open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ziru pagasts

**Ziru pagasts** ir viena no Ventspils novada administratīvajām teritorijām tā vidienē, Ventas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Jūrkalnes, Užavas, Vārves, Piltenes un Zlēku pagastiem, kā arī Kuldīgas novada Ēdoles un Alsungas pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Ķuļupīte, Mazupe.

## Vēsture
Mūsdienu Ziru pagasta teritorijā vēsturiski atradās Vendzavas muiža (*Gut Wensau*, Vendzavas), Ziru muiža (*Gut Sirgen*, Ziras).

1935. gadā Ventspils apriņķa Ziras pagasta platība bija 90 km² un tajā dzīvoja 1227 iedzīvotāji. 

1945. gadā pagastā izveidoja Sises un Ziras ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Ziras ciems** ietilpa Alsungas (1949-1956), Ventspils (1956-1962), Kuldīgas (1962-1967) un atkal Ventspils (1967-2009) rajonos. Ziru ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Sises ciemu. 

1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Ziru pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Ventspils novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Ziras (pagasta centrs), Sise, Tērande, Bētciems, Vendzavas.

### Ievērojamas personības
* Maksis Reiters (1891—1950) — padomju militārais darbinieks.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Poker Face

***Poker Face*** ir amerikāņu dziedātājas *[[Lady Gaga]]* otrais singls no viņas debijas albuma *[[The Fame]]*. Singls tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompānijām *Streamline*, *[[Kon Live]]*, *[[Interscope Records|Interscope]]* un *[[Cherrytree Records|Cherrytree]]*. Kritiķi par šo dziesmu ir izteikušie pārsvarā pozitīvi. Dziesma iemantoja pasaules slavu, iekļūstot vairāk nekā 17 valstu topu virspusē, tai skaitā ASV, Lielbritānijas, Austrālijas, Jaunzēlandes, Kanādas un vairāku Eiropas valstu topos. Tāpat šī dziesma ir viena no visu laiku vislejuplādētākajām dziesmām Lielbritānijā un viena no visveiksmīgākajām dziesmām, kas tikušas ierakstītas 21. gadsimtā. Tā tika nominēta 52. *Grammy* balvai par gada labāko dziesmu un labāko ierakstu un saņēma balvu par gada labāko deju mūzikas ierakstu. Žurnāls *[[Rolling Stone]]* šo dziesmu ierindoja 96. vietā starp 2000. gadu desmitgades labākajām dziesmām.

## Dziesmas versijas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas oficiālais mūzikas video
Buvjē

**Buvjē** () ir franču cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Pjērs Buvjē (*Pierre Charles Bouvier*; 1979) — Kanādas mūziķis;
* tēli animācijas seriālā "Simpsoni":
** Petija un Selma Buvjē;
** Klensijs Buvjē.

## Atsauces
Lefēvrs

**Lefēvrs** () ir franču cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ibērs Lefēvrs (*Hubert Lefèbvre*; 1878—?) — franču regbists, olimpiskais čempions;
* Sebastjēns Lefēvrs (*Sébastien Lefebvre*; 1981) — kanādiešu mūziķis;
* Žoržs Lefēvrs (*Georges Lefèvre*) — franču paukotājs.
Zlēku pagasts

**Zlēku pagasts** ir viena no Ventspils novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos, Ventas un Abavas krastā. Robežojas ar sava novada Ziru, Piltenes un Ugāles pagastiem un Kuldīgas novada Ēdoles, Padures un Rumbas pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Dzirnavupe, Kāžupe, Naglu valks, Sarkanavots, Tukte, Veļupīte.

#### Ezeri
Kāžezers, Tīsezers.

## Vēsture
Mūsdienu Zlēku pagasta teritorijā vēsturiski atradās Abavmuiža (*Gut Abaushof*), Zlēku muiža (*Gut Schleck*, Zlēkas).

1935. gadā Ventspils apriņķa Zlēku pagasta platība bija 168 km² un tajā dzīvoja 1428 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Cirkales un Zlēku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Zlēku ciems** ietilpis Ventspils (1949-1962), Talsu (1962-1967) un atkal Ventspils (pēc 1967. g.) rajonos. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Zlēku pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Ventspils novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Zlēkas (pagasta centrs), Laidzesciems, Pasilciems, Veclīcnieki.

### Ievērojamas personības
* Johans Georgs Bitners (1779—1862) — baltvāciešu mācītajs un literāts
* Georgs Bitners (1805—1883) — baltvāciešu mācītājs un pirmais tautasdziesmu vācējs
* Jānis Fabriciuss (1877—1929) — padomju militārais darbinieks

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Visu zemju proletārieši, savienojieties!

[right|200px|thumb|Padomju Savienības [Sarkanā Karoga ordenis, uz kura karoga ir frāze "Visu zemju proletārieši, savienojieties!" krievu valodā.]]
**"Visu zemju proletārieši, savienojieties!"** () ir viens no pazīstamākajiem komunistiskajiem lozungiem. Pirmo reizi to lietoja Kārlis Markss un Frīdrihs Engelss savā darbā "Komunistiskās partijas manifests". 

Padomju Savienībā šis lozungs bija atrodams gan uz tās ģerboņa visās padomju republiku valodās, kā arī uz visu padomju republiku ģerboņiem nacionālajā un krievu valodā. Lozungs tika izmantots ne tikai uz ģerboņa, bet to drukāja arī uz naudas, lietoja uz apbalvojumiem un citur. Cits šī lozunga variants **"Visu zemju un apspiesto tautu proletārieši, savienojieties!"** parādījās 1920. gadā. Tas radās 3. Internacionāles laikā un bija adresēts Austrumāzijas tautām. Šis variants ieguva popularitāti starp maoistiem un citiem sociālisma un komunisma strāvojumiem Austrumāzijā. 

## Atsauces
Puatū-Šaranta

**Puatū-Šaranta** (, izrunā: ) ir viens no Francijas vēsturiskajiem reģioniem, kas mūsdienās ietilpst Jaunakvitānijas reģionā kopā ar agrākajiem Akvitānijas un Limuzēnas reģioniem.
Robežojas arī ar Luāras un Centra reģioniem.

Rietumos to apskalo Biskajas līcis. Sīkāk Puatū-Šaranta iedalās 4 departamentos: Desevrā, Piejūras Šarantā, Šarantā un Vjennā. Administratīvais centrs ir Puatjē, kas ir arī lielākā reģiona pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. Nākamās lielākās pilsētas ir Larošela, Niora un Angulēma.

## Atsauces

## Ārējās saites
.gh

**.gh** ir Ganas interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

## Otrā līmeņa domēni

Pastāv iespēja reģistrēt arī trešā līmeņa domēnus ar šādiem otrā līmeņa domēniem:

* **.com.gh** — uzņēmumiem;
* **.edu.gh** — izglītības iestādēm;
* **.gov.gh** — valsts iestādēm;
* **.org.gh** — organizācijām;
* **.mil.gh** — militārām organizācijām.
Dūmaka

[thumb|200px|Dūmaka [Albukerke|Albukerkē, Ņūmeksikas štatā ASV.]]

**Dūmaka** ir dabas parādība, kas izpaužas kā sīku ūdens pilienu uzkrāšanās piezemes gaisa slānī. Šī dabas parādība samazina redzamību, bet ne tik ievērojami, kā migla. Dūmaka var tikt novērota kā laikapstākļu parādība, bet var arī parādīties vulkāniskās darbības rezultātā. Parasti dūmaka veidojas apstākļos, kad auksts gaisa slānis atrodas virs silta gaisa slāņa, izelpojot aukstā gaisā vai arī pirts tvaika istabā. Tā var būt arī mākslīgi radīta ar aerosola palīdzību, atbilstošā gaisa mitruma līmenī.

