open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Emīls Pileckis

**Emīls Pileckis** (; dzimis , Viļņā) ir Lietuvas starptautiskais meistars šahā (2009).

## Biogrāfija
Skolas laikā bieži piedalījies fizikas, ķīmijas un matemātikas olimpiādēs, kurās guvis labus panākumus. 2005. gadā uzvarējis Lietuvas fizikas olimpiādē un piedalījies starptautiskā fizikas olimpiādē Meksikā. 2009. gadā iestājies Viļņas Universitātes fizikas fakultātē, kuru 2013. gadā absolvējis ar bakalaura grādu, bet 2015. gadā turpat ieguvis maģistra grādu fizikā.

No 2001. gada līdz 2007. gadam pārstāvējis Lietuvu Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos. 2008. gadā debitējis Lietuvas šaha čempionāta finālā un izcīnījis 7. vietu. 2008. gadā Eiropas komandu kausā šahā pārstāvējis Lietuvas klubu *ŠK Panevėžys*. 2008. gadā Eiropas šaha individuālajā čempionātā izcīnījis augsto 11. vietu 323 dalībnieku konkurencē. 2009. gadā FIDE Pileckim piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. 2008. gadā atzīts par Lietuvas labāko jauno šahistu vecuma grupā līdz 20 gadiem. 2009. gadā uzvarējis Lietuvas šaha ātrspēles čempionātā. 2013. gadā uzvarējis Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" "Open" turnīrā. Divas reizes pārstāvējis Lietuvas izlasi Pasaules šaha olimpiādēs (2012-2014). 

## Atsauces

## Ārējās saites
Pileckis

**Pileckis** var būt:

* Emīls Pileckis (dzimis 1990. gadā) — lietuviešu šahists;
* Vitolds Pileckis (1901—1948) — poļu virsnieks.
Bērzupes iela

**Bērzupes iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalnā. Bērzupes iela mūsdienās sākas un beidzas daudzstāvu dzīvojamo namu masīvos, krustojoties vienīgi ar Tadaiķu ielu (būtībā sastāv no divām savstarpēji nesaistītām daļām). Kopējais ielas garums ir 415 metri. Iela klāta ar asfalta segumu, šeit ir savrupmāju un daudzstāvu dzīvojamo namu apbūve.

Bērzupes iela ir savienota ar Tadaiķu ielu.

## Skatīt arī
* Ziepniekkalns

## Atsauces
Aleksandrovka

**Aleksandrovka** var būt:
* Aleksandrovka — apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas pagastā;
* Aleksandrovka — apdzīvota vieta Balvu novada Lazdulejas pagastā;
* Aleksandrovka — apdzīvota vieta Preiļu novada Rušonas pagastā;
* Aleksandrovas Krāslavas novada Andzeļu pagastā cits nosaukums.
Aleksandrovka (Kastuļinas pagasts)

**Aleksandrovka** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā 9 km no pagasta centra Priežmales un 246 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa P60.

## Atsauces
Andrejs Rubļovs

**Andrejs Rubļovs** (; dzimis ap 1360. gadu, miris 1428. gada 17. oktobrī Maskavā) bija viens no slavenākajiem Maskavas skolas ikonogrāfijas, grāmatu mākslas un monumentālās glezniecības meistariem.

## Biogrāfija
thumb|left|Svētā Trīsvienība. Andrejs Rubļovs.
Ziņas par Andreja Rubļova biogrāfiju ir visai skopas: visticamāk, viņš dzimis Maskavas kņazistē (pēc citiem avotiem — Veļikijnovgorodā), iespējams, ap 1360. gadu. Viņa iesauka "Rubļovs" (no krievu vārda *рубель* — rievots koka dēlītis, darbarīks veļas gludināšanai) liecina, ka viņš varētu būt nācis no amatnieku ģimenes. Kļūdams par mūku Andronika klosterī, pieņēmis vārdu Andrejs. Viņa laicīgais vārds nav zināms, iespējams, pēc tolaiku tradīcijām arī tas sākas ar "A". Andreja Rubļova daiļrade balstījās uz Maskavas kņazistes mākslinieciskajām tradīcijām, labi pazīstama viņam bijusi arī slāvu mākslas pieredze. Pirmoreiz Andrejs hronikās pieminēts tikai 1405. gadā, ieraksti liecina, ka viņš kopā ar Teofanu Grieķi un Prohoru Vecāko veicis apdares darbus Maskavas kremļa Pasludināšanas katedrālē. Acīmredzot jau 1405. gadā Andreja Rubļova ikonu gleznošanas prasmes bija pietiekami augstā līmenī, ja viņam ticis uzticēts tik atbildīgs darbs, pie tam kopā ar Teofanu Grieķi. Otrreiz Andrejs hronikās pieminēts 1408. gadā, kad viņš kopā ar Daniilu Melno (*Даниил Чёрный*) veica gleznojumus Uspenskas katedrālē, Vladimirā. Bija pagājuši tikai 3 gadi, bet Andrejam jau bija palīgi un mācekļi, tai laikā jau pilnībā bija izveidojies viņa individuālais stils.

15. gadsimta 20. gados Andrejs hronikās tiek pieminēts trešo reizi: kopā ar Daniilu Melno viņš veicis darbus Troicas-Sergija klosterī, šie gleznojumi nav saglabājušies. Savu šedevru — ikonu ”Svētā trīsvienība” — viņš radījis 1411. vai 1425.-27. gadā.

Andrejs Rubļovs nomira mēra epidēmijas laikā 1428. gada 17. oktobrī Maskavā, Andronika klosterī, kur 1428. gada pavasarī bija veicis savu, pēc rakstiem spriežot, ceturto darbu — gleznojumus Andronika Spaskas baznīcā.

Apglabāts Andronika klosterī netālu no baznīcas zvanu torņa.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  
* ''Андрей Рублёв'' *Православная энциклопедия*
Vitauts Vazņonis

**Vitauts Vazņonis** (; dzimis , Kauņā) ir Lietuvas starptautiskais meistars šahā (2008).

## Biogrāfija
Kauņas šaha skolas audzēknis. 2006. gadā debitējis Lietuvas šaha čempionāta finālā. 2007. gadā uzvarējis NATO valstu šaha meistarsacīkstēs ātrajā šahā un Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" "Open" turnīrā. 2008. gadā FIDE Vazņonim piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. 2010. gadā Plovdivā Eiropas komandu kausā šahā pārstāvējis Lietuvas klubu *ŠK Margiris Kaunas*. 2011. gadā uzvarējis Lietuvas šaha ātrspēles čempionātā. Kopš 2001. gada piedalās korespondencšaha turnīros.

## Atsauces

## Ārējās saites
Evita Krievāne-Moiseičenko

**Evita Krievāne-Moiseičenko** (dzimusi  Rīgā) ir bijusī latviešu šorttrekiste, tagad — trenere.

Šorttrekā trenējusies no 1996. gadā, pirmā trenere — Lāsma Kauniste, vēlāk trenējusies pie Janas Miglenieces, Karinas Palasiosas un Jeruna Otera.

Piedalījusies  Turīnā, kur izcīnīja 19. vietu 1000 m distancē, 1500 m distancē — 23. vietu. Tajā pašā gadā izcīnījusi 4. vietu 500 m distancē Pasaules čempionātā junioriem. 2007. gada Pasaules čempionātā izcīnījusi 12. vietu.

