open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leģenda par pēdējo gaisa pavēlnieku

**"Leģenda par pēdējo gaisa pavēlnieku"** () ir 2010. gada ASV filma, kura ir balstīta uz animācijas seriālu "Avatārs: Leģenda par Āngu". Filmas režisors ir M. Naits Šjāmalāns, galvenās lomas tajā atveido Noa Ringers, Devs Patels, Nikola Peltsa, Džeksons Retbons, Šons Tūbs, Āsifs Mandvi un Klifs Kērtiss. Filmas pirmizrāde notika 2010. gada 30. jūnijā Ņujorkā. Filma ieguva 5 Zelta avenes balvas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vinksu klubs: Abisas noslēpums

**"Vinksu klubs: Abisas noslēpums"** () ir 2014. gada Itālijas animācijas filma, kuras režisors ir Iginio Straffi. Filma ir balstīta uz seriāla "Vinksu klubs" motīviem un ir trešā filma filmu sērijā. 

## Ārējās saites
Gaujas nacionālais parks (filma)

**"Gaujas nacionālais parks"** ir Latvijas dokumentāla īsfilma, kas izdota 1990. gadā.

## Sižets
Filma veidota par Gaujas senleju, kur daba dzīvo savu dzīvi, bet cilvēki, kuri tur apmetušies, vietu sargā, nevis posta.

## Atsauces
Tie ir mani dēli

**"Tie ir mani dēli"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 1990. gadā. Filmas režisore ir Laima Žurgina.

## Sižets
Filma veidota par godu puišiem, kuri gāja bojā Padomju armijā miera laikā. Par viņu likteni pastāsta mātes Latvijā, Ukrainā un Krievijā.

## Atsauces
Apciemo Latviju!

**"Apciemo Latviju!"** ir Latvijas īsfilma, kas izdota 1993. gadā. Filmas režisors ir Andris Klēvers.

## Sižets
Filma veidota ar mērķi reklamēt Latviju Starptautiskajā tūrisma gadatirgū Berlīnē.

## Atsauces
Verslo žinios

***Verslo žinios*** (no lietuviešu — 'uzņēmējdarbības ziņas') ir lietuviski iznākošs Lietuvas ekonomikas un uzņēmējdarbības laikraksts. To izdod *[[Bonnier|Bonnier Business Press]]*. Pirmais numurs iznāca 1994. gada 29. oktobrī.

## Ārējās saites
*Laikraksta tīmekļa vietne
Sabaha

**Sabaha** (, ) ir viens no Malaizijas trīspadsmit štatiem. Atrodas Kalimantānas salas ziemeļos, robežojas ar citu Malaizijas štatu Saravaku, kā arī ar Indonēziju. Malaizijas federālā teritorija Labuana atrodas uz salas netālu no Sabahas Dienvidķīnas jūrā. Sabahas administratīvais centrs ir Kotakinabalu. Citas lielākās pilsētas ir Tavau, Sandakana un Lahaddatu. Sabaha atrodas ekvatoriālajā joslā, līdz ar to plašas teritorijas aizņem lietus meži, kuros sastopamas daudzas dzīvnieku un augu sugas, kas citur pasaulē nav atrodamas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lūgšana krustā

**"Lūgšana krustā"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 2008. gadā. Filmas režisore ir Dzidra Smiltēna.

## Sižets
Filmā tiek parādīts bīskapa Boļeslava Sloskāna dzīvesstāsts gan laikā, ko viņš pavadīja komunistiskajos cietumos un nometnēs, gan laikā, ko viņš pavadīja emigrācijā.

## Atsauces
Portrets Lietuvas ainavā

**"Portrets Lietuvas ainavā"** ir Latvijas dokumentāla īsfilma, kas izdota 1992. gadā. Filmas režisore ir Laima Žurgina.

## Sižets
Filma veidota par Lietuvas mākslinieku Vitautu Majoru un viņa sievu. 

## Atsauces
Gustava Mālera 8. Simfonija

**"Gustava Mālera 8.Simfonija"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 1993. gadā. Filmas režisors ir Andris Klēvers.

## Sižets
Filmā parādīts Gustava Mālera 8. simfonijas pirmatskaņojums Latvijā.

## Atsauces
Kevins Hārts

**Kevins Darnels Hārts** (, dzimis ) ir ASV komiķis, aktieris un producents. Dzimis un audzis Filadelfijā Pensilvānijas štatā, Hārts savu karjeru uzsāka, uzvarot vairākās komiķu amatieru sacensībās Jaunanglijas klubos, pēc kā 2001. gadā sekoja viņa pirmā loma televīzijas seriālā *[[Undeclared]]*. Seriālam bija tikai viena sezona, bet pēc parādīšanās tajā Hārts sāka saņemt uzaicinājumus piedalīties citos projektos un filmās, tādās kā *[[Paper Soldiers]]* (2002), "Šausmenīte 3" (2003), *[[Soul Plane]]* (2004), *[[In the Mix]]* (2005) un "Iepazīsties, mazie Fakeri" (2010).

Hārta komiķa reputācija turpināja augt ar viņa pirmā stāvkomēdijas albuma izdošanu *I'm a Grown Little Man* (2008), un lomām filmās "Domā kā vecis (2012), "Veču revanšs" (2013), "Izbrauciens" (2014)  un turpinājumā "Izbrauciens 2" (2016), "Par pagājušo nakti" (2014), "Kā izdzīvot aiz restēm" (2015), "Pusotrs spiegs" (2016), "Mīluļu slepenā dzīve" (2016), "Kapteinis Apakšbiksis. Pirmā leģendārā filma" (2017), "Džumandži: Laipni lūgti džungļos" (2017), "Vakarskola" (2018), *[[The Man from Toronto]]* (2022) un "Pierobeža" (2024).

Visam papildu Hārts ir izdevis vēl četrus komēdiju albumus. 2015. gadā žurnāls *[[Time]]* nosauca Hārtu par vienu no 100 ietekmīgākajiem cilvēkiem pasaulē. Seriālā *[[Real Husbands of Hollywood]]* viņš galvenajā lomā atveido pats sevi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Justīns Marcinkevičs

**Justīns Marcinkevičs** (; dzimis , miris ) bija lietuviešu rakstnieks, prozaiķis, dramaturgs un tulkotājs, viens no izcilākajiem 20 gadsimta nogales un 21 gadsimta sākuma lietuviešu dzejniekiem, viens no pirmajiem Lietuvas vēstures gaismā cēlājiem padomju laikos.

Dzimis 1930. gada 10. martā, 1954. gadā beidzis lituānistikas studijas Viļņas universitātē. Lietuvas literatūras zelta fondā ierakstīta viņa poētiskā dramatiskā triloģija "Mindaugs" (1968), "Katedrāle" (1971) un "Mažvīds" (1977), kas padomju laikos deva lietuviešu tautai svaigu dzīvības elpu. Minēto triloģiju latviski tulkojusi Daina Avotiņa. Dzejnieks apbalvots ar Lietuvas dižkunigaiša Ģedimina I un III pakāpes ordeni un Vītauta Dižā ordeni, 1998. gadā viņam piešķirta Baltijas Asamblejas balva literatūrā.

2010. gada 7. decembrī viņš pakrita savas daudzstāvu mājas kāpņutelpā. Viļņas universitātes slimnīcā viņam tika veikta sarežģīta neiroķirurģiska operācija, un, 2011. gada janvārī mediji ziņoja, ka viņa veselības stāvoklis sācis nedaudz uzlaboties, tomēr dzejnieks neatlaba.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eimunts Ņekrošus

**Eimunts Ņekrošus** (; dzimis , miris ) bija lietuviešu teātra režisors.

1978. gadā viņš pabeidzis A. Lunačarska teātra mākslas institūtu Maskavā (režijas specialitāte; A. Gončarova kurss). Strādājis par režisoru Kauņā, pēc tam Viļņas Valsts jaunatnes teātrī (1979–1991). 1998. gadā nodibinājis savu teātri "Meno fortas".

