēku.

Ukrainas PSR laikā 1926. gadā Jekarinoslavu pārdēvēja par Dņipropetrovsku un bijušo guberņu sadalīja apgabalos.

## Ārējās saites
Bagdati

**Bagdati** () ir pilsēta Gruzijā, Imeretijas mharē, Bagdati municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts rietumu daļā Kolhīdas zemienes dienvidaustrumu malā  Hanisckali upes krastos  no valsts galvaspilsētas Tbilisi.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 17. gadsimta pirmajā pusē, lai arī arheoloģiskie izrakumi liecina, ka apdzīvotā vieta šeit pastāvējusi jau vairākus gadsimtus. 1703. gadā to ieņēma Osmaņu Impērija un Bagdati kļuva par pierobežas tirdzniecības centru. Pēc pievienošanas Krievijai pilsētiņas nozīme mazinājās un tā panīka. 1930. gadā kļūst par rajona centru. 1940. gadā pārdēvēta par **Majakovsku** (*Маяковский*, მაიაკოვსკი) par godu šeit dzimušajam dzejniekam Vladimiram Majakovskim. 1981. gadā Majakovskai piešķirts pilsētas statuss. 1990. gadā atgriezts Bagdati nosaukums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Samtredija

**Samtredija** () ir pilsēta Gruzijā, Imeretijas mharē, Samtredijas municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts rietumu daļā Kolhīdas zemienē Rioni upes labajā krastā  no valsts galvaspilsētas Tbilisi. Nozīmīgs sauszemes transporta mezgls.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izaugusi 1870. gados no maza lauku ciema pēc Tbilisi—Poti dzelzceļa līnijas izbūves. 1921. gadā tai piešķirts pilsētas statuss. Kā nozīmīgs dzelzceļa mezgls pilsēta 1990. gados vairākkārt bija nemieru pārņemta; sākotnēji 1990. gada jūlijā pretpadomju sacelšanās laikā, bet 1993. gada oktobrī Gruzijas pilsoņu kara laikā to neilgu laiku kontrolēja Zviada Gamsahurdijas atbalstītāji.

## Atsauces

## Ārējās saites
Diplacanthus crassisimus

***Diplacanthus crassisimus*** ir diplakantīdu akantodu suga. Tās pārstāvji bija izplatīti vidusdevonā Orkādijas baseinā — Skotijas ziemeļos, Šetlendas un Orkneju salās. Ir atrasti šīs sugas veseli eksemplāri. *Diplacanthus crassisimus* ir diplakantu tipveida suga.

## Apraksts
Tās bija nelielas, ap 10 cm garas zivis. Ķermeņa augstums pret garumu 0,22—0,25. Krūšu dzelksnis ir vienādā garumā ar aizmugurējo muguras dzelksni. Admediānie dzelkšņi sastāda trīs ceturtdaļas no krūšu dzelkšņiem. Tieši pa vidu starp krūšu un vēdera dzelkšņiem atrodas ļoti īsi priekšgurnu dzelkšņi. Vēdera dzelkšņi ir vairāk izliekti par pārējiem dzelkšņiem un garumā sastāda pusi no krūšu dzelkšņiem. Krūšu dzelkšņu iekšējo malu distālajā galā klāj divas sīku zobiņu rindas. Zvīņu vainagi ornamentēti ar šķērseniskiem zobotiem ķīlīšiem, kas savienojas ar centrālo garenisko ķīli. Šķērsenisko ķīlīšu ārējie gali zvīņas priekšdaļā noliecas uz priekšu, bet aizmugurējā daļā noliecas uz aizmuguri.

## Atsauces
Spilves

**Spilves** () ir grīšļu dzimtas ģints, kurā ietilpst aptuveni 25 sugas, pasugas vai hibrīdi. Ģints pārstāvji ir izplatīti ziemeļu puslodes mērenās joslas purvos un tundrās.

## Sugas

* *Eriophorum angustifolium* Honck. (sinonīms *Eriophorum polystachion*) – šaurlapu spilve
* *Eriophorum* × *beringianum* Raymond – hibrīds *E. angustifolium* × *E. chamissonis*
* *Eriophorum brachyantherum* Trautv. & C.A.Mey.
* *Eriophorum callitrix* Cham. *ex* C.A.Mey.
* *Eriophorum chamissonis* C.A.Mey.
* *Eriophorum crinigerum* (A.Gray) Beetle,
* *Eriophorum* × *fellowsii* (Fernald) M.S.Novos. – hibrīds *E. virginicum* × *E. viridicarinatum*
* *Eriophorum gracile* Koch  – slaidā spilve
* *Eriophorum* × *gracilifolium* M.S.Novos. – hibrīds *E. gracile* × *E. latifolium*
* *Eriophorum humile* Turcz
* *Eriophorum latifolium* Hoppe – platlapu spilve
* *Eriophorum* × *medium* Andersson – hibrīds *E. chamissonis* × *E. scheuchzeri*
* *Eriophorum* × *polystachiovaginatum* Beauverd – hibrīds *E. angustifolium* × *E. vaginatum*
* *Eriophorum* × *pylaieanum* Raymond – hibrīds *E. chamissonis* × *E. vaginatum*
* *Eriophorum* × *rousseauianum* Raymond – hibrīds *E. angustifolium* × *E. scheuchzeri*
* *Eriophorum scabriculme* (Beetle) Raymond
* *Eriophorum scheuchzeri* Hoppe
* *Eriophorum tenellum* Nutt.
* *Eriophorum tolmatchevii* M.S.Novos.
* *Eriophorum transiens* Raymond
* *Eriophorum vaginatum* L. – makstainā spilve
* *Eriophorum virginicum* L.
* *Eriophorum viridicarinatum* (Engelm.) Fernald
They Live

***They Live*** ir 1988. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors, scenārija autors un mūzikas autors ir Džons Kārpenters. Filmā galvenās lomas atveido Rodijs Paipers, Kīts Deivids un Mega Fostere. Filma ir balstīta uz Reja Nelsona 1963. gada īso stāstu *Eight O'Clock in the Morning*.

Filma ir par klaidoni, kurš caur īpašām saulesbrillēm atklāj, ka pār pasauli valda citplanētieši, kas slēpj savu izskatu un manipulē ar cilvēkiem, izmantojot zemapziņu ietekmējošus vēstījumus masu medijos.

*They Live* pirmizrāde notika . Filma sākotnēji saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes, kritizējot tās politisko kontekstu, scenāriju un aktierspēli, tomēr, kā citas Kārpentera filmas, tā vēlāk kļuva par kulta filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Manhunter

***Manhunter*** ir 1986. gada ASV *[[neo-noir]]* psiholoģiska trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Maikls Manns. Filmā galvenās lomas atveido Viljams Pītersens, Kima Greista, Džoana Allena, Braians Kokss, Deniss Farina, Stīvens Langs un Toms Nūnens. Filma ir balstīta uz 1981. gada Tomasa Herisa romānu "Sarkanais pūķis".

Bijušais FIB aģents Vils Greiems (Viljams Pītersens) atgriežas darbā, lai palīdzētu atrast sērijveida slepkavu "Zobu Feju". To darot viņam jāsatiekas ar Hanibālu Lekteru (Braians Kokss).

