Koperbelta

**Koperbelta** ir viena no 10 Zambijas provincēm. Nosaukumu tā ieguvusi no "Vara joslas" () — liela vara atradņu krājuma Zambijā un Kongo DR.

Province aptver minerāliem bagāto Vara joslu un lauksaimniecības un krūmāju apgabalus dienvidos. Tā bija agrākās Ziemeļrodēzijas ekonomikas mugurkauls britu koloniālās varas laikā un veicināja valsts cerības tūlīt pēc neatkarības iegūšanas, taču tās ekonomisko nozīmi negatīvi ietekmēja pasaules vara cenu kritums 1973. gadā. Province robežojas ar Kongo Demokrātiskās Republikas Augškatangas provinci, kas ir līdzīgi bagāta ar minerāliem.

Ceļi un dzelzceļa savienojumi stiepjas uz ziemeļiem Kongo līdz Lubumbaši, lai gan biežie pilsoņu kari Kongo apgrūtina ekonomiskos kontaktus starp abām valstīm.

Neformāli to dažkārt dēvē par "Kopalu" pēc vietējās valodas apzīmējuma varam.

## Ģeogrāfija
Zambijas un Kongo DR Vara joslas reģions ir 500 miljonus gadu veca kalnu grēda Lufilijas arka, kas izveidojās, saduroties diviem lieliem kontinentālās garozas gabaliem, Kalahari kratonam un Kongo kratonam. Šī sadursme bija viena no daudzajām, kas notika pirms 700 līdz 500 miljoniem gadu, veidojot Gondvānas superkontinentu.

Koperbeltas province ir bagāta ar minerālu atradumiem un raktuvēm. Provinces nosaukums ir cēlies no bagātīgajiem vara rūdas atradumiem (piemēram, Čingolas, Konkolas, Nčangas raktuves), taču ievērojamas ir arī smaragda raktuves gar Kafubu upi, kurās 2011. gada pirmajos 6 mēnešos tika iegūtas 3,74 tonnas augstas kvalitātes smaragdu.

Šajā Zambijas visurbānākajā un industriālākajā daļā nav nacionālo parku. Pastāv Čembes putnu rezervāts uz rietumiem no Kitves, kur atrodami krokodili un antilopes — sitatungas, kā arī bagātīgu putnu populācija, un Čimfunši savvaļas dzīvnieku aizsargājamā teritorija (izveidota galvenokārt, lai glābtu ārzemēs nebrīvē turētas šimpanzes).

### Klimats

## Pārvalde
thumb|Koperbeltas rajoni
Koperbeltas galvenās pilsētas un ciemati ir Kitve, Ndola, Mufulira, Luanšja, Čingola, Kaluluši un Čililabombve. Tās ir arī centri septiņiem to pašu nosaukumu pilsētu rajoniem, kuri aptver provinces ziemeļaustrumus. Pārējo daļu aizņem trīs plašāki, bet mazāk apdzīvoti lauku rajoni, kuru centri ir Lufvanjama, Masaiti un Mpongve.

Zambijā provinču administrācijas ir izveidotas tikai administratīviem mērķiem, tām nav politisku funkciju. Provinci vada prezidenta iecelts ministrs, un provincei ir centrālās valdības ministriju kontrolēti departamenti. Provinces administratīvais vadītājs ir pastāvīgais sekretārs, ko arī ieceļ prezidents. Provinces līmeni pārstāv ir pastāvīgā sekretāra vietnieks, valdības departamentu vadītāji un ierēdņi. Provincē ir desmit rajonu padomes, no kurām katru vada ievēlēts pārstāvis, ko sauc par padomnieku. Katrs padomnieks ieņem amatu trīs gadus.
 
Padomes administratīvais personāls tiek atlasīts, pamatojoties uz vietējās pašvaldības pakalpojumu komisijas lēmumu neatkarīgi no dzīvesvietas. Katra padome ir atbildīga par vietējo nodokļu ievākšanu. Ievēlētie padomes locekļi formāli nesaņem algas, taču saņem padomes pabalstus. Valdība ir noteikusi padomēm 63 dažādas funkcijas, no kurām lielākā daļa ir infrastruktūras pārvaldība un vietējā pārvalde. Padomes ir pilnvarotas uzturēt katru no saviem kopienas centriem, zooloģiskajiem dārziem, vietējiem parkiem, drenāžas sistēmu, rotaļu laukumiem, kapsētām, kemperu vietām, bibliotēkām, muzejiem un mākslas galerijām. Tās arī sadarbojas ar konkrētām valdības iestādēm, lai palīdzētu lauksaimniecībā, dabas resursu saglabāšanā, pasta pakalpojumos, slimnīcu, skolu un koledžu izveidē un uzturēšanā.

## Iedzīvotāji
Saskaņā ar 2022. gada novērtējumu Koperbeltā dzīvoja 2,77 miljoni cilvēku, kas veido ap 13% no kopējā Zambijas iedzīvotāju skaita, kas bija ap 20 miljoniem. Lasītprasmes līmenis 2010. gadā bija 83,10 % pretstatā valsts vidējam rādītājam 70,2 %. Lauku iedzīvotāji veidoja 19,11 %, bet pilsētu iedzīvotāji — 80,89 %. Bemba 2010. gadā bija visvairāk runātā valoda, un to runāja 83,90 % iedzīvotāju. Paredzamais dzīves ilgums dzimšanas brīdī bija 54 gadi, salīdzinot ar vidējo rādītāju valstī — 51 gads.

## Ekonomika
2014. gadā provincē kopējā sēto kultūraugu platība bija 122 525,52 hektāri, kas veidoja 6,46% no kopējās Zambijā apstrādātās platības. Neto ražošana bija 315 153 tonnas, kas veidoja 7,74% no kopējās lauksaimniecības produkcijas valstī. Kukurūza bija galvenā kultūra ar 37 610 tonnām, kas veidoja 17,56% no valsts produkcijas.

## Atsauces

## Ārējās saites