open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sergejs Dolgopolovs

**Sergejs Dolgopolovs** (, dzimis  Rīgā) ir Latvijas krievu izcelsmes politiķis. Bijis vairāku sasaukumu Saeimas un Rīgas domes deputāts, arī Rīgas domes priekšsēdētāja vietnieks. Ilgstoši pārstāvējis partiju "Saskaņa", bet šobrīd Rīgas domē ievēlēts no partijas "Latvija pirmajā vietā" saraksta.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1941. gadā Rīgā. 1958. gadā absolvēja Rīgas 23. vidusskolu. Studēja Rīgas Politehniskajā institūtā, ko absolvēja 1963. gadā, 1968. gadā beidza studijas aspirantūrā. Strādāja Rīgas pusvadītāju rūpnīcā "Alfa", pēc tam arodbiedrību jomā un komunistiskās partijas darbā.

### Politiskā darbība
1967. gadā iestājies Padomju Savienības Komunistiskajā partijā. Bijis Latvijas Komunistiskās partijas Centrālkomitejas Valsts un nevalstisko organizāciju sektora vadītājs, pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1990. gadu sākumā strādāja Rīgas izpildkomitejā.

Politikā iesaistījies 1994. gadā, kad nesekmīgi kandidēja Rīgas domes vēlēšanās no Tautas Saskaņas partijas. Tāpat vēlētāju atbalstu neguva 6. Saeimas vēlēšanās, 1997. gada Rīgas domes vēlēšanās un 7. Saeimas vēlēšanās. 1998. gadā ieņēma vietu Rīgas domē, ko bija atbrīvojuši Saeimā ievēlētie deputāti.

2001. gadā ievēlēts Rīgas domē no PCTVL saraksta, ievēlēts par Rīgas domes priekšsēdētāja Gundara Bojāra vietnieku. 2003. gadā izslēgts no Tautas Saskaņas partijas pēc konflikta ar tās līderi Jāni Jurkānu, tāpēc kopā ar domubiedriem izveidoja savu politisko spēku, ko nosauca "Cita Politika". 2004. gadā uz tā bāzes S. Dolgopolovs izveidoja jaunu partiju "Jaunais Centrs" un kā tās līderis 2005. gadā tika ievēlēts Rīgas domē. Tai pašā gadā "Jaunais Centrs" kopā ar Tautas Saskaņas partiju izveidoja apvienību "Saskaņas Centrs", par kuras pirmo priekšsēdētāju kļuva S. Dolgopolovs, taču pēc neilga laika šo amatu ieņēma jaunais apvienības līderis Nils Ušakovs.

No apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta S. Dolgopolovu ievēlēja 9. Saeimā un 10. Saeimā, bija arī Rīgas domes vēl viena sasaukuma deputāts (ievēlēts 2009. gadā). Vēlētāju uzticību guva arī ārkārtas Saeimas vēlēšanās 2011. gadā, kad tika ievēlēts 11. Saeimā. Kandidēja 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās no "Saskaņas Centra" saraksta, taču netika ievēlēts. Tā paša gada rudenī ievēlēts 12. Saeimā no partijas "Saskaņa" saraksta.

2015. gada sākumā "Saskaņa" izvirzīja S. Dolgopolovu kā savu kandidātu Valsts prezidenta vēlēšanās, taču viņš netika ievēlēts. 2018. gada rudenī ievēlēts 13. Saeimā. Kandidēja arī 14. Saeimas vēlēšanās, taču "Saskaņas" saraksts nepārvarēja 5% barjeru. Pēc tam pametis partiju "Saskaņa".

2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās S. Dolgopolovs kandidēja no partijas "Suverēnā vara" saraksta, bet netika ievēlēts. 2025. gada Rīgas domes vēlēšanās ievēlēts par pašvaldības deputātu no partijas "Latvija pirmajā vietā" saraksta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sergejs Dolgopolovs Biogrāfija "Saskaņas Centra" mājaslapā
Karaļa Boduēna šelfa ledājs

**Karaļa Boduēna šelfa ledājs** () ir plašs šelfa ledājs Princeses Ranhillas krastā Antarktīdā. Austrumu daļa saukta arī par **Staņukoviča šelfa ledāju** (). Ledāja platība ap  un tas aizņem piekrastes lielāko daļu no Rīsera-Larsena pussalas līdz Breidvikas līcim Rīsera-Larsena jūras krastā. Atrodas ziemeļos no Sērrondanes un Belžikas kalnu grēdām, kas aiztur lielāko daļu no Polārā plato ledus masas, tādēļ šelfa ledājs ir relatīvi šaurs un plāns — Ruāboduēnas stacijas apvidū tā biezums ir ap 300 m. Ledāja garums ir ap , platums — . Ledājā noplūst vairākas ledus straumes, lielākā no kurām ir Ranhillas rietumu glečers. Rietumu daļā jūras pusē paceļas Dervāla ledus sala.

Ledāja rietumu daļā dažādos laikos darbojušās polārstacijas: Beļģijas Ruāboduēna un Pakistānas Džinna.

## Atsauces
Portofspeina

**Portofspeina** ( — 'Spānijas osta') ir Trinidādas un Tobāgo galvaspilsēta un nozīmīgākā ostas pilsēta. Pilsēta atrodas Trinidādas salas ziemeļrietumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dunalkas skola

**Dunalkas skola** ir ciems Dienvidkurzemes novada Dunalkas pagastā, 2 km uz ziemeļiem no Dunalkas ciema. Ciemā atrodas Andreja Spāģa Dunalkas pamatskola un Dunalkas vēstures krātuve.

## Atsauces
Dunalka

**Dunalka** ir ciems Dienvidkurzemes novada ziemeļos, Dunalkas pagasta pakalpojumu centrs un tajā dzīvo ap 250 iedzīvotāju. Dunalka atrodas Durbes krastos.

## Vēsture
Veidojusies ap vēsturisko Dunalkas muižu (*Gut Dubenalken*).
Vairākus km uz austrumiem no ciema atradās 1900. gadā atklātās šaursliežu Liepājas—Aizputes dzelzceļa līnijas pieturas punkti "Spāģi" (pie Spāģu mājām) un "Dunalka", kas slēgti 1964. gadā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Sprogainā cekula sīlis

**Sprogainā cekula sīlis** (*Cyanocorax cristatellus*) ir vidēja auguma, krāšņs vārnu dzimtas (*Corvidae*) putns.  Ģeogrāfisko variāciju nav.

## Izplatība
Sprogainā cekula sīlis ir Dienvidamerikas centrālās daļas ligzdotājs. Tā izplatības areāls aptver Amazones baseinu. Sastopams Brazīlijā, Bolīvijā un Paragvajā.

## Izskats
thumb|220px|left|Sprogainā cekula sīļa krūtis un pavēdere ir koši balti
thumb|left|220px|Mugura un spārni ir tumši zili
Sprogainā cekula sīlis pieder Jaunās pasaules putnu grupai. Tas ir vidēji liels starp vārnu dzimtas putniem, bet salīdzinoši liels starp cekulsīļiem. Ķermeņa garums apmēram 35 cm, svars 178 g.

Apspalvojums uz muguras un spārniem ir tumši zils, galva un kakls ir gandrīz melni vai tumši brūni, krūtis un pavēdere ir sniega baltas. Astes spalvas ir tumši zilas, vienā krāsā ar muguru, bet to gali līdz pusei ir balti. Uz pieres tam ir izteiksmīgs cekuls, kura spalvas viegli sprogojas. Tēviņiem cekuls ir lielāks kā mātītēm, lai gan kopumā abi dzimumi izskatās līdzīgi.

## Uzvedība
Sprogainā cekula sīlis ir skaļš putns, tā klaigāšana atgādina vārnas balsi. Sprogāna cekula sīļi dzīvo nelielās grupās, kurās ir 9—11 īpatņi. Grupai ir sava teritorija, bet kaimiņu teritorijas var pārsegties. Visu dienu grupa kopīgi pārvietojas pa mežu, meklējot barību. Viens no grupas uzmana, vai netuvojas ienaidnieki. Ja parādās kāds plēsīgs putns, sargs skaļi brīdina pārējos.

