open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Džeraldīna Čaplina

**Džeraldīna Lī Čaplina** (, dzimusi ) ir amerikāņu aktrise. Džeraldīna ir aktiera Čārlija Čaplina vecākā meita.

Čaplinas pirmā nozīmīgā loma bija Deivida Līna filmā "Doktors Živago" (1965), par ko viņu nominēta Zelta globusa balvai. Vēlāk piedalījusies arī vairākās Brodvejas lugās. Savu otro Zelta globusa nomināciju saņēmusi par dalību Roberta Oltmena filmā "Našvila" (1975). Nominēta arī BAFTA kino balvai par lomu filmā *[[Welcome to L.A.]]* (1976). Par savas vecāsmātes lomu filmā "Čaplins" (1992) Čaplinu trešo reizi nominēja Zelta globusa balvai.

Čaplina piedalījusies arī vairākās kritiķu atzītās Francijas un Spānijas filmās. Par lomu Spānijas filmā *[[En la ciudad sin límites]]* (2002) viņa saņēma ''Goya'' balvu.

Piedalījusies *[[Netflix]]* seriāla "Kronis" (2019) trešajā sezonā.

## Ārējās saites
Estoty

***Estoty*** ir mobilo spēļu studija, kas atrodas Baltijas valstīs, Eiropā.

## Vēsture
Uzņēmums dibināts 2012. gadā Rīgā, Latvijā. 2014. gadā atvērta vēl viena studija Viļņā, Lietuvā.

*Estoty* specializējas *hyper-casual* (viegli saprotamu un tūlīt spēlējamu) kā arī cita veida mobilo spēļu radīšanā. *Johnny Trigger*, *My Little Universe*, *Squad Alpha*, *Knife Hit*, *Jelly Shift*, *Drive and Park*, *2048*, *Battle Disk*, *Agent Action*, *Flippy Race*, *Prince of Persia: Escape* (mobilais *[[Ubisoft]]* videospēļu rimeiks), *Swing Loops*, *Pixel Rush* un daudzas citas ir *Estoty* veidotās spēles, kas kopumā visā pasaulē lejupielādētas 1,5 miljardus reižu un ierindojas starp Top 20 spēlēm *Apple App* veikalā 2018. un 2020. gadā un *[[Google Play]]* veikalā 2020. gadā.

## Nozīmīgākās spēles
* *My Little Universe* — 2021 (*Android*, *iOS*); Latvijas spēļu balva 2021 "Labākā viedtālruņu spēle".
* *Agent Action* — 2020 (*Android*, *iOS*): Latvijas spēļu balva 2020 "Vislabākā mobilā spēle", "Vislabākā mūzika un skaņa".
* *Johnny Trigger* — 2019 (*Android*, *iOS*). *DevGAMM* 2020. gada tiešsaistes balva "Vislabākā viegli saprotamā un tūlīt spēlējamā spēle", Lietuvas spēļu apbalvošanas ceremonija "Gada spēle", Lietuvas spēļu izstrādātāju asociācija "Visievērojamākā spēle, kas izdota 2021. gadā", *[[App Store]]* — *Top 20 games*, *Best of 2020*
* *House Paint* — 2019 (*Android*, *iOS*); Lietuvas spēļu balva "Vislabākā mobilā spēle".
* *Battle Disc* — 2019 (*Android*, *iOS*); Latvijas spēļu balva 2019 "Vislabākā viegli saprotamā un tūlīt spēlējamā spēle".
* *Prince of Persia: Escape* — 2018 (*Android*, *iOS*); Latvijas spēļu balva 2018 "Vislabākā viegli saprotamā un tūlīt spēlējamā spēle".
* *Knife Hit* — 2018 (*Android*, *iOS*); *App Store* — *Top 20 games*, *Best of 2018*

## Atsauces
Horodoka (Hmeļnickas apgabals)

**Horodoka** () ir pilsēta Ukrainas rietumos, Hmeļnickas apgabala Hmeļnickas rajonā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Smotričas un Trostjanecas upju krastos  no apgabala centra Hmeļnickas. Līdz 2020. gadam bija rajona centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1362. gadā kā **Gorodeca** vai **Grudeka**. 15. gadsimta beigās sakarā ar īpašnieka maiņu pārdēvēta par **Novodvoru**. Vēlākos laikos vēl vairākkārt mainījusi īpašniekus un atkal dēvēta par Grudeku vai Gorodoku. 1795. gadā ieguvusi miesta statusu, 1938. gadā — pilsētciemata, bet 1957. gadā — pilsētas statusu. Mūsdienās attīstīta pārtikas rūpniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krikets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — komandu sastāvi

Šajā uzskaitījumā apkopoti **sportisti, [[Krikets|kriketa komandu]] sastāvi, kuras startēja [[Krikets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|kriketa turnīrā]] [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Parīzē. Turnīrs tika aizvadīts 1900. gada 19. un 20. augustā, Vensēnas velodromā, Parīzē. Šajā turnīrā startēja **2 komandas**, kopā ar **24 spēlētājiem** no **2 valstīm**.

Turnīrā Lielbritāniju pārstāvēja kriketa komanda *Devon and Somerset Wanderers*, bet Jaukto komandu (veidoja Lielbritānijas un Francijas sportisti) pārstāvēja *French Athletic Club Union* komanda.

## Komandas

## Komandu sastāvi
*Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

### Lielbritānija (''Devon and Somerset Wanderers'')

### [[Attēls:Olympic flag border.png|20px]] Jauktā komanda (''French Athletic Club Union'')

## Pārstāvētās valstis un sportistu skaits

## Atsauces

## Ārējās saites
* Krikets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Krikets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'') 
* Krikets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympics'') 
*
Krasiļiva

**Krasiļiva** () ir pilsēta Ukrainas rietumos, Hmeļnickas apgabala Hmeļnickas rajonā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā  uz ziemeļiem no apgabala centra Hmeļnickas. Līdz 2020. gadam bija rajona centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1444. gadā. 16. gadsimta sākumā Krasiļivā uzbūvēta pils aizsardzībai pret tatāru iebrukumiem. Kopš 1793. gada miests Volīnijas guberņā, no 1930. gada — pilsētciemats, no 1964. gada — pilsēta. Mūsdienās pilsētā attīstīta pārtikas rūpniecība un mašīnbūve.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dunajivci

**Dunajivci** () ir pilsēta Ukrainas rietumos, Hmeļnickas apgabala Kamjanecas-Podiļskas rajonā. Izvietojusies apgabala dienviddaļā Ternavas upes krastā  no apgabala centra Hmeļnickas. Līdz 2020. gadam bija rajona centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1403. gadā. 1592. gadā Polijas karalis Sigismunds III piešķīra Dunajivciem (*Dunajowiec*) Magdeburgas tiesības. Pēc Polijas otrās dalīšanas Dunajivci nonāca Krievijas sastāvā un 1881. gadā bija miests ar lielākoties ebreju iedzīvotājiem. No 1923. gada rajona centrs. 1958. gadā atkārtoti piešķirtas pilsētas tiesības. Mūsdienās pilsētā attīstīta pārtikas un mēbeļu rūpniecība, metālapstrāde.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krūmāja sīpols

**Krūmāja sīpols** () ir amariļļu dzimtas suga. Sugas sākotnējais izplatības areāls ir Eiropā, taču tā ir ieviesta arī citos kontinentos. Krūmāja sīpols ir sastopams nereti visā Latvijas teritorijā — Daugavas un Ventas ielejā diezgan bieži.

