open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suntaži (stacija)

**Suntaži** bija dzelzceļa stacija dzelzceļa līnijā Rīga Preču—Ērgļi starp Kastrānes un Sidgundas pieturām. Tā atradās Ogres novada Suntažu pagastā blakus Suntažiem. Pirms līnijas slēgšanas Suntaži bija vienīgā stacija posmā no Sauriešiem līdz Ērgļiem, kurā varēja izmainīties vilcieni.

## Vēsture
Suntažu stacija tika atklāta 1935. gadā, līdz ar dzelzceļa līnijas Rīga—Ērgļi posma līdz Suntažiem atklāšanu. Divstāvu stacijas mūra ēku, kura celta 1937. gadā, projektējis Jānis Šarlovs (1875—1940). Stacijas ēka gājusi bojā kara laikā, nav saglabājies arī 1939. gadā celtais ūdenstornis. Pēc kara uzbūvēta jauna, mazāka stacijas ēka, kas saglabājusies līdz mūsdienām. Stacijā bija 3 sliežu ceļi, bet īsi pirms slēgšanas un sliežu demontāžas bija divi. Stacijas Ērgļu virziena sliežu izvērsumu šķērsoja autoceļš P4 Rīga—Ērgļi. Stacija tika slēgta un sliedes nojauktas 2009. gadā. Laika gaitā stacijas stāvoklis būtiski pasliktinājās tās nepienācīgās uzturēšanas dēļ, pazaudējot lielāko daļu tās oriģinālās interjera arhitektūras. 2020. gada vasarā AS Latvijas dzelzceļš to pārdeva izsolē par €7044
Mūsdienās stacijas ēka ir atjaunota un pārkrāsota krāsojumā, kāds bija pirmskara stacijas ēkai. Kopš 2023. gada tajā darbojas viesnīca.

## Attēlu galerija

Attēls:Suntazhu stacija1.jpg|Suntažu dzelzceļa stacija 2009. gadā
Attēls:Suntažu stacija 01.JPG|Suntažu stacijas ēka
Attēls:Suntažu stacija 03.JPG|Plāksnīte uz Suntažu stacijas ēkas — Rīga 56 km
Attēls:Suntažu stacija 05.JPG|Pamestā uzgaidāmā telpa
Attēls:Suntažu stacija 10.JPG|Suntažu stacijas ēka un sliedes
Attēls:Suntažu stacija 19.JPG|Suntažu stacijas pārmija Ērgļu virzienā
Attēls:Suntažu stacija 20.JPG|Suntažu stacijas pārmija
Attēls:Suntažu stacija 16.JPG|Pārbrauktuve pie Suntažu stacijas (skats Ērgļu virzienā)
Attēls:Suntažu stacija 26.JPG|Suntažu stacijas perons un sliežu ceļi
Attēls:Suntažu dz. st. 1.jpg|Suntažu dzelzceļa stacija (2019. gads)
Attēls:Suntažu dz.st. 2.jpg|Kādreizējie sliežu ceļi Rīgas virzienā (2019. gads)
Attēls:Suntažu dz. st.3.jpg|Plāksnīte "Biļešu kase" (2019. gads)
Attēls:Suntažu stacijas pietura.jpg|Autobusu pietura "Suntažu stacija" (2019. gads)


## Ārējās saites
* Suntažu stacijas fotogrāfijas

## Atsauces
Kārde (stacija)

**Kārde** bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga Preču—Ērgļi starp Augšciema un Sidgundas pieturām, Siguldas novada Mālpils pagastā.
Kārdes pietura tika atklāta 1936. gadā - neilgi pēc dzelzceļa līnijas Rīga—Ērgļi posma līdz Suntažiem atklāšanas. Tā tika slēgta līdz ar dzelzceļa līnijas slēgšanu 2009. gadā. Līdz mūsdienām nojume pieturas punktā nav saglabājusies.
## Atsauces
Sidgunda (stacija)

**Sidgunda** bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga Preču—Ērgļi starp Kārdes pieturu un Suntažu staciju. Tas atradās Siguldas novada Mālpils pagastā, 2 km attālumā no Sidgundas.
Pietura tika atklāta līdz ar dzelzceļa līnijas Rīga—Ērgļi posma līdz Suntažiem atklāšanu 1935. gadā. Pieturas ēka tika uzcelta 1938. gadā pēc arhitekta Voldemāra Ozoliņa projekta, kas izmaksāja Ls 60 000. Tā tika iesvētīta tā paša gada 13. novembrī. Pietura tika slēgta līdz ar dzelzceļa līnijas slēgšanu 2009. gadā.

## Atsauces
Plātere (stacija)

**Plātere** bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Dzelzceļa līnija Rīga Preču—Ērgļi starp Ķeipenes un Taurupes pieturām. Tas atradās Ogres novada Taurupes pagastā, uz ziemeļiem no Plaužu ezera, 74 km attālumā no Rīgas.
Plāteres pietura tika atklāta 1937. gadā, līdz ar dzelzceļa līnijas Rīga—Ērgļi posma Suntaži—Ērgļi atklāšanu. Tā tika slēgta līdz ar dzelzceļa līnijas slēgšanu 2009. gadā.

## Atsauces
Taurupe (stacija)

**Taurupe** bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga Preču—Ērgļi starp Plāteres un Līčupes pieturām. Tas atradās Ogres novada Taurupes pagastā Zvaigznīšu ciemā, 1,7 km attālumā no Taurupes ciema, 79 km attālumā no Rīgas.

Taurupe kā stacija tika atvērta 1937. gadā, līdz ar dzelzceļa līnijas Rīga—Ērgļi posma Suntaži—Ērgļi atklāšanu. Dažus gadus pirms vilcienu kustības pārtraukšanas Ērgļu virziena līnijā stacija tika pārveidota par pieturas punktu. Tas tika slēgts līdz ar dzelzceļa līnijas slēgšanu 2009. gadā.

Stacijas ēka vēlāk tika pārdota skriešanas maratonu organizatoram un pedagogam Andrim Pētersonam.

## Atsauces
Baltava

**Baltava** bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga Preču—Ērgļi starp Līčupes un Roplaiņu pieturām. Tas atradās Ogres novada Mazozolu pagastā 2,3 km uz ziemeļiem no Ogresmuižas, 88 km attālumā no Rīgas.
Baltavas pieturas punkts tika atklāts līdz ar dzelzceļa līnijas Rīga—Ērgļi posma Suntaži—Ērgļi atklāšanu 1937. gadā. Tas tika slēgts līdz ar dzelzceļa līnijas slēgšanu 2009. gadā.  2018. gadā pieturā bija saglabājies tikai soliņš un perona apmale.

## Atsauces
Roplaiņi

**Roplaiņi** bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga Preču—Ērgļi starp Baltavas pieturu un Ērgļu pieturu, Madonas novada Ērgļu pagastā. Bijušās pieturas tuvumā nav lielāku apdzīvotu vietu.
Roplaiņu pietura tika atklāta 1937. gadā, līdz ar dzelzceļa līnijas Rīga—Ērgļi posma Suntaži—Ērgļi atklāšanu. Pietura tika slēgta līdz ar dzelzceļa līnijas slēgšanu 2009. gadā.

## Atsauces
Bezgalība

thumb|235px|Matemātisks simbols, ar kuru apzīmē bezgalību
**Bezgalība** (simbols: ∞) ir jēdziens, kas apzīmē kaut ko nebeidzamu, neierobežotu. Bezgalības jēdzienu lieto matemātikā, filozofijā un loģikā saistīti ar idejām par kaut ko neizmērāmu un nesasniedzamu. Matemātikā bezgalība ir lielums, kas pārsniedz jebkuru reālu skaitli. Filozofijā bezgalību attiecina uz absolūto, telpu un laiku. Bezgalības jēdziens tiek lietots arī teoloģijā (tiek saistīts ar dievu), psiholoģijā un fizikā.

