open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Herolds Dilons

**Herolds Artūrs Lī Dilons** (; dzimis , miris ) bija angļu antikvārists un vadošā autoritāte ieroču, bruņu un viduslaiku tērpu pētniecībā. Viņš ir startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

## Biogrāfija
Viņš bija 16. vikonta Artura Dilona vecākais dēls. Ieguvis izglītību privātskolā un Bonnas Universitātē, Vācijā. 1862. gadā viņš kļuba par strēlnieku brigādes praporščiku un 1866. gadā par leitnantu. Dienēja Indijā un Kanādā,1874. gadā atkāpās no pienākumiem un pievienojās Oksfordšīras policijas bataljonam kā kapteinis. 1885. gadā viņš tika paaugstināts par majoru, bet 1891. gadā aizgāja pensijā.

Pēc regulārās armijas atstāšanas 1892. gadā Dilons nodevās senatnes pētniecībai, uzrakstot vairāk nekā piecdesmit grāmatu un rakstu. Viņš bija Nacionālās portretu galerijas pilnvarnieku priekšsēdētājs no 1894. līdz 1928. gadam. Dilons bija Karaliskā bruņojuma kurators no 1892. līdz 1913. gadam. No 1892. līdz 1898. gadam viņš bija Karaliskā Arheoloģijas institūta prezidents un no 1897. līdz 1904. gadam Londonas Antikvariātu biedrības prezidents. Bija Armijas vēstures pētījumu biedrības dibinātājs, ieņēmis šo amatu līdz savai nāvei. 1902. gadā Dilonu ievēlēja par Britu akadēmijas biedru. Viņš tika iecelts arī par Karaliskās akadēmijas antikvāru.

1900. gadā Dilons startēja vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē, kur startēja jāšanas medībās ar zirgu *Duke d'Aoste*.

Par darbu Nacionālajā portretu galerijā viņam tika piešķirts Goda bruņinieka ordenis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Herolds Dilons (Olympedia profils) 
* Herolds Dilons (Sports Reference profils)
Svētums

**Svētums** ir priekšmets, atziņa, pārdzīvojums, centieni, ko tur par svētu. Šaurākā nozīmē svētums ir Dieva īpašība, kas izteic viņa pārpasaulīgumu un neatkarību.

## Atsauces
Daugavpils Saskaņas pamatskola

**Daugavpils Saskaņas pamatskola** ir vispārizglītojošā mācību iestāde, kas atrodas Parādes ielā 7, Daugavpilī. Skolēni apgūst visus mācību priekšmetus (izņemot dzimto valodu un literatūru) latviešu valodā.
 
## Izglītības programmas
* Pamatizglītības programma (kods 21011111)
* Pamatizglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (kods 21013111)

## Vēsture
Skola nodibināta Atmodas kustības laikā 1989. gadā kā **Daugavpils Eksperimentālā pamatskola** ar virzību uz valodu apguvi un dialoģisko saskarsmi. 

## Atsauces
Mulēna (jātniece)

**Mulēna** (; vārds *nav zināms*) bija franču jātniece, startējusi 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Mulēna bija viena no divām sievietēm (otra itāliete Elvīra Gerra), kas startēja jāšanā 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Viņa piedalījās "ne-olimpiskajā" disciplīnā jāšanas medībās. Diemžēl viņa iegūtais rezultāts šajā disciplīnā nav zināms.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mulēna (Olympedia profils) 
* Mulēna (Sports Reference profils)
Mahariši Mahešs Jogi

thumb|300px|Mahariši Mahešs Jogi pastmarkā.
**Mahariši Mahešs Jogi** (, ; 1918—2008) bija indiešu *guru* (garīgais skolotājs), Pārpasaulīgās meditācijas tehnikas popularizētājs Rietumu pasaulē.

## Dzīvesgājums
Dzimis kā **Mahešs Prasads Varma** 1918. gadā Britu Indijas pilsētā Džabalapūrā (tagad Madhja Pradēšas štatā). Studēja fiziku Allahābādas Universitātē, tad kļuva par Brahmanandas Sarasvati mācekli un dzīvoja Himalajos.

1955. gadā sāka ceļot pa Indiju, kur sludināja savu mācību, ko sauca par "pārpasaulīgo meditāciju", vēlāk apmetās uz dzīvi Šveicē un 1974. gadā nodibināja Maharši Starptautisko universitāti Aiovas štatā ASV.
1990. gadā viņš pārcēlās uz Nīderlandes pilsētu Vlodropu, kur nodibināja savu apmācības centru.
Miris 2008. gadā Vlodropā.
2021. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**2021. gada pasaules čempionāts cīņas sportā** notika  no 2021. gada 14. līdz 22. oktobrim Oslo (Norvēģijā).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Komandu vērtējums
Katrā svara kategorijā cīkstonis par izcīnīto 1. vietu komandai deva 25 punktus, 2. vietu — 20 punktus, 3.—4. vietu — 15 punktus, 5.—6. vietu — 10 punktus, 7. vietu — 8 punktus, 8. vietu — 6 punktus, 9. vietu — 4 punktus un 10. vietu — 2 punktus.

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

## Latvijas cīkstoņi
Čempionātā piedalījās trīs Latvijas cīkstoņi: vīriešiem grieķu-romiešu cīņā Aleksandrs Jurkjans (līdz 63 kg) — 20. vieta, vīriešu brīvajā cīņā Alans Amirovs (līdz 79 kg) — 15. vieta un Ivars Samušonoks (līdz 86 kg) — 17. vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Results Book  
* Oficiālā mājas lapa
Iļja de Poļakovs

**Iļja de Poļakovs** (, 1870—1942) bija ebreju izcelsmes Krievijas impērijas jātnieks, startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Poļakovs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja "ne-olimpiskajās" disciplīnās jāšanas medībās un pasta piegādē. Diemžēl nav zināms neviens no viņa iegūtajiem rezultātiem šajās disciplīnās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Iļja de Poļakovs (Olympedia profils) 
* Iļja de Poļakovs (Sports Reference profils)
Kopējās izmeklēšanas grupa

**Kopējās izmeklēšanas grupas**, akronīms — **KIG**, (angļu: *Joint Investigation Teams, JIT*) ir tiesībsargājošas un tiesu spriedošas grupas, kuras uz noteiktu laiku un noteiktiem mērķiem izveido Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu tiesībsargājošās un tiesu iestādes, lai izmeklētu starptautiskos noziegumus. Šādas grupas var izveidot vismaz divas ES valstis. Šo grupu darbībā var iesaistīties Eiropols, Eirojusts, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, tajās var piedalīties arī trešo valstu (valstu, kas nav ES) pārstāvji.

Kopējo izmeklēšanas grupu darbību pamatā nosaka 2002. gada 13. jūnijā pieņemtais Eiropas Savienības Padomes Pamatlēmums 2002/465/TI, kas bija sakarīgs turpinājums 2000. gadā pieņemtajai ES dalībvalstu Konvencijai par savstarpējo palīdzību krimināllietās. KIG izveidi un darbību regulē ES Padomes Rezolūcija 2017/C 18/01.

KIG darbības piemēri:

* Beļģijas, Nīderlandes, Austrālijas, Malaizijas, Ukrainas pārstāvju KIG īstenotā ''Malaysia Airlines'' reisa 17 notriekšanas izmeklēšana,
* Nacionālās žandarmērijas (Francija) un Nacionālās policijas korpusa (Nīderlande) izveidotā KIG daudzu noziedznieku izmantotā saziņas tīkla *[[EncroChat]]* izmeklēšana.

