open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elkas apriņķis

**Elkas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes austrumos. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Pišas, Gižicko un Olecko apriņķiem, Podlases vojevodistes Suvalku, Augustovas un Grajevo apriņķiem.

## Apskates objekti
*Elkas pils (*Zamek w Ełku*)

## Galerija

Gmina_Ełk_Ełk_Zespół_Zamkowy(zamek_właściwy).JPG|Elkas pils
Ilava (Polija)

**Ilava** () - pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz rietumiem no Olštinas.

Pilsēta dibināta 1317. gadā. Līdz 1945. gadam tā ietilpa Vācijā un tās nosaukums bija Eilava (*Eylau*). Pilsētas attīstību labvēlīgi ietekmēja Elblongas kanāla izbūve XIX gadsimta vidū, kas savienoja pilsētu ar Elblongas ostu. Pēc Pirmā pasaules kara tika rīkots plebiscīts par pilsētas valstisko piederību un nospiedošs vairākums iedzīvotāju izvēlējās palikt Vācijas sastāvā, nevis iekļauties jaundibinātajā Polijas valstī. Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Ilava iekļāvās Polijā. Pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti, bet pilsētā ienāca poļi, daudzi no kuriem paši tika padzīti no Polijas PSRS ieņemtajiem austrumu apgabaliem.
## Atsauces
Ilavas apriņķis (Polija)

**Ilavas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes ziemeļaustrumos. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Ostrudas, Dzjaldovo un Nove Mjasto apriņķiem, Kujāvijas-Pomožes vojevodistes Grudzjondzas apriņķi, kā arī Pomožes vojevodistes Kvidzinas un Štumas apriņķiem.

## Apskates objekti
*Kameņecas pils drupas (*Pałac w Kamieńcu*)
*Šimbarkas pils drupas (*Zamek w Szymbarku*)

## Galerija

Kamieniec_Przód.jpg|Kameņecas pils drupas
Szymbark1(js).jpg|Šimbarkas pils drupas
Ķirurģija

thumb|right|Ķirurģiska operācija
**Ķirurģija** ir medicīnas apakšnozare, kas nodarbojas ar slimību, traumu, deformāciju un citu patoloģisku stāvokļu diagnostiku un ārstēšanu, izmantojot mehāniskas iejaukšanās metodes — galvenokārt operācijas. Ķirurģiskā iejaukšanās parasti ietver audu izgriešanu, šūšanu, pārvietošanu vai aizstāšanu ar mērķi atjaunot normālu organisma funkciju vai dzīvību glābjošu terapiju.

Ķirurģija tiek pielietota dažādās jomās, tostarp:

* Vispārējā ķirurģija – koncentrējas uz vēdera dobuma orgāniem (piemēram, zarnām, aknām, žultspūsli);
* Neiroķirurģija – ārstē centrālās un perifērās nervu sistēmas slimības;
* Kardiotorakālā ķirurģija – ietver sirds un krūškurvja operācijas;
* Ortopēdiskā ķirurģija – ārstē kaulu, locītavu un saišu slimības un traumas;
* Plastiskā un rekonstruktīvā ķirurģija – labo vai atjauno ķermeņa formas un funkcijas;
* Onkoloģiskā ķirurģija – audzēju izņemšana;
* Transplantācijas ķirurģija – orgānu pārstādīšana.

Mūsdienās ķirurģijā plaši tiek izmantotas modernās tehnoloģijas, piemēram, minimāli invazīvās metodes (piemēram, laparoskopija), robotizētās ķirurģijas sistēmas un attēlveidošanas vadītas operācijas. Šie paņēmieni samazina operāciju riskus, samazina audu bojājumu apjomu un paātrina atveseļošanos.

Ķirurģisko procedūru laikā pacientam bieži tiek pielietota anestēzija, kas ļauj veikt iejaukšanos bez sāpēm un ar stabilu fizioloģisko kontroli.

Ķirurģija ir viena no senākajām medicīnas disciplīnām, kas attīstījusies no vienkāršām brūču ārstēšanas tehnikām līdz augsti specializētām un tehnoloģiski sarežģītām procedūrām. Mūsdienu ķirurgu apmācība prasa ilgus studiju gadus, praktisko pieredzi un regulāru kvalifikācijas paaugstināšanu.
Protokola datu bloks

Terminam **Protokola datu bloks** (*Protocol Data Unit*, *PDU*) informācijas tehnoloģijās ir divas nozīmes:
* Informācija, kas tiek nosūtīta kā vienums starp tīkla iekārtām un var saturēt kontroles informāciju, adresi vai datus
* Uz slāņiem bāzētās sistēmās, piemēram, OSI modelī PDU ir datu vienība, kas definēta noteiktā slāņa protokolā un satur dotā slāņa protokola kontroles informāciju un, iespējams, lietotāja datus. Bieži augstāka slāņa protokola PDU ir zemākā slāņa protokola lietotāja dati — TCP segments ir dati IP paketē.
## OSI modeļa PDU
OSI modeļa slāņiem atbilst sekojoši PDU:
# Fizikālais slānis — bits
# Datu posma slānis — kadrs
# Tīkla slānis - Pakete
# Transporta slānis - segments
Sesijas, Pasniegšanas un Lietojuma slāņu PDU sauc par datiem.
## PDU, SDU un iekapsulēšana

Uz slāņiem bāzētās sistēmās augstāka slāņa PDU tiek nodots zemāka slāņa protokolam, kas to iekapsulē savā PDU, pievienojot protokola kontroles informāciju. No augstāka slāņa saņemtos datus sauc par saņēmēja slāņa **servisa datu bloku** (*Sevice Data Unit*, *SDU*).
Saturna pavadoņi

Saturnam ir zināmi 146 dabiskie pavadoņi.  Tas ir lielākais skaits pavadoņu kādai planētai Saules sistēmā. Saturna pavadoņi sastāv no ledus un iežiem un ir relatīvi gaiši. To izmēri ir no dažiem desmitiem metru līdz pat tūkstošiem kilometru diametrā. Lielākais no pavadoņiem ir Titāns ar 5150 km diametru. 

## Nosaukumi
63 pavadoņiem ir piešķirts nosaukums, pārējiem piešķirti pagaidu vai patstāvīgie apzīmējumi.
Saturna pavadoņi tikuši nosaukti dažādu sengrieķu un romiešu mitoloģijas tēlu vārdos (titāni, titānu pēcnācēji, dažādi milži). Pavadoņu grupām ar līdzīgiem orbitālajiem parametriem tiek piešķirti nosaukumi no Gallu, Inuītu un skandināvu mitoloģijas.

## Atklāšana
Pirmos Saturna pavadoņus atklāja, veicot tiešus novērojumus, raugoties uz Saturnu teleskopos. Pirmais tika atklāts Titāns, kuru  atklāja holandiešu astronoms Kristiāns Heigenss. Laikposmā no 1671. līdz 1684. gadam itāļu astronoms Džovanni Domeniko Kasīni atklāja Tētiju, Dionu, Reju un Japetu. 1789. gadā britu astronoms Viljams Heršels atklāja Mimasu un Enceladu. Viljams Lasels, Viljams Bonds un Džordžs Bonds 1848. gadā atklāja Hiperionu.
Astronomiskajos novērojumos sākot izmantot fotoplates, kļuva iespējams atklāt aizvien mazākus pavadoņus. 1899. gadā Viljams Pikerings šādi atklāja Fēbi. 1966. gadā Odvens Dolfuss (Audouin Dollfus) atklāja Jānusu. 12 gadus vēlāk, izvērtējot 1966. gadā iegūtos datus, atklāja Epimēteju. 1980. gadā tika atklāti trojieši Tētijai (Telesto un Kalipso) un Dionai (Helēna). 
Nākamo pavadoņu atklāšana notika, izpētot kosmisko aparātu iegūtos datus. Voyager 1 atklāja Atlasu, Prometeju un Pandoru, Voyager 2 attēlos vēlāk atrada Pānu. 
2004. gadā starpplanētu zonde Cassini-Huygens atklāja Metoni, Pallēni un Polideuku. Misijai turpinoties, 2005. gadā zonde atklāja Dafni, 2007. gadā Anti, 2009. gadā  Egeonu un S/2009 S 1.
Attīstoties digitālajām attēlu iegūšanas un apstrādes metodēm, ar uz Zemes esošo observatoriju lielajiem teleskopiem kļuva iespējams atklāt aizvien mazākus debess ķermeņus. 
 
