open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Skrudalienas pagasts

**Skrudalienas pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām, novada Augšzemes daļā, Baltkrievijas pierobežā. Robežojas ar sava novada Tabores, Vecsalienas, Salienas, Demenes un Laucesas pagastiem, kā arī Baltkrievijas Vitebskas apgabala Braslavas rajonu.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Čuriškas upe, Kumbule, Kuriļišku upīte, Silica.

#### Ezeri
Abiteļu ezers, Beļanu ezers, Bruņu ezers, Glušonki, Riču ezers, Sila ezers, Sitas ezers, Smiļģiņa, Šengeidas ezers, Valņaņišku ezers.

## Vēsture
1889. gadā Kurzemes guberņas Ilūkstes apriņķa Aizlauces draudzes novadā izveidoja **Skrudalinas pagastu** (*Skrudalina*), apvienojot 7 muižu pagastus. 1935. gadā Skrudalienas pagasta platība bija 107,45 km² un tajā dzīvoja 3335 iedzīvotāji. 
Pēc 1920. gada zemes reformas Skrudalienes pagasta Bruņas muiža (*Brunnen*) tika sadalīta 44 vienībās 670 ha kopplatībā, Elkšņu muiža (*Ellern*) 29 vienībās 528 ha kopplatībā, Liellašu muiža (*Groß-Lassen*) 26 vienībās 394 ha kopplatībā, Tābaras muiža (*Tabor*) 21 vienībās 360 ha kopplatībā, Māres muiža (*Marienhof*) 25 vienībās 290 ha kopplatībā, Šteinfeldes muiža 6 vienībās 149 ha kopplatībā. Grīvas pareizticīgo draudzes zemi sadalīja 6 vienībās 147 ha kopplatībā, bet Skrudalienes ciemu 61 vienībā 53 ha platībā.

1945. gadā pagastā izveidoja Adamovas, Skrudalienas un Tabores ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Skrudalienas ciems** ietilpis Grīvas (1949-1955), Ilūkstes (1955-1956) un Daugavpils (pēc 1956) rajonos. 1954. gadā Skrudalienas ciemam pievienoja likvidēto Maltas ciemu, 1965. gadā - daļa likvidētā Silenes ciema, bet 1977. gadā daļu teritorijas pievienoja Laucesas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Skrudalienas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novadu kopā ar Ilūkstes novadu iekļāva jaunajā Augšdaugavas novadā.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Silene (Skrudalienas pagasts)|Silene]]** (pagasta centrs), Skrudaliena, Braslas, Bruņene, Ezerne, Ilga, Joniški, Kaptiliški, Katineļi, Salmanovka, Sūriški, Šengeida, Tarasovka, Valniški, Vārpene, Viktorija, Vitaniški, Voitiški.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
Sventes pagasts

**Sventes pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām tā rietumos Daugavas kreisajā krastā, novada Augšzemes daļā. Robežojas ar sava novada Ilūkstes pilsētu un Līksnas, Kalkūnes, Medumu, Pilskalnes un Šēderes pagastu, kā arī Daugavpils pilsētu.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Daugava, Periliške, Silupe.

#### Ezeri
Sasaļu ezers, Sventes ezers.

### Dabas aizsardzība
Sventes pagasta dienvidu daļa atrodas aizsargājamo ainavu apvidus "Augšzeme" un dabas parka "Svente" teritorijā. Sventes ezerā atrodas dabas liegums "Sventes ezera salas", bet pie Skrudalienas dabas liegums "Sasaļu mežs".

## Vēsture
Pēc 1920. gada zemes reformas Sventes muižu (*Swenten*) sadalīja 130 vienībās 1629 ha kopplatībā, Arones (*Arohnen*) muižu 50 vienībās 558 ha kopplatībā, Grendzes muižu (*Grendsen*) 19 vienībās 367 ha platībā, Odiņu muižu 8 vienībās 209 ha platībā. Sadalīja arī Šiškovas (*Schischkow*) un Urbānu (Urbanišķu)  pusmuižas.

1935. gadā Ilūkstes apriņķa Sventes pagasta platība bija 107,18 km² un tajā dzīvoja 2706 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Grendzenes, Sventes un Vecsventes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Sventes ciems** ietilpis Ilūkstes (1949-1962) un Daugavpils (pēc 1962. g.) rajonos. 1954. gadā Sventes ciemam pievienoja likvidēto Vecsventes ciemu, 1959. gadā - Raudas ciema padomju saimniecības «Daugava» teritoriju. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Sventes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novadu kopā ar Ilūkstes novadu iekļāva jaunajā Augšdaugavas novadā.

### Pieminekļi
* Timšānu pilskalns (Zamok)
* Sudmaļu pilskalns (Zamok)
* Āpšukalns - pilskalns
* Arāju pilskalns (Zamok)
* Kaķīšu senkapi
* Kaķīšu pilskalns (Zamok)

## Iedzīvotāji
Ievērojama daļa iedzīvotāju ir poļi (tas ir vienīgais Latvijas pagasts, kur poļi veido iedzīvotāju relatīvu vairākumu).
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Svente]]** (pagasta centrs), Driksnišķi, Kaķīši.

Aizupe, Apses, Arone, Atpūta, Bučāni, Bundišķi, Buras, Ezeriņi, Ginovka, Jaunā Križovka, Kalni, Lugovaja, Melāņi, Meža ciems, Nīcgale, Pērlīte, Pičuļi, Piedaugava, Pilači, Pīlādži, Plikais kalns, Podbornaja, Rimšas, Skrudaliena, Svirki, Šiškova, Timšāni, Urbanišķi, Vecā Križovka, Vecsvente, Zemgale.

thumb|260px|Sventes baznīca

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
Tabores pagasts

**Tabores pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām uz austrumiem no Daugavpils, novada Augšzemes daļā. Robežojas ar sava novada Naujenes, Vecsalienas, Skrudalienas un Laucesas pagastiem, kā arī Daugavpils pilsētu.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Daugava, Logovka, Marjanovka, Tabore, Molčanovka. Pagasta teritorijas daļa 530 ha platībā iekļaujas dabas parkā Daugavas loki.

#### Ezeri
Adamovas dīķis.

## Vēsture
thumb|Katoļu (agrāk luterāņu) baznīca Elernē (celta 1650).|150px|left
1889. gadā Kurzemes guberņas Ilūkstes apriņķa Aizlauces draudzes novadā izveidoja Skrudalienas pagastu (*Skrudalina*), apvienojot 7 muižu pagastus. Skrudalienas pagasta platība bija 107,45 km² un tajā dzīvoja 3335 iedzīvotāji. 
Pēc 1920. gada zemes reformas Skrudalienes pagasta Bruņas muiža (*Brunnen*) tika sadalīta 44 vienībās 670 ha kopplatībā, Elkšņu muiža (*Ellern*) 29 vienībās 528 ha kopplatībā, Liellašu muiža (*Groß-Lassen*) 26 vienībās 394 ha kopplatībā, Tābaras muiža (*Tabor*) 21 vienībās 360 ha kopplatībā, Māres muiža (*Marienhof*) 25 vienībās 290 ha kopplatībā, Šteinfeldes muiža 6 vienībās 149 ha kopplatībā. Grīvas pareizticīgo draudzes zemi sadalīja 6 vienībās 147 ha kopplatībā, bet Skrudalienes ciemu 61 vienībā 53 ha platībā.

