open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Notēnu katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q16465838"
}

**Notēnu Sv. mocekles Katrīnas baznīca** () ir Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas ziemeļrietumos, Klaipēdas apriņķa Skodas rajona pašvaldības Notēnu ciemā.

1798. gadā Gintališķes muižnieks dāvāja zemi baznīcas būvei. 1905. gadā baznīca atjaunota, paplašināta un piebūvēti torņi. Līdz 1929. gadam, kad nodibinājās atsevišķa draudze, Notēnu baznīca bija Gintališķes draudzes filiālbaznīca. 18. gadsimta beigās baznīcā tika iebūvētas nezināma autora ērģeles. Tās vairākkārt pārbūvētas. Ērģeles un to prospekts ir Lietuvas valsts kultūras piemineklis.


Notėnų_bažnyčia,_interjeras.JPG
Notėnai,_vartai_iš_vidaus.JPG|Baznīcas sētas vārti
Notėnų_bažnyčia,_vargonai.JPG|Baznīcas ērģeles


## Ārējās saites
Fizkultūriešu parāde

thumb|Vissavienības Fizkultūriešu parādei 1946. gadā veltīta pastmarka
**Fizkultūriešu parādes** () bija Padomju Savienībā rīkoti pasākumi, kuriem bija jāparāda padomju tautas fiziskā sagatavotība un jāpievērš iedzīvotāji fiziskajai kultūrai. Šādi pasākumi neregulāri notika dažādās padomju pilsētās (parasti stadionos), sākot ar 1919. gadu.

Kopš 1931. gada augusta fizkultūriešu parādes notika Maskavā, Sarkanajā laukumā, šādas parādes tika rīkotas katru gadu Maskavā, Ļeņingradā un citur (pilsētu galvenajās ielās un laukumos). 1939. gadā tika ieviesta Vissavienības Fizkultūrieša diena, kopš tā fizkultūriešu parādes tika piesaistītas šai dienai, līdz Otrajam pasaules karam tā bija viena no trim svētku dienām Padomju Savienībā, kurā notika parāde (līdzās 1. maija Darba svētkiem un 7. novembra Oktobra revolūcijas dienai). Otrā pasaules kara laikā šo parāžu nebija, pēc kara Sarkanajā laukumā tās notika 1945., 1947. un pēdējoreiz 1954. gadā. Vairāku gadu parādes ir dokumentētas, tostarp krāsainās filmās.
Lauka magone

**Lauka magone** () ir augu suga magoņu dzimtā. Tā ir izplatīta Eiropā, vietām arī Ziemeļamerikā un Āzijā, kur tā ir dārzu un tīrumu nezāle. Latvijā suga sastopama nereti, bet nevienmērīgi; atsevišķi eksemplāri un grupas aug labības sējumos, sausās atmatās, nezālienēs, grants karjeros, ceļu un dzelzceļu malās.

## Atsauces
ISO 3166

**ISO 3166** ir ISO standarts, kuru publicējusi Starptautiskā standartizācijas organizācija (ISO), lai definētu kodus valstīm, atkarīgajām teritorijām, kā arī valstu administratīvajiem iedalījumiem. Standarta pilnais nosaukums ir **Valstu un to administratīvi teritoriālā iedalījuma vienību nosaukumu kodi** ().

ISO 3166 standartam ir trīs daļas. Tās ir šādas:
* ISO 3166-1 (valstu kodi),
* ISO 3166-2 (valstu administratīvā iedalījuma kodi),
* ISO 3166-3 (bijušo valstu un valstu nosaukumu kodi).

## Atsauces

## Ārējās saites
Stay

***Stay*** () var būt:

* "Paliec" (*Stay*) — 2005. gada ASV psiholoģiska trillera filma,
* *[[Stay (Pink Floyd dziesma)|Stay]]* — 1972. gada angļu mūzikas grupas *Pink Floyd* dziesma,
* *[[Stay (Dāvida Getas singls)|Stay]]* — 2004. gada franču dīdžeja Dāvida Getas singls,
* *[[Stay (Tooji dziesma)|Stay]]* — 2012. gada norvēģu mūziķa *Tooji* dziesma,
* *[[Stay (Zedd un Alesijas Karas dziesma)|Stay]]* — 2017. gada mūziķu *Zedd* un Alesijas Karas dziesma,
* *[[Stay (Annas Odobesku dziesma)|Stay]]* — 2019. gada moldāvu dziedātājas Annas Odobesku dziesma,
* *[[Stay (Monikas Linkaites dziesma)|Stay]]* — 2023. gada lietuviešu dziedātājas Monikas Linkaites dziesma.
Tetjana Širko

**Tetjana Širko** (; dzimusi ) ir ukraiņu dziedātāja un dziesmu autore.

## Biogrāfija
Tetjana Širko  dzimusi  Rivnes apgabala, Kostopiļā.

2009. gadā piedalījās starptautiskajā mūzikas konkursā "Dzintara zvaigzne" Rīgā, Latvijā, kur tika pirmatskaņota autores dziesma *Ispoved' Lyubvi*.

2010. gadā viņa piedalījās 9. starptautiskajā jauno izpildītāju konkursā "Jaunais Vilnis". Konkurss notika 2010. gadā no 27. jūlija līdz 1. augustam Dzintaru koncertzālē, Jūrmalā. Ukrainu pārstāvēja Ivans Berezovskis, *Пающие трусы* un Tetjana Širko. Tetjana izpildīja trīs dziesmas (*All by Myself*, *Tjom Mu Ne Prusjov*, *Ispoved' Lyubvi*) iegūstot 287 punktus un otro vietu.

## Diskogrāfija

### Singli
* 2013 — *Feeling Like Are So*
* 2014 — *Let Go*
* 2015 — *Like a Sir*

### Videoklipi
* 2011 — *Ispoved Lyubvi*, *Исповедь*
* 2012 — *Я прощу*

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Dagnis Straubergs

**Dagnis Straubergs** (dzimis ) ir latviešu uzņēmējs un pašvaldību politiķis. 

Agrākais Limbažu novada domes priekšsēdētājs (2021—2025), ievēlēts no Latvijas Reģionu Apvienības, pirms tam Salacgrīvas pilsētas domes priekšsēdētājs (2001—2009) un Salacgrīvas novada domes priekšsēdētājs (2009—2021).

Salacgrīvas ostas valdes priekšsēdētājs, Kuivižu jahtkluba dibinātājs. Kā Limbažu novada domes vadītājs nolēma likvidēt novada mazās ciemu bibliotēkas.

## Atsauces
Kadājs

**Kadājs** ir 2004. gadā izveidots dabas liegums Gulbenes novada Lejasciema pagastā uz ziemeļaustrumiem no Dūres.

Aizsargājamā teritorija izveidota vērtīgu ES Biotopu direktīvas meža biotopu aizsardzībai. Šeit atrodas vidēja vecuma, pieaugušas un pāraugušas mežaudzes, kas atbilst dabisko meža biotopu kritērijiem. Teritorijā konstatētas 35 reto un apdraudēto sēņu, augu un dzīvnieku sugas. Vairākām sevišķi apdraudētām sugām teritorija ir nozīmīgākā atradne Latvijā. Lieguma austrumu daļu aizņem Kadaja purvs.

## Ārējās saites

* Kadājs, Dabas aizsardzības pārvalde
Romas forums

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q180212"
}


**Romas forums** (, ) bija Senās Romas centrālais laukums, kas gadsimtiem bija Romas ekonomiskās, reliģiskās un politiskās dzīves centrs. Mūsdienās šeit atrodas vairākas svarīgu Senās Romas celtņu drupas.

Romas forums atrodas starp Palatīna un Kapitolija pakalniem. Šeit koncentrējās Romas sabiedriskā dzīve. Šeit notika triumfa procesijas, vēlēšanas, publiskās runas, tiesas prāvas un gladiatoru cīņas.