Par izcilo darbu teātrī saņēmis Lietuvas PSR Valsts prēmiju (1983), PSRS Valsts prēmiju (1987), Baltijas Asamblejas balvu (1994), Eiropas teātra prēmiju "Par jaunām teātra realitātēm" (1994), Lietuvas nacionālo kultūras un mākslas prēmiju (1997), Ģedimina ordeņa Komandora krustu (1998), ordeņa "Par nopelniem Lietuvas labā" Lielkrustu (2003) un citus apbalvojumus.

Nekrošus iestudējis izrādes, kuras izrādītas gan Lietuvā, gan viesizrādēs visā pasaulē, tostarp Latvijā. Režisors strādājis teātros arī ārzemēs – Itālijā, Krievijā un Argentīnā, režisējis vairākas operas Lietuvas Operas un baleta teātrī.

Miris 2018. gada 20. novembrī. Atgriežoties no ceļojuma, viņš sajuties slikti un tika aizvests uz Viļņas Santaras klīniku, kur nomira vienu dienu pirms savas 66 dzimšanas dienas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Monjē Viljamss

**Sers Monjē Viljamss**, pēc 1887. gada **sers Monjē Monjē-Viljamss** (, dzimis , miris ), bija angļu valodnieks un indologs. Oksfordas Universitātes sanskrita profesors un apjomīgas Sanskrita-angļu vārdnīcas autors (1872). Indijas institūta dibinātājs (1883).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1819. gada 12. novembrī Bombejā Britu Indijas virsnieka ģimenē. Jau 1822. gadā viņš pārcēlās uz Angliju, kur mācījās vairākās privātskolās, vēlāk Oksfordas Universitātes Baliola koledžā (1838–1840), Austrumindijas kompānijas koledžā Hārtfordšīrā (1840–1841) un Oksfordas Universitātes koledžā (*University College*, 1841–1844), kur apguva sanskritu profesora Horasa H. Vilsona vadībā. 
Mācīja Āzijas valodas Austrumindijas kompānijas koledžā (1844–1858), 1860. gadā uzvarēja sacensībā ar Maksu Milleru par sanskrita profesora vietu Oksfordas Universitātē.

1872. gadā viņš izdeva Sanskrita-angļu vārdnīcu, kas līdzās 1853.—1875. gadā Pēterburgā septiņos sējumos izdotajai Oto fon Bētlinka (*von Böhtlingk*) Sanskrita-vācu vārdnīcai () bija lielākā tālaika sanskrita vārdnīca. 1877. gadā viņš publicēja grāmatu "Hinduisms" (*Hinduism*). 
Lai veicinātu labāku Indijas izpratni Anglijā, 1883. gadā Monjē Viljamss nodibināja Indijas institūtu, kuram viņš ilgstoši vāca ziedojumus arī Indijā, uz kurieni devās 1875., 1876. un 1883. gadā. Indijas institūtā viņa līdzstrādnieki veica gan akadēmiskus pētījumus, gan arī gatavoja ierēdņus dienestam Indijā. Institūta ēku cēla no 1883. līdz 1896. gadam. 1887. gadā viņš mainīja savu vārdu uz Monjē Monjē-Viljamss.

1876. gadā iecelts bruņinieku kārtā. 1887. gadā saņēma Indijas impērijas bruņinieka komandiera titulu.

Miris 1899. gada 11. aprīlī Kannās. 

## Darbi
* 
* ''Original papers illustrating the history of the application of the Roman alphabet to the languages of India: Edited by Monier Williams'' (1859) Modern Reprint
* 
* 
* 
* *Translation of Shikshapatri* – The manuscript of the principal scripture Sir John Malcolm received from Swaminarayan on 26 February 1830 when he was serving as the Governor of Bombay Presidency, Imperial India. Currently preserved at Bodleian Library.
* *Brahmanism and Hinduism* (1883)
*
* *Sanskrit-English Dictionary*, .
* ''A Sanskrit-English Dictionary: Etymologically and Philologically Arranged with Special Reference to Cognate Indo-European languages'', Monier Monier-Williams, revised by E. Leumann, C. Cappeller, et al. 1899, Clarendon Press, Oxford
* *A Practical Grammar of the Sanskrit Language, Arranged with Reference to the Classical Languages of Europe, for the Use of English Students*, Oxford: Clarendon, 1857, enlarged and improved Fourth Edition 1887

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Biography of Sir Monier Monier-Williams *Digital Shikshapatri*
Akvileja

**Akvileja** (, , ) ir pilsēta Itālijas ziemeļos, Friuli-Venēcijas Džūlijas reģionā. Mūsdienās pilsētā dzīvo 3,3 tūkstoši iedzīvotāju, bet Senās Romas laikos tā bija viena no lielākajām pilsētām reģionā ar aptuveni 100 tūkstošiem iedzīvotāju (2. gadsimtā). Pilsēta atrodas 10 km attālumā no Adrijas jūras. Mūsdienās Akvileja ir viena no nozīmīgākajām arheoloģisko izrakumu vietām Itālijas ziemeļos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Haikou

**Haikou** (, ) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Ķīnas dienvidos, Hainaņas provinces administratīvais centrs. Haikou 2010. gadā dzīvoja 2,0 miljoni iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Hainaņas salas ziemeļos, pie Nandu upes ietekas Cjundžou šaurumā.

Administratīvi apvieno četrus apgabalus. Pilsētas platība ir 2280 km2.

## Atsauces

## Ārējās saites
Band-Maid

***Band-Maid*** ir japāņu rokgrupa, kas dibināta 2013. gadā.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi

* *Maid in Japan* (2014)
* *New Beginning* (2015)
* *Brand New Maid* (2016)
* *Just Bring It* (2017)
* *World Domination* (2018)
* *Conqueror* (2019)
* *Unseen World* (2021)
* *Epic Narratives* (2024)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Flagstāfa

**Flagstāfa** () ir pilsēta Amerikas Savienoto Valstu rietumos, Arizonas štata centrālās daļas ziemeļos. Uz ziemeļiem no Flagstāfas atrodas Kokonino plato. 1876. gada 4. jūlijā mežstrādnieki, kas strādāja tuvējos mežos, pacēla karogu par godu ASV neatkarībai un nosauca apvidu par Flagstāfu ( - ‘karogs’). Pilsēta dibināta 1881. gadā. 1882. gadā caur pilsētu tika izbūvēta Atlantijas un Klusā okeāna dzelzceļa līnija, kā rezultātā pilsēta piedzīvoja strauju izaugsmi. Mūsdienās joprojām dominē kokmateriālu iegūšana un apstrāde. Tā kā no Flagstāfas nav tālu Lielais kanjons, kā arī atrodas vairāki nozīmīgi zinātnes objekti, piemēram, Louela observatorija, kur 1930. gadā atklāja pundurplanētu Plutonu, katru gadu caur pilsētu brauc ap 5 miljoniem tūristu. Netālu atrodas ziemas slēpošanas kūrorts *[[Arizona Snow Bowl]]* un *[[Meteor Crater]]*, kuru izmanto astronautu treniņiem. Pilsētā atrodas Ziemeļarizonas Universitāte un Ziemeļarizonas muzejs (dabas vēstures muzejs).

## Atsauces

## Ārējās saites
Redirected: Nacionālā ķeza

**"Redirected: Nacionālā ķeza"** () ir 2014. gada Apvienotās Karalistes un Lietuvas kopražojuma filma, kuras režisors ir Emilis Velīvis. Galvenās lomas tajā atveido Vinnijs Džonss, Skots Viljamss, Džils Darnels, Olivers Džeksons, Entonijs Strečens, Mindaugs Papinigs, Džeks Kūpers un Artūrs Smoļaņinovs. Filmas pirmizrāde notika 2014. gada 10. janvārī Lietuvā. Filma ir stāsts par četriem angļiem, kas liktenīgas sagadīšanās rezultātā nonāk Lietuvā un ir spiesti meklēt atpakaļceļu mājup.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gajoks

**Gajoks** ir Daugavpils apkaime Daugavas labajā krastā, uz austrumiem no pilsētas centra. Apkaimes robežas ir Daugavas krasts, 18. novembra iela līdz dzelzceļa viaduktam, dzelzceļa līnija, Nometņu iela līdz Meļņičkas upītei, Meļņičkas gultne līdz Daugavai un atkal Daugavas krasts. Gajoks robežojas ar Čerepovu, Centru un Jaunbūvi.

