open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arska

**Arska** (, ) ir pilsēta Tatarstānā, Krievijas Federācijā, Arskas rajona administratīvais centrs. 2021. gadā pilsētā dzīvoja 18,3 tūkstoši iedzīvotāju. Lielākā daļa iedzīvotāju ir tatāri (89,4 %) un krievi (9,6 %).

Pilsēta atrodas pie Kazankas upes, aptuveni 65 km uz ziemeļaustrumiem no Kazaņas. Pilsētas statuss piešķirts 1781. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Innopolisa

**Innopolisa** (, ) ir pilsēta Tatarstānā, Krievijas Federācijā, Verhneuslonskas rajonā. Tā ir viena no jaunākajām Krievijas pilsētām, dibināta 2012. gadā kā tehnoloģiskais centrs. 2021. gadā pilsētā dzīvoja 4,8 tūkstoši iedzīvotāju. Lielāko daļu iedzīvotāju veido IT speciālisti, uzņēmēji un studenti.

Pilsēta atrodas netālu no Kazaņas, Kazankas upes krastā. Innopolisā atrodas Innopolisas Universitāte un vairāki augsto tehnoloģiju uzņēmumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Senmalo līcis

**Senmalo līcis** () ir Lamanša piekrastes līcis Francijas ziemeļrietumos, Bretaņas un Normandijas reģionos. Līcis atrodas starp Kotantēnas pussalu austrumos un Talbēra pussalu rietumos. Tajā ieplūst Ransas upe, un tas izceļas ar vienu no pasaulē lielākajām paisuma un bēguma svārstībām, kas var pārsniegt 12 metrus.

Senmalo līcis ir nozīmīgs ne tikai ar savu dabisko vidi, bet arī ar kultūrvēsturisko mantojumu. Tajā atrodas slavenā Senmišela sala — klinšaina sala ar viduslaiku abatiju, kas ir viens no populārākajiem tūrisma galamērķiem Francijā un atrodas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Laiševa

**Laiševa** (, ) ir pilsēta Tatarstānā, Krievijas Federācijā. Tā ir Laiševas rajona administratīvais centrs. 2017. gadā pilsētā dzīvoja 7759 iedzīvotāji. Lielākā daļa iedzīvotāju ir tatāri un krievi.

Laiševa ir viena no vecākajām apdzīvotajām vietām šajā reģionā — tā dibināta 1557. gadā. Pilsētas statuss piešķirts 1781. gadā, bet pēc statusa zaudēšanas 1926. gadā, tas tika atjaunots 2004. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kizļaras līcis

**Kizļaras līcis** () ir sekls līcis Kaspijas jūras ziemeļrietumu daļā, pie Dagestānas krastiem. Līcis stiepjas aptuveni 40 km garumā un 30 km platumā, tā platība ir ap 1600 km², un vidējais dziļums ir tikai 2 metri.

Līci no atklātās jūras atdala plašas smilšu sēres un niedru audzes, kas veido daļēji noslēgtu lagūnu. Tajā ietek vairākas upes, tostarp Tereka, nesot līdzi nogulumus, kas padara līci par dinamisku ekosistēmu. Kizļaras līcis ir svarīga ligzdošanas un barošanās vieta daudzām ūdensputnu sugām, kā arī nozīmīgs zivju nārsta reģions.

Apkārtējā teritorija ir daļēji purvaina un dabas aizsardzības ziņā vērtīga, jo veido vienu no lielākajām saldūdens–sāļūdens pārejas zonām Kaspijas piekrastē.

Līcis atrodas pie Kizļaras pilsētas, kas devusi tam nosaukumu.

## Ārējās saites
Pihejervi (Pirkanmā)

**Pihejervi** () ir liels saldūdens ezers Somijas dienvidrietumos uz dienvidiem no Tamperes pilsētas. Administratīvi ietilpst Pirkanmā reģionā. Stiepjas puslokā 39 km garumā no Tamperes ziemeļaustrumos līdz Lempēlei dienvidaustrumos. Luoto sala rietumos ezeru faktiski sadala divos ezeros. Krasta līnija stipri izrobota, daudz līču un salu. Tammerkoski caurteka ziemeļos Pihejervi savieno ar Nesijervi. No ezera iztek Nokianvirta, kas pieder Kokemēnjoki baseinam. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Tampere, Nokia, Lempēle.

## Atsauces

## Ārējās saites
Niks Anastasjadis

**Niks Anastasjadis** (, dzimis ) ir Kipras jurists un politiķis, kurš ieņēmis nozīmīgu vietu mūsdienu Kipras politiskajā vēsturē. Viņš bija Kipras prezidents no 2013. līdz 2023. gadam, pārstāvot Demokrātiskās Savienības partiju (DISY), kuru vadīja vairāk nekā divas desmitgades. Anastasjadis kļuva par centrālo figūru valsts ekonomiskās krīzes pārvarēšanā, realizējot stingras finanšu reformas un stabilizējot Kipras ekonomiku pēc 2012.–2013. gada banku krīzes. Viņa prezidentūras laikā Kipra piedzīvoja ekonomisko atveseļošanos, uzlabojot savu pozīciju Eiropas Savienībā. Tāpat Anastasjadis aktīvi iesaistījās sarunās par Kipras apvienošanu, gan stiprinot Kipras lomu Vidusjūras reģiona enerģētiskajos projektos. Viņš tiek uzskatīts par vienu no ietekmīgākajiem līderiem pēcrevolucionārajā Kiprā.

## Ārējās saites
Rēzeknes iela (Daugavpils)

**Rēzeknes iela** ir iela Daugavpilī, pilsētas ziemeļu nomalē, Jaunajā Forštatē. Rēzeknes iela sākas krustojumā ar Piekrastes ielu, ved rietumu virzienā un beidzas robežā ar Veco Forštati. Ielas turpinājums ir Ganību iela.

Rēzeknes ielas nepārnumuru (dienvidu) puse apbūvēta ar tipveida daudzstāvu dzīvojamām mājām, bet uz ziemeļiem no brauktuves sākas Augšdaugavas novada teritorija. Vienīga ēka pārnumuru puse ir trīsstāvu daudzdzīvokļu māja "Rēzeknes 2" Līksnas pagastā.

Rēzeknes ielas garums ir aptuveni 975 metri. Visā garumā tā klāta ar asfalta segumu, satiksmes kustība norit divos virzienos, pa vienu joslu katrā virzienā. Ielas sarkano līniju platums ir 23—24 metri.

Pa Rēzeknes ielu kursē 2., 2A., 11., 17., 17A., 19., 20., 20B., 21., 24. un 26. maršrutu autobusi.

Iela izveidota 1980. gados, ar Jaunās Forštates (tolaik 1. Maija) rajona būvniecību. Rēzeknes iela ir šīs ielas vienīgais nosaukums, laika gaitā tas nav mainījies.

No 1934. līdz 1962. gadam nosaukums **Rēzeknes iela** bija tagadējai Stacijas ielai.

## Ielu savienojumi
Rēzeknes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Piekrastes iela (T veida krustojums)
* Aveņu iela (T veida krustojums)
* Stabu iela (T veida krustojums)
* Telts iela (T veida krustojums)
* Sausā iela (T veida krustojums)
* Ganību iela (ielas turpinājums)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Stacijas iela (Daugavpils)
Pihejervi

**Pihejervi** ( — ‘svētais ezers’) var būt:
* Pihejervi — ezers Karēlijā uz Somijas un Krievijas robežas
* Pihejervi — ezers Somijas dienvidaustrumos, Kimenlākso reģionā
* Pihejervi — ezers Somijas vidusdaļā, Pirkanmā reģionā
* Pihejervi — ezers Somijas dienvidrietumos, Satakuntas reģionā
* Pihejervi — ezers Somijas vidienē, Vidussomijas reģionā
* Pihejervi — ezers Somijas vidienē, Ziemeļpohjanmā reģionā
Stefans Šillers

**Stefans Šillers** (, dzimis , miris ) bija poļu arhitekts, eklektisma pārstāvis, Imperatora Mākslas akadēmijas akadēmiķis.

