open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1702. gads

**1702**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš
### Marts
* 8. marts — par Anglijas, Skotijas un Īrijas karalieni tiek kronēta Anna Stjuarte.

### Maijs
* 14. maijs — Lielais Ziemeļu karš: zviedru karaspēks ieņēma Varšavu.

### Jūlijs
* 18. jūlijs — Lielais Ziemeļu karš: Krievijas karaspēks sakāva zviedru spēkus kaujā pie Omuļiem netālu no Valkas.

### Augusts
* 26. augusts — Lielais Ziemeļu karš: Krievijas karaspēks ieņēma Alūksnes cietoksni.

## Dzimuši

## Miruši
* 8. marts — Viljams III (*William III*), Anglijas karalis, Nīderlandes stadhaulders (dzimis 1650.)
1698. gads

**1698**. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 27. augusts — Baalšemtovs (*בעל שם טוב*), ebreju mistiķis (miris 1760.)
* 13. oktobris — Džakomo Čeruti (*Giacomo Ceruti*), itāliešu gleznotājs (miris 1767.)

## Miruši
* 22. janvāris — Frīdrihs Kazimirs Ketlers (*Friedrich Kasimir Kettler*), Kurzemes hercogs (dzimis 1682.) 
* 23. janvāris — Ernsts Augusts (*Ernst August*), Hanoveres kūrfirsts (dzimis 1629.)
1697. gads

**1697**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
* 2. decembris — Londonā tika iesvētīta Svētā Pāvila katedrāle.

## Dzimuši
* 18. oktobris — Kanaleto (*Canaletto*), itāliešu gleznotājs (miris 1768. gadā)
* 10. novembris — Viljams Hogārts (*William Hogarth*), angļu gleznotājs un grafiķis (miris 1764. gadā)

## Miruši
1695. gads

**1695**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 3. septembris — Pjetro Lokatelli (*Pietro Locatelli*), itāļu vijolnieks un baroka komponists (miris 1764. gadā)

## Miruši
* 6. februāris — Ahmeds II, Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1643. gadā) 
* 13. aprīlis — Žans de Lafontēns (*Jean de La Fontaine*), franču rakstnieks (dzimis 1621. gadā)
* 8. jūlijs — Kristiāns Heigenss (*Christiaan Huygens*), Nīderlandes zinātnieks (dzimis 1629. gadā)
* 21. novembris — Henrijs Pērsels (*Henry Purcell*), angļu komponists (dzimis 1659. gadā)
1693. gads

**1693**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 7. februāris — Anna I (*Анна Иоанновна*), Krievijas ķeizariene (mirusi 1740.)
* 7. marts — Klements XIII (*Clemens XIII*), Romas pāvests (miris 1769.)

## Miruši
* 6. janvāris - Mehmeds IV (محمد رابع Meḥmed-i rābi‘), Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1642.)
1692. gads

**1692**. () bija garais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
* 24. jūnijs — dibināta  Jamaikas galvaspilsēta Kingstona

## Dzimuši
* 8. aprīlis — Džuzepe Tartīni (*Giuseppe Tartini*), itāļu vijolnieks un komponists (miris 1770.)

## Miruši
* 19. jūlijs — Frīdrihs Vilhelms Ketlers (*Friedrich Wilhelm Kettler*), Kurzemes hercogs (miris 1711.)
1694. gads

**1694. gads** () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 21. novembris — Voltērs (*Voltaire*), īstajā vārdā Fransuā Marī Aruē, franču rakstnieks, filozofs (miris 1778. gadā)

## Miruši
* 28. novembris — Macuo Basjo (松尾 芭蕉), japāņu dzejnieks (dzimis 1644. gadā)
* 28. decembris — Marija II (*Mary II*), Skotijas, Īrijas un Anglijas karaliene (dzimusi 1662. gadā)
Vladimirs Petrovs (šahists)

**Vladimirs Petrovs** (dzimis  Rīgā, miris  ieslodzījumā KPFSR ziemeļos) bija Latvijas krievu izcelsmes šahists, lielmeistars.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1908. gadā Rīgā, kurpnieka Mihaila Petrova un viņa sievas Anastāsijas ģimenē kā jaunākais no viņu trīs bērniem. No 1919. līdz 1925. gadam mācījās Rīgas pilsētas Krievu vidusskolā. 1925. gadā uzsāka studēt Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un Tieslietu fakultātē, 1926. gadā ieguva pirmās vietas 1. Rīgas meistarsacīkstēs un Latvijas Šaha kluba meistarsacīkstēs un pārsvarā nodevās šaha spēlei.

Vladimirs Petrovs bija 1929. gadā dibinātās LU krievu studentu korporācijas «Ruthenia» biedrs. 1931. gadā pārstāvēja Latviju 4. Nāciju šaha turnīrā Prāgā, 1935. gadā Šaha olimpiādē Varšavā.
1937. gadā guva panākumus jaunajā Ķemeru viesnīcas ēkā notikušajā Starptautiskajā Šaha turnīrā un kļuva par šaha lielmeistaru. Tanī pat gadā apprecējās ar Gaļinu Zeņecu (Petrovu-Matīsu). 1938. gadā šaha turnīrā Margitā uzvarēja Francijas šaha lielmeistaru un pasaules čempionu Aleksandru Aļehinu. 1939. gadā 8. Šaha olimpiādē Buenosairesā V. Petrovs nezaudēja nevienā no šaha partijām, bet ar Aļehinu un Kapablanku nospēlēja neizšķirti.

Pēc Otrā pasaules kara sākuma un Latvijas okupācijas Vladimirs Petrovs 1940. gadā piedalījās PSRS 12. čempionātā un ieņēma 10. vietu. 1941. un 1942. gadā viņš piedalījās šaha meistaru turnīros Rostovā pie Donas, Maskavā un Sverdlovskā, bet 1942. gada 31. augustā viņu arestēja un piesprieda 10 gadus ieslodzījuma GULAG nometnēs.

Miris soda nometnē Kotlasas tuvumā 1943. gada 26. augustā.

## Nozīmīgākās sacensības
[thumb|280px|Latvijas šahistu komanda Pasaules šaha čempionātā [Buenosairesa|Buenosairesā. No kreisās: Tenis Melngailis, Vladimirs Petrovs, Milda Lauberte, Lūcijs Endzelīns]]
* 1926. gads, 1. vieta Rīgas šaha čempionātā.
* 1934. gads, 1. – 2. Latvijas šaha čempionātā.
* 1935. gads, 1. vieta 4. Latvijas šaha čempionātā.
* 1937. gads, 1. vieta 5. Latvijas šaha čempionātā.
* 1937. gads, 1. – 3. vieta Ķemeru starptautiskajā turnīrā (kļuva par lielmeistaru).
* 1938. gads, 1. vieta 6. Latvijas šaha čempionātā.
* 1940. gads, 10. vieta PSRS šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Šaha cietokšņa komandants, raksts la.lv
* Partijas Chessgames datubāzē
1691. gads

**1691**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 2. jūnijs — par Osmaņu impērijas sultānu kļuva Ahmeds II.
* 12. jūlijs — par Romas pāvestu tika iecelts Inocents XII (Antonio Pinjatelli).

