open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pagude (zeme)

thumbnail|right|Pagude (''Pogesanien'') starp pārējām prūšu zemēm
thumbnail|right|Sadalītā Pagudes zeme pēc iekļaušanas Vācu ordeņa valsts sastāvā.
**Pagude** (, ) bija senprūšu zeme tagadējās Varmijas-Mazūrijas vojevodistes teritorijā.
Atradās Ilfingas (tagad Elblongas) un Pasarges (tagad Paslenkas) upju baseinā un robežojās ar Baltijas jūru ziemeļos, Vārmes zemi austrumos un Pamedes zemi rietumos.

## Vēsture
Galvenā Pagudes osta bija Truso, kuras vietā Lībekas tirgotāji nodibināja Elbingas pilsētu. 
Pagudieši pirmo reizi pieminēti Duisburgas Pētera hronikā kā viena no 11 prūšu ciltīm. Šīs zemes vārda izcelsmi saista ar senprūšu valodas vārdiem *pa* (pie) un *gudde* (krūmiem) no kā cēlies zemes Vācu ordeņa dokumentos minētais latīniskais nosaukums *terra Pagudinensis*. Pagudiešus poļi dēvējuši par pogezāņiem (*pogedzańe*), no kā cēlies zemes vāciskais nosaukums *Pogesanien*. 
Prūsijas krusta kara sākumā Vācu ordenis 1237. gadā ieņēma Pagudi un citas prūšu zemes.  1246. gadā Elbingas pilsēta ieguva Lībekas tiesības un kļuva par Hanzas savienības locekli.

Lielās prūšu sacelšanās laikā 1260. gadā pagudieši par savu vadoni ievēlēja Auktumu un ieņēma visus Vācu ordeņa nocietinājumus, izņemot Elbingas pili. 1271. gadā pagudieši karavadoņa Linkas vadībā kopā ar bārtiešiem iebruka Kulmas zemē, bet 1274. gadā krustneši uzvarēja un ieņēma Pagudes galveno cietoksni Heilsbergu.

Pēc Pagudes zemes pakļaušanas un kristianizēšanas to sadalīja starp Vācu ordeni un Pamedes un Varmijas bīskapijām Rīgas arhibīskapijas pakļautībā. Ap 1350. gadu Elbingā tika pierakstīta Elbingas prūšu vārdnīca (*Elbing-Preussisches Wörterbuch*).

Līdz 1466. gadam tā bija Vācu ordeņa valsts sastāvā, bet pēc Trīspadsmitgadu kara ziemeļu daļa ar Elbingas pilsētu nokļuva poļu Karaļa Prūsijas sastāvā.
Dienvidu daļa palika Vācu ordeņa, no 1525. gada Prūsijas hercogistes pakļautībā, kopš 1772. gada abas daļas nokļuva Prūsijas Karalistes, kopš 1945. gada Polijas sastāvā.

## Atsauces
2018. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža

**2018. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža** bija šosejas riteņbraukšanas viendienas sacensības, kas notika 22. aprīlī. Tā bija 104. reize, kad notika Ljēža—Bastoņa—Ljēža sacensības un tās bija 18. sacensības 2018. gada UCI Pasaules tūres kalendārā.

Sacensībās uzvarēja Luksemburgas čempions Bobs Jungelss (**'), kurš izšķirošo atrāvienu veica ''Côte de la Roche-aux-Faucons'' kāpumā. Sprinta finišā otro vietu izcīnīja [[Maikls Vudss]] (**'), bet trešais palika Romēns Bardē (**).

## Komandas
Tā kā Ljēža—Bastoņa—Ljēža bija UCI Pasaules tūres sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas septiņas UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 25 komandu pelotonu.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Mēdeja

[200px|thumbnail|Vāze [Luvra|Luvrā, uz kuras attēlota Mēdeja, nogalinot savu bērnu]]
**Mēdeja** (, *Mēdeia*) sengrieķu mitoloģijā ir burve, Kolhīdas valdnieka Aiēta un okeanīdas Idījas meita. Viņa kļuva par Jāsona sievu un vēlāk par Aigeja sievu.

Mīts par Mēdeju ir saistīts ar argonautiem, kuri Jāsona vadībā devās iegūt zelta aunādu. Mēdeja palīdzēja Jāsonam to iegūt un pēc tam kopā ar viņu aizbēga no Kolhīdas, savām mājām. Mēdejas tēvs Aiēts sūtīja vajātājus atgūt Mēdeju un zelta aunādu. Jāsons, pēc ieteikuma, apprecēja Mēdeju, jo pēc likumiem sieva tad piederēja vīra dzimtai. Mēdejai un Jāsonam bija divi dēli — Mermers un Ferēts. Pēc visizplatītākās mīta versijas, Jāsons vēlāk noskatīja Kreonta meitu Kreūsu (citā versijā viņu sauc Glauka), bet Mēdeja greizsirdībā viņai uzdāvināja saindētu apmetni. Kreūsa nomira, bet Mēdeja Jāsona acu priekšā nogalināja abus dēlus. Jāsons, pēc dažādām versijām, vai nu padarīja sev galu, vai gāja bojā kopā ar Kreūsu, vai nodzīvoja līdz vecumdienām un galu galā pār viņu sabruka vecais kuģis "Argo". Mēdeja apmetās uz dzīvi Atēnās un kļuva par Atēnu valdnieka Aigeja sievu, dzemdējot tam dēlu Mēdu. Neveiksmīgas intrigas vai ienaidnieces dēļ vēlāk Mēdejai nācās bēgt no Atēnām, un viņa atgriezās dzimtajā Kolhīdā, kur viņas tēvs bija brāļa gāzts un viņa ar Mēda rokām nonāvēja tēvabrāli un ieguva varu priekš Mēda. 

Pastāv arī dažādas citas mīta versijas, tai skaitā daļa pētnieku pieļauj, ka Mēdejas bijušas divas savstarpēji nesaistītas personas.

## Ārējās saites
Nekal mani gredzenā

**Nekal mani gredzenā** ir Raimonda Paula estrādes dziesmu albums, kas iznāca 1975. gadā.

Albumā apkopotas dziesmas ar Jāņa Petera un citu dzejnieku tekstiem, tās iedziedājuši Nora Bumbiere un Viktors Lapčenoks. Vairākas dziesmas ierakstītas ar Latvijas Televīzijas un radio estrādes orķestri Aļņa Zaķa vadībā, tās aranžējuši M. Tamošūns un V. Dolgovs.

2003. gadā albums pārizdots CD formātā izdevniecībā "Mikrofona ieraksti".

## Dziesmu saraksts
Tekstu autors Jānis Peters, ja nav norādīts citādi.
# Nekal mani gredzenā
# Rudenī vēlu, vēlu
# Sapņu princis (Arnolda Auziņa vārdi)
# Pa mēness tiltu
# Pusnakts balāde (Knuta Skujenieka vārdi)
# Sikspārņa Fledermauša šūpuļdziesma (Dagnijas Dreikas vārdi)
# Caur manu sirdi naivu
# Lauku gurķis Rīgas tirgū
# Pāri dzelmei
# Šajā pasaulē

## Atsauces
2018. gada Tour of California

**2018. gada ''Tour of California*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 13. līdz 19. maijam. Tā bija 13. reize, kad notika *Tour of California* sacensības un tās bija 22. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Sacensību kopvērtējumā un jauno braucēju klasifikācijā uzvarēja [[Kolumbija]]s sportists [[Egans Bernals]] (**), kam tā bija pirmā uzvara UCI Pasaules tūres sacensībās. Bernals uzvarēja sacensību otrajā un sestajā posmā. Sprinta klasifikācijā uzvarēja [[Kolumbija]]s sprinteris [[Fernando Gavirija]] (**), kurš uzvarēja visos trijos līdzenumu posmos. Komandu klasifikācijā pārākā bija ** komanda, kurai pirmajā desmitniekā finišēja Bernals un [[Teo Geigens-Hārts]].

