open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Refats Čubarovs

**Refats Čubarovs** (; dzimis ) ir Krimas tatāru politiskais līderis. No 2013. gada sabiedriskās organizācijas Krimas tatāru tautas medžliss vadītājs. No 2009. gada Krimas tatāru vispasaules kongresa prezidents.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1957. gadā izsūtījumā Samarkandā, ģimene izsūtīta no Krimas 1944. gadā. 1968. gadā ar ģimeni atgriezās dzimtenē. 1983. gadā pabeidza studijas Maskavas valsts vēstures un arhīvu institūtā.

No 1983. gada dzīvoja Latvijā, no 1984. gada bija Latvijas PSR Oktobra revolūcijas un sociālistiskās celtniecības Centrālā valsts arhīva direktors. Atmodas laikā iesaistījies politikā un sabiedriskajā dzīvē. No 1988. līdz 1990. gadam — Latvijas Nacionālo kultūras biedrību asociācijas prezidents. No 1989. līdz 1994. gadam Rīgas domes deputāts Latvijas Tautas frontes frakcijā. Pēc Latvijas PSR Augstākās Padomes 1990. gada 15. februāra "Deklarācijas jautājumā par Latvijas valstisko neatkarību" Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija priekšsēdētājs Anatolijs Gorbunovs Refatu Čubarovu iekļāva komisijā pasākumu sagatavošanai Latvijas ekonomiskās un politiskās neatkarības atjaunošanai.

Pēc atgriešanās Krimā bija divu sasaukumu Krimas Augstākās padomes deputāts (1994—1998, 2010—2015). Četru sasaukumu Ukrainas Augstākās radas deputāts (1998—2002, 2002—2006, 2006—2007, 2015—2019).

2013. gada oktobrī sestajā Krimas tatāru tautas kongresā Čubarovu ievēlēja par Krimas tatāru tautas medžlisa priekšsēdētāju.

Pēc 2014. gada Krimas krīzes un Krimas iekļaušanas Krievijas sastāvā sākās Krimas tatāru cilvēktiesību ierobežošana. Čubarovs kā medžlisa priekšsēdētājs aicināja boikotēt 2014. gada 14. septembra vēlēšanas Krimā. Krievija 2015. gada novembrī neveiksmīgi mēģināja iekļaut Čubarovu Interpola meklēšanas sarakstā, apsūdzot viņu par aicinājumu atdalīt Krimu no Krievijas.

2016. gada aprīlī Krimas tatāru tautas medžliss tika pasludināts par ekstrēmistisku organizāciju un aizliegts Krievijas teritorijā. Daudzi medžlisa aktīvisti bija spiesti doties trimdā uz Ukrainu.

2015. gadā Čubarovs piedalījās Augstākās Radas vēlēšanās no partijas "Petro Porošenko bloks" un kļuva par Ukrainas parlamenta deputātu (2014—2019). Nākamajās vēlēšanās viņš pārstāvēja partiju "Spēks un gods", bet šī partija saņēma tikai 3,82% balsu un nesavāca pietiekamu balsu skaitu, lai pārvarētu vēlēšanās noteikto slieksni 5%.

## Ģimene
Precējies ar Ingrīdu Valtsoni. Trīs meitas (Rita, Dināra, Nijara).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Refata Čubarova biogrāfija 
* Чубаров Рефат Biogrāfija 
* Čubarovs barikadopedija.lv
Toledo province

**Toledo province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts centrālajā daļā, Kastīlijas-Lamančas autonomajā apgabalā. Robežojas ar Madrides autonomo reģionu ziemeļos, ar Kvenkas provinci austrumos, ar Sjudadrealas provinci dienvidos. Toledo provinces platība ir 15 370 kvadrātkilometri un tā ir astotā lielākā province Spānijā. 2012. gadā provincē dzīvoja 711 228 iedzīvotāju. Tās administratīvais centrs ir Toledo, kurā 2012. gadā dzīvoja 84 019 iedzīvotāji. Province ir sīkāk sadalīta 204 municipalitātē.

## Ārējās saites
Hoverla

**Hoverla** (, ) ir kalns Karpatos, Ukrainas augstākā virsotne. Izvietojies Čornohoras kalnu grēdā uz Aizkarpatu un Ivanofrankivskas apgabalu robežas. Nogāzēs dižskābaržu un egļu meži, kupolveida virsotnē — subalpīnās pļavas. Nosaukums cēlies no senungāru *Hóvár* — ‘sniegotā virsotne’ vai rumāņu valodas *howirla* — ‘grūti pieejama virsotne’. Populārs ziemas un vasaras tūrisma objekts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anglijas—Zanzibāras karš

**Anglijas—Zanzibāras karš** bija karš starp Apvienoto Karalisti un Zanzibāras Sultanātu . Konflikts ilga apmēram 40 minūtes, tas ir pasaules vēsturē īsākais karš.

Karu izraisīja sultāna Hamāda bin Tūvaini (حمد بن ثويني البوسعيد‎) nāve  un sekojošā sultāna Halīda bin Bargāša (خالد بن برغش البوسعي) nākšana pie varas. Briti vēlējās redzēt Hamūdu bin Muhammedu (حمود بن محمد) kā sultānu, jo viņš bija labvēlīgāks britu interesēm. Saskaņā ar 1886. gadā parakstītu līgumu, sultānam, lai nāktu pie varas, jāsaņem britu konsula atļauja, bet Halīds nebija izpildījis šo prasību. Briti to uzskatīja par kara aktu un nosūtīja ultimātu Halīdam, kurā pieprasīja viņam atkāpties un atstāt pili. Kā atbildi uz to viņš novietoja apsardzi pie pils un aizbarikādēja sevi pilī iekšā.

Ultimāts beidzās  plkst 9.00 pēc vietējā laika, uz šo laiku briti bija sapulcējuši militāro tehniku un personālu ostas teritorijā. Pili aizsargāja apmēram 2800 personas, no kuriem lielākā daļa bija civiliedzīvotāji, tomēr bija iekļauti arī sultāna pils sargi un vairāki simti viņa kalpu un vergu. Plkst. 9.02 briti uzsāka bombardēšanu, kas padarīja nederīgu pretinieku artilēriju. Briti vēl noslīcināja Zanzibāras karalisko jahtu *HHS Glasgow* un divus mazākus kuģus. Pils karogs tika notriekts un apšaude tika pārtraukta plkst. 9.40.

Sultāna karaspēka pusē bija apmēram 500 ievainotie vai mirušie, savukārt no britiem tikai viens jūrnieks tika ievainots. Briti ātri sultāna amatā iecēla Hamūdu. Ar kara beigām beidzās Zanzibāras sultanāta laiks un sākās lielas britu ietekmes periods.

## Atsauces

## Literatūra
* .
* .
* .
* .
* .
* .
* .
* .
* .
* .
Akoruņas province

**Akoruņas province** () ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts ziemeļrietumos, Galisijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Lugo provinci austrumos un ar Pontevedras provinci dienvidos. Provinci rietumos un ziemeļos apskalo Atlantijas okeāns. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Akoruņa. Akoruņas provinces platība ir 7950 kvadrātkilometri, 2012. gada beigās provincē dzīvoja 1 139 121 iedzīvotājs. Tā ir sīkāk sadalīta 94 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Alvasetes province

**Alvasetes province** () ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts centrālajā daļā, Kastīlijas-Lamančas autonomajā apgabalā. Robežojas ar Granadas provinci dienvidos, ar Mursijas reģionu dienvidaustrumos, ar Alikantes provinci austrumos, ar Valensijas provinci ziemeļaustrumos un ar Kuencas provinci ziemeļos. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Alvasete. Alvasetes provinces kopējā platība ir 14 858 kvadrātkilometri, 2012. gada beigās provincē dzīvoja 402 837 iedzīvotāji. Tā ir devītā lielākā province Spānijā, sīkāk sadalīta 88 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Neatzīto Valstu Sadraudzība

[thumb|Neatzīto Valstu Sadraudzības dalībvalstis no kreisās uz labo: [Piedņestras Moldāvu Republika, Abhāzija, Dienvidosetija.]]
**Neatzīto Valstu Sadraudzība** () ir trīs pašpasludināto valstu sadarbības organizācija bijušajā PSRS teritorijā. Visas sadraudzības dalībnieces ir izveidojušās militāro un etnisko konfliktu rezultātā pēc PSRS sabrukuma.

