open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tompsons

**Tompsons** (, no personvārda Toms (*Thom*); sieviešu dzimtē Tompsone), ir izplatīts angļu un skotu cilmes uzvārda Tomsons variants. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ārčijs Tompsons (*Archie Thompson*; 1978) — Austrālijas futbolists;
* Bendžamins Tompsons (*Benjamin Thompson*; 1753—1814), amerikāņu izcelsmes fiziķis un valstsvīrs;
* Džeimss Tompsons (*James Thompson*; 1804—1870) — ASV šahists;
* Dž. Lī Tompsons (*J. Lee Thompson*; (1914—2002) — angļu kinorežisors;
* Kišeins Tompsons (*Kishane Thompson*; 2001) — Jamaikas vieglatlēts;
* Klejs Tompsons (*Klay Thompson*; 1990) — ASV basketbolists;
* Neits Tompsons (*Nate Thompson*; 1984) — ASV hokejists;
* Obadele Tompsons (*Obadele Thompson*; 1976) — Barbadosas vieglatlēts;
* Ralfs Tompsons (*Ralph Thompson*; 1913—2009) — angļu mākslinieks un grāmatu ilustrators;
* Ričards Tompsons (*Richard Thompson*; 1985) — Trinidādas vieglatlēts;
* Teidžs Tompsons (*Tage Thompson*; 1997) — ASV hokejists;
* Tinijs Tompsons (*Tiny Thompson*; 1903—1981) — Kanādas hokejists.

## Skatīt arī
* Tomsons
Ģibuļi

**Ģibuļi** var būt:
* Ģibuļi — apdzīvota vieta Talsu novada Ģibuļu pagastā,
* Ģibuļi — apdzīvota vieta Cēsu novada Vecpiebalgas pagastā,
* Krauju agrākais nosaukums.

## Skatīt arī
* Gribuļi
Emils Zātopeks

**Emils Zātopeks** (; dzimis  Kopršivnicē, Čehoslovākijā, miris  Prāgā, Čehijā) bija čehu vieglatlēts, garo distanču skrējējs. Startējis trijās olimpiskajās spēlēs (1948, 1952, 1956), kopumā izcīnīja 4 zelta medaļas, no kurām 3 tika izcīnītas 1952. gada Helsinku Olimpiskajās spēlēs, vēl viņš ir izcīnījis sudrabu 1948. gada Londonas Olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites

* Olimpiskās kustības profils
Beep

**“Beep”** ir amerikāņu grupas Pussycat Dolls trešais singls no debijas albuma PCD, kas tika izdots 2006. gada sākumā. Dziesma guva vidējus panākumus, sasniedzot top 20 vairākos topos. ”Beep” kļuva par grupas trešo singlu, kas iekļuvis Billboard top 20.

## Vēsture

Sākotnēji ”Beep” bija ieplānots izdot kā otro singlu, pēc debijas singla ”Don’t Cha”, tomēr tas nenotika, jo tikko bija izdots grupas Black Eyed Peas singls ”My Humps”. Grupas menedžments uzskatīja, ka abas dziesmas ”nes” vienādu vēstījumu, tāpēc singla izdošana tika atlikta (Tā vietā tika izdots ”Stickwitu”). Reklāmas nolūkos ”Beep” tika nosūtīts uz naktsklubiem, tomēr lielu atskaņošanas laiku tas neieguva.
”Beep” ir pirmais singls, kurā solo partijas dzied arī citas grupas dalībnieces. Karmita Bahara un Melodija Torntona katra dzied vienu reizi piedziedājumu. Pēc Karmitas aiziešanas no grupas, grupas uzstāšanās laikā, viņas solo partiju dziedāja Džesika Suta, Ešlija Robertsa un Kimberlija Vaijata.

## Dziesmu saraksts

## Topu pozīcijas
“Beep” debitēja deviņdesmit trešajā vietā Billboard Hot 100 topā, vēlāk tas sasniedza trīspadsmito vietu, kļūstot par Pussycat Dolls trešo singlu, kuram izdevies iekļūt pirmajā divdesmitniekā, tomēr tas nebija tik veiksmīgs kā ”Don’t Cha” un ”Stickwitu”, kas ierindojās top 10.
Kanādā ”Beep” neguva komerciālus panākumus, tas ierindojās tikai četrdesmit piektajā vietā. Apvienotajā Karalistē singls debitēja un sasniedza otro vietu, kurā tas noturējās salīdzinoši īsu laiku — vienpadsmit nedēļas. Labus panākumus singls guva arī Okeānijā. Austrālijā singls ieguva zelta statusu ar pārdotām 35000 kopijām. Jaunzēlandē singls debitēja divdesmit piektajā vietā, pēc nedēļas tas sasniedza pirmo vietu, kur tas pavadīja septiņas nedēļas.
Eiropā singls guva labus panākumus, ierindojoties otrajā vietā European Hot 100 topā.

## Topi

## Atsauces
Scissor Sisters

**Scissor Sisters** ir amerikāņu popgrupa. Grupa tika dibināta 2001. gadā Ņujorkā, ASV. Grupa ir izdevusi trīs studijas albumus: *[[Scissor Sisters (albums)|Scissor Sisters]]*, *[[Ta-Dah]]* un *[[Night Work]]*. Grupa ir guvusi panākumus gan dzimtenē ASV, tāpat arī Eiropā, Kanādā un Austrālijā.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Ginters Vents

**Ginters Vents** (, ; dzimis , miris ) bija Vācijā dzimis ASV inženieris. Viņš bija atbildīgais starta laukumā par apkalpju iekāpšanu un drošību kosmosa kuģos Mercury, Gemini un Apollo projektu realizācijas laikā no 1961. līdz 1975. gadam. Oficiālais viņa tituls bija "Starta laukuma vadītājs" (*Pad Leader*).

## Ārējās saites
* Padleader — The official website of Guenter Wendt 
* Wendt biography at JSC 
* Wendt oral history transcript at JSC
Aptumsums (filma)

**"Aptumsums"** () ir 2010. gada ASV vampīru romantiska fantāzijas filma, kuras režisors ir Deivids Sleids. Filma uzņemta pēc tāda paša nosaukuma Stefanijas Meieres romāna. Šī ir "Krēslas sāgas" trešā daļa un turpinājums 2008. gada filmai "Krēsla" un 2009. gada filmai "Jauns mēness". Galvenās lomas filmā attēlo Kristena Stjuarta, Roberts Patinsons un Teilors Lautners.

Filmēšana sākās  Vankūverā un ilga līdz oktobra beigām.

Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā. ASV kinoteātros to rādīja no . Nākamās filmas "Rītausma" pirmā daļa izdota 2011. gada novembrī.

## Sižets
Sietlā sākas slepkavību un pazušanas vilnis, ko izraisa vampīru “jaunpiedzimušo” armija. To slepus vada Viktorija, kas vēlas atriebties par sava partnera Džeimsa nāvi un iznīcināt Bellu. Forksā Edvards un Bella cenšas saglabāt attiecības, lai gan viņu draudzība ar vilkačiem — Džeikobu un kvilu cilti — kļūst arvien sarežģītāka.

Bella nonāk mīlas trijstūrī starp Edvardu un Džeikobu, kuri abi sacenšas par viņas jūtām. Vienlaikus viņai jāizlemj, vai palikt cilvēcei piederīga vai kļūt par vampīru.

Kad jaunpiedzimušo armija uzbrūk, Kalenu ģimene un vilkači noslēdz pagaidu pamieru un cīnās plecu pie pleca. Kaujas laikā Edvards aizsargā Bellu un kopā ar sabiedrotajiem uzvar Viktoriju un viņas radītos vampīrus.

Filmas noslēgumā Bella pieņem Edvarda laulību piedāvājumu, taču viņas draudzība ar Džeikobu paliek neskaidra un sāpīga.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Kristofs Lemetrs

**Kristofs Lemetrs** (; dzimis  Ansī, Francijā) ir bijušais franču vieglatlēts, startē sprinta distancēs. Kļuvis par pirmo baltādaino cilvēku, kas 100 m distanci veicis ātrāk par 10 sekundēm.

