open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
PandaDoc

***PandaDoc*** ASV uzņēmums, kas nodrošina programmatūra kā pakalpojums risinājumus pārdošanas procesiem. Tas ir dibināts 2013. gadā. Uzņēmums ir bāzēts Sanfrancisko, tā biroji ir Baltkrievijas galvaspilsētā Minskā un Floridas štata Sentpītersbērgā.

## Vēsture
Uzņēmumu *PandaDoc* 2012. gadā Baltkrievijas galvaspilsētā Minskā dibināja Mikita Mikado un Sergejs Barjačuks dokumentu automatizācijai pārdošanas procesā. Viņi kopā ar vēl trīs Baltkrievijas cilvēkiem 2011. gadā bija izveidojuši programmatūru kā pakalpojumu *[[Quote Roller]]*, kas palīdz izveidot, nosūtīt un izsekot biznesa priekšlikumus tiešsaistē.

2014. gadā *PandaDoc* galvenā mītne tika pārcelta uz ASV Silīcija ieleju Sanfrancisko. Minskā palika produkta izstrādes komanda. 2017. gadā uzņēmums atvēra biroju Floridas štata Sentpītersbērgā kā pārdošanas un klientu apkalpošanas centru.

2015. gadā uzņēmums ieguva A sērijas kārtas finansējumu 5 miljonu ASV dolāru apmērā no fonda, ko vadīja *Altos Ventures*. *Pandadoc* ieguva divus B sērijas ieguldījumus — B1 2017. gada maijā ar 15 miljoniem un B2 2018. gada augustā ar 30 miljoniem *USD* — no fonda, ko pārvaldīja *One Peak Partners*.

## Platforma
*PandaDoc* ir programmatūra kā pakalpojums (*SaaS*) platforma pārdošanas procesu priekšlikumiem un līgumiem.

Platforma nodrošina dokumentu izveidi, izsekošanu un izpildi, kā arī elektroniskā paraksta funkcionalitāti. Tajā iekļauti šādu kategoriju līdzekļi: priekšlikumi, piedāvājumi, grupas vadība, satura pārvaldība, zīmolrāde, izsekošana, darbplūsma, ražīgums utt. *PandaDoc* ir integrēta ar vairākām klientu attiecību pārvaldības (*CRM*), uzņēmuma resursu pārvaldības (*ERP*), maksājumu, mākoņkrātuves, saziņas un citām sistēmām.

## Minskas biroja darbinieku aizturēšana
Baltkrievijas protestu laikā 2020. gada augustā *PandaDoc* dibinātāji nāca ar iniciatīvu palīdzēt atlaistajiem spēka struktūru darbiniekiem, kuru bijušie kolēģi sāka pret viņiem represijas.

2. septembrī *PandaDoc* Minskas birojā varas iestādes veica kratīšanu, un četrus darbiniekus arestēja, to skaitā Minskas biroja direktoru Dmitriju Rabceviču. Darbiniekus apsūdzēja krimināllietā par 107 tūkstošu Baltkrievijas rubļu piesavināšanos no valsts budžeta. Uzņēmuma bankas konti tika bloķēti.

Pēc šī incidenta daudzi Baltkrievijas informācijas tehnoloģiju uzņēmumi izrādīja lielu interesi pārcelties uz citām valstīm, to skaitā uz Latviju.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''PandaDoc'' vietne
Caunu pilskalns

**Caunu pilskalns** jeb **Cauņu pilskalns** atrodas Ķekavas novada Baldones pagasta rietumos uz ziemeļiem no Sarmas. Tas ir vietējas nozīmes arheoloģiskais piemineklis.

## Foto galerija

Attēls:Caunu pilskalna ziemeļaustrumu nogāze.jpg|alt=
Attēls:Avots Caunu pilskalna dienvidu pakājē.jpg|alt=
Attēls:Caunu pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Caunu pilskalna 3D modelis
Attēls:Caunu pilskalns.jpg|alt=|Caunu pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites
* Caunu pilskalns portālā latvijas-pilskalni.lv
*
Čārlzs Benets

**Čārlzs Benets** (; dzimis , miris ) bija britu vieglatlēts, olimpiskais čempions 1500 metru skriešanā 1900. gada olimpiskajās spēlēs un pirmais Lielbritānijas vieglatlēts, kurš kļuva par olimpisko čempionu.

## Dzīves gājums
Benets ir dzimis Šapvikā, Dorsetā. Pēc profesijas viņš bija vilciena vadītājs.

Viņš savos gados bija viens no labākajiem britu vidējo distanču skrējējiem. 1897. gadā viņš ieguva Lielbritānijas čempiona titulu 4 jūdžu skrējienā, 1899. un 1900. gadā krosa skriešanā.

1900. gadā viņam bija iespēja startēt Parīzes olimpiskajās spēlēs. Šajās olimpiskajās spēlēs viņš izcīnīja trīs olimpiskās medaļas visās distancēs, kurās viņš startēja. Zelta medaļu viņš izcīnīja 1500 metru skriešanas disciplīnā, ar rezultātu 4 minūtes 6.2 sekundes. Viņa rezultāts kļuva arī par olimpisko un pasaules rekordu. Sudraba medaļu, ar rezultātu 12 minūtes 58.6 sekundes, ieguva 400 metru šķēršļu skrējienā. Šajā distancē viņš piekāpās savam tautietim Džonam Rimmeram. Otro zelta medaļu šajās olimpiskajās spēlēs viņš ieguva 5000 metru komandu skrējienā, kur startēja Jauktās komandas sastāvā, to veidoja četri Lielbritānijas un viens Austrālijas sportists. Benetam šajā disciplīnā bija labākais rezultāts starp visiem sportistiem — 15 minūtes 29.2 sekundes.

Benets nomira 1948. gada 18. decembrī, 79 gadu vecumā.

Viņa sasniegumi olimpiskajās spēlēs bija aizmirsti vairāk nekā 100 gadu, līdz viņa mazdēls Kriss Benets atrada viņa pamesto un aizaugušo kapu Sv. Endrū baznīcas pagalmā Kinsonā. 2011. gada decembrī Benetam tika uzstādīts piemiņas akmens. Londonas olimpisko spēļu priekšvakarā Benetam tika atklāts cokols, kurā ir teikts: "Mīļi, pieminot Čārlzu Benetu 1870-1948. Pirmais britu vieglatlēts, kurš kļuvis par olimpisko čempionu. Benets, pazīstams arī kā *Shapwick Express* ieguva divas zelta medaļas un vienu sudraba medaļu 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Čārlzs Benets (SOK profils) 
* Čārlzs Benets (Olympedia.org) 
* Čārlzs Benets (Sports Reference profils)
Portlendas "Timbers"

**Portlendas "Timbers"** ir profesionāls ASV futbola klubs no Portlendas, Oregonas. Klubs ir dibināts 2009. gadā. Kopš 2011. gada klubs spēlē ASV augstākās futbola līgas jeb MLS rietumu konferencē. Savas mājas spēles klubs aizvada *[[Providence Park]]* stadionā.

## Sasniegumi

* **[[ASV augstākā futbola līga]] (''MLS'')**
** **Čempioni** (1): 2015
* **Rietumu konference**
** **Čempioni (regulārā sezona)** (2): 2013, 2017

## Ārējās saites

*
Real Salt Lake

***Real Salt Lake*** ir profesionāls ASV futbola klubs no Sandijas, Jūtas. Klubs ir dibināts 2004. gadā. Kopš 2005. gada klubs spēlē ASV augstākās futbola līgas jeb MLS rietumu konferencē. Mājas spēles klubs aizvada ''Rio Tinto'' stadionā.