## Vēsture
Organizācija nodibināta 2001. gadā kā "Kopiena par demokrātiju un tautu tiesībām" () Kalnu Karabahas galvaspilsētā Stepanakertā. Kalnu Karabaha pievienojās 2007. gadā, bet beidza pastāvēt 2023. gadā. 2008. gadā Krievijas Federācija atzina Abhāziju un Dienvidosetiju, vēlāk tai sekoja arī dažas citas valstis.

## Dalībnieces

## Bijušie dalībnieki

## Skatīt arī
* Abhāzijas un Dienvidosetijas tiesiskais statuss
* Piedņestras starptautiskā atzīšana
Aizputes iela

**Aizputes iela** var būt:

* Aizputes iela — iela Rīgā;
* Aizputes iela — iela Daugavpilī;
* Aizputes iela — iela Jūrmalā;
* Aizputes iela — iela Ventspilī;
* Aizputes iela — iela Kuldīgā;
* Aizputes iela — iela Durbē;
* Aizputes iela — iela Priekulē;
* Aizputes iela — iela Alsungā.
Gustavs Dalens

**Nilss Gustavs Dalens** (, dzimis , miris ) bija zviedru fiziķis un inženieris. 1912. gadā ieguva Nobela prēmiju fizikā par automātisko regulatoru izgudrošanu un tā pielietojumu gāzu akumulatoros bāku un boju apgaismojumam.

Dalens bija arī uzņēmējs, dibinājis zviedru industriālo gāzes kompāniju *AGA*. Ir daudzu izgudrojumu autors, piemēram, *AGA* plīts (*Aga cooker*), Dalena bākas gaismas avots (*Dalén light*).

## Dzīves sākuma posms
Dalens piedzima 1869. gadā Stēnstorpā, Vesterjētlandē (*Västergötland*). Jaunībā viņš vadīja ģimenes saimniecību, kur bija izveidojis arī pienotavu. Viņš mācījās lauksaimniecības skolā. 1892. gadā viņš izgudroja piena tauku testēšanas ierīci, ar ko pārbaudīt piena kvalitāti. Dalens savu izgudrojumu parādīja Gustavam de Lavalam Stokholmā. Lavals bija pārsteigts par Dalena izgudrotāja talantu, ieteica viņam pievērsties inženierijai. Dalens iestājās Čalmersa tehniskajā universitātē, ko pabeidza 1896. gadā. Pēc tam Dalens vienu gadu studēja Šveicē *Eidgenössisches Polytechnikum*. Vēlāk viņš atgriezās Zviedrijā.

1901. gadā Dalens apprecējās ar Elmu Pērsoni. Ģimenē piedzima četri bērni.

## Karjera
thumb|left|Dalena bāka ''Järls'' ezerā
Dalens 1901. gadā sāka strādāt par tehnisko vadītāju kompānijā *Swedish Carbide and Acetylene*. 1906. gadā Dalens kļuva par galveno inženieri gāzu akumulatoru kompānijā. 1909. gadā sāka strādāt par vadošo direktoru kompānijā *[[AGA]]* (*Svenska Aktiebolaget Gasaccumulator*). Ražošanā tika ieviesti daudzi Dalena izgudrojumi.

Dalens daudzos no saviem izgudrojumiem lietoja gāzi kā enerģijas avotu. Viņš strādāja ar acetilēna gāzi, lietojot to kā degvielu bāku gaismas avotiem. 1912. gadā izmēģinājuma laikā Dalens smagi cieta no acetilēna eksplozijas un zaudēja redzi. Kad viņam šajā pašā gadā piešķīra Nobela prēmiju fizikā, viņa vietā to saņēma brālis.

Kaut arī Dalens bija kļuvis akls, līdz mūža beigām (1937) viņš turpināja gan strādāt pie jauniem izgudrojumiem, gan vadīt *AGA* kompāniju. Viņš ieguva kontraktu par Panamas kanāla aprīkošanu ar gaismām. Vēlāk Dalens pievērsās siltumtehnikas ierīcēm un izgudroja plaši pazīstamo *AGA* plīti (*Aga cooker*).

Savas dzīves laikā Dalens saņēma vairāk kā 100 patentus. 1913. gadā viņš kļuva par Zviedrijas Karaliskās zinātņu akadēmijas locekli, bet 1919. gadā arī par Zinātnes un inženierijas akadēmijas locekli.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nilsa Gustava Dalena biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Mārgarita Sengere

**Mārgarita Higinsa Sengere** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu medmāsa, ģimenes plānošanas un seksuālās izglītības popularizētāja.

1911. gadā ierodoties Ņujorkā, strādāja par medmāsu graustu rajonos un iekļāvās Grīnvičvilidžas rajona kreisi noskaņoto intelektuāļu (to starpā bija Džons Rīds, Aptons Sinklērs, Emma Goldmane) pulkā. 1916. gadā Ņujorkā atvēra pirmo ģimenes plānošanas klīniku ASV. Tika arestēta par kontracepcijas propagandu, tomēr sekojošā tiesas prāvā Sengere ieguva plašu atbalstītāju loku. 1921. gadā nodibināja organizāciju, kas mūsdienās pazīstama kā *[[Planned Parenthood Federation of America]]*. Savulaik atbalstīja arī eigēniku.

## Ārējās saites
* 
*
Leonīds Šteins

**Leonīds Šteins** (; , Kameņecpodoļska, Hmeļnickas apgabals - , Maskava) bija padomju starptautiskais lielmeistars šahā (1962).

## Šahista karjera
Ļvivas šaha skolas audzēknis. Divas reizes uzvarējis Ukrainas šaha čempionātos (1960, 1962). PSRS sporta biedrības «Avangard» čempions šahā (1955).
Trīs reizes uzvarējis PSRS šaha čempionātos (1963, 1965, 1966).

1960. gados ticis uzskatīts par vienu no reālākajiem Pasaules šaha nosaukuma pretendentiem, taču vienmēr piedzīvojis sāpīgas neveiksmes, kas liegušas Šteinam piedalīties pretendentu turnīros. 
1962. gadā starpzonu turnīrā Stokholmā dalījis 6.-8. vietu. Lai gan papildus turnīrā pārliecinoši apsteidzis Pālu Benko un Svetozaru Gligoriču, tomēr FIDE ieviestās vienas valsts šahistu kvotas dēļ (no vienas valsts pretendentu turnīrā varēja spēlēt tikai 3 šahisti) Šteins palika ārpus pretendentu turnīra. 1964. gadā starpzonu turnīrā Amsterdamā atkal atkārtojās situācija ar kvotām - Šteins ieņēma 5. vietu, taču tā kā pirms viņa bija jau 3 PSRS šahisti, tad viņš atkal palika ārpus pretendentu turnīra. 1967. gada starpzonu turnīrā Susā (Tunisija) vienas valsts kvotas beidzot bija atceltas, taču arī šoreiz Šteinam neizdevās iekļūt pretendentu turnīrā. Viņš dalīja 6.-8. vietu un bija līderis papildus turnīrā par vienīgo vietu papildus turnīrā. Izšķirošajā partijā Vlastimils Horts piedāvāja Šteinam neizšķirtu, bet Šteins atteicās un zaudēja, kā rezultātā par papildus turnīra uzvarētāju kļuva Semjuels Reševskis.