2010. gada 9. jūlijā viņš 100 metru distanci veica 9,98 sekundēs, labojot Francijas rekordu šajā distancē. Tāpat viņam pieder Francijas rekords 200 m distancē (19,80 s), ko uzstādīja 2011. gada Pasaules čempionātā, tas arī ir viens no visu laiku labākajiem rezultātiem starp baltādainajiem sportistiem. 2010. gada Eiropas čempionātā K. Lemetrs izcīnīja trīs zelta medaļas: 100 m, 200 m un 4×100 m stafetē. Ar šiem panākumiem viņš kļuva par ātrāko cilvēku Eiropā. 2011. gada 29. jūlijā viņš sev piederošo Francijas rekordu 100 m skrējienā uzlaboja līdz 9,92 sekundēm.

Veiksmīgi startējis 2011. gada Pasaules čempionātā, kur 100 m distancē izcīnīja 4. vietu un uz pusi garākā sprinta distancē izcīnīja bronzas medaļu. 200 m sprintā viņš pirmoreiz karjerā 200 m distanci veica ātrāk par 20 sekundēm. Tāpat startēja 4×100 m stafetē, kur izcīnīja sudraba medaļu. 2012. gada Eiropas čempionātā viņš izcīnīja zelta medaļu 100 metru sprinta distancē.

2024. gadā K. Lemetrs paziņoja par profesionālā sporta karjeras beigām.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Francijas Vieglatlētikas federācijas profils
Lemetrs

**Lemetrs** var būt:

* Kristofs Lemetrs — franču vieglatlēts;
* Žoržs Lemetrs — beļģu priesteris, astronoms un fiziķis.
Burundijas karogs

**Burundijas karogs** ir viens no Burundijas nacionālajiem simboliem, tika pieņemts .  tika nomainīta karoga malu attiecība no 2:3 uz 3:5.

Divas baltas krāsas diagonālas svītras sadala karogu četrās daļās, no kurām augšējā un apakšējā ir sarkanas, bet malējās daļas ir zaļas. Karoga vidū ir balts aplis, kura iekšienē iezīmētas trīs sešstaru zvaigznes. Oficiāli tās atbilst trīs vārdiem valsts moto — "Unité, Travail, Progrès" (no franču valodas "Vienotība, Darbs, Progress"). Saskaņā ar citu versiju zvaigznes simbolizē trīs lielākās etniskās grupas valstī. Karoga krāsām ir sava nozīme:

* zaļā krāsa simbolizē cerību, 
* baltā brīvību, 
* sarkanā cīņu par brīvību (asinis). 

Burundijas iedzīvotāji var izkarināt karogu valsts oficiālajās brīvdienās.

## Ārējās saites

* Burundi karogs
Pressurized Mating Adapter

thumb|right|200px|''PMA-3'' sagatavošanas laikā uz zemes
***Pressurized Mating Adapter*** jeb ***PMA*** ( "Hermētisks savienojošais adapters") ir trīs Starptautiskās kosmosa stacijas komponenti, kas kalpo kā savienotājelementi starp stacijas moduļiem vai kosmosa kuģiem ar atšķirīgiem saslēgšanās mehānismiem. Tos izgatavojis ASV uzņemumu *[[Boeing]]*.

Pirmie divi *PMA* tika palaisti kopā ar *[[Unity (SKS)|Unity]]* moduli 1998. gadā *[[Space Shuttle]]* misijā *[[STS-88]]*. Trešais stacijā tika nogādāts 2000. gadā ar *[[STS-92]]*.

Katram *PMA* vienā galā ir *[[Common Berthing Mechanism]]* pasīvais saslēgšanās mehānisms, kuru iespējams savienot ar citu ASV segmenta moduli. *PMA* otrā galā ir *[[Androgynous Peripheral Attach System]]* (*APAS-95*) pasīvais saslēgšanās ports, pie kura var pievienot citu moduli (ar *APAS* aktīvo portu) vai kosmosa kuģi. *PMA* ir hermētiski noslēgts un apsildāms; elektroenerģijas un datu pārraide iespējama caur saslēgšanās porta gredzenos iebūvētiem savienojumiem, kā arī ārpusē uzstādāmiem kabeļiem.
Atašiene (stacija)

**Atašiene** ir viena no līnijas Krustpils—Rēzekne II dzelzceļa stacijām, atrodas Jēkabpils novada Atašienes pagastā, apmēram 1,5 km uz dienvidiem no pagasta centra Atašienes. Saglabājusies arī vecā stacijas ēka pie autoceļa P62 pārbrauktuves. Ēka būvēta no sarkaniem ķieģeļiem, mūsdienās pamesta un izdemolēta.  Atašienē pietur maršruta Rīga—Zilupe dīzeļvilcieni.

## Vēsture
thumb|left|250px|Vecā stacijas ēka
Stacija ar nosaukumu "Borhi" ierīkota 1901. gadā uz grāfam Borham atsavinātās zemes kā dzelzceļa līnijas Ventspils—Maskava stacija. Kopš 1921. gada tās nosaukums ir Ataišiene, kopš 1929. gada — Atašiene. Stacijas kods 11520 (pēc PSRS klasifikācijas).

1944. gadā karadarbības rezultātā stacijā notika spēcīgs sprādziens, kurā cieta Sarkanās armijas kareivji. Par notikuma gaitu un sekām pastāv atšķirīgas versijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Atašienes stacijas fotogrāfijas
Pēteris Pumpurs

**Pēteris Pumpurs** ( — ) bija Sarkanās armijas aviācijas ģenerālleitnants, Padomju Savienības Varonis. Krievijas pilsoņu kara un Spānijas pilsoņu kara dalībnieks.

## Biogrāfija

Dzimis Rīgas apriņķa Plāteres pagastā (mūsdienās Taurupes pagasts) zemnieka ģimenē. 1918. gadā iestājies Sarkanajā armijā, kur jau no sākuma dienēja kara aviācijas daļās. 1919. gadā iestājies boļševiku partijā. Krievijas pilsoņu kara (1918—20) dalībnieks. 1924. gadā pabeidza lidotāju skolu. 1935. gada 22. septembrī ar aizsardzības Tautas komisāra pavēli Nr. 2509 Pumpuram tika piešķirta kombriga dienesta pakāpe. 1936. gadā Pumpurs pabeidza Nikolaja Žukovska Gaisa kara akadēmiju. Piedalījās vairāk kā 30 dažādu sistēmu lidmašīnu izmēģināšanā.

No 1936. gada oktobra līdz 1937. gada maijam kā militārais padomnieks piedalījās Spānijas pilsoņu karā (pseidonīms "pulkvedis Hulio"). Veiksmīgi vadījis iznīcinātāju grupu Madrides frontē, kā arī pats personiski piedalījās vairākās gaisa kaujās, notriecot kopā 5 pretinieka lidmašīnas. Par varonību un vīrišķību kaujās, izpildot internacionālo pienākumu, 1937. gada 4. jūlijā apbalvots ar Padomju Savienības Varoņa goda nosaukumu. Reizē apbalvots arī ar Ļeņina ordeni. Pēc "Zelta Zvaigznes" ieviešanas, kas nāca klāt Padomju Savienības Varoņa nosaukumam, tika apbalvots ar Zelta Zvaigzni Nr. 49.

Pēc atgriešanās no Spānijas tika iecelts par Sarkanās armijas Gaisa spēku Militārās sagatavošanas pārvaldes priekšnieku. Neilgu laiku bija Maskavas Kara apgabala Gaisa spēku pavēlnieks (1937). Tajā pašā gadā ievēlēts par PSRS Augstākās Padomes deputātu. No 1937. līdz 1938. gadam Atsevišķās Tālo Austrumu armijas Gaisa spēku pavēlnieks. Pēc tam iecelts par Gaisa spēku armijas pavēlnieku. No 1940. līdz 1941. gadam komandēja Maskavas apgabala Kara apgabala GS. Ar PSRS Tautas komisāru padomes lēmumu 1940. gada 4. jūnijā piešķirta aviācijas ģenerālleitnanta pakāpe. Piedalījies Baltijas valstu okupācijā 1940. gada vasarā.

