open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mežaparka koncentrācijas nometne

thumb|190px|right|Piemineklis Mežaparka koncentrācijas nometnes vietā
**Mežaparka koncentrācijas nometne** () bija vācu koncentrācijas nometne  Mežaparka apkaimē pie dzelzceļa līnijas Rīga—Rūjiena. Nometnē no 1943. gada vidus līdz 1944. gada rudenim bija ieslodzīti ebreji no Latvijas, Lietuvas, Vācijas, Austrijas, Čehijas un Ungārijas.

## Izveidošana
Nometnes celtniecība tika uzsākta 1943. gada martā. Celtniecību veica kriminālnoziedznieki no Vācijas. 21. jūnijā SS reihsfīrers Heinrihs Himlers izdeva pavēli par visu geto likvidāciju. Izpildot šo pavēli, līdz jūlija beigām apmēram 5000 Rīgas geto ebreju tika pārvietoti uz jaunuzbūvēto Mežaparka nometni. Nometne varēja uzņemt apmēram 2000 iemītnieku. Mežaparka nometne bija domāta vairāk kā vieta, kur ieslodzītos reģistrēja un nozīmēja uz citām satelītnometnēm un darba apmetnēm — rūpniecības, transporta un celtniecības uzņēmumiem, slimnīcām u.c. Nometni vadīja SD un atšķirībā no Salaspils un Jumpravmuižas ne tās iekšējā, ne ārējā apsardzē latviešu nebija.

## Nometnes uzbūve
Nometne bija dzeloņstieplēm apjozts taisnstūris ar trīs vai četriem sargtorņiem. Aiz ieejas vārtiem sākās zona, kur atradās administrācijas, darba nodaļu barakas un virtuve. Ieslodzīto darbaspēku izmantoja vācu uzņēmums AEG (tas bija pārņēmis VEF rūpnīcu) — ieslodzītajiem vajadzēja sadalīt baterijas detaļu atkārtotai izmantošanai. Aiz šīs priekšējās zonas atradās nometnes sievietēm un vīriešiem, kuras bija atdalītas viena no otras ar dubultu dzeloņstiepļu žogu. Katrā nodaļā bija trīs līdz četras dzīvojamās barakas un baraka, kur ieslodzītajiem mazgāties. Vīriešu nodaļā atradās arī lazarete un morgs.

## Likvidācija
1944. gada martā nometnē bija 11 878 ieslodzīto. Sakarā ar Sarkanās armijas tuvošanos, no 1944. gada augusta līdz oktobra sākumam ebreji tika izvesti uz Vāciju, galvenokārt uz Štuthofu un Hamburgu, un nometne tika noārdīta. Daļa ebreju tika izvesti uz Liepāju, kur tie tika turēti līdz 1945. gada sākumam.

Pēc Kurzemes cietokšņa kapitulācijas nometnē tika turēti vācu karavīri, kuri tika nodarbināti Rīgas atjaunošanas darbos.

## Atsauces
Rubonia

***Rubonia*** bija Rīgā dibināta vācbaltiešu studentu korporācija.
Tās devīze bija: "Ar vārdiem un darbiem par godu un taisnību" ().

## Vēsture

*Rubonia* dibināta 1875. gadā pie Rīgas Politehniskā institūta (RPI). Tā paša gada septembrī uzņemta Rīgas šaržēto konventā.
Sākoties pirmajam pasaules karam, kopā ar RPI, evakuējas uz Maskavu kur darbojas līdz 1917. gadam.
1918. gadā atjauno darbību Rīgā, pie vācu okupācijas iestāžu izveidotās Baltijas tehniskās augstskolas.

1920. gadā reģistrēta pie Latvijas universitātes un gadu vēlāk uzņemta Latvijas studentu korporāciju Prezidiju Konventā (P!K!). No tā gan, protestējot pret dažādiem lēmumiem, vairākas reizes īslaicīgi izstājas.
30. gadu sākumā, kopā ar pārējām vācbaltu korporācijām, demonstratīvi izstājas no P!K!, protestējot pret prasību P!K! sēdēs lietot tikai latviešu valodu.
1932. gadā, ar LU padomes lēmumu, slēgta kā korporācija. Turpina pastāvēt kā biedrība saglabājot korporācijas nosaukumu un iekšējo uzbūvi.
1939. gadā pieņem lēmumu par nosaukuma *[[Rīgas Herdera institūts|Herdera institūta]] studentu biedrība (Kameradschaft) Scheubner-Richter* pieņemšanu. Tomēr šī maiņa netiek apstiprināta un tā paša gada rudenī, ar sabiedrisko lietu ministra lēmumu *Rubonia* tiek slēgta, visiem biedriem izceļojot uz Vāciju.

1959. gadā Vācijā esošie *Rubonia*'s filistri, kopā ar citu vācbaltu korporāciju filistriem, piedalījās Baltijas tradīciju korporācijas *Curonia Goettingensis* dibināšanā, kuru vēlāk deklarēja par Baltijas korporāciju oficiālo tradīciju turpinātāju.

## Biedri

Studentu korporācijas *Rubonia* dibinātāji bija vairāki vācbaltu tautības studenti, kas pēc studijām Vācijā bija atgriezušies Rīgā. 20.—30. gados uzņēma tikai vācu tautības studentus.
Pazīstamākie biedri bija: uzņēmējs Pauls Bēms, arhitekti Vilhelms Bokslafs, Hermanis Hilbigs, Augusts Reinbergs, Vācijas austrumu lietu ministrs Alfrēds Rozenbergs, vācu diplomāts Makss fon Šeibners-Rihters, vācbaltu politiķis Hugo Vitroks.

Vairāki *Rubonia* biedri (Oto fon Kurzells, Alfrēds Rozenbergs, Makss fon Šeibners-Rihters, Arno Šikedancs), emigrējot uz Vāciju, kļuva par  redzamiem nacistu partijas funkcionāriem.

## Izmantotā literatūra
* V.Ščerbinskis, *Uzticīgi Draugam*, Rīga, 2010.
Vašingtonas "Capitols"

**Vašingtonas "Capitols"** () bija ASV basketbola klubs, kas bija bāzēts Vašingtonā, ASV. Klubs startēja divās līgās: laika posmā no 1947. līdz 1949. gadam Amerikas basketbola asociācijā (BAA) un laika posmā no 1949. līdz 1951. gadam (1949. gadā ABA apvienojās ar Nacionālo basketbola līgu) Nacionālajā basketbola asociācijā. Komanda beidza pastāvēt  ar tās sezonas uzvarēto-zaudēto spēļu attiecību 10—25.

Komandas pastāvēšanas vēsturē "Capitols" nav izcīnījis NBA vai ABA čempionu titulu.

Laika posmā no 1946. līdz 1949. gadam komandu trenēja basketbola slavas zālē uzņemtais Reds Auerbahs.

## Visu sezonu rezultāti

## Ārējās saites
* Basketball-Reference profils
Vinss Kārters

**Vinsents Lamars "Vinss" Kārters** (: dzimis  Deitonbīčā, Floridas štatā, ASV) ir bijušais amerikāņu basketbolists, spēlēja uzbrūkošā aizsarga pozīcijā, ASV basketbola izlases dalībnieks. Aizvadījis ilgu profesionālā basketbola karjeru, kļūdams par vienīgo spēlētāju NBA vēsturē, kurš ir piedalījies 22 sezonās.

Kopā ar ASV izlasi izcīnīja zelta medaļu 2000. gada Sidnejas olimpiskajās spēlēs.

## Karjera
Basketbolu sāka spēlēt vidusskolā, pārstāvot Meinlendas vidusskolas basketbola komandu. Pēc vidusskolas viņš sāka spēlēt NCAA turnīrā, kur pārstāvēja Ziemeļkarolīnas Universitātes basketbola komandu. 1998. gada NBA draftā viņu izraudzījās Goldensteitas "Warriors" ar kopējo 5. kārtas numuru 1. kārtā, taču tika aizmainīts uz Toronto "Raptors" vienību. Savā pirmajā sezonā viņš ieguva sezonas labākā debitanta balvu. Nākamajā sezonā pirmoreiz piedalījās NBA Visu zvaigžņu spēlē, tāpat viņš 2000. gadā uzvarēja *slum-dunk* konkursā. 2003. gada Visu zvaigžņu spēlē viņš, izrādot godu, atdeva savu vietu starta pieciniekā Maiklam Džordanam, kuram tā bija pēdējā Visu zvaigžņu spēle.

