open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ICarly

***iCarly*** ir ASV tīņu komēdijseriāls, kura autors ir Dens Šneiders. To pārraidīja *[[Nickelodeon]]* televīzijas kanālā, laikā no  līdz . Seriāls ir par pusaudzi Kārliju Šeju un viņas draugiem Semu Paketu un Frediju Bensonu, kas izveidojuši savu interneta šovu *iCarly*. Seriālam izdotas septiņas sezonas (kopumā 109 sērijas). Tas saņēmis vairākus apbalvojumus un nominācijas. Seriālā galvenās lomas attēlo Miranda Kosgrova, Dženeta Makerdija, Neitans Kress, Džerijs Treinors, Noā Manks. 2013. gadā izveidoja jaunu *Nickelodeon* seriālu ar nosaukumu *[[Sam & Cat]]*, kurā galvenajās lomās ir dalībnieki gan no *iCarly*, gan *[[Victorious]]*.

## Ārējās saites
* 

* ''Nickelodeon'' profils
Miranda Kosgrova

**Miranda Teilore Kosgrova** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, dziedātāja un dziesmu autore.

Kosgrova karjeru sāka triju gadu vecumā, kad sāka piedalīties televīzijas reklāmās. Kino debitējusi 2003. gadā ar lomu filmā "Roka skola". Kļuva pazīstama 2004. gadā ar lomu *[[Nickelodeon]]* televīzijas seriālā *[[Drake & Josh]]*. Dažus gadus vēlāk kļuva par galvenās lomas atveidotāju seriālā *[[iCarly]]*. Saskaņā ar 2010. gada maija datiem, aktrise par vienu sēriju saņēma 180 tūkstošus ASV dolāru, tādējādi viņa ierindojās otrajā vietā starp labāk pelnošajiem bērniem televīzijā.

Kosgrova ieskaņojusi Margo lomu animācijas filmu sērijā "Nejaukais es" (2010–pašlaik).

## Atsauces

## Ārējās saites

* 

*
Enguss Džonss

**Enguss Tērners Džonss** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Viņš ir pazīstams ar Džeika Hārpera lomu CBS situāciju komēdijseriālā "Divarpus vīri". Par šo lomu saņēmis divas *Young Artist Awards* un vienu *TV Land Awards*. 2010. gadā viņš kļuva par vislabāk pelnošāko bērnu televīzijā pēc divu gadu līguma parakstīšanas par 7,9 miljoniem ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Antons Rancāns

**Antons Rancāns** ( — ) bija Latvijas ārsts un sabiedriskais darbinieks. Bija 2., 3. un 4. Saeimas deputāts, kā arī Latvijas satiksmes ministrs (1931).

## Biogrāfija
Antons Rancāns piedzima  Nautrēnu pagastā. Beidzis Viļņas Romas Katoļu garīgo semināru, kā arī Latvijas Universitāti ausu, deguna un kakla slimību ārstēšanas specialitātē. 1925. gadā kļuvis par 2. Saeimas deputātu no Latgales Kristīgo zemnieku partijas. Ticis ievēlēts arī 3. (1928) un 4. Saeimā (1931). No 1931. gada marta līdz decembrim bija satiksmes ministrs Kārļa Ulmaņa vadītajā valdībā. Bijis viens no latviešu studentu korporācijas *[[Lacuania]]* dibinātājiem.

Pēc Latvijas okupācijas 1941. gadā ticis izsūtīts no Latvijas,  Antonam Rancānam tika izpildīts nāvessods nošaujot.

## Atsauces
Makss Pehšteins

**Hermanis Makss Pehšteins** (; dzimis , miris ) bija vācu ekspresionisma gleznotājs un grafiķis. Drēzdenes ekspresionistu mākslinieku grupas *"[[Die Brücke]]"* (Tilts) un Berlīnes "Jaunās secesijas" dalībnieks.

Dzimis Cvikavā, amatnieka ģimenē. No 1900. līdz 1906. gadam studēja Drēzdenē. 1906. gadā iestājās mākslinieku grupā *"Die Brücke"*. 1908. gadā pārcēlās uz Berlīni. 1911. gadā kopā ar citu "Tilta" dalībnieku Ernstu Ludvigu Kirhneru izveidoja glezniecības skolu *MUIM-Institut*. 1914. gadā Gogēna iespaidā ceļoja uz Palau. No 1922. gada - Prūsijas Mākslas akadēmijas loceklis. Pēc 1933. gada, kad pie varas nāca nacisti, Pekšteina darbi tika pasludināti par deģeneratīvo mākslu un izņemti no muzejiem. No 1945. gada - Berlīnes Mākslas augstskolas profesors. Miris 1955. gadā Rietumberlīnē.

## Ārējās saites

* Pehšteinam veltīta lapa , 
* Makss Pehšteins ''artcyclopedia'' 
* Maksa Pehšteina darbi ''museumsyndicate''
Pakrojas rajona pašvaldība

**Pakrojas rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Atrodas Šauļu apriņķī, vēsturiskajā Žemaitijas novada daļā, kas līdz 1422. gada Melnas līguma noslēgšanai ietilpa Zemgalē. Tā robežojas ar Pasvales rajona, Panevēžas rajona, Radvilišķu rajona, Šauļu rajona un Jonišķu rajona pašvaldībām, kā arī Latviju.

## Seņūnijas

## Atsauces

## Ārējās saites
Linkuva

**Linkuva** () ir pilsēta Lietuvā, Šauļu apriņķa Pakrojas rajona pašvaldībā, 18 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Pakrojas. Pilsēta ir pilsētvides piemineklis ar unikālu radiālo plānojumu, kurā septiņi ceļi satiekas centrālajā laukumā.

## Vēsture
Vēstures avotos Linkuva pirmo reizi minēta 1371. gadā Hermaņa Vartberges hronikā. 15. gadsimta sākumā šeit tika izveidota muiža un uzcelta pirmā baznīca. 16. gadsimtā pilsēta kļuva par nozīmīgu reģionālo tirdzniecības un kultūras centru Ziemeļlietuvā.

No 1634. līdz 1832. gadam pilsētā darbojās karmelītu klosteris, kas būtiski ietekmēja Linkuvas arhitektonisko veidolu un izglītības attīstību. 1918. gadā šeit tika nodibināta viena no pirmajām lietuviešu ģimnāzijām. 1950. gadā Linkuvai tika piešķirtas pilsētas tiesības.

## Arhitektūra un apskates objekti
* Linkuvas Vissvētākās Jaunavas Marijas Škapuliera baznīca: celta 1593. gadā vēlās renesanses un baroka stila formās. Baznīcas ansamblī ietilpst arī bijušā karmelītu klostera ēkas.
* Linkuvas sinagoga: viena no retajām saglabājušajām mūra sinagogām reģionā (celta 1890. gadā).
* Pilsētas vēsturiskais centrs: valsts nozīmes pilsētbūvniecības piemineklis ar raksturīgu 19. gadsimta nogales un 20. gadsimta sākuma apbūvi.
* Skulptūru parks: pilsētā izvietotas vairākas mūsdienu lietuviešu tēlnieku koka skulptūras.
* Kalpoka (*Kalpokas*) vējdzirnavas.

## Sabiedrība
Pilsētā darbojas Linkuvas ģimnāzija, bibliotēka, kultūras centrs un sociālās aprūpes nams. Linkuva ir pazīstama ar savām dziļajām katoļu tradīcijām un ikgadējām Škapuliera Dievmātes atlaidēm (*Škaplierinės*), kas piesaista svētceļniekus no visas apkārtnes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dunika

**Dunika** ir apdzīvota vieta Kurzemes galējos dienvidrietumos, Dienvidkurzemes novada Dunikas pagastā pie autoceļa P113 (Grobiņa—Bārta—Rucava). Kaut arī Dunikas vārdā nosaukts pagasts, pagasta centrs atrodas Sikšņos.