Vienīgā atšķirība starp dūmaku un miglu ir redzamība tajā. Par miglu tiek uzskatīta dabas parādība, kurā redzamība samazinās zem 1 km (Apvienotajā Karalistē par miglu tiek definēta laikapstākļu parādība, kurā redzamība samazinās zem 200 m autobraucējiem un 1 km pilotiem). Pretējā gadījumā tā tiek uzskatīta par dūmaku. Skatoties no attāluma, dūmakai ir zilgana nokrāsa, kamēr miglai un smogam vairāk pelēcīga vai brūngana.

## Skatīt arī
* Laikapstākļi
* Inversija
* Migla
* Smogs

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
A. Brensona patšautene

**A.Brensona patšautene** ir Latvija rokas ložmetējs (patšautene), kas izstrādāta pirms Otrajā pasaules kara ēras. Galvenais projektētājs bija inženieris 1925. gadā 4. Valmieras kājnieku pulka atslēdznieka Aleksandra Brensona, 1925. gada 9. jūlijā viņš sāka darbu un 2. septembrī gatava bija jaunā patšautene — vienkāršāka, izturīgāka, vieglāk apkalpojama, ar vienkāršām un ātri apmaināmām detaļām un taisnām apstrādāšanas līnijām, kā arī izturīgāka pret apkārtējās vides apstākļiem. Ieroci varēja izjaukt 5 sekundēs, salikt — 16 sekundēs, bet stobra nomaiņa prasīja tika 4,5 sekundes.

1926. gada 16. oktobrī Valsts prezidents Jānis Čakste par jaunas patšautenes izgudrošanu paaugstināja Aleksandru Brensonu par VI šķiras kara ierēdni.

Dažos darbos par Latvijas vēsturi 20. gadsimtā izteikta doma, ka Latvijā radītais eksperimentālais Brensona patšautenes modelis bija Čehoslovākijā ražotā rokas ložmetēja jeb pēc tā laika terminoloģijas — patšautenes — ZB 26 un tā britu modifikācijas Bren Mk I prototips. Par latviešu ieroču konstruktora autodidakta Aleksandra Brensona patšautenes likteni izteiktas dažādas vēsturnieku versijas. Trimdas vēsturnieks Edgars Andersons uzskatīja, ka uz tās konstruktīvā pamata tika radīts britu *Bren* sistēmas rokas ložmetējs, kas Otrajā pasaules karā gados un arī pēckara laikā bieži un sekmīgi tika lietots daudzu valstu karavīru apbruņojumā. E.Andersons britu rokas ložmetēja nosaukumu *Bren* atvasināja no A.Brensona uzvārda pirmās zilbes. Patiesībā saīsinājums *Bren* ir no divu pilsētu nosaukumiem, kurās tika radīts šis ierocis — Brno (Čehoslovākija) un Enfīlda (Lielbritānija).
Latvijas Kara muzejā atrodas viena no Aleksandra Brensona radītās patšautenes tehniskā zīmējuma gaismas kopijām. Tā laika gaitā ir stipri bojāta, restaurēta, bet izmantojama ātrai un virspusējai salīdzināšanai ar presē publicētajiem *Bren* markas ložmetējiem. Izpētot konstruktīvo mezglu zīmējumus, Latvijas vēsturnieki, nonāca pie pārliecības, ka Brensona patšauteni nevar uzskatīt par tiešo rokas ložmetēju ZB 26 un Bren Mk I priekšteci.

Tomēr Aleksandra Brensona izgudrojuma tālākais liktenis nebija labvēlīgs, jo ierocis nenoskaidrotu iemeslu dēļ netika ieviests ražošanā, līdz ar to arī latviešu karavīru bruņojumā. Vēsturnieka E.Andersona apgalvojums, ka Latvijā 1930. gadu beigās sāka ražot Brensona konstrukcijas patšautenes, ir kļūdains. Pagaidām Latvijas arhīvos un fotokolekcijās nav atrasts neviens pierādījums šim apgalvojumam.

## Lietotāji
*  Latvija
* 

## Atsauces
Nags

thumbnail|235px|Rokas pirksta nags

**Nags** () ir ragvielas plāksnīte uz locekļu pirkstu galiem, epidermas derivāti. Cilvēkam nagi ir caurspīdīgi un plāni. Nagu galvenā funkcija ir aizsargāt pirkstu jutīgos galus no traumām vai kairinājuma. Nagos nav ne asinsvadu, ne nervu. Nagam izšķir trīs daļas: brīvo malu, ķermeni un sakni.

Nagi ir regulāri jākopj, jo pretējā gadījumā tie slikti veic savu pirkstu aizsargāšanas funkciju. Tie nepārtraukti aug, tādēļ ik pa laikam jāapgriež ar nagu šķērītēm vai knaiblēm. Rokas nagu kopšanu svešvārdā dēvē par manikīru, bet kāju nagu — par pedikīru.

## Ārējās saites
Drabešu pagasts

**Drabešu pagasts** ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām, atrodas Gaujas kreisajā krastā starp upi un Vidzemes augstienes rietumu nogāzi. Robežojas ar sava novada Amatas pagastu, Cēsu pilsētu un Vaives pagastu, Līgatnes pagastu un pa Gauju ar Straupes un Raiskuma pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Amata, Dančupīte, Dzērdupe, Gaidene, Grūba, Kumadiņa, Pērļupe, Rakšupe.

#### Ezeri
Asaru ezers, Āraišu ezers, Gaucis, Mazais Lazdiņu ezers, Murkulītis, Pūcītis, Vēķu ezers, Vērsītes ezers, Ziemēnu ezers.

## Vēsture
Līdz 1866. gada pagastu pašvaldību reformai Drabešu muižas pagasts ietilpa Cēsu apriņķa Āraišu draudzes novadā.

1920. gada zemes reformas gaitā Drabešu muižas (*Drobusch*) zemi sadalīja 36 vienībās 638 ha kopplatībā, muižas pilī iekārtoja bērnu patversmi, Spāres muižas (*Sparenhof*) zemi sadalīja 36 vienībās 770 ha kopplatībā, muižas pilī iekārtoja pamatskolu, Luberta-Rencēnu muižas (*Lubbert-Renzen*) zemi sadalīja 14 vienībās 303 ha kopplatībā, Ieriķu muižas (*Ramotzky*) zemi sadalīja 37 vienībās 301 ha kopplatībā, Intu muižas (*Inte*) zemi sadalīja 5 vienībās 102 ha kopplatībā (muižas centru piešķīra Cēsu pareizticīgo draudzei), Āraišu mācītājmuižas zemi sadalīja 13 vienībās 460 ha kopplatībā.

1935. gadā Cēsu apriņķa Drabešu pagasta platība bija 109,07 km² un tajā dzīvoja 2030 iedzīvotāji. 

1945. gadā pagastā izveidoja Drabešu, Ieriķu un Rencēnu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Cēsu rajona **Drabešu ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidēto Ieriķu ciemu, 1961. gadā — likvidēto Līvu ciemu. 1965. gadā padomju saimniecības «Amata» teritoriju pievienoja Kosas ciemam, bet 1977. gadā Drabešu ciemam pievienoja daļu Vaives ciema teritorijas. 

1990. gadā ciemu reorganizēja par Cēsu rajona pagastu. 2000. gadā Drabešu pagasts apvienojās ar Amatas pagastu, izveidojot Cēsu rajona Amatas novadu. 2009. gadā Amatas novads kļuva par patstāvīgu pirmā līmeņa administratīvo vienību, bet 2021. gadā Amatas novadu iekļāva Cēsu novadā.