2004. gada 17. decembrī V. Kārters pārgāja uz Ņūdžersijas "Nets", kuras sastāvā aizvadīja 5 sezonas līdz 2009. gadam. 2007. gada 7. aprīlī V. Kārters un Džeisons Kids uzvarētā spēlē pret Vašingtonas "Wizards" guva *triple-double*. Tas bija pirmais gadījums līgas vēsturē kopš Skotija Pipena un Maikla Džordana veikuma 1989. gadā spēlē pret Losandželosas "Clippers", kad divi komandas biedri vienā spēlē gūst *triple-double*. "Nets" spēlē uzvarēja ar 120—114. 2008.—2009. gada NBA sezonā V. Kārters kļuva par komandas kapteini, nomainot Dž. Kidu, kas bija vienības kapteinis sešus gadus.

2009. gada 25. jūnijā viņš tika aizmainīts uz Orlando "Magic". 2009.—2010. gada sezonā V. Kārters palīdzēja "Magic" kvalificēties 2010. gada NBA izslēgšanas spēlēm. Komanda aizkļuva līdz konferences finālam, kur zaudēja Bostonas "Celtics". 2010. gada 18. decembrī viņš tika aizmainīts uz Fīniksas "Suns", savukārt pēc gada — uz Dalasas "Mavericks".

Karjeras noslēgumā vairākas sezonas aizvadīja Atlantas "Hawks". 2020. gada vasarā 43 gadu vecumā V. Kārters paziņoja par profesionālā basketbola karjeras beigām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Māja virs ūdenskrituma

**Māja virs ūdenskrituma**, arī **Folingvotera** () ir amerikāņu arhitekta Frenka Loida Raita 1935. gadā projektētā māja Pensilvānijas štata dienvidrietumos, 80 km attālumā no Pitsburgas. Māja daļēji tika celta virs *Bear Run* ūdenskrituma. Mājas celtniecība tika uzsākta 1936. gadā un tā tika celta organiskās arhitektūras stilā. Žurnāls *[[Time]]* īsi pēc mājas uzcelšanas nosauca būvi par Raita visbrīnišķīgāko darbu. Māja virs ūdenskrituma tika iekļauta *Smithsonian* 28 vietu sarakstā, ko "jāredz pirms nāves". 1966. gadā tas tika nosaukts par nacionālo vēstures pieminekli. 1991. gadā Amerikas arhitektu institūta darbinieki nosauca Māju virs ūdenskrituma par visu laiku labāko amerikāņu arhitektu darbu. Māja tika celta amerikāņu biznesmeņa Edgara Kaufmana ģimenei.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Bārts Simpsons

**Bartolomejs Džodžo "Bārts" Simpsons** () ir izdomāts tēls animētā televīzijas seriālā "Simpsoni".

10 gadus vecais Bārts ir vecākais bērns Simpsonu ģimenē, vienīgais Homēra un Mārdžas dēls un Līzas un Megijas brālis.

Bārtu ierunā aktrise Nensija Kārtraita, pirmoreiz viņš televīzijā parādījās  "Treisijas Ulmenas šova" (*The Tracey Ullman Show*) īsfilmiņā "Ar labu nakti" (*Good Night*). Bārtu izveidoja un tālāk attīstīja karikatūrists Mets Greinings. Viņš pirmoreiz Bārtu uzzīmēja Džeimsa Bruksa ofisa foajē, kamēr gaidīja savu pieņemšanu. Greinings tika izsaukts pie viņa tādēļ, lai parunātu par viņa veidoto īsfilmiņu sēriju *Life in Hell* ("Dzīve ellē"), jo tai pēc viņu domām vajadzēja pievienot jaunus tēlus. Atšķirībā no citiem Simpsonu tēliem, kuru vārdi tika izvēlēti no M. Greininga radinieku vārdiem, Bārta vārds tika izveidots no anagrammas "brat" (no angļu valodas tulkojams kā "rezgalis, palaidnis, neaudzināts bērns"). Pēc diviem gadiem "Treisijas Ulmenas šovā", , "Simpsoni" ar Bārtu Simpsonu debitēja telekanālā FOX, kur tika rādītas sērijas par viņiem pašiem.

Bārta slavenākā lietotā frāze ir "Grauz manas bikšeles!" (). Viens no ierastākajiem Bārta nedarbiem ir bārmeņa Mo apjokošana, zvanot uz Mo tavernu un lūdzot pasaukt kādu neesošu cilvēku, kura vārds izraisa smieklus Mo tavernā.

## Ārējās saites
* Simpsonu oficiālā mājaslapa 
* Bārta biogrāfija 
* ''IMDb'' profils
Can't Be Tamed (dziesma)

***Can't Be Tamed*** ir amerikāņu dziedātājas Mailijas Sairusas singls no viņas trešā studijas albuma *[[Can't Be Tamed]]*. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju *[[Hollywood Records]]* kā trešā albuma vadošais singls.

Dziesma galvenokārt ir saņēmusi pozitīvu kritiķu vērtējumu, kā arī sasniedza labus komerciālos panākumus. *Billboard Hot 100* tā sasniedza 8. vietu.

## Dziesmu saraksts
* **Ciparu lejupielāde / CD Singls**
# "Can't Be Tamed" (Album Version) — 2:48

* **Austrālijas / Eiropas 2 dziesmu CD Singls / Ciparu lejupielāde**
# "Can't Be Tamed" (Album Version) — 2:48
# "Can't Be Tamed" (Wideboys Stadium Radio Remix) — 2:47

* **Maxi-CD Singls**
# "Can't Be Tamed" (Album Version) — 2:48
# "Can't Be Tamed" (Wideboys Stadium Radio Remix) — 2:47
# "Can't Be Tamed" (Music Video) — 3:50

## Ārējās saites
* Mailijas Sairusas oficiālā mājaslapa 
* Dziesmas videoklips ''YouTube''
Aknīstes rajons

**Aknīstes rajons** bija Latvijas PSR administratīvi teritoriālā vienība. Izveidota , apvienojot bijušā Jēkabpils apriņķa Elkšņu, Zasas un daļu Dignājas pagastu teritorijas un Ilūkstes apriņķa Subates pilsētu un Aknīstes, Asares, Gārsenes, Susējas, Rubenes, Prodes (daļu) un Bebrenes (daļu) pagastu teritorijas. Rajona centrs bija Aknīste. Rajons no 1952. līdz 1953. gadam ietilpa Daugavpils apgabalā. Rajons likvidēts , tā teritoriju iekļaujot Ilūkstes un Jēkabpils rajonos.

## Administratīvi teritoriālais iedalījums
Aknīstes rajonā dibināšanas brīdī ietilpa 1 pilsēta un 23 ciema padomes:

### Teritoriālās izmaiņas
*  no Aknīstes ciema izdalīts jaunizveidotais Aknīstes strādnieku ciemats,
*  likvidēti Aknīstes (pievienots Mežciema ciemam), Liepas (pievienots Zasas ciemam) un Varkavas (pievienots Asares ciemam) ciemi,
*  likvidēti Aizpores (pievienots Susējas ciemam), Bērzones (pievienots Zasas ciemam), Birznieku (pievienots Komjauniešu ciemam), Eglones (pievienots Dunavas ciemam), Kaldabruņas (pievienots Rubeņu ciemam), Nomavas (pievienots Elkšņu ciemam), Paupes (pievienots Mežciema ciemam), Sila (pievienots Slates ciemam) un Vecumu (pievienots Gārsenes ciemam) ciemi, bet Dignājas ciems pievienots Jēkabpils rajonam.

Rajonu likvidējot, Ilūkstes rajonam pievienoja Subates pilsētu, Aknīstes strādnieku ciematu un Asares, daļu Dunavas, daļu Elkšņu, Gārsenes, Komjauniešu, Mežciema, Rubenes, Slates un Susējas ciemus, Jēkabpils rajonam — daļu Dunavas, daļu Elkšņu un Zasas ciemus.

