open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jegričkas dabas parks

**Jegričkas dabas parks** () ir valsts nozīmes aizsargājama teritorija Serbijas ziemeļos Jegričkas upes vidustecē, kas atbilst IUCN V kategorijai (aizsargājamai ainavai) un atrodas Vojvodinas Dienvidbačkas apgabalā Žabaļas, Temerinas, Vrbasas un Bačka Palankas kopienu teritorijā, ap 20 km uz ZA no Novi Sadas pilsētas. Kopējā teritorija ap 111 km². Pēc Serbijas standarta, 21,43% no parka ir II pakāpes aizsargājamā teritorija, pārējā — III pakāpes.

## Ģeogrāfija

Dabas parkā dominē upju, purvāju un dīķu biotopi. Aizaug ar niedrēm un pļavām. Parks atrodas apmēram 70 metru augstumā vjl., klimats ir mēreni kontinentāls, vasaras garas un siltas, ziemas bieži aukstas. Svarīgākā upe ir Jegrička, kuras tecējuma lielākā daļa ietilpst aizsardzības zonās.

## Flora un fauna

Parkā zināmas 80 ūdens un purvu augu sugas, no kurām daudzas ir aizsargājamas — baltā ūdensroze (*Nymphea alba*), parastā purvpaparde (*Thelypteris palustris*), peldošais ezerrieksts (*Trapa natans*), parastā pūslene (*Utricularia vulgaris*) u.c.

Faunā ir aptuveni 150 reģistrētas dzīvnieku un putnu sugas, no kurām daudzas putnu sugas ir reti sastopamas un/vai apdraudētas — lielais dumpis (*Botaurus stellaris*), melnkakla dūkuris (*Podiceps nigricollis*), baltacis (*Aythya nyroca*), platknābis (*Anas clypeata*), meža zoss (*Anser anser*), niedru lija (*Circus aeroginosus*), mazais ormanītis (*Porzana parva*), zilrīklīte (*Luscinia svecica*), baltvaigu zīriņš (*Chlidonias hybridus*). Jegrička ir arī nozīmīgs ūdra patvērums, kas norāda uz veselīgu, bagātu un tīru zivju dzīvotni, kurā ietilpst apmēram 20 zivju sugu, ieskaitot samus, līņus un zandartus. Sastopami purva bruņurupuči, parastais un ūdens zalktis. Uz Jedričkas ir arī zivju dīķi.

## Aizsardzības mēri

Tiek ierobežota pesticīdu lietošana, pastāv niedru pļaušanas aizliegums, pasākumi attiecībā uz uzvedības noteikumiem un atkritumu savākšanu. Aizsargātajā telpā tiek veikts pētniecības darbs, krastu un nogāžu labiekārtošana, sugu monitorings, teritorijā atļauti tūrisms un atpūta, caur visaizsargājamākajiem rajoniem ved upju tūristu maršruti.

2000. gadu beigās Jegričkas posmus apdzīvoto vietu tuvumā padziļināja un iztīrīja, krastos izveidoja promenādes un atpūtas vietas. Taču jau 2011. gadā upe atkal bija pilna ar atkritumiem.

### Apdraudējumi

Dabas parku apdraud sadzīves atkritumi, notekūdeņi, niedru izciršana un dedzināšana, apkārtējo lauku pesticīdi un malu zvejniecība.

## Attēlu galerija

Jegrička Temerin.JPG|Jegrička pie Temerinas
Jegrička, park prirode, Zmajevo 02.jpg|Jegrička pie Zmajevo
Jegrička, park prirode, Zmajevo 05.jpg
Jesen pored reke.jpg|Novembris pie Zmajevo


## Atsauces
Princeses Dobroslavas iela (Ščecina)

**Princeses Dobroslavas iela** bija Ščecinas iela, Centra administratīvajā rajonā, Centra apkaimē. Dobroslavas iela sākas krustojumā ar Atbrīvošanas avēniju un beidzas krustojumā ar Baltā Leška ielu. Ielu oficiāli likvidēja 1978. gadā.

## Vēsturiskie nosaukumi
Iela izveidota 19. gadsimtā līdz ar pilsētas aizsargmūru nojaukšanu, tās sākotnējais nosaukums bija **Johannesa Bugenhāgena iela** (vācu: *Bugenhagenstraße*). 1945. gadā tā tika pārsaukta par **Princeses Dobroslavas ielu** (polu: *ulica Księżnej Dobrosławy*).

## Ielu savienojumi
* *[[Baltā Leška iela (Ščecina)|Baltā Leška iela]]* (T veida krustojums)
* *[[Cisterciešu iela (Ščecina)|Cisterciešu iela]]*
* Atbrīvošanas avēnija (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mūsdienīgs skats uz vietu, kur agrāk atradās iela (Google Street View)
Gunārs Asaris

**Gunārs Asaris** (dzimis , miris ) bija latviešu arhitekts, Rīgas pilsētas galvenais arhitekts (1971—1998), vēlāk Rīgas Politehniskā institūta (RPI) docētājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1934. gadā Rīgā Konstantīna Asara un viņa sievas Hildas, dzimušas Vassermanes, ģimenē.

1959. gadā beidza studijas RPI Celtniecības fakultātes Arhitektūras nodaļā. Strādāja par rajona arhitektu un galvenā arhitekta vietnieku (1959—1971) Rīgas pilsētas Galvenajā arhitektūras plānošanas pārvaldē, piedalījās Salaspils memoriāla izveidē (1961—1967). 1971. gadā viņu iecēla par Rīgas pilsētas galvenais arhitektu un viņš piedalījās Rīgas pilsētas attīstības ģenerālplānu un atsevišķu rajonu plānojumu detaļprojektu izstrādāšanā.

1979. gadā Asari ievēlēja par Latvijas Arhitektu Savienības valdes priekšsēdētāju. 1998. gadā viņš atstāja Rīgas pilsētas galvenā arhitekta amatu un pēc doktora disertācijas *Dr. arch.* aizstāvēšanas tika ievēlēts par RTU arhitektūras fakultātes asociēto profesoru.

Viņa dēls Jānis Asaris ir arheologs, bijušais Latvijas arheologu biedrības vadītājs un ilggadīgs Nacionālā kultūras mantojuma pārvaldes darbinieks.

## Darbi
* Salaspils memoriāls (1961—1967), līdzautori: arhitekti Oļģerts Ostenbergs, Ivars Strautmanis un Oļegs Zakamennijs; tēlnieki Ļevs Bukovskis, Jānis Zariņš, Oļegs Skarainis
* Piemineklis bojā gājušajiem jūrniekiem un zvejniekiem (1977), līdzautors Alberts Terpilovskis
* Rīgas pilsētas attīstības plāns 1995.-2005. gadam (līdzautors)
* Atsevišķu vasarnīcu un dzīvojamo ēku rekonstrukcijas projekti Jūrmalā no 1997. gada līdz 2001. gadam

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Ļeņina prēmija (1970) par Salaspils memoriālā ansambļa izveidi

## Publikācijas
* Rīgas pilsētbūvnieciskā attīstība 20.-21. gs. mija (zinātņu doktora disertācija, 1999)
* Rīgas attīstības aktualitātes. Žurnāls "Latvijas arhitektūra" (1997)
* *Demography and housing* AMBIO, Zviedrija (1996)

## Atsauces
Dimanti ir mūžīgi

**Dimanti ir mūžīgi** () ir 1971. gada britu spiegu filma un Džeimsa Bonda filmu sērijas septītā filma, kurā britu specdienesta MI6 aģenta 007 lomā atkārtoti atgriezās skotu aktieris Šons Konerijs. Filmas sižets ir balstīts uz 1956. gada Iana Fleminga romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir Gajs Hamiltons. Galvenās lomas filmā atveido Šons Konerijs, Džila Sentdžona un Čārlzs Grejs. Filma tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā Labākā skaņa.

Pēc Džordža Leizenbija atteikšanās turpināt filmēties, *[[Eon Productions]]* vēlējās, lai galveno lomu atkal uzņemas Konerijs, par ko viņam tika samaksāti 1,25 miljoni dolāru.  