Netālu no Dunikas pāri Tīrspurvam izveidota 6 kilometrus garā Dunikas purva taka.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Ārējās saites
* LĢIA vietvārdu datubāze
* Dunikas purva taka portālā mammadaba 

## Atsauces
Materiāls

**Materiāls** ( — 'vielisks') ir viela vai vielu maisījums, no kā kaut kas tiek izgatavots vai kas nepieciešams kaut kādām izgatavošanas darbībām. Pēdējā gadījumā precizē, ka tas ir palīgmateriāls vai izejmateriāls. Ēdiens, degviela un medikamenti nav materiāli, jo lietošanas laikā tie iesaistās ķīmiskās reakcijās un pakāpeniski gandrīz pilnīgi izzūd, jeb pārveidojas citās vielās. Materiāli var būt dabiskas vai sintētiskas (mākslīgas) izcelsmes; tie var būt homogēni vai arī kā heterogēnas kompozīcijas.

## Materiālu īpašības
Lai raksturotu materiālu piemērotību dažādu izstrādājumu izgatavošanai un to pielietošanas efektivitāti, izmanto dažādus raksturotājus. Mašīnbūvē izmantojamo materiālus raksturošanai pielieto veselu virkni raksturlielumu.

Materiālu salīdzināšanai un kvalitātes vērtēšanai galvenokārt izmanto šādas materiālu īpašības:

### Fizikālās
Atoma izmēri, kušanas un kristalizācijas temperatūra, blīvums u.c.

### Ķīmiskās
Atommasa, ķīmiskā aktivitāte, struktūra u.c.

### [[Mehāniskās īpašības|Mehāniskās]]
Cietība, stiepes stiprība, relatīvais pagarinājums, stingrība, ilgizturība, šļūde u.c.

### Tehnoloģiskās
Kaļamība, lejamība, metināmība, apstrādājamība griežot u.c.

### Ekspluatācijas
Nodilumizturība, karstumizturība, korozijizturība u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vinss Vons

**Vinsents Entonijs "Vinss" Vons** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, komiķis, producents, scenārists un aktīvists.

Karjeru sācis 1980. gadu beigās, kad piedalījās dažādos televīzijas seriālos. Plašāku uzmanību guvis ar lomu 1996. gada filmā *[[Swingers]]*. Pēc tam filmējies tādās filmās kā "Juras laikmeta parks 2", "Atgriešanās paradīzē", "Kā vecajos, labajos laikos", "Bēdz no bumbas: Patiess bēdubrāļu stāsts", "Nelūgtie viesi", "Šķiršanās amerikāņu stilā", "Freds Klauss", "Brīvdienu terapija", "Kaimiņu patruļa", "Nolīdzināt līdz ar zemi" un "Cīņa ar manu ģimeni".

## Ārējās saites
Pārtikas un lauksaimniecības organizācija

thumbnail|235px|Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas logo
**Pārtikas un lauksaimniecības organizācija** (, *FAO*) ir starptautiska organizācija, kas atrodas Apvienoto Nāciju organizācijas aizgādībā, un kuras mērķis ir mazināt nabadzību un badu, veicinot lauksaimniecību, kontrolēt uzturā lietojamās preces un risinātu citus ar pārtiku saistītās problēmas. Organizācijas vērš uzmanību ne tikai uz lauksaimniecību, bet arī uz mežsaimniecību un zivsaimniecību. Tās galvenā mītne atrodas Itālijas galvaspilsētā Romā. Kopš 2012. gada janvāra FAO ģenerāldirektors Amerikas Savienotajās Valstīs dzimušais Brazīlijas lauksaimnieks un rakstnieks Žuzē Gracianu da Silva.

## Ārējās saites
Antons Kursītis

**Antons Kursītis** (arī **Kursišs**;  — 1968. gads) bija Latvijas meliorators un sabiedriskais darbinieks. Bija Latvijas satiksmes ministrs (1931—1933). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Biogrāfija
Antons Kursītis piedzima  Līksnas pagasta "Aužguļānos". Vincenta Kursīša brālis. Studējis Pēterburgā. Strādājis par ceļu inženieri. Bija Lubānas ezera līmeņa pazemināšanas projekta autors, ezera regulēšanas darbu pārvaldes priekšnieks, kā arī vadīja irigācijas sistēmas projektēšanu Krievijas Bada stepē. No 1931. gada decembrim līdz 1933. gada martam bija satiksmes ministrs Marģera Skujenieka vadītajā valdībā. Tāpat ir bijis Zemes bagātību pētīšanas institūta direktors. 1944. gadā parakstīja Latvijas sabiedrisko darbinieku memorandu par Latvijas nākotni.

Miris 1968. gadā Rīgā.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis — 4. šķira Nr. 1077 (1930) 
* Atzinības Krusts — 3. šķira Nr. 78 (1939)

## Atsauces
Vons

**Vons** var būt:

* Deivids Vons (*David Vaughan*; dzimis 1983. gadā) — Velsas futbolists;
* Metjū Vons (*Matthew Vaughn*; dzimis 1971. gadā) — angļu kinorežisors, scenārists un producents;
* Roberts Vons (*Robert Vaughn*; 1932—2016) — amerikāņu aktieris;
* Vinss Vons (*Vince Vaughn*; dzimis 1970. gadā) — amerikāņu aktieris.
Viskoelastība

**Viskoelastība** ir materiāla īpašība, kad tam piemīt gan elastīga, gan viskoza ķermeņa daba. Viskoelastības teorijas attīstība saistīta ar polimēru materiālu plašu izmantošanu. Viskoelastīgas īpašības materiāliem var parādīties, ja tos strauji deformē (šai procesā materiāls elastīgi pretojas deformācijai) un pēc tam deformējošo spēku uztur nemainīgu (tad sākas viskozas plūšanas process, kas var būt ierobežots vai neierobežots laikā). Viskoelastīga materiāla izturēšanos nosaka arī tā iepriekšējie stāvokļi — to sauc par dinamiskās atmiņas efektu (nejaukt ar materiāla formas atmiņu). To, vai pārsvarā būs viskozās vai elastīgās īpašības, nosaka ārējās deformējošās iedarbības ilgums (sk. Deboras skaitlis).

## Ārējās saites
* ВЯЗКОУПРУГОСТЬ
Plūstamība

**Plūstamība** jeb **šļūde** ir materiāla spēja lēni un nepārtraukti plastiski deformēties ilgstošas slodzes iedarbībā. Slodzes lielums ir mazāks par tecēšanas robežu. Laika gaitā šļūde var radīt nepieļaujami lielas izmēru izmaiņas vai pat detaļas sagraušanu. Plastiskās deformācijas attīstība ir atkarīga no slogojuma veida un temperatūras. Šļūde piemīt materiāliem ar viskoelastīgu dabu. Kaut gan daudzi materiāli ir elastīgi, pieaugot temperatūrai, tiem parādās viskoelastīga materiāla pazīmes. Tā, piemēram, tēraudu karsējot, šļūde paliek izteiktāka, kaut gan tērauds ir izteikts elastīgas dabas materiāls un pakļaujas Huka likumam.

Visbiežāk veic šļūdes pārbaudi stiepē. Pārbaudes rezultātā nosaka **šļūdes robežu** – vislielāko spriegumu, pie kura šļūdes deformācija vai ātrums noteiktā laika periodā nepārsniedz iepriekš noteiktu lielumu.
Šļūdes robežu apzīmē ar R un skaitļu indeksu, kas norāda pārbaudes temperatūru, pieļaujamo deformāciju procentos un pārbaudes ilgumu stundās. Piemēram, R1 700°/0,2/1000 uzrāda, ka dotajam materiālam šļūde 700 °C temperatūrā, ja pieļaujamā deformācija ir 0,2 % un pārbaudes ilgums ir 1000 stundas, nebūs lielāka par 1 %.

## Atsauces

## Ārējās saites
Katōļu Dzeive

thumb|200px|left|1940. gadā izdots viens no pēdējiem "Katōļu Dzeives" žurnāla numuriem pirms padomju vara to aizliedza gandrīz uz 50 gadiem, līdz 1989. gadam
70px|thumb|Žurnāla logo
**"Katōļu Dzeive"** () bija Romas katoļu baznīcas Rēzeknes-Aglonas diecēzes reliģiski sabiedrisks izdevums, kurš iznāca reizi mēnesī kopš 1924. gada. Žurnāla tēmas bija ne tikai par katoļu baznīcu, draudžu aktivitātēm un garīgo dzīvi, bet arī par Latgales kultūrvēsturi, valodu, izglītību, mākslu, mūziku, lauksaimniecību, psiholoģiskām problēmām u.c. Žurnāla redakcija atradās Viļānos, Kārklu ielā 6, bet tas tika drukāts Rēzeknē.

