open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ilindenas-Preobražēnijas sacelšanās

**Ilindenas-Preobražēnijas sacelšanās** vai vienkārši **Ilindenas sacelšanās** (, *Ilindensko-Preobražensko vǎstanie*; , *Ilindensko vostanie*; , *Eksegersi tou Ilinden*) bija organizēta sacelšanās pret Osmaņu impēriju 1903. gada augustā–oktobrī, kuru sagatavoja un veica Iekšējā Maķedonijas-Adrianopoles Revolucionārā organizācija ar Maķedonijas-Adrianopoles Augstākās komitejas atbalstu. Sacelšanās nosaukums attiecas uz *Ilindenu*, Elijas dienas nosaukumu, un uz *Preobražēniju,* kas nozīmē Apskaidrošanos. Sacelšanās ilga no 1903. gada augusta sākuma līdz oktobra beigām un aptvēra plašu teritoriju no Melnās jūras austrumu krasta līdz Ohridas ezera krastam.

Sacelšanās Maķedonijas reģionā skāra lielāko daļu Manastiras vilajeta centrālās un dienvidrietumu daļas, saņemot galvenokārt vietējo bulgāru zemnieku atbalstu, un zināmā mērā arī reģionā mītošos aromūnus. Pagaidu valdība tika izveidota Kruševas pilsētā, kur nemiernieki 12. augustā pasludināja Kruševas Republiku, kas noturējās desmit dienas. 19. augustā cieši saistīta sacelšanās, ko bulgāru zemnieki organizēja Adrianopoles vilajetā noveda pie lielas teritorijas atbrīvošanas Strandžas kalnos un pagaidu valdības izveidošanas Vasiliko, Strandžas Republikā. Tas ilga apmēram divdesmit dienas, pirms turki to apspieda. Sacelšanās apņēma arī Kosovas un Saloniku vilajetus.

Līdz dumpja sākumam osmaņi jau bija arestējuši vai nogalinājuši daudzus tās daudzsološākos potenciālos līderus, tostarp Ivanu Garvanovu un Goci Delčevu, un pāris mēnešu laikā šie centieni tika apspiesti. Pārdzīvojušajiem tuvāko gadu laikā izdevās uzturēt partizānu kampaņu pret turkiem, taču tās lielāka ietekme bija tāda, ka tas pārliecināja Eiropas lielvalstis mēģināt pārliecināt Osmaņu sultānu, ka viņam ir jāpieņem samierinošāka attieksme pret saviem kristīgajiem pavalstniekiem Eiropā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dariali hidroelektrostacija

thumb|right|200px|Dariali HES būvniecība, 2014. gads
**Dariali hidroelektrostacija** jeb **Dariali HES** () ir derivācijas tipa hidroelektrostacija Gruzijā. Tā ir izveidota uz Terekas (Tergi) upes Dariali aizā Kazbegi municipalitātē, Mchetas-Mtianeti mharē, aptuveni 1 km attālumā no Krievijas robežas. Spēkstacija elektrību sāka ražot 2016. gadā. To pārvalda kopuzņēmums *Dariali Energy*, kā īpašnieki ir Gruzijas uzņēmums *Energia*, Japānas uzņēmums *TEPCO Renewable Power* un ASV trests *Lok Home Irrevocable Trust*.

## Vēsture
Projekts tika uzsākts 2011. gadā, tā finansējumu apstiprināja 2014. gada maijā, un gada beigās sākās tuneļa urbšanas darbi. Apakšzemes būvniecība tika pabeigta 2015. gada aprīlī. Spēkstacija tika nodota ekspluatācijā 2016. gada decembrī, un visa kompleksa svinīgā atklāšana notika 2017. gada aprīlī.
Kopējais investīciju apjoms projektā bija 123 miljoni ASV dolāru, no kuriem 80 miljoni bija ERAB kredīts.

## Uzbūve
Spēkstacijas uzstādītā jauda sasniedz 108 MW, un elektroenerģiju var ražot vidēji 510 GWh gadā.
Elektrostacija ir derivācijas tipa hidroelektrostacija. Augšpusē (1729 m augstumā virs jūras līmeņa) ir neliels straumes novirzīšanas aizsprosts. Ūdens tiek novadīts pa 5 km garu 5 m diametra krituma tuneli. Lejpusē (1334 m augstumā) ir pazemes elektrostacija, kur uzstādītas trīs vertikālās Peltona turbīnas, katra ar jaudu 36 MW.
Valsts elektrotīklam stacija ir pieslēgta ar 110 kV pārvades gaisvadu līniju.

## Īpašnieki
Sākotnēji 2011. gadā uzņēmumu *Dariali Energy* kā sabiedrību ar ierobežotu atbildību dibināja ASV uzņēmums *Robins Company*.
2011. gada 30. septembrī *Dariali Energy* tika reorganizēts par akciju sabiedrību, un par vienu no tā akcionāriem kļuva Gruzijas Enerģijas attīstības fonds.
2012. gada decembrī par akcionāru kļuva ASV trests *Lok Home Irrevocable Trust*.
2013. gadā bija nepieciešamas 20 miljonu *USD* investīcijas, un 23,007 % *Dariali Energy* kapitāldaļu ieguva uzņēmums *Energia* (tā 70 % piederēja Krievijas pilsonim gruzīnam Mevludam Bliadzem, un 30 % — uzņēmumam *Peri*).
2020. gada aparīlī Japānas enerģētikas uzņēmuma *TEPCO Renewable Power* meitas uzņēmums **TEPCO Renewable Power Singapore PTE.* iegādājās 31,4 % *Dariali Energy'' kapitāldaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dariali Energy
Tims Skots

**Tims Jūdžins Skots** (, dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu politiķis, pārstāv ASV Republikānisko partiju. Kopš 2013. gada ir ASV senators, pārstāvot Dienvidkarolīnas štatu, kad viņu šajā amatā iecēla Dienvidkarolīnas gubernatore Nikija Heilija. Pirms kļūšanas par ASV senatoru Skots bija ASV pārstāvju palātas deputāts, no 2011. gada līdz 2013. gadam pārstāvot Dienvidkarolīnas 1. kongresa apgabalu. Pašlaik Skots ir viens no trim afroamerikāņiem ASV Senātā, pārējiem diviem esot Korijam Bukeram un Rafaelam Vornokam.

Dzimis Ziemeļčārlstonā, Dienvidkarolīnas štatā, Skots ir absolvējis Čārlstonas Dienvidu Universitāti, 1988. gadā iegūstot bakalaura grādu politiskajās zinātnēs. Pēc universitātes absolvēšanas Skots atvēra savu apdrošināšanas aģentūru *Tim Scott Allstate*, kurā pats strādāja par finanšu konsultantu.

1995. gadā Skots tika ievēlēts Čārlstonas pilsētas valdē, saņemot 80% balsu. Viņš kļuva par pirmo afroamerikāņu republikāni, kurš tika jebkāda veida politiskajā amatā Dienvidkarolīnā, kopš 19. gadsimta beigām.

2008. gadā Skots tika ievēlēts Dienvidkarolīnas Pārstāvju palātā, pārstāvot, Dienvidkarolīnas 117. apgabalu.

2010. gadā T. Skots kandidēja uz Dienvidkarolīnas 1. kongresa apgabala pārstāvja amatu. Skots uzvarēja Demokrātiskās partijas oponentu Benu Freizeru, saņemot 65% balsu. 2013. gadā tābrīža Dienvidkarolīnas gubernatore Nikija Heilija Skotu iecēla par pagaidu ASV Senatoru, kad iepriekšējais ASV Senators, kurš pārstāvēja Dienvidkarolīnu atkāpās no amata. 2016. gadā viņš tika pārvēlēts amatā, pārspējot Demokrātiskās partijas oponentu Tomasu Diksonu.

