open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Etniskais balsojums Latvijā

**Etniskais balsojums Latvijā** ir bieži konstatējamās kopsakarības starp vēlētāju (balsotāju) tautību un izvēli vēlēšanās vai referendumos. Latvijā ar to tiek saistīts arī partiju neformāls iedalījums "latviešu" un "krievu" partijās.

Par "krievu" partijām tradicionāli uzskata "Saskaņu", Latvijas Krievu savienību, *[[Alternative]]* un Latvijas Sociālistisko partiju.

## 1991. gada 3. marta aptauja

Lai arī sākotnēji daudzi Latvijas Tautas frontes politiķi, vēsturnieki un politologi 1991. gada 3. marta aptaujas rezultātus kopumā uzskatīja par apliecinājumu nelatviešu atbalstam Latvijas neatkarības atjaunošanai, vēlāk ir izteiktas aplēses, ka patiesībā Latvijas neatkarības atjaunošanu esot atbalstījusi tikai trešā vai ceturtā daļa nelatviešu. Politiķis Edvīns Šnore "PSRS kolonistu" atbalstu valsts neatkarībai 2010. gadā nosauca par mītu, kas esot bijis radīts, lai leģitimizētu Latvijas Republikas valsts varu un veicinātu tās starptautisku atzīšanu.

## 2003. gada referendums par Latvijas dalību Eiropas Savienībā

Izteikta korelācija ar balsotāju tautību novērota arī 2003. gada referendumā par dalību ES. Tā laika Integrācijas ministra padomnieks Ilmārs Mežs aplēsis, ka referendumā Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā atbalstīja aptuveni četras piektdaļas latviešu, bet tikai piektdaļa krievu. Mežs norāda, ka, sakārtojot Latvijas pagastus dilstošā secībā pēc ES atbalstījušo pilsoņu skaita, to secība sakrīt Latvijas pagastu secībai pēc latviešu īpatsvara. Viszemākais atbalsts ES bija vēlēšanu iecirkņos Latvijas pagastos, kur krievu īpatsvars pārsniedza 80%: Ludzas rajona Lauderos (15%), Rēzeknes rajona Silmalas pagasta Kruķu iecirknī (21%) un Daugavpils rajona Biķerniekos (21%). Savukārt visaugstākais atbalsts ES bija Valmieras rajonā (83%), Kuldīgas, Limbažu un Valkas rajonā (pa 82%), kā arī Cēsu, Talsu, Liepājas un Ventspils rajonā (pa 80%).

Baltijas Sociālo zinātņu institūta un Latvijas Faktu veiktajās aptaujās noskaidrots, ka pret Latvijas iestāšanos ES balsoja 44% krievu tautības Latvijas pilsoņi, par — 20%, bet 36% — vēlēšanās nepiedalījās, savukārt latviešu tautības Latvijas pilsoņu vidū par balsoja 57%, pret — 18%, bet 24% vēlēšanās nepiedalījās. Viens no faktoriem, kas noteica vēlētāju izvēli referendumā, bija politiskā atsvešinātība no valsts, kas bija īpaši izteikta krievu un citu tautību pārstāvju vidū.

## Atsauces

## Ārējās saites
* R. Eglājs Latviešu dome, krievu dome, 2005
** Cynic Etniskā (de)mobilizācija, 2005 (atbilde R. Eglājam)
* R. Eglājs Nobalsošana un tautība jeb izmērāmā integrācija, 2003
* I. Šūpule Vēlreiz par referendumu: etniskā šķelšanās balsojumā par Latvijas iestāšanos ES. Pētījumu rezultāti, 2004
* "Latvijas fakti" Rīgas vēlētāju profili, 2005
* Baltijas Sociālo zinātņu institūts Etnopolitiskā spriedze Latvijā: konflikta risinājuma meklējumi, 2005 — sk. 38. lpp.
Stari

**Stari** ir ciems Gulbenes novada Daukstu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta austrumdaļā Kneršas upes augštecē pie autoceļa V424  no novada centra Gulbenes un  no Rīgas. Staros atrodas pagasta pārvalde, kultūras nams, feldšeru un vecmāšu punkts, kafejnīca, veikals. Netālu no ciema iet dzelzceļa līnija Pļaviņas—Gulbene, 3 km no ciemata atrodas slēgta dzelzceļa pietura Elste. Dienvidos no ciema atrodas pamestais Staru lidlauks.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados Dreiņu sādžas vietā kā ciema padomes un padomju saimniecības «Stari» centrālais ciemats.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Institūta iela (Ulbroka)

**Institūta iela** ir garākā un apdzīvotākā no Ulbrokas ielām. Tā sākas pie pieminekļa 1905. gada revolūcijai Ulbrokā, autoceļu P4 un P5 krustpunktā. Tās beigas Ulbrokā atrodas pie privātmāju kvartāla beigām. Ielas garums ir 1,8 km.

Ielas sākumā ēkas izvietotas labajā pusē līdz Ropažu novada domes ēkai, kurai piešķirts pirmais numurs, līdz ar vairākām citām ēkām, kas apvienotas zem nosaukuma *Institūts*, no kā arī ņemts ielas nosaukums. Pretī Institūtam atrodas ambulance. 

Tālāk kreisajā ielas pusē atrodas policijas iecirknis. Aiz policijas iecirkņa atrodas vēl neapbūvēta teritorija, kur ir plānots būvēt ēku, kurā izvietot Stopiņu novada administratīvās iestādes, kas pašlaik atrodas Institūtā. Šajā teritorijā agrāk atradās degvielas noliktava. 

left|thumb|Skats uz Ulbrokas pasta nodaļu
thumb|150px|Piemineklis 1905. gada revolucionāriem iepretim Institūta ielas sākumam
Aiz bijušās degvielas noliktavas atrodas Ulbrokas pasta nodaļa, aiz kuras izvietotas vienīgās dzīvojamās mājas ielas kreisajā pusē, kuras beidzas ar 19. kārtas numuru.

Biežāk apbūvēta ir ielas labā puse, kas ir apbūvēta jau no paša ielas sākuma. Šajā ielas pusē koncentrējas vairākas daudzstāvu māju grupas. Pēc Institūta un Peldu ielas krustojuma sākas privātmāju kvartāls, kas beidzas neilgi pirms pagrieziena uz Ulbrokas kapiem. Labās puses pēdējais numurs ir 74.

## Skatīt arī
* Ulbroka
* Autoceļš P5
Acones iela

**Acones iela** ir viena no ielām Stopiņu pagasta Ulbrokā.

Acones iela sākas krustojumā ar valsts reģionālo autoceļu P4, stiepjas dienvidu un austrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Piķurgas ielu. Acones iela ir ļoti līkumota, īpaši posmā pie ezera. Ielas sākumā, pirms Parka ielas, atrodas slūžas, kas regulē Piķurgas ezerā līmeni. Ielas labajā pusē Piķurga turpina tecējumu pa neuzpludināto gultni. Acones iela savu ceļu turpina gar Piķurgas ezeru līdz metālkalēju darbnīcai.

Tālāk ielai ir divi asi līkumi, pēc kuriem seko vairākas rūpnieciskās zonas būves.

Interesanti ir Acones ielas numuri, jo metālkalēju darbnīcai, kas atrodas pārsimt metrus tuvāk ielas sākumam, ir piešķirts 16. numurs, savukārt vienai no rūpnieciskajām ēkām piešķirts 9. numurs.

## Skatīt arī
* Acone
* Ulbroka
Radiostacijas iela

**Radiostacijas iela** ir viena no Ulbrokas ielām.

Radiostacijas iela sākas pie autoceļa P4, simt metru pirms tilta pār Piķurgas upi. Sākumā iela iet cauri mežam un pirmās ēkas atrodas 250 metru attālumā no ielas sākuma. Radiostacijas ielā ir gan nesen būvētas mājas, gan padomju laika celtnes, gan arī Ulbrokas muižas vēsturiskā apbūve.

Iela noslēdzas ar Ulbrokas muižas ēku, kurā ierīkota Rīgas radiostacija, no kā arī radies ielas nosaukums. Netālu atrodas arī retranslācijas torņi, kas ietilpst radiostacijas kompleksā.