Sacensībās ** komandas sastāvā startēja arī Latvijas sportists [[Toms Skujiņš]], kurš uzvarēja sacensību trešajā posmā un kalnu klasifikācijas kopvērtējumā, kļūstot par pirmo latvieti, kurš uzvarējis kādu UCI Pasaules tūres sacensību kalnu klasifikācijā.

== Komandas ==
Tā kā šīs sacensības [[UCI Pasaules tūre]]s kalendāram tika pievienotas tikai 2017. gadā, visas *UCI WorldTeam* komandas tika ielūgtas, bet tām nebija obligāti jāpiedalās. Sacensībās piedalījās trīspadsmit no astoņpadsmit *WorldTeam'' komandām. Tika uzaicinātas četras UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 17 komandu pelotonu.

## Maršruts

## Posmi
### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms
[thumb|[Toms Skujiņš neilgi pirms finiša kopā ar otrās vietas ieguvēju Šonu Benetu]]

### 4. posms

### 5. posms

### 6. posms

### 7. posms

## Rezultāti
### Kopvērtējums

### Kalnu klasifikācija

### Sprinta klasifikācija

### Jauno braucēju klasifikācija

### Komandu klasifikācija

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Maksims Iglinskis

**Maksims Iglinskis** () (dzimis  Astanā) ir Kazahstānas šosejas riteņbraucējs. Nozīmīgākā Iglinska uzvara izcīnīta 2012. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža.

Viņa jaunākais brālis Valentīns Iglinskis arī bija profesionāls riteņbraucējs.

## Karjera
Iglinskis par profesionāli kļuva 2005. gadā *[[Domina Vacanze]]* komandā, bet nākamajā sezonā pārgāja uz **'. Pēc tam pārgājis uz **', kur pavadīja lielāko karjeras daļu (2007—2014).

2012. gada pavasarī viņš uzvarēja vienās no Ardēnu klasikām, Ljēža—Bastoņa—Ljēža. Viņš atrāvās no sekotāju grupas kopā ar Hoakimu Rodrigesu (**'), kurš neizturēja tempu. Iglinskis kilometru pirms finiša apsteidza arī tā brīža līderi [[Vinčenco Nibali]] (**') un izcīnīja uzvaru vienatnē.

2014. gada oktobrī viņam tika uzrādītas pozitīvas EPO analīzes augustā ņemtā paraugā un viņš tika atlaists no komandas. Arī viņa brālis Valentīns 10. septembrī tika diskvalificēts pēc 2014. gada augustā ņemtām analīzēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gatarta

thumb|right|Gatartas muiža senāk
**Gatarta** (no vācu: *Gotthardsberg*) ir ciems Smiltenes novada Drustu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Drustiem, 30 km no novada centra Smiltenes un 112 km no Rīgas.

Līdz 1949. gadam Gatarta bija Gatartas pagasta centrs.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P29.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Jānis Filipsons

**Jānis Filipsons** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

Tēvs aktieris Artūrs Filipsons.

Beidzis Dailes teātra 3. studiju. Pēc studijas absolvēšanas spēlējis Dailes teātrī.

Filmējies vairākās latviešu un ārzemju filmās, tai skaitā "Pieskāriens", "Peterss" un "Diena bez vakara".

## Atsauces
Velga Vīlipa

**Velga Vīlipa** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise.

Dzimusi dzejnieka Pāvila Vīlipa un aktrises Elvīras Brambergas ģimenē. Absolvējusi Latvijas Valsts konservatorijas teātra fakultāti. No 1964. līdz 1972. gadam strādājusi Jaunatnes teātrī. Strādājusi arī Dailes teātrī.

Filmējusies tādās filmās kā "Šķēps un roze", "Nauris", "Carmen Horrendum", "Mājiņa kāpās" un "Uzbrukums slepenpolicijai".

Bija precējusies ar aktieri Edgaru Liepiņu. Dēls — alpīnists un operators Kristaps Liepiņš.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Velga Vīlipa filmas.lv
*
Sarkanā Baltija

**Sarkanā Baltija** (, ) ir latviešu kolonistu 1875. gadā dibināts ciems Krievijas Federācijas Uļjanovskas apgabala Kuzovatovas rajonā.

Ietilpst Jedeļevas pagastā. Atbilstoši 2010. gada tautas skaitīšanas datiem ciemā bija 218 iedzīvotāji. Savukārt presē vēl 2014. gadā minēts, ka ciematā dzīvo aptuveni 270 cilvēki, no kuriem aptuveni 20 ir latvieši.

Ciema sākotnējais nosaukums bija Čakalne.

Ciemā arī mūsdienās notiek vērienīgas Jāņu svinības, kas pulcē kā esošos un bijušos ciema iedzīvotājus, tā arī interesentus no tuvākā reģiona. Jāņus Sarkanajā Baltijā svin pēc vecā stila 6. un 7. jūlijā.

1975. gadā, veicot velobraucienu no Rīgas uz Vladivostoku, ciemu apmeklēja vēsturnieks Ingvars Leitis un fotogrāfs Uldis Briedis. Liecības par šo apmeklējumu iekļautas grāmatā “Latviešus Sibīrijā meklējot"

Otra vēsturiskā Pievolgas latviešu kolonija, kur arī mūsdienās ir saglabājusies latviešu klātbūtne, ir netālā Samaras apgabala Vecsmiltene.

## Atsauces
Abhāzi

**Abhāzi** (, *Apswa*) ir viena no Kaukāza ziemeļrietumu tautām. Viņi galvenokārt dzīvo Gruzijā, precīzāk, Abhāzijā. Kopējais abhāzu skaits tiek lēsts ap 200 tūkstošiem, pie kam Turcijā dzīvo daudz abhāzu pēcteču. Radniecīgākās tautas ir abazīni, kabardieši un adigi. Abhāzi galvenokārt runā abhāzu valodā, kā arī saziņai izmanto krievu valodu un gruzīnu valodu.

Pastāv arī melnādainie abhāzi. Ir zināms, ka jau 19. gadsimtā visi melnādainie Abhāzijā runāja tikai abhāzu valodā un uzskatīja sevi par abhāzu tautas pārstāvjiem.

## Ārējās saites
Tefta Taško-Koko

**Tefta Taško-Koko** (; dzimusi , mirusi ) bija albāņu operdziedātāja.

## Biogrāfija
19. gadsimtā dziedātājas vecāki pameta Albāniju un aizbrauca dzīvot uz Ēģipti. Kad Teftai bija 11 gadi, pēc tēva nāves ģimene atgriezās dzimtenē un apmetās Korčā. 1927. gadā ģimene atkal aizceļoja, šoreiz uz Monpeljē Francijā. Tur Tefta pabeidza mūzikas skolu. Jau mācoties skolā, viņas pasniedzēji pievērsa uzmanību viņas vokālajam talantam. Neskatoties uz ģimenes grūto finansu stāvokli Tefta no 1932. līdz 1935. gadam mācījās Parīzes konservatorijā. 

Taško-Koko atgriezās Albānijā 1935. gada novembrī un uz reiz uzsāka koncertdarbību, kļūstot par vienu no populārākām Albānijas dziedātājām. Koncerti notika visās lielākajās Albānijas pilsētās un tos pavadīja liela ažiotāža. Daudzos gadījumos koncertu apmeklēt gribētāju bija daudz vairāk nekā koncertzāļu iespējas, dažreiz koncerti notika laukumos, kas nebija gatavi tādam apmeklētāju pieplūdumam.

1930. gados parādījās izpildītājas fonogrammu ieraksti. Dziedātājas repertuārā bija pārstāvētas dažādu Albānijas reģionu dziesmas, pašas populārākās klausītāju vidū bija dziesmas *"Kroi и fshatit tone"*, *"Dola ne penxhere"* un *"Zare trendafile"*. 1937. gadā dziedātāja iepazinās aiz baritonu Kristu Kočo, kurš nesen no ārzemēm bija atgriezies savu senču dzimtenē Albānijā. 1940. gadā Tefta un Kristo apprecējās. 1941. gadā pāris devās uz Milānu, kur savas dziesmas ierakstīja ar profesionālas skaņu ierakstu iekārtas palīdzību. Tur, Itālijā, Tefta dziedāja vairāku itāļu operu iestudējumos, to vidū bija "Traviata" un "Seviljas bārddzinis".