## Bezgalība matemātikā

Matemātikā bezgalība ir lielums, kas pārsniedz jebkuru reālu skaitli un to apzīmē ar simbolu "∞". Bieži, piemēram, matemātiskajā analīzē, ir nepieciešamība pierakstīt faktu, ka kāds lielums tiecas uz bezgalību (neierobežoti pieaug). To pieraksta šādi: a \to \infty. Piemēram, skaitļu virkne 1, 2, 3, ... tiecas uz bezgalību. Savukārt skaitļu virkne −1, −2, −3, ... tiecas nevis uz bezgalību, bet uz mīnus bezgalību, tāpēc noteiktības pēc pirmās virknes robežu apzīmē ar +∞, bet otrās ar −∞.

### Robežas
Apskatīsim robežas, kurās parādās bezgalība.

* \lim_{n \to \infty} \frac{1}{n}=0
* \lim_{a \to 0} \frac{1}{a^2}=+ \infty
* \lim_{x \to +0} \ln x=-\infty

Piezīme. Robeža \lim_{a \to 0} \frac{1}{a}  eksistē un ir + bezgalība, ja a > 0, bet - bezgalība, ja a < 0.

### Fraktāļi

Neregulāru līkni vai virsmu, ko iegūst, veicot atkārtotu dalīšanu sīkākās daļās, sauc par fraktāli. Būtībā tā sastāv no bezgalīgi daudzām daļām. Plašākā nozīmē fraktāļi ir punktu kopas Eiklīda telpā, kurām dimensiju skaits nav vesels skaitlis. Zināmi fraktāļi ir Mandelbrota kopa, Kantora putekļi.

## Bezgalība loģikā
Zēnona paradoksi ir vieni no pirmajiem loģiskās sarežģītības piemēriem, darbojoties ar bezgalīgiem objektiem. To izveidoja Zēnons Elejietis, bet izklāstīja sengrieķu filozofs Aristotelis. Viens no Zēnona piedāvātajiem piemēriem ir Ahillejs un bruņurupucis, kurā tiek apskatīta situācija, ka Ahilejs nekādi nevar apsteigt bruņurupuci, ja tas atrodas mazliet tālāk par viņu, un abi pārvietojas vienā virzienā.

## Papildu literatūra
* Andžāns Agnis, Ramāna Līga, Čakste Jānis, Larfelds Tomass, Mārīte Seile, "Vidējās vērtības metode", 5.5. Dažādas bezgalības izpratnes un to salīdzināšana.

## Atsauces

## Ārējās saites
Taisne

thumb|300px|Dažāda slīpuma taisnes koordinātu plaknē. Sarkanā un zilā taisne ir paralēlas, zaļā taisne tās krusto.
**Taisne** ir viens no ģeometrijas pamatelementiem. Taisnes definīcija ir atkarīga no konkrētās ģeometrijas aksiomām. Ja ģeometrijas uzbūves pamatā ir attālums starp diviem telpas punktiem, tad taisne ir līnija, kuras garums ir vienāds ar attālumu starp šiem punktiem.

## Taisne algebrā
Algebrā taisne ir pirmās pakāpes līnija. Dekarta koordinātu sistēmā to nosaka pirmās pakāpes jeb lineārs vienādojums *y* = *ax* + *b*. Šāda taisne nevar būt paralēla y asij.

## Taisnes pamatīpašības
Taisnes pamatīpašības ir šādas:
# Taisne sastāv no bezgalīgi daudz punktiem.
# Taisne ir neierobežota.
# Caur jebkuriem diviem punktiem var novilkt tikai vienu taisni.

## Taisnes vispārīgais vienādojums
Taisnes vispārīgais vienādojums plaknē ir *ax* + *by* + *c* = 0, kur *a* un *b* vienlaicīgi nevar būt 0. Taisnei ir perpendikulārs vektors n=(a; b), tā saucamais normālvektors.

### Kolineāri punkti
Trīs punktus sauc par *kolineāriem*, ja tie atrodas uz vienas taisnes. Parasti trīs punkti viennozīmīgi nosaka plakni, bet trīs kolineāru punktu gadījumā tas nenotiek.

## Taisne caur diviem punktiem
Vienādojums taisnei, kas iet caur diviem dažādiem plaknes punktiem P_0 = (x_0, y_0) un P_1 = (x_1, y_1), var tikt pierakstīts kā
:(y - y_0)(x_1 - x_0) = (y_1 - y_0)(x - x_0).
Ja *x<sub>0</sub>* ≠ *x<sub>1</sub>*, tad šo vienādojumu var pierakstīt šādi:
:y=(x-x_0)\,\frac{y_1-y_0}{x_1-x_0}+y_0
vai
:y=x\,\frac{y_1-y_0}{x_1-x_0}+\frac{x_1y_0-x_0y_1}{x_1-x_0}\,.

## Skatīt arī
* Asimptota
* Līnija
* Nogrieznis
* Pieskare
* Plakne
* Punkts (ģeometrija)
* Taisnes virziena koeficients

## Atsauces
Ķivuļurga

**Ķivuļurga** ir 20 km gara upe Ropažu novadā. Upes sākums atrodas Ropažu novadā, meža ielokā netālu no dzelzceļa līnijas Rīga—Ērgļi, starp Bajāru un Kangaru dzelzceļa staijām. Nosaukuma pamatā ir lībiešu vārds "urga" — ‘strauts, maza upīte’. Citi upes nosaukumi ir **Kalnupīte**, lejtecē — **Skujupīte**.

Savu lielāko tecējuma daļu upe tek cauri mežiem, izņemot tās sākumdaļu un atsevišķas vietas pirms ietekas Mazajā Juglā. Upes lielākā pieteka ir Nabiņurga. Pārējās Ķivuļurgā ietekošās upes un grāvji ir pavisam nelieli.

Upīti šķērso dzelzceļa līnija Rīga—Ērgļi, autoceļš Rīga—Ērgļi (P4), kā arī vairāki sīki celiņi, no kuriem nozīmīgākais ir ceļš no Kākciema uz Bajāru dzelzceļa staciju.

## Atsauces
Līčupe (stacija)

**Līčupe** bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga Preču—Ērgļi starp Taurupes un Baltavas pieturām. Tas atradās Ogres novada Mazozolu pagasta centrā, uz dienvidiem no Līčupes ciema, 84 km no Rīgas.
Līčupes pieturas punkts tika atklāts 1937. gadā, līdz ar dzelzceļa līnijas Rīga—Ērgļi posma Suntaži—Ērgļi atklāšanu. Tas tika slēgts līdz ar dzelzceļa līnijas slēgšanu 2009. gadā. Pasažieru nojume pastāvēja līdz apmēram 2013. gadam. 2015. gadā saglabājusies tikai perona apmale.

## Ārējās saites
* Līčupes stacijas foto 2012. gadā

## Atsauces
Mitelverka

**Mitelverka** ( — 'vidus rūpnīca') bija Vācijas pazemes rūpnīca Otrā pasaules kara laikā, kas bija izvietota tuneļos Konštaina kalnā netālu no Nordhauzenas.

Laikā no 1943. līdz 1945. gadam Mitelverkā tika ražotas un uzglabātas raķetes V-2. Šeit arī tika izgatavotas V-1 lidojošās bumbas un citi raķešu un aviācijas izstrādājumi.

Mitelverkā piespiedu darbu strādāja aptuveni 20 000 ieslodzīto, kuri bija izmitināti Doras koncentrācijas nometnē. Daudzi no viņiem mira smago apstākļu (aukstuma un mitruma) dēļ. Kad  amerikāņu karavīri atbrīvoja Doru, tika atrasti 6000 līķu.

Pēc kara rūpnīca atradās padomju okupācijas zonā, un tur tika atjaunota raķešu ražošana. 1948. gada vasarā Padomju armija demontēja iekārtas un sagrāva ieejas tuneļu sistēmā, lai vācieši to nevarētu izmantot. 1995. gadā publiskai apskatei tika atvērta daļa no tuneļiem. Lielākā daļa tuneļu sistēmas ir applūdusi vai sagruvusi.

