open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Joma

thumb|Kompānijas logo
***Joma*** () ir Spānijas ražošanas kompānija, kas specializējas sporta apģērbu un apavu ražošanā. Kompānijas galvenais birojs atrodas nelielā pilsētiņā Portiljo de Toledo, netālu no Toledo provinces administratīvā centra.

## Vēsture

### 1965—2000
Kompāniju 1965. gadā dibināja Fruktuoso Lopess (*Fructuoso López*). "Joma" savas produkcijas ražošanu sāka ar tikai ar 8 cilvēkiem štatā. Ar laiku "Joma" ieguva uzticama augstvērtīgu futbola apavu, futbola formu, sporta apavu un ikdienas apģērbu ražotāja reputāciju. 1992. gadā kompānija bija pirmajā vietā futbola apavu tirdzniecībā. 1997. gadā, pateicoties jauna tipa sporta apavu izstrādēm sadarbībā ar spēlētājiem un vadošajiem speciālistiem, "Joma" kļūst par futbola apavu un minifutbola apģērba vadošo tirdzniecības uzņēmumu. Sākotnēji dibinātā mazā rūpnīca Portiljo de Toledo 2000. gadā pārvērtās par mūsdienīgu uzņēmumu ar 70 000 m2 lielu kopējo platību. "Joma" izveidoja pati savu zinātniski pētniecisko centru, kas sadarbībā ar Toledo Apavu izpētes asociāciju un Valensijas Biomehānikas institūtu izstrādā jaunus sporta apavu veidus.

### 2001—2009
Tagad "Joma" ir transnacionāla kompānija ar plašu meitas uzņēmumu tīklu ASV, Vācijā, Ķīnā, Itālijā, Meksikā, Honkongā un Panamā, kā arī ar savu preču sakārtotu izplatīšanas tīklu vairāk nekā 70 pasaules valstīs. Kompānijas uzņēmumi atrodas Spānijā, Ķīnā, Meksikā un nodrošina darbu vairāk nekā 1000 darbiniekiem. 2007. gadā "Joma" piedalījās "Spānijas atzītāko zīmolu forumā" kā viens no 70 pasaulē izplatītākajiem valsts zīmoliem un līderis savā nozarē. 2007. gadā kompānija sponsorēja vairāk nekā 40 profesionālās komandas un vairāk nekā 500 sportistus visā pasaulē. 2009. gadā kompānija noslēdza sponsorēšanas vienošanos ar Spānijas Vieglatlētikas federāciju, saskaņā ar kuru šīs valsts vieglatlēti četrus gadus uzstāsies "Joma" sporta formās.

## Produkcija
Kompānija ražo vīriešu, sieviešu un bērnu sporta apģērbus un apavus tādiem sporta veidiem, kā futbols, teniss, fitness, vieglatlētika un telpu futbols.

## Vadība
Prezidents — Fruktuoso Lopess, kompānijas valdes priekšsēdētājs Hosē Manuels Lopess

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Joma" oficiālā tīmekļa vietne
* "Joma" tīmekļa vietne Latvijā
* "Joma" tīmekļa vietne Ukrainā
Enthusia Professional Racing

**Enthusia Professional Racing** ir sacīkšu žanra datorspēle ar vairāk nekā 211 automašīnām un 46 sacīkšu trasēm, kura pieejama tikai Playstation 2 konsolei. Spēlē ir iestrādāts ļoti augsta līmeņa braukšanas simulācijas modelis, kurš Enthusia Professional Racing simulācijas jomā nostāda vienā līmenī ar Gran Turismo sēriju un citām šī žanra datorspēlēm.

## Sacensību veidi

*Enthusia Life* - Spēlētāja uzdevums ir iegūt pēc iespējas augstāku vietu un noturēt to visā sacensību gaitā. Atšķirībā no citām sacīkšu spēlēm, par uzvarām tiek doti punkti: tie uzlabo automašīnas braukšanas īpašības un paaugstina spēlētāja līmeni. Pēc katras sacensības spēlētājam ir iespēja iegūt jauno auto no piedāvātā saraksta. Nospiežot pogu, kursors nejaušas izvēles rezultātā apstājas uz konkrēta automašīnas nosaukuma. Algoritms paredz arī gadījumus, kad jauns spēkrats netiek atvērts. Katrai sacīkstei ir noteikts maksimālais punktu skaits, ko var iegūt tās beigās. Par pirmo vietu maksimālais punktu skaits tiek reizināts ar koeficientu 1, par otro vietu - ar 0,6 utt. Spēlētāja kopējais reitings tiek rēķināts balstoties uz pēdējo 12 nedēļu rezultātiem, t.i. vidējo iegūto punktu skaitu (katru nedēļu - viena sacīkste). Piedaloties sacīkstēs ar zemākas klases auto, spēle par uzvarām piešķir vairāk punktu nekā braucot ar augstākas klases spēkratiem. Enthusia Life režīmā ir 6 sacīkšu klases: RN, RIV, RIII, RII, RI un RS, kur RN ir iesācējiem, bet RS kļūst pieejama sasniedzot karjeras pašu virsotni. Katrā klasē pieejamas sacīkšu trases un oponenti ar iepriekš noteiktu sarežģītības pakāpi jeb koeficientiem. Jo lielāks koeficients, jo sarežģītāka būs sacensība un jo vairāk punktu tiks dots par uzvaru. Ar katru jaunu sacīkšu klasi tiek atvērtas jaunas trases un automašīnas. Ja spēlētāja reitings krītas līdz noteiktai atzīmei, augstākas klases kļūst nepieejamas līdz brīdim, kad reitings atkal cēlies.

