open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šime Vrsaļko

**Šime Vrsaļko** (; dzimis ) ir Horvātijas bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Horvātijas futbola izlases dalībnieks.

## Karjera
Pirmo profesionālo līgumu parakstīja ar Zagrebas "Dinamo". Sākumā spēlēja īrē citā Horvātijas komandā *[[NK Lokomotiva]]*. Vēlāk ar Zagrebas "Dinamo" četras reizes kļuva par Horvātijas čempionu. 2013. gadā pārgāja uz Itālijas A sērijas klubu *[[Genoa C.F.C.|Genoa]]*. No 2014. līdz 2016. gadam spēlēja citā Itālijas komandā Sassuolo. 2016. gadā pievienojās Madrides "Atletico", kurā spēlēja līdz 2022. gadam, izņemot 2018.—2019. gada sezonu, ko pavadīja īrē Milānas "Internazionale". 2020.—2021. gada sezonā kļuva par *[[La Liga]]* čempionu. 2022. gadā neilgu laiku spēlēja Grieķijas klubā Olympiacos.  paziņoja par spēlētāja karjeras beigām.

Horvātijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Čehiju. Bija pieteikts izlases sastāvā 2012. gada Eiropas čempionātā, bet laukumā neizgāja. Piedalījās 2014. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2016. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. 2018. gada FIFA Pasaules kausā ar izlasi sasniedza finālu, izcīnot 2. vietu. Spēlēja izlasē arī 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Pēdējo spēli izlasē aizvadīja  pret Dāniju UEFA Nāciju līgā. Kopumā izlasē nospēlējis 52 spēles.

## Sasniegumi
**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas Pirmā līga: 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13
* Horvātijas kauss: 2010–11, 2011–12

**Atlético Madrid**

* La Liga: 2020–21
* UEFA Eiropas līga: 2017–18

## Atsauces

## Ārējās saites
Edīte

**Edīte** (arī **Eglīte**) ir Ēdas kreisā krasta pieteka Saldus novadā uz dienvidiem no Jaunlutriņiem. Tek rietumu, vēlāk ziemeļu virzienā. Ietek Ēdā augšpus Jaunlutriņiem. Augštecē šķērso valsts autoceļu V1429 (Jaunpils–Ošenieki). 

## Atsauces
Ēda

**Ēda** ir Ventas labā krasta pieteka Saldus un Kuldīgas novados. No Jaunlutriņiem līdz Šķēdei tās nosaukums ir arī **Lukāčupe**, bet no Šķēdes ciema līdz Vārmes ietekai - **Šķēde**.

Izteka - no Jaunmuižas purva. Tek ziemeļu virzienā, pēc Jaunlutriņiem pamazām sagriežas uz rietumiem. Pietekas - Edīte, Grauzdupe, Karpene, Krieviņupe, Polīšupe, Pormale, Ūdrupe, Vārme. Ietek Ventā augšpus Dragūnciema. Ēdu šķērso valsts autoceļi V1429 (Jaunpils–Ošenieki), V1147 (Lutriņi–Kabile), V1297 (Kabile–Vārme), P108 (Ventspils–Kuldīga–Saldus). Tās krastos atrodas Jaunlutriņi, Šķēde, Ēdas.

## Atsauces
Dūmiķis

**Dūmiķis** (arī **Dūmiķa upele**, **Dūmiķe**, **Dūmiķstrauts**, **Dūmiķupele**, **Dūmiķupīte**, **Medupe**) ir Ventas kreisā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos. Izteka - uz rietumiem no Dzirām. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Ventā starp Nīgrandi un Alšiem. Dūmiķi netālu no ietekas Ventā šķērso valsts autoceļš P106 (Ezere–Embūte–Grobiņa).

## Atsauces
2018. gada Dubai Tour

**2018. gada ''Dubai Tour*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu  sacensības, kas notika no 6. līdz 10. februārim. Tā bija 5. reize, kad notika *Dubai Tour* sacensības un tās bija iekļautas 2018. gada [[UCI Āzijas tūre]]s kalendārā.

Sacensību kopvērtējumā uzvarēja [[Elia Vivjāni]] (**).

== Komandas ==
Tā kā *Dubai Tour* bija 2.HC kategorijas sacensības, tajās varēja piedalīties ierobežots skaits *UCI WorldTeam* komandu. Kopumā piedalījās 16 komandas: 9 *UCI WorldTeam*, 5 profesionālās kontinentālās komandas, kontinentālā komanda *Mitchelton-BikeExchange'' un nacionālā izlase no Apvienotajiem Arābu Emirātiem.

## Maršruts

## Posmi
### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

## Rezultāti
### Kopvērtējums

### Punktu klasifikācija

### Jauno braucēju klasifikācija

### Sprinta klasifikācija

### Komandu klasifikācija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Hanss Lepušics

**Hanss Lepušics** (; dzimis , miris ) bija austriešu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija

424/5000
Hanss Lepušics bija loģisko daudzvilču speciālists un Grācas šaha problēmu skolas (Gracer Schule) dalībnieks.
Šie problēmisti šaha uzdevumā centās apvienot loģiskās kombinācijas un estētiskas mata pozīcijas. 

No 1957. gada starptautiskais tiesnesis un no 1966. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. ♕a2!** (draud 2. ♖×h8+ ♔×h8 3. ♕×f7 ~ 4. ♕g7#) 
: **1. ... d5 2. ♕h2** (draud 3. ♕b8 ~ 4. ♖×h8#) **2. ... ♗g4 3. ♖g8** (draud 4. ♖g7#) **3. ... ♔×g8 4. h7#** 

## Atsauces

## Ārējās saites
* H. Lepušica šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Marcelo Brozovičs

**Marcelo Brozovičs** (; dzimis ) ir Horvātijas futbolists, pussargs, Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Saūda Arābijas profesionālās līgas kluba *[[Al Nassr]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas Pirmā līga: 2012—13, 2013—14
* Horvātijas Superkauss: 2013

**Inter Milan**

* Itālijas A sērija: 2020—21
* Itālijas kauss: 2021—22, 2022—23
* Supercoppa Italiana: 2021, 2022
* UEFA Čempionu līga finālists: 2022—23

**Horvātijas izlase**

* UEFA Nāciju līga finālists: 2022—23

## Atsauces

## Ārējās saites
Aloizs Klišāns

**Aloizs Klišāns** (1913 - 1992) bija latviešu žurnālists, publicists un trimdas sabiedriskais darbinieks. Venecuēlas Centrālās universitātes profesors.

## Biogrāfija
### Līdz Otrajam pasaules karam
Aloizs Klišāns ir dzimis 1913. gada 8. septembrī Rēzeknes apriņķa Kaunatas pagastā, vietējā rūpnieka un sabiedriskā darbinieka Staņislava Klišāna ģimenē. Absolvējis Rēzeknes Valsts ģimnāziju. 1932. gadā uzsācis tieslietu studijas Latvijas Universitātē, bet nav tās pabeidzis. Jau ģimnāzijas laikā sācis strādāt par žurnālistu latviešu katoļu nedēļas laikrakstā  *Latgolas Vords*. Studiju laikā aktīvi sācis darboties žurnālistikā un strādājis laikrakstos *[[Pēdējā Brīdī]]* un *Pieci santīmi*. 
Pēc 1934. gada 15. maija apvērsuma  sācis strādāt laikrakstos *Rīts* un *[[Brīvā Zeme]]*, sākumā par reportieri, bet vēlāk par redaktoru izglītības, kultūras un ārpolitikas jautājumos.
1936. gadā, kā LU stipendiāts pavadīja trīs mēnešus Zviedrijā, kur studēja valsts vēsturi, ģeogrāfiju un saimniecību. Ceļojuma iespaidus vēlāk apkopoja grāmatā "Zviedrija", par ko saņēmis Zviedrijas ārlietu ministrijas balvu.

