open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
31T. autobusu maršruts (Rīga)

**31T. autobusu  maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta pagaidu autobusu maršruts, kurā pasažieru pārvadājumi tika nodrošināti no Centrāltirgus Rīgas centrā līdz sociālās aprūpes centram "Ezerkrasti" (galapunkta nosaukums „Berģuciems"), Vidzemes priekšpilsētas Berģu apkaimē.

No 2023. gada 23. oktobra līdz 2023. gada 18. decembrim aizstāja 31.trolejbusu maršrutu.

## Maršruts
* Virzienā **[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]**—**[[Berģuciems]]** trolejbuss kursē šādās ielās: Gaiziņa iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Marijas iela, Merķeļa iela, Brīvības bulvāris, Brīvības iela, Brīvības gatve un Berģu iela.
* Virzienā **[[Berģuciems]]**—**[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]** trolejbuss kursē šādās ielās: Berģu iela, Brīvības gatve, Brīvības iela, Brīvības bulvāris, Raiņa bulvāris, Marijas iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Vilhelma Purvīša iela, Prāgas iela, Gaiziņa iela.

## Pieturvietas
31T. autobusu maršrutā ir 63 pietura, virzienā **[[Rīgas Centrāltirgus|Centrāltirgus]]**—**[[Berģuciems]]** ir 31 pieturas, bet virzienā **[[Berģuciems]]**—**[[Abrenes iela (Rīga)|Centrāltirgus]]** ir 32 pieturas.

## Skatīt arī

* Autobusu satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme

## Atsauces
Hintotolo šaurums

**Hintotolo šaurums** (, ) ir šaurākajā vietā ap  plats jūras šaurums Filipīnu arhipelāgā, kas savieno Sibujanas jūru rietumos ar Visaju jūru austrumos un atdala Masbati ziemeļos no Panajas dienvidos. Šaurumā vairākas salas — Hintololo ziemeļos, no kuras cēlies šauruma nosaukums, kā arī Sapatosas salas rietumos. Intensīva kuģu satiksme; Hintololo salā kopš 1890. gadiem darbojas bāka. Lielākā apdzīvotā vieta ir Karlesa dienvidu krastā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Deksters Flečers

**Deksters Flečers** (; dzimis ) ir angļu kinorežisors un aktieris.

Atveidojis lomu Gaja Ričija filmā "Nav dūmu bez stobriem" (1998) un *[[HBO]]* seriālā *[[Band of Brothers]]* (2001). Viņa pirmā loma bija Alana Pārkera filmā *[[Bugsy Malone]]* (1976).

2011. gadā režisējis savu pirmo filmu *[[Wild Bill]]* (2011). Vēlāk režisējis romantisko filmu *[[Sunshine on Leith]]* (2013) un biogrāfisko filmu "Slēpes pa gaisu" (*Eddie the Eagle*, 2016). Flečers nomainīja Braienu Singeru režisora amatā filmā par grupu *[[Queen]]*, "Bohēmista rapsodija" (2018), tomēr titros viņš minēts tikai kā izpildproducents. 2019. gada Flečers režisēja ''Rocketman'', biogrāfisku filmu par Eltonu Džonu. 2023. bijis režisors filmai *[[Ghosted]]*. Filma saņēma negatīvu kritiķu vērtējumu.

1997. gadā Flečers apprecēja lietuviešu teātra režisori Daļu Ibelhauptaiti. Flečeram ir gan britu, gan lietuviešu pilsonība, ko viņam piešķīra 2021. gadā par Lietuvas vārda un kultūras nešanu pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Taksis 2

**"Taksis 2"** () ir 2000. gada Francijas spraiga sižeta kinokomēdija, kuras režisors ir Žerārs Kravčiks, bet scenārija autors Liks Besons. Filmā galvenās lomas atveido Samī Naserī, Frederiks Difentāls, Mariona Kotijāra, Emma Viklunda un Bernārs Farsī. Šī ir otrā filma "Taksis" filmu sērijā pēc filmas "Taksis" (1998). Nākamā filma, "Taksis 3", tika izlaista 2003. gadā.

Filmas "Taksis 2" pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
Jauniešu Saeima

**Jauniešu Saeima** ir Latvijas Republikas Saeimas projekts īstenot jauniešu līdzdalību politiskajos procesos. Jauniešiem ir dota iespēja ierosināt un aizstāvēt savas idejas, kā arī iepazīt Saeimas deputātu ikdienu.

## Ievēlēšana
Jauniešu Saeima tiek īstenota caur demokrātiju. Jauniešiem ir jāizdomā un jāpamato ideja, ko varētu īstenot, un tad tā jāpublicē projekta mājaslapā. Vēlētājiem savukārt ir jāizvēlas sev tīkamākie projekti un par tiem jānobalso. 100 visaugstāk novērtēto ideju autori ir ievēlēti Jauniešu Saeimā.

## Skatīt arī
* Saeima
* Demokrātija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jauniešu Saeimas oficiālā mājaslapa
Apple TV

***Apple TV*** ir ASV abonementa straumēšanas pakalpojums, kas pieder un ko pārvalda Apple Inc. Straumēšanas pakalpojums savu darbību sāka 2019. gada 1. novembrī un piedāvā filmu un televīzijas seriālu izlasi ar nosaukumu *Apple Originals*.

Pakalpojumam var piekļūt, izmantojot *Apple* vietni un *Apple TV* lietotni, kas pakāpeniski kļuvusi pieejama daudzām *Apple* ierīcēm, tostarp dažiem viedo televizoru modeļiem un videospēļu konsolēm. Piekļuve iekļauta *Apple One* abonementā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Wii U

***Wii U*** ir mājas videospēļu konsole, ko *[[Nintendo]]* izstrādāja kā *[[Nintendo Wii|Wii]]* pēcteci. Izlaista 2012. gada beigās, tā ir pirmā astotās paaudzes videospēļu konsole, un tā konkurēja ar *[[Microsoft]] [[Xbox One]]* un *[[PlayStation 4|Sony PlayStation 4]]*.

Reakcija uz *Wii U* bija dažāda. Slavēja *GamePad* kontrolieri, tiešsaistes funkcionalitātes uzlabojumos salīdzinājumā ar *Wii*, iespēju lietot *Wii* perifēriju un spēles, kā arī cenu. Tomēr kritizēja par lietotāja interfeisu un funkcionalitāti, kā arī *GamePad* īso akumulatora darbības laiku. Konsolei bija zemi pārdošanas apjomi, galvenokārt saistībā ar mazu spēļu piedāvājuma klāstu konsoles izlaišanas laikā un sliktu mārketingu. *Wii U* ražošanu pārtrauca 2017. gada 31. janvārī. 2017. gada 3. martā *Nintendo* izlaida *Wii U* pēcteci *[[Nintendo Switch]]*, kurā saglabāja un pilnveidoja *Wii U* ieviestos jauninājumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nedzinges katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12666636"
}

**Nedzinges Vissvētākās Trīsvienības baznīca** () ir 1844. gadā uzbūvēts klasicisma stila Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas dienvidos, Alītas apriņķa Varēnas rajona pašvaldības Nedzinges ciemā. Baznīcas ansamblis ir reģiona nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 33636).

Baznīca celta pēc arhitekta Karoļa Gregotoviča (*Karolis Gregotovičius*, 1799—1848) projekta. Iesvētīta 1849. gadā un bija Merķines baznīcas filiālbaznīca. 1862. gadā nodibinājās atsevišķa draudze. Līdz Otrajam pasaules karam vairums dievkalpojumu notika poliski.


Nedzinge_church3.jpg
Nedzinge_church4.jpg


## Ārējās saites

* Ieraksts Lietuvas kultūras vērtību reģistrā
Glāzgovas katoļu katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2002811"
}

**Svētā Andreja metropoles katedrāle** () jeb **Glāzgovas metropoles katedrāle** () ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Skotijas pilsētā Glāzgovā. Dievnams ir 1878. gadā nodibinātās Glāzgovas arhdiecēzes galvenā baznīca.

