open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Līna Birzaka-Priekule

**Līna Birzaka** ir latviešu mākslas pētniece un Latvijas Nacionālā mākslas muzeja izstāžu kuratore. Kopš 2019. gada pasniedz Latvijas Mākslas akadēmijā un kopš 2023. gada Latvijas Kultūras akadēmijā. Kopš 2026.gada Līna Birzaka ir mākslas muzeja Arsenāls vadītāja.

Ir bijusi Purvīša balvas ekspertu komisijas vadītāja. Šobrīd ir Latvijas Kultūras ministrijas Vizuālās mākslas padomē un Kultūrizglītības ekspertu komisijas locekle. Līna Birzaka ir Latvijas Mākslas akadēmijas Absolventu asociācijas valdes locekle.

Līna Birzaka veidojusi izstādes izstāžu zālē "Arsenāls", LNMM galvenajā ēkā, Dekoratīvās mākslas un dizaina muzejā, Kim? laikmetīgās mākslas centrā un citur. Viņa kūrējusi austriešu avangarda mākslinieka Hermana Niča izstādi, kā arī bijusi viena no kuratorēm LNMM pastāvīgajai ekspozīcijai "Mūra nojaukšana. Latvijas māksla 1985—1991".

Līna Birzaka 2019. gadā Latvija Radio 3 kopā ar mākslas zinātnieci Laimu Slavu, mākslas kritiķis Vilni Vēju un kuratoru Kasparu Vanagu veidoja jaunu raidījumu "Mākslas vingrošana. Sarunas par vizuālo".

Līdzdibinātāja biedrībai "Mākslas birojs", kurā apvienojas kuratori, kas darbojas mūzikas, vizuālās un skatuves mākslas jomās. Biedrība "Mākslas birojs" 2023. gadā uzvarēja iepirkumā un bija atbildīgi par Rīgas domes 2021. gadā uzsākto projektu "Rīgas Vasara".

2023. gada oktobrī kļuvusi par kultūras ministres Agneses Loginas biroja vadītāju.

No 2024. gada līdz 2025. gadam vadījusi kultūras ministres Agneses Lāces biroju.

## Atsauces
Prēgele

**Prēgele** vai **Pregoļa** (, , ) ir upe Kaļiņingradas apgabalā. Garākā upe, kas plūst pa apgabala teritoriju. Sākas pie Čerņahovskas pilsētas, satekot Angrapai un Instručai, plūst pa līdzenumu rietumu virzienā. Lejpus Gvardejskas upes gultne sadalās divās — Jaunajā (ziemeļos) un Vecajā (dienvidos) Prēgelē, kas vairākās vietās savienotas ar caurtekām, veidojot salas. Pirms ietekas Baltijas jūras Kaļiņingradas līcī abas gultnes savienojas. Prēgele ar kanālu savienota ar Nemunu. Pie Gvardeijskas no Prēgeles atzarojas Deima, kas ietek Kuršu jomā. Kaļiņingradas līcī ieplūst 60% upes noteces, bet Kuršu jomā — 40%. Lielākā pieteka ir Lava (kreisā).

Lielākās pilsētas krastos ir Karaļauči, Čerņahovska, Znamenska un Gvardejska.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķekavas ģerbonis

**Ķekavas pilsētas ģerbonis** ir viens no Ķekavas pilsētas oficiālajiem simboliem. Apstiprināts 2023. gada 27. septembrī. Tā autori ir Ilze Lībiete un Juris Ivanovs.

## Heraldiskais apraksts
Ģerboņa vairogs skaldīts ar mākoņu griezumu divās krāsās — zils ar sudrabu, kas simbolizē Vidzemes (zilā krāsa) un Zemgales (sudraba krāsa) reģionus, starp kuriem atrodas Ķekavas pilsēta. Astoņstaru zvaigzne ir mantota no Ķekavas pagasta un novada ģerboņiem, kas simbolizē pārākumu, patstāvību, aizgādību, modrību un tiekšanos augšup.

## Atsauces
Krievu zīmju valoda

**Krievu zīmju valoda** () ir nacionālā valodas sistēma ar savu leksiku un gramatiku, ko izmanto nedzirdīgo un vājdzirdīgo cilvēku saziņai Krievijā, kā arī Baltkrievijā, Kazahstānā un Ukrainā.

Krievu zīmju valodas gramatika ļoti atšķiras no krievu mutvārdu valodas gramatikas: tā kā vārdus ir grūtāk pārveidot morfoloģiski, gramatika (piemēram, vārdu secība un veidošana) ir stingrāka nekā krievu valodā. Saskaņā ar vispārpieņemto viedokli tā pieder pie franču zīmju valodas saimes, kas ir tuva amerikāņu zīmju valodai. Daudzi vārdi ir pārņemti arī no austriešu zīmju valodas.
Luiss de la Fuente

**Luiss de la Fuente Kastiljo** (; dzimis ) ir Spānijas futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlēja kreisās malas aizsarga pozīcījā. Kopš 2022. gada decembra ir Spānijas izlases galvenais treneris.

## Spēlētāja karjera
De la Fuente ir Bilbao "Athletic" kluba jauniešu akadēmijas audzēknis. No 1978. līdz 1982. gadam spēlēja kluba otrajā komandā, bet vēlāk pārstāvējis galveno komandu un spēlejis *[[La Liga]]*. 1983. un 1984. gadā kļuva par Spānijas čempionu. 1984. gada kļuva arī par Spānijas Karaļa kausa ieguvēju. No 1987. līdz 1991. gadam spēlēja *[[Sevilla FC|Sevilla]]* rindās, bet 1991. gadā atgriezās Bilbao "Athletic". Karjeru noslēdza *[[Deportivo Alavés|Alavés]]*, spēlējot trešajā pēc līmeņa līgā, 33 gadu vecumā. Spēlējis Spānijas U-18 un U-21 izlasēs.

## Trenera karjera
Trenera karjeru sāka *Portugalete* klubā reģionālajā līgā. 2000. gadā tika apstiprināts par *[[CD Aurrerá de Vitoria|Aurrerá]]* galveno treneri *Segunda División B* līgā. Vēlāk strādāja ar *[[Sevilla FC|Sevilla]]* un Bilbao "Athletic" jauniešu komandām. Pēc tam vadīja Bilbao "Athletic" dublieru komandu. 2011. gadā no jūlija līdz oktobrim bija *[[Deportivo Alavés|Alavés]]* galvenais treneris.

2013. gadā kļuva par Spānijas U-19 izlases galveno treneri. 2015. gadā uzvarēja Eiropas U-19 čempionātā. 2018. gadā uzsāka darbu ar Spānijas U-21 izlasi. Viņa vadībā komanda uzvarēja 2019. gada Eiropas U-21 čempionātā. , kas norisinājās 2021. gadā, De la Fuente bija Spānijas olimpiskās izlases galvenais treneris un izcīnīja sudraba medaļu.

 viņš tika iecelts par Spānijas izlases galveno treneri, stājoties amatā Luisa Enrikes vietā. De la Fuentes vadībā Spānijas izlase uzvarēja 2022.—2023. gada UEFA Nāciju līgā un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
### Spēlētāja karjerā
**Athletic Bilbao**
* *[[La Liga]]*: 1982–83, 1983–84
* Spānijas Karaļa kauss: 1983–84
* *[[Spānijas Superkauss]]*: 1984 (piešķirts automātiski, uzvarot līgu un Karaļa kausu)

### Trenera karjerā
**Spānijas U19 izlase**
* UEFA Eiropas U-19 čempionāts: 2015

**Spānijas U21 izlase**
* UEFA Eiropas U-21 čempionāts: 2019

**Spānijas olimpiskā (U23) izlase**
* Vasaras olimpisko spēļu sudrabs: 2020

**Spānijas izlase**
* UEFA Nāciju līga: 2022–23
* UEFA Eiropas čempionāts futbolā: 2024

## Atsauces

## Ārējās saites
Sējas vīķis

**Sējas vīķis** (*Vicia sativa*) ir tauriņziežu dzimtas augs. Sugas pamatareāls ir Eiropas dienviddaļā un Āzijā, taču tā mūsdienās ir plaši izplatījusies visā Eirāzijā.