Itālijas turnejas laikā Taftas veselība pasliktinājās, tas sevišķi kļuva pamanāms pēc dēla Eno piedzimšanas. 1944. gadā, pēc Albānijas atbrīvošanas no fašistu okupantiem, dziedātāja atgriezās dzimtenē un vairākas reizes piedalījās Albānijas radio-koncertos. Papildus viņa nodarbojās ar pedagoģisko darbu, Tirānas mākslas skolā organizēja vokālās nodarbības. 

1946. gadā dziedātājas veselība jūtami pasliktinājās, un viņa tika nosūtīta ārstēties uz PSRS, kur viņai diagnosticēja vēzi. Tefta Taško-Koko nomira 1947. gadā 37 gadu vecumā Tirānā.  
 
## Atzinība un apbalvojumi
Pēc dziedātājas nāves viņai piešķīra Albānijas Tautas mākslinieces goda nosaukumu. 1973. gadā par viņu uzņemta dokumentāla filma — *Këndon Tefta Tashko Koço* (Dzied Tefta Taško-Koko). Dziedātājas nāves sešdesmitās gadadienas piemiņai Albānijā bija sarīkots koncerts, kurā uzstājās valsts vadošie vokālisti. Teftas Taško-Koko vārdā nosaukta viena no Tirānas ielām.  

## Atsauces

## Literatūra
* Alma Mile, *Teuta Koço, jo thjesht një pinjolle*, Shekulli 28 IX 2007.
* Flori Slatina, *Portrete artistesh*, Tirana 1999.

## Ārējās saites
*
Stokrotka

[thumb|right|240px|''Stokrotka'' veikals [Krakova|Krakovā]]
***Stokrotka*** (no  mārpuķīte), uzņēmuma nosaukums ***Stokrotka Sp. z o.o.***, ir Polijas mazumtirdzniecības veikalu tīkls. Galvenais birojs atrodas Ļubļinā. Dibināts 1994. gadā. Uzņēmuma īpašnieks ir *[[Emperia Holding|Emperia Holding S.A.]]*, kā lielākais akcionārs ir Lietuvas *[[Maxima|Maxima Grupė]]*.

2018. gada martā *Stokrotka* tīkls aizņēma aptuveni 20 % tirgus daļu Polijā, un tīklā bija 436 veikali. 2022. gadā tīklā bija vairāk nekā 900 veikli.

## Vēsture
1994. gadā tika dibināts uzņēmums *EDEN*.
1996. gadā *EDEN* Ļubļinā atvēra pirmo veikalu.
2000. gadā *EDEN* zīmols mainīja uz *Stokrotka*.
2009. gadā veikalu skaits sasniedza 30.

2013. gadā *Stokrotka* izveidoja savu loģistikas tīklu ar izplatīšanas centru Teresinā netālu no Varšavas un 9 reģionālām noliktavām. Tika izveidots jauns logotips un sākta veikalu vizuālā modernizācija. 2013. gada novembrī tika atvērta pirmā *Stokrotka* franšīze.
2015. gadā veikalu skaits sasniedza 300.
2016. gada janvārī *Stokrotka* Ļubļinā atvēra otro izplatīšanas centru.
2017. gada aprīlī tika atvērts pirmais kompaktā formāta *Stokrotka Express* veikals.
2018. gadā tika paplašināts Ļubļinas izplatīšanas centrs.

2017. gada 23. novembrī *Stokrotka* mātes sabiedība *Emperia Holding* noslēdza vienošanos par akciju pārdošanu Lietuvas tirdzniecības uzņēmumam *[[Maxima|Maxima Grupė]]*. 2018. gada 4. aprīlī šo pārņemšanu atļāva Polijas Konkurences padome. Darījums tika pabeigts 18. aprīlī, *Maxima* iegūstot 93,66 % *Emperia* kapitāldaļu.
2018. gada jūlijā tika paziņots, ka veikalu tīklam *Stokrotka* tiks pievienoti *Maxima Grupė* piederošie *[[Aldik]]* veikali, tiem turpmāk darbojoties ar *Stokrotka* zīmolu. 
2019. gadā *Stokrotka* pievienoja *Sano* veikalu tīklu, kas darbojās Pomerānijā.
2019. gada novembrī *Stokrotka*  sāka ieviest veikalu formātu ar nosaukumu *Stokrotka Optima*, kas apvieno lielveikala un zemo cenu veikala iezīmes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Stokrotka
Ādams Lalana

**Ādams Lalana** (; dzimis ) ir Anglijas futbolists, pussargs, Anglijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Anglijas Premjerlīgas kluba *[[Southampton FC|Southampton]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Liverpool**

* Anglijas Premjerlīga: 2019—20
* UEFA Čempionu līga: 2018—19
* UEFA Superkauss: 2019
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2019

**Individuālie sasniegumi**

* Anglijas gada futbolists: 2016

## Atsauces

## Ārējās saites
Konstantīns Novosjolovs

**Sers Konstantīns Novosjolovs** (, ; ) ir krievu izcelsmes britu fiziķis. Kopā ar Andre Geimu 2010. gadā ieguvis Nobela prēmiju fizikā par novatoriskiem eksperimentiem, kuros iegūts divdimensionāls materiāls grafēns. 2012. gadā par ieguldījumu zinātnē Novosjolovam piešķirts bruņinieka bakalaura nosaukums.

## Biogrāfija
Konstantīns Novosjolovs dzimis Ņižņijtagilā, Krievijas PFSR. 1997. gadā pabeidzis Maskavas fizikāli-tehniskā institūta fizikas un kvantu elektronikas fakultāti nanoelektronikas specialitātē, iegūstot maģistra grādu. Pēc mācībām uzsāka darbu zinātniskā institūtā Maskavas apgabalā. 

1999. gadā Novosjolovs pārcēlās uz Nīderlandi un sāka strādāt Neimegenas Universitātē Andre Geima vadībā. 2001. gadā abi zinātnieki pārcēlās uz Apvienoto Karalisti un zinātniskos pētījumus turpināja Mančestras Universitātē. 2004. gadā Novosjolovs ieguva doktora grādu Neimegenas Universitātē, aizstāvot disertāciju *Development and Applications of Mesoscopic Hall Microprobes*.

Novosjolovs veicis pētījumus galvenokārt mezoskopiskās fizikas un nanotehnoloģiju jomās. 2004. gadā Novosjolovs kopā ar Andre Geimu atklāja oglekļa alotropisko modifikāciju grafēnu.

Novosjolovs ir viens no Mančestras Universitātes Nacionālā Grafēna institūta direktoriem. No 2011. gada Novosjolovs ir Londonas Karaliskās biedrības biedrs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Konstantīna Novosjolova biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā (angliski)
Kosmos-2511

***Kosmos-2511*** (*Космос-2511*) jeb ***Kanopus-ST*** (*Канопус-СТ*) bija Krievijas militārais Zemes tālizpētes pavadonis meteroloģiskiem un zemūdens novērojumiem. Tas orbītā tika palaists 2015. gada 5. decembrī, bet neatdalījās no raķetes pēdējās pakāpes un pēc trīs dienām sadega Zemes atmosfērā.

Kosmiskais aparāts tika izgatavots uzņēmumā *[[Poljot (uzņēmums)|Poljot]]* pēc *[[Rossijskije kosmičeskije sistemy]]* pasūtījuma Krievijas Aizsardzības ministrijas uzdevumā. Tas veidots, par pamatu ņemot platformu *MKA*. Derīgā krava sastāvēja no diviem instrumentiem: mikroviļņu radiometra ar izšķirtspēju 12 — 160 kilometri un vairāku kanālu attēlveidotāja *КМВД-Е* ar izšķirtspēju 30 — 50 metri.

