Irānas kodolprogramma

**Irānas kodolprogramma** ir Irānas ekonomikas enerģētikas attīstības programma, kas paredz AES tīkla un tā darbināšanai nepieciešamās kodoldegvielas ražošanas iekārtu būvi.

Irāna 1970. gadā pievienojās Kodolieroču neizplatīšanas līgumam. Lēmums izstrādāt un realizēt šādu kodolprogrammu Teherānā tika pieņemts jau 70. gados, kad tika nolemts ar Vācijas atbalstu sākt AES būvi Bušehrā (būvniecības darbi Bušehrā sākās 2002. gadā). Programmu atsāka pēc Līča kara, kad Persijas līča reģionā izmainījās politiskā situācija (karā tika sakauta Irāka un savu militāro klātbūtni uzsāka ASV), kā arī ievērojami pieauga naftas cenas.

2015. gada 14. jūlijā Irāna un sešas pasaules lielvaras - Lielbritānija, Ķīna, Francija, Vācija, Krievija un ASV panāca vienošanos par Irānas kodolprogrammas ierobežošanu apmaiņā pret gadiem ilgušo sankciju atcelšanu.

2025. gada 12. jūnijā Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (SAEA) pirmo reizi 20 gadu laikā atzina, ka Irāna nav ievērojusi kodolenerģijas saistības. Irāna atbildēja, paziņojot, ka atvērs jaunu urāna bagātināšanas objektu un uzstādīs modernas centrifūgas. Dienu vēlāk Izraēla, kas nav Kodolieroču neizplatīšanas līguma dalībvalsts un kurai ir kodolieroču arsenāls, veica koordinētus triecienus visā Irānā, mērķējot uz kodoliekārtām un nodarot kaitējumu Natanzai un citiem objektiem.

2025. gada 21. jūnijā Amerikas Savienotās Valstis bombardēja Fordo urāna bagātināšanas rūpnīcu, Natanzas kodoliekārtu un Isfahānas kodoltehnoloģiju centru. ASV prezidents Donalds Tramps paziņoja, ka “Irānas galvenie kodolbagātināšanas objekti ir pilnībā un galīgi iznīcināti”."

## Programmas objekti

Programma paredz vairāku atomelektrostaciju būvi, kā arī valsts elektrifikāciju ar iegūto enerģiju.

Degvielas iegūšanai programmas ietvaros tiek celtas rūpnīcas (piemēram, Isfahānas rūpnīca), kurās urāna rūda tiek pārstrādāta urāna heksafluorīda gāzē. Iegūtā gāze tiek tālāk apstrādāta centrifūgās (piemēram, Natanzas kodolrūpnīcā), veicot urāna bagātināšanas procesu. Zemas pakāpes bagātināts urāns tiek izmantots kā kodoldegviela atomelektrostacijās, taču augstākas pakāpes bagātināts urāns var tikt izmantots kodolieroču ražošanai.

## Problēmas eskalācija

Programma kopš paša sākuma ir nonākusi starptautiskās sabiedrības uzmanības lokā un kalpo par vienu no nesaprašanās iemesliem ar Rietumu valstīm - pamatā ASV, - kuras uzskata, ka programmas patiesais mērķis ir Irānas nodrošināšana ar kodolieročiem. Irāna noliedz ASV apsūdzības, ka tās kodolprogramma maskējot mēģinājumus izgatavot kodolbumbu. Irāna apgalvo, ka tai steidzami jāattīsta kodolenerģētika, lai apmierinātu aizvien pieaugošo pieprasījumu pēc elektroenerģijas un saglabātu naftas un gāzes rezerves eksportam. Rietumu pretošanās Irānas kodolprogrammai sakņojas "koloniālajā mentalitātē" un islāma republika nepiekāpsies aizvien lielākajam spiedienam, postulējis arī Irānas opozīcijas līderis, bijušais prezidents (1989.-1997.) Akbars Hašemi Rafsandžani - "viņi vēlas liegt islāma valstīm zināšanas par kodolenerģiju un saglabāt to atpalicību". Irānas prezidents Mahmūds Ahmadīnežāds postulējis: "Viņi (eiropieši) mums prasa atteikties no kodolenerģijas un pretī apsola piegādāt kodoldegvielu (..) taču viņi mums nedod pat nepieciešamos medikamentus, kā mēs viņiem varam uzticēties. (..) Irānas nācija nepieņems, ka dažām tautām ir zinātne un tehnoloģijas, vienlaikus liedzot tām piekļūt citiem." Savukārt 2005. gada jūlija ASV izlūkošanas pārskatā ziņots, ka Irāna jau pēc desmit gadiem būs spējīga izgatavot atombumbu.