2014. gada decembrī tika paziņots, ka žurnāls pārtrauc savu darbību.

## Vēsture
Pirmais žurnāla numurs iznāca 1926. gada martā. Līdz 1940. gadam tas tika izdots Rīgā. Sākumā neregulāri, bet vēlāk — reizi mēnesī. Raksti tajā bija tikai latgaliešu rakstu valodā.
Par pirmo žurnāla galveno redaktoru 1926. gadā kļuva Dominiks Jaudzems, kurš redaktora amatā nostrādāja līdz 1928. gadam. No 1929. gada redaktora amatā stājās Aleksandrs Novickis, kurš šajā amatā atradās līdz 1938. gadam. No 1938. līdz 1940. gadam žurnāla redaktors bija Pēteris Laurinovičs.

Pēc 1940. gada padomju vara žurnāla izdošanu aizliedza, un nākamais izdevums iznāca tikai 1989. gadā, kad izdošanas aizliegumu atcēla. Kopš žurnāla atjaunošanas tas tiek izdots nevis Rīgā, bet Viļānos. No 1989. līdz 1999. gadam to izdeva Rīgas metropolijas kūrija, bet kopš 1999. gada — SIA "Žurnāls "Katōļu Dzeive"". Žurnāla ilggadēja redaktore ir Maruta Latkovska . Kopš 2000. gada galvenais redaktors ir katoļu baznīcas priesteris Andris Ševels.

2010. gadā tapa pirmais "Katōļu Dzeives" izdevums digitālā versijā — PDF formātā, ko lasītāji var saņemt savā e-pastā.

2011. gadā par godu žurnāla izdošanas 85. gadadienai, Rēzeknes Centrālajā bibliotēkā tika izveidota izstāde.

Veidoti vienotā noformējuma stilā, katra mēneša izdevuma vāks izcēlās ar tematisku attēlu un moto:

Attēls:K DZ Septembris 2007.jpg|2007. gada septembra izdevuma vāks
Attēls:K DZ 2008 novembris.jpg| Uz 2008. gada novembra vāka attēlota "Latgales Māra"
Attēls:K DZ novembris 2010 Nr11.jpg|2010. gada novembra (Nr. 11) izdevuma vāks
Attēls:K DZ 2012 Aprilis.jpg|2012. gada aprīļa (Nr. 4) izdevuma vāks. Ar vārdiem: *Kristus ir augšāmcēlies, lai dāvātu mums brīvību!*
Attēls:K DZ Maijs2012.jpg|2012. gada maija (Nr. 5) izdevuma vāks
Attēls:K DZ novembris 2012.jpg|2012. gada novembra izdevuma vāks ar Māti Terēzi un moto: *Svētums nav greznība, bet mans un tavs pienākums*


## Atsauces
Spiedes stiprība

**Spiedes stiprība** raksturo materiāla spēju pretoties aksiāli vērstiem saspiešanas spēkiem. Tā rāda, cik lielu saspiešanas spēku materiāls iztur pirms tas sabrūk. Spiedes stiprību izsaka Pa, parasti lietojot tā daudzkārtni MPa. Spiedes stiprības pārbaudi veic pēc kāda noteikta standarta. Noteikta izmēra paraugu spiež, līdz tas sabrūk, paralēli pierakstot deformācijas un spiediena vērtības. Līdzīgi kā stiepē, spiedē elastīgi materiāli pakļaujas Huka likumam, līdz spiediens ir tik liels, ka sākas plastiskā deformācija. Trausliem materiāliem plastiskā deformācija praktiski nav novērojama - tie sadrūp pēc elastības robežas sasniegšanas.
Īrijas Karaliste

**Īrijas Karaliste** () bija valsts Īrijas salā no 1542. gada, kad par karali tika proklamēts Anglijas karalis Henrijs VIII, līdz 1800. gadam, kad Īrijas karaliste tika apvienota ar Lielbritānijas Karalisti un izveidota Lielbritānijas un Īrijas apvienotā karaliste.

## Ārējās saites
Polijas 3. leģiona kājnieku divīzija

**Polijas 3. leģiona kājnieku divīzija** () bija no Pirmā pasaules kara poļu leģionāriem izveidota Polijas armijas militārā vienība (1919—1939). Divīzija piedalījās Latgales atbrīvošanas cīņās (1919—1920) un Poļu—padomju karā. Otrā pasaules kara sākuma Polijas kampaņā (1939) divīzija aizstāvēja Poliju kaujās ar Vērmahtu.

## Izveide
Pēc Centrālo lielvalstu sakāves Pirmajā pasaules karā Poļu leģionu veterāni 1919. gada 9. aprīlī kā trešo leģionāru kājnieku divīziju  izveidoja Polijas 3. leģiona kājnieku divīziju.
   
## Piedalīšanās kaujās
Polijas 3. leģiona kājnieku divīzija 3. Polijas armijas sastāvā piedalījās daudzās kaujās pret Sarkano armiju Poļu—padomju kara laikā 1919. un 1920. gadā:

* Kaujas pie Daugavpils un citas Latgales atbrīvošanas kaujas 1920. gada 3.—25. janvārī;
* Kaujas pie Žitomiras un Borispoles Kijivas ofensīvas laikā 1920. gada aprīlī—jūnijā; 
* Kauja pie Varšavas 2. armijas sastāvā 1920. gada 18.—25. augustā;
* Kauja pie Nemunas 1920. gada 15.—25. septembrī;
Pēc kara beigām divīziju izvietoja pie Lietuvas robežas.

Pirms Otrā pasaules kara sākuma 1939. gada martā divīziju atkal mobilizēja un tā piedalījās poļu Prūsijas armijas (*Armia Prusy*) sastāvā kaujās pie Radomas. Pēc nedēļu ilgām kaujām pret vācu XV motorizēto korpusu divīzija beidza pastāvēt, tās daļas pievienojās Polijas 1. leģiona kājnieku divīzijai.

## Sastāvs (1920)
* 7. kājnieku leģiona pulks
* 8. kājnieku leģiona pulks
* 9. kājnieku leģiona pulks
* 3. vieglās artilērijas leģiona pulks
* 3. smagās artilērijas divizions
* 3. inženieru bataljons 
* Kavalērijas eskadrons
## Literatūra
* Jan Wróblewski. Armia Prusy, Warszawa 1986.
* Zdzisław Jagiełło: Piechota Wojska Polskiego 1918-1939. Warszawa: Bellona, 2007.

## Atsauces
Polijas 1. leģiona kājnieku divīzija

[thumb|300px|Polijas 1. leģiona kājnieku divīzijas kareivji ierakumos [Daugavas kreisajā krastā pie Daugavpils 1919. gada oktobrī.]]
**Polijas 1. leģiona kājnieku divīzija** () bija no Pirmā pasaules kara poļu leģionāriem izveidota Polijas armijas militārā vienība (1919—1939). Divīzija piedalījās Poļu—padomju karā un Latgales atbrīvošanas cīņās (1919—1920), aizstāvēja Poliju kaujās ar Vērmahtu Otrā pasaules kara sākuma Polijas kampaņā (1939). 

## Izveide
Sakarā ar atteikšanos dot uzticības zvērestu Vācijas ķeizaram 1917. gada jūlijā tika izformēta Austroungārijas armijas Poļu leģionu I brigāde (1914—1917), ko bija komandējis Juzefs Pilsudskis un Marians Janušaitis-Žegota (*Januszajtis-Żegota*). Pēc Centrālo lielvalstu sakāves Pirmajā pasaules karā leģiona veterāni 1919. gada 20. februārī to atjaunoja kā Polijas 1. leģiona kājnieku divīziju.
   