2017. gadā Skots bija viens no 22 ASV senatoriem, kuri parakstīja vēstuli, kas mudināja tobrīdējo ASV prezidentu Donaldu Trampu pamest Parīzes klimata nolīgumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Senator Tim Scott oficiālā ASV Senāta mājaslapa
ADwards

***ADwards*** ir radošās izcilības festivāls, kurā tiek vērtēti un apbalvoti Latvijā tapuši darbi reklāmas, dizaina, video, audio, TV, multimediju, foto, ilustrācijas, animācijas, interaktīvo risinājumu un sabiedrisko attiecību jomās.

Pirmais *ADwards* festivāls norisinājās 2006. gadā un turpmāk notiek katru gadu. Tas ir lielākais festivāls radošo industriju nozarē, kurš veicina reklāmas aģentūru, dizaina grupu, sabiedrisko attiecību, arhitektu biroju, filmu un skaņu studiju, kā arī individuāli praktizējošu profesionāļu darbus, kuri ir tapuši Latvijā.

## Kategorijas
Festivālā iesniegtie darbi tiek vērtēti desmit kategorijās:
# integrētās kampaņas,
# sabiedriskās attiecības,
# interaktīvie un digitālie risinājumi,
# zīmola saturs un izklaide,
# zīmola stāsts,
# pasākumi un sponsorēšana,
# preses un vides reklāma,
# netradicionālā komunikācija,
# TV un radio,
# drukas māksla un dizains.

Idejas vērtējuma galvenais kritērijs ir radošā iecere — tās oriģinalitāte, spēks un atbilstība. Meistarības vērtējuma galvenais kritērijs ir profesionālais izpildījums. Ik gadu darbus vērtē vietējā un starptautiskā žūrija. Finālisti saņem īpašus diplomus, savukārt labākie darbi — sudraba un zelta *ADwards* ordeņus, kas ir augstākais profesionālais novērtējums valstī.

Festivālu organizē *Latvian Art Directors Club* (LADC) — biedrība, kas apvieno Latvijas radošos profesionāļus.

## Laureāti
Festivāla apbalvoto darbu vidū ir arī tādi Latvijā nozīmīgi objekti un kampaņas kā aģentūras "Bechtle & Milzarajs" izstrādātā kampaņa "Vilnius — amazing wherever you think it is", aģentūras "NORD DDB RIGA" kampaņa "Cilvēcīgas beigas", "3ClientAgency" sociālā kampaņa "Ballējam — izguļam", dizaina biroja "H2E" radītā Alūksnes bānīša stacija, studijas "Asketic" izstrādātā vizuālā identitāte Latgales vēstniecība GORS, Liepājas pilsētas reprezentatīvais buklets un citi.

## Atsauces
Baba Vanga

**Vangelija Pandeva Guščerova** (, dzimusi kā **Surčeva** , mirusi ), plašāk zināma kā **Baba Vanga** (*Баба Ванга*), bija akla Bulgārijas mistiķe, gaišreģe un tautas medicīnas piekopēja. Lielāko daļu no dzīves nodzīvoja Petričas pilsētā uz Bulgārijas, Grieķijas un Ziemeļmaķedonijas robežas.

20. gadsimta 70. gadu beigās un 80. gados viņa kļuva plaši pazīstama Austrumeiropā ar savu gaišredzību un pareģošanu, miljoniem cilvēku uzskatīja, ka viņai piemīt paranormālas spējas.

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
Vanga (nozīmju atdalīšana)

**Vanga** var būt:

* Vanga — ciems Kuldīgas novadā;
* Baba Vanga — Bulgārijas mistiķe un gaišreģe;
* Džūlija Vanga — mistiķe no Latvijas, uzvarējusi “Ekstrasensu cīņās”.
Centriski labēja politika

**Centriski labēja politika**, arī **mēreni labēja politika**, ir tāda politika, kas politiskajā spektrā tiecas pretim labējai politikai, taču vienlaikus ir salīdzinoši tuva centrismam.

Ideoloģijas, kuras raksturo kā centriski labējas ietver liberālu konservatīvismu un dažus kristīgās demokrātijas variantus, un citas.

Ekonomiskais liberālisms ir ietekmējis centriski labējos ekonomiskos aspektus, kas parasti atbalsta brīvos tirgus, ierobežotus valdības izdevumus un citas politikas, kas lielā mērā saistītas ar neoliberālismu. Centriski labēja politika nav ne vispārēji sociāli konservatīva, ne kulturāli liberāla, un bieži apvieno abus uzskatus, atbalstot pilsoniskās brīvības un tradicionālisma elementus.

## Centriski labējas partijas un partiju apvienības Latvijā

* "Apvienotais saraksts"
* Jaunā konservatīvā partija
* "Jaunā Vienotība"
* "Par cilvēcīgu Latviju"
* Zaļo un Zemnieku savienība

## Skatīt arī

* Labēja politika
* Centrisms
Rugājkalns

**Rugājkalns** ir 97,6 m augsts paugurs Austrumkursas augstienes ziemeļdaļā, Tukuma novada Kandavas pagastā. Paugura relatīvais augstums ir 22,6 m un tas atrodas 250 metrus uz rietumiem no autoceļa P109 Kandava—Saldus (autobusu pietura “Rugājkalns”), 4 km uz ziemeļiem no Zemītes, pie pašvaldības ceļa, agrākā valsts ceļa V1470 Ošlejas—Rugājkalns—Noras atzarojuma Rugājkalns—Aizdzire, lauksaimnieciskās zemēs. Uzkalnā atrodas bijusī Rugājkalna muiža (agrāk Luizenhofa), agrākās Aizdzires muižas pusmuiža.

## Apraksts

Rugājkalns ir asimetrisks, līdz 800 metru garš un līdz 550 metru plats vidējpaugurs — daugulis. Virsotne iegarena, orientēta ZA-DR virzienā. Paugurs veidojies zem ledāja tā aktīvā mikromēlē, kur glaciotektonisko procesu rezultātā uz augšu ticis izspiests augsnes pamatmateriāls — smiltis, oļi, grants, morēnas mālsmilts. No blakus esošajiem pauguriem Rugājkalnu norobežo 0,5—1 km plati reljefa pazeminājumi.

## Atsauces
Daugulis (ģeomorfoloģija)

**Daugulis** jeb **kupolpaugurs** ir garens vai ieapaļš konusa vai kupola veida paugurs, kas izveidojies vietā, kur satecējušas ledāja mēles. To relatīvais augstums svārstās no dažiem līdz 20—35 metriem. Sastopami ledāja veidotās augstienēs, tai skaitā Latvijā, īpaši Vidzemes, Alūksnes, Latgales un Augšzemes augstienēs. Dauguļi reizēm veido īpašu reljefu, kāds redzams, piemēram, Augstrozes paugurvalnī. Tie bieži atrodami virknēs vai masīvos, veidojot aptuveni meridionālā virzienā orientētas joslas ar dauguļiem apmēram līdzīgu izmēru pazeminājumiem starp tām, kas reizēm ir pārpurvoti. Dauguļu nogāzes parasti klātas ar morēnas materiālu — mālsmilti vai smilšmālu. Retos gadījumos šīs virknes var radīt režģa tīklojumu, bet Naudītes apkārtnē Austrumkursas augstienē — gredzenveida formas.

## Atsauces
SpaceX Crew-2

***SpaceX Crew-2*** bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* kosmosa kuģa *[[Crew Dragon]]* lidojums.
Tas orbītā tika palaists 2021. gada 23. aprīlī NASA uzdevumā *[[Commercial Crew Development]]* programmā. 24. aprīlī kosmosa kuģis saslēdzās ar Starptautisko kosmosa staciju. Nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās 9. novembrī.

*Crew-2* tika izmantots kosmosa kuģa nolaižamais aparāts, kas lidoja misijā *[[Crew Dragon Demo-2|Demo-2]]* (*Endeavour*). Nesējraķetei izmantota pirmā pakāpe (sērijas numurs *B1061*), kas lidoja misijā *[[SpaceX Crew-1|Crew-1]]*.

## Apkalpe
*Crew-2* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublieru apkalpe:
* Satoši Furukava, Misijas speciālists 1, , *JAXA*
* Matiass Maurers, Misijas speciālists 2, , *ESA*

## Lidojuma gaita
*SpaceX Crew-2* tika palaists  09:49:02 *UTC* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-39A*.

Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmā pakāpe nolaidās uz peldošas platformas *Of Course I Still Love You* Atlantijas okeānā.

24. aprīlī 09:08 *UTC* *Endeavour* automātiskā režīmā saslēdzās ar SKS pie *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* modulim pievienotā adaptera *[[Pressurized Mating Adapter|PMA-2]]* saslēgšanās mezgla *[[International Docking Adapter|IDA-2]]*.

21. jūlijā tika veikta kosmosa kuģa pārvietošana no vienas pieslēgvietas uz citu, lai atbrīvotu vietu kuģim *[[SpaceX Crew-3]]*. *Crew-2* apkalpe (Kimbro, Makartūra, Hošide un Peskjē) manevru laikā atradās kosmosa kuģī. Tas 10:45 *UTC* atvienojās no *Harmony* priekšgala mezgla *IDA-2*, un 11:36 *UTC* pieslēdzās pie *Harmony* augšējā saslēgšanās mezgla *IDA-3*.

8. novembrī 19:05 *UTC* kosmosa kuģis atvienojās no stacijas.  9. novembrī 03:33:16 *UTC* nolaižamais aparāts nolaidās Meksikas līcī, Floridas tuvumā. Lidojuma ilgums bija 199 dienas 17 stundas 28 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''COMMERCIAL CREW PROGRAM'' *NASA*
* ''SpaceX''
* Crew Dragon Gunter Dirk Krebs
Krikova

**Krikova** () ir pilsēta Moldovā, Kišiņevas pašvaldības Riškanu sektorā.

Pilsēta ieguva popularitāti, pateicoties *Cricova* dzirkstošo un markas vīnu darītavai — vienīgajam uzņēmumam Moldovā un vienam no nedaudziem bijušajā PSRS, kas ražo dzirkstošos vīnus, izmantojot klasiskā šampanieša metodi.

## Vēsture
Senākā ciemata pieminēšana ar nosaukumiem Vadulpetrei un Vedeņa datēta ar 1431. gadu. Kopš seniem laikiem šeit tiek iegūts būvakmens  kotelecs () — sazāģēti gliemežkaļķakmens bloki.

Izveidotās ejās atrodas slavenie *[[Cricova (vīna darītava)|Cricova]]* vīna darītavas pagrabi, kas stiepjas daudzus kilometrus. Tur glabājas vairāk nekā 100 vīnu kolekcijas no labākajām vīnogu šķirnēm, kas audzētas Moldovas centrālajā daļā. Tiek apgalvots, ka *Cricova* pagrabos glabājas vīns no Hermaņa Gēringa kolekcijas, kuri no Vācijas pēc Otra pasaules kara beigām bija atvesti uz Maskavu. Pats pirmais vīna paraugs datējams ar 1902. gadu, tika ražots Jeruzalemē un tiek dēvēts par ebreju Pasā.

## Transports
Pilsētu ar galvaspilsētu savieno autobusu maršruti Nr. 2, 47 un maršruta taksometri Nr. 148 un 152.

## Atsauces

## Saites
* Oficiālā "Cricova" ražotnes un pagrabu vietne
Cricova (vīna darītava)

***Cricova*** ir Moldovas vīna darītava, kas atrodas Krikovas pilsētā 15 kilometrus uz ziemeļiem no valsts galvaspilsētas Kišiņevas. Slavenie vīna pagrabi padara to par populāru tūristu apskates objektu.

## Vīna darītava
*Cricova* vīna pagrabi ir otrs lielākais vīna pagrabs Moldovā aiz ''Milestii Mici'' (lielākais pasaulē). Tā lepojas ar 120 kilometru labirinta ceļiem, salīdzinot ar *Milestii Mici* 200 kilometriem. *Cricova* pazemes tuneļi pastāv kopš 15. gadsimta, kad tika izrakts kaļķakmens, lai palīdzētu uzbūvēt Kišiņevu. 1950. gados tie tika pārveidoti par pazemes vīna emporiju.

Puse ceļa braucamās daļas tiek izmantota vīna uzglabāšanai. Ceļus sauc pēc vīniem, kurus tie uzglabā. Šīs "vīna pilsētas" noliktavas, degustācijas telpas un citas iespējas atrodas pazemē. Tas nokāpj līdz 100 metriem zem zemes, un tajā ir 1,25 miljoni pudeļu ar retu vīnu. Vecākais vīns datēts ar 1902. gadu. Temperatūra dabiski uzturās aptuveni 12 °C visu gadu (kas ir lieliski piemērots vīnam).

Leģenda vēsta, ka 1966. gadā pagrabos ienāca kosmonauts Jurijs Gagarins, kurš atgriezās uz zemes virsmas pēc divām dienām (ar palīdzību). Krievijas prezidents Vladimirs Putins šeit svinēja savu 50. dzimšanas dienu.

*Cricova* kādreiz bija kaļķakmens raktuve. Dažās ejās rakšana joprojām ir aktīva, tāpēc pagrabs joprojām aug. Citas slavenās Moldovas vīna darītavas ir ''Cojuşna'' un ''Mileştii Mici''.

Lielākais *Cricova* vīnu importētājs ir Kazahstāna. Iepriekš Krievija bija galvenā importētāja, tomēr tas mainījās 2014. gadā, kad Krievija uzlika embargo Moldovas vīnam, atriebjoties Moldovai, kura virzās uz iestāšanos Eiropas Savienībā.

## Vīna ražošana
*Cricova* ražo dzirkstošos vīnus saskaņā ar klasisko franču metodi, kuru it kā pirms vairākiem gadsimtiem izgudroja mūks Doms Pjērs Perinjons — "Methode Champenoise",

*Cricova* gatavo unikālu dzirkstošo sarkanvīnu, *kodrinskoie* dzirkstošo, kas izgatavots no ''cabernet sauvignon'' krājumiem un tiek pārdots kā ar “bagātīgu samta faktūru un upeņu un ķiršu garšu”.

"*Cricova* lielajos pagrabos" atrodas daudzveidīga vīnu kolekcija *The National Oenotec*. Unikālie eksponāti (1902. gada “Lieldienu Jeruzalemes”, 1902. gada liķiera “Jan Becher” vīnogu raža) kopā ar citiem 158 zīmoliem no Burgundijas, Mozeles, Tokejas, Reinas, atrodas gan uzņēmuma, gan Moldovas kolekcijā, kas mūsdienās satur aptuveni 1,3 miljonus pudeles. Starp tām ir Otrā pasaules kara trofejas, kurās ietilpst vīni no Hermaņa Gēringa kolekcijas. Pēc tam, kad padomju vara bija konfiscējusi viņa privāto vīna kolekciju, daļa no tās tika nodota Krimā, bet pārējā daļa tika nogādāta Krikovā.

Tomēr *Oenotec* lepnums, pirmkārt, ir vīni ar nosaukumu *"Cricova"*, kas vīna darītavai atnesa nacionālo un starptautisko degustācijas balvu kolekciju. Kopš 2008. gada kolekcija sastāv no vairāk nekā 70 sudraba, zelta un *Grand Prix* balvām.

## Atsauces
TotalEnergies

***TotalEnergies SE*** (līdz 2021. gadam ***Total***) ir Francijas naftas un gāzes uzņēmums. Tas ir dibināts 1924. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs ir Ladefānsā, Kūrbevuā komūnā, Parīzes tuvumā. *TotalEnergies* ir viens no sešiem pasaules lielākajiem naftas uzņēmumiem, lielākais Francijas uzņēmums pēc apgrozījuma.

Uzņēmuma darbība aptver visu naftas un gāzes ķēdi, sākot no jēlnaftas izpētes un ieguves līdz elektroenerģijas ražošanai, naftas un dabasgāzes transportēšanai, pārstrādei un jēlnaftas un naftas produktu tirdzniecībai. Tas darbojas arī enerģijas ražošanas nozarēs ar zemu oglekļa emisiju līmeni.