## Skatīt arī
* Rīgas radio stacija
* Ulbroka
* Ulbrokas muiža
Ulbrokas ielu uzskaitījums

**Ulbrokas ciema ielu uzskaitījums** iekļauj sevī 88 ielas, kuras atrodas Ropažu novada Stopiņu pagasta Ulbrokā.

Ir pasvītrotas ielas, kuras atradās Ulbrokas robežās pirms tās paplašināšanas 2023. gadā.

## Ielu uzskaitījums

* Acones iela
* Alsena iela
* Apiņu iela
* Austrumu iela
* Avotu iela
* Āvu iela
* Bērzu iela
* Biķeru iela
* Bišu iela
* Brekšu iela
* Briežu iela
* Brīvkalnu iela
* Brunavu iela
* Buku iela
* Dauguļu iela
* Dauguļupes iela
* Dilbastu iela
* Dzīļu iela
* Ezergalu iela
* Ezerlīču iela
* Ezermalas iela
* Gaiļu iela
* Graubicu iela
* Gravas iela
* Ievu iela
* Institūta iela
* Irbenāju iela
* Īsā iela
* Jaundauguļu iela
* Kalmju iela
* Kalnozolu iela
* Kārklu iela
* Klīdzēja iela
* Krīvu iela
* Kuršu iela
* Ķeizaru iela
* Ķīšu iela
* Lakstīgalu iela
* Lapegļu iela
* Lapotņu iela
* Lazdiņu iela
* Lazdu iela
* Lejas iela
* Līčupes iela
* Līdaciņu iela
* Lielā iela
* Lieplapu iela
* Liepu iela
* Liepziedu iela
* Līgo iela
* Lubānas iela
* Mazā iela
* Mazā Robežu iela
* Meiju iela
* Mežirbju iela
* Mežmalas iela
* Mežrozīšu iela
* Ogu iela
* Ošu iela
* Parka iela
* Pārupes iela
* Pasaku iela
* Pašvaldības iela (dzēsta 05.05.2021.g.)
* Peldu iela
* Piķurgas iela
* Priežu iela
* Radiostacijas iela
* Raugas iela
* Riekstu iela
* Robežu iela
* Saliņu iela
* Saulgriežu iela
* Senču iela
* Sēņu iela
* Smaidu iela
* Strautu iela
* Torņa iela
* Vāveru iela
* Vecaustrumu iela
* Vecgraubicu iela
* Vidus iela
* Viesturu iela
* Zemes iela
* Zemnieku iela
* Zemzaru iela
* Ziedkalnu iela
* Ziemeļu gatve
* Zirgu iela
* Zīļu iela

## Skatīt arī
* Ulbroka

## Atsauces
Apple (nozīmju atdalīšana)

***Apple*** (no ) var būt:

* *[[Apple|Apple Inc.]]*, ASV datoruzņēmums;
* *[[Apple Records]]*, Apvienotās Karalistes ierakstu kompānija
Ezermalas iela (Ulbroka)

**Ezermalas iela** ir viena no Ulbrokas ielām.

Ezermalas ielas numerācija iet Piķurgas tecēšanas virzienā, no dienvidaustrumiem uz ziemeļrietumiem. Ielas nosaukums radies no blakusesošā Piķurgas ezera, gar kuru iet iela. Iela, līdz pat tās beigām, ir apbūvēta tikai no labās puses, ielas beigās 2007. gadā ekspluatācijā tika nodota jauna ēka — četrstāvu dzīvokļu ēka, kas ir vienīgā ēka kreisajā ielas pusē.

Iela tās sākumā iet gar Piķurgas ezeru, vēlāk to nomaina neliels mežiņš, kas turpinās līdz volejbola laukumam, kur atrodas arī jaunā celtne — vienīgā daudzstāvu ēka Ezermalas ielā.
Vidus iela (Ulbroka)

**Vidus iela** ir viena no Ulbrokas ielām.

Vidus iela atrodas Ulbrokas privātmāju kvartālā, tā iet paralēli un starp Institūta un Ezermalas ielai, no kā arī radies ielas nosaukums — Vidus iela. Vidus ielas numerācija iet pretēji Ezermalas ielai, bet vienā virzienā ar Institūta ielas numerāciju.

Vidus ielas sākums atrodas pie krustojuma ar Peldu ielu, tā turpinās un iet līdz pat Ezermalas ielas sākumam. Vidus iela ir vienmērīgi apbūvēta no abām pusēm. Ielai ir grants segums.
Patēriņa cenu indekss

**Patēriņa cenu indekss** (PCI) ir ekonomikas kategorija, kuras pamatā ir statistikas skaitļu dinamiskā rinda, veidota no vidējām svērtām preču un pakalpojumu groza cenām. PCI ir inflācijas rādītājs, jeb mērvienība. Plašākā nozīmē ar PCI mēdz raksturot arī dzīves dārdzību.

PCI Latvijā aprēķina Latvijas Centrālā statistikas pārvalde (CSP). Lai nodrošinātu to, ka preces un pakalpojumi, kuriem ir lielāks īpatsvars kopējos izdevumos, attiecīgi ietekmētu kopējo PCI lielumu, tiek rēķināti svari, kas tiek katru gadu pārskatīti pamatojoties uz iepriekšējā gada mājsaimniecību budžeta pētījuma rezultātiem. Lai veiktu PCI aprēķinus, CSP darbinieki ik mēnesi veic preču un pakalpojumu cenu reģistrāciju. Latvijā šis indekss tiek lietots kā galvenais inflācijas rādītājs, un PCI atsauces periods ir 2015. gads (2015 = 100).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Centrālā statistikas pārvalde
* PCI aprēķināšana ASV
* PCI aprēķināšana Lielbritānijā
Ekonomisks rādītājs

**Rādītājs** ekonomikā un finansēs ir skaitlis, kurš kā mērvienība raksturo kādu ekonomikas vai finanšu kategoriju absolūtā vai relatīvā izteiksmē. Piemēram, makroekonomikā plaši tiek lietots tāds rādītājs kā iekšzemes kopprodukts. Tas varbūt izteikts kā absolūtais IKP apjoms valstī, piemēram, gada laikā latos (arī citās naudas vienībās), vai arī relatīvi — kā gada (mēneša, ceturkšņa) IKP apjoms uz vienu iedzīvotāju vai nodarbināto tautsaimniecībā.

Arī uzņēmumos tiek izmantoti dažādi tā saimnieciskās darbības vai finanšu rādītāji, kā absolūtie, tā arī relatīvie. Piemēram, uzņēmuma saražotās produkcijas apjoms fiziskā vai naudas (absolūtā) izteiksmē gada (mēneša, ceturkšņa) laikā, kā arī šis pats apjoms uz vienu strādājošo.
Kristīgā baznīca

**Kristīgā baznīca** ir jēdziens, ar kuru parasti apzīmē Pasaules kristiešu kopienu. Pastāv ne visu atbalstīts priekšstats, ka visi kristieši veido vienu kopīgu baznīcas "ķermeni". Jaunajā Derībā jēdziens ἐκκλησία (baznīca vai sapulce) tiek lietots, lai apzīmētu atsevišķu ticīgo kopienu vai apzīmējot visus ticīgos. Mūsdienās pastāv vairākas baznīcas, kuras tiek sauktas par konfesijām, un kuras sīkāk iedalās nacionālajās baznīcās.

## Vēsture
Kristīgā baznīca radās mūsu ēras sākumā Jūdejā, Romas impērijā, balstoties uz Jēzus Kristus mācību. Tiek uzskatīts, ka pirmā kristiešu draudze izveidojās Jeruzalemē jau 50 dienas pēc Jēzus augšāmcelšanās. Ap 50. gadu Jeruzalemē notika pirmais apustuļu koncils. Baznīca izplatījās pa visu Romas impēriju un arī ārpus tās, par spīti tam, ka vairākus gadsimtus Romas impērijā tā bija aizliegta un notika kristiešu vajāšanas, līdz 313. gadā Milānas edikts atļāva reliģijas brīvību Romas impērijā. Baznīca Romas impērijā bija sadalīta diecēzēs, no kurām augstākās bija Romas, Aleksandrijas, Antiohijas, Jeruzalemes un vēlāk arī Konstantinopoles. No šīm vienīgi Roma atradās impērijas rietumu daļā, tādēļ par rietumu baznīcas galvu izvirzījās Romas bīskaps (pāvests), tomēr bija arī draudzes, kas neatzina Romas autoritāti. Noformējās garīdzniecības hierarhija un garīdzniecība izveidojās kā īpaša sabiedrības kārta.