## Saraksts
Tabulā norādīti Saturna pavadoņi (sākot ar tuvāko planētai).

## Piezīmes

## Atsauces
Urāna pavadoņi

Urānam ir zināmi 29 pavadoņi. Pavadoņi, kuriem piešķirti nosaukumi, nodēvēti Viljama Šekspīra un Aleksandra Poupa darbu varoņu vārdos.

Pirmos divus pavadoņus, Titāniju un Oberonu, 1787. gadā atklāja angļu astronoms Viljams Heršels. Nākamos divus pavadoņus (Arielu un Umbrielu) 1851. gadā atklāja britu astronoms Viljams Lasels. Pēc gandrīz gadsimtu garas pauzes, 1948. gadā Džerards Koipers atklāja Mirandu. Pārējos pavadoņus atklāja pēc 1985. gada, kad Urāna sistēmu pētīja starpplanētu zonde „Voyager 2”, kā arī, izmantojot teleskopus.

Urāna pavadoņi ir mazākie starp pārējo Saules sistēmas gāzu planētu pavadoņiem, tā piecu lielāko Urāna pavadoņu kopējā masa veido mazāk kā pusi no Tritona masas.  Titānija ir lielākais no Urāna pavadoņiem. Tā rādiuss ir 788,9 km vai mazāk kā puse no Mēness rādiusa. Titānija pēc izmēra ir astotais lielākais pavadonis Saules sistēmā. Kopumā Urāns ir apmēram 10 000 reižu masīvāks par visu savu pavadoņu kopējo masu.

Urāna pavadoņi nosacīti tiek iedalīti trīs grupās: iekšējie pavadoņi (14), lielie pavadoņi (5) un neregulārie pavadoņi (10). Iekšējie un lielie pavadoņi rotē tajā pašā virzienā kā Urāns, kamēr neregulārajiem pavadoņiem (izņemot Margaretu) rotācijas virziens ir vērsts pretēji. 
## Saraksts
Tabulā norādīti Urāna pavadoņi (sākot ar tuvāko planētai).

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
Timbaland

**Timotijs Zakarijs Moslijs** (; dzimis ), labāk pazīstams ar savu skatuves vārdu ***Timbaland***, ir amerikāņu reperis, dziedātājs un ierakstu producents. Ar savu partneri *[[Magoo]]* viņi veido hiphopa duetu *[[Timbaland & Magoo]]*. *Timbaland* ir viens no pasaules vadošajiem ierakstu producentiem, viņš ir sadarbojies ar tādiem izpildītājiem, kā Misija Eliota, Alija, Bjorka, Brendija, *[[Jay-Z]]*, Džastins Timberleiks, *[[Lil' Kim]]*, *[[Ludacris]]*, *[[50 Cent]]*, *[[The Game (reperis)|The Game]]*, Nellija Furtado, *[[OneRepublic]]*, *[[The Pussycat Dolls]]*, Dima Bilans u.c. Līdz šim *Timbaland* ir izdevis 3 solo albumus, no kuriem jaunākais iznāca 2019. gadā.

## Diskogrāfija

### Albumi
* "Tim's Bio: Life from da Bassment" (1998)
* "Timbaland Presents Shock Value" (2007)
* "Timbaland Presents Shock Value II" (2009)
* "Wit' Yo' Bad Self" (2019)

### Singli

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Nāve (nozīmju atdalīšana)

**Nāve** var būt:

* Nāve — pilnīga dzīvības procesu izbeigšanās organisma šūnās un audos;
* Nāve (tēls) — dzīvo organismu miršanas personificējums.
Nāve (tēls)

[thumb|300px|[Janis Rozentāls|Jaņa Rozentāla 1897. gada glezna "Nāve"]]
**Nāve** ir dzīvo organismu miršanas personificējums. Tas ar dažādiem apzīmējumiem ir sastopams kultūrās visā pasaulē, piemēram, **Drūmais pļāvējs** () vai **Nāves eņģelis** Bībelē.

Latviešu mitoloģijā nāves tēls parasti ir Veļu māte, bet lietuviešu mitoloģijā gan nāves, nelaimes dieve ir **Giltine** (), ko attēloja kā sievieti baltā tērpā, kas savus upurus nogalina cērtot ar dzeloni, žņaudzot vai kā citādi.

## Izskats
Nāvi tradicionāli apraksta kā skeletveida figūru ar izkapti un melnām drēbēm. Uzskata, ka tā parasti savāc cilvēku dvēseles tiem nomirstot. Nāvi parasti uzskata par neredzamu, tai parādoties tikai cilvēkam mirstot, turklāt katram cilvēkam tā izskatoties citādāk.

## Atsauces
OFDM

**OFDM** (*Orthogonal frequency-division multiplexing*) jeb **ortogonālā frekvenčdales blīvēšana**, citos avotos saukta arī par diskrētu daudztoņu modulāciju (*discrete multitone modulation* — DMT), ir tehnoloģija, kas jau ir labi pārbaudīta praksē un tiek plaši izmantota DSL un kabeļtelevīzijas tīklos, kā arī ciparu televīzijas apraides nodrošināšanai un 802.11 bezvadu lokālajos tīklos. Tā ir kompleksa modulācijas shēma datu pārraidei, kura balstīta uz frekvenčdalījuma multipleksēšanas metodi, kurā atsevišķus signālus apvieno pārraidīšanai kopējā kanālā, turklāt blakusjoslu nesēji ir savstarpēji ortogonāli (90° relatīvā fāzu nobīde), kas radikāli samazina interferenci starp kanāliem.

OFDM plato pārraides kanālu sadala daudzos šauros kanālos. Lai arī teorētiski raidītāju (un uztvērēju) varētu uzbūvēt no liela daudzuma mazu raidītāju (vismaz modulatora bloku), tas nav praktiski, jo parasti lietotais kanālu skaits ir liels (802,11 a un g lieto 54 kanālus, DVB-T (Latvijas ciparu televīzijas standarts) lieto ~8000 kanālus) tāpēc signālu modulē un demodulē ar signālu procesoru. Katru no kanāliem tālāk modulē ar kādu ciparu modulācijas metodi (teorētiski varētu arī ar analogo modulāciju). Dažādiem kanāliem var lietot dazādus modulācijas veidus (la panāktu lielāku datu caurlaidību vai noturību pret traucējumiem).

Galvenā OFDM priekšrocība, salīdzinot ar vienas nesējfrekvences tehnoloģijām, ir spēja pārraidīt lielāku datu apjomu (augsta spektrālā efektivitāte) pat apgrūtinātos pārraides apstākļos, kā, piemēram, sakaros bez tiešās redzamības, kur signāls tiek spēcīgi kropļots, apliecoties ap šķēršļiem, dēļ daudzceļu interferences (*multipath interference*) — radioviļņi no raidītāja līdz uztvērējam nokļūst pa vairākiem iespējamajiem ceļiem, kas ir dažāda garuma un līdz ar to prasa dažādus laika intervālus, radot fāzes nobīdi. Tas tiek panākts, izmantojot drošības intervālus ar ciklisko prefiksu (*guard interval cyclic prefix*).
Stīvens Friks

**Stīvens Friks** (*Stephen Nathaniel Frick*; dzimis ) ir NASA kosmonauts, Jūras kara flotes lidotājs. 1996. gadā tika uzņemts NASA astronautu kandidātu grupā. 2002. gadā veica pirmo kosmisko lidojumu misijā STS-110 kā kosmoplāna pilots. Otrais lidojums notika 2008. gada februārī misijā STS-122 Atlantis komandiera amatā.