## Apraksts
Krūmāja sīpols ir daudzgadīgs, 25—60 cm garš lakstaugs ar vienu, tipisku, diametrā 1—1,5 cm lielu sīpolu. Auga stublājs ir stāvs, uz tā ir 2—4 renesveidīgas lapas, kuras ir aptuveni 0,3—0,5 cm platas. Ziedu čemurs ir skrajš, ieapaļš, ar pelēcīgi sārtām vairvasiņām. Ziedu kopumā ir maz, to apziednis ir blāvi iesārts vai zaļganbalts, ārpusē parasti ar zaļganām garensvītrām (dzīslām). Ziedi čemurā ir garos ziedkātos starp vairvasiņām, un tie ir lokveidīgi nokareni. Putekšņlapas ir apziedņa garumā. Vīkals divreiz vai trīsreiz garāks nekā čemurs, smails, paliekošs, sākumā zaļš, vēlāk dzeltenīgs, plēvjains. Zied jūnijā un jūlijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Daltona likums

thumb|316x316px|Daltona likuma ilustrācija
**Daltona likums** ir fizikas likums, kas nosaka, ka ideālu gāzu maisījuma spiediens ir šo maisījumu veidojošo gāzu parciālspiedienu summa. Šo likumu 1801. gadā atklāja Džons Daltons.

Likuma matemātiskā izteiksme:

p=\sum_{i} p_i,

kur p ir gāzu maisījuma spiediens, p_i ir *i*-tās maisījuma komponentes parciālspiediens.

Ja gāzu molekulu koncentrācijas ir lielas, tas ir, ja gāzes ir reālas, rodas novirzes no Daltona likuma — molekulu mijiedarbības dēļ spiediens vairs nav aditīvs (saskaitīšanas rezultātā iegūstams).
Irina Husjaka

**Irina Husjaka** (; dzimusi ) ir ukraiņu brīvā stila cīkstone, 2019. gada Eiropas čempione.

## Biogrāfija
Irina Husjaka ar cīņas sportu sāka nodarboties 2001. gadā, vienpadsmit gadu vecumā. Panākumus viņa guva jau startējot kadetu un junioru sacensībās. 2006. gadā ieguva bronzas medaļu Eiropas kadetu čempionātā. 2007. gadā kļuva par šī čempionāta uzvarētāju. 2009. gadā izcīnīja sudraba medaļu pasaules junioru čempionātā. Gadu vēlāk bija trešā Eiropas junioru čempionātā.

2013. gada martā Eiropas čempionātā Tbilisi Irina pusfinālā zaudēja grieķietei Marijai Prevolaraki, pēc tam cīņā par trešo vietu pieveica polieti Katažinu Kravčiku un ieguva bronzas medaļu. 2013. gada pasaules čempionātā, kas septembrī notika Budapeštā, svara kategorijā līdz 55 kg Ukrainas sportiste ieguva dalītu 5. vietu, viņa pusfinālā zaudēja izcilajai Japānas sportistei Saori Jošidai, bet cīņā par bronzu arī Krievijas pārstāvei Valērijai Koblovai.
2019. gadā Irina Husjaka uzvarēja Eiropas čempionātā svara kategorijā līdz 55 kg.

Viņa pārstāvēja Ļvivas sporta biedrību "Spartaks".

Absolvējusi Ļvivas Valsts fiziskās kultūras koledžu un Ļvivas Valsts fiziskās kultūras universitāti. Strādā par brīvās cīņas treneri Ivana Piddubnija olimpiskajā koledžā.

### Galveno sacensību rezultāti
#### Pasaules čempionāti

#### Eiropas čempionāti

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Kņazienes Olgas ordenis, 3. pakāpe (2013)
* Labākā 2012. gada oktobra Ļvivas apgabala sportiste.
* Labākā 2013. gada septembra Ļvivas apgabala sportiste.

## Atsauces

## Ārējās saites
Voločiska

**Voločiska** () ir pilsēta Ukrainas rietumos, Hmeļnickas apgabala Hmeļnickas rajonā. Izvietojusies apgabala rietumos Zbručas upes krastā  no apgabala centra Hmeļnickas. Līdz 2020. gadam bija rajona centrs.

## Vēsture
Sena apdzīvota vieta, kas sākotnēji dēvēta par **Voločišči** (*Волочище*) un caur kuru veduši tirdzniecības ceļi no austrumiem uz rietumiem. Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1463. gadā. No 1557. gada miests. 1870. gadā caur Voločisku izbūvēts Kijivas—Ļvivas dzelzceļš. No 1922. gada PSRS un Polijas pierobežas pilsēta, pie kam pilsētas daļa Pidvoločiska upes pretējā krastā palika Polijas sastāvā. Kopš 1923. gada — rajona centrs, kopš 1970. gada — pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķiploku sīpols

**Ķiploku sīpols** () ir amariļļu dzimtas suga. Tā galvenokārt ir sastopama Eiropā — biežāk sastopams teritorijā uz dienvidiem no Latvijas. Skandināvijas dienvidu daļā un Baltijā suga izplatīta nevienmērīgi. Latvijā sastopama tikai valsts rietumu un centrālajā daļā.

## Apraksts
Ķiploku sīpols ir daudzgadīgs, 40-90 cm garš lakstaugs. Augam ir viens vai daži tumšsarkani, 1—2 cm lieli sīpoliņi. Sīpola apvalks ir pelēkbrūns, matēts. Stublājs ir stāvs, uz tā ir 3—5 aptuveni 8—20 cm garas un 0,6—1,3 cm platas, plakanas lapas, kas sniedzas apmēram līdz stublāja vidum. Lapas mala, dažreiz arī vidusdzīsla raupja. Lapas piestiprinājums stublājam ir nolaideni makstveidīgs. Ziedēšanas laikā lapas jau ir atmirušas. Ziedu čemurā ir gan ziedi, gan vairvasiņas. Dažreiz ir tikai vairvasiņas vai tikai ziedi. Vīkala lapas ir divas, vīkals paliekošs, garāks nekā čemurs. Apziednis ir tumši purpursārts, iekšējā gredzena putekšņlapu kātiņš ir plats, ar īlenveida zobiņu katrā pusē. Ziedi čemurā ir dažāda garuma, stāvos ziedkātos. Zied jūnija beigās un jūlijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ktēsifona

**Ktēsifona** () bija sena pilsēta Tigras upes krastos, apmēram 35 kilometrus uz dienvidaustrumiem no mūsdienu Bagdādes.

Vairāk nekā 800 gadus tā bija Partas un Sasanīdu impērijas galvaspilsēta. To vairrākkārt ieņēma romieši. 651. gadā Persiju iekaroja musulmaņi, pilsēta panīka un par reģiona centru kļuva Bagdāde.

## Ārējās saites
Nipūra

**Nipūra**  bija Senās Divupes pilsēta, kas mūsdienās atrodas Irākas teritorijā. Kaut arī pilsēta vēsturiski nebija politiski spēcīga, tā bija ievērojams reliģiskais centrs, jo šeit atradās galvenā šumeru dieva Enlila templis. Enlils bija vēja, gaisa un vētru dievs šumeriešu panteonā.

## Ārējās saites
Nivhi

thumb|Nivhu apdzīvotās vietas saskaņā ar Krievijas 2002. gada tautas skaitīšanu.
thumb|Nivhu procentuālā izplatība Tālo Austrumu federālā apgabala pilsētās un lauku apdzīvotajās vietās, 2010. gada skaitīšana

**Nivhi** (pašnosaukums: *нивх*, daudzskaitlī *нивхгу* (Amūras), vai *ниғвӈ* daudzskaitlī *ниғвӈгун* (Sahalīnas)) ir tauta Ziemeļaustrumāzijā, viena no Krievijas Federācijas Tālo Austrumu un Galējo Ziemeļu tautām. Dzīvo Sahalīnas salas ziemeļu daļā un Timas upes baseinā (vairāk nekā 2 tūkstoši cilvēku), kā arī Amūras lejtecē (2034 cilvēki).

