open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tarāns (filma)

**Tarāns** ir režisora Gunāra Cilinska 1982. gadā Rīgas Kinostudijā Latvijas PSR uzņemta  mākslas filma. Sižeta pamatā ir Vītauta Petkēviča stāsts "Tanku kauja - 1979".

## Sižets
Galvenais varonis Pēteris, bijušais tankists, kara invalīds, kopā ar sievu, dēlu un dēla draudzeni atgriežas savā mašīnā no kara veterānu salidojuma. Brauciena laikā viņi sastopas ar sabiedrības vienaldzību un cinismu. Restorānā viesmīlis viņos saskata tādus, kas par pusdienām daudz netērēs, tādēļ viņus apkalpot nesteidzas. Pēdējais piliens Pētera pacietības kausā ir, kad viņu nogāž no kājām, pēc tam kad tas ar savu "Zaporožecu" benzīntankā ir iebuktējis priekšā stāvošo "Volgu".

## Lomas
* Rūdolfs Allaberts — *Pēteris*
* Antra Liedskalniņa — *Marta*
* Aigars Cilinskis — *Vitauts*
* Lelde Vikmane — *Jana*

'''Epizodēs:
Uldis Dumpis, Baiba Indriksone, Oļģerts Dunkers, Regīna Razuma, Tālivaldis Āboliņš, Ārijs Geikins, Viktors Zvaigzne.

## Interesanti fakti
* Pirmā kinoloma Gunāra Cilinska dēlam Aigaram Cilinskim.
* Kara skati fimēti kinostudijas "Mosfiļm" kara tehnikas bāzē Alabino, Krievijā.
* Epizodei ar taranēšanu vajadzēja izmantot Rīgas Kinostudijas administrācijas "Volgu". Pirmajā triecienā, kad "Zaporožecs" trāpīja "Volgai" pa pakaļējo stūri, tai izbira uguņu stikliņi, bet "Zaporožecam" priekša bija tā sadauzīta, ka nevarēja stūri pagriezt. Nācās "Zaporožecu" gāzt uz sāniem un locīt dzelžus, lai varētu uzfilmēt nākamos skatus.

## Ārējās saites

* Kino muzejs
## Video
Autoceļš P76

|}
|}
**P76** autoceļš **Aizkraukle—Jēkabpils** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas pa Daugavas kreiso krastu savieno Jēkabpili ar Aizkraukli. Autoceļa kopgarums ir 46 km un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Jēkabpils un Aizkraukles novadus.

## Vēsture
2015. gada 22. janvārī pieņemts lēmums, ka autoceļa P76 posma Aizkraukle-Sece (0,0-13,0km) seguma periodisko uzturēšanu veiks AS "AS Panevežio Keliai" par līgumcenu 236,319 EUR.

## Apdzīvotas vietas pie autoceļa

## Atsauces
Pats garākais salmiņš

**"Pats garākais salmiņš"** ir 1982. gada Latvijas PSR spēlfilma. Filmas režisore ir Dzidra Ritenberga un tā uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Pēckara Latvija. Kādā mazpilsētā darbojas Franciska banda un jaunajam čekistam Jurim Vilkam uzdots iegūt Franciska uzticību.

## Lomās
* Georgijs Taratorkins — *Juris Vilks/Zabella*
* Svetlana Smirnova — *Veronika*
* Aļģis Matuļonis — *Francisks*
* Oļģerts Kroders — *Edvards Vilks*
* Edgars Liepiņš — *Murskis*
* Eugēnija Pleškīte — *Jušķene*
* Pēteris Krilovs — *Juška*
* Sergejs Judins — *Filips*
* Juris Laviņš — *Ants*
* Boļeslavs Ružs — *Kazimirs*
* Uldis Dumpis — *vienacis*
* Viktors Pļuts — *majors*
* Helmuts Kalniņš — *sakarnieks*
* Juris Strenga — *austrietis*
* Vladimirs Žuks — *mācītājs*

## Ārējās saites

* Filmas profils portālā Kino muzejs

## Video
*
Īsa pamācība mīlēšanā

**"Īsa pamācība mīlēšanā"** ir 1982. gada Latvijas PSR spēlfilma, muzikāla komēdija. Filmas režisors ir Imants Krenbergs. Filma uzņemta pēc Rūdolfa Blaumaņa stāstu motīviem Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
19. gadsimta beigas Latvijas laukos. Viļņu Jānim pienācis laiks ņemt sievu, bet kā lai atrod vislabāko? Jānis izliekas, ka kļuvis kurls, klausīdamies zvanu baznīcas tornī, un apbraukā apkārtnes mājas, dzirdēdams arī to, kas viņam nemaz nebūtu jādzird. Tikai kalēja māsa Ilze uztraucas, kā nabaga slimnieku varētu izārstēt.

## Lomās
* Rolands Zagorskis — *Viļņu Jānis*
* Esmeralda Ermale — *Ilze*
* Eduards Pāvuls — *Pakuls*
* Uldis Pūcītis — *Vējš*
* Maija Eglīte — *Vēja meita Alīde*
* Diāna Zande — *krodzinieka meita Roze*
* Anda Zaice — *krodzinieka meita Magone*
* Lilita Ozoliņa — *Anne*
* Ērika Ferda — *Annes māte*
* Laimdota Šurkusa — *Zaplīze*
* Aivars Siliņš — *Juris, kalējs*
* Elīna Treimane (Avota) — *Līziņa, Jura un Ilzes mazā māsa*
* Gunārs Placēns — *Visvaris*
* Artūrs Bluks — *Teofils*
* Aleksandrs Rumjancevs — *Reinis*
* Osvalds Bērziņš — *Jāņa tēvs*
* Helēna Romanova — *Jāņa māte*
* Antra Liedskalniņa — *Pīpētāja*
* Svetlana Bless — *Tērgātāja*
* Ilga Vītola — *Pukstētāja*
* Aija Baumane — *krodziniece*
* Artūrs Ēķis — *krodzinieks*
* Uldis Vazdiks — *Vēja puisis*
* Alfrēds Sausne — *zvaniķis*
* Ļaļa Čornaja — *čigāniete*

## Interesanti fakti
* Filmā piedalās arī estrādes ansamblis "Ornaments", deju ansamblis "Vektors" un Operas un baleta teātra mākslinieki.
* Tirgus ainas tika filmētas vēsajā 1982. gada pavasarī Latgales ielā pie Sporta manēžas.

## Ārējās saites

* Kino muzejs

## Video
*
Mana ģimene

**"Mana ģimene"** ir 1982. gada Latvijas PSR televīzijas divsēriju spēlfilma. Filmas režisors ir Pēteris Krilovs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Roņu ģimene - māte, skolotāja Zaiga, tēvs, bijušais autosportists Valters un dēls Roberts - izskatās tik saskanīga, ka par viņiem veidos televīzijas raidījumu. Pamazām atklājas, ka šī tomēr nav nekāda paraugģimene.

## Lomās
* Helga Dancberga — *Zaiga*
* Uldis Dumpis — *Valters*
* Artūrs Blušs — *Roberts*
* Solvita Jermaka — *Baiba*
* Līga Liepiņa — *Aija*
* Ņina Leimane — *Zaigas māte*
* Dzintra Klētniece — *Baibas māte*
* Māris Jansons — *Māris*
* Irina Tomsone — *skolas direktore*
* Aina Matīsa — *literatūras skolotāja Kalniņa*
* Aivars Bogdanovičs — *Parkovics*
* Jānis Dauksts — *Muncis*
* Romualds Ancāns — *Baibas tēvs*

## Interesanti fakti
* Pirmās kinolomas Dzintrai Klētniecei, Ņinai Leimanei, Guntai Grīvai un Jurim Hiršam.

## Ārējās saites

* Kino muzejs

## Video
*
Intelsat 23

***Intelsat 23*** jeb ***IS-23*** ir Luksemburgā bāzēta uzņēmuma *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis, kas palaists 2012. gada oktobrī. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Eiropā, Āfrikā un Amerikā.

Pavadoni izgatavojis ASV uzņēmums *[[Orbital Sciences Corporation]]* uz platformas *[[Star-2|Star-2.4E]]* bāzes. Tam ir 24 C-joslas un 15 Ku joslas raidītāji.