### 2002. gads

Irānas aizsardzības ministrs admirālis Ali Šamhani noraidījis atkārtotās ASV un Izraēlas apsūdzības, ka valsts cenšas izveidot kodolieroču arsenālu, un paziņoja, ka lai nesabojātu attiecības ar kaimiņvalstīm, Irāna "nekādu iemeslu pēc" nemēģinās iegūt kodolieročus: "kodolieroči mūs pārvērstu par draudu citiem un šāda situācija tiktu bīstami ekspluatēta, lai kaitētu mūsu attiecībām ar šā reģiona valstīm".

Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (SAEA) paziņoja, ka ir informēta par jauniem kodolobjektiem, kas tiek būvēti Irānā. Irāna septembrī informējusi ANO aģentūru par plāniem būvēt atomelektrostacijas un ar tām saistītas kodoldegvielas noliktavas tuvāko 20 gadu laikā, un uzaicinājusi SAEA inspektorus aģentūras ģenerāldirektora Mohammeda el Baradeja vadībā.

### 2003. gads

Irānas atomenerģētikas programmas vadītājs februārī paziņoja, ka Irānā ir sākts darbs pie bagātinātā urāna rūpnīcas celtniecības, lai gan līdz tās pabeigšanai vēl esot tālu. Irāna ir uzaicinājusi Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) inspektorus pārbaudīt tās kodolobjektus. Bagātinātā urāna rūpnīca tiks uzcelta Kašanā Irānas centrālajā daļā. Tai izejmateriālu plānots piegādāt no urāna konversijas rūpnīcas Isfahanā, kas drīzumā sāks darbu. Neatkarīgi no šiem plāniem 2004. gadā sāks darboties arī atomelektrostacija Bušērā, kuru būvē ar Krievijas palīdzību. Irāna ir paziņojusi, ka tā plāno būvēt arī citas atomelektrostacijas, lai apmierinātu valstī straujo pieprasījumu pēc elektroenerģijas.

Irānas ārlietu ministrs Kamals Harazi jūnijā informēja, ka Teherāna būtu gatava parakstīt Kodolieroču neizplatīšanas līguma papildu protokolu, kas paredz stingrākas inspekcijas, taču tikai ar noteikumu, ka vispirms tiek izbeigtas pret Irānu vērstās "sankcijas un spiediens". "Vispirms ir jāatrisina jautājums par sankcijām. Mēs neparakstīsim nevienu jaunu starptautisku līgumu, kamēr rietumi nerespektēs savas Kodolieroču neizplatīšanas līgumā paredzētās saistības un nepalīdzēs mums ar (miermīlīgiem mērķiem domātām) kodoltehnoloģijām, kā to prasa līgums". Saskaņā ar Kodolieroču neizplatīšanas līguma nosacījumiem SAEA inspektori varēja pārbaudīt tikai Irānas deklarētos kodolobjektus.

