open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lielais Kristaps

thumb|150px|Rīgas Lielais Kristaps pirms 1919. gada (1930. gadu atklātne)
**Lielais Kristaps** ir mitoloģiska Daugavas pārcēlāja statuja, kas pašlaik atrodas 11. novembra krastmalā Rīgā. Oriģinālā koka skulptūra atrodas Rīgas vēstures un kuģniecības muzejā.

Leģendā par Lielo Kristapu ir savijies agrīnās kristietības nostāsts par Svēto Kristoforu ar latviešu ticējumiem. 

## Vēsture
Pirmā Rīgas Kristapa statuja esot izgatavota jau 1510. gadā vai vēl agrāk. Sākotnēji statuja atradās Lastādijā pie vecās pārceltuves, apmēram mūsdienu 13. janvāra ielas galā.

Tagadējās koka statujas oriģinālo versiju Zviedru Vidzemes laikā 1693. gadā izgatavoja pilsētas galvenais tēlnieks Miķelis Brinkmanis un tā atradās pie Kārļa vārtiem pašreizējās Alksnāja ielas galā. 1824. gadā statuja vētras laikā apgāzās, nositot kādu kareivi, un vēlāk to drošības pēc ievietoja īpašā namiņā.

Pēc Rīgas nocietinājumu nojaukšanas 1857.—1863. gados statuju pārcēla uz Kaņepāju tirgus rajonu (Lastādiju), 1909. gadā to nedaudz pārvietoja pie Sarkanajiem spīķeriem. Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā Lielā Kristapa statuja tika stipri bojāta, 1923. gadā skulptūras atliekas pārveda uz Doma baznīcas krusteju Rīgas pilsētas muzejā.

1997. gadā koktēlnieks Gints Upītis Lielā Kristapa skulptūru izgatavoja no jauna, atjaunoto Lielo Kristapu uzstādīja bruņu stikla paviljonā Daugavmalā.

## Leģendas un ticējumi
Rīdzinieku nostāstos Lielais Kristaps esot bijis pārcēlājs, kurš kādā vētrainā naktī savā būdā ielaidis pārnakšņot mazu bērniņu. Rītā bērniņš bijis izgaisis, bet vietā, kur viņš gulējis, tikusi atrasta naudas kaudze, par kuru vēlāk uzcelta Rīga.

Senajā Rīgā pastāvēja ticējums, ka lentītes, priekšauta vai naudas monētas ziedojums Lielajam Kristapam nodrošina veiksmi tirdzniecībā un darījumos. Savukārt mātes bieži vien centās ārstēt savus bērnus, apsienot tiem lentītes, kas pabijušas pie Lielā Kristapa.

Pie Kristapa kā sava aizgādņa ieradās Daugavas strūdzinieki un plostnieki. Kristapa tēlam līdzās bija ziedojumu kārba, kuras saturu nodeva svētā Jura hospitālim.


Lielais Kristaps (muzeja eksponāts).jpg|Lielā Kristapa koka statuja Rīgas vēstures un kuģniecības muzejā
Rīgas vēstures piemineklis Lielais Kristaps 2001-08-21 - panoramio.jpg|Statujas kopija Daugavmalā


## Atsauces

## Ārējās saites
*
Endrū Reikrofts

**Endrū Reikrofts** (; dzimis 1980. gada 4. maijā) ir bijušais kanādiešu hokejists, vārtsargs. Karjeras laikā Reikrofts spēlēja Hockeyallsvenskan līgas kluba Björklöven IF sastāvā, NHL klubos Bostonas "Bruins", Dalasas "Stars", Toronto "Maple Leafs", Vankūveras "Canucks", Kolorādo "Avalanche", Itālijas hokeja līgas vienību Milānas "Rossoblu".

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Reikrofts uzsāka 2000.—01. gada sezonā, kad aizvadīja 15 spēles NHL kluba Bostonas "Bruins" sastāvā, pārējo sezonu spēlējot Amerikas hokeja līgā. 2001.—02. gada sezonā "Bruins" rindās Reikrofts laukumā izgāja vienā spēlē, bet nākamajā sezonā — piecās spēlēs.

2003.—04. gada sezona izvērtās par pirmo pilno Reikrofta sezonu Bostonas "Bruins" sastāvā, sezonas beigās kā līgas labākais debitants iegūstot arī Kaldera balvu. 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā Reikrofts spēlēja SM līgas klubā Tamperes "Tappara", taču tad atgriezās Bostonā.

2006. gada vasarā Reikrofts tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs" vienību, tās sastāvā aizvadot nākamo sezonu, bet 2007.—08. gada sezonā Endrū izkonkurēja Vesa Toskala. 2008. gada vasarā Reikrofts pievienojās Kolorādo "Avalanche" rindām, būdams otrais vārtsargs aiz Petera Budaja muguras. 2009.—10. gada sezonu Reikrofts aizvadīja Vankūveras "Canucks" sastāvā.

2010. gadā Reikrofts noslēda divu gadu līgumu ar Dalasas "Stars" vienību, esot komandas otrais vārtsargs aiz Kari Lehtonena, taču 2012. gada vasarā pārcēlās uz Eiropu, pievienojoties Itālijas hokeja līgas vienībai Milānas "Rossoblu".

2013. gada 15. jūlijā Reikrofts pievienojās Hockeyallsvenskan līgas klubam Björklöven IF.

2014. gada 9. aprīlī Reikrofts paziņoja, par  profesionālā hokejista karjeras pabeigšanu.
## Atsauces

## Ārējās saites
Kari Lehtonens

**Kari Lehtonens** (; dzimis 1983. gada 16. novembrī) ir somu hokejists, vārtsargs, Somijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2014) Lehtonens spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Dalasas "Stars" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Lehtonens uzsāka 2000.—01. gada sezonā, kad debitēja SM līgas kluba Helsinku "Jokerit" rindās. 2002.—03. gada sezonā Lehtonens bija komandas pamatvārtsargs, taču vasarā pārcēlās uz Ziemeļameriku.

2003.—04. gada sezonā Lehtonens aizvadīja četras spēles NHL vienības Atlantas "Thrashers" sastāvā, pārējo sezonu aizvadot AHL komandā Čikāgas "Wolves". "Wolves" sastāvā Lehtonens spēlēja arī 2004.—05. gada sezonā, taču 2005.—06. gada sezonā Kari bija kļuvis jau par komandas pamatvārtsargu.

Laika posmā no 2005. līdz 2009. gadam Lehtonens gan diezgan lielu skaitu spēļu izlaida dažādu savainojumu dēļ. 2008.—09. gada sezonas otrajā pusē Lehtonens tika aizmainīts uz Dalasas "Stars" vienību.

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļas 2014. gada olimpiskajās spēlēs, spēlējis arī četros Pasaules čempionātos, 2007. gadā kopā ar izlasi izcīnot sudraba medaļas.

## Ārējās saites
Skots Gomess

**Skots Gomess** (*Scott Gomez*; dzimis 1979. gada 23. decembrī) ir bijušais amerikāņu hokejists, centra uzbrucējs. Pēdējais klubs (2016) kurā Gomess spēlēja  bijaNacionālās hokeja līgas klubs Otavas "Senators".

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Gomess uzsāka 1999.—2000. gada sezonā, kad, spēlējot NHL kluba Ņūdžersijas "Devils" sastāvā un gūstot 70 punktus 82 spēlēs, sezonas izskaņā kā līgas labākais debitants saņēma Kaldera balvu, kā arī kopā ar komandu izcīnot Stenlija kausu.

2002.—03. gada sezonā Gomess kļuva jau par divkārtēju Stenlija kausa čempionu. 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā Gomess spēlēja ECHL, taču pēc sezonas noslēguma turpināja pārstāvēt "Devils" komandu. 2005.—06. gada sezona izvērtās par rezultatīvāko Gomesa līdzšinējā NHL karjerā, tajā atzīmējoties ar 84 punktiem.

2007. gada vasarā Gomess kā brīvais aģents pievienojās Ņujorkas "Rangers" sastāvam, taču pēc divām "Rangers" aizvadītām sezonām uzbrucējs tika aizmainīts uz Monreālas "Canadiens" vienību.

