Karēļu-somu PSR

**Karēļu-somu PSR** bija 1940. gadā Padomju Savienības okupētajā Somijas Republikas un līdz tam eksistējušās Karēlijas APSR teritorijā līdz 1956. gadam pastāvoša padomju republika. 1956. gada 16. jūlijā PSRS Augstākā padome, lai destaļinizācijas ietvaros uzlabotu attiecības ar Somiju, nolēma to likvidēt un pārdēvēt par Karēlijas APSR. Mūsdienās lielākā daļa no bijušās padomju republikas ietilpst Krievijas Federācijas Karēlijas Republikas sastāvā.

## Vēsture
Pēc 1939. gada 23. augusta Molotova—Ribentropa pakta slepenā pielikuma parakstīšanas Somijas Republika tika iekļauta PSRS īpašo interešu zonā, jo tās diktatora Josifa Staļina mērķis bija iekļaut visas bijušās Krievijas Impērijas daļas savas lielvalsts sastāvā. 
1939. gada septembrī PSRS valdība piedāvāja Baltijas valstīm (Lietuvai, Latvijai, Igaunijai un Somijai) noslēgt draudzības un savstarpējās palīdzības līgumus, kas paredzēja PSRS karabāžu izveidošanu šajās valstīs. Tomēr Somijas valdība, atšķirībā no pārējo trīs Baltijas valstu valdībām, atsacījās pieņemt līgumā paredzētos pazemojošos nosacījumus.
Pēc neizdevušos sarunu noslēguma PSRS valdība nolēma izvirzīt Somijai teritoriālas pretenzijas un nodibināt t.s. Somijas Demokrātiskās Republikas marionešu "Tautas valdību". Sākotnējais padomju plāns bija, līdzīgi kā vēlāk Baltijas valstu gadījumā, okupēt visu Somijas teritoriju un pēc Somijas Demokrātiskās Republikas valdības lūguma iekļaut to PSRS sastāvā.

Tūlīt pēc Ziemas kara sākuma pirmajā okupētajā Somijas pilsētā Terijoki tika pasludināta Somijas Demokrātiskās Republikas valdības izveide ar Oto Kūsinenu priekšgalā. Pēc kara beigām 1940. gada 13. martā Maskavā noslēdza PSRS-Somijas miera līgumu, kurā Somija atteicās no plašām teritorijām Karēlijā, Hanko pussalā un pie Ziemeļu ledus okeāna. PSRS Augstākā padome 1940. gada 31. marta sesijā pieņēma likumu par 13. Padomju Sociālistiskās Republikas izveidi, kurā apvienoja Somijai atņemtās teritorijas ar Karēlijas APSR teritoriju. Par jaunās Karēļu-somu PSR (KSPSR) Augstākās Padomes priekšsēdētāju iecēla bijušo Somijas Demokrātiskās Republikas premjeru Oto Kūsinenu.

Turpinājuma kara laikā Somijas karaspēks ieņēma lielāko saļu no KSPSR teritorijas. Pēc atkārtotas padomju okupācijas 1944. gadā tuvu Ļeņingradai esošie Viborgas un Keksholmas rajoni tika atdalīti no KSPSR un pievienoti KPFSR, līdzīgi kā Abrenes un Izborskas rajoni tika atdalīti no Latvijas PSR un Igaunijas PSR.
1952.-1953. gadā KSPSR tika sadalīta divos apgabalos - Petrozavodskas un Segežas apgabalos. 1953. gadā Alakurti apvidus, bet 1955. gadā Kolajarvi apvidus tika pievienoti KPFSR Murmanskas apgabalam.

Pēc Staļina nāves 1954. gadā sāka uzlaboties PSRS attiecības ar Somiju un jaunais PSRS vadītājs Ņikita Hruščovs saprata, ka sākotnējie Somijas aneksijas plāni vairs nav aktuāli. 1956. gada 1. janvārī PSRS atteicās no Porkalas karabāzes, kas pēc 1944. gada PSRS-Somijas miera līguma nosacījumiem bija nodota PSRS lietošanā uz 50 gadiem (līdz 1994. gadam). Pēc vienošanās ar Somijas prezidentu Urho Kekonenu PSRS vairs nebloķēja Somijas uzņemšanu ANO, tomēr panāca lielu ietekmi uz tās ārpolitiku.

Finland Demokratlc Republic 1939.jpg|1939. gadā plānotās PSRS satelītvalsts Somijas Demokrātiskās Republikas teritorija
Finland Administrative map 1942 1944.png|Somijā iekļautā Karēļu-somu PSR teritorijas daļa (1942–1944)
Suomalais-karjalainen neuvostotasavalta.png|Karēļu-somu PSR teritorijas izmaiņas


## Ārējās saites