open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Amūras-Jakutskas maģistrāle

[thumb|250px|Amūras-Jakutskas maģistrāle (oranžā), [Baikāla-Amūras maģistrāle (zaļā krāsā) un Transsibīrijas dzelzceļš (sarkanā).]]
[thumb|250px|Amūras-Jakutskas dzelzceļa tilts pāri [Aldanas upei pie Tomotas (2006).]] 

**Amūras-Jakutskas dzelzceļa maģistrāle (AJAM)** () ir 1520mm platuma dzelzceļš Krievijas Federācijas Sibīrijas daļā. 
Kopējais projektētais maģistrāles garums no Transsibīrijas dzelzceļa Skovorodino stacijas līdz Lejas Bestjahas (*Нижний Бестях*, Nižnija Bestjaha) stacijai Sahas republikā ir 1239 km, pilnā ekspluatācijā ir nodots iecirknis Skovorodino-Ņerjungri (439 km), iecirknis Ņerjungri-Tomota (368 km) un iecirknis Tomota-Lejas Bestjaha (432 km) un nav uzbūvēts tilts no tās pāri Ļenas upei uz Jakutskas pilsētu. 

## Vēsture
Dzelzceļa atzara būve no Transsibīrijas dzelzceļa līdz Tindai (*Бамовская—Тындинский*) uzsākta jau 1940. - 1941. gadā, izmantojot Gulaga soda nometnēs ieslodzīto darbu, taču Otrā pasaules kara laikā 1942. gadā sliedes tika nojauktas uz aizvestas Volgas militārā dzelzceļa būvei. 
 
1974. gadā PSKP CK ģenerālsekretārs Leonīds Brežņevs paziņoja par Baikāla-Amūras maģistrāles celtniecības turpināšanu un dzelzceļa līnija līdz Tindai tika atjaunota 1977. gadā, 1979. gadā dzelzceļš tika uzbūvēts līdz Berkakitai (*Беркакит*), bet 1984. gadā līdz Ņerjungri. 

Pēc PSRS sabrukuma dzelzceļa būvi turpināja un 1992. gadā tas sasniedza Aldanas staciju (*Алдан*), bet 1997. gadā Tomotas staciju. Krievijas finanšu krīzes laikā 1997. — 2002. gadā būve apstājās. 
Pēc Krievijas Federācijas ekonomikas nostabilizēšanās to turpināja un 2004. gadā atklāja pasažieru vilcienu satiksmi līdz Tomotas stacijai (*Томмот*).

2008. gadā dzelzceļš sasniedza Amgas staciju, bet 2010. gadā Kerdemas staciju (*Кердем*). 2011. gadā Krievijas Federācijas prezidents Dmitrijs Medvedjevs piedalījās pēdējā dzelzceļa savienojuma svinīgā ielikšanā pie Lejas Bestjahas. Dzelzceļa iecirknis Tomota-Lejas Bestjaha tomēr netika nodots ekspluatācijā, tikai 2013. gadā atklāja tiltu pāri Tammas upei (*Тамма*) un Lejas Bestjahas staciju. 2014. gadā atklāja pagaidu kravas vilcienu satiksmi līdz Lejas Bestjahas stacijai, bet 2019. gadā pasažieru vilcienu satiksmi.  

## Atsauces

## Ārējās saites
Guļbinka

**Guļbinka** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 29 km no novada centra Preiļiem, 3 km no pagasta centra Aglonas un 236 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P60.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

## Atsauces
Antūži

**Antūži** (arī **Antuži**) ir ciems Jēkabpils novada Variešu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 7,1 km no pagasta centra Variešiem, 20,4 km no novada centra Jēkabpils un 137,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu V782 (Jēkabpils—Antūži—Medņi) un V789 (Krievciems–Varieši–Kūkas–Andrāni) krustojuma.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Jēkabpils rajonā.

1897. gadā luterāņu ciemā bija 30 sētas ar 200 cilvēkiem.
## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Atspēkojamība

**Atspēkojamība** jeb **falsificējamība** ir uzskata, hipotēzes vai teorijas pareizības un nepareizības pierādīšanas iespējamība. Zinātnes filosofs Kārlis Popers ierosināja, ka atspēkojamība ir priekšnoteikums zinātnes atšķiršanai no nezinātnes. Popers uzskatīja, ka tikai tādas hipotēzes, kuras iespējams neapšaubāmi atspēkot, ir uzskatāmas par pieļaujamām zinātniskā pētniecības procesā.

## Atsauces
K vitamīns

**K vitamīni** ir strukturāli līdzīgu taukos šķīstošu vitamīnu grupa, kas nepieciešama asinsrecei un kalcija saistīšanai kaulos un citos audos. K vitamīns ietekmējot dažādu olbaltumvielu struktūru, ļauj tiem piesaistīt kalcija jonus, kas citādāk nebūtu iespējams. Bez K vitamīna asinsrece ir būtiski traucēta un var izraisīt nekontrolējamu asiņošanu. Vitamīna darbības pamatā ir stimulējoša ietekme uz tā dēvēto K vitamīna atkarīgo asins recēšanas faktoru sintēzi aknās.

Ķīmiski par K vitamīnu var uzskatīt 2-metil-1,4-naftohinona (3-) atvasinājumus. Pie K vitamīna pieder arī divi dabiski vitamēri: K2 vitamīns un K1 vitamīns. K2 vitamīns savukārt iedalās sīkāk apakšgrupās.

K1 vitamīns (**fitomenadions**, **fitonadions**, **fillohinons**) tiek sintezēts augos un visvairāk ir atrodams zaļo lapu dārzeņos, kur tas ir iesaistīts fotosintēzē. Resnajā zarnā baktēriju ietekmē K1 vitamīns pārveidojas par K2 vitamīnu.

Izšķir 3 sintētiskas K vitamīna grupas — K3, K4 un K5. K3 vitamīns pētījumos ir pierādīts toksisks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Krodznieks

**Jānis Krodznieks** (dzimis , miris ), īstajā vārdā **Jānis Krīgers**, bija latviešu vēsturnieks. Pirmais akadēmiski izglītotais latviešu vēsturnieks un latviešu historiogrāfijas pamatlicējs. Darbojies jaunlatviešu kustībā.

Drēbnieka dēls. Mācījies Valmieras elementārskolā, Valmieras apriņķa skolā, Rīgas guberņas ģimnāzijā. 1878. gadā absolvējis Maskavas Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultāti. Pēc universitātes absolvēšanas strādājis par skolotāju Rēvelē (1879—1885, 1918) un Maskavā (1885—1918).

1919. gadā atgriezies uz dzīvi Latvijā. Līdz 1924. gadam vadījis Valsts vēsturisko arhīvu. 1920. gadā sācis docēt Latvijas Universitātē, no 1924. gada — Latvijas Universitātes goda doktors. 1922. gadā dibinājis Latviešu senatnes pētītāju biedrību, arī vadījis to.

Ap 60 zinātnisku darbu autors. Nozīmīgākais darbs ir par Vidzemes 1841. gada zemnieku nemieriem.