Spēlējot "Canadiens" sastāvā, Gomesa rezultativitāte ļoti strauji kritās. Tās kulmināciju Gomess sasniedza, kad no 2011. gada 5. februāra līdz 2012. gada 9. februārim neguva nevienus pašus vārtus. 2012.—13. gada sezonā Gomess pievienojās Sanhosē "Sharks" rindām, bet 2013. gada 31. jūlijā noslēdza viena gada līgumu ar Floridas "Panthers". Gadu vēlāk Gomess atgriezās Ņūdžersijas "Devils" sastāvā.

2015.—16. gada sezonu uzsāka Sentluisas "Blues" rindās, taču sezonas gaitā tika aizmainīts uz Otavas "Senators".

ASV hokeja izlases rindās spēlējis 2006. gada olimpisko spēļu turnīrā.

## Ārējās saites
Mūža ieguldījums (Lielais Kristaps)

**Balva par mūža ieguldījumu kinomākslā** ir balva, kas tiek piešķirta Latvijas Nacionālajā filmu festivālā "Lielais Kristaps". Balva tiek pasniegta kopš 1998. gada, kad to saņēma aktieris Eduards Pāvuls.

## Balvas saņēmēji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* Festivāla arhīvs
* Filmu festivāls “Lielais Kristaps” — ir.lv Dzīvie šķirkļi
Karaīmi

**Karaīmi** ir tjurku cilmes valodā runājoša tauta, kas praktizē specifisku jūdaisma paveidu — karaīmismu. Dzīvo galvenokārt Krimā, Ukrainas pilsētās Haličā un Luckā, kā arī Lietuvas Traķu apkārtnē. Sporādiski arī Polijā, Kazahstānā un Krievijā. Kopējais skaits tiek lēsts aptuveni 2000. Sadzīvē runā galvenokārt mītnes zemes valodās, kā arī kādā no karaīmu valodas dialektiem.

## Etnonīms
Karaīmu etnonīms *къарай/karaj* vai *къарайлар/karajlar* cēlies no senebreju valodas קָרָאִים‏‎ (*karaim*) — ‘lasošie’. Rietumu literatūrā karaīmu apzīmēšanai nereti izmanto lokalizētu reliģiskās piederības terminu «Krimas karaīti». Atšķirībā no pārējās karaītu kopienas, kas lielākoties dzīvo Izraēlā un uzskata sevi par ebrejiem, Ukrainas, Lietuvas un Polijas karaīti uzskata sevi par atsevišķu etnosu.

## Vēsture
Pirmās ziņas kar karaīmu kopienu Krimā ir 13. gadsimta un tiek uzskatīts, ka tie uz Krimu pārcēlušies kopā ar krimčakiem. 14. gadsimta beigās vairākas karaīmu un tatāru ģimenes tika izmitinātas Traķu apkārtnē, no kurienes gadu gaitā karaīmi izplatījās arī Galīcijā un Polijā.

## Valoda
Karaīmi lielākoties ikdienā runā mītnes zemes valodā. Karaīmu valodā, kas pēc izcelsmes ir tuva vienam no Krimas tatāru valodas dialektiem, ir divas atšķirīgi dialektu grupas — Krimas dialekts un Lietuvas un Galicijas dialekti. Karaīmu valodu mūsdienās prot ap 90 cilvēku, no tiem ap 50 runā Lietuvas dialektā, Galicijas dialektā — 6 cilvēki, bet Krimas dialektā — ap 30. Rakstība kirilicā (Krimā) un latīņu alfabētā (Lietuvā), ceremoniālos tekstos un kapu plāksnēs izmanto ebreju alfabētu.

## Atsauce

## Ārējās saites
Alekss Tangvē

**Alekss Tangvē** (; dzimis 1979. gada 21. novembrī) ir bijušais kanādiešu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījs 1088 spēles Nacionālajā hokeja līgā, tajās gūstot 863 punktus. 2001. gadā kopā ar Kolorādo "Avalanche" izcīnījis Stenlija kausu.

Pašlaik (2020) Tangvē ir Amerikas hokeja līgas kluba Aiovas "Wild" galvenā trenera palīgs.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Tangvē uzsāka 1998.—99. gada sezonas izskaņā, kad debitēja Amerikas hokeja līgas kluba Hēršijas "Bears" sastāvā. Jau nākamajā sezonā Tangvē debitēja NHL, atzīmējoties ar 51 punktu Kolorādo "Avalanche" sastāvā. 2000.—01. gada sezonā uzbrucējs palīdzēja "Avalanche" izcīnīt Stenlija kausu, gūstot arī sērijas izšķirošo vārtu guvumu.

2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā Tangvē aizvadīja vairākas spēles Šveices hokeja līgas kluba HC Lugano sastāvā, taču 2005.—06. gada sezonā turpināja spēlēt "Avalanche" rindās.

2006. gada vasarā Tangvē pievienojās Kalgari "Flames" rindām, 2006.—07. gada sezonai izvēršoties par līdz šim rezultatīvāko hokejista NHL karjerā. Pēc divām "Flames" sastāvā aizvadītām sezonām Tangvē tika aizmainīts uz Monreālas "Canadiens", bet 2009.—10. gada sezonu aizvadīja Tampabejas "Lightning" sastāvā.

2010. gadā Tangvē atgriezās Kalgari "Flames" sastāvā. 2013. gada jūnija nogalē tika aizmainīts uz Kolorādo "Avalanche" rindām. 2014.—15. gada sezonā ar 55 rezultativitātes punktiem bija starp vadošajiem "Avalanche" spēlētājiem. 2015.—16. gada sezonā tika aizmainīts uz Arizonas "Coyotes". 2016. gada vasarā palika bez NHL līguma, un 2017. gada februārī Tangvē oficiāli paziņoja par karjeras beigšanu.

## Ārējās saites
Tēmu Lasila

**Tēmu Lasila** (; dzimis 1983. gada 26. martā) ir somu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2020) spēlē Austrijas hokeja līgas kluba Znojmo "Orli" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Par hokejistu uzaugot Turku TPS sistēmā, turpat Lasila uzsāka savu profesionāļa karjeru, 2002.—03. gada sezonā kļūstot par TPS otro vārtsargu. 2004.—05. gada sezonā Lasila bija jau TPS vienības pamatvārtsargs.

No 2005. līdz 2007. gadam Lasila divas sezonas aizvadīja Zviedrijas Elitsērijas klubā Djurgårdens IF, taču tad pievienojās SM līgas klubam HPK. HPK rindās Lasila spēlēja līdz pat 2010.—11. gada sezonas noslēgumam.

2011.—12. gada sezonu vārtsargs aizvadīja KHL vienībā Novokuzņeckas "Metallurg", tiekot atzīts par janvāra līgas labāko vārtsargu. 2012.—13. gada sezonu Lasila aizvadīja Astanas "Baris" sastāvā, taču tad pievienojās Omskas "Avangard" vienībai. "Avangard" gan 2013.—14. gada sezonu sāka ļoti neveiksmīgi, kā rezultātā oktobra sākumā līgums ar Lasilu tika lauzts. Decembrī Lasila pievienojās Zviedrijas hokeja līgas vienībai Vekšes "Lakers".

Somijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2011. gada Pasaules čempionātā, tajā kopā ar izlasi izcīnot zelta medaļas.

## Ārējās saites
Gemedža rags

[thumb|220px|Gemedža rags ar [Pālmeras polārstaciju un Hiro līci kreisajā pusē]]
**Gemedža rags** () ir klinšains zemesrags Antarktīdā, Anveras salas dienvidos. Izvietojies Artura līča dienvidu piekrastē un iezīmē Hiro līča ziemeļu malu.

Nosaukts pēc asociācijas ar Natenjela Pālmera kuģa *Hero* vārdā nosaukto Hiro līci par godu Hārvijam Gemedžam *(Harvey F. Gamage)*, kura kuģubūvētavā *Hero* tika uzbūvēts.

Kopš 1968. gada Gemedža ragā darbojas ASV polārstacija Pālmera.