## Atsauces

## Literatūra
* Volker Bode, Christian Thiel: *Raketenspuren — Waffenschmiede und Militärstandort Peenemünde.* Christoph Links Verlag, Berlin 1995, ISBN 3-86153-345-6.
* Ralf Schabel: *Die Illusion der Wunderwaffen — Düsenflugzeuge und Flugabwehrraketen in der Rüstungspolitik des Dritten Reiches.* Oldenbourg-Verlag, München 1993, ISBN 3-486-55965-6. (Beiträge zur Militärgeschichte Band 35)
* Thomas Stamm-Kuhlmann, Reinhard Wolf (Hrsg.): *Raketenrüstung und internationale Sicherheit von 1942 bis heute.* Franz-Steiner-Verlag, Wiesbaden 2004, ISBN 3-515-08282-4. (HMRG Beihefte 56)
* Jens-Christian Wagner: *Konzentrationslager Mittelbau-Dora.* In: Wolfgang Benz, Barbara Distel (Hrsg.): *[[Der Ort des Terrors]]. Geschichte der nationalsozialistischen Konzentrationslager.* Band 7: *Niederhagen/Wewelsburg, Lublin-Majdanek, Arbeitsdorf, Herzogenbusch (Vught), Bergen-Belsen, Mittelbau-Dora.* C.H. Beck, München 2008, ISBN 978-3-406-52967-2.

## Ārējās saites
* www.v2rocket.com
Ķeipene

**Ķeipene** ir ciems Ogres novada Ķeipenes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies autoceļu P4 un P32 krustojumā uz dienvidiem no slēgtās Rīgas—Ērgļu dzelzceļa līnijas 42 km no novada centra Ogres un 77 km no Rīgas. Ķeipenē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, tautas nams, bibliotēka, pasts, divi veikali. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Jaunķeipenes muižas *(Neu-Kaipen)* centra, sākusi augt līdz ar dzelzceļa stacijas atvēršanu, vēlāk — kā padomju saimniecības «Ķeipene» ciemats.

## Iedzīvotāju skaita dinamika
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Ievērojamas vietas
* Ķeipenes parks;
* Ķeipenes skolas ozols (apkārtmērs 6,1 m);
* Piemineklis padomju varas represiju upuriem pie Ķeipenes skolas (atklāts 2000. gadā);
* Ķeipenes kinostacija (Sergeja Eizenšteina Komunikācijas centrs);
* "Ķeipenes piparkūku studija"

## Attēlu galerija

Attēls:Jaunķeipenes muiža.JPG|Jaunķeipenes muiža
Attēls:Ķeipenes Kinostacija 2023.07 6.jpg|Ķeipenes Kinostacija – ekspozīcija kinorežisoram Sergejam Eizenšteinam
Attēls:Ķeipenes Kinostacija 2023.07 3.jpg|Ķeipenes stacija ar atpūtas vietu


## Atsauces
Instrukciju kopa

**Instrukciju kopa** ir visu instrukciju (komandu) kopums, kuras var izpildīt centrālais procesors.

Instrukcijas pēc funkcionalitātes tiek iedalītas:
* aritmētiskās (saskaitīšana, atņemšana),
* loģiskās (UN, VAI, NE),
* nobīdes,
* datu manipulācijas (pārsūtīšana, ievade/izvade)
* vadības (tiešā, netiešā pāreja, apakšprogrammas izsaukšana u.c),
* citas.

Instrukcijas formāts nosaka komandas elementus, kuri komandas izpildes laikā jāinterpretē noteiktā veidā. Šie elementi var būt: instrukcijas kods, atmiņas adrese, procesora reģistrs, ārējās iekārtas adrese, adresācijas režīms, pārejas parametri, u.c. Komandas kods nosaka to, cik un kādi operandi būs instrukcijai. Atkarībā no instrukciju kopas arhitektūras, to var noteikt atsevišķi biti instrukcijas kodā vai arī viss kods.
Pēc parametru skaita instrukcijas iedala: bezoperandu, ar vienu vai ar diviem operandiem.

Pēc instrukcijas garuma var būt 1, 2, 3 un vairāku baitu komandas.

## Ārējās saites
* Н.Ю. Ершова, О.Н. Ивашенков, С.Ю. Курсков Микропроцессоры
Inguna Rībena

**Inguna Rībena** (dzimusi ) ir latviešu arhitekte, politiķe un bijusī modele. Bijusi Latvijas kultūras ministre (2002—2004). Bijusi sešu Saeimas sasaukumu deputāte.

## Biogrāfija
1980. gadā absolvējusi Rīgas Politehniskā institūta (tagad RTU) Arhitektūras un celtniecības fakultātes Arhitektūras nodaļu. 1995. gadā RTU ieguvusi maģistres grādu arhitektūrā, bijusi šīs augstskolas docētāja. 

1998. gadā I. Rībena kļuvusi par aģentūras "Rīgai 800" vadītāju, kas organizēja Latvijas galvaspilsētas 800 gadu svinības.

## Politiskā darbība
1994. gadā ievēlēta Rīgas domē no partijas "Saimnieks". Kandidējusi no DPS Rīgas domes 1997. gada vēlēšanās, bet nav ievēlēta.

2002. gadā iestājusies partijā "Jaunais laiks" un ievēlēta no tās saraksta 8. Saeimā. I. Rībena bija Kultūras ministre Einara Repšes valdībā no 2002. līdz 2004. gadam. Pēc E. Repšes valdības demisijas atjaunojusi Saeimaas deputātes mandātu, 2005. gadā ievēlēta par Saeimas sekretāra biedri. 2006. gadā ievēlēta 9. Saeimā, bet 2010. gadā ievēlēta 10. Saeimā jau no apvienības "Vienotība" saraksta. Tāpat ievēlēta arī 11. Saeimā 2011. gadā notikušajās ārkārtas vēlēšanās.

2014. gadā I. Rībena izstājās no partijas "Vienotība" un pievienojās Nacionālajai apvienībai, no kuras saraksta ievēlēta 12. Saeimā. Tāpat ievēlēta arī 13. Saeimā 2018. gadā notikušajās Saeimas vēlēšanās. 2019. gada 5. jūnijā izstājusies no Nacionālās apvienības Saeimas frakcijas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Autoceļš P29

|}
|}
**P29** autoceļš **Rauna (Vidzemes šoseja)—Drusti—Jaunpiebalga** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu A2 netālu no Raunas caur Drustiem ar Jaunpiebalgu. Autoceļa garums ir 31,8 km, no tiem 17,5 km ir asfaltēti posmā no A2 līdz Drustu ciema beigām, atlikušais posms līdz Jaunpiebalgai ir ar grants segumu. Autoceļš šķērso Cēsu un Smiltenes novadus.

2017. gadā ceļa sliktā stāvokļa dēļ vietējie iedzīvotāji tajā demonstratīvi sastādīja kartupeļus, pēc kā ceļu saremontēja.

2025. gadā ceļa grantētā daļa smagi cieta būvējamā lieljaudas vēja parka "Augstkalni" smagās tehnikas pārvadājumu dēļ, un tajā tika noteikts masas ierobežojums līdz 10 tonnām.

## Krustojošie ceļi
* A2,
* P33 (Jaunpiebalga).

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Drusti,
* Gatarta,
* Jaunpiebalga.

## Atsauces
Autoceļš P35

|}
|}
**P35** autoceļš **Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno Gulbeni caur Balviem un Viļaku ar Latvijas-Krievijas robežu Vientuļos. Autoceļš ir klāts ar asfaltbetona segumu un tā garums ir 69,7 km. Autoceļš šķērso Gulbenes un Balvu novadus.

## Vēsture
No 2018. gada septembra līdz 2019. gada oktobrim notika autoceļa sākuma posma (2,14-12,68 km) pārbūves būvdarbi, ko veica SIA "8 CBR". No 2019. gada maija līdz 2020. gada jūnijam notika autoceļa posma pie Viļakas (59,60-63,04 km) pārbūves būvdarbi, ko veica SIA "Ceļi un tilti". 2020. gadā ceļa posmā no Viļakas līdz valsts robežai notika iesēdumu remonts un ceļa profila labošana, kā arī asfalta virskārtas ieklāšana visā ceļa remonta posmā.