2009. gadā beigusi sportistes karjeru. Pēc tam kļuvusi par šorttreka un slidošanas treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Jānis Elksnis

**Jānis Elksnis** (dzimis ) ir latviešu grāmatizdevējs.

## Biogrāfija
Dzimis zemnieku ģimenē. Izglītību ieguvis Dricānu septiņgadīgajā pamatskolā, Rīgas 2. poligrāfijas mākslas arodu skolā, Tautas kultūras universitātē un Daugavpils Pedagoģiskajā institūtā, kura Filoloģijas fakultāti absolvējis 1985. gadā.

Strādājis PSRS Zinātņu akadēmijas izdevniecības 2. tipogrāfijā par metieri, Rēzeknes 14. arodvidusskolā par pasniedzēju, direktora vietnieku mācību un ražošanas darbā.

Latgales Kultūras centra izdevniecību vada kopš tās dibināšanas brīža 1990. gadā. Izdevniecībā grāmatas tiek izdotas latviešu, latgaliešu, krievu un citās valodās. Jāņa Elkšņa vadībā tiek veidots ilgāko mūžu Latvijā piedzīvojušais "Tāvu zemes kalendars", kas tiek izdots kopš 1938. gada.

1994. gadā apbalvots ar 5. šķiras Triju Zvaigžņu ordeni, 2003. gadā — Latvijas Valsts aizsardzības fonda Goda zīmi. 2004. gadā kļuvis par Rēzeknes Goda pilsoni, 2013. gadā saņēmis Latvijas Lepnuma balvu

Grāmatu mākslas konkursa "Zelta ābele_2017" godināšanas balvas par mūža ieguldījumu grāmatniecībā laureāts.

## Atsauces
Zilie kalni

**Zilie kalni** var būt:
* Zilie kalni — paugurs Beļavas pagastā
* Zilie kalni — pauguru grupa Tīnūžu pagastā
* Šlīteres Zilie kalni Dundagas pagastā

## Skatīt arī
* Ogres Zilie kalni (dabas parks)
ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija 68/262

thumb|300px|ANO ĢA balsojuma "Par Ukrainas teritoriālo integritāti" rezultāts.
**ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija A/RES/68/262 "Par Ukrainas teritoriālo integritāti"** ir ANO Ģenerālās asamblejas 68. sesijā 2014. gada 27. martā atklātā balsojumā pieņemta rezolūcija, kas atkārtoti uzsvēra atbalstu Ukrainas teritoriālajai integritātei tās starptautiski atzītajās robežās un pasludināja par spēkā neesošu Krimas referendumu (2014).

## Pieņemšana
Šī ANO Ģenerālās asamblejas sesija tika īpaši sasaukta, lai risinātu jautājumu par Ukrainas teritorijas daļas (Krimas Autonomā Republika, Sevastopole) statusu pēc Krievijas okupācijas. Rezolūciju ierosināja Kanāda, Kostarika, Vācija, Lietuva, Polija un Ukraina.

To atbalstīja 100 ANO dalībvalstis, bet noraidīja 11 valstis (Armēnija, Baltkrievija, Bolīvija, Kuba, Ziemeļkoreja, Nikaragva, Krievija, Sudāna, Sīrija, Venecuēla un Zimbabve). 58 valstis atturējās, bet 24 valstis nepiedalījās balsošanā.

Pirms tam par šo jautājumu notika septiņas ANO Drošības padomes sanāksmes, kurās Krievija izmatoja savas veto tiesības.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Apvienoto Nāciju Organizācija
* Krimas krīze

## Ārējās saites
* Pilns teksts rezolūcijas 68/262 (angļu)
Kristaps Roberts Zīle

**Kristaps Roberts Zīle** (dzimis  Rīgā) ir latviešu hokejists, spēlē aizsarga pozīcījā. Pašlaik (2025) pārstāv Čehijas Ekstralīgas klubu Liberecas "Bílí Tygři".

## Karjera
Pēc vairākām SK Rīga sistēmā aizvadītām sezonām 2014.—15. gada sezonā Zīle uzsāka spēlēt MHL klubā HK Rīga. 43 spēlēs viņš atzīmējās ar 10 rezultativitātes punktiem. 2015.—16. gada sezonā bija HK Rīga kapteinis. 2016. gada februārī piedalījās MHL Visu Zvaigžņu spēlē Ņižņekamskā. 2015.—16. gada sezonā Zīle debitēja arī KHL kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā, tās rindās aizvadot 10 spēles. Debija notika spēlē pret Vladivostokas "Admiral". Nākamajā sezonā "Dinamo" sastāvā Zīle aizvadīja 26 spēles, bet 2017.—18. gada sezonā jau bija nostiprinājies komandas pamatsastāvā. 2019. gada maijā pagarināja līgumu ar "Dinamo" uz nākamajām divām sezonām.

2022. gada februārī pārgāja uz Zviedrijas hokeja līgas klubu *[[Örebro HK]]*. Karjeras turpinājumā aizvadīja trīs sezonas Čehijas Ekstralīgas komandā *[[HC Litvínov]]*. 2025. gadā nomainīja komandu Čehijā un pievienojās Liberecas "Bílí Tygři".

Latvijas hokeja izlases rindās spēlējis trīs Pasaules čempionātos junioriem, divos no tiem pildot komandas kapteiņa funkcijas, kā arī vienā Pasaules čempionātā jauniešiem. Latvijas pieaugušo izlases sastāvā debitēja 2016. gadā pārbaudes spēlēs. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2018. gadā. Pārstāvēja Latvijas izlasi  Pekinā. 2023. gada Pasaules čempionātā Latvijas izlases sastāvā izcīnīja bronzas medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cirstes

**Cirstes** (agrāk arī **Cirstesciems**) ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļdaļā pie Šlīteres Zilajiem kalniem autoceļu V1365 un V1381 krustojumā  no pagasta centra Dundagas un  no Rīgas.

## Atsauces
Šlīteres Zilie kalni

**Šlīteres Zilie kalni** (, arī **Zilie kalni**, **Slīteres Zilie kalni**, **Slīteres krauja**) ir līdz 42,5 m augsta krauja Ziemeļkursas augstienes ziemeļos. Stiepjas 20 km garumā ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā Talsu novada Dundagas pagastā un veido dabisku robežu starp Ziemeļkursas augstienes Dundagas pacēlumu un Piejūras zemienes Irves līdzenumu. Kraujas augšmala paceļas līdz 82,5 m v.j.l. pie Šlīteres. Vietām kraujas nogāzē atsedzas pacēluma pamatā esošais sarkanais smilšakmens. Kraujas stāvajā nogāzē izveidojušās 8—20 m dziļas kanjonveida ielejas un gravas ar vairākām alām. Krauja radusies leduslaikmeta beigu posmā kā Baltijas ledus ezera stāvkrasts. Kraujas ziemeļrietumu daļa iekļauta Slīteres nacionālā parka teritorijā, dienvidaustrumu — Kaļķupes ielejas dabas liegumā.

## Atsauces
Lapmežciems (Dundagas pagasts)

**Lapmežciems** ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā pie autoceļa V1365 vietā, kur Pitragsupes augštece šķērso Šlīteres Zilos kalnus, 15 km no pagasta centra Dundagas, 50 km no novada centra Talsiem un 169 km no Rīgas.