Celta 1816. gadā pēc skotu arhitekta Džeimsa Gillespī Greiema (*James Gillespie Graham*, 1776—1855) projekta. 1884. gadā baznīca kļuva par katedrāli. Pēc katedrāles statusa iegūšanas tā tika paplašināta. No 2009. līdz 2011. gadam notika baznīcas renovācijas darbi.


St_Andrews_RC_Cathedral_Glasgow_Interior.jpg|Katedrāles interjers
Front_view_of_the_St_Andrew's_Cathedral,_Glasgow,_Scotland_16.jpg


## Ārējās saites
*
Masbates šaurums

**Masbates šaurums** (, ) ir šaurākajā vietā ap  plats jūras šaurums Filipīnu arhipelāgā, kas savieno Sibujanas jūru ziemeļrietumos ar Samaras jūru dienvidaustrumos un atdala Masbati dienvidos no Tikao ziemeļos. Dienvidu galā Blekroka šaurums to savieno ar Tikao šaurumu. Intensīva kuģu satiksme. Lielākā apdzīvotā vieta un osta krastos ir Masbate Masbates salā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ingemar Macarine “Pinoy Aquaman” Becomes First to Conquer Masbate Pass in Epic Swim
Erzindžana

**Erzindžana** (, , ) ir pilsēta Turcijas austrumos, Erzindžanas ila administratīvais centrs. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 157 tūkstoši iedzīvotāju. Erzindžana atrodas auglīgā līdzenumā 1200 metrus virs jūras līmeņa, Karasu upes ziemeļu krastā.

## Ārējās saites
Tikao šaurums

**Tikao šaurums** (, ) ir šaurākajā vietā ap  plats jūras šaurums Filipīnu arhipelāgā, kas savieno Sibujanas jūras Buriasas šaurumu ziemeļrietumos ar Samaras jūru dienvidaustrumos un atdala Tikao salu dienvidrietumos no Bikolas pussalas ziemeļaustrumos. Intensīva kuģu satiksme; to šķērso prāmja līnija no Bulanas Sorsogonā uz Sanhasinto Tikao salā. Lielākā apdzīvotā vieta un osta krastos ir Bulana. Plānots šauruma teritoriju noteikt par aizsargājamu teritoriju, lai pasargātu no pārzvejas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tikao

**Tikao** (*Ticao*) ir sala Filipīnu arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Bikolas reģionā, kur kopā ar Masbates un Buriasas salām veido Masbates provinci. Sīkāk sala dalās 4 municipalitātēs. Apdzīvo galvenokārt masbateņi un varaji. Lielākā apdzīvotā vieta un osta ir Sanhasinto salas ziemeļaustrumu krastā.

## Ģeogrāfija
Izvietojusies arhipelāga vidusdaļā Sibujanas jūrā dienvidos no Lusonas. Masbates šaurums dienvidrietumos salu šķir no Masbates salas, bet Tikao šaurums ziemeļaustrumos — no Bikolas pussalas. Piekrastē vairākas mazākas saliņas. Sala vulkāniskas izcelsmes, kalnaina, augstākā virsotne ir  vjl. Valda subekvatoriāls musonu klimats. Salas dienvidu galā Bangsanglajas dabas parks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Teodors Līventāls

**Teodors Līventāls** (1882—1956) bija latviešu sabiedriskais darbinieks, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1882. gada 10. aprīlī (29. martā pēc VS) Ļaudonas pagastā. Mācījās Millera reālskolā Cēsīs, tad Viļņas telegrāfa skolā. Strādāja par pasta ierēdni (1899—1903). Studēja A. Šaņavska Maskavas Tautas universitātē (1910—1915), šajā laikā uzrakstīja rokasgrāmatu „Kā nodibināt un iekārtot bibliotēku” (1913).

Pēc Februāra revolūcijas bija Valkas apriņķa komisārs (1917). Kā deputāta aizvietotājs (substitūts) uz laiku kļuva par Tautas padomes locekli no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas. Līdztekus bija Pašvaldības departamenta ierēdnis (1919—1920), tad Ārpusskolas izglītības kongresu padomes priekšsēdētājs (1922—1923), nodibināja un vadīja kooperatīvu "Kultūras Balss" (1918—1924).

Darbojās kā Rīgas pilsētas galvas biedrs (1923—1931), Rīgas pilsētas Revīzijas komisijas loceklis (1931—1934), Latvijas bibliotekāru biedrības priekšsēdētājs (1923—1926), Izglītības ministrijas Bibliotēku padomes vadītājs (1924—1929), žurnāla „Pašvaldības Balss” redaktors (1926—1934).
Pēc Ulmaņa apvērsuma Līventālu uz vairākiem mēnešiem ieslodzīja Liepājas nometnē. No 1935. gada 20. jūlija viņš bija firmas „Kultūras Draugs” īpašnieks Aspazijas bulvārī 7 un dzīvoja Bulduros.

Latvijas PSR laikā Līventālu apcietināja 1949. gada 4. aprīlī un ielodzīja Gulaga nometnē Karagandā (1949—1956). 1955. gadā viņu ievietoja Tihonovas invalīdu namā, miris 1956. gada 27. martā Karagandā.

## Atsauces
Jānis Ločmelis (Tautas padomes loceklis)

**Jānis Ločmelis** (1880—?) bija latviešu zemnieks, Tautas padomes loceklis. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1880. gada 23. jūnijā.
Bija Tautas padomes loceklis no Latgaliešu frakcijas.

## Atsauces
Buriasas šaurums

**Buriasas šaurums** (, ) ir šaurākajā vietā ap  plats jūras šaurums Filipīnu arhipelāgā, kas savieno Sibujanas jūras Ragaja līci ziemeļrietumos ar Tikao šaurumu dienvidaustrumos un atdala Buriasas salu dienvidrietumos no Bikolas pussalas ziemeļaustrumos. Intensīva kuģu satiksme; to šķērso prāmja līnija no Pioduranas Albajā uz Klaveriju Buriasā salā. Lielākā apdzīvotā vieta un osta krastos ir Piodurana. Šauruma akvatoriju plānots noteikt par aizsargājamu teritoriju, lai aizsargātu bioloģisko daudzveidību un novērstu pārzveju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Buriasa

**Buriasa** (*Burias*) ir sala Filipīnu arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Bikolas reģionā, kur kopā ar Masbates un Tikao salām veido Masbates provinci. Sīkāk sala dalās 2 municipalitātēs. Apdzīvo galvenokārt masbateņi un bikoli. Lielākās apdzīvotā vieta un ostas ir Sanpaskvala ziemeļos un Klaverija dienvidos.

## Ģeogrāfija
Izvietojusies arhipelāga vidusdaļā Sibujanas jūrā dienvidos no Lusonas. Buriasas šaurums ziemeļaustrumos to šķir no Bikolas pussalas. Piekrastē vairākas mazākas saliņas. Sala vulkāniskas izcelsmes, kalnaina, augstākā virsotne ir Enganjoso kalns  vjl. Valda subekvatoriāls musonu klimats.

## Atsauces

## Ārējās saites
Augstākās pakāpes noziegumi

**"Augstākās pakāpes noziegumi"** () ir 2002. gada ASV trillera filma, kuras režisors ir Karls Frenklins. Filmā galvenās lomas atveido Ešlija Džada, Morgans Frīmens, Džims Kevizels, Amanda Pīta un Ādams Skots. Filma ir balstīta uz Džozefa Faindera 1998. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

Filma stāsta par advokāti Klēru Kubiku (Džada), kuras vīru (Kevizels) FIB apsūdz nevainīgu civiliedzīvotāju noslepkavošanā militāras operācijas laikā pirms 15 gadiem. Lai palīdzētu noskaidrot patiesību un attaisnot vīru, viņa nolīgst militāro juristu Čārliju Graimsu (Frīmens).