1945. gadā Ilūkstes apriņķa Skrudalienas pagastā izveidoja Tabores ciema padomi. **Tabores ciems** ietilpis Grīvas (1949-1955), Ilūkstes (1955-1956) un Daugavpils (1956-1990) rajonos. 1954. gadā Tabores ciemam pievienoja likvidēto Adamovas ciemu, bet 1980. gadā daļu pagasta teritorijas pievienoja Daugavpils pilsētai. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Tabores pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novadu kopā ar Ilūkstes novadu iekļāva jaunajā Augšdaugavas novadā.

### Pieminekļi
* Elerņas (Elkšnu) katoļu baznīca ar mūra žogu
* Lasiņu (Lasenbekas) pilskalns (Gorodoks) ar apmetni
* Ellernas Āboltiņu apmetne

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Tabore]]** (pagasta centrs), Arhipiški, Budiški, Cibuļovka, Elerne, Elkšņi, Gorovatki, Kalaniški, Kalniški, Kovališki, Lasenberga, Māre, Medvecki, Osinovka, Prudiniški, Sadnieki, Saviški, Svikliški.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
Vaboles pagasts

**Vaboles pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām tā Latgales daļas vidienē. Robežojas ar sava novada Kalupes, Maļinovas un Līksnas pagastiem.

## Daba

### Hidrogrāfija
#### Upes
Auksteņa, Lielais Veipiets, Līksna.

#### Ezeri
Baltezers, Seiļu ezers, Dublinieku ezers.

## Vēsture
Pēc 1920. gada agrārās reformas Vaboles muižu sadalīja 251 jaunsaimniecībā 1988 ha kopplatībā.

Daugavpils apriņķa Līksnas pagastā 1945. gadā izveidoja Osagala ciema padomi. Daugavpils rajona **Osagala ciemam** 1951. gadā pievienoja likvidētā Samagala ciema kolhoza «Padomju Latvija» teritoriju, 1954. gadā — likvidētos Mukānu un Ratnieku ciemus. 1959. gadā Vorošilova kolhoza teritoriju pievienoja Kalupes ciemam. 1965. gadā Osagala ciemu pārdēvēja par **Vaboles ciemu**. Vaboles ciemam 1974. gadā pievienoja daļu Aužgulānu ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Vaboles pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novadu kopā ar Ilūkstes novadu iekļāva Augšdaugavas novadā.
thumb|250px|Autoceļš V678 pie Orbidāniem (2014)

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas: **[[Vabole (ciems)|Vabole]]** (pagasta centrs), Aizbalti, Baltakrogs, Dublinieki, Gajevā Cegeļna, Inikši, Kokiniški, Krogasēta, Lielās Kļockas, Lielie Mukoni, Lielie Vaideri, Liepu Mukāni, Mazie Ratnieki, Meža Mackeviči, Motivāni, Orbidāni, Osagols, Petuniški, Pokšāni, Priednieki, Pudāni, Rukoniški, Sarkaņi, Svētiņi, Priedes sloboda.

### Ievērojamas personības
* Benedikts Skrinda (1868—1947), katoļu priesteris
* Kazimirs Skrinda (1875—1919), katoļu priesteris, publicists
* Antons Skrinda (1881—1918), kara ārsts un rakstnieks

## Saimniecība

### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Višķu pagasts

**Višķu pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām tā Latgales daļas ziemeļos. Robežojas ar sava novada Ambeļu, Biķernieku, Maļinovas un Dubnas pagastiem, kā arī Preiļu novada Pelēču, Rušonas un Aglonas pagastiem. Pagasta centrs atrodas Špoģos.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Aliute, Dubna, Lielā Muša, Mazā Muša, Medupe, Tartaks, Vordovka.

#### Ezeri
Ārdavas ezers, Dodkas ezers, Kurlais ezers, Luknas ezers, Vīragnas ezers, Višķu ezers.

## Vēsture
1935. gadā pagasta platība bija 201,7 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Ambeļu, Augstkalnes, Dubnas, Grietānu, Maļinovas, Medupes, Podgurjes, Silavišķu un Višķu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā **Višķu ciemam** pievienoja Ambeļu ciemu. 1959. gadā Višķu ciema P. Stučkas p/s teritoriju pievienoja Augstkalnes ciemam. 1977. gadā Višķu ciemam pievienoja Silavišķu ciemu. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā pagasts kā administratīvā teritorija iekļauts Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novadu kopā ar Ilūkstes novadu iekļāva Augšdaugavas novadā.

### Pieminekļi
* Zabornajas (Podgurjes) pilskalns (Napoleona reduts, Gorodok)
* Višķu senkapi
* Višķu pilskalns (Gorodok)
* Ostrovas senkapi
* Maskavas senkapi
* Maskavas pilskalns (Gorodok)
* Ezerstarpu senkapi
* Špogu senkapi

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Balaški, II Borovka, Catlakši, Ceļa Kurtiši, Daniševka, Jonāni, Gajs, Kalna Viški, Kazulīši, Klekeri, Korolevščina, Kuzmina, Lozdas, Lukštenieki, Makarova, Maskovskaja, Pakņi, Peipiņi, Plotupi, Silaviški, **[[Špoģi]]**, Tabūni, Tukiši, Vīganti, Višķi, Višķu tehnikums, Zabornja, Zūsāni.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra
Pagastā teritorijā atrodas Višķu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca.
thumb|260px|Visķu katoļu baznīca

## Atsauces
Vecsalienas pagasts

**Vecsalienas pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām tā austrumos, novada Augšzemes daļā. Robežojas ar sava novada Naujenes, Salienas, Skrudalienas un Tabores pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Daugava, Mālkalne, Muravku upīte, Poguļanka, Tartaciņa.

## Vēsture
1897. gadā Kurzemes guberņas Ilūkstes apriņķa Aizlauces draudzes novadā izveidoja **Solonājas pagastu** (vai **Salanājas pagastu**), apvienojot Salonājas (*Sallonay*) muižu ar apkārtējām muižām — Lielbornes (*Groß-Born*), Vecsalienas (Červonkas), Sīķeles-Rozališku (*Siekeln-Rosalischek*), Joehaninas (*Johannina*), Heronomovas (*Hieronimow*) un Šlapaku muižām. 
1919. gadā pagastam pievienoja Kaplavas pagasta Jaunbornes daļu. 
Pēc 1920. gada zemes reformas Salanājas pagasta Lielbornes muiža  tika sadalīta 77 vienībās 1480 ha kopplatībā, Vecsalienas muiža (*Alt-Sallensee*) ar Dirvānišķu pusmuižu 82 vienībās 1265 ha kopplatībā, Sīķeles-Rozališķu muiža (*Sieklen-Rosalischek*) 13 vienībās 253 ha kopplatībā, Vecģeronimavas muiža (*Hieronimow*) 4 vienībās 154 ha kopplatībā. Jaunbornes muiža (*Neu-Born*) un Salanājas (Salienas) muižas (*Sallonay*) netika sadalītas.

Ilūkstes apriņķa Salienas pagastā 1945. gadā izveidoja Vecsalienas ciema padomi. **Vecsalienas ciems** ietilpis Grīvas (1949-1955), Ilūkstes (1955-1956) un Daugavpils (1956-1990) rajonos. 1954. gadā Vecsalienas ciemam pievienoja likvidēto Lazdukalna ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Vecsalienas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novadu kopā ar Ilūkstes novadu iekļāva jaunajā Augšdaugavas novadā.