Ārlietu ministrijas pārstāvis Hamids Reza Asefi paziņoja, ka Irāna nepakļausies nekādam ES spiedienam sadarboties, norādot uz ES prasību, lai pirms vēsturiskā Tirdzniecības pakta noslēgšanas Teherāna piekristu stingrākiem kodoldrošības pasākumiem. "Tirdzniecības pakts balstās uz savstarpēju ieinteresētību, un neviena puse nevar iegūt lielāku labumu kā otra, un tāpēc to nevar izmantot par politisku instrumentu priekšnosacījumu izvirzīšanai". "Mūsu kodolprojekti ir caurskatāmi un miermīlīgi un mums nav bijis un nebūs nekādu slepenu projektu," teica ministrijas pārstāvis. Irāna atkārtoti apliecināja uzticību Kodolieroču neizplatīšanas līgumam. Pievienošanās Starptautiskās atomenerģijas aģentūras (SAEA) protokolam, kas atļauj iepriekš nepaziņotas pārbaudes valsts kodolobjektos, prasa abu pušu sadarbību, nevis vienpusēju diktātu. Teherāna pieprasa atcelt tirdzniecības sankcijas un izbeigt ASV apgalvojumus, ka Irāna ļaunprātīgi izmantojot savus kodolobjektus, lai izgatavotu kodolieročus, pirms SAEA papildprotokola parakstīšanas. Savukārt Vašingtona paziņoja, ka Savienotās Valstis rezervē sev tiesības sākt militāru ofensīvu pret Irānu, lai nepieļautu kodolieroču attīstīšanu šajā valstī. Oktobrī ANO Starptautiskās atomenerģijas aģentūras (SAEA) inspektori sāka inspekcijas Irānas kodolobjektos. SAEA pārstāvji Irānas kodolstacijās atrada urānu, kas bija bagātināts vairākos līmeņos, un daļa no tā varētu būt izmantota kodolieroču izgatavošanai. Irāna paziņoja, ka šīs kodoltehnoloģiju daļas bija nākušas no Pakistānas. Taču Islamabadas atteikums ļaut SAEA ekspertiem paņemt paraugus šajā valstī neļāva izmeklētājiem pārbaudīt Irānas apgalvojumus.

Pēc sarunām ar Franciju un Vāciju, novembrī Irāna uz laiku apturēja savu urāna bagātināšanas programmu un iesniedza ANO paziņojumu par kodolieroču neizplatīšanas līguma papildprotokola parakstīšanu. Decembrī Irānas valdība piekrita parakstīt starptautisko protokolu, kas pieļauj stingras un pēkšņas tās kodolobjektu pārbaudes.

### 2004. gads

Irānas ārlietu ministrs Kamals Harazi paziņoja, ka viņa valsts ir gatava pārdot starptautiskajā tirgū kodoldegvielu atomelektrostacijām.

Februārī ANO Starptautiskās atomenerģētikas aģentūras (SAEA) inspektori gaisa spēku bāzē netālu no Irānas galvaspilsētas Teherānas atrada nedeklarētu urāna bagātināšanas iekārtu, un šis atradums radījis jaunas šaubas par Teherānas vēlmi sadarboties ar SAEA. Gāzes centrifūgas iekārta atrasta Došentapenas gaisa kara spēku bāzē. Martā, kā atbildi uz ASV atbalstīto rezolūcijas projektu, kas pieprasīja aģentūras inspektoriem neierobežotu pieeju Irānas kodolobjektiem, Irāna atcēla jebkuras SAEA inspekcijas līdz pat aprīļa beigām.

Aprīlī Irāna informēja, ka ir gatava uz laiku pārtraukt izgatavot un komplektēt kodoliekārtas, otrdien pēc tikšanās ar Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) ģenerāldirektoru Mohamadu el Baradei paziņoja Irānas Atomenerģijas organizācijas vadītāju Golams Reza Akazede. Irāna arī paziņoja, ka vēlas līdz jūnijam slēgt ANO kodolaģentūras veikto izmeklēšanu. Irāna piekritusi paplašināt sadarbību ar SAEA.

Jūnijā Irāna paziņoja, ka negrasās apturēt savu kodolprogrammu, kurai esot tikai mierīgi mērķi, paziņoja Ārlietu ministrijas oficiāls pārstāvis Hamids Reza Azefi. "Atomenerģijas mierīga izmantošana ir Irānas dabiskas tiesības, tāpēc "lielā astoņnieka" (G8) valstīm nav jāgaida Irānas atteikšanās no šīm tiesībām". Uz gadu esot pārcēlusi sava pirmā atomreaktora palaišanu Bušehrā, taču plāno ar Krievijas palīdzību uzbūvēt vēl vairākus atomreaktorus. Vēl viens iemesls darbu iesaldēšanai bija neparakstītais līgums par pārstrādātās degvielas nosūtīšanu uz Krieviju.