## Sasniegumi

* **[[ASV augstākā futbola līga]] (''MLS'')**
** **Čempioni** (1): 2009
** **Finālisti** (1): 2013
* **Austrumu konference**
** **Čempioni (izslēgšanas spēles)** (1): 2009
* **Rietumu konference**
** **Čempioni (izslēgšanas spēles)** (1): 2013
* **[[CONCACAF Čempionu līga]]**
** **Finālisti** (1): 2010—2011

## Ārējās saites

*
Rūras apgabals

thumbnail|upright=1.0|Rūras apgabala atrašanās vieta Vācijā
**Rūras apgabals** (, ) ir urbanizēta teritorija Vācijā, Ziemeļreinas-Vestfālenes federālajā zemē. Lielākās pilsētas Rūras apgabalā ir Dortmunde, Esene, Dīsburga, Bohuma, Gelzenkirhene, Oberhauzene un Hāgene. Rūras apgabals ir daļa no vēl lielākā Reinas-Rūras reģiona. Rūras apgabala platība ir 4435 km² un iedzīvotāju skaits pārsniedz 5,3 miljonus.

## Ārējās saites
Aleksandrs Medveds

**Aleksandrs Medveds** (; dzimis , miris ) bija padomju brīvā stila cīkstonis, trīskārtējs olimpisko spēļu čempions, septiņkārtējs Pasaules un trīskārtējs Eiropas čempions.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1937. gadā Ukrainā mežsarga ģimenē.
Ar cīņas sportu Medveds iepazinās militārā dienesta laikā Baltkrievijā. 
1959. gadā pēc demobilizācijas Aleksandrs Medveds sāka mācīties Baltkrievijas Valsts Fiziskās kultūras institūta augstākajā treneru skolā un 1961. gadā to sekmīgi absolvēja, pēc tam studēja pašā institūtā.
1961. gada pavasarī cīkstonis uzvarēja PSRS cīņas čempionātā un devās uz pasaules čempionātu Japānā. Pēc veiksmīgas debijas šajā pasaules čempionātā Aleksandrs Medveds uzsāka izcilu uzvaru sēriju. Viņš trīs reizes kļuva par olimpisko čempionu brīvajā cīņā, septiņas reizes par pasaules čempionu, četras reizes par Eiropas čempionu, deviņas reizes par PSRS čempionu. 

Laikā no 1967. līdz 1972. gadam Medveda galvenais sāncensis bija ar bulgāru cīkstonis Osmans Duraļijevs. Viņi astoņas reizes tikās prestižu starptautisko sacensību finālos, un visos Medveds uzvarēja. 1971. gada pasaules čempionātā Sofijā viņš bija tuvu zaudējumam, kad bulgārs atradās vadībā ar 4:3 un līdz mača beigām bija atlikušas tikai 43 sekundes. Tomēr Medveds izlīdzināja rezultātu un ieguva titulu sava mazākā ķermeņa svara dēļ.

Pēc sportista karjeras beigam 1972. gadā Medveds dzīvoja Baltkrievijā un strādāja par valsts izlases treneri, lasīja lekcijas Baltkrievijas Valsts Informātikas un radioelektronikas universitātē. Pēc Padomju Savienības sabrukuma viņu iecēla par Baltkrievijas Olimpiskās komitejas un Baltkrievijas Cīņas federācijas viceprezidentu.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Goda ordenis (2017)
* Ļeņina ordenis (1972)
* Darba Sarkanā Karoga ordenis (1965)
* Divi ordeņi "Goda zīme" (1969; 1985)
* Sudraba Olimpiskais ordenis (1984)
* UNESCO balva "Par cildenumu sportā" (1984)
* PSRS Nopelniem bagātais sporta meistars (1963)
* Baltkrievijas PSR Nopelniem bagātais treneris (1979)
* PSRS Nopelniem bagātais treneris (1984)
* Minskas (1972), Mahačkalas un Hasavjurtas Goda pilsonis
* 1980. gada vasaras olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā tiesnešu vārdā nodeva Olimpisko zvērestu.
* Baltkrievijas karognesējs 2004. gada vasaras olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.
* 2012. gadā Minskā atklāja viņa vārdā nosaukto cīņas sporta pili.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sanhosē "Earthquakes"

**Sanhosē "Earthquakes"** ir profesionāls ASV futbola klubs no Sanhosē, Kalifornijas. Klubs ir dibināts 1994. gadā. Klubs spēlē ASV augstākās futbola līgas jeb MLS rietumu konferencē. Tas ir viens no desmit klubiem, kas spēlē MLS kopš līgas dibināšanas. Savas mājas spēles klubs aizvada ''Earthquakes'' stadionā.

## Sasniegumi
* ASV augstākā futbola līga (*MLS*)
** Čempioni (2): 2001, 2003
* Rietumu konference
** Čempioni (regulārā sezona) (3): 2003, 2005, 2012
** Čempioni (izslēgšanas spēles) (1): 2003

## Ārējās saites
*
Sietlas "Sounders"

**Sietlas "Sounders"** ir profesionāls ASV futbola klubs no Sietlas, Vašingtonas. Klubs ir dibināts 2007. gadā. Kopš 2009. gada klubs spēlē ASV augstākās futbola līgas jeb MLS rietumu konferencē. Savas mājas spēles klubs aizvada *[[Lumen Field]]* stadionā.

## Sasniegumi
* ASV augstākā futbola līga (*MLS*)
** Čempioni (2): 2016, 2019
* Rietumu konference
** Čempioni (regulārā sezona) (1): 2014
* CONCACAF Čempionu kauss
** Čempioni (1): 2022
## Ārējās saites
*
Vankūveras "Whitecaps"

**Vankūveras "Whitecaps"** ir profesionāls Kanādas futbola klubs no Vankūveras, Britu Kolumbijas. Klubs ir dibināts 2009. gadā. Kopš 2012. gada klubs spēlē ASV augstākās futbola līgas jeb MLS rietumu konferencē. Savas mājas spēles klubs aizvada *[[BC Place]]* stadionā.

## Sasniegumi

* **[[Kanādas čempionāts futbolā]]**
** **Uzvarētāji (4):** 2015, 2022, 2023, 2024
** Finālisti (4): 2011, 2012, 2016, 2018
* **[[CONCACAF Čempionu kauss]]**
** Finālisti (1): 2025
## Atsauces

## Ārējās saites

*
Black Mirror

***Black Mirror*** ir britu antiutopisks zinātniskās fantastikas antoloģijas seriāls, kura autors ir Čārlijs Brukers. Seriāls tiek pārraidīts no 2011. gada. Sākotnēji seriāls tika pārraidīts *[[Channel 4]]* kanālā, bet 2014. gadā *[[Netflix]]* nopirka tiesības uz seriālu. Seriāls ir ieguvis astoņas ''Emmy'' balvas.

Seriāls ir par mūsdienu sabiedrību un jaunajām tehnoloģijām. Epizodes ir savstarpēji nesaistītas, parasti darbība norit alternatīvā tagadnē vai tuvākajā nākotnē, bieži ar tumšu un satīrisku toni.

