Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava—Mažeiķi

thumb|200px|Torņakalna ielas (bijušās Kapsētas ielas) pārvads (1908-1910) pāri Jelgavas (pa kresi) un Tukuma/Bolderājas (pa labi) dzelzceļiem
thumb|200px|Rīgas - Jelgavas - Mažeiku normālplatuma dzelzceļš ar paralēlo "krievu platuma" sliežu ceļu no Rīgas līdz Jelgavai (ap 1930).
200px|thumb|left|1897. gada vilcienu kustības saraksts Rīga–Jelgava–Auce–Mažeiķi.
thumb|200px|Jelgavas dzelzceļa stacija
thumb|200px|Auces dzelzceļa stacija
thumb|200px|Reņģes dzelzceļa stacija
thumb|200px|Mažeiķu (Muravjovo) dzelzceļa stacija
**Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava—Mažeiķi** ir 1872.–1873. gadā uzbūvēts privātās dzelzceļa līnijas Rīga—Jelgava turpinājums, kas savieno Jelgavas staciju ar dzelzceļa līniju Liepāja-Romni Mažeiķos. Mūsdienās sadalīta dzelzceļa posmos Rīga—Jelgava, Jelgava—Glūda un Glūda—Reņģe. 

Lietuvas daļā sliedes 2008. gadā demontēja, bet 2019. gadā atjaunoja. 2020. gada 15. februārī no Mažeiķu stacijas ceļā devās pirmais cisternu vilciens uz Rīgu pa atjaunoto dzelzceļa līniju.

## Vēsture
Privāto dzelzceļa līniju Torņakalns - Jelgava (39 verstis) atklāja . 
1872. gadā uzsāka dzelzceļa līnijas Rīga—Jelgava turpinājuma būvi līdz Mažeiķiem (88 verstis),  &nbsp;95 km garo 1435 mm (normālplatuma) Jelgavas—Mažeiķu līniju nodeva ekspluatācijā. Līnija bija paredzēta, lai savienotu Rīgu caur Jelgavu ar agrāk uzbūvēto līniju Liepāja—Mažeiķi—Kaišadore, 1894. gadā dzelzceļa līniju nacionalizēja un 1896. gadā iekļāva Rīgas-Orlas dzelzceļa tīkla sastāvā (*Риго-Орловская железная дорога*).

Pirmā pasaules kara laikā Vācijas okupētās Kurzemes guberņas militārā pārvalde jeb Oberosts esošo dzelzceļa līnijas daļu izmantoja vācu karaspēka apgādei. Vācu armija līnijā uzbūvēja normālplatuma (standarta jeb Eiropas) 1435 mm sliežu ceļu. Dzelzceļa pagarinājuma līdz Mažeiķiem nozīme pēc līnijas Jelgava—Šauļi pabeigšanas 1916. gadā mazinājās un to izmantoja galvenokārt satiksmei starp Jelgavu un Liepāju. Tādēļ Latvijas brīvības cīņu laikā Latvijas armija ieņēma Mažeiķu dzelzceļa mezglu, tomēr starptautiskā Latvijas-Lietuvas robežkomisija šo teritoriju atstāja Lietuvā, saglabājot Latvijas tiesības uz dzelzceļa posma izmantošanu.

1925. gadā posmā Jelgava—Glūda izbūvēja otru sliežu ceļu 1524 mm (platsliežu jeb Krievijas) platumā, jo uzsāka Glūdas—Liepājas dzelzceļa būvi tiešākai satiksmei ar Liepāju. Latvijas PSR laikā pa šo līniju, kas bija pilnībā pārbūvēta uz 1524 mm platumu, kursēja vairāki pasažieru vilcieni: Rīga—Mažeiķi, Rīga—Klaipēda (ceļā šķērsoja Latvijas—Lietuvas robežu 3 reizes), Rīga—Karaļauči (tolaik Kaļiņingrada).

2008. gadā Lietuvas valdība slēdza vilcienu satiksmi starp Reņģi un Mažeiķiem un sliedes steigšus demontēja. Pasažieru vilcieni Rīga-Reņģe kursēja vēl līdz 2010. gada 22. februārim.

Sakarā ar sliežu demontēšanu 2017. gada oktobrī Eiropas Komisija "Lietuvas dzelzceļam" uzlika naudas sodu par Eiropas Savienības konkurences noteikumu pārkāpšanu. 2018. gada augustā uzsāka 19 km dzelzceļa posma Mažeiķi - Reņģe rekonstrukciju. 2019. gada 22. martā parakstīts līgums par Mažeiķu—Reņģes posma atjaunošanu, darbus paredzēts pabeigt līdz 2019. gada beigām.

2020. gada 15. februārī Satiksmes ministrs Tālis Linkaits kopā ar Lietuvas amatpersonām Mažeiķos svinīgi sagaidīja pirmo kravas vilcienu un atklāja atjaunoto sliežu ceļu. Ministrs arī pauda, ka līdz 2022. gadam plānots atjaunot pasažieru satiksmi iecirknī Glūda-Reņģe-Mažeiķi. Tomēr 2023. gada pavasarī Lsm.lv ziņoja, ka pasažieru satiksmi tuvākajā laikā tomēr neplāno atjaunot finanšu trūkuma maršruta subsidēšanai un ritošā sastāva nepietiekamības dēļ un starpvalstu sarunas tālāk nav attīstījušās.

## Stacijas un pieturas punkti

* Rīga;
* Torņakalns (*Thorensberg*);
* Olaine (*Olai*);
* Jelgava (*Mitau*)
* Palcgrāve (*Pfalzgrafen*, tagad Glūda), 1887. gadā atvērts pieturas punkts;
* Frīdrihshofa (*Friedrichshof*, tagad Krimūnas), stacija diližansu satiksmei ar Dobeli;
* Apgulde (*Abgulden*), 1887. gadā atklāts pieturas punkts;
* Bēne (*Behnen*);
* Auce (*Autz*);
* Reņģe (*Ringen*);
* Mažeiķi (no 1899. līdz 1918. gadam *Муравьёво*).

## Literatūra
* T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 64. - 67. lpp. 

## Skatīt arī
* Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava
* Dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja
* Dzelzceļa līnija Glūda—Reņģe

## Atsauces