## Piedalīšanās kaujās
Kā viena no vispieredzējušākajām un labāk bruņotajām Polijas militārajām vienībām Polijas 1. leģiona kājnieku divīzija 3. Polijas armijas sastāvā piedalījās daudzās izšķirīgajās kaujās pret Sarkano armiju Poļu—padomju kara laikā 1919. un 1920. gadā:

* Viļņas ofensīva 1919. gada 19.–21. aprīlī;
* Kaujas pie Daugavpils un citas Latgales atbrīvošanas kaujas 1920. gada 3.—25. janvārī;
* Kaujas pie Žitomiras un Borispoles Kijivas ofensīvas laikā 1920. gada aprīlī—jūnijā; 
* Kauja pie Varšavas 1920. gada 12.—25. augustā;
* Kauja pie Nemunas 1920. gada 15.—25. septembrī;
Pēc kara beigām divīziju daļēji demobilizēja un izvietoja Viļņas apkaimē.

Pirms Otrā pasaules kara sākuma 1939. gada martā divīziju atkal mobilizēja un tā piedalījās Varšavas aizstāvēšanā pret no ziemeļiem uzbrūkošo vācu armiju. Divīzija cīnījās 1939. gada 7. septembra kaujā pie Pultuskas un 11.—13. septembra kaujās pie Kalušinas. Pēc zaudējuma kaujā pie Falkovas 1939. gada 22. septembrī divīzija beidza pastāvēt.

## Sastāvs (1939)
* 1. kājnieku leģiona pulks (komandieris pulkvedis K. Burčaks)
* 5. kājnieku leģiona pulks (komandieris pulkvežleitnants K. Babinskis)
* 6. kājnieku leģiona pulks (komandieris pulkvedis K. Burčaks)
* 1. vieglās artilērijas leģiona pulks (komandieris pulkvedis S. Engels)
* 1. vieglās artilērijas pulks (komandieris pulkvežleitnants M. Podļevskis) 
* 1. smagās artilērijas divizions (komandieris majors V. Sviderskis)
* 1. inženieru bataljons (komandieris kapteinis T. Vejtko)
* Kavalērijas eskadrons (komandieris majors B. Kuļiks)

## Atsauces
Kursītis

**Kursītis** (sieviešu dzimte Kursīte) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Antons Kursītis (1883—1968) — meliorators un politiķis;
* Janīna Kursīte-Pakule (1952) — literatūrzinātniece un politiķe;
* Vincents Kursītis (1892—1974) — jurists un politiķis.
Svētais Filips

[thumbnail|200px|[Pīters Pauls Rubenss|Pītera Paula Rubensa glezna, kurā attēlots apustulis Filips]]
**Svētais Filips** (, *Phílippos*, miris ap 80. gadu) ir viens no Jēzus Kristus divpadsmit apustuļiem. Kristiešu svētajos tekstos ir aprakstīts, ka apustulis Filips sludināja Grieķijā, Sīrijā un Frīģijā.

Romas Katoļu baznīcā diena, kad tiek godināts apustulis Filips, ir 3. maijs, bet pareizticīgajiem šī diena ir 14. novembris.

Svētais Filips ir cepurnieku, konditoru un Urugvajas aizgādnis.

## Ārējās saites
Fērvetera rags

**Fērvetera rags** (, ) ir 705 m augs klinšains zemesrags Antarktīdas pussalas austrumos Antarktīdā. Izvietojies Vedela jūras piekrastē starp Drigalska un Evansa glečeriem. Atdala Nordenšelda krastu ziemeļaustrumos no Oskara II krasta dienvidrietumos.

Zemesragu 1947. gadā nokartēja FIDS ekspedīcija no Hopbejas bāzes un nosauca par godu Dandī vaļu mednieku kuģa *Balæna* kapteinim Aleksandram Fērveteram *(Alexander Fairweather)*, kurš 1892.—1893. gados darbojās Antarktīdas pussalas ziemeļaustrumu piekrastē.

## Atsauces
Edijs Bošs

**Edijs Bošs** (dzimis ) ir Latvijas žurnālists, politologs un pasniedzējs. Pašlaik ir TV3 ziņu moderators un docents Rīgas Stradiņa universitātes politikas zinātnes katedrā.

## Biogrāfija
Mācījies Rīgas Franču licejā. No 1997. līdz 2000. gadam bija Latvijas Neatkarīgās televīzijas Ziņu dienesta žurnālists. 2001. gadā bija laikraksta "Diena" korespondents Igaunijā. No 2002. līdz 2003. gadam bija Latvijas Televīzijas Ziņu dienesta žurnālists. 2003. gadā ieguvis bakalaura grādu mediju zinībās *Concordia International University Estonia* Tallinā. Tajā pašā gadā uzsācis maģistra studijas Kembridžas Universitātē mūsdienu Eiropas zinību programmā, kuras pabeidza 2004. gadā.

2004. gadā atgriezies LTV Ziņu dienestā, kur palika līdz 2006. gadam, kad atgriezās Kembridžā, lai uzsāktu doktorantūru. 2010. gadā ieguvis doktora grādu politikā un starptautiskajās zinībās. Tajā pašā gadā kļuvis par TV3 ziņu moderatoru (nomainot Ēriku Niedru), kā arī pasniedzēju Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultātē un Rīgas Stradiņa universitātes Eiropas studiju fakultātē.

## Atsauces

## Ārējās saites
*''Twitter'' profils
Matjenso

**Matjenso** () ir Argentīnas vasaras polārstacija Antarktīdā. Izvietojusies uz Larsena nunataka Nordenšelda krastā Antarktīdas pussalas piekrastē. Pieder Argentīnas Gaisa kara spēkiem, pētniecības darbus koordinē Argentīnas Antarktikas institūts.

1959. gada 23. martā uz Larsena nunataka tika izveidots argentīniešu patvērums *(refugio)* Sanantonio *(San Antonio)*. Staciju patvēruma vietā izveidoja kopējā Argentīnas armijas un Gaisa spēku operācijā un atklāja 1961. gada 15. martā ar nosaukumu **Leitnanta Matjenso Savienotā bāze** (*Base Conjunta Teniente Matienzo*). Nosaukta par godu argentīniešu virsniekam un aviācijas pionierim Benhaminam Matjenso *(Benjamín Matienzo)*. 1963. gadā to savā pārziņā pārņēma Gaisa spēki un pārdēvēja par aviācijas posteni *(Destacamento Aeronáutico Teniente Matienzo)*. Stacija tika slēgta 1972.—1973. gada un 1984.—1985. gada ziemā; vēlāk stacija darbojās tikai vasaras sezonā. 1990. gadā pārdēvēta tagadējā nosaukumā. 2009. gadā pirmo reizi Argentīnas polārās izpētes vēsturē stacijas komanda tika nokomplektēta tikai no sievietēm.

Galvenās izpētes nozares ir meteoroloģija, klimatoloģija un glacioloģija.

## Atsauces

## Ārējās saites
2008. gada Pasaules čempionāts hokejā junioriem

**2008. gada Pasaules čempionāts hokejā junioriem** norisinājās no 2007. gada 26. decembra līdz 2008. gada 5. janvārim Pardubicē un Liberecā, Čehijā. Tas bija jau 32. oficiālais Pasaules čempionāts hokejā junioriem.

## Augstākā divīzija
### Pirmā kārta
#### A grupa

 

#### B grupa

### Turnīrs par palikšanu

### Izslēgšanas kārta

#### Fināls

### Vietu sadalījums un statistika

#### Vietu sadalījums

#### Rezultatīvākie spēlētāji

#### Labākie vārtsargi

## Ārējās saites
*Starptautiskās hokeja federācijas oficiālā mājaslapa
Zilzīlītes

**Zilzīlītes, zilzīlīšu ģints** (*Cyanistes*) ir zvirbuļveidīgo kārtas zīlīšu dzimtas (*Paridae*) ģints, kas apvieno 3 sugas. Tās sastopamas Eiropā, Āzijā un Ziemeļāfrikā. 

Ģints zinātniskais nosaukums atvasināts no sengrieķu valodas un latviski nozīmē: *kuanos* — tumši zils. Nesenā pagātnē šīs ģints sugas tika sistematizētas zīlīšu ģintī (*Parus*), tomēr pēdējo gadu DNS pētījumi ir ieviesuši izmaiņas zīlīšu dzimtas sistemātikā.

