open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Protobulgāri

**Protobulgāri**, **Volgas-Kamas bulgāri** jeb **senie bulgāri** bija tjurku tauta, daļēji klejotāju un karotāju ciltis, kuras ziedu laiki bija 7. gadsimtā, kad apdzīvoja Volgas lejteci un Pontijas–Kaspijas stepi. Tiek uzskatīts, ka protobulgāri ir nākuši no Centrālāzijas. Ciltīm virzoties uz rietumiem, to kultūra mainījās citu tautu ietekmē, tajā skaitā, huņņu un indoeiropiešu ietekmē. Viņi runāja protobulgāru valodā. Raksturīgs bija pagānu šamanisms un ticība debesu dievībai Tangrai.

7. gadsimtā protobulgāri izveidoja politisku veidojumu — Seno Lielo Bulgāriju, kuru gadsimta beigās pakļāva hazāri. Volgas un Kamas upju sateces vietā līdz 13. gadsimtam pastāvēja Volgas Bulgārija.

Protobulgāri piedalījušies daudzu mūsdienu tautu etnoģenēzē, piemēram, balkāriešu, baškīru, bulgāru, gagauzu, tatāru, čuvašu un citu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krievijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Krievija]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Krievija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1996. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1994. gada.

## Vasaras olimpiskās spēles

## Ziemas olimpiskās spēles
[200px|thumb|Krievijas delegācija [2010. gada ziemas olimpisko spēļu atklāšanas ceremonija|2010. gada Vankūveras olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā]]
[200px|thumb|Krievijas delegācija [2014. gada ziemas olimpisko spēļu atklāšanas ceremonija|2014. gada Soču olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā]]

## Skatīt arī
* Krievija olimpiskajās spēlēs
* Krievijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Neparastā dzīve

**"Neparastā dzīve"** () ir 1997. gada melnā kinokomēdija, kuras režisors ir Denijs Boils. Galvenās lomas filmā atveido Jūens Makgregors, Kemerone Diasa, Hollija Hantere, Delrojs Lindo, Ians Holms, Dens Hedaja un Morijs Čaikins. Filmas pirmizrāde notika .

Pēc tam, kad Robertu atlaiž no darba, viņš nolaupa sava nu jau bijušā priekšnieka meitu Selīnu. Divi eņģeļi, O'Reilijs un Džeksons, tiek nosūtīti uz Zemi, lai pārliecinātos, vai starp Robertu un Selīnu ir iespējama mīlestība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bailes un naids Lasvegasā

**"Bailes un naids Lasvegasā"** () ir 1998. gada ASV melnā kinokomēdija, kas balstīta uz Hantera S. Tompsona tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir Terijs Giljams. Galvenās lomas filmā atveido Džonijs Deps, Benisio del Toro, Kemerone Diasa, Tobijs Magvairs, Elena Bārkina, Gerijs Basijs un Kristīna Riči. Filmas pirmizrāde notika .

Dīvains žurnālists un viņa psihopātiskais jurists dodas uz Lasvegasu, kur abi piedzīvo virkni psihedēlisku notikumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ļoti sliktas lietas

**"Ļoti sliktas lietas"** () ir 1998. gada melnā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Pīters Bergs. Galvenās lomas filmā atveido Kristians Sleiters, Denjels Stērns, Kemerone Diasa, Žanna Triplhorna, Džons Favro, Džeremijs Paivens un Lelands Orsers. Filmas pirmizrāde notika .

Kails Fišers neilgi pirms kāzām organizē savu vecpuišu ballīti. Tās laikā tiek nogalināta prostitūta. Tuvojoties kāzām, vecpuišu ballītes apmeklētāji sāk turēt viens otru aizdomās par ballītē notikušo slepkavību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Katrā dotajā svētdienā

**"Katrā dotajā svētdienā"** () ir 1999. gada sporta drāmas filma, kas daļēji balstīta uz Peta Tūmija romānu "*On Any Given Sunday*". Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Olivers Stouns. Galvenās lomas filmā atveido Als Pačīno, Denjels Stērns, Kemerone Diasa, Deniss Kveids, Džeimss Vudss, Džeimijs Fokss, *[[LL Cool J]]* un Metjū Modains. Filmas pirmizrāde notika .

Filma veidota par izdomātu amerikāņu futbola komandu Maiami "Sharks" un tās ceļu uz izslēgšanas spēlēm sezonā, kuru komanda iesāka neveiksmīgi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Piemineklis Tarasam Ševčenko

**Piemineklis Tarasam Ševčenko** ir Rīgā uzstādīts piemineklis ukraiņu dzejniekam un māksliniekam Tarasam Ševčenko. Piemineklis tika atklāts Kronvalda parkā 2015. gada 9. novembrī. Atklāšanas ceremonijā piedalījās tobrīdējais Ukrainas premjerministrs Arsēnijs Jaceņuks un Latvijas Ministru prezidente Laimdota Straujuma. Pieminekļa uzcelšana maksāja apmēram 85 tūkstošus eiro.

Pieminekļa autors ir Ihors Hrečaniks, tas veidots no bronzas uz granīta postamenta. Skulptūras augstums 3,1 m, kopā ar kompozīciju un zemes darbiem 3,6 m. Dzejnieks attēlots jaunībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Piedņestras rublis

**Piedņestras rublis** ir valūta, kas tiek izmantota tikai Piedņestras Moldāvu Republikā (PMR), kas faktiski kontrolē Pārdņestru. Rublis sīkāk dalās 100 kapeikās. Tā kā PMR ir starptautiski neatzīta valsts, tad tās valūtai nav ISO 4217 koda, tomēr neoficiāli izmantotais kods ir PRB. Valūtas izdevējiestāde ir Piedņestras Republikas banka, un tā dažreiz izmanto kodu RUP.

Kā Piedņestras Moldāvu Republikas valūta tā tika izveidota 1994. gadā. 2000. gadā tika ieviesti jauna izskata Piedņestras rubļi, kuru vērtība pret iepriekšējiem bija miljons reizes lielāka (1 Piedņestras rublis bija vienāds ar  vecajiem rubļiem). 2007. gadā atkal bija nepiciešama denominācija, kad viens jaunais rublis tika mainīts pret 100 iepriekšējiem rubļiem.

## Ārējās saites
The Unbelievers

***The Unbelievers*** ir 2013. gada dokumentālā filma. Filmas režisors un viens no producentiem ir Guss Holverda. Filmas pirmizrāde notika 2013. gada aprīlī.

Filmā tiek sekots līdzi Ričardam Dokinsam un Lorensam Krausam, kuri publiski runā par zinātnes nozīmi mūsdienu pasaulē un mudina citus cilvēkus atteikties no reliģiskas vai politiskas pieejas jautājumiem, ko viņi uzskata par svarīgiem un aktuāliem. Filmā savu viedokli pauž arī vairāki ietekmīgi cilvēki un slavenības, tajā skaitā Kemerone Diasa, Vudijs Allens, Stīvens Hokings un Deivids Silvermans.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dumitru Dedju

**Dumitru Dedju** (*Dumitru Dediu*, dzimis **Mitike Dedju** [*Mitică Dediu*] , miris 2013. gada jūlijā) bija Rumānijas lidotājs, pulkvežleitnants. 1981. gadā viņš bija Rumānijas pirmā kosmonauta Dumitru Prunarju dublieris.

Mitike Dedju piedzima Galacā. 1961. gadā viņš absolvēja Vasiles Aleksandri Fizikas un matemātikas skolu. Pēc tam viņš gāja kursos Traiana Vuias Aviācijas skolā. Vēlāk Militārās tehnikas akadēmijā Dedju ieguva elektronikas inženiera diplomu.
Pēc tam viņš sāka dienestu Rumānijas gaisa spēkos.