## Ārējās saites
* NASA biogrāfija
* Stīvena Frika Spacefacts biogrāfija
Friks

**Friks** var būt:

* Stīvens Friks (*Stephen Frick*, 1964) — ASV kosmonauts;
* Vilhelms Friks (*Wilhelm Frick*, 1877—1946) — vācu politiķis, Trešā Reiha valstsvīrs, kara noziedznieks.
Turcijas Grand Prix

**Turcijas ''Grand Prix*** bija ikgadēja [[Formula 1]] *Grand Prix'' izcīņa. Tā pirmo reizi notika 2005. gadā. Tā norisinājās Stambulas trasē.

2006. gada Turcijas GP izcēlās skandāls apbalvošanas ceremonijas laikā. Balvu uzvarētājam pasniedza Mehmets Ali Talats, vienīgi Turcijas atzītās Ziemeļkipras prezidents. FIA sodīja organizatorus, liekot viņiem samaksāt 5 miljonus ASV dolāru. Kādu laiku pat bija apdraudēta Turcijas GP palikšana kalendārā. Vēlāk Bērnijs Eklstons nopirka trasi.

Vēl viens skandāls izcēlās pēc 2008. gada GP2 sacīkstes. Uz trases izskrēja divi suņi, no kuriem vienu notrieca Bruno Senna (tādējādi izstājoties no sacīkstes), bet, lai novāktu otru, tika izsaukta drošības mašīna. Iespējams, FIA organizatoriem liks soda sankcijas.

. gada sezonas laikā parādījās baumas, ka Turcijas Grand Prix nenotiks 2012. gadā. 30. jūlijā tika paziņots, ka . gadā Turcijas Grand Prix nenotiks.

## Uzvarētāji
### Vairākkārtējie uzvarētāji (piloti)

### Vairākkārtējie uzvarētāji (komandas)

### Saraksts

## Skatīt arī
* F1 Grand Prix saraksts

## Atsauces
Alans Poindeksters

**Alans Poindeksters** (*Alan Goodwin "Dex" Poindexter*; dzimis , miris ) bija NASA kosmonauts, Jūras kara flotes lidotājs.

Pēc Džordžijas Tehnoloģiju institūta absolvēšanas Poindeksters iestājās Jūras kara flotē, kur dienēja kā lidotājs.

1998. gadā tika uzņemts NASA astronautu kandidātu grupā. 2002. gada decembrī viņš tika apstiprināts par pilotu misijai STS-120, bet pēc Columbia katastrofas šī misija tika atlikta. 2006. gada jūlijā Poindeksters tika apstiprināts par pilotu misijai *STS-122*.

Pirmais kosmiskais lidojums notika 2008. gada februārī misijā STS-122 Atlantis pilota amatā.

Otrais lidojums notika 2010. gada aprīlī misijā STS-131 kā Discovery komandierim.

Poindeksters NASA atstāja 2010. gadā un atgriezās Jūras kara flotē.

Alans Poindeksters gāja bojā  Pensakolabīčā Floridā ūdens motocikla avārijā.

## Ārējās saites
* Poindekstera biogrāfija NASA vietnē
Līlends Melvins

**Līlends Melvins** (*Leland Devon Melvin*; dzimis ) ir NASA kosmonauts, inženieris.

1998. gadā tika uzņemts NASA astronautu kandidātu grupā.

Pirmais lidojums notika 2008. gada februārī misijā STS-122 Atlantis misijas speciālista amatā.

Otrais Melvina kosmiskais lidojums notika 2009. gada novembrī misijā STS-129.

2014. gada februārī Līlends Melvins atstāja NASA.

## Ārējās saites
Absolūtā vērtība

thumb|360px|Absolūtās vērtības funkcijas grafiks reāliem skaitļiem.

Matemātikā par reāla skaitļa *a* **absolūto vērtību** jeb **moduli** sauc skaitli *a* bez zīmes un to apzīmē ar |*a*|. Piemēram,
: |-3| = |+3| = 3. \,
Ģeometriski reāla skaitļa absolūtā vērtība atbilst attālumam no tam atbilstošā punkta uz koordinātu ass līdz koordinātu sākumpunktam.

## Reāliem skaitļiem

Formāli reāla skaitļa *a* absolūto vērtību definē šādi:
:
  |a| =
  \begin{cases}\;\,\,\,
       a, & \mbox{ja } a \ge 0; \\
      -a, & \mbox{ja } a 

## Kompleksiem skaitļiem

Ja *x* un *y* ir reāli skaitļi, tad par kompleksa skaitļa *z* = *x* + *iy* absolūto vērtību jeb moduli sauc reālu skaitli
: |z| = \sqrt{x^2 + y^2}. 
Ģeometriski tas ir vienāds ar attālumu no skaitlim *z* atbilstošā punkta kompleksajā plaknē līdz koordinātu sākumpunktam.

## Ārējās saites
Rekss Volheims

**Rekss Volheims** (*Rex Joseph Walheim*; dzimis ) ir ASV Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācijas (*NASA*) kosmonauts, ASV Gaisa spēku lidotājs pulkvedis.

1998. gadā Rekss Volheims tika uzņemts *NASA* astronautu kandidātu grupā.

Volheima pirmais lidojums kosmosā notika 2002. gadā misijā *[[STS-110]]*. Viņš veica divas iziešanas kosmosā 14 stundu 5 minūšu garumā.

Otrais Volheima lidojums kosmosā notika 2008. gada februārī misijā *[[STS-122]]* *[[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]]* misijas speciālista amatā.

Trešo kosmisko lidojumu viņš veica 2011. gada jūlijā pēdējā *Space Shuttle* misijā *[[STS-135]]* kā misijas speciālists.

2020. gada 27. jūlijā Rekss Volheims atstāja *NASA*.
Modulis

**Modulis** var būt:

* jēdziens matemātikā:
** modulis - skaitļa absolūtā vērtība,
** modulis - vektora garums,
** modulis - algebriska struktūra;
* atmiņas modulis;
* programmas modulis.

## Skatīt arī

* Modulārā aritmētika
Lokizlāde

thumb|250px|Lokizlāde starp divām naglām
**Lokizlāde** ir viens no elektriskās izlādes veidiem gāzēs. Atšķirībā no mirdzizlādes, lokizlāde norisinās atmosfēras spiedienā (lai rastos lokizlāde, gāzes spiedienam jābūt ne mazākam kā desmitā daļa no atmosfēras spiediena) un pie lielākas strāvas, tādēļ plazmai, kas rodas lokizlādē, ir daudz augstāka temperatūra (tūkstoši un desmiti tūkstošu grādu). Lokizlādi sauc arī par **elektrisko loku** vai **Voltas loku** (novecojis nosaukums).

## Vēsture
Lokizlādi gandrīz vienlaicīgi atklājuši britu zinātnieks Hamfrijs Deivijs un krievu zinātnieks Vasilijs Petrovs 1802. gadā, kā strāvas avotu izmantojot Alesandro Voltas 1800. gadā izgudroto Voltas stabu.

## Lokizlādes rašanās
Elektriskais loks rodas, augstsprieguma elektriskajai strāvai plūstot cauri atstarpei starp elektriskajiem kontaktiem (elektrodiem). Visvienkāršāk loku var iegūt, mehāniski pārtraucot elektrisko ķēdi, kurā plūst pietiekami liela sprieguma līdzstrāva - ātri kustošies elektroni nespēj apstāties un izlido ķēdes pārrāvumā, jonizējot gāzi, uzkarsējot to un radot plazmu, kas ir labs elektriskais vadītājs. Tādēļ strāva turpina plūst pa izveidojušos plazmas tuneli starp kontaktiem. Īslaicīgu impulsveida lokizlādi sauc par dzirksteļizlādi. Arī zibens ir gigantiska dzirksteļizlāde.

## Lokizlādes novēršana
Elektriskā loka rašanās dažādos elektrības slēdžos un kontaktoros ir nevēlama, jo izsauc kontaktu pārkaršanu un ātrāku nolietošanos. Tādēļ lieljaudas augstsprieguma elektroierīcēs lieto speciālus vakuuma vai ar eļļu pildītus slēdžus, kā arī citus tehniskos risinājumus - speciālas loka dzēšanas kameras un elektromagnētiskās spoles.