*Manhunter* pirmizrāde notika  un tā ir pirmā Herisa grāmatu par Hanibālu Lekteru ekranizācija. Filma bija finansiāla neveiksme un sākotnēji saņēma pārsvarā negatīvas atsauksmes. Tomēr laika gaitā filma ir saņēmusi daudz labākus vērtējumus, jo gan aktierspēle, gan vizuālais stils vēlākos gados ir novērtēts labāk.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viljams Pītersens

**Viljams Luiss Pītersens** (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Pītersens ir vislabāk pazīstams ar Gila Grisoma lomu CBS seriālā "CSI Lasvegasa" (2000—2015). Par šo lomu saņēmis Ekrāna aktieru ģildes balvu, kā arī ticis nominēts Zelta globusa balvai un trīs Emmy balvām kā seriāla producents.

Piedalījies arī tādās filmās kā "Dzīvot un mirt Losandželosā" (1985), *[[Manhunter]]* (1986), *[[Young Guns II]]* (1990), "Bailes" (1996), *[[The Contender]]* (2000), "Nošķirtība" (*Detachment*, 2011) un "Meklēju draugu pasaules galam" (2012).

## Ārējās saites
Braians Kokss

**Braians Deniss Kokss** (, dzimis ) ir skotu aktieris.

Savas karjeras laikā saņēmis divas Olivjē balvas, Emmy balvu un Zelta globusa balvu, kā arī ticis nominēts BAFTA televīzijas balvai un trīs Ekrāna aktieru ģildes balvām.

Kļuvis atpazīstams strādājot Londonas Karaliskais Nacionālais teātrī. Attēlojis otrā plāna lomas filmās "Robs Rojs" (*Rob Roy*, 1995) un "Drošsirdis" (1995). Kokss bija pirmais aktieris, kurš ir attēlojis Hanibālu Lekteru Maikla Manna filmā *[[Manhunter]]* (1986). Saņēmis Emmy balvu par Hermaņa Gēringa lomu seriālā ''Nuremberg'' (2000) un Zelta globusa balvu par lomu HBO seriālā "Pēctecība" (2018—2023).

Piedalījies tādās filmās kā "Ilgais atvadu skūpsts" (*The Long Kiss Goodnight*, 1996), *[[The Boxer]]* (1997), "Rašmoras skola" (1998), *[[Super Troopers]]* (2001), "Borna personības noslēpums" (2002), "Aplis" (2002), "25. stunda" (2002), "Troja" (2004), "Borna pārspēks" (2004), "Nakts reiss" (2005), "Zodiaks" (2007), *[[The Escapist]]* (2008), "Lieliskais Lapsas kungs" (2009), "RED aģenti: atvaļināti un sevišķi bīstami" (2010), "Pērtiķu planētas sākotne" (2011), "Koriolāns" (2011), "Kampaņa: vēlēšanu cirks" (2012), "RED aģenti 2" (2013), "Dēmona autopsija" (2016) un "Čērčils" (*Churchill*, 2017). Ierunājis tēlu animācijas filmā "Gredzenu pavēlnieks: Rohāņu karš" (2024).

## Ārējās saites
Piedos tikai Dievs

**"Piedos tikai Dievs"** () ir 2013. gada Dānijas un Francijas asa sižeta filma, kuras režisors un scenārija autors ir Nikolass Vindings Refns. Filmā galvenās lomas atveido Raiens Goslings, Kristīna Skota Tomasa un Vithaja Pansringarms.

Filma vēsta par Bangkokā dzīvojošu narkotiku dīleri Džulianu, kura māte liek atrast un nogalināt to, kurš ir atbildīgs par viņa brāļa nāvi.

"Piedos tikai Dievs" pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Filma tika filmēta Bangkokā, Taizemē un, tāpat kā Refna iepriekšēja filma "Draivs", tā ir veltīta režisoram Alehandro Hodorovskim.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džons Kārpenters

**Džons Hauards Kārpenters** (; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists, producents, aktieris un komponists.

Lai gan Kārpenters strādājis vairākos filmu žanros, vislabāk viņš pazīstams ar savām šausmu, asa sižeta un zinātniskās fantastikas filmām no 70. un 80. gadiem. Kārpenters tiek dēvēts par vienu no labākajiem šausmu žanra kinorežisoriem.

Lielākā daļa Kārpentera filmu sākotnēji bija komerciāli neveiksmīgas un kritiķu neatzītas, izņemot filmas "Helovīns" (1978), *[[The Fog]]* (1980), "Bēgšana no Ņujorkas" (*Escape from New York*, 1981) un *[[Starman]]* (1984). Vairums Kārpentera 70. un 80. gadu filmu, kā *[[Dark Star]]* (1974), *[[Assault on Precinct 13]]* (1976), "Radījums" (1982),  "Kristīne" (*Christine*, 1983), "Lielais tracis mazajā Ķīnā" (1986), *[[Prince of Darkness]]* (1987), *[[They Live]]* (1988) un "Vājprāta rīklē" (1994), ir kļuvušas par kulta filmām. Kārpenters ir arī mūzikas autors vairums savām filmām. Bijis komponists un izpildproducents filmai "Helovīns" (2018).

## Atsauces

## Ārējās saites
2022. gada Eiropas čempionāts futbolā sievietēm

**2022. gada Eiropas čempionāts futbolā sievietēm** bija 13. Eiropas čempionāts sieviešu futbola nacionālajām izlasēm, ko rīkoja UEFA. Tas notika Anglijā no 6. līdz 31. jūlijam. Čempionāta finālturnīrā piedalījās 16 izlases.

Sākotnēji bija paredzēts, ka čempionāts notiks no 2021. gada 7. jūlija līdz 1. augustam. Tomēr COVID-19 pandēmijas dēļ un sakarā ar 2020. gada vasaras olimpisko spēļu un 2020. gada Eiropas čempionāta futbolā pārcelšanu uz 2021. gada vasaru turnīrs tika pārcelts uz 2022. gadu. Anglija Eiropas sieviešu čempionāta finālturnīru iepriekšējo reizi rīkoja 2005. gadā, kad pēdējo reizi turnīrā piedalījās astoņas komandas.

Anglijas izlase bija mājiniece, Nīderlande centās aizstāvēt 2017. gadā izcīnīto čempiontitulu, bet Ziemeļīrija pirmo reizi piedalījās Eiropas čempionāta sievietēm finālturnīrā. Finālturnīram bija kvalificējusies Krievijas izlase, bet pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā tā tika izslēgta un tās vietā finālturnīra dalībnieču vidū tika iekļauta Portugāle, kas zaudēja Krievijai kvalifikācijas izslēgšanas spēlēs.

Finālturnīrā tika izmantoti video tiesneša asistenti (VAR), kā arī vārtu līnijas tehnoloģija. Fināls notika Vemblija stadionā Londonā.

Pirmo reizi par Eiropas čempionēm kļuva Anglijas izlases futbolistes, kas finālā papildlaikā ar 2:1 pieveica Vāciju. Par turnīra labāko spēlētāju tika atzīta Anglijas izlases uzbrucēja Beta Mīda.

## Stadioni
Finālturnīrs tiek aizvadīts 10 stadionos astoņās Anglijas pilsētās.





## Grupu turnīrs
Visi spēļu sākuma laiki norādīti pēc Latvijas laika (EEST), iekavās ir norādīts norises vietas laiks (UTC+1).