## Sērijas

## Atsauces

## Ārējās saites
Ežēns Bess

**Ežēns Bess** (; dzimis , miris ) bija franču vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

Bess 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja maratona skriešanas disciplīnā. Viņš disciplīnā ieguva 4. vietu ar rezultātu 4:00:43. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ežēns Bess (SOK profils) 
* Ežēns Bess (Olympedia.org) 
* Ežēns Bess (Sports Reference profils)
Čārlzs Bjūruss

**Čārlzs Bjūruss** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

Bjūruss 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja 100 metru skriešanas disciplīnā. Kvalifikācijas kārtā viņš savā priekšskrējienā uzrādīja labāko rezultātu, 11,4 sekundes, un kvalificējās turpmākajai cīņai. Viņa pusfināla rezultāts nav zināms, iespējams, tajā viņš ieņēma trešo vietu. Viņam nācās startēt atkārtotā skrējiena kārtā, kur viņš ieņēma, iespējams, 4. līdz 6. vietu, jo precīzs rezultāts nav zināms. Fināla kārtai viņš nekvalificējās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Čārlzs Bjūruss (SOK profils) 
* Čārlzs Bjūruss (Olympedia.org) 
* Čārlzs Bjūruss (Sports Reference profils)
1760. gadi

[thumb|270px|Noslēdzās [Septiņgadu karš Ziemeļamerikā (1756-1763)]]

**1760. gadi** bija gadu desmits, kas sākās 1760. gada 1. janvārī un beidzās 1769. gada 31. decembrī.

## Notikumi pasaulē
* par Apvienotās Karalistes karali kļūst Džordžs III (1760)
* noslēdzas Septiņgadu karš Ziemeļamerikā (1756-1763), parakstot Parīzes miera līgumu starp Lielbritāniju no vienas puses un Franciju, Spāniju no otras puses
* izgatavota pirmā vērpjamā mašīna (1764)

## Notikumi Latvijā
* Aizkraukles muižnieks Šulcs fon Ašerādens deva saviem zemniekiem brīvību (1760)
* Katrīna II apmeklēja Vidzemi un lika sastādīt tiesiskos aktus (1764)
* beidzas Septiņgadu karš (1756-1763), kura laikā Krievijas armija ieņēma Kurzemi un Latgali, lai izmantotu tās kā placdarmu uzbrukumam Austrumprūsijai. Viens no Krievijas diplomātijas tā brīža mērķiem bija iegūt Kurzemi un Latgali apmaiņā pret Austrumprūsiju.
* ģenerālgubernators Džordžs Brauns 12. aprīlī izdeva patentu no 11 punktiem, kurus uzdeva atrisināt landtāgam. 5 svarīgākie: 1) ja zemniekam nav parādu, tam jāļauj brīvi rīkoties ar savu kustamo īpašumu; 2) nevar patvarīgi mainīt klaušu apjomu; 3) ierobežot muižnieku tiesu varu; 4) klaušu darbu uzskaite;5) tiesības sūdzēties Bruģa tiesā. — Muižniecība to ignorēja (1765)
* iespieda pirmo žurnālu latviešu valodā — „Latviešu ārste” (1768)
Mazā Kuldīgas iela

**Mazā Kuldīgas iela** ir iela Rīgā, Pārdaugavā, Kurzemes administratīvajā rajonā, Zasulauka apkaimē (vēsturiski Āgenskalnā vai Āgenskalna priedēs). Kopējais ielas garums ir 200 metri. Tā sākas krustojumā ar Kuldīgas ielu, Āgenskalna ielu un Margrietas ielu un beidzas krustojumā ar Tapešu ielu pie Zasulauka dzelzceļa stacijas. Iela netiek izmantota autotransportam, toties lielākajā daļā pa to ved 8. tramvaja maršruts. Bruģa un grants segums. Mazajā Kuldīgas ielā pārsvarā ir savrupmāju apbūve, mazāk — saimnieciska apbūve.

Rīgas adrešu grāmatās Mazā Kuldīgas iela atrodama no 19. gadsimta beigām ar tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Mazā Kuldīgas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kuldīgas iela
* Āgenskalna iela
* Margrietas iela
* Tapešu iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Pa Mazo Kuldīgas ielu iet 8. tramvaja maršruts (pietura Zasulauka stacija). Mazās Kuldīgas ielas noslēgums atrodas līdzās Zasulauka dzelzceļa stacijai.

## Skatīt arī
* Zasulauks
* Āgenskalns

## Atsauces
Vents Balodis

**Vents Balodis** (dzimis 1963. gada 19. novembrī, miris 2023. gada 12. maijā) bija latviešu agronoms un politiķis, bijušais Latvijas zemkopības ministrs un vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1963. gada 19. novembrī. Mācījās Rīgas 28. vidusskolā, studēja Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Agronomijas fakultātē (1982—1987), jau studiju laikā sāka strādāt par padomju saimniecības "Zemgale" agronomu (1986). 1990. gadā Balodis kļuva par zemnieku saimniecības "Druva" īpašnieku Slampes pagastā.

## Politiskā darbība
1994. gadā V. Balodis iestājies partijā "Tēvzemei un Brīvībai" un ievēlēts Tukuma rajona padomē, kur darbojās līdz 1995. gadam. Šajā gadā notikušajās 6. Saeimas vēlēšanās viņu ievēlēja par 6. Saeimas deputātu, kur V. Balodis bija Budžeta un finansu (nodokļu) komisijas priekšsēdētājs, Centrālās zemes komisijas loceklis. Līdztekus 1998. gadā viņš kļuva par Hipotēku un zemes bankas valdes locekli.

1998. gadā kandidēja 7. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēts. No 1998. gada 26. novembra līdz 1999. gada 16. jūlijam V. Balodis bija Latvijas Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs Viļa Krištopana valdībā. Vienlaikus no 1998. gada 23. decembra līdz 1999. gada 4. februārim viņš bija arī Zemkopības ministrs. Savukārt no 1999. gada 16. jūlija līdz 2000. gada 5. maijam V. Balodis bija Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs Andra Šķēles trešajā valdībā.

2000. gadā V. Balodis kļuva par 7. Saeimas deputātu Andreja Požarnova vietā, kļūstot arī par "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" Saeimas frakcijas priekšsēdētāju. 2002. gadā viņš nesekmīgi kandidēja 8. Saeimas vēlēšanās, tāpat nesaņēma ievēlēšanai pietiekošu vēlētāju atbalstu arī 2005. gada Rīgas domes vēlēšanās un 2009. gada Rīgas domes vēlēšanās.

## Atsauces
Xiaomi

***Xiaomi*** (,  — *Sjaomi*, "prosas grauds") ir Ķīnas sadzīves elektronikas un datoraparatūras uzņēmums. Uzņēmuma galvenie produkti ir mobilie telefoni, kā arī mobilās lietotnes un klēpjdatori. *Xiaomi* dibināts 2010. gadā Ķīnas galvaspilsētā Pekinā. Tā aptuvenā vērtība 2016. gadā bija 46 miljardi ASV dolāru.

2023. gadā uzņēmums ieņēma 360. vietu Fortune Global 500 sarakstā.

2025. gadā Xiaomi noslēdza reklāmas līgumu ar Arēnu Rīga, saskaņā ar kuru tā piecus gadus sauksies "Xiaomi Arēna".

## Atsauces

## Ārējās saites
Kanādas kausa izcīņa hokejā

**Kanādas kausa izcīņa hokejā** () bija starptautisks hokeja turnīrs, kurš laika posmā no 1976. līdz 1991. gadam tika organizēs piecas reizes un kuru kopīgi organizēja IIHF, NHL un Kanādas Hokeja federācija.

Turnīra mērķis bija noskaidrot labāko pasaules hokeja izlasi, tajā ļaujot spēlēt gan NHL, gan citu līgu hokejistiem. Četras reizes par turnīra uzvarētāju kļuva Kanāda, savukārt vienu reizi titulu izcīnīja PSRS.

1996. gadā turnīru aizvietoja Pasaules kausa izcīņa hokejā.

## Rezultāti

## Skatīt arī
*Pasaules kausa izcīņa hokejā
Mikalajs Aladavs

**Mikalajs Aladavs** (, , dzimis , miris ) bija Baltkrievijas PSR komponists un pedagogs. Baltkrievijas Tautas mākslinieks.

## Biogrāfija
1910. gadā Mikalajs Aladavs absolvēja Sanktpēterburgas konservatoriju. No 1923. gada strādāja par pasniedzēju Valsts mūzikas kultūras institūtā Maskavā. Kopš 1924. gada dzīvoja Minskā, bija viens no Baltkrievijas konservatorijas organizatoriem, no 1944. līdz 1948. gadam bija tās rektors un profesors.