### Otrā pasaules kara laikā
Pēc nacistiskās Vācijas armijas ienākšanas Latvijā 1942. gadā dibināja pirmo latviešu karavīru laikrakstu *Daugavas Vanagi*. Laikrakstā darbojās arī Andrejs Eglītis un Eriks Raisters. Vēlāk bijis arī žurnāla *[[Laikmets]]* redakcijas loceklis un žurnāla *Junda* redaktors. 1943. gadā publicējis savu atmiņu grāmatu *Tā bija*, kurā aprakstījis savu darbību kā žurnālistam 1939.-1940. gadā, kad kā ārlietu žurnālists regulāri tikās ar daudziem politiķiem, diplomātiem un ministriem, tostarp arī Vilhelmu Munteru. Kara beigās darbojās kā kara ziņotājs un 1944. gadā oktobrī nokļuva Vācijā. Tomēr novembrī brīvprātīgi atgriezies Liepājā, kur darbojies Kurzemes cietoksnī līdz pat 1945. gada 8. maijam, kad ar vienu no pēdējiem kuģiem atstājis Kurzemi un nonācis Lībekā.

### Dzīve pēc kara
Pirmajos pēckara gados dzīvojis latviešu bēgļu nometnēs Bavārijā, kur bijis laikraksta *Par Latviju* redaktors. 1948. gadā kopā ar ģimeni izceļojis uz Venecuēlu. Tur strādājis dažādus darbus līdz pārgājis darbā uz vācu farmācijas firmu *Schering,* kur sasniedzis finanšu direktora posteni. Paralēli darbam uzsācis studijas Venecuēlas Centrālās universitātes tautsaimniecības fakultātē, ko absolvējis 1962. gadā. Jau pēc trim gadiem pieņemts darbā minētajā universitātē par štata profesoru Tautsaimniecības fakultātē, Saimnieciskās vēstures un saimnieciskās ģeogrāfijas katedrā. Bijis universitātes pārstāvis Venecuēlas enerģijas pētīšanas komisijā.
Joprojām darbojies arī žurnālistikā kā Venecuēlas ev. lut. Augšāmcelšanās draudzes izdevuma *Vēstis* redaktors. Bijis arī Venecuēlas Latviešu apvienības pirmais priekšsēdētājs. 1976. gadā Ņujorkā uzņemts par jaunākās latviešu studentu korporācijas *[[Fraternitas Vanenica]]* goda filistru. Darbojies arī studentu biedrībā *Dzimtene*.

Miris 1992. gada 21. martā Karakasā, Venecuēlā.

## Atsauces
2018. gada Tirreno—Adriatico

**2018. gada ''Tirreno—Adriatico*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu  sacensības, kas notika no 7. līdz 13. martam. Tā bija 53. reize, kad notika *Tirreno—Adriatico* sacensības un tās bija septītās sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Sacensībās pirmo reizi uzvarēja Polijas sportists, panākumu kopvērtējumā gūstot ** pārstāvim [[Mihals Kvjatkovskis|Mihalam Kvjatkovskim]]; Kvjatkovskis pārņēma sacensību vadību pēc bonusa sekunžu iegūšanas piektajā posmā un noturēja vadību līdz sacensību beigām. Kvjatkovskis finišēja 24 sekundes pirms [[Damiāno Karūzo]] (**), bet pjedestālu noslēdza vēl viens ** braucējs, [[Geraints Tomass]], vēl 8 sekundes aiz Karūzo. [[Jakopo Moska]] (**) uzvarēja punktu klasifikācijā, bet [[Nikola Badžoli]] (**) bija labākais kalnu klasifikācijā. Jauno braucēju klasifikācijā uzvarēja  [[Tīšs Benots]] no **, finišējot kopvērtējuma klasifikācijas ceturtajā vietā. Komandu klasifikācijā uzvarēja **.

== Komandas ==
Tā kā *Tirreno—Adriatico* bija [[2018. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam'' komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas četras UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 22 komandu pelotonu.

## Maršruts
Sacensību maršruts tika izziņots 2018. gada 12. janvārī. Kā maršruta daļa tika iekļauts posma finišs Filotrano, godinot Mikēli Skarponi, kurš gāja bojā iepriekšējā gada aprīlī.

## Posmi
### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

### 6. posms

### 7. posms

## Rezultāti
### Kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Nikola Kaliničs

**Nikola Kaliničs** (; dzimis ) ir Horvātijas bijušais futbolists, uzbrucējs un Horvātijas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Atlético Madrid**

* UEFA Superkauss: 2018
**Hajduk Split**

* Horvātijas kauss: 2022—23

**Individuālie sasniegumi**

* Horvātijas Pirmās līgas sezonas labākais vārtu guvējs: 2008

## Ārējās saites
Kaliničs

**Kaliničs** (, ; sieviešu dzimtē Kaliniča) ir serbhorvātu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Lovre Kaliničs (*Lovre Kalinić*, 1990) — horvātu futbolists;
* Nikola Kaliničs (*Nikola Kalinić*; 1988) — horvātu futbolists.
Aksels Okerblums

**Aksels Okerblums** (; dzimis , miris ) bija zviedru šaha problēmists un žurnālists. No 1928. līdz 1945. gadam žurnāla *Schackvärlden* šaha kompozīcijas nodaļas redaktors.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1920. gada sastādījis apmēram 5000 šaha uzdevumus, galvenokārt divvilčus un trīsvilčus, un 250 etīdes. Sastādīšanas konkursos ieguvis vairāk nekā 350 godalgas, no tām apmēram 100 pirmās. Trīsvilčos bijis čehu skolas sekotājs. 

No 1956. gada starptautiskais tiesnesis un no 1967. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. ♕a2!** (draud 2. ♕f2+ g3 3. ♕×f4#) 
: **1. ... c3 2. ♘f5+ ♔h5 3. ♕f7#** 
: **1. ... f3 2. ♕f2+ g3 3. ♕d4#** 
: **1. ... g3 2. ♕e2 f3 3. ♕e4#, 2...g2 3.♘f5#**, 2...h2 3.♕h5# 
: **1. ... ♔g3 2. ♘f5+ ♔f3 3. ♘g5#** 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aksela Okerbluma šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
* Aksela Okerbluma profils mājaslapā ''Chess Composers'' 
*
Evija Martinsone

**Evija Martinsone** (dzimusi ) ir latviešu operdziedātāja.

Mācījās Jūrmalas Mūzikas vidusskolā, 2004. gadā absolvēja Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmiju. 2006. gadā akadēmijā ieguva maģistra grādu operdziedāšanas specialitātē. Savas prasmes papildināja pie Margretas Honigas, Barbru Marklundas-Pētersones un Deila Fundlinga. Mācījās aktiermeistarību pie Annas Eižvertiņas un Pētera Krilova.

Latvijas Nacionālajā operā debitēja 2005.gadā. 2007. gadā kļuva par operas vadošo solisti. No 2007. līdz 2010. gadam bija vokālā pedagoģe Mūzikas akadēmijā. Koncertējusi gan Latvijā, gan dažādās ārzemēs, tai skaitā Lietuvā, Igaunijā, Zviedrijā un Vācijā.

2007. gadā ieguva Paula Saksa balvu. Tāpat 2011./2012. gada sezonā ieguva Latvijas Gāzes balvu kā labākā Latvijas Nacionālās operas soliste.

## Atsauces
Paredess

**Paredess** (, no *pared* — 'mūris') ir spāņu cilmes uzvārds, kam portugāļu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Paredešs. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Estevans Paredess (*Esteban Paredes*, 1980) — Čīles futbolists;
* Leandro Paredess (*Leandro Paredes*; 1994) — Argentīnas futbolists.

## Skatīt arī
* Paredesa
* Paredešs
Uzlabots šifrēšanas standarts

**Uzlabots šifrēšanas standarts** jeb **AES** (), pazīstams arī pēc tā sākotnējā nīderlandiešu nosaukuma ***Rijndael***, ir cipardatu šifrēšanas standarts, ko ieviesa ASV Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts (NIST) 2001. gadā.

