open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Toms Andersons

**Toms Andersons** (dzimis ) ir latviešu hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā, Latvijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2025) spēlē Šveices līgas kluba *[[HC La Chaux-de-Fonds]]* sastāvā.

T. Andersona tēvs ir traumatoloģijas un ortopēdijas ārsts Valdis Andersons.

Jau kopš jauniešu vecuma spēlējis Šveicē. No 2013. līdz 2018. gadam pārstāvēja Šveices otrās spēcīgākās līgas komandu *[[HC Thurgau]]*. Karjeras turpinājumā spēlēja citā Šveices līgas klubā *[[SC Langenthal]]* un augstākās jeb Nacionālās līgas komandā Langnavas "Tigers". 2022.—2023. gada sezonā *La Chaux-de-Fonds* sastāvā kļuva par Šveices otrās līgas čempionu un  regulārās sezonas rezultatīvāko spēlētāju. Par Šveices otrās spēcīgākās līgas čempionu kļuva arī 2023.—2024. gada sezonā. Trīs reizes atzīts par līgas vērtīgāko spēlētāju.

Latvijas izlasē debitēja 2014. gadā. Piedalījās  Pekinā. Sākotnēji bija iekļauts komandā kā rezervists, bet vēlāk pieteikts turnīram, lai aizvietotu Mārtiņu Karsumu. Aizvadīja vienu spēli grupu turnīrā pret Slovākiju. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2023. gadā, izcīnot bronzas medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Prāksitels

**Atēnu Prāksitels**, Kefizodota vecākā dēls, bija slavenākais no Atikas tēlniekiem 4. gadsimtā pirms mūsu ēras. Viņš bija pirmais, kurš veidoja kailās sievietes formu dabiska izmēra statujā.
Morske Oko

**Morske Oko** var būt:

* Morske Oko (Slovākija) — ezers Slovākijā;
* Morske Oko (Polija) — ezers Polijā.
Dronu uzbrukums Maskavai 2023. gada 30. maijā

**Dronu uzbrukums Maskavai 2023. gada 30. maijā** bija vairāku desmitu bezpilota lidaparātu uzbrukums Krievijas galvaspilsētai Maskavai Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā.

Agri no rīta vairākos Maskavas un Piemaskavas rajonos debesīs bija redzami bezpilota lidaparāti. Sociālajos tīklos tika publicēti arī video, kuros ir redzams ne tikai tas, kā droni lido virs pilsētas, bet arī to notriekšana. Tiek ziņots, ka uzbrukumu veica "līdz šim nezināmi aerodinamiskie "pīļu" tipa bezpilota lidaparāti".

Iepriekš 30. maija naktī Kijivai arī uzbruka bezpilota lidaparāti. Gaisa trauksmes sirēnas skanēja trīs stundas pēc kārtas. Ukrainas Gaisa spēki paziņoja, ka Krievijas bruņotie spēki izšāva 31 kamikadzes dronu, bet 29 tika notriekti.

Krievijas Federācijas Aizsardzības ministrija notikušajā vaino Ukrainu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krievijas Federācijas Aizsardzības ministrija

**Krievijas Federācijas Aizsardzības ministrija** () ir federālā ministrija, kas īsteno militāro politiku un valsts pārvaldi Krievijas Federācijas aizsardzības jomā.

Krievijas Federācijas aizsardzības ministrs no 2024. gada 12. maija ir Andrejs Belousovs.

Saistībā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā 2022. gada februārī Krievijas Aizsardzības ministrija tika iekļauta ES sankciju sarakstā. 2022. gada 3. martā Krievijas Aizsardzības ministrija tika iekļauta ASV sankciju sarakstos. Krievijas Aizsardzības ministrija ir arī Kanādas, Šveices, Ukrainas un Japānas sankciju sarakstos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krievijas Federācijas valdība

thumb|Krievijas valdības emblema
**Krievijas Federācijas valdība** (krievu: *Правительство Российской Федерации)* ir Krievijas augstākā federālā izpildinstitūcija. Tā ir atbildīga par federālās politikas īstenošanu un federālās izpildvaras darbību koordinēšanu.

Krievijas valdības struktūra ir mainījusies kopš Padomju Savienības sabrukuma 1991. gadā. Arī valsts politiskā iekārta un varas sadalījums ir attīstījušies, balstoties uz jauno Krievijas Federācijas Konstitūciju, kas tika pieņemta 1993. gadā.

Nākamā Krievijas Federācijas valdība tika izveidota 2020. gada 21. janvārī, tās premjerministrs ir Mihails Mišustins. 2024. gada 14. maijā tika apstiprināta Mišustina otrā valdība. Premjerministrs ir valdības vadītājs un atbild par valdības kopējo darbību. Premjerministru ieceļ prezidents ar Valsts domes (parlamenta apakšpalātas) apstiprinājumu.

Katrs federālais ministrs vada savu ministriju, kas ir atbildīga par konkrētām valsts pārvaldes jomām, piemēram, aizsardzību, iekšlietām, ārlietām, veselības aprūpi, izglītību un citām.

Krievijas valdība darbojas ciešā sadarbībā ar Krievijas prezidentu, sapulci (parlamentu) un tiesu varu. Prezidentam ir plašas pilnvaras attiecībā uz valdību, tostarp tiesības ieceļot un atcelt premjerministru, kā arī ierosināt valdības sastāva izmaiņas.

## Kritika
Viens no galvenajiem pārmetumiem ir pārmērīgā varas centralizācija prezidenta un izpildvaras rokās. Pārvaldības sistēma ir strukturēta tā, ka lēmumi bieži tiek pieņemti visaugstākajā līmenī, bez plašām publiskām diskusijām un neņemot vērā ekspertu un sabiedrības viedokļus. Tas noved pie vājas vietējās pašpārvaldes un ierobežotas reģionu autonomijas. Tas rada labvēlīgu vidi korupcijai un varas ļaunprātīgai izmantošanai.

Krievijas valdība tiek apsūdzēta politiskās konkurences apspiešanā un opozīcijas ierobežošanā. Politiskie oponenti bieži saskaras ar arestiem, kriminālvajāšanu un cita veida spiedienu. Tā tiek kritizēta par sistemātiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp politisko aktīvistu, žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju vajāšanu.

Valdības ārpolitika tiek kritizēta par agresīvu rīcību starptautiskajā arēnā, piemēram, saistībā ar uzbrukumu Ukrainai.

## Ārējās saites
Siranuša Gukasjana

**Siranuša Gukasjana** (; dzimusi  Erevānā) ir Armēnijas FIDE starptautiskā meistare šahā (2017).

## Biogrāfija
Uzvarējusi Armēnijas jauniešu šaha čempionātos dažādās meiteņu vecuma grupās: 2008. gadā (U10 vecuma grupā), 2010. gadā (U12 vecuma grupā), 2012. gadā (U14 vecuma grupā), 2014. gadā (U16 vecuma grupā). 2013. gadā izcīnījusi arī sudraba medaļu meiteņu U16 vecuma grupā. Vairākkārt pārstāvējusi Armēniju Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās. Izcīnījusi medaļas Armēnijas sieviešu šaha čempionātos: 2 sudraba (2017, 2018) un bronzu (2019).

Pārstāvējusi Armēniju Pasaules sieviešu šaha olimpiāde:
* 2018. gadā Batumi pie rezerves galdiņa 43. sieviešu šaha olimpiādē (+2, =4, -0).

Pārstāvējusi Armēniju Pasaules sieviešu komandu šaha čempionātā:
* 2019. gadā Astanā pie rezerves galdiņa 7. Pasaules sieviešu komandu šaha čempionātā (+1, =0, -4).

Pārstāvējusi Armēniju Eiropas sieviešu komandu šaha čempionātos:
* 2019. gadā Batumi pie 2. galdiņa 22. Eiropas sieviešu komandu šaha čempionātā (+1, =1, -3);
* 2021. gadā Čatežā pie rezerves galdiņa 23. Eiropas sieviešu komandu šaha čempionātā (+1, =4, -2).