Rajons sāka attīstīties 19. gadsimta vidū. Tā kā Gajoks atrodas pašā Daugavas krastā (vieta tirdzniecības kuģiem), daudzas pirmās rūpnīcas, fabrikas, kokzāģētavas un darbnīcas sāka darboties tieši šeit. Upes tuvuma dēļ rajons bieži applūda, izcēlās arī ugunsgrēki. 20. gadsimta sākumā Gajoku ar Grīvu savienoja Gajoka tilts, taču 1922. gadā palu laikā pie tā sablīvējās lielas ledus masas, kas draudēja pārraut pilsētas aizsargdambi, tādēļ tilts tika nojaukts. Pašreizējā izskatā Gajoks saglabājies kopš 20. gadsimta vidus.

Gajokā atrodas Daugavpils TEC-1, Baltijas Starptautiskās akadēmijas Daugavpils filiāle, vecticībnieku draudzes Marijas pasludināšanas dienas un Svētā Nikolaja lūgšanu nams un Daugavpils cietums.

## Atsauces

## Ārējās saites
CityBee

***CityBee*** ir Lietuvas automobiļu koplietošanas pakalpojumu sniegšanas uzņēmums, kas sāka darboties 2013. gadā ar 50 auto. Līdz 2019. gada beigām autoparku bija plānots palielināt līdz 5360 auto, *[[Modus Group]]* ieguldot aptuveni 110 miljonus eiro. 2019. gada rudenī uzņēmums realizēja ienākšanu Latvijas un Igaunijas tirgū un darbības paplašināšanu Polijā. *CityBee* ietilpst *Modus Group*, kas pārstāv *[[BMW]]*, *[[Porsche]]*, *[[Maserati]]*, *[[Fiat]]* u.c. auto zīmolus.

## Atsauces
Slotiņu ciesa

**Slotiņu ciesa** *(Calamagrostis epigeios L. Roth) * ir daudzgadīgs Latvijā bieži sastopams graudzāļu dzimtas lakstaugs, kas sastopams Eirāzijā un Āfrikā. Tas sastopams sausās līdz vidēji mitrās vietās. Atšķirībā no citām *[[Calamagrostis]]* ģints sugām tā labāk pacieš sausumu un ir piemērojusies arī iesāļām piejūras augsnēm. Suga raksturīga sukcesionālo augu sabiedrībām un, strauji savairojoties, izspiež citas sugas no dzīvotnes. Ar citām ciesām bieži veido starpsugu hibrīdus, kas ir salīdzinoši mitrāku vietu augi. 

## Morfoloģiskais apraksts
Slotiņu ciesa sasniedz 50—130 cm garumu, tās stiebrs ir stingrs, stāvs, zem skaras raupjš. Lapas virspuse ir pelēkzaļa, taču apakša zaļa, lapu platums ir 0,5—1,0 cm, tās tāpat kā stiebrs ir raupjas. Ziedkopa ziedēšanas laikā violetam vēlāk dzeltenbrūna, šaura, blīva 10—25 cm gara. Vārpiņas plēksnēs īlenveidīgas,0,5—1,0 cm garas, gals akotains, škautne dzeloņaina . Akots taisns, garš (līdz 0,9 cm) garāks par ārējo zieda plēksni. Auglis — grauds. Zied jūnijā un jūlijā.
Daži autori par slotiņu ciesas pasugu uzskata Latvijā reti sastopamo *Calamagrostis epigeois spp. meinhausenii* Tzvelev., citi to uzskata par atsevišķu sugu Meinhauzena ciesu (*Calamagrostis meinhausenii* (Tzelev) Viljasoo). Šis taksons no slotiņu ciesas atšķiras ar gludu nevis raupju stiebru zem ziedkopas, kā arī īsākām vārpiņām (0,4–0,6 cm). Meinhauzena ciesa parasti aug piekrastes smiltājos.  

## Biotopi
Sausas vietas dzelzceļa malās, ceļa malās, sausās pļavās un nezālienēs.

## Ekspansijas riski un potenciālā ierobežošana
thumb|Monodominanta Slotiņu ciesas audze
Tā kā slotiņu ciesa ir stīgojoša graudzāle, tā ātri spēj izveidot monodominantas audzes, izspiežot no dzīvotnes citas sugas. Pļaušana reizi sezonā mazefektīva, tāpat kā ganīšana, jo dzīvnieki izvairās to ēd nelabprāt. Efektīvākai ierobežošanai nepieciešams slotiņu ciesu pļaut vismaz divas reizes sezonā, nopļauto zāli pēc tam novācot. Šādā gadījumā suga sāk samazināties pēc 7—8 gadiem. Cits risinājums ir zvaguļu piesēja, jo tie ir pusparazīti, kas parazitē uz ciesas saknes. Monodominantas ciesu audzes nav ieteicams dedzināt, jo tas izraisīs pretēju efektu — suga turpinās izplatīties. Sugu iespējams ierobežot arī ar dziļās aršanas palīdzību, ko jāveic rudenī (vismaz 40– 50 cm). Šādā veidā sals palīdzēs iznīcinār saknes un dziļā aršana sagatavos augsni dabisko zālāju sugām.

## Atsauces
Ēriks Vanags

**Ēriks Kārlis Jūlijs Vanags** (dzimis  (pēc vecā stila — ), miršanas datums nav zināms) bija latviešu vieglatlēts.

## Dzīvesgājums
Dzimis Rīgā, kalpotāja Jāņa Vanaga un viņa sievas Luīzes Vilhelmīnes, dzimušas Tappers, ģimenē. 
Pārstāvēja "Unions" biedrību.
 Stokholmā startēja diska mešanā un lodes grūšanā, ieņemot 39. vietu diska mešanā un 20. vietu lodes grūšanā.

Krievijas čempions augstlēkšanā (1910. gadā — 1,65 m) un augstlēkšanā no vietas (1914. gadā — 1,485 m). Krievijas rekordists augstlēkšanā no vietas — 1,485 (1914. gadā). Personiskie rekordi: augstlēkšanā -1,65 m (1910), tāllēkšanā — 6,00 m (1912), kārtslēkšanā — 2,95 m (1909), lodes grūšanā — 11,26 m (1912).

## Atsauces

## Ārējās saites
Dāvids Veiss

**Dāvids Teodors Veiss** (dzimis , miris ) bija latviešu mežkopis, sportists, virsnieks, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris. Pirmais Latvijas pagaidu olimpiskās komitejas vadītājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1879. gadā Lapskalnu muižas Stūrmaņu ciema Līču māju (tagad Līvbērzes pagastā) saimnieka Jāņa Veisa un viņa sievas Trīnes ģimenē.

No 1905. līdz 1917. gadam bija Krievijas Impērijas armijas virsnieks.
 Stokholmā startēja šaušanā: 51. vieta šaušanā ar armijas šauteni 600 m distancē (73 punkti), 60. vieta šaušanā ar armijas šauteni 300 m distancē (72 punkti), 9. vieta komandu konkurencē šaušanā ar armijas šauteni Krievijas izlases sastāvā, 77. vieta šaušanā ar izvēles šauteni (623 punkti).

Piedalījās Pirmajā pasaules karā un Latvijas brīvības cīņās, dienēja Latvijas armijā līdz 1932. gadam kā pulkvežleitnants. Bija viens no Armijas sporta kluba (ASK) organizētājiem, paukošanas treneris, militārais audzinātājs skolās. Aktīvs sabiedriskais darbinieks. Otrā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, vēlāk uz ASV.
Miris 1961. gadā Mineapolē.