## Atsauces
Džaveils Makgī

**Džaveils Lindijs Makgī** (; dzimis  Flintā, Mičiganas štatā, ASV) ir amerikāņu basketbolists, spēlē centra pozīcijā, ASV basketbola izlases dalībnieks. 2025. gadā pārstāv Austrālijas Nacionālās basketbola līgas klubu *[[Illawarra Hawks]]*. Iepriekš 16 sezonas aizvadījis Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubos. Dž Makgī ir 2017. un 2018. gada NBA čempions Goldensteitas "Warriors" sastāvā, kā arī 2020. gada čempions ar Losandželosas "Lakers". ASV basketbola izlases sastāvā 2021. gadā Tokijā viņš kļuva par 2020. gada olimpisko spēļu čempionu.

Dž. Makgī māte Pamela Makgī arī ir bijusi basketboliste, 1984. gada olimpisko spēļu čempione. Viņi ir pirmais mātes un dēla pāris, kas kļuvuši par olimpiskajiem čempioniem.

## Karjera
NCAA pārstāvēja Nevadas Universitātes komandu. Pēc divām sezonām koledžu basketbolā Dž. Makgī pieteicās NBA draftam.

2008. gada NBA draftā viņu izraudzījās Vašingtonas "Wizards" ar kopējo 18. kārtas numuru. Jau pirmajā sezonas NBA spēlējis 15 minūtes vidēji spēlē, tomēr lielāko karjeras daļu bijis rezervists, bieži pastiprinot spēli, iesaistoties tajā no rezervistu soliņa.

2012. gada martā Dž. Makgī kopā ar Roniju Turiafu tika aizmainīti uz Denveras "Nuggets" darījumā, kura rezultātā "Wizards" ieguva Nene. "Nuggets" aizvadītajās sezonās labāko sniegumu parādīt traucēja Dž. Makgī traumas. 2015. gada februārī viņš tika aizmainīts uz Filadelfijas "76ers", bet pēc dažām aizvadītajām spēlēm viņu atbrīvoja no komandas. 2015. gada augustā viņš kā brīvis aģents pievienojās Dalasas "Mavericks". Pēc sezonas Dalasā 2016. gada septembrī viņš pievienojās Goldensteitas "Warriors", kuras sastāvā kļuva par NBA čempionu abās sezonās, kurās pārstāvēja šo komandu. 2018. gada vasarā Dž. Makgī pievienojās Losandželosas "Lakers", spēlējot komandā divas sezonas un otrajā sezonā dodoties sākumsastāvā visās regulārās sezonas spēlēs, spēlējot nozīmīgu lomu komandā, kura kļuva par NBA čempionu Covid-19 pandēmijas ietekmētajā 2019.—2020. gada NBA sezonā.

2020. gada novembrī Dž. Makgī aizmainīja uz Klīvlendas "Cavaliers" pret Džordanu Bellu un Alfonzo Makkinniju. 2021. gada martā "Cavaliers" aizmainīja viņu uz Denveras "Nuggets" pret Aizeju Hartenseitnu un nākotnes drafta izvēlēm. 2021. gada augustā Dž. Makgī kā brīvais aģents pievienojās Fīniksas "Suns", bet gadu vēlāk līdzīgi kļuva par Dalasas "Mavericks" rezerves centra spēlētāju. 2023. gada septembrī viņš pievienojās Sakramento "Kings".

Pēc NBA karjeras noslēgšanas spēlējis Puertoriko līgā, kur kopā ar *[[Vaqueros de Bayamón]]* kļuva par 2025. gada sezonas čempionu, bet pēc tam pārcēlies uz Austrālijas Nacionālās basketbola līgas klubu *[[Illawarra Hawks]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zvejniekciema vidusskola

**Zvejniekciema vidusskola** bija vispārizglītojoša mācību iestāde, kurā mācības notika no 1. līdz 12. klasei. Skolas galvenā ēka atradās Atpūtas ielā 1 Saulkrastos. Tagad oficiāli skolas nosaukums ir Saulkrastu novada vidusskola, pēc skolu apvienošanas. 

## Vēsture
Skola atklāta 1964. gadā, būvēta pēc Martas Staņas projekta, celtnes formu veidojot līdzīgu kuģim. 
Izglītības un zinātnes ministrijas 2017. gadā aizsāktajā skolu tīkla pētījumā bija ieteikts Zvejniekciema vidusskolu reorganizēt par sākumskolu, bet Saulkrastos saglabāt arī vidusskolas klases.
2020. gada decembrī Saulkrastu novada dome nolēma apvienot Saulkrastu un Zvejniekciema vidusskolas, izveidojot **Vidzemes jūrmalas vidusskolu** un nolēma Zvejniekciema skolā 10. klasi neatvērt.
Pēc apvienošanas 2021. gadā 1.-9.klašu skolēniem mācības plānoja turpināt abu skolu ēkās.

## Izglītības programmas
* Pirmsskolas izglītības programma
* Pamatizglītības programma, kods 21011111
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma, kods 31011011

## Atsauces
Špoģu vidusskola

**Špoģu vidusskola** ir Augšdaugavas novada izglītības iestāde, kas īsteno pirmsskolas, pamatizglītības un vidējās izglītības programmas. Tā atrodas Šosejas ielā 3 Špoģos.

## Vēsture
1900. gadā nodibināja Špoģu skolu, kurā mācījušies apmēram 110-120 skolēni viena skolotāja vadībā. Pie skolas darbojās internāts, kurā dzīvoja līdz 60 bērnu. 
1930. gadā izveidoja sešgadīgo pamatskolu 200 skolēniem, pagasta pašvaldība īrēja skolas vajadzībām vēl vienu māju, kurā izvietojās sagatavošanas skolai klase, klases ar krievu mācību valodu 75 skolēniem un skolas rokdarbu darbnīcas.
Pēc Otrā pasaules kara to pārveidoja par Špoģu septiņgadīgo skolu, bet 1951. gadā par Špoģu latviešu-krievu astoņgadīgo pamatskolu, kuru 1952. gadā par Špoģu vidusskolu. 
Skolai nodeva izsūtītā advokāta privāto vasarnīcu Dubnas upes krastā un bijušo pagastmāju. 
1970. gados blakus vecajai skolas ēkai no silikātķieģeļiem uzbūvēja divstāvīgu ēku ar divpadsmit klašu un mācību kabinetu telpām, bet 1990. gadā atklāja jaunu četrstāvīgu skolas ēku.

## Izglītības programmas
* pirmsskolas izglītības programma (kods 01011111)
* pamatizglītības programma (kods 21011111)
* speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem	(21015611)
* speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem (21015811)
* vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (kods 31011011) 

## Atsauces
Sliktie

**"Sliktie"** () ir 2022. gada ASV datoranimācijas kriminālā kinokomēdija ko veidojusi studija *[[DreamWorks Animation]]* un izplata *[[Universal Pictures]]*. Filmas režisors ir Pjērs Perifels (pilnmetrāžas filmas režisora debija), scenāristi Ītans Koens un Hilarija Vinstone, balstīta uz tāda paša nosaukuma Ārona Bleibija bērnu grāmatu sēriju. Galvenos varoņus ierunājuši Sems Rokvels, Marks Merons, Kreigs Robinsons, Entonijs Ramoss, Akvafina, Ričards Aiouādi, Zesī Beitsa, Lilija Singa un Aleksa Boršteina. Filmā stāstīts par antropomorfu dzīvnieku noziedzīgu grupējumu, kas pēc notveršanas mēģina izlikties par paraugpilsoņiem.

