open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hocico

**Hocico** ir meksikāņu *[[aggrotech]]* mūzikas grupa.

## Vēsture
Duets oficiāli tika izveidots 1993. gadā. Grupas sastāvs ir nemainīgs kopš dibināšanas, un tās sastāvā ir *[[Erik Garcia]]* ar pseidonīmu *[[Erk Aicrag]]* (dziesmu teksti un balss) un *[[Oscar Mayorga]]* ar pseidonīmu *[[Racso Agroyam]]* (programmēšana). Abi grupas dalībnieki eksperimentēja ar elektronisko mūziku, miksējot industriālo mūziku un EBM kopš piecpadsmit gadu vecuma. Grupas izpildīto mūzikas stilu var raksturot kā elektroindustriālo mūziku. Teksti ir pārsvarā spāņu valodā, tomēr daļai dziesmu tie ir angliski. Spāņu valodā vārds *hocico* nozīmē *snuķis*. Meksikā šis vārds tiek lietots slengā, lai apzīmētu kaut ko, kas ir neglīts.

*[[Racso Agroyam]]* ir soloprojekts *[[Dulce Liquido]]*.
*[[Erk Aicrag]]* ir soloprojekts *[[Rabia Sorda]]*.

## Diskogrāfija

### Demo ieraksti

Audiokasetes formātā

* Misuse, Abuse And Accident (1993)
* Autoagresión Persistente (1994)
* Triste Desprecio (1996)

### Albumi

* Odio Bajo El Alma (1997)
* Sangre Hirviente (1999)
* Signos de Aberración (2002)
* Hate Never Dies: The Celebration 4CD (2003) *Ierobežota tirāža 2500 eksemplāros. Iekļauti grupas demo ieraksti*
* Wrack And Ruin (2004)
* Memorias Atrás (2008)

### EP

* El Día De La Ira (1998)
* Cursed Land (1998)
* Aquí Y Ahora En El Silencio (2000)
* El Día De La Ira **Pārizdots** (2002)
* Silent Wrath (2002) Pieejams **Signos de Aberración** ierobežotajā tirāžā
* Disidencia Inquebrantable (2003)
* Maldiciones Para Un Mundo En Decadencia (2004) Pieejams **Wrack And Ruin** ierobežotajā tirāžā
* Scars (2006) Pieejams **A Traves De Mundos Que Arden** DVD ierobežotajā tirāžā
* About A Dead (2007)
* The Day The World Stopped (2008) Pieejams **Memorias Atrás** Digipack Edition

### Singli

* Not Like You (Apestas! Version)(2006) Promo Singls
* The Shape Of Things To Come (2007) Ierobežota tirāža 1000 eksemplāros

### Koncertieraksti

* Tierra Eléctrica (1999)
* Blasphemies In The Holy Land (Live in Israel)(2005) Ierobežota tirāža 2000 eksemplāros 
* Tora! Tora! Tora! (2008)

### Plates

* Born To Be (Hated) (2004)
* Wrack And Ruin 2LP (2004) Ierobežota tirāža 1000 eksemplāros

### Minidiski

* Untold Blasphemies (2001)
* Born To Be (Hated) (2004)

### DVD

* A Traves De Mundos Que Arden (2006)

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa
* Starptautiskā mājas lapa
Kārlis Dziļleja

**Kārlis Dziļleja** (līdz 1940. gadam — **Tīfentāls**; dzimis  Pastendes pagasta „Brūžkalnos”, miris  Stokholmā), latviešu skolotājs, rakstnieks, literatūrvēsturnieks, tulkotājs un sabiedriskais darbinieks.

## Dzīves gājums
[thumb|250px|Kārļa Dziļlejas piemiņas plāksne [Mazā Nometņu iela (Rīga)|Mazajā Nometņu ielā, Māras dīķa tuvumā.]]
Dzimis 1891. gadā Pastendes pagasta „Brūžkalnos” Jāņa Tīfentāla un viņa sievas Minnas ģimenē.
Mācījās pedagoģijas kursos Cēsīs (1908—1909), strādāja par skolotāju Koknesē. No 1911. gada līdz 1914. gadam mācījās Belgorodas skolotāju institūtā, pēc beigšanas strādāja par skolotāju Majoros. 
Pirmā pasaules kara laikā bēgļu gaitās Harkivā un Petrogradā, kur beidza Augstākos komerczinību kursus.

Pēc atgriešanās dzimtenē strādāja par latviešu valodas skolotāju, nodarbojās ar mācību grāmatu rakstīšanu. 1925. gadā viņu no LSDSP saraksta ievēlēja Rīgas domē. Bija žurnālu ”Jaunais Cīrulītis” un ”Domas” redaktors. Pēc 1934. gadā notikušā valsts apvērsuma tika ieslodzīts Liepājas koncentrācijas nometnē. 
1935. gadā arī viņa meita Rasma Tīfentāle tika apcietināta par pretošanos Ulmaņa režīmam.

Otrā pasaules kara beigās devās bēgļu gaitās uz Vāciju, strādāja Neištates un Blombergas latviešu ģimnāzijās. Vēlāk pārcēlās uz dzīvi Zviedrijā. Uzrakstīja divas mācību grāmatas trimdas latviešu skolām un trīs rokasgrāmatas skolotājiem.  Miris 1963. gadā Stokholmā.

## Daļēja bibliogrāfija
* Latviešu rakstniecības teorija (1915);
* Poētika (1920);
* Poētika (1920, 1928);
* Andrejs Upīts (1923);
* Latviešu rakstniecības vēsture pamatskolām (1921, 1933);
* Mazā poētika pamatskolām (1921, 1931);
* Janis Jansons-Brauns (1927);
* Latviešu literatūras vēsture sakarā ar galvenām parādībām cittautu literatūrā (1—2, 1931—1932);
* Garlībs Merķelis (1935);
* Vecais Stenders (1938);
* Neredzīgais Indriķis (1938);
* Poētika: skolām un pašmācībai. Bruxelles: Pētera Mantnieka apgāds, 1949. — 174 lpp.
* Paradīzes sargs: trīs stāsti par tiem, kas dzimtenē mirst. Stokholma: Ziemeļblāzma, 1951. — 92 lpp.
* Starp diviem krastiem. Vesterosa: Ziemeļblāzma, 1964. — 158 lpp.Ulmaņa režīmam
* Latvju sonets 100 gados (1956);
* Vijole naktī (dzejoļu izlase) (1995);

1934. gadā uzņemtā pirmā latviešu skaņu filma „Daugava” uzņemta pēc K. Tīfentāla scenārija.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latviešu valodniecības darbinieki
* Kārlis Dziļleja. Poētika. Gauja, 1985.
Jānis Baumanis

**Jānis Baumanis** (dzimis ) ir latviešu autosportists. Pasaules rallijkrosa čempionāta *Super Car* kategorijas dalībnieks *STARD* komandā. 2015. gadā *SET Promotion* komandas sastāvā viņš kļuva par Eiropas čempionu rallijkrosā *Super 1600* kategorijā.

Jāņa Baumaņa vecākais brālis Artis Baumanis startē *[[Volland Racing]]* komandas sastāvā Eiropas rallijkrosa čempionāta *Super 1600* klasē.