*Kanopus-ST* tika palaists  14:08:33 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1v / Volga]]* no Pļeseckas kosmodroma. Dzinējbloks *Volga* ar *Kanopus-ST* un pavadoni *KJuA-1* atdalījās no raķetes un iegāja orbītā. Noteiktā laikā *KJuA-1* (tam piešķirts oficiālais nosaukums *[[Kosmos-2512]]*) atdalījās no *Volga*, bet *Kanopus-ST* (*Kosmos-2511*) palika savienots ar dzinējbloku. Bija saņemta telemetrija, komanda atdalīties tika izpildīta, bet viens no četriem pirotehniskajiem aizslēgiem (izgatavoti *Poljot*) nebija nostrādājis. Tika mēģināts atkārtoti izpildīt atdalīšanās komandas, bet nesekmīgi. 7. decembrī tika paziņots, ka *Kanopus-ST* ir zaudēts. 

6. decembrī tika novērots, ka *Volga* ar *Kosmos-2512* veikusi manevru, izmainot orbītu uz 104 × 564 km. Tas bija noticis tāpēc, ka dzinējbloks bija ieprogrammēts pēc pavadoņu palaišanas orbītā veikt bremzēšanas manevru, lai ieietu Zemes atmosfērā un sadegtu, tādējādi nepalielinot kosmisko atkritumu skaitu orbītā. Tā kā šoreiz dzinējblokam bija papildu masa (*Kanopus-ST*), tad tam netika iedots pietiekams impulss, lai uzreiz noietu no orbītas. Tas vēl dažas dienas riņķoja ap Zemi. 8. decembrī *Kosmos-2511* kopā ar *Volga* nogāja no orbītas un aptuveni 05:43 UTC sadega Zemes atmosfērā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kanopus-ST falls back to Earth russianspaceweb.com
* Kanopus-ST 1 Gunter Dirk Krebs
* Военынй спутник Канопус-СТ  mapgroup.com.ua
Birzava

**Birzava** () vai **Brzava** () ir upe Rumānijā un Serbijā. Birzava ir 166 km gara. Tās baseina platība ir 1190 km² (daļa no Melnās jūras sateces baseina). Tā ietek Tamišas (Timišas) upē.

## Vārda izcelme
Upes nosakums ir dāku cilmes un nozīmē 'bērzupe', skat. arī Bērzupes, Latvijā. Birzavas vārdā ir nosaukta arī kopiena Arādā, kā arī ciems Hargitas apriņķī.

## Rumānija
thumb|left|Birzava Rešicā
Birzava iztek no Banātu kalniem, kas ir daļa no Karpatiem, Rietumrumānijā, uz austrumiem no Rešicas (*Rečicas*) pilsētas. Upe plūst uz ziemeļaustrumiem, netālu no *Pjatra Goznei* ('Gozneju klints') virsotnes, cauri Veļugas ciemam, sasniedzot Banātu kalnu ziemeļdaļu, kur tā pagriežas uz ziemeļrietumiem. Tā tek cauri Rešicas un Bokšas pilsētai, kas ir lielākās apdzīvotās vietas tās tuvumā, un turpina savu tecējumu netālu no Bērzavijas un Šosdejas ciemiem, kur Bērzava pamet Banātu kalnu reģionu un plūst cauri līdzenumam, kur, savukārt upe pagriežas uz dienvidrietumiem, sadalās vairākās paralēlās upēs un plūst garām Skulijas, Gātājas, Senžoržas, Rovinicamares un Dentas ciemam. No šīs vietas līdz pat Bērzavas ietekai Tamišā upes gultne ir sadalīta kanālos. Tālāk upe tek garām Partošas ciematam, dažus kilometrus veidojot Rumānijas un Serbijas robežu, un pēc 127 km gara plūduma cauri Rumānijai Bērzava ietek Serbijas Vojvodinas provincē netālu no Markovičevas ciema.

## Serbija
thumb|right|Brzava pie Konakas
Brzava plūst garām Konakas (Sečaņas apriņķī) un Mazās Margitas (*Banatskas Dubicas*) ciemam, kur tā kļūst par Serbijas lielākās kanālu sistēmas (Donavas—Tisas—Donavas kanāls) daļu. Vienīgā apdzīvotā vieta upes lejtecē ir Jarkovacas ciems, kas atrodas netālu no upes ietekas Tamišā, dienvidos no Botošas ciema. Viss upes 39 km garais posms Serbijas teritorijā nomenklatūriski tiek klasificēts kā Brzavas kanāls, taču tas nav kuģojams.

## Pietekas
Bērzavai ir šādas pietekas:

* Kreisā krasta: Krivajamare, Grindieša, Veļuga, Līškovumare, Alba, Seku, Rankinu, Sodola, Domāna, Bērzavica, Morāvica (augštecē), Gārliste, Moskādina, Fizeša, Boruga, Gorova, Čopa, Morāvica.

* Labā krasta: Bērzovica, Alibega, Izvoru (strauts), Beilormari, Bolnoveca, Gozna, Izvoru (upe), Čiresna, Breazova, Gropozu, Pjetrozu, Cerova, Vornika, Smida, Stoikonika, Birdanka (Birda).

## Apdzīvotas vietas upes apkārtnē
Rumānijā: Veļuga, Rešica, Bokša, Bērzavija, Gātāja, Denta

Serbijā: Markovičeva, Konaka, Mazā Margita, Jarkovaca

## Atsauces

## Avoti
* Jovan Đ. Marković (1990): *Enciklopedijski geografski leksikon Jugoslavije*; Svjetlost-Sarajevo; 
* *Atlas svijeta*, Fifth edition (1974); Jugoslavenski leksikografski zavod
* Administrația Națională Apelor Române – Cadastrul Apelor – București
* Institutul de Meteorologie și Hidrologie – Rîurile României – București 1971
* Trasee turistice – județul Caraș
* Trasee turistice – județul Timiș

## Kartes
* Harta județului Timiș
* Harta Județului Caraș-Severin
* Harta Munții Semenic 
* Harta Munții Aninei
Uldis Viesturs Sprūdžs

**Uldis Viesturs Sprūdžs** (dzimis 1956. gada 12. oktobrī) ir latviešu vijolnieks un pedagogs. Profesionālā apmācība sākās 7 gadu vecumā Emīla Dārziņa mūzikas skolā. Jau bērnībā jaunais vijolnieks izcēlās ar spožu virtuozitāti un spilgtu muzikalitāti, savā attīstībā apsteidzot visus profesionālos parametrus. Pēc E. Dārziņa MS seko mācības Latvijas Mūzikas akadēmijā, kuru viņš absolvē 1979. gadā. Tālāk seko papildināšanās Pēterburgā un Maskavā pie Borisa Gutņikova un Valentīna Berlinska. Jau mācību laikā viņš kļūst par vairāku starptautisku konkursu laureātu. Aktīvā koncertdarbība sākās no 14 gadu vecuma. Sniedzis apmēram 1500 koncertu visdažādākajās pasaules valstīs. Viņa repertuārs ir apbrīnojami plašs - no vecklasikas līdz pēdējiem 20. gs. mūzikas sasniegumiem. Vienlīdz labi un pārliecinoši viņš jūtas kā solists simfoniskā orķestra priekšā, gan kā smalks kamermūziķis, veidojot visizsmalcinātākās kamermūzikas programmas visdažādākajiem ansambļiem. Ilgstoša sadarbība viņu saista arī ar Rīgas stīgu kvartetu. Arī latviešu komponisti var pateikties viņam par savu skaņdarbu atskaņošanu gan Latvijā, gan ārzemēs.

## Atsauces
Pamede (zeme)

thumbnail|right|Pamede (''Pomesanien'') un pārējās prūšu zemes
thumbnail|right|Sadalītā Pamedes zeme pēc iekļaušanas Vācu ordeņa valsts sastāvā.
**Pamede** (, ) jeb **Pomezānija** bija baltu prūšu zeme tagadējās Polijas Pomožes vojevodistes teritorijā. Pamede atradās starp Vislas un Ilfingas (tagad Elblongas) upēm un robežojās ar Baltijas jūru ziemeļos, Pomereliju rietumos, Kulmas zemi dienvidos un Pagudes zemi austrumos.