*Intelsat 23* tika palaists  08:37:00UTC ar nesējraķeti *[[Proton-M/Briz-M]]* no Baikonuras kosmodroma. Dzinējbloks *Briz-M* ar pavadoni atdalījās 08:46:41 UTC. Pēc četrām dzinējbloka *Briz-M* iedarbināšanām 18:06:51 UTC pavadonis tika atdalīts no *Briz-M* un ievadīts ģeostacionārā pārejas orbītā.
Šis bija pirmais *Proton-M/Briz-M* starts pēc neveiksmīgās Telkom-3 un Ekspress-MD2 palaišanas 2012. gada augustā, kad bija problēmas ar *Briz-M* degvielas padevi.

Plānots, ka tas tiks izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 53° rietumu (307° austrumu) garuma un nomainīs Intelsat 707.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Intelsat: IS-23 factsheet 
* Orbital: Intelsat 23 
* ILS Launch: Intelsat 23 
* Gunter's Space Page: Intelsat 23
Pijs VIII

**Pāvests Pijs VIII** (; dzimis , miris ), īstajā vārdā **Frančesko Savērio Kastiljoni** (*Francesco Saverio Castiglioni*), bija Romas pāvests no  līdz .

Pijs VIII ir dzimis Markes reģionā. 1800. gadā pāvests Pijs VII iecēla viņu par Montalto bīskapu. 1816. gadā kļuva par kardinālu. Pijs VIII Vatikānā ir strādājis dažādos vadošos amatos. 1829. gada 31. martā tika ievēlēts par Romas pāvestu. Esot šajā amatā, viņš asi nosodīja slepenās masonu biedrības, kā arī brīvu Bībeles tulkojumu interpretāciju. Atbalstīja katoļu un protestantu laulības Vācijā, bet neatbalstīja šādas laulības Polijā un Īrijā. Bija ļoti slikta veselība, un nomira 1830. gada 30. novembrī, būdams pāvesta amatā tikai vienu gadu un 8 mēnešus.

## Ārējās saites
Berner

***Berner Oy*** ir Somijas daudznozaru uzņēmums, kas pieder Berneru ģimenei. Dibināts 1883. gadā. Galvenais birojs atrodas Helsinkos.

Uzņēmums sadalīts sekojošās nodaļās: Aģentūra, Sports, Plaša patēriņa preces, Augu aizsardzība un dārzkopība, Tīrīšanas līdzekļi un higiēna, Veselība un zinātne, Auto-Berner un Autopacēlāji. Ražošana izvietota rūpnīcās Heinevesi un Rajameki. *Berner* pieder arī meitas uzņēmumi Zviedrijā un Baltijas valstīs.

## Vēsture
1883. gadā norvēģis Sērens Berners (*Sören Berner*) Helsinkos dibināja savu uzņēmumu, lai importētu siļķes no Stavangeres. Kad tirdzniecība pieauga, viņš vairumtirdzniecībā sāka piedāvāt arī citas zivis, kā arī delikateses: marcipānu, lakricu, rozīnes un kafiju.

1920. gados uzņēmums sāka papīra eksportu.
1930. gados *Berner* sāka importēt mākslīgo mēslojumu lauksaimniecībai. Vēlāk sāka importēt arī cita veidu produkciju. 

1950. gados uzņēmums pievērsās kosmētikai. Tika atvērta pirmā rūpnīca Hertoniemi, Helsinku tuvumā.
1960. gados uzcelta tehnoloģiskās ķīmijas rūpnīca un sākts automašīnu imports. 
1970. gados *Berner* izveidoja sporta nodaļu, piedāvājot produktus aktīvajai atpūtai; izveidota pārtikas produktu nodaļa un autopacēlāju nodaļa.

1980. gados uzņēmums sāka virtuves tīrīšanas līdzekļu biznesu, nopērkot uzņēmumu *Facotek Ky*.
1990. gados *Berner* no *[[Alko]]* iegādājās mazgāšanas, kopšanas un dezinfekcijas līdzekļu biznesu. No *Sareko Agro* nopirkts augu aizsardzības bizness. 1994. gadā Igaunijā dibināts meitas uzņēmums *Berner Eesti Oü*, kas nodarbojas ar produkcijas izplatīšanu Baltijas valstīs, galvenokārt ar augu aizsardzības līdzekļiem. 1998. gadā no *[[Instrumentarium]]* nopirkts kosmētikas uzņēmums *Bergenheim Yhtiöt*.

2001. gadā *Berner* no *[[Unilever]]* nopirka *LV* kosmētikas biznesu. 2001. gadā nopirkts Zviedrijas augu aizsardzības līdzekļu vairumtirgotājs *Gullviks* (to vēlāk apvienoja ar *Bröderna Berner Handels AB*). 2004. gadā no *Noiro* (tagad *[[Lumene]]*) nopirkta kosmētikas līnija *Herbina*. 2005. gadā *Berner* nopirka gumijas apavu uzņēmumu *[[Nokian Jalkineet]]*, kurš 1990. gadā bija atdalīts no *[[Nokia]]*. 2007. gadā no *[[Altia]]* nopirkts *Rajamäen* etiķa bizness.

2008. gadā tika nolemts visas loģistikas operācijas apvienot vienā centrā *Viinikkala* Vantā. Centrs tika atvērts 2009. gada 14. janvārī.
2009. gadā iegādāts *Konstrumed Oy*, kas pievienots Veselības un zinātnes nodaļai.

## ''Berner'' Latvijā
Rīgā atrodas Igaunijā reģistrētā meitas uzņēmuma *Berner Eesti Oü* pārstāvniecība, kas nodarbojas ar agroķīmijas un mēslošanas līdzekļu izplatīšanu Latvijā.

## Atsauces

## Skatīt arī
* *[[Nokian Jalkineet]]*

## Ārējās saites
* ''Berner'' vietne
Lietus blūzs

**"Lietus blūzs"** ir 1982. gada Latvijas PSR spēlfilma. Filmas režisors ir Oļģerts Dunkers, un tā uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Irisu sirsnīgi sveic dzimšanas dienā, bet ja ir jau pāri trīsdesmit un dzīvošana vienai īrētā pilsētas nomales istabiņā, nekādas svētku sajūtas nav. Strādājot veikalā Irisa satiek daudz dažādus cilvēkus. Kādudien viņas dzīvē ienāk kāds, ar kuru gribētos būt kopā. Bet izrādās, tikai līdz brīdim, kad atklājas viss, ko šis estēts un mūzikas cienītājs par sevi nav pateicis.

## Lomās
* Rasma Garne — *Irisa*
* Egons Maisaks — *Arturs*
* Aļģirds Paulāvičs — *Zigis*
* Juris Lejaskalns — *Freibergs*
* Velta Līne — *veikala vadītāja*
* Marina Kalmikova — *Agita*
* Uldis Vazdiks — *mākslinieks*
* Lāsma Kugrēna — *Ārija*
* Antra Liedskalniņa — *Velga*
* Elza Radziņa — *Freiberga sieva*

## Ārējās saites

* Kino muzejs 
## Video
*
Fēlikss Šteiners

**Fēlikss Martīns Jūliuss Šteiners** (; dzimis , miris ) bija vācu virsnieks reihsvēra un Ieroču SS sastāvā.

Dzimis Štallupēnenē (mūsdienu Ņesterovā). Armijā no 1914. gada. Pirmā pasaules kara laikā dienējis gan Austrumu, gan Rietumu frontē. Pēc kara piedalījās brīvkorpusā Mēmelē. 1922. gadā atkal iestājās armijā. 1933. gadā iestājās NSDAP, bet 1935. gadā - SS. Viens no Ieroču SS pamatlicējiem.