## Karjera
Jānis Baumanis piecpadsmit gadu vecumā uzsāka savas gaitas autosporta pasaulē pie kroskarta stūres, kļūstot par vienu no pirmajiem Latvijas jauniešiem, kurš šajā disciplīnā startēja starptautiskā līmenī.
2008. gadā piedalījās NEZ kroskartu čempionātā un CK250 klasē ieguva bronzas medaļu. 2011. un 2012. gadā Jānis kļuva par Latvijas čempionu autokrosā B600 ieskaites grupā.
2014. gadā Jānis Baumanis debitēja Eiropas rallijkrosa čempionātā un jau pirmajā sezonā spēja cīnīties par godalgotām vietām. Sezonas kopvērtējumā izcīnīta bronzas godalga.
2015. gadā Jānis uz starta stājās 9 Eiropas čempionāta posmos *Super 1600* klasē, kopvērtējumā izcīnīdams Eiropas čempiona titulu. Togad kļuva arī par Igaunijas rallijkrosa čempionu *Super Car* klasē. Pasaules rallijkrosa čempionātā debitējis 2015. gadā Anglijā *Hansen Talent Development* komandas sastāvā.  No 2017. gada braucējs pārstāv Austrijas komandu *STARD*. 2020. gadā pievienojās komandai *JC Raceteknik* un startēs *Supercar* klasē ar EKS Audi S1 automašīnu.

## Sasniegumi
### 2015.
* EČ RX, Super1600: 1.vieta (POR 3., BEL 1., GER 5., SWE 1., FRA 7, ESP 3., ITA 6.
* EČ RX Super Car: viens posms (NOR 3.)
* PČ RX Super Car: divi posmi (ANG 20., TUR 15)
* IGAUNIJAS RX: 1.vieta (no 6 posmiem 4 uzvaras, divas izstāšanās)

### 2014.
* EČ RX, Super 1600: 3. vieta (POR 3., GBR 17., NOR 1., FIN 2., SWE 12., BEL 1., FRA 16., GER 1., ITA 2.)
* RX Lites Cup, RX Lites: (3. vieta vienīgajā startā Turcijā)

### 2013.
* LČ, B600: 5. vieta (1 uzvara — Smiltene-1)
* NEZ Cup, B600: 5. vieta (1 uzvara — Smiltene)
* NEZ Super 1600: 9. vieta
* EST RX, Super 1600: 6. Vieta

### 2012.
* LČ, B600: Latvijas čempions: (3 uzvaras — Smiltene-1, Smiltene-2, Mūsa)
* BČ, B600: Baltijas čempions: (1 posma sacīkste Mūsā)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Melnie metāli

[thumb|right|200px|[Čuguns|Čuguna panna.]]

**Melnie metāli** ir dzelzs un tā sakausējumi (dažādi tērauda un čuguna veidi), kā arī citi ferosakausējumi — dzelzs sakausējumi ar citiem metāliem, galvenokārt mangānu un hromu. Šādiem sakausējumiem parasti pievieno nelielu oglekļa daudzumu, kā arī dažus citus elementus, kas tam piešķir nepieciešamās īpašības. Apmēram 94% no pasaulē iegūto metālu daudzuma ir melnie metāli.

## Atsauces
1968. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[1968. gads|1968. gada]] notikumi [[Latvijas PSR]]**. Latvija atradās PSRS sastāvā.

## Notikumi

### Augusts
* 9. augusts — pabeigta Inčukalna pazemes gāzes krātuves būvniecība.

### Oktobris
* Vasaras olimpiskajās spēlēs par olimpisko čempionu šķēpmešanā kļuva Jānis Lūsis, par olimpiskajiem čempioniem volejbolā kļuva Ivans Bugajenkovs un Tatjana Veinberga.
* 16. oktobris — šķēpmetējs Jānis Lūsis savu šķēpu aizmeta  metru tālumā. Viņš kļūst par olimpisko čempionu un uzstāda jaunu olimpisko rekordu.

### Nezināms datums
* tika elektrificēts dzelzceļa posms Ogre—Jumprava.
* Latvijā sāka raidīt krāsu televīzija, retranslējot Maskavas Centrālās televīzijas raidījumus. Latvijas Televīzijā pirmā krāsu televīzijas pārraide ēterā izgāja .
* Rīgā tika uzsāktas stereofoniskās radiotranslācijas pārraides.
* Latvijas PSR Zinātņu Akadēmijas terminoloģijas komisijas vadībā tika publicēta pirmā "Radioelektronikas, elektrosakaru, automātikas un skaitļošanas tehnikas terminu vārdnīca".
* ekspluatācijā nodota Pļaviņu HES.

## Dzimuši
* 12. februāris — Normunds Sējējs, hokejists
* 4. marts — Ivo Fomins, rokmūziķis
* 8. marts — Indra Roga, teātra režisore, aktrise, pedagoģe
* 14. marts — Roberts Ķīlis, sociālantropologs, pasniedzējs un politiķis (miris 2022. gadā)
* 1. aprīlis — Jānis Šmits, politiķis (miris 2019. gadā)
* 5. aprīlis — Inese Ikstena, uzņēmēja un politiķe (mirusi 2021. gadā)
* 30. aprīlis:
** Harijs Vītoliņš, hokejists, treneris
** Uldis Rudaks, žurnālists
* 1. maijs — Maija Korkliša, aktrise (mirusi 2024. gadā)
* 20. maijs — Aivis Ronis, diplomāts
* 8. augusts — Arta Melnalksne, horeogrāfe (mirusi 2013. gadā)
* 27. augusts — Imants Parādnieks, uzņēmējs, politiķis
* 8. novembris — Ilmārs Šlāpins, publicists

## Miruši
* 7. marts — Līna Šterna, bioķīmiķe, fizioloģe (dzimusi 1878. gadā)
* 25. marts — Jānis Rikmanis, gleznotājs (dzimis 1901. gadā)
* 10. aprīlis — Gustavs Celmiņš, politiķis (dzimis 1899. gadā)
* 13. novembris — Žanis Katlaps, aktieris un režisors (dzimis 1907. gadā)
* 9. decembris — Edgars Bergs, luterāņu mācītājs (dzimis 1878. gadā)
* 13. decembris — Ernests Laumanis, militārpersona (dzimis 1908. gadā)
* nezināms datums:
** Antons Kursītis, meliorators, politiķis (dzimis 1883. gadā)
** Hermanis Saltups, hokejists (dzimis 1901. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Attēlu galerija

Attēls:Aizkraukle, Pļaviņu HES.jpg|Pļaviņu HES.


## Atsauces
Baumanis

**Baumanis** ( — 'celtnieks'; sieviešu dzimtē Baumane) ir vācu cilmes uzvārds, kas izplatīts arī Latvijā. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aivars Baumanis (1937—2019) — latviešu žurnālists un diplomāts;
* Alberts Baumanis (*Albert Baumann*) — Šveices sporta šāvējs;
* Arnolds Baumanis (1900—?) — latviešu cīkstonis;
* Artūrs Baumanis (1867—1904) — latviešu mākslinieks;
* Ēriks Baumanis (1923—1980) — Latvijas sabiedriskais darbinieks;
* Georgs Baumanis (*Георг Бауманн*, *Georg Baumann*; 1892—1934) — igauņu izcelsmes Krievijas cīkstonis,
* Gints Baumanis (1963—2019) — latviešu horeogrāfs;
* Hardijs Baumanis (1967—2015) — latviešu diplomāts;
* Herberts Baumanis (1889—?) — Latvijas vieglatlēts;
* Jānis Baumanis (1992) — latviešu autosportists;
* Jānis Frīdrihs Baumanis (1834—1891) — latviešu arhitekts;
* Joahims Baumanis (*Joachim Baumann*; 1712—1759) — vācbaltiešu luterāņu mācītājs;
* Johans Heinrihs Baumanis (1753—1832) — vācbaltiešu mākslinieks;
* Baumaņu Kārlis (1835—1905) — latviešu komponists, dzejnieks;
* Kārlis Baumanis:
** Kārlis Baumanis (1893—1837) — latviešu komunists, PSKP Centrālkomitejas loceklis;
** Kārlis Baumanis (1916—2011) — latviešu tēlnieks;
* Kārlis Zemdega (1894—1963; īstajā vārdā Kārlis Baumanis) — latviešu tēlnieks;
* Olivers Baumanis (1990) — vācu futbolists;
* Rūdolfs Baumanis (1909—1998) — latviešu sportists (šāvējs);
* Valdemārs Baumanis (1905—1992) — latviešu basketbolists un basketbola treneris.