## Atsauces
Ādolfs Joffe

**Ādolfs Joffe** (, , 1883-1927) bija karaīmu izcelsmes Krievijas revolucionārs un padomju diplomāts. Krievijas delegācijas vadītājs Latvijas—Krievijas miera sarunās (1919-1920). Apsūdzēts trockismā, izdarīja pašnāvību.

## Dzīvesgājums
[thumb|280px|Pilnvara, kura [Vladimirs Ļeņins|Ļeņins pilnvaroja Joffi miera sarunām ar trīs Baltijas valstu valdībām.]] 
Dzimis 1883. gada 22. oktobrī Simferopolē turīgā Krimas karaīmu ģimenē. Kā 19 gadīgs jauneklis iestājās Krievijas Sociāldemokrātiskajā strādnieku partijā. Studēja medicīnu Berlīnes Humbolta universitātē, interesējās par psihoanalīzi. 1905. gada revolūcijas laikā atgriezās Krievijā un piedalījās sabiedriskajās aktivitātēs, tādēļ bija spiests emigrēt uz Vīni, kur pabeidza medicīnas studijas. 
 
Vīnē viņš iepazinās ar Leonu Trocki, kas kļuva par viņa draugu un atbalstītāju. Emigrācijā kopā ar Trocki izdeva laikrakstu "Pravda" (1906-1912), brauciena laikā uz Odesu viņu apcietināja un izsūtīja uz Toboļskas guberņu Sibīrijā, kur viņš strādāja par ārstu. Pēc Februāra revolūcijas viņš aizbēga no izsūtījuma un pievienojās boļševiku vadībai, kas gatavoja Petrogradas apvērsumu. No 1917. gada 19. augusta līdz 1918. gada 8. martam Joffe bija VK(b)P Centrālkomitejas sekretārs, līdztekus vadīja Brestļitovskas miera sarunu delegāciju. Pēc miera līguma noslēgšanas 1918. gada aprīlī viņu iecēla par Krievijas PFSR vēstnieku Vācijas impērijā, kur viņš Ļeņina uzdevumā parakstīja Berlīnes papildvienošanos. 1918. gada novembrī pēc apsūdzības sacelšanās organizēšanā viņu kopā ar visu vēstniecības personālu izraidīja no Vācijas.

1919. gada 2. decembrī Joffi iecēla par Krievijas delegācijas vadītāju pamiera un miera sarunām ar Igauniju, Latviju un Lietuvu. No 1920. gada 13. septembra līdz 1921. gada 18. martam viņš vadīja Padomju Krievijas delegāciju sarunās ar Poliju, kas beidzās ar Rīgas miera līguma parakstīšanu. 1922. gadā viņš bija Krievijas delegācijas loceklis Dženovas konferencē, pēc tam pirmais PSRS vēstnieks Ķīnas republikā (1922-1924) un pārstāvis Japānā. Pēc slimošanas perioda viņu iecēla par vēstnieku Lielbritānijā, pēc tam Austrijā.
  
1926. gadā Joffe veselības pasliktināšanās dēļ pārtrauca diplomātisko karjeru un atgriezās Maskavā, kur strādāja Koncesiju lietu Valsts komitejā un lasīja lekcijas starptautiskajās attiecībās Maskavas universitātē. 
Pēc Staļina uzvaras politiskajā cīņā pār Trocki un viņa izslēgšanas no boļševiku partijas, Joffe 1927. gada 16. novembrī Maskavā nošāvās. Lielā terora laikā viņa kapavieta tika iznīcināta un atjaunota tikai 1956. gadā.
Joffes tuviniekus apcietināja uz izsūtīja uz soda nometnēm. Viņa sieva Marija un meita Nadežda ieslodzījumā atradās 20 gadus, dēlu Vladimiru 1937. gadā nošāva.

## Literatūra
* Maria Joffe: *One Long Night: A Tale of Truth*. New Park Publications 1977 

## Atsauces
Austrumflandrija

**Austrumflandrija** (, , ) ir viena no desmit Beļģijas provincēm valsts ziemeļu daļā, Flandrijā. Province robežojas ar Nīderlandi ziemeļos, ar Antverpene un Flāmu Brabanti austrumos , ar Eno dienvidos un ar ar Rietumflandriju rietumos. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Gente. Nākamās lielākās pilsētas ir Alsta, Sintniklāsa, Beverena un Dendermonde. Provinces kopējā platība ir 2 991 km², pēc 2013. gada datiem provincē dzīvo 1 445 831 iedzīvotāji.

## Ārējās saites
Emīlija Sonka

**Emīlija Sonka** (bijusi arī **Putniņa**; dzimusi  Kuldīgā) ir bijusī latviešu riteņbraucēja, vēlāk — trenere. Pārstāvējusi sporta biedrību "Vārpa", vēlāk — "Dinamo".

## Dzīvesgājums
Dzimusi Kuldīgā, bet bērnību pavadīja vecāku lauku mājās Alsungas pagasta "Lazdās".

1964. gadā PSRS izlases sastāvā viņa izcīnīja uzvaru Pasaules čempionāta šosejas riteņbraukšanā grupas braucienā. Tāpat trīs uzvaras guva PSRS čempionātos: 1963. gadā kļuva par čempioni treka riteņbraukšanā, 1964. gadā uzvarēja 20 km grupas braucienā šosejā un 1968. gadā — 20 km individuālajā braucienā šosejā. Kopumā PSRS čempionātos izcīnīja 12 medaļas. 

Vēl E. Sonka izcīnīja vairākas uzvaras Latvijas čempionātā. 1965. gadā kļuva par PSRS Nopelniem bagāto sporta meistari.

Laikā no 1976. līdz 1990. gadam bija sporta biedrības "Dinamo" riteņbraukšanas trenere.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anete Muižniece-Brice

**Anete Muižniece-Brice** (dzimusi **Anete Muižniece**  Rīgā) ir bijusī latviešu basketboliste, spēlējusi uzbrūkošās aizsardzes pozīcijā, Latvijas sieviešu basketbola izlases dalībniece.

## Spēlētājas karjera
Laikā no 1981. līdz 1990. gadam spēlējusi Rīgas TTT klubā. 1982. gadā tika izcīnīta uzvara Eiropas čempionvienību kausā, 1987. gadā tika iegūts Liliānas Ronketi kauss, tāpat trīs uzvaras tika gūtas PSRS čempionātā. PSRS izlases sastāvā tika izcīnīta otrā vieta 1987. gada Universiādē, savukārt Latvijas PSR izlases sastāvā — uzvarēts 1983. gada PSRS Tautu spartakiādē. 1990.—1991. gada sezonu viņa aizvadīja Francijas *Racing* kluba sastāvā. 1991.—1992. gada sezonā viņa atgriezās TTT sastāvā, kā sastāvā tika uzvarēts Latvijas čempionātā. Pēc tam viņa līdz pat 2008. gadam A. Muižniece-Brice spēlēja Arkādija/RTU (vēlāk RTU/Klondaika) sastāvā, ar ko piecas reizes tika izcīnīts Latvijas čempiontituls un vēl sešas reizes tika izcīnīta otrā vieta (1995, 2001—2005).

Latvijas izlases sastāvā spēlējusi no 1991. līdz 2000. gadam, startējusi 1995. un 1997. gada Eiropas čempionātu kvalifikācijas turnīros.

## Privātā dzīve
Anete Muižniece ir dzimusi  Rīgā. Izglītību ieguvusi Rīgas 77. vidusskolā. Viņas brālis ir bijušais basketbolists un pašreizējais basketbola treneris Kārlis Muižnieks, savukārt viņu abu tēva brālis ir bijušais basketbolists Valdis Muižnieks.

