open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anda Čakša

**Anda Čakša** (dzimusi  Siguldā) ir latviešu ārste, uzņēmēja un politiķe. Šobrīd ir 14. Saeimas deputāte. Bijusi 13. Saeimas deputāte, kā arī izglītības un zinātnes ministre un veselības ministre. Pārstāv partiju "Vienotība", iepriekš pārstāvējusi Latvijas Zaļo partiju un Zaļo un Zemnieku savienību.

## Biogrāfija
1999. gadā absolvējusi Latvijas Medicīnas akadēmiju, iegūstot ārsta grādu. 2007. gadā Rīgas Starptautiskajā ekonomikas un biznesa administrācijas augstskolā ieguvusi maģistra grādu biznesa vadībā.

Pēc Latvijas Medicīnas akadēmijas absolvēšanas līdz 2002. gadam tur strādājusi Pediatrijas katedrā par vecāko laboranti. No 2001. līdz 2005. gadam strādājusi par ārsti pediatri Bērnu klīniskās universitātes slimnīcas bērnu intensīvās terapijas nodaļā. Strādājusi arī farmācijas biznesā.

Kopš 2011. gada jūlija bija Bērnu klīniskās universitātes slimnīcas valdes priekšsēdētāja. No 2014. gada marta līdz 2016. gada janvārim bijusi Paula Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas valdes locekle.

## Politiskā darbība
2016. gadā no marta A. Čakša bija veselības ministra Gunta Belēviča padomniece ārstniecības jautājumos līdz ministra demisijai jūnijā. 2016. gada 16. jūnijā apstiprināta veselības ministres amatā kā bezpartijiska Zaļo un Zemnieku savienības virzīta kandidāte Māra Kučinska valdībā.

2017. gada decembrī A. Čakša iestājās Latvijas Zaļajā partijā. Šajā pašā mēnesī devās bērna kopšanas atvaļinājumā, kura laikā viņas pienākumus uzņēmās pildīt Ministru prezidents M. Kučinskis. 2018. gada aprīlī A. Čakša atsāka pildīt ministres pienākumus. 2018. gadā opozīcija pieprasīja ministres demisiju. Rudenī ievēlēta 13. Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības. 2019. gada augustā izstājusies no Latvijas Zaļās partijas un kļuvusi par partijas "Vienotība" biedri.

2022. gada Saeimas vēlēšanās A. Čakša tika ievēlēta 14. Saeimā no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta. Decembrī apstiprināta par izglītības un zinātnes ministri Krišjāņa Kariņa valdībā.

2023. gada 15. septembrī atkārtoti ievēlēta par izglītības un zinātnes ministri Evikas Siliņas Ministru kabinetā.

2025. gada 21. februārī E. Siliņa lūdza atkāpties trīs ministrus, ieskaitot izglītības ministri Andu Čakšu, skaidrojot, ka šajās trīs jomās nepieciešams svaigs skatījums.

## Atsauces
Orindžvokas distrikts

**Orindžvokas distrikts** () ir viens no sešiem Belizas distriktiem valsts ziemeļrietumu daļā. Distrikts robežojas ar Kajo distriktu dienvidos, ar Belizas distriktu austrumos, ar Korosalas distriktu ziemeļaustrumos, kā arī ar Gvatemalu rietumos un ar Meksiku ziemeļos.

Distrikta administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Orindžvoka. Distrikta kopējā platība ir 4 737 km², pēc 2010. gada datiem distriktā dzīvo 45 419 iedzīvotāji. Orindžvokas distrikts ir sīkāk sadalīts četros vēlēšanu apgabalos.

Tas ir ceturtais lielākais Belizas distrikts pēc iedzīvotāju skaita un otrais lielākais distrikts pēc platības aiz Kajo distrikta.

## Ārējās saites
Kārlis Magnuss fon der Pālens

Brīvkungs **Kārlis Magnuss fon der Pālens** (; ; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes krievu kavalērijas ģenerālis un valsts darbinieks. Rīgas (Vidzemes, Igaunijas un Kurzemes) ģenerālgubernators no 1830. gada, pārņemot amatu no Filipa Pauluči, līdz 1845. gadam, kad par ģenerālgubernatoru kļuva Jevgeņijs Golovins.

Krievijas armijas dienestā no 1784. līdz 1863. gadam. Piedalījās Ceturtās koalīcijas karā, Krievu-zviedru karā (1808—1809), Krievu—turku karā (1806—1812), 1812. gada karā un Sestās koalīcijas karā.

1830. gadā kļuva par Rīgas (Vidzemes, Igaunijas un Kurzemes) ģenerālgubernatoru. Nodrošināja Novembra sacelšanās ietekmēto nemieru apslāpēšanu uzticētajās guberņās, kā arī Kartupeļu dumpja apspiešanu 1841. gadā.

## Ārējās saites
* 
* Par Kārli Magnusu fon der Pālenu hrono.ru
Subatomāra daļiņa

**Subatomāra daļiņa** ir daļiņa, kas ir mazāka par atomu. Subatomārās daļiņas iedalās elementārdaļiņās un saliktajās daļiņās. Ar šo daļiņu pētīšanu nodarbojas daļiņu fizikā un kodolfizikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Divkle

**Divkle** (arī **Diukle**, **Deukle**, latgaliešu: **Dyukle**) ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 11,3 km no pagasta centra Vecvārkavas un 191,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe), Diukles upes krastā.

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Paragvajā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Paragvaja|Paragvajā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā no Paragvajas ir iekļauta **1 vieta** (kultūras objekts), savukārt 4 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Paragvaja Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1988. gada 27. aprīlī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Dzeņi (Upmalas pagasts)

**Dzeņi** (latgaliešu: **Dzeni**) ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta rietumos 3,2 km no pagasta centra Vecvārkavas un 201,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Dubnas upes labajā krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 10 sētas ar 92 cilvēkiem.
## Atsauces
Dzeni

**Dzeni** var but:

* Dzeņi (Rugāju pagasts) — ciems Balvu novada Rugāju pagastā;
* Dzeņi (Upmalas pagasts) — ciems Preiļu novada Upmalas pagastā;
* Elia Dzeni (*Elia Zeni*; 2001) — itāļu biatlonists.

## Skatīt arī
* Dzeņi
Johanness Tirns

**Johanness Tirns** (;  Tartu —  Tallina) bija  Igaunijas šahists un dambretists.

## Biogrāfija
Šahu sācis spēlēt no trīspadsmit gadu vecuma. 1916. gadā piedalījies Petrogradas studentu šaha turnīrā. 1917. gadā beidzis reālskolu Petrogradā. Pēc Pirmā pasaules kara beigām bijis viens no vadošajiem Igaunijas šahistiem. Igaunijas šaha čempionātos izcīnījis 3 zelta (1925, 1941, 1944), 3 sudraba (1923, 1930, 1942) un 2 bronzas (1932, 1937) medaļas. No 1935. līdz 1940. gadam un no 1945. līdz 1947. gadam bijis Igaunijas šaha federācijas vadībā.

Pārstāvējis Igaunijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (1937-1939) un 1939. gadā komandu vērtējumā izcīnījis bronzas medaļu;
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1936. gadā.

Bijis pazīstams arī kā esperanto valodas popularizators Igaunijā. No 1925. līdz 1940. gadam vadījis Igaunijas esperanto valodas biedrības *Espero*.