Daudzu lielu starptautisku turnīru uzvarētājs: 1967. gadā Maskavā un Sarajevā (kopā ar Borislavu Ivkovu), 1969. gadā Tallinā. Viens no pēdējiem lielākajiem Šteina panākumiem bija dalīta 1. vieta (kopā ar Anatoliju Karpovu) Aleksandra Aļehina memoriālā 1971. gadā.

PSRS izlases sastāvā uzvarējis Pasaules šaha olimpiādēs 1964. un 1966. gadā, izcīnot arī individuālo zelta (1964) un sudraba (1966) medaļu. Tāpat bijis divkārtējs Eiropas komandu šaha čempionāta uzvarētājs (1965, 1970), izcīnot arī individuālo sudraba (1965) un bronzas (1970) medaļu. 1961. gadā bijis PSRS studentu izlases līderis, kas uzvarējusi Pasaules studentu komandu šaha čempionātā. 1970. gadā piedalījies PSRS un pārējās pasaules mačā Belgradā, kur pie 1. galdiņa vienā partijā aizvietojis toreizējo Pasaules čempionu Borisu Spaski, taču zaudējis Bentam Larsenam.

Pāragri miris 1973. gada vasarā Maskavas viesnīcā īsi pirms izbraukšanas uz Eiropas komandu čempionātu.
Oficiālā diagnoze bija miokarda infarkts.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules studentu komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
Zeltainīšu apakšdzimta

**Zeltainīšu apakšdzimta** (*Lycaeninae*) ir viena no astoņām zilenīšu dzimtas (*Lycaenidae*) apakšdzimtām, kas ir viena no mazākajām. Zeltainīšu apakšdzimtas sugas galvenokārt mājo Holarktikas reģionā, tikai dažas sugas sastopamas tropos. Latvijā sastopamas zeltainīšu ģints (*Lycaena*) 6 sugas.

Zeltainīšu apakšdzimtas 7 ģintis dalās divās ciltīs: safīros (*Heliophorini*) un zeltainīšos (*Lycaenini*). Safīru cilts ģintīm vienai no otras ir ļoti attālināti izplatības reģioni. Safīru (*Heliophorus*) sugas sastopamas Palearktikas reģionā un Austrumāzijā, toties Jaungvinejas safīri (*Melanolycaena*) ir endēma Jaungvinejas ģints un monotipiskie Centrālamerikas safīri (*Iophanus*) sastopami tikai Centrālamerikā. Zeltainīšu cilts sugām ir ļoti plaša izplatība, bet lielākā sugu dažādība sastopama Palearktikā. Daudzas agrākās cilts ģintis, balstoties uz jaunākajiem atklājumiem, kļuvušas par zeltainīšu ģints sinonīmiem.

## Sistemātika
**Zeltainīšu apakšdzimta** (*Lycaeninae*)
*Safīru cilts (*Heliophorini*)
**Centrālamerikas safīri (*Iophanus*)
**Jaungvinejas safīri (*Melanolycaena*)
**Safīri (*Heliophorus*)
*Zeltainīšu cilts (*Lycaenini*)
**Zeltainīši (*Lycaena*)
***[[Athamanthia]]*
***[[Hyrcanana]]*
***[[Phoenicurusia]]* 

### Zeltainīšu apakšdzimtas sugas Latvijā
***Zeltainīšu apakšdzimta** (*Lycaeninae*)
**Zeltainīši (*Lycaena*)
***Brūnais zeltainītis (*Lycaena tityrus*)
***Lielais skābeņu zeltainītis (*Lycaena dispar*)
***Mazais skābeņu zeltainītis (*Lycaena hippothoe*)
***Parastais zeltainītis (*Lycaena phlaeas*)
***Violetais zeltainītis (*Lycaena alciphron*)
***Zeltgalvīšu zeltainītis (*Lycaena virgaureae*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Zeltainīšu - Lycaene ģints noteicējs
FK Liepāja

**FK Liepāja** ir futbola klubs no Liepājas, kas spēlē Latvijas Virslīgā. Tas tika dibināts 2014. gadā ar nosaukumu **FK Liepāja** kā mantinieks futbola klubam "Liepājas Metalurgs", kurš savu darbību pārtrauca 2014. gada janvārī pēc uzņēmuma īpašnieka "Liepājas Metalurgs" bankrota. 2015. gadā klubs kļuva par Latvijas čempioniem, bet 2017. gadā ieguva Latvijas kausu. Kluba prezidents līdz 2018. gada beigām bija bijušais Liepājas futbolists Māris Verpakovskis.

2017. gada martā pirms otrās Virslīgas kārtas FK Liepāja paziņoja par sponsora Mogo.lv piesaisti un tā iekļaušanu kluba nosaukumā,
bet 2019. gada janvārī klubs paziņoja, ka sezonu sāks ar veco nosaukumu FK Liepāja.

## Iegūtie tituli
* **[[Latvijas futbola Virslīga|Latvijas čempioni]] (1):** 2015
* **[[Latvijas kauss futbolā|Latvijas kausa ieguvēji]] (2):** 2017, 2020

## Komandas sastāvs
: *.*

## Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

ImageSize = width:600 height:60
PlotArea = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:01/07/2013 till:01/07/2025
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2014 
Colors =
  id:bl1  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:bl2  value:rgb(0.9,0.9,0.3)  
  id:rs  value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:rn  value:rgb(0.9,0.1,0.1)

PlotData= 
  bar:Position width:17 color:white align:center

  from:01/07/2013 till:01/07/2014  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2014 till:01/07/2015  shift:(0,-4) text:1
  from:01/07/2015 till:01/07/2016  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2016 till:01/07/2017  shift:(0,-4) text:2
  from:01/07/2017 till:01/07/2018  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2018 till:01/07/2019  shift:(0,-4) text:6
  from:01/07/2019 till:01/07/2020  shift:(0,-4) text:5
  from:01/07/2020 till:01/07/2021  shift:(0,-4) text:3
  from:01/07/2021 till:01/07/2022  shift:(0,-4) text:4
  from:01/07/2022 till:01/07/2023  shift:(0,-4) text:5
  from:01/07/2023 till:01/07/2024  shift:(0,-4) text:6
  from:01/07/2024 till:01/07/2025  shift:(0,-4) text:3

  from:01/07/2013 till:01/07/2025  color:bl1  shift:(0,13)  text: "Virslīga"


## Dalība UEFA turnīros

## Komandas vadība

## Komandas galvenie treneri
*  Viktors Dobrecovs (2014. gada marts — 2016. gada novembris)
*  Tamazs Pertija (2016. gada novembris — 2018. gada jūlijs)
*  Karloss Dario Aurelio (2018. gada augusts — septembris)
*  Gordons Jangs (2018. gada septembris — 2019. gada aprīlis)
*  Aleksandrs Starkovs (2019. gada aprīlis — 2019. gada septembris)
*  Mareks Zuntners (pienākumu izpildītājs) (2019. gada septembris — 2019. gada novembris)
*  Andrejs Kaļiņins (2020. gada janvāris — 2020. gada jūnijs)
*  Dmitrijs Mološs (2020. gada jūnijs — 2021. gada jūnijs)
*  Nebojša Vigņevičs (2021. gada jūlijs — 2022. gada februāris)
*  Kirils Aļševskis (2022. gada februāris — 2022. gada jūnijs)
*  Tamazs Pertija (2022. gada jūnijs — 2024. gada novembris)
*  Dino Skenders (2025. gada janvāris — aprīlis)
*  Jānis Goba (2025. gada aprīlis — maijs)
*  Andrēass Alms (2025. gada maijs — pašlaik)
:*Piezīmes:*

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
* 
* Komandas Instagram profils
Svetozars Gligoričs

**Svetozars Gligoričs** (; , Belgrada - , Belgrada) bija Dienvidslāvijas un Serbijas starptautiskais lielmeistars šahā (1951).