*Driving revolution* - Spēlētājs ar konkrētu automašīnu pārvietojas pa trasi un šķērso ātruma kontrolpunktus. Kontrolpunkti ir ieprogrammēti uz konkrētu ātruma režīmu, ar kuru spēlētājam tie jāšķērso.

*Time attack* - Sacensība ar laiku. Spēlētājam trasē jāuzstāda labākais laiks . 

*Free racing* - Brīva trašu un automašīnu izvēle. Vairāk trases tiek atvērtas Enthusia Life režīmā, bet automašīnas - Driving revolution režīmā.

*Versus racing* - Daudzpēlētāju režīms. Sacensība ar otru spēlētāju. Nepieciešama otrs spēlvadnis.

## Trases

Kopējo trašu skaitu nosaka unikālo trašu varianti (nakts trases, lietus trases, braukšanas pretējā virzienā trases, ceļa segumi - asfalts, dubļi, sniegs; braukšanā kalnā vai no kalna). Spēlē pārsvarā ir fantāziju trases.
Stradiņi

**Stradiņi** var būt:
* Stradiņi — apdzīvota vieta Madonas novada Varakļānu pagastā.
* Paula Stradiņa Klīniskā universitātes slimnīca
* Rīgas Stradiņa universitāte

## Skatīt arī
* Stradi
* Stradiņš
Rīgas 2. slimnīca

**Rīgas 2. slimnīca** ir traumatoloģijā un ortopēdijā specializēta ārstniecības iestāde, kas atrodas Ģimnastikas ielā 1, Rīgas Zemgales priekšpilsētā. Dibināta 1959. gada 29. aprīlī.

## Struktūra
Slimnīcā ir Uzņemšanas nodaļa un traumpunkts, kur sniedz diennakts neatliekamo medicīnisko palīdzību traumatoloģijā, piecas stacionāra nodaļas, Intensīvās terapijas un anestezioloģijas nodaļa, Diagnostiskās radioloģijas nodaļa, Rehabilitācijas nodaļa. Specialziētajā slimnīcā ir vairāk nekā 300 darbinieku. Gadā tiek veiktas ap 3 000 operācijas. Slimnīcā funkcionē 105 gultas, tostarp, 40 traumu, 36 ortopēdijas, 4 intensīvās terapijas, 14 aprūpes, 8 hroniskās aprūpes, 3 subakūtās rehabilitācijas gultas.

## Vēsture
Slimnīcas galveno ēku uzcēla 1911. gadā kā Rīgas pilsētas (3.) nespējnieku patversmi. Tolaik par Rīgas pilsētas 2. slimnīcu sauca tagadējo Paula Stradiņa klīnisko universitātes slimnīcu Pilsoņu ielā 13.
Pēc Latvijas okupācijas 1941. gadā tajā iekārtoja kara skolu, vācu okupācijas laikā karagūstekņu māju, vēlāk tajā vairākus gadus darbojās kara hospitālis.

Pēc P. Stradiņa Republikāniskās klīniskās slimnīcas izveides 1959. gadā tai piešķīra Rīgas pilsētas 2. slimnīcas nosaukumu. 
2004. gadā Rīgas 2. slimnīca kļuva par Rīgas pašvaldības SIA, 2016. gadā par SIA "Rīgas 2. slimnīca".

### Personības
Pirmais slimnīcas galvenais ārsts bija ķirurgs Vilis Purmalis (1959-1962), pēc viņa Filips Sagalovskis (1962-1980) un Jānis Petronis (1980-1994).

Slimnīcā strādāja terapeite Skaidrīte Valdovska, medicīnas studentu praksi vadīja profesors Eduards Žeidurs (1918-1987). Viņš traumatoloģijā un ortopēdijā ieviesa elastīgas un saspriegtas konstrukcijas, publicēja ap 100 zinātnisko darbu. Slimnīcā praktizēja arī Artūrs Blaus, Andrejs Skaģers, Zigmunds Kovaļčuks, Valdis Zatlers, Valdis Andersons, Jānis Petronis, Jānis Keselis un citi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Centrs–Valdeluāra

**Centrs—Valdeluāra** (, izrunā: ) ir viens no Francijas 26 reģioniem. Reģions robežojas ar 8 citiem Francijas reģioniem. Centrs sīkāk iedalās sešos departamentos: Endra, Endra un Luāra, Ēra un Luāra, Luarē, Luāra un Šēra un Šēra. Reģiona pārvaldes centrs ir Orleāna.

## Ārējās saites
Centrs

**Centrs** var būt:

* Centrs — Daugavpils mikrorajons.
* Centrs — Rīgas apkaime.
* Centrs — Francijas reģions.
* Centrs — pozīcija basketbolā.
* Centrs — Tallinas administratīvais rajons

## Skatīt arī
* Riņķa līnijas centrs
* Centra rajons
Zunda

**Zunda** var būt:

## Upe
* Zunda — upe, Mazbriedes pieteka.

## Uzņēmums
* a/s "Zunda" (arī a/s Zunde, Rīgas 1. mēbeļu kombināts, Zunda Mēbeles) – mēbeļu izgatavošanas un tirdzniecības uzņēmums

