Vairogvaboles

**Vairogvaboles** () ir lapgraužu dzimtas ģints, kurā ietilpst ap 430 sugām.

## Izplatība
Vairogvaboļu ģintī ir aprakstītas apmēram 430 sugas, kas ir izplatītas visā pasaulē. Taču sugu lielākā daļa iedzīvo Veco Pasauli, it īpaši Āfrikas, Madagaskaras un Āzijas tropus un subtropus.

Ziemeļamerikā savukārt ir zināma tikai viena vietēja suga (*[[Cassida relicta]]*) un četras ievestas sugas no Palearktikas: *[[Cassida azurea]]* (ievests 1989. gada eksperimentālas programmas ietvaros bioloģiskajā cīņā pret parasto plaukšķeni; sākotnēji aklimatizējas Alberta, Manitoba un Saskačevana provincēs), *[[Cassida rubiginosa]]* (introducēta un aklimatizējas), *[[Cassida nebulosa]]* (tika reģistrēts Ņujorkā un Kalifornijā, taču nav aklimatizējusies) un *[[Cassida flaveola]]*.

Āfrikā (ieskaitot Madagaskaru) un Rietumpalearktikā dzīvo vairāk sugu nekā Austrumpalearktikā un Austrālijā. Madagaskarā dzīvo ļoti daudz un  dažādas sugas, 71 suga, turklāt Āfrikā uz dienvidiem no Sahāras tuksneša ir reģistrētas tikai 83 sugas, no kurām tikai viena suga *[[Cassida dorsovittata]]* ir sastopama abos reģionos. Madagaskaras sugas savstarpēji ir iedalītas dažās grupās, kurās radniecisko sugu nav citos reģionos.

Austrālijā ir aprakstītas 9 vietējas sugas, kurus iedala divās morfoloģiski un ģeogrāfiski atšķirīgas apakšgrupās:
* *pirmajā grupā* ietilpst *[[Cassida denticulata]]*, *[[Cassida mera]]*, *[[Cassida navicella]]* un *[[Cassida sappho]]*, kas ir sastopama galvenokārt Austrālijas dienvidaustrumos (Dienvidaustrālijas, Viktorijas, Jaundienvidvelsa štatus un līdz Kvīnslenda dienvidiem); raksturojas ar: mazs ķermeņa izmērs mazāk par 5,6 mm (parasti nepārsniedz 5 mm) garumā; segspārni ir īsi ovāli vai ovāli, ļoti izliekti; segspārnu diski ar regulārām punktiņu vagām; segspārnu iestieptas malas ir tievas un ļoti slīpas; klipeuss ar punktiņiem; ūsas īsas; vairākām sugām nav zināmi barības augi, tikai *C. denticulata* jauni kāpuri bija atzīmēti uz *[[Dichondra repens]]* (tīteņu dzimtas pārstāvis);
* otrajā grupā ietilpst *[[Cassida aureola]]*, *[[Cassida compuncta]]*, *[[Cassida diomma]]*, *[[Cassida queenslandica]]* un *[[Cassida sexguttata]]*, kas ir sastopama galvenokārt Austrālijas ziemeļos un ziemeļaustrumos (*C. diomma* un *C. sexguttata* ir zināmi no Papua subreģiona un *C. compuncta* reģistrēta Fidži salā), tikai *C. compuncta* izplatās Austrālijā tālāk uz dienvidaustrumiem; ķermeņa garums ir vidējais 5,0 — 6,6 mm (parasti virs 5,5 mm); segaspārni kopā ir gandrīz apaļi, viegli izliekti; segspārnu disku punktuācija ir pa segspārnu reljefu (izņemot *C. aureola* un *C. queenslandica*); segspārnu izstieptas malas ir īsas, gandrīz horizontālas; klipeuss bez punktiņiem; ūsas ir daudz vai maz garas; *C. compunctata* barojas ar *[[Ipomoea cairica]]*, *C. diomma* — ar *[[Ipomoea batatas]]* un *[[Ipomoea trilobata]]*.