Pēc Otrā pasaules kara nopietni pievērsies dambretei. 1950. gadā kļuvis par Igaunijas dambretes čempionāta uzvarētāju. Laika posmā no 1949. līdz 1956. gadam Igaunijas dambretes čempionātā vēl izcīnījis 2 sudraba un 2 bronzas medaļas. 1951. gadā bijis līdzautors pirmajai dambretes mācību grāmatai igauņu valodā — *Kabemängu õpik*. Bijis autors daudziem dambretes terminiem igauņu valodā. No 1962. līdz 1966. gadam bijis Igaunijas dambretes federācijas atbildīgais sekretārs. Sarakstījis vairākas grāmatas par šahu un dambreti.

## Atsauces

## Ārējās saites
2016. gada NBA finālsērija

**2016. gada [[NBA finālsērija]]** bija 2015.—2016. gada NBA sezonas čempionu noskaidrošanas sērija un 2016. gada NBA izslēgšanas spēļu pēdējā stadija. Šajā kārtā otro gadu pēc kārtas tikās Austrumu konferences čempioni Klīvlendas "Cavaliers" un Rietumu konferences čempioni Goldensteitas "Warriors". Tā sākās  un beidzās .

Finālsērijā ar 4—3 uzvarēja un par čempioni pirmoreiz kluba vēsturē kļuva Klīvlendas "Cavaliers". Šī bija pirmā kādas komandas uzvara NBA finālsērijā pēc tam, kad finālsērijā tiek zaudēts ar 1—3. Par finālsērijas MVP tika atzīts Lebrons Džeimss.

## Ceļš uz finālu

## Spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
* NBA mājaslapa
Egļupe (Upmalas pagasts)

**Egļupe** ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 15,3 km no pagasta centra Vecvārkavas un 190,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, uz ziemeļrietumiem no Zūsiņu purva, Egļupes krastā.

## Atsauces
Gavari (Upmalas pagasts)

**Gavari** ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2,8 km no pagasta centra Vecvārkavas un 201,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe).

## Atsauces
Kaļvi (Upmalas pagasts)

**Kaļvi** ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 5,3 km no pagasta centra Vecvārkavas un 212,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V750 (Stolderi–Vecvārkava).

1897. gadā katoļu ciemā bija 10 sētas ar 68 cilvēkiem. 
## Atsauces
Deukļupe

**Deukļupe** (**Deukle**, **Diukle**, **Dūņupe**, latgaliešu: **Dyukle**) ir Dubnas labā krasta pieteka Preiļu un Līvānu novados.

Izteka - no Ašenieku purva. Tek rietumu virzienā. Ietek Dubnā lejpus Mačāniem. Deukļupi šķērso valsts autoceļš V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe). Upes krastos atrodas Slapkova, Melnā Zeme, Zosini, Divkle.

## Atsauces
Egļupe (Dubnas pieteka)

**Egļupe** ir Dubnas labā krasta pieteka Preiļu un Līvānu novados.

Izteka - pie Slapkovas. Tek rietumu virzienā. Ietek Dubnā pie Šķiļteriem. Egļupi šķērso valsts autoceļš V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe). Upes krastos atrodas Šķiļteri.

## Atsauces
Arkadjušs Miliks

**Arkadjušs Kristjans Miliks** (, dzimis  Tihos, Polijā) ir poļu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Polijas futbola izlases spēlētājs. Kopš 2023. gada Miliks pārstāv Itālijas futbola A sērijas komandu ''Juventus''.

Spēlētāja gaitas sācis Katovices kluba *Rozwój Katowice* jauniešu komandās. 2010. gadā 16 gadu vecumā debitējis pieaugušo komandā Polijas 3. līgas spēlē, kurā guvis 2 vārtus. 2011. gadā Miliks pārgāja uz *[[KS Gornik Zabže|Górnik Zabrze]]* un debitēja Polijas *[[Ekstraklasa]]*. 2012. gadā Miliks pārgāja uz Vācijas Bundeslīgas klubu *[[Leverkūzenes "Bayer"|Bayer Leverkusen]]*. 2013. gadā tika izīrēts *[[FC Augsburg]]*, bet 2014. gadā — *[[Amsterdamas "Ajax"|Ajax]]*. 2015. gadā ar *Ajax* tika parakstīts pastāvīgs līgums.  Miliks pievienojās *[[SSC Napoli]]*. 2021. gada janvārī *Napoli* uz 18 mēnešiem izīrēja Miliku uz Francijas komandu Marseļas "''Olympique''".

Miliks spēlējis dažāda vecuma Polijas jauniešu un junioru izlasēs. Pieaugušo izlasē debitējis 2012. gada oktobrī mačā pret Dienvidāfriku.

## Sasniegumi
**Napoli**

* Coppa Italia: 2019—20
**Juventus**
* Coppa Italia: 2023—24

## Atsauces

## Ārējās saites
RB Leipzig

***RasenBallsport Leipzig***, saīsināti ***RB Leipzig***, ir Vācijas futbola klubs no Leipcigas. Klubs ir dibināts 2009. gadā. 2016.—2017. gada sezonā, pirmoreiz spēlējot Vācijas Bundeslīgā, ieguva 2. vietu. Mājas spēles aizvada *[[Red Bull Arena (Leipciga)|Red Bull Arena]]* stadionā, kurā ir 42&nbsp;959 skatītāju vietas.

## Vēsture
Klubs tika nodibināts 2009. gada 19. maijā. Dalību Vācijas futbola līgu sistēmā sāka ar Oberlīgu (pēc spēka 5. līga), iegādājoties kluba *Markranstädt* licenci. Jau savā pirmajā sezonā izcīnīja 1. vietu Oberlīgas Ziemeļaustrumu grupā un iekļuva Vācijas Reģionālajā līgā. 2010. gadā klubs savas mājas spēles sāka aizvadīt Leipcigas Centrālajā stadionā, kas tika pārdēvēts par *Red Bull Arena*. 2013. gadā komanda uzvarēja Reģionālās līgas Ziemeļaustrumu zonā un tika paaugstināta uz 3. līgu. Pirmajā sezonā 3. līgā izcīnīja 2. vietu un iekļuva 2. Bundeslīgā. Debijas sezonā 2. Bundeslīgā komanda ieguva 5. vietu, bet jau 2015.—2016. gada sezonā ierindojās 2. vietā un izcīnīja ceļazīmi uz Bundeslīgu.

Pirmajā Bundeslīgas sezonā *RB Leipzig* nezaudēja pirmajās 13 spēlēs, uzstādot jaunu līgas jaunpienācēju komandu rekordu. Debijas sezonu noslēdza 2. vietā.

2020. gada 18. augustā klubs iekļuva vēsturē, piedaloties pirmajos Čempionu līgas pusfinālos, zaudējot pret Parīzes "Saint-Germain". 2020.—2021. gada sezonā otro reizi ieguva 2. vietu Bundeslīgā.