Sprogainā cekula sīļa ienaidnieki ir dzeltengalvas karakara (*Milvago chimachima*), baltvaigu karakara (*Caracara cheriway*), ceļmalu vanags (*Buteo magnirostris*) un melnais kalitrikss (*Callithrix penicillata*).

## Barība
Sprogainā cekula sīlis ir visēdājs. Tas barojas ar kukaiņiem, citiem bezmugurkaulniekiem, vardēm, rāpuļiem, citu putnu mazuļiem, olām, riekstiem, sēklām un augļiem. Tam ļoti garšo Šeflēra lietussarga auga (*Schefflera actinophylla*) augļi. Kā arī ir novērots, ka tas stundām pavada pekanriekstu kokos (*Caryocar brasiliense*), lai no ziediem sūktu nektāru.

## Ligzdošana
Sprogainā cekula sīļa riests sākas septembrī, līdzko sākas lietus sezona. Ligzda tiek būvēta dažādos kokos, bet visbiežāk pekanriekstu kokos. Dominējošam pārim mazuļus audzināt palīdz visa grupa. Grupas putni sargā teritoriju, baro putnēnus un tīra ligzdu. Iespējams, ka vienā ligzdā tiek iedētas vairāku mātīšu olas.

Ligzdai ir bļodas forma, tā tiek būvēta no zariem un izoderēta ar saknītēm, liānām un lapām. Dējumā ir 5—6 olas. Tās ir gaiši zilizaļas ar brūniem raibumiņiem. Ola ir apmēram 34 mm gara un 24&nbsp;mm plata. Perē tikai mātīte, bet tēviņš to tikmēr baro. Inkubācijas periods ilgst 18—20 dienas, putnēni izlido pēc 24 dienām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Curl-crested Jay (Cyanocorax cristatellus)  
* Neotropical Birds: Curl-crested Jay
* Oiseaux-birds: Curl-crested Jay
* Gralha-de-Topete ou Gralha-do-Cerrado (Cyanocorax cristatellus) - Curl-crested Jays
Aistere

**Aistere** ir ciems Dienvidkurzemes novada Tadaiķu pagasta ziemeļu daļā pie P112 autoceļa.

## Vēsture

Vairākus km uz ziemeļaustrumiem no Aisteres muižas (*Aistern*) atradās 1900. gadā atklātās šaursliežu Liepājas—Aizputes dzelzceļa līnijas stacija "Aistere", vēlāk pieturas punkts, kas slēgts 1964. gadā.

Tagadējā apdzīvotā vieta veidojusies Latvijas PSR laikā kā kolhoza "Aistere" ciemats. 1965. gadā tajā bija 155 iedzīvotāju.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Zemenes

**Zemenes** (*Fragaria*) ir rožu dzimtas ģints.

## Klasifikācija
[thumb|240px|[Dārza zemenes]]
Zemeņu ģintī ir 18 sugas. Latvijā savvaļā ir sastopamas 3 sugas, kā arī tiek kultivēta dārza zemene jeb lielogu zemene (*Fragaria x ananassa*), kas ir Čīles zemenes un Virdžīnijas zemenes krustojums.

Zemeņu sugas:
* meža zemene (*Fragaria vesca*) (aug Latvijā)
* smaržīgā zemene (*Fragaria moschata*) (aug Latvijā)
* spradzene (*Fragaria viridis*) (aug Latvijā)
* Čīles zemene (*Fragaria chiloensis*)
* Virdžīnijas zemene (*Fragaria virginiana*)
* *[[Fragaria daltoniana]]*
* *[[Fragaria gracilis]]*
* *[[Fragaria hayatae]]*
* *[[Fragaria iinumae]]*
* *[[Fragaria iturupensis]]*
* *[[Fragaria mandschurica]]*
* *[[Fragaria moupinensis]]*
* *[[Fragaria nilgerrensis]]*
* *[[Fragaria nipponica]]*
* *[[Fragaria nubicola]]*
* *[[Fragaria orientalis]]*
* *[[Fragaria pentaphylla]]*
* *[[Fragaria tibetica]]*

## Atsauces
Oropendolas

**Oropendolas** (*Psarocolius*) ir viena no Amerikas vālodžu dzimtas (*Icteridae*) ģintīm, kas apvieno 9 dziedātājputnu sugas. Izplatītas Centrālamerikā un Dienvidamerikā, tās pieder Jaunās pasaules putnu grupai. Tās parasti dzīvo biezos mežos, lai gan dažas sugas izvēlas atklātākas vietas ar skrajiem mežiem.

## Izskats un īpašības
[thumb|left|220px|[Cekulainā oropendola (*Psarocolius decumanus*)]]
Visas oropendolas ir liela auguma putni. To knābji ir smaili, astes garas, turklāt vismaz daļa no astes spalvām ir dzeltenas. Tēviņi parasti ir lielāki par mātītēm.

Oropendolu apspalvojums visbiežāk ir kastaņbrūns, tumši brūns vai melns, lai gan tas var būt arī zaļš un olīvzaļš. Kājas ir tumšas, bet knābis spilgti kontrastē ar kopējo apspalvojuma krāsu. Tas var būt gaiši dzeltens ar sarkanu knābja galu, vai zaļš ar melnu. Dažām sugām ir koši zili vai rozā vaigi. Tie ir vokāli putni, un to dziesmas ir ļoti dažādas, kā arī oropendolas spēj atdarināt citus putnus.

## Uzvedība
thumb|200px|Oropendolu ligzdas
Oropendolas mājo mežos, parasti uzturoties kokos. Galvenokārt barojas ar lieliem kukaiņiem, bet barojas arī ar augļiem un ziedu nektāru. Oropendolas veido ligzdošanas kolonijas, un vienā kokā ir vairākas ligzdas. Tās atgādina pītus, garus grozus jeb maisus, kas nokarājas lejup no zariem.

## Klasifikācija
***Oropendolu ģints** (*Psarocolius*)
** Baudo oropendola (*Psarocolius cassini*)
** Brūngalvas oropendola (*Psarocolius wagleri*)
** Brūnmuguras oropendola (*Psarocolius angustifrons*)
** Cekulainā oropendola (*Psarocolius decumanus*)
** Melnā oropendola (*Psarocolius guatimozinus*)
** Montesumas oropendola (*Psarocolius montezuma*)
** Olīvu oropendola (*Psarocolius bifasciatus*)
** Tumši zaļā oropendola (*Psarocolius atrovirens*)
** Zaļā oropendola (*Psarocolius viridis*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Troupials and Allies (Icteridae)
Tuzludžas rajons

**Tuzludžas rajons** (, , kurdu: *Qulp, Elîdizk*) ir pilsēta un rajons Īgdiras ilā. Rajons atrodas Austrumu Anatolijas reģionā. Daļa rajona robežojas ar Armēniju.

## Etimoloģija
Nosaukums cēlies no turku valodas vārdu *tuz* (sāls), kas sastāms ar tuvumā esošajām sāls raktuvēm.

## Situācija mūsdienās
Mūsdienās Tuzludžas rajons kalpo kā kūrorts astmas pacientiem. Tuzludžas rajona aug aprikozes, dažādi augļi un dārzeņi.

## Demogrāfija

## Piezīmes un atsauces

## Skatīt arī

* Tuzludžas pašvaldības interneta vietne 
* Tuzludžas gubernatora interneta vietne
HIV

**Cilvēka imūndeficīta vīruss** (**CIV** jeb ***HIV*** no ) ir retrovīrusu dzimtas lentivīruss, kas  tiek nodots tālāk ar spermas, vagīnas gļotu vai asins palīdzību. Tas uzbrūk un pakāpeniski sagrauj cilvēka imūnsistēmu. CIV izraisa akūtu imūndeficīta sindromu (AIDS), kas pašlaik ir neārstējams. Saslimstība ar CIV pēdējos 25 gados ir ievērojami pieaugusi, un tiek lēsts, ka pasaulē šajā laikā no šī vīrusa ir miruši aptuveni 25 miljoni cilvēku.