## Šahista karjera
Šahu sācis spēlēt 13 gadu vecumā. 1938. gadā kļuvis par Belgradas šaha kluba čempionu. 1939. gadā Zagrebā kļuvis par Dienvidslāvijas amatieru čempionu. Otrā pasaules kara laikā cīnījies Dienvidslāvijas partizānu vienībā. Pēc kara kļuvis par profesionālu šahistu. 11 reizes uzvarējis Dienvidslāvijas šaha čempionātos (1947, 1948, 1949, 1951, 1956, 1957, 1958, 1959, 1960, 1962, 1965).
Pirmais panākums starptautiskajos turnīros bija uzvara Varšavas šaha turnīrā 1947. gadā.. Vēlākajos gados uzvarējis turnīros Marderplatā (Argentīna) (1950), Londonā (1951), Stokholmā (1954), Belgradā (1964), Manilā (1968), Mihaila Čigorina memoriālā Sočos (1986, kopā ar Aleksandru Beļavski un Rafaelu Vaganjanu).

Vairākkārtējais Pasaules šaha čempiona izcīņas ciklu dalībnieks. Astoņas reizes piedalījies starpzonu turnīros, kuros trīs reizes izcīnījis tiesības piedalīties pretedentu turnīros. Debijas reizē 1953. gadā pretendentu turnīrā Cīrihē palicis 13. vietā. 1958. gadā izcīnījis 2. vietu starpzonu turnīrā, bet 1959. gadā pretendentu turnīrā Dienvidslāvijā ieņēmis 6. vietu. 1968. gadā Belgradā zaudējis pretendentu ceturtdaļfināla maču Mihailam Tālam ar 3½:5½.

Ilgus gadus Gligoričs bija Dienvidslāvijas šaha izlases līderis. 15 reizes (1950-1974, 1978, 1982) piedalījies Pasaules šaha olimpiādēs. Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1950), 6 sudraba (1956, 1958, 1962, 1964, 1968, 1974) un 5 bronza (1952, 1954, 1960, 1970, 1972) medaļas, kā arī individuālo zelta medaļu (1958). Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 8 reizes (1957-1983), komandu vērtējumā iegūstot 5 sudraba (1957, 1961, 1965, 1973, 1983) un bronzas (1977) medaļas, kā arī individuāli 4 zelta (1965, 1973, 1980, 1983), sudraba (1957) un bronzas (1970) medaļas.
1970. gadā piedalījies PSRS un pārējās pasaules mačā Belgradā, kur pie 5. galdiņa zaudējis  Jefimam Helleram ar 1½:2½ (+0, =3, -1).

Bijis arī daudzu šaha grāmatu autors un piedalījies tādu izdevumu kā «Šaha informators» un «Šaha atklātņu enciklopēdija» sagatavošanā. Kā šaha teorētiķis devis vērtīgu ieguldījumu daudzu atklātņu izstrādē, sevišķi indiešu aizsardzībā un spāņu atklātnē. Interesanti, ka neilgi pirms savas nāves 88 gadu vecumā Gligoričs izdevis arī savu mūzikas albumu «How I survived the 20th century», kurā apvienojis džeza, blūza un repa elementus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aizupes iela

**Aizupes iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Aizupes iela — iela Jēkabpils novada Jēkabpilī.
** Aizupes iela — iela Jūrmalā.
** Aizupes iela — iela Rīgā.
** Aizupes iela — iela Ventspilī.

* iela novadu pilsētās
** Aizupes iela — iela Dobeles novada Dobelē.
** Aizupes iela — iela Augšdaugavas novada Ilūkstē.

* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Aizupes iela — iela Augšdaugavas novada Skrudalienas pagasta Silenē.
** Aizupes iela — iela Ādažu novada Carnikavas pagasta Carnikavā.
** Aizupes iela — iela Jelgavas novada Līvbērzes pagasta Tušķos.
** Aizupes iela — iela Bauskas novada Vecumnieku pagasta Vecumniekos.
** Aizupes iela — iela Ogres novada Suntažu pagasta Suntažos.
** Aizupes iela — iela Preiļu novada Riebiņu pagasta Riebiņos.

## Skatīt arī
* Aizupes
Aurenieku iela

**Aurenieku iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Bieriņos. Aurenieku iela sākas krustojumā ar Zvārdes ielu un beidzas ar strupceļu, nekrustojot citas ielas. Kopējais ielas garums ir 100 metri, tā ir asfaltēta iela ar vienu braukšanas joslu. Aurenieku ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielas raksturojums
Aurenieku iela sākas krustojumā ar Zvārdes ielu, vietā, kur tā pārtrūkst dēļ vēlāk izbūvētās Kārļa Ulmaņa gatves, un beidzas ar strupceļu, nekrustojot citas ielas. Iela iet paralēli Kārļa Ulmaņa gatvei aptuveni 50 m attālumā no tās. Aurenieku ielas strupceļa gals atduras Mārupītes ielejā, taču pieeja upei šeit ir slēgta ar žogiem.

Aurenieku iela ir savienota ar Zvārdes ielu.

## Skatīt arī
* Bieriņi

## Atsauces
Avilas province

**Avilas province** () ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts centrālajā daļā, Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā. Robežojas ar Toledo provinci dienvidos, ar Salamankas provinci rietumos, ar Valjadolidas provinci ziemeļos, Segovijas provinci ziemeļaustrumos un ar Madridi austrumos. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Avila. Avilas provinces kopējā platība ir 8048 km², 2012. gada beigās tajā dzīvoja  iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Pasaules kauss kalnu slēpošanā

**Pasaules kauss kalnu slēpošanā** ir ikgadējas kalnu slēpošanas sacensības. Pirmās Pasaules kausa sacensības notika  Bertesgādenā, Vācijā, slaloma distancē, kurās uzvarēja austrietis Heinrihs Mesners. Pirmās (un otrās) sezonas kopvērtējumā uzvarēja francūzis Žans Klods Kilī.

Sportisti Pasaules kausā sacenšas vairākās disciplīnās: slalomā, milzu slalomā, supergigantā, nobraucienā, kombinācijā (nobrauciens un slaloms). Sākotnēji sacensību apritē bija vienīgi slaloms, milzu slaloms un nobrauciens. Kombinācija tika ieviesta 1974.—1975. gada sezonā, savukārt supergigants — 1982.—1983. gada sezonā. Pašreizējā punktu sistēma tika ieviesta 1991.—1992. gada sezonā. Katrā sacīkstē punkti tiek piešķirti pirmajiem 30 sportistiem — 100 punkti uzvarētājam, 80 punkti 2. vietas ieguvējam, 60 punkti 3. vietas ieguvējam, tā līdz 1 punktam par 30. vietu. Sportists ar lielāko sakrāto punktu skaitu sezonas beigās iegūst Lielo kristāla globusu, katras atsevišķās disciplīnas kopvērtējuma uzvarētājs saņem Mazo kristāla globusu.

Pasaules kauss ir vienas no svarīgākajām sacensībām kalnu slēpošanā kopā ar Olimpiskajām spēlēm un Pasaules čempionātu.