2025. gada jūlijā uzsāka remontdarbus no Sitas līdz Balviem (22,00.–32,34. km), savukārt darbus posmā no Litenes līdz Sitai (17,47–22,00 km) plāno uzsākt 2026. gada pavasarī, abus posmus plāno pabeigt 2026. gada septembrī. Būvdarbu laikā ieklās asfaltbetona segumu trīs kārtās, kā arī raks un tīrīs grāvjus, atjaunos un pārbūvēs dažādu diametru caurtekas ar kopējo garumu 1185 m. No Kubuļiem līdz Balviem (29,48.–32,43. km) izbūvēs gājēju un velobraucēju infrastruktūru. Projekta autors ir SIA "Projekts EAE". Darbus veic SIA *ACBR* par līgumcenu 13 343 399 eiro (ar PVN), būvuzraudzību nodrošina piegādātāju apvienība *BPU* & *IngWay*.

## Krustojošie ceļi
* P43 (Litene),
* P47 (Balvi),
* P46 (Dubļava, Bērzkalnes pagasts),
* P42 (Svilpova),
* P45 (Viļaka).

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Gulbene,
* Litene,
* Kubuli,
* Balvi,
* Svilpova,
* Viļaka.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kuņas dēls

**"Kuņas dēls"** ir 1995. gadā izdots trimdas rakstnieka Jura Rozīša debijas romāns, kas ieņēma 1. vietu otrajā "Karoga" un Raimonda Gerkena grāmatu konkursā. Romānam par pamatu izmantots mīts par Kurbadu. Romānā satīriskā veidā aprakstīta latviešu dzīve trimdā. Juris Rozītis romānu sāka rakstīt 1984. gadā un pabeidza tikai 1980. gadu beigās.

1997. gadā studijteātrī "Skatuve" šo romānu iestudēja Jura Rozīša dēls Lūkass Tālis Rozītis.

## Atsauces
Naftalīns

**Naftalīns** (C10H8) ir balta kristāliska viela ar raksturīgu smaržu. Tas ir vienkāršākais aromātiskais ogļūdeņradis ar kondensētiem cikliem. Naftalīna molekulas sastāv no diviem kondensētiem benzola cikliem. Plaši pazīstams ir naftalīna kā kožu atbaidīšanas līdzekļa pielietojums saimniecībā. Naftalīns viegli sublimējas.

## Vēsture
Naftalīns pirmo reizi tika iegūts 1819. līdz 1821. gadā no akmeņogļu darvas. Naftalīna bruto formulu noteica 1826. gadā, struktūrformulu - 1866. gadā.

## Iegūšana
Naftalīnu, tāpat kā citus kondensētos aromātiskos savienojumus, iegūst galvenokārt no akmeņogļu darvas. Akmeņogļu darva satur aptuveni 10 masas % naftalīna. Naftalīnu var iegūt arī no naftas, bet mūsdienās šādi iegūtā naftalīna daudzums ir mazs. Destilējot darvu, iegūst maisījumu, kas satur ≈50% naftalīna, šim maisījumam pievieno nātrija sārmu, lai atdalītu skābos piemaisījumus (dažādus fenolus) un destilē vēlreiz. Ja nepieciešams īpaši tīrs naftalīns, beigās lieto pārkristalizēšanu no dažādiem šķīdinātājiem.

## Īpašības
thumb|200px|Pudele ar naftalīnu
Naftalīnam ir iespējamas 3 rezonanses struktūras (vienā gadījumā vertikālā dubultsaite ir vidū, otrajā un trešajā gadījumā - vienā no malām). Atšķirībā no benzola, oglekļa saišu garumi naftalīnā ir atšķirīgi. Saites 1-2, 3-4, 5-6 un 7-8 ir ≈136 pm garas, bet saites starp pārējiem oglekļa atomiem ir ≈142 pm garas.

400px

Tāpat kā benzolam, naftalīnam ir iespējama elektrofilā aromātiskā aizvietošana. Tā kā naftalīns ir strukturāli nestabilāks, tam ir labāka reaģētspēja, nekā benzolam. Monoaizvietotiem naftalīniem ir iespējami 2 izomēri - *alfa* un *beta* vietā. Parasti vairāk veidojas *alfa* izomērs, tāpēc, ka *alfa* izomēram veidojas vairāk stabilu rezonanses struktūru (*alfa* aizvietotam ir iespējamas 7 struktūras, no kurām 4 ir aromātiskas, bet *beta* aizvietotam ir tikai 6 struktūras, ko kurām 2 ir aromātiskas). Sulfonēšanas reakcijas gan ir izņēmums, un tur izomēru attiecības ir atkarīgas no reakcijas norises apstākļiem. Vietas 1, 4, 5 un 8 ir *alfa* vietas, vietas 2, 3, 6 un 7 ir *beta* vietas.

Savukārt divaizvietotiem naftalīniem teorētiski iespējami 10 izomēri, ja aizvietotāji ir vienādi un 14 izomēri - ja tie ir dažādi. Īpaši izdalāmi 1,8-aizvietotie izomēri jeb *peri*-izomēri - to īpašības daudzējādā ziņā līdzīgas divaizvietoto benzolu *orto*-izomēriem.

Naftalīnu iespējams hidrogenēt, iegūstot 1,2,3,4-tetrahidronaftalīnu (tetralīnu) vai dekahidronaftalīnu (dekalīnu) (biciklo-4.4.0-dekāns). Šos savienojumus lieto par šķīdinātājiem. Oksidējot naftalīnu, var iegūt ftalskābi vai tās anhidrīdu.

## Izmantošana
Naftalīnu galvenokārt lieto par ķīmisko izejvielu. Nozīmīgākais šāda veida pielietojums ir ftalskābes anhidrīda ražošanai, lai arī lielākus daudzumus ftalskābes anhidrīda iegūst no o-ksilola. Vēl no naftalīna iegūst alkilnaftilsulfonātus, kurus lieto par virsmaktīvām vielām (mazgāšanas līdzekļiem). Naftalīnu lieto arī par dažu organisko krāsvielu izejvielu. Naftalīnu lieto arī par insekticīdu (galvenokārt pret kodēm, bet ne tikai) un par metālu korozijas inhibitoru.

## Ārējās saites
Autoceļš A3 (Latvija)

; uz Inčukalnu

; uz Murjāņiem

|}
|}
**A3** autoceļš **Inčukalns—Valmiera—Igaunijas robeža (Valka)** ir augstākās kategorijas Latvijas autoceļš, kas iet cauri Vidzemei, savienojot Vidzemes šoseju (A2) pie Inčukalna ar Valku. Latvijas autoceļa A3 garums ir 122,1 km, kas visi klāti ar asfaltbetona segumu. Autoceļš A3 ietilpst starptautiskajā autoceļā E264 (Inčukalns—Jehvi). Šoseja arī Igaunijā turpinās ar 3. numuru un iet caur Tartu līdz pat Jehvi pilsētai Igaunijas ziemeļaustrumos.

A3 ir viens no vismazāk noslogotākajiem A ceļiem Latvijā, vidēji dienā to izmanto mazliet vairāk kā 5000 automašīnas.

## Vēsture
No 2012. gada līdz 2013. gadam pārbūvēja 25,25 km garu autoceļa posmu no Murjāņiem līdz robežai ar Cēsu novadu (1,65 km — 26,90 km). Būvdarbu kopējā ligumcena bija 17 milj. eiro (ar PVN), un Kohēzijas fonds līdzfinansēja 85% no izmaksām.

No 2016. gada maija līdz 2017. gada jūlijam pārbūvēja 19,25 km garu autoceļa posmu no Rubenes līdz tiltam pāri Mellupei (60,20 km — 79,45 km). Būvdarbus veica SIA *Binders* par līgumcenu 18 933 077 eiro (ar PVN), no tā, 85% (jeb 16 093 115 eiro) tika līdzfinansēts no Kohēzijas fonda. Arī 2017. gadā atjaunoja asfaltbetona segumu divos posmos - vienu no robežai ar Cēsu novadu līdz Straupei (26,90 km — 32,14 km), un otru starp Strenčiem un Valku (100,90 km — 113,50 km), un tā kopējā līgumcena bija 1,35 milj. eiro (ar PVN). 

No 2019. gada aprīļa līdz 2020. gada augustam pārbūvēja 1,65 km garu autoceļu posmu no satiksmes mezgla ar autoceļiem A2 un P10 līdz Murjāņiem (0,00 km — 1,65 km), un kopā ar A3 posmu arī iekļāvās A2 posms no Garkalnes līdz "Sēnītei" (25,50 km — 39,40 km), ko arī pārbūvēja. Būvdarbus veica SIA *Binders* un *ACB* par līgumcenu 43 962 964 eiro (ar PVN), un 40% no līdzfinansējuma nāca no Kohēzijas fonda. 