Kara gados, no 1941. līdz 1944. gadam strādāja Saratovas konservatorijā. No 1944. gada bija PSKP biedrs.

M. Aladava vārdā ir nosaukta mūzikas skola Minskā, ierīkota memoriālā plaksne..

## Daiļrade
Viens no baltkrievu mūzikas simfonijas, kantātes, kora, kamerinstrumentālā un kamervokālā žanra dibinātājiem.

Operu *Тарас на Парнасе* (1927), *Андрэй Касцень* (1947) un kantātes *Над ракой Арэсай* autors. Sarakstīja 10 simfonijas, vokāla ciklus ar Jankas Kupalas, Maksima Bahdanoviča, Maksima Tanka dzeju un citus mūzikas darbus.

## Apbalvojumi un prēmijas
* Baltkrievijas PSR Tautas skatuves mākslinieks (1955)
* Darba Sarkanā Karoga ordenis (1944, 1970)
* Ordenis "Goda Zīme" (1948)

## Atsauces

## Literatūra
* Беларусь: энцыкл. давед. — Мн., 1995. — С. 28.
* Энцыклапедыя літаратуры і мастацтва Беларусі. Т. 1. — Мн., 1984. — С. 80.
* Беларуская энцыклапедыя. Т. 1. — Мн., 1996. — С. 226.
* Энцыклапедыя гісторыі Беларусі. Т. 1. — Мн., 1993. — С. 96.
* Беларуская ССР: карот. энцыкл. Т. 5. — Мн., 1981. — С. 17.
* Кулешова Г. Г. Н. И. Аладов: очерк жизни и творчества. — Л., 1970

## Ārējās saites

* Вечер, посвященный 120-летию со дня рождения Николая Аладова, прошел в Минске 
* ПОЛИФОНИЯ В ТВОРЧЕСТВЕ Н. И. АЛАДОВА 
* Аўдыёзапісы М. Аладава
Bordmens

**Bordmens** var būt:

* Diksons Bordmens (*Dixon Boardman*, 1880–1954) — amerikāņu vieglatlēts;
* Kriss Bordmens (*Chris Boardman*, 1968) — Apvienotās Karalistes riteņbraucējs.
Diksons Bordmens

**Diksons Bordmens** (; dzimis , miris ), bija amerikāņu vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

Bordmens 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē  startēja divās vieglatlētikas skriešanas disciplīnās. 100 metru skriešanā viņš startēja kvalifikācijas kārtā, kur kā otrā labākā rezultāta uzstādītājs kvalificējās pusfinālam. Savā pusfinālā skrējienā viņš palika pēdējā vietā un turpmākajai cīņai nekvalificējās. 400 metru skriešanā viņš savā kvalifikācijas skrējienā bija labākais, ar rezultātu 51,2 sekundes un kvalificējās fināla skrējienam. Taču fināla skrējienā viņš nestartēja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Diksons Bordmens (SOK profils) 
* Diksons Bordmens (Olympedia.org) 
* Diksons Bordmens (Sports Reference profils)
Džons Brejs

**Džons Brejs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu vieglatlēts, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs vieglatlētikā 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Brejs olimpiskajās spēlēs startēja divās vieglatlētikas disciplīnās, no kurām vienā izcīnīja olimpisko medaļu. Bronzas medaļu, ar rezultātu 4 minūtes 7.2 sekundes, ieguva 1500 metru skriešanā. Šajā disciplīnā viņš piekāpās britam Čārlzam Benetam un francūzim Anrī Deložam. Savukārt 800 metru skriešanā viņš savā priekšskrējienā ieguva 2. vietu ar rezultātu 2 minūtes un 3.9 sekundes un kvalificējās fināla kārtai. Fināla kārtā viņš finišēja 6. vietā, taču precīzs viņa rezultāts nav zināms.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Džons Brejs (SOK profils) 
* Džons Brejs (Olympedia.org) 
* Džons Brejs (Sports Reference profils)
Bihosava

**Bihosava** () jeb **Bigosova** () ir agropilsētiņa Baltkrievijas ziemeļos, Vitebskas apgabala Vjerhņadzvinskas rajonā. Izvietojusies Daugavas labajā krastā pie dzelzceļa līnijas Vitebska—Daugavpils, 18 kilometrus no rajona centra Vjerhņadzvinskas un 6 kilometrus no Latvijas—Baltkrievijas robežas. Bihosavai cauri tek Rosicas upe. Apdzīvotā vieta sākusi veidoties 1866. gadā dzelzceļa līnijas būvniecības laikā.

1920. gadā pēc Latgales atbrīvošanas pilsēta atradās Latvijas pakļautībā. Vēlāk Latvija sarunās ar Krieviju atteicās no Bihosavas un apkārtējām zemēm apmaiņā pret papildu teritoriju Abrenes apriņķa ziemeļos. Padomju Savienībā Bihosava bija galapunkts pasažieru vilcieniem Rīga—Bigosova un Daugavpils—Bigosova.

Mūsdienās Bihosava ir ciema padomes centrs. 2005. gadā ciemā sāka darboties pareizticīgo baznīca.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
* 1904 — 23
* 2001 — 2126
* 2009 — 1762
* 2018 — 1652

## Atsauces
Rosica (Baltkrievija)

**Rosica** (, ) ir ciems Baltkrievijas ziemeļos, Vitebskas apgabala Vjerhņadzvinskas rajonā. Izvietojusies Rosicas ezera krastā, 19 kilometrus no rajona centra Vjerhņadzvinskas un 5 kilometrus no Latvijas—Baltkrievijas robežas. Rosicai cauri tek Rosicas upe. Rosicā atrodas katoļu baznīca (celta 1911. gadā, atjaunota 2010. gadā). 1864. gadā celta pareizticīgo baznīca, kas nav saglabājusies.

1920. gadā pēc Latgales atbrīvošanas pilsēta atradās Latvijas pakļautībā. Vēlāk Latvija sarunās ar Krieviju atteicās no Rosicas un apkārtējām zemēm apmaiņā pret papildu teritoriju Abrenes apriņķa ziemeļos.

1943. gada 16. februārī latviešu policijas bataljoni operācijas "Ziemas burvība" ietvaros nogalināja 1528 ciema un apkārtējās teritorijas iedzīvotājus, bet jaunākos aizveida uz Salaspils koncentrācijas nometni, tādējādi ciema iedzīvotāju skaits būtiski samazinājās un mūsdienās ir vairākas reizes mazāks nekā 20. gadsimta sākumā.

## Atsauces
Bills Renfords

**Bills Renfords** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, vārtsargs. Karjeras laikā aizvadījis 647 spēles Nacionālajā hokeja līgā, 1988. un 1990. gadā kopā ar Edmontonas "Oilers" izcīnot Stenlija kausu. Kanādas hokeja izlases rindās kļuvis par 1994. gada pasaules čempionu, kā arī 1991. gada Kanādas kausa izcīņas uzvarētāju.

Pašlaik (2020) Renfords ir Nacionālās hokeja līgas kluba Losandželosas "Kings" vārtsargu treneris.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Renfords uzsāka 1985.—86. gada sezonā, aizvadot četras spēles Nacionālās hokeja līgas kluba Bostonas "Bruins" sastāvā. Nākamajā sezonā Renfords dalīja spēles laiku komandas vārtos ar Dagu Kīnsu. 1987.—88. gada sezonu pavadīja AHL, līdz martā tika aizmainīts uz Edmontonas "Oilers".

"Oilers" sastāvā Renfords sezonas izskaņā aizvadīja sešas spēles un kopā ar komandu izcīnīja Stenlija kausu. 1989.—90. gada sezonā Granta Fūra savainojuma dēļ Renfords kļuva par komandas pamatvārtsargu un kopā ar komandu vēlreiz kļuva par Stenlija kausa čempionu. Renfords kā kausa izcīņas vērtīgākais spēlētājs ieguva Kona Smita balvu. "Oilers" sastāvā vārtsargs aizvadīja vēl nākamās sešas sezonas.