AES ir *Rijndael* šifra, ko izstrādāja divi beļģu kriptogrāfi Vinsents Reimens (*Vincent Rijmen*) un Joans Daimens (*Joan Daemen*), apakškopa. *Rijndael* ir vairāku šifru saime, kas satur šifrus ar dažādiem atslēgas un bloka garumiem. Priekš AES standarta NIST izvēlējās trīs paveidus, kam visiem ir 128 bitu bloka izmērs, bet 128, 192 un 256 bitu atslēgas izmērs.

AES vispirms ieviesa ASV federālā valdība, bet tagad to plaši lieto visā pasaulē. Tas aizstāj datu šifrēšanas standartu (DES), kas tika lietots kopš 1977. gada. AES ir simetriskās atslēgšifrēšanas algoritms, kas nozīmē, ka viena un tā pati atslēga tiek lietota gan datu šifrēšanai, gan atšifrēšanai.

AES ir iekļauts arī ISO/IEC 18033-3 standartā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tiešsaistes AES šifrēšanas rīks
3DES

Kriptogrāfijā **3DES**, **TDES** () jeb **TDEA** () ir simetriskās atslēgšifrēšanas šifrs, kas darbina DES šifru trīs reizes uz katru datu bloku.

Algoritms ir aprakstīts vairākos standartos:
* RFC 1851
* ANSI ANS X9.52-1998
* FIPS PUB 46-3
* ISO/IEC 18033-3:2010
Vilis Ķimelis

**Vilis Ķimelis** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

1958. gadā kļuvis par Jaunatnes teātra aktieri.

Bija precējies ar Dagmāru Lāci, žurnālista, literāta un politiskā darbinieka Jūlija Lāča meitu. V. Ķimelis ir režisores un aktrises Māras Ķimeles tēvs.

Filmējies filmās "Ievas paradīzes dārzs", "Vilkaču mantiniece", "Mazās kaislības", "Aizaugušā grāvī viegli krist", "Svešs gadījums", "Tās dullās Paulīnes dēļ", "Lielā Jaungada nakts", "Zobena ēnā", "Uzbrukums slepenpolicijai", "Dāvana vientuļai sievietei", "Peterss", "Kapteinis Džeks", "Ceplis", "Kara ceļa mantinieki" un "Kaugurieši".

## Atsauces
Īlaķu baptistu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q25496953"
}


**Īlaķu baptistu baznīca** () ir baptistu lūgšanu nams Īlaķu ciemā, Skodas rajonā, Lietuvā. Pie draudzes darbojas koris, svētdienas skola, jauniešu grupa. Dievkalpojumi notiek katra mēneša pirmajās un trešajās svētdienās latviešu valoda ar tulkojumu lietuviešu valodā un pēdējās svētdienās lietuviešu valodā. Saskaņā ar 2009. gada datiem draudzē bija 35 draudzes locekļi.

## Vēsture
Baptistu draudze Īlaķos tika dibināta 1905. gadā. Tā sastāvēja galvenokārt no latviešiem un arī tagad baptistu baznīcu bieži sauc par "latviešu baznīcu". Pašreizējā ēka tika uzcelta 1931. gadā no sarkaniem ķieģeļiem (saskaņā ar citiem datiem, ap 1932./1933. gadu). Padomju gados baznīca tika nokrāsota balta. 1999. gadā ar ārvalstu baptistu kopienu palīdzību baznīcas iekšpuse tika atjaunota: pievienota elektriskā apkure, ieliktas jaunas grīdas.


Ylakių_baptistų_bažnyčia,_viduje_iš_viršaus.JPG
Ylakiai,_baptistų_bažnyčia._Viduje.JPG


## Atsauces

## Ārējās saites

* Ilaiķu evanģēlisko baptistu draudze  
* Ylakių seniūnija. Lankomiausios vietos
* Evanģēlisko baptistu draudzes Lietuvā
Jānis Dzenītis

**Jānis Dzenītis** (dzimis , miris ) bija padomju valsts darbinieks, Latvijas PSR prokurors, prokurors 1. klases valsts justīcijas padomnieka pakāpē.

## Dzīvesgājums
Pēc LVU pabeigšanas 1955. gadā sāka strādāt LPSR prokuratūrā, bija rajona prokurora palīgs, pēc tam sevišķi svarīgo lietu izmeklētājs un LPSR prokurora vietnieks. 1967. gadā ievēlēts par PSRS Augstākās tiesas locekli. No 1970. līdz 1980. gadam bija LPSR tieslietu ministrs, kopš 1980. gada bija republikas prokurors, no 1989. līdz 1991. gadam — PSRS ģenerālprokurora vietnieks, kādu laiku arī PSRS galvenais kara prokurors.

PSKP biedrs kopš 1960. gada. No 1971. līdz 1976. gadam bija LKP Revīzijas komisijas loceklis. No 1971. gada LPSR Augstākās Padomes 8. un 9. sasaukumu deputāts. Kopš 1976. gada LKP CK loceklis.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas pārcēlās uz dzīvi Krievijā, no 1992. līdz 1995. gadam strādāja Maskavas prokuratūrā par vecāko prokuroru. 1995. gadā pensionējās un rakstīja memuārus.

Miris 2001. gada 30. novembrī Maskavā.  

## Atsauces
Nikolajs Ļevašovs

**Nikolajs Ļevašovs** (, 1961–2012) bija krievu okultists un rakstnieks. 2012. gadā viņu izvirzīja kā kandidātu Krievijas Federācijas prezidenta amatam, taču kandidatūru neapstiprināja. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1961. gadā Stavropoles novada Kislovodskā. 
Studēja Harkivas Valsts Universitātē, studijas absolvēja 1984. gadā. 1991. gadā kopā ar sievu pārcēlās uz dzīvi Kalifornijā ASV, 2006. gadā atgriezās atpakaļ Maskavā, kur mira 2012. gadā.

## Darbi
* «Последнее обращение к человечеству…», М.: ИД «Русский терем», 1997. — 336 с. ISBN 5-87216-003-0. 
* «Неоднородная Вселенная», Архангельск: ИД «Правда севера», 2006, — 396 с. ISBN 5-85879-226-X. 
* «Возможности Разума. Сборник статей», Архангельск: ИД «Правда Севера», 2006 г., — 278 с. ISBN 5-85879-278-2.
** вторая редакция, Москва: Издатель И. В. Балабанов, 2008 г., — 208 с. ISBN 978-5-91563-008-5. 
** третья редакция, СПб.: Издательство Митраков, 2011 г., — 304 с. ISBN 978-5-4264-0007-8. 
* «Зеркало моей души», т.1, СПб: Издательство Митраков, 2010 г., — 528 с. ISBN 978-5-4264-0001-6. 
* «Зеркало моей души», т.2, СПб: Издательство Митраков, 2011 г., — 544 с. ISBN 978-5-4264-0008-5. 
* «Сказ о Ясном Соколе. Прошлое и настоящее», СПб: Издательство Митраков, 2011 г. — 192 стр. ISBN 978-5-4264-0002-3.
Villijs Dežardēns

**Villijs Dežardēns** (*Willie Desjardins*; dzimis ) ir kanādiešu hokeja treneris un bijušais hokejists. Pašlaik (2025) Dežardēns ir WHL vienības Medisin Hetas "Tigers" galvenais treneris.

## Karjera
Hokejista karjeru sāka 1971. gadā Saskačevanas junioru hokeja līgā (SJHL). No 1975. līdz 1977. gadam spēlēja Rietumu hokeja līgā Letbridžas "Broncos" sastāvā. Vēlāk, studējot Saskačevanas Universitātē, spēlēja tās komandā "Huskies", kuru tolaik trenēja Deivs Kings. Spēlētāja karjeru noslēdza Neimegenas "Tigers" komandā Nīderlandē.