## Atsauces
Šlītere

**Šlītere** (, agrāk arī **Slītere**) ir ciems Talsu novada Dundagas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā Šlīteres Zilo kalnu kraujas augšmalā pie autoceļa P125  no pagasta centra Dundagas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Pēc 2021. gada datiem Šlīterē ir 9 iedzīvotāji.

Ciemā atrodas Slīteres nacionālā parka administrācija, 1850. gadā būvētā Šlīteres bāka un muzejs.

Saglabājušās vairākas bijušās Dundagas muižai padotās Šlīteres pusmuižas ēkas — kūts, kūpinātava, kalpu un pumpja ēka ar 34 metrus dziļu aku. Ap ēkām saglabājušies daži muižas parka fragmenti, t.sk. ošu aleja.

## Atsauces
Slītere

**Slītere** var būt:

* Šlīteres agrākais nosaukums;
* Vivija Slītere (1931—2025) — latviešu pedagoģe.
Mazirbe (Dundagas pagasts)

**Mazirbe** (, arī **Maģiere** un **Maģirve**) ir ciems Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos autoceļu P125 un V1381 krustojumā  no pagasta centra Dundagas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Tas ietilpst Slīteres nacionālā parka neitrālajā zonā. Ciems  veidojies ap Mazirbes baznīcu un mācītājmuižu. Mācītājmuižas mācītājmāja ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis. Netālu no baznīcas atrodas tā dēvētie Mēra akmeņi.
Tā ir vēsturiski veidojusies viena Mazirbes ciema dienvidu daļa. Pārējais ciems Mazirbe atrodas Kolkas pagastā.

## Atsauces
Ivans Lapikovs

**Ivans Lapikovs** (; dzimis , miris ) bija PSRS un Krievijas teātra un kino aktieris, PSRS Valsts prēmijas laureāts (1979), KPFSR Tautas skatuves mākslinieks (1974), PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1982).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1922. gadā, mācījās Staļingradā un pilsētas Kultūras pilī pašdarbības stīgu orķestrī spēlēja balalaiku, vēlāk iestājās dramatiskajā pulciņā. 
1939. gadā iestājās Harkivas Teātra mākslas skolā, kur pabeidzis tikai 2 kursus. No 1941. līdz 1963. gadam strādāja Staļingradas M. Gorkija vārdā nosauktajā drāmas teātrī. 1963. gadā pārcēlās uz Maskavu.

Kino darbojies no 1954. gada. Popularitāti viņam atnesa filma "Priekšsēdētājs". No nozīmīgākajām minamas lomas filmās "Andrejs Rubļovs" (Kirils), "Klusuma minūte" (1971), "Viņi cīnījās par Dzimteni" (1975), "Mūžīgais aicinājums" (*Вечный зов*, TV seriāls) u. c. Četrdesmit gadu laikā Ivans Lapikovs filmējies vairāk nekā septiņdesmit kinolomās.

Lapikovs mira 1993. gadā 2. maijā, uzstājoties karavīru priekšā vienā no Piemaskavas karavīru nodaļām. Apglabāts Maskavā, Vagaņkovas kapsētā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jaunmuiža (Dundagas pagasts)

**Jaunmuiža** (agrāk arī **Jaunāmuiža**) ir ciems Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā Šlīteres Zilo kalnu kraujas malā pie autoceļa P125  no pagasta centra Dundagas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Dundagas Jaunāsmuižas *(Neuhof)* pusmuižas centru.

## Atsauces
Neveja

**Neveja** () ir ciems Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā Ķikana krastā autoceļu P125 un V1382 krustojumā  no pagasta centra Dundagas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Sena apdzīvotā vieta (*Newed*, *Niwegen*); no 1945. līdz 1971. gadam Nevejas ciema padomes centrs.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Oste

**Oste** ir ciems Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā Drollupes un Ostupes krastos pie autoceļa V1382  no pagasta centra Dundagas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

## Atsauces
Anatolijs Soloņicins

**Anatolijs Soloņicins** (; dzimis  Gorkijas apgabala Bogorodskā, miris  Maskavā) bija padomju teātra un kino aktieris, KPFSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks.

## Biogrāfija
Soloņicina īstais vārds ir Oto, šādu vārdu viņa tēvs izvēlējies par godu čeļuskiniešu glābšanas ekspedīcijas vadītājam Oto Šmitam. Sākoties Vācijas—PSRS karam, šis vāciskais vārds Padomju Savienībā zaudēja popularitāti, un Oto Soloņicins kļuva par Anatoliju Soloņicinu.

Bijis Sverdlovskas teātra aktieris, darbojies arī Minskas, Novosibirskas, Tallinas teātros.

Pirmā kinoloma bija 1963. gadā uzņemtajā Gļeba Panfilova filmā "Kurta Klauzevica lieta" (*Дело Курта Клаузевица*). Plaši pazīstams kļuva pēc Andreja Rubļova lomas Andreja Tarkovska filmā "Andrejs Rubļovs" (1966). Izlasījis žurnālā *Iskusstvo Kino* publicēto filmas scenāriju, Soloņicins Sverdlovskas teātrī paņēma atvaļinājumu un atbrauca uz Maskavu, tikās ar Tarkovski un tika apstiprināts galvenajai lomai. Viņa kandidatūru atbalstīja vēsturnieki, no divdesmit aktieru fotoprovēm izvēlēdamies Soloņicinu.

No tā laika Tarkovskis aicināja Soloņicinu visās savās filmās, aktieris pat kļuva Tarkovskim par savdabīgu talismanu. Ja nebija Soloņicinam piemērotas lomas, Tarkovskis tādu izdomāja, piemēram, garāmejošo ārstu savā 1974. gada filmā "Spogulis". 1972. gadā Soloņicins tēloja doktoru Sartoriusu Tarkovska filmā "Solāris". Īpaši veiksmīga aktierim bija Rakstnieka loma Tarkovska filmā "Stalkers" (1979).

Soloņicins saņēma piedāvājumus arī no daudziem citiem režisoriem. Viņš filmējies Gļeba Panfilova filmā "Ugunī brasla nav" (*В огне брода нет*, 1968), Alekseja Germana filmā "Pārbaude uz ceļa" (*Проверке на дорогах*, 1971), Sergeja Gerasimova filmā *Любить человека* (1973), Ņikitas Mihalkova filmā "Savējais starp svešiem, svešs starp savējiem" (*Свой среди чужих, чужой среди своих*, 1974).

1982. gadā Anatolijs Soloņicins mira no plaušu vēža, pirms dažiem gadiem viņš kādas filmas uzņemšanas laikā bija saaukstējies un saslimis ar plaušu karsoni, vēlāk, citā filmā darbojoties, smagi sasita krūtis un nokļuva slimnīcā, kur viņam tika atklāts plaušu vēzis. Viņam tika izoperēta daļa plaušu, bet diagnoze par vēzi aktierim netika atklāta. Pēc gada, filmējoties Baltkrievijā, aktierim kļuva slikti, un Maskavas slimnīcā, kurā viņu steigšus nogādāja, ārsti konstatēja, ka vēža metastāzes izplatījušās uz mugurkaulu.