## Latvijā
[thumb|left|200px|[Gaišzilā zīlīte (*Cyanistes cyanus*)]]
[thumb|240px|[Āfrikas zilzīlīte (*Cyanistes teneriffae*)]]
Saskaņā ar jaunāko sistemātiku Latvijā sastopamas 2 zilzīlīšu ģints sugas: zilzīlīte (*Cyanistes caeruleus*) un gaišzilā zīlīte (*Cyanistes cyanus*). 

## Kopīgās īpašības
Zilzīlītes ir maza vai vidēja auguma zīlītes ar apaļu galvu un īsu knābi. Lielākā ģintī ir gaišzilā zīlīte, kuras ķermeņa garums 13—14 cm, svars 10,6—16 g. Mazākā Āfrikas zilzīlīte (*Cyanistes teneriffae*), kuras ķermeņa garums 11—12 cm, svars apmēram 10 g. Visām trim sugām aste un apspalvojums uz muguras zils, vēders, izņemot gaišzilo zīlīti, dzeltens. Pēdējai vēders balts. Arī galvas virsa zilzīlītēm ir zila, izņemot gaišzilo zīlīti, kurai tā ir balta. Vaigi un piere balta, pāri acīm tumši zila svītra.

Barojas ar kukaiņiem, to kāpuriem un sēklām.

## Sistemātika
***Zilzīlīšu ģints** (*Cyanistes*)
**Āfrikas zilzīlīte (*Cyanistes teneriffae*)
**Gaišzilā zīlīte (*Cyanistes cyanus*)
**Zilzīlīte (*Cyanistes caeruleus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*iNaturalist: Blue Tits Genus Cyanistes) 
*Xeno-Canto: Genus Cyanistes
Kārlis Šmits-Rotlufs

**Kārlis Šmits-Rotlufs** (; , miris ) bija vācu ekspresionisma gleznotājs un grafiķis. Drēzdenes ekspresionistu mākslinieku grupas *"[[Die Brücke]]"* dibinātājs un dalībnieks.

Dzimis kā Kārlis Šmits Rotlufā pie Kemnicas (mūsdienās ietilpst Kemnicā). 1905. gadā pievienoja savam uzvārdam dzimtās vietas nosaukumu. Studēdams arhitektūru Drēzdenē, 1905. gada 7. jūnijā kopā ar citiem arhitektūras studentiem (Ernstu Ludvigu Kirhneru, Frici Bleilu un Ērihu Hekelu) nodibināja mākslinieku grupu *"Die Brücke"*. Grupa izjuka 1913. gadā.

Pēc 1933. gada, kad pie varas nāca nacisti, Šmita-Rotlufa darbi tika pasludināti par deģenaratīvo mākslu un izņemti no muzejiem. No 1947. gada - Berlīnes Mākslas augstskolas profesors. Miris 1976. gadā Rietumberlīnē.

## Ārējās saites

* Kārlis Šmits-Rotlufs ''artcyclopedia''
Dāvids Komisārs

**Dāvids Komisārs** (1891—1942) bija Svitenes pagasta zemkopis, Latvijas Republikas un Latvijas PSR politiķis, Latvijas Satversmes sapulces, Tautas Saeimas, LPSR Augstākās Padomes deputāts.

## Dzīvesgājums
Ievēlēts Latvijas Satversmes sapulcē no sociāldemokrātu saraksta, pēc LSDSP šķelšanās sākotnēji pievienojies sociāldemokrātu-lielinieku frakcijai, taču 1922. gada 5. maijā no tās izstājies un iestājies sociāldemokrātu-mazinieku frakcijā. Vēlāk no LSDSP kandidējis arī uz 1. Saeimu, kā arī uz Bauskas apriņķa valdi, kurā arī ievēlēts, kā arī bijis Svitenes krājaizdevu sabiedrības padomes loceklis, vēlāk priekšsēdētājs.

Ievēlēts Tautas Saeimā no vienīgā atļautā Darba Tautas Bloka saraksta, piedalījies komisijā, kas izstrādāja deklarāciju par Latvijas pievienošanos PSRS. Pēc Tautas Saeimas 1. sēdē pieņemtā lēmuma pasludināt padomju varu 1940. gada 25. augustā kļuvis par LPSR Augstākās Padomes deputātu. Miris 1942. gadā evakuācijā pēc Vācijas uzbrukuma PSRS.

## Atsauces
Pakroja

**Pakroja** (; ) ir pilsēta Lietuvā uz austrumiem no Šauļiem pie Krojas upes. Pilsēta attīstījusies ap pirmoreiz 1531. gadā rakstos pieminēto Pakrojas muižu. Pie pilsētas labi saglabājies fon Ropu dzimtas klasicisma Pakrojas muižas pils komplekss, celts 18. gadsimta beigās - 19. gadsimtā. Mūsdienās kompleksā ietilpst 26 ēkas un parks. Pilsētā saglabājusies 1801. gadā celta koka sinagoga.

Pakrojas apkaimē dzimis lietuviešu ģenerālis, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris Silvestrs Žukausks (*Silvestras Žukauskas*, 1860-1937).

## Sports
* FC Pakruojis
* Pakroja centrālais stadions (ietilpība: 2000)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pakrojas pils komplekss , ,
Ječi

**Ječi** ir vasarnīcu ciems Kurzemes galējos dienvidrietumos, Dienvidkurzemes novada Dunikas pagastā starp Nīcu un Sikšņiem. Atrodas vietējo autoceļu V1219 (Ječi – Bārta – Sedviņi), V1220 (Nīca – Ječi – Peši) un V1250 (Ječi – Šuķene) krustojumā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
*LĢIA vietvārdu datubāze
Freidenfelds

**Freidenfelds** (; sieviešu dzimtē **Freidenfelde**) ir vācu izcelsmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Andris Freidenfelds (dzimis 1961) — latviešu mūziķis un pasākumu vadītājs;
* Gunārs Freidenfelds (dzimis 1941) — latviešu mūziķis;
*  (1935—2022) — latviešu izcelsmes Austrālijas basketbolists.
* Zelma Cēsniece-Freidenfelde (1892—1929) — latviešu ārste un politiķe.
* Evija Freidenfelde (dzimusi 1966) - latviešu gleznotāja un grafiķe
Zīlīte

**Zīlīte** var būt:

* acs zīlīte
* zīlītes — zīlīšu ģints putni
* zīlīšu dzimta — zvirbuļveidīgo dzimta
* Zīlīte — Latvijas bērnu žurnāls (no 1958.g.)
* Dubeņas upes cits nosaukums
* zīlītes tipa lampa
Zīlītes

**Zīlītes, zīlīšu ģints** (*Parus*) ir zīlīšu dzimtas (*Paridae*) ģints, kas mūsdienās apvieno 4 zīlīšu sugas. Tās sastopamas Eiropā, Āzijā un Āfrikā. 

Vēl nesenā pagātnē zīlīšu ģints apvienoja gandrīz visas zīlīšu dzimtas sugas. Pēdējo gadu DNS pētījumi ir ieviesuši izmaiņas zīlīšu dzimtas sistemātikā un izveidotas vairākas jaunas ģintis, kas kādreiz tika sistematizētas kā *Parus* apakšģintis. Ģints zinātniskais nosaukums atvasināts no latīņu valodas un latviski nozīmē "zīlīte".

## Latvijā
[thumb|240px|left|[Japānas zīlīte (*Parus minor*)]]
[thumb|260px|[Āzijas pelēkā zīlīte (*Parus cinereus*)]]
Saskaņā ar jaunāko sistemātiku Latvijā sastopama viena zīlīšu ģints suga — lielā zīlīte (*Parus major*).

## Kopīgās īpašības
Zīlīšu ģints sugas ir vienas no lielākajām zīlītēm. Tās visas ir apmēram vienādi lielas: ķermeņa garums 12,5—14 cm, svars 12—22 g. Tām ir melna galva ar baltiem vaigiem, pazode melna, kā arī uz vēdera centrāla, melna svītra. Izņemot Āzijas pelēko zīlīti, mugura zaļa, vēders, atkarībā no sugas, tumšāk vai gaišāk dzeltens, spārni un aste zilpelēki. Āzijas pelēkā zīlīte melnbalta — apspalvojumā dažādi pelēkie toņi no balta līdz melnam, vēders pelēkdzeltens. 