Darbs pie filmas sākās 2018. gadā. Tēlus un sižetu iedvesmoja tādas kriminālfilmas un anime seriāli kā ""Oušena" filmu cikls, *[[Lupin the Third|Lupin III]]*, "Lubene" un *[[Beastars]]*, kamēr filmas animācijas stilu iedvesmoja *[[Sony Pictures Animation]]* filma "Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē" (2018). Filmas tēlu ieskaņošana notika attālināti COVID-19 pandēmijas laikā.

Filmas "Sliktie" pirmizrādes dažādās valstīs sākās no , Latvijā — , bet ASV — . Tā saņēmusi galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes un tās pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru un tā ir otra ienesīgākā 2022. gada animācijas filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gars (filmu cikls)

**"Gars"** () ir pilnmetrāžas animācijas filmu cikls. Animācijas filmu ideja pieder *[[DreamWorks Animation]]* studijai, bet izplatītājs ir *[[Paramount Pictures]]* un *[[Universal Pictures]]*.

## Filmas
* ""
* ""

## Ārējās saites
*
Rībiens

**"Rībiens"** () ir 2021. gada ASV datoranimācijas kinokomēdija, kuras režisors ir Hamišs Grīvs. Galvenās lomas ierunājuši Vills Ārnets, Džeraldīna Višvanatāna, Terijs Krūzs, Romans Reinss, Tonijs Danca, Bekija Linča, Sūzena Keleči Votsone, Stīvens Smits, Džimijs Teitro un Bens Švarcs. Filmas pirmizrāde ASV notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
Gars: Nepieradinātais

**"Gars: Nepieradinātais"** () ir 2021. gada ASV datoranimācijas piedzīvojumu filma, ko veidojusi kinostudija *[[DreamWorks Animation]]* un izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filmas režisore ir Eleina Bogana, kurai šī ir režijas debija. Galvenos tēlus ierunājuši Isabela Merseda, Marseja Mārtina, Makena Greisa, Voltons Goginss, Andrē Brauers, Džūliana Mora un Džeiks Jillenhols. Filmas pirmizrāde ASV notika , bet Latvijā . Tā ir turpinājums 2002. gada filmai "".

## Atsauces

## Ārējās saites
Soniks 2: Filma

**"Soniks 2: Filma"** () ir 2022. gada ASV un Japānas kopražojuma piedzīvojumu animācijas filma, ko izplatīs kinokompānija *[[Paramount Pictures]]* un kas balstīta uz *[[Sega (uzņēmums)|Sega]]* izdotās tāda paša nosaukuma videospēļu franšīzes. Filma ir turpinājums 2020. gada filmai "". Tā pat kā pirmajai daļai filmas režisors ir Džefs Foulers, scenārija autori Patriks Keisijs un Džošs Millers kopā ar Džonu Vaitingtonu. Galvenās lomas ierunājuši un atveido Džeimss Mārsdens, Bens Švarcs, Taika Samptere, Nataša Rotvela, Ādams Pallijs, Šemārs Mors, Idriss Elba, Nikola Šercingere un Džims Kerijs.

Pēc filmas pirmās daļas labajiem ienākumiem, plānojot izveidot filmu sēriju, *Paramount Pictures* par turpinājumu paziņoja 2020. gada maijā. Filmēšana notika Vankūverā un Havajās 2021. gadā no marta līdz jūnijam. Filmas "Soniks 2: Filma" pirmizrāde Austrālijā notika , Latvijā — , bet ASV tikai . Filmas pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru. Filmu sērijas trešās daļas pirmizrāde ieplānota .

## Atsauces

## Ārējās saites
Betmens (2022. gada filma)

**"Betmens"** () ir 2022. gada ASV supervaroņu filma, kas balstīta uz *[[DC Comics]]* tēlu Betmenu. Tā ir jauna sadaļa *[[Warner Bros. Pictures]]* veidotajā "Betmena" filmu ciklā. Filmas režisors un viens no scenāristiem ir Mets Rīvss, otrs scenārists ir Pīters Kreigs. Galveno lomu, Brūsu Veinu jeb Betmenu, atveido Roberts Patinsons, pārējās lomas atveido Zoja Kravica, Pols Deino, Džefrijs Raits, Džons Turturo, Pīters Sārsgārds, Endijs Serkiss un Kolins Ferels. Filmas sižets stāsta par galvenā varoņa otro gadu kopš viņš uzsācis cīnīties ar noziedzības apkarošanu, kā Betmens atklāj korupciju Gotemas pilsētā un vajā Ridleru (Deino), sērijveida slepkavu, kas kā savu mērķi izvēlējies Gotemas eliti.

Bens Afleks, kas atveidoja Betmenu *[[DC Extended Universe]]* (DCEU), 2014. gadā tika izvēlēts galvenajai lomai, kā arī par producentu, scenārija līdzautoru un režisoru jaunajai Betmena cikla filmai, bet 2017. gadā viņš atteicās no režisora amata, jo viņu neapmierināja paša veidotais scenārijs. Rīvss tika nolīgts kā jaunai filmas režisors un scenārists, kam bija jāpārveido Afleka veidotais scenārijs. Viņš vēlējās vairāk izpētīt Betmenu kā detektīvu, kas netika darīts iepriekšējās filmās, iedvesmojoties no komiksu grāmatām *[[Year One]]* (1987), *[[The Long Halloween]]* (1996—1997) un *Ego* (2000). Afleks pameta projektu 2019. gada janvārī, pārtraucot sadarbību ar DCEU. Patinsonsu galvenajai lomai apstiprināja 2019. gada maijā, bet pārējo aktieru atlase notika pēc tam. Filmēšana norisinājās Apvienotajā Karalistē un Čikāgā no 2020. gada janvāra līdz 2021. gada martam.

Filmas "Betmens" pirmizrāde sākotnēji bija plānota 2021. gada jūnijā, bet filmas veidošana tika aizkavēta no 2020. gada marta līdz septembrim COVID-19 pandēmijas dēļ. Filmas pirmizrāde notika  Linkona centrā, Ņujorkā, bet ASV un Latvijā kinoteātros filmu demonstrēja no . Tās pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, padarot to par septīto ienesīgāko 2022. gada filmu.

Filma ir paredzēta kā jaunas Betmena triloģijas un kopīgā visuma aizsākums ar nosaukumu "Betmena episkā noziegumu sāga" (*Batman Epic Crime Saga*), kuras turpinājuma *The Batman: Part II* pirmizrāde plānota , savukārt atvasināts televīzijas seriāls "Pingvīns" ar Kolinu Ferelu galvenajā lomā HBO straumēšanas pakalpojumā skatāms no 2024. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žoržs de Zogebs

**Žoržs de Zogebs** () bija austriešu jātnieks. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Viņš 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja jāšanas pasta piegāžu sacensībās. Diemžēl viņa iegūtais rezultāts šajā disciplīnā nav zināms.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žoržs de Zogebs (Olympedia profils) 
* Žoržs de Zogebs (Sports Reference profils)
DC Supermīluļu līga

**"DC Supermīluļu līga"** () ir 2022. gada ASV 3D datoranimācijas supervaroņu kinokomēdija, ko producējusi studija *[[Warner Animation Group]]*, un kas balstīta uz *[[DC Comics]]* komiksiem par supervaroņu komandu *[[Legion of Super-Pets]]*. Filmas režisors ir Džareds Stērns un šī ir viņa debijas filma. Filma seko Kripto (ieskaņojis Dveins Džonsons), Supermena suņa gaitām, kas apvienojies ar patversmes suni Dūzi (ieskaņojis Kevins Hārts) un citiem dzīvniekiem, lai izglābtu Leksa Lutora sagūstītos supevaroņus. Pārējos tēlus ieskaņojuši Keita Makinona, Džons Krasinskis, Vanesa Baiere, Nataša Liouna, Djego Luna, Tomass Midldičs, Bens Švarcs un Kiānu Rīvss.

