open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
AB InBev

***Anheuser-Busch InBev SA/NV*** jeb ***AB InBev*** ir globāla alus un dzērienu ražošanas kompānija, kurai 2020. gadā piederēja apmēram 630 alus zīmolu 150 valstīs. Uzņēmuma galvenā mītne atrodas Beļģijas pilsētā Lēvenā. Kompānijas operacionālais birojs atrodas Ņujorkā, kā arī vairākās citās pilsētās dažādos kontinentos.

Uzņēmums pozicionē alus zīmolus *[[Budweiser]]*, *[[Corona (alus)|Corona]]* un *[[Stella Artois]]* kā globālus, *[[Beck's]]*, *[[Hoegaarden]]* un *[[Leffe]]* kā starptautiskus, bet pārējos — kā lokālos zīmolus. Uzņēmums tiek kotēts *[[Euronext]]* biržā, kā arī Meksikas fondu biržā, *[[JSE Limited]]* biržā Johannesburgā un Ņujorkas fondu biržā.

Uzņēmums nodibinājās 2008. gadā, kad uzņēmums *[[InBev]]*, iegādājās ASV uzņēmumu *[[Anheuser-Busch]]*. InBev savukārt bija nodibinājies 2004. gadā, apvienojoties beļģu *[[Interbrew]]* un brazīliešu *[[Ambev]]*. Apvienotā kompānijā kļuva par lielāko alus ražotāju pasaulē apsteidzot konkurentu — britu *[[SABMiller]]*. 2016. gadā *AB InBev* iegādājās arī *SABMiller*.

## Ārējās saites

*
Buka (Rencēnu pagasts)

**Buka** ir ciems Valmieras novada Rencēnu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P17.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Blīdenes muiža

thumb|250px|Blīdenes lauksaimniecības biedrības nams agrākajā muižas kungu mājā (1935)
thumb|250px|Lielblīdenes muižas kungu māja (2008)
**Blīdenes muižas**, arī **Lielblīdenes muižas** () kungu māja atrodas Saldus novada Blīdenes pagasta Blīdenē. Lielblīdenes muižas apbūve ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis, bet pašlaik ir pamesta un izpostīta.

## Vēsture
Blīdenes muiža izveidojusies Jaunpils draudzes novadā pie senā Dobeles - Saldus ceļa. Tajā ietilpa Lielblīdenes (*Groß-Blieden*) un Mazblīdenes (*Klein-Blieden*) muiža ar trim pusmuižām — Agates (*Agathenhof*), Zīles (*Friedrichshof*) un Ottes (*Ottenhof*) muižu.
Lielblīdenes un Mazblīdenes muižas 17. gadsimtā piederēja fon der Rekes dzimtai, no 1716. līdz 1816. gadam Keizerlingu dzimtai, pēc tam tās nopirka Žanno fon Mēdems un Blīdenes - Remtes ceļa malā uzcēla Pilsblīdenes muižas pili.
 
1920. gada zemes reformas laikā Blīdenes muižu un mācītājmuižu sadalīja 141 vienībā 2226 ha kopplatībā. 
Kungu mājā ierīkoja Blīdenes lauksaimniecības biedrības namu.

## Atsauces
Pētera ala

thumb|350px|Pētera ala
**Pētera ala** ir ģeoloģiskais un ģeomorfoloģiskais dabas piemineklis Gaujas pietekas Vējupītes sāngravas nogāzē, Siguldā. Atrodas Gaujas nacionālā parka teritorijā.

Pētera ala ir šaura plaisa sarkanu smilšakmeņu sienā. Tās augstums sasniedz , garums  (zem smilšakmens griestiem tikai ) un platums . Ala ievērojama ar ļoti lielu kultūrvēsturisko vērtību.

Pētera ala ir uzskatāma par senu kulta vietu. 1997. gadā augstu alas sienās vēsturnieks Andris Grīnbergs atklājis petroglifu zīmes. Kopumā alā ir saglabājušās vismaz 42 dažādas petroglifu zīmes. Tāpat alas un klints sienās atrasti atsevišķi ar gadu skaitļiem datēti iegravējumi jau kopš 18. gadsimta.

Jau kopš 19. gadsimta nogales Pētera ala ir bieži aprakstīta dažādos literatūras avotos.

## Atsauces
Sauļi (vasarnīcu ciems)

**Sauļi** ir vasarnīcu ciems Valmieras novada Rencēnu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Mellupes krastā. Uz austrumiem no Sauļiem atrodas tāda paša nosaukuma ciems.

"Sīleņu" dzīvojamā rija ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Atsauces
Pilsblīdenes muiža

thumb|300px|Pilsblīdenes muižas pils un parks (pēc 1830).
thumb|300px|Pilsblīdenes pagalma fasāde (20. gadsimta sākums).
thumb|300px|Pilsblīdenes muižas pils (pirms 1928).
**Pilsblīdenes muižas pils** () ir ampīra stilā celta kungu māja, kas atrodas pie Saldus novada Blīdenes pagasta Pilsblīdenes ciema. Pilsblīdienes muižas apbūve ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis, bet pašlaik ir pamesta un izpostīta.

## Vēsture
No 1716. līdz 1816. gadam Blīdenes muižas (Lielblīdene un Mazblīdene) piederēja Keizerlingu dzimtai, pēc tam tās nopirka grāfs Žanno fon Mēdems. Pēc viņa pavēles no 1829. līdz 1830. gadam uzcēla jaunu muižas kungu māju, kas vēlāk ieguva Pilsblīdenes nosaukumu. Iespējams, ka ēkas projekta autors bija arhitekts J. G. A. Berlics. 1843. gadā par muižas īpašnieku kļuva Krievijas Impērijas armijas ģenerālmajors firsts Oto fon Līvens, tad 1856. gadā viņa atraitne Šarlote Līvena, bet 1883. gadā viņa dēls Leons fon Līvens. No viņa muižu mantoja Leona Līvena meita Marija, kas bija precējusies ar Oto fon Vālu. Viņu īpašumā muiža palika līdz 1920. gada zemes reformai.

1924. gadā muižas centra ēkas iznomāja brāļiem Ciņiem. 1929. gadā Pieminekļu valdes darbinieks Visvaldis Peņģerots aprakstīja Blīdenes pili un, pateicoties viņa iesniegtajai plašajai informācijai, daudzajiem fotouzņēmumiem un interjeru augstajam mākslinieciskajam novērtējumam, pils 1930. gadā ar 658. numuru tika ierakstīta valsts aizsargājamo pieminekļu sarakstā. Šajā laikā vēl samērā labi bija saglabājušies telpu sienu un griestu gleznojumi, parkets, kā arī astoņas balti glazētas un reljefas podiņu krāsnis.

1932. gadā pili kopā ar parku nodeva Tautas labklājības ministrijai, un 1939. gadā šeit tika izveidota alkoholiķu un narkomānu labošanas iestāde.
Otrā pasaules kara laikā 1945. gada 19. martā pie Pilsblīdenes notika sestā Kurzemes cietokšņa lielkauja, kuras laikā ēku sašāva. Pēc 1949. gadā veiktā pieminekļa inventarizācijas apraksta iekštelpās vairs nebija ne gleznojumu, ne podiņu krāšņu, ne arī parketa grīdu un pat durvis bija primitīvi sanaglotas no dēļiem. Ēkā mitinājās mežstrādnieki, daļēji tā stāvēja tukša. 1959. gadā ēkā izcēlās ugunsgrēks, pārbūves laikā pils fasādes zaudēja divpakāpju atiku, kas vainagoja pagalma puses gala rizalītus, tika likvidēti kapiteļi rizalītu pilastriem un centrālās ieejas puskolonnām. Kopš 1962. gada ēkā atradās pansionāts "Blīdene". 1986. gadā pilī atkal izcēlās ugunsgrēks, 1993. gadā pansionātu pārvietoja uz Remti un ēku privatizēja - kopš tā brīža pils stāv tukša un izpostīta.


