open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Davide Kalabrija

**Davide Kalabrija** (, dzimis ) ir Itālijas futbolists, spēlē labās malas aizsarga pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Kalabrija pārstāv Grieķijas Superlīgas komandu Atēnu "Panathinaikos".

## Sasniegumi
** AC Milan**
* Itālijas futbola čempionāta A sērija: 2021—22
* Supercoppa Italiana: 2016, 2024, finālists:2022
## Atsauces

## Ārējās saites
Ežēns Šosels

**Ežēns Šosels** (; dzimis , miris ) bija franču vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks. 

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja divās vieglatlētikas barjerskriešanas disciplīnās. 200 metru barjerskrējienā viņš fināla kārtā ieguva 4. vietu.110 metru barjerskrējienā viņš startēja kvalifikācijas kārtas skrējienā, kur ieguva 4. vietu. Viņam bija iespēja vēlreiz startēt atkārtotajā skrējienā, bet tur viņš izcīnīja trešo vietu un fināla skrējienam nekvalificējās.

Viņš ir Francijas nacionālais čempions tāllēkšanā (1901. gadā ar rezultātu 6.64 m), 110 metru barjerskrējienā (1906. gadā ar rezultātu 17.0 sekundes) un 400 metru barjerskrējienā (1906. gadā ar rezultātu 58.8 sekundes). Otro vietu Francijas vieglatlētikas čempionātā viņš ieguva 1900. gadā 110 metru barjerskrējienā, bet trešo vietu tāllēkšanā (1906. gadā) un 100 metru skriešanā (1907. gadā).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ežēns Šosels (SOK profils) 
* Ežēns Šosels (''Olympedia'' profils) 
* Ežēns Šosels (''Sports Reference'' profils)
Bauskas draudzes novads

thumb|300px|Bauskas draudzes novads 1859. gada kartē.
thumb|300px|Bauskas draudzes novads 1770. gada kartē.
**Bauskas draudzes novads** jeb **Bauskas ķiršpēle** () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Jelgavas virspilskunga iecirkņa Bauskas pilskunga iecirkņa (*Hauptmannschaft Bauske*), vēlākā Kurzemes guberņas Bauskas apriņķa (1819—1918) sastāvā.

Tagad bijušā Bauskas draudzes novada teritorija ietilpst Bauskas novadā.

## Mācītājmuižas (pastorāti) Bauskas draudzes novadā (1841)

* Bauskas vācu luterāņu draudzes mācītājmuiža,
* Bauskas latviešu luterāņu draudzes mācītājmuiža,
* Vecsaules luterāņu draudzes mācītājmuiža (*Alt-Rahden*)
* Bārbeles luterāņu draudzes mācītājmuiža (*Groß-Barbern*)
* Mežotnes luterāņu draudzes mācītājmuiža (*Mesoten*) ar filiāli Lielbērstelē (*Groß-Bersteln*)
* Codes baznīca (*Zohden*)
* Skaistkalnes baznīca katoļu klosteris (*Schönberg*)

Bauska Holy Spirit Evangelic Lutheran church - panoramio.jpg|Bauskas luterāņu baznīca 
Vecsaules luterāņu baznīca 2002-04-13.jpg|Vecsaules baznīca (2002)
Bārbeles baznīca 2000-09-02.jpg|Bārbeles baznīca (2000)
Codes luterāņu baznīca (11).jpg|Codes baznīca (2018)
Mežotnes baznīca pēc 1930.png|Mežotnes baznīca (pēc 1930)
Bērsteles luterāņu baznīca 04.jpg|Bērsteles baznīca (2016)
Skaistkalnesbaznica.JPG|Skaistkalnes baznīca (2010)


## Muižas Bauskas draudzes novadā (1841)
Atsauce:

## Attēlu galerija
thumb|270px|Bauskas draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).

Mezotnes muiza.jpg|Mežotnes muiža
Bornsmindes muiza.jpg|Bornsmindes muiža
Gravendales muiza.jpg|Gravendāles muiža
Kaucmindes muiza.jpg|Kaucmindes muiža
Garozas muiza.jpg|Garozes muiža
Bērzmuiža.jpg|Bērzmuiža (2016)
Ānes-Mēmeles muiža, 24.04.2011.jpg|Ānmēmeles muiža (2011)
Skaistkalnes muiza.JPG|Skaistkalnes muiža
Codes muižas dzīvojamā ēka (1).jpg|Codes muiža
Derpeles muiža - panoramio.jpg|Derpelmēmeles muiža (2011)
Jaunsaules muiža, 24.04.2011..jpg|Jaunsaules muiža (2011)
Bruknas muižas parkā.JPG|Bruknas muiža
Svitenes muižas pils 2000-09-02.jpg|Svitenes muiža
Mazrundāles muiža (Klein-Ruhental) 01.jpg|Mazrundāles pusmuiža (2025)
Pils Rundale.JPG|Rundāles pils


## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Bauska no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Bauskas draudzes novada muižu nosaukumi latviski)
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Skaistkalne
Marvelja

**Marvelja** (, ) ir pašvaldība un pilsēta Spānijas dienvidos, Andalūzijā. Pilsēta atrodas Vidusjūras krastā, Malagas provincē. 2019. gadā Marveljā dzīvoja 143 tūkstoši iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Roberto Soriāno

**Roberto Soriāno** (, dzimis ) ir Itālijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Soriāno spēlē Itālijas B sērijas komandā *[[US Salernitana 1919|Salernitana]]*.

## Ārējās saites
Georgijs Džikija

**Georgijs Džikija** (, dzimis ) ir gruzīnu izcelsmes Krievijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Krievijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Džijika pārstāv Krievijas Premjerlīgas komandu *[[FC Khimki|Khimki]]*.

Krievijas futbola izlases sastāvā Džikija ir spēlējis 2017. gada FIFA Konfederāciju kausā.

## Sasniegumi
**Spartak Moscow**

* Krievijas Premjerlīga: 2016—17
* Krievijas kauss: 2021—22
* Krievijas Superkauss: 2017

## Ārējās saites
Karolis Laukžemis

**Karolis Laukžemis** (, dzimis ) ir Lietuvas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Lietuvas futbola izlases dalībnieks.

2016. gadā pārstāvēja FK Jelgava.

## Ārējās saites
Iecavas draudzes novads

thumb|300px|Iecavas draudzes novads 1859. gada kartē.
thumb|300px|Iecavas draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).
**Iecavas draudzes novads** jeb **Iecavas ķiršpēle** () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Jelgavas virspilskunga iecirkņa Bauskas pilskunga iecirkņa (*Hauptmannschaft Bauske*), vēlākā Kurzemes guberņas Bauskas apriņķa (1819—1918) sastāvā.

Tagad bijušā Iecavas draudzes novada teritorija ietilpst Bauskas novada Iecavas pilsētā un Iecavas pagastā.

## Mācītājmuižas (pastorāti) Iecavas draudzes novadā (1841)

* Iecavas luterāņu draudzes mācītājmuiža ar filiāli Lambārtē (*Lambertshof*)


Iecavas baznīca 2001-02-11.jpg|Iecavas baznīca (2001)


## Muižas Iecavas draudzes novadā (1841)
Atsauce:

## Attēlu galerija


Lieliecavas muiža.JPG|Lieliecavas muiža (pirms 1928)
Baldones, Iecavas un Vecumnieku draudžu novadi 1770.jpg|Baldones, Iecavas un Vecumnieku draudžu novadi (1770)
Baldones, Iecavas un Vecumnieku draudžu novadi 1798.jpg|Baldones, Iecavas un Vecumnieku draudžu novadi (1798)



## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Baldone no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Iecavas draudzes novada muižu nosaukumi latviski)
Vjačeslavs Karavajevs

**Vjačeslavs Karavajevs** (, dzimis ) ir Krievijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā Krievijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada Karavajevs pārstāv Krievijas Premjerlīgas komandu Sanktpēterburgas "''Zenit''".