## Apbalvojumi
* 1981. gadā Soloņicinam tika piešķirts KPFSR Nopelniem bagātā skatuves mākslinieka goda nosaukums.
* 1981. gadā Soloņicins Berlīnes kinofestivālā saņēma balvu "Sudraba lācis" kā labākais aktieris par Dostojevska lomas atveidošanu filmā *Двадцать шесть дней из жизни Достоевского*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazirbe (nozīmju atdalīšana)

**Mazirbe** var būt:
* Mazirbe — apdzīvota vieta Dundagas pagastā
* Mazirbe — apdzīvota vieta Kolkas pagastā
* Mazirbe — upe Ziemeļkurzemē
Kosmos-2464

***Kosmos-2464*** (*Космос-2464*) ir Krievijas *[[GLONASS]]* globālās navigācijas sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada septembrī. Tas ir pavadoņu sērijas *[[GLONASS-M]]* aparāts. *Glonass* zemes vadības kompleksa numurs 736. Izvietots *Glonass* sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 16.

*Kosmos-2464* tika palaists  04:26 UTC ar nesējraķeti *[[Proton-M/DM-2]]* no Baikonuras kosmodroma. Kopā ar to palaisti tādi paši navigācijas pavadoņi *[[Kosmos-2465]]* un *[[Kosmos-2466]]*.

 *Kosmos-2464* sākta aktīva darbība un tas ieslēgts *Glonass* sistēmā.
 pavadonis uz laiku izslēgts no sistēmas. Kosmiskajam aparātam bija notikusi vadības sistēmas kļūme, negaidīti iedarbinot vienu no rezerves dzinējiem. Tā ekspluatācija atjaunota 14. martā, un tas aizstāja dehermetizējušos  pavadoni *[[Kosmos-2466|Glonass № 738]]*.

## Atsauces
Kosmos-2465

***Kosmos-2465*** (*Космос-2465*) bija Krievijas *[[GLONASS]]* globālās navigācijas sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada septembrī. Tas ir pavadoņu sērijas *[[GLONASS-M]]* aparāts. *Glonass* zemes vadības kompleksa numurs 737. Izvietots *Glonass* sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 12.

*Kosmos-2465* tika palaists  04:26 UTC ar nesējraķeti *[[Proton-M/DM-2]]* no Baikonuras kosmodroma. Kopā ar to palaisti tādi paši navigācijas pavadoņi *[[Kosmos-2464]]* un *[[Kosmos-2466]]*.

 *Kosmos-2464* sākta aktīva darbība un tas ieslēgts *Glonass* sistēmā.
 pavadonis uz laiku tika izslēgts no sistēmas, lai atjaunotu tā elektrosistēmas darbību.
26. maijā tika atjaunota tā ekspluatācija, bet vēlāk atkal tas sabojājās.

## Atsauces
Bašķi

**Bašķi** (arī **Baški**) ir ciems Preiļu novada Rušonas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 3,2 km no pagasta centra Kastīres un 222,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P62 (Krāslava—Preiļi—Madona), Eikša ezera rietumu krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā, līdz 2021. gada administratīvajai reformai atradās Preiļu novadā.

## Iedzīvotāji
1897. gadā katoļu ciemā bija 15 sētas.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Agnēta Horna

**Agnēta Horna af Bjērneborga** (, dzimusi , mirusi ) bija Rīgā dzimusi zviedru augstmane, memuāru *Agneta Horns leverne* autore.

Dzimusi zviedru feldmaršala Gustava Horna un Zviedrijas kanclera Aksela Ūksenšernas meitas Kristīnes ģimenē. Sava mūža pirmo daļu pavadīja militārajās nometnēs, pārvietojoties pa Eiropu. 1648. gadā apprecējās ar zviedru karavīru. Pēc vīra nāves, 26 gadu vecumā, apmetās Zviedrijā, kur ap 1650. gadu sarakstīja *Agneta Horns leverne*.
## Ārējās saites
*
Gaiļmuiža

**Gaiļmuiža** (agrāk **Gaļmuiža**, Latvijas PSR laikā — **Gailīši**) ir ciems Preiļu novada Rušonas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 20,5 km no pagasta centra Kastīres un 215,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V742 (Preiļi—Gaiļmuiža—Krāces stacija).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā, pēc tam Preiļu novadā. Pēc 2021. gada pašvaldību vēlēšanām Preiļu novads tika iekļauts Preiļu novada sastāvā.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Gailīši

**Gailīši** var būt:

*Balvu novada Vectilžas pagasta Gaileišu cits nosaukums
*Balvu novada Lazdukalna pagasta Gaileišu cits nosaukums
*Preiļu novada Rušonas pagasta Gaiļmuižas agrākais nosaukums
*Preiļu novada Rušonas pagasta Kaučera Gailīšu cits nosaukums
*Kā ciems – agrākais Gailīšu pagasta nosaukums
Kecina/Hāfele

**Kecina/Hāfele** (), līdz 2010. gadam - **Kecina**, ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Hāfellandes apriņķī, uz rietumiem no Berlīnes pie Hāfeles upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1197. gadā. Pēc Otrā pasaules kara Kecina atradās VDR sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lomi-Bortnieki

**Lomi-Bortnieki** (arī **Lomi-Bortnīki**) ir ciems Preiļu novada Galēnu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 8,1 km no pagasta centra Galēniem, 19,9 km no novada centra Preiļiem un 231,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V740 (Zeimuļi–Lomi–Riebiņi).

Pirms 2021. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Riebiņu novadā.

## Iedzīvotāji
1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 67 sētas. 
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Muņi

**Muņi** (agrāk arī **Muņciems**, **Muņuciems**) ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļu daļā pie autoceļa V1307 9,5 km no pagasta centra Dundagas, 43 km no novada centra Talsiem un 167 km no Rīgas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Kaļķi

**Kaļķi** var būt:
* kalcija hidroksīds (dzēstie kaļķi)
* kalcija oksīds (nedzēstie kaļķi)
* Kaļķi — apdzīvota vieta Dundagas pagastā
* Kaļķi — apdzīvota vieta Malienas pagastā

## Skatīt arī
* Kaļķakmens
* Kalcīts
Lateve

**Lateve** (agrāk arī **Lateva**, **Latevasciems**) ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Šlīteres Zilo kalnu kraujas malā pie autoceļa V1381  no pagasta centra Dundagas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

## Atsauces
Puiškalnciems

**Puiškalnciems** ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā Pilsupes krastos pie autoceļa V1367  no pagasta centra Dundagas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

## Atsauces
Mazpiltene

**Mazpiltene** ir ciems Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Piltenes purva rietumu malā 3,5 km no pagasta centra Dundagas, 37 km no novada centra Talsiem un 161 km no Rīgas.

## Atsauces
Piltene (ciems)

**Piltene** (agrāk arī **Piltensciems**) ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Piltenes purva austrumu malā pie autoceļa V1375 9 km no pagasta centra Dundagas, 39 km no novada centra Talsiem un 167 km no Rīgas.

## Atsauces
Anstrupe

**Anstrupe** ir ciems Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā Pāces upes krastos pie autoceļa P77  no pagasta centra Dundagas un  no Rīgas.

## Atsauces
Upenieki (Dundagas pagasts)

**Upenieki**, agrāk arī **Upniekciems**, ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidrietumu daļā Raķupes krastos pie autoceļa V1318 13 km no pagasta centra Dundagas, 47 km no novada centra Talsiem un 171 km no Rīgas.

## Atsauces
Alakste

**Alakste**, agrāk arī **Alakstciems** vai **Dižalakste**, ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Alakstes upes krastos autoceļu V1367 un V1382 krustojumā  no pagasta centra Dundagas un  no Rīgas.