Filmas "DC Supermīluļu līga" pirmizrāde notika  Losandželosā, bet ASV un Latvijas kinoteātros to sāka rādīt no 29. jūlija. Filmas izplatītājs ir *[[Warner Bros. Pictures]]*. Tā ir saņēmusi pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes un tās pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pašnāvnieku vienība: Jauna misija

**"Pašnāvnieku vienība: Jauna misija"** () ir 2021. gada ASV un Apvienotās Karalistes supervaroņu filma. Filmas režisors ir Džeimss Ganns. Galvenās lomas atveidoja Margo Robija, Idriss Elba, Džons Sina, Jūels Kinamans, Silvestrs Stallone, Vaiola Deivisa, Džajs Kortnijs un Pīters Kapaldi, Daniela Melšiora. Filmas pirmizrāde ASV notika  un tā ir turpinājums 2015. gada filmai "Pašnāvnieku vienība".

## Atsauces

## Ārējās saites
Lambērs

**Lambērs** (; sieviešu dzimtē Lambēra) ir franču cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Marsels Lambērs (*Marcel Lambert*; 1876—?) — franču futbolists;
* Pols Lambērs (*Paul Lambert*; 1876—?) — franču sporta jātnieks.

## Skatīt arī
* Lamberts
Jūrmalas Aspazijas pamatskola

**Jūrmalas Aspazijas pamatskola (JAP)** ir pamatskola, kas atrodas Viestura ielā 6, Jūrmala, LV-2010a, iepriekš **Jūrmalas Alternatīvā Skola (JAS).**

## Vēsture
1946. gadā nodibināja Rīgas pilsētas 13. pamatskolu Vienības prospektā 28 un 32. Pēc Jūrmalas pilsētas izveidošanas 1959. gadā to pārdēvēja par **Jūrmalas 13. septiņgadīgo skolu**. 1962. gadā to apvienoja ar Jūrmalas 72. septiņgadīgo skolu un izveidoja **Jūrmalas 6. astoņgadīgo skolu** Aizputes ielā 1a.  Mācības notika latviešu un krievu valodā. 1986. gada to pārveidoja par **Jūrmalas 6. pamatskolu**', bet 1992. gadā par **Lielupes vidusskolu**. 2015. gadā to pārveidoja par Lielupes pamatskolu.
Apvienojoties Jūrmalas pilsētas Lielupes pamatskolai un Jūrmalas Alternatīvajai skolai, 2021. gadā izveidojās Jūrmalas Aspazijas pamatskola.

## Skolā mācījušies
* 

## Atsauces
Galjardo

**Galjardo** var būt:

* Hesuss Galjardo (*Jesús Gallardo*; 1994) — meksikāņu futbolists;
* Marselo Galjardo (*Marcelo Gallardo*; 1976) ― argentīniešu futbolists un futbola treneris.
Valdeka (skola)

**Jelgavas pamatskola "Valdeka" – attīstības centrs** ir pirmskolas un pamatskolas izglītības iestāde Institūta ielā 4 Jelgavā. 
Atrodas netālu no Valdekas pils.

## Vēsture
Atklāta 1961. gada 27. decembrī kā **Jelgavas sanatorijas tipa internātskola** ar apmācību latviešu un krievu valodā tiem bērniem, kuru vecāki slimoja ar tuberkulozi vai arī citu iemeslu dēļ nepēja audzināt un skolot savus bērnus. Skola bija celta 210 bērniem, bet izglītojamo skaitu palielielināja līdz 250.
Skolas kompleksā ietilpa mācību korpuss, internāts, ēdnīca, skolotāju dzīvojamā māja, saimniecības ēka, 1963. gadā uzcēla skolas pagrabu un paplašināja garāžu. Pirmais skolas ārsts bija Āris Lācis, vēlāk medicīnas darbu ilgstoši vadīja skolas galvenā ārste Valda Dzintare. 
1989. gadā skolu pārdēvēja par **Jelgavas 1. sanatorijas internātskolu bērniem ar skoliozi un kustību traucējumiem** un atvēra vidusskolas klases.
1996. gada vasarā skolā notika Vispasaules latviešu ģimeņu nometne 3×3 un skola iesaistījās COMENIUS sadarbības projektā ar Īriju, Dāniju un Velsu.
Izveidoja klasi bērniem ar īpaši smagiem garīgās attīstības un kustību traucējumiem, 2005. gadā skolu pārdēvēja par **Jelgavas 1. sanatorijas internātpamatskolu**, bet 2010. gadā par **Jelgavas 1. speciālo internātpamatskolu**.

### Direktori
* Zenta Briģe (no 1961)
* Henrijs Kress (no 1984)

## Izglītības programmas
* Speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar fiziskās attīstības traucējumiem (kods 01015311)
* Speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar somatiskām saslimšanām (01015411)
* Speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar jauktiem attīstības traucējumiem (01015611)
* Speciālās izglītības programma izglītojamajiem ar dzirdes traucējumiem (21015211)
* Speciālās izglītības programma izglītojamajiem ar fiziskās attīstības traucējumiem (21015311)
* Speciālās izglītības programma izglītojamajiem ar somatiskajām saslimšanām (21015411)
* Speciālās izglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015611)
* Speciālās izglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem (21015811)
* Speciālās izglītības programma izglītojamajiem ar smagiem garīgās attīstības traucējumiem vai vairākiem smagiem attīstības traucējumiem (21015911)

## Atsauces
1624. gads Latvijā

thumb|315px|Polijas-Lietuvas un Zviedrijas cīņas par dominanci (1585–1629)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1624]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, bet Vidzemes un Latgales vēsturiskās zemes Pārdaugavas Livonijas hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Šajā laikā pēc pamiera nolēgšanas līdz 1625. gadam bija pierimis poļu-zviedru karš starp Polijas-Lietuvas kopvalsts un Zviedrijas karalistes karaspēkiem.
## Valdnieki
* Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.
* Kurzemes un Zemgales hercogisti pārvaldīja hercogs Frīdrihs Ketlers. Hercogs Frīdrihs ar visu savu galmu un ministriem pārcēlās uz Lielauces muižu, savukārt Jēkabam Ketleram lika atgriezties Jelgavā.

## Notikumi
### Nezināms laiks vai visa gada laikā

* Zviedru pakļautajā Vidzemes daļā sākot ar Rūjienu tika uzsākta arklu revīzija (izņemot Ropažu arklu revīziju, kas bija veikta iepriekšējā gadā).
* Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs apskatīja iekaroto Daugavgrīvas skansti (bijušā cisterciešu klostera vietā) un pavēlēja būvēt jaunu, laika prasībām atbilstošāku, nocietinājumu, kuru nosauca par Neimindi. Vecās pils akmeņus zviedri izmantoja kā būvmateriālu jaunā Daugavgrīvas cietokšņa celtniecībai. 
* Dobeles baznīcai uzcēla jaunu ozolkoka torni.
* Lugažu muižas zemes pārgāja Vrangeļu dzimtai.
* Tika uzcelta Ķimāles muiža.

### Septembris
* 16. septembris — arklu revīzija tika veikta Rūjienā un Ērģemē.
* 17. septembris — arklu revīzija tika veikta Lugažos.
* 23. septembris — arklu revīzija tika veikta Ēvelē.