## Sasniegumi
**CSKA Moscow**

* Krievijas Premjerlīga: 2013—14

**Zenit**

* Krievijas Premjerlīga: 2019—20, 2020—21, 2021—22, 2022—23, 2023—24
* Krievijas kauss: 2019—20, 2023—24
* Krievijas Superkauss: 2020, 2021, 2023, 2024

## Ārējās saites
Manuels Lokatelli

**Manuels Lokatelli** (, dzimis ) ir Itālijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Lokatelli pārstāv Itālijas ''Serie A'' komandu ''Juventus''.

## Sasniegumi
**Milan**

* Supercoppa Italiana: 2016

**Juventus**
* Coppa Italia: 2023—24

**Itālija**

* Eiropas čempionāts: 2020
## Atsauces

## Ārējās saites
Sandro Tonali

**Sandro Tonali** (, dzimis ) ir Itālijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Tonali pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''Newcastle United''.

## Sasniegumi
**Brescia**

* Itālijas Seire B: 2018—19

** AC Milan**
* Itālijas futbola čempionāta A sērija: 2021—22

**Newcastle United**
*Anglijas Līgas kauss: 2024—25
**Individuālie sasniegumi**

* Itālijas Seire B gada labākais futbolists: 2018
## Atsauces

## Ārējās saites
Magomeds Ozdojevs

**Magomeds Ozdojevs** (, dzimis ) ir ingušu tautības Krievijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Krievijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Ozdojevs pārstāv Grieķijas Superlīgas klubu *[[PAOK F.C.|PAOK]]*.

## Sasniegumi
**Zenit**

* Krievijas Premjerlīga: 2018—19, 2019—20, 2020—21, 2021—22
* Krievijas kauss: 2019—20
* Krievijas Superkauss: 2020, 2021

## Ārējās saites
Žersons Rodrigešs

**Žersons Rodrigešs Koreira Leals** (, dzimis ) ir Portugāles izcelsmes Luksemburgas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Luksemburgas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Rodrigešs pārstāv Portugāles Premjerlīgas komandu ''AVS'', kas viņu īrē no *[[FC Dynamo Kyiv]]*.

## Sasniegumi
**Sheriff Tiraspol**

* Moldovas Superlīga: 2018

**Dynamo Kyiv**

* Ukrainas Premjerlīga: 2020–21
* Ukrainas kauss: 2020–21
* Ukrainas Superkauss: 2019, 2020

## Ārējās saites
Čedžudo (sala)

**Čedžudo** () ir lielākā Dienvidkorejai piederošā sala, ietilpst Čedžudo autonomajā provincē. Lielākā pilsēta — Čedžu. Sala atrodas Korejas šaurumā, tieši uz dienvidiem no Korejas pussalas. Čedžudo ir populārs tūrisma galamērķis. Liela daļa no salas ekonomikas ir atkarīga no tūrisma.

## Ģeogrāfija
thumb|Halasana nacionālais parks
Čedžudo ir vulkāniska sala. Uz salas atrodas Dienvidkorejas augstākais kalns — Halasans (). Sala ir veidojusies pirms aptuveni 2 miljoniem gadu, kainozoja ēras laikā. Sala sastāv galvenokārt no bazalta un lavas. Čedžudo salā ir mitrs subtropu klimats. Vasarā ir karsts un mitrs, kamēr ziemā ir auksts un sauss.

Sala ir apdzīvota jau kopš neolīta periodā, pirms aptuveni 10 000 līdz 8 000 gadiem.

Salā atrodas Halasana nacionālais parks, kas kopš 2007. gada ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. 2011. gadā sala tika iekļauta septiņu jauno dabas brīnumu sarakstā.

## Tūrisms
Salu katru gadu apmeklē ap 15 miljoniem cilvēku. Uz salas atrodas daudzas luksusa viesnīcas un kūrorti. Uz salas atrodas Čedžudo lidosta, taču daudzo tūristu dēļ līdz 2025. gadam tiks uzbūvēta vēl viena lidosta.

Plašā tūrisma dēļ ūdens piesārņojums pludmalēs ir kļuvis par nopietnu problēmu, tāpēc vietējā valdība vēlas panākt, lai līdz 2030. gadam salā nebūtu oglekļa emisiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arktiskais rags

**Arktiskais rags** () ir zemesrags Komsomoļecas salas ziemeļos Severnaja Zemļā Arktikā, Āzijas salu galējais ziemeļu punkts.

Zemesragu 1913. gada septembrī atklāja Krievijas hidrogrāfiskā ekspedīcija Borisa Viļkicka vadībā un nosauca par godu kuģa virsniekam un hidrogrāfam Aleksejam Žohovam par **Žohova ragu** (*мыс Жохова*). Pēc No 1930.-1932. gadu padomju polārpētnieku Georgija Ušakova un Nikolaja Urvanceva ekspedīcijas zemesragu pārdēvēja par **Molotova ragu** (*мыс Молотова*) par godu padomju partijas darbiniekam un Tautas komisāru padomes priekšsēdētājam Vjačeslavam Molotovam. Pēc Staļina personības kulta beigām un Molotova izslēgšanas no PSKP 1950. gadu beigās zemesragu pārdēvēja tagadējā vārdā.

Aukstā kara laikā uz Arktiskā ledāja zemesragā darbojās militārais aerodroms. 

## Atsauces
Posttraumatiskā stresa sindroms

[thumb|[Fransisko Gojas akvatinta "Viņi nevēlas" (*No quieren*) sērijā "Kara katastrofas" (*Los Desastres de la Guerra*)]]
**Posttraumatiskā stresa sindroms** (**PTSS**) jeb **pēctraumas stresa traucējumi** ( (PTSD)) ir dabiska psihosomatiska reakcija uz traumu — uz dažāda veida dzīvības briesmām, kā piemēram, uz vienu vai vairākiem vardarbīgiem vai katastrofāliem notikumiem, vai uz nopietnas medicīniskas diagnozes saņemšanu.

Šāds sindroms var izveidoties ne vien tiem cilvēkiem, kuri paši ir personīgi cietuši no šādiem likteņa triecieniem, bet gan arī šādu notikumu lieciniekiem.

Tas pieder pie psihiskajām slimībām un tiek iedalīts divos paveidos:
*  Vienkāršais PTSS - diagnoze F43.1 pēc starptautiskās SSK-10 klasifikācijas) un
*  Kompleksais PTSS - diagnoze F62.0	"Ilgstoša personības izmaiņa pēc ekstrēmas slodzes".
Abu šo diagnožu ārstēšanai ir nepieciešama speciāli izglītota, uz šo sindromu specializēta psihoterapeita palīdzība.

Amerikas neiropsihologu statistiskie izvērtējumi rāda, ka šis sindroms sievietes skar divreiz biežāk nekā vīriešus, turklāt tām ir četrreiz lielāks risks, ka tas kļūs hronisks.