Filmas "Augstākās pakāpes noziegumi" pirmizāde notika  un to izplatīja *[[20th Century Studios|20th Century Fox]]*. Filma saņēma dalītus kritiķu vērtējumus, slavējot Džadas un Frīmena aktierspēli, bet kritizējot scenāriju. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 30% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Maķedonskis

thumb|200px|Aleksandrs Maķedonskis
**Aleksandrs Maķedonskis** (1867—1942) bija Latvijas krievu garīdznieks un sabiedriskais darbinieks, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1867. gada 11. aprīlī Galgauskas pagastā, ķestera Aleksandra Maķedonska (1828—1896) ģimenē. Mācījās Galgauskas pareizticīgo draudzes skolā, Rīgas pareizticīgo seminārā, mācības beidza 1886. gada 18. jūnijā. 1888. sāka strādāt par Galgauskas draudzes skolas palīgskolotāju. 1889. gadā kļuva par Bauskas pareizticīgo draudzes psalmotāju un skolotāju, bet 1897. gadā par Rīgas Jāņa pareizticīgo draudzes psalmotāju. 1897. gada 6. martā viņu iesvētīja diakona kārtā, un 1898. gadā viņš darbojās kā Tukuma pareizticīgo draudzes psalmotājs un skolotājs. 1898. gada 21. oktobrī viņu iesvētīja par priesteri Kolkasraga pareizticīgo draudzē, bet 1899. gada 6. aprīlī par Galgauskas pareizticīgo draudzes priesteri. 1907. gada 3. oktobrī kļuva par Rīgas cietuma pareizticīgo baznīcas priesteri, bet 1911. gada 23. novembrī par Rīgas Jāņa pareizticīgo draudzes priesteri. 1918. gadā tika iecelts par Rīgas Pasludināšanas draudzes priesteri.

Kā Krievu nacionāldemokrātu partijas pārstāvis 1919. gada 13. jūlijā kļuva par Tautas padomes locekli. 1939. gadā kļuva par Rīgas Pasludināšanas draudzes virspriesteri. 1939. gada 1. maijā viņu apbalvoja ar Atzinības Krusta ordeni (5. šķiru).

Miris 1942. gada 20. septembrī. Apglabāts Rīgas Pokrova kapos.

## Atsauces
Judels Markss

**Judels Markss** (1897—1971) bija Latvijas ebreju skolotājs, Tautas padomes loceklis. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1897. gada 2. novembrī, studēja augstskolā, darbojās kā skolotājs.
Pēc Latvijas valsts pasludināšanas kļuva par Tautas padomes locekli no Ebreju (žīdu) tautas partijas. LTP 1919. gada 12. maija sēdē Liepājā Marks Judels bija starp tiem runātājiem, kas nosodīja landesvēra sarīkoto 16. aprīļa puču un atzina Kārļa Ulmaņa Ministru kabinetu par vienīgo Latvijas valdību.

## Atsauces
Antons Montvids

**Antons Montvids** (*Antanas Montvydas*, 1899—1991) bija Latvijas lietuviešu uzņēmējs, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1899. gada 25. (12. pēc VS) maijā Kauņas guberņas Tirkšļos netālu no Latvijas-Lietuvas robežas.
Mācījās Tallinas mākslas skolā, strādāja par skolotāju.
Kā Latvijas lietuviešu pārstāvis kļuva par Tautas padomes locekli.

Vēlāk dzīvoja Kauņā, kur bija angļu firmas *Lloyd* pārstāvis Lietuvā.

Otrā pasaules kara laikā kopā ar sievu mākslinieki Adeli Peldavičiūti-Montvidieni (*Adelė Peldavičiūtė-Montvydienė*) 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Austriju, 1949. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV.
Miris 1991. gada 24. septembrī Ņujorkā.

## Atsauces
Ilūkstes vecticībnieku lūgšanu nams

**Ilūkstes vecticībnieku lūgšanu nams** ir vecticībnieku lūgšanu nams, kas atrodas Augšdaugavas novada Ilūkstes pilsētā. Ierīkots 20. gadsimta deviņdesmitajos gados, iegādājāties nepabeigtu jaunbūvi. Iesvētīts 1999. gadā.
Krinčinas katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q16457019"
}

**Krinčinas Svēto apustuļu Pētera un Pavila baznīca** () ir 18. gadsimta otrajā pusē uzbūvēts Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas ziemeļos, Panevēžas apriņķa Psvāles rajona pašvaldības Krinčinas miestā. Dievnams uzcelts vēlā baroka stilā. Nacionālas nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 1526).

Pirmā Krinčinas baznīca minēta 1585. gadā. 1611. gadā muižas īpašnieks Dmitrijs Kurbskis uzcēla jaunu baznīcu, tajā pat gadā nodibināta draudzes skola. 1736. gada inventarizācijā minēta jauna baznīca. Pašreizējā mūra baznīca celta no 1777. līdz 1782. gadam. 6 gadus baznīcā kalpoja lietuviešu mācītājs un dzejnieks Antans Vienažindis (*Antanas Vienažindys*, 1841—1892).


Krinčinas,_bažnyčia.JPG
Krinčinas,_bažnyčia_su_varpine.JPG


## Ārējās saites

* Ieraksts Lietuvas kultūras vērtību reģistrā
Sorsogona

**Sorsogona** (, , ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts vidusdaļā, Bikolas reģionā.  Administratīvi dalās 1 pilsētā un 14 municipalitātēs un sīkāk 543 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir Sorsogona. Apdzīvo galvenokārt bikoli, kā arī varaji dienviddaļā.

## Ģeogrāfija
Province aizņem Bikolas pussalas dienvidu galu, kā arī vairākas salas piekrastē, lielākās no kurām ir Kalintaana un Bagatao. Ziemeļos robežojas ar Albajas provinci, ziemeļaustrumos krastus apskalo Albaja līcis, dienvidaustrumos un dienvidos Sanbernardino šaurums šķir no Samaras salas, bet Tikao šaurums dienvidrietumos — no Tikao salas. Provinces vidusdaļā sauszemē iestiepjas 30 km garais Sorsogonas līcis, pie kura atrodas Sorsogona. Reljefs kalnains, provinces teritorijā paceļas vairāki vulkānu masīvi — aktīvais Bulusans (1565 m vjl) dienvidos un Pokdols (1102 m vjl) ziemeļos.

## Vēsture
Pirmās spāņu dibinātās apdzīvotās vietas tagadējā provinces teritorijā izveidotas kopš 1570. gada. Kā patstāvīga province izveidota 1894. gadā, nodalot no Albajas.

## Ārējās saites
Sergejs Moreino

**Sergejs Moreino** (; dzimis ) ir Maskavā dzimis Latvijas krievu dzejnieks, rakstnieks un tulkotājs.

Absolvēja Maskavas fizikas un tehnoloģiju institūtu un kopš 1987. gada dzīvo Latvijā. 1991. gadā kļuva par Latvijas Rakstnieku savienības biedru. Moreino raksta dzeju, prozu, esejas un atdzejo, izdevis vairāk nekā 30 grāmatu. Publicē dzejas tulkojumus no krievu, latviešu, lietuviešu, poļu un vācu valodām krievu un latviešu valodās. Tulkojis krieviski latviešu dzejnieku darbus, to vidū ir Juris Kunnoss, Uldis Bērziņš, Jānis Rokpelnis, Maira Asare, Aleksandrs Čaks, Ojārs Vācietis.