Uz likvidēšanas brīdi rajonā bija 1 pilsēta, 1 strādnieku ciemats un 10 ciema padomes:
* Subates pilsēta
* Aknīstes strādnieku ciemats
* Asares ciems
* Dunavas ciems
* Elkšņu ciems
* Gārsenes ciems
* Komjauniešu ciems
* Mežciema ciems
* Rubenes ciems
* Slates ciems
* Susējas ciems
* Zasas ciems

## Atsauces
Rīgas geto

250px|right|thumb|Rīgas geto. 1942. gads
**Rīgas geto** bija vācu okupācijas valdības izveidots ebreju geto Rīgā, kas pastāvēja no 1941. gada līdz 1943. gadam.

## Vēsture
250px|right|thumb|Rīgas geto karte
1941. gada 1. jūlijā Trešā reiha karaspēks ienāca Rīgā. Ostlandes vadība nolēma izveidot Rīgā ebreju geto, kuru izvietoja daļā no Maskavas forštates.

 tika izveidots Rīgas geto jeb "Lielais geto". No 25. oktobra tā vārtus slēdza un teritorija tika stingri apsargāta. Geto robežas bija Latgales iela, Jersikas iela, Ebreju iela, Līksnas iela, Lielā Kalna iela, Katoļu iela, Jēkabpils iela un Lāčplēša iela.

1941. gada naktī no 29. uz 30. novembri un no 8. uz 9. decembri lielāko daļu Rīgas geto iemītnieku nogalināja Rumbulas mežā. Vācu einzacgrupas "A" daļas kopā ar vietējiem kolaboracionistiem šajās dienās iznīcināja ap 26 000 cilvēku, to skaitā 8 000 bērnu līdz 10 gadu vecumam. "Lielais geto" tika pārveidots par "Mazo geto" ar šādu robežu: Daugavpils iela, Latgales iela, Ebreju iela, Virsaišu iela, Lauvas iela un Lielā Kalna iela.

Rīgas geto tika likvidēts 1943. gada 2. novembrī, kad tur dzīvojošos ebrejus nosūtīja uz koncentrācijas nometnēm.

## Rīgas geto saraksti
"Rīgas geto saraksti" ir Rīgas holokausta upuru saraksti, kuros ir informācija par vairāk nekā 65 000 izpētītām miršanas apliecībām, nāves cēloņu ieraksti, kā arī izpētīti vairāki desmiti tūkstošu Rīgas geto māju grāmatu ieraksti un ārpus Rīgas geto zonas māju grāmatu ierakstu. "Rīgas geto saraksti" kalpo par vērtīgu informācijas avotu, šie saraksti satur informāciju par personām un viņu ģimenes locekļiem, kas tika piereģistrēti attiecīgajā Rīgas geto mājā ieskaitot ziņas par šo cilvēku vecumu, dzimšanas vietu, nodarbošanos un reizēm arī ziņas par turpmāko dzīvesvietu. Kopumā ir saglabājušās 68 Rīgas geto māju grāmatas. "Rīgas geto sarakstu" autore ir holokaustu pētniece Tamāra Zitcere.

## Skatīt arī
* Masu slepkavības Rumbulā
* Rīgas geto muzejs
* Muzejs "Ebreji Latvijā"
* Holokausts Latvijā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Artikel „Religiöses Leben der Kölner Juden im Ghetto von Riga“ auf Shoa.de 
* Rīgas geto upuru saraksts, Autore Tamāra Zitcere (.pdf)
* Lielais geto
* Mazais geto
* Rīgas geto un Latvijas Holokausta muzejs
* Muzejs "Ebreji Latvijā"
* Holokausta pētniecības problēmas Latvijā. — Latvijas vēsturnieku komisijas raksti. 23. sējums (.pdf)
Dižpīles

**Dižpīles**, **dižpīļu ģints** (*Tadorna*) ir viena no pīļu dzimtas (*Anatidae*) ģintīm, kas pieder dižpīļu apakšdzimtai (*Tadorninae*). Tuvākā radniecība dižpīlēm ir ar Āfrikas dižpīlēm, kurām mūsdienās ir tikai viena dzīvojoša suga - Nīlas zoss (*Alopochen aegyptiacus*). Dižpīļu ģintī ir 6 mūsdienās dzīvojošas sugas un viena izmirusi suga - cekulainā dižpīle, kura kopš 1964. gada vairs nav novērota. No sešām dižpīļu sugām 2 sugas dzīvo ziemeļu puslodē (Sāmsalas dižpīle un rudā dižpīle), pārējās ir siltumu mīlošas un mājo dienvidu puslodē.

## Dižpīles Latvijā
[thumb|left|200px|[Sāmsalas dižpīle (*Tadorna tadorna*) Latvijā ir parasta ligzdotāja]]
Latvijā ir sastopamas abas ziemeļu puslodes dižpīles: samērā parasta ligzdotāja ir Sāmsalas dižpīle, bet dažas reizes novērota arī rudā dižpīle.

## Izskats un īpašības
Dižpīles ir salīdzinoši lielāka auguma kā citas pīles. To ķermeņa garums ir apmēram 50 - 60 cm. Lielākajai daļai sugu dzimumu apspalvojums ir atšķirīgs, bet visām ir raksturīgs spārna spogulis, kuru var novērot lidojumā. Apspalvojums parasti ir krāšņs un krāsains. 

Jau ģints zinātniskais nosaukums norāda uz pīļu košo apspalvojumu. Vārds *Tadorna* ir cēlies no ķeltu vārda, kas latviski nozīmē "raibā ūdens vista". Tās uzturas gan uz sauszemes, gan ūdenī, un pamatā barojas ar nelieliem ūdens dzīvniekiem un dažādiem augiem.

## Klasifikācija
* **Dižpīļu ģints** (*Tadorna*)
** Austrālijas dižpīle (*Tadorna tadornoides*)
** †Cekulainā dižpīle (*Tadorna cristata*)
** Jaungvinejas dižpīle (*Tadorna radjah*)
** Kāpzemes dižpīle (*Tadorna cana*)
** Paradīzes dižpīle (*Tadorna variegata*) 
** Rudā dižpīle (*Tadorna ferruginea*) 
** Sāmsalas dižpīle (*Tadorna tadorna*)

## Atsauces
Birznieku ciems

**Birznieku ciems** var būt:
* Birznieku ciems - Aknīstes rajona administratīvi teritoriālā vienība 1949-1954
* Birznieku ciems - Baldones rajona administratīvi teritoriālā vienība 1949-1954

## Skatīt arī
* Birznieki
Žanis Ansons

**Žanis Ansons** ( — ) bija Latviešu leģiona virsseržants, Bruņinieka pakāpes dzelzs krusta kavalieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1911. gadā Kandavas pagasta "Priedulās" zemnieka ģimenē. Izglītojies Kandavas pamatskolā. Pēc obligātā dienesta Latvijas Bruņotajos spēkos turpināja strādāt tēva saimniecībā.

1942. gadā Ansons iestājās 24. Talsu policijas bataljonā, kur dienēja 1. rotā. Bataljona sastāvā piedalījies cīņās pret partizāniem ārpus Latvijas teritorijas. 1943. gada martā sākās Latviešu SS brīvprātīgo brigādes (vēlākā 19. grenadieru divīzija) formēšana. 18. aprīlī 24. Talsu policijas bataljonu, kurā dienēja Ansons, kā 1. bataljonu iekļāva 2. ("Imantas") kājnieku pulkā. 1944. gada aprīlī paaugstināts par hauptšārfīreru jeb virsseržantu. Pēc brigādes pārformēšanas par divīziju 1944. gada maijā dienējis 44. grenadieru pulkā. Nogājis kaujas ceļu no Volhovas līdz pat Kurzemes cietoksnim.

Otrā pasaules kara laikā Ansonu apbalvoja ar Dzelzs krusta II un I šķiru, bronzas Tuvcīņas nozīmi, sudraba Kājnieku trieciena nozīmi, Drošsirdības zīmi ar šķēpiem Austrumtautu piederīgiem, Ievainojuma nozīmi melnā. Ansons bija viens no divpadsmit latviešiem, kurš tika apbalvots ar augstāko Vācijas apbalvojumu Dzelzs krusta Bruņinieka krustu (1945. gada janvārī). Šo apbalvojumu viņš ieguva par to, ka Trešās Kurzemes lielkaujas (1944. gada 23. — 31. decembris) laikā pirms pretuzbrukuma devās kopā ar 8 vīru izlūku vienību pretinieka aizmugurē un spēja to padzīt no augstienes 73,0, izliekoties par krievu karavīriem. Viņš bija pirmais latviešu instruktors, kurš tika apbalvots ar šo apbalvojumu.