Par panākumiem turnīros FIDE 2017. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bartina

**Bartina** () ir pilsēta Turcijas ziemeļos, Bartinas ila administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Pilsēta atrodas Bartinas un tās pietekas Gekirmakas krastos  no Melnās jūras piekrastes un  no valsts galvaspilsētas Ankaras.

## Vēsture
Pilsēta zināma kā **Parteniosa** (*Παρθένιος*) kopš 1200. gada p.m.ē. Dažādos laikos to apdzīvojuši heti, frīģieši, kimmērieši, līdieši, grieķi un persieši. Vēlākos laikos bijusi daļa no Romas un Bizantijas impērijām, bet 11. gadsimtā nonāca seldžuku varā, līdz 1392. gadā to iekaroja Osmaņu impērija.

Mūsdienās Bartina ir vienīgā Turcijas upju osta — Bartinas upe līdz pilsētai ir kuģojama.

## Ārējās saites
Krievijas separātistu spēki Donbasā

thumb|Krievijas bruņotie spēki karā Donbasā
**Krievijas separātistu spēki Donbasā** ir bruņoti formējumi Ukrainas austrumos (Doneckas un Luhanskas apgabalos), kas ir iesaistīti Krievijas—Ukrainas karā.

Krievijas separātistu spēkus Donbasā var iedalīt:

* Doneckas tautas republikas bruņotie formējumi jeb Doneckas tautas republikas tautas milicija
* Luhanskas tautas republikas bruņotie formējumi jeb Luhanskas tautas republikas tautas milicija
* Krievijas bruņotie spēki (iepriekš slepeni, sākot no 2022. gada atklāti iesaistīti iebrukumā Ukrainā)
* Krievijas militāro algotņu vienības (piem. "Vāgnera grupa")
thumb|Krievijas separātistu kaujinieki Donbasā
Separātisti Ukrainas austrumos saņem tiešu materiālu atbalstu no Krievijas. Tieši Ukrainā Krievija pirmo reizi pilnībā izmēģināja savu "hibrīdkara" koncepciju.

## Ārējās saites
51. gvardes armija (Krievija)

**51. gvardes armija ** ir Krievijas Sauszemes spēku militārais formējums Dienvidu militārajā apgabalā, dibināta kā **Doneckas tautas republikas tautas milicija** (krievu: *Народная милиция Донецкой Народной Республики*). Oficiāli tā tika iekļauta Krievijas Bruņoto spēku sastāvā 2022. gada 31. decembrī, Krievijai anektējot okupēto Doneckas tautas republikas teritoriju.

Doneckas tautas republikas tautas milicija bija neatzītās Doneckas tautas republikas bruņotie spēki, kas pastāvēja no 2014. gada 12. novembra līdz 2022. gada 31. decembrim. 2022. gada februārī DTR izsludināja vispārēju piespiedu mobilizāciju un paaugstināja iesaukšanas vecumu līdz 65 gadiem. Vīriešu mobilizācija ir apturējusi separātiskā reģiona ekonomiku.

Pēc Doneckas apgabala aneksijas 2022. gada 31. decembrī to pārveidoja par 1. Doneckas armijas korpusu ().
2024. gadā 1. armijas korpusu pārveidoja par 51. armiju (*51-я общевойсковая армия*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Atlass (pavadonis)

[thumb|Atlasa fotogrāfija no ''[Voyager 1*]]
*'Atlass** jeb **Atlants** ir ceturtais pēc attāluma no planētas dabiskais [[Saturna pavadoņi|Saturna pavadonis]], kas pazīstams arī kā **Saturns XV*' .

== Atklāšana ==
Šo pavadoni 1980. gada 12. oktobrī atklāja astronoms Ričards Terils. Viņš ieraudzīja šo pavadoni uz vienas no fotogrāfijām, kuru uzņēma kosmosa aparāts *Voyager 1* un deva īslaicīgu apzīmējumu S/1980 S 28. 1983. gadā tas saņēma savu oficiālo nosaukumu par godu [[Titāni|titānam]] [[Atlants (mitoloģija)|Atlantam]] no sengrieķu mitoloģijas.

== Orbīta ==
[[Attēls:Atlas (NASA).jpg|thumb|Atlasa fotogrāfija no *Voyager 1'']]
Atlass apgriežas ap Saturnu 14 stundās un 26 minūtēs. Vidējais attālums no Saturna ir 137 670 km. Orbītas slīpums 0,009° pret Saturna ekvatoru. Orbītas ekscentricitāte ir 0,0012. Atlasa gravitācija iedarbojas uz Saturna A gredzenu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Harkivas guberņa

thumb|Guberņas ģerbonis
thumb|Harkivas guberņa Krievijas Impērijas kartē (1914)
**Harkivas guberņa** () jeb **Harkovas guberņa** () bija Krievijas Impērijas, Ukrainas Tautas Republikas, Ukrainas Valsts un Ukrainas PSR guberņa vēsturiskajā Slobodas Ukrainas reģionā, kas oficiāli tika izveidota 1835. gadā ar administratīvo centru Harkivā. No 1765. līdz 1780. gadam un no 1796. līdz 1835. gadam guberņu sauca par **Slobodas Ukrainas guberņu**. No 1780. līdz 1796. gadam pastāvēja **Harkovas vietniecība**. Ar katru teritoriālo reorganizāciju būtiski mainījās robežas un administratīvā struktūra. 1897. gadā guberņas teritorija bija 54 493 km2 ar 2,919 miljoniem iedzīvotāju. Guberņa tika likvidēta 1925. gadā.

## Ārējās saites
Turkmenbaši līcis

**Turkmenbaši līcis** () ir Kaspijas jūras lagūnveida līcis tās dienvidaustrumos. Administratīvi atrodas Turkmenistānas Balkana vilajetā.

Atrodas iegarenā lagūnā, ko no jūras atdala smilšu strēles un Gizilsuvas sala. Ziemeļos līcis piekļaujas Turkmenbaši pussalai, dienvidos — Čelekenas pussalai. Līča ziemeļaustrumos atrodas mūsdienās izsīkušās Uzbojas grīva. Krasti stipri izroboti, sēkļaini, daudz seklu līču. Ūdens sāļums sasniedz 13—16 ‰.

Līča ziemeļu krastā Turkmenbaši pilsēta un osta. Iepriekš līci sauca pilsētas agrākā nosaukuma vārdā par **Krasnovodskas līci**, bet pārdēvēja līdz ar pilsētas nosaukuma maiņu 1993. gadā par godu tā laika Turkmenistānas prezidentam Saparmuratam Nijazovam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Denni Džepa

**Denni Džepa** (; dzimis ) ir Itālijā dzimis Albānijas kalnu slēpotājs.

Viņš bija vienīgais Albānijas pārstāvis 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kvalifikācijā pārspējot četrkārtējo olimpisko spēļu dalībnieku Erjonu Tolu. Labāko rezultātu sasniedza slalomā, kur ieņēma 28. vietu. D. Džepas treneris ir vecākais brālis Sildi, kurš ir slēpošanas instruktors.  gan supergigantā, gan milzu slalomā ieņēma 34. vietu, bet slalomā nefinišēja pirmajā braucienā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Turkmenbaši pussala

**Turkmenbaši pussala** (), vēsturiski **Krasnovodskas pussala** (), ir pussala Kaspijas jūras dienvidaustrumos. Administratīvi ietilpst Turkmenistānas Balkana vilajetā. Ziemeļos pussalu apskalo Garabogaza līcis, dienvidos — Turkmenbaši līcis un Uzbojas senā grīva. Pussalas teritoriju aizņem tuksneši un pustuksneši; rietumos — Oktumkums, ziemeļos Čilmamedkums. Lielu daļu pussalas aizņem Turkmenbaši plato. Lielākā pussalas pilsēta ir Turkmenbaši.

## Atsauces
 

## Ārējās saites
Tīruma radzene

**Tīruma radzene** () ir mainīga izskata neļķu dzimtas suga. Tā sastopama Ziemeļamerikā un Eirāzijā, tostarp bieži visā Latvijas teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug sausās pļavās un atmatās, kāpās, karjeros un ceļmalās.

