open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Uzvedība

**Uzvedība** jeb **izturēšanās** ir saistīta ar organisma kustību un reakciju uz apkārtējo vidi. Uzvedība var būt gan apzināta, gan neapzināta, gan atklāta, gan apslēpta. Dzīvnieku uzvedību kontrolē endokrīnā un nervu sistēma. Organismu uzvedības sarežģītība ir proporcionāli atkarīga no nervu sistēmas sarežģītības. Organismi ar sarežģītākām nervu sistēmām spēj iegūt jaunas zināšanas un pilnveidot savu uzvedību. Piemēram, bērni parasti uzvedas atšķirīgi no pieaugušajiem. Viņu uzvedība mainās, iegūstot jaunas zināšanas.

Psiholoģijas virzienā uzvedības psiholoģijā jeb biheiviorismā uzvedībai tiek piešķirta īpaša nozīme. Viens no šīs skolas veidotājiem Beress Skiners pat uzskatīja, ka jebkura cilvēka uzvedība ir iemācītas sekas viņa iepriekšējai pieredzei — t.i. vai iepriekš līdzīgās situācijās cilvēks ir saņēmis pozitīvu pastiprinājumu vai sodu. Tomēr šāds radikāls skatījums mūsdienās ir nonācis pretrunā gan atziņām ģenētikā, gan arī pašā psiholoģijā.

## Ārējās saites

* IZTURĒŠANĀS | Medicīnas termins
MTV

**MTV** (*Music Television*) ir ASV kabeļtelevīzijas tīkls. Kanāls pieder uzņēmumam *[[Paramount Global]]*, kas atrodas Ņujorkas pilsētā. Darbību uzsācis . Kanāla *MTV Music 24* visu diennakti rāda mūzikas videoklipus, bet *MTV Europe* pārraida realitātes šovus un raidījumus kā ** un citi.

Sākotnēji kanāls pārraidīja mūzikas videoklipus un ar tiem saistītās programmas, ko vadīja televīzijas personības, kas pazīstamas kā vīdžeji jeb VJ. MTV kā viens no ASV kabeļtelevīzijas kanāliem, kas kļuva pieejams citās valstīs, galu galā ieguva milzīgu kulta sekotāju skaitu, kļūstot par vienu no galvenajiem faktoriem kabeļtelevīzijas programmu slavas pieaugumam un ASV korporāciju dominēšanai televīzijas biznesā 1990. gados. Gadu laikā kopš tā dibināšanas, kanāls ievērojami samazināja savu fokusu uz mūziku par labu oriģinālām realitātes programmām pusaudžiem un jauniešiem.

2023. gada novembrī MTV bija pieejams aptuveni  mājsaimniecību Amerikas Savienotajās Valstīs, samazinoties no 2011. gada maksimuma, proti,  mājsaimniecībām.

thumb|Bijušais MTV logotips

## Mūzikas programmu pārraidīšanas pārtraukšana
Mātesuzņēmums *Paramount* 2025. gada 10. oktobrī paziņoja, ka tā Apvienotās Karalistes un Īrijas kanāli *MTV Music*, *MTV 80s*, *MTV 90s*, *Club MTV* un *MTV Live* pārtrauks raidīšanu pēc 2025. gada 31. decembra. Raidorganizācijas "vadošais" kanāls MTV HD paliks ēterā, demonstrējot tādus realitātes seriālus kā *Dating Naked UK*, *Teen Mom* un *Geordie Shore*. Ziemeļamerikas kanāli šīs darbības Eiropā neietekmēs, tomēr to turpmāko darbību arī izvērtēs vēlāk.

Pēc raidīšanas pārtraukšanas Apvienotajā Karalistē un Īrijā iepriekš minēto MTV kanālu pārraidi pārtrauca arī Francijā, Vācijā, Austrijā, Polijā, Ungārijā, Austrālijā un Brazīlijā, ko *[[Euronews]]* žurnālists Deivids Murikvāns nosauca par "laikmeta beigām".

Sākot ar 2026. gada janvāri, MTV piedāvāja mūzikas videoklipus tikai piecos reģionos: Amerikas Savienotajās Valstīs (izmantojot 1 stundas ilgu iknedēļas bloku galvenajā tīklā un vairākus papildu kanālus kabeļtelevīzijā un Pluto TV), Japānā, Izraēlā, Taivānā un Indijā.

## Skatīt arī
* MTV Latvija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
2000. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

**2000. gada [[Eirovīzijas dziesmu konkurss]]** bija 45. Eirovīzijas dziesmu konkurss, kas norisinājās 2000. gada 13. maijā Stokholmā, Zviedrijā. Konkurss notika 12 tūkstošu cilvēku klātbūtnē. Konkursā uzvarēja "Fly on the wings of love" dziesma, kuru izpildīja Brāļi Olseni.

Konkursā debitēja Latvija ar Prāta Vētras (*Brainstorm*) dziesmu *[[My Star]]*, iegūstot trešo vietu. 
Konkursa jaunievedums bija izlase ar visām 24 konkursa dziesmām, Microsoft pirmoreiz raidīja konkursu tiešajā ēterā ar interneta palīdzību.

## Dalībvalstis un rezultāti

## Balsojumu tabula

### 12 punkti

Zemāk ir kopsavilkums par visiem 12 punktiem finālā:

## Skatīt arī
* Eirovīzijas dziesmu konkurss
* Eirodziesma 2000

## Ārējās saites
* Eirovīzijas oficiālā mājas lapa 
* Latvijas Eirovīzijas oficiālā mājas lapa
Bekuciems

**Bekuciems** ir ciemats Daugavas kreisajā krastā Ogres novada Tomes pagastā iepretim Ogrei un 10 km no Ķeguma. Cauri Bekuciemam iet reģionālais autoceļš Rīgas HES—Jaunjelgava (P85).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Birzgale

**Birzgale** ir ciems Ogres novada Birzgales pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pie Zvirgzdes upes 31 km no novada centra Ogres, 20 km no tuvākās pilsētas Ķeguma un 66 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Birzgales muižas (*Birsgallen*) un mācītājmuižas (*Mitten*) zemes. Mācītājmuiža pēc vairākkārtējas nodegšanas līdz mūsdienām nav saglabājusies (tāpat kā Birzgales luterāņu baznīca, kur kalpojis arī Vecais Stenders), taču uz tās klēts pamatiem 1933. gadā uzbūvēts Tautas nams Skolas ielā 2, kas darbojas joprojām.

1932. gadā Birzgalei piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. Birzgalē atrodas pagasta pārvalde, Birzgales pamatskola, bērnudārzs, mūzikas skola, tautas nams, bibliotēka, muzejs "Rūķi" un pasts. Divus kilometrus uz ziemeļrietumiem no ciema atrodas pamestais Birzgales lidlauks.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Tome

**Tome** ir ciems Ogres novada rietumos Tomes pagastā 6 km no Ķeguma. Ciems izvietojies Daugavas pietekas Līčupes kreisajā krastā pie Rīgas — Jaunjelgavas (P85) autoceļa.

## Vēsture
Tomes apkaime ir apdzīvota jau no seniem laikiem. Nariņu senkapos veiktie arheoloģiskie atradumi liecina par 11.—12. gadsimta lībiešu apmetnes pastāvēšanu. Paši senkapi aizņem 240 m garu joslu gar Daugavas kreiso krastu. Šeit bijuši arī ugunskapi. Joprojām daudziem apkaimes māju nosaukumiem ir lībiska izcelsme. Par Tomes nosaukumu nav precīzu ziņu. Tikai kāds nostāsts vēstī, ka mēra laikos visi apkaimes iedzīvotāji apmiruši un esot palicis dzīvs tikai kāds vīrs vārdā Toms. Tā arī šo vietu it kā sākuši saukt par Toma ciemu ().

Daugavas krastā pie "Mazpantarsīļiem" atrodas Tomes skanste — 17. gadsimta nocietinājums ar vaļņiem, grāvjiem un bastionu atliekām.  augšpus Tomes skanstes pie "Jaunbaušiem" atradusies arī norobežota pilskalnveida senvieta — t.s. Upurkalns (Ķeguma ūdenskrātuve to izskalojusi).

Saimnieciskā dzīve Tomes apkaimē agrāk ir bijusi daudz rosīgāka. Ievērojami apvidus uzplaucis Kurzemes hercoga Jēkaba valdīšanas laikā. Ap 1640. gadu, līdz ar manufaktūru un amatniecības rašanos, Tomē pie vēlākās Annas pusmuižas izveidojās apdzīvota vieta, kurā apmetās arī tirgotāji. Izmantojot tranzītceļu no Lietuvas caur Vecmuižu (tagadējiem Vecumniekiem) un Tomi, uz Rīgu tika transportēts liels kravu daudzums. Ļoti liela nozīme tajā laikā bijusi liellaivu ostai pie Grīvām (pie Tomes muižas) un tuvumā esošajai baznīcai. Tomē pie Daugavas bija salpetra vārītava (par ko vēl liecina Sārmuļu māju nosaukums), kaļķu cepļi, darvas cepļi, papīrdzirnavas (1650—1710). Vietu, kur bijušas pulverdzirnavas, joprojām sauc par Pulverķi. Tomē bijušas arī mucenieku darbnīcas u.c. uzņēmumi, kam lielu postu nodarīja milzīgie 1709. gada Daugavas plūdi. Pēdējie uzņēmumi tika likvidēti 18. gadsimta beigās.
thumb|220px|left|Tomes baznīca pēc sagraušanas 1916. gadā.
No jaunāko laiku objektiem minama Tomes luteriskā baznīca, kas pēc arhitekta Hermaņa Hilbiga projekta tika uzcelta 1907. gadā iepriekšējās nodegušās koka baznīcas vietā (koka baznīca bijusi celta 1730. gadā). Patlaban no vecās baznīcas saglabājies tikai apsūnojis uzkalns, taču 1999.—2003. gadā uzcelta jauna baznīcas ēka.

1930. gadā bijušā kroga vietā tika uzcelts Tomes tautas nams. 1924. gadā atjaunota Tomes skola, kas cieta Pirmajā pasaules kara 1916. gada kaujās. Tomes pamatskola slēgta pēc Latvijas skolu reformas un tagad šeit ir novada muzejs un bibliotēka. Tomes zivju audzētavā atrodas arī māja, kurā savulaik atpūties Latvijas Valsts prezidents Kārlis Ulmanis — viņam patikusi klusā, paugurainā Tomes apkārtne un aukstie, dzidrie foreļavoti.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Vēzis (zvaigznājs)

**Vēzis** ir viens no Zodiaka zvaigznājiem. Apzīmē: 15px. Tas ir blāvs zvaigznājs, atrodas starp Dvīņiem un Lauvu. Zvaigznājā atrodas 60 ar neapbruņotu aci redzamas zvaigznes.
Vēzim bija sava loma Hērakla 12 varoņdarbos. Saskaņā ar mītu, kad Hērakls cīnījās ar Hidru, dieviete Hēra sūtīja Vēzi, lai tas novērš Hērakla uzmanību. Vēzis ieķērās Hērakla kājas pirkstā, bet Hērakls cīņas karstumā to samina. Hēra atalgoja Vēzi par tā sniegumu, piešķirot vietu debesīs. Tā kā Vēža sniegums bija nenozīmīgs, viņa zvaigznājā ir tikai blāvas zvaigznes.

## Nozīmīgi objekti
* Mesjē kataloga objekts — M44. Tā ir vaļēja zvaigžņu kopa. Redzama ar neapbruņotu aci. Tās redzamais spožums 3.7m. Atrodas 577 gaismas gadu attālumā. 
* Mesjē kataloga objekts — M67. Tā ir vaļēja zvaigžņu kopa. Tās redzamais spožums 6.1m. Atrodas 2 700 gaismas gadu attālumā.
* Akubens — zvaigžņu sistēma. Sastāv no divām zvaigznēm. α Cnc A — A tipa galvenās secības punduris. Redzamais spožums 4.26m. α Cnc B — redzamais spožums 11m.
* Tarfs — zvaigznāja spožākā zvaigzne. Tas ir oranžs K tipa milzis ar redzamo spožumu 3.52m. Atrodas 290 gaismas gadu attālumā.

## Ārējās saites
Jumprava (Jumpravas pagasts)

**Jumprava** ir ciems Ogres novadā, Jumpravas pagasta centrs. Atrodas 35 km no novada centra Ogres, 19 km no Lielvārdes un 65 km no Rīgas. Jumpravā atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, mūzikas un mākslas skola, bērnudārzs, kultūras nams, bibliotēka.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Rīgas—Krustpils dzelzceļa līnijas stacijas Jumprava. 1932. gadā Jumpravai piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. 

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Laubere

**Laubere** (agrāk **Ozoli**) ir ciems Ogres novada Lauberes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta ziemeļdaļā netālu no Abzas upes  no novada centra Ogres un  no Rīgas.

Laubere vēstures avotos pirmo reizi minēta 1567. gadā Polijas karaļa Sigismunda Augusta dokumentā kā *Loburen*. Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados pie bijušās Ozolmuižas (*Absenau*) centra kā padomju saimniecības «Laubere» centrs; bijusī Lauberes muiža (*Laubern*) atradās tagadējos Krodziniekos. Lauberē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, bērnu nams, bibliotēka (dibināta 1880. gadā), pasts. Ciema dienviddaļā atrodas Lauberes dobumakmens.

## Iedzīvotāju skaita dinamika
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Lēdmane

**Lēdmane** ir ciems Ogres novada Lēdmanes pagastā, pagasta centrs. Lēdmane atrodas Lobes upes labajā krastā netālu no tās ietekas Ogrē  no novada centra Ogres,  no Lielvārdes un  no Rīgas.
Lēdmanē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, tautas nams, bibliotēka, pasts, aptieka, ģimenes ārsta prakse, vairāki veikali.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados uz Lēdmanes muižas zemes pie Lēdmanes pagasta valdes kā kolhoza "Lēdmane" centrs.

## Iedzīvotāju skaita dinamika
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Meņģele

**Meņģele** ir ciems Ogres novada Meņģeles pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie Kangarupītes ietekas Ogrē un autoceļa V964  no novada centra Ogres un  no Rīgas. Meņģelē ir pagasta pārvalde, Taurupes pamatskolas Meņģeles filiāle, bērnudārzs «Auseklītis», tautas nams, bibliotēka, pasts, veikals, luterāņu baznīca. Apdzīvotā vieta veidojusies pie Meņģeles pagastvaldes un skolas 1,5 km no Meņģeles muižas centra; izaugusi padomju gados kā kolhoza «Meņģele» ciemats un ciema padomes centrs. Meņģeles luterāņu baznīca ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, viduslaiku kapsēta ir reģiona nozīmes kultūras piemineklis un kapsētas vārtu kapliča — vietējas nozīmes kultūras piemineklis.

## Vēsture
Meņģele rakstos pirmo reizi pieminēta arhibīskapa Mihaela Hildebranda valdīšanas laikā 1490. gadā, kad Rīgas arhibīskapa vasalis Engelbrehts no Mengdenas (*Engelbrecht van Mengden*, miris pēc 1495. gada), savus Limbažu un Umurgas zemes īpašumus iemainīja pret Meņģeļmuižu (*Altenwoga*).

### Iedzīvotāju skaita dinamika
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Caddy

***Caddy*** var būt:

* kedijs — golfa spēlētāja asistents;
* *[[Caddy (tīmekļa serveris)|Caddy]]* — tīmekļa serveris;
* *[[Volkswagen Caddy]]* — *Volkswagen* automobiļa modelis;
Rēgs bruņās (filma)

**"Rēgs bruņās"** (; tieši: "Mobilā bruņotā sabiedriskā miera un kārtības policija"; ) ir 1995. gada japāņu režisora Mamoru Ošī anime filma, kurā ir uzņemta uz tāda paša nosaukuma mangas motīviem. Tā ir postkiberpanka žanra kulta filma un ir ietekmējusi tādus darbus kā "Matrikss". Filmai ir izveidots turpinājums *[[Ghost in the Shell 2: Innocence]]* un ASV veidots rīmeiks ar Skārletu Džohansoni galvenajā lomā. Vēl saistībā ar šo filmu ir arī izveidoti divi anime seriāli *[[Ghost in the Shell: Stand Alone Complex|Stand Alone Complex]]* un *[[Ghost in the Shell: Arise|Arise]]*.

Filmas darbība norisinās Honkongā 2029. gadā, un filma apskata cilvēka identitātes jautājumu kiborgu ērā. Filmas galvenā varone ir Motoko Kusanagi (saukta arī par Majoru), kurai ir pilnībā robotizēts ķermenis, izņemot daļu no galvas un muguras smadzenēm. Viņa strādā "Devītajā sabiedriskās drošības nodaļā", kas ir izlūkošanas dienests un nodarbojas galvenokārt ar terorisma un augsta līmeņa noziegumu apkarošanu.

Vārds "rēgs" filmas nosaukumā atsaucas uz jēdzienu, kas tiek izmantots, lai apzīmētu cilvēka dvēseli. Tā ir psihes daļa, kas atšķir dzīvo no mākslīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Passat

**Passat** var būt:
* Pasāts — vēja veids
* Volkswagen Passat — automašīnas marka
* *Passat* — Latvijas karakuģa Varonis nosaukums līdz 1927. gadam.

## Skatīt arī
* Pasāts
Džonijs Bravo

**Džonijs Bravo** () ir Vana Partibla izveidots ASV televīzijas kanāla *[[Cartoon Network]]* animācijas seriāls. Stāsts ir par Džoniju Bravo, blondu, īpaši muskuļotu vīrieti ar dīvainu matu sakārtojumu, kurš bieži nonāk dīvainās vai apkaunojošās situācijās. Latvijā šo animācijas seriālu pārraidīja kanāli *[[Latvijas Neatkarīgā Televīzija|LNT]]* un *[[TV5 Latvija|TV5]]*. 

Pilotsērija tika pārraidīta 1995. gadā, kanālā *Cartoon Network*. Pēc tam sekoja divas īsfilmas, kuru popularitātes dēļ *Cartoon Network* paziņoja par pilnām sērijām un to pirmizrāde bija 1997. gada 14. jūlijā. 1999. gadā tika pasūtīta arī seriāla otrā sezona, kuru veidošanas laikā animācijas seriāla veidotājs pameta sērijas, bet ceturtajā sezonā atgriezās. Sērijas noslēdzās 2004. gada 27. augustā ar 4 sezonām un 67 sērijām.

## Galvenie tēli

* Džonijs Bravo (ieskaņojis Džefs Benets)
* Banija Bravo (ieskaņojusi Brenda Vakaro)
* Sūzija (ieskaņojusi Mae Vitmane)
* Karloss "Karls" Krinišvics (ieskaņojis Toms Kennijs)
* Papus (ieskaņojis Lerijs Dreiks)
* Skolotājs Hama

## Sezonas

## Ārējās saites
Taurupe

**Taurupe** ir ciems Ogres novada Taurupes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pie autoceļa P4 52 km no novada centra Ogres un 88 km no Rīgas.
Nosaukums cēlies no Taures upes nosaukuma (neliela Līčupes pieteka Mazozolu pagastā). 

Apdzīvotā vieta veidojusies ap Taurupes muižas *(Taurup)* centru. 1933. gadā Taurupei piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu.

Taurupē atrodas pagasta pārvalde, vidusskola, tautas nams, bibliotēka, novadpētniecības muzejs, pasts.

## Iedzīvotāju skaita dinamika
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Lobe (ciems)

**Lobe**, agrāk — **Krape**, ir apdzīvota vieta Ogres novada Krapes pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Lobes upes krastā pie autoceļa P32  no pagasta centra Krapes,  no novada centra Ogres un  no Rīgas. Lobē kādreiz atradās veikals un bija plānots bērnudārzs (netika pabeigta būvniecība). Apdzīvotā vieta izaugusi padomju gados kā kolhoza «Ļeņins» ciemats.

## Iedzīvotāju skaita dinamika
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Rembate

**Rembate** ir ciems Ogres novada Rembates pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienviddaļā 17 km no novada centra Ogres, 7 km no Ķeguma un 52 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies uz bijušās Rembates muižas () zemes pēckara gados kā kolhoza "Uzvara" centrs. Līdz 1931. gadam Rembates nosaukums bija tagadējai Lielvārdes pilsētai, bet līdz 1926. gadam — dzelzceļa stacijai. Rembatē atrodas pagasta pārvalde, tautas nams, bibliotēka un veikals.

## Iedzīvotāju skaita dinamika
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Reinholds Johans Ludvigs Samsons fon Himmelšerna

thumb|200px|RJL Samsons fon Himmelštierns.
thumb|200px|RJL Samsona fon Himmelšerna dzeju krājuma titullapa (1825).
**Reinholds Johans Ludvigs Samsons fon Himmelšerna** (*Reinhold Johann Ludwig Samson von Himmelstierna*; 1778-1858) bija vācbaltu tiesībnieks, dzejnieks.
Baltijas Vēstures un senatnes pētītāju biedrības prezidents (1838—1851).

## Dzīvesgājums
Studēja tiesības un filozofiju Leipciga Universitātē (1796—1798), Vidzemes bruņniecības kancelejas ierēdnis (1798—1802), bruņniecības notārs, arhīvos iepazinies ar Vidzemes vēsturi (1802—1807), konsistorijas asesors (1803), Tērbatas apriņķa zemes tiesnesis (1806—1818), Tērbatas un Pērnavas muižniecības pārstāvis Pēterburgā, Vidzemes likumu kodifikācijas komitejas loceklis (1818), tās priekšsēdētājs (1824).

Vidzemes hoftiesas viceprezidents (1824—1834), Vidzemes evaņģēliski luteriskās konsistorijas prezidents (1843—1851), hoftiesas prezidents (1851—1855). Pēterburgā ķeizariskajā kancelejā nodarbojās ar Baltijas provinču tiesību kodifikāciju (1829—1840). Iesniedza bruņniecības komisijā projektus par tautskolu organizāciju (1841) un par zemnieku rentes māju pārdošanu zemniekiem (1845). Vidzemes landrāts (1827—1855). Pēterburgas brīvmūrnieku ložas „Zum flammenden Stern” brālis (1815—1822).

## Ārējās saites
* Igaunijas vecākās literatūras tekstu digitālais apkopojums (igauniski, nedaudz vāciski un angliski)
Vēršu Dzinējs

**Vēršu dzinējs** () ir ziemeļu puslodes zvaigznājs. Viens no 48 Ptolemaja zvaigznājiem. Zvaigznājā ar neapbruņotu aci redzamas 90 zvaigznes.
## Nozīmīgi objekti
* Arkturs — zvaigznāja spožākā zvaigzne, kā arī ceturtā spožākā redzamā zvaigzne (visspožākā zvaigzne ziemeļu puslodē). Tās redzamais spožums ir −0.04m. Atrodas 36.7 gaismas gadu attālumā.
* τ Boo ir dubultzvaigzne. τ Boo A ir dzeltenbalts punduris. Tas ir par 20% masīvāks par Sauli. Tā redzamais spožums ir 4.5m. Atrodas apmēram 51 gaismas gadu attālumā. τ Boo B ir sarkanais punduris, kurš riņķo ap τ Boo A apmēram 240 AU attālumā. Tā redzamais spožums ir 11m.
* NGC 5466 — lodveida zvaigžņu kopa. Atklāja Viljams Heršels . Atrodas 51 800 gaismas gadu attālumā.

## Ārējās saites
Kvadrantīdas

**Kvadrantīdas** ir spēcīga meteoru plūsma janvārī. Plūsmas radiants atrodas Vēršu Dzinēja zvaigznājā. Plūsmas nosaukums ir atvasināts no novecojuša zvaigznāja nosaukuma *Quadrans Muralis*. Tas reiz bija zvaigznājs starp Vēršu Dzinēja un Lielā Lāča zvaigznājiem. Tiek uzskatīts, ka Kvadrantīdas rodas no mazās planētas 2003 EH1. Iespējams, ka tā ir komēta C/1490 Y1, kuru pirms 500 gadiem novēroja ķīniešu, japāņu un korejiešu astronomi. 
Kvadrantīdas novērojamas no 28. decembra līdz 7. janvārim. Maksimums tiek sasniegts 3. — 4. janvārī, kad stundas laikā var novērot 40 — 200 meteoru. Meteori ir zilganā krāsā ar redzamo spožumu ap 2.8m.

## Atsauces
Vērsis (zvaigznājs)

**Vērsis** ir ziemeļu puslodes zvaigznājs. Viens no Zodiaka zvaigznājiem. Tas atrodas starp Auna un Dvīņu zvaigznājiem. Apzīmē 15px. Zvaigznājs bija zināms jau senajos laikos. Ptolemajs to bija iekļāvis savā darbā „Almagest”. Zvaigznājā ar neapbruņotu aci redzamas 125 zvaigznes.
## Nozīmīgi objekti
* Aldebarans — zvaigznāja spožākā zvaigzne, kā arī viena no spožākajām redzamajām zvaigznēm. Tā ir oranžs milzis. Redzamais spožums ir −0.85m. Atrodas 65 gaismas gadu attālumā.
* Alnats ir otra spožākā zvaigzne zvaigznājā. Tās redzamais spožums ir 1.65m. Atrodas apmēram 131 ± 5 gaismas gadu attālumā. 
* M 45 jeb **[[Plejādes]]**. Latvijā to pazīst kā **Sietiņu**. Tā ir vaļēja zvaigžņu kopa. Atrodas 440 gaismas gadu attālumā.
* M 1 jeb Krabja miglājs. Izveidojies pēc pārnovas sprādziena 1051. gadā. Atrodas 6500 ± 1600 gaismas gadu attālumā. Redzamais spožums ir 8.4m.
* Hijādes — vaļēja zvaigžņu kopa. Atrodas 151 gaismas gadu attālumā. Redzamais spožums ir 0.5m.

## Ārējās saites
Gailītis G

**Gailītis G** ir latviešu izdevējkompānija, kas sākusi savu darbību 1993. gadā. Mūzikas izdevniecības Gailītis G direktors ir Jānis Gailītis.

## Mākslinieki
* Apvedceļš
* Beata
* Brīvdiena
* Deus Sex Machina
* Gustavo
* Fact
* Flora
* Kaimiņi
* Klaidonis
* Lielmežu Miķelis
* One Day
* STA
* Zvaigžņu lietus
Taurīdas

**Taurīdas** ir meteoru plūsma oktobra beigās, novembra sākumā. Tā tiek saistīta ar Enkes komētu. Plūsmas radiants atrodas Vērša zvaigznājā. Enkes komētu un Taurīdas uzskata par lielākas komētas atliekām, kura sadalījusies pēdējos 20 000 līdz 30 000 gados. Kopumā, šī vielas plūsma ir lielākā Saules sistēmā. Tā kā plūsma ir ļoti plata, Zemei vajag vairākas nedēļas, lai to šķērsotu. Taurīdas sastāv no smagāka materiāla, no akmentiņiem putekļu vietā. Parasti stundas laikā var novērot vidēji 7 meteorus. Tie pārvietojas ar ātrumu 27 km/h. Ja meteori ir pietiekami lieli, tie var kļūt par bolīdiem. Taurīdu plūsma pastiprinās ik pēc 2500 līdz 3000 gadiem, jo tad to centrs pārvietojas tuvāk Zemei. Nākamais maksimums sagaidāms ap 3000. gadu.
Perijs Gančars

**Perijs Gančars** (*Perry Ganchar*; dzimis , Saskatūnā, Kanādā) ir no sporta aizgājis profesionāls kanādiešu hokejists, kas spēlēja 42 spēles Nacionālajā Hokeja Līgā. Viņš ir spēlējis Monreālas "Canadiens", Sentluisas "Blues" un Pitsburgas "Penguins".

## Ārējās saites
* Perija Gančara profils Hockeydb mājaslapā
Trautsonas pils

**Trautsonas pils** () ir 1712. gadā baroka stilā celta pils Vīnē, Neibavas rajonā. Tā piederēja Trautsonu ģimenei. Pils arhitekts bija Johans Bernhards Fišers fon Erlahs. Mūsdienās pilī atrodas Austrijas Tieslietu ministrija.

## Ārējās saites
Beta Taurīdas

**Beta Taurīdas** ir ikgadēja meteoru plūsma. Tā ir aktīva no 5. jūnija līdz 18. jūlijam. Maksimums tiek sasniegts ap 29. jūniju, kad stundas laikā ar radaru var novērot ap 25 meteoriem. Pirms vairākiem tūkstošiem gadu plūsma atdalījusies no Taurīdām.
## Ārējās saites
Beta Taurīdas
Roberts Lejasmeijers

**Roberts Lejasmeijers** (pazīstams arī kā *Robert L.Mayer* dzimis ) ir latviešu dīdžejs un mūzikas producents, European Hit Radio raidījuma EHR TOP 40 vadītājs. 2008. gada jūnijā ierakstu kompānija Mic Rec laida klajā Roberta Lejasmeijera debijas albumu "Restaurācija".

## Diskogrāfija
* Restaurācija (2008)

## Atsauces
Mormons

**Mormons** bijis Pēdējo Dienu Svēto Jēzus Kristus Baznīcas pravietis, kas esot dzīvojis apmēram 4. gadsimtā Ziemeļamerikā.  Viņš "apkopojis" zelta un misiņa plāksnes, kuras 1830. gadā Džozefs Smits tulkojis, nosaukdams tās par Mormona grāmatu. Mormons bija viens no pēdējiem praviešiem, izņemot viņa dēlu Moroniju, kas dzīvoja Amerikas kontinentā, kurš bija liecinieks Nefija tautas pilnīgai iznīcināšanai. Kā apgalvoja Džozefs Smits, Mormons bija pravietis-vēsturnieks, kas iegravēja savas tautas īso vēsturi uz zelta plāksnēm. Mormons arī bija arī militārais līderis, kas vadīja Nefiju tautu cīņās pret lamaniešiem.

## Atsauces un piezīmes
Psihe

thumb|250px|Psihe
**Psihe** ( (*psychē*) — 'dvēsele') ir cilvēka, arī augstāko dzīvnieku, īpašību kopums, kas nevis materiāli vai enerģētiski, bet gan informacionāli regulē izturēšanos un cilvēkam dod iespēju domāt, gribēt un just. Psihe visu laiku atrodas mijiedarbībā ar somatiskajiem procesiem. Psihe tiek vērtēta pēc dažādiem paramteriem: pēc integritātes, aktivitātes, attīstības, pašregulācijas, adaptācijas utt. Cilvēkam piemīt augstākā psihes forma — apziņa. Ar psihes pētīšanu nodarbojas psiholoģijā, neirofizioloģijā, psihoterapijā un psihiatrijā.

## Vēsture
Senajā Grieķijā psihe tika uzskatīta par cilvēka "dvēseli" vai dzīvības esenci. Piemēram, Aristotelis uzskatīja, ka psihe ir cilvēka būtība, kas nodrošina dzīvības funkcijas. Platons iedalīja psihi trīs daļās: racionālā (domāšana), emocionālā (jūtas) un iekāres (instinkti).

Psiholoģija kā zinātne sāka veidoties 19. gadsimtā, un psihe kļuva par tās centrālo pētījuma objektu.

## Psihes struktūra un funkcijas
Psihe ietver vairākus aspektus, kas kopā veido cilvēka garīgo dzīvi:

* Apziņa: spēja apzināties sevi un apkārtējo vidi.
* Emocijas: jūtas, kas ietekmē uzvedību un lēmumu pieņemšanu.
* Motivācija: iekšējie spēki, kas virza cilvēku uz noteiktiem mērķiem.
* Atmiņa: spēja uzglabāt un atgādināt informāciju.
* Personība: individuālās īpašības, kas nosaka cilvēka uzvedību un domāšanu.

## Skatīt arī
* Dvēsele
* Gars
Vedējs

**Vedējs** ir ziemeļu puslodes zvaigznājs. Zvaigznājs bija zināms jau senajos laikos. Ptolemajs to bija iekļāvis savā darbā „Almagest”. Zvaigznājā ar neapbruņotu aci redzamas 90 zvaigznes.

## Nozīmīgi objekti
* Kapella — zvaigznāja spožākā zvaigzne, sestā spožākā redzamā zvaigzne. Tā ir dzeltens milzis. Redzamais spožums ir 0.08m. Atrodas 42.2 ± 0.5 gaismas gadu attālumā.
* Menkalinans ir baltais zemmilzis. Tās redzamais spožums ir 1.9m. Atrodas apmēram 85 gaismas gadu attālumā. 
* M 36 - vaļēja zvaigžņu kopa. Redzamais spožums ir 6.3m. Atrodas 4000 gaismas gadu attālumā.
* M 37 - vaļēja zvaigžņu kopa. Redzamais spožums ir 6.2m. Atrodas 4400 gaismas gadu attālumā.
* M 38 — vaļēja zvaigžņu kopa. Atrodas 4200 gaismas gadu attālumā. Redzamais spožums ir 7.4m.

## Ārējās saites
Fiziķis

[thumbnail|200px|Viens no atpazīstamākajiem fiziķiem pasaulē — [Alberts Einšteins]]
**Fiziķis** ir zinātnieks, kas apmācīts izprast matērijas un enerģijas mijiedarbības, kuram ir zināšanas, iemaņas un prasmes pētījumu veikšanai fizikā. Fiziķus var iedalīt pēc fizikas nozares, kurās tie ir specializējušies, piemēram, biofiziķi, kvantu fiziķi, astrofiziķi. Lai gan jau kopš senajiem laikiem daudzi zinātnieki savu darbību ir saistījuši ar fiziku, piemēram, Aristotelis, Arhimēds, tomēr viņus pieņemts saukt par filozofiem, nevis par fiziķiem, jo viņu pētījumi ietvēra plašāku jautājumu loku.

Par augstāko pagodinājumu, ko piešķir fiziķiem, tiek uzskatīta Nobela prēmija fizikā, ko piešķir kopš 1901. gada.

## Fiziķu apmācības Latvijā
Latvijā bakalaura, maģistra un fizikas doktora grādus fizikā var iegūt Latvijas Universitātē un Daugavpils Universitātē, kā arī bakalaura grādu Liepājas Universitātē.

## Atsauces
Moronijs

[thumb|Pravietis un [eņģelis Moronijs (tempļa statuja)]]
**Moronijs** bija Pēdējo dienu svēto Jēzus Kristus baznīcas (t.s. mormoņu) pravietis. Viņa vēsturiskā eksistence nav pierādīta.

## Ticējumi
Bijis Nefija tautas pravietis, baznīcas līderis un militārais līderis, kas dzīvojis Ziemeļamerikā aptuveni 350 — 421. gadā. Pēdējo dienu svēto teoloģija uzskata, ka Moronijs bija augšāmcēlies un kļuvis par eņģeli. Džozefs Smits un trīs liecinieki ir liecinājuši, ka viņi redzējuši Moroniju gaismas eņģeļa veidolā. Moronijs bija Mormona dēls un ir pēdējais zināmais Nefija tautas iznīcināšanas liecinieks.

Esot baznīcas līderis, Moronijs saņēmis zelta plāksnes no sava tēva Mormona, kurās aprakstīta baznīcas un Dieva tautas vēsture, sākot no Ādama laikiem un Bābeles torņa celtniecības un aprakstīti notikumi kopš Lehija un viņa tautas izceļošanas uz Amerikas kontinentu līdz baznīcas un Dieva tautas pilnīgai iznīcināšanai. Moronijs kā pēdējais no nefijiešiem noglabāja zelta plāksnes Kumora pakalnā nākamām paaudzēm, kuras 1827. gada 22. septembrī kopā ar citām lietām esot atradis Džozefs Smits, kurš tās pārtulkoja un vēlāk nodibināja Pēdējo dienu Svēto Jēzus Kristus baznīcu.

## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20080803131953/http://www.lightplanet.com/mormons/book_of_mormon/people/moroni_2.html (angļu)
* http://scriptures.lds.org/in/m/149 (angļu)
Dzelmes

**Dzelmes** (agrāk arī **Lieljumprava**) ir ciems Ogres novada Jumpravas pagastā. Izvietojies Daugavas labajā krastā, autoceļu  un V974 krustojumā  no pagasta centra Jumpravas,  no Lielvārdes,  no novada centra Ogres un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lieljumpravas muižas centru. Dzelmēs atrodas veikals un degvielas uzpildes stacija. Ziemeļos no Dzelmēm izvietojies helikopteru lidlauks M Sola.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Mērsrags

**Mērsrags** ir ciems Rīgas līča rietumu piekrastē, Talsu novada Mērsraga pagasta centrs. Atrodas 46 km no novada centra Talsiem un 99 km no Rīgas. Ciemu šķērso autoceļš P131 (Tukums—Kolka), šeit atrodas Mērsraga osta, kas specializējusies kokmateriālu eksportā.

Nosaukumu ciems ieguvis no Mērsraga zemesraga, kas atrodas ciema ziemeļu daļā un ir izteiktākais rags Rīgas līča piekrastē.

Mērsraga tuvumā atrodas viens no lielākajiem Latvijas ezeriem — Engures ezers, cauri ciemam tek Mērsraga kanāls. Ciems atrodas Engures ezera dabas parkā, tā teritorijā ir vairākas izcilas putnu vērošanas vietas — pārsvarā ar niedrēm aizaugušās piekrastes pļavas (Jomiņš), kur uzbūvēta putnu vērošanas platforma, Pekrags un Mērsraga rags, kā arī šobrīd slēgtā teritorijā esošās lagūnas uz dienvidiem no ostas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mersrags.lv
Džozefs Smits

**Džozefs Smits** (*Joseph Smith, Jr.*; dzimis , miris ) bija mormonisma un Pēdējo dienu svēto kustības dibinātājs, un bija Pēdējo dienu svēto Jēzus Kristus baznīcas līderis no  līdz 1844. gada 27. jūnijam, kad viņu nošāva satrakojies cilvēku pūlis Kārtidžas cietumā.

## Biogrāfija
Džozefs Smits ir dzimis 1805. gada 23. decembrī Šeronā, Vērmontā. Smits ir audzis reliģiozā ģimenē. Viņa tēvs Džozefs Smits vecākais un viņa māte Lūcija Maka Smita bija reliģiozi cilvēki, un bija pievienojušies prezbiterāņu baznīcai.

Džozefs nepievienojās nevienai baznīcai. Pēc viņa vārdiem, 14 gadu vecumā viņu saistījis Bībeles pants, kurā ir teikts, ka ja kādam trūkst gudrības, tad tas lai lūdz tās no Dieva. Džozefs agrā rītā gāja uz mežu un lūdza Dievu pēc gudrības. Viņam parādījies Dievs tēvs un Jēzus Kristus, kuri teica viņam neiestāties nevienā baznīcā. Vēlāk nakts laikā viņam parādījās eņģelis Moronijs, un deva norādījumus par zelta plākšņu atrašanās vietu. Kopš tā laika Džozefs Smits regulāri apmeklēja to vietu, kur bija tās zelta plāksnes un mācījās līdz pienāca brīdis, kad viņam tika pavēlēts tās sākt pārtulkot.

1830. gadā 6. aprīlī Džozefs Smits oficiāli nodibināja baznīcu un vadīja to, līdz tika nogalināts no satrakota pūļa uzbrukumā Kārtidžas cietumā 1844. gada 27. jūnijā.

## Atsauces
Ģeogrāfiskais stāvoklis

**Valsts ģeogrāfiskais stāvoklis** ir valsts atrašanās vieta uz zemeslodes (fizioģeogrāfiskais stāvoklis), novietojums attiecībā pret citu valstu politiskajām robežām (politiski ģeogrāfiskais stāvoklis), svarīgākajiem satiksmes ceļiem, jūrām, derīgo izrakteņu iegulām (ekonomģeogrāfiskais stāvoklis). Ģeogrāfiskais stāvoklis ir nozīmīgs apstāklis, kas nosaka saimniecības attīstības iespējas un raksturu, sakarus un daļēji arī valsts iedzīvotāju dzīves apstākļus.

## Ārējās saites
Galaxy

***Galaxy*** (no angļu valodas - galaktika) var būt arī:
* *[[Galaxy (pavadoņi)|Galaxy]]*, sakaru pavadoņu sērija
* *[[Ford Galaxy]]*, automašīnu marka
* Losandželosas ''Galaxy'', ASV futbola komanda
* *[[Samsung Galaxy]]*, mobilo ierīču sērija

## Skatīt arī
* Galaktika
* Galaxie
Satellites LV diskogrāfija

Šī ir latviešu grupas **"[[Satellites LV]]" diskogrāfija**.

## Albumi

Attēls:TheSatellitesPiens.jpg|***[[Piens (albums)|Piens]]***(1997)
Attēls:KindofGlue.jpg‎|***[[Kind of Glue]]***(2001)
Attēls:satelliteslvvadu.jpg‎|***[[Vadu (albums)|Vadu]]***(2009)
Attēls:satelliteslvbezvadu.jpg‎|***[[Bezvadu (albums)|Bezvadu]]***(2009)


## CD singli

## Radio singli
Johans Nikolajs Tīlings

thumb|200px|Johans Nikolajs Tīlings.
**Johans Nikolajs Tilings** (*Johann Nicolaus Tiling*, 1739-1798). Garīdznieks un retorikas profesors Jelgavas „Academia Petrina” (1775—1798), dedzīgs brīvmūrnieks, politisku rakstu autors, kas esot veicinājuši tā saukto dzirnavnieku dumpi Jelgavā 1792. gadā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1739. gada 6. decembrī Brēmenes luterāņu mācītāja Johana Heinriha Tilinga ģimenē. Mācījās Brēmenes akadēmiskajā ģimnāzijā un Getingenes universitātē. 1762. gadā sāka strādāt par mācītāja palīgu Hamburgā, 1764. gadā par reformātu draudzes mācītāju Jelgavā, 1765. gadā apprecējās ar Mariju Murisoni, pēc viņas nāves 1775. gadā ar Lielauces mācītāja Kārļa Dītriha Vērta (*Wehrt*) māsu.  
1774. gadā viņu uzaicināja kļūt par Jelgavas akadēmiskās ģimnāzijas profesoru. Līdztekus viņš bija "Jelgavas avīzes" (*Mitausche Zeitung*) redaktors (1775-1778). 
Trīs reizes vadīja ģimnāzijas prorektorātu (1778—1779, 1786—1787, 1797—1798). 

Miris 1798. gada 6. septembrī Ances muižā.

## Atsauces
Kārlis Fabiāns fon Ungerns-Šternbergs

Barons **Kārlis Fabiāns fon Ungerns-Šternbergs** (*von Ungern-Sternberg*, 1762 - ?) bija Vidzemes muižnieks, Krievijas armijas virsnieks (no 1781). Mēklenburgas hercoga kambarkungs Šverīnā, Napoleona karu dalībnieks. Atgriezies Krievijā 1815. gadā, ieņēmis vadošu amatu Valsts Asignāciju bankā (1819-22). Kolēģijas padomnieks (1819-22). Sanktpēterburgas Angļu kluba loceklis (1827-33).

## Sabiedriskā darbība
K. F. fon Ungerns-Šternbergs bija dedzīgs brīvmūrnieks, Rīgas ložas „Castor” brālis (1778-86). Krievijas okupācijas armijas ložas „Georgijs uzvarētājs” goda loceklis Francijā (1817). Sv.Pēterburgas ložas „Peter zur Wahrheit” brālis (1815-22), meistara vietnieks (1816-20) un tās filiāles pētniecības biedrības „Engbud” loceklis (1815-17). Sv.Pēterburgas ložas „Zur flammenden Stern” brālis (1821-22), abu šo ložu pārstāvis Sv.Pēterburgas Direktorālajā ložā „Astreja”, tās goda lielamatvīrs (1818). Augstāko skotu grādu ložas „Hl.Georg” 9.grāda loceklis un meistara vietnieks, skotu grādu direktorijas loceklis (1816-22). Sv.Pēterburgas kapitula „Fēnikss” 9.grādas kapitula vicekanclers. Ukrainas ložu „Savienotie slāvi” (Kijivā), „Oziriss pie liesmojošās zvaigznes” (Podoļskas Kameņecā) un „Izkliedētā migla” (Žitomirā) goda loceklis (no 1819). Hamburgas ložas „Absalom zu den drei Nesseln” un citu ārzemju ložu goda loceklis (pirms 1819). 
 
## Avoti
* Серков А. И. Русское масонство, 1731—2000. Энциклопедический словарь. — Москва, 2001
Purvājs

**Purvājs** ir purvaiņu meža augšanas apstākļu tips slapjās kūdras augsnēs. Tas sastopams reljefa pazeminājumos un augsto purvu malās. Tajā aug mazražīgas neliela auguma priedes, pameža nav vai arī tas ir rets, un to veido paegļi un krūkļi. Zemsedzē aug spilves, virši, lācenes, vaivariņi, dzērvenāji, zilenāji un sūnas. Purvājiem ir liela nozīme dabas daudzveidības saglabāšanā, jo tajos sastopamas retu augu un dzīvnieku sugas.

Purvāji aizņem 2% no Latvijas mežu kopplatības, un ir sastopami nelielās platībās gandrīz ap visiem augstajiem purviem Austrumlatvijas, Piejūras un Ziemeļvidzemes zemienē.

## Atsauces
Kolka

**Kolka** () ir ciems Talsu novada Kolkas pagastā, pagasta centrs. Kolka atrodas Rīgas līča piekrastē uz dienvidiem no Kolkasraga, 64 km no novada centra Talsiem un 160 km no Rīgas. Kolku sasniedz divi valsts reģionālie autoceļi: P124 Ventspils virzienā un P131 Rīgas virzienā. Kolka atrodas Slīteres nacionālā parka neitrālajā zonā.

## Ciema nosaukums
Ciema nosaukums Kolka (), saistāms ar Baltijas somu valodās izplatītu vārdu: tas pielīdzināms igauņu — *kolgas, kolk,* somu *kolkka* — kakts, stūris, nostūris, igauņu valodā sastopama arī nozīme — jūras līcis. Tomēr lībiešu valodā šis vārds zināms tikai kā vietvārds, tādēļ pieļaujams, ka "Kolka" ir igauņu izcelsmes nosaukums. Bet lībiešu lietotais Kolkasraga apzīmējums *Kūolka nana* burtiski tulkojams kā "Kolkas deguns".

## Vēsture
Kolka ir sens Kurzemes lībiešu ciems. Pirmās ziņas par Kolkas ragu (*Tumisnis*) ir no Vikingu laikiem un tas pieminēts uzrakstā uz Mervalas rūnu akmens. Pēc dažu vēsturnieku domām, ap 1050. gadu kāds katoļu misionārs pēc dāņu iebrukuma Kursā zemesragā esot uzcēlis baznīcu. 

Līdz 13. gadsimtam apvidus atradās līvu apdzīvotās Vanemas zemē. Rakstu avotos pirmo reizi minēta 1387. gadā Rīgas arhibīskapa ziņojumā kā osta un tirdzniecības centrs, kad tā kopā ar Roņu salu piederēja pie Rīgas domkapitula Dundagas draudzes novada. 1434. gadā novadu pievienoja Kurzemes bīskapijas zemēm. Pēc 1819. gada Krievijas Impērijas veiktās administratīvās reformas izveidojās Ventspils apriņķis, kurā 1866. gada reformas laikā izveidoja Dundagas pagastu. Kolkas baznīcu un pie tās esošo ciemu Krimas kara laikā 1855. gadā iznīcināja angļu karakuģis.

Kolkā 1935. gadā bija 343 iedzīvotāji. 1945. gadā Kolka kļuva par jaunizveidotā Kolkas ciema (no 1990. gada — Kolkas pagasta) centru. 1949. gadā Ventspils apriņķi likvidēja un Kolkas ciema padomi iekļāva Dundagas rajonā, bet 1956. gadā pēc Dundagas rajona likvidācijas — Talsu rajonā. Par lielāku apdzīvoto vietu Kolka izveidojās pēckara gados, kad tā kļuva par zvejnieku kolhoza «Brīvais zvejnieks» centru (1974. gadā apvienojies ar Rojas kolhozu «Banga»). 1975. gadā daļu Kolkas ciema pievienoja Dundagas lauku teritorijai (pagastam).

2009. gadā, Dundagas pagastu apvienojot ar Kolkas pagastu, tika izveidots Dundagas novads. 2021. gada Dundagas novadu atkal sadalīja pagastos un iekļāva Talsu novadā.

## Infrastruktūra
Kolkā atrodas pamatskola, mūzikas skola, tautas nams, bibliotēka, pasts, līvu centrs «Kūolka», luterāņu, katoļu un pareizticīgo baznīcas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Etniskais sastāvs

## Galerija

Lībiešu saieta nams Kolkā.jpg|Lībiešu saieta nams
Kolkas pagasta pārvalde.jpg|Kolkas pagasta pārvalde
Kristus Piedzimšanas pareizticīgo baznīca (Kolka).jpg|Kolkas pareizticīgo baznīca
Kolkas katoļu baznīca (2022).jpg|Kolkas katoļu baznīca
Kolkas baznīca 2000-06-24.jpg|Kolkas luterāņu baznīca
Kolkas mols.jpg|Kolkas mols
Kolkas tautas nams.jpg|Kolkas tautas nams


## Atsauces

## Ārējās saites

* Kolkas apraksts ziemelkurzeme.lv
* kolka.lv
Sils

thumb|Sils
**Sils** (*Cladinoso-callunosa*) ir sausieņu meža tips, kurā kokaudzi veido mazražīgas IV un V bonitātes priedes tīraudzes, kas aug sausās, ar barības vielām nabadzīgās smilts augsnēs. Vietām ļoti reti var būt arī ar nelielu sliktas kvalitātes bērzu piemistrojumu. Apzīmēšanai lieto burtu kombināciju "Sl". Tie sastopami piejūras un iekšzemes kāpu un smiltāju rajonos. Pameža nav vai tas ir skrajš, dažkārt sastopami paegļi un nelielas eglītes, varbūt bērziņi. Silu kopplatība Latvijā arvien samazinās, jo laika gaitā augsne kļūst auglīgāka, meža ugunsgrēki retāki. Mežs pēc izciršanas aizzeļ ļoti lēni, panīkst ogulāji un sūnas un dabiski atjaunojas ar priedi, pamežs netraucē priedes atjaunošanos.

Sili ir iecienītas ogošanas, sēņošanas un atpūtas vietas.

## Zemsedze
thumb|Kladīnas un virši sila zemsedzē
Raksturīga dažāda vecuma mozaīkveida zemsedzes veģetācija. Sastopamas līdz aptuveni 50 augu sugām, lakstaugu nav, toties ir sastopami sīkkrūmi, ķērpji un sūnas. Raksturīgākie augi ir sila virsis un zvaigžņveida kladīna, tomēr bieži sastopamas ir arī parastās brūklenes, aitu auzenes, parastās miltenes, Islandes cetrārijas, Šrēbera rūsaines, spīdīgās stāvaines, vietām arī parastās mellenes, divzobes, dzegužlini un straussūnas. Ipaši sausās vietās arī sarmenītes.

## Augsne
Augsni sedz ļoti plāns nobiru slānis. Virskārtā ir diezgan plāns jēlhumusa slānis (~3 cm). Kūdras slāņa nav. Minerālaugsne nabadzīga, ļoti skāba smilts augsne ar labu nestspēju, izteiktu podzolēšanos.

## Atsauces
Meteoru plūsma

**Meteoru plūsma** jeb **zvaigžņu lietus** ir debess parādība, kad var novērot meteorus, kuri ik pa laikam redzami nākam no viena debess apgabala (radianta). Šie meteori ir sīkas daļiņas, kuras milzīgā ātrumā nonāk Zemes atmosfērā un spilgti uzliesmo. Vairums daļiņu ir sīkākas par smilšu graudu un tās sadeg, nenonākot līdz Zemes virsmai. Vienīgi lielākās daļiņas spēj sasniegt Zemes virsmu (meteorīti). [thumb|right|200px|Komēta 73P/Schwassman-Wachmann 3. Labi redzama [meteoroīds|meteoroīdu josla]]
## Meteoru plūsmas iemesli
Meteoru plūsma izveidojas, mijiedarbojoties Zemes atmosfērai un komētām. Komētas ir kā netīras sniega pikas (veidotas no sasaluša ūdens un iežiem), kuras ceļo Saules sistēmā. Katru reizi, kad komēta lido gar Sauli, daļa ūdens iztvaiko un reizē ar putekļu daļiņām izplūst kosmiskajā telpā. Tā veidojas komētām raksturīgā, no Zemes redzamā „aste”. Šīs daļiņas veido meteoroīdus, kuri izplatās pa visu komētas orbītu. Zemei riņķojot ap Sauli, Zemes orbīta reizēm šķērso komētas orbītu. Tad arī sākas meteoru plūsma, jo Zemes atmosfērā nonāk komētas orbītā esošie meteoroīdi. 
Astronomi ir noskaidrojuši gandrīz visas meteoru plūsmas radošās komētas. Meteoroīdu plūsmas lido pa noteiktām orbītām un Zemes orbīta šīs plūsmas šķērso noteiktos laikos. Meteoru plūsmas tiek sauktas pēc tā, kurā zvaigznājā atrodas to radiants. Piemēram, Leonīdas vērojamas nākam no Lauvas zvaigznāja ().
## Ievērojamākās meteoru plūsmas
thumb|right|200px|Leonīdas 1833. gadā
Vairumā gadu redzamākā meteoru plūsma ir Perseīdas. Tās savu maksimumu sasniedz 12. augustā, kad ik minūti iespējams redzēt pa meteoram. 
Iespējams iespaidīgākā meteoru plūsma ir Leonīdas. Apmēram ik pēc 33 gadiem Leonīdas rada meteoru „vētru”, kad meteoru plūsma ir īpaši blīva. Sekundes laikā var vienlaicīgi redzēt pat 10 meteorus. Pēdējās divas masīvās Leonīdu plūsmas bija 1933. un 1966. gadā. 1999. gadā Leonīdas nebija tik izteiktas. Nākamais Leonīdu maksimums gaidāms 2032. gadā. Pārējos gados Leonīdas ir mazāk izteiktas par Perseīdām.

## Atsauces
Oss

thumb|Oss ilustrācijā
**Oss** (no  — 'valnis, grēda') jeb **kangars** ir šaura, 5—10 m augsta, 0,1—10 km gara vaļņveida grēda ar stāvām nogāzēm, kas būtiski paceļas virs apkārtējās teritorijas. Osi ir veidojušies ledus laikmetā: ledāja kušanas ūdeņu zemledāja tuneļos un ledāju kušanas ūdeņu straumēs. Sastāv no ledāja kušanas ūdeņu nogulumiem: oļiem, grants un smilts.

Latvijā pazīstamākie osi ir kangaru grēdas Viduslatvijas zemienē Mazie Kangari, Lielie Kangari, Ogres Kangari, Ķeipenes valnis, kā arī Numernes valnis, Ciblas osu grēda un Grebļa kalns Latgalē. Osu grēdas pārsvarā ir apaugušas ar egļu un priežu mežu, bet daudzviet sastopami ozoli un oši. Tā kā šeit ir labvēlīgi drenāžas apstākļi, pa osu mugurām bieži iet ceļi (raksturīgākais piemērs autoceļš P4 Lielajos Kangaros).
Drumlins

thumb|250px|Drumlins Amerikas Savienotajās Valstīs
**Drumlins** (no  — ‘maza grēda’) ir šaurs, līdz 5 km garš un 5-20 m augsts vaļņveida paugurs ar izteiktām nogāzēm. Drumlini veidojušies ledāja kustības laikā un ir orientēti ledāja plūsmas virzienā. Drumlini kopā ar tajā pašā virzienā vērstām šaurām un garām ieplakām veido plašus apvidus — drumlinu laukus. Ievērojamākais drumlinu lauks Latvijā ir Burtnieku drumlinu lauks (augstākais paugurs ir 92,6 m augstais Ķoņu kalns, valsts aizsardzībā atrodas dabas piemineklis Bēršu drumlini), kas plešas no Valmieras uz ziemeļrietumiem, iesniedzoties Igaunijas teritorijā. Cits drumlinu lauks atrodas uz dienvidiem no Austrumkursas augstienes Lietuvas pierobežā. Latvijā drumlinus parasti klāj tīrumi un ganības, bet šaurās un garās ieplakas starp tiem - meži, purvi un pļavas.

## Ārējās saites
Suga

[thumbnail|Suga: [mājas zirgs]]
**Suga** (no  — 'radinieks, radniecība, veids' vai  — 'dzimums, cilts'; ) ir taksonomijas vienība, kurā apvieno visus dzīvnieku, putnu, augu, sēņu, ķērpju u.c. īpatņus ar vienādām pazīmēm. Vienas sugas pārstāvji savā starpā var pāroties un radīt auglīgus pēcnācējus. Tikai retos gadījumos var pāroties un radīt pēcnācējus divas dažādas sugas, bet šīm sugām noteikti ir jābūt no vienas ģints un pēcnācēji vairumā gadījumu nebūs auglīgi, tos sauc par hibrīdiem, kad divu dažādu sugu pēcnācējs savukārt spēj vairoties, runa ir par himeru.

* Autohtonas sugas — tās, kas mīt savā pirmareālā. Arī senas kādas vietas padzīvotāji (aborigēni).
* Alohtonas sugas — svešcilmes dzīvnieki vai augi, kas ir ienācēji kādā vietā, attālinājušies no pirmareāla.
* Invazīva suga ir tāda suga, kas, nonākot svešā (jaunā) biotopā, tur kļuvusi dominanta vai agresīva un izspiež citas (vietējās) sugas, kā arī pārveido dabiskos biotopus.
* Aizsargājamās sugas — sugas kurām ar likumu tiek nodrošināta nepieciešamo pasākumu veikšana, lai skaitliski uzturētu to populācijas atbilstoši ekoloģijas, zinātnes, kultūras prasībām un ņemot vērā saimnieciskās un rekreatīvās prasības vai lai tuvinātu šo sugu populācijas minētajam līmenim.

Konkrētas sugas apdzīvo noteiktus areālus — teritorijas, kurās tā spēj izdzīvot. Areāli laiku pa laikam mainās atkarībā no klimata izmaiņām.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
Arhangeļska

**Arhangeļska** () ir pilsēta Krievijas Eiropas daļas ziemeļos, Arhangeļskas apgabala centrs pie Ziemeļu Dvinas ietekas Baltajā jūrā.

## Vēsture
Baltās jūras piekraste vikingu laikos bija zināma kā Biarmija (*Bjarmland*), kas ir pieminēta sāgās. 12. gadsimtā teritoriju sāka apdzīvot novgorodieši, kas Ziemeļu Dvinas grīvā nodibināja klosteri. Par reģiona tirdzniecības centru izvirzījās Holmogori. 15. gadsimtā reģionā notika vairākas norvēģu-novgorodiešu sadursmes. 1478. gadā Ivans III pakļāva Novgorodas zemi un pievienoja to Maskavijai.

Gatavojoties Livonijas karam, 1555. gadā Krievijas cars Ivans IV noslēdza tirdzniecības līgumu ar angļu jūrasbraucējiem un 1584. gadā nodibināja jaunu pilsētu, nosaucot to par **Novoholmogoriem** (*Новохолмого́ры*). No 1613. gada tā tika saukta par *Erceņģeļa pilsētu* (*Архангельский город*), bet vēlāk ieguva mūsdienu nosaukumu. Arhangeļska izvirzījās par Krievijas valsts galveno ostu tirdzniecībai ar Eiropu, atstājot ēnā veco centru Holmogorus. Arhangeļska bija Krievijas caristes galvenā osta līdz Pētera I iekarojumiem.

Nodibinoties Sanktpēterburgai un Krievijai 1721. gadā iegūstot Rīgu, Arhangeļskas nozīme mazinājās. Tā atguvās 19. gadsimta beigās kā kokmateriālu osta pēc dzelzceļa izbūves. Krievijas pilsoņu kara laikā no 1918. līdz 1920. gadam Arhangeļska un tās apkārtne atradās balto un Antantes karaspēka rokās. Balto karaspēku komandēja Daugavpilī dzimušais Jevgeņijs Millers. Otrā pasaules kara laikā Arhangeļska līdz ar Murmansku bija divi galvenie PSRS apgādes punkti lendlīzes sistēmas ietvaros.

## Cilvēki
Arhangeļska ir Latvijas hokejista Aleksandra Kerča (1967), šahistes Nadeždas Kosincevas (1985), šahistes Tatjanas Kosincevas (1986) un mūziķa Mihaila Pļetņova (1957) dzimtā pilsēta.

20. gadsimta divdesmitajos gados pilsētā par žurnālistu strādāja Arkādijs Gaidars (1904 - 1941).

## Klimats

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilsētas administrācijas oficiālā mājaslapa
Aldana

**Aldana** (krievu un ) ir pilsēta Krievijas Federācijas Sahas republikā, 530 km uz dienvidiem no Jakutskas. Tajā dzīvo 21 490 iedzīvotāji (2023). Pilsētas statuss iegūts . Amūras-Jakutskas maģistrāles stacija.

## Vēsture
Pilsēta attīstījusies no 1923. gadā atklātas zelta atradnes *«Незаметный»* ("Nemanāmā") ciema. 1932. gadā apdzīvotajai vietai piešķirts pilsētas statuss, 1939. gadā tā pārdēvēta par Aldanu pēc Aldanas upes nosaukuma. Par apdzīvotās vietas sākuma datumu pieņemts 1923. gada 19. jūnijs, kad jakuts Mihails Tarabukins un latvietis Voldemārs Bērtiņš atklāja zelta atradni.

1920. gadu beigās zelta ieguve pie Aldanas upes veidoja ceturto daļu Padomju Savienības zelta rūpniecības.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Aldanas oficiālā mājaslapa
Habarovska

**Habarovska** () ir pilsēta Krievijas Federācijas Habarovskas novadā. Habarovskas novada un līdz 2018. gadam Tālo Austrumu federālā apgabala administratīvais centrs. Izvietojusies novada dienvidos Amūras labajā krastā tuvu Ķīnas robežai  no valsts galvaspilsētas Maskavas. Nozīmīgs transporta mezgls, osta Amūras krastā.

## Vēsture
Krievijas historiogrāfijā par Habarovskas dibināšanas pirmsākumu 1651. gadā uzskata kazaka Jerofeja Habarova dibināto Ačanas apmetni (), kuru pēc mandžūru uzbrukuma 1652. gada pavasarī nodedzināja un pameta. Pēc Nerčinskas līguma noslēgšanas tā 1689. gadā kļuva par Ķīnas impērijas daļu. 

Pēc Aigunas līguma noslēgšanas 1858. gadā šo teritoriju ieguva Krievijas impērija. 1880. gadā Habarovka ieguva pilsētas tiesības un līdz 1888. gadam bija Piejūras apgabala centrs. 1893. gadā to pārdēvēja par Habarovsku. 
1916. gadā uzbūvēja dzelzceļa tiltu pāri Amūrai, 1918. gada septembrī pilsētu okupēja Japānas impērijas karaspēks, vēlāk tā bija Tālo Austrumu Republikas sastāvā (1920-1922). No 1945. līdz 1950. gadam Habarovskā izsūtījumā dzīvoja apcietinātais Ķīnas imperators Pu I.

## Sports
Habarovskā bāzēts Kontinentālās hokeja līgas klubs Habarovskas "Amur". Tas savas mājas spēles aizvada Platinum Arena hallē. Pilsētā atrodas arī "Amur" jauniešu klubs Habarovskas "Amurskie Tigri", kas spēlē Jaunatnes hokeja līgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Online (singls)

"**Online**" ir latviešu grupas "Prāta Vētra" astotais singls.

## Dziesmu saraksts
# Online (radio edit)
# Online (extended version)
# Visskumjākā parāde uz mūsu ielas (live acoustic)