Pēc Vācijas kapitulācijas Ansons nepadevās gūstā un slēpās Kandavas pagasta Mazrūmenes apkārtnē. 1945. gada 18. decembrī viņu apcietināja. Pēc tam viņam piesprieda izsūtījumu uz Vorkutu. 1955. gadā Ansons atgriezās Latvijā. 

Miris 1968. gada 24. novembrī, apglabāts Kandavas pagasta Priedulu kapsētā.

## Atsauces
Ansons

**Ansons** ("Anša dēls", no personvārda Ansis; sieviešu dzimtē **Ansone**) ir latviešu uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Artūrs Ansons (1984) — Latvijas riteņbraucējs;
* Jānis Ansons (1895—1942) — latviešu karavīrs, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris;
* Jānis Ansons (1888—1935) — latviešu gleznotājs;
* Raivis Ansons (2002) — Latvijas hokejists;
* Žanis Ansons (1911—1968) — latviešu karavīrs, Bruņinieka pakāpes dzelzs krusta kavalieris.
NBA sezonas vērtīgākais spēlētājs

**Nacionālās basketbola asociācijas sezonas vērtīgākais spēlētājs** (MVP) ir ikgadēja Nacionālās basketbola asociācijas balva katras sezonas vērtīgākajam spēlētājam. Balva tiek piešķirta kopš 1955.—1956. gada NBA sezonas. Uzvarētājs sava īpašumā iegūst NBA pirmā prezidenta Morisa Podolofa (*Maurice Podoloff*) vārdā nosaukto balvu.

Sezonas vērtīgākā spēlētāja balsojums notiek pēc regulārās sezonas beigām. Līdz 1979.—1980. gada sezonai balvas ieguvējs tika noskaidrots NBA spēlētāju balsojumā, taču kopš 1980.—1981. gada sezonas balvas ieguvēju nosaka ASV un Kanādas sporta žurnālisti un diktori, kas katrs viņaprāt sarindo piecus labākos spēlētājus. Par katru pirmo vietu tiek piešķirti 10 punkti, otro — 7, trešo — 5, ceturto — 3 un piekto — 1 punkts. Kopš 2010. gada pastāv arī fanu balsojums, kas veido vienu balsi.

Līdz šim neviens spēlētājs nav saņēmis visas pirmās vietas. Šakils O'Nīls () un Lebrons Džeimss () ir vienīgie divi spēlētāji, kam līdz šādam sasniegumam pietrūkusi viena pirmā vieta. Visvairāk reižu par vērtīgāko ticis atzīts Karīms Abduldžabārs (6 reizes). Bills Rasels un Maikls Džordans ir saņēmuši balvu piecas reizes. Rasels un Džeimss ir vienīgie spēlētāji, kas saņēmuši četras balvas piecu sezonu laikā. Pašreizējais balvas ieguvējs ir Stefens Karijs.

## Uzvarētāji

## Piezīmes

*  Pirms 1971.—1972. gada sezonas Levs Alsindors pievērsās islāma ticībai un nomainīja vārdu uz Karīms Abduldžabars.
*  Hakīms Oladžuvons piedzima Nigērijā, taču 1993. gadā saņēma ASV pilsonību.
*  Tā kā ka Tims Dankans ir ASV pilsonis pēc dzimšanas vietas viņš drīkst pārstāvēt ASV izlasi.
*  Stīvs Nešs piedzima Dienvidāfrikā un uzauga Kanādā.

## Atsauces
;Vispārīgās

* 
* 

;Atsevišķās
Alsungas rajons

**Alsungas rajons** bija Latvijas PSR administratīvi teritoriālā vienība. Izveidota , apvienojot bijušā Ventspils apriņķa Ēdoles, Ziras un daļu Užavas pagastu teritorijas un Aizputes apriņķa Alšvangas, Gudenieku, Jūrkalnes, Sakas un Ulmales pagastu teritorijas. Rajona centrs bija Alsunga. Rajons no 1952. līdz 1953. gadam ietilpa Liepājas apgabalā. Rajons likvidēts , tā teritoriju iekļaujot Aizputes, Kuldīgas un Ventspils rajonos.

## Administratīvi teritoriālais iedalījums
Alsungas rajonā dibināšanas brīdī ietilpa 20 ciema padomes:

### Teritoriālās izmaiņas
*  no Alšvangas ciema izdalīts jaunizveidotais Alsungas strādnieku ciemats,
*  likvidēti Alšvangas (pievienots Kraumaņu un Grāveru ciemiem), Bērzkalnu (pievienots Kraumaņu un Grāveru ciemiem), Kaltenieku (pievienots Basu ciemam) ciemi, Kāpu (pievienots Ēdoles ciemam) ciemi, Ošvalku (pievienots Jūrkalnes ciemam) ciemi, Salienas (pievienots Sakas ciemam), Tērandes (pievienots Ēdoles un Sises ciemiem) ciemi,
*  no Pāvilostas ciema izdalīts jaunizveidotais Pāvilostas strādnieku ciemats, likvidēts Pāvilostas ciems (pievienots Sakas ciemam),
*  likvidēti Adzes (pievienots Gudenieku ciemam), Sārnates (pievienots Jūrkalnes ciemam), Sises (pievienots Ziras ciemam) ciemi.

Rajonu likvidējot, Aizputes rajonam pievienoja Pāvilostas strādnieku ciematu un Gudenieku, Sakas un Ulmales ciemus, Kuldīgas rajonam — Alsungas strādnieku ciematu un Basu, Ēdoles, Grāveru un Kraumaņu ciemus, Ventspils rajonam — Ziras un Jūrkalnes ciemu.

Uz likvidēšanas brīdi rajonā bija 2 strādnieku ciemati un 9 ciema padomes:
* Alsungas strādnieku ciemats
* Pāvilostas strādnieku ciemats
* Basu ciems
* Ēdoles ciems
* Grāveru ciems
* Gudenieku ciems
* Jūrkalnes ciems
* Kraumaņu ciems
* Sakas ciems
* Ulmales ciems
* Ziras ciems

## Atsauces
Alīses iela

**Alīses iela** ir iela Āgenskalnā, Rīgas Kurzemes rajonā. Alīses iela sākas krustojumā ar Kalnciema ielu un beidzas krustojumā ar Āgenskalna ielu. Kopējais ielas garums ir 456 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām. Alīses iela visā garumā klāta ar asfalta segumu.

## Vēsture
Ielu kā privātu ielu ierīkoja Švarcmuižas īpašnieks, viņš to nosauca par Luīzes ielu, bet pilsētas valde ielu ar šādu nosaukumu neieskaitīja Rīgas komunālo ielu sarakstā. Pilsētas valde atļāva pielikt ielai nosaukuma plāksni ar noteikumu, ka iela tiks pārdēvēta un pirms ielas nosaukuma būs rakstīts "privāts ceļš". 1901. gadā ielai piešķirts nosaukums Alīses iela (, ). Sākotnēji ierīkots un apbūvēts tikai ielas posms starp Kalnciema un Kristapa ielām, tālāk iela turpinājās kā ceļš caur Švarcmuižas mežu. Pārējā ielas daļa apbūvēta pēc 2. pasaules kara.

Alīses ielā 1990. gados atradās patversme bērniem no nelabvēlīgām ģimenēm, par kuriem Normunds Beļskis uzrakstīja dzejoļu ciklu “Savādā pasaule”. Dziesma “Alises iela” 2018. gadā ieguva 92. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Ielas raksturojums
Alīses iela ir 460 metrus gara asfaltēta iela Āgenskalna apkaimē, Āgenskalna priedēs. Tā sākas krustojumā ar Kalnciema ielu un iet ziemeļu—ziemeļrietumu virzienā. krustojumā ar Kristapa ielu pie Āgenskalna ūdenstorņa Alīses iela tālāk taisni vairs neturpinās. Iela atsākas ar nobīdi, aptuveni 40 metrus tuvāk Baložu ielai (varētu teikt, ka šos 40 metrus iela pāriet Kristapa ielā). Ielai virzoties tālāk, tā krustojas ar Mārtiņa ielu. Alīses iela beidzas krustojumā ar Āgenskalna ielu.

