open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2009.—2010. gada UEFA Čempionu līgas sezona

**2009.—2010. gada UEFA Čempionu līgas sezona** bija Eiropas spēcīgākā futbola klubu turnīra 55. sezona un 18. zem UEFA Čempionu līgas nosaukuma. Sezona ilga no  ar pirmās kvalifikācijas kārtas spēlēm un noslēdzās  ar finālspēli Santjago Bernabeu stadionā Madridē, Spānijā.

Par Čempionu līgas uzvarētājiem kļuva Itālijas A sērijas klubs Internazionale, kas finālā uzvarēja Vācijas Bundeslīgas klubu Bayern Munich ar rezultātu 2—0. Iepriekšējās sezonas čempioni Barcelona sacensības beidza pusfinālu kārtā, kur divu spēļu summā zaudēja Internazionale klubam.

## Spēļu datumi
Visu kārtu komandu izloze notika Nionā, Šveicē, ja nav norādīts savādāk.

## Kvalifikācijas kārta
### 1. kvalifikācijas kārta

|}

### 2. kvalifikācijas kārta

|}

### 3. kvalifikācijas kārta

|-
!colspan="6"|Čempioni

|-
!colspan="6"|Ne-čempioni

|}

### Izslēgšanas spēles

|-
!colspan="6"|Čempioni

|-
!colspan="6"|Ne-čempioni

|}

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

## Izslēgšanas spēles
### Klasifikācija

### Fināls
2009.—2010. gada UEFA Čempionu līgas sezonas fināls notika Real Madrid mājas spēļu stadionā Madridē, Spānijā 2010. gada 22. maijā. Finālā piedalījās Itālijas klubs Internazionale un Vācijas klubs FC Bayern Munich. Šajā stadionā bija notikuši trīs Eiropas kausu finālspēles 1957., 1969. un 1980. gadā. Šī bija pirmā reize, kad UEFA Čempionu līgas fināls notika sestdienā. Par spēles galveno tiesnesi tika nozīmēts anglis Hovards Vebs. Abi fināla dalībneiki bija kļuvuši par nacionālo līgu čempioniem un valsts kausa ieguvējiem, kas nozīmēja, ka uzvarētājklubs kļūš tikai par sesto Eiropas klubu, kas ir sasniedzis kontinenta trīskāršo uzvaru.

## Statistika
### Rezultatīvākie spēlētāji
2009.—2010. gada UEFA Čempionu līgas sezonas rezultatīvākie spēlētāji (neskaitot kvalifikācijas kārtu):

* Avots: Top Scorers – Final – Saturday 22 May 2010 (after matches)

## Atsauces

## Ārējās saites
* UEFA mājaslapa
2009.—2010. gada ULEB Eirokausa sezona

**2009.—2010. gada [[ULEB Eirokauss|ULEB Eirokausa]] sezona** bija 8. ULEB Eirokausa sezona. Sezona sākās ar kvalifikācijas kārtu  un beidzās ar finālu .

Par Eirokausa čempionu kļuva Power Electronics Valencia klubs no Spānijas ''Liga ACB'', kas finālā uzvarēja Vācijas Bundeslīgas līgas klubu ALBA Berlin ar rezultātu 67:44. Spēlē par trešo vietu cits Spānijas klubs Bizkaia Bilbao Basket uzvarēja Grieķijas klubu Panellinios BC ar rezultātu 76:67. Bizkaia Bilbao Basket sastāvā spēlēja latviešu basketbolists Jānis Blūms.

## Kvalifikācija

## Regulārā sezona

### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

## Top 16
Top 16 turnīrs notika laika posmā no 27. janvāra līdz 11. martam. Top 16 turnīra kārtai kvalificējās katras regulārās sezonas grupas pirmās četras vietas ieņūmušās komandas. Grupu izloze notika 18. janvārī 13:00 (CET) Barselonā, Spānijā.

### I grupa

### J grupa

### K grupa

### L grupa

## Ceturtdaļfināli

## ''Final Four''

## Atsauces

## Ārējās saites
* ULEB oficiālā mājaslapa  
* Eiropas kausa oficiālā mājaslapa
2022. gada FIFA Pasaules kauss

**2022. gada [[FIFA]] Pasaules kauss** () bija starptautisks vīriešu izlašu futbola turnīrs, kas notika Katarā no  līdz . Šis pēc skaita bija 22. Pasaules kausa finālturnīrs. Finālturnīrs pirmoreiz notika arābu pasaulē, tāpat šī ir otrā reize, kad tas tika aizvadīts pilnībā Āzijā (pirmoreiz — 2002. gadā Dienvidkorejā un Japānā). Pēdējo reizi Pasaules kausa finālturnīrā piedalās 32 valstu izlases, jo 2026. gada finālturnīrā komandu skaits tiks palielināts līdz 48 komandām. Klimatisko apstākļu dēļ finālturnīrs norisinājās novembrī un decembrī, nevis kā ierasts jūnijā un jūlijā. Tika veiktas arī izmaiņas turnīra izspēles ilgumā — šoreiz tās bija 29 dienas. Fināls tika aizvadīts 18. decembrī, kas ir arī Kataras nacionālie svētki.

Par turnīra norises vietu Katara tika apstiprināta . Kataras kandidatūra saņēmusi kritiku gan par korupcijas skandālu balsošanas laikā, imigrantu un minoritāšu tiesībām pašā Katarā, kā arī norises laika pārcelšanu uz ziemu, kas sastapās ar pretestību no Eiropas futbola līgām.

## Kvalifikācija

Par tiesībām piedalīties čempionāta finālturnīrā sacentās 206 izlases no 6 konfederācijām par 31 vietu finālturnīrā. Katara kā turnīra rīkotāja kvalificējās automātiski - tā bija Kataras futbola izlases debija finālturnīrā.

## Stadioni

## Tiesneši
2022. gada 19. maijā FIFA izziņoja sarakstu ar 36 tiesnešiem, 69 tiesnešu asistentiem un 24 video tiesnešu asistentiem, kas tiesās finālturnīra spēles. Pirmo reizi vīriešu finālturnīru vēsturē spēles tiesās arī sievietes - Stefānija Frapāra, Salima Mukansanga un Jošima Jamašita.

## Sastāvi

Komandām jāiesniedz galasastāvu informācija līdz 2022. gada 13. novembrim.

## Izloze
Finālturnīra grupu izloze norisinājās 2022. gada 1. aprīlī Dohas izstāžu un konferenču centrā Kataras galvaspilsētā Dohā. Izlozes brīdī nebija zināmas trīs izlases — starpkonfederāciju izslēgšanas spēļu divu pāru uzvarētāji un UEFA zonas kvalifikācijas izslēgšanas spēļu A zara uzvarētāji. Tās tika iedalītas 4. grozā. Katara kā turnīra rīkotāja tika iedalīta 1. grozā kā A grupas pirmā komanda. Pārējās izlases tika sadalītas 4 grozos pēc 2022. gada 31. martā publicētā FIFA ranga. Komandu lozēšanā tika ievērots ģeogrāfiskais princips — komanda savā grupā netika ielozētas kopā ar citām savas konfederācijas izlasēm (izņemot UEFA zonu, no kuras katrā grupā varēja būt 1 vai 2 komandas).

## Grupu turnīrs
Spēļu laiki norādīti pēc Latvijas (Austrumeiropas) laika (UTC+2).

### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

## Izslēgšanas spēles

### Astotdaļfināli

----

----

----

----

----

----

----

### Ceturtdaļfināli

----

----

----

### Pusfināli

----

### Par 3. vietu

### Fināls

## Balvas

## Sponsori

* Adidas
* ANHEUSER-BUSCH INBEV
* BYJU'S
* Crypto.com
* Coca-Cola Company
* Hyundai Motor Group
* HISENSE
* KIA MOTORS
* McDonald's
* MENGNIU
* QATAR AIRWAYS
* QATARENERGY
* TikTok
* VISA CARD
* VIVO Smartphone
* Wanda Group

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa  /  /  /
Marti Ahtisāri

**Marti Oiva Kalevi Ahtisāri** (, izrunā: ; dzimis  Vīpuri, miris  Helsinkos) bija somu politiķis, bijušais Somijas prezidents (1994—2000), Nobela miera prēmijas laureāts, ANO diplomāts, viņš tika atzīmēts par savu ieguldījumu miera veicināšanā pasaulē.