Kopskaitā 4466 cilvēki. Tie pieder pie lielās mongoloīdu rases Ziemeļāzijas rases Centrālāzijas tipa. Kopā ar čukčiem, korjakiem un citām ziemeļaustrumu tautām viņi ir daļa no Paleoāzijas grupas. Novecojis nosaukums ir giļaki. Šis etnonīms tika plaši izmantots līdz 20. gadsimta 30. gadiem. Daži vecie nivhi sevi dēvē par giļakiem arī mūsdienās. Papildus nivhiem krievi giļakus sauca arī par ulčiem, negidaliem un daļēji evenkiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Polonne

**Polonne** () ir pilsēta Ukrainas rietumos, Hmeļnickas apgabala Šepetivkas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļos Homoras upes krastā  no apgabala centra Hmeļnickas. Viena no senākajām Ukrainas pilsētām — zināma kopš 996. gada.

## Vēsture
Polonne zināma kopš 996. gada, kad Kijivas kņazs Volodimirs to pieskaitīja Kijivas baznīcai kā vienu desmitdaļu no savām pilsētām. Pirmoreiz konkrēti Polonne minēta Hipatija hronikā 1171. gadā. 1195. gadā pārgāja no Kijivas uz Volīnijas kņazisti. 12. gadsimta pilskalns atrodas Homoras upes labajā krastā. 14. gadsimta otrajā pusē nonāca Lietuvas lielkņazistes valdījumā, bet pēc Ļubļinas ūnijas 1569. gadā. — Žečpospolitas sastāvā. Vēlākos laikos vēl vairākkārt mainījusi piederību, bet pēc otrās Polijas dalīšanas nonāca Krievijas sastāvā. Pilsētas izaugsmi veicināja Kijivas—Brestas dzelzceļa izbūve. 1938. gadā piešķirtas pilsētas tiesības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Indeksu fonds

**Indeksu fonds** ir paju investīciju fonda veids, kas seko indeksu investīciju stratēģijai. Indeksu fonda veidošanas noteikumi nosaka, kāda tipa uzņēmumi ir piemēroti fondam. Vispazīstamākais indeksu fonds — “Vanguard 500 Index Fund” — darbojas uz S&P 500 indeksa pamata.

## Vēsture
1967. gada 24. maijā Ričards Alens Bičs dibināja uzņēmumu *Qualidex, Fund, Inc.* 1970. gada oktobrī uzņēmums tika pārveidots par fondu, kas balstās uz indeksu *Dow Jones 30 (DJI 30)*. Atbilstoša reģistrācija tika veikta 1972. gada 31. jūlijā. Tas bija pirmais indeksu fonds vēsturē.

## Priekšrocības
No investora viedokļa galvenā indeksu fondu priekšrocība ir stratēģijas maksimālā vienkāršība, kas nozīmē, citā starpā, minimālās pārvaldības izmaksas. Komisijas nodevas parasti svārstās no 0,1% lielajiem ASV uzņēmumiem līdz 0,7% jaunattīstības tirgiem. Vidēji aktīvi pārvaldīts kopieguldījumu fonds iekasē komisijas maksu 1,15% apmērā. Lielākajai daļai investoru arī ir grūti pārspēt S&P 500 indeksa rādītājus.

Šāda investīciju stratēģija jau pati par sevi paredz portfeļa diversifikāciju, jo investors, pērkot indeksu, saņem īpašumā nelielu daļu visos indeksā iekļautajos uzņēmumos.

## Trūkumi
Galvenais indeksu fondu trūkums ir akla sekošana tirgum, atstājot investoru pilnīgi neaizsargātu tirgus burbuļu priekšā.

Ja indeksa aprēķināšanas noteikumi ir formulēti nepareizi, indekss var pieaugt, lai gan indeksā iekļauto uzņēmumu rādītāji kopumā pasliktinās. Šajā gadījumā cilvēki, kuri ir ieguldījuši indeksā, var zaudēt savus ieguldījumus. Vidēji visiem indeksu fondiem kļūda indeksa aprēķinā ir vienāda ar 38 bāzes punktiem.

Palielināta pieprasījuma pēc indeksu fonda dēļ uzņēmumam, kas iekļauts populārā indeksā, var rasties pieprasījuma šoks, bet uzņēmumam, kas izslēgts no šāda indeksa, var rasties piedāvājuma šoks, kas ietekmē cenu.

## Atsauces
Izjaslava

**Izjaslava** () ir pilsēta Ukrainas rietumos, Hmeļnickas apgabala Šepetivkas rajonā. Izvietojusies apgabala ziemeļos Horiņas upes krastā  no apgabala centra Hmeļnickas. Vienīgā Ukrainas pilsēta, kurā saglabājies Kijivas Krievzemes laika pilsētas plānojuma struktūra.

## Vēsture
Pilsēta uzbūvēta 13. gadsimta otrajā pusē un mantojusi nosaukumus no senākās Izjaslavļas vai Vecās Zaslavas, kas atradusies 12 km uz austrumiem tagadējās Horodiščes vietā. Vecā Zaslava vēstures avotos minēta 1390. gadā, bet iznīcināta Batija uzbrukumā 1241. gadā. Jaunā Zaslava vēstures avotos pirmoreiz minēta 1411. gadā, bet jau 1583. gadā tai piešķirtas Magdeburgas tiesības. Gadu gaitā pilsētas nosaukums bijis Zaslava, Žaslava vai Žoslava, bet tagadējais nosaukums nostiprinājies kopš 1910. gada. Pilsēta ilgstoši bija reģionāls administratīvais un saimnieciskais centrs, tā bijusi Izjaslavas vietniecības (1793-1795), apriņķa (1796-1797), Volīnijas guberņas centrs. Mūsdienās pārtikas un tekstilrūpniecības centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rimants Ziedonis

**Rimants Ziedonis** (dzimis 1962. gada 17. jūnijā) ir latviešu dzejnieks, rakstnieks un žurnālists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1962. gadā Jēkabpilī dzejnieka Imanta Ziedoņa un skolotājas Ritmas Safonovas ģimenē. Mācījās 
Jūrmalas 1. vidusskolā (1969–1972), tad Jūrmalas 4. vidusskolā (1972–1977) un Rīgas Lietišķās mākslas vidusskolā (1977–1981). Studēja Latvijas Valsts universitātes Žurnālistikas nodaļā (1981–1986), publicēja pirmo dzejoļu krājumu. 
Strādāja par žurnāla "Karogs" (1986–1989) prozas nodaļas redaktoru, pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1991. gadā viņu uzņēma Latvijas Rakstnieku savienībā. Bija laikraksta "Neatkarīgā Rīta Avīze" kultūras nodaļas un laikraksta "Literatūra. Māksla. Mēs" redaktors (1994–1999), līdztekus arī laikraksta "Jaunā Avīze" sestdienas pielikuma "Jā" redaktors (1997–1998), laikraksta "Rīgas Balss" galvenais redaktors (1998–1999), gatavoja Ministru prezidenta Jaungada uzrunu tautai LTV un uzrunu Mežaparka Lielajā estrādē Dziesmu svētku dalībniekiem un skatītājiem (1998). 1999. gadā bija Ministru prezidenta biedra Eiropas Savienības lietās Guntars Krasta preses sekretārs, tad jaunievēlētās Latvijas Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas preses sekretārs. 