## Atsauces
Krīgers

**Krīgers** ( — 'karavīrs', no *Krieg* — 'karš'; sieviešu dzimtē Krīgere) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Džastins Krīgers (*Justin Krueger*; dzimis 1986. gadā), kanādiešu izcelsmes Vācijas hokejists;
* Edmunds Krīgers (*Edmund Krüger*; 1836—1909), vācbaltiešu pedagogs un arheologs;
* Ernsts Krīgers (*Ernst Krieger*; 1867—1943), vācu šaha problēmists;
* Georgs Krīgers (*Georg Krüger*; 1642/1643—1707), vācu meteorologs un astronoms;
* Hārdijs Krīgers (*Hardy Krüger*; 1928—2022), vācu aktieris un rakstnieks;
* Jānis Krīgers (1851—1924), latviešu vēsturnieks;
* Kristens Krīgers (1996), latviešu BMX riteņbraucējs;
* Markuss Krīgers (*Marcus Krüger*; dzimis 1990. gadā), zviedru hokejists;
* Ralfs Krīgers (*Ralph Krueger*; dzimis 1959. gadā), kanādiešu izcelsmes Vācijas hokejists, treneris un sporta funkcionārs;
* Valters Krīgers (*Walter Krüger*; 1890—1945), vācu virsnieks un SS ģenerālis; 
* Sīmens Hegstads Krīgers (*Simen Hegstad Krüger*; dzimis 1993. gadā), norvēģu distanču slēpotājs.
Neatliekamā torakotomija

thumb|Ģenerālā torakotomija. Griezums ceturtajā vai piektajā ribstarpā.
**Neatliekamā torakotomija** ir torakotomija, kuru veic reanimācijas pasākumos smagi cietušiem pēc iegūtas smagas krūšu kurvja traumas. Lielākai daļai cietušo nav nepieciešama šāda torakotomija, neatliekamo torakotomiju veic tikai 15% gadījumu.

## Atsauces
Sama

**Sama** () ir sala, kas atrodas Egejas jūrā Austrumsporādu arhipelāgā. Dažreiz šo salu kopā ar Ikārija salu ieslēdz Dienvidsporādu arhipelāgā. Tā ir viena no Grieķijas reģiona Ziemeļegejas salām.

Antīkajos laikos šī sala bija Jonijas kultūras centrs. Dažu izcilu kultūras darbinieku dzimtene, tai skaitā filozofi Pitagors, Mēliss un Epikūrs, astronomi Aristarhs no Samas un Aristila.

Salu pieminēja Hērodots savos darbos, kur pārskatījis pasaules brīnumus. Samas salā atrodas trīs no tiem: tuneļveida akvedukts, sala osta dambis (nav saglabāts) un Hēras dievietes templis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pantotēnskābe

**Pantotēnskābe** jeb **B<sub>5</sub> vitamīns** ir ūdenī šķīstošs vitamīns. Dzīvniekiem nepieciešama pantotēnskābe, lai sintezētu koenzīmu-Q, kā arī, lai sintezētu un metabolizētu olbaltumvielas, ogļhidrātus un taukus. Pantotēnskābe ir atrodama gandrīz visos augu un dzīvnieku izcelsmes produktos, visvairāk liellopu aknās un nierēs (vidēji 7,3 mg un 3,85 mg/100g), cūku aknās un nierēs (vidēji 6,8 mg un 3,1 mg/100g), un olās (vidēji 1,6 mg/100g).

## Atsauces
Aristarhs no Samas

thumbnail|200px|Aristarha statuja pie Aristoteļa universitātes Atēnās
**Aristarhs no Samas** (, *Aristarkhos*; dzimis 310. gadā p.m.ē. miris 230. gadā p.m.ē.) bijis grieķu astronoms un matemātiķis, kas pirmais parādījis modeli, kur Saule bija centrā, apkārt kurai apgrozās zināms visums un Zeme (Saules sistēma). Viņu ietekmējis Filolajs no Krotonas, bet tieši Aristarhs salīdzinājis "centrālu uguni" ar Sauli un salicis citas planētas pareizā distancē no Saules.

## Atsauces
Maurīcijas pelēkā baltactiņa

**Maurīcijas pelēkā baltactiņa** jeb **Maurīcijas pelēkais briļļuputns** (*Zosterops mauritianus*) ir dziedātājputnu suga, kas pieder baltactiņu dzimtai (*Zosteropidae*). Endēms Maurīcijai. Tai nav ģeogrāfisko variāciju. Lai arī suga sastopama visai bieži, ļoti maz ir zināms par tās dzīvesveidu. 

Reinjonas pelēkā baltactiņa (*Zosterops borbonicus*) agrāk tika klasificēta kā Maurīcijas pelēkās baltactiņas pasuga. Izdalītas kā atsevišķas sugas, abas tiek dēvētas arī par Maskarēnu baltactiņām.

## Izplatība
thumb|left|240px|Maurīcijas pelēkajai baltactiņai atšķirībā no citām baltactiņām nav balto gredzenu ap acīm
thumb|left|240px|Maurīcijas pelēkās baltactiņas muguras lejas daļa ir balta
Maurīcijas pelēkā baltactiņa uzturas kā mežos, tā ciematu un pilsētu dārzos. Sastopama gan zemienēs, gan kalnos, no jūras līmeņa līdz apmēram 800 m virs jūras līmeņa, izņemot neapmežotos apvidus.

## Izskats
Maurīcijas pelēkā baltactiņa ir neliels, ķauķim līdzīgs putns. Ķermeņa garums 10,7—11,4 cm, svars tēviņam 7,7—10 g, mātītei 7,5—11 g. Ķermeņa apspalvojums kopumā pelēks vai pelēkbrūns, mugurpusē pelēkāks un tumšāks nekā ķermeņa apakšpusē. Muguras lejas daļa un virsaste ir baltas, arī zemaste ir balta vai gandrīz balta. Atšķirība no citām baltactiņām Maurīcijas pelēkajai baltactiņai nav balto gredzenu ap acīm. Abi dzimumi izskatās līdzīgi.

Šādi savu tikšanos ar Maurīcijas pelēko baltactiņu apraksta Džeralds Darels:
*"Pēkšņi zaros man virs galvas uzradās bariņš sīku, trauslu, zaļu briļļuputniņu ar palsas smilšu krāsas apļiem ap acīm un, kā īsti akrobāti vingrodami starp garajām skujām, meklējot sīkus kukainīšus, sāka varen uztraukti vīterot un čivināt. Es savilku lūpas un pasvilpoju augstā, smalkā tonī... Putniņi uz vietas pārtrauca vīterošanu un vakariņu ēsmas meklēšanu, salasījās ap mani un ņēmās mani vērot platām, "brillēs" ietvertām acīm."*

## Uzvedība un barība
Maurīcijas pelēkā baltactiņa ir izteikts nometnieks. Tā ir sabiedriska, visu gadu uzturas nelielos bariņos, kuros ir apmēram 6—20 īpatņi. Galvenokārt barojas ar nektāru un kukaiņiem, bet pārtiek arī no maziem augļiem. Kukaiņus uzlasa no lapām, zariem un citām augu daļām, reizēm ķer lidojumā.

Ligzdošanas sezona ilgst no septembra līdz martam ar intensīvāko periodu no oktobra līdz decembrim. Dējumā 2—3 gaiši zilas olas. Ligzda kausveida, vīta no smalkiem zāļu stiebriņiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Xeno-Canto: Mauritius Grey White-eye Zosterops mauritianus (Gmelin, JF, 1789)
*IBC: Mauritius Grey White-eye   Zosterops mauritianus
*Bird Life: Mauritius Grey White-eye Zosterops mauritianus
*iNaturalist: Mauritius Grey White-Eye Zosterops mauritianus
*Bird Guides: Mauritius Grey White-eye (Zosterops mauritianus)
*Avibase: Mauritius Grey White-eye Zosterops mauritianus (Gmelin, JF, 1789)
Gāzēts ūdens

**Gāzēts ūdens** ir ūdens, kurā ir izšķīdināta oglekļa dioksīda gāze. Lielākā daļa tiek pārdota pudelēs, taču salīdzinoši viegli to var pagatavot arī mājas apstākļos. Atšķirībā no gāzētajiem saldinātajiem dzērieniem gāzētam ūdenim nav būtiskas ietekmes uz cilvēka veselību, kā arī tas var mazināt gremošanas traucējumus (dispepsiju). Gāzēts ūdens var veicināt kairinātās zarnas sindroma slimniekiem dažus simptomus, piemēram, vēdera uzpūšanos un gāzu veidošanos.