3. gadsimta beigās — 4. gadsimta sākumā radās pirmie klosteri. Par vienu no klosteru sistēmas pamatlicējiem tiek uzskatīts Nursijas Benedikts, kurš nodibināja arī pirmo mūku ordeni. Visa 4. gadsimta laikā baznīcas iekšienē notika divu galveno uzskatu sadursme — Trīsvienības atbalstītāji pret ariāņiem, tomēr pamazām vairākos ekumeniskajos koncilos (Nīkajas, Konstantinopoles u.c.) virsroku guva pirmie. Koncilos noformulēja arī citas ticības pamatnostādnes un priekšstatus. 380. gadā imperators Teodosijs I pasludināja kristietību par Romas valsts reliģiju, tomēr jau pēc viņa nāves impērija sadalījās Rietumromas un Austrumromas impērijās, kas radīja pamatu, lai baznīca abās valstīs arvien vairāk attālinātos viena no otras. Formāla baznīcas šķelšanās tomēr notika tikai 1054. gadā, izveidojoties Romas un Konstantinopoles baznīcai.

7. gadsimta beigās lielas bijušās Romas impērijas teritorijas iekaroja Islāma kalifāts, tomēr Eiropa, izņemot Ibērijas pussalas dienvidu daļu, palika neieņemta. 15. gadsimtā kristīgo baznīcu Dienvidaustrumeiropā apdraudēja augošā Osmaņu impērija (Konstantinopoles krišana 1453. gadā). 16. gadsimta sākumā Rietumeiropā sākās reformācijas kustība, kuras mērķis bija tuvināt kristīgo baznīcu tās pirmsākumiem. Reformācijā no katoļu baznīcas, atdalījās vairākas konfesijas — luterāņi, kalvinisti, anglikāņi u.c. Šajā laikā notika arī lielie ģeogrāfiskie atklājumi, kuri veicināja kristietības izplatīšanos citos kontinentos, un mūsdienās kristietība ir lielākā reliģija pasaulē.
thumb|left|550px|Vienkāršs vēsturisks kristiešu konfesiju pārskats

## Skatīt arī
* Baznīcas tituli
* Baznīcas apustulitāte
Harijs Poters un Jauktasiņu Princis

**"Harijs Poters un Jauktasiņu Princis"** () ir sestā Dž. K. Roulingas grāmata grāmatu sērijā par Hariju Poteru, kurā galvenais varonis ir jaunais burvis Harijs Poters. Grāmata tika izdota . Pirmajās 24 stundās pēc grāmatas izdošanas tā tika pārdota deviņos miljonos eksemplāru. Latvijā grāmata pirmoreiz tika izdota 2006. gadā.

Tajā ir stāstīts par Potera 6. mācību gadu burvju skolā Cūkkārpā un Harija rokā nonāk grāmata, kuru ar piezīmēm ir aprakstījis kāds Jauktasiņu Princis. Vēstījuma gaitā Harijs uzzina par horkrustiem, kuros slēpjas Voldemorta spēks, bet spēcīgākais no burvjiem, kas varētu tos atrast un iznīcināt, iet bojā.

2007. gadā pēc grāmatas motīviem tika izveidota tāda paša nosaukuma filma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Harry Potter Wiki'' profils
Silkaļpi

**Silkaļpi** (agrāk — **Miķeļi, Poļi**) ir apdzīvota vieta Madonas novada Praulienas pagastā, 3 km attālumā no pagasta centra Praulienas un 7 km attālumā no novada centra Madonas.

Silkaļpi ir māju grupa, kas novirzīta uz dienvidiem no autoceļa Madona-Varakļāni (P84), aiz Vecpoļu māju grupas.

2000. gadā Silkaļpos bija 65 iedzīvotāji.

## Atsauces
Lūza (Praulienas pagasts)

**Lūza** ir apdzīvota vieta Madonas rajona Praulienas pagastā. Lūza atrodas 6 km attālumā no pagasta centra Praulienas un 10 km attālumā no rajona centra Madonas. 

Lūza atrodas pie agrākās Madonas—Lubānas dzelzceļa līnijas, kur no 1935. līdz 1990. gadam bija arī Praulienas dzelzceļa stacija. Mūsdienās dzelzceļš ir demontēts, nav saglabājusies arī stacija. Padomju gados Lūzā no vietējā māla tika gatavotas meliorācijas caurules, kā arī pastāvēja zāles miltu sagatavošanas cehs. Ciems ir daļa no Latvijas ķieģeļrūpniecības vēstures.



## Vēsture
Līdz Agrārajai reformai Lūzā bijusi pusmuiža. 1935. gadā atvērta Praulienas dzelzceļa stacija. Jauno dzelzceļa staciju apkārtējie saimnieki izmantojuši cukurbiešu nodošanai. Līdz jaunās rūpnīcas celtniecībai Lūzā pastāvējusi podnieku darbnīca, kurā ražoti māla trauki un vēlāk krāsns podiņi.

Nākotnes vīziju par ciemata attīstību apraksta tālaika avīze "Cīņa":
"Te uziets biezs mālu slānis. Simt gadiem pietiks. Karjeros strādās moderni ekskavatori un izgrābs ap 280 tūkstošiem kubikmetru gadā. Fabrikā trijās maiņās strādās 300 cilvēku. Darbs būs mehanizēts. Strādniekiem uzcels dzīvojamās mājas, kultūras namu, skolu, bērnu dārzu, slimnīcu, veikalus. Vārdu sakot, Prauliena izveidosies par nelielu pilsētiņu."
- Bambere M. "Nāks Praulienas ķieģeļi" Cīņa, 12.08.1959.
Rūpnīcas celtnieku vajadzībām 1961. gadā uzbūvēja divas divstāvu 12 dzīvokļu mājas. 1962. gada decembrī tika atklāta ķieģeļu rūpnīca. Jau 1963. gadā sākti renovācijas darbi, lai pārietu tikai uz drenu cauruļu ražošanu. Krāsns kurināšanai izmantoja pa dzelzceļu atvesto kūdru. 1965. gadā rūpnīcā strādāja 90 cilvēki. Rūpnīcas darbības laikā uz ciematu vedis autobuss Madona—Lūza. Ciematā strādājis veikals, kurā regulāri trūcis produktu Kādreizējā podnieku darbnīcā bijis kino izrādīšanas punkts, kurā kino izrādīšana pamatā notika vasarā, jo ziemā bija problēmas ar apkuri. 1964. gadā dzelzceļa līnijā apturēta pasažieru satiksme, 1990. gadā dzelzceļa līnija slēgta.

## Ārējās saites
Attēls no ķieģeļcepļa

## Atsauces
Vecsaikava

**Vecsaikava** ir apdzīvota vieta Madonas rajona Praulienas pagastā, Aiviekstes upes labajā krastā. Vecsaikava ir bijušās Saikavas muižas centrs, atrodas 17 km no Praulienas, 23 km no Madonas. Netālu atrodas Saikavas ciems. 

Ciemats atrodas abpus autoceļam Jaunkalsnava—Lubāna (P82). Tā nosaukums saistāms ar netālu tekošo Saikavas upīti. Vecsaikavā kādreiz bijušas Saikavas muižas kalpu dzīvojamās mājas. Pie pieturas atrodas ēka, kas bijusi gan aptieka, gan sabiedrības "Saikava" administratīvā ēka. Netālu no tās kalte. Agrāk te bija arī darbnīcas.

## Daba
* Vecsaikavas dižozols; atrodas Vecsaikavā netālu no gaisa tilta, vientuļā pļavā. Tā stumbra apkārtmērs - 7,64 m. Viena no iecienītākajām tūristu vietām. 
* Auziņu paeglis; apkārtmērs 2,1 m, nosaukumu guvis no "Auziņu" mājām un bijušā Auziņu dzirnavu dambja.
* Skroderakmens; garums — 6,4 m, platums — 6,0 m, augstums — 4,2 m, apkārtmērs — 20,0 m. Atrodas iepretī "Jaunziediņu" mājām. Teikā stāstīts, ka uz akmens pats velns ar auzām esot lāpījis savas bikses un tur atstājis savu pēdu nospiedumus, kuri vēl tagad saskatāmi.
* Saikavas parks; aizsargājamas teritorijas statusā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas

## Ārējās saites
Kristiāna Dāvida pamatskola

## Atsauces
Akciju tirgus

[thumb|250px|[Briseles birža]]
**Akciju tirgus** ir mehānisms, kas ļauj tirgot akcijas, citus vērtspapīrus un sekundāros finansu instrumentus kapitāla tirgū. Vispasaules akciju tirgus vērtība tiek lēsta ap 20 triljonu dolāru.