## Atsauces
Velēnu radzene

**Velēnu radzene** () ir ļoti mainīga izskata neļķu dzimtas suga, kuras ietvaros nodala vairākas pasugas. Tā ir sastopama Rietumāzijā un Eiropā, tostarp ļoti bieži visā Latvijas teritorijā, kur no atsevišķiem eksemplāriem līdz dažāda lieluma grupām aug sausos mežos, smiltājos, atmatās un nezālienēs, arī dārzos.

## Atsauces
Hijas slaktiņš

[thumb|[Ežēns Delakruā|Eižena Delakruā 1824. gada glezna "Slaktiņš Hijā"]]
**Hijas slaktiņš** () bija masu slepkavība, ko 1822. gada 11. aprīlī Osmaņu impērijas karaspēks sarīkoja pret Hijas iedzīvotājiem par grieķu neatkarības cīnītāju atbalstu.

Aptuveni 115 000 no salas 120 000 iedzīvotājiem bija pareizticīgie, pārējie bija katoļi, turki un ebreji. Līdz 25 000 tika nogalināti, aptuveni 45 000 tika pārdoti verdzībā un aptuveni 23 000 aizbēga no salas.

Kristiešu slaktiņš izraisīja starptautisku sašutumu visā Rietumu pasaulē un palielināja atbalstu grieķu neatkarības idejai.

Hijas iedzīvotāju skaits nekad nav atjaunojies: pēc 2001. gada tautas skaitīšanas tajā dzīvoja 50 388 iedzīvotāji.
Lielezeres iela

**Lielezeres iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, vēsturiskajā Iļģuciemā, Dzirciema apkaimē. Lielezeres iela sākas krustojumā ar Slokas ielu un Nordeķu ielu un beidzas krustojumā ar Dzirciema ielu. Kopējais ielas garums ir 360 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Lielezeres ielā atrodas dažāda veida dzivojamā apbūve, kā arī šobrīd neizmantota tirdzniecības centra ēka (Dzirciema iela 42).

## Vēsture
Iela izveidota ap 1889. gadu ar nosaukumu **Ezermuižas iela** (). 1923. gadā pārsaukta tagadējā vārdā.

## Ielu savienojumi
Lielezeres iela ir savienota ar šādām ielām:
* Slokas iela
* Nordeķu iela
* Dzirciema iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dzirciems
* Iļģuciems

## Atsauces
Turkmenbaši plato

**Turkmenbaši plato** (), agrāk **Krasnovodskas plato** () ir kalnu masīvs Turkmenistānas rietumos. Aizņem Turkmenbaši pussalas lielāko daļu. Stiepjas ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā 160 km garumā. Lēzenas augstienes ar plašiem pazeminājumiem. Veidots no kaļķakmeņiem un merģeļiem ar ģipšakmeni. Dienvidos plato norobežo Kireninkires krauja ar plato augstāko punktu Kaskirbulaku (308 m vjl). Dienvidaustrumos grēda savienojas ar Balkana grēdu. Ainavā dominē māla un akmeņu tuksnesis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ozarki

**Ozarki** jeb **Ozarku plato** () ir kaļķakmens plakankalne ASV vidienē Misūri, Ārkanzasas, Oklahomas štatos un, neliela daļa, Kanzasā.

Plakankalne sastāv no četrām atsevišķām daļām — Bostonas kalniem dienvidos (tā arī Ozarku augstākā daļa — līdz 781 metriem v.j.l.), Springfīldas plato rietumos, Salemas plato centrā un ziemeļos (pēc teritorijas vislielākā daļa) un Senfrensisa kalniem ziemeļaustrumos. Ozarku ekonomikas pamatā ir tūrisms, kā arī lauksaimniecība, mežrūpniecība, cinka un svina ieguve.

## Ārējās saites
Maltieši

**Maltieši** (maltiešu: *Maltin*) ir Maltas pamatiedzīvotāji. Kopējais skaits ir 700 000, no kuriem 404 113 dzīvo Maltā.

98% maltiešu ir katoļi, tādējādi šī valsts ir viena no katoliskākajām valstīm pasaulē pēc katoļu īpatsvara kopējā iedzīvotāju skaitā.

Maltieši runā maltiešu valodā, kas ir unikāla hibrīdvaloda, pamatā semītu, bet ar ievērojamu romāņu (itāļu) valodas ietekmi, tā tiek rakstīta ar latīņu alfabētu.

Malta jau izsenis ir bijusi emigrācijas valsts, ar lielām maltiešu kopienām angliski runājošās valstīs ārzemēs, kā arī Francijā. Kopš Malta 2004. gadā pievienojās ES, vairākās Eiropas valstīs, jo īpaši Beļģijā un Luksemburgā, izveidojās maltiešu kopienas.

## Ārējās saites
Karakalpaki

**Karakalpaki** (karakalpaku: *Qaraqalpaqlar)* ir viena no tjurku tautām. Runā karakalpaku valodā. Ticīgie ir musulmaņi sunnīti. Kopējais skaits ir aptuveni 825 000.

Lielākoties dzīvo Uzbekistānas Karakalpakstānas Republikā (no  līdz  iedzīvotāju).

## Karakalpaku separātisms
Karakalpaki vēsturiski ir dzīvojuši Amudarjas upes lejtecē un Arāla jūras apkārtnē. Padomju laikā 1925. gadā tika izveidota Karakalpakijas autonomā apgabala Republika, kas vēlāk tika iekļauta Uzbekijas PSR sastāvā (1936). Pēc Uzbekistānas neatkarības iegūšanas 1991. gadā Karakalpakstāna saglabāja autonomas republikas statusu, ar savu parlamentu, karogu un konstitūciju. Saskaņā ar 1993. gada līgumu, Karakalpakstānai teorētiski tika piešķirtas tiesības pēc referenduma ceļā izstāties no Uzbekistānas, taču praksē šī norma nekad nav īstenota. Karakalpaki, lai gan kultūras ziņā tuvi uzbekiem, uzsver savu atšķirīgo valodu un vēsturi. Daļa intelektuāļu 1990. gados pauda ideju par lielāku pašnoteikšanos vai pat neatkarību, taču šīs kustības netika plaši institucionalizētas. 

Lielākais spriedzes uzliesmojums notika 2022. gada jūlijā, kad Uzbekistānas valdība ierosināja konstitūcijas grozījumus, kas paredzēja svītrot Karakalpakstānas tiesības uz referendumu par neatkarību. Šī iniciatīva izraisīja plašus protestus Nukusā, reģiona galvaspilsētā. Protesti pārauga sadursmēs ar drošības spēkiem, kuru laikā tika nogalināti vismaz 18 cilvēki un vairāki simti ievainoti. Pēc notikumiem Uzbekistānas prezidents Šavkats Mirzijojevs atsauca grozījumus, atjaunojot iepriekšējo konstitucionālo formulējumu. Tomēr pēc protestiem sekoja plašas aresti, un vairāki aktīvisti tika notiesāti par “konstitucionālās kārtības graušanu”.

## Atsauces

## Ārējās saites
STORK-1

***STORK-1*** ir Polijas uzņēmuma *[[SatRev]]* Zemes tālizpētes pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2022. gada 13. janvārī.

Pavadoni izgatavoja uzņēmums *[[SatRev]]*. *STORK* tika veidots *[[CubeSat]]* *3U* formā uz *UniBus* platformas bāzes. Tam ir multispektrāls attēlveidotājs *Vision-300* ar izšķirtspēju līdz 5,8 m no 500 km orbītas. Atlikusī pavadoņa *2U* ir pieejama klientu kravām.