## Dzīvesgājums
Dzimis Varšavā, Polijas Karalistē. 1881. gadā devās uz Petrogradu, kur studēja Imperatora Mākslas akadēmijā, kur ieguva vairākas akadēmijas balvas: zelta un sudraba meda;las, 1. pakāpes klases mākslinieka grādu un akadēmiķa pakāpi (1888).

1888. gadā atgriezās Varšavā, kur projektēja vairāk nekā 700 būves renesanses un baroka stilā, atjaunoja daudzās vēsturiskās ēkas. Bija literatūras žurnāla galvenais redaktors un Varšavas pilsētas arhitekts. Strādāja par pasniedzēju pilsētas mākslas skolā.

Miris 1933. gada 22. jūnijā Kutno, Lodzas vojevodistē.

## Pazīstamākie darbi
* Varšavas Universitātes bibliotēka un galvenie vārti (1899—1901, kopā ar A. Jablonski),
* Varšavas Politehniskās universitātes galvenā ēka (1899—1901),
* Mākslas veicināšanas biedrības ēka (mūsdienās –  Nacionālā mākslas galerija, 1900),
* Poņatovska tilta arhitektūras rotājumi (1905—1913).
Ir arī aptuveni simts māju un daudzu baznīcu arhitekts.

Attēls:6 Warszawa 138.jpg|Varšavas Politehniskās universitāte ēka
Attēls:6 Warszawa 273.jpg|Varšavas Universitātes bibliotēka un vārti
Attēls:6 Warszawa 162.jpg|Nacionālā mākslas galerija
Attēls:Wiadukt Markiewicza Warszawa 003.jpg|Markeviča tilta viadukts Varšavā
Attēls:Druskininkai Virgin Mary church.jpg|Marijas baznīca Druskininkos
Attēls:Matki Boskiej Częstochowskiej church in Mońki.JPG|Klosteris Monkos
Attēls:POL Warsaw Poniatowski Bridge (2).JPG|Poņatovska tilts Varšavā


## Atsauces

## Ārējās saites
Asociētais profesors

**Asociētais profesors** ir akadēmisks amats ar divām galvenajām nozīmēm: Ziemeļamerikas sistēmā un Sadraudzības sistēmā. Ziemeļamerikas sistēmā, ko izmanto Amerikas Savienotajās Valstīs un daudzās citās valstīs, tas ir amats starp docenta un profesora amatu. Šajā sistēmā asociētā profesora amats parasti ir pirmais paaugstinājums amatā pēc fakultātes amata iegūšanas, un Amerikas Savienotajās Valstīs tas parasti ir saistīts ar pastāvīgu amatu. Sadraudzības sistēmā asociētā profesora amats dažās valstīs tradicionāli tiek lietots lektora vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aneto smaile

**Aneto smaile** (, ) ir kalnu virsotne Spānijā, Pireneju augstākā virsotne un Spānijas trešā augstākā virsotne. Atrodas Pireneju centrālajā daļā Maladetas masīvā 6,5 km no Francijas robežas, administratīvi ietilpst Aragonas reģiona Veskas provincē. Atrodas Posetsas-Maladetas dabas parka teritorijā. Kalnu veido Paleozoja granīta masīvs; tā ziemeļu nogāzē atrodas Pireneju lielākais ledājs 80 ha platībā. Virsotnei līdz 1817. gadam nebija sava nosaukuma; to piešķīra pēc pakājē esošā Aneto ciema pēc tam, kad smaile tika noteikta kā augstākā Maladetas masīvā un visos Pirenejos. Pirmo zināmo uzkāpšanu kalnā  veica atvaļinātais krievu virsnieks Platons Čihačovs kopā ar pavadoņiem. Mūsdienās populārs alpīnisma un kalnu tūrisma galamērķis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Možga

**Možga** (krievu: *Можга*, ) ir pilsēta Krievijā, Udmurtijas Republikā.

Možga atrodas Udmurtijas dienvidrietumos, apmēram 95 km no Iževskas. Iedzīvotāju skaits — 46 236 (2021).

## Atsauces

## Ārējās saites
Kambarka

**Kambarka** (, ) ir pilsēta Krievijā, Udmurtijas Republikā.

Kambarka atrodas Udmurtijas dienvidos, aptuveni 116 km no Iževskas. Iedzīvotāju skaits — 10 198 (2021).

## Atsauces

## Ārējās saites
Sauleszaķis

thumb|200px|Sauleszaķi uz mājas sienas
**Sauleszaķis** (arī **sauleszaķītis**, **saules zaķītis**, **saules zaķēns**, **gaismas zaķītis** vai **gaismas zaķēns**) ir optiska parādība, kas rodas, kad saules stari, atstarojoties no gludas vai spīdīgas virsmas, piemēram, spoguļa, stikla vai ūdens virsmas, veido gaismas plankumu uz citas virsmas, piemēram, sienas vai grīdas. Šī parādība parasti ir kustīga, jo atstarojošā virsma vai saules leņķis var mainīties, radot "lēkājoša" gaismas plankuma efektu.

Latviešu valodā termins "sauleszaķis" apvieno vārdu "saule", kas apzīmē gaismas avotu, un "zaķis", kas simbolizē ātru un rotaļīgu kustību, uzsverot parādības dinamisko raksturu. Sauleszaķi bieži sastopami bērnu literatūrā un tautas valodā kā simbols gaismai.

## Atsauces
Pihejervi (Satakunta)

**Pihejervi** () ir liels saldūdens ezers Somijas dienvidrietumos. Administratīvi lielākā daļa ietilpst Satakuntas reģionā, bet dienviddaļa — Īstajā Somijā. Stiepjas 25 km garumā ovālā ezerdobē ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā. Krasta līnija mēreni izrobota, ezerā dažas nelielas salas. Ezera ziemeļu galā iztek Eurojoki uz Botnijas līci. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Sekile austrumu krastā un Eura pie Eurajoki iztekas. Daļa ezera ziemeļdaļas piekrastes ir ''Natura 2000'' teritorija. Ezerā tiek praktizēta komerciālā zveja, kā arī populāra atpūtas un makšķerēšanas vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Votkinska

**Votkinska** (, ) ir pilsēta Krievijas Federācijas Udmurtijas Republikā. Atrodas Udmurtijas austrumos, pie Votkas upes (Kamas baseins) aptuveni 50 km uz ziemeļaustrumiem no republikas galvaspilsētas Iževskas.

## Vēsture
Pilsētas vēsture aizsākās 1759. gadā, kad grāfs Pjotrs Šuvalovs saņēma atļauju būvēt dzelzs kausēšanas rūpnīcu pie Votkas upes. Rūpnīcas celtniecībai tika uzpludināta upe, izveidojot milzīgu mākslīgo ūdenskrātuvi — Votkinskas dīķi. 

18. gadsimta beigās rūpnīca kļuva par valsts īpašumu un specializējās enkuru ražošanā Krievijas flotei, kā arī vēlāk sāka būvēt upes tvaikoņus un lokomotīves. 19. gadsimta vidū Votkinska bija viens no nozīmīgākajiem metalurģijas un mašīnbūves centriem Urālu reģionā.

Pilsētas tiesības Votkinska ieguva 1935. gadā. Otrā pasaules kara laikā pilsēta kļuva par nozīmīgu aizsardzības rūpniecības centru, uz kurieni tika evakuētas vairākas rūpnīcas no PSRS rietumu daļas.

## Saimniecība
Votkinska ir stratēģiski nozīmīgs rūpniecības centrs. Galvenais pilsētas uzņēmums ir Votkinskas rūpnīca (*Воткинский завод*), kas dibināta vienlaikus ar pilsētu. 

Mūsdienās šī rūpnīca ir viena no Krievijas nozīmīgākajām raķešu ražotnēm. Tajā tiek ražotas starpkontinentālās ballistiskās raķetes, tostarp Topol-M, Jars un jūras bāzētās Bulava raķetes. Papildus militārajai produkcijai pilsētā ražo naftas un gāzes ieguves aprīkojumu, sadzīves tehniku un instrumentus.