Akcijas tiek atspoguļotas un tirgotas akciju biržās, kuras nodarbojas ar akciju un citu vērtspapīru pircēju un pārdevēju savešanu kopā.

## Primārais un sekundārais tirgus
Primārais tirgus nodarbojas ar jaunu vērtspapīru izlaišanu.

Uzņēmumi, valdības un privātā sektora institūcijas var iegūt finanšu līdzekļus (resursus) izlaižot un pārdodot akcijas vai obligācijas. Tas parasti tiek veikts, izmantojot vērtspapīru tirgotājus. Jaunu vērtspapīru izdošana investoriem ir parakstu ievākšana. Ja tiek izdotas jaunas akcijas, to pārdošana ir sākotnējais publiskais piedāvājums (*inital public offering, IPO*).

Sekundārajā tirgū tiek tirgoti tie vērtspapīri, kas jau tika izlaisti sākotnējā publiskajā vai privātajā piedāvājumā. Kad akcija tiek reģistrēta biržas sarakstā, investori un spekulanti var sākt biržā tirgoties.

## Akcijas un dividendes
Akcijas ir tāds finansu instruments, kurš veidojas, kad akciju sabiedrības (korporācijas) sadala savu kapitālu daļās.

Cilvēks vai organizācija, kurai pieder vismaz daļa no uzņēmuma akcijām, kļūst par akcionāru. Kopējā akciju sabiedrības izdalītās daļas vērtība akcijās tiek saukta par tirgus kapitalizāciju.

Dividendes ir izmaksas, ko uzņēmums veic saviem akciju īpašniekiem. Kad uzņēmums iegūst peļņu, tad šai peļņai ir divi ceļi — tā var tikt reinvestēta atpakaļ uzņēmumā (nesadalītā peļņa) vai arī tā var tikt izmaksāta uzņēmuma daļu īpašniekiem kā dividende. Daudzi uzņēmumi nesadala daļu no peļņas un daļu izdala dividendēs. Akciju sabiedrības parasti izmaksā dividendes noteiktā laikā — vai nu katru gadu, divreiz gadā vai reizi ceturksnī, taču dividendes var tikt izmaksātas jebkurā brīdī.

Dividendes parasti tiek izmaksātas skaidrā naudā. Dažreiz dividendes tiek izmaksātas arī kā uzņēmuma daļas (vai nu jaunizdalītas daļas vai arī jau eksistējošas daļas, kuras uzņēmumus iegādājas tirgū). Retos gadījumos dividendes var pat būt izmaksātas kā daļas citos uzņēmumos vai citu aktīvu veidā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rīgas fondu birža
* Pasaules akciju tirgu saites
Mikroarhitektūra

**Mikroarhitektūra** ir datora arhitektūras iekšējās realizācijas (aparatūras līmenī) apraksts. Akadēmiskās aprindās lieto arī sinonīmu **datora organizācija**.

Dažādiem datoriem var būt viena instrukciju kopas arhitektūra, līdz ar to tie var izpildīt vienas un tās pašas programmas, pat ar dažādām mikroarhitektūrām. Šīs dažādās mikroarhitektūras ir tas, kas ļauj procesoru jaunajām paaudzēm sasniegt augstāku ražību, salīdzinot ar iepriekšējām paaudzēm.

Reālo elektronisko shēmu izvietojumu, aparatūras konstrukciju un citas fiziskās detaļas sauc par kādas mikroarhitektūras **īstenošanu** (). Divas mašīnas var būt ar vienu mikroarhitektūru, bet ar atšķirīgu aparatūras īstenošanu.

## Termina vēsture
Daudzi datori laika posmā no 1950. līdz 1970. gadiem izmantoja mikroprogrammēšanu, lai īstenotu to kontroles loģiku, kura dekodēja programmas instrukcijas un izpildīja tās. Mikroprogrammas vārdu biti bija elektriskie signāli, kuri kontrolēja ierīces, kuras faktiski veica skaitļošanu. Termins "mikroarhitektūra" tika lietots, lai aprakstītu šīs ierīces, kuras vadīja mikroprogrammas vārdi.
Norma (nozīmju atdalīšana)

**Norma** var būt:
* Norma (socioloģija) - sociāli uzspiests likums;
* Norma - Leņķmēra zvaigznāja latīniskais nosaukums;
* Norma (opera);
* Norma AS - Igaunijas uzņēmums;
IS/LM modelis

frame|'''IS''' līkne pārvietojas pa labi, secīgi palielinās procentu likmes un izlaide (reālais IKP).
**IS/LM modeli**, kuru izmanto, lai aprakstītu lielu Keinsa ekonomikas makroekonomikas daļu, parasti attēlo kā divas krustojošās taisnes. X taisne attēlo nacionālo ienākumu vai arī reālo IKP (saražotais apjoms) un tiek apzīmēta ar Y, bet Y ass attēlo procentu likmi (naudas vērtību) un tiek apzīmēta ar i vai r. Tātad grafiks parāda attiecību starp ekonomikas reālo, taustāmo daļu un monetāro, naudisko daļu.

## IS

IS līkne ir dilstoša (tiecas uz leju), IS nozīmē Investment/Saving equilibrium (investīciju/ietaupījumu līdzsvars), taču realitātē apzīmē kopējās izlaides (Y=C+I+G+Xn) līdzsvaru, būtībā valsts fiskālās politikas regulējamos faktorus. Tātad līkne parāda kā mainoties procentu likmei mainīsies kopējās izlaides apjoms. Mazinātās procentu likmes liek pacelties, piemēram, investīcijām, izlaides pieaugums ir acīmredzams.

## LM

LM līkne ir augoša (tiecas uz augšu). Tā norāda naudas un finansu nozīmi valsts ekonomikā, būtībā attēlo valsts monetārās politikas īstenojumu. LM apzīmē Liquidity preference/Money supply equilibrium (Likviditātes priekšrocību/ naudas piedāvājuma līdzsvars), kas vairāk jāsaprot kā līdzsvaru starp to cik naudas tiks izmantots aktīvos un cik daudz tās piedāvājuma pārstāvēs bankas un centrālā banka (cik daudz naudas "guļ bankā").

Līkne veidojas tādēļ, ka palielinoties izlaidei Y palielinās pieprasījums pēc naudas, tātad vairāk naudas tiek izmantotas kā aktīvs, naudas vērtība, sekojot visvienkāršākajiem piedāvājuma un pieprasījuma mehānismiem, aug - ceļas procentu likme.

## Makroekonomiskais līdzsvars

IS/LM līdzsvars, kas veidojas taišņu krustpunktā apzīmē preču un pakalpojumu tirgus līdzsvaru ar naudas tirgu.

Abas taisnes pārvieto attiecīgi monetārās un fiskālās politikas, piemēram, naudas piedāvājuma palielināšana pārbīda LM līkni pa labi.
Autoceļš P84

|}
|}
**P84** autoceļš **Madona—Varakļāni** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno Madonu caur Barkavu ar autoceļu A12 Sileniekos 5 km no Varakļāniem. Autoceļa kopgarums ir 49 km un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Madonas novadu.

Autoceļš šķērso šādas upes: Kuja, Aiviekste, Lisiņa un Teicija.

## Apdzīvotas vietas pie autoceļa
* Madona,
* Prauliena,
* Barkava,
* Murmastiene.

## Atsauces
Autoceļš A4 (Latvija)

|}
|}
**A4** autoceļš **Rīgas apvedceļš (Baltezers—Saulkalne)** ir augstākās kategorijas Latvijas autoceļš, Rīgas apvedceļa daļa. A4 ietilpst starptautiskajos autoceļos E67 un E77. Autoceļa A4 kopgarums ir 20,4 km. Autoceļš ir ar asfaltbetona jeb melno segumu. Autoceļš šķērso Lielo un Mazo Juglu.