2004. gadā Latvijas vaboļu sarakstā tika iekļautas 22 vairogvaboļu ģints sugas. Taču pēc vairogvaboļu apakšdzimtas revīzijas no Latvijas sugu saraksta ir izsvītrotas divas sugas *[[Cassida atrata]]* un *[[Cassida subreticulata]]*. Tāpēc šobrīd Latvijas vaboļu sarakstā ir 20 šīs ģints sugas:
* apakšģints: *Odontionycha* Weise, 1891
:* suga: *[[Cassida viridis]]* Linnaeus, 1758
* apakšģints: *Mionychella* Spaeth, 1952
:* suga: *[[Cassida hemisphaerica]]* Herbst, 1799
* apakšģints: *Pseudocassida* Desbrochers des Loges, 1891
:* suga: *[[Cassida murraea]]* Linnaeus, 1767
* apakšģints: *Cassida* Linnaeus, 1758
:* suga: *[[Cassida atrata]]* Fabricius, 1787
:* suga: *[[Cassida denticollis]]* Suffrian, 1844
:* suga: *[[Cassida ferruginea]]* Goeze, 1777
:* suga: *[[Cassida flaveola]]* Thunberg, 1794
:* suga: *[[Cassida lineola]]* Creutzer, 1799
:* suga: *[[Cassida nebulosa]]* Linnaeus, 1758
:* suga: *[[Cassida pannonica]]* Suffrian, 1844
:* suga: *[[Cassida panzeri]]* Weise, 1907
:* suga: *[[Cassida prasina]]* Illiger, 1798
:* suga: *[[Cassida rubiginosa]]* O.F.Müller, 1776
:* suga: *[[Cassida sanguinolenta]]* O.F.Müller, 1776
:* suga: *[[Cassida sanguinosa]]* Suffrian, 1844
:* suga: *[[Cassida seladonia]]* Gyllenhal, 1827
:* suga: *[[Cassida stigmatica]]* Suffrian, 1844
:* suga: *[[Cassida vittata]]* Villers, 1789
* apakšģints: *Mionycha* Weise, 1891
:* suga: *[[Cassida subreticulata]]* Suffrian, 1844
:* suga: *[[Cassida margaritacea]]* Schaller, 1783
* apakšģints: *Cassiduella* E. Strand, 1928
:* suga: *[[Cassida nobilis]]* Linnaeus, 1758
:* suga: *[[Cassida vibex]]* Linnaeus, 1767

## Pieaugušo vaboļu apraksts
Pieaugušās vaboles (imago) parasti ir 5 — 8 mm gari; ķermenis ir plašs, apaļīgs vai ovāls, plakans vai daudz-maz izliekts; dažāda krāsojuma, bieži ar metālisku spīdumu.

Šīs ģints pārstāvjiem ir kopīgas raksturīpašības, kas atšķir tos no citiem vairogvaboļu apakšdzimtas pārstāvjiem:
* pronotuma epipleiras ir bez vagām ūsiņu ievietošanai, vai, ļoti reti, ir šādu vagu sākums;
* segspārnu ārēja mala no apakšas bez matiņiem;
* ūsiņu trešais posms ir garāks par otru posmu.

## Ekoloģija
Vairogvaboles ir zālēdāji, kas var baroties ar vairāku dzimtu augiem (polifāgi), vienas dzimtas augiem (oligofāgi) vai tikai ar vienu augu sugu vai vairākām viena ģints robežas (monofāgi).

### Dabiskie ienaidnieki
Starp kukaiņiem ir dažādi parazītu un parazitoīdi, kas parazitē vairogvaboļu preimaginālas stadijas, parasti kāpuri, dažreiz kūniņas un olas, reti imago, tai skaitā plēvspārņi un divspārņi.