## Komandas sastāvs
:**'.



































== Sasniegumi ==
* **Bundeslīga**
** Vicečempioni (2): [[2016.—2017. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2016–17]], [[2020.—2021. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2020–21]]
* **Vācijas kauss**
** Čempioni (2): 2021–22, 2022–23
** Finālisti (2): 2018–19, 2020–21
* **DFL-Superkauss**
** Čempioni (1): 2023
** Finālisti (1): 2022
* **2. Bundeslīga**
** Vicečempioni (1):  2015–16
* **Vācijas 3. līga'''
** Vicečempioni (1):  2013–14

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Mjanmā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Mjanma|Mjanmā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Mjanmas ir iekļauta **2 vietas** (kultūras objekti), savukārt 15 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Mjanma Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1994. gada 29. aprīlī.

Bagana atrodas Ayeyarwady upes līkumā Mjanmas centrālajā līdzenumā, un tā ir svēta ainava, kurā ir izcils budisma mākslas un arhitektūras klāsts. Septiņas sērijas īpašuma sastāvdaļas ietver daudzus tempļus, stupas, klosterus un svētceļojumu vietas, kā arī arheoloģiskās paliekas, freskas un skulptūras. Īpašums sniedz iespaidīgas liecības par Baganas civilizācijas virsotni (11.–13. gadsimts pēc mūsu ēras), kad šī vieta bija reģionālās impērijas galvaspilsēta. Šis monumentālās arhitektūras ansamblis atspoguļo agrīnās budistu impērijas reliģiskās pieķeršanās spēku.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Urugvajā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Urugvaja|Urugvajā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. Kopā UNESCO sarakstā no Urugvajas ir iekļautas **2 vietas** (abi kultūras objekti), savukārt 8 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Urugvaja Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1989. gada 9. martā.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Škodrans Mustafi

**Škodrans Mustafi** (*Shkodran Mustafi*, dzimis  Bādhersfeldē, Vācijā) ir albāņu izcelsmes Vācijas futbolists, bijušais Vācijas futbola izlases spēlētājs. Spēlē centra aizsarga pozīcijā. 2014. gada Pasaules kausa ieguvējs Vācijas izlases sastāvā.
 
Dzimis Bādhersfeldes pilsētiņā no Ziemeļmaķedonijas imigrējušu albāņu ģimenē. Futbolista gaitas sācis vietējā *1. FC Bebra* un vēlāk *[[Hamburger SV]]* jauniešu komandās. 2009. gadā pievienojies Anglijas klubam *[[Everton F.C.]]*, kur spēlējis galvenokārt, iznākot uz maiņu. 2012. gada janvārī pārcēlies uz Itālijas klubu *[[Sampdoria]]*, bet 2014. gada augustā parakstījis piecu gadu līgumu ar Spānijas klubu *[[Valencia CF]].* 2016. gadā pievienojās Arsenal FC. 2021. gada 1. februārī Mustafi pievienojās ''Schalke 04'', bet tā paša gada septembrī pievienojies ''Levante''.

Spēlējis dažāda vecuma Vācijas jauniešu un junioru izlasēs, ar U-17 izlasi izcīnot 2009. gada UEFA U-17 čempionu titulu. Pieaugušo izlasē debitējis 2014. gada maijā pārbaudes spēlē pret Polijas izlasi.

## Sasniegumi
**Arsenal**

* FA kauss: 2016—17, 2019—20

**Vācija**

* FIFA Pasaules kauss: 2014
* FIFA Konfederāciju kauss: 2017

## Atsauces

## Ārējās saites
Urzula fon der Leiena

**Urzula fon der Leiena** (, dzimusi **Albrehta** (*Albrecht*) ) ir vācu politiķe no Vācijas Kristīgo demokrātu apvienības (CDU).
2019. gada 16. jūlijā ievēlēta par Eiropas Komisijas prezidenti, amatā stājās 1. decembrī.
2024. gada 18. jūlijā Eiropas Parlaments atkārtoti ievēlēja Urzulu fon der Leienu par Komisijas priekšsēdētāju.

## Dzīvesgājums

Dzimusi Briselē politiķa, bet tolaik Eiropas Komisijas ierēdņa ģimenē. Studējusi Getingenē, Minsterē, Londonas Ekonomikas skolā un Hannoveres Medicīnas augstskolā. 1990. gadā iestājās CDU. 2003. gadā tika ievēlēta Lejassaksijas Landtāgā. No 2003. līdz 2005. gadam bija Lejassaksijas ministre, atbildīgā par sociālajiem jautājumiem. No 2005. gada novembra līdz 2009. gada novembrim fon der Leiena bija Vācijas ģimenes un jaunatnes lietu ministre, bet no 2009. gada novembra līdz 2013. gada 17. decembrim — Vācijas darba un sociālo lietu ministre, abos gadījumos  Angelas Merkeles valdībā.

Darbodamās kā Vācijas valdības ministre, ieviesa vairākus jaunumus. Reformēja dzemdību sociālā nodrošinājuma sistēmu, tai skaitā ieviešot divu mēnešu pēcdzemdību atvaļinājumu bērna tēvam (*Vätermonate*), nostiprināja tiesību aktus pret bērnu pornogrāfiju tīmeklī, nesekmīgi centās ieviest obligātās sieviešu kvotas uzņēmumu vadībā. Atbalstīja vēl lielāku Eiropas valstu integrāciju.
No 2013. gada viņa bija Vācijas Aizsardzības ministre Angelas Merkeles trešajā kabinetā, pirmā sieviete Vācijas vēsturē, kura vadīja Aizsardzības ministriju.
2015. gada 27. septembrī parādījās baumas par ministres iespējamo plaģiātismu doktora disertācijā.

2019. gada 2. jūlijā Eiropadome izvirzīja Urzulas fon der Leienas kandidatūru Eiropas Komisijas prezidentes amatam. 16. jūlijā Eiropas Parlaments ar balsu vairākumu (383 par, 327 pret) viņu ievēlēja šajā amatā. Savus pienākumus viņa sāka pildīt 2019. gada 1. decembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Juris Riekstiņš (politiķis)

**Juris Riekstiņš** (dzimis , miris ) bija latviešu politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Mazinieku partijas pārstāvis.

## Biogrāfija
Juris Riekstiņš piedzima  Turlavas pagasta "Jaunzemu" (tagad Laidu pagasts) saimnieka Anša un Ievas Riekstiņu ģimenē. Mācījies vidusskolā, strādājis par elektrotehniķi. Piedalījies arodbiedrību organizēšanā Liepājā un tās apkārtnē.

1920. gadā ievēlēts Latvijas Satversmes sapulcē no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) saraksta, īsi pēc ievēlēšanas kopā ar vairākiem partijas biedriem atšķēlies no LSDSP parlamentārās frakcijas un izveidoja Mazinieku partiju. Amatā bija līdz 1922. gadam.

Miris 1939. gada 22. jūnijā Rīgā.

## Atsauces
Juris Riekstiņš

**Juris Riekstiņš** var būt:

*Juris Riekstiņš (dzimis 1958. gadā), mūziķis;
*Juris Riekstiņš (1891—?), politiķis.

## Skatīt arī
* Riekstiņš
Hvorostiņins

**Hvorostiņins** (; sieviešu dzimtē Hvorostiņina *(Хворостинина)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Pjotrs Hvorostiņins (*Пётр Хворостинин*; ?—1592), krievu muižnieks;
* Vitālijs Hvorostiņins (1992), Latvijas hokejists.
Daniels Janovskis

**Daniels Janovskis** (;  Brodi —  Vinipega) bija  Kanādas starptautiskais lielmeistars šahā (1964). Pēc izglītības jurists.