Romas ķēniņvalsts laikā foruma dienvidu daļā atradās Romas valdnieku rezidence *[[Regia]]*, kā arī Vestas templis, Saturna templis un Vestāliešu nams (*Atrium Vestae*). Foruma atradās *[[Umbilicus urbis Romae]]* — akmens, no kura tika mērīts attālums Romas valstī. Republikas laikā foruma ziemeļrietumu stūrī atradās Komīcijs (*Comitium*) — vieta, kur radās Romas senāts (*Senatus Romanus*). 179. gadā p.m.ē. tika uzcelta Emīlija bazilika (*Basilica Aemilia*), bet Jūlija Cēzara laikā — Jūlija bazilika (*Basilica Julia*) un Jūlija kūrija (*Curia Julia*). 203. gadā tika uzcelta Septima Sevēra arka. Pēdējā no lielākām celtnēm, kas radītas Romas forumā, bija 312. gadā uzceltā Maksentija bazilika (*Basilica Maxentii*).

Tā kā forums atrodas līdzās Kolizejam, tad tūristiem to apmeklējums tiek piedāvāts ar apvienotu biļeti.

## Galerija

Roman_forum_sketch_up_model.png|Iespējamais Romas foruma izskats impērijas laikā
Temple_of_Vesta_(Rome).jpg|Vestas tempļa drupas
RomaBasilicaMassenzioDaPalatino.JPG|Maksentija bazilikas drupas
Curia_Iulia_front.jpg|Jūlija kūrija
Arch_Septimius_Severus_Column_Phocas_Forum_Romanum_Rome.jpg|Septima Sevēra arka


## Ārējās saites
Semelišķu pareizticīgo baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q7590828"
}

**Semelišķu svētā Nikolaja Brīnumdarītāja baznīca** (, ) ir 1895. gadā uzcelts Lietuvas Pareizticīgās baznīcas koka dievnams, kas atrodas Lietuvas dienvidos, Elektrēnu pašvaldības Semenišķu ciemā.

Baznīca iesvētīta 1896. gadā. 1907. gadā draudzē bija 735 locekļu, bet 1937. gadā draudzē 620 locekļi un tai piederēja 31,5 desetīnas zemes un 11 ezeri. PSRS varas iestādes 1947. gadā draudzi reģistrēja, taču nacionalīzēja vairākas ēkas. 1954. gadā draudze pievienojās Vieves draudzei. Baznīca remontēta 1949., 1957. un 1978. gadā.

## Ārējās saites
2023. gada Kannu kinofestivāls

thumb|250px|Kinofestivāla plakāts
**76. ikgadējais [[Kannu kinofestivāls]]** ir kinofestivāls, kas norisinājās 2023. gadā no 16. līdz 27. maijam Kannās, Francijā. Žūrijas prezidents bija zviedru filmu veidotājs Rūbens Ēstlunds. Festivāla galveno balvu, Zelta palmas zaru, ieguva Francijas filma "Kritiena anatomija", Žistīne Trijē kļuva par trešo sievieti režisori, kas saņēma balvu, pēc Džeinas Kempiones 1993. gadā un Žilijas Dikurno 2021. gadā. *[[Grand Prix (Kannu kinofestivāls)|Grand Prix]]* balvu saņēma Džonatana Gleizera filma "Interešu zona".

Uz festivāla galvenā plakāta attēlota aktrise Katrina Deneva no filmas *[[La Chamade]]* (1968) uzņemšanas procesa. Šāds plakāts izvēlēts kā cieņas apliecinājums Denevai par viņas ieguldījumu kino.

Kinofestivāla laikā pasniedza divus Goda zelta palmas zarus: pirmo kinofestivāla atklāšanas ceremonijas laikā saņēma Maikls Daglass; un otru pasniedza Harisonam Fordam pirms filmas "Indiana Džonss un Likteņa rats" pasaules pirmizrādes.

Kinofestivālu atklāja ar Maivenas režisēto filmu "Žanna Dibarī. Karaļa favorīte" un noslēdza ar *[[Pixar]]* animācijas filmu "Elementāri" (režisors Pīters Sons).

## Konkursa filmas
Sekojošās filmas sacentās par Zelta palmas zaru.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Činkve Terre

**Činkve Terre** ( — ‘Piecas zemes’) ir pieci ciemi Ligūrijā, Dženovas līča piekrastē 5 kilometrus uz rietumiem no Spēcijas. Apvidū ierīkots Činkve Terres nacionālais parks. 1997. gadā ciemu apkaime un tuvējās salas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Šie pieci ciemi ir Monteroso al Mare, Vernaca, Kornilja, Manarola, Riomadžore. Ciemi ir sasniedzami pa jūru vai ar vilcienu, tajos faktiski nav iespējams nokļūt ar autotransportu. Tie ir populāri tūrisma objekti.


Monterosso_al_Mare-Italie.jpg|Monteroso al Mare
Vernazza_and_the_sea,_Cinque_Terre,_Italy.jpg|Vernaca
Corniglia_panorama.jpg|Kornilja
Manarola_village.jpg|Manarola
1_riomaggiore_2012.jpg|Riomadžore


## Atsauces

## Ārējās saites

*
Elsa Pataki

**Elsa Lafuente Medjanu** (; dzimusi ), profesionāli pazīstama kā **Elsa Pataki** (*Elsa Pataky*), ir spāņu modele un aktrise.

Elsa Pataki zināma ar Elenas Nevesas lomu filmu ciklā "Ātrs un bez žēlastības". Vēl viņa filmējusies tādās filmās kā "Čūskas lidmašīnā" (*Snakes on a Plane*, 2006), "Džallo" (*Giallo*, 2009) un *[[Give 'Em Hell, Malone]]* (2009). Piedalījusies arī Spānijas filmā *[[Di Di Hollywood]]* (2010).

2010. gadā Elsa Pataki apprecējās ar Krisu Hemsvortu. Viņiem ir trīs bērni: meita un dvīņu dēli.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Gudeļu katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12656144"
}

**Gudeļu Sv. Jaunavas Marijas Skapulāra baznīca** () ir Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas dienvidos, Marijampoles pašvaldības Gudeļu miestā.

Ap 1700. gadu Balberišķu muižnieks Tiškevičs apmēram 2 kilometrus uz austrumiem no pašreizējās baznīcas uzcēla kapelu. 1791. gadā to pārbūvēja, bet 1803. gadā tā kļuva par Balberišķu draudzes filiāli. 1822. gadā pie baznīcas tika izveidota skola. 1844. gadā tā nodega. 1849. gadā tika uzcelta jauna koka baznīca, kurai 1851. gadā uzbūvēja zvanu torni. No 1893. līdz 1895. gadam tika uzbūvēta pašreizējā baznīca. Pēc Otrā pasaules kara tā remontēta.


Gudelių bažnyčia ( 1895 ) - panoramio.jpg
Gudelių bažnyčia (1895 ) - panoramio.jpg


## Ārējās saites
Austrumu Katoļu baznīcas

**Austrumu Katoļu baznīcas** jeb **Austrumu Katoliskās baznīcas** ir 23 *[[sui iuris]]* austrumu baznīcas, kuras ir pilnā sadraudzībā ar Romu (pāvestu), un tās, līdzās ar Rietumu Katoļu baznīcu, veido vispārējo Katoļu baznīcu. Lai arī Austrumu Katoļu baznīcām ir sava vēsture un tradīcijas, kas šķir tās no Latīņu baznīcas, tās pamatā pieņem tās pašas katoļu doktrīnas, ko pieņem Latīņu baznīca, un abām pusēm ir kopīgā sadraudzība ar viens otru. 2017. gadā pasaulē bija 17,8 miljoni austrumu katoļu.
Lai arī Latvijas katoļu draudzes pārsvarā ir Romas ritam piederošas, tomēr Rīgā ir arī viena Ukrainas grieķu-katoļu draudze.