### Pieminekļi
* Vecsalienas muižas pils

## Iedzīvotāji
Iedzīvotāju skaits - 727, no kuriem 51% ir krievi, 16% poļi, 16% latvieši, bet 13% baltkrievi.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Červonka, Tartaks, Keirāni, Zeitiški.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
Daukstu pagasts

**Daukstu pagasts** ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar sava novada Gulbenes pilsētu un Stradu, Līgo, Jaungulbenes, Galgauskas pagastiem, Balvu novada Rugāju pagastu un Madonas novada Indrānu pagastu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Audīle, Krustalīce, Liede, Nidrīte, Olene, Pededze.

#### Ezeri
Ušurs (uz robežas).

## Vēsture
1945. gadā Madonas apriņķa Jaungulbenes pagastā izveidoja Daukstu ciema padomi. **Daukstu ciems** ietilpis Gulbenes apriņķī (1947-1949) un Cesvaines (1949-1956) un Gulbenes (pēc 1956. g.) rajonos. Daukstu ciemam 1965. gadā pievienoja Stradu ciema padomju saimniecības «Stari» teritoriju, 1977. gadā — vēl daļu Stradu ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Daukstu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Gulbenes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Stari]]** (pagasta centrs), Briči, Daukstes, Elstes, Krapa, Lejasandži, Līves, Šļaukas, Vienvārstes.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Druvienas pagasts

**Druvienas pagasts** ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos. Robežojas ar sava novada Rankas, Lizuma un Tirzas pagastiem, Madonas novada Cesvaines un Liezēres pagastiem un Cēsu novada Jaunpiebalgas pagastu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Azanda, Labā Vilaune, Robežupe, Tirza, Tocupīte, Vilaune.

#### Ezeri
Pērļa dzirnavezers, Lazdu ūdenskrātuve, Kalniņdīķis, Caunes dīķis, Gaiļa dīķis, Velniņš, Giganta ūdenskrātuve.

## Vēsture
1920. gada zemes reformas gaitā Druvienas muižu ar Saltupes, Aleksandra un Vilku pusmuižām sadalīja 86 vienībās 1522 ha kopplatībā. 
1935. gadā Cēsu apriņķa Druvienas pagasta platība bija 84 km² un tajā bija 1130 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Druvienas ciema padomi, ko gan 1947. gadā likvidēja, bet atjaunoja 1949. gadā, līdz ar pagasta likvidēšanu. **Druvienas ciems** ietilpis Gaujienas (1949-1956) un Gulbenes (1956–2009) rajonos. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Druvienas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Gulbenes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Druviena]]** (pagasta centrs), Mežkleivas, Murāni, Silmači, Ziemeļi, Saltupes, Tīrumkleivas, Tirzieši.

### Ievērojamas personības
* Rūdolfs Egle (1889-1947), latviešu literatūrzinātnieks, tulkotājs.
* Kārlis Egle ( 1887-1974), latviešu literatūrzinātnieks,bibliogrāfs,tulkotājs.
* Jūlijs Straume ( 1874-1970), latviešu tekstilmākslinieks, pedagogs.
* Jānis Poruks (1871—1911), latviešu rakstnieks un dzejnieks.
* Jānis Straume (komponists) (1861-1929), latviešu komponists, rakstnieks un kritiķis.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Teniss

**Teniss** (, no senfranču: *tenez* — 'saņem', kas bija sākotnējais servētāja izsauciens pretiniekam) ir olimpiskais sporta veids diviem spēlētājiem (vienspēles) vai divām divu spēlētāju komandām (dubultspēles), kurā tie izmanto stīgotu raketi, lai pārsistu bumbiņu pāri tīklam otrā korta pusē tā, lai pretspēlētājs(-i) to nespētu pārsist atpakaļ.

Teniss radies 19. gadsimta beigās Eiropā, un sākotnēji tas izplatījās angļvalodīgajās valstīs, it īpaši sabiedrības augstākajos slāņos. Teniss šobrīd atkal ir olimpiskais sporta veids, ko spēlē visu vecumu cilvēki no visiem sabiedrības slāņiem daudzās pasaules valstīs. Izņemot taibreika ieviešanu 1970. gados, tenisa noteikumi ir saglabājušies nemainīgi kopš 19. gadsimta 90. gadiem. Papildus miljoniem aktīvo spēlētāju tenisam līdzi seko vēl miljoniem cilvēku, it īpaši četriem *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīriem.

## Turnīri
Par prestižākajiem tenisa turnīriem tiek uzskatīti četri *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīri: Austrālijas atklātais čempionāts, Francijas atklātais čempionāts, Vimbldonas čempionāts un ASV atklātais čempionāts tenisā.

* turnīrs sākās jau 1891. gadā, bet tas nebija starptautisks

## Tenisa korts
Teniss tiek spēlēts uz gludas, taisnstūra formas virsmas. Korts ir 23,77 m garš un 8,2 m plats vienspēlēs un 11 m plats dubultspēlēs. Korta vidū paralēli serves līnijai novilkts tīkls, kurš sadala laukumu divās vienādās daļās. Tā augstums stiprinājuma vietās ir 1,07 m un 0,91 m vidū. Serves līnija atrodas 6,4 m no tīkla. Apkārt spēles laukumam nepieciešama brīva vieta 18 metru platumā un 37 metru garumā, lai spēlētāji spētu atsist atlēkušās bumbiņas.

Ir dažāda veida korta segumi, populārākie no tiem ir māla segums, zālājs, cietais segums un paklājs.

## Teniss Olimpiskajās spēlēs

Tenisa turnīrs olimpiskajās spēlēs notiek kopš pirmajām mūsdienu olimpiskajām spēlēm, kas 1896. gadā notika Atēnās, taču tika izņemts no programmas pēc 1924. gada olimpiskajām spēlēm. Pēc vairākiem gadu desmitiem 1988. gadā teniss atgriezās olimpisko spēļu programmā.

1896., 1900., 1904., 1988. un 1992. gada spēlēs bronzas medaļu saņēma abi pusfināla zaudētāji. Taču visos pārējos gados, kad ir noticis turnīrs, ir bijusi spēle par bronzas medaļām.

No 2004. gada spēlēm līdz 2012. gada olimpiskajām spēlēm nopelnītie ranga punkti tika ieskaitīti ATP vai WTA pasaules rangā.

## Ievērojamākie spēlētāji
Uzskaitījumā ir iekļauti tenisisti, kas vismaz piecas reizes ir uzvarējuši kādā no *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīriem vienspēlēs. Uzvarēto turnīru skaits ir norādīts iekavās, un tas pēdējo reizi ir atjaunots pēc 2012. gada Vimbldonas čempionāta.

[thumbnail|150px|[Rodžers Federers]]

## Atsauces

## Ārējās saites
Galgauskas pagasts

**Galgauskas pagasts** ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā. Robežojas ar Gulbenes pilsētu, kā arī Daukstu, Jaungulbenes, Tirzas, Lejasciema un Beļavas pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Alkšņupīte, Gosupe, Kamaldiņa, Krustalīce, Lāčupīte, Tirza, Vijata.