## Dzīvesgājums
Izglītību ieguvis Oulu licejā (*Oulun Lyseo*, šo skolu ir beiguši vēl divi Somijas prezidenti: Kārlo Juho Stolbergs un Kiosti Kallio), to absolvēja 1952. gadā, kā arī absolvēja Oulu Universitāti.
Vairākus gadus viņš darbojās kā diplomātiskais pārstāvis no Somijas. Laika posmā no 1977. līdz 1981. gadam viņš bija ANO Namībijas komisārs, strādājot pie Namībijas neatkarības nosargāšanas no Dienvidāfrikas Republikas.

1993. gadā M. Ahtisāri paziņoja par savu kandidatūru Somijas prezidenta amatam. Viņa politiskā reputācija bija nozīmīgs faktors Somijas prezidenta vēlēšanās. Viņš bija Somijas prezidents laika posmā no  līdz . Viņa prezidentūras laikā Somija iestājās Eiropas Savienībā. Tāpat viņa prezidentūras laikā Helsinkus apmeklēja Bills Klintons un Boriss Jeļcins. 2000. gadā viņu prezidenta amatā nomainīja pirmā sieviete Somijas prezidente Tarja Halonena.

 M. Ahtisāri tika nosaukts kā 2008. gada Nobela miera prēmijas laureāts,  Oslo viņš saņēma Nobela miera prēmiju par centieniem risināt starptautiskus konfliktus vairāk nekā trīs dekādes. Oficiālajā paziņojumā bija teikts, ka Ahtisāri ir nozīmīga loma vairāku konfliktu risināšanā Namībijā, Indonēzijā, Kosovā, Irākā un vairākos citos reģionos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Marti Ahtisāri centra CMI mājaslapa  
* Marti Ahtisāri biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Zaļvārnveidīgie

**Zaļvārnveidīgie** jeb **krāšņvārnveidīgie** (*Coraciiformes*) ir viena no putnu klases (*Aves*) kārtām, kas apvieno 6 dzimtas ar 175 sugām. Lielākā no visām kārtas dzimtām ir zivju dzenīšu dzimta (*Alcedinidae*) ar 114 sugām. Pazīstamākie putni ir zaļās vārnas, zivju dzenīši un bišu dzeņi.

## Izplatība
[thumb|left|200px|[Kubas tods (*Todus multicolor*)]]
Šie krāšņie putni galvenokārt dzīvo tropos. Lielākā daļa sugu ir Vecās Pasaules putni un tikai apmēram 20 sugas mājo Jaunajā Pasaulē (visi todi un momoti, kā arī dažas citas sugas).

## Latvijā
Latvijā sastopamas 3 sugas, no kurām divas ir iekļautas Latvijas Sarkanajā grāmatā. Latvijā ligzdo zivju dzenītis (*Alcedo atthis*), zaļā vārna (*Coracius garrulus*) un pēdējos gados par pastāvīgu ligzdotāju kļuvis arī bišu dzenis (*Merops apiaster*).

## Ģenētika
[200px|thumb|[Dzeltenknābja dzenītis (*Syma torotoro*)]]
[thumb|200px|[Bišu dzenis (*Merops apiaster*)]]
Veicot dažādiem zaļvārnveidīgajiem putniem DNS un molekulāros pētījumus, zinātnieki secināja, ka zaļvārnveidīgo kārtai var izdalīt bāzes grupu, kura ir samērā tuvu radniecīga dzilnveidīgajiem (*Piciformes*) putniem, un zivju dzenīšu apakškārtu (*Alcedines*). Kopumā dzilnveidīgie putni un zaļvārnveidīgie ir samērā tuvu radniecīgi zvirbuļveidīgajiem putniem.

## Kopīgās īpašības
Zaļvārnveidīgajiem putniem raksturīgs kompakts ķermenis, īss kakls, liela galva, īsas kājas un plati spārni. Apspalvojums košs, daudzām sugām zils vai zaļš ar metālisku spīdumu. Knābis lielākajai daļai sugu ir salīdzinoši garš. Astes dažādu dzimtu putniem ir dažādas (gan īsas, gan garas). Mazākie ir todi, to garums 10—11,5 cm, svars 5—7 g. Lielākie ir dižais zivju dzenītis (*Megaceryle maxima*) un kukaburra (*Dacelo novaeguineae*). Abas sugas var sasniegt 46 cm garumu un svaru vairāk kā 400 g, lai gan lieli kukaburras īpatņi var sasniegt 500 g masu.

Visi šīs grupas putni ir aktīvi dienas laikā, barojas ar bezmugurkaulniekiem, nelieliem mugurkaulniekiem un ar augļiem.

## Klasifikācija
* **Zaļvārnveidīgo kārta** (*Coraciiformes*)
** **Bāzes grupa**
*** Bišu dzeņu dzimta (*Meropidae*)
*** Brahipteracīdu dzimta (*Brachypteraciidae*)
*** Zaļvārnu dzimta (*Coraciidae*)
** Zivju dzenīšu apakškārta (*Alcedines*)
*** Momotu dzimta (*Momotidae*)
*** Todu dzimta (*Todidae*)
*** Zivju dzenīšu dzimta (*Alcedinidae*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kingfishers, Rollers, Hornbills etc: Order Coraciiformes
* Coraciiformes 
* Zaļvārnveidīgo putnu foto (latvijas.daba.lv)
Datu integritāte

**Datu integritāte** ir noteikumu kopums, kas nodrošina datu pareizības, nepretrunīguma un pilnības saglabāšanu. Datu integritāti ir svarīgi saglabāt pēc datu atjaunināšanas vai dzēšanas. 

Datu integritāti nodrošina turpmāk minēto principu ievērošana:
# transakciju pareizība;
# lietotāja autentificēšana;
# privilēģiju (tiesību) minimizācija;
# pagājušo notikumu audits (kontrole);
# funkcionālo pienākumu sadalīšana;
# kontroles objektivitāte;
# tiesību nodošanas pārvaldība;
# darba spēju nepārtrauktības nodrošināšana;
# aizsardzības mehānismu vienkāršums.

## Datu integritātes modelis
Ir drošības politikas formālā attēlošana noteiktai sistēmai vai sistēmu klasei, kas nosaka informācijas apstrādes, izplatīšanas un aizsardzības metodes.
Formālos noteikumus lielākai modeļu daļai nosaka sekojošas prasības:
# Pieejamība;
# Veselums;
# Konfidencialitāte;
# Uzskaite.

Izņemot prasību kopu, vēl viens būtisks modeļu atribūts, kas ietekmē tas realizāciju, ir modelī paredzētas kontroles metodes. Šīs metodes tiek izmantotas, lai kontrolētu pieeju sistēmai. To lielāka daļa (pēc kritērija — pieeja sistēmai) tiek iedalīta divās kategorijās:
* Pieejas brīvā kontrole (*Discretionary Access Control*). Sistēmas pārzinis var patstāvīgi mainīt pieejas tiesības sistēmai. Šī kontroles metode ir raksturīga modeļiem, kuri domāti komerciālo vai zinātnisko mērķu sasniegšanai.
* Pieejas neatkarīgā kontrole (*Mandatory Access Control*). Kontrole tiek realizēta, vadoties pēc 1)informācijas īpašībām un to 2)iegūtgribētāju īpašībām. Šī kontrole ir raksturīga modeļiem, kas domāti militārajām un valsts aizsardzības sistēmām.