## Lidojuma gaita
*STORK-1* tika palaists  15:25:39 *UTC* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*. Līdzbraucēju misijā *Transporter-3* kopā ar to orbītā tika nogādāti 104 kosmiskie aparāti, to skaitā analoģisks pavadonis *[[STORK-2]]*, un *STORK-1* bija pievienots pavadoņu izmešanas iekārtai *[[ION SCV-004]]*
31. janvārī *STORK-1* tika izmests no *ION* brīvā lidojumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* SatRev
* STORK 1, ..., 14 Gunter Dirk Krebs
* STORK Erik Kulu, Nanosats Database
* STORK-1 Orbītas parametri n2yo.com
Līčupes atsegumi

**Līčupes atsegumi** ir aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis Ogres novada Taurupes un Meņģeles pagastā, dabas parka "Ogres ieleja" teritorijā.

Atsegumi ir vairākos posmos Ogres upes labajā krastā, vairāku simtu metru garumā,  taču visizteiktākie tie ir lejpus Līčupes ietekas. Apmēram 10 metrus augstajā Ogres krasta nogāzē atsedza glacitektoniski deformēti morēnas slāņi ar smilšmāla starpslāņiem. Gan morēnas, gan starpmorēnu nogulumos plaši sastopamas jūras gliemeņu *Portlandia arctica* čaulas, kas ledāja darbības rezultātā pēdējā apledojuma laikā ir pārvietotas no to sākotnējās atrašanās vietas Baltijas jūras gultnē. Veiktās analīzes liecina, ka gliemeņu čaulu vecums ir no 88,5 ± 7,3 līdz 97,8 ± 8,2 tūkstošiem gadu, kas norāda uz atsegumā redzamo starpmorēnu nogulumu veidošanos Felicianovas (Ēmas) starpleduslaikmetā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krievu—zviedru karš (1554—1557)

**Krievu—zviedru karš (1554—1557)** (; ) bija viens no krievu—zviedru kariem Karēlijā, kas notika pirms Livonijas kara sākuma.

## Norise
1554. gadā zviedri uzbruka krievu dibinātajam Petsamo klosterim pie Ziemeļu Ledus okeāna. 1555. gada janvārī krievu armija devās uzbrukumā Viborgas cietoksnim, bet pēc trim dienām atkāpās. 1555. gada martā zviedri uzvarēja krievus Kivinābas (*Kivennapa*) kaujā pie tagadējās Pervomaiskas un vēlāk uzbruka Orešekas cietoksnim.

1556. gada janvārī Krievijas armija no Novgorodas devās jaunā uzbrukumā Viborgai, taču atkal bija spiests atkāpties. 1557. gada 2. aprīlī karojošās puses noslēdza Novgorodas miera līgumu uz 40 gadiem. Tomēr pēc Livonijas kara sākuma 1562. gada 7. augustā Dānija un Krievija Možaiskā noslēdza pret Zviedriju vērstu militāru savienību, kurā Krievija atzina Dānijas tiesības uz īpašumiem Igaunijā, Sāmsalā un Kurzemē. Tas noveda pie nākamā Krievu—zviedru kara (1570—1595).
## Ārējās saites
* В. В. Похлёбкин. Русско-шведские войны и миры с середины XIII в. до середины XVI в.
STORK-3

***STORK-3*** ir Polijas uzņēmuma *[[SatRev]]* Zemes tālizpētes pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2022. gada 13. janvārī.

Pavadoni izgatavoja uzņēmums *[[SatRev]]*. *STORK* tika veidots *[[CubeSat]]* *3U* formā uz *UniBus* platformas bāzes. Tam ir multispektrāls attēlveidotājs *Vision-300* ar izšķirtspēju līdz 5,8 m no 500 km orbītas. Atlikusī pavadoņa *2U* ir pieejama klientu kravām.

## Lidojuma gaita
*STORK-3* tika palaists  22:51:39 *UTC* ar nesējraķeti *[[LauncherOne]]* (sērijas numurs *R5*) no lidmašīnas *[[Cosmic Girl]]* (*[[Boeing 747-400]]*), kas pacēlās 21:39 *UTC* no Mohaves gaisa un kosmosa ostas (*[[Mojave Air and Space Port]]*). Raķetes starts notika virs Klusā okeāna punktā ar koordinātēm 120,78 rietumu garuma 32,34 ziemeļu platuma. Kopā ar *STORK-3* tika palaists vēl viens *SatRevolution* izgatavotais pavadonis *[[SteamSat-2]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* SatRev
* STORK 1, ..., 14 Gunter Dirk Krebs
* STORK Erik Kulu, Nanosats Database
Džovanni Belconi

**Džovanni Batista Belconi** (, saukts arī **Lielais Belconi** (, ); dzimis  Padujā, miris  Beninas Karalistē, mūsdienu Nigērijā) bija itāļu ceļotājs un piedzīvojumu meklētājs, viens no Senās Ēģiptes arheoloģiskās izpētes pionieriem, pirmajiem eģiptologiem. Īpaši pazīstams ar Ramzesa II statujas nogādāšanu no Ēģiptes uz Londonu, Abū Simbelas tempļu ieejas atrakšanu no smiltīm, Seti I kapeņu atklāšanu, kā arī kā pirmais eiropietis, kas iegājis Hefrena piramīdā. Lai gan Dž. Belconi nebija zinātnieks, viņa vārds tiek minēts starp mozīmīgākajiem Senās Ēģiptes kultūras atklājējiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis Padujā friziera ģimenē. 1803. gadā Dž. Belconi pārcēlās uz Angliju, kur darbojās kā spēkavīrs cirka trupā. Lielā auguma un spēka dēļ iesaukts par Lielo Belconi.

Viņa sieva Sāra Belconi bija angliete — ceļotāja un rakstniece, piedalījusies Belconi ekspedīcijās.

Napoleona karu laikā viņš kopā ar cirku ceļoja pa Dienvideiropu. Pēc tam Belconi mēģināja veidot karjeru austrumos, un 1816. gadā britu konsuls Ēģiptē un viens no Senās Ēģiptes izpētes pionieriem Henrijs Solts viņu nolīga, lai viņš pārvestu no Luksoras septiņas tonnas smago Ramzesa II statuju. Dodoties ceļā pa Nīlu 1817. gadā, Belconi vispirms atraka Abū Simbelas tempļus no smiltīm. Viņam arī izdevās nopirkt no kapeņu aplaupītājiem vairākus desmitus statuju, trauku, papirusu un mūmiju. Karaļu ielejā Belconi atklāja Seti I kapenes. 1818. gadā viņš pirmo reizi kopš viduslaikiem apmeklēja Hefrena piramīdas apbedījumu kameru. 1819. gadā Belconi apmeklēja Sarkanās jūras piekrasti un Lībijas tuksneša oāzes. Pēc konflikta ar Bernardino Droveti, citu Ēģiptes vēstures vērtību meklētāju, Belconi bija spiests pamest Ēģipti. No savāktajiem priekšmetiem viņš 1821. gada maijā Londonā sarīkoja lielu Senās Ēiptes mākslas izstādi. 1822. gadā Dž. Belconi apmeklēja arī Krieviju un Dāniju, bet Francijā sadarbojās ar vēlāk pazīstamo eģiptologu Žanu Fransuā Šampolionu.

1823. gadā Dž. Belconi devās ceļojumā dziļāk Āfrikā uz Tombuktu un tālāk uz dienvidiem, meklējot Nigēras upes izteku. Nesasniedzot mērķi viņš nomira no dizentērijas netālu no Gvinejas līča piekrastes Beninas Karalistē, mūsdienu Nigērijā.

Mūsdienu historiogrāfijā pret Dž. Belconi darbību ir divējāda attieksme. No vienas puses, tieši viņš bija viens no ievērojamākajiem eiropiešiem, kuri nolaupīja un izveda Ēģiptes vēstures un mākslas pieminekļus uz Eiropu, veidojot to kolekcijas. Tomēr tieši Belconi arī bija pirmais, kurš sāka sistemātiski aprakstīt un zīmēt Ēģiptes mākslas darbus. Viņa atradumi veidoja Britu muzeja, Turīnas muzeja, Luvras, Dorsetas un Padujas muzeju Senās Ēģiptes kolekciju pamatu. Viņš bija arī pirmais cilvēks, kurš sistemātiski veica izrakumus Gīzā, Karnakā un Abū Simbelā, darot to ar savam laikam atzīstamu zinātnisko līmeni.