## Kopvērtējuma uzvarētāji
### Vīrieši

### Sievietes

## Ārējās saites
* FIS mājaslapa
Barselonas province

**Barselonas province** (, ) ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts ziemeļos, Katalonijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Tarragonas provinci dienvidrietumos, ar Ļeidas provinci ziemeļrietumos un ar Žironas provinci austrumos. Provinci austrumos apskalo Vidusjūra. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Barselona, kas ir otrā lielākā pilsēta Spānijā aiz Madrides. Barselonas provinces kopējā platība ir 7733 kvadrātkilometri, 2012. gada beigās provincē dzīvoja 5 529 099 iedzīvotāji, padarot to par otro apdzīvotāko provinci Spānijā. Tā ir sīkāk sadalīta 314 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Vašleja

**Vašleja** (arī **Mieču kanāls**) ir upe Latvijā, Slocenes labā pieteka. Vašleja atrodas Austrumkursas augstienes Abavas senlejā. Upes baseina platība ir 98,8 km2, upes garums ir 18 km, gada notece 0.020 km3 un kritums 25 m (1.4 m/km). 

Sākas Degoles pagasta dienvidos. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Slocenē pirms Tukuma. Lielākā Vašlejas labā krasta pieteka ir Baltaču upe, kreisā krasta pietekas: Kannenieku strauts, Kūlu grāvis, Pauru strauts, Ratnieku strauts, Viļņu strauts. Upi šķērso valsts autoceļi - V1101 (Dobele–Lestene–Tukums), V1454 (Pičas–Praviņas–Kārtiņi), V1455 (Ozolpils–Degole), A10 (Rīga—Ventspils). Tās krastos atrodas Garauši un Gaiļi.

## Atsauces
Pāls Benko

**Pāls Benko** (; ;  Amjēna — ) bija ungāru izcelsmes ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1958).

## Šahista karjera
Šahu iemācījis spēlēt tēvs 10 gadu vecumā. Pēc Otrā pasaules kara beigām bijis viens no labākajiem Ungārijas jaunajiem šahistiem. 1948. gadā kļuvis par Ungārijas šaha čempionāta uzvarētāju, bet vēlākajos gados ieguvis sudraba (1954) un 2 bronzas medaļas (1950, 1955). 1956. gadā Pasaules šaha olimpiādē Ungārijas izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu komandu vērtējumā.
Pēc 1956. gada Ungārijas revolūcijas sakāves nolēmis emigrēt. 1957. gada Pasaules studentu komandu šaha čempionāta Islandē noslēgumā lūdzis politisko patvērumu, bet 1958. gadā pārcēlies uz dzīvi ASV un 1960. gadu sākumā kļuvis par šis valsts pilsoni.
ASV izlases sastāvā 6 reizes (1962-1972) piedalījies Pasaules šaha olimpiādēs un izcīnījis 2 sudraba medaļas - 1962 (individuālajā vērtējumā) un 1966 (komandu vērtējumā). ASV čempionātos Benko izcīnīja sudraba (1974) un 3 bronzas (1963, 1967, 1969) medaļas, kā arī astoņas reizes uzvarēja ASV atklātajos čempionātos (1961, 1964, 1965, 1966, 1967, 1969, 1974, 1975). 1964. gadā tika izcīnīta uzvara arī Kanādas atklātajā šaha čempionātā.
Ar panākumiem piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas ciklos. 1957. gadā Eiropas zonas turnīrā Dublinā dalījis 2.-3. vietu un iekļuvis starpzonu turnīrā. 1958. gadā starpzonu turnīrā Portorožā (Dienvidslāvija) bijis 4. vietā un iekļuvis pretendentu turnīrā. 1959. gada pretendentu turnīrā Dienvidslāvijā palicis pēdējā, 8. vietā. Tomēr arī nākamajā ciklā Benko izdevies iekļūt pretendentu turnīrā pēc starpzonu turnīra Stokholmā. 1962. gada pretendentu turnīrā Benko startēja ar uzvarām pār Robertu Fišeru un Mihailu Tālu, kā arī finišā sagādāja sāpīgu zaudējumu Paulam Keresam, tomēr turnīra kopvērtējumā palika tikai 6. vietā. Izcīnījis tiesības piedalīties arī 1970. gada starpzonu turnīrā, taču par atlīdzību atdevis savu vietu nākamajam Pasaules čempionam Robertam Fišeram.
Bijis pazīstams kā atklātņu un galotņu teorētiķis. Benko vārdā ir nosaukts gambīts (1. d4 Zf6 2. c4 c5 3. d5 b5) un atklātne (1. g3). Nodarbojies arī ar šaha kompozīciju. Bijis šaha apskatnieks amerikāņu šaha žurnālā «Chess Life» un šaha grāmatu autors:
* «The Benko gambit» (1974, , R. H. M. Press),
* «Winning With Chess Psychology» (1991, , Random House Puzzles & Games),
* «My Life, Games, and Compositions» (2004, , Siles Press),
* «Pal Benko's Endgame Laboratory» (2007, , Ishi Press).

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules studentu komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas klubu komandu šaha čempionāti)
CV-Online

***CV-Online*** ir interneta personāla atlases uzņēmumu grupa Baltijas valstīs. Tā dibināta 1996. gadā. Kopš 2012. gada *CV-Online* pieder Somijas mediju grupai *[[Alma Media]]*. *CV-Online* apkalpo darba un darbinieku meklēšanas un sludinājumu portālus. CV-Online ir biroji un tīmekļa vietnes Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Čehijā, Slovākijā, Ungārijā, Krievijā, Rumānijā un Bulgārijā.

*CV-Online* dibināts 1996. gadā Igaunijā. 1999. gadā tas sāka darbību Latvijā un Lietuvā. 2012. gadā *CV-Online* tika pārdots Somijas plašsaziņas līdzekļu grupai *[[Alma Media]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* CV-Online  
* CV-Online Eesti 
* CV-Online Latvija 
* CV-Online Lietuva
Alakantas province

**Alakantas province** () vai **Alikantes province** () ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts dienvidaustrumos, Valensijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Mursijas reģionu dienvidrietumos, Albasetes provinci ziemeļrietumos un Valensijas provinci ziemeļos. Provinci austrumos apskalo Vidusjūra. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Alakanta (Alikante), no kā arī province ir ieguvusi nosaukumu. Alakantas provinces kopējā platība ir 5816 kvadrātkilometri, 2012. gada beigās provincē dzīvoja 1 917 012 iedzīvotāju, padarot to par ceturto apdzīvotāko provinci Spānijā. Tā ir sīkāk sadalīta 141 municipalitātē.

## Ārējās saites
Puji

**Aisjiņdzjueluo Puji** (, ; dzimis , miris ) bija pēdējais Ķīnas imperators un 12. valdnieks no Cjinu dinastijas.

1908. gadā divu gadu vecumā kļuva par Ķīnas imperatoru, valdīja līdz , kad pēc sekmīgās Siņhajas revolūcijas atkāpās. 1917. gada jūlijā tika īslaicīgi atjaunots tronī. 1934. gadā kļuva par Mandžukuo () valsts imperatoru, valdīja līdz pat Otrā Ķīnas—Japānas kara beigām 1945. gadā.

1945. gadā Puji tika apcietināts kā kara noziedznieks un ieslodzīts, pēc Ķīnas Tautas Republikas nodibināšanas viņš tika izdots Ķīnai un palika apcietinājumā līdz 1959. gadam.

## Ārējās saites
Pasaules kauss skeletonā

[thumb|Vienpadsmitkārtējais Pasaules kausa ieguvējs latvietis [Martins Dukurs]]
**Pasaules kauss skeletonā** ir ikgadējas skeletona sacensības, kas tiek rīkotas kopš 1986.—1987. gada sezonas vīriešiem un kopš 1996.—1997. gada sezonas sievietēm. Pirmo divu sezonu kopvērtējumā uzvarēja austrietis Andi Šmids.