*TotalEnergies SE* akcijas tiek kotētas *[[Euronext]]* biržā, Frankfurtes fondu biržā un Ņujorkas fondu biržā. Tas ietilpst Francijas biržu indeksā *[[CAC 40]]*.

## Sports
Uzņēmums sponsorē šosejas riteņbraukšanas komandu **.

## Ārējās saites

* ''TotalEnergies''
2021. gada Olaines novada domes vēlēšanas

**[[2021. gads|2021]]. gada [[Olaines novads|Olaines novada]] domes vēlēšanas** notika  2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Olaines novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas kopā sastāv no 104 kandidātiem.

## Vēlēšanu norise
Olaines novadā atradās 4 vēlēšanu iecirkņi. Olaines pagastā varēja nobalsot Jaunolaines Kultūras namā un "Olaines Sociālā dienesta" klientu apkalpošanas centrā "Gaismas" (nepieejams cilvēkiem ar kustību traucējumiem), bet Olaines pilsētā varēja nobalsot Olaines Kultūras centrā un Olaines Sporta centrā.

Oficiālajā vēlēšanu dienā, sestdienā, , iecirkņi bija atvērti no pulksten 7ː00 līdz 20ː00 (), bet ikkatrā iecirknī vēlētājs varēja arī balsot iepriekš — gan pirmdienā, , no pulksten 16ː00 līdz 20ː00 (), gan ceturtdienā, , no pulksten 9ː00 līdz 16.00 (), gan arī piektdienā, , no pulksten 13ː00 līdz 20ː00 ().

Šajā novadā balsstiesīgais vēlētājs varēja nobalsot jebkurā iecirknī, jo vēlētāju noteikšanai tika izmantoti iepriekš sastādīti vēlētāju saraksti. COVID-19 pandēmijas dēļ iecirkņos bija jāievēro dažādi epidemioloģiskās drošības pasākumi, kā, ierodoties iecirknī, ir jāvelk sejas maska, jāievēro divu metru distance no citiem cilvēkiem un jādezinficē rokas, papildus arī tika ieteikts uz vēlēšanām nākt ar savu pildspalvu.

Latvijas Televīzijas ziņu raidījuma Panorāma rubrikā "Tautas panorāma"  tika pārraidīts sižets par Olaines novadu, kurā tika aptaujāti novada iedzīvotāji. Kā lielāko problēmu iedzīvotāji norādīja infrastruktūras stāvokli Olaines pagasta ciemos, kas ir sliktāks nekā tādās lielajās apdzīvotajās vietās kā Olainē vai Jaunolainē.

### Balsošanas sistēma
Latvijas Pašvaldības domes vēlēšanu likums nosaka, ka pašvaldības tiek ievēlētas vienlīdzīgās, tiešās, aizklātās, brīvās un proporcionālās vēlēšanās, piešķirot vietas partijām, kuras iegūst vismaz 5% balsu pēc Vebstera—Senlagē metodes. Vēlēšanas parasti notiek reizi četros gados, jūnija pirmajā sestdienā, bet Saeimai ir tiesības pieprasīt ārkārtas vēlēšanas. Ja notiek ārkārtas vēlēšanas un līdz iepriekšējās domes termiņa beigām ir vairāk par diviem mēnešiem, bet mazāk par diviem gadiem, tad domi ievēl uz pagarinātu laiku — līdz aiznākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām, savukārt ja ir vairāk par diviem gadiem, tad uz saīsinātu laiku — līdz nākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām.

Novada domē tiek ievēlēti 15 deputāti, ja iedzīvotāju skaits administratīvajā teritorijā ir zemāks par 30 000.

Tiesības piedalīties Olaines novada domes vēlēšanās ir Latvijas un citu Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu pilsoņiem, sākot no 18 gadu vecuma, kuriem ir reģistrēta dzīvesvieta Olaines novada administratīvajā teritorijā 90 dienas pirms vēlēšanu dienas, vai kuriem Olaines administratīvajā teritorijā pieder nekustamais īpašums. Lai apliecinātu vēlētāja identitāti jānorāda derīga ES pilsoņa pase vai personas apliecība (eID karte).

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti
Vēlēšanās Olaines novada domē tika ievēlēti 15 deputāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlētāju aktivitāte
* Vēlēšanu rezultāti
* Ievēlēto deputātu saraksts
1963.—1964. gada Eiropas kausa sezona

**1963.—1964. gada Eiropas kausa sezona** bija Eiropas spēcīgākā futbola klubu turnīra 9. sezona. Sezona ilga no  līdz . Finālspēle norisinājās Prātera stadionā (tagad — Ernsta Hapela stadions) Vīnē.

Par Eiropas kausa uzvarētājiem pirmo reizi kļuva Itālijas klubs ''Internazionale'', kas finālā uzvarēja Spānijas klubu *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]* ar rezultātu 3–1.

Šī bija pirmā reize, kad turnīrā piedalījās komanda no Kipras. Par turnīra rezultatīvākajiem spēlētājiem dalīti kļuva Vladica Kovačevičs no *[[FK Partizan]]*, Sandro Macola no *[[Milānas "Internazionale"|Internazionale]]* un Ferencs Puškāšs no *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]*.

## Priekšsacīkšu kārta

|}

### Izslēgšanas spēle

|}

## Pirmā kārta

|}

### Izslēgšanas spēle

|}

# *FC Zürich kvalificējās tālāk metot monētu*

## Ceturtdaļfināli

|}

## Pusfināli

|}

## Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites

* UEFA mājaslapa
No Rožu ielas

**Valsts jauniešu drāmas teātris "No Rožu ielas" nosaukts Jurija Harmelina vārdā** () ir teātris Kišiņevā, Moldovas galvaspilsētā. Atrodas *Botanica* mikrorajonā Kuza-Vode ielā, 19/3.

Jurija Harmelina pilsētas jauniešu drāmas teātris "No Rožu ielas" ir režisora Jurija Harmelina, projekts kura unikalitāte slēpjas faktā, ka mākslinieki savu radošo karjeru sāk no bērnības Pilsētas teātra licejā, studējot specializētos priekšmetus, pēc tam saņemot profesionālo specialitāti Slāvu universitātes aktieru nodaļā. Licejs-universitāte-teātris — šī kombinācija ir vienīgā Eiropā.

Valsts mākslas teātrī “No Rožu ielas” iestudētas vairāk nekā divi simti klasiskā un modernā izrāžu. Teātris aktīvi ceļo NVS valstīs, Eiropas Savienības valstīs (tajā skaitā Latvijā) un Izraēlā.

## Trupa

### Režisors un galvenais direktors
* Jurijs Arkadjevičs Harmelins (Maestru în Artă) (1954—2020) — teātra dibinātājs, galvenais režisors kopš 1978. gada.

### Mākslinieki
* Marija Madana (Maestru în Artă) (1947) — teātra aktrise kopš 2005. gada.
* Ludmila Kolokhina (Maestru în Artă) (1946) — teātra aktrise kopš 2011. gada.
* Aleksandrs Šiškins (Maestru în Artă) (1965) — teātra aktieris kopš 1982. gada.
* Vasilijs Pavļenko (Moldovas Republikas cienījamais mākslinieks) (1981) — teātra aktieris kopš 2000. gada.
* Olga Sofrikova (Moldovas Republikas godātā māksliniece) (1982) — teātra aktrise kopš 2000. gada.
* Aleksandrs Petrovs (Moldovas Republikas cienījamais mākslinieks) (1982) — teātra aktieris kopš 2000. gada.
* Natālija Ermolajeva (Moldovas Republikas godājamā māksliniece) (1972) — teātra aktrise kopš 2012. gada.
* Jevgeņijs Bognibovs (Moldovas Republikas cienījamais mākslinieks) (1975) — teātra aktieris kopš 2016. gada.
* Elena Tendele (Moldovas Republikas cienījamā māksliniece) (1988) — teātra aktiere kopš 2011. gada.