## Ārējās saites
Bika nacionālais parks

**Bika nacionālais parks** () ir nacionālais parks Ungārijas ziemeļdaļā, pie Miškolcas pilsētas rietumu robežas. Tas tika dibināts 1977. gadā kā trešais nacionālais parks valstī ar teritoriju 431,3 km2 (no kuriem 37,74 km2 ir paaugstinātas aizsardzības statusā). Kalnainais un mežainais Biks ir Ungārijas lielākais nacionālais parks, kas atrodas divās meģēs (novados), starp Silvāsvāradas ciemu Hevešas meģē un Miškolcas no centra 12 km esošo rajonu Lillafiredu Boršodas-Abaūjas-Zemplēna meģē. Bika ģeoloģiskās iezīmes ietver dažādus karsta veidojumus tā kaļķakmens kalnos — īpaši alas (kuras kādreiz apdzīvoja aizvēsturiskie cilvēki), kritenes un gravas. Parkā atrodas valsts garākā (4000 metri) un dziļākā (245 metri) ala Ištvānlāpa. Bika nacionālajā parkā ir atzīmētas deviņdesmit ligzdojošu putnu sugas, no kurām dažas tiek uzskatītas par apdraudētām.

## Apskates vietas
Parkā ir Ungārijas plašākais meža veloceliņu tīkls un trīs šaursliežu dzelzceļu līniju (Salajkas ielejas, Lillafiredas un Felsētārkāņas) sliežu ceļi stiepjas 45 kilometru garumā.

* Bikā ir divas alas, kas ir atvērtas apmeklētājiem: Ištvānlāpa un tufainā kaļķakmens Annas ala.
* Oslas Tautas muzejs: etnogrāfiskie ikdienas priekšmeti 20. gadsimta sākumā celtā zemnieku mājā, kas atrodas pie ieejas Horas ielejā.
* Tūkstošgades 2,1 km garā dabas taka un skatu tornis pie Silvāsvāradas,
* Bēlkes dabas taka: 5 km rāda Bēlkēs apgabala kultūras mantojumu, paša akmeņainā kalna ģeoloģisko uzbūvi, kā arī tajā dzīvojošo floru un faunu.
* Felsētārkāņas dabas taka — “trīskāršais aplis” iepazīstina ar apgabala augu un dzīvnieku dzīvi, Kēkezi akmeņaino aizu (0,8 km), Vārheģas (Pils kalna) ģeoloģisko veidojumu (10 km), Kijatices kultūras izrakumiem un bijušā Barātrētas klostera (6,5 km) vēsturi.
* Salajkas ielejas dabas taka (Silvāsvāradā) — populāra 34 km gara taka, kas ved gar līkumoto Salajkas straumi.

## Vatikāna projekts
Parkā bija jāatrodas Vatikāna "klimata mežam". *KlimaFa* ("Klimata koki") 2007. gadā aizsāka Sanfrancisko biznesmenis Rass Džordžs, kurš solīja uzveidot oglekļa kompensācijas projektu, kura mērķis būtu kompensēt Vatikāna oglekļa dioksīda izmešus. Taču koki netika iestādīti. Intervijā *[[Christian Science Monitor]]* Tisakesi ciema mērs Lajošs Kišs norādīja uz tukšu apgabalu gar Tisas upi, kur bija paredzēts stādīt kokus. Avīze tolaik arī paziņoja, ka Vatikāns apsver "tiesiskas darbības, lai aizstāvētu Vatikāna reputāciju".

## Attēli

Attēls:Szalajka2.jpg|Salajkas upīte 
Attēls:Kalapat_01.jpg|Kalapata kalna skatu tornis
Attēls:BükkiŐsz.jpg|Rudens
Attēls:National_Park_Bükk,Unesco.jpg|Vilcieniņš
Attēls:Hasadek-taro.JPG|Bāņāsas alā


## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kvenu valoda

**Kvenu valoda** (*kvääni* vai *kväänin kieli*; *kainu* vai *kainun kieli*;  vai *kveenin kieli*; ) ir Norvēģijas ziemeļos sastopama Baltijas somu valoda vai somu valodas dialektu grupa. 

Kaut arī valodnieki to lielākoties pieskaita somu valodas ziemeļu dialektiem, 2005. gadā kvenu valoda iekļauta Eiropas reģionālo vai mazākumtautību valodu hartā, bet Norvēģijā oficiāli atzīta par atsevišķu mazākumtautību valodu.

Dzimtās valodas līmenī to prot 1500—10 000 cilvēku, no kuriem lielākā daļa ir vecāki par 60 gadiem, bet jaunākajām paaudzēm kvenu valodas zināšanas parasti ir sliktas. Valoda galvenokārt ir izplatīta Trumsē un Finnmarkā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Biledžika

**Biledžika** () ir pilsēta Turcijas ziemeļrietumos, Biledžikas ila administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Pilsēta izvietojusies Sakarjas pietekas Sorgunas upes ielejā  no valsts galvaspilsētas Ankaras un  no Stambulas.

## Vēsture
Pilsēta līdz 13. gadsimtam bija zināma kā **Belokoma** (*Βηλοκώμα*), bet antīkajos grieķu avotos — kā **Linoja** (*Λινόη*). Tai bija stratēģiska nozīme tirdzniecības ceļu kontrolē. 

## Ārējās saites
Pešna

**Pešna** () ir ala Ziemeļmaķedonijas rietumos, netālu no Devičas ciema Brodas kopienā, sešus kilometrus no Makedonskibrodas () pilsētas, Porečes etnoģeogrāfiskajā reģionā pie ceļa no Makedonskibrodas uz Samokovu, Treskas upes ielejas labajā pusē, dolomīta un marmora klintī. Treska tek dažus simtus metru no alas. Pešnas alas ieeja ir plašākā alas ieeja Balkānos — tā ir 40 metrus augsta un 56 metrus plata. Alas garums ir 124 metri, tā ir bezdelīgu un sikspārņu mājvieta. *[[The New York Times]]* salīdzināja alu ar Helma dzīli no "Gredzenu pavēlnieka".

Ala ir atzīta par kultūras pieminekli, tā ir pieejama apmeklētājiem. Ala ir caurstaigājama un saules izgaismota visā garumā, pateicoties plašajai ieejai. Tajā daudz sakritušu akmeņu.

Pēc stipra lietus vai sniega kušanas no alas tālākās ziemeļu daļas izplūst avots, kas veido Pešnas jeb Pešnicas upīti, taču sausā laikā tā pilnībā izžūst. Pēc vietējo iedzīvotāju teiktā, ūdens ieplūst no augstāk izvietotā Krapas ciema, un veido vairākus ezerus un ūdenskritumus Ziemeļmaķedonijas lielākajā alu sistēmā, kuras kopgarums, pēc alu un sistēmu pētījušo franču speleologu domām, ir ap desmit kilometru, no kuriem 4,5 km jau ir atklāti. Pešnas pazemes ezerā 200 m dziļumā sastopamas aklas zivis, kādas nav atrastas citur Ziemeļmaķedonijā.

Netālo no alas ieejas atrodas no alas iekšienes redzamas viduslaiku cietokšņa un dzirnavu paliekas, kas saistītas ar agrāko Devinikuli reģionu. Alas iekšpusē ir vēl viena nocietinājuma paliekas. Saskaņā ar vietējām leģendām, cietokšņi bijusi 14. gadsimta beigu serbu valdnieka prinča Marko divu māsu mājvieta — stiprākajā cietoksnī alas ārpusē dzīvojusi māsa Deva (no viņas vārda, pēc leģendas, esot radušies Devinikuli un Devičas nosaukumi), bet iekšienes nocietinājumā māsa Pešna (dodot vārdu alai). No cietokšņiem maz saglabājies, taču spriežot pēc divmetrīgo sienu biezuma, ārējais cietoksnis bijis grūti ieņemams un nozīmīgs apkārtnei. Pešna ir reģistrēta kā vēlā antīkā perioda vieta Ziemeļmaķedonijā. Alas ieejas priekšā tika atklāts ar šo laiku (5. gadsimtu) datēts kaps ar ķieģeļu velvi un sānu ieeju rietumpusē.