## Simptomi īsumā

# Traumas atkārtota piedzīvošana caur atmiņu uzplaiksnījumiem, murgainiem sapņiem, atmiņām.
# Izvairīšanās no domām un atmiņām par notikumu vai notikumu virkni.
# Paaugstināta briesmu uztvere, Trauksmes traucējumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pēctraumas stresa traucējumi
* 9 simptomi, kas liecina par posttraumatiskā stresa sindromu
Mazā Šķērsiela (Rīga)

**Mazā Šķērsiela** ir Rīgas iela Kurzemes rajonā, Imantā. Mazā Šķērsiela sākas krustojumā ar Varkaļu ielu un beidzas krustojumā ar Šķērsielu. Kopējais ielas garums ir 200 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Ielā ir savrupmāju apbūve. Mazā Šķērsiela šķērso Mellužu ielai paralēlo dzelzceļa atzaru, kas sadala ielu divās autotransportam nesavienotās daļās.

Mazā Šķērsiela Rīgas ielu sarakstos atrodama ap 1904. gadu ar tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Mazā Šķērsiela ir savienota ar šādām ielām:
* Varkaļu iela (T veida krustojums)
* Mellužu iela
* Šķērsiela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Imanta

## Atsauces
2080. gadi

**2080. gadi** ir 21. gadsimta 9. desmitgade, kas sāksies  un beigsies .

## Gaidāmie notikumi

* 2083. gads — Šajā gadā, zvaigžņu sistēma, kas pazīstama kā "*V Sagittae*", (+/- 11 gadi) uzsprāgs kā supernova.
* 2084. gads — Šajā gadā beigsies nomas līgums Pitdžantdžatdžara tautai, kurai Austrālijas valdība ļāva dzīvot pie Uluru.
* 2085. gads — Sidnejā, Austrālijā tiks atvērta karalienes Elizabetes II "slepenā" vēstule.
* 2088. gads — Boloņas Universitātei, vecākajai universitātei pasaulē, apritēs 1000 gadu.
* 2088. gada 27. oktobris — Merkurs pirmo reizi kopš 1708. gada aizklās Jupiteru, bet tā kā tas būs ļoti tuvu Saulei līdz ar to nebūs iespējams redzēt ar neapbruņotu aci.
* 2089. gada maijs – jūnijs — Vienlaicīgi parādīsies kukaiņu *[[Magicicada]]* perējumi X (17 gadi) un XIX (13 gadi). Šī būs pirmā reize, kad tas notiks kopš 1868. gada; nākamreiz tā būs 2310. gadā. Šis notikums notiek tikai vienu reizi 221 gadā.
* 2089. gads — Šajā gadā būs pēdējā reize, kad Rošs Hašans iekritīs 5. septembrī.

## Atsauces
Ernsts Šulcs

**Ernsts Ludvigs Emanuels Šulcs** (; dzimis , miris ) bija dāņu vieglatlēts, sprinteris, kurš izcīnīja bronzas medaļu 400 metru skriešanā 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Šulcs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja 400 metru skriešanas disciplīnā. Šajā disciplīnā viņš ar fināla rezultātu 51.5 sekundes ieguva trešo vietu, piekāpjoties amerikāņiem Viljamam Holandam un Maksvelam Longam.  

1898./1899. gada vieglatlētikas sezonā Šulcs uzstādīja Dānijas nacionālo rekordu 200 metros un ceturtdaļjūdzes skrējienā. 1899. gadā startējot *[[Københavns IF]]* klubā, izcīnīja 150 metru titulu. 1900. gadā viņš ar diviem citiem cilvēkiem nodibināja futbola klubu *[[Hellerup IK]]*. Bez vieglatlētikas Šulcs startēja arī airēšanas un futbola sacensībās. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ernsts Šulcs (SOK profils) 
* Ernsts Šulcs (''Olympedia'' profils) 
* Ernsts Šulcs (''Sports Reference'' profils)
Mišels Teato

**Mišels Johanns Teato** (luksemburgiešu: *Michel Johann Théato*; dzimis , miris ) bija luksemburgiešu garo distanču skrējējs, kurš izcīnīja zelta medaļu maratona distancē 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Biogrāfija
Teato ir dzimis Luksemburgas galvaspilsētā Luksemburgā, bet miris Francijas galvaspilsētā Parīzē.

Par Teato dzīvi ir zināms ļoti mazs. Daudzus gadus tika uzskatīts, ka viņš ir maiznieks no Parīzes. Kādu laiku viņš strādāja arī par mēbeļu izgatavotāju. 20. gadsimtā Alēns Builē atklāja, ka Teato ir dzimis Luksemburgā un pirms apmešanās uz dzīvi Parīzes priekšpilsētā ir kādu laiku dzīvojis Beļģijā. Nav pierādījumu, ka Teato jebkad būtu bijusi Francijas pilsonība. Viņš bija Parīzes Senmandē vieglatlētikas kluba biedrs.

Teato 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja maratona skriešanas disciplīnā. Šajā disciplīnā viņš ieguva zelta medaļu ar rezultātu 2:59:45, pārstāvot sacensībās Franciju. Šī ir pirmā olimpiskā medaļa un arī zelta medaļa, ko olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis kāds Luksemburgas sportists. Sākotnēji Teato uzvara tika apstrīdēta, jo vairāki viņa pretinieki, tostarp amerikāņu skrējējs Artūrs Lī Ņūtons, kurš finišēja piektais, apgalvoja, ka Teato ir krāpies, veicot vairākus īsinājumus, kam palīdzēja viņa vietējās zināšanas par Parīzes ielām. Šie apgalvojumi kopš tā laika ir noraidīti. Taču olimpisko zelta medaļu par maratona distanci viņš saņēma tikai 1912. gadā.

Teato vēlāk kļuva par profesionālu skrējēju, lai arī ar salīdzinoši maz panākumiem. Viņš 1901. gadā uzstādīja personīgo rekordu maratonā 2 stundas 42 minūtes. 

Luksemburgas Lielhercogiste iesniedza oficiālu sūdzību Starptautiskajā Olimpiskajā komitejā un iesniedza lūgumu mainīt Teato valstspiederības reģistru; šī sūdzība tika oficiāli noraidīta 2004. gadā. No 2021. gada SOK tīmekļa vietnē *oliympics.org* pie Teato atzīmēta Luksemburga.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Emīls Šampions (SOK profils) 
* Emīls Šampions (''Olympedia'' profils) 
* Emīls Šampions (''Sports Reference'' profils)
Malijtaimira

**Malijtaimira** () ir Krievijai piederoša neapdzīvota sala Ziemeļu Ledus okeānā Severnaja Zemļas arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Laptevu jūras dienvidrietumos Severnaja Zemļas arhipelāga dienvidaustrumos. 63 km platais Viļkicka šaurums dienvidrietumos to atdala no Taimiras pussalas, bet 7 km platais Malija šaurums ziemeļrietumos — no Starokadomska salas. Krasta līnija stipri izrobota, daudz līču un zemesragu. Piekrastē daudz nelielu saliņu un sēru, no kurām lielākā in Oktjabrjonoka. Ziemeļu krasts lēzens un stipri saposmots, dienvidu krastā 6—15 m augstas kraujas. Reljefs paugurains un stipri saposmots ar gravām. Augstākais paugurs ir Visokaja Gora salas dienvidos 30 m vjl. Sala veidota galvenokārt no smilts un smilšmāla. Salā valda arktiskās tundras klimats, aug lielākoties sūnas un ķērpji.

## Vēsture
Salu 1913. gadā 3. septembrī atklāja Krievijas ekspedīcija Borisa Viļkicka vadībā ar ledlaužiem *Taimir* un *Vaigač*. Nosaukta par **Cesareviča Alekseja salu** (*Остров Цесаревича Алексея*) par godu Krievijas troņmantiniekam Aleksejam Nikolajevičam. 1926. gadā pārdēvēta tagadējā vārdā.