## Skatīt arī
* Baumans
Det som engang var

***Det som engang var*** (tulkojumā no norvēģu valodas - Tas, kas reiz bijis) ir trešais norvēģu melnā metāla izpildītāja Burzum albums. Tas tika ierakstīts 1992. gada aprīlī un izdots 1993. gada augustā. Albuma izdevēja ir pašam izpildītājam piederošā ierakstu kompānija "Cymophane".

## Dziesmu saraksts

## Izpildītāji

* Grāfs Grišnaks (Count Grishnackh) — balss, elektriskā ģitāra, basģitāra, bungas, sintezators

## Ārējās saites
* Burzum diskogrāfija
Hanss fon Zēkts

**Hanss fon Zēkts** (;  — ) bija Vācijas Impērijas virsnieks un vēlākais Reihsvēra izveidotājs, organizētājs. Pēc atvaļināšanās darbojies politikā. Pirmās pasaules kara veterāns.

## Biogrāfija
Dzimis prūšu ģenerāļa ģimenē. 1885. gadā, pēc ģimnāzijas pabeigšanas, iestājās Vācijas Impērijas armijā. 1896. gadā Zēkts pabeidza kara akadēmiju kā trešais labākais kadets savā izlaidumā. Kopš 1897. gada dienēja III armijas korpusa štābā, kas atradās Berlīnē. Turpmāk pildījis pienākumus dažādos štāba amatos. Pirms Pirmā pasaules kara sākuma viņš bija III armijas korpusa štāba priekšnieks.

Līdz ar Pirmā pasaules kara sākumu III armijas korpuss, kas ietilpa fon Klūges komandētajā 1. armijā, piedalījās kaujās Rietumu frontē. 1915. gada martā Zēktu komandēja uz Austrumu fronti, kur viņš uzņēmās 11. armijas štāba priekšnieka amatu. Septembrī viņš devās uz Serbijas fronti, kur piedalījās Serbijas armijas sagrāvē un šīs valsts okupācijā. 1916. gada jūnijā Zēkts tiks nozīmēts par austriešu 7. armijas komandieri. No 1916. gada augsta līdz 1917. gada decembrim austriešu armijas grupas štāba priekšnieks. No 1917. gada decembra līdz 1918. gada beigām bija turku armijas ģenerālštāba priekšnieks. 1918. gada 13. novembrī H. Zēkts atgriezās Vācijā, kur tobrīd bija gāzts ķeizars un nodibināta republika.

1919. gada janvārī Pauls fon Hindenburgs lūdza Zēktu doties uz Kēnigsbergu, lai noorganizētu vācu gūstekņu plūsmu no Krievijas. Pēc šī grūtā uzdevuma izpildes viņš tika iekļauts delegācijas sastāvā, kura devās uz Parīzes miera sarunām. 1919. gadā Zēktu nozīmēja par bruņoto spēku pārvaldes priekšnieku (), kas pēc būtības ģenerālštābs, kura esamība gan bija noliegta saskaņā ar Versaļas miera līgumu. 1920. gadā iecelts par sauszemes spēku pārvaldes priekšnieku (), faktiski Reihsvēra virspavēlnieku.

Zēkts ieguva atpazīstamību laikā, kad nodarbojās ar Reihsvēra organizēšanu. Pēc Versaļas miera līguma noteikumiem vāciešu armija varēja būt tikai 100 000 cilvēku liela, lai tā nevarētu stāties pretī skaitliski lielākajai Francijas armijai. Zēkts veidoja armiju tā, lai tajā būtu augsti kvalificēts kodols, uz kura pamata varētu izvērst krietni lielāku armiju nekā paredzēja Versaļas miera līgums. Katrs Reihsvēra ierindnieks tika gatavots tā, lai nākotnē varētu uzņemties seržanta vai virsnieka pienākumus. Cita joma, kur Zēkts darbojās, bija sadarbība ar PSRS. PSRS teritorijās tika izveidoti militārie centri, kur vācieši varēja apmācīt tankistus, kara lidotājus, jo Versaļas miera līgums aizliedza to darīt.

1920. gadā, Kapa puča laikā, ieņēma nenoteiktu pozīciju, jo atteicās apspiest dumpiniekus. Alus puča laikā deva pavēli apspiest nemierus. 1926. gadā Zēkts atļāva armijā dueļus un piedāvāja bijušā ķeizara dēlam armijas sagatavošanas priekšnieka amatu, kas noveda pie viņa atlaišanas. No 1930. līdz 1932. gadam bija Reihstāga deputāts. No 1934. līdz 1935. gadam Dzjana Dzješi padomnieks.

## Ārējās saites
Monsona

**Monsona** () ir pilsēta Spānijā, Aragonas autonomā reģiona Veskas provinces otra lielākā pilsēta. Tajā dzīvo nedaudz vairāk par 17 tūkstošiem iedzīvotāju. Tūristu apmeklētākā vieta Monsonā ir Templiešu ordeņa pils (*El Castillo Templario*). Ievērojami apskates objekti ir arī Santa Marijas del Romeralas katedrāle (*Catedral de Santa María del Romeral*), Sanhuana baznīca (*Iglesia de San Juan*), Sanfrancisko baznīca (*Iglesia de San Francisco*) un vecais tilts, kuru ir būvējuši romieši.

Monsonā ir dzimusi un dzīvojusi tenisiste Končita Martinesa, kas sieviešu dubultspēlēs ir ieguvusi trīs Olimpiskās medaļas. 1994. gadā viņa kļuva par Vimbldonas čempionāta uzvarētāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pokémon Black un White

***Pokémon Black*** un ***Pokémon White*** ( *Poketto Monsutā Burakku Howaito*) ir "Pokemonu" RPG spēļu sērijas piektās paaudzes daļas. Šīs spēles tika izlaistas 2010. gada 18. oktobrī Japānā *[[Nintendo DS]]* platformai. Eiropā tā tika izlaista 2011. gada 4. martā, bet Ziemeļamerikā 2011. gada 6. martā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* Oficiālā mājaslapa
Krakovas "TS Wisła Can-Pack"

**Krakovas "TS Wisła Can-Pack"** () ir profesionāls sieviešu basketbola klubs, kas ir bāzēts Krakovā, Polijā. Klubs piedalās Polijas sieviešu basketbola līgā. Klubs ir dibināts 1928. gadā. Eirolīgas fināliste 1970. gadā. 20 reizes ir izcīnījusi valsts čempiontitulu un septiņas reizes — Polijas kausu.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Azeotrops maisījums

[thumb|300px|Diagramma, kas parāda tvaika un šķidruma fāzu līdzsvaru [izopropilspirts|izopropilspirta un ūdens dažādu sastāvu maisījumiem]]
**Azeotrops maisījums** (no  (*a-*) — 'ne', *ζέειν* (*zéein*) — 'vārīties' un *τρόπος* (*trópos*) — 'stāvoklis'; t.i. "tāds, kura stāvoklis nemainās vārot") ir tāds divu vai vairāku šķidrumu maisījums, kura sastāvs vārīšanās laikā nemainās. Agrāk tos dēvēja arī par **aceotropiem maisījumiem**. Azeotropus maisījumus nav iespējams sadalīt pārdestilējot. Piemēram, ūdens un etilspirta azeotropais maisījums satur 95,63% C2H5OH (pēc svara) un vārās 78,15°С temperatūrā. Tādēļ etilspirta rūpnieciskā koncentrācija ir 96%, jo, destilējot vājāku spirta šķīdumu ūdenī, ūdens tiek atdestilēts tikai līdz brīdim, kad izveidojies azeotropais šķīdums — tālāk spirts un ūdens iztvaiko proporcionāli vienādi. Ja tiek destilēts maisījums, kas satur 50% etilspirta un 50% ūdens, pirmajā destilācijas reizē tiek atdestilēts maisījums no 80% spirta un 20% ūdens. Pārdestilējot iegūto maisījumu vēlreiz, iegūst 87% spirta un 13% ūdens maisījumu. Atkārtojot destilāciju vairākas reizes, spirta koncentrācija pieaug, taču nekad nepārsniedz azeotropā maisījuma koncentrāciju.