## Atsauces
Trīszirdziņu aizsardzība

**Trīszirdziņu aizsardzība**  ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: **1. e2-e4 e7-e5 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. Zb1-c3**.

Tā pieder pie atklātām atklātnēm un tai ir piešķirts Šaha atklātņu enciklopēdijas kods C46.
 
## Vēsture
Trīszirdziņu aizsardzība rodas melnajiem izvairoties no četrzirdziņu aizsardzības (3. ... Zg8-f6). Pirmoreiz lietota partijā Stauntons — Kohrens (1841). To pētījuši Janišs (1843) un Stauntons (1847).

## Galvenie varianti
* **3. ...Lf8-b4** — galvenais variants. Baltie ar **4. Zс3-d5! Lb4-a5 (3. ...Lb4-e7) 5. Lf1-c4 Zg8-e7 6. 0—0 0—0 7. c2-c3 d7-d6 8. a2-a4** panāk pārsvaru.
* **3. ... g7-g6** — Steinica turpinājums.
* **3. ... d7-d6**
** **4. Lf1-b5** — pāreja uz spāņu atklātni.
** **4. d2-d4** — pāreja uz skotu atklātni. 
** **4. d2-d4 Lc8-g4 5. Lf1-b5 e5xd4 6. Dd1xd4 Lg4xf3 7. g2xf3** — baltiem pārsvars
* **3. ... Lf8-c5 4.Zf3xe5** ar balto pārsvaru.

## Literatūra
* Шахматный словарь. Гл. редактор Абрамов Л.Я., ФиС, Москва, 1964. - 457. стр. 
* Ludek Pahman "Offene Spiele",Berlin, 1966, 223.-225. lpp. 

## Atsauces
Labdzere

**Labdzere** (), agrāk arī **Labdzēre** vai **Labdzersciems**, ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidrietumu daļā pie autoceļa V1371  no pagasta centra Dundagas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

## Atsauces
Sumburciems (Dundagas pagasts)

**Sumburciems**, agrāk arī **Sumbere**, ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidrietumos Liepniekvalka krastos pie autoceļa V1371  no pagasta centra Dundagas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Daļa vēsturiskā Sumburciema atrodas Valdgales pagastā.

## Atsauces
Berlīnes televīzijas tornis

**Berlīnes televīzijas tornis** () ir televīzijas tornis, kas atrodas Berlīnē, Vācijā. Torņa augstums ir 368,03 metri, bet skatu laukums atrodas 203 metru augstumā. Tas ir augstākais tornis Vācijā, otrais augstākais televīzijas tornis Eiropas Savienībā aiz Rīgas radio un televīzijas torņa un ceturtais augstākais televīzijas tornis Eiropā.

Torņa celtniecību uzsāka 1964. gadā un pabeidza 1969. gadā. Torņa sākotnējais augstums bija 365 metri, bet pēc antenas modernizācijas 1997. gadā, torņa augstums palielinājās līdz 368,03 metriem.

Televīzijas tornis ir viens no Berlīnes pazīstamākajiem simboliem un ir populārs tūristu galamērķis. Gaišā dienas laikā no skatu platformas redzamība var sasniegt pat 42 kilometrus. Torņa lodē atrodas skatu laukums un restorāns. Restorāns atrodas 207 metru augstumā un restorāna rotācija veic vienu pilnu apgriezienu 30 minūšu laikā.

## Ārējās saites
Nauene

**Nauene** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Hāfellandes apriņķī, uz rietumiem no Berlīnes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1186. gadā. Pēc Otrā pasaules kara Nauene atradās VDR sastāvā.

## Infrastruktūra
Pie Nauenes atrodas 1906. gadā dibinātais radioraidītājs (*Grossfunkstelle Nauen*), kas ir vecākais darbojošais šāda veida objekts pasaulē.
## Atsauces

## Ārējās saites
Silajāņi

**Silajāņi**, **Silajoņi** () jeb **Solujoņi** (*Solujuoni*) ir ciems, Preiļu novada Silajāņu pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 18,5&nbsp;km no novada centra Preiļiem un 223,8&nbsp;km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu V577 (Puša—Krāce—Silajāņi—Riebiņi) un V570 (Malta—Silajāņi) krustojumā, Feimankas upes krastos.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā, pirms 2021. gada – vecajā Preiļu novadā.

## Iedzīvotāji
1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Steinica gambīts

**Steinica gambīts** ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: **1. e2-e4 e7-e5 2. Zb1-c3 Zb8-c6 3. f2-f4 e5xf4 4. d2-d4 Dd8-h4+ 5. Ke1-e2**.

Tas pieder pie Vīnes atklātnes un to klasificē pie atklātām atklātnēm ar Šaha atklātņu enciklopēdijas kodu C25.

## Vēsture
Steinica gambīts pirmoreiz lietots 1867. gadā partijā Steinics — Neimanis. Gambītu savā atklātņu repertuārā iekļāva un vairākkārt spēlēja asas spēles cienītājs krievu šahists Mihails Čigorins, tai skaitā 1892. gada mačā pret gambīta autoru Steinicu.

## Stratēģiskā ideja
Balto karaļa neveiksmīgo stāvokli kompensē spēcīgs bandinieku centrs un iespēja attīstībai iegūt vairākus tempus (Zf3, Zd5).

## Galvenie varianti
* **5. ... d7—d5!**
* **5. ... d7-d6 6. Zg1-f3 Lс8-g4 7. Lc1xf4 f7-f5!**

## Literatūra
* Константинопольский А. М., Лепешкин В. Ф. *Венская партия*. М., ФиС, 1989.  
*  
## Atsauces

## Ārējās saites
* Partijas, kurās spēlēts Steinica gambīts
Nikolajs Griņko

**Nikolajs Griņko** (; ; dzimis , miris ) bija ukraiņu teātra un kino aktieris, Ukrainas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks (1969), Ukrainas PSR Tautas skatuves mākslinieks (1973).

No 1951. līdz 1988. gadam tēlojis nozīmīgas lomas daudzu padomju režisoru filmās, labi pazīstams ar lomām Andreja Tarkovska uzņemtajās filmās "Ivana bērnība", "Andrejs Rubļovs", "Solāris", "Spogulis", "Stalkers".

Pazīstamas ir arī Griņko atveidotās lomas bērnu filmās, īpaši tēta Karlo loma filmā "Buratino piedzīvojumi" (1975) un profesora Gromova loma filmā "Elektronika piedzīvojumi" (1979).

Miris no leikēmijas 1989. gadā, apglabāts Kijivā.

## Atsauces
* Страница Н. Г. Гринько

## Ārējās saites
Nikolajs Burļajevs

**Nikolajs Burļajevs** (, dzimis ) ir PSRS un Krievijas teātra un kino aktieris, kinorežisors, Krievijas Tautas skatuves mākslinieks (1996), Krievijas Rakstnieku savienības biedrs.

Dzimis aktieru ģimenē, karjeru kino un teātrī sācis jau bērnībā 20. gadsimta sešdesmito gadu sākumā, filmējoties Andreja Končalovska kursa darbā "Zēns un balodis". Vēlāk režisors Andrejs Tarkovskis pēc Končalovska ieteikuma jauno aktieri uzaicināja lomai filmā "Ivana bērnība" (1962), kur Burļajevs tēloja pusaudzi, kam karš laupījis bērnību. Pēc dažiem gadiem viņš tēloja zvanu lējēju Borisku lomā citā Tarkovska filmā "Andrejs Rubļovs".