## Vēsture
Vēsturiski šīs baznīcas ir zināmas arī kā **Uniātu baznīcas** (no  — 'viens'), kas savulaik tika bieži lietots, lai apzīmētu tās Austrumu baznīcas, kuras ir pieņēmušas pāvestu. Mūsdienās šādu apzīmējumu Austrumu Katoļu baznīcām īpaši nelieto.

### Uniātu baznīca Latvijā
Pēc Polijas-Lietuvas kopvalsts izveidošanas 1589. gadā noslēdza Brestas Ūniju par jaunas Austrumu katoļu baznīcas dibināšanu un mēģināja tai pievienot visas kopvalsts austrumu daļas pareizticīgo draudzes. 
Ap 1728. gadu Jēkabpilī sāka darbību no koka celtais Baziliaņu ordeņa Dievmātes Patvēruma jeb Pokrova Uniātu klosteris. Tas tika uzcelts, pateicoties baziliaņu ordeņa līdzekļiem un grāfa Borha dāvinātajiem gruntsgabaliem. Klostera teritorija aizņēma veselu kvartālu no Vecpilsētas laukuma līdz Katoļu un Brīvības ielām. 
Pēc Polijas dalīšanas klosteris nodega 1773. gadā, tā vietā 1783. gadā baziliaņi uzcēla jaunu mūra klosteri un tam līdzās plašu mūra baznīcu. 1827. gadā baznīca pārgāja Polockas Grieķu uniātu garīgās konsistorijas pakļautībā, kas 1832. gadā nodeva Jēkabpils uniātu klostera pārvaldi A. Vainovskim, kura vadības laikā 1833. gadā veica ēkas remontu. 
1839. gadā ar Krievijas impērijas ķeizara Nikolaja I pavēli par Ūnijas aizliegšanu kādreizējā uniātu — baziliaņu klostera baznīca pārgāja pareizticīgo valdījumā un kļuva par pareizticīgo baznīcu.
1950. gada maijā padomju vara Dievmātes Patvēruma (Uniātu) baznīcu draudzei atsavināja un dievnamā iekārtoja mēbeļu noliktavu, bet 1956. gadā Jēkabpils Vēstures muzeja mākslas nodaļas ekspozīciju.


Administrative divisions of the Greek Catholic Church in Polish-Lithuanian Commonwealth in 1772.PNG|thumb|Polijas-Lietuvas kopvalsts uniātu metropolijas (1772)
St George's Cathedral .jpg|thumb| Ļvivas Sv. Jurģa katedrāle
Vilnius. Svc. trejybes bazilijonu vienuolynas, 2006-08-08.jpg|Viļņas Svētās Trīsvienības baznīca (bijusī Uniātu metropolīta baznīca)
Uniātu bazn3.jpg|Jēkabpils Uniātu baznīca (tagad Jēkabpils Vissvētās Dievmātes Patvēruma pareizticīgo baznīca)

## Baznīcu uzskaitījums
Šis ir saraksts ar visām 23 Austrumu Katoļu baznīcām un to sekotāju skaitu.

*Katoliskās Baznīcas katehismā* tiek uzskaitīti seši Austrumu riti — Bizantijas, aleksandriešu jeb koptu, sīriešu, armēņu, maronītu un kaldejiešu riti,— taču parasti sīriešu un maronītu riti tiek apkopoti zem viena liturģiskā rita, ko dēvē par Rietumu sīriešu jeb Antiohijas ritu, savukārt kaldejiešu rits tiek arī saukts par Austrumu sīriešu ritu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mētru mežs

**Mētru mežs** ir 2004. gadā izveidots dabas liegums Ziemeļvidzemes zemienes Trapenes līdzenumā, Gulbenes novada Lejasciema pagastā uz rietumiem no Dūres.

Ietver sevī Klajā purva ziemeļu daļu. Teritorija izveidota purvainu mežu aizsardzībai. Viena no retajām vietām, kur sastopami purvaini bērzu meži. Dabisko meža biotopu koncentrācijas vieta. Medņu riesta vieta.

## Ārējās saites

* Mētru mežs, Dabas aizsardzības pārvalde
D'Estes villa

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q746063"
}


**D'Estes villa** () ir 16. gadsimta villa Itālijas centrālajā daļā Tivoli pilsētā, uz austrumiem no Romas. Slavena ar savu renesanses stila parku, sevišķi parka strūklakām. 2001. gadā villa tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Villu un parku izveidoja kardināls, Ferrāras hercogs, Lukrēcijas Bordžas dēls Ipolito II d'Este (1509—1572). Viņš ne tikai aizrāvās ar savas villas celtniecību, bet bija mākslas mecenāts, citu starpā atbalstot Benvenuto Čellīni, Palestrinu un Torkvato Taso. 18. gadsimtā villa ilgu laiku bija pamesta. 1814. gadā tā nokļuva Austrijas erchercoga Franča Ferdinanda īpašumā. Sākoties Pirmajam pasaules karam, tā kļuva par Itālijas valsts īpašumu.

## Galerija

Villa_d'Este_01.jpg
Fontana_dellOvato_(Tivoli)_(5869057358).jpg
010609_20_villadestedrago.JPG
VdE_fontana_della_civetta_1020077.JPG
Villa_d'Este_fountain_and_pools.jpg


## Ārējās saites
*
Čārlijs Dejs

**Čārlzs Pekems Dejs** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, komiķis, scenārists, producents, režisors un raidierakstu vadītājs.

Vislabāk zināms ar Čārlija Kellija lomu FX komēdijseriālā *[[It's Always Sunny in Philadelphia]]* (2005—pašlaik), kuram viņš kopā ar Robu Makelheniju un Glenu Hauertonu ir idejas autors un kuram ir arī izpildproducents un scenārists. Par šo lomu viņš 2011. gadā saņēma nominācijas Kritiķu izvēles televīzijas balvai un ''Satellite'' balvai. Viņš kopā Polu Fračbomu ir idejas autors seriālām *[[The Cool Kids]]* (2018—2019) kanālam *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]* un kopā ar Robu Makeleniju un Meganu Gancu idejas autors *[[Apple TV+]]* seriālam *[[Mythic Quest]]* (2020—pašlaik) un izpildproducents.

Kino vislabāk zināms ar biologa Ņūtona Gaisclera lomu Giljermo del Toro zinātniskās fantastikas briesmoņu filmā "Pacific Rim: Uzbrukums Zemei" (*Pacific Rim*, 2013) un tās turpinājumā "Pacific Rim: Sacelšanās" (*Pacific Rim Uprising*, 2018), Deila Arbasa lomu komēdijā "Neciešamie bosi" (2011) un filmas turpinājumā "Neciešamie bosi 2" (2014), un skolotāja Endija Kempbela lomu komēdijā "Dūru cīņa" (*Fist Fight*, 2017). Vēl viņš zināms ar balss lomām tādās filmās kā "Mošķīšu universitāte" (2013), filmu ciklā "LEGO filma" (2014—2019) un *[[Nintendo]]* tēla Luidži ieskaņošanu filmā "Super Mario Brāļi: Filma" (2023). Viņa režijas debija ir filma *[[Fool's Paradise]]* (2023).

## Atsauces

## Ārējās saites
2023. gada CONCACAF Zelta kauss

**2023. gada CONCACAF Zelta kauss** bija 17. Zelta kausa turnīrs futbolā, kas notika no 2023. gada 24. jūnija līdz 16. jūlijam. Turnīru organizēja Ziemeļamerikas, Centrālamerikas un Karību reģiona futbola asociāciju konfederācija (CONCACAF). Tas notika Amerikas Savienotajās Valstīs un Kanādā. Finālspēle notika 16. jūlijā *[[SoFi Stadium]]* Inglvudā.

Turnīrā piedalījās 16 vīriešu futbola izlases — 15 CONCACAF pārstāves un uzaicinātā komanda Katara.

Devīto reizi par CONCACAF Zelta kausa uzvarētājiem kļuva Meksikas izlases futbolisti, kas finālā ar 1:0 pieveica Panamu.