Pēc Krievijas prezidenta arhīva informācijas, Pumpurs tika arestēts 1941. gada 31. maijā, kā "pretpadomju militārās sazvērestības dalībnieks...". Pumpurs pratināšanā atzinās, ka ir pretpadomju sazvērestības dalībnieks. 1942. gada 23. martā nošauts Saratovā. 1955. gada 25. jūnijā reabilitēts.

## Atsauces
Augustova (nozīmju atdalīšana)

**Augustova** var būt:
* Augustova — pilsēta Polijā, Podlases vojevodistes Augustovas apriņķa centrs.
* Augustova — apdzīvota vieta Preiļu novada Saunas pagastā.
* Augustova — apdzīvota vieta Preiļu novada Rušonas pagastā.
* Kapūnes agrākais nosaukums.

## Skatīt arī
* Augustovas katoļu baznīca
* Augustovas apriņķis
* Augustovas gārša
* Augustovas kanāls
* Augustovas kauja
Pumpurs (nozīmju atdalīšana)

**Pumpurs** var būt:

* Pumpurs () — vasas aizmetnis;
* Pumpurs — uzvārds.

## Skatīt arī
* Pumpuri
Aloizs Brenčs

**Aloizs Brenčs** (dzimis  Rīgā, miris  Rīgā) bija latviešu kinorežisors. Darbojies arī politikā.

## Biogrāfija
Dzimis 1929. gadā Rīgā trūcīgā audēja ģimenē. Bērnībā strādājis dažādus lauku darbus.
Mācījās Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultātes režijas nodaļā, ko absolvēja 1953. gadā. No 1954. gada darbojās Rīgas Kinostudijā, sākumā strādājot dokumentālā kino jomā. 1956. gadā Maskavā pabeidza Augstākos kinorežisoru kursus. Kā kinorežisors debitēja 1957. gadā ar dokumentālo reportāžu "Draugu vidū". Līdztekus dokumentālajām filmām veidoja arī vairākus desmitus kinožurnālu, tanī skaitā "Māksla" un "Padomju Latvija".

1964. gadā viņš pievērsās aktierkino, kļūstot par filmas "Līdz rudenim vēl tālu" līdzrežisoru. Vēlāk strādājis kā režisors. Lielākoties uzņēma spraiga sižeta filmas, izmantojot dinamisku montāžu. Režisējis tādas Latvijā pazīstamas filmas, kā "Kad lietus un vēji sitas logā" (1967), "24-25 neatgriežas" (1968), "Šahs briljantu karalienei" (1973), "Gaisma tuneļa galā" (1974), "Liekam būt" (1976). 1981. gadā Aloizs Brenčs uzņēma plašu ievērību guvušo televīzijas daudzsēriju filmu "Ilgais ceļš kāpās", 1983. gadā — televīzijas miniseriālu "Mirāža", 1989. gadā — daudzsēriju televīzijas seriālu "Zītaru dzimta".

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas Brenču divas reizes ievēlēja Rīgas domē, kur viņš darbojās Sociālo jautājumu komitejā. Startēja arī Saeimas vēlēšanās: no Tautsaimnieku politiskās apvienības "Tautsaimnieks" 6. Saeimas vēlēšanās un Demokrātiskās partijas "Saimnieks" 7. Saeimas vēlēšanās, tomēr netika ievēlēts.

Miris no miokarda infarkta .

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks (1977)
* PSRS Valsts prēmija (1983) kopā ar scenāristiem Oļegu Rudņevu un Dmitriju Vasiliu, operatoru Jāni Mūrnieku, mākslinieku Gunāru Balodi un aktieriem Jozu Kiseļu, Lilitu Ozoliņu un Eduardu Pāvulu
* Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks (1990)

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''filmas.lv'' profils 
* Latvijas Valsts kinofotofonodokumentu arhīvs  
* Aloiza Brenča piemiņai
Saunas pagasts

**Saunas pagasts** ir viena no Preiļu novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Preiļu, Sīļukalna, Stabulnieku un Riebiņu pagastiem, kā arī Līvānu novada Sutru, Rožupes un Rudzātu pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Īvaise, Īvaisis, Zviergža.

## Vēsture
 
1975. gadā Preiļu rajonā izveidoja Saunas ciema padomi. **Saunas ciemā** apvienoja daļu no likvidētā Sondoru ciema un daļu Bindaru ciema teritorijas. 1977. gadā Saunas ciemam pievienoja likvidētā Bindaru ciema teritoriju. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Saunas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Preiļu novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Prīkuļi]]** (pagasta centrs), Smeļteri, Lielie Anspoki, Ozoliņi, Skuteļi.

### Ievērojamas personības
Saunas pagastā dzimuši:
* Viktors Orehovs (1909—1998) — puķkopis, selekcionārs

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Šugarlendas ekspresis

**"Šugarlendas ekspresis"** () ir 1974. gada Stīvena Spīlberga mākslas filma ar Goldiju Honu un Viljamu Atertonu galvenajās lomās. Šī filma ir Stīvena Spīlberga debija uz lielā ekrāna kā profesionālam kinorežisoram. Filma izpelnījusies pozitīvas kritiķu atsauksmes. Filma balstīta uz patiesu notikumu, kas norisinājās Teksasā, 1969. gadā, ar noziedznieku pāri.

## Sižets
25 gadus vecā Lū Džīna Poplina pārliecina savu līgavaini, kas ir ieslodzīts Teksasas cietumā, bēgt, lai varētu savākt viņu dēlu no audžuvecāku ģimenes. Viņi nozog patruļnieku kopā ar automašīnu un policijas eskorta pavadībā dodas uz Šugarlendas pilsētiņu, cauri visai Teksasas teritorijai.

## Galvenajās lomās
* Goldija Hona — *Lū Džīna Poplina*
* Bens Džonsons — *kapteinis Harlins Taners*
* Viljams Atertons — *Kloviss Maikls Poplins*
* Maikls Sakss — *policists Maksvels Slaids*
* Gregorijs Velkots — *policists Ernijs Mešbērns*
* Stīvs Kenelijs — *policists Džesaps*
* Luīze Letema — *Lūbijas kundze*

## Balvas un nominācijas
**[[Kannu kinofestivāls]] — 1974**
* balva par labāko scenāriju
* nominācija "Zelta palmas zars
**[[Amerikas scenāristu ģildes balva]] — 1975**
* nominācija kino kategorijas balvai

## Interesanti fakti
* Spīlberga filmēšanas komandu konsultēja patieso notikumu dalībnieks — patruļnieks Kenets Krouns, kurš bija noziedznieku ķīlnieks.
* Filma tika uzņemta brīvā dabā Teksasā — Del Rio, Florsvilā, Plezentonē, Sanantonio un Šugarlendā Džestera cietuma teritorijā.

## Ārējās saites
Latvijas armija

**Latvijas armija** var būt:

* Latviešu nacionālie bruņotie spēki (1918—1919);
* Latvijas Bruņotie spēki (1919—1940);
* Latvijas Republikas Aizsardzības spēki (1991—1994);
* Latvijas Nacionālie bruņotie spēki (no 1994. gada).
Nunčaks

right|thumb|350px|Dažādi nunčaku veidi
**Nunčaks** () ir tradicionāls Okinavas kaujas mākslu ierocis. Tas sastāv no diviem spieķiem, kas saistīti ar īsu ķēdi vai trosi.
Radies 17. gadsimta beigās Japānā no rīsu kulšanai paredzēta spriguļa. Tas ir aizliegts vairumā valstu sakarā ar to, ka tas ir ļoti bīstams, galvenokārt tāpēc, ka ar to var nožņaugt vai salauzt pretinieka sprandu. Līdzīgs ierocis ir arī Ķīnā, kas sastāv no trim posmiem un ir nedaudz garāks. Nunčaks tiek lietots pašaizsardzībai, kā arī ir ideāls koordinācijas trenēšanai. Pašaizsardzības nolūkiem tas noder dēļ mazajiem izmēriem un straujās lietošanas, nevar paredzēt, no kuras puses nāk sitieni un tiem izsekot. Tāpat ar tiem var "atslēgt" pretinieku vai salauzt vājākos kaulus.
Japānas imperators

**Japānas imperators** (, *Tennō*,  — ‘debesu valdnieks’) ir Japānas valsts galva, kā arī imperatoru dzimtas galva. Saskaņā ar Japānas Konstitūciju, imperators ir “valsts un tautas vienotības simbols”, bet kopš 1947. gada viņam nav politiskas varas. Vēsturiski imperators ir arī japāņu tradicionālās reliģijas sintoisma līderis. Pirms Naras perioda, 710. gada, Japānas imperatori netika saukti par tenno, bet gan par mikado.