Barojas ar kukaiņiem un to kāpuriem, arī ar eļļainām sēkliņām un ogām.

## Sistemātika
***Zīlīšu ģints** (*Parus*)
**Āzijas pelēkā zīlīte (*Parus cinereus*)
**Japānas zīlīte (*Parus minor*)
**Lielā zīlīte (*Parus major*)
**Zaļmugurzīlīte (*Parus monticolus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Putni dabā
*iNaturalist: Genus Parus
*Xeno-Canto: Genus Parus
Sets Makfārlins

**Sets Makfārlins** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, animators, rakstnieks, komiķis, dziedātājs, producents, režisors un aktīvists.

Viņš ir animācijas seriāla "Mana trakā ģimene" autors, tāpat bijis viens no animācijas seriālu "Amerikāņu tētuks" un "Klīvlenda šovs" autoriem, vēl ir ieskaņojis vairākus šo seriālu tēlus. Karjeru sācis *[[Hanna-Barbera]]* studijā kā dažādu animācijas seriālu animators un scenārists. Makfārlins piedalījies vairāku filmu uzņemšanā, 2012. gadā iznāca viņa pirmā pilnmetrāžas komēdijas filma "Teds", kurā viņš arī ierunāja lāča Teda balsi.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Gabonas futbola izlase

**Gabonas futbola izlase** ir futbola komanda, kas pārstāv Gabonu starptautiskās sacensībās. Tā ne reizi nav kvalificējusies FIFA Pasaules kausam, tomēr ir 9 reizes piedalījusies Āfrikas Nāciju kausā, kur labākais sasniegums ir divreiz sasniegtais ceturtdaļfināls (1996 un 2012).

## Pasaules čempionātos
* 1930-1962 - *Nepiedalījās*
* 1966 - *Izstājās*
* 1970 - *Nepiedalījās*
* 1974 - *Izstājās*
* 1978-1986 - *Nepiedalījās*
* 1990-2010 - *Nekvalificējās*
* 2014 - *[[2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - *[[2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*
* 2018 - *[[2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*

## Āfrikas Nāciju kausā

## Atsauces
Afrojack

**Niks van de Valls** (; dzimis ), plašāk zināms kā ***Afrojack***, ir nīderlandiešu dīdžejs un ierakstu producents. 2012. gada *DJ Mag* 100 pasaules labāko dīdžeju sarakstā viņš ieņēma 9. vietu, bet pirms gada - 7. vietu. Viņa populārākā dziesma ir "Take Over Control", kurā piedalās dziedātāja Eva Simonsa un kura iekļuva 14 pasaules valstu topos. *Afrojack* ir piedalījies *[[Pitbull]]* hītā "Give Me Everything". Strādājis kopā ar tādiem izpildītājiem, kā Dāvids Geta, Hardwell, Martins Garriks un Stīvs Aoki.

*Afrojack* ir izlaidis 2 minialbumus un 2013. gadā laidis klajā savu pirmo studijas albumu. Viņš ir izdevis arī 9 singlus.

## Ārējās saites
Alemaņi

thumb|320px|Alemaņu apdzīvotā teritorija  un alemaņu un romieču kauju vietas no 3. līdz 6. gadsimtam
thumb|400px|Rietumeiropa 5. gadsimta beigās

**Alemaņi** (alemaņu: *Alemanne*, ; no vācu *alle manner* — "visi cilvēki") bija ģermāņu cilšu apvienība Augšreinā.
Alemaņu valoda ir mūsdienu alemaņu dialektu pamatā.

Pirmoreiz alemaņus romieši pieminējuši 213. gadā. 260. gadā viņi iekaroja Romas provinci *Agri Decumates*. Vēlāk izpletās mūsdienu Elzasā un Šveices ziemeļos.
496. gadā alemaņus sakāva franku vadonis Hlodvigs I (*Clovis*) un iekļāva savos valdījumos.

Daļā romāņu, tjurku un irāņu valodu alemaņu vārda sakne ir pamatā Vācijas un vāciešu apzīmējumam.

## Ārējās saites
A1GP

**Nāciju kauss autosacīkstēs "А1 Grand Prix" (A1GP)** bija starptautiska sacīkšu sērija ar atklāto riteņu sacīkšu automobiļiem, kurā piedalījās dažādu pasaules valstu komandas. Šī sacīkšu sērija bija tendēta tieši uz nāciju, nevis komandu vai atsevišķu sportistu, sacīkstēm.

Pazīstami arī citi šīs sacīkšu sērijas nosaukumi: **Formula-А1**, **Pasaules kauss autosportā**, **Sacīkšu sērija А1**.

Sacīkšu sēriju izveidoja šeihs Maktums Hašers Maktums Als Maktums un tā tika apstiprināta Starptautiskajā Automobiļu federācijā. Pirmās sacīkstes A1 sērijā norisinājās *[[Brands Hatch]]* trasē Lielbritānijā 2005. gada 25. septembrī.

Pašlaik sacīkšu sērija ir likvidēta.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Lietuvas ezeri

**[[Lietuva|Lietuvā]]** ir vairāk kā 2830 **[[ezers|ezeru]]**, kuru platība pārsniedz 0,5 hektārus. Visu Lietuvas ezeru kopplatība sasniedz 880 km². Lietuvā ir arī 3100 dabiskas izcelsmes ezeru, kuru platība ir no 0,05 līdz 0,5 hektāriem, bet šo ezeru kopplatība sastāda tikai 5,34 km². Daļa no mazajiem ezeriem ir vecupes vai tiem ir karsta izcelsme. Šādu ezeru skaits nemitīgi mainās, padarot neiespējamu to saskaitīšanu. Ezeri sastāda tikai 1,37% no Lietuvas teritorijas. Turklāt pastāv arī 340 mākslīgi radītas ūdenstilpes, kuru platība ir lielāka par 5 hektāriem.

Vairums Lietuvas ezeru izvietojas Žemaitijas augstienē, Dzūku augstienē un Aukštaišu augstienē. Lietuvas ezeri ir sekli - tikai 85 ezeri ir dziļāki par 20 metriem.

## Lietuvas lielākie ezeri
[thumb|320px|[Drūkšu ezers]]

## Lietuvas dziļākie ezeri
[thumb|320px|[Rēkīvas ezers]]

## Citi ievērojami ezeri
* Balošas ezerā atrodas sala, kurai ir pašai savs, neliels ezers.
* Žuvintas ezers ir seklākais ezers Lietuvā - tā dziļums dziļākajā vietā sasniedz tikai 3 metrus.
* Uz vienas no Galves ezera salām atrodas Traķu pils.
Arturs Kāposts

**Arturs Kāposts** ( — ) bija Latvijas jurists un sabiedriskais darbinieks. Bija Saldus domes priekšsēdētājs (1919—1920) un Latvijas satiksmes ministrs (1940).

## Biogrāfija
Arturs Kāposts piedzima  Kursīšu pagastā. Beidzis Kursīšu ministrijas skolu. 1908. gadā beidzis Jelgavas reālskolu, bet 1917. gadā — Pēterpils politehnisko institūtu. No 1916. līdz 1918. gadam Kāposts darbojās Latviešu bēgļu apgādības komitejā. Piedalījās Latvijas brīvības cīņās, 1919. gadā bija Latgales papildu bataljona karavīrs. Tajā pašā gadā kļuva par Saldus pilsētas galvu, amatā bija līdz 1920. gadam. 1922. gadā bija Saldus stacijas priekšnieks. 1923. gadā sācis studēt tieslietas Latvijas Universitātē, tajā pašā gadā sācis strādāt Latvijas dzelzceļu virsvaldes dienestā, kurā bija līdz 1926. gadam.

1928. gadā absolvējis LU Tieslietu nodaļu un kļuvis par Latgales apgabaltiesas prokurora biedru. 1929. gadā kļuva par Rīgas apgabaltiesas vecākais tiesu amata kandidāts, 1930. gadā — par tās prokurora biedru. No 1933. līdz 1937. gadam bija Rīgas apgabaltiesas loceklis, tad līdz 1940. gadam — tās priekšsēdētāja biedrs.  kļuvis par Latvijas satiksmes ministru pēc Bernharda Einberga atkāpšanās. Amatā bijis nepilnus divus mēnešus, līdz brīdim, kad pēc Latvijas okupācijas demisionēja Ministru kabinets. No 1940. gada  līdz  bija Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētāja vietnieks.  apcietināts,  izsūtīts no Latvijas,  izpildīts nāvessods.