## Biogrāfija
Piedzimis tagadējās Ukrainas teritorijā, taču ģimene pārcēlusies uz Kanādu, kad Janovskim bijuši tikai astoņi mēneši. Šahu iemācījies spēlēt astoņu gadu vecumā. Agri sasniedzis labus rezultātus, kad deviņu gadu vecumā uzvarējis Manitobas provinces šaha čempionātā, bet 14 gadu vecumā 8. šaha olimpiādē 1939. gadā Buenosairesā individuālā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu B finālā. 1941. gadā pirmo reizi uzvarējis Kanādas šaha čempionātā. Līdz 1965. gadam Janovskis bija kļuvis par astoņkārtējo Kanādas šaha čempionu, bet savā pēdējā Kanādas šaha čempionātā viņš piedalījās 1986. gadā. 1942. gadā uzvarējis ASV atklātajā šaha čempionātā, bet 1953. gadā kļuvis par Lielbritānijas šaha čempionātā uzvarētāju. Pārstāvējis Kanādas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 11 reizes (1939, 1954, 1958, 1964-1976, 1980). Divas reizes piedalījies arī Pasaules šaha čempiona izcīņas atlases cikla starpzonu turnīros, kuros 1948. gadā dalījis 14.-15. vietu ar Vjačeslavu Ragozinu, bet 1962. gadā Stokholmā dalījis 17.-18. vietu ar Mario Bertoku. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā dalījis pirmo vietu tradicionālajā Hastingsas (Anglija) šaha turnīrā 1953. gadā, bet 1968. gadā Izraēlas pilsētā Netanjā dalījis 2.-3. vietu aiz uzvarētāja Roberta Fišera. Savās partijās izcēlies ar labu šaha galotņu tehniku.

Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Janovskim kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1964. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Bijis pirmais lielmeistars ne tikai Kanādā, bet arī visā Lielbritānijas Nāciju Sadraudzībā. 1977. gadā ieguvis arī FIDE starptautiskā arbitra nosaukumu.

Tomēr, izņemot īsu periodu 1940. gadu beigās, Janovskis nekad nav bijis profesionāls šahists. Otrā pasaules kara laikā viņš dienējis Kanādas flotē (1944-1946), bet 1951. gadā beidzis Mantobas universitātes Juridisko fakultāti. No 1951. līdz 1953. gadam viņš turpinājis tieslietu studijas Oksfordas Universitātē, bet vēlāk atgriezies Vinipegā, kur strādājis par advokātu. Bijis Kanādas Liberālās partijas biedrs. 1959. gadā kā partijas kandidāts piedalījies Manitobas provinces padomes vēlēšanās. No 1970. līdz 1986. gadam bijis Vinipegas pilsētas padomes deputāts, kur pildījis Finanšu komitejas priekšsēdētāja pienākumus. Ilgus gadus bijis arī Vinipegas priekšpilsētas Vestkildonas () mērs. Par savu sabiedrisko darbību 1972. gadā kļuvis par Kanādas Ordeņa virsnieku (), bet 1980. gadā saņēmis Karaliskā advokāta () nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vess Hulahans

**Veslijs Hulahans** (, dzimis  Dublinā, Īrijā) ir bijušais īru futbolists un Īrijas futbola izlases spēlētājs. Spēlē uzbrūkošā pussarga pozīcijā. Dažkārt tiek saukts par «Īru Mesī» vai «Vesī».

Profesionālā futbolista gaitas sācis *[[Shelbourne]]* klubā, ar ko izcīnījis trīs Īrijas līgas čempionu titulus. Pēc vienas sezonas *[[Livingston F.C.]]* 2006. gadā Hulahans pārgāja uz *[[Blackpool F.C.|Blackpool]]* sākotnēji uz īres līgumu, bet vēlāk uz patstāvīgu kontraktu. 2008. gadā tiesības uz Hulahanu iegādājās *[[Norwich City F.C.|Norwich City]]*.

Hulahans spēlējis Īrijas junioru izlasē, kur guvis vienus vārtus deviņās spēlēs. Pieaugušo izlasē debitējis 2008. gadā pārbaudes mačā pret Portugāles klubu *[[Portimonense S.C.]]*

## Sasniegumi
**Shelbourne**

* Īrijas Premjerlīga: 2001–02, 2003, 2004

**Norwich City**

* Anglijas Pirmā līga: 2009–10

**Individuālie sasniegumi**

* ''Norwich City'' sezonas labākais spēlētājs: 2016–17

## Atsauces

## Ārējās saites
Josefs Porats

**Josefs Porats** (, ; dzimis , miris ) bija Vācijas un Izraēlas starptautiskais meistars šahā (1952).

## Biogrāfija
Piedzimis Vācijai tolaik piederošā Silēzijas pilsētā Breslavā (tagad Vroclava Polijā) kā Heincs Josefs Ferders. Šahu iemācījies spēlēt deviņu gadu vecumā. 1927. gadā kļuvis par Vācijas meistaru, un tajā laikā bijis jaunākais šahists, kas izpelnījies šādu nosaukumu. 1934. gadā pēc nacistu nākšanas pie varas kopā ar ģimeni izceļojis uz Palestīnu. Divas reizes uzvarējis Palestīnas šaha čempionātos (1937, 1940). 1951. gadā mainījis savu vārdu un turpmāk bijis pazīstams kā Josefs Porats. Četras reizes uzvarējis Izraēlas šaha čempionātos (1953, 1957, 1959, 1963).

Pārstāvējis Vācijas, Palestīnas un Izraēlas komandas Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 12 reizes (1928, 1935, 1939, 1952-1968). 1939. gadā izcīnījis individuālo zelta medaļu.

1964. gadā uzvarējis Pasaules šaha čempiona izcīņas cikla Āzijas zonas turnīrā Ulanbatorā. Tajā pašā gadā Amsterdamā starpzonu turnīrā palicis 21. vietā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1952. gadā Poratam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Somijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Somija|Somijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Somijas ir iekļautas **7 vietas** (6 kultūras objekti un 1 dabas objekts), savukārt 6 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Somija Pasaules mantojuma konvekciju ratificēja 1987. gada 4. martā. 2 objekti — Kvarkena salas, Strūves ģeodēziskais loks — atrodas vairāku valstu teritorijās.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļautie objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Nestors Henko

**Nestors Henko** (, ; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes Krievijas mežkopis.

Dzimis Tadaiķu muižas pārvaldnieka ģimenē. Skolā gājis Tukumā, vēlāk mācījās Jelgavas vīriešu ģimnāzijā. Vēkā mācījās Sanktpēterburgas Meža institūtā (mūsdienās Sanktpēterburgas Valsts mežkopības universitāte). 

Strādāja Krievijas Impērijas valsts mežos dažādos dažādās guberņās, tai skaitā Belovežas gāršā. Karoja Krievu—turku karā. Nestors Henko bija viens no stepju mežu aizsargjoslu izveidošanas pionieriem Krievijā, ar ko nodarbojās no 1886. līdz 1903. gadam. Henko vārdā nosauktās meža aizsargjoslas (*Лесополоса Генко*) ir iekļautas Uļjanovskas apgabala dabas pieminekļu sarakstā. 1903. gadā Rīgā uzstājās Viskrievijas mežsaimnieku kongresā.