## Krustojošie valsts autoceļi
* A2 (Sēnīte, Inčukalna pagasts)
* P6 (Ragana)
* P7 (Ragana)
* P9 (Ragana)
* P8 (Inciems)
* P14 (Stalbe)
* P11 (Kocēni)
* P18 (Valmiera)
* P16 (Valmiera)
* P17 (Valmiermuiža)
* P25 (Strenči)

## Autoceļa šķērsotās apdzīvotās vietas
* Murjāņi
* Ragana
* Inciems
* Straupe
* Plācis
* Stalbe
* Rubene
* Kocēni
*Brandeļi
* Valmiera
* Valmiermuiža
* Strenči
* Saule
* Valka

## Skatīt arī
* Latvijas galvenie autoceļi
* Latvijas autoceļi

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš V861

|}
|}

**V861** autoceļš **Bučauska—Virāne** ir vietējs Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļus P37 un P83 pie Dzelzavas ar autoceļu P38 pie Virānes. Ceļa garums ir , tas visā garumā klāts ar grants segumu un šķērso Madonas novada Dzelzavas pagastu.

## Atsauces
Autoceļš V862

|}
|}

**V862** autoceļš **Dzelzava—Padoms** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu P83 Dzelzavā ar autoceļu P37 pie Padoma. Autoceļš ir  garš, klāts ar asfaltbetona segumu un šķērso Madonas novada Dzelzavas pagastu.

## Krustojošie autoceļi
* P83 (Dzelzava)
* P37 (Padoms)

## Atsauces
Silīcijskābe

**Silīcijskābe**, pazīstama arī kā **kramskābe**, ir ļoti vāja silīciju un skābekli saturoša skābe ar mainīgu sastāvu ([SiOx(OH)4-2x]n). Hidrolizējoties silikātiem (silīcijskābes sāļiem) vai silīcija skābajiem binārajiem savienojumiem, rodas **ortosilīcijskābe** H4SiO4, kas eksistē tikai vājos ūdens šķīdumos. Uzglabājot tā polimerizējas un veido koloīdos šķīdumus — solus, kuri vēlāk pārvēršas recekļainās liela tilpuma nogulsnēs ar lielu ūdens saturu vai arī pilnīgi sarec, veidojot gelu. Ir pazīstama arī **metasilīcijskābe** H2SiO3. Silīcijskābju sastāvs ir atkarīgs no iegūšanas veida un reakciju apstākļiem.

## Ķīmiskās īpašības
Atšķirībā no daudzām citām neorganiskām skābēm silīcijskābe ūdenī gandrīz nešķīst. Tā kā silīcijskābe ir ūdenī praktiski nešķīstoša, tad ūdeņraža joni no tās molekulām gandrīz nemaz neatšķeļas. Tāpēc silīcijskābei nav raksturīga skābēm kopējā īpašība — iedarbība uz indikatoriem. Silīcijskābe ir nestabila — tā sadalās, pat nedaudz karsējot:

H2SiO3 → SiO2 + H2O

Ja polimērās silīcijskābes nogulsnes uzmanīgi izkarsē, var iegūt tā saucamo silikagelu — sīkdispersu silīcija dioksīdu, kam piemīt laba ūdens uzsūkšanas spēja.

## Iegūšana
Silīcijskābi iegūst, hidrolizējot silikātu šķīdumus. To nav iespējams iegūt koncentrētā veidā, jo tā sadalās par ūdeni un silīcija dioksīdu. Silikātus lielākoties iegūst, sārmiem vai bāziskajiem oksīdiem reaģējot ar silīcija dioksīdu.

Silikātu koloidālos šķīdumus izmanto papīra ražošanā un tekstilrūpniecībā, keramisko izstrādājumu un katalizatoru ražošanā, foto materiālu gaismas jutīgo kārtiņu izveidē, ūdens un eļļu attīrīšanas filtru izgatavošanā. Daudzi dabā sastopamie minerāli ir silikāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kļavu iela (Dzelzava)

thumb|left|Dzelzavas pagasta padomes ēka Kļavu ielā
**Kļavu iela** ir viena no Dzelzavas ielām. 

Kļavu ielu var uzskatīt par vienu no centrālajām Dzelzavas ielām, jo šeit atrodas gan Dzelzavas pagasta padome, gan katlu māja, gan veikals, gan arī Madonas rajona Dzelzavas speciālā internātskola. Kā atsevišķas ēkas ar patstāvīgiem nosaukumiem, bet piederīgas Kļavu ielai ir Dzelzavas muižas ēka (Dzelzavas pamatskola), Dzelzavas pasta nodaļa ("Piesaules"), Dzelzavas kultūras nams ("Cīrulīši") un bijusī Dzelzavas muižas kalpu māja, tagadējā dzīvojamā ēka ("Liepiņkalns"). Piederīga Kļavu ielai ir arī autobusu pietura pretī "Liepiņkalnam".
Autoceļš V864

|}
|}

**V864	Biksēre—Aizkuja—Dzelzava** ir 2. šķiras autoceļš Madonas novadā, Sarkaņu un Dzelzavas pagastos. Autoceļa garums ir 12 km. Autoceļš ir ar grants segumu, tikai nelielos ceļa posmos Aizkujā un Aizpurvē tas ir asfaltēts.

Autoceļš sākas Biksērē pie Biksēres dzirnavu ezeriem. Pēc mazāk kā puskilometra tas šķērso dzelzceļa līniju Pļaviņas - Gulbene. Pie Aizkujas autoceļš šķērso Kujas upi. Pirms Aizpurves, Skuķu purvā, tas šķērsoja šaursliežu dzelzceļu, kas veda uz Olgas purvu un tika izmantots kūdras pārvadāšanai (mūsdienās dzelzceļš nojaukts). Autoceļš noslēdzas netālu no Dzelzavas dzelzceļa stacijas, kur tas iziet uz autoceļa P83.

## Krustojošie autoceļi
* P37 (Biksēre)
* V863 (Aizkuja)
* V865 (Aizkuja)
* P83 (pie Dzelzavas dzelzceļa stacijas)

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Biksēre
* Poļvarka
* Aizkuja
* Aizpurve

## Skatīt arī
* 2. šķiras Latvijas autoceļi
* Latvijas autoceļi

## Ārējās saites
* www.lvceli.lv 2. šķiras autoceļu uzskaitījums
Ozolu iela (Dzelzava)

**Ozolu iela** ir viena no Dzelzavas ielām.

Tā sākas iepretim Dzelzavas muižai un turpinās augšup pa uzkalniņu līdz krustojumam ar autoceļu Lubāna — Dzelzava (P83). Ozolu iela savu nosaukumu ieguvusi no ozolu alejas, kas stādīta gar ielas malām. Ozolu aleja stādīta tieši pretim Dzelzavas muižas ēkas priekšpusei un iet puskilometru visas ielas garumā.

Ozolu ielā atrodas veikals, vairākas daudzstāvu mājas, kā arī 1931. gadā celta privātmāja.

## Skatīt arī
* Dzelzavas muiža
* Dzelzava
* Dzelzavas pagasts
Stepons Babrausks

**Stepons Babrausks** (*Steponas Babrauskas*; dzimis , Traķos, Lietuvā) ir lietuviešu basketbolists. Viņš 2007. gadā kļuva par LBL čempionu Rīgas "ASK" sastāvā. Savu profesionālo karjeru viņš uzsāka 2002. gadā, kad spēlēja Viļņas "Sakalai" sastāvā. Nākamajā gadā viņš, spēlējot Viļņas "Lietuvos Rytas" sastāvā, kļuva par LKL vicečempionu.
Koņskovola

**Koņskovola** (, izrunā: ) ir neliels ciemats Polijas dienvidaustrumos, Ļubļinas vojevodistes Pulavu apriņķī. Gminas centrs. 2004. gadā šajā ciematā dzīvoja 2188 iedzīvotāji. Šeit ir miruši poļu dzejnieki Francišeks Dionīzis Kņazņins (*Franciszek Dionizy Kniaźnin*, 1750 - 1807) un Francišeks Zablockis (*Franciszek Zabłocki*, 1754—1821). Šī vieta ir slavena arī ar savām katoļu baznīcām.
Autoceļš P26

|}
|}
**P26** autoceļš **Sedas pievedceļš** ir reģionālais Latvijas autoceļš Valmieras novadā, kas savieno Sedas pilsētu ar autoceļu A3. Autoceļa garums ir 2,8 km un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu.