### Oktobris
* 6. oktobris — arklu revīzija tika veikta Valmierā, Burtniekos un Murjāņos.
* 7. oktobris — arklu revīzija tika veikta Alojā.
* 9. oktobris — arklu revīzija tika veikta Limbažos.
* 14. oktobris — arklu revīzija tika veikta Vainižos.
* 15. oktobris — arklu revīzija tika veikta Turaidā.
* 17. oktobris — arklu revīzija tika veikta Krimuldā.
* 19. oktobris — arklu revīzija tika veikta Siguldā.
* 28. oktobris — arklu revīzija tika veikta Dolē.

### Novembris
* 7. novembris — arklu revīzija tika veikta Mālpilī.
* 12. novembris — arklu revīzija tika veikta Nītaurē.
* 21. novembris — arklu revīzija tika veikta Vecsalacā.
Leons Toms

**Leons Toms** (; dzimis , miris ) bija franču jātnieks. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Viņš 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja jāšanas pasta piegāžu sacensībās, izgūstot 2. vietu sacensībās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Leons Toms (Olympedia profils) 
* Leons Toms (Sports Reference profils)
Žans de Neflīzs

**Žans Frederiks Popārs de Neflīzs** (; dzimis , miris ) bija franču jātnieks un parīziešu baņķieris. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

## Biogrāfija
Viņš ir dzimis ievērojamā franču protestantu ģimenē. Izglītību ieguvis Senluī licejā un pēc tam Bonaparta licejā.

Neflīzs pēc skolas absolvēšanas kļuva par sava tēva vadītās bankas *Banque de Neuflize et Cie* vadītāju Parīzē. Viņa ģimenes banka bija viena no ievērojamākajām Francijas bankām, kas ietvēra Hotingēra, Malleta, Rotšildu un Vernesa bankas. No 1902. gada līdz savai nāvei 1928. gadā viņš bija Francijas centrālās bankas *[[Banque de France]]* reģents un nāves brīdī pildīja reģenta dekāna pienākumus. 1904. gadā viņš palīdzēja nodibināt Francijas investīciju banku *Banque de l'Union Parisienne*.  Viņš bija arī Parīzes, Lionas un Marseļas dzelzceļa viceprezidents, Osmaņu bankas direktoru padomes priekšsēdētājs un *[[Evian|Évian Mineral Water Society]]* prezidents.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš startēja jāšanas pasta piegāžu sacensībās. Šajās sacensībās viņš ieguva 3. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žans de Neflīzs (Olympedia profils) 
* Žans de Neflīzs (Sports Reference profils)
1627. gads Latvijā

thumb|315px|Polijas-Lietuvas un Zviedrijas cīņas par dominanci (1585–1629)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1627]]. gada notikumi [[Latvija|Latvijā]]**, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, bet Vidzemes un Latgales vēsturiskās zemes Pārdaugavas Livonijas hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Turpinājās Poļu-zviedru karš starp Polijas-Lietuvas kopvalsts un Zviedrijas karalistes karaspēkiem.
## Valdnieki
* Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.
* Kurzemes un Zemgales hercogisti pārvaldīja hercogs Frīdrihs Ketlers.

## Notikumi

### Nezināms laiks vai visa gada laikā

* Poļu—zviedru kara darbības rezultātā tika nopostīta Valka, tā nonāca Zviedru Vidzemes sastāvā.
* Tika nodedzināta arī Sēlpils.
* Bijušo Cēsu katoļu bīskapiju ar tajā esošo Cēsu pilsētu un Sv. Jāņa baznīcu, kā dāvinājumu no Zviedrijas karaļa Gustava II Ādolfa saņēma Zviedrijas valsts kanclers Aksels Ūksenšerna.
* Jezuītu pamesto Mazjumpravas muižu Gustavs II Ādolfs piešķīra Rīgas monētu kaltuves meistaram Martinam Vulfam, kurš to pārdēvēja par Vulfenšildu.
* Alūksnē tika nodedzināta vecā koka baznīca, kā arī nopostīta Gaujienas baznīca.
* Kandavā tika uzcelta jauna baznīca.
* Kuldīgas kurpnieku cunfte apstiprināja savus statūtus.
* Vizlas muiža nonāca Hansa Brinkena īpašumā. To bija ieķīlājis rotmisters Fromholds Patkuls, kas bijis apprecējis Rosena atraitni, un kas pirms tam bija Rozenu dzimtas īpašumā.
* Vētra sagrāva veco koka baznīcu blakus esošajai Jelgavas Svētās Trīsvienības baznīcas ēkai.

### Augusts
* Jakobs Delagardijs sakāva hetmaņa Ļeva Sapehas lietuviešu armiju pie Sēlpils. Pateicoties šai uzvarai, zviedri atjaunoja šajā reģionā *status quo*, kurš tiem nodrošināja kundzību Vidzemē.

### Oktobris
* 4. oktobris — zviedru karaspēka daļas (ap 4000 vīriem) pēc izlūkošanas vakara pusē nonāca pie Daugavpils pils.
* 9. oktobris — rīta uzbrukumā zviedru spēki ieņēma Daugavpils pili. Vienīgais lietuviešu ieguvums bija zviedru lielgabalnieka nogalināšana. Daugavpils zaudēšanai bija milzīga nozīme poļu varai Vidzemē. Pils nonākšana zviedru varā nodeva viņu rokās praktiski visu pārējo teritoriju uz ziemeļiem no Daugavas. Pretinieks, turpinot virzību augšup pa upi, varēja apdraudēt arī ziemeļaustrumu Lietuvu. Taču zviedri šo iespēju neizmantoja. Pēc Daugavpils ieņemšanas un nodedzināšanas tie atkāpās uz rietumiem.

## Kultūra

## Zinātne

## Dzimuši

## Miruši
Žoržs Nagelmakers

**Žoržs Lambērs Kazimirs Nagelmakers** (; dzimis , miris ) bija beļģu inženieris un uzņēmējs. Dibinājis uzņēmumu *[[Compagnie Internationale des Wagons-Lits]]*, kas kļuva pazīstams kā Austrumu ekspreša dzelzceļa līniju operators. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur izcīnīja zelta medaļu jāšanas sacensībās pasta piegādē.

## Biogrāfija
Žoržs Nagelmakers dzimis baņķieru ģimenē ar interesi par dzelzceļu un ciešām saiknēm ar Beļģijas karaļa Leopolda II galmu, un ieguva būvinženiera izglītību. Pēc izglītības iegūšanas viņš 10 mēnešus ceļoja pa Ameriku, un šajā laikā viņš bieži devās braucienos ar vilcieniem, kam bija *Pullman* tipa vagoni. Viņš pārliecinājās, ka *Pullman* tipa vagoniem Eiropā būtu pieprasījums. Pēc tam, kad tika noraidīts priekšlikums sadarboties Eiropas tirgus attīstībā, Nagelmakers atgriezās Eiropā.

1870. gadā viņš publicēja priekšlikumu izstrādāt guļamvagonus Eiropas tirgum ar nosaukumu *Projet d'Installation de wagons-lits sur les chemins de fer du continent* (Projekts guļamvagonu uzstādīšanai uz kontinenta dzelzceļiem). Tomēr Francijas—Prūsijas karš aizkavēja Beļģijas valdības koncesijas piešķiršanu un viņa pirmā guļamvagonu dienesta izveidi.

1873. gadā Žoržs Nagelmakers nodibināja uzņēmumu *Georges Nagelmackers & Company*, kas vēlāk kļuva par *[[Compagnie Internationale des Wagons-Lits]]* (CIWL). Viņa galvenā mītne atradās Parīzē un izveidoja *Compagnie Internationale des Grands Hotels*, lai attīstītu un pārvaldītu luksusa viesnīcas visos tā vilcienu maršrutos. Viņa stratēģija ietvēra vilcienu operatoru pārliecināšanu pievienot saviem vilcieniem viņa guļamvagonus un restorānu vagonus, lai dažādotu vilcienu ceļotāju izvēli. Pirmais tikai CIWL vilciens sāka darboties 1882. gadā.