## Dzimuši

## Miruši
* 13. janvāris — Džordžs Fokss (*George Fox*), angļu kveikeru kustības dibinatājs (dzimis 1624.)
* 1. februāris — Aleksandrs VIII (*Alexander VIII*), Romas pāvests (dzimis 1610.)
* 30. decembris — Roberts Boils (*Robert Boyle*), īru zinātnieks (dzimis 1627.)
1690. gads

**1690**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 28. februāris — Aleksejs Romanovs (*Алексей Петрович*), Krievijas troņmantinieks (miris 1718.)
* 18. marts — Kristiāns Goldbahs (*Christian Goldbach*), vācu matemātiķis (miris 1764.)
* 23. novembris — Ernsts Johans Bīrons (*Ernst Johann von Biron*), Kurzemes hercogs (miris 1772.)

## Miruši
Nācija

**Nācija** (no  — 'cilts, tauta') ir vēsturiski izveidojusies cilvēku kopība, kurai ir kopīga valoda, teritorija, saimnieciskā dzīve, kultūra un psiholoģijas īpatnības.

Ļoti svarīga loma solidarizācijas un vienotības panākšanai ir valodai, vēsturiskajai apziņai, kultūrai, noteiktai dzīves teritorijai. Arī vienota reliģija var būt spēcīgs nācijas attīstības dzinējs. Nācijai tapšanas stadijā ļoti liela loma ir bijusi valodniekiem, etnogrāfiem, literātiem. Nācijas idejai ir ļoti svarīga loma nacionālisma ideoloģijā.

Pastāv trīs pamatviedokļi par nācijas tapšanu:

* Sociobioloģiskais — nācijas tapšanas pamatā ir indivīdu bioloģiskā kopība.
* Sociopsiholoģiskais — svarīga loma tiek piedēvēta iedomām, respektīvi, identifikācijai ar noteiktu nāciju.
* Instrumentālais — nācijas veidošanās ir atkarīga pamatā no ekonomiskajiem un politiskajiem apstākļiem.

## Vēsture
Termins "nācija" cēlies no latīņu vārda natio, kas nozīmē "tauta" vai "cilts". Vēsturiski šo terminu lietoja, lai apzīmētu cilvēku grupas ar kopīgu izcelsmi, bet mūsdienu izpratnē nācija parasti nozīmē lielu kopienu, kuru vieno valoda, kultūra, teritorija un vēsture.

Jaunlaikos, īpaši 18. un 19. gadsimtā, kopā ar apgaismības un nacionālisma ideju attīstību termins ieguva mūsdienu nozīmi. Franču revolūcijas laikā nācija sāka apzīmēt suverēnu tautu, kas pārvalda savu valsti. 19. gadsimtā, līdz ar romantisma laikmeta uzsvaru uz tautas kultūru un vēsturi, nostiprinājās etniskās nācijas koncepts, kas balstījās uz kopīgu valodu, kultūru un izcelsmi. Savukārt pilsoniskās nācijas ideja kļuva izteiktāka tajās valstīs, kur nacionālā identitāte veidojās uz politisko vērtību un institūciju pamata (piemēram, ASV un Francijā).

## Skatīt arī
* Nācionālisms

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latviešu nācija tapa. Latviešu nācija top...
* Jaunlatvieši un latviešu valodas attīstība
* Kā tapa amerikāņu nācija
* Jaunā polītiskā nācija — jeb negātīvā brīvība un iedomātā kopiena
Svētais Mārtiņš

**Svētais Mārtiņš no Tūras** (; dzimis 316. gadā, miris ) bija kristiešu svētais un Tūras bīskaps IV gadsimtā. Viņa dzīves dati zināmi galvenokārt no hronista un laikabiedra Sulpīcija Severa apraksta.

## Dzīvesgājums
Dzimis 316. gadā Romas impērijas pilsētā Savarijā (mūsdienu Sombathējā) karavīra ģimenē. Uzauga Ticinā (*Ticinum*, mūsdienu Pāvijā). Piecpadsmit gadu vecumā sāka dienēt Romas impērijas karaspēkā, un ap 334. gadu Mārtiņa karaspēka daļa tika dislocēta Samarobrivā (*Samarobriva*, mūsdienu Amjēnā).

Amjēnā viņš piedzīvoja vīziju, kura kļuva par visbiežāk citēto stāstu viņa dzīves aprakstā. Amjēnas pilsētas vārtos viņš ieraudzīja gandrīz kailu ubagu. Impulsa vadīts, Mārtiņš nogrieza pusi no sava apmetņa un iedeva ubagam. Tajā pašā naktī Mārtiņš sapnī esot redzējis Jēzu, kurš sacījis "Šis ir Mārtiņš, viņš nav kristīts, bet apsedza mani ar savu apmetni". Vēlākos laikos Franku karaļi kaujā kā karogu izmantoja Svētā Mārtiņa apmetņa pusi, kuru latīniski sauca par *cappa*, bet garīdznieku, kurš to nesa, par *cappellanu*, no kā radies kapelāna vārds.

Vēlāk Mārtiņš atteicās no dienesta armijā un kļuva par Hilarija no Puatjē audzēkni. Kad Hilarijs tika padzīts no Puatjē, Mārtiņš atrada patvērumu salā Tirēnu jūrā pie Albengas, kur dzīvoja vientuļnieka dzīvi. 361. gadā atgriezās Gallijā un 371. gadā kļuva par Tūras bīskapu, kur nodibināja ietekmīgo Marmutjē abatiju, enerģiski iznīcinādams pagānu ticības liecības — tempļus un svētkokus.

## Svētā Mārtiņa kults
Viduslaikos Svētā Mārtiņa kapavieta kļuva par svētceļotāju iemīļotu pieturas vietu ceļā uz Santjago de Kompostelu, tāpēc virs Svētā Mārtiņa kapa tika uzbūvēta milzīga bazilika. Franču revolūcijas laikā tā tika nojaukta un tās vietā tika izbūvētas ielas. XIX gadsimta otrajā pusē Francijas klerikālo aprindu vidū Svētā Mārtiņa kults atkal uzplauka. 1860. gadā tika atrakti vecās bazilikas pamati. Tika uzsākta jaunas, arhitekta Viktora Lalū projektētās Svētā Mārtiņa bazilikas celtniecība, kura 1925. gadā tika iesvētīta.

Svētā Mārtiņa kults daudzu Eiropas un eiropeiskas izcelsmes tautu vidū folklorizējies un ieguvis reģionālas īpatnības.

## Skatīt arī

* Mārtiņi
1689. gads

**1689**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
### Februāris
* 13. februāris — par Anglijas, Skotijas un Īrijas karalieni kļuva Marija II Stjuarte.

### Nezināms datums
* Parīzē tika uzcelts Karaļa tilts.

## Dzimuši

* 18. janvāris — Monteskjē (*Montesquieu*), franču domātājs (miris 1755.)

## Miruši

* 19. aprīlis — Kristīne I Vāsa (*Drottning Kristina*), Zviedrijas karaline (dzimusi 1626.)
* 12. augusts — Inocents XI (*Innocentius XI*), Romas pāvests (dzimis 1611.)
1688. gads

**1688**. () bija garais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 29. aprīlis — par Brandenburgas kūrfirstu kļuva Frīdrihs I Hoencollerns.