## Atsauces
Rivari

**Rivari** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 33 km no novada centra Preiļiem, 5 km no pagasta centra Aglonas un 239 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa P62, apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā katoļu viensētā bija 9 cilvēki.
## Atsauces
Denosumabs

**Denosumabs** ir cilvēka monoklonāla antiviela osteoporozes, kaulu masas zuduma, kaulu metastāžu ārstēšanai. To izstrādāja kompānija *Amgen*.

ASV pārtikas un zāļu aģentūra (FDA) 2010. gadā apstiprināja preparātu *Prolia*, kas paredzēts sievietēm pēcmenopauzes periodā, kad ir paaugstināts risks osteoporozei. Denosumabs ir pirmais RANKL inhibitors, kas ir komerciāli pieejams.

Biežākās blaknes ir sāpes muskuļos un locītavās, paaugstināts infekciju risks, piemēram, celulīts, hipokalcēmija un alerģiskas reakcijas.

## Atsauces
Deep Space Climate Observatory

***Deep Space Climate Observatory*** (***DSCOVR***; agrāk zināms kā ***Triana***) ir ASV Zemes un kosmisko laikapstākļu novērošanas pavadonis. Tas ir NASA un NOAA kopējs projekts. Kosmiskais aparāts kosmosā tika palaists 2015. gada februārī.

Atrodoties 1,5 miljonu kilometru attālumā no Zemes, *DSCOVR* novēro saules vēja stāvokli, veic koronālās masas izvirdumu agrās brīdināšanas funkciju un veic Zemes atmosfēras un biosfēras izmaiņu novērošanu (ozonu, aerosolus, putekļus, vulkāniskos pelnus, mākoņu augstumu, veģetācijas pārklājumu un klimatu).

Kosmiskais aparāts izgatavots uz platformas *[[SMEX-Lite]]* bāzes. Tā starta masa ir 570 kg.
Galvenie instrumenti:
* *PlasMag*, plazmas magnetometrs;
* *EPIC* (*Earth Polychromatic Imaging Camera*), uzņem Zemes attēlus 10 kanālos;
* *NISTAR* (*National Institute of Standards and Technology Advanced Radiometer*), radiometrs, kas četros kanālos mēra Zemes radiāciju Saules apspīdētajā pusē.

*DSCOVR* palaists  23:03:02 *UTC* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 v1.1]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*.

caption1=The Moon transiting Earth, July 16, 2015.
2015. gada 8. jūnijā *DSCOVR* iegāja Lisažū orbītā ap Zemes un Saules L1 Lagranža punktu.
6. jūlijā *DSCOVR* uzņēma pirmo Zemes attēlu.

2019. gada 27. jūnijā *DSCOVR* iegāja drošajā režīmā, jo bija sabojājies kosmiskā aparāta orientācijas sistēmas lāzera žiroskops. Tika izstrādātas programmatūras modifikācijas, lai *DSCOVR* varētu darboties bez lāzera žiroskopa, leņķiskā ātruma informācijas iegūšanai izmantojot zvaigžņu sensoru. 2020. gada 2. martā *DSCOVR* atsāka normālu darbību.

## Atsauces

## Ārējās saites
* DSCOVR: Deep Space Climate Observatory NOAA 
* SPACEX LAUNCHES DSCOVR SATELLITE TO DEEP SPACE ORBIT SpaceX 
* DSCOVR (Triana) Gunter Dirk Krebs
Teipica

**Teipica** (, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Dāmes-Šprēvaldes apriņķī Teipicerzē ezera dienvidaustrumu krastā, uz dienvidiem no Berlīnes.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1307. gadā. Pilsēta veidojusies ap ezera pussalā būvēto pili. 1910. gadā pilī tika ierīkota sanatorija. VDR laikā pilī bija ierīkots atpūtas nams.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grāveri (Jersikas pagasts)

**Grāveri** (arī **Groveri**) ir ciems Līvānu novada Jersikas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 7,8 km no pagasta centra Upeniekiem, 3,6 km no novada centra Līvāniem un 171,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A6, Daugavas labajā krastā, uz dienvidiem no Līvāniem.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā. 2016. gadā blīvāk apdzīvotā Grāveru daļa tika iekļauta Līvānu pilsētas teritorijā, līdz ar to šobrīd ciema iedzīvotāju skaits ir ievērojami samazinājies.

1897. gadā katoļu ciemā bija 3 sētas ar 19 cilvēkiem.
## Atsauces
Dienvidamerikas valstu un atkarīgo teritoriju uzskaitījums

[200px|thumbnail|[Dienvidamerika]]
Šajā sarakstā apkopotas visas **[[Dienvidamerika]]s valstis un atkarīgās teritorijas**. Dienvidamerikā ir **14 suverēnas [[valsts|valstis]]** un **3 nesuverēnas teritorijas**.

Dienvidamerika rietumos robežojas ar Kluso okeānu, savukārt austrumos ar Atlantijas okeānu. Ziemeļrietumos tā robežojas ar Ziemeļameriku un Karību jūru. Dienvidamerikas platība ir 17 840 000 km², 3,5% no visas Zemes virsmas. 2011. gadā Dienvidamerikā dzīvoja vairāk nekā 385 miljoni iedzīvotāju. Dienvidamerika ir 4. lielākais kontinents.

Starp Ziemeļameriku un Dienvidameriku precīza robeža nav zināma, bet ir zināms, ka tā iet pa Panamas zemesšaurumu. Tādēļ atsevišķos gadījumos Panama tiek pieskaitīta pie Dienvidamerikas valstīm. Tāpat Dienvidamerikai dažkārt mēdz pieskaitīt Trinidādu un Tobāgo.

## Suverēnās valstis

## Nesuverēnās teritorijas

### Atkarīgās teritorijas

### Citas teritorijas

## Atsauces
Domeniko Skarlati

**Džuzepe Domeniko Skarlati** (; dzimis , miris ) bija itāliešu komponists, kas lielu daļu no radošā mūža pavadīja Spānijas un Portugāles galmos.

Dzimis Neapolē mūziķa Alesandro Skarlati ģimenē. 1701. gadā tika iecelts par Neapoles galma kapellas ērģelnieku. Vēlāk darbojās Venēcijā, Romā. No 1719. līdz 1727. gadam strādāja Lisabonā, no 1729. līdz 1733. gadam darbojās Seviļā, līdz 1733. gadā devās uz Madridi, kur nodzīvoja atlikušos 25 mūža gadus.

Radījis dažādu žanru skaņdarbus, mūsdienās populārākās ir Skarlati 555 sonātes taustiņinstrumentiem.

## Ārējās saites

* Domeniko Skarlati Petrucci Music Library
Sgajevski

**Sgajevski**, arī **Zgajevski**, ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 32 km no novada centra Preiļiem, 7 km no pagasta centra Aglonas un 237 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V744, Rušona ezera krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

## Atsauces
Dvēseļu revīzijas

[thumb|300px|[Loberģu muižas (*Blumbergshof*) 1858. gada dvēseļu revīzijas saraksta (*Revisions-Liste*) titullapa (vāciski).]] 
**Dvēseļu revīzijas** (, ) bija tautskaišu nosaukums Krievijas caristes (1719), vēlāk Krievijas Impērijas teritorijā. Tās ieviesa Pēteris Lielais 1718. gadā, un līdz 1858. gadam pavisam tika veiktas 10 dvēseļu revīzijas 1719., 1745., 1763., 1782., 1795., 1811., 1816., 1834., 1850., 1857. gadā, kā arī vēl dažas papildu revīzijas. Revīziju galvenais mērķis bija ar "galvas nodokli" apliekamo iedzīvotāju un potenciālo rekrūšu uzskaite.