## Atsauces
Pēteris Pildegovičs

**Pēteris Pildegovičs** (dzimis 1938. gada 15. jūlijā Pilskanes pagastā) ir latviešu sinologs, diplomāts, pirmais Latvijas pilnvarotais lietvedis Ķīnas Tautas Republikā, Latvijas Universitātes Konfūcija institūta vadītājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1938. gada 15. jūlijā Pilskanes pagastā netālu no Ilūkstes. Otrā pasaules kara Sarkanās armijas uzbrukuma laikā 1944. gada vasarā viņa ģimene pārcēlās uz Rīgu. Latvijas Universitātē neklātienē studēja vācu valodu un strādāja VEF, tad studēja ķīniešu valodu Maskavas Universitātes Austrumu valodu institūtā (1964—1970).

Strādāja Tālo Austrumu universitātē Vladivostokā, bija ķīniešu valodas katedras vadītājs. 1978. gadā kopā ar ģimeni atgriezās Latvijā, strādāja Latvijas Zinātņu akadēmijas Filozofijas institūtā, 1988. gadā pirmo reizi ceļoja uz Ķīnu.

Pēteris Pildegovičs ir atrodams Valsts drošības komitejas kartotēkā ar segvārdu Petrovs, savervēts 1986. gadā.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas sāka strādāt Ārlietu ministrijā, kur izveidoja Āzijas un Āfrikas nodaļu, un līdz 1996. gadam bija šīs nodaļas vadītājs. Divus gadus viņš strādāja Latvijas vēstniecībā Lietuvā. 1998. gadā P. Pildegovičam uzticēja izveidot Latvijas vēstniecību ĶTR, kur līdz 2002. gadam viņš bija Latvijas pilnvarotais lietvedis ĶTR. No 2002. līdz 2004. gadam P. Pildegovičs strādāja ziņu aģentūras „Sjiņhua” (, "Jaunā Ķīna") krievu redakcijā Pekinā, kad arī uzsāka darbu pie ķīniešu-latviešu vārdnīcas izveides. Pēc atgriešanās Latvijā ar ĶTR vēstniecības atbalstu viņš turpināja darbu pie vārdnīcas un 2008. gadā izdeva pirmo latviešu-ķīniešu sarunvalodas vārdnīcu.

Dēls ierēdnis un diplomāts Andrejs Pildegovičs.

2011. gadā Pēteri Pildegoviču iecēla par jaunizveidotā Latvijas Universitātes Konfūcija institūta direktoru, kas ir Latvijas un Ķīnas mācību un zinātniskais centrs.

Apbalvots ar IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni 2010. gadā.

## Apbalvojumi
Triju Zvaigžņu ordenis (2010)

## Atsauces
Aleksejs Gricajs

**Aleksejs Gricajs** (; dzimis , miris ) bija padomju, krievu mākslinieks-gleznotājs, skolotājs.

## Biogrāfija
Aleksejs Gricijs dzimis 1914. gada 22. februārā  gadā Petrogradā.

Studējis Ļeņingradā S. M. Zeidenberga studijā. 1932.-1939. gados viņš studēja Ļeņingradas glezniecības, tēlniecības un arhitektūras institūtā pie S. Abugova , I. Brodskis un V. Jakovļeva.

Viņš pasniedza Maskavas mākslas skolā 1905. gada piemiņai, 1948.-1952. un 1964.-1998. gadā - Maskavas Mākslas institūtā. V.I.Surikovs. Kopš 1964. gada viņš vadīja personīgo darbnīcu. Kopš 1966. gada - profesors.

Starp mākslinieka gleznām ir "Elektriskās krāsnis" (1947), "Žiguļos. Vētraina diena" (1948-1950), "Pār Volgu" (1950-1952), "Vakarā" (1954), "Sievas un dēla portrets" (1954), "Ļeņingrada. Vasaras dārzs" (1956), "Sniegpulkstenītes. Osinnik" (1957), "Pirmie zaļumi. Ganāmpulks" (1957), "Nakts veranda" (1959), "Migla. Teļi" (1962), "Pavasara laiks" (1959-1965), "Melnais ūdens" (1967), "Pavasara krēsla. Grava” (1972-1973), “Ledlauzis” (1984-1985). Pēdējos gados viņš galvenokārt gleznoja Maskavas apgabala ainavas.

Mākslinieka darbi tiek glabāti Valsts Tretjakova galerijā, Valsts krievu muzejā un virknē citu muzeju.

PSRS Mākslas akadēmijas akadēmiķis (1964). PSRS Mākslinieku savienības loceklis. RSFSR Mākslinieku savienības Organizācijas komitejas priekšsēdētāja vietnieks (1957-1960).

Viņš nomira 1998. gadā Maskavā. Apglabāts Vagaņkovas kapsētā.

## Apbalvojumi un tituli

* KPFSR cienījamais mākslinieks (1959) - *par izciliem pakalpojumiem tēlotājmākslas jomā*
* KPFSR tautas mākslinieks (1963) - *par lieliskiem pakalpojumiem padomju tēlotājmākslas jomā*
* PSRS tautas mākslinieks (1974) - *par lieliskiem sasniegumiem padomju tēlotājas mākslas attīstībā*
* Staļina trešās pakāpes prēmija (1951) - *par ainavu “Žigulī. Vētraina diena" (1948-1950)*
* Staļina trešās pakāpes prēmija (1952) - *par gleznu "PSRS Zinātņu akadēmijas prezidija sanāksme" un par padomju zinātnieku portretu sēriju* (ar līdzautoriem)
* PSRS Valsts prēmija (1978) - *par ainavu sēriju "Pavasara diena Okā", "Maijs.* *Pavasara siltums", "Pavasara krēsla.* *Grava", "Maija vakars", "Pavasara mēness nakts", "Aizaugušajā parkā"*
* I. Repina vārdā nosauktā KPFSR valsts balva (1973) - *par ainavām "Aprīļa vakars", "Vētraina diena", "Grava.* *Pavasaris", "Sniegpulkstenītes", "Mēness lēkts"*
* Darba sarkanā karoga ordenis
* Tautu draudzības ordenis (1994) - *par lielu ieguldījumu tēlotājas mākslas attīstībā un starptautisko kultūras saišu stiprināšanā*.
* Divi Tēvijas kara II pakāpes ordeņi (1943, 1985)
* Medaļa "Par drosmi"
* Bronzas medaļa pasaules izstādē Briselē (1958) - *par gleznu “Sniegpulkstenītes. Osinnik" (1957)*.

## Atmiņa
thumb|290px|Padomju gleznotāja Alekseja Gricajs (1914–1998) 100. dzimšanas gadadienai veltīta pastmarka.
2020. gada augustā uz Maskavas Verkhnyaya Maslovka ielas Nr. 3 majas fasādes tika uzstādīta mākslinieka piemiņas plāksne.

## Atsauces

## Saites

* Aleksejs Gricajs
Pantjurkisms

thumbnail|upright=1.2|Tjurku valodu izplatība mūsdienās
**Pantjurkisms** ir politiska doktrīna, kas 1880. gados sludināja, ka visas tjurku tautas, it īpaši islāmticīgās, ir viena nācija, un tām ir jāapvienojas vienā vienotā valstī. Kustību aizsāka Krimas tatāri, kas centās atdalīties no Krievijas Impērijas un iekļauties Osmaņu impērijas sastāvā. Viens no aktīvākajiem pantjurkisma idejas atbalstītājiem bija Krimas tatāru intelektuālis Ismails Gaspirali.

## Skatīt vēl

* Tjurku valstu organizācija

## Ārējās saites
Sanofi

***Sanofi*** ir Francijas starptautisks uzņēmums, kura darbība ietver farmāciju (īpaši recepšu medikamentus diabēta, retu slimību, multiplās sklerozes un onkoloģijas un patērētāju veselības aizsardzības jomā) un vakcīnas.

2015. gadā, neilgi pēc Olivjē Brandikurta ienākšanas izpilddirektora amatā, grupa uzsāka stratēģisku pāreju no organizācijas pēc ģeogrāfiskā apgabala (septiņas vienības) uz organizāciju pēc produktiem (piecas vienības).