### Pieminekļi
#### Valsts nozīmes
* Vējdzirnavas
* Vāveres kroga apbūve
* "Melturu" dzīvojamā rija
* Brušu pusmuižas apbūve
* Āraišu mācītājmuižas apbūve ar parku
* Āraišu luterāņu baznīca
* Āraišu muzejparka vēsturiskā apbūve
* Vāļu, Kalnamežiņu, Ainavu un Lejaspeļu senkapi
* Āraišu viduslaiku pils un apmetne
* Āraišu ezerpils
#### Vietējas nozīmes
* Uplantu viduslaiku kapsēta

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Ieriķi, Kārļi, **[[Drabeši]]**, Amata, Līvi, Meijermuiža, Āraiši.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Zibsastāvs

[thumb|200px|Magnija un kālija perhlorāta uzliesmojums [alas apgaismošanai]]
**Zibsastāvs** ir pirotehnisks sastāvs, ko izmanto spilgta zibšņa iegūšanai. Zibsastāvus lieto pirotehnikā (salūtos, petardēs), senāk tos izmantoja arī zibspuldzes vietā fotografējot. Zibsastāvi parasti sastāv no oksidētāja (kālija hlorāta, kālija perhlorāta, kālija permanganāta u.c.) un metāla (parasti samērā aktīva metāla alumīnija, magnija u.c.). Lai gan daļa zibsastāvu jau tā ir jutīgi pret triecienu un karstumu, dažkārt, lai palielinātu jutību, pievieno sēru, taču tad zibsastāvs var būt nedrošs un pašaizdegties, izraisot ugunsgrēku vai miesas bojājumus. Zibsastāvi deg ļoti strauji, izdalot lielu daudzumu spilgtas gaismas, bet, ja dedzina daudzumu, lielāku par aptuveni 50 gramiem, tas nevis deg, bet eksplodē.
Zibsastāvi tiek izmantoti arī militārajām vajadzībām apdullinošajās granātās.

## Skatīt arī
* Dūmu sastāvs
1578. gads

**1578. gads** (MDLXXVIII) ir parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā (pēc Jūlija kalendāra sākās desmit dienas vēlāk, trešdienā).

## Notikumi
* 4. augusts — Al Kasras al Kebiras kaujā Marokā mauru karaspēks uzvar portugāļus. Kaujā pazūd Portugāles karalis Sebastians I.
* 21. oktobris/22. oktobris — Cēsu kaujā zviedru un poļu karaspēks sakauj Krievijas caristes spēkus.

## Dzimuši
* 1. aprīlis — Viljams Hārvijs (*William Harvey*) angļu ārsts, fiziologs un embriologs (miris 1657.)
* 14. aprīlis — Felipe III (*Felipe III*) Spānijas karalis (miris 1621.)
* 9. jūlijs — Ferdinands II Hābsburgs (*Ferdinand II.*), Svētās Romas impērijas ķeizars (miris 1637.)

## Miruši
* 20. janvāris — Sebastians I, Portugāles karalis (dzimis 1554.)
Go Nagaoka

**Go Nagaoka** (; dzimis ; Osakā, Japānā) ir japāņu futbolists, pussargs, kurš spēlē LMT Virslīgas klubā SK Blāzma.

## Ārējās saites

* Go Nagaokas personālais blogs
Komarovs

**Komarovs** (, no *комар* — 'ods'; sieviešu dzimtē **Komarova** (*Комаро́ва*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Igors Komarovs (*Игорь Комаров*; 1964) — krievu uzņēmējs;
* Leo Komarovs (*Лео Комаров*; 1987) — krievu izcelsmes Somijas hokejists;
* Vladimirs Komarovs (*Владимир Комаров*; 1927—1967) — PSRS kosmonauts.
Vladimirs Visockis

**Vladimirs Visockis** (; dzimis  Maskavā, miris , turpat) bija padomju dziedātājs, dziesmu autors un aktieris.

## Biogrāfija
Dzimis  Maskavā ebreju izcelsmes padomju virsnieka Semjona Visocka un viņa sievas Ņinas, dzimušas Serjoginas, ģimenē. 1941.—1943. gadā kopā ar māti evakuējies no Maskavas un dzīvojis Čkalovas (tagad Orenburgas) apgabalā. Pēc kara Visocka vecāki izšķirās un zēns palika dzīvot kopā ar tēvu. 1947.—1949. gadā Visockis dzīvoja tēva dienesta vietā — padomju okupācijas zonā Vācijā.

No 1956. līdz 1960. gadam Vladimirs Visockis mācījās Maskavas akadēmiskā Dailes teātra (*МХАТ*) skolā—studijā. Pēc tam ar pārtraukumiem četrus gadus nostrādāja Maskavas A.Puškina dramatiskajā teātrī. 1959. gadā sāka filmēties epizodiskās lomās kino, bet sešdesmito gadu sākumā sacerēja savas pirmās dziesmas.

1964. gadā sāka darboties Maskavas Tagankas Drāmas un komēdijas teātrī, kur strādāja līdz pat mūža beigām.

Plašāk pazīstams Visockis kļuva pēc 1967. gadā iznākušās Staņislava Govoruhina filmas "Vertikāle", kurā viņš darbojās vienā no galvenajām lomām. Filmā skan arī vairākas Visocka dziesmas, tajā skaitā populārā "Dziesma par draugu" (*Песня о друге*).

1967. gadā Visockis iepazinās ar krievu izcelsmes franču aktrisi Marinu Vladi, ar kuru 1970. gada decembrī apprecējās. Šī laulība, kas Visockim bija jau trešā, māksliniekam deva iespēju brīvi izbraukt no Padomju Savienības, ko viņš arī regulāri izmantoja.

Turpmākos gados Visockis intensīvi darbojās teātrī, rakstīja dziesmas, kā arī filmējās kino — kopā viņš piedalījies ap 30 filmās. Kapteiņa Žeglova tēls, ko Visockis atveidoja 1979. gada televīzijas seriālā "Tikšanās vietu mainīt nedrīkst", kļuva par, iespējams, spilgtāko viņa lomu kino. Vēlāk vairākas filmā izteiktās Žeglova frāzes folklorizējās, kā piemēram: "Zaglim jāsēž cietumā!" (*Вор должен сидеть в тюрьме!*), kas tiek izrunāts Visockim raksturīgajā skarbajā balsī.

Nesaudzīgais dzīves režīms un pārmērīga alkohola lietošana sagrāva Vladimira Visocka veselību.  Visockis miegā nomira, iespējams, no infarkta. Apbedīts 28. jūlijā Vagaņkovas kapsētā.

## Ārējās saites

* V. Visocka dziesmu vārdi
Vilkinsa

**Vilkinsa** () ir Austrālijas lidlauks un pie tā ierīkota vasaras polārstacija Antarktīdā. Ierīkota ap  uz dienvidaustrumiem no Keisi stacijas Vilksa Zemē Pītersona glečera augšdaļā pazeminājumā starp Polāro plato un Lo leduskupolu  no okeāna krasta. Lidlauks un stacija nosaukti par godu austrāliešu aviatoram un pētniekam Hjūbertam Vilkinsam *(Hubert Wilkins)*.

Lidlaukam ir viens  garš skrejceļš, kas izbūvēts mazkustīgā ledāja apvidū tā sauktajā zilajā ledū. Lidlauka būve tika uzsākta 2005. gadā. Pirmie izmēģinājuma lidojumi notika 2006.-2007. gada vasarā, oficiāli lidlauks atklāts 2008. gada 11. janvārī. Lidlauks spēj uzņemt Airbus A319 lidaparātus. Transkontinentālos maršrutus apkalpo kompānija Skytraders, kas veic lidojumus no Hobārtas Tasmanijā. Lidlauks darbojas katru polāro vasaru no oktobra līdz martam.