1977. gada aprīlī kosmiskajam lidojumam ar PSRS kosmosa kuģi Rumānijas Gaisa spēku vadība sāka meklēt pretendentus gan starp kara lidotājiem gan civilajiem inženieriem. Mitike Dedju pieteicās. Septembrī 7 kandidāti sāka specializētas apmācības Rumānijā (teorija Bukarestes kara akadēmijā, treniņlidojumi, fiziski treniņi un krievu valodas apmācība). Pēc pretendentu atsijāšanas, decembrī tika nolemts uz Maskavu sūtīt 3 kandidātus.

1978. gada 20 martā, pēc mēneša ilgām medicīnas pārbaudēm Maskavā, Mitike Dedju un Dumitru Prunarju sāka kosmisko apmācību Kosmonautu sagatavošanas centrā *[[Interkosmos]]* 2. grupā.

Pēc ieskaitīšanas kosmonautu grupā PSRS puses spiediena rezultātā Dedju oficiāli mainīja vārdu uz Dumitru. Viņam no dzimšanas bija vārds Mitike (*Mitică*), kas ir pamazināmā forma no Dumitru. Kādam likās, ka kosmonautam nav piemērota vārds Mitike, kas ir līdzīgs krievu vārdam Mitjka (*Митька*).

1980. gadā no oktobra līdz decembrim Dedju trenējās *Sojuz* kosmosa kuģa apkalpē kopā ar Juriju Romaņenko. Sākotnēji viņu apkalpe tika uzskatīta par pirmo, bet 1981. gada 13. maijā Valsts komisija lēma, ka Prunarju būs pamatapkalpē, bet Dedju būs dublieru (rezerves) apkalpē.
Dumitru Prunarju kosmosā devās 1981. gada 14. maijā kosmosa kuģī *[[Sojuz-40]]*, un Dedju bija viņa dublieris.

Pēc atgriešanās Rumānijā Dumitru Dedju vairākus gadus lidoja, līdz tika pārcelts darbā Militārās aviācijas pavēlniecībā.
Pēc revolūcijas 1989. gadā Dedju strādāja Aizsardzības ministrijas pārvaldījumā esošajā lidsabiedrībā *[[Romavia]]* par lidojuma inženieri. Dumitru Dedju no bruņotajiem spēkiem atvaļinājās 1997. gadā pulkvežleitnanta pakāpē.

Dumitru Dedju nomira 2013. gada jūlija sākumā no alcheimera un parkinsona slimības. Apglabāts 2013. gada 11. jūlijā.

## Ārējās saites
* Тоадер Думитру (Митикэ) Дедиу astronaut.ru,
Pavels Filips

**Pavels Filips** (*Pavel Filip*; dzimis ) ir Moldovas politiķis, inženieris. No 2016. līdz 2019. gadam viņš bija Moldovas premjerministrs. Pirms tam viņš ir bijis Moldovas informācijas tehnoloģiju un sakaru ministrs.

Pavels Filips 1983. gadā iestājās Kišiņevas politehniskajā institūtā, ko absolvēja 1990. gadā, iegūstot inženiera mehāniķa diplomu. No 1991. līdz 1996. gadam viņš studēja Starptautiskajā menedžmenta institūtā.

1991. gadā Filips sāka strādāt Kišiņevas konfekšu fabrikā *[[Bucuria]]* par kompresoru nodaļas priekšnieku. No 1993. līdz 1994. gadam viņš bija ražošanas nodaļas direktors. No 1998. līdz 2001. gadam Filips bija fabrikas galvenais inženieris. 2001. gadā viņš kļuva par *Bucuria* direktoru. No 2008. līdz 2011. gadam Filips bija tabakas fabrikas *[[TUTUN-CTC]]* direktors.

2010. gadā Filips iestājās Moldovas demokrātiskajā partijā.
2011. gada 14. janvārī Pavels Filips kļuva par Moldovas informācijas tehnoloģiju un sakaru ministru Vladimira Filata valdībā. Vēlāk viņš saglabāja šo amatu arī Jurie Ljankes, Kirila Gaburiča un Valerju Streleca valdībā.

2016. gada 20. janvārī Moldovas parlaments Pavelu Filipu, kuru izvirzīja Moldovas demokrātiskā partija, apstiprināja par premjerministru.

2019. gada februārī tika ievēlēts parlaments, bet tam ilgu laiku neizdevās izveidot jaunu valdību. 7. jūnijā Konstitucionālā tiesa nolēma, ka būs jārīko jaunas parlamenta vēlēšanas, ja trīs mēnešu laikā (no parlamenta vēlēšanu rezultātu paziņošanas 9. martā) netiks izveidots jauna valdība. 8. jūnijā par premjerministru tika ievēlēta Maija Sandu. Tas notika dienu pēc 90 dienu termiņa laika, bet dienu pirms trīs mēnešu perioda. Tā kā prezidents Igors Dodons neatlaida parlamentu, Konstitucionālā tiesa 9. jūnijā Dodonu atbrīvoja no amata, par prezidenta pienākumu pildītāju ieceļot Pavelu Filipu. Filips parakstīja rīkojumu par parlamenta atlaišanu un paziņoja, ka pirmstermiņa vēlēšanas notiks 6. septembrī. Neatzīstot Konstitucionālās tiesas lēmumu par savu pilnvaru atcelšanu, Dodons atcēla Filipa rīkojumu par parlamenta atlaišanu. 14. jūnijā pēc Nacionālās politiskās padomes sēdes Demokrātiskā partija paziņoja, ka, lai izvairītos no politiskās krīzes, ir pieņēmusi lēmumu atdot varu. Vēlāk Pavela Filipa valdība atkāpās no amata un nodeva varu Maijas Sandas valdībai. 2019. gada 15. jūnijā Konstitucionālā tiesa anulēja savus lēmumus, kas pieņemti no 7. līdz 9. jūnijam.

## Ārējās saites
* Pavel Filip Moldovas Republikas Valdība
* Pavel Filip Asociaţia ADEPT (publiskas personas ienākumi, īpašumi un līdzdalība)
Baja Mare

**Baja Mare** (, ) jeb **Naģbāņa** () ir pilsēta Rumānijas ziemeļrietumos, Transilvānijas reģionā, Maramurešas žudeca administratīvais centrs. 2012. gadā pilsētā dzīvoja 136 tūkstoši iedzīvotāju. Atrodas Sāsaras upes ielejā, ieskauj Gutinas kalni, kas ir daļa no Austrumkarpatiem. Baja Mares vārds pirmo reizi rakstiskajos avotos minēts 1329. gadā, lai gan ir zināms, ka jau pirms tam te dzīvojuši sakši un apmetnes nosaukums bijis Neištate (). Līdz Otrajam pasaules karam bija nozīmīgs kalnrūpniecības centrs, bija attīstīta ķīmiskā rūpniecība un metalurģija. Baja Marē atrodas 14. gadsimta gotiskā stila pulksteņtornis.

## Ārējās saites

*
Kokosu Salu lidosta

**Kokosu Salu lidosta** (, Kokosa salu malajiešu:*Lapangan Terbang Pulu Koko*) ir Kokosu Salu galvenā lidosta. Lidostu uzcēla briti Otrā pasaules kara laikā.

Regulāri lidojumi:
* : Pērta
* : Ziemsvētku Salas lidosta

## Ārējās saites

*
Lāksa

**Lāksa** (, ) ir municipalitāte Šveices austrumos, Graubindenes kantona Surselvas reģionā. Izvietojusies kantona ziemeļrietumu daļā Reinas pietekas Valdamulinas krastā. Lāksa atrodas pārsvarā retoromāņu valodā runājošā reģionā un municipalitātes oficiālā valoda ir šīs valodas Sursilvas dialekts. Ievērojams kūrorts ar trijiem kalnu slēpošanas kompleksiem — Lāksa, Flimsa un Falera. Ievērojams snovborda centrs. Populāri arī vasaras atpūtas veidi — kalnu tūrisms un kalnu velobraukšana.