Austrumu ekspresis tika palaists 1883. gada 4. oktobrī. Vēlāk viņš nopirka līniju Mudanja-Bursa un 1891. gadā pārdeva to frančiem. 1893. gadā viņš nopirka arī Izmiras-Kasabas dzelzceļu, ko arī nākamajā gadā pārdeva frančiem.

1900. gadā viņš startēja vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē, kur startēja jāšanas pasta piegāžu sacensībās. Šajās sacensībās viņš ieguva godalgoto pirmo vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Žoržs Nagelmakers (Sports Reference profils)
Kandavas Reģionālā pamatskola

**Kandavas Reģionālā pamatskola** ir pirmsskolas un pamatskolas izglītības iestāde, kas atrodas Talsu ielā 18A Kandavā. 

## Izglītības progrāmmas
* Pirmsskolas izglītības programma (01011111);
* Speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar jauktiem attīstības traucējumiem (01015611);
* Speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar valodas traucējumiem (01015511)
* Pamatizglītības programma (kods 21011111)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamiem ar mācīšanās traucējumiem (21015611)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamiem ar valodas traucējumiem (21015511)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamiem ar redzes traucējumiem (21015111)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamiem ar garīgās attīstības traucējumiem (21015811)​

## Vēsture
Dibināta 1958. gadā kā **Kandavas internātskola**.
2019. gada sākumā Kandavas internātvidusskolā mācījās vairāk nekā 300 audzēkņu no desmit pašvaldībām, vairāk nekā 200 bija no Kandavas novada.
Pēc tam, kad internātskolu finasēšana pārgāja pašvaldību ziņā, skolu pārveidoja par Kandavas Reģionālo vidusskolu, bet 2021. gadā par pamatskolu.

## Atsauces
Jelgavas 4. sākumskola

**Jelgavas 4. sākumskola** ir izglītības iestāde Pulkveža Oskara Kalpaka ielā Jelgavā. 

## Vēsture
Jelgavas 4. sākumskola dibināta 1991. gadā kā *Jelgavas 2. sākumskola*, sākotnēji nodrošinot izglītību skolēniem no 1. līdz 4. klasei. Saistībā ar Jelgavas pilsētas izglītības iestāžu reorganizāciju, no 1997. gada 1. jūlija skola tika pārdēvēta par *Jelgavas 4. pamatskolu*, paplašinot izglītības programmu līdz 6. klasei. 2013. gada 1. jūnijā, saskaņā ar ārējo tiesību aktu prasībām, skola ieguva savu pašreizējo nosaukumu – *Jelgavas 4. sākumskola*. Savā darbības laikā izglītības iestāde ilgus gadus bija izvietota vairākās ēkās, bet kopš 2001. gada atrodas vienā ēkā Pulkveža Oskara Kalpaka ielā 34. Kopš 2005. gada 1. februāra skolu vada direktore Agita Lundberga.

2019. gada vasarā noslēdzās Jelgavas 4. sākumskolas stadiona rekonstrukcija, izveidojot modernu un daudzfunkcionālu sporta kompleksu vairāk nekā 1,3 hektāru platībā. Stadionā izveidots mākslīgā seguma futbola laukums (40×60 metri), skrejceļš, vairāki sporta spēļu laukumi, āra trenažieru zona, kā arī ēka ar ģērbtuvēm un noliktavu inventāram.

## Izglītības programmas
Jelgavas 4. sākumskola piedāvā šādas izglītības programmas:
* Pirmsskolas izglītības programma (programmas kods 01011111)
* Pamatizglītības 1. posma (1.–6. klase) programma (programmas kods 11011111)
* Speciālās pamatizglītības pirmā posma (1.–6. klase) programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (programmas kods 11015611)

## Atsauces
Žanis Unāms

**Žanis Unāms**, arī **Unams** (1902—1989) bija latviešu žurnālists, rakstnieks un sabiedriskais darbinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1902. gada 19. jūnijā Sesavas pagasta Jostenes Rempīšos dzirnavnieka ģimenē. Mācījās Sesavas pagastskolā, Jelgavas ģimnāzijā, kuru absolvēja 1923. gadā, viņa pirmā publikācija bija raksts "Jaunatnes apvienības ideja" laikrakstā "Zemgalietis" (1921).
Studēja tieslietas un teoloģiju Latvijas Universitātē (1923—1928), līdztekus darbojās laikrakstos "Zemgalietis", "Jaunais Zemgalietis" (1923—1926), "Jelgavas Vēstnesis" un "Brīvā Tēvija".

Vēlāk bija laikraksta „Latvis” redaktors (1929—1931), mēnešraksta „Burtnieks” redakcijas sekretārs (1931—1934), Rīgas pilsētas X bibliotēkas pārzinis (1935—1939), paju sabiedrības „Grāmatnieks” direktors (1939—1940).
Vācu okupācijas laikā bija Valsts bibliotēkas direktors (1941) un Sabiedrisko lietu departamenta direktors (1943).

1944. gadā četrus mēnešus bija ieslodzīts Gestapo cietumā. Pēc Otrā pasaules kara dzīvoja Vācijā, no 1951. gada viņš sešus gadus vadīja Oldenburgas latviešu bēgļu nometni, trīs gadus bija Latviešu Centrālās padomes loceklis.

Miris 1989. gada 9. augustā Oldenburgā, apbedīts Omstedes kapos.

## Darbi
Žanis Unāms sarakstījis 22 grāmatas, no tām septiņas trimdā. Viņš publicējis pāri par 1000 rakstu periodikā.

### Kultūrvēsturiskie apcerējumi
* "1863. gads latviešu kultūras vēsturē" (1931),
* "Brīvzemnieks" (1932, 2. daļa — T. Zeiferta aizsāktā darba turpinājums, K. Barona prēmija 1933),
* "H. Visendorfs un viņa vieta latviešu kultūras vēsturē" (1933, K. Barona prēm. 1934),
* "Kr. Barons un viņa mūža darbs" (1935),
* "Krišjānis Kalniņš" (1936),
* "Marija Valdemāre (Medinska)" (1937) u.c.

* "Komunisma iebrukums latviešu literatūrā.." (1932),
* "Trīs brīvības cīņu vadoņi: Kalpaks, Balodis, Radziņš",
* "18. novembris un 15. maijs" (abas 1934),
* "Tautas vadonis Kārlis Ulmanis" (1934, kopā ar J. Lapiņu),
* "Krievu laiki Latvijā" (1936).

### Atmiņu grāmatas
* "Latvija pēc 17. jūnija" (1950),
* "Laiku atspulgā" (1953),
* "Melnā vara. Toreiz un tagad" (1955, 1993),
* "Dzīvā Latvija" (1964),
* "Karogs vējā" (1969),
* "Aiz septiņiem kalniem",
* "Zem Barbarosas šķēpa" (abas 1975).

### Latviešu biogrāfiskā vārdnīca
* Es viņu pazīstu: Latviešu biogrāfiskā vārdnīca. Redaktors Žanis Unāms. Rīga: Biogrāfiskā arhīva apgāds, [1939]. 562 lpp., atkārtots izdevums 1975.