No 1943. līdz 1994. gadam salas dienvidu krastā darbojās Malijtaimiras polārstacija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vecumnieku draudzes novads

thumb|270px|Vecumnieku draudzes novads 1859. gada kartē.
thumb|270px|Vecumnieku draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).
**Vecumnieku draudzes novads** jeb **Vecmuižas ķiršpēle** () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Jelgavas virspilskunga iecirkņa Bauskas pilskunga iecirkņa (*Hauptmannschaft Bauske*), vēlākā Kurzemes guberņas Bauskas apriņķa (1819—1918) sastāvā.

Tagad bijušā Vecumnieku draudzes novada teritorija ietilpst Bauskas novadā.

## Mācītājmuižas (pastorāti) Vecumnieku draudzes novadā (1841)

* Vecumnieku luterāņu draudzes baznīca un mācītājmuiža


Vecumnieku baznica.JPG|Vecumnieku baznīca (2010)


## Muižas Vecumnieku draudzes novadā (1841)
Atsauce:

## Attēlu galerija


Baldones, Iecavas un Vecumnieku draudžu novadi 1770.jpg|Baldones, Iecavas un Vecumnieku draudžu novadi (1770)
Attēls:Baldones, Iecavas un Vecumnieku draudžu novadi 1798.jpg|Baldones, Iecavas un Vecumnieku draudžu novadi (1798)



## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Rembate no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Vecumnieku draudzes novada muižu nosaukumi latviski)
Šmita sala

**Šmita sala** () ir Krievijai piederoša neapdzīvota sala Ziemeļu Ledus okeānā Severnaja Zemļas arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Karas jūras ziemeļaustrumos Severnaja Zemļas arhipelāga ziemeļrietumos. 31 km platais Belobrova šaurums dienvidaustrumos to atdala no Komsomoļecas salas. Krasta līnija līdzena, tikai salas ziemeļos ir neliels izvirzījums — Zemļanoja rags. Krasti galvenokārt lēzeni, izņemot austrumu krastu, kuru vaido 27—36 m augstas kraujas. Praktiski visu salas teritoriju klāj ledājs, tā augstākais punkts ir 325 m vjl.

## Vēsture
Salu 1930. gadā 1. septembrī atklāja ekspedīcija ar ledlauzi *Georgij Sedov* Oto Šmita un Vladimira Vīzes vadībā. Vēlāk nosaukta par godu zinātniekam un polārpētniekam Oto Šmitam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alfrēds Tisē

**Alfrēds Ernests Tisē** (; dzimis , miris ) bija angļu vieglatlēts, kurš 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs izcīnīja divas zelta medaļas vieglatlētikā.

## Biogrāfija
Tisē dzimis Pedihemā, netālu no Bērnli, Anglijā. Ikdienā strādāja par laukstrādnieku, bet uz pusslodzi bija nodarbināts *Skerton Harriers* skriešanas komandā.

1896. gadā viņš izcīnīja Ziemeļu grāfistes čempiona titulu 1000 jardu un 1 jūdzes skrējienos. Viņa veiksmīgie panākumi pievērsa Harolda Hardvika, 1884. gadā *Salford Harriers* dibinātāja, uzmanību. 1897. gadā Tisē pārliecināja pievienoties Solfordas klubam. Pirmajā gadā *Salford Harriers* viņš bija uzvarējis Anglijas amatieru vieglatlētikas čempionātos viena un desmit jūdžu skrējienos. 1898. gadā viņš palīdzēja komandai izcīnīt uzvaru sestajā Nacionālā krosa čempionātā.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja divās vieglatlētikas skriešanas disciplīnās. 800 metru disciplīnā viņš tika uzskatīts par favorītu. Viņa rezultāts šajā disciplīnā bija 2:01.2. Otro zelta medaļu viņš izcīnīja Jauktās komandas sastāvā kopā ar Čārlzu Benetu, Sidniju Robinsonu, Džonu Rimmeru un Stenu Rouliju, 5000 metru komandu skrējienā, kur viņi pārspēja Francijas komandu.

Šī izrādījās Tisē pēdējā sezona skriešanas sacensībās, jo 1901. gadā viņš smagi saslima ar pleirītu un nomira savās mājās Blekpūlā, būdams 27 gadus vecs. Viņš apglabāts Blekpūlas Leitonas kapsētā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Alfrēds Tisē (SOK profils) 
* Alfrēds Tisē (Olympedia.org) 
* Alfrēds Tisē (Sports Reference profils)
Tukuma draudzes novads

thumb|250px|Tukuma draudzes novads 1859. gada kartē.
thumb|250px|Tukuma draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).
**Tukuma draudzes novads** jeb **Tukuma ķiršpēle** () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Tukuma virspilskunga iecirkņa Tukuma pilskunga iecirkņa (*Hauptmannschaft Tuckum*), vēlākā Kurzemes guberņas Tukuma apriņķa (1819—1918) sastāvā.

Tagad bijušā Tukuma draudzes novada teritorija pamatā ietilpst Tukuma novadā.

## Tukuma draudzes novada mācītājmuižas (pastorāti) (1841)

* Tukuma luterāņu baznīca un mācītājmuiža, filiāle Sēmes baznīca (*Sehmen*)
* Sātu baznīca un mācītājmuiža, filiāle Pūres baznīca (*Puren*)

Tukums 10.jpg|Tukuma luterāņu baznīca
Sēmes baznīca 2001-04-21.jpg|Sēmes baznīca (2001)
Sātu baznīca (2).jpg|Sātu baznīca (2015)
Pure Evangelic Lutheran Church - panoramio.jpg|Pūres baznīca (2008)


## Muižas Tukuma draudzes novadā (1841)
Atsauce:

## Attēlu galerija

Durbes muiza.jpg|Durbes muiža
Jaunmoku muiza.jpg|Jaunmoku muiža (1919)
Slokenbekas muiza.jpg|Šlokenbekas muiža (1902)
Vecmoku muiza.jpg|Vecmoku muiža
Brizules muiža 2001-05-20.jpg|Brizules muiža (2001)
Grenču muižas kungu māja.jpg|Grenču muižas (2015)


Attēls:Tukuma draudzes novads 1770.jpg|Tukuma draudzes novads 1770. gada kartē
Attēls:Kandavas un Tukuma draudžu novadu ziemeļu daļa 1798.jpg|Kandavas un Tukuma draudžu novadi (ziemeļu daļa, 1798)
Attēls:Kandavas un Tukuma draudžu novadu dienvidu daļa 1798.jpg|Kandavas un Tukuma draudžu novadi (dienvidu daļa, 1798)


## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Tukums no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Tukuma draudzes novada muižu nosaukumi latviski)
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Engure
Malijtaimira (polārstacija)

**Malijtaimira** () vai **Ostrovmalijtaimira** (*Остров Малый Таймыр*) ir bijusī Krievijas un PSRS vissezonas hidrometeoroloģiskā polārstacija Arktikā. Izvietojusies Severnaja Zemļas arhipelāgā Malijtaimiras salas dienvidrietumos Oglobļina zemesragā Viļkicka šauruma krastā.

## Vēsture
Stacija izveidota 1943. gada augustā, slēgta 1994. gada aprīlī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Stacijas fotoattēls
* п/ст о малый таймыр метео
* Как и когда появились русские полярные станции
Starokadomska sala

**Starokadomska sala** () ir Krievijai piederoša neapdzīvota sala Ziemeļu Ledus okeānā Severnaja Zemļas arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Laptevu jūras dienvidrietumos Severnaja Zemļas arhipelāga dienvidaustrumos. 27 km platais Jevgenova šaurums ziemeļrietumos to atdala no Boļševikas salas, bet 7 km platais Malija šaurums dienvidaustrumos — no Malijtaimiras salas. Ģeogrāfiski sala ar 2 km platu zemesšaurumu dalās divās atšķirīgās daļās. Dienvidu daļa ir pauguraina ar augstumiem 20—41 m vjl, daudz strautu un ezeriņu. Ziemeļu daļā zemiene ar augstumiem 2—9 m vjl, purvaina. Sala veidota galvenokārt no smilts un smilšmāla, tajā valda arktiskās tundras klimats, aug lielākoties sūnas un ķērpji.