Precējusies, ir divi bērni. Dēls Artūrs Bricis ir basketbolists. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* FIBA Europe profils
Renāte Lāce

**Renāte Lāce** (dzimusi  Rīgā, mirusi  Rīgā) bija latviešu vieglatlēte, startējusi sprinta un tāllēkšanas disciplīnās.

## Karjera
Viņa ir piedalījusies  Tokijā. Tajās viņa 100 m distancē sasniedza pusfinālu, savukārt 4x100 m stafetē PSRS komandas sastāvā izcīnīja 4. vietu (44,4 s; jauns PSRS rekords). 1966. gada Eiropas čempionātā PSRS izlases sastāvā izcīnīja bronzas medaļu 4x100 m stafetē, savukārt tāllēkšanā ar 6,21 m tālu lēcienu ierindojās 10. vietā un nepārvarēja sacensību pirmo kārtu 100 m distancē. Ar panākumiem startējusi Universiādē. 1963. gadā Portualegrē, Brazīlijā, kļuva par čempioni 100 m distancē, savukārt uz pusi garākā distancē izcīnīja sudraba medaļu, uzvaru izcīnīja arī 4x100 m stafetē. 1965. gadā Budapeštā izcīnījusi uzvaru 4x100 m stafetē.

Laikā no 1960. līdz 1966. gadam izcīnījusi 11 uzvaras Latvijas čempionātā dažādās disciplīnās. Tāpat 19 reizes labojusi Latvijas rekordus dažādās disciplīnās. R. Lāce ir pirmā latviete, kas tāllēkšanā lēkusi tālāk par 6,00 metriem (1961). 1966. gadā kļuva par divkārtēju PSRS čempioni 4x100 un 4x200 m stafetēs. Tāpat 1966. gadā kļuva par starptautiskās klases sporta meistari.  Maskavā PSRS izlases sastāvā uzstādīja jaunu pasaules rekordu 4x200 m stafetē — 1:35,1 min. Tas tika labots 1967. gadā. 1961. un 1963. gadā tikusi atzīta par Latvijas gada labāko sportisti.

Studējusi Rīgas Politehniskajā institūtā. Kopš 1970. gada notiek R. Lāces piemiņas balvu izcīņa jauniešiem trijās vieglatlētikas disciplīnās.

1967. gada 3. martā Renāte Lāce nomira no pēkšņas slimības. 

## Personiskie rekordi

|-
!colspan="99"| Avots
|}

## Atsauces

## Ārējās saites
Lāce

**Lāce** (vīriešu dzimtē Lācis) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Agnese Lāce (1987) — Latvijas pētniece, sabiedrisko organizāciju darbiniece un politiķe;
* Dana Avotiņa-Lāce (1983) — latviešu aktrise;
* Māra Lāce (1954) — latviešu mākslas zinātniece;
* Renāte Lāce (1943—1967) — latviešu vieglatlēte.
Kujaba

**Kujaba** (; ) ir pilsēta Brazīlijā, Matugrosu štata administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Dienvidamerikas centrālajā daļā. Kujaba ir 3538,2 km2 liela, tajā dzīvo aptuveni 556,3 tūkstoši cilvēku. Pilsētā atrodas Matugrosu federālā universitāte (*Universidade Federal de Mato Grosso*). Kujaba tika dibināta . Šī ir viena no 2014. gada FIFA Pasaules kausa rīkotājpilsētām.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Natala

**Natala** (; ) ir pilsēta Brazīlijā, Riugrandi du Norti štata administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Atlantijas okeāna krastā. Natala ir 170,3 km2 liela, tajā dzīvo aptuveni 810,8 tūkstoši cilvēku. Pilsēta tika dibināta . Pēc IPEA datiem, slepkavību riska ziņā šis ir drošākais no Brazīlijas štatu administratīvajiem centriem. Šī ir viena no 2014. gada FIFA Pasaules kausa rīkotājpilsētām.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kerlija Reja Džepsena

**Kerlija Reja Džepsena** (; dzimusi ) ir kanādiešu dziedātāja un dziesmu autore.

2007. gadā ieguvusi trešo vietu TV šova *Canadian Idol* piektajā sezonā. Īsi pēc dalības konkursā mūziķe noslēdza līgumu ar ierakstu kompānijām *[[Fontana Records|Fontana]]* un *[[MapleMusic Recordings|MapleMusic]]*. 2008. gada septembrī izdevusi savu debijas studijas albumu *[[Tug of War]]*. Pēc trim gadiem izdevusi savu pirmo EP ierakstu — *[[Curiosity]]*. Singls *[[Call Me Maybe]]* guva labus panākumus, sasniedzot gan ''Billboard'', gan *Canadian Hot 100* topu pirmās vietas. 2012. gadā K. R. Džepsena parakstīja līgumu ar *[[Interscope Records]]*. 2012. gada septembrī tika izdots otrais studijas albums *[[Kiss (albums)|Kiss]]*.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi

* *[[Tug of War]]* (2008)
* *[[Kiss (albums)|Kiss]]* (2012)
* *[[Emotion]]* (2015)

;EP ieraksti
* *[[Curiosity]]* (2012)

### Singli

## Ārējās saites

*
Petra Marklunda

**Petra Linnēa Paula Marklunda** (; dzimusi ), agrāk pazīstama arī kā ***September***, ir Zviedrijas dziedātāja un dziesmu autore. Viņas māte ir slovēniete, bet tēvs — zviedrs.

2003. gadā 18 gadu vecumā viņa izdeva savu debijas singlu *La La La (Never Give It Up)*, kas guva labus panākumus Zviedrijā. 2004. gada februārī Zviedrijā tika izdots debijas studijas albums *September*. Vēlāk mūziķe panākumus guva ar singliem *Satellites*, *Cry for You*. Tāpat mūziķe ir izdevusi albumus *In Orbit*, *Dancing Shoes* un *Love CPR*. *Dancing Shoes* tika nominēts *Grammis* balvai kā labākais deju mūzikas/hiphopa/soulmūzikas albums.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi
* *[[September (albums)|September]]* (2004)
* *[[In Orbit]]* (2005)
* *[[Dancing Shoes]]* (2007)
* *[[Love CPR]]* (2011)

## Ārējās saites
*
Maunakea

**Maunakea** (*Mauna Kea*) ir vulkāns Havaju salās, ASV. Tā augstums virs jūras līmeņa ir 4205 m, tādējādi šī ir augstākā Havaju štata virsotne. Tomēr lielākā daļa vulkāna atrodas zem ūdens — tā kopējais augstums no pamatnes okeāna gultnē līdz virsotnei ir 10 200 m, kas ir daudz vairāk nekā lielākajam kalnam pasaulē — Everestam (8848 m). Maunakea ir aptuveni divus miljonus gadu vecs, pēdējais vulkāna izvirdums noticis pirms aptuveni 4600 gadiem. Havajiešu mitoloģijā Havaju salas kalnu virsotnes ir svētas, Maunakea virsotne savukārt ir vissvētākā.

## Ārējās saites

* Informācija
Braslava

**Braslava** (, ) ir pilsēta ziemeļrietumu Baltkrievijā, Vitebskas apgabala Braslavas rajona administratīvais centrs. Pilsētā atrodas Braslavas ezeru nacionālā parka administrācija.

## Ģeogrāfija
Pilsēta izvietojas Drivjatu ezera ziemeļu piekrastē, kas ietilpst Braslavas ezeru sistēmā, 220 kilometrus no Vitebskas un 240 kilometrus no valsts galvaspilsētas Minskas. Pa autoceļiem saistīta ar Druju, Mjoriem, Šarkavščinu, Vidziem un Daugavpili.

### Izglītība
Pilsētā atrodas ģimnāzija, 2 vidusskolas, sporta skola, mākslas skola un 2 bibliotēkas.

## Vēsture
[left|thumb|Upītes, Ukmerģes un Braslavas apriņķi [Lietuvas guberņas kartē (1800).]]
Braslava ir viena no senākajām Baltkrievijas pilsētām. 9. gadsimtā šajā vietā pastāvēja latgaļu un kriviču apdzīvotās vietas, kas kļuva par pamatu vēlākai pilsētas attīstībai. Saskaņā ar Maceja Strijkovska "Polijas, Lietuvas, Žemaitijas un Krievzemes vēsturi" Braslava pirmo reizi pieminēta 1065. gadā. Sākotnēji pilsētas nosaukums bija *Brjačilsavļa*, *Brjačislava* par godu Polockas kņazam Bračislavam Izjaslavičam, kas šajā vietā uzcelā pierobežas cietoksni. 14. gadsimtā Braslava tika iekļauta Lietuvas lielkņazistes sastāvā. 15. gadsimtā pilsēta kļuva par Braslavas pavalsts centru. Savukārt 1500. gada 8. oktobrī kņazs Aleksandrs deva pilsētai Magdeburgas tiesības, kuras 1514. gadā apstiprināja Sigismunds I.