## Atsauces un paskaidrojumi

## Ārējās saites

* LOK profils 
* LKOK biogrāfija
2021. gada tautas skaitīšana Latvijā

**2021. gada tautas skaitīšana Latvijā** bija viena no regulārajām Latvijas tautskaitēm ar mērķi iegūt detalizētus visaptverošus datus par Latvijas pastāvīgajiem iedzīvotājiem, viņu ģimenēm un mājokļiem. Informāciju Centrālā statistikas pārvalde vāc un apkopo pēc stāvokļa valstī 2021. gada 1. janvārī.

2021. gada tautas skaitīšanā apkopoja iedzīvotāju demogrāfiskos datus, migrāciju, ekonomisko aktivitāti, augstāko iegūto izglītības līmeni, ģimenes un mājsaimniecības, kā arī mājokļus un to labiekārtotību raksturojošos rādītājus. Plānots pilnībā atteikties no iedzīvotāju aptaujas internetā un viņu dzīvesvietās, kas tikušas izmantotas iepriekšējās tautskaitēs.

Demogrāfiskos rādītājus plānots publicēt 12 mēnešu laikā pēc tautas skaitīšanas, bet ekonomiskos rādītājus vēlāk.

## Atsauces

## Skatīt arī
* 2011. gada tautas skaitīšana Latvijā
Andrejs Kapmals

**Andrejs Kapmals** (dzimis , miris ) bija Latvijas vieglatlēts, startēja garajās distancēs. Pārstāvēja Rīgas "Marss" biedrību.

 Stokholmā startēja maratona distancē, kurā izstājies.

2. Viskrievijas olimpiādes čempions maratonā (2.59:40 — 1914. gadā Rīgā).

Personiskie rekordi: 5000 m — 17:07,0 (1913), maratonā (40 km) — 2.59:40 (1914).

## Atsauces

## Ārējās saites
Mūžs (filma)

**"Mūžs"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 1972. gadā. Filmas režisors ir Hercs Franks.

## Sižets
Filma veidota par Edgaru Kauliņu, kolhoza "Lāčplēsis" priekšsēdētāju.

## Atsauces
Tu un es (filma)

**"Tu un es"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 1963. gadā. Filmas režisors ir Aloizs Brenčs.

## Sižets
Galvenās filmā apskatītās tēmas ir uzticība, iejūtība un mīlestība.

## Atsauces
Okavango

**Okavango** (*Okavango*) vai **Kubango** () ir upe Āfrikas dienvidaustrumos, ceturtā garākā upe Dienvidu Āfrikā. Okavango baseins nav savienots ar Pasaules okeānu, bet notek Kalahari ieplakā, veidojot plašu deltu, kur lielākoties iztvaiko.

Upe sākas Biē plato Angolas vidienē, plūst uz dienvidaustrumiem cauri Namībijas ziemeļaustrumiem un izveido deltu Kalahari tuksnesī. Okavango delta ir vairāk nekā  kvadrātkilometru plaša pārpurvota teritorija. Delta ir unikāla ar to, ka plūdi Okavango upē notiek pēc lietus sezonas upes augštecē — no februāra līdz maijam, kā rezultātā augi un dzīvnieki ir saskaņojuši savu bioloģisko ciklu ar sezonas lietusgāzēm un plūdiem. Ar nokrišņiem sevišķi bagātīgos gados ūdens no deltas pa Boteti upi noplūst tālāk dienvidaustrumos uz Makhadikhadi solončaku.

2014. gadā Okavango delta tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tava algas diena

**"Tava algas diena"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 1971. gadā. Filmas režisors ir Hercs Franks.

## Sižets
Filma izveidota, lai parādītu ekonomisko reformu un tās ieviešanu dzīvē.

## Atsauces
Mazie Stropi

**Mazie Stropi** ir Daugavpils apkaime pilsētas ziemeļaustrumos, Lielā Stropu ezera ziemeļu krastā. Tā robežojas ar Križiem ziemeļos un Jaunajiem Stropiem dienvidrierumos, kā arī ar Augšdaugavas novada Līksnas pagastu rietumos un Naujenes pagastu austrumos. Apkaimē ir vasarnīcu apbūve.

Mazajos Stropos atrodas arī Mazais Stropu ezers.

## Ārējās saites
Cietoksnis (Daugavpils apkaime)

**Cietoksnis** ir Daugavpils apkaime (pilsētas daļa) Daugavas labajā krastā, kurā ietilpst pats Daugavpils cietoksnis un tā apkārtne. Apkaimes robežas ir: Daugavas krasts no Dzelzceļa tilta līdz Vaļņu ielai, Daugavas iela, Ceriņu iela, Silu iela un tās iedomātais turpinājums līdz Bērzu ielai, Bērzu iela līdz Vaļņu ielai, Vaļņu ielas turpinājums līdz dzelzceļam, dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils un dzelzceļa līnija Daugavpils—Kurcums līdz tiltam pār Daugavu. Cietokšņa apkaime robežojas ar Esplanādi dienvidaustrumos, ar Ezermalu ziemeļaustrumos, ar Vizbuļiem ziemeļos un ar Dzintariem rietumos.

Rajons izveidojies pēc Otrā pasaules kara, tajā atrodas Daugavpils Universitātes kopmītnes, noliktavas, garāžu kooperatīvi, Vecie garnizona kapi ar Sv. Aleksandra Ņevska pareizticīgo baznīcu un citi objekti. Galvenās rajona ielas ir Daugavas, Vaļņu, Motoru, Ceriņu un Silu ielas. Uz Cietoksni kursē 4., 5. un 13. maršruta autobusi, kā arī 13A. maršruta minibusi.

## Ārējās saites
Dzelzceļnieks

**Dzelzceļnieks** ir Daugavpils apkaime pilsētas centrālajā daļa, Daugavas labajā krastā. Tā robežojas ar Centru, Esplanādi, Cietoksni, Ezermalu, Veco Forštati, Jauno Forštati, Ķīmiju un Jaunbūvi.

Dzelzceļnieka apkaimei ir trīsstūrim līdzīga forma, no visām malām to ierobežo dzelzceļa līnijas.

Rajons izveidojies pēc Otrā pasaules kara. Galvenās rajona ielas ir Kārklu, Malu un Vidzemes ielas. Uz Dzelzceļnieku kursē 4., 5. un 17. maršruta autobusi.
Ļeida

**Ļeida** (, ) ir pilsēta Spānijas ziemeļaustrumos, Katalonijā pie Segres upes. Tā ir Ļeidas provinces administratīvais centrs. 2016. gadā Ļeidā dzīvoja 138 tūkstoši iedzīvotāju. Ļeida ir viena no vecākajām Katalonijas pilsētām; ir atrastas liecības no bronzas laikmeta. 1297. gadā dibināta Ļeidas Universitāte, kas ir trešā vecākā universitāte Spānijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čerepova (apkaime)

**Čerepova** ir Daugavpils apkaime pilsētas austrumu daļā, Daugavas labajā krastā. Tā robežojas ar Jaunbūvi rietumos, Ruģeļiem austrumos un Gajoku dienvidos.

Rajons izveidojies 19. gadsimta vidū. Pašlaik Čerepovas dienvidu daļā ir neliels dzīvojamo māju masīvs, bet ziemeļos un austrumos pārsvarā rūpniecības un noliktavu apbūve.

Galvenās apkaimes ielas ir Jelgavas, Stiklu, Dunduru, Patversmes un Nometņu ielas. Uz Čerepovu kursē 10. un 10P. maršruta autobusi.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 147 cilvēkiem.
Starp divām saulēm (dziesma)

**"Starp divām saulēm"** ir Prāta Vētras ceturtā studijas albuma "Starp divām saulēm" tituldziesma ar Renāra Kaupera mūziku un vārdiem. 

Dziesma kļuva populāra "Prāta vētras" 1999. gada turnejas laikā kopā ar tādām šī albuma dziesmām kā "Lec", "Puse no sirds" un "Brīvdienas nav manas laimīgās dienas". Dziesmas angliskā versija *"Among The Suns"* bija ietverta šāda paša nosaukuma albumā, kas tika izdots vienlaikus ar tā latvisko variantu.