Septembrī Irāna noraidīja ANO Starptautiskās Atomenerģētikas aģentūras (SAEA) pieņemto rezolūciju, ka jāiesaldē urāna heksafluorīda iegūšana urāna bagātināšanas nolūkā.

Novembrī Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra paziņoja, ka nav atradusi nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ka Irāna būtu izmantojusi kodolmateriālus, lai izstrādātu atomieročus. Irāna apturēja urāna bagātināšanas procesu. Šādu lēmumu valsts pieņēma, lai mazinātu aizdomas par tās plāniem izgatavot kodolieročus.

### 2005. gads

Februārī Irānas Drošības padomes sekretārs Hasans Rohani, ieradies divu dienu vizītē Maskavā, noslēdza vienošanos, ka Krievija līdz maija beigām Irānai piegādās 90 t kodoldegvielas, kas tiks izmantota Bušahras AES. Kodoldegviela ļaus 10 gadus darboties 1000 megavatu atomelektrostacijai, kuras būve izmaksāja vienu miljardu dolāru (542 miljonus latu), un tā sasniegs pilnu jaudu 2006. gadā. Pēc aptuveni desmit gadu izmantošanas izlietotā degviela tiks nogādāta atpakaļ Krievijā.

Martā aptuveni 30 vietējo un ārvalstu žurnālistu tika uzaicināti Natanzas urāna bagātināšanas rūpnīcā. Žurnālistiem bija ļauts fotografēt un filmēt telpas, kas ir pietiekami lielas 50 000 urāna bagātināšanas centrifūgu izvietošanai, un vēlāk viņi tika aizvesti uz vēl vienu atomenerģijas rūpnīcu.

Jūlijā Irānas Atomenerģētikas aģentūras vadītāja vietnieks Mohammads Saaidi apstiprināja mediju sniegtās ziņas, ka Teherāna esot izlēmusi Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) uzraudzībā atsākt valsts vidienē esošās Isfahānas kodolrūpnīcas darbu. Vienlaikus Saaidi uzsvēra, ka Isfahanas rūpnīcā netiks atsākta urāna bagātināšana, bet urāns tiks tikai pārvērsts gāzē, kas ir piemērota bagātināšanas procesa uzsākšanai. Irāna uzskata, ka Isfahanas rūpnīca nav bijusi ar ES 2003. gadā panāktās vienošanās objekts, jo tur nekad nav notikusi reāla urāna bagātināšana. Irāna turpinās pildīt savas starptautiskās saistības un neatsāks darbu Natanzas rūpnīcā, kas tieši paredzēta urāna bagātināšanai.

Augustā ANO kodolprogrammu pārraudzības organizācijas inspektori ieradās Irānas galvenajā urāna pārveides rūpnīcā, kur tiek plānota darbības atsākšana. Tie uzstādīs novērošanas aprīkojumu un pārraudzīs zīmogu noņemšanu. Irāna bija plānojusi atsākt darbu rūpnīcā jau pagājušajā nedēļā, taču šo plānu izpildi aizkavēja SAEA lūgums dot papildus laiku kameru uzstādīšanai. ANO Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) valde pieņēma rezolūciju, pieprasot Irānai pārtraukt visas aktivitātes pie kodolprogrammas.

Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras nāca klajā ar izmeklēšanas rezultātiem, ka nav atrasti nekādi pierādījumi par Irānas darbu pie kodolieroču programmas. Ziņojumā teikts, ka pirms diviem gadiem atrastā kodolieročos izmantojamā urāna pēdas Irānas atomenerģijas rūpnīcās nāk no piesārņota aprīkojuma, kas piegādāts no Pakistānas, un nav Irānas darbības rezultāts. ASV šos izmeklēšanas rezultātus nosodījusi.

Novembrī ANO kodolprogrammu inspektori ir no Irānas saņēmuši atļauju apmeklēt Parčinas militāro kompleksu. Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (SAEA) vēlas pārbaudīt ASV pieņēmumus, ka tur veiktās pārbaudes ir saistītas ar kodolieroču izstrādi. Irāna ir arī iesniegusi arī dažādus nepieciešamos dokumentus un ļāvusi inspektoriem runāt ar dažādām amatpersonām, kas saistītas ar kodolprogrammām, tomēr ir arī paziņojusi, ka dažu nedēļu laikā atsāks urāna bagātināšanu. Irānas sarunu delegācijas vadītājs Laridžani paziņoja par iespēju slēgt urāna bagātināšanas rūpnīcas, lai bagātinātu kodoldegvielu citās valstīs: "Mēs neiebilstam pret urāna bagātināšanu ārpus mūsu teritorijas citu valstu vajadzībām, ja vien tas tiek izmantots mierlaika mērķiem."