## Ārējās saites

* Kas ir HIV infekcija? AIDS.lv
* Forums HIVPlus.lv HIVPlus.lv
* Apvienība HIV.LV
Kristina Fernandesa de Kiršnere

**Kristina Fernandesa de Kiršnere** (, ; dzimusi Kristina Elizabete Fernandesa  Laplatā, Argentīnā) ir Argentīnas politiķe. No 2007. līdz 2015. gadam viņa bija Argentīnas prezidente. Viņa ir pirmā ievēlētā sieviete Argentīnas prezidentes amatā un otrā sieviete, kas ir pildījusi valsts prezidentes amatu. Viņas mirušais vīrs Nestors Kiršners bija iepriekšējais Argentīnas prezidents.

K. Fernandesa de Kiršnere bija Argentīnas prezidente no  līdz . 2007. gada oktobrī prezidenta vēlēšanu pirmajā vēlēšanu kārtā viņa uzvarēja ar 45,3% balsu un otrā vēlēšanu kārta nebija nepieciešama. 2011. gada oktobrī viņa tika pārvēlēta šajā amatā. Pirms ievēlēšanas prezidentes amatā viņa bija Santakrusas provinces pārstāve parlamentā (—), Santakrusas provinces senatore (— un —), Buenosairesas provinces senatore (—) un Argentīnas pirmā lēdija ( — ). Izglītību ieguvusi Laplatas nacionālajā universitātē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
* Prezidenta birojs 
*
Serbhorvātu valoda

**Serbhorvātu valoda** (*srpskohrvatski jezik*, *српскохрватски језик*) ir dienvidslāvu valoda. To lieto daudzi Bosnijas un Hercegovinas, Horvātijas, Kosovas, Melnkalnes un Serbijas iedzīvotāji. Tā ir arī nozīmīga mazākumtautību valoda Slovēnijā un Ziemeļmaķedonijā. Serbhorvātu valoda bija Dienvidslāvijas Karalistes un Dienvidslāvijas SFR valsts valoda. Šai valodai ir vairāki literārie varianti — horvātu, melnkalniešu, serbu un bosniešu valodas.

Horvāti, kas lielākoties ir Romas katoļi un gadsimtiem ilgi bijuši Venēcijas vai Austroungārijas pakļautībā, šo valodu sauc par horvātu valodu. Savukārt serbi, kas ir pareizticīgie un piecus gadsimtus bija Osmaņu impērijas pakļautībā, valodu dēvē par serbu valodu. Pēc tam, kad Bosnija un Hercegovina ieguva neatkarību, arī šajā valstī uz serbhorvātu valodas pamata tika izdalīta bosniešu valoda. Vārdu krājuma un izrunas atšķirības visās trijās valodās nav šķērslis, lai šo trīs valodu pratēji varētu savā starpā saprasties. Horvātu un bosniešu valodā tiek izmantots latīņu alfabēts, savukārt serbi vārdus pieraksta kirilicā.

## Skatīt arī
* Bosniešu valoda
* Horvātu valoda
* Melnkalniešu valoda
* Serbu valoda

## Atsauces
ASV Demokrātiskā partija

**Demokrātiskā partija** () ir kreisi centriska politiskā partija Amerikas Savienotajās Valstīs. Demokrātiskā partija ir viena no divām lielajām partijām ASV; otra ir Republikāniskā partija.

Pēc 2014. gada vēlēšanām Demokrātiskā partija ASV Senātā bija mazākumā ar 44 senatoriem, 18 štatos bija Demokrātiskās partijas gubernatori. 2021. gada janvārī Demokrātiskā partija atguva vairākumu Senātā, jo balsīm sadaloties 50 pret 50, izšķirošā balss pieder jaunievēlētajai ASV viceprezidentei Kamalai Harisai. Tādējādi demokrāti pirmo reizi kopš 2009. gada ieguva kontroli pār Senātu, Pārstāvju palātu un Balto namu. Pēc 2024. gada vēlēšanām demokrāti zaudēja vairākumu gan Senātā, gan Pārstāvju palātā. Tagad 23 štatos ir Demokrātiskās partijas gubernatori. 

## Vēsture
1792. gadā Tomass Džefersons nodibināja Demokrātiski-republikānisko partiju. 1828. gadā Endrū Džeksons to pārveidoja par Demokrātisko partiju. 20. gadsimta sākumā tajā apvienojās ziemeļu štatu lielpilsētu progresīvie un dienvidu štatu konservatīvie politiķi.  
Vudro Vilsona vadībā Demokrātiskā partija 1913.–1921. gadā aizsāka progresīvas sociālās politikas kursu, 1948. gadā to pameta politiķi, kas aizstāvēja rasu segregāciju. 1960. gados iezīmējās Demokrātiskās partijas sociālliberālā politika.

### Demokrātisko partiju pārstāvošie ASV prezidenti
; Demokrātiskā-republikāniskā partija
# Tomass Džefersons
# Džeimss Medisons
# Džeimss Monro
# Džons Kvinsijs Adamss

; Demokrātiskā partija
# Endrū Džeksons
# Martins Van Burens
# Džeimss Polks
# Frenklins Pīrss
# Džeimss Bjūkenens
# Grovers Klīvlends (2 reizes)
# Vudro Vilsons
# Franklins Rūzvelts
# Harijs Trumens
# Džons Kenedijs
# Lindons Džonsons
# Džimijs Kārters
# Bills Klintons
# Baraks Obama
# Džo Baidens

## Atsauces

## Ārējās saites

* Partijas oficiālā mājaslapa
Aisteres muiža

**Aisteres muiža** ir ciems Dienvidkurzemes novada Tadaiķu pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļos pie autoceļa V1202  no pagasta centra Lieģiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Aisteres muižas *(Aistern)* centru. Aistere vēstures avotos pirmoreiz minēta 1253. gadā. Tagadējais muižas kungu nams celts 19. gadsimtā. Aisteres muižas īpašnieks bija Oto Frīdrihs fon Bērs. Pēc viņa nāves 1734. gada 18. jūnijā par muižas īpašnieku kļuva viņa dēls Ēvalds fon Bērs. Pēc Ēvalda nāves īpašuma pārvaldi uzņēmās viņa atraitne Juliane Eleonora fon Bīlova.

Muižas komplekss ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis. Pils parks veidots ap 1850.—1870. gadiem. Parkā aug Veimuta priedes un dižskabārži.

## Atsauces
Kirilovs

**Kirilovs** (, no personvārda Kirils *(Кири́лл)*; sieviešu dzimtē: **Kirilova** *(Кири́л(л)ова)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Iļja Kirilovs (1985) — Latvijas futbola aizsargs;
* Ivans Kirilovs (1821—1842) — Krievijas botāniķis;
* Ivans Kirilovs (*Иван Кириллович Кирилов*; 1689—1737) — Krievijas ģeogrāfs un kartogrāfs;
* Maksims Kirilovs (1991) — Latvijas futbola pussargs;
* Stepans Kirilovs (*Степан Родионович Кириллов*; 1877—1960) — krievu izcelsmes Latvijas politiķis;
* Valentīns Kirilovs (1938—2017) — Latvijas šahists.
Rēzeknes mākslinieku kopa

**Rēzeknes mākslinieku kopa** bija mākslinieku kopa, kas sastāvēja no māksliniekiem, kas, eksistences līdzekļus meklēdami, bija apmetušies perifērijā, šajā pilsētā un māksliniekiem — rēzekniešiem.

Mākslinieku kopai bija liela nozīme vietējo izstāžu rīkošanā, kā arī perifēro muzeju veidošanā, jo šie mākslinieki kļuva par mākslas dzīves rosinātājiem un mākslas tuvinātājiem plašām aprindām.

Rēzeknes mākslinieku kopa izveidojās 1930. gadu sākumā, tās dibinātāji bija gleznotāji Vitālijs Kalvāns un Francisks Varslavāns. Kopa pulcēja un organizēja redzamākos Latgales māksliniekus. Tā bija sarīkojusi izstādes Rēzeknē, Abrenē, Balvos, Kārsavā, Daugavpilī, Ludzā un Rīgā. Šī kopa darbojās līdz 1940. gadam.