## Dzimuši
* 29. janvāris — Emānuels Svēdenborgs (*Emanuel Swedenborg*), zviedru zinātnieks un filozofs (miris 1772. gadā)
* 21. maijs — Aleksandrs Poups (*Alexander Pope*), angļu dzejnieks (miris 1744. gadā)
* 14. augusts — Frīdrihs Vilhelms I Hoencollerns (*Friedrich Wilhelm I.*), Prūsijas karalis (miris 1740. gadā)

## Miruši
* 29. aprīlis — Frīdrihs Vilhelms I (*Friedrich Wilhelm I.*), Brandenburgas kūrfirsts (dzimis 1620. gadā)
1685. gads

**1685**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 23. februāris - Georgs Frīdrihs Hendelis (*Georg Friedrich Händel*), vācu komponists (miris 1759.) 
* 12. marts - Džordžs Bērklijs (*George Berkeley*), īru/angļu filozofs (miris 1753.)
* 21. marts - Johans Sebastiāns Bahs (*Johann Sebastian Bach*), vācu komponists, ērģelnieks (miris 1750.)
* 18. augusts - Bruks Teilors (*Brook Taylor*), angļu matemātiķis (miris 1731.)
* 1. oktobris - Kārlis VI (*Karl VI.*), Svētās Romas imperators (miris 1740.)
* 26. oktobris - Domeniko Skarlati (*Domenico Scarlatti*), itāliešu komponists (miris 1757.)

## Miruši
* 6. februāris — Čārlzs II (*Charles II*), Skotijas, Anglijas un Īrijas karalis (dzimis 1630.)
1684. gads

**1684**. () bija garais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
* 21. marts — Džovanni Kasīni atklāja Saturna pavadoņus Dionu un Tētiju.

## Dzimuši
* 15. aprīlis - (j.s, pēc v.s. 5. aprīlī) — Marta Skavronska, vēlākā Katrīna I (*Екатерина I*), Krievijas impērijas ķeizariene (mirusi 1727. gadā)
* 10. oktobris — Antuāns Vato (*Antoine Watteau*), franču gleznotājs (miris 1721. gadā)

## Miruši
* 1. oktobris — Pjērs Korneijs (*Pierre Corneille*), franču dramaturgs (dzimis 1606. gadā)
1682. gads

**1682**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 17. jūnijs — Kārlis XII (*Karl XII*), Zviedrijas karalis (miris 1718. gadā)

## Miruši
* 14. marts — Jakobs van Reisdāls (*Jacob van Ruisdael*), holandiešu ainavu gleznotājs (dzimis ap 1628. gadu)
* 3. aprīlis — Bartolomē Estebans Muriljo (*Bartolomé Esteban Murillo*), spāņu gleznotājs (dzimis 1618. gadā)
* 14. aprīlis — Avakums (*Аввакум*), vecticības aizstāvis un rakstnieks (dzimis 1620. gadā)
* 7. maijs (j.s, pēc v.s. 27. aprīlī) — Fjodors III (*Фёдор III Алексеевич Романов*), Krievijas cars (dzimis 1661. gadā)
1680. gads

**1680**. () bija garais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi

## Dzimuši

## Miruši
* 28. novembris - Džovanni Lorenco Bernīni (*Giovanni Lorenzo Bernini*), itāliešu gleznotājs, arhitekts un tēlnieks (dzimis 1598.)
1686. gads

**1686**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 14. maijs - Daniels Gabriels Fārenheits (*Daniel Gabriel Fahrenheit*), vācu fiziķis (miris 1736.)
* 17. augusts — Nikola Porpora (*Nicola Porpora*), itāļu komponists (miris 1766.)

## Miruši
* 21. maijs - (j.s., pēc v.s. 11. maijā) — Oto fon Gērike (*Otto von Guericke*), vācu fiziķis (dzimis 1602.) 
* 5. decembris — Nikolajs Stenons (*Nicolaus Stenonis*), dāņu zinātnieks un bīskaps (dzimis 1638.)
* 11. decembris — Lielais Kondē (*le Grand Condé*); franču ģenerālis (dzimis 1621.)
1650. gads

**1650. gads** () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Dibināta Sentdžordžesa, Grenādas galvaspilsēta.
* Vācu zinātnieks Oto fon Gērike izgudroja pirmo elektrostatisko mašīnu.

## Dzimuši
* 2. februāris — Benedikts XIII (*Benedictus XIII*), Romas pāvests (miris 1730.)
* 26. maijs — Džons Čērčils (*John Churchill*), Anglijas karavadonis un valstsvīrs (miris 1722.)
* 6. jūlijs — Frīdrihs Kazimirs Ketlers (*Friedrich Kasimir Kettler*), Kurzemes hercogs (miris 1698.)
* 4. novembris — Viljams III (*William III*), Anglijas karalis, Nīderlandes stadhaulders (miris 1702.)

## Miruši
* 11. februāris — Renē Dekarts (*René Descartes*), franču filozofs, matemātiķis un zinātnieks (dzimis 1596.)
* 6. novembris — Orānas Villems II (*Willem II van Oranje*), Nīderlandes valdnieks (dzimis 1626.)
Bandinieks (šahs)

100px|right
**Bandinieks** ir vājākā figūra šaha spēlē. Uzsākot partiju katram spēlētājam ir pa astoņiem bandiniekiem, kas izkārtoti līnijā priekšā pārējām figūrām.

## Bandinieka gājieni
right|200px
* Bandinieks drīkst pārvietoties tikai uz priekšu. Izdarot pirmo gājienu, tas drīkst pārvietoties vienu vai divus lauciņus uz priekšu, bet vēlāk tikai pa vienam lauciņam. Bandinieki uzbrūk pretinieka figūrām vienu lauciņu uz priekšu pa diagonāli.

* Bandinieks, kurš uzbrūk lauciņam, ko tikko šķērsojis pretinieka bandinieks, izdarot gājienu divus lauciņus uz priekšu, drīkst to sist, tā it kā tas būtu pārvietojies tikai vienu lauciņu uz priekšu. Tā ir sišana garāmejot, un to drīkst izdarīt tikai gājienā, kas tieši seko atbilstošajam pretinieka bandinieka gājienam.

* Sasniedzot pēdējo horizontālo lauciņu rindu, bandinieks tai pašā gājienā tūlīt tiek nomainīts ar savas krāsas dāmu (gandrīz vienmēr), torni, laidni vai zirdziņu.

## Bandinieka vērtība
Bieži šaha figūru vērtību izsaka bandiniekos. Visbiežāk (bet tas nav vispārpieņemts) dāma ir līdzvērtīga 8 bandiniekiem, tornis - 5, bet laidnis un zirdziņš (t.s. "vieglās figūras") 3 bandiniekiem.

## Bandinieku raksturojums
right|200px
Partijas gaitā bandinieki var izkārtoties dažādās konfigurācijās attiecībā cits pret citu. Dažiem no šiem stāvokļiem lieto speciālus apzīmējumus:
* *izolēts bandinieks* ir tāds bandinieks, kuram uz blakus vertikālēm nav savas krāsas bandinieku - attēlā baltais bandinieks uz d3
* *brīvbandinieks* ir bandinieks, uz kura vertikāles pirms tā neatrodas ne pretinieka bandinieki, ne arī lauciņi, kurus tie sit - attēlā melno bandinieks uz b6 un arī balto bandinieks uz g4, kas vienlaicīgi ir arī dubultbandinieks
* *dubultbandinieki* ir divi (vai vairāk) vienas krāsas bandinieki, kas atrodas uz vienas vertikāles - attēlā balto bandinieki uz g vertikāles (tos var saukt arī par trīskāršajiem bandiniekiem)

## Notācija
Algebriskajā šaha notācijā bandiniekam nav īpaša apzīmējuma. Norāda tikai lauciņu uz kuru tiek izdarīts gājiens, piemēram e4 jeb e2-e4. Ja bandinieks sit pretinieka figūru, tad norāda vertikāli no kuras tiek sists un vertikāli uz kuru sit, piemēram ed.