Vadošais Francijas pētniecības un attīstības uzņēmums *Sanofi* 2018. gadā šajā jomā ieguldīja 5,894 miljardus eiro (17,1% no apgrozījuma).

## Ārējās saites
* Sanofi Latvijā
Peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metri vīriešu komandām

**200 metri vīriešu komandām** bija viena no septiņām peldēšanas disciplīnām, kas tika aizvadīta 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Sacensības tika aizvadītas Sēnas upes daļa starp Kurbevuē un Aņēras tiltiem 1900. gada 12. augustā. Tajās startēja 4 komandas, katrā pa 5 peldētājiem. Kopā bija pieteikti 20 peldētāji, taču reāli sacensībās startēja tikai 18 no viņiem. 

Zelta medaļu izcīnīja Vācijas peldētāju komanda *Deutscher Schwimm Verband Berlin*, kuras sastāvā bija Jūliuss Frejs, Makss Hainle, Ernsts Hopenbergs, Makss Šēne, Herberts fon Petersdorfs. Sudraba medaļu ieguva Francijas komanda *Tritons Lillois*, kuras sastāvā bija Žozefs Bertrāns, Viktors Kadē, Moriss Ošpjē, Viktors Ošpjē un Žils Verbeks. Savukārt bronzas medaļu ieguba Francijas peldētāju komanda *Pupilles de Neptune de Lille*, kuru veidoja Luijs Martēns, Žoržs Leijē,Dezirē Meršē un Renē Tartara.

## Medaļu ieguvēji

## Sacensību formāts
Sacensībās tika aizvadītas četras priekšsacīkstes, kur katrā startēja pieci peldētāji. Punktu vērtēšanā tika izmantota diezgan dīvaina sistēma - peldētāji tika izsēti pa priekšsacīkstēm, pēc tam saņēma punktus atkarībā no tā kuru vietu viņi ieņēma priekšsacīkstēs. Pirmajās priekšsacīkstēs startējošajiem sportistiem tika piešķirti punkti no 1 līdz 5, uzvarētājam saņemot 1 punktu. Otrajā pusfinālā startējošie sportisti saņēma no 6 līdz 10 punktiem un tamlīdzīgi. Komandā tika apkopoti piecu peldētāju rezultātu un komanda, kas ieguva vismazāk punktu, izcīnīja 1. vietu.

## Rezultāti
### Peldējumi
; 1. peldējums

; 2. peldējums

; 3. peldējums

; 4. peldējums

### Komandu kopvērtējumi

## Pārstāvētās valstis un sportisti
* 
200 metru komandu peldēšanā startēja 20 sportisti (4 komandas) no 2 valstīm.

*Iekavās norādīts pārstāvošo sportistu skaits.*
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metri vīriešu komandām (''Sports Reference'') 
* Peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metri vīriešu komandām (''Olympedia'') 
* Peldēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metri vīriešu komandām (''Olympics'') 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Fencing 1900".  Accessed 21 January 2006. Available electronically at http://users.skynet.be/hermandw/olymp/fen1900.html .
*
Meshetas grēda

**Meshetas grēda**, arī **Adžārijas—Imeretijas grēda** un **Meshetijas grēda**, ir kalnu grēda Kaukāza kalnu sistēmā, viena no galvenajām Mazā Kaukāza grēdām. Atrodas Gruzijas dienvidrietumu daļā.

## Ģeogrāfija

Grēdas garums ir 140—150 km, un tās augstākais punkts ir Mepisckaro kalns 2850 m augstumā virs jūras līmeņa. Grēda stiepjas no Melnās jūras krasta līdz Kuras ielejai, aiz kuras turpinās uz austrumiem kā Trialeti grēda. Kalnos ir liels nokrišņu daudzums. Teritorija ap Mtirala kalnu Adžārijā bija nokrišņiem bagātākais reģions Padomju Savienībā, un tas ir arī mitrākais Kaukāza apgabals ar gada nokrišņiem aptuveni 4500 mm gadā. No Meshetas grēdas plūst vairākas upes — Supsa, Adžārisckali un Natanebi.

Meshetas grēdas pamatmateriāls ir zemūdens fliša nogulumi un vulkāniskie ieži — tufs un andezīts.

## Flora un fauna

Meshetas grēdas nogāzes ir bagātas ar endēmām un reliktām sugām, un tās galvenokārt klāj lapu koku meži (ozoli, kastaņas, kļavas, skābarži, dižskābarži) zem 1200 m virs jūras līmeņa un skujkoku meži (egles, baltegles un retumis priedes) no 1200 līdz 1800 m. Lielākos augstumos sastopamas subalpīnās un alpīnās pļavas, kuras siltajā gadalaikā tiek izmantotas kā ganības.

## Dabas aizsardzība

14% no grēdas teritorijas ir iekļauti trijos Gruzijas nacionālajos parkos — Boržomi—Haragauli, Kintriši un Mtirala. Tās piekājē un nogāzēs izvietoti vairāki minerālūdeņu un klimatiskie kūrorti.

## Attēlu galerija

Mountain road from Zekari Pass to Abastumani (southern slope) 2014.jpg|Dienvidu nogāze, ceļš no Zekari pārejas uz Abastumani
Riv. Supsa in Surebi.jpg|Supsas upe Surebi ciemā
Winter-in-gomi.JPG|Ziema Gomi grēdas ziemeļu nogāzē
Lomismta (view from Mzetamze).jpg|Lomismta kalns (centrā) skatā no Mzetamze ciema


## Atsauces
Merve Kengera

**Merve Kengera** (; dzimusi ) ir turku brīvā stila cīkstone, 2015. gada Eiropas spēļu medaļniece.

## Biogrāfija
Merve Kengera sāka cīkstēties 2006. gadā sporta klubā *"Kenger"* trenera Suleimana Kengera vadībā. 2008. gadā viņa kļuva par Eiropas kadetu čempionāta bronzas medaļnieci. Nākamajā gadā tajās pašās sacensībās šo rezultātu atkārtoja. 2012. gadā Merve izcīnīja sudraba medaļu pasaules junioru čempionātā.

2015. gada Eiropas spēļu brīvās cīņas turnīrā (svara kategorijā līdz 53 kg) astotdaļfinālā Merve Kengera zaudēja šo sacensību uzvarētājai Anželai Doroganai un ieguva tiesības piedalīties gandarījuma cīņās. Pirmajā cīņā viņa uzvarēja ungārieti Mercēdesu Dēnešu, bet otrajā, kas bija cīņa par trešo-ceturto vietu, guva plecu uzvaru par Moldovas cīkstoni Natāliju Budu un ieguva bronzas medaļu.

Svara kategorijā līdz 53 kg Merve Kengera pārstāvēja Turciju arī 2014. pasaules čempionātā Taškentā un 2015. gada pasaules čempionātā Lasvegasā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mūzikas skaņas

**"Mūzikas skaņas"** () ir 1965. gada ASV muzikāla drāmas filma, kuras producents un režisors ir Roberts Vaizs. Filmā galvenās lomas atveido Džūlija Endrūsa un Kristofers Plamers, kā arī Ričards Heidns, Pegija Vuda, Čarmiana Kerra un Elinora Pārkere. Filma ir 1959. gada mūzikla "Mūzikas skaņas" ekranizācija. Mūzikas autors ir Ričards Rodžers, bet vārdus dziesmām sarakstījis Oskars Hammersteins II. Filmas scenārijs tapis, izmantojot 1949. gadā Marijas fon Trapas uzrakstītās atmiņas par Trapa ģimenes dziedātājiem. Filmas darbība norisinās Austrijā, kur 1938. gadā Marija fon Trapa ir nosūtīta par auklīti atvaļināta flotes virsnieka bērniem.

1966. gadā filma "Mūzikas skaņas" saņēma piecas Amerikas Kinoakadēmijas balvas, tajā skaitā Labākā filma un Labākais režisors.