Šajā mākslinieku kopā darbojās Vitālijs Kalvāns, Francisks Varslavāns, Arvīds Egle, Nikolajs Breikšs, Jānis Gailis, Alfrēds Švedrēvics, Leons Tomašickis, Arvīds Zirnis, Jūlijs Viļumanis un citi mākslinieki. 

## Izmantotā literatūra
* Red. Romis Bēms. *Latviešu tēlotāja māksla. 1860 — 1940.* Rīga:Zinātne, 1986. 500lpp.
* Siliņš, Jānis. Latvijas māksla. 1915 — 1940. II Stokholma:Daugava, 1990. 433lpp.

## Atsauces
Arturs Sproģis

**Arturs Sproģis** (, , Rīga — , Maskava) bija Sarkanās armijas pulkvedis, Krievijas pilsoņu kara, Spānijas pilsoņu kara un Otrā pasaules kara dalībnieks. No 1944. līdz 1945. gadam vadījis Latvijas partizānu kustības štābu.

## Dzīvesgājums

Dzimis Rīgā. 1919. gadā iestājies Sarkanajā armijā, kur cīnījies neilgu laiku 7. latviešu (sarkano) strēlnieku pulkā. No 1920. gada boļševiku partijas biedrs (biedra karte Nr. 0855473). Tajā pašā gadā sarkano Kremļa kursantu brigādes sastāvā karoja Dienvidu frontē pret Vrangeļa karaspēku.

1922. gadā pabeidzis Kara skolu. Pēc tam nosūtīts kā vada komandieris Padomju Savienības robežsardzē valsts rietumos. Robežsardzē dažādos amatos dienējis līdz pat 1928. gadam. Pēc tam līdz 1930. gadam mācījies Apvienotās valsts politiskās pārvaldes Augstākajā robežapsardzības skolā. No 1930. gada dienēja Baltkrievijas PSR Galvenās politiskās pārvaldes — Iekšlietu Tautas komisariāta Sevišķajā daļā par pilnvaroto.

No 1936. līdz 1937. gadam bijis militārais padomnieks Spānijas pilsoņu karā republikāņu 14. armijas korpusā ar segvārdu *majors Arturo*. Par sekmīgu uzdevumu izpildi apbalvots ar Sarkanā Karoga ordeni. 1937. gadā uzsācis mācības M. Frunzes Kara akadēmijā, kuru absolvēja 1940. gadā. Pēc tam Sproģis no 1940. gada septembra līdz 1941. gada jūnijam mācījās Sarkanās armijas Ģenerālštāba Augstākajā speciālajā skolā.

Laikā, kad Vācija uzbruka PSRS, atradies Rietumu frontē. Līdz 1942. gada decembrim majors Sproģis komandēja karaspēka daļu Nr. 9903, kurā gatavoja izlūkus — diversantus, kuri darbojās vāciešu aizmugurē. Starp viņa audzēknēm bija arī Zoja Kosmodemjanska. No 1942. gada decembra līdz 1944. gada beigām Sproģis bija Latvijas PSR partizānu kustības štāba priekšnieks. Pēc tam līdz 1945. gadam bija LKP Kara nodaļas vadītājs. Kara laikā divreiz ievainots (1941. un 1942. gadā).

No 1946. līdz 1949. gadam docētājs Maskavas Pedagoģiskajā svešvalodu institūtā, pārvaldījis latviešu, krievu un arī franču valodu. Neprecējies.

Dzīves pēdējos gadus dzīvojis Maskavā. Pēc nāves apglabāts Raiņa kapos (Rīgā).

## Atsauces
Sproģis

**Sproģis** (sieviešu dzimtē Sproģe) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jānis Sproģis (1835—1918), arhivārs;
* Jānis Sproģis (1944—2022), dziedātājs (tenors).
* Paulis Sproģis jeb Freds Rebels (1886—1968), burātājs;
* Arturs Sproģis (1904—1980), Sarkanās armijas virsnieks;
Nikolajs Dreijers

**Nikolajs Dreijers** (; 1888. gadā Dundagā — 1919. gadā Arhangeļskā) bija  vācbaltiešu izcelsmes jūrnieks, kuģa "Svjatogors" (*Святогор*) kapteinis. 

## Dzīvesɡājums
Dzimis 1888. ɡadā Dundagā apakšpulkveža Aleksandra Dreijera un viņa sievas Katrīnas Čaplinas ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā dienēja Krievijas Impērijas kara flotē.
1917. gadā kļuva par Ņūkāslā pie Tainas būvētā ledlauža "Svjatogors" kapteini. Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēɡšanas ar Vāciju viņš 1918. gadā viņš orɡanizēja Arhangeļskas aizsardzību pret Sabiedroto intervenci. 

Pēc tam, kad angļi ieņēma Arhangeļsku, Dreijeru 1919. gada maijā sodīja ar nāvessodu. 


Attēls:Ledokol krasin.jpg|Ledlauzis “Svjatogors”, kura kapteinis bija Nikolajs Dreijers (vēlāk “Krasins”, kapteinis Jēkabs Legzdiņš)


## Ārējās saites
*Dreijera biogrāfija
Andrejs Sipailo

**Andrejs Sipailo** (dzimis ) ir Latvijas futbola tiesnesis. Tiesā daudzās Latvijas un starptautiskās sacensības, ka arī piedalās tajos kā ceturtais tiesnesis. Vēl Andrejs Sipailo ir atbildīgais par tiesnešu darbību Latgales un Daugavpils reģionos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Profils soccerway.com
* Profils football-lineups.com
Samta cekula sīlis

**Samta cekula sīlis** (*Cyanocorax chrysops*) ir vidēja auguma vārnu dzimtas (*Corvidae*) putns, kas pieder cekulsīļu ģintij (*Cyanocorax*). Izdala 4 pasugas.

## Izplatība
Samta cekula sīlis dzīvo Dienvidamerikas centrālajos un dienvidu reģionos: Brazīlijā, Bolīvijā, Paragvajā, Urugvajā un Argentīnas ziemeļaustrumos. Izplatības areāls aptver Amazones baseina dienvidu pusi, robežojoties ar Pantanalu. Samta cekula sīlis ir visizplatītākais vārnu dzimtas putns Dienvidamerikā.

## Izskats un īpašības
thumb|left|180px|Samta cekula sīlim cekuls vienmēr ir izsliets stāvus gaisā
Samta cekula sīlis ir skaists, vidēji liels vārnu dzimtas putns. Tēviņš nedaudz lielāks nekā mātīte. Ķermeņa garums 32—35 cm, svars 127—170 g. 

Apspalvojums uz muguras un spārniem ir tumši zils, kā arī tā vaigi tieši zem acīm ir tumši zili. Galva, kakls un krūtis ir melnas, pavēdere krēmīgi balta. Lielā aste krēmīgi balta ar tumši zilām virsējām lidspalvām, kuru gali arī ir balti. 

Pakausis samta cekula sīlim ir gaiši zils vai gandrīz balts, arī virs acīm ir gaiši zils laukums, radot līdzību ar gaišām uzacīm. Acis koši dzeltenas, kas splgti kontrastē ar tumšo seju. Pāri galvai, sākoties uz pieres uzreiz pie knābja pamatnes, samta cekula sīlim ir skaists, biezs cekuls, kas atgādina samta birstīti. Cekuls vienmēr ir sasliets stāvus gaisā. Masīvais knābis ir melns, bet kājas pelēkas.

## Uzvedība un barība
Samta cekula sīlis ir skaļš putns, kas barojoties veido nelielus barus (10—12 īpatņi). Bars pārlido no vienas vietas uz otru, meklējot barību. 

Barojas galvenokārt ar dažādiem kukaiņiem (ap 80%), skudras ieskaitot, mazām ķirzakām, ogām, augļiem, sēklām, pie izdevības izēd citiem putniem olas un putnēnus. 