### A grupa

----

----

### B grupa

----

----

### C grupa

----

----

### D grupa

----

----

## Izslēgšanas spēles

### Ceturtdaļfināli

----

----

----

### Pusfināli

----

### Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Nostolepis kernavensis

***Nostolepis kernavensis*** ir klimatiīdu akantodu suga. Tās pārstāvji bija izplatīti vidusdevonā, narvas svītā, Igaunijā, Batkrievijā un Ļeņingradas apgabalā. Šīm zivīm ir zināmas tikai zvīņas. Veseli ķermeņi nav atrasti.

## Apraksts
Zivis bija klātas ar samērā lielām (līdz 1,7 mm), iegarenām zvīņām. Zvīņas vainags ar trim līdz pieciem gareniskiem ķīļiem, kas orientēti paralēli vai arī aizmugurējā daļā pakāpeniski pa pāriem saplūst kopā. Kakliņš zems. Pamatne stipri izliekta. Kaula šūnas pamatnē ir daudzskaitlīgas, poligonālas, ar īsiem tieviem izaugumiem. Vainagā ir attīstīti visi trīs mezodentīna šūnu veidi. Cirkulārie un radiālie kanāli ir lieli. Nav kanālu, kas caurauž pamatni.

## Atsauces
Sačhere

**Sačhere** () ir pilsēta Gruzijā, Imeretijas mharē, Sačheres municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts rietumu daļā Kvirilas upes krastos  no valsts galvaspilsētas Tbilisi.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 17. gadsimtā, bet Sačhere bijusi attīstīta tirdzniecības vieta jau vēlīnajā feodālismā. Sačherē atrodas 11. gadsimtā celta baznīca. Pilsētiņa izaugusi padomju gados kā rajona administratīvais centrs un lauksaimniecības produktu pārstrādes centrs. 1964. gadā piešķirts pilsētas statuss. Sačherē dzimuši un uzauguši divi olimpiskie čempioni svarcelšanā — Giorgijs Asanidze un Laša Talahadze.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nostolepji

**Nostolepji** (*Nostolepis*) ir klimatiīdu akantodu ģints. Tās pārstāvji bija izplatīti no augšsilūra līdz vidusdevonam, Galvenajā devona laukā, Podolijā, Severnaja Zemļā, Špicbergenā, Krievijas ziemeļaustrumos, Timāna-Pečoras provincēs, Zviedrijā, Kanādā, Francijā u.c. Šīs ģints pārstāvji parasti saglabājas atsevišķu zvīņu veidā. Retos gadījumos ir sastopamas atsevišķi ķermeņu fragmenti. Ģints tipveida suga ir *[[Nostolepis striata]]* Pander 1856.

## Apraksts
Zivis bija klātas ar samērā lielām zvīņām, kuru vainagi ornamentēti ar paralēliem, vai arī aizmugurējā daļā saplūstošiem, robustiem ķīļiem un platām vagām. Pamatne ir stipri izliekta. Kakliņi zemi vai arī gandrīz nesaskatāmi. Vainagu veido divu vai trīs veidu mezodentīns, un tajā ir tukšumi un kaula šūnas. Cirkulārie un radiālie kanāli ir labi attīstīti. Pamatnes kaulu audus veido lielas kaula šūnas, kas izvietotas (orientētas) pa augšanas joslām.

## Salīdzinājums
No citām dzimtas ģintīm atšķiras ar vainaga ornamentējumu. Histoloģiskajā uzbūvē atšķirības ir nebūtiskas: dentīna kanālu izvietojumā, kaula šūnu skaitā, tukšumu koncentrācijas apgabalu formā un izvietojumā vainaga mezodentīna audos.

## Sistemātika
* **Nostolepis** Pander 1856
:* Nostolepis alifera Valiukevičius, 2004
:* Nostolepis alta Märss, 1986
:* Nostolepis amplifica Valiukevičius, 2003
:* Nostolepis arctica Vieth, 1980
:* Nostolepis consueta Valiukevičius, 2003
:* Nostolepis elegans (Brotzen, 1934)
:* Nostolepis gaujensis Valiukevičius, 1998
:* Nostolepis gracilis Gross, 1947
:* Nostolepis kernavensis Valiukevičius, 1985
:* Nostolepis latvica Valiukevičius, 2004
:* Nostolepis linleyensis Miller et Märss, 1999
:* Nostolepis magnicostata Valiukevičius, 2003
:* Nostolepis minima Valiukevičius, 1994
:* Nostolepis musca Valiukevičius, 2003
:* Nostolepis robusta (Brotzen, 1934)
:* Nostolepis striata Pander, 1856

## Atsauces
Terdžola

**Terdžola** () ir pilsēta Gruzijā, Imeretijas mharē, Terdžolas municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts rietumu daļā Kolhīdas zemienes austrumu malā Čharas upes krastos  no valsts galvaspilsētas Tbilisi.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 17. gadsimtā. 1950. gados uz Terdžolu no Čhari pārcēla rajona centru. Pilsētas statuss piešķirts 1983. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Katrīna Spaka

**Katrīna Spaka** (; dzimusi  , mirusi ) bija franču un itāļu aktrise un dziedātāja. Vislabāk zināma ar lomām filmās *[[Il Sorpasso]]* (1962), *[[La noia]]* (1963) un Dario Ardžento filmā *[[Il gatto a nove code]]* (1971). Kopā ar Marčello Mastrojanni filmējusies filmā *[[Oggi, domani, dopodomani]]* (1965).

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Marta Krustiņsone

thumb|270px|Elizabete, Marta un Emīlija Krustiņsones (1907)
**Marta Krustiņsone** (1895—1996) bija latviešu komuniste.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1895. gada 20. aprīlī Liepkalna-Ozolu pagastā rentnieka Mārtiņa Krustiņsona ģimenē, viņai bija māsas Elizabete (Elza) un Emīlija Krustiņsones.

1912. gadā kļuva par Latvijas Sociāldemokrātijas biedri, Pirmā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Maskavu, kur piedalījās Oktobra revolūcijā. 1918. gadā darbojās Viskrievijas Ārkārtas komisijā, 1919. gadā darbojās Latvijas SPR Statistikas komisariātā un lielinieku partijas Centrālkomitejā.

Pēc LSPR sagrāves viņa 1920. gadā devās uz Maskavu, kur 1924. gadā beidza mācības J. Sverdlova Komunistiskajā universitātē. No 1925. gada darbojās Rietumtautu Komunistiskajā universitātē un no 1931. gada J. Sverdlova Komunistiskajā universitātē.

NKVD "Latviešu operācijas" laikā Krustiņsoni 1938. gadā arestēja. Sevišķā apspriede par piedalīšanos kontrrevolucionārajā organizācijā viņai piesprieda ieslodzījumu labošanas darbu nometnē, bet viņas vīru Kārli Pečaku 1938. gada 27. aprīlī nošāva un Butovas poligonā apraka PSRS Iekšlietu Tautas komisariāts.

Pēc atbrīvošanas 1947. gadā Krustiņsonei atļāva atgriezties Rīgā un strādāt par Revolūcijas muzeja direktora vietnieci, tomēr jau 1948. gadā viņu atkal izsūtīja uz Gulaga nometnēm. Pēc Josifa Staļina nāves, 1954. gadā, viņu vēlreiz atbrīvoja un atļāva atsākt darbu Revolūcijas muzejā. 1956. gadā viņa pensionējās, taču turpināja piedalīties Latvijas Komunistiskās partijas kongresos un izbraucienos uz skolām.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas viņa dzīvoja pie savas māsas Elzas meitas Lilijas Lencmanes K. Valdemāra ielā Rīgā.