Ir pazīstami vairāk nekā 9000 azeotropi divkomponentu maisījumi.

Mainoties spiedienam, mainās arī azeotropo maisījumu sastāvs un viršanas temperatūra.

Šķidrumu pārus, kuri neveido azeotropus maisījumus, sauc par zeotropiem. Tos iespējams pilnībā atdalīt vienu no otra ar frakciju destilācijas metodi.

Azeotropus maisījumus var sadalīt, vienu no komponentiem adsorbējot uz piemērota poraina materiāla, vai arī, tam reaģējot ar piemērotu ķīmisku vielu. Var izmantot arī azeotropās destilācijas metodi, kad maisījumam pievieno trešo komponentu, kas izmaina azeotropā maisījuma sastāvu.

## Atsauces
Frīdrihs Eberts

**Frīdrihs Eberts** (;  — ) bija vācu sociāldemokrāts, viens no Vācijas Sociāldemokrātiskās partijas līderiem, kurš pārstāvēja partijas labējo spārnu. Pirmais reihskancelers  Novembra revolūcijas laikā (1918), pirmais Vācijas (Veimāras Republikas) prezidents (1919—1925).

## Dzīvesgājums
Dzimis Heidelbergā skrodera ģimenē. Darbība arodbiedrību kustībā ļāva viņam iegūt atzinību Vācijas sociāldemokrātiskajā partijā. 1905. gadā viņu ievēlēja par šīs partijas ģenerālsekretāru, bet 1913. gadā par priekšsēdētāju. 1914. gadā Eberts spēja iegūt vienotu partijas atbalstu papildus militārajām asignācijām. Eberts apgalvoja, ka Pirmais pasaules karš bija nepieciešams, lai "aizsargātos" no citu valstu agresijas. Šāda attieksme no partijas vadības puses noveda pie tā, ka partijā notikās šķelšanās. 1917. gadā partiju pameta kreisais un kreisi centriskais spārns, kas izveidojas Neatkarīgo Vācijas Sociāldemokrātisko partiju.

Novembra revolūcijas sākumā 9. novembrī Frīdrihs Eberts tika iecelts Vācijas Impērijas reihskanclera amatā, taču tajā pašā dienā tika proklamēta Vācijas republika. 10. novembra agrā pēcpusdienā tika panākta vienošanās starp Vācijas sociāldemokrātiem un Neatkarīgo sociāldemokrātisko partiju, kuras rezultātā uz paritātes principiem tika izveidota “Tautas pilnvaroto padome” (*Rat der Volksbeauftragten*) Eberta vadībā, kas tika apstiprināta par provizorisko Vācijas valdību.

1918. gada beigās, jūtot radikāli kreiso spēku ietekmes pieaugumu, Eberts noslēdza slepenu vienošanos ar armijas vadību par sadarbību. Armija turpmāk piedalījās dažādu dumpju apspiešanā un nepieļāva Krievijas Oktobra revolūcijas scenārija atkārtošanos Vācijā. 11. feruārī viņu ievēlēja par Vācijas Valsts prezidentu (*Reichspräsident des Deutschen Reichs*). Kā valsts prezidentam viņam nācās saskarties ar smagām problēmām, kas tobrīd valdīja Vācijas ekonomikā un politikā. Eberts bieži vien nokļuva konfliktā ar saviem partijas biedriem un līdzgaitniekiem, jo aktīvi pretdarbojās pret marksistiski noskaņotiem spēkiem.

## Ārējās saites
Eberts

**Eberts** (; sieviešu dzimtē Eberta) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Frīdrihs Eberts (*Friedrich Ebert*; 1871—1925) — pirmais Veimāras Republikas prezidents.
* Makss Eberts (*Max Ebert*; 1879—1929) — vācu vēsturnieks un arheologs.
Volfgangs Kaps

**Volfgangs Kaps** (; 1858. gada 24. jūnijs — 1922. gada 12. jūnijs) bija Prūsijas civildienesta ierēdnis un žurnālists. Pazīstams kā viens no Vācijas Tēvzemes partijas dibinātājiem un Kapa puča līderiem.
## Ārējās saites
1583. gads

**1583. gads** (MDLXXXIII) ir parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā (pēc Jūlija kalendāra sākās desmit dienas vēlāk, otrdienā).

## Notikumi
* 10. augusts — parakstīts Pļusas pamiera līgums starp Zviedriju un Krieviju, ar to beidzot Livonijas karu.

## Dzimuši
* 10. aprīlis — Hugo Grocijs (*Hugo de Groot*), nīderlandiešu jurists, filozofs (miris 1645.)
* 16. jūnijs — Aksels Oksenšerna (*Axel Oxenstierna*), Zviedrijas Valsts kanclers (miris 1654.)
* 20. jūnijs — Jakobs Delagardijs (*Jakob Pontusson De la Gardie*), Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (miris 1652.)
* 13. septembris — Džirolamo Freskobaldi (*Girolamo Frescobaldi)*), itāļu komponists (miris 1643.)
* 24. septembris — Albrehts fon Valenšteins (*Albrecht von Waldstein*), Frīdlandes un Meklenburgas hercogs, karavadonis (miris 1634.)

## Miruši
* 18. marts — Magnuss, Livonijas karalis (dzimis 1540.)
* 14. decembris — Ivans Fjodorovs, pirmais krievu tipogrāfs (dzimis ap 1520.)
Vitālijs Sevastjanovs

**Vitālijs Sevastjanovs** (, dzimis , miris ) bija PSRS kosmonauts, inženieris.

1970. gada jūnijā Sevastjanovs veica savu pirmo kosmisko lidojumu kosmosa kuģī *[[Sojuz-9]]* kā bortinženieris kopā ar Andrijanu Nikolajevu. Viņi uzstādīja kosmiskā lidojuma ilguma rekordu — 17 diennaktis 17 stundas. Tā kā lidojuma laikā viņi nenodarbojās ar fiziskiem vingrinājumiem, kosmonautiem radās problēmas ar adaptāciju Zemes apstākļiem.

1975. gadā no 24 maija līdz 26. jūjijam Sevastjanovs veica otro lidojumu kosmosa kuģī *[[Sojuz-18]]* uz orbitālo staciju *[[Salut-4]]* kopā ar Pjotru Kļimuku. Viņu lidojuma ilgums bija 62 dienas 23 stundas 20 minūtes.

## Kosmisko lidojumu kopsavilkums

## Ārējās saites

* Sevastjanovs Padomju Savienības Varoņu mājaslapā 
* Biogrāfiskie dati astronaut.ru lapā
Ofiss (ASV seriāls)

**"Ofiss"** () ir ASV raidorganizācijas NBC veidots komēdijseriāls. Seriāls ir Apvienotās Karalistes tāda paša nosaukuma seriāla adaptācija. Tas uzņemts dokumentālās filmas formā un tajā attēlota iedomāta uzņēmuma *Dunder Mifflin Paper Company* darbinieku ikdienas dzīve. Lai simulētu dokumentālās filmas izskatu, seriāls filmēts ar vienas kameras sistēmu un neizmantoja ne studijas auditoriju, ne smieklu ierakstus. Kopumā seriālam ir iznākušas deviņas sezonas (201 sērija).