## Datu integritātes pakalpe
Datu integritātes pakalpe ir drošības pakalpe, kas, nodrošinot iespēju atklāt pārmaiņas datos, aizsargā pret neatļautu tīšu datu maiņu vai bojāšanu, kā arī pret netīšu datu maiņu, zaudēšanu. Datu integritātes pakalpe var tikai atklāt izmaiņas datos un ziņot par to attiecīgiem sistēmas dienestiem.
Pupuķi

**Pupuķi** (*Upupa*) ir vienīgā **pupuķu dzimtas** (*Upupidae*) ģints, kas apvieno 4 degunragputnveidīgo sugas (trīs mūsdienās dzīvojošas un vienu izmirušu). Nesenā pagātnē pupuķus sistematizēja kā vienas sugas — pupuķis (*Upupa epops*) — dažādas pasugas.

## Izplatība
[thumb|left|180px|[Madagaskaras pupuķis (*Upupa marginata*)]]
[thumb|180px|Satraukuma brīžos pupuķa cekuls izslienas stāvus gaisā, attēlā [pupuķis (*Upupa epops*)]]
Pupuķiem ir plašs izplatības areāls, tie ir sastopami Eirāzijā, Āfrikā un Madagaskaras salā. Eirāzijā dzīvojošā pupuķa Japānas pasuga *U. e. saturata* novērota arī Ziemeļamerikā (1975. gadā Aļaskā Jukonas upes deltā). 16. gadsimta sākumā, kolonizējot Svētās Helēnas Salu, izmira tajā dzīvojošais milzu pupuķis (*Upupa antaios*). 

## Latvijā
Latvijā retumis novērojama vienīgā Eirāzijā dzīvojošā suga — pupuķis.

## Vide
Pupuķi mājo skrajos mežos un krūmājos, pļavās ar smilšainu, nabadzīgu augsni, stepēs un savannā. Vienīgi Madagaskaras pupuķis apmetas biezos mežos. Pupuķus var novērot arī lauksaimniecībā izmantojamās zemēs, piemēram, olīvu birzīs, augļu koku dārzos, vīnogu laukos un parkos.

## Kopīgās īpašības
Pupuķu sugas morfoloģiski ir ļoti līdzīgas, tādēļ tās ilgstoši uzskatīja par vienu sugu. Tie ir vidēja auguma putni ar garu, smailu, liektu knābi, krāšņu cekulu, platiem, noapaļotiem spārniem un īsām, spēcīgām kājām. Ķermeņa garums 25—32 cm, spārnu plētums 44—48 cm, svars 46—91 g. Lielākais no pupuķiem ir Madagaskaras pupuķis, tā ķermeņa garums ir apmēram 32 cm, svars līdz 91 g. 

Visām sugām uz spārniem ir kontrastējoši koši, melnbalti raksti. Atkarībā no sugas tie ir atšķirīgi. Spārnu rakstus vislabāk var redzēt lidojumā. Ziemeļos dzīvojošiem pupuķiem, kas ir gājputni, spārni ir lielāki.

## Uzvedība
[thumb|180px|[Āfrikas pupuķis (*Upupa africana*)]]
Pupuķi barojas galvenokārt uz zemes, pārmeklējot augsnes virskārtu un uzlasot dažādus bezmugurkaulniekus. Pa zemi pārvietojas ejot. Vislabprātāk barību meklē vietās, kas nav aizaugušas un ir labi pārskatāmas (augi zemi vai to ir maz). Atpūšas koku zaros vai kādā citā vietā, kas atrodas augstāk par zemi (ēku konstrukcijas, sētas, mūrīši). Kad putns ir mierīgs, tā cekuls pieglaužas pie galvas, un otrādāk — satraukuma brīžos cekuls izslienas stāvus gaisā.

Lai arī lidojums no malas izskatās nenoteikts un vājš, pupuķi ir spēcīgi un ļoti veikli lidotāji, un piekūni tos reti izvēlas par saviem upuriem. Pupuķus var bieži novērot, peroties sausās, karstās smiltīs, tādējādi attīrot apspalvojumu.

## Sistemātika
**Pupuķu dzimta** (*Upupidae*)
***Pupuķu ģints** (*Upupa*)
**Āfrikas pupuķis (*Upupa africana*)
**Madagaskaras pupuķis (*Upupa marginata*)
**†Milzu pupuķis (*Upupa antaios*)
**Pupuķis (*Upupa epops*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Latvijas Daba: Pupuķu dzimta
*IBC: Family Hoopoes (Upupidae)
*Upupidae – Hoopoes
*Birdguides: Upupa
*Xeno-Canto: Genus Upupa
*Alive: Common Hoopoe (Upupa epops)
Plāņi

**Plāņi** ir apdzīvota vieta Valmieras novada Plāņu pagastā, pagasta centrs. Izvietojušies pagasta dienviddaļā, Vijas upes kreisajā krastā 31 km no novada centra Valmieras un 148 km no Rīgas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Plāņi (nozīmju atdalīšana)

**Plāņi** var būt:
* Plāņi - apdzīvota vieta Plāņu pagastā, pagasta centrs
* Plāņi - apdzīvota vieta Salgales pagastā
* Plāņi - apdzīvota vieta Jaunlutriņu pagastā

## Skatīt arī
* Mazplāņi
Dubna

**Dubna** ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Dubnas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta centrā Medupes krastos pie autoceļa P64. Dubnā ir pagasta pārvalde, kultūras nams, bibliotēka, feldšeru vecmāšu punkts, katoļu baznīca.

1897. gadā muižas ciematā bija 54 cilvēki, kā ari Bicānu ciemā vēl 15 sētas ar 88 cilvēkiem un Žartmuižā 13 seātas ar 33 cilvēkiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Silene (Skrudalienas pagasts)

**Silene** (agrāk **Borovka**) ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Skrudalienas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Sila ezera ziemeļu krastā pie autoceļa P68.
Silenē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, klubs, bibliotēka un Valsts robežsardzes Daugavpils pārvaldes Silenes nodaļa.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies Braslavas—Daugavpils ceļa malā un jau 19. gadsimta vidū bija nozīmīgs satiksmes centrs un ceļinieku atpūtas vieta. 1897. gadā ciemā dzīvoja 285 jūdaisti, 155 vecticībnieki, 140 Romas katoļi un 79 pareizticīgie. 1925. gadā Borovkai tika piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss. 1932. gadā Borovku pārdēvēja par Sileni. 1935. gadā Silenē bija 1022 iedzīvotāji. Līdz 1949. gadam Silene bija Silenes pagasta centrs.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Platone

**Platone** (agrāk arī **Vecplatone** un **Vecplatones muiža**) ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Platones pagastā, pagasta centrs. Atrodas pagasta vidienē Platones upes abos krastos pie autoceļa A8 un dzelzceļa līnijas Jelgava—Meitene.

## Vēsture
Veidojusies Vecplatones muižas (*Alt-Platon*) centrā.

Platones muiža Šturns 1661.jpg|Hercoga Platones (*Platon*) amtmuiža 17. gadsimtā (Šturns, 1661)


## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Platone (nozīmju atdalīšana)

**Platone** var būt:
* Platone - apdzīvota vieta Platones pagastā, pagasta centrs
* Platone - upe, Lielupes pieteka
* Platone - dzelzceļa stacija līnijā Jelgava—Meitene

## Skatīt arī
* Lielplatone
* Mazplatone
Latvijas Ziemeļaustrumu reģiona futbola čempionāts 2010

**2010. gada Ziemeļaustrumu reģiona futbola čempionāts** notika no  līdz , kuru organizēja Latvijas Futbola federācijas Ziemeļaustrumu reģiona vadītājs Ainis Šaicāns. Čempionātā piedalījās 5 komandas, kas aizvadīja trīs riņķu turnīru. Ziemeļaustrumu reģiona čempiona titulu un ceļazīmi uz 2. līgas finālsacensībām izcīnīja FK Kvarcs.