## Vēsture
Pamedieši pirmo reizi pieminēti Duisburgas Pētera hronikā kā viena no prūšu ciltīm. Šīs zemes vārda izcelsmi saista ar senprūšu valodas vārdiem *pa* (pie) un *mede* (meža) no kā cēlies zemes Duisburgas Pētera minētais latīniskais nosaukums *terra Pamesania*.  
Prūsijas krusta kara sākumā Vācu ordenis 1232. gadā ieņēma Pamedi un Kvidinas pilskalnā uzcēla Marienverderas pili (*Marienwerder*). Pēc Pamedes zemes pakļaušanas un kristianizēšanas to sadalīja starp Vācu ordeni un Pamedes bīskapiju Rīgas arhibīskapijas pakļautībā. Marienverderas pils 1254. gadā kļuva par Pomezānijas bīskapu rezidences vietu.

Lielās prūšu sacelšanās laikā 1260. gadā pamedieši bija vienīgā prūšu cilts, kas nesacēlās pret krustnešiem.

1309. gadā Vācu ordeņa mītnes vieta tika pārcelta no Venēcijas uz Marienburgu, līdz Grunvaldes kaujai Marienburgas pils bija Vācu ordeņa lielmestru dzīvesvieta un ordeņa valsts politiskais centrs.

Līdz 1466. gadam tā bija Vācu ordeņa valsts sastāvā, bet pēc Trīspadsmitgadu kara ziemeļu daļa ar Marienburgas pili nokļuva poļu Karaļa Prūsijas sastāvā.
Dienvidu daļa palika Vācu ordeņa, no 1525. gada Prūsijas hercogistes pakļautībā, kopš 1772. gada abas daļas nokļuva Prūsijas Karalistes, un kopš 1945. gada Polijas Tautas Republikas sastāvā.

## Atsauces
Finanšu risks

**Finanšu risks** ir ekonomikas dalībnieku risks, kas ir tieši saistīts ar finanšu nozari un tam ir ietekme uz tirgus dalībnieka peļņu vai zaudējumiem.

## Risku mazināšana
Līdzīgi kā citus riskus, ekonomikas dalībniekiem finanšu riskus iespējams mazināt, izmantojot piemērotas risku vadības metodes. Investīcijās risku mazināšanai pielieto investīciju portfeļa diversifikāciju un risku hedžēšanu.

## Nediversificējami riski (sistemātiski riski)
* **Tirgus risks** — risks, ka tirgus kopumā, vai tā attiecīgais segments zaudēs vērtību.

## Diversificējami riski (sistēmiski riski)
* **Kredītrisks** — risks, ka darījuma pretējā puse vai finanšu instrumenta emitents neveic maksājumus vai neveic tos laikus.
* **Cenu svārstību risks** — risks, ka lielas finanšu instrumenta tirgus vērtības svārstības negatīvi ietekmēs ieguldījuma vērtību ieguldījuma turēšanas periodā.
* **Cenas risks** — risks, ka noteikta finanšu instrumenta tirgus vērtība ir pazeminājusies brīdī, kad tas ir jāapmaksā vai tiek pārdots.
***Valūtas risks** — risks, ka ārvalstu valūta, kurā ir izteikti finanšu instrumenti, zaudēs vērtību.
***Nodokļu risks** — risks, ka nodokļu likumi vai apmēri ir nenoteikti un var mainīties.
***Juridiskais risks** — risks, ka attiecīgie likumi un noteikumi ir neskaidri un var mainīties.
***Uzņēmumam raksturīgs risks** — risks, ka konkrētā uzņēmuma peļņa ir mazāka, nekā cerēts, vai cieš neveiksmes, kas negatīvi ietekmē ar uzņēmumu saistīto finanšu instrumentu vērtību.
***Nozarei raksturīgs risks** — risks, ka konkrētā nozarē peļņa ir mazāka, nekā cerēts, vai tā cieš neveiksmes, kas negatīvi ietekmē ar nozari saistīto finanšu instrumentu vērtību.
***Likviditātes risks** — risks, ka pieprasījuma trūkuma dēļ nav iespējams pārdot finanšu instrumentu noteiktā laikā vai par cenu, kas ir tuva reālajai tirgus vērtībai.
***Procentu likmju risks** — risks, ka finanšu instruments zaudē vērtību pastāvošo procentu likmju izmaiņu dēļ. Pieaugot procentu likmēm akciju tirgū, parāda vērtspapīru tirgus vērtība samazinās.
***Finanšu struktūras risks** — risks, ka noteikta atvasinātā instrumenta izmantošana vairo tā saistītā aktīva tirgus vērtības maiņas ietekmi.
***Sistēmas risks** — risks sakarā ar tehniskiem bojājumiem depozitāriju, biržu, norēķinu institūciju un citu iestāžu sistēmās, pārskatu sistēmās vai komunikāciju kanālos, kā rezultātā tiek anulēti darījumi, kavēti norēķini pēc darījumiem, notiek neprecīzi darījumi u.c.

## Atsauces
Ireks Zinnurovs

**Ireks Zinnurovs** (; dzimis ) ir bijušais Krievijas ūdenspolo spēlētājs, Krievijas Nopelniem bagātais sporta meistars.

## Biogrāfija
Kazaņas Specializētās olimpisko rezervju bērnu un jaunatnes skolas audzēknis. Pirmais treneris V. Gorjunovs. 1994. gadā beidzis Simferopoles Valsts universitāti.

1994. gada sāka spēlēt Volgogradas klubā "Lukoil-Spartaks", kura sastāvā kļuva par četrkārtēju Krievijas čempionu (1997, 1999, 2003, 2004) un seškārtēju Krievijas kausa ieguvēju (1998, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004).

No 1995. gada Zinnurovs spēlēja Krievijas izlasē. Viņš ir sudraba medaļas ieguvējs 2000. gada (Sidneja) un bronzas medaļas ieguvējs 2004. gada vasaras olimpiskās spēlēs (Atēnas), 1998. gada Labas gribas spēļu uzvarētājs (Ņujorka), 2001. gada pasaules čempionāta (Fukuoka) bronzas medaļas ieguvējs, 2002. gada Pasaules līgas (Grieķija) uzvarētājs, 2002. gada Pasaules kausa ieguvējs (Belgrada), 1997. gada Eiropas čempionāta (Sevilja) bronzas medaļas ieguvējs.

2004. gadā kļuva par Kazaņas komandas "Sintez" kapteini, kuras sastāvā ieguva kausu "Len Trophy" (2006—2007), uzvarēja Krievijas čempionātā (2007) un Krievijas kausu izcīņā (2005).

2009. gadā paziņoja par sporta karjeras beigšanu.

No 2009, līdz 201. gadam bija baseina "Orgsintez" direktors, no 2010. gada kluba "Sintez" (Kazaņa) viceprezidents, no 2011. gada janvāra — kluba "Sintez" galvenais treneris.

2016. gadā ievēlēts par Krievijas Valsts domes 7. sasaukuma deputātu no partijas "Vienotā Kreivija".

## Apbalvojumi
* Draudzības ordenis (Krievija)
* Ordeņa "Par nopelniem tēvijas labā" II pakāpes medaļa (Krievija)
* Medaļa "Kazaņas 1000 gadu piemiņai".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Zinnurovs mājas lapā ''Спортивная Россия'' 
* Zinnurova īsa biogrāfija mājas lapā ''waterpolo.ru''
Heilija Steinfelda

**Heilija Steinfelda** ir amerikāņu dziedātāja, aktrise. Par savām lomām filmās "Īstenā drošsirdība" un "Gandrīz septiņpadsmit" (*The Edge of Seventeen*) ir saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu, Zelta globusa balvu, Ekrāna aktieru ģildes balvu, BAFTA kino balvu un citas mazsvarīgākas nominācijas.

Viņas populārākie mūzikas singli ir *Love Myself*, *Starving * un *Let Me Go*. Tāpat aktrise arī sadarbojusies ar vairākiem populāriem māksliniekiem.