Latvijā sējas vīķis ir retumis sastopams kultūrbēglis labības sējumos kā mistraugs vai nezāle, dažreiz arī nezālienēs un izgāztuvēs, kā arī gar dzelzceļiem.

## Atsauces
 

## Ārējās saites
XRISM

***XRISM*** jeb ***X-Ray Imaging and Spectroscopy Mission*** (sākotnēji ***XARM*** jeb ***X-ray Astronomy Recovery Mission***) ir Japānas Aerokosmisko pētījumu aģentūras (*JAXA*) sadarbībā ar *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* un Eiropas Kosmosa aģentūru īstenota orbitālā observatorija, kas paredzēta novērojumiem rentgenstaru spektrā.
Tā orbītā tika palaista 2023. gada 6. septembrī. Tās darbība plānota 3 gadiem.

Observatorijas mērķis ir nodrošināt atklājumus Visuma struktūras veidošanās, galaktiku kodolu izplūdes un tumšās matērijas izpētē. Misija ir starpposms, lai izvairītos no iespējamās novērošanas perioda plaisas starp pašreizējiem rentgena staru teleskopiem (*[[Chandra]]*, *[[XMM-Newton]]*) un nākotnes teleskopiem (*[[Advanced Telescope for High Energy Astrophysics]]* (*ATHENA*), *[[Lynx X-ray Observatory]]*). *XRISM* ir 2016. gadā palaistā un zaudētā rentgena teleskopa *[[Hitomi]]* pēctecis, bet atšķirībā no tā *XRISM* veic novērojumus tikai mīkstajos rentgenstaros.

## Lidojuma gaita
*XRISM* tika palaista  08:45 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[H-IIA]]* (lidojums *F30*) no Tanegasimas kosmosa centra. Kā sekundārā krava palaisti
Mēness nolaižamais aparāts *[[SLIM]]* ar mobiļiem *LEV-2* un *LEV-1*.

## Instrumenti
*XRISM* ir uzstādīti divi instrumenti, kas veic novērojumus mīkstajos rentgenstaros:
* ***Resolve***, rentgenstaru mikrokalorimetrs, ko izstrādāja Japānas un ASV (*NASA* un Godarda Kosmosa lidojumu centrs) sadarbības grupa;
* ***Xtend***, rentgena lādiņpārneses ierīce (CCD) kamera.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''XRISM'' JAXA
* XRISM NASA
* XRISM (XARM) *Gunter's Space Page*
Derna

**Derna** (, *Darnah*) ir pilsēta Lībijas ziemeļaustrumos, Dernas beledījas administratīvais centrs Vidusjūras krastā. Nozīmīgs lauksaimniecības reģiona centrs (citrusaugļi).

## Vēsture
Pilsēta zināma kopš Senās Grieķijas laikiem kā **Darna** (*Δάρνις*) un bija viena no Kirenaikas pentapoles. Romas Impērijas laikā zināma kā *Darnis* vai *Derna* un bija Marmarikas reģiona centrs. 4.—6. gadsimtā Derna bija Ēģiptes diocēzes bīskapa rezidence un mūsdienās, lai arī pilsētu apdzīvo musulmaņi un biskapa tajā nav, pilsēta tiek uzskatīta par vienu no Romas katoļu baznīcas titulārbīskapijām.

Ap 1493. gadu pamesto antīko pilsētu no jauna apdzīvoja no Ibērijas padzītie musulmaņi. Osmaņu impērijas laikā Derna sākotnēji tika pakļauta Tripolei, bet vēlāk Bengāzī sandžakam.

2023. gadā pilsēta ievērojami cieta lietusgāžu izraisītos plūdos; gāja bojā vairāki tūkstoši iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Benuā Kostils

**Benuā Gijs Robērs Kostils** (; dzimis ) ir franču futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, pārstāvējis Francijas futbola izlasi.

Iepriekš pārstāvējis Francijas komandas ''Caen'', ''Vannes'', ''Sedan'', ''Rennes'', ''Bordeaux'', ''Auxerre'' un ''Lille''., kā arī Itālijas komandā ''Salernitana''.

Francijas futbola izlases rindās vienīgo spēli aizvadījis 2016. gadā. Pārstāvējis izlasi 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Francija**

* UEFA Nāciju līga: 2020—21

## Ārējās saites
Andi Lila

**Andi Lila** (; dzimis ) ir bijušais albāņu futbolists, spēlējis pussarga vai malējā aizsarga pozīcijā. Savas karjeras laikā pārstāvējis Albānijas futbola izlasi.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Albānijas komandas ''Besa Kavajë'' un ''Tirana'', Grieķijas komandas ''Iraklis'' un *[[PAS Giánnina]]*, kā arī Itālijas komandu ''Parma''. Ar *Tirana* komandu divas reizes uzvarējis Albānijas Superlīgā.

Albānijas futbola izlasi pārstāvējis no 2007. līdz 2019. gadam, kopumā aizvadot 70 mačus. Pārstāvējis izlasi 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Tirana**
* Albānijas Superlīga: 2008—09, 2019—20
* Albānijas kauss: 2010—11

## Ārējās saites
Ermirs Leņani

**Ermirs Limons Leņani** (; dzimis ) ir mūsdienu Kosovā dzimis Albānijas futbolists, spēlē pussarga vai aizsarga pozīcijā un pārstāv Albānijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Leņani spēlē Šveices komandā *[[FC Schaffhausen|Schaffhausen]]*.

Iepriekš pārstāvējis Šveices komandas ''Winterthur'', ''Grasshoppers'', ''St. Gallen'' un ''Sion'', kā arī Francijas komandas ''Rennes'' un ''Nantes'' un Turcijas komandā *[[Ümraniyespor]]*.

Albānijas futbola izlases rindās debitējis 2013. gadā. Pārstāvējis izlasi 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Eremīts

[thumb|[Hieronims|Svētais Hieronīms, kurš dzīvoja kā vientuļnieks netālu no Betlēmes, attēlots savā darba kabinetā, kuru apmeklē divi eņģeļi (Cavarozzi, 17. gadsimta sākums)]]
**Eremīts** ir persona, kas dzīvo noslēgtu dzīvi. Eremītisms tiek praktizēts dažādās reliģijās.

## Apraksts
Kristietībā šis termins sākotnēji tika attiecināts uz kristieti, kurš dzīvo eremītu dzīvi, vadoties pēc reliģiskas pārliecības, proti, Vecās Derības tuksneša teoloģijā (t.i, 40 gadus ilgas klaiņošana tuksnesī).

Kristīgajā tradīcijā eremītiskā dzīve ir agrīna klostera dzīves forma, kas bija pirms klostera dzīves cenobijā. Svētā Benedikta Noteikumu 1. nodaļā eremīti ir minēti starp četriem mūku veidiem. Romas Katoļu baznīcā papildus eremītiem, kas ir reliģisko institūtu locekļi, Kanoniskās tiesības (603. kanons) par konsekrētās dzīves locekļiem atzīst arī diecēzes eremītus sava bīskapa vadībā. Tas pats attiecas uz daudzām anglikāņu komūnijas daļām, tostarp arī uz Amerikas Savienoto Valstu Episkopālo baznīcu.

Bieži gan reliģiskajā, gan laicīgajā literatūrā termins "eremīts" tiek lietots brīvi attiecībā uz jebkuru kristieti, kas dzīvo vientuļu, uz lūgšanu vērstu dzīvi. Arī citās reliģijās, tostarp budismā, hinduismā, islāmā (sūfismā) un daoismā, ir piemēri, kad vientuļnieki dzīvo askētisku dzīvesveidu.