Alīses ielā ir pārsvarā daudzstāvu dzīvojamo namu apbūve, arī atsevišķas privātmājas un sabiedriskās celtnes.

## Ielu savienojumi
thumb|255px|Alīses ielas un Kristapa ielas krustojums
Alīses iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kalnciema iela (T veida krustojums)
* Kristapa iela (divi T veida krustojumi)
* Mārtiņa iela (T veida krustojums)
* Āgenskalna iela (T veida krustojums)

## Objekti
* Alīses ielā 4 (stūrī ar Kristapa ielu) atrodas Āgenskalna ūdenstornis ("Alise"), kas ir celts 1910. gadā. Tā arhitekts ir Vilhelms Bokslafs. Torņa apakša veidota no tēsta dolomīta, augšā izveidots rotājums no krāsu mozaīkas, kuram Bokslafs izmantojis apkārtnē pieejamo pudeļu stiklu, lai veidotu krāsainos akcentus fasādē. 1939. gadā tika veikta unikāla operācija — tornis ūdensapgādes uzlabošanai tika paaugstināts par 7,5 metriem, paceļot tā platāko augšdaļu ar domkratiem un piemūrējot sienas apakšā. Darbus vadīja inženieris Pāvils Pāvulāns.

## Skatīt arī
* Āgenskalns

## Atsauces
.li

**.li** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistībā ar Lihtenšteinu. Tas tika izveidots 1993. gadā. Domēna sponsors ir *Hochschule Liechtenstein*, bet reģistrāciju nodrošina *SWITCH Teleinformatics Services*, kas nodarbojās arī ar Šveices domēnu .ch reģistrēšanu. Reģistrācija ir iespējama tikai otrajā līmenī.

## Ārējās saites

*  IANA .li whois information
Nirējpīles

**Nirējpīles**, **nirpīles**, **nirējpīļu apakšdzimta** (*Aythyinae*) ir viena no pīļu dzimtas (*Anatidae*) apakšdzimtām, kas apvieno dažādu sugu pīles, kurām ir kopīgs zemūdens barošanās veids: tās barību iegūst, ienirstot ūdenī. 

Tomēr ne visas pīles, kurām ir šāds barošanās veids, tiek sistematizētas šajā apakšdzimtā. Daļa "nirējpīļu", piemēram, tiek iedalītas gauru apakšdzimtā (*Merginae*). Kā arī nirējpīļu apakšdzimtas lielgalvju ģints (*Netta*) sugas barojas biežāk kā peldpīles, nevis kā pārējās nirējpīles.

Lai arī nirējpīles ir sastopamas gandrīz visā pasaulē, tomēr galvenokārt to izplatības areāls ir sasitīts ar ziemeļu puslodi.

## Nirējpīles Latvijā
[thumb|220px|left|[Ķerra (putns)|Ķerra (*Aythya marila*) vasarā uzturas saldūdenī, bet ziemā jūrā]]
Latvijā ir sastopamas 5 nirējpīļu apakšdzimtas sugas: lielgalvis (*Netta rufina*), brūnkaklis (*Aythya ferina*), baltacis (*Aythya nyroca*), cekulpīle (*Aythya fuligula*) un ķerra (*Aythya marila*).

## Īpašības
Nirējpīles pamatā uzturas saldūdens ūdenstilpēs vai upju grīvās. Dažas sugas, piemēram, ķerra (*Aythya marila*) ziemas laikā mājo jūrā. Nirējpīles ir ļoti labas lidotājas. To spārni ir plati, spārnu gali noapaļoti un, salīdzinot ar citām pīlēm, tām jāpieliek lielākas pūles, lai paceltos gaisā. Tās vēzē spārnus daudz ātrāk un biežāk. Ziemeļu sugas ir gājputni, toties dienvidreģionu sugas ir nometnieki, lai gan dažas dienvidreģionu pīles (Austrālijas baltacis (*Aythya australis*)) reizēm migrē lielus attālumus, lai izvairītos no ilgstoša sausuma. Nirējpīles nemēdz izkāpt krastā. To kājas anatomiski ir novietotas ļoti tālu uz aizmuguri, lai peldot zem ūdens spēcīgāk varētu stumt ķermeni uz priekšu.

## Nirējpīles un peldpīles
Morfoloģiski nirējpīles ir līdzīgas peldpīlēm, tomēr tām ir dažas nozīmīgas atšķirības, piemēram, trahejas uzbūve. Arī ģenētiskie pētījumi norāda uz salīdzinoši attālu radniecību, pierādot to, ka abas līnijas evolūcijas ceļā ir diezgan sen viena no otras nodalījušās. Alternatīvās sistemātikās nirējpīles reizēm tiek izdalītas kā peldpīļu (*Anatidae*) apakšdzimta. Šajā sistemātikā visas pīles ir iekļautas peldpīļu apakšdzimtā, izņemot svilpējzosis (*Dendrocygna*).

## Klasifikācija
* **Nirējpīļu apakšdzimta** (*Aythyinae*)
** Lielgalvji (*Netta*)
*** Lielgalvis (*Netta rufina*)
*** Melngalvis (*Netta erythrophthalma*)
*** Sārtknābja pīle (*Netta peposaca*)
** Marmora krīkļi (*Marmaronetta*)
*** Marmora krīklis (*Marmaronetta angustirostris*)
** Nirējpīles (*Aythya*)
*** Austrālijas baltacis (*Aythya australis*)
*** Austrumu baltacis (*Aythya baeri*)
*** Baltacis (*Aythya nyroca*)
*** Brūnkaklis (*Aythya ferina*)
*** Cekulpīle (*Aythya fuligula*)
*** Dzeltenacis (*Aythya americana*)
*** Gredzenpīle (*Aythya collaris*)
*** Jaunzēlandes ķerra (*Aythya novaeseelandia*)
*** Ķerra (*Aythya marila*)
*** Lielais brūnkaklis (*Aythya valisineria*)
*** Madagaskaras baltacis (*Aythya innotata*)
*** Mazā ķerra (*Aythya affinis*)
** Sārtgalvas pīles (*Rhodonessa*)
*** Sārtgalvas pīle (*Rhodonessa caryophyllacea*)

## Atsauces
Lielā Piektdiena

thumb|220px|Pie krusta piesists Jēzus Kristus
**Lielā Piektdiena**, **Svētā Piektdiena** jeb **Melnā Piektdiena** ir kristiešu reliģiski svētki, kuros piemin Jēzus Kristus krustā sišanu un viņa nāvi Golgātā. Lielā Piektdiena ir daļa no Klusās nedēļas, kas ilgst no Pūpolu svētdienas līdz pēdējai sestdienai pirms Lieldienām. Lielajā Piektdienā baznīcās nenotiek Svētais vakarēdiens, tiek izdalīti Zaļajā Ceturtdienā konsekrētā maize un vīns, kā arī netiek spēlētas ērģeles un netiek zvanīti baznīcu zvani. Katoļi visā pasaulē šajā dienā iet Krusta ceļa 14 posmus, kas simbolizē Jēzus Kristus ceļu pretī nāvei. Lielajai Piektdienai raksturīga gavēšana un klusums.

Daudzās valstīs, arī Latvijā, Lielā Piektdiena ir oficiāla valsts brīvdiena.

Vispārpieņemtais Kristus krustā sišanas gads ir 33. gads, taču ir citi pieņēmumi, ka Kristus tika sists krustā 34. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
.zw

**.zw** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistībā ar Zimbabvi. Tas tika izveidots 1991. gadā. Domēna sponsors ir *Postal and Telecommunications Regulatory Authority of Zimbabwe (POTRAZ)*, bet reģistrāciju nodrošina *Zimbabwe Internet Service Providers' Association (ZISPA)*. Reģistrācija ir iespējama ne tikai otrajā līmenī, bet arī trešajā līmenī zem atsevišķiem otrā līmeņa domēniem, piemēram, zem .ac.zw un .org.zw.

## Ārējās saites

*  IANA .zw whois information
Alojas rajons

**Alojas rajons** bija Latvijas PSR administratīvi teritoriālā vienība. Izveidota , apvienojot bijušā Limbažu apriņķa Ainažu un Salacgrīvas pilsētas un Ainažu, Alojas, Braslavas, Ozolu, Pāles (daļu), Puikules, Rozēnu, Salacas, Svētciema un Vilzēnu pagastu teritorijas. Rajona centrs bija Aloja. Rajons no 1952. līdz 1953. gadam ietilpa Rīgas apgabalā. Rajons likvidēts , tā teritoriju iekļaujot Limbažu rajonā.