## Ārējās saites
2021. gada Mārupes novada domes vēlēšanas

**[[2021. gads|2021]]. gada [[Mārupes novads|Mārupes novada]] domes vēlēšanas** notika  2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Mārupes novada domē tika ievēlēti 19 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 11 kandidātu saraksti, kas kopā sastāv no 153 kandidātiem.

## Vēlēšanu norise
Mārupes novadā atradās 8 vēlēšanu iecirkņi. Babītes pagastā varēja nobalsot Babītes novada Daudzfunkcionālā sociālo pakalpojumu centra filiālē "Babīte" un Babītes vidusskolā, Mārupes pagastā varēja nobalsot Jaunmārupes pamatskolā, Mārupes novada domē, Mārupes pamatskolā, Mārupes Valsts ģimnāzijā un Skultes Dienas centrā, bet Salas pagastā varēja nobalsot Spuņciema Sporta un kultūras centrā. Visi novada iecirkņi bija pieejami cilvēkiem ar kustību traucējumiem.

Oficiālajā vēlēšanu dienā, sestdienā, , iecirkņi bija atvērti no pulksten 7ː00 līdz 20ː00 (), bet ikkatrā iecirknī vēlētājs varēja arī nobalsot iepriekš — gan pirmdienā, , no pulksten 16ː00 līdz 20ː00 (), gan ceturtdienā, , no pulksten 9ː00 līdz 16.00 (), gan arī piektdienā, , no pulksten 13ː00 līdz 20ː00 ().

Šajā novadā balsstiesīgais vēlētājs varēja nobalsot jebkurā iecirknī, jo vēlētāju noteikšanai tika izmantoti iepriekš sastādīti vēlētāju saraksti. COVID-19 pandēmijas dēļ iecirkņos bija jāievēro dažādi epidemioloģiskās drošības pasākumi, kā piemēram, ierodoties iecirknī, bija jāvelk sejas maska, jāievēro divu metru distance no citiem cilvēkiem un jādezinficē rokas, papildus arī tika ieteikts uz vēlēšanām nākt ar savu pildspalvu.

### Balsošanas sistēma
Latvijas Pašvaldības domes vēlēšanu likums nosaka, ka pašvaldības tiek ievēlētas vienlīdzīgās, tiešās, aizklātās, brīvās un proporcionālās vēlēšanās, piešķirot vietas partijām, kuras iegūst vismaz 5% balsu pēc Vebstera—Senlagē metodes. Vēlēšanas parasti notiek reizi četros gados, jūnija pirmajā sestdienā, bet Saeimai ir tiesības pieprasīt ārkārtas vēlēšanas. Ja notiek ārkārtas vēlēšanas un līdz iepriekšējās domes termiņa beigām ir vairāk par diviem mēnešiem, bet mazāk par diviem gadiem, tad dome tiek ievēlēta uz pagarinātu laiku — līdz aiznākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām, savukārt ja ir vairāk par diviem gadiem, tad uz saīsinātu laiku — līdz nākamajām noteiktajām pašvaldību vēlēšanām.

Novada domē tiek ievēlēti 19 deputāti, ja iedzīvotāju skaits administratīvajā teritorijā ir no 30 001 līdz 60 000 cilvēkiem.

Tiesības piedalīties Mārupes novada domes vēlēšanās bija Latvijas un citu Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu pilsoņiem, sākot no 18 gadu vecuma, kuriem bija reģistrēta dzīvesvieta Mārupes novada administratīvajā teritorijā 90 dienas pirms vēlēšanu dienas, vai kuriem Mārupes administratīvajā teritorijā piederēja nekustamais īpašums. Lai apliecinātu vēlētāja identitāti bija jānorāda derīga ES pilsoņa pase vai personas apliecība (eID karte).

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
* Vēlētāju aktivitāte
* Vēlēšanu rezultāti
* Ievēlēto deputātu saraksts
Saules iedegums

thumbnail|220px|Nevienmērīgs muguras iedegums.
**Saules iedegums** ir melanīna daudzuma palielināšanās ādas virsslānī (epidermā) ilgstošas atrašanās tiešā saules gaismas ietekmē. Bieži vien novērojama arī ādas kairināšana, sliktā gadījumā var sākties ādas lobīšanās. Var palielināt ādas vēža risku. Preventatīvi mēdz lietot pretiedegšanas krēmu.
Rūjas purs

**Rūjas purs**, arī **Rūjas purvs** un **Virķēnu tīrelis**, ir purvs Valmieras novada Vilpulkas pagastā, Burtnieka līdzenumā ap 6 kilometrus uz rietumiem no Rūjienas. Gar purvu austrumos tek Rūjas upe, purva ieplaka atrodas Vilpulkas pagastā starp Rūju un tās pieteku Palmuti, uz kurām no tā ir notece caur novadgrāvjiem. Daļa avotu apgalvo, ka arī Rūjas kreisajā krastā (Jeru pagastā) atrodas Rūjas purva daļa un attiecīgi Rūja tek caur purvu, tomēr citi uzskata, ka tur atrodošais slapjo mežu masīvs Brīvpurvs ir atsevišķs 300 hektāru liels objekts. Zem kūdras slāņa atrodas g.k. sapropelis un saldūdens kaļķi.

No purva 1879 hektāriem 1254 ha aizņem zemais purvs un 154 ha — augstais purvs, 471 ha ir pārejas stadijā. Vidējais kūdras slāņa biezums 1,5 metri, maksimālais — līdz 6 metriem. Kopš 1966. gada notiek pakaišu frēzkūdras ieguve, 20. gadsimta beigās kopējie krājumi tika vērtēti kā 24,7 miljoni kubikmetru, rūpnieciski izmantojamie — 1,7 miljoni kubikmetru. 2017. gadā praktiski izmantojamie kūdras krājumi tika novērtēti kā 562,5 tūkstoši tonnu (pie standarta mitruma 40%), pie ieguves 4,5 tūkstoši tonnu gadā.

Rūjai un Palmutei pieguļošajās teritorijās novērots salīdzinoši liels putnu sugu skaits, tai skaitā retie melnais stārķis un mazais ērglis. Dienvidos no purva atrodas dabas liegums "Rūjas paliene", kas iekļauj Rūju tās tecējumā gar purvu un Palmutes lejteci, pats purvs ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta ainavu aizsardzības zonā. Pa purvu tiek organizētas ekskursijas, no ziemeļiem purvā ved ceļš.

## Atsauces
Pjērs Bonārs

**Pjērs Bonārs** (; 1867. gada 3. oktobris, *Fontenay-aux-Roses*, Odesēna — 1947. gada 23. janvāris, Le Cannet, Piejūras Alpi) ir franču gleznotājs un grafiķis, kurš mākslas vēsturē iegājis kā viens no izcilākajiem 20. gadsimta koloristiem. Jaunībā viņš vadīja mākslinieku grupu "Nabisti".

## Biogrāfija
Bonārs, kurš ir cēlies no ierēdņu ģimenes, vispirms studēja tiesību zinātnes Sorbonnā, bet pēc tam studēja Parīzes *[[Académie Julian]]*, pēc tam Tēlotājas mākslas skolā, kur 1888. gadā tika izveidota grupa "Nabisti", kuras sastāvā bija Ransons, Denī, ''Sérusier'', ''Vuillard'', ''Roussel'', vēlāk viņiem pievienojās ''Vallotton''. Gogēna un japāņu gravējumu mākslas ietekmē mākslinieki lokalizēja krāsu, padarot savu gleznu plakanāku. Tomēr visspēcīgākā japāņu gravējumu ietekme redzama Bonāra darbos, kuru pat sauca par *"japāņu nabistiem"*.

Pjērs Bonārs bija labi pazīstams ar Ambruīzi Volardu un attēlojis viņu vairākos viņa portretos. Bonārs izstādīja savus darbus Neatkarīgo salonā un iepazinās ar Tulūzu-Lotreku. 1905. gadā viņš kopā ar Eduardu Vjuaromu devās ceļojumā uz Spāniju, kam sekoja ceļojumi uz Beļģiju, Holandi, Angliju, Itāliju, Alžīriju, Tunisiju un Francijas dienvidiem. 1925. gadā Bonārs nopirka māju Azūra krastā, *[[Le Cannet]]*. Mākslinieks pārdzīvoja vācu okupāciju Parīzē un 1946. gadā sarīkoja savu darbu retrospektīvu izstādi.