Japānas imperatora dzimšanas diena ir valsts brīvdiena (pašlaik 23. februāris).

## Japānas imperatori

Japānā ir vecākā joprojām eksistējošā monarhija pasaulē. Japānā valdījuši 126 imperatori. Saskaņā ar japāņu tradīcijām pirmais imperators bija Džimmu, kurš sāka valdīt 660. gadā p.m.ē. un tiek uzskatīts par saules dievības Amaterasu pēcteci. Patiesībā pirmie 28 imperatori ir leģendāri. Pēdējais imperators Naruhito sēdās tronī , kad no troņa atteicās iepriekšējais imperators, viņa tēvs, Akihito. Akihito bija pirmais imperators 202 gadu laikā, kas atteicās no troņa; 1817. gadā no troņa atteicās imperators Kokaku.

Par Japānas valdnieci 8 reizes ir kļuvusi sieviete.

Līdz 20. gadsimtam Japānas imperatoram bija galvenā sieva un vairākas konkubīnes, bet imperators Akihito šo tradīciju lauza, kļūstot par pirmo imperatoru, kas apprecējās. Arī viņa dēls, pašreizējais imperators Naruhito ir precējies un dzīvo bez konkubīnēm.

## Ārējās saites

*
Japānas imperatoru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Japānas imperators|Japānas imperatori]]**, kopš imperators Džimmu 660. gadā p.m.ē. izveidoja Japānu. Imperatora valdīšanas periodi sakārtoti atbilstoši japāņu kalendāram.

## Uzskaitījums
### Leģendārie Imperatori (660. gads p.m.ē. — 269. gads m.ē.)

### [[Kofunu periods]] (270—539)

### [[Asukas periods]] (539—710)

### [[Naras periods]] (710—794)

### [[Hejana periods]] (794—1185)

### [[Kamakura periods]] (1185—1333)

### [[Dienvidu Tiesa]] (北朝) (1333—1392)

### [[Muromači periods]] (1333—1573)

### [[Azuči-Momojama periods]] (1573—1603)

### [[Edo periods]] (1603—1867)

### Modernā Japāna ([[Japānas Impērija|Impērija]] un [[Pēckara Japāna|Pēckara]]) (1867—pašlaik)
2010. gada Lietuvas čempionāts vieglatlētikā

**2010. gada Lietuvas čempionāts vieglatlētikā** bija 87. Lietuvas čempionāts vieglatlētikā, kas notika Kauņā, Lietuvā 2010. gadā, laikaposmā no  līdz .

## Rezultāti

### Vīrieši

### Sievietes

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Džeksons Poloks

**Pols Džeksons Poloks** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu mākslinieks un ideologs. Viņš tiek uzskatīts par abstraktā ekspresionisma radītāju. Sākotnēji Poloku saistīja sirreālisms, bet ar laiku viņš vairāk pievērsās abstrakcionismam. Veidojot mākslas darbus, viņš noklāja audumu uz grīdas, pilināja, laistīja un svieda uz tā krāsu, veidojot dažādas krāsu konfigurācijas.

## Atsauces
Poloks

**Poloks** vai **Polloks** var būt:
* Džeksons Poloks (*Jackson Pollock*; 1912—1956) — ASV mākslinieks;
* Viljams Poloks (*William Pollock*; 1859—1896) — Lielbritānijas šahists.
Šausmu filma

[thumb|[Boriss Kārlofs Frankenšteina briesmoņa lomā]]
**Šausmu filma** (jeb sarunvalodā **šausmene**; ) ir mākslas filmas žanrs. Pie šausmu filmām pieskaitāmas tās filmas, kas mēģina nobiedēt skatītāju, radīt satraukuma un šausmu sajūtas, veidot saspringtu šausmu atmosfēru un mokošas nākamo šausmu gaidas — tā saukto "saspensa" efektu ( — 'neziņa').

## Šausmu filmu apakšžanri

### Slešers
Slešers (no  — 'cirtiens') ir šausmu filmu apakšžanrs (dažreiz tiek saukts par "pusaudžu šausmu filmām"), kam raksturīga slepkavas-psihopāta (dažreiz tas valkā masku) esamība, kurš izseko un pa vienam nogalina vairākus upurus-pusaudžus.

### Filmas par cilvēkēdājiem
Pirmā filma, kas kaut kādā mērā bija veltīta cilvēkēdājiem, ir 1963. gada filma *[[Blood Feast]]*. Šis savdabīgais apakšžanrs atdalījās no cita apakšžanra — filmām par zombijiem.

Vienas no populārākajām filmām par kanibālismu ir filmu sērija par Hanibālu Lekteru — "Jēru klusēšana", "Sarkanais pūķis", "Hanibāls: sākums" (*Hannibal Rising*). Nozīmīga ir arī filma *[[Ravenous]]* (1999).

### Filmas par vilkačiem
Pirmā filma, kas bija veltīta vilkačiem, bija mēmā filma "Vilkacis" (*Werewolf*, 1913). Pēc tās sekoja vēl dažas mēmās filmas par vilkačiem. Pirmā filma ar skaņu bija vācu filma *Le Loup Garou*. 1935. gadā studija *[[Universal Pictures]]* izlaida filmu *[[Werewolf of London]]*, bet 1941. gadā filmu *[[The Wolf Man]]*. Šīs filmas iezīmēja daudzus stereotipus turpmākajiem kinematogrāfijas vilkačiem.

### Filmas par vampīriem
Ļoti populārs šausmu filmas apakšžanrs ir filmas par vampīriem. Šajās filmās pret cilvēkiem vēršas nemirstīgas būtnes, kuriem nepieciešamas svešas asinis.

### Filmas par zombijiem
Šausmu filmu apakšžanrs, kur ļaunuma un šausmu iemiesojums ir augšāmcēlušies miroņi jeb zombiji. Dažādās filmās zombiji ir attēloti dažādi, no tik tikko kustošiem un trūdošiem līdz būtnēm, kas pārspēj cilvēku fiziskās dotības. Ir arī filmas, kurās zombiji ir labie un pozitīvie tēli, bet tāds zombiju paveids vairāk ir raksturīgs komēdijām.

### Gotiskās filmas
Pirmās gotiskās filmas (jeb "šausmu filmas") uzņēma vācu kinorežisors F. V. Murnavs. Izcilas gotiskās filmas ir uzņēmuši Frānsiss Fords Kopola ("Drakula", 1992), Verners Hercogs ("Nosferatu – nakts fantoms", 1979) un citi.