## Atsauces
Marija Šibajeva

**Marija Šibajeva** (; dzimusi  Klaipēdā) ir Lietuvas FIDE meistare šahā (2018). Lietuvas sieviešu šaha čempione (2019).

## Biogrāfija
Klaipēdas šaha skolas audzēkne. Daudzkārtēja Lietuvas jauniešu šaha čempionātu uzvarētāja dažādās vecuma grupās:
* 2010. gadā — U10 meitenēm,
* 2013. gadā — U14 meitenēm,
* 2014. gadā — U12 meitenēm,
* 2015. gadā — U12 meitenēm,
* 2016. gadā — U14 meitenēm,
* 2018. gadā — U16 meitenēm.

Vairākkārt pārstāvējusi Lietuvu Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās, kurās labāko rezultātu parādījusi 2012. gadā Prāgā, kad U10 vecuma grupā meitenēm ieņēmusi 15. vietu.
 
Daudzkārtējā Klaipēdas pilsētas vīriešu šaha čempionāta laureāte: 2016. gadā izcīnījusi 2. vietu, bet 2018. un 2019. gadā bijusi trešā.

2017. gadā Rīgā piedalījusies Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm.

2019. gadā uzvarējusi Lietuvas sieviešu šaha čempionātā. 2020. gada novembrī izcīnījusi sudraba medaļu Lietuvas sieviešu šaha čempionātā. 2023. gadā bijusi trešā Lietuvas sieviešu šaha čempionātā. 2024. gadā vēlreiz ieņēmusi trešo vietu Lietuvas sieviešu šaha čempionātā.

Pārstāvējusi Lietuvas komandu Pasaules šaha olimpiādē, kurā piedalījusies 2018. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Muktiņi (Staburaga pagasts)

**Muktiņi** ir apdzīvota vieta Aizkraukles novada Staburaga pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļos Daugavas krastā pie autoceļa P76  no pagasta centra Staburaga,  no novada centra Aizkraukles un  no Rīgas.

## Atsauces
Konans Ozīriss

**Tiago Miranda** (; dzimis   Lisabonā), plašāk pazīstams ar skatuves vārdu **Konans Ozīriss** () ir portugāļu dziedātājs un dziesmu autors. Konans piedalījās 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Telavivā, Izraēlā, pārstāvot Portugāli ar dziesmu *[[Telemóveis]]*. Savā pusfinālā viņš ieguva 15. vietu, kas neļāva kvalificēties finālam.

## Atsauces
Ziemsvētku Salas lidosta

**Ziemsvētku Salas lidosta** () ir Ziemsvētku Salas lidosta. Lidostu uzcēla briti Otrā pasaules kara laikā. Civilie pasažieru lidojumi no 1976. gada. 1992. gadā, kad Ziemsvētku salā tika ierīkots kurorts un kazino, tika uzcelta termināla ēka.

Regulārie lidojumi:
* : Pērta
* : Kokosu Salu lidosta

## Ārējās saites

*
Anastasija Paramzina

**Anastasija Paramzina** (; dzimusi  Maskavā) ir Krievijas starptautiskā lielmeistare šahā (2017).

## Biogrāfija
Maskavas šaha skolas audzēkne. 2012. gadā uzvarējusi Krievijas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā meitenēm. Vairākkārt pārstāvējusi Krieviju Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās, kurās labāko rezultātu parādījusi 2012. gadā Prāgā, kad U14 vecuma grupā meitenēm izcīnījusi sudraba medaļu. 2013. gadā pārstāvējusi Krievijas izlasi Eiropas jauniešu komandu šaha čempionātā U18 vecuma grupā meitenēm. 2017. gadā Pasaules junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā meitenēm bijusi otrā, atpaliekot tikai no uzvarētājas Žansajas Abdumalikas.

2017. gadā Rīgā piedalījusies Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm. 2020. gada septembrī uzvarējusi Maskavas pilsētas sieviešu šaha čempionātā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2017. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Slovākija Eirovīzijas dziesmu konkursā

**[[Slovākija]] [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]** ir piedalījusies 7 reizes, no kurām finālos ir piedalījusies 3 reizes, debitējot 1994. gada konkursā.

Valsts Eirovīzijā nepiedalās kopš 2013. gada konkursa.

## Slovākijas pārstāvji Eirovīzijā

:  *Uzvarētāji*
:  *Otrā vieta*
:  *Trešā vieta*
:  *Pēdējā vieta*
:  *Nekvalificējās finālam*

## Atsauces
Albas žudecs

**Albas žudecs** () ir viens no Rumānijas 41 žudeciem. Atrodas Rumānijas centrālās daļas rietumos, Transilvānijas reģionā. 2011. gadā Albas žudecā dzīvoja 327 tūkstoši iedzīvotāju. Administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Alba Julija. Robežojas ar Klužas žudecu ziemeļos, Murešas žudecu ziemeļaustrumos, Sibiu žudecu austrumos un dienvidaustrumos, Hunedoaras žudecu dienvidos un dienvidrietumos, Aradas žudecu rietumos un Bihoras žudecu ziemeļrietumos.

Administratīvi sīkāk Albas žudecs dalās 4 pašvaldībās (Ajuda, Alba Julija, Blaža un Sebeša), 7 mazpilsētās (Abruda, Baja de Arieša, Kimpeni, Kudžira, Oknamureša, Tejuša un Zlatna) un 67 komūnās.
Lielais auntrusis

thumb|Lielais auntrusis
**Lielais auntrusis** ir trušu šķirne, kurai raksturīgs ļoti liels augums un liela kaulu masa. Tiem ir nokārušās ausis, kuru garums (mērot no ausu galiem pāri galvai) ir 38 — 45 cm. Tos var pārot ar vidēja auguma trušiem (Kalifornijas trusis), lai iegūtu gaļas trušus. Auntrušu matojumam var būt dažādas krāsas, izņemot sudraboto.

## Atsauces
Sieviešu noslēpumi

**"Sieviešu noslēpumi"** () ir 2000. gada romantiskā drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Rodrigo Garsija. Galvenās lomas filmā atveido Glenna Klouza, Kemerone Diasa, Kalista Flokhārta, Keitija Beikere, Eimija Brenemana, Valērija Golino un Hollija Hantere. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā apvienoti pieci stāsti par savstarpēji atšķirīgām sievietēm, kuras risina savas problēmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Neredzamais cirks

**"Neredzamais cirks"** () ir 2001. gada drāmas filma, kas balstīta uz Dženiferes Īgenas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un scenārija autors ir Ādams Brūkss. Galvenās lomas filmā atveido Džordana Brūstere, Kristofers Eklstons un Kemerone Diasa. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Pusaudze Fēbe 1976. gadā dodas uz Eiropu, lai uzzinātu ko vairāk par savas māsas pašnāvību. Savas izmeklēšanas laikā Fēbe iemīlas savas mirušās māsas bijušajā draugā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Advokāts (filma)

**"Advokāts"** () ir 2013. gada krimināltrilleris, kura režisors un viens no producentiem ir Ridlijs Skots. Galvenās lomas filmā atveido Maikls Fasbenders, Penelope Krusa, Kemerone Diasa, Havjers Bardems un Breds Pits. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Alkatības dzīts, Advokāts iekuļas sarežģītā narkotiku lietā netālu no Huaresas un Teksasas robežas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gambīts (filma)

**"Gambīts"** () ir 2012. gada kinokomēdija, kas veidota kā rīmeiks 1966. gada filmai ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir Maikls Hofmans. Galvenās lomas filmā atveido Kolins Fērts, Kemerone Diasa, Elans Rikmens un Stenlijs Tuči. Filmas pirmizrāde notika .

