open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Džastins Bībers

**Džastins Drū Bībers** (; dzimis  Stretfordā, Ontārio, Kanādā) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un aktieris. Viņa karjera sākās portālā YouTube, kur viņa video atrada mūziķa pašreizējais menedžeris Skūters Brauns. Brauns aizveda Bīberu uz Atlantu, Džordžiju, lai ierakstītu demo ierakstu, kur viņu noklausījās arī dziedātājs *[[Usher]]*, kas sarunāja viņam noklausīšanos pie *The Island Def Jam Music Group*. Drīz arī Bībers noslēdza līgumu ar ierakstu kompāniju *[[Island Records]]*.

Bībers debijas albumu *[[My World]]* izdeva , tas tika sertificēts ar platīna disku ASV. Bīberam jau ir iznākuši divi veiksmīgi singli *[[One Time]]* un *[[One Less Lonely Girl]]*, abi ir iekļuvuši Kanādas Top 100 un ASV Top 100. Otrais studijas albums *[[My World 2.0]]* tika izdots .

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

### Singli
* *[[One Time]]*
* *[[One Less Lonely Girl]]*
* *[[Baby]]* (ar *[[Ludacris]]*)
* *[[Eenie Meenie]]*
* *[[Somebody to Love]]*
* *[[U Smile]]*
* *[[Pray]]*
* *[[Never Say Never]]*
* *[[Mistletoe]]*
* *[[Boyfriend]]*
* *[[Forever (Džastina Bībera singls)|Forever]]*
* *[[As Long as You Love Me]]*
* *[[Beauty and a Beat]]*
* *[[Fall (singls)|Fall]]*
* *[[Be Alright]]*
* *[[Turn To You]]*
* *[[Believe]]*
* *[[Nothing Like Us]]*
* *[[I Would]]*
* *[[Dr. Bieber]]*
* *[[Maria (singls)|Maria]]*
* *[[Overboard]]* (ar *[[Jessica Jarrell]]*)
* *[[Down To Earth]]*
* *[[Stuck In The Moment]]*
* *[[That Should Be Me]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Rons Hauards

**Rons Hauards** (; dzimis  Dankanā, Oklahomas štatā, ASV) ir amerikāņu kinorežisors, producents un aktieris. Nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai par filmām "Brīnišķais prāts" (2001) un "Frosts pret Niksonu" (2008) kā režisors un producents. Pirmā no šīm filmām arī saņēma divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas — kā gada labākā filma un par labāko režisoru.

Kino karjeru sācis bērnībā kā aktieris, jau agrā jaunībā pievērsies arī režijai un ar laiku guvis ievērojamus panākumus, kļūdams par vienu no atzītākajiem režisoriem Holivudā 21. gadsimta pirmajā desmitgadē. Bez divām iepriekšminētajām filmām veiksmīgākās ir "Apollo 13", "Kā Grinčs nozaga Ziemassvētkus", "Cerība uzvarēt", "Sacīkste" un Dena Brauna romānu ekranizācijas "Da Vinči kods", "Eņģeļi un dēmoni" un "Inferno" ar Tomu Henksu galvenajās lomās.

## Filmogrāfija
### Režisors

* 1969 *Old Paint*
* 1969 *Deed of Daring-Do*
* 1969 *Cards, Cads, Guns, Gore and Death*
* 1976 *Eat My Dust*
* 1977 *Grand Theft Auto*
* 1982 *Night Shift*
* 1984 *Splash*
* 1985 *Cocoon*
* 1986 *Gung Ho*
* 1988 *Willow*
* 1989 *Parenthood*
* 1991 "Uguns spēks"
* 1992 *Far and Away*
* 1994 *The Paper*
* 1995 "Apollo 13"
* 1996 "Izpirkums"
* 1999 *[[EDtv]]*
* 2000 "Kā Grinčs nozaga Ziemassvētkus"
* 2001 "Brīnišķais prāts" — "Oskars" kā labākajai filmai un režisoram
* 2003 "Pazudušie" (*The Missing*)
* 2005 "Cerība uzvarēt" (*Cinderella Man*)
* 2006 "Da Vinči kods"
* 2008 "Frosts pret Niksonu"
* 2009 "Eņģeļi un dēmoni"
* 2011 "Dilemma"
* 2013 "Sacīkste" (*Rush*)
* 2013 *Made in America* (dokumentālā filma)
* 2015 "Jūras sirdī"
* 2016 "Inferno"
* 2017 *[[Genius]]* 1.sērija *Einstein: Chapter One* (TV seriāls)
* 2018 "Hans Solo: Zvaigžņu karu stāsts"
* 2019  Pavaroti (*Pavarotti*, dokumentālā filma)
* 2020 *[[Hillbilly Elegy]]*
* 2022 *[[Thirteen Lives]]*
* 2024 "Ēdene"
## Ārējās saites
One Time

***One Time*** ir Kanādas dziedātāja Džastina Bībera pirmais singls no viņa debijas albuma *[[My World]]*. Izdots 2009. gada 7. jūlijā un ieguvis platīna statusu Kanādā un ASV.

## Kritiķu atsauksmes
Bills Lembs no *[[About.com]]* nosauca dziesmu par "perfektu dziesmu Bībera karjeras sākumam". Viņš teica ka dziesmai ir līdzīga Krisa Brauna pirmajām dziesmām, kad viņam arī bija 15 gadi. Lembs arī kritizēja dziesmu, jo tajā Bībers nevarēja pilnībā parādīt savu balsi.

Maikls Menahmens no *[[Billboard]]* salīdzināja Bīberu ar Braunu, un teica ka Bībera tenors atgādina Brauna debijas singlu *[[Run It]]*, kad viņam arī bija 15 gadi. Pretēji Lembam, Menahmens teica ka Bīberam dziesmā bija pietiekami daudz vietu lai parādītu savu balsi.

## Dzīvais izpildījums
Bībers izpildīja dziesmu vairākos koncertos savā popularizēšanas tūrē pa Amerikas Savienotajām Valstīm. Viņš arī izpildīja dziesmu vācu šovā *[[The Dome]]*. *One Time* izpildīja arī MTV VMA tūrē, ko arī demonstrēja televīzijā, 26. septembrī YTV šovā *[[The Next Star]]*, un NBC rīta šovā *[[Today Show]]*.

## Topi

## Atsauces
VAZ-2105

**VAZ-2105** () arī **LADA 2105**, ir PSRS, vēlāk Krievijā ražots vieglais, aizmugurējās piedziņas, automobilis ar sedana tipa virsbūvi. Sērijveidā Volgas automobiļu rūpnīcā šo modeli ražoja no 1980. gada līdz pat 2010. gada nogalei, tādējādi kļūstot par visilgāk ražoto *[[Lada (auto)|Lada]]* saimes automobili.

## Vēsture
Modeli VAZ-2105 izveidoja, nopietni modernizējot iepriekš ražotos modeļus, VAZ automobiļu ar aizmugures piedziņu otrās paaudzes ietvaros, lai aizstātu priekšgājēju VAZ-2101. Pirmās VAZ-2105 izmēģinājumu partijas saražoja jau 1979. gadā, bet sērijveida ražošanu uzsāka 1980. gadā. Uz 2105 modeļa bāzes vēlāk izveidoja luksusa sedanu VAZ-2107 un universāli VAZ-2104. No 1990. gadu vidus, izmantojot VAZ-2105 mezglus un agregātus mazos apjomos ražoja pikapu/furgonu VIS-2345 ().

## Modifikācijas
* VAZ-2105 — ar karburatormotoru VAZ-2105 (1,29 l, 63,6 Zs, 92 Nm) un 4-pakāpju pārnesumkārbu;
* VAZ-21050 — ar karburatormotoru VAZ-2105 un 5-pakāpju pārnesumkārbu;
* VAZ-21051 — ar karburatormotoru VAZ-2101 (1,2 l, 58,7 Zs, 85 Nm) un 4-pakāpju pārnesumkārbu;
* VAZ-21053 — ar karburatormotoru VAZ-2103 (1,45 l, 71,4 Zs, 104 Nm) un 5-pakāpju pārnesumkārbu;
* VAZ-21053-20 — ar mono iešprices motoru VAz-2104 (1,45 l, 71,4 Zs, 110 Nm, Eiro-2) un 5-pakāpju pārnesumkārbu;
* VAZ-21054 — specmodifikācija milicijai, Iekšlietu ministrijai un Federālajam drošības dienestam Krievijā ar karburatormotoru VAZ-2106 (1,57 l, 80 Zs, 122,5 Nm), aprīkotas ar papildus degvielas bāku un akumulatoru.
* VAZ-21054-30 — ar motoru VAZ-21067 (ar degvielas tiešo iesmidzināšanu, 1,57 l, 72 Zs, 116 Nm, Eiro-3) un 5-pakāpju pārnesumkārbu;
* VAZ-21055 — modifikācija taksometriem ar dīzeļdzinēju VAZ(BTM)-341 () (1,52 l, 50,3 Zs, 92 Nm);
* VAZ-21057 (LADA Riva) — VAZ-21053 eksporta variants ar stūri labajā pusē un motoru ar mono iešprici (Eiro-1), ražots no 1992. līdz 1997. gadam Lielbritānijas un citu valstu ar kreisās puses satiksmi tirgum;
* VAZ-21058 (LADA Nova) — VAZ-21050 eksporta variants ar stūri labajā pusē, ražots no 1982. līdz 1994. gadam Lielbritānijas un citu valstu ar kreisās puses satiksmi tirgum;
* VAZ-21059 — specmodifikācija milicijai, Iekšlietu ministrijai un Federālajam drošības dienestam Krievijā ar rotormotoru VAZ-4132 (1,3 l, 140 Zs, 186 Nm);
* VIS-2345 — pikaps ar pusrāmja konstrukciju uz modeļu VAZ-21053 un 21054 bāzes, tika ražots no 1995. gada.

2009. gadā sērijveida ražošanā palika tikai modifikācija VAZ-21054-30-010 ar motoru VAZ-21067 (ar degvielas tiešo iesmidzināšanu, Eiro-3). Pēdējo VAZ-2105 saražoja 2010. gada 30. decembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites

* VAZ autoklubs
* VAZ Forums
Aivars Drupass

**Aivars Drupass** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu futbola uzbrucējs, kurš aizvadījis 3 spēles Latvijas futbola izlasē.

## Spēlētāja karjera

Spēlētāja karjeras sākumā trenējies pie Gunāra Ulmaņa un spēlējis komandā "Radiotehniķis". 1981./1982. gadā 18 gadu vecumā viņš pievienojās FK Daugava Rīga komandai. Sava pirmajā sezonā Daugavas sastāvā viņš nospēlēja tikai vienu spēli. Tā kā viņam bija jādien PSRS armijā, vairākus gadus Drupass spēlēja armijas klubos Habarovskas "SKA" un Maskavas "CSKA", bet 1986. gadā atgriezās Daugavas sastāvā (6 vārti 33 spēlēs). Karjeru "Daugavā" tās noslēgumā aizēnoja daudzās gūtās traumas (ieskaitot divus smadzeņu satricinājumus), kuras 1990. gadu sākumā draudēja ar invaliditātes iegūšanu un neļāva spēlēt bez pretsāpju līdzekļiem.

1991. gadā viņš nospēlēja vienu sezonu Ukrainā, Ļvivas "Karpati", kur tolaik spēlēja arī Raimonds Laizāns. 1992. gadā Drupass aizvadīja divas spēles FC Skonto rindās, kļūstot par Latvijas čempionu, bet 1993. gadā sāka spēlēt Zviedrijā, kur arī noslēdza spēlētāja karjeru. Drupass aizvadīja arī trīs spēles Latvijas izlases rindās (ieskaitot pirmo spēli pēc Latvijas neatkarības atgūšanas), gūstot vienus vārtus draudzības spēlē pret Maltas izlasi. 

## Privātā dzīve
Bija precējies, audzināja divus bērnus.

## Nāve
Drupass mira 1999. gada pavasarī 35 gadu vecumā dēļ ilgstošas, smagas slimības.

## Sasniegumi
* **[[Latvijas futbola Virslīga|Latvijas čempions]] (1):** 
** 1992.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krievijas Superlīga basketbolā sievietēm

**Krievijas Superlīga** ir sieviešu basketbola čempionāts Krievijā, kurā tiek noskaidrots valsts čempions. Superlīgā piedalās 12 komandu, kuras 2 apļu turnīrā sacenšas savā starpā par čempiones titulu. Pašreizējās čempiones ir Jekaterinburgas kluba Jekaterinburgas "UMGK" basketbolistes, kuras jau ir izcīnījušas 17 čempionu titulus.

## Čempioni

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Lidosta

thumb|Sanfrancisko Starptautiskā lidosta naktī

**Lidosta** ir vieta, kur paceļas gaisā un nolaižas lidmašīnas, helikopteri, dirižabļi un citi lidaparāti. Bieži vien lidaparāti tiek arī turēti lidostās. Lidostā ir vismaz viens skrejceļš, kas var atrasties ne tikai uz zemes, bet arī ūdenī (hidroplāniem), kā arī lidostās var būt angāri un termināļi.

Lielākās lidostās tiek sniegti dažādi pakalpojumi: pastāvīgi operatora pakalpojumi, gaisa satiksmes kontrole, restorāni un atpūtas telpas pasažieriem, kā arī avārijas dienesti. Militārās lidostas ir vairāk zināmas kā gaisa bāzes. Savukārt par **lidlaukiem** sauc salīdzinoši mazākas lidostas, kuras izmanto arī salīdzinoši mazāki lidaparāti.

2009. gadā pasaulē kopumā bija aptuveni 43,8 tūkstoši lidostu, no kurām visvairāk — 15 095 lidostas — atrodas Savienotajās Valstīs. Salīdzinoši, Latvijā ir tikai 43 lidostas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eiropas čempionvienību kausa izcīņa

**Eiropas čempionvienību kausa izcīņa** var būt:
* Sieviešu Eirolīgas bijušais nosaukums;
* Vīriešu Eirolīgas bijušais nosaukums.
Mazezers

**Mazezers** var būt:
* Mazezers - ūdenstilpe Apes pagastā
* Mazezers - ūdenstilpe Limbažu pagastā
* Mazezers - ūdenstilpe Smārdes pagastā
* Mazezers - ūdenstilpe Tārgales pagastā
* Mazezers - ūdenstilpe Viļķenes pagastā
* Pāžezera cits nosaukums
* Ramatas Mazezera cits nosaukums
* Dauguļu Mazezera cits nosaukums
Eiropas čempionāta basketbolā B divīzija

**Eiropas čempionāta basketbolā B divīzija** bija Eiropas čempionāta basketbolā 2. spēcīgākā līga. Čempionāts notika gados, kad notiek Eiropas čempionāts basketbolā. Turnīra uzvarētājs izslēgšanas turnīrā tika uz augstāko divīziju. Divas komandas, kas augstākajā divīzijā ieņēma pēdējās vietas, spēlēja B divīzijā. Augstākā un B divīzija nebija saistīta ar C divīziju, kas bija zemākais turnīrs Eiropas vīriešu basketbola izlasēm.

Divīzija pastāvēja līdz 2011. gadam kad tika lemts par divīzijas sistēmas likvidēšanu.

## Vēsture

## Ārējās saites
* FIBA Europe mājaslapa
Eiropas čempionāts basketbolā mazajām valstīm

**Eiropas čempionāts basketbolā mazajām valstīm** ir Eiropas čempionāta basketbolā zemākā līga. Turnīru organizē FIBA Europe Šis turnīrs nav saistīts ar Eiropas čempionāta augstāko divīziju un B divīziju, kopš mazo valstu turnīra uzvarētājs netiek uz B divīziju.

Pirmoreiz C divīzija notika 1998. gadā kā **Stimulācijas turnīrs**. Kopš tā laika, turnīrs notiek ik pēc 2 gadiem. 2007. gadā turnīrs oficiāli tika pārsaukts par Eiropas čempionāta basketbolā C divīziju, savukārt 2011. gadā — par Eiropas čempionātu basketbolā mazajām valstīm.

## Vēsture

## Medaļu tabula

## Skatīt arī
* Eiropas čempionāts basketbolā
* Eiropas čempionāta basketbolā B divīzija
* Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm

## Ārējās saites
* C divīzija FIBA Europe mājaslapā 

## Atsauces
ULEB

**ULEB** (pilnais nosaukums: **Eiropas Basketbola Līgu Savienība**, , ) ir basketbola organizācija, kura palīdz attīstīt un kooperēt Eiropas vīriešu basketbola līgas. Organizācija dibināta 1991. gadā. ULEB kopš 2000. gada organizē Eiropas nozīmīgāko Eiropas klubu turnīru Eirolīga. Organizāciju 1991. gadā dibināja Itālijas, Spānijas un Francijas nacionālās līgas.

## Ārējās saites
* ULEB mājaslapa
Eiropas U-20 čempionāts basketbolā sievietēm

**Eiropas čempionāts basketbolā sieviešu U-20 izlasēm** ir basketbola turnīrs Eiropas sieviešu basketbola izlasēm, kuru sastāvā 20 gadus vecas un jaunākas basketbolistes. Čempionāts notiek kopš 2000. gada un tiek organizēts katru gadu. B divīzijas turnīri notiek kopš 2005. gada. Turnīru organizē FIBA Europe.

## A divīzija

### Medaļas

## B divīzija

#### Medaļas

## Ārējās saites
* FIBA Europe mājaslapa 

## Atsauces
Kellija Roulenda

**Kelandrija "Kellija" Roulenda** (*Kelendria "Kelly" Rowland*; dzimusi ) ir amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore, dejotāja, aktrise, modele un TV šovu vadītāja. Dziedātājas karjeras laikā ieguvusi daudzas balvas, tai skaitā piecas Grammy balvas. 2014. gadā TV kanāls *Fuse* ierindoja Roulendu 20. vietā sarakstā "100 visvairāk godalgotie mākslinieki".

## Biogrāfija
Roulenda dzimusi Atlantā, Džordžijā un izaugusi Hjūstonā, Teksasā. Roulenda ieguva popularitāti deviņdesmito gadu beigās, kā viena no meiteņu grupas *[[Destiny's Child]]* dalībniecēm. Viņa ir pārdevusi vairāk kā 60 miljonus albumu kopā ar pārējām grupas dalībniecēm.

Kamēr grupa nenodarbojās ar koncertēšanu vai albumu ierakstīšanu, Roulenda sadarbojās ar reperi *[[Nelly]]* singlam "Dilemma", kas kļuva par pasaules hitu un ieguva pirmo vietu daudzos topos. 2002. gadā viņa izdeva savu debijas solo albumu "Simply Deep". Tas kļuva par ļoti veiksmīgu albumu, kas tika pārdots vairāk kā divos miljonos eksemplāru. Albumā bija iekļauti četri singli — "Dilemma", "Stole", "Can't Nobody" un "Train on a Track". 2005. gadā izjuka grupa *Destiny's Child* un 2007. gadā Roulenda izdeva savu otro solo albumu "Ms. Kelly". Albums izdevās veiksmīgs un iznāca 2 singli — "Like This" un "Work". 2009. gadā Roulenda kopā ar franču dīdžeju Dāvidu Getu ierakstīja singlu "When Love Takes Over", kas guva pirmās vietas vairākos topos.

2002. gadā Roulenda pievērsās aktiermākslai un parādījās seriālos "The Hughleys" un "Girlfriends", kā arī spēlēja galveno lomu filmās "Freddy vs. Jason" (2003) un "The Seat Filler" (2004). 2009. gadā viņa kļuva par TV kanāla Bravo šova "The Fashion Show" vadītāju kopā ar Izāku Mizrahi.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* 2002: *[[Simply Deep]]*
* 2007: *[[Ms. Kelly]]*
* 2011: *[[Here I Am]]*
* 2013: *[[Talk a Good Game]]*

### DVD
* 2007: *[[BET Presents Kelly Rowland]]*

## Atsauces

## Ārējās saites

* KellyRowlandOnline.com — oficiālā mājaslapa
Sakas pagasts

**Sakas pagasts** ir viena no Dienvidkurzemes novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos Baltijas jūras krastā. Robežojās ar sava novada Pāvilostas pilsētu un Vērgales, Dunalkas, Cīravas un Lažas pagastiem, Kuldīgas novada Gudenieku un Alsungas pagastiem, kā arī Ventspils novada Jūrkalnes pagastu.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
[thumb|250px|[Saka (upe)|Sakas upe Pāvilostā]]
* Ēnava
* Rīva
* Saka
** Mindes strauts
** Tebra
*** Orga
**** Šteigutu valks
*** Jēkabvalks
*** Sarkanvalks
** Durbe
*** Kārpa
**** Mazā Kārpa
*** Andreviču valks
*** Atupe
*** Gārde
* Iļģenu valks
* Rudupe

## Vēsture
19. gadsimtā tagadējā Sakas pagasta teritorija veidojās no šajā teritorijā pastāvējušajiem Ulmales, Salienas, Ostbakas, Pilsmuižas, Mācītāja muižas, Stembres, Sarkanās muižas un Mindes muižu pagastiem, no kuriem 1866. gadā tika izveidots vienots pagasts, kas līdz 1923. gadam saucās par **Upesmuižas pagastu**. Agrārreformas gaitā tika atdalīts Ulmales pagasts. 1935. gadā Sakas pagasta platība bija 141,1 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Pāvilostas, Sakas un Salienas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1951. gadā Sakas ciemam pievienoja Salienas un daļu Pāvilostas ciema (Pāvilostai 1951. gadā piešķīra strādnieku ciemata statusu), 1960. gadā — daļu Cīravas ciema, 1962. gadā — Ulmales ciemu. 1987. gadā daļu Sakas ciema iekļāva Jūrkalnes ciemā. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2004. gadā Sakas pagasts apvienojās ar Pāvilostas pilsētu un izveidoja Sakas novadu. 2009. gadā Sakas novads tika izformēts un teritorija kopā ar Vērgales pagastu iekļauta Pāvilostas novadā. 2021. gadā Pāvilostas novadu iekļāva jaunajā Dienvidkurzemes novadā.

### Ievērojamas vietas
thumb|250px|Akmeņraga bāka
* Dzeņu upurakmens;
* Pinnu upurakmens;
* Elkas kalns - pilskalns;
* Sakas viduslaiku pils;
* Sakas luterāņu baznīca;
* Grīņu rezervāts;
* Akmeņraga bāka;
* Gulēnu priede (apk. 3,8 m)
* Saļienas dzirnavu dižozols (apk. 7,1 m)
* Orgu ozols (apk. 6,6 m)
* Strantes dižliepa (apk. 5,8 m)

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Saka]]** (pagasta centrs), Pievikas (Rīva), Saļiena, Orgsaļiena, Ulmale, Upsēde, Strante, Mežvidi, Ķoņinieki (Ķoniņciems), Mežaine.

### Ievērojamas personības
* Johans Lēberehts Eginks (1784—1867), gleznotājs
* Lidija Doroņina-Lasmane (1925), disidente, PSRS okupācijas laika pretošanās kustības dalībniece.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Aleksandrs Pjatigorskis

right|thumb|200px|Aleksandrs Pjatigorskis
**Aleksandrs Pjatigorskis** (, ; dzimis  Maskavā, miris  Londonā) bija vēsturnieks, filozofs un rakstnieks, budisma un Senās Indijas filozofijas speciālists, viens no Tartu semiotikas skolas izveidotājiem.

## Biogrāfija
Pēc studijām Lomonosova Maskavas valsts universitātes Filozofijas fakultātē 1951. gadā kļuva par vēstures skolotāju vidusskolā. No 1956. gada Austrumu pētniecības institūta līdzstrādnieks (nodaļas vadītājs Jurijs Rērihs — *Рерих, Юрий Николаевич*). 1962. gadā aizstāvēja zinātņu kandidāta disertāciju "Par Tamilu viduslaiku literatūras vēsturi" (kr. *Из истории средневековой тамильской литературы*). 1963. gadā pēc Jurija Lotmana aicinājuma piedalījās semiotikas pētījumos Tartu Universitātē. Strādājis arī kopā ar Merabu Mamardašvili — kopīgi uzrakstīta grāmata "Simbols un apziņa".

1973. gadā emigrēja no PSRS. No 1974. gada A.Pjatigorskis dzīvoja Lielbritānijā, kur Londonas Orientālistikas un Āfrikas pētījumu skolā (angl. *School of Oriental and African Studies*) ieguva Dienvidāzijas vēstures doktora grādu, pēc tam kļuva par Londonas Universitātes filozofijas profesoru.

A. Pjatigorskis dzīves laikā vairākkārt viesojies Latvijā, 2005. gadā par viņu tika uzņemta dokumentālā filma “Filozofs izbēdzis” (rež. Uldis Tīrons, scen. Arnis Rītups, “Studija Lokomotīve“).

Miris ar sirdstrieku 2009. gada 25. oktobrī Londonā 81 gada vecumā.

## Radošā darbība
Paralēli filozofijai Pjatigorskis aktīvi nodarbojās ar rakstniecību un filoloģiju. Sarakstījis vairākus darbus par indiešu filozofiju un "Tamilu-krievu vārdnīcu" (1960), kā arī literārus darbus. Viņa ievērojamāko darbu vidū ir romāni "Kādas šķērsielas filozofija", “Stāsti un sapņi”, “Senais cilvēks Pilsētā” un “Atceries savādo cilvēku”, kas veltīts Krievijas Pagaidu valdības ārlietu ministram M. Tereščenko, par kuru viņš saņēma Andreja Belova prēmiju (kr. *Премия Андрея Белого*).

## Atsauces un paskaidrojumi

## Literatūra
* Pjatigorskis A. Kas ir politikas filozofija. Pārdomas un atziņas. Lekciju cikls. — Tapals: Rīga, 2009., 186 lpp. 
* Pjatigorskis A. Kā perifērija ir Latvija? // Rīgas Laiks. — ISSN 1407-1622. — Nr.10 (2002, okt.), 16.-18. lpp.
* Pjatigorskis A. Meli politikā. // Rīgas Laiks. — ISSN 1407-1622. — Nr.6 (2003, jūn.), 12.-15. lpp.
* Pjatigorskis A. No cietuma uz cietumu. // Diena. — (Piel. "Eiropas Zona" ; Nr.6). — ISSN 1407-1290. — Nr.282 (2002, 2.dec.), 2.—3. lpp.
* Pjatigorskis A. Varbūt mēs esam ārprātīgi? // Rīgas Laiks. — ISSN 1407-1622. — Nr.9 (2003, sept.), 14.-16. lpp.
* Pjatigorskis A. Kādas šķērsielas filozofija. — Liepnieks un Rītups: Rīga, 2010.

## Ārējās saites

* Bezprincipiālā Londona. Saruna ar Londonas Universitātes profesoru Aleksandru Pjatigorski. // Rīgas laiks, 2000/1
* Sarunas ar Pjatigorski — satori.lv 
* Varbūt mēs esam ārprātīgi?
* Aleksandrs Pjatigorskis: Ko tas nozīmē — notriekt dzīvi?
* Aleksandrs Pjatigorskis: Ginters Grass — Nāksim beidzot pie prāta!
FIBA Europe

***FIBA Europe*** (**Eiropas basketbola konfederācija**) ir starptautiskās basketbola organizācijas FIBA Eiropas nodaļa. *FIBA Europe* atbild par basketbola turnīriem Eiropā. Organizācijas priekšsēdētājs ir spānis Horhe Garvahosa. Organizācijas biedru sarakstā ir visas 50 Eiropas valstu basketbola federācijas. Organizācija tika dibināta 1957. gadā, laikposmā no  līdz . *FIBA Europe* galvenā mītne atrodas Minhenē, Vācijā.

## Dibinātājvalstis
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Turnīri

### Valstu turnīri
* Eiropas čempionāts
** vīriem
*** B divīzija
*** C divīzija
** sievietēm
#### Jaunatnes turnīri
* Vīriešiem
** U-20 izlases
** U-18 izlases
** U-16 izlases
** U-14 izlases
* Sievietēm
** U-20 izlases
** U-18 izlases
** U-16 izlases

### Klubu turnīri
* Eirolīga
** vīriešiem
** sievietēm
* Eiropas kauss
** vīriešiem
** sievietēm

* Čempionu līga (tikai vīriešiem)
* Jaunās paaudzes turnīrs (tikai vīriešiem)
* Superkauss (tikai sievietēm)

### Bijušie klubu turnīri
#### Vīrieši
* Saportas kauss (1967-2002)
* Korača kauss (1972-2002)
* Suprolīga (2000-2001)
* Eirokausa izaicinājums (2003-2007)
* Izaicinājuma kauss (2003-2015)

#### Sievietes
* Ronketi kauss (1972-2002)

**Piezīme:** Vīriešu Eirolīgu organizē ULEB, taču priekšsacīkšu kārtas organizē FIBA Europe, taču visās līgās tiek tiesāts pēc FIBA noteikumiem.

### Pašreizējie čempioni

## Federācijas

## Skatīt arī
* Starptautiskā basketbola federācija (**FIBA**)
* ULEB
* FIBA Eiropas gada labākais spēlētājs
* FIBA Eiropas gada labākais jaunais spēlētājs
* FIBA Eiropas gada labākā spēlētāja
* FIBA Eiropas gada labākā jaunā spēlētāja

## Ārējās saites
* ''FIBA Europe'' mājaslapa
Kazahi

**Kazahi** ( ) ir tjurku tauta un Kazahstānas pamatiedzīvotāji, kā arī mazākumtautība atsevišķos citu Centrālāzijas valstu ziemeļu rajonos.

Kazahi ir cēlušies no tjurku (kipčaki, naimani, nogajieši, karluki, kankali u.c.), mongoļu, indoirāņu un huņņu ciltīm, kas 5.—13. gadsimtā apdzīvoja zemes starp Sibīriju un Melno jūru.https://web.archive.org/web/20080910161538/http://hgm2002.hgu.mrc.ac.uk/Abstracts/Publish/WorkshopPosters/WorkshopPoster04/hgm0179.htm

Lieto kazahu valodu, kas pieder pie tjurku valodu grupas kipčaku valodām. Pilsētu iedzīvotāju vidū plaši izplatīta ir arī krievu valoda. Lielākā daļa ir sunnītu musulmaņi.

## Skaits
Kopējais kazahu skaits pasaulē ir tikai 16,741 miljoni. Kazahstānā dzīvo 14 miljoni kazahu. Aptuveni trešdaļa kazahu dzīvo ārpus Kazahstānas. Ievērojamas kazahu kopienas dzīvo Ķīnā, jo īpaši Siņdzjanā (1,5 miljoni cilvēku), Uzbekistānā (850 000), Krievijā (600 000), Mongolijā (125 000), Turkmenistānā (25 000), Kirgizstānā (40 000 cilvēku), Turcijā (20 000), Irānā (5000). Turklāt kazahu kopienas ir arī Rietumeiropā un Amerikā.

## Kazahu skaita izmaiņas Latvijā (1897—2011)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kazahstānas Republikas Ārlietu ministrija
* Kazahu valodas kursu programma Arizonas Universitātē
* Kazahu etnogrāfiskā karte
* Kazahi Francijā — AKFT 
* Pasaules Kazahu Asociācija
* https://web.archive.org/web/20070928070538/http://sana.gov.kz/showarticle.php?lang=eng&id=342
* Massagan.com (ievērojamākā interneta vietne kazahu valodā)
* Suhbat (Atameken Toby) 
* Mirušo noslēpumi: Amazones karotājas (PBS) 
* Ujukturana tjurku piemineklis, uz kura lasāms vārds ''"qazğaq"''
* Kazahu ciltis
Aleksandrs Fertovs

**Aleksandrs Fertovs** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas bijušais futbolists, kurš spēlēja pussarga pozīcijā. Bijis Latvijas futbola izlases dalībnieks.

## Karjera
### Klubos
Fertovs ir JFC Skonto audzēknis. Virslīgā debitēja 2007. gada sezonā JFK Olimps sastāvā. 2008. gadā pievienojās Skonto FC, taču, aizvadījis tikai vienu spēli, atgriezās *Olimps* rindās uz īres līguma pamata. Pēc atgriešanās *Skonto* kļuva par pamatsastāva spēlētāju. 2010. gada sezonā kļuva par Latvijas čempionu, bet 2012. gadā izcīnīja Latvijas kausu.

2014. gada janvārī pievienojies Ukrainas Premjerlīgas klubam *[[FK Sevastopol|PFK Sevastopol]]*, parakstot līgumu uz divarpus gadiem. Kluba sastāvā aizvadīja deviņas spēles, gūstot trīs vārtus. Pēc Krimas aneksijas, zaudējot finansiālo atbalstu un iespējas turpināt spēlēt Ukrainas līgā, tika paziņots par kluba likvidāciju, laužot līgumus ar visiem spēlētājiem.

2015. gada janvārī parakstīja līgumu ar Polijas *[[Ekstraklasa]]* klubu Kelces "Korona". Komandā nospēlēja pusotru sezonu, laukumā izejot 47 līgas spēlēs. Pēc 2015.–2016. gada sezonas, beidzoties līgumam, sadarbība netika turpināta, un Fertovs kļuva par brīvo aģentu.

2016. gada 18. oktobrī pievienojās Latvijas Virslīgas klubam FK RFS.

### Izlasē
2009. gada 15. novembrī viņš debitēja Latvijas izlasē, nākot uz maiņu spēlē pret Hondurasu, nomainot Genādiju Soloņicinu.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 1 (2010.)

## Atsauces

## Ārējās saites
Ilze Pētersone-Godmane

thumb|Ilze Pētersone-Godmane 2015. gadā
**Ilze Pētersone-Godmane** (dzimusi ) ir latviešu ierēdne, no 2009. gada līdz 2017. gadam — Iekšlietu ministrijas valsts sekretāre.

No 2005. gada — Iekšlietu ministrijas valsts sekretāra vietnieci, no 2007. gada decembra līdz 2009. gada martam — Ministru prezidenta Ivara Godmaņa padomniece Eiropas Savienības jautājumos. Pēc valdības maiņas I. Pētersone atgriezās iekšlietu sistēmā, kur turpināja pildīt valsts sekretāra vietnieces pienākumus. Tai pašā gadā kļuvusi par Iekšlietu ministrijas valsts sekretāri, amatā līdz 2017. gada jūnijam, kad nav saņēmusi pielaidi valsts noslēpumam un bijusi spiesta amatu atstāt.

Bijusi atbildīga par likumdošanas saskaņošanu iekšlietu jomā Latvijas iestāšanās procesā Eiropas Savienībā, vēlāk turpināja darbu kā atbildīgā par Latvijas pievienošanās procesu Šengenas telpai.

2008. gada 12. novembrī I. Pētersone apbalvota ar III šķiras Atzinības krustu, savukārt 2003. gada 10. jūnijā ar Iekšlietu ministrijas Zelta goda zīmi.

2011. gadā apprecējusies ar bijušo Ministru prezidentu Ivaru Godmani, ar kuru draudzējas kopš 2009. gada.

## Atsauces
Uzbeki

**Uzbeki** () ir viena no tjurku tautām un Uzbekistānas pamatiedzīvotāji. Pārsvarā ir sunnītu musulmaņi.

Ievērojamas uzbeku minoritātes dzīvo arī citās Centrālāzijas valstīs: Afganistānā, Tadžikistānā, Kirgizstānā, Turkmenistānā, Pakistānā, Kazahstānā. Ievērojamas uzbeku dzīvo Krievijā, ASV, Turcijā, Ukrainā un ES valstīs.

## Vēsture
Uzbeki ir senāko Centrālāzijas tautu pēcteči, kuru pastāvīga klātbūtne reģionā ir apliecināta kopš 1. gadsimta vidus pirms mūsu ēras.

No 6. gadsimta Vidusāzijā sāka ienākt dažādas tjurku cilts grupas, piemēram, uiguri, oguzi un kipčaki. Laika gaitā tās sajaucās ar vietējiem iedzīvotājiem, pieņemot vietējo kultūru, vienlaikus atnesot arī savas tradīcijas, valodu un paražas. Arābu iekarojumu rezultātā reģionā izplatījās islāms, kas kļuva par būtisku vienojošo faktoru uzbeku identitātes veidošanā. Islāma reliģija apvienoja dažādās tautības un nostiprināja kopējo kultūras pamatu.

Mūsdienu uzbeku etnoss sāka veidoties daudz vēlāk — galvenokārt laikā no 9. līdz 16. gadsimtam, Vidusāzijas vēsturisko, etnisko un politisko pārmaiņu rezultātā.

18.—19. gadsimts uzbeku tautas vēsturē iezīmē nozīmīgas politiskas un sociālas pārmaiņas, ko noteica Krievijas Impērijas ekspansija Vidusāzijā. Tajā laikā mūsdienu Uzbekistānas teritorijā pastāvēja trīs galvenie uzbeku valsts veidojumi – Hivas haniste, Buhāras emirāts un Kokandas haniste. Šīs valstis bija uzbeku elitu pārvaldītas struktūras ar bagātu islāma kultūru un tirdzniecības saitēm, tomēr tās kļuva par Krievijas Impērijas iekarošanas mērķi.

1920. gadā tika likvidēts Buhāras emirāts un izveidota Buhāras Tautas Padomju Republika. Padomju laikā notika intensīva uzbeku identitātes pārveidošana. PSRS veicināja uzbeku valodas standartizāciju (latīņu, pēc tam kirilicas alfabēts), izglītības paplašināšanu, sekularizāciju un sociālistiskās kultūras ieviešanu. Tajā pašā laikā tika ierobežota tradicionālā islāma prakse, represēti daudzi inteliģences pārstāvji un kultūras darbinieki, kas tika uzskatīti par "buržuāziskajiem nacionālistiem".

## Uzbeku skaita izmaiņas Latvijā (1897–2022)

## Skatīt arī
* Uzbekistāna
* Uzbeku valoda
* Tjurki

## Atsauces
Vērgales pagasts

**Vērgales pagasts** ir viena no Dienvidkurzemes novada administratīvajām teritorijām, Baltijas jūras krastā. Robežojas ar sava novada Sakas, Medzes un Dunalkas pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Annas upīte, Bubieris, Bubierpieteka, Ceriņu grāvis, Dangas grāvis, Griguļupe, Gulēnu valks, Kapupe, Kārklleja, Kārļupīte, Kristapenes grāvis, Kunkuļupe, Laika upīte, Lanka, Lenkupe, Ziemupe.

#### Ezeri
Elkezers

## Vēsture
Mūsdienu Vērgales pagasta teritorijā vēsturiski atradās Sakas draudzes novada Saraiķu muiža (*Gut Sarreiken*, Saraiķi) un Ziemupes muiža (*Gut Seemuppen*, Ziemupe), Durbes draudzes novada Vecbebes muiža (*Gut Alt-Bebben*, Bebe) un Vērgaļu muiža (*Gut Wirginahlen*, Vērgale). 1877. gadā izveidojās Grobiņas apriņķa Vērgales muižas pagasts, kuru pirms Pirmā pasaules kara pievienoja Medzes pagastam, taču Vērgaļu pagasts saglabājās. 1920. gada zemes reformas gaitā muižu atņēma Bēru dzimtai un sadalīja jaunsaimniecībās. 

1935. gadā Liepājas apriņķa **Vērgaļu pagasta** platība bija 65,9 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Vērgales un Vērnieku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1951. gadā Liepājas rajona Vērgales ciemam pievienoja Vērnieku ciemu, 1954. gadā — Ziemupes ciemu un daļu Medzes ciema, 1975. gadā — vēl daļu Medzes ciema. Padomju okupācijas laikā 1947. gadā Vērgalē nodibināja kolhozu “Zelta Druva”, 1948. gadā kolhozus “Uzvara” un “Jaunais ceļš”, kurus apvienoja kolhozā “Ļeņina ceļš”

1990. gadā ciemu reorganizēja par Liepājas rajona pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Pāvilostas novadā. 2021. gadā Pāvilostas novadu iekļāva jaunajā Dienvidkurzemes novadā. 

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Vērgale]]** (pagasta centrs), Saraiķi, Ploce, Ziemupe, Vērgales stacija, Saraikas muiža, Bebe.

### Ievērojamas personības
* Alfrēds Valdmanis (1908—1970), LR finanšu ministrs (1938—1939).

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Turkmēņi

**Turkmēņi** (turkmēņu: *Türkmenler*) ir viena no tjurku tautām un Turkmenistānas pamatiedzīvotāji, kā arī ievērojama minoritāte vairākās citās Centrālāzijas valstīs kā Afganistāna un Irāna. 

Turkmēņi pārsvarā runā turkmēņu valodā.

Lielākā daļa turkmēņu ir sunnītu musulmaņi, bet ir arī šiītu minoritātes.

## Nosaukums
Senos laikos sevi dēvēja par oguziem, viduslaikos pārgāja uz pašnosaukumu "turkmēņi". Mūsdienu turkmēņu nācijas kodolu veidoja vietējās ciltis un tautas, tostarp oguzi un citi tjurki, kas dzīvoja mūsdienu Turkmenistānas un pārējās Centrālāzijas teritorijā.

## Turkmēņi ārpus Turkmenistānas
Irānā turkmēņi dzīvo Golestānas un Ziemeļhorasānas provincēs. Afganistānā viņi dzīvo galvenokārt valsts ziemeļu daļā. Nelielas turkmēņu kopienas dzīvo arī Uzbekistānā un citās Vidusāzijas valstīs.

Turkmēņi Eiropā veido salīdzinoši nelielu, bet daudzveidīgu diasporu, kas izveidojusies pēdējās desmitgadēs. Vācija ir viena no galvenajām valstīm, kurā dzīvo ievērojama turkmēņu diaspora.

## Ārējās saites

## Atsauces
Altajieši

**Altajieši** (), līdz 1948. gadam oficiāli saukti par **oirotiem**, ir viena no tjurku tautām un Altaja Republikas pamatiedzīvotāji. Ievērojamas altajiešu minoritātes dzīvo Altaja novadā, kā arī Kemerovas un Novosibirskas apgabalos Krievijas Federācijā.

Kopējais iedzīvotāju skaits ir aptuveni 75-80 tūkstoši. Viņi runā dienvidaltajiešu (literārā un oficiālā) un ziemeļaltaiešu valodās. Literārā valoda izveidojās uz dienvidaltajiešu valodas bāzes.

Pastāv divas etnogrāfiski atšķirīgas altajiešu etniskās grupas (dienvidaltajieši iedzīvotāji un ziemeļaltajieši), starp kurām vēsturiski bija krasas atšķirības valodā, kultūrā un sadzīvē, kā arī antropoloģijā. Šīs atšķirības pakāpeniski izlīdzinājās tikai 20. gadsimta vidū.

Līdz 70 % altajiešu joprojām piekopj "Altaja ticību" (*алтай јаҥ)* — burhanismu un citas tautas garīgās tradīcijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aklezers

**Aklezers** var būt:
* Aklezers Smārdes pagastā
* Lapmežciema pagasta Aklā ezera cits nosaukums
* Taurkalnes pagasta Aklā ezera cits nosaukums 
* Vecumnieku pagasta Aklā ezera cits nosaukums 
* Taurkalnes Aklezera cits nosaukums

## Skatīt arī
* Aklais ezers
Kirgīzi

**Kirgīzi** () ir viena no tjurku tautām un Kirgizstānas pamatiedzīvotāji. Ievērojamas kirgīzu minoritātes dzīvo arī Uzbekistānā, Ķīnā, Krievijā un Tadžikistānā.

Lielākoties ir sunnītu musulmaņi, minoritāte ir arī budisti, mūsdienās daži šamanisma kultūras rituāli joprojām tiek praktizēti līdzās islāmam, īpaši Centrālkirgizstānā.

Kopējais kirgīzu skaits ir 5-6 miljoni.

## Valoda
Mūsdienu kirgīzu valoda pieder tjurku valodu grupas kirgīzu-kipčaku apakšgrupai. Kirgīzu valoda sastāv no ziemeļu kirgīzu dialekta, dienvidu kirgīzu dialekta, talasas izloksnes un fergānu-kipčaku dialekta.

Rakstība līdz 1928. gadam PSRS un līdz pat mūsdienām Ķīnā, kuras pamatā ir arābu rakstība. No 1928. līdz 1940. gadam PSRS dzīvojošie kirgīzi lietoja latīņu alfabētu. Kopš 1940. gada tika ieviests mūsdienīgs rakstības veids, kura pamatā ir kirilicas alfabēts.

Daži kirgīzi ir krievvalodīgie. Krievu valoda tagadējā Kirgizstānā sāka izplatīties 19. gadsimta vidū, kad Kirgizstānas zemes kļuva par Krievijas Impērijas sastāvdaļu. Kirgizstānā ir saglabājusies izglītība krievu valodā, galvenokārt valsts ziemeļu reģionos. Pēc Kirgizstānas neatkarības iegūšanas agrāko rusifikācijas politiku nomainīja kirgīzu valodas pozīcijas atjaunošanas politika.

## Skatīt arī
* Afganistānas kirgīzi
* Tjurki
1991.—1992. gada LSBL sezona

**Latvijas čempionāta sieviešu basketbola 1991./1992. gada sezona** bija Latvijas čempionāta sieviešu basketbolā sezona.

Čempionātā spēlēja 10 komandu. Tika izspēlēti 2 posmi. Pirmajā posmā bija 1 aplis. Otrajā posmā divos peciniekos (skatoties pēc 1. posma rezultātiem) tika izspēlēti 2 apļi.
## Turnīra tabula
### Augstākā divīzija
# TTT (16-1)
# Jūrmalas BK (13-4)
# LSPA (8-9)
# Universitātes sports (8-9)
# Lokomotīve (7-10)
# Liepājas "Lauma" (10-7)
# Valmieras PF (9-8)
# Rīgas 47. vidusskola (6-11)
# Rīgas 3. BJFSK (6-11)
# TTP BJSS (2-11)

### 1. līga
# Jelgavas LLA (12-2)
# "Ādaži" (12-2)
# Rīgas 47. vidusskola-2 (7-7)
# "Ventspils koks" (7-7)
# LMA (6-8)
# Tukuma BFSK (6-8)
# RTU (4-10)
# "Rīdzene" (2-12)

### 2. līga
# Liepājas PI
# Rīgas 3. BJFSK
# Preiļu "Cerība"
# Cēsu ATA
# Kuldīgas SPMK
# Talsu BK
# Venstspils "Spars"
# Liepājas BBJFSK
# Jelgavas LRNT
# BJSFSK "Jugla"

## Čempionu sastāvs

Dace Eglīte, Anda Jēkabsone, Marika Krauze, Dace Krūmiņa, Eva Krūmiņa, Anete Muižniece, Sanita Pētersone, Zanda Redāla, Diāna Skrastiņa, Olga Tarasenko, Diāna Unbedahte, Svetlana Zitāne.
:**Galvenais treneris:** Juris Garkalns
:**Treneris:** Jānis Zeltiņš

## Ārējās saites
* LSBL mājaslapa
Eirāzijas ūdri

Eirāzijas ūdri (*Lutra*) ir viena no sermuļu dzimtas (*Mustelidae*) ģintīm, kas apvieno 3 sugas. Eirāzijas ūdri daļēji dzīvo ūdenī un daļēji uz sauszemes, pamatā barojas ar zivīm. No tām visizplatītākā ir Eirāzijas ūdrs, kas ir sastopams visā Eirāzijas kontinentā; gan Eiropā, gan Āzijā. Pārējās 2 sugas ir endēmiskas Japānai un Dienvidaustrumāzijai.

Senākās ūdru fosilijas pieder Eirāzijas ūdru ģintij (*Lutra*). Šīs ģints dzīvnieki dzīvo jau vairākus miljonus gadu, sākot ar pliocēnu. Eirāzijas ūdru priekšteči dzīvoja Āzijā un lēnām izplatījās pa visu pasauli. No Eirāzijas ūdru ģints senajām sugām attīstījās Amerikas ūdri (*Lontra*) un Āfrikā dzīvojošie ūdri. Mūsdienās ir saglabājušās 3 sugas, bet daudzas laika gaitā ir izmirušas. Bieži pie Eirāzijas ūdriem informācijas avoti min Āfrikas Raibkakla ūdru (*Hydrictis maculicollis*) kā *Lutra maculicollis*, kas, analizējot ģenētiskos pētījumus, ir izdalīts pastāvīgā Raibkakla ūdru ģintī (*Hydrictis*). 

## Izskats un īpašības
Eirāzijas ūdriem tāpat kā citiem ūdriem ir raksturīgs slaids, garš, cilindrisks ķermenis ar īsām kājām. Tiem ir plata, saplacinātas formas galva, mazas austiņas, un tie spēj nāsis noslēgt, atrodoties zem ūdens. Visi Eirāzijas ūdri ir tumši brūni, un to pavēderes un pazodes ir gaišākas kā muguras. Kājām ir peldplēves, un to nagi ir asi. Mātītēm ir 4 piena dziedzeri. Priekškājas ir īsākas kā pakaļkājas, kas ļauj attīstīt ievērojamu ātrumu peldot. Kad ūdrs peld lēni, tas airējas ar visām 4 pleznotajām kājām. Kad ūdrs nirst vai peld ātri, priekškājas tiek cieši piespiestas pie ķermeņa, bet pakaļkājas kopīgi ar spēcīgu astes propellerveida kustību stumj ūdri cauri ūdenim.

Salīdzinot ar Amerikas ūdriem, Eirāzijas ūdrs ir ar īsāku kaklu, platāku seju, ausis ir novietotas tālāk viena no otras, un tā aste ir garāka.

## Sistemātika
**Eirāzijas ūdru ģints** (*Lutra*)
* Eirāzijas ūdrs (*Lutra lutra*)
* Japānas ūdrs (*Lutra nippon*)
* Sumatras ūdrs (*Lutra sumatrana*)

## Atsauces
Krimas tatāri

**Krimas tatāri** () ir viena no tjurku tautām, Krimas pamatiedzīvotāji. Krimas tatāri runā Krimas tatāru valodā. Lielākā daļa Krimas tatāru ir sunnītu musulmaņi, kas pieder pie hanafītu mazhabas.

## Vēsture
Krimas tatāri cēlušies no tādām tjurku etniskajām grupām kā bulgāri, hazāri, pečeņegi un kumani. Krimas tatāru etnoģenēzē piedalījušās arī citas tautas (alani, armēņi, slāvi, rumāņi, grieķi, turki, Krimas goti, čerkesi, venēcieši un dženovieši), kas agrāk apdzīvojuši Krimas pussalu un tuvumā esošās Melnās jūras ziemeļu piekrastes teritorijas.

No 15. līdz 18. gadsimtam pastāvēja spēcīga Krimas tatāru valsts — Krimas haniste. 1783. gadā hanisti anektēja Krievijas Impērija. 19. gadsimta vidū Krievijas īstenotās represīvās politikas, Krimas kara un Krievu-turku kara rezultātā, apmēram 200 000 no 300 000 Krimas tatāru emigrēja uz Osmaņu impēriju, kā rezultātā ievērojama daļa Krimas tatāru dzīvo Turcijā, Bulgārijā un Rumānijā.

Otrā pasaules kara nobeigumā no 1944. gada 18. līdz 20. maijam faktiski visa Krimas tatāru tauta tika izsūtīta uz Vidusāziju, kā arī citām attālām PSRS vietām. Tikai 20. gadsimta  80. gadu vidū Krimas tatāriem atļāva atgriezties tēvzemē.

## Ģeogrāfija
Pašlaik Krimas tatāri dzīvo Ukrainas dienvidos (galvenokārt Krimā, kā arī Hersonas un Zaporizjas apgabalos — vairāk nekā 250 tūkstoši saskaņā ar 2001. gada tautas skaitīšanu, aptuveni 300 tūkstoši saskaņā ar 2012. gada novērtējumu), Turcijā (no 150 tūkstošiem līdz 1 miljonam), Uzbekistānā (aptuveni 150 tūkstoši), Rumānijā (20 tūkstoši, 2011), Bulgārijā (aptuveni 1 tūkstotis, 2011), Polijā (aptuveni 1 tūkstotis). Pēc vietējo Krimas tatāru organizāciju datiem, Krimas tatāru diaspora Turcijā sastāda simtiem tūkstošu cilvēku, taču precīzi dati par tās skaitlisko sastāvu nav pieejami, jo Turcijā netiek publicēta informācija par valsts iedzīvotāju etnisko sastāvu. Kopējais iedzīvotāju skaits, kuru senči dažādos laikos imigrēja uz šo valsti no Krimas, tiek lēsts 4–6 miljonu apmērā, bet lielākā daļa šo cilvēku jau ir asimilējušies un uzskata sevi nevis par Krimas tatāriem, bet par turkiem ar Krimas saknēm (vai vispār neatceras savu izcelsmi).

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzintars Ābiķis

**Dzintars Ābiķis** (dzimis  Ventspilī) ir latviešu pedagogs un politiķis, partijas "Vienotība" biedrs. Viņš ir vienīgais Latvijas politiķis, kas ir bijis Augstākās Padomes un septiņu Saeimu kopš Latvijas neatkarības atjaunošanas deputāts, taču nekandidēja 12. Saeimas vēlēšanās.

## Biogrāfija
Dz. Ābiķis ir dzimis Ventspilī, beidzis Ventspils 1. vidusskolu. 1980. gadā beidzis Latvijas Valsts universitātes Ģeogrāfijas fakultāti. Pēc studiju beigām līdz 1990. gadam Rīgas 41. vidusskolā strādājis par ģeogrāfijas skolotāju, ir arī vairāku mācību grāmatu autors.

### Politiskā darbība
Trešās atmodas laikā 1980. gadu beigās Dz. Ābiķis iesaistījās Latvijas Tautas frontē kopš tās pirmsākumiem. 1990. gadā kā LTF kandidāts vienā no Rīgas vēlēšanu apgabaliem tika ievēlēts Augstākajā Padomē,  balsojis par deklarāciju "Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu". Bijis Zaļās partijas biedrs, 1993. gadā bija viens no partijas "Latvijas Ceļš" dibinātājiem, no tās ievēlēts 5. Saeimā (pēc tam Dz. Ābiķis ievēlēts arī 6., 7., 8., 9., 10. un 11. Saeimā). Pirms ievēlēšanas 7. Saeimā Dz. Ābiķis gan bija jau cita politiskā spēka — Tautas partijas biedrs, no kuras tika ievēlēts arī vairākās nākamajās Saeimās. 2009. gadā nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās.

Tautas partijā viņš bieži ir bijis iekšējs opozicionārs, kas iebildis daudzām sabiedrībā nepopulārām partijas iniciatīvām un kritizējis partijas dibinātāja A. Šķēles lielo ietekmi partijā. 2009. gada septembrī Tautas partijas valde izslēdza Dz. Ābiķi no partijas par balsojumu Saeimā pretēji partijas viedoklim jautājumā par nekustamā īpašuma nodokļa likuma grozījumu nodošanu izskatīšanai komisijām, turpmāk viņš darbojās Saeimā kā pie frakcijām nepiederošs deputāts. 2009. gada novembrī iestājies partijā "Sabiedrība citai politikai".

2010. gadā ievēlēts 10. Saeimā no apvienības "Vienotība" saraksta. Tādējādi Dz. Ābiķis kļuva par vienīgo politiķi, kas ir bijis visu 7 parlamentu pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas deputāts. 2011. gadā Saeimas ārkārtas velēšanās ievēlēts arī 11. Saeimā. Nekandidēja 12. Saeimas vēlēšanās.

## Apbalvojumi
Dz. Ābiķis ir apbalvots ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni un 1991. gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīmi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Dz. Ābiķa biogrāfija virtuālajā enciklopēdijā Latvijas ļaudis gramata21.lv

## Literatūra
* Tālavs Jundzis. 4. maijs: Rakstu, atmin̦u un dokumentu krājums par Neatkarības deklarāciju. Fonds "Latvijas Vēsture", 2000.
Pans Tadeušs

thumb|300px|Tadeušs un Zosja. Mihala Elviro Andrioli ilustrācija no pirmās grāmatas (1881).
thumb|300px|Sēņošana. Franciška Kostževska ilustrācija no trešās grāmatas (ap 1860). 
thumb|300px|Franciška Kostževska ilustrācija no 12 grāmatas (ap 1860).

**Pans Tadeušs** (), pilns nosaukums **Pans Tadeušs, vai pēdējais iebrukums Lietuvā. Šļahtiču stāsts no 1811. un 1812. gada divpadsmit dzejas grāmatās** (*Pan Tadeusz, czyli ostatni zajazd na Litwie. Historia szlachecka z roku 1811 i 1812 we dwunastu księgach wierszem*) ir Ādama Mickēviča 1834. gadā Parīzes trimdas laikā izdota nostalģiska episka poēma par Žečpospolitas šļahtas paražām un noskaņām Napoleona karu laikā, īsi pirms franču karaspēka iebrukuma 1812. gadā.

## Saturs
Poēma vēstī par piecu dienu notikumiem 1811. gadā un vienu dienu 1812. gadā kādā bijušās Lietuvas dižkunigaitijas novadā Nemunas krastos, kas pēc trešās Polijas dalīšanas bija nonācis Krievijas impērijas pakļautībā. Uz divu nesaticīgu šļahtiču ģimeņu jauniešu — Tadeuša (Soplicas) un Zosjas (Zosia Horeszko) — mīlestības fona tiek radīta plaša laikmeta aina, kas raksturo tā laika sadzīvi, patriotismu un mīlas romantiku.

Poēma sastāv no 12 grāmatām: 
# Saimniecība,
# Pils,
# Mīlas rotaļas,
# Diplomātija un medības,
# Strīds, 
# Muiža,
# Kara padome,
# Iebrukums,
# Kauja,
# Emigrācija un Jaceks,
# 1812. gads,
# Tosts draudzībai.

### Citāti no 1. grāmatas
"Ai dzimtā Lietuva! Tu tēvu zeme labā!
Vien tas kā veselību tevi dārgu glabā,
Kas tevi zaudējis. Nu redzu, cik tu skaista.
Un rakstu svešumā jo sirdi ilgas saista."

"Palaikam Lietuvā no Polijas ar ziņu, 
kāds kvestors ieradās, kur nepazina viņu.
Pēc kāda starplaika viņš slepus parādīja dažlabam avīzi,
kur skaidri rakstīts bija 
par poļu vadoņiem un leģionu kaujām,
par cīņu varoņiem, par smagām nāves pļaujām.

Pēc ilgiem gadiem tā beidzot uzzināja, 
kur karo viņa dēls vai dzīvs vai bojā gāja. 
Teikt sēru iemeslu nevienam nedrīkstēja, 
to slēpa šļahtiči.
Ja uzminēt kāds spēja, tad arī klusēja;
kluss prieks vai klusas bēdas, 
ko nesa avīze, tā neatstāja pēdas."

## Tulkojumi
Pirmo reizi poēma iznāca 1834. gadā un vēlāk tika atdzejota 23 valodās.
Latviešu valodā to 1964. gadā Rīgā publicēja Latvijas Valsts izdevniecība Jāzepa Osmaņa tulkojumā. Mihala Elviro Andrioli ilustrācijas.
Ares I-X

thumb|''Ares I-X'' starts
**Ares I-X** bija NASA nesējraķetes Ares I pirmā izmēģinājumu lidojuma apzīmējums. *Ares I-X* veiksmīgi tika palaista .

*Ares I-X* tika izmantota, lai reālā lidojumā tiktu izmēģināta *Ares I* pirmā pakāpe un visas raķetes struktūra. Pirma pakāpe bija četru segmentu uzlabota Space Shuttle cietās degvielas raķešpakāpe ar piektā segmenta maketu. Otrās pakāpes vietā bija plānotās pakāpes masas un izmēru makets. Virs tā atradās kosmosa kuģa Orion makets ar starta izglābšanās sistēmu.

## Lidojuma gaita
230px|thumb|left|''Ares I-X'' palaišanas video
*Ares I-X* tika palaista  15:30 UTC no Kenedija kosmosa centra starta kompleksa *LC-39B*. Pirmā pakāpe atdalījās no otrās pakāpes simulatora 240&nbsp;km attālumā no starta vietas. Raķete sasniedza aptuveni 45&nbsp;km augstumu. Augšējās pakāpes un kosmosa kuģa maketus nebija paredzēts atgūt, un tie nekontrolēti iekrita Atlantijas okeānā. Pirmā pakāpe bija apgādāta ar trīs izpletņiem, bet tikai viens no tiem darbojās pienācīgi, tādēļ, raķešpakātei iekrītot okeānā, tā tika bojāta.

## Ārējās saites

* NASA web site of Ares I-X  
* Ares I-X Blog  
* Spherical panorama of the completed stack of the Ares 1-X in highbay 3 of the VAB  
* Ares 1-X components on the floor of highbay 4 of the VAB  
* Ares 1-X components on the floor of highbay 4 of the VAB seen from above  
* Ares 1-X upper stage in the VAB, highbay 3 
* Top-to-bottom view of Ares 1-X at mid vehicle in the VAB, highbay 3 
* 
* Ares 1-X launch videos from various camera angles  
*  
* 
*
Kristīgais roks

**Kristīgais roks** ir rokmūzikas forma, ko spēlē mūziķi, kuri pēc reliģiskās piederības ir kristieši un savos dziesmu tekstos iekļauj ar kristietību saistīto tematiku. Ļoti daudzi kristīgā roka izpildītāji saistās ar mūsdienu kristīgo mūziku, kamēr daži darbojas neatkarīgi. Kristīgā roka žanrs pārsvarā ir izplatīts ASV, tomēr daudzas kristīgā roka grupas ir pazīstamas visā pasaulē.

Šis žanrs radās kā mēģinājums apvienot mūsdienīgu muzikālo stilu ar garīgo vēstījumu, lai piesaistītu jaunāku auditoriju un izplatītu kristīgo vēstījumu. Kristīgajā rokā var atrast dažādus roka apakšžanrus, piemēram, alternatīvo roku, hārdroku, metālu un poproku.

Lai gan šī mūzika bieži tiek asociēta ar mūsdienu kristīgo mūziku (*Contemporary Christian Music*, CCM), daudzi kristīgie rokgrupu dalībnieki izvēlas palikt ārpus tradicionālajām kristīgās mūzikas struktūrām un darbojas neatkarīgi. Šie mākslinieki bieži mērķē uz plašāku auditoriju, cenšoties ietekmēt cilvēkus gan ar mūziku, gan vēstījumu, ne vienmēr uzsverot savu reliģisko piederību kā galveno mūzikas aspektu.

Dažas no ievērojamākajām kristīgā roka grupām ir *[[Skillet]]*, *[[Switchfoot]]*, *[[Newsboys]]*, un *[[Casting Crowns]]*. Šīs grupas bieži vien ir guvušas plašu atpazīstamību arī ārpus kristīgās mūzikas industrijas, veidojot veiksmīgas karjeras pasaules mērogā. Arī kristīgā roka festivāli, piemēram, *[[Creation Fest]]* un *[[Rock the Universe]]*, ir svarīgi notikumi, kas apvieno gan mūzikas fanus, gan ticīgos.

## Ārējās saites
Lateralus

Lateralus ir trešais amerikāņu progresīvā metāla grupas Tool albums. Tas tika izdots  un debitēja 1. vietā ''Billboard'' 200 topā.  *Lateralus* tika serificēts kā dubultais platīns pēc RIAA sistēmas.

## Skaņdarbu saraksts
Visas dziesmas sarakstīja un izpilda Tool.

# "The Grudge"&nbsp;— 8:36
# "Eon Blue Apocalypse"&nbsp;— 1:04
# "The Patient"&nbsp;— 7:13
# "Mantra"&nbsp;— 1:12
# "Schism"&nbsp;— 6:47
# "Parabol"&nbsp;— 3:04
# "Parabola"&nbsp;— 6:03
# "Ticks & Leeches"&nbsp;— 8:10
# "Lateralus"&nbsp;— 9:24
# "Disposition"&nbsp;— 4:46
# "Reflection"&nbsp;— 11:07
# "Triad"&nbsp;— 8:46
# "Faaip de Oiad"&nbsp;— 2:39

## Ārējās saites
* Tool oficiālā mājas lapa 
* Discogs informācija
Oktobrēni

[thumb|200px|Oktobrēna nozīmītes lēts variants ar [Ļeņins|Ļeņina portretu 3 gadu vecumā]]
**Oktobrēni** ir PSRS lietots jēdziens, kas pirmoreiz parādījās 1923. — 1924. gadā, kad to sāka lietot, runājot par bērniem, kuri dzimuši 1917. gadā, kad notika Oktobra revolūcija. Vēlāk to sāka izmantot kā vārdu jaunatnes organizācijai, kas piesaistīja bērnus vecumā no 7 līdz 9 gadiem. Pēc trešās klases parasti oktobrēni kļuva par V. I. Ļeņina Vissavienības pionieru organizācijas biedriem.