## Lokizlādes izmantošana
Agrāk lokizlādi izmantoja apgaismošanā (sk. loka lampa). Tomēr lokizlādes gaismas avoti bija nedroši un to darba mūžs nebija ilgs, jo kontakti elektriskā loka augstās temperatūras ietekmē ātri sabrūk. Problēmu zināmā mērā atrisināja speciālas konstrukcijas loka lampas, kam elektrodu iztvaikošana neizsauca lampas iziešanu no ierindas (sk. Jabločkova svece), taču līdz ar kvēlspuldžu izgudrošanu šādi gaismas avoti tiek pielietoti tikai speciāliem mērķiem.

Lokizlādi pielieto gāzu elektroierīcēs - gazotronos un tiratronos.

## Ārējās saites
Ostruda

**Ostruda** (), agrāk **Osterode**, ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz rietumiem no Olštinas pie Drvencas upes.

Pirmsākumos Ostruda bija prūšu apmetne Sasnas zemē pie Drvencas ietekas Drvencas ezerā. 1270. gadā Vācu ordenis sāka savas apmetnes celtniecību. Jaunbūvējamā apmetne tika nosaukta par Osterodi, par godu vācu pilsētai Osterodei pie Harca.

1899. gadā savu militāro dienestu šeit sāka nākamais vācu ģenerālis Johanness Blaskovics (*Johannes Blaskowitz*).

Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Ostruda iekļāvās Polijā.

Vācu rakstnieka Hansa Hellmuta Kirsta (*Hans Hellmut Kirst*, 1914 - 1989) dzimtā pilsēta.

## Apskates objekti
*Ostrudas pils (*Zamek krzyżacki w Ostródzie*)

## Galerija

Skyline of Ostróda.jpg|Ostruda
Osterode

**Osterode** var būt:

* Osterode pie Harca (*Osterode am Harz*) - pilsēta Vācijā, Lejasssaksijā
* Ostruda - pilsēta Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, līdz 1945. gadam - Osterode Austrumprūsijā (*Osterode in Ostpreußen*) Vācijas sastāvā
Ostrudas apriņķis

**Ostrudas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes rietumdaļā. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Lidzbarkas, Olštinas, Ņidzicas, Dzjaldovo, Ilavas un Elblongas apriņķiem, kā arī Pomožes vojevodistes Štumas apriņķi.

## Apskates objekti
*Grunvaldes kaujas vieta (*Grunwald – Pole Bitwy*)
*Ostrudas pils (*Zamek krzyżacki w Ostródzie*)

## Galerija

Grunwald_-_pomnik.JPG|Grunvaldes kaujas vieta
Zamek_w_Ostródzie_2.jpg|Ostrudas pils
Gižicko

**Gižicko** () ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz ziemeļaustrumiem no Olštinas, Mamri ezera krastā. Ūdenssporta un ūdenstūrisma centrs.

Pilsētu Galindas zemē ar nosaukumu **Lecene** (*Lötzen*) 1340. gadā dibinājis Vācu ordenis un iesākumā tas atradās Balgas komtura pakļautībā. Pēc 2. pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Gižicko iekļāvās Polijā, bet pilsēta tika pārsaukta par godu Mazūrijas folkloristam Gustavam Gizeviušam (*Gustaw Gizewiusz*).

## Apskates objekti
*Bojenas cietoksnis (*Twierdza Boyen*)

## Galerija

POL_Gizycko_Twierdza_Boyen_39.jpg|Bojenas cietoksnis


## Ārējās saites
*Bojenas cietoksnis
Gižicko apriņķis

**Gižicko apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes austrumdaļā. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Vengoževo, Goldapas, Olecko, Elkas, Pišas, Mrongovo un Kentšinas apriņķiem.

## Apskates objekti
*Bojenas cietoksnis (*Twierdza Boyen*)
*Rinas pils (*Zamek w Rynie*)

## Galerija

POL_Gizycko_Twierdza_Boyen_39.jpg|Bojenas cietoksnis
Zamek_w_Rynie_z_lotu_ptaka.jpg|Rinas pils


## Ārējās saites
*Bojenas cietoksnis
Split horizon

***Split horizon*** ir viens no mehānismiem *distance-vector* maršrutēšanas protokolos, kas paredzēts lai novērstu maršrutēšanas cilpas.

Piemēram, sekojošā tīklā no trīs maršrutētājiem.
300px|center|
Maršrutētājs **B** zina maršrutu uz maršrutētāju **C** un paziņo to maršrutētājam **A**. **A** paziņo šo maršrutu atpakaļ **B**. Kamēr tīkla topoloģija nemainās **B** nelietos maršrutu caur **A**, jo tā metrika ir lielāka, kā tiešajam ceļam uz **C**.

Ja pazūd savienojums starp **B** un **C**, **B** sāk izmantot maršrutu caur **A** un sūta šim maršrutētājam **C** paredzētās paketes. **A**, savukārt, zina maršrutu uz **C** caur **B** un sūta paketes atpakaļ, tādējādi radot maršrutēšanas cilpu, uz laiku kamēr maršrutēšanas protokols konverģē un maršruts uz **C** tiek izņemts no visu maršrutētāju maršrutēšanas tabulām.

*Split horizon* mehānisms nosaka, ka maršrutētājs neziņo maršrutu atpakaļ pa to pašu interfeisu, pa kuru tas saņemts. Pielietojot *split horizon* minētajā piemērā, **A** neziņotu maršrutu uz **C** atpakaļ maršrutētājam **B** un maršrutēšanas cilpa būtu novērsta.

## Protokoli, kas lieto ''split horizon''
*Split horizon* mehānismu izmanto vairāki maršrutēšanas protokoli, piemēram:
* RIP
* IGRP
* EIGRP 

## ''Route poisoning''
Dažās *split horizon* realizācijās maršruts nevis netiek ziņots atpakaļ, bet tiek ziņots kā nesasniedzams. Šo mehānismu sauc par *route poisoning* vai *poisonin reverse*. Piemēram, RIP, kura maksimālā metrikas vērtība ir 15 ziņo maršrutu ar metrikas vērtību 16.
Holddown

***Holddown*** ir viens no mehānismiem maršrutēšanas protokolos, kas paraudzēts lai paaugstinātu maršrutēšanas stabilitāti un novērstu nekorektu maršrutu izplatīšanu.

*Holddown* mehānisms tiek realizēts ar taimeriem. Ja tīklā notiek izmaiņas, maršrutētājs neizsūta maršrutēšanas informācijas jauninājumus uzreiz, bet nogaida zināmu laiku, ko sauc par *holddown* taimeri. Pēc taimerī notiktā laika maršrutētājs izsūta maršrutēšanas jauninājumu

Šis mehānisms palīdz novērst tīkla nestabilitāti tādos gadījumos kā interfeisa bieža stāvokļa maiņa (*flapping*), kas ver būt saistīta, piemēram, ar aparatūras vai medija bojājumu.

Sīkākas *holddown* mehānisma darbības nianses var atšķirties dažādiem maršrutēšanas protokoliem vai pat konkrētām protokola realizācijām. Piemēram, ja *holddown* taimera laikā tiek saņemts jauninājums par to pašu maršrutu maršrutētājs var to ignorēt, vai gluži otrādi - pārtraukt *holddown* taimeri un uzskatīt, ka tīkls ir stabilizējies, ja jauninājums satur labāku maršrutu uz doto tīklu, kā bija iepriekšējais.

*Holddown* mehānismu izmanto vairāki maršrutēšanas protokoli, piemēram:
* RIP
* IGRP
* EIGRP (pēc noklusēšanas *holddown* mehānisms atslēgts)
Kanādas Grand Prix

**Kanādas ''Grand Prix*** ir ikgadēja [[Formula 1]] *Grand Prix* izcīņa, kas norisinās katru gadu kopš . gada sezonas. Tikai trīs reizes Kanādas GP nav norisinājusies - ., . un . gadā.