## Kultūra un izglītība
Votkinska ir komponista Pētera Čaikovska dzimšanas vieta. Viņa tēvs Iļja Čaikovskis tajā laikā bija Votkinskas rūpnīcas priekšnieks. Komponists šeit pavadīja savus pirmos astoņus dzīves gadus. Pilsētā darbojas Pētera Čaikovska memoriālais muzejs-muiža, kurā katru gadu notiek starptautiski mūzikas festivāli.

Pilsētā atrodas vairākas augstākās izglītības iestāžu filiāles, tostarp Iževskas Valsts tehniskās universitātes filiāle. Arhitektūrā ievērojama ir Blagoveščenskas katedrāle, kas celta 19. gadsimta pirmajā pusē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilsētas administrācijas mājaslapa (krieviski)
Čaikovska

**Čaikovska** () ir pilsēta Krievijā, Permas novadā, svarīgs rūpniecības, kultūras un sporta centrs. Tajā dzīvo aptuveni 75 000 iedzīvotāju (2024). 

Čaikovska atrodas Kamas upes krastā pie Votkinskas ūdenskrātuves. Attālums līdz Permai pa dzelzceļu ir apmēram 300 km, bet pa autoceļu — apmēram 330 km.

Čaikovska ir nosaukta par godu komponistam netālajā Votkinskā dzimušajam Pēterim Čaikovskim. Pilsēta tika izveidota, lai apkalpotu Votkinskas hidroelektrostaciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vereščagina

**Vereščagina** () ir pilsēta Krievijā, Permas novadā. Tajā dzīvo apmēram 20 000 iedzīvotāju. Vereščagina atrodas Permas novada rietumos un ir nozīmīgs dzelzceļa mezgls. Attālums līdz Permai ir apmēram 124 km pa autoceļu un dzelzceļu.

Pilsēta izaugusi ap dzelzceļa staciju, kura tika nosaukta par godu krievu māksliniekam Vasilijam Vereščaginam. Pilsētas ekonomikas pamatā ir dzelzceļa transports, kā arī pārtikas rūpniecība un kokapstrāde.

## Atsauces

## Ārējās saites
Černuška

**Černuška** () ir pilsēta Krievijā, Permas novadā. Tajā dzīvo apmēram 33 000 iedzīvotāju (2023). Černuška atrodas Permas novada dienvidos, pie Černuškas upes, kas ir Tjurjemas pieteka. Attālums līdz Permas pilsētai ir apmēram 320 km pa autoceļu.

Černuškas ekonomiku veido naftas ieguve, būvniecība, pārtikas un kokapstrādes rūpniecība. Pilsēta radusies, attīstoties ap dzelzceļa staciju un tuvumā esošajiem rūpniecības objektiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Soļikamska

**Soļikamska** () ir pilsēta Krievijā, Permas novadā. Tajā dzīvo apmēram 89 000 iedzīvotāju (2021). Soļikamska atrodas Permas novada ziemeļos, pie Kamas upes un Usolkas upes ietekas. Attālums līdz Permas pilsētai ir apmēram 370 km pa autoceļu.

Soļikamska ir sena pilsēta, kas pazīstama ar savu sāls ieguves vēsturi — tieši no sāls ("soļ") arī cēlies pilsētas nosaukums. Mūsdienās pilsētas ekonomiku veido ķīmiskā rūpniecība, mežrūpniecība un būvniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Svētās Marijas Lielā bazilika

**Svētās Marijas Lielā bazilika** (, ) ir katoļu baznīca Itālijā, Romā.

## Apbedījumi
Bazilikā ir apglabāti: Pijs V, Klements VIII, Klements IX, Pāvils V, Siksts V, P. Bonaparte. Arī pāvests Francisks savā testamentā pauda vēlēšanos tikt apglabātam šajā bazilikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džims Hillers

**Džeimss Endrjū Hillers** (dzimis ) ir Kanādas hokeja treneris un bijušais spēlētājs. No 2024. gada līdz 2026. gada 1. martam bija Nacionālās hokeja līgas (NHL) komandas Losandželosas "Kings" galvenais treneris. Hillers kā spēlētājs NHL aizvadīja 63 spēles Losandželosas "Kings", Detroitas "Red Wings" un Ņujorkas "Rangers" komandās, kā arī spēlēja Amerikas hokeja līgā (AHL) un Starptautiskajā hokeja līgā (IHL). Savu karjeru viņš beidza, spēlējot ārzemēs Vācijas ''Deutsche Eishokey Liga'' un Itālijas ''Serie A''. Pēc karjeras beigām Hillers uzsāka trenera karjeru junioru līgās.

## Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras beigām 2002. gadā Hillers nekavējoties uzsāka savu trenera karjeru kā trenera asistents, strādājot ar WHL līgas komandu Tri-City "Americans" divas sezonas. 2004.—2005. gadā viņš tika iecelts par Britu Kolumbijas hokeja līgas (BCHL) komandas Alberni "Valley Bulldogs" galveno treneri, komandu viņš trenēja divas sezonas un sasniedza attiecīgi 32—20—6—2 un 43—12—3—2 sezonas rekordus. Nākamajā sezonā viņš tika izvēlēts trenēt WHL līgas komandu Čilivakas "Bruins", kas atgriezās šajā līgā. Viņš trenēja komandu līdz izslēgšanas spēlēm pirmajās divās sezonās, bet pēc tam, kad trešajā gadā klubā izlaida izslēgšanas spēles, viņš tika atlaists no trenera amata.

Vēlāk 2009. gada starpsezonā viņš tika iecelts par Tri-City "Americans" komandas galveno treneri. 2010. gadā "Americans" sasniedza WHL izslēgšanas spēļu sēriju, kur zaudēja Calgary "Hitmen" komandai. Hillers saņēma WHL un CHL līgu gada trenera apbalvojumus par 2011.—2012. gada sezonu.

2014. gada 30. jūlijā Detroitas "Red Wings" komanda nolīga Hilleru par trenera asistentu Maika Bebkoka vadībā, pārraugot komandas vairākuma spēli.

Pēc vienas sezonas Detroitā Hillers sekoja Maikam Bebkokam uz Toronto "Maple Leafs" komandu, kur viņš bija atbildīgs arī par komandas vairākuma spēli.

2019. gada 19. jūnijā Ņujorkas "Islanders" paziņoja, ka Hillers pievienosies viņu treneru kolektīvam kā asistents galvenā trenera Berija Troca vadībā. Mēnesi pēc tam, kad "Islanders" atlaida Trocu un viņa vietā iecēla Leinu Lambertu, arī Hillers tika atbrīvots no saviem pienākumiem 2022. gada 9. jūnijā.

2022. gada 19. jūlijā Hillers tika nolīgts par Losandželosas "Kings" trenera asistentu galvenā trenera Toda Maklelana vadībā. 2024. gada 2. februārī Hillers tika iecelts par pagaidu galveno treneri pēc Maklelana atlaišanas. Hillera vadībā "Kings" iekļuva izslēgšanas spēlēs un piecās spēlēs zaudēja Edmontonas "Oilers" komandai. Pēc sezonas 22. maijā Hillers tika iecelts par Losandželosas komandas galveno treneri. 2026. gada 1. martā "Kings" atlaida Hilleru pēc sezonas sākuma ar 24–21–14 bilanci, ieskaitot 2–5–1 uzvaru bilanci pēdējās astoņās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NHL.com profils
* Eliteprospects.com profils
* The Internet Hockey Database.com
Zveņigova

**Zveņigova** () ir pilsēta Krievijas Federācijā, Marijelas Republikā.

Tā atrodas Volgas upes kreisajā krasta, aptuveni  uz dienvidrietumiem no Joškarolas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kozmodemjanska

**Kozmodemjanska** () ir pilsēta Krievijas Federācijā, Marijelas Republikā.

Pilsēta atrodas pie Volgas upes labā krasta, aptuveni 130 km uz ziemeļiem no Joškarolas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Volžska (Marijela)

**Volžska** (, ) ir pilsēta Krievijas Federācijā, Marijelas Republikā.

Pilsēta atrodas pie Volgas upes, 100 km uz dienvidiem no Joškarolas un netālu no Tatarstānas robežas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šumerļa

**Šumerļa** (, ) ir Čuvašijas pilsēta Krievijas Federācijā. Tajā dzīvo 16 853 iedzīvotāji (2021).

Atrodas aptuveni 120 km uz dienvidrietumiem no Čuvašijas galvaspilsētas Čeboksariem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gornozavodska

**Gornozavodska** () ir pilsēta Krievijā, Permas novadā. Tajā dzīvo apmēram 10 700 iedzīvotāju (2021). Gornozavodska atrodas Permas novada austrumu daļā, pie Kosvas upes. Attālums līdz Permas pilsētai ir apmēram 190 km pa autoceļu.