Uz autoceļa ir plānots uzstādīt divus vidējā ātruma kontroles posmus — no krustojuma ar autoceļu P4 līdz tiltam pār Mazo Juglu (9,65. — 13,9. km), kā arī no krustojuma ar autoceļu P5 līdz mezglam ar Daugavpils šoseju (A6) (14,5. — 19,98. km).

## Vēsture
Rīgas apvedceļš, kas sastāv no A5 un A4 autoceļiem, tika izbūvēts laika posmā no 1964. — 1980. gadam.

## Pārbūve par ātrgaitas ceļu
2006. gadā tikai pabeigts ietekmes uz vidi novērtējums par A4 pārbūvi par divbrauktuvju ātrgaitas ceļu. 2014. gada oktobrī tika izsludināts iepirkums par zemes ierīcības projektēšanas, kadastrālās uzmērīšanas un robežu ierīkošanas darbu veikšana nekustamiem īpašumiem, kas saistīti ar A4 pārbūvi par divbrauktuvju autoceļu.

2017. gada februārī tika izsludināts konkurss par autoceļa iespējamās pārbūves ietekmes uz vidi novērtējuma veikšanu.

2024. gadā noslēdzās autoceļa pārbūves ietekmes uz vidi novērtējums. Saskaņā ar plānoto projektu, autoceļš tiktu pārbūvēts par ātrgaitas autoceļu ar atdalītām brauktuvēm, maksimālo ātrumu 130 kilometriem stundā. Tiktu izbūvēti četri jauni divlīmeņu ceļu mezgli, pārbūvēts satiksmes mezgls ar Daugavpils šoseju (A6), kā arī izbūvēts savienojums ar plānoto dzelzceļa un satiksmes tiltu pār Daugavu. Pašreizējo finanšu līdzekļu trūkuma dēļ projekta realizācija paliek neskaidra.

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš P81

**P81** autoceļš **Bērzaune—Vestiena—Ērgļi** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu P37 pie Bērzaunes caur Vestienu ar autoceļu P78 pie Ērgļiem. Autoceļa kopgarums ir 27 km un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Madonas novadu.

Autoceļš iet cauri Vidzemes augstienei un tiešā ceļa tuvumā atrodas arī vairāki pauguri — Apšukalns (198 m vjl), Gožu kalns (270 m vjl), Brantu Egļukalns (262 m vjl), Mūrnieku kalns (227 m vjl) un Augļēnu kalns (207 m vjl).

Autoceļa tiešā tuvumā ir arī vairāki ezeri, daudzi no kuriem ir arī tieši saskatāmi un veido gleznainu ainavu. Ezeri autoceļa tuvumā ir Zābaks, Grīvu ezers, Baltais ezers, Kāla ezers, Sudārdiņš, Laipītis, Kūsītis, Stirnezers, Laišķenu ezers un Pulgosnis.

Autoceļš šķērso šādas upes: Bērzaune, Taleja, Ilziņupīte, Aronīte, Lubeja un Āķenupīte.

## Vēsture

2024. gada jūlija līdz tā gada oktrobim atjaunoja asfaltbetona segumu no Dzirnaviņām līdz krustojumam ar autoceļu P78 (2,29 km — 26,96 km). Atjaunošanas laikā vecais asfalts tika nofrēzēts un tam pievienoja jaunu minerālmateriālu, izbūvēja pamatus un ieklāja divas jaunas asfaltbetona kārtas, iztīrīja grāvjus, izbūvēja vairākas caurtekas, uzpildīja nogāzes un veica citus darbus. Darbus veica SIA "SC Grupa" par līgumcenu 6 033 014 eiro (ar PVN). 

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Bērzaune,
* Vestiena,
* Krasti,
* Ērgļi.

## Atsauces
Autoceļš P80

|}
|}
**P80** autoceļš **Tīnūži—Koknese** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu P5 pie Tīnūžiem ar autoceļu A6 Koknesē. P80 ir daļa no potenciāli būvējamās tranzīta maģistrāles E22 posma no Rīgas līdz Latvijas austrumu robežai.

## Pārbūve
Autoceļa pārbūvi sāka 2009. gadā un pabeidza 2013. gada novembrī. Pārbūve ietvēra ceļa rekonstrukciju aptuveni 35&nbsp;km posmā no Tīnūžiem līdz krustojumam ar autoceļu Augšlīgatne—Skrīveri (P32) un jauna ceļa būvniecību 23&nbsp;km posmā no P32 krustojuma līdz Koknesei. Projekta kopējās izmaksas bija ap 66 miljoniem latu, no kurām 85% tika līdzfinansēti no Eiropas Savienības Kohēzijas fonda.

Kopumā izbūvēja un rekonstruēja gandrīz 60 kilometrus autoceļu, izveidojot desmit divlīmeņu satiksmes mezglu.
P80 rekonstrukcijas posma darbus "SIA Binders", bet jaunā ceļa posma darbus no krustojuma ar P32 līdz Koknesei veica pilnsabiedrība "Kokneses ceļš".

## Vēsture
2009. gadā sāka autoceļa pārbūvi un to pabeidza 2013. gada novembrī. Pārbūve ietvēra ceļa rekonstrukciju aptuveni 35&nbsp;km garā posmā no Tīnūžiem līdz krustojumam ar autoceļu Augšlīgatne—Skrīveri (P32) un jauna ceļa būvniecību 23&nbsp;km posmā no P32 krustojuma līdz Koknesei. Projekta kopējās izmaksas bija ap 66 miljoniem latu, no kurām 85% tika līdzfinansēti no Eiropas Savienības Kohēzijas fonda.

Kopumā izbūvēja un rekonstruēja gandrīz 60 kilometrus autoceļu, izveidojot desmit divlīmeņu satiksmes mezglu.
P80 rekonstrukcijas posma darbus "SIA Binders", bet jaunā ceļa posma darbus no krustojuma ar P32 līdz Koknesei veica pilnsabiedrība "Kokneses ceļš".

Lai uzlabotu satiksmes drošību, 2016. gada oktobrī uzsāka akustisko ribjoslu izbūvi.
2018. gadā AS Ceļu pārvalde veica seguma atjaunošanu 5&nbsp;km garumā no autoceļa sākuma līdz pagriezienam uz Kranciema karjeru, projekta kopējās izmaksas bija 677 307 eiro.

## Apdzīvotas vietas pie autoceļa
* Tīnūži,
* Lēdmane (2,5&nbsp;km no ceļa),
* Krape (1,1&nbsp;km no ceļa),
* Koknese.

## Atsauces
Autoceļš P2

|}
|}

**P2** autoceļš **Juglas papīrfabrikas ciemats—Upesciems** ir reģionālais Latvijas autoceļš, Rīgas Biķernieku ielas turpinājums. Tas savieno Juglas papīrfabrikas ciematu ar autoceļu A4 (Rīgas apvedceļu) starp Upesciemu un Sunīšiem. Autoceļa P2 garums ir 2,7 km un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Šķērso Ropažu novadu.

## Vēsture
2014. gada novembrī tika pabeigta jauna tilta  pār Mazo Juglu būvniecība. Uzsākot tilta pārbūvi, 2014. gada jūlijā notika vecā tilta, kurš būvēts 1966. gadā, demontāža. Vecā tilta vietā izbūvēts jauns, 60 metrus garš, monolīts dzelzsbetona tilts. Projekta kopējā izmaksa bija 911 939 EUR.

## Atsauces
Autoceļš P62

|}
|}
**P62** autoceļš **Krāslava—Preiļi—Madona (Madonas apvedceļš)** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno Krāslavu caur Preiļiem ar Madonu. Tas ir garākais reģionālais ceļš valstī (kopgarums 148,3 km). No 2018. gada rudens ceļš visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Krāslavas, Preiļu, Līvānu, Jēkabpils un Madonas novadu.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Krāslava
* Augstkalne
* Krāslavas stacija
* Kombuļi
* Grāveri
* Aglona
* Aglonas stacija
* Kastīre
* Anspoki
* Preiļi
* Līči
* Rudzāti
* Atašiene
* Lazdona
* Madona

## Atsauces
Autoceļš P82

|}
|}
**P82** autoceļš **Jaunkalsnava—Lubāna** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu P37 pie Jaunkalsnavas caur Ļaudonu ar Lubānu. Autoceļa kopgarums ir 56 km, no kuriem puse (28 km) ir ar asfaltbetona segumu, bet otra puse — ar grants segumu. Ceļš šķērso Madonas novadu.