## Attēlu galerija

Attēls:Sedas pievadceļš 1.jpg|Autoceļa P26 pārbrauktuve (Nr.237) pie Sedas pieturas punkta
Attēls:Sedas pievadceļš 2.jpg|Autoceļš P26 pie Sedas


## Atsauces
Ģeologs

[250px|thumb|[Kārlis Špicvegs|Kārļa Špicvega glezna "Ģeologs", 1860.]]

**Ģeologs** ir zemes zinātnes ģeoloģijas pētnieks, kas pēta Zemes izcelšanos, tās garozas un dzīļu uzbūvi, kā arī tā sastāvu. Atsevišķa daļa no ģeologiem nodarbojas arī ar citu planētu pētīšanu.

## Ārējās saites
Ģeoķīmija

**Ģeoķīmija** ir zinātnes nozare, kas pēta Zemes garozas, hidrosfēras un atmosfēras ķīmisko sastāvu, ķīmisko elementu un to izotopu sadalījuma likumsakarības, iežu, minerālu, dabisko ūdeņu un augsnes veidošanās procesus.

Svarīgākie ģeoķīmisko pētījumu virzieni ir:
* ķīmisko elementu un to izotopu relatīvās un absolūtās izplatības noskaidrošana uz Zemes virsmas un tās iekšienē,
* ķīmisko elementu sadalījuma un pārneses izpēte dažādās Zemes daļās (garozā, mantijā, hidrosfērā), lai noskaidrotu cēloņus un likumsakarības elementu nevienmērīgai izplatībai,
* dzīvo vai kādreiz dzīvojušo organismu iedarbības izpēte uz ģeoloģiskiem procesiem (bioģeoķīmija).

Saules sistēmas planētu un citu kosmisku objektu ķīmisko sastāvu pēta kosmoķīmija.

## Ārējās saites
Ģeomorfologi

**Ģeomorfologi** ir zemes zinātnes pētnieki, kas pēta sauszemes un okeāna gultnes reljefa formas, piemēram, kalnu grēdu veidošanos un uzbūvi.
Autoceļš P79

|}
|}
**P79** autoceļš **Koknese—Ērgļi** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu A6 Koknesē ar autoceļu P80 nedaudz Kokneses ziemeļos, un tad turpinās līdz Ērgļiem, šķērsojot Vecbebrus un Iršus. Autoceļš ir 37,5 km garš, no tiem 23 km starp Gaidupēm un Augļēniem, izņemot posmu caur Iršiem, ir klāti ar grants segumu, bet pārējais, iekļaujot posmu caur Iršiem — ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Aizkraukles un Madonas novadus.

## Vēsture

2018. gada 4. janvārī uz autoceļa trīs kilometrus no Ērgļiem pie Augstkalna mājām (34,9 km) tika slēgta satiksme, jo apkārtējā grunts līdzās ceļam bija pārmitrināta, Ogres upes pusē notika grunts noslīdējums un no līdzās esošā avota līdzās ceļam ūdens sūcās zemē, gruntsūdens līmenis bija augsts un tas ietekmēja ceļa klātnes stāvokli. 17. janvārī satiksme uz autoceļa tika atjaunota. 

2025. gada jūlijā sāka pārbūvēt 7,03 km garu posmu no rotācijas apļa ar autoceļu P80 līdz Gaidupēm (3,28 km — 10,31 km). Būvdarbus plāno pabeigt 2026. gada jūnijā.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Koknese
* Bormaņi
* Brencēni
* Vecbebri
* Gaidupes
* Irši
* Ērgļi

## Atsauces
Tumes pagasts

**Tumes pagasts** viena no Tukuma novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar Tukuma pilsētu un Smārdes, Sēmes, Pūres, Jaunsātu, Irlavas, Degoles pagastiem. Pagasta centrs ir Tume.

## Daba
Ģeogrāfiski pagastā ir Ziemeļkurzemes augstienes un Austrumkurzemes augstieņu sadures vieta. Starp šīm augstienēm atrodas Slocenes senleja. Pagasta teritorijā ir atrodams dolomīts, grants, māls, saldūdens kaļķi, kā arī kūdra.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Sudmaļupīte, Vašleja.

#### Ezeri
Pagasta lielākais ezers ir Seklis, kurš aizņem 34 ha lielu platību. Citi lielie pagasta ezeri ir Jumpravas un Sivēnu ezers.

## Vēsture
Vēsturiski mūsdienu Tumes pagasta teritorijā atradās Jaunmoku muiža (*Gut Neu-Mocken*), Tumes muiža (*Gut Tummen*, Tume), Vecmoku muiža (*Gut Alt-Mocken*, Vecmokas), Vilkājas muiža (*Gut Wilkajen*, Vilkāja).

Tumes pagasts izveidots 1884. gadā, atdalot to no Ozolmuižas kroņa pagasta un pievienojot Abavas un Vilkājas muižu novadus. 1893. gadā **Tumes-Abavas pagastam** pievienoja Jaunsātu un Jaunmokas pagastu, kā arī Sātu un Tukuma mācītāja mužas un Buguļu muižu. 20. gadsimta sākumā Abavas pagastu atdalīja no Tumes pagasta, bet 1924. gadā to atkal likvidēja.

1935. gadā Tumes pagasta platība bija 76 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Tumes un Rotkaļu ciema padomes. 1954. gadā **Tumes ciemam** pievienoja Rotkaļu ciemu, 1960. gadā pievienoja Lazdu ciema kolhoza "Zelmenis" teritoriju, bet kolhoza "Pumpurs" teritoriju atdalīja un iekļāva Abavas ciemā. 1961. gadā Tumes ciemam pievienoja Irlavas ciema kolhoza "Dzimtene" teritoriju. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā pagasts kā administratīva teritorija iekļauts Tukuma novadā.

## Iedzīvotāji
Pēc 2000. gada datiem pagastā dzīvoja 1874 cilvēki. No tiem 48,5% bija vīrieši, bet 51,4% sieviešu. Vairāk kā 90% no pagasta ļaudīm ir latvieši. Pagasta teritorijā atrodas 6 kapsētas: Zibens, Ķīļu, Čomu, Luiku, Viksu, Gailīšu kapi.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Tumes pagasta lielākās apdzīvotās vietas ir Tume, Ezerkauķi, Gaiļi, Krīvi, Vecmokas un citas.

## Saimniecība
### Transports
Pagastu šķērso dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II. Caur pagastu iet autoceļi A10 — Rīga - Ventspils, P121 — Tukums — Kuldīga, P104 — Tukums — Jaunpils.

## Izglītība un kultūra

Tumē atrodas Tumes pamatskola.

Tumes pagasta kultūras namā darbojas Tumes jauktais koris, tautas deju kolektīvs "Solis" un Tumes sieviešu vokālais ansamblis "Kansoneta".

## Atsauces

## Skatīt arī
* Vecmoku pilskalns
Billijs Aidols

**Billijs Aidols** (*Billy Idol*; dzimis **Viljams Maikls Alberts Brouds** (*William Michael Albert Broad*), 1955. gada 30. novembrī Midlseksā) ir angļu mūziķis. Kļuva pazīstams kā pankroka mūziķis dažādās grupās, vēlāk pievērsās solokarjerai.