Pilsēta izveidojās pēc Oļhova cementa rūpnīcas būvniecības, kas uzsākta 1940. gadu beigās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krasnovišerska

**Krasnovišerska** () ir pilsēta Krievijā, Permas novadā. Tajā dzīvo apmēram 14 300 iedzīvotāju (2021). Krasnovišerska atrodas Permas novada ziemeļaustrumu daļā, pie Višeras upes. Attālums līdz Permas pilsētai ir apmēram 315 km pa autoceļu.

Pilsēta izveidojās 1926. gadā kā ciemats pie celulozes rūpnīcas un vēlāk attīstījās par rūpniecības centru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Novočeboksarska

**Novočeboksarska** (, ) ir Čuvašijas pilsēta Krievijas Federācijā. Tajā dzīvo 124 285 iedzīvotāji (2021).

Atrodas 3 km attālumā uz austrumiem no Čuvašijas galvaspilsētas Čeboksariem, Volgas krastā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jadrina

**Jadrina** (, ) ir Čuvašijas pilsēta Krievijas Federācijā, Jadrinas rajona centrs. Tajā dzīvo 8702 iedzīvotāji (2021).

Atrodas apmēram 90 km attālumā uz dienvidrietumiem no Čuvašijas galvaspilsētas Čeboksariem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mariinskijposada

**Mariinskijposada** (,  (*Sĕntĕrvărri*)) ir Čuvašijas pilsēta Krievijas Federācijā, Mariinskas Posadas rajona centrs. Tajā dzīvo 7678 iedzīvotāji (2021).

Atrodas Volgas krastā, apmēram 40 km attālumā uz austrumiem no Čeboksariem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kozlovka (Čuvašija)

**Kozlovka** (, ) ir Čuvašijas pilsēta Krievijas Federācijā, Kozlovkas rajona centrs. Tajā dzīvo 9610 iedzīvotāji (2021).

Atrodas Volgas krastā, apmēram 110 km attālumā uz dienvidaustrumiem no Čeboksariem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jakinfs

**Jakinfs** (), īstajā vārdā **Ņikita Bičurins** (; dzimis , miris ) bija ievērojams Krievijas Impērijas pareizticīgo mūks, sinologs, tulkotājs un austrumu kultūru pētnieks, kurš tiek uzskatīts par vienu no Krievijas sinoloģijas un orientālistikas pamatlicējiem. 19. gadsimta sākumā kalpodams Krievijas garīgajā misijā Pekinā, Jakinfs ieguva zināšanas par ķīniešu valodu, kultūru, vēsturi un ģeogrāfiju, kas vēlāk atspoguļojās viņa plašajā zinātniskajā darbībā. Viņa pētījumi, tostarp tulkojumi no ķīniešu valodas un sistemātiski apraksti par Ķīnu, Tibetu un Mongoliju, Krievijas un Eiropas akadēmiskajā vidē sniedza pirmo padziļināto skatījumu par šo reģionu. Jakinfa darbi veidoja pamatu Krievijas turpmākajām austrumu studijām un būtiski ietekmēja zinātnisko un diplomātisko attiecību attīstību ar Āzijas valstīm. Neskatoties uz sarežģītām attiecībām ar garīgo hierarhiju, viņš palika uzticīgs zinātniskajai pieejai un Krievijā tiek vērtēts kā viens no ievērojamākajiem 19. gadsimta austrumnieku pētniekiem.

## Ārējās saites
Brahuju valoda

**Brahuju valoda**  () ir dravīdu saimes valoda, kas pieder pie ziemeļu dravīdu grupas un ir īpaša ar to, ka atrodas ģeogrāfiski izolēta no citām dravīdu valodām. Tā galvenokārt tiek lietota Pakistānas Beludžistānas provincē, kā arī mazākās kopienās Afganistānas un Irānas pierobežas reģionos. Brahuju valodā runā aptuveni 2,8 miljoni cilvēku, un tā saglabā bagātīgu dravīdu valodu pamatstruktūru, vienlaikus intensīvi aizgūstot leksiku no beludžu, persiešu, puštu un arābu valodām. Valoda tiek uzskatīta par nozīmīgu piemēru valodu kontaktu un izolācijas ietekmei uz valodas attīstību, kā arī par vienu no būtiskākajiem lieciniekiem dravīdu valodu senajai izplatībai ārpus mūsdienu Dienvidindijas robežām.

## Ārējās saites
Goražde

**Goražde** () ir pilsēta Bosnijā un Hercegovinā, Bosniešu Podriņes kantona Goražde administratīvais centrs. Tā atrodas pie Drinas upes, stratēģiskā vietā austrumu Bosnijā, netālu no robežas ar Serbiju.

2013. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 20 897 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Pērnavas Svētās Katrīnas baznīca

**Pērnavas Svētās Katrīnas baznīca** () ir Igaunijas Pareizticīgā baznīcas dievnams, kas atrodas Pērnavas pilsētā.

Uzcelta laika posmā no 1764. līdz 1768. gadam pēc ķeizarienes Katrīnas II Lielās rīkojuma. 1769. gadā iesvētīta par godu Svētajai Katrīnas no Aleksandrijas. Uzbūvēta krievu baroka stilā pēc arhitekta Pjotora Jegorova projekta un kļuva par paraugu vairākām 18. gadsimta beigu pareizticīgo baznīcām Baltijā. Baznīcai ir liels centrālais kupols, ko ieskauj četri mazi tornīši un rietumu tornis ar adatas formas smaili. Fasāde ir bagātīgi rotāta un sadalīta ar frontoniem un dzegām. Baznīcas iekšpusē ir ikonostass, ko arī veidojis Jegorovs.

## Attēli

BM06054Am.jpg|Baznīca 1795. gadā
St. Catherine's Church, Pärnu-20220628 (10).JPG|250px|Kupols
St. Catherine's Church, Pärnu-20220628 (13).JPG|250px|Ikonostass


## Atsauces

## Ārējās saites
Široki Brijega

**Široki Brijega** () ir pilsēta Bosnijā un Hercegovinā, Rietumhercegovinas kantona administratīvais centrs. Tā atrodas Hercegovinas reģionā, apmēram 20 kilometru attālumā no Mostara.

2013. gadā pilsētā un tās apkārtnē dzīvoja aptuveni 28,9 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Orašje

**Orašje** () ir pilsēta Bosnijā un Hercegovinā, Posavinas kantona administratīvais centrs. Tā atrodas Savas upes krastā, netālu no robežas ar Horvātiju.

2013. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 19 861 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Livna

**Livna** () ir pilsēta Bosnijā un Hercegovinā, Kantonā 10. Tā atrodas starp Dināru kalniem un plašām augstienēm, valsts dienvidrietumu daļā, netālu no robežas ar Horvātiju.

2013. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 7927 iedzīvotāji.

## Ārējās saites
Bellaru valoda

**Bellaru valoda** (ಬೆಲ್ಲರಿ) ir dienviddravīdu valoda, kas galvenokārt sastopama Indijas Karnātakas un Keralas štatos. Tā ir cieši radniecīga tulu un kannadu valodām.