## Ligzdošana
thumb|260px|Ligzdojošajam pārim ir 2—3 palīgi, kas palīdz audzināt mazuļus
Samta cekula sīļiem raksturīga kooperatīvā ligzdošana — ligzdošana grupā, kurā ir viens ligzdojošais pāris un 2—3 palīgi. Tie palīdz gan būvēt ligzdu, gan audzināt mazuļus, gan aizsargā ligzdas teritoriju pret ienaidniekiem.

Par ligzdošanas ieradumiem zināmi tikai daži fakti. Ligzda atrodas kokā, apmēram 4—6 m augstumā. Dējumā 2—7 sarkanbrūni raibumotas olas. To pamatkrāsa var būt dažāda — gaiši brūna, krēmīgi balta vai gaiši zaļa. 

## Sistemātika
Samta cekula sīlim ir 4 pasugas:
**Cyanocorax chrysops chrysops* — sastopams no Bolīvijas līdz Brazīlijas dienvidaustrumiem, Paragvajai, Argentīnas ziemeļaustrumiem un Urugvajai;
**Cyanocorax chrysops diesingii* — sastopams Amazones ielejā, Brazīlijas centrālās daļas ziemeļos;
**Cyanocorax chrysops insperatus* — sastopams Amazones ielejā, Brazīlijas ziemeļaustrumos;
**Cyanocorax chrysops tucumanus* — sastopams Argentīnas ziemeļrietumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Plush-crested Jay (Cyanocorax chrysops) 
* Samta cekula sīļa foto (flickr)
* Samta cekula sīļa foto (avianweb)
* Samta cekula sīļa foto galerija  (vireo)
* Samta cekula sīļa foto (mangoverde)
Pangeja

thumb|right|220px|Mūsdienu kontinentu izvietojums Pangejā
**Pangeja** (no  *pan* "viss" un *Γαῖα* *Gaia* "Zeme", latinizēta kā *Gæa*) bija superkontinents, kas izveidojās paleozojā un sadalījās mezozoja ērā. Pangeju apskaloja viens superokeāns Pantalasa.

Karbona vidusposmā (pirms 325—320 miljonu gadu) norisinājās Gondvānas un Eiramerikas sadursme. Tā izraisīja Hercīno kalnāju veidošanos. Aptuveni šajā laikā Sibīrija sadūrās ar Kazahstāniju. Pārejā no karbona uz permu Sibīrija un Kazahstānija sadūrās ar Eirameriku. Tas izraisīja Urālu kalnu izveidošanos. Šo sabīdījumu rezultātā visas kontinentālās litosfēras plātnes veidoja vienotu superkontinentu. Kontinents sniedzās no dienvidpola (tagadējās Antarktīdas teritorijā) līdz gandrīz ziemeļpolam un pēc formas atgādināja "C" burtu. Paleotetiss veidoja līci.

Perma beigās no Gondvānas malas atdalījās Kimmerijas plātne un sāka virzīties uz ziemeļiem, veidojot jaunu Tetisa okeānu.
Askēze

**Askēze** ( — vingrināšanās) vai **askētisms** ir galēja atturības pakāpe, kad cilvēks atsakās no dzīves labumiem un pārvar jutekliskās tieksmes, lai sasniegtu kādu morāles vai reliģisko ideālu, uzupurētos kāda sociālā mērķa labad. hēdonisma pretstats.

Sākotnēji askēze Senajā Grieķijā bija vingrināšanās tikumos, bet vēlāk reliģijā to saistīja ar vientuļnieku dzīvi, gavēšanu, atteikšanos no laulībām un citām darbībām pret jutekliskām baudām, lai panāktu tikumisko pilnību un garīgi tuvinātos ar Dievu. Askēze ir pazīstama kristietībā, kā arī citās reliģijās. Plašākā nozīmē askēzi saista ar cilvēku, kurš ir augstākajā mērā atturīgs un ir atsacījies no visiem pasaulīgajiem priekiem.
Mizantropija

[thumb|[Moljērs|Moljēra komēdijas „Mizantrops” pirmā lapa]]

**Mizantropija** (no  (*misanthrōpía*)) jeb **cilvēknīšana** ir naids, neticība un nicināšana pret cilvēkiem, novēršanās, atsvešināšanās un bailes no sabiedrības. Plašu popularitāti šis jēdziens ieguva, pateicoties Moljēra komēdijai "Mizantrops" (). Pretmets filantropijai.

Pēc savas dabas mizantropija ir pesimisma, individuālisma, kā arī egoisma galēja izpausmes forma, kas ir pretstats humānismam. Mizantrops jeb cilvēknīdējs ir nesabiedrisks cilvēks, kas vairās no sabiedrības. Mizantropija var iegūt patoloģisku raksturu.

Tiek izdalīti divi mizantropijas paveidi:

* mizogīnija — sieviešu dzimuma ienīšana,
* mizandrija — vīriešu dzimuma ienīšana.

Par mizantropiem tiek uzskatīti, piemēram, filosofs Artūrs Šopenhauers, komponists Pēteris Čaikovskis un citi pazīstami cilvēki.

## Mākslā
2018. gada 14. aprīlī pirmizrādi Liepājas teātrī piedzīvoja Moljēra luga „Mizantrops” Mārtina Krimpa skatuves versijā, ko no angļu valodas tulkoja dzejnieks Raimonds Ķirķis. Iestudējuma režisors bija Viesturs Meikšāns, kurš arī veidoja izrādes telpas, kustības, skaņas/mūzikas noformējumu. Kostīmu autore bija Baiba Litiņa, gaismu mākslinieks Krišjānis Strazdītis, un video mākslinieks — -8. Galvenajās lomās: Gatis Maliks (Alsests) un Agnese Jēkabsone (Dženifera).

## Atsauces
Durbe (upe)

**Durbe** ir upe Kurzemes rietumos. Iztek no Durbes ezera, tek cauri Dienvidkurzemes novada Dunalkas, Cīravas un Sakas pagastiem. Durbes upes krastos atrodas Dunalka un Cīrava. Satekot kopā ar Tebru veido Sakas upi. Lielākās pietekas ir Aistere, Rāvene, Ilmuts, Akmene, Cepļupe, Rudīte, Gārde, Atupe, Andreviču valks, Kārpa, Dubeņa.
Koku žagata

Par **koku žagatām** sauc vairāku garastes žagatu ģinšu putnus no vārnu dzimtas (*Corvidae*) Tās ir: garastes koku žagatas (*Dendrocitta*), raketastes koku žagatas (*Crypsirina*), *[[Temnurus]]* un melnās žagatas (*Platysmurus*). Tās pamatā uzturas kokos un ļoti reti nolaižas zemē, lai barotos.

Visas koku žagatas dzīvo Āzijas dienvidos un dienvidaustrumos. To izplatības areāli aptver Āzijas mitros tropu mežus un bambusu audzes. Visām koku žagatām ir raksturīga gara aste, tās ir visēdājas un barojas ar dažādiem kukaiņiem, sēklām un augļiem, kā arī pie iespējas apēd citu putnu olas un putnēnus.

## Atsauces
Zaļā žagata

**Zaļā žagata** (*Cissa chinensis*) ir vidēja auguma vārnu dzimtas (*Corvidae*) putns, kas pieder zaļo žagatu ģintij (*Cissa*). Izdala 5 pasugas.

## Izplatība
Zaļās žagatas izplatības areāls ietver Himalaju piekalnes Indijas ziemeļos, Nepālu, centrālo Ķīnu, Malaiziju, Butānu, Kambodžu, Indonēziju, Birmu, Taizemi, Vjetnamu, Laosu, Sumatru un Borneo ziemeļrietumus. Tā dzīvo mūžzaļajos mežos, bambusu audzes ieskaitot, krūmājos un atklātākās vietās ar skrajiem mežiem.