## Ārējās saites
Kīrens Klārks

**Kīrens Klārks** () vai **Ķierāns Klārks** (, dzimis  Herovā, Anglijā) ir īru futbolists un Īrijas futbola izlases spēlētājs. Spēlē centra aizsarga pozīcijā, bet var spēlēt arī kā centra vai malējais pussargs.

Dzimis Londonas priekšpilsētā Herovā īru ģimenē, futbola gaitas sācis kluba *[[Aston Villa F.C.|Aston Villa]]* futbola akadēmijā un spēlējis dažāda vecuma jauniešu un junioru komandās. Kopš 2016. gada spēlē Premjerlīgas komandā Newcastle United.

Klārks no 2005. līdz 2010. gadam spēlējis dažāda vecuma Anglijas jauniešu un junioru izlasēs, bijis komandas kapteinis. 2010. gadā mainījis futbola pilsonību par labu Īrijai. Debitējis izlasē 2011. gada februārī mačā pret Velsu.

## Sasniegumi
**Newcastle United**

* Anglijas čempionāts: 2016—17

## Atsauces

## Ārējās saites
Perleberga

**Perleberga** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Prignicas apriņķa centrs pie Stēpenicas upes.

## Vēsture
Pilsētas tiesības no 1239. gada. 14. gadsimtā bija Hanzas savienības biedre. Smagi cietusi Trīsdesmitgadu kara laikā. Pēc Otrā pasaules kara līdz 1990. gadam ietilpa Vācijas Demokrātiskajā Republikā. Pie pilsētas atradās Padomju armijas karabāze.

## Cilvēki
Perleberga ir ģenerāļa Valtera fon Brokdorfa-Ālenfelda (*Walter von Brockdorff-Ahlefeldt*, 1887—1943) un operdziedātājas Lotes Lēmanes (*Lotte Lehmann*, 1888—1976) dzimtā pilsēta. No 1954. gada Perelebergā par mācītāju kalpoja Angelas Merkeles tēvs.

## Atsauces

## Ārējās saites
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Slovēnijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Slovēnija|Slovēnijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Slovēnijas ir iekļautas **3 vietas** (2 kultūras objekti un 1 dabas objekts), savukārt 6 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Slovēnija Pasaules mantojuma konvekciju ratificēja 1992. gada 5. novembrī.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļautie objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

}  (kopā ar  Albāniju,  Austriju,  Beļģiju,  Bulgāriju,  Horvātiju,  Itāliju,  Poliju,  Rumāniju,  Spāniju un  Ukrainu) || 2015 || Daba || ix || 6016
|-
| 140px || **Klasiskais [[karsta process|karsts]]** || Slovēnijas piejūras reģions || 2015 || Daba || vii, viii, ix, x || 6072
|-
| || **Miera pastaiga no [[Alpi]]em līdz [[Adrijas jūra]]i — [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] mantojums** || Goreņskas, Goriškas un Slovēnijas piejūras reģioni || 2015 || Kultūra || ii, vi || 6077
|}

## Atsauces
Sia

**Sia**, arī **SIA**, var būt:

* sabiedrība ar ierobežotu atbildību;

* Sīa Ferlere (*Sia Furler*; 1975) ― austrāliešu dziedātāja.
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Serbijā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Serbija|Serbijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Serbijas ir iekļautas **4 vietas** (visi kultūras objekti), savukārt 11 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Serbija Pasaules mantojuma konvenciju ratificēja 2001. gada 11. septembrī. UNESCO Serbijas teritorija iekļauj arī *de facto* neatkarīgo Kosovu, kuras neatkarību ir atzinusi daļa pasaules valstu (Kosovā esošie objekti tiek izdalīti atsevišķi: UNESCO Pasaules mantojuma vietas Kosovā).

## Sarakstā iekļautie objekti
 

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti
 

## Atsauces
Emanuele Džakerīni

**Emanuele Džakerīni** (; dzimis  Bibjenā, Itālijā) ir bijušais itāļu futbolists un Itālijas futbola izlases spēlētājs. Spēlēja uzbrūkošā pussarga pozīcijā. Džakerīni ir 2012. gada Eiropas čempionāta sudraba medaļas un 2013. gada FIFA Konfederāciju kausa bronzas medaļas ieguvējs.

Futbolista karjeru sācis klubā *[[A.C. Cesena]]*, bet pēc veiksmīgas debijas vairākas sezonas bijis izīrēts citiem Itālijas klubiem. 2011. gadā pācēlies uz *[[Itālijas futbola čempionāta A sērija|Serie A]]* klubu *[[Turīnas "Juventus"|Juventus F.C.]]*, bet 2013. gadā tika pārdots Anglijas Premjerlīgas klubam *[[Sunderland AFC]]*.

Džakerīni debitējis valsts izlasē 2012. gada Eiropas čempionāta mačā pret Spāniju.

## Sasniegumi
**Juventus**

* Itālijas Serie A: 2011–12, 2012–13
* Supercoppa Italiana: 2012

## Atsauces

## Ārējās saites
Čonkas

**Čonkas** ir ciems Alūksnes novada Ilzenes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Jaunzemiem, 30 km no novada centra Alūksnes un 186 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V375.

## Atsauces
Hanss Joahims Hehts

**Hanss Joahims Hehts** (; dzimis  Lūkenvaldē) ir Vācijas starptautiskais lielmeistars šahā (1973).

## Biogrāfija
1958. gadā kļuvis par Vācijas junioru šaha čempionātā uzvarētāju. Vācijas šaha čempionātos izcīnījis divas bronzas medaļas (1963, 1967) un uzvarējis 1970. gadā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts. Lielāko panākumu savā šahista karjerā izcīnījis 1973. gadā, kad kopā ar Ulfu Andersonu un Borisu Spaski dalījis 1.-3. vietu 2. Vācijas atklātajā šaha čempionātā.

Pārstāvējis Vācijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 10 reizes (1962, 1968-1974, 1978-1986);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1965, 1973-1977). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1973) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 1985. gadā un individuālā vērtējumā izcīnījis zelta medaļu;
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 8 reizes (1964-1966, 1968, 1970-1972, 1974). Komandu vērtējumā izcīnījis 4 zelta (1964, 1965, 1968, 1972), sudraba (1974) un 2 bronzas (1966, 1970) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis 4 zelta (1964, 1965, 1966, 1970) medaļas.

1976. gadā Vācijas komandas *SG Solingen* sastāvā uzvarējis Eiropas šaha klubu kausa izcīņā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1969. gadā Hehtam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1973. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Kopš 1970. gadu otrās puses piedalījies korespondencšaha turnīros. 1980. gadā Starptautiskā Korespondencšaha federācija (ICCF) piešķīrusi Hehtam starptautiskā korespondencšaha meistara nosaukumu.

Ilgus gadus bijis cita Vācijas lielmeistara un Pasaules šaha čempiona nosaukuma pretendenta Roberta Hībnera sekundants.