## Ārējās saites

* Šausmu filmu sadaļa IMDb mājaslapā 
* Ķīniešu šausmu filmas
* Britu šausmu filmas
Ia

**Ia** var būt:

* ''Ia'' (ģints) - vienas no parasto sikspārņu ģints latīniskajiem nosaukumiem
* ia - interlingvas valodas ISO 639-1 kods
Ina

**Ina** var būt:

* Ina (personvārds) - sieviešu vārds

* ina - interlingvas valodas ISO 639-2 kods
* INA - Indonēzijas SOK kods
* Ina - upe Polijā
Perons

[thumb|200px|[Tukums I|Tukuma I stacijas perons]]
**Perons** ( — 'lievenis') jeb **pasažieru platforma** ir īpašs paaugstinājums, ko izbūvē transportlīdzekļu pieturvietās ērtākai pasažieru iekāpšanai un izkāpšanai (ir arī speciāli kravu peroni). Lidostās par peronu dēvē lidlauka daļu, kas paredzēta gaisa kuģu izvietošanai un stāvēšanai, pasažieru iekāpšanai un izkāpšanai, tehniskajai apkopei u.c. Peronu cieto segumu būvē no asfalta, betona vai citiem materiāliem. Galvenokārt peronus izveido dzelzceļa stacijās. Peroni var būt tieši savienoti ar stacijas ēkām vai arī atrasties starp sliežu ceļiem (tad tie ar pamatperonu ir savienoti ar pārejām, gājēju tuneļiem vai tiltiņiem). Ērtāki, taču dārgāki ir paaugstinātie peroni, kuru virsma atrodas apmēram vienā līmenī ar vagona grīdu. Latvijas dzelzceļa stacijās peronu augstums ir 20 cm virs sliedes galviņas. Pirmais eksperimentālais paaugstinātais perons 55 cm augstumā izbūvēts 2009. gadā Dendrārija pieturas punktā. Tas uzskatāms par daļēji paaugstinātu peronu, jo atrodas zemāk par vagona grīdu.
thumb|200px|Dendrārija pieturas punkta perons

## Ārējās saites
* Latvijas peronu foto 
* Dzelzceļa aprīkojums. Pasažieru platformas dzelzceļa līnijās ar 1520 m platumu. LVS 448/AC1

## Atsauces
Oda priekam

[thumb|[Frīdrihs Šillers.]]
[thumb|[Ludvigs van Bēthovens (Jozefa Štillera glezna).]]
**"Oda priekam"** (, , ) kopš 1985. gada ir oficiālā Eiropas Savienības himna, kurai vārdus sacerējis Frīdrihs Šillers, bet mūziku Ludvigs van Bēthovens.

## Odas vēsture
"Odu priekam" Frīdrihs Šillers uzrakstīja 1785. gadā Drēzdenes brīvmūrnieku ložas „Zu den drei Schwertern” svinību vajadzībām pēc sava drauga Kristiāna Kērnera lūguma. Oda kļuva ļoti populāra un 1793. gadā 22 gadus vecais Ludvigs van Bēthovens tai uzrakstīja mūziku, kuru 1818.—1824. gadā pārstrādāja un daļēji iekļāva savas 9. simfonijas beigu daļā. Galīgajā kora variantā simfonijā pilnībā tika iekļauts viss 1. un 3. panta teksts, kā arī daļas no 2. un 4. pantiem.

1955. gadā Paneiropas kustības dibinātājs grāfs fon Kudenhofs-Kalergi to ierosināja pieņemt kā Eiropas kopējo himnu.

1972. gadā Bēthovena „Odu priekam” pasludināja par Eiropas Padomes himnu, kurai Herberts fon Karajans izveidoja instrumentālo aranžējumu, kas 1985. gadā tika pasludināts par Eiropas Savienības oficiālo himnu.

## Odas teksts
Bēthovena 9. simfonijā ietvertās odas daļas rakstītas slīprakstā:.

## Bēthovena mūzikas motīvs
* 

## Ārējās saites
* Eiropas Savienības himnas instrumentālais ieraksts
* Odas priekam pirmais pants www.dziesmas.lv
* Odas muzikālais izpildījums Leonarda Bernstaina arenžējumā ar pilno tekstu (1989. gada koncertieraksts sakarā ar Berlīnes mūra krišanu)

## Atsauces
Mahārāštra

**Mahārāštra** (, *Mahārāṣṭra*, ) ir viens no Indijas štatiem, atrodas valsts rietumos. Mahārāštra ir trešais lielākais Indijas štats pēc platības. 2011. gadā štatā dzīvoja 112 miljoni iedzīvotāju. Tas ir otrs lielākais Indijas štats pēc iedzīvotāju skaita. Mahārāštra robežojas ar Gudžarātu, Madhju Pradēšu, Čhatīsgarhu, Telangānu, Karnātaku un Gou. Rietumos to apskalo Arābijas jūra. Mahārāštras lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Mumbaja. Nākamās lielākās pilsētas ir Pune, Nāgpura, Thāne un Pimpri-Činčvada.

## Vēsture
Mahārāštra dibināta  pēc aptuvenas marathu valodas izplatības no Bombejas štata dienvidu un rietumu zemēm, kā arī no Amravati un Vidarbhas.

## Ģeogrāfija
Administratīvi sīkāk iedalās 36 apgabalos. Godāvari un Krišna ir divas nozīmīgākās upes štata teritorijā. UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā ir iekļautas Adžantas alas un Elloras alas.

## Ekonomika
Mahārāštra ir viens no Indijas saimniecībai nozīmīgākajiem štatiem. Šeit rada 15% no Indijas iekšzemes kopprodukta. Pēc Tautas attīstības indeksa Mahārāštru ierindo devītajā vietā starp Indijas štatiem.

## Iedzīvotāji
Pēc 2011. gada tautskaites datiem lielākās Mahārāštras pilsētas pēc iedzīvotāju skaita ir:

### Reliģijas

## Atsauces

## Ārējās saites
Datums

**Datums** ir kalendāra sistēmas noteiktas dienas identifikators. Vairumā kalendāra sistēmu datumu parasti pieraksta ar gadu, mēnesi un mēneša dienu. Bieži datuma apzīmējumā neraksta gadu, saprotot, ka gads ir pašreizējais vai atkarībā no konteksta.

Vienādi pierakstīta datuma reālā diena dažādās kalendāra sistēmās var atšķirties. Piemēram, mūsdienās Gregora kalendārs no Jūlija kalendāra atšķiras par 13 dienām.

Kāda notikuma datums var atšķirties, ņemot vērā laika joslu. Piemēram, Pērlhārboras bombardēšana, kas sākās 1941. gada 7. decembrī, plkst. 18.18, notika 7. decembrī pēc Havaju laika (UTC-10:30) jeb 8. decembrī pēc Japānas standarta laika (UTC+9).

## Skatīt arī
* ISO 8601
* Kalendārs

## Ārējās saites
Trilleris

**Trilleris** (no  - satraukt) ir literatūras un kino žanrs. Pie tiem tik pieskaitīti darbi, kuri cenšas radīt skatītājam vai lasītājam saspringtu pārdzīvojumu sajūtu un uztraukumu. Žanram nav noteiktu ierobežojumu. Kinematogrāfā bieži pie trilleriem tiek attiecinātas arī detektīva piedzīvojumu filmas. Vēl pie trilleriem attiecina šausmu literatūru un filmas, bet tikai tad, ja filmas sižetā ir slepkavība un tās izmeklēšana.

## Skatīt arī
* Šausmu filma
Juris Dalbiņš

**Juris Dalbiņš** (dzimis  Dobelē) ir latviešu pedagogs, virsnieks un politiķis. Viņš ir bijis Latvijas Nacionālo bruņoto spēku komandieris, pēc tam pievērsies politikai. Bijis vairāku Saeimu deputāts no Tautas partijas.

## Biogrāfija
J. Dalbiņš ir dzimis Dobelē, bet vēlāk dzīvojis Rencēnos, beidzis Valmieras Viestura vidusskolu, bet 1979. gadā Latvijas Valsts fiziskās kultūras institūtu. Pēc augstskolas nosūtīts darbā uz Īslīci, kur strādāja pamatskolā par skolotāju un dzīvo joprojām. 1991. gadā iesaistījies Zemessardzē, bijis Bauskas 53. bataljona štāba priekšnieks.

1994. gadā iecelts par Latvijas Nacionālo bruņoto spēku komandieri pulkveža D. Turlā vietā. J. Dalbiņš vadīja bruņotos spēkus līdz 1998. gadam, kad bija spiests atkāpies no komandiera amata pēc saņemtās kritikas par līdzdalību leģionāru piemiņas pasākumā 16. martā.

### Politiskā darbība
J. Dalbiņš politikā iesaistījās 1998. gadā, kā viens no Andra Šķēles veidotās Tautas partijas dibinātājiem. No tās tika ievēlēts 7. Saeimā, kur bija arī Iekšlietu ministrijas parlamentārais sekretārs. 2001. gadā ievēlēts Rīgas domē, tāpēc Saeimas deputāta mandātu zaudēja.

J. Dalbiņš ir bijis arī 8. Saeimas un 9. Saeimas deputāts, kur tāpat nodarbojies ar aizsardzības un iekšlietu jautājumiem. 2009. gadā kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās, bet netika ievēlēts. Kandidēja 10. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Par Labu Latviju", arī netika ievēlēts.