## Vēsture
Salu 1913. gadā 8. septembrī atklāja Krievijas ekspedīcija Borisa Viļkicka vadībā ar ledlaužiem *Taimir* un *Vaigač*. To pirmais Malijtaimiras salas apsekošanas laikā no attāluma ieraudzīja ekspedīcijas ārsts Leonīds Starokadomskis, kura vārdā sala arī nosaukta. Krastā pirmie izkāpa Roalda Amundsena ekspedīcijas dalībnieki 1919. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Воспоминания о академике Е. К. Федорове. «Этапы большого пути». Остров Старокадомского
Kairova upīte

**Kairova upīte**  ir Lašupītes kreisā krasta pieteka Augšdaugavas novadā.

Izteka pie Lediņu kalna. Tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Lašupītē iepretim Krauju mājām.

## Atsauces
Kaņupīte (Ilzupītes pieteka)

**Kaņupīte** (arī **Olksna**) ir Ilzupītes labā krasta pieteka Jēkabpils novada Rubenes pagastā, dabas parka Dvietes paliene teritorijā. Visā garumā tek paralēli Dvietei austrumu-dienvidaustrumu virzienā, ietek Ilzupītē netālu no tās ieteces Dvietē.

## Atsauces
Patstaune

**Patstaune** (arī **Līčupīte**, **Pastaune**, augšpusē **Rupsīte**) ir Dvietes labā krasta pieteka Augšdaugavas novada Bebrenes pagastā.

Izteka no Dzeņuskas ezera. Augštecē tek ziemeļu virzienā, kur caurtek Rupsīša ezeram, vidustecē sagriežas uz ziemeļaustrumiem. Ietek Dvietē uz ziemeļaustrumiem no Bebrenes, dabas parka Dvietes paliene teritorijā. Upi šķērso valsts autoceļš P72 (Ilūkste (Virsaiši)–Bebrene–Birži). Tās krastos atrodas Bebrene.

## Atsauces
Lašupīte (Eglaines pieteka)

**Lašupīte** (arī **Lašupeite**) ir Eglaines kreisā krasta pieteka Augšdaugavas novadā.

Izteka uz dienvidiem no Žageriem. Tek dienvidu virzienā. Lielākās pietekas - Jelgaviņas upe, Kairova upīte. Ietek Eglainē lejpus Eglaines ciema. Upi šķērso valsts autoceļi V699 (Bebrene–Šēdere–Gorbunovka) un P70 (Svente–Lietuvas robeža (Subate)). Tās krastos atrodas Laši.

## Atsauces
Līčupīte (Dvietes pieteka)

**Līčupīte**  ir Dvietes labā krasta pieteka Augšdaugavas novada Bebrenes pagastā.

Izteka no Diņģeļkolna ezera. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Dvietē dabas parka Dvietes paliene teritorijā. Upi šķērso valsts autoceļš P72 (Ilūkste (Virsaiši)–Bebrene–Birži).

## Atsauces
Pīkstulīte

**Pīkstulīte** (arī **Alkšņupīte**, **Berezaukas upe**, **Bērzupīte**, **Peikstuline**, **Pikstulīte**, **Pīkstulene**) ir Viesītes labā krasta pieteka Jēkabpils un Augšdaugavas novadā.

Izteka uz ziemeļaustrumiem no Aizupes. Augštecē tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā, lejtecē - uz dienvidiem. Lielākā pieteka - Bērzupīte. Ietek Viesītē iepretim Perkuniškiem.

## Atsauces
Sedova arhipelāgs

**Sedova arhipelāgs** () ir Krievijai piederoša salu grupa Ziemeļu Ledus okeānā Severnaja Zemļas arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā.

## Ģeogrāfija
Salas izvietojušās Karas jūras austrumos Severnaja Zemļas arhipelāga rietumu piekrastē. 5 km platais Vostočnija šaurums austrumos tās atdala no Oktobra Revolūcijas salas, bet 17 km platais Sarkanās Armijas šaurums ziemeļos — no Krupskas salas un Pioņeras. Krasta līnija stipri izrobota, daudz līču un pussalu. Arhipelāgs stiepjas 53 km garumā ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā, to veido 6 galvenās salas (Golomjannija, Sredņija, Domašņija, Strela, Figurnija un Vostočnija), vairākas no kurām savā starpā savienotas ar šaurām smilšu strēlēm. Augstākais punkts 49 m vjl atrodas Figurnijas salā arhipelāga dienvidaustrumos.

## Vēsture
Salas 1930. gada augustā atklāja padomju polārpētnieku ekspedīcija ar ledlauzi *Georgij Sedov* Oto Šmita vadībā. Salas tika nosauktas par **Sergeja Kameņeva salām** (*острова Сергея Каменева*) par godu Sarkanās Armijas karavadonim un vienam no OSOAVIAHIM dibinātājiem Sergejam Kameņevam. Lielā terora laikā 1937. gadā, jau pēc Kameņeva nāves 1936. gadā no sirdslēkmes, viņš tika pieskaitīts «tautas nodevējiem» un salas tika pārdēvētas tagadējā vārdā par godu krievu hidrogrāfam un polārpētniekam Georgijam Sedovam.

Detāli salas izpētīja un nokartēja Georgija Ušakova un Nikolaja Urvanceva vadītā ekspedīcija 1930.—1932. gadā.

1930. gadā Domašņijas salā Ušakova ekspedīcijas nodrošināšanai tika izbūvēta atbalsta bāze četriem cilvēkiem. Vēlāk tā sāka darboties kā pastāvīga polārstacija, līdz 1954. gadā tika pārcelta uz ērtāku vietu Golomjannijas salā, kur funkcionē joprojām. Sredņijas salā darbojas Sredņijas lidlauks un robežsardzes postenis.

## Atsauces
Auces draudzes novads

thumb|210px|Auces draudzes novads 1859. gada kartē.
thumb|210px|Auces draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).

**Auces draudzes novads** jeb **Auces ķiršpēle** () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Tukuma virspilskunga iecirkņa Tukuma pilskunga iecirkņa (*Hauptmannschaft Tuckum*), vēlākā Kurzemes guberņas Tukuma apriņķa (1819—1918) sastāvā.

Tagad bijušā Auces draudzes novada teritorija ietilpst Dobeles novadā un Saldus novadā.