## Ārējās saites
A Broken Frame

**A Broken Frame** ir Depeche Mode otrais studijas albums, kas pēc pašas grupas mūziķu domām nav izturējis laika pārbaudi. Albums ir ievērojams ar to, ka dziesmu komponista funkcijas pēc Vinsa Klarka aiziešanas no grupas uzņēmās Martins Gors un albums tika ierakstīts trijatā, nepiedaloties jaunpieņemtajam grupas dalībniekam Alanam Vailderam. Albumam salīdzinājumā ar savu priekšgājēju "Speak and Spell" raksturīgs drūmāks skanējums. 

## Dziesmu saraksts
### Mute / Stumm 9 (UK)
# "Leave in Silence" — 4:51
# "My Secret Garden" — 4:46
# "Monument" — 3:15
# "Nothing to Fear" — 4:18
# "See You" — 4:34
# "Satellite" — 4:44
# "The Meaning of Love" — 3:06
# "A Photograph of You" — 3:04
# "Shouldn't Have Done That" — 3:12
# "The Sun and the Rainfall" — 5:02

### Sire / 23751 (U.S.)
# "Leave in Silence" — 6:28
# "My Secret Garden" — 4:46
# "Monument" — 3:15
# "Nothing to Fear" — 4:18
# "See You" — 4:34
# "Satellite" — 4:44
# "The Meaning of Love" — 3:06
# "Further Excerpts From: My Secret Garden" — 4:20
# "A Photograph of You" — 3:04
# "Shouldn't Have Done That" — 3:12
# "The Sun and the Rainfall" — 5:02

* visu dziesmu mūzikas autors ir Martins Gors.
* Deivs Gahans dzied visus vokālus, izņemot "Shouldn't Have Done That", kas ir duets ar Goru. "Nothing to Fear" un "Further Excerpts From: My Secret Garden" ir instrumentāli skaņdarbi.

## Singli
# "See you" 
# "The meaning of love" 
# "Leave in silence"

## Atsauces
Zantes pagasts

**Zantes pagasts** ir viena no Tukuma novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar Vānes, Zemītes, Viesatu, Gaiķu un Remtes pagastiem.

## Daba
Pagasts ir bagāts ar mežiem. Smiltiņu kalns (Ķīķerkalns) ir augstākā pagasta virsotne (155,3 m virs jūras līmeņa).

### Hidrogrāfija
Lielākās upes pagastā ir Amula un Vēdzele, bet ūdenstilpes — Kazukalnu, Kuļķu, Mednieku dīķi.

## Vēsture
[thumb|260px|[Kurzemes cietokšņa muzejs Zantē.]]

Mūsdienu Zantes pagastā vēsturiski atradās Jaundziru muiža (*Gut Neu-Dsirren*, Jaundziras), Lielzantes muiža (*Gut Groß-Santen*, Zante), Plāņu muiža (*Gut Plahnen*).

Pirmo reizi vēstures avotos Zante ir minēta 1595. gadā, nosaukums radies no ordeņa vasaļa vārda Zante (). Zantes pagasts ietilpst Tukuma apriņķi kopš 1925. gada. Pirms tam tas bija Talsu apriņķa sastāvā. 1936. gadā pagastā dzīvoja apmēram 1800 iedzīvotāji (no tiem 27% vāciešu), platība bija 86,7 km² un tā budžets bija 23 000 latu.

1945. gadā pagastā izveidoja Zantes un Dziru ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Zantes ciemam pievienoja Dziru ciemu. Tagadējā Zantes pagasta teritorija kā administratīva vienība ir beigusi veidoties 1984. gadā. Administratīvajos pārkārtojumos tagadējā Zantes pagastā iekļautas nelielas teritorijas no kādreizējiem Aizupes un Matkules pagastiem, bet neliela teritorija pievienota Zemītes pagastam. 1990. gadā ciems tika reorganizēts par pagastu. 2009. gadā Zantes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kandavas novadā. 2021. gadā tika iekļauts Tukuma novadā.

Interesanti apskates objekti ir Lindes akmens (44. lielākais Latvijā), Dziru dzirnavu apkārtne, Venteru pilskalns, Zantes vējdzirnavas (Zilās jumpravas dzirnavas), Plāņu muižas pils, „Āžmugura”, Zantes muiža (Zantes pamatskola), Kurzemes cietokšņa muzejs, Zantes brīvprātīgo ugunsdzēsēju biedrības muzejs, Piemiņas vieta Zantes pagasta deportētajiem iedzīvotājiem.

## Iedzīvotāji
Zantes pagastā 2015. gadā dzīvoja aptuveni 600 iedzīvotāju.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Zante (pagasta centrs), Jaundziras, Mazzante, Plāņi, Miezāji.

## Saimniecība

### Transports

## Izglītība un kultūra

Zantes pagastā darbojas Zantes pamatskola, kurā šobrīd mācās 130 skolēnu, Zantes ģimenes krīzes centrs, bērnudārzs, bibliotēka, kultūras nams, veikals.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Apskates objekti Zantes pagastā (Vietas.lv)
Kurzemes cietokšņa muzejs

[thumb|right|250px|Padomju tanks [IS-2 Kurzemes cietokšņa muzeja ekspozīcijā]]
[thumb|right|250px|Lidmašīna [An-2 Kurzemes cietokšņa muzejā]]
**Kurzemes cietokšņa muzejs** ir militārajai vēsturei veltīts muzejs Tukuma novada Zantes pagastā, Zantē. 

Muzejs savu darbību uzsāka 1996. gadā. Tā izveidotājs un vadītājs ir Ilgvars Brucis. 2008. gada septembrī muzeju iekļāva Eiropas kultūras mantojuma sarakstā un tas ieguva Eiropas kultūras mantojuma karogu. 

Ekspozīcijā ir apskatāmi vairāk kā 8000 eksponātu: dažāda veida strēlnieku ieroči, militārās uniformas, militārā tehniku u.c. Muzejs veltīts galvenokārt militārajai vēsturei, bet ekspozīcijā apskatāmi eksponāti, kas saistīti ar starpkaru Latviju. Muzejā notikuši vairāki pasākumi, kas veltīti vēsturei un tās popularizēšanai.

## Skatīt arī
* Kurzemes cietoksnis

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tukumā tūristiem piedāvā nakšņot bunkurā (Diena)
* Kurzemes cietokšņa muzejs Zantē (viss.lv)
* Kurzemes cietokšņa muzejs Zantē vietnē *kandava.lv*
* Apsēsties iznīcinātāja kabīnē un bildēties
Viesatu pagasts

**Viesatu pagasts** ir viena no Tukuma novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar Jaunpils, Irlavas, Zemītes un Zantes pagastiem, kā arī Saldus novads Remtes pagastu. Attālums līdz Rīgai ir 95 km. 

## Daba
Vairāk kā 40% no pagasta teritorijas aizņem mežs. 

### Hidrogrāfija
Cauri pagastam tek Viesata, Prūsene un Ķuņķurupe. Lielākais ezers ir Viesatu dzirnavezers (3 ha). 

## Vēsture
Pagastā esošie Dievkalns un Veckuipju kalns savulaik kalpojuši kā pilskalni. Šobrīd tie ir iekļauti Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļu sarakstā. Mūsdienu Viesatu pagasta teritorijā vēsturiski atradās Rāves muiža (*Gut Rawen*, Rāvi), Viesātu muiža (*Gut Weesahten*, Viesatas), Vīnšeņķu muiža (*Gut Weinschenken*).