## Atsauces
Ēriks Grigjans

**Ēriks Grigjans** (dzimis , Daugavpilī) ir bijušais Latvijas futbolists, Latvijas izlases vārtsargs, pašlaik treneris. 1991. un 1993. gadā viņš tika atzīts par Latvijas čempionāta labāko vārtsargu. Spēlējot Daugavpils "Lokomotīves" sastāvā vienu spēli aizvadījis arī kā laukuma spēlētājs.

Pēc futbolista karjera beigšanas, kļuva par treneri. Kopš  Ēriks Grigjans ieņem SK Blāzma galvenā trenera posteni.

## Sasniegumi
* Latvijas PSR Augstākās līgas sudraba-medaļnieks: 1985, 1987
* Virslīgas sudraba-medaļnieks: 1993
* Latvijas kausa ieguvējs: 1991, 1994, 1999
* Latvijas čempionāta labākais vārtsargs: 1991, 1993

## Ārējās saites
Kurbads

[250px|thumb|right|Kurbads un deviņgalvu velns. [Rihards Zariņš|Riharda Zariņa zīmējums]]

**Kurbads** ir spēkavīra tēls latviešu mitoloģijā. 

## Gaitas

Dzimis kā ķēves dēls, viņš ir pārdabiski spēcīgs un uzveic trīsgalvaino, sešgalvaino un deviņgalvaino milzi. Tad Kurbads dodas pazemē, lai atbrīvotu ķēniņa trīs meitas, uzveic trīs velnus, atbrīvo meitas, bet netiek atpakaļ, jo nokautā deviņgalvja sieva pārkož virvi uz virszemi. Kurbads uzveic sumpurni, atbrīvo milzu putnu, un tas aizved viņu uz virszemi. Kurbads apprec ķēniņa meitu un apmetas dzīvot dimanta pilī, tomēr deviņgalvja sieva ragana neliek miera pavalstniekiem un Kurbads apņemas to pieveikt. Taču, kad Kurbads ir atgūlies pēc kādas cīņas, ragana samaina stipruma zāles pret nestipruma zālēm, un Kurbads uz gadu zaudē spēkus, tādēļ ir spiests nokalpot gadu pie Velna, kamēr beidzot to uzveic. Tomēr pēc dažiem laimīgiem gadiem čūska-ragana uzkūda Kurbadam deviņus valdniekus un kaujā ar apvienoto karaspēku pretinieku milzis ievaino Kurbadu plecā, čūska-ragana iespļauj brūcē nāvīgu žulti un Kurbads, paspējis nonāvēt milzi, iet bojā.

## Mūzikā

Folkmetāla grupa *[[Skyforger]]* ir izdevusi albumu „Kurbads”, kurā apdziedāti Kurbada piedzīvojumi.

## Ārējās saites
* Pasaka par ķēves dēlu Kurbadu
Žokļi 2

**"Žokļi 2"** () ir 1978. gada ASV šausmu trillera filma, kuras režisors ir Žano Švarcs. Šis ir filmas "Žokļi" turpinājums. Galvenās lomas atveido Rojs Šaiders, Loreina Gērija un Marijs Hemiltons.

Policijas šerifs Mārtins Brodijs (Rojs Šaiders) veltīgi cenšas salas pilsētiņas iedzīvotājus brīdināt par iespējamām briesmām, jo visi uzskata, ka viņš ir mazliet jucis. Atkal ir jauni upuri. Mārtins Brodijs pārdzīvo, jo viņa vieglprātīgie dēli kopā ar draugiem ir devušies jūras ceļojumā. Šoreiz šerifs ar haizivi-cilvēkēdāju cīnās vienatnē.

## Ārējās saites
Džunšaņa (polārstacija)

**Džunšaņa** (, *Zhōngshān Zhàn*) ir Ķīnas vissezonas polārstacija Austrumantarktīdā. Atvērta 1989. gada 26. februārī un nosaukta par godu Ķīnas Republikas dibinātājam Suņam Jatsenam (Ķīnā vairāk pazīstamam ar vārdu Suņs Džunšaņs (孫中山)). Stacija izvietota Lāšemana pakalnu oāzē Ingridas Kristensenas krastā,  no Krievijas stacijas Progresas un 2 km no Rumānijas stacijas Lo-Rakovices.

Stacijā tiek veikti novērojumi un pētījumi jūras bioloģijā, glacioloģijā, ģeoloģijā, atmosfēras zinātnēs un meteoroloģijā. Džunšaņa ir bāzes stacija iekškontinentālajām ekspedīcijām, kā arī Arga leduskupolā izvietotās Kuņluņas stacijas apgādei.

Apmēram 3 km no Džunšaņas stacijas ir izvietojusies Pekinas Beihanas Aeronautikas un Astronautikas universitātes pētījumu bāze.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ķīnas polāro pētījumu institūta mājaslapa
* Džunšaņas stacijas filatēlija un fotogrāfijas
* Džunšaņas stacijas rekonstrukcija
* Polar Rover blows through Antarctica
Turkmenistānas futbola izlase

**Turkmenistānas futbola izlase** ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Turkmenistānas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Turkmenistānas futbola izlasi pārvalda Turkmenistānas Futbola federācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1992. gadā cīnoties pret Kazahstānas izlasi. Āzijas kausa izcīņā izlase ir piedalījusies 2 reizes.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1994 - *Nepiedalījās*
* 1998-2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - 2022 -*Nekvalificējās*
* 2026 — *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — AFC zona|Nekvalificējās]]*

## Āzijas kausā
* 1956—1992 — *Nepiedalījās, bija PSRS sastāvā*
* 1996 — *Nekvalificējās*
* 2000 — *Nekvalificējās*
* 2004 — Grupu turnīrs
* 2007 — *Nepiedalījās*
* 2011 — *Nekvalificējās*
* 2015 — *Nekvalificējās*
* 2019 - *Grupu turnīrs*

## Ārējās saites
* https://www.fifa.com/about-fifa/associations/TKM
Žano Švarcs

**Žano Švarcs** (*Jeannot Szwarc*; dzimis , miris ) bija franču kinorežisors.

## Biogrāfija
Švarcs dzimis Parīzē, Francijā. Viņš uzsāka darbu ASV kā televīzijas režisors 1960. gados seriālā *Ironside*. Vēl viņš režisējis dažas *The Rockford Files*, *Night Gallery*, "Nozieguma skelets", "Skaitļi" un "Kolumbo" sērijas.

Švarcs ir arī darbojies kā kinorežisors filmām "Kukainis (*Bug*, 1975), "Žokļi 2" (1978), *[[Somewhere in Time]]* (1980), "Supermeitene" (1984) un *[[Santa Claus: The Movie]]* (1985), pēc tam, viņš režisēja tikai televīzijas filmas un seriālus.

2003. gadā Švarcs pievienojās WB televīzijas kanāla komandai, režisējot seriālu "Smolvila. Leģenda par Supermenu". Vēl viņš ir režisējis "Izredzētie: Pasauli glābjot" sēriju *Distractions* (2007).

## Ārējās saites
Jānis Ūdentiņš

**Jānis Ūdentiņš** ( — ) bija Latvijas Bruņoto spēku un Latviešu leģiona virsnieks. Triju Zvaigžņu ordeņa un Viestura ordeņa kavalieris.

## Biogrāfija

Dzimis Liezēres pagastā zemnieka ģimenē. No 1919. gada 8. oktobra Latvijas armijas dienestā, kā Liezēres komandantūras karavīrs. No 1920. gada 1. janvāra līdz 1. aprīlim izgāja apmācības Instruktoru bataljonā, iegūstot dižkareivja pakāpi. No 1920. gada 4. aprīļa dienēja 4. Valmieras kājnieku pulkā.