## Auces draudzes novada mācītājmuižas (pastorāti) (1841)

* Lielauces baznīca un mācītājmuiža, filiāles:  Vecauces luterāņu baznīca (*Alt-Autz*), Īles baznīca (*Ihlen*), Jaunauces luterāņu baznīca (*Neu-Autz*)


Lielauces luterāņu baznīcas drupas - panoramio.jpg|Lielauces baznīca, sagrauta 1944. gadā (2007)
Vecauces luterāņu baznīca 8.jpg|Vecauces luterāņu baznīca (2016)
Īles baznīca 2001-05-01.jpg|Īles baznīca (2001)
Jaunauces luteriskās baznīcas drupas 6.jpg|Jaunauces baznīcas drupas (2016)
BielensteinPastoratJaunauce.jpg|Jaunauces mācītājmuiža


## Muižas Auces draudzes novadā (1841)
Atsauce:

## Attēlu galerija
thumb|210px|Auces draudzes novads 1770. gada kartē.

2011 04 Vecauce (30).jpg|Vecauces muižas pils (2011)
2012 8 Lielauce (13).jpg|Lielauces muižas pils (2012)
Vadakstes muiža - panoramio.jpg|Vadakstes muiža (2011)
2010 08 Bene (24).jpg|Bēnes muiža (2010)
Iles muizha.jpg|Īles muiža (2016)
Stirnas.jpg|Stirnu muiža (2016)


## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — A no ucehttps://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Auces draudzes novada muižu nosaukumi latviski)
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Blīdiene
Volters Tjūksberijs

**Volters Bīrdslijs Tjūksberijs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu vieglatlēts. 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs vieglatlētikā izcīnīja piecas olimpiskās medaļas, tajā skaitā divas zelta medaļas.

## Biogrāfija
Tjūksberijs ir dzimis Ešlijā, Pensilvānijā. 1899. gadā viņš ieguva augstāko izglītību zobārstniecībā Pensilvānijas Universitātē. Piedaloties universitātes komandā, viņš 1898. un 1899. gadā ieguva IC4A čempionāta titulus 110 un 220 jardu skriešanā.

Pēc absolvēšanas 1899. gadā viņš devās uz Parīzi, lai piedalītos 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Olimpiskajās spēlēs viņš startēja piecās vieglatlētikas skriešanas disciplīnās, kur visās disciplīnās izcīnīja olimpiskās medaļas. Zelta medaļas viņš izcīnīja 200 metru (rezultāts 22.2 sekundes, olimpiskais rekords) un 400 metru barjerskrējienā (rezultāts — 57.6 sekundes, olimpiskais rekords) Sudraba medaļas viņš ieguva 60 metru un 100 metru skrējienā. 60 metru skrējienā viņa rezultāts finālā bija 7.1 sekunde, piekāpjoties amerikānim Alvinam Krencleinan; savukārt 100 metros viņa rezultāts fināla bija 11.1 sekundes un viņš piekāpās amerikānim Frenkam Džervisam. Bronzas medaļu viņš izcīnīja 200 metru barjerskrējienā, kur viņa rezultāts bija 26.1 sekundes. Šajā disciplīnām viņš piekāpās Indijas sportistam Normenam Pričardam un amerikānim Alvinam Krencleinam.

1913. gadā Tjūksberijs aizgāja no sporta un Tankannokas pilsētiņā, Pensilvānijā, atklāja savu zobārstniecības praksi. Viņš nomira 92 gadu vecumā, 1968. gada 24. aprīlī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Volters Tjūksberijs (SOK profils) 
* Volters Tjūksberijs (''Olympedia'' profils) 
* Volters Tjūksberijs (''Sports Reference'' profils)
Īzaks Vestergrēns

**Johans Īzaks Vestergrēns** (; dzimis , miris , bija zviedru vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks. 

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja divās vieglatlētikas sprinta disciplīnās — 60 metros un 100 metros. Abās šajās disciplīnās viņš startēja tikai kvalifikācijas kārtas skrējienos, fināla kārtām nekvalificējoties.

1899. gadā viņš bija Zviedrijas čempions 100 metru skriešanā un 1902. gadā Zviedrijas vieglatlētikas čempionātā ieguva bronzas medaļu 4x100 metru stafetes skrējienā.

No 1922. līdz 1924. gadam viņš bija Zviedrijas hokeja asociācijas priekšsēdētājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Īzaks Vestergrēns (SOK profils) 
* Īzaks Vestergrēns (Olympedia.org) 
* Īzaks Vestergrēns (Sports Reference profils)
Alberts Verkmillers

**Alberts Karls Verkmillers** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija vācu vieglatlēts, vingrotājs un futbolists, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja 200 metru skriešanas disciplīnā. Šajā disciplīnā viņš kvalifikācijas kārtas skrējienā ieguva 4. vietu un fināla skrējienam nekvalificējās.

1900. gadā viņš ar savu futbola klubu *BFC Preussen Berlin* uzvarēja Vācijas čempionātā. Viņš piedalījās arī “Pirmajā vispārējā Vācijas futbola dienā” 1900. gada 28. janvārī, kad tika dibināta Vācijas Futbola asociācija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Alberts Verkmillers (SOK profils) 
* Alberts Verkmillers (''Olympedia'' profils) 
* Alberts Verkmillers (''Sports Reference'' profils)
Hermans Vraštils

**Hermans Vraštils** (; dzimis , miris ) bija austriešu vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja divās vieglatlētikas skriešanas disciplīnās. 2500 metru šķēršļu skrējienā viņš sešu sportistu konkurencē ieguva 5. vietu, bet 1500 metru skrējienā viņš deviņu sportistu konkurencē ieguva 6. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hermans Vraštils (SOK profils) 
* Hermans Vraštils (''Olympedia'' profils) 
* Hermans Vraštils (''Sports Reference'' profils)
Žoržs Tukē-Donī

**Žoržs Tukē-Donī** (; dzimis , miris ) bija franču vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja maratona distancē. Viņš bija viens no sešiem sportistiem, kas nefinišēja šajā disciplīnā.

Tukē-Donī bija Francijas čempions krosā 1898. gadā un 1899. gadā ieguva otro vietu šajā pašā čempionātā. Viņš uzstādīja Francijas rekordus 5000 metros (1897.gadā —16:34.6 un 1899 — 16:29.2), 10 000 metros (1897.gadā — 34:28.8) un vienas stundas skrējienā (1897 — 17.122 km).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žoržs Tukē-Donī (SOK profils) 
* Žoržs Tukē-Donī (''Olympedia'' profils) 
* Žoržs Tukē-Donī (''Sports Reference'' profils)
Anrī Tozēns

**Anrī Aleksis Tozēns** (; dzimis , miris ) bija franču vieglatlēts, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs vieglatlētikā. 

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Tozēns startēja divās barjerskriešanas disciplīnās, no kurām vienā izcīnīja sudraba medaļu. Šo medaļu viņš izcīnīja 400 metru barjerskrējienā ar rezultātu 58.3 sekundes, piekāpjoties tikai amerikānim Volteram Tjūksberijam. Savukārt 200 metru barjerskrējienā kvalifikācijas kārtas skrējienā ieguva 4. vietu un finālam nekvalificējās.

Tozēns bija Francijas čempions 400 metros (1896. gadā) un 400 metru barjerskrējienā (no 1896. līdz 1900. gadam). Viņš uzstādīja Francijas rekordus 200 metros (1897. gadā — 24.4 sekundes) un 400 m barjerskrējienā (1896. gadā — 59.0 sekundes un 1900.gadā 58.8 sekundes).

## Atsauces

## Ārējās saites
 
* Anrī Tozēns (SOK profils) 
* Anrī Tozēns (''Olympedia'' profils) 
* Anrī Tozēns (''Sports Reference'' profils)
Talsu draudzes novads

thumb|270px|Talsu draudzes novads 1859. gada kartē.
thumb|270px|Talsu draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).
**Talsu draudzes novads** jeb **Talsu ķiršpēle** () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Tukuma virspilskunga iecirkņa Talsu pilskunga iecirkņa (*Hauptmannschaft Talsen*), vēlākā Kurzemes guberņas Talsu apriņķa (1819—1918) sastāvā.

Tagad bijušā Talsu draudzes novada teritorija ietilpst Talsu novadā.