Blīdenes pils parka puses salons ap 1900.jpg|Blīdenes pils parka puses salons un ēdamzāle (ap 1900)


## Parks un saimniecības ēkas
24 ha lielo parku ierīkojis Oto fon Vāls. Parkā ir apmēram 37 svešzemju sugu koku un krūmu stādījumu, tas atrodas valsts aizsardzībā, tomēr ir nekopts un aizaudzis.
Pilsblīdenes muižas centra galvenās saimniecības ēkas bija simetriski izkārtotas ap poligonālo pagalmu. Attālāk bija izvietots dzirnavu saimniecības komplekss, doktorāts, siltumnīcas, brūzis.

## Atsauces
Zlēku muiža

thumb|270px|Zlēku muiža (20. gadsimta sākuma attēls).
thumb|270px|Zlēku muižas centra karte (1928).
**Zlēku muižas kungu māja** () atradās Ventspils novada Zlēku pagastā, muižas ēkas nodega Otrā pasaules kara beigās 1945. gadā un nav vairs atjaunotas.

## Vēsture
Līdz ar Livonijas Konfederācijas sabrukumu Ēdoles muižu 1561. gadā savā īpašumā ieguva bijušais Kurzemes bīskapijas doma prāvests Ulrihs fon Bērs, līdz ar Palgu (*Palgen*) un Cirkales (*Dzirrkaln*) pusmuižām tā no 1561. gada līdz 1920. gadam muiža piederēja Bēru dzimtai.
Līdz 1795. gadam Zlēkas ietilpa Piltenes apgabalā, muižas ēkas celtas 18. gadsimta sākumā. Pēc 1920. gada zemes reformas Zlēku muižu sadalīja jaunsaimniecībās, nekoptais muižas ansamblis sāka degradēties. 
Otrā pasaules kara laikā 1944. gada rudenī Zlēkās ierīkoja vācu armijas hospitāli. Kungu mājā bija pats hospitālis, pārvaldnieka mājā dzīvoja personāls.

## Apbūve
Zlēku muižas parks ar saimniecības ēkām, aleju un netālo baznīcu veido vienotu kultūrainavu. Pie muižas celtnēm piederēja arī ne tikai lopu un putnu kūtis, bet arī zirgu staļļi, manēža un medību suņu māja.  Muižas parkā, kura platība ir 8,5 ha, aug dažādi svešzemju koki un krūmi, tajā ir izveidoti vairāki dīķi.   
Muižas taisnstūrveida pagalms apbūvēts no trim pusēm, galvenais pievedceļš iet cauri vārtu arkai starp bijušo pārvaldnieka dzīvojamo māju un klēti.


Zlēku muiža 3.JPG|Zlēku muiža
Zlēku muiža 2.JPG|Zlēku muiža


## Muižas drupas
 
Zlekas Manor Building's ruins - panoramio.jpg
Zlēku pils drupas - ruins - panoramio (1).jpg
Zlēku muižas pils(drupas) 2000-09-17.jpg
Zlekas Manor Building's ruins - panoramio - Laima Gūtmane (simka… (1).jpg 
Zlekas Manor Building's ruins - panoramio - Laima Gūtmane (simka… (2).jpg
Zlekas Manor Building's ruins - panoramio - Laima Gūtmane (simka… (3).jpg
Zlekas Manor Building's ruins - panoramio - Laima Gūtmane (simka….jpg
Zlēku muižas drupas (Zleku manor ruins) - Uldis Osis - Panoramio.jpg
Zlēku pils drupas - ruins - panoramio.jpg
Lapene pie Zlēku pilsdrupām - panoramio.jpg
Zlekas Manor's barn - panoramio.jpg


## Atsauces
Meisons Grīnvuds

**Meisons Vils Džons Grīnvuds** (; dzimis ) ir Anglijas futbolists. Kopš 2024. gada Grīnvuds pārstāv Francijas 1. līgas komandu Marseļas "Olympique".

2022. gada janvārī Grīnvuds tika aizturēts aizdomās par sievietes izvarošanu un uzbrukumu, bet dažas dienas vēlāk par seksuālu vardarbību un draudiem nogalināt. Kopš tā brīža Grīnvuds nav trenējies ne *Manchester United*, ne Anglijas izlases rindās. 2023. gada februāri visas apsūdzības pret viņu tika atceltas. 2023. gada augustā *Manchester United* paziņoja, ka Grīnvuds komandu pametīs.

*Manchester United* sastāvā debitēja  UEFA Čempionu līgas astotdaļfināla atbildes spēlē pret Francijas klubu *[[Paris Saint-Germain]]*.

## Sasniegumi

**Manchester United**

* UEFA Eiropas līga finālists: 2020—21

## Atsauces

## Ārējās saites
Baloži (Rencēnu pagasts)

**Baloži** ir ciems Valmieras novada Rencēnu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas rietumu no autoceļa P17, Baložupes krastā.

Baložii izveidojušies ap Baložu muižu (*Ballod*).

## Atsauces
Essilor

***Essilor*** ir Francijas uzņēmums, kas specializējas korektīvo lēcu un oftalmoloģisko optisko iekārtu projektēšanā, ražošanā un tirdzniecībā. Tas ir izveidojies, apvienojoties Francijas uzņēmumiem *Essel* un *Silor* 1972. gadā. 

2019. gadā uzņēmumā strādāja 74 000 darbinieku. Tās priekšsēdētājs un izpilddirektors ir Pols du Zilants. Tās galvenais birojs atrodas *Charenton-le-Pont*.

Tas apvienojās ar Itālijas grupu *[[Luxottica]]* 2018. gada 1. oktobrī.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Alekss Leņs

**Oleksijs (Alekss) Leņs** (; dzimis  Antracitā, Ukrainā) ir ukraiņu basketbolists, spēlē centra pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Spānijas ACB līgas un Eirolīgas klubu Madrides "Real", bet iepriekš 12 sezonas aizvadījis Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubos. Bijis Ukrainas basketbola izlases spēlētājs.

## Karejera
Basketbolā trenēties sācis 13 gadu vecumā. Vienu sezonu aizvadījis profesionālā basketbola komandā Ukrainā — *[[BK Dnipro]]*, pēc tam pārcēlies uz ASV. Studēja Mērilendas Universitātē, pēc divām labām sezonām NCAA pieteicās NBA draftam, kurā viņam tika prognozēta augsta izvēle.

2013. gada NBA drafta pirmajā kārtā A. Leņu ar kopējo 5. kārtas numuru izraudzījās Fīniksas "Suns" (augstākā vieta starp Eiropas basketbolistiem šajā draftā un augstākā vēsturē starp Ukrainas basketbolistiem). "Suns" sastāvā viņš nospēlēja 5 sezonas.

2018. gada augustā A. Leņs noslēdza līgumu ar Atlantas "Hawks". Tās sastāvā aizvadījis karjeras rezultatīvāko spēli, 2019. gada aprīlī gūstot 33 punktus zaudētā spēlē (107—115) pret Milvoki "Bucks". 2020. gada februārī kopā ar Džabari Pārkeru aizmainīts uz Sakramento "Kings" pret Dveinu Dedmondu.

2020. gada novembrī A. Leņs noslēdza līgumu ar Toronto "Raptors", taču jau janvārī pēc 13 aizvadītām spēlēm komanda A. Leņu atbrīvoja (viņš kļuva par pirmo "Raptors" spēlētāju, kas nav spēlējis Toronto, jo Covid-19 pandēmijas dēļ komanda mājas spēles aizvadīja *[[Amalie Arena]]* Tampā). 2021. gada 23. janvārī A. Leņs pievienojās Vašingtonas "Wizards", bet vasarā kā brīvais aģents noslēdza līgumu ar Sakramento "Kings". "Kings" sastāvā A. Leņs bija līdz 2025. gada februārim, kad viņu aizmainīja atpakaļ uz "Wizards" plašā vairāku komandu maiņas darījumā. Dažas dienas vēlāk "Wizards" viņu no līguma atbrīvoja, un spēlētājs noslēdza līgumu ar Losandželosas "Lakers", kura sastāvā A. Leņs nospēlēja 10 spēles. Septembrī viņš noslēdza līgumu ar Ņujorkas "Knicks", tomēr tieši pirms sezonas klubs viņu atbrīvoja.