## Ārējās saites

* 

* IFDB profils
Ofiss (nozīmju atdalīšana)

**Ofiss** (no ) var būt:

* Ofiss — darbam un dažādām administratīvām funkcijām paredzēta telpa vai telpu kopums;
* "Ofiss" — seriāls;
* "Ofiss" — ASV seriāls;
* *[[The Office (videospēle)|The Office]]*.
Dženers

**Dženers** (sieviešu dzimtē **[[Dženere]]**) var būt:

* Būns Dženers (*Boone Jenner*; 1993) — kanādiešu hokejists;
* Edvards Dženers (*Edward Jenner*; 1749―1823) ― angļu ārsts.

## Skatīt arī
* Dženere
Roberts Lengdons

**Roberts Lengdons** () ir Dena Brauna konspiratīvo romānu tēls, Hārvarda Universitātes reliģiskā simbolisma profesors. Kā galvenais tēls bijis romānos "Eņģeļi un dēmoni" (2000), "Da Vinči kods" (2003), "Zudušais simbols" (2009) un "Inferno" (2013).

Autors Dens Brauns savu romānu galveno varoni Lengdonu aprakstījis kā savu iedomāto otro "es". Tādējādi arī Lengdons ir dzimis 1964. gada 22. jūnijā Ekseterā, Ņūhempšīras štatā, ASV, tāpat kā Dens Brauns. Kaut arī romānu ekranizācijās viņu atveido Toms Henkss, romānā viņš tiek pielīdzināts Harisonam Fordam tvīda kostīmā. Par viņa bērnību ziņas ir ļoti maz. Zināms, ka studiju gados viņš spēlēja ūdenspolo. Robertam ir fenomenāla atmiņa. Bet dažkārt viņam nākas pārvarēt klaustrofobiju, kas attīstījusies bērnībā gūtas psiholoģiskas traumas dēļ, kad viņš reiz bija iekritis akā un tur pavadījis ilgāku laiku.

Brauns atzinis, ka savu romānu galvenajam tēlam Robertam Lengdonam piešķīris tādu pašu uzvārdu, kāds ir Džonam Lengdonam — profesoram no Drekselas Universitātes Filadelfijā, kurš ir ambigrammu sastādīšanas speciālists. Viņa zīmējumi izmantoti Brauna romāna "Eņģeļi un dēmoni" ilustrēšanai.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Siksta kapela

thumb|300px|Siksta kapelas griesti
**Siksta kapela ** (, ) ir kapela Vatikānā, Vatikāna muzeju kompleksā. Uzbūvēta 1473.—1481. gadā, arhitekts Džordže de Dolči pēc Romas pāvesta Siksta IV pasūtījuma.

Mūsdienās kapelā ir muzejs, tā ir izcils Renesanses laika mākslas piemineklis. Kapela ir taisnstūrveida telpa ar apgleznotām sienām, kuras 1481.—1483. gadā apgleznoja Sandro Botičelli, Pinturikio un citi mākslinieki pēc pāvesta Siksta IV pasūtījuma. 1508.—1512. gadā pēc pāvesta Jūlija II pasūtījuma Mikelandželo apgleznoja velvju un arku savienojumu vietas. 1536.—1541. gadā Mikelandželo uzgleznoja uz altāra sienas fresku "Pastarā tiesa", kuras pasūtītājs bija pāvests Pāvils III.

Kopš 15. gadsimta beigām Siksta kapelā norisinās konklāvs, pirmais konklāvs kapelā notika 1492. gadā, kad par Romas pāvestu tika izvēlēts Aleksandrs VI.

## Vēsture
Siksta kapela tika uzcelta Galvenās kapelas () vietā, kurā Viduslaikos sanāca pāvesta galms, kas sastāvēja no apmēram 200 biedriem — kardināliem, dažādu reliģisko ordeņu un ietekmīgu ģimeņu pārstāvjiem. Siksts IV raizējās par florenciešu Mediči dinastijas kara draudiem, ar kuriem viņam bija saspringtas attiecības, un par draudiem no Osmaņu impērijas sultāna Mahmuda II, kura karaspēki apdraudēja Itālijas austrumu krastus. Tādēļ viņš nolēma nostiprināt šo sanāksmju ēku. Projektu izveidoja arhitekts Bačo Pontelli, bet darbus veica Džordže de Dolči uzraudzībā. Kapela tika iesvētīta 1483. gada 15. augustā — Jaunavas Marijas Debesbraukšanas svētkos.


Attēls:Pietro Perugino 037.jpg|Kristības
Attēls:Sandro Botticelli 036.jpg|Kristus kārdinājums
Attēls:Ghirlandaio, Domenico - Calling of the Apostles - 1481.jpg|Apustuļu sasaukšana
Attēls:Cosimo Rosselli Sermone della Montagna.jpg|Kalna sprediķis
Attēls:Cosimo Rosselli Ultima cena.jpg|Svētais vakarēdiens
Attēls:Pietro Perugino 034.jpg|Atslēgu piešķiršana
Attēls:Sandro Botticelli 032.jpg|Mozus aicinājums
Attēls:Perugino, Pietro - Moses's Journey into Egypt and the Circumcision of His Son Eliez - c. 1482.jpg|Mozus dēla apgraizīšana
Attēls:Cosimo Rosselli Attraversamento del Mar Rosso.jpg|Pārgājiens pāri jūrai
Attēls:Cosimo Rosselli le Tavole della Legge.jpg|Baušļi
Attēls:Botticcelli, Sandro - The Punishment of Korah and the Stoning of Moses and Aaron - 1481-82.jpg|Iebildumi pret likumiem
Attēls:Signorelli, Luca - Moses's Testament and Death - 1481-82.jpg|Mozus nāve


## Ārējās saites

* Vatikāna muzeju mājaslapa
* Plāns un fotogrāfijas
Varšavas geto sacelšanās

thumb|right|Sacelšanās apspiešana
**Varšavas geto sacelšanās** (; , ) bija lielākā ebreju sacelšanās Nacistiskās Vācijas okupētajā Polijā. Sacelšanās sākās 1943. gada 18. janvārī un tika apspiesta 1943. gada 16. maijā. Sacelšanās dalībnieki centās pretoties nacistu plāniem likvidēt Varšavas geto un transportēt vēl dzīvos geto gūstekņus uz Treblinkas koncentrācijas nometni, kur bija paredzēta viņu iznīcināšana.
## Atsauces
 
## Ārējās saites
* Voices From the Inferno: Holocaust Survivors Describe the Last Months in the Warsaw Ghetto , an online exhibition by Yad Vashem
* Rare color photo (not colorized) from Warsaw Ghetto Uprising by Zbigniew Borowczyk (visible Church of St. Anthony of Padua at 31/33 Senatorska Street and burning ghetto).
* The Warsaw Ghetto archive (including The Stroop Report) at Jewish Virtual Library
* Stroop Report online in German and English
* Marek Edelman, The Warsaw Ghetto Uprising
* Pre and post war pictures of the Warsaw Ghetto uprising
*Rokhl Auerbakh: Literature as Social Service & the Warsaw Ghetto Soup Kitchen
Baumane

**Baumane** ( — 'celtnieks'; vīriešu dzimtē Baumanis) ir vācu cilmes uzvārds, kas izplatīts arī Latvijā. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aija Baumane (1932—2011) — latviešu baletdejotāja un heoreogrāfe;
* Aija Baumane (1943—2019) — latviešu tekstilmāksliniece;
* Astra Baumane (1937) — latviešu aktrise;
* Biruta Baumane (1922) — latviešu gleznotāja;
* Krista Baumane (1973) — latviešu sabiedriskā darbiniece, uzņēmēja un politiķe;
* Lūcija Baumane (1905—1988) — latviešu aktrise, teātra režisore un dramatiskā pedagoģe;
* Signe Baumane (1967) — latviešu animatore.
Šiškins

**Šiškins** (, no vārda *шишка* — 'čiekurs'; sieviešu dzimtē Šiškina (*Ши́шкина*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Igors Šiškins (1959) — latviešu politiskais aktīvists;
* Ivans Šiškins (*Иван Иванович Шишкин*; 1832—1898) — krievu gleznotājs.
LMT Virslīgas 2010. gada sezonas spēles

**LMT Virslīgas [[Latvijas futbola Virslīga 2010|2010. gada sezonas]] spēļu sarakstā** ir pieminēti visi LMT Virslīgas spēļu rezultāti 2010. gada sezonā.