## Atsauces
Neatkarības diena (filma)

**"Neatkarības diena"** () ir 1996. gada ASV zinātniskās fantastikas katastrofu filma, kuras režisors ir Rolands Emerihs. Filma ir par citplanētiešu uzbrukumu Zemei, kuru cilvēki atvaira 4. jūlijā, kas ir ASV Neatkarības diena.

Filmā galvenās lomas atveido Vills Smits, Džefs Goldblūms, Bills Pulmans, Mārgareta Kolina, Vivika Foksa, Mērija Makdonela, Džads Hiršs, Roberts Logija, Rendijs Kvaids un Džeimss Reborns. FIlmas "Neatkarības diena" pirmizrādi ieplānoja , taču to sāka izrādīt , dienā, kad sākās filmas notikumi. Filma saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu par labākajiem vizuālajiem efektiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Neatkarības diena

**Neatkarības diena** ir ikgadējas svinības, kurā godina valstiskās neatkarības pasludināšanas gadadienu. Parasti tas notiek pēc saistību zušanas ar kādu citu valsti vai valsts daļu, retāk pēc militāras okupācijas beigām. Lielākajā daļā valstu neatkarības diena ir valsts svētki. 

Latvijā neatkarības diena tiek svinēta 18. novembrī, kad tika proklamēta Latvijas Republika, bet 4. maijā tiek svinēta Latvijas neatkarības atjaunošanas diena, kad tika deklarēta Latvijas Republikas neatkarības atjaunošana.
Eizenštate

**Eizenštate** (), arī **Žeļezno** () un **Kišmartona** (), ir pilsēta Austrijas austrumos, Burgenlandes federālās zemes administratīvais centrs. 2012. gada sākumā pilsētā dzīvoja 13,2 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsētas apkārtnē ir daudz augļu dārzu un vīnogulāji, tajā ražo tekstilizstrādājumus, slēpošanas aprīkojumu, metāla virtuves piederumus un elektriskās iekārtas. Liela daļa no pilsētas iedzīvotājiem strādā valsts pārvaldē un sniedz dažāda veida pakalpojumus.

Rakstos pilsēta pirmo reizi pieminēta 1264. gadā. No 1628. gada Eizenštate bija ungāru brīvpilsēta līdz 1921. gadā Burgenlande tika pievienota Austrijai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zarnas

thumbnail|Gremošanas orgānu sistēma
**Zarnas** () ir gremošanas orgānu sistēmas daļa no kuņģa līdz anālajai atverei. Zarnas var iedalīt trīs daļās: tievajā zarnā, resnajā zarnā un taisnajā zarnā. Tievo zarnu veido divpadsmitpirkstu zarna, tukšā zarna un līkumainā zarna, bet resno zarnu veido aklā zarna, augšupejošā zarna, šķērszarna, lejupejošā zarna un S veida zarna. Kopējais zarnu garums pieaugušiem cilvēkiem ir no 7,5 līdz 9 metriem. Zarnās turpinās uzturvielu šķelšana, kas ir sākusies jau kuņģī. Caur zarnu sieniņām sašķeltās barības vielas uzsūcas asinsrites un limfātiskajā sistēmā.

## Ārējās saites
*
Take Over Control

"**Take Over Control**" ir nīderlandiešu dīdžeja un ierakstu producenta Afrojack singls, kurā piedalās nīderlandiešu dziedātāja Eva Simonsa. Tā Nīderlandē tika izlaista . Tas iekļuva 14 pasaules valstu topos.
Raiens Mērfijs

**Raiens Mērfijs** (; dzimis ) ir amerikāņu scenārists, režisors, producents.

Viņš ir pazīstams kā vienīgais vai viens no televīzijas seriālu *[[Popular (seriāls)|Popular]]*, *[[Nip/Tuck]]*, "Radīti skatuvei", "Amerikāņu šausmu stāsts" un *[[The New Normal]]* autors. Izglītību ieguvis *[[Indiana University Bloomington]]*. Pēc tam strādājis dažādos laikrakstos (*[[The Miami Herald]]*, *[[Los Angeles Times]]*, *[[New York Daily News]]*, *[[Knoxville News Sentinel]]* un *[[Entertainment Weekly]]*). 1990. gados sāka rakstīt scenārijus, taču karjeru televīzijā sācis 1999. gadā ar darbu pie seriāla *Popular*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Almarsa

**Almarsa** () ir pašvaldība Spānijā, Kastīlijas un Leonas autonomajā reģionā, Sorijas provincē. 2011. gadā tajā dzīvoja 611 cilvēki. Almarsa atrodas 22,2 km attālumā no Sorijas pilsētas.

Pašvaldībā atrodas vairāki ciemi. Lielākais no tiem ir Almarsa ar 224 iedzīvotājiem. Nākamie lielākie ciemi ir Sanadresa de Sorija (112 iedzīvotāji), Tera (92 iedzīvotāji) un Galjinero (91 iedzīvotājs).
Jans Brenans

**Jans Brenans** (, dzimis ) ir amerikāņu scenārists, aktieris, producents, režisors.

Viņš ir pazīstams ar darbu pie seriāla "Radīti skatuvei". Vidusskolas laikā bijis skolas kora dalībnieks, kas nebija ieguvis nevienu balvu un kuras vadītājs bija tikko izlaists no cietuma. 2009. gadā Brenans kopā ar Raienu Mērfiju un Bredu Falčuku uzsāka darbu pie seriāla "Radīti skatuvei". Vēl darbojies pie tādu seriālu veidošanas kā *[[Scream Queens]]*, *[[The Politician]]* un *[[Dahmer – Monster: The Jeffrey Dahmer Story]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brennan

***Brennan*** ir īru uzvārds, kas ir anglicizēta forma diviem dažādiem īru valodas uzvārdiem — *Ó Braonáin* un *Ó Branáin*. Vēsturiski viens uzvārda avots bija ievērojamais *Ua Braonáin* (*O'Brennan*) klans no *Uí Duach* (Oidahas) Osraigē. Īru uzvārds *Ó Braonáin* nozīmē "*Braonán* pēctecis". Personvārds *Braonán* cēlies no vārda, kas nozīmē "mitrums", "piliens". Īru uzvārds *Ó Branáin*, nozīmē "*Branáin* pēctecis". Personvārds *Branáin* nozīmē "mazais krauklis".

*Brennan* var būt:

* Brenana — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Brenans — uzvārds vīriešu dzimtē.

## Atsauces
Brenans

**Brenans** var būt:

* Jans Brenans (*Ian Brennan*; 1978) — amerikāņu scenārists, aktieris un režisors;
* Volters Brenans (*Walter Brennan*; 1894—1974) — amerikāņu aktieris un dziedātājs.
Bagijs

**Bagijs** () ir vieglais automobilis, kas paredzēts braukšanai pa smiltīm un bezceļiem. Sākotnēji bagijs bija sporta ekipāža, faetons zirgu sportā.

Bagijus pārsvarā izmanto sporta sacīkstēm, retāk tas ir sastopams kā ikdienas transporta līdzeklis. Bagijus var iedalīt šādās klasēs:
* Trofireidu bagiji — maksimāli atvieglināti pilnpiedziņas bagiji, kas ierasti ir izveidoti uz paaugstinātas pārgājības automobiļu bāzēm un ir paredzēts pilnīgiem bezceļiem un sekliem ūdens šķēršļiem
* Autokrosa bagiji — klasiskās piedziņas bagiji, kas paredzēti sacīkstēm slēgtās krosa trasēs
* Pludmales bagiji — komfortabli vieglie bagiji, kas paredzēti līdzeniem smilšu klajumiem
* Krauleri — speciāli bagiji, kas paredzēti triāla sacīkstēm

## Pielietojums armijā
ASV Armija izmanto patrulēšanai un kaujas uzdevumiem tuksnešainā apvidū vieglo transportu DPV (*Desert Patrol Vehicle*) un LSV (*Light Strike Vehicle*), kas ir veidoti uz klasiskā bagija bāzes.
Pikaps

[thumb|200px|1919. gada ''[Ford T* ir viens no pirmajiem masveidā ražotajiem fermeru pikapiem]]
*'Pikaps*' (no  — 'celt, aizvest') ir [[vieglais automobilis]] vai [[visurgājējs]] ar atvērtu kravas platformu. Gadījumā, ja kravas kaste tiek aprīkota ar cieto jumtu, pikaps pārtop par [[Furgons|furgonu]].