1996. gadā Renfords tika aizmainīts uz Bostonas "Bruins", tās rindās spēlējot divas nepilnas sezonas. Gadu vēlāk hokeijists nonāca jau Vašingtonas "Capitals" rindās. Karjeras izskaņā Renfords īslaicīgi spēlēja arī Tampabejas "Lightning", Detroitas "Red Wings" sastāvā. 1999.—2000. gada sezonā atgriezās Edmontonas "Oilers", pēc sezonas beigām noslēdzot profesionāļa karjeru.

## Ārējās saites
Dursupes muiža

**Dursupes muiža** () bija Kurzemes muiža, kas atradās mūsdienu Talsu novada Balgales pagasta Dursupes ciemā. Mūsdienās muižas ēka ir privātīpašums un publiski nav pieejama. Atrodas 20 km uz austrumiem no Talsiem.

Muižas centra apbūve veidojusies 18. un 19. gadsimtā, to veido neoklasicisma stila kungu māja, klēts, kalpu māja un smēde. Ap muižas kungu māju plešas 6,7 ha liels ainavu parks.

## Vēsture
1390. gadā Livonijas ordeņa mestrs Kandavas fogtejā izlēņoja Hermanim Kortjaram 7 arklus zemes ap tagadējo Dursupi. 1424. gadā šo zemi lēnī saņēma Hanss Franke bet 1494. gadā Johans Altenbokums. Kurzemes un Zemgales hercogistes laikā Didrihs Altenbokums (1620-1687) kļuva par Tobāgo gubernatoru, bet Matīss Altenbokums no 1673. līdz 1688. gadam bija Tukuma virspilskungs. 
1705. gadā muižu mantoja Altenbokuma znots G. Fītinghofs-Šēls, bet 1734. gadā to pārņēma pulkvežleitnants V.J. Orgis-Rūtenbergs, 1751. gadā īpašumu nopirka Iecavas kungs D.E. Heikings un 1752. gadā to pārdeva kambarkungam K.F. Mirbaham. Pēc 12 gadiem Dursupes muižu nopirka Marija E. Līvena.

Pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes aneksijas 1804. gadā Dursupes muižu par 90 tūkstošiem florīnu nopirka Apolonija Maltica, 1820. gadā uzcēla tagadējo Dursupes muižas kungu māju. Krievijas Impērijas sūtnis Holandē J. Maltics 1834. gadā īpašumu par 35 tūkstošiem sudraba rubļu pārdeva Benignai Heikingai, kura 1847. gadā par 49 tūkstošiem rubļu to pārdeva kapteinim Gustavam Hohenaštenbergam-Vīgantam.
 
19. gadsimta otrajā pusē arhitekts Teodors Zeilers piebūvēja ēkai portiku un verandu. 1883. gadā par Dursupes muižu mantoja Heinrihs Hoenaštenbergs–Vīgants, kurš 1899. gadā to pārdeva Voldemāram Budbergam-Benninghauzenam.    
Dursupē dzimis jurists un diplomāts Georgs Teodors Heinrihs fon Hoenaštenbergs-Vīgants (1884-1958), kurš Pirmā pasaules kara laikā 1916. gadā piedalījās slepenās sarunās par separāta miera slēgšanu starp Krievijas un Vācijas impērijām.

Kad 20. gadsimta sākumā muižu ieķīlāja Azovas bankā, to apsaimniekoja pārvaldnieks Bruņinieks. Pēc tam, kad 1919. gada aprīlī Dursupi ieņēma vācu karaspēks, muižā iebruka  Kārļa Kretuļa kaujinieki un nošāva Bruņinieka sievu un viņa četrpadsmitgadīgo meitu, bet pārvaldniekam izdevās izglābties.

1920. gada zemes reformas gaitā pili atsavināja iepriekšējam īpašniekam, Latvijas PSR laikā muižas pilī bija kolhoza "Kurzeme" kultūras nams. 

2012. gadā kungu māju izsolē pārdeva nekustamā īpašuma uzņēmums *Baltic Sotheby’s International Realty*, tā piederējusi lietuviešu basketbolista Andrukaiša sievai, kuru viņš 2014. gada rudenī nošāva un pēc tam nošāvās pats. 2016. gadā pabeidza muižas ēku restaurāciju.

## Nostāsti
Dursupes pilī esot apaļa istaba, kurā pakārusies grāfiene. No tās istabas cēlušies spoki. No valdības izsūtīts apskatīt un secināts, ka kaut kas savāds tur ir. Troksnis sācies pāri par vienpadsmitiem un beidzies pēc vieniem naktī.

## Attēli

View from air.jpg|Skats no augšas
Dursupes pils dīķis 2002-04-20 - panoramio.jpg|Muižas dīķis
Dursupes Varti.jpg|Dursupes muižas vārti
Dursupe 4.jpg|Skats uz muižu
Dursupes pils 2002-04-20.jpg|2002. gadā


## Atsauces
Galtenes muiža

**Galtenes muiža** () bija Kurzemes muiža, kas atradās mūsdienu Talsu novada Galtenes ciemā. Mūsdienās muižas kungu mājas  divu durvju komplekti un kāpnes ir 18. gadsimta beigu valsts nozīmes mākslas pieminekļi.

## Vēsture
Galtenes muiža vēstures gaitā vairākkārt mainījis īpašniekus. 14. gadsimtā īpašnieki ir Dumpjani, no 16. gadsimta - Brokhūzeni, Altenbokumi, Heikingi, Lambsdorfi, bet no 1903. līdz Latvijas agrārreformai 1920. gadā - Kleisti.

Muižas kungu māja ēka celta 18. gadsimta beigās. Muižā bijis plašs ēku komplekss: kalpu mājas (viena celta no sarkaniem ķieģeļiem, otra – t. s. baltais ērberģis), dāre, sierotava, dārzniecība, govju kūts, ķieģeļu ceplis. Pēc agrārreformas muiža tika sadalīta jaunsaimniecībās. Latvijas PSR laikā Galtenes muižā darbojās govju un cūku lielferma. Tagad muižas ēka ir pašvaldības īpašums.

## Ārējās saites
*Galtenes muiža
Balgales muiža

**Balgales muiža** () bija Kurzemes muiža, kas atradās mūsdienu Talsu novada Balgales ciemā. Mūsdienās muižas ēka sadalīta vairākos privātīpašumos.

## Vēsture
Balgales muiža rakstos pirmoreiz minēta 16. gadsimtā, kad nelielās muižas īpašnieki bija Mēršeiti-Hilesheimi. 1804. gadā muižu nopirka ģenerālis, Krievijas izglītības ministrs (1828—1833) Kārlis Kristaps fon Līvens (1767—1844). 1809. gadā ar Līvena atbalstu tika uzcelta Balgales baznīca. 1839. gadā viņš uzcēla atsevišķu skolas ēku, jo pirms tam bērni mācījās baznīcas ērģelnieka dzīvoklī. Padomju okupācijas laikos muižas ēkā bija ciema padome, kolhoza kantoris, ambulance, ēdnīca.

## Ārējās saites
*Balgales muiža
Galtenes svētavots

**Galtenes svētavots** jeb **Kaļķleju svētavots** ir avots, kas atrodas Talsu novada Strazdes pagastā (dažos avotos neprecīzi - Balgales pagastā), uz dienvidrietumiem no Galtenes, Oksles kreisajā krastā. Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis.

Tas ir kāpjošs avots, kas kā prāvs strauts ietek Oksles upē. Avota debets - vidēji 20 litri minūtē, kas izplūst apmēram 2 x 2 metrus lielā smilšu bedrē. 100 metrus lejpus avota izveidojies neliels dīķītis, kurā nogulsnējas avotkaļķi. Lejpus dīķīša atrodas neliels ūdenskritums.