## Talsu draudzes novada mācītājmuižas (pastorāti) (1841)

* Talsu luterāņu baznīca un mācītājmuiža, filiāle Spāres baznīca
* Nurmuižas baznīca, filiāles — Iģenes baznīca  un Strazdes baznīca (Kandavas draudzes novadā)

Talsu luterāņu baznīca 2000-10-28.jpg|Talsu luterāņu baznīca (2000)
Spāres baznīca.JPG|Spāres baznīca (2009)
Nurmuižas baznīca Laucienē 2001-04-01.jpg|Nurmuižas baznīca (2001)
Iģenes baznīca. 2001-06-09.jpg|Iģenes baznīca (2001)
Dārtes evaņģēliski luteriskā baznīca (1895.), Vandzenes pagasts, Talsu novads, Latvia.jpg|Dārtes baznīca (2008)
Stendes luterāņu baznīca un kapliča1.jpg|Stendes baznīca (2015)
Kaltenes baznīca 2000-06-24.jpg|Kaltenes baznīca (2000)


## Muižas Talsu draudzes novadā (1841)
Atsauce:

## Attēlu galerija

Spāres muižas pils.JPG|Spāres muiža (2008)
Dižstende (Gut Stenden) ruins (fragments of medieval castle).jpg|Stendes muiža (2010)
Vandzenes muiža -manor.jpg|Vandzenes muiža (2013)
Valdegale manor Cheese tower - panoramio.jpg|Valdgales muiža (2009)
Nurmuižas pils Laucienē 2000-08-03.jpg|Nurmuiža (2000)
Iģenes muiža 2002-06-24.jpg|Iģenes muiža (2002)
Oktes muiža 2001-06-09.jpg|Oktes muiža (2001)
Ārlavas un Talsu draudzes novadi 1770.jpg|Ārlavas un Talsu draudzes novadi 1770. gada kartē
Ārlavas un Talsu draudzes novadi 1798.jpg|Ārlavas un Talsu draudzes novadi 1798. gada kartē


## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Talsi no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Talsu draudzes novada muižu nosaukumi latviski)
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Valdemārpils
Prūde (upe)

**Prūde** (arī **Līčupe**, **Prode**, **Prodes upīte**, **Prūdes upīte**) ir Kreunas kreisā krasta pieteka Augšdaugavas novadā.

Izteka uz ziemeļrietumiem no Ilzes. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Kreunā augšpus Kazimirvāles kapiem. Upi lejtecē šķērso valsts autoceļš P70 (Svente—Lietuvas robeža (Subate)). Upes krastos atrodas Prode.

## Atsauces
Sarkanā upīte (Viesītes pieteka)

**Sarkanā upīte**  ir Viesītes labā krasta pieteka Augšdaugavas novadā, pie Perkunišķiem. 

## Atsauces
Viesīte (Dvietes pieteka)

**Viesīte** ir Dvietes kreisā krasta pieteka Augšdaugavas novadā.

Izteka no purvaina meža masīva Dvietes pagasta ziemeļos. Tek dienvidu virzienā. Lielākās pietekas - Pīkstulīte, Sarkanā upīte. Ietek Dvietē augšpus Skuķu ezeram, iepretim Putnu salai dabas parka Dvietes paliene teritorijā. Vidustecē Viesīte caurtek dabas liegumam Kinkausku meži. Upi lejtecē šķērso valsts autoceļš V710 (Bebrene–Zariņi–Dviete). Upes krastos atrodas Perkuniški.

## Atsauces
Žogeru upīte

**Žogeru upīte** (arī **Žogeru upeite**)  ir Akmiņupes kreisā krasta pieteka Augšdaugavas novadā.

Izteka uz ziemeļrietumiem no Žageriem. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Akmiņupē augšpus Pērlēm.

## Atsauces
Teozofijas biedrība

[thumb|[Teozofijas biedrības emblēma.]]
**Teozofijas biedrība** ir 1875. gadā Ņujorkā dibināta teozofiska biedrība, kuras mērķis ir radīt cilvēces vispārīgās brālības kodolu bez rasu, ticību, kārtu, šķiru un ādas krāsas izšķirības, veicināt reliģiju salīdzināšanas, filozofijas un zinātnes studijas, pētīt līdz šim neizskaidrotus dabas likumus un cilvēkā snaudošus spēkus. 1912. gadā Teozofijas biedrības locekļu skaits pārsniedza 23 000, bet 1933. gadā 47 valstīs bija 33 000 locekļu. 

Teozofijas biedrības dibinātāji 1875. gadā bija virsnieks un žurnālists H.S. Olkots (*Olcott*) un rakstniece Helēna Blavatska. Kopš 1882. gada biedrības galvenā mītne ir Adjarā pie Madrasas, kur atradās biedrības dibināta augstskola, bibliotēka un izdevniecība.  

1913. gadā Teozofijas biedrības vācu sekcijas vadītājs Rūdolfs Šteiners ar lielu savu sekotāju grupu pameta biedrību un izveidoja pats savu Antroposofijas biedrību ar mītni Dornahā.
1920. gadā Nikolajs Rērihs iestājās Teozofijas biedrības Londonas sekcijā un izveidoja pats savu Agni jogas mācību.

## Atsauces
Ārlavas draudzes novads

thumb|200px|Ārlavas draudzes novads 1859. gada kartē
thumb|200px|Ārlavas draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854)
**Ārlavas draudzes novads** jeb **Ārlavas ķiršpēle** () bija administratīva vienība Piltenes apgabalā, vēlāk Kurzemes guberņas Tukuma virspilskunga iecirkņa Talsu pilskunga iecirkņa (*Hauptmannschaft Talsen*) un Talsu apriņķa (1819—1918) sastāvā.

Tagad bijušā Ārlavas draudzes novada teritorija pamatā ietilpst Talsu novadā.

## Ārlavas draudzes novada mācītājmuižas (pastorāti) (1841)

* Ārlavas luterāņu baznīca un mācītājmuiža, filiāle Rojas luterāņu baznīca


Ārlavas baznīca 2000-11-05.jpg|Ārlavas luterāņu baznīca (2000)
Rojas baznīca 2002-06-24.jpg|Rojas baznīca (2002)
Valdemarpils Evangelic Lutheran Church.jpg|Valdemārpils baznīca


## Muižas Ārlavas draudzes novadā (1841)
Atsauce:

## Attēlu galerija

Sasmaka Castle (Valdemarpils).jpg|Sasmakas muiža (2008)
Nogales pils 1999-07-17.jpg|Nogales muiža (1999)
Īves muiža.jpg|Īves muiža (pēc 1945)
Popervāles muiža.JPG|Popervāles muiža (pirms 1928)
Tiņģeres pils (Tingere Castle) - Uldis Osis - Panoramio.jpg|Tiņģeres muiža (2007)
Tiņģeres muiža.jpg|Tiņģeres muiža (pirms 1928)
Ārlavas muižas pils 2000-11-05.jpg|Ārlavas muiža (2000)
Manor Lub-Essern.jpg|Lubezeres muiža (2008)
Ārlavas un Talsu draudzes novadi 1770.jpg|Ārlavas un Talsu draudzes novadi 1770. gada kartē
Ārlavas un Talsu draudzes novadi 1798.jpg|Ārlavas un Talsu draudzes novadi 1798. gada kartē


## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Valdemārpils no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Ārlavas draudzes novada muižu nosaukumi latviski)
1959. gada Pasaules čempionāts hokejā

**1959. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Prāgā un vēl sešās Čehoslovākijas pilsētās, no 1959. gada 5. līdz 15. martam. Tas bija 26. Pasaules čempionāts hokejā.