Irānas parlaments pieņēma lēmumu uzdot valdībai liegt Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras inspektoriem ierašanos nepieteiktās pārbaudēs Irānas kodolobjektos un atsākt urāna bagātināšanu gadījumā, ja jautājums par Teherānas kodolprogrammu tiktu nodots izskatīšanai ANO Drošības padomē. Balsojumā, kas tika pārraidīts pa valsts radio, šādu lēmumu atbalstīja 183 no 197 klātesošajiem deputātiem.

### 2006. gads

Irāna paziņoja, ka atsāks pētījumus kodoldegvielas iegūšanai, un kodolenerģijas izpētes centros vairs netiks ievēroti ierobežojumi, ko Irāna noteica pirms diviem gadiem. ANO Atomenerģijas Aģentūra apstiprināja informāciju par to, ka Irāna ir pārkāpusi tai noteiktos ierobežojumus par darbu Natanzas urāna bagātināšanas rūpnīcā.

Starptautisks skandāls notika janvārī, kad Irānas varas iestādes pamanīja, ka Rietumu masu mediji apzināti sagroza informāciju Irānai nevēlamā virzienā. CNN sestdien tiešraidē pārraidīja Ahmadinedžada preses konferenci ar sinhronu tulkojumu angļu valodā, kur prezidenta teiktā frāze angliski tika iztulkota kā "kodolieroču izmantošana ir Irānas tiesības". Patiesībā Irānas prezidents preses konferencē teicis "Irānai ir tiesības uz kodolenerģiju” un ka "nācijai, kas ir civilizācija, nav vajadzīgi kodolieroči".

Irānas parstavis Ali Laridžani ir paziņojis, ka viņa valsts ir gatava vienoties par kompromisu kodolprogrammu jautājumā. Viņš informeja, ka Irāna vēlas pārrunāt Rietumvalstu bažas par Irānas šķietamo vēlmi kodolprogrammas izmantot kodolieroču iegūšanai, kā arī piedāvāt garantijas, taču ASV un ES pārstāvji ir paziņojuši, ka tālākām sarunām nav jēgas.

Februārī Irāna paziņoja Starptautiskajai Atomenerģijas aģentūrai (SAEA) par pētījumu uzsākšanu urāna bagātināšanas jomā. "Irāna ir sākusi tā dēvēto maza mēroga izpēti un attīstību," kas ietver sevī "kaut ko līdzīgu kvalitātes kontrolei", un Irānā jau sākusi darboties izmēģinājumu rūpnīca, kurā iecerēts sākt urāna bagātināšanu. Projekts sākās, kad 10. janvārī, pretēji iepriekš noslēgtajam līgumam ar Eiropas Savienību par kodoldegvielas izstrādes atlikšanu, Irāna uzlauza ANO zīmogus un sāka darbu pie urāna bagātināšanas pētījumiem. Paziņojumā arī norādīts, ka "sastāvdaļu kvalitātes kontrole un izmēģinājumi tiek veikti" ne vien Natanzas rūpnīcā, bet arī uzņēmumā "Farayand Technique".
SAEA savukārt pavēstījusi, ka līdz ar ANO zīmogu noņemšanu tai vairs nav iespējams kontrolēt Irānas darbību urāna bagātināšanas jomā. "Tā kā visi izejmateriāli tagad ir bez SAEA zīmogiem, aģentūra ir spējīga sekot līdzi tikai izmēģinājumu rūpnīcā veiktajiem izpētes un attīstības darbiem, jo tur joprojām tiek pilnībā nodrošināti visi urāna bagātināšanas uzraudzības pasākumi”.