Pie lidlauka ierīkota sezonāla stacija lidlauka apkalpošanai. Darbojas kopš 2003. gada janvāra. Stacijas pastāvīgais personāls ir 8 cilvēki, bet nepieciešamības gadījumā stacijā var nodrošināt 40 cilvēku īslaicīgu uzturēšanos. Stacija sastāv no vairākīem uz sliecēm novietotiem moduļiem, kuros izvietotas dzīvojamās telpas un lidlauka tehniskās iekārtas. Ziemas periodā stacija tiek slēgta un moduļi iekonservēti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Stacijas un lidlauka fotogrāfijas
* Great Circle Mapper
Vladimirs Komarovs

**Vladimirs Komarovs** (; dzimis , miris ) bija PSRS kosmonauts, lidotājs. Viņš bija pirmais padomju kosmonauts, kas bijis kosmosā divreiz, kā arī pirmais cilvēks, kas gājis bojā kosmiskajā lidojumā.
Viņa vārdā nosaukts asteroīds *1836 Komarov*, krāteris uz Mēness.
Komarova vārdā bija nosaukta iela Rīgā (tagadējais Kurzemes prospekts posmā no Slokas ielas līdz Dammes ielai).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1927. gadā Maskavā.
Komarovs iekļuva pirmajā PSRS kosmonautu grupā 1960. gadā, kas gatavojās lidojumiem ar kosmosa kuģi Vostok. 1962. gadā viņš bija Vostok-4 dublieris Pāvelam Popovičam. Pēc tam gatavojās kā dublieris Vostok-5. 1963. gada maijā tika atstādināts no treniņiem veselības problēmu dēļ.

1964. gadā Komarovs gatavojās Voshod-1 trīs cilvēku kosmiskajam lidojumam kā komandieris dublieru apkalpē kopā ar Konstantīnu Feoktistovu un Alekseju Sorokinu. Oktobra sākumā viņu ar Feoktistovu pārcēla uz pamatapkalpi, kurā no sākotnējās komandas bija atstāts tikai Boriss Jegorovs.  Komarovs startēja ar kosmosa kuģi *Voshod-1* un kosmosā pavadīja vairāk nekā diennakti.

Otrais Komarova lidojums notika ar kosmosa kuģi Sojuz-1. Viņš gāja bojā 1967. gada 24. aprīlī, nolaižamajam aparātam ietriecoties zemē izpletņa kļūmes dēļ.

Vladimirs Komarovs apglabāts Maskavā pie Kremļa sienas.
## Ārējās saites

* Komarova biogrāfija 
* Komarovs Padomju Savienības Varoņu mājaslapā
Amatas pagasts

**Amatas pagasts** ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām tā vidienē, Amatas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Drabešu, Nītaures, Skujenes, Līgatnes un Vaives pagastiem. Pagasta pārvalde atrodas Ģikšos, citas lielākās apdzīvotās vietas ir Rencēni, Spāre, Aparnieki, Velmeri, Zāģeri.

## Daba
### Reljefs
#### Reljefa formas
Akmenskalns, Aparnieku kalns, Avotkalns, Āpšu kalni, Baložkalns, Bērziņkalns, Doļu pilskalns, Dzegužkalns, Dzērvu kalns, Dzirškalns, Gaidēnleja, Gribuļu kalni, Jēču kalni, Kalnlielmārču kalns, Kaļļu leja, Kaupes kalns, Krievu kalns, Lemeškalns, Lepekšu kalns, Lielais kalns, Palmēnu kalns, Ratnieku kalns, Ratnieku lejas, Raudu kalns, Reinu kalni, Ruķeļkalns, Skāduļu kalns, Skolas leja, Ūbeļkalns, Vasas kalns, Vēršu kalni, Vilkašas, Ziedu leja, Žagaru kalns.

### Hidrogrāfija
#### Avoti
Kaļļu avoti, Lepekšu avoti

#### Upes
Amata, Dadžupe, Gaidene, Grūba, Kurmjupe, Lielmārču strauts, Maiļupe, Nediene, Pērļupe, Ratnieku upe, Silnieku strauts, Skujas upe.

#### Ūdenstilpes
Alaiņu ezers, Billes ūdenskrātuve, Doles ezers, Dziļūksnes ezers, Jaunsermuļu dīķi, Jēkuļu dīķi, Kalēju dīķis, Kauļu ezers, Leimaņu dīķis, Mazais Ruķeļu ezers, Melnais purvs, Rēveļu ezers, Ruķeļu ezers, Seklītis, Skalbēru dīķi, Straumēnu dīķis, Vilkašu ezers, Zāģeru dīķis, Zipu dīķis.

#### Purvi
Ducenes purvs, Dziļūkšņa purvs, Eglīšu purvs, Kurmu purvs, Kūdras purvs, Ķengu purvs, Maksnieku purvs, Meirānu purvs.

### Dabas pieminekļi
Kaļļu avoti

## Vēsture
1945. gadā Cēsu apriņķa Kosas pagastā izveidoja Kosas ciema padomi. Cēsu rajona **Kosas ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidēto Rencēnu ciemu. 1965. gadā Kosas ciemam pievienoja Drabešu ciema padomju saimniecības «Amata» teritoriju, padomju saimniecības «Skujene» teritoriju ar ciema centru Kosu pievienoja Skujenes ciemam, bet pašu ciemu pārdēvēja par **Amatas ciemu**. 

1990. gadā ciemu reorganizēja par Cēsu rajona pagastu. 2000. gadā Amatas pagasts apvienojās ar Drabešu pagastu, izveidojot Cēsu rajona Amatas novadu. 2009. gadā Amatas novads kļuva par patstāvīgu pirmā līmeņa administratīvo vienību, bet 2021. gadā tika pievienots Cēsu novadam.

### Pieminekļi
* Kurmju senkapi (Kapsētas kalniņš)
* Kaikūņu senkapi
* Lejaskauļu senkapi (Kapsētas kalniņš)
* Doļu pilskalns
* Bērzkalnu senkapi (Dārgumu kalniņš)

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Ģikši un Spāre.

### Ievērojamas personības
* Ernests Putniņš (1867–1962), ārsts ginekologs, LU profesors

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Valentīns Bondarenko

**Valentīns Bondarenko** (; dzimis , miris ) bija PSRS kosmonauts, lidotājs. Gāja bojā treniņu laikā.

Bondarenko 1960. gadā iekļuva pirmajā PSRS kosmonautu grupā, kas gatavojās lidojumiem ar kosmosa kuģi Vostok.

Pastāv sazvērestības teorija, ka kosmosā viņš ir bijis pirms Jurija Gagarina. Viņš mira lidojuma laikā, tāpēc Padomju Savienība izgrieza visas viņa fotogrāfijas, un izlikās, ka puisis nav dzīvojis.

 Valentīns Bondarenko pavadīja desmito dienu barokamerā vienatnē pazeminātā spiedienā. Pēc medicīnisko pārbaužu pabeigšanas viņš no sava ķermeņa noņēma sensorus, ar vatē samērcētu spirtu notīrīja vietas, kur bija sensori. Viņš neuzmanīgi nometa vati, kura uzkrita uz elektroplītiņas nokaitētās spirāles un uzliesmoja. Kameras tīra skābekļa atmosfērā izcēlās ugunsgrēks. Spiediena atšķirību dēļ nevarēja ātri atvērt lūku. Kad to atvēra, Bondarenko bija vēl dzīvs. Viņu nogādāja uz Botkina slimnīcu, bet pēc astoņām stundām viņš mira.

Informācija par Bondarenko bojāeju tajā laikā netika publiskota. 1980. gadā šīs katastrofas detaļas parādījās Rietumos, un tikai 1986. gadā PSRS avīze Isvestija publicēja zinātnes publicista Jaroslava Golovanova rakstu, kurā detalizēti bija aprakstīta Bondarenko bojāeja.

Valentīns Bondarenko apglabāts Harkivā. Viņa vārdā nosaukts krāteris uz Mēness.

## Ārējās saites
* Bondarenko biogrāfija 
* Kosmonauts Nr.1, Jaroslavs Golovanovs
Atslēgvārds (informācijas meklēšana)

Informācijas meklēšanā **atslēgvārds** ir vārds vai to kopa, kas tiek izmantots kāda dokumenta vai teksta satura noteikšanai un meklēšanai.