Autoceļš visā tā garumā iet paralēli Aiviekstes upei gar tās labo krastu un šķērso tādas upes kā Arona, Nirīte, Tocīte, Kuja un Saikava.

## Vēsture
No 2021. gada līdz 2022. gadam uzklāja asfaltbetona segumu uz grants ceļa posma no Ļaudonas līdz krustojam ar autoceļu P62 (13,2 km — 23,8 km). Būvdarbu laikā, tika uzlaboti ceļa ūdens atvades sistēmas — grāvji tika tīrīti un rakti, un caurtekas tika pārbūvētas. Tika atjaunots arī tilts pār Kujas upi, veikta autobusu pieturvietu pārbūve un visas pieturas tika aprīkotas ar soliņiem un atkritumu urnām. Darbus veica AS *A.C.B.* par līgumcenu 3 599 126 eiro (ar PVN).  

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Jaunkalsnava,
* Ļaudona,
* Vecsaikava,
* Saikava,
* Meirāni,
* Lubāna.

## Atsauces
Autoceļš P3

|}
|}
**P3** autoceļš **Garkalne—Alauksts** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno Pierīgu ar Piebalgu Vidzemes vidienē. Autoceļa kopgarums ir 92,7 km.

Autoceļš sākas no šosejas A2 netālu no Garkalnes un līdz Mālpilij ir ar asfaltbetona segumu, tālāk līdz pat Alaukstam, izņemot mazus posmus pie Nītaures un Spūldzēniem, ceļš ir ar grants segumu. Beidzas pie Alauksta ezera pie autoceļa P30 netālu no Vecpiebalgas.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Garkalne,
* Tumšupe,
* Allažmuiža,
* Mālpils,
* Nītaure,
* Merķeļi,
* Skujene,
* Spuldzēni.

## Atsauces
Autoceļš P27

|}
|}
**P27** autoceļš **Smiltene—Gulbene** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno Smilteni arGulbeni. Autoceļa kopējais garums 64,5 km un tas visā garumā ir klāts ar asfaltbetona segumu. Autoceļš šķērso Smiltenes un Gulbenes novadus.

P27 šķērso  Palsas, Gaujas, Uriekstes un Tirzas upes.

## Vēsture

No 2021. gada novembra līdz 2022. gada oktobrim veica būvdarbus 26,35 km garumā no Taurēm līdz Gulbenei (34,87. km - 61,22. km). Pārbūves darbus veica divos posmos - vienā posmā 10,73 km garumā no Taurēm līdz Sinolei (34,87. km - 45,6. km), un otrā posmā 310 m garumā cauri Svelberģiem, pie Gulbenes (60,91. km - 61,22. km). Savukārt, atlikušajā 15,31 km garā posmā (45,6 km - 60,91 km) — atjaunoja asfaltbetona segumu. Būvdarbus veica SIA 8 CBR par līgumcenu 7 127 027 eiro (ar PVN), kas tika finansēts no budžeta programmas *Līdzekļi neparadzētiem gadījumiem*. Projekta autors ir SIA Projekts 3, būvuzraudzību veica SIA Būvju profesionālā uzraudzība. 
## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Smiltene,
* Silva,
* Ķeņģi,
* Lācītes,
* Velēna,
* Ozolkalns,
* Svelberģis,
* Gulbene.

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš P28

|}
|}
**P28** autoceļš **Priekuļi—Rauna** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno Priekuļus caur Raunu ar autoceļu A2. Autoceļa garums ir 21,8 km un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. P28 šķērso Cēsu un Smiltenes novadus. Kopš 2020. gada tā maršruts ir mainīts, iekļaujot arī Raunas apvedceļu (sākotnējo ceļa V297 trajektoriju un daļu no V234).

## Atsauces
Trollīši Mumini

thumb|Trollītis Mumins
thumb|225px|right|Mumini japāņu ekranizējumā. No kreisās — Snifs, Muminmamma, Mumintētis, Trollītis Mumins un Mazā Mija
**Trollīši Mumini** (; ) ir pasaulē pazīstamākie somu bērnu grāmatu varoņi. Tos radījusi rakstniece Tūve Jānsone (*Tove Jansson*). Oriģinālvaloda ir zviedru. Izdotas vairākas grāmatas, komiksi un multiplikācijas filmiņas. Mumini ir skandināvu troļļu ģimene, balti, apaļīgi un ar lielu purnu, kas rada līdzību ar nīlzirgiem. Viņiem ir daudz draugu, ar kuriem notiek dažādi atgadījumi un piedzīvojumi.

Mumini ir ļoti iecienīti Somijā, Igaunijā, Latvijā, Dānijā, Zviedrijā, Norvēģijā, Polijā, Krievijā, Japānā, Izraēlā un Lielbritānijā un ir bijuši par pamatu neskaitāmām animācijas sērijām, filmām, dažādām rotaļlietām, suvenīriem un pat īpašam Trollīšu Muminu parkam (Muumimaailma). Vācu valodā ir virtuālais muminu pētniecības centrs.

## Grāmatas
Kopumā izdotas 9 grāmatas par trollīšu Muminu piedzīvojumiem, kuras visas ir tulkotas arī latviešu valodā.

# "Mazie troļļi un Lielie plūdi" (*Småtrollen och den stora översvämningen*) — 1945 (1993. gadā latviešu valodā)
# "Komēta nāk" (*Kometen kommer*) — 1946 (1973. gadā latviešu valodā)
# "Burvja cepure" (*Trollkarlens hatt*) — 1948 (1999. gadā latviešu valodā)
# "Mumintēta memuāri" (*Muminpappans memoarer*) — 1950 (1998. gadā latviešu valodā)
# "Bīstamā vasara" (*Farlig midsommar*) — 1954 (2009. gadā latviešu valodā)
# "Trollīša ziema" (*Trollvinter*) — 1957 (2004. gadā latviešu valodā)
# "Neredzamais bērns: stāsti" (*Det osynliga barnet*) — 1962 (1993. gadā latviešu valodā)
# "Tētis un jūra" (*Pappan och havet*) — 1965 (1994. gadā latviešu valodā)
# "Vēlu novembrī" (*Sent i november*) — 1970 (2010. gadā latviešu valodā)

Visās grāmatas no zviedru valodas uz latviešu valodu tulkojusi Mudīte Treimane, izņemot "Komēta nāk" un "Neredzamais bērns", ko tulkojusi Elija Kliene.

Papildus ir Muminu bilžu grāmatas:
# *Hur gick det sen?* — 1952.
# *Vem ska trösta knyttet?* — 1960.
# *Den farliga resan* — 1977.
# *An Unwanted Guest* — 1980
# *Visor från Mumindalen* — 1993

2012. gadā latviešu valodā iznāca aforismu grāmatiņa ar muminu atziņām un izteicieniem "Viss, kas ir patīkams, ir labs vēderam. Domātais un pateiktais Muminielejā".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājas lapa 
* Trollīšu Muminu pasaule Nāntalī, Somijā 
* Trollīšu Muminu oriģinālā mūzika 
* Trollīšu Muminu muzejs Tamperē, Somijā  
* Virtuālais Muminu pētniecības centrs
Autoceļš P47

|}
|}
**P47** autoceļš **Balvi—Kapūne** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno Balvus caur Rugājiem ar autoceļu P36 pie Kapūnes. Autoceļš ir ar asfaltbetona segumu un tā garums ir 24 km. Ceļš šķērso Balvu novadu.

Autoceļš vairākkārt šķērso Vārnienes upi, kā arī Pokrateņu netālu no Kapūnes.

## Krustojošie autoceļi
* P35 (Balvi),
* P48 (Dubļukalns),
* P36 (Kapūne).

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Balvi,
* Naudaskalns,
* Medņi,
* Rugāji,
* Kapūne.

## Atsauces
Kapūne

**Kapūne** (arī **Kopiune**; ; agrāk saukts arī **Augustova**) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā, ceļu Rēzekne—Gulbene (P36) un Balvi—Kapūne (P47) krustpunktā. Kapūne atrodas 6 km attālumā no pagasta centra — Benislavas.