2018. gadā "Starp divām saulēm" ieguva 44. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Vecā Forštate

**Vecā Forštate** (no  — 'priekšpilsēta') ir viena no senākajām Daugavpils apkaimēm. Atrodas pilsētas ziemeļos, Šuņezera austrumu krastā. Vecā Forštate robežojas ar Viduspoguļanku, Ezermalu, Jauno Forštati un Dzelzceļnieku, kā arī ar Augšdaugavas novada Līksnas pagastu.

Vecās Forštates galvenā iela ir Vidzemes iela. Vecajā Forštatē atrodas katoļu un vecticībnieku dievnami, kultūras nams, bibliotēka un lielveikali.

## Atsauces
Pie baltas lapas

**"Pie baltas lapas"** ir viena no grupas "Pērkons" pirmā albuma "Mākslas darbi" dziesmām ar Jura Kulakova mūziku un Māra Melgalva vārdiem.

Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultātes studenta M. Melgalva dzejolis "Pie baltas lapas" bija nopublicēts 1980. gada maijā žurnālā "Liesma" un iekļauts viņa pirmajā grāmatā "Meldijās iešana".
1981. gadā dziesma "Pie baltas lapas" izskanēja grupas "Pērkons" pirmajos koncertos. 
1983. gadā PSKP ģenerālsekretāra Andropova varas laikā "Pērkona" darbību aizliedza, bet tās dalībnieki mājas apstākļos ierakstīja albumu "Mākslas darbi", kas magnetofona lentēs nelegāli izplatījās visā Latvijā. 1985. gada vasarā grupai "Pērkons" atkārtoti aizliedza uzstāties, bet dziesma "Pie baltas lapas" izskanēja Jura Podnieka dokumentālajā filmā "Vai viegli būt jaunam" (1986).
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1992. gadā dziesma "Pie baltas lapas" "Mikrofona aptaujas" skatītāju balsojumā tika atzīta par 1983. gada iecienītāko dziesmu, jo 1983. gadā šīs aptaujas veikšana nebija atļauta. Tikai 1994. gadā šīs dziesmas studijas ieraksts tika izdots kasetē "Mākslas darbi" un diskā "Dziesmu izlase #1".

2018. gadā „Pie baltas lapas" ieguva 45. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Iravadi

**Iravadi** (, *erawa.ti mrac*, ) ir upe Dienvidaustrumāzijā, Mjanmā. Tā plūst no Mjanmas ziemeļiem uz dienvidiem un ietek Andamanu jūrā. Tā ir Mjanmas lielākā un saimnieciski nozīmīgākā upe. Iravadi baseina platība ir 404,2 tūkstoši km2, kas aizņem lielu daļu no Mjanmas valsts. Upē dzīvo tādas apdraudētas dzīvnieku sugas kā Iravadi delfīns un Gangas haizivs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pasaules čempionāts cīņas sportā

**Pasaules čempionāts cīņas sportā** ir amatieru sacensības cīņas sportā, kuras organizē Starptautiskā cīņas federācija (UWW).

Vīriešu pasaules čempionāti grieķu-romiešu cīņā notiek kopš 1904. gada, brīvajā cīņā — kopš 1951. gada. Atsevišķi sieviešu čempionāti brīvajā cīņā notika no 1987. līdz 2003. gadam.

## Sacīkstes
### Vīriešu brīvās cīņas čempionāti

### Vīriešu grieķu-romiešu cīņas čempionāti

### Sieviešu brīvās cīņas čempionāti

### Apvienotie čempionāti

## Kopējais iegūto medaļu skaits pa valstīm
Kopējais medaļu skaits ieskaitot 2022. gada pasaules čempionātu cīņas sportā.

## Zelta medaļu skaits komandu vērtējumā

## Daudzkārtēji čempioni
Tabulās ir redzami tie, kuri pasaules čempionātos (izņemot Olimpiskās spēles) ir ieguvuši vismaz 5 zelta medaļas.

### Vīriešu brīvā cīņa

### Vīriešu grieķu-romiešu cīņa

### Sieviešu brīvā cīņa

## Atsauces

* FILA Database
Gada reportāža

**"Gada reportāža"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 1965. gadā. Filmas režisors ir Aivars Freimanis.

## Sižets
Filma izveidota par godu padomju varas atjaunošanai Latvijā un šī notikuma 25. gadadienai.

## Atsauces
Atmoda (filma)

**"Atmoda"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 1979. gadā. Filmas režisors ir Hercs Franks.

## Sižets
Filmas autori cenšas parādīt, kas notiek mākslinieka iekšējā pasaulē brīdī, kad viņu apmeklē iedvesma. Liela daļa filmas uzņemta skulptora Igora Vasiļjeva darbnīcā laikā, kad viņš veido Sergeja Eizenšteina tēlu.

## Atsauces
Edgara Kauliņa pēdējie svētki

**"Edgara Kauliņa pēdējie svētki"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 1980. gadā. Filmas režisors ir Hercs Franks.

## Sižets
Filmā parādītas kolhoza "Lāčplēsis" priekšsēdētāja Edgara Kauliņa 75. jubileja un bēres.

## Atsauces
Līdz bīstamai robežai

**"Līdz bīstamai robežai"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 1984. gadā. Filmas režisors ir Hercs Franks.

Daļa no filmai uzņemtā materiāla (par spekulantu un slepkavu Valēriju Dolgovu) vēlāk tapa par pamatu Franka filmai "Augstākā tiesa".

## Sižets
Filmā tiek pētīts, kāda ir upura loma gadījumos, kad tiek pārkāpti likumi. Atspoguļotas slepkavībā vainota VEF atslēdznieka, kuru vēlāk attaisno, lietas u.c. 

Filmā aizkadra balsi nav ierunājis Franks, bet fonā dzirdami viņa uzdotie jautājumi sarunās ar notikumos iesaistītajām personām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filma portālā Redzi, dzirdi Latviju!
Labās Cerības pils

thumb|Ieeja Labās Cerības pilī
thumb|Pils skice ap 1680. gadu
**Labās Cerības pils** (; ) ir 17. gadsimtā uzbūvēts bastionu forts Keiptaunā, Dienvidāfrikā. Sākotnēji atradās Galda līča krastā, bet pēc zemes atgūšanas darbiem forts šobrīd atrodas iekšzemē. 1936. gadā pils tika atzīta par vēstures pieminekli (pašlaik reģionālas nozīmes kultūras mantojuma objekts) un pēc restaurācijas darbiem 1980. gados tiek uzskatīts par labāk saglabāto Nīderlandes Austrumindijas kompānijas fortu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tūrisma vietne 
* Labās Cerības pils ''Iziko Museums of Cape Town'' vietnē
* Labās Cerības pils vietnē ''Fortified Places''
Augstākā tiesa (filma)

**"Augstākā tiesa"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 1987. gadā. Filmas režisors ir Hercs Franks.

Filma daļēji ir balstīta uz materiāla, kuru Franks uzņēma priekš filmas "Līdz bīstamai robežai". Filmas operators ir Andrejs Viesturs Seleckis.

## Sižets
Filma veidota kā kāda uz nāvi notiesāta slepkavas grēksūdze. Filmā tiek parādīts, kā notiesātais cīnās ar savu sirdsapziņu.

Filmā redzamais notiesātais ir Rīgas Civilās aviācijas inženieru institūta students Valērijs Dolgovs, kurš 1984. gada 26. maijā Rīgā, Alauksta ielā nošāva arodbiedrības darbinieci Emmu Buriļinu un viņas civilvīru, sportistu Aivaru Ozoliņu. Nāves spriedumu Dolgovam izpildīja Ļeņingradas pievārtē 1987. gada oktobrī. Filmas fotogrāfs, mākslinieks Vilhelms Mihailovskis, balstoties uz šo ar spekulantiem saistīto krimināllietu ("Buriļinas lieta"), 2002. gadā sarakstīja grāmatu «Ielūgums uz nāvessodu…».

## Atsauces
Raudu mūris (filma)

**"Raudu mūris"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 1998. gadā. Filmas režisors ir Hercs Franks.

## Sižets
Filma veltīta Jeruzalemei un Raudu mūrim, pilsētas galvenajam objektam, kas ieņem īpašu vietu daudzu cilvēku dzīvēs, sirdīs un likteņos jau vairākus gadsimtus.