## Ārējās saites
Oļegs Skarainis

**Oļegs Skarainis** (1923—2017) bija latviešu tēlnieks, Salaspils memoriāla (1967) skulptūru autors.

## Dzīvesgājums
Dzimis kā **Osvalds Gaujērs** 1923. gada 5. augustā Taganrogā (pēc LPE datiem Tveras apgabalā) strādnieka Jūlija Gaujēra, bijušā latviešu strēlnieka, un Sofijas Skaraines ģimenē. Pēc rūpnīcas skolas beigšanas viņš iestājās Taganrogas industriālajā tehnikumā, bet pēc tēva aresta NKVD "Latviešu operācijas" laikā 1937. gadā viņš bija spiests pamest mācības, nomainīja vārdu un uzvārdu un strādāja rūpnīcā.
Otrā pasaules kara laikā, kad Vērmahts okupēja Taganrogu, viņu nosūtīja piespiedu darbā uz Vāciju strādāt lidmašīnu remonta rūpnīcā netālu no Hamburgas. Pēc kara viņš nokļuva amerikāņu okupācijas zonā, tika izdots PSRS un nometināts Sahalīnas salas dienvidos.
1947. gadā Oļegs Skarainis ieradās Rīgā, kur mācījās vakarskolā, strādāja par atslēdznieku un pārdeva savus stikla gleznojumus. No 1952. līdz 1958. gadam viņš studēja Latvijas Mākslas akadēmijas tēlniecības nodaļā pie Teodora Zaļkalna. LMA beigšanas diplomdarbs bija skulptūra "Latviešu strēlnieki".
1959. gadā Skarainis piedalījās Salaspils memoriālā ansambļa ideju konkursā, pēc Kārļa Zemdegas ieteikuma žūrija izvēlējās viņa piedāvāto skulptūru projektu.

Vēlāk strādāja arī citiem monumentāliem darbiem, bet nereti palika ievērības ēnas pusē.
Mūža nogalē dzīvoja Ragaciema "Skarās", kur miris 2017. gada 11. decembrī.

## Darbi
* Salaspils memoriālais ansamblis (1967);
* kapa piemineklis režisoram A. Amtmanim-Briedītim Meža kapos (1970),
* "Viktora Haras dziesma", bronza (1975),
* "Če Gevara", bronza (1980),
* "Kaķis", bronza (1980),
* "Mani vecāki", bronza (1983),
* 1905. gada revolūcijai veltītais ansamblis Dobelē (1987),
* “Rozes mātei” R. Blaumaņa muzejā Brakos (1992),
* piemineklis pulkvedim Briedim Pulkveža Brieža ielā Rīgā (1998),
* piemiņas zīme pirmajai latviešu teātra izrādei Kronvalda parkā Rīgā (1993),
* kapa piemineklis kinorežisoram J. Podniekam Meža kapos (1993),
* piemineklis Mihailam Tālam Vērmanes dārzā (2000)
* atjaunotais piemineklis pulkveža Jāņa Baloža brigādes cīnītājiem Piņķos (2003)

## Atsauces
Jahorina

**Jahorina** () ir īsa kalnu grēda un slēpošanas kūrorts Bosnijā un Hercegovinā Dināru Alpos 30 km (pa autoceļu) uz DA no Sarajevas, tās augstākā virsotne Ogorjelica (1910 m) atrodas vairāku kopienu — Serbu Republikas Pales un Trnovas, kā arī Bosnijas un Hercegovinas Federācijas Sarajevas kantona Trnovas kopienas saskares vietā. Vasarā to klāj zāle, bet ziemā līdz 3 m augsts sniegs. Vidēji sniegs ir 175 dienas gadā, vidējais sniega segas augstums februārī — 106 cm.

Jahorinas ciemats un slēpošanas kūrorts atrodas Pales kopienas teritorijā kalnu ziemeļu nogāzē. Tajā rīkoja sieviešu kalnu slēpošanas sacensības 1984. gada Sarajevas ziemas olimpiskajās spēlēs. Kūrortam ir augoša popularitāte — tā vadība 2021. gada maijā ziņoja, ka 2020./2021. gada sezonā Jahorinas apmeklētāju skaits sasniedzis rekordu, neraugoties uz koronavīrusa epidēmijas radītiem traucēkļiem.

Bosnijas kara laikā Jahorina kā izdevīga artilērijas pozīcija Sarajevas apkaimē bija stratēģiski nozīmīga teritorija, un, neraugoties uz atmīnēšanas pūlēm, dažos kalna apkaimes rajonos, joprojām ir mīnas. Paša slēpošanas kūrorta robežās mīnu, domājams, vairs nav, bet ārpus tā mīnētās teritorijas ir iezīmētas. 2011. gada 30. oktobrī slovēņu paraplānists tika smagi ievainots Jahorinas kalnā, kad viņš kļūmīgi nolaidās mīnu laukā.

## Attēlu galerija

Jahorina Rocks.JPG|Jahorinas dienvidu nogāze
Ostry vrcholek na J konci hrebene Jahoriny.jpg|Virsotne Jahorinas dienviddaļā
Jahorina from Trebević 1.jpg|Jahorina no Trebevičas puses
Jutro na Jahorini.jpg


## Atsauces
Frederiks Storms

**Frederiks Storms** (, dzimis ) ir Dānijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2026) Storms pārstāv Vācijas hokeja līgas komandu *[[Ķelnes "Haie"|Ķelnes Haie]]*.

Savu karjeru sācis Dānijas komandā Herlevas "Hornets". Vēlāk divas sezonas spēlējis citā Dānijas komandā ''SønderjyskE''. 2012. gadā pārcēlies uz Zviedrijas hokeja līgas komandu Malmes "Redhawks", kur nospēlēja astoņas sezonas. Kopš 2020. gada spēlē *[[ERC Ingolstadt]]*.

Dānijas hokeja izlases sastāvā piedalījies četrpadsmit  Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Mortens Madsens

**Mortens Madsens** (; dzimis ) ir Dānijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Madsens pārstāv Allsvenskan līgas klubu *[[Timrå IK]]*. Madsenu 2005. gada NHL draftā ar kopējo 122. numuru, 4. kārtā izvēlējās Minesotas "Wild".

## Karjera
Savu karjeru sācis Zviedrijas komandā *[[Frölunda HC]]*. 2006. gadā Madsens pārcēlās uz Kvebekas junioru hokeja līgas klubu *[[Victoriaville Tigres]]*, kur 62 spēlēs Madsens iekrāja 100 punktus. Nākamās divas sezonas Madsens pavadīja AHL komanda Hjūstonas "Aeros". Vēlāk Madsens pārcēlās atpakaļ uz Zviedriju, kur četras sezonas spēlēja *[[Modo Hockey]]* komandā. 2013. gadā viņš pievienojās Vācijas hokeja līgas komandai Hamburgas "Freezers". No 2016. gada līdz 2018. gadam spēlējis Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Karlskrona HK]]*, kur viņš bija komandas kapteinis. Kopš 2018. gada Madsens spēlē *[[Timrå IK]]* komandā.

Dānijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 14 Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Jūliāns Jakobsens

**Jūliāns Jakobsens** (, dzimis ) ir Dānijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Jakobsens pārstāv Dānijas hokeja līgas komandu Olborgas "Pirates".

Iepriekš spēlējis Dānijas komandā Odenses "Bulldogs", Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Södertälje SK]]*, Allsvenskan līgas komandā *[[Tingsryd AIF]]* un Vācijas hokeja līgas komandā Hamburgas "Freezers".

Dānijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 10 Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Cisterciešu iela (Ščecina)

**Cisterciešu iela** bija Ščecinas iela, Centra administratīvajā rajonā, Centra un Centra-Rietumu apkaimē. Cisterciešu iela sākas krustojumā ar Mihala Sendzivoja ielu un beidzas krustojumā ar Boriša ielu. Ielu oficiāli likvidēja 1978. gadā.