## Skatīt arī
* Meklētājoptimizācija
Atslēgvārds

**Atslēgvārds** var būt:

* Atslēgvārds (valodniecība)
* Atslēgvārds (programmēšanā)
* Atslēgvārds (informācijas meklēšana)
Vēderprese

thumb|200px|right|Vēderpreses izpildes animācija
**Vēderprese** ir fizisks vingrinājums, kas nodarbina gurnu liecējmuskuļus un vēdera muskuļus. Vingrinājumu veic atrodoties guļus uz muguras ar saliektiem ceļiem un uz pleciem vai aiz galvas sakrustotām rokām un paceļot ķermeņa augšdaļu (līdz dibenam) līdz elkoņi pieskaras ceļiem.
Saldais ēdiens

[200px|thumb|right|[Tiramisu]]

**Saldais ēdiens**, **saldēdiens** jeb **deserts** (vecfranču: *desservir* — ‘novākt galdu’, ‘pasniegt’) ir parasti maltītes beigās pasniegts ēdiens, kura sastāvā ir kaut kas salds. Izplatītākie deserti — kūkas, cepumi, konditorejas izstrādājumi, pīrāgi, konfektes.

## Ārējās saites
2010. gada Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss

**2010. gada [[Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss]]** ir bērnu Eirovīzīja, kura norisinājās 20. novembrī Baltkrievijas galvaspilsētā Minskā. Latviju konkursā pārstāvēja Šarlote Lēnmane, kura izpildīja dziesmu "Viva la Dance (Dejo tā)". Š. Lēnmane ieņēma 10. vietu. Konkursā uzvarēja Armēnijas pārstāvis Vladimirs Arzumanjans, kurš izpildīja dziesmu "Mama".

## Dalībvalstis
* Valstis sarindotas uzstāšanās secībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Atēnu olimpiskās spēles

**Atēnu olimpiskās spēles** var būt:
* 1896. gada vasaras olimpiskās spēles
* 2004. gada vasaras olimpiskās spēles
Parīzes olimpiskās spēles

**Parīzes olimpiskās spēles** var būt:
* 1900. gada vasaras olimpiskās spēles
* 1924. gada vasaras olimpiskās spēles
* 2024. gada vasaras olimpiskās spēles
Briljanta policists

**"Briljanta policists"** () ir 1999. gada amerikāņu komēdija, kuras režisors ir Less Meifīlds un producenti ir Daniels Melniks un Elens Šapiro. Šis ir 1965. gada britu filmas *[[The Big Job]]* jauns ekranizējums. Galvenās lomas filmā atveido Mārtins Lorenss, Lūks Vilsons, Deivs Šepelle, Peters Grīns, Oļeks Krupa, Nikola Ari Pārkere. Filmas uzņemšana norisinājās Kalifornijas štatā, ASV. Filmas skaņu celiņš ASV tika sertificēts ar platīna disku pēc RIAA sistēmas.

Filma ir stāsts par noziedznieku, kas cenšas atgūt pirms vairākiem gadiem gūto laupījumu, kas pēc viņa iznākšanas no cietuma atrodas policijas iecirknī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Denjels Redklifs

**Denjels Džeikobs Redklifs** (; dzimis  Londonā, Lielbritānijā) ir angļu aktieris. Vislabāk pazīstams ar Harija Potera lomu tāda paša nosaukuma filmu ciklā.

Aktiera karjeru uzsāka desmit gadu vecumā ar lomu BBC One TV filmā *[[David Copperfield (filma)|David Copperfield]]*, taču kino debitējis 2001. gada filmā "Panamas drēbnieks" (*The Tailor of Panama*)*.* 2001. gadā uzsāka filmēties "Harija Potera" filmu ciklā un 2011. gadā izdota cikla pēdējā filma — "Harijs Poters un Nāves dāvesti: Otrā daļa". 2007. gadā sāka piedalīties dažādās lugās un mūziklos. 2012. gada filma "Sieviete melnā" (*The Woman in Black*) bija pirmā D. Redklifa loma kinofilmās pēc "Harija Potera" filmu cikla noslēguma. Karjeras laikā ir saņēmis vairākas *[[MTV Movie]]* balvas.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Kalgari "Flames"

**Kalgari "Flames"** () ir profesionāls Kanādas hokeja klubs, kas ir bāzēts Kalgari, Albertā, Kanādā. Klubs spēlē Nacionālās hokeja līgas Rietumu konferences Klusā okeāna divīzijā. Tas tika dibināts 1972. gadā kā **[[Atlantas "Flames"]]** un kopš dibināšanas brīža spēlē NHL.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Flames" ir 1 reizi uzvarējis NHL, 3 reizes ir kļuvis par konferences uzvarētāju un 5 reizes — divīzijas čempionu. Mājas spēles komanda aizvada *[[Scotiabank Saddledome]]* hallē.

## Sasniegumi
* **[[Stenlija kauss]]**: 1
** 1988–89
* **Konferences čempioni**: 3
** 1985–86, 1988–89, 2003–04
* **Divīzijas čempioni**: 8
** 1987–88, 1988–89, 1989-1990, 1993–94, 1994–95, 2005–06, 2018-19, 2021-22

## Spēlētāji
2010.—11. un 2011.—12. gada sezonās katrā pa vienai spēlei "Flames" sastāvā aizvadīja latviešu uzbrucējs Raitis Ivanāns.

### Pašreizējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2025. gada 31. janvārī.*
#### Vārtsargi
* 32  Dastins Volfs
* 80  Dans Vladars

#### Aizsargi
* 4  Rasmuss Andešons (Kapteiņa palīgs)
* 7  Kevins Bals
* 24  Džeiks Bīns
* 44  Džoels Henlijs
* 52  Makenzijs Vīgers
* 55  Noa Henefins
* 62  Daņils Miromanovs
* 94  Breidens Pašals

#### Uzbrucēji
* 10  Džonatans Iberdo (Kapteiņa palīgs)
* 11  Mīkaels Baklunds (Kapteinis)
* 17  Jegors Šarangovičs
*20  Bleiks Kolmens (Kapteiņa palīgs)
*21  Kevins Rūnijs
*27  Mets Koronato
*29  Dilons Dubē
* 43  Adams Klapka
* 70  Raiens Lombergs
* 76  Martins Pospīšils
* 91  Nazems Kadri (Kapteiņa palīgs)
*  Džoels Farabī
*  Morgans Frosts

## Līderi
### Komandas visu laiku rezultatīvākie spēlētāji


Punkti
Vārti
Rezultatīvas piespēles













### Komandas kapteiņi

*  Breds Māršs (1980—1981)
*  Fils Rasels (1981—1983)
*  Dags Raisbruhs (1983—1987)
*  Lenijs Makdonalds (1983—1989)
*  Džims Peplinskis (1984—1989)
*  Brends Makkrimons (1989—1990)
* *Rotējošie kapteiņi* (1990—1991)
*  Džo Nīvendaiks (1991—1995)
*  Teorens Flerī (1995—1997)
*  Tods Simpsons (1997—1999)
*  Stīvs Smits (1999—2000)
*  Deivs Lovrijs (2000—2002)
*  Bobs Būners (2002)
*  Kreigs Konrojs (2002—2003)
*  Džeroms Iginla (2003—2013)
*  Marks Džordāno (2013—2021)
*  Mīkaels Baklunds (2023—pašlaik)

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Hockey-Reference profils
Redklifs

**Redklifs** ir uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* Denjels Redklifs (*Daniel Radcliffe*; 1989), britu kinoaktieris
* Alfrēds Redklifs-Brauns (*Alfred Radcliffe-Brown*; 1881—1955), britu sociālantropologs
Dženifera Brauna

**Dženifera Brauna** (; dzimusi  Vācijā) ir vācu dziedātāja. Plašākai publikai kļuva pazīstama ar izcīnīto otro vietu Vācijas atlasē 2010. gada Eirovīzijai.

Pirms dalības atlasē Eirovīzijai viņa uzstājās ar savu grupu pilsētu festivālos un Vīsbādenes vīna svētkos. Viņa piedalījās šova "Vācija meklē superzvaigzni" () septītajā sezonā, taču nepārvarēja noklausīšanās sesijas pirmo kārtu.