Trenera karjeru sāka 1985. gadā kā Kalgari Universitātes komandas trenera asistents, 1989. gadā kļuva par tās galveno treneri. Pēc tam neilgu laiku strādāja Japānā, bet 1997.—1998. gada sezonā, atgiežoties Kanādā, bija Saskatūnas "Blades" galvenais treneris. 1998.—1999. gada sezonā strādāja par Kanādas hokeja izlases trenera asistentu. No 2002. līdz 2005. gadam trenēja Medisinhatas "Tigers", vēlāk darbojās kā kluba ģenerālmenedžeris.

2009. gada Pasaules čempionātā junioriem Dežardēns bija Kanādas izlases trenera asistents, palīdzot komandai izcīnīt zelta medaļas, bet 2010. gadā kā galvenais treneris ar Kanādas junioru hokeja izlasi ieguva sudrabu.

No 2010. līdz 2012. gadam bija trenera asistents NHL klubā Dalasas "Stars". 2012. gadā kļuva par galveno treneri tā fārmklubā Teksasas "Stars", kas spēlē Amerikas hokeja līgā (AHL). 2014. gadā Dežardēna vadībā komanda izcīnīja Kaldera kausu.
 Dežardēns tika iecelts par NHL kluba Vankūveras "Canucks" galveno treneri. 2017. gada aprīlī tika atbrīvots no amata, kad komanda divas reizes pēc kārtas nespēja iekļūt izslēgšanas spēlēs.

 tika apstiprināts par Kanādas hokeja izlases galveno treneri 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā. 2017. gada decembrī viņa vadībā Kanādas komanda izcīnīja Špenglera kausu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Laiksne (grupa)

**Laiksne** ir 1993. gada oktobrī Rīgā izveidota Latvijas mūsdienu tautas mūzikas grupa. Grupas nosaukums ņemts no Austrumlatvijas novadu izlokšņu apvidvārda „laiksne” ar nozīmi „ūdensroze”. Grupa galvenokārt izpilda Latgales tradicionālās sieviešu, talku un vedību dziesmas, kā arī gadskārtu ieražu dziesmas un deju melodijas. Līdz šim Laiksne izdevusi piecus studijas albumus.

## Vēsture
Grupa izveidota 1993. gada oktobrī, taču tās pirmsākumi meklējami jau Rīgas 1. pedagoģiskās skolas folkloras kopā. 2001. gadā izdevniecība „Upe” Latviešu tautas mūzikas kolekcijas ietvaros izdeva grupas Latgales dziesmu albumu „Kyukova dzagyuze”. 2002. gadā albums kategorijā „Labākais tautas mūzikas albums” bija nominēts Latvijas Mūzikas ierakstu 2001. gada balvai „Zelta mikrofons”.

2010. gadā izdevniecība „Lauska” laida klajā Laiksnes ceturto studijas albumu „Putra”, kurā iekļautas saviesīgās dziesmas no dažādiem Latvijas pagastiem, kā arī Sukinavas latviešu kolonijas Sibīrijā („Lai iedzeram!”). Albuma atvēršanas svētki notika 2010. gada 16. jūnijā Jaunajā Brīvdabas atpūtas parkā „Egle”. 2011. gadā albums kategorijā „Labākais tautas mūzikas albums” bija nominēts Latvijas Mūzikas ierakstu 2010. gada balvai „Zelta mikrofons”.

2013. gada decembrī izdevniecība „Lauska” izdeva grupas Ziemassvētkiem un čigānos iešanas tradīcijai veltītu albumu „Es čigāna meita biju”. Tā atvēršanas svētki un grupas 20. gadadienas koncerts notika 2013. gada 13. decembrī Ģertrūdes ielas teātrī.

## Grupas dalībnieki
*Lauma Garkalne — vijole, balss
*Baiba Indrevica — kokles, balss
*Dina Liepa — stabule, balss
*Vineta Romane — balss
*Aija Rozentāle — balss
*Kaspars Indrevics — sitamie instrumenti, balss
*Gatis Gaujenieks — basģitāra, ģīga, mandolīna

## Diskogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
*  
* Grupas Draugiem.lv lapa 
* Grupas ''Facebook'' lapa 
* Grupas ''SoundCloud'' lapa
Jāns Knēpels

**Jāns Knēpels** (; dzimis , miris ) bija zviedru šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Jāns Knēpels bija žurnālu *Springaren* un *Stella Polaris* redaktors.

No 1956. gada starptautiskais tiesnesis un no 1973. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.

### Piemērs

: Iluzoriskā spēle:
: **1. ... Zg6 2. Dg8#**
: 1. ... d6/d5 2. e6#
: 1. ... fxe5/f5 2. Df5#
: Uzdevuma risinājums:
: **1. Dd3!** (gājiena spaids)
: **1. ... Zg6 2. Dd5#**
: **1. ... d6/d5 2. e6#**
: **1. ... fxe5/f5 2. Df5#**
: **1. ... g6 2. Dxd7#**
: **1. ... g5 2. Dh7#**

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jāna Knēpela šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Garais strauts

**Garais strauts** (arī **Riežupīte**) ir Klūgas kreisā krasta pieteka Saldus novadā uz ziemeļrietumiem no Auniņiem. Tek ziemeļrietumu virzienā mežainā apvidū. Ietek Klūgā pie Birzīšu mājām.

## Atsauces
Garozu strauts

**Garozu strauts** (lejtecē arī **Muižzemnieku strauts**) ir Bruziles kreisā krasta pieteka Saldus novadā uz ziemeļiem no Bruzilām. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Bruzilē pie Melenieku mājām. Garozu strautu šķērso valsts autoceļš P105 (Butnāri–Saldus–Ezere).

## Atsauces
Gnīdupe (Dūrupes pieteka)

**Gnīdupe** (arī **Gnīdupīte**) ir Dūrupes labā krasta pieteka Saldus novadā uz dienvidiem no Ošeniekiem. Tek ziemeļrietumu, vēlāk rietumu virzienā. Ietek Dūrupē pie Ķēpšu mājām.

## Atsauces
Goguļupīte

**Goguļupīte** ir Druves kreisā krasta pieteka Saldus novada rietumos, bijušā Zvārdes poligona teritorijā. Tek ziemeļu virzienā mežainā, purvainā apvidū. 

## Atsauces
Grauzdupe

**Grauzdupe** (arī **Gruzdupe**) ir Ēdas labā krasta pieteka Saldus un Kuldīgas novados. Izteka uz ziemeļiem no Zutēniem. Augštecē tek ziemeļu virzienā, vidustecē - uz rietumiem, bet lejtecē uz dienvidiem. Lielākā pieteka - Dobjais valks. Ietek Ēdā (Šķēdē) pie Šķēdes. Grauzdupi šķērso valsts autoceļi V1298 (Gaiķi–Kabile) un V1149 (Šķēde–Zutēni).

## Atsauces
Johanness Rītvelds

**Johanness Rītvelds** (; dzimis , miris ) bija nīderlandiešu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Rītvelds sastādīja tiešā mata uzdevumus, galvenokārt trīsvilčus. 2016. gadā WFCC viņam piešķīra titulu starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1.♘b4! (draud 2.♘d5+ ♔×f5 3.♕×g4#) 
: 1. ... ♖e4 2.♗c8 ~ 3.♘d5# 
: 1. ... ♘e4+ 2.♔×g4 (draud 3.♘d5#) 2. ... ♘c3 3.♕g5# 
: 1. ... e4 2.♔f4 (draud 3.♕g5#/3.♘d5#) 2. ... ♔e7 3.♘d5# 
: 1. ... ♔×f5 2.♕×g4+ ♔f6 3.♘d5# 

## Atsauces

## Ārējās saites
* J. Rītvelda šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Viesu nams "Pie Pliča"

**Viesu nams "Pie Pliča"** () ir vecākā koka guļbūves ēka Preiļos, Raiņa bulvārī 9. Ēka uzskatāma par tipisku eklektisma piemēru: tajā līdz mūsdienām saglabājušās daudzas oriģinālas apbūves detaļas.