Sākoties Otrajam pasaules karam, komandēja pulku. Piedalījās cīņās Polijā un Francijā. No 1940. gada 1. decembra līdz 1943. gada 1. maijam - 5. SS tanku divīzijas "Wiking" komandieris. Divīzija piedalījās iebrukumā PSRS un karoja frontes dienvidu sektorā - Ukrainā un Krievijas dienvidos. No 1943. gada 10. maija līdz 1944. gada 9. novembrim komandēja 3. SS tanku korpusu (vācu). Korpuss piedalījās operācijās pret Tito partizāniem Dienvidslāvijā. Vēlāk tas tika pārcelts uz ziemeļiem, kur piedalījās kaujās pie Narvas un atkāpās uz Kurzemes ielenkumu. No 1944. gada 26. novembra līdz 1945. gada 5. martam bija 11. SS tanku armijas komandieris, piedaloties operācijā "Saulgrieži" (*Unternehmen Sonnenwende*) Pomerānijā. Otrā pasaules kara pēdējās dienās, Berlīnes operācijas laikā, 1945. gada 21. aprīlī tika izveidota Armijas grupa "Šteiners", kuras uzdevums bija no ziemeļiem iebrukt Berlīnē. Tomēr, redzēdams, ka viņa rīcībā nav līdzekļu šai operācijai, Šteiners uzbrukt atteicās.

Pēc kara līdz 1948. gadam ieslodzījumā, tiesāts Nirnbergā, attaisnots apsūdzībās dalībā kara noziegumos. Miris 1966. gadā.

## Ārējās saites

* Nachlass Bundesarchiv N 983
Steiner

**Steiner** var būt:

*Makss Stainers (*Max Steiner*, 1888 - 1971) - amerikāņu komponists
*Hermans Steiners (*Herman Steiner*, 1905 - 1955) - amerikāņu šahists
Virbale

**Virbale** (, vēsturiski līdz 1917. gadam — **Veržbolova**, ) ir pilsēta Lietuvā starp Vilkavišķiem un Ķībartiem.

Rakstos pirmoreiz minēta 1529. gadā. Pēc Polijas dalīšanām — Prūsijā, pēc Napoleona kariem — Krievijā. 1861. gadā, izbūvējot Pēterburgas — Varšavas dzelzceļa atzaru uz Kēnigsbergu, Virbale kļuva par Krievijas Impērijas robežstaciju pirms iebraukšanas Vācijā. Laika gaitā pie Virbales stacijas izveidojās Ķībartu pilsēta, un arī stacija tika pārdēvēta par Ķībartiem. Veržbolova kā robežas simbols pieminēts krievu dzejnieku Vjačeslava Ivanova (1866—1949) un Vladimira Majakovska (1893—1930) rakstos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rēzeknes Mākslas nams

thumb|300px|Rēzeknes Mākslas un dizaina vidusskolas Mākslas nams.

**Rēzeknes Mākslas un dizaina vidusskolas Mākslas nams** atrodas Rēzeknē, 18. novembra ielā 26. Pašlaik ēka pieder Rēzeknes Mākslas un dizaina vidusskolai.

Ēkai ir viens stāvs. Tā ir būvēta eklektikas stilā un ir bagātīgi rotāta ar kokgriezumiem. Kopš 2009. gada 21. septembra Mākslas nams ir ieguvis valsts nozīmes koka arhitektūras pieminekļa statusu. Namā pastāvīgi pieejami 153 mākslas darbi no Latgales Kultūrvēstures muzeja krājumiem. Tajā atrodas arī "Latgales glezniecības" ekspozīcija ar Franciska Varslavāna, Arvīda Egles, J. Bekatova, Nikolaja Breikša, S. Kreiča un V. Kalvāna darbiem.

## Vēsture
Ēku 19. gs. pēdējā ceturksnī uzcēla tirgotāju Vorobjovu ģimene, bet drīz pēc uzcelšanas tā tika nodota Rēzeknes pilsētas īpašumā. Ēkas telpās atradies gan skolotāju institūts, gan skola, tuberkolozes dispansers un kara komisariāts.

1995. gadā ēku ar Latvijas Republikas Kultūras ministrijas atbalstu iegādājās Rēzeknes Mākslas koledža un uzsāka tajā atjaunošanas darbus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rēzekne. Apskates objekti. Mākslas nams
* www.visitlatgale.com Rēzeknes Mākslas un dizaina vidusskolas Mākslas nams
* D-fakti. Rēzeknes mākslas nams 
* Rēzeknes Mākslas nams. Ekskursijas.lv
Valters Funks

**Valters Funks** (; dzimis , miris ) bija vācu žurnālists un valsts darbinieks. Trešā reiha ekonomikas ministrs un Vācijas Centrālās bankas (Reihsbankas) vadītājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis Austrumprūsijā, tirgotāja ģimenē. Studēja tieslietas, ekonomiku un filozofiju Berlīnes un Leipcigas Universitātēs. 
Pirmā pasaules kara laikā iesaukts karadienestā, tomēr 1916. gadā veselības stāvokļa dēļ atzīts par dienestam nederīgu. Strādāja par žurnālistu. 1924. gadā kļuva par laikraksta *Berliner Börsenzeitung* redaktoru.

1931. gadā iestājās Nacionālsociālistiskajā vācu strādnieku partijā. No 1932. gada Reihstāga deputāts. Pēc nacistu nākšanas pie varas — valdības preses sekretārs. No 1933. gada marta Reiha Propagandas ministrijas Valsts sekretārs. No  līdz  — Reiha Ekonomikas ministrs. No  arī Centrālās bankas (Reihsbankas) prezidents.

Tiesāts Nirnbergas prāvā. Piespriests mūža ieslodzījums. Sodu izcietis Špandavas cietumā Berlīnē. Sliktā veselības stāvokļa dēļ 1957. gadā priekšlaicīgi atbrīvots. Miris 1960. gadā no diabēta komplikācijām.

## Ārējās saites
Autoceļš P78

|}
|}

**P78** autoceļš **Pļaviņas—Ērgļi** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu A6 pie Pļaviņām ar Ērgļiem. Autoceļa kopgarums ir 32,2 km, tas visā garumā ir klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Aizkraukles un Madonas novadus.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Odziena
* Sausnēja
* Ērgļu

## Atsauces
Funks

**Funks** var būt:

* Kazimežs Funks — Polijas un ASV bioķīmiķis;
* Valters Funks — vācu žurnālists un valsts darbinieks.
Svešās kaislības

**"Svešās kaislības"** ir 1983. gada Latvijas PSR spēlfilma, psiholoģiska drāma. Filmas režisors ir Jānis Streičs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Mikola Slucka tāda paša nosaukuma romāna motīviem.

## Sižets
Pēckara Latvija. Bārene Mārīte ierodas Valdmaņu mājās no Lietuvas cerībā dabūt pajumti un darbu pie sava tēvoča drauga Antana. Antans, bijušais Valdmaņu kalps un saimnieces Annas mīļākais, atgriezies mājās pēc kara kā uzvarētājs, jo dienējis padomju armijā. Viņš izmanto jaunos apstākļus un redz sevi kā mājas saimnieku, bet vecās mīlestības vietā viņam daudz pievilcīgāka šķiet Annas meita Ausma.

## Lomās
* Vija Artmane — *Anna*
* Vizma Ozoliņa (Kvēpa) — *Ausma*
* Zane Jančevska — *Mārīte*
* Aļģirds Paulāvičs — *Antans*
* Leonīds Oboļenskis — *Valdmanis*
* Jānis Paukštello — *Ezeriņš*
* Andris Morkāns — *Imants*

## Interesanti fakti
* Filma uzņemta Tērvetes pagastā.
* Pirmā kinoloma Vizmai Ozoliņai (Kvēpai) (vienlaicīgi arī filmā "Akmeņainais ceļš").
* Epizodiskās lomās arī režisora brālis Ēriks Streičs, meita Viktorija Streiča, vēlākais Dailes teātra direktors Aivars Līnis, operatori Aleksandrs Demčenko un Modris Resnais, kas spēlē akordeonu kolhoza ballē kopā ar Eduardu Rozenštrauhu. Pirmā kinoloma Imantam Vekmanam epizodē.

## Apbalvojumi
* 1984 — Vissavienības kinofestivālā Kijivā žūrijas diploms.

## Atsauces

## Ārējās saites

## Video
*  Svešās kaislības (1983) Latvijas filmu katalogs
Šāviens mežā

**"Šāviens mežā"** ir 1983. gadā Latvijas PSR uzņemta mākslas filma. Filmas režisors ir Rihards Pīks. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Alberta Bela romāna "Saknes" motīviem.