## Uzvārds
* Antonijs Zunda — vēsturnieks
* Ēriks Zunda — politiķis
* Ieva Zunda — vieglatlēte

## Skatīt arī
* Zunds

## Atsauces
Štefija Grāfa

**Stefānija Marija "Štefija" Grāfa** (; dzimusi  Manheimā, Vācijā) ir bijusī vācu tenisiste. Bijusī ilggadējā pasaules ranga līdere Š. Grāfa sacensībās startēja no 1982. līdz 1999. gadam. Kopumā ir izcīnījusi uzvaras 22 *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* tenisa turnīros, vairāk titulu ir izcīnījusi tikai Mārgarita Korta (24). Tāpat viņa ir vienīgā tenisiste starp vīriešiem un sievietēm, kura ir uzvarējusi katrā *Grand Slam* turnīrā vismaz četras reizes. 1988. gadā viņa kļuva par pirmo tenisisti starp vīriešiem un sievietēm, kura ir izcīnījusi Zelta *Grand Slam*, ko pasniedz par visiem četriem uzvarētiem *Grand Slam* turnīriem un uzvaru Olimpiskajās spēlēs vienā gadā.

Ranga līderes godā viņa bija 377 nedēļas, kas ir rekords starp sievietēm un vīriešiem. 2004. gadā tika uzņemta Starptautiskajā tenisa slavas zālē.

## Karjeras statistika

### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

|}

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Sudraba Olimpiskais ordenis (1999)
* Sudraba laura lapa (*Silbernes Lorbeerblatt*, Vācija)
* Vācijas Nopelnu ordeņa krusts (2009)
* *Associated Press* Gada sportiste (1989)
* Starptautiskā tenisa slavas zāle (2004)
* Vācu sporta slavas zāle (2008)
* ESPY balva kategorijā "Labākā tenisiste" (1994, 1996, 1997)

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

* ESPN biogrāfija 
* Štefijas Grāfas biogrāfija
Takafumi Akahoši

**Takafumi Akahoši** (dzimis  Fudži, Japānā) ir japāņu bijušais futbolists.

## Karjeras statistika

|-
|2005||rowspan="3"|Urawa Red Diamonds||rowspan="3"|J. League Division 1||2||0||3||0||1||0||colspan="2"|-||6||0
|-
|2006||0||0||0||0||4||0||colspan="2"|-||4||0
|-
|2007||0||0||0||0||0||0||0||0||0||0
|-
|2008||Mito HollyHock||J. League Division 2||41||8||2||0||colspan="2"|-||colspan="2"|-||43||8
|-
|rowspan="2"|2009||Urawa Red Diamonds||rowspan="2"|J. League Division 1||0||0||colspan="2"|-||3||0||colspan="2"|-||3||0
|-
|Montedio Yamagata||8||0||1||1||colspan="2"|-||colspan="2"|-||9||1
51||8||6||1||8||0||0||0||65||9
|}

## Atsauces

## Ārējās saites
Ieva Zunda

**Ieva Zunda** (dzimusi  Tukumā) ir bijusī latviešu vieglatlēte, galvenokārt startējusi 400 m barjerskrējienā, arī 400 m un 800 m distancēs. Pēc karjeras beigām pievērsusies uzņēmumu vadībai, kur arī ieguvusi izglītību universitātē ASV. I. Zunda ir bijusi tenisa centra "Lielupe" un sporta centra "Mežaparks" vadītāja, bet kopš 2021. gada beigām ir "Siguldas bobsleja un kamaniņu trases" direktore. Komentē vieglatlētikas sacensības televīzijā.

I. Zundas tēvs ir bijušais politiķis un ministrs Ēriks Zunda.

I. Zunda ir piedalījusies divās olimpiskajās spēlēs (2004, 2008), startējot 400 m barjerskrējienā. 2004. gadā Atēnās viņa ierindojās 23. vietā un 2008. gadā Pekinā — 21. vietā. Ir piedalījusies arī trijos Pasaules čempionātos, augstāko — 17. vietu sasniedzot 2009. gada Pasaules čempionātā Berlīnē. Piedalījās 2010. gada Eiropas čempionātā, kur 400 m barjerskrējienā sasniedza pusfinālu.

## Personīgie rekordi
* 400 m barjerskrējienā — 55,59 m ( Belsko-Bjala)
* 400 m — 52,32 m ( Valmiera)
* 800 m — 2:02,9 m ( Valmiera)

## Atsauces

## Ārējās saites

* LVS profils
* Pekina 2008 profils
Ainārs Vaičulens

**Ainārs Vaičulens** (dzimis  Aizkrauklē) ir latviešu vieglatlēts, startē vesera mešanas sacensībās.

Piedalījās 2009. gada Pasaules čempionātā, kur ar rezultātu 66,89 m ierindojās 32. (priekšpēdējā) vietā kvalifikācijā. 2010. gada Eiropas čempionātā viņš arī nespēja kvalificēties finālam, šoreiz viņš kvalifikācijā uzrādīja vēl vājāku rezultātu 65,43 m un ierindojās pēdējā 25. vietā. Strādā Ulbrokas vidusskolā par sporta skolotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dmitrijs Jurkevičs

**Dmitrijs Jurkevičs** (dzimis  Daugavpilī) ir Latvijas vieglatlēts, kas startē vidējo distanču skriešanas distancēs, pārsvarā 1500 m.

Kopš 2009. gada viņam pieder Latvijas rekords 1500 metru skrējienā, ko vairākkārt labojis un 2011. gada jūnijā *Sollentuna Grand Prix 2011* sacensībās Zviedrijā uzlaboja līdz 3:37,35. Kopš 2012. gada sportistam pieder valsts rekords arī 3000 metru skrējienā.