Vācijas atlasē Eirovīzijai viņa izpildīja vairākas labi zināmas roka balādes. Finālā viņa sacentās ar Lēnu Meieri-Landrutu, kas vēlāk lielajā konkursa finālā pārliecinoši uzvarēja. Finālā Dž. Brauna izpildīja dziesmas "Bee", "Satellite" un "I Care for You". Pēc fināla viņas singls "I Care for You" ierindojās Vācijas topa pirmajā desmitniekā un Austrijā — 68. vietā. Pašlaik viņa strādā pie sava debijas studijas albuma.

## Diskogrāfija
### Singli
* "Bee"
* "Satellite"
* "I Care for You"

## Ārējās saites
* IMDb profils 
* Unser Star für Oslo profils
The Fame

***The Fame*** ir amerikāņu dziedātājas Lady Gaga debijas studijas albums. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompānijām Interscope, Streamline, Kon Live, Cherrytree. Albuma dziesmu galvenā pamatdoma ir tā, ka jebkurš cilvēks var justies kā slavenība. Lady Gaga sadarbojās ar vairākiem producentiem albuma tapšanas gaitā.

Pirmie divi singli no albuma "Just Dance" un "Poker Face" bija starptautiski hīti, "Just Dance" nokļuva sešu valstu topu pirmajā vietā, tai skaitā ASV ''Billboard'' Hot 100. "Poker Face" sasniedza gandrīz visu lielāko mūzikas industriju valstu topu augšgalu. Vēl no šī albuma tika izdoti trīs singli: "Eh, Eh (Nothing Else I Can Say)", "LoveGame" un "Paparazzi". 2009. gada 2. decembrī albuma tika nomīnēts sešām Grammy balvām un dziesma "Poker Face" ieguva balvu par gada labāko deju mūzikas ierakstu.

## Dziesmu saraksti
### Oriģinālais izdevums

### Revised edition

This edition includes the 3 live tracks from *The Cherrytree Sessions*.

### UK and Irish edition

## Atsauces

## Ārējās saites
* Metacritic profils
Vītola

**Vītola** (vīriešu dzimtē Vītols; pamazināmajā formā Vītoliņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Dace Vītola (1971) — aktrise;
* Elīna Ieva Vītola (2000) — kamaniņu braucēja;
* Ilga Vītola (1941—2008) — aktrise;
* Kristīne Vītola (1991) — basketboliste.
Anete Klintsone

**Anete Klintsone** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu basketboliste, spēlē saspēles vadītājas pozīcijā. Pašlaik (2011) pārstāv Kalifornijas universitātes Īrvinā NCAA komandu *UC Irvine Anteaters* un ir Latvijas izlases dalībniece. Pirms tam pārstāvējusi Latvijas jaunatnes izlases. 2009. un 2010. gada Eiropas U-20 čempionātā izcīnīja bronzas medaļu. Latvijas pieaugušo izlasē debitēja 2010. gada 31. jūlija spēlē pret Somijas izlasi.

## Atsauces

## Literatūra
* Anete Klintsone un Kristīne Vītola: pirmās dienas Latvijas izlasē

## Ārējās saites

* FIBA Europe.com profils 
* Basket.lv profils
Aizkraukle (stacija)

**Aizkraukle** ir dzelzceļa stacija netālu no Aizkraukles. Aizkraukles stacijā pietur dīzeļvilcieni, kas kursē pa Rīgas—Krustpils dzelzceļa līniju (Rīga—Zilupe, Rīga—Rēzekne II, Rīga—Daugavpils, Rīga—Krāslava, Rīga—Indra, Aizkraukle—Daugavpils, Rīga—Madona, Rīga—Gulbene), kā arī te ir elektrovilcienu Rīga—Aizkraukle galapunkts. Stacijas kods 10390 (pēc PSRS klasifikācijas). Aizkraukle ir E biļešu zonas gala stacija.

Biļešu cena uz Rīgu (2022. gadā), pērkot biļeti kasē, ir 3,10 €. Ekspresvilcienos Rēzekne II—Rīga un Daugavpils—Rīga biļešu cena ir augstāka, jo ir jāiegādājas biļeti ar norādītu sēdvietu, maksa 3,80 €.

Stacijā darbojas biļešu kase.

Kopš 2024. gada 15. decembra kursē ar elektrovilcieniem saskaņots dīzeļvilciens Aizkraukle—Daugavpils, katru dienu 2 vilcienu pāri.

## Vēsture
Staciju «Stepiņi» uzbūvēja 1919. gadā, kas ir salīdzinoši vēlu, jo dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils tika atklāta vēl 1861. gadā. Pēc diviem gadiem, 1921. gadā, staciju pārdēvēja tagadējā vārdā. 1927. gadā uzbūvēta stacijas ēka pēc L. Grīnbergas projekta, kura nojaukta 2010. gadā sakarā ar otra sliežu ceļa izbūvi posmā Skrīveri—Krustpils. Pašreizējā ēka būvēta PSRS laikā. 1961. gadā no stacijas uzbūvēts dzelzceļa atzars Pļaviņu HES celtniecības vajadzībām. 2013. gadā uzbūvēti paaugstinātie (550 mm augstuma) peroni, rekonstruēti sliežu ceļi un no jauna uzbūvēts kontakttīkls, kā dēļ no  līdz  elektrovilcienu kustība posmā Skrīveri—Aizkraukle bija pārtraukta un aizstāta ar autobusiem.

Ir saglabājies dzelzceļa atzars no Aizkraukles stacijas, kas gan vairs neved līdz Pļaviņu HES, bet beidzas Aizkraukles pilsētā un to retumis izmanto pilsētā esošie uzņēmumi. 

## Attēlu galerija

### Vēsturiski attēli

Attēls:Dzelzceļa stacija Aizkraukle 1920. gadā.jpg|Dzelzceļa stacija 1920. gadā
Attēls:Dzelzceļa stacija Aizkraukle 1927. gadā.jpg|Dzelzceļa stacija 1927. gadā


### Stacijas ēka un sliežu ceļi pirms rekonstrukcijas

Attēls:Aizkraukles stacija.jpg|Aizkraukles stacija 2010. gadā
Attēls:Vecās Aizkraukles stacijas atrašanās vieta.jpg|Vecās stacijas ēkas atrašanās vieta
Attēls:Aizkraukles stacijas ēka 2.jpg|Pašreizējā stacijas ēka
Attēls:Elektrovilciens ER2 Aizkraukles stacijā.jpg|Elektrovilciens ER2 stacijā
Attēls:Aizkraukles stacijas peroni un sliežu ceļi.jpg|Stacijas peroni un sliežu ceļi


### Sliežu ceļi pēc rekonstrukcijas

File:Sliežu ceļi Aizkrauklē 3.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Aizkrauklē 4.jpg|Sliežu ceļi Krustpils virzienā, kur pavisam drīz beidzas elektrolīnija
File:Sliežu ceļi Aizkrauklē 5.jpg|Elektrolīnijas beigas (Skats Krustpils virzienā)


## Literatūra
* T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 33. lpp. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vecās Aizkraukles stacijas foto
*
Kristīne Vītola

**Kristīne Vītola** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu basketboliste, spēlē spēka uzbrucējas un centra pozīcijā, Latvijas sieviešu basketbola izlases dalībniece. Pašlaik (2020) pārstāv Turcijas klubu Stambulas "Fenerbahçe".

## Karjera
Karjeru uzsākusi SK Rīga sastāvā (2006—2009). Augstskolas komandu UTEP "Miners" pārstāvēja kopš 2010.—2011. gada NCAA sezonas.

Pēc universitātes absolvēšanas uzsākusi profesionāles karjeru Spānijā Saragosas "Mann-Filter" klubā. 2015. gada aprīlī tika paziņots par pievienošanos Spānijas klubam Salamankas "Perfumerias Avenida". 2016. gadā pievienojas Turcijas Eirolīgas klubam Stambulas "Galatasaray", 2017. gadā — Polijas kluba Gdiņas "Basket 90 Gdynia". 2018. gadā Rīgas klubam TTT.