## Filmogrāfija

## Diskogrāfija
* *Haiz* (EP, 2015)
* *Half Written Story* (EP, 2020)

## Ārējās saites
Inga Krasovska

**Inga Seņkāne** (dzimusi **Inga Krasovska** ) ir latviešu horeogrāfe. Spēlmaņu nakts balvas saņēmēja kā Gada kustību režisore. (2011, 2012, 2013).

## Biogrāfija
1996. gadā absolvējusi Latvijas Lauksaimniecības universitāti ekonomista specialitātē. 2007. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmijas Modernās dejas horeogrāfijas nodaļu.

Pašlaik strādā kā horeogrāfe galvenokārt Dailes teātrī un Liepājas teātrī. Strādājusi arī Maskavas Puškina teātrī, Latvijas Nacionālajā teātrī un Valmieras teātrī.

Vairākkārt bijusi nominēta Spēlmaņu nakts balvai kategorijā Gada kustību režisors. Balvu saņēmusi 2011., 2012. un 2013. gadā.

Meita ir aktrise Anete Kursīte. Precējusies ar uzņēmēju Arni Seņkānu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Inga Krasovska izrades.lv
Valters Kristbergs

**Valters Kristbergs** (dzimis  Rīgā) ir latviešu scenogrāfs.

No 1994. līdz 1998. gadam mācījies Saldus sākumskolā. No 1998. līdz 2003. gadam mācījies Saldus pilsētas ģimnāzijā. No 1999. līdz 2003. gadam mācījies Saldus mākslas skolā. 2007. gadā beidzis Jaņa Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolu. 2010. gadā iestājies Latvijas Mākslas akadēmijas Scenogrāfijas nodaļā.

Bijis scenogrāfs vairākām Dailes teātra un Dirty Deal Teatro izrādēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://www.valterskristbergs.com
* Valters Kristbergs  izrades.lv
Hedžēšana

**Hedžēšana** ir risku vadības metode, kas izmanto atvasinātos finanšu instrumentus finanšu risku mazināšanai.

Izveidojot ideāli hedžētu darījumu, teorētiski iespējams no tā pilnībā izslēgt sistemātisko risku. Parasti risku hedžēšana tiek veikta, noslēdzot nākotnes darījumu līgumus, tā nodrošinoties pret iespējamiem zaudējumiem, kuri varētu rasties dēļ izmaiņām bāzes aktīva cenā, kā arī svārstībām procentu likmēs un valūtas kursā.

## Princips
Hedžēšanas darbības balstās uz vēlmi tagadnē vienoties par pieņemamu darījuma objekta nākotnes cenu, lai nodalītu iespējamās nākotnes cenu svārstības no pamata darījuma. Izplatītākie hedžēto darījumu objekti ir izejvielu cenas, vērtspapīru biržas kursi, valūtas maiņas kursi un procentu likmes. Lai hedžētu pamata darījuma finanšu risku, tam piesaista papildus nākotnes darījumu, kura korelācija ar pamata darījumu ir apgriezta, tādējādi iegūstot svārstību izlīdzinošu efektu.

## Piemērs
Ražošanas uzņēmums Latvijā noslēdz līgumu ar uzņēmumu ASV par 100 tūkstošu sagatavju piegādi pēc gada, kur vienas sagataves cena ir $1. Saskaņā ar līgumu, lai izpildītu saistības ar piegādātāju, ražotājam pēc gada būs jāiegādājas $100 000.

Pieņemot, ka netiek iekasēta komisijas maksa un šī brīža valūtas kurss ir $1 = €1, ražotājam šis darījums izmaksā €100 000. Ja pēc gada eiro maiņas kurss ir nokrities par 20% un $1 = €0,80, tad ražotājam darījuma izpildei nepieciešamo $100 000 iegāde izmaksās €125 000.

Lai ražotājs varētu valūtas kursa svārstības novērst jeb hedžēt, piegādes līgumam būtu jāpiesaista nākotnes darījums, ar kuru ražotājs savā īpašumā iegūst tiesības pēc gada nopirkt $100 000 par šodienas cenu.

## Atsauces
Pomerelija

thumb|Pomerelija 13.—14. gadsimtā

**Pomerelija** (, ) ir vēsturisks reģions Polijas ziemeļos. Uzskatīta arī par Pomerānijas un Prūsijas daļu.
Saistību apkalpošanas koeficients

**Saistību apkalpošanas koeficients (DSCR)** ir rādītājs, kas sniedz informāciju par uzņēmuma spēju segt saistību maksājumus konkrētajā periodā. Tā ir bieži izmantota mēraukla, kas rāda, vai uzņēmums spēj nopelnīt pietiekami daudz naudas, lai spētu segt savas saistības. Jo augstāks ir šis rādītājs, jo lielākas izredzes saņemt aizdevumu.

## Pielietošana
DSCR izmanto, lai izvērtētu uzņēmuma spēju izpildīt savas saistības. Ja šis rādītājs ir lielāks par 1, tad var uzskatīt, ka uzņēmuma maksātspēja ir pietekama, bet, ja tas ir zem 1, tas norāda uz potenciālām problēmām. Lai uzņēmums darbotos ar rezervi, pieņemts, ka DSCR rādītājam jābūt 1,2 - 1,3. Pieaugot DSCR, samazinās saistību neizpildes gadījuma iestāšanās, ka arī zaudējumu rašanās iespēja.

## Aprēķināšana
DSCR aprēķināšanai nepieciešams zināt uzņēmuma EBITDA rādītāju.

DSCR = EBITDA / saistību maksājumi pārskata periodā (procenti + pamatsummas).

## Interpretācija

Ja DSCR ir mazāk par 1, tas nozīmē, ka uzņēmuma naudas plūsma ir negatīva, un uzņēmums nespēs veikt parāda atmaksu, nepiesaistot papildus līdzekļus no citiem avotiem. Piemēram, DSCR 0.95 nozīmē, ka uzņēmums būs spējīgs izpildīt tikai 95% no savām saistībām. Ja DSCR ir lielāks par 1, tad uzņēmums ir spējīgs pildīt esošās saistības, tomēr, ja tas ir tuvu 1, piemēram, 1.1, pietiks ar mazu naudas plūsmas samazinājumu, lai uzņēmuma spēja izpildīt saistības tiktu negatīvi ietekmēta.

## Atsauces
Kosmos-2512

***Kosmos-2512*** (*Космос-2512*) jeb ***KJuA-1*** (*КЮА-1*) bija Krievijas pasīvs pavadonis radaru kalibrācijai no zemes. Tas orbītā tika palaists 2015. gada 5. decembrī.

Kosmiskais aparāts *KJuA* (*Калибровочно-Юстировочный Аппарат*) ir paredzēts uzņēmuma *[[Almaz-Antej]]* pretgaisa un pretraķešu aizsardzības radiolokācijas sistēmu izmēģināšanai. Tas izveidots lodes formā ar masu 15,8 kg.

*KJuA-1* tika palaists  14:08:33 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1v / Volga]]* no Pļeseckas kosmodroma kopā ar pavadoni *Kanopus-ST* (*[[Kosmos-2511]]*). Dzinējbloks *Volga* ar *Kanopus-ST* un pavadoni *KJuA-1* atdalījās no raķetes un iegāja orbītā. Noteiktā laikā *KJuA-1* (tam piešķirts oficiālais nosaukums *Kosmos-2512*) veiksmīgi atdalījās no *Volga*. *Kanopus-ST* palika savienots ar dzinējbloku, 8. decembrī nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Ārējās saites
* COSMOS 2512 n2yo.com
* KYuA 1, 2 Gunter Dirk Krebs
* КЮА-1, 2  mapgroup.com.ua
Jurijs Losevs

**Jurijs Losevs** (dzimis  Daugavpilī; miris ) bija Latvijas krievu aktieris un režisors.

## Dzīvesgājums
Absolvēja Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti. No 1971. līdz 1983. gadam strādāja Rīgas Krievu teātrī. No 1983. līdz 1986. gadam strādāja Konstantīna Staņislavska vārdā nosauktajā Karagandas krievu dramatiskajā teātrī. Kopš 1997. gada strādāja Daugavpils teātrī.