Vēsturiski Viesatu pagasta teritorija bija piederīga Struteles muižai, kura šobrīd atrodas Jaunpils pagastā. Līdz 1891. gadam pastāvēja Remtes-Viesatu pagasts, līdz 1927. gadam - Remtes pagasts, vēlāk Viesatu apkaime bija Struteles pagastā, kurā 1945. gadā izveidoja Viesatu un Struteles ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Viesatu ciemam 1954. gadā pievienoja Struteles ciemu, 1961. gadā - daļu Grenču ciema. 1975. gadā daļu Viesatu ciema iekļāva Degoles ciemā. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju kopā ar Jaunpils pagastu apvienoja Jaunpils novadā. 2021. gadā Jaunpils novadu iekļāva Tukuma novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

Pagastā darbojas bibliotēka, feldšeru punkts, Latvijas pasta nodaļa.
### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Viesatas un Rāvi.

### Ievērojamas personības
* Matīss Siliņš (1861—1942), latviešu skolotājs un etnogrāfs, pirmais kartogrāfs, kas sastādījis un izdevis kartes latviešu valodā.

## Saimniecība
Pie Viesatu dzirnavas ezera atrodas laicīgi slēgta Viesatu HES.       
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
1678. gads

**1678**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 4. marts — Antonio Vivaldi, Venēcijas komponists (miris 1741.)
* 26. jūlijs — Jozefs I Hābsburgs, Svētās Romas impērijas ķeizars (miris 1711.)

## Miruši
Duvzare

**Duvzare** (rakstiskajos avotos: *Dowzare*, *Duizare* vai *Donzare*) bija senās Kursas zeme (latīniski: *terra*) Baltijas jūras piekrastē. Tās platība bija tikai aptuveni 400 km2. Mūsdienās bijušo Duvzares teritoriju aizņem Lejaskurzemes etnogrāfiskais novads, un tajā ietilpst Dienvidkurzemes novada dienvidu daļa, kā arī neliela daļa ir mūsdienu Lietuvas teritorijā — Būtiņģe un Impiltis.

## Nosaukums
13. gadsimta rakstos ir pieminēts, ka šajā zemē atrodas "Duvzares svētais ezers" (*Die heilige See to Dovzare*). Uzskata (K. Būga, 1961), ka zemes nosaukums esot cēlies no svētā ezera vārda (rietumbaltu: *donis* — dāvana, *azaran* — ezers). Iespējams, ka svētais ezers ir Papes ezers, tomēr ir izteikti arī citi viedokļi (Žulkus, Springmann, 2001).

## Robežas
Duvzares dienvidu robeža aptuveni gāja pa tagadējo Latvijas-Lietuvas robežu, proti, pa Sventājas upi līdz mūsdienu Skodas pilsētai Bārtas upes krastos, tad pavērsās uz ziemeļiem līdz Priekules pilsētai. Ziemeļu robeža gāja pa Virgas, Vārtājas un Bārtas upēm uz leju līdz Liepājas ezeram. Duvzare robežojās ar Megavas zemi dienvidos, Bandavas un Cekļa zemēm austrumos un Piemares zemi ziemeļos.

## Galvenais centrs
Duvzares galvenais politiskais un saimnieciskais bija Impiltis (dažādos avotos *Emplitten, Empilten, Ampillen, Ampilten*), pie kura vaļņiem atrastas divas apmetnes, kapulauks un upurakmens (Vaitkevičius, 1998).
1263. gadā Impiltes kuršu karaspēks aplenca Klaipēdas pili.

## Iedzīvotāji
Par Duvzares iedzīvotājiem nav daudz ziņu. Arheoloģiski izpētīts vienīgi Tiltiņu kapulauks. 13. gadsimta vidū Duvzares zemē bija 14 apdzīvotas vietas (Mugurēvičs, 1999). Vislielākais iedzīvotāju blīvums bija zemes austrumu daļā, kur apzināti 11 pilskalni un 8 kapulauki, divos no tiem ir atrasti ne tikai kuršiem, bet arī līviem raksturīgi apbedījumi. 1253. gada dokumentos šeit pieminēti *Damis* (Didždāmas) Gramzdas pagastā und *Trecne* (Trekņu) pilskalni. Rietumu daļā zināmi 4 pilskalni un 6 kapulauki Sventājas upes krastos, no kuriem 1253. gada dokumentos minēti *Popissen*, *Rutzowe* (Rucava) und *Emplitten* (Impiltis).

## Literatūra
* Mugurēvičs, Ē. 1999. Novadu veidošanās un to robežas Latvijas teritorijā (12. gs. — 16. gs. vidus). Latvijas zemju robežas 1000 gados. Rīga, lpp. 54-90.
* E. Andersona šķirklis par Duvzari. Latvju enciklopēdija 1962-1982. 1.sējums, 341.lpp.
* [Beāte Szillis-Kappelhoff. Die Kuren. Etnogrāfisks raksts par kuršiem [Duvzare]s, Ceklis, Megavas, Pilsāts, Lamotinas zemēs] (vāciski)
* Vladas Žulkus. Kurland. Die Grenzen und die nördldlichen Landschaften in 8. — 13. Jahrhundert (2002). (vāciski, kopsavilkums lietuviski)

## Ārējās saites
* Duvzares galvenā pilskalna attēli no Marijas Gimbutas grāmatas "Balti", 1963., 268 lpp.
Kandavas novads

**Kandavas novads** bija pašvaldība Kurzemes austrumos. 
2021. gadā Kandavas novads tika pievienots Tukuma novadam.

## Daba

## Vēsture
Kandavas novads bija pirmais novads Latvijā, ko izveidoja 1999. gada februārī ar Ministru Kabineta noteikumiem Nr. 40.

2009. gada teritoriālajā reformā apvienojās Kandavas novads, Vānes pagasts un Zantes pagasts, izveidojot vienotu Kandavas novadu.

## Apdzīvotās vietas

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
1677. gads

**1677**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 20. oktobris — Staņislavs Leščiņskis (*Stanisław Leszczyński*), Polijas karalis (miris 1766.)

## Miruši
* 21. februāris — Benedikts Spinoza (ברוך שפינוזה‎; *Benedictus de Spinoza*), Nīderlandes ebreju filozofs (dzimis 1632.)
* 9. jūlijs — Angeluss Silēziuss (*Angelus Silesius*), silēziešu dzejnieks (dzimis 1624.)
* 11. novembris — Barbara Stroci (*Barbara Strozzi*), itāļu mūziķe (dzimusi 1619.)
1676. gads

**1676**. () bija garais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
### Septembris
* 21. septembris — par Romas pāvestu kļuva Inocents XI.

## Dzimuši
* 17. marts - Tomass Bostons (*Thomas Boston*), skotu baznīcas vadītājs (miris 1732.) 
* 27. marts - Ferencs II Rākoci (*II. Rákóczi Ferenc*), ungāru sacelšanās līderis (miris 1735.) 
* 26. augusts - Roberts Volpols (*Robert Walpole*), britu politiķis (miris 1745.)

## Miruši
* 14. februāris — Frančesko Kavalli (*Francesco Cavalli*), itāļu komponists (miris 1676.)
* 29. janvāris — Aleksejs I (*Алексей Михайлович*), Krievijas cars (dzimis 1629.)
* 27. maijs — Pauls Gerharts (*Paul Gerhardt*), vācu baznīcas dziesmu autors (dzimis 1607.)
* 26. jūlijs — Šabtajs Cvi (שַׁבְּתַי צְבִי), ebreju garīgās kustības līderis (dzimis 1626.)
1666. gads

**1666. gads** () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
* 2. septembris — Lielais Londonas ugunsgrēks: Londonā izcēlās liels ugunsgrēks.
* 5. septembris — izdevās apdzēst Lielo Londonas ugunsgrēku.