## Administratīvi teritoriālais iedalījums
Alojas rajonā dibināšanas brīdī ietilpa 2 pilsētas un 21 ciema padome:

### Teritoriālās izmaiņas
*  no Alojas ciema izdalīts jaunizveidotais Alojas strādnieku ciemats,
*  likvidēts Ozolu ciems (pievienots Brīvzemnieku ciemam),
*  no Staiceles ciema izdalīts jaunizveidotais Staiceles strādnieku ciemats,
*  likvidēts Uzkalniņa ciems (pievienots Puikules ciemam),
*  likvidēti Ainažu (pievienots Mērnieku ciemam) un Zonepes (pievienots Korģenes ciemam) ciemi,
*  likvidēti Alojas (pievienots Ezeru ciemam), Iģes (pievienots Vīķu ciemam), Korģenes (pievienots Salacas ciemam), Pāles (pievienots Ārciema ciemam), Puikules (pievienots Brīvzemnieku ciemam), Staiceles (pievienots Rozēnu ciemam), Svētciema (pievienots Dzintaru ciemam), Vilzēnu (pievienots Braslavas ciemam) ciemi,
*  likvidēts Mērnieku ciems, teritoriju pakļaujot Ainažu pilsētai un izveidojot Ainažu lauku teritoriju.

Uz likvidēšanas brīdi rajonā bija 2 pilsētas, 2 strādnieku ciemati un 9 ciema padomes:
* Ainažu pilsēta ar lauku teritoriju
* Salacgrīvas pilsēta
* Alojas strādnieku ciemats
* Staiceles strādnieku ciemats
* Ārciema ciems
* Braslavas ciems
* Brīvzemnieku ciems
* Dzintaru ciems
* Ezeru ciems
* Rozēnu ciems
* Salacas ciems
* Uzkalniņa ciems
* Vīķu ciems

## Atsauces
Ezeru ciems

**Ezeru ciems** var būt:
* Saldus rajona Ozolu ciema nosaukums 1949-1950
* Ezeru ciems - administratīvi teritoriāla vienība Alojas un Limbažu rajonos
Jūras pīles

**Jūras pīles**, **jūras pīļu ģints** (*Melanitta*) ir viena no pīļu dzimtas (*Anatidae*) ģintīm, kas pieder gauru apakšdzimtai (*Merginae*). Jūras pīļu ģintī ir 5 sugas.
Jūras pīļu ģints sugas ligzdo tālu ziemeļos, bet ziemo ziemeļu puslodes mērenā klimata joslā. Tās var sastapt Eiropā, Āzijā un Ziemeļamerikā. 

## Jūras pīles Latvijā
[thumb|left|220px|[Melnā pīle (*Melanitta nigra*) Baltijas jūrā ir parasta ziemotāja]]
Latvijā ir sastopamas 2 jūras pīļu ģints sugas: melnā pīle (*Melanitta nigra*) un tumšā pīle (*Melanitta fusca*). Abas sugas ir parastas caurceļotājas un ziemotājas.

## Īpašības
Jūras pīles ir masīvi veidotas pīles. Tēviņu apspalvojums pamatā ir melns, bet mātītes brūnas. To knābji izskatās īsi, it kā ierauti uz iekšpusi. 

Jūras pīles veido lielus barus piekrastes ūdeņos. Bara putni cenšas uzturēties cieši viens pie otra, un briesmu gadījumā visi reizē paceļas gaisā. Tās mājo parasti mežmalās vai tundrā. Ligzda tiek būvēta tuvu jūras krastam, kādam ezeram vai upei. Tās barojas līdzīgi nirpīlēm, ienirstot zem ūdens, kur meklē dažādus moluskus un vēžveidīgos.

## Sistemātika
***Jūras pīļu ģints** (*Melanitta*)
** Amerikas melnā pīle (*Melanitta americana*)
** Bangu pīle (*Melanitta perspicillata*)
** Deglāna pīle (*Melanitta deglandi*)
** Melnā pīle (*Melanitta nigra*)
** Tumšā pīle (*Melanitta fusca*)

## Atsauces
Gauru apakšdzimta

**Gauru apakšdzimta** (*Merginae*) ir viena no pīļu dzimtas (*Anatidae*) apakšdzimtām, kas apvieno dažādu sugu jūras pīles, gaigalas, gauras, kākauļus un pūkpīles.

Gauru apakšdzimtā ir 20 mūsdienās dzīvojošas sugas, kas iedalītas 9 ģintīs. Tikai viena suga — Brazīlijas gaura (*Mergus octosetaceus*) no visām gauru sugām dzīvo dienvidu puslodē. Visas pārējās ir tipiskas ziemeļu puslodes sugas, tās sastopamas Ziemeļamerikā un Eirāzijā.

## Gauras Latvijā
[thumb|left|220px|[Krāšņā pūkpīle (*Somateria spectabilis*) izplatīta ziemeļu puslodes arktisko apgabalu piekrastēs un salās]]
Latvijā sastopamas 10 gauru apakšdzimtas sugas: parastā pūkpīle (*Somateria mollissima*), krāšņā pūkpīle (*Somateria spectabilis*), Stellera pūkpīle (*Polystica stelleri*), kākaulis (*Clangula hyemalis*), melnā pīle (*Melanitta nigra*), tumšā pīle (*Melanitta fusca*), gaigala (*Bucephala clangula*), mazā gaura (*Mergellus albellus*), garknābja gaura (*Mergus serrator*) un lielā gaura (*Mergus merganser*).

## Īpašības
Kā jau apakšdzimtas nosaukums norāda, lielākā daļa šīs apakšdzimtas sugu, bet ne visas, mājo jūrā, īpaši laikā, kad mazuļi ir izauguši. Daudzas sugas ir ļoti labi pielāgojušās sālsūdenim, bet jaunie putni nespēj atrasties sālsūdenī. Dažas no sugām priekšroku dod upju ūdenim.

Ir sugas, kas barojas ar zivīm, piemēram, gauru ģints (*Mergus*) sugas un mazā gaura (*Mergellus albellus*). Knābis šīm sugām ir ar robotu malu, kas ļauj vieglāk saķert zivis. Pārējās gauras barojas ar moluskiem vai vēžveidīgajiem, kurus meklē jūras dibenā.

## Klasifikācija
* **Gauru apakšdzimta** (*Merginae*)
** Arlekīnpīles (*Histrionicus*)
*** Arlekīnpīle (*Histrionicus histrionicus*)
** Baltausu gauras (*Lophodytes*)
*** Baltausu gaura (*Lophodytes cucullatus*)
** Gaigalas (*Bucephala*)
*** Gaigala (*Bucephala clangula*)
*** Islandes nira (*Bucephala islandica*)
*** Mazā nira (*Bucephala albeola*)
** Gauras (*Mergus*)
*** Brazīlijas gaura (*Mergus octosetaceus*)
*** Garknābja gaura (*Mergus serrator*)
*** Lielā gaura (*Mergus merganser*)
*** †Oklendas salu gaura (*Mergus australis*)
*** Zvīņotā gaura (*Mergus squamatus*)
** Jūras pīles (*Melanitta*)
*** Amerikas melnā pīle (*Melanitta americana*)
*** Bangu pīle (*Melanitta perspicillata*)
*** Deglāna pīle (*Melanitta deglandi*)
*** Melnā pīle (*Melanitta nigra*)
*** Tumšā pīle (*Melanitta fusca*)
** †Kalifornijas jūras pīles (*Chendytes*)
*** †Kalifornijas jūras pīle (*Chendytes lawi*)
** Kākauļi (*Clangula*)
*** Kākaulis (*Clangula hyemalis*)
** †Labradoras pīles (*Camptorhynchus*)
*** †Labradoras pīle (*Camptorhynchus labradorius*)
** Mazās gauras (*Mergellus*)
*** Mazā gaura (*Mergellus albellus*)
** Pūkpīles (*Somateria*)
*** Briļļu pūkpīle (*Somateria fischeri*)
*** Krāšņā pūkpīle (*Somateria spectabilis*)
*** Parastā pūkpīle (*Somateria mollissima*)
** Stellera pūkpīles (*Polysticta*)
*** Stellera pūkpīle (*Polysticta stelleri*)

## Atsauces

## Ārējās saites
Bībers

**Bībers** (no  — 'bebrs'; sieviešu dzimtē **Bībere**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Džastins Bībers (*Justin Bieber*, dzimis 1994) — Kanādas mūziķis;
* Gunārs Bībers (dzimis 1931) — latviešu literatūrzinātnieks, teātra kritiķis un pedagogs;
* Heinrihs Ignacs Francis Bībers (*Heinrich Ignaz Franz Biber*, 1644—1704) — austriešu komponists;
* Matiass Bībers (*Matthias Bieber*, dzimis 1986) — Šveices hokejists.
Šerila Kola

**Šerila Anna Kola** (dzimusi **Tvīdija**; ; dzimusi  Ņūkāslā pie Tainas, Anglijā, Lielbritānijā) ir angļu dziedātāja, dziesmu autore, dejotāja un modele.