## Dvēseļu revīzijas Latvijā
* Tā kā Vidzemē sākumā nemaksāja nodokļus, balstoties uz iedzīvotāju skaitu, tad Rīgas guberņā kā pirmo veica tikai 4. Krievijas Impērijas dvēseļu revīziju 1782. gadā. 5. revīzija notika 1795., 6. revīzija – 1811., 7. revīzija – 1816., 8. revīzija – 1834., 9. revīzija – 1850., bet pēdējā, 10. revīzija – 1858. gadā. 1816. gada revīziju atkārtoja 1826. gadā, kad pirmoreiz reģistrēti Vidzemes zemnieku uzvārdi, līdz tam zemnieku ģimenes uzskaitītas ar kārtas numuriem, katrai ģimenei piešķirts savs kārtas numurs, kas saglabāts arī pēc uzvārdu piešķiršanas. Pieejami arī Rīgas, Slokas, Valkas, Cēsu, Valmieras un Limbažu pilsētu revīziju saraksti
* Kurzemes guberņā pirmo dvēseļu revīziju veica 5. Krievijas Impērijas dvēseļu revīziju 1797.—1798. gadā, pāris gadu pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes pievienošanas Krievijas Impērijai, nepilnību dēļ revīziju atkārtoja 1798. un 1803. gadā. 6. revīzija notika 1811., 7. revīzija – 1815./1816., 8. revīzija – 1834./1835., 9. revīzija – 1850., bet pēdējā, 10. revīzija – 1857./1858. gadā. Kurzemes guberņas zemnieki ar uzvārdiem reģistrēti 1834. gada revīzijā, bet dažās muižās tikai 1850. gadā. Pieejami arī Bauskas, Grobiņas, Jaunjelgavas, Jelgavas, Jēkabpils, Kuldīgas, Liepājas, Piltenes, Tukuma un Ventspils pilsētu iedzīvotāju revīziju saraksti.
* Par Latgali Latvijas arhīvos vispār trūkst attiecīgo sarakstu, jo lielākā daļa Vitebskas guberņas revīziju sarakstu atrodas Krievijas un Baltkrievijas arhīvos. Saglabājušies tikai Rēzeknes apriņķa 1772. gada revīzijas saraksti, Ludzas apriņķa Ozupinas sādžas 1816. un 1834. gada, un Ozupinas privātmuižas 1850. un 1858. gada revīzijas saraksti, Ludzas un Daugavpils apriņķa 1858. gada revīzijas saraksti.

## Ārējās saites
*Vidzemes, Kurzemes un Zemgales dvēseļu revīzijas  . Latvijas Valsts vēstures arhīvs.

## Atsauces
Borovka (Aglonas pagasts)

**Borovka** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 30 km no novada centra Preiļiem, 23 km no pagasta centra Aglonas un 238 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa A13, Ārdavas ezera krastā, blakus Višķu pagasta ciemam Otrajai Borovkai. Aglonas pagastā esošā apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā ciemā bija 10 sētas ar 55 cilvēkiem.

## Atsauces
Dzelzceļa līnija Tjumeņa—Surguta—Urengoja

[thumb|270px|Piemineklis dzelzceļam pie [Jaunā Urengoja|Jaunās Urengojas stacijas (lokomotīve *TE3-3003*).]]
**Dzelzceļa līnija Tjumeņa—Surguta—Urengoja** () ir 1520 mm platuma dzelzceļš Krievijas Federācijas Rietumsibīrijas daļā. 

## Vēsture
Dzelzceļa līnijas būve tika uzsākta 1966. gadā sakarā ar bagātu naftas un dabasgāzes atradņu atklāšanu Tjumeņas apgabala ziemeļu daļā un tā tika pasludināta par komjaunatnes triecienceltni.

Jau 1967. gadā dzelzceļš tika uzbūvēts līdz Irtišas upes kreisajam krastam, bet 1969. gadā līdz Toboļskai. Sakarā ar purvaino Obas palieņu šķērsošanas grūtībām tikai 1975. gadā tika sasniegta Surgutas pilsēta, bet 1976. gadā izbūvēts atzars uz Ņižņevartovsku.   

1978. gadā ziemeļu virzienā dzelzceļu uzbūvēja līdz Nojabrskai, 1980. gadā līdz Vecās Urengojas stacijai uz pamestās Transpolārās dzelzceļa līnijas, ko pēc Otrā pasaules kara 1949.—1953. gadā uzbūvēja Gulaga soda nometnē *501-я стройка* ieslodzītie. Pa šī dzelzceļa uzbērumu līdz 1981. gadam uzlika sliedes līdz Jaunajai Urengojai un 1980. gadu beigās līdz Pangodas un Nadimas stacijām. Tika uzbūvēts arī dzelzceļa atzars uz Jamburgas gāzes atradnēm pie Obas grīvlīča.     

Pēc PSRS sabrukuma sakarā ar slikto sliežu ceļa stāvokli vilcienu kustību līdz Jaunajai Urengojai apturēja.  Dzelzceļa remontu veica tikai pēc 1997.—2002. gada Krievijas finanšu krīzes pārvarēšanas, kad sakarā ar pieaugošajām gāzes cenām Jamalas atradnēs palielinājās nepieciešamība pēc darbaspēka.

## Atsauces
Viļānu pilsētas lauku teritorija

**Viļānu pilsētas lauku teritorija** bija administratīvi teritoriāla vienība Viļānu un Rēzeknes rajonos. Lauku teritorija izveidota 1957. gada 7. janvārī, Viļānu pilsētai pievienojot daļu likvidētā Viļānu ciema. 1962. gada 18. decembrī pēc Viļānu rajona likvidēšanas Viļānus ar lauku teritoriju iekļāva Rēzeknes rajonā.

1962. gada 5. jūnijā kolhoza «Vernij putj» teritoriju pievienoja Sakstagala ciemam. 1971. gada 16. martā Viļāniem pievienoja Atspuku ciema selekcijas un izmēģinājumu stacijas «Viļāni» teritoriju.

Uz 1972. gada 1. janvāri Viļānu lauku teritorijā ietilpa tikai Viļānu selekcijas un izmēģinājumu stacija ar centru Tevejāņos.

Lauku teritoriju likvidēja 1975. gada 14. martā, tā teritoriju pievienojot Radopoles ciemam.

## Atsauces
Loperamīds

**Loperamīds** ir pretcaurejas medikaments. Tas bieži tiek pielietots gastroenterīta, kairinātās zarnas sindroma, saīsinātas zarnas sindroma gadījumā. Tas netiek rekomendēts asiņainas caurejas gadījumā. Loperamīdu uzņem perorāli. Biežākās blaknes ir vēdersāpes, aizcietējumi, miegainība, vemšana un sausa mute. Tas var palielināt risku rasties toksiskai resnās zarnas dilatācijai. Nav skaidra tā drošība grūtniecības laikā. Tā opioīdais darbības princips balstās uz zarnas peristaltisko kontrakciju mazināšanu. Loperamīdu pirmo reizi sintezēja 1969.gadā un pielietoja medicīnā 1976.gadā. Tas ir bezrecepšu medikaments. Uzņemot ļoti augstas dozas tas var iziet cauri asins-smadzeņu barjerai un darboties līdzīgi, kā morfijs — izraisot eiforiju, analgēziju (sāpju mazināšanu).