Mākslas kurators Harijs Dīns nolemj atriebties savam rupjajam priekšniekam, liekot viņam nopirkt viltotu Monē gleznu. Lai plānu īstenotu, Harijam nepieciešama ekscentriskas un neparedzamas Teksasas rodeo karalienes palīdzība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Māsas kurpēs

**"Māsas kurpēs"** () ir 2005. gada ASV kinokomēdija, kas balstīta uz Dženiferes Vīneres tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Kērtiss Hensons. Galvenās lomas filmā atveido Toni Kolete, Kemerone Diasa un Šērlija Makleina. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Kārtīgā un vecmodīgā Rouza pārtrauc kontaktēties ar savu ballēties mīlošo māsu Megiju pēc strīda saistībā ar Rouzas draugu. Šo strīdu pārtrauc abu vecmāmiņa Ella, par kuras eksistenci nezināja ne Rouza, ne Megija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nikolaja Kopernika universitātes polārstacija

**Nikolaja Kopernika universitātes polārstacija Špicbergenā** (), dažkārt arī **Hahuta** (*Hahut*) vai pēc abreviētā universitātes nosaukuma **UMK**, ir vasaras sezonas Polijas polārstacija Arktikā. Izvietojusies Svalbāras arhipelāga lielākās salas Špicbergenas rietumos Forlanndunneta šauruma austrumu krastā Kaffieiras līdzenuma ziemeļu malā. Stacija pieder Toruņas Nikolaja Kopernika universitātei.

## Vēsture
Glacioloģiskos pētījumus Kaffieiras līdzenumā jau 1938. gadā veica poļu zinātniskā ekspedīcija Ludvika Savicka (*Ludwik Sawicki*) vadībā. Pētījumus Oskara II Zemē vēlāk turpināja citi zinātnieki, kā rezultātā Toruņas Nikolaja Kopernika universitātes ģeogrāfu grupa nolēma rīkot ekspedīciju uz Špicbergenu. Ekspedīciju vadīja Polijas Zinātņu akadēmijas profesors Jans Šupričiņskis (*Jan Szupryczyński*) un tās nodrošināšanai tika izbūvēta stacijas ēka. 1995. gadā sākās jauns vasaras ekspedīciju cikls. 

Kopā ekspedīcijās uz Hahutu piedalījušies vairāk kā 300 cilvēku. Lai arī staciju pārsvarā izmanto vasaras periodā, tā ir aprīkota arī vissezonas darbam vienlaicīgi līdz 15 cilvēkiem. Stacijas kopējā platība ir ap 100 m², tajā ir dzīvojamās un guļamtelpas, laboratorijas, darbnīcas, noliktavas, garāža, elektroģeneratori. Stacijas aprīkojumā ir meteostacija (novērojumi tiek veikti kopš 1975. gada), limnogrāfs, ledus urbji, dažādi ūdens un grunts mērinstrumenti.

Polārstaciju kā bāzes nometni izmanto arī Latvijas zinātnieki.

## Zinātniskā darbība
Galvenās izpētes jomas ir glacioloģija, glaciālā ģeomorfoloģija, mūžīgā sasaluma izpēte, kā arī meteoroloģija, klimatoloģija un botānika.

## Atsauces
Sojuz-4

***Sojuz-4*** (*Союз-4*) bija PSRS *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* sērijas pilotējams kosmosa kuģis. Tas orbītā tika palaists . Kosmosa kuģis saslēdzās ar *[[Sojuz-5]]*. Pirmo reizi vēsturē apkalpe pārvietojās no viena kosmiskā aparāta uz otru (pa ārpusi). Saslēgšanos un apkalpes pāriešanu pa iekšpusi pēc pāris mēnešiem veica ASV kuģis *[[Apollo 9]]* un tā mēness modulis.

## Apkalpe
Kuģa *Sojuz-4* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Georgijs Šoņins
* Viktors Gorbatko (lejupceļam)
* Valērijs Kubasovs (lejupceļam)

Rezerves apkalpe:
* Georgijs Dobrovoļskis
* Vladislavs Volkovs (lejupceļam)
* Pjotrs Kolodins (lejupceļam)

## Lidojuma gaita
*Sojuz-4* tika palaists  07:30:00 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* no Baikonuras kosmodroma 31. starta laukuma 6. palaišanas iekārtas. Kosmosa kuģī bija viens apkalpes loceklis Vladimirs Šatalovs.

Nākamajā dienā startēja *[[Sojuz-5]]* ar kosmonautiem Borisu Volinovu, Alekseju Jeļisejevu un Jevgēņiju Hrunovu.

16. janvārī 08:20 *UTC* *Sojuz-4* un *Sojuz-5* saslēdzās. Aktīvais kuģis bija *Sojuz-4*. Kosmosa kuģu saslēgšanās mezglā nebija lūkas, caur kuru varētu pāriet no viena kuģa uz otru pa iekšpusi. 35. orbītas apriņķojumā 12:43 *UTC* Hrunovs un Jeļisejevs no *Sojuz-5* sāka iziešanu kosmosā. Par slūžu kameru tika izmantots kosmosa kuģa orbitālais nodalījums. Viņiem mugurā bija skafandri *[[Jastreb (skafandrs)|Jastreb]]*. Kosmonauti pārvietojās uz *Sojuz-4*, kur viņus sagaidīja Šatalovs. Ārpuskuģa aktivitātes ilga 32 minūtes.

16. janvārī 12:55 *UTC* kosmosa kuģi atvienojās.
17. janvārī 06:50:47 *UTC* *Sojuz-4* nolaidās 40 km uz dienvidrietumiem no Karaghandi. Nolaižamajā aparātā uz zemes atgriezās Šatalovs, Jeļisejevs un Hrunovs.

## Iziešana atklātā kosmosā

## Ārējās saites
* Soyuz 4 spacefacts.de
* The flight of Soyuz-4 and Soyuz-5 Sven Grahn
Bosnija un Hercegovina Eirovīzijas dziesmu konkursā

**[[Bosnija un Hercegovina]] [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]** ir piedalījusies 19 reizes, no kurām finālos ir piedalījusies 18 reizes, debitējot 1993. gada konkursā.

Valsts Eirovīzijā nepiedalās kopš 2016. gada konkursa finansiālu grūtību dēļ.

## Bosnijas un Hercegovinas pārstāvji Eirovīzijā

:  *Uzvarētāji*
:  *Otrā vieta*
:  *Trešā vieta*
:  *Pēdējā vieta*
:  *Automātiskā kvalificēšanās finālam*
:  *Nekvalificējās finālam*

## Atsauces
Alfrēds Laukirbe

[thumb|270px|[Jelgava (viesnīca)|Viesnīcas "Jelgava" projekts (uzcelta 1938—1940).]]

**Pēteris Alfrēds Laukirbe** (1901—1993) bija latviešu arhitekts, augstskolas pasniedzējs, no 1938. līdz 1940. gadam uzceltās viesnīcas "Jelgava" projekta autors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1901. gada 25. jūnijā Jēkabpilī. Mācījies Jelgavas ģimnāzijā, 1930. gadā beidza studijas Latvijas Universitātes Arhitektūras fakultātē pie Ernesta Štālberga, pēc augstskolas beigšanas palicis strādāt fakultātē par asistentu. Mācījies zīmēšanu pie Vilhelma Purvīša. Piedalījās Brīvības pieminekļa projektēšanā (1931—1934). Piedalījās daudzos arhitektūras projektu konkursos, pēc viņa projekta uzcelta viesnīca "Jelgava" (1938—1940) un Brocēnu cementa fabrikas direktora dzīvojamā māja (1939), arhitekts Alfrēds Laukirbe izplānoja arī Brocēnu fabrikas inženieru un meistaru ēkas, katru uz 1600 m2 apbūves gabala, ar kopīgiem bērnu rotaļlaukumiem un tenisa kortiem. Augstu novērtējumu saņēmis arī par saviem Akciju bankas, Valsts bankas Valmierā, Studentu nama Rīgā, lauku pamatskolas, lauku saimniecību paraugprojektiem. Privātā praksē Alfrēds Laukirbe projektējis un cēlis Rīgas cementa fabrikas klubu un darbinieku dzīvojamās ēkas, īres mājas un savrupmājas Rīgā, Jelgavā, Līgatnē, Jūrmalā. Piedalījies Brīvības pieminek|a arhitektoniskajā noformēšanā un projektējis Kārļa Zāles darbnīcu. Popularizēja ugunsdrošo būvveidu lietošanu lauku būvniecībā. 1939. gadā uzsācis savas ģimenes savrupmājas būvniecību Rīgā, Āgenskalna ielā 14, tomēr Otrā pasaules kara sākuma dēļ, būvdarbus neizdodas pilnībā pabeigt.