## Karjera
2005. gada Eiropas kausā viņš 800 m distancē izcīnīja 1. vietu (1:50,67), 2005. gada Eiropas čempionātā junioriem viņš ieņēma 6. vietu 1500 m. 2006. gada Pasaules čempionātā junioriem D. Jurkevičs 800 m distancē ierindojās 15. vietā ar rezultātu 1:49,56&nbsp;min. 2007. gada Eiropas U-23 čempionātā viņš nefinišēja 800 m distancē. Savukārt 2007. gada Universiādē 800 m distancē ar rezultātu 1:48,59 D. Jurkevičs ieņēma 12. vietu. Arī 2007. gada Eiropas kausā viņš svinēja uzvaru 800 m distancē (1:49,99&nbsp;min), tāpat šajās sacensībās viņš 800 m distancē uzvarēja arī 2008. gadā (1:51,55).

Piedalījās 2009. gada Pasaules čempionātā, kur 800 m distancē ar rezultātu 1:46,90&nbsp;min nekvalificējās sacensību otrajai kārtai, ieņemot kopējo 16. vietu. Līdzīgu rezultātu, nepārvarot pirmo kārtu, uzrādīja arī 2010. gada Eiropas čempionātā 1500 m distancē — 24. vieta ar rezultātu 3:45,21&nbsp;min. 2011. gada Universiādē viņš izcīnīja 6. vietu ar rezultātu 3:49,35&nbsp;min. 2011. gada Pasaules čempionātā viņš startēja neveiksmīgi, nepārvarēdams pirmo sacensību kārtu, kopvērtējumā ierindojoties 30. vietā. 2012. gada Eiropas čempionātā D. Jurkevičs 800 m distancē ar laiku 1:48,59&nbsp;min ierindojās 26. vietā priekšsacīkstēs, tādējādi nekvalificējoties nākamajai kārtai. Savukārt 1500 metru distancē viņš izcīnīja 6. vietu, finālā distanci veikdams 3:47,36&nbsp;min. Piedalījās , kur 1500 m priekšsacīkstēs ierindojās 25. vietā ar rezultātu 3:41,40 min, tikai par 0,48 s atpaliekot no rezultāta, kas bija nepieciešams, lai kvalificētos pusfinālam.

2012. gada Latvijas čempionātā D. Jurkevičs uzstādīja Latvijas rekordu 3000 metru skrējienā (7:54,83), kļūstot par pirmo latvieti, kas distanci veicis ātrāk nekā 8 minūtēs. 2013. gadā viņš Latvijas rekordu šajā distancē uzlaboja līdz 7:52,05, bet 2014. gada jūnijā — līdz 7:49,51. 2014. gada jūlijā labojis vecāko Latvijas rekordu - 2000 m distanci veica 5:05,45 minūtēs, par gandrīz sešām sekundēm labojot Genādijam Hlistovam kopš 1965. gada piederošo rekordu.

2015. gada Eiropas čempionātā telpās Prāgā D. Jurkevičs uzstādīja jaunu Latvijas rekordu 1500 m skrējienā (3:42,84), kas tomēr nebija pietiekoši, lai kvalificētos finālam.

## Personiskie rekordi

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* LVS profils
Leitis

**Leitis** ir novecojis lietuvieša apzīmējums. Vēl leitis var būt:

## Filma
* Leitis, 2018. gada filma

## Cilvēka uzvārds
* Voldemārs Leitis, publicists
* Jānis Leitis, vieglatlēts

## Skatīt arī
* Lietava (zeme)
Arnis Rumbenieks

**Arnis Rumbenieks** (dzimis  Valmierā) ir latviešu vieglatlēts, startē soļošanas sacensībās, dažkārt arī maratona skrējienā. Viņa treneris ir tēvs Aivars Rumbenieks, savulaik bijis soļotājs.

## Karjera
2005. gada Pasaules jaunatnes čempionātā 10 000 metru soļošanā ierindojās 9. vietā. 2009. gada Eiropas U-23 čempionātā viņš 20 km distancē tika diskvalificēts. Izcīnījis uzvaru 2008. gada Latvijas čempionāta 50 km distancē. A. Rumbenieks piedalījās 2010. gada Eiropas čempionātā, kur 20 km distancē ierindojās 23. vietā; būdams pēdējais starp finišējušajiem, viņš šajās sacensībās tomēr uzstādīja savu sezonas labāko rezultātu (1:30:50).

Kvalificējās startam . Tajās viņš izcīnīja 45. vietu ar rezultātu 1:26:26. 2013. gada Pasaules čempionātā Maskavā, Krievijā, izcīnīja 42. vietu.

 ieņēma 37. vietu 50 km soļošanā.

2019. gada maijā Alītā uzrādīja jaunu personisko rekordu 50 km distancē 3.57:09, tādējādi kvalificējoties Pasaules čempionātam. 2019. gada Pasaules čempionātā Dohā finišēja 21. vietā. Savu personisko rekordu vēlreiz pārspēja 2020. gada oktobrī, sacensībās Ukrainas pilsētā Ivanofrankivskā finišējot 5. vietā ar rezultātu 3.55:27. Vēlreiz personisko rekordu 50 km soļošanā laboja 2021. gada maijā Eiropas kausu izcīņā Podebradi, Čehijā, sasniedzot rezultātu 3.51:51.