## Atsauces
Teanīns

**Teanīns** jeb **L-γ-glutamiletilamīds** ir glutamāta un glutamīna aminoskābju analogs, kas atrodams sēnēs un augos. 1949. gadā tas tika atklāts zaļajā tējā. L-teanīns ir atrodams svaigā tējā un dažos uztura bagātinātājos, bet D-teanīns ir mazāk pētīts un tam ir racēmiskas īpašības. Teanīns uzsūcas tievajā zarnā un tam seko hidrolīze, kura var notikt arī aknās. Teanīns izkļūst asins-smadzeņu barjerai. L-teanīns kopā ar kofeīnu uzlabo kognitīvās funkcijas, paaugstina reakciju, nomierina, uzlabo garastāvokli. Teanīns smadzenēs ierosina alfa viļņu veidošanos. Teanīns paaugstina serotonīna, dopamīna, GASS, glicīna un NGF līmeni dažādos smadzeņu rajonos.

## Atsauces
Piracetāms

thumb|200px|Piracetāma struktūrformula
**Piracetāms** jeb **2-okso-1-pirolidona acetamīds** ir racetāmu grupas nootropais līdzeklis. Piracetāms ir ciklisks gammaminosviestskābes atvasinājums. Tā darbības mehānisms, līdzīgi kā citiem racetāmiem, nav pilnībā skaidrs. Vairākās valstīs tas tiek pārdots kā uztura bagātinātājs, bet citās, tostarp Latvijā, kā recepšu medikaments. Tā pierādīta lietošana pie vairākām slimībām nav skaidra. 2001. gada *Cochrane* apskatā netika atrasts pietiekami daudz pierādījumu, lai to nozīmētu kognitīvo traucējumu vai demenču gadījumā. Piracetāmu var lietot arī kā antitrombotisku līdzekli kopā ar jau esošajiem. Piracetāmu nozīmē arī pēc galvas traumām, kur novērots, ka tas uzlabo mentālās un motorās spējas.

## Atsauces
Dzirnavas (Usmas pagasts)

**Dzirnavas** ir ciems Ventspils novada Usmas pagastā. Izvietojies pagasta rietumos Engures labajā krastā pie autoceļa V1323 10 km no pagasta centra Usmas, 46 km no novada domes Ventspilī un 145 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap kādreizējo Ugāles krogu un dzirnavām. Daļa ciema Engures kreisajā krastā pieder Ugāles pagastam.

## Atsauces
Dzirnavas (nozīmju atdalīšana)

**Dzirnavas** var būt:
* dzirnavas — ierīce materiālu sasmalcināšanai
* Dzirnavas — apdzīvota vieta Tirzas pagastā
* Dzirnavas — apdzīvota vieta Ugāles pagastā
* Dzirnavas — apdzīvota vieta Usmas pagastā
* Dzirnavas — apdzīvota vieta Zlēku pagastā

## Skatīt arī
* Ūdensdzirnavas
* Vējdzirnavas
Kārlis Frīdrihs Šulcs

thumb|Kārlis Frīdrihs Šulcs fon Ašerādens.
**Kārlis Frīdrihs Šulcs** jeb **Šulcs fon Ašerādens** (; 1720—1782) bija Aizkraukles muižnieks, vācbaltiešu politiķis, Vidzemes landtāga landrāts (1759), Vidzemes bruņniecības delegāts Krievijas Impērijas ķeizaru galmā (1761—1764). Aizkraukles un Skrīveru zemnieku tiesas (*Ascheradensches und Römershofsches Bauerrecht*) izveidotājs (1764).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1720. gada 19. janvārī Zviedrijas armijas kapteiņa Mārtiņa Heinriha Šulca (ap 1687—1736) un viņa sievas Annas Margaretas, dzimušas Štakelbergas (*von Stackelberg*), ģimenē.
Viņa vecvectēvs bija Zviedrijas armijas ģenerālis un Narvas gubernators Mārtiņš Šulcs fon Ašerādens (1617—1682), kas 1675. gadā bija uzņemts Zviedrijas bruņniecībā ar titulu "Mārtiņš Šulcs no Aizkraukles" (*Schoultz von Ascheraden*).

1732. gadā sāka mācīties Pēterburgas kadetu korpusā, no 1739. gada dienēja Braunšveigas kirasieru pulkā, 1741. gadā paaugstināts par dragūnu kapteini.
Ķeizarienes Elizabetes valdīšanas laikā 1743. gadā atvaļinājās no armijas dienesta un devās ceļojumā uz Berlīni un Bohēmiju, pēc tam 1745. gadā apprecējās ar Kristiānu Helēnu fon Lipharti un saimniekoja mantotajā Aizkraukles muižā. 1747. gadā viņu ievēlēja par Vidzemes bruņniecības kases deputātu, 1759. gadā par landrātu.
No 1761. gada viņš bija Vidzemes bruņniecības delegāts Krievijas Impērijas ķeizaru galmā, kur 1763. gadā panāca Rīgas guberņas muižnieku privilēģiju apstiprināšanu, cīnoties pret luterāņu mācītāja Johana Georga Eizena iesniegtajiem projektiem zemnieku stāvokļa uzlabošanai.
Tomēr, kad Katrīna II uzdeva ģenerālgubernatoram Georgam Braunam uzlabot zemnieku stāvokli, Vidzemes bruņniecība baronu Šulcu atsauca uz Rīgu, lai viņš novērstu šo reformu.

Lai radītu piemēru reformas veikšanai viņš 1764. gada rudenī pats latviešu valodā izdeva zemnieku tiesas nolikumu savās Aizkraukles un Skrīveru muižās. 1765. gadā viņam Vidzemes landtāga bija jāsniedz paskaidrojumi par savu rīcību, saglabājusies viņa Apgaismības stila sacerētā aizstāvības runa. Kad landtāgs viņa rīcību neatzina, barons Šulcs atkāpās no landrāta amata un nodevās privātajai dzīvei.
1779. gadā viņš kopā ar F. R. Bergu deva atsauksmi par Rīgas vietniecības iekārtas ierosinājumu.
 	 
Miris 1782. gada 21. janvārī Aizkraukles muižā.

## Atsauces
Brūveri (Aglonas pagasts)

**Brūveri**, arī **Briuveri** (), ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 30 km no novada centra Preiļiem, 3 km no pagasta centra Aglonas un 236 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa P60, netālu no Ilza ezera.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā 3 sētas ar 27 cilvēkiem.
## Atsauces
Skarlati

**Skarlati** var būt:

*Alesandro Skarlati (*Alessandro Scarlatti*, 1660-1725) - itāļu komponists;
*Domeniko Skarlati (*Domenico Scarlatti*, 1685-1725) - itāļu komponists, Alesandro Skarlati dēls.
Ranču ciems

**Ranču ciems** bija administratīvi teritoriāla vienība Kārsavas, Rēzeknes un Ludzas rajonos. 1945. gada 10. septembrī Ludzas apriņķa Kārsavas pagastā izveidoja Ranču ciema padomi. 1949. gada 31. decembrī pēc pagasta likvidēšanas ciemu iekļāva Kārsavas rajonā. 1962. gada 17. aprīlī pēc Kārsavas rajona likvidēšanas Ranču ciemu iekļāva Rēzeknes rajonā, bet tā paša gada 18. decembrī ciemu iekļāva Ludzas rajonā.

1954. gada 14. jūnijā Ranču ciemam pievienoja likvidēto Mežvidu ciemu.

Ciemu likvidēja 1977. gada 28. martā, tā teritoriju pievienojot Mežvidu ciemam.

## Atsauces
Cegeļņa

**Cegeļņa** var būt:
* Cegeļņa — apdzīvota vieta Aglonas pagastā;
* Cegeļņa — apdzīvota vieta Ciblas pagastā;
* Cegeļņa — apdzīvota vieta Istras pagastā;
* Cegeļņa — apdzīvota vieta Ozolaines pagastā;
* Cegeļņa — apdzīvota vieta Stoļerovas pagastā;
* Cegeļņa — upe, Audzeļu ezera ieteka.