Līdz . gadam (ieskaitot) visas Kanādas GP ir notikušas [[Mosportas trase|Mosportas trasē]], izņemot . un . gadu, kad sacīkste notika [[Montremblānas trase|Montremblānā]], kā arī, protams, . gadu, kad sacīkste vispār nenotika. Kopš . gada sacīkste notiek [[Žila Vilnēva autodroms|Notrdamas salas autodromā]], kurš 1982. gadā, pēc [[Kanāda|kanādieša]] [[Žils Vilnēvs|Žila Vilnēva]] bojāejas, tika pārsaukts par Žila Vilnēva autodromu. Kanādas GP visvairāk uzvaru ir izcīnījuši [[Mihaels Šūmahers]] un [[Luiss Hamiltons]] (7). Tas ir krietni vairāk par otro labāko šajā ziņā, [[Nelsons Pikē|Nelsonu Pikē]], kuram ir tikai trīs uzvaras. No komandām visvairāk (14) uzvaru ir izcīnījusi Ferrari komanda. . gadā Kanādas *Grand Prix* nenotika, taču . gadā trase atgriezās F1 kalendārā.

== Uzvarētāji ==
=== Vairākkārtējie uzvarētāji (piloti) ===



=== Vairākkārtējie uzvarētāji (komandas) (uz 2025. gadu) ===



=== Saraksts ===
Minēti tikai uzvarētāji tajos *Grand Prix'', kas aizvadīti F1 sezonu ietvaros.

## Skatīt arī
* F1 Grand Prix saraksts

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa ,
Stenlijs Lavs

**Stenlijs Lavs** (*Stanley G. Love*; dzimis ) ir NASA kosmonauts, astronoms

1998. gadā tika uzņemts NASA astronautu kandidātu grupā.

Pirmais lidojums notika 2008. gada februārī misijā STS-122 Atlantis misijas speciālista amatā.

## Ārējās saites
Lavs

**Lavs** () ir angļu uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

* Džastins Lavs (*Justin Love*), ASV basketbolists (dzimis 1978);
* Kevins Lavs (*Kevin Love*), ASV basketbolists (dzimis 1988);
* Stenlijs Lavs (*Stanley Love*), ASV kosmonauts (dzimis 1965);
* Stens Lavs (*Stan Love*), ASV basketbolists (dzimis 1949).

## Skatīt arī
* Lava
* Lova
* Lovs
Francijas Grand Prix

**Francijas ''Grand Prix*** ir ikgadēja *Formula 1* *Grand Prix* izcīņa, kas pirmo reizi notika [[1906. gada Francijas Grand Prix|1906. gadā]]. F1 Francijas *GP* notika katru gadu kopš sacīkšu pirmās sezonas () ar vienu izņēmumu - . gadā Francija palika bez *GP*. Neilgi pēc oficiālā kalendāra iznākšanas . gadam Francijas *GP* atsauca finanšu trūkuma dēļ.

No [[1991. gada F1 sezona|1991]]. līdz [[2008. gada F1 sezona|2008]]. gadam Francijas *GP* notika [[Maņikūra]]s trasē. Līdz tam tā bija norisinājusies sešās dažādās trasēs. Visbiežāk Francijas *GP* ir uzvarējis [[Mihaels Šūmahers]] (8). Visvairāk uzvaru komandu konkurencē ir [[Scuderia Ferrari|*Ferrar*i]] komandai - 17.

2016. gada decembrī oficiāli tika paziņots, ka, sākot ar [[2018. gada F1 sezona|2018.]] gadu, [[Pola Rikāra trase|Pola Rikāra trasē]] atkārtoti tiks rīkota *'Francijas *Grand Prix**' izcīņa.

== Uzvarētāji ==
=== Vairākkārtējie uzvarētāji (piloti) ===



=== Vairākkārtējie uzvarētāji (komandas) ===



=== Saraksts ===
Minēti tikai uzvarētāji tajos *Grand Prix'', kas aizvadīti F1 sezonu ietvaros.

## Skatīt arī
* F1 Grand Prix saraksts

## Atsauces
Koronizlāde

[thumb|200px|Koronas izlāde uz augstsprieguma [induktivitātes spole|spoles virsmas]]
**Koronizlāde** (no  — 'vainags') ir mirdzizlādes veids gāzēs atmosfēras spiedienā. Tā rodas intensīva un neviendabīga elektriskā lauka iedarbībā. Šādi lauki iegūstami ar elektrodiem, kam ir mazs virsmas liekuma rādiuss (asiem un tieviem priekšmetiem). Koronas izlādes laikā šādu elektrodu tuvumā novērojams spīdums un kluss šņācošs troksnis. Dabā koronas izlāde novērojama negaisa laikā vai pirms tā, kad atmosfērā ir spēcīgi elektriskie lauki, un to dēvē par Elma ugunīm.

## Izmantošana
Koronas izlādi izmanto iekārtās, ar ko nosaka defektus (plaisas) metāliskās konstrukcijās. Uz koronas izlādi pamatojas dažu gāzizlādes stabilitronu tipu darbība.

## Skatīt arī
* Kirliāna efekts
* Teslas transformators
Korona

**Korona** (no  — 'vainags') var būt:

* Koronizlādes laikā novērojamais spīdums (jonizēta gāze) pie elektrodiem;
* Saules vainags — ārējais Saules atmosfēras slānis;
* Hesuss Korona (*Jesús Corona*) — Meksikas futbolists (dzimis 1993).

## Skatīt arī
* *[[Corona]]*
* Krona
* Koronavīruss
Izlāde

thumb|Zibens izlāde
**Izlāde** ir atbrīvošanās no kādā sistēmā uzkrātās elektriskās enerģijas. Izlāde var būt:
* kondensatora, akumulatora vai baterijas izlādēšanās;
* elektriskā izlāde gāzēs:
** lokizlāde;
** mirdzizlāde;
** koronizlāde;
** dzirksteļizlāde un zibens izlāde.
Jonizācija

**Jonizācija** ir jonu veidošanās no neitrāliem atomiem vai molekulām. Lai jonizācija varētu notikt, ir nepieciešama enerģija — tas ir endotermisks process.

Ja elektrons atomā vai molekulā iegūst pietiekami lielu enerģiju, kas pārsniedz jonizācijas potenciālu, tas pārvar potenciāla barjeru un atraujas no atoma, kurš kļūst par pozitīvu jonu. Savukārt, ja atoms satver lieku elektronu, tas kļūst par negatīvu jonu.

Jonizācija norisinās līdz ar tai pretēju procesu rekombināciju, kurā, pievelkoties un apvienojoties pretēju zīmju joniem vai pozitīvajiem joniem pievienojot elektronus, rodas neitrāli atomi vai molekulas.

Lai neitrālu atomu jonizētu, tam jāpievada jonizācijas enerģija, ar kuru tiek pārvarēts atoma kodola un tā elektronu pievilkšanās spēks. Jonizācijas enerģiju atomam var pievadīt mehāniskās enerģijas, siltuma vai elektromagnētiskā starojuma veidā, šīs enerģijas pievadītāju sauc par jonizatoru. Jonizatora darbības laikā pastāv dinamisks līdzsvars starp laika vienībā jonizēto un rekombinējušos daļiņu pāru skaitu. Jonizatora darbībai beidzoties, turpinās tikai rekombinācija un viela atkal kļūst par dielektriķi.

Triecienjonizācija ir norise, kurā jonizēto atomu skaits lavīnveidā pieaug, jonizētajai vielai atrodoties elektriskajā laukā, kurš paātrina brīvās lādētās daļiņas.

## Ārējās saites
Jonizācijas potenciāls

thumb|400px|Ķīmisko elementu pirmie jonizācijas potenciāli
**Jonizācijas potenciāls** jeb **jonizācijas enerģija** ir minimālā enerģija, kuru pievadot atomam vai molekulai, kāds no ārējo čaulu elektroniem spēj pārvarēt potenciāla barjeru un atstāt atomu, kurš kļūst par pozitīvu jonu (katjonu). Jonizācijas potenciālu pieņemts izteikt elektronvoltos (eV). Parasti runā par tā saucamo pirmo jonizācijas potenciālu, kas ir neitrāla, neierosināta atoma jonizācijas potenciāls. Daudzelektronu atomiem iespējami arī otrais, trešais un tālāki jonizācijas potenciāli, kas raksturo elektronu atraušanos no katjoniem ar lādiņu +1, +2 utt.