## Izskats un īpašības
[thumb|200px|Salīdzinot ar citām [īsastes žagatas|īsastes žagatām, zaļajai žagatai ir visgarākā aste]]
Zaļā žagata ir apmēram Eiropas sīļa augumā vai nedaudz par to mazāka. Ķermeņa garums ir 37—39 cm, svars 120—124 g. Tās apspalvojums ir koši zaļš vai zilzaļš, bet pavēdere ir nedaudz gaišāka kā mugura. Apkārt galvai ir melna apspalvojuma lente, kas sākas pie knābja pamatnes un beidzas uz pakauša, ieslēpjot acis melnajās spalvās. 

Galvas virsa var būt gaišāka, pat koši dzeltena. Attēlu zaļajai žagatai ar dzeltenu galvu var apskatīt šeit. Knābis ir liels, biezs un koši sarkans. Arī kājas ir sarkanas un ap melnajām acīm ir sarkanas, neapspalvotas ādas gredzeni. Spārni ir sarkanbrūni. Aste ir zaļa tāpat kā ķermeņa apspalvojums vai tumšāka, bet tās lidspalvu gali ir balti. Salīdzinot ar citām īsastes žagatām, zaļajai žagatai ir visgarākā aste.

## Uzvedība un barība
thumb|200px|Barību meklē gan uz zemes, gan kokos
Zaļā žagata galvenokārt barojas ar dzīvnieku izcelsmes barību: dažādiem bezmugurkaulniekiem, maziem rāpuļiem, vardēm, zīdītājiem, citu putnu olām un putnēniem, kā arī ar svaigu gaļu no nesen nogalinātiem dzīvniekiem. Bet tā ēd arī ogas un augļus. Tā barību meklē gan uz zemes, gan kokos.

## Ligzdošana
Ligzdu zaļā žagata būvē kokos, lielos krūmos, un ļoti bieži tā ir paslēpta vīteņaugu stīgu biezoknī. Ligzda ir plakana un sekla, atgādina platformu. Ligzdot zaļās žagatas sāk janvārī, un pāris cenšas dzīvot noslēgtu un vientulīgu dzīvi, kamēr perē un izbaro mazuļus. Dējumā parasti ir 3—7 olas. Tās ir pelēkzaļas. Nav zināms, cik ilgs ir inkubācijas periods un, kad putnēni izlido no ligzdas. Pārējā laikā, kad zaļās žagatas nebaro mazuļus, tās veido kopīgus barošanās barus un labprāt pievienojas citu sugu putniem.

## Sistemātika
Zaļajai žagatai ir 5 pasugas:
**Cissa chinensis chinensis* — nominālpasuga, sastopama no Himalajiem līdz Ķīnas dienvidiem, Indoķīnas ziemeļiem, Taizemei, Mjanmai;
**Cissa chinensis klossi* — sastopama Indoķīnas centrālajā daļā;
**Cissa chinensis margaritae* — sastopama Vjetnamas dienvidos;
**Cissa chinensis minor* — sastopama Sumatrā un Borneo;
**Cissa chinensis robinsoni* — sastopama Malakas pussalā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Avibase: Green Magpie (Cissa chinensis) (Boddaert, 1783)
* Zaļās žagatas foto (orientalbirdimages)
* Zaļās žagatas foto  (nature-pictures)
* Common Green Magpie (Cissa chinensis) 
* Arthur Grosset: Common Green Magpie Cissa chinensis
* Zaļās žagatas foto galerija (pbase)
Simo Heihe

**Simo Heihe** (; dzimis 1905. gada 17. decembrī, miris 2002. gada 1. aprīlī), Sarkanajā armijā iesaukts par "Balto nāvi" (; ; ; ) bija somu snaiperis. Ar pārveidotu Mosina šauteni viņš Ziemas karā nošāva vairāk nekā 505 ienaidniekus, pēc citiem resursiem upuru skaits bija 542, kas ir vislielākais reģistrētais nogalināto skaits lielajos karos.

## Jaunība un dalība Ziemas karā

Heihe piedzima Rautjervi pašvaldībā, kas mūsdienās ir uz Somijas un Krievija robežas un sāka savu karadienestu 1925. gadā. Pirms stāšanās karadienestā Heihe bija zemnieks un mednieks. Viņš tika iesaukts, sākoties Ziemas karam (no 1939. gada līdz 1940. gadam) starp Somiju un Padomju Savienību un Somijas bruņoto spēku rindās cīnījās pret sarkanarmiešiem. Iesaukts par "Balto nāvi" S.Heihe kļuva par rezultatīvāko snaiperi visu karu vēsturē, būdams pašaizsardzības vienības loceklis vēl miera laikā regulāri praktizējās šaušanā un sasniedza vērā ņemamus rezultātus — 152 metrus tālu novietotā mērķī minūtes laikā varēja trāpīt 16 reizes.

1939. gadā, sākoties Ziemas karam, Heihe devās uz fronti un piedalījās kaujā pie Kollā upes. Somu praktizētā partizānu kara taktika ar negaidītajiem uzbrukumiem bija ļoti piemērota Heihem — parasti viņš uzvilka baltu maskēšanās tērpu, paņēma līdzi pārtiku vairākām dienām un nozuda mežos, lai ik pa brīdim no turienes atklātu uguni uz padomju karavīriem. Heihe izmantoja šauteni bez optiskā tēmekļa. 100 dienu ilgās kaujas laikā viņš iznīcināja 505 krievu karavīrus, tātad vidēji piecus dienā. Droši vien upuru skaits būtu vēl lielāks, ja vien kādudien Heihem pretī negadītos padomju snaiperis, kura raidītā lode sadragāja viņam žokli un izsita no ierindas uz visiem laikiem. Heihe izdzīvoja, taču viņa seja bija neglābjami sakropļota.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kollaa and Simo Häyhä Museum
* Meeting a Legend: Simo Häyhä (John Mitchell, mosinnagant.net, 2002; archived 2004)
* Simo Häyhä – The Deadliest Sniper In History (Forces.net, 2020)
Sērrondanes kalni

**Sērrondanes kalni** () ir ap 250 km gara un līdz 80 km plata kalnu grēda Karalienes Modas Zemē Antarktīdā. Atrodas ap 170 km uz dienvidiem no okeāna piekrastes (Princeses Ranhillas krasta). Augstākā virsotne ir Dufeka kalns .

Grēdu 1937. gada 6. februārī no gaisa nofotografēja norvēģa Larsa Kristensena ekspedīcija un nosauca par Dienvidu Rondanes kalniem pēc kalnu masīva Norvēģijas dienvidos.

Grēda veido barjeru Polārā plato ledus masīvu dreifā, augstumu starpība ir ap 1500 m. Kalnus šķērso vairāki šļūdoņi, daļa no kuriem veido izteiktus leduskritumus.

Kalnus intensīvi pētījušas vairāku valstu ekspedīcijas, sevišķi Beļģijas un Japānas. Japāna no 1984. gada līdz 1991. gadam ziemeļu priekškalnēs uzturēja Asukas polārstaciju. Beļģija kopš 2009. gada uztur Prinseselizabetes polārstaciju.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Introduction to the Sør Rondane Mountains . Belgian Research Station Antarctica
Derons Viljamss

**Derons Maikls Viljamss** (; dzimis  Pārkensburgā, Rietumvirdžīnijas štatā, ASV) ir amerikāņu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā, ASV basketbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2014) pārstāv NBA klubu Bruklinas "Nets". Pirms tam spēlēja NCAA koledžu čempionātā Ilinoisas universitātes komandā.

2005. gada NBA draftā viņu Jūtas "Jazz" izraudzījās ar kopējo 3. kārtas numuru. Nospēlējis piecas pilnas sezonas "Jazz" sastāvā un kļuvis par komandas līderi, sestās sezonas vidū, 2011. gada februārī D. Viljamss tika aizmainīts uz Ņūdžersijas "Nets" (vēlāko Bruklinas "Nets").

Divas reizes ticis iekļauts līgas simboliskajā otrajā izlasē (2008, 2010), savā debijas sezonā tika iekļauts NBA simboliskajā debitantu pirmajā izlasē, piedalījies 2010. un 2011. gada Visu zvaigžņu spēlēs.

Kopā ar ASV izlasi izcīnīja zelta medaļas 2007. gada Amerikas čempionātā, kā arī divās Olimpiskajās spēlēs (, ).