## Atsauces
Baiļu rags (1991. gada filma)

**"Baiļu rags"** () ir 1991. gada ASV psiholoģiskā trillera filma, kura režisors ir Mārtins Skorsēze. Filmā galvenās lomas atveido Roberts De Niro, Niks Nolte, Džesika Lenga, Džuljeta Lūisa, Džo Dons Beikers, Roberts Mičums un Gregorijs Peks. Šī bija pēdējā pilnmetrāžas filma, kurā piedalījās Gregorijs Peks. Filma ir balstīta uz 1957. gada Džona Makdonalda romāna *[[The Executioners]]* motīviem. "Baiļu rags" ir rimeiks 1962. gada tāda paša nosaukuma filmai, kurā galvenās lomas atveidoja Peks un Mičums.

Filma ir par no cietuma izlaistu izvarotāju (De Niro), kurš cenšas atriebties savam advokātam, kuru viņš vaino savā 14 gadu ilgajā cietumsodā un pierādījumu slēpšanā.

"Baiļu rags" bija septītā Skorsēzes filma, kurā piedalījās Roberts De Niro. Filma bija gan finansiāli, gan kritiski veiksmīga. De Niro nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā labākais aktieris, savukārt Lūisa nominēja kategorijā labākā aktrise otrā plāna lomā. Abus nominēja arī Zelta globusa balvai.

## Ārējās saites
Džuljeta Lūisa

**Džuljeta Leika Lūisa** (; dzimusi ) ir ASV aktrise un dziedātāja.

Savu aktrises karjeru sākusi 14 gadu vecumā televīzijā. Viņas pirmā loma bija filmā *[[National Lampoon's Christmas Vacation]]* (1989). Atpazīstamību guvusi, piedaloties Mārtina Skorsēzes filmā "Baiļu rags" (1991), par ko viņa tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā labākā aktrise otrā plāna lomā, kā arī Zelta globusa balvai.

Vēlāk piedalījusies Vudija Allena filmā *[[Husbands and Wives]]* (1992), trillerī "Kalifornija" (*Kalifornia*, 1993) un "Kas nomoka Gilbertu Greipu" (1993). Lūisa savu atpazīstamību audzēja, attēlojot masu slepkavu Meloriju Noksu Olivera Stouna pretrunīgi vērtētajā satīriskajā kriminālfilmā "Dzimuši slepkavas" (1994). Par šo lomu viņa saņēma labākās aktrises balvu Venēcijas kinofestivālā.

Vēlāk piedalījusies tādās filmās kā "Dīvainās dienas" (1995), "No krēslas līdz rītausmai" (1996), *[[The Other Sister]]* (1999), *[[Hysterical Blindness]]* (2002), "Kā vecajos, labajos laikos" (2003), "Stārskijs un Hačs" (2004), *[[Whip It]]* (2009), "Notiesāšana" (2010), "" (2013), "Spēles gūstekņi" (2016) un "Opuss" (2025).

## Ārējās saites
Šerloks Holmss (2009. gada filma)

**"Šerloks Holmss"** () ir 2009. gada vēsturiskā mistērijas filma, kuras režisors ir Gajs Ričijs. Filmā galvenās lomas atveido Roberts Daunijs jaunākais, Džūds Lo, Reičela Makadamsa, Marks Strongs un Edijs Marsans. Filmas galvenie varoņi ir balstīti uz varoņiem no Artura Konana Doila romāniem. Roberts Daunijs jaunākais atveido Šerloku Holmsu, bet Džūds Lo atveido doktoru Vatsonu.

1890. gadā slepena biedrība nolīgst detektīvu Šerloku Holmsu un viņa kompanjonu doktoru Vatsonu, lai izjauktu lorda Blekvuda plānu, ar šķietami pārdabiskiem līdzekļiem, iegūt kontroli pār Lielbritāniju.

"Šerloks Holmss" saņēma pārsvarā pozitīvus kritiķu vērtējumus. Daunijs par savu sniegumu ieguva Zelta globusa balvu. Filma tika nominēta divās Amerikas Kinoakadēmijas balvas kategorijās: labākā oriģinālmūzika un labākais mākslinieka darbs. Filmas sikvels, "Šerloks Holmss: Ēnu spēle" (*Sherlock Holmes: A Game of Shadows*), tika izlaists .

## Atsauces

## Ārējās saites
Fanija un Aleksandrs

**"Fanija un Aleksandrs"** () ir 1982. gada Zviedrijas, Francijas un Rietumvācijas kopražojuma kinodrāma, kuras režisors un scenārija autors ir Ingmars Bergmans. Filmā galvenās lomas atveido Pernilla Alvina, Bertils Gūve, Eva Frēlinga, Gunna Volgrēna un Jans Malmše.

Filmas darbība norisinās Zviedrijā 20. gadsimta sākumā. Pēc tēva nāves brāļa un māsas māte apprecas ar ietekmīgu bīskapu, kas viņu dzīvē ievieš stingru kārtību un soda viņus par katru mazāko pārkāpumu.

"Fanija un Aleksandrs" ir Bergmana pēdējā filma, un filmas scenārijs daļēji ir autobiogrāfisks. To sākotnēji iecerēja kā 312 minūtes garu televīzijas miniseriālu, tomēr vispirms izdeva 188 minūtes garu filmu izrādīšanai kinoteātros. Televīzijas versiju vēlāk izdeva kā vienu filmu, kas to padara par vienu no visu laiku garākajām kinofilmām.

Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tā ieguva četras Amerikas Kinoakadēmijas balvas kategorijās labākā starptautiskā spēlfilma, labākais mākslinieka darbs, labākais operatora darbs un labākie kostīmi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Perlamutrenes

**Perlamutrenes** () ir gliemeņu ģints ar biezu, vienādvāku čaulu, kas ietilpst dižgliemeņu dzimtā. Šo ģinti 1788. gadā izdalīja zviedru ārsts un malakologs Lorens Filipsons. Ģints tipiskā suga ir *[[Unio pictorum]]* (Linnaeus, 1758). Perlamutrenes apdzīvo saldūdeņus. Izplatītas Eiropā, Ziemeļāfrikā, Tuvajos Austrumos un viena suga dzīvo Austrumāzijā. Latvijā sastopamas:
* Ķīļveida perlamutrene (*Unio tumidus*)
* Slaidā perlamutrene (*Unio pictorum*)
* Biezā perlamutrene (*Unio crassus*) — iekļauta aizsargājamo sugu sarakstā

## Apraksts
Čaula izstiepti ovāla, ovāla, ovāli koniska vai trapecveidīga. Tās garums vidēji ir 5–8 cm, bet atsevišķi īpatņi var sasniegt 10–12 cm. Aizmugurējā mala galā veido sašaurinātu konusu. Periostraka krāsojums ir no dzeltena un dzeltenzaļa līdz brūnam un gandrīz melnam. Galotnes ornamentējumu veido divas diverģentas pauguriņu rindas vai pauguriņi un pamanāmi valnīši V vai W burtu veidā, vai arī valnīši W burta veidā, turklāt šo valnīšu virsotnes izceļas. Kardinālie un laterālie zobi ir plātņveidīgi, izvietoti vienā vāji izliektā līnijā vai vāji pamanāmā leņķī citam pret citu. Uz izvadsifona nav papillu. Olas iekrāsotas bālgani dzeltenā vai oranžā krāsā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nukunonu

**Nukunonu** () ir lielākais no trijiem Tokelau teritoriju veidojošajiem atoliem Klusajā okeānā. Izvietojies teritorijas vidusdaļā 60 km no dienvidaustrumos esošā Fakaofo atola un 90 km no ziemeļrietumos esošā Atafu atola. Nukunonu atola kopējā platība ir ap 98 km², tajā ir 24 saliņas ar kopējo sauszemes platību ap 4,7 km². Apdzīvotas ir divas saliņas atola rietumos — Nukunonu ar Fales ciemu un Motuhaga; tās savienotas ar tiltu. Nukunonu atrodas skola, viesnīca un saules elektrostacija, Motuhagā — slimnīca.