## Sižets
Mežsargs Liepsargs uzņem pie sevis kādu žurnālistu no Rīgas, kurš kādreiz dzīvojis kaimiņos. Žurnālists ieradies saistībā ar bijušā mežziņa Čukura vēstuli, kurā tas satraucas par mežu izlaupīšanu.

Mežsargam nākas cīnīties kā ar nelikumīgu koku izzāģēšanu, tā arī ar malu medniecību.

## Lomās
* Eduards Pāvuls — *Liepsargs*
* Olevs Eskola — *Čukurs*
* Arnolds Liniņš — *Trukša*
* Ināra Slucka — *Ieva*
* Juris Lisners — *Kaspars*
* Helmūts Eglītis — *Jančuks*
* Vera Selga — *Ilze*
* Uldis Dumpis — *Vasariņš*
* Jānis Paukštello — *Lejiņš*
* Māra Zemdega — *Alvīne*

## Interesanti fakti
* Pirmās lomas kino Inārai Sluckai un Jurim Lisneram.

## Ārējās saites
* Kino muzejs

### Video
*
Akmeņainais ceļš

**"Akmeņainais ceļš"** ir 1983. gada Latvijas PSR uzņemta mākslas filma. Filmas režisors ir Rolands Kalniņš. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Viļa Lāča tāda paša nosaukuma romāna motīviem.

## Sižets

30. gadu Latvija. Strādnieka dēls Roberts Līviņš ir mērķtiecīgs un apdāvināts jauneklis. Viņš iegūst arhitekta izglītību un sāk strādāt pie bagāta būvuzņēmēja. Līdz ar to viņš nokļuvis citā sabiedrības slānī. Kad Roberts iemīlas būvuzņēmēja meitā Līvijā, tā pieprasa, lai viņš sarauj visas saites ar saviem tuviniekiem.

## Lomās
* Andrejs Žagars — *Roberts Līviņš*
* Vizma Ozoliņa (Kvēpa) — *Līvija Ulpe*
* Andris Bērziņš — *Ēriks Buliņš*
* Regīna Razuma — *Alise Līviņa*
* Juris Rijnieks — *Valfrīds Ulpe*
* Eduards Pāvuls (ierunājis Uldis Dumpis) - *Ulpes kungs*
* Ņina Ņeznamova (ierunājusi Antra Liedskalniņa) - *Meldriņa kundze*
* Gunārs Cilinskis - *Dingvuds*
* Vaironis Jakāns - *Niklāvs*

## Interesanti fakti
* Kinodebijas Vizmai Ozoliņai (Kvēpai) (vienlaicīgi ar "Svešās kaislības") un Jurim Rijniekam.
* Epizodē redzams kinorežisors Rostislavs Gorjajevs.
* Epizodē uz ielas pie galdnieka darbnīcas redzama Sarkandaugava, Sīmaņa un Priežu iela, bet vētras izmestā jahta filmēta Rojas akmeņainajā pludmalē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filmas.lv profils
## Video
* "Akmeņainais ceļš"
Trīs citroni mīļotajai

**"Trīs citroni mīļotajai"** ir 1983. gadā Latvijas PSR Rīgas Kinostudijā uzņemta īsfilma. Filmas režisors ir Oļegs Rozenbergs.

## Sižets
Laulātais pāris gaida pirmā bērniņa piedzimšanu. Laimīgais tēvs ir gatavs izpildīt jebkuru mīļotās sieviņas vēlēšanos - arī tikai atnest citronus.

## Lomās
* Andrejs Iļjins — *Kukļins*

'''Epizodēs:
Irina Jegorova, Gaļina Baženova, Aleksejs Mihailovs, Romualds Ancāns, Tatjana Pope, Leonīds Jaseņickis, Hermanis Sizovs, Gunta Virkava, Pēteris Liepiņš.

## Ārējās saites
* Kino muzejs
* Kino-teatr.ru
Laika prognoze augustam

**"Laika prognoze augustam"** ir 1983. gada Latvijas PSR televīzijas spēlfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Vladimira Krakovska stāsta "Šā gada vasara" motīviem. Filmas režisore ir Lūcija Ločmele.

## Sižets
Trīspadsmitgadīgais Ilmārs ar vecākiem dzīvo daudzstāvu mājā Rīgā un draudzējas ar kaimiņu meiteni Ingu. Ilmāra māte kādreiz sapņojusi kļūt par ievērojamu dziedātāju, pēc tam dzīvojusi ģimenes ikdienā. Tagad viņa negaidīti aizraujas ar izcilo mūziķi Normundu, kas ieradies Rīgā viesizrādēs. To pārdzīvodams, zēns gandrīz kļūst par negadījuma upuri.

## Lomās
* Uģis Krastiņš — *Ilmārs*
* Terēza Linkaite — *Inga*
* Mirdza Martinsone — *māte*
* Sergejs Judins — *tēvs*
* Ģirts Jakovļevs — *Normunds*

## Ārējās saites

* Kino muzejs
## Video
*
Gustavs Bauers (politiķis)

**Gustavs Ādolfs Bauers** (; dzimis , miris ) bija Vācijas Sociāldemokrātiskā partijas politiķis un Vācijas kanclers no  līdz .

Dzimis Austrumprūsijā. No 1908. līdz 1918. gadam — arodbiedrību savienības līderis. Reihstāga deputāts. 1918. gadā iekļāvās Makša fon Bādena valdībā kā Darba ministrs. Turpināja ieņemt šo amatu arī Filipa Šeidemaņa valdībā. Kļuva par kancleru pēc tam, kad protestējot pret Versaļas līgumu, no kanclera amata atkāpās Šeidemanis. Gustavs Bauers atkāpās no kanclera amata īsi pēc Kapa puča sakāves. 1925. gada februārī bija spiests atkāpties no amatiem, jo bija iesaistīts t.s. Barmata skandālā, saistībā ar korupciju valdības aprindās. Tomēr arī pēc tam darbojās Hermaņa Millera valdībā (kā finanšu ministrs un transporta ministrs) un Jozefa Virta valdībā (kā finanšu ministrs un vicekanclers). Barmeta skandālu, kur bija iesaistīti ebreju tautības uzņēmēji, izmantoja valsts labējie spēki, lai kritizētu Veimāras Republiku.

## Ārējās saites
Alītas rajona pašvaldība

**Alītas rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Atrodas Alītas apriņķī, vēsturiskajā Dzūkijas novadā, robežojas ar Alītas pilsētas (anklāvs), Prienu rajona, Birštonas, Traķu rajona, Varēnas rajona, Druskininku, Lazdiju rajona un Marijampoles pašvaldībām. 

## Seņūnijas

## Apskates vietas
*Meteļu reģionālais parks (*Metelių regioninis parkas*)
*Nemunas loku reģionālais parks (*Nemuno kilpų regioninis parkas*)
*Raižu mošeja (*Raižių mečetė*)
*Žurvinta rezervāts (*Žuvinto biosferos rezervatas*)

## Attēlu galerija

Bijotų_miškas1.JPG|Meteļu reģionālais parks
Neman_river.jpg|Nemunas loku reģionālais parks
Raižių_mečetė.JPG|Raižu mošeja
Žuvintas1.JPG|Žurvintu rezervāts


## Ārējās saites

*Meteļu reģionālais parks
*Nemunas loku reģionālais parks
*Žurvinta rezervāts
Vilkatis Toms

**"Vilkatis Toms"** ir 1983. gada Latvijas PSR uzņemta mākslas filma. Filmas režisors ir Ēriks Lācis. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Jāņa Mauliņa romāna "Pēdas" motīviem.

## Sižets
17. gadsimtā Vidzemē pēc zviedru—poļu kara, lai paglābtos no sirotājiem, klaušām un nodevām, daudzi latviešu zemnieki pārceļas uz dzīvi dziļi mežā. Toms ar pieradināta vilka palīdzību uzdodas par vilkati. Kopā ar brāli Miķeli viņi sagūsta Dormuižas baronu, ieņem un nodedzina muižu, bet kaimiņu barons Felsbergs vilkačiem netic un ziemā sarīko medības.