## Vietu sadalījums un statistika

### Vietu sadalījums

### Turnīra apbalvojumi
* **Labākie hokejisti:**
** Labākais vārtsargs:  Nikolajs Pučkovs
** Labākais aizsargs:  Žans Lamirāns
** Labākais uzbrucējs:  Bills Klīrijs

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
Tayanna

**Tetjana Mihailivna Rešetņaka** (), zināma ar pseidonīmu ***Tayanna*** (dzimusi ) ir Ukrainas dziedātāja, aktrise un komponiste. No 2008. līdz 2011. gadam viņa bija mūzikas grupas *[[Гарячий шоколад]]* (“Karstā šokolāde”) dalībniece. Viņa vairākas reizes ir piedalījusies Ukrainas pārstāvja atlasē Eirovīzijas dziesmu konkursam.
Soma upīte

**Soma upīte**  ir Sviļu ezerā ietekoša upe Augšdaugavas novadā.

Izteka Bebrenes pagasta dienvidos, uz austrumiem no Līkuma ezera. Tek dienvidu, vēlāk dienvidrietumu virzienā. Ietek Sviļu ezera ziemeļu galā.

## Atsauces
Kekšetau "Arlan"

**Kekšetau "Arlan"** ir hokeja komanda no Kekšetau, Kazahstānas. Kopš dibināšanas 2009. gadā tā spēlē Kazahstānas hokeja līgā, 2018. gadā kļūstot par līgas čempioni. 2018. gadā "Arlan" izcīnīja Kontinentālo kausu.

Komandas rindās spēlējuši 10 Latvijas hokejisti, no kuriem visilgāk, trīs sezonas, laika posmā no 2011. līdz 2015. gadam komandas rindās aizvadījuši Artūrs Ozoliņš un Renārs Demiters. Divas sezonas komandas sastāvā spēlējuši arī Andrejs Smirnovs un Elvijs Biezais.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
SønderjyskE Ishockey

***SønderjyskE Ishockey*** ir hokeja komanda, kas atrodas Vojensā, Dānijā, un spēlē Dānijas hokeja līgā. Līgas čempiones titulu tā ieguvusi desmit reizes, pēdējo reizi to paveicot 2024. gadā. 2019. gadā komanda izcīnīja Kontinentālo kausu. Vojensas hokeja komanda tika izveidota 1963. gadā. 2004. gadā komanda kļuva par daļu no SønderjyskE sporta organizācijas, un tika pārdēvēta.

*SønderjyskE Ishockey* trīs reizes piedalījusies Čempionu hokeja līgā, taču ne reizi nav sasniegusi izslēgšanas kārtu.

No 2008. līdz 2011. gadam trīs sezonas komandas sastāvā aizvadījis Latvijas uzbrucējs Aleksandrs Macijevskis. 1990. gadu otrajā pusē un 2000. gadu sākumā komandas rindas pārstāvējuši seši dažādi Latvijas hokejisti, no kuriem visilgāk, divas sezonas, komandas rindās pavadījis Aleksandrs Semjonovs.

## Čempionu hokeja līga

## Kontinentālais kauss

## Sasniegumi
* Dānijas hokeja līga uzvarētāji (10): 1978-79, 1979-80, 1981-82, 2005-06, 2008-09, 2009-10, 2012-13, 2013-14, 2014-15, 2023–24
## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
Mateušs Klihs

**Mateušs Klihs** (, dzimis ) ir Polijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Polijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Klihs spēlē Polijas *[[Ekstraklasa]]* komandā Krakovas "Cracovia".

Polijas futbola izlases sastāvā Klihs debitēja  pārbaudes spēlē pret Argentīnu.

## Sasniegumi

* **PEC Zwolle**
** KNVB kauss: 2013—14
* **Leeds United**
** Anglijas čempionāts: 2019—20

## Atsauces

## Ārējās saites
Alī Dājī

**Alī Dājī** (, dzimis ) ir bijušais Irānas futbolists, futbola treneris un uzņēmējs. Dājī spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Irānas futbola izlases kapteinis, Eiropā spēlējis tādos klubos kā *[[Arminia Bielefeld]]*, ''Bayern Munich'' un *[[Hertha BSC]]*. Pašlaik Dājī ir uzņēmuma *[[Daei Sport]]* vadītājs.

Dājī pieder Ginesa rekords par visvairāk gūtajiem vārtiem izlašu spēlēs. Viņš 149 spēlēs Irānas futbola izlases sastāvā guva 109 vārtus.

## Spēlētāja karjera
Dājī ir dzimis Ardabīlā, Irānā. 19 gadu vecumā Dājī savu karjeru uzsāka savas dzimtās pilsētas komandā *Esteghlal Ardabil*. Vēlāk spēlēja vairākos Teherānas klubos, kā *Taxirani,* *Bank Tejarat* un ''Perspolis''. *Bank Tejarat* komandā Dājī 75 spēlēs guva 49 vārtus. Vēlāk vienu sezonu spēlēja Kataras komandā ''Al Sadd''. 1997. gadā Dājī pievienojās Vācijas Bundeslīgas komandai *[[Arminia Bielefeld]]*. Pēc vienas nospēlētas sezonas Bīlefeldes komandā Dājī pievienojās Minhenes "''Bayern''". Tur viņš kļuva par pirmo Āzijas spēlētāju, kas ir spēlējis UEFA Čempionu līgā. Savā pirmajā sezonā *Bayern* komandā Dājī izcīnīja Bundeslīgas čempionu titulu. *Bayern* komandā Dājī spēles laiks bija mazs, tāpēc viņš nolēma pievienoties citai Bundeslīgas komandai Berlīnes "''Hertha''". Tur viņš Čempionu līgas turnīrā guva divus vārtus, vienus pret ''Chelsea'' un otrus pret *[[AC Milan]]*. 34 gadu vecumā Dājī pievienojās Apvienoto Arābu Emirātu klubam ''Al Shabab''. 2003. gadā Dājī atgriezās ''Perspolis''. Savu karjeru Dājī noslēdza ''Saipa'' komandā, kur izcīnīja Irānas Pro līgas čempionu titulu.

Irānas futbola izlasē Dājī debitēja 1993. gadā pret Pakistānas futbola izlasi. Spēlējis trīs AFC Āzijas kausa finālturnīros, kā arī 1998. un 2006. gada FIFA Pasaules kausā.  Dājī guva četrus vārtus pret Laosu un kļuva par pirmo spēlētāju, kas ir guvis 100 vārtus izlašu spēlēs.

Kā treneris, Dājī ir trenējis vairākus Irānas Pro līgas komandas, kā arī no 2008. līdz 2009. gadam trenēja Irānas nacionālo izlasi.

## Personīgā dzīve
Dājī pieder sporta apģērbu un aprīkojuma ražošanas uzņēmums *[[Daei Sport]]*. 2001. gadā Dājī kļuva par UNICEF labās gribas vēstnesi. No 2007. līdz 2013. gadam bija FIFA Futbola komitejas biedrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stroda upīte

**Stroda upīte**  ir Kamiņčas ezerā ietekoša upe Augšdaugavas novadā. Tek dienvidu virzienā. Ietek Kamiņčas ezera ziemeļaustrumu galā, faktiski turpat, kur Jermulišku upe.

## Atsauces
Liams Kūpers

**Liams Kūpers** (, dzimis ) ir Skotijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Skotijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Kūpers pārstāv Bulgārijas Pirmās līgas komandu *[[PFC CSKA Sofia|CSKA Sofia]]*.

Skotijas futbola izlases sastāvā Kūpers debitēja  pret Krieviju.

## Sasniegumi

* **Chesterfield**
** EFL League Two: 2013—14
* **Leeds United**
** Anglijas čempionāts: 2019—20

## Atsauces

## Ārējās saites