## Vēsture
Tagadējā viesu māja piederējusi grāfu Borhu dzimtai. Pēc dzimtas pārstāvja novēlējuma 1859. gadā šajā ēkā tika atvērta pirmā slimnīca, kas te darbojās līdz 1993. gadam. Pēc vairāku gadu pamestības ēka nonāca Igora Pliča īpašumā, tika renovēta un 2001. gadā durvis apmeklētājiem vēra viesu nams "Pie Pliča", kas ir pilsētnieku un tūristu iecienīta atpūtas vieta.

## Viesu nams
Restaurējot seno celtni, tās īpašnieks Igors Pličs centies ēku atjaunot, maksimāli saglabājot tās sākotnējo izskatu. Ēkas fasādes priekšā ierīkots gaumīgs dārzs ar tiltiņu, strūklaku, zālājiem un celiņiem.

Iekštelpās izveidots savdabīgs muzejs, kurā ar bijību un cieņu tiek uzturētas senās latgaliešu sadzīves tradīcijas. Abu stāvu telpās skatāmi gan dažādi sadzīves priekšmeti, gan gleznas un Igora Pliča fotogrāfijas. Dārzā uzcelta ceļmalas kapela, kas ir Latvijas mazākais dievnams (iesvētīts 2007. gada 15. aprīlī), kurš atvērts ikvienam kristietim, neatkarīgi no konfesionālās piederības. Tehniskā projekta autors ir Francis Rusiņš, altārgleznu gleznojis Voldemārs Kokorevičs. Blakus altārgleznai novietotas lūgšanu grāmatas latviešu, angļu un vācu valodās.

## Atsauces
Andrejs Kramaričs

**Andrejs Kramaričs** (; dzimis ) ir Horvātijas futbolists, uzbrucējs, Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2016. gada spēlē Vācijas Bundeslīgas kluba *[[TSG 1899 Hoffenheim]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas Pirmā līga: 2009—10, 2010—11
* Horvātijas kauss: 2010—11
* Horvātijas Superkauss: 2013

**Rijeka**

* Horvātijas kauss: 2013—14
* Horvātijas Superkauss: 2014

**Horvātijas izlase**

* UEFA Nāciju līga finālists: 2022—23

**Individuālie sasniegumi**

* Horvātijas Pirmās līgas gada labākais spēlētājs: 2014
* Horvātijas Pirmās līgas labākais vārtu guvējs: 2014—15
* *[[TSG 1899 Hoffenheim]]* sezonas labākais spēlētājs: 2016—17

## Ārējās saites

## Atsauces
1972. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

250px|thumb|1972. gada ziemas olimpisko spēļu logo

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[1972. gada ziemas olimpiskās spēles|1972. gada ziemas olimpisko spēļu]] medaļnieki**. Šīs bija XI ziemas olimpiskās spēles, kas notika Japānas pilsētā Saporo no 1972. gada 3. februāra līdz 13. februārim. Šīs bija pirmās ziemas olimpiskās spēles, kas nenotika Eiropā vai Ziemeļamerikā un tikai trešās olimpiskās spēles, kas nenotika Eiropā vai Ziemeļamerikā. Saporo olimpiskajās spēlēs piedalījās 35 valstis, kuras pārstāvēja 1006 sportisti. Kopumā tika sadalīti 35 medaļu komplekti 10 sporta veidos.

1972. gada Saporo olimpisko spēļu programma neatšķīrās no iepriekšējām, 1968. gada Grenobles olimpiskajām spēlēm.

Visvairāk medaļu izcīnīja Padomju Savienības sportisti (16 medaļas), otrajā vietā medaļu kopsummā bija Austrumvācija (VDR) ar 14 medaļām un trešajā vietā Šveice ar 12 medaļām.

## [[Attēls:Speed skating pictogram.svg|30px]] Ātrslidošana

## [[Attēls:Biathlon pictogram.svg|30px]] Biatlons

## [[Attēls:Bobsleigh pictogram.svg|30px]] Bobslejs

## [[Attēls:Figure skating pictogram.svg|30px]] Daiļslidošana

## [[Attēls:Cross country skiing pictogram.svg|30px]] Distanču slēpošana

## [[Attēls:Ice hockey pictogram.svg|30px]] Hokejs

## [[Attēls:Alpine skiing pictogram.svg|30px]] Kalnu slēpošana

## [[Attēls:Luge pictogram.svg|30px]] Kamaniņu braukšana

## [[Attēls:Ski jumping pictogram.svg|30px]] Tramplīnlēkšana

## [[Attēls:Nordic combined pictogram.svg|30px]] Ziemeļu divcīņa

## Medaļu līderi

## Skatīt arī
* 1972. gada ziemas olimpiskās spēles
* 1972. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

## Atsauces
;Vispārīgās
*Rezultāti un medaļnieki *Olympic.org.* International Olympic Committee.

;Specifiskās
Igors Pličs

**Igors Pličs** (dzimis 1954. gada 8. novembrī Rīgā) ir latviešu fotomākslinieks un uzņēmējs.

## Biogrāfija
Mācījies Vectilžas skolā (1969), 34. Rīgas PTR foto nodaļā (1970), Maskavas Padomes vārdā nosauktā politehnikuma Foto tehnoloģijas nodaļā (1984), Foto meistarības fakultātē VEF Kultūras un tehnikas pilī (1984).

Kopš 1981. g. dzīvo un strādā Preiļos. SIA "FotoMaks" filiāles vadītājs (1995—2003), "SIA Laura Plus" (1997), SIA "Fotocentrs" (2003) īpašnieks, no 2001. gada viesu nama "Pie Pliča" īpašnieks. Pēc izglītības viens no retajiem fototehnologiem Latvijā.

2008. g. klajā nācis Igora Pliča Latgales dabas ainavu fotoalbums "Acis redz, sirds deg...", kas veltīts Preiļu pilsētas 80 gadu jubilejai. Organizējis fotoamatieru darbu konkursu "Es mīlu tavu foto". 2010. g. Latgales fotogrāfu biedrības dibināšanas iniciators. Latgales fotogrāfu biedrība izdevusi divus apjomīgus fotoalbumus: "Latgale fotogrāfijās" (2013) un "Latgalietis XXI gadsimtā" (2017), kā arī Rīgā, Sv. Pētera baznīcā notikusi izstāde "Latgales veltījums Latvijai" (2017). "I. Pličs kā fotogrāfs, īpaši ainavists — smalks, prasīgs estēts, bet kā abu lielo albumu sastādītājs — epopejists, plašuma teicējs, pūloties aptvert grūti aptveramo."

Vairāk nekā 15 000 dažādu pastkaršu autors, viņa fotogrāfijas izmantotas daudzos bukletos un ceļvežos. Tapuši vairāki plakātkalendāri, atklātņu komplekti.

Igora Pliča darbi pazīstami visā Latvijā un pāri tās robežām gan no izstādēm, gan no Latgales kultūras vēsturei nozīmīgām A. Vējāna, P. Zeiles, A. Anspaka kultūrvēsturiskajām monogrāfijām": "Latgales rakstu gaismā", "Ai, māte Latgle", "Latgales kultūras vēsture" u.c.

2013. g. apbalvots ar V šķiras Atzinības krustu.