## Lomās
* Gunārs Cilinskis — Toms
* Olga Dreģe — Made
* Uldis Vazdiks — Miķelis
* Helmuts Kalniņš — Andrs
* Juris Lejaskalns — Felsbergs
* Voldemārs Zenbergs — Dormuižas kungs
* Ieva Mūrniece — Guna
* Inese Jurjāne — Sarma

## Interesanti fakti
* Kinodebija Inesei Jurjānei.
* Vēl viena bērna loma Jānim Jēkabsonam (pēc "Ilgais ceļš kāpās" un "Tereona galva").
* Pavisam filmā piedalījās 5 vilki: 4 būros un 1 pieradināts. Pēc scenārija vienu vilku nošauj un tā arī filmā viens vilks tika nošauts pa īstam. Kad filmu demonstrēja latviešiem Kanādā, vairāki dzīvnieku aizstāvji par to izteica sašutumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino muzejs

## Video
*
Dziesma 2013

**Dziesma 2013** bija 58. starptautiskā Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālā atlase, kuras fināls notika  Ventspilī. Dziesmas varēja pieteikt no  līdz . Kopumā tika iesniegtas 122 dziesmas. No visām dziesmām tika atlasītas 24 dziesmas, kas iekļuva atlases pusfinālā. Konkursā uzvarēja grupa *[[PeR]]* ar dziesmu *[[Here We Go]]*.

## Pusfināliem kvalificējušās dziesmas
2012. gada 11. decembrī Latvijas Televīzijas rīkotajā preses konferencē tika atklātas 2013. gada Eirovīzijas Nacionālās atlases pusfināla 24 dziesmas, kas uzsāka cīņu par ceļazīmi uz Zviedrijas pilsētā Malmē notiekošo starptautisko finālu.

Tabulā uzskaitītas visas "Dziesma 2013" pusfināliem kvalificējušās dziesmas.

## Pusfināli

### Pirmais pusfināls
Pirmais pusfināls notika 2013. gada 8. februārī. No šī pusfināla finālam kvalificējās dziesmas *Higher and Higher*, *When You Are With Me*, *Love*, *I Need a Hero*, *Upside Down* un *Sad Trumpet*.

"Dziesma 2013" pirmais pusfināls tika pārraidīts LTV1 tiešraidē no Palladium Rīga koncertzāles. Pārraide sākās plkst. 21.15.

### Otrais pusfināls
Otrais pusfināls notika 2013. gada 9. februārī. No šī pusfināla finālam kvalificējās dziesmas *Cold heart*, *I Am Who I Am*, *Here We Go*, *Fool in Love*, *The One* un *One*.

"Dziesma 2013" otrais pusfināls tika pārraidīts LTV1 tiešraidē no Palladium Rīga koncertzāles. Pārraide sākās plkst. 21.25.

## Fināls
Fināls notika 2013. gada 16. februārī.

## Superfināls

## Speciālbalvas
* *[[Ventspils]] simpātija*: *Headline* — *Love*
* *[[Radio Spin FM]] simpātija*: Dāvids Kalandija un Dināra — *Fool in Love*
* *[[Neatkarīgā Rīta Avīze|NRA]] simpātija*: Niko — *One*

## Skatīt arī
* 2013. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eirodziesmas mājaslapa
Viesturs Reņģe

**Viesturs Reņģe** (dzimis  Madonā, miris ) bija latviešu psihologs, profesors.

1975. gadā absolvējis M. Lomonosova Maskavas Valsts universitātes Psiholoģijas fakultāti. Laikā no 1978. līdz 1991. gadam bijis Latvijas PSR Tautas saimniecības speciālistu kvalifikācijas celšanas institūta (vēlākais Latvijas Tautsaimniecības vadītāju valsts institūts) docētājs, no 1983. līdz 1991. gadam vadījis Vadības sociālpsiholoģijas metožu katedru. 1991. gadā V. Reņģe kļuva par Latvijas Universitātes docētāju, īsu brīdi vadījis Psiholoģijas katedru (1991—1993), 2004. gadā kļuva par profesoru. Bijis Latvijas Psihologu apvienības valdes loceklis. Viņš ir publicējis vairāk nekā 80 zinātniskus rakstus, sarakstījis vairākas mācību grāmatas.

## Atsauces
;Kopējās

* 

;Konkrētās
Dokumentālā filma

**Dokumentālā filma** ir viens no kinofilmu veidiem, kas veidota, filmējot īstus notikumus. Sākotnēji dokumentālās filmas tika uzņemtas vienīgi kinolentēs, taču mūsdienās filmu uzņemšanas iespējas ir paplašinājušās. Dokumentālā kino attīstība Latvijā ir aizsākusies 1920. gados. Par vienu no izcilākajiem latviešu dokumentālo filmu režisoriem tiek uzskatīts Juris Podnieks, viena no viņa slavenākajām filmām ir "Vai viegli būt jaunam?".

## Atsauces
Windows 3.1x

***Windows 3.1x*** (kodētais nosaukums ***Janus***) ir 16 bitu operētājsistēmu virkne, kuru izmantoja uz personālajiem datoriem. Virkne sākās ar* Windows 3.1*, kurš pirmoreiz tika pārdots 1992. gada aprīlī kā Windows 3.0 turpinājums. Nākamās versijas tika publicētas starp 1992. un 1994. gadu, līdz brīdim, kad virkni pārtrauca *[[Windows 95]]*.

## Versijas

### ''Windows 3.1''
W*indows 3.1* tika izlaists 1992. gada 6. aprīlī, iekļāva *TrueType* fontu sistēmu. *Windows 3.1* tika izveidots, lai nodrošinātu saderību ar vecākām versijām. Kā Windows 3.0 tas iekļāva *File Manager* un *Program Manager*.
*Windows 3.1 Multimedia* PC versijā (tikai beta versija, izlaists 1992. gada novembrī) iekļāva multivides atskaņotāju, kas ļāva atskaņot video failus.

### ''Windows 3.11''
*Windows 3.11* tika izlaists 1993. gada 8. novembrī. Šis atjauninājums nepievienoja jaunas funkcijas, tikai izlaboja kļūdas. *Microsoft* nomainīja visas tirdzniecības *Windows 3.1* versijas ar Windows 3.11, un piedāvāja bezmaksas atjauninājumus jebkuram *Windows 3.1* īpašniekam.

## Programmatūra

### ''Internet Explorer''
*Windows 3.1* operētājsistēmai tika izstrādātas *[[Internet Explorer]] 2, 3, 4, 5* versijas.
Dana Avotiņa-Lāce

**Dana Avotiņa-Lāce** (dzimusi  Preiļos) ir latviešu aktrise.

Mācījusies Līvānu ģimnāzijā. 2005. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmijas Ekrāna un teātra mākslas nodaļas dramatiskā un leļļu teātra aktierkursu. Pēc tam kļuvusi par Latvijas Leļļu teātra aktrisi. Vairākas reizes piedalījusies citu teātru izrādēs.

Vadījusi raidījumus "Super Bingo" un "Šāvējgurķi". Ir filmējusies filmās "Kailums" (2005) un "Revolūcija" (2022), kā arī atveidojusi Evelīnu TV seriālā "UgunsGrēks", Kristīni "Divi vienā".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Leļļu teātra profils
* Dana Avotiņa-Lāce izrades.lv
Huans Perons

**Huans Domingo Perons** (; dzimis , miris ) bija argentīniešu militārpersona un politiķis.

Laikā no 1913. līdz 1945. gadam bijis armijas dienestā, ģenerālleitnants. Bijis trīs reizes precējies, tai skaitā arī ar Evu Duarti, viņu pāris bija ļoti slavens Argentīnā. Laikā no 1944. gada jūlija līdz 1945. gada oktobrim bijis Argentīnas viceprezidents, pēc tam (1946. gada jūnijs — 1955. gada septembris) divus termiņus bijis Argentīnas prezidents, par prezidentu atkārtoti kļuva , taču pēc deviņiem mēnešiem viņš mira.

## Ārējās saites

* Biogrāfija
2012. gada Indijas Grand Prix

**2012. gada Indijas ''Grand Prix*** (oficiālais nosaukums angļu valodā: ***2012 Formula 1 Airtel Indian Grand Prix***) bija [[Formula 1]] pasaules čempionāta . gada sezonas septiņpadsmitais posms, kas norisinājās 28. oktobrī [[Indija|Indijā]], [[Buda starptautiskā trase|Buda starptautiskajā trasē]].