Pasaules kausa sacensības organizē Starptautiskā Bobsleja un skeletona federācija. Sportists ar lielāko sakrāto punktu skaitu sezonas beigās iegūst Lielo kristāla globusu. Latvietis Martins Dukurs ir vienīgais, kas vienpadsmit reizes izcīnījis uzvaru Pasaules kausa kopvērtējumā. Starp sievietēm sekmīgakās ir britu sportiste Aleksa Kumbere un vāciete Žaklīna Lellinga, kas ieguvušas Pasaules kausu trīs reizes. Pašreizējie čempioni ir Mets Vestons un Kimberlija Bosa.

Pasaules kauss ir vienas no svarīgākajām sacensībām skeletonā kopā ar olimpiskajām spēlēm un Pasaules čempionātu.

## Kopvērtējuma uzvarētāji
### Vīrieši

### Sievietes

## Ārējās saites
* IBSF mājaslapa
Prijanka Čopra

**Prijanka Čopra** (, *Priyaṁkā Coprā*; ; dzimusi ) ir indiešu aktrise un dziedātāja.

2000. gadā uzvarēja skaistumkonkursā *Miss World*. Kino debitējusi 2003. gada filmā *Andaaz*. Veiksmīgās kinokarjeras laikā ir kļuvusi par vienu no Bolivudas augstāk apmaksātajām aktrisēm un vienu no populārākajām slavenībām Indijā. Karjeras laikā saņēmusi vairākus apbalvojumus, tai skaitā četras *[[Filmfare]]* balvas (hindu kinoindustrijas Amerikas Kinoakadēmijas balva), kopumā šai balvai viņa nominēta astoņas reizes.

Piedalījusies Holivudas filmās "Pludmales patruļa" (2017), *[[Isn't It Romantic]]* (2019), *[[The White Tiger]]* (2021), "" (2021) un *[[Heads of State]]* (2025).

## Ārējās saites

*
Čopra

**Čopra** var būt:

* Nīradžs Čopra (*Neeraj Chopra*; 1997) ― indiešu vieglatlēts, šķēpa metējs;
* Prijanka Čopra (*Priyanka Chopra*; 1982) ― indiešu aktrise un dziedātāja.
Osēra

**Osēra** (, ) ir pilsēta Francijā, Burgundijas-Franškontē reģionā. Osēra ir Jonas departamenta administratīvais centrs. 2011. gadā pilsētā dzīvoja 35,5 tūkstoši iedzīvotāju. Tā atrodas Jonas upes krastos. Osērā bāzējas futbola klubs *[[AJ Auxerre]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ostrovas apriņķis

**Ostrovas apriņķis** var būt:
* Ostrovas apriņķis (Pleskavas guberņa), apriņķis Pleskavas guberņas sastāvā;  
* Ostrovas apriņķis (Lielpolija), apriņķis Lielpolijas sastāvā;
* Ostrovas apriņķis (Mazovija), apriņķis Mazovijas sastāvā.
Badahosas province

**Badahosas province** () ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts dienvidrietumos, Estremaduras autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Kaseresas provinci un Toledo provinci ziemeļos, ar Sjudadrealas provinci austrumos, ar Kordovas provinci dienvidaustrumos, ar Seviljas provinci un Velvas provinci dienvidos un ar Portugāli rietumos. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Badahosa. Badahosas provinces kopējā platība ir 21766 kvadrātkilometri, 2012. gada beigās provincē dzīvoja 692 137 iedzīvotāji. Tā ir vislielākā province Spānijā pēc platības un ir sīkāk sadalīta 134 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Leho Laurine

**Leho Laurine** (; , Sanktpēterburga - , Stokholma) bija Igaunijas un Zviedrijas šahists, kas uzvarējis Igaunijas šaha čempionātā 1932. gadā.

## Biogrāfija
Pirms Otrā pasaules kara bijis šaha žurnālists, publicējies Igaunijas laikrakstos un žurnālā «Eesti Male» («Igaunijas šahs»), kurā galvenais redaktors bija Pauls Keress.
Uzvarējis Igaunijas šaha čempionātā 1932. gadā un izcīnījis bronzas medaļu 1935. gadā.
Igaunijas izlases sastāvā piedalījies divās Pasaules šaha olimpiādēs:
* 1935. gadā Varšavā pie 3. galdiņa (+4, -8, =2);
* 1936. gadā neoficiālajā šaha olimpiādē Minhenē pie 5. galdiņa (+5, -7, =3).

1944. gadā, kad Otrā pasaules kara laikā Igaunijai tuvojās Sarkanā armija, Laurine devās bēgļu gaitās. Caur Vāciju viņš nokļuva Zviedrijā, kur pēc kara apmetās uz pastāvīgu dzīvi. Aktīvi piedalījās igauņu trimdas aktivitātēs. 1947. gadā Upsālā bija viens no Igaunijas šaha federācijas svešumā dibinātājs. No 1949. gada līdz 1957. gadam piecas reizes uzvarējis Gēteborgas šaha čempionātā, bet 1967. gadā kļuva par Stokholmas šaha čempionāta uzvarētāju. 1952. gadā uzvarējis Baltijas valstu šahistu turnīrā. Nozīmīgs panākums bija arī dalīta 3.-4. vieta Stokholmas starptautiskajā šaha turnīrā 1963. gadā, kurā uzvarēja Pasaules eksčempions Vasilijs Smislovs. No 1963. gada līdz 1973. gadam bija Zviedrijā atjaunotā izdevuma «Eesti Male» redaktors.

## Atsauces

## Ārējās saites
Amatas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Amatas novada ģerbonisŠajā uzskatījumā apkopoti **[[Amatas novads|Amatas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Amatas novads sastāv no Amatas pagasta, Drabešu, Nītaures, Skujenes un Zaubes pagastiem. Pēc LĢIA datiem Amatas novada teritorijā atrodas 46 ciemi.

* **Amatas pagastā** atrodas 12 ciemi.
* **Drabešu pagastā** atrodas 14 ciemi.
* **Nītaures pagastā** atrodas 7 ciemi.
* **Skujenes pagastā** atrodas 7 ciemi.
* **Zaubes pagastā** atrodas 6 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.  
## Amatas pagasts
Amatas pagastā atrodas 12 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 5 mazciemi, 4 skrajciemi un 2 aprūpes ciemi.
}|| 
|-
|Aparnieki||skrajciems||20 (2007)|||| 
|-
|Ģikši||vidējciems||305 (2015)|||| 
|-
|Kauļi||mazciems||11 (2007)|||| 
|-
|Reinas||mazciems||9 (2007)|||| 
|-
|Rencēni||mazciems||18 (2007)|||| 
|-
|Sīļi||mazciems||3 (2007)|||| 
|-
|Spāre||aprūpes ciems||43 (2015)|||| 
|-
|Stākas||skrajciems||8 (2007)|||| 
|-
|Velmeri||skrajciems||31 (2007)|||| 
|-
|Venči||mazciems||4 (2007)|||| 
|-
|Zāģeri||skrajciems||5 (2007)||||
|}

## Drabešu pagasts
Drabešu pagastā atrodas 13 ciemi, no tiem 1 lielciems, 6 vidējciemi un 6 mazciemi.
}|| 
|-
|Āraiši||mazciems||35 (2007)|||| 
|-
|Bille||vidējciems||179 (2015)|||| 
|-
|Drabeši||vidējciems||119 (2015)|||| 
|-
|Ieriķi||lielciems||461 (2015)|||| 
|-
|Kalnavērši||mazciems||21 (2007)|||| 
|-
|Kārļi||vidējciems||92 (2015)|||| 
|-
|Līvi||vidējciems||632 (2017)|||| 
|-
|Meijermuiža||vidējciems||149 (2015)|||| 
|-
|Melturi||mazciems||30 (2007)|||| 
|-
|Mūrnieki||mazciems||55 (2007)|||| 
|-
|Rāceņi||mazciems||22 (2007)|||| 
|-
|Vāļukalns||mazciems||10 (2007)||||
|}

