Rīgas Dabaspētnieku biedrība

thumb|260px|Rīgas Dabaspētnieku biedrības Darbu 22. (pēdējais) izdevums (1938).
thumb|260px|Rīgas Dabaspētnieku biedrības Korespondences lapas pēdējais sējums (1942).
**Rīgas Dabaspētnieku biedrība (RDB)** (), sākotnēji **Rīgas Dabaspētniecības biedrība** (*Naturforschender Verein zu Riga*), bija Rīgā dibināta Baltijas provinču, vēlāk Latvijas ārstu, aptiekāru un un luterāņu mācītāju 1845. gadā dibināta sabiedriska organizācija ar mērķi veicināt sabiedrības interesi par dabaszinātnēm, dabas sakarību pētījumu attīstību, zinātnisko pētījumu rezultātu pielietošanu tirdzniecībā, rūpniecībā un sabiedrībā.

Rīgas Dabaspētnieku biedrība atradās Volmeranga namā Mārstaļu un Grēcinieku ielas stūrī.

## Darbība
Biedrības dibināšanas iniciators bija entomologs Benjamins Augusts Gimmertāls (*Gimmerthal*, 1779-1848), viņu atbalstīja ārsti K.J. Millers (1796—1875), V. Sodovskis (*Sodoffsky*, 1797-1858) un Ernests Merķelis (1810—1863). 1845. gada 27. martā uz dibināšanas sapulci Rīgas Domskolas zālē sanāca 160 dalībnieku. Biedrībā sākotnēji darbojās piecas sekcijas: zooloģijas, botānikas, mineraloģijas, fizikas un astronomijas, ķīmijas sekcija.

RDB sasauca regulāras biedru sapulces, kurās vispusīgi apsprieda jaunākos atklājumus, izdeva biedrības sēdes pārskatus un zinātniskos darbus, vāca vietējos dabas priekšmetus, izveidoja dabaszinātņu bibliotēku un sadarbojās ar citām dabaszinātņu institūcijām. Pēc Rīgas Politehnikuma un Rīgas pilsētas ģimnāzijas un reālģimnāzijas nodibināšanas RDB iesaistījās daudz profesoru un skolotāju.
1847.-1848. gadā RDB sāka publicēt "Rīgas Dabaspētnieku biedrības Darbus" (*Arbeiten des Naturforschenden Vereins zu Riga*), kurā ievietoja augstas kvalitātes zinātniskus rakstus, ar kuriem varētu veicināt biedrības atpazīstamību un tās biedru ieguldījumu pētniecībā.
1853. gadā Tērbatas Dabaspētnieku biedrība, kas vēlāk darbojās ciešā saistībā ar Tērbatas Universitāti. 20. gadsimta sākumā apsprieda iespēju izveidot Baltijas Dabaspētnieku biedrību.

1891. gadā biedrības loceklis Kārlis Bruno Doss publicēja aprakstu par Baldones meteorītu. Botāniķis Kārlis Reinholds Kupfers 1910. gadā Rīgas Dabaspētnieku biedrības sēdē ierosināja Usmas ezera Moricsalā izveidot dabas rezervātu — “dabas jaukumu apvidu”. 1912. gadā Moricsalu nodeva Rīgas Dabaspētnieku biedrības pārziņā, tā kļuva par pirmo Latvijas dabas rezervātu.

Pēc vācbaltiešu izceļošanas biedrību likvidēja 1939. gada 7. novembrī. Daļa kolekciju un zinātniskie materiāli pārgāja Latvijas valsts īpašumā un izveidoja tagadējā Dabas muzeja pamatu.
Rīgas Dabaspētnieku biedrības "Korespondences lapas" pēdējais sējums iznāca Pozenē 1942. gadā.

## Biedrības prezidenti
* Kārlis Johans Georgs Millers (*Carl Johann Müller*, 1796—1875), no 1845. līdz 1847. gadam
* Frīdrihs Vangenheims fon Kvalens (*Friedrich August Theodor Wangenheim von Qualen*, 1791—1864), no 1847. līdz 1848. gadam
* Gothards Augusts fon Lēviss of Menārs (*Gotthard August von Löwis of Menar*, 1801-1849), no 1848. līdz 1849. gadam 
* Haralds fon Brakels (*Harald von Brackel*), no 1849. līdz 1851. gadam
* Hamilkārs fon Felkerzāms (*Hamilcar v. Fölkersahm*), no 1851. līdz 1853. gadam
* Ernests Merķelis (*Ernst Merkel*, 1810—1863), no 1853. līdz 1863. gadam
* Frīdrihs Būze (*Friedrich Buhse*, 1821—1898), no 1863. gada līdz 1867. gadam
* Rihards Kerstings (*Richard Kersting*, no 1867. līdz 1875. gadam
* Gothards Švēders (*Gotthard Schweder*, 1831—1915), no 1875. gada līdz 1913. gadam
* Kārlis Reinholds Kupfers (1872—1935), no 1913. līdz 1935. gadam
* Rūdolfs Meijers (1880—1966), no 1935. līdz 1939. gadam

## Biedri un goda biedri (nepilns saraksts)
* Frīdrihs Vilhelms Kārlis Bergs (1843—1902)
* Aleksandrs Bunge (1803—1890)
* Kārlis Bruno Doss (1861—1919)
* Kārlis Eduards Eihvalds (1795—1876)
* Voldemārs Fišers (1881—1934)
* Benjamins Augusts Gimmertāls (1779—1848)
* Kārlis Heinrihs Greve (1854—1916)
* Konstantīns Kaspars Andreass Grēvinks (1819—1887)
* Aleksandrs Grose (1883—1966)
* Valters Gross (1903—1974)
* Jānis Ilsters (1851—1889)
* Ernsts Krauss (1889—1970)
* Oskars Engelhards fon Lēviss (1838—1899)
* Oskars Lucs (1871—1950)
* Nikolajs Malta (1890—1944)
* Vilhelms Ostvalds (1853—1932)
* Hermans Pflaums (1862—1912)
* Boriss Popovs (1874—1952)
* Embriks Strands (1876—1947)
* Frīdrihs Šmits (1832—1908)
* Gvido Šneiders (1866—1948)
* Ferdinands Erdmans Štolls
* Georgs Augusts Šveinfurts (1936—1925)
* Nikolajs Tranzē (1886—1969)
* Kārlis Vilperts (1778—1839)

## Atsauces