Mūsdienu sarunvalodā ar terminu "eremīts" apzīmē personu, kas dzīvo nošķirti no pārējās sabiedrības vai ir pilnībā vai daļēji no tās atdalījusies jebkāda iemesla dēļ.

## Atsauces
Kur palikusi Bernadeta?

**"Kur palikusi Bernadeta?"** () ir 2019. gada ASV komēdijdrāmas filma, kuras režisors ir Ričards Linkleters. Filmā galvenās lomas atveido Keita Blanšeta, Billijs Krudaps, Kristena Viga, Džūdija Grīra un Lorenss Fišbērns. Filma balstīta uz Marijas Semplas 2012. gada tāda paša nosaukuma romānu.

Filma stāsta par talantīgo arhitekti Bernadetu (Blanšeta), kura kādu dienu pazūd no savas ģimenes.

Filmas "Kur palikusi Bernadeta?" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[United Artists|United Artists Releasing]]*. Filma saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 50% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Skots Pilgrims

**"Skots Pilgrims"** () ir grafisko romānu sērija, kuras autors ir kanādietis Braians Lī O'Melijs. Sērija stāsta par Skotu Pilgrimu, slīmestu un brīvā laika mūziķi, kurš dzīvo Toronto, Ontārio un grupā spēlē basģitāru. Viņš iemīlas kurjerē, amerikānietē, Ramonā Flauersā, tomēr līdzi attiecībām nāk pienākums uzveikt septiņus viņas ļaunos bijušos.

Sākotnējais sērijas izdevums sastāv no sešiem melnbaltiem sējumiem, ko no 2004. gada augusta līdz 2010. gada jūlijam izdevis Portlendas neatkarīgais komiksu izdevējs *[[Oni Press]]*. Vēlāk to pārpublicēja *Fourth Estate*, *[[HarperCollins]]* apakšuzņēmums. Krāsainie sējumi cietajos vākos, kurus krāsojis Neitans Fērberns, izdoti no 2012. gada augusta līdz 2014. gada aprīlim.

2010. gada augustā notika sērijas adaptācijas filmas "Skots Pilgrims pret pasauli" pirmizrāde, kurā galveno lomu atveidoja Maikls Sera. Tajā pašā mēnesī tika izdota *[[Ubisoft]]* izstrādātā videospēles adaptācija priekš *[[PlayStation Network]]* un *[[Xbox Live Arcade]]*. 2023. gadā straumēšanas servisā *[[Netflix]]* iznāca komiksa anime adaptācija ar nosaukumu *[[Scott Pilgrim Takes Off]]*, kurā tēlus ierunāja 2010. gada filmas aktieri.

## Sējumi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Braiana Lī O'Melija tīmekļa vietne
* ''ScottPilgrim.com''
Leite

**Leite** () ir sala Filipīnu arhipelāgā, pēc platības astotā un pēc iedzīvotāju skaita sestā lielākā sala valstī. Administratīvi ietilpst Austrumu Visaju reģionā; dalās divās provincēs — Leite un Dienvidleite. Apdzīvo galvenokārt visaji un sebuāņi ziemeļdaļā un varaji dienviddaļā. Lielākā pilsēta ir reģiona centrs Taklobana.

## Ģeogrāfija
Izvietojusies arhipelāga dienvidaustrumos Visaju salu grupā. Tās krastus apskalo Samaras jūra ziemeļos, Kamotu jūra rietumos un Leites līcis dienvidaustrumos. Sanhuaniko šaurums ziemeļaustrumos to atdala no Samaras salas, Suriagao šaurums dienvidos — no Mindanao. Tilti pār jūrasšaurumiem salu savieno ar Samaru un Biliranu. Sala kalnaina, daudz aprimušu vulkānu; pie Ormokas darbojas ģeotermālā elektrostacija. Augstākais kalns ir Lobi 1346 m vjl. Valda subekvatoriāls musonu klimats.
## Vēsture
### Otrais pasaules karš

Leites sala ir vislabāk pazīstama ar savu lomu Filipīnu atgūšanā Otrajā pasaules karā. Japāņi izmantoja šo provinci kā seksuālās verdzības centru. Dažas no seksa verdzības vietām bija Taklobana un Burauena, kur japāņi nolaupīja meitenes, pusaudžus un jauniešus un piespieda viņus kļūt par seksa vergiem brutālās "mierinājuma sieviešu" sistēmas ietvaros. 1944. gada 20. oktobrī ģenerālis Daglass Makarturs izkāpa Leites krastā, sakot: "Esmu atgriezies", taču japāņi turpināja spēcīgi pretoties Leites kaujā. Jūras spēku konverģence beidzās ar četru dienu ilgu Leites līča kauju, kas bija lielākā jūras kauja vēsturē. Otrā pasaules kara laikā sala bija daļa no lielas ASV Jūras spēku bāzes - Leites-Samaras Jūras spēku bāzes.

## Atsauces

## Ārējās saites
UTC-4

thumb|500px|UTC-4: Zils (decembris), oranžs (jūnijs), dzeltens (visu gadu), gaiši zils - jūras teritorijas
**UTC-4** ir identifikators laika nobīdei no UTC par -4 stundām. Šo laiku izmanto:

## Kā standarta laiku
### Centrālamerika
* 
* 
* 
* 

### Karību jūras baseins
* 
* 
* 
* 
* Francija
** 
** 
** 
** 
* 
* Nīderlande
** 
** 
** 
* 
* 
* 
* 
* Apvienotā Karaliste
** 
** 
** 

### Ziemeļamerika
* ASV
** 
** 
* Kanāda
** 

## Kā standarta laiku ziemā
* Dānija
** 
* Kanāda
** 
** 
** 
** 
* Apvienotā Karaliste
** 

## Kā vasaras laiku ziemeļu puslodē
* Kanāda
** 
** 
** 
* ASV
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** Jaunanglija
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 

### Karību jūras baseins
* 
* 
* 
* Apvienotā karaliste
** 

## Kā vasaras laiku dienvidu puslodē
* 
* 

## Ārējās saites
* Pilsētas, kuras šobrīd atrodas UTC-4 laika zonā
Visaju salas

**Visaju salas** (, , ) ir salu grupa Filipīnu arhipelāga vidusdaļa starp Lusonu ziemeļos, Mindanao dienvidos un Palavanu rietumos. Administratīvi dalās trijos reģionos — Austrumu Visajas, Centrālās Visajas un Rietumu Visajas, kas savukārt dalās 16 provincēs. Apdzīvo galvenokārt visaju tautas. Lielākās pilsētas ir Sebu un Bakoloda.

## Ģeogrāfija
Arhipelāga salas izvietojušās galvenokārt ap Visaju, Kamotu un Samaras jūrām, izņemot Masbates salu, kas tiek pieskaitīta Lusonas grupai. Rietumos arhipelāgu apskalo Sulu jūra, austrumos — Filipīnu jūra, bet dienvidos — Boholas jūra. Lielākās salas ir Panaja, Negrosa, Sebu, Leite un Samara. Salu reljefs kalnains, augstākā virsotne ir Kanlaons Negrosas salā 2465 m vjl. Valda subekvatoriāls musonu klimats.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vladimirs Gelfands

**Vladimirs Gelfands** (; dzimis 1923. gada 1. martā, miris 1983. gada 25. novembrī) bija padomju memuārists, vienīgais Vācijā vācu valodā publicēto padomju karavīra kara dienasgrāmatu autors.

## Biogrāfija
Vladimirs Gelfands dzimis Novoarhangeļskas ciemā Kirovohradas apgabalā. Viņš bija vienīgais bērns nabadzīgā ebreju ģimenē. 1926. gadā, meklējot iztikas līdzekļus, ģimene pārcēlās uz Kaukāzu — Esentuki, kur dzīvoja tēva vecāki, bet jau 1928. gadā atgriezās Ukrainā uz Dņeprodzeržinskas pilsētu. Pēc vidusskolas Vladimirs iestājās Dņepropetrovskas Rūpniecības strādnieku fakultātē, tur pirms kara sākuma pabeidzot trīs kursus.