1920. gada 13. novembrī iestājās Kara skolas kājnieku nodaļā. 1922. gada 1. septembrī J. Ūdentiņš pabeidza Kara skolu, iegūstot leitnanta pakāpi. Pēc tam dienēja 7. Siguldas kājnieku pulkā. No 1923. gada 30. marta komandēja vadu iepriekšminētajā pulkā. 1924. gada 29. februārī pabeidza Sakaru virsnieku kursus un 1. martā iecelts par sakaru komandas vada komandieri. 1926. gada 17. janvārī tika paaugstināts par virsleitnantu. Pēc tam iestājās Aviācijas skolā. 1927. gada augustā tika piešķirts lidotāja nosaukums. 1928. gada 28. jūlijā pabeidza Aviācijas skolu ar I šķiru. No 17. augusta Aviācijas pulka Iznīcinātāju eskadriļas lidotājs. 11. septembrī iecelts par pulka adjutantu.

No 1932. gada 6. maija Iznīcinātāju (II) eskadriļas vada komandieris. 1933. gada maijā paaugstināts kapteiņa-leitnanta pakāpē. 1934. gada 7. maijā Jāni Ūdentiņu apbalvoja ar Triju Zvaigžņu ordeņa V šķīru. Iestājās Augstākajā kara skolā, kuru pabeidza 1937. gada 20. janvārī. Pēc tam bija Tehniskās divīzijas pārvaldes štāba adjutanta palīgs. 10. aprīlī iecelts par Operatīvas nodaļas adjutantu. No 1938. gada 21. februāra bija Armijas aviācijas priekšnieka adjutants. 1. septembrī paaugstināts kapteiņa dienesta pakāpē. 1939. gada 5. jūnijā apbalvots ar Viestura ordeņa IV šķiru (ar šķēpiem). 1940. gada 27. februārī Jānim Ūdentiņam piešķīra kara lidotāja nosaukumu.

Pēc Latvijas okupācijas, 1940. gada 21. novembrī, tika atvaļināts no dienesta. No 1942. gada 23. oktobra bija Kārtības dienesta štāba II daļas priekšnieks. Vēlāk dienēja Latviešu leģionā. Pēc Otrā pasaules kara devās trimdā uz Apvienoto Karalisti, kur 1988. gada 23. maijā 88 gadu vecumā Heresfordā aizgāja aizsaulē. Brālis, Otto Ūdentiņš, bija Latvijas armijas un vēlāk Sarkanās armijas virsnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jāņa Ūdentiņa biogrāfija
Ūdentiņš

**Ūdentiņš** (sieviešu dzimtē Ūdentiņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „ūdens” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Otto Ūdentiņš (1892—1988) — Latvijas armijas un Sarkanās armijas ģenerālis, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris;
* Jānis Ūdentiņš (1899—1988) — Latvijas armijas un Latviešu leģiona kapteinis.
Nora-Padekalē

**Nora-Padekalē** (, izrunā: ), arī **Ziemeļi-Padekalē**, ir vēsturisks Francijas reģions, kas robežojas ar Belģiju. Ziemeļrietumos to apskalo Padekalē jeb Duvras šaurums. Iedalās divos departamentos: Norā un Padekalē. 

Reģions likvidēts 2016. gada 1. janvārī, apvienojot to ar Pikardijas reģionu un izveidojot Augšfrancijas reģionu ar centru Lillē.

## Ārējās saites
Ketija Frīmena

**Katrīna Astrīda Salome Frīmena** (; dzimusi  Makajā, Austrālijā) ir bijusī Austrālijas aborigēnu vieglatlēte, sprinta skrējēja. Startējusi trijās olimpiskajās spēlēs (1992, 1996, 2000). 2000. gada Olimpiskajās spēlēs viņa bija Olimpiskās uguns iededzēja un Olimpisko spēļu čempione 400 m distancē.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Žokļi 3

**"Žokļi 3"** ( jeb *Jaws 3-D*) ir 1983. gada ASV šausmu trillera filma, kuras režisors ir Džo Alvešs. Galvenās lomas atveidotājam Denisam Kveidam šī bija pirmā titulloma karjerā, pārējās lomas atveidoja Besa Ārmstronga, Luiss Gosets jaunākais un Saimons Makorkindeils. Filma veidota stereokino formātā.

Lielākā Floridas izklaides parka vadība, pēc tā, kad piekrastes ūdeņos redzēta haizivs, nolemj to notvert un izvietot savā izklaides parkā, tūristu pievilināšanai. Pēc kāda laika parka darbinieki Maiks Brodijs (Deniss Kveids) un Ketrīna Morgana (Besa Ārmstronga) saprot, ka noķertā haizivs ir tikai haizivs mazulis, bet akvatorijā iekļuvusi ir arī mazuļa māte — lielā baltā haizivs.

## Ārējās saites
Larisa Latiņina

**Larisa Latiņina** (; dzimusi **Larisa Dirija** (*Лариса Дирий*)  Hersonā, Ukrainas PSR, PSRS) ir bijusī Padomju Savienības vingrotāja.

Viņa ir piedalījusies trijās olimpiskajās spēlēs (, , ). Tajās izcīnījusi deviņas zelta, piecas sudraba un četras bronzas medaļas (kopumā 18 medaļas). 18 izcīnītās medaļas olimpiskajās spēlēs bija šo sacensību rekords 48 gadus, līdz  šo rekordu pārspēja amerikāņu peldētājs Maikls Felpss, kas kopumā karjeras laikā ir izcīnījis 22 olimpisko spēļu medaļas. L. Latiņina 14 no savām 18 medaļām ir izcīnījusi individuālajās sacensībās, kas ir olimpisko spēļu rekords. Tāpat ar 9 zelta medaļām viņa ir visu laiku sekmīgākā olimpisko spēļu dalībniece starp sievietēm pēc zelta medaļu skaita, dalot šo sasniegumu ar ASV peldētāju Keitiju Ledeki.

1998. gadā tikusi uzņemta Starptautiskajā vingrošanas slavas zālē un 1989. gadā tika apbalvota ar sudraba ordeni, ko pasniedza SOK.

## Ārējās saites

* Olimpiskās kustības profils
Nagla

thumbnail|235px|Naglas.
**Nagla** ir stieņveida detaļa, kas paredzēta galvenokārt koka izstrādājumu sastiprināšanai. Naglas parasti tiek izgatavotas no metāla. Lai vieglāk būtu savienot koka elementus, naglām viens gals ir smails, bet otrajā galā atrodas tā sauktā naglas galva, pa kuru veic sitienus, piemēram, ar āmuru.

## Skatīt arī
* Kniede
* Kokskrūve

## Atsauces

## Ārējās saites
Džims Torps

**Jakobušs Franciskuss "Džims" Torps** (; dzimis  Preigā, Oklahomas štatā, ASV, miris  Lomitā, Kalifornijas štatā, ASV) bija amerikāņu sportists. Ir ticis atzīts par vienu no daudzpusīgākajiem mūsdienu sportistiem. Viņš izcīnīja divas zelta medaļas 1912. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Stokholmā desmitcīņā un pieccīņā. Vēl viņš spēlēja amerikāņu futbolu koledžu un profesionāļā līmenī. 1913. gadā viņam atņēma izcīnītās Olimpiskās medaļas pēc tam, kad atklājās, ka viņš divas sezonas spēlēja pusprofesionālā beisbola komandā. Pēc Dž. Torpa nāves 1982. gada SOK viņu atzina par olimpisko čempionu.

## Ārējās saites

* Olimpiskās kustības profils
Linda Brīvule

**Linda Brīvule** (dzimusi  Rīgā) ir bijusī latviešu vieglatlēte, šķēpa metēja. L. Brīvules personiskais rekords ir 59,69 m, kas tika uzstādīts 2007. gadā Rīgā. Pašlaik (2012) dzīvo ASV.

## Sezonu labākie rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
Don't Cha

**“Don't Cha”** ir amerikāņu grupas Pussycat Dolls debijas singls. Dziesma tika izdota 2005. gadā kā PCD albuma vadošais singls. Singls sevī iekļauj arī repera Busta Rhymes versiju, tā producents ir Cee – Lo Green.
Neskatoties uz kritiķu sliktajām atsauksmēm, singls kļuva par ievērojamu hitu. Tas sasniedza topu virsotnes vairākās valstīs, ieskaitot Austrāliju, Jaunzēlandi, Kanādu, Vāciju un Apvienoto Karalisti. ASV dziesma sasniedza otro vietu un uz šo brīdi ir grupas veiksmīgākais singls.