Pēc tam spēlējusi Spānijā un Ungārijā, bet 2020. gada novembrī pievienojās Eirolīgā spelējošajam Turcijas klubam Stambulas "Fenerbahçe".

### Latvijas izlase
Pārstāvējusi Latvijas jaunatnes izlases. 2010. gada Eiropas U-20 čempionātā izcīnīja bronzas medaļu. Latvijas pieaugušo izlasē debitēja 2010. gada 31. jūlijā, spēlē pret Somijas izlasi.

## Atsauces

## Literatūra
* Anete Klintsone un Kristīne Vītola: pirmās dienas Latvijas izlasē
* Kristīne Vītola: "Izcīnītā vieta neapmierināja"

## Ārējās saites

* FIBA Europe.com profils 
* Basket.lv profils
* UTEP profils
Živile Balčūnaite

**Živile Balčūnaite** (, dzimusi  Viļņā, Lietuvā) ir lietuviešu vieglatlēte - garo distanču skrējēja. 2010. gada Eiropas čempionātā viņa izcīnīja zelta medaļu.

## Personiskie rekordi
* 3000 m: 9:15.12
* 5000 m: 15:55.05
* 10 000 m: 32:30.48
* Pusmaratons: 1:10:23
* Maratons: 2:25:15

## Atsauces

## Ārējās saites
Zaicevs

**Zaicevs** (, no *заяц* — 'zaķis'; sieviešu dzimtē Zaiceva *(За́йцева)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Zaicevs (*Александр Зайцев*; 1935—1971) — Krievijas (PSRS) šahists;
* Ņikita Zaicevs (*Никита Зайцев*; 1991) — Krievijas hokejists;
* Oļegs Zaicevs (*Олег Зайцев*; 1939—1993) — Krievijas (PSRS) hokejists;
* Vitālijs Zaicevs (*Виталий Зайцев*; 1991) — Krievijas futbolists.
Lūkas evaņģēlijs

**Lūkas evaņģēlijs** (), saīsinājumā **Lk.**, ir trešā Jaunās Derības grāmata, kurā ir aprakstīta Jēzus Kristus dzīve un nāve. Tas ir garākais no četriem kanoniskajiem evaņģēlijiem. Kopš viduslaikiem Lūkas evaņģēlijs ir sadalīts 24 nodaļās. Kopā ar Mateja evaņģēliju un Marka evaņģēliju tas ir viens no trim sinoptiskajiem evaņģēlijiem. Par tā autoru tradicionāli uzskata evaņģēlistu Lūku, kas bija tuva persona Svētajam Pāvilam. Lūkas evaņģēlija turpinājums ir Apustuļu darbi.

## Ārējās saites
Sanktpēterburgas Valsts universitāte

**Sanktpēterburgas Valsts universitāte** () ir viena no lielākajām, vecākajām un prestižākajām Krievijas universitātēm, kas atrodas Sanktpēterburgā. Tās sastāvā ietilpst 21 speciālās fakultātes, 13 Zinātniski pētnieciskie institūti, koledža Kanādā, kā arī vispārējā Militārās apmācības fakultāte un Fiziskās kultūras un sporta fakultāte.

Universitātē studē vairāk kā 32 tūkstoši studentu 323 profesijās. 21 fakultātēs, kurās kopumā ietilpst 289 katedras, pasniedz kursus vairāk kā 6 000 pasniedzēju. Tiek izdoti vairāki akadēmiskie izdevumi. Sanktpēterburgas Valsts universitātes rektors ir profesors Nikolajs Kropačevs. Universitāte ir slavena ar daudziem pasaulē pazīstamiem absolventiem, piemēram, Krievijas prezidenti Vladimirs Putins un Dmitrijs Medvedevs ir šīs universitātes Juridiskās fakultātes absolventi. Pēc *Times Higher Education-QS World University Rankings* augstskolu topa Sanktpēterburgas Valsts universitāte ieņem 168 vietu pasaulē.

## Vēsture
Universitāte dibināta 1819. gada 20. februārī uz Galvenā Pedagoģiskā institūta pamatiem (), kaut arī tās pirmsākumus mēģina saistīt ar Pētera I 1724. gada 8. februārī notikušo Pēterburgas Zinātņu un mākslu akadēmijas () dibināšanu, pie kuras pētniecības veikšanai izveidoja Akadēmisko universitāti un ģimnāziju studentu individuālai apmācībai. Kad 1803. gadā Pēterburgas Zinātņu akadēmiju slēdza, studentu mācīšana notika Galvenajā Pedagoģiskajā institūtā.

1821. gadā tai piešķīra Ķeizariskās Pēterburgas Universitātes nosaukumu (*Императорский Санкт-Петербургский университет*), Pirmā pasaules kara laikā pārdēvēja par Ķeizarisko Petrogradas Universitāti, pēc Februāra revolūcijas 1917. gadā par Petrogradas Universitāti, bet 1921. gadā par Petrogradas Valsts Universitāti.

1924. gadā universitāti pārdēvēja par **Ļeņingradas Valsts Universitāti** (*Ленинградский государственный университет*), kurai uz laiku piešķīra A. Bubnova vārdu (1933-1937) un A. Ždanova vārdu (1948-1989). 
1991. gadā tā ieguva Sanktpēterburgas Valsts universitātes nosaukumu.

### Ar Latviju saistītie mācībspēki
* Emīls Lencs, Matemātikas un fizikas fakultātes dekāns (1840-1863) un rektors (1863-1865)
* Nikolajs Loskis, Vēstures un filosofijas fakultātes profesors 
* Aleksandrs Kovaļevskis, histoloģijas katedras profesors 
* Roberts Lencs, fiziskās ģeogrāfijas fakultātes profesors

### Latviešu studenti

* Indriķis Alunāns
* Mārtiņš Antons
* Longīns Ausējs 
* Jūlijs Auškāps
* Rūdolfs Bēnuss
* Ernests Blese
* Ludvigs Bolšteins
* Ansis Buševics
* Fēlikss Cielēns
* Egons Dārziņš
* Vilnis Detlovs
* Kārlis Ducmanis
* Jānis Graudonis
* Frīdrihs Grosvalds
* Fricis Gulbis
* Pēteris Juraševskis
* Jānis Kalacis
* Nikolajs Kalniņš
* Elza Krauliņa
* Kārlis Krievs
* Voldemārs Lazdiņš
* Jānis Lūsis
* Jānis Osis
* Juris Pabērzs
* Jānis Pliekšāns
* Valdis Rēvalds
* Uga Skulme 
* Pēteris Starcs
* Pēteris Šmits
* Andrejs Stērste
* Augusts Tentelis
* Jānis Vagners
* Frīdrihs Veinbergs
* Frīdrihs Vesmanis

## Atsauces

## Ārējās saites
Vadims Javoišs

**Vadims Javoišs** (dzimis , Rīgā) ir Latvijas futbolists, aizsargs.

## Ārējās saites

* Вадимс Явойшс: "Должно быть ограничение на легионеров"
Vitālijs Zaicevs

**Vitālijs Zaicevs** (; dzimis ) ir Krievijas futbola aizsargs, Olimpiskās rezerves koledžas "Master-Saturn" audzēknis. 2010. gada vasaras transfēru periodā pārcēlās uz SK Blāzma, kuru rindās debitēja 7. augustā, spēlē pret JFK Olimps/RFS.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vitālijs Zaicevs - FK "Saturn" mājaslapā  
* Profils sportbox.ru
Hobārta

**Hobārta** (, izrunā: ) ir pilsēta Austrālijā, Tasmanijas administratīvais centrs un lielākā pilsēta. 2023. gadā Hobārtā dzīvoja 252 639 tūkstoši iedzīvotāju, kas ir aptuveni 44% no visiem Tasmanijas iedzīvotājiem. Hobārta ir dibināta 1804. gadā, tā ir otra vecākā Austrālijas pilsēta aiz Sidnejas.