Bonārs nomira *Le Cannet* 1947. gada 23. janvārī.

## Radošs veids
Pēdējais impresionisma estētikas diriģents, kā viņu sauca, Pjērs Bonārs kritizēja impresionistus par nepilnīgo sastāvu un naturālistisko krāsu. Maigs, izslēgts toņu un attiecību mākslinieks Bonārs bija viens no pirmajiem, kurš atklāja sievietes iekšējo vai pat intīmo dzīvi. Viņš gleznoja interjeru, Vidusjūras un Parīzes ainavas un ikdienas ainas. Mūža nogalē Bonārs pievērsās bagātīgām krāsu kombinācijām, radot izsmalcinātas krāsainas kompozīcijas.

## Bonārs kā ilustrators
Ilustrēja Oktava Mirbo grāmatas Renāra "Dabiskās vēstures". Bonārs ir 109 litogrāfiju autors franču dzejnieka Pola Verlēna dzejoļu krājumam "Parallèment" (*1889).*

## Literatūrā
Pjēra Bonāra dzīvi un darbu apraksta īru rakstnieka Džona Benvila romāns Jūra (2005), kurš ieguva Bukera balvu (2005).

## Galerija

Attēls:Pierre Bonnard Peonies 1945.jpg|P. Bonnards. Peonijas
Attēls:Pierre Bonnard Grapes 1928.jpg|Vīnogas
Attēls:Pierre Bonnard Standing Nude with Towel 1905.jpg|Stāvoša kaila
Attēls:Self-portrait with a beard 1925, by Pierre Bonnard.jpg|Pašportrets
Attēls:Bonnard - Met Collection - DP876368.jpg|Bilde
Attēls:Dauphine-landscape.jpg|Ainava
Attēls:Bemberg Fondation Toulouse - Dernier autoportrait de Pierre Bonnard de 1945 - 56x46.jpg|Pašportrets 1945. gads 


## Darbi
* "Vingrinājumi" (1890)
* "Sieviete un suns" (1891)
* "Divi suņi" (1891)
* "Ēdamistaba lauku mājā" (1913)

## Literatūra
* Yavorskaya N.V. Pjērs Bonārs. — M.: Māksla, 1972. — 128 lpp.

## Atsauces

## Saites
* Bonārs, izcilais ikdienas kolorists
About the boy who plays the tin drum

***About the boy who plays the tin drum*** ir latviešu grupas "Prāta Vētra" 11. studijas albums angļu valodā, kas iznācis 2018. gadā.

## Dziesmu saraksts
# *Nothing lasts forever* — 4:05
# *Something to memorize* — 3:39
# *For my girl* — 3:35
# *For a friend* — 0:32
# *Wonderful Day* — 3:33
# *Как я искал тебя* — 4:06
# *My mind's so lost (on you)* — 3:37
# *Always gonna let you down* — 3:56
# *Closer to you* — 4:19
# *Pirmais latvietis uz Mēness* — 3:55

## Atsauces
* https://www.ekase.lv/en/music/albums/about-the-boy-who-plays-the-tin-drum

## Ārējās saites
* Albums mājaslapā "Youtube"
* "Prāta Vētra" Oficiālā mājaslapa
Antana

**Antana** (Ἀνθάνα) jeb **Antene** (Ἀνθήνη) bija sena pilsēta Kinurijā, Peloponēsā, Grieķijā, netālu no mūsdienu Astrosas. Tā atrodas Tirejas līdzenuma dienvidu malā, netālu no Brasiatisas ietekas Argolīdas līcī. Uz paugura, kas ir pazīstams kā "Sv. Andreja sala", atrodas ciklopiskā krāvuma nocietinājumu paliekas, kas redzamas paugura ziemeļu daļā. Ir saglabājušies arī ārējā nocietinājuma fragmenti ar torņiem, kas datējami ar 5-4 gadsimtu pr.Kr. Vēlāk apmetne tika pārcelta tuvāk jūrai, kur mūsdienās atrodas Romas vēlā perioda drupas, kā arī papildus nocietinājumi, kas tika celti Bizantijas laikā. Netālu no pilsētas atrodas sens arkveidīgs akmens tilts pāri Brasiatisas upei.

Pausānija laikā Antana bija iekļauta Argolīdā. Vēsturiski avoti liecina, ka šeit bija eginiešu kolonija. Pilsēta atrodas netālu no senajām pilsētām Nerisas un Evas. Netālu atradās brāļu kapi, kur apbedīti karavīri, kas 550. gadā pr.Kr. cīnījās par Tireatīdas teritoriju, kad no 300 argosiešiem un 300 spartiešiem dzīvi palika tikai divi argosieši un viens spartietis.

Antanu, aprakstot Peloponēsas karu, piemin arī Tukidīds. Miera sarunās starp argosiešiem un spartiešiem 420. gadā pr.Kr. argosieši pieprasīja, lai spartiešu pārvaldītās strīdīgās Kinurijas teritorijas ar Tirejas un Antanas pilsētām tiktu iztiesātas tiesā. Tika panākta vienošanās, kurā parakstīts pamiers uz 50 gadiem, kas ļāva abām konfliktējošajām pusēm izlemt Kinurijas strīdīgās teritorijas ar ieroču palīdzību, kā tas notika kaujā 550. gadā pr.Kr.
Sīkstruktūras konstante

**Sīkstruktūras konstante** ir fundamentālā fizikas konstante, kas raksturo elektromagnētiskās mijiedarbības spēku. Parasti tiek apzīmēta ar \alpha. Konstanti ieviesa vācu fiziķis Arnolds Zommerfelds 1916. gadā, lai novērtētu relatīvistiskās korekcijas atoma spektrālo līniju aprakstā, izmantojot Bora atoma uzbūves modeli. Konstante raksturo tā saucamo spektra līniju sīkstruktūru — spektra līniju sadalīšanos atsevišķās ļoti tuvu esošās līnijās. Sadalīšanās izskaidrojama ar kvantu efektu — atoma elektronu mijiedarbību, apmainoties ar virtuālajiem (nenovērojamiem) fotoniem. Šīs mijiedarbības enerģija ir proporcionāla sīkstruktūras konstantes kvadrātam. Sīkstruktūras konstanti sauc arī par **Zommerfelda konstanti**.

Sīkstruktūras konstante ir bezdimensionāls lielums, ko veido citu fundamentālo konstanšu kombinācija. Sīkstruktūras konstantes vērtība nav atkarīga no izvēlētās mērvienību sistēmas. Sīkstruktūras konstante aptuveni vienāda ar 1/137.

No 2018. gada CODATA rekomendētā konstantes vērtība:
:  = 7,297 352 569 3(11)·10−3 

Konstantes apgrieztā vērtība:
: 1/ = 137,035 999 084(21)

Sīkstruktūras konstante ir viena no visprecīzāk noteiktajām fizikas konstantēm.

SI sistēmā sīkstruktūras konstanti definē šādi:
: \alpha = \frac{e^2}{4 \pi \varepsilon_0 \hbar c} = \frac{e^2}{2 \varepsilon_0 h c},
kur
: e — elementārlādiņš,
: \hbar = h/2\pi — Diraka konstante (jeb reducētā Planka konstante),
: c — gaismas ātrums vakuumā,
: \varepsilon_0 — elektriskā konstante.

## Atsauces

## Ārējās saites
Madrides klubs

**Madrides klubs** () ir pasaules lielākā līderu alianse, kurš apvieno vairāk nekā 120 bijušos valstu prezidentus un valdību vadītājus. Tā mērķis ir izmantot biedru pieredzi un zināšanas, lai stiprinātu demokrātiskās institūcijas pasaulē un dotu padomu politisko konfliktu risināšanā.

## Atsauces

## Ārējās saites