17.-18. gadsimtā Braslava karadarbības rezultātā smagi cieta un pat vairākas reizes bijusi pilnībā sagrauta, līdz trešās Polijas dalīšanas rezultātā 1795. gadā Braslavu anektēja Krievijas Impērija un 1796. gadā tā kļuva par Lietuvas guberņas, vēlāk Viļņas guberņas apriņķa (ujezda) centru. 1812. gada kara laikā Braslavu ieņēma Napoleona karaspēks. 1913. gadā Braslavā dzīvoja 1550 iedzīvotāju, darbojās vīna darītava, slimnīca, arodskola.

Pēc Pirmā pasaules kara 1922. gadā Braslavas apriņķis nokļuva Polijas Viļņas apgabala sastāvā, kur tā atradās līdz 1939. gadam. 1939. gadā to iekļāva Baltkrievijas PSR, 1940. gadā tā kļuva par Braslavas rajona administratīvo centru. 1941. gada 27. jūnijā pilsētu ieņēma nacistiskā Vācija. 1942. gada 3. jūnijā nošāva aptuveni 2000 pilsētas ebreju. 1944. gada 6. jūnijā pilsētu atguva Sarkanā armija. 1990. gada 27. jūlijā Braslava kļuva par Baltkrievijas valsts daļu.

Attēls:Braslav town profile.jpg|Skats uz Braslavu
Attēls:Braslav town sign.jpg|Zīme "Braslava"


## Atsauces

## Ārējās saites
Františeks Kaberle

**Františeks Kaberle** (; dzimis ) ir bijušais čehu hokejists, aizsargs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks. Savas karjeras laikā Kaberle kļuvs par pieckārtēju Pasaules čempionu, kā arī Stenlija kausa ieguvēju.

Viņa brālis Tomāšs arī ir profesionāls hokejists.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Kaberle uzsāka 1991.—92. gada sezonā, kad spēlēja Čehoslovākijas hokeja līgas kluba HC Kladno sastāvā. Tajā hokejists spēlēja līdz pat 1994.—95. gada sezonas izskaņai, kad pievienojās Zviedrijas Elitsērijas klubam MODO. MODO rindās Františeks aizvadīja četras sezonas.

1999. gada vasarā Kaberle pārcēlās uz Ziemeļameriku, kur pievienojās NHL kluba Losandželosas "Kings" rindām. Tiesa, jau savas debijas sezonas gaitā hokejists tika aizmainīts uz Atlantas "Thrashers" rindām, tās sastāvā spēlējot līdz pat 2003.—04. gada sezonas noslēgumam.

2004.—05. gada NHL lokauta laikā Kaberle pamanījās uzspēlēt gan HC Kladno, gan MODO rindās, taču 2005. gada vasarā noslēdza līgumu ar Karolīnas "Hurricanes". "Hurricanes" rindās 2005.—06. gada sezonā Kaberle izcīnīja Stenlija kausu, gūstot arī sērijas izšķirošo vārtu guvumu. "Hurricanes" rindās aizsargs spēlēja līdz 2008.—09. gada sezonas noslēgumam.

2009.—10. gada sezonu hokejists aizvadīja Čehijas Ekstralīgas vienībā HC Kladno, tad sezonu nospēlēja HC Pardubice sastāvā, taču tad gadu aizvadīja arī HC Plzeň rindās.

Čehijas hokeja izlases rindās izcīnījis bronzas medaļu 2006. gada olimpiskajās spēlēs, kā arī kļuvis par pieckārtēju Pasaules čempionu.

## Ārējās saites
Ruslans Fedotenko

**Ruslans Fedotenko** (; dzimis 1979. gada 18. janvārī) ir bijušais ukraiņu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 12 sezonas Nacionālajā hokeja līgā un kļuvis par divkārtēju Stenlija kausa čempionu. Kopumā 863 spēlēs atzīmējies ar 366 rezultativitātes punktiem.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Fedotenko uzsāka 1995.—96. gada sezonā, debitējot Krievijas Superlīgas kluba Kijivas "Dinamo" sastāvā. 1996.—97. gada sezonā Fedotenko spēlēja Somijā, taču tad pārcēlās uz Ziemeļameriku.

Spēlējot dažādās Ziemeļamerikas hokeja līgās, NHL Fedotenko debitēja 2000.—01. gada sezonā Filadelfijas "Flyers" sastāvā. Pēc 2001.—02. gada sezonas Fedotenko tika aizmainīts uz Tampabejas "Lightning", tās sastāvā jau 2003.—04. gada sezonā izcīnot Stenlija kausu, gūstot arī sērijas izšķirošo vārtu guvumu.

2007. gada vasarā Fedotenko noslēdza viena gada līgumu ar Ņujorkas "Islanders", taču pēc gada pievienojās jau Pitsburgas "Penguins" rindām, 2008.—09. gada sezonā kļūstot par divkārtēju Stenlija kausa ieguvēju.

2010.—11. gada sezonā Ruslans sāka spēlēt Ņujorkas "Rangers" sastāvā, taču 2012. gada vasarā atgriezās Filadelfijas "Flyers" rindās. 2012.—2013. gada NHL lokauta spēlēja KHL kluba Doneckas "Donbass" sastāvā. Lokautam beidzoties, Fedotenko aizvadīja 47 spēles "Flyers" rindās, taču 2013. gada jūnijā noslēdza līgumu ar Doneckas "Donbass".

No 2014. līdz 2016. gadam Fedotenko divas sezonas aizvadīja Amerikas hokeja līgas vienībā Aiovas "Wild", taču tad noslēdza profesionāļa karjeru.

Ukrainas hokeja izlases rindās Fedotenko spēlējis 2002. gada olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Sona un Luāra

**Sona un Luāra** (, ) ir Francijas departaments, viens no Burgundijas-Franškontē reģiona departamentiem. Sonas un Luāras administratīvais centrs ir Makona. Departaments administratīvi ir sadalīts piecos apgabalos (*arrondissements*):
* Makonas apgabals (*Arrondissement de Mâcon*);
* Otēnas apgabals (*Arrondissement d'Autun*);
* Šalonas pie Sonas apgabals (*Arrondissement de Chalon-sur-Saône*);
* *[[Arrondissement de Charolles]]*;
* *[[Arrondissement de Louhans]]*.

## Ārējās saites
Pijdedoma

**Pijdedoma** (, ) ir Francijas departaments, viens no Overņas-Ronas-Alpu reģiona departamentiem. Pijdedomas administratīvais centrs ir Klermonferāna. Departaments administratīvi sīkāk dalās piecos apgabalos (*arrondissements*):
* Klermonferānas apgabals (*Arrondissement de Clermont-Ferrand*);
* Ambēras apgabals (*Arrondissement d'Ambert*);
* Isuāras apgabals (*Arrondissement d'Issoire*);
* Riomas apgabals (*Arrondissement de Riom*);
* Tjēras apgabals (*Arrondissement de Thiers*).

## Ārējās saites
Katandzāro

**Katandzāro** (, ) ir pilsēta Itālijas dienvidos, Kalabrijas reģiona administratīvais centrs. Pilsēta atrodas netālu no Skvillačes līča (Jonijas jūras).

Pilsēta dibināta 10. gadsimtā, tā bija Bizantijas pilsēta ar nosaukumu *Catasarion*. 1059. gadā Katandzāro iekaroja normaņu karavadonis Robērs Žiskārs. 1528. gadā četrus mēnešus franči turēja pilsētu aplenkumā. Tai bija nozīmīga loma arī Napoleona karos un Rizordžimento kustībā (Itālijas apvienošanas kustībā). Kopš 1928. gada Katandzāro ir arhibīskapijas centrs, bet kopš 1971. gada — Kalabrijas reģiona administratīvais centrs.