## Dzimuši
* 6. septembris — Krievijas cars Ivans V Romanovs (miris 1696. gadā)

## Miruši
* 20. janvāris — Austrijas Anna (*Anne d'Autriche*), Francijas karaliene (dzimusi 1601.)
* 22. janvāris — Šahs Džahāns (شاه ‌جهان, *Shahbuddin Mohammed Shah Jahan*), Mogolu imperators (dzimis 1592.)
* 26. augusts — Franss Halss (*Frans Hals*), nīderlandiešu gleznotājs (dzimis ap 1580. gadu)
1492. gads

**1492**. () bija garais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi

### Janvāris
* 2. janvāris — karā ar Spāniju arābi zaudēja savu pēdējo bastionu Spānijā - Granādu.

### Marts
* 31. marts — tiek izziņota karaliskā pavēle par ebreju padzīšanu no Spānijas.

### Jūlijs
* 30. jūlijs — par Lietuvas dižkungu kļuva Aleksandrs Jagellons.

### Augusts
* 11. augusts — par Romas pāvestu kļuva Aleksandrs VI.

### Decembris
* 6. decembris — Kristofora Kolumba ekspedīcija atklāja Haiti salu.

## Dzimuši
* 20. aprīlis - Pjetro Aretino itāļu vēlās renesanses rakstnieks, tiek uzskatīts par eiropeiskās žurnālistikas aizsācēju (miris 1556.)

## Miruši
* 7. jūnijs — Kazimirs IV (*Kazimieras I Jogailaitis; Kazimierz IV Jagiellończyk*), Lietuvas dižkunigaitis, Polijas karalis (dzimis 1427.)
* 25. jūlijs — Inocents VIII (*Innocentius VIII*), Romas pāvests (dzimis 1432.)
1596. gads

**1596**. () bija garais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 17. jūnijs — Villems Barencs atklāj Špicbergenu.
* 19. oktobris — tiek noslēgta Brestas ūnija
* Nezināms datums - Tērvetes Kalnamuižas pilī brāļi Fridrihs un Vilhelms Ketleri noslēdz līgumu par Kurzemes un Zemgales hercogistes sadalīšanu divās daļās.

## Dzimuši
* 31. marts — Renē Dekarts (*René Descartes*), franču filozofs un matemātiķis (miris 1650.)
* 12. jūlijs — Mihails Fjodorovičs Romanovs (*Михаил Фёдорович Романов*), Krievijas cars (miris 1645.)
* 19. augusts — Elizabete Stjuarte (*Elizabeth Stuart*), Bohēmijas karaliene (mirusi 1662.)
* 26. augusts — Pfalcas Frīdrihs (*Fridrich Falcký*), Bohēmijas karalis (miris 1632.)

## Miruši
* 27. janvāris — Frensiss Dreiks angļu jūrasbraucējs, pirāts un karavīrs (dzimis 1540.)
* 23. marts — Henrijs Untons (*Henry Unton*), angļu diplomāts

### Skat. arī
*1596. gads Latvijā
.ru

**.ru** ir Krievijas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD). Atklāts 1994. gada 7. aprīlī.

.ru reģistrāciju veic vairāki Nacionālā domēna koordinācijas centra (cctld) akreditēti reģistratori.
Šī organizācija veic domēnu reģistratoru pārraudzību, izstrādā reģistrēšanas un veic tālāku .ru lietošanas izpēti. Ar .ru tehnisko uzturēšanu nodarbojas Krievijas publisko tīklu institūts.

## Atsauces
Vānes pagasts

**Vānes pagasts** ir viena no Tukuma novada administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos. Robežojas ar sava novada Matkules, Kandavas, Zemītes un Zantes pagastiem, Saldus novada Gaiķu un Šķēdes pagastiem, kā arī Kuldīgas novada Kabiles pagastu.

## Daba
Lielu pagasta teritorijas daļu aizņem mežs.

### Hidrogrāfija
Cauri pagastam tek Imula un Amula un to pietekas. Lielākie ūdenstilpes ir Ķirpdīķis, Purva dīķis un Vēderiņu dīķis.

## Vēsture
Mūsdienu Vānes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Aizupes muiža (*Gut Ahsuppen*, Aizupe), Vānes muiža (*Gut Wahnen*, Vāne), Variebas muiža (*Gut Warriben*, Varieba).

1935. gadā Vānes pagasta platība bija 60,2 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Vānes un Sarcenes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Vānes ciemam pievienoja Sarcenes un Variebas ciemus, 1973. gadā - Aizupes ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kandavas novadā. 2021. gadā Kandavas novadu iekļāva Tukuma novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Ievērojami cilvēki

* Jānis Krišjānis (1886—1978), latviešu strēlnieks
### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Vāne (pagasta centrs), Aizupe, Varieba, Jaunvarieba un Mežmuižas.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

### Apskates objekti
Vānes pagastā atrodas Aizupes muižas pils, kultūras nams, piemiņas zīme nacionālajiem partizāniem, kino dzīvnieku ferma u.c. objekti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vānē piemiņas zīme nacionālajiem partizāniem
1675. gads

**1675**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
* 4. oktobris - holandiešu fiziķis Kristiāns Heigenss patentēja kabatas pulksteni.

## Dzimuši
* 31. marts - Benedikts XIV (*Benedictus XIV*), Romas pāvests (miris 1758.)

## Miruši
* 27. jūlijs — Tirenns (*Turenne*), Francijas maršals (dzimis 1611.)
* 15. decembris — Jans Vermērs (*Jan Vermeer*), nīderlandiešu gleznotājs (dzimis 1632.)
Harijs Misiņš

**Harijs Misiņš** (dzimis  Rīgā, miris  Rīgā) bija latviešu aktieris, režisors un dziedātājs, pazīstams kā bērnu radiopārraižu vadītājs — pasaku stāstnieks, daiļlasītājs.

## Dzīvesgājums
1939. gadā beidzis Latviešu aktieru arodbiedrības teātra skolu, no 1945. gada strādājis Rīgas Operetes teātrī.

 gājis bojā satiksmes negadījumā uz gājēju pārejas pie Rīgas Operetes teātra.

2006. gadā Latvijas Radio sadarbībā ar Aizkraukles Banku un izdevniecību "Upe tuviem un tāliem" izdeva kompaktdisku "Labvakar, mazais draudziņ!" ar pasakām, ko Harijs Misiņš ierunājis no 1960. līdz 1984. gadam.

## Lomas un iestudējumi
Lomas:
* Aldis, "Zilo ezeru zeme" (Arvīds Žilinskis)
* Higinss, "Mana skaistā lēdija" (Frederiks Lou)
* Eizenšteins, "Sikspārnis" (Johans Štrauss)
* Taukšķis, "No saldenās pudeles" (Imants Kalniņš)

Iestudējis:
* "Silva" (Imre Kalmans, 1955)
* "Trejmeitiņas" (J.Šūberts, 1971, 1979)
* "Jautrā atraitne" (Ferencs Lehārs, 1957, 1984)

## Filmogrāfija
* "Zvejnieka dēls", 1957 — *brālis Teodors*
* "Rita", 1958 — *Kamerers*
* "Svešiniece ciemā", 1958 — *Ozolkalns*
* "Mērnieku laiki", 1968 — *Raņķis*
* "Pie bagātās kundzes", 1969 — epizode
* "Lielais dzintars", 1972 (TV filma) — *komponists*
* "Dārzs ar spoku", 1983 — *vectēvs*

## Atsauces

 
## Ārējās saites

* ''filmas.lv'' profils
Valters Nernsts

**Valters Hermanis Nernsts** (; dzimis , miris ) bija vācu fizikālais ķīmiķis. Atklāja Trešo termodinamikas likumu, par ko 1920. gadā ieguva Nobela prēmiju ķīmijā. Viens no fizikālās ķīmijas pamatlicējiem, devis ieguldījumu elektroķīmijā, termodinamikā, cietvielu ķīmijā un fotoķīmijā. Pazīstams kā Nernsta vienādojuma atklājējs.