Mirusi 1996. gada 4. decembrī Rīgā 101 gada vecumā.

## Literatūra
* Nikolajs Kreijers. Māsas Krustiņsones. Rīga: Avots, 1987. — 206 lpp.

## Atsauces
Parastais baltmeldrs

**Parastais baltmeldrs** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Latvijā parastais baltmeldrs ir sastopams nereti visā valsts teritorijā, pārmitrās, mazauglīgās vietās: purvos un purvainos priežu mežos.

## Apraksts
Parastais baltmeldrs ir daudzgadīgs, 10-40 cm garš lakstaugs, kurš veido skraju ceru. Auga stublājs ir stāvs, tievs un trīsšķautņains. Lapas ir lineāras, 0,1-0,2 cm platas un ar sarveidīgu galu. Stublāja galotnē ir 1-3 pušķveida ziedkopas (garumā 0,5-1 cm), kas parasti ir platākas nekā garas. Katrā pušķi veidojošajā vārpiņā ir 1-3 ziedi. Apziednis ir sarveidīgs, no 7-14 atskabargainiem sariņiem. Segplēksnes ir bāli dzeltenas vai baltas, augļu gatavības laikā mazliet iesārtas. Ziedkopas augšējā seglapa ir ļoti īsa, tā nepārsniedz vārpiņu pušķi. Auglis ir plakans, 0,2-0,25 cm garš riekstiņš ar kailu knābīti. Zied jūnijā, jūlijā.

## Atsauces
Tkibuli

**Tkibuli** () ir pilsēta Gruzijā, Imeretijas mharē, Tkibuli municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts rietumu daļā Račas grēdas dienvidu nogāzē Tkibulas upes krastos  no valsts galvaspilsētas Tbilisi. Nozīmīgs kalnrūpniecības centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1259.—1293. gados. 1825. gadā Tkibuli apkaimē atklāja akmeņogļu iegulas 1846. gadā sāka to ieguvi. 1887. gadā atklāja dzelzceļa līniju no Kutaisi un ogļu ieguve ievērojami paplašinājās. 1939. gadā piešķirts pilsētas statuss. 1990. gados ogļu ieguve tika pārtraukta, bet kopš 2006. gada atsākta. Lejpus un augšpus Tkibuli atrodas divas hidroelektrostacijas. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Vani

**Vani** () ir pilsēta Gruzijā, Imeretijas mharē, Vani municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts rietumu daļā Kolhīdas zemienes dienvidu malā Meshetijas grēdas ziemeļu pakājē Sulori upes krastos  no valsts galvaspilsētas Tbilisi. Vani senpilsēta iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma kandidātu sarakstā.

## Vēsture
Kā liecina arheoloģiskie izrakumi, jau 7. gadsimtā p.m.ē. Vani bija nozīmīgs reliģiskais centrs. 3.—1. gadsimtā p.m.ē. Vani bija nozīmīga senās Kolhidas valsts pilsēta, reģionāls administratīvais un saimnieciskais centrs. Pilsēta nopostīta 1. gadsimta p.m.ē. vidū. Arheoloģiskie izrakumi Vani sākti 1896. gadā, sistemātiski tie kļuva 1947. gadā. Pati pilsēta atdzimusi 20. gadsimta pirmajā pusē. Pilsētas statuss kopš 1981. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kvirila

**Kvirila** () ir upe Gruzijā, Rioni kreisā krasta pieteka. Sākas Račas grēdā separātiskās Dienvidosetijas teritorijā, kur tiek dēvēta par **Hergenagdonu** (). Augštecē plūst pa šauru aizu, pēc Dzirulas pietekas — Kolhīdas zemienē. Ieplūst Rioni pie Zestaponi. Lietus ūdens barošanās. Populāra laivošana.

Lielākās pilsētas krastos ir Sačhere, Čiatura, Zestaponi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kobuleti

**Kobuleti** () ir pilsēta Gruzijā, Adžārijas autonomajā republikā, Kobuleti municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts dienvidrietumos Melnās jūras krastā  no valsts galvaspilsētas Tbilisi. Nozīmīgs klimatiskais un balneoloģiskais kūrorts.

## Vēsture
Pilsētas nosaukums cēlies no Kobulidzu dzimtas, kam piederējis ciems jūras krastā.  17. gadsimtā šeit atradies vergu tirgus, par ko rakstījis itāļu misionārs Teramo Kastelli. Osmaņu Impērijas laikā dēvēta par **Čiriksu** (*Çürüksu*). 20. gadsimta sākumā sāka attīstīties kūrorts — zemes īpašumi šeit tika piešķirti atvaļinātajiem krievu ģenerāļiem. Padomju gados uzbūvētas vairākas sanatorijas. 1944. gadā Kobuleti piešķirts pilsētas statuss. Kopš 2010. gada izveidota brīvā tūrisma zona ar atvieglojumiem investīcijām. Gadā kūrortu apmeklē ap 100 000 tūristu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Liza Šeridane

**Elizabete Anna Šeridane** (; dzimusi  , mirusi ) bija amerikāņu aktrise. Labāk zināma ar Džerija mātes Helēnas lomu seriālā *[[Seinfeld (seriāls)|Seinfeld]]* un ziņkārīgās kaimiņienes lomu situāciju komēdijseriālā *[[ALF]]*. Viņa savā vairākas desmitgades ilgajā karjerā tēlojusi lomas gan uz skatuves, gan televīzijā un kino.

Brodvejā viņa piedalījusies lugās un mūziklos kopā ar tādām zvaigznēm kā Merila Strīpa un Kristofers Loids. Atveidojusi nelielas lomas seriālos "Skaitļi", "Amerikāņu tētuks", "Slaideri".

## Atsauces

## Ārējās saites
Putna piens

thumb|250px|Putnu piens
**Putna piens** (, ) ir ar šokolādi glazētas konfektes ar uzputotu pildījumu, ko 1936. gadā radīja poļu rūpnieks un rūpnīcas *E. Wedel* īpašnieks Jans Vedels (*Jan Wedel*). 1967. gadā pēc komandējuma Čehoslovākijā konfektes iegaršojās PSRS pārtikas rūpniecības ministram Vasilijam Zotovam, kurš valsts konfekšu ražotājiem uzdeva izstrādāt konfekšu receptūru. Tas izdevās Vladivostokas konditorejas fabrikas komandai tehnoloģes Annas Čupkovas vadībā, kas sākotnējā želatīna vietā izmantoja agaru. Drīz vien Putna piena ražošana pēc šīs receptes izplatījās pārējā PSRS, tostarp arī Latvijas PSR, kur to sāka ražot Laima.

1978. gadā Maskavas restorāns „Prāga” ierobežotā daudzumā sāka gatavot Putna piena tortes, kas sākotnēji bija pieejamas tikai Padomju Savienības Komunistiskās partijas vadībai, bet vēlāk Putna piena tortes atļāva gatavot arī citiem Maskavas restorāniem, un tās kļuva pieejamas arī plašākai sabiedrības daļai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aizeks Heiss

**Aizeks Lī Heiss jaunākais** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu dziedātājs, aktieris, dziesmu autors un komponists.