## Nītaures pagasts
Nītaures pagasta centrs atrodas **[[Nītaure|Nītaurē]]**. Nītaures pagastā atrodas 7 ciemi, no tiem 1 lielciems, 4 mazciemi, 1 skrajciems un 1 aprūpes ciems.
}|| 
|-
|Ķavari||mazciems|| |||| 
|-
|Ķēči||mazciems||14 (2007)|||| 
|-
|Merķeļi||mazciems||40 (2007)|||| 
|-
|Niedras||mazciems||25 (2007)|||| 
|-
|**[[Nītaure]]**||lielciems||485 (2015)|||| 
|-
|Slīpe||skrajciems||18 (2007)||||
|-
|Viļums||mazciems||12 (2007)||||
|}

## Skujenes pagasts
Skujenes pagasta centrs atrodas **[[Skujene|Skujenē]]**. Skujenes pagastā atrodas 7 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 3 mazciemi un 2 skrajciemi.
}|| 
|-
|Kosa||skrajciems||10 (2007)|||| 
|-
|Māļi||mazciems||10 (2007)|||| 
|-
|Pērkoņi||mazciems||22 (2007)|||| 
|-
|Sērmūkši||vidējciems||97 (2016)||||  
|-
|**[[Skujene]]**||vidējciems||312 (2016)|||| 
|-
|Vecskujene||mazciems||30 (2007)||||
|}

### Izzuduši ciemi
}||
|}

## Zaubes pagasts
Zaubes pagasta centrs atrodas **[[Zaube|Zaubē]]**. Zaubes pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1 lielciems un 5 mazciemi.
}|| 
|-
|Bērzs||mazciems||21 (2016)|||| 
|-
|Kliģene||mazciems||1 (2016)|||| 
|-
|Krūsāri||mazciems||14 (2007)|||| 
|-
|Pauļi||mazciems||15 (2007)|||| 
|-
|**[[Zaube]]**||lielciems||326 (2016)|||| 
|}

## Atsauces
Burgosas province

**Burgosas province** () ir viena no 50 Spānijas provincēm valsts ziemeļos, Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Palensijas provinci un Valjadolidas provinci rietumos, ar Kantabrijas autonomo apgabalu ziemeļos, ar Biskajas provinci ziemeļaustrumos, ar Alavas provinci un Larjohas autonomo apgabalu austrumos, ar Sorijas provinci dienvidaustrumos un ar Segovijas provinci dienvidos. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Burgosa. Burgosas provinces kopējā platība ir 14 292 kvadrātkilometri, 2012. gada beigās provincē dzīvoja 375 657 iedzīvotāju. Tā sīkāk iedalās 371 municipalitātē.

## Ārējās saites
Kaseresas province

**Kaseresas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts rietumos, Estremaduras autonomajā apgabalā. Robežojas ar Salamankas provinci un Avilas provinci ziemeļos, ar Toledo provinci austrumos, ar Badahosas provinci dienvidos un ar Portugāli rietumos. Kaseresas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Kaseresa. Provinces kopējā platība ir 19 868 kvadrātkilometri, 2012. gada beigās tajā dzīvoja 413 597 iedzīvotāju. Tā ir viena no lielākajām Spānijas provincēm un tā sīkāk iedalās 219 municipalitātēs.

Provinces pilsētā Truhiljo ir dzimis konkistadors Fransisko Pisarro, kurš iekaroja Inku impēriju un nodibināja Peru galvaspilsētu Limu.

## Ārējās saites
Kadisas province

**Kadisas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts dienvidos, Andalūzijas autonomajā apgabalā. Robežojas ar Velvas provinci ziemeļrietumos, ar Seviljas provinci ziemeļos, ar Malagas provinci austrumos un ar Lielbritānijas aizjūras teritoriju Gibraltāru dienvidos. Provinci dienvidaustrumos apskalo Vidusjūra, dienvidos Gibraltāra šaurums, bet rietumos Atlantijas okeāns. Tās administratīvais centrs ir Kadisa, bet lielākā pilsēta ir Heresa de la Frontera. Kadisas provinces kopējā platība ir 7436 kvadrātkilometri, 2012. gada beigās provincē dzīvoja 1 180 817 iedzīvotāji. Vairāk kā puse no provinces iedzīvotājiem dzīvo Kadisas līča apkārtnē.

## Ārējās saites
Midveja kauja

**Midveja kauja** (, ) bija jūras kauja Otrajā pasaules karā starp Japānu un ASV. Kauja notika no  līdz  Midveja atolā sešus mēnešus pēc Japānas uzbrukuma Pērlhārborai un vienu mēnesi pēc Koraļļu jūras kaujas. Šī bija viena no svarīgākajām jūras kaujām Otrajā pasaules karā.

ASV Jūras kara flote admirāļu Čestera Nimica, Frenka Flečera un Reimonda Spruensa vadībā uzvarēja Japānas Impērijas Jūras kara floti admirāļu Isoroku Jamamoto, Čuiči Nagumo un Nobutakes Kondo vadībā, izdarot neatgriezenisku kaitējumu japāņu flotei. Šis bija Japānas pirmais zaudējums jūras kaujās kopš 1863. gada.

Japāna centās likvidēt ASV kā stratēģisku spēku Klusajā okeānā. Viņi cerēja, ka vēl viena demoralizējoša sakāve liktu ASV kapitulēt Klusā okeāna karā, tādējādi nodrošinot sev dominējošo stāvokli Klusā okeāna reģionā. Šī kauja arī tika uzskatīta par gatavošanos tālākajām kaujām pret Fidži, Samoa un Havajām.

Plāns tika apgrūtināts kļūdainu japāņu pieņēmumu dēļ par amerikāņu reakciju. ASV puse spēja noteikt uzbrukuma datumu un laiku, tādējādi gūstot iespēju ASV Jūras kara flotei izveidot pašiem savu slazdu. Četri Japānas aviācijas bāzes kuģi un viens smagais kreiseris tika nogremdēti, kamēr amerikāņi zaudēja vienu aviācijas bāzes kuģi.
## Skatīt arī

## Atsauces

## Ārējās saites
Kauja par Maskavu

**Kauja par Maskavu** (, ) ir padomju vēsturnieku dots nosaukums stratēģiski svarīgai cīņai, kas notika 600 km lielā sektorā Otrā pasaules kara Austrumu frontē. Tā notika laikā no 1941. gada 30. septembra līdz 1942. gada 20. aprīlim. Padomju aizsardzības pūles izjauca Ādolfa Hitlera uzbrukumu PSRS galvaspilsētai un lielākajai pilsētai Maskavai. Maskava bija viens no svarīgākajiem militārajiem un politiskajiem Ass valstu mērķiem Padomju Savienībā.

## Ārējās saites

* Maskavas kauja
Tigrinja

[thumb|Paziņojumi tigrinjā [Eritrejas pareizticīgā baznīca|Eritrejas pareizticīgo baznīcā Roterdamā]]
**Tigrinja** (ትግርኛ, *tigriñā*, ) ir afroaziātu valoda, kas pieder pie semītu valodu atzara. Tā ir Eritrejas valsts oficiālā valoda, kā arī atzīta minoritātes valoda Etiopijā, īpaši Tigrajas reģionā. Tigrinjas valodas pratēju skaits tiek lēsts ap 6,7 miljoniem. Valodu galvenokārt izmanto tigraji, no kuriem aptuveni 65% dzīvo Etiopijas ziemeļos (Tigrajas reģionā). Lielākā daļa no atlikušajiem 35% dzīvo Eritrejā.

