open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kriminālistikas pārvalde

**Valsts policijas Kriminālistikas pārvalde** ir Iekšlietu ministrijas Valsts policijas struktūrvienība, kura uz izziņas iestāžu, prokuratūras un tiesu pieprasījuma vai lēmuma pamata veic lietisko pierādījumu izpēti un sniedz atzinumus, metodisko un informatīvo palīdzību izziņas iestādēm un tiesai procesuālo darbību nodrošināšanai krimināllietās un civillietās, bet atsevišķos gadījumos civiltiesisko faktu konstatēšanā arī juridiskām un fiziskām personām.

## Vēsture
1946. gadā Iekšlietu ministrijas milicijas pārvaldes operatīvajā daļā nodibināja zinātniski tehnisko grupu trīs darbinieku sastāvā, kuras eksperti ir Ļevs Franks, Oļegs Starčakovs (vēlāk priekšnieks) un fotolaborants. 1948. gadā uz šīs bāzes izveidoja Rīgas pilsētas milicijas pārvaldes Zinātniski tehnisko daļu, kas ar laiku kļuva par Latvijas PSR Iekšlietu ministrijas Tiesu ekspertīžu centru. 

Zinātniski tehniskā daļa pakāpeniski paplašinājās un 1956. gadā tika izveidota bioloģijas laboratorija, bet 1964. gadā operatīvi tehniskā nodaļa. 1966. gadā Zinātniski tehniskās daļas darbinieki izveidoja identifikācijas komplektu (fotorobotu) cilvēka subjektīvā portreta sastādīšanai un tam bija liela praktiska nozīme turpmākajā izmeklēšanas darbā nenoskaidrotu cilvēku (noziedznieku) meklēšanā un atpazīšanā. 1967. gadā izveidoja ķīmijas un fizikas laboratorija, 1968. gadā izveidoja radioloģijas un rentgena laboratorija, bet 1972. gadā izveidoja eksperimentālo darbnīcu. 1973. gadā tika apvienota kinofoto laboratorija un pārtikas produktu izpētes laboratorija. 

1993. gadā notika Iekšlietu ministrijas Tiesu ekspertīžu centru reorganizēja, kas apvienoja vairākas laboratorijas, palielināja darbinieku skaitu, izveidojot mehānisko darbnīcu un septiņas laboratorijas. Tai skaitā daktiloskopisko, trasoloģisko, ballistisko, dokumentu tehnisko un rokrakstu, ķīmijas (ķīmijas un fizikas, radioloģijas, rentgena un ugunsdzēsības tehnisko un pārtikas laboratoriju apvienoja vienā), bioloģijas un fonoskopisko laboratoriju (šeit ietilpst arī fotovideolaboratorija). 

1998. gadā Tiesu ekspertīžu centru savā pakļautībā pārņēma Valsts policija, līdz ar to iestāde tika pārdēvēta par LR IeM Valsts policijas Ekspertīžu centru. 2000. gadā tika izveidota DNS laboratorija. 2003. gadā uz Valsts policijas Kinoloģijas centra Kriminālistiskās odoroloģijas laboratorijas bāzes tika izveidota Odoroloģisko ekspertīžu nodaļa. 2003. gadā maijā iestāde tika pārdēvēta par Valsts policijas Galvenās Kriminālpolicijas pārvaldes ekspertīžu pārvaldi. 2003. gadā 1. maijā izveidota Kibertehnisko ekspertīžu nodaļa. 2004. gadā 1. janvārī iestāde tiek pārdēvēta par Valsts policijas Kriminālistikas pārvaldi. 

No 2008. gada Valsts policijas Kriminālistikas pārvaldē ir ekspertīžu birojs ar 7 nodaļām, reģionu birojs ar 5 nodaļām un kvalitātes vadības nodaļa. Pēc 2008. gada datiem kopējais darbinieku skaits pārsniedz 260 cilvēkus. 
2010. gada augustā Valsts policijas Kriminālistikas pārvalde ir uzņemta starptautiskajā organizācijā ENFSI. 2010. gadā kopējais darbinieku skaits ir 231 cilvēks.

## Ārējās saites
* http://www.ekspertize.vp.gov.lv/
Deivids Švimmers

**Deivids Lorenss Švimmers** (*David Lawrence Schwimmer*; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, producents un režisors.

Viņš vislabāk pazīstams ar lomu NBC situāciju komēdijā "Draugi" (*Friends*). Par šo lomu ir saņēmis *TV Guide* un Ekrāna aktieru ģildes balvu. Par lomu TV seriālā *Band of Brothers* saņēmis *Satellite* balvu. D. Švimmers ir ierunājis vienu no tēliem "Madagaskaras" animācijas filmu ciklā.

## Ārējās saites
Mets Leblāns

**Metjū Stīvens "Mets" Leblāns** (*Matthew Steven "Matt" LeBlanc*; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Viņš vislabāk pazīstams ar lomu NBC situāciju komēdijā "Draugi", kā arī tā turpinājumā *Joey*. Par šo lomu ir saņēmis *Teen Choice* un *People's Choice* balvas, vēl vairākkārt aktieris nominēts Zelta globusa balvai un ''Emmy'' balvai. Mets Leblāns ir filmējies filmās *[[Lost in Space]]* un "Čārlija eņģeļi" (2000).

## Ārējās saites
ViaSat-1

***ViaSat-1*** ir ASV uzņēmuma *[[ViaSat]]* sakaru pavadonis, sniedzot sakaru pakalpojumus ASV un Kanādas teritorijā. Kosmisko aparātu ģeostacionārajā orbītā palaida 2011. gada oktobrī. Tā kā orbitālais punkts 115,1° rietumu garuma reģistrēts Menas Salai, tad *ViaSat-1* tiek uzskatīts par Menas Salas pirmo Zemes mākslīgais pavadoni.

Kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmums *Space Systems/Loral* uz platformas *[[SSS/L 1300|1300]]* bāzes. 
*ViaSat-1* ir 72 Ka joslas raidītāji, no kuriem 63 pārklāj ASV teritoriju un Havajas, bet 9 paredzēti Kanādai. Kanādas kūļu īpašnieks ir *[[Telesat]]* un tos izmanto *Xplornet* servisam.

*ViaSat-1* tika palaists  18:48:57 UTC ar nesējraķeti *[[Proton-M/Briz-M]]* no Baikonuras kosmodroma. Dzinējbloks *Briz-M* veica dzinēju piecu iedarbināšanu shēmu. Pavadonis no *Briz-M* atdalījās 04:01 UTC, kad tas bija sasniedzis ģeostacionāro orbītu. Šis bija smagākais komerciālais pavadonis, kas palaists ar *Proton* raķeti.

*ViaSat-1* decembra beigās sasniedza ģeostacionāro orbītu, un tika izvietots punktā 115,1° rietumu garuma.
2012. gada 16. janvārī tas nodots ekspluatācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ViaSat-1 Space Systems/Loral vietnē 
* ViaSat-1 Gunter Dirk Krebs
Ernsts Udets

**Ernsts Udets** (; dzimis , miris ) bija vācu lidotājs Pirmā pasaules kara laikā un viens no *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]* izveidotājiem. Ar 62 uzvarām Pirmā pasaules karā Udets bija otrs veiksmīgākais aviācijas ass aiz Manfrēda fon Rihthofena, ar kuru kopā dienēja t.s. Lidojošajā cirkā. Karu beidza 22 gadu vecumā.

Divdesmitajos gados un trīsdesmito gadu sākumā uzstājās ar aviācijas priekšnesumiem. 1933. gadā iestājās NSDAP. Iesaistījās *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]* veidošanā. Bija viens no galvenajiem pikējošo bumbvedēju attīstības atbalstītājiem. 1939. gadā kļuva par *Luftwaffe* apgādes ģenerāldirektoru.

Tomēr amata pienākumu stress un darbu kritika veicināja Udeta pieķeršanos alkoholam. 1941. gada 17. novembrī izdarīja pašnāvību nošaujoties. Tika izziņots, ka Udets gājis bojā, izmēģinot jaunus ieroču veidus. Dodoties uz Udeta bērēm, pie Breslavas kā pasažieris avarēja un gāja bojā aviācijas ass Verners Melderss, kurš tika apglabāts blakus Udetam un Manfrēdam fon Rihthofenam *Invalidenfriedhof* kapsētā Berlīnē.

## Ārējās saites

* Ernst Udet: The Rise and Fall of a German World War I Ace
Moščena

**Moščena** () ciems Ukrainā Volīnijas apgabalā Koveļas rajonā. Tajā dzīvo 581 iedzīvotāju un tās platība ir 1,05 km2. Apdzīvotā vieta pirmoreiz minēta 1543. gadā.
1312. gads

**1312. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās sestdienā.

## Notikumi

### Jūnijs
* 29. jūnijs — Heinrihs VII Luksemburgs tika kronēts par Svētās Romas impērijas imperatoru.

### Jūlijs
* 12. jūlijs — par Ungārijas karali kļuva Kārols I Anžū.

### Septembris
* 7. septembris — Alfonso XI kļuva par Kastīlijas un Leonas karali.

### Nezināms datums
* Romas pāvests Klements V likvidēja Templiešu ordeni.

## Dzimuši
* 13. novembris — Edvards III Plantagenets (*Edward III*), Anglijas karalis (miris 1377.)

## Miruši
* 7. septembris — Ferdinands IV, Kastīlijas un Leonas karalis (dzimis 1285.)
* 9. novembris — Oto III (*Otto III.*), Lejasbavārijas hercogs, Ungārijas karalis (dzimis 1261.)
Volstrīta

right|250px|thumb|Volstrīta. Pa labi redzama Ņujorkas fondu birža.
**Volstrīta** () ir iela Ņujorkā, Manhatanas rajonā, ap kuru centrējas pilsētas finanšu rajons.

Uz šīs ielas atrodas ievērojamas finanšu institūcijas — akciju, fondu un citas biržas un to galvenās mītnes, piemēram, Ņujorkas fondu birža, *[[NASDAQ]]*, *[[NYMEX]]*, kas padara Volstrītu par vienu no pasaulē ievērojamākajiem finanšu centriem. Pārnestā nozīmē ar vārdu Volstrīta nereti saprot arī ASV finanšu tirgus kopumā vai Ņujorkā bāzētos finanšu centrus.

## Atsauces
Senegālas karogs

right|225px|thumb|Senegālas karogs
**Senegālas karogs**, kas tika apstiprināts 1960. gadā, ir viens no Senegālas nacionālajiem simboliem. Karogu veido taisnstūris ar malu attiecību 2:3, kura iekšienē vertikāli novietotas trīs, vienāda platuma svītras. Krāsas — zaļa, dzeltena un sarkana, kas ir panāfrikas krāsas. Karoga centrā novietota zaļa piecstaru zvaigzne.

## Atsauces
Gērijs Džonsons

**Gērijs Džonsons** var būt:
* Gērijs Džonsons (1953) — ASV uzņēmējs;
* Gērijs Džonsons (1955) — britu futbola treneris.
Republikāņu partija

**Republikāņu partija** var būt:
* ASV Republikāniskā partija — politiska partija ASV;
* Latvijas Republikāņu partija — politiska partija Latvijā.
2012. gada ASV prezidenta vēlēšanas

**2012. gada ASV prezidenta vēlēšanas** bija 57. ASV prezidenta vēlēšanas, kas notika . Vēlēšanās uz otro termiņu tika ievēlēts Baraks Obama un Džo Baidens viceprezidenta amatā.

## Kandidāti

#### Izstājušies republikāņu kandidāti
* Rons Pols — ASV Pārstāvju palātas loceklis
* Ņūts Gingričs — bijušais ASV Pārstāvju palātas spīkers
* Riks Santorums — bijušais senators

##### Galerija

File:Ron Paul, official Congressional photo portrait, 2007.jpg|**[[Rons Pols]]**
File:Newt Gingrich by Gage Skidmore 3.jpg|**[[Ņūts Gingričs]]**
File:Rick Santorum by Gage Skidmore.jpg|**[[Riks Santorums]]**


## Vēlēšanas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidāti
Ņūts Gingričs

**Ņūts Gingričs** (; dzimis **Ņūtons Lerojs Makfersons** (*Newton Leroy McPherson*)  Herisburgā, ASV) ir amerikāņu politiķis, pārstāv Republikānisko partiju.

Viņš bija 58. ASV Pārstāvju palātas spīkers laikā no 1995. līdz 1999. gadam. Laikā no 1979. līdz 1999. gadam viņš pārstāvēja Džordžijas sesto apgabalu ASV Pārstāvju palātā. *[[Time]]* laikraksts Ņ. Gingriču atzina par 1995. gada cilvēku par viņa lomu Republikāņu revolūcijā palātā, tā izbeidzot 40 gadu ilgušo Demokrātu partijas būšanu vairākumā.

2011. gada maijā Ņ. Gingričs paziņoja, ka 2012. gadā piedalīsies ASV prezidenta vēlēšanās kā Republikāņu partijas kandidāts. Par savu dalību vēlēšanās viņš paziņoja ar *[[Twitter]]* un *[[YouTube]]* palīdzību, kļūstot par pirmo kandidātu ASV vēsturē, kas tādā veidā paziņo par dalību vēlēšanās.

Izglītību ieguvis Emorijas universitātē (*Emory University*) un Tuleinas universitātē (*Tulane University*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kampaņas mājaslapa
Džons Hantsmens

**Džons Hantsmens** (; dzimis  Paloalto, ASV) ir amerikāņu politiķis un diplomāts, pārstāv Republikānisko partiju.

Viņš strādāja Baltajā namā kā personāla asistents, kad ASV prezidents bija Ronalds Reigans. Dž. Hantsmens bijis Ekonomikas ministra vietnieka palīgs, kā arī bijis ASV vēstnieks Singapūrā un Ķīnā. Laikā no 2005. līdz 2009. gadam bija Jūtas štata gubernators.

2011. gada jūnijā Dž. Hantsmens runas laikā paziņoja, ka 2012. gadā piedalīsies ASV prezidenta vēlēšanās kā Republikāņu partijas kandidāts. Taču 2012. gada janvārī atsauca savu kandidatūru.

Izglītību ieguvis Pensilvānijas Universitātē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kampaņas mājaslapa
Gērijs Džonsons (1953)

**Gērijs Džonsons** (; dzimis  Mainotā, ASV) ir amerikāņu uzņēmējs.

Viņš ir dibinājis vienu no lielākajiem Ņūmeksikas būvniecības uzņēmumiem. G. Džonsons ienāca politikā 1994. gada Ņūmeksikas gubenatora vēlēšanās, kurās arī uzvarēja. Bija štata gubernators laikā no 1995. līdz 2003. gadam. Viņš ir pazīstams ar zemo nodokļu libertisma vīziju un regulāro dalību triatlonā. 2003. gada maijā ir uzkāpis uz Everesta.

2011. gada aprīlī G. Džonsons paziņoja, ka 2012. gadā piedalīsies ASV prezidenta vēlēšanās kā Republikāņu partijas kandidāts. 2011. gada 28. decembrī viņš atsauca savu kandidatūru kā Republikāņu partijas kandidāts, lai startētu ASV prezidenta vēlēšanās kā Libertariāņu partijas kandidāts.

Izglītību ieguvis Ņūmeksikas universitātē (*University of New Mexico*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kampaņas mājaslapa
Mits Romnijs

**Vilārds Mits Romnijs** (; dzimis  Detroitā, Mičiganas štatā, ASV) ir amerikāņu uzņēmējs un politiķis. Romnijs pašlaik ir ASV Senators no Jūtas štata. Romnijs bija Republikāniskās partijas kandidāts 2012. gada ASV prezidenta vēlēšanās, bijušais Masačūsetsas štata gubernators (2003—2007).

## Biogrāfija
thumb|left|200px|Mits Romnijs 1965. gadā
Viņa tēvs Džordžs Romnijs ir bijušais Mičiganas gubernators (1963—1969). Viņš ir bijis Pēdējo dienu svēto Jēzus Kristus baznīcas (mormoņu) misionārs Francijā. 1971. gadā ieguva bakalaura grādu *Brigham Young University* un 1975. gadā — zinātņu doktora grādu un biznesa vadības grādu Hārvarda Universitātē. M. Romnijs uzsāka karjeru menedžmenta konsultācijas jomā un 1977. gadā sāka strādāt *Bain & Company* uzņēmumā. Vēlāk, esot galvenā izpilddirektora amatā, viņš palīdzēja uzņēmumam izbēgt no finanšu krīzes. 1984. gadā viņš bija viens no privātā kapitāla fondu firmas *Bain Capital* dibinātājiem un kļuva par tās vadītāju. Tā kļuva par ļoti ienesīgu un par vienu no lielākajām šāda tipa firmām valstī. M. Romnija ienākumi ir novērtēti ar 190—250 miljoniem ASV dolāru, kas palīdzēja finansēt viņa politiskās kampaņas pirms 2012. gada.

M. Romnijs kandidēja uz vietu Senātā 1994. gada vēlēšanās (no Masačūsetsas), taču zaudēja Tedam Kenedijam. 1999. gadā kļuva par  organizatoriskās komitejas priekšsēdētāju. 2002. gadā M. Romnijs tika ievēlēts par Masačūsetsas štata gubernatoru, 2006. gadā notikušajās vēlēšanās viņš nepiedalījās. Bija Republikāniskās partijas kandidāts 2008. gada ASV prezidenta vēlēšanās, taču  atsauca dalību no vēlēšanām.

 M. Romnijs paziņoja, ka 2012. gadā piedalīsies ASV prezidenta vēlēšanās kā Republikāņu partijas kandidāts. Līdz 2012. gada maijam viņš uzvarēja pietiekami daudz štatu priekšvēlēšanās, lai kļūtu par partijas iespējamo kandidātu (*presumptive nominee*).  Republikāņu partijas nacionālā konventa laikā M. Romnijs kļuva par oficiālo kandidātu. Viņa izraudzītais kandidāts viceprezidenta amatam ir Pols Raiens. Vēlēšanās zaudēja tobrīdējam ASV prezidentam Barakam Obamam.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kampaņas mājaslapa  
* Biogrāfija 
*
Riks Santorums

**Riks Santorums** (; dzimis  Vinčesterā, ASV) ir amerikāņu jurists.

Laikā no 1991. līdz 1995. gadam viņš bija ASV Pārstāvju palātas loceklis no Pensilvānijas 18. apgabala. Savukārt no 1995. līdz 2007. gadam bijis ASV Senāta loceklis no Pensilvānijas.

2011. gada jūnijā R. Santorums paziņoja, ka 2012. gadā piedalīsies ASV prezidenta vēlēšanās kā Republikāņu partijas kandidāts.

Izglītību ieguvis Pensilvānijas štata universitātē (*Pennsylvania State University*), Pitsburgas Universitātē (*University of Pittsburgh*) un Dikinsona tieslietu skolā (*The Pennsylvania State University — Dickinson School of Law*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kampaņas mājaslapa
Mišela Bahmane

**Mišela Marija Bahmane** (; dzimusi **Ambla** (*Amble*)  Voterlū, ASV) ir amerikāņu politiķe, pārstāv Republikānisko partiju.

Pašlaik ir ASV Pārstāvju palātas locekle no Minesotas štata. Šajā amatā viņa ir kopš . Tāpat M. Bahmane bija Republikāņu partijas kandidāte 2012. gada ASV prezidenta vēlēšanās. 2012. gada janvāra sākumā viņš atsauca savu kandidatūru no ASV prezidenta vēlēšanām. Pirms darbošanās Pārstāvju palātā, viņa bija Minesotas štata Senātā un M. Bahmane ir pirmā sieviete no Republikāņu partijas, kas ir pārstāvējusi štatu Kongresā. Izglītību ieguvusi Vainonas štata universitātē (*Winona State University*), Orāla Robertsa universitātē (*Oral Roberts University*) un Viljama un Mērijas tieslietu skolā (*William & Mary School of Law*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* ASV Kongresa profils 
* Bahmanes kampaņas mājaslapa
Hermans Keins

**Hermans Keins** (;  — ) bija amerikāņu uzņēmējs, vairāku izdevumu komentētājs un radio raidījumu vadītājs.

Bijis *Godfather's Pizza* priekšsēdētājs un izpilddirektors, kā arī priekšsēdētājs (1989—1991; 1995—1996) un priekšsēdētāja vietnieks (1992—1994) Kanzassitijas Federālo rezervju bankas direktoru padomē. Pirms uzņēmēja karjeras bijis ballistikas matemātiķis ASV Jūras spēkos.

2011. gada 21. maijā H. Keins paziņoja, ka 2012. gadā piedalīsies ASV prezidenta vēlēšanās kā Republikāņu partijas kandidāts. Taču 2011. gada novembrī viņam tika apsūdzībām par seksuālu uzmākšanos 1990. gados, 3. decembrī viņš atsauca savu kandidatūru prezidenta vēlēšanām.

Izglītību ieguvis *Morehouse College* un Purdu universitātē (*Purdue University*).

Miris 2020. gada 30. jūlijā no COVID-19 radītajām komplikācijām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kampaņas mājaslapa  
* ''Forbes'' profils
ASV Pārstāvju palāta

**Amerikas Savienoto Valstu Pārstāvju palāta** () ir Amerikas Savienoto Valstu divpalātu parlamenta — ASV Kongresa — apakšpalāta. Kopā Pārstāvju palātā ir 435 locekļi. 
ASV Pārstāvju palātas vēlēšanas notiek reizi divos gados novembrī ASV prezidenta vēlēšanu un Vidustermiņa vēlēšanu laikā.

## Struktūra
ASV pastāvošās divpartiju sistēmas dēļ Pārstāvju palātas locekļi pārstāv vai nu ASV Demokrātisko partiju vai arī ASV Republikānisko partiju. 
Pārstāvju palātas amati ir proporcionāli iedalīti starp štatiem, vadoties pēc iedzīvotāju skaita katros desmit gados, taču katru štatu pārstāv vismaz viens loceklis. Kalifornijai, vislielākajam štatam pēc iedzīvotāju skaita, pašlaik ir 53 pārstāvji.

Pārstāvju palātas uzbūve un tā pilnvaras ir aprakstītas ASV Konstitūcijas pirmajā pantā. Tā vadītājs ir Pārstāvju palātas priekšsēdētājs, kurš savukārt parasti ir vairākuma partijas līderis. Pārstāvju palāta un Senāts, kas kopā veido ASV Kongresu, atrodas Amerikas Savienoto Valstu galvaspilsētā Vašingtonā, kur darbojas Kapitolija ēkā. Pārstāvju palāta atrodas ēkas dienvidu spārnā, bet Senāts — ziemeļu spārnā.

Pirms ASV Konstitūcijas pieņemšanas pastāvēja divi pretēji uzskati par to, kā būtu jāorganizē likumdošanas vara (parlaments). Viena daļa aizstāvēja viedokli, ka visiem štatiem ir jābūt vienādām tiesībām un tāpēc no katra štata jābūt vienādam pārstāvju daudzumam. Pretējais uzskats bija, ka štatiem ar lielāku populācija, teritoriju, ekonomisko potenciālu ir jābūt lielākam pārstāvju skaitam. Rezultātā ASV Kongresa abas palātas reprezentēja kompromisu starp šiem uzskatiem. ASV Senātā no katra štata tika ievēlēti divi deputāti, bet Pārstāvju palātā kongresmeņu skaits ir proporcionāls iedzīvotāju skaitam noteiktos štatos.

## Funkcijas
ASV Pārstāvju palāta kopā ar ASV Senātu realizē likumdošanu. Lai arī abas ASV kongresa palātas ir līdztiesīgas likumdošanā, tomēr abu kompetence un funkcijas atšķiras.

## Ārējās saites

* ASV Pārstāvju palātas mājaslapa
Bens Bernanke

**Bens Bernanke** (; dzimis ) ir amerikāņu ekonomists. Bijis ASV Centrālās bankas — Federālās rezervju sistēmas — priekšsēdētājs. 2022. gadā Bernankem (kopā ar Daglasu Daimondu un Filipu Dibvigu) tika piešķirta Nobela prēmija ekonomikā "par banku un finanšu krīžu izpēti", īpaši par Lielās depresijas analīzi.

Izglītību ieguvis Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā un Hārvarda Universitātē. Bernanke ir bijis pasniedzējs Prinstonas Universitātē (1996—2002).  viņš tika apstiprināts par Federālās rezervju sistēmas priekšsēdētāju. Bernankes vadībā Federālās rezerves ļoti radoši izmantoja savus rīkus, lai pārvarētu 2007.—2010. gada globālo finanšu krīzi. 2010. gada 28. janvārī tika atkārtoti apstiprināts šajā amatā. Termiņš šajā amatā beidzās 2014. gada 3. februārī, kad viņu amatā nomainīja Džaneta Jelena.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija
Drigalska kalni

**Drigalska kalni** (, ) ir ap 40 km garš un līdz 11 km plata ziemeļu—dienvidu virzienā orientēta kalnu grēda Orvina kalnu masīva rietumos Karalienes Modas Zemē, ap 195 km no okeāna piekrastes Princeses Martas krastā Antarktīdā. Rietumos no Drigalska kalniem atrodas Filhnera kalni un Sērensena nunataki, austrumos — Kurces kalni. Augstākā virsotne ir 2931 m augstā Ulvetanna. Kalni sastāv no diviem atšķirīgiem reģioniem: ziemeļu daļā kalnus lielākoties sedz ledājs, no kura paceļas atsevišķi nelieli nunataki; dienvidos paceļas V veida masīvs Fenriskjeftens ar līdz pat  augstām klintīm. Rietumos no Drigalska kalniem no Polārā plato noplūst  platais Vinjes glečers, austrumos — 8,5 km platais Sigīna glečers.

Grēdu atklāja un nofotografēja trešās Vācijas antarktiskās ekspedīcijas gaitā (1938-1939) un nosauca par godu vācu ģeogrāfam un polārpētniekam Ēriham fon Drigalskim. Kalnus nokartēja pēc sestās Norvēģijas antarktiskās ekspedīcijas (1956-1960) uzmērījumiem un aerofotogrāfijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* National Geographic. Antarctic Challenge
* Daredevil jumps from mountain in Antarctica
Augusts Heinrihs Hofmanis fon Fallerslēbens

**Augusts Heinrihs Hofmanis fon Fallerslēbens** (, dzimis , miris ) bija vācu dzejnieks, Vācijas himnas vārdu autors. Pazīstamas ir arī Hofmaņa fon Fallerslēbena bērniem domātās dzejas.

Dzimis Fallerslēbenē (tagad Volfsburgas daļa), pilsētas mēra ģimenē. Studēja Bonnā un Getingenē. 1823. gadā kļuva par uzraugu Breslavas universitātes bibliotēkā. Kopš 1830. gada - vācu literatūras pasniedzējs Breslavas universitātē. 1842. gadā atbrīvots no amata par dzejoļu krājumu *Unpolitische Lieder* ("Nepolitiskās dziesmas"), kurā kritizētas Prūsijas varas iestādes.

Ceļoja pa Vāciju, Šveici, Itāliju. 1841. gadā, atpūšoties Helgolandē (tolaik Lielbritānijas īpašumā), radīja "Vācu dziesmu" (*Das Lied der Deutschen*), kuras trešais pants ir pašreizējās Vācijas himnas teksts. Apmetās Mēklenburgā. Pēc 1848. gada revolūcijām atgriezās Prūsijā. 1849. gadā apprecējās. Vēlāk dzīvoja Bingenā pie Reinas, Neivīdā, vēlāk Veimārā, kur rediģēja *Weimarische Jahrbuch* (1854 – 1857). 1860. gadā kļuva par bibliotekāru Korvejas abatijā, kur nodzīvoja līdz savai nāvei 1874. gadā.

## Bibliogrāfija (nepilna)

Dzeja:

* *Alemannische Lieder* ("Alemaņu dziesmas", 1826)
* *Gedichte* ("Dzejoļi", 1827)
* *Soldatenlieder* ("Karavīra dziesmas", 1851)
* *Soldatenleben* ("Karavīra dzīve", 1852)
* *Rheinleben* ("Reinas dzīve", 1865)
* *Fünfzig Kinderlieder* ("50 bērnu dziesmas")
* *Fünfzig neue Kinderlieder* ("50 jaunas bērnu dziesam")
* *Alte und neue Kinderlieder* ("Jaunas un vecas bērnu dziesmas")

Izdevis arī filoloģiskus pētījumus un memuārus.

## Ārējās saites

* Hofmanis fon Fallerslēbens zeno.org 
* Hofmaņa fon Fallerslēbena biedrība
Fukušimas kalns

**Fukušimas kalns** (, *Fukushima Dake*) ir nunataks Antarktīdā, Karalienes Fabiolas kalnu augstākā virsotne. Kalns atrodas grēdas ziemeļu daļā; tā augstums ir  (pēc citiem datiem — ) un tas paceļas 1600 m virs apkārtējā ledāja.

Kalnu 1960. gadā atklāja Beļģijas antarktiskā ekspedīcija Gido Deroma vadībā un nosauca par godu 1960. gada oktobrī bojā gājušajam Japānas ekspedīcijas ģeofiziķim Šinam Fukušimam.

## Atsauces
Rodžers Voterss

**Džordžs Rodžers Voterss** (; dzimis ) ir angļu mūziķis, dziedātājs, dziesmu autors un komponists.

Viņš bija viens no progresīvā roka grupas *[[Pink Floyd]]* dibinātājiem, bijis grupas basists un viens no vokālistiem. Pēc grupas dalībnieka Sida Bereta aiziešanas no grupas 1968. gadā, R. Voterss kļuva par grupas konceptuālo līderi. R. Voterss solokarjeras laikā izdevis trīs studijas albumus: *[[The Pros and Cons of Hitch Hiking]]* (1984), *[[Radio K.A.O.S.]]* (1987) un *[[Amused to Death]]* (1992). 1990. gadā piedalījās vienā no visu laiku lielākajiem rokkoncertiem — *The Wall – Live in Berlin* —, ko apmeklēja aptuveni 200 tūkstoši cilvēku. 1996. gadā R. Voterss kā grupas *Pink Floyd* dalībnieks tika uzņemts ASV Rokenrola Slavas zālē.

## Solo diskogrāfija
* ''Music from The Body''* (*ar Ronu Džīzinu) (1970)
* *[[The Pros and Cons of Hitch Hiking]]* (1984)
* *[[When the Wind Blows]]* (1986)
* *[[Radio K.A.O.S.]]* (1987)
* *[[The Wall – Live in Berlin]]* (1990)
* *[[Amused to Death]]* (1992)
* *[[In the Flesh – Live]]* (2000)
* *[[Flickering Flame: The Solo Years Volume 1]]* (2002)
* *[[Ça Ira]]* (2005)

## Ārējās saites

*
Romnijs

**Romnijs** () ir izplatīts angļu uzvārds (sieviešu dzimtē **Romnija**). Cilvēki ar šādu uzvārdu var būt: 
* Džordžs Romnijs (*George Romney*) — amerikāņu uzņēmējs un politiķis (1907—1995)
* Mits Romnijs (*Mitt Romney*) — amerikāņu uzņēmējs un politiķis (1947)

## Skatīt arī
* Romnija

;
Voterss

**Voterss** var būt:
* Džonatans Voterss (*Jonathan Vaughters*; 1973) — amerikāņu riteņbraucējs;
* Džons Voterss (*John Waters*; 1946) — amerikāņu kinorežisors, scenārists, aktieris un mākslinieks;
* Rodžers Voterss (*Roger Waters*; 1943) — angļu mūziķis.
Buvaisars Saitijevs

**Buvaisars Saitijevs** (, ; dzimis  Hasavjurtā, Dagestānā, miris  Maskavā, Krievijā) bija čečenu tautības Krievijas cīkstonis, startēja brīvajā cīņā.

Viņš izcīnīja trīs zelta medaļas olimpiskajās spēlēs (1996, 2004, 2008). Uzvarējis arī 6 pasaules čempionātos un 6 Eiropas čempionātos.

## Ārējās saites
Jozefs fon Eihendorfs

**Jozefs fon Eihendorfs** (, dzimis , miris ) bija romantisma laika vācu rakstnieks un dzejnieks.

Dzimis dižciltīga prūšu virsnieka ģimenē. Studēja Hallē (1805–1806) un Heidelbergā (1807–1808). Pēc tam ceļoja pa Eiropu. Pabija Vīnē un Parīzē. 1810. gadā atgriezās dzimtas īpašumā. Tajā pašā gadā Berlīnē iepazinās ar tā laika vadošajiem intelektuāļiem - Johanu Gotlību Fihti, Ludvigu Ahimu fon Arnimu, Klemensu Brentāno un Heinrihu fon Kleistu. 1812. gadā Vīnē pabeidza studijas. No 1813. līdz 1815. gadam kā brīvprātīgais piedalījās kaujās pret Napoleonu. No 1816. gada — valsts ierēdnis (Breslavā, no 1821. gada — Dancigā, no 1824. gada Kēnigsbergā). No 1831. gada — valsts darbā Berlīnē. Miris 1857. gadā.

Eihendorfa pazīstamākais darbs ir novele *[[Aus dem Leben eines Taugenichts]]*. Daudzi pazīstami komponisti (Roberts Šūmanis, Fēlikss Mendelszons, Johanness Brāmss, Hugo Volfs, Rihards Štrauss, Hanss Ficners, Aleksandrs fon Zemlinskis) radījuši dziesmas ar Eihendorfa tekstiem.

## Bibliogrāfija (nepilna)

* *Die Zauberei im Herbst* (1808)
* *Oberschlesische Märchen und Sagen* (1808–1810)
* *Abschied* (1910)
* *Ahnung und Gegenwart* (1815)
* *Das Marmorbild* (1819)
* *Aus dem Leben eines Taugenichts* (1826)
* *Dichter und ihre Gesellen* (1833)
* *Viel Lärmen um nichts* (1833)
* *Auch ich war in Arkadien* (1834 vai 1838)
* *Die Meerfahrt* (1835)
* *Mondnacht* (*Night of the Moon*, publicēta 1837)
* *Das Schloß Dürande* (1837)
* *Die Entführung* (1839)
* *Die Glücksritter* (1841)
* *In Danzig* (Dunkle Giebel hohe Fenster) (1842)
* *Geschichte der poetischen Literatur Deutschlands* (publicēta 1857)
* *Libertas und ihre Freier*

## Ārējās saites

* Eihendorfs zeno.org 
* Eihendorfa dzejoļi
Arabsat 5C

***Arabsat 5C*** ir Saūda Arābijā bāzētās Arābu pavadoņu sakaru organizācijas (*Arabsat*) sakaru pavadonis. Kosmisko aparātu orbītā palaida . *Arabsat 5C* sniedz sakaru pakalpojumus Vidējos Austrumos, Eiropā un Āfrikā.

*Arabsat 5C* izgatavoja Francijas uzņēmums *[[Astrium]]* (pavadoņa platforma) un *[[Thales Alenia Space]]* (derīgā krava).
Pavadonis izgatavots uz platformas *[[Eurostar E3000]]* bāzes. Tā izmēri ir 2,1 m x 2,35 m x 4,09 m. Saules bateriju paneļu platums ir 30,75 m.
*Arabsat 5C* ir 26 C joslas un 12 Ka joslas raidītāji.

*Arabsat 5C* tika palaists  21:38 UTC ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* no Gviānas kosmiskā centra ELA-3 starta laukuma. Kopā ar to startēja arī sakaru pavadonis *[[SES-2]]*. *Arabsat-5C* no augšējās pakāpes atdalījās pirmais 27 minūtes pēc starta, un pēc 8 minūtēm atdalījās *SES-2*.

Pēc kosmiskā aparāta orbitālajām pārbaudēm 26. oktobrī *Astrium* nodeva *Arabsat 5C* komerciālajai lietošanai tā operatoram *ARABSAT*.

*Arabsat 5C* atrodas ģeostacionārajā orbītā punktā 20° austrumu garuma. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* ArianeSpace: Launch-Kit 
* ARABSAT: Operatora vietne 
* Astrium: Izstrādātāja vietne
Noršēpinga

**Noršēpinga** () ir pilsēta Zviedrijas austrumos, Esterjētlandes lēnē.

Pilsētai cauri tek Mūtalas upe, kas netālu no Noršēpingas ietek Baltijas jūrā. Upe un tuvējais jūras līcis ļāva šeit izveidot dzirnavas tekstila, papīra ražošanai, kā arī kuģu būvētavas. Straujš rūpniecības uzplaukums un industrializācija norisinājās 19. gadsimtā. Tāpēc nereti Noršēpinga tiek saukta arī par "Zviedrijas Mančestru" vai "Pekinu". Lai arī 20. gadsimtā vairākas no iepriekšminētajām nozarēm zaudēja savu nozīmi vai pavisam pazuda no pilsētas, tomēr tās centrā gar Mūtalas upi joprojām ir apskatāms kādreizējā industriālā apbūve.

Mūsdienās Noršēpingā, kuras kopējā platība ir 35 kvadrātkilometri, dzīvo vairāk kā 87 tūkstoši zviedru. Pilsētā darbojas universitāte, Noršēpingas Zinātnes parks un citas izglītības iestādes. Noršēpingā atrodas Zviedrijā lielākais zoodārzs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Analītiska valoda

**Analītiska valoda** ir tāda, kurā dažādas gramatiskās attieksmes izsaka ar vārdu kārtības izmainīšanu vai citu vārdu pievienošanu, nevis vārdu locīšanu. Analītiskas valodas jēdziens ir saistīts ar jēdzienu **izolējoša valoda**, kurās morfēmu/vārdu attiecība ir tuvu 1:1, kas dzīvē izpaužas kā viena zilbe uz vienu vārdu.

Vidusmēra latviešu valodas vārdos mēdz būt daudz morfēmu uz vienu vārdu, piemēram, vārdā "piemineklis" ir četras morfēmas, priedēklis *pie-*, sakne *min*, piedēklis *ekl* un 2. deklinācijas galotne *-is*. Tādējādi latviešu valoda ir sintētiska – vārdi tiek darināti no vairākām morfēmām un gramatiskās attieksmes izsaka, vārdus lokot.

## Piemēri
Indoeiropiešu valodas parasti ir lielākā vai mazākā mērā sintētiskas. Angļu valoda ir izņēmums, senangļu valoda bija sintētiska, taču mūsdienu angļu valoda ir zaudējusi savu sintētiskumu un kļuvusi analītiska. Vairāki autori norāda uz līdzībām starp angļu valodu ar analītiskajām Austrumāzijas valodām, piemēram, ķīniešu un vjetnamiešu valodu.

## Analītiska pretstatā izolējošai
Valodas analītiskumu nosaka tas, vai tās vārdi tiek deklinēti un konjugēti, bet to, vai valoda ir izolējoša, nosaka tās vārdu garums. Šie jēdzieni ir atšķirīgi, taču tie pārklājas, jo analītiskas valodas lielākoties ir izolējošas.

## Atsauces
2011. gada Pasaules kauss regbijā

**2011. gada Pasaules kauss regbijā** notika Jaunzēlandē no 2011. gada  līdz . Tas pēc skaita bija 7. Pasaules kausa finālturnīrs. Turnīrā piedalījās 20 valstu izlases, kas sacentās par Veba Elisa kausu. Jaunzēlande ieguva turnīra rīkošanas tiesības 2005. gadā.

Par Pasaules kausa ieguvējiem otro reizi turnīra vēsturē kļuva Jaunzēlandes izlase, kas iepriekš bija uzvarējusi arī pirmajā kausa izcīņā. Finālā mājinieki uzvarēja Francijas izlasi. Spēlē par trešo vietu Austrālijas izlase uzvarēja Velsas valstsvienību.
## Stadioni

## Ārējās saites

* Turnīra oficiālā mājaslapa
Aleksandrs I (pāvests)

**Pāvests Aleksandrs I** (; dzimšanas datums nav zināms, miris aptuveni 115. gadā) bija Romas bīskaps un līdz ar to katolisma tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem. Šajā amatā viņš bija aptuveni no 106. līdz 115. gadam. Pamatojoties uz *Liber Pontificalis*, viņš katoļu misē ieviesa pēdējo vakarēdienu.

## Ārējās saites
80 (skaitlis)

**80** (**astoņdesmit**) ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp 79 un 81.

* 80 — dzīvsudraba atomnumurs.
* Saskaņā ar Otro Mozus grāmatu 7:7, Mozus bija 80 gadus vecs, kad viņš gāja runāt ar faraonu.
* Mūsdienās 80 gadi ir lielākais vecums, kad kardināli drīkst piedalīties Pāvesta vēlēšanās.
* Ar 80 numuru lielāko daļu savas karjeras spēlēja amerikāņu futbola spēlētājs Džerijs Raiss.
* Amerikāņu rokgrupa *[[Green Day]]* ir ierakstījusi dziesmu *[[80 (dziesma)|80]]*.
Austrālijas galvaspilsētas teritorija

**Austrālijas galvaspilsētas teritorija** () ir viena no Austrālijas administratīvajām vienībām. Tā ir 2358 km2 liela un tajā dzīvo aptuveni 360 tūkstoši iedzīvotāju. Austrālijas galvaspilsētas teritorija ir anklāvs Jaundienvidvelsas štata dienviddaļā. Tās teritorijā atrodas valsts galvaspilsēta Kanbera.

## Ārējās saites
Voklīza

**Voklīza** (, izrunā: ) ir Francijas departaments, viens no sešiem Provansas-Alpu-Azūras krasta reģiona departamentiem. Voklīzas administratīvais centrs ir Aviņona. Departaments tika dibināts .

## Tūrisms

File:Saint-benezet in southeastern France.jpg|Sentbenezetas tilts Aviņonā
File:Brantes Vue d'ensemble 5.JPG|Brantē
File:TrBogen Orange.jpg|Triumfa arka Oranžā
File:DentelleMontmirail.jpg|Danteļa de Montmirāla


## Ārējās saites

* Website of the Departmental Council 
* Prefecture website
Belfora (departaments)

**Belfora** () ir Francijas departaments, viens no astoņiem Burgundijas-Franškontē reģiona departamentiem. Belforas administratīvais centrs ir Belforas pilsēta. Departaments dibināts  pēc Frankfurtes līguma, nodalot teritoriju no Elzasas.

## Ārējās saites
Ankona

**Ankona** (, izrunā: ) ir pilsēta Itālijā, Markes reģiona administratīvais centrs. Tā atrodas Itālijas centrālajā daļā Adrijas jūras krastā, aptuveni 280 km uz ziemeļaustrumiem no Romas.

Ankona ir dibināta ap 390. gadu p.m.ē kā sirakūziešu kolonija. 2. gadsimtā p.m.ē. pilsētu iekaroja Senā Roma un uzplauka kā nozīmīga ostas pilsēta. Līdz 1860. gadam, kad Ankona kļuva par daļu no Itālijas, pilsētu bija kontrolējušas dažās tautas un valstis.

## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
Ankonā dzimuši vai dzīvojuši:
* Eduards fon Bēms-Ermolli (vācu: Eduard von Böhm-Ermolli; 1856–1941), Austroungārijas ģenerālis Pirmā pasaules kara laikā.
* Anastasija Karbonāri (itāļu: Anastasia Carbonari; 1999) ir itāļu izcelsmes Latvijas riteņbraucēja
## Galerija

File:Crkva Chiesa del Santissimo Sacramento u Anconi.jpg
File:Rimokatolička crkva Chiesa di San Domenico (Ancona) 2017.jpg
File:Chiesa di Santa Maria della Piazza.jpg
File:Pogled iz ankonskoga muzeja.jpg
File:Muzej u Anconi.jpg
File:Ankonska katedrala.jpg
File:U Anconi spomenik.jpg
File:Ancona u rujnu 2017.jpg
File:Upravna zgrada u Anconi.jpg
File:U Anconi u Italiji.jpg
File:Zgrada u Anconi.jpg
File:Na ulazu u Anconu.jpg
File:U talijanskome gradu Anconi 13. rujna 2017.jpg
File:Ancona 2017.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites

*
Belfora

**Belfora** (, ) ir pilsēta un komūna Francijas austrumos, Burgundija-Franškontē reģionā, Belforas departamenta administratīvais centrs. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 47,0 tūkstoši iedzīvotāju. Administratīvi sīkāk Belfora dalās trijos kantonos — Belforā-1, Belforā-2 un Belforā-3.

## Atsauces

## Ārējās saites
Palma (pilsēta)

**Palma** (katalāņu un , izrunā: ), agrāk oficiāli **Palma de Maļorka** (*Palma de Mallorca*), ir pilsēta Spānijā, Baleāru Salu administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Maļorkas salā, Vidusjūras rietumos. 2010. gadā Palmā dzīvoja 405 tūkstoši iedzīvotāju, un pēc šī rādītāja tā ir astotā lielākā pilsēta Spānijā.

Maz ir zināms par Palmu pirms 123. gada p.m.ē., kad Maļorkas salu iekaroja romieši un dibināja pilsētu. 5. gadsimta beigās Palma kļuva par daļu no Bizantijas, bet 8. gadsimtā to iekaroja arābi. 1229. gadā Palmu iekaroja Aragonas karalis Haime I (*Jaime I*). Pēc karaļa nāves Palma ieguva neatkarību, bet 14. gadsimtā to atkal iekaroja Aragonas karalis Pedro IV (*Pedro IV*). 1469. gadā pēc Aragonas karaļa Ferdinanda II Trastamaras un Kastīlijas princeses Izabellas I kāzās kļuva par daļu no Spānijas monarhijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sintētiska valoda

**Sintētiska valoda** ir valoda, kas apvieno vairākas morfēmas, lai izveidotu vārdu. Sintētisko valodu pretstats ir analītiska valoda (izolējoša valoda), kur ir tendence uz vienu zilbi gariem vārdiem. Nav iespējams novilkt striktas robežas starp sintētiskām un analītiskām valodām.

Par sintētiskām valodām šaurākā nozīmē sauc lokāmās valodas (fleksīvās valodas), kur izmanto vārdu locīšanu, lai atspoguļotu gramatiskās attieksmes. Latviešu valoda ir sintētiska valoda gan pamatnozīmē (vārdi tiek darināti no vairākām morfēmām), gan šaurākajā nozīmē — latviešu valoda ir izteikti fleksīva. Vēl viena sintētisko valodu apakšgrupa ir aglutinējošas valodas, kur vārdu darināšanā pievieno afiksus, kurus var lietot arī kā patstāvīgus vārdus.

## Fleksīvās valodas

Fleksīvās jeb lokāmās valodas ir sintētiskās valodas, tām raksturīga vārdu locīšana, tas ir, galotņu maiņa, lai norādītu gramatiskās vārdu kategorijas un sintaktiskās attieksmes. Analītiskajās valodās izmanto vārdu secības maiņu vai papildus vārdu pievienošanu locīšanas vietā. Pie lokāmajām valodām pieder indoeiropiešu un semītu valodas.

## Aglutinējošas valodas

Sintētisku valodu apakškategorija ir aglutinējošas valodas, kas pievieno aizvien jaunus afiksus (piedēkļus), lai atspoguļotu gramatisko attieksmju izmaiņas. Aglutinatīvu valodu vidū ir somugru, tjurku, japāņu un korejiešu valoda.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hemoglobīns

thumbnail|235px|Cilvēka hemoglobīna uzbūve
**Hemoglobīns** (, *aima* — ‘asinis’;  — ‘lode') ir dzelzi saturoša olbaltumviela, kas daudziem dzīvniekiem riņķo asinīs — mugurkaulniekiem sarkanajos asinsķermenīšos (eritrocītos) —, un tā uzdevums ir pārvietot skābekli no plaušām uz citām ķermeņa daļām un pārnest atpakaļ ogļskābo gāzi. Tā ir arī asins krāsviela. Medicīnā hemoglobīns saīsinājumā tiek pierakstīts šādi: **Hb** vai **Hgb**.

## Atsauces
Marko Simončelli

**Marko Simončelli** (; dzimis , miris ) bija itāļu šosejas motobraucējs.

Laikā no 2002. līdz 2006. gadam viņš brauca 125 cm3 klasē. Pēc tam pārgāja uz 250 cm3 klasi, kur 2008. gadā izcīnīja uzvaru sezonas kopvērtējumā. 2010. un 2011. gadā startēja *[[Pasaules čempionāts šosejas motobraukšanā|MotoGP]]* klasē. Kopumā karjeras laikā prestižākajā motociklu klasē aizvadīja 34 sacensības, 2 posmos bija starp trim labākajiem. 2010. gada sezonas kopvērtējumā ierindojās 8. vietā ar 125 punktiem.

2011. gada sezonas Malaizijas *Grand Prix* laikā notikušās sadursmes laikā M. Simončelli tika smagi savainots un vēlāk trases medicīniskajā centrā sportists mira.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* ''Moto GP'' profils
Fleksija (valodniecība)

Ar vārdu **fleksija** ( — liekt, locīt) valodniecībā apzīmē izmaiņas vārdā, kas atspoguļo gramatisku attieksmju maiņu jeb, citiem vārdiem, vārda locīšanu. Valodas, kam fleksija raksturīga, sauc par **fleksīvām valodām**. Atsevišķi izšķir **iekšējo fleksiju**, kas ir skaņu mija vārda saknē. Sintētiskas valodas var nosacīti iedalīt fleksīvās un aglutinatīvās valodās: fleksīvās valodās maina kādu morfēmu (visbiežāk galotni), lai atspoguļotu gramatiskās attieksmes, turpretī aglutinatīvās valodās pievieno aizvien jaunus afiksus. Somu valodai raksturīgs daudz aglutinācijas, kad vārda saknei pievienojot afiksus, taču to nevar uzskatīt par tīri aglutinatīvu valodu, jo vārdu saknēs bieži notiek skaņu mija. Nav iespējams novilkt pilnīgi striktas robežas, kuras ir fleksīvas un kuras aglutinatīvas valodas.

## Latviešu valoda
Latviešu valoda ir izteikti fleksīva, taču lībiešu substrāta ietekmē latviešu valoda ir analītiskāka nekā lietuviešu. Piemēram, latviešu valodā atšķirībā no lietuviešu (un, piemēram, krievu) valodas nav tīra instrumentāļa — tas ir ticis sinkretizēts.

Taču, runājot specifiski par lībiešu substrātu latviešu valodā, ne visas izmaiņas ir vienkāršojumi. Piemēram, saskaņā ar *Comrie* atstāstījuma izteiksme (*darot*, *esot darījis*, *darīšot*) ir ieviesta lībiešu ietekmē un šajā gadījumā tas nav vienkāršojums.

## Atsauces
Saliekšana

[right|thumb|[mugurkauls|Mugurkaula saliekšana]]
**Saliekšana** jeb **fleksija** (no  — 'saliekt') anatomijā ir kustība, kuras laikā samazinās leņķis starp divu blakus esošo ķermeņu segmentu priekšējām virsmām, jo locītava tiek saliekta. Fleksija notiek sagitālajā plaknē ap horizontālu asi, kas atrodas frontālajā plaknē, Izņēmumi ir rokas īkšķa fleksija, pēdas dorsālfleksija, pēdas plantārfleksija, ceļa fleksija un kāju pirkstu fleksija. Piemēram, veicot saliekšanu elkoņa locītavā, samazinās leņķis starp augšdelma un apakšdelma priekšējām virsmām, bet veicot ceļa saliekšanu, samazinās leņķis starp augšstilba un apakšstilba mugurējām virsmām. Muskuļi, kuru funkcija ir fleksija, tiek saukti par fleksoriem. Pretēja kustība saliekšanai ir atliekšana.
Lobamba

**Lobamba** ir viena no Svatini vēsturiskajām galvaspilsētām. Šeit atrodas valsts parlaments un Mātes karalienes mītne. Kopējais iedzīvotāju skaits — 5800. Attālums līdz Svatini oficiālajai galvaspilsētai Mbabanei — 16 km.

## Ārējās saites
Augusts Strindbergs

**Augusts Strindbergs** (;  — ) bija zviedru dramaturgs, romānists, gleznotājs un esejists. Četras desmitgades ilgajā karjerā viņš uzrakstīja vairāk nekā 60 lugas, kā arī vairāk nekā 30 cita veida darbus. A. Strindbergs tiek uzskatīts par modernās zviedru literatūras "tēvu" un viņa darbs *Röda rummet* (1879) tiek uzskatīts par pirmo romānu modernajā zviedru literatūrā. Citi viņa slaveni darbi ir "Tēvs" (*Fadren*) (1887), "Jūlijas jaunkundze" (*Fröken Julie*) (1888), "Inferno" (*Inferno*) (1897), "Uz Damasku" (*Till Damaskus*) (1898), "Sapņu spēle" (*Ett drömspel*) (1902) un "Spoku sonāte" (*Spöksonaten*) (1908). Ir tikušas radītas operas, filmas balstoties uz viņa darbiem.

## Darbi

## Ārējās saites
Ramizs Alija

**Ramizs Tafe Alija** (; dzimis , miris ) bija pēdējais komunistu līderis (1985—1991) un pirmais Albānijas prezidents (1991—1992).

Komunistu partijas loceklis (1961–1992), Albānijas Tautas Sociālistiskās Republikas parlamenta prezidija priekšsēdētājs (no 1982. līdz 1991. gadam), viņa nokļūšanu šai postenī veicināja iepriekšējā līdera Envera Hodžas atbalsts, kurš uzskatīja viņu par pilnvērtīgu militārās līnijas sekotāju un novērtēja viņa atbalstu Albānijas ieturētajai pašaizsardzības un pašapgādes līnijai ārpolitikā, viņu atbalstīja arī Hodžas sieva Nekšmije. 
1992. gadā viņu kopā ar vairākiem citiem komunistiskās partijas bijušiem līderiem apcietināja. 1994. gadā piesprieda deviņu gadu cietumsodu par nelīdzvērtīgu līdzekļu sadali, kopā ar viņu sodīja premjeru Adilu Sarsani, kā arī viceprezidentu Roto Marko.  Miris 2011. gadā no plaušu vēža.

## Izmantotā literatūra
* *Alia, Ramiz. Jeta ime: Kujtime, Tirana*, Toena: 2010

|-
! colspan="3" style="background:#a8bb22;" | Amati

|-

|-

|-
Aldons Vrubļevskis

**Aldons Vrubļevskis** (dzimis  Zaļeniekos) ir latviešu advokāts un sporta organizators. Bijušais Latvijas Olimpiskās komitejas prezidents (2004—2020) un ģenerālsekretārs (1988—2004).

## Biogrāfija
Nodarbojies ar riteņbraukšanu, bijis sporta meistarkandidāts. Vairākkārt svinējis uzvaru Latvijas jaunatnes un junioru čempionātā šosejas riteņbraukšanā, kā arī bijis Rīgas čempions treka riteņbraukšanā un Latvijas augstskolu čempions šosejas riteņbraukšanā.

Izglītību ieguvis Smiltenes 2. astoņgadīgajā skolā, Smiltenes vidusskolā un Latvijas Valsts Universitātes Juridiskajā fakultātē (absolvējis 1980. gadā).

Laikā no 1980. līdz 1982. gadam viņš bija Latvijas Tiesu ekspertīžu un kriminoloģijas Zinātniskās pētniecības laboratorijas zinātniskais līdzstrādnieks, pēc tam (līdz 1984. gadam) A. Vrubļevskis strādāja Latvijas PSR Augstākajā tiesā par priekšsēdētāja palīgu, 1980. gadu vidū bija Rīgas pilsētas Proletāriešu rajona tiesas tiesnesis, no 1987. līdz 1989. gadam — Rīgas rajona tiesas priekšsēdētājs. 1994. gadā A. Vrubļevskis kļuva par zvērinātu advokātu. Laikā no 1995. līdz 1999. gadam viņš darbojās Eiropas Olimpisko komiteju asociācijas Juridiskajā komisijā, savukārt 1995. gadā viņš kļuva par Lozannā esošās Starptautiskās sporta arbitrāžas tiesas tiesnesi un pilda šos pienākumus arī 2021. gadā. Kopš 2013. gada pilda arī EOC Auditoru komisijas locekļa pienākumus un iekļauts ANOC Juridiskās komisijas sastāvā.

Laika posmā no 1988. līdz 2004. gadam A. Vrubļevskis bija Latvijas Olimpiskās komitejas ģenerālsekretārs. No 2001. līdz 2004. gadam bijis Latvijas Riteņbraukšanas federācijas viceprezidents. No 1989. līdz 2005. gadam bijis Latvijas BMX federācijas prezidents.  viņš tika ievēlēts par LOK prezidentu. 2008. un 2012. gadā viņš tika pārvēlēts šajā amatā. 2020. gada februārī paziņojis, ka nekandidēs gaidāmajās LOK prezidenta vēlēšanās.
Kopš 2016. gada sadarbībā ar Olimpisko vēsturnieku Genādiju Maričevu izdod OLYMPIC ENCYCLOPEDIA, kas atspoguļo Starptautisko Olimpisko kustību no 1894. gada līdz 2018. gadam (līdz 2021. gadam izdoti jau 10 sējumi); ar izdevumu iespējams iepazīties arī LNB.
Bijis viens no Latvijas Gada balvas sportā iniciatoriem.

2008. gadā tika apbalvots ar ceturtās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.
Apbalvots arī ar 1991. gada Barikāžu dalībnieka piemiņas zīmi. 2020. gadā apbalvots ar Latvijas Republikas Prezidenta Cildinājuma rakstu, kā arī ar vienu no augstākajiem Starptautiskās Olimpiskās komitejas (IOC) apbalvojumiem - *IOC Pierre de Coubertin Medal.*

2022. gadā darbojās biedrībā „Olimpiskais centrs "Kleisti"“ un nodibinājumā "Sporta Apgāda fonds". Šai pašā gadā prokuratūra pret viņu un viņa pilnvaroto personu vērsa apsūdzības par iespējamu krāpniecisku naudas piesavināšanos kāda uzņēmuma maksātnespējas administrēšanas laikā.

Sieva - tiesnese Zaiga Vrubļevska (dz. 1958. g.).

## Atsauces
Elīna Dzelme

**Elīna Maligina** (dzimusi **Elīna Dzelme**  Rīgā; literārais pseidonīms **Helēna Ora**) ir latviešu aktrise, performanču māksliniece, gleznotāja, dzejniece un bijusī uzņēmēja. Strādāja Dailes teātrī, viņai ir bijušas vairākas personālizstādes.

Viņa izglītību ir ieguvusi Rīgas Centra Daiļamatniecības pamatskolā, Rīgas Kultūru vidusskolā un Latvijas Kultūras akadēmijā. Viņa bija precējusies ar Dailes teātra galveno režisoru Dž. Dž. Džilindžeru, tad ar AS „Olainfarm” valdes priekšsēdētāju Valēriju Maliginu.

## Lomas Dailes teātrī
* 2009: "Punktiņa un Antons" — Punktiņa
* 2009: "Ja mana sieva uzzinās..." — Džein
* 2009: "Divi nabadzīgi rumāņi" — Džīna
* 2010: "Gaisa grābekļi" — Fifi, bārdāma
* 2010: "Īstvikas raganas" — Aleksandra
* 2010: "Amour fou" — Ada
* 2011: "Ar vīru nav viegli" — Silvija
* 2011: "Primadonnas" — Mega
* 2012: "Eņģeļi Amerikā" — Eņģelis, Emīlija, Māsa Ella Čaptere, Sieviete Dienvidu Bronksā
* 2013: "Vējiem līdzi" — Melānija Vilksa
* 2013: "Šeipings" — Eva, "Performanču" dalībniece
* 2014: "Izraidītie" — Dana
* 2014: "Bovarī kundze" — Lefransuā jaunkundze
* 2015: "Ugunsgrēki" — Džihane, Nazira, Kaujinieks, Fotogrāfe
* 2015: "Droši kā tankā" — Aleksandrs
* 2015: "Svēta lieta" — Marta

## Lomas seriālos
* "Cerību iela 21" (2008) — Ināra
* "Eņģeļu iela 9. Pelnrušķītes mantojums" (2013—2014) — Kerija
* "UgunsGrēks" (2015) — Sofija Hartmane

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dailes teātra profils
* Džilindžera jaunā mīlestība Elīna Dzelme. Atklāta intervija
Saule (mitoloģija)

[thumb|235px|[Trundholmas Saules rati.]]
**Saule mitoloģijā** ir Visumu sakārtojošais spēks, tā nosaka kalendāro ciklu un laika skaitīšanu. Tā ir debesu dievība, pretstatā Zemei. Senajā Šumerā Saules dievs bija Utu, Babilonijā — Šamašs, Ēģiptē — Ra, Senajā Grieķijā — Hēlijs utt.

Saules dievība ir centrālais tēls debesu mītu sistēmā arī latviešu mitoloģijā, kur viņa ir debesu sētas saimniece. Viņa pārvietojas ratos vai kamanās ar diviem vai trim kumeļiem, bet pa jūru vai ezeru brien kājām vai brauc laivā. Atsevišķos dziesmu variantos Saule guļ vai noriet jūras vidū, aiz deviņām jūrām, viņā pusē Daugavai u.c.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Saule
* Saule (dievība)

## Ārējās saites
Lielais darbs

[thumb|150px|Lielā darba krāsas uz bruņinieka krūšu bruņām sena alķīmiķu [rokraksts|rokraksta ilustrācijā]]
**Lielais darbs** () alķīmijā ir apzīmējums filozofu akmens iegūšanai no pirmmatērijas (*prima materia*). Tā sauca arī apziņas skaidrības sasniegšanu, kā arī gara un matērijas saplūšanu. 

Lielais darbs sastāvēja no dažādām operācijām (kristalizācijas, ietvaicēšanas, sublimēšanas u.c.), un alķīmiķuprāt ietvēra četrus posmus, kas nosaukti pēc komponentu krāsu izmaiņām — "melnais" (*nigredo*), "baltais" (*albedo*), "dzeltenais" (*citrinitas*) un "sarkanais" (*rubedo*) posms:

* Nigredo (melnais posms) simbolizēja materiālās un garīgās sabrukšanas procesu — vecās formas iziršanu, lai rastos jauna substance. Šis posms tika saistīts ar nāvi, tumsu un haosu, bet vienlaikus arī ar potenciālu atdzimšanai.
* Albedo (baltais posms) bija attīrīšanās un apgaismības fāze. Šajā stadijā sākas atdzimšana un gaismas parādīšanās pēc tumsas. Tā simbolizē dvēseles šķīstīšanu un jauna skaidrības līmeņa sasniegšanu.
* Citrinitas (dzeltenais posms) pārstāvēja transformāciju un gudrības iegūšanu. Šo fāzi reizēm apvienoja ar *albedo* vai *rubedo*, bet klasiskajos traktātos tā tika izdalīta kā atsevišķa, norādot uz apziņas apgaismojumu un Saules simbolisko iedarbību.
* Rubedo (sarkanais posms) bija pēdējais un augstākais Lielā darba posms. Tas nozīmēja pilnīgu garīgās un materiālās vienotības sasniegšanu, kurā transformētā substance kļūst par filozofu akmeni. Šis posms simbolizēja pilnību, nemirstību un dievišķo integrāciju.

Lielais darbs ne tikai kalpoja kā praktisks ceļvedis alķīmijas procesiem, bet arī kā alegorija cilvēka iekšējai pārveidei. Daudzi alķīmiķi uzskatīja, ka patiesais *Magnum opus* nav tikai materiāla transmutācija, bet arī ceļš uz garīgo pilnību — individuācijas procesu, kurā cilvēks apzinās savu patieso būtību un kļūst vesels, vienots ar Kosmosu.

## Ārējās saites
Dzelme

**Dzelme** var būt:
* dziļa vieta ūdenstilpē;
* latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
** Elīna Dzelme — aktrise un gleznotāja;
** Kristaps Dzelme — futbolists;
** ‎Ilona Dzelme-Grīnberga — bijusī latviešu burātāja un trenere;
** Inita Sondore (dzimusi Inita Dzelme) — aktrise (1987).

## Skatīt arī
* Dzelmes