Pie spēļu rezultātiem iekavās ir dots rezultāts, ar kādu noslēdzās pirmais puslaiks, bet spēles fona krāsa dod priekšstatu par spēles iznākumu:
:
:
:

## Pirmais riņķis
### Pirmā kārta

### Otrā kārta

### Trešā kārta

### Ceturtā kārta

### Piektā kārta

### Sestā kārta

### Septītā kārta

### Astotā kārta

### Devītā kārta

## Otrais riņķis
### Desmitā kārta

### Vienpadsmitā kārta

### Divpadsmitā kārta

### Trīspadsmitā kārta

### Četrpadsmitā kārta

### Piecpadsmitā kārta

### Sešpadsmitā kārta

### Septiņpadsmitā kārta

### Astoņpadsmitā kārta

## Trešais riņķis
### Deviņpadsmitā kārta

### Divdesmitā kārta

### Divdesmit pirmā kārta

### Divdesmit otrā kārta

### Divdesmit trešā kārta

### Divdesmit ceturtā kārta

### Divdesmit piektā kārta

### Divdesmit sestā kārta

### Divdesmit septītā kārta

## Pārspēles par vietu LMT Virslīgā
Sakarā ar to, ka FC Tranzit atsaucis savu dalību Virslīgā un atteicās no pārspēlēm, kā 9. vietas ieguvējs LMT Virslīgā, tad 2. vietas ieguvējs Pirmajā līgā — FC Jūrmala automātiski ieguva vietu Virslīgā nākamajā sezonā.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* LMT Virslīgas 2010. gada sezonas spēļu kalendārs 

__NOTOC__
Latvijas Nacionālā projektu vadīšanas asociācija

**Latvijas Nacionālā projektu vadīšanas asociācija (LNPVA)** ir starptautiski atzīta profesionālā projektu vadītāju organizācija Latvijā. Latvijas Nacionālā projektu vadīšanas asociācija apvieno dažādu nozaru pārstāvjus, kuri tiešā vai netiešā veidā ir saistīti ar projektu vadību. Dibināta  ar mērķi veicināt profesionālas projektu vadīšanas jomas attīstību Latvijā, paaugstināt projektu vadības profesijas nozīmi, kā arī veicināt projektu vadītāju konkurētspēju kā vietējā, tā starptautiskajā apritē. Organizācijas darbības virzieni ir nodrosināt standartus, sertifikāciju, izpēti un zinātnisko darbību, izglītību un profesionālo apmācību, jauniešu komandas un izcilības balvas. 

Kopš 1999. gada 18. septembra Latvijas Nacionālā projektu vadīšanas asociācija ir Starptautiskās projektu vadīšanas asociācijas biedre. LNPVA ir vienīgā organizācija Latvijā, kurai uzticēts veikt Starptautiskās projektu vadīšanas asociācijas organizēto 4 līmeņu projektu vadītāju sertifikāciju. Šī ir starptautiska projektu vadītāju sertifikācijas sistēma, kas tiek atzīta vairāk nekā 55 pasaules valstīs.

## Ieguvumi biedriem
Dalība asociācijā ikvienam dod iespēju būt informētam par aktualitātēm projektu vadīšanas jomā, saņemt informāciju par izglītības un kvalifikācijas paaugstināšanas iespējām gan Latvijā, gan ārvalstīs. Organizācija ļauj rast jaunus domubiedrus un sadarbības iespējas, piedaloties izstādēs, konferencēs un citos ar projektu vadības tematiku saistītos pasākumos, ietekmēt un iesaistīties ar projektu vadīšanu saistīto normatīvo aktu izstrādē, paust viedokli gan asociācijas biedriem, gan plašākai sabiedrībai, gūt atbalstu jūsu interešu pārstāvēšanai nacionālās un starptautiskās organizācijās, saņemt konsultācijas un palīdzību par dažādiem projektu vadīšanas aspektiem, saņemt atlaides dalībai asociācijas rīkotajos pasākumos, tai skaitā Projektu Vadītāju kluba pasākumos un konferencēs, saņemt atlaidi par iespēju izvietot asociācijas rīkotajos pasākumos savus informatīvos materiālus (iepriekš vienojoties par saturu), saņemt atlaides dalībai ikgadējā konkursā par Izcilības balvu projektu vadībā, saņemt atlaidi par informācijas izvietošanu „Projektu Ziņās” (ko izsūtām asociācijas biedru un draugu datu bāzei) vai asociācijas Interneta mājas lapā, izvietot profesionālus un izglītojošus rakstus “Projektu Ziņās” saistībā ar projekta vadības tematiku un aktualitātēm, saņemt atlaidi dalības maksai par sertifikācijas eksāmena kārtošanu, lai iegūtu starptautiski atzītu projekta vadītāja sertifikātu, projekta vadītāja profila informācijas izvietošana vienotajā projekta vadītāju datubāzē.

## Ārējās saites
* Latvijas Nacionālā projektu vadīšanas asociācija
* Starptautiskā projektu vadīšanas asociācija
IPad

thumb|300px|''iPad''
***iPad*** ir *[[Apple Inc]]* izstrādāts planšetdators. Par tā izstrādi tika paziņots 2010. gada 27. janvārī. Tas ietilpst kategorijā starp viedtelefoniem un klēpjdatoriem.

Funkcionalitātes ziņā *iPad* ir salīdzināms ar mazāk jaudīgajiem *[[iPhone]]* un *[[iPod touch]]*, un tajā tiek lietota tā pati operētājsistēma *[[iPhone OS]]*, modificēta. Tam ir 25 cm vairākpieskārienu (*Multi-touch*) displejs ar gaismas diožu fona izgaismojumu, no 16 līdz 64 GB pieejamā zibatmiņa, *[[Bluetooth 2.1|Bluetooth]]*, un 30 kontaktu pieslēgvieta, lai sinhronizētu ar *[[iTunes]]* un pieslēgtu aksesuārus.

2015. gada janvārī *Apple* bija pārdevis vairāk nekā 250 miljonus *iPad*, tomēr jau kopš 2013. gada planšetdatora pārdošanas apjomi kritās. 2016. gadā *iPhone* ikmēneša pārdošanas apjoms bija vairākkārtīgi lielāks nekā *iPad* pārdošanas apjoms.

## Skatīt arī

* ''Apple'' tehnikas uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''iPad'' oficiālā mājaslapa 
* Mēs izmēģinājām jauno iPad – pieejamu planšeti, kas noderēs visiem
Krasti (Mazzalves pagasts)

**Krasti** ir ciems Aizkraukles novada Mazzalves pagastā pie robežas ar Lietuvu, Mēmeles labajā krastā. Daļa vēsturiskā Krastu ciema ietilpst Bauskas novada Kurmenes pagastā un formāli pie Krastiem vairs netiek pieskaitīta. Cauri ciemam iet reģionālais autoceļš P73 (Vecumnieki-Nereta-Subate). Attālums līdz pagasta centram Ērberģei — , novada centram Aizkrauklei — , līdz Rīgai - .

## Daba
Krasti atrodas Viduslatvijas zemienes Taurkalnes līdzenumā, Latvijas un Lietuvas robežupes Mēmeles labajā krastā, lejpus tās pietekas Viesītes ietekas. Mēmeles pretējā krastā Lietuvas Biržu rajona ciems Asparišķi.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta veidojusies ap Mūrmuižas (*Muremuishe*) pusmuižu. Latvijas PSR laikā ciema lielākā daļa ietilpa Mazzalves ciemā, bet rietumu daļā 1945. gadā tika izveidota Krastu ciema padome, līdz ar to Krasti kļuva par administratīvo centru. Pēc kolektivizācijas ciema rietumu daļa ietilpa Kurmenes kolhoza "Komjaunietis" sastāvā un 1961. gadā tika pievienota Kurmenes ciemam, tagadējam Kurmenes pagastam.