Februāra beigās Irānas delegācija ieradās Maskavā, lai pārrunātu iespēju Krievijas teritorijā izveidot kopēju uzņēmumu, kas nodarbosies ar urāna bagātināšanu. "Amerikāņu prasība nodot Irānas kodollietu ANO Drošības padomei nozīmē Krievijas priekšlikuma iznīcināšanu," preses konferencē paziņoja Irānas delegācijas vadītājs kodolsarunās Laridžani pēc tam, kad Irānai un Krievijai neizdevās panākt pavērsienu augsta līmeņa sarunās Maskavā par Krievijas priekšlikumu iziešanai no strupceļa sakarā ar Teherānas kodolprogrammu.

2006. gada ziemā Irānas vēstnieks Turcijā Firūza Dovlatabadi informēja, ka Irāna ir nākusi klajā ar priekšlikumu, ka urāna bagātināšana vai kodoldegvielas pārstrāde varētu notikt Turcijas teritorijā, taču Turcija priekšlikumu noraidīja. Sarunas par AES kodolenerģijas bagātināšanu Krievijā pārtrūka marta sākumā, kad Krievija paziņoja, ka nevarēs veidot ar Irānu kopuzņēmumu urāna bagātināšanai, ja Irāna neievēros Starptautiskās atomenerģijas Aģentūras prasības — urāna bagātināšanas pētniecības darbu moratorija ievērošana un papildus protokola ratificēšana. Savukārt Irānas Ārlietu ministrijas pārstāvis Hamīds Reza Asefi informēja, ka Irāna plāno īstenot savu patstāvīgu projektu šajā jomā.

### 2010. gads

7. aprīlī Islāma Republikas ārlietu ministrs Manučehrs Motaki nāca klajā ar kārtējo paziņojumu, ka Irāna joprojām nav atmetusi cerības noslēgt vienošanos, kā to paredz ANO Starptautiskās Atomenerģijas (SAEA) izstrādātais kodoldegvielas apmaiņas plāns. SAEA izstrādātais priekšlikums paredz, ka lielākā daļa Irānas vāji bagātinātā urāna tiek nosūtīta uz Krieviju un Franciju tālākai bagātināšanai līdz 20% līmenim un tad atgriezta kā degviela Teherānas zinātniskās pētniecības reaktora vajadzībām. Irāna izvirzījušas atbildes priekšlikumu par pakāpenisku apmaiņu ar degvielu, kam savukārt nepiekrīt ASV, Krievija un Francija. Savukārt Irāna vēlas saņemt garantijas, ka, nododot vāji bagātināto urānu, tā pretī saņems solīto. Vīnē Irānas delegācijas pārstāvji pauduši gatavību pēc vāji bagātinātā urāna nodošanas gaidīt "sešus līdz desmit mēnešus", līdz pretī tiktu saņemts līdz 20% bagātinātais urāns.

### 2015. gads
2015. gada 14. jūlijā Irāna un sešas pasaules lielvaras - Lielbritānija, Ķīna, Francija, Vācija, Krievija un ASV panāca vienošanos par Irānas kodolprogrammas ierobežošanu (Kopīgo visaptverošo rīcības plānu, JCPOA) apmaiņā pret gadiem ilgušo sankciju atcelšanu.

Saskaņā ar noslēgto vienošanos urāna bagātinājums tika ierobežots līdz 3,67% uz 15 gadiem, nosakot bagātinātā urāna krājumu ierobežojumu līdz 300 kg. Natanzā atļāva darboties tikai 5060 pirmās paaudzes IR-1 centrifūgām. Urāna bagātināšanas rūpnīcu Fordo plānots pārveidot pētījumiem, kas nav saistīti ar bagātināšanu. Arākas IR-40 reaktors jāpārbūvē, noņemot tā serdi un piepildot to ar betonu, lai likvidētu plutonija ražošanas iespējas. Irāna piekrita īstenot Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) Papildprotokolu un piekrita pastiprinātai pārbaudei, tostarp bagātināšanas un konversijas iekārtu nepārtrauktai uzraudzībai, urāna raktuvju un rūpnīcu uzraudzībai un centrifūgu ražošanas pārraudzībai. Irānas bagātinātā urāna pārpalikums, tostarp lielākā daļa no tās ar 20% bagātinājumu, bija jānosūta uz ārvalstīt vai jāsajauc ar citiem materiāliem. Tika demontētas vairāk nekā 13 000 centrifūgu. Kontrolētos apstākļos, neuzkrājot bagātinātu urānu, bija atļauta ierobežota pētniecība un attīstība modernu centrifūgu jomā. Dažas ASV sankcijas, kas saistītas ar terorismu un cilvēktiesībām, palika spēkā.