2000. gadā R. Ziedonis kļuva par žurnāla "Karogs" literārās nodaļas redaktoru, vēlāk vadīja izdevumu "*National Geographic Latvia*", veidoja videoraidījumus, sarunas portālos "Apollo" un "Delfi" u.c.

## Darbi
Pirmā grāmata dzejoļu krājums "Atvēzējies glāstam" (1986), tad stāstu krājumi "Dzīves pieredze un ziepju burbuļi" (1992) un "Pastaiga" (2016). Dokumentālā proza par Arvīdu Blūmentālu "Nacionālais dēkainis - krokodilu mednieks" (2000) un "Paradoksālā Latvija" (2006), pēc kuras motīviem Latvijas Nacionālais teātris 2019. gadā iestudēja izrādi. Grāmatas "Mežu zemē Latvijā" (2006) un "Jūras zemē Latvijā" (2009). Grāmata "Austrumu robeža" (2008) par realitāti Krievijas un Baltkrievijas pierobežā.

## Apbalvojumi
2013. gadā saņēma Egona Līva piemiņas balvu "Krasta ļaudis" par dokumentālās prozas grāmatu "Leišmalīte" (2013), kas tapusi sadarbībā ar tēvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rimants Ziedonis izrades.lv
* https://www.literatura.lv/personas/rimants-ziedonis
Polo 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — komandu sastāvi

Šajā uzskaitījumā apkopoti **sportisti, [[polo|polo komandu]] sastāvi, kuras startēja [[Polo 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|polo turnīrā]] [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Parīzē. Turnīrs tika aizvadīts 1900. gadā no 28. maija līdz 2. jūnijam, Buloņas mežā, Parīzē. Šajā turnīrā startēja **5 komandas**, kopā ar **20 spēlētājiem** no **4 valstīm**.

Turnīrā Franciju pārstāvēja polo komanda *Compiègne Polo Club*, bet Jaukto komandu (veidoja ASV, Francijas, Lielbritānijas un Meksikas sportisti) pārstāvēja *Bagatelle Polo Club de Paris, BLO Polo Club Rugby, Foxhunters Hurlingham* un *Mexico* komandas.

## Komandas

## Komandu sastāvi
*Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

### Francija (''Compiègne Polo Club'')

### [[Attēls:Olympic flag border.png|20px]] Jauktā komanda (''Bagatelle Polo Club de Paris'')

### [[Attēls:Olympic flag border.png|20px]] Jauktā komanda (''BLO Polo Club Rugby'')

### [[Attēls:Olympic flag border.png|20px]] Jauktā komanda (''Foxhunters Hurlingham'')

### [[Attēls:Olympic flag border.png|20px]] Jauktā komanda (''Mexico'')

## Pārstāvētās valstis

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
* Polo 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Polo 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'') 
* Polo 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympics'') 
* 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Polo 1900".  Accessed 25 February 2006. Available electronically at
Māris Pūris

**Māris Pūris** (dzimis  Cēsīs) ir latviešu stepa dejotājs un aktieris.

## Biogrāfija
Mācījies Cēsu 1. pamatskolā un Jāzepa Vītola Latvijas Valsts konservatorijā. Strādājis Liepājas teātrī no 1986. līdz 1991. gadam, kā arī Dailes teātrī.

Stepa dejas pamatus apguvis pie Operetes teātra aktiera Jāņa Pirvica. Savulaik bijis stepa skolas direktors, bet tā izputēja 2008. gada finansiālās krīzes laikā.

Piedalījies seriālos "Sirdsmīļā Monika", "Likteņa līdumnieki" un filmās "Baiga vasara" un "Izpostītā ligzda".

## Atsauces
Verhovina

**Verhovina** () ir ciemats Ukrainas rietumos, Ivanofrankivskas apgabala Verhovinas rajona centrs. Izvietojusies apgabala dienvidos Čornijčeremošas upes krastā  no apgabala centra Ivanofrankivskas. Attīstīts tūrisma centrs, tiek uzskatīta par huculu galvaspilsētu. Verhovinas vārdā tika nosaukta Ļvivā ražotu mopēdu sērija.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1424. gadā kā **Žabjes** (*Жаб'є*, *Żabie*) ciems. Līdz 1939. gadam Polijas sastāvā. 1962. gadā piešķirts pilsētciemata statuss un pārdēvēta tagadējā vārdā pēc Verhovinas novada nosaukuma. 2024. gadā Ukrainas atkrieviskošanas ietvaros pilsētciemata statuss aizstāts ar ciemata statusu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Regbijs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — komandu sastāvi

Šajā uzskaitījumā apkopoti **sportisti, [[regbijs|regbija komandu]] sastāvi, kuras startēja [[Regbijs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|regbija turnīrā]] [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Parīzē. Turnīrs tika aizvadīts 1900. gada no 14. un 28. oktobrī, Vensānas velodromā, Parīzē. Šajā turnīrā startēja **3 komandas**, kopā ar **47 spēlētājiem** no **5 valstīm**.

Turnīrā Lielbritāniju pārstāvēja regbija komanda *Moseley Wanderers*, Vāciju pārstāvēja regbija komanda *FC 1880 Frankfurt*, bet Jaukto komandu pārstāvēja regbija komanda *Union des Sociétés Françaises*.

## Komandas

## Komandu sastāvi
*Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

### [[Attēls:Olympic flag border.png|20px]] Jauktā komanda (''Union des Sociétés Françaises'')

### Lielbritānija (''Moseley Wanderers'')

### Vācija (''FC 1880 Frankfurt'')

## Pārstāvētās valstis

## Atsauces

## Ārējās saites
* Regbijs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Regbijs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'') 
* Regbijs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympics'') 
* 
* De Wael, Herman. *Herman's Full Olympians*: "Rugby 1900".  Accessed 2 March 2006. Available electronically at http://users.skynet.be/hermandw/olymp/rug1900.html .
Plats

**Plats** () ir angļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Deivids Plats (*David Platt*; 1966) — Anglijas futbolists un futbola treneris;
* Džefs Plats (*Geoff Platt*; 1985) — kanādiešu izcelsmes Baltkrievijas hokejists;
* Olivers Plats (*Oliver Platt*; 1960) — amerikāņu aktieris.
Tetjana Komarnicka

**Tetjana Komarnicka** (; dzimusi ) ir bijusī ukraiņu brīvā stila cīkstone, Eiropas čempione, Pasaules un Eiropas čempionātu medaļniece. Pēc karjeras beigām — trenere.

## Biogrāfija
Ar cīņas sportu Tetjana Komarnicka sāka nodarboties 1990. gadā, deviņpadsmit gadu vecumā. 2002. gadā absolvējusi Ukrainas Nacionālo fiziskās audzināšanas un sporta universitāti.

1993. gada Eiropas čempionātā Ivanovā svara kategorijā līdz 75 kg Tetjana finālā zaudēja krievu cīkstonei Jevgeņijai Osipenko un ieguva sudraba medaļu, bet tā paša gada pasaules čempionātā ieņēma 4. vietu. Viņa vēl sešas reizes piedalījās pasaules čempionātos, bet tikai vienu reizi viņa kāpa uz goda pjedestāla, kad Atlantā 1995. gadā viņa izcīnīja bronzas medaļu.

Daudz veiksmīgāki bija bulgāru cīkstones starti Eiropas čempionātos. 1963. gadā iegūtai sudraba medaļai viņa pievienoja vēl trīs sudraba (1996—1998) un divas zelta (1999, 2000) Eiropas čempionātu medaļas.

Pēc sporta karjeras pabeigšanas viņa sāka trenera profesiju. Kopš 2005. gada viņa strādā par Ukrainas sieviešu cīņas izlases galveno treneri.