No pirmās starta pozīcijas startēja esošais pasaules čempions un šīs sezonas čempionāta līderis [[Sebastiāns Fetels]], kurš kopā ar komandas biedru [[Marks Vebers|Marku Veberu]] trešajās sacensībās pēc kārtas nodrošināja savai komandai abas pirmās starta vietas.

Uzvaru izcīnīja [[Sebastiāns Fetels]], esot vadībā no pirmā līdz pēdējam aplim. Tā bija Fetela ceturtā uzvara pēc kārtas, līdz ar šo uzvaru Fetels palielināja pārsvaru kopvērtējumā līdz 13 punktiem pār tuvāko konkurentu [[Fernando Alonso]], kurš finišēja otrais, startējis no piektās starta vietas.

==Rezultāti==
===Kvalifikācija===


===Sacīkstes===


=== Kopvērtējums ===


;Braucēju čempionāts


;Konstruktoru čempionāts



* <small>*'Piezīme''': abās punktu ieskaitēs parādītas tikai pirmās piecas pozīcijas.

## Atsauces
Mo Jaņs

**Mo Jaņs** (, ; īstajā vārdā **Guaņs Moje** (, ); dzimis ) ir ķīniešu rakstnieks, 2012. gada Nobela prēmijas literatūrā laureāts.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Čukču valoda

**Čukču valoda** ir valoda, kurā runā čukči Krievijas Tālajos austrumos. Tajā runā 7700 no 15 700 čukčiem. Valoda ir iekļauta UNESCO apdraudēto valodu sarakstā.

Īpaša čukču valodas īpatnība ir tāda, ka sieviešu un vīriešu runā ir atšķirības. Sievietēm ir tabu izrunāt vīra radinieku vārdus un līdzīgi skanošus vārdus. Atšķirības ir arī parastu vārdu izrunā. Tur, kur vīrieši izrunā "r" vai "rk", sievietes saka "c". Piemēram, "valzirgu" vīrieši sauc par "*рыркы*", bet sievietes par "*цыццы*". Līdzīga īpatnība ir čukčiem radniecīgajā aļutoriešu valodā.

## Ortogrāfija
Līdz 1931. gadam čukču valodai nebija savas ortogrāfijas. 1931. gadā izveidoja pirmo čukču alfabētu uz latīņu alfabēta pamata:

1937. gadā tas tika aizstāts ar kirilicas alfabētu. Sākumā tas bija krievu alfabēts ar papildu zīmēm **К’ к’** un **Н’ н’**. Ap 1950. gadu tie tika aizstāti ar  un . 1980. gadu beigās burts  aizstāja burtu **Л л**.

## Atsauces
Linda Marija Barosa

**Linda Marija Barosa** (, dzimusi ) ir franču un rumāņu dzejniece, esejiste un tulkotāja. Prestižās Francijas *Gijoma Apolinēra* (*Prix Apollinaire*) prēmijas 2007. gada laureāte. Darbi tulkoti 25 valodās.

## Biogrāfija
Linda Marija Barosa ir dzimusi 1981. gadā Bukarestē. 2011. gadā Sorbonnas universitātē ieguva filoloģijas doktora grādu. Pašlaik dzīvo Parīzē Viņa dzejo rumāniski un franciski.
Piecu krājumu autore, vada Bukarestes literāro žurnālu *Versus/m*, organizē festivālu *Le Printemps des Poètes* (*Dzejnieku pavasaris*, 55 pilsētās).
Linda Marija Barosa ir atzītākā no jaunajiem Francijas dzejniekiem, kuras darbi tulkoti teju 25 valodās, tostarp arī latviski.

## Bibliogrāfija
Lindas Marijas Barosas dzeja pirmo reizi tika publicēta 1988. gadā.

### Dzejoļu krājumi
* *L’Autoroute A4 et autres poèmes*, Cheyne éditeur, Francija, 2009 
* *La Maison en lames de rasoir* (*Bārdasnažu asmeņu nams*), Cheyne Éditeur, Francija - tā 2007. gadā saņēmusi Gijoma Apolinēra prēmija   
* *Le Livre de signes et d’ombres*, Cheyne Éditeur, Francija (2004) – Aicinājumu prēmija
* *Poemul cu cap de mistret* (*Le poème à tête de sanglier*), Vinea, Bukareste (2003)
* *Amurgu-i departe, smulge-i rubanul !*, Bukareste (2001)

### Dzeja - tulkojumu latviešu valodā
* *Bārdasnažu asmeņu nams*, atdzejotāji Dagnija Dreika, Apgāds Daugava, Rīgā, Latvijā (2011)  

### Eseju krājumi
* *Passer en carène* (franciski), Editura Muzeul Literaturii Române, Bukareste (2005) 
* *Les Recrues de la damnation* (franciski), Editura Muzeul Literaturii Române, Bukareste (2005)

### Citāti
Linda Marija Barosa - *Par mīlestību un cianīdu* (*Bārdasnažu asmeņu nams*, 2006) :

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
*Oficiālā mājaslapa
*  Linda Marija Barosa dzeja
*  Lindas Marijas Barosas dzeja 
*  poésie 
* literāro žurnālu ''Versus/m''
*''La Bibliothèque ZOOM'' – 135 writers translated and published by Linda Maria Baros

‎
Galileo IOV FM3

***Galileo IOV FM3*** jeb ***Galileo In-Orbit Validation Flight Model 3*** (no  "Galileo orbitālo pārbaužu trešais lidojuma modelis"), *European GNSS* apzīmējums ***GSAT0103***, ir Eiropas navigācijas sistēmas *[[Galileo (navigācijas sistēma)|Galileo]]* orbitālo pārbaužu fāzes viens no četriem pavadoņiem. *Galileo IOV FM3* palaists 2012. gada oktobrī; izvietots orbitālajā slotā *C04*.

Pavadonim dots arī nosaukums ***David*** par godu bērnu konkursa uzvarētājam Čehijā Dāvidam Markarjancam (*David Markarjanc*).

Pavadonī uzstādīti divi pasīvie ūdeņraža māzera atompulksteņi, divi rubīdija atompulksteņi; pulksteņu pārraudzīšanas un vadības iekārta, navigācijas signāla ģenerators, L-joslas antena navigācijas signāla raidīšanai, C-joslas antena augšupejošā signāla uztveršanai, divas S-joslas antenas telemetrijai un komandām, kā arī antena meklēšanas un glābšanas iekārtai.

*Galileo IOV FM3* tika palaists  18:15:01 UTC no Gviānas kosmiskais centra ar nesējraķeti *[[Sojuz-STB/Fregat-MT]]* (lidojums *VS03*) kopā ar līdzīgu pavadoni *[[Galileo IOV FM4]]*. Dzinējbloks *Fregat-MT* Nr. 1031 veica divus manevrus, un 21:59 UTC pavadoņi tika ievadīti riņķveida orbītā.
Pēc palaišanas pirmās divas nedēļas ik pēc 12 stundām *Galileo IOV FM3* veica manevrus, lai sasniegtu vajadzīgo orbītu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Galileo In-orbit validation
Daugi

**Daugi** () ir pilsēta Lietuvā uz rietumiem no Alītas, Didžuļa ezera krastā. 

Rakstos pirmoreiz minēta 1384. gadā. Pilsētas tiesības no 1792. gada. Pēc Polijas dalīšanām iekļāvās  Krievijā ar miesta tiesībām. 1956. gadā otrreiz ieguva pilsētas tiesības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anatolijs Sobčaks

**Anatolijs Sobčaks** (; dzimis , miris ) bija krievu politiķis. Pirmais demokrātiski ievēlētais Sanktpēterburgas mērs. Viens no Krievijas Konstitūcijas autoriem. Sobčaka vadībā savulaik darbojās nākamie Krievijas prezidenti Vladimirs Putins un Dmitrijs Medvedevs.

Dzimis Čitā inženiera un grāmatvedes ģimenē. No 1939. līdz 1953. gadam ģimene dzīvoja Uzbekijas PSR (Uzbekistānā). No 1956. līdz 1959. gadam studēja tiesības Ļeņingradas Valsts universitātē. Pēc universitātes beigšanas trīs gadus nostrādāja Stavropolē, tad atgriezās Ļeņingradā. No 1973. līdz 1990. gadam bija pasniedzējs Ļeņingradas Valsts universitātē. Šajā laikā iepazinās ar Vladimiru Putinu, kas kādu laiku bija Sobčaka students.