Leģendas, kā parasts pie šādiem objektiem, vēsta, ka alā vai netālu no tās pie it kā pastāvējušas strūklakas noslēpti prinča Marko dārgumi, un pa apkaimi riņķo optimistiski zelta meklētāji.

## Attēli

Cave Peshna.jpg|Skats no alas iekšpuses
Поглед на пештерата Пешна (2).jpg
Pešna 8.JPG|Nocietinājuma atliekas
Pešnica 12.JPG|Pešnicas strauts
Пештера Пешна.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
Siluetu animācija

[thumb|Siluetu animācijas izstrādātāja [Lote Reinigere studijā Londonā.]]
**Siluetu animācija** () ir animācija, kurā kadru pa kadram uzņem filmā divdimensiju figūras un formas, kas redzamas tikai siluetu veidā. Siluetu animācijā figūras atrodas uz horizontālas virsmas, kas izgaismota no apakšpuses, detaļas pārbīda starp kadru uzņemšanu – kustība, ko var redzēt ekrānā, ir radīta kadru pa kadram ar attīstību laikā un telpā.

## Siluetu animācijas vēsture
Silueta animāciju 1920. gados Vācijā izstrādāja Lote Reinigere. Viņas animācijās tika izmantotas savienotas, divdimensiju marionetes, kuru pozas katram uzņēmumam tiek detalizēti koriģētas. Līdzīgi kustība tiek imitēta arī leļļu animācijā, kurā tiek fotografētas telpiskas trīsdimensiju figūras miniatūrās kopās. Otrā pasaules kara un finansējuma trūkuma apstākļos Reinigere kļuva nozīmīga animācijas vēsturē, kas raksturo viņas ievērojamo ieguldījumu animācijā, leļļu mākslā, Veimāras kino un mūsdienu filmu uzņemšanā.

## Siluetu animācija mūsdienās
Izmantojot pašreizējo tehnoloģiju, kur viss ir digitāls, radīt silueta animāciju mūsdienās ir daudz vieglāk. Ir labākas tehnoloģijas animācijas silueta filmu izstrādes atbalstam. To var viegli uzzīmēt datorā un animēt, izmantojot animācijas programmatūru. Tehnoloģija animatoram nozīmē spēju padarīt animācijas kustību plūstošāku nekā līdz šim. Ir arī vairāk krāsu, attēlu, gaismas un mūzikas risinājumu, kā arī dizaina iespēju. Silueta animācija arī mūsdienās vairs nav monohroma. Entonijs Lūkass pat radījis animācijas filmu, kurā miksēti divdimensionāli tēli un trīsdimensionāli foni, ar nosaukumu “Noslēpumainie Džaspera Morello ģeogrāfiskie pētījumi” (2005).

## Atsauces
Čelekena

**Čelekena** () ir pussala Kaspijas jūras dienvidaustrumos. Administratīvi ietilpst Turkmenistānas Balkana vilajetā. Ziemeļos pussalu apskalo Turkmenbaši līcis, dienvidos — Turkmēņu līcis. Pussalas teritoriju aizņem tuksnesis, augstākais punkts ir Čokraks 92 m vjl. Pussalas ziemeļu piekrasti un Ziemeļu Čelekenas līci aizņem Hazaras rezervāts. Pussalā un tās piekrastē tiek iegūta nafta un ozokerīts. Lielākā pussalas apdzīvotā vieta ir Hazara rietumu krastā.

Līdz 1930. gadiem Čelekena bija sala Kaspijas jūrā, bet ūdens līmeņa pazemināšanās dēļ 1937. gadā tā savienojās ar kontinenta krastu.

## Atsauces
 

## Ārējās saites
STORK-6

***STORK-6*** bija Polijas uzņēmuma *[[SatRev]]* Zemes tālizpētes pavadonis. Tas tika zaudēts nesējraķetes avārijā 2023. gada 9. janvārī.

Pavadoni izgatavoja uzņēmums *[[SatRev]]*. *STORK* tika veidots *[[CubeSat]]* *3U* formā uz *UniBus* platformas bāzes. Tam ir multispektrāls attēlveidotājs *Vision-300* ar izšķirtspēju līdz 5,8 m no 500 km orbītas. Atlikusī pavadoņa *2U* ir pieejama klientu kravām.

## Lidojuma gaita
*STORK-3* tika palaists  23:08:49 *UTC* ar nesējraķeti *[[LauncherOne]]* (sērijas numurs *R7*) no lidmašīnas *[[Cosmic Girl]]* (*[[Boeing 747-400]]*), kas pacēlās 22:02:24 *UTC* no Ņūki lidostas (*Newquay Airport*). Raķetes starts notika virs Ķeltu jūras punktā ar koordinātēm 11,12 rietumu garuma 50,74 ziemeļu platuma. 183 km augstumā aptuveni 23:15:24 otrās pakāpes darbošanās laikā radās problēma, un raķete nokrita okeānā. Tika zaudēti visi 9 pavadoņi, to skaitā *STORK-6* un vēl viens *SatRevolution* izgatavotais pavadonis *[[Aman]]* (Omānas pirmais pavadonis).

## Atsauces

## Ārējās saites
* SatRev
* STORK 1, ..., 14 Gunter Dirk Krebs
* STORK Erik Kulu, Nanosats Database
Vaitrivera

**Vaitrivera** () ir apmēram 1162 kilometrus gara Misisipi labā krasta pieteka ASV, Ārkanzasas un Misūri štatos.

Izteka — Bostonas kalnos Ārkanzasas ziemeļrietumos. Augštecē apmetot loku pa Misūri teritoriju, tā atgriežas Ārkanzasā, tek dienvidaustrumu virzienā un ietek Misisipi augšpus Ārkanzasas upes ietekas. Augštecē vairākas ūdenskrātuves.

## Ārējās saites
Paplakas baptistu baznīca

**Paplakas baptistu baznīca** ir Latvijas Baptistu draudžu savienībā ietilpstošās Paplakas baptistu draudzes baznīca Dienvidkurzemes novada Virgas pagastā uz dienvidiem no Paplakas.

Baptistu draudze Paplakā nodibināta 1930. gadā, un jau tajā pašā gadā tika likts baznīcas pamatakmens. Otrā pasaules kara laikā 1945. gadā Paplakas apkārtnes apbūve smagi cieta kaujās, tomēr baptistu baznīca netika pilnībā nopostīta.

## Ārējās saites

* Paplakas baptistu draudze
VZLUSAT-2

***VZLUSAT-2*** ir Čehijas Aviācijas pētniecības un izmēģinājumu institūta (*VZLÚ*) Zemes mākslīgais pavadonis. Tās galvenais uzdevums ir pārbaudīt tehnoloģijas turpmākajām Čehijas kosmiskajiem aparātiem. Pavadonis orbītā tika palaists 2022. gada 13. janvārī.

## Uzbūve
*VZLUSAT-2* izstrādāja Aviācijas pētniecības un izmēģinājumu institūts sadarbībā ar privātiem uzņēmumiem un universitātēm. Tas tika veidots *[[CubeSat]]* *3U* formā. Tā izmēri ir 10 × 10 × 34 cm ar masu aptuveni 4 kg.

Kosmiskajā aparātā uzstādītie instrumenti:
* Divas attēlveidošanas kameras ar izšķirtspēju 30 m un 500 m;
* Rentgena optiskais instruments (Saules rentgena sensors, Rigaku platleņķa rentgena optika, miniatūrs *TimePix* detektors ar *CdTe* sensoru (5 — 500 keV);
* Gamma uzliesmojumu detektors — 2 detektori ar lielu fotonu uztveršanas laukumu enerģijas diapazonā 50 — 300 keV, digitālā plate datu apstrādei un glabāšanai;
* Kosmosa rentgena detektors (*SXD*) — masa 18 g, izmēri 35 × 25 × 12 mm, jutība (fotoni) 30 % pie 20keV, 3 % pie 60keV, paraugu ņemšanas frekvence 20 Hz, enerģijas spektrs 5 — 2000 keV;
* Kosmosa dozimetrijas sistēmas demonstrētājs (*2SD*) — piecu slāņu pikseļu detektors uz *SpacePix2* bāzes, pikseļu rentgena detektors, maksimālā plūsma 10e6 vai 10e5 daļiņas cm-2s-1, fotoni 3 — 20 keV, elektroni 0,1 — 8 MeV, protoni 1 — 400 MeV;
* Sensors ūdens tvaiku degazēšanas noteikšanai (*DPTWI*) — HAL2 sensora elements, masa 5,5 g, izmēri 27,4 × 21,2 × 9,4 mm)

## Lidojuma gaita
*VZLUSAT-2* tika palaists  15:25:39 *UTC* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*. Līdzbraucēju misijā *Transporter-3* kopā ar to orbītā tika nogādāti 104 kosmiskie aparāti, un *VZLUSAT-2* bija pievienots pavadoņu izmešanas iekārtai *[[ION SCV-004]]*. 26. janvārī 15:02 *UTC* *VZLUSAT-2* tika izmests no *ION* brīvā lidojumā un nosūtīja uz zemes staciju pirmo signālu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* VZLUSAT-2
* VZLUSAT-2 VZLÚ
* VZLUsat 2 Gunter Dirk Krebs
* VZLUSAT-2 Erik Kulu, Nanosats Database
* VZLUSAT-2 Orbītas parametri n2yo.com
Hirodipterīdas

**Hirodipterīdas** (*Chirodipteridae*) ir izmirušu dipterīdveidīgo zivju dzimta no divējādelpojošo zivju virskārtas. Dzimtu 1990. gadā izdalīja austrāliešu paleontologs Kentons Kampbels un jaunzelandiešu paleontologs Rihards Barviks. Zivis dzīvoja no augšdevona laikā Austrālijā, Eiropā un Ziemeļamerikā. Arī Latvijas devona nogulumos ir sastopamas hirodipterīdu fosilās paliekas (piem. *Conchodus* no Tērvetes svītas nogulumiem).

## Morfoloģija
Hirodipterīdas bija vidēja un liela izmēra zivis ar platu un īsu galvaskausa preorbitālo un nedaudz izstieptu supratemporālo nodalījumu, kā arī ar pārkaulotu endokrāniju un etmoīdu. Galvas vairoga kauli ir masīvi un klāti ar kosmīna slāni. Apakšžoklis  ir īss un plats. Uz preartikulārajiem un pterigoīdajiem kauliem zobu plātnēm ir tainstūraina forma. Pterigoīdās plātnes saskaras savā starpā pa visu viduslīnijas garumu. To garums un platums ir apmēram vienādi. Priekšējais gals ir strups un noapaļots, pauguriņi priekšgalā ir satuvināti vai noapaļoti. Tie ir satuvināti vai saauguši radiālās rindās. Lieli plātņu laukumi ir bez paguriņiem. Starp parasfenoīdu un pterigoīdo izaugumu ir šuve. *[[Dermopalatinum]]* un priekšējā vidējā plātne nav saaugušas ar pterigoīdiem. Adsimfīzā plātne ir brīva. Spirakulārā izgriezuma nav. *[[Cleithrum]]* ārējā virsma ir ieliekta. Zvīņas nav rombiskas un bez savienojošajiem izaugumiem.

## Sistemātika
* dzimta: ***Chirodipteridae***
:* apakšdzimta: *Chirodipterinae* Campbell et Barwick, 1990
::* ģints: *[[Chirodipterus]]* (Gross, 1933)
::* ģints: *[[Gogodipterus]]* Long, 1992
::* ģints: *[[Palaedaphus]]* Van Beneden et Koninck, 1864

:* apakšdzimta: *Conchodontinae* Krupina, 2004
::* ģints: *[[Conchodus]]* McCoy, 1848
::* ģints: *[[Heliodus]]* New­berry, 1875

:* apakšdzimta: *Pillararhynchinae* Long, 1992
::* ģints: *[[Pillararhynchus]]* Campbell et Barwick, 1990
::* ģints: *[[Sorbitorhynchus]]* Wang et al. 1990

## Atsauces
Platform-1

***Platform-1*** jeb ***SharedSat 2141*** (sākotnēji ***SharedSat 2***) ir Bulgārijas uzņēmuma *[[EnduroSat]]* tehnoloģiju demonstrācijas pavadonis ar koplietošanas platformu vairākiem eksperimentiem. Tas orbītā tika palaists 2022. gada 25. maijā.

## Uzbūve
Pavadoni izstrādāja Bulgārijas uzņēmums *EnduroSat*. Tas izgatavots *[[CubeSat]]* *6U* formā (30 × 20 × 10 cm). Platformā var izvietot klientu dažādas kravas, un katrai tiek nodrošināta elektroenerģijas, datu apstrādes un tēmēšanas iespējas.

*Platform-1* lielākās kravas ir *Hypernova Space Technologies* elektriskā dzinējspēka demonstrators un *[[IBM]]* ārmalas skaitļošanas iekārta, lai pārbaudītu konteinerizētas programmatūras koda izpildi *CubeSat* pavadonī.

## Lidojuma gaita
*Platform-1* tika palaists  18:35:00 *UTC* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*. Kopā ar to orbītā tika nogādāti vairāki desmiti pavadoņu.

## Ārējās saites
* Platform-1 in Space *EnduroSat*
* SharedSat 1, 2, 3, 4 (Spartan) / Platform 1, 2, 3, 4 Gunter Dirk Krebs
Sjerranevada (ASV)

**Sjerranevada** () ir kalnu grēda ASV rietumos Kalifornijā (neliela tās daļa Nevadā) starp Centrālo ieleju rietumos un Lielo Baseinu un Mohaves tuksnesi austrumos.

Sjerranevadā ierīkoti 3 nacionālie parki, to vidū Josemitu nacionālais parks. Sjerranevadas rietumu nogāzes ir vienīgā vieta pasaulē, kur dabiski aug mamutkoks jeb milzu sekvoja (*Sequoiadendron giganteum*).

## Ārējās saites
Krievu—zviedru karš (1495—1497)

thumb|270px|Livonijas un Maskavijas karte ar Narvas un Ivangorodas cietokšņiem.
**Krievu—zviedru karš (1495—1497)** (; ) bija viens no krievu—zviedru kariem Karēlijā, kas notika vienlaikus ar Livonijas—Maskavijas kariem.

## Priekšvēsture
1478. gadā Maskavija anektēja Novgorodas zemi un 1481. gada februārī sāka Livonijas—Maskavijas karu.
Līdztekus Maskavija konsekventi un plānveidīgi iekaroja Lietuvas dižkunigaitijai draudzīgās krievu zemes, ieskaitot seno sāncensi Tveras kņazisti (1485).

1492. gada vasarā lielkņazs Ivans III iepretī Narvai lika uzcelt Ivangorodas cietoksni un noslēdza pret Zviedriju vērstu militāru savienību ar Dāniju. 1494. gadā viņš lika slēgt Hanzas tirgotāju kantori Novgorodā un apcietināja tur esošos Livonijas tirgotājus. Livonijas ordeņa mestrs Valters fon Pletenbergs trīs gadu laikā uz Maskavu un Novgorodu nosūtīja vismaz 7 sūtņu delegācijas.

## Norise
1495. gada septembrī Krievijas karaspēks no Novgorodas uzbruka Viborgas cietoksnim, kurš Knuta Poses (*Knut Jönsson Posse*) vadībā izturēja aplenkumu līdz 4. decembrim, kad krievi bija spiesti atkāpties. 1496. gadā sekoja zviedru pretuzbrukums Ivangorodas cietoksnim, kā arī krievu uzbrukumi Viborgas un Savonlinnas (Nīslotas) cietokšņiem.