#### Ezeri
Galgauskas ezers.

## Vēsture
Galgauskas muižas pagasts dibināts 1870. gados agrākajā Tirzas draudzes novadā. Sākoties Vidzemes zemnieku pāriešanai pareizticībā 1846. gadā nodibinājās Galgauskas Jāņa Kristītāja pareizticīgo draudze, 1863. gadā celtās baznīcas () drupas vēl atrodamas pie Tirzas upes netālu no agrākās Galgauskas muižas kungu mājas. 
Galgauskas muiža līdz 1920. gada zemes reformai piederēja Mengdenu dzimtai. Reformas gaitā Galgauskas muižu ar Jauno un Veišu pusmuižām  (*Golgowsky mit Neuhof und  Weißenhof*) sadalīja 100 vienībās 2179,62 ha kopplatībā, Krapas (Kropas) muižu ar Aņķupenes un Vīcupju pusmuižām sadalīja 71 vienībā 1023,16 ha kopplatībā, bet Gulbenes mācītājmuižu sadalīja 77 vienībās 1822,24 ha kopplatībā.      

1890. gadā Galgauskas muižas pagastam pievienoja Gulbenes mācītājmuižas pagastu un Krapas muižas pagastu. 1905. gadā Krapas pagasts uz īsu laiku tika atdalīts, bet tad atkal pievienots. 1935. gadā Madonas apriņķa Galgauskas pagasta platība bija 111 km² un tajā dzīvoja 2094 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Galgauskas un Krapas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Galgauskas ciems** ietilpa Gulbenes apriņķī (1947-1949) un Gulbenes rajonā (1949—2009). Galgauskas ciemam 1977. gadā pievienoja daļu likvidētā Sinoles ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Galgauskas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Gulbenes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Galgauska]]** (pagasta centrs) un Rimstavas.

## Saimniecība
Pagastā darbojas Galgauskas HES.
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
FK Zenit Sanktpēterburga

**Sanktpēterburgas "Zenit"** () ir Krievijas futbola klubs no Sanktpēterburgas. Klubs tika dibināts 1925. gadā, pašlaik spēlē Krievijas Premjerlīgā. Mājas spēles aizvada Sanktpēterburgas stadionā (sponsorēšanas nolūkā saukts par *Gazprom Arena*), kurā ir 67&nbsp;800 skatītāju vietu. *Zenit* septiņas reizes ir kļuvuši par Krievijas Premjerlīgas čempioniem un četras reizes izcīnījuši Krievijas kausu. Lielākie starptautiskie sasniegumi ir uzvara 2007.–2008. gada sezonas UEFA kausa izcīņā un tajā pašā gadā Monako izcīnītais UEFA Superkauss, uzvarot *[[Manchester United FC|Manchester United]]* ar 2–1.

## Sastāvs
*Atjainots *

## Sasniegumi
* **[[Krievijas futbola Premjerlīga|Krievijas Premjerlīga]]**
** Čempioni (7): 2007, 2010, 2011–12, 2014–15, 2018–19, 2019–20, 2020–21
** Vicečempioni (3): 2003, 2012–13, 2013–14
* **[[Krievijas kauss futbolā|Krievijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (4): 1998–99, 2009–10, 2015–16, 2019–20
** Finālisti (1): 2001–02
* **Krievijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (5): 2008, 2011, 2015, 2016, 2020
** Finālisti (3): 2012, 2013, 2019
* **Krievijas Līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2003
* **[[PSRS futbola Augstākā līga|PSRS čempionāts]]**
** Čempioni (1): 1984
* **[[PSRS kauss futbolā|PSRS kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1944
** Finālisti (1): 1984 
* **PSRS superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1985
* **[[UEFA Eiropas līga|UEFA kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2007–08
* **[[UEFA Superkauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2008

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Džuzepe Favalli

**Džuzepe Favalli** (; dzimis  Orzinuovi) ir bijušais Itālijas futbola aizsargs un Itālijas futbola izlases pārstāvis.

## Sasniegumi
**Lazio**

* Itālijas Serie A: 1999–2000
* Coppa Italia: 1997–98, 1999–2000, 2003–04
* Supercoppa Italiana: 1998, 2000
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1998–99
* UEFA Superkauss: 1999

**Inter Milan**

* Itālijas Serie A: 2005–06
* Coppa Italia: 2004–05, 2005–06
* Supercoppa Italiana: 2005

**AC Milan**

* UEFA Čempionu līga: 2006–07
* UEFA Superkauss: 2007
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2007

## Ārējās saites
Māska ezers

**Māska ezers** (arī **Lohmāsks**; , ) ir ezers Īrijā, sestais lielākais ezers valstī. Populāra foreļu makšķerēšanas vieta, jo sevišķi ap salām ezera vidienē. Ainaviska, pauguraina apkaime.

Ezeram kaļķakmens gultne, vietām ievērojama noplūde caur pazemes tukšumiem. Mākslīgi veidots kanāls uz tuvējo Koriba ezeru ir neveiksmīgs — arī kanālā ūdens lielākoties pazūd pazemes tukšumos un kaļķakmenī izkaltais kanāls ir sauss. Teritorijā starp Māska ezeru un Koriba ezeru ir apskatāmas klasiskas karsta procesu izpausmes. Putniem nozīmīga vieta.

## Ārējās saites
* Leģenda par ezeru 
* Lohmāska ģeoloģisko pieminekļu apskats - karsta parādības
2003. gada Pasaules čempionāts hokejā

**2003. gada Pasaules čempionāts hokejā** notika Helsinkos, Turku un Tamperē, Somijā no 2003. gada 26. aprīļa līdz 11. maijam. Šis bija 67. Pasaules čempionāts hokejā.

## Vietu sadalījums un statistika
### Vietu sadalījums
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  — *pazemināta uz 1. divīziju*
# 

### Labākie spēlētāji
#### Rezultatīvākie spēlētāji

#### Labākie vārtsargi

## Ārējās saites
* IIHF mājaslapa
Koriba ezers

**Koriba ezers** arī **Lohkoribs** (, ) ir lielākais ezers Īrijā.

12. gadsimtā kaļķakmenī izkalts pirmais Īrijā veidotais kanāls (*Friar's Cut*), kas savieno Koriba ezeru ar Golvejas līci. Ūdens ļoti dzidrs, populāra foreļu zvejas vieta. No ziemeļos esošā Māska ezera pazemes ūdens pieplūde caur kaļķakmenī esošiem tukšumiem. Ezerā asas kaļķakmens šķautnes, tāpēc makšķernieki ezerā dodas kopā ar *gillie* — pavadoni, ezera pārzinātāju.

Ezera krastā atrodas 15. gadsimta katedrāles drupas. Baznīca ietver arī vecākas, 1195. gadā celtas klostera baznīcas drupas. Arī uz vienas no ezera salām atrodas senas, romānikas stila baznīcas drupas.

Senāks ezera nosaukums ir *Loch nOirbsean*. Uzskata, ka ezers nosaukts sena jūras braucēja *Orbsen Mac Alloid* (biežāk saukts — *Manannán Mac Lir*) vārdā, kura vārdā nosaukta arī Menas Sala.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Viljama R. Vailda grāmatas "Lough Corrib" pilna Interneta versija, sarakstīta 1867. gadā (angliski)
Maskavas CSKA (futbols)

[thumb|150px|PFK CSKA logotips no [2003. gads|2003. līdz 2007. gadam]]
**Profesionālais futbola klubs CSKA** () ir Krievijas futbola klubs no Maskavas. CSKA ir viens no vecākajiem un titulētākajiem Krievijas futbola klubiem, dibināts 1911. gadā. Spēlē Krievijas futbola augstākajā līmenī — Premjerlīgā. Kluba futbolisti ir seškārtēji Krievijas čempioni, septiņkārtēji Krievijas kausa ieguvēji un septiņkārtēji Krievijas superkausa ieguvēji. PSRS laikā kļuvuši par septiņkārtējiem čempioniem un piecas reizes izcīnījuši PSRS kausu. CSKA ir arī pirmais Krievijas klubs, kurš ir ieguvis kādu no Eiropas klubu kausiem — 2005. gadā tika izcīnīts UEFA kauss. Mājas spēles pašlaik aizvada 2016. gadā atklātajā *[[VEB Arena]]* stadionā, kura ietilpība ir 30&nbsp;000 skatītāju vietu.