## Atsauces
Madonna ar bērnu

**"Madonna ar bērnu"** ir Latvijas dokumentālā īsfilma, kas izdota 2001. gadā. Filmas režisors ir Hercs Franks.

## Sižets
Filma veidota par īpašu fotogrāfiju no holokausta laika, kas kalpo kā simbols cilvēka gara neuzvaramībai.

## Atsauces
Flashback

***Flashback*** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 2002. gadā. Filmas režisors ir Hercs Franks.

## Sižets
Režisors Hercs Franks 1999. gadā vēlējās atskatīties uz filmas "Vecāks par desmit minūtēm" galveno varoni un viņa dzīvi 20 gadus pēc filmas iznākšanas, tomēr beigās gan Franks, gan operators Viktors Gribermans pavērsa kameras "uz otru pusi" un atskatījās uz viņu dzīvēm šajā laika posmā no "Vecāks par desmit minūtēm" iznākšanas līdz 1999. gadam.

## Atsauces
Dzintari (Daugavpils)

**Dzintari** ir Daugavpils apkaime pilsētas ziemeļrietumos, Daugavas labajā krastā. Dzintari ir savrupmāju dzīvojamais rajons gar Daugavas ielu, no krustojuma ar Vaļņu ielu līdz autoceļa P67 atzarojumam.

Dzintaru apkaime robežojas ar Mežciemu, Vizbuļiem un Cietoksni. Platības ziņā tā ir mazākā apkaime pilsētā.

## Atsauces
Augstā dziesma (filma)

**"Augstā dziesma"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 1989. gadā. Filmas režisors ir Hercs Franks.

## Sižets
Galvenās filmā apskatītās tēmas ir mīlestība un tas, kā rodas jauna dzīvība.

## Atsauces
Ebreju iela (filma)

**"Ebreju iela"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 1992. gadā. Filmas režisors ir Hercs Franks.

## Sižets
Filma viedota par Rīgas geto un tā traģēdiju.

## Atsauces
Esplanāde (Daugavpils)

**Esplanāde** ir Daugavpils apkaime Daugavas labajā krastā, starp  pilsētas centru un cietoksni. Tās robežas ir: Daugavas krasts no Rīgas ielas līdz Dzelzceļa tiltam, dzelzceļš gar Cietoksni līdz krustojumam ar līniju Rīga—Daugavpils, dzelzceļš gar Stacijas ielu līdz Maizes ielai, Maizes iela, Sakņu iela, Parādes iela, Vienības iela un Rīgas iela līdz Daugavai. Esplanāde robežojas ar Cietokšņa apkaimi ziemeļrietumos, ar Dzelzceļnieku ziemeļaustrumos un ar Centra apkaimi dienvidaustrumos.

Galvenās rajona ielas ir Kandavas, Cietokšņa un Vienības ielas. Uz Esplanādi kursē 4., 5., 13., 17. un 17A. maršruta autobusi, 13A. maršruta minibusi un 3. maršruta tramvaji.

1950. gados Esplanādē uzsāka būvēt dzīvojamo masīvu. Arī šai apkaimē atrodas Daugavpils Olimpiskais centrs, Dubrovina parks un Latgales zoodārzs.

## Atsauces
Jaunā Forštate

**Jaunā Forštate** ir Daugavpils apkaime pilsētas ziemeļos. Apkaimes robežas ir Piekrastes iela, Arendoles iela, Zeltkalna iela, Baložu iela, Rēzeknes iela un atkal Piekrastes iela. Jaunā Forštate robežojas ar Veco Forštati, Ķīmiju un Dzelzceļnieku, kā arī ar Augšdaugavas novada Līksnas pagastu.

Rajons sāka attīstīties 1980. gados, padomju laikos to sauca par **1. Maija rajonu** (, sarunvalodā — **Pervomajka**, ). Apbūvi veido daudzstāvu nami. Galvenās rajona ielas ir Piekrastes, Aveņu un Rēzeknes ielas. Uz Jauno Forštati kursē 2., 17., 17A., 19., 20., 20A. un 20A/2. maršruta autobusi.

## Atsauces
Ezermala (Daugavpils)

**Ezermala** ir Daugavpils apkaime, kas atrodas uz ziemeļiem no pilsētas centra, Šuņezera dienvidu krastā. Ezermala robežojas ar Viduspoguļanku, Veco Forštati, Dzelzceļnieku un Cietoksni.

Galvenās rajona ielas ir Cēsu, Odu un Krasta ielas. Ezermalā atrodas Daugavpils cietokšņa 3. redute un senā ebreju kapsēta.
Dārgā Džuljeta

**"Dārgā Džuljeta"** ir Latvijas dokumentālā īsfilma, kas izdota 2003. gadā. Filmas režisors ir Hercs Franks.

## Sižets
Filma uzņemta Itālijas pilsētā Veronā, kur visas dienas garumā vairāki simti tūristu ierodas Viljama Šekspīra lugas "Romeo un Džuljeta" varones Džuljetas mājas pagalmā.

## Atsauces
Lielā Piektdiena (filma)

**"Lielā Piektdiena"** ir Latvijas un Itālijas dokumentālā īsfilma, kas izdota 2005. gadā. Filmas režisors ir Hercs Franks.

## Sižets
Pročidas salā ir pienākusi Lielā Piektdiena. Jau rītausmā sākas tradicionālais gājiens, kuru jau kopš 1588. gada rīko Tirkīza Brālība.

## Atsauces
Mūžīgais mēģinājums

**"Mūžīgais mēģinājums"** ir Latvijas dokumentālā filma, kas izdota 2009. gadā. Filmas režisors ir Hercs Franks.

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir Jevgeņijs Arje (*Arye*), Izraēlas "Gesher" teātra dibinātājs un mākslinieciskais vadītājs. Filmā parādīti vairāk nekā desmit gadi no viņa radošās dzīves, tajā pašā laikā atklājot Jevgeņija Arjes tieksmi pēc ideālā.

## Atsauces
EDSAC

**EDSAC** () bija pirmā britu skaitļojamā mašīna. Iekārta tika uzbūvēta Kembridžas Universitātes matemātikas laboratorijā. To veica Moriss Vilkes un viņa komanda. Šis bija tikai otrais elektroniski digitālais dators, kurš varēja uzglabāt programmatūru, kurš nonāca regulārā lietošanā.

Vēlāk šo projektu atbalstīja  *J. Lyons & Co. Ltd.*, Britu kompānija, kas izstrādāja pirmo komerciāli izmantojamo datoru LEO I, kas tika balstīts uz EDSAC dizaina. Darbs pie EDSAC sākās 1947. gadā, pirmās programmas tika palaistas 1949. gada 6. maijā, kad dators aprēķināja kvadrātu tabulu un pirmskaitļu rindu. EDSAC 1 pārtrauca izmantot 1958. gada 11. jūlijā, kad to aizvietoja EDSAC 2, kas tika izmantots līdz 1965. gadam.

## Tehniskā specifikācija
### Fizikālās komponentes
Tiklīdz EDSAC bija gatavs, to sāka izmantot universitātes pētījumiem. Tas izmantoja dzīvsudraba aizkaves līnijas kā atmiņu. Strāvas patēriņš bija 11kW. Cikla laiks bija 1,5 ms visām vienkāršajām funkcijām, bet 6 ms reizināšanas funkcijām. Datu ievade bija izmantojot 5 caurumu pārklāto lentu un izvadei tika izmantots teleprinteris.

Magnētiskās lentes rakstītājs tika pievienots 1952. gadā, bet tas nestrādāja pietiekami veiksmīgi, lai tam būtu kāda reāla izmantošanas iespēja.

Līdz 1952. gadam pieejamā galvenā atmiņa (darbībām un datiem), bija 512 18-bit vārdi. Aizkaves līnijas tika izkārtotas divās baterijās, kas deva 512 vārdus katra. Otrā baterija tika ieviesta 1952. gadā. Pilnā 1024 vārdu līnija, nebija pieejama līdz 1955. gadam, līdz tam bija jāiztiek ar 800 vārdu līnijām.