1941. gada augustā uzņēmumi, valsts iestādes un ievērojama daļa pilsētas iedzīvotāju evakuējās, un arī Vladimirs pārcēlās uz Esentuki, kur apmetās pie tantes, sava tēva māsas. Esentukos Vladimirs strādāja par elektriķi, un viņa iesaukšana armijā tika atlikta. 1942. gada aprīlī viņš iesniedza pieteikumu militārās uzskaites un iesaukšanas birojā un 6. maijā kļuva par Sarkanās armijas karavīru, tika apmācīts artilērijas skolā netālu no Maikopas rietumu Kaukāzā un saņēma seržanta militāro pakāpi.

Vladimirs Gelfands karu pabeidza ar virsleitnanta pakāpi. 1946. gada 10. septembrī Vladimirs Gelfands tika demobilizēts.

1947. gadā viņš sāka studēt Vēstures un filoloģijas fakultātē Dņepropetrovskas Universitātā. 1952. gadā Vladimirs Gelfands pabeidza studijas universitātē. Pēc absolvēšanas līdz savai nāvei 1983. gadā viņš strādāja par sociālo zinību un vēstures skolotāju Dņepropetrovskas arodskolā.

## Publikācijas
* 2002 — ***bbb battert*** Vācija, *Tagebuch 1941—1946* (ISBN 3-87989-360-8)
* 2005 — ***Aufbau*** Vācija, *Deutschland Tagebuch 1945—1946* (ISBN 3-351-02596-3)
* 2006 — ***Ersatz*** Zviedrija, *Tysk dagbok 1945—46* (ISBN 91-88858-21-9)
* 2008 — ***Aufbau-Taschenbuch-Verlag*** Vācija, *Deutschland Tagebuch 1945—1946* (ISBN 3-7466-8155-3)
* 2012 — ***Ersatz***-E-Book Zviedrija, *Tysk dagbok 1945—46* (ISBN 9789186437831)
* 2015 — ***РОССПЭН*** Krievija (ISBN 978-5-8243-1983-5); ***Книжники*** (ISBN 978-5-9953-0395-4) *Владимир Гельфанд. Дневник 1941—1946*
* 2016 — ***РОССПЭН*** Krievija (ISBN 978-5-8243-2023-7); ***Книжники*** (ISBN 978-5-9953-0437-1) *Владимир Гельфанд. Дневник 1941—1946*

## Ārējās saites

* Владимир Гельфанд * (ru), (de), (en)
* Das Erste, Kulturreport, *Padomju leitnanta pārsteidzošās atmiņas par okupēto Vāciju* * (de)
* ''Uzvarētāji un uzvarētie''. Stern (de)
* ''Es tiekos tikai ar kārtīgiem krieviem''. Der Spiegel (de)
* ''The rape of Berlin'' * BBC World Service (en)
* ''The rape of Berlin'' * BBC News (en)
* ''Kā Otrais pasaules karš noslēdzās ar PSRS armijas veiktu masveida izvarošanas kampaņu Vācijā'' * Apollo
Škelzens Gaši

**Škelzens Gaši** (; dzimis ) ir bijušais Albānijas futbolists. Spēlējis pussarga un uzbrucēja pozīcijā, pārstāvējis Albānijas futbola izlasi.

Gandrīz visu savu spēlētāja karjeru pavadījis Šveicē, visspilgtāk pārstāvot ''Grasshoppers'' un ''Basel'' komandas. Trīs sezonas aizvadījis arī ASV augstākās līgas komandā Kolorādo "Rapids".

Albānijas futbola izlasi pārstāvējis no 2013. līdz 2016. gadam, kopumā aizvadot 17 mačus un gūstot vienus vārtus. Pārstāvējis izlasi 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
***Zürich***
* Šveices Superlīga: 2006—07

***Grasshopper***
* Šveices kauss: 2012—13

***Basel***
* Šveices Superlīga: 2014—15

## Ārējās saites
Ledians Memušajs

**Ledians Memušajs** (; dzimis ) ir Albānijas futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis pussarga pozīcijā, pārstāvējis Albānijas futbola izlasi.

Visu savu spēlētāja karjeru pavadījis Itālijā, pārstāvot tādas komandas kā ''Carpi'', ''Lecce'', ''Pescara'' un ''Benevento''.

Albānijas futbola izlasi pārstāvējis no 2010. līdz 2021. gadam, kopumā aizvadot 44 mačus un gūstot vienus vārtus. Pārstāvējis izlasi 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Amazonas Nexus

***Amazonas Nexus*** ir Spānijas uzņēmuma *[[Hispasat]]* sakaru pavadonis. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem visā Amerikā. Pavadonis orbītā tika palaists 2023. gada 7. februārī.

Kosmisko aparātu izgatavoja Francijas uzņēmums *[[Thales Alenia Space]]*. Līgums ar to tika noslēgts 2020. gada janvārī.
*Amazonas Nexus* tika būvēts uz platformas *[[Spacebus-Neo 200]]* bāzes. Tam ir Ka un Ku joslas raidītāji.

Grenlandes telesakaru operators *[[Tusass]]* izmanto pavadonī uzstādīto jaudīgu 800 MHz raiduztvērēju Ku joslā, kas īpaši paredzēts interneta piekļuves nodrošināšanai visās nomaļās pilsētās un ciematos Ziemeļgrenlandē un Austrumgrenlandē. Šī jauda ļauj arī nodrošināt korporatīvos pakalpojumus kalnrūpniecības uzņēmumiem un kalpo kā rezerves sistēma sakaru pakalpojumu atjaunošanai ārkārtas situācijās. Īpašā misija ir pazīstama ar nosaukumu ***Greensat***.

Pavadonis tiek izmantots ASV Kosmosa spēku Kosmosa un raķešu sistēmu centra ***Pathfinder 2*** misijā. Projektu vada *Artel*. *Pathfinder 2* misija ietver 108 MHz kravu ar stingriem pārsprieguma aizsardzības līmeņiem, kas atbilst Aizsardzības ministrijas stingrajām drošības prasībām.

Uzņemums *[[Intelsat]]* 2023. gada martā iegādājās ievērojamu caurlaides spēju, lai apmierinātu pieprasījumu pēc savienojamības virs Amerikas. Uzņēmums no *Hispasat* nomā pavadoņa augstas caurlaidības Ku joslas jaudu klientiem ASV, Brazīlijā un Atlantijas okeāna ziemeļu daļā. Šo nomāto caurlaides spēju sauc par ***Intelsat 46***.

## Lidojuma gaita
*Amazonas Nexus* tika palaists  01:32 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-39A*. Pirmajai pakāpei tika izmantots bloks *B1073*, kas bija lidojis jau 5 reizes. Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmā pakāpe nolaidās uz peldošās platformas *JRTI*.

Ģeostacionārajā orbītā pavadoni izvietoja punktā 61° rietumu garuma, blakus *[[Amazonas 3]]* un *[[Amazonas 5]]*. Šeit tas aizvietoja *[[Amazonas 2]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Amazonas Nexus Hispasat 
* Amazonas Nexus (Intelsat 46) Gunter's Space Page,
Toskānas arhipelāgs

**Toskānas arhipelāgs** () ir Itālijai piederoša salu grupa Apenīnu pussalas rietumu piekrastē starp Tirēnu jūru dienvidos un Ligūrijas jūru ziemeļos. Sastāv no 7 galvenajām salām un 5 mazām saliņām. Lielākā un apdzīvotākā ir Elbas sala arhipelāga vidusdaļā. Administratīvi arhipelāgs pieder Toskānas reģiona Livorno (lielākā daļa salu) un Groseto (Džiljo un Džannutri) provincēm. Nozīmīgs tūrisma galamērķis. Arhipelāga salā un apkārtējā akvatorijā 1996. gadā izveidots Torkānas arhipelāga nacionālais parks.