No 2011. līdz 2017. gadam klubu pārstāvēja Latvijas izlases spēlētājs Aleksandrs Cauņa. No 2001. līdz 2005. gadam klubā spēlēja Juris Laizāns.

## Sastāvs
*Sastāvs uz .*

## Sasniegumi
* **[[Krievijas futbola Premjerlīga|Augstākā līga / Krievijas Premjerlīga]]**
** Čempioni (6): 2003, 2005, 2006, 2012–13, 2013–14, 2015–16
** Vicečempioni (7): 1998, 2002, 2004, 2008, 2010, 2014–15, 2017–18
* **[[Krievijas kauss futbolā|Krievijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (7): 2001–02, 2004–05, 2005–06, 2007–08, 2008–09, 2010–11, 2012–13
** Finālisti (4): 1992–93, 1993–94, 1999–00, 2015–16
* **Krievijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (7):  2004, 2006, 2007, 2009, 2013, 2014, 2018
** Finālisti (4):  2003, 2010, 2011, 2016
* **[[PSRS čempionāts futbolā|PSRS čempionāts]]**
** Čempioni (7): 1946, 1947, 1948, 1950, 1951, 1970, 1991
** Vicečempioni (4): 1938, 1945, 1949, 1990
* **[[PSRS kauss futbolā|PSRS kauss]]**
** Kausa ieguvēji (5): 1945, 1948, 1951, 1955, 1990–91
** Finālisti (3): 1944, 1966–67, 1991–92
* **PSRS 1. līga**
** Čempioni (2): 1986, 1989
* **[[UEFA Eiropas līga|UEFA kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1):  2005
* **[[UEFA Superkauss]]**
** Finālisti (1): 2005

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne  
* CSKA ULTRAS  
* PFK CSKA Maskava | Nomen est omen 
* Video par CSKA
Rī ezers

**Rī ezers** (arī **Lohrī**; , , *Loch Ríbh*) ir ezers Īrijas centrālajā daļā, starp Konahtas un Lensteras provincēm, trešais lielākais ezers valstī. Ezeram cauri tek Šenonas upe. Populāra vieta zvejai, laivu izbraucieniem. Ezerā notiek profesionāla zušu zveja. Pie dienvidu krasta atrodas Atlonas pilsēta, kurā atrodas laivu bāze.

Ezeram ir kaļķakmens gultne; radies ledāja darbības rezultātā. Piekrastē atrodas interesanti dabas veidojumi — ūdens izskaloti kaļķakmens palikšņi — t. s. "sēņakmeņi". Ūdens ezerā ir tīrs, ūdens apmaiņas periods — 0,2 gadi. Ziemā neaizsalst. 11 zivju sugas.

Ezera ziemeļu daļā atrodas Klerānas sala (*Inis Cloithreann*), uz kuras atrodas nozīmīgi kultūras pieminekļi. Šeit kristietības pirmsākumos dibināts klosteris, uz salas vairāku senu baznīcu atliekas.

## Ārējās saites
FC Rapid Bukareste

**Bukarestes "Rapid"** () ir Rumānijas futbola klubs. Dibināts 1923. gadā, pašlaik spēlē Rumānijas otrajā spēcīgākajā līgā — *Liga II*. Savas mājas spēles aizvada *Regie* stadionā Bukarestē. *Rapid* futbolisti ir trīs reizes kļuvuši par Rumānijas čempioniem un 13 reizes izcīnījuši Rumānijas kausu.

## Sasniegumi
* **[[Liga I|Rumānijas čempionāts (''Liga I'')]]**
** Čempioni (3): 1966–67, 1998–99, 2002–03
** Vicečempioni (14): 1936–37, 1937–38, 1939–40, 1940–41, 1948–49, 1950, 1963–64, 1964–65, 1965–66, 1969–70, 1970–71, 1997–98, 1999–00, 2005–06
* **Rumānijas kauss**
** Kausa ieguvēji (13): 1934–35, 1936–37, 1937–38, 1938–39, 1939–40, 1940–41, 1941–42, 1971–72, 1974–75, 1997–98, 2001–02, 2005–06, 2006–07
** Finālisti (6): 1960–61, 1961–62, 1967–68, 1994–95, 1998–99, 2011–12
* **Rumānijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (4): 1999, 2002, 2003, 2007
** Finālisti (2): 1998, 2006
* ***Liga II***
** Čempioni (6): 1952, 1955, 1974–75, 1982–83, 1989–90, 2015–16
** Vicečempioni (3): 1979–80, 1981–82, 2013–14
* **[[UEFA Eiropas līga|UEFA kauss]]**
** Ceturtdaļfinālisti (1): 2005–06
* **[[UEFA Kausu ieguvēju kauss]]**
** Ceturtdaļfinālisti (1): 1972–73

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
Lomonda ezers

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q208926"
}


**Lomonda ezers** (**Lohlomonda ezers**, **Lohlomonds**, , ) ir pēc virsmas platības lielākais ezers Lielbritānijā. Atrodas Skotijā, ap 23 km ziemeļos no Glāzgovas. Pēc ūdens tilpuma otrs lielākais ezers Lielbritānijā aiz Lohnesa.

Ūdens apmaiņas periods ir 1,9 gadi. Iekļauts nacionālajā parkā (*Loch Lomond and the Trossachs National Park*). Ramsāres vieta. Austrumu krastā atrodas Benlomonda kalns (974 m augsts). Daudz salu, tai skaitā lielākā ezera sala Britu salās - *Inchmurrin*. Vairākas salas ir kranogi - aizvēsturiski nocietinājumi.

Skaistais ezers minēts daudzās dziesmās un dzejā.

## Ārējās saites

* Tūristu ceļvedis (angliski)
* Loch-lomond.net - plaša informācja par ezeru, angliski
* Nacionālais parks
Lohness

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q49650"
}


**Lohness** (arī **Nesas ezers**; , ) ir ezers Apvienotajā Karalistē, Skotijā. Atrodas dienvidrietumos no Invernesas. Pēc platības otrs lielākais ezers Lielbritānijā aiz Lomonda ezera, taču lielākais pēc tilpuma.

Atrodas ģeoloģiskā lūzuma (Lielais Glens) zonā. Ezera ūdens ir duļķains, jo tā gultne satur daudz kūdras. Otrs dziļākais ezers Skotijā, ezerā ir vairāk ūdens, nekā visos Anglijas un Velsas ezeros kopā. Ezerā viena sala — Čeriailenda. Tā ir mākslīga sala, kas radīta aizvēsturiskos laikos kā kranogs (nocietinājums). 92,6% ezera baseina ir dabiska, maz pārveidota teritorija.

Starptautiski pazīstams ar ezerā it kā bieži redzēto, leģendāro Lohnesa briesmoni (Nesija). Ļoti populārs tūrisma objekts, ainavisks. Ezerā kursē kuģi, attīstīta tūrisma industrija, kas fokusējas uz Nesiju. Drumnadročītas ciematā Lohnesa briesmoņa izstāžu centrs.