1783., 1905. un 1907. gadā pilsētu stipri izpostīja zemestrīces. Katandzāro tika stipri izpostīta arī Otrā pasaules kara laikā, kad to bombardēja Sabiedrotie.

17. un 18. gadsimtā Katandzāro bija ieguvusi pasaules slavu ar zīda aušanu. Mūsdienās Katandzāro ir ievērojama ar olīveļļas ražošanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazuri

**Mazuri** var būt:
* Mazuri — poļu etniskā grupa
* Mazuri — savrupvieta Mežvidu pagastā
* Mazuri — apdzīvota vieta Nautrēnu pagastā

## Skatīt arī
* Mazie Mazuri
* Lielie Mazuri
Laizani (Nautrēnu pagasts)

**Laizani** (arī **Laizāni**) ir skrajciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagasta centrālajā daļā. 

Ciema apkārtnē atrodas Smiltaines senkapi, valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis.

## Vēsture
thumb|left|Laizānu 4-klasīgās pamatskolas ēka (1937).
1897. gadā katoļu ciemā bija 24 sētas ar 187 cilvēkiem. 1911. gadā dibināta Laizānu 1. pakāpes pamatskola, kuras ēka nodega 1918. gadā. 1921. gadā Laizānu četrklasīgajā pamatskolā mācījās 36 skolēni, 1922. gadā – 67 skolēni. 1928. gadā skolu pārcēla uz Svīklu sādžu. 1931. gadā tajā mācījās 77 skolēni un strādāja divi skolotāji.

Pēc kara to pārveidoja par Laizānu septiņgadīgo skolu. Kad 1956. gadā uzcēla jaunu skolas ēku, to nosauca par Kalnu 7-gadīgo skolu. Kalnu skolā dažus gadus darbojās palīgskola. Vēlāk to pārveidoja par 4-klasīgo pamatskolu, bet pēc dažiem gadiem slēdza.

## Atsauces
Miglinīki

**Miglinīki**, arī **Miglinieki**, ir skrajciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagasta ziemeļu daļā. No 1945. līdz 1998. gadam pastāvēja Miglinieku pagasts, kura pārvaldes centrs bija Dekteri.

Migliniekos dzimis ievērojamais latgaliešu inteliģences pārstāvis un latīņu drukas aizlieguma pretinieks Pīters Miglinīks.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 52 cilvēkiem.

## Atsauces
Žogotas (Nautrēnu pagasts)

**Žogotas** ir mazciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagasta centrālajā daļā. No blakus esošā Rasnupļu ciema atdala Zušupe. Ciems atrodas 3 km attālumā no pagasta centra Rogovkas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 18 sētas ar 84 cilvēkiem.

## Atsauces
Pujati

**Pujati** ir skrajciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagasta dienvidu daļā.
No ciema uz dienvidiem atrodas Pujatu ezers. Ciemā dzimis kardināls un bijušais Latvijas Romas katoļu baznīcas arhibīskaps Jānis Pujats.

1897. gadā ciemā bija 40 sētas ar 279 cilvēkiem.

## Atsauces
Mazuri (Nautrēnu pagasts)

**Mazuri** ir skrajciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagasta ziemeļu daļā. 2012. gadā apdzīvotas bija trīs viensētas. Ciems atrodas septiņus kilometrus no pagasts centra Rogovkas.
Mazuru ciems atrodas līdzenā vietā. Dažviet redzamie reljefa pacēlumi ir nelieli. Tam par iemeslu bija biežie pļavu un aramzemju applūšanas gadījumi līdz teritorijas meliorācijai, kas tika iesākta 20. gadsimta 30. gados, bet pilnos apmēros veikta LPSR laikā - 20. gadsimta vidū. Tā rezultātā kādreiz cauri tekošais strautiņš padziļināts un izveidots par notekgrāvi. Informācijas avotos nav norādīts tā nosaukums, bet tautā tas ir saukts par "Kanavu". Šobrīd tā krasti ir apauguši lielākoties kārkliem, alkšņiem un mazākiem krūmiem.

## Vēsture
Līdz 19. gadsimta vidum gar šo vietu gāja ceļš, kas savienoja Zaļmuižas un Ruskulovas muižas.
Ciems veidojies no sādžas, kas pastāvējusi dzimtbūšanas laikā. 19. gadsimta otrajā pusē pēc Zaļmuižas muižas zemju atsavināšanas, zemnieki pārcēlās no sādžas uz viensētām, būvējot tās pilnīgi no jauna. Zemes iemērīšanu veica no Mazuru ciema Dekšņu mājām nākamais zemnieks un mērnieks - Vincents Laizāns.  
Līdz 20. gadsimta vidum Mazuri bija blīvi apdzīvoti ar vienpadsmit viensētām, no kurām līdz mūsdienām saglabājušās sešas.

## Iedzīvotāji
Kādreiz biezi apdzīvotais ciems mūsdienās ir tikpat kā neapdzīvots. Saglabājušās viensētas ir tukšas vai periodiski apdzīvotas, daļai jau pašlaik draud sabrukšana.
Pēdējos gados ir rekonstruēts cauri skrajciemam ejošais zemes ceļš.
750px|thumbnail|left|Dekšņa mājas Mazuru ciemā. 2009. gads.

1897. gadā katoļu ciemā bija 3 sētas ar 70 cilvēkiem.
## Atsauces
Rancāni

**Rancāni** var būt:
* Rancāni — apdzīvota vieta Brigu pagastā
* Rancāni — apdzīvota vieta Nautrēnu pagastā
* Rancāni — apdzīvota vieta Pildas pagastā
* Rancāni — apdzīvota vieta Zaļesjes pagastā

## Skatīt arī

* Rancānu ezers
* Rancāns
* Rancāne
Žogotas

**Žogotas** var būt:

* Žogotas — apdzīvota vieta Čornajas pagastā;
* Žogotas — apdzīvota vieta Gaigalavas pagastā;
* Žogotas — apdzīvota vieta Nautrēnu pagastā.

## Skatīt arī
* Žagatas
* Žogotas pūrs
* Žogoti
Darjus Kasparaitis

**Darjus Kasparaitis** (, ; dzimis ) ir bijušais lietuviešu hokejists, aizsargs, Krievijas un Lietuvas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 863 spēles dažādos Nacionālās hokeja līgas klubos.

## Spēlētāja karjera
D. Kasparaitis pametis Lietuvu 14 gadu vecumā, lai Krievijā attīstītos kā hokejists. Jau 1988.—1989. gada sezonā 16 gadu vecumā viņš aizvadīja pirmo spēli Maskavas "Dinamo" pieaugušo komandā PSRS čempionātā.

1992. gada NHL draftā viņu Ņujorkas "Islanders" izraudzījās ar kopējo 5. kārtas numuru. NHL karjeras laikā pārstāvējis vēl Pitsburgas "Penguins", Kolorādo "Avalanche" un Ņujorkas "Rangers". Individuāli veiksmīgākā regulārā sezona līgā viņam bija 1992.—1993. gada sezona, kad izdevās kopumā savākt 21 rezultativitātes punktu (4 vārti un 17 rezultatīvas piespēles). Pēc karjeras Ziemeļamerikā beigām sācis spēlēt Krievijā — Sanktpēterburgas SKA sastāvā vispirms Krievijas Superlīgā, pēc tam KHL. 2010. gada aprīlī beidzis karjeru.

Apvienotās komandas sastāvā izcīnījis zeltu , savukārt Krievijas izlases sastāvā — sudrabu . un bronzu . gadā. 2018. gada Pasaules čempionāta 1. divīzijas B grupas turnīram notiekot Lietuvā, Kasparaitis 45 gadu vecumā palīdzēja izlasei izcīnīt uzvaru turnīrā.

## Ārējās saites
Bliseni

**Bliseni** (arī **Bliseņi**, **Bliseņas**) ir skrajciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagasta austrumu daļā.  

Ceļa malā blakus mājām atrodas 3 metrus augsts krucifikss.

1897. gadā katoļu ciemā bija 24 sētas ar 186 cilvekiem.