## Atsauces

## Ārējās saites
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Kosovā

Sarakstā apkopotas tās **vietas [[Kosova|Kosovā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]**. UNESCO sarakstā no Kosovas ir iekļauta **viena vieta** (kultūras objekts), savukārt vēl viena vieta ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Kosovas viduslaiku pieminekļi ir iekļauti arī kā apdraudētais objekts, kurš tuvākajā nākotnē varētu tikt iznīcināts. UNESCO Kosovu uzskata par Serbijas sastāvdaļu, taču liela daļa valstu to ir atzinusi par neatkarību valsti.

## Sarakstā iekļautie objekti

## Sarakstā iekļautie objektu izvietojums

## Kandidātu sarakstā esošie objekti

## Atsauces
Kazēri

**Kazēri** (arī **Kazieri**) ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 1,7 km no pagasta centra Vecvārkavas un 200,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe), Dubnas upes labajā krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 49 cilvēkiem.
## Atsauces
Kazieri

**Kazieri** var būt:

*Kazieri - ciems Preiļu novada Vārkavas pagastā
*Preiļu novada Upmalas pagasta Kazēru ciema cits nosaukums
Ezerslokas

**Ezerslokas**, agrāk **Lielslokas**, ir ciems Alūksnes novada Ilzenes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Jaunzemiem, 29 km no novada centra Alūksnes un 181 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P44 (Ilzene—Līzespasts), Lielsloku ezera ziemeļu krastā.

## Atsauces
Kļavinski

**Kļavinski** ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 16,7 km no pagasta centra Vecvārkavas un 188,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļa V678 (Līksna—Kalupe—Vecvārkava—Rožupe).

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 41 cilvēkiem.

## Atsauces
Fātima

235px|thumbnail|Kaligrāfiski uzrakstīts Fātimas vārds
**Fātima bint Muhameda** (, *Fāṭima bint Muḥammad*, dzimusi ap 605. gadu vai 615. gadu, mirusi ) bija islāma pravieša Muhameda meita no viņa pirmās sievas Hadīdžas. Fātima bija sieva pēdējam no "Taisni vadītajiem kalifiem" — Alī ibn Abī Tālibam. No viņu dēlu Hasana un Huseina pēcnācējiem cēlušās musulmaņu kopienas — saīdi un šarifi. Islāmā Fātima ir godbijības, mīlestības un cieņas objekts.

11. gadsimtā mūsdienu Ēģiptes teritorijā valdošie fātimīji apgalvo, ka ir Fātimas pēcteči. Fātima ir viens no populārākajiem meiteņu vārdiem Arābu pasaulē.

## Ārējās saites
Verners Hugs

**Verners Hugs** (; dzimis  Meilenē) ir Šveices starptautiskais meistars šahā (1971).

## Biogrāfija
1971. gadā Atēnās uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātā. Par šo panākumu FIDE Hugam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. 1975. gadā Cīrihē kļuvis par Šveices šaha čempionāta uzvarētāju. Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīros: 1973. gadā Brazīlijā dalījis 16.-18. vietu, bet 1993. gadā Šveicē ierindojies 68. vietā. 1979. gadā sniedzis šaha simultānspēles seansu vienlaicīgu uz 560 galdiņiem (+365, -49, =126).

Pārstāvējis Šveices komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 14 reizes (1972-1984, 1988-1990, 1994, 2000, 2008, 2012-2014);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 5 reizes (1973, 1989-1997, 2005);
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1985-1997);
* Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1972, 1976);
* Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 2 reizes (1973-1974). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1974) medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dosons

**Dosons** () var būt:
* Maikls Dosons (*Michael Dawson*; 1983) ― angļu futbolists;
* Tomass Dosons (*Thomas Dawson*; 1889―1951) ― angļu šaha problēmists, ķīmiķis.

## Skatīt arī
* *[[Dawson]]*
* Dosone
Bobijs Makferins

**Roberts Kīts "Bobijs" Makferins jaunākais** (; dzimis ) ir amerikāņu džeza vokālists un diriģents. Viņš plašāk pazīstams ar savu ārkārtīgi populāro 1988. gada dziesmu "Don't Worry, Be Happy". Makferins ir desmitkārtējs Grammy balvas saņēmējs, zināms ar savu unikālo vokālo izpildījumu, dziedot plūstoši, bet veicot ātras un lielas izmaiņas skaņas augstumā, piemēram, saglabājot melodiju, bet strauji pārejot starp apredžo un harmonijām, kā arī sketa dziedāšana, polifoniska virstoņa dziedāšana, kā arī improvizētas vokālas perkusijas. Viņš ir plaši pazīstams, uzstājoties un veicot ierakstus kā vokāls mākslinieks bez pavadījuma, taču aktīvi sadarbojies arī ar citiem māksliniekiem gan džeza, gan klasiskajā mūzikā.

Makferina dziesma "Don't Worry, Be Happy" 1988. gadā ASV populārās mūzikas topā ierindojās pirmajā vietā un 1989. gada *Grammy* balvu pasniegšanas ceremonijā saņēma balvu gan kā gada dziesma, gan gada ieraksts. Makferins sadarbojies arī ar dažādiem instrumentālistiem, to skaitā pianistus Čiku Koriu, Heriju Henkoku un Džo Zavinulu, bundzinieku Toniju Viljamsu un čellistu Jo-Jo Ma.

2005. gadā uzstājies arī kopā ar latviešu vokālo grupu *[[Cosmos]]*.

## Vokālā tehnika
Kā vokālists Makferins bieži ātri pārslēdzas starp modālo un falseta reģistru, lai radītu polifoniskus efektus, izpildot gan galveno melodiju, gan dziesmu papildinošās daļas. Viņš izmanto perkusīvos efektus, ko rada gan ar savu muti, gan uzsitieniem pa savām krūtīm. Makferins ir spējīgs izpildīt arī virstoņu dziedāšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* BACH & friends dokumentālā filma 
*
Krīvore

**Krīvore** ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta rietumos, 8,2 km no pagasta centra Vecvārkavas un 194,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe), Dubnas upes labajā krastā.

Līdz 2021. gada administratīvi teritoriālajai reformai atradās bijušajā Vārkavas novadā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 10 sētas ar 90 cilvekiem.
## Atsauces
Ksaverinova (Upmalas pagasts)

**Ksaverinova** (arī **Siurinova**, latgaliešu: **Syurinova**) ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 6,5 km no pagasta centra Vecvārkavas un 210,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V751 (Vecvārkava–Ančkini–Pieniņi–Kauša). Uz ziemeļaustrumiem no ciema atrodas Vārkavas pagasta ciems Ksaverinova.

## Atsauces
Syurinova

**Syurinova** var būt:

*Upmalas pagasta Ksaverinovas latgaliskais nosaukums
*Vārkavas pagasta Ksaverinovas latgaliskais nosaukums
Lielkursīši

**Lielkursīši** (arī **Lielie Kūrsīši**, latgaliešu: **Lelī Kūrsīši**, **Lelī Kursīši**) ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5,3 km no pagasta centra Vecvārkavas un 197,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe).

1897. gadā katoļu ciemā bija 14 sētas ar 81 cilveku.
## Atsauces
Liepas (nozīmju atdalīšana)

**Liepas** var būt:

*Liepas - malvu dzimtas koku ģints
*Liepas - ciems Gulbenes novada Tirzas pagastā
*Liepas - ciems Preiļu novada Upmalas pagastā
*Liepas - ciems Jēkabpils novada Zasas pagastā
*Mazbērsteles nosaukums Latvijas PSR laikā
Liepas (Upmalas pagasts)

**Liepas** bia ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 9,5 km no pagasta un Vecvārkavas un 200,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, uz dienvidiem no Ašenieku purva.