Otrā pasaules kara laikā iesaukts Vērmahtā, kritis gūstā, nodarbināts PSRS rūpniecības ēku celtniecībā (1944—1953). Pēc atbrīvošanas saņēma atļauju izceļot uz Vāciju, bija Būvniecības akadēmijas docents Rietumberlīnē (1955—1968). Berlīnē projektēja Berlīnes Brīvās Universitātes klīnikas un pilsētas slimnīcas ēkas. Dzīvoja Berlīnē-Frīdenavā (*Berlin-Friedenau*).

Miris 1993. gada 26. februārī Berlīnē.

## Piemiņa
2019. gada novembrī pie viesnīcas "Jelgava" ieejas atklāta Jāņa Strupuļa veidota piemiņas plāksne ēkas arhitektam.

## Darbi
Publicējis grāmatas par cementa ķieģeļu, vieglbetona un ģipša plātņu izmantošanu celtniecībā.

* Ugunsdrošas ēkas no pašražotiem cementa ķieģeļiem. Rīga: Rīgas cementfabrikas "C.Ch. Schmidt" a./s., 1933. — 62 lpp.
* Cementa ķieģeļu būvveidi. Rīga: P. Mantnieka kartogrāfijas institūts, 1936. — 47 lpp.
* Kā pareizi celt cementa ķieģeļu ēkas. Rīga: Rīgas cementa fabrika "C. Ch. Schmidt", 1939. — 56 lpp.


Āgenskalna iela 14.jpg|A. Laukirbes ģimenes savrupmāja Āgenskalna ielā 14, Rīgā (1939).
Jelgava Lielā iela 6.jpg|Viesnīca *Jelgava*, Lielajā ielā 6, Jelgavā. (1938-1940).


## Atsauces
Mauntplezantas aviobāze

**Mauntplezantas aviobāze** () ir Lielbritānijas karabāze Folklenda Salās, kas veic arī Folklendas Salu starptautiskās civilās lidostas funkcijas. Lidlaukā bāzējas 905. Ekspedīciju gaisa spēku spārns (*No. 905 Expeditionary Air Wing*). Citas tehnikas vidū šeit atrodas Karalisko gaisa spēku *[[Eurofighter 2000 Typhoon]]* iznīcinātāji. Kara bāzē atrodas arī kājnieku un artilērijas apakšvienības. Kara lidlauks šeit tika uzcelts 1985. gadā, pēc 1982. gada Folklendu kara.

Regulārie lidojumi:
*, Riogaljegosa;
*, Bakingemšīra, Braiznortonas aviobāze;
*, Puntarenasa, Santjago.

## Ārējās saites

*
Aldo Zadrima

**Aldo Zadrima** (; dzimis ) ir albāņu šahists, sporta meistars..

Albānijas izlases komandās sastāvā viņš bija piecu šaha olimpiāžu (1980, 1982, 1984, 1994, 2002) dalībnieks, kā arī 1972. gada šaha olimpiādē Albānijas komandas otrais rezervists, kas neizspēlēja nevienu partiju.. 1994. gada Albānijas čempions.

## Biogrāfija
Aldo Zadrima piedzima 1948. gada 15. janvārī Tirānā. Starptautiskā arēnā spēlēja no 1972. līdz 2003. gadam. Maksimālo reitingu (2270 punktus) sasniedza 1995. gada janvārī. .

## Galvenie rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
Alba Julija

**Alba Julija** (, ) ir pilsēta Rumānijas centrālās daļas ziemeļrietumos, Transilvānijas reģionā, Albas žudeca administratīvais centrs. 2011. gadā pilsētā dzīvoja 63,5 tūkstoši iedzīvotāju. Atrodas Murešas upes labajā krastā, aptuveni 170 km uz ziemeļrietumiem no Rumānijas galvaspilsētas Bukarestes.

Alba Julija ir viena no vecākajām apdzīvotajām vietām Rumānijā. Romas impērijas laikos šeit bija apmetne **Apula** (), nozīmīga militāra vieta Romas kontrolētajā Dāķijā. No 9. līdz 11. gadsimtam vieta bija zināma ar slāvu nosaukumu **Belgrada** (*Bălgrad*). No 1541. līdz 1693. bija Austrumungārijas Karalistes galvaspilsēta, vēlāk Transilvānijas hercogistes administratīvais centrs. Dažādos laikos pilsēta bija ne tikai **Ģulafehērvāra** (), bet arī **Karlsburga** (). 1922. gadā Albas Julijas katedrālē simboliski kronēja Rumānijas karali Ferdinandu I.

## Ārējās saites
Nakts un diena

**"Nakts un diena"** () ir 2010. gada ASV asa sižeta kinokomēdija, kuras režisors ir Džeimss Mengolds. Galvenās lomas filmā atveido Toms Krūzs, Kemerone Diasa, Pīters Sarsgārds, Vaiola Deivisa, Gala Gadota un Pols Deino. Filmas pirmizrāde notika  Seviljā.

Džūna Heivensa lidostā satiek izskatīgu svešinieku Roju Milleru. Vēlāk izrādās, ka Rojs ir spiegs, kuram uz pēdām ir CIP. Šis atklājums sagriež Džūnas dzīvi kājām gaisā pēc tam, kad viņa tiek ierauta Roja slepenajā plānā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šreka Ziemassvētki

**"Šreka Ziemassvētki"** () ir 2007. gada Ziemassvētku speciālizlaidums, kura režisors un viens no scenārija autoriem ir Gerijs Trusdeils. Galvenās lomas filmā ierunājuši Maiks Maierss, Kemerone Diasa, Edijs Mērfijs, Antonio Banderass, Konrāds Vernons un Kodijs Kamerons. Filmas pirmizrāde notika . Filma sižetiski notiek starp filmu "Šreks Trešais" un "Šreks: ilgi un laimīgi" notikumiem.

Filmā tiek parādīts, kā Šreks kopā ar savu ģimeni un draugiem sagaida Ziemassvētkus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Petuniabukta

**Ādama Mickeviča universitātes polārstacija** (), zināma arī kā **Petuniabukta** vai pēc abreviatūras **AMUPS**, ir vasaras sezonas Polijas polārstacija Arktikā. Izvietojusies Svalbāras arhipelāga lielākās salas Špicbergenas vidienē Billefjorda atzara Petuniabuktas rietumu krastā, 4,5 km no pamestās krievu apmetnes Piramidenes. Stacija pieder Poznaņas Ādama Mickeviča universitātei.

## Vēsture
Ādama Mickeviča universitātes ekspedīcijas Svalbārā notiek kopš 1984. gada un par ekspedīcijas bāzi tika izmantots Skotehitas (*Skottehytta*) mednieku namiņš līča austrumu krastā. Ekspedīciju galvenais mērķis bija Petuniabuktas līča ģeomorfoloģiskā kartēšana. 2011. gadā tika izbūvēta jauna stacija līča austrumu krastā. 2015. gadā stacija tika pārnesta uz līča rietumu krastu. Stacijas ēku kopējā platība ir 20 m². Netālu atrodas Čehijas Josefsvobodas stacijas Nostocas lauka nometne.