Jonizācijas potenciāls ir viens no galvenajiem atoma raksturlielumiem, kas lielā mērā nosaka atoma ķīmiskās īpašības — tā veidoto saišu dabu un stiprumu. Jonizācijas potenciāls atkarīgs no atoma kodola lādiņa, kurš nosaka atoma elektronu skaitu un izvietojumu atomā, un atoma efektīvā rādiusa.

Lielākie pirmie jonizācijas potenciāli ir inertajām gāzēm, jo to atomos ārējās elektronu čaulas ir aizpildītas, un šo stabilo konfigurāciju izjaukšana ir enerģētiski neizdevīga. Savukārt mazākie — sārmu metāliem, jo tie viegli atdod savu vienīgo vērtības elektronu, veidojot katjonu ar aizpildītu ārējo elektronu čaulu. Taču otrais jonizācijas potenciāls šiem elementiem krasi pieaug, jo šajā gadījumā elektrons jāatrauj no pabeigtās elektronu čaulas. 

## Skatīt arī
* Elektrontieksme
*Elektronegativitāte

## Atsauces
Skafandrs

thumb|right|200px|Treniņi ar ūdenslīdēju skafandru
[thumb|right|200px|[Bazs Oldrins skafandrā uz Mēness]]
**Skafandrs** (no  "laivas korpuss" + *ανήρ*, *anēr* (no *ανδρός*, *andros*) "cilvēks") ir īpašs tērps un aprīkojums, kas paredzēts cilvēka izolēšanai no apkārtējās vides ar necaurlaidīgu (vai vairākiem) slāni. Tajā cilvēkam tiek saglabāta iespēja patstāvīgi kustēties. Dažādām vidēm paredzēti dažādi skafandri. Biežāk izmantotie ir ūdenslīdēju, aviācijas, kosmiskie. Atkarībā no veicamajiem darbiem un tehniskajām iespējām skafandri var būt pilnībā vai daļēji autonomi.

## Vēsture
Par skafandru priekšteci var uzskatīt ūdenslīdēju zvanu, kurā ievietotais cilvēks varēja ilgāku laiku darboties zem ūdens, izmantojot zvanā esošo gaisu. Ir zināms, ka to pielietojis Maķedonijas Aleksandrs jau 356-323. gadā pmē.

Nākamais solis bija cietā skafandra izveidošana, kuru 1715. gadā patentēja Džons Letbridžs. Tas sastāvēja no cilindra ar iluminatoru un ādas piedurknēm rokām.

19. gadsimtā sāka attīstīties ūdenslīdēju tērpi. 1837. gadā Augusts Zībe radīja mīksto ūdenslīdēju tērpu ar metāla ķiveri. Gaiss tika sūknēts no augšas, bet izelpots caur ventiļa vārstu. Modernizētus, šāda veida skafandrus izmanto vēl mūsdienās.

20. gadsimtā, līdz ar lidmašīnu lidojumiem lielākos augstumos, kur ir samazināts atmosferas spiediens, radās nepieciešamība pēc īpašiem skafandriem lidotājiem.

1960. gados, sakarā ar cilvēka lidojumiem kosmosā, tika izveidoti skafandri kosmonautu apģērbšanai kosmosa kuģī gadījumam, ja notiktu kosmiskā aparāta dehermetizācija. Pēc tam tika radīti skafandri cilvēka iziešanai ārpus kuģa un uz Mēness.

## Skatīt arī
* Kosmiskais skafandrs
* Ūdenslīdēju kuģis
* Ūdenslīdēju skafandrs

## Ārējās saites
* Zemūdens peldēšanas vēsture Fragments no Andra Vanaga grāmatas "Daivings".
Kentšina

**Kentšina** () ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz rietumiem no Gižicko.

Pilsēta dibināta 1329. gadā un līdz 1945. gadam ietilpa Vācijā un saucās **Rastenburga** (*Rastenburg*).

Pilsētā bērnību pavadīja vācu fiziķis Vilhelms Vīns (*Wilhelm Wien*, 1864—1928), bet no 1925. līdz 1928. gadam Rastenburgā dzīvoja vācu rakstnieks Johanness Bobrovskis (*Johannes Bobrowski*, 1917—1965).

Pēc 2. pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Rastenburga iekļāvās Polijā, vācu iedzīvotāji tika no pilsētas padzīti, bet pilsēta tika pārsaukta par godu poļu vēsturniekam Voiceham Kentšiņskim (*Wojciech Kętrzyński*).

Plašāk pazīstama ar to, ka uz austrumiem no pilsētas atrodas viens no Hitlera komandpunktiem 2. pasaules kara laikā — "Vilku midzenis" (*Führerhauptquartier Wolfsschanze*). 1944. gada 20. jūlijā šeit notika neveiksmīgais vācu armijas virsnieku realizētais atentāts pret Hitleru. Mūsdienās komandpunkta atliekas ir tūrisma objekts.

## Apskates objekti
* Kentšinas pils (*Zamek w Kętrzynie*)

## Galerija

Ketrzyn.jpg|Kentšinas pils
Kentšinas apriņķis

**Kentšinas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes ziemeļos. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Vengoževo, Gižicko, Mrongovo, Olštinas un Bartošices apriņķiem, kā arī Krievijas Kaļiņingradas apgabalu.

## Apskates objekti
*Drogošes pils (*Pałac w Drogoszach*)
*Kentšinas pils (*Zamek w Kętrzynie*)
*Rešelas pils (*Zamek w Reszlu*)
*Sventa Lipkas bazilika (*Bazylika Nawiedzenia Najświętszej Maryi Panny w Świętej Lipce*)
*Vilku midzenis (*Wilczy Szaniec/Wolfsschanze*)

## Galerija

2008-02_Drogosze_20.jpg|Drogošes pils
Ketrzyn.jpg|Kentšinas pils
Zamek_Reszel.jpg|Rešelas pils
POL_Swieta_Lipka_001.jpg|Sventa Lipkas bazilika
Adolf Hitler's Bunker in Wolfsschanze.JPG|Vilku midzenis


## Ārējās saites
*Rešelas pils
*Sventa Lipkas bazilika
*Vilku midzenis
Ščitno

**Ščitno** () ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, uz dienvidaustrumiem no Olštinas.

## Vēsture
Pilsēta dibināta 1359. gadā un līdz pat 1945. gadam saucās **Ortelsburga** (*Ortelsburg*). Dibināta kā Elbingas komtura pils prūšu apmetnes vietā. Bija tirdzniecības apmetne Varšavas - Kēnigsbergas ceļā. Gandrīz pilnīgi tika nopostīta Pirmā pasaules kara Tannenbergas kaujas laikā.

Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Potsdamas konferences lēmumiem, Ortelsburgu iekļāva Polijā, vācu iedzīvotāji tika no pilsētas padzīti, bet pilsēta tika pārsaukta tuvējā ezera vārdā.

2005. gadā netālu no Ščitno pilsētas novietotā Ščitno-Šimanu lidosta (*Port lotniczy Szczytno-Szymany*) nokļuva ziņu aģentūru ievērībā kā viens no CIP iespējamiem slepenajiem lidlaukiem, caur kuriem tika transportēti ASV specoperācijās aizturētie ieslodzītie.

## Apskates objekti
* Ščitno pils (*Zamek w Szczytnie*)

## Galerija

Pozostałości_zamku_w_Szczytnie.jpg|Ščitno pils
Ščitno apriņķis

**Ščitno apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Varmijas-Mazūrijas vojevodistes dienvidaustrumos. Robežojas ar Varmijas-Mazūrijas vojevodistes Ņidzicas, Olštinas, Mrongovo un Pišas apriņķiem, kā arī Mazovijas vojevodistes Ostrolenkas un Pšasnišas apriņķiem.

## Apskates objekti
*Ščitno pils (*Zamek w Szczytnie*)

## Galerija

Pozostałości_zamku_w_Szczytnie.jpg|Ščitno pils
Lielbritānijas Grand Prix

**Lielbritānijas ''Grand Prix*** ir ikgadēja [[Formula 1]] *Grand Prix* izcīņa. Tā pirmo reizi notika [[1926]]. gadā. Pirmā Formula 1 *Grand Prix* Silverstonā norisinājās [[1950. gada F1 sezona|1950. gadā]], pirmajā F1 sezonā. Tā arī bija visu laiku pirmā F1 sacīkste. Tāpat kā [[Itālijas Grand Prix|Itālijā]], arī Lielbritānijā sacīkstes ir norisinājušās katru gadu bez izņēmuma.