## Diskogrāfija

# *Don't Stop* - 1981, #74 ASV
# *Billy Idol* - 1982 #101 ASV
# *Rebel Yell* - 1984 #2 Lielbritānijā / #6 ASV / #2 Vācijā / #40 Nīderlandē / #16 Šveicē
# *Vital Idol* - 1985 #4 Lielbritānijā / #10 ASV / #8 Vācijā / #24 Šveicē
# *Whiplash Smile* - 1986 #2 Lielbritānijā / #6 ASV / #9 Vācijā / #19 Nīderlandē / #4 Šveicē
# *Idol Songs: 11 of the Best* - 1988 #2 Lielbritānijā / #14 Vācijā / #6 Šveicē
# *Charmed Life* - 1990 #15 Lielbritānijā / #11 ASV / #5 Vācijā / #51 Nīderlandē / #4 Šveicē
# *Cyberpunk* - 1993 #20 Lielbritānijā / #48 ASV / #13 Vācijā / #50 Nīderlandē / #15 Šveicē
# *Greatest Hits* - 2001 #74 ASV / #12 Vācijā / #30 Šveicē
# *VH1's Storytellers: Billy Idol* - 2002 #14 Vācijā / #76 Šveicē
# *Essential Billy Idol* - 2003
# *Devil's Playground* - 2005 #78 Lielbritānijā / #46 ASV / #15 Vācijā / #32 Šveicē
# *Happy Holidays* - 2006
Stoka pie Trentas

**Stoka pie Trentas** () ir lielpilsēta un unitārā pašvaldība Anglijas rietumos, Stefordšīras grāfistes lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grafistes ziemeļos pie Trentas upes  no grāfistes centra Stefordas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Stoka pie Trentas ir policentriska pilsēta, kas izveidota, 20. gadsimta sākumā apvienojot vairākas mazpilsētas. Pašā pilsētā mūsdienās dzīvo ap 260 tūkstošiem cilvēku, bet kopā ar piepilsētām, lielākā no kuŗam ir Ņūkāsla pie Laimas, veido aglomerāciju ar 378 tūkstošiem iedzīvotāju. Kopš 17. gadsimta Stoka pie Trentas pazīstama kā Lielbritānijas podniecības un fajansa rūpniecības centrs — pilsētas otrs, neoficiālais nosaukums ir *The Potteries* — ‘podniecības’.

## Vēsture
Pilsēta izveidota 1910. gada 1. aprīlī, apvienojot vienotā grāfistes boro (*county borough*) sešas pilsētas: Henli (*Hanley*) grāfistes boro, Bērslemas (*Burslem*), Longtonas (*Longton*) un Stokas pie Trentas (*Stoke-upon-Trent*) municipālos boro un Tanstalas (*Tunstall*) un Fentonas (*Fenton*) urbānos distriktus. 1925. gadā Stokai pie Trentas piešķīra lielpilsētas (*city*) statusu. 1974. gadā Stokas pie Trentas grāfistes boro tika reorganizēts par nemetropoles distriktu, bet 1997. gadā — par unitāro pašvaldību.

## Sports
Stokā pie Trentas bāzējas EFL Championship līgas klubs Stoke City F.C., kas dibināts 1863. gadā un ir otrs (pēc citiem datiem — piektais) vecākais profesionālais futbola klubs Anglijā.

## Cilvēki
Stokā pie Trentas dzimuši:

* Hjū Densijs (*Hugh Dancy*, 1975–) — aktieris
* Lemijs (*Lemmy*; 1945–2015) — mūziķis
* Ārons Remsdeils (*Aaron Ramsdale*; 1998–) — futbolists
* Robijs Viljamss (*Robbie Williams*, 1974–) — mūziķis

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Bifenils

**Bifenils** (difenils, fenilbenzols, lemonēns, 1,1'-bifenils, C6H5−C6H5) ir bezkrāsaina kristāliska viela (spīdīgas plāksnītes) ar īpatnēju, patīkamu smaržu. Bifenils ir bicikliskais aromātiskais ogļūdeņradis ar izolētiem (nekondensētiem) benzola gredzeniem, kas tieši savienoti savā starpā. Nešķīst ūdenī.

## Atrašanās dabā
Bifenils atrodams akmeņogļu darvā.

## Iegūšana
Bifenilu var iegūt, laižot karstus benzola tvaikus pāri piemērotam katalizatoram.

Bifenils rodas, kondensējoties divām jodbenzola vai brombenzola molekulām nātrija vai vara klātbūtnē:

: 2C6H5I +2Na → C6H5−C6H5 + 2NaI

## Īpašības
Bifenila molekulā benzola gredzeni spēj griezties ap tos savienojošo saiti. *Orto*-pozīcijās aizvietotajiem bifeniliem šī rotācija ir traucēta, jo aizvietotāji mehāniski ķeras cits aiz cita, tādēļ šādiem savienojumiem var piemist optiskā aktivitāte.

Bifenila īpašības līdzīgas citiem arēniem (viegli nitrējas un sulfurējas).

## Izmantošana
Lieto kā izejvielu ķīmisko krāsvielu rūpniecībā. Bifenila hloratvasinājumus (polihlorētos bifenilus jeb PCB) lieto kā dielektriskus šķidrumus augstsprieguma transformatoru un kondensatoru ražošanā. Šie savienojumi ir stipri toksiski un nenoārdās apkārtējā vidē, tādēļ to izmantošana mūsdienās tiek ierobežota.

Tā kā bifenils nomāc sēnīšu augšanu, to lieto kā pārtikas konservantu (**E230**), it īpaši citrusaugļu aizsardzībai pārvadāšanas laikā.

## Ārējās saites
H2O (grupa)

**H2O** ir Latvijas poproka grupa. Grupa tika izveidota 2003. gadā, Rīgā, Latvijā. Grupā muzicē Staņislavs Judins (basģitāra), Jānis Strapcāns (solists), Edgars Ansons-Tomsons (bungas) un Juris Kalnišs (ģitāra).
20. gadsimts

thumb|Pasaules politiskā karte pirms Pirmā pasaules kara 1914. gadā.
thumb|Pasaules politiskā karte 1935. gadā.
thumb|Pasaules politiskā karte pēc otrā pasaules kara 1954. gadā.
thumb|Pasaules politiskā karte 2000. gadā.
**20. gadsimts** jeb **XX gadsimts** bija gadsimts, kurš pēc Gregora kalendāra sākās mūsu ēras  un beidzās . 20. gadsimts cilvēces vēsturē ir nozīmīgs daudzās jomās. Šajā gadsimtā strauji pieauga cilvēku skaits uz planētas. Šī iemesla dēļ parādījās jauni izgudrojumi un idejas tehnoloģiju, medicīnas, socioloģijas, ideoloģijas un politikas nozarēs. Iespējams, ka tieši nākamajos desmit gados pēc Pirmā pasaules kara tehnoloģiskā attīstība cilvēces vēsturē ir bijusi visstraujākā, kāda jebkad ir bijusi. Šajā gadsimtā arī parādījušies jauni termini, kurus pirms tam nelietoja, piemēram, ideoloģija, pasaules karš, genocīds, kodolkarš u.c.

## 20. gadsimta kari
250px|thumb|Pirmais pasaules karš
* Angļu-Būru karš (1899—1902)
* Krievijas—Japānas karš (1904—1905)
* Balkānu kari (1912—1913)
* Pirmais pasaules karš (1914—1918)
* Latvijas brīvības cīņas (1918—1920)
* Spānijas pilsoņu karš (1936—1939)
* Otrais pasaules karš (1939—1945)
* Indo-Pakistānas karš (1947–1948)
* Korejas karš (1950—1953)
* Vjetnamas karš (1961—1973)
* Sešu dienu karš (1967)
* Afganistānas karš (1979—1989)
* Irānas—Irākas karš (1980—1988)
* Folklendu karš (1982)
* Libānas karš (1982) (1982)
* Dienvidslāvijas kari (1991—2001)
* Kargilas karš (1999)

## 20. gadsimta galvenie izgudrojumi un atklājumi
Demokrātiskā partija "Saimnieks"

**Demokrātiskā partija "Saimnieks"** bija politiskā partija Latvijā, kas radās 1995. gada pavasarī, apvienojoties Latvijas Demokrātiskajai partijai (līdz 1993.gada 20.septembrim - Demokrātiskā centra partija) un **partijai "Saimnieks"**. Bija pārstāvēta 6. Saeimā, Ziedoņa Čevera vadībā iegūstot pirmo vietu 6. Saeimas vēlēšanās ar 18 mandātiem parlamentā. 6. Saeimas priekšsēdētāji bija DPS pārstāvji — Ilga Kreituse un Alfreds Čepānis. Iekļuva arī Rīgas domē 1997. gada vēlēšanās. Partijas ārlietas vadīja Normunds Grostiņš. Partija piedalījās Andra Šķēles pirmajās divās valdībās, kā arī Guntara Krasta vadītajā Ministru kabinetā. 

