Vairoga bisīte

**Vairoga bisīte** (*Gyromitra perlata*, arī *Discina perlata*, *Gyromitra ancilis* un *Discina ancilis*) ir Latvijā reti sastopama asku sēne, kuru Latvijā pieskaita bisītēm. Tā parasti sastopama agros pavasaros un atšķirama no citām bisītēm ar savu kausveidīgo formu.

## Sistemātika
Par sugas piederību bisīšu ģintij mikologu vidū nav vienprātības un liela daļa to ieskaita *Discina* ģintī, atzīstot *Gyromitra perlata* par sinonīmu, tai skaitā tāds mikoloģisks avots kā *[[Index Fungorum]]*. *[[Mycobank]]* savukārt izdala divas *Gyromitra/Discina* sugas ar epitetiem *perlata* un *ancilis*. *Discina* un *Gyromitra* ģintis ir ļoti līdzīgas mikroskopiskā ziņā un parasti tiek nodalītas pēc ārējā izskata — *Discina* parasti ir kausveidīgas ar zemē iegremdētu kātiņu, kamēr *Gyromitra* cepurītes neregulāri ieapaļas un kātiņš virs zemes. Tomēr 1997. gadā šo sugu daļa autoru pievienoja bisītēm, vienlaikus to apvienojot ar vēl divām sugām — *Discina macrospora* un *Discina warnei*. Latvijas avoti to pieskaita bisītēm, taču nereti pie tam saglabā arī ģints apzīmējumu *Discina*. Pareizais apzīmējums paliek neskaidrs.

Pilnvērtīga bisīšu ģenētiska izpēte pagaidām nav veikta, un pēc tādas ir iespējamas jaunas sistemātikas izmaiņas.

## Sēnes apraksts
* **[[Sēne|Augļķermeņi]]**: asku sēnes, augļķermeņi — apotēciji vidēji lieli, līdz 7 (15) cm diametrā, augstums 1—3 cm, sastāv no īsa kātiņa un cepurītes.
* **[[Cepurīte (mikoloģija)|Cepurīte]]**: sākumā gandrīz lodveidīga, atplešoties kausveidīga ar atliektām malām, uz vecumu diskveidīga, viļņoti krunkota, krāsa no gaiši līdz tumši brūnai ar sarkanīgu nokrāsu, paceltās cepurītes krunkas var būt tumšākas, apakšdaļa nobriedušām sēnēm bālgana un gluda, jaunībā pūkaina, vecumā krunkota. Mīkstums bālgans, ciets, trausls, bez īpašas smaržas un ar patīkamu garšu.
* **[[Kātiņš (mikoloģija)|Kātiņš]]**: 0,5—3 cm garš, 0,5—2 cm plats, ar dziļām rievām, bieži iegremdēts zemē.
* **[[Bazīdijsporas|Sporas]]**: vienšūnas, bezkrāsainas ar bālganu vai dzeltenīgu nobiruma krāsu, eliptiskas, ar koniski nosmailotiem galiem, parasti ar vienu lielu eļļas pilienu katrā (reti 2—3), iespējamie izmēri pēc savstarpēji nesakrītošiem avotiem 21—45,5 x 9—16 μm.
* **[[Aski]]**: ar 8 sporām, 300—370 x 16—25 μm. Parafīzes pavedienveida, no pamata dakšveidīgi zarotas, uz galotni pakāpeniski paplašinās, saturs graudains, gaiši vai oranži brūns, platumā 6—9 μm.

## Augšanas apstākļi
[thumb|Vairoga bisītes sēņu izstādē [Kijiva|Kijivā.]]
[thumb|Stipri krunkotas vairoga bisītes [Kalifornija|Kalifornijā.]]
Tāpat kā citas ģints sēnes, vairoga bisītes ir saprotrofas, tātad atmirušu organiku izmantojošas sēnes. Aug Eirāzijā un Ziemeļamerikā agros pavasaros, bieži atrodama grupās. Aug uz augsnes vai koksnes sūnās pie/uz trūdošiem celmiem vai mirušiem kokiem, visbiežāk eglēm, skuju un jauktu koku mežos. Ļoti mitrumprasīgas, pēc bezsniega ziemām var neparādīties vispār. Krievijā par augšanas laiku bieži tiek nosaukts vēls pavasaris līdz vasaras vidum.

## Līdzība ar citām sugām

Vairoga bisītes, augļķermeņus veidodamas pirms parastās sēņu sezonas, reti kad sastopamas vienlaicīgi ar tradicionāli pazīstamajām sēnēm. Savas formas dēļ viņas var tikt sajauktas ar *Discina* ģints sēnēm, kuras visas Latvijā ir mazpazīstamas, bez apstiprinātiem latviskiem nosaukumiem un pat nav iekļautas Mikoloģijas biedrības 2015. gada Latvijā līdz šim atrasto sēņu sarakstā. Atšķirības starp šīm sugām bieži nosakāmas tikai mikroskopiskā līmenī. Citu starpā līdzīga ir *Disciotis venosa*, kura atšķiras ar sīkākām un daudzskaitlīgākām krunkām, kā arī hlora smaku.

## Lietošana pārtikā
Vairoga bisītes, atšķirībā no citām bisītēm, netiek apvainotas bisīšu indes — giromitrīna — iespējamā klātbūtnē, tomēr viņu ēdamība ir maz pētīta. Parasti tiek uzskatītas par ēdamām. Tāpat kā citām pavasara sēnēm, vajadzīga iepriekšēja novārīšana.

## Skatīt arī

* Ēdamās sēnes

## Atsauces

## Ārējās saites

* Species Fungorum (**angliski**)
* Mycobank (**angliski**)