Pie avota nesti ziedojumi, atstātas monētas un koku zaros sietas krāsainas lupatiņas. No seniem laikiem avota ūdens lietots dziedniecībā. Teika vēstī, ka pie avota jāiet vienam pusnaktī, pavisam klusu, ūdens tikai tad ir sevišķi veselīgs, ja to dabū iesmelt ar visiem mutuļiem. Senākā pie avota atrastā monēta ir no 19. gadsimta vidus. 

## Ārējās saites
* Galtenes svētavots
Mariānske Lāzņe

**Mariānske Lāzņe** (, izrunā: [ˈmarɪjaːnskɛː ˈlaːzɲɛ]), agrākā **Marienbāde** () ir kūrorta pilsēta Karlovi Varu apgabalā Čehijā. Pilsētā ir daudz parku un greznu māju, kas uzceltas 19. gadsimta otrajā pusē.

## Vēsture
Pilsēta radusies pie Sudetu kalnu minerālūdeņu avotiem Bohēmijas karalistes laikā 18. gadsimta beigās, kad Teplas abatijai piederošos dziednieciskos Aušovices avotus (*Auschowitzer Quellen*) pārdēvēja par Marijas avotu (*Marienquelle*), bet apdzīvoto vietu par Marijas dziednīcu jeb Marienbādi. 1868. gadā Marienbāde ieguva pilsētas tiesības. 1872. gadā līdz Marienbādei uzcēla dzelzceļa līniju no Egeras (tagad Hebas).
Marienbādes kūrortā ārstējušies daudzi slaveni cilvēki un Eiropas valstu valdnieki, piemēram, Johans Volfgangs fon Gēte, Frideriks Šopēns, Tomass Edisons, Rihards Vāgners, Eduards VII, Nikolajs II, Francis Jozefs I un daudzi citi.
No 1932. līdz 1936. gadam Marienbādē notika vairāki kongresi medicīniskās sintēzes veicināšanai, kurus organizēja latviešu profesors Mārtiņš Zīle.

Pēc Minhenes vienošanās 1938. gada septembrī Marienbādi okupēja Vācija, bet Otrā pasaules kara beigās to ieņēma ASV karaspēks. Saskaņā ar Čehoslovākijas prezidenta Beneša dekrētiem līdz 1946. gadam no Mariānskes Lāzņes padzina tās vācvalodīgos iedzīvotājus.

## Galerija

 Kolonade-Marienbad.JPG|Kolonāde (1869)
 Marienbad-Brunnen.jpg|Dziedošās strūklakas
 Mariánské Lázne Singende Fontaene.jpg|Dziedošās strūklakas
 Mar lázně Ferdinandův pramen 1.jpg|Ferdinanda avota kolonāde
Marienbad Ferdinandstrasse 1900.jpg|Marienbādes skats (1900)


## Atsauces

## Ārējās saites

*
Markuss Granlunns

**Markuss Granlunns** (; dzimis ) ir profesionāls somu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Granlunns pārstāv Šveices hokeja līgas komandu HC "Lugano".

Iepriekš Granlunns ir spēlējis SM-Liiga komandā Helsinku IFK, NHL komandās Kalgari "Flames", Vankūveras "Canucks" un Edmontonas "Oilers" un KHL komandā Ufas "Salavat Yulaev".

Markusa vecākais brālis Mikaels arī ir hokejists.

## Ārējās saites
Dmitrijs Kugriševs

**Dmitrijs Kugriševs** (, dzimis ) ir profesionāls krievu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2020) Kugriševs pārstāv KHL komandu Ufas "Salavat Julajev".

Iepriekš Kugriševs ir spēlējis AHL komandā Hēršijas "Bears" un KHL komandās Maskavas CSKA un Novosibirskas "Sibirj".

## Ārējās saites
Sergejs Tolčinskis

**Sergejs Tolčinskis** (, dzimis ) ir profesionāls krievu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2020) Tolčinskis pārstāv KHL komandu Omskas "Avangard".

Iepriekš Tolčinskis ir spēlējis AHL komandā Šarlotas "Checkers", NHL komandā Karolīnas "Hurricanes" un KHL komandā Maskavas CSKA.

## Ārējās saites
Braiens O'Nīls

**Braiens O'Nīls** (, dzimis ) ir profesionāls ASV hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2024. gada O'Nīls pārstāv Zviedrijas hokeja līgas komandu Luleå HF.

Iepriekš O'Nīls ir spēlējis AHL komandā Mančestras "Monarchs" un Olbani "Devils", NHL komandā Ņūdžersijas "Devils", KHL komandā Helsinku "Jokerit" un Šveices hokeja līgas komandā EV Zug.

ASV hokeja izlases sastāvā O'Nīls ir spēlējis 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Staņislavs Gaļijevs

**Staņislavs Gaļijevs** (, dzimis ) ir profesionāls krievu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2020) Gaļijevs spēlē KHL komandas Kazaņas "Ak Bars" sastāvā.

Iepriekš Gaļijevs ir pārstāvējis AHL komandu Hēršijas "Bears" un NHL komandu Vašingtonas "Capitals".

## Ārējās saites
Matiass Tedenbijs

**Matiass Tedenbijs** (, dzimis ) ir profesionāls zviedru hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Tedenbijs pārstāv Zviedrijas hokeja līgas komandu HV71.

Iepriekš Tedenbijs ir spēlējis Zviedrijas hokeja līgas komandā HV71, AHL komandā Olbani "Devils", NHL komandā Ņūdžersijas "Devils", Šveices hokeja līgas komandā HC Davos un KHL komandās Podoļskas "Vityaz" un Minskas "Dinamo".

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā Tedenbijs ir spēlējis 2011. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
2016. gada Pasaules kausa izcīņa hokejā

**2016. gada Pasaules kausa izcīņa hokejā** bija trešais Pasaules kausa izcīņas turnīrs, kurš norisinājās 12 gadus pēc iepriekšējā turnīra norises  2004. gadā. Turnīrs tika aizvadīts no 17. līdz 29. septembrim Toronto, Kanādā. Par turnīra uzvarētāju kļuva Kanādas hokeja izlase.

## Dalībnieki
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Eiropas komanda
* 25px Ziemeļamerika (U-23)

## Grupu turnīrs

### A grupa

### B grupa

## Izslēgšanas spēles

### Fināli

## Vietu sadalījums un statistika

### Vietu sadalījums
# 
# Eiropas komanda
# 
# 
# 23px Ziemeļamerika (U-23)
# 
# 
# 

### Rezultatīvākie spēlētāji

### Labākie vārtsargi
Marienbāde

**Marienbāde** ( — "Marijas peldvieta") var būt:

* Mariānske Lāzņe vāciskais nosaukums
* Marienbādes sanatorija Dubultos
Jegors Korškovs

**Jegors Korškovs** (, dzimis ) ir profesionāls krievu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2020) Korškovs pārstāv KHL komandu Jaroslavļas "Lokomotiv". Spēlējis arī AHL komandā Toronto "Marlies" un NHL komandā Toronto "Maple Leafs".

## Ārējās saites
Deriks Bekls

**Deriks Bekls** (angļu: *Derrick Beckles*; dzimis Skarboro, Ontārio, Kanādā) ir kanādiešu rakstnieks, režisors, aktieris un komiķis. Viņš ir *[[Adult Swim]]* televīzijas šova *Hot Package* vadītājs, "TV Carnage" kompilāciju veidotājs, palīdzējis dibināt *[[Vice Media|Vice TV]]*. Viņš vada *[[Adult Swim]]* šovu *Mostly 4 Millennials* .

Sadarbojies ar Džoniju Noksvilu un Deividu Krosu lai izstrādātu *[[Vice Media|Vice TV]]*. Viens no scenārija autoriem filmai "Jackass uz visiem laikiem" (2022).