Lielbritānijas GP ir norisinājusies [[Silverstonas trase|Silverstonā]], [[Eintrī trase|Eintrī]] un [[Brendsheča|Brendshečā]]. Sākot ar . gada sezonu sacīkstes notiks [[Doningtonas parks|Doningtonas trasē]]. Visvairāk uzvaras ir izcīnījis mājinieks [[Luiss Hamiltons]] — astoņas. Dažas dekādes vēlāk šo rekordu atkārtoja francūzis [[Alēns Prosts]]. No komandām Lielbritānijas GP tradicionāli labi veicas [[McLaren]]. Kopā ar [[Scuderia Ferrari|Ferrari]] britu komandai šajā trasē ir dalīts rekords: 14 uzvaras. Pirmo piecu sezonu laikā Ferrari četrreiz ir uzvarējuši Lielbritānijā.

== Uzvarētāji ==
=== Vairākkārtējie uzvarētāji (piloti) ===


=== Vairākkārtējie uzvarētāji (komandas) ===



=== Saraksts ===
Minēti tikai uzvarētāji tajos *Grand Prix'', kas aizvadīti F1 sezonu ietvaros.

## Skatīt arī
* F1 Grand Prix saraksts

## Atsauces
Koherers

thumb|Metāla skaidiņu koherers
**Koherers** (no  — 'sakabināt') ir ierīce, kuru izmanto elektromagnētisko viļņu reģistrēšanā. Tas galvenokārt tika izmantots 19. gadsimta beigās radioviļņu uztveršanā.

## Koherera darbības princips

Tas sastāv no stikla caurulītes ar diviem elektrodiem. Caurulītē atrodas sīkas metāla skaidiņas un koherera darbības pamatā ir elektriskās izlādes ietekme uz metāla pulveri. Parastos apstākļos kohereram ir liela pretestība, jo skaidiņām citai ar citu ir slikts kontakts. Elektromagnētiskais vilnis rada kohererā augstfrekvences maiņstrāvu. Starp skaidiņām pārlec sīkas dzirkstelītes, kuras sakausē skaidiņas. Tāpēc koherera pretestība strauji samazinās no 100 līdz 200 reizēm. Ja ierīci sakrata, tad atkal tai var piešķirt lielu pretestību. Pirmo kohereru sakratīšanai pēc signāla uztveršanas izmantoja pulksteņa mehānismu, bet vēlāk — elektrisko zvanu, lai nodrošinātu automātisku uztveršanu. Elektromagnētiskā viļņa pienākšanas brīdī zvana ķēdi noslēdz relejs. Līdz ar viļņa uztveršanu zvana darbība pārtraucas, jo zvana āmuriņš iesit ne tikai pa zvana kausu, bet arī pa kohereru un aparāts atkal sagatavots viļņa uztveršanai.

thumb|Koherera darbības princips
Lai palielinātu aparāta jutību, viens no koherera izvadiem tiek iezemēts, bet otrs pievienots pie augsti pacelta vada. Tādēji tika radīts pirmais radioviļņu uztvērējs. Iezemējums pārvērš Zemes vadošo virsmu par vaļējā svārstību kontūra daļu, kas palielina uztveršanas attālumu.

## Koherers un radio

Mūsdienu radiouztvērējam ir ļoti maz līdzības ar kohereru, tomēr tā galvenie darbības principi ir tādi paši. Arī tagad radiouztvērējam ir antena, kurā pienākošais elektromagnētiskais vilnis izraisa vājas elektriskās svārstības. Tāpat kā kohererā, šo svārstību enerģija tieši netiek izmantota radiosignāla uztveršanā. Vājie signāli tikai vada enerģijas avotu, kura baro tālāko ķēdi. Tagad šādu vadību veic pusvadītāju ierīces.

## Koherera izgudrošana
1890. gadā franču fiziķis un inženieris Eduārs Branlī (*Édouard Eugène Désiré Branly*) izgudroja ierīci elektromagnētisko viļņu reģistrēšanai, ko nosauca par radiokonduktoru. 1894. gadā Branlija radiokonduktoru uzlaboja britu fiziķis Olivers Lodžs (*Oliver Joseph Lodge*), pievienojot tam periodiskas sakratīšanas pulksteņa mehānismu jutības atjaunošanai. Uzlaboto ierīci Lodžs nosauca par kohereru. Krievu fiziķis Aleksandrs Popovs 1895. gada 7. maijā Sanktpēterburgā Krievijas fizikas un ķīmijas biedrības sēdē pirmoreiz demonstrēja uzlabota koherera darbību, kam pulksteņa mehānisma vietā bija pievienots ar releju savienots elektriskais zvans, nodrošinot koherera automātiskas sakratīšanas iespēju, pienākot radioimpulsam. Par godu šim notikumam 7. maijs PSRS (un tagad arī Krievijā) tika atzīmēts kā Radio diena.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Popovs

**Aleksandrs Popovs** var būt:
** Aleksandrs Popovs (*Александр Попов*; 1859―1906) ― krievu fiziķis;
** Aleksandrs Popovs (*Александр Попов*; 1971) ― krievu peldētājs;
** Aleksandrs Popovs (*Александр Попов*; 1980) — krievu hokejists.

## Skatīt arī
* Popovs
Babīte (stacija)

**Babīte** ir pieturas punkts Mārupes novada Babītē dzelzceļa līnijā Torņakalns—Tukums II. Babītē pietur visi Tukuma virziena elektrovilcieni, izņemot ekspresreisus no Tukuma un uz Tukumu, kā arī dažus pēc atsevišķa rīkojuma kursējošus vilcienus.  uzsākta stacijas modernizācija. Babīte ir A biļešu zonas gala stacija. No 2023. gada maija Babītē nedarbojas biļešu kase.

## Vēsture

Stacija (platforma) ar sākotnējo nosaukumu Pūpe atklāta jau 1877. gadā, kopā ar Tukuma dzelzceļu. Tā kā Pirmā pasaules kara laikā Babīte atradās piefrontes zonā, no tās Kalnciema virzienā tika uzbūvēts kara lauku dzelzceļš frontes apgādei. Tagadējā stacijas ēka būvēta 1926. gadā, tā atjaunota 1950. gadā pēc Otrā pasaules kara postījumiem (dekoratīvais tornītis nav atjaunots). Vācu okupācijas laikā stacija saukta par Piņķiem (Pinkenhofu).

## Attēlu galerija

Attēls:Babītes stacijas ēka 1926.jpg|Senā Babītes stacijas ēka (1926)
Attēls:Babītes stacija.jpg|Babītes stacijas ēka (2007)
Attēls:Babītes stacija 1.JPG|Babītes stacijas ēka (2011)
Attēls:Babītes stacija 4.JPG|Babītes stacijas ēka (2011)
File:Sliežu ceļi Babītē.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Babītē 2.jpg|Sliežu ceļi Tukuma virzienā
Attēls:ER2-8029 Babītes stacijā 1.JPG|Elektrovilciens ER2-8029 Babītes stacijā
Attēls:Babītes stacija 3.JPG|Saimniecības ēka
Attēls:Babītes stacija 5.JPG|Babītes stacijas perons
Attēls:ER2-1342 Babītes stacijā.JPG|Elektrovilciens ER2-1342 Babītes stacijā
Attēls:ER2-8029 Babītes stacijā 2.JPG|Elektrovilciens ER2-8029 atiet no Babītes stacijas
Attēls:ER2T-7115 Babītes stacijā.JPG|Elektrovilciens ER2T-7115 pienāk Babītes stacijā


## Atsauces
Aleksandrs Popovs (fiziķis)

right|thumb|Aleksandrs Popovs
**Aleksandrs Popovs** (*Александр Степанович Попов*, dzimis , miris ) bija krievu fiziķis, kurš pirmais demonstrēja radioviļņu uztvērēju — kohereru ar automātiskas jutības atjaunošanas iespēju. Aleksandrs Popovs dažreiz tiek uzskatīts par radiouztvērēja izgudrotāju, lai gan itāļu inženieris Guljelmo Markoni pirmais patentēja radiouztvērēju, kā arī pirms viņiem bezvadu sakarus demonstrējuši citi zinātnieki.