Filmējās seriālā "Likteņa līdumnieki". 2017. gadā tika nominēts „Spēlmaņu nakts” balvai kategorijā „Gada aktieris otrā plāna lomā”.

## Atsauces
Mārtiņš Vilkārsis

**Mārtiņš Vilkārsis** (dzimis  Jelgavā) ir latviešu scenogrāfs. 

## Biogrāfija
Mācījies Jelgavas 1. vidusskolā un Rēzeknes Lietišķās mākslas vidusskolas Dekoratoru nodaļā. 1993. gadā absolvējis Latvijas Mākslas akadēmijas Dizaingrafikas nodaļu. Mācījies arī Aleksandra Dembo Dizaingrafikas meistardarbnīcā un Andra Freiberga Scenogrāfijas meistardarbnīcā.

Strādājis Dailes teātrī gan par reklāmas mākslinieku, gan par galveno mākslinieku, gan par māksliniecisko vadītāju. Tāpat bijis Rīgas Krievu teātra galvenais mākslinieks. Pašlaik brīvmākslinieks.

Veidojis scenogrāfijas vairāk nekā divsimt izrādēm Latvijā, Lietuvā, Igaunijā, Krievijā, Kazahstānā, Gruzijā, Japānā.

Sešas reizes saņēmis "Spēlmaņu nakts" balvu kā gada scenogrāfs.

2021. gadā iecelts par Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieku.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mārtiņš Vilkārsis izrades.lv
Rentabilitāte

**Rentabilitāte**, **pelnītspēja** jeb **ienesīgums** ir rādītājs, kas liecina par uzņēmuma spēju veikt tādu saimniecisko darbību, kas ir ienesīga.

## Lietošana
Rentabilitātes rādītāju var izmantot, lai analizētu, kā ieguldījumi atspoguļosies nākotnes peļņā. Zema rentabilitāte liecina par iespējamām problēmām uzņēmuma attīstībā, kuras nenovēršot, iespējama maksātnsepēja.

## Veidi un aprēķināšana
Rentabilitāti var aplūkot no dažādiem aspektiem, atkarībā no tā, ko tieši ir nepieciešams mērīt un analizēt. Rentabilitāti principā nemēra tieši naudā, bet gan kā atdevi no kādiem aktīviem.

### Bruto rentabilitāte
Bruto rentabilitāte norāda uz to, cik rentabla ir uzņēmuma pamatdarbība (pamatprodukcija). Bruto rentabilitāti aprēķina pēc formulas: bruto peļņa / neto apgrozījums x 100.

### [[EBITDA]] rentabiltāte
Šis rādītājs ļauj izvērtēt, cik rentabla ir saimnieciskā darbība kopumā. To aprēķina pēc formulas: EBITDA  / neto apgrozījums x 100.

### Pašu kapitāla rentabilitāte
Pašu kapitāla rentabilitāte palīdz izprast, cik liela atdeve ir katram EUR, kas ieguldīts uzņēmuma pamatkapitālā. To aprēķina: pārskata gada peļņa / pašu kapitāls X 100.
Šis rādītājs uzņēmuma īpašniekus parasti interesē visvairāk, jo ļauj izmērīt, kāda ir peļņa / atdeve no ieguldījuma.

### Aktīvu rentabilitāte
Aktīvu rentabilitāte parāda, kāda ir atdeve no uzņēmuma saimnieciskajā darbībā izmantotajiem aktīviem. To aprēķina: pārskata gada peļņa / aktīvu kopsumma x 100.

## Atsauces
Klīrings

**Klīrings** (no  — 'notīrīšana') jeb **tīrvērte** ir maksājuma dokumentu nosūtīšana, apstrāde un savstarpējā saskaņošana, saskaņā ar kuru organizācija darbojas kā starpnieks un uzņemas pircēja un pārdevēja lomu darījumā, lai saskaņotu rīkojumus starp darījuma partneriem, kas notiek pirms norēķiniem un kura rezultātā, balstoties uz visiem iesniegtajiem maksājuma dokumentiem, aprēķina katras kredītiestādes klīringa neto pozīciju, t.i., kopējās naudas līdzekļu saistības vai prasības pret pārējām kredītiestādēm.
Klīrings ir nepieciešams, lai saskaņotu visus pirkšanas un pārdošanas pasūtījumus tirgū. Tas nodrošina vienmērīgākus un efektīvākus tirgus, jo puses var veikt pārskaitījumus tīrvērtes sabiedrībai, nevis katrai atsevišķai pusei, ar kuru tās ir veikušas darījumus.

## Atsauces
2018. gada Tour de Romandie

**2018. gada ''Tour de Romandie*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 24. līdz 29. aprīlim. Tā bija 72. reize, kad notika *Tour de Romandie* sacensības un tās bija 19. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Sacensību kopvērtējumā uzvarēja [[Primožs Rogličs]] no **.

== Komandas ==
Tā kā *Tour de Romandie* bija [[2018. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicināta viena UCI profesionālā kontinentālā komanda — *'', veidojot 19 komandu pelotonu.

## Maršruts

## Posmi
### Prologs

### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

## Rezultāti
### Kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Kantora iela (Rīga)

**Kantora iela** ir Rīgas iela Zemgales priekšpilsētas Bieriņu apkaimē, kas turpinās kā Mārupes pilsētas Kantora iela. Iela sākas krustojumā ar Ojāra Vācieša ielu un beidzas pie Rīgas un Mārupes novada robežas krustojumā ar Upesgrīvas ielu. Tās kopējais garums Rīgas teritorijā ir 2000 metri, un tā klāta ar asfalta segumu.

Kantora ielā ir lielākoties privātmāju apbūve, kā arī dažas mazstāvu daudzdzīvokļu mājas (to skaitā arī kādreizējā Bieriņu muižas ēka), daži uzņēmumi, kā arī Retro auto muzejs. Kantora iela šķērso Mārupīti.

## Vēsture
Ielas nosaukums cēlies saistībā ar 19. gadsimtā celto Bieriņu muižas ēku (Kantora ielā 10) un ceļu, pa kuru varēja nokļūt uz muižas pārvaldes kantora ēku Mārupītes otrā krastā (tagad Kantora ielā 11/13), tālāk ceļš turpinājās virzienā uz veco Bieriņu muižas ēku, kas atradās tagadējās Mārupes Valsts ģimnāzijas ēkas atrašanās vietā (Kantora ielā Mārupes teritorijā).

## Ielu savienojumi
Kantora iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ojāra Vācieša iela (T veida krustojums)
* Īvandes iela (T veida krustojums)
* Zvārdes iela (T veida krustojums)
* Spirgus iela (T veida krustojums)
* Mežotnes iela (T veida krustojums)
* Cīravas iela (T veida krustojums)
* Amulas iela
* Slampes iela
* Lutriņu iela
* Brūkleņu iela
* Dauguļu iela
* Upesgrīvas iela
* Kantora iela (ielas turpinājums Mārupē)

## Skatīt arī
* Bieriņi

## Atsauces
Deils Haverčuks

**Deils Haverčuks** (; dzimis , miris ) bija kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 1188 spēles Nacionālajā hokeja līgā, guvis 1409 punktus. 1981. gada NHL draftā tika izvēlēts ar kopējo pirmo numuru, kā līgas labākais debitants ieguva Kaldera balvu. 2001. gadā uzņemts Hokeja slavas zālē.