2025. gada 30. oktobrī A. Leņs noslēdza vairāku gadu līgumu ar Spānijas ACB līgas un Eirolīgas klubu Madrides "Real".

### Ukrainas izlase
A. Leņs ir spēlējis Ukrainas jaunatnes izlasēs, būdams komandas līderis Eiropas čempionātos, bet pēc tam turpinājis spēlēt Ukrainas pieaugušo izlasē, kuras sastāvā bijis no 2018. līdz 2022. gadam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jurajs Sagans

**Jurajs Sagans** (; dzimis  Žilinā) ir bijušais Slovākijas šosejas riteņbraucējs. Četrkārtējs Slovākijas čempions grupas braucienā.

Iepriekš pārstāvējis **', **', **' un **' komandu. Viņa jaunākais brālis Peters Sagans, trīskārtējais Pasaules čempions grupas braucienā, arī pārstāvējis tās pašas komandas. 2017. gada jūnijā komanda iekļāva viņu sastāvā startam 2017. gada Tour de France. J. Sagans 9. posmā neiekļāvās laika limitā un sacensības neturpināja.

2021. gada februārī un atkārtoti 2022. gada janvārī kopā ar brāli Peteru inficējās ar COVID-19.

Karjeru beidza pēc 2022. gada Pasaules čempionāta, kur grupas braucienā izstājās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zaharijs

**Zaharijs** (, dzimis 679. gadā, miris ) bija Romas pāvests no 741. gada decembra līdz 752. gada martam. Viņš bija pāvesta Gregora III pēctecis. Pēc tautības viņš bija grieķis, tāpat kā vairāki citi Romas pāvesti Austrumromas impērijas laikā.

## Ārējās saites
SBORNIK vol. 1

**Sbornik, vol. 1** ir latviešu grupas Prāta Vētra pirmā labāko dziesmu izlase krievu valodā, kas izdota 2019. gadā.

## Dziesmu saraksts

# Ветер *—* 3:51
# Контакты *—* 4:05
# Bыходные *—* 2:58
# Thunder without rain *—* 4:41
# К осени (piedaloties *Сансара*) *—* 3:37
# Пропуск *—* 3:49
# Скользкие улицы (piedaloties ''Би-2'') *—* 4:20
# На заре (piedaloties Jevgēņijam Griškovecam un grupai "Bigudi") *—* 4:32
# Небо упало в нас (piedaloties *[[Musiqq]]*) *—* 4:04
# Про секс (piedaloties *Каста*) *—* 3:33
# Always gonna let you down *—* 3:55
# Мой друг океан *—* 3:40
# Эпоха *—* 3:19
# Как я искал тебя (piedaloties Marinai Kravecai) *—* 4:05
# Maybe *—* 4:12
# Рождество (piedaloties *Моя Мишель*) *—* 3:46

## Atsauces

## Ārējās saites
* Albums mājaslapā 
*  Officiālā mājaslapa
Hantu valoda

**Hantu valoda** (*ханты ясаӈ*), agrāk zināma arī kā **ostjaku valoda**, ir urāliešu valodu saimes valoda. Šajā valodā runā galvenokārt hanti. 2010. gadā hantu valodas pratēju skaits tika lēsts ap 9,6 tūkstošiem. Hantu valodai vistuvākā ir mansu valoda un ungāru valoda.

## Ārējās saites
* Laikraksts hantu valodā ''Хӑнты ясӑң''
Dzelzceļa iela (Rīga)

**Dzelzceļa iela** ir iela Rīgā, Pārdaugavā, Torņakalna, Atgāzenes un Bieriņu apkaimē. Iela sākas krustojumā ar Robežu ielu pie Bērnu klīniskās universitātes slimnīcas un beidzas pie Rīgas robežas ar Mārupes novadu, pārejot tāda paša nosaukuma Dzelzceļa ielā Mārupē. Gandrīz visā garumā Dzelzceļa iela iet paralēli dzelzceļa līnijai Rīga—Jelgava, to slīpi šķērsojot (bez izmantojama šķērsojuma). Tādējādi iela sastāv no divām savstarpēji nesaistītām daļām — sākumposms ir austrumos no dzelzceļa, bet Mārupei tuvākais gals — dzelzceļa rietumu pusē. Ielu sākuma daļā šķērso Kārļa Ulmaņa gatves pārvads, kas arī to sadala divās savstarpēji nesavienotās daļās (savienojums izmantojams tikai gājējiem). Kopējais ielas garums ir 1,43 kilometri. Dzelzceļa ielas jaunākajā daļā, aiz krustojuma ar Bramberģes ielu ir asfalta segums, bet sākuma posms ir ar grants segumu, vietām — bez seguma. Iela šķērso Mārupītes pieteku Bieriņgrāvi. Dzelzceļa ielā ir pārsvarā savrupmājas. Ievērojamākie sabiedriskie objekti — dzelzceļa stacija "Atgāzene" (Ģimnastikas ielā 34A) un dzelzceļa stacija "Turība" (Graudu ielā 76).

Dzelzceļa iela ir izveidota 19. gadsimta beigās ar savu tagadējo nosaukumu ().

## Ielu savienojumi
Dzelzceļa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Robežu iela (T veida krustojums)
* Kārļa Ulmaņa gatve (tikai gājējiem)
* Adulienas iela (T veida krustojums)
* Ģimnastikas iela
* Dīķa iela
* Codes iela (T veida krustojums)
* Bramberģes iela (T veida krustojums)
* Cēres iela
* Graudu iela
* Sējas iela (T veida krustojums)
* Sīpeles iela (T veida krustojums)
* Dzelzceļa iela (Mārupe) (pāriet)

## Skatīt arī
* Torņakalns
* Atgāzene
* Bieriņi

## Atsauces
Evelina Pruško

**Evelina Pruško** (; dzimusi  ir bijusī poļu brīvā stila cīkstone, sudraba medaļas ieguvēja 2003. gada pasaules čempionātā, 1998. gada Eiropas čempione.

## Sporta karjera
1995. gadā Evelina Pruško piedalījās Eiropas junioru čempionātā un svara kategorijā līdz 65 kg izcīnīja bronzas medaļu. Nākamajā gadā viņa uzvarēja Eiropas junioru čempionātā svarā līdz 70 kg, bet Eiropas pieaugušo čempionātā šajā svarā bija piektā. 1997. gadā Pruško otrreiz uzvarēja Eiropas junioru čempionātā (svarā līdz 68 kg). 

1998. gadā šajā svarā viņa izcīnīja zelta medaļas gan pasaules junioru čempionātā, gan Eiropas junioru čempionātā, gan Eiropas pieaugušo čempionātā, tā finālā pieveicot bulgārieti Gaļinu Ivanovu. Tuvu medaļai viņa bija arī pasaules čempionātā, kur pusfinālā zaudēja Kanādas cīkstonei Kristīnei Nordhagenai, pēc tam gandarījuma cīņā arī amerikānietei Sandrai Bečerei un palika 5. vietā. 

Gadu vēlāk viņa ieguva sudraba medaļu 1999. gada Eiropas čempionātā, bet pasaules čempionātā bija sestā. 2000. gada Pruško ieguva 7. vietu Eiropas čempionātā un 9. vietu  pasaules čempionātā. 2002. gadā viņa bija ceturtā gan pasaules, gan Eiropas čempionātos. 

Veiksmīgs Pruško bija 2003. gads, kad svara kategorijā līdz 67 kg viņa izcīnīja sudraba medaļu pasaules čempionātā un bronzas medaļu Eiropas čempionātā. 2004. gadā viņa ieņēma 4. vietu Eiropas čempionātā.