## Zinātniskā darbība
Galvenās izpētes jomas ir ģeomorfoloģija, glacioloģija, hidroloģija, ģeoķīmija un meteoroloģija.

## Atsauces
Scared Shrekless

***Scared Shrekless*** ir 2010. gada Halovīna speciālizlaidums, kura režisori ir Gerijs Trusdeils un Ramāns Hui. Galvenās lomas filmā ierunājuši Maiks Maierss, Kemerone Diasa, Edijs Mērfijs, Antonio Banderass, Konrāds Vernons un Kodijs Kamerons. Filmas pirmizrāde notika .

Pēc tam, kad Fiona kopā ar bērniem aizbaida Halovīna svinētājus, Šreks kopā ar draugiem izdomā pastāstīt dažādus šausmu stāstus par godu Halovīnam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tudors Kasapu

**Tudors Kasapu** (; dzimis ) ir bijušais padomju un moldāvu svarcēlājs, olimpiskais čempions (1992), pasaules čempions (1990), PSRS Nopelniem bagātais sporta meistars (1990).

## Biogrāfija
Tudors Kasapu dzimis 1963. gada 18. septembrī Moldāvijas PSR Kotovskas rajona Mindžiras ciemā. Viņš ieguva vairāku čempionātu titulus: PSRS svarcelšanas čempions (1987—1990), pasaules čempions (1990, Budapešta), bronzas medaļas Eiropas un pasaules čempionātos (1991).

Viņš pārstāvēja Moldovas Republiku Apvienotajā komandā 1992. gada olimpiskajās spēlēs Barselonā, izcīnot zelta medaļu svarcelšanā svara kategorijā līdz 75 kg. Moldovas sportā viņš joprojām ir vienīgais olimpiskais čempions individuālajos sporta veidos.

1992. gadā Tudors Kasapu tika apbalvots ar Republikas ordeni.

Pašlaik viņš ir Moldovas svarcelšanas federācijas prezidents.

## Rezultāti galvenajās sacensībās

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tudors Kasapu uzvara Barselonā (video)
Kaste (filma)

**"Kaste"** () ir 2009. gada psiholoģiskā trillera filma, kas balstīta uz Ričarda Matesona īsstāstu "*Button, Button*". Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Ričards Kellijs. Galvenās lomas filmā atveido Kemerone Diasa, Džeimss Mārsdens un Frenks Landžella. Filmas pirmizrāde notika  Austrālijā.

Artūrs un Norma Lūisi uz savas mājas sliekšņa atrod nelielu koka kasti. Misters Stjuards, noslēpumains vīrs, kurš šo kasti atstāja, paziņo, ka Lūisi iegūs miljonu ASV dolāru, ja viņi nospiedīs pogu, kas atrodas uz kastes. Tiesa, ir viens nosacījums: ja poga tiks piespiesta, kāds, ko pāris nepazīst, nomirs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mans sargeņģelis

**"Mans sargeņģelis"** () ir 2009. gada drāmas filma, kas balstīta uz Džodijas Pikoltas tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir Niks Kasavetess. Galvenās lomas filmā atveido Kemerone Diasa, Ebigeila Breslina, Aleks Boldvins, Džeisons Patriks, Sofija Vasiļjeva un Džoana Kjūsaka. Filmas pirmizrāde notika .

Pusaudzei Keitai Ficdžeraldai ir leikēmija. Viņas jaunākā māsa Anna tika ieņemta, lai viņa varētu Keitai ziedot šūnas vai orgānus nepieciešamības gadījumā. 11 gadu vecumā Anna saprot, ka māsas slimības dēļ viņa nevarēs dzīvot tādu dzīvi, kādu vēlas pati Anna, tāpēc viņa dodas pie jurista Kempbela Aleksandra, lai iesūdzētu savus vecākus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sojuz-5

***Sojuz-5*** (*Союз-5*) bija PSRS *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* sērijas pilotējams kosmosa kuģis. Tas orbītā tika palaists . Kosmosa kuģis saslēdzās ar *[[Sojuz-4]]*. Pirmo reizi vēsturē apkalpe pārvietojās no viena kosmiskā aparāta uz otru (pa ārpusi). Saslēgšanos un apkalpes pāriešanu pa iekšpusi pēc pāris mēnešiem veica ASV kuģis *[[Apollo 9]]* un  tā mēness modulis.

## Apkalpe
Kuģa *Sojuz-5* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Anatolijs Fiļipčenko
* Viktors Gorbatko (augšupceļam)
* Valērijs Kubasovs (augšupceļam)

Rezerves apkalpe:
* Anatolijs Kukļins
* Vladislavs Volkovs (augšupceļam)
* Pjotrs Kolodins (augšupceļam)

## Lidojuma gaita
14. janvārī startēja *[[Sojuz-4]]* ar kosmonautu Vladimiru Šatalovu.

*Sojuz-5* tika palaists  07:04:57 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]* no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas. Kosmosa kuģa apkalpe starta brīdī bija Boriss Volinovs, Aleksejs Jeļisejevs un Jevgēņijs Hrunovs. 

16. janvārī 08:20 *UTC* *Sojuz-4* un *Sojuz-5* saslēdzās. Aktīvais kuģis bija *Sojuz-4*. Kosmosa kuģu saslēgšanās mezglā nebija lūkas, caur kuru varētu pāriet no viena kuģa uz otru pa iekšpusi. 35. orbītas apriņķojumā 12:43 *UTC* Hrunovs un Jeļisejevs no *Sojuz-5* sāka iziešanu kosmosā. Par slūžu kameru tika izmantots kosmosa kuģa orbitālais nodalījums. Viņiem mugurā bija skafandri *[[Jastreb (skafandrs)|Jastreb]]*. Kosmonauti pārvietojās uz *Sojuz-4*, kur viņus sagaidīja Šatalovs. Ārpuskuģa aktivitātes ilga 32 minūtes.
16. janvārī 12:55 *UTC* kosmosa kuģi atvienojās.

18. janvārī *Sojuz-5* veica nolaišanos. Bremzēšanas manevrs tika veikts 05:48 *UTC*. Noejot no orbītas, nenostrādāja viena no piropatronām, tāpēc no nolaižamā nodalījuma neatdalījas instrumentu nodalījums. Kosmosa kuģis atmosfērā iegāja ar nolaižamā aparāta augšdaļu pa priekšu, tādēļ tas sakarsa, rotēja un piedzīvoja palielinātu pārslodzi (līdz 9 g). Kabīne piepildījās ar dūmiem. Nolaižamais aparāts atdalījās tikai tad, kad 90 km augstumā uzsprāga stipri sakarsušās degvielas tvertnes instrumentu nodalījumā. Tad nolaižamais aparāts pagriezās pareizā stāvoklī ar karstuma vairogu pa priekšu, bet nolaišanās notika ballistiskā režīmā. Tā kā kapsula rotēja, tad izlaistais izpletnis sāka savērpties, līdz ar to nolaišanas ātrums netika pienācīgi samazināts. Arī par vēlu nostrādāja mīkstās nosēšanās sistēma (metru no zemes), tāpēc piezemēšanās bija cieta, un Volinovs ieguva traumas (salauzts žoklis un izsiti vairāki zobi). Nosēšanās notika 07:59:12 *UTC*, 600 km no plānotās vietas, 200 km uz dienvidrietumiem no Kostanai. Āra temperatūra bija −38 °C. Volinovs zināja, ka atrodas tālu no savas plānotās nosēšanās vietas un būs jāgaida vairākas stundas līdz glābēju ierašanai. Viņš atstāja nolaižamo aparātu. Kosmonauts ieraudzīja tālu dūmu stabu un devās meklēt kādu patvērumu, līdz pāris kilometru attālumā atrada zemnieka namiņu.