## Vēsturiskie nosaukumi
Iela izveidota 19. gadsimtā līdz ar pilsētas aizsargmūru nojaukšanu, tās sākotnējais nosaukums bija **Kārļa Lēves iela** (vācu: *Loewestraße*). 1945. gadā tā tika pārsaukta par **Cisterciešu ielu** (polu: *ulica Cysterska*).

## Ielu savienojumi
* *[[Mihala Sendzivoja iela (Ščecina)|Mihala Sendzivoja iela]]* (T veida krustojums)
* Jacka Malčevska iela
* *[[Princeses Dobroslavas iela (Ščecina)|Princeses Dobroslavas iela]]*
* *[[Radomira iela (Ščecina)|Radomira iela]]*
* Boriša iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mūsdienīgs skats uz vietu, kur agrāk atradās iela (Google Street View)
Vera Veicmane

**Vera Veicmane** (dzimusi **Hacmane)** (;  1881. gada 27. novembris — 1966. gada 24. septembris) bija pirmā Izraēlas prezidenta Haima Veicmana sieva, ārste un cionistu aktīviste.

## Biogrāfija
[alt=Casual group shot of four men and two women standing on a brick pavement.|thumb| [Alberts Einšteins un viņa sieva Elza Einšteina (centrā) ar cionistu līderiem, tai skaitā Haims Veicmans un Vera Veicmane, Menahems Usiškins un Ben-Cions Mosinsons, ierodoties Ņujorkā 1921. gadā]]
[thumb|Vera un [Haims Veicmans, Herberts Samuels, Deivids Loids Džordžs, Etele Snoudena un Filips Snoudens]]
Vera Hacmane dzimusi Krievijas impērijas pilsētā Rostovā pie Donas, Jesajas un Feodosijas Hacmaņu ģimenē. Sākumā viņa studēja mūziku, pirms sāka mācīties Ženēvā, Šveicē. Tur universitātes cionistu klubā viņa satika Haimu Veicmanu.

1906. gadā Zopotā, Prūsijā (mūsdienās Sopota, Polijā) viņa apprecējās ar Veicmanu, un vēlāk tajā pašā gadā viņi apmetās Mančestrā, Anglijā. Tur viņiem piedzima divi dēli: 1907. gadā Bendžamins un 1916. gadā Maikls. Mančestrā Veicmanu ģimene dzīvoja trīsdesmit gadus, no 1906. līdz 1937. gadam. 1913. gadā Vera Veicmane saņēma Anglijas medicīnisko licenci un strādāja par ārsti valsts veselības dienestā zīdaiņu klīnikās, izstrādājot progresīvas zīdaiņu uzraudzības un uztura metodes.

Vecākais dēls Bendžamins Veicmans (1907–1980) apmetās Īrijā un kļuva par piensaimnieku. Veicmanu jaunākais dēls Maikls Otrā pasaules kara laikā dienēja par pilotu Lielbritānijas karaliskajos gaisa spēkos un gāja bojā, kad virs Biskajas līča tika notriekta viņa lidmašīna.

## Brīvprātīgais darbs
thumb|250x250px| Vera Veicmane, 1946. gads
1916. gadā Veicmane atteicās no pediatrijas darba un pievienojās vīram, kad  Pirmā pasaules kara laikā viņš tika iecelts par Lielbritānijas admiralitātes zinātnisko padomnieku ķīmijas jomā. 1920. gadā viņa bija viena no Sieviešu starptautiskās cionistu organizācijas (WIZO) dibinātājām un četrdesmit gadus bija tās prezidente, pārmaiņus ar Izraēlu Zīfu. Kad 1939. gadā sākās Otrais pasaules karš, viņa visus spēkus veltīja organizācijai *Aliyat Hanoar*, kuru izveidoja Anglijā un turpināja vadīt goda prezidentes amatā, dzīvojot Izraēlā.

1948. gada arābu—Izraēlas kara laikā Veicmane koncentrējās uz ievainoto karavīru ārstēšanu un rehabilitāciju. Uzreiz pēc kara viņa nodibināja Neatkarības kara invalīdu veterānu asociāciju un bija tās prezidente. Viņa arī nodibināja divus ievainoto karavīru rehabilitācijas centrus — *Beit Kay* Naharijā un Haima Šebas medicīnas centra Rehabilitācijas nodaļu.

Papildus aktivitātei šajās organizācijās Veicmane sniedza atbalstu daudzām brīvprātīgo organizācijām, piemēram, ILAN, *Magen David Adom*, kurai viņa bija prezidente, un desmitiem citu privātu un institucionālu labdarības pasākumu.

## Veicmanu nams
Veicmane kā pirmā lēdija veica pārim Veicmana institūtā uzceltās mājas interjera pārveidošanu. Visas mēbeles un mākslas darbi bija oriģināli, galvenokārt ievesti no Anglijas un Francijas.

## Publicētie darbi
* *The Impossible Takes Longer: The Memoirs of Vera Weizmann* (memuāri)

## Atsauces

## Ārējās saites
Sorbu institūts

**Sorbu institūts** (, , ) ir Vācijas zinātniskā iestāde, kas pēta sorbu valodas, kultūru un vēsturi Augšlužicā un Lejaslužicā. Institūts vāc un arhivē nepieciešamos materiālus, tie arī ir pieejami sabiedrībai.

## Vēsture
1951. gada 1. maijā Pavola Novotnija (*Pawoł Nowotny*) vadībā Baucenē tika dibināts Sorbu tautas pētījumu institūts (). 1952. gada 1. augustā tas tika iekļauts Vācu Zinātņu akadēmijā Berlīnē (no 1972. gada VDR Zinātņu akadēmija).

1992. gadā uz Sorbu tautas pētījumu institūta bāzes tika izveidots Sorbu institūts.

## Institūts
Sorbu institūta galvenā mītne atrodas Baucenē (Saksijā), viena darba vieta Kotbusā (Brandenburgā). Pētniekiem ir 15 amata vietas, bet zinātniski tehniskajiem un administratīvajiem darbiniekiem — 11 amati.
Institūta darbinieki veic mācību darbu universitātēs un citās izglītības iestādēs Vācijā un ārvalstīs, pie kam galvenā uzmanība tiek pievērsta sadarbībai ar Leipcigas Universitātes Sorbistikas institūtu.

Institūts kopš 1952. gada izdod zinātnisko žurnālu *[[Lětopis]]*, kas iznāk reizi pusgadā. izdevniecība *Domowina* publicē rakstu krājumus *Schriften des Sorbischen Instituts / Spisy Serbskeho instituta* (līdz 2019. gadam bija iznākuši 67 sējumi).
Baucenes mājvietā atrodas arī Sorbu centrālā bibliotēka (*Serbska centralna biblioteka*) un Sorbu kultūras arhīvs (*Serbski kulturny archiw*).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sorbu institūta vietne
Klāss Dālbeks

**Klāss Dālbeks** (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Dālbeks pārstāv Šveices hokeja līgas komandu HC Davos. Dālbeku 2011. gada NHL draftā ar kopējo 79. numuru, 3. kārtā izvēlējās Čikāgas "Blackhawks".

## Karjera
Savu profesionālo karjeru sācis 2009. gadā Zviedrijas Elitsērijas kluba *[[Linköpings HC]]* sastāvā, kur viņš nospēlēja trīs sezonas. Vēlāk viņš pārcēlās uz AHL komandu Rokfordas "IceHogs", kur viņš arī nospēlēja trīs sezonas. Savu debiju Čikāgas "Blackhawks" sastāvā Dālbeks piedzīvoja 2014. gada 6. decembrī. 2015. gada februārī viņš tika aizmainīts uz Arizonas "Coyotes". Nākamgad Dālbeks jau tika aizmainīts uz Karolīnas "Hurricanes". 2018. gadā Dālbeks pievienojās KHL klubam Maskavas CSKA. 2019. gadā ar "CSKA" komandu izcīnījis Gagarina kausu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Deniss Rasmusens

**Deniss Rasmusens** (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Rasmusens pārstāv Šveices hokeja līgas  komandu HC "Davos".