## Turnīra tabula

**Sp** = Aizvadītās spēles; **U** = Uzvaras; **N** = Neizšķirti; **Z** = Zaudējumi; **+** = Gūtie vārti; **-** = Zaudētie vārti; **V** = Vārtu starpība; **Pkt** = Punkti

## Rezultātu tabula

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Ameriks

**Ameriks** var būt:

* Andris Ameriks (1961) ― latviešu ekonomists un politiķis;
* Edgars Ameriks (1982) ― latviešu kūdras pētnieks, mākslinieks un tēlnieks. 

## Skatīt arī
* Amerika
Mašīna

[thumbnail|235px|Agrīnie [elektrodzinējs|elektrodzinēji]]
**Mašīna** (no  — 'ietaise') ir ietaise, kas paredzēta lietderīga darba veikšanai. To veido piedziņa, izpildsistēmas un vadības sistēmas. **Mehānisms** no mašīnas atšķiras ar to, ka tas ir paredzēts kustības pārveidošanai un spēku pārnešanai, bet **aparāts** (no  — 'sagatavotais') ir precīza tehniska ierīce vai rūpnieciskā ierīce.

## Transporta tehnoloģiskā mašīna
**Transporta tehnoloģiskā mašīna** ne tikai maina darba priekšmetu, bet arī sasniedz tehnoloģisko rezultātu, izpildot transporta operāciju, t.i. pārvietojot pārveidojamo materiālu kādā zināmā attālumā. Transporta tehnoloģiskās mašīnas izmanto transporta un citu būvju celtniecībā un tās iedala: tīrīšanas mašīna; zemes rakšanas mašīna; profilēšanas un sadalīšanas mašīna; materiāla pārvietošanas mašīna, saglabājot tā īpašības.

## Skatīt arī
* Vienkāršs mehānisms

## Atsauces

## Ārējās saites
Andris Līgotnis

**Andris Līgotnis** ( — ) bija latviešu jurists, sabiedrisks darbinieks un politiķis, LR Augstākās Padomes un 5. Saeimas deputāts. Partijas "Latvijas Ceļš" biedrs.

## Biogrāfija
### Izglītība, dzīves sākums
Andris Līgotnis mācības uzsācis Cēsu 2. astoņgadīgajā skolā, vienlaikus mācoties arī sporta skolas slaloma sekcijā. 1968. gadā ar māti pārcēlies uz dzīvi Rīgā, kur mācījies Natālijas Draudziņas 7. vidusskolā. Pēc 8. klases pabeigšanas devies mācīties uz Rīgas 6. vidusskolu. Par labām sekmēm un sabiedrisko darbu ieskaitīts grupā braucienam uz Vācijas Demokrātisko Republiku. Skolā veicis militāri patriotiskās audzināšanas pienākumus kā komjaunatnes biroja pārstāvis.

1977. gadā Līgotnis tika uzņemts Latvijas Valsts universitātes Juridiskajā fakultātē, paralēli mācījies arī Sabiedrisko profesiju fakultātē un ieguvis profesiju — lektors (padomju tiesību propagandists), praktizējies Čehoslovākijā. Vasaras brīvdienās strādājis sporta nometnē "Priedkalne" par pedagogu un pionieru nometnē "Liesma" par vecāko pionieru vadītāju. Ar izcilību absolvējis LVU 1982. gadā.

### Jurista karjera
Īsi pēc universitātes beigšanas A. Līgotnis devās strādāt uz Balvu rajona prokuratūru. Darbu pārtraucis no 1987. līdz 1989. gadam, kad viņš Karēlijā dienēja PSRS armijā obligātā militārā dienesta ietvaros. Pēc atgriešanās sācis strādāt par advokātu Rēzeknes pilsētā.

### Politiskā karjera
Trešās atmodas sākumā Līgotnis iesaistījies Latgales politiskajā dzīvē, bijis Latvijas Tautas frontes Balvu nodaļas biedrs. 1990. gadā ievēlēts LR Augstākajā Padomē, savukārt 1993. gadā ievēlēts 5. Saeimā. Bijis Aizsardzības un iekšlietu komisijas loceklis, vēlāk tās priekšsēdētājs, kā arī Nacionālās drošības padomes loceklis. Pēc tam kļuvis par Aizsardzības ministrijas parlamentāro sekretāru. Partijas "Latvijas ceļš" biedrs no 1993. gada.

Pēc Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāja Ata Kramiņa nāves LC virzīja Līgotni par kandidātu uz brīvo vietu komisijā, kā arī priekšsēdētāja amatu.

## Nāve
, būdams savā Rīgas dzīvoklī, Andris Līgotnis izdarīja pašnāvību nošaujoties. Līķis tika atrasts  ap pulksten sešiem no rīta.  Saeimas sēdē viņš tika pieminēts ar klusuma brīdi.

## Privātā dzīve
Andris Līgotnis sadzīvē bija noslēgts cilvēks. Nodarbojies ar skriešanu, vēlāk ar soļošanu, dažkārt piedalījies arī smaiļošanas sacensībās. Daudz darba ieguldījis vectēva zemnieku saimniecības atjaunošanā. Vairākus gadus viņu mocījusi smaga slimība, arī politikā un sadzīvē nereti juties vientuļš.

## Atsauces
Aparāts

**Aparāts** var būt:
* Mašīna — ietaise, kas paredzēta lietderīga darba veikšanai;
* Aprarāts — latviešu–dāņu mūzikas grupa.
Vāsa

**Vāsa** var būt:

* Vāsa (pilsēta) — pilsēta Somijā;
* Vāsa (karakuģis) — 17. gadsimta Zviedrijas karakuģis;
* Vāsa (polārstacija) — Zviedrijas polārstacija Antarktīdā;
* Vāsu dinastija — Zviedrijas karaliskā dinastija, kuru aizsāka Gustavs Vāsa.
Munin

right|thumb|230px|

**Munin** ir tīklu uzraudzības lietotne, kas parāda diagrammas, izmantojot tīmekļa saskarni. Tajā uzsvars tiek likts uz vienkāršību. Izmantojot Munin, var viegli pārraudzīt datora, tīkla, kā arī lietotņu izmantotos resursus. Ar Munin palīdzību ir viegli noteikt, kas tieši ir par problēmu. 

Programma tika izstrādāta Norvēģijā, tās nosaukums cēlies no norvēģu mitoloģijas. Munin tulkojumā nozīmē atmiņa.
Programma izmanto RRDtool, kuras veidotājs ir Tobijs Otaiks (Tobi Oetike), un programmēta, izmantojot Perl. Munin ir meistara/mezgla arhitektūra, kurā meistars ik pa laikam "aptaujā" mezglus, lai saņemtu datus. Munin saglabā datus RRD formatā un, ja nepieciešams, pārvērš tos par diagrammām. Munin ir uzrakstīts tā, lai spraudņu veidošana būtu vienkārša.

Viena no labākajām Munin īpašībām ir tās neatkarība no konkrētās sistēmas. Tā var tikt izmantota ne tikai IT nozarē, bet arī tirgzinībā, transporta un sakaru un aviācijas nozarē.
RRD datubāzu lielākā priekšrocība ir tās cikliskums. Tās izmērs laika gaitā nepalielinās. Vecie dati tiek arhivēti un pēc laika izdzēsti. Dati par pēdējām 48 stundām tiek saglabāti ar 5 minūšu intervālu, dati par pēdējām 10 dienām tiek saglabāti ar pusstundas intervālu, dati par 449 dienām tiek glabāti ar 1 diennakts intervālu.