## Stadioni
Turnīrs notiek 15 stadionos 14 pilsētās Amerikas Savienotajās Valstīs un Kanādā.





## Grupu turnīrs
Visi spēļu laiki norādīti pēc vietējā laika (UTC-4, UTC-5 vai UTC-7). Iekavās norādīts Latvijas (Austrumeiropas vasaras) laiks.

### A grupa

----

----

----

----

----

### B grupa

----

----

----

----

----

### C grupa

----

----

----

----

----

### D grupa

----

----

----

----

----

## Izslēgšanas spēles
Visi spēļu laiki norādīti pēc vietējā laika (UTC-4, UTC-5 vai UTC-7). Iekavās norādīts Latvijas (Austrumeiropas vasaras) laiks.

### Ceturtdaļfināli

----

----

----

### Pusfināli

----

### Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
BlackBerry (filma)

***BlackBerry*** ir 2023. gada Kanādas biogrāfiskā komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Mets Džonsons. Filmā galvenās lomas atveido Glens Hauertons, Džejs Barušels, Mets Džonsons un Maikls Aironsaids. Filma balstīta uz grāmatu *Losing the Signal: The Untold Story Behind the Extraordinary Rise and Spectacular Fall of BlackBerry*.

Filma ir stāsts par *[[BlackBerry]]* viedtālruņu straujo izaugsmi un katastrofisko postu.

Filmas *BlackBerry* pirmizrāde notika  73. Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā. Latvijā filmas pirmizrāde notika . Filma saņēma ļoti pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 98% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
The Poseidon Adventure

***The Poseidon Adventure*** ir 1972. gada ASV katastrofu filma, kuras režisors ir Ronalds Nīms. Filmā galvenās lomas atveido Džīns Hekmens, Ernests Borgnains, Reds Batonss, Kerola Linlija, Šellija Vintersa, Rodijs Makdauels, Stella Stīvensa, Džeks Albertsons, Pamela Sjū Mārtina, Arturs O'Konels, Ēriks Šī un Leslijs Nīlsens. Filma balstīta uz Pola Geliko tāda paša nosaukuma 1969. gada romānu.

Filma stāsta par okeāna laineri *SS Poseidon*, kurš dodas savā pēdējā ceļojumā no Ņujorkas uz Atēnām, bet, cunami dēļ, Jaungada dienā tas apgāžas otrādi, tādējādi liekot pasažieriem meklēt izeju.

Filmas *The Poseidon Adventures* pirmizrāde notika  un to izplatīja ''20th Century Fox''. Tā bija 1973. gada vispelnošākā filma, nopelnot 125 miljonus ASV dolāru. Filmu nominēja astoņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, nopelnot divas kategorijās "Labākā dziesma" un "Labākie vizuālie efekti". Filma saņēma arī vienu Zelta globusa un BAFTA kino balvu. Turpinājums, *[[Beyond the Poseidon Adventure]]*, izdots 1979. gadā. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 82% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazuļa audzināšana

**"Mazuļa audzināšana"** () ir 1938. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Hauards Hokss. Filmā galvenās lomas atveido Ketrina Hepbērna, Kerijs Grānts, Čārlzs Raglss, Berijs Ficdžeralds, Meja Robsone, Volters Katlets un Frics Felds.

Filma vēsta par paleontologu, kurš, mēģinot nodrošināt 1 miljonu ASV dolāru ziedojumu muzejam, satiek Sūzanu, kura mēģina viņu savaldzināt, kā arī viņas pieradināto leopardu.

Scenāriju rakstīja īpaši Hepbērnai un pielāgoja viņas personībai. Filmēšana sākās 1937. gada septembrī un noslēdzās nākamā gada janvārī, pārsniedzot termiņus un budžetu. Filmēšanu bieži aizkavēja Grānta un Hepbērnas smiešanās. Filmēšanā piedalījās pieradināts leopards, kura treneris vienmēr ar pātagu stāvēja aiz kameras.

Filmas "Mazuļa audzināšana" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]*. Filma izdošanas brīdī nebija finansiāli veiksmīga. Mūsdienās to uzskata par vienu no visu laiku labākajām kinokomēdijām. Amerikas Kinoinstitūta AFI 100 gadi... 100 filmas sarakstā tā ierindojas 88. vietā, bet 100 labāko komēdiju sarakstā tā ierindojas 14. vietā. 1990. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".
none|thumb|Hepbērna un Grānts

## Atsauces

## Ārējās saites
Staņislava Broka Daugavpils Mūzikas vidusskola

**Staņislava Broka Daugavpils Mūzikas vidusskola** ir mūzikas vidusskola Kandavas ielā 2A Daugavpilī, kas nosaukta Staņislava Broka vārdā.

## Nodaļas
Mācības norit Klavieru, Stīgu instrumentu, Ģitāras, Pūšam– un Sitaminstrumentu, Akordeona, Vokālās, Kordiriģēšanas, Mūzikas vēstures un teorijas, Teātra nodaļās.

## Vēsture
Dibināta 1923. gadā kā Latgales Tautas konservatorija, ko 1934. gadā pārdēvēja par Daugavpils Tautas konservatoriju, 1940. gadā par Daugavpils Mūzikas vidusskolu.

1992. gadā tā ieguva Daugavpils Mūzikas koledžas nosaukumu, bet 2003. gadā atjaunoja Daugavpils Mūzikas vidusskolas nosaukumu, 2015. gadā piešķīra Staņislava Broka vārdu.

## Direktori
1923. – 1929. Nikolajs Vanadziņš
1929. – 1933. Pauls Krūmiņš
1933. – 1940. Alfrēds Feils
1941. – 1944. Burhards Sosārs
1944. – 1947. Pauls Krūmiņš
1947. – 1954. A. Lazdiņš
1954. – 1958. Staņislavs Broks
1958. – 1959. Terēze Broka
1959. – 1977. Staņislavs Broks
1977. – 1992. Teodors Savickis
1992. – 1995. Irēna Baltābola
kopš 1995. Aivars Broks.

## Atsauces

## Ārējās saites
* sbdmv.lv
Sporta pils dārzi

**Sporta pils dārzi** ir bezpeļņas dārzniecības un pilsētvides projekts, kura ietvaros laika posmā no 2020. līdz 2025. gadam bijušās Rīgas Sporta pils teritorijā ir izvietoti īrei pieejami mazdārziņi, kā arī ziedu pļavas dažādām kultūras un izglītības aktivitātēm.

## Vēsture
2007. gadā tika slēgta Rīgas Sporta pils un 2008. gada maijā tā tika nojaukta, lai tās vietā celtu biznesa zonu, taču 2008. gada finanšu krīzes dēļ būvprojekts aizkavējās.

2020. gadā tika izveidota rīdzinieku grupas projekta iniciatīva Sporta pils teritorijā ierīkot pagaidu pilsētas dārzus un ziedu pļavas, lai neizmantoto teritoriju nodotu pilsētnieku lietošanā kā pilsētvides projektu, kura mērķis būtu veicināt Rīgas iedzīvotāju pašorganizēšanos un iesaisti pilsētas labiekārtošanā, kā arī popularizēt veselīgu, izglītojošu un laikmetīgu brīvā laika pavadīšanas veidu. Teritorijas īpašnieks SIA "*Rotermann Latvia*" nodeva teritoriju bezatlīdzības īrē uz trim gadiem.

2024. gada sākumā tika paziņots, ka būvdarbi teritorijā varētu sākties tikai 2024. gada nogalē vai 2025. gada sākumā, tādēļ teritorijas īres līgums tika pagarināts vēl uz gadu. 2024. gadā tika slēgti dārziņi Tērbatas ielas un Lielgabala ielas pusē, kā arī tika slēgta piekļuve ieplakai, taču joprojām bija pieejami Krišjāņa Barona ielas pusē. Pēc Tērbatas ielas puses slēgšanas sociālajos medijos bijušais diplomāts Rūdolfs Brēmanis un bijusī Saeimas deputāte Glorija Grevcova īslaicīgi izplatīja dezinformāciju, apgalvojot, ka Sporta pils dārzi ir pamesti vai arī nemaz nav bijuši iekopti.