## Ārējās saites
Bezvadu sakari

thumb|Bezvadu sakari notiek bez vadiem 
**Bezvadu sakari** ir informācijas pārraide noteiktos attālumos, kad neizmanto elektriskos vadītājus vai vadus. Šie attālumi var būt īsi (piemēram, televīzijas pults un televizors) vai ļoti gari (piemēram, radiosakari tūkstošiem un pat miljoniem kilometru attālumā). Bezvadu sakari ir telesakaru nozare.

Termins „bezvadu” parasti tiek lietots saistībā ar elektrības vai elektronikas procesiem, kuri tiek veikti bez vadiem.

Bezvadu sakari mūsdienās tiek ļoti plaši izmantoti informācijas tehnoloģiju nozarēs. Bezvadu sakari ir pamatā mobilo tālruņu, elektronisko piezīmjblociņu un bezvadu interneta darbības nodrošināšanā. Vēl bezvadu sakari plaši tiek izmantoti GPS ierīcēs, bezvadu datora peļu un tastatūru darbībā, satelīttelevīzijā utt.

## Skatīt arī
* Bezvadu lokālais tīkls
* Radio
Džovanni Dzupi

**Džovanni Batista Dzupi** (arī *Zupuss*) (dzimis ap 1590. gadu, miris 1650. gadā, dzimis Katandzāro, Itālijā) bija itāļu astronoms, matemātiķis un jezuītu priesteris.

Dzupi bija pirmais astronoms, kurš novēroja Merkura fāzes, kuras bija līdzīgas Mēness un Veneras fāzēm. Viņa novērojumi apstiprināja to, ka Merkurs riņķo ap Sauli un attiecībā no Merkura pozīcijas pret Sauli mainījās tā redzamā fāze. Džovanni Dzupi savus novērojumus veica tikai 30 gadus pēc Galileo Galileja novērojumiem un viņa teleskops bija tikai mazliet spēcīgāks par Galileja teleskopu.

Par godu viņam uz Mēness nosaukts Dzupusa krāteris.

## Atsauces
Krievu—turku kari

**Krievu—turku karš** ir viens no apzīmējumiem katram no sekojošiem militārajiem konfliktiem Osmaņu impērijas un Krievijas Impērijas starpā:

* Krievu—turku karš (1568—1570)
* Krievu—turku karš (1676—1681)
* Krievu—turku karš (1686—1700)
* Krievu—turku karš (1710—1711)
* Krievu—turku karš (1735—1739) 
* Krievu—turku karš (1768—1774) 
* Krievu—austriešu—turku karš (1787—1792) 
* Krievu—turku karš (1806—1812) 
* Krievu—turku karš (1828—1829) 
* Krievu—turku karš (1853—1856) (Krimas karš)
* Krievu—turku karš (1877—1878)
* Krievu—turku karš (1914—1917) (Pirmais pasaules karš)
* Padomju—turku karš (1917—1918) (daļa no Krievijas pilsoņu kara)

## Skatīt arī
* Krievu—persiešu kari
Īvānu Velnakmens

**Īvānu Velnakmens** atrodas Madonas novada Sarkaņu pagastā, netālu no Patkules ciemata, apmēram 200 m no autoceļa Pļaviņas-Madona-Gulbene (P37).

Akmens ir 2,4 m augsts un tā apkārtmērs ir 12 m. Akmens virsmā iekalta 1 m gara, 0,3 m plata un ap 0,04 m dziļa iedobe. Akmens šķautnē iekalti arī pakāpieni. Tas varētu liecināt, ka akmens senatnē kalpojis kā kulta un ziedojumu vieta.

## Nostāsti un teikas
Nostāsti vēsta, ka pie šī akmens bijusi pagāniska ziedojumu vieta. Saglabājusies teika, ka velns esot šeit uz akmens sēdējis un kalis naudu. Cita teika atkal vēsta, ka velns pēc pēršanās pirtī uz šī akmens esot sukājis bārdu.

1894. gadā Priednieku Pēteris laikrakstā «Balss» rakstīja: "Agrāk dievainēs pie šā akmens esot ziedots gariņiem. Bet par to ticis paziņots kungam, kas tad to stingri noliedzis. Kara laikos zem šā akmens esot aprakta nauda, ko tur reizēm Velns liekot kaltēt. Reiz kādi gani ganījuši lopus netālu no akmens. Te ap pusdienas laiku pienācis kāds melns kungs un solījis dot. ganiem visu mucu zelta naudas, ja gani šim atdošot brangāko vērsi [..] Naudas muca sākusi celties laukā, bet vērsi sākuši plosīt vilki; gani vilkus aizbaidījuši, bet naudas muca atkal pavēlusies zem akmens."

1937. gadā no 75 gadus vecās Īvānu saimnieka mātes J. Jaunzems pierakstīja šādu nostāstu: "Zem akmens paslēpta guļot zelta muca. Viņa neesot dziļi, tikai pāra pēdas. Vairāki zelta racēji ar lāpstām piedūrušies dzirdējuši jau pat zelta skanēšanu, bet nekad izņemt mucu neesot iespējams, muca iegrimstot skanēdama, un izraktā bedre piebirstot ar smilti. Tad nu, lai dabūtu naudu, vajagot nokaut melnu vērsi (bez jebkāda raibuma). Vērša asinis 13. dienā (vasaras mēnesī) pusnaktī jānesot un jāizlejot ap akmeni. Tur, kur asinis sarecēšot, vajagot rakt, tad zeltu atradīšot un varēšot arī izņemt."
"Pat kungs, kas padzinis ziedotājus, pavēlējis ap akmeni izrakt grāvi, lai redzētu, cik dziļi akmens guļ zemē, un pie reizes, kas zin, varbūt arī atrastu apslēpto naudu. Viņš arī licis akmeni ar sešiem zirgiem novilkt nost, taču ķēdes pārtrūkušas, akmens palicis savā vietā, bet zirgi ieskrējuši purvā un noslīkuši."
"Kā stāstījuši veci ļaudis, tad vēl 19. gs. vidū vasaras naktīs ļaudis nesuši ziedojumus rudzu vārpas, olas, ogles un likuši tos pie akmens un nevis dobumā, kā to varbūt varētu domāt. Dobums esot radies no Pērkona spēriena, kad tas vajājis Jodu, kurš paslēpies zem akmens. Arī vēlākos laikos pērkona negaisā uzturēties pie akmens bijis bīstami. Uzskatījuši, ka pie akmens ir nelaba vieta un tā tuvumā bieži sper zibens."

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.dabasretumi.lv 
* www.vietas.lv
* www.madona.lv 
* Dabas un vēstures retumi
Unreal Tournament 3

***Unreal Tournament 3*** (UT3) *[[Epic Games]]* ir pirmās personas šaujamspēle, kas turpina *Unreal* sēriju pēc *[[Unreal Tournament 2004]]*. To izdeva *[[Midway Games]]*, 2007. gada 19. novembrī *[[Windows]]* operētājsistēmai, tā paša gada decembrī arī PlayStation 3, bet 2008. gadā — arī Xbox 360 konsoļu versija. 

*Unreal Tournament 3* patiesībā ir ceturtā *Unreal Tournament* sērijā, bet ir nosaukta pēc dziņa, uz kura tā strādā. Oriģinālais *[[Unreal Tournament]]* izmanto parasto *[[Unreal Engine]]*, kamēr UT2003 un UT2004 izmanto *[[Unreal Engine 2]]*; tāpēc tās uzskata par vienas paaudzes spēlēm. UT3 ir trešās paaudzes spēle, jo tā darbojas uz *[[Unreal Engine 3]]*, kā arī tāpēc, ka vienspēlētāja kampaņas veids atšķiras no iepriekšējiem.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* Tournament 3 – karaļa revanšs . tvnet.lv