Vidusskolas laikā viņš bija veiksmīgs cīkstonis, izcīnīdams vairākus štata čempiontitulus savā vecuma un svara grupā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stambulas "Beşiktaş JK" (basketbols)

**Stambulas "Beşiktaş JK"** () ir profesionāls Turcijas basketbola klubs, kas ir bāzēts Stambulā, Turcijā. Klubs spēlē Turcijas Basketbola līgā. Tas tika dibināts 1933. gadā.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Beşiktaş" ir 2 reizi uzvarējis nacionālajā čempionātā, tas notika 1975. un 2012. gadā. Mājas spēles komanda aizvada *BJK Akatlar Arena*.

## Sasniegumi
* Turcijas līga
** **Uzvara** (2): 1975, 2012
** **Finālisti** (7): 1972, 1976, 1977, 1981, 1982, 2005, 2017
* Turcijas kauss
** **Uzvara** (1): 2012
** **Finālisti** (3): 1971, 1973, 2011
* Prezidenta kauss
** **Uzvara** (1): 2012
** **Finālisti** (1): 1987
* EuroChallenge
** **Uzvara** (1): 2012

## Ārējās saites
* Kluba oficiālā mājaslapa /
* TBLStat.net profils
Džons Sina

**Džons Fēlikss Entonijs Sina** (; dzimis  Rietumņūburijā, Masačūsetsas štatā, ASV) ir amerikāņu aktieris, reperis un bijušais profesionāls cīkstonis. Viņš ir sešpadsmitkārtējais pasaules čempions smagajā svarā. Karjeru uzsāka 2000. gadā un 2001. gadā parakstīja līgumu ar WWE.

Ārpus savas cīkstoņa karjeras 2009. gadā izdevis repa albumu *[[You Can't See Me]]*, kas ''Billboard'' 200 topā debitēja ar 15. vietu, tāpat ir filmējies vairākās filmās, tai skaitā *[[The Marine]]* (2006), *[[12 Rounds]]* (2009) un *[[Legendary]]* (2010).

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites

* WWE.com profils
Jaņa Rozentāla studija

thumb|200px|Nams Alberta ielā 12
thumb|200px|Galvenā ieeja Alberta ielā 12

**Jaņa Rozentāla studija** bija gleznotāja Jaņa Rozentāla privāta mākslas studija. Tā atradās Rīgā, Alberta ielas 12. nama 9. dzīvoklī, kur no 1904. — 1915. gadam arī dzīvojis mākslinieks ar savu sievu Elliju Forseli. Ēkas īpašnieks bijis arhitekts Konstantīns Pēkšēns, kurš, jau projektējot namu, 9. dzīvokli bija paredzējis mākslinieka ģimenei, speciāli augšstāvā virs dzīvokļa izbūvējot atbilstoši mākslinieka iecerei gleznotāja darbnīcu.

## Darbība
Studija pastāvēja no 1906. gada līdz 1910. gadam, kad to vadīja Janis Rozentāls. Studijā tika zīmēti kaili un apģērbti modeļi, ģipša maskas, gleznotas ainavas un modeļi (biežāk uz kartona), darinātas skices.

Janis Rozentāls studijā par sasniedzamo paraugu uzskatījis savu stilu — devis praktiskus padomus, glezniecībā pievērsis uzmanību plašam triepienam, krāsu harmonijai un neatzinis zīmēšanas procesā mērīšanu, uzskatot, ka līnijām jābūt dzīvām. Būdams intelektuālis, nemīlējis teorizēt.

## Audzēkņi
Rozentāla studijā mācījušies vēlāk latviešu glezniecībā zināmi mākslinieki — Indriķis Zeberiņš, Oto Skulme, Kārlis Baltgailis, Jānis Jaunsudrabiņš, Konstantīns Rončevskis, Jānis Sudmalis, Alberts Kronenbergs.

## Saieta vieta
Dzīvoklis - darbnīca 20. gadsimta sākumā bijusi daudzu nozīmīgu kultūras darbinieku pulcēšanās vieta, kur viesojušies Anna Brigadere, Kārlis Skalbe, Emilis Melngailis, Jāzeps Vītols, Eva Borherte — Šveinfute, Bernhards Borherts. 

## Pašlaik
No 1973. gada šajā dzīvoklī atrodas Jāņa Rozentāla un Rūdolfa Blaumaņa (bijis gleznotāja apakšīrnieks, domubiedrs un draugs) muzejs. 

## Ārējās saites
* www.makslasvesture.lv
* www.muzeji.lv

## Atsauces
Kur sirmgalvjiem nav vietas

**"Kur sirmgalvjiem nav vietas"** () ir 2007. gada ASV krimināltrilleris, kura režisori ir Ītans Koens un Džoels Koens. Filmas pamatā ir Kormaka Makkartnija tāda paša nosaukuma romāns. Filmā galvenās lomas atveido Tomijs Lī Džonss, Havjers Bardems, Džošs Brolins, Kellija Makdonalda.

Filma ir stāsts par kādu mednieku, kurš, atradis 2 miljonus ASV dolāru un koferi ar heroīnu, savāc laupījumu un bēg. Viņu izseko maniaks, kurš mednieku atrod pēc koferī paslēptās raidītājierīces.

Filma saņēma galvenokārt pozitīvus kritiķu vērtējumus. "Kur sirmgalvjiem nav vietas" ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu četrās kategorijās: "Labākā filma", "Labākais režisors, "Labākais adaptētais scenārijs" un "Labākais otrā plāna aktieris", kopumā to nominēja astoņās kategorijās. Vēl tā saņēma BAFTA kino balvu trīs kategorijās un Zelta globusa balvu divās kateorijās.

Filmas pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā,  to sāka demonstrēt ASV kinoteātros. 2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Kur sirmgalvjiem nav vietas" ierindojās 10. vietā. 2024. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Vilces ciems

**Vilces ciems** var būt:
* Vilces pagasta nosaukums 1989-1990
* Vilces ciems - administratīvi teritoriāla vienība Dobeles rajonā līdz 1963. gadam
Interneta bibliotēka Atlants

Interneta bibliotēka Atlants ir viena no lielākajām interneta bibliotēkām pasaulē, kurā apkopoti vairāk kā 184877 unikāli studentu un skolēnu darbi un tā ir 105..apmeklētākā tīmekļa vietne Latvijā Interneta bibliotēkas sastāvā ietilpst: referāti, konspekti, diplomdarbi, dokumentu paraugi, biznesa plāni, esejas, prakses atskaites un prezentācijas. 

Bibliotēka tiek nepārtraukti attīstīta - gan pieejamo materiālu skaita ziņā, gan lietošanas ērtuma un funkcionalitātes ziņā. Bibliotēkas materiālu skaits vidēji palielinās par 150 darbiem ik dienu.

Par Interneta bibliotēkas Atlants darbu lejupielādi tiek prasīta samaksa, no kuras daļa ienākumu tiek izmaksāta darbu autoriem kā autoratlīdzība. 

## Interneta bibliotēkas Atlants misija
Interneta bibliotēkas Atlants misija ir izglītības kvalitātes veicināšana, zināšanu apkopošana, un kvalitatīvu tiešsaistes izziņu pakalpojumu sniegšana visplašākajam interesentu lokam.

## Interneta bibliotēkas Atlants vēsture
Atlants.lv ir SIA "CDI" struktūrvienība, kas dibināta 2002. gadā. 2007. gada 20. februārī ir ieguvusi oficiālu bibliotēkas statusu un ir reģistrēta Bibliotēku reģistrā ar numuru BLB1913. 