60. gadu sākumā sācis savu mūziķa karjeru Memfisā bāzētajā ierakstu kompānijā *[[Stax Records]]*. Tur viņš kopā ar savu partneri Deividu Porteru sacerēja dziesmas, kas kļuva par hitiem. Viņu sarakstītā dziesma *[[Soul Man]]*, ko izpildīja duets *[[Sam & Dave]]*, *Grammy* slavas zāle atzina par vienu no ietekmīgākajām dziesmām pēdējo 50 gadu laikā. Arī Rokenrola slavas zāle, žurnāls *[[Rolling Stone]]* un Amerikas Ierakstu industrijas asociācija to atzina par vienu no gadsimta labākajām dziesmām. 60. gadu beigās ierakstījis arī albumus *[[Hot Buttered Soul]]* (1969) un *[[Black Moses]]* (1971). Paralēli tam, Heiss arī rakstīja mūziku kinofilmām.

Heiss ir pazīstams ar savu sarakstīto mūziku filmai "Šafts" (1971). Par dziesmu *[[Theme from Shaft]]* viņš saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā dziesma". Heiss kļuva tikai par trešo melnādaino personu pēc Hetijas Makdenielas un Sidnijs Puatjē, kurš ir saņēmis Kinoakadēmijas balvu. Par šo saņēmis arī divas ''Grammy'' balvas. Saņēmis arī trešo *Grammy* par albumu *Black Moses*.

2002. gadā Heiss tika iekļauts Rokenrola slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristīna Skota Tomasa

**Lēdija Kristīna Anna Skota Tomasa** (; dzimusi ) ir angļu aktrise.

Piecas reizes tikusi nominēta gan BAFTA kino balvai, gan Olivjē balvai. Ieguvusi BAFTA balvu kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā" par filmu "Četras kāzas un vienas bēres" (1994) un Olivjē balvu kategorijā "Labākā aktrise" par lomu *[[Royal Court Theatre]]* izrādē *[[The Seagull]]* (2008). Tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai par dalību filmā "Angļu pacients" (1996).

Kino debitējusi ar filmu *[[Under the Cherry Moon]]* (1986). Vēlāk piedalījusies tādās filmās kā "Rūgtais mēness" (1992), "Neiespējamā misija" (1996), "Zirgu vārdotājs" (1998), "Gosforda parks" (2001), *[[The Valet]]* (2006) un "Nesaki nevienam" (2006). Ieguvusi Eiropas Kino balvu par lomu filmā *[[I've Loved You So Long]]* (2008). Attēlojusi lomas arī filmās "Vieglā uzvedība" (2008), *[[Leaving]]* (2009), *[[Love Crime]]* (2010), *[[Sarah's Key]]* (2010), *[[Nowhere Boy]]* (2010), *[[The Woman in the Fifth]]* (2011), "Piedos tikai Dievs" (2013), "Tumšākā stunda" (2017) un "Kapeņu izlaupītāja Lara Krofta" (*Tomb Raider*, 2018).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Ahmeta

**Ahmeta** () ir pilsēta Gruzijā, Kahetijas mharē, Ahmetas municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts ziemeļaustrumos Alazani upes krastā  no valsts galvaspilsētas Tbilisi.   Līgatnes sadraudzības pilsēta.

## Vēsture
Saskaņā ar leģendu Ahmeta dibināta pēc karalienes Tamaras vēlmes. 1840. gados stipri cieta zemestrīcē. No 1951. gada rajona centrs. Pilsētas statuss kopš 1966. gada. Pilsētā un municipalitātē dzīvo arī Gruzijas čečeni — kišti (municipalitātē kopā 17% no iedzīvotāju skaita).

## Atsauces

## Ārējās saites
Šafts (1971. gada filma)

**"Šafts"** () ir 1971. gada ASV asa sižeta filma, kuras režisors ir Gordons Pārkss. Filmā galveno Džona Šafta lomu atveido Ričards Roundtrijs. Filma balstīta uz filmas scenārista Ernesta Taidimena tāda paša nosaukuma romāna.

Filma stāsta par privātdetektīvu Džonu Šaftu, kuru nolīgst Hārlemas gangsteris, lai tas izglābtu viņa meitu no itāļu mafijas, kas viņu nolaupījusi.

"Šafts" pirmizrāde notika . Tā guva lielus finansiālus panākumus, nopelnot 12 miljonus ASV dolāru pie 500 tūkstošu dolāru budžeta. Filmas skaņu celiņš, kura autors bija Aizeks Heiss, guva plašus panākumus, atnesot Heisam divas ''Grammy'' balvas. Par filmas tituldziesmu *[[Theme from Shaft]]* Heiss saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā dziesma", kļūstot tikai par trešo melnādaino personu, kas saņēmusi Oskaru. 2000. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kinoreģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Gurdžaani

**Gurdžaani** () ir pilsēta Gruzijā, Kahetijas mharē, Gurdžaani municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts ziemeļaustrumos Alazani ielejas malā Gombori grēdas pakājē  no valsts galvaspilsētas Tbilisi. Nozīmīgs Gruzijas vīnkopības un vīna ražošanas centrs.

## Vēsture
Kā ciems vēstures avotos pirmoreiz minēta 16. gadsimtā. 19. gadsimtā atklātas dziednieciskās dūņas Ahtalishevi upes palienē, bet 1920. gados izveidots Ahtalas balneoloģiskais kūrorts. 1929.—1930. gados Gurdžaani bija Kahetijas apriņķa centrs. 1934. gadā piešķirts pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ptychodictyon sulcatum

***Ptychodictyon sulcatum*** ir diplakantīdu akantodu suga. Tās pārstāvji bija izplatīti vidusdevonā, narvas un arukilas svītās, Galvenajā devona laukā, Vācijas ziemeļos un Špicbergenas rietumos. Šīm zivīm ir zināmas tikai zvīņas. Veseli ķermeņi nav atrasti.

## Apraksts
Zivis bija klātas ar vidēja izmēra zvīņām (līdz 0,9 mm, bet vidēji 0,4-0,6 mm) ar nelielu izliektu pamatni un augstu kakliņu. Zvīņas vainags rombveidīgs vai arī priekšējā malā noapaļots. Uz tā virsmas ir daudzas sīkas vagas, izvietotas "eglītes" veidā. un saplūstošas mediālajā daļā. Poru kanāli izvietojas zem vagām. Vainagā ir līdz 9 augšanas slāņiem. Mezodentīns kakliņā un vainagā ir caurausts ar biezu sarežģīti zarotu galveno dentīna kanālu izaugumu tīklu. Vainagam ir raksturīgi izaugumi, kas orientēti perpendikulāri uz augšu. Virs "embrionālās zvīņas" pamata ir attīstīts ļoti liels bet nezarots kanāls.

## Atsauces
Emīlija Krustiņsone

thumb|270px|Elizabete, Marta, Emīlija Krustiņsones (1907).
**Emīlija Krustiņsone** (1890—1981) bija latviešu komuniste.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1890. gada 28. decembrī Liepkalna-Ozolu pagastā rentnieka Mārtiņa Krustiņsona ģimenē, viņai bija māsas Elizabete (Elza) un Marta Krustiņsones.