## Spēlētāja karjera
Junioru vecumā no 1979. līdz 1981. gadam Haverčuks spēlēja QMJHL komandā Kornvalas "Royals". Tās sastāvā abas sezonas izcīnīja Memoriālo kausu, 1981. gadā tiekot atzīts arī par kausa izcīņas, kā arī QMJHL vērtīgāko spēlētāju. 1981. gada NHL draftā Haverčuku ar kopējo pirmo numuru izvēlējās Vinipegas "Jets". Pēc viņa draftā tika izvēlēti tādi vēlāk Hokeja slavas zālē uzņemti spēlētāji kā Rons Frānsiss, Grants Fūrs un Kriss Čelioss. Savu pirmo NHL sezonu Haverčuks noslēdza ar 103 rezultativitātes punktiem, tādējādi kļūdams par visu laiku jaunāko spēlētāju, kas sezonā pārsniedzis 100 punktu robežu, kā arī kā līgas labākais debitants iegūstot Kaldera balvu.

Haverčuks bija "Jets" rezultatīvākais spēlētājs visās deviņās sezonās, kuras viņš komandas sastāvā aizvadīja. No 1983. līdz 1988. gadam piecas sezonas pēc kārtas Haverčuks pārsniedza 100 punktu robežu. 1984.—85. gada sezona izvērtās par rezultatīvāko Haverčuka karjerā, tajā gūstot 130 punktus, līgas rezultatīvāko spēlētāju sarakstā ierindojoties vien aiz Veina Grecka un Jari Kurri. No 1984. līdz 1990. gadam Haverčuks bija Vinipegas "Jets" kapteinis. Lai gan šajā laikā "Jets" tikai reizi neizdevās iekļūt Stenlija kausa izcīņā, komandai tikai divas reizes izdevās pārvarēt tās pirmo kārtu, otrajā kārtā kapitulējot vēlākajai kausa ieguvējai Edmontonas "Oilers".

1990. gada NHL drafta laikā Haverčuks tika aizmainīts uz Bufalo "Sabres". Nākamajās četrās sezonās uzbrucējs guva ne mazāk kā 86 punktus. 1994.—95. gada sezonā lokauta un savainojumu dēļ "Sabres" rindās Haverčuks aizvadīja tikai 23 spēles. 1995. gadā noslēdza līgumu ar Sentluisas "Blues", taču jau nākamās sezonas gaitā tika aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers". 1996.—97. gada sezonā kopā ar "Flyers" uzbrucējs sasniedza Stenlija kausa finālsēriju, tajā piekāpjoties Detroitas "Red Wings". Pēc sezonas noslēguma Haverčuks paziņoja par karjeras beigšanu.

Kanādas hokeja izlases rindās spēlējis divās Kanādas kausa izcīņās, kā arī trīs Pasaules čempionātos, tajos izcīnot vienu sudraba un divas bronzas medaļas.

## Ārējās saites
Valsts maksājumu bilance

**Valsts maksājumu bilance** ir statistikas pārskats par ekonomiskajiem darījumiem starp valsts rezidentiem un nerezidentiem. 
Bilances rādītājus iespaido tādi makroekonomiskie faktori, kā cenu līmenis, nacionālais ienākums, procentu likmes, valsts izmaksu proporcijas. Šie dati dod iespēju sekot importa un eksporta, tiešo ieguldījumu u.c. tendencēm. Uzņēmējiem datu analīze palīdz izstrādāt uzņēmuma attīstības stratēģiju.
Valsts iestādēm bilances dati nepieciešami efektīvai ekonomiskās politikas veidošanai un tām uzticēto funkciju veikšanai.
Maksājumu bilance tiek gatavota par noteiktu periodu (mēnesi, ceturksni, gadu).

Latvijā līdzīgi kā citviet Eiropas valstīs, valsts maksājumu bilances datus apkopo centrālās bankas statistikas jomas speciālisti. Lai dati būtu savstarpēji salīdzināmi, tie tiek apkopoti saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda izstrādāto metodoloģiju.

## Valsts maksājumu bilance ietver

### Tekošo kontu
Tekošais konts atspoguļo pārskata periodā veikto preču un pakalpojumu importa un eksporta datus, ienākumus un izdevumus, kārtējos pārvedumus – nodokļi, pensijas u.c., kas nav paredzēti ieguldījumiem.

### Kapitāla un finanšu kontu
Kapitāla konts sastāv no diviem posteņiem "Kapitāla pārvedumi" un "Neproducētie nefinanšu aktīvi". Kapitāla pārvedumos rezidents nerezidentam bez atlīdzības piešķir finanšu vai nefinanšu aktīvus, kas paredzēti ieguldījumiem. Neproducētie nefinanšu aktīvi atspoguļo darījumus, kas saistīti ar aktīviem, kuri nepieciešami ražošanā vai pakalpojumu sniegšanā, bet paši netiek radīti, kā arī darījumus, kas saistīti ar nemateriāliem aktīviem.
Finanšu kontā uzskaita darījumus ar finanšu aktīviem un pasīviem starp rezidentiem un nerezidentiem. Šis konts ietver piecas resursu grupas: tiešās investīcijas (Latvijā un ārvalstīs), portfeļieguldījumi, atvasinātie finanšu instrumenti, citi ieguldījumi un rezerves aktīvi.

### Statistisko novirzi
Statistiskā novirze ir starpība starp tekošo kontu un kapitāla un finanšu kontu. Novirze var veidoties, ja datu apkopošanā izmantoti dažādi avoti, kas sniedz pretrunīgu informāciju, kā arī atsevišķas bilances pozīcijas iespējams novērtēt aptuveni.

## Atsauces
Fiziska persona

**Fiziska persona** ir cilvēks kā tiesību un pienākumu subjekts un īstenotājs. Fiziskas personas statuss sākas līdz ar personas piedzimšanu un beidzas ar nāvi; abi šie fakti ir pierādāmi ar izrakstiem no dzimtsarakstu nodaļu reģistriem un to izdotiem dokumentiem. Otrs personas veids ir juridiska persona.

Fiziska persona Eiropas Savienībā: "Tiesībās — cilvēks ar savām tiesībām un pienākumiem."

Fiziskai personai ir savas tiesības un pienākumi, tā ir pakļauta noteiktiem likumiem un prasībām, par kuru neievērošanu tā var tikt saukta pie atbildības, saņemot tiesību aktos paredzētos sodus.

Fizisku personu unikāli identificē tai piešķirtais kods, ko sauc par personas kodu.

## Atsauces
Pabalsts

**Pabalsts** ir valsts, pašvaldību vai uzņēmumu materiāla palīdzība maznodrošinātiem iedzīvotājiem, nelaimē cietušajiem, kā arī iedzīvotājiem slimības gadījumā, bezdarbniekiem u. c.

Eiropas Savienības terminoloģijā: personai speciālam mērķim regulāri vai reizumis izsniegta nauda. Darbiniekam izmaksātā nauda par izdevumiem, kas tieši vai netieši rodas, pildot darba pienākumus, piemēram, par ceļošanas, pieņemšanas, automobiļa nobrauktās kilometrāžas un citiem izdevumiem.

## Valsts sociālie pabalsti
Valsts sociālie pabalsti ir valsts atbalsts naudas izmaksu veidā, kuru saņem pie noteiktām iedzīvotāju grupām piederīgas personas situācijās, kad ir nepieciešami papildu izdevumi vai kad šīs personas nespēj gūt ienākumus.

### Pabalstu veidi
**Regulāri izmaksājamie:**

* ģimenes valsts pabalsts;
* bērna kopšanas pabalsts;
* pabalsts aizbildnim par bērna uzturēšanu;
* atlīdzība par aizbildņa pienākumu pildīšanu;
* atlīdzība par audžuģimenes pienākumu pildīšanu;
* pabalsts transporta izdevumu kompensēšanai invalīdiem, kuriem ir apgrūtināta pārvietošanās;
* valsts sociālā nodrošinājuma pabalsts;
* atlīdzība par adoptējamā bērna aprūpi;
* bērna invalīda kopšanas pabalsts;
* pabalsts invalīdam, kuram nepieciešama kopšana.

**Vienreiz izmaksājamie valsts sociālie pabalsti ir šādi:**
* bērna piedzimšanas pabalsts;
* apbedīšanas pabalsts;
* atlīdzība par adopciju.

### Valsts sociālo pabalstu finansēšana
Valsts sociālos pabalstus finansē no valsts pamatbudžeta.

## Atsauces