## Vēsture

Sākotnēji dziesma tika piedāvāta Sugababes un Parisai Hiltonei, tomēr abos gadījumos tika saņemti atteikumi. Vēlāk dziesmu ierakstīja dziedātāja Tori Almeiza, tomēr singls netika izdots, jo Universal uzskatīja, ka šī singla izdošana nav ”pareizs gājiens”.
Pēc tam producents Cee-Lo Green piedāvāja dziesmu Pussycat Dolls, pievienojot singlam repera Busta Rhymes versiju.

## Dziesmu saraksts
 
## Topi

## Sertifikāti

## Atsauces
Arunāčala Pradēša

**Arunāčala Pradēša** (, izrunā: ) ir viens no Indijas štatiem. Arunāčala Pradēša robežojas ar diviem citiem Indijas štatiem: ar Asamu un Nāgālendu, un ar trim valstīm: ar Butānu, Ķīnu (Tibetu) un Mjanmu. Arunāčalas Pradēšas administratīvais centrs ir Itānagara.

## Ārējās saites
Hanss Jergs Buts

**Hanss Jergs Buts** (; dzimis  Oldenburgā, Rietumvācijā) ir bijušais vācu futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā. H. J. Buts bija Vācijas izlases otrais vārtsargs 2010. gada FIFA Pasaules kausa izcīņas finālturnīrā Dienvidāfrikā. Savu profesionāļa karjeru uzsāka 1994. gadā vietējā Oldenburg kluba sastāvā. Bieži izpildījies 11 metru soda sitienus. Kopā guvis 26 vārtus Vācijas Bundeslīgā.

## Sasniegumi
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2009–10
* DFB Pokal: 2009–10
* DFL Supercup: 2010

## Atsauces

## Ārējās saites

* Bayern Munich profils 
* Fussballdaten profils
Buts

**Buts** var būt:

* Hanss Jergs Buts (*Hans-Jörg Butt*; 1974) — vācu futbolists;
* Viktors Buts (*Виктор Бут*; 1967) — Krievijas ieroču tirgotājs un kontrabandists.
Dimza

**Dimza** var būt:
* Dimza — upe Cēsu novadā, Cīruļupes pieteka.

## Cilvēku ar šādu uzvārdu
* Jānis Dimza (1906―1941) — latviešu vieglatlēts.

## Skatīt arī
* Dimzas
* Dimze
Jānis Dimza

**Jānis Dimza** (dzimis **Jānis Oskars Dimis**  (pēc vecā stila — ) vai pēc citiem avotiem  Ipiķu pagastā, miris 1941. gadā) bija latviešu vieglatlēts, startējis desmitcīņas sacensībās.

## Dzīvesgājums
Dzimis Ipiķu pagasta "Lejasigaļos". Tēvs - saimnieks Jēkabs Dimis, māte - Maija (dzimusi Švalbe).
Arī viņa brālis Voldemārs bijis vieglatlēts, uzstādījis Latvijas rekordu desmitcīņā un augstlēkšanā. Jaunieša vecumā J. Dimza nodarbojās ar dažādiem sporta veidiem, tai skaitā grieķu—romiešu cīņu, boksu, futbolu. 1926. gada septembrī aizvadīja pirmās sacensības desmitcīņā.
[thumb|Latvijas vieglatlēti Jānis Dimza un [Jānis Daliņš|Jānis Dāliņš 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Losandželosā, ASV. Ilustrētā žurnāla "Atpūta" vāka noformējums ]]
Startēja desmitcīņā divās Olimpiskajās spēlēs (, ). Abās Olimpiskajās spēlēs nebeidza sacensības, taču 1932. gadā pēc astoņām disciplīnām atradās otrajā vietā ar 6636 punktiem. Vairākkārtējs Latvijas čempions dažādās distancēs, tāpat vairākkārtējs Latvijas rekordists dažādās distancēs.  
1930. gadu sākumā strādāja policijā Ķemeros, pēc tam bija Rīgas dzelzceļa mezgla policijas priekšnieka palīgs.

Pēc Latvijas okupācijas un aneksijas 1940. gada 6. augustā viņu apcietināja un apsūdzēja sakarā ar sadursmēm Rīgas Stacijas laukumā 1940. gada 17. jūnijā. Ilgstoši atradās ieslodzījumā Rīgas Centrālcietumā, sākoties Vācijas iebrukumam Latvijā 1941. gada 24. jūnija naktī no cietuma aizvests nezināmā virzienā un nogalināts.

## Apbalvojumi
1932. gadā tika apbalvots ar V šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites
Ola

thumbnail|200px|Dažādu putnu un citu dzīvnieku olas
**Ola** () ir no organisma ārējā vidē izvadīta olšūna ar apvalkiem. Putnu un rāpuļu olas sastāv no aizsargājošas čaumalas, olas baltuma (albumīna) un olas dzeltenuma (*[[vitellus]]*), kas ietvertas dažāda biezuma membrānās. Olas no organisma izvada ne tikai putni un rāpuļi, bet arī abinieki, kukaiņi, gliemji, tārpi un pat zīdītāji (kloākaiņi). Cilvēki uzturā izmanto dažu putnu olas, piemēram, vistu, strausu, paipalu olas.

## Putnu olas
thumbnail|180px|left|Shematiska vistas olas uzbūve šķērsgriezumā:<br/>
Putnu olas centrā ir dzeltenums (*[[vitellus]]*). Dzeltenumu apņem dzeltenuma apvalks un vairāki olbaltumapvalki. Virs baltumapvalka ir zemčaulas apvalks. Olas resnākajā galā starp zemčaulas apvalku un baltumapvalku izveidojas gaisa kamera, kuru dīglis izmanto inkubācijas pēdējās dienās. No ārpuses olu aptver čaumala. Čaumalu veido ookeratīna šķiedras. Starp tām atrodas kalcija, magnija un fosfora sāļi. Cauri čaumalai stiepjas mikroskopiski kanāli, pa kuriem notiek gāzu apmaiņa ar ārējo vidi. Čaumalu klāj virsčaumalas plēve, kuras funkcija ir kavēt mikroorganismu nokļūšanu olā. Olu izmēri, krāsa un forma ir atkarīga no putnu sugas.

Vislielākās putnu olas ir strausam, olas masa sasniedz 1400 gramus. Ginesa rekordu grāmatā kā vislielākā ola ir iekļauta 2008. gadā izdētā strausa ola Zviedrijā. Tās masa bija 2589 grami. Vismazākās olas ir kolibri, to masa ir 0,5 grami.

### Olas dzeltenums
Olas dzeltenums ir olas galvenā sastāvdaļa. Tā satur dīgļa attīstībai vajadzīgās vielas. Tās citoplazmā ir daudz rezerves barības vielu dzeltenuma graudiņu veidā. Apaugļotai olai dzeltenuma virspusē atrodas dīgļa disks. Dzeltenumu no divām pusēm centrā nostiprina un notur olbaltuma saites jeb halazas, kuras ļauj dzeltenumam grozīties tā, lai augšpusē vienmēr atrastos dīgļa disks.

### Olbaltums
Olbaltums nodrošina dīgļa attīstībai nepieciešamo ūdeni un pasargā to no izžūšanas. Olbaltums arī satur barības vielas, ko dīglis izmanto attīstības laikā.

## Rāpuļu olas
Rāpuļu olas pēc uzbūves ir līdzīgas putnu olām. Sākumā to čaumalas ir baltas, bet vēlāk to krāsa mainās. Rāpuļu olas ir klātas ar ādainu apvalku, kas neļauj olai izžūt, bet ļauj tajā iekļūt gaisam. Rāpuļi olas dēj uz sauszemes, kur tās arī attīstās. Daļa rāpuļu, piemēram, krokodili, olas pēc izdēšanas sargā. Daļai rāpuļu olu attīstība notiek mātes organismā, un tikai olas izvadīšanas laikā no mātes organisma pāršķeļas tās apvalks un no olas izlien jaunais rāpulis.

## Atsauces

## Ārējās saites

*