Nukunonu pārvalda ciema vecajo padome Taupulega. Periodiski rotācijas kārtībā uz vienu gadu Nukunonu ir salu padomes Fono priekšsēdētāja Ulu o Tokelau rezidences vieta un Tokelau nominālā galvaspilsēta.

60 ha liela teritorija atola austrumdaļā ir noteikta kā putniem nozīmīga vieta — šeit ligzdo vairākas retas putnu sugas — *Anous minutus*, *Anous stolidus*, *Gygis alba* un citas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fakaofo

**Fakaofo** () ir viens no trijiem Tokelau teritoriju veidojošajiem atoliem Klusajā okeānā. Izvietojies teritorijas dienvidaustrumos 60 km no rietumos esošā Nukunonu atola. Atola kopējā platība ir ap 45 km², tajā ir 49 saliņas ar kopējo sauszemes platību ap 3 km². Apdzīvotas ir divas saliņas atola rietumos — Fale, kas ir atola lielākā un senākā apdzīvotā vieta, kā arī Fenuafala (ciems dibināts 1960. gadā), kur atrodas slimnīca, skola un Tokelau telekomunikāciju operators *Teletok*.

Fakaofo pārvalda ciema vecajo padome Taupulega. Periodiski rotācijas kārtībā uz vienu gadu Fakaofo ir salu padomes Fono priekšsēdētāja Ulu o Tokelau rezidences vieta un Tokelau nominālā galvaspilsēta.

Fakaofo atolu ievērojami ietekmē okeāna līmeņa izmaiņas — Fales sala ir apjozta ar 5—7 m augstu betona sienu, lai paglābtu tās krastus no viļņu erozijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
2007.—2008. gada UEFA Čempionu līgas sezona

**2007.—2008. gada UEFA Čempionu līgas sezona** bija Eiropas spēcīgākā futbola klubu turnīra 53. sezona un 16. zem UEFA Čempionu līgas nosaukuma. Sezona ilga no  līdz . Finālspēle norisinājās Lužņiku stadionā Maskavā.

Par UEFA Čempionu līgas uzvarētājiem trešo reizi kļuva Anglijas klubs ''Manchester United'', kas finālā, pēcspēles 11 metru soda sitienu sērijā, uzvarēja citu Anglijas komandu ''Chelsea''. Pirmo reizi UEFA Čempionu līgas un Eiropas kausa finālā tikās divas Anglijas komandas.

## Kvalifikācija
Pirmo reizi kvalifikācijas kārtā piedalījās komandas no Melnkalnes, Sanmarīno un Andoras.

### Pirmā kvalifikācijas kārta

|}

### Otrā kvalifikācijas kārta

|}

### Trešā kvalifikācijas kārta

|}

## Grupu turnīrs
Pirmo reizi UEFA Čempionu līgas grupu turnīrā piedalījās *[[Sevilla FC|Sevilla]]* un *[[SK Slavia Prague|Slavia Prague]]*.

### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

## Izslēgšanas spēles

### Astotdaļfināli

|}

### Ceturtdaļfināli

|}

### Pusfināli

|}

### Fināls

## Labākie vārtu guvēji

## Atsauces

## Ārējās saites

* UEFA mājaslapa
Endoparazīti

**Endoparazīti** ir parazītiski organismi, kas dzīvo saimnieka organisma orgānos un audos. Tie barojas ar saimnieka organisma asinīm kā arī uzturvielām, kuras pārstrādājas zarnās.

## Endoparazītu piemēri

* Cērmes
* Lenteņi

## Skatīt arī

* Ektoparazīti

## Atsauces
Podkamennaja Tunguska

**Podkamennaja Tunguska** (,  — ‘Akmeņainā Katanga’) ir upe Vidussibīrijā, Krievijā, Krasnojarskas novadā un Irkutskas apgabalā. Jeņisejas labā krasta pieteka. 

Upe sākas Angaras skraustā Irkutskas apgabalā un tek pa Vidussibīrijas plakankalni starp Centrālo Tungusu plato ziemeļos un Aizangaras plato dienvidos. Augštece līdz Teteres ietekai dēvēta par **Katangu**. Gultnē daudz šķēršņu (Panolikas, Mirjungas, Veļmas krāces, ūdenskritumi). Lejtecē vairāk nekā 20 km plata ieleja. Kuģojama līdz Baikitai (571 km; Čuņas ieteka), neregulāri — līdz Vanavarai (1140 km, lejpus Teteres ietekas). Aizsalst no oktobra beigām līdz maija vidum. Upes krasti mazapdzīvoti, lielākā apdzīvotā vieta ir Baikita vidustecē.

1908. gadā upes ziemeļu krastā pie Vanavarkas ietekas notika komētas vai asteroīda sprādziens, kas pazīstams kā Tunguskas fenomens.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ivars Samušonoks

**Ivars Samušonoks** (dzimis ) ir latviešu brīvā stila cīkstonis, 2021. gada pasaules U-23 čempionāta bronzas medaļas ieguvējs.

## Biogrāfija
Ivars Samušonoks absolvēja Staļģenes vidusskolu un 2018. gadā kļuva par Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmijas studentu. Viņa treneris ir Ivars Drupa. Iekļauts Latvijas Olimpiskās vienības 2022. gada "sudraba" sastāvā.

Ivara Samušonoka onkulis ir cīkstonis, olimpisko spēļu dalībnieks Igors Samušonoks.

### Galveno sacensību rezultāti
#### Pasaules čempionāti

#### Eiropas čempionāti

#### Olimpiskās kvalifikācijas sacensības

## Atsauces

## Ārējās saites
Jodzo Hirano

**Jodzo Hirano** (平野 陽三, ひらの ようぞう, *Hirano Yōzō*, dzimis ) ir Japānas kinoproducents. 2021. gadā viņš bija kosmiskā lidojuma dalībnieks.

Pēc Kioto prefektūras universitātes absolvēšanas Joudzou Hirano sāka darbu uzņēmumā *Zozo* par fotografēšanas grupas kāstinga direktoru (aktieru atlases režisors). Vēlāk viņš kļuva par *Zozo* meitas uzņēmuma *Start Today* filmu producentu. Hirano strādā pie *Zozo* īpašnieka Jūsaku Maedzavas privātiem projektiem, ieskaitot filmēšanu Maedzavas *[[Youtube]]* kanālā.

2021. gada 13. maijā kosmiskā tūrisma uzņēmums *[[Space Adventures]]* paziņoja, ka Jodzo Hirano ir sekmīgi nokārtojis medicīnisko pārbaudi, un 2021. gada jūnijā kopā ar Jūsaku Maedzavu sāka gatavoties lidojumam uz  Starptautisko kosmosa staciju (SKS), kas bija plānots 2021. gada decembrī. Hirano lidojumu apmaksāja Maedzava, lai būtu viņa asistents, kurš dokumentētu miljardiera gaitas kosmosā.

Jodzo Hirano kosmiskais lidojums sākās 2021. gada 8. decembrī, kosmosa kuģī *[[Sojuz MS-20]]* dodoties Krievijas 20. viesekspedīcijā uz SKS. Kosmosa kuģa apkalpē bija arī komandieris Aleksandrs Misurkins un kosmiskā lidojuma dalībnieks Jūsaku Maedzava. 20. decembrī viņi atgriezās uz zemes, lidojumā pavadot 11 dienas 19 stundas 35 minūtes.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

## Ārējās saites

* Biogrāfiskie dati astronaut.ru vietnē