Galvenās arhipelāga salas:

## Atsauces

## Ārējās saites
Klons (filma)

**"Klons"** () ir 2022. gada ASV satīriska zinātniskās fantastikas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Railijs Stērnss. Filmā galvenās lomas atveido Kārena Gilana, Bjūla Koalei, Teo Džeimss un Ārons Pols.

Filma stāsta par sievieti, kurai jācīnās uz dzīvību un nāvi pret savu klonu pēc tam, kad viņa brīnumainā veidā atveseļojas no nedziedināmas slimības.

Filmas "Klons" pirmizrāde notika  2022. gada Sandensas kinofestivālā. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 71% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mergims Mavrajs

**Mergims Mavrajs** (; dzimis ) ir bijušais Albānijas  futbolists, spēlējis aizsarga pozīcijā, pārstāvējis Albānijas futbola izlasi.

Mavrajs dzimis Vācijā, kur arī pavadījis gandrīz visu savu profesionālo karjeru. Vācijas Bundeslīgā pārstāvējis tādas komandas kā *[[VfL Bochum]]*, ''Greuther Fürth'', *[[1. FC Köln]]* un *[[Hamburger SV]]*.

Karjeras sākumā pārstāvējis Vācijas jauniešu izlases. Albānijas futbola izlasi pārstāvējis no 2012. līdz 2020. gadam, kopumā aizvadot 50 mačus un gūstot 3 vārtus. Piedalījies 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Greuther Fürth**

* Vācijas 2. Bundeslīga: 2011—12

## Ārējās saites
Fabians Frejs

**Fabians Frejs** (; dzimis ) ir Šveices futbolists, spēlē pussarga un aizsarga pozīcijās, pārstāv Šveices futbola izlasi. Kopš 2024. gada Frejs pārstāv Šveices Superlīgas komandu *[[FC Winterthur|Winterthur]]*.

Iepriekš spēlējis arī Šveices komandā ''St. Gallen'' un ''Basel'', kā arī Vācijas komandā ''Mainz 05''.

Šveices futbola izlases rindās debitējis 2011. gadā. Pārstāvējis izlasi 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, 2016. gada Eiropas čempionātā, kā arī 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Basel**

* Šveices Superlīga: 2007—08, 2011—12, 2012—13, 2013—14, 2014—15
* Šveices kauss: 2007—08, 2011—12, 2018—19

## Ārējās saites
Endijs Kings

**Endrū Filipss Kings** (; dzimis ) ir Velsas bijušais futbolists, kurš spēlēja pussarga pozīcijā un ir pārstāvējis Velsas futbola izlasi.

Lielu daļu savas karjeras pavadījis Anglijas komandā ''Leicester City'', ar ko 2016. gada izcīnījis Anglijas Premjerlīgas titulu.

Velsas futbola izlasi pārstāvējis no 2009. līdz 2018. gadam, kopumā aizvadot 50 mačus un gūstot divus vārtus. Pārstāvējis izlasi 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Leicester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2015—16
* Anglijas čempionāts: 2013—14
* EFL League One: 2008—09

## Ārējās saites
Džeimss Kolinss

**Džeimss Maikls Kolinss** (; dzimis ) ir bijušais Velsas futbolists, spēlējis centra aizsarga pozīcijā, pārstāvējis Velsas futbola izlasi.

Savas karjeras laikā pārstāvējis tādas komandas kā ''Cardiff City'', ''West Ham United'', ''Aston Villa'' un ''Ipswich Town''.

Velsas futbola izlasi pārstāvējis no 2004. līdz 2016. gadam, kopumā aizvadot 51 maču un gūstot trīs vārtus. Pārstāvējis izlasi 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Deivids Vons

**Deivids Ouens Vons** (; dzimis ) ir Velsas bijušais futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, pārstāvējis Velsas futbola izlasi.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Anglijas komandas ''Crewe Alexandra'', ''Blackpool'', ''Sunderland'', *[[Nottingham Forest]]*, ''Notts County'', kā arī Spānijas komandu *[[Real Sociedad]]*.

Velsas futbola izlasi pārstāvējis no 2003. līdz 2016. gadam, kopumā aizvadot 42 mačus un gūstot vienus vārtus. Pārstāvējis izlasi 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Norberts Ģembērs

**Norberts Ģembērs** (; dzimis ) ir ungāru izcelsmes Slovākijas futbolists, spēlē aizsarga un pussarga pozīcijā, pārstāv Slovākijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Ģembērs spēlē Saūda Arābijas profesionālās līgas komandā *[[Al-Kholood Club|Al-Kholood]]*.

Iepriekš pārstāvējis Slovākijas komandu ''Dukla Banská Bystrica'', Itālijas komandas ''Catania'', ''Roma'', ''Pescara'', ''Bari'', ''Perugia'' un *[[US Salernitana 1919|Salernitana]]*, kā arī Krievijas komandu ''Terek Grozny''.

Slovākijas futbola izlases rindās debitējis 2014. gadā. Pārstāvējis izlasi 2016. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
2023.—2024. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona

**2023.—2024. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona** bija 61. Bundeslīgas sezona. Tā sākās , bet noslēdzās . Spēļu kalendāru izziņoja .

Par Bundeslīgas čempioniem pirmo reizi kļuva Leverkūzenes "Bayer" futbolisti, kas čempionu titulu nodrošināja piecas kārtas pirms sezonas beigām. Leverkūzenes "Bayer" kļuva par pirmo komandu Bundeslīgas vēsturē, kas sezonas laikā nebija zaudējusi nevienā spēlē. Tā izcīnīja 28 uzvaras un sešas reizes spēlēja neizšķirti.

## Komandas
Pēc iepriekšējās sezonas rezultātiem no 2. Bundeslīgas uz Bundeslīgu paaugstināja klubus *[[1. FC Heidenheim]]* un *[[Darmstadt 98]]*, bet Bundeslīgu atstāja Gelzenkirhenes "Schalke 04" un Berlīnes "Hertha".

### Stadioni

### Treneri un kapteiņi

### Treneru maiņas

## Turnīra tabula

## Pārspēles par palikšanu vai iekļūšanu Bundeslīgā

|}

## Rezultatīvākie spēlētāji

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Odise Roši

**Odise Roši** (; dzimis ) ir Albānijas futbolists, spēlē pussarga pozīcija, pārstāv Albānijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Roši pārstāv Turcijas komandu Erzurumspor.

Iepriekš Roši ir spēlējis Albānijas komandās ''Apolonia Fier'' un *[[Flamurtari Vlore]]*, Vācijas komandās *[[1. FC Köln]]* un *[[FSV Frankfurt]]*, Horvātijas komandā ''Rijeka'', Krievijas komandā ''Akhmat Grozny'', Ungārijas komandā ''Diósgyőri'' un Turcijas komandā *[[Boluspor]]*.

Albānijas futbola izlases rindās debitējis 2011. gadā. Pārstāvējis izlasi 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Stīvs fon Bergens

**Stīvs fon Bergens** (; dzimis ) ir bijušais Šveices futbolists, spēlēja centra aizsarga pozīcijā, pārstāvējis Šveices futbola izlasi.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Šveices komandas ''Neuchâtel Xamax'', ''Zürich'' un ''Young Boys'', Vācijas komandu *[[Hertha BSC]]* un Itālijas komandas ''Cesena'' un ''Palermo''.

Šveices futbola izlasi pārstāvējis no 2006. līdz 2016. gadam, kopumā aizvadot 50 mačus. Pārstāvējis izlasi 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Zürich**

* Šveices Superlīga: 2005–06, 2006–07

**Young Boys**

* Šveices Superlīga: 2017–18

## Ārējās saites
Kērtiss Māršals

** Kērtiss Māršals** (; dzimis  Adelaidē) ir Austrālijas vieglatlēts, startē kārtslēkšanas sacensībās. Viņš ir 2023. un 2025. gada Pasaules čempionāta bronzas medaļas ieguvējs un divkārtējs Nāciju Sadraudzības spēļu čempions.

## Karjera
Pievērsties kārtslēkšanai Kērtisu Māršalu iedvesmoja austrālieša Stīvena Hukera izcīnītā zelta medaļa  Pekinā. Gadu vēlāk 12 gadu vecumā viņš apmeklēja izmēģinājumu dienu Adelaidē, kur uzlēca divus metrus. Starptautiskās sacensībās Māršals debitēja 2014. gada Pasaules čempionātā junioriem, ieņemot 10. vietu. 2016. gadā Pasaules U-20 čempionātā Bidgoščā izcīnīja sudraba medaļu, pārvarot 5,55 metru augstumā novietoto latiņu. Tajā pašā gadā debitēja olimpiskajās spēlēs, kvalifikācijā ieņēma 15. vietu un finālsacensībām nekvalificējās.

2017. gadā pirmo reizi piedalījās Pasaules čempionātā, iekļuva finālā un ieguva 7. vietu. 2018. gada Nāciju Sadraudzības spēlēs Goldkostā izcīnīja zelta medaļu. 2020. gada olimpiskajās spēlēs Tokijā sekmīgi pārvarēja kvalifikāciju, bet finālsacensībās neveica sākuma austumu un palika bez rezultāta.

2022. gada Pasaules čempionātā Jūdžīnā Māršalam neizdevās pārvarēt kvalifikāciju, paliekot tikai 24. vietā. 2022. gada Nāciju Sadraudzības spēlēs Birmingemā ar rezultātu 5,70 m viņš otro reizi kļuva par Sadraudzības spēļu čempionu. 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā atkārtoja savu personisko rekordu, pārvarot 5,95 metru augstumu, un izcīnīja bronzas medaļu, dalot trešo vietu ar amerikāņu kārtslēcēju Kristoferu Nilsenu.

2024. gada Pasaules čempionātā telpās Glāzgovā ieņēma 5. vietu. Tajā pašā gadā olimpiskajās spēlēs Parīzē ierindojās 6. vietā. 2025. gada Pasaules čempionātā Tokijā izcīnīja bronzas medaļu, atkārtojot savu personisko rekordu (5,95 m).

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Intelsat 40e

***Intelsat 40e*** (***IS-40e***) ir Luksemburgā bāzēta uzņēmuma *[[Intelsat]]* *Epic<sup>NG</sup>* sērijas sakaru pavadonis. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai Ziemeļamerikai un Centrālamerikai. Pavadoni uz ģeostacionāro orbītu palaida 2023. gada 7. aprīlī.

Pavadoni izgatavoja ASV uzņēmuma *[[Maxar Technologies]]* meitasuzņēmums *[[SSL (uzņēmums)|SSL]]* uz platformas *[[SSL 1300]]* bāzes. Tam uzstādīti 42 Ku un 3 Ka joslas raidītāji.

Pavadonī ir uzstādīta arī *[[NASA]]* un Smitsona institūta Zemes tālizpētes aparatūra ar nosaukumu ***TEMPO*** (*Tropospheric Emissions: Monitoring of Pollution*). Tai ir ultravioletais spektrometrs, kas nosaka piesārņotājus, mērot Saules gaismu, kas atstarota un izkliedēta no Zemes virsmas un atmosfēras.

## Lidojuma gaita
*Intelsat 40e* tika palaists  04:30 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*. Pirmajai pakāpei izmantja bloku *B1076*, kas bija lidojis jau 3 reizes. Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmā pakāpe nolaidās uz peldošās platformas *ASOG*.

*Intelsat 40e* tika izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 91° rietumu garuma.

## Ārējās saites
* Intelsat 40e Intelsat
* Intelsat 40E (TEMPO) satbeams
* INTELSAT-40E n2yo.com
* Intelsat 40e / TEMPO Gunter Dirk Krebs
Dienvidkarpati

**Dienvidkarpati** () ir apmēram 330 kilometrus gara kalnu grēda Rumānijā, Karpatu kalnu dienvidu daļa no Timišas upes (pēc citām ziņām Dzelzs vārtiem) rietumos līdz Prahovas upei austrumos. Stiepjas rietumu—austrumu virzienā. Atdala Transilvāniju ziemeļos no Valahijas dienvidos. Augstākā virsotne — 2544 metrus augstais Moldovjanu Fegerašas kalnos.

## Galerija

01_Magura,_Romania_-_Piatra_Craiului_mountains.jpg
BaleaLac4.jpg
Transfagarasan_twisty_road.jpg|Transfegerašas šoseja
Bucegi_jepiimici.JPG
Varful-Moldoveanu-scenery.jpg|Moldovjanu kalns


## Ārējās saites
Akmenes Jēzus katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q16442867"
}

**Akmenes Jēzus krustā sišanas baznīca** () ir Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas dienvidos, Alītas apriņķa Varēnas rajona pašvaldības Akmenes ciemā, Merķes upes labajā krastā. Baznīcas ansamblis ir reģiona nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 1749).

Baznīcu kā kapelu 1759. gadā uzcēla ģenerālis Adoms Bžostovskis (*Adomas Bžostovskis*/*Adam Brzostowski*, 1722—1790). 1861. gadā to atjaunoja. Pirmā pasaules kara laikā Senoji Varēnas baznīca nodega, tāpēc mācītājs pārcēlās uz Akmeni, bet 1919. gadā nodibināta draudze. Pie baznīcas atrodas arheoloģiskais piemineklis — svētakmens "Noburtā meitene" (*Užkeikta merga*).

## Ārējās saites
* Ieraksts Lietuvas kultūras vērtību reģistrā
Makenzija Litla

**Makenzija Litla** (; dzimusi ) ir Austrālijas vieglatlēte, startē šķēpa mešanas sacensībās. Viņa ir 2023. un 2025. gada Pasaules čempionāta bronzas medaļas ieguvēja un 2022. gada Nāciju Sadraudzības spēļu sudraba medaļniece.

## Karjera
2013. gada Pasaules čempionātā jauniešiem Doneckā izcīnīja zelta medaļu. 2019. gadā Litla absolvēja Stenforda Universitāti, kur ieguva bakalaura grādu anatomijā. Universitātes laikā viņa izcīnīja divus NCAA titulus šķēpa mešanā un uzlaboja savu labāko rezultātu līdz 60,36 metriem. Divas reizes piedalījusies universiādē, 2019. gadā Neapolē ieņēma 8. vietu. Pēc atgriešanās Austrālijā 2019. gadā studijas turpināja Sidnejas Universitātē.

 Tokijā ieņēma astoto vietu ar rezultātu 59,96 m. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2022. gadā Jūdžīnā un ar 63,22 metrus tālu metienu ieņēma piekto vietu. 2022. gada Nāciju Sadraudzības spēlēs Birmingemā izcīnīja sudraba medaļu, piekāpjoties tikai citai austrālietie Kelsijai Lī Bārberei un sasniedzot personisko rekordu (64,27 m).

 Dimanta līgas posmā Lozannā uzlaboja savu personisko rekordu, sasniedzot 65,70 metrus. 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā ieguva bronzas godalgu, pēdējā metienu sērijā apsteidzot latviešu šķēpmetēju Aneti Kociņu.  Parīzē ieņēma 12. vietu. 2025. gada Pasaules čempionātā Tokijā atkal ieguva bronzas medaļu.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Somersbijs

**"Somersbijs"** () ir 1993. gada ASV vēsturiskā romantiska drāmas filma, kuras režisors ir Džons Emiels. Filmā galvenās lomas atveido Ričards Gīrs, Džodija Fostere, Bills Pulmans un Džeimss Ērls Džonss. Filma balstīta uz 1982. gada franču filmu *[[Le Retour de Martin Guerre]]*.

Filmas darbība norisinās Rekonstrukcijas laikmetā pēc Amerikas pilsoņu kara un stāsta par zemnieku, kurš atgriežas mājās pēc kara, bet viņa sieva sāk uzskatīt, ka viņš ir viltvārdis.

Filmas "Somersbijs" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros. Pictures]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, īpaši slavējot aktierspēli, saikni starp galvenajiem varoņiem un Denija Elfmana mūziku. Filma bija arī finansiāli veiksmīga, nopelnot 140 miljonus ASV dolāru pie 30 miljonu budžeta. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 63% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeimss Ērls Džonss

**Džeimss Ērls Džonss** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris. Savas karjeras laikā saņēmis vairākas balvas, tai skaitā trīs ''Tony'' balvas, divas ''Emmy'' balvas un ''Grammy'' balvu. 2011. gadā saņēmis arī Kinoakadēmijas goda balvu. Džonss atpazīstams ar savu zemo balss tembru.

1957. gadā debitējis Brodvejas teātrī. Atveidojis lomas vairākās Šekspīra lugās, kā "Otello", "Hamlets", "Koriolāns" un "Karalis Līrs". 1968. gadā saņēmis pirmo *Tony* balvu par lugu *[[The Great White Hope]]*. Šo pašu lomu atveidojis 1970. gada tāda paša nosaukuma filmā, par ko nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai un Zelta globusa balvai.

Savu kinodebiju piedzīvojis Stenlija Kubrika filmā "Doktors Streindžlavs" (1964). Nominēts Zelta globusa balvai par lomu filmā *[[Claudine]]* (1974). Kļuvis starptautiski atpazīstams ar balss lomu franšīzē "Zvaigžņu kari", ieskaņojot Dārta Veidera lomu. Citas pazīstamākās Džonsa lomas ir filmās "Konans Barbars" (1982), *[[Matewan]]* (1987), "Uz Ameriku pēc princeses" (*Coming to America*, 1988), "Brīnumu lauks" (*Field of Dreams*, 1989), ""Sarkanā oktobra" meklējumos" (*The Hunt for Red October*, 1990), "Patriotu spēles" (*Patriot Games*, 1992), *[[The Sandlot]]* (1993), "Somersbijs" (1993), "Reālie draudi" (*Clear and Present Danger*, 1994) un "Karalis Lauva" (1994).

## Atsauces

## Ārējās saites
Patriks Hrošovskis

**Patriks Hrošovskis** (; dzimis ) ir slovāku futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Slovākijas futbola izlasi. Kopš 2019. gada Hrošovskis spēlē Beļģijas Pro līgas komandā ''Genk''.

Iepriekš ilgstoši pārstāvējis Čehijas komandu ''Viktoria Plzen'', esot arī komandas kapteinis. Ar šo komandu trīs reizes kļuvis par Čehijas 1. līgas čempionu.

Slovākijas futbola izlases rindās debitējis 2014. gadā. Pārstāvējis izlasi 2016. un 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Viktoria Plzeň**

* Čehijas 1. līga: 2014—15, 2015—16, 2017—18
* Čehijas Superkauss: 2011, 2015

**Genk**

* Beļģijas kauss: 2020—21

## Ārējās saites
Mihailo Fomenko

**Mihailo Fomenko** (; dzimis , miris ) bija ukraiņu futbolists un futbola treneris.

Savas spēlētāja karjeras laikā spēlējis aizsarga pozīcijā. Ar ''Dynamo Kyiv'' komandu trīs reizes kļuvis par PSRS čempionu. PSRS futbola izlasi pārstāvējis no 1972. līdz 1976. gadam. Izcīnījis bronzas medaļu 1976. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Kā treneris kļuvis pazīstams, vadot *Dynamo Kyiv* komandu, palīdzot tai izcīnīt tās pirmo Ukrainas līgas zelta medaļu. No 2012. līdz 2016. gadam bijis Ukrainas futbola izlases galvenais treneris. Aizvedis izlasi līdz 2016. gada Eiropas čempionātam.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Dynamo Kyiv**

* PSRS Augstākā līga: 1974, 1975, 1977
* PSRS kauss: 1974, 1978
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1975
* UEFA Superkauss: 1975

**PSRS**

* Vasaras olimpiskās spēles bronzas medaļa: 1976

### Trenera karjera
**Dynamo Kyiv**

* Ukrainas Premjerlīga: 1993
* Ukrainas kauss: 1993

## Ārējās saites
Jevhens Hačeridi

**Jevhens Hačeridi** (; dzimis ) ir bijušais ukraiņu futbolists, spēlēja centra aizsarga pozīcijā, pārstāvējis Ukrainas futbola izlasi.

Ar Kijivas "Dinamo" komandu desmit sezonu laikā izcīnījis trīs Ukrainas Premjerlīgas titulus un divus Ukrainas kausus. Ar ''PAOK'' komandu kļuvis arī par Grieķijas čempionu.

Ukrainas futbola izlasi pārstāvējis no 2009. līdz 2018. gadam, kopumā aizvadot 51 maču un gūstot trīs vārtus. Pārstāvējis izlasi 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Dynamo Kyiv**

* Ukrainas Premjerlīga: 2008—09, 2014—15, 2015—16
* Ukrainas kauss: 2013—14, 2014—15
* Ukrainas Superkauss: 2009, 2011, 2016

**PAOK**

* Grieķijas Superlīga: 2018—19
* Grieķijas kauss: 2018—19

**Dynamo Brest**

* Baltkrievijas Superkauss: 2020

## Ārējās saites
Oleksandrs Kučers

**Oleksandrs Kučers** (; dzimis ) ir ukraiņu futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, pārstāvējis Ukrainas futbola izlasi.

Lielu daļu spēlētāja karjeras pavadījis Ukrainas komandā Doneckas "Šahtar", ar ko septiņas reizes uzvarējis Ukrainas Premjerlīgā, kā arī izcīnījis sešus Ukrainas kausus un vienu UEFA kausu.

Ukrainas futbola izlasi pārstāvējis no 2006. līdz 2017. gadam, kopumā 57 mačos gūstot divus vārtus. Pārstāvējis izlasi 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuva par treneri. Kučers ir bijis futbola klubu Harkivas "Metalist" un *[[SC Dnipro-1|Dnipro-1]]* galvenais treneris.

## Sasniegumi
**Shakhtar Donetsk**

* Ukrainas Premjerlīga: 2007–08, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2016–17
* Ukrainas kauss: 2007–08, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2015–16, 2016–17
* Ukrainas Superkauss: 2008, 2010, 2012, 2013, 2014, 2015
* UEFA kauss: 2008–09

## Ārējās saites
Gerhards Remlings

thumb|"Jauna un maza latviešu dziesmu grāmata". Titullapa (1779).
**Gerhards Remlings** (; 1633—1695), latviski saukts **Ģi(e)rts Remuliņš**, bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs, dzejnieks un tulkotājs latviešu valodā. Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents (1691—1695).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1633. gada 25. janvārī Grobiņā luterāņu draudzes mācītāja Kārļa Remlinga (1600—1638) un viņa sievas Sofijas, dzimušas Buhholcas ģimenē kā jaunākais dēls. Viņa vecākais brālis Enohs Remlings kļuva par Iecavas draudzes luterāņu mācītāju.
Gerhards Remlings studēja Kēnigsbergas un Vitenbergas universitātēs (1650—1653), iegūstot filozofijas maģistra grādu pēc disputa rektora Johana Šperlinga vadībā.
Pēc atgriešanās dzimtenē bija Saukas luterāņu baznīcas mācītājs (1656—1662), vēlāk Sesavas draudzes mācītājs (1662—1685).

1685. gadā viņš kļuva par Grobiņas draudzes mācītāju un prāvestu, 1691. gadā par Jelgavas Svētās Trīsvienības baznīcas mācītāju, Kurzemes un Zemgales hercoga Frīdriha Kazimira galma mācītāju un superintendentu.

Miris 1695. gada 10. februārī Jelgavā.

## Ģimene
Gerhards Remlings bija precējies ar Elizabeti Margarētu, dzimušu Šmitu. Viņa vecākais dēls Nikolajs Kristofs Remlings (1657—1689) 1681. gadā kļuva par Vitenbergas Universitātes fakultātes asesoru, ap 1687. gadu bija Greifsvaldes Universitātes loģikas un metafizikas profesors. Jūlijs Grīners viņam veltīja dzejoli, kas noslēdzās ar divrindi latviski: "Dodiet Dievam gode, Tas dos jums pille bļode."

## Darbi
Studiju laika darbi latīņu valodā:
* *Disputatio, E Jul. Caes. Scalig. Exercit. IX. De Igne.* [Disputs ar J. Šperlingu]. Wittenberg: Roehner (1686)
* *Disputatio Physica De Mundo* [Disputs ar J. Šperlingu]. Vitenberga: Hake (1653)
* *Dissertatio Chronologica De Tempore Diluvii* [kopā ar E. Štrauhu (Strauch, 1632-1682)]. Wittenberg: Fincelius (1653)
* *Exercitationum Anti-Calvinianarum Vigesima Sexta De Gratia Vocationis, sive Gratiosa Redemptorum Vocatione* [disputs ar J. Šarfu (Scharf, 1595-1660)]. Wittenberg: Roehner (1653)

Remlinga atdzejoto dziesmu teksti iekļauti:
* *Lettische Geistliche Lieder und Collecten* [Latviešu garīgās dziesmas un lūgšanas, Kurzemes latviešu luterāņu dziesmu grāmata].. Mitau: Radetzky (1685)
* *Lettische Geistliche Lieder und Psalmen* [Latviešu garīgās dziesmas un psalmi, Vidzemes latviešu luterāņu dziesmu grāmata]... Riga: Noeller (1685)
* Latviska dziesmu grāmata [Vidzemes latviešu luterāņu dziesmu grāmata]. Riga: Wilcken.
* "Jaunā un mazā latviešu dziesmu grāmata" ar 365 dziesmām. Jelgava: J. F. Štefenhāgena izdevniecība (1779)

## Literatūra
* Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1800. gadam: biogrāfijas. Rīga: LNB, 2000. 63 lpp. ISBN 998460733X.
* Ojārs Spārītis. Versija par Jelgavas Sv. Trīsvienības baznīcu. Rīga: Zinātne, 2011. ISBN 9789984808949

## Atsauces

## Ārējās saites
Vestminsteras katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q739364"
}

**Mūsu kunga Jēzus Kristus asins metropoles katedrāle** () ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Lielbritānijas galvaspilsētas Londonas Vestminsteras rajonā. 20. gadsimta sākumā celtā katedrāle ir Anglijas un Velsas katoļu "mātes baznīca".

Romas katoļu baznīcas emancipācija Anglijā notika vairākos posmos, kas pamatā noslēdzās 19. gadsimta pirmajā pusē. 1884. gadā tika iegādāta zeme baznīcas celtniecībai 17. gadsimta sākumā dibinātā cietuma vietā. 1895. gadā sākās celtniecība pēc angļu arhitekta Džona Frensisa Bentlija (*John Francis Bentley*, 1839—1902) projekta.


Westminster_Cathedral_Nave,_London,_UK_-_Diliff.jpg
Westminster_Cathedral_interior3.jpg
Westminster_Cathedral_from_the_west.jpg
Westminster_Cathedral_4227r.jpg


## Ārējās saites
*
Jevhens Selezņovs

**Jevhens Selezņovs** (; dzimis ) ir bijušais ukraiņu futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, pārstāvējis Ukrainas futbola izlasi.

Ar Doneckas "Šahtar" komandu izcīnījis Ukrainas Premjerlīgas titulu 2011—12. gada sezonā, kā arī UEFA kausu 2009. gadā. Ar ''Dnipro'' komandu spēlējis UEFA Eiropas līgas 2014—15. gada sezonas finālā.

Ukrainas futbola izlasi pārstāvējis no 2008. līdz 2018. gadam, kopumā 58 mačos gūstot 11 vārtus. Pārstāvējis izlasi 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Shakhtar Donetsk**

* Ukrainas Premjerlīga: 2011—12
* Ukrainas kauss: 2011—12
* Ukrainas Superkauss: 2008, 2012
* UEFA kauss: 2008—09

**Akhisar Belediyespor**

* Turcijas kauss: 2017—18
* Turcijas Superkauss: 2018

## Ārējās saites
2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — starpkonfederāciju izslēgšanas spēles

**[[2026. gada FIFA Pasaules kauss|2026. gada FIFA Pasaules kausa]] [[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija|kvalifikācijas]] starpkonfederāciju izslēgšanas spēles** bija pēdējais kvalifikācijas posms, kurā tika noskaidrotas pēdējās divas finālturnīra dalībnieces. Starpkonfederāciju izslēgšanas spēlēm kvalificējās - 2 komandas no CONCACAF kvalifikācijas 3. kārtas, kā arī pa vienai komandai no AFC kvalifikācijas 5. kārtas, CONMEBOL kvalifikācijas turnīra grupas izspēles, CAF kvalifikācijas izslēgšanas spēlēm un OFC kvalifikācijas izslēgšanas spēlēm.

Pēc FIFA ranga divas labākas komandas tika izsētas izspēles turnīrā un pārējās četras komandas savstarpēji izlozētajās spēlēs noskaidroja izsēto komandu pretinieces. Abu spēļu pāru uzvarētājkomandas kvalificējās finālturnīram. Starpkonfederāciju izslēgšanas spēles tika aizvadītas turnīra rīkotājvalstī 2026. gada martā, kā izmēģinājums finālturnīra norisei.

## Komandas

* AFC zona - piektās kārtas uzvarētājs - ***'
* [[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|CAF zona]] - otrās kārtas uzvarētājs - ***'
* CONCACAF zona - trešās kārtas labākais otrās vietas ieguvējs - ***'
* [[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CONCACAF zona|CONCACAF zona]] - trešās kārtas otrs labākais otrās vietas ieguvējs - ***'
* CONMEBOL zona - grupu turnīra septītās vietas ieguvējs - ***' 
* [[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — OFC zona|OFC zona]] - 3. kārtas finālspēles zaudētājs - ***'

## Izloze
Izloze notika 20. novembrī Cīrihē, Šveicē. Divas, pēc ranga labākās komandas tika izsētas finālos, pārejās 4 komandas tika izlozētas spēļu pāros.

## Turnīrs

### Pirmais zars

### Otrais zars

## Atsauces
Romans Zozuļa

**Romans Zozuļa** (; dzimis ) ir ukraiņu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāvējis Ukrainas futbola izlasi.

Pārstāvējis Ukrainas Premjerlīgas komandas Kijivas "Dinamo" un ''Dnipro''. 2016. gadā viņš pārcēlās uz Spāniju, kur *[[Seviljas "Real Betis"|Real Betis]]* rindās aizvadījis sešas spēles *[[La Liga]]* turnīrā. Vēlāk vairāk nekā 150 mačus aizvadījis *[[Spānijas futbola čempionāta Otrā divīzija|Segunda Division]]* turnīrā, pārstāvot ''Albacete'' un ''Fuenlabrada''.

Ukrainas futbola izlasi pārstāvējis no 2010. līdz 2016. gadam, kopumā 33 mačos gūstot četrus vārtus. Pārstāvējis izlasi 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Dynamo Kyiv**

* Ukrainas Premjerlīga: 2008—09
* Ukrainas Superkauss: 2009, 2011

## Ārējās saites