### Atmiņa un darbības

EDSAC galvenā atmiņa sastāvēja no 1024 vietām, bet sākotnēji tika ievietotas tikai 512. Katra saturēja 18 bitus, bet maksimālie biti nebija pieejami laika nobīdes dēļ, tāpēc tika izmantoti tikai 17 biti. Darbība sastāvēja no 5 bitu instrukcijas koda, viena brīvā bita, 10 bitu atmiņas adreses, un garuma bita, kas kontrolēja, vai darbība izmantoja 17 bitus vai 35 bitus (divi apvienoti vārdi).

Sākotnēji EDSAC izmantoja divkomponentu bināros kodus. Kodi bija vai nu 17 bitu (1 vārds) vai 35 bitu (2 vārdi). Neparasti, reizināšanas darbības tika veidotas, lai skaitļus uztvertu kā fiksētu skaitļu frakciju intervālā
−1 ≤ x < 1. Reizināšanas darbības varēja veikt ar divām 35 bitu līnijām vienlaicīgi.

Pieejamās darbības bija:	
* Saskaitīt
* Atņemt
* Reizināt un saskaitīt
* Pārvietot pa kreisi
* Aritmētiski pārvietot pa labi
* Ielādēt reizinātāju reģistru
* Nolasīt ievades lentu
* Izdrukāt 
* Stop.

## EDSAC izmantošana

* 1950. gadā EDSAC tika izmantots tika izmantots, lai aprēķinātu diferenciālvienādojumus saistībā ar gēnu frekvencēm, Ronalda Fišera darbā. Tas tiek uzskatīts par pirmo reizi, kad dators ticis izmantots bioloģijas nozarē.
* 1951. gadā tika izmantots, lai atklātu 79 ciparu pirmskaitli, lielāko, kāds bija atklāts līdz tam.
* u.c.

## Atsauces
Gandrīz tautasdziesma

"**Gandrīz tautasdziesma**" ir grupas "Pērkons" dziesma no albuma "Labu vakar!". Mūzikas autors ir Juris Kulakovs, bet vārdu autors — Māris Melgalvs. 

## Vēsture
Dziesma tika sacerēta 1987. gadā, kad "Pērkons" atsāka uzstāties pēc otrā aizlieguma 1985. gadā. Sākotnēji bija paredzēts, ka dziesmu izpildīs grupas dalībnieks Nauris Puntulis, bet "No naktssargu būšanām" dziedās Raimonds Bartašēvics. Mēģinājumu laikā tika izlemts, ka "Gandrīz tautasdziesma" satura dēļ solisti samainīsies ar dziesmām. Ierakstā arī ir dzirdama grupas basģitārista Jura Sējāna balss. "Gandrīz tautasdziesma" temps ir 136 sitieni minūtē, ierakstā dziesmas tonalitāte ir starp mi bemola mažoru un mi mažoru.

Dziesmai tika nofilmēts arī videoklips, kurā piedalās visi grupas dalībnieki un dziesmas vārdu autors Māris Melgalvs. Video tiek izmantots atšķirīgs ieraksts nekā tiek izmantots albumos — ar atšķirīgu aranžējumu, vokāla frāzējumu un panta melodiju. Video ir redzams, kā Raimonda Bartašēvica tēls staigā pa vairākiem kabinetiem, vairākkārtīgi tiekot pāradresēts vai izraidīts. Iespējams, tā ir atsauksme uz PSRS laikā ierasto praksi, kad, lai publicētu kādu tekstu, nācās iegūt apstiprinājumu no komisijas.

## Popularitāte
"Gandrīz tautasdziesma" ieņēma otro vietu 1987. gada "Mikrofona aptaujā". Dziesma ir iekļauta albumā "Labu vakar!", ko 1989. gadā kasetē "Pērkons '85 - '87" oficiāli izdeva ASV latviešu mūzikas izdevniecībā *[[Plate Records]]*. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas albums 1996. gadā tika izdots kasetē, visas tā dziesmas iekļautas diskā "Labu Vakar. Klusā Daba Ar Perspektīvu. Dziesmu izlase #2".

2018. gadā "Gandrīz tautasdziesma" ieguva 46. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

Kad "Pērkons" izpilda dziesmu koncertos, visbiežāk izpildījumu pavada kustības no latviešu tautas dejas "Gatves deja". Šāds izpildījums bija jau 1987. gada "Mikrofona aptaujā", kad Ieva Akuratere pārvietojās pa skatuvi ar trijdeksni garās starpspēles laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
* Dziesmas videoklips
Dziesma par spēli

**"Dziesma par spēli"**, pazīstama arī ar nosaukumu **"Dvēselīte"**, ir rokgrupas *[[Sīpoli (grupa)|Sīpoli]]* izpildīta rokbalāde. Dziesmas mūzikas autors ir Mārtiņš Brauns, bet vārdu autors — Jānis Peters.   

Dziesma uzrakstīta 1981. gadā Rīgas Kinostudijas filmai "Spēle", kurā to dziedāja Rīgas Operetes teātra solists Tālis Valdis, īstajā vārdā Tālivaldis Pēkšēns. 1982. gadā "Mikrofona" aptaujā "Dziesma par spēli" Brauna grupas "Sīpoli" priekšnesumā ieguva 9. vietu. Dziesma iekļauta grupas DVD ierakstā *[[Kamēr tu šo spēli spēlē]]* (2010), kā arī izlasē *[[Visu laiku labākās latviešu rokbalādes]]* (1996).

2018. gadā "Dziesma par spēli" ieguva 47. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Rozā lietus

**"Rozā lietus"** ir grupas "Opus Pro" izpildīta Harija Zariņa dziesma.   

Tā tapusi 1992. gada sākumā kopā ar grupas solistu Oļegu Andrejevu (Alex), kurš kādu laiku bija darbojies grupā "Rīga" ASV. Dziesmu iekļāva 1996. gadā iznākušajā "Opus Pro" albumā „Dzimene”. 

2018. gadā "Rozā lietus" ieguva 48. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Ķiršu lietus

**"Ķiršu lietus"** ir  Zigmara Liepiņa dziesma ar Alfreda Krūkļa vārdiem.

Dziesmu 1974. gadā blūza stilā sacerēja Raimonda Paula grupas "Modo" taustiņinstrumentālists Zigmars Liepiņš, tā iekļauta grupas 1974. gada albumā "Vēl nav par vēlu". 1975. gadā tā tika pārveidota valša ritmā un Noras Bumbieres izpildījumā piedalījās Latvijas radio rīkotajā dziesmu aptaujā „Melodiju parāde” ("Mikrofona aptauja" bija aizliegta). 1978. gadā dziesma izdota skaņuplatē.

2018. gadā "Ķiršu lietus" ieguva 49. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Jaunbūve (Daugavpils)

**Jaunbūve** ir Daugavpils apkaime pilsētas centrālajā daļa, Daugavas labajā krastā. Tā robežojas ar Ķīmiķu apkaimi, Vecstropiem, Čerepovu, Gajoku un Dzelzceļnieku.

Rajons izveidojies 19. gadsimta otrajā pusē. Platības ziņā tā ir viena no lielākajām apkaimēm pilsētā, bet iedzīvotāju skaita ziņā ir vislielākā. Lielu apbūves daļu veido viena un divu stāvu savrupmājas, kā arī 19. gadsimta beigu un 1980. gadu daudzstāvu mūra apbūve. Plānojumam raksturīgs perpendikulāru ielu tīkls, galvenā iela ir 18. novembra iela.

Jaunbūvē atrodas Baznīcu kalns ar četru konfesiju dievnamiem – Svēto mocekļu Borisa un Gļeba pareizticīgo katedrāle, Mārtiņa Lutera luterāņu draudzes baznīca, Vissvētākās Jaunavas Marijas Bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca, un 1. vecticībnieku kopienas lūgšanu nams. Arī Jaunbūves apkaimē atrodas Daugavpils skrošu rūpnīca.

