Kašalotu virsdzimta

**Kašalotu virsdzimta** (*Physeteroidea*) ir viena no zobvaļu apakškārtas (*Odontoceti*) virsdzimtām, kas apvieno 2 mūsdienās dzīvojošas dzimtas: **kašalotu dzimtu** (*Physeteridae*) un **pundurkašalotu dzimtu** (*Kogiidae*). Nesenā pagātnē abu dzimtu sugas tika sistematizētas vienā kašalotu dzimtā, izdalot abas grupas apakšdzimtās (*Physeterinae* un *Kogiinae*). Kopumā abās dzimtās ir 3 mūsdienās dzīvojošas sugas un vairākas izmirušas sugas.

## Izskats un īpašības
[thumb|left|220px|Apakšžoklis ir šaurs un proporcionāli mazs, salīdzinot ar augsžokli, attēlā [kašalots]]
Kašalots (*Physeter macrocephalus*) ir lielākais no visiem zobvaļiem. Pieaudzis tēviņš sasniedz 16—18 metru garumu un sver apmēram 45—57 tonnas. Abas pundurkašalotu sugas, kā jau to nosaukums norāda, ir daudz mazākas. Turklāt pundurkašalots ir mazāks par pigmejkašalotu. Pirmais ir apmēram 2,7 metrus garš un sver līdz 272 kg, bet pigmejkašalots var sasniegt 3,8 m garumu un 450 kg masas.

Kašalotu virsdzimtas sugu ķermeņi ir masīvi veidoti, bet apakšžoklis relatīvi mazs un smalks, salīdzinot ar augšžokli. Deguna kauls ir asimetrisks un elpošanas caurums atrodas galvas kreisajā pusē. Visām sugām ir daudz vienkāršu, konusveidīgu zobu, kas visi ir apmēram vienādi lieli. Reizēm augšžoklī zobi iztrūkst vispār. Galvenā maņa, ko kašalotu virsdzimtas sugas izmanto ir eholokācija.

Visām virsdzimtas sugām galvā ir taukveidīga, vaskveidīga viela — spermacets, kura nepieciešamību kašalotu galvās skaidro ar balasta funkciju niršanas laikā. Ienirsot valis caur nāsīm ievelk aukstu ūdeni un ar to apskalo spermaceta maisu, tādējādi taukveidīgā viela kļūst cietāka, bet, paceļoties augšup no dzelmes, spermaceta  orgānam pastiprināti tiek pievadītas siltas asinis, sasildot spermaceta masu. Visas sugas spēj ienirt lielā dziļumā, tomēr uzskata, ka kašalots spēj ienirt dziļāk. Visas trīs sugas barojas ar kalmāriem, zivīm un pat haizivīm.

## Evolūcija
Senākās zināmās kašalotu fosilijas ir saglabājušās no oligocēna, tās ir apmēram 25 miljonus gadu vecas, bet pundurkašalotu senākās fosilijas ir miocēna beigu fosilijas, kas ir apmēram 7 miljonus gadu vecas. Analizējot DNS pētījumus, kašalotu virsdzimtas sugām tuvākie radinieki ir gan knābjvaļi (*Ziphiidae*) un upesdelfīni (*Platanistidae*), gan plātņvaļi. Kašalotu sugu lielākā dažādība dzīvoja miocēna laikā. Primitīvākās un senākās no tām piederēja *[[Zygophyseter]]*  un *[[Naganocetus]]* ģintīm.

## Sistemātika
**Kašalotu virsdzimta** (*Physeteroidea*)
*†*[[Diaphorocetus]]* 
*†*[[Acrophyseter]]*
*†*[[Zygophyseter]]*
*†*[[Brygmophyseter]]*
*†*[[Aulophyseter]]*
*†*[[Livyatan]]*
***Kašalotu dzimta** (*Physeteridae*)
**Kašaloti (*Physeter*)
***Kašalots (*Physeter macrocephalus*)
**†*[[Ferecetotherium]]* 
**†*[[Helvicetus]]* 
**†*[[Idiorophus]]* 
**†*[[Idiophyseter]]* 
**†*[[Orycterocetus]]* 
**†*[[Physeterula]]* 
**†*[[Placoziphius]]*
***Pundurkašalotu dzimta** (*Kogiidae*)
**Pundurkašaloti (*Kogia*)
***Pigmejkašalots (*Kogia breviceps*)
***Pundurkašalots (*Kogia sima*)
***†*[[Kogia pusilla]]*
**†*[[Aprixokogia]]* 
**†*[[Kogiopsis]]* 
**†*[[Praekogia]]*
**†*[[Scaphokogia]]* 

## Atsauces

## Ārējās saites
*Physeteroidea
*Physeteroidea
*Lipīdi
*Vaļu mednieki 19. gadsimtā piedzīvo ziedu laikus
*Sperm whale (Physeter macrocephalus)