## Bibliogrāfija
* 1999: "More Rain Now" (Daugava)
* 1999: "Орден" (АРГО-Риск)
* 2000: "Зоомби", dzeja un atdzeja (Alemhops)
* 2005: "Там, где", grāmatu sērija "Воздух" ("АРГО-Риск" un “Колонна-Publisher")
* 2005: "Прощание с эпохой рыб" (Новое Литературное Обозрение)
* 2006: "Странные пары на берегу Ostsee", dzeja un atdzeja (Neputns)
* 2008: “*См.", dzeja un atdzeja (Новое литературное обозрение)
* 2010: “Hanzas aukstā liesma"/ “Холодное пламя Ганзы" (Mansards, kopā ar Mairu Asari)
* 2012: "Frāze un līdzsvars" (tulkojums latviešu valodā, tulkotāju kolektīvs, izdevējs “Mansards”)
* 2018: "Hypnoses" (Literatūras kombains)
* 2022: "Etorika" (Zvaigzne ABC)

## Atsauces
Kliftonas katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q526650"
}

**Kliftonas katedrāle** () jeb **Svēto Pētera un Pavila katedrāles baznīca** () ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Bristoles pilsētas Kliftonas rajonā, Anglijā. Baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu Kliftonas diecēzes galvenā baznīca.

Pēc 1829. gada, kad Anglijā notika katoļu emancipācija, Bristolē pamazām sāka būvēt katoļu baznīcu, kas atradās citā vietā nekā pašrteizējā Kliftonas katedrāle. Baznīcas celtniecība noritēja lēni, tā netika pabeigta arī 1848. gadā, kad tai uzlika jumtu, lai celtni būtu iespējams lietot kā baznīcu. 1850. gadā, nodibinoties Kliftonas diecēzei, tā kļuva par Svēto Apustuļu prokatedrāli (*Pro-Cathedral of the Holy Apostles*). 1970. gadā prokatedrāle bija savākusi £250 000, lai to rekonstruētu, tomēr inženieru slēdziens bija, ka vieta nav piemērota būvniecībai. Pēc tam anonīmi ziedotāji ziedoja vēl £450 000 ar noteikumu, ka katedrāle jāceļ no jauna un citā vietā.

Pašreizējās modernisma stila katedrāles celtniecība noritēja no 1970. līdz 1973. gadam, un tās arhitektūru ietekmējusi Otrā Vatikāna koncila lēmumi. 2000. gadā baznīca atzīta par arhitektūras pieminekli.


Clifton_Cathedral_June_2018_002.jpg
Clifton_Cathedral_June_2018_015.jpg
Clifton_Cathedral_2018_017.jpg
Clifton_Cathedrals_Old_and_New.JPG
Blessed_Sacrament_Chapel,_with_Pashcal_Candle_Stand.jpg
Stations_of_the_Cross,_William_Mitchell_-_Jesus_is_betrayed_and_arrested.jpg
Stations_of_the_Cross,_William_Mitchell_-_Jesus_falls_under_his_cross.jpg
Clifton_Cathedral_exterior_plan.png


## Ārējās saites
*
Ichaks Hercogs

**Ichaks Hercogs** (; dzimis 1960. gada 22. septembrī Telavivā) ir Izraēlas politiķis un valstsvīrs. Viņš ir bijis partijas *[[Avoda]]* priekšsēdētājs, opozīcijas līderis Knesetā un sociālās labklājības ministrs. 2021. gada 2. jūnijā Hercogs tika ievēlēts par Izraēlas prezidentu un stājās amatā 7. jūlijā.

## Dzīves gājums
Ichaks Hercogs dzimis 1960. gada 22. septembrī Telavivā, Haima Hercoga (Izraēlas sestais prezidents no 1983. līdz 1993. gadam) un Oras Hercogas dēls. Viņš studēja jurisprudenci Telavivas Universitātē un Kornela Universitātē Ņujorkā. Dienēja Izraēlas Militārās izlūkošanas dienesta 8200. vienībā. Rezerves majors.

No 1999. līdz 2001. gadam Hercogs bija valdības sekretārs premjerministra Ehuda Baraka vadībā. No 2000. līdz 2003. gadam viņš bija Nacionālās narkotiku apkarošanas pārvaldes priekšsēdētājs. 2003. gadā viņš tika ievēlēts Knesetā. 2005. gadā viņš tika iecelts savā pirmajā ministra amatā. 2011. gada 17. janvārī viņš atkāpās no sociālā labklājības ministra amata. Pēc 2013. gada 22. novembrī notikušajām partijas iekšējām vēlēšanām viņš kļuva par partijas *Avoda* priekšsēdētāju un opozīcijas līderi Knesetā.

2015. gada septembrī Hercogs aicināja valsts vadību ielaist Izraēlā Sīrijas bēgļus.

2021. gada 2. jūnijā Hercogu ievēlēja par 11. Izraēlas Valsts prezidentu.

## Personīga dzīve
Ichaks Hercogs ir precējies ar juristi Mihalu, pārim ir trīs dēli. 

Prezidentam ir Latvijas saknes. Ichaka vecmāmiņa Sāra Gilmane ir dzimusi Rīgā 1896. gadā. Vēlāk Sāra apprecējās ar Īrijas galveno rabīnu un kopā ar ģimeni pārcēlās uz Palestīnu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Broņislavs Nagujevskis

thumb|200px|Broņislavs Nagujevskis
**Broņislavs Nagujevskis** (1874—1942) bija Latvijas poļu jurists, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1874. gada 10. augustā Rīgā profesora Darija Nagujevska un viņa sievas Viktorijas, dzimušas Glinskas, ģimenē.
1895. gadā absolvēja tieslietu studijas Kazaņas Universitātes Juridiskajā fakultātē un strādāja par Kazaņas apgabaltiesas tiesamatu kandidātu, 1899. gadā kļuva par Kazaņas Tiesu palātas sekretāra palīgu, 1900. gadā par Kazaņas apgabaltiesas sekretāru, 1902. gadā par Kazaņas guberņas Čistopoļas pilsētas miertiesnesi, 1904. gadā par Ufas apgabaltiesas prokurora biedru.
1908. gadā atgriezās dzimtenē, bija Rīgas apgabaltiesas prokurora biedrs un Rīgas apgabaltiesas loceklis (1915—1917). 1914. gadā viņu iecēla par valsts padomnieku.

Pēc Latvijas valsts pasludināšanas 1918. gada 19. decembrī Nagujevskis kļuva par Tiesu palātas locekli, 1919.—1920. gadā
bija Tautas padomes loceklis no Poļu radas. No 1919. gada 15. decembra bija Latvijas Senāta Kriminālā kasācijas departamenta senators, no 1920. gada janvāra arī Kara virstiesas loceklis, no 1922. gada oktobra Augstākās disciplinārās tiesas loceklis.
1937. gada 16. septembrī Nagujevski atbrīvoja no senatora amata un 28. oktobrī ieskaitīja goda tiesnešos. Bija Augstākās izglītības veicināšanas biedrības Komerczinātņu institūta valdes priekšsēdētājs, Latvijas Saimniecības biedrības priekšsēdētājs.

Miris 1942. gada 2. novembrī Rīgā. Apbedīts Rīgas Miķeļa kapos.

## Atsauces
Augusts Ozoliņš

**Augusts Ozoliņš** (1875—?) bija latviešu zemnieks, Tautas padomes loceklis. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1875. gada 2. jūlijā, pēc mācībām pilsētas skolā nodarbojās ar lauksaimniecību.
Pēc Latvijas valsts pasludināšanas kļuva par Tautas padomes locekli no Latvijas Radikāldemokrātiskās partijas.

## Atsauces
Indriķis Rītiņš

**Indriķis Rītiņš** (1872—1961) bija latviešu pedagogs, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1872. gada 15. jūlijā Lutriņu pagasta Jaunmuižā skolotāja ģimenē. 1893. gadā beidza mācības Kuldīgas skolotāju seminārā.

Piedalījās jaunstrāvnieku kustībā, strādāja par pedagogu Siguldas un Rankas tautskolās. No 1896. līdz 1905. gadam bija strādnieku palīdzības biedrības "Jonatans" skolas pārzinis Rīgā. Aktīvi piedalījās sociāldemokrātiskajā pagrīdes kustībā. 1905. gada revolūcijas laikā kopā ar J. Ozolu, J. Celmu, K. Deķēnu, J. Asari, V. Zeļenko u.c. organizēja Latvijas skolotāju kongresu. Pēc kongresa kādu laiku darbojās latviešu skolotāju centrālajā birojā. Pēc revolūcijas emigrēja uz Somiju un Zviedriju. 1907. gadā pārcēlās uz Krieviju. Sāka studijas Maskavas komercinstitūtā. Veidoja latviešu mācību grāmatas.
1917. gadā vadīja Tērbatā sanākušo otro latviešu skolotāju kongresu.