1980. gadā apprecējās otro reizi ar Ludmilu Narusovu, kas vēlāk arī kļuva par politiķi. Šajā laulībā dzimusi Ksenija Sobčaka — pazīstama augstāko aprindu personība, televīzijas raidījumu vadītāja un arī Krievijas politiskās opozīcijas aktīviste.

Pēc pārbūves sākuma Sobčaks tika ievēlēts PSRS Tautas deputātu kongresā, kur iestājās  Starpreģionālajā deputātu grupā, kurā darbojās arī Boriss Jeļcins un Andrejs Saharovs. No 1991. līdz 1996. gadam Sobčaks ieņēma Santkpēterburgas mēra amatu. Šajā laikā par Sobčaka vietniekiem strādāja Vladimirs Jakovļevs un Vladimirs Putins. 1996. gadā Sobčaks zaudēja mēra vēlēšanās savam bijušajam vietniekam Vladimiram Jakovļevam. 1997. gadā viņš tika apsūdzēts finansiālos pārkāpumos un emigrēja uz Parīzi. 1999. gadā atgriezās Krievijā, kur aktīvi atbalstīja Vladimiru Putinu. Pēkšņi miris 2000. gadā.

## Ārējās saites

* Anatolija Sobčaka mājaslapa
Gērijs Betmens

**Gērijs Betmens** (; dzimis 1952. gada 2. jūnijā) ir pašreizējais Nacionālās hokeja līgas komisārs, šajā amatā strādā jau kopš 1993. gada.

Pirms darba NHL Betmens strādāja NBA, savu karjeru sākot jau 1981. gadā, darbojoties pārsvarā mārketinga un juridiskajās nodaļās, taču drīz vien Betmens kļuva jau par trešo ietekmīgāko NBA amatpersonu.

## NHL komisārs
Par NHL komisāru Betmens kļuva 1993. gada 1. februārī. Viņa darbības laikā ievērojami auguši līgas ienākumi — no 400 miljoniem dolāru 1993.—94. gada sezonā līdz vairāk nekā trim miljardiem 2010.—11. gada sezonā.

Stājoties amatā, Betmenam tika uzdots popularizēt līgu ASV tirgū, noslēgt līgas paplašināšanos, kā arī atrisināt nesaskaņas ar spēlētājiem. Jau viņa darbības pirmajos gados līgai pievienojās sešas jaunas komandas (Anahaimas "Mighty Ducks", Floridas "Panthers", Našvilas "Predators", Atlantas "Thrashers", Minesotas "Wild" un Kolumbusas "Blue Jackets"). Tāpat četras komandas pārcēlās uz citām pilsētām.

Paplašināšanās periodā uzsvars tika likts uz attīstīšanos ASV dienviddaļas virzienā, kā arī vienmērīga komandu izvietojuma viscaur ASV un Kanādai panākšanu. Šis solis tika plaši kritizēts, jo novārtā tika atstāta hokeja tradīcijām krietni bagātākā Kanāda un ASV ziemeļdaļa. Tiesa, atsevišķas jaunās komandas ātri guva panākumus, spējot izcīnīt pat Stenlija kausu, tāpat ASV dienviddaļā pieauga jauno hokejistu skaits.

Betmena darbības laikā NHL sezonas pārtrauca trīs lokauti, līgas vadībai un spēlētāju asociācijai nespējot vienoties par jauna kolektīvā līguma nosacījumiem.

## Ārējās saites
* Sports E-cyclopedia profils
Oklahomasitijas "Barons"

**Oklahomasitijas "Barons"** () bija hokeja komanda, kas bāzēta Oklahomasitijā, ASV, un spēlēja Amerikas hokeja līgā. Komanda dibināta 2010. gadā, tā bija Edmontonas "Oilers" fārmklubs.

## Ārējās saites
* Eliteprospects.com komandas lapa
NCIS: izmeklēšanas dienests

**"NCIS: izmeklēšanas dienests"** (NCIS, iepriekš zināms arī kā *NCIS: Naval Criminal Investigative Service*), arī **"NCIS: militārās izmeklēšanas dienests"**, ir ASV detektīvseriāls, kura autori ir Donalds Bellisario un Dons Makgils. Seriālu kopš  ASV pārraida CBS televīzijas kanāls. Pašlaik seriālam ir izdotas 474 sērijas (21 sezona).

Seriāls ir par izdomātu ASV Jūras spēku Kriminālizmeklēšanas dienesta noziegumu izmeklēšanas komandu, kas izmeklē ar ASV Jūras kara floti un jūras kājnieku korpusu saistītus noziegumus. Komandas štābs atrodas Vašingtonā, ASV galvaspilsētā. Galvenās lomas seriālā atveidojuši Marks Hermons, Saša Aleksandere, Maikls Veterlijs, Polija Perete, Deivids Makellums, Šons Marijs, Kote de Pablo, Lorēna Hollija, Rokijs Kerols un Braiens Dīcens.

2011. gadā NCIS atzina par amerikāņu iemīļotāko TV seriālu, tāpat tas ir viens no skatītākajiem TV seriāliem ASV, 2011.—2012. gada ASV televīzijas sezonā tas ierindojās pirmajā vietā ar vidēji 19,49 miljoniem skatītāju vienai sērijai, savukārt 2012.—2013. gada televīzijas sezonā tas bija skatītākais raidījums ASV (vidēji 21,34 miljoni skatītāju).

2024. gada 9. aprīlī tika izziņota NCIS 22. sezonas gatavošana.

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
*
NCIS

**NCIS** vai **N.C.I.S.** var būt:

## Tiesībaizsardzības iestādes
* *[[Naval Criminal Investigative Service]]* — ASV tiesībsargājošā un izlūkošanas aģentūra, kas galvenokārt izmeklē noziegumus ASV Jūras spēkos un Jūras kājnieku korpusā.
* *[[National Criminal Intelligence Service]]* — kādreizējā Apvienotās Karalistes tiesībsargājošā iestāde (1992—2006)

## Televīzija
*  — amerikāņu televīzijas seriāls, kura darbība risinās Naval Criminal Investigative Service aģentūras vidē.
*  — amerikāņu televīzijas seriāls, iepriekš minētā seriāla atvasinājums.
Jevgeņijs Ketovs

**Jevgeņijs Ketovs** (; dzimis 1986. gada 1. janvārī) ir krievu hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2015) Ketovs spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Sanktpēterburgas SKA sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Ketovs uzsāka 2005.—06. gada sezonā, spēlējot Krievijas Superlīgas kluba Toljati "Lada" rindās. Komandas sastāvā Jevgeņijs spēlēja līdz pat 2008.—09. gada sezonas izskaņai.

2009.—10. gada KHL sezonu Ketovs uzsāka Kazaņas "Ak Bars" sastāvā, taču sezonu gaitā tika aizmainīts uz Čerepovecas "Severstal" vienību. 2011. gada vasarā Ketovs kļuva par "Severstal" kapteini.

Pēc 2012.—13. gada sezonas noslēguma tika aizmainīts uz Sanktpēterburgas SKA.

Krievijas hokeja izlases sastāvā Ketovs spēlējis 2012. gada Pasaules čempionātā, tajā kopā ar izlasi izcīnot zelta medaļas.

## Ārējās saites
Petrs Čāslava

**Petrs Čāslava** (; dzimis ) ir bijušais čehu hokejists, aizsargs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Čāslava sāka 1997.—98. gada sezonā, kad aizvadīja savu debijas spēli Čehijas Ekstralīgas kluba HC Pardubice sastāvā. Tiesa, nostiprināties komandas rindās Petram izdevās vien piecas sezonas vēlāk, 2002.—03. gada sezonā. 2004.—05. gada sezonā Čāslava komandas sastāvā izcīnīja Čehijas čempiona titulu.