Ir plānots, ka 2025. gada pirmajā ceturksnī tiks uzsākta būvniecība Sporta pils dārzu teritorijā.

## Apraksts
Teritorija ir divus hektārus liela. Ieplakā, kurā kādreiz atradās Sporta pils ēka, ir zaļa atpūtas zona, kurā ir kafejnīca, un ielas līmenī, kas aizņem kvartāla perimetru, atrodas 150 urbānie dārzi. Sporta pils dārzos ir ierīkoti dārzi, kuri ir pieejami cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, un, meklējot īrniekus, īpaša prioritāte tika dota senioriem. Teritorijā ir pieejamas arī publiskas dobes, par kurām atbildīga visa kopiena, kā arī komposta vietas.

2022. gadā Sporta pils dārzu projekts kļuva par vienu no Eiropas pilsētu publiskās telpas balvas "*Public Space*" finālistiem.

## Atsauces
Berijs Ficdžeralds

**Viljams Džozefs Šīldss** (, dzimis , miris ), pazīstams kā **Berijs Ficdžeralds** (*Barry Fitzgerald*), bija īru kino, televīzijas un teātra aktieris.

Savā gandrīz 40 gadus ilgajā aktiera karjerā viņš piedalījies tādās filmās kā "Mazuļa audzināšana" (1938), *[[The Long Voyage Home]]* (1940), *[[How Green Was My Valley]]* (1941), "Jūras vilks" (*The Sea Wolf*, 1941), "Iet savu ceļu" (*Going My Way*, 1944), "Tikai vientuļās sirdis" (*None But the Lonely Heart*, 1944), *[[The Naked City]]* (1948) un *[[The Quiet Man]]* (1952). Par lomu filmā "Iet savu ceļu" Ficdžeralds saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā".

2020. gadā *[[The Irish Times]]* viņu nosauca par 11. visu laiku labāko īru aktieri.

## Atsauces

## Ārējās saites
BlackBerry

***BlackBerry*** bija viedtālruņu zīmols un ar to saistīti mobilie pakalpojumi un iekārtas. Sākotnēji no 1999. līdz 2016. gadam viedtālruņu līniju izstrādāja un ražoja Kanādas uzņēmums *[[BlackBerry Limited]]* (iepriekš zināms kā *Research In Motion* jeb RIM), bet pēc tam licences sadalīja starp dažādiem uzņēmumiem.

Uzņēmums *BlackBerry*, kas specializējas drošos sakaros un mobilo ierīču produktivitātē, savulaik bija labi pazīstams ar tastatūrām lielākajai daļai sava zīmola ierīču un programmatūras pakalpojumiem, kas darbojās caur pašu serveriem. Kompānijai 2011. gada septembrī visā pasaulē bija 85 miljoni *BlackBerry* lietotāju. Tomēr *BlackBerry* zaudēja savu dominējošo stāvokli tirgū *[[Android]]* un iOS platformu panākumu dēļ; tā lietotāju skaits 2016. gada martā samazinājās līdz 23 miljoniem, kas bija kritums par gandrīz trim ceturtdaļām.

 uzņēmums *BlackBerry Limited* paziņoja, ka pārtrauks savu *BlackBerry* ierīču projektēšanu, lai piešķirtu projektēšanas, ražošanas un tirdzniecības licences partneriem. Sākotnējie licences turētāji bija *BB Merah Putih* Indonēzijas tirgum, *Optiemus Infracom* Dienvidāzijas tirgum un *BlackBerry Mobile* (*[[TCL Technology]]* komerczīmols) visiem pārējiem tirgiem.

Vēsturiski *BlackBerry* ierīcēs izmantoja patentētu operētājsistēmu, kas zināma kā *[[BlackBerry OS]]*, ko izstrādāja *BlackBerry Limited*. 2013. gadā *BlackBerry* iepazīstināja ar *[[BlackBerry 10]]*, kas bija būtisks platformas uzlabojums, kura pamatā ir QNX operētājsistēma. *BlackBerry 10* bija paredzēts, lai aizstātu novecojošo *BlackBerry OS* platformu ar jaunu sistēmu, kas vairāk atbilst *Android* un iOS platformu lietotāju pieredzei. 2015. gadā, sākot ar *[[BlackBerry Priv]]*, *BlackBerry* sāka ražot *Android* viedtālruņus.

2023. gadā izdota Meta Džonsona režisētā biogrāfiska komēdijdrāmas filma *[[BlackBerry (filma)|BlackBerry]]* par viedtālruņu straujo izaugsmi un katastrofisko postu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gajānas futbola izlase

**Gajānas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Gajānu starptautiskās futbola sacensībās. Gajānas futbola izlasi pārvalda Gajānas Futbola federācija.

## Pasaules kausā
* 1930—1966 — *Atradās [[Lielbritānija]]s sastāvā*
* 1970—1974 — *Nepiedalījās*
* 1978—1998 — *Nekvalificējās*
* 2002 — *FIFA apturēja dalību*
* 2006—2022 — *Nekvalificējās*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONCACAF zona|Nekvalificējās]]*

## Zelta kausa izcīņā
* 1963—1973 — *Nepiedalījās*
* 1977—1996 — *Nekvalificējās*
* 1998 — *Nepiedalījās*
* 2000—2003 — *Nekvalificējās*
* 2005 — *Izstājās*
* 2007—2017 — *Nekvalificējās*
* 2019 — Grupu turnīrs
* 2021—2023 — *Nekvalificējās*

## Atsauces

## Ārējās saites

* 

* Gajāna — FIFA profils
2023. gada NATO samits

thumb|250px|Samita dalībnieki.
thumb|250px|Norises vieta ''Litexpo'' Viļņā.

**2023. gada NATO samits** bija NATO samits, kas notika no 2023. gada 11. līdz 12. jūlijam izstāžu kompleksā *Litexpo*, Laisvės prospektā 5, Viļņā, Lietuvā. Tajā galvenā uzmanība bija pievērsta alianses reakcijai uz Krievijas iebrukumu Ukrainā un Ukrainas vēlmei kļūt par NATO dalībvalsti. Samita dienaskārtībā bija arī jauno reģionālo aizsardzības plānu apstiprināšana un Zviedrijas uzņemšana aliansē, kā arī dalībvalstu aizsardzības izdevumu palielināšana. Samitā piedalījās 31 NATO dalībvalsts vadītāji, Austrālijas, Dienvidkorejas, Gruzijas, Japānas, Jaunzēlandes, Ukrainas un Zviedrijas vadītāji, kā arī Eiropas Savienības vadītāji.

## Paziņojumi pirms samita sākuma
Gatavojoties NATO samitam, sešu valstu – Latvijas, Igaunijas, Lietuvas, Polijas, Ukrainas un Vācijas – parlamentu spīkeri Rīgā pieņēma paziņojumu Ukrainas atbalstam dalībai NATO. 
10. jūlijā Turcijas prezidents Redžeps Tajips Erdogans paziņoja, ka atbalstīs Zviedrijas uzņemšanu NATO, ja Eiropas Savienība atsāks iesaldētās iestāšanās sarunas ar Turciju.
Samita priekšvakarā tapa zināms, ka prezidents Erdogans piekritis atbalstīt Zviedrijas pieteikumu dalībai NATO un nosūtīt to ratifikācijai Turcijas parlamentā. Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis asi kritizēja NATO vilcināšanos nosaukt konkrētu termiņu, kad Ukraina varētu kļūt par NATO dalībvalsti. Savukārt NATO ģenerālsekretārs Jenss Stoltenbergs paziņoja, ka ir piedāvājis trīs elementu paketi ar praktisku atbalstu un daudzgadu programmu, lai nodrošinātu savietojamību starp Ukrainas un NATO spēkiem:
# Alianse īstenos ilgtermiņa atbalsta programmu, lai palīdzētu Ukrainas armijai pāriet uz NATO standartiem;
# Izveidos jaunu NATO un Ukrainas padomi, kas pirmoreiz sanāks samita laikā;
# Ukraina kļūs par NATO dalībvalsti, atsakoties no prasības par NATO Dalības plāna īstenošanu.