## Iziešana atklātā kosmosā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Soyuz 5 spacefacts.de
* The flight of Soyuz-4 and Soyuz-5 Sven Grahn
Nostoca

**Nostoca** () ir Čehijas vasaras lauka nometne Arktikā, viena no trijām Josefa Svobodas stacijas sastāvdaļām. Izvietojusies Svalbāras arhipelāga lielākās salas Špicbergenas vidienē Billefjorda atzara Petuniabuktas rietumu krastā, 5 km no pamestās krievu apmetnes Piramidenes. Stacija pieder Česke Budejovices Dienvidčehijas universitātei.

## Vēsture
Čehoslovākijas zinātnieki pētījumus Svalbārā veikuši jau 1980. gados. Pirmā stacija Petuniabuktas rietumu daļā tika izveidota 2007. gadā, kad Piramidenes piestātnē tika uzstādīti divi konteineri, viens kā noliktava, bet otrs — dzīvošanai. Kā lauka nometne tika izmantota Krievijas uzņēmumam *Arktikugol* piederošais mednieku namiņš 6 km uz ziemeļiem. 2015. gadā tika uzbūvēta jaunā lauka nometne Nostoca. Stacija veidojas no četrām modulārām būvēm, kas savienotas ar lielu nojumi. Stacijā izvietotas dzīvojamās telpas, laboratorija, virtuve, tehniskās telpas ar elektroģeneratoru un niršanas aprīkojums. Stacija var izmitināt līdz 12 cilvēkiem vienlaicīgi. Josefa Svobodas stacijas galvenā mītne ir Juliusa Pajera Māja Longjērbīenē.

## Zinātniskā darbība
Galvenā izpētes joma ir polārā ekoloģija.

## Atsauces
Sanmarīno stadions

**Sanmarīno stadions** () jeb **Serravalles olimpiskais stadions** () ir daudzfunkcionāls stadions Sanmarīno. Celts 1969. gadā. Ietilpība 6664 skatītāju. Šeit bāzējas Sanmarīno futbola izlase. Šajā stadionā 2014. gadā Sanmarīno futbola izlase guva pirmos kvalifikācijas punktus Eiropas čempionātā, nospēlējot neizšķirti ar Igauniju.

## Ārējās saites
Ibrahima al Ibrahima mošeja

**Ibrahima al Ibrahima mošeja** () ir 1997. gadā celta mošeja Gibraltārā, Eiropas ragā. Mošeja, kas tika pabeigta 1997. gadā, ir Saūda Arābijas karaļa Fahda dāvana un izmaksājusi 5 miljonu angļu mārciņas, kompleksā ietilpst skola, bibliotēka un sanāksmju zāle. 

## Ārējās saites
*
Bakeu

**Bakeu** (, ) ir pilsēta Rumānijas austrumos, Rietummoldāvijas reģionā, Bakeu žudeca administratīvais centrs. 2012. gadā pilsētā dzīvoja 173 tūkstoši iedzīvotāju. Atrodas netālu no Bistricas upes ietekas Siretas upē, Karpatu kalnu pakājē. Netālu no pilsētas uz Bistricas upes ir izbūvētas divas hidroelektrostacijas — Bakeu I HES un Bakeu II HES. Bakeu atrodas starptautiskā lidosta.

## Ārējās saites

*
Rarotongas starptautiskā lidosta

**Rarotongas starptautiskā lidosta** () ir Kuka Salu galvenā lidosta uz rietumiem no Kuka Salu galvaspilsētas Avarua. No 2008. līdz 2009. gadam lidosta tika rekonstruēta.

Regulārie lidojumi:
* : Losandželosa
* : Sidneja
* : Papeete
* : Oklenda
* : Aitutaki, Atiu, Mangaja, Mauke, Mitiaro, Manihiki, Penrina, Pukapuka

## Ārējās saites

*
Bogdans Makovejs

**Bogdans Makovejs** (, dzimis ) ir Rumānijā dzimis bijušais Moldovas kamaniņu braucējs. Dzimis Rumānijā, taču vēlāk kopā ar ģimeni pārcēlies dzīvot uz Moldovu. Ar kamaniņu sportu nodarbojas kopš 13 gadu vecuma, no 2003. gada startē starptautiskās sacensībās. Piedalījies trijās olimpiskajās spēlēs (, , ). Augstāko vietu ieguvis 2006. gada olimpiskajās spēlēs Turīnā — 30. Dzīvo un trenējas Rumānijā, šobrīd — kamaniņu sporta treneris.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kosmins Kontra

**Kosmins Mariuss Kontra** (; dzimis  Timišoarā, Rumānijā) ir rumāņu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis gan aizsarga, gan pussarga pozīcijā, bijis Rumānijas futbola izlases dalībnieks. No 2017. līdz 2019. gadam bija Rumānijas izlases galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Profesionāla futbolista karjeru sāka savas dzimtās pilsētas Timišoaras klubā "Politehnica". No 1996. līdz 1999. gadam pārstāvēja Bukarestes "Dinamo". Tad pievienojās Spānijas klubam *[[Deportivo Alavés]]*. 2000.—2001. gada sezonā ar *Alavés* sasniedza UEFA kausa finālu. 2001. gadā pārgāja uz Itālijas A sērijas klubu *[[AC Milan]]*. 2001. gadā tika atzīts par Rumānijas labāko futbolistu. UEFA iekļāva Kontru 2001. gada simboliskajā izlasē.

2002. gadā atgriezās Spānijā, pievienojoties Madrides "Atletico". Komandā nospēlēja divas sezonas, vēlāk tika izīrēts Anglijas klubam *[[West Bromwich Albion F.C.|West Bromwich Albion]]* un Timišoaras "Politehnica". No 2005. līdz 2010. gadam spēlēja Spānijas kluba *[[Getafe CF|Getafe]]* sastāvā. Divas reizes (2007. un 2008. gadā) sasniedza Spānijas Karaļa kausa finālu. Karjeras noslēgumā atgriezās savā pirmajā klubā *Politehnica*.

Rumānijas izlasē debitēja  spēlē pret Gruziju.  Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Luksemburgu guva trīs vārtus. Izlases sastāvā piedalījies 2000. un 2008. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Kopumā izlases rindās aizvadījis 73 spēles un guvis septņus vārtus.

## Trenera karjera
2010. gadā kļuva par Timišoaras "Politehnica" spēlējošo treneri. Lai gan viņa komanda nezaudēja nevienā spēlē, pēc konflikta ar kluba vadību tika atbrīvots no trenera amata. 2012. gadā neilgu laiku trenēja Spānijas Otrās B divīzijas klubu *[[CF Fuenlabrada|Fuenlabrada]]*. Saņemot piedāvājumu no Ploješti "Petrolul", atgriezās Rumānijā un kļuva par komandas galveno treneri. 2012.—2013. gada sezonā klubs izcīnīja Rumānijas kausu un ieguva 3. vietu *[[Liga I]]*.

2014. gada martā Kontra kļuva par sava bijušā kluba *[[Getafe CF|Getafe]]* galveno treneri Spānijas *[[La Liga]]*. 2014. gada decembrī panāca vienošanos ar Ķīnas klubu *[[Guangzhou R&F F.C.|Guangzhou R&F]]*, kuru sāka vadīt 2015. gada janvārī. 2016. gadā strādāja ar Spānijas klubu *[[AD Alcorcón|Alcorcón]]*. 2017. gada februārī kļuva par Bukarestes "Dinamo" galveno treneri. Kontras vadībā komanda kļuva par Līgas kausa (*Cupa Ligii*) uzvarētajiem.

2017. gada septembrī pēc Kristofa Dauma atlaišanas Kontra tika apstiprināts par Rumānijas futbola izlases galveno treneri. 2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijā izlase ierindojās ceturtajā vietā grupā. Pēc kvalifikācijas grupu turnīra beigām Kontra amatu atstāja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Japigi

right|300 px|thumb|Ilīriešu migrācija uz Itālijas dienvidaustrumiem.
**Japigi** (, *Iapygii*, ) ir indoeiropiešu tauta, kas dzīvoja senajā Itālijas teritorijā, mūsdienu Apūlijas apgabalā, un kuru vēlāk asimilēja romieši.