Pēc neveiksmes 7. Saeimas vēlēšanās pārtapa par **Latvijas Demokrātisko partiju**, kuras vadību uzņēmās Andris Ameriks. Ar LDP nosaukumu partija iekļuva Rīgas domē 2001. gada vēlēšanās. Vēlāk A. Ameriks pārgāja uz Latvijas Pirmo partiju, un 2005. gada martā LDP tika likvidēta.

## Literatūra
* *Mednis I.* Partiju laiki Latvijā (1988-2002). — R.: Drukātava, 2007.  — 262.—270. lpp.
Ampēra spēks

thumb|right|280px|Ampēra spēka demonstrējums
**Ampēra spēks** ir spēks, ar kādu magnētiskais lauks iedarbojas uz strāvas vadu. Ja magnētiskā lauka indukcijas līniju virziens ir zināms, tad Ampēra spēka virzienu nosaka pēc kreisās rokas likuma. Ja kreisās rokas plaukstu novieto perpendikulāri magnētiskā lauka indukcijas līnijām tā, lai līnijas ieietu plaukstā un četri izstieptie pirksti būtu vērsti strāvas plūšanas virzienā, tad atliektais īkšķis norāda Ampēra spēka virzienu.

## Ampēra spēka lietošana magnētiskās indukcijas noteikšanai

Ampēra spēku var izmantot, lai noteiktu magnētiskā lauka indukcijas B lielumu. Ja perpendikulāri magnētiskā lauka līnijām novieto strāvas kontūru ar vienu kustīgu malu, tad, palaižot kontūrā strāvu, uz kustīgo malu darbojas Ampēra spēks. Magnētiskā lauka indukcijas līnijas ir perpendikulāras kontūra kustīgajai malai, tādēļ Ampēra spēks F_A = B I l . Ja kustīgo vadu apskata no gala, tad redzams, kāds izskatās magnētiskais lauks ap šo vadu. Vada radītais magnētiskais lauks mijiedarbojas ar magnētisko lauku, kurā vads atrodas, kā rezultāta kopējais magnētiskais lauks veido izliekumu ap vadu. Magnētiskā lauka līnijas darbojas līdzīgi elastīgām saitēm, tādēļ vads sajūt spēku.

## Ārējās saites

* Elektromagnētisms
* Ampēra spēka darbības izmantošana tehnoloģijā
Propionskābe

**Propionskābe** (etānkarbonskābe, propānskābe, CH3CH2COOH) pieder pie piesātinātajām vienvērtīgajām karbonskābēm. Propionskābe ir trešā vienkāršākā karbonskābe. Propionskābe ir caurspīdīgs šķidrums ar asu smaku. Līdzīgi etiķskābei, propionskābes molekulas veido dimērus. Propionskābes sāļus un esterus sauc par **propionātiem**.

## Vēsture
Propionskābe pirmo reizi aprakstīta 1844. gadā kā cukura sadalīšanās produkts.

## Atrašanās dabā
Veidojas dažādos rūgšanas procesos. Atrodama neattīrītā "koka etiķī".

Uz cilvēka ādas un sviedru dziedzeros var dzīvot baktērijas *Propionibacterium acnes*, kas izstrādā propionskābi un var radīt ādas slimības (izsitumus, pinnes).

## Iegūšana
Iegūst, oksidējot propilspirtu ar hromskābi.

Rūpnieciski iegūst, oksidējot propionaldehīdu ar gaisa skābekli mangāna vai kobalta jonu klātienē:

: CH3CH2CHO + ½O2 → CH3CH2COOH

Propionskābe rodas arī kā blakusprodukts etiķskābes ražošanā.

## Izmantošana
Propionskābei piemīt antibiotiskas īpašības. Amonija, kalcija un nātrija sāļu veidā to lieto kā pārtikas konservantu.

Lieto arī ķīmiskajā rūpniecībā (celulozes šķiedru, pesticīdu, farmācijas produktu ražošanā). Propionskābes esterus lieto kā šķīdinātājus un smaržvielas.
Autoceļš P34

|}
|}
**P34** autoceļš **Sinole—Silakrogs** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu P27 pie Sinoles caur Lejasciemu ar autoceļu P39 starp Alūksni un Alsviķiem. Autoceļš ir ar asfaltbetona segumu un tā garums ir 41,6 km. Ceļš šķērso Gulbenes un Alūksnes novadus.

## Vēsture
2014. gada novembrī P34 9. kilometrā tika pabeigta tilta pār Tirzu seguma atjaunošana.

2015. gada 9. februārī tika izsludināts konkurss par autoceļa P34 posma Lejasciems-Jaunbirzes (8,0-9,8km) seguma atjaunošanu.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Sinole
* Lejasciems
* Zeltiņi
* Strautiņi

## Atsauces
Plastilina pasaule

**"Plastilina pasaule"** ir 2007. gada maijā izdotais grupas Borowa MC otrais studijas albums. Tajā ir iekļautas 13 dziesmas latgaļu valodā. Kā pirmie radio singli jau pirms albuma iznākšanas bija "Madelka" un "Pi Dīveņa gari goldi". Šajā albumā, atšķirībā no iepriekšējā, grupā vairs nebija solistes Guntras Kuzminas. Kā viesmākslinieki "Plastilina pasaules" ierakstīšanā piedalījās Aina Poiša, Zane Dombrovska, Māris Žigats, Fredis, Mārtiņš Freimanis, Kristaps Rasims un Leila Alijeva.

## Dziesmu saraksts
# "Piedeigī vuordi" — 3:12
# "Impresionists" — 3:25
# "Pi Dīveņa gari goldi" — 3:31
# "Tev juobyut blokus maņ" — 3:12
# "Madelka" — 2:58
# "Puseite" — 3:52
# "Pinokio (puosoka ar laimeigom beigam?)" — 3:24
# "Tu kreiti ceļūs" — 3:20
# "1000 i 2 eiszinis" — 3:14
# "Es tevi mīļoju" — 3:54
# "Durovys iz Natīni" — 4:35
# "Baba Toņa inženers" — 2:59
# "Par zakim" — 2:57
Bērzaune (nozīmju atdalīšana)

**Bērzaune** var būt:
* Bērzaune - upe, Aiviekstes pieteka
* Bērzaune - upe, Aronas pieteka
* Bērzaune - apdzīvota vieta Bērzaunes pagastā

## Skatīt arī
* Bērzaunes pils
* Bērzaunes pagasts
Autoceļš P43

|}
|}
**P43** autoceļš **Litene—Alūksne** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu P35 pie Litenes ar Alūksni. Autoceļš ir ar asfaltbetona ceļa segumu un tā garums ir 27 km. Ceļš šķērso Gulbenes un Alūksnes novadus.

## Vēsture
2015. gada 9. februārī tika izsludināts konkurss par autoceļa P43 posma Vecanna-Pempji (17,3-20,9km) seguma atjaunošanu.

## Atsauces
Autoceļš P33

|}
|}
**P33** autoceļš **Ērgļi—Jaunpiebalga—Saliņkrogs** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno Ērgļus caur Vecpiebalgu un Jaunpiebalgu ar autoceļu P27 pie Rankas. Autoceļa garums ir 61,2 km. Ceļa lielāka daļa klāta ar asfaltbetona segumu, izņemot 18 km garu grants posmu no Inešiem līdz Ērgļiem. Autoceļš šķērso Madonas, Cēsu un Gulbenes novadus.

## Vēsture
2015. gada 29. janvārī tika izsludināts konkurss par P33 posma Ineši-Irbēni (18,9-20,7km) seguma atjaunošanu.

## Krustojošie autoceļi
* P30 (Vecpiebalga),
* P29 (Jaunpiebalga),
* P27 (Saliņkrogs, Rankas pagasts).

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Ērgļi,
* Jumurda,
* Cirsti,
* Ineši,
* Vecpiebalga,
* Abrupe,
* Jaunpiebalga,
* Ranka.

## Atsauces