Mūsdienās pikapus iedala:
* Vieglajos pikapos (*Fiat Strada*, *Dacia Logan Pick Up*)
* Kompaktajos pikapos (*Mitsubishi L200*, *Toyota Hilux*)
* Vidēja izmēra pikapos (*Chevrolet Colorado*, *Honda Ridgeline*)
* Pilnizmēra pikapos (*full size*) (RAM, *Ford F-150*, *Cadillac Escalade EXT*, *Chevrolet Silverado*)
* Pikapos gigantos (*International RXT*, *Ford F-650'')

## Ārējās saites
Breds Falčuks

**Breds Falčuks** (; dzimis ) ir amerikāņu scenārists, režisors, producents.

Viņš ir pazīstams ar darbu pie seriāliem *[[Nip/Tuck]]*, "Radīti skatuvei" un "Amerikāņu šausmu stāsts". Karjeru televīzijā sācis kā scenārists seriāliem *[[Mutant X]]* (2001), **' (2001-2002) un **' (2003). 2003. gadā tika noalgots, lai strādātu ar seriālu *Nip/Tuck*, kad uzsāka sadarbību ar Raienu Mērfiju. 2009. gadā Falčuks un Mērfijs kopā ar Janu Brenanu uzsāka darbu pie seriāla "Radīti skatuvei".

## Ārējās saites
Ansis Rudevics

**Ansis Rudevics** ( — ) bija Latvijas sabiedriskais darbinieks. Bija Tautas padomes, Satversmes sapulces, 1., 2., 3., 4. un Tautas Saeimas deputāts, kā arī Latvijas tautas labklājības ministrs (1926—1928).

PSRS specdienestu plānotās kolaboracionistu valdības vadītājs Latvijas okupācijas gatavošanas laikā.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Raņķu pagasta Dūru "Jaunzemos", mežsarga mājās (tagad Vārmes pagasts).  Revolucionāra gaitas sācis 1907. gadā. Vairrākkārt bijis apcietināts. 1913. gadā bijis trimdā Oleņecas guberņā. No 1915. līdz 1917. gadam strādājis Pēterburgā. Pēc Latvijas Republikas dibināšanas kļuvis par Tautas padomes locekli, vēlāk ievēlēts LR Satversmes sapulcē. Darbojies arī 1., 2., 3. un 4. Saeimā. Bijis laikrakstu "Sociāldemokrāts" un "Strādnieku Avīzes" redaktors.

No 1923. līdz 1929. gadam bija LSDSP priekšsēdētājs. 1926. gada decembrī kļuvis par tautas labklājības ministru Marģera Skujenieka vadītajā valdībā, amatā bijis līdz valdības maiņai 1928. gada janvārī. Pēc Ulmaņa apvērsuma 1934. gadā Rudevics bija viens no vadošajiem LSDSP biedriem, kurš netika uzreiz apcietināts. Kopā ar citiem brīvībā palikušajiem sociāldemokrātiem izveidoja nelegālo pagrīdes Latvijas Sociālistisko strādnieku un zemnieku partiju (LSSZP), tomēr drīz pēc tam Rudevicu apcietināja un ievietoja Liepājas koncentrācijas nometnē. 1935. gadā pēc atbrīvošanas atkal pievienojies LSSZP, bijis tās priekšsēdētājs. 1938. gadā izraidīts no Latvijas, pārcēlies uz Zviedriju, kur rediģējis LSSZP ārzemju izdevumu "Brīvība". Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada jūnijā atgriezies Latvijā, kļuvis par Tautas Saeimas deputātu, strādājis laikraksta "Cīņa" redakcijā.

1941. gadā evakuējās uz Kirovas apgabalu. 1945. gadā atgriezies Latvijā un līdz 1955. gadam strādājis Rīgā Latvijas Valsts izdevniecībā un Arodbiedrību Centrālajā padomē. Miris Rīgā 1974. gadā.

## Atsauces
Radvilišķu rajona pašvaldība

**Radvilišķu rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Atrodas Šauļu apriņķī, vēsturiskajā Augštaitijas novadā. Tā robežojas ar Pakrojas rajona, Panevēžas rajona, Ķēdaiņu rajona, Raseiņu rajona, Ķelmes rajona un Šauļu rajona pašvaldībām.

## Seņūnijas

## Ārējās saites
Liepieni

**Liepieni** ir apdzīvota vieta Kurzemes galējos dienvidrietumos, Dienvidkurzemes novada Dunikas pagastā uz ziemeļiem no Sikšņiem pie vietējā autoceļa V1219 (Ječi – Bārta – Sedviņi). 

## Atsauces

## Ārējās saites
*LĢIA vietvārdu datubāze
Šeduva

**Šeduva** () ir pilsēta Lietuvā, Šauļu apriņķa Radvilišķu rajona pašvaldībā, 18 kilometrus uz austrumiem no Radvilišķiem. Pilsēta atrodas pie maģistrāles A9 (Panevēža—Šauļi).

## Vēsture
Vēstures avotos Šeduva pirmo reizi minēta 1539. gadā. 1654. gadā Polijas karalis un Lietuvas dižkunigaitis Jans II Kazimirs Vāsa pilsētai piešķīra Magdeburgas tiesības un ģerboni. Pilsēta vēsturiski attīstījās kā nozīmīgs tirdzniecības un amatniecības centrs.

19. gadsimtā Šeduva kļuva par nozīmīgu dzelzceļa mezglu līnijā Liepāja—Romni, kas veicināja tās ekonomisko izaugsmi. Otrā pasaules kara laikā pilsēta smagi cieta, un tās ebreju kopiena tika gandrīz pilnībā iznīcināta.

## Arhitektūra un apskates objekti
* Šeduvas Sv. Krusta atrašanas baznīca: iespaidīga mūra baznīca, celta ap 1640. gadu. Tās arhitektūrā vērojamas renesanses un baroka stila iezīmes.
* Šeduvas muiža: pazīstama arī kā "Babrungas muiža". Tās galvenā ēka un parks ir vietējas nozīmes kultūras piemineklis.
* Šeduvas vējdzirnavas: pilsētas simbols, kurās mūsdienās iekārtots populārs restorāns un tūristu piesaistes objekts.
* "Zudušais štetls" (*The Lost Shtetl*): vērienīgs ebreju vēstures un piemiņas muzeja komplekss, kas tiek attīstīts Šeduvā, lai pieminētu pilsētas kādreizējo ebreju kopienu.

## Sabiedrība
Pilsētā darbojas Šeduvas ģimnāzija, bibliotēka, kultūras un amatniecības centrs. Šeduva ir pazīstama ar savu sakopto vidi un aktīvo kopienas dzīvi, regulāri rīkojot pilsētas svētkus un gadatirgus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lukne (ciems)

**Lukne** ir apdzīvota vieta Kurzemes galējos dienvidrietumos, Dienvidkurzemes novada Dunikas pagastā uz austrumiem no Sikšņiem pie Luknes upes, kas ir valsts robeža ar Lietuvu. Otrpus upes, Lietuvā atrodas ciems ar līdzīgu nosaukumu - Lukne (*Luknės*). Netālu no Luknes ciema 1259. gadā notika Kauja pie Skodas, kurā žemaiši sakāva Livonijas ordeņa un kuršu karavīrus.

## Atsauces

## Ārējās saites
*LĢIA vietvārdu datubāze
Lukne

**Lukne** ir vietvārds, kuram ir vairākas nozīmes.

## Latvijā
* Lukne — upe Dienvidkurzemes novadā un Lietuvā, Sventājas pieteka;
* Lukne — apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novadā;

## Skatīt arī
* Lukna
* Luknas
* Luknes
* Luknele