## Vēsture
Tigrinja (kopā ar arābu valodu) bija viena no Eritrejas oficiālajām valodām tās īslaicīgās federācijas ar Etiopiju laikā. 1958. gadā pirms tās aneksijas tā tika aizstāta ar amharu valodu. Pēc tam, kad Eritreja 1991. gadā ieguva neatkarību, tigrinjas valoda saglabāja oficiālo statusu.

## Ārējās saites
Los Angeles Times

***Los Angeles Times*** (saīsināti ***LA Times***) ir viena no populārākajām ASV avīzēm. Laikraksts tiek publicēts Losandželosā un pirmkārt uzsver pilsētas notikumu atspoguļošanu. Pēc tirāžas ieņem ceturto vietu ASV. Laikraksts pieder Patrikam Sunšiongam.

Avīze izveidota 1881. gadā un līdz 1917. gadam to izdeva Harisons Grejs Otiss, pēc tam tā tika nodota znotam Harijam Čandleram. 1922. gadā *Los Angeles Times* bija pirmais laikraksts, kam izveidoja savu radiostaciju. 1928. gadā pirmo reizi veica avīzes piegādi ar aviotransporta palīdzību abonentiem ārpus Kalifornijas.

Pēc kara  periodā *Los Angeles Times*, zināma ar savu reti konservatīvo redakcijas politiku, sāka ieņemt daudz liberālāku stāvokli.  No 1948. līdz 1962. gadam izdeva svētdienas avīzes pielikumu *Los Angeles Mirror*.

2000. gadā *Los Angeles Times* izdevēju *Times-Mirror Company* iegādājās uzņēmums *[[Tribune Media|Tribune Company]]*. 2014. gadā no *Tribune Company* tika atdalīts izdevējdarbības bizness uzņēmumā *Tribune Publishing* (tagad *[[Tronc]]*)
2018. gada 7. februārī laikraksts *Los Angeles Times* un citi Dienvidkalifornijas īpašumi par 500 miljoniem ASV dolāru tika pārdoti biotehnoloģiju miljardierim un investoram Patrikam Sunšiongam.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
Salāti (ēdiens)

[thumb|[Olivjē salāti]]
**Salāti** ir aukstais ēdiens, ko gatavo no svaigiem vai vārītiem dārzeņiem, kā arī augļiem, sēnēm, zivīm, gaļas un/vai olām, kam pievieno mērci, majonēzi un sāli, retāk arī etiķi un eļļu. Latvijā salātiem plaši izplatītas skābā krējuma mērces. Pastāv daudz un dažādi salātu veidi. Vieni no pasaulē izplatītākajiem salātiem ir Cēzara, grieķu un siera salāti.

## Atsauces
Žitomira

**Žitomira** () ir pilsēta Ukrainas ziemeļrietumos, Žitomiras apgabala centrs. Izvietojusies apgabala dienviddaļā 130 km no valsts galvaspilsētas Kijivas. Žitomiras rajona administratīvais centrs. Pilsēta administratīvi iedalās divos rajonos. Ukrainas Tautas Republikas pagaidu galvaspilsēta 1919. gadā.

Žitomira ir nozīmīgs transporta mezgls. Pilsēta atrodas uz vēsturiskā ceļa starp Kijivu un rietumiem caur Brestu. Mūsdienās tas savieno Varšavu ar Kijivu, Minsku ar Izmajilu un vairākām lielām pilsētām Ukrainā. 

## Vēsture
Pilsētas pirmsākumi saistāmi ar austrumslāvu cilšu apdzīvoto teritoriju periodu 9. gadsimtā. Leģenda vēsta, ka Žitomiru dibinājis karavīrs vārdā Žitomirs no drevļanu cilts ap 884. gadu, kas arī devusi nosaukumu pilsētai. Pastāv arī cita etimoloģiska versija, ka pilsētas vārds cēlies no vārdiem *žito* (“rudzi”) un *mir* (“miers” vai “pasaule”), kas simbolizētu “rudzu pasauli” jeb “lauku mieru”.

Rakstos Žitomira pirmo reizi minēta 13. gadsimtā. 1240. gadā tā tika nopostīta mongoļu–tatāru iebrukuma laikā, līdzīgi kā daudzas citas Kijivas Krievzemes pilsētas. 1320. gadā Žitomira nonāca Lietuvas Lielkņazistes sastāvā, kļūdama par vienu no nozīmīgākajiem šī reģiona centriem.

1444. gadā Žitomirai tika piešķirtas Magdeburgas tiesības, kas nodrošināja pašpārvaldes un tirgus privilēģijas, padarot pilsētu par nozīmīgu tirdzniecības un amatniecības centru. Pēc 1569. gada Ļubļinas ūnijas tā kļuva par Polijas–Lietuvas kopvalsts sastāvdaļu.

Pēc Otrās Polijas dalīšanas 1793. gadā Žitomira tika iekļauta Krievijas impērijas sastāvā un kļuva par Volīnijas guberņas administratīvo centru. 19. gadsimta gaitā pilsēta piedzīvoja strauju saimniecisko un kultūras izaugsmi: tika attīstīts tirdzniecības tīkls, izveidota dzelzceļa stacija, uzstādīta elektrība, bet 1899. gadā sāka kursēt tramvajs.

Pēc 1917. gada Krievijas revolūcijas un Ukrainas neatkarības mēģinājumiem 1918.–1920. g. Žitomira īslaicīgi kalpoja par Ukrainas Tautas Republikas valdības rezidenci. Padomju vara pilsētā nostiprinājās 1920. gadā, un tā kļuva par Ukrainas PSR sastāvdaļu.

Otrā pasaules kara laikā, no 1941. līdz 1943. gadam, Žitomira atradās vācu okupācijas spēku kontrolē. Kara rezultātā pilsēta tika būtiski postīta, gāja bojā ievērojams iedzīvotāju skaits, tostarp gandrīz visa vietējā ebreju kopiena. Pēc kara Žitomira tika atjaunota, kļuva par nozīmīgu rūpniecības, izglītības un kultūras centru.

Žitomira bija mājvieta Aukstā kara laikā nozīmīgajai Ozernes aviobāzei, kas atrodas 11 kilometrus uz dienvidaustrumiem no pilsētas.

Pēc Ukrainas neatkarības atjaunošanas 1991. gada 24. augustā Žitomira kļuva par neatkarīgās Ukrainas Žitomiras apgabala centru.

## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
* Sergejs Koroļovs (1907–1966), padomju kosmiskās tehnikas konstruktors.
* Svjatoslavs Rihters (1915–1997), padomju pianists.
* Jaroslavs Dombrovskis (poļu: Jarosław Dąbrowski, 1836—1871), poļu virsnieks

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzelzceļa viadukts Boleslavecā

thumb|300px|Dzelzceļa viadukts Boleslavecā

**Dzelzceļa viadukts Boleslavecā** ir dzelzceļa pārvads pār Bobras upi Boleslavecas pilsētā. Dzelzceļa pārvads ir uzcelts no akmeņiem, un tas ir viens no garākajiem dzelzceļa viaduktiem ne tikai Polijā, bet visā Eiropā.
Kasteljonas province

**Kasteljonas province** (, ) ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts austrumos, Valensijas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Valensijas provinci dienvidos, ar Tervelas provinci ziemeļrietumos un ar Tarragonas provinci ziemeļos. Provinci austrumos apskalo Vidusjūra. Tās lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Kasteļo de la Plana. Kasteljonas provinces kopējā platība ir 6679 kvadrātkilometri, 2012. gada beigās tajā dzīvoja 604 564 iedzīvotāji. Tā sīkāk iedalās 135 municipalitātēs.

## Ārējās saites