1496. gada augustā zviedri ieņēma Ivangorodas cietoksni un 1497. gada 3. martā Novgorodā karojošās puses noslēdza pamieru uz sešiem gadiem.
Brūveru pilskalns

**Brūveru pilskalns** atrodas Kurzemē, Dienvidkurzemes novada Virgas pagastā, uz rietumiem no Paplakas. Reģiona nozīmes kultūras piemineklis.

Pilskalns ir savrups, apmēram 16 metrus augsts paugurs, visas nogāzes, izņemot dienvidaustrumu pusi, ļoti stāvas, trapecveidīgā plakuma izmērs ir apmēram 30 x 20 metri, izteikts kultūrslānis nav konstatēts. Pilskalna datējums — dzelzs laikmets. Pilskalns 1968. gadā bija iekļauts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā, tomēr par to trūkst arhīva ziņu. 1991. gadā to apsekoja J. Asaris.

## Ārējās saites

* Brūveru pilskalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Briti

**Briti** ( / *Britons* / *Brits*) ir Lielbritānijas, kā arī Normandijas salu, Menas salas un Britu aizjūras teritoriju pilsoņi, kā arī viņu pēcteči.

Briti kā nācija izveidojās viduslaikos Britu salās no tautām, kas dzīvoja tagadējās Apvienotās Karalistes teritorijā. Mūsdienas migrācijas dēļ ir daudzetniska, daudzkultūru un daudzvalodu nācija ar "spēcīgiem reģionālajiem akcentiem, izpausmēm un identitāti". Vēsturiski kristietība ir bijusi ietekmīgākā un nozīmīgākā reliģija Lielbritānijā, un tā joprojām ir lielākās daļas britu iedzīvotāju deklarētā ticība. Kristietības ietekme uz britu kultūru ir bijusi "plaši izplatīta, pārsniedzot lūgšanu un dievkalpojumu sfēru. Baznīcas un katedrāles ievērojami veido valsts pilsētu un mazpilsētu arhitektūras ainavu, bet daudzas skolas un slimnīcas ir dibinājuši vīrieši un sievietes, kurus spēcīgi ietekmējuši kristiešu motīvi. 21. gadsimtā kristietība joprojām ir galvenā reliģija Apvienotās Karalistes iedzīvotāju vidū, tai seko islāms, hinduisms, sikhisms un jūdaisms pēc piekritēju skaita.

Apvienotajā Karalistē dzīvo aptuveni 57 miljoni britu, bet tās diaspora ir aptuveni 200 miljoni, kas koncentrējas Amerikas Savienotajās Valstīs, Austrālijā, Kanādā un Jaunzēlandē, kā arī mazākā skaitā Īrijas Republikā, Čīlē, Dienvidāfrikā un dažās Karību jūras reģiona valstīs.

## Skatīt arī

* Angļi

## Atsauces

## Ārējās saites
Eiropas tautas

thumb|Eiropas valstu galvenās valodas
**Eiropas tautas** ir dažādas etniskās grupas, kas dzīvo Eiropā.

Eiropā ir astoņas tautas ar vairāk nekā 30 miljoniem iedzīvotāju:

# krievi (90 miljoni)
# vācieši (82 miljoni)
# franči (65 miljoni)
# itāļi (59 miljoni)
# spāņi (46—50 miljoni)
# ukraiņi (40—45 miljoni)
# poļi (39—40 miljoni)
# angļi (37,6 miljoni)

Šo grupu kopējais skaits ir aptuveni 500 miljoni.

Aptuveni 20—25 miljoni iedzīvotāju (3 %) pieder pie diasporām, kas nav Eiropas izcelsmes (no tiem 2 miljoni etnisko ebreju).

## Eiropiešu izcelsmes cilvēki ārpus Eiropas
Eiropiešu izcelsmes cilvēki dzīvo arī ārpus Eiropas. Āfrikas valsts, kurā ir visvairāk eiropiešu izcelsmes afrikāņu, ir Dienvidāfrikas Republika, kurā dzīvo aptuveni 4,9 miljoni cilvēki (8,7 % iedzīvotāju, vislielākā grupa ir afrikāneri).

Eiropiešu izcelsmes cilvēki dzīvo Ziemeļamerikā, Latīņamerikā, Austrālijā un Jaunzēlandē.

## Ārējās saites
Melnie kalni

**Melnie kalni** () ir kalnu grēda ASV, Dienviddakotas rietumos, iesniedzoties Vaiomingas teritorijā.

Kalni tiek uzskatīti par svētvietu lakotu un šajenu pamatiedzīvotājiem. 1874. gadā Džordža Ārmstronga Kastera vadītā ekspedīcija kalnos atklāja zeltu. Tas noveda pie Melno kalnu kara (1876—1877), kura rezultātā pamatiedzīvotāji no kalniem tika padzīti. Melnajos kalnos izveidots Rašmora kalns, kā arī Trakā Zirga memoriāls.

## Ārējās saites
Īrijas latvieši

**Īrijas latvieši** ir Īrijā dzīvojoša latviešu minoritāte. 

Saskaņā ar Īrijas statistikas biroja datiem par Īrijā dzīvojošajiem ārvalstniekiem 2016. gada aprīlī valstī dzīvoja 19 993 Latvijas valstspiederīgie. Latviešu kopiena Īrijā kopš iepriekšējās tautas skaitīšanas 2011. gadā ir sarukusi par 3 procentiem jeb 600 cilvēkiem, jo tad Īrijā bija reģistrēti 20 593 Latvijas pilsoņi.

2016. gada aprīlī Īrijā dzīvoja vairāk nekā 535 000 ārvalstnieku. Latviešu kopiena bija piektā lielākā minoritāte Īrijā pēc poļiem, britiem, lietuviešiem un rumāņiem.

Dublinu kā savu dzīvesvietu bija reģistrējuši 29% cilvēku, bet 35% dzīvoja citās lielās pilsētās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Berlīnes konference

[thumb|[Oto fon Bismarks|Oto fon Bismarka karikatūra par godu Kongo konferencei laikrakstā *Kladderadatsch* (1884)]]
**Berlīnes konference** jeb **Kongo konference** (vācu: *Berliner Konferenz* */ Kongokonferenz*) bija starptautiska konference, kas sanāca 1884. gada 15. novembrī Berlīnē, lai apspriestu Āfrikas sadalīšanu starp Eiropas lielvalstīm. Tā ilga līdz 1885. gada 26. februārim.

Konferenci ierosināja Portugāles Karalistes valdība, kas citām koloniālajām lielvalstīm prezentēja tā saukto "Rozā karti", kurā bija paredzēta Portugāles īpašumu Angolā un Mozambikā apvienošana vienā kolonijā. Portugāles plānus apturēja Lielbritānija, kas uzskatīja, ka visa Āfrika uz dienvidiem no ekvatora ir tās interešu sfēra.

Francija un Vācija cerēja izvirzīt jautājumu par ietekmes sfēru norobežošanu Sahārā. Tomēr galvenais jautājums bija Kongo Brīvvalsts statuss, kas kalpoja par aizsegu Beļģijas koloniālajai ekspansijai. Beļģu un franču aktivitātes Kongo baseinā izspieda no reģiona portugāļus, kas gadsimtiem ilgi bija sadarbojušies ar Kongo valdniekiem.

Kanclera Bismarka vadībā notikušajā konferencē pieņemtais Vispārējais akts ne tikai atzina notikušo koloniālo iekarojumu likumību, bet arī pirmo reizi rakstveidā noteica saistības, ko lielvalstīm uzliek to ietekmes sfēras. Jo īpaši tika pasludināts efektīvas okupācijas princips, mudinot valstis iegūt no savām kolonijām izejvielas un laist tās apritē, un, ja tās nespēj izmantot kolonijas bagātības, ļaut citām valstīm un to karteļiem darboties tās teritorijā.

Pastiprinot imperiālistu sāncensību Āfrikā, konferencē pasludinātais efektīvas okupācijas princips veicināja pastiprinātu kontinenta kolonizāciju. Desmit gadus vēlāk, 1895. gadā, Libērija un Etiopija joprojām bija vienīgās suverēnās valstis Subsahāras Āfrikā.

## Ārējās saites