Iepriekš Rasmusens ir spēlējis Allsvenskan līgas klubā *[[VIK Västerås HK]]*, Zviedrijas Elitsērijas klubā *[[Växjö Lakers]]*, AHL klubos Rokfordas "IceHogs" un Sandjego "Gulls", NHL klubos Čikāgas "Blackhawks" un Arizonas "Coyotes" un KHL klubā Magņitogorskas "Metallurg".

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā Rasmusens ir spēlējis 2014., 2019. , 2021. un 2023. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Oskars Lindberjs

**Oskars Lindberjs** (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Lindberjs pārstāv NL klubu SC Bern. Lindberju 2010. gada NHL draftā ar kopējo 57. numuru, 2. kārtā izvēlējās Fīniksas "Coyotes".

## Karjera
Savas karjeras sākumā četras sezonas pavadījis Zviedrijas Elitsērijas kluba *[[Skellefteå AIK]]* sastāvā. 2011. gadā Lindberjs tika aizmainīts uz Ņujorkas "Rangers". 2013. gadā pievienojies AHL klubam Hartfordas "Wolf Pack". "Rangers" sastāvā debitējis . Nākamās divas sezonas aizvadījis "Rangers" komandā. 2017. gada jūlijā Lindberjs parakstīja līgumu ar Vegasas "Golden Knights". 2019. gadā viņš tika aizmainīts uz Otavas "Senators". 2019—2020. gada sezonu pavadījis Šveices Nacionālās līgas komandas *[[EV Zug]]* sastāvā. Kopš 2020. gada spēlē KHL komandā Maskavas "Dinamo".

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā Lindbejs ir piedalījies 2013. un 2017. gada Pasaules čempionātā, abas reizes izcīnot pirmo vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dizijs Gilespijs

thumb|Dizijs Gilespijs ap 1979. gadu
**Dizijs Gilespijs** (; īstajā vārdā Džons Birks Žillespijs; dzimis 1917. gada 21. oktobrī, Širovā, Dienvidkarolīnā; miris 1993. gada 6. janvārī, Inglvudā, Ņūdžersijā) bija amerikāņu mūziķis, džeza virtuozais trompetists, vokālists, komponists, aranžētājs, ansambļu un orķestru vadītājs, mūsdienu improvizācijas džeza dibinātājs.

## Ārējās saites
GS1-128

right|thumb| GS1-128 piemērs
**GS1-128** ir GS1 pielietošanas standarts, izmantojot Code 128 svītrkodu specifikāciju. Tā iepriekšējais pareizais nosaukums bija UCC/EAN-128. Citi vairs neizmantotie nosaukumi ir UCC-128 un EAN-128. GS1-128 standarts tika ieviests 1989.gadā, un tajā tiek izmantota virkne pielietojuma identifikatoru tādu papildu datu kā derīguma termiņa datuma, sērijas numura, daudzuma, svara un daudzu citu, lietotājam nepieciešamu atribūtu iekļaušanai.

## Pārskats
GS1-128 standarts ir Code 128 svītrkodā izteikts pielietojuma standarts. Tas identificē datus ar pielietojuma identifikatoriem (PI). Zemāk parādītais vienkāršs SSCC (Serial Shipping Container Code) svītrkods, kurā dabā nav šeit redzamo atstarpju, izskatīsies apmēram šādi:
 [FNC1] 00 12345678 0000000001
Augstāk parādītajā piemērā redzamais *[FNC1]* ir no vienas rakstzīmes sastāvošs *funkciju kods 1*, kas norāda, ka šis Code 128 svītrkods ir GS1-128 kods. *00* ir seriālā kravas konteinera koda ("SSCC") PI, kas šādus datus apzīmē kā seriālā kravas konteinera kodu. *12345678* ir uzņēmuma numurs. *0000000001* ir konteinera numurs.

Vienā svītrkodā ir iespējams iekodēt vairākus datu vienumus. Piemēram, produkta sērijas numurs (pielietojuma identifikatora kods 21), ražošanas datums (kods 11) un derīguma termiņš (kods 17) kopā izskatās šādi:
 [FNC1] 21 12345 [FNC1] 11 090101 17 100101
Pirms ražošanas datuma ir nepieciešams iekodēt papildu FNC1, jo pirms tā esošam produkta sērijas numuram ir iespējams mainīgs garums. Tas nav nepieciešams pirms derīguma termiņa beigu datuma, jo ražošanas datumam ir noteikts garums. Komponentu pārkārtošana, lai ievietotu mainīga garuma lauku, nodrošina kompaktāku formu:
 [FNC1] 11 090101 17 100101 21 12345

### Pielīdzinājums EPC kodiem
Ņemot vērā, ka EPC un EAN attiecīgi arī UCC kā kodu sistēmas nav savstarpēji saskanīgas, tad GS1-128 tiek pielīdzināts EPC-*GTVN* ar atsauces sarakstu, kurā ir ietverti abi kodi katram produkta veidam. Tomēr sērijas numuru ar EPC-*SGTIN* salīdzināt nevar.

## Pilns pielietojuma identifikatoru saraksts
Šis saraksts ir no 2020. gada un tāpēc, iespējams, ir novecojis un neprecīzs. Autortiesības uz to pieder GS1, tāpēc atjaunināto sarakstu, lūdzu, skatiet uzklikšķinot uz zemāk esošo saiti uz GS1 Vispārīgajām specifikācijām. Ņemot vērā, ka kods 128 visefektīvākais ir ciparu pāru kodēšanā, tad ciparu laukos priekšroka tiek dota nemainīgam garumam.

Visi datumi tiek formatēti GGMMDD.

*y* PI nodrošina vairākas zīmes aiz komata sekojošās vērtībās. Attēlotā vērtība ir vesels skaitlis, kas dalīts ar  10*y* . Piemēram, neto svaru 22,7&nbsp;kg ir iespējams iekodēt kā 3101&nbsp;000227, 3102&nbsp;002270, 3103&nbsp;022700 vai 3104&nbsp;227000.

## Atsauces
 

## Ārējās saites
* Informatīvā vietne GS1-128 simboloģijai
Ādams Reideborns

**Ādams Reideborns** (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Reideborns pārstāv Šveices hokeja līgas klubu SC Bern.

Iepriekš Reideborns ir spēlējis Zviedrijas komandās *[[Djurgårdens IF]]* un *[[Modo Hockey]]*. 2018—19. gada sezonā saņēmis Honkena balvu, kā Zviedrijas hokeja līgas sezonas labākais vārtsargs.

2019. gada 24. maijā Reideborns pēc veiksmīgas sezonas pameta SHL, noslēdzot pirmo līgumu ārzemēs, vienojoties par viena gada līgumu ar KHL Krievijas vienību Kazaņas Ak Bars.

Pēc divām sezonām Kazaņas Ak Bars sastāvā Reideborns pameta klubu kā brīvais aģents un 2021. gada 1. jūnijā parakstīja divu gadu līgumu ar Maskavas CSKA. Reideborns 2022. un 2023. gadā ar Maskavas CSKA izcīnīja Gagarina kausu.

## Ārējās saites

## Atsauces
Magnuss Nīgrens

**Magnuss Nīgrens** (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Nīgrens pārstāv Šveices Nacionālās līgas komandu *[[HC Davos]]*. Nīgrenu 2011. gada NHL draftā ar kopējo 113. numuru, 4. kārtā draftēja Monreālas "Canadiens".

## Karjera
Savu profesionālo karjeru sācis 2009. gadā *[[Färjestad BK]]* komandā. Vēlāk spēlējis *[[Mora IK]]* un *[[BIK Karlskoga]]*. 2013. gadā Nīgrens pievienojās Monreālas "Canadiens" fārmklubam Amerikas hokeja līgā Hamiltonas "Bulldogs" . AHL Nīgrens nenostiprinājās un atgriezās *Färjestad BK* komandā. Kopš 2017. gada viņš spēlē Nacionālās līgas komandā HC Davos.