Kapūnes nosaukums cēlies no netālu esošā Kapūnes ezera (*Kopiunes ezers*). Netālu no ciemata atrodas arī Pokratas upe. Kapūnes ciemā atrodas Augustovas baznīca.

1897. gadā *Коповня* ciemā bija 1 sēta ar 20 cilvēkiem.

*Августово* ciemā 3 sētas ar 46 cilvēkiem.

## Ievērojamas vietas
* Augustovas Svētās Elizabetes Romas katoļu baznīca;
* Kapūnes akmens.

## Atsauces
Autoceļš P10

|}
|}
**P10** autoceļš **Inčukalns—Ropaži—Ikšķile** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļus A3 un A2 pie Inčukalna caur Ropažiem ar autoceļu A6 Ikšķilē.  Autoceļš ir ar asfaltbetona ceļa segumu un tā garums ir 41,2 km. Autoceļš šķērso Siguldas, Ropažu un Ogres novadus.

## Vēsture
2015. gada 22. janvārī pieņemts lēmums, ka autoceļa P10 posma Inčukalns (0,0-4,4km) seguma periodisko uzturēšanu veiks SIA "Limbažu ceļi" par līgumcenu 103 180 EUR.

2024. gadā atjaunoja asfaltbetona segumu no Inčukalna līdz Suņa ceļam jeb pagriezienam uz Laugas purvu (6,45.–9,00. km), bet posmā no Kangariem līdz Tīnūžiem (31,86.–35,27. km) pārbūvēja ceļa konstruktīvās kārtas, izbūvējot reciklēto pamata kārtu un asfaltbetona segumu divās kārtās.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Inčukalns
* Ropaži
* Tīnūži
* Ikšķile

## Atsauces
Autoceļš P11

|}
|}
**P11** autoceļš **Kocēni—Limbaži—Tūja**  ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu A3 netālu no Kocēniem caur Limbažiem ar autoceļu A1 pie Tūjas. Autoceļa kopgarums ir 60,9 km un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Autoceļš šķērso Limbažu un Valmieras novadus.

## Vēsture
2015. gada 29. janvārī izsludināja konkursu par P11 posma Limbaži-Pelodas seguma atjaunošanu.

2023. gadā sāka pārbūvēt ceļa konstrukciju posmā no Iesalkājas līdz Umurgai (27,80.–33,07. km), 2024. gada vasaras beigās pabeidza asfaltēšanas darbus. Būvdarbus veica SIA Limbažu ceļi par līguma summu 4  736  069 eiro (ar PVN). Projektētājs – AS Ceļuprojekts, būvuzraudzība – SIA Firma L4.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Umurga,
* Limbaži,
* Ozolaine,
* Tūja.

## Atsauces
Autoceļš P30

|}
|}
**P30** autoceļš **Cēsis—Vecpiebalga—Madona** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas Cēsis caur Priekuļiem savieno ar autoceļu A2 un tālāk caur Vecpiebalgu ar Madonu. Autoceļš ir ar asfaltbetona segumu, tā garums ir 85,7 km un tas šķērso Cēsu un Madonas novadus.

## Vēsture
2017. gada janvārī tika izsludināts konkurss par autoceļa posma Cēsis—Ģūģeri (2,1—8,0km) pārbūvi.  2017. gada 14. augustā tika atklāts atjaunots ceļa posms no Brežģa kalna līdz Vecpiebalgai (38,0—49,0 km). Projekta ietvaros pārbūvēti 11 km uz reģionālā autoceļa Cēsis—Vecpiebalga—Madona.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Cēsis,
* Priekuļi,
* Bērzkrogs,
* Taurene,
* Vecpiebalga,
* Mēdzūla,
* Lautere,
* Kusa,
* Madona.

## Atsauces
Rīgas apvedceļš

[thumb|Rīgas apvedceļš [Ropažu novads|Ropažu novada teritorijā]]
**Rīgas apvedceļš** ir Rīgas apbraucamais autoceļš, kas sastāv no diviem autoceļiem — Baltezers—Saulkalne (A4) un Salaspils—Babīte (A5). Rīgas apvedceļa kopējais garums ir 60,7&nbsp;km, attiecīgi 20,4&nbsp;km — A4 un 40,3&nbsp;km A5. Abi Rīgas apvedceļa posmi uzbūvēti laika periodā no 1964. gada līdz 1980. gadam.

Rīgas apvedceļš ir viens no visintensīvākās satiksmes posmiem Latvijā.

## Krustojošie autoceļi
* A2(Berģi);
* P2 (Upesciems);
* P4 (Līči);
* P5 (Bunči);
* A6 (Saulkalne);
* P90 (Pulkarne);
* P137 (Ķekava);
* A7 (Jaunsils)
* A8 (Bērzpils)
* P132 (Jaunmārupe);
* A9 (Skulte);
* A10 (Babīte).

## Apvedceļa pārbūves projekts
[thumb|Rīgas apvedceļš pie [Amatniekiem]]
2020.—2040. gada Latvijas valsts autoceļu attīstības stratēģija paredz, ka 1. posma prioritārais attīstības virziens ir Rīgas apvedceļa pārbūve, kuras ietvaros plānots īstenot sekojošus projektus:
# A4 posma Baltezers — Saulkalne pārbūve 20,5 km garumā (agrākais būvdarbu uzsākšanas laiks 2025. gads, būvdarbu ilgums 2—3 gadi)
# A5 posma no autoceļa A10 līdz Ķekavas apvedceļam pārbūve 26,5 km garumā (agrākais būvdarbu uzsākšanas laiks 2026. gads, būvdarbu ilgums 2—3 gadi)
# apvienotā autoceļa un dzelzceļa tilta pār Daugavu un ar to saistītās ceļu infrastruktūras būvniecība (būvdarbu uzsākšanas laiks 2023. gadā)
# A5 posma no jaunā tilta pār Daugavu līdz Ķekavas apvedceļa mezglam izbūve 12,0 km garumā.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Latvijas galvenie autoceļi
* Latvijas autoceļi
* Rīga
* A4
Autoceļš P36

|}
|}
**P36** autoceļš **Rēzekne—Gulbene** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno Rēzekni ar Gulbeni. Autoceļa garums ir 87,2 km, kopš 2013. gada viss ceļa segums ir klāts ar asfaltbetonu. Ceļš šķērso Rēzeknes pilsētu un Rēzeknes, Balvu, un Gulbenes novadus.

## Krustojošie ceļi
* A12 (Rēzekne),
* P47 (Kapūne).

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Rēzekne,
* Audriņi,
* Dricāni,
* Bērzpils,
* Kapūne,
* Stradi,
* Gulbene.

## Atsauces
Autoceļš P31

|}
|}
**P31** autoceļš **Ērgļi—Drabeši** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno Ērgļus ar autoceļu A2 1,5 km no Drabešiem. Autoceļa garums ir 52,3 km un tikai atsevišķās vietās (3,5 km no A2 līdz Amatai un 1 km Ērgļos) tas klāts ar asfaltbetona segumu. Autoceļš šķērso Madonas, Ogres un Cēsu novadus.

## Krustojošie ceļi
* P4 (Ērgļi),
* P3 (Kosa, Skujenes pagasts),
* A2 (Drabeši).

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Ērgļi,
* Katrīna,
* Pērkoņi,
* Velmeri,
* Ģikši,
* Rencēni,
* Amata.

## Atsauces
Jauncekule (stacija)

**Jauncekule** bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā dzelzceļa līnijā Rīga - Ērgļi starp pieturām Cekule un Ķivuļi. Tas atradās Rīgas rajona Salaspils novada ziemeļos.
Jauncekule bija pats jaunākais pieturas punkts līnijā Rīga—Ērgļi, tas tika atvērts tikai 1995. gada 15.decembrī, pēc tam, kad konstatēja, ka jau kādu laiku dīzeļvilciens patvaļīgi pietur šajā vietā, lai izlaistu un uzņemtu pasažierus no tuvējiem dārziņiem. Slēgts līdz ar dzelzceļa līnijas slēgšanu 2009. gadā.