## Panāktās vienošanās
NATO līderi vienojās par palīdzību Ukrainas karaspēkam pāriešanai uz Rietumu standartiem, atcēla prasību pēc Dalības rīcības plāna un izveidoja NATO–Ukrainas padomi. Ukraina un 11 valstis parakstīja memorandu par Ukrainas pilotu apmācību uz iznīcinātājiem F-16 Dānijā un Rumānijā.
* Baltijas valstu aizsardzības ministri parakstīja deklarāciju par sadarbību Baltijas gaisa telpā, lai veicinātu NATO aizsardzības, atturēšanas un apmācību uzdevumu izpildi, izveidojot vienotu pretgaisa aizsardzības telpu.
* G7 valstis apņēmās sniegt ilgtermiņa ekonomisko un militāro atbalstu Ukrainai. Tās solīja veicināt Ukrainas militārās rūpniecības attīstību, sadarboties Ukrainas armijas apmācīšanā, kā arī dalīties ar izlūkošanas informāciju un atbalstīt Ukrainu kiberdrošības jomā.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 

## Atsauces

## Skatīt arī
* Viļņa
* NATO
RKO Pictures

***RKO Radio Pictures Inc.***, bieži pazīstama kā ***RKO Pictures*** vai vienkārši ***RKO***, bija ASV filmu ražošanas un izplatīšanas uzņēmums, kas dibināts 1929. gadā. Holivudas "Zelta laikmeta" brīdī tā bija viena no "Lielā piecinieka" filmu studijām.

Studija iemantoja atpazīstamību 1930. gados izplatot vairākus populārus mūziklus ar Fredu Astēru un Džindžeru Rodžersu galvenajās lomās. Vairāki pazīstami aktieri, kā Ketrina Hepbērna un Roberts Mičums, slavu iemantoja, piedaloties *RKO* filmās. Studija bija pazīstama arī ar vairākām kinokomēdijām, kurās galveno lomu atveidoja Kerijs Grānts. Studija producējusi un izplatījusi trīs no visu laiku pazīstamākajām filmām: "Karalis Kongs" (*King Kong*, 1933), "Pilsonis Keins" (1941) un "Brīnišķā dzīve" (1946).

1948. gadā uzņēmumu pārņēma Hovards Hjūzs. Studija viņa vadībā kļuva nesakārtota un piedzīvoja pagrimumu līdz to 1955. gadā pārņēma *General Tire and Rubber Company*. 1957. gadā studija pārtrauca producēšanu, bet divus gadus vēlāk beidza pastāvēt pavisam.

## Ārējās saites
Dienvidarābijas raksts

**Dienvidarābijas raksts** vai **musnads** (𐩣𐩯𐩬𐩵) ir fonogrāfiski konsonantiska rakstība, viena no senākajām fonētiskajām rakstībām. Attīstījies senajās Arābijas pussalas dienvidu civilizācijās no 2. gadu tūkstoša p.m.ē. beigām, no tā attīstījies mūsdienās lietotais etiopiešu raksts geezs.

## Vēsture
[thumb|250px|[Bustrofedons|Bustrofedonā rakstīts veltījums sābiešu Mēness dievam Almakam epigrāfiskajā rakstā (ap 7. gadsimtu p.m.ē.)]]
Dienvidarābijas rakstība attīstījās Sābas valsts uzplaukuma laikā 2. gadu tūkstoša beigās pirms mūsu ēras mūsdienu Jemenas teritorijā. Pakāpeniski raksts izplatījās arī kaimiņvalstīs (Katabānā, Hadramautā, Himjarā, Minejā), kā arī semītu pirmsaksumas valstīs Sarkanās jūras rietumu krastā mūsdienu Etiopijas un Eritrejas teritorijā.

Senākais rakstu piemineklis ir apgleznota keramika, kas datēta ar 2. gadu tūkstoša pirms mūsu ēras beigām.

Raksts Arābijas pussalas dienvidos tika lietots līdz islāma ienākšanai mūsu ēras 6. gadsimtam, kad to aizstāja arābu raksts. Aksumas valstī dienvidarābu raksts ap mūsu ēras pirmo gadsimtu evolucionēja par geeza rakstu; sākotnēji abdžadu (konsonanto alfabētu), bet pēc 4. gadsimta — par abugidu.

Lai arī rakstu pieminekļi tika atklāti jau pirms 200 gadiem, tie tika atšifrēti tikai 1870. gados.

## Raksturojums
thumb|250px|Rokraksta teksta paraugs zabūrā
Rakstā identificēti 29 līdzskaņus apzīmējoši burti, no kuriem trīs tā sauktie *matres lectionis* varēja apzīmēt arī garos patskaņus. Raksta virziens parasti bija no labās puses uz kreiso, bet lietots arī bustrofedons, pretējā virzienā rindās burtus rakstot spoguļrakstā. Vārdu atdalīšanai lietota vertikāla svītra ⟨𐩽⟩.

Raksts pastāvēja divās formās:
* epigrāfiskā forma **musnads** monumentāliem uzrakstiem, parasti izpildītiem akmenī vai keramikā,
* kursīvā forma **zabūrs** reliģiskiem tekstiem un ikdienas pierakstiem, parasti izpildīti uz papirusa, koka dēlīšiem vai palmu lapām.

## Burti

## Skaitļi
Skaitļu pierakstam tika lietotas sešas zīmes, no kurām četri bija alfabēta burti, vārdus atdalošā zīme skaitlim 1 un modificēts burts ⟨𐩾⟩ skaitlim 50. Papildus tika lietota zīme ⟨𐩿⟩ skaitļu bloku atdalīšanai. Skaitliskās vērtības tika veidotas, summējot optimālo zīmju skaitu, piemēra 99 rakstīts kā 𐩾𐩲𐩲𐩲𐩲𐩭𐩽𐩽𐩽𐩽.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sinners

***"Sinners"*** var būt:

* Janniks Sinners (*Jannik Sinner*; 2001) — Itālijas tenisists
* "Grēcinieki" () — 2025. gada ASV trilleris

__DISAMBIG__
Rouza Bairna

**Mērija Rouza Bairna** (; dzimusi ) ir Austrālijas aktrise.

Savu debiju piedzīvojusi filmā *[[Dallas Doll]]* (1994) un 1990. gados turpinājusi piedalīties Austrālijas filmās un televīzijas seriālos. Par lomu filmā *[[The Goddess of 1967]]* (2000) saņēmusi labākās aktrises balvu Venēcijas kinofestivālā. Attēlojusi nelielu lomu filmā "Zvaigžņu kari: Klonu uzbrukums" (2002), kam sekoja lomas filmās "Troja" (2004), "28 nedēļas vēlāk" (2007) un "Pareģojums" (2009).

Par lomu televīzijas seriālā *[[Damages]]* (2007—2012) Bairnu nominēja divām Zelta globusa un ''Emmy'' balvām. Vēlāk piedalījusies vairākās komēdijās, tādās kā "Dabū viņu uz skatuves" (2010), "Līgavas māsas" (*Bridesmaids*, 2011), "Sliktie kaimiņi" (2014), "Spiegs" (2015) un "Ģimene uz līdzenas vietas" (*Instant Family*, 2018). Piedalījusies arī šausmu filmā "Astrāls" (2010) un tās turpinājumā "Astrāls. 2. nodaļa" (*Insidious: Chapter 2*, 2013), supervaroņu filmā "X-cilvēki: Pirmā klase" (2011) un turpinājumā "X-cilvēki: Apokalipse" (2016), ģimenes filmā "Trusītis Pēterītis" (2018) un turpinājumā "Trusītis Pēterītis 2: Mazais bēglis" (2021).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Deivs Franko

**Deivids Džons Franko** (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Savu karjeru sācis ar nelielām lomām filmās "Supergriboši" (2007) un "Čārlijs Sentklauds" (2010). Pēc galvenās lomas seriāla "Dakterīši" devītajā sezonā, Franko kļuva atpazīstams. 2012. gadā attēlojis otrā plāna lomu filmā "Džampstrīta 21".