Sastopamie uzvārdi, dzimtes, māju nosaukumi: Saknes, Davidovi, Vaičulēni, Sietnieki, Protapi, Rubļi, Adami, Mūri, Konstanti u. c.

## Ievērojami objekti
Krastos atrodas arhitektūras piemineklis Cielavu (Mūrmuižas) kapsētas zvanu tornis, kas celts no sarkaniem ķieģeļiem. Netālu no kapiem atradies ķieģeļu ceplis. Padomju laikā netālu no kapiem bija arī pārtikas veikals, šobrīd ēka netiek izmantota.

## Atsauces
Makmerdo — Dienvidpola lielceļš

thumb|290px|right|Transporta karavāna 2006. gadā
thumb|290px|right|Makmerdo — Dienvidpola lielceļa karte
**Makmerdo — Dienvidpola lielceļš**, oficiāli saukts par **Dienvidpola traversu** (), ir ap 1450 km gara kāpurķēžu traktortehnikai paredzēta sablietēta sniega trase Antarktīdā no Makmerdo polārstacijas Rosa salā līdz Amundsenskotas-Sautpolas polārstacijai Dienvidpolā.

Trases izbūve sākta 2002./2003. gadu polārajā vasarā. To finansēja ASV Nacionālais Zinātnes fonds *(National Science Foundation)*, lai izveidotu izmaksu ziņā lētāku kravu piegādes veidu Dienvidpola stacijai. Līdz šim visas kravas tika piegādātas ar lidmašīnu palīdzību un tas radīja arī ierobežojumus kravu izmēriem un svaram. Izveidotā trase ietaupa ap 40 lielkravas lidmašīnu reisus ik gadu, kā arī ļauj piegādāt lielgabarīta zinātniskās iekārtas, ekonomējot uz montēšanas darbiem Antarktīdā.

Trase tika izbūvēta četru gadu laikā, pirmā karavāna ar 110 tonnām kravas Dienvidpolā nonāca 2006. gada 7. februārī, ceļu veicot 40 dienās.

Trase sākas no Makmerdo polārstacijas Rosa salā Rosa jūras piekrastē. Šķērso Makmerdo un Rosa šelfa ledājus, pa Levereta glečeru šķērso Transantarktīdas kalnu grēdu un tālāk pa Polāro plato turpinās līdz Dienvidpolam. Trase tika izbūvēta, izlīdzinot un sablīvējot sniega segu un ar sniegu aizpildot plaisas ledū. Ceļu visā garumā iezīmē karodziņi.
 
Lielākajā daļā trases (plato un uz Rosa šelfa ledāja) pamatne ir relatīvi stabila. Inženiertehniski sarežģītākie posmi bija 6,5 km garš posms starp Makmerdo un Rosa šelfa ledājiem (tie pārvietojas ar dažādu ātrumu) un vietā, kur trase no šelfa ledāja paceļas uz Levereta glečera, 80 km garā posmā paceļoties vairāk kā 2000 metru augstumā. Šajos posmos katras sezonas sākumā ir nepieciešams veikt atkārtotu plaisu aizbēršanu un sniega blietēšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* USA's Science-Driven "Ice Highway" Hitting Rough Sledding in Antarctica Online Insider, December 13, 2004
* 
* Trases karte un darbu veikšanas grafiks
* The Antarctic Sun
Irina Dubcova

**Irina Dubcova** (; dzimusi  Volgogradā, Krievijā) ir krievu dziedātāja, komponiste, Krievijas TV šova "Zvaigžņu Fabrika 4" uzvarētāja.

2004. gada "Jaunajā Vilnī" viņa ieguva otro vietu, zaudējot vienīgi latviešu grupai *[[Cosmos]]*.

## Albumi
* 2005: *[[О нём]]*
* 2007: *[[Ветра]]*

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* Peoples.ru profils
Saša Vujačičs

**Aleksandrs ''Saša'' Vujačičs** (; dzimis  Mariborā, Slovēnijā) ir slovēņu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja un uzbrūkošā aizsarga pozīcijās, Slovēnijas basketbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2016) pārstāv NBA klubu Ņujorkas "Knicks".

2004. gada NBA draftā viņu izraudzījās Losandželosas "Lakers" ar kopējo 27. kārtas numuru. Tieši 2004. gadā NBA draftā tika izraudzīts arī latviešu spēlētājs Andris Biedriņš. Losandželosas "Lakers" sastāvā kļuvis par divkārtēju NBA čempionu.

Savu profesionāļa karjeru viņš sāka 16 gadu vecumā Udīnes "Snaidero" kluba rindās. Sašas tēvs Vaso Vujačičs ir serbu basketbola treneris. Vujačičs ir spēlējis arī Slovēnijas junioru izlasē.

## Ārējās saites
Selīna Dimerka

**Selīna Dimerka** (; dzimusi  Tarbē, Francijā) ir franču basketboliste, spēlē saspēles vadītājas pozīcijā, Francijas sieviešu basketbola izlases dalībniece. Pašlaik (2013) pārstāv Francijas līgas klubu *[[CJM Bourges Basket]]*.

Kopā ar Francijas izlasi ir izcīnījusi 5. vietu 2005. gada Eiropas čempionātā Turcijā, 8. vietu 2007. gada Eiropas čempionātā Itālijā, zelta medaļu 2009. gada Eiropas čempionātā Latvijā, bronzu 2011. gada Eiropas čempionātā, sudrabu .

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* FIBA Europe.com profils 
* Francijas basketbola federācijas profils
Huans Karloss Navarro

**Huans Karloss Navarro Feiho** (; dzimis  Barselonā, Spānijā) ir katalāņu basketbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Spānijas basketbola izlases kapteinis. Pašlaik (2017) pārstāv Spānijas ACB līgas klubu *[[FC Barcelona Bàsquet|FC Barcelona]]*.

## Karjera
*[[FC Barcelona Bàsquet|FC Barcelona]]* pieaugušo komandā H. K. Navarro sāka spēlēt 17 gadu vecumā. 2003. gadā Barselonas komandas sastāvā viņš pirmo reizi kļuva par Eirolīgas uzvarētāju.

H. K. Navarro tika draftēts 2002. gada NBA drafta otrajā kārtā ar 40. numuru. Tomēr viņš nedevās spēlēt uz Vašingtonas "Wizards", bet palika Barselonā. 2007. gadā "Wizards" aizmainīja tiesības uz H. K. Navarro uz Memfisas "Grizzlies", kur jau spēlēja viņa tautietis un draugs Pau Gazols. Nākamo sezonu katalāņu basketbolists spēlēja NBA, gūstot vidēji 10,9 punktus "Grizzlies" sastāvā. Pēc sezonas H. K. Navarro tika iekļauts līgas simboliskajā otrajā debitantu izlasē.

2008. gada vasarā H. K. Navarro noslēdza līgumu uz četriem gadiem ar *[[FC Barcelona Bàsquet|FC Barcelona]]* par 9,5 miljoniem eiro un līdz ar to atgriezās Eiropā. Kopā ar *FC Barcelona* viņš ir 8 reizes uzvarējis ACB līgā, kā arī divreiz Eirolīgā (2003 un 2010). Pašlaik H. K. Navarro ir visu laiku rezultatīvākais Eirolīgas spēlētājs.