## Skatīt arī
* Gajevā Cegeļņa
Amjūdze

**Amjūdze** ir ciems Ventspils novada Usmas pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Usmas ezera dienvidrietumu krastā iepretī Viskūžu salai 14 km no pagasta centra Usmas, 58 km no novada domes Ventspilī un 161 km no Rīgas.

## Atsauces
Džambatista Lolli

**Džambatista Lolli** (; 1698—1769) bija Itālijas šahists.

## Biogrāfija
Viens no 18. gadsimta ievērojamākajiem šaha teorētiķiem. 1763. gadā Boloņā publicējis savu grāmatu *Osservazioni teorico-pratiche sopra il giuoco degli scacchi* ("Vērojumi šaha spēles teorijā un praksē").

Lolli grāmata devusi nozīmīgu ieguldījumu šaha atklātņu teorijā, sevišķi itāļu atklātnē, karaļa gambītā, divzirdziņu aizsardzībā, skotu atklātnē. Grāmatā tika demonstrēts tā laika Itālijas šaha meistaru stils, kas bija balstīts uz agresīvu un bezkompromisu uzbrukuma spēli.

Lolli vārdā ir nosaukti varianti:
* **Karaļa gambītā** - 1. e4 e5 2. f4 exf4 3. Zf3 g5 4. Lc4 g4 5. Lxf7+
* **Divzirdziņu aizsardzībā** - 1. e4 e5 2. Zf3 Zc6 3. Lc4 Zf6 4. Zg5 d5 5. exd5 Zxd5 6. d4

Tāpat Lolli grāmatā bija aptuveni 100 šaha galotņu pozīcijas un šaha kompozīcijas. Viens no pirmajiem analizējis galotni, kurā dāma cīnās pret bandiniekiem, kā arī pašmatus. Daudzas no Lolli analīzēm nav zaudējušas savu nozīmi arī mūsdienās. Piemēram, viena no svarīgākajām pozīcijām galotnē tornis ar laidni pret torni, uz kuru ir jātiecas stiprākajai pusei, ir nosaukta Lolli vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Amilāze

**Amilāze** ir ferments, kas katalizē cietes hidrolīzi ar cukura veidošanos. Amilāze atrodas cilvēku un dažu citu zīdītāju siekalās, kur tā uzsāk uzturvielu šķelšanu. Barība, kuras sastāvā ir daudz cietes un maz cukura, piemēram rīsi un kartupeļi, var būt nedaudz salda, jo amilāze sašķeļ nedaudz cietes cukurā. Aizkuņģa dziedzeris un siekalu dziedzeri izdala tādu amilāzi (alfa amilāzi), kas hidrolizē barības cieti disaharīdos un trisaharīdos, kas turpmāk būs sašķelti ar citiem fermentiem glikozē, lai apgādātu ķermeni ar enerģiju. Daži augi un baktērijas amilāzi var arī izstrādāt. Diastātiski amilāze bija pirmais izolētais un izpētītais ferments.

Ir trīs amilāzes fermentu veidi:
* α-Amilāze;
* β-Amilāze;
* γ-Amilāze.

## Atsauces
Lipāze

**Lipāze** ir enzīms, kas katalizē tauku (lipīdu) hidrolīzi. Lipāze ir esterāžu apakšklase. Lipāze ir svarīgs komponents barības lipīdu (tai skaitā triglicerīdu, tauku, eļļas) šķelšanā, transportā un pārstrādē vairākos, ja ne visos dzīvajos organismos. Gēni, kas kodē lipāzes, ir pat dažiem vīrusiem.

Ir zināmas vairākas lipāzes:
* Žults sāļu atkarīga lipāze (aizkuņģa dziedzerī, piena dziedzeros);
* Aizkuņģa dziedzera lipāze (aizkuņģa dziedzerī);
* Lizosomālā lipāze (lizosomu iekšējā vidē);
* Aknu lipāze (endotēlijā);
* Lipoproteīnu lipāze (endotēlijā);
* Hormonu jūtīga lipāze (iekššūnā);
* Kuņģa lipāze (kuņģa skābē);
* Endotēlija lipāze (endotēlijā);
* Proteīnu līdzīga aizkuņģa dziedzera lipāze 1 (kuņģa skābē);
* Proteīnu līdzīga aizkuņģa dziedzera lipāze 2 (kuņģa skābē);
* Mēles lipāze (kuņģa skābē).

## Atsauces
Tiezumi

**Tiezumi**, arī **Lejastiezumi**,  ir vasarnīcu ciems Kuldīgas novada Rendas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Usmas ezera austrumu krastā pie autoceļa V1284 12 km no pagasta centra Rendas, 38 km no novada centra Kuldīgas un 139 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies netālu no bijušās Muižnieku *(Mosenek, Muischeneek)* muižas centra. Ciemā atrodas atpūtas komplekss «Lejastiezumi», ziemeļos no ciema — Usmas baznīca un kapsēta.

## Atsauces
Nobela prēmijas laureāti ķīmijā

[thumb|[Alfrēds Nobels|Alfrēda Nobela (1833—1896) portrets (autors *Gösta Florman*).]]
**Nobela prēmijas laureāti ķīmijā** ir zinātnieki, kas saņēmuši Nobela prēmiju ķīmijā (). Nobela prēmiju ķīmijā pasniedz katru gadu Zviedrijas Karaliskā Zinātņu akadēmija. Prēmija tiek pasniegta kopš 1901. gada, un tā ir viena no piecām prēmijām, kuras izveidoja saskaņā ar Alfrēda Nobela 1895. gada 27. novembrī parakstīto testamentu. Pirmo Nobela prēmiju ķīmijā 1901. gadā saņēma Jakobs van't Hofs no Nīderlandes. Katrs laureāts saņem medaļu, diplomu un naudas prēmiju, kas mainās pa gadiem, atkarībā no ieguldījumu peļņas. 1901. gadā Jakobs van't Hofs saņēma 150 782 Zviedrijas kronas (SEK), bet 2007. gada laureāts — Gerhards Ertls — saņēma 7 731 004 Zviedrijas kronas (SEK). Prēmija tiek pasniegta ikgadējā ceremonijā Stokholmā 10. decembrī, Nobela nāves gadadienā. Balvas piešķiršanu organizē Nobela fonds un Komiteja, kas sastāv no pieciem Zviedrijas Karaliskās Zinātņu Akadēmijas ievēlētiem locekļiem. Apbalvošana notiek Stokholmas koncertzālē.

## Daži fakti
* Līdz 2022. gadam Nobela prēmija ķīmijā pasniegtas 114 reizes (kopumā 191 laureātiem, no kuriem divi apbalvoti divas reizes), bet ir bijuši 8 gadi, kad Nobela prēmija ķīmijā nav pasniegta nevienam.
* Nobela prēmiju ķīmijā divas reizes saņēmuši: Frederiks Sengers — 1958. un 1980. gadā; Karls Berijs Šārpless — 2001. un 2022. gadā.
* Vismaz 25 reizes Nobela prēmija ķīmijā piešķirta par ieguldījumu organiskās ķīmijas jomā.
* Diviem laureātiem, vāciešiem Rihardam Kūnam (1938) un Ādolfam Butenantam (1939), Vācijas toreizējā valdība liedza saņemt prēmiju. Viņi gan vēlāk saņēma diplomu un medaļu, bet ne naudas prēmiju.
* Divi citi laureāti ir ieguvuši Nobela prēmiju ķīmijā un vēl kādā citā zinātņu jomā: Marija Sklodovska-Kirī (1903. gadā — fizikā, 1911. gadā — ķīmijā) un Lainuss Polings (1954. gadā — ķīmijā, 1962. gadā — Miera veicināšanā).
* Nobela prēmiju ķīmijā ieguvušas astoņas sievietes — Marija Sklodovska-Kirī (1911), Irēna Žolio-Kirī (1935), Dorotija Kraufuta Hodžkina (1964), Ada Jonata (2009), Frānsesa Ārnolda (2018), Emanuela Šarpentjē un Dženifera Daudna (2020), Karolīna Bertoci (2022).
* Jaunākais Nobela prēmijas ķīmijā laureāts bija Frederiks Žolio-Kirī (1935), kas saņēma balvu 35 gadu vecumā. Savukārt vecākais laureāts — Džons Gudinafs (2019), kas balvu saņēma 97 gadu vecumā.