Starp plēvspārņiem par varogvaboļu ģints ir zināmi parazīti no dzimtām:
* *[[Chalcididae]]* endoparazitoīdu dzimta, no kuriem *[[Conura]]* (*[[Conura albifrons]]*) parazitē uz kāpuriem un kūniņām; *[[Brachymeria]]* (*[[Brachymeria menoni]]*, *[[Brachymeria inermis]]*, *[[Brachymeria vitripennis]]*) parazitē uz kūniņām;
* *[[Pteromalidae]]* pārstāvji ir endoparazīti (piemēram, *[[Pteromalus]]*);
* *[[Eupelmidae]]* ir parazitisko un fakultatīvi hiperparzītisko plēvspārņu dzimta, kas parazītē preimaginālas stadija, tie ir endoparzīti un ektoparazīti, *[[Eupelmus]]* (*[[Eupelmus annulatus]]*, *[[Eupelmus xambeui]]*, *[[Eupelmus urozonis]]*), *[[Macroneura]]* (*[[Macroneura vesicularis]]*);
* *[[Tetracampidae]]*pārstāvji no *[[Tetracampe]]* (*[[Tetracampe reptans]]*), *[[Foersterella]]* (*[[Foersterella flavipes]]*, *[[Foersterella erdoesi]]*) un *[[Cassidocida]]* ģintīm ir olu parazīti;
* *[[Eulophidae]]* dzimtas pārstāvji no 
:* *[[Entedoninae]]* apakšdzimtas, tai skaitā *[[Chrysonotomyia]]* (*[[Chrysonotomyia formosa]]*), *[[Emersonella]]* (*[[Emersonella nivipes]]*), *[[Pediobius]]* un *[[Teleopterus]]* (*[[Teleopterus erxias]]*) ģints pārstāvji ir olu parazīti, *[[Entedon]]* (*[[Entedon cassidae]]*) — ir primāri un sekundāri olu, kāpuru un kūniņu endoparaziti; 
:* *[[Eulophinae]]* apakšdzimtas pārstāvji no *[[Eulophus]]* (*[[Eulophus larvarum]]*) ģints ir kāpuru ektoparazīti; 
:* *[[Tetrastichinae]]* pārstāvji no *[[Aprostocetus]]* (*[[Aprostocetus bruzzonis]]*) ģints ir kāpuru un kūniņu parazīti, *[[Terastichus]]* ir vairogvaboļu parazīti, *[[Holcotetrastichus]]* (*[[Holcotetrastichus rhosaces]]*) ir kūniņu un kāpuru ektoparazīti;
* *[[Trichogrammatidae]]* pārstāvji no *[[Trichogramma]]* (*[[Trichogramma minutum]]*) ģints ir parazīti, no *[[Monorthochaeta]]* (*[[Monorthochaeta nigra]]*) ģints ir olu parazīti;
* *[[Mymaridae]]* pārstāvji no *[[Anaphes]]* (*[[Anaphes pannonicus]]*, *[[Anaphes chrysomelae]]*, *[[Anaphes ovata]]*) ģints ir olu parazīti;
* *[[Platygastridae]]* pārstāvji no *[[Platygaster]]* ģints ir kāpuru parazitoīdi.

Divspārņi no kāpurmušu dzimtas,  ir primāri endoparzitoīdi, kas uzbrūk dažādam attīstīšanas stadijām (ola, kāpurs, kūniņa, imago).
* kāpurmušu dzimtas pārstāvji no:
:* *[[Dufouriinae]]* apakšdzimtas parazitē dažādas vaboles, piemēram *[[Chaetoptilia]]* (*[[Chaetoptilia plumicornis]]*) ģints mušas ir vairogvaboļu kāpuru parazitoīds, *[[Dufoura]]* (*[[Dufoura chalybeata]]*, *[[Dufoura nigrita]]*) ģints mušas ir Palearktikas apgabala vairogvaboļu parazīti;
:* *[[Exoristinae]]* apakšdzimtas parazitē kāpurus, piemēram, *[[Eribella]]* (*[[Eribella exilis]]*) un *[[Eucelatoria]]*;
:* *[[Phasiinae]]* apakšdzimtas *[[Labigaster]]* (*[[Labigaster forcipata]]*) parazitē vairogvaboles.

## Atsauces

## Ārējās saites
* *[http://www.gbif.org/species/1048148 Cassida Linnaeus, 1758]*. GBIF.org
* *[http://www.biol.uni.wroc.pl/cassidae/katalog%20internetowy/cassida.htm Genus: Cassida Linnaeus, 1758] *. Wydział Nauk Biologicznych