N. Burļajevs ir absolvējis Vissavienības Valsts kinematogrāfijas institūta (*ВГИК*) režisoru fakultāti, studējot pie Mihaila Romma un Ļeva Kulidžanova.

No 1991. gada N. Burļajevs ir ikgadējā Maskavas kinofestivāla *Золотой Витязь* dibinātājs un direktors. No 1992. gada — kinocentra *Русский фильм* ģenerāldirektors.

2014. gada martā viņš parakstīja vēstuli, atbalstīdams Krievijas prezidenta Vladimira Putina īstenoto militāro intervenci Ukrainā.

Precējies ar aktrisi Natāliju Bondarčuku. Viņa pirmā sieva bija aktrise Natālija Varleja.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biography of Nikolai Burlyayev
* Международный Кинофорум «Золотой Витязь»
* Николай Бурляев на сайте «Дети в кино»
* '''Николай Бурляев''': «Во спасение души…»
* Николай Бурляев в произведении А.Грока «И снился нам с Саввой сон» 
* Николай Бурляев/ Правда и кино фронтовиков Николай Бурляев о Великой Отечественной Войне
Žeroms Bonaparts

**Žeroms Bonaparts** (; dzimis , miris ) bija Napoleona jaunākais brālis. No 1807. līdz 1813. gadam - Vestfālenes karalis Žeroms I. No 1816. gada - Monfortas grāfs. Kad Francijā pie varas nokļuva Žeroma brāļadēls Napoleons III, veica vairākus oficiālus amata pienākumus, 1850. gadā kļūdams par Francijas maršalu, bet 1852. gadā - Francijas senāta prezidentu.

## Ārējās saites
Sīļukalns (Sīļukalna pagasts)

**Sīļukalns** (arī **Seiļukolns**) ir ciems Preiļu novadā, Sīļukalna pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 33 km no novada centra Preiļiem un 203 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies autoceļu V739 (Galēni–Sīļukalns–Stirniene) un V735 (Stabulnieki–Sīļukalns–Varakļāni) krustojumā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

Sīļukalnā atrodas pagasta pārvalde, kultūras nams, pasta pakalpojumu sniegšanas vieta. 2020. gada 31. augustā slēgta Sīļukalna pamatskola.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Hitomi

***Hitomi*** jeb ***ASTRO-H*** (arī ***NeXT***) ir Japānas Aerokosmisko pētījumu aģentūras (*JAXA*) orbitālā observatorija, kas paredzēta novērojumiem rentgenstaru spektrā. Tā orbītā tika palaista 2016. gada 17. februārī. Kopš 2016. gada 26. marta pavadonis nekontrolēti griežas, un ar to ir zaudēti sakari.

*Hitomi* uzstādīti četri teleskopi un seši detektori, kas veic novērojumus cietajos un mīkstajos rentgenstaros un gamma staros:
* *Soft X-ray Telescope*
** *Soft X-ray Spectromete*r (*SXS*), 0,4—12 keV, augstas izšķirtspējas rentgenstaru spektroskopijai
** *Soft X-ray Imager* (*SXI*), 0,3—12 keV
* *Hard X-ray Telescope* (*HXT*)
** *Hard X-ray Imager* (*HXI*), 5—80 keV
* *Soft Gamma-ray Detector* (*SGD*), 60—600 keV

## Lidojuma gaita
*ASTRO-H* tika palaists  08:45 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[H-IIA]]* (lidojums *F30*) no Tanegasimas kosmosa centra. Kā sekundārā krava palaisti pavadoņi *[[ChubuSat-2]]*, *[[ChubuSat-3]]*, *[[Horyu-4]]*. Pēc ievadīšanas orbītā observatorijai tika dots nosaukums *Hitomi*. Tās darbības laiks bija plānots 3 gadi.

27. martā *JAXA* paziņoja, ka 26. martā plānotajā sakaru seansā nav izdevies sazināties ar *Hitomi*. Savukārt ASV kosmisko objektu novērošanas dienests *Joint Space Operations Center* bija novērojis to, ka no pavadonis 26. martā 08:20 UTC ir sadalījies piecās daļās. Pēc rūpīgākas analīzes *Joint Space Operations Center* paziņoja, ka fragmentācija notikusi 01:42 *UTC*, bet nav pazīmju, ka pavadoņa galvenais ķermenis būtu sadalījies. Līdz 1. aprīlim *JAXA* speciālistiem četras reizes izdevās nodibināt uztvert signālus no *Hitomi*.

Pēc telemetrijas fragmentiem izdevies noskaidrot, ka pavadonis bija sācis griezties, sākotnēji 21,7 grādi stundā. Orientācijas sistēma tāpēc deva komandu žiroskopiem neitralizēt rotāciju. Šīs darbības rezultātā inerciālās sistēmas kļūdas dēļ kosmiskais aparāts sāka griezties pretējā virzienā. Žiroskopos uzkrājās griezes moments, kuru nespēja izlādēt magnētiskie griezes momenta kontrolieri, līdz žiroskopi sasniedza robežu. *Hitomi* vadības dators secināja bīstamu situāciju un pavadoni ievadīja drošajā režīmā. Lai saules baterijas būtu vērstas pret Sauli, kosmisko aparātu centās stabilizēt ar hidrazīna raķešdzinējiem. Tas neizdevās, jo saules sensors nespēja atrast Sauli. Tā vietā, lai labotu pieaugošo griešanās ātrumu, mazās raķešdzinēju iedarbināšanas netīši izraisīja *Hitomi* rotēt ātrāk.

Aprīlī bija pamanīti 11 ar *Hitomi* saistīti fragmenti. Lielākais no tiem griezās ar ātrumu 5,2 apgriezieni sekundē, kas bija par ātru, lai kosmiskais aparāts iegūtu enerģiju no saules baterijām.

2016. gada 29. aprīlī *JAXA* paziņoja, ka pārtraukti mēģinājumi atgūt kontroli pār *Hitomi*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Hitomi'' JAXA
* Astro H (NeXT, Hitomi)) *Gunter's Space Page*
Sīļukalns

**Sīļukalns** var būt:

*Sīļukalns - mazciems Jēkabpils novada Ābeļu pagastā
*Sīļukalns - vidējciems Preiļu novada Sīļukalna pagastā
Ainažu dzelzceļa akmeņu karjers

**Ainažu dzelzceļa akmeņu karjers** bija akmens apstrādes uzņēmums mūsdienu Ainažu pagastā. Tas uzsāka darbību 1957. gada pavasarī. Akmeņu drupinātava atradās pie mājām “Kūdriņi” (Ainažu—Valmieras ceļa 5. kilometrā virzienā uz dienvidiem). Līdz akmeņu drupinātavai tika izbūvēts šaursliežu dzelzceļa Ainaži—Valmiera—Smiltene atzars. Dzelzceļa līnija tika ierīkota līdz "Vilspuru" mājām. Akmeņi uz drupinātavu tika vesti no tuvējās apkārtnes, kas bija ļoti bagāta ar dažāda izmēra akmeņiem. No lielākajiem akmeņiem veidotie pieminekļi atrodas vairākās Latvijas vietās. 

Akmeņus drupināja, attīrīja un šķiroja. Gatavo produkciju pa šaursliežu dzelzceļu veda uz Puikules staciju (tagad Alojas novads, Brīvzemnieku pagasts). Šeit drupinātos akmeņus pārkrāva platsliežu dzelzceļa vagonos un veda tālāk uz PSRS dzelzceļa līnijām, lai bērtu starp sliežu gulšņiem.