Bellaru valodu prot apmēram 1000 cilvēku (dažādos avotos norādītais valodas pratēju skaits atšķiras), un tā tiek uzskatīta par apdraudētu valodu. Valodas lietojums ikdienā samazinās, un bellaru jaunākā paaudze bieži vien pāriet uz plašāk lietotajām reģionālajām valodām.

## Ārējās saites
Kolamu valoda

**Kolamu valoda** (कोलामी) ir centrāldravīdu valoda, kas sastopama Indijas vidienē, Mahārāštrā un Telangānā.

Kolamu valodu prot apmēram 128 000 cilvēku, taču valodas dzīvotspēja ir apdraudēta, jo daudzi kolamu valodas pratēji pāriet uz marathu vai telugu valodu. Kolamu valodai ir vairāki dialekti, no kuriem pazīstamākie ir Rāmanagaramas un Utnūras dialekti.

Kolamu valodas rakstībā galvenokārt lieto Dēvanāgarī rakstu, bet dažviet arī Telugu rakstu.

## Ārējās saites
Regejs Žans Peidžs

**Regejs Žans Peidžs** (; dzimis ) ir britu aktieris, kas pazīstams ar lomu *[[Netflix]]* vēsturiskā seriāla *[[Bridgerton]]* pirmajā sezonā (2020).

Filmējies arī *[[BBC One]]* seriālā *[[Waterloo Road]]* (2015), kanāla *[[History Channel|History]]* miniseriālā *[[Roots]]* (2016) un kanālā ABC seriālā *[[For the People]]* (2018—2019), kā arī filmās "Izsalkusī pilsēta" (2018), *[[The Gray Man]]* (2022), "Dungeons & Dragons: Gods Zagļu Vidū" (*Dungeons & Dragons: Honor Among Thieves*, 2023) un "Operācija "Black Bag"" (2025)

## Atsauces

## Ārējās saites
Indras iela (Daugavpils)

**Indras iela** ir iela Daugavpilī, tās centrālajā daļā, Esplanādes apkaimē. Indras iela sākas no Maizes ielas, ved ziemeļrietumu virzienā un beidzas krustojumā ar Dagdas ielu. Pārnumuru ielas puse apbūvēta ar privātmājām, bet nepārnumuru pusē atrodas viena piecstāvu māja (Nr. 3).

Indras ielas kopējais garums ir 90 metri. Visā garumā tā klāta ar asfalta segumu. Satiksmes kustība atļauta abos virzienos vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Indras ielu nekursē, tuvākā pietura ir "Alejas iela" (1. un 4. tramvajs).

Indras iela izveidota 20. gadsimta pirmajā pusē. Līdz 1935. gadam tās nosaukums bija **Krāslavas šķērsiela**, jo tā atrodas Krāslavas ielas trases turpinājumā. Kopš 1935. gada Indras ielas nosaukums nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Indras iela ir savienota ar šādām ielām:
* Maizes iela
* Dagdas iela

## Atsauces
Dienviddravīdu valodas

thumb|Dienviddravīdu valodas (ar sarkanu un oranžu) kartē
**Dienviddravīdu valodas** ir dravīdu valodu saimes apakšgrupa, ko galvenokārt runā Dienvidindijā un Šrilankā. Šajā grupā ietilpst vairākas nozīmīgas valodas, piemēram:

* Tamilu valoda (viens no Indijas oficiālajiem valsts mēroga valodu statusiem, plaši lietota Tamilnādas štatā un Šrilankā)
* Telugu valoda (galvenā valoda Āndhra Pradēšā un Telangānas štatā)
* Kannadu valoda (runāta Karnātakas štatā)
* Malajalu valoda (galvenā valoda Keralas štatā)

Dienviddravīdu valodas ir cieši saistītas gan fonoloģiski (skaņu sistēmas ziņā), gan gramatiskajās struktūrās. Tās attīstījās no senākām dravīdu valodām un ir saglabājušas daudz seno iezīmju, vienlaikus piedzīvojot arī dažādas ietekmes no sanskrita un citu valodu avotiem.

## Ārējās saites
Telugu raksts

thumb|Uzraksts ''Telugu''
**Telugu raksts** ir abugidas tipa rakstības sistēma, kas pieder brahmi rakstu saimei. To izmanto, lai pierakstītu telugu valodu, kā arī reizēm dažas citas valodas Dienvidindijā.

## Svarīgas iezīmes

* Raksts ir silabisks: katrs simbols apzīmē līdzskaņa un patskaņa kombināciju.
* Rakstīšana notiek no kreisās uz labo pusi.
* Burtu formas ir apaļīgas — tas vēsturiski radies, jo rakstīšanai uz palmu lapām bija piemērotāk vilkt līknes, nevis taisnas līnijas (taisnas līnijas varēja saplēst lapas).

* Telugu rakstā ir īpaši burti gan pamatformām, gan arī kombinētajām zilbēm, kas rodas, līdzskaniem pievienojot dažādus patskaņus.

## Raksts

### Līdzskaņi

### Patskaņi

### Citas zīmes

### Dubultie līdzskaņi

### Cipari

## Ārējās saites
Jasmīnu iela (Daugavpils)

**Jasmīnu iela** ir iela Daugavpilī, Mazo Stropu apkaimē. Ielā ir vasarnīcu apbūve.

Jasmīnu iela sastāv no diviem atsevišķiem posmiem, starp kuriem nav tieša ceļa savienojuma, jo ielas trase šķērso zemieni ar vienu no Stropu ezera kanāliem. Dienvidu posms atrodas dārzkopības sabiedrībā "Ķīmiķis-D", tas sākas no Asteru ielas un izskatās kā divas paralēlas ielas dienvidrietumu-ziemeļaustrumu virzienā. Otrais Jasmīnu ielas posms ved no Asteru ielas uz ziemeļiem, caur dārzkopības sabiedrību "Sapnis-D", līdz savienojumam ar Flokšu ielu.

Jasmīnu ielas kopējais garums ir aptuveni 1470 metri. Visā garumā tā klāta ar grants segumu, satiksmes kustība norit vienā joslā abos virzienos.
Sabiedriskais transports pa Jasmīnu ielu nekursē.

Jasmīnu iela izveidota 1960.—1970. gados, bet nosaukums tai piešķirts tikai 2005. gada 30. jūnijā.

## Ielu savienojumi
Jasmīnu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Asteru iela
* Īrisu iela
* Dravnieku iela
* Flokšu iela
Kodols (lineārā algebra)

thumb|300x300px|Ilustrācija kodola un attēla jēdzieniem: kodols ir tie vektori telpā <math>V</math>, kas tiek attēloti kā nulles vektori <math>\vec{0}</math> telpā <math>W</math>. Savukārt, attēls ir tie vektori, kas ir iespējami no vektoru telpas <math>V</math> pārejot uz vektortelpu <math>W</math> caur operatoru <math>f</math>.
**Kodols** lineārajā algebrā ir lineāra operatora f:V \rightarrow Wvisu vektoru telpas V vektoru kopu, kurus operators f attēlo par nulles vektoru. Kā vektoru kopa tā pierakstās kā: \text{ker} \ f = \{\vec{x} \in V | f(\vec{x}) = \vec{0} \in W \}. Saistīts jēdziens ir lineāra operatora **attēls**, kas ir vektortelpas W vektoru kopa, katrs no kuriem ir vismaz viena telpas V vektora pirmattēls/oriģināls (t.i. vismaz viens ievades vektors/pirmattēls/oriģināls no vektora telpas V operatorā f tiek kartēts/attēlots telpā W). Kā vektoru kopa tā pierakstās kā: \text{Im} \ f = \{\vec{y} \in W | f(\vec{x}) = \vec{y}, \vec{x} \in V \}.