Dzimis Brīzenē, Prūsijā (tagad Vombžezno, Polijā). Studēja fiziku un matemātiku universitātēs Cīrihē, Berlīnē un Grācā. Kādu laiku strādāja Leipcigā pie Vilhelma Ostvalda, vēlāk Getingenē nodibināja "Fizikālās un elektroķīmijas institūtu". 1905. gadā publicēja Trešo termodinamikas likumu. Izgudroja arī t.s. Nernsta spuldzi. Kopā ar kompānijām *[[Bechstein]]* un *[[Siemens]]* radīja elektriskās klavieres. Kopš 1924. gada vadīja Fizikālās ķīmijas institūtu Berlīnē.

Tā kā Nernsts bija atklāts Ādolfa Hitlera kritiķis, pēc nacistu nākšanas pie varas Nernstam zinātnieka karjera bija jāpārtrauc. Miris 1941. gadā, apglabāts Getingenē netālu no Maksa Planka kapavietas.

## Ārējās saites

* Valters Nernsts Nobela prēmijas mājaslapā
1674. gads

**1674. gads** () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi

### Aprīlis
* 21. aprīlis — par Polijas karali un Lietuvas dižkunigaiti kļuva Jans III Sobeskis.

### Decembris
* 4. decembris — franču jezuīti dibināja Čikāgu.

## Dzimuši

## Miruši
* 12. janvāris — Džakomo Karisimi (*Giacomo Carissimi*), itāļu komponists (dzimis 1605. gadā)
* 12. augusts — Filips de Šampēņs (*Philippe de Champaigne*), franču mākslinieks (dzimis 1602. gadā)
* 8. novembris — Džons Miltons (*John Milton*), angļu dzejnieks, politiķis (dzimis 1608. gadā)
1672. gads

**1672**. () bija garais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
* 23. decembris — Džovanni Domeniko Kasīni atklāja Saturna pavadoni Reju.

## Dzimuši
* 9. jūnijs - (j.s., pēc v.s. 30. maijā) — Pēteris I (*Пётр I*), Krievijas cars (miris 1725.)

## Miruši

* 30. septembris - Georgs Elgers (*Georg Elger*), latviešu izcelsmes katoļu priesteris (dzimis 1585.) 
* 6. novembris — Heinrihs Šics (*Heinrich Schütz*), vācu komponists (dzimis 1585.)
* 16. decembris — Jans II Kazimirs (*Jan II Kazimierz Waza*), Polijas karalis (dzimis 1609.)
1670. gads

**1670**. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
### Februāris
* 12. februāris — Jēkabpilij piešķirtas Magdeburgas tiesības.
### Aprīlis
* 29. aprīlis — par Romas pāvestu kļuva Klements X.

## Dzimuši
* 12. maijs — Augusts II Stiprais, Polijas karalis un Saksijas kūrfirsts (miris 1733.)

## Miruši
* 15. novembris — Jans Komenskis (*Jan Amos Komenský*), mūsdienu pedagoģijas pamatlicējs (dzimis 1592.)
1668. gads

**1668**. () bija garais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
* 13. februāris - Spānija atzina Portugāli kā neatkarīgu valsti.

## Dzimuši
* 23. jūnijs — Džambatista Viko (*Giambattista Vico*), itāliešu filozofs un vēsturnieks (miris 1744.)
* 30. oktobris — Hanoveres Sofija Šarlote (*Sophie Charlotte von Hannover*), Prūsijas karaliene (mirusi 1705.)
* 14. novembris — Johans Lukass fon Hildebrants (*Johann Lukas von Hildebrandt*), austriešu arhitekts (miris 1745.)

## Miruši
1667. gads

**1667**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
* 30. janvāris — Andrusovas pamiers noslēgts starp Krieviju un Poliju-Lietuvu Andrusovas ciemā Smoļenskas tuvumā.
* 25. novembris — Šamahi pilsētu skāra 6,9 magnitūdas spēcīga zemestrīce, aptuveni 80 000 cilvēku gāja bojā.

## Dzimuši
* 18. janvāris — Jons Berents (*Johann Behrendt*), lietuviešu luterāņu mācītājs, tulkotājs un redaktors (miris 1737.)
* 30. novembris — Džonatans Svifts (*Jonathan Swift*), īru rakstnieks (miris 1745.)

## Miruši
* 22. maijs — Aleksandrs VII (*Alexander VII*), Romas pāvests (dzimis 1599.)
1664. gads

**1664**. () bija garais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
* 24. jūnijs - nodibināta Ņūdžersijas kolonija. 
* 1. augusts - Osmaņu impērijas kari Eiropā: Austrijas armija sakāva Osmaņu impērijas spēkus Svētā Gotharda kaujā, kā rezultātā tika noslēgts Vašvāras miera līgums.

## Dzimuši

## Miruši
* 16. jūlijs — Andreass Grifiuss (*Andreas Gryphius*), vācu dzejnieks un dramaturgs (dzimis 1616.) 
* 27. augusts — Fransisko de Surbarans (*Francisco de Zurbarán*), spāņu gleznotājs (dzimis 1598.)
1662. gads

**1662**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi

## Dzimuši

* 30. aprīlis - Marija II (*Mary II*), Anglijas karaliene (mirusi 1694.)
* 3. maijs - Mateuss Dāniels Pepelmanis (*Matthäus Daniel Pöppelmann*), vācu arhitekts (miris 1736.)

## Miruši
* 13. februāris — Elizabete Stjuarte (*Elizabeth Stuart*), Bohēmijas karaliene (dzimusi 1596.)
* 19. augusts - Blēzs Paskāls (*Blaise Pascal*), franču matemātiķis, fiziķis, filozofs (dzimis 1623.)
1661. gads

**1661**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
Beidzās Otrais Ziemeļu karš (1655—1661) par Livonijas mantojumu.
* 23. aprīlis - Čārlzs II kronēts par Anglijas un Īrijas karali.

## Dzimuši
* 9. jūnijs - (j.s., pēc v.s. 30. maijā) — Fjodors III (*Фёдор III*), Krievijas cars (miris 1682.) 
* 6. novembris - Karloss II (*Carlos II*), Spānijas karalis (miris 1700.)
* 27. novembris - Fjodors Apraksins (*Фёдор Матвеевич Апраксин*), Krievijas politiķis (miris 1728.)

## Miruši

* 9. marts — kardināls Mazarīni (*Jules Mazarin*), franču politiķis (dzimis 1602.)
1660. gads

**1660**. () bija garais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
Turpinājās Otrais Ziemeļu karš (1655—1661) par Livonijas mantojumu.

## Dzimuši
* 2. maijs — Alesandro Skarlati (*Alessandro Scarlatti*), itāļu mūziķis (miris 1725.) 
* 28. maijs — Džordžs I (*George I*), Lielbritānijas un Īrijas karalis (miris 1727.) 
* 24. jūlijs — Johans Reinholds fon Patkuls (*Johann Reinhold von Patkul*), vācbaltiešu jurists un politiķis (miris 1707.)