Piedalījies arī filmās "Baiļu nakts" (*Fright Night*, 2011), "Krāpšanas ilūzija" (2013) un tās turpinājumā "Krāpšanas ilūzija 2" (2016), "Sliktie kaimiņi" (2014), "Spēles gūstekņi" (2016), "Katastrofu mākslinieks" (2017), *[[Day Shift]]* (2022) un "Mīlestība, meli un asinis" (2024). 2020. gadā iznāca Franko pirmā režisētā filma "Brīvdienu māja" (*The Rental*), kurā galveno lomu attēloja viņa sieva Elisone Brī.

Viņa brālis Džeimss Franko arī ir aktieris.

## Ārējās saites
Reds Batonss

**Reds Batonss** (; dzimis **Ārons Hvats** (*Aaron Chwatt*) , miris ) bija amerikāņu aktieris un komiķis.

Saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā" un Zelta globusa balvu par lomu drāmā *[[Sayonara]]* (1957). Piedalījies arī tādās pazīstamās filmās kā "Visgarākā diena" (*The Longest Day*, 1962), ''Harlow'' (1965), "Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?" (1969), *[[The Poseidon Adventure]]* (1972) un "Pīts un pūķis" (1977).

## Ārējās saites
Avion Express

***Avion Express*** ir Lietuvas lidmašīnu līzinga kompānija, kuras galvenā mītne atrodas Viļņā. Uzņēmums ir daļa no starptautiskās biznesa grupas *Avia Solutions Group*.

## Vēsture
*Avion Express* nodibināja 2005. gadā ar nosaukumu *Nordic Solutions Air Services*. Tobrīd aviokompānijai bija četras *[[Saab 340]]* kravas un pasažieru lidmašīnas. 2008. gadā uzņēmumu pārdēvēja par *Avion Express*. 2010. gadā to nopirka Francijas investīciju kompānija *Eyjafjoll SAS*, kuru kopā ar citiem investoriem dibināja Šveices *Avion Capital Partners*.

*Avion Express* 2011. gadā prezentēja savu pirmo *[[Airbus A320]]*, kas bija pirmā Lietuvā reģistrētā *Airbus* lidmašīna. Decembrī flotei pievienoja vēl divas *Airbus A320* lidmašīnas. 2013. gadā *Avion Express* veiksmīgi pabeidza IOSA darbības drošības auditu un tā rezultātā saņēma IATA reģistrāciju. Pēdējo *Saab 340* kravas lidmašīnu nodeva metāllūžņos 2013. gada martā. Līdz 2014. gada vasarai aviokompānija apkalpoja 9 *Airbus A320* un 2 *[[Airbus A319]]* lidmašīnas. Tajā pašā gadā *Avion Express* izveidoja meitasuzņēmumu *Dominican Wings*, zemo cenu aviokompāniju, kas atrodas Dominikānā. 2017. gada vasarā *Avion Express* flotē ieviesa *[[Airbus A321]]* lidmašīnas.

2017. gada jūnijā *Avion Express* paziņoja, ka pārdevis savus 65% *Dominican Wings* akciju tās prezidentam Viktoram Pačeko.

2019. gadā *Avion Express* izveidoja Maltā bāzētu meitasuzņēmumu *Avion Express Malta*. Uzņēmums darbību sāka tā paša gada maijā.

2023. gada jūnijā grupa ekspluatēja 36 *Airbus A320* un trīs A321 lidmašīnas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Avion Express''
Janniks Sinners

**Janniks Sinners** (; dzimis ) ir profesionāls Itālijas tenisists, pašreizējais ATP vienspēļu ranga līderis.

2019. gadā Milānā uzvarēja *Next Generation ATP Finals* sezonas noslēguma turnīrā jaunajiem tenisistiem. 2019. gada decembrī saņēma ATP Gada jaunpienācēja balvu. Pirmo titulu ATP tūrē izcīnīja 2020. gada novembrī Sofijā 19 gadu vecumā. 2021. gada aprīlī *[[Maiami Masters|Miami Open]]* pirmo reizi iekļuva *Masters 1000* sērijas finālā. 2023. gadā palīdzēja Itālijas izlasei uzvarēt Deivisa kausa izcīņā.

Sinners ir spēlējis visu *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīru ceturtdaļfinālos. Pirmo *Grand Slam* titulu izcīnīja 2024. gada Austrālijas atklātajā čempionātā, finālā piecos setos pieveicot Daniilu Medvedevu.  kļuva par ATP vienspēļu ranga līderi. Viņš ir pirmais Itālijas tenisists, kurš sasniedzis 1. vietu pasaules rangā. Slimības dēļ nepiedalījās  Parīzē. 2024. gada septembrī uzvarēja ASV atklātajā čempionātā, finālā trīs setos pieveicot amerikāņu tenisistu Teiloru Fricu.

## Vietas ''Grand Slam'' turnīros

|}

### ''Grand Slam'' fināli

#### Uzvaras

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeks Albertsons

**Herolds "Džeks" Albertsons** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Savas karjeras laikā saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu, ''Emmy'' balvu un ''Tony'' balvu. Par lomu 1964. gada lugā *The Subject Was Roses* saņēmis *Tony* balvu, bet par lomu lugas 1968. gada kino adaptācijā saņēmis Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā". Piedalījies arī filmās "Villijs Vonka un šokolādes fabrika" (*Willy Wonka & the Chocolate Factory*, 1971) un *[[The Poseidon Adventure]]* (1972). Par lomu ziepju operā *[[Chico and the Man]]* (1974—1978) saņēmis *Emmy* balvu.

## Ārējās saites
Elizeja (filma)

**"Elizeja"** () ir 2013. gada ASV zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors un scenārija autors ir Nīls Blomkamps. Filmā galvenās lomas atveido Mets Deimons, Džodija Fostere, Šarlto Koplijs, Alisi Braga, Djego Luna, Vagners Moura un Viljams Fihtners.

Filmas darbība notiek 2154. gadā gan uz izpostītas Zemes, gan uz greznas mākslīgās pasaules "Elizejas". Filma vēsta par tādām politiskām un sociālām tēmām kā imigrācija, pārapdzīvotība, transhumānisms, veselības aprūpe, darbaspēka ekspluatācija, tiesību sistēma, tehnoloģijas un cilvēku šķiras.

Filmas "Elizeja" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Sony Pictures Releasing]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, bet tiek uzskatīta par vilšanos pēc Blomkampa iepriekšējās filmas "9. rajons" (2010).

## Atsauces

## Ārējās saites
Robots vārdā Čapijs

**"Robots vārdā Čapijs"** () ir 2015. gada ASV zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors ir Nīls Blomkamps. Filmā galvenās lomas atveido Šarlito Koplijs, Devs Patels, Hjū Džekmens, Votkins Tjūdors Džonss, Jolandi Visera, Hosē Pablo Kantiljo un Sigurnija Vīvere.

Filmas darbība norisinās Johannesburgā un stāsta par mākslīgā intelekta robotu — policistu, kuru nolaupa un apmāca gangsteri, kuri iesauc viņu par Čapiju.

Filmas "Robots vārdā Čapijs" pirmizrāde notika . Filma nopelnīja 102,1 miljonu ASV dolāru pie 49 miljonu budžeta. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 32% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Force of Nature

***Force of Nature*** ir 2020. gada ASV asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Maikls Polišs. Filmā galvenās lomas atveido Emīls Hiršs, Keita Bosvorta un Mels Gibsons.