Pēc Latvijas valsts pasludināšanas 1918. gadā kļuva par Tautas padomes locekli no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas.

1920. gadā Rītiņu iecēla par Rīgas pilsētas 4. ģimnāzijas direktoru. Šajā laikā sastādīja lasāmo grāmatu "Avots". Pēc Kārļa Ulmaņa 1934. gada apvērsuma viņu atstādināja no amata. Pēc apsaldējuma zaudēja kāju, kuru nācās amputēt.

Otrā pasaules kara laikā, 1944. gadā kopā ar sievu devās bēgļu gaitās uz Vāciju, mitinājās Hanavas bēgļu nometnē, bet pēc tam pārcēlās uz ASV. Tur sākotnēji dzīvoja Mičiganā, bet vēlāk Denveras pilsētā Kolorādo štatā pie meitas un znota A. Gulbja.

Miris 1961. gada 12. maijā, pārapbedīts Rīgas Raiņa kapos.

## Atsauces
Kārlis Pols

**Kārlis Pols** (*Karl Pohl*, 1877—?) bija vācbaltiešu agronoms, Tautas padomes loceklis. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1877. gada 7. novembrī Cēsīs, pēc studijām Rīgas Politehniskajā institūtā strādāja par mācībspēku Pēternieku muižā iekārtotajā RPI pētījumu saimniecībā (*Versuchsfarm Peterhof*). 

1919. gadā kļuva par Tautas padomes locekli no Vācbaltu progresīvās partijas.

Pēc Latvijas Augstskolas dibināšanas Kārlis Pols bija Lauksaimniecības fakultātes vecākais asistents.
1925. gadā LU aizstāvēja habilitācijas darbu.

## Darbi
* Knirim, V., Pohl, K. Otchet o deyatel’nosti i sostoyanii opytnoj fermy «Petergof» za 1912/13 god. In: Izvestija i trudi Selskohozajstvennovo otdelenija Rizhskovo politehnicheskovo instituta. Riga: Gekker, 1915, tom 1, vipusk 1/2, s. 75–94

## Atsauces
Jānis Roze (Tautas padomes loceklis)

**Jānis Roze** (1888—?) bija latviešu ierēdnis, Tautas padomes loceklis. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1888. gada 14. augustā, studēja Latvijas Augstskolā un darbojās kā Valsts kases sekretārs.
Kā deputāta aizvietotājs (substitūts) kļuva par Tautas padomes locekli no Latviešu zemnieku savienības.

## Atsauces
Sorsogona (pilsēta)

**Sorsogona** (, , ) ir pilsēta Filipīnās, Bikolas reģionā, Sorsogonas provinces centrs un lielākā pilsēta. Atrodas provinces vidienē Sorsogonas līča austrumu galā. Pilsētas administratīvā teritorija aizņem ievērojamu platību līdz par Albajas līcim ziemeļos, kur atrodas Bakonas priekšpilsēta, kā arī salas Sorsogonas līcī. Lielākā daļa iedzīvotāju ir bikoli un varaji. Nozīmīga osta.

## Vēsture
Sorsogona un Bakona kā patstāvīgas draudzes dibinātas 17. gadsimta sākumā. Bakona kā mazpilsēta (*pueblo*) izveidota 1754. gadā, bet Sorsogona — 1864. gadā. 1894. gadā Sorsogona tika nodalīta no Albajas kā patstāvīga province un Sorsogonas municipalitāte kļuva par tās administratīvo centru. 2000. gadā Sorsogona tika apvienota ar Bakonu un piešķirts pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kritiķis (profesija)

**Kritiķis** ir persona, kas sniedz vērtējumu, analīzi un atsauksmes par kādu darbu, produktu vai sniegumu. Kritiķis var specializēties dažādās jomās, piemēram, mākslā, literatūrā, kino, mūzikā vai kulinārijā. Viņa galvenais uzdevums ir pēc iespējas objektīvi novērtēt un sniegt savu viedokli par to, kas tiek pārskatīts, pamatojoties uz savām zināšanām, pieredzi un kritērijiem.

Kritiķis var izmantot dažādus vērtēšanas kritērijus, piemēram, māksliniecisko vērtību, tehniku, satura dziļumu, izpildījumu vai inovāciju. Viņu atsauksmes un vērtējumi var būt ietekmīgi un palīdzēt sabiedrībai vai pat radošajiem profesionāļiem saprast un novērtēt darbu vai produktu kvalitāti un vērtību.

Kritiķu viedokļi ir subjektīvi un atšķiras atkarībā no personiskajām preferencēm un skatījuma.

## Atsauces
Eduards fon Rozenbergs

**Eduards Viktors fon Rozenbergs** (1878—1954) bija vācbaltiešu jurists, Tautas padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1878. gada 30. augustā Patkules muižas (*Gilsen*) īpašnieka Viktora fon Rozenberga un viņa sievas Idas, dzimušas Rīderes, ģimenē. Mācījās Rīgas pilsētas ģimnāzijā, studēja tieslietas Pēterburgas Universitātē. Līdz 1915. gadam darbojās kā Pēterburgas advokāts.
Pēc Latvijas valsts pasludināšanas kļuva par Tautas padomes locekli no Vācbaltu progresīvās partijas un Latvijas Republikas Valsts kontrolieri no 1918. gada 2. decembra līdz 1919. gada 13. jūlijam.

1920. gada 6. februārī Rozenbergu iecēla par Latvijas pagaidu diplomātisko priekšstāvi Vīnē, bet 1922. gada 9. jūnijā par pilnvaroto lietvedi. 1924. gadā E. fon Rozenbergs piedalījās Latvijas un Austrijas tirdzniecības un kuģniecības līguma izstrādāšanā un organizēja Z. A. Meierovica vizīti Vīnē. 1925. gada 23. jūlijā Latvija likvidēja pārstāvniecību Vīnē. No 1927. gada septembra darbojās kā zvērināts advokāts Rīgā, no 1929. gada — Ludzā, no 1934. gada — Rīgā un Limbažos, no 1935. gada janvāra — vienīgi Limbažos.

Pēc Otrā pasaules kara sākuma Rozenbergs pārcēlās uz dzīvi Vācijā.
Miris 1954. gada 22. decembrī Leipcigā.

## Darbi
* *Für Deutschtum und Fortschritt in Lettland, Erinnerungen und Betrachtungen*. Rīga: Salamandra 1928. — 199 lpp.

## Atsauces
Arons Papirmeisters

**Arons Papirmeisters** (1886—?) bija Latvijas ebreju tirgotājs un sabiedriskais darbinieks, Tautas padomes loceklis. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1886. gada 11. aprīlī, pēc studijām augstskolā darbojās kā tirgotājs.
Kā deputāta aizvietotājs (substitūts) kļuva par Tautas padomes locekli no Latvijas Bunda.
Miris pirms 1934. gada.

## Atsauces
Alfrēds Renne

**Alfrēds Renne** (1887—1925) bija vācbaltiešu inženieris, Tautas padomes loceklis. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1887. gada 9. jūnijā Apšupē, Dobeles novadā, pēc studijām augstskolā strādāja par inženieri.
Pēc Latvijas valsts pasludināšanas bija Satiksmes ministrijas Ūdensceļu direkcijas nodaļas vadītājs, kļuva par Tautas padomes locekli no Vācbaltiešu nacionālliberālās partijas.

Darbojās a/s "Duena Aa Kanal" un "Voleri", komandītsabiedrībā "Klot & Co", bija "Rigaer Kaufmannsbank" bankas valdes loceklis.

1921. gada 18. maijā apprecēja baronesi Irēnu fon Funku. Miris pēc ilgas slimošanas 1925. gada 15. oktobrī. Apglabāts Jelgavā.