## Atsauces
Konstantīns Okulovs

**Konstantīns Okulovs** (, dzimis ) ir profesionāls krievu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2020) Okulovs pārstāv KHL komandu Maskavas CSKA.

Okulovs karjeru ir sācis Novosibirskas "Sibirj". 2019. gadā kopā ar *CSKA* izcīnīja Gagarina kausu.

## Ārējās saites
Tomāšs Hika

**Tomāšs Hika** (, dzimis ) ir profesionāls čehu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2024. gada Hika pārstāv Čehijas Ekstralīgas komandu Prāgas "Sparta".

Iepriekš Hika ir spēlējis SHL komandā Färjestad BK, Čehijas Ekstralīgas komandās BK Mladá Boleslav un Pardubices "Dinamo", AHL komandā Čikāgas "Wolves", NHL komandā Vegasas "Golden Knights" un KHL komandā Čeļabinskas "Traktor".

Čehijas hokeja izlases sastāvā Hika ir spēlējis 2017. un 2018. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
SKS 64. ekspedīcija

**SKS 64. ekspedīcija** (*Expedition 64*, *ISS-64*, *Экспедиция МКС-64*) bija ASV Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas (*NASA*), Krievijas *[[Roskosmos]]* un Japānas *[[JAXA]]* kosmonautu pastāvīgā ekspedīcija Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS) no 2020. gada 21. oktobra līdz 2021. gada 17. aprīlim.

## Ekspedīcijas gaita
64. ekspedīcija sākās 2020. gada 21. oktobrī ar kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-16]]* atvienošanos un turpināsies līdz kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-17]]* atvienošanai 2021. gada aprīlī. 2020. gada 17. novembrī stacijā ieradās kosmosa kuģa *[[SpaceX Crew-1|Crew-1]]* apkalpe.

Lai atbrīvotu vietu nākamajam kuģim pie moduļa *Rassvet*, 2021. gada 19. martā *Sojuz MS-17* veica pārkabināšanos uz *[[Poisk (SKS)|Poisk]]* moduli. Vairākas stundas pirms manevriem kuģa apkalpe Sergejs Rižikovs, Sergejs Kuds-Sverčkovs un Ketlīna Rubinsa ieņēma savas vietas kuģī. 16:38:31 *UTC* *Sojuz* atvienojās un attālinājās 40 metrus. Tad tas aplidoja staciju, un 17:12:33  *UTC* pieslēdzās pie *Poisk* moduļa. Kuģi vadīja komandieris Rižikovs ar manuālo vadības sistēmu. Pēc *Sojuz MS-17* atgriešanās uz zemes *Poisk* varēs izmantot iziešanai kosmosā, lai moduli sagatavotu *[[Nauka (SKS)|Nauka]]* laboratorijas moduļa pieņemšanai.

## Gaisa noplūde
Gaisa noplūde no *[[Zvezda (SKS)|Zvezda]]* moduļa, ko mēģināja novērst 63. ekspedīcijas dalībnieki, turpinājās. 13. novembrī tika novērots, ka plaisa ir palielinājusies līdz 4,4 cm. Vēlāk tajā pašā dienā kosmonauti blakus plaisai pamanīja skrambu. 17. novembrī plaisa tika pārklāta ar gumiju un alumīnija foliju, tomēr gaisa noplūde turpinājās. 18. novembrī Krievijas kosmonauti veica iziešanu kosmosā un apskatīja vietu *Zvezda* ārpusē, kur no iekšpuses bija plaisa, bet nekā aizdomīga nemanīja.

2021. gada februārī ieradās kravas kuģis *[[Progress MS-16]]*, kas atveda arī remonta komplektu, kas paredzēts gaisa sūces aizdarīšanai *Zvezda* modulī. Marta pirmajā pusē kosmonauti abām plaisām uzklāja hermētiķi vairākos slāņos un pastāvīgo ielāpu. Pēc nodalījuma hermētiskuma pārbaudes tika secināts, ka gaisa noplūde joprojām turpinās.

2. aprīlī apkalpe noklāja ar hermētiķi vēl trīs iespējamas noplūdes vietas. Pēc tam tika novērots, ka gaisa noplūde samazinājusies trīs reizes. Tika atklātas vēl trīs mazākas mikroplaisas.

## Apkalpe

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Atsauces

## Ārējās saites
* 64. ekspedīcija NASA mājas lapā  
* 64. ekspedīcija Energija mājas lapā
Ingvars Brins

**Ingvars Brins** (; dzimis , miris ) bija norvēģu daiļslidotājs un vieglatlēts. Startējis 1900. un 1920. gada olimpiskajās spēlēs. Izcīnījis sudraba medaļu pāru slidojumos olimpiskajās spēlēs 1920. gadā Antverpenē. Viņš tiek uzskatīts par vienu no daiļslidošanas pionieriem Norvēģijā.

18 gadu vecumā viņš izcīnīja sudraba medaļu Norvēģijas vieglatlētikas čempionātā 100 metru un 500 metru skrējienos. 1901. un 1902. gadā kļuva par Norvēģijas čempionu 500 metros. 1902. gadā viņš uzstādīja Norvēģijas rekordu 100 metru skriešanā — 11.1 sekunde.

1900. gadā viņš startēja Parīzes olimpiskajās spēlēs, divās vieglatlētikas skriešanas disciplīnās — 200 metros un 400 metros. Šajās abās disciplīnās viņš startēja tikai kvalifikācijas skrējienos, tā kā viņa rezultāts nebija starp diviem labākajiem attiecīgajā skrējienā, fināla skrējieniem viņš nekvalificējās.

Pēc 20 gadiem viņš atgriezās olimpiskajās spēlēs, kas šoreiz norisinājās Beļģijas pilsētā Antverpenē. Šajā reizē viņš kopā ar dzīvesbiedri Aleksiju Brinu startēja daiļslidošanas pāru slidojumos, kur izcīnīja sudraba medaļu. Šajā disciplīnā viņš piekāpās somu pārim Ludovikai un Valteram Jākobsoniem. Viņš ir viens no vecākajiem daiļslidotājiem, kas ir ieguvis olimpisko medaļu (38 gadu un 131 dienas vecumā).

No 1911. līdz 1914. un no 1922. līdz 1923. gadam viņš startēja pasaules čempionātā daiļslidošanā, kur 1912. gadā izcīnīja bronzas medaļu un 1923. gadā — sudraba medaļu pāru slidojumos.

No 1926. līdz 1927. gadam viņš bija Norvēģijas slidošanas asociācijas priekšsēdētājs.

1932. gadā Brins piedalījās ziemas olimpiskajās spēlēs Leikplesidā. Šoreiz viņš bija tiesnesis gan daiļslidošanā, gan ātrslidošanā.

Brins ir studējis filoloģiju Oslo Universitātē. Līdz pat savai nāvei 1947. gadā, 65 gadu vecumā viņš bija vidusskolas skolotājs.

## Rezultāti
Pārī ar Aleksiju Brinu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ingvars Brins (SOK profils) 
* Ingvars Brins (Sports Reference profils)
Glomma

**Glomma** () ir Norvēģijas garākā upe. Upe sākās Ārsunda ezerā un ietek Oslofjordā, Ziemeļjūrā. Tās garums ir 621 km. Upes baseins ir 42 000 km2. Glommas baseins aizņem 13% no Norvēģijas teritorijas. Lielākās pilsētas upes krastos ir Sarpsborga un Fredrikstada.

## Ārējās saites
Kemijoki

**Kemijoki** (, ) ir Somijas garākā upe. Upe sākas Somijas ziemeļaustrumos, netālu no Krievijas robežas, bet ietek Botnijas līcī. Tās garums ir 550 km. Upes baseins ir 51 123,3 km2. Lielākās pilsētas upes krastos ir Rovaniemi un Kemi. Lielākās pietekas — Kitinena un Ounasjoki. Vidustecē caurtek Kemijervi ezeram. Uz upes ir uzbūvētas pavisam 15 hidroelektrostacijas.