## Laureāti

### 1901—1910

### 1911—1920

### 1921—1930

### 1931—1940

### 1941—1950

### 1951—1960

### 1961—1970

### 1971—1980

### 1981—1990

### 1991—2000

### 2001—2010

### 2011—2020

### 2021—pašlaik

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nobela prēmija ķīmijā
Zaļais ciems

**Zaļais ciems** ir apdzīvota vieta Ventspils novada Usmas pagastā. Izvietojies pagasta rietumos pie Riektes ietekas Engures upē abpus autoceļam V1325 4,5 km no pagasta centra Usmas, 57 km no novada domes Ventspilī un 151 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušas Zaļāsmuižas *(Grünhof)* pusmuižas centru.

## Atsauces
Ezeri (ciems)

**Ezeri**, agrāk — **Mežkungmuiža**, ir ciems Kuldīgas novada Rendas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā Mežmuižas ezera krastā 6,5 km no pagasta centra Rendas, 33 km no novada centra Kuldīgas un 136 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Rendas mežmuižas, vēlāk — mežniecības.

## Atsauces
Jaunmeži

**Jaunmeži** ir ciems Kuldīgas novada Rendas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā pie autoceļa P120 12 km no pagasta centra Rendas, 14 km no novada centra Kuldīgas un 142 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies netālu no Graudupes *(Grauduppen)* muižas centra ap Jaunmežu *(Jaunemys, Neuhof)* pusmuižu un Graudupes skolu.

## Atsauces
Ribonukleāze

**Riboukleāze** (arī **RNāze**) ir nukleāžu tips, kas katalīzē RNS degradāciju sīkākos komponentos. Ribonukleāzes var iedalīt endoribonukleāzēs un eksoribonukleāzēs.

Pie endoribonukleāzēm pieder:
* RNāze A
* RNāze H
* RNāze III
* RNāze L
* RNāze P
* RNāze PhyM
* RNāze T1
* RNāze T2
* RNāze U2
* RNāze V
Pie eksoribonukleāzēm pieder:
* Polinukleotīdfosforilāze
* RNāze PH
* RNāze R
* RNāze D
* Oligoribonukleāze
* Eksoribonukleāze I
* Eksoribonukleāze II

## Literatūra
* * D'Alessio G and Riordan JF, eds. (1997) *Ribonucleases: Structures and Functions*, Academic Press.
Dzervanki

**Dzervanki** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 29 km no novada centra Preiļiem, 4 km no pagasta centra Aglonas un 232 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P62, Skurdiņkas ezera krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

## Atsauces
Antons Rubins (1885)

**Antons Rubins** (;  — ) bija latviešu literāts (pseidonīmi **Bite**, **Bīdrs**) un politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Latvijas Darba partijas pārstāvis.

## Biogrāfija
Antons Rubins piedzima  Kalupes pagasta Pudānu ciemā Jura Rubina un Māras Rubinas (dzim. Aizbalta) ģimenē. Brāļi Skrindas ir viņa brālēni no mātes puses. Viņam bija nepabeigta vidējā izglītība.

Rubins strādāja Latgales apgabaltiesā. Viņš nodarbojās ar rakstniecību un publicistiku, sarakstīja vienu no pirmajiem oriģinālstāstiem latgaliešu literatūrā. Izmantoja pseidonīmus Bite un Bīdrs.

1920. gadā ievēlēts Latvijas Satversmes sapulcē no Latgales Zemnieku partijas saraksta. 1921. gadā līdz ar vairākiem frakcijas biedriem atšķēlās un pievienojās Latvijas Darba partijai un tās parlamentārajai frakcijai.

Miris 1964. gadā Bauskā.

## Atsauces
Voguļi

**Voguļi** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā 24 km no novada centra Preiļiem, 5 km no pagasta centra Aglonas un 230 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P62.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 14 sētas ar 89 cilvēkiem.
## Atsauces
Augusts Auns

**Augusts Auns** (dzimis  (pēc vecā stila — ), miris ) bija latviešu riteņbraucējs.

Dzimis Stienes "Lejasklāvos" (tagad Skultes pagasts), saimnieka Andreja Auna un Marijas ģimenē.

Sporta biedrības "Marss" pārstāvis. 1913. gadā piedalījies Pirmajā Viskrievijas olimpiādē Kijivā, kur 250 verstu braucienā Kijiva—Čerņigova—Kijiva izcīnījis 2. vietu, 20 km sprinta distancē — 4. vietu. Nākamā gada Viskrievijas olimpiādē Rīgā uzvarēja 275 verstu braucienā Rīga—Šauļi—Rīga.

Strādājis fabrikā "Unions", Rīgā. Līdz 1957. gadam strādājis dažādās rūpnīcās.

Miris Rīgā, apglabāts Meža kapos.

## Atsauces
Gorodoka (ciems)

**Gorodoka** bija apdzīvota vieta Preiļu novada Aglonas pagastā, atradās pagasta austrumu daļā 34 km no novada centra Preiļiem, 9 km no pagasta centra Aglonas un 242 km no Rīgas. Ciema tuvumā atrodas Gorodokas pilskalns.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gorodokas pilskalns
Gorodoks

**Gorodoks** var būt:
* Gorodoks — apdzīvota vieta Ludzas novada Rundēnu pagastā;
* Gorodokas Preiļu novada Aglonas pagastā cits nosaukums;
* Gorodoka pilskalns Aglonas pagastā.
Lielais vilinājums

**"Lielais vilinājums"** () ir 2013. gada Kanādas kinokomēdija, kuras režisors ir Dons Makelars un scenārija autori Kens Skots, Maikls Douss. Galvenās lomas filmā atveido Teilors Kitčs un Brendans Glīsons. Filmas pamatā ir 2003. gadā veidota Kanādas-Francijas filma *[[La Grande Séduction]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Antons Rubins (1898)

**Antons Rubins** (dzimis , miris ) bija latviešu politiķis. Bijis Tautas Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
Antons Rubins piedzima  Asūnes pagasta Kivliņaucu ciemā, zemnieka Pāvila Rubina ģimenē. Pēc vidusskolas beigšanas iestājās Viļņas karaskolā. 1918. gadā pabeidza skolotāju kursus un sāka strādāt par skolotāju Daugavpils apriņķī.

1922. gadā apmeklēja mežziņu kursus un  iecelts par mežziņa amata kandidātu Balvu virsmežniecībā.  pārcelts uz Ludzas virsmežniecību tajā pašā amatā.  kļuva par mežzini Krustpils virsmežniecībā,  — Krāslavas virsmežniecībā.

1940. gadā piedalījās nedemokrātiskajās Tautas Saeimas vēlēšanās, tika ievēlēts no vienīgā — Darba tautas bloka — saraksta.

Miris 1967. gada 31. augustā Rīgā.