## Atsauces
Ķivuļi

**Ķivuļi** bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga—Ērgļi starp pieturām Jauncekule un Bajāri. Tas atradās Ropažu novada Ropažu pagasta dienvidaustrumos. Pietura atradās meža vidū, blakus viensētai "Ķivuļi".

## Vēsture
Pieturas punkts atvērts . Tajā pašā gadā uzbūvēta arhitekta Voldemāra Ozoliņa projektēta koka stacijas ēka. Pieturas punkts slēgts līdz ar dzelzceļa līnijas slēgšanu 2009. gadā.

## Atsauces
Bajāri (stacija)

**Bajāri** bija pieturas punkts Ropažu novada Ropažu pagastā uz dzelzceļa līnijas Rīga Preču—Ērgļi starp pieturām Kangari un Ķivuļi. Pie bijušā pieturas punkta atrodas tāda paša nosaukuma ciems.
Pieturas punkts tika atklāts līdz ar dzelzceļa līnijas Rīga—Ērgļi posma līdz Suntažiem atklāšanu 1935. gadā. Tas tika slēgts līdz ar līnijas slēgšanu 2009. gadā. Pieturas punktā atradās arī nojume, bet tā ir nojaukta. Pie tās atrašanās vietas atrodas autobusa pietura "Bajāru stacija".
Remīne

**Remīne** bija pieturas punkts, dzelzceļa līnijā Rīga Preču—Ērgļi starp pieturām Kangari un Augšciems. Tas atradās Ropažu novada Ropažu pagastā, 37 km no Rīgas. Agrākā stacijas vieta atrodas Ropažu novadā netālu no Villasmuižas un Dutku, Jaundutku mājām. 
Remīnes pietura tika atklāta līdz ar dzelzceļa līnijas Rīga—Ērgļi posma līdz Suntažiem atklāšanu 1935. gadā. Tā tika slēgta līdz ar dzelzceļa līnijas slēgšanu 2009. gadā.

## Ārējās saites
* Remīnes stacijas fotogrāfijas
Liberāldemokrātu partija

**Liberāldemokrātu partija** var būt:
* Krievijas Liberāli demokrātiskā partija
* Liberāldemokrātu partija (Lietuva)
* Liberālie demokrāti
Latvijas reģionālie autoceļi

**Latvijas reģionālie autoceļi** ir autotransporta kustībai paredzētie valsts autoceļi, kas iekļauti reģionālo autoceļu kategorijā. Reģionālie autoceļi Latvijā tiek apzīmēti ar baltas krāsas burtu P un attiecīgā ceļa kārtas numuru uz tumši zila taisnstūra formas laukuma

Pēc 2017. gada 31. decembra datiem Latvijā reģionālo autoceļu garums sasniedza 5457 km, no kuriem ar asfaltbetona jeb melno segumu noklāti 4626 km, bet ar grants vai šķembu segumu - 831 km.

## Reģionālo autoceļu uzskaitījums

## Skatīt arī
* Latvijas autoceļi
* Latvijas galvenie autoceļi
* Latvijas vietējie autoceļi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Likumi.lv Likums "Par autoceļiem"
* Likumi.lv Grozījumi likumā "Par autoceļiem"
* Lvceli.lv Reģionālie autoceļi (P)
* Noteikumi par valsts autoceļu un valsts autoceļu maršrutā ietverto pašvaldībām piederošo autoceļu posmu sarakstiem
Ķeipene (stacija)

**Ķeipene** bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga Preču—Ērgļi starp Vatrānes un Plāteres pieturām. Pietura atradās Ķeipenes ciema tuvumā. Mūsdienās Ķeipenes stacijas ēkā atrodas Komunikācijas centrs un kino režisoram Sergejam Eizenšteinam veltīta ekspozīcija ("Ķeipenes kinostacija").

## Vēsture
Ķeipene kā stacija atvērta 1937. gadā, tajā bija 3 sliežu ceļi un strupceļš. Tagadējā stacijas ēka uzbūvēta 1950. gadā. Dažus gadus pirms vilcienu kustības pārtraukšanas Ērgļu virziena līnijā staciju pārveidoja par pieturas punktu un blakus sliežu ceļi tika nojaukti. Pietura kopš 2007. gada netiek izmantota, jo satiksme Ērgļu līnijā ir pārtraukta. 

2018. gadā ēkai veikta vienkāršota renovācija.

## Muzejs
Mūsdienās Ķeipenes stacijas ēkā atrodas S. Eizenšteina Komunikācijas centrs un kinomuzejs (atklāts 2004. gadā), kura ekspozīcija veltīta Sergejam Eizenšteinam. Muzeju izveidoja pēc režisora un kino pasākumu organizatora Augusta Sukuta iniciatīvas. 2000. gadā pie stacijas uzbūvēta bākas imitācija, pie kuras piestiprinātas pastkastītes slaveniem ar kino saistītiem cilvēkiem. Bāka veltīta Jurim Podniekam. Turpat atrodas vides instalācija (atklāta 2006. gadā) — no metāla plāksnēm veidots 5 metrus augsts galds ar diviem krēsliem kinomeistariem. Galdu var izmantot kā skatu laukumu. Nojaucot Ērgļu dzelzceļu 2009. gadā, saglabāts dažus simtus metru garš sliežu posms pie stacijas.

## Attēlu galerija

Attēls:Ķeipenes stacija 03.JPG|Ķeipenes stacijas sliežu beigas un bijusī pārbrauktuve (skats Rīgas virzienā)
Attēls:Ķeipenes stacija 01.JPG|Ķeipenes stacijas sliežu beigas Rīgas virzienā
Attēls:Ķeipenes stacija 05.JPG|Perons un pirmā vagona pieturas plāksnīte
Attēls:Ķeipenes bāka.JPG|Bāka pie Ķeipenes stacijas
Attēls:Ķeipenes stacija 06.JPG|Ķeipenes stacija
Attēls:Ķeipenes stacija 24.JPG|Ķeipenes stacijas ēka
Attēls:Vides ekspozīcija pie Ķeipenes stacijas.JPG|Milzu galds ar krēsliem
Attēls:Ķeipenes stacija 09.JPG|Skats Ērgļu virzienā; pa labi — bāka
Attēls:Ķeipenes stacija 13.JPG|Ķeipenes stacijas sliežu beigas Ērgļu virzienā
Attēls:Ķeipenes stacija 32.JPG|1953. gada gulšņa marķējums
Attēls:Ķeipenes stacija 31.JPG|Ķeipenes stacijas sliedes. Skats Rīgas virzienā
Attēls:Ķeipenes stacija 28.JPG|Ķeipenes stacija
Attēls:Ķeipenes stacija.JPG|Ķeipenes stacija 2012. gadā
Attēls:Ķeipenes Kinostacija 2023.07 3.jpg|Ķeipenes stacija 2023. gadā
Attēls:Ķeipenes Kinostacija 2023.07 8.jpg|Pazemes ekspozīcija "Bruņukuģis „Potjomkins”"


## Atsauces

## Ārējās saites

* Ķeipenes stacija Latvijas Dzelzceļa *youtube* kanālā
* Sergeja Eizenšteina Komunikācijas centra un muzeja lapa ''Facebook''
Vatrāne (stacija)

**Vatrāne** bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga Preču—Ērgļi starp Kastrānes un Ķeipenes pieturām, Ogres novada Ķeipenes pagastā, 66 km attālumā no Rīgas. Pietura atradās blakus Vatrānes ciemam.
Vatrānes pietura tika atklāta līdz ar dzelzceļa līnijas Rīga—Ērgļi posma Suntaži—Ērgļi atklāšanu 1937. gadā. Tā tika slēgta līdz ar dzelzceļa līnijas slēgšanu 2009. gadā. Bijušā pieturas punkta vietā atrodas tikai pussabrucis soliņš un perona atliekas.

## Atsauces
Kastrāne (stacija)

**Kastrāne** bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga Preču—Ērgļi starp Suntažu staciju un Vatrānes pieturu. Tas atradās Ogres novada Ķeipenes pagastā, 61 km attālumā no Rīgas, uz dienvidiem no ciema Diedziņš (agrāk arī zināms kā Kastrāne).

Pieturas punktā pie perona atradās arī koka nojume pasažieriem. Pietura tika slēgta līdz ar dzelzceļa līnijas slēgšanu 2009. gadā.

## Ārējās saites

* Railwayz.info