Drupinātavā strādāja apkārtējo māju iedzīvotāji. Akmeņu drupinātavas slēgšana sākās 1962. gadā.
## Atsauces

## Attēlu galerija

Attēls:Akmenu-lauztuve-kopskats-1.jpeg|Tehnika
Attēls:Akmenu-lauztuve-kopskats-2.jpeg|Darbība
Attēls:Akmenu-lauztuve-kopskats-3.jpeg|Darbinieki
Arendovka

**Arendovka** bija apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas pagastā, atradās pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Priežmales un 248 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta bija izvietojusies pie autoceļa V611, netālu no Randovkas ietekas Kustaru ezerā.

## Atsauces
Barovka

**Barovka** var būt:
* Barovka — apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas pagastā;
* Barovka — apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Kalupes pagastā.

## Skatīt arī
* Barauka
* Borovka
Barovka (Kastuļinas pagasts)

**Barovka** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 8 km no pagasta centra Priežmales un 255 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V645 krustojuma ar V646.

## Atsauces
Andris Seleckis

**Andris Seleckis** (dzimis , miris ) bija latviešu kinooperators.

1974. gadā absolvējis Vissavienības valsts kinematogrāfijas institūta Operatoru fakultāti Maskavā. Vairāku kinožurnālu operators, vairāku filmu operators inscenētājs. Sadarbojies ar vairākiem ievērojamiem režisoriem.

Saņēmis balvu "Lielais Kristaps", 2014. gadā saņēmis AKKA/LA autortiesību bezgalības balvu par 1991. gada dokumentālo filmu "Septiņas dienas augustā. Notikumu hronika".

Andra Selecka vecākais brālis ir režisors un operators Ivars Seleckis, meita — Marta Selecka.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mihails Arcimovičs

**Mihails Arcimovičs** (, dzimis , miris ) bija Ludzas novadā dzimis Krievijas Impērijas valsts darbinieks, senators, štalmeisters. 

Dzimis Krievijas slepenpadomnieka Viktora Arcimoviča un Annas Žemčužņikovas ģimenē (Annas brāļi bija vieni no literārā tēla Kozjmas Prutkova radītājiem). Mācījās Pēterburgas Kārļa Maja ģimnāzijā, 1881. gadā absolvēja Sanktpēterburgas Universitāti kā tieslietu kandidāts.

No 1902. līdz 1904. gadam bija Suvalku gubernators, no 1904. līdz 1905. gadam - Pjotrokovas gubernators, bet no 1905. līdz 1907. gadam - Tulas gubernatos. 1911. gadā tika iecelts par Vitebskas gubernatoru, kura pienākumus veica līdz 1915. gadam. Bija Rēzeknes apriņķa, no 1890. gada - Ludzas apriņķa goda miertiesnesis. Pēc neatkarīgās Latvijas nodibināšanās apmetās uz dzīvi Latvijā, dzimtajā Runtortā Ludzas pievārtē, kur miris. Mihaila Arcimoviča māsa Olga Runtortas muižā uzturēja bērnu pamatskolu mazturīgajiem. Ar otras māsas Jeļizavetas gādību 1925. gadā uz Runtortu no Eversmuižas (Ciblas) tika pārcelta bērnu patversme. Pēc Latvijas okupācijas 1941. gadā četri Arcimoviča tuvinieki tika izvesti uz Sibīriju.

## Ārējās saites
*Arcimovičs datubāzē "Latgales dati" 
*Arcimoviča biogrāfija Kārļa Maja ģimnāzijas mājaslapā
Sentinel-3A

***Sentinel-3A*** ir Eiropas Kosmosa aģentūras un *[[EUMETSAT]]* Zemes tālizpētes pavadonis. Paredzēts okeānu novērojumiem. Ietilpst ''Copernicus'' programmā. Orbītā palaists 2016. gada februārī.

Kosmisko aparātu izgatavojis *[[Thales Alenia Space]]* uz platformas *Prima* bāzes.

## Instrumenti
*Sentinel-3* izmanto vairākus tālizpētes instrumentus:
* *SLSTR* (*Sea and Land Surface Temperature Radiometer*), nosaka jūras virsmas temperatūru, mērot deviņos spektra kanālos ar divām papildu joslām, kas optimizētas ugunsgrēku novērošanai.
* *OLCI* (*Ocean and Land Colour Instrument*), vidējas izšķirtspējas attēlu uzņemšanas spektrometrs, kas izmanto piecas kameras.
* *SRAL* (*SAR Altimeter*), veic precīzus topogrāfijas mērījumus Ku joslā un C joslā.
* *DORIS* (*Doppler Orbitography and Radiopositioning Integrated by Satellite*), orbītas pozicionēšanas uztvērējs.
* *MWR* (*Microwave Radiometer*), mēra ūdens tvaiku, mākoņu ūdens saturu un Zemes izstaroto siltuma starojumu.
* *LRR* (*Laser Retroreflector*), lāzera atstarotājs, lai var mērīt pavadoņa atrašanās vietu no Zemes.
* *GNSS* (*Global Navigation Satellite System*), pavadoņa atrašanās vietas noteikšanai.

## Lidojuma gaita
*Sentinel-3A* tika palaists  17:57 UTC ar nesējraķeti *[[Rokot/Briz-KM]]* no Pļeseckas kosmodroma.

## Ārējās saites

*  Sentinel-3 ESA 
* Sentinel 3A, 3B, 3C, 3D Gunter's Space page
Polkorona

**Polkorona** (arī **Polkarine**, Latvijas PSR laikā - **Dravnieki**) ir ciems Preiļu novada Stabulnieku pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3,4 km no pagasta centra Stabulniekiem un 217,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V735 (Stabulnieki–Sīļukalns–Varakļāni).

Pirms 2021. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Riebiņu novadā.

1897. gadā muižā bija 59 cilvēki.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Dravnieki

**Dravnieki** var būt:

*Dravnieki — apdzīvota vieta Druvienas pagastā
*Dravnieki — apdzīvota vieta Ģibuļu pagastā
*Dravnieki — apdzīvota vieta Jaunsvirlaukas pagastā
*Polkoronas agrākais nosaukums
Premnica

**Premnica** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Hāfellandes apriņķī, uz rietumiem no Berlīnes pie Hāfeles upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1375. gadā. Pēc Otrā pasaules kara Premnica atradās VDR sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Līči (Preiļu pagasts)

**Līči** ir ciems Preiļu novadā, Preiļu pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļu dienvidu daļā, Preiļu ziemeļrietumu pievārtē, 2,5 km no novada centra Preiļiem un 204,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļiem P62 (Krāslava—Preiļi—Madona) un P63 (Līvāni—Preiļi).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Salazars

**Salazars** var būt:
* Antoniu de Oliveira Salazars (1889–1970) — Portugāles premjerministrs (1932–1968).
* Salazars Slīdenis — tēls angļu rakstnieces Dž. K. Roulingas grāmatu sērijā "Harijs Poters".
Jānis Tepfers

**Jānis Tepfers** (1898-1994) bija latviešu diplomāts, Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas ģenerālsekretārs (1937—1938), Latvijas vēstnieks Somijā (1938—1940). Latvijas diplomātiskā dienesta vadītāja pārstāvis Zviedrijā (1954—1991).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1898. gada 16. janvārī Iecavas pagastā aptiekāra ģimenē. Mācījās Jelgavas ģimnāzijā (1909—1915), Pirmā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Tērbatu, kur turpināja mācības Luda Bērziņa un Friča Šmidhena vadītajā ģimnāzijā. Studēja Tērbatas Universitātē medicīnu (1917—1918). Latvijas brīvības cīņu laikā 1918. gada decembrī kopā ar vecāko brāli Verneru Tepferu iestājās Atsevišķajā studentu rotā. No 1919. gada 1. decembra bija Latvijas pagaidu valdības ārlietu ministra Z. A. Meierovica adjutants, pavadīja ministru ārzemju ceļojumos Latvijas valsts ''de iure'' atzīšanas sarunās (1920—1921) un Dženovas konferencē (1922).