## Atsauces
Antons Rubins

**Antons Rubins** var būt:

* Antons Rubins (1885—1964), literāts un Satversmes sapulces deputāts;
* Antons Rubins (1898—), Tautas Saeimas deputāts.
Staņislavs Ozoliņš

**Staņislavs Ozoliņš** (arī **Uzuliņš**; dzimis , miršanas datums nav zināms) bija latviešu politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Latgales Kristīgo zemnieku savienības pārstāvis.

## Biogrāfija
Staņislavs Ozoliņš piedzima  Rugāju pagastā. Izglītību ieguvis ārpus skolām.

1920. gadā ievēlēts Latvijas Satversmes sapulcē no Latgales Kristīgo zemnieku savienības saraksta. Amatā bija līdz 1922. gadam. Ozoliņš bija Balvu patērētāju biedrības «Skudra» veikala vadītājs un grāmatvedis, Latgales Akciju bankas ierēdnis un Latgales Kristīgo zemnieku savienības Rēzeknes nodaļas priekšsēdētāja biedrs.

Liktenis pēc 1934. gada nav zināms.

## Atsauces
Uzuliņš

**Uzuliņš** var būt:
* Jānis Uzuliņš (1952—2011) — latviešu šaha problēmists;
* Staņislavs Ozoliņš (arī Uzuliņš; 1889—?) — latviešu politiķis.
Toho

***Toho*** (, *Tōhō Kabushiki-Kaisha*) ir viena no lielākajām japāņu mākslas filmu un anime studijām. Studija atrodas Tokijā. Uzņēmums tika dibināts 1932. gadā. Veiksmīgākās *Toho* filmas ir "Godzilla", "Septiņi samuraji" un "Gariem līdzi".

## Filmogrāfija

### Filmas

### Televīzija

#### ''Tokusatsu''

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* ''Youtube'' konts 
*
Starodvorje

**Starodvorje** ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 34 km no novada centra Preiļiem, 6,5 km no pagasta centra Aglonas un 240 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P60, Bieržgaļa ezera krastā. Blakus atrodas Starodvorjes kapsēta un Starodvorjes vecticībnieku dievnams.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

## Atsauces
Andrejs Kurbskis

Kņazs **Andrejs Kurbskis** (,  dzimis 1518. gadā, miris 1583. gada maijā) bija viens no tuvākajiem cara Ivana IV līdzgaitniekiem.

Bija viens no redzamākajiem krievu karavadoņiem Livonijas kara laikā, tai skaitā uzvarot kaujā pie Valmieras. 1564. gadā, iespējams uzzinot par cara ieplānotajām represijām pret viņu, pārgāja Žečpospolitas karaļa Sigismunda II Augusta dienestā un piedalījās kaujās pret Krievijas caristi. Par pāriešanu poļu pusē Kurbskim tika piešķirti dažādi īpašumi, to skaitā Koveļas pilsēta.

Jau pēc pāriešanas Polijas karaļa dienestā sarakstījās ar caru Ivanu IV par valsts pārvaldes jautājumiem. Šī sarakste, iespējams pārveidotā veidā, ir saglabājusies līdz mūsdienām.

## Ārējās saites
Semenova

**Semenova** (arī **Semanova**, **Medņeva**) ir vidējciems Balvu novada Medņevas pagasta centrs. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 33,5 km no novada centra Balviem un 253,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P45 (Viļaka—Kārsava), Kouras upes krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Balvu rajonā.
1897. gadā ciemā bija 1 sēta.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Medņeva

**Medņeva** var būt:

* Medņeva - skrajciems Balvu novada Medņevas pagastā
* Balvu novada Medņevas pagasta Semenovas cits nosaukums
Līberoze

**Līberoze** (, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Dāmes-Šprēvaldes apriņķī Teipicerzē ezera dienvidaustrumu krastā, uz dienvidaustrumiem no Berlīnes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1301. gadā. Otrā pasaules kara gados pie pilsētas atradās Zaksenhauzenes koncentrācijas nometnes palīgnometne. Pēc Otrā pasaules kara tās vietā tika ierīkota NKVD nometne.

## Ekonomika
Netālu no pilsētas atrodas 52,8 MW jaudīga saules elektrostacija *Solarpark Lieberose*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Borisova (Vecumu pagasts)

**Borisova** (arī **Barisova**) ir ciems Balvu novada Vecumu pagasta centrs. Izvietojies pagasta rietumu daļā 33,5 km no novada centra Balviem un 252,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V457 (Viļaka—Borisova—Bubņi) un V475 (Vecumi—Borisova), Kouras upes krastos.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Balvu rajonā.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Dreimaņciems

**Dreimaņciems** ir apdzīvota vieta Talsu novada Abavas pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā pie autoceļa V1300  no pagasta centra Valgales,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

## Atsauces
Briņķi

**Briņķi** ir ciems Talsu novada Abavas pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Rumbulītes krastā pie autoceļa V1300 Sabiles pilsētas pierobežā  no pagasta centra Valgales,  no novada centra Talsiem un 110 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Briņķu Pedvāles *(Brinken-Pedwahlen)* muižas centru. Mūsdienās daļa no Pedvāles brīvdabas mākslas muzeja. Briņkpedvāles muižā dzimusi vācbaltiešu rakstniece Ģertrūde fon den Brinkena (*Gertrud von den Brincken*, 1892 - 1982).

## Atsauces
Ādams Turkupols

**Ādams Turkupols** (;  — ) bija latviešu uzņēmējs un politiķis. Bijis Tautas padomes loceklis un Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Latgales Kristīgo zemnieku savienības pārstāvis.

## Biogrāfija
Ādams Turkupols piedzima  Preiļu pagasta Bindaru ciema Dēļupē. 1913. gadā pabeidza Novoaleksandrovskas Zemkopības institūtu. No 1913. līdz 1914. gadam bija Krievijas Zemkopības departamenta ierēdnis, Pirmajā pasaules karā (no 1914. līdz 1917. gadam) dienēja Krievijas armijā. 1915. gadā tika ievainots un krita vācu gūstā.

No 1918. līdz 1920. gadam darbojās Latvijas Republikas pagaidu parlamentā — Tautas padomē — latgaliešu frakcijā. 1920. gadā ievēlēts Latvijas Satversmes sapulcē no Latgales Kristīgo zemnieku savienības saraksta. Amatā bija līdz 1922. gadam. Turkupols darbojās vairākās Latvijas Republikas struktūrās: īslaicīgi bija Zemkopības ministrijas Latgales darīšanas nodaļas vadītājs, kā arī Latgales lietu departamenta vicedirektors, no 1920. līdz 1921. gadam bija zemkopības ministra biedrs. 1924. gadā piedalījās Latgales Demokrātu partijas dibināšanā. 1933. gadā tika apsvērta Turkupola kandidatūra finanšu ministra amatam Bļodnieka Ministru kabinetā.

1922. gada oktobrī iecelts par Ludzas apriņķa vidusskolas direktoru. Tajā pašā gadā kļuva par Rekovas lauksaimniecības skolas pirmo vadītāju. Darbojies vairākos uzņēmumos: 1923. gadā dibināja akciju sabiedrību «Kalkūni» un līdz 1940. gadam darbojās tās valdē. 1924. gadā dibināja akciju sabiedrību «Lini», 1925. gadā — akciju sabiedrību «Grauds». No 1929. līdz 1940. gadam bija Latgales lauksaimniecības kooperatīva direktors. 1931. gadā piedalījās akciju sabiedrības «Lion», 1933. gadā — akciju sabiedrības «Sildokarbo» dibināšanā. No 1935. līdz 1940. gadam bija Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras locekļa kandidāts, no 1937. līdz 1940. gadam pilnsabiedrības «Latgales Lauksaimnieks» direktors rīkotājs.

Miris  Rīgā. Apglabāts Rīgas II Meža kapos.

## Atsauces