## Atsauces
Graciāno Pelle

**Graciāno Pelle** (, dzimis  Sančezārio di Lečē, Itālijā) ir bijušais itāļu futbolists un Itālijas futbola izlases spēlētājs. Spēlēja uzbrucēja pozīcijā.

Sācis futbolista gaitas vietējā kluba *[[U.S. Lecce]]* jauniešu un junioru komandās. *[[Itālijas futbola čempionāta A sērija|Serie A]]* kluba sastāvā debitējis 2004. gadā. No 2005. līdz 2007. gadam periodiski izīrēts vairākiem Itālijas klubiem. 2007. gadā noslēdzis līgumu ar Nīderlandes klubu *[[AZ Alkmaar]]*, kura sastāvā 2008./2009. gada sezonā kļuva par valsts čempioniem. 2011. gadā atgriezies Itālijā *[[Parma F.C.]]* sastāvā, kas Pelli izīrēja *[[U.C. Sampdoria]]* un Nīderlandes *[[Feyenoord]]*, kur viņš kļūst par pirmo itāli kluba sastāvā un izcēlās ar augstu rezultativitāti. 2014. gadā Pelle noslēdz 3 gadu līgumu ar Anglijas Premjerlīgas klubu *[[Southampton FC|Southampton F.C.]]* par 8 miljoniem GBP.

Pelle spēlēji Itālijas junioru izlasēs, kā arī piedalījies atlases turnīrā Itālijas izlases sastāvā Pekinas olimpiskajām spēlēm, bet finālturnīrā nepiedalījās. Itālijas galvenajā izlasē debitējis 2014. gada 13. oktobrī spēlē pret Maltu, kurā guva vienīgos vārtus.

## Sasniegumi
**AZ**

* Eredivisie: 2008–09

**Shandong Luneng Taishan**

* Ķīnas FA kauss: 2020

## Atsauces

## Ārējās saites
Marģitava

**Marģitava** (arī **Margitava**, **Margitova**) ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 10,0 km no pagasta centra Vecvārkavas un 197 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, uz rietumiem no Ašenieku purva.

## Atsauces
Lauski (Upmalas pagasts)

**Lauski** ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 7,1 km no pagasta centra Vecvārkavas un 214,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Mazkursīši

**Mazkursīši** (arī **Mazie Kūrsīši**, latgaliešu: **Mozī Kūrsīši**) ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 6,7 km no pagasta centra Vecvārkavas un 195,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe), Dubnas upes labajā krastā.

1897. gada katoļu ciemā bija 5 sētas ar 31 cilvēkiem.
## Atsauces
Melnā Zeme

**Melnā Zeme** (arī **Malnzeme**, latgaliešu: **Malnuo Zeme**) ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 12,9 km no pagasta centra Vecvārkavas un 194,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Deukļupes krastā, starp Ašenieku un Zūsinu purviem.

## Atsauces
Mežarejas (Upmalas pagasts)

**Mežarejas** (arī **Mežarijas**, latgaliešu: **Mežarejis**) ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 2 km no pagasta centra Vecvārkavas un 214,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V751 (Vecvārkava–Ančkini–Pieniņi–Kauša) un V750 (Stolderi–Vecvārkava) krustojuma.

1897. gadā katoļu ciemā bija 10 sētas ar 44 cilvēkiem.
## Atsauces
Kozupeite

**Kozupeite** ir Ūdzeņas kreisā krasta pieteka Preiļu novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Lauskiem. Tek rietumu virzienā. Ietek Ūdzeņā starp Brodužiem un Mežarejām. Kozupeiti šķērso valsts autoceļš V750 (Stolderi–Vecvārkava). Upes krastos atrodas Lauski un Broduži.

## Atsauces
Ādams Salai

**Ādams Čaba Salai** (, dzimis  Budapeštā) ir bijušais ungāru futbolists un Ungārijas izlases spēlētājs. Spēlēja uzbrucēja pozīcijā.

Futbolista gaitas sācis dzimtajā Budapeštā, kur spēlējis jauniešu komandās, bet jau 17 gadu vecumā pārcēlies uz Vāciju, kur divus gadus spēlējis *[[VfB Stuttgart]]* jauniešu komandā. 2007. gadā pārcēlies uz Spānijas klubu *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid Castilla]]*, kur spēlējis B divīzijā. 2010. gadā izīrēts Vācijas klubam *[[1. FSV Mainz 05]]*, ar ko gadu vēlāk noslēgts pastāvīgs līgums. 2013. gadā parakstīts četru gadu līgums ar klubu *[[FC Schalke 04]]*, bet gadu vēlāk Salai pārcēlās uz *[[TSG 1899 Hoffenheim]]*. 2019. gadā Salai pievienojās *[[1. FSV Mainz 05]]*.

Rezultatīvi spēlējis Ungārijas junioru izlasēs. 2009. gadā debitējis pieaugušo izlasē pārbaudes mačā pret Izraēlu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vilkvālīšu dzimta

**Vilkvālīšu dzimta** (*Typhaceae*) ir graudzāļu rindas dzimta, kurā ietilpst divas ģintis.

## Sistemātika
2003. gadā APG II sistēma (segsēkļu klasifikācijas taksonomiskā sistēma) izdalīja vilkvālīšu dzimtu, kurā izdalīja vienu vilkvālīšu ģinti. Vēlāk 2009. gadā APG III sistēma iekļāva dzimtā otru ģinti — ežgalvītes.

## Apraksts
[thumb|left|[Lielā ežgalvīte.]]
Ūdens un mitru vietu lakstaugi ar gariem, ložņājošiem sakneņiem. Stublājs stāvs vai peldošs.

Lapas lineāras vai lentveida, ar gludu malu, sēdošas un makstainas. Novietotas uz stublāja pamīšus vai blīvi pie stublāja pamata.

Ziedi viendzimuma, vilkvālīšu ģintī — blīvā vālītē stublāja galā, ežgalvītēm — blīvās galviņās, veidojot zarainu ziedkopu. Putekšņlapas 3—6, augļlapa 1, sēklotne apakšēja. Auglis — kauleņveida vai riekstiņš. Vējapputes augi.

Raksturīgā izskata dēļ dabā nekļūdīgi atpazīstami augi.

## Izplatība
Ežgalvītes sastopamas Ziemeļu puslodē mērenā un subarktiskā klimata joslā, kā arī Austrālijas — Okeānijas reģionā. Vilkvālīšu ģints izplatīta visā pasaulē, izņemot tuksnešainos apgabalus, galējos ziemeļu reģionus un subantarktiku.

Latvijā sastopamas 8 vai 9 ežgalvīšu sugas un 2 vilkvālīšu ģints sugas.

## Veģetācija
Veido dažāda lieluma audzes ūdeņu piekrastēs un mitrājos. Noteicoša augāja daļa ūdeņu un mitrāju veģetācijā. Dabā diezgan viegli atrodami augi, it sevišķi ziemeļu puslodes mērenā klimata joslā.