## Miruši

* 2. februāris — Orleānas hercogs Gastons (*Gaston d'Orléans*), franču augstmanis (dzimis 1608.)
* 13. februāris — Kārlis X Gustavs (*Karl X Gustav*), Zviedrijas karalis (dzimis 1622.)
* 6. augusts — Djego Velaskess (*Diego Velázquez*), spāņu gleznotājs (dzimis 1599.) 
* 24. decembris — Karaliskā princese Marija (*Mary, Princess Royal*), angļu augstmane (dzimusi 1631.)
Construction Time Again

**Construction Time Again** ir Depeche Mode trešais studijas albums, kas iezīmēja pārmaiņas, pirmkārt, grupas dziesmu tekstos, kas kļuva dziļāki un vairāk vēstīja par sociāliem procesiem pasaulē un otrkārt, mūzikā, kur analogo sintezatoru vietā grupā sāka izmantot emulatoru samplerus, kas padarīja grupas skanējumu industriālāku. Tāpat šis ir pirmais studijas albums, piedaloties Alanam Vailderam, kurš sarakstījis mūziku divām albuma dziesmām - "Two minute warning" un "Landscape is changing".

## Dziesmu saraksts
### LP: Mute / Stumm 13 (UK)

# "Love, in Itself" — 4:29
# "More Than A Party" — 4:23
# "Pipeline" — 6:15
# "Everything Counts" — 4:19
# "Two Minute Warning" — 4:13
# "Shame" — 3:50
# "The Landscape Is Changing" — 4:47
# "Told You So" — 4:24
# "And Then..." — 4:34
# "Everything Counts (Reprise)" — 1:05 [slēptais ieraksts]

### CD: Sire / 9 23900-2 (U.S.)

# "Love, In Itself" — 4:27
# "More Than A Party" — 4:30
# "Pipeline" — 6:08
# "Everything Counts" — 4:24
# "Two Minute Warning" — 4:10
# "Shame" — 3:50
# "The Landscape Is Changing" — 4:46
# "Told You So" — 4:25
# "And Then..." — 5:40
# "Everything Counts (Long Version)" — 7:23
* "Everything Counts (Reprise)" iekļauts dziesmas "And Then..." sastāvā albuma ASV izdevumā.

## Singli
# "Everything Counts" 
# "Love, in Itself"

## Atsauces
Endera spēle

thumb|140px|Latviešu izdevuma vāks. Noformējuma autore - Marta Ābola.
thumb|140px|1985. gada pirmā izdevuma vāks.
**"Endera spēle"** () ir zinātniskās fantastikas romāns, kuru sarakstījis Orsons Skots Kārds. Romāns sāka savu dzīvi kā stāsts, kas 1977. gada augustā ar šādu nosaukumu tika publicēts žurnālā *Analog Science Fiction and Fact*. Vēlāk, 1985. gadā, Kārds stāstu paplašināja par romānu. 1991. gadā autors izlaida uzlabotu romāna versija, pārsvarā izmaiņas skāra politiskās situācijas aprakstus, tos padarot precīzākus.

Latviski grāmatu izdevusi izdevniecība "Aranea" 2008. gadā, tulkojis Dainis Leinerts. Atkārtots izdevums 2012. gadā, izdevusi izdevniecība *[[The White Book]]*.

## Anotācija

## Ārējās saites
* GAME OVER, Bārbala Simsone, recenzija portālā Diena.lv ()
* Recenzija: Endera spēle, degeneralis, raksts portālā tribine.lv ()
1658. gads

**1658. gads** () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
Turpinājās Otrais Ziemeļu karš (1655—1661) par Livonijas mantojumu.

### Janvāris
* 25. janvāris — Jaunais Amsterdamas gubernators aizliedz tenisu, jo tas traucē cilvēkiem nodoties lūgšanām.

### Maijs
* 25. maijs — Zviedrijas armijas pulkvedis Glāzenaps lika uzspridzināt Helmetas pils mūrus.

### Jūlijs
* 18. jūlijs — par Svētās Romas impērijas ķeizaru kļuva Leopolds I Hābsburgs.
* 31. jūlijs — par Mogulu impērijas valdnieku kļūst Aurangzebs

### Nezināms datums
* Otrā Ziemeļu kara laikā zviedri okupēja Dobeles cietoksni
* Jelgavas pili ieņēma un izpostija zviedru karavīri, un saņēma gūstā hercogu Jēkabu
* Turaidas pili ieņēma poļu karaspēks

## Dzimuši

## Miruši
* 3. septembris — Olivers Kromvels (*Oliver Cromwell*), Anglijas politiķis (dzimis 1599.)
* 6. decembris — Baltasars Grasiāns, spāņu rakstnieks (dzimis 1601.)
1657. gads

**1657. gads** () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
Turpinājās Otrais Ziemeļu karš (1655—1661) par Livonijas mantojumu.

### Februāris
* 2. februāris — par Horvātijas karali un Austrijas erchercogu kļuva Leopolds I Hābsburgs.

## Dzimuši
* 11. jūlijs — Frīdrihs I (*Friedrich I.*), Prūsijas karalis (miris 1713. gadā)
* 25. septembris — Imre Tekeli (*Thököly Imre*), ungāru politiķis (miris 1705. gadā)
* 27. septembris — (j.s., pēc v.s. 17. septembrī) — Sofija Romanova (*Софья Романова*), Krievijas caristes reģente (mirusi 1704. gadā)

## Miruši
* 2. aprīlis — Ferdinands III (*Ferdinand III.*), Svētās Romas impērijas ķeizars (dzimis 1608. gadā)
* 12. jūnijs — Viljams Hārvijs (*William Harvey*), angļu mediķis (dzimis 1578. gadā)
* 6. augusts — Bohdans Hmeļnickis (*Богдан Хмельницький*), Ukrainas hetmanis (dzimis 1595. gadā)
1656. gads

**1656**. () bija garais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
Turpinājās Otrais Ziemeļu karš (1655—1661) par Livonijas mantojumu.

### Augusts
* 10. augusts — krievi ieņem Dinaburgas cietoksni (tagadējo Daugavpili)
* sākās Rīgas aplenkums (1656), kas ilga no 1656. gada 22. augusta līdz 5. oktobrim

### Septembris
* 14. septembris — par Bohēmijas karali kronēts Leopolds I Hābsburgs.

## Dzimuši
* 20. jūlijs - Johans Bernhards Fišers fon Erlahs (*Johann Bernhard Fischer von Erlach*), austriešu arhitekts (miris 1723.)
* 8. novembris - Edmonds Halejs (*Edmond Halley*), angļu astronoms (miris 1742.)

## Miruši
* 27. aprīlis — Gerards van Honthorsts (*Gerard van Honthorst*), nīderlandiešu gleznotājs (dzimis 1592.)
* 8. oktobris — Johans Georgs I (*Johann Georg I.*), Saksijas kūrfirsts (dzimis 1585.)
* 23. oktobris — Inka Garsilaso de la Vega (*Inca Garcilaso de la Vega*), spāņu hronists (dzimis 1639.)
1655. gads

**1655**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
Sākās Otrais Ziemeļu karš (1655—1661) par Livonijas mantojumu.

### Marts
* 25. marts — Kristiāns Heigenss atklāja Saturna lielāko pavadoni Titānu.

### Jūnijs
* 27. jūnijs — par Ungārijas karali kronēts Leopolds I Hābsburgs.

### Augusts
* 8. augusts — norisinājās Viļņas kauja.

## Dzimuši

## Miruši
* 7. janvāris — Inocents X (*Innocentius X*), Romas pāvests (dzimis 1574.)
* 25. maijs - Pauls Einhorns (*Paul Einhorn*), vācbaltu luterāņu mācītājs (dzimšanas gads nav zināms)