Pilsētas apkārtnē aborigēni dzīvojuši apmēram 35 000 gadu, bet pati pilsēta dibināta kā soda kolonija britu ieslodzītajiem. Drīz vien pilsētā attīstījās vaļu medību nozare, Hobārtai pat uz laiku kļūstot par galveno Dienvidu okeāna vaļu medniecības ostu. 1850. gados cietumnieku transportēšana uz apkaimi tika izbeigta.

Hobārtā ir mēreni okeānisks klimats. Gada nokrišņu daudzums — 600 mm.

## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
Hobārtā dzimuši vai dzīvojuši:
* Erols Flinns (Errol Leslie Thomson Flynn; 1909—1959), austrāliešu aktieris.

## Sadraudzības pilsētas
Hobārtas sadraudzības pilsētas ir :
*  Jaidzu, Japāna (1977)
*  L'Akvila, Itālija (1980)
*  Valdivija, Čīle (1998)
*  Sjiaņa, Ķīna (2015)
*  Fudžou, Ķīna (2017)
*  Barile, Itālija (2009)

## Atsauces

## Ārējās saites
Šarlote Lēnmane

**Šarlote Lēnmane** (dzimusi  Rīgā, Latvijā) ir latviešu dziedātāja. Viņa pārstāvēja Latviju 2010. gada Bērnu Eirovīzijā. Par Latvijas pārstāvi viņa tika izvēlēta LTV konkursā "Balss pavēlnieks" 2010. gada 14. martā ar latviešu dziedātājas Aishas dziesmas kaverversiju "Dziesma pustumsā".

## Atsauces

## Ārējās saites
* ESCKAZ profils
Varakļāni (stacija)

**Varakļāni** ir dzelzceļa stacija Dekšāres pagasta Madžuļu skrajciemā, 5 km attālumā uz dienvidiem no Varakļāniem. Neskatoties uz to, ka stacijas nosaukums ir "Varakļāni", tā atrodas kaimiņu novadā, uz robežas ar Preiļu novada Sīļukalna pagastu. Stacijā ir 3 sliežu ceļi un izvilkšanas strupceļš; tajā pietur maršruta Rīga—Zilupe dīzeļvilcieni.

## Vēsture
Stacija atklāta Pirmā pasaules kara laikā ar nosaukumu "Varkļani", vēlāk likvidēta, bet 1927. gadā šeit atvērts pieturas punkts.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Varakļānu stacijas fotogrāfijas
Alise Brīnumzemē

**"Alise Brīnumzemē"** () ir 2010. gada amerikāņu fantastikas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Tims Bērtons. Filma uzņemta pēc Lūisa Kerola darbu "Alises piedzīvojumi Brīnumzemē" un "Alise Aizspogulijā" motīviem. Galvenās lomas filmā atveido Mija Vašikovska Džonijs Deps, Helēna Bonema Kārtere un Anna Hetaveja. Filmas pirmizrāde notika  Londonā, pirmizrāde Latvijā — . "Alise Brīnumzemē" ir viena no visu laiku ienesīgākajām filmām visā pasaulē. 2016. gadā filmai iznāca turpinājums "Alise Aizspogulijā".

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Gelderlande

**Gelderlande** () ir viena no Nīderlandes 12 provincēm. Gelderlande robežojas ar sešām citām Nīderlandes provincēm: ar Limburgu, Ziemeļbrabanti, Dienvidholandi, Utrehtu, Flevolandi un Overeiselu, un vienu valsti - Vāciju. Provinces administratīvais centrs ir Arnema, lai gan Neimegena un Apeldorna ir lielākas pilsētas par Arnemu. 2006. gadā Gelderlandē dzīvoja 1,98 miljoni iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Saporo

**Saporo** (, , *Sapporo-shi*) ir piektā lielākā Japānas pilsēta pēc iedzīvotāju skaita, kā arī lielākā Hokaido salā. 2020 gadā tajā dzīvoja 1,96 miljoni iedzīvotāju. Saporo ir Hokaido prefektūras administratīvais centrs. Atrodas Hokaido salas dienvidrietumos, Isikari apakšprefektūrā, pie Isikari līča. Pēc platības Saporo ir trešā lielākā Japānas pilsēta. Saporo plašāk ir zināma ar to, ka tur notika 1972. gada ziemas olimpiskās spēles. Kopš 1950. gada katru gadu februārī Saporo notiek Sniega festivāls (*Yuki-matsuri*), kas piesaista lielu skaitu tūristu.

Saporo administratīvi sīkāk dalās 10 pilsētas rajonos (区, *ku*). Tie ir Acubecu, Čuo, Higasi, Kita, Kijota, Minami, Nisi, Siroisi, Teine un Tojohira. Saporo atrodas vairākas universitātes, tajā skaitā arī Hokaido Universitāte. Tuvākā pilsētai esošā lidosta ir Čitoses lidosta. 1971. gadā tika atvērts Saporo metro.

## Vēsture
1866. gadā vietā, kur mūsdienās atrodas Saporo, sākās apbūve saistībā ar plānoto Hokaido salas attīstību un modernizāciju. 1868. gads tiek uzskatīts par oficiālo Saporo ciema dibināšanas gadu. Apdzīvotās vietas nosaukums radies no ainu valodas, kas burtiski nozīmē ‘sausā, lielā upe’. Hokaido attīstījās kā nozīmīgs Japānas lauksaimniecības reģions, un šajā reģionā visstraujāk attīstījās tieši Saporo pilsēta, kas drīz vien kļuva par reģiona administratīvo centru.

1870. gadā tika izstrādāts Saporo pilsētas būvniecības plāns pēc Rietumeiropas pilsētu paraugiem. Saporo kļuva par vienu no pirmajām Japānas pilsētām, kurā bija jūtama Rietumu pasaules kultūras ietekme. 1876. gadā tika dibināta Saporo lauksaimniecības skola, kas vēlāk pārveidojās par Hokaido Universitāti, par vienu no Japānas prestižākajām universitātēm. Pilsēta kļuva par reģiona izglītības centru.

20. gadsimta sākumā Saporo bija vērojama strauja rūpniecības attīstība, un tā kļuva arī par reģiona zinātnes un tehnoloģiju centru. Attīstītas bija lauksaimniecības, pārtikas rūpniecības un celtniecības nozares.

## Sports
1972. gadā Saporo norisinājās ziemas olimpiskās spēles, pirmās olimpiskās spēles Āzijā.

Stadionā *[[Sapporo Dome]]* tika aizvadītas trīs 2002. gada FIFA Pasaules kausa spēles.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alice in Wonderland

***Alice in Wonderland*** var būt:

* Lūisa Kerola romāns "Alises piedzīvojumi Brīnumzemē";
* "Alise Brīnumzemē" (*Alice in Wonderland*), 1951. gada ASV animācijas filma;
* "Alise Brīnumzemē" (*Alice in Wonderland*), 2010. gada ASV fantastikas piedzīvojumu filma.
Gredzenu pavēlnieks: Karaļa atgriešanās

**"Gredzenu pavēlnieks: Karaļa atgriešanās"** () ir 2003. gada amerikāņu fantāzijas piedzīvojumu filma, kuru režisējis Pīters Džeksons. Šī filma, tāpat kā abas iepriekšējās — "Divi torņi" un "Gredzena brālība" —, ir balstīta uz Dž. R. R. Tolkīna grāmatu "Gredzenu pavēlnieks" motīviem. Šī filma ir pēdējā un noslēdzošā "Gredzenu pavēlnieka" filmu triloģijas daļa.

Filmas pirmizrāde notika 2003. gada 17. decembrī un tā saņēma ļoti labas kritiķu atsauksmes. Tā arī ieguva 76. Kinoakadēmijas balvas 11 no 13 nominācijās — labākās filmas, režisora, vizuālo efektu, mākslinieka darba, kostīmu, skaņu montāžas, grima, dziesmas, oriģinālmūzikas, filmas montāžas un adaptētā scenārija kategorijās.

## Atsauces

## Ārējās saites