## Klasifikācija
Vilkvālīšu dzimtu veido divas ģintis:
* Vilkvālītes (*Typhales*)
* Ežgalvītes (*Sparganium*)

## Atsauces

## Literatūra
* Augu ģeogrāfija un daudzveidība. Normunds Priedītis. Zvaigzne. 2008. 

## Ārējās saites
Lelle

200px|thumbnail|Vācijas Federatīvajā Republikā 1950. gadā ražota lelle ''Inge''
**Lelle** ir modelis cilvēka izskatā, kas parasti kalpo kā rotaļlieta bērniem. Lelles ir izmantotas arī maģiskos un reliģiskos rituālos visā pasaulē. Ar terminu lelle saprot arī citas rotaļlietas, kas ir dzīvnieku vai citu izdomātu tēlu izskatā. Senākās lelles ir dokumentētas Senajā Ēģiptē, Senajā Grieķijā un Senajā Romā, lai gan līdzīgi veidojumi no koka ir atrasti arī Babilonijā un citur. Visticamāk lelles ir senākās rotaļlietas.

## Atsauces
Frīdrihs Aleksandrs fon der Pālens

Grāfs **Frīdrihs Aleksandrs fon der Pālens** (, ; dzimis , miris ) bija Jelgavā dzimis vācbaltiešu diplomāts un valsts darbinieks.

Krievijas Impērijas vēstnieks ASV (1809—1811), Brazīlijā (1811—1815) un Bavārijā (1815—1822), īstenais slepenpadomnieks (no 1834. gada), Valahijas un Moldāvijas ("Donavas kņazistu") administrāciju vadītājs Krievu—turku kara (1828—1829) laikā. Kādu brīdi pildīja Jaunkrievijas un Besarābijas gubernatora pienākumus.

## Ārējās saites
* Frīdrihs Aleksandrs fon der Pālens Erik-Amburger-Datenbank 
*
Pricvalka

**Pricvalka** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Prignicas apriņķī.

## Vēsture
Pilsēta dibināta 1157. gada. 14. gadsimtā bija Hanzas pilsēta. Pēc Otrā pasaules kara līdz 1990. gadam ietilpa VDR.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pančakarma

thumb|280px|Kontrastējoši vēsas eļļas liešanu uz pieres (''Širodhara'').
**Pančakarma** (sanskritā: "piecu veidu attīrīšana") ir viena no klasiskajām Ājurvēdas ārstēšanas metodēm, kas ietver ķermeņa un psihes attīrīšanas kursu vairāku nedēļu garumā.

## Pielietošana
Saskaņā ar klasiskajiem Ājurvēdas tekstiem, veselības stāvokļa saglabāšanai un ilgas dzīves nodrošināšanai periodiski ir nepieciešami t. s. iekšējās "attīrīšanās terapijas" kursi. Pēc attīrīšanās kursa parasti seko dzīvesveida stabilizācijas terapijas kurss, lai nepieļautu iepriekšējo regulācijas traucējumu atgriešanos.

## Sastāvdaļas
Pēc viena no galvenajiem Indijas klasiskās medicīnas traktātiem (Čaraka samhitas) Pančakarma ietver šādas piecas iekšējās attīrīšanas procedūras: 
# *nasja* (nazālo tīrīšanu)
# *vamána* (gastrālo tīrīšanu)
# *viréčána* (intestinālo tīrīšanu)
# *niróha vasti* (rektālo tīrīšanu) 
# *snéha vasti* (gī sviesta terapiju) 

Dienvidindijas Ājurvēdas tradīcijā galveno vietu attīrīšanas kursā ieņem visa ķermeņa masāža ar siltu ārstniecisko eļļu (*Abjanga*), ko papildina ar kontrastējoši vēsas eļļas liešanu uz pieres (*Širodhara*). Ziemeļindijas Ājurvēdas tradīcijā lielāku nozīmi ieņem kausētā sviesta (gī) ikdienas iedzeršana no rītiem tukšā dūšā, kam jānodrošina iekšējo taukos šķīstošo toksīnu (*Malu*) absorbcija un izvadīšana. Ārējai ūdenī šķīstošo toksīnu izvadei lieto sviedrēšanas procedūras (*Svedana*). Reizēm lieto arī asins nolaišanu vai arī hirudoterapiju, izmantojot dēles. 

## Individuāla pielietošana
Attīrīšanās procedūras ir atkarīgas no regulācijas traucējumu veida:
* *Kaphas* disbalansa gadījumos organisma attīrīšanai lieto augu izcelsmes vemšanas līdzekļus;
* *Pitas* disbalansa gadījumos lieto augu izcelsmes caurejas līdzekļus; 
* *Vatas* disbalansa gadījumos lieto medicīniskās eļļas klizmas.
 
## Atsauces
Ārnīši

**Ārnīši** (arī **Orneiši**, latgaliski: **Uorneiši**) ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 2,8 km no pagasta centra Vecvārkavas un 215,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V751 (Vecvārkava–Ančkini–Pieniņi–Kauša).

1897. gadā katoļu ciemā bija 4 sētas ar 21 cilvēku.
## Atsauces
Salai

**Salai** var būt:

* Ādams Salai (*Szalai Ádám*; dzimis 1987. gadā), Ungārijas futbolists;
* Atila Salai (*Szalai Attila*; dzimis 1998. gadā), Ungārijas futbolists;
* Ladislavs Salai (*Ladislav Salai*; dzimis 1961. gadā), Slovākijas šahists.
Franks Valters Šteinmeiers

**Franks Valters Šteinmeiers** (; dzimis ) ir vācu politiķis no Vācijas Sociāldemokrātiskās partijas (SPD). Kopš 2017. gada Vācijas prezidents. Pirms tam ir bijis Vācijas ārlietu ministrs Angelas Merkeles pirmajā un trešajā kabinetā, kā arī Vācijas vicekanclers.

Dzimis Detmoldā, galdnieka ģimenē. Studējis Gīsenes Universitātē. Deviņdesmito gadu sākumā izvirzījās kā Gerharda Šrēdera tuvs sabiedrotais. No 1999. gada 31. jūlija līdz 2005. gada 23. novembrim Šteinmeiers bija Gerharda Šrēdera Federālās kancelejas (*Bundeskanzleramt*) vadītājs. No 2005. gada 22. novembra līdz 2009. gada 27. oktobrim bija Vācijas ārlietu ministrs. No 2007. gada 21. novembra līdz 2009. gada 27. oktobrim bija vicekanclers Angelas Merkeles valdībā. Bija federālā kanclera kandidāts no SPD 2009. gada federālajās vēlēšanās, kurās SPD ar 23,0% balsu zaudēja Merkeles CDU/CSU, kas ieguva 33,8% balsu. No 2009. gada 27. oktobra līdz 2013. gada bija valdības opozīcijā kā SPD frakcijas vadītājs Bundestāgā. 2013. gadā vēlreiz kļuva par Vācijas ārlietu ministru.

2017. gada 12. februārī ievēlēts par Vācijas prezidentu, amatā stājās 19. martā. 2019. gadā apbalvots ar 1. šķiras Triju Zvaigžņu ordeni ar ķēdi.  tika pārvēlēts prezidenta amatā uz otru termiņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ozoli (Upmalas pagasts)

**Ozoli** ir ciems Preiļu novada Upmalas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 9,8 km no pagasta centra Vecvārkavas un 200,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, uz dienvidiem no Ašenieku purva.

## Atsauces