### Galveno sacensību rezultāti

#### Pasaules čempionāti

#### Eiropas čempionāti

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Ukrainas Starptautiskās klases sporta meistare

## Atsauces

## Ārējās saites
Frīdrihs fon Siverss

**Frīdrihs Vilhelms fon Siverss** (, , dzimis , miris ) bija Latvijā dzimis vācbaltiešu izcelsmes ģenerālmajors, senators, slepenpadomnieks un Kurzemes guberņas civilais gubernators no 1811. līdz 1814. gadam.

Dzimis un miris Rencēnu muižā (pēc citām ziņām dzimis Eizu muižā Igaunijā). No 1763. gada dienēja Krievijas Impērijas armijā. Piedalījās cīņās pret Konfederāciju Polijā un Krievu—turku karā. 1786. gadā pulkveža dienesta pakāpē demobilizējās.

No 1792. līdz 1797. gadam ieņēma Vidzemes bruņniecības maršala amatu, bet no 1797. līdz 1798. gadam Vidzemes landmaršala amatu. 1811. gadā tika iecelts par Kurzemes guberņas civilo gubernatoru. Par panākumiem guberņas pārvaldē 1812. gada kara laikā, ieguva slepenpadomnieka pakāpi. 1815. gadā tika nosūtīts uz Volīnijas guberņu revīzijas veikšanai.

## Ārējās saites
*Si(e)vers, Friedrich* Wilhelm v. (1748-1823)
Krupenišķu pilskalns

**Krupenišķu pilskalns** atrodas Latgalē, Preiļu novada Rušonas pagasta austrumos, Zolvas ezera ziemeļu krastā. Pilskalnu aprakstījis Ernests Brastiņš.

Pilskalns stiepjas gareniski ziemeļu-dienvidu virzienā. Pilskalna malas 3—4 metrus augstas. Pilskalna plakums 75 metrus garš un 26 metrus plats, noapaļota četrstūra veidā. Novērojams kultūrslānis. Ir teikas par to, ka pilskalnā glabājusies nauda.

## Foto galerija

Attēls:Krupenisku pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Krupenišķu pilskalna 3D modelis
Attēls:Krupenisku pilskalns5.jpg|alt=|Krupenišķu pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites
* Krupenišķu pilskalns portālā Latvijas pilskalni
Progress M-UM

***Progress M-UM*** (*Прогресс М-УМ*) bija Krievijas specializēts kravas kosmosa kuģis moduļa *[[Pričal (SKS)|Pričal]]* nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā tika palaists 2021. gada 24. novembrī.

## Konstrukcija
*Pričal* moduļa nogādāšanai uz staciju tika izmantots *[[Progress-M]]* kravas kuģis, kravas nodalījuma vietā ierīkojot pārejas ieliktni, pie kura piestiprināts *Pričal* modulis.  Līdzīga shēma bija *[[Progress DC-1]]*, kas 2001. gadā palaida *[[Pirs (SKS)|Pirs]]* moduli un *[[Progress M-MIM2]]*, kas stacijā nogādāja *[[Poisk (SKS)|Poisk]]* moduli.
thumb|left|240px|''Pričal'' un ''Progress M-UM'' stacijā
thumb|left|240px|''Progress M-UM'' dzinēju nodalījums pēc atvienošanās no ''Pričal''

*Pričal* lielā diametra dēļ nesējraķetei tika izmantots 4,1 m *[[Sojuz-ST]]* veida derīgās kravas plūsmvirzis.

## Lidojuma gaita
*Progress M-UM* ar *Pričal* moduli tika palaists  13:06:35 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1b]]* no Baikonuras kosmodroma.

Saslēgšanās ar staciju automātiskā režīmā notika 26. novembrī  15:19 *UTC* pie *[[Nauka (SKS)|Nauka]]* moduļa, kas SKS bija ieradies jūlijā. 25. novembrī no *Nauka* moduļa bija atvienojies kravas kuģis *[[Progress MS-17]]*, kas paņēma līdzi īpašu saslēgšanās mezgla adapteru, tādējādi atbrīvojot vietu *Pričal* modulim. Tas tika veikts, kad *Progress M-UM* ar *Pričal* bija veiksmīgi nokļuvis orbītā.

22. decembrī 23:03 *UTC* tika atvienots *Progress M-UM* iekārtu agregātu nodalījums, kas devās autonomā lidojumā. *Pričal* modulis palika pievienots pie *Nauka* moduļa.
23. decembrī 03:45:36 *UTC* tika ieslēgts kravas kuģa dzinējs bremzēšanas manevram. Pēc tam *Progress M-UM* iegāja atmosfēras blīvajos slāņos un 04:30:54 *UTC* sadega virs Klusā okeāna dienviddaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* UM (Prichal, NM, Progress-M-UM) Krebs, Gunter D.
* Prichal to open door for future space stations Anatoly Zak
Kristaps Jaudzems

**Kristaps Jaudzems** (dzimis  Saldū) ir latviešu ķīmiķis. Latvijas Universitātes profesors, LU Organiskās sintēzes institūta pētnieks, *dr. chem.*, Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1984. gadā Saldū. Studēja ķīmiju Rīgas Tehniskajā Universitātē, augstā līmenī nodarbojās ar orientēšanās sportu, bija Latvijas izlases dalībnieks.

2011. gadā K. Jaudzems ieguva ķīmijas zinātņu doktora grādu un strādāja par Latvijas Organiskās sintēzes institūta Fizikāli organiskās ķīmijas laboratorijas vadītāju. 2017. gadā viņu ievēlēja par Latvijas Zinātņu akadēmijas korespondētājlocekli, bet 2019. gadā par īsteno locekli.

Kopš 2018. gada ir Latvijas Universitātes Ķīmijas fakultātes profesors. 2021. gada septembrī K. Jaudzemu ievēlēja par LU Senāta priekšsēdētāju.

2024. gadā viņu iecēla par LU Medicīnas un dzīvības zinātņu fakultātes dekānu.

## Orientēšanās sporta karjera
Orientēšanās sporta karjerā Latvijā pārstāvēja klubu *OK Saldus*, bet starptautiskajās sacensībās — Somijas klubu *Turun Metsänkävijät*. Pasaules čempionātos augstāko vietu izcīnījis stafetē, kopā ar Latvijas izlasi esot 8. vietā 2004. gada Pasaules čempionātā Zviedrijā (sastāvā bija arī Jānis Krūmiņš un Mārtiņš Sirmais). Savukārt individuāli augstākais sasniegums ir 34. vieta sprintā 2005. gada Pasaules čempionātā, kas notika Japānā. Ievērojamākais karjeras saniegums ir 4. vieta stafetē Pasaules čempionātā junioriem 2004. gadā Gdiņā, Polijā, kur viņa komandas biedri bija Edgars Bertuks un Artis Jansons.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kristaps Jaudzems *World of O Runners*
Bohuslava

**Bohuslava** ()  ir pilsēta Ukrainas vidienē, Kijivas apgabala Obuhivas rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidaustrumos Rosas upes krastos 126 km no galvaspilsētas Kijivas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Tiek uzskatīts, ka pilsētu 1032. gadā dibinājis Kijivas kņazs Jaroslavs Gudrais. Vēstures avotos kā Rosas nocietinātās līnijas cietoksnis minēts 1195. gadā. Pēc 1569. gada Ļubļinas ūnijas nonāca Žečpospolitas Kijivas vojevodistes sastāvā. 1620. gadā Bohuslavai piešķīra Magdeburgas tiesības un ģerboni. Pēc Hmeļnicka sacelšanās Bohuslava kļuva par Beloreckas pulka sotņas pilsētu. No 1685. līdz 1712. gadam pastāvēja atsevišķs Bohuslavas kazaku pulks. No 1796. līdz 1837. gadam Bohuslava bija apriņķa centrs, no 1846. gada — pagasta centrs. No 1923. gada rajona centrs; 1938. gadā atjaunotas pilsētas tiesības.

Mūsdienās pilsētā attīstīta pārtikas, radioelektroniskā, būvmateriālu rūpniecība, ir šūšanas un mēbeļu ražotnes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ziemeļkaukāza valodas

**Ziemeļkaukāza valodas** ir hipotētiska valodu saime. Pats par sevi Ziemeļkaukāza valodu saimes jēdziens ir diezgan patvaļīgs, jo vietējo iedzīvotāju valodas ir pārāk maz pētītas.  Speciālisti sadala ziemeļkaukāziešu valodas Nahu-Dagestāniešu un Abhāzijas-Adigju grupās.
Gramzdas iela

**Gramzdas iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Zolitūdes un Mūkupurva apkaimēs. Iela sākas krustojumā ar Anniņmuižas ielu un beidzas krustojumā ar Mūkupurva ielu. Kārļa Ulmaņa gatve Gramzdas ielu sadala divās daļās, kuras nav savienotas autotransportam (abas daļas savienotas ar Ulmaņa gatves "dublieriem"), savukārt gājējiem izveidots tilts pāri Ulmaņa gatvei. Kopējais ielas garums ir 1490 metri, tā ir klāta ar asfalta un grants segumu.

## Ielas raksturojums
Ielas daļas ir visai atšķirīgas — sākuma posms no Anniņmuižas ielas līdz Kārļa Ulmaņa gatvei ir asfaltēta iela ar dažāda veida dzīvojamo apbūvi, vairākām sabiedriskām ēkām un dažiem neapbūvētiem gruntsgabaliem. Savukārt posms uz dienvidiem no Ulmaņa gatves Mūkupurva apkaimē pārsvarā iet pa esošo un bijušo mazdārziņu teritoriju, šeit ir arī atsevišķas savrupmājas, bet bijušo mazdārziņu vietā — vietām krūmāji un mežs; daudz neapbūvētu gruntsgabalu. Šajā posmā ielas segums ir grants.

Iela ir nosaukta Gramzdas — Gramzdas pagasta centra Dienvidkurzemes novadā — vārdā.

## Sabiedriskais transports
Pa ielu posmā no krustojuma ar Anniņmuižas ielas līdz krustojumam ar Zolitūdes ielu kursē 8., 44., 46., 53. un 56. maršruta autobusi.

Krustojumā ar Kārļa Ulmaņa gatvi atrodas pieturvieta "Gramzdas iela", kur pietur 32. un 43. maršruta autobusi.

## Ielu savienojumi
[220px|thumb|Gājēju tilts pār [Kārļa Ulmaņa gatve|K. Ulmaņa gatvi Gramzdas ielā]]
Gramzdas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Anniņmuižas iela (T veida krustojums)
* Zantes iela (T veida krustojums)
* Imantas 15. līnija (T veida krustojums)
* Imantas 16. līnija (T veida krustojums)
* Labraga iela (T veida krustojums)
* Imantas 18. līnija (T veida krustojums)
* Zolitūdes iela
* Valgales iela (T veida krustojums)
* Kārļa Ulmaņa gatve (divi nesavienoti pieslēgumi)
* Kauleņu iela (neizbūvēta)
* Mūkupurva iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Zolitūde
* Mūkupurvs
* Mazā Gramzdas iela
Bayraktar (dziesma)

"***Bayraktar***" ir patriotiska ukraiņu dziesma, kas kļuva populāra pēc iznākšanas 2022. gada 1. martā Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā. Dziesma ir veltīta kaujas dronam ''Bayraktar TB2'', pateicoties tā veiksmīgai pielietošanai pret Krievijas karaspēku. Tās autors ir ukrainis Tarass Borovoks, dziesma vēršas pret Krievijas armiju par tās iebrukumu. Borovoks saņēma Ukrainas bruņoto spēku lūgumu uzrakstīt dziesmu dienā, kad sākās iebrukums.

## Fons
[thumb|230x230px| Ukrainas gaisa spēku bezpilota kaujas lidaparāts ''[Bayraktar TB2*]]
Dziesma ir veltīta turku kaujas [[Baykar Bayraktar TB2|dronam *Bayraktar TB2*]]. Bezpilota lidaparātu *TB2* Ukrainas bruņotie spēki sekmīgi izmantoja [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas iebrukuma Ukrainā]] 2022. gadā. Drona izmantošana tiek uzskatīta par būtisku faktoru Krievijas uzbrukuma palēnināšanai Ukrainā.

Dziesmu sarakstījis un komponējis ukraiņu karavīrs Tarass Borovoks.  Dziesmas autors mūziku mācījies četrus gadus mūzikas skolas trompetes klasē. Viņa pārējā izglītība ir militāra. Borovoks 2022. gada 24. februārī, dienā, kad sākās Krievijas iebrukums, saņēma [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas bruņoto spēku]] lūgumu uzrakstīt dziesmu, kas varētu kļūt par tautas hītu, kas palīdz militārpersonām.

== Dziesma ==
“*Bayraktar*” tika augšupielādēts [[YouTube|pakalpojumā *YouTube*]] 2022. gada 1. martā. Dziesmas vārdi ir par to, kā droni kalpo kā sods iebrūkošajai Krievijas armijai un izsmej armijas izmantoto aprīkojumu, viņu iebrukumu Ukrainā.

Daudzos mūzikas videoklipos dziesmu pavada "*Bayraktar*" triecieni Krievijas tehnikas kolonnām Ukrainas teritorijā. Dziesma ir tulkota [[Angļu valoda|angļu]] un [[Arābu valoda|arābu]] valodā, un ir kopīgota [[Ukrainas Sauszemes spēki|Ukrainas Sauszemes spēku]] oficiālajā *Facebook* lapā. "*Bayraktar*" varētu būt viena no pirmajām dziesmām par kaujas dronu.

== Uztvere un mantojums ==
Spensers Kornhabers no *The Atlantic* dziesmu nosauca par "ļoti lipīgu" un teica, ka tai ir "vienkāršs ritms". Saskaņā ar *Algemeen Dagblad* teikto, dziesma parāda, ka [[Selčuks Bairaktars]], Baykar galvenais tehnoloģiju vadītājs, ir Ukrainas "otrs lielākais varonis" pēc Ukrainas prezidenta [[Volodimirs Zelenskis|Volodimira Zelenska]]. "Bayraktar" vairākkārt tiek atskaņots Ukrainas radiostacijās, un to dzied ukraiņi protestu laikā pret iebrukumu. Pēc Gabriela Gevina no *The Spectator* teiktā, dziesmai *YouTube'' bija vairāk nekā miljons skatījumu, pirms tā tika noņemta.

## Atsauces
Kaharlika

**Kaharlika** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos Kijivas apgabala Obuhivas rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidaustrumos Rosavas upes krastos  no galvaspilsētas Kijivas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1142. gadā kā **Gorodeca**. Kopš Kijivas Krievzemes laikiem zināma kā sabiedroto tjurku cilts berendeju apmešanās vieta. Pilsētas nosaukumam ir tjurku cilme: pēc vienas versijas *Kangarlik* — ‘augstdzimušo [pilsēta]’, pēc citas — *Kaganlik* — ‘kagana [pilsēta]’. Vēlākos laikos zināma kā **Erlika**. Vairākkārt nopostīta, bet atjaunota. Līdz 17. gadsimtam stārastijas centrs. Vēlāk Kagarlika piederējusi vairākiem muižniekiem. No 1894. gada miests Kijivas apriņķī. 1971. gadā piešķirts pilsētas statuss.

Mūsdienās pilsētā attīstīta pārtikas un būvmateriālu rūpniecība, mašīnbūve.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nikola Sansone

**Nikola Domeniko Sansone** (, dzimis ) ir Itālijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Sansone pārstāv Itālijas A sērijass komandu *[[US Lecce|Lecce]]*.

Dzimis Minhenē, Vācijā, kur arī iesācis savu karjeru, spēlējot ''Bayern Munich'' rezerves komandā. Vēlāk pārcēlies uz Itāliju, lai pievienotos ''Parma'' komandai. Spēlējis arī ''Crotone'' un ''Sassuolo'' komandās. 2016. gadā pievienojies *[[La Liga]]* komandai ''Villarreal'', kur spēlējis līdz 2019. gadam, kad atgriezies Itālijā un pievienojies ''Bologna''.

Itālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2015. gadā.

## Ārējās saites
Miroņivka

**Miroņivka** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos Kijivas apgabala Obuhivas rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidaustrumos Rosavas upes krastos  no galvaspilsētas Kijivas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 17. gadsimta sākumā kā Poltavas kazaka Mirona Zeļonija dibināts ciems. 1858. gadā ciemā uzbūvēta cukura rūpnīca, sāka attīstīties infrastruktūra (slimnīca, pasts, baznīca u.c.). 1938. gadā piešķirts pilsētciemata statuss, kopš 1968. gada — pilsēta.

Mūsdienās pilsētā attīstīta pārtikas rūpniecība, radona minerālūdens dziedniecības kūrorts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Romāns Gribovs

**Romāns Gribovs** (dzimis 1990. gadā) ir ukraiņu robežsargs. Slavenās frāzes "Krievijas karakuģi, ej di**t" autors.

## Biogrāfija
R. Gribovs dzimis 1990. gadā Zolotonošas pilsētā, Čerkasu apgabalā.

2008. gadā absolvējis Zolotonošas Profesionālo liceju (specialitāte — buldozera vadītājs).

## Slavenā frāze
Kā Ukrainas Valsts robežsardzes dienesta robežsargs viņš atradās Čūsku salā 24. februārī Krievijas karaspēka uzbrukuma laikā. Viņš ir autors frāzei: "Krievijas karakuģi, ej di**t", kuru viņš pateica, atbildot uz krievu prasību nolikt ieročus un padoties. Viņš atradās krievu gūstā, līdz 24. martā Ukrainai ar Krieviju notika pirmā pilnvērtīgā karagūstekņu apmaiņa, kuras rezultātā robežsargs tika atbrīvots. 29. martā Čerkasu gubernators Ihors Taburecs robežsargu apbalvoja ar apbalvojumu "Par nopelniem Čerkasu apgabala labā".

## Atsauces
Lukašs Skorupskis

**Lukašs Skorupskis** (, dzimis ) ir Polijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Polijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada Skorupskis pārstāv Itālijas A sērijas komandu ''Bologna''.

Iepriekš pārstāvējis Polijas komandas Zabžes "Górnik" un Radzjonkovas "Ruch" un Itālijas komandas *[[AS Roma]]* un ''Empoli''.

Polijas futbola izlases sastāvā debitējis 2012. gadā. Pārstāvējis izlasi 2020. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Bologna**

* Itālijas kauss: 2024–25

## Ārējās saites
Lilija Horišna

**Lilija Horišna** (; dzimusi ) ir ukraiņu brīvā stila cīkstone, 2019. gada Eiropas čempionāta sudraba medaļas ieguvēja.

## Biogrāfija
Ar cīņas sportu Lilija Horišna sāka nodarboties 2003. gadā, deviņu gadu vecumā. Starptautiskajās cīņas sacensībās piedalās kopš 2009. gada. Viņa ir Pasaules un Eiropas čempionātu godalgoto vietu ieguvēja starp junioriem.

Ukraiņu sportiste uzvarēja arī Eiropas U23 čempionātā, kas 2015. gadā notika Polijā. Divus gadus vēlāk līdzīgā čempionātā Ungārijā viņa atkārtoja savu rezultātu.

2015. gadā Horišna piedalījās 1. Eiropas spēlēs, kas notika Baku. Svara kategorijā līdz 53 kilogramiem viņa ieņēma dalīto piekto vietu.

Viņa piedalījās Riodežaneiro vasaras olimpisko spēļu kvalifikācijas turnīrā, kas notika Ulanbatorā. Tur viņa ieņēma dalītu piekto vietu un netika iekļauta Brazīlijas spēlēs startējošo sportistu skaitā.

2019. gada aprīlī Rumānijas galvaspilsētā Bukarestē notikušajā kontinenta čempionātā svara kategorijā līdz 53 kg Lilija cīņā par zelta medaļu zaudēja sportistei no Krievijas Staļvirai Oršušai un izcīnīja pieaugušo Eiropas čempionāta sudraba medaļu, tā bija pirmā tik nozīmīgā balva viņas karjerā.

### Galveno sacensību rezultāti
#### Pasaules čempionāti

#### Eiropas spēles

#### Eiropas čempionāti

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Ukrainas Starptautiskās klases sporta meistare.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džakomo Bonaventura

**Džakomo Bonaventura** (, dzimis ) ir Itālijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Bonaventura pārstāv Saūda Arābijas profesionālās līgas komandu *[[Al Shabab FC|Al Shabab]]*.

Savu karjeru sācis 2007. gadā *[[Itālijas futbola čempionāta A sērija|Serie A]]* komandā *[[Atalanta]]*. 2014. gadā viņš par 7 miljoniem eiro pārcēlās uz *[[AC Milan]]*, nospēlējot tur pavisam sešas sezonas, līdz 2020. gadā pievienojās *[[ACF Fiorentina]]*.

Itālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2013. gadā.

## Sasniegumi
**Atalanta**

* Itālijas B sērija: 2010—11

**Milan**

* Supercoppa Italiana: 2016

**Fiorentina**

* UEFA Eiropas konferences līga finālists: 2022—23

## Ārējās saites
Ukrajinka

**Ukrajinka** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos Kijivas apgabala Obuhivas rajonā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Dņepras un tās pietekas Stuhnas krastos  no galvaspilsētas Kijivas.

## Vēsture
Pirmā apdzīvotā vieta mūsdienu Ukrajinkas pilsētas teritorijā vēstures avotos minēta **Ignativkas** (*Ігнатівка*) ciems 1541. gadā. 1656. gadā Bohdans Hmeļnickis uzdāvināja **Ignativcus** (*Ігнатівці*) Kijivas Pečeru klosterim. Vēlākos laikos ciems vairākkārt mainījis īpašniekus un nosaukumu. No 1709. gada zināma kā **Zlodijivka** (*Злодіївка*), no 1912. gada — **Stolipina** (*Столипіно*), no 1921. gada — tagadējais nosaukums.

1967. gadā dienvidos no ciema uzsāka Tripiļļas termoelektrostacijas būvniecību un turpmāk Ukrajinka attīstījās kā enerģētiķu pilsēta. 1973. gadā ekspluatācijā nodots pēdējais elektrostacijas energobloks.

1979. gadā Ukrajinkai piešķirts pilsētas statuss. Kūrorts Dņepras krastā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Federiko Marketi

**Federiko Marketi** (, dzimis ) ir Itālijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, bijušais Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Marketi pārstāv Maltas Premjerlīgas komandu *[[Marsaxlokk F.C.|Marsaxlokk]]*.

Savu karjeru 2002. gadā sācis ''Torino'' komandā. Ticis izīrēts vairākām Itālijas zemāko līgu komandām. 2005. gadā pievienojies ''La Biellese'', vēlāk spēlējis arī ''AlbinoLeffe'' un ''Cagliari''. 2011. gadā pievienojies ''Lazio'', ar ko viņš 2013. gadā uzvarēja *[[Coppa Italia]]*. 2018. gadā, pēc līguma beigām ar *Lazio*, Marketi pievienojās ''Genoa''.

Itālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2009. gadā. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā, 2013. gada FIFA Konfederāciju kausā un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Lazio**

* Coppa Italia: 2012—13

## Ārējās saites
Antonīns Barāks

**Antonīns Barāks** (, dzimis ) ir Čehijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Čehijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Barāks pārstāv Turcijas Superlīga komandu *[[Kasımpaşa S.K.|Kasımpaşa]]*, kas viņu īrē no *[[ACF Fiorentina]]*.

Iepriekš spēlējis Čehijas komandās ''Příbram'', ''Vlašim'' un ''Slavia Prague'', kā arī Itālijas komandās ''Udinese'', ''Lecce'' un *[[Hellas Verona FC|Hellas Verona]]*.

Čehijas futbola izlases sastāvā debitējis 2016. gadā. Piedalījies 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi

**Fiorentina**

* UEFA Eiropas konferences līga finālists: 2022—23
## Ārējās saites
Hoakins Korrea

**Karloss Hoakins Korrea** (, dzimis ) ir Argentīnas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Korrea pārstāv Itālijas A sērijas komandu *[[Internazionale]]*.

Iepriekš spēlējis Argentīnas komandā ''Estudiantes'', Itālijas A sērijas komandās ''Sampdoria'' un *[[S.S. Lazio|Lazio]]*, Spānijas *[[La Liga]]* komandā ''Sevilla'', kā arī Francijas komandā Marseļas "''Olympique''".

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2017. gadā. Kopā ar izlasi uzvarējis 2021. gada Copa América.

## Sasniegumi
**Lazio**

* Coppa Italia: 2018—19
* Supercoppa Italiana: 2019

**Inter Milan**

* Coppa Italia: 2021—22, 2022—23
* Supercoppa Italiana: 2021, 2022
* UEFA Čempionu līga finālists: 2022–23
**Argentīna**

* Copa América: 2021

## Ārējās saites
Kāpa (nozīmju atdalīšana)

**Kāpa** var būt:
* Kāpa, vēja veidota reljefa forma, kas sastāv no smiltīm.
;Bioloģija
* Kāpas kalnu zebra, kalnu zebras pasuga;
* Kāpas lapsa, suņu dzimtas lapsu ģints plēsējs.
;Ģeogrāfija
* Kāpa — bijusī province Dienvidāfrikā;
* Baltā kāpa:
** Baltā kāpa — kāpa Jūrmalā;
** Baltā kāpa — kāpa un atsegums Saulkrastos;
* Bolderājas—Priedaines kāpu grēda (arī Buļļu kāpas vai Bolderājas kāpa), kāpu grēda Latvijā;
* Kuršu kāpas (, ), smilšu kāpu strēle Lietuvā un Kaļiņingradas apgabalā Krievijā;
* Nordeķu—Kalnciema kāpu grēda, kāpu grēda Latvijā;
* Pilā kāpa (), smilšu kāpa Francijā, kas ir lielākā smilšu kāpa Eiropā.
;Ielas
* Kāpu iela, iela Jūrmalā;
* Kāpu prospekts, prospekts Rīgā.
;Kultūrā
* "Kāpa" (), 1965. gada Frenka Herberta zinātniskās fantastikas romāns;
* "Kāpa", no Frenka Herberta 1965. gada romāna izveidotā franšīze:
** "Kāpa" (), 1984. gada ASV zinātniskās fantastikas filma;
** "Kāpa" (), 2021. gada ASV zinātniskās fantastikas filma;
** "Kāpa: Otrā daļa" (), 2024. gada ASV zinātniskās fantastikas filma.
;Sports
* Kāpas trīsdienas, starptautiskas orientēšanās sacensības.
Višneve

**Višneve** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļos Kijivas apgabala Bučas rajonā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā pie Kijivas rietumu robežas, ietilpst tās aglomerācijā.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1887. gadā kā ciemats pie Žuļanu (*Жуляни*) dzelzceļa stacijas būvējamajā Dienvidrietumu dzelzceļa līnijā. Ciemats sāka attīstīties 1930. gados sakarā ar Kijivas aizsardzības nocietinājumu izbūvi. 1960. gadā ciemats pārdēvēts tagadējā vārdā. 1960. gados uz Višnevi pārcēla vairākus Kijivas rūpniecības uzņēmumus un ciemats strauji izauga. 1971. gadā piešķirts pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nikolass Gonsaless

**Nikolass Ivans Gonsaless** (, dzimis ) ir Argentīnas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Gonsaless pārstāv Spānijas Pirmās divīzijas komandu Madrides "Atletico", kas viņu īrē no Turīnas "Juventus".

Iepriekš spēlējis Argentīnas komandā *[[Argentinos Juniors]]* un Vācijas Bundeslīgas komandā *[[VfB Stuttgart]]*.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2019. gadā. Kopā ar izlasi uzvarējis 2021. gada Copa América un arī 2024. gada Copa América .

## Sasniegumi

**Fiorentina**

* UEFA Eiropas konferences līga finālists: 2022—23

**Argentīna**

* Copa América: 2021, 2024
## Atsauces

## Ārējās saites
Sofjāns Amrābats

**Sofjāns Amrābats** (, dzimis ) ir Marokas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Marokas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Amrābats pārstāv Spānijas futbola čempionāta Pirmās divīzijas komandu Seviljas "Real Betis", kas viņu īrē no *[[Stambulas "Fenerbahçe"]]*.

Amrābats ir dzimis Nīderlandē, vecākiem ir Marokas izcelsme. Iepriekš spēlējis Nīderlandes komandās ''Utrecht'' un *[[Feyenoord]]*, Beļģijas komandā ''Club Brugge'',Itālijas komandā ''Hellas Verona'' un Anglijas komandā *[[Manchester United FC|Manchester United]]*.

Marokas futbola izlases sastāvā debitējis 2017. gadā. Piedalījies 2018. gada FIFA Pasaules kausā un 2022. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2021. gada Āfrikas Nāciju kausā un 2025. gada Āfrikas Nāciju kausā.

## Sasniegumi
**Feyenoord**

* Nīderlandes kauss: 2017—18
* Johan Cruijff Schaal: 2017, 2018

**Club Brugge**

* Beļģijas Pirmā A divīzija: 2019—20

**Fiorentina**

* UEFA Eiropas konferences līga finālists: 2022—23

**Manchester United**

* FA kauss: 2023—24

**Maroka**

* Āfrikas Nāciju kauss finālists: 2025
## Atsauces

## Ārējās saites
Čūsku sala

**Čūsku sala** var būt tulkots nosaukums šādām salām:
* Kulebrai () Karību jūrā,
* Sērpentai () Indijas okeānā,
* Vormsi (, ) Baltijas jūrā,
* Zmijinijai () Melnajā jūrā,
* Zmijski salai () Melnajā jūrā.

## Skatīt arī
* Kveimada Grande (*Ilha da Queimada Grande*), biežāk dēvē par Čūsku salu — sala Brazīlijas piekrastē Atlantijas okeānā.