## Atsauces
Guna Ozola

**Guna Ozola** (dzimusi **Āboliņa** ) ir latviešu futboliste, spēlē aizsardzes pozīcijā, Latvijas sieviešu futbola izlases dalībniece. Ir pārstāvējusi Latvijas klubu "Skonto/Cerība", "Liepājas metalurgu", vēlāk FK Liepāju. Spēlējusi arī klubā Saldus "FK Lutriņi".

2010. un 2012. gada sezonās kopā ar komandu SK Liepājas Metalurgs uzvarēja Latvijas sieviešu futbola čempionāta Virslīgā. 2012. gadā arī palīdzēja SK Liepājas Metalurgs sieviešu komandai debitēt UEFA čempionu līgā, kur piedzīvoja 12-0 zaudējumu Ungārijas klubam "MTK Hungaria FC" un Āboliņai parādīta sarkanā kartīte atbildes spēlē.

G. Āboliņa 2006., 2007. un 2012. gadā tikusi atzīta par Latvijas gada labāko futbolisti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Āboliņa

**Āboliņa** (vīriešu dzimtē Āboliņš) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „āboliņš”. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Anna Nele Āboliņa (1994) — aktrise;
* Austra Āboliņa (1910—1967) — gleznotāja;
* Austra Āboliņa (1932—2015) — botāniķe, brioloģe;
* Guna Āboliņa (1990) — futboliste.

## Skatīt arī
* Āboltiņa
EuroEyes Cyclassics

***EuroEyes Cyclassics***, iepriekš arī ***HEW Cyclassics*** un ***Vattenfall Cyclassics***, ir ikgadējas viendienas šosejas riteņbraukšanas sacensības profesionāļiem un amatieriem Hamburgā un tās apkārtnē. Tās radās kā vietējas nozīmes sacensības 1996. gadā, bet strauji pieaugot riteņbraukšanas popularitātei Vācijā, tās 1998. gadā tika iekļautas UCI Pasaules kausa kalendārā. 2005. gadā tās iekļāva *[[UCI ProTour]]* kalendārā un 2009. gadā tās kļuva par vienām no 24 sacensībām, kuras deva punktus UCI Pasaules rangā. Šobrīd tās ir iekļautas UCI Pasaules tūres kalendārā.

Sacensību maršruts gadu no gada atšķiras, bet bieži tas ir ap 250&nbsp;km garš. Veicot vairākus lokus caur Hamburgu, vairākas reizes ir jāveic kāpums Vaseberga kalnā. Sacensību maršrutā iekļauts arī Hamburgas augstākais tilts *[[Köhlbrandbrücke]]*.

Līdz 2006. gadam, kad sacensību sponsors, Hamburgas elektrostacija *HEW* nomainīja nosaukumu uz *Vattenfall Europe Hamburg*, sacensību nosaukums bija *HEW Cyclassics*.

Sacensību svarīga sastāvdaļa ir *Jedermann-Rennen* amatieru sacensības, kurās ikviens var piedalīties 55&nbsp;km, 100&nbsp;km un 155&nbsp;km distancē. Dalībnieku skaits ir ierobežots un rezervācija jāveic vairākus mēnešus iepriekš. 2005. gadā piedalījās 20000 amatieru.
thumb|2005. gada sacensību finišs
thumb|Amatieru sacenības 2010. gadā

## Uzvarētāji

## Ārējās saites

*
Laizāni

**Laizāni** var būt:
* Laizāni — apdzīvota vieta Ozolaines pagastā
* Laizāni — apdzīvota vieta Sakstagala pagastā
* Laizanu Nautrēnu pagastā cits nosaukums

## Skatīt arī
* Laizāne
* Laizāns
Rancāni (Nautrēnu pagasts)

**Rancāni** ir skrajciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagasta ziemeļaustrumu daļā.  

1897. gadā ciemā bija 225 cilveki.

1897. gadā katoļu ciemā bija 32 sētas ar 225 cilvēkiem.
## Atsauces
Latvijas sieviešu futbola izlase

**Latvijas sieviešu futbola izlase** ir nacionālā sieviešu futbola komanda, kas pārstāv Latviju starptautiskās futbola sacensībās. Latvijas sieviešu futbola izlasi pārvalda Latvijas Futbola federācija. Izlase ne reizes nav kvalificējusies Pasaules kausa vai Eiropas čempionāta finālturnīram.

Kopš 2025. gada 17. janvāra izlasi trenē Latvijas trenere Liene Vāciete.

## Vēsture
Pirmā sieviešu futbola spēle Latvijā tika aizvadīta 1989. gadā, tajā pašā gadā izveidojoties komandai "Latvija". 1990. gadā to pārdēvēja par Jelgavas "RAF", kura startēja PSRS Augstākajā līgā, bet 1993. gadā kļuva par amatieru komandu. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas uz RAF bāzes 1992. gadā tika izveidota Latvijas sieviešu futbola izlase, par kuras treneri kļuva Viktors Lūkins. Valstsvienība savu pirmo spēli aizvadīja 1993. gada 18. augustā, piekāpjoties spēcīgajai Zviedrijas izlasei Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīra ietvaros.

Pēc turnīra noslēguma Latvijas Futbola federācija noņēma komandu no starptautisko turnīru aprites. Eiropas čempionāta kvalifikācijā izlase atgriezās vien 2006. gadā. 2013. gadā izlase pirmoreiz piedalījās FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas turnīrā.

Pirmo uzvaru Eiropas meistarsacīkšu atlases mačos Latvijas izlase svinēja 2011. gada 5. martā, ar 1:0 pieveicot Lietuvas komandu.

2025. gadā izlase, uzvarot savā apakšgrupā, pirmoreiz iekļuva UEFA Nāciju kausa B līgā jeb pēc spēka otrajā divīzijā.

## Spēlētājas
Uz izlasi izsauktās pēlētājas 2026. gada februārī.

## Treneri

*  Viktors Lūkins (1992—2003)
*  Agris Bandolis (2003—2010)
*  Didzis Matīss (2010–2021)
*  Romāns Kvačovs (2021—2024)
*  Liene Vāciete (2025—*pašlaik*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas sieviešu futbola izlase
*Šķirklis Nacionālajā enciklopēdijā
Single Ladies (Put a Ring on It)

***Single Ladies (Put a Ring on It)*** ir amerikāņu ierakstu mākslinieces Bejonses Noulzas dziesma no viņas trešā studijas albuma *[[I Am... Sasha Fierce]]*. Tā tika izdota  sadarbībā ar *[[Columbia Records]]*. Kopā ar *[[If I Were a Boy]]* šī bija albuma vadošā dziesma. Dziesma ierindojās *Billboard Hot 100* pirmajā vietā, *Single Ladies* tika sertificēts ar četrkāršo platīna disku pēc RIAA sistēmas. Līdz 2012. gada martam singls tika pārdots 4,84 miljonos kopiju ASV. Savukārt pasaulē tas ticis pārdots vairāk nekā sešos miljonos kopiju (2009. gada novembra dati), tādējādi tas ir viens no visu laiku visvairāk pārdotākajiem singliem pasaulē. Dziesmas videoklips saņēma gada labākā video balvu 2009. gada *[[MTV]] Video Music Awards* balvu pasniegšanas ceremonijā.

## Dziesmu saraksts
* **Austrālijas, Vācijas un Jaunzēlandes CD singla un ciparu lejupielādes versija**
# "If I Were a Boy" – 4:08
# "Single Ladies (Put a Ring on It)" – 3:13

* **ASV deju remiksi**

# "Single Ladies (Put a Ring on It)" (Dave Audé Club Remix) – 8:20
# "Single Ladies (Put a Ring on It)" (Karmatronic Club Remix) – 5:54
# "Single Ladies (Put a Ring on It)" (RedTop Club Remix) – 6:52
# "Single Ladies (Put a Ring on It)" (DJ Escape & Tony Coluccio Club Remix) – 6:54
# "Single Ladies (Put a Ring on It)" (Lost Daze Dating Service Club Remix) – 6:47
# "Single Ladies (Put a Ring on It)" (Craig C's Master Blaster Club Remix) – 8:19

* **Apvienotās Karalistes CD singla versija**

# "Single Ladies (Put a Ring on It)" – 3:13
# "Single Ladies (Put a Ring on It)" (RedTop Remix Radio Edit) – 3:33

* **Apvienotās Karalistes un Eiropas remiksu lepujielādes versija**

# "Single Ladies (Put a Ring on It)" (Redtop Remix – Dance Remix) – 3:33
# "Single Ladies (Put a Ring on It)" (My Digital Enemy Remix) – 6:38
# "Single Ladies (Put a Ring on It)" (Olli Collins & Fred Portelli Remix) – 7:40
# "Single Ladies (Put a Ring on It)" (Dave Audé Remix Club Version) – 8:20
# "Single Ladies (Put a Ring on It)" (The Japanese Popstars Remix) – 7:46
# "Single Ladies (Put a Ring on It)" – 3:13

## Atsauces
Posiva

***Posiva Oy*** ir 1995. gadā dibināts Somijas kodolatkritumu apkalpošanas un noglabāšanas uzņēmums. Tā galvenais birojs atrodas Eurajoki.