## Piemērs
thumb|300x300px|Piemērs kodolam- lineāram operatoram <math>(x,y) \mapsto (x,x)
</math> visi punkti uz līnijas <math>(x=0, y)
</math> tiek projecēti uz nulles punktu <math>(0,0)
</math>, jeb tie veido lineārā operatora kodolu.
Ja lineārs operators vienu galīgas dimensijas vektortelpu attēlo citā galīgas dimensijas vektortelpā, tad lineāro operatoru var pierakstīt matricas formā: f:V \rightarrow W var pierakstīt kā \bold{A}\vec{v} = \vec{w}. Šīs matricas koeficientu būs atkarīgi no bāzes vektoriem. Apskatīsim vienu lineāra operatora/matricas piemēru:

\bold{A} = \begin{pmatrix} 
2 & 3 & 5 \\
-4 & 2 & 3
\end{pmatrix}

Šī lineārā operatora/matricas kodolu veido visi vektori (x,y,z) \in \mathbb{R}^3, kuriem izpildās vienādojums:

\begin{pmatrix} 
2 & 3 & 5 \\
-4 & 2 & 3
\end{pmatrix} \cdot
\begin{pmatrix} 
x \\ y \\ z
\end{pmatrix} = 
\begin{pmatrix} 
0 \\ 0
\end{pmatrix}, šo var pārrakstīt kā vienādojumu sistēmu\begin{alignat}{3} 2x + 3y + 5z = 0, \\
-4x + 2y + 3z = 0.
\end{alignat}, ko var atrisināt, piemēram, ar Gausa izslēgšanas metodi: \left(\begin{array}{ccc|c}
2 & 3 & 5 & 0\\
-4 & 2 & 3 & 0
\end{array} \right), no kā iegūst \left(\begin{array}{ccc|c}
1 & 0 & 0.625 & 0\\
0 & 1 & 1.625 & 0
\end{array} \right), jeb kā vienādojumu sistēma tā ir \begin{alignat}{3} x = -0.625 z \\
y = -1.625 z
\end{alignat}. Tā kā ir 3 nezināmie un 2 vienādojumi, kādu no mainīgajiem ir jāaizstāj ar parametru. Aizstājot z = c iegūst, ka oriģinālās matricas kodols ir \begin{pmatrix} 
x \\ y \\ z
\end{pmatrix} =
c \begin{pmatrix} 
-0.625 \\ -1.625 \\ 1
\end{pmatrix}
, kam, ja ņem šī vektora lineāro čaulu, ģeometriskā interpretācija ir tāda, ka vesela taisne tiek attēlota kā nulles vektors \vec{0}
 pārejot no vienas vektortelpas uz citu vektortelpu.

## Atsauces
Amtmanis

**Amtmanis** var būt:

* Alfreds Amtmanis-Briedītis (1885—1966) — latviešu teātra aktieris, režisors un skatuves mākslas pedagogs;
* Teodors Amtmanis (1883—1938) — latviešu teātra aktieris, režisors un skatuves mākslas pedagogs.
Niderkunes iela

**Niderkunes iela** ir iela Daugavpilī, Grīvas apkaimē, kā arī dalēji Nīderkūnu apkaimes robežā. Niderkunes iela sākas krustojumā ar Komunālo un Mazo Dambja ielu, ved pārsvarā austrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Liginišķu ielu. Niderkunes iela šķērso Laucesas upi un vairāk kā kilometra garumā stiepjas pa tās palieni kā lauku ceļš.

Ielā ir privātmāju apbūve, daži zemesgabali vēl neapbūvēti. Niderkunes ielas kopējais garums ir 2030 metri, satiksmes kustība norit abos virzienos vienā joslā. Iela klāta ar grants segumu, kā arī ir posmi bez seguma. Sabiedriskais transports pa Niderkunes ielu nekursē, bet Brjanskas ielā ir 8. un 15. autobusu maršrutu pietura "Niderkunes iela".

Niderkunes iela (agrāk arī Niderkunas iela) ir šīs ielas vienīgais nosaukums, tas zināms kopš starpkaru perioda un laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Niderkunes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Komunālā iela / Mazā Dambja iela
* Jaunprojektējamā iela (T veida krustojums)
* Brjanskas iela
* Zvaigžņu iela / Ūdens iela
* Liginišķu iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Amparo Pinjero

**Amparo Pinjero Girao** (; dzimusi ) ir spāņu aktrise, dziedātāja, modele un dejotāja, kura pazīstama ar Lolas Ortegas lomu Itālijas *[[Netflix]]* seriālā *[[Summertime (seriāls)|Summertime]]* (2021—2022), kā arī atveidojusi Karmenas lomu *[[La 1]]* telenovelē *[[Dos vidas]]* (2021—2022) un Martinas lomu *La 1* ziepju operā "Solījums" (2023—pašlaik).

## Biogrāfija
Amparo Pinjero dzimusi 1997. gada 13. decembrī Mursijā, Mursijas reģionā, Spānijā. Jau no mazotnes viņa izrādīja tieksmi apgūt aktiermākslu, un papildus dzimtajai spāņu valodai runā angļu un itāļu valodā.

### Karjera
Amparo Pinjero mācījusies Kristinas Rotas un *El Estudio* aktierskolās, kā arī absolvējusi muzikālā izpildītāja studijas Mursijas Dramatiskās mākslas augstskolā. Apguvusi baleta un stepa dejas apmācību pie Rakeles Himenesas, kā arī laikmetīgo deju un džezu pie Susanas Ruisas. Savas aktrises karjeras sākumā viņa piedalījās tādās lugās un mūziklos kā *El Misterio de Europa* (kā scenāriste un aktrise), *La Antología de la Zarzuela* un Maikla Džona Lačiusas diriģētajā *La casa de Bernarda Alba*.

2021. un 2022. gadā viņa atveidoja Lolas Ortegas lomu itāļu *[[Netflix]]* seriālā *[[Summertime (seriāls)|Summertime]]*. Tajos pašos gados viņu izvēlējās par galvenās Karmenas Viljanuevas / Karmenas Krusas lomas atveidotāju *[[La 1]]* vēsturiskās drāmas telenovelē *[[Dos Vidas]]*.

Kopš 2023. gada Amparo Pinjero atveido Martinas de Luhanas i Ljopisas lomu *La 1* ziepju operā "Solījums". Tajā pašā gadā viņa piedalījās *[[Amazon Prime Video|Prime Video]]* seriālā *[[Los Farad]]*.

## Filmogrāfija
### Televīzija/Straumēšana

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Horhe Garsija

**Horhe Garsija** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un komiķis.

Pirmo atpazīstamību ieguva ar Ektora Lopeza lomu televīzijas seriālā *[[Becker (seriāls)|Becker]]*, bet vēlāk popularitāti ieguva ar Hugo "Hērlija" Rejesa lomu televīzijas seriālā "Pazudušie" (2004—2010). Viņš filmējās *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]* televīzijas seriālā *[[Alcatraz (seriāls)|Alcatraz]]* un atveidoja otrā plāna lomu ABC seriālā "Reiz sensenos laikos". Atveidoja arī Džerija Ortegas lomu seriālā "Īpašo uzdevumu vienība Hawaii 5-0" un filmējās *[[Netflix]]* filmā *[[The Ridiculous 6]]*. Kopš 2023. gada filmējas komēdijseriālā "Bukmeikers" (*Bookie*).

Atveidojis lomas arī tādās filmās kā "Lampiņu drudzis" (*Deck the Halls*; 2006), "Kā tikt pie vedēja?" (*The Wedding Ringer*, 2015), *[[Get a Job]]* (2016), *[[The Wrong Missy]]* (2020), kā arī ieskaņojis lomu "Rokzvaigzne" (2016).

Garsija attēlots arī uz amerikāņu rokgrupas *[[Weezer]]* 2010. gada albuma *[[Hurley (albums)|Hurley]]* vāka. Albums nosaukts Garsijas tēla vārdā no seriāla "Pazudušie".