## Interneta bibliotēkas Atlants sadaļas
Visi Interneta bibliotēkas Atlants pieejamie studentu darbi ir sadalīti 6 tematiskās grupās, kuru apakšgrupas iedalās aptuveni 50 kategorijās. 
Tematiskās grupas ir sekojošas:
* *Eksaktās un dabas zinātnes* - Ietver tādas jomas kā fizika, ķīmija, matemātika, statistika u.c.
* *Māksla, kultūra un vēsture* - Ietver tādas jomas kā arhitektūra, dizains, mūzika, literatūra u.c.
* *Uzņēmējdarbība un tiesības* - Ietver tādas jomas kā apdrošināšana, mārketings, tūrisms, ekonomika u.c.
* *Tehnoloģijas* - Ietver tādas jomas elektronika, programmēšana, auto, celtniecība, lauksaimniecība u.c.
* *Humanitārās zinātnes* - Ietver tādas jomas kā politika, psiholoģija, sabiedriskās attiecības, latviešu valoda u.c.
* *Darbu veidi* - Iespējams meklēt darbus pēc to veida, piemēram, referāts, konspekts, diplomdarbs u.c.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
# https://web.archive.org/web/20110904154039/http://www.atlants.lv/
# http://easyget.lv/latvija-un-pasaule/read/12259/
# http://www.alexa.com/siteinfo/atlants.lv# )
# https://web.archive.org/web/20160311022838/http://www.biblioteka.lv/Sector/News/ArticleItem.aspx?article=2360&type=0
# http://twitter.com/AtlantsLv
Itālijas basketbola līgas A sērija

**Itālijas basketbola līgas A sērija** () ir vadošā basketbola līga Itālijā. Līgas uzvarētājs tiek atzīts par Itālijas čempionu. Tā tika dibināta 1920. gadā. Pašlaik čempionātā piedalās 16 vienības. Veiksmīgākā komanda čempionāta vēsturē ir Milānas "Olimpia", kas ir izcīnījusi 29 titulus.

Čempionāts sastāv no regulārās sezonas un izslēgšanas spēlēm. Regulārajā sezonā katra vienība aizvada 30 spēles, izslēgšanas spēlēm kvalificējas 8 labākās komandas. Ceturtdaļfināli un pusfināli tiek aizvadīti līdz kāda komanda gūst uzvaru 3 spēlēs, finālā sērija tiek aizvadīta līdz 4 uzvarām.

## Veiksmīgākie klubi

## Ārējās saites
* Līgas oficiālā mājaslapa 
* Eirolīgas profils
Oklenda (Kalifornija)

**Oklenda** () ir pilsēta ASV, Kalifornijas štata astotā lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita, kā arī pēc 2020. gada datiem ar 440 646 iedzīvotāju 45. lielākā pilsēta valstī. Tā ir rietumu krasta valsts svarīgākā osta. 1940. gadu laikā uz šejieni no ASV dienvidaustrumiem pārcēlās vairāki tūkstoši militārās rūpniecības strādnieku. Daudzi cilvēki tika smagi ievainoti vai gāja bojā 1989. gada *Loma Prieta* zemestrīces laikā.

Oklendā ir mājvieta trim Ziemeļamerikas profesionālo sporta līgu komandām: Goldensteitas "Warriors" (NBA), Oklendas "Athletics" (MLB) un Oklendas "Raiders" (NFL).

## Iedzīvotāji

### Ievērojamas personības
Oklendā dzimuši vai dzīvojuši:
* Maheršala Ali (*Mahershalalhashbaz "Mahershala" Ali*; 1974), amerikāņu aktieris

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilsētas oficiālā mājaslapa  
*
The Climb

"**The Climb**" ir amerikāņu dziedātājas Mailijas Sairusas singls no filmas "Hanna Montana" skaņu celiņa. Singls tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Walt Disney Records. Dziesma ir tikusi pozītīvi novērtēta no kritiķu puses. "The Climb" iekļuva vairāku valstu topu pirmajā desmitniekā. ASV piecus mēnešus pēc izdošanas tas tika sertificēts ar dubulto platīna disku pēc RIAA sistēmas.

## Dziesmu saraksts
* **Eiropas/ASV CD singls**
# "The Climb" (Album Version) – 3:55
# "The Climb" (Stripped Version) – 3:56

* **Apvienotās Karalistes CD singls**
# "The Climb" (Album Version) – 3:55
# "Fly on the Wall" (David Khane Remix) – 2:34

* **Eiropas ''maxi'' CD singls**
# "The Climb" (Album Version) – 3:55
# "The Climb" (Stripped Version) – 3:56
# "The Climb" (Full Pop Mix) – 3:51

## Topi, sertifikācijas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālais mūzikas videoklips
The Offspring

**The Offspring** ir amerikāņu pankroka grupa, kas tika dibināta 1984. gadā Kalifornijas štatā, ASV. The Offspring ir izdevuši 11 studijas albumus, kopumā viņu ieraksti ir pārdoti vairāk nekā 34 miljonos kopiju visā pasaulē. Katrs albums kopš *[[Smash (albums)|Smash]]* izdošanas 1994. gadā ir ticis pārdots vismaz 1 miljona kopijās. Pēc šī albuma, kurš tiek uzskatīts par labāko individuālo ierakstu kompāniju albumu, izdošanas grupa ir sasniegusi komerciālus panākumus pieciem studijas albumiem, tai skaitā arī ar singliem "Come Out and Play" un "Self Esteem".

## Diskogrāfija
* 1989: *[[The Offspring (albums)|The Offspring]]*
* 1992: *[[Ignition]]*
* 1994: *[[Smash (albums)|Smash]]*
* 1997: *[[Ixnay on the Hombre]]*
* 1998: *[[Americana]]*
* 2000: *[[Conspiracy of One]]*
* 2003: *[[Splinter]]*
* 2008: *[[Rise and Fall, Rage and Grace]]*
* 2012: *[[Days Go By]]*
* 2021: Let the Bad Times Roll
* 2024: Supercharged

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Vācijas basketbola Bundeslīga

**Vācijas basketbola Bundeslīga** (), pazīstama arī pēc abreviatūras **BBL**, ir vadošā basketbola līga Vācijā. Līgas uzvarētājs tiek atzīts par Vācijas čempionu. Tā tika dibināta 1966. gadā. Pašlaik čempionātā piedalās 18 vienības. Veiksmīgākā komanda čempionāta vēsturē ir Leverkūzenas "Bayer Giants", kas ir izcīnījusi 14 titulus.

Čempionāts sastāv no regulārās sezonas un izslēgšanas spēlēm. Izslēgšanas spēlēm kvalificējas 8 labākās komandas, 17. un 18. komandas tiek pazeminātas uz zemāku līgu. Izslēgšanas spēļu visas kārtas tiek aizvadītas līdz kāda komanda gūst uzvaru 3 spēlēs.
thumb|Vācijas Bundeslīgas trofeja

## Ārējās saites
* Līgas oficiālā mājaslapa
* Vācijas basketbola vēsture 
* Līgas vēsture
Tallinas "Kalev"

**Tallinas "Kalev"** var būt:

* Tallinas "Kalev" (agrākais) — agrāk pastāvējis Igaunijas PSR un Igaunijas basketbola klubs;
* Tallinas "Kalev/Cramo" — Igaunijas basketbola klubs.
* Tallinas "Kalev" — Igaunijas futbola klubs.
Gilberts Arenass

**Gilberts Džejs Arenass** (; dzimis  Tampā, Floridas štatā, ASV) ir bijušais amerikāņu basketbolists, spēlēja saspēles vadītāja pozīcijā. Pēc 11 sezonām Nacionālajā basketbola asociācijā (NBA) viņš spēlētāja karjeru noslādza Ķīnas līgas CBA klubā Šanhajas "Sharks".

2001. gada NBA draftā viņu izraudzījās Goldensteitas "Warriors" ar kopējo 31. kārtas numuru otrajā kārtā. Pirms spēlēšanas NBA viņš pārstāvēja Arizonas Universitātes komandu NCAA.

G. Arenass ir ticis atzīts par 2002.—2003. gada NBA sezonas visvairāk progresējušo spēlētāju, divas reizes ir ticis iekļauts visas līgas simboliskajā trešajā izlasē (2005—2006) un vienu reizi — otrajā izlasē (2007). Piedalījies trijās NBA Visu zvaigžņu spēlēs.

## Statistika NBA

### Regulārā sezona

### Izslēgšanas spēles

## Ārējās saites