Tiek uzskatīts, ka japigi ir cēlušies no ilīriešiem. Turklāt, Hērodots izteica viedokli, ka japigu etnosa veidošanā piedalījās Krētas mīnojiešu izceļotāji. Tas kopumā saskan ar vienu no Vidusjūras migrācijas virzieniem bronzas laikmeta beigās, tai skaitā pateicoties kārtējam indoeiropiešu ieceļošanas vilnim no Piedonavas uz Grieķijas teritoriju, uz Egejas jūras salām un Mazāziju, izraisot reģiona autohtono iedzīvotāju daļas migrāciju.

Japigi runāja mesapu valodā. Mesapi bija japigu cilts, kas dzīvoja Apūlijas pašos dienvidos. Pie japigiem ir pieskaitāmi arī pevketi un, iespējams, arī davni. Pēc citas versijas davni kaut arī valodas ziņā bija radniecīgi ilīriešu mesapu grupai, taču uz Apenīnu pussalu bija atceļojuši no Balkānu pussalas ievērojami vēlāk.

Sengrieķu autori atvasināja japigu nosaukumu no Japiga, Dedala mitoloģiskā dēla. Romiešu autori tos sauca par apūļiem (*Apuli*), salentīniem (*Salentini*) un kalabriem (*Calabri*). Japigi bija radniecīgi enotriem.

## Atsauces
Zaļā iela (Viesīte)

**Zaļā iela** ir 300 m gara iela Viesītes austrumu nomalē. Iela klāta ar grants segumu. Iela iesākas kā straujš lejupceļš no Smilšu ielas. Aiz ielas pāra numuru puses novadgrāvis atdala īpašumus no pilsētai piederošā Riekstu meža, kas ziemeļaustrumos pāriet Sietiņu purvā. Ielas apbūve koncentrēta pie Smilšu ielas reljefa augstākajā zonā. Ielas vidusposms un beigu posms šķērso zemu, kūdrainu ieplaku, kas ir apgrūtināta vieta apbūvei. Ielas galā atsākas apbūve, kas aiz līkuma turpinās kā Kalna iela. Ielai abās pusēs aug sosnovska latvānis..

## Ielu savienojumi
Zaļā iela ir savienota ar šādām ielām:

* Smilšu iela (T-veida krustojums)
* Kalna iela (ielas turpinājums aiz līkuma)

## Skatīt arī
* Viesīte
* Viesītes ielu uzskaitījums

## Atsauces
Uzvaras iela

**Uzvaras iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Uzvaras iela — iela Daugavpilī.
** Uzvaras iela — iela Jelgavā.
** Uzvaras iela — iela Jūrmalā.
** Uzvaras iela — iela Ogres novada Ogrē.
** Uzvaras iela — iela Ventspilī.
* iela novadu pilsētās:
** Uzvaras iela — iela Aizkraukles novada Jaunjelgavā.
** Uzvaras iela — iela Aizkraukles novada Pļaviņās.
** Uzvaras iela — iela Alūksnes novada Alūksnē.
** Uzvaras iela — iela Bauskas novada Bauskā.
** Uzvaras iela — iela Dienvidkurzemes novada Grobiņā.
** Uzvaras iela — iela Dienvidkurzemes novada Priekulē.
** Uzvaras iela — iela Dobeles novada Dobelē.
** Uzvaras iela — iela Limbažu novada Limbažos.
** Uzvaras iela — iela Līvānu novada Līvānos.
** Uzvaras iela — iela Ogres novada Ikšķilē.
** Uzvaras iela — iela Ogres novada Ķegumā.
** Uzvaras iela — iela Ogres novada Lielvārdē.
** Uzvaras iela — iela Talsu novada Stendē.
** Uzvaras iela — iela Tukuma novada Kandavā.
* ielu novadu apdzīvotās vietās
** Uzvaras iela — iela Ādažu novada Carnikavas pagasta Gaujā.
** Uzvaras iela — iela Bauskas novada Gailīšu pagasta Uzvarā.
** Uzvaras iela — iela Bauskas novada Skaistkalnes pagasta Skaistkalnē.
** Uzvaras iela — iela Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta Vībiņos.
** Uzvaras iela — iela Dienvidkurzemes novada Gramzdas pagasta Gramzdā.
** Uzvaras iela — iela Līvānu novada Sutru pagasta Sutros.
** Uzvaras iela — iela Ogres novada Birzgales pagasta Birzgalē.
** Uzvaras iela — iela Ogres novada Ogresgala pagasta Ciemupē.
** Uzvaras iela — iela Rēzeknes novada Čornajas pagasta Ratnieki.
** Uzvaras iela — iela Saldus novada Zirņu pagasta Būtnāros.
** Uzvaras iela — iela Smiltenes novada Blomes pagasta Blomē.
** Uzvaras iela — iela Valmieras novada Trikātas pagasta Trikāta.

## Skatīt arī
* Uzvaras bulvāris
* Uzvaras prospekts
* Uzvaras parks
Aleksandru Spiridons

**Aleksandru Spiridons** (; dzimis ) ir Moldovas futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Moldovas futbola izlases dalībnieks. No 2018. līdz 2019. gadam bija Moldovas izlases galvenais treneris.

## Futbolista karjera
Spēlētāja karjeru sāka Kišiņevas "Nistru" (tagad — "Zimbru"). Vēlāk spēlējis Ukrainas klubos Kijivas SKA un Vorošilovgradas (tagad Luhanskas) "Zorya". 1983. gadā atgriezās *Nistru*. No 1987. līdz 1990. gadam pārstāvēja *Zaria Bălți*.

1991. gadā atkal atgriezās savā pirmajā klubā, kas jau bija mainījis nosaukumu uz "Zimbru". Laika posmā no 1992. līdz 1996 gadam piecas reizes izcīnīja Moldovas čempiontitulu. 1992. gadā atzīts par Moldovas gada futbolistu.

Aizvadījis 16 spēles Moldovas izlasē un guvis divus vārtus, bijis komandas kapteinis. Karjeru izlasē noslēdza 1995. gada martā.

## Trenera karjera
1992. gadā sāka strādāt Kišiņevas "Zimbru" treneru korpusā. 1994. gadā kļuva par komandas galveno treneri, paralēli turpināja arī spēlētāja karjeru. Vēlāk bija Tiraspoles "Tiligul" galvenais treneris. Karjeras turpinājumā vadīja Moldovas U-21 izlasi. 2001. gadā neilgu laiku bija Moldovas izlases galvenais treneris.

Vēlāk atkārtoti vadīja *Zimbru*, bet no 2002. līdz 2004. gadam bija *[[Nistru Otaci]]* galvenais treneris. 2004. gadā kļuva par Mirčas Lučesku asistentu Doneckas "Šahtar", kur strādāja līdz pat 2016. gadam, palīdzot komandai astoņas reizes uzvarēt Ukrainas Premjerlīgā un 2009. gadā UEFA kausa izcīņā. 2016.—2017. gada sezonā bija Lučesku asistents Sanktpēterburgas "Zenit".

2018. gada janvārī tika apstiprināts par Moldovas izlases galveno treneri. Pec neveiksmīgā komandas snieguma 2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijā amatu atstāja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tatārijas Autonomā Padomju Sociālistiskā Republika

**Tatārijas Autonomā Padomju Sociālistiskā Republika** (, ) bija Autonoma Padomju Sociālistiskā Republika Krievijas PFSR sastāvā.

Autonomā republika tika izveidota  ar galvaspilsētu Kazaņu. Līdz ar Padomju Savienības sabrukšanu, Tatārijas APSR beidza pastāvēt . Šobrīd tā ietilpst Krievijas Federācijas sastāvā kā Tatarstāna.