## Personālizstādes

* "Cilvēks un daba" (1979) Ludzā;
* Latvijas tautsaimniecības izstāde Rīgā (1980);
* personālizstādes Preiļos (1984, 1994);
* "Aglona no putnu lidojuma" Aglonas bazilikā (1995);
* peronālizstādes Ludzā un Krāslavā (1998);
* "Preiļu pilsētai 70" Preiļu mūzikas skolas zālē (1998)
* "Latgale fotogrāfijās" Jasmuižā un Kanādā (1999);
* "Latgale fotogrāfijās" Latvijas Fotogrāfijas muzejs Rīgā (2002);
* "Mani laikabiedri" Preiļu Galvenajā bibliotēkā (2009);
* "Latgales ainava" Limbažu kultūras namā un LU Akadēmiskajā bibliotēkā (2010);
* "Mēs savai pilsētai" Preiļu novada domē (2011);
* personālizstāde Murmanskā (2012);
* personālizstāde Ludzas novadpētniecības muzejā (2015);
* "Daugav' abas malas" Rīgā, Galerijā "Centrs" (2015);
* "Latgales veltījums Latvijai" Sv. Pētera baznīcā Rīgā (2017).

## Atsauces
Sergejs Šedejs

**Sergejs Šedejs** (; dzimis , miris ) bija ukraiņu, agrāk padomju, šaha problēmists.

Pēc profesijas ģeofiziķis. No 1975. gada šaha treneris sporta skolā.

## Šaha kompozīcija
Vairāku šaha kompozīcijai veltītu rakstu autors. Kopš 1955. gada bija publicējis apmēram 300 šaha uzdevumus, galvenokārt divvilčus. Sastādīšanas konkursos ieguvis vairāk nekā 80 godalgas, tai skaitā 40 pirmās. Piecu PSRS individuālo čempionātu dalībnieks: 9. čempionāts (1969) — 2, 13. čempionāts (1981) — 3. vieta. No 1984. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.

### Piemērs

**Maldinājums:**
: 1. Lf2? (gājiena spaids)
: 1. ... Kc7[a] 2. De7#[A]
: 1. ... e5[b] 2. Dd8#[B]
: bet 1. ...Kd7!
: **Uzdevuma risinājums:**
: 1. Lh4! (gājiena spaids)
: 1. ... Kc7[a] 2. Dd8#[B]
: 1. ... e5 [b] 2. De7#[A]
: 1. ... Kd7 2. De7#/Dd8#

## Bibliogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sergeja Šedeja šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Astrāpijas

**Astrāpijas** (*Astrapia*) ir paradīzes putnu dzimtas (*Paradisaeidae*) ģints, kas apvieno 5 sugas. Visas astrāpijas ir endēmas Jaungvinejas putnu sugas.

## Kopīgās iezīmes
Astrāpiju tēviņu apspalvojums ir izteikti metāliski spīdīgs un tiem ir ļoti garas astes spalvas. Mātītes ir blāvākas, nedaudz vieglākas un to astes spalvas īsākas. Visgarākā aste ir lentastes astrāpijai (*Astrapia mayeri*), kuras aste, salīdzinot ar ķermeņa garumu, ir visgarākā no visiem putniem pasaulē. Tā ir trīs reizes garāka nekā ķermenis (ķermeņa garums apmēram 32 cm, astes 100 cm).

Ja salīdzina ķermeņa garumus, neņemot vērā astes garumu, tad lielākā ģintī ir Huonas astrāpija (*Astrapia rothschildi*), kuras tēviņa ķermeņa garums ir 69 cm, bet mazākā lentastes astrāpija, kuras tēviņu ķermeņa garums nepārsniedz 32 cm.

## Bioloģija
Astrāpijas barojas galvenokārt ar augļiem, īpaši iecienīti ir šeflēras augļi. Barojas arī ar posmkājiem, kukaiņiem, zirnekļiem, vardēm un scinkiem.
 
## Sistemātika
**Astrāpiju ģints** (*Astrapia*)
*Huonas astrāpija (*Astrapia rothschildi*)
*Krāšņā astrāpija (*Astrapia splendidissima*)
*Lentastes astrāpija (*Astrapia mayeri*)
*Melnkakla astrāpija (*Astrapia nigra*)
*Stefānijas astrāpija (*Astrapia stephaniae*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Britannica: Bird-of-paradise
*iNaturalist: Astrapias Genus Astrapia
Natans Filjons

**Natans Filjons** (, dzimis ) ir kanādiešu-amerikāņu aktieris.

Atveidojis galvenās lomas seriālos "Jāņtārpiņš" un seriālā "Kāsla metode", par ko saņēmis vairākus apbalvojumus un nominācijas. Kopš 2018. gada viņš filmējās seriālā *[[The Rookie]]* un ir seriāla, kā arī tā atvasinātā seriāla *[[The Rookie: Feds]]* izpildproducents.

Filmējies tādās filmās kā "Glābjot ierindnieku Raienu" (1998), "Sprādziens no pagātnes" (*Blast from the Past*, 1999), "Drakula 2000" (*Dracula 2000*, 2000), *[[Slither]]* (2006), "Pērsijs Džeksons: Monstru jūra" (2013), "Pašnāvnieku vienība: Jauna misija" (2021), "Galaktikas sargi: 3. daļa" (2023) un "Supermens" (2025), kā arī ierunājis lomas animācijas filmās "Vāģi 3", "Mošķīšu universitāte" un vairākās videospēlēs.

## Ārējās saites
Vītiņa

**Vītiņa** var būt:

* Lote Vilma Vītiņa (1993) — dzejniece un ilustratore;
* Ruta Vītiņa (1956) — aktrise un pasniedzēja.

## Skatīt arī
* Vītiņš
Griškovs

**Griškovs** (; sieviešu dzimtē Griškova (*Гришкова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jānis Griškovs (1997) — latviešu svarcēlājs;
* Pāvels Griškovs (1986) — latviešu aktieris.
Grietēnu strauts

**Grietēnu strauts** ir Kārklupes labā krasta pieteka Saldus novadā pie Grietēniem. Tek dienvidrietumu virzienā. Lielākās pietekas — Lībaišu strauts un Sātu strauts.

## Atsauces
Grīvu strauts

**Grīvu strauts** (arī **Grāvēju strauts**) ir Ķerkliņu ezera pieteka Saldus novada dienvidaustrumos, mazapdzīvotā apvidū, bijušā Zvārdes poligona teritorijā. Iztek no Grīvu purva dienvidiem, tek ziemeļaustrumu virzienā, vidustecē pagriežas uz dienvidrietumiem. Lielākā pieteka - Matužēnu strauts. Ietece Ķerkliņu ezera dienvidrietumu krastā.

## Atsauces
Grozila

**Grozila** (augštecē **Aizporu grāvis**, lejtecē **Jaunkariņa**, **Junkariņa**, **Junkuriņa**) ir Ventas labā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos. Tek dienvidrietumu virzienā. Lielākās pietekas - Liekņu strauts, Pīlupīte, Spundiņu grāvis. Ietek Ventā pie Gravu dīķiem. Grozilas krastos atrodas Pakalni.

## Atsauces
Grunduļu grāvis

**Grunduļu grāvis** ir Ezeres kreisā krasta pieteka Saldus novada dienvidaustrumos pie Jaunauces. Tek rietumu virzienā. Ietek Ezerē augšpus Jaunauces. Grunduļu grāvi šķērso valsts autoceļš P96 (Pūri–Auce–Grīvaiši).

## Atsauces
Gubu strauts

**Gubu strauts** ir Cieceres labā krasta pieteka Saldus novadā. Izteka - uz ziemeļrietumiem no Cāļlauka. Tek rietumu virzienā. Pie ietekas Ciecerē to šķērso valsts autoceļš A9 (Rīga (Skulte)–Liepāja). 

## Atsauces
Raimonds Čudars

**Raimonds Čudars** (dzimis  Murjāņos) ir Latvijas jurists un politiķis, Latvijas Republikas viedās administrācijas un reģionālās attīstības ministrs. Bijušais Latvijas Republikas klimata un enerģētikas ministrs, pārstāv partiju "Vienotība". No 2009. līdz 2022. gadam bijis Salaspils novada domes priekšsēdētājs. Ievēlēts 14. Saeimā no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta.

## Dzīvesgājums
R. Čudars 1996. gadā ieguvis jurista izglītību Latvijas Universitātē. No 2002. līdz 2009. gadam bijis praktizējošs advokāts.