Viņa savu karjeru uzsāka 2002. gadā, kad grupas Girls Aloud sastāvā piedalījās britu realitātes šovā *Popstars The Rivals*. Kopā ar grupu Š. Kola ir sasniegusi vērā ņemamus panākumus, ar 20 singliem pēc kārtas iekļūstot Lielbritānijas singlu topa pirmajā desmitniekā. Visi 5 izdotie studijas albumi ir tikuši sertificēti ar platīna disku Lielbritānijā. Pēc grupas izjukšanas viņa ir izdevusi 2 studijas albumus.

2008. gadā viņa bija britu TV šova "X Faktors" žūrijas locekle.

4 gadus viņa bija precējusies ar angļu futbolistu Ešliju Kolu, laulība šķirta 2010. gada septembrī. 2010. gadā viņa FHM aptaujā tika atzīta par gada seksīgāko sievieti.

## Diskogrāfija
### Solokarjera
#### Albumi
* *[[3 Words]]* (2009)
* *[[Messy Little Raindrops]]* (2010)

#### Singli

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Ozolu ciems

**Ozolu ciems** var būt:
* Ozolu ciems - administratīvi teritoriāla vienība Alojas rajonā 1949-1954
* Ozolu ciems - administratīvi teritoriāla vienība Gaujienas rajonā 1949-1954
* Ozolu ciems - administratīvi teritoriāla vienība Ogres rajonā 1949-1954
* Ozolu ciems - administratīvi teritoriāla vienība Priekules rajonā 1949-1954
* Ozolu ciems - administratīvi teritoriāla vienība Saldus rajonā 1950-1954
Kola (nozīmju atdalīšana)

**Kola** var būt:
* kola — bezalkoholisks dzēriens, kura galvenā sastāvdaļa ir kolas koku augļi un lapas;
* Kola — sala Indonēzijā;
* Kola — pilsēta Krievijā;
* kolas koki — malvu dzimtas augu ģints;
* *[[Coca-Cola]]* — gāzēts bezalkoholisks dzēriens;
* Šerila Kola — angļu dziedātāja (dzimusi 1983. gadā);
* Kolas pussala — pussala Krievijas ziemeļos;
* Kaujas organizācija Latvijas atbrīvošanai, saīsināti KOLA.

## Skatīt arī
* Jakubs Kolass
* Kolas sāmu valoda
* kokas augs
Leslijs Nīlsens

**Leslijs Viljams Nīlsens** (; dzimis  Redžīnā, Saskačevanā, Kanādā, miris  Fortloderdeilā, Floridas štatā, ASV) bija Kanādas un ASV aktieris un komiķis. Karjeras laikā piedalījās vairāk nekā 100 dažādu filmu un 150 televīzijas seriālu filmēšanā, attēlojot vairāk nekā 220 tēlus. TV debitēja 1948. gadā un nākamo divu gadu laikā filmējās vairāk nekā 50 televīzijas seriālos. Filmu karjeru uzsāka 1956. gadā, sākumā filmējās drāmās, vesternos un romantiskajās filmās. Nīlsena vadošās lomas filmās "Aizliegtā planēta" (*Forbidden Planet*, 1956) un *[[The Poseidon Adventure]]* (1972) saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Slavenākās filmas, kurās filmējies Leslijs Nīlsens, ir "Lidmašīna!" (1980) un filmu sērijā "Kailais ierocis".

2010. gada novembrī Lesliju Nīlsenu nogādāja slimnīcā Floridas štata Fortloderdeilā. 28. novembrī 17:30 (UTC-5) viņš mira no pneimonijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cole

**Cole** var būt:
* Džo Kols (*Joe Cole*, 1981) — angļu futbolists;
* Ešlijs Kols (*Ashley Cole*, 1980) — angļu futbolists;
* Šerila Kola (*Cheryl Ann Cole*, 1983) — angļu dziedātāja;
* Nets Kings Kols (*Nat King Cole*, 1919 — 1965) — amerikāņu džeza mūziķis.
Kapseļu iela

**Kapseļu iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Āgenskalnā. Kapseļu iela sākas krustojumā ar Baložu ielu un beidzas krustojumā ar Margrietas ielu. Kopējais ielas garums ir 1128 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Posmā no Baložu ielas līdz Melnsila ielai tā ir vienvirziena iela, pa to var braukt Baložu ielas virzienā.

## Ielas raksturojums
Kapseļu iela ir 1128 metru gara asfaltēta iela Āgenskalna apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Baložu ielu un iet dienvidrietumu virzienā kā divu joslu iela. Ielai ir savienojumi ar Melnsila, Sabiles un Dreiliņu ielām. Kapseļu iela beidzas krustojumā ar Margrietas ielu. Posmā no Baložu ielas līdz Melnsila ielai tā ir vienvirziena iela, pa to var braukt Baložu ielas virzienā.

Kapseļu ielā lielākoties ir dažāda veida dzīvojamā apbūve. Līdzās tai atrodas Rīgas Arkādijas vidusskola (Melnsila ielā 6) un tirdzniecības centrs "Lidl" (Kalnciema ielā 38).

## Ielu savienojumi
Kapseļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Baložu iela (T veida krustojums)
* Melnsila iela
* Sabiles iela
* Dreiliņu iela
* Margrietas iela

## Sabiedriskais transports
Kapseļu ielā posmā no Melnsila ielas līdz Baložu ielai kursē 5., 9., 12. un 25. maršruta trolejbuss (tikai Centra virzienā).

## Skatīt arī
* Āgenskalns
Planārs grafs

**Planārs grafs** ir jebkurš grafs, ko ir iespējams attēlot plaknē tā, ka tā šķautnes nekrustojas. Planāru grafu, kas attēlots plaknē bez šķautņu krustošanās, sauc par *plakanu grafu*.

Ar noteiktas projekcijas palīdzību (ko sauc par stereogrāfisko projekciju) var pierādīt, ka grafu plaknē var attēlot bez šķautņu krustošanās tad un tikai tad, kad to var attēlot uz sfēras bez šķautņu krustošanās.

## Piemēri
Planāri grafi ir, piemēram, jebkurš koks, pilnie grafi *K*3, *K*4, jebkurš cikla grafs utt. Planāri nav pilnais grafs *K*5, Pētersena grafs utt.

## Teorēma
Attiecībā uz planāriem grafiem ir svarīga šāda teorēma: Ja planāram grafam ir n \geq 3 virsotnes, tad tam nav vairāk kā 3n - 6 šķautnes.

## Skatīt arī
* Grafs
Baložu iela (Rīga)

thumb|250px|Baložu ielas un Kristapa ielas krustojums.

**Baložu iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā (no ielas sākuma līdz Kalnciema ielai) un Kurzemes rajonā, Āgenskalnā. Baložu iela sākas krustojumā ar Slokas un Vasaras ielām un beidzas krustojumā ar Āgenskalna ielu. Kopējais ielas garums ir 750 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Baložu ielā ir īres namu un savrupmāju apbūve, šeit ir arī vairākas sabiedriskas ēkas (tostarp Pāvula Jurjāna mūzikas skola).