## Ārējās saites
* Munin oficiālā tīmekļa vietne
1337. gads

**1337. gads** () bija parastais gads, kurš pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 16. martā – Eduards, Melnais princis kronēts par Kornvelas hercogu.
* Sākas Simtgadu karš (1337. – 1453. gg.) starp Franciju un Angliju.
* Francijas karalis Filips VI aneksē Akvitāniju.
* Anglijā tika dibināta Bišemas abatija.
* Skaligeri dzimta zaudē kontroli par Paduju; Alberto della Scala, Trečento mūzikas patrons, pārvācas uz Veronu.

## Miruši
* 8. janvāris - Džoto di Bondone (*Giotto di Bondone*), itāļu mākslinieks (dzimis 1266.)
* 13. novembris - Ivans II Sarkanais, Maskavijas lielkņazs (dzimis 1326.)
* *nezināmā datumā* - Orhans I (dzimis 1281., 1284 vai 1288.)
Rīsera-Larsena šelfa ledājs

**Rīsera-Larsena šelfa ledājs** () ir piektais lielākais šelfa ledājs Antarktīdas piekrastē. Izvietojies Vedela un Hokona VII jūru piekrastē Princeses Martas krastā Karalienes Modas Zemē. Dienvidrietumos Stenkomas-Vilsas glečera mēle un Lidena sala to atdala no Branta šelfa ledāja, ziemeļaustrumos Norvēģijas rags to atdala no nelielā Kvara šelfa ledāja. Ledāja garums ir ap , platums — no 70 līdz , kopējā platība tiek lēsta ap . Ledāja centrālajā daļā tajā iestiepjas plaša pussala, ko veido Kraula kalni.

Atsevišķas šelfa ledāja daļas atklājuši Viljams Brūss 1904. gadā, Ernests Šekltons 1915. gadā un Jalmars Rīsers-Larsens 1930. gadā. Detālu fotografēšanu un kartēšanu veica norvēģu-britu-zviedru antarktiskā ekspedīcija (*NBSAE*) 1951.-1952. gadā. Nosaukts par godu vienam no atklājējiem norvēģu pētniekam Jalmaram Rīseram-Larsenam.

Netālu no ledāja frontes kopš 1986. gada darbojas Vācijas vasaras polārstacija Drešere.

## Atsauces
Norvēģijas rags

**Norvēģijas rags** () ir ar ledu klāts zemesrags Princeses Martas krastā Karalienes Modas Zemē Antarktīdā. Atrodas pussalas galā, kas atdala Rīsera-Larsena šelfa ledāju dienvidrietumos no Kvara šelfa ledāja ziemeļaustrumos. Ragu 1930. gada februārī no lidmašīnas atklāja norvēģu pētnieks Jalmars Rīsers-Larsens un nosauca ekspedīcijas kuģa *Norvegia* vārdā.

## Atsauces
Hovards Vebs

**Hovards Meltons Vebs** (; dzimis  Roterhamā, Anglijā) ir angļu futbola tiesnesis un policijas seržants. Pašlaik (2011) tiesā Anglijas futbola Premjerlīgas spēles. Premjerlīgas spēles tiesā kopš 2003. gada. Kopš 2005. gada ir FIFA kategorijas tiesnesis. Viņš ir ticis atzīts par vienu no visu laiku labākajiem futbola tiesnešiem. Tiesneša karjeru uzsāka 1993. gadā kā tiesneša asistents. 2010. gadā viņš tiesāja UEFA Čempionu līgas sezonas finālu un FIFA Pasaules kausa finālu, tā kļūstot par pirmo tiesnesi, kas ir tiesājis abu turnīru finālus vienā gadā. Vēl ir tiesājis 2008. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā, FIFA U-20 Pasaules kausā, Eiropas U-21 čempionātā, FA kausa finālā. Viņa tēvs Billijs Vebs arī bija futbola tiesnesis 35 gadus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Refworld.com profils 
* soccerbase.com profils
1997.—1998. gada NBA sezona

**[[Nacionālā Basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] 1997.—1998. gada sezona** bija 52. NBA sezona. Šajā sezonā piedalījās 29 komandas (27 no ASV un 2 no Kanādas).

Par NBA čempioniem kļuva Čikāgas "Bulls" spēlētāji, kas sešu spēļu finālsērijā pieveica Jūtas "Jazz" ar 4—2. Šis "Bulls" bija trešais tituls pēc kārtas un 6. pēdējo astoņu sezonu laikā. Finālsērijas trešajā spēlē tika uzstādīti divi rekordi: lielākā uzvara (42 punktu starpība) un vismazāk gūtie punkti (54 punkti) finālsērijas spēlē. Čikāgas klubs šajā spēlē uzvarēja ar 96-54. Finālsērija ilga no  līdz . Par regulārās sezonas un finālsērijas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Čikāgas "Bulls" spēlētājs Maikls Džordans, kurš bija arī sezonas rezultatīvākais spēlētājs.

1997. gada NBA drafts notika , tajā Sanantonio "Spurs" ar pirmo numuru izvēlējās Timu Dankanu. 48. NBA Visu zvaigžņu spēle notika *[[Madison Square Garden]]* arēnā Ņujorkā. Tajā Austrumu komanda uzvarēja Rietumus ar 135—114. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Maikls Džordans ("Bulls").

Pēc šīs sezonas "Bulls" spēlētājs Maikls Džordans otrreiz paziņoja par karjeras beigām, viņš 2001. gadā atgriezās Vašingtonas "Wizards" sastāvā.

Sezonas laikā Vašingtonas "Bullets" tika pārsaukts par Vašingtonas "Wizards".

## Regulārā sezona
### Pa divīzijām

;Austrumu konference

;Rietumu konference

### Pa konferencēm

**Piezīmes**
* **z** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības visām izslēgšanas spēlēm.
* **c** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības konferences izslēgšanas spēlēm.
* **y** – Ieguva divīzijas titulu.
* **x** – Iekļuva izslēgšanas spēlēs.

## Izslēgšanas spēles
:Piezīmes:
:* **Treknraksts** = komanda uzvar kārtā
:* *Slīpraksts* = komandai ir mājas spēļu priekšrocības attiecīgajā kārtā
:*  = divīzijas čempioni

## Apbalvojumi
* **[[MVP]]:** Maikls Džordans, Čikāgas "Bulls"
* **Labākais aizsardzībā:** Dikembe Mutombo, Atlantas "Hawks"
* **Debitants:** Tims Dankans, Sanantonio "Spurs"
* **Rezervists:** Denijs Menings, Fīniksas "Suns"
* **Visvairāk progresējušais:** Elans Hendersons, Atlantas "Hawks"
* **Treneris:** Lerijs Bērds, Indiānas "Pacers"

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa 
* Basketball Reference profils
Roterdamas "Feyenoord"

**Roterdamas "Feyenoord"** (; izrunā: ) ir profesionāls futbola klubs, kas ir bāzēts Roterdamā, Nīderlandē. Kopā ar Amsterdamas "Ajax" un Eindhovenas PSV "Feyenoord" ir viens no "trim lielajiem" Nīderlandes futbola klubiem. Klubs tika dibināts 1908. gadā un kopš dibināšanas brīža spēlē Nīderlandes futbola augstākajā līgā *[[Eredivisie]]*. Savas mājas spēles komanda aizvada *Feijenoord Stadion* jeb *De Kuip* stadionā.

Savā pastāvēšanas vēsturē klubs ir izcīnījis 16 Nīderlandes čempiontitulus, 14 Nīderlandes kausus, 2 Nīderlandes superkausus, kā arī vienreiz klubs triumfēja Eiropas kausa izcīņā (pašreizējā UEFA Čempionu līga), divreiz ieguva UEFA kausu un vienu reizi Starpkontinentālo kausu.