## Ārējās saites
Artūrs Dafijs

**Artūrs Frānsiss Dafijs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

Dafijs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja 100 metru sprinta disciplīnā, kur aizcīnījās līdz fināla kārtai, taču finālā nefinišēja. 

1902. gadā, būdams Džordžtaunas Universitātes students, viņš uzstādīja pasaules rekordu 100 jardu skriešanā — 9.6 sekundes. 

Pēc aiziešanas no vieglatlētikas viņš kļuva par laikraksta *[[The Boston Post]]* sporta žurnālistu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Artūrs Dafijs (SOK profils) 
* Artūrs Dafijs (Olympedia.org) 
* Artūrs Dafijs (Sports Reference profils)
Dafijs

**Dafijs** var būt:

* Artūrs Dafijs (*Arthur Duffey*; 1879―1955) ― amerikāņu vieglatlēts;
* Šeins Dafijs (*Shane Duffy*; 1992) ― īru futbolists.
Ārkanzasa (upe)

**Ārkanzasa** () ir upe ASV centrālajā daļā, Misisipi labā krasta pieteka. Upe sākas Kolorādo štatā. Ārkanzasa tek cauri Kolorādo, Kanzasas, Oklahomas un Ārkanzasas štatiem. Tās garums ir 2364 km. Lielākās pilsētas upes krastos ir Pueblo, Vičita, Talsa, Fortsmita un Litlroka.

## Ārējās saites
Gregs Gatfelds

**Gregorijs Gatfelds** (angļu: *Gregory Gutfeld*; dzimis 1964. gada 12. septembrī San Mateo, Kalifornijā, ASV) ir amerikāņu televīzijas producents, komentētājs, autors, redaktors un komiķis. Viņš ir šova *The Greg Gutfeld Show* vadītājs un viens no pieciem politisko sarunu šova *The Five* vadītājiem. Iepriekš Gatfelds vadīja kanāla *[[Fox News|Fox News Channel]]* šovu *Red Eye w/  Greg Gutfeld*. Gatfelds ir libertists un pats sevi raksturo kā nereliģiozu.

## Atsauces
Selenga

**Selenga** (, ) ir upe Mongolijā un Burjatijas republikā Krievijā. Upe izveidojas, satekot Ideras un Delgermurunas upēm Mongolijas ziemeļdaļā, bet ietek Baikāla ezerā Krievijā. Selenga ir lielākā Baikāla pieteka; tās gada notece ir ap . Upes garums ir , bet baseins — . Lielākās pietekas ir Orhona un Ega Mongolijā, un Čikoja, Hiloka un Uda Krievijā. Lielākās pilsētas krastos ir Ulanude Krievijā un Suhbātara Mongolijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arguņa

**Arguņa** ( — *Éěrgǔnà hé*, ), augštecē **Hailara** (海拉尔河 — *Hăilā'ěr hé*), ir Ķīnas un Krievijas Federācijas robežupe Tālajos Austrumos. 
Tās garums ir 1620 km, 944 kilometru garumā pa to iet valsts robeža. Arguņas baseins ir 164 000 km2.
Satekot Šilkai un Arguņai, izveidojas Amūras upe.

## Vēsture
Līdz Nerčinskas līguma noslēgšanai 1689. gadā Ķīnas impērija visu Amūras baseinu uzskatīja par savu teritoriju, bet pēc līguma stāšanās spēkā jaunā robeža daļēji gāja pa Arguņas upi. 
Pēc Aigunas (1858) un Pekinas (1860) līgumu nosacījumiem Krievijas Impērija piesavinājās arī zemes uz ziemeļiem no Amūras.

## Ārējās saites
Brūkss Maceks

**Brūkss Maceks** (, dzimis ) ir profesionāls Vācijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2020) Maceks pārstāv KHL komandu Jekaterinburgas "Avtomobilist".

Iepriekš Maceks ir spēlējis Vācijas hokeja līgas komandās Īzerlonas "Roosters" un Minhenes "Red Bull", kā arī AHL komandu Čikāgas "Wolves". Minhenes komandā divās sezonās Maceks izcīnīja divus čempionu titulus.

Vācijas hokeja izlases sastāvā Maceks ir spēlējis divos Pasaules čempionātos un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kur izcīnīja otro vietu.

## Ārējās saites
Harijs Lazdiņš

**Harijs Lazdiņš** (dzimis  Liepājā, miris  Kanādā) bija Latvijas futbolists, vārtsargs.

## Biogrāfija
Dzimis Liepājā Jēkaba Lagzdiņa un viņa sievas Alvīnes (meitas uzvārds Vilcēns) ģimenē. Trīsdesmitajos gados strādāja kā kasieris Ploču kūdras fabrikā.

Ar sportu sāka nodarboties 1925. gadā — sākumā ar ātrslidošanu un vieglatlētiku (lodes grūšanu, diska mešanu), bet pēc iestāšanās "Olimpijas" rindās sāka spēlēt bendiju, spēlēja arī hokeju, bija viens no Olimpijas labākajiem uzbrucējiem.

Liepājas "Olimpijas" pirmās komandas vārtos debitēja 1927. gadā, sākotnēji bija Kārļa Minsterjāņa dublieris, bet jau 1928. gada Virslīgas sezonā kļuva par tās pamatvārtsargu un šo posteni nemainīgi saglabāja līdz pat Latvijas okupācijai 1940. gadā. Šo gadu laikā sešas reizes izcīnīja Latvijas meistara titulu (1928, 1929, 1933, 1936, 1938, 1939), trīs reizes ieguva Rīgas kausu (1928—1930). Latvijas izlases sastāvā divas reizes ieguva Baltijas kausu (1936, 1937). Līdzās 18 spēlēm, ko Lazdiņš aizvadīja Latvijas izlases vārtos, daudzas reizes viņš tās spēlēs bija rezerves vārtsargs. Viņa spēles maniere nebija spilgta — Lazdiņš nežilbināja ar akrobātiskiem lēcieniem, toties bija drošs gan tverot augstas bumbas, gan metoties uzbrucējiem kājās.

Lazdiņam bija daudzas izcilas sezonas, bet spožākā bija 1936. gadā, kad Latvijas Virslīgā sešās spēlēs pēc kārtas nosargāja savus vārtus neieņemtus un visā turnīra 2. riņķī ielaida tikai vienus vārtus, kā arī sargāja Latvijas izlases vārtus visās 5 tās spēlēs.

Otrā pasaules kara laikā turpināja spēlēt Liepājā, pārstāvot "Dinamo" (padomju okupācijas gadā), bet tad atkal "Olimpiju" (nacistu okupācijas gados).

1945. gada rudenī Baltijas tautu sporta sacīkstēs bija Latvijas karognesējs un sargāja vārtus futbola turnīrā, kurā Latvija uzvarēja (to pašu — karoga nesēja pienākumu pildīšanu un uzvaru turnīrā Lazdiņš atkārtoja 1947. gadā). 1946. gada pavasarī organizēja latviešu futbola izlasi Vācijas amerikāņu zonā. Spēlēja reģiona augstākajā līgā *Schwaben Augsburg* sastāvā. 1947. gada nogalē pārcēlās uz Ljēžu, Beļģijā, kur pārstāvēja augstākās līgas komandu *RFC Liege* un strādāja kā ogļracis. No turienes izceļoja uz Kanādu, kur strādāja metāllietuvē kā veidotājs Sentkaterinsā. Mūža nogalē bija aizrautīgs makšķernieks, Kingstonas kluba biedrs. Kanādā pirmos gadus bija vietējās arodbiedrības komandas vārtsargs, no 1950. līdz 1952. gadam spēlēja Toronto latviešu futbola komandā.

## Atsauces