## Vēsture
Iela minēta jau 1861. gada Rīgas adrešu grāmatā ar nosaukumu Baložu iela (, ). Tolaik iela atradās Jelgavas priekšpilsētā, Švarcmuižā, tā sniedzās no Lielās Lēģeru ielas (tagadējā Nometņu iela) līdz Kalnciema ielai. 1885. gadā ielai tika pievienota Buļļu muižas iela, kas sākās pie Kalnciema ielas un turpinājās līdz Švarcmuižas mežam (apmēram līdz tagadējai Kristapa ielai). 1897. gadā Švarcmuižas īpašniekam tika atļauts ierīkot privātas ielas, tajā skaitā arī Baložu ielas turpinājumu līdz tagadējai Āgenskalna ielai. 1930. gadā Baložu ielas posms no tagadējās Nometņu ielas līdz Vasaras ielai tika atdalīts un iekļauts jaunizveidotajā Slokas ielas pagarinājumā.

## Ielas raksturojums
Baložu iela ir 750 metrus gara asfaltēta iela. Tā sākas krustojumā ar Slokas ielu un Vasaras ielu un iet ziemeļrietumu virzienā kā divu joslu iela. Iela savienojas ar Ernestīnes un Kapseļu ielām. Aiz krustojuma ar Kapseļu ielu iela pagriežas vairāk ziemeļu virzienā. Nedaudz tālāk iela krustojas ar Kalnciema ielu (Kalnciema ielu nevar šķērsot ar autotransportu, tas var nogriezties tikai pa labi Vanšu tilta virzienā). Tālāk Baložu iela savienojas ar Kristapa ielu un Pāvula Jurjāna mūzikas skolas tuvumā arī ar Mārtiņa ielu. Baložu iela beidzas krustojumā ar Āgenskalna ielu. Posmā no Kapseļu ielas līdz Kristapa ielai Baložu iela ir vienvirziena iela, pa to var braukt Āgenskalna ielas virzienā.

## Ielu savienojumi
Baložu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Slokas iela (T veida krustojums)
* Vasaras iela (T veida krustojums)
* Ernestīnes iela (T veida krustojums)
* Kapseļu iela (T veida krustojums)
* Kalnciema iela
* Kristapa iela (T veida krustojums)
* Mārtiņa iela
* Āgenskalna iela

## Objekti
* Baložu ielā 4, 1930. gadu pirmajā pusē, dzīvoja Ēvalds Rimbenieks.
* Baložu ielā 8 līdz 1930. gadam dzīvojis Kārlis Tenisons
* Baložu iela 10 kopš 1953. gada dzīvoja Marģeris Zariņš.
* Baložu ielā 14 atrodas Zemgales priekšpilsētas tiesa. 1920. gados, pēc atgriešanās Latvijā, šajā namā kādu laiku dzīvoja Rainis un Aspazija.
* Baložu ielā 17, 1930. gadu pirmajā pusē, dzīvoja Konstantīns Rončevskis.
* Pie ēkas Baložu ielā 22 atrodas piemiņas zīme Anhelam Ganivetam.
* Baložu ielā 27 atrodas Pāvula Jurjāna mūzikas skola.

## Sabiedriskais transports
Baložu ielā kursē 5., 9., 12. un 25. maršruta trolejbusi. Virzienā uz pilsētas centru trolejbusi kursē Baložu ielas posmā no Kapseļu ielas līdz Kalnciema ielai, bet virzienā no pilsētas centra — posmā no Kalnciema ielas līdz Kristapa ielai.

## Skatīt arī
* Āgenskalns

## Atsauces
Lielā Ūdensšķirtnes grēda

**Lielā Ūdensšķirtnes grēda** () vai **Austrumu kalniene** (*Eastern Highlands*) ir kalnu sistēma Austrālijā, kas atdala iekšzemes tuksnesīgos apgabalus no piekrastes auglīgajiem līdzenumiem. Stiepjas vairāk kā 3500 km garumā kontinenta austrumos no Jorkas raga ziemeļos līdz Grempianu līdzenumam Viktorijas štata dienvidaustrumos. Grēdu veido denuncētas hercīnās struktūras, kas neogēnā paceltas un saskaldītas sašķiebtos masīvos ar stāvām austrumu nogāzēm. Ziemeļdaļa Kvīnslendā maz saposmota ar vidējiem augstumiem 800—1000 m vjl. Dienviddaļa Jaundienvidvelsas un Viktorijas teritorijā tuvāk piekrastei, saskaldīta kristāliskās un smilšakmens grēdās, galvenās no kurām ir Zilie kalni, Austrālijas Alpi, Jaunanglijas grēda. Augstākā virsotne ir 2228 m augstais Kostjuško kalns grēdas dienviddaļā.

Grēda šķērso subekvatoriālo, tropu un subtropu klimatiskās joslas. Izveidoti vairāki nacionālie parki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Apes rajons

**Apes rajons** bija Latvijas PSR administratīvi teritoriālā vienība. Izveidota , apvienojot bijušā Alūksnes apriņķa Apes pilsētu un Dūres, Gaujienas, Ilzenes, Jaunlaicenes, Jaunrozes, Karvas un Veclaicenes pagastu teritorijas. Rajona centrs bija Aloja. Rajons no 1952. līdz 1953. gadam ietilpa Rīgas apgabalā. Rajons likvidēts , tā teritoriju iekļaujot Alūksnes un Smiltenes rajonos.

## Administratīvi teritoriālais iedalījums
Apes rajonā dibināšanas brīdī ietilpa 1 pilsēta un 17 ciema padomes:

### Teritoriālās izmaiņas
*  likvidēts Kaktiņu ciems (pievienots Karvas ciemam),
*  likvidēti Čonkas (pievienots Ilzenes ciemam), Drusku (pievienots Veclaicenes ciemam), Grūbes (pievienots Jaunlaicenes ciemam), Jaunrozes (pievienots Apes ciemam), Melnupes (pievienots Zeltiņu ciemam), Mežu (pievienots Trapenes ciemam), kā arī likvidēti Vidagas ciems (tā vietā izveidojot Virešu ciemu) un Karvas ciems (tā vietā izveidojot Vaidavas ciemu)

Uz likvidēšanas brīdi rajonā bija 1 pilsēta un 10 ciema padomes:
* Apes pilsēta
* Apes ciems
* Dūres ciems
* Gaujienas ciems
* Ilzenes ciems
* Jaunlaicenes ciems
* Trapenes ciems
* Vaidavas ciems
* Veclaicenes ciems
* Virešu ciems
* Zeltiņu ciems

Rajonu likvidējot, Apes pilsētu un Apes, Dūres, Ilzenes, Jaunlaicenes, Trapenes, Vaidavas, Veclaicenes un Zeltiņu ciemus pievienoja Alūksnes rajonam, Gaujienas un Virešu ciemus — Smiltenes rajonam.

## Atsauces
Ignatāne pret Latviju

**Ignatāne pret Latviju** (sūdzība Nr. 884/1999) ir lieta, kuru 2001. gadā izlēma ANO Cilvēktiesību komiteja, konstatējot SPPPT 25. panta savienojumā ar 2. pantu pārkāpumu.

## Lietas apstākļi, procesa gaita
Аntoņinai Ignatānei bija latviešu valodas prasmes augstākā līmeņa apliecība. 1997. viņa bija iekļauta "Līdztiesības" kandidātu sarakstā pašvaldību vēlēšanās. 1997. gada 5. februārī Valsts Valodas centrs rīkoja Ignatānes valsts valodas prasmes pārbaudi, un uz VVC atzinuma pamata 11. februārī Ignatāne tika izslēgta no kandidātu saraksta.

Pēc neveiksmīgas vēršanās Latvijas tiesās Ignatāne iesniedza sūdzību ANO Cilvēktiesību komitejā. Viņu pārstāvēja Tatjana Ždanoka.

## Komitejas viedoklis

Komiteja izteica savu viedokli 2001. gada 25. jūlijā, 7.4. punktā norādot, kā 

## Sekas
2001. gada 6. novembrī Ministru kabinets noteica, ka turpmāk varētu pārbaudīt tikai kandidātu valsts valodas prasmes apliecību patiesumu, nevis prasmes atbilstību apliecībā norādītajam līmenim. Vēlāk, pēc līdzīgas lietas "Podkolzina pret Latviju" Eiropas Cilvēktiesību tiesā, kā arī NATO ģenerālsekretāra un ASV valdības paziņojumiem, tika atcelta arī pati prasība deputātu kandidātiem pierādīt augstāko valsts valodas prasmes līmeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ANO CTK viedoklis