1908. gads

**1908. gads** () bija garais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi

### Janvāris
* 11. janvāris — izveidots Lielā kanjona dabas piemineklis (par nacionālo parku kļuva 1919. gada)
* 12. janvāris — pirmoreiz no Eifeļa torņa pārraidīts tālas distances radio signāls.
* 24. janvāris — Roberts Beidens-Pauels sāka skautu kustību.

### Februāris
* 1. februāris — Portugāles karalis Karlušs I un kroņprincis Luišs Filipi (*Luís Filipe*) tika nogalināts Lisabonā.
* 12. februāris — sākās pirmās autosacīkstes apkārt zemeslodei no Ņujorkas uz Parīzi.
* 18. februāris — tika aizliegta japāņu imigrācija ASV.

### Marts
* 9. marts — Milānā, Itālijā dibināts futbola klubs F.C. Internazionale Milano.
* 21. marts — francūzis Anrī Farmans veica pirmo pasažieru lidojumu.

### Aprīlis
* 21. aprīlis — Frīdrihs Kuks sasniedza Ziemeļpolu.
* 27. aprīlis — Londonā atklāja vasaras olimpiskās spēles.

### Maijs
* 13. maijs — Jaunie turki sāka revolūciju Osmaņu impērijā, un piespieda sultānu Abdulu Hamidu II ievērot 1876. gada konstitūciju.
* 16. maijs — Parīzē tiek nodibināta Starptautiskā Hokeja federācija.
* 26. maijs — Masdžedasoleimanā (*Masjed Soleyman*, مسجد سلیمان) tika atklāta pirmā lielākā komerciālā naftas atradne Vidējos Austrumos. Tiesības pār šo resursu drīz vien ieguva Apvienotā Karaliste.

### Jūnijs
 
* 30. jūnijs — Tunguskas fenomens: Podkamennaja Tunguskas upes tuvumā Krasnojarskas novadā, Krievijā notika sprādziens.

### Jūlijs
* 19. jūlijs — dibināta FINA (Starptautiskā peldēšanas federācija).
* 21. jūlijs — nodibināta Argentīnas Antarktīda.

### Oktobris
* Oktobris — sākās Bosnijas krīze pēc tam, kad Austroungārija anektēja Bosniju un Hercegovinu.
* 5. oktobris — Bulgārija deklarēja neatkarību no Osmaņu impērijas, Ferdinands I kļuva par caru.

### Novembris
* 15. novembris — Beļģija anektēja Kongo Brīvvalsti.
* 22. novembris — dibināta Luksemburgas Futbola federācija.

### Decembris
* 2. decembris — par Ķīnas imperatoru kļuva Puji.
* 28. decembris — 7 balles stipra zemestrīce nopostīja Mesinā, Sicīlijā un satricināja Kalabriju, bojā gāja vairāk nekā 75 000 cilvēku.

## Dzimuši
* 9. janvāris — Simona de Bovuāra (*Simone de Beauvoir*), franču rakstniece, feministe (mirusi 1986. gadā)
* 15. janvāris — Edvards Tellers (*Edward Teller*), ASV fiziķis (miris 2003. gadā)
* 20. marts — Maikls Redgreivs (*Michael Redgrave*), angļu aktieris (miris 1985. gadā)
* 2. aprīlis — Badijs Ebsens (*Buddy Ebsen*), ASV aktieris un dejotājs (miris 2003. gadā)
* 5. aprīlis:
** Beta Deivisa (*Bette Davis*), ASV aktrise (mirusi 1989. gadā)
** Herberts fon Karajans (*Herbert von Karajan*), Austrijas diriģents (miris 1989. gadā)
* 24. aprīlis — Juzefs Goslavskis (*Józef Gosławski*), poļu tēlnieks (miris 1963. gadā)
* 28. aprīlis — Oskars Šindlers (*Oskar Schindler*), ebreju glābējs (miris 1974. gadā)
* 20. maijs — Džeimss Stjuarts (*James Stewart*), ASV aktieris (miris 1997. gadā)
* 23. maijs:
** Džons Bardīns (*John Bardeen*), ASV fiziķis (miris 1991. gadā)
** Tomiko Itoka (糸岡 富子, *Itooka Tomiko*) — simtgadniece, pasaulē vecākā persona (no 2024. gada 19. augusta) 
* 28. maijs — Ians Flemings (*Ian Fleming*), angļu rakstnieks (miris 1964. gadā)
* 12. jūnijs — Oto Skorceni (*Otto Skorzeny*), vācu diversants (miris 1975. gadā)
* 25. jūnijs — Villards Van Ormans Kvains (*Willard Van Orman Quine*), ASV filozofs (miris 2000. gadā)
* 4. septembris — Edvards Dmitriks (*Edward Dmytryk*), Kanādas un ASV kinorežisors (miris 1999. gadā)
* 30. septembris — Dāvids Oistrahs (*Давид Ойстрах*), PSRS vijolnieks (miris 1974. gadā)
* 16. oktobris — Envers Hodža (*Enver Hoxha*), Albānijas vadītājs (miris 1985. gadā)
* 17. oktobris — Dmitrijs Ustinovs (*Дмитрий Устинов*), PSRS aizsardzības ministrs (miris 1984. gadā)
* 14. novembris — Džozefs Makārtijs (*Joseph McCarthy*), ASV politiķis (miris 1957. gadā)
* 28. novembris — Klods Levī-Stross (*Claude Lévi-Strauss*), Francijas sociālantropologs un filozofs (miris 2009. gadā)
* 10. decembris — Olivjē Mesiāns (*Olivier Messiaen*), franču komponists un ērģelnieks (miris 1992. gadā)
* 31. decembris — Simons Vīzentāls (*Simon Wiesenthal*), ebreju sabiedrisks darbinieks (miris 2005. gadā)

## Miruši
* 9. janvāris — Vilhelms Bušs (*Wilhelm Busch*), vācu mākslinieks (dzimis 1832. gadā)
* 1. februāris — Karlušs I (*Carlos I*), Portugāles karalis (dzimis 1863. gadā)
* 11. jūlijs — Frīdrihs Trauns (*Friedrich Traun*), vācu tenisists un vieglatlēts (dzimis 1876. gadā)
* 4. septembris — Rūdolfs Blaumanis, latviešu rakstnieks (dzimis 1863. gadā)
* 20. septembris — Pablo de Sarasate (*Pablo de Sarasate*), spāņu vijolnieks (dzimis 1844. gadā)
* 21. jūnijs (j.s, pēc v.s. ) — Nikolajs Rimskis-Korsakovs (*Николай Римский-Корсаков*), krievu komponists (dzimis 1844. gadā)
* 24. jūnijs — Grovers Klīvlends (*Grover Cleveland*), 22. ASV prezidents (dzimis 1837. gadā)
* 8. augusts — Jozefs Maria Olbrihs (*Joseph Maria Olbrich*), austriešu arhitekts (dzimis 1867. gadā)
* 25. augusts — Anrī Bekerels (*Henri Becquerel*), franču fiziķis (dzimis 1852. gadā)
* 8. novembris — Viktorjēns Sardū (*Victorien Sardou*), franču dramaturgs (dzimis 1831. gadā)

## Nobela prēmijas
* Fizikā — Gabriels Lipmans
* Fizioloģijā vai medicīnā — Iļja Mečņikovs, Pauls Ērlihs
* Ķīmijā — Ernests Rezerfords
* Literatūrā — Rūdolfs Eikens
* Miera veicināšanā — Klass Arnoldsons, Fredriks Bajers

## Atsauces