## Sastāvs
*Sastāvs atjaunots .*

## Sasniegumi
### Nacionālie
* ***[[Eredivisie]]***
** Čempioni (16): 1923–24, 1927–28, 1935–36, 1937–38, 1939–40, 1960–61, 1961–62, 1964–65, 1968–69, 1970–71, 1973–74, 1983–84, 1992–93, 1998–99, 2016–17, 2022–23
* **[[Nīderlandes kauss futbolā|KNVB kauss]]**
** Kausa ieguvēji (14): 1929–30, 1934–35, 1964–65, 1968–69, 1979–80, 1983–84, 1990–91, 1991–92, 1993–94, 1994–95, 2007–08, 2015–16, 2017–18, 2023–24
** Finālisti (4): 1933–34, 1956–57, 2002–03, 2009–10
* **Johana Kruifa kauss**
** Kausa ieguvēji (5): 1991, 1999, 2017, 2018, 2024
** Finālisti (7): 1992, 1993, 1994, 1995, 2008, 2016, 2023

### Starptautiskie
* **[[UEFA Čempionu līga|Eiropas čempionvienību kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1969–70
* **[[UEFA kauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 1973–74, 2001–02
* **[[UEFA superkauss]]**
** Finālisti (1): 2002
* **[[UEFA Eiropas konferenču līga]]**
** Finālisti (1): 2021—22
* **Starpkontinentālais kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1970

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
Amāzija

[thumb|Amāzija [superkontinents pēc 100 miljoniem gadu ]]
**Amāzija** ir nākotnē iespējams superkontinents, kas varētu veidoties, apvienojoties Āzijai un Ziemeļamerikai, un ir alternatīva Pēdējai Pangejai. Klusā okeāna plato jau norisinās subdukcijas process ar Āziju un Ziemeļameriku kas, var slēgt Beringa šaurumu. Tikmēr Atlantijas okeāns izplestos. Tādējādi, kādā brīdī nākotnē Atlantijas okeāns būtu lielāks, nekā Klusais okeāns. Sibīrija un Ziemeļamerika, jau pašlaik sāk apvienoties, tādējādi jau pēc 50 miljoniem gadu var rasties superkontinents.
Rojs Livermors, kurš strādā Kembridžas Universitātē, 1990. gadu beigās norādīja, ka var rasties tāds superkontinents kā Novopangeja, pieņemot to, ka kontinentu kustības rezultātā, var rasties jauns kontinents. Amāzija kopā ar diviem citiem iespējamajiem superkontinentiem Novopangeju un Pēdējo Pangeju tika apspriesti un attēloti žurnāla *[[New Scientist]]* 2007. gada rakstā.

## Atsauces
Novopangeja

[thumb|[Hipotēze|Hipotētiskais superkontinents, kurš varētu rasties Antarktīdai, Austrālijai un Austrumāzijai apvienojoties]]
**Novopangeja** ir nākotnē iespējams superkontinents, pieņemot ka Antarktīda, Austrālija un Austrumāzija apvienosies ziemeļu puslodē, bet Klusais okeāns slēgsies, paplašinot Atlantijas okeānu. Domu par iespējamo superkontinentu postulēja Rojs Livermors () 90. gados, viņš ir veicis ievērojamu pētniecību un izstrādājis teorijas par kontinentu kustību un superkontinentu veidošanos. Viņa pētījumi ir bijuši saistīti ar Pangejas superkontinentu un tā vēsturi, kā arī ar nākotnes superkontinentu hipotēzēm, ieskaitot Novopangeju.

Amāzija, Novopangeja un Pangea Proxima tiek apspriesti grāmatā *superkontinents Ted Nield*, un parādīta "Pangejas atgriešanās", kas parādīta žurnālā *New scientist*.

## Atsauces
Sīmenss

**Sīmenss** ir elektrovadītspējas SI mērvienība, kas nosaukta vācu zinātnieka Vernera fon Sīmensa vārdā.
Strāvas vadītāja vai pusvadītāja elementiem ar elektrisko pretestību R, vadītspēja G tiek definēta kā

: G = 1 / R = I / U,

kur I ir elektriskā strāva caur objektu un U ir spriegums (elektrisko potenciālu starpība) starp objektu, tātad 1 sīmensu liela vadītspēja ir vadītājam, kura pretestība ir 1 Ω.

1 S = 1 Ω-1

Piemēri:
# Rezistoram vadītspēja ar pretestību seši omi ir G = 1 / (6 Ω) ≈ 0,167 S ≈ 167 mS.
# Vadītājam pielikts 2 V liels spriegums un caur to plūst 0,1 A stipra strāva. Tā vadītspēja ir 0,1 A / 2 V = 0,05 S,

Sīmensa apzīmējums ir arī \mho (apgriezts grieķu burts Ω; unikods: U+2127). Tā kā tas ir apgriezts lielums omam, tad šī simbola izrunu ir pieņemts pierakstīt šādi: *mho*, kas ir no otra gala rakstīts angļu vārds *ohm* (‘oms’).

## Skatīt arī
* Elektriskā pretestība
* Oms

## Ārējās saites
1998.—1999. gada NBA sezona

**[[Nacionālā Basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] 1998.—1999. gada sezona** bija 53. NBA sezona. Šajā sezonā piedalījās 29 komandas (27 no ASV un 2 no Kanādas).

53. NBA sezona netika uzsākta līdz pat  līgas lokauta dēļ. Lokauts tika beigts līdz ar  parakstīto sešu gadu kolektīvo līgumu starp līgu un tās spēlētājiem. Visas 29 komandas aizvadīja saīsinātu regulāro sezonu ar 50 spēlēm (61% no parastā spēļu skaita regulārajā sezonā). Visas 16 izslēgšanas spēlēm kvalificējušās komandas aizvadīja pilnu izslēgšanas spēļu sēriju izspēli.

Par NBA čempioniem kļuva Sanantonio "Spurs" spēlētāji, kas piecu spēļu finālsērijā pieveica Ņujorkas "Knicks" ar 4—1. Finālsērija ilga no  līdz . Par regulārās sezonas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Jūtas "Jazz" basketbolists Karls Malons un par finālsērijas vērtīgāko atzina Timu Dankanu no "Spurs".

1998. gada NBA drafts notika , tajā Losandželosas "Clippers" ar pirmo numuru izvēlējās Maiklu Olovokandi. Līgas lokauta dēļ nenotika Visu zvaigžņu spēle.

Šī bija pirmā reize līgas vēsturē, kad ar astoto numuru izsētā komanda (šoreiz Ņujorkas "Knicks") kvalificējas NBA fināsērijai.

## Regulārā sezona
### Pa divīzijām

;Austrumu konference

;Rietumu konference

### Pa konferencēm

**Piezīmes**
* **z** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības visām izslēgšanas spēlēm.
* **c** – Ieguva mājas spēļu priekšrocības konferences izslēgšanas spēlēm.
* **y** – Ieguva divīzijas titulu.
* **x** – Iekļuva izslēgšanas spēlēs.

## Izslēgšanas spēles
:Piezīmes:
:* **Treknraksts** = komanda uzvar kārtā

## Apbalvojumi
* **[[MVP]]:** Karls Malons, Jūtas "Jazz"
* **Labākais aizsardzībā:** Alonzo Mournings, Maiami "Heat"
* **Debitants:** Vinss Kārters, Toronto "Raptors"
* **Rezervists:** Darels Ārmstrongs, Orlando "Magic"
* **Visvairāk progresējušais:** Derels Ārmstrongs, Orlando "Magic"
* **Treneris:** Maiks Danlīvijs, Portlendas "Trail Blazers"

## Skatīt arī
* 1998.—1999. gada NBA lokauts

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa 
* Basketball Reference profils
Grāveri

**Grāveri** () ir apdzīvota vieta Krāslavas novada Grāveru pagastā, pagasta centrs. Izvietojušies pagasta centrā Jazinka ezera dienvidrietumu krastā pie autoceļa P62. Grāveros ir pagasta administrācija, bibliotēka, feldšeru-vecmāšu punkts, pareizticīgo baznīca. Līdz 2019. gadam darbojās pamatskola, kas bija dibināta kā baznīcas skola 1887. gadā.