*Posiva* īpašnieki ir Somijas divu atomelektrostaciju īpašnieki *[[Teollisuuden Voima]]* (60 % akciju) un *[[Fortum]]* meitas uzņēmums *Fortum Power & Heat Oy* (40 %).

Uzņēmums nodarbojas ar atomelektrostaciju izstrādāto kodolatkritumu noglabāšanas metožu pētniecību un izveidi. Šiem nolūkiem *Posiva* būvē pasaulē pirmo dziļo ģeoloģisko repozitoriju *ONKALO* Olkiluoto salā, netālu no Olkiluoto atomelektrostacijas. Kodolatkritumi tiks noglabāti dziļāk par 400 metriem. Būvdarbi sākās 2004. gadā. Noglabāšanu tur plānots sākt ap 2020. gadu. Glabātuvē tika noglabāti kodolatkritumi no Olkiluoto AES un Lovīsas AES.

2016. gada 14. jūnijā dibināts meitas uzņēmums *Posiva Solutions Oy*, kas sniegtu pakalpojumus kodolatkritumu jomā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Posiva'' tīmekļa vietne
Drisa (upe)

**Drisa** () ir upe Baltkrievijā, Vitebskas apgabalā, viena no lielākajām Daugavas labā krasta pietekām.

Upes garums ir , baseina platība —  (aptuveni 1500 km² Krievijas teritorijā). Iztek no Drisas ezera, pēc tam tekot caur vairākiem citiem ezeriem (Ostrovci, Siņša, Buza). Upes caurtece ietekā ir ap . Upes ieleja stipri pārpurvojusies, tās platums — . Palienes platums — .

## Piezīmes
* Ietekas augstums noteikts pēc Google Earth datiem, tādēļ varētu būt nelielas neprecizitātes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Labākā aktrise (Lielais Kristaps)

**Labākā aktrise**, jeb **labākā aktrise galvenajā lomā** ir balva, ko piešķir Latvijas Nacionālajā filmu festivālā "Lielais Kristaps". Balvu pasniedz kopš 1986. gada, kad to saņēma aktrise Zane Jančevska par lomu filmā "Bailes".

## Balvas saņēmējas

;Piezīme:

 P 2 Aktrise savā uzrunā norādīja, ka filmā spēlē varoni, kuru Latvijas valsts pašlaik atsakās atbalstīt, un tādēļ, kamēr netiks pieņemts Dzīvesbiedru likums, viņa "Lielā Kristapa" statueti nepieņems un lūdz to nogādāt Kultūras ministrijai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
* Festivāla arhīvs
* Filmu festivāls “Lielais Kristaps” — ir.lv Dzīvie šķirkļi
Bobs Sinklers

**Bobs Sinklars** (īstajā vārdā **Kristofs le Friants**, dzimis 1969. gada 10. maijā) ir franču dīdžejs un mūzikas producents.

## Skatīt arī
* Boba Sinklera diskogrāfija
Pasaules kauss kriketā

**ICC Pasaules kauss kriketā** ir lielākais starptautiskais izlašu turnīrs kriketā pasaulē. To organizē Starptautiskā kriketa padome (*International Cricket Council*) ik pēc četriem gadiem. Finālturnīrā iekļūst 10 komandas (līdz 2015. gadam — 14), kas aptuveni pusotru mēnesi ilgā turnīrā noskaidro Pasaules kausa ieguvēju. Turnīrs tiek regulāri rīkots kopš 1975. gada. Līdz šim 12 notikušajos Pasaules kausos uzvaru ir izdevies gūt sešām izlasēm, veiksmīgākā ir Austrālijas izlase, kas uzvarējusi sešas reizes. Anglijas izlase Pasaules kausa ieguva 2019. gadā. Pasaules kauss kriketā ir pasaulē ceturtais lielākais un ceturtais skatītākais sporta notikums. Sievietes Pasaules kausa ieguvējas noskaidro atsevišķā Pasaules kausā sievietēm, kas notiek ik pēc četriem gadiem kopš 1973. gada.
Pašreizējie (2023) pasaules kausa ieguvēji ir Austrālijas izlase.
## Pasaules kausa trofeja
ICC Pasaules kausa kriketa trofeja tiek pasniegta Kriketa Pasaules kausa ieguvējiem. Pašreizējā trofeja tika izveidota 1999. gada čempionātam un bija pirmā pastāvīgā balva turnīra vēsturē; pirms tam katram Pasaules kausam tika izgatavotas dažādas atsevišķas trofejas. Trofeju izstrādāja Pols Marsdens no Garrard & Co juvelieru kompānijas, un to divu mēnešu laikā Londonā izveidoja Garrard & Co amatnieku komanda. Tagad trofeju ražo Otte will Silversmiths kompānija Ešfordā.
## Uzvarētāji

## Turnīra apmeklētība

## Atsauces

## Ārējās saites
* Starptautiskās kriketa padomes mājaslapa
Labākais aktieris (Lielais Kristaps)

**Labākais aktrieris**, jeb **labākais aktieris galvenajā lomā** ir balva, kas tiek piešķirta Latvijas Nacionālajā filmu festivālā "Lielais Kristaps". Balva tiek pasniegta kopš 1986. gada, kad to saņēma aktieris Juris Žagars par lomu filmā "Dubultnieks".

## Balvas saņēmēji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* Festivāla arhīvs
* Filmu festivāls “Lielais Kristaps” — ir.lv Dzīvie šķirkļi
Limnoglaciālās reljefa formas

**Limnoglaciālās reljefa formas** ir galvenokārt akumulatīvi reljefa veidojumi, kas rodas ledāju kušanas ūdeņu baseinos, tur veidojoties nogulumiem no smilšu, aleirīta un māla sanešiem.

Izplatītākais limnoglaciālo formu veids ir limnoglaciālie līdzenumi. Tie ir līdzenumi, kas ir plakani vai lēzeni viļņoti, mēdz būt eolos procesos pārveidoti un saposmoti ar ielejām, dažās vietās pat pārpurvoti. Smilšu, aleirītu un mālu biezums limnoglaciālajos līdzenumos var būt līdz pat 20 metriem. Latvijā limnoglaciālie līdzenumi visvairāk ir izplatīti Zemgales līdzenumā starp Daudzevu un Lielupi. Tāpat limnoglaciālie līdzenumi ir izplatīti arī citur, piemēram, Lielauces ezera, Lubāna un Neretas baseinos.
Kristiņkas

**Kristiņkas** (arī **Kristiņki**) ir skrajciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagasta ziemeļu daļā. Tajā ir 12 viensētas un 26 iedzīvotāji. Atrodas pagasta rietumos  no pagasta centra Rogovkas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 13 sētas ar 133 cilvekiem.

## Attēlu galerija

Attēls:Kristiņkas.jpg|Viensēta Kristiņkos
Attēls:Kristiņkas 3.jpg|Ceļš uz Kapiņiem
Attēls:Kristiņkas 2.jpg|Kristiņki no Kapiņu puses
Attēls:Kristiņkas 4.jpg|Kristiņku autobusa pietura (tālumā)
Attēls:Kristiņkas 5.jpg|Ugunsnovērošanas tornis


## Atsauces