## Atsauces
Sorsogonas līcis

**Sorsogonas līcis** (, ) ir sekls un garš līcis Filipīnās,  Bikolas pussalas dienviddaļā. Atzarojas no Sibujanas jūras Tikao šauruma, stiepjas 30 km garumā dienvidrietumu—ziemeļaustrumu virzienā, vidusdaļā paplašinoties līdz 15 km. Līcis sekls, caurmērā ap 10 m, tikai pie līča ieejas padziļinās līdz 30 m. Līča krastā vairākas pilsētas — provinces centrs Sorsogona, kā arī Magaljanesa, Hubana, Kastilja un Kasigurana. Nozīmīgs zvejas rajons — gadā tiek nozvejoti ap 5,5 tūkstoši tonnu zivju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tahars Rahīms

**Tahars Rahīms** (; dzimis ) ir franču aktieris.

Kļuvis starptautiski atpazīstams pēc galvenās lomas Žaka Odijāra filmā "Pravietis" (*Un prophète*, 2009), par ko saņēmis Cēzara balvu gan kā labākais aktieris, gan kā labākais daudzsološais aktieris. Citas pazīstamākās lomas ir *[[Hulu]]* miniseriālā *[[The Looming Tower]]* (2018) un Jūda Iskariota loma filmā "Marija Magdalēna" (*Mary Magdalene*, 2018). Par lomu filmā "Mauritānietis" (2021) ticis nominēts Zelta globusa balvai un BAFTA kino balvai.

Piedalījies arī tādās filmās kā "Melnais zelts" (*Black Gold*, 2011), "Devītā leģiona ērglis" (*The Eagle*, 2011), "Pagātne" (*Le Passé*, 2013), *[[The Cut]]* (2014), ''Samba'' (2014) un "Napoleons" (*Napoleon*, 2023). Par Šarla Aznavūra lomu filmā "Mesjē Aznavūrs" (*Monsieur Aznavour*, 2024) nominēts Cēzara balvai kā labākais aktieris.

## Ārējās saites
Ešlija Džada

**Ešlija Džada** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise. Savā vairāk nekā trīs desmitgadu ilgajā karjerā pazīstama gan kā aktrise, gan kā politiskā aktīviste.

Atveidojusi lomas tādās pazīstamās filmās kā *[[Ruby in Paradise]]* (1993), "Sadursme" (*Heat*, 1995), *[[Smoke]]* (1995), "Laiks nogalināt" (1996), *[[Kiss the Girls]]* (1997), "Divkārša neveiksme" (*Double Jeopardy*, 1999), "Tur, kur sirds" (2000), "Frīda" (*Frida*, 2002), "Augstākās pakāpes noziegumi" (2002), *[[Divine Secrets of the Ya-Ya Sisterhood]]* (2002), *[[De-Lovely]]* (2004), *[[Twisted]]* (2004), ''Bug'' (2006), "Zobu feja" (2010), *[[Dolphin Tale]]* (2011), "Olimpa krišana" (2013), "Citādie" (*Divergent*, 2014), *[[Dolphin Tale 2]]* (2014), ''Barry'' (2016) un "Suņa ceļš mājup" (*A Dog's Way Home*, 2019).

Par lomu seriālā ''Missing'' (2012) tikusi nominēta ''Emmy'' balvai. Atveidojusi lomu arī seriāla "Tvinpīka" (2017) trešajā sezonā.

## Ārējās saites
Vīrs, vārdā Oto

**"Vīrs, vārdā Oto"** () ir 2022. gada ASV komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Marks Forsters, scenārija autors Deivids Magī. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Mariana Treviņo, Reičela Kelere un Manuels Garsija-Rulfo. Šis ir 2015. gada Zviedrijas filmas "Vīrs, vārdā Ūve" rīmeiks, kas balstīts uz Fredrika Bakmana tāda paša nosaukuma 2012. gada romānu.

Filma ir par neapmierinātu sirmgalvi, kuru regulāri pret viņa gribu iesaista kaimiņu dzīvēs.

Filmas "Vīrs, vārdā Oto" ierobežotu seansu izrādīšana sākās , bet ASV kinoteātros to demonstrēja no , Latvijā no 25. janvāra. Filma galvenokārt saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un nopelnīja vairāk nekā 113 miljonus ASV dolāru pie 50 miljonu budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Komēdijdrāma

**Komēdijdrāma** jeb **dramēdija** ir dramatisku darbu žanrs, kurā apvienoti komēdijas un drāmas elementi. Kā piemēru var atzīmēt mūsdienu televīzijas seriālus, kuros parasti ir vairākas humoristiskas piezīmes spriedzes noņemšanai, ierasti juridiskajos vai medicīniskajos drāmas seriālos, tomēr tajos ir daudz mazāk joku minūtē kā tipiskā situāciju komēdijseriālā.

## Skatīt arī
* Drāmas filma
* Kinokomēdija

## Atsauces
Viļkeļu vecticībnieku lūgšanu nams

**Viļkeļu vecticībnieku lūgšanu nams** ir vecticībnieku lūgšanu nams, kas atrodas Augšdaugavas novada Skrudalienas pagasta austrumos, Abiteļu ezera austrumu krastā. Uzcelts 20. gadsimta sākumā. Pēc 2014. gada datiem dievnams ir pamests un nedarbojas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Par Viļkeļu vecticībnieku lūgšanu namu
Bārdū Nacionālais muzejs

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1429003"
}

**Bārdū Nacionālais muzejs** (/*al-Matḥaf al-Waṭanī bi-Bārdū*) jeb **Bardo Nacionālais muzejs** () ir 1888. gadā atvērts muzejs Tunisijas galvspilsētā Tunisā.

Muzejā savākta bagātīga mākslas priekšmetu kolekcija, kas iegūta daudzu arheoloģisko izrakumu rezultātā. Šeit ir viena no bagātākajām romiešu mozaīku kolekcijām pasaulē, kā arī bagātīga romiešu skulptūru un pūniešu priekšmetu kolekcija. Islāma priekšmetu vidū ir 9. gadsimtā radītais Zilais Korāns. Muzejs ierīkots Tunisas beja pilī.

2015. gada 18. martā islāmistu uzbrukuma rezultātā gāja bojā 22 cilvēki, 21 no tiem — muzeja apmeklētāji.

## Galerija

Tunis,_musée_du_Bardo,_salle_de_Virgile_01.jpg
Carthage_Room_Bardo.jpg|Kartāgas zāle
Bardo_P6202362.jpg
Virgil_mosaic_in_the_Bardo_National_Museum_(Tunis)_(12241228546).jpg
Neptune_Roman_mosaic_Bardo_Museum_Tunis.jpg
A_mosaic_BardoMuseum_(13)-edit.JPG
Bardo_P6202366.jpg
Folio_Blue_Quran_Met_2004.88.jpg|Zilais Korāns


## Ārējās saites

*
Albajas līcis

**Albajas līcis** (, , ) ir plašs jūras līcis Filipīnās,  Bikolas pussalas dienviddaļā. Atzarojas no Filipīnu jūras, stiepjas 50 km garumā austrumu—rietumu virzienā. Ziemeļos to norobežo Kagrarajas, Batanas un Rapurapu salas, atdalot no Lagonojas līča. Dienvidrietumos atzarojas 9 km garais Poliki līcis. Ziemeļrietumu krastā paceļas Majona vulkāns, dienvidaustrumos — Pokdols. Rietumu krastā atrodas Bikolas reģiona un Albajas provinces centrs Legaspi.

Līcī bieži novērojamas vaļhaizivis, kas piesaista tūristus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mauritānietis (filma)

**"Mauritānietis"** () ir 2021. gada Apvienotās Karalistes un ASV tiesu drāmas filma, kuras režisors ir Kevins Makdonalds. Filmā galvenās lomas atveido Tahars Rahīms, Džodija Fostere, Šeilīna Vudlija un Benedikts Kamberbačs.