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2014. un 2016. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Tirānas Botāniskais dārzs

**Tirānas botāniskais dārzs** ir gleznains botānisko dārzu komplekss, kas atrodas Tirānas dienvidos, Albānijā.

Tas ir vienīgais botānisko dārzu komplekss Albānijā. Būvniecība tika uzsākta 1964. gadā, sākotnēji aizņemot aptuveni 15 hektārus. Tas tika pabeigts 1971. gadā. Dārzu izveidoja albāņu botāniķis Mustafa Demiri.

Tas atrodas pilsētas dienvidos, un no tā paveras skats uz Tirānu un Krujas kalniem.

Tirānas botāniskais dārzs, kas ir Tirānas Universitātes struktūrvienība, izveidojis sadarbību ar Kanādas, Ungārijas, Ķīnas un Rumānijas dārziem.

Dārzā ir aptuveni 2000 augu sugu, un to uztur dārzkopības eksperti un zinātnieki, kuri arī izmanto dārzus pētniecības vajadzībām. Dārzi ir organizācijas *[[Botānisko dārzu aizsardzības starptautiskā organizācija|Botanic Gardens Conservation International]]* biedrs.

Pašreizējās izpētes jomas ietver ievesto augu sugu ekoloģiju, apdraudētās endēmiskās sugas un citas izpētes jomas. Īpaša specializācija ir melno priežu, ozolu un dabisko ganību zemju fitosocioloģiskajos pētījumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hopoks

**Hopoks** () ir trešā augstākā (2024 m) Zemo Tatru grēdas virsotne (aiz kaimiņos esošajiem Djumbjera un Štjavnicas kalniem) Slovākijas vidienē, uz robežas starp Žilinas un Banska Bistricas apgabaliem. No virsotnes paveras panorāmas skats uz Liptovas zemieni un aiz tās Augstajiem Tatriem ziemeļos un Hronas upes ieleju dienvidos. Netālu no virsotnes atrodas kalnu kotedža "Akmeņbūda" (*Kamenná chata*). Kalna nogāzēs atrodas kalnu slēpošanas kūrorti.

## Piekļuve
Hopoks atrodas Eiropas gājēju maršrutā E8 (kurš stiepjas no Īrijas līdz Turcijas robežai), starp Djumbjera un Derešes virsotnēm. Papildus šai austrumu — rietumu virziena takai pa grēdas virsotni, kalnu var sasniegt arī pa pārgājienu takām vai nu no ziemeļiem (no Demenovskas ielejas) vai no dienvidiem (no autobusu pieturām Trangoška un Srdječko). Augstākie punkti, kuriem var piekļūt ar krēslu pacēlājiem, ir Hopokūboča (*Chopok úboč*) (1834 m) ziemeļu nogāzē un Kosodrevina (1494 m) dienvidu nogāzē.

## Klimats
Vidējā gada temperatūra ir -1 °C, augstākā reģistrētā temperatūra bijusi 18 °C un zemākā -27 °C. Vidējā temperatūra janvārī ir -8 °C un jūlijā 6 °C. Hopoka augšdaļa ir vējainākā vieta Slovākijā ar meteoroloģisko staciju, vidējais vēja ātrums 40 km/st, janvārī 51 km/st.

## Kalnu slēpošana
Kalna ziemeļu un dienvidu nogāzes ierindojas Slovākijas labāko slēpošanas kalnu vidū. Ziemeļu nogāzē ir trīs slēpošanas zonas ar 21 km sagatavotu slēpošanas trašu, vienu gaisa tramvaja līniju un 16 pacēlājiem. Dienvidu nogāzē ir 7 pacēlāji. Kalns ir populārs starp frīstaila slēpotājiem. Hopoka ziemeļu nogāzē atrodas slēpošanas centrs Jasna, bet dienvidu nogāzē Srdječko un Tāles slēpošanas kūrorti.

## Attēlu galerija

Rotunda panorámavendéglő. Fortepan 69833.jpg|Slēpotāji Hopokā 1968. gadā
Agusta A109 of Slovak mountain rescue during mission on Chopok.JPG|Kalnu glābšanas helikopters darbā
Chopok - TV station.JPG|Hopoka TV stacija
Chopok a vyhlad na sever.jpg|Skats no Hopoka uz ziemeļiem
Chopok TN1.jpg|Skats uz Hopoku no ziemeļiem


## Atsauces

## Ārējās saites
Ivica Zubacs

**Ivica Zubacs** (; dzimis  Mostarā, Bosnijā un Hercegovinā) ir horvātu basketbolists, spēlē centra pozīcijā. 2026. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Indiānas "Pacers". Starptautiskās sacensībās pārstāv Horvātijas basketbola izlasi.

I. Zubacs ir dzimis horvātu ģimenē Bosnijā un Hercegovinā pie pašas Horvātijas robežas un kļuvis par Horvātijas pilsoni.

## Karejera
I. Zubacs sācis trenēties Horvātijas kluba Zagrebas "Cibona" sistēmā, bet pirmā profesionālā komanda, kurā spēlējis bija "Zrinjevac" nacionālajā otrajā līgā. 2016. gadā, kad "Cibona" piedzīvoja finansiālas grūtības, pārcēlās uz Serbijas klubu Belgradas "Mega Basket".

### NBA
2016. gada NBA drafta otrajā kārtā I. Zubacu ar kopējo 32. kārtas numuru izraudzījās Losandželosas "Lakers". Pirmajās divās NBA sezonās daudz spēlējis "Lakers" D Līgas un G Līgas komandās. 2019. gada februārī I. Zubacs kopā ar Maiklu Bīzliju tika aizmainīts uz otru Losandželosas komandu "Clippers" pret Maiku Muskalu. "Clippers" sastāvā uzreiz kļuva par pamatsastāva centra spēlētāju, saglabājot šo pozīciju arī nākamajās sezonās.

2022. gada 27. novembrī I. Zubacs aizvadīja karjeras produktīvāko spēli, gūstot 31 punktu un savācot 29 atlēkušās bumbas zem groziem uzvarētā spēlē pret Indiānas "Pacers" (114—110). Tieši uz šo komandu viņš kopā ar Kobi Braunu tika aizmainīts 2026. gada februārī maiņas darījumā pret Benediktu Maturinu, Aizeju Džeksonu, divām nākotnes pirmās kārtas un vienu otrās kārtas drafta izvēlēm.

### Horvātijas izlase
I. Zubacs ir spēlējis dažāda vecuma Horvātijas jaunatnes izlasēs. 2015. gada Pasaules čempionātā U19 izlasēm, kas notika Grieķijā, kopā ar Horvātijas izlasi izcīnīja sudraba medaļu, gūstot 15,8 punktus un 12,9 atlēkušās bumbas vidēji spēlē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristians Henkels

**Kristians Henkels** (, dzimis ) ir Baltkrievijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2024. gada Henkels pārstāv KHL klubu Minskas "Dinamo".

Henkels iepriekš ir spēlējis KHL klubos Kazaņas "Ak Bars" un Astanas "Baris", kā arī Baltkrievijas Ekstralīgas klubā Minskas "Yunost".

Baltkrievijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2016., 2017., un 2018. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Šeins Prinss

**Šeins Prinss** (, dzimis ) ir ASV dzimis Baltkrievijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2025. gada Prinss pārstāv KHL komandu Ņižņijnovgorodas "Torpedo". Prinsu 2011. gada NHL draftā ar kopējo 61. numuru, 2. kārtā izvēlējās Otavas "Senators".

Iepriekš Prinss ir spēlējis AHL komandās Bingemtonas "Senators" un Bridžportas "Sound Tigers", NHL komandās Otavas "Senators" un Ņujorkas "Islanders" (kopā nospēlējis 128 spēles NHL), Šveices Nacionālās līgas komandās HC Davos un HC Lugano, kā arī KHL komandās Novosibirskas "Sibirj", Minskas "Dinamo", Jekaterinburgas "Avtomobilist", Maskavas "Spartak" un Vladivostokas "Admiral".

## Ārējās saites
Denijs Teilors

**Denijs Teilors** (, dzimis ) ir bijušais Kanādas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Teilors pārstāvēja Vācijas hokeja līgas klubu ERC Ingolstadt. Teiloru 2004. gada NHL draftā ar kopējo 221. numuru, 7. kārtā izvēlējās Losandželosas "Kings".

Iepriekš Teilors ir spēlējis AHL komandās Mančestras "Monarchs", Sirakjūsas "Crunch", Springfīldas "Falcons", Abotsfordas "Heat" un Belevilas "Senators", NHL komandās Losandželosas "Kings", Kalgari "Flames" un Otavas "Senators", Vācijas hokeja līgas komandā Hamburgas "Freezers", Zviedrijas hokeja līgas komandā *[[Färjestad BK]]*, KHL komandās Zagrebas "Medveščak", Novosibirskas "Sibirj" un Minskas "Dinamo", kā arī Čehijas Ekstralīgas komandā *[[Prāgas "Sparta" (hokejs)|HC Sparta Prague]]*.

## Ārējās saites
Šimons Hrubecs

**Šimons Hrubecs** (, dzimis ) ir Čehijas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Hrubecs pārstāv Šveices hokeja līgas komandu Cīrihes "Lions".

Iepriekš Hrubecs ir spēlējis Čehijas Ekstralīgas komandās *[[HC Ceske Budejovice]]* un Tršinecas "Oceláři", kā arī KHL komandās Pekinas "Kunlun Red Star" un Omskas "Avangard". 2021. gadā ar "Avangard" komandu izcīnījis Gagarina kausu.

Čehijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2019. gada Pasaules čempionātā, 2021. gada Pasaules čempionātā un 2023. gada Pasaules čempionātā .
## Atsauces

## Ārējās saites
Andrejs Šustrs

**Andrejs Šustrs** (, dzimis ) ir Čehijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Šustrs pārstāv Somijas hokeja līgas komandu Tamperes "Tappara".

## Karjera
2013. gada martā Šustrs parakstīja savu pirmo profesionālo līgumu ar NHL komandu Tampabejas "Lightning". "Lightning" komandā aizvadījis sešas sezonas. 2018. gada jūlijā Šustrs kā brīvais aģents pievienojās Anahaimas "Ducks". Tomēr lielāko daļu sezonas viņš pavadīja AHL komandā Sandjego "Gulls". 2019. gadā viņš pievienojās Pekinas "Kunlun Red Star".

Čehijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2016. gada Pasaules kausā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pērs Lindholms

**Pērs Lindholms** (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Lindholms pārstāv Zviedrijas hokeja līgas komandu *[[Skellefteå AIK]]*.

Gandrīz visu savu karjeru pavadījis *Skellefteå AIK* komandā. 2018. gadā pievienojies NHL komandai Toronto "Maple Leafs". Vēlāk spēlējis arī Vinipegas "Jets" un Bostonas "Bruins". 2021. gada februārī atgriezies *Skellefteå AIK* komandā.

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Niks Beilens

**Niks Beilens** (, dzimis ) ir ASV dzimis Baltkrievijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2025) Beilens pārstāv Austrijas hokeja līgas komandu Grācas "99ers".

## Karjera
Savu profesionālo karjeru sācis 2013. gadā AHL komandā Ročesteras "Americans". Nākamajā sezonā Beilens pārcēlās uz SM līgas komandu Tamperes "Tappara". Vēlāk no 2014. gada līdz 2016. gadam spēlējis KHL komandā Minskas "Dinamo". 2016. gada decembrī Beilens tika atbrīvots un līdz sezonas beigām pievienojās Zviedrijas hokeja līgas komandai *[[Växjö Lakers]]*. No 2017. gada līdz 2022. gadam spēlējis Čeļabinskas "Traktor". Vēlāk spēlējis Vācijas hokeja līgas komandā Ķelnes "Haie".

## Ārējās saites
GS1 DataBar

thumb| GS1 DataBar svītrkoda simbols, kurā iekodēts GTVN-12
***GS1 DataBar*** ir simbolu saime, kas visbiežāk redzama *GS1 DataBar* kuponā. Šī svītrkodu saime agrāk bija pazīstama kā *Reduced Space Symbology* (RSS-14), kas ietver:

* Simboli, kas paredzēti skenēšanai mazumtirdzniecības vietā:
** GS1 DataBar Vairākvirzienu
** GS1 DataBar Vairākvirzienu Saliktais
** GS1 DataBar Paplašinātais
** GS1 DataBar Paplašinātais Saliktais
* Simboli, kas nav paredzēti skenēšanai mazumtirdzniecībā :
** GS1 DataBar Saīsinātais
** GS1 DataBar Ierobežotais
** GS1 DataBar Saliktais

Visos *GS1 DataBar* svītrkodos 14 ciparu datu struktūrā tiek iekodēti GTVN-12 vai GTVN-13. Lai GTVN-12 vai GTVN-13 pārveidotu par 14 ciparu datu struktūru, pa kreisi no GTVN pievieno aizpildošo nulli vai nulles. GS1 DataBar Vairākvirzienu, GS1 DataBar Saliktais Vairākvirzienu, GS1 DataBar Paplašinātais un GS1 DataBar Paplašinātais Saliktais svītrkodiem piemīt daudzvirzienu skenēšanas iespējas. GS1 DataBar Saīsinātais, GS1 DataBar Saliktais un GS1 DataBar Ierobežotais svītrkodus var skenēt tikai ar lineāro rokas vai attēlu skenēšanas ierīci: tos nevar skenēt ar daudzvirzienu skeneriem un tos ir paredzēts nolasīt ar rokas skeneriem.

GS1 DataBar Saliktais Vairākvirzienu svītrkods ir paredzēts GTVN informācijas sablīvēšanai kompaktākā kvadrātveida svītrkodā, kas piemērots lietošanai uz mazākiem iepakojumiem (piemēram, etiķešu uzlīmēm uz svaigiem produktiem).

GS1 DataBar Ierobežotais, GS1 DataBar Saliktais un GS1 DataBar Saīsinātais ir paredzēti ļoti mazu priekšmetu identificēšanai un galvenokārt tiek izmantoti veselības aprūpes nozarē. Katrā no tiem 14 ciparu datu strukūrā var iekodēt GTVN-12 vai GTVN-13. Indikatora cipars 1 tiek izmantots tikai GS1 DataBar Ierobežotais svītrkodā.

Papildus pielietojuma identifikatora iekodēšanai (01) GTVN, GS1 DataBar Paplašinātais un GS1 DataBar Paplašinātais Saliktais var iekodēt vēl arī citus papildu GS1 pielietojuma identifikatorus, piemēram, pārdošanas datumu, svaru un partijas numuru. Katra simbola ietilpība ir līdz 74 rakstzīmēm. Šie atribūti var palīdzēt kontrolēt krājumu samazināšanos, optimizēt produktu papildināšanu un uzlabot produkta izsekojamību tirdzniecības vietās. Ir pamanāms šo svītrkodu arvien plašāks pielietojums ražotāju kuponos. Sākot ar 2011. gada jūniju kuponu kodēšanai obligāti jāizmanto GS1 DataBar, un UPC-A lietošana ir jāpārtrauc.

Simboloģija ir oficiāli definēta kā ISO/IEC 24724: 2006.

Nosaukums tika mainīts no RSS uz GS1 DataBar, jo pastāv iespēja sajaukt ar Really Simple Syndication.

## Atsauces
 

* GS1 Vispārējās specifikācijas

## Ārējās saites

* GS1 DataBar informācija vietnē GS1
* Pārskats par GS1 datu bāzēm un datu bāžu kuponiem
* DataBar simboloģiju pārskats
ITF-14

right|thumb
**ITF-14** ir GS1 Interleaved 2 of 5 (ITF) svītrkoda ieviešana, Globālā Tirdzniecības Vienības Numura kodēšanai. ITF-14 simboli parasti tiek izmantoti produkta iepakojumu līmeņu kodēšanai, piemēram, kastīte, kurā ir 24 zupas kārbas. ITF-14 vienmēr tiek iekodēti 14 cipari.