Filma stāsta par zagļu bandu, kas viesuļvētras laikā plāno laupīšanu.

Filmas *Force of Nature* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Lionsgate]]*. Filma saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 8% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Merkūrijs briesmās

**"Merkūrijs briesmās"** () ir 1998. gada ASV spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir Herolds Bekers. Filmā galvenās lomas atveido Brūss Viliss, Aleks Boldvins, Miko Hjūzs, Šajs Makbraids, Kima Dikensa. Filma balstīta uz 1996. gada Raina Daglasa Pīrsona romānu *Simple Simon*.

Filma stāsta par FIB aģentu, kurš aizsargā deviņus gadus vecu zēnu, kas sirgst no autisma un kuru grib nogalināt valdības aģenti pēc tam, kad viņš atšifrē slepenu kodu.

Filmas "Merkūrijs briesmās" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma saņēma galvenokārt negatīvas kritiķu atsauksmes un nopelnīja 93 miljonus ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ordenis "Par nopelniem Lietuvas labā"

thumb|250px|Sieviešu komandieres krusts par humāno ieguldījumu
**Ordenis "Par nopelniem Lietuvas labā"** () ir Lietuvas Republikas valsts apbalvojums. Ordenis dibināts 2002. gada 18. jūnijā, lai apbalvotu Lietuvas un ārvalstu pilsoņus par īpašiem nopelniem Lietuvas labā dažādās profesionālās darbības jomās.

Ordenim "Par nopelniem Lietuvas labā" ir piecas šķiras un ordeņa medaļa. Tā šķiras ir (no augstākās uz zemāko): Lielkrusts , Komandiera Lielkrusts, Komandiera krusts, Virsnieka krusts, Bruņinieka krusts.

## Apraksts
Visu šķiru ordeņa zīmes ir piecstaru krusts, kas izgatavots no zelta un pārklāts ar dažādu izmēru baltu emalju atkarībā no apbalvojuma šķiras. Krusta centrā ir oksidēts sudraba Vytis ar stariem starp malām. Krusta reversā attēloti Viļņas, Kauņas, Klaipēdas, Šauļu un Panevēžas ģerboņi. Centrā ir uzraksts "Pro Lituania" un 2002. Lente ir sarkana muarē, ar dzeltenām un zaļām svītrām malās. Krusts ir piestiprināts pie lentes ar elipsveida gredzenu, kura iekšienē iestiprināts simbols, kas attēlo profesionālās darbības jomu, par kuru tika piešķirts apbalvojums. Divu augstāko šķiru apbalvojuma komplektā ietilpst arī ordeņa zvaigzne.  

**Savienojuma gredzeni un to simbolu nozīme**



## Ar ordenis "Par nopelniem Lietuvas labā" apbalvotie latvieši
* Daina Avotiņa
* Aivars Endziņš
* Ivars Godmanis
* Raimonds Graube
* Romualds Ražuks
* Jānis Stradiņš
* Roberts Štelmahers
* Andrejs Žagars
## Atsauces
Hamiltona (Jaunzēlande)

**Hamiltona** (, ) ir pilsēta Jaunzēlandē Ziemeļsalas iekšzemē, Vaikato reģiona centrs un lielākā pilsēta. Pilsēta atrodas Vaikato upes krastos. 2022. gadā tajā dzīvoja 179 900 iedzīvotāji.

Mūsdienās pilsēta ir nozīmīgs transporta mezgls, caur pilsētu iet SH1 ceļš un dzelzceļš starp Oklendu un Velingtonu. Pilsētā atrodas Vaikato Universitāte, populārs tūrisma objekts ir Hamiltonas dārzi. Tajā atrodas Vaikato stadions, kas ikdienā tiek izmantots regbija spēlēm. Tajā notika trīs 2011. gada Pasaules kausa regbijā spēles. Tā ir arī viena no 2023. gada Pasaules kausa futbolā sievietēm norises vietām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilsētas oficiālā tīmekļa vietne
Gigs Jangs

**Gigs Jangs** (; dzimis **Bairons Elsvorts Bārs** (*Byron Elsworth Barr*) , miris ) bija amerikāņu kino, televīzijas un teātra aktieris.

Jangs nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā" par filmām *[[Come Fill the Cup]]* (1951) un *[[Teacher's Pet]]* (1958), šo balvu saņemot par lomu Sidnija Polaka filmā "Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?" (1969).

1978. gada 19. oktobrī Jangu ar sievu atrada mirušus viņu dzīvoklī Manhatanā. Policija apstiprināja, ka Jangs nošāva savu sievu un pēc tam pats sevi. Motīvs sievas slepkavībai un pašnāvībai netika atrasts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Godīgs zaglis

**"Godīgs zaglis"** () ir 2020. gada ASV asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Marks Viljamss. Filmā galvenās lomas atveido Liams Nīsons, Keita Volša, Roberts Patriks, Entonijs Ramoss, Džefrijs Donovans un Džajs Kortnijs.

Filma stāsta par bijušo banku aplaupītāju, kurš nolemj kļūt godīgs, bet saskaras ar korumpētiem FIB aģentiem.

Filmas "Godīgs zaglis" pirmizrāde notika . Filma saņēma dalītas kritiķu atsauksmes, slavējot Nīsona aktierspēli, bet kritizējot tās līdzību ar citām viņa filmām. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 39% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Roberts Patriks

**Roberts Hemonds Patriks** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris. Pazīstams, attēlojot ļaundaru vai cienījamu autoritatīvu tēlu lomas.

Savu kino aktiera karjeru uzsācis 1986. gadā. 1990. gadā attēlojis nelielu lomu filmā "Cietais rieksts 2". Kļuvis atpazīstams, attēlojot galveno antagonistu, T-1000, Džeimsa Kemerona filmā "Terminators 2: Pastarā diena" (1991). Šo pašu tēlu attēlojis arī filmās "Veina pasaule" (1992) un "Pēdējais varonis" (1993). Piedalījies arī filmās *[[Fire in the Sky]]* (1993), "Striptīzs" (*Striptease*, 1996), "Policisti" (1997), "Fakultāte" (1998), "Spiegu bērni" (2001), "Čārlija eņģeļi: Pilna jauda" (2003), "Vienība 49: Uguns slazdā" (*Ladder 49*, 2004), "Sirds robeža" (2005), "Mūsu tēvu karogi" (2006), "Mēs esam Maršali" (*We Are Marshall*, 2006), "Tilts uz Terabitiju" (2007), "Vīri, kas skatās uz kazām" (2009), "Slepenā mītne" (2012), "Identitātes zagle" (2013), "Bezgalīgā mīlestība" (*Endless Love*, 2014), *[[The Laundromat]]* (2019) un "Godīgs zaglis" (2020).

## Atsauces

## Ārējās saites
Nikaragvas futbola izlase

**Nikaragvas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Nikaragvu starptautiskās futbola sacensībās. Nikaragvas futbola izlasi pārvalda Nikaragvas Futbola federācija.

## Pasaules kausā
* 1930—1938 — *Nebija [[FIFA]] dalībnieks*
* 1950—1990 — *Nepiedalījās*
* 1994—2022 — *Nekvalificējās*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONCACAF zona|Nekvalificējās]]*

## Zelta kausa izcīņā
* 1963 — Sestā vieta
* 1965 — *Nekvalificējās*
* 1967 — Sestā vieta
* 1969 — *Nepiedalījās*
* 1971 — *Nekvalificējās*
* 1973 — 1989 — *Nepiedalījās*
* 1991 — 2007 — *Nekvalificējās*
* 2009 — Grupu turnīrs
* 2011 — 2015 — *Nekvalificējās*
* 2017 — Grupu turnīrs
* 2019 — Grupu turnīrs
* 2021- *Nekvalificējās*
* 2023 — *Diskvalificēts*

## Atsauces