Varakļānu novads

**Varakļānu novads** () bija pašvaldība, kurā 2009. gadā apvienoja bijušā Madonas rajona Varakļānu pilsētu un Murmastienes un Varakļānu pagastus. Robežojās ziemeļos un rietumos ar Madonas novadu, austrumos ar Rēzeknes novadu un dienvidos ar Preiļu un Jēkabpils novadiem. Novada centrs atradās Varakļānu pilsēta. Lai gan Varakļānu novads atradās Latgales vēsturiskajā zemē, tas ietilpa Vidzemes plānošanas reģionā. 2025. gadā iekļauts Madonas novadā.

## Teritoriālais iedalījums
Novadā ietilpa Varakļānu pilsēta un 2 pagasti: Murmastienes pagasts un Varakļānu pagasts.

## Daba
Novads atradās Austrumlatvijas zemienes Jersikas līdzenumā. Rietumdaļā stiepās Varakļānu osu grēda. Derīgie izrakteņi: māls, kūdra. Augsnes galvenokārt mālainas podzolētās un purvu. Novada rietumdaļu aizņēma Teiču purvs. Ģeoloģiski novadā, tāpat kā lielākajā Latvijas daļā, dominēja augšdevona Franas stāva nogulumi.

Vidējā temperatūra: -6,5°C janvārī, +17°C jūlijā. Nokrišņu daudzums ap 650 mm gadā.

### Upes

Lielu upju novadā nebija, lielākās — Malmuta, Kažova, Lisiņa, Teicija.

### Ezeri

Lielākie ezeri atradās Teiču purvā — Mindaugas ezers (0,4 km²), Lisiņš (0,3 km²), Lielais Murmasts (0,3 km²).

## Vēsture
13. gadsimta sākumā novads bija seno latgaļu Jersikas valsts daļa, pēc krustnešu iekarošanas atradās Rīgas arhibīskapijas daļā. Pēc Livonijas sabrukuma 1560. gados nonāca Pārdaugavas hercogistes sastāvā, vēlāk tiešā Polijas pārvaldē. 17. un 18. gadsimtā tas ietilpa Inflantijas vaivadijā (1629—1772). 1772. gadā Polijas sadalīšanas dēļ novada teritorija pārgāja Krievijas Impērijas kontrolē un no 1802. gada tika iekļauta Vitebskas guberņā, ar 1819. gadu tās Rēzeknes apriņķī. 1949. gadā tika izveidots Varakļānu rajons. 1956. gadā tā teritoriju iekļāva Madonas un Viļānu rajonā. 1962. gadā Viļānu rajonu pievienoja Rēzeknes rajonam, bet jau 1963. gadā Varakļānu pilsētu pievienoja Madonas rajonam.

2009. gadā tika izveidots atsevišķais Varakļānu novads. 2021. gadā, kad vairumā gadījumu tika atjaunots teritoriālais dalījums pa bijušajiem rajoniem, Varakļānu novads iebilda pret tā pievienošanu Rēzeknes novadam. Saeima no savas puses uzskatīja, ka kultūrvēsturiski Latgalei piederīgais novads būtu apvienojams ar Latgali. Satversmes tiesa lēma par novada kā patstāvīgas vienības saglabāšanu, jo Varakļānu novada pievienošana Rēzeknes novadam neatbilstot Satversmei. 2024. gadā Saeima atbalstīja likumprojektu par Varakļānu novada pievienošanu Madonas novadam un 2024. g. 30. jūnijā stājās spēkā likums par novadu apvienošanu, kas notika līdz ar 2025. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās ievēlētās Madonas novada domes pirmo sēdi 2025. gada 1. jūlijā.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Pēc CSP datiem.

* 1897. gadā starp iedzīvotājiem bija 1365 ebreji.

### Apdzīvotās vietas

### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

Varakļānu novada domes augstākā pašpārvaldes institūcija bija Varakļānu novada dome. 2009. gadā domes sastāvā bija trīspadsmit deputātu, no 2013. gada – deviņi, bet no 2021. gada – piecpadsmit.

 

Domi vadīja Varakļānu novada domes priekšsēdētājs, kuru izraudzījās no deputātu vidus jaunā domes sasaukuma pirmajā domes sēdē pēc pašvaldību vēlēšanām.

Varakļānu novada pašvaldības administrācijas sastāvā bija šādas struktūrvienības:
* Varakļānu pagasta pārvalde;
* Murmastienes pagasta pārvalde;
* Centralizētā grāmatvedība;
* Saimnieciskā daļa;
* Varakļānu novada Būvvalde;
* Varakļānu novada valsts un pašvaldības vienotais klientu apkalpošanas centrs (VPVKAC) - sniedza vairāku valstu pārvaldes pakalpojumu turētāju valsts pārvaldes pakalpojumus.

## Tautsaimniecība

## Izglītība
Novadā atradās:
* Varakļānu vidusskola;
* Varakļānu pirmsskolas izglītības iestāde “Sprīdītis”;
* Varakļānu mūzikas un mākslas skola.

## Sports

## Kultūra

Novadā atradās:

* Varakļānu novada muzejs;
* Varakļānu kultūras nams;
* Varakļānu bibliotēka;
* Murmastienes bibliotēka;
* Murmastienes kultūras centrs;
* Stirnienes bibliotēka;
* Stirnienes kultūras nams.

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki
Varakļānu novadā dzimuši:
* Antons Justs (1931—2019) katoļu bīskaps,
* Boļeslavs Sloskāns (1893—1981) katoļu bīskaps,
* Edgars Eriņš (1986), vieglatlēts,
* Ilmārs Latkovskis (1958), žurnālists, publicists un politiķis,
* Konstantīns Počs (1912—1994), fiziķis un konstruktors,
* Konstantīns Strods-Plencinīks (1908—1999), latviešu rakstnieks, rakstīja latviešu un latgaliešu valodā,
* Osvalds Zvejsalnieks (1944–2022), gleznotājs,
* Pēteris Strods (1892—1960) katoļu bīskaps,
* Rita Strode (1955), politiķe,
* Sandis Ģirģens (1980), politiķis.
* Ieva Kalderauska (1977), žurnāliste

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

Varakļāni palace.jpg|Varakļānu muižas pils
Teiči bog, Latvia.jpg|Teiču purvs
Stirnienes baznīca 2001-04-08.jpg|Stirnienes baznīca
Varakļānu pilsētas dome 2000-07-22 - panoramio.jpg|Varakļānu novada dome
Varakļānu luterāņu baznīca 2000-07-28.jpg|Varakļānu luterāņu baznīca


## Atsauces

## Ārējās saites
*