### 2018—2025
2018. gadā Izraēlas izlūkošanas dienests Mossad no drošas noliktavas Teherānā nozaga slepenus dokumentus ar informāciju par Irānas kodolieroču AMAD projektu. Pēc izraēliešu teiktā, dokumenti un faili, ar kuriem tā dalījās ar Eiropas valstīm un Amerikas Savienotajām Valstīm. pierādīja, ka AMAD projekta mērķis bija izstrādāt kodolieročus, un ka Irānā bija divi kodolobjekti, kas slēpti no inspektoriem. Irānas amatpersonas paziņoja, ka tas bija joks un ka dokumenti ir viltoti. Izraēlieši apgalvoja, ka ieguvuši arhīvu, kas parāda Irānas kodolieroču projekta vēsturi līdz 2003. gadam, kad Irāna apgalvoja, ka to ir lielā mērā apturējusi, Tas ietekmēja Trampa lēmumu izstāties no Amerikas Savienotajām Valstīm no JCPOA un atjaunot sankcijas pret Irānu.

2019. gada februārī SAEA apliecināja, ka Irāna joprojām ievēro 2015. gada starptautisko Kopīgo visaptverošo rīcības plānu (JCPOA). Tomēr 2019. gada 8. maijā Irāna paziņoja, ka apturēs dažu JCPOA daļu īstenošanu, piedraudot ar turpmākām darbībām pēc 60 dienām, ja vien tā nesaņems aizsardzību pret ASV sankcijām. 2019. gada jūlijā SAEA apstiprināja, ka Irāna ir pārkāpusi gan 300 kg bagātinātā urāna krājumu ierobežojumu, gan 3,67 % bagātināšanas ierobežojumu. 2019. gada 5. novembrī Irānas kodolenerģijas vadītājs Ali Akbars Salehi paziņoja, ka Irāna bagātinās urānu līdz 5 % Fordo urāna bagātināšanas rūpnīcā, piebilstot, ka valstij ir iespējas bagātināt urānu līdz 20 %, ja nepieciešams. Arī novembrī Irānas Atomenerģijas organizācijas pārstāvis paziņoja, ka Irāna vajadzības gadījumā var bagātināt līdz 60 %. Prezidents Hasans Rūhānī paziņoja, ka Irānas kodolprogramma būs "neierobežota", ja valsts uzsāks trešo izstāšanās fāzi no 2015. gada kodolvienošanās.

2020. gada 3. janvārī ASV nogalināja Irānas Revolucionārās gvardes vienības "Kudsas spēki" komandieri Kāsemu Soleimānī, un Irāna atbildēja ar raķešu triecieniem ASV bāzēm. Divas dienas vēlāk Irānas valdība paziņoja, ka vairs neievēros nekādus JCPOA ierobežojumus attiecībā uz urāna bagātināšanas jaudu, līmeņiem vai krājumu apjomu. 2020. gada 27. novembrī Teherānā tika nogalināts Irānas vadošais kodolzinātnieks Mohsens Fahrizadehs.

Visu 2021. un 2022. gadu Irāna Natanzā un Fordo uzstādīja modernu centrifūgu kaskādes (IR-2m, IR-4, IR-6), ievērojami palielinot bagātināšanas jaudu. 2021. gada februārī SAEA ziņoja, ka Irāna pārtraukusi piekļuvi datiem no kodolobjektiem, kā arī plāniem par nākotnes objektiem. 2021. gada aprīlī Natanzas bagātināšanas rūpnīcā notika sabotāžas uzbrukums, izraisot elektroenerģijas padeves pārtraukumu un bojājot centrifūgas. Irāna atbildēja, vēl vairāk palielinot bagātināšanu: dažas dienas vēlāk tā sāka ražot 60% bagātinātu urānu, kas bija Irānai nepieredzēts līmenis, tomēr atpaliekot no kodolierociem nepieciešamās kvalitātes (90% un vairāk). 2022. gada 25. jūnijā tikšanās reizē ar ES augstāko diplomātu Irānas augstākais drošības virsnieks Ali Šamhani paziņoja, ka Irāna turpinās attīstīt savu kodolprogrammu, līdz Rietumi mainīs savu "nelikumīgo rīcību".