## Atsauces
Jaunie Stropi

**Jaunie Stropi** ir Daugavpils apkaime pilsētas austrumu daļā, Stropu ezera rietumu krastā. Tā robežojas ar Ķīmiju, Vecstropiem un Mazajiem Stropiem. Jaunie Stropi ir viens no ekoloģiski tīrākajiem Daugavpils rajoniem, tā lielāko daļu aizņem mežs. Platības ziņā tā ir lielākā apkaime pilsētā.

Jauno Stropu galvenās ielas ir Vasarnīcu, Dzintaru un Krimuldas ielas, uz rajonu kursē 1., 2., 3. un 12. maršruta autobusi, 3. un 5. maršruta tramvaji un 11. maršruta minibusi. Rajonā atrodas Stropu ezers, Stropu estrāde, Daugavpils reģionālā slimnīca, Daugavpils Stropu pamatskola, atpūtas komplekss "Stropu Vilnis" un vairākas pludmales.

## Atsauces
Breidens Points

**Breidens Points** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2025) Points pārstāv NHL komandu Tampabejas "Lightning".

## Spēlētāja karjera
Iepriekš Points ir spēlējis AHL komandā Sirakjūsas "Crunch". 2020. un 2021. gadā kopā ar "Lightning" izcīnīja Stenlija kausu. 2020. gadā Points bija finālsērijas izšķirošo vārtu autors. 2021. gadā komandai izdevās otrreiz izcīnīt Stenlija kausu.

Kanādas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2017. gada Pasaules čempionātā.
## Rekordi
### Tampa Bay Lightning
* Visvairāk golu izslēgšanas spēlēs vienā sezonā, (14) (2020, 2021).
## Atsauces

## Ārējās saites
Metjū Tkačuks

**Metjū Tkačuks** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Pašlaik (2026) Tkačuks pārstāv NHL koamandu Floridas "Panthers".

M. Tkačuks ir leģendārā NHL spēlētāja Kīta Tkačuka dēls un viņam ir jaunākais brālis Breidijs Tkačuks, kurš spēlē klubā Otavas "Senators".

2022. gada 22. jūlijā, divas dienas pēc tam, kad tika informējis Flames par savu nodomu neatkārtot līgumu, Tkačuks tika aizmainīts uz Floridas Panthers kopā ar nosacītu ceturtās kārtas drafta izvēli 2025. gadā apmaiņā pret Džonatanu Iberdo, Makenziju Vīgaru, Kolu Švintu. un 2025. gadā ar loteriju aizsargātu pirmās kārtas izvēli. Tkačuks parakstīja astoņu gadu līgumu par 76 miljoniem ASV dolāru pēc tam, kad tika aizmainīts uz Panthers.
## Atsauces

## Ārējās saites
Äripäev

***Äripäev*** () ir igauniski iznākošs Igaunijas ekonomikas un uzņēmējdarbības laikraksts. To izdod *[[Bonnier|Bonnier Business Press]]*. Pirmais numurs iznāca 1989. gada 9. oktobrī.

Ar 2023. gadu tika plānots pārtraukt tā papīra izdevuma uzturēšanu un atstāt tikai tā Interneta versiju.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Laikraksta tīmekļa vietne
1922. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1922. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā|pasaules čempionāts grieķu-romiešu cīņā]]** notika no 8. līdz 11. martam Zviedrijas galvaspilsētā Stokholmā.

Latvijas cīkstoņi līdzekļu trūkuma dēļ nepiedalījās.

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Medaļu ieguvēji

## Atsauces

## Ārējās saites
* FILA Database
Latvijas filharmonija

**Latvijas filharmonija** bija Latvijas Republikas Kultūras ministrijas pakļautībā esoša filharmonija, kas organizēja koncertus un propagandēja Latvijas mūziku.

## Vēsture
Dibināta 1941. gada 9. maijā kā **Latvijas PSR Valsts filharmonija**, bet pēc 1941. gada 22. jūnija slēgta sakarā ar Vērmahta iebrukumu Latvijā. Pēc Sarkanās armijas ienākšanas Rīgā 1944. gada 13. oktobrī tās darbību atjaunoja.

1988. gada 9. jūnijā filharmoniju pakļāva Latvijas PSR Valsts kultūras komitejai, 1990. gada 1. martā Latvijas PSR Kultūras ministrijai, bet pēc Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanas 1990. gada 4. maijā to pārdēvēja par Latvijas filharmoniju un pakļāva Latvijas Republikas Kultūras ministrijai, 1993. gada 3. augustā Latvijas Republikas Izglītības, kultūras un zinātnes ministrijas Valsts kultūras pārvaldei, 1994. gada 1. novembrī atkal Latvijas Republikas Kultūras ministrijai.

Likvidēta 1999. gada 4. janvārī.

## Mākslinieciskie kolektīvi
* Latvijas PSR Valsts koris (no 1944)
* Tautas koris "Dzintars" (no 1947)
* Revolūcijas veterānu Tautas koris (no 1957)
* Latvijas PSR Valsts filharmonijas stīgu kvartets (no 1963)
* Latvijas PSR Valsts filharmonijas klavieru trio (no 1967)
* Latvijas PSR Valsts filharmonijas kamerorķestris (no 1967)
* Latvijas PSR Valsts filharmonijas klavieru duets (no 1968)
* Latvijas PSR Valsts deju ansamblis "Daile" (no 1968)
* vokāli instrumentālais ansamblis "Eolika" (no 1972)
* vokāli instrumentālais ansamblis "Modo" (no 1973)
* vokāli instrumentālais ansamblis "Tip-top" (no 1975)
* apmēram 50 solistu

## Koncertzāles
* Latvijas PSR Valsts filharmonijas Lielā zāle (agrākajā Lielās ģildes namā, 830 vietu)
* Latvijas PSR Valsts filharmonijas Mazā zāle (agrākajā Lielās ģildes namā, 210 vietu)
* Doma koncertzāle Rīgas Domā (1513 vietu)
* Dzintaru koncertzāle (2100 vietu)
* Dzintaru kamerzāle (760 vietu)

## Atsauces

*
Kits Jendls

**Kits Jendls** (, dzimis ) ir bijušais ASV hokejists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Karjeras laikā Jendls pārstāvēja NHL komandas Filadelfijas "Flyers", Arizonas "Coyotes" un Ņujorkas "Rangers", Floridas "Panthers" kā arī AHL komandā Sanantonio "Rampage".

Viņam pieder visu laiku NHL dzelzsvīra rekords visvairāk aizvadītajās spēlēs pēc kārtas (989); 2020.–2021. gada sezonā viņš kļuva par trešo spēlētāju, kurš jebkad reģistrējis 900 spēles pēc kārtas. Jendls 2022. gada 25. janvārī pārspēja Daga Džārvisa sēriju kā garāko NHL vēsturē pēc savas 965. spēles pēc kārtas.

2022. gada 20. septembrī Jandls paziņoja, ka aiziet no profesionālā hokeja.

ASV hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2010. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Kalkūni (Daugavpils)

**Kalkūni** ir Daugavpils apkaime pilsētas dienvidrietumos, Daugavas kreisajā krastā. Nosaukta par godu Kalkūnes muižai. Kalkūnu mikrorajons ir eksklāvs, atrodas Augšdaugavas novada teritorijas iekšā un robežojas ar Kalkūnes un Laucesas pagastu. Platības ziņā Kalkūni ir otrā mazākā apkaime pilsētā (aiz Dzintariem).

Kalkūnu apkaime sāka attīstīties 19. gadsimta vidū, kad tika uzbūvēta dzelzceļa līnija Pēterburga—Varšava. 1862. gadā atklāja Kalkūnu dzelzceļa staciju, kuru 1921. gadā pārdevēja par Grīvu. Pēc Otrā pasaules kara Kalkūnos tika atklāts bērnu nams.

Vienīga iela Kalkūnos ir Ķieģeļu iela. Uz Kalkūniem kursē 7. un 7B. maršruta autobusi.

## Atsauces