1897. gadā ciemā bija 12 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Grāveri (nozīmju atdalīšana)

**Grāveri** var būt:
* Grāveri — apdzīvota vieta Krāslavas novada Grāveru pagastā, pagasta centrs
* Grāveri — apdzīvota vieta Kuldīgas novada Alsungas pagastā
* Grāveri — apdzīvota vieta Līvānu novada Jersikas pagastā

## Skatīt arī
* Groveriški
Priežmale

**Priežmale** ir apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta vidienē Geraņimovas Ilzas ezera austrumu krastā pie autoceļa P60, 37 km no novada centra Krāslavas un 248 km no Rīgas. 

Priežmale izveidojusies 1960. gadu beigās, apvienojot divas tuvu esošas apdzīvotas vietas: Zabludovku (līdz apvienošanai ciema un padomju saimniecības «Kapiņi» centrs) un Eisbahovu. Priežmalē atrodas pagasta administrācija, bērnudārzs, bibliotēka, tautas nams, feldšeru-vecmāšu punkts.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Šķeltova

**Šķeltova**, arī **Šķeltiņi** (), ir apdzīvota vieta Krāslavas novada Šķeltovas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta dienvidrietumu daļā pie Šķeltovas ezera autoceļu Krāslava-Izvalta-Šķeltova-Aglona (V636) un Vasiļova-Višķi-Grāveri (V676) krustojumā. Attālums līdz novada centram Krāslavai ir 21 km, bet līdz Rīgai — 243 km. 

Šķeltovā atrodas pagasta administrācija, bibliotēka, kultūras nams, pasta nodaļa, feldšeru-vecmāšu punkts, pareizticīgo baznīca, kas ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Līdz 2019. gadam darbojās pamatskola.

1897. gadā katoļu ciemā bija 32 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Reinis Kaudzīte

**Reinis Kaudzīte** (vecajā ortogrāfijā: *Reinis Kaudsit*,  — ) bija latviešu rakstnieks un skolotājs. Pirmā latviešu romāna "Mērnieku laiki" līdzautors (kopā ar brāli Matīsu).

## Biogrāfija
Dzimis  Cēsu apriņķa Vecpiebalgas pagasta "Mādaros". Viņam un brālim sākotnēji bija tēva uzvārds **Kaudze**, taču vēlāk abi brāļi to nomainījuši.

R. Kaudzīte skolu nav apmeklējis, bet no 17 gadu vecuma izgatavojis vērpjamos ratiņus un vedis uz tirgu pārdot. 1867. gadā kļuva par "Kalna Kaibēnu" pagastskolas ēkas pārvaldnieku un skolotāju, mācīja ģeogrāfiju un ticības mācību. Vairākos rakstos aizstāvējis latviešu zemnieku un latviešu valodas tiesības, vērsies pret vācu mācītāju tieksmēm uzkundzēties latviešu tautai par tās "dabiskajiem vadoņiem", polemizējis ar mācītāju T. Dēbneru.

Žana Žaka Ruso ietekmē sarakstījis apmēram 900 aforismu. Sarakstījis mācību grāmatas "Bībeles stāsti tautas skolām", "Garīgs skolas draugs", "Ģeogrāfija tautas skolām". 1880. gados savā pusē ticis cienīts un mīlēts — kļuvis par sava pagasta vecāko.

Kopš 1870. gada R. Kaudzīte bija Vecpiebalgas vietniekpulka loceklis, dažus gadus — pagasta vecākais, 35 gadus — Cēsu apriņķa karaklausības komisijas loceklis. Reiņa ierosmē tika noorganizēta "Vecpiebalgas savstarpīgā ēku apdrošināšanas biedrība pret uguni" (1880), kas darbojās pēc R. Kaudzītes izstrādātajiem statūtiem. Pēc tiem apdrošināšanas biedrības organizējās visā Latvijā un Igaunijā. 1879. gadā tika izdots kopā ar brāli Matīsu Kaudzīti sarakstītais romāns "Mērnieku laiki", kas ir pirmais reālistiskais romāns latviešu valodā.

1880. gadā R. Kaudzīte "Kalna Kaibēnus" nopirka. No 1904. gada uzturējās dažādās vietās — Rīgā, Siguldā, Cēsīs u.c., no 1913. gada Neibādē (pašreizējie Saulkrasti), kur iegādājās nelielas mājas un mūža pēdējos gadus nodzīvoja kopā ar savu mājas pārvaldnieci Karlīnu Damrozi. 1920. gadā R. Kaudzīte atgriezās pie brāļa Matīsa "Kalna Kaibēnos", kur nomira tā paša gada 21. augustā. Apbedīts Vecpiebalgas Vidus kapos.

## Piemiņa
* 1929. gadā "Kalna Kaibēnos" izveidots brāļu Kaudzīšu piemiņas muzejs.
* Saulkrastos 1991. gadā bijušajā Reiņa Kaudzītes dārza mājiņā izveidots vēstures muzejs, kas 2008. gadā pārveidots par rakstnieka piemiņas vietu.
* Siguldā Reiņa Kaudzītes vārdā nosaukta iela; iela Rīgā nosaukta par Brāļu Kaudzīšu ielu. 

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites

* ''Literature'' profils
2009.—2010. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona

**Vācijas futbola Bundeslīgas 2009.—2010. gada sezona** bija 47. Bundeslīgas sezona. Tā sākās , bet noslēdzās . Līgā bija ziemas pārtraukums laika posmā no  līdz .

Par 47. Bundeslīgas sezonas čempioniem kļuva Minhenes "Bayern" futbolisti.

## Komandas

## Turnīra tabula

|-bgcolor=#D0F0C0
|1||align=left|Bayern München&nbsp;**(Č)**||34||20||10||4||72||31||+41||**70** ||rowspan="2"|Kvalificējas 2010.—2011. gada UEFA Čempionu līgas grupu turnīram.
|-bgcolor=#D0F0C0
|2||align=left|FC Schalke 04||34||19||8||7||53||31||+22||**65**
|-bgcolor=#E8FFD8
|3||align=left|SV Werder Bremen||34||17||10||7||71||40||+31||**61** || Kvalificējas 2010.—2011. gada UEFA Čempionu līgas pēdējai kvalifikācijas kārtai.
|-bgcolor=#BBEBFF
|4||align=left|Bayer 04 Leverkusen||34||15||14||5||65||38||+27||**59** ||rowspan="2"|Kvalificējas 2010.—2011. gada UEFA Eiropas līgas pēdējai kvalifikācijas kārtai.
|-bgcolor=#BBEBFF
|5||align=left|Borussia Dortmund||34||16||9||9||54||42||+12||**57**
|-bgcolor=#CCF3FF
|6||align=left|VfB Stuttgart||34||15||10||9||51||41||+10||**55** || Kvalificējas 2010.—2011. gada UEFA Eiropas līgas trešajai kvalifikācijas kārtai.
|-
|7||align=left|Hamburger SV||34||13||13||8||56||41||+15||**52**
|-
|8||align=left|VfL Wolfsburg||34||14||8||12||64||58||+6||**50**
|-
|9||align=left|1. FSV Mainz 05||34||12||11||11||36||42||−6||**47**
|-
|10||align=left|Eintracht Frankfurt||34||12||10||12||47||54||−7||**46**
|-
|11||align=left|TSG 1899 Hoffenheim||34||11||9||14||44||42||+2||**42**
|-
|12||align=left|Borussia Mönchengladbach
||34||10||9||15||43||60||−17||**39**
|-
|13||align=left|1. FC Köln||34||9||11||14||33||42||−9||**38**
|-
|14||align=left|SC Freiburg||34||9||8||17||35||59||−24||**35**
|-
|15||align=left|Hannover 96||34||9||6||19||43||67||−24||**33**
|-bgcolor=#FFE6E6
|16||align=left|1. FC Nürnberg&nbsp;**(O)**||34||8||7||19||32||58||−26||**31** || Pārspēles par vietu Bundeslīgā.
|-bgcolor=#FFCCCC
|17||align=left|VfL Bochum&nbsp;**(R)**||34||6||10||18||33||64||−31||**28** ||rowspan="2"|Pazemināts uz 2. Bundeslīgu.
|-bgcolor=#FFCCCC
|18||align=left|Hertha BSC&nbsp;**(R)**||34||5||9||20||34||56||−22||**24**