1910. gadā kļuva par Latvijas Sociāldemokrātijas biedri, Pirmā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Petrogradu, kur piedalījās Oktobra revolūcijas notikumos. 1919. gadā darbojās Latvijas SPR, pēc tās sagrāves darbojās pagrīdē. 1922. gadā pēc aresta Emīliju Krustiņsoni apmaiņas kārtībā izsūtīja uz Krieviju. 1929. gadā viņa pabeidza studijas Ļeņingradas Universitātē un strādāja Ļeņingradas valsts arhīvā, bija šī arhīva direktore (1935—1937).
NKVD "Latviešu operācijas" laikā Krustiņsoni 1938. gadā arestēja, izslēdza no boļševiku partijas un kopā ar meitu Elgu un mazdēlu Aleksandru Bojarski izsūtīja uz Vologdas apgabala Šangajevas sādžu.
1941. gadā Emīliju Krustiņsoni atjaunoja partijā un atļāva atgriezties Ļeningradā, kur blokādes laikā viņa strādāja hospitālī. No 1943. gada dzīvoja pie māsasmeitas Lilijas Lencmanes Rostovā.

Sarkanās armijas uzbrukuma laikā 1944. gadā viņa atgriezās dzimtenē, strādāja par Jelgavas dzimtsarakstu nodaļas pārzini un Jelgavas partijas komitejā, bet no 1946. gada bija Jelgavas Valsts Zinātniskās bibliotēkas direktore. 1957. gadā viņa pensionējās, taču turpināja piedalīties Latvijas Komunistiskās partijas kongresos.

Mirusi 1981. gada 30. martā.

## Pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātā kultūras darbiniece (1955)

## Literatūra
* Nikolajs Kreijers. Māsas Krustiņsones. Rīga: Avots, 1987. — 206 lpp.

## Atsauces
Elga Krustiņsone

**Elga Krustiņsone** (1917—1975) bija latviešu aktrise, aktiera Aleksandra Bojarska māte.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1917. gadā Petrogradā Augusta Ozoliņa un Emīlijas Krustiņsones ģimenē.
Viņas māte 1919. gadā darbojās Latvijas SPR, 1922. gadā pēc aresta Emīliju Krustiņsoni kopā ar meitu apmaiņas kartībā izsūtīja uz Krieviju, kur Elgas māte strādāja Ļeņingradas valsts arhīvā, bija šī arhīva direktore (1935—1937).

Viņa apprecējās ar aktieri Sergeju Bojarski (1916—1976), kura tēvu garīdznieku nošāva 1937. gadā.

NKVD "Latviešu operācijas" laikā Elgu 1938. gadā arestēja un kopā ar māti Emīliju un dēlu Aleksandru izsūtīja uz Vologdas apgabala Šangajevas sādžu.

No 1947. gada kopā ar dēlu dzīvoja Sočos, pēc meitas Ērikas piedzimšanas 1947. gadā pārcēlās pie mātes Emīlijas Krustiņsones uz Jelgavu, kur apprecējās ar Žani Klekeri (1902—1989).

Mirusi 1975. gada 22. februārī.

## Atsauces
Kvareli

**Kvareli** () ir pilsēta Gruzijā, Kahetijas mharē, Kvareli municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts ziemeļaustrumos Alazani ielejas austrumu malā Lielā Kaukāza grēdas dienvidu pakājē  no valsts galvaspilsētas Tbilisi. Nozīmīgs Gruzijas vīnkopības un vīna ražošanas centrs.

## Vēsture
Sena apdzīvota vieta; Kvareli ir 16. gadsimta cietoksnis. No 1930. gada rajona centrs. Pilsētas statuss no 1964. gada. Kindzmarauli vīna zīmola cilmes vieta.
## Ievērojamas personības
Kvareli dzimuši vai dzīvojuši:
* Iļja Čavčavadze (*ილია ჭავჭავაძე*; 1837—1907), bija gruzīnu sabiedriskais darbinieks, žurnālists, publicists, izdevējs, rakstnieks un dzejnieks
## Atsauces

## Ārējās saites
Elizabete Krustiņsone

thumb|270px|Elizabete, Marta, Emīlija Krustiņsones (1907).
**Elizabete (Elza) Krustiņsone** (1890—1978) bija latviešu komuniste, ķīmiķe.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1890. gada 28. decembrī Liepkalna-Ozolu pagastā rentnieka Mārtiņa Krustiņsona ģimenē, viņai bija māsas Emīlija un Marta Krustiņsones.

1910. gadā kļuva par Latvijas Sociāldemokrātijas biedri, Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā viņu izsūtīja uz Irkutskas guberņu, pēc Februāra revolūcijas dzīvoja Maskavā, kur 1917. gadā viņai piedzima meita Lilija Lencmane. 1919. gadā darbojās Latvijas SPR finanšu komisariātā, bet viņas vīrs Jānis Lencmanis bija Iekšlietu tautas komisārs un Komisāru padomes priekšsēdētāja biedrs.
1920. gadā viņa atgriezās Maskavā, kur 1930. gadā absovēja ķīmijas fakultāti Maskavas Baumaņa augstākajā tehniskā skolā, veica zinātniski pētniecisko darbu Ļeņingradā un Maskavā.
"Latviešu operācijas" ietvaros viņas vīru 1937. gadā apcietināja NKVD, apsūdzēja dalībā "latviešu fašistiski-teroristiskā spiegu organizācijā" un nošāva 1939. gadā.
Dzīvoja pie meitas Lilijas Lencmanes Rostovā.
Pēc kara viņa atgriezās dzimtenē, dzīvoja Jelgavā, 1956. gadā pensionējās.

Mirusi 1978. gada 7. janvārī.

## Literatūra
* Nikolajs Kreijers. Māsas Krustiņsones. Rīga: Avots, 1987. — 206 lpp.

## Apbalvojumi
* Darba Sarkanā karoga ordenis

## Atsauces
Lagodehi

**Lagodehi** () ir pilsēta Gruzijā, Kahetijas mharē, Lagodehi municipalitātes centrs. Izvietojusies valsts ziemeļaustrumos Alazani ielejas austrumu malā Lielā Kaukāza grēdas dienvidu pakājē pie pašas Azerbaidžānas robežas  no valsts galvaspilsētas Tbilisi. 

## Vēsture
Dibināta 8. gadsimtā kā Lakuasti cietoksnis pēc erimstavara Arčila I rīkojuma. 9.—10. gadsimtā līdzās cietoksnim uzbūvēta bazilika un klosteris. Pēc Persijas Abāsa I karaspēka iebrukuma 1610. gados apmetne nopostīta. 1830. gadā ierīkots Lagodehi karaspēka atbalsta punkts un garnizona pilsētiņa ar pulka štābu. 1857. gadā reorganizēta par civilo apmetni. 1912. gadā ziemeļos no Lagodehi izveidots Lagodehi rezervāts. No 1930. gada rajona centrs. Pilsētas statuss no 1964. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites
Shenzhou 14

***Shenzhou 14*** () bija Ķīnas pilotējams kosmosa kuģis. Tas orbītā tika palaists 2022. gada 5. jūnijā ar trīs kosmonautu apkalpi.
Kosmosa kuģis orbitālajā stacijā *[[Tiangong]]* nogādāja 3. ekspedīciju. Uz zemes tas atgriezās 4. decembrī.

## Apkalpe
Kuģa *Shenzhou 14* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

## Lidojuma gaita
Kosmosa kuģis tika palaists  02:44:10*[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 2F]]* no Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centra.