2007.—08. gada sezonu hokejists aizvadīja Krievijas Superlīgas kluba Čerepovecas "Severstal" sastāvā, taču tad atgriezās Pardubicē. 2009.—10. gada sezonas gaitā gan Čāslava pārcēlās uz Zviedrijas Elitsērijas klubu Timrå IK, taču 2010. gada vasarā pievienojās KHL vienībai Maskavas CSKA, tās rindās aizvadot nākamās divas sezonas. 2012.—13. un 2013.—14. gada sezonās spēlēja Čerepovecas "Severstal" sastāvā, 2013.—14. gada sezonā pildot arī komandas kapteiņa funkcijas.

2014. gada aprīlī noslēdza līgumu ar Čehijas Ekstralīgas vienību HC Pardubice.

Čehijas hokeja izlases sastāvā spēlējis sešos Pasaules čempionātos, 2010. gadā izcīnot zelta, bet 2011. un 2012. gados - bronzas medaļas.

## Ārējās saites
Nikolajs Stasenko

**Nikolajs Stasenko** (; dzimis 1987. gada 15. februārī) ir bijušais Baltkrievijas hokejists, aizsargs, Baltkrievijas hokeja izlases dalībnieks.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Stasenko aizsāka 2004.—05. gada sezonā, kad debitēja Baltkrievijas Ekstralīgas kluba Minskas "Yunost" sastāvā. Jau nākamajā sezonā viņš tā rindās bija nostiprinājies, "Yunost" spēlējot līdz pat 2008.—09. gada sezonas izskaņai, kad kopā ar klubu izcīnīja Baltkrievijas čempiona titulu.

2009.—10. gada sezonu Stasenko uzsāka KHL kluba Habarovskas "Amur" sastāvā, tā rindās aizvadot nākamās divas sezonas. 2011. gada vasarā aizsargs pievienojās Čerepovecas "Severstal" rindām.

Baltkrievijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2010. gada olimpisko spēļu turnīrā, kā arī trīs Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Jori Lehtere

**Jori Lehtere** (; dzimis 1987. gada 23. decembrī) ir somu hokejists, centra uzbrucējs, Somijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2024) Lehtere spēlē Somijas hokeja līgas kluba Helsinku HIFK sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Lehtere uzsāka 2006.—07. gada sezonā, kad pēc ilgāka kluba sistēmā aizvadīta laika, uzbrucējs debitēja SM līgas vienības Helsinku "Jokerit" sastāvā. 2007.—08. gada sezonu hokejists aizvadīja jau Tamperes "Tappara" rindās. 2008.—09. gada sezonas otrajā pusē viņš pievienojās AHL klubam Piorijas "Rivermen", taču vasarā atgriezās Tamperē, 2009.—10. gada sezonu noslēdzot kā SM līgas rezultatīvākais spēlētājs. 2010. gada vasarā Lehtere pievienojās KHL klubam Jaroslavļas "Lokomotiv", taču pēc tajā aizvadītas sezonas pārcēlās uz Novosibirskas "Sibirj". "Sibir" rindās spēlēja trīs gadus.

2014. gada jūlijā noslēdza divu gadu līgumu ar Sentluisas "Blues", rudenī arī debitējot NHL. Savu pirmo NHL sezonu Lehtere noslēdza ar 44 rezultativitātes punktiem. 2017. gada jūnijā Lehtere tika aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers". 2018.—19. gada sezonā "Flyers" rindās aizvadīja vairs tikai 27 spēles.

2019. gada jūnijā noslēdza līgumu ar KHL klubu Sanktpēterburgas SKA, nākamo sezonu pavadot tās sastāvā. Tad pievienojās Maskavas "Spartak".

Somijas hokeja izlases rindās izcīnījis bronzas medaļas 2014. gada Olimpiskajās spēlēs, spēlējis arī 2010. un 2014. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Piorijas "Rivermen"

**Piorijas "Rivermen"** () bija hokeja komanda, kas bāzēta Piorijā, ASV, un spēlē Amerikas hokeja līgā. Komanda dibināta 2005. gadā un tā bija Sentluisas "Blues" fārmklubs.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Timrå IK

**Timrå IK** ir hokeja komanda, kas bāzēta Timro, Zviedrijā, un spēlē Zviedrijas hokeja līgā. Klubs dibināts 1928. gadā, hokeja sekcija izveidota 1937. gadā.

Elitsērijā komanda spēlēja no 2000. līdz 2012. gadam, kā arī 2018.—2019. gada sezonā. Agrāk līgā spēlējusi arī no 1956. līdz 1976. un 1977. līdz 1982. gadam. Zviedrijas hokeja līgā atgriezās 2021. gadā.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Autoceļš P87

|}
|}
**P87** autoceļš **Bauska—Aizkraukle** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu  Bauskā caur Valli un Jaunjelgavu ar autoceļu  Aizkrauklē. Autoceļa kopējais garums ir 82,8 km, no kuriem 43 km no Ozolaines līdz krustojumam ar  klāti ar grants segumu, bet pārējais — ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Bauskas, Ogres, un Aizkraukles novadus.

## Vēsture
2015. gada 29. janvārī tika izsludināts konkurss par posma Ziedi—Aizkraukle (76,4—78,5 km) pārbūvi.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Bauska
* Likverteni
* Vecsaule
* Bārbele
* Valle
* Taurkalne
* Jaunjelgava
* Sērene
* Aizkraukle

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Autoceļš P88

|}
|}
**P88** autoceļš **Bauska—Linde** ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu P87 pie Bauskas caur Vecumniekiem  ar autoceļu P85 pie Lindes. Autoceļa kopējais garums ir 51 km, no kuriem lielākā daļa (38 km) no Dāviņiem līdz Dzintariem klāti ar grants segumu, bet pārējais — ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Bauskas un Ogres novadus.

No 2024. gada maija līdz 2025. gada jūlijam pārbūvēja P88 trīs kilometru posmu (25,26–28,26 km), tostarp divos kilometros grants segumu pārbūvēja par asfalta, kā arī atjaunoja nolietotās konstrukcijas tiltam pār Taļķi (25,8. km). Projekta ietvaros par Bauskas novada pašvaldības līdzekļiem pie autoceļa P88 Vecumniekos uzbūvēja 580 m garu ietvi ar apgaismojumu, savienojot to ar agrāk izbūvēto gājēju ceļu infrastruktūru.

Būvdarbus visos posmos veica SIA *Vianova*, būvuzraudzību nodrošināja SIA Būvju profesionālā uzraudzība, projekta autors bija SIA *Vertex projekti*, un būvdarbus finansēja no ES Atveseļošanas fonda līdzekļiem.

## Atsauces
Nukualofa

**Nukualofa** ( — ‘mīlestības mājoklis’) ir Tongas galvaspilsēta un nozīmīgākā valsts osta, kā arī vienīgā apdzīvotā vieta Tongā, kurai ir pilsētas statuss. Tā atrodas Tongatapu salas ziemeļu piekrastē, Klusā okeāna piekrastē. Pilsētu dienvidu pusē ieskauj Fanga'utas lagūna. 2016. gadā Nukualofā dzīvoja aptuveni 23,2 tūkstoši iedzīvotāju, kas ir ceturtā daļa no visiem Tongas iedzīvotājiem. 96% no iedzīvotājiem ir tongieši.

## Vēsture
Aptuveni 826. gadā p.m.ē. (±8 gadi) Tongatapu salā, kur mūsdienās atrodas Nukualofa, ieradās lapitu cilts, kas runāja austronēziešu valodās. Viņi sākotnēji dzīvoja Tongatapu salas austrumos, Nukulekā, bet ir atrastas liecības, ka drīz vien apdzīvoja arī mūsdienu Nukualofas teritoriju. 1777. gadā Nukualofas tuvumā bija noenkurojies pirmais eiropiešu kuģis, kuru vadīja Džeimss Kuks. Nav daudz informācijas par Nukualofu pirms 1777. gada.

Džeimss Kuks izveidoja salas un apkārtējo līču karti. 1797. gadā Tongu apmeklēja angļu misionārs Džeimss Votsons, viņa rakstītājos materiālos pirmo reizi parādās vietas nosaukums ‘Nukualofa’ (1810. gadā). 1799. gadā Tongas karalis Tupoumālohi pārcēla savu rezidenci uz Nukualofu, tādā veidā tā kļuva par Tongas Karalistes galvaspilsētu. 19. gadsimtā misionāri Tongā ieviesa kristietību, Nukualofā tika celtas pirmās baznīcas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*