## Ārējās saites

* Lohnesas projekts (angliski)
Drūkšu ezers

**Drūkšu** (), **Drivsētu** vai **Drisvjatu ezers** () ir ezers pie Lietuvas—Baltkrievijas robežas. Lielākais ezers Lietuvā.

Ezers veidojies ledāja darbības rezultātā. Lielākais dziļums ir ezera centrālajā daļā, dienvidu daļa ir sekla. Lielā dziļuma dēļ lielākā daļa ezera ziemā neaizsalst. Mezotrofs. Ūdens kopumā tīrs, dzidrs, ūdens apmaiņas periods — 3 gadi. Reģistrētas 95 ūdensaugu un piekrastes augu sugas. Zooplanktons pārstāvēts ar 250 sugām. 25 sugu zivis, vairāk, kā 140 sugu putni.

Ezera ūdeni līdz 2009. gadam izmantoja Ignalinas atomelektrostacijas dzesēšanai. Izmantotais ūdens daudzums gadā deviņas reizes pārsniedza ezera tilpumu. Atomelektrostacija piesārņoja ezeru gan termiski - uzsildot ūdeni un veicinot eitrofikāciju, gan arī ar ķīmiskām vielām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Informācija par ezeru
Narača ezers

**Narača ezers** () ir lielākais ezers Baltkrievijā. Populāra rekreācijas vieta.

Mīt 22 sugu zivis. Iztek Naračas upe, pieder Nemunas baseinam. Veidojies Jaunākajā Ledus laikmetā.

## Vēsture
Pirmā pasaules kara laikā 1916. gada martā Krievijas impērijas karaspēka uzbrukuma operācijas (*Нарочская операция*) laikā pie ezera notika liela kauja.
Pēc kara beigām tas atradās Viļņas apgabala, vēlāk Polijas Republikas un Baltkrievijas PSR teritorijā.
Ezera krastā līdz PSRS sabrukumam atradās pionieru nometne "Zubrjonok". Pēc 1991. gada nometne ir saglabājusies ("Zubrania") un kalpo kā nacionālā bērnu rekreācijas nometne.

## Atsauces

## Ārējās saites
Drivjatu ezers

**Drivjatu ezers** (, ) ir ezers Baltkrievijas ziemeļu daļā, Vitebskas apgabalā, netālu no Latvijas un Lietuvas robežām. Pēc platības piektais lielākais ezers Baltkrievijā.

Iztek Daugavas pieteka Drujka. Piekraste klāta ar mežu, krasti smilšaini, grants, daudzviet – purvaini. Sešas salas, kopējā platība – 0,92 km². Ap 20 zivju sugas. Ezera ziemeļu piekrastē sanatorija «Braslava». Ietilpst Braslavas nacionālajā parkā.

## Ārējās saites
* Plašs ezera apraksts (krieviski) un attēli
Snudu ezers

**Snudu ezers** (, ) ir ezers Baltkrievijas ziemeļu daļā, Vitebskas apgabalā, netālu no Latvijas robežas, Braslavas ezeru nacionālā parka teritorijā.

Līdz 30 m augstas krastu nogāzes. Gar austrumu krastu stiepjas osu grēda. Lielākais dziļums – dienvidu daļā. Gultne smilšaina, grantaina, dziļākajās ieplakās – sapropelis. Šaurums savieno ar Strustas ezeru. Vienpadsmit salas, kopējā platība – 1,6 km². Ezerā 11 salas, lielākās – Lakino, Turmosa, Krasnogorka, Ļipoveca. 20. gadsimta sākumā ezera līmenis pazemināts.

## Ārējās saites
* Ezera apraksts, attēli
Strustas ezers

**Strustas ezers** () ir ezers Baltkrievijas ziemeļu daļā, Vitebskas apgabalā, netālu no Latvijas robežas, Braslavas ezeru nacionālā parka teritorijā.

Ziemeļu piekrastē līdz 30 m augstas krastu nogāzes. Daudz līču – krasta līnija stipri saposmota. Ezera dobē trīs ieplakas, kuras atdala sēkļi. Septiņas salas, kuru kopējā platība – 2,58 km². Ap 45% ezera aizauguši.

## Ārējās saites
* Ezera apraksts krieviski, attēli
Elena ezers

**Elena ezers** (arī **Lohelens**; , ) ir ezers Īrijas ziemeļu daļā, netālu no Ziemeļīrijas robežas. Cauri ezeram tek Šenonas upe. Ap ezeru salīdzinoši pirmatnēja daba, abi krasti kalnaini, skaistas ainavas. Ūdens līmeni regulē slūžas.

Pirmās apmetnes ezera krastā jau no mezolīta — pirms 5500 gadiem. Ezera apkaimē daudz megalītisku kapeņu. Šajā reģionā pēc ķeltu atnākšanas slēpās agrākie Īrijas iedzīvotāji — mītiskie *[[Tuatha De Dannan]]*, kas salīdzinoši bija mazāka auguma. *Tuatha De Dannan* visdrīzāk ir radījuši īru leģendas par punduriem un fejām. Netālu no O'Konora salām ezera gultnē atrodas arī megalītiskas apmetnes kranogi. Uz Inismagratas (*Inismagrath*) salas ezera ziemeļu daļā atrodas baznīcas drupas, apbedījumi un citi interesanti arheoloģiski pieminekļi. Viduslaikos ezers piederēja O'Rūrku klanam.

Vēl viduslaikos ezers bija ievērojami mazāks — nolaižot ezera līmeni zemāk, atklājās zem ūdens esoši ozolu celmi.

## Ārējās saites
Konna ezers

**Konna ezers** (arī **Lohkonns**; , ) ir ezers Īrijas ziemeļu daļā.

Populāra lašu un foreļu zvejas vieta. Ūdens dzidrs, kaļķakmens gultne. Vietām krastos kaļķakmens klintis. Notiek pakāpeniska ezera eitrofikācija.

Ķeltu mitoloģijā leģenda vēsta, ka ezers radies tad, kad mītiskais Finns Makumhols ar saviem suņiem Konnu un Kullinu medījis mežacūku. Vajājot mežacūku, no tās pēdām lijis ūdens. Konns izrāvies priekšā un vajājis mežacūku četras dienas, līdz radies ezers. Mežacūka no tā izpeldējusi, taču Konns noslīcis. Kullinu līdzīgs liktenis piemeklējis Kullina ezerā dienvidos.

## Ārējās saites
Sviras ezers

**Sviras ezers** () ir ezers Baltkrievijas rietumu daļā. Atrodas iegarenas formas ieplakā. Austrumu krasts 12—15 m augsts, rietumu krasts zemāks — 3—5 m. Krasti stāvi, smilšaini. Austrumu krasts vietām purvains. Pie ezera atrodas sanatorija "Svir".

## Ārējās saites
* Apraksts krievu valodā, aerofoto
Bohinas ezers

**Bohinas ezers** (, *Богіна*) ezers Baltkrievijā, netālu no Lietuvas robežas. Krasti smilšaini, vietām — purvaini. Astoņas salas, no kurām divas ir dabas aizsargājamie pieminekļi. Populāra atpūtas vieta, ezers bagāts ar zivīm.