 50 km distancē ieņēma 37. vietu. 2022. gada Pasaules čempionātā ASV pilsētā Jūdžīnā 35 km distancē, kas pasaules čempionātu vēsturē notika pirmo reizi, ieguva 37. vietu. 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā 35 km soļojumā ieņēma 32. vietu.

## Personiskie rekordi

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* LVS profils
Jānis Leitis

**Jānis Leitis** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu vieglatlēts, startējis tāllēkšanas un 400 m disciplīnās, retāk skrēja citas sprinta distances. Latvijas rekordists 400 m distancē (45,53, uzstādīts 2018. gadā), personiskais rekords tāllēkšanā — 7,98 metri (2011). J. Leitis ir 2009. gada Eiropas čempions tāllēkšanā U-23 vecuma grupā.

## Karjera
Pirmais starptautiskais panākums J. Leitim bija 2008. gadā, kad viņš ierindojās 14. vietā 400 m skrējienā Pasaules junioru čempionātā. 2009. gadā viņš kļuva par Eiropas čempionu U-23 vecuma grupā, kad sacensībās Kauņā uzvarēja ar 7,90 m tālu personisko rekordu. Atzīstami startēja 2010. gada Eiropas čempionātā pieaugušajiem, tomēr, aizlecot tuvu savam personiskajam rekordam (7,87 m), nekvalificējās finālam, paliekot 20. vietā kopvērtējumā. Divkārtējs Latvijas čempions tāllēkšanā, tāpat vienu reizi uzvarējis arī 200 m sprintā.

2012. gada Eiropas čempionāta priekšskrējienā J. Leitis laboja savu personisko rekordu 400 m skrējienā par vairāk kā pussekundi (45,92 s), kvalificējoties pusfinālam. Viņa uzstādītais rezultāts bija otrs visu laiku labākais Latvijas vieglatlētu sasniegums 400 m distancē, tikai par 0,04 sekundēm atpaliekot no Vjačeslava Kočerjagina 1991. gadā uzstādītā Latvijas rekorda. Nākamajā dienā notikušajā pusfinālā viņš savu personisko rekordu uzlaboja līdz 45,88 sekundēm, tādējādi atkārtot V. Kočerjagina rezultātu un kvalificējoties . Eiropas čempionāta kopvērtējumā viņš ierindojās 9. vietā. Lai varētu startēt 4×100 metru stafetē, J. Leitim bija jāpiedalās tāllēkšanas kvalifikācijā (citādi viņam nebūtu atļauts startēt citās Eiropas čempionāta disciplīnās), kvalifikācijā viņam vienīgajā ieskaitītajā mēģinājumā izdevās tikai 5,88 metrus tāls lēciens (32. vieta). Čempionāta noslēgumā J. Leitis startēja 4×100 metru stafetes komandas sastāvā kopā ar Ņikitu Paņkinu, Sandi Sabajevu un Jāni Mezīti, priekšsacīkstēs ieņemot 12. vietu ar rezultātu 40,46 sekundes.  viņš priekšsacīkstēs ar 46,41 s ātru skrējienu ierindojās 35. vietā, tādējādi nekvalificējoties nākamajai kārtai. 2013. gada janvārī uzstādīja Latvijas rekordu 400 m telpās.

2017. gada 25. jūnijā Eiropas komandu čempionāta otrās līgas sacensībās Telavivā J. Leitis laboja Latvijas rekordu 400 m distancē, kura līdzautors pats bija kopš 2012. gada, par 0,28 sekundēm, paceļot to līdz 45,60 s.

2018. gada Eiropas čempionātā savā 400 m priekšskrējienā uzstādīja jaunu Latvijas rekordu (45,56 s) un iekļuva pusfinālā. Pusfinālā viņš atkārtoti laboja rekordu (45,53 s), bet finālā neiekļuva, kopvērtējumā ieņemot 15. vietu.

Pēc karjeras beigām kļuvis par uztura speciālistu, docētājs Rīgas Stradiņa universitātes Sporta un uztura katedrā.

## Personiskie rekordi

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Leitis: "Ceru, ka spēšu ielēkt elitē"
Atis Vaisjūns

**Atis Vaisjūns** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu vieglatlēts, startēja desmitcīņas sacensībās. Personiskais rekords 7737 punkti.

Piedalījās 2009. gada Pasaules čempionātā, kur ar iegūtajiem 7507 punktiem ierindojās 34. vietā, un 2010. gada Eiropas čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Manipura

**Manipura** (, *maṇipur*) ir viens no Indijas štatiem. Manipura robežojas ar trim citiem Indijas štatiem: Mizorāmu, Asamu un Nāgālendu, kā arī ar vienu valsti - Mjanmu. Manipuras platība ir 22 347 km², šeit dzīvo aptuveni 2,39 miljoni iedzīvotāju, no kuriem vairākums pieder pie manipuru etniskās grupas. Štata administratīvais centrs ir Imphāla.

## Ārējās saites
Natālija Portmane

**Natālija Portmane** (; dzimusi **Natālija Heršlāga**  Jeruzalemē, Izraēlā) ir Izraēlā dzimusi ASV aktrise. Aktrises karjeru uzsāka 1994. gada filmā "Leons". Vislabāk pazīstama ar lomu "Zvaigžņu karu" filmu sērijā. Paralēli "Zvaigžņu karu" filmēšanai Natālija Portmane ieguva bakalaura grādu psiholoģijā Hārvarda Universitātē. 2005. gadā viņa saņēma Zelta globusa balvu kā labākā otrā plāna aktrise filmā "Tuvāk" (2004).

2011. gadā Portmane saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise par galveno lomu fimā "Melnais gulbis" (2010). Par šo lomu Portmane saņēma arī Zelta globusa balvu, BAFTA kino balvu un vairākas citas balvas.

Portmane attēlojusi lomas tādās filmās kā "Tikai ne šeit" (1999), "Tur, kur sirds" (2000), "Aukstais kalns" (2003), "Parku štats" (2004), "V ir vendeta" (2005), "Gojas rēgi" (2006), "Manas melleņu naktis" (2007), "Brīnumu veikals" (2007), "Otra Boleinu meita" (2008), "Mīlestība un citi neiedomājami apstākļi" (2009), "Tors" (2011), "" (2013), "Iznīcināšana" (2018), "Lūsija debesīs" (2019).

2008. gada maijā Portmane bija jaunākā Kannu kinofestivāla žūrijas locekle. Portmane uzākusi arī kinorežisores karjeru. Viņa ir režisore un producente filmai *[[A Tale of Love and Darkness]]* (2015), kurā pati attēlo galveno lomu.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Viktorija (Austrālija)

**Viktorija** () ir viens no Austrālijas štatiem. Lai arī Viktorija ir viens no mazākajiem Austrālijas štatiem, tas ir otrs apdzīvotākais štats. Viktorijā dzīvo aptuveni 5,427 miljoni iedzīvotāju (apmēram ceturtā daļa no visiem Austrālijas iedzīvotājiem). Savukārt no šiem iedzīvotājiem ap 70% dzīvo štata administratīvajā centrā Melburnā. Štats ir nosaukts bijušās Apvienotās Karalistes karalienes Viktorijas vārdā.

## Ārējās saites
Joahims fon Ribentrops

**Ulrihs Frīdrihs Vilhelms Joahims fon Ribentrops** (; dzimis , miris ) bija Nacionālsociālistiskās Vācu Strādnieku Partijas pilnvarotais ārpolitikas jautājumos, vēlāk Vācijas vēstnieks Lielbritānijā un Vācijas ārlietu ministrs no 1938. līdz 1945. gadam.

## Dzīvesgājums
Dzimis armijas virsnieka ģimenē. Pirms Pirmā pasaules kara daudz dzīvoja ārzemēs, ilgāku laiku Kanādā. Pirmā pasaules kara laikā karoja Austrumu un Rietumu frontē. Vēlāk dienēja par štāba virsnieku Stambulā, kur iepazinās ar Franci fon Pāpenu. Pēc kara 1920. gadā apprecējās ar bagāta dzirkstošo vīnu tirgotāja meitu.

1932. gadā Ribentrops iestājās NSDAP. Kādu laiku darbojās kā vidutājs starp Hitleru un toreizējo kancleru Pāpenu, 1939. gadā veda sarunas ar Staļinu par sadarbības līguma (Molotova—Ribentropa pakts) slēgšanu.

Nirnbergas procesa laikā savu vainu neatzina un uzstāja, ka visus svarīgos lēmumus pieņēma Hitlers personīgi. Tomēr arī ieslodzījuma esot saglabāja stingru lojalitāti Hitleram. Viņš esot teicis:* Pat ar visu to ko es šodien zinu, ja šajā kamerā ienāktu Hitlers un teiktu man *Dari to*, es darītu.* Kā kara noziedznieks sodīts ar nāvi.

## Ārējās saites
Saldējums

200px|thumb|Saldējuma deserts
**Saldējums** ir uzputots un saldēts pārtikas produkts, ko pamatā gatavo no piena, saldā krējuma, kā arī augļu un ogu sulas vai biezeņa. Kā piedevas saldējumam var pievienot dažādas garšvielas, svaigus vai žāvētus augļus, riekstus, olas, olu pulveri, kafiju, kakao, šokolādi, iesalu, vanilīnu, kanēli, citronskābi u.c. Lai saldējumam būtu viendabīga konsistence un ražošanas laikā neveidotos lieli ledus kristāli, tiem pievieno stabilizatorus, no kuriem izplatītākie ir agars, algināti, karagenīns, želatīns, ciete un nātrija kazeināti.

## Vēsture

Pirmās norādes par saldētu ēdienu izgatavošanu no ūdens bifeļu piena atrodamas Tanu dinastijas laikā Senajā Ķīnā. Viduslaiku Eiropā saldējums esot parādījies, kad sorbeta (šerbeta) saldēšanas recepti no sava Ķīnas ceļojuma atvedis Marko Polo. 

18. gadsimtā Anglijā saldējumu sāka izgatavot no piena produktiem. Pirmo saldējuma rūpnīcu atvēra 1851. gadā Baltimorā ASV.

## Saldējuma porcija
ASV saldējumam var būt šādas sastāvdaļas:

* Vairāk kā 10% piena tauku un parasti 10% līdz 16% (var būt pat augstāk) parasto tauku
* No 9% līdz 12% piena beztauku sastāvdaļu (olbatumvielas, laktoze u.c.)
* No 12% līdz 16% saldvielas, kas parasti ir saharozes un glikozes bāzes kukurūzas sīrupa saldvielu kombinācija
* No 0,2% līdz 0,5% stabilizatoru un emulgatoru
* No 55% līdz 64% ūdens, kas ir no piena un pārējām saldējuma sastāvdaļām

Šīs sastāvdaļas tiek procentuāli aprēķinātas pēc saldējuma svara. Ja tiek runāts par pareiza uztura jautājumiem, saldējuma sastāvdaļu procentuālais sadalījums ir vairāk kā būtisks. Jāatzīst, ka saldējums noteikti nav no tiem produktiem, kas satur vismazāk kaloriju. Pat tā sauktie maz kaloriju saldējumi satur daudz kaloriju, piemēram, Bena un Džerija beztauku vaniļas īriss satur 150 kalorijas (630kJ) uz pus tasi tā lielā cukura sastāva dēļ.

## Saldējuma konuss
Mis Māršalas Pavārgrāmatā, kas tika izdota 1888. gadā, tiek apstiprināts, ka saldējumu var pasniegt konusā, taču ideja par to radusies jau pirms tās. Agnese Māršala bija sava laika slavena recepšu pierakstītāja. Viņa arī palīdzēja popularizēt saldējumu. Viņa patentēja un izgatavoja saldējuma veidotāju un bija pirmā, kas ierosināja izmantot šķīdinātās gāzes, lai sasaldētu saldējumu.

Uzticami pierādījumi vēsta, ka saldējumi konusos tika pasniegti jau 19. gadsimtā, un to popularitāte tika būtiski palielināta svētā Lūisa pasaules gadatirgū 1904. gadā. Balstoties uz leģendu, šajā gadatirgū saldējuma tirgotājiem beigušās kartona kastes, kurās atradušies saldējumi, tāpēc viņi vairs nespēja pārdot saldējumus. Netālu no saldējumu stenda atradies Sīrijas vafeļu stends, kuram ar pārdošanu nevedās, jo karstā laikā neviens vafeles pirkt nevēlējās. Vafeļu tirgotāji, redzot neveiksmi un saprotot, ka var palīdzēt un piepelnīties, piedāvāja veidot konusus, ierullējot saldējumu vafelēs. Jaunais produkts tika veiksmīgi pārdots, bet pārējie pārdevēji, kas uzzināja par šo ideju, steidzās to īstenot arī savā pārdošanā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Līvija Plavinska

**Līvija Plavinska** (dzimusi 1959. gada 3. augustā Lejas Ančupānos) ir latviešu politiķe, bijusi 11. Saeimas deputāte.

## Biogrāfija
Dzimusi 1959. gadā Rēzeknes rajona, Verēmu pagasta Lejas Ančupānos. 1977. gadā beigusi Rēzeknes 5. vidusskolu. 1982. gadā absolvējusi Latvijas Valsts universitātes Ķīmijas fakultāti, iegūstot kvalifikāciju ķīmiķis—pasniedzējs un specializāciju radiācijas ķīmiķis. Pēc augstskolas beigšanas divus gadus strādāja LVU Ķīmijas fakultātes Fizikālās ķīmijas katedrā par mācību meistaru un elektroķīmijas laboratorijas vadītāju. 1988. gadā strādājusi par sēklkopības agronomi. 2004. gadā ieguvusi maģistra grādu valsts pārvaldē Daugavpils Universitātē.

## Politiskā darbība
Pēc pārcelšanās uz Nautrēnu pagastu 1983. gadā, pildījusi komjauniešu sekretāres, bet vēlāk partijas sekretāres pienākumus sovhozā "Nautrēni".

1989. gadā pirmoreiz tika ievēlēta par Nautrēnu pagasta padomes priekšsēdētāju un strādāja šajā amatā nepilnus 20 gadus līdz 2009. gadam. 2009. gadā pašvaldību vēlēšanās tika ievēlēta par Rēzeknes novada domes deputāti, vadīja Teritorijas attīstības, Plānošanas, Tautsaimniecības, Vides un infrastruktūras jautājumu pastāvīgās komitejas, kā arī bija Nautrēnu pagasta pārvaldes pārzine.

2008. gadā bija viena no partijas "Pilsoniskā savienība" dibinātājiem, tika ievēlēta par "Pilsoniskās savienības" valdes locekli un Rēzeknes novada nodaļas vadītāju. Kopš 2010. gada jūlija ir politisko partiju apvienības "Vienotība" (vēlāk — partijas "Vienotība") Rēzeknes nodaļas vadītāja.

Kandidēja 11. Saeimas vēlēšanās no Vienotības saraksta, bet netika ievēlēta.  kļuva par 11. Saeimas deputāti Jāņa Lāčplēša vietā.

## Privātā dzīve
Precējusies ar Jāni Plavinski, ir divas meitas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* "Latvijas ļaudis" profils
* CVK profils
Prinča Čārlza kalni

**Prinča Čārlza kalni** () ir kalnu sistēma Austrumantarktīdā, Maka Robertsona Zemes austrumos gar Lemberta glečera un Eimerija šelfa ledāja rietumu malu. Stiepjas ziemeļu - dienvidu virzienā ap 650 km. Veidojas no izkliedētiem nunatakiem, kas galveinokārt sastāv no pirmskembrija metanogulumiem un gneisiem. Kalnu sistēma sastāv no vairākām atsevišķām kalnu grēdām, izteiktākās no kurām ir Atosa, Portosa un Aramisa grēdas ziemeļdaļā. Starp grēdām no Polārā plato uz šelfa ledāju noplūst vairāki šļūdoņi, lielākie no kuriem ir Fišera glečers, Haribdas glečers un Skillas glečers.

Kalnus pirmoreiz novēroja operācijas Highjump lidotāji 1946./1947. gadā. Detālāku izpēti veica Austrālijas antarktiskās ekspedīcijas 1954.-1961. gadā. Nosaukta 1956. gadā par godu Apvienotās Karalistes troņmantniekam Princim Čārlzam.

Kalnu austrumu pakājē pie Bīvera ezera kopš 1982. gada darbojas Krievijas vasaras polārstacija Sojuza, kā arī vairākas Austrālija vasaras stacijas un lauka nometnes (Doversa, Bīverleika, Montkresvela).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Surging of Fisher Glacier, Eastern Antarctica: Evidence from geomorphology
Vaisjūns

**Vaisjūns** var būt:
* Atis Vaisjūns — latviešu vieglatlēts;
* Oskars Vaisjūns — latviešu vieglatlēts.
Maskavas Valsts universitāte

**M. Lomonosova Maskavas Valsts universitāte** () jeb **Maskavas Universitāte** () ir lielākā un vecākā Krievijas universitāte.
thumb|Maskavas Valsts universitātes panorāma
Universitāte tika izveidota 1755. gadā pēc krievu zinātnieka Mihaila Lomonosova iniciatīvas. Sākotnēji universitātes nosaukums bija Maskavas Universitāte, bet 1940. gadā tās nosaukumā tika iekļauts M. Lomonosova vārds, godinot tās dibinātāju. 

Šobrīd M. Lomonosova Maskavas Valsts universitātē ir 9 zinātniski pētnieciskie institūti, 40 fakultātes, vairāk kā 300 katedras, kā arī vairākas filiāles ārvalstīs, tostarp Sevastopolē, Astanā, Taškentā, Baku, Dušanbē, Erevānā un Koperā.. Universitātē studē vairāk kā 45 tūkstoši studentu. Profesoru, pasniedzēju un zinātniskā personāla skaits ir apmēram 5 tūkstoši. Kopš 1992. gada Maskavas Valsts universitātes rektors ir akadēmiķis Viktors Sadovņičijs. Saskaņā ar starptautisko *Times Higher Education* augstskolu reitingu Maskavas Universitāte ieņem 155. vietu pasaules augstskolu reitingā.

## Ar Maskavas Universitāti saistītie Latvijas cilvēki

* Justs Kristiāns fon Loders
* Oto fon Hūns
* Fricis Brīvzemnieks
* Frīdrihs Veinbergs
* Indriķis Alunāns
* Vladimirs Kovaļevskis
* Francis Balodis
* Jānis Dzirne
* Kārlis Davidovs
* Pauls Kalniņš
* Jānis Čakste
* Vladimirs Mincs
* Andrejs Priedkalns
* Mstislavs Keldišs
* Elhonons Goldbergs
* Gustavs Zemgals
* Aleksandrs Čaks
* Mārtiņš Bruņenieks
* Verners Tepfers
* Hermanis Albats
* Eduards Pulpe
* Fricis Zilbers
* Aleksandrs Kociņš
* Edvins Magnuss
* Vilis Holcmanis
* Hermanis Apsītis
* Jānis Jansons
* Pauls Dāle
* Jānis Straubergs
* Kārlis Puriņš
* Mārtiņš Abuls
* Pēteris Leitāns
* Mintauts Čakste
* Pēteris Stērste
* Rūdolfs Alksnis
* Aleksandrs Gubens
* Jānis Princis
* Edvards Kalniņš
* Kārlis Barons (ārsts)
* Alfrēds Bīlmanis
* Pēteris Voldemārs Pommers
* Kārlis Krēsliņš
* Augusts Lietavietis
* Pēteris Šmits
* Atis Ķeniņš
* Jānis Ducens
* Kārlis Pauļuks
* Kārlis Straubergs
* Jānis Straubergs
* Arnolds Spekke
* Alfrēds Birznieks
* Aivars Endziņš
* Rūsiņš Mārtiņš Freivalds
* Franks Gordons
* Arvīds Barševskis
* Normunds Vilnītis
* Andrejs Elksniņš
* Inesis Feldmanis
* Antons Ozols
* Alfrēds Jānis Vītols
* Viesturs Reņģe
* Ilga Kreituse ‎
* Ilma Čepāne ‎

## Atsauces
Prince Charles

**Prince Charles** būt:
* Princis Čārlzs - Apvienotās Karalistes troņmantnieks
* Prinča Čārlza kalni
Šleks

**Šleks** (*Schleck*) var būt:
* Andi Šleks (*Andy Schleck*; 1985) — Luksemburgas riteņbraucējs;
* Frenks Šleks (*Fränk Schleck*; 1980) — Luksemburgas riteņbraucējs.
Kehra

**Kehra** () ir pilsēta Igaunijas ziemeļu daļā, Harju apriņķa Anijas pagasta administratīvais centrs. Pilsēta atrodas pie Jegalas upes, aptuveni 40 km uz austrumiem no Tallinas.

## Vēsture
Kehra vēsturiskajos avotos pirmo reizi minēta 1241. gadā Dāņu zemes grāmatā kā *Kethre*. Gadsimtiem ilgi tā bija neliels ciems, kura attīstību paātrināja Tallinas—Pēterburgas dzelzceļa līnijas izbūve 1870. gadā.

Igaunijas brīvības cīņu laikā 1919. gada janvārī pie Kehras notika izšķiroša kauja, kurā Igaunijas spēki, izmantojot bruņuvilcienu, apturēja Padomju Krievijas karaspēka virzību uz Tallinu. Šai uzvarai