Tajā pašā dienā 09:42 *UTC* *Shenzhou 14* saslēdzās ar orbitālo staciju *[[Tiangong]]* pie tās pirmā moduļa *[[Tianhe]]* apakšējās pieslēgvietas.

2022. gada 4. decembrī 03:01 *UTC* *Shenzhou 14* atvienojās no *Tiangong*.
12:09 *UTC* kosmosa kuģa nolaižamais aparāts nolaidās Iekšējā Mongolijā.

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Shenzhou 8, 9, 10, 11, 12, 13 (SZ 8, 9, 10, 11, 12, 13) Gunter Dirk Krebs
Dienasgrāmata

[thumbnail|upright=1.2|[Annas Frankas dienasgrāmatas oriģināla faksimils, kas izstādīts Berlīnē]]
**Dienasgrāmata** ir ar roku rakstītas (pēdējā laikā dienasgrāmatas var tikt veidotas arī ar datora vai mobilās ierīces palīdzību) piezīmes par notikumiem, kas sakārtoti pēc datuma un ir norisinājušies dienu no dienas. Personīgās dienasgrāmatas ietver rakstītāja pieredzi, domas un/vai emocijas. Lai gan dienasgrāmatas var sniegt informāciju memuāriem, autobiogrāfijām, tomēr dienasgrāmatas sākotnēji nav paredzētas publicēšanai plašākai publikai, bet gan tikai paša autora lietošanai.

Pastāv arī cita veida dienasgrāmatas, kas izveidotas institucionālos nolūkos, piemēram, burtnīca skolēniem, kur katrai nedēļas dienai atvēlēta sadaļa mācību stundu un uzdoto mājasdarbu ierakstiem.

## Ārējās saites
Devītie vārti

**"Devītie vārti"** () ir 1999. gada Francijas un Spānijas mistērijas trillera filma, kuras režisors ir Romans Polaņskis. Filmā galvenās lomas atveido Džonijs Deps, Lēna Olina, Frenks Landžella, Džeimss Ruso, Džeks Teilors un Emanuela Seiņē. Filma ir balstīta uz Arturo Peresa Revertes 1993. gada romāna "Dimā klubs jeb Rišeljē ēna".

Retu grāmatu tirgotājs, pārbaudot senas grāmatas autentiskumu, tiek iesaistīts sātanisma kulta sazvērestībā.

"Devītie vārti" pirmizrāde notika . Lai gan Ziemeļamerikā filma bija kritiski un komerciāli neveiksmīga, kur kritiķi to nelabvēlīgi salīdzināja ar Polaņska filmu "Rozmarijas bērns" (1968), "Devītie vārti" pasaulē nopelnīja 58,4 miljonus ASV dolāru pie 38 miljonu budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Herberts Prohaska

**Herberts Prohaska** (, dzimis ) ir bijušais Austrijas futbolists un futbola treneris, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Austrijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik strādā kā futbola žurnālists un eksperts Austrijas *[[ORF]]* kanālā.

Prohaska tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem austriešu futbolistiem. Austrijā pārstāvējis ''Austria Wien'' komandu, ar ko septiņas reizes kļuvis par Austrijas Bundeslīgas čempionu. 1980. gadā pārcēlies uz Itālijas komandu *[[Internazionale]]*, bet ar *[[AS Roma]]* komandu 1983. gadā izcīnījis Itālijas A sērijas titulu.

Austrijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1974. līdz 1989. gadam. Piedalījies 1978. un 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Vadījis Austrijas komandu ''Austria Wien'', bet no 1993. līdz 1999. gadam bijis Austrijas futbola izlases treneris.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Austria Wien**

* Austrijas Bundeslīga: 1976, 1978, 1979, 1980, 1984, 1985, 1986
* Austrijas kauss: 1974, 1977, 1980, 1986

**Internazionale**

* Itālijas kauss: 1982

**Roma**

* Itālijas A sērija: 1983

### Trenera karjera
**Austria Wien**

* Austrijas Bundeslīga: 1991, 1992
* Austrijas kauss: 1990, 1992

## Ārējās saites
Fokina

**Fokina** var būt:

* Fokina — pilsēta Brajanskas apgabalā Krievijā;
* Fokina — pilsēta Piejūras novadā Krievijā;
* Aļona Fokina — Latvijas peldētāja un sporta funkcionāre.

## Skatīt arī
* Fokins
Hanss Krankls

**Johans "Hanss" Krankls** (, dzimis ) ir Austrijas bijušais futbolists un futbola treneris, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Austrijas futbola izlases dalībnieks. Krankls tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem Austrijas futbolistiem.

Savu karjeru sācis Austrijas komandā ''Rapid Wien'', kur viņš 1978. gadā ieguvis Eiropas Zelta zābaku, kas piesaistīja Spānijas komandas ''Barcelona'' uzmanību. Ar *Barcelona* komandu ieguvis vienu Spānijas Karaļa kausu un vienu UEFA Kausu ieguvēju kausu. 1978–79. gada sezonā kļuvis par *[[La Liga]]* labāko vārtu guvēju, gūstot 29 vārtus. 1981. gadā atgriezies *Rapid Wien*.

Austrijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1973. līdz 1985. gadam. Piedalījies 1978. un 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. No 2002. līdz 2005. gadam bijis Austrijas futbola izlases galvenais treneris.

## Sasniegumi
**Rapid Wien**

* Austrijas Bundeslīga: 1981–82, 1982–83
* Austrijas kauss: 1975–76, 1982–83, 1983–84, 1984–85

**Barcelona**

* Spānijas Karaļa kauss: 1980–81
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1978–79

**Individuālie sasniegumi**

* Austrijas gada futbolists: 1973, 1974, 1977, 1982, 1988
* Austrijas Bundeslīgas labākais vārtu guvējs: 1973–74, 1976–77, 1977–78, 1982–83
* *La Liga* labākais vārtu guvējs: 1978–79
* Eiropas Zelta zābaks: 1978

## Atsauces

## Ārējās saites
Sesars Luiss Menoti

**Sesars Luiss Menoti** (; dzimis , miris ) bija Argentīnas futbolists un futbola treneris, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Kā spēlētājs, vislabāk pazīstams, pārstāvot Argentīnas komandas *[[Rosario Central]]* un *[[Boca Juniors]]*.

Pārstāvējis Argentīnas futbola izlasi 11 mačos no 1963. līdz 1968. gadam.

No 1974. līdz 1983. gadam bijis Argentīnas izlases galvenais treneris. Aizvedis komandu līdz uzvarai 1978. gada FIFA Pasaules kausā. Trenējis komandas arī Spānijā, Urugvajā, Itālijā un Meksikā. kā arī vadījis Meksikas futbola izlasi.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Boca Juniors**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1965

**Santos**

* Brazīlijas čempionāta A sērija: 1968
* Starptautiskais čempionu Superkauss: 1968
* Campeonato Paulista: 1968

### Trenera karjera
**Huracán**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1973

**Argentīna U20**

* FIFA U-20 Pasaules kauss: 1979

**Argentīna**

* FIFA Pasaules kauss: 1978

**Barcelona**

* Spānijas Karaļa kauss: 1982–83
* Spānijas Līgas kauss: 1983
* Spānijas Superkauss: 1983

## Ārējās saites
Daniels Bertoni

**Rikardo Daniels Bertoni** (, dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Argentīnā, kur viņš veiksmīgi spēlēja ''Independiente'' komandā, ar ko viņš izcīnīja trīs *[[Copa Libertadores]]*, vienu Starpkontinentālo kausu un trīs *[[Copa Interamericana]]*. 1978. gadā pievienojies Spānijas komandai ''Sevilla'', bet vēlāk jau spēlējis Itālijas komandās ''Fiorentina'', ''Napoli'' un ''Udinese''.