## Ārējās saites
* Ezera apraksts
Barons/Rīdzene

**"Barons/Rīdzene"** bija Latvijas basketbola klubs no Rīgas, kas izveidots 2004. gadā. Komanda atradās augstākās līgas kluba "Barons/LMT" paspārnē un bija tā fārmklubs, tādēļ sezonas gaitā spēlētāji varēja pāriet no vienas komandas uz otru. 2004./2005. gada sezonā "Barons/Rīdzene" spēlēja LBAL čempionātā, kurā ieņēma 2. vietu, bet 2005./2006. gada sezonā jau spēlēja LBL, ieguva 3. vietu regulārajā sezonā, iegūstot tiesības spēlēt starp 8 labākajām Latvijas komandām. Izslēgšanas turnīrā "Barons/Rīdzene" ieņēma 8. vietu. 2006./2007. gada sezonā komanda spēlēja LBL turnīrā.

## Izcīnītās vietas LBL čempionātā
* 2007 - 11.
* 2006 - 8.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Eltons

**Eltons** () ir beznoteces sālsezers Krievijā, Piekaspijas zemienes ziemeļu daļā, Volgogradas apgabalā, netālu no Kazahstānas robežas. Lielākais sālsezers Eiropā.

Atrodas stepes līdzenumu zonā. Ezers ir ļoti sekls, vidējais dziļums ir tikai 0,1 m, un tikai pavasarī tas kļūst dziļāks — 0,7—0,8 m. Atrodas zem jūras līmeņa. Ūdens pietece galvenokārt no sniega, taču ietek arī septiņas minerālūdens upes. Gultnē sāļu avotu radītas nogulas. Ezeru pilda rapa — augstas mineralizācijas pakāpes ūdens, kas pavasaros tiek atšķaidīts ar saldūdeni. Ezera gultni klāj sāļi — galvenokārt halīts un silvīns un minerālas sērūdeņraža dūņas. Eltona apkaimē vasara ir silta (), ziema mēreni auksta — , gadā ap  nokrišņu. Ezeram ir neparasta sārta krāsa.

Netālu no Eltona atrodas arī ārstniecības kūrorts, kas izmanto šos resursus. Ezera tuvumā atrodas arī Smoragdinas nātrija hlorīda — sulfāta avots, kura ūdeni izmanto ārstniecībā. Tiek ārstētas perifērās nervu sistēmas slimības, balsta sistēmas, gremošanas, ginekoloģiskās problēmas utml.

Ezera nosaukums, domājams, cēlies no tjurku vārda *altın*, kas nozīmē "Zelta ". Eltona sāli iegūst jau kopš Ivana Bargā laikiem, pēc tam, kad Krievija iekaroja Astrahaņas hanisti. Pirmie sāli sāka iegūt klosteri. Sāls raktuves ieguva lielu slavu — tika slavēta sāls tīrība, uzskatīja, ka resursi ir neizsmeļami. 1980. gados sāls ieguvi nācās pārtraukt un vairāk uzmanību sāka pievērst Eltona un netālā Baskunčaka izmantošana ārstniecībai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ezera apraksti, fotoattēli
Eltons (nozīmju atdalīšana)

**Eltons** var būt:

* Eltons (*Эльтон*) — ezers Krievijā
* Eltons Džons (*Elton John*) — mūziķis
Baskunčaks

**Baskunčaks** () ir liels sālsezers Krievijas teritorijā, Astrahaņas apgabalā, netālu no Kazahstānas robežas. Atrodas zem jūras līmeņa. 

Ezerā ietek Gorjkajas upīte un 25 avoti. Ezera ūdens sāļums ir ap 300 g/l un gultni klāj  biezs sāls slānis, taču sāli saturošu nogulumu kopējais biezums šeit sasniedz . Sāls ieguves rezultātā vietām ezera gultnē līdz  dziļi robi. Pavasarī un rudenī rapas (maksimāli sāļš ūdens) slāņa biezums sasniedz . Ezerā dzīvo tikai dažu sugu mikroorganismi, kas spēj izturēt šādu sāļuma pakāpi.

Sāli ezerā iegūst jau kopš 8. gadsimta, kad netālu gāja Zīda ceļš. Pirmoreiz rakstītos avotos minēts 1627. gadā, kad minēts Krievijas ģeogrāfiskajā aprakstā kā vieta, kur "lauž sāli, kas dzidra kā ledus". Ezerā tiešām atrodama ārkārtīgi tīra sāls (99,8 % NaCl), to iegūst uzņēmums "Bassol'". Ieguves apjoms ir 1,5—5 miljoni tonnu gadā. Sāls izvešanai uzcelts Baskunčaka dzelzceļš.

Jūlijā—augustā uz ezeru dodas tūristi, kas peldas rapā.

## Boļšojbogdo kalns
Ezera dienvidu krastā paceļas Boļšojbogdo kalns — vienīgais dabiskais kalns Piekaspijas zemienē. Kalna pakāje ir ap  zem jūras līmeņa, virsotne — ap  virs jūras līmeņa. Kalna augstums gadā pieaug aptuveni par , pateicoties tam, ka sāls slāņa lielais smagums lēnām izspiež to aizvien augstāk. Kalnā ir arī tukšumi un līdz  garas alas (Lielā Baskunčaka ala). Kalna atsegumos bagātīgi atrodamas triasa faunas pārakmeņojumi.

Vietējiem iedzīvotājiem kalmikiem šis kalns ir svēts. 1997. gadā nodibināts dabas rezervāts, kas ietver Baskunčaku un Boļšojbogdo kalnu.

## Ārējās saites

* Ezera un tā apkaimes apraksts, attēli
Tahova

** Tahova ** () ir pilsēta Čehijā, Plzeņas apgabalā, tuvu Vācijas robežai. 55 kilometrus uz rietumiem atrodas apgabala centrs un Čehijas ceturtā lielākā pilsēta Plzeņa. Pilsētā galvenokārt nodarbojas ar lauksaimniecību, mašīnbūvi un durvju, logu ražošanu. Pilsētas apkārtni apņem meži, pļavas un kalni. Pilsēta ir viena no mazāk attīstītajām teritorijām Čehijā.

## Vēsture
Pirmo reizi pilsēta ir pieminēta 1115. gadā. Līdz 1918. gadam pilsēta bija daļa no Austrijas monarhijas.
1938. gadā pilsētu okupēja Vērmahts un iekļāva to Sudetu pašvaldībā (*Reichsgau Sudetenland*). Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, liela daļa vāciešu 1945. gadā no pilsētas tika izraidīti. Pēc izraidīšanas pilsēta bija pa pusei apdzīvota, to apdzīvoja čehi, ukraiņi un rumāņi.

Vēlāk pilsētas teritorijā tika atrasts urāns, un cilvēki pārcēlās uz pilsētu, lai strādātu urāna raktuvēs. 1989. gadā urāna raktuves slēdza, un vācu uzņēmēji pārcēla uz šejieni savas ražotnes, lai izmantotu lēto darbaspēku. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Teļecas ezers

**Teļecas ezers** (), arī **Altinkels** (altajiešu: *Алтын Кӧл*) ir kalnu ezers Krievijā, Rietumsibīrijas dienvidos, Altaja Republikā. 25. dziļākais ezers pasaulē.

Nosaukumu ezers ieguvis pirms apmēram 400 gadiem no krievu pirmatklājējiem: ezera krastā dzīvoja Altaja ciltis, kas sevi dēvēja par "telesiem" (teleuti). Vietējie iedzīvotāji ezeru vienmēr dēvējuši par Altinkelu ("Zelta ezeru").