## Atsauces

## Ārējās saites
Almazbeks Atambajevs

**Almazbeks Atambajevs** (, dzimis ) ir Kirgizstānas inženieris, uzņēmējs un politiķis, kurš ieņēma centrālu lomu Kirgizstānas politiskajā attīstībā pēc Padomju Savienības sabrukuma. No 2011. līdz 2017. gadam Atambajevs bija Kirgizstānas prezidents, kā arī viens no vadošajiem Kirgizstānas Sociāldemokrātu partijas (SDPK) līderiem. Savas prezidentūras laikā viņš veicināja pāreju uz parlamentāru pārvaldes modeli, cenšoties stabilizēt valsts politisko sistēmu pēc nemierīgajiem 2005. un 2010. gada notikumiem. Atambajevs aktīvi strādāja pie iekšpolitiskās konsolidācijas, korupcijas apkarošanas un Kirgizstānas ārpolitiskās orientācijas stiprināšanas uz Krieviju un Eirāzijas reģionu. Viņa politiskais mantojums paliek pretrunīgi vērtēts, ņemot vērā gan centienus stabilizēt valsti, gan vēlākos konfliktus un apsūdzības, kas sekoja pēc prezidentūras beigām.

## Ārējās saites
Pīrāgs

thumbnail|upright=1.2|Ķirbju pīrāgs
**Pīrāgs** ir cepts ēdiens, kas sastāv no mīklas apvalka un dažāda veida pildījuma, veidojot gan slēgtas, gan atvērtas formas. Tradicionāli pīrāgi var būt gatavoti no smilšu, kārtainās vai rauga mīklas, bet pildījumi variē no saldām sastāvdaļām, piemēram, augļiem un krēmiem, līdz sāļiem — gaļai, dārzeņiem vai zivīm. Pīrāgi ir sastopami daudzās pasaules virtuvēs, piemēram, Britu salās, Francijā, Amerikas Savienotajās Valstīs, Austrālijā un Latīņamerikā, katrā reģionā izveidojot savas tradīcijas un receptes. Daudzviet pasaulē tas ir ne tikai ikdienas ēdiens, bet arī svarīga kultūras un svētku sastāvdaļa. Pīrāgus parasti klasificē pēc to pildījuma — saldajos pīrāgos, piemēram, ābolu, ķirbju vai riekstu pīrāgi, un sāļajos pīrāgos, piemēram, steika un nieru pīrāgs vai vistas pīrāgs, demonstrējot šo ēdienu plašo kulināro pielietojumu un radošo daudzveidību.

## Ārējās saites
Krāsa (grupa)

**"Krāsa"** ir latviešu rokgrupa, kas dibināta 2015. gadā Rīgā. Grupas mūzikā apvienojas psihedēliskā roka, alternatīvā roka un garāžroka elementi. Grupa sastāvā ir Edgars Sondors (ģitāra, vokāls), kurš ir grupas dibinātājs un vārdu autors, Krists Dadzītis (basģitāra), Roberts Bergs (ģitāra), Miks Gailis (ģitāra) un Krišjānis Purens (bungas).

## Vēsture

Grupa "Krāsa" izveidojās 2015. gadā pēc Edgara Sondora iepriekšējās apvienības "Krāsainais kas" darbības beigām. No šīs grupas izveidojās divas jaunas apvienības: "Mono tas" un "Krāsa". Grupas dalībnieki satikušies bārā "Chomsky". Grupas "Krāsa" sākumsastāvā bija arī basģitārists Roberts Lakstiņš-Lakstīgala, kuru 2020. gadā aizstāja Krists Dadzītis, un bundziniece Ieva Zeltiņa, kura grupu pameta 2022. gadā.

2018. gada janvārī grupa izdeva mini albumu (EP) "Viss ir kārtībā", kurā iekļautas četras dziesmas. 2020. gada 6. janvārī klajā nāca grupas debijas albums "Ak dievs, ko par mums teiks citplanētieši", kurā iekļautas desmit dziesmas. Albums tika nominēts Latvijas mūzikas gada balvai Zelta Mikrofons kā gada rokmūzikas albums (2021).

## Stilistika

Grupa pati savu skanējumu, tai skaitā, dziesmu vārdu dēļ, dēvē par murgroku. "Krāsas" mūzikā saplūst psihedēliskā, alternatīvā un garāžroka elementi. Grupas dalībnieki kā vienu no galvenajām muzikālajām ietekmēm min amerikāņu grupu "Queens of the Stone Age" un tās līderi Džošu Homiju.

## Diskogrāfija

### Albumi

* "Viss ir kārtībā" (2014, EP)
* "Ak dievs, ko par mums teiks citplanētieši" (2020, LP)

### Singli

* "Pastnieks" (2019)
* "Es nevienam neskriešu pakaļ" (2021)

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Spotify'' profils
* 
* 
* ''Youtube'' profils
Tonijs Revolori

**Antonijs Revolori** (; dzimis **Antonijs Kinjonezs** (*Anthony Quiñonez*) ) ir amerikāņu aktieris un komiķis.

Vislabāk pazīstams ar lomām Vesa Andersona filmās "Viesnīca "Diženā Budapešta"" (2014), "Francijas Vēstnesis" (2021) un "Asteroīdu pilsēta" (2023), kā arī ar Fleša Tompsona lomu *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmās "Zirnekļcilvēks: Atgriešanās mājās" (2017), "Zirnekļcilvēks: Tālu no mājām" (2019) un "Zirnekļcilvēks: Mājupceļa nav" (2021).

Vēl filmējies tādās filmās kā "Piektais vilnis" (*The 5th Wave*, 2016), "19. galdiņš" (2017), *[[Please Stand By]]* (2017), "Bēdz" (2020), "Kliedziens 6" (2023), kā arī ieskaņojis balss lomu filmas "Zēns un gārnis" (2023) angļu dublāžas versijā. Tāpat filmējies seriālos "Svīta", "Bez kauna" (*Shameless*) un ieskaņojis tēlus dažādos animācijas seriālos.

2014. gadā tīmekļa vietne *[[IndieWire]]* nosauca par vienu no labākajiem aktieriem, kas nav sasnieguši 20 gadu vecumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Behistunas uzraksts

**Behistunas uzraksts** () ir viens no nozīmīgākajiem Senās Persijas vēstures pieminekļiem, kas mūsdienu Irānas rietumos izkalts klintī Behistunas apkaimē. 6. gadsimta p.m.ē. beigās uzrakstu izveidoja Persijas valdnieks Dārijs I Lielais, un tas ietver vēsturisku hroniku par viņa izcelsmi, sacelšanos apspiešanu un valdīšanas tiesiskumu. Teksts ir uzrakstīts trīs valodās — senpersiešu, elamiešu un akadiešu — un izpildīts ķīļu rakstā. Behistunas uzraksts ir izcils avots vēstures, lingvistikas un arheoloģijas pētījumiem, sniedzot būtisku informāciju par Ahemenīdu dinastijas sākotnējo periodu, impērijas politisko struktūru un reliģiskajiem uzskatiem. Līdzīgi kā Rozetas akmens ļāva atšifrēt ēģiptiešu hieroglifus, Behistunas uzraksts 19. gadsimtā bija galvenais atslēgas elements senpersiešu ķīļraksta un pēc tam arī citu ķīļrakstu sistēmu atšifrēšanā, būtiski paplašinot izpratni par senajām Tuvo Austrumu civilizācijām. 

## Ārējās saites
Grimoņu rinda

**Grimoņu rinda** (*Cornales*) ir augu rinda asterveidīgo kladā, kurā ir iekļautoas aptuveni 600 sugas.

Saskaņā ar 2016. gada APG IV sistēmu (segsēkļu klasifikācijas taksonomiskā sistēma), grimoņu rindā ir iekļautas dzimtas:

* Kizilu dzimta (*Cornaceae*)
* *Curtisiaceae* 
* *Grubbiaceae*
* Hortenziju dzimta (*Hydrangeaceae*)
* *Hydrostachyaceae*
* *Loasaceae*
* *Nyssaceae*

## Atsauces
Kobrinas kņaziste

thumb|Kobrinas kņaziste kartē
**Kobrinas kņaziste** bija kņaziste ar centru Kobrinā, kas pastāvēja 14.—16. gadsimtā un bija pakļauta Lietuvas lielkņazistei.