No 1923. gada bija LR Ārlietu ministrijas atašejs, tad I. šķiras sekretārs, administratīvās un protokola nodaļas vadītājs (1928—1934), Administratīvi juridiskā departamenta direktors (1934—1937). Līdztekus studēja tieslietas Latvijas Universitātē (1921—1937). LR Ārlietu ministrijas ģenerālsekretārs (1937—1938). No 1938. gada novembra sūtnis Somijā.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada jūlijā atbrīvots no amata un pārcēlies uz dzīvi Zviedrijā. No 1942. gada bija tulks Zviedrijas Ārlietu ministrijā. Pēc kara beigām bankas darbinieks (1947—1959), līdztekus no 1948. gada vadīja Nacionālā fonda padomes darbu, līdz 1954. gadam bija Zviedrijas Latviešu padomes vicepriekšsēdētājs. No 1954. gada Latvijas diplomātiskā dienesta vadītāja Kārļa Zariņa pārstāvis Zviedrijā (1954—1991). Piedalījies visās Latvijas diplomātisko pārstāvju sanāksmēs no 1964. līdz 1983. gadam.

Miris 1994. gada 9. aprīlī Stokholmā.

## Apbalvojumi
* II šķiras Atzinības krusts Nr. 1 (1938.g. 16. novembrī)
* Triju Zvaigžņu ordenis — 4. šķira Nr.379 (1928)
Apbalvots arī ar Austrijas, Beļģijas, Dānijas, Dienvidslāvijas, Igaunijas, Itālijas, Lietuvas, Luksemburgas, Norvēģijas, Polijas, Portugāles, Somijas, Ungārijas, Vācijas, Vatikāna, Zviedrijas ordeņiem.

## Atsauces
Blaževiči (nozīmju atdalīšana)

**Blaževiči** var būt:
* Blaževiči — apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas pagastā;
* Blazeviču Preiļu novada Riebiņu pagastā cits nosaukums.
Blaževiči

**Blaževiči** ir ciems Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā 10 km no pagasta centra Priežmales un 249 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V569, Rušona ezera krastā. Blaževičos atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Blaževiču pilskalns ar apmetni.

1897. gadā ciemā bija 15 sētas ar 107 cilvēkiem.
## Atsauces

## Ārējās saites
* Blaževiču pilskalns
Deņeva

**Deņeva** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā 7 km no pagasta centra Priežmales un 244 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V569, netālu atrodas Deņevas ezers.

1897. gadā ciemā bija 15 sētas ar 120 cilvēkiem.
## Atsauces
Dubuļi (Kastuļinas pagasts)

**Dubuļi** ir ciems Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Priežmales un 249 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V569, Dubuļu ezera krastā.

1897. gadā viensētā bija 29 cilvēki.
## Atsauces
Jans Rāss

**Jans Rāss** (; dzimis ) ir bijušais profesionālais Nīderlandes šosejas riteņbraucējs, kurš karjeras laikā izcīnīja 115 uzvaras, ieskaitot 1979. gada Pasaules čempiona titulu Valkenburgā. Rāss uzvarēja arī 1979. un 1983. gada Flandrijas tūrē, 1982. gada Parīze—Rubē un 1977. gada Milāna—Sanremo, kā arī desmit *[[Tour de France]]* posmos. Sešreiz startējot *[[Amstel Gold Race]]* sacensībās, Rāss izcīnīja piecas uzvaras.

Rāss tika uzskatīts par taktiski gudru sprinteri. Viņam problēmas sagādāja gari un stāvi kāpumi, bet labi padevās īsi kāpumi, kas raksturīgi ziemeļu klasikām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Saustere

**Saustere**, agrāk arī **Sausterciems**, ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojusies pagasta dienviddaļā pie autoceļa P125  no pagasta centra Dundagas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Sausteres ciemam pieskaita arī valsts nozīmes vēstures pieminekli Kubeles skolu, kurā par skolotāju strādājis Ernests Dinsbergs.

## Atsauces
Vjačeslavs Ovčiņņikovs

**Vjačeslavs Ovčiņņikovs** (; dzimis  Voroņežā) ir krievu komponists.

Komponēt uzsācis 9 gadu vecumā. 15 gadu vecumā iestājies Maskavas konservatorijā. Vēlāk studējis pie Tihona Hreņņikova un Ļeva Ginzburga. Komponējis simfonijas, simfoniskās poēmas, darbus kamerorķestrim, nelieliem ansambļiem un solo instrumentiem.

Ārpus dzimtenes pazīstams kā mūzikas autors tādām filmām kā Sergeja Bondarčuka ”Karš un miers”, Andreja Tarkovska ”Ivana bērnība” un ”Andrejs Rubļovs”. Sacerējis mūziku vairāk nekā 40 filmām.

Sākot no 20. g.s. septiņdesmitajiem gadiem, Ovčiņņikovam bijusi arī veiksmīga diriģenta  karjera. Viņa skaņdarbi ierakstīti Krievijas skaņu ierakstu studijā *Мелодия*. No 1990. līdz 1991. gadam bijis profesors Kanzasas Universitātē.

1986. gadā viņam piešķirts Krievijas PFSR Tautas skatuves mākslinieka nosaukums.

## Ārējās saites
*Official Website of Vyacheslav Ovchinnikov (in English)
*Bio at Onno van Rijen's Soviet Composer's Page

*Tribute at Harvard Fi
Bergofa

**Bergofa** bija apdzīvota vieta Krāslavas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 10 km no pagasta centra Priežmales un 257 km no Rīgas. 

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V646.

1897. gadā muižā bija 50 cilvēki.
## Atsauces
Plintiņi

**Plintiņi**, agrāk arī **Bērtmejciems**, ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojusies pagasta dienviddaļā pie autoceļa P125 8,5 km no pagasta centra Dundagas, 26 km no novada centra Talsiem un 145 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies pēc 2. pasaules kara pie Talsu—Dundagas šaursliežu dzelzceļa Plintiņu stacijas kā Plintiņu ciema padomes centrs.

## Atsauces
Valpene

**Valpene** ir ciems Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā pie autoceļa P125 10 km no pagasta centra Dundagas, 25,5 km no novada centra Talsiem un 145 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Valpenes *(Walpönen)* muižas centru. Valpenē ierīkota laukakmeņu piramīda Krišjāņa Barona piemiņai.

## Atsauces
Valpene (nozīmju atdalīšana)

**Valpene** var būt:
* Valpene — apdzīvota vieta Dundagas pagastā
* Alkšņvalka cits nosaukums
* Zemdegsupes cits nosaukums