2024. gadā Irānas prezidents Masuds Pezeškiāns pauda interesi atsākt diskusijas ar Amerikas Savienotajām Valstīm par kodolvienošanos.

2024. gada oktobra beigās, reaģējot uz Irānas ballistisko raķešu uzbrukumu agrāk tajā pašā mēnesī, Irānā gaisa triecienu laikā Izraēla iznīcināja īpaši slepenu kodolieroču pētniecības objektu, kas pazīstams kā *Taleghan* 2 ēka un atrodas Parčinas militārajā kompleksā. 2024. gada novembrī Irāna paziņoja, ka ražos jaunas, modernas centrifūgas pēc tam, kad SAEA nosodīja Irānu par sadarbības trūkumu. Vienlaikus Irāna paziņoja, ka turpinās sadarbību ar SAEA attiecība uz tehniskajiem un drošības pasākumiem.

### 2025. gads
#### Sarunas par kodolprogrammu
2025. gada martā ASV Nacionālās izlūkošanas direktore Talsija Gebarda liecināja, ka ASV izlūkdienesti ir apstiprinājuši, ka "Irāna neražo kodolieročus". ASV prezidents Donalds Tramps nosūtīja Irānai vēstuli, kurā ierosināja atsākt sarunas.

12. aprīlī abas valstis rīkoja savu pirmo augsta līmeņa tikšanos Omānā, kam sekoja otrā tikšanās 19. aprīlī Itālijā. 16. maijā Tramps nosūtīja Irānai piedāvājumu un teica, ka viņiem ir jārīkojas ātri, pretējā gadījumā "notiks sliktas lietas". 17. maijā Alī Hāmenejī nosodīja Trampu, sakot, ka viņš melo par vēlmi pēc miera un ka viņam nav vērts atbildēt, nosaucot ASV prasības par "nekaunīgām muļķībām".

2025. gada 31. maijā SAEA ziņoja, ka Irāna ir strauji palielinājusi urāna krājumus, kas bagātināti līdz 60% tīrības pakāpei (kas ir zem ieroču kvalitātes), sasniedzot vairāk nekā 408 kilogramus, kas ir gandrīz par 50% vairāk nekā februāris.

10. jūnijā Tramps paziņoja, ka Irāna sarunās kļūst "daudz agresīvāka". ASV aizsardzības ministrs Pīts Hegsets Kongresam paziņoja, ka Irāna mēģina veikt kodolieroču izrāvienu.

2025. gada 12. jūnijā SAEA pirmo reizi 20 gadu laikā atzina, ka Irāna nav ievērojusi kodolenerģijas saistības. SAEA ģenerāldirektors Rafaels Grossi intervijā paziņoja, ka SAEA "nav nekādu pierādījumu par sistemātiskiem centieniem pāriet uz kodolieroču izstrādi". Dienu vēlāk Izraēla sāka triecienus pret Irānu, uzsākot Irānas—Izraēlas karu.

#### Kodolobjektu bonbardēšana
13. jūnija naktī Izraēla uzsāka operāciju *Rising Lion* — plaša mēroga gaisa uzbrukumu, kas vērsts pret Irānas kodoliekārtām, raķešu rūpnīcām, militārajiem objektiem un komandieriem dažādās pilsētās, tostarp Teherānā un Natanzā.

21. jūnijā ASV bombardēja Fordo urāna bagātināšanas rūpnīcu, Natanzas kodoliekārtu un Isfahānas kodoltehnoloģiju centru. Uzrunā no Baltā nama Tramps uzņēmās atbildību par Fordo objekta iznīcināšanu, norādot, ka “Irānas galvenie kodolbagātināšanas objekti ir pilnībā un galīgi iznīcināti”."

## Atsauces un piezīmes