## Vēsture
14. gadsimtā Kobrinas apvidus atradās Galīcijas-Volīnijas kņazistes ziemeļu daļā. 1349. gadā Polijas karalis Kazimirs III rīkoja kampaņu pret Volīnijas un Galīcijas kņazu Ļubartu (Dmitro) un sagrāba lielu daļu viņa zemju, tomēr Ļubartam ar brāļu atbalstu izdevās atgūt lielāko daļu savu īpašumu — Brestu, Podļasi un Volodimira zemi.

Kobrinas kņazistē valdīja Lietuvas lielkņaza Aļģirda dēli un mazdēli. 1404. gadā Lietuvas lielkņazs Vītauts Dižais apstiprināja Aļģirda dēla Romāna tiesības uz Kobrinu. 1516. gadā nomira pēdējā Kobrinas dinastijas pārstāve Anna Semenivna, un Kobrinas kņazisti pievienoja Podlases vojevodistei, bet 1566. gadā — Brestas vojevodistei.

Mūsdienās Kobrinas kņazistes teritorija ir Baltkrievijas Republikas sastāvā. Etnogrāfiskā ziņā kņazistes teritorija pieder Ukrainas etnokulturālajam reģionam Beresteiščinai.

## Ārējās saites
Alberta iela (Daugavpils)

**Alberta iela** ir iela Daugavpilī, Mežciema apkaimē. Alberta iela sākas krustojumā ar Daugavas ielu, ved ziemeļaustrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Tūristu ielu. Alberta ielā ir privātmāju apbūve, kā arī neapbūvēti mežaini gruntsgabali.

Alberta ielas kopējais garums ir aptuveni 910 metri. Visā garumā tā ir vienas joslas platumā un klāta ar grants segumu. Satiksmes kustība atļauta abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Alberta ielu nekursē, tuvākā pietura ir "Magoņu iela" 4., 5. un 21. autobusu maršruta.

Alberta iela ir šīs ielas sākotnējais nosaukums, tas laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Alberta iela ir savienota ar šādām ielām:
* Daugavas iela
* Ozolu iela
* Bezdelīgu iela (T veida krustojums)
* Kaiju iela / Meža iela
* Dienvidu iela (T veida krustojums)
* Plāteru iela
* Tūristu iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Aromūnu karogs

**Aromūnu karogs** () ir neoficiāls etniskais karogs, ko izmanto aromūnu tauta, kas galvenokārt apdzīvo Balkānu pussalu. Viņi dzīvo izkaisīti Albānijā, Bulgārijā, Grieķijā, Rumānijā, Serbijā un Ziemeļmaķedonijā, kur viņu skaits svārstās no 350 tūkstošiem līdz 3 miljoniem cilvēku. Nevienā no šīm valstīm nav oficiālas aromūnu organizācijas.

## Apraksts
Karogs ir balts ar zilu kontūru pie malām. Balts aplis centrā ir iezīmēts zilā krāsā un to šķērso dažādu virzienu zilas svītras. Citu valstu aromūniem ir savas šī karoga versijas. 1919. gada Parīzes miera konferencē aromūni izmantoja horizontālu karogu, kas sastāv no piecām svītrām: sarkanas, dzeltenas, gaiši zilas, dzeltenas un melnas.

## Variācijas
Šie ir daži vēsturiskie vai tradicionālie karogi, kurus izmantoja aromūni:

Attēls:Flag of Aromanians.svg|Tradicionālais aromūnu karogs, modernizēts
File:Flag of Aromanians in Paris Peace Conference.svg|Aromūnu karogs 1919. gada Parīzes miera konferencē.


## Atsauces
Tomass Kreigs

**Tomass Kreigs** (), dzimis kā **Kreigs Tompsons** (*Craig Thompson*; ), ir angļu aktieris. Pazīstams ar lomām tādās filmās un seriālos kā "Mērdoka noslēpumi" (2008—pašlaik), *[[Where the Heart Is (seriāls)|Where the Heart Is]]* (1997—2005), *[[Hidden (seriāls)|Hidden]]* (2011), *[[Coronation Street]]* (2002—2005) un *[[The Navigators]]* (2001).

## Biogrāfija
Kreigs sākotnēji strādāja par santehniķi, pirms 1980. gados kļuva par aktieri. Viņš studēja *Academy of Live and Recorded Arts* akadēmijā. Viņa skatuves vārds ir ņemts no bijušā Šefīldas "Wednesday" futbolista Tomija Kreiga vārda.

1994. gadā viņš sporādiski piedalījās komēdijdrāmas seriāla *[[Common As Muck]]* pirmajā sezonā kopā ar Edvardu Vudvardu un Nīlu Dadženu un viņam bija arī epizodiska loma 1995. gada filmā *I.D.*, kur viņš atveidoja vienu no Tainbērnas līderiem tirgus kautiņa ainas laikā, viņa vienīgais izteiktais vārds filmā bija "Labi!" (*Well!*), kad Kreiga tēlu uzlūdz piedalīties kautiņā.

Kreigs piedalījās ziepju operā *[[EastEnders]]* 1992. gadā kā galvenās varones Mendijas Solteres mātes dzīvesbiedrs. 1994. gadu viņš parādījās Elfrika lomā britu televīzijas seriāla *[[Cadfael]]* sērijā *Monk's Hood* ar Seru Dereku Džekobi galvenajā lomā. Kopš 2008. gada viņš atveido inspektora (prefekts jeb policijas priekšnieks kopš 18. sezonas) Tomasa Brekenrīda lomu Kanādas detektīvseriālā "Mērdoka noslēpumi".

## Filmogrāfija

### Kino

### Televīzija

## Atsauces

## Ārējās saites
Sintija Erīvo

**Sintija Činasaokvu Onuedinmanasu Amaračukvu Ouezuke Ečimino Erīvo** (*Cynthia Chinasaokwu Onyedinmanasu Amarachukwu Owezuke Echimino Erivo*; dzimusi ) ir britu aktrise un dziedātāja. Pazīstama ar lomām gan uz skatuves, gan kino un televīzijā. Saņēmusi vairākas balvas un viena no nedaudzajām personām, kas nominētas *[[Emmy balva|Emmy]]*, *[[Grammy balva|Grammy]]*, Amerikas Kinoakadēmijas un *[[Tony balva|Tony]]* balvai, iegūstot visas balvas, izņemot Kinoakadēmijas.

Erīvo debitēja Vestendas teātra mūziklā "Šerbūras lietussargi" (*The Umbrellas of Cherbourg*, 2011). Vēlāk viņa debitēja Brodvejā, atveidojot Seliju atjaunotajā mūziklā "Purpura krāsa" (*The Color Purple*, 2015–2017). Par lomu šajā iestudējumā Erīvo ieguva *Tony* balvu kā labākā aktrise mūziklā un *Grammy* balvu kategorijā "Labākais muzikālā teātra albums", kā arī *Daytime Emmy* balvu. 2018. gadā viņa debitēja kino piedaloties filmās "Atraitnes" un "Grūtie laiki viesnīcā "El Royale"". Erīvo nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākā aktrise galvenajā lomā par Harrietas Tabmenas lomu filmā "Harrieta" (*Harriet*, 2019) un Elfabas lomu filmā "Ļaunā" (2024), kā arī nominēta kategorijā "Labākā dziesma" par dziesmu *Stand Up* filmai "Harrieta".

Televīzijā Erīvo atveidoja Holiju Gibniju HBO krimināldrāmas miniseriālā "Atstumtais" (*The Outsider*, 2020) un Aretu Frenklinu *[[National Geographic]]* antoloģijas seriālā *Genius: Aretha* (2021); par pēdējo viņu nominēja *Primetime Emmy* balvai kā izcilu galvenās lomas aktrisi miniseriālā, antoloģijas seriālā vai filmā.

Kā dziedātāja izdevusi vairākus singlus, kā arī solo albumu *Ch. 1 Vs. 1* (2021).

## Atsauces

## Ārējās saites