Argentīnas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1974. līdz 1982. gadam, piedaloties 31 mačā un gūstot 12 vārtus. Ar izlasi uzvarējis 1978. gada FIFA Pasaules kausā. Piedalījies arī 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Independiente**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1977
* Copa Libertadores: 1973, 1974, 1975
* Starpkontinentālais kauss: 1973
* Copa Interamericana: 1973, 1974, 1976

**Argentīna**

* FIFA Pasaules kauss: 1978

## Ārējās saites
Horsts Hrubešs

**Horsts Hrubešs** (, dzimis ) ir Vācijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks.

Ar *[[Hamburger SV]]* komandu trīs reizes ieguvis Vācijas Bundeslīgas titulu, kā arī kļuvis par čempionu 1982–83. gada Eiropas kausa sezonā.

Vācijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1980. līdz 1982. gadam, piedaloties 21 mačā, gūstot 6 vārtus. Ar izlasi uzvarējis 1980. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

Kā treneris vadījis komandas Vācijā, Austrijā un Turcijā. No 2000. līdz 2016. gadam bijis Vācijas U21 izlases galvenais treneris, bet 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs vadījis Vācijas U23 izlasi. 2018. gadā strādājis arī par Vācijas sieviešu futbola izlases treneri.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Hamburger SV**

* Vācijas Bundeslīga: 1978–79, 1981–82, 1982–83
* Eiropas kauss: 1982–83

**Rietumvācija**

* Eiropas čempionāts: 1980

### Trenera karjera
**Vācija U19**

* UEFA Eiropas U-19 čempionāts: 2008

**Vācija U21**

* UEFA Eiropas U-21 čempionāts: 2009

**Vācija U23**

* Vasaras olimpiskās spēles sudraba medaļa: 2016

## Ārējās saites
Osvaldo Ardiless

**Osvaldo Sesars Ardiless** (, dzimis ) ir Argentīnas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Argentīnā, bet 1978. gadā pievienojies Anglijas komandai ''Tottenham Hotspur'', kur kļuvis par nozīmīgu komandas spēlētāju, pavadot tur 10 gadus. Folklendu kara dēļ 1982—83. gada sezonu pavadījis īrē Francijas komandā *[[Paris Saint-Germain]]*.

Argentīnas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1975. līdz 1982. gadam, kopumā piedaloties 51 mačā. Ar izlasi uzvarējis 1978. gada FIFA Pasaules kausā. Piedalījies arī 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri, vadot Anglijas komandas ''Swindon Town'', ''Newcastle United'' un ''West Bromwich Albion''. 1993. gadā kā treneris atgriezies *Tottenham Hotspur*, kļūstot par pirmo Anglijas Premjerlīgas treneri no Argentīnas. Vēlāk trenējis komandas Meksikā, Japānā, Horvātijā, Sīrijā, Argentīnā, Izraēlā un Paragvajā, kā arī vadījis Malaizijas futbola izlasi.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Tottenham Hotspur**

* FA kauss: 1980—81, 1981—82
* FA Charity Shield: 1981 (dalīts)
* UEFA kauss: 1983—84

**Argentīna**

* FIFA Pasaules kauss: 1978

### Trenera karjera
**Shimizu S-Pulse**

* Nabisco Cup: 1996

**Tokyo Verdy**

* Japānas kauss: 2004—05

## Atsauces

## Ārējās saites
Ramons Diass

**Ramons Anhels Diass** (, dzimis ) ir Argentīnas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Diass ir Brazīlijas komandas Sanpaulu "Corinthians Paulista" galvenais treneris.

Savas karjeras laikā spēlējis Argentīnas komandā ''River Plate'', vairākās komandās Itālijā un Francijas 1. divīzijas komandā *[[AS Monaco]]*. Ar *[[Internazionale]]* komandu 1988—89. gada sezonā kļuvis par Itālijas A sērijas uzvarētāju.

Argentīnas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1979. līdz 1982. gadam. Piedalījies 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām strādājis par treneri Argentīnā, Anglijā, Meksikā, Saūda Arābijā, Ēģiptē, Paragvajā, Brazīlijā un AAE. No 2014. līdz 2016. gadam vadījis Paragvajas futbola izlasi.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1979, 1979, 1980, 1981, 1991

**Internazionale**

* Itālijas A sērija: 1988—89

**Monaco**

* Francijas kauss: 1990—91

**Argentīnas U20 izlase**

* FIFA U-20 Pasaules kauss: 1979

### Trenera karjera
**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1996, 1997, 1997, 1999, 2002, 2014
* Copa Libertadores: 1996
* Supercopa Libertadores: 1997

**San Lorenzo**

* Argentīnas pirmā divīzija: 2007

**Al-Hilal**

* Saūda Arābijas profesionālā līga: 2016—17
* Saūda Arābijas kauss: 2017

## Ārējās saites
Ubaldo Filjols

**Ubaldo Matildo Filjols** (, dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Filjols tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem Argentīnas vārtsargiem.

Savu karjeras lielāko un veiksmīgāko posmu aizvadījis ''River Plate'' komandā, kur spēlējis no 1973. līdz 1983. gadam. Spēlējis arī Spānijā un Brazīlijā.

Argentīnas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1974. līdz 1985. gadam. Ar izlasi uzvarējis 1978. gada FIFA Pasaules kausā, kur viņš tika atzīts par turnīra labāko vārtsargu. Piedalījies arī 1974. un 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: 1975, 1975, 1977, 1979, 1979, 1980, 1981

**Flamengo**

* Taça Guanabara: 1984
* Taça Rio: 1985

**Atlético Madrid**

* Spānijas Superkauss: 1985

**Racing Club**

* Supercopa Libertadores: 1988

**Argentīna**

* FIFA Pasaules kauss: 1978

## Atsauces

## Ārējās saites
Ptychodictyon rimosum

***Ptychodictyon rimosum*** ir diplakantīdu akantodu suga. Tās pārstāvji bija izplatīti vidusdevonā, narvas un arukilas svītās, Galvenajā devona laukā (Baltija, Ļeņingradas apgabals, Baltkrievija) un Vācijas ziemeļos. Šīm zivīm ir zināmas tikai zvīņas. Veseli ķermeņi nav atrasti. *Ptychodictyon rimosum* ir ptihodiktionu ģints tipveida suga.

## Apraksts
Zivis bija klātas zvīņām (izmēros 0,1-1,3 mm) ar dažāda izmēra gludu vainagu. Vainaga virsējā augšanas plātnē ir sarežģīta tīklveida gļotu un poru kanālu sistēma ar daudzskaitlīgām sīkām porām, kas iziet virspusē. Lielie augšupejošie kanāli ir savienoti ar šauriem dentīna izaugumiem. Vainaga horizontālajās plātnēs dentīna kanāli izvietoti paralēli, un tiem ir vertikāli uz augšu vērsti īsi izaugumi. Pamatne ir caurausta ar dažāda lieluma kanāliem.

## Atsauces