Filma balstīta uz patiesu stāstu par Mauritānijas pilsoni Mohamedu Oludu Slahī, kuru no 2002. līdz 2016. gadam bez apsūdzības ieslodzīja Gvantanamo līča aizturēšanas nometnē, kā vienu no 2001. gada 11. septembra uzbrukumu organizētājiem. Filma ir adaptācija Slahī 2015. gadā iznākušajiem memuāriem *Guantánamo Diary*.

Filmas "Mauritānietis" pirmizrāde notika  un to izplatīja ''STXfilms''. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot Makdonalda režiju, operatora darbu un aktierspēli, bet kritizējot scenāriju. 78. Zelta globusa balvu pasniegšanas ceremonijā Rahīms tika nominēts kategorijā "Labākais aktieris drāmas filmā", bet Fostere saņēma balvu kā "Labākā otrā plāna aktrise". 74. BAFTA kino balvu pasniegšanas ceremonijā filma tika nominēta piecās kategorijās. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 75% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bulusans

**Bulusans** (, , ) ir aktīvs stratovulkāns Lusonas salā Filipīnās. Atrodas salas dienvidaustrumos Bikolas pussalā, administratīvi ietilpst Sorsogonas provincē. Tā augstums ir  vlj un pamatnes diametrs . Vulkānam ir četri krāteri, jaunākais no tiem izveidojies 1981. gada izvirdumā.

Bulusans ir viens no aktīvākajiem Filipīnu vulkāniem, kopš 1885. gada izvirdis 15 reizes. Tam raksturīgi pēkšņi izvirdumi, ko pavada freatiski sprādzieni. Apkārtējās pašvaldībā izstrādāta speciāla evakuācijas procedūra vulkānisko draudu paaugstināšanās situācijās. Pēdējais (2023) ievērojamais izvirdums ar 1 km augstiem pelnu un tvaika izmešiem reģistrēts 2022. gada jūnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marks Forsters

**Marks Forsters** (; dzimis ) ir Vācijas un Šveices filmu veidotājs un scenārists.

Vislabāk zināms kā režisors filmām "Monstru balle" (2001), "Meklējot Nekurzemi" (2004), "Izdomātā dzīve" (2006), "Mierinājuma kvants" (2008), "Pasaules karš Z" (2013), "Kristofers Robins" (2018) un "Vīrs, vārdā Oto" (2022), kā arī vairāku televīzijas reklāmu režisors. Nominēts BAFTA, Zelta globusa un Neatkarīgā gara balvām.

## Ārējās saites
Deivids Magī

**Deivids Magī** (; dzimis ) ir amerikāņu scenārists.

Nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai un Zelta globusa balvai par scenāriju filmai "Meklējot Nekurzemi" (2004). Kopā ar Saimonu Boufoju sarakstījis scenāriju filmai "Petigrjū jaunkundze dzīvo šodienai" (2008) ar Frānsisu Makdormandu un Eimiju Adamsu galvenajās lomās. 2012. gadā adaptējis Jana Martela romānu "Pī dzīve" (*Life of Pi*) tāda paša nosaukuma filmai, par ko saņēma ''Satellite'' balvu un nomināciju kategorijā "Labākais adaptētais scenārijs".

Sarakstījis scenāriju Roba Māršala režisētajam Disneja mūziklam "Mērija Popinsa atgriežas" (2018) ar Emiliju Blantu un Linu-Manuelu Mirandu. Par šo scenāriju viņš saņēma ''Humanitas'' balvu kategorijā "Labākā ģimenes filma".

Magī adaptējis zviedru romānu "Vīrs, vārdā Ūve" Marka Forstera filmai "Vīrs, vārdā Oto" (2022) ar Tomu Henksu galvenajā lomā.

## Filmogrāfija
* "Meklējot Nekurzemi" (2004)
* "Petigrjū jaunkundze dzīvo šodienai" (2008) — ar Saimonu Boufoju
* "Pī dzīve" (2012)
* "Mērija Popinsa atgriežas" (2018)
* *[[The School for Good and Evil]]* (2022) — arPolu Figu
* "Vīrs, vārdā Oto" (2022)
* *[[Lady Chatterley's Lover]]* (2022)
* "Mazā nāriņa" (2023)
* *The Tiger's Apprentice* (2024)

## Atsauces

## Ārējās saites
Emīls Larmanis

**Emīls Larmanis** (; dzimis  Smiltenē, miris  Maskavā) bija latviešu izcelsmes padomju militārais darbinieks un militārais zinātnieks. Inženierartilērijas dienesta ģenerālmajors (1943. gads), Artilērijas zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis (1949. gads), zinātņu kandidāts (1946. gads), docents (1940. gads).

## Dzīvesgājums

Dzimis Smiltenē Kārļa Larmaņa ģimenē. No 1914. gada mācījās Žitomiras mērnieku skolā. No 1917. gada februāra — Smiltenes KSDS(b)P rajona komitejas sekretārs. Pēc tam darbojās Gatčinā. No 1918. gada novembra dienēja Sarkano latviešu strēlnieku 1. pulkā. Vēlāk dienēja citās Sarkanās armijas daļās, turpinot dienestu arī pēc Krievijas pilsoņu kara beigām. No 1926. gada mācījās F. Dzeržinska Kara tehniskajā akadēmijā. No 1933. gada šīs akadēmijas Artilērijas materiālās daļas fakultātes priekšnieks. No 1936. gada — PSRS Gaisa spēku Aviācijas ieroču pārvaldes Lielgabalu bruņojuma pārvaldes priekšnieks. 1938. gadā tautības dēļ ieskaitīts rezervē, bet pēc sūdzības iesniegšanas atjaunots dienestā. No 1939. gada turpināja pasniedzēja darbu F. Dzeržinska Aviācijas akadēmijā, 1947. gadā kļūdams par akadēmijas Ieroču fakultātes priekšnieku. Miris Maskavā.

## Bibliogrāfija

* Противотанковая артиллерия и артиллерийское вооружение танков: Учебник. Л., Артакадемия, 1932.80 с.;
* Пушечное вооружение авиации: Учебник. Л., Артакадемия, 1936;
* Проектирование и расчет орудийных стволов и затворов: Учебник для ВТУЗ. М.-Л.: Оборонгиз, 1939. 164 с.;
* Проектирование и производство артиллерийских систем. Ч. 1—3. М., 1941—1942;
* 75-мм германское легкое пехотное орудие «18». Артакадемия, 1942. 75 с. (соавтор Третьяков Г. М.); 2-е изд. Артакадемия, 1942. 80 с. (соавтор Третьяков Г. М.);
* Проектирование и производство артиллерийских систем. Ч. 1. Проектирование орудийных стволов и затворов. М.: Воениздат, 1949. 396 с.;
* Устройство и проектирование стволов артиллерийских орудий. М.: Машиностроение, 1976. 431 с. (соавторы Орлов Б. В., Маликов В. Г.);
* Аксель Вильгельмович Гадолин (1828—1892). М.: Наука, 1969. 80 с.;
* Развитие материальной части артиллерии Советской армии за 30 лет // Артиллерийский журнал. 1948. № 1. С. 49-52.

## Ārējās saites
Rita Vilsone

**Rita Vilsone** (; dzimusi **Margarita Ibrahimova** (*Margarita Ibrahimoff*), ) ir amerikāņu aktrise, dziedātāja un kinoproducente.