## Politiskā darbība
1997. gadā R. Čudars pirmo reizi kandidēja pašvaldību vēlēšanās uz vietu Salaspils domē no apvienības "Tēvzemei un Brīvībai" saraksta, taču netika ievēlēts. 2001. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās R. Čudars tika ievēlēts Salaspils domē no Latvijas Zemnieku savienības saraksta. 2005. gadā ievēlēts Salaspils domē jau no partijas "Jaunais laiks" saraksta.

2009. gada 1. jūlija pašvaldību vēlēšanās R. Čudars tika ievēlēts Salaspils novada domē no partijas "Jaunais laiks" un apvienības "Tēvzemei un Brīvībai" kopējā saraksta un tika ievēlēts par domes priekšsēdētāju. Novada domes priekšsēdētāja amatu ieņēma līdz 2022. gadam. Ticis pārvēlēts 2013. gada, 2017. gada un 2021. gada pašvaldību vēlēšanās, gadā tika atkārtoti tiekot pārvēlēts arī par Salaspils novada domes priekšsēdētāju.

Kopš 2013. gada bija Latvijas pašvaldību savienības novadu apvienības valdes loceklis. No 2016. gada 4. jūnija ir politiskās partijas "Vienotība" valdes loceklis.

2022. gada rudenī ievēlēts 14. Saeimā no apvienības "Jaunā Vienotība". Decembrī apstiprināts par klimata un enerģētikas ministru Krišjāņa Kariņa valdībā. 2025. gada jūnijā R. Čudars tika apstiprināts par Latvijas Republikas viedās administrācijas un reģionālās attīstības ministru Evikas Siliņas valdībā, stājoties demisionējušās Ingas Bērziņas vietā.

## Atsauces
Gudupe

**Gudupe** (arī **Guļupe**) ir Ventas labā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos. Tek ziemeļrietumu virzienā mežainā apvidū. Ietek Ventā augšpus Jēkaupiņu mājām. 

## Atsauces
Piemineklis politiski represētajiem Preiļos

**Piemineklis politiski represētajiem Preiļos** ir piemineklis Preiļos, kas laukumā pie Romas katoļu baznīcas vārtiem tika atklāts 1993. gada 22. augustā. Šajā vietā 20. gadsimta 40. gados padomju varas pārstāvji par biedinājumu iedzīvotājiem bija izmetuši nošauto nacionālo partizānu mirstīgās atliekas. Pie šī pieminekļa ik gadus komunistiskā genocīda upuru piemiņas dienās 25. martā un 14. jūnijā pulcējas pilsētas iedzīvotāji. Pieminekli veidojusi tēlniece Vija Dzintare.

Piemineklī attēlota uz ceļiem nometusies sērojoša sieviete, kura klāj segu pār aizgājējiem. Piemineklim blakus akmenī iekalti dzejnieka Kārļa Skalbes vārdi:Daudz mocekļu bij' izredzētu

Tev, mana mazā Tēvija,

Kas līdz ar mātes vārdu svētu

Čukst sāpju stundā: "Latvija!"

## Atsauces
Gornajašu kapliča

**Gornajašu** (Gornijašu, Gurniešu, Gurnajiešu, Gornijiešu, Gurnejiešu) kapliča, viena no senākajām koka kapličām Latgalē, atrodas Preiļu novada Pelēču pagastā. Celta 1788. gadā pēc muižnieka Gizborta vēlēšanās kā guļbūve ar astoņiem stūriem. Kapu kapliča Gornajašos kopš 18. gs. ir bijusi saistīta ar Nīdermuižas draudzi un baznīcu, kuras senākā ēka celta 1748. gadā. Pēc nostāstiem, kapliča uz tagadējo vietu pārcelta no senākas, slēgtas Nīdermuižas draudzes kapsētas Pelēčos. Tajā atrodas baroka laika glezniecības paraugi, divi 19. gs. darināti krucifiksi. Ēka, tāpat kā altāris un gleznotais krucifikss, ir iekļauta valsts nozīmes kultūras pieminekļu sarakstā. Kopumā kapelas interjeru veido vairāk nekā 10 gan valsts, gan vietējās nozīmes mākslas pieminekļi: ciborija kauss, vairākas gleznas un gravīras, kā arī dažādi baznīcas interjera priekšmeti. 2001.—2002. gadā Latvijas Vēstures muzeja speciālisti un Latvijas Restauratoru biedrība veica apmēram 30 gravīru un altāra rekonstrukciju.

## Arhitektūra
Gornajašu kapliča ir centriska guļbūve ar astoņstūra plānu, piramidālu jumtu, ko vainago ažūrs, kalts metāla krusts. Tai piebūvēts atklāts lievenis, kura jumtiņu balsta apaļu koka kolonnu pāris. Ēkas ārsienām ir dēļu apšuvums, tās nelielie logi un durvis ievietoti četrstūra ailās, konstrukciju sastiprināšanai izmantotas kalēja kaltas naglas.

## Altāris
Nelielās kapličas iekārtas priekšmetu vidū izceļas 18. gs. meistaru darbi. Tie ir vēlā baroka tradīcijās gleznotie siluetgriezuma altāra retabls un krucifikss, kā arī gleznojumi. Altāra iluzorais gleznojums attēlo nelielu, kompaktu vienstāva retablu ar telpiski izkārtotām kolonnām un ekspresīvu siluetu, to augšmalās dekorē koši ziedu pušķi vāzēs. Retablam pieskaņots arī altāra mensas un tabernākula dekoratīvais krāsojums. 

Altāra kompozīcijas telpiskais risinājums padziļina visu telpu un rada monumentalitātes iespaidu. Gleznojumā samanāmas vēlīnā baroka stila iezīmes ar agrīnā rokoko elementiem. Retabla centrā ir altārglezna "Kristus kristīšana". Aili ieskauj gleznotas, marmorētas kolonnas. Altārim abās pusēs atrodas uzgleznotas ziedu vāzes ar ziedu pušķiem. Dominē zaļā, pelēkā un koši sārtā krāsa. 

## Gleznas
Kapelā bijušo gleznu vidū izceļas retas ikonogrāfijas paraugs — Sv. Antonīna atveidojums (glezna atrodas Nīdermuižas katoļu baznīcā). Tajā 18. gs. trešā ceturkšņa meistars atveidojis dominikāņu mūku, Florences arhibīskapu Sv. Antonīnu (1389—1459), izvēloties vēlā baroka tradīcijām atbilstošu formu un patapinot kompozīciju no kādas gravīras parauga.

18. gs. nogalei piederējis arī nozagtais Sv. Kazimira gleznojums. 

19. gs. pirmās puses tradīcijas pārstāvējusi kapličas sienu dekoratīvā apdare (klasicisma formās gaišos toņos veidota dekoratīvā krāsojuma sistēma ar rāmju un iekārtu vītņu motīvu). Šim laikam atbilst arī nezināma gleznotāja darinātais "Garīdznieka portrets" (glabājas Nīdermuižas katoļu baznīcā). 

19. gs. gleznotāja amatnieciskās prasmes raksturo Sv. Pētera gleznojums (glabājas Nīdermuižas katoļu baznīcā). Šī paša laikmeta stila paraugi ir arī divi spoguļi koka rāmjos.

## Atsauces
1976. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

250px|thumb|1976. gada ziemas olimpisko spēļu logo

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[1976. gada ziemas olimpiskās spēles|1976. gada ziemas olimpisko spēļu]] medaļnieki**. Šīs bija XII ziemas olimpiskās spēles, kas notika Austrijas pilsētā Insbrukā no 1976. gada 4. februāra līdz 15. februārim. Šīs bija otrās olimpiskās spēles, ko rīkotas šajā pilsētā, pirmās — 1962. gada ziemas olimpiskās spēles. Insbrukas olimpiskajās spēlēs piedalījās 37 valstis, kuras pārstāvēja 1123 sportisti. Kopumā tika sadalīti 37 medaļu komplekti 10 sporta veidos.

Salīdzinot ar iepriekšējām, 1972. gada Saporo ziemas olimpiskajām spēlēm, šo olimpisko spēļu programma tika papildināta ar 1000 m disciplīnu ātrslidošanā un deju pāru disciplīnu daiļslidošanā.

Visvairāk medaļu izcīnīja Padomju Savienības sportisti (27 medaļas), otrajā vietā ierindoja Austrumvācija ar 19 medaļām un trešajā vietā — ASV ar 10 medaļām.

## [[Attēls:Speed skating pictogram.svg|30px]] Ātrslidošana

## [[Attēls:Biathlon pictogram.svg|30px]] Biatlons

## [[Attēls:Bobsleigh pictogram.svg|30px]] Bobslejs

## [[Attēls:Figure skating pictogram.svg|30px]] Daiļslidošana

## [[Attēls:Cross country skiing pictogram.svg|30px]] Distanču slēpošana

## [[Attēls:Ice hockey pictogram.svg|30px]] Hokejs

## [[Attēls:Alpine skiing pictogram.svg|30px]] Kalnu slēpošana

## [[Attēls:Luge pictogram.svg|30px]] Kamaniņu braukšana

## [[Attēls:Ski jumping pictogram.svg|30px]] Tramplīnlēkšana

## [[Attēls:Nordic combined pictogram.svg|30px]] Ziemeļu divcīņa

## Skatīt arī
* 1976. gada ziemas olimpiskās spēles
* 1976. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

## Atsauces
;Vispārīgās
*Rezultāti un medaļnieki *Olympic.org.* International Olympic Committee.

;Specifiskās
Nestors Arauho

**Nestors Arauho** (; dzimis ) ir Meksikas futbolists, aizsargs, bijušais Meksikas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Arauho spēlē *[[Liga MX]]* kluba *[[Club América]]* sastāvā.

Viņš ir 2012. gada vasaras olimpisko spēļu čempions.

## Sasniegumi
**Santos Laguna**

* Liga MX: Clausura 2015, Clausura 2018
**América**
* Liga MX: Apertura 2023, Clausura 2024, Apertura 2024

**Meksika**

* Olimpiskās spēles: 2012
* CONCACAF Zelta kauss: 2019

## Ārējās saites
Alberts Budže

**Alberts Budže** (dzimis 1930. gada 26. janvārī Rīgā, miris 2017. gada 25. oktobrī, apbedīts Tilžas katoļu baznīcas dārzā) bija garīdznieks, kultūrvēsturnieks, sabiedriskais darbinieks.

## Dzīvesgājums
Alberts Budže dzimis Rīgā, audzis reliģiozā ģimenē. Viņa vecāki Tekla un Donāts nākuši no Līvānu puses, uz Rīgu pārcēlušies pēc Pirmā pasaules kara.

Mācījies G. Merķeļa 20. pamatskolā, Rīgas 1. vidusskolā, 1952. g. iestājies tikko atvērtajā Rīgas Garīgajā seminārā. Par priesteri ordinēts 1957. gada 30. maijā. Pirmā kalpošanas vieta bija Rīgas Sv. Antona baznīca. No 1962. gada Alberts Budže  kalpoja Majoru, Slokas, Ķemeru draudzē. No 1974. gada līdz 1991. gadam bija Preiļu draudzes prāvests un Preiļu dekanāta dekāns, kalpoja arī Riebiņu katoļu baznīcā. Kopš 1991. gada Tilžas, Baltinavas, Šķilbēnu, Krišjāņu, Rugāju Romas katoļu draudžu prāvests.

Pārvaldīja vācu, poļu, angļu, krievu valodas, lasīja latīņu, franču, lietuviešu, spāņu, itāļu un esperanto tekstus. Autors grāmatai "Rīgas dekanāta Romas katoļu baznīcas un kapsētas", līdzautors J.Svilāna grāmatai "Latvijas Romas katoļu priesteri" 1. un 2.daļai (2008. un 2010. gads) un grāmatai "Latvijas Romas katoļu baznīcas" (2015).

## Sabiedriskā darbība
Alberts Budže bija arī aktīvs sabiedriskais un kultūras darbinieks, izcils pagātnes pētnieks, Latgales novada vēstures un kultūrvēstures sakarību ar pasaules notikumiem apzinātājs. Pētījis dominikāņu, jezuītu un citu garīgo ordeņu darbību Latgalē, Latgales vietvārdus, vācis materiālus un rakstījis par ievērojamiem priesteriem un par svētvietām.

Alberts Budže bija Latgales Pētniecības institūta reliģijas sekcijas vadītājs. Uzstājās ar ziņojumiem konferencēs, sadarbojās ar vietējām kultūras iestādēm. Viņa publikācijas bija lasāmas daudzos preses izdevumos: "Katōļu dzeive", "Katoļu Baznīcas Vēstnesis", "Tāvu Zemes kalendārs", "Vaduguns", "Rēzeknes Vēstis" u.c.

Aktīvi iesaistījies trešās atmodas notikumos, atbalstot Latvijas valsts neatkarības ideju un neatkarības kustības dalībniekus.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
Par kultūrpētniecisko un sabiedrisko darbību apbalvots ar Latvijas republikas Kultūras ministrijas Atzinības rakstu (2000);

Latvijas valsts Aizsardzības fonda "Lāčplēsis" Goda zīme (2008);

Par mūža ieguldījumu latgaliešu kultūras attīstībā saņēmis Latgaliešu kultūras gada balvu "Boņuks 2015".

## Atsauces
Osvaldo Alaniss

**Osvaldo Alaniss Pantoha** (; dzimis ) ir Meksikas futbolists, aizsargs, Meksikas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Santos Laguna**

* Liga MX: 2015

**Guadalajara**

* Liga MX: 2017
* CONCACAF Čempionu līga: 2018

**Meksika**

* CONCACAF Zelta kauss: 2015

## Ārējās saites
Arauho

**Arauho** var būt:

* Hulians Arauho (*Julián Araujo*; 2001) — meksikāņu futbolists;
* Nestors Arauho (*Néstor Araujo*; 1991) ― meksikāņu futbolists;
* Ronalds Arauho (*Ronald Araújo*; 1999) ― urugvajiešu futbolists.
Berijs Bārnss

**Berijs Pīters Bārnss** (; dzimis , miris ) bija britu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Berijs Bārnss ir divvilču speciālists, bijušais šaha uzdevumu nodaļu redaktors britu žurnālos *The Problemist* un *British Chess Magazine*. No 1967. gada starptautiskais tiesnesis un starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.

Sarakstījis vairākas grāmatas par šaha kompozīciju.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1.Kb3! (draud 2. Db4#)
: 1. ... Kd4 2. Zxc6#
: 1. ... Lxf2+ 2. Zf3#
: 1. ... Lf4+/Lxg5+/Ld2+/Lc1+ 2. Zfd3#
: 1. ... Ld4+ 2. Zed3#
: 1. ... Tb6+ 2. Dxb6#

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Berija Bārnsa šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Ugo Ajala

**Ugo Ajala** (; dzimis ) ir bijušais Meksikas futbolists, aizsargs, Meksikas futbola izlases dalībnieks.

## Ārējās saites
Bārnss

**Bārnss** (; sieviešu dzimtē Bārnsa) ir angļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Bens Bārnss (*Ben Barnes*; 1981) — angļu aktieris un dziedātājs;
* Berijs Bārnss (*Barry Barnes*; 1937—2025) — britu šaha problēmists;
* Džons Bārnss (*John Barnes*; 1963) — Jamaikā dzimis bijušais angļu futbolists;
* Hārvijs Bārnss (*Harvey Barnes*; 1997) — angļu futbolists;
* Rendolfs Bārnss (*Randolph Barnes*; 1996) — amerikāņu vieglatlēts, lodes grūdējs.

## Skatīt arī
* Bērnss