1996. gadā Evelina Pruško bija Polijas čempione svara kategorijā līdz 70 kg , 1999. gadā — līdz 75 kg , 2002. gada un 2003. gada — līdz 67 kg un 2006. gadā — līdz 72 kg, kā arī 2004. gadā vicečempione svara kategorijā līdz 67 kg. un 2005. gadā — līdz 72 kg.

## Atsauces

## Ārējās saites
Košķele

**Košķele** (padomju laikā arī **Austrumi**) ir ciems Valmieras novada Vecates pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V169.

Košķele izveidojusies ap Košķeles muižu (*Osthof, Ostrominsky*)

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Kislovodska

**Kislovodska** (, ) ir pilsēta Krievijā, Stavropoles novada dienvidos. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 130 tūkstoši iedzīvotāju. Tā ir kūrortpilsēta, kurā attīstīta terapija ar ārstnieciskajiem minerālūdeņiem un dūņām (balneoloģija). Kislovodska atrodas Lielā Kaukāza ziemeļu priekškalnēs, aptuveni 815 metru augstumā virs jūras līmeņa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tavnas klosteris

**Tavnas klosteris** () ir Serbijas pareizticīgo klosteris, kas atrodas uz dienvidiem no Bijeļinas pilsētas Bosnijas un Hercegovinas Serbu Republikas ziemeļaustrumos. Dibināšanas datums nav zināms.

Tronošas un Pejas klosteru hronikās minēts, ka to uzcēla karaļa Stefana Dragutina dēli Vladislavs un Urošica. Pašreizējā klostera baznīca ir uzcelta tajā pašā vietā, kur atradās sākotnējā būve.

Pirmajos Osmaņu varas gados Tavnas klosteris tika izpostīts, bet cilvēki to atjaunoja. Šī nebija vienīgā reize, kad klosteris tika postīts. Tas tika postīts daudzas reizes Osmaņu periodā un arī Otrā pasaules kara laikā. Starp 1941. un 1945. gadu Tavnu bombardēja nacistiem pietuvinātās horvātu kustības Ustaša spēki, bet pēc kara klosteris tika rekonstruēts.
## Atsauces

## Ārējās saites

* Apraksts Serbijas Pareizticīgās baznīcas vietnē
Wonderful Day

***Wonderful Day*** ir latviešu grupas "Prāta Vētra" 11. studijas albums krievu valodā, kas iznācis 2018. gadā. Albums sastāv no dziesmām angļu un krievu valodā.

## Dziesmu saraksts

# *Когда весна* — 3:42
# *Контакты —* 4:03
# *Мой Друг Океан —* 3:41
# *Для Тебя —* 3:30
# *For a friend —* 0:32
# *Wonderful day —* 3:33
# *Как я искал тебя —* 4:03
# *My mind so lost (on you) —* 3:37
# *Always gonna let you down —* 3:56
# *Closer to you —* 4:19
# *Pirmais latvietis uz mēness —* 3:55

## Atsauces
https://pratavetra.lv/discography/wonderful-day/ 

## Ārējās saites
*  Officiālā mājaslapa
Brinkeni

thumb|right|260px|Fon den Brinkenu dzimtas ģerbonis (no "Baltisches Wappenbuch").

**Fon den Brinkeni** () ir vācbaltiešu dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja Livonijas ordeņa valstī un kļuva par lieliem zemes īpašniekiem Kurzemes un Zemgales hercogistē, vēlāk Kurzemes guberņā. 
Krievijas impērijas valdība 1862. gadā atzina Kurzemes fon den Brinkenu dzimtas tiesības lietot mantojamu baronu titulu.

## Vēsture
1620. gadā Ludolfa fon den Brinkena (*Ludolff von den Brincken*) ģimene tika ierakstīta Kurzemes bruņniecības matrikulā.
1780. gadā Briņķpedvāles muižas īpašnieks uzcēla Brinkenu kapliču.

## Slaveni Brinkeni
* Ģertrūde fon den Brinkena (*Gertrud von den Brincken*, 1892-1982), rakstniece;
* Heinrihs Kristiāns fon den Brinkens (*Heinrich Christian von den Brincken*; 1648—1729), vācbaltiešu izcelsmes Kurzemes hercogistes politiķis.

## Brinkenu muižas
thumb|270px|Briņķpedvāles muiža (2002).
* Briņķpedvāles muiža,
* Remtes muiža (no 1696),
* Bērzes un Sīpeles muiža (*Bershof, Ziepelhoff*), 
* Dingshof, 
* Nilten, 
* Ruhnen,  
* Schlossberg, 
* Sessilen, 
* Seppen, 
* Spāres muiža  (*Sparen*),
* Wallathen, 
* Vārme (*Wormen*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Pučurga (ciems)

**Pučurga** (**Pučurgas**) ir ciems Valmieras novada Matīšu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Dronas upes krastā.

Pučurga izveidojušies ap Pučurgas muižu (*Galandfeld*).

## Atsauces
Ana Marija Pavela

**Ana Marija Pavela** (; dzimusi ) ir bijusī rumāņu brīvā stila cīkstone, 2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībniece, pieckārtēja Eiropas čempionātu bronzas medaļas ieguvēja.

## Sporta karjera
No 2005. gada Pavela Eiropas čempionātos cīņas sportā kopumā ieguva piecas bronzas medaļas. Viņa sacensībās pārstāvēja sporta klubu *CSA Steaua București*, viņu trenēja Saimons Konstantīns un Vasile Višans.

Pavela pārstāvēja Rumāniju 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Pekinā, kur viņa sacentās sieviešu brīvās cīņas 55 kg klasē. Priekšsacīkšu pirmajā cīņā viņa zaudēja ķīnietei Sjui Li. Tā kā vēlāk viņas pretiniece iekļuva finālmačā, Pavela ieguva tiesības piedalīties gandarījuma cīņās. Pirmajā cīņā viņa pieveica Kazahstānas cīkstoni Olgu Smirnovu, bet cīņā par bronzas medaļu nedaudz zaudēja kolumbietei Žaklīnai Renterijai, finišējot tikai piektajā vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aijūbidu dinastija

**Aijūbidu dinastija** (, *al-ʾayyūbiyyūna*) bija sunnītu musulmaņu dinastija, kura valdīja Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā no 1171. līdz 1341. gadam. Vēsturiskās valsts dibinātājs bija Saladīns un tās centrs atradās mūsdienu Ēģiptes teritorijā. Pirms Aijūbidu dinastijas pastāvēja Fātimidu dinastija.
## Atsauces

## Ārējās saites
Polijas karavīra laukums (Ščecina)

**Polijas karavīra laukums** ir Ščecinas laukums, Centra administratīvajā rajonā, Centra apkaimē. Tas ir lielākais un galvenais laukums Ščecinas centrā.

Līdz 1945. gadam laukumā atradās Vācijas imperatora Vilhelma I jātnieka statuja, kas tika atklāta 1894. gada 1. novembrī. No 1950. līdz 2017. gadam laukumā atradās Pateicības piemineklis padomju armijai.

No 1849. līdz 1950. gadam laukuma dienvidu pusē atradās Pilsētas teātris.

## Vēsturiskie nosaukumi
Laukums izveidots 1872. gadā, tā sākotnējais nosaukums bija **Karaliskais laukums** (vācu: *Königsplatz*). 1945. gadā tā tika pārsaukta par **Teātra laukums** (poļu: *plac Teatralny)*, bet 1950. gadā to pārdēvēja par **Polijas karavīra laukumu** (poļu: *plac Żołnierza Polskiego*).

## Ievērojamas ēkas

* Polijas karavīra laukumā 16 atrodas Rajona tiesa
* Polijas karavīra laukumā 20 atrodas Tūrisma informācijas centrs
 
## Laukuma savienojumi

* Pāvesta Jāņa Pāvila II avēnija
* Atbrīvošanas avēnija
* Neatkarības avēnija
* Tkacka iela
* Staromlinska iela
* Mariacka iela
* Farna iela
* Prūšu cieņas laukums

## Attēlu galerija

Stettin Kaiser Wilhelm I Denkmal a.jpg|Karaliskais laukums pirms Otrā pasaules kara
Żołnierza Polskiego Square in Szczecin, 2015.jpg|Polijas karavīra laukums 2015. gada
Pesa Swing on tram line 2 in Szczecin, 2017.jpg|Polijas karavīra laukums 2017. gada 
PESA 120Na in Szczecin, Żołnierza Polskiego square.JPG|Polijas karavīra laukums 2017. gada


## Atsauces
Dūre (Burtnieku pagasts)

**Dūre** (**Dūres**) ir ciems Valmieras novada Burtnieku pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā, Burtnieku ezera austrumu pusē.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V231, Dūres upes un Dūres dzirnavu ezera krastā.

Dūre izveidojusies ap Dūres muižu (*Duhrenhof, Lindenhof*).

## Atsauces
Andruves

**Andruves** ir ciems Valmieras novada Burtnieku pagastā. Atrodas pagasta  ziemeļaustrumu daļā .

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V231 un V112 krustojuma, Dūres upes krastā.

Audruves izveidojušās ap Rūtes muižu (*Ruthenhof, Smaeling*) un Luteru muižu (*Luthershof*).

## Atsauces
Mīlītes

**Mīlītes** ir ciems Valmieras novada Matīšu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P16.

Mīlītes izveidojušies ap Mīlītes muižu (*Neuhall*).

## Atsauces
Bauņi (Matīšu pagasts)

**Bauņi** ir ciems Valmieras novada Matīšu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas austrumos pie autoceļa P16, Bauņupītes upes un Burtnieku ezera krastā.

Bauņi izveidojušies ap Bauņu muižu (*Bauenhof*).

## Atsauces
Taubes (Burtnieku pagasts)

**Taubes** ir ciems Valmieras novada Burtnieku pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V112, Dūres upes krastā.

## Atsauces
Zvārtes

**Zvārtes** ir ciems Valmieras novada Burtnieku pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V209, Smiltsvēveru upītes krastā.

Ciems izveidojies ap Zvārtes muižu (*Swarten*).

## Atsauces
Villijs Kolijs-Steins

**Villijs Trills Kolijs-Steins** (; dzimis ) ir amerikāņu basketbolists, spēlē centra pozīcijā. Pēdējais klubs, ko 2024. gadā pārstāvēja, bija Ķīnas Basketbola asociācijas klubs *[[Nanjing Monkey Kings]]*, bet iepriekš septiņas sezonas spēlējis Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) komandās.

## Karjera
Spēlējis NCAA, kur kopā ar brāli pārstāvēja Kentuki Universitātes basketbola komandu "Wildcats" — vienu no labākajām čempionātā. Pēc trim sezonām augstskolu basketbolā 2015. gada NBA draftā V. Koliju-Steinu Sakramento "Kings" izraudzījās pirmajā kārtā ar 6. kārtas numuru (divas pozīcijas zemāk par vēlāko komandas biedru latviešu basketbolistu Kristapu Porziņģi).

"Kings" sastāvā V. Kolijs-Steins aizvadīja četras sezonas, no kurām pēdējā nostiprinājās kā pamatsastāva centra spēlētājs, tomēr pēc līguma beigām sadarbība neturpinājās un 2019. gada vasarā spēlētājs noslēdza līgumu ar Goldensteitas "Warriors". 2020. gada janvārī "Warriors" viņu aizmainīja uz Dalasas "Mavericks" pret otrās kārtas drafta izvēli. 2022. gada janvārī "Mavericks" atbrīvoja spēlētāju, lai iegūtu brīvu vietu sastāvā, ko ieņēma Marķīzs Kriss. V. Kolijs-Steins noslēdza 10 dienu līgumu ar Filadelfijas "76ers", piedaloties divās spēlēs un esot komandas sastāvā līdz martam.

2022. gada oktobrī V. Kolijs-Steins noslēdza līgumu ar NBA klubu Hjūstonas "Rocekts", taču laukumā tā arī nedevās, spēlējot tikai tā G Līgas komandā *[[Rio Grande Valley Vipers]]*. 2023. gada vasarā viņš pirmo reizi devās spēlēt ārpus ASV, pievienojoties Itālijas A sērijas komandai *[[Pallacanestro Varese]]*, kuras sastāvā uzstādīja FIBA Eiropas kausa rekordu, savācot 20 bumbas zem groziem uzvarā ar 91—71 pār Vācijas komandu *[[BG Göttingen]]*. 2024. gada janvārī V. Kolijs-Steins pievienojās Puertoriko klubam *[[Indios de Mayagüez]]*, tomēr pameta to martā, tā arī laukumā nedododties. 2024. gada oktobrī viņš noslēdza līgumu ar Ķīnas Basketbola asociācijas klubu *[[Nanjing Monkey Kings]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Briedes

**Briedes** (arī **Briede**, vēsturiska **Wredenhof**) ir ciems Valmieras novada Burtnieku pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Briedes upes krastā.

Briedes izveidojušies ap Briedes muižu (*Wredenhof*).

## Atsauces
Kapteines (Burtnieku pagasts)

**Kapteines** bija ciems Valmieras novada Burtnieku pagastā. Atradās pagasta dienvidaustrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atradās pie autoceļa P16.

## Atsauces
Infosfēra

**Infosfēra**, kas ir iedomāts analogs biosfērai, ir informācijas, datu, zināšanu un komunikācijas metafiziska sfēra, kuru apdzīvo informācijas vienības, ko sauc par inforgām. Lai gan viens no tās piemēriem ir kibertelpa, infosfēra neaprobežojas tikai ar tiešsaistes vidi; tā var ietvert gan virtuāli, gan citos veidos sniegto informāciju.
Džerijs Morans

**Džeralds Veslijs Morans** (*Gerald Wesley Moran*, dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu politiķis, pārstāv ASV Republikānisko partiju. Kopš 2011. gada ir ASV senators, pārstāvot Kanzasas štatu. Pirms kļūšanas par ASV senatoru Morans bija ASV pārstāvju palātas deputāts, no 1997. gada līdz 2011. gadam pārstāvot Kanzasas 1. kongresa apgabalu.

Dzimis Greitbendā, Kanzasas štatā, Morans ir absolvējis Fortheisas Štata Universitāti, no kuras 1976. gadā saņēma bakalaura grādu ekonomikā. Vēlāk absolvējis Kanzasas Universitāti, no kuras 1982. gadā saņēma doktora grādu jurisprudencē. Pēc universitātes absolvēšanas Morans strādāja par advokātu.

1989. gadā Morans tika ievelēts Kanzasas štata senātā, kurā strādāja līdz 1997. gadam. 1996. gadā Morans kandidēja uz Kanzasas 1. kongresa apgabala pārstāvja amatu. Vēlēšanās Morans uzvarēja un jau  tika inaugurēts šajā amatā. Pārstāvja amatā ticis pārvēlēts 6 reizes.

2010. gadā Morans tika ievēlēts par ASV senatoru, pārspējot demokrātiskās partijas oponentu Līzu Džonstonu, saņemot 70% balsu. Viņš ASV senatora amatā ir ticis pārvēlēts vienu reizi — 2016. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Senator Jerry Moran oficiālā ASV Senāta mājaslapa
Mežvidi 2

**Mežvidi 2** (arī **Mežvidi**) ir vasarnīcu ciems Valmieras novada Burtnieku pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem. No adrešu reģistra dzēsts 2021. gadā.

## Atsauces
Kunģēļi

**Kunģēļi** ir ciems Valmieras novada Burtnieku pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Eiķinupes upes krastā. Dienvidos no ciema ir Ķoniņu purvs.

## Atsauces
Legrand (uzņēmums)

***Legrand*** ir franču rūpniecības grupa, kas vēsturiski izveidojusies Limožas pilsētā Limuzēnā un ir viena no pasaules līderēm elektrisko instalāciju un informācijas tīklu produktu un sistēmu jomā.

*Legrand* ir turpinājis augt, pateicoties vairāk nekā 140 iegādātiem uzņēmumiem visā pasaulē, lai kļūtu par pasaules līderi elektroiekārtu jomā, un 2017. gadā visos piecos kontinentos bija  uzņēmuma atrašanās vietas 90 valstīs un pārdošana 180 valstīs. 2011. gadā *Legrand* bija pasaules līderis kontaktligzdās un komutatoros ar 20% pasaules tirgus un pasaules vadošais kabeļu ražotājs (15% no pasaules tirgus) .

## Ārējās saites

*
Līgotnes

**Līgotnes** ir vasarnīcu ciems Valmieras novada Valmieras pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Michelin

***Michelin*** ir Francijas uzņēmums, pasaulē vadošais riepu ražotājs. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas Klermonferānā (Pijdedoma).

Tās produkti ir paredzēti visu veidu transportlīdzekļiem: automašīnām, kravas automašīnām, divriteņu automašīnām, lidmašīnām, inženierbūvēm un lauksaimniecības mašīnām. Tas ir daudznacionāls uzņēmums, kas iekļauts CAC 40 sarakstā, darbojas 17 valstīs un nodarbina 125 400 cilvēku.

Uzņēmumu 1888. gadā Francijas pilsētā Klermonferānā nodibināja Andrē Mišlēns kopā ar savu brāli Eduāru. 1900. gadā Andrē Mišlēns publicēja pirmo ''Michelin'' ceļvedi, kura mērķis bija veicināt tūrismu ar automašīnu, tādējādi atbalstot viņa riepu ražošanas uzņēmumu.

## Ārējās saites

*
Jeri (Valmieras pagasts)

**Jeri** ir ciems Valmieras novada Valmieras pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Ģīmes upes krastā.

Jeri izveidojusies ap Ģerinšu muižu (*Jehrenhof*).

## Atsauces
Ļeņinisms

[thumbnail|upright=1|[Pionieri (jauniešu kustība)|Pioniera nozīmīte ar Vladimira Ļeņina attēlojumu]]
**Ļeņinisms** () ir filozofiska, politiska un sociālekonomiska ideoloģija, kuru izveidoja krievu revolucionārs Vladimirs Ļeņins. Tas ir marksisma variants, kurā ietverto uzskatu kopums apgalvo, ka arī revolucionārā situācijā rūpniecības proletariātam bez stingras vadības nevar izveidoties īsteni revolucionāra apziņa. Vēlāk, sajaucoties ar marksisma idejām, izveidojās marksisma-ļeņinisma ideoloģija.

## Ārējās saites
Poķi (Valmieras pagasts)

**Poķi** ir ciems Valmieras novada Valmieras pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P17.

## Atsauces
Orhejas nacionālais parks

**Orhejas nacionālais parks** () ir nacionālais parks, kas atrodas Moldovas centrālajā daļā, Orhejas pilsētas apkārtnē 40—50 km uz ziemeļiem no galvaspilsētas Kišiņevas.

## Apraksts

Parks atrodas Kodru augstienē. Tā kopējā platība (33 792,09 ha) ir aptuveni 1% no Moldovas Republikas platības. Parka ainava ir pauguraina teritorija, daļēji klāta ar mežu, meži aizņem nedaudz vairāk kā pusi — 18 551 hektāru parka teritorijas. Teritoriju šķērso ielejas un gravas. Caur parku tek Reutas upe.

Parks atrodas četru rajonu teritorijā: Orhejas, Strešenu, Kelerašu un Krjulenu, un tajā ietilpst 18 komūnu zemes.

Nacionālā parka teritorijā aug vairāk nekā 700 vaskulāro augu sugu, dzīvo 109 putnu un 41 zīdītāju sugas. 26 augu sugas ir iekļautas Moldovas Sarkanajā grāmatā. Šeit sastopamas arī Moldovā retas faunas sugas, tai skaitā meža kaķis, meža cauna, mazais ērglis, melnā klija, parastā odze.

## Vēsture

Pirmais mēģinājums dibināt Orhejas nacionālo parku tika veikts 1989.-1991. gadā, taču tas neizdevās politisko juku dēļ. Kopš 2008. gada tā izveidi atbalstīja Vides aizsardzības ministrija un ANO Attīstības programma ar Pasaules Dabas fonda finansiālu atbalstu. 2013. gada 12. jūlijā parlaments pieņēma likumu par Orhejas nacionālā parka izveidošanu. Tā mērķis ir aizsargāt un saglabāt augus un savvaļas dzīvniekus, kā arī tajā esošos objektus, kuriem ir ekoloģiska, zinātniska, atpūtas un kultūras vērtība. Līdz Orhejas nacionālā parka izveidei Moldova bija vienīgā valsts Eiropā, kurai nebija neviena nacionālā parka.

## Tūrisma objekti

Nacionālā parka galvenie tūrisma objekti ir Trebuženu ainavu liegums, Kurki senkapu galvenā daļa, Cigeneštu ainavu rezervāts, vairākas arheoloģiskas senvietas, Zelta ordas pilsētas Šehraldžedidas (Jangišehras) drupas, Moldāvijas 15.—16. gadsimta viduslaiku Orhejas pilsētas (Vecās Orhejas, ) ar cietoksni 18 km no pašreizējās pilsētas vietas, 5 klosteri, 4 muižas.

Kultūras un dabas rezervāts "Vecā Orheja" kopš 2007. gada ir kandidātu grupā iekļaušanai UNESCO pasaules mantojuma vietu sarakstā.

Parka teritorijā ir izveidoti tūristu maršruti, tostarp autobraucējiem, velosipēdistiem, gājējiem un alpīnistiem.

Ivančas ciematā atrodas Tautas amatniecības muzejs, parka ciematos tiek piekopti tradicionālie amati, kā kokgriešana, akmeņgriešana, metālapstrāde, izšūšana u.c.

## Attēlu galerija

Bai turcesti Trebujeni (an 2007).jpg|Šehraldžedidas drupas
Orhei -14.jpg|Pleistocēna atsegumi
Chiliile manastirei in stanca Butuceni.jpg|Butučenu klinšu klostera atliekas Vecajā Orhejā
Museul Al. Donici s. Donici Orhei.jpg|Rakstnieka Aleksandra Doniča muzejs Doničas ciemā
Orhei -2.jpg|Reutas ieleja
Orhei -10 izvorul frumusetii.jpg|Atsegumi
Orhei Manastirea Ortodoxa.jpg|Pareizticīgo klosteris Butučenos
Valea Rautului Mascauti Criuleni (4).jpg|Reutas lejtece Krjulenu rajonā
R. Raut Pohorniceni Orhei.jpg|Gājēju tilts pār Reutu 2014. gadā
Orhei Harta.jpg|Trebuženu un Butučenu karte


## Atsauces

## Ārējās saites
Ziedonis (Valmieras pagasts)

**Ziedonis** ir vasarnīcu ciems Valmieras novada Valmieras pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A3, Gaujas upes krastā.

## Atsauces
Jorgs Lantims

**Jorgs Lantims** (, *Giorgos Lanthimos*, dzimis ) ir grieķu kinorežisors, kinoproducents, scenārists un fotogrāfs. Četras reizes ticis nominēts Kinoakadēmijas balvai: labākā starptautiskā spēlfilma par filmu "Acu zobs" (2009), labākais oriģinālscenārijs par filmu "Omārs" (2015), kā arī labākā filma un labākais režisors par filmu "Favorīte" (2018). Par filmu "Favorīte" 2019. gadā saņēmis arī Eiropas Kino balvas kā labākais režisors un labākais scenārists. Veidojis arī filmu "Svētā brieža nogalināšana" (2017). Par filmu "Nabaga radības" (2023) saņēmis Zelta lauvas balvu Venēcijas kinofestivālā.

Vairākkārt sadarbojies ar aktrisi Emmu Stounu, kura ir piedalījusies viņa filmās "Favorīte", "Nabaga radības", "Laipnības veidi" (2024) un "Bugonija" (2025).

## Ārējās saites
Daliņi

**Daliņi** ir ciems Valmieras novada Valmieras pagastā. Atrodas pie Valmieras robežam, pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Gaujas upes krastā.

## Atsauces
CAC 40

**CAC 40** () ir Euronext Parīzes biržas galvenais akciju tirgus indekss. Tā ISIN kods ir FR0003500008, mnemoniskais kods — "PX1".

Indekss tiek aprēķināts kā 40 lielāko Parīzes biržā nepārtraukti kotēto uzņēmumu akciju cenu kapitalizācijas vidējā aritmētiskā novērtētā vērtība.  Indeksa sākotnējā vērtība — 1000 punkti — tika noteikta 1987. gada 31. decembrī. 

## Indeksa aprēķināšana
Indeksu aprēķina kā 40 lielāko uzņēmumu, kuru akcijas tiek tirgotas biržā Euronext Paris, akciju cenu kapitalizācijas svērto vidējo aritmētisko. Katram no četrdesmit uzņēmumiem ir savs indekss, kas tiek svērts atbilstoši tā tirgū pieejamo vērtspapīru vērtībai. Dažādu uzņēmumu īpatsvari atšķiras atkarībā no to kapitalizācijas brīvā apgrozībā. Svēršanas laikā uzņēmumu maksimālais īpatsvars CAC 40 tiek ierobežots ar 15%.

Sākot ar 2003. gada 1. decembri, aprēķinot kapitalizāciju, tiek ņemtas vērā tikai brīvās apgrozības akcijas. Šie uzņēmumi, kas pārstāv dažādas darbības nozares, principā atspoguļo Francijas lielo uzņēmumu ekonomikas vispārējo tendenci, un to saraksts tiek regulāri pārskatīts, lai saglabātu reprezentativitāti.

Indekss tiek aprēķināts ik pēc 30 sekundēm biržas darba dienās no pulksten 9:00 līdz 17:30 pēc Centrāleiropas laika.

## Atlases kritēriji
CAC 40 sastāvu reizi ceturksnī atjaunina ekspertu komiteja Conseilcientifique des indices (CSI). Izmaiņas vienmēr stājas spēkā marta, jūnija, septembra un decembra trešajā piektdienā. Brīvā apgrozībā esošo akciju skaits tiek pārskatīts katru septembri.

## Atsauces
Anna Bankrofta

**Anna Bankrofta** (; dzimusi **Anna Marija Luīze Italiano** (*Anna Maria Louisa Italiano*) , mirusi ) bija ASV aktrise, režisore, scenāriste un dziedātāja. Savas karjeras laikā saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu, trīs BAFTA kino balvas, divas Zelta globusa balvas, divas Tony balvas un divas Emmy balvas.

Savu kino debiju Bankrofta piedzīvoja filmā "Neklauvē" (*Don't Bother to Knock*, 1952). 1958. gadā ieguva savu pirmo *Tony* balvu par Brodvejas izrādi *[[Two for the Seesaw]]* (1958). Par filmu *[[The Miracle Worker]]* (1962) saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise galvenajā lomā. Vēlāk Kinoakadēmijas balvai tikusi arī nominēta par filmām *[[The Pumpkin Eater]]* (1964), "Absolvents" (1967), *[[The Turning Point]]* (1977) un *[[Agnes of God]]* (1985).

Vēlāk piedalījusies tādās filmās kā "Ziloņcilvēks" (1980), *[[Garbo Talks]]* (1984), *[[To Be or Not to Be (1983. gada filma)|To Be or Not to Be]]* (1983), *[[84 Charing Cross Road]]* (1987), *[[Home for the Holidays]]* (1995), "" (*Dracula: Dead and Loving It*, 1995), "Kareive Džeina" (*G.I. Jane*, 1997) un "Lielās cerības" (*Great Expectations*, 1998).

Bija precējusies ar režisoru Melu Bruksu.

## Ārējās saites
Mežvidi (Valmieras pagasts)

**Mežvidi** ir likvidēts vasarnīcu ciems Valmieras novada Valmieras pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā. Ciems no adrešu reģistra dzēsts 2021. gadā un visticamāk iekļauts Valmiermuižas ciemā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A3.

## Atsauces
Norma (uzņēmums)

**AS "Norma**" ir Igaunijas uzņēmums, kas ražo un pārdod automašīnu drošības sistēmas un automašīnu drošības aprīkojuma sastāvdaļas.

Uzņēmuma vēsture aizsākās 1891. gadā, kad tika dibināta Miķelsona skārda darbnīca. Uzņēmumu kopš 1931. gada sauc par "Normu".

1973. gadā "Norma" sāka ražot drošības jostas automašīnai *[[Moskvič]]*.

## Hronika
* 1891. gads — uzņēmuma dibināšana Paldiski
* 1950-1980 — vadošais rotaļlietu ražotājs Padomju Savienībā
* 1973. gads — drošības jostas izgatavošana pēc licences, kas iegādāta no Rietumiem
* 1973-1990 — vienīgais drošības jostu piegādātājs padomju automobiļu rūpniecībai
* 1990. gads — pāreja no Padomju Savienības īpašumtiesībām uz Igaunijas PSR īpašumtiesībām
* 1994. gads — privatizācija
* 1996. gads — ienākšana Tallinas biržā
* 1999. gads — 49,5% AS Norma akciju nodošana AutoLIV AB
* 2000. gads — 51% AS Norma akciju nodošana AutoLIV AB
* 2001 — AutoLIV AB aprīkojuma uzstādīšana un drošības jostu ražošana Zviedrijas tirgum; drošības jostu ražošana Zviedrijā
* 2003. gads — AutoLIV spriegoto drošības jostu ražošana Zviedrijas tirgum
* 2006. gads — gaisa spilvenu un elektronisko kontrolieru ražošana
* 2008 — detaļu pārdošana ārvalstu uzņēmumiem (klientiem, kas nav AutoLIV)

## Fakti
* **Īpašnieks** : sabiedrība ar ierobežotu atbildību; akcijas pārdošanai Tallinas biržā
* **Pamatkapitāls** : € 8 400 000
* **Pārdošanas ieņēmumi (2009)** : EUR 51 000 000
* **Darbinieku skaits** : 616
* **Atrašanās vieta**: Tallina, Igaunija; Vjaziki, Krievijas Federācija (noliktava)
* **Teritorija**
** AS Norma Tallinn: 27 000 m 2 ražošanas platības, 3042 m 2 biroja telpas, 49 500 m 2 zemes kopā
** Norma-Osvar Vjazniki: 626 m 2 ražošanas platības, 110 m 2 biroja telpas
* **Produkti** : drošības jostas un to daļas, automašīnu drošības sistēmas, drošības spilveni, instrumenti, plastmasas detaļas

## Galvenie klienti
* **Krievijā**: AvtoVAZ, GM-AvtoVAZ, GAZ, IZH Avto
* **Somijā**: Khimaira
* **Zviedrijā**: AutoLIV Sweden AB, Saab Automobile AB, Intersafe AB
* **Francijā**: Iveco France
* **Vācijā**: AutoLIV GmbH, AutoLIV Protector, TRW Automotive, Takata-Petri, Honeywell
* **Čehijā**: Iveco Czech
* **Beļģija**: VAN Hool NV
* **Polija**: Ster (Volvo autobusi)
* **Ukraina**: ZAZ

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Drošības jostu ražotājs Norma paplašina ražošanu un pieņem darbā 200 jaunus darbiniekus" ERR, 2019. gada 20. novembris
* AS NORMA (10043950) — Pārskats @ Inforegister.ee
Lejaskurļi

**Lejaskurļi** ir ciems Valmieras novada Valmieras pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V186, Rātsupītes krastā.

## Atsauces
Anneli Ota

**Anneli Ota** (*Anneli Ott*; dzimusi 1976. gada 2. maijā) ir Igaunijas politiķe. 2020. un 2021. gadā viņa bija valsts pārvaldes ministre. 2021. gadā no janvāra līdz novembrim Ota bija Igaunijas kultūras ministre. Viņa ir Igaunijas Centra partijas biedre.

## Biogrāfija
Anneli Ota piedzima 1985. gada 16. novembrī Tartu. Viņas tēvs Jāks Ots līdz nāvei uz prāmja *[[Estonia (prāmis)|Estonia]]* 1994. gadā bija Veru mērs. Anneli tēvocis Juri Ots ilgu laiku bija Tallinas pilsētas Centra rajona vecākais.

1994. gadā Anneli Ota absolvēja Veru apriņķa Parksepas vidusskolu. Augstāko izglītību viņa ieguva 1999. gadā Tartu Universitātes Fiziskās audzināšanas fakultātē specialitātē "Kustības un sports"; 2000. gadā viņa ieguva arī diplomu pedagoģijā.

Anneli Otas politiskā karjera sākās 2005. gadā, kad pašvaldību vēlēšanās viņa tika ievēlēta Lasvas pagasta domē, pārstāvot Igaunijas Tautas savienību. Viņa 2009. gada 9. augustā iestājās Sociāldemokrātiskajā partijā. Ota tika ievēlēta Veru pilsētas domā, un no 2009. līdz 2010. gadam bija Veru mērs.
2011. gada 25. aprīlī Anneli Ota iestājās Igaunijas Centra partijā.
No 2011. līdz 2014. gadam viņa strādāja Tallinā par Nemmes rajona vecākā vietnieku. Viņa ir strādājusi arī par Veru apriņķa partnerības padomes izpilddirektoru.
2015. gada Rīgikogu vēlēšanās Ota kandidēja Centra partijas rindās Veru, Valgas un Pelvas apgabalā, bet neiekļuva parlamentā. 2015. gada 19. novembrī viņa tomēr kļuva par Rīgikogu deputāti, aizstājot Prītu Tobalu. Viņa bija speciālās komisijas cīņai ar korupciju priekšsēdētāja.
2019. gada vēlēšanās Ota kandidēja tajā pašā vēlēšanu apgabalā, un tika ievēlēta. Viņa vadīja Eiropas Savienības lietu komiteju un bija Nacionālās aizsardzības komitejas locekle.

2020. gada 25. novembrī Anneli Ota kļuva par valsts pārvaldes ministri Jiri Ratasa valdībā.
2021. gada 26. janvārī Ota kļuva par kultūras ministri Kajas Kallasas valdībā.
2021. gada 2. novembrī viņa paziņoja par atkāpšanos no ministra amata, pamatojot to ar domstarpībām ar valdības partneriem, konkrētāk, pretojoties Reformu partijas vadītās valdības noteiktajiem COVID-19 pandēmijas ierobežojumiem kultūras jomā un pasākumiem šīs jomas atbalstam. Divas nedēļas pirms atkāpšanās no amata Otas rīcību (bezdarbību) kultūras ministra amatā kritizēja Igaunijas Skatuves mākslas asociācija. 8. novembrī par kultūras ministru apstiprināja citu Centra partijas biedru Tītu Teriku.

Anneli Ota ir šķīrusies; viņai meita un dēls.

## Atsauces

 

## Ārējās saites
* Informācija Igaunijas Kultūras ministrijas vietnē 

|-
Société Générale

***Société Générale*** ir viena no galvenajām un vecākajām Francijas bankām. Tas ir viens no trim pīlāriem Francijas banku nozarē, kopā ar *[[LCL]]* un *[[BNP Paribas]]* (tās sauc arī par “*Les Trois Vieilles*”).

*Société Générale* grupā strādā 138 000 darbinieku.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Dobeles atbrīvošanas piemineklis

**Dobeles atbrīvošanas piemineklis** ir piemineklis Pirmajā pasaules karā un Latvijas brīvības cīņās 1919.&nbsp;— 1920. gadā kritušajiem karavīriem. Tas atrodas netālu no Dobeles pils Dobelē.

## Vēsture
[thumb|left|Dobeles atbrīvošanas pieminekļa atklāšana, Dobeles pilsētas galvam [Jānis Jirgens|Jānim Jirgenam klātesot]]
Pieminekļa celšanu ierosināja 1924. gadā, 1934. gadā Kārlis Zemdega uzsāka pieminekļa izkalšanu no 44 tonnu smaga Somijas granīta bluķa. Dobeles atbrīvošanas pieminekli atklāja 1940. gada 9. jūnijā. Pēc Otrā pasaules kara pie pieminekļa ierīkoja kritušo Sarkanās armijas karavīru kapus, bet 1950. gadā to uzspridzināja. No saspridzinātā pieminekļa bija saglabājusies vienīgi karavīra galva.

Atmodas kustības laikā izveidoja pieminekļa atjaunošanas fondu, kurā ieskaitītie uzņēmumu, organizāciju un privātpersonu ziedojumus izlietoja pieminekļa atjaunošanai un uzstādīšanai laukumā iepretim Dobeles pilsdrupām. Tēlnieces Intas Bergas un akmeņkaļa Libērija Peļņas atjaunoto pieminekli otrreiz atklāja 1996. gadā.

Uz pieminekļa pamatnes ir izkalti dzejnieka Leonīda Breikša vārdi:

## Atsauces
Mājas zirneklis

**Mājas zirneklis** ir vispārējs termins, kas attiecas uz dažādiem zirnekļiem, kas parasti sastopami ap cilvēku mājokļiem, un tas var attiekties uz:

* Dzeltenais maisa zirneklis, *Chiracanthium inclusum*, izplatīts mājas zirneklis visā pasaulē.
* Melnais mājas zirneklis, *Austrālijas zirneklis Badumna Insignis*, kas atrasts arī Jaunzēlandē;
* Brūnais mājas zirneklis, *Steatoda grossa*, zirneklis ar kosmopolītisku izplatību;
* Amerikāņu mājas zirneklis, *Parasteatoda tepidariorum*, zirnekļu tīkla zirneklis;
* Parastais pagraba zirneklis, kas pieder Pholcidae dzimtai**;**
* Mājas zirneklis, *Tegenaria domestica***;**
* Dižais mājas zirneklis, *Eratigena atrica* (agrāk *Tegenaria gigantea*);
* Klaiņojošais zirneklis, *Eratigena agrestis* (dažreiz sauc par ***agresīvo mājas zirnekli***);
* Ģeometriskais mājas zirneklis vai mājas pogas zirneklis, *Latrodectus Geometricus* (plašāk pazīstams kā **brūna atraitne**);
* Dienvidu mājas zirneklis, *Kukulcania hibernalis*
* Mazais mājas zirneklis, *Oonops domesticus*

## Norādījumu galerija

Attēls:Cheiracanthium mildei male.jpg|*[[Yellow Sac spider|Dzeltenais]]* maisa zirneklis, *Chiracanthium inclusum*, izplatīts mājas zirneklis visā pasaulē
Attēls:Black house spider03.jpg|Melnais zirneklis, *Austrālijas zirneklis Badumna Insignis*, atrasts arī Jaunzēlandē
Attēls:Achae tepid.JPG|Amerikāņu mājas zirneklis, *Parasteatoda tepidariorum*, zirnekļa tīkla zirneklis
Attēls:Steatoda.grossa.jpg|Brūns mājas zirneklis, *Steatoda grossa*, zirneklis ar kosmopolītisku izplatību
Attēls:Kukulcaniahibernalis.JPG| Dienvidu mājas zirneklis, *Kukulcania hibernalis*
Attēls:Female-hobo.gif| Hobo zirneklis, *Tegenaria agrestis* (dažreiz saukts par *agresīvu mājas zirnekli* )
Attēls:Spider-2007-10-09.png|Iekšzemes mājas zirneklis, *Tegenaria domestica*
Attēls:Pholcus.phalangioides.6905.jpg| Tēva garo kāju zirnekļi no ģimenes Pholcidae
Attēls:Tegenaria gigantea.jpg| Dižais mājas zirneklis, *Eratigena atrica* (agrāk *Tegenaria gigantea* )