Ezers atrodas tektoniskas izcelsmes gultnē. Visapkārt ezeram atrodas kalni, kuru augstums - 2000 - 2 500 m. Praktiski visur krasti krauji, ar aizām. Ezera ūdens dzidrs, ļoti tīrs. Ezera ielejā klimats ir kontinentāls, katrā no ezera galiem tas atšķiras. Dienvidu galā ūdens vidēji par 4 - 5 grādiem siltāks, savukārt ziemeļu galā ir divreiz vairāk nokrišņu. Ziemeļu gals katru ziemu aizsalst - ledus ir neparasti dzidrs, piekrastē pat 5 - 6 metru dziļumā labi apskatāma ezera gultne. Ezera krastos novērojama reta, bīstama parādība - dienā sasilušās klintis naktīs atdziestot saraujas un "šauj" ar akmeņiem.

Praktiski viss ezers iekļauts rezervātā (Altaja dabas rezervāts), taču no ziemeļu ciematiem ar motorlaivām iespējams apmeklēt vairākus dabas pieminekļus - Korbu ūdenskritumu, līci - meteorīta krāteri dienvidu krastā un Čulišmanas upes deltu.

Kopīgi ar vairākiem citiem Altaja dabas pieminekļiem iekļauts UNESCO Pasaules Mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites

* "Климат, лёд, вода, ландшафты". Фотогалерея (более 300 фотографий) экспедиций Томского государственного университета в бассейн Телецкого озера 2008-2010 годов.
* А.Н., Микулич И.А., Тюнякина Е.А., Пшеленский Е.Ю.'' НОВАЯ РАДИУГЛЕРОДНАЯ ДАТИРОВКА НА РАЗРЕЗЕ БЕЛЕ И НОВЫЕ СООБРАЖЕНИЯ О ВОЗРАСТЕ ВПАДИНЫ ТЕЛЕЦКОГО ОЗЕРА.
Pēteris Skudra

**Pēteris Skudra** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu hokejists, vārtsargs, tagad treneris. Savas spēlētāja karjeras laikā sešas sezonas aizvadījis Nacionālajā hokeja līgā. No 2014. līdz 2018. gadam viņš bija Kontinentālās hokeja līgas kluba Ņižņijnovgorodas "Torpedo" galvenais treneris, bet 2019. gadā Čeļabinskas "Traktor" galvenais treneris. No 2020. gada līdz 2021.gadam bija Rīgas Dinamo galvenais treneris.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Skudra sāka 1990.—91. gada sezonā Rīgā bāzētā PSRS 3. līgas kluba Rīgas RASMS sastāvā. Tajā viņš aizvadīja arī 1991.—92. gada sezonu, taču tad divas sezonas vārtsargs aizvadīja Starptautiskajā hokeja līgā spēlējošās Rīgas "Pārdaugava" sastāvā. 1994. gadā izcīnīja arī Latvijas čempiona hokejā titulu.

1994. gada vasarā pārcēlās uz Ziemeļameriku, kur turpmākajās sezonās spēlēja dažādos CHL, ECHL un AHL klubos līdz  noslēdza līgumu ar NHL klubu Pitsburgas "Penguins", tā rindās  debitējot NHL. 1997.—98. gada sezonā "Penguins" sastāvā Skudra aizvadīja 17 spēles. Pitsburgā Skudra spēlēja līdz 2000. gada vasarai, kad pārcēlās uz Bufalo "Sabres" vienību. Sezonas gaitā "Sabres" vārtsargu izlika neaizsargāto spēlētāju sarakstā. Tiesības uz Skudru pārņēma Bostonas "Bruins", kuras rindās vārtsargs aizvadīja atlikušo sezonu, taču 2001.—02. un 2002.—03. gada sezonas Skudra aizvadīja Vankūveras "Canucks" sastāvā.

2003. gadā atgriezās Eiropā, pievienojoties Krievijas Superlīgas klubam Voskresenskas "Himik", tās sastāvā spēlējot līdz 2004.—05. gada sezonas izskaņai. No 2005. līdz 2007. gadam spēlēja Maskavas CSKA rindās.  Skudra paziņoja par spēlētāja karjeras beigšanu.

Latvijas izlases sastāvā spēlēja vien līdz 1997. gada Pasaules čempionātam. Toreizējas izlases treneris Leonīds Beresņevs turnīra laikā viņu pamatīgi kritizēja, pēc kā Skudra pieņēma principiālu lēmumu izlasē vairs nespēlēt.

## Trenera karjera
Neilgi pēc spēlētāja karjera beigšanas Skudra uzsāka trenera gaitas, 2011.—12. gada sezonā saņemot KHL kluba Čerepovecas "Severstal" galvenā trenera Dmitrija Kvartaļnova uzaicinājumu strādāt par komandas vārtsargu treneri. Nākamajā sezonā Skudra strādāja kā Kvartalnova palīgs Novosibirskas "Sibirj", taču 2013. gada aprīlī tika apstiprināts Ņižņijnovgorodas "Torpedo" galvenā trenera amatā, kurā trenera pienākumus pildīja līdz 2018. gadam. 2019. gada pavasarī viņš uzsāka pildīt trenera pienākumus Čeļabinskas "Traktor" komandā, bet komandas sliktā snieguma dēļ 2019. gada novembrī hokeja klubs ar viņu lauza sadarbības līgumu.

## Karjeras statistika
### Klubu statistika

### Izlases statistika

## Atsauces

## Ārējās saites
Seligers

**Seligers** () ir ezers Krievijā uz Tveras un Novgorodas apgabalu robežas. Atrodas Valdaja augstienē, pieder Volgas baseinam. Seligers drīzāk ir uzskatāms par ar šaurumiem savienotu ezeru virkni.

Atrodas ainaviskā apvidū, piekrastē ar mežu klāti pauguri. Dabas aizsargājamā teritorija. Ezerā daudz salu, lielākā — Hačina (>30 km²). Viens no populārākajiem kūrortiem Krievijas rietumu daļā.

Uz Stolbnaja salas atrodas Nila klosteris *(Нилова Пустынь)*.

Pie Seligera notiek prokremliskās jaunatnes organizācijas "Naši" ikgadējās vasaras nometnes.

## Ārējās saites

* Seligera apraksts 
* Viesnīcas Seligera apvidū 
* Seligera karte
Málaga CF

***Málaga Club de Fútbol*** ir Spānijas futbola klubs no Malagas pilsētas Andalūzijā. Pašlaik spēlē Spānijas futbola Otrajā divīzijā jeb *LaLiga 2*. Mājas spēles aizvada *[[La Rosaleda]]* stadionā. Komandas augstākais sasniegums Spānijas čempionātā ir 2011.–2012. gada sezonā izcīnītā 4. vieta, kas ļāva kvalificēties UEFA Čempionu līgai, kur 2012.–2013. gada sezonā komanda aizkļuva līdz ceturtdaļfinālam.

## Sasniegumi
* **[[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|Spānijas čempionāts (''La Liga'')]]**
** 4. vieta (1): 2011–12
* **[[Spānijas Karaļa kauss]]**
** Pusfinālisti (1): 1972–73
* **Spānijas Federācijas kauss**
** Kausa ieguvēji (1): 1947
* **[[Spānijas futbola čempionāta Otrā divīzija|Otrā divīzija]]**
** Čempioni (4): 1951–52, 1966–67, 1987–88, 1998–99
** Vicečempioni (5): 1948–49, 1961–62, 1964–65, 1969–70, 1978–79, 2007–08
* **[[UEFA Čempionu līga]]**
** Ceturtdaļfinālisti (1): 2012–13
* **[[UEFA kauss]]**
** Ceturtdaļfinālisti (1): 2002–03
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 2002

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne