open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Midnight Run

***Midnight Run*** var būt:

* *[[Midnight Run (dziesma)|Midnight Run]]* — britu dziedātāja *Example* 2011. gada dziesma;
* "Pusnakts skrējiens" (*Midnight Run*) — 1988. gada ASV kriminālkomēdija.
Fredriks Mārčs

**Fredriks Mārčs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris, uzskatīts par vienu no 1930. un 1940. gadu lielākajām Holivudas zvaigznēm. Saņēmis vairākus apbalvojumus, tai skaitā divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas, Zelta globusa balvu, divas ''Tony'' balvas, kā arī nominēts trim BAFTA kino balvām un trim ''Emmy'' balvām.

Saņēmis Kinoakadēmijas balvas kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā" par lomām Rubena Mamuljana filmā *[[Dr. Jekyll and Mr. Hyde (1931. gada filma)|Dr. Jekyll and Mr. Hyde]]* (1931) un Viljama Vailera filmā "Mūsu dzīves labākie gadi" (*The Best Years of Our Lives*, 1946). Šai balvai nominēts arī par filmām *[[The Royal Family of Broadway]]* (1930), "Zvaigzne ir dzimusi" (*A Star is Born*, 1937) un *[[Death of a Salesman]]* (1951).

## Pazīstamākās filmas
* *[[Dr. Jekyll and Mr. Hyde (1931. gada filma)|Dr. Jekyll and Mr. Hyde]]* (1931, režisors Rubens Mamuljans)
* *[[Honor Among Lovers]]* (1931, režisors Dorotijs Arzners)
* *[[Design for Living]]* (1933, režisors Ernsts Lubičs)
* *[[The Barretts of Wimpole Street]]* (1934, režisors Sidnijs Frenklins)
* "Anna Kareņina" (*Anna Karenina*, 1935, režisors Klarenss Brauns)
* *[[The Dark Angel]]* (1935, režisors Sidnijs Frenklins)
* *[[Nothing Sacred]]* (1937, režisors Viljams Velmans)
* "Zvaigzne ir dzimusi" (*A Star is Born*, 1937, režisors Viljams Velmans)
* *[[I Married a Witch]]* (1942, režisors Renē Klērs)
* "Mūsu dzīves labākie gadi" (*The Best Years of Our Lives*, 1946, režisors Viljams Vailers)
* *[[Death of a Salesman]]* (1951, režisors Lāslo Benedeks)
* *[[Executive Suite]]* (1954, režisors Roberts Vaizs)
* "Tilti pie Toko-Ri" (*The Bridges at Toko-Ri*, 1954, režisors Marks Robsons)
* *[[The Desperate Hours]]* (1955, režisors Viljams Vailers)
* *[[Alexander the Great (1956. gada filma)|Alexander the Great]]* (1956, režisors Roberts Rosens)
* "...tas vētru pļaus" (*Inherit the Wind*, 1960, režisors Stenlijs Kreimers)
* *[[Seven Days in May]]* (1964, režisors Džons Frankenheimers)
* *[[Hombre]]* (1967, režisors Mārtins Rits)
* *[[The Iceman Cometh]]* (1973, režisors Džons Frankenheimers)

## Atsauces

## Ārējās saites
Pusnakts skrējiens

**"Pusnakts skrējiens"** () ir 1988. gada ASV spraiga sižeta kinokomēdija, kuras režisors ir Mārtins Brests. Filmā galvenās lomas atveido Roberts De Niro, Čārlzs Grodins, Jafets Koto, Džons Eštons, Deniss Farina un Džo Pantoliano.

Filma stāsta par grāmatvedi, kurš piesavinās 15 miljonus dolāru no mafijas un tagad viņu dzenā atlīdzības mednieki, mafija un FIB.

Filmas "Pusnakts skrējiens" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Universal Pictures]]*. Filma ieguva kritiķu atzinību un komerciālus panākumus, nopelnot 81,6 miljonu ASV dolāru. Filmu nominēja Zelta globusa balvai kategorijās "Labākais mūzikls vai kinokomēdija" un "Labākais aktieris" (De Niro). Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 95% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ludvigs fon Kube

**Johans Ludvigs Ferdinands fon Kube** (; dzimis , miris ) bija Tirzā dzimis vācbaltiešu izcelsmes jurists un politiķis, Vidzemes guberņas vicegubernators no 1821. līdz 1852. gada. Veica pienākumus četru Vidzemes gubernatoru laikā. Mācījies Cēsu apriņķa skolā. No 1804. līdz 1807. gadam studēja jurispridenci Tērbatas Universitātē. 

## Ārējās saites
* BBLd — Baltisches Biografisches Lexikon digital
Reksemas katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942263"
}

**Reksemas katedrāle** (, ) jeb **Skumju Dievmātes katerāles baznīca** (, ) ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Velsas ziemeļos, Reksemas pilsētā. Baznīca ir 1987. gadā dibinātās Romas katoļu Reksemas diecēzes galvenā baznīca.

Neogotikas stila baznīca celta 1857. gadā un tās arhitekts ir E. V. Pjūdžins (*E. W. Pugin*, 1834 – 1875). Līdz 1987. gadam tā kalpoja kā draudzes baznīca.


Eglwys Gadeiriol Wrecsam - Wrexham Cathedral, Cymru. Eglwys Gatholig - Catholic Church 105.jpg
Eglwys Gadeiriol Wrecsam - Wrexham Cathedral, Cymru. Eglwys Gatholig - Catholic Church 11.jpg
Eglwys Gadeiriol Wrecsam - Wrexham Cathedral, Cymru. Eglwys Gatholig - Catholic Church 93.jpg


## Ārējās saites
*
Mārčs

**Mārčs** var būt:

* Fredriks Mārčs (*Fredric March*; 1897—1975), amerikāņu aktieris;
* Solijs Mārčs (*Solly March*, dzimis 1994. gadā), angļu futbolists.

## Skatīt arī
* *[[March]]*
Brūču pērkonamoliņš

**Brūču pērkonamoliņš** (*Anthyllis vulneraria*) ir polimorfa, mainīga izskata pērkonamoliņu suga. Tā ir sastopama Āfrikas ziemeļos un Eiropā, tostarp nevienmērīgi sastopama Latvijā — diezgan bieži rietumdaļā, pārējā teritorijā reti vai ļoti reti. Suga ir introducēta arī citviet pasaulē. Vairāki autori brūču pērkonamoliņam nodala vairākas pasugas, kas Latvijā tiek aplūkotas patstāvīgu sugu rangā.

Brūču un jūrmalas pērkonamoliņi veido hibrīdu — Baltijas pērkonamoliņu (*Anthyllis x baltica*).

## Apraksts
Brūču pērkonamoliņš ir divgadīgs vai daudzgadīgs, 15— 40 cm garš lakstaugs ar stāvu vai pacilu stublāju, kurš ir īsi pieguloši apmatots. Vienam augam stublāji parasti vairāki. Uz stublāja ir 2— 4 saliktas lapas, kuras veido 4—6 šauri eliptiskas vai eliptiskas lapiņas. Visu lapiņu virspuse ir kaila, apakšpuse ar izklaidus piegulošiem matiņiem. Kauss ir divkrāsains, skraji apmatots. Ziedu galviņas parasti 3 (vai 4), satuvinātas stublāja galā. Seglapas ir šķeltas, plūksnas šauras un smailas. Vainags ir tumšdzeltens vai oranždzeltens. Auglis ir pākstīte ar 1 sēklu.

## Atsauces
Ziepju opera

[thumb|ASV ziepju operas "[Hameleonu rotaļas" aktieri un veidotāji 2010. gada *[[Daytime Emmy Award|Daytime Emmy]]* balvu pasniegšanas ceremonijā]]
**Ziepju opera** () ir daudzsēriju televīzijas seriāls, ko parasti pārraida dienas laikā katru dienu un ar masu gaumei atbilstošu viegli uztveramu sižetu. Ziepju operas pamatā ir intrigas, melodrāma, mainīgs galveno varoņu ansamblis un sentimentālisms.

Ziepju operas sižeti rit vienlaikus, krustojas un ved uz tālāku attīstību. Atsevišķa sērija parasti pārslēdzas starp vairākiem vienlaicīgiem stāstījuma pavedieniem, kas dažkārt var savstarpēji savienoties un ietekmēt viens otru vai var darboties pilnīgi neatkarīgi viens no otra. Sērijās var būt daži no seriāla pašreizējiem sižetiem, bet ne vienmēr visi. Īpaši dienas laika seriālos un tajos, kas tiek pārraidīti katru darba dienu, ir zināma gan sižeta, gan aktieru rotācija, tāpēc jebkurš konkrēts sižets vai aktieris parādīsies dažās, bet parasti ne visās nedēļas epizodēs. Ziepju operas reti noslēdz visas aktuālās sižeta līnijas vienlaikus. Kad viens sižets beidzas, dažādās attīstības stadijās ir vairāki citi stāsta pavedieni. Ziepju operas sērijas parasti beidzas uz neatrisinātu darbību vai notikumu, un sezonas noslēgums (ja ir iekļauts pārtraukums starp sezonām) beidzas tādā pašā veidā, tikai tiek atrisināts, kad seriāls atgriežas, sākoties jaunai ikgadējai pārraidei.

Ziepju operas radās ASV 20. gadsimta 30. gados kā radio raidlugas, kuru pārtraukumos atskaņoja veļas pulvera un ziepju reklāmas, jo raidlugas sponsorēja higiēnas preču ražotāji. Mājsaimnieces, klausoties raidlugas, sāka tās saukt par "ziepju operām".

## Skatīt arī
* Telenovele

## Atsauces

## Ārējās saites
March

***March*** var būt:
* Mārča (*March*) — pilsēta Anglijā;
* Mārčs — uzvārds vīriešu dzimtē.
Baltijas pērkonamoliņš

**Baltijas pērkonamoliņš** (*Anthyllis x baltica*) ir Baltijas reģionā sastopama hibridogēnas izcelsmes suga, kura veidojās kā jūrmalas un brūču pērkonamoliņu hibrīds (*Anthyllis maritima* x *Anthyllis vulneraria*). Precīzs kopējais sugas areāls nav noskaidrots. Baltijas pērkonamoliņš aug kāpās, priežu mežos, upju krastu nogāzēs, sausās pļavās un atmatās.

## Apraksts
Baltijas pērkonamoliņš ir divgadīgs vai daudzgadīgs, 20—60 cm garš lakstaugs, kuram ir pacils vai stāvs stublājs, kas nezaro vai zaru maz. Vienam augam parasti ir 2—6 stublāji. Piezemes un stublāja lapas ir nepāra plūksnaini saliktas no 2—4 pāriem šauri eliptisku vai eliptisku lapiņu. Galotnes (nepāra) lapiņa ir lielāka. Lapiņas ir apmatotas, bet matiņi nav zīdaini. Ziedi ir izvietoti stublāja galotnē blīvās galviņveida ziedkopās pa vienai vai divām. Seglapas ir dziļi šķeltas, plūksnas šauras un smailas. Kauslapas ir blīvi klātas ar atstāvošiem matiņiem. Kauslapām nereti ir sarkanīga nokrāsa. Ziedu vainags ir zeltaini vai gaiši dzeltens. Auglis ir pākstīte ar vienu sēklu. Zied no jūnija līdz augustam.

## Atsauces
Silakalns

**Silakalns** jeb **Augstais kalns** atrodas Zemgalē, Jelgavas novada Vilces pagasta dienvidrietumos, Lietuvas pierobežā. Valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Pilskalns ir apmēram 20 metrus augsts paugurs, ko norobežo grava un purvs, plakuma izmērs 50 x 20—30 metri. Pilskalnā konstatēts ap 1 m biezs intensīvs kultūrslānis. Aptuvenais datējums — 1. gadu tūkstotis p.m.ē.; 10.—13. gadsimts. Šo pilskalnu aprakstījis Kārlis fon Lēviss of Menārs. Augusts Bīlenšteins uzskatīja, ka pilskalns bija senās zemgaļu zemes Silenes centrs, tomēr Ernests Brastiņš to par pilskalnu neatzina. 1991. gadā Gints Skutāns izvirzīja hipotēzi par Silakalnu kā Sidrabenes vietu.

Uz ziemeļiem un austrumiem no pilskalna atrodas divas plašas un labi nocietinātas priekšpilis, kuras norobežo ap 1 m dziļš, 2—3,5 m plats grāvis un 1—1,5 m augsts un 3 m plats valnis. Šāda, sarežģīta un labi nocietināta priekšpiļu sistēma ir retums starp Latvijas pilskalniem. Tas ļauj Silakalnu uzskatīt par spēcīgu nocietinātu zemgaļu centru, tomēr bez plašākiem pētījumiem, tā konkrēta piederība pie kādas no senajām zemgaļu zemēm nav droši nosakāma.

## Ārējās saites

* Silakalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Suvarnabumi lidosta

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q194316"
}


**Suvarnabumi lidosta** (), pazīstama arī kā **Bangkokas starptautiskā lidosta** ir starptautiska lidosta uz austrumiem no Taizemes galvaspilsētas Bangkokas centra.

Lidosta atvērta 2006. gadā. Tā bāze lidsabiedrībām *[[Bangkok Airways]]*, *[[Thai Airways International]]* un *[[Thai Smile]]*. Neskaitot čārterlidojumus, lidostā regulārus pasažieru aviopārvadājumus 2024. gadā nodrošināja 111 lidsabiedrības. Bez vietējiem reisiem, visu sezonu lidojumi notika uz 49 valstīm (tās ir AAE, Austrālija, Austrija, Bangladeša, Bahreina, Bruneja, Butāna, Dānija, Dienvidkoreja, Etiopija, Filipīnas, Francija, Indija, Indonēzija, Irāna, Itālija, Izraēla, Japāna, Jordānija, Kambodža, Katara, Kazahstāna, Kenija, Krievija, Kuveita, Ķīna, Laosa, Lielbritānija, Malaizija, Maldīvija, Mjanma, Mongolija, Nepāla, Nīderlande, Norvēģija, Omāna, Pakistāna, Polija, Saūda Arābija, Singapūra, Somija, Šrilanka, Šveice, Turcija, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Vācija, Vjetnama, Zviedrija). Sezonāli notiek lidojumi arī uz Kanādu.

## Ārējās saites
*
Julians Zagorskis

**Julians Zagorskis** (dzimis 1903. gada aprīlī, miris 1978. gadā) bija Latgales podnieks. Dzimis un dzīvojis Eisāgu ciemā. Ar keramiku sācis nodarboties 1918. gadā. 1960. gadā ieguvis Tautas Daiļamata meistara nosaukumu. Darbi Raiņa muzeja "Jasmuiža" un Latgales Kultūrvēstures muzeja kolekcijās.
Ķikuri (Kūku pagasts)

**Ķikuri** ir ciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas pagasta vidusdaļā, 6 km no pagasta centra Zīlāniem, 11 km no novada centra Jēkabpils un 153 km no Rīgas.

Ciemu veido 6 viensētas. Tas izvietojies Baltiņu ezera ziemeļu krastā, Laukezera dabas parka teritorijā. Uz ziemeļaustrumiem no Ķikuriem atrodas Ķikuru kapi.

1897. gadā luterāņu ciemā (kopā ar Kursieši) bija 10 sētas ar 36 cilvēkiem.

## Atsauces
Maravi

**Maravi** (, , ) ir pilsēta Filipīnās, Bangsamoro autonomajā reģionā, Dienvidlanao provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Atrodas provinces ziemeļdaļā Lanao ezera ziemeļu krastā pie Agusas upes iztekas. Lielākā daļa iedzīvotāji ir musulmaņi lanaji, pilsētas oficiālais nosaukums ir **Islāmiskā Maravi pilsēta**.

## Vēsture
Par pilsētas oficiālo dibināšanas gadu tiek uzskatīts 1639. gads, kad spāņu militārās ekspedīcijas komandieris kapteinis Fransisko Atjensa iekarotā lanaju nocietinājuma vietā dibināja **Dansalanas** (*Dansalan* — ‘piestāšanas vieta’) apmetni. Pēc neveiksmīga mēģinājuma iekarot pārējo ezera apkārtni apmetne tajā pašā gadā tika pamesta. Spāņi pie Lanao ezera atgriezās tikai 19. gadsimta otrajā pusē, kad norisinājās karš ar Magindanao sultanātu. Iekarot Dansalanu izdevās tikai 1895. gadā, bet to atkal pameta līdz ar amerikāņu ierašanos 1898. gadā. 1907. gadā Dansalanu dibināja kā municipalitāti Moro provinces sastāvā un tā bija vienotās Lanao provinces galvaspilsēta no 1914. gada līdz sadalīšanai 1959. gadā. 1940. gadā Dansalanai piešķirts pilsētas statuss, bet 1956. gadā pārdēvēta tagadējā vārdā. Kopš 1959. gada Dienvidlanao provinces galvaspilsēta.

2017. gada 23. maijā pilsētā iebruka 500 cilvēku liels ar Islāma valsti saistīts kaujinieku grupējums. Smagās ielu kaujās, kas turpinājās līdz 23. oktobrim, pilsēta tika ievērojami nopostīta, tajā skaitā Filipīnu Gaisa spēku uzlidojumos. 2018. gadā pilsētas teritorijā tika izveidota Filipīnu bruņoto spēku bāze, lai nepieļautu atkārtotus nemiernieku uzbrukumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ļamāni (Kūku pagasts)

**Ļamāni** ir ciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas pagasta vidusdaļā 2 km no pagasta centra Zīlāniem, 7 km no novada centra Jēkabpils un 147 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta atrodas autoceļa V825 malā.

Holokausta laikā atsevišķus Krustpils ebrejus nošāva Jēkabpils—Rēzeknes ceļa posmā — pagriezienā uz Ļamāniem, kur pirms Otrā pasaules kara atradās grants karjers. Notikuma vietā 2002. gada 5. jūlijā Jēkabpils ebreju kopiena uzstādīja pieminekli ar uzrakstu krieviski: "Šis mežs ir liecinieks baismīgam genocīdam. Šeit 1941. g. tika nošauti Krustpils ebreji, starp tiem Gothelfu ģimene, pārējie ir nezināmi. Tādus zaudējumus nevar vairs atdzīvināt ne marmorā, ne bronzā, ne kādā citā materiālā."

1897. gadā ciemā bija 3 sētas ar 20 cilvēkiem.

## Atsauces
Svonzi katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942372"
}

**Svonzi katedrāle** (, ) jeb **Sv. Jāzepa katedrāle, Svonzi** () ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Velsas dienvidos, Svonzis pilsētā. Baznīca no 1987. gada ir 1898. gadā dibinātās Romas katoļu Menevijas diecēzes galvenā baznīca.

Neogotikas stila baznīca celta no 1887. līdz 1889. gadam un tās arhitekts ir Pīters Pols Pjūdžins (*Peter Paul Pugin*, 1851—1904).

## Ārējās saites
*
Rogāļi

**Rogāļi** () ir ciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas pagasta dienviddaļā, 9 km no pagasta centra Zīlāniem, 6 km no novada centra Jēkabpils un 147 km no Rīgas.

Ciems atrodas nomaļus no autoceļa A6, pie Rogāļu strauta ietekas Daugavā un iepretim Ābeļu salām. Pirms ietekas Daugavā Rogāļu strauts veido līdz 10 metrus dziļu gravu, kas ir vietējas nozīmes dabas piemineklis "Rogāļu grava". Gravā atrodas Rogāļu dižakmens un 3 aizsargājami dižkoki: Rogāļu ozols ar 4 m apkārtmēru, Ziemeļu mīlestības ozols ar 4,1 m apkārtmēru un Dienvidu mīlestības ozols ar 4,76 m apkārtmēru. Rogāļu gravā ierīkota dabas taka, kas rotāta ar koka skulptūrām, kas attēlo varoņus no teikas par Rogāļu gravas rašanos.

1897. gadā luterāņu ciemā bija 2 sētas ar 24 cilvēkiem.
## Atsauces
Speldziņi

**Speldziņi** ir ciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas pagasta dienvidaustrumos 10 km no pagasta centra Zīlāniem, 15 km no novada centra Jēkabpils un 156 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V825, Bisenieku ezera dienvidu krastā.

1897. gadā luterāņu ciemā bija 3 sētas ar 23 cilvēkiem. 
## Atsauces
Vilces pilskalns

**Vilces pilskalns** atrodas Zemgalē, Jelgavas novada Vilces pagastā uz rietumiem no Vilces, pie Rukūzes ietekas Vilces upē. Valsts nozīmes kultūras piemineklis. Atrodas dabas parka Vilce teritorijā.

Pilskalns ir apmēram 12 metrus augsts paugurs, ko norobežo abu upju gravas, bet dienvidu pusē izveidots valnis un grāvis. Atlikušā plakuma izmērs ir 10 x 5 metri, lielāko tiesu ir iznīcinājusi Vilces upes erozija. Datējums — vidējais dzelzs laikmets. Šo pilskalnu aprakstījis Kārlis fon Lēviss of Menārs, tomēr Ernests Brastiņš to par īstu pilskalnu neatzina. 1959. un 1966. gadā pilskalnu apsekoja Ēvalds Mugurēvičs un Māris Atgāzis, kuri pilskalnā konstatēja kultūrslāni un atrada vairākas senlietas.

## Ārējās saites

* Vilces pilskalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Jānis V

**Jānis V** (; dzimis 635. gadā, miris ) bija Romas pāvests no 685. gada jūlija līdz 686. gada augustam. Jānis V bija pāvesta Benedikta II pēctecis. Jānis V bija pāvests diezgan sarežģītā Romas Katoļu baznīcas vēstures laika posmā, kad notika politiski un reliģiski strīdi. Viņš tika ierauts politiskajās intrigās un attiecībās ar laicīgās varas pārstāvjiem.

Pēc Jāņa V par Romas pāvestu kļuva Konons.

## Ārējās saites
Maksini

**Maksini** ir ciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas pagasta dienviddaļā 9 km no pagasta centra Zīlāniem, 8 km no novada centra Jēkabpils un 148 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Daugavas stāvkrastā, nomaļus no autoceļa A6.

1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 31 cilvēkiem.
## Atsauces
Bangkokas Lielā pils

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q873769"
}


**Bangkokas Lielā pils** () ir 18. gadsimtā celta Taizemes karaļa pils valsts galvaspilsētā Bangkokā, Čaoprejas upes kreisajā krastā.

Pils sākta celt pēc Siāmas galvaspilsētas pērcelšanas no Tonburi. Vēlāk tā vairākkārt palašināta, sevišķi karaļa Čulalongkorna laikā (valdīja no 1868. līdz 1910. gadam). Celtņu komplekss ir oficiālā karaļa rezidence kopš 1782. gada, tomēr ikdienā kopš 1925. gada karalis rezidē Dusitas pilī, bet Lielajā pilī notiek tikai oficiāli pasākumi. Pils komplekss ir populārs tūrisma objekts, gadā to apmeklē ap 8 miljoniem cilvēku. Pils teritorijā atrodas Vatprakeva templis ar Smaragda Budas skulptūru.


PXL_20230227_022240827.jpg
Chief_Residence_of_the_Grand_Palace.jpg
Plan_of_the_Grand_Palace,_Bangkok_(with_labels).svg
Phra_Thinang_Dusit_Maha_Prasat_photo_D_Ramey_Logan.jpg
0005574 - Wat Phra Kaew 002.jpg


## Ārējās saites
*
Pjotrs Šeremetjevs

**Pjotrs Šeremetjevs** (; dzimis , miris ) bija Krievijas Impērijas grāfs, Impērijas galma ģenerālanšefs un oberkamergers caru Pētera III un Katrīnas Lielās laikā. Pētera I līdzgaitnieka Borisa Šeremetjeva dēls. Kļuva par vienu no bagātākajiem cilvēkiem impērijā, izveidoja mākslas un baleta skolas, kā arī dzimtcilvēku teātri. Piebalgas muižas īpašnieks.

## Ārējās saites
Centrbēdzes spēks

[thumbnail|uptright=1.0|Centrbēdzes spēks pielikts ķermenim [rādiuss|rādiusa virzienā rotējošā atskaites sistēmā un vērsts projām no rotācijas ass]]
**Centrbēdzes spēks** ir inerces spēka komponente, kas pielikta ķermenim rādiusa virzienā rotējošā atskaites sistēmā un vērsta projām no rotācijas ass. Centrbēdzes spēks nav “īsts” spēks, bet gan fiktīvs spēks (pseidospēks). Centrbēdzes spēks darbojas pretēji rotācijas virzienam un ir proporcionāls ķermeņa masai, rotācijas ātrumam un attālumam no rotācijas ass. Tā ISQ dimensija ir  LMT². Centrbēdzes spēks ir novērojams rotācijas kustībā, kas izpaužās kā ķermeņa tieksme virzīties prom no rotācijas centra.

Viens no centrbēdzes spēka izpausmes veidiem ir Koriolisa spēks, kas rodas Zemes rotācijas rezultātā.

## Ārējās saites
Džošua Slokams

**Džošua Slokams** (; dzimis , miris  vai nedaudz vēlāk) bija Jaunskotijā dzimis amerikāņu jūrnieks, ceļotājs un rakstnieks, pirmais cilvēks, kurš vienatnē apkuģojis apkārt pasaulei.

## Dzīvesgājums
Būdams jūrnieku ģimenes dēls, viņš jau 12 gadu vecumā strādāja kā kuģa puika zvejas kuģos. 16 gadu vecumā viņš kļuva par jūrnieku un 25 gadu vecumā tika iecelts par sava pirmā kuģa kapteini. 1870. gadā Dž. Slokams kuģoja ar barku *Washington* uz Sidneju. Tur viņš satika amerikānieti Virdžīniju Albertīnu Vokeri un apprecējās ar viņu 1871. gada 31. janvārī. Laulībā bija četri bērni. *Washington* tika zaudēta vētrā pie Aļaskas, bet Dž. Slokams spēja nogādāt avarējušā kuģa apkalpi laivā uz Kodiaku. Šis piedzīvojums viņa kā spējīga jūrnieka reputāciju nostiprināja, un viņam tika uzticēts komandēt vairākus citus kuģus. 1884. gadā Dž. Slokams nopirka barku *Aquidneck* un kuģoja uz Buenosairesu. Viņa sieva Virdžīnija tur nomira 1884. gada 25. jūlijā. Viņa otrā laulība bija Henrieta M. Eliota 1885. gadā. 1886. gada februārī viņš kopā ar sievu un mazajiem dēliem Gārfīldu un Viktoru devās ceļojumā uz Montevideo. 1887. gada beigās kuģis *Aquidneck* tika zaudēts, kad tas uzskrēja uz smilšu sēkļa Brazīlijas piekrastē. No *Aquidneck* paliekām Dž. Slokams uzbūvēja nelielu kuģi *Liberdade*, ar kuru viņš atveda sevi un ģimeni mājās.

1895. gada 24. aprīlī Dž. Slokams ar jahtu *Spray* devās ceļojumā apkārt pasaulei no Bostonas. Vairāk nekā trīs gadus vēlāk, 1898. gada 27. jūnijā, viņš atgriezās Ņūportā, Rodailendā, apbraucot apkārt pasaulei un vienatnē nokuģojot vairāk nekā 74 tūkstošus kilometru. Spānijas—ASV kara dēļ, kas bija sācies divus mēnešus iepriekš, viņa atgriešanos prese nepamanīja. Tikai pēc karadarbības beigām daudzi laikraksti publicēja rakstus par viņa ceļojumu. 1900. gadā viņš izdeva grāmatu par savu ceļojumu *Sailing Alone Around the World*, kas kļuva par bestselleru.

1909. gada 14. novembrī Dž. Slokums, plānodams salīdzinoši īsu ceļojumu, izbrauca no *Martha’s Vineyard* salas ar savu jahtu *Spray* un devās uz Dienvidameriku. Kopš tās dienas par viņu nebija ziņu. Neviens precīzi nezina, kas notika pieredzējušo jūrnieku un jahtu, kas ceļojumā apkārt pasaulei parādīja izcilu kuģošanas spēju. Saskaņā ar vienu versiju, Dž. Slokums pa ceļam gāja bojā vecuma dēļ, un jahta nogrima. Pēc citas versijas, sliktas redzamības apstākļos jahta sadūrās ar kādu lielu tvaikoni, un tās apkalpe to vienkārši nepamanīja jahtas mazā izmēra dēļ (*Spray* garums bija tikai nedaudz vairāk nekā 11 metri).

Tā kā Dž. Slokams domājamā gaita veda gar Bermudu salām, viņa pazušana bieži tiek uzskatīta par vienu no incidentiem, kas saistīti ar tā dēvētā Bermudu trijstūra noslēpumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Moro līcis

**Moro līcis** (, ) ir Sulavesi jūras līcis Filipīnās, Mindanao salas dienvidrietumu piekrastē. Austrumos to norobežo Mindanao pamatdaļa, ziemeļos un austrumos — Zamboangas pussala. Pie ieejas ap 230 km plats, izstiepjas sauszemē par 160 km. Līcī ietek vairākas upes, lielākās no kurām ir Mindanao, kas novada uz līci lielu daļu Mindanao salas noteces. Krasti stipri izroboti ziemeļdaļā, kur atzarojas vairāki līči, lielākie no kuriem ir seklais Sibugejas līcis ziemeļrietumos un dziļais Iljanas līcis ziemeļaustrumos. Līcī vairākas salas, lielākā no kurām ir Olutanga. Lielākās pilsētas krastos ir Kotabato austrumos un Zamboanga rietumos. Nozīmīgs zvejas rajons, tunču zveja.

Līcis atrodas paaugstinātas seismiskās aktivitātes zonā, tā austrumu krastā 1918., 1976. un 2002. gadā notika spēcīgas zemestrīces.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sky News

***Sky News*** ir Apvienotās Karalistes bezmaksas televīzijas ziņu kanāls un organizācija. *Sky News* pārraida, izmantojot angļu valodas radio ziņu pakalpojumu un tiešsaistes kanālus. Tas pieder *[[Sky Group]]*, *[[Comcast]]* nodaļai. 2019. gadā jau 12. reizi *Sky News* nosaukts par Karaliskās televīzijas biedrības gada ziņu kanālu. Kanāls un tā tiešraides pasaules ziņas pieejamas kanāla tīmekļa vietnē, TV platformās un tiešsaistes platformās, piemēram, *[[YouTube]]* un *[[Apple TV]]*, kā arī dažādās mobilajās ierīcēs un digitālos multivides atskaņotājos.

Māsas kanāls *[[Sky News Arabia]]* tiek pārvaldīts kā kopuzņēmums ar *Abu Dhabi Media Investment Corporation*. Kanāls *Sky News International*, kas pārraida Apvienotās Karalistes kanālu, bet bez reklāmām, ir pieejams Eiropā, Tuvajos Austrumos, Āfrikā, Dienvidāzijā, Āzijas un Klusā okeāna reģionā, Austrālijā un Amerikās. Reklāmu vietā pārraida segmentus, kas parasti aptver vieglākus jautājumus un nav saistīti ar aktuālajiem jaunumiem, kā arī katru pusstundu ziņu cikla beigās pārraida starptautisko laika prognozi. Apmaksātās reklāmas pārraida pirms un/vai pēc sporta ziņu un laikapstākļu segmentiem. *Sky News Radio* nodrošina nacionālās un starptautiskās ziņas komerciālajām radio un kopienas radiostacijām Apvienotajā Karalistē un citām angļu valodas stacijām visā pasaulē. *Sky News* nodrošina saturu arī *[[Yahoo! News]]*.

*[[Sky News Australia]]* līdz 2016. gada decembrim daļēji piederēja *Sky News* mātesuzņēmumam *Sky plc*. *Sky News Australia* un *Sky News UK* pašlaik nav saistītas, neskatoties uz līdzīgiem nosaukumiem un logotipiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Baijē

**Baijē** (, ) ir komūna un neliela pilsēta Francijas ziemeļrietumos, Normandijas reģionā. Komūna atrodas Kalvadosas departamentā. 2021. gadā Baijē dzīvoja 12,8 tūkstoši iedzīvotāju. Baijē muzejā ir apskatāms Baijē gobelēns, kas ir 70 metrus garš un tajā attēloti 1066. gada Normandijas hercoga Viljama Iekarotāja uzbrukums Anglijai un kauja pie Heistingsas. Pilsētā ir arī 11. un 12. gadsimta celta romānikas stila Baijē katedrāle. Pilsēta atrodas relatīvi tuvu arī D dienas notikumu vietai Otrā pasaules kara laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
S/2018 J 2

**S/2018 J 2** ir neliels Jupitera pavadonis. To 2018. gadā atklāja Skots Šepards (*Scott S. Sheppard*) Cerro Tololo observatorijā, Čīlē. Mazo planētu centrs par pavadoņa atklāšanu paziņoja tikai  pēc pilnīgas pavadoņa orbītas noskaidrošanas. Pagaidām pavadonim ir piešķirts tikai pagaidu apzīmējums *S/2018 J 2*.

S/2018 J 2 ir neliels pavadonis, diametrs tikai apmēram 3 km. Tas pieder Himalijas grupai.

## Atsauces
Iljanas līcis

**Iljanas līcis** (, ) ir Sulavesi jūras līcis Filipīnās, Mindanao salas dienvidrietumu piekrastē, Moro līča ziemeļaustrumu daļa. Austrumos to norobežo Mindanao pamatdaļa, ziemeļos un austrumos — Zamboangas pussala. Pie ieejas ap 70 km plats, iestiepjas sauszemē par 60 km. Līcī ietek vairākas upes, lielākās no kurām ir Mindanao, kas novada uz līci lielu daļu Mindanao salas noteces. Līcī vairākas salas, lielākā no kurām ir Bongo iepretī Mindanao upes grīvai. Lielākās pilsētas krastos ir Kotabato austrumos un Pagadiana ziemeļrietumos. Nozīmīgs zvejas rajons, pēdējos gados zivju resursi stipri noplicināti nelegālu zvejas metožu dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cvi Zamirs

**Cvi Zamirs** (; dzimis **Zvicka Zarzevskis** ( , miris ) bija bija Izraēlas Aizsardzības spēku ģenerālmajors un *[[Mossad]]* direktors no 1968. līdz 1974. gadam.

## Dzīvesgājums
Dzimis Polijā , Zamirs septiņu mēnešu vecumā kopā ar ģimeni imigrēja uz toreizējo Lielbritānijas mandātteritoriju Palestīnā. 18 gadu vecumā Zamirs sāka savu militāro karjeru, vispirms kā karavīrs Haganas Palmaha vienībā, kurā dienēja tādi nākamie Izraēlas līderi kā Moše Dajans un Ichaks Rabins.

## Spiega karjera
thumb|left|Zamirs 1960. gadā

### Amati Izraēlas Aizsardzības armijā
1948. gada Arābu-Izraēlas kara laikā Zamirs cīnījās jaunizveidotajā Izraēlas Aizsardzības spēku kā kājnieku grupas vadītājs. Pēc kara viņš turpināja kāpšanu pa komandķēdi, kļūstot par Artilērijas brigādes izlūkošanas pilotu, un galu galā tika paaugstināts par Dienvidu kara apgabala komandieri. Viņa pēdējais amats Izraēlas Aizsardzības armijā pirms iecelšanas par *Mossad* direktoru bija 1966. gadā, kad viņu iecēla par militāro atašeju Londonā.

### ''Mossad''
Darbības laikā *Mossad* viņš palīdzēja īstenot slepkavību kampaņu, Izraēlas atbildi uz Minhenes slaktiņu, kā arī nodarbojās ar Salīdzināšanas dienas kara vadību 1973. gadā. Pēc tam, kad Rietumvācijas valdība atteicās pieņemt Izraēlas speciālo uzdevumu vienību Minhenes ķīlnieku krīzes laikā, Zamiru nosūtīja novērot notikumu gaitu. Viņš atradās Furstenfeldbrukas gaisa bāzē naktī, kad neveiksmīgā glābšanas mēģinājuma rezultātā gāja bojā visi deviņi atlikušie Izraēlas ķīlnieki.

Zamiru intervēja par incidentu 1999. gadā, kad viņš par slaktiņu runāja ar dokumentālās filmas *[[One Day in September]]* producentu. Tajā viņš asi kritizēja Vāciju par pilnīgu koordinācijas trūkumu ķīlnieku glābšanas operācijā. Iepriekš viņu par šo tēmu intervēja NBC 1992. gada Barselonas olimpisko spēļu laikā, un pēc tam viņš vēl vairākas reizes izteicies par šo slaktiņu.

## Vēlākie gadi
thumb|Zamirs 2004. gadā
Zamirs atveidoja Amiju Veinbergu Stīvena Spīlberga 2005. gada filmā "Minhene".

Viņa memuāri 2011. gadā publicēti ivritā "בעיניים פקוחות".

Viņš nomira  98 gadu vecumā.

## Atsauces

## Literatura
* "Preventive measures" Zamira 2006. gada intervija.
* Kevina Makdonalda dokumentālā filma *One Day in September* (1999).
* Raviv, Dan and Melman, Yossi. *Every Spy a Prince: The Complete History of Israel's Intelligence Community*. Boston: Houghton Mifflin Company, 1990.  lpp. 179

## Ārējās saites
La sociedad de la nieve

***La sociedad de la nieve*** ir 2023. gada Spānijas, Urugvajas un Čīles kopražojuma izdzīvošanas trillera filma, kuras režisors ir Huans Antonio Bajona. Filmā galvenās lomas atveido Enso Vongrinsiks, Matiass Rekalts un Augustins Pardelja. Filmas aktieru ansamblis sastāv no argentīniešiem un urugvajiešiem, kuriem daudziem tā bija pirmā loma karjerā. Filma balstīta uz urugvajiešu žurnālista Pablo Vjersi tāda paša nosaukuma grāmatu un stāsta par 16 cilvēkiem, kuri 1972. gadā izdzīvoja lidmašīnas avārijā Andu kalnos.

Filmas *La sociedad de la nieve* pirmizrāde notika  un tā bija Venēcijas kinofestivāla noslēdzošā filma. Kopš  filma pieejama straumēšanas platformā *[[Netflix]]*.

Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, dēvējot to par Bajonas labāko filmu. *La sociedad de la nieve* izvēlēta kā Spānijas labākā starptautiskās spēlfilmas kandidatūra 96. Kinoakadēmijas balvai. Saņēma Gaudi balvu kategorijā "Labākā Eiropas filma". Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 90% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Huans Antonio Bajona

**Huans Antonio Garsija Bajona** (; dzimis ) ir spāņu kinorežisors.

Bajonas pirmā pilnmetrāžas filma bija 2007. gadā izdotā šausmu filma "Patversme" (*El orfanato*). Viņa nākamā filma bija angļu valodā izdotā drāma "Neiespējamais" (2012). Vēlāk režisējis arī fantāzijas filmu "Septiņas minūtes pēc pusnakts" (2016) un zinātniskās fantastikas piedzīvojumu filmu "Juras laikmeta pasaule: Kritusī karaliste" (2018). 2023. gadā iznāca Bajonas režisētā izdzīvošanas filma spāņu valodā *[[La sociedad de la nieve]]*. Filma izvēlēta kā Spānijas labākās starptautiskas spēlfilmas kandidatūra 96. Kinoakadēmijas balvai.

## Ārējās saites
Andrāni

**Andrāni** ir ciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas pagasta dienviddaļā 7 km no pagasta centra Zīlāniem, 13 km no novada centra Jēkabpils un 154 km no Rīgas.

Andrāni atrodas Vilciņu ezera ziemeļu krastā, nomaļus no autoceļa V825 un autoceļa V789 krustojuma.

Andrānu Kaļvos dzimuši brāļi gleznotāji Kārlis Kalve un Pēteris Kalve.

1897. gadā luterāņu ciemā bija 13 sētas ar 52 cilvēkiem.

## Atsauces
Patiesība (1960. gada filma)

**"Patiesība"** () ir 1960. gada Francijas un Itālijas krimināldrāmas filma, kuras režisors ir Anrī Žoržs Kluzo. Filmā galvenās lomas atveido Brižita Bardo, Šarls Vanels un Pols Moriss.

Filma stāsta par jaunu sievieti, kura tiek apsūdzēta par sava mīļākā slepkavību.

Filmas "Patiesība" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Columbia Pictures]]*. Filma guva lielus finansiālus panākumus Francijā, kļūstot par otru populārāko gada filmu. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā filma svešvalodā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Dieviņi

**Dieviņi**, agrāk arī **Podnieki**, ir ciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas pagasta ziemeļdaļā 11 km no pagasta centra Zīlāniem, 15 km no novada centra Jēkabpils un 156 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Madonas — Trepes vaļņa vidienē, nomaļus no autoceļa V789.

1897. gadā luterāņu ciemā bija 10 sētas ar 51 cilvēkiem.
## Atsauces
Kondrāti (mazciems)

**Kondrāti** () ir ciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas pagasta vidusdaļā 2,5 km no pagasta centra Zīlāniem, 7 km no novada centra Jēkabpils un 148 km no Rīgas.

Ciems atrodas uz dienvidiem no Lagzdes, nomaļus no autoceļa V825, pie pagrieziena uz Jauno muižu.

Kondrātos atrodas Kondrātu kapi un dižkoks: Kondrātu ozols ar 4,06 m apkārtmēru.

1897. gadā luterāņu ciemā bija 4 sētas ar 23 cilvēkiem.
## Atsauces
Kondrāti (vasarnīcu ciems)

**Kondrāti** () ir ciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā 8 km no pagasta centra Zīlāniem, 12 km no novada centra Jēkabpils un 153 km no Rīgas. Ciemā ir 8 ielas: Baraviku, Dīķa, Dzintaru, Ezera, Līdaku, Ošu, Ozolu un Svelmes iela.

Kondrāti atrodas Ildzenieku ezera austrumu krastā, Laukezera dabas parka teritorijā un Madonas — Trepes vaļņa dienvidu galā.

Ciems atrodas nomaļus no autoceļa V789.

## Atsauces
Maikls Džakino

**Maikls Džakino** (; dzimis ) ir amerikāņu komponists, filmu, seriālu un videospēļu oriģinālmūzikas autors.

Saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā oriģinālmūzika" par mūziku animācijas filmai "Augšup" (2009). Saņēmis arī ''Emmy'' balvu par oriģinālmūziku seriālam "Pazudušie" (2004) un trīs ''Grammy'' balvas par mūziku filmām "Gardēdis" (2007) un "Augšup".

Džakino radījis mūziku arī tādām filmām kā "Mans brālis cūka" (1999), "Lieliskie" (2004), "Supervaroņu skola" (2005), "Laipni lūgta ģimenītē" (2005), "Neiespējamā misija 3" (2006), "Zvaigžņu ceļš" (2009), "Zudusī pasaule" (2009), "Ielaid mani" (2010), "Vāģi 2" (2011), "50/50" (2011), "Neiespējamā misija: Rēgu protokols" (2011), "Tumsā: Zvaigžņu ceļš" (2013), "Pērtiķu planētas atmoda" (2014), "Jupiteras ceļš" (2015), "Rītdienas zeme" (2015), "Juras laikmeta pasaule" (2015), "Prāta spēles" (2015), "Doktors Streindžs" (2016), "Zootropole" (2016), "Rogue One: Zvaigžņu karu stāsts" (2016), "Karš par Pērtiķu planētu" (2017), "Koko noslēpums" (2017), "Zirnekļcilvēks: Atgriešanās mājās" (2017), "Lieliskie 2" (2018), "Juras laikmeta pasaule: Kritusī karaliste" (2018), "Grūtie laiki viesnīcā "El Royale"" (2018), "Zirnekļcilvēks: Tālu no mājām" (2019), "Trusis Džodžo" (2019), "Zirnekļcilvēks: Mājupceļa nav" (2021), "Betmens" (2022), "Juras laikmeta pasaule: Valdīšana" (2022), "Bazs Gaismasgads" (2022), "" (2022) un *[[La sociedad de la nieve]]* (2023).

## Ārējās saites
Stipri

**Stipri** ir ciems Jēkabpils novada Kūku pagastā. Atrodas pagasta vidusdaļā 3 km no pagasta centra Zīlāniem, 8 km no novada centra Jēkabpils un 148 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V825, uz ziemeļiem no Krešu ezera.

1897. gadā luterāņu ciemā bija 4 sētas ar 23 cilvēkiem.
## Atsauces
Kārlis Krauliņš

**Kārlis Krauliņš** (1904—1981) bija latviešu skolotājs un literatūrzinātnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1904. gada 9. martā Kocēnu pagasta Leimaņos rentnieka ģimenē.

Mācījās Briežu pagastskolā (1913—1915), Valmieras vidusskolā (1915—1923) un studēja Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātē (1923—1928), tad strādāja par skolotāju Rīgas privātajās vidusskolās.

Otrā pasaules kara laikā bija kara korespondents un latviešu strēlnieku divīzijas laikraksta "Latviešu Strēlnieks" līdzstrādnieks (1941—1944), tad Rakstnieku Savienības valdes sekretārs (1944—1948).

1966. gadā kļuva par LVU Vēstures un filoloģijas, vēlākās Filoloģijas fakultātes Latviešu literatūras katedras profesoru, strādāja par katedras vadītāju (1962—1981).

Miris 1981. gada 5. decembrī.

## Pagodinājumi

LPSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks (1964)

## Atsauces
Andrejs Balodis

**Andrejs Balodis** (1908—1987) bija latviešu dzejnieks un žurnālists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1908. gada 24. martā Vecumnieku pagastā laukstrādnieku ģimenē.

Mācījās Vecumnieku pamatskolā (1920—1923), 1922. gadā viņu apcietināja par darbību nelegālā pulciņā, bet nepilngadības dēļ atbrīvoja.
Turpināja mācības Rīgas pilsētas 4. vidusskolā (1923—1927), 1924. gadā žurnāls "Domas" iespieda viņa dzejoli "Pēc pusnakts".
1925. gadā iestājās komjaunatnē, darbojās Rīgas Arodbiedrību centrālbiroja Jaunatnes sekcijas centra mēneša žurnālā "Darba Jaunatnes Ceļš" (1927—1928).
1928. un 1930. gadā Balodi ieslodzīja Rīgas Centrālcietumā par pretvalstisku darbību, atbrīvoja 1939. gadā.

Otrā pasaules kara laikā bija latviešu strēlnieku divīzijas karavīrs, tad laikraksta "Cīņa" redaktora vietnieks (1943—1944). Pēc kara beigām žurnāla "Karogs" atbildīgais sekretārs (1946—1948) un atbildīgais redaktors (1948—1964).
Latvijas Padomju rakstnieku savienības komunistiskās partijas pirmorganizācijas biroja sekretārs.

Miris 1987. gada 6. aprīlī.

## Dzejas krājumi un izlases

* 1945: "Cīņu un uzvaru gaismā"
* 1948: "Dzīvības sējēji"
* 1950: "No sirds"
* 1951: "Lai lielgabali klus".
* 1955: "Vēji logā"
* 1958: "Spārnotie gadi" (izlase)
* 1963: "Briedums"
* 1968: "Laika upe"
* 1970: "Araukārija: Krimas dzejoļi"
* 1971: "Okeānvējš"
* 1972: "Miķeļtornis"
* 1978: "Kļavlapu zelts" (izlase)
* 1983: "Zivju debesis"
* 1988: "Rudens sērmūkšļi" (izlase)

### Dzeja bērniem

* 1951: "Kolhoza bērni"
* 1964: "Spurdzes"
* 1970: "Kamu-kamu kājiņas: mazajam Andrītim pirmajai lasīšanai"

## Pagodinājumi

* LPSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks (1958)
* Latvijas PSR Valsts prēmija (1959)

## Atsauces
Šilales katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12679817"
}

**Šilales Sv. Asīzes Franciska baznīca** () ir Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas rietumos, Šilales rajona pašvaldības Šilales pilsētā.

1533. gadā Šilalē tika uzcelta baznīca un nodibināta atsevišķa draudze. Draudzes mācītājs Jons Tarilavičs-Batakietis (*Jonas Tartilavičius-Batakietis*, ?—1558) bija viens no pirmajiem mācītājiem, kas reģionā izplatīja luterisma idejas. 16. gadsimta beigās baznīca nonāca protestantu rokās, tomēr 17. gadsimta sākumā tā tika atdota katoļiem. 1769. gadā tika uzcelta jauna ķieģeļu baznīca. 1829. gadā tā nodega, tomēr 1830. gadā tika salabota. 1909. gadā tika uzcelta mūsdienu neogotiskā baznīca pēc arhitekta Juzefs Dzekonskis (*Juzefas Pijušas Dziekonskis*, 1844—1927) projekta.


Šoninis fasadas, Šilalės bažnyčia .JPG
Interjeras, Šilalės bažnyčia.JPG
Altorius._Šilalės_bažnyčia.JPG


## Ārējās saites
Ignats Muižnieks

**Ignats Muižnieks** (1909—1983) bija latviešu žurnālists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1909. gada 13. aprīlī Līvānu pagasta Šlosbergos (tagad Jersikas pagasts) zemnieka ģimenē. Mācījās Līvānu pamatskolā un Rēzeknes vakara ģimnāzijā, tad Rīgas Tautas augstskolā, 1932. gadā žurnāls "Domas" iespieda viņa dzejoli "Mēs — nesaudzīgi". Strādāja dažādus darbus uz dzelzceļa.

Pēc Latvijas okupācijas Otrā pasaules kara laikā 1941. gadā vadīja VAPP Zinātniski tehnisko rakstu apgādu, pēc Vācijas iebrukuma bija Sarkanās armijas kara korespondents.

Pēc kara bija „Latvijas PSR Augstākās Padomes Ziņotāja” un žurnāla „Karogs” redaktors (1946—1948). Latvijas Padomju rakstnieku savienības valdes sekretārs (1949—1950), laikraksta „Cīņa” korespondents (1950—1953), „Literatūras un Mākslas” redaktors (1958—1963), redaktora vietnieks (1963—1966).

Miris 1983. gada 15. aprīlī, apbedīts Raiņa kapos.

Bija precējies ar rakstnieci Mirdzu Kļavu, laulībā ar kuru dzimusi meita Baiba (1947).

## Atsauces
Ziemeļmagindanao

**Ziemeļmagindanao** (, , ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts dienviddaļā, Bangsamoro autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 12 municipalitātēs un sīkāk 249 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir Datuodinsinsuata. Kotabato neatkarīgā pilsēta politiski un adinistratīvi provincē neietilpst, bet dažkārt tiek tai pieskaitīta ģeogrāfiski un statistiski. Lielākā daļa provinces iedzīvotāju ir magindanaji un iranuni, pēc konfesionālās piederības vairākums ir musulmaņi.

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Mindanao salas vidusdaļā. Ziemeļos robežojas ar Dienvidlanao, austrumos — ar Kotabato, dienvidaustrumos — ar Dienvidmagindanao, dienvidos — ar Sultankudaratu, bet rietumos tās krastus apskalo Sulavesi jūras Moro līča atzars Iljanas līcis. Reljefā dominē Mindanao upes lejteces zemiene, ziemeļos un dienvidos kalni. Valda subtropu klimats.

## Vēsture
16. gadsimta pirmajā pusē Muhammads Kabungsuvans no Džohoras ieviesa Mindanao islāmu un nodibināja Magindanao sultanātu. Pašas salas nosaukums, domājams, cēlies no sultanāta nosaukuma. Sultanāta galvaspilsēta bija Kutavatu (*Kuta Watu*) un tā ietekme izplatījās visā Moro līča piekrastē, kā arī Mindanao dienvidu krastā. Spāņu koloniālā vara vairākkārt mēģināja sultanātu pakļaut, bet tikai 19. gadsimta vidū tiem izdevās ierīkot garnizonu pie sultāna galvaspilsētas. 1903. gadā amerikāņu administrācija lielā daļā bijušā sultanāta teritorijas izveidoja Moro provinci. 1914. gadā province tika sadalīta un teritorija ap bijušo galvaspilsētu iekļāvās Kotabato provincē. 1973. gadā no Kotabato provinces tika atdalīta patstāvīga Magindanao province.  1989. gadā province, izņemot Kotabato pilsētu, iekļāvās jaundibinātajā Mindanao musulmaņu autonomajā reģionā. 2006. gadā ar autonomā reģiona administrācijas lēmumu Magindanao rietumdaļā tika izveidota **Šarifkabunsuanas** (*Shariff Kabunsuan*) province mūsdienu Ziemeļmagindanao robežās, bet jau 2008. gadā pēc tiesas lēmuma tā tika likvidēta. 2022. gadā atkārtoti tika sarīkots plebiscīts par divu patstāvīgu provinču izveidošanu, kā rezultātā 2023. gadā Magindanao province tika sadalīta  Ziemeļmagindanao un Dienvidmagindanao provincēs.

## Ārējās saites
Jorkas minsters

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q252575"
}


**Jorkas minsters** () jeb **Svētā Pētera katedrāles un metropoles baznīca** () ir no 1230. līdz 1472. gadam celta anglikāņu katedrāle, kas atrodas Anglijas ziemeļos, Ziemeļjorkšīras Jorkas pilsētā. 626. gadā dibinātās Jorkas arhidiecēzes galvenā baznīca. Jorkas arhibīskaps ir trešais pēc svarīguma hierarhs Anglijas baznīcā (pēc monarha un Kenterberijas arhibīskapa).

Pirmā baznīca šajā vietā celta 627. gadā. Pašreizējā gotiskā baznīca lielākoties celta no 1220. līdz 1472. gadam. Katedrālē saglabājušās viduslaikos izgatavotās vitrāžas, kas ir retums Eiropas baznīcās. Austrumu pusē vitrāža, kas attēlo Pastaro tiesu, ir lielākā saglabātā viduslaiku vitrāža pasaulē. Ziemeļu pusē atrodas 13. gadsimtā radītais Piecu māsu logs, kura vitrāžas veidotas grizaila tehnikā. Katedrāle ir pēc platības trešā lielākā baznīca Anglijā.


View of York Minster from The Yorkshire Wheel - panoramio.jpg
York_Minster_Nave_1,_Nth_Yorkshire,_UK_-_Diliff.jpg
York_Minster_Choir,_Nth_Yorkshire,_UK_-_Diliff.jpg
York_Minster_Chapter_House,_Nth_Yorkshire,_UK_-_Diliff.jpg
YorkMinsterKaiptitelsaalDeckeH1c.jpg
YorkMinsterCrossingH1c.jpg
York_Minster_window_n16_"The_Five_sisters"_(16157008236).jpg
Interior_of_York_Minster31.JPG
YorkMinsterPlanDehio.jpg


## Ārējās saites
*
Gorodiščes pilskalns

**Gorodiščes pilskalns** atrodas Latgalē, Krāslavas novada Indras pagasta Gorodiščes ciemā. Reģiona nozīmes kultūras piemineklis.

Pilskalns atrodas apmēram 15 metrus augsta reljefa pacēluma dienvidaustrumu galā. Ovālā plakuma izmērs — 60 x 45 metri. Ziemeļrietumu pusē to no apkārtnes visticamāk nodalīja grāvis, pārējās nogāzes stāvas, kultūrslānis noarts. Datējums — agrais/vēlais dzelzs laikmets. Pilskalnu aprakstījis Ernests Brastiņš.
Attēls:Gorodiščes pilskalns 01.jpg
Attēls:Gorodisce.jpg|Pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites

* Gorodiščes pilskalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Daily Mirror

***Daily Mirror*** ir Apvienotās Karalistes nacionālais dienas laikraksts. Tas dibināts 1903. gadā un pieder mātes uzņēmumam *[[Reach plc]]*. No 1985. gada līdz 1987. gadam un no 1997. gada līdz 2002. gadam laikraksta nosaukums bija vienkārši ***The Mirror***. Tā vidējā dienas drukas tirāža 2016. gada decembrī bija  eksemplāri, nākamajā gadā samazinoties līdz . Svētdienās tabloīdu aizvieto laikraksts *Sunday Mirror*. Atšķirībā no citiem lielākajiem britu tabloīdiem, piemēram, *[[The Sun]]* un *[[Daily Mail]]*, *Mirror* nav atsevišķa skotu izdevuma; šo funkciju veic *[[Daily Record]]* un *[[Sunday Mail]]*, kas pārpublicē ar Skotiju saistītus stāstus no *Mirror*.

Sākotnēji laikraksts bija paredzēts vidusšķiras lasītājiem, bet pēc 1934. gada, lai sasniegtu lielāku auditoriju, to pārveidoja par strādnieku šķiras laikrakstu. To nodibināja Alfrēds Hārmsvorts, kurš 1913. gadā to pārdeva savam brālim Haroldam Hārmsvortam (no 1914. gada lords Rotrmers). 1963. gadā Hārmsvortu ģimenes mediju interešu pārstrukturēšana noveda pie tā, ka *Mirror* kļuva par *[[TI Media|International Publishing Corporation]]* daļu. Sešdesmito gadu vidū ikdienas pārdošanas apjomi pārsniedza 5 miljonus eksemplāru, un kopš tā laika to nav spējis atkārtot neviens cits britu ikdienas (kas neiznāk svētdienās) laikraksts. No 1984. līdz 1991. gadam *Mirror* piederēja Robertam Maksvelam. Laikraksts pēc Maksvela nāves piedzīvoja ilgstošu krīzes periodu, pirms 1999. gadā apvienojās ar reģionālo laikrakstu grupu *Trinity*, izveidojot *[[Reach plc|Trinity Mirror]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vatprakevs

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1045876"
}


**Vatprakevs** () jeb **Smaragda Budas templis** ir budistu dievnams Taizemes galvaspilsētā Bangkokā, Bangkokas Lielās pils kompleksā. Templī atrodas Smaragda Budas skulptūra, kas ir Taizemes aizbildnis. Templis uzbūvēts no 1783. līdz 1785. gadam Čakri dinastijas pirmā karaļa Ramas I (1737—1809) valdīšanas laikā. Katrs turpmākais karalis deva savu ieguldījumu tempļa uzlabošanā.

## Attēli

วัดพระศรีรัตนศาสดาราม_วัดพระแก้ว_กรุงเทพมหานคร_-_Wat_Phra_Kaew,_Temple_of_Emerald_Buddha,_Bangkok,_Thailand.jpg
Wat_Phra_Kaew_by_Ninara_TSP_edit_crop.jpg
Rama9insigwpk0609.jpg
009_Yakkhas_(9151611318).jpg
Plan_of_Wat_Phra_Kaew_(with_labels).svg
Emerald_Buddha,_August_2012,_Bangkok_(cropped).jpg|Smaragda Buda


## Ārējās saites
*
Košsarkanais pērkonamoliņš

**Košsarkanais pērkonamoliņš** (*Anthyllis coccinea*) ir pērkonamoliņu suga, kurai ir šaurs izplatības areāls Baltijas jūras salās, Igaunijas rietumu un Skandināvijas dienvidaustrumu piekrastē, ļoti reti jūras piekrastē ap Sanktpēterburgu Krievijā. Daži autori to nodala tikai kā brūču pērkonamoliņa (*Anthyllis* *vulneraria*) pasugu vai varietāti. Latvijā suga ir sastopama ļoti reti — kopš 20. gadsimta 50. gadu beigām zināma atradne Ventas ielejā augšpus Kuldīgas.

## Apraksts
Košsarkanais pērkonamoliņš ir divgadīgs vai daudzgadīgs, 15—30 cm) lakstaugs, kuram no sakneņa atiet 1—5 vienkārši, nezarojoši, mataini stublāji, kuri ir aplapoti tikai apakšpusē. Augšējā auga daļa ar ziedkopu galā parasti ir diezgan gara un bezlapaina. Lapas ir nepāra plūksnaini saliktas no 1—4 pāriem lancetisku vai eliptisku, īsi apmatotu lapiņu. Dažreiz piezemes lapu sānu lapiņas ļoti sīkas, reducētas. Stublāja galā ir 1—3 (visbiežāk 2) galviņveida ziedkopas, kuru seglapas ir īsākas nekā kauss, staraini šķeltas, plūksnu gals strups vai smails. Kauss ir divkrāsains, blīvi klāts ar atstāvošiem matiņiem, kausa zobiņi purpursarkani. Vainags manāmi garāks nekā kauss, tipiskam augam oranžsarkans vai tumši purpursarkans. Auglis ir sīka pākstīte. Zied jūnijā un jūlijā.

## Atsauces