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bundeslīgas oficiālā mājaslapa /
* Sportacentrs.com kalendārs
Taisnstūra paralēlskaldnis

thumb|230px|Taisnstūra paralēlskaldnis
Ģeometrijā **taisnstūra paralēlskaldnis** ir daudzskaldnis ar sešām skaldnēm, kas visas ir taisnstūri. Skaldnes ir pa pāriem paralēlas. Diagonāles ir vienādas. Taisnstūra paralēlskaldnim ir 8 virsotnes un 12 šķautnes. Tā speciāls gadījums ir kubs - taisnstūra paralēlskaldnis, kura visas šķautnes ir vienāda garuma. Taisnstūra paralēlskaldņa forma ir ķieģeļiem un dažādiem celtniecībā lietotiem blokiem, kastēm, sērkociņu kastītei un citiem priekšmetiem.

## Īpašības
* Taisnstūra paralēlskaldņa skaldnes ir pa pāriem paralēlas;
* Tās taisnstūra paralēlskaldņa skaldnes, kam ir kopīga šķautne, ir savstarpēji perpendikulāras;
* Taisnstūra paralēlskaldņa diagonāles krustpunktā dalās uz pusēm;
* Ap jebkuru taisnstūra paralēlskaldni var apvilkt lodi, kuras virsma sakrīt ar visām paralēlskaldņa virsotnēm.

## Formulas
Ja taisnstūra paralēlskaldņa šķautņu garumi ir *a*, *b* un *c* (attēlā), tad:
* tā tilpums ir V=abc\,;
* tā pilnas virsmas laukums ir S=2 (ab + ac + bc)\,;
* tā diagonāle ir d=\sqrt{a^2+b^2+c^2};
* tam apvilktas lodes rādiuss ir R=\frac{d}{2}=\frac{\sqrt{a^2+b^2+c^2}}{2}.

## Skatīt arī
* Kubs
* Paralēlskaldnis
* Prizma
* Taisnstūris

## Ārējās saites
Dispersija (optika)

Viļņu **dispersija** ( — ‘izkliedēts, izkaisīts’) optikā ir starojuma viļņu laušanas koeficienta vai arī viļņu izplatīšanās ātruma atkarība no viļņu garuma (vai frekvences). Dispersija raksturo viļņu izplatīšanos vielā. Tiek izšķirta normālā un anomālā dispersija.

## Atsauces
Lidena sala

**Lidena sala** () ir ar ledu klāta sala Rīsera-Larsena šelfa ledāja dienvidrietumos pie tā frontes 85 km no Antarktīdas krasta. Atdala Rīsera-Larsena šelfa ledāju no Stenkomas-Vilsas glečera mēles. Sala izstiepta ziemeļu-dienvidu virzienā, tās centrālajā daļā 25 km gara šaura pussala gar ledāja fronti. Salu 1967. gada 5. novembrī atklāja ASV Jūras spēku lidotājs Makdonalds (*W.R. MacDonald*) izlūklidojumā ar lidmašīnu LS-130. Nosaukta par godu ASV Ģeoloģijas dienesta (USGS) topogrāfam Robertam Lidenam (*Robert H. Lyddan*), kurš plānojis un pārraudzījis Antarktīdas kartēšanas operācijas 1950. gados.

## Atsauces
Draugi (seriāls)

**"Draugi"** () ir ASV situāciju komēdija, kuru izveidoja Deivids Kreins un Marta Kaufmane. To pārraidīja TV kanāls NBC laika posmā no  līdz . Seriālam ir desmit sezonas, kopumā ir iznākušas 236 sērijas. Seriāla galvenie varoņi ir seši draugi, kas dzīvo Manhatanā, Ņujorkā, bauda dzīvi, kā arī palīdz viens otram atrisināt dažādās dzīves ķibeles.

M. Kaufmane un D. Kreins uzsāka darbu pie seriāla izveides 1993. gada nogalē. Seriāls galvenokārt tika filmēts Bērbankā, Kalifornijas štatā, *Warner Bros. Studios*. Pēdējo sēriju  noskatījās 52,5 miljoni ASV iedzīvotāju, kas to padarīja par ceturto visvairāk skatīto seriālu pēdējo sēriju televīzijas vēsturē, tāpat tas bija 2000. gadu skatītākais televīzijas seriāls.

Seriāls izpelnījās pozitīvas atsauksmes visu tā izrādīšanas laiku, kļūstot par vienu no visu laiku populārākajiem komēdijseriāliem. Seriāls tika nominēts 62 *[[Primetime Emmy balva|*Primetime Emmy* balvām]], 2002. gadā tika saņemta balva par labāko komēdijseriālu (astotā sezona). *TV Guide* 2002. gadā to ierindoja 21. vietā savā 50 visu laiku izcilāko TV seriālu sarakstā, *Empire Magazine* to ierindoja 7. vietā savā 50 visu laiku izcilāko TV seriālu sarakstā.

Seriālā galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]] (Reičela Grīna), [[Kortnija Koksa]] (Monika Gellere), [[Līza Kudrova]] (Fēbe Bafeja), [[Metjū Perijs]] (Čāndlers Bings), [[Mets Leblāns]] (Džoijs Tribiāni) un [[Deivids Švimmers]] (Ross Gellers).

== Tēli ==
[[Monika Gellere]], kuru atveido [[Kortnija Koksa]], ir grupas "mamma", kas pazīstama ar savu izteikto sacensību garu un vēlmi visus komandēt; Monika bieži tiek ķircināta par lieko svaru bērnībā un pusaudzes gados.

[[Reičela Grīna]], kuru atveido [[Dženifere Anistone]], ir modes entuziaste un Monikas labākā draudzene kopš vidusskolas laikiem; no bagātā tēva meitas viņa pārtop viesmīlē un pamazām kāpj pa karjeras kāpnēm, strādājot *Bloomingdales* kā iepirkšanās asistente, ko nomaina darbs pie Ralfa Lorēna.

[[Fēbe Bafeja]], kuru atveido aktrise [[Līza Kudrova]], ir ekscentriska masiere, kas pašmācības ceļā apguvusi ģitārspēli. Fēbe izceļas ar savādo pasaules uztveri, naivumu un nevainīgumu, taču dažās epizodēs vērojams arī viņas vēlme iedzert un vieglprātīgā attieksme pret dzimumpartneru izvēli.

[[Džoijs Tribiāni]], kuru tēlo aktieris [[Mets Leblāns]], ir itāļu izcelsmes ēdiena mīlētājs, brunču mednieks un aktieris, kas kļuva slavens ar savu lomu [[Telenovele|telenovelē]] *Days of our lives''.

Čāndlers Bings, kuru atveido Metjū Perijs, pazīstams kā grupas sarkastiskais biedrs, kas strādā milzīgā starptautiskā uzņēmumā un ir mazliet sociāli neveikls — sociālās situācijās viņš vienmēr ir tas, kas neveiklo klusumu pārtrauc ar joku.

Ross Gellers, kuru atveido Deivids Švimmers, ir Monikas vecākais brālis, kas strādā Dabas vēstures muzejā (šo darbu viņš nomaina uz pasniedzēja amatu Ņujorkas Universitātē) un bieži tiek apsmiets par neveiksmīgo laulību pieredzi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Seriāla oficiālā mājaslapa