## Spānijas izlase
Kopā ar Spānijas izlasi ir izcīnījis sudraba medaļu divās Olimpiskajās spēlēs, uzvarējis 2006. gada Pasaules čempionātā. Eiropas čempionātos ir svinējis divas uzvaras (2009, 2011), izcīnījis divas sudraba medaļas (2003, 2007) un vienu bronzas medaļu (2001). 2011. gada Eiropas čempionātā viņš tika atzīts par visa turnīra vērtīgāko spēlētāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eirolīgas profils 
* NBA.com profils 
* Sports-Reference profils
Nataļja Podoļska

**Nataļja Podoļska** (, ; dzimusi  Mogiļevā, Baltkrievijā) ir Baltkrievijā dzimusi Krievijas dziedātāja, kas pārstāvēja Krieviju 2005. gada Eirovīzijā un ieguva 15. vietu. 2008. gadā ieguvusi Krievijas pilsonību.

## Biogrāfija
### Agrie karjeras gadi
Nataļja ir dzimusi 1982. gadā Mogiļevā, Baltkrievijā. Deviņu gadu vecumā viņa mācījās mūzikas skolā un apguva klavierspēli un sāka dziedāt vietējās mūzikas skolas grupā *Studio W*. Ar grupu bija dažādās koncerttūrēs Beļģijā, Vācijā un Polijā. Vēl būdama jauniete viņa uzvarēja dažādos mūzikas festivālos Baltkrievijā un Polijā.

Laikposmā no 1999. līdz 2004. gadam viņa studēja tieslietas mazā, privātā Baltkrievijas tieslietu skolā un turpināja savu solistes karjeru. Nataļja bija regulāra viese Baltkrievijas radio un televīzijas šovos. 2002. gadā viņa pārvācās uz Maskavu un sāka studēt Maskavas modernās mākslas institūtā.

### Solistes karjera
2003. gada sākumā Rajans Lobshers un Maikls Džejs sacerēja speciālu dziesmu Nataļjai *Unstoppable* un uzaicināja piedalīties Lielbritānijas atlasē 2004. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. Taču Nataļja atraidīja šo piedāvājumu un paziņoja, ka pārstāvēs vienīgi Baltkrieviju.

2004. gadā Nataļja Podoļska izturēja lielo konkurenci un piedalījās Zvaigžņu Fabrikas 5. sezonā, kur viņu mācīja profesionāli mūziķi, aktieri un dejotāji. Lai arī viņa paziņoja, ka Eirovīzijā pārstāvēšot tikai Baltkrieviju, viņa nepildīja šo solījumu, jo piedalījās Krievijas atlasē 2005. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. 2005. gada februārī viņa uzvarēja Krievijas nacionālajā atlasē ar dziesmu *Nobody Hurt No One*. Lielajā konkursa finālā Kijivā, Ukrainā viņa finālā ieguva 15. vietu.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Levereta glečers

**Levereta glečers** () ir ap 80 km garš un 4-6 km plats šļūdonis Transantarktīdas kalnos. Izvietojies starp Teplija un Herolda Bērda kalnu grēdām. Novada Polārā plato ledus masu no Vatsona kraujas ~2300 m augstumā uz Rosa šelfa ledāju pašos tā dienvidos ~200 m augstumā vjl. Glečeru 1929. gada decembrī atklāja Ričarda Bērda ekspedīcijas ģeoloģiskā partija Lorensa Gulda vadībā un nosauca par godu Mičiganas Universitātes ģeologa Frenka Levereta *(Frank Leverett)* vārdā.

Pa Levereta glečeru iet Makmerdo — Dienvidpola lielceļa maršruts no Rosa jūras piekrastes uz Amundsenskotas-Sautpolas polārstaciju.

## Atsauces
Elena George

**Elena George** (; dzimusi ) ir rumāņu dziedātāja. Elena pārstāvēja Rumāniju 2009. gada Eirovīzijā ar dziesmu "The Balkan Girls", finālā viņa ierindojās 19. vietā ar 40 punktiem. Taču viena no viņas slavenākajām dziesmām ir "Te Ador".

## Albumi
* 2006: *[[Vocea Ta]]*
* 2008: *[[Lilicea Vreariei]]*
* 2009: *[[Te Ador]]*

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Ilze

**Ilze** var būt:

* Ilze, sievietes priekšvārds;
* Ilze, apdzīvota vieta Bebrenes pagastā;
* Ilze, Rolanda Kalniņa 1959. gada filma.

## Skatīt arī
* Ilzene
* Ilzes ezers
Karagājiens pret žemaišiem (1252)

**1252. gada karagājiens pret žemaišiem** notika 1252. gadā pēc tam, kad Lietuvas karalis Mindaugs bija atdāvinājis Livonijas ordenim nekristītās žemaišu zemes kā vasaļa tiesu. Žemaitijas pakļaušanai sasaukto Livonijas ordeņa karaspēku vadīja Vācu ordeņa vācmeistars Sainas Eberhards un ordeņa zemju komturi, kas bija tiem pakļautajās zemēs "daudz ļaužu savākuši un sev līdzi atveduši". 

Pēc Žemaitijas izlaupīšanas un nodedzināšanas karaspēks atgriezās Rīgā, lai atpūstos pirms karagājiena uz Kursas dienvidu zemēm. 

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Karagājiens uz Kursu un Klaipēdas dibināšana (1252)

[250px|thumb|[Livonijas konfederācijas karte XIII. gs. vidū. Livonijas ordeņa karaspēks cauri iekarotajai Kursai nonāca līdz Nemunas ietekai jūrā un uzcēla atbalsta cietoksni Klaipēdā (kartē - *Memel*).]]
thumb|right|Teitoņu ordeņa iekarojumi Baltijas reģionā

**1252. gada karagājiens uz Kursu** notika 1252. gadā pēc tam, kad Lietuvas karalis Mindaugs bija noslēdzis savienību ar Livonijas ordeni. Dienvidkursas pakļaušanai sasaukto Livonijas ordeņa karaspēku vadīja mestra pienākumu izpildītājs Seinas Eberhards. Karaspēks devās pa seno Kursas kara ceļu no Rīgas gar Jūrmalu caur Kuldīgu uz Nemunas ieteku Baltijas jūrā. Pie Dangas upes ietekas Nemunā ordeņa brāļi uzcēla Memelburgas pili, kurā atstāja garnizonu un pa jūras ceļu pilī atveda lielus pārtikas krājumus. Pēc Klaipēdas pils uzcelšanas karaspēks atgriezās Rīgā. 

1253.gada pirmajā pusē, pēc hronikas ziņām, 40 000 karavīru no prūšu zemes Sembijas devās karagājienā pret Mēmelburgas pili, bet nespēja to ieņemt. Jaunais Livonijas ordeņa mestrs Anno fon Zangerhauzens devās atbildes karagājienā pret sembjiem, kas Kuršu nērijā bija uzcēluši aizsardzības valni. 
 
1254. gadā ordenis kopā ar Kurzemes bīskapu Heinrihu fon Licelburgu vienojās par kuršu zemju sadali un kristīšanu. 

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Laši

**Laši** var būt:
* Lasis - zivs
* Laši - apdzīvota vieta Ābeļu pagastā
* Laši - apdzīvota vieta Eglaines pagastā
Oktālā skaitīšanas sistēma

**Oktālā skaitīšanas sistēma** ir pozicionāla skaitļu pieraksta sistēma ar bāzi 8. Tajā lieto astoņus simbolus; tie ir cipari 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6 un 7.

Oktālo skaitīšanas sistēmu bieži izmanto ciparierīcēs. Skaitīšanas sistēmas svarīga īpašība ir tā, ka no tās un uz to ir viegli konvertēt skaitļus no binārās skaitīšanas sistēmas, vienkārši nomainot astotnieku skaitļus uz atbilstošiem binārajiem skaitļiem pa 3 cipariem katrā. Agrāk to izmantoja programmēšanā un datoru dokumentācijā, tomēr tagad to gandrīz pilnībā ir izkonkurējusi heksadecimālā skaitīšanas sistēma.