Filmējusies tādās filmās kā *[[Volunteers]]* (1985), "Bezmiegs Sietlā" (1993), *[[Now and Then]]* (1995), "Lai ko tu darītu" (*That Thing You Do!*, 1996), "Zvaniņš skan" (1996), "Stāsts par mums" (*The Story of Us*, 1999), "Bēgošā līgava" (1999), "Viss ir sarežģīti" (*It's Complicated*, 2009) un "Lerijs Krauns" (2011), kā arī piedalījusies televīzijas seriālos "Labā sieva" (*The Good Wife*) un *[[Girls]]*. Vēl Vilsone piedalījusies Brodvejas izrādēs un producējusi vairākas filmas, tostarp "Manas lielās grieķu kāzas" (2002). Kā dziedātāja un dziesmu autore Vilsone ierakstījusi albumus *AM/FM*, *Rita Wilson*, *Bigger Picture* un *Halfway to Home*. 2019. gada martā viņa saņēma zvaigzni Holivudas Slavas alejā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aušana

thumbnail|upright=1.2|Audu (''weft'') un šķēru (''warp'') sapīšanas shēma
**Aušana** ir tekstilražošanas process, kurā sapin divas pavedienu sistēmas, veidojot audumu. Gareniskos pavedienus sauc par šķēriem, bet sānu pavedieni ir audi. Veids, kā šie pavedieni tiek sapīti, veido auduma struktūru un izskatu, ietekmējot arī tā īpašības. Audumu parasti auž stellēs, lai gan ir arī citi veidi, kā to var darīt.

## Ārējās saites
Tomass Ņūmens

**Tomass Montgomerijs Ņūmens** (; dzimis ) ir amerikāņu komponists un diriģents, vislabāk zināms pēc daudzajiem sakomponētajiem filmu skaņu celiņiem. Savu četras desmitgades ilgajā karjerā, sakomponējis mūziku tādām filmām kā "Spēlmanis" (1992), "Bēgšana no Šoušenkas" (1994), "Zirgu vārdotājs" (1998), "Amerikāņu skaistums" un "Zaļā jūdze" (abas 1999), *[[In the Bedroom]]* (2001), "Ceļš uz pekli" un "Baltais oleandrs" (*White Oleander*) (abas 2002), "Meklējot Nemo" (2003), "Lemonija Sniketa nelaimīgo notikumu virkne" (2004), "Cerība uzvarai" (*Cinderella Man*, 2005), "VALL-E" (2008), Džeimsa Bonda filmām "Operācija "Skyfall"" (2012) un "007: SPEKTRS" (2015), "Meklējot Doriju" (2016), "1917" (2019) un "Elementāri" (2023). Tāpat komponējis mūziku 2003. gada HBO miniseriālam *[[Angels in America]]*. Savas karjeras laikā sadarbojies ar režisoriem Semu Mendesu, Endrū Stentonu, Frenku Darabonu, Stīvenu Soderbergu, Džonu Evnetu, Džonu Medenu un Džonu Lī Henkoku.

Ņūmens piecpadsmit reizes nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai, tādējādi viņš un komponists Alekss Norts ir visvairāk nomināciju ieguvēji bez nevienas balvas. Vēl viņš četras reizes nominēts Zelta globusa balvai un ieguvis divas BAFTA kino balvas, sešas ''Grammy'' balvas un ''Emmy'' balvu. Ņūmens 2000. gadā apbalvots ar Ričarda Kirka balvu BMI kino un TV balvu pasniegšanas ceremonijā. Šo balvu pasniedz komponistiem par nozīmīgu ieguldījumu kino un TV mūzikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jurgelišķes vecticībnieku baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12658791"
}

**Jurgelišķes vecticībnieku baznīca** () ir 1935. gadā uzcelts vecticībnieku dievnams, kas atrodas Lietuvas austrumos, Baltkrievijas pierobežā, Viļņas apriņķa Švenčoņu rajona pašvaldības Jurgelišķes ciemā. Reģiona nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 30809).

Pirmais vecticībnieku dievnams Jurgelišķos celts 18. gadsimta pirmajā pusē. Pirmā pasaules kara laikā tas nodega. Pašreizējā baznīca tika uzcelta 1935. gadā senkrievu celtniecības tradīcijās. 21. gadsimta sākumā baznīca bija avārijas stāvoklī, dievkalpojumi nenotika. No 2012. līdz 2013. gadam to atjaunoja un iesvētīja.


Jurgeliškės_sentikių_cerkvė,_interjeras.JPG|Interjers
Jurgeliske_church_2.jpg|Stāvoklis pirms restaurācijas


## Ārējās saites

* Ieraksts Lietuvas kultūras vērtību reģistrā
Stage 6 Films

***Stage 6 Films, Inc.*** ir ASV filmu ražošanas zīmols, kas pieder *[[Sony Pictures Worldwide Acquisitions]]*un kas iegādājas un producē mazbudžeta filmas, ko bieži vien izdod uzreiz mājas video vai veido pēc straumēšanas servisu pasūtījuma. Atsevišķas filmas izrāda arī kinoteātros. Kad filma gatava, tad *Sony Pictures Worldwide Acquisitions* izlemj vai to demonstrēs kinoteātros vai izdos citā platformā.

Dibināts 2007. gadā, zīmols ieguvis vārdu no galvenā biroja atrašanās vietas, *[[Sony Pictures Studios]]* ēkas *Stage 6* Kalifornijā (sākotnēji filmēšanas paviljons, kur uzņemta filma "Oza zemes burvis").

*Stage 6 Films* producējusi un izplatījusi tādas filmas kā "Hatiko — uzticamais draugs" (2009), *[[Moon (filma)|Moon]]* (2009), "Dāmu mīlulis" (2012), "Nulles teorēma" (2014), "Dažas sievietes" (2016), "Bez pēdām" (2018), "Niknuma varā" (2020), "Sisu" (2022) un "Vīrs, vārdā Oto" (2022).

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Albaja

**Albaja** (, , ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts vidusdaļā, Bikolas reģionā.  Administratīvi dalās 3 pilsētās un 15 municipalitātēs un sīkāk 720 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir Legaspi. Apdzīvo galvenokārt bikoli.

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Bikolas pussalas dienviddaļā, kā arī vairākās salās piekrastē, lielākās no kurām ir Kagraraja, Batana, Rapurapu un Sanmigela. Ziemeļos robežojas ar Dienvidkamarinesas provinci, dienvidos — ar Sorsogonu. Austrumu krastus apskalo Filipīnu jūras Albajas un Lagonojas līči, bet rietumu — Sibujanas jūras Buriasas šaurums. Reljefs lielākoties kalnains ar vairākiem auglīgiem līdzenumiem un upju ielejām. Provinces teritorijā paceļas vairāki vulkānu masīvi — aktīvais Majons (2462 m vjl) un snaudošā Masaraga (1328 m vjl) ziemeļos, kā arī Pokdols (1102 m vjl) dienvidaustrumos.

## Vēsture
Pirmā Spānijas koloniālā administratīvā vienība **Ibalona** (*Ibalon*) tika izveidota 1579. gadā; tā iekļāva lielāko daļu mūsdienu Bikolas reģiona. Provinces dienviddaļas administratīvais centrs bija Albajbajas (*Albaybay*) pilsētiņa (*pueblo*), kuras nosaukumu vēlāk saīsināja kā Albaja (*Albay*). 1636. gadā sākotnējā Ibalona tika sadalīta, nodalot atsevišķi Kamarinesu (mūsdienu Ziemeļkamarinesa un Dienvidkamarinesa) un Ibalonu ar centru Sorsogonā. 1846. gadā atsevišķā provincē tika nodalīta Masbate, bet provinci sāka dēvēt tagadējā vārdā. 1894. gadā patstāvīgā provincē tika nodalīta Sorsogona, bet 1945. gadā — Katandvanesa.

## Ārējās saites
Oda Nobunaga

**Oda Nobunaga** (, ; dzimis , miris ) bija japāņu daimjo un viena no nozīmīgākajām personām Sengoku periodā. Viņš tiek uzskatīts par pirmo cilvēku, kurš apvienoja japāņu samuraju klanus vienā valstiskā veidojumā. Oda Nobunaga tiek likts līdzās Tojotomi Hidejosi un Tokugavam Iejasu, kurus uzskata par mūsdienu Japānas izveidotājiem. Oda Nobunaga vadīja spēcīgo Odu klanu pret citiem klaniem. Līdz 1580. gada bija iekarojis un pakļāvis lielāko daļu no Honsju salas.

## Ārējās saites