Lai atrastu konkrēto uzņēmumu pēc GTVN-14, kas ir iekodēts ITF-14 simbolā, var izmantot GS1 rīku GEPIR.

Biezo melno apmali ap simbolu sauc par “nesošo rami”. “Nesošā rāmja” mērķis ir izlīdzināt drukas plates radīto spiedienu visā simbola virsmā un uzlabot nolasīšanas uzticamību, palīdzot samazināt nepareizas nolasīšanas iespējamību, kas var rasties, ja svītrkodu skenē pārāk lielā leņķī, skenēšanas staru kūlim nevis skenējot visas svītras, bet šķērsojot svītrkoda augšējo un/vai apakšējo malu, ko sauc par "īso skenēšanu". Tomēr ITF-14 gadījumā “nesošā rāmja” mala īsa skenējuma noteikšanai īsti nemaz nav nepieciešama. Tā kā ITF-14 svītrkoda datu garums vienmēr ir 14 cipari, pat tad, ja šķiet, ka īsā skenēšana nolasa derīgus datus, kļūdu var viegli atklāt, jo nolasīto datu apjoms ir īsāks par 14 cipariem; tad, kļūdas labošanai, svītrkoda skenēšanu var atkārtot. ITF-14 “nesošā rāmja” galvenā vērtība ir uzlabot pirmās skenēšanas veiksmīgas nolasīšanas rādītājus, uzlabojot drukas spiediena viendabīgumu un svītras malas noteikšanu, jo īpaši tajos gadījumos, kad ITF-14 svītrkodi tiek drukāti uz gofrētā kartona, kas ir plaši izplatīts.

## Skatīt arī

* Globālās tirdzniecības vienības numurs (GTVN)
* Globālais elektroniskais pušu informācijas reģistrs (GEPIR)
* Seriālā kravas konteinera kods (SSCC)

## Ārējās saites

* GS1 mājas lapa
* GS1 identifikācijas atslēgas (ID atslēgas)
* GEPIR: Globālais elektroniskais pušu informācijas reģistrs 
* ITF-14 bezmaksas ģenerators
Velika Planina

**Velika Planina** jeb **Lielā ganību plakankalne** ir plakankalne Slovēnijas ziemeļu daļā karsta Kamnikas—Saviņas Alpos uz ziemeļaustrumiem no Kamnikas pilsētas, Kamnikas pašvaldībā ap 30 km uz ziemeļiem no Ļubļanas. Tās platība ir 5,8 km² un vidējais augstums 1500 metru virs jūras līmeņa. Tās augstākais punkts ir Gradiščes kalns, kas sasniedz 1666 m augstumu. Ir vairākas apdzīvotas vietas: Velika Planina (“Lielās ganības”), Mala Planina (“Mazās ganības”), Gojška Planina (“Gojšas ganības”), Tiha Dolina (“Klusā ieleja”) un citas, kā arī ganu vasaras mītnes; tomēr tikai 4 cilvēki ir reģistrēti kā pastāvīgie iedzīvotāji. Vairums no ēkām ir viesu mājas, kas būvētas līdzīgi tradicionālajam stilam. Velika Planina ir bieži tūristu apmeklēta gan ziemā kā slēpošanas kūrorts, gan vasarā kā atpūtas vieta.

Galvenokārt plakankalni klāj ganību pļavas, vietām ir egļu un pundurpriežu audzes. Uz ziemeļiem no Gradiščes atrodas pussagruvušas Vetrnices alas.

## Vēsture
Viduslaikos plakankalni izmantoja ganībām. Vecākās būdas tiek datētas ar 16. gadsimtu. Veclaicīgās būdas bija ovālas, jumti gandrīz līdz zemei klāti ar lubām, bez logiem, durvīm vai skursteņa.

1931.—1932. gada ziemā aizsākās tolaik jauna ziemas tūrisma forma — baitarstvo, kad ganu mītnes ("baitas") pa ziemu tika izīrētas atpūtniekiem. Otrā pasaules kara laikā vācu spēki un viņus atbalstošie slovēņu "*domobranci*" ("māju aizsargi") gandrīz visas būdas nodedzināja. Tāpat tika nodedzināta Sniegu Dievmātei veltītā kapela, ko 1938. gadā uzcēla slovēņu arhitekts Jože Plečniks. To atjaunoja 1988. gadā.

## Tūrisms

Galvenie tūristu ceļi uzkļūšanai Velika Planinā ir trošu pacēlājs no rietumiem un gājēju takas no dienvidiem un austrumiem. Priekš tūristiem tiek izgatavoti un pārdoti vēsturisko saimniecību koka priekšmeti (karotes, kausi utt.), kā arī trniči — siers bumbieru formā.

Rietumdaļā atrodas kalnu slēpošanas trases, kuras darbojas tikai piemērotos sniega apstākļos, jo ekoloģisku apsvērumu dēļ tajās aizliegts lietot mākslīgo sniegu.

## Attēlu galerija

Velika planina (8965484358).jpg|Tradicionālā stila ēkas
Velika Planina (Josip Kunaver).jpg|1920. gada ziemā
Velika planina 101.JPG|Katoliskām zemēm raksturīga iezīme - krucifikss
Velika planina 4.JPG|Tūristu mītnes


## Atsauces
Noriņas

**Noriņas** bija ciems Valmieras novada Kocēnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V188, Jumaras upes krastā.

## Atsauces
Dūķeri

**Dūķeri** ir ciems Valmieras novada Kocēnu pagastā. Atrodas pagast centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V166, Jumaras upes krastā. Apdzīvotā vieta izveidojusies bijušās Dūķeru (*Duckershof*) muižas centrā, senākās ziņas no Zviedru Vidzemes laika (1692. gada).

## Atsauces
Alars Kotli

**Alars Kotli** (; 1904. gada 27. augusts Veikemārja — 1963. gada 4. oktobris Tallina) bija igauņu arhitekts un mēbeļu dizaineris.

Viens no slavenākajiem un ietekmīgākajiem igauņu arhitektiem, Kotli ir radījis vairākus nozīmīgus orientierus Tallinā. To skaitā ir Igauņu dziesmu svētku estrāde (1957—1960, kopā ar Henno Sepmanu un E. Pālmanu), Tallinas Universitātes galvenā ēka (1938—1940, ar Eriku Nevu), Mākslas fonda ēka (1949—1953) un administratīvā ēka Kadriorgas parkā (šobrīd Igaunijas Republikas prezidenta rezidence) kopā ar arhitektu Olevu Sīnmā (1937—1938).

## Biogrāfija
Dzimis Veikemārjas mācītāja Johana Kotli ģimenē. Laika posmā no 1915. līdz 1922. gadam viņš mācījās Rakverē, Viru apriņķa reālģimnāzijā. 1922.–1923. gadā viņš studējis tēlniecību mākslas skolā *Pallas* Tartu un matemātiku Tartu Universitātē. 1923.—1927. gadā viņš studēja Gdaņskas Tehniskajā universitātē Arhitektūras fakultātē, pēc tam līdz 1928. gadam strādāja tur kā asistents.

Kotli kopš 1930. gada bija Igaunijas Arhitektu asociācijas un Lietišķo mākslinieku asociācijas un kopš 1934. gada Inženieru kameras loceklis. Viņš piedalījās Igaunijas Padomju Arhitektu savienības dibināšanā 1945. gadā un bija tās priekšsēdētājs 1945.–1950. gadā, priekšsēdētāja vietnieks 1955.–1963. gadā. Ieņēmis arī vairākus citus amatus savas nozares organizācijās.

Kotli ir radījis arī daudzus eksperimentālus daudzdzīvokļu māju projektus, kas tika plaši izmantoti pēc Otrā pasaules kara, kad bija nopietna vajadzība pēc jauniem mājokļiem. Mazākas ēkas (divām ģimenēm) 20. gadsimta 50. gados tika izmantotas kā lielās balvas valsts organizētajā loterijā.

Kotli stils gadu gaitā ir mainījies. 1930. gados viņš ir projektējis daudzas funkcionālisma stila ēkas, piemēram, skolu ēkas Rakverē (1935—1938) un Tapā (1936—1939). Prezidenta pili, arī no pagājušā gadsimta 30. gadiem, var tikt klasificēta kā historisms, savukārt viņa 1950. un 1960. gadu stils ir līdzīgs brutālismam.

Apbedīts Tallins Meža kapos. Kopš 1988. gada tiek piešķirta Alara Kotli prēmija arhitektūrā.

## Personīgā dzīve
Alara Kolti meitas ir arhitekte Anu Kotli un programmētāja Malle Kotli.

## Galerija

Attēls:Le palais présidentiel (Tallinn) (7644651532).jpg|Kadriorgas parka administratīvā ēka, kas celta 1938. gadā, tagad tiek izmantota kā Igaunijas Republikas prezidenta rezidence.
Attēls:Alar Kotli - kunstifond - pilt 1.JPG|Mākslas fonda ēka (1949-1953) Tallinas Brīvības laukumā. Sovetizācijas spiediena rezultātā šai ēkai tika pievienotas daudzas padomju stila detaļas.
Attēls:XXV laulupidu (3).jpg|Tallinas dziesmu svētku estrāde 


## Atsauces

## Ārējās saites

* Dziesmu svētku estrādes fotogrāfijas.
Ondržejs Vitāseks

**Ondržejs Vitāseks** (, dzimis ) ir bijušais čehu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Vitāseks pārstāv Čehijas Ekstralīgas komandu Liberecas "Bílí Tygři".

## Karjera
2009. gadā Vitāseks savu karjeru sāka Čehijas komandā *[[HC Vitkovice]]*. No 201. gada līdz 2017. gadam viņš spēlēja citā Čehijas komandā Liberecas "Bílí Tygři". 2017—18. gada sezonu Vitāseks aizvadīja KHL komandā Hantimansijskas "Jugra". Vēlāk viņš spēlēja arī Pekinas "Kunlun Red Star" un Habarovskas "Amur". 2020. gada augustā Vitāseks pievienojās Rīgas "Dinamo", taču sezonas gaitā viņš pameta komandu un atgriezās Liberecas "Bílí Tygři".

Čehijas hokeja izlases sastāvā Ondržejs Vitāseks ir piedalījies 2014. gada Pasaules čempionātā un 2021. gada Pasaules čempionātā, kā arī  2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Romāns Vils

**Romāns Vils** (, dzimis ) ir Čehijas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Vils pārstāv Čehijas Ekstralīgas komandu HC "Dynamo Pardubice". 

Iepiekš Vils ir spēlējis Čehijas komandās *[[BK Mlada Boleslav]]* un Liberecas "Bílí Tygři", AHL komandās *[[Lake Erie Monsters]]* un Sanantonio "Rampage", NHL komandā Kolorādo "Avalanche",Zviedrijas hokeja līgas komandā Rögle BK un *[[Kontinentālā hokeja līga|KHL]] komandā [[Čeļabinskas "Traktor"]]*   .

## Ārējās saites
Igors Ožiganovs

**Igors Ožiganovs** (, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Ožiganovs pārstāv KHL komandu Sanktpēterburgas SKA.

## Karjera
Savu profesionālo karjeru sācis 2011. gadā Maskavas CSKA. Vēlāk spēlējis gan Habarovskas "Amur", gan Novosibirskas "Sibirj". 2015. gadā Ožiganovs atgriezās "Maskavas CSKA", kur viņš spēlēja līdz 2018. gadam. 2018—19. gada sezonu Ožiganovs pavadīja NHL komandā Toronto "Maple Leafs". Nākamajā sezonā Ožiganovs kā brīvais aģents atgriezās KHL un pievienojās Kazaņas "Ak Bars". Tomēr sezonas vidū viņš tika aizmainīts uz Sanktpēterburgas SKA.

## Atsauces

## Ārējās saites
Antons Burdasovs

**Antons Burdasovs** (, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Burdasovs pārstāv KHL komandu Sanktpēterburgas SKA.

Iepriekš Burdasovs ir spēlējis KHL komandās Čeļabinskas "Traktor", Omskas "Avangard", Maskavas CSKA un Ufas "Salavat Julajev". 2015. gadā Burdasovs ar Sanktpēterburgas SKA komandu izcīnīja Gagarina kausu.

## Ārējās saites
Vladislavs Kameņevs

**Vladislavs Kameņevs** (, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Kameņevs pārstāv KHL komandu Sanktpēterburgas SKA. Kameņevu ar 2014. gada NHL draftā ar kopējo 42. numuru, 2. kārtā izvēlējās Našvilas "Predators".

## Karjera
Savu karjeru sācis KHL komandā Magņitogorskas "Metallurg", kur spēlējis divas sezonas. 2015. gadā Kameņevs pārcēlās uz AHL komandu Milvoki "Admirals". 2016—17. gada sezonā 2 spēles nospēlējis Našvilas "Predators". 2017. gada novembrī Kameņevs tika aizmainīts uz Kolorādo "Avalanche". 2020. gada septembrī Kameņevs atgriezās Krievijā uz noslēdza divu gadu līgumu ar Sanktpēterburgas SKA.

## Atsauces

## Ārējās saites
Globālais vairākkārt izmantojamo aktīvu identifikators

**Globālais vairākkārt izmantojamo aktīvu identifikators** (GRAI) ir daļa no GS1 standartu sistēmas. Tas ir vienkāršs rīks, kas paredzēts  aktīvu identificēšanai pēc to veida un nepieciešamības gadījumā var unikāli identificēt aktīvus. Atslēgu veido GS1 uzņēmuma prefikss, aktīva veids, kontrolcipars un pēc izvēles izmantojams  sērijas numurs.

GRAI ir viena no divām GS1 atslēgām, kas paredzēta aktīvu identifikācijai. GRAI tiek izmantots vairākkārt izmantojamo aktīvu identificēšanai, otra atslēga ir  Globālais individuālā aktīva identifikators . GRAI ir paredzēts atkārtoti lietojamiem iepakojumiem vai transporta aprīkojumam, piemēram, redeļu kastēm, maizes paplātēm, paletēm vai alus mucām. GRAI dod iespēju vairākkārt izmantojamus aktīvus identificēt pēc to veida vai izmantot individuāli izsekošanas vai šķirošanas nolūkiem. Vienkāršāk sakot, tas nozīmē aktīvu, kas tiek sūtīts ārpus uzņēmuma, un kas satur, aizsargā vai transportē fiziskas lietas un tiks izmantots vairākiem pārvadājumiem. GRAI identificē vairākkārt izmantojamo aktīvu ar mērķi noteikt tā atrašanās vietu un atgriešanu. To var izmantot tikai izsekošanas nolūkos vai arī kā daļu no nomas vai nomas sistēmas, kurā uzņēmumi sadarbojas šo aktīvu izmantošanā. GRAI ir tāda identifikācijas atslēga, kuru var izmantot globālai aktīvu identificēšanai. Detalizēta informācija par aktīvu tiek reģistrēta datu bāzē un GRAI ir atslēga, kas nodrošina saiti uz šo informāciju. To var attēlot ar GS1-128 svītrkodu, glabāt GS1 EPC etiķetē vai izmantot datu bāzē. Tas ir arī Amerikas Savienoto Valstu Aizsardzības departamenta atzītsvienības unikālās identifikācijas (IUID) ekvivalents, un var tikt iekodēts ar IUID saderīgā DataMatrix kodā. GRAI uzdevums ir nodrošināt identifikācijas punktu, ko var izmantot ar konkrēto aktīvu saistītās datubāzē esošās informācijas izgūšanai. Šī informācija var parādīt īpašuma veidu un, ja nepieciešams, pēc vajadzības unikāli identificēt konkrēto aktīvu.

## Ārējās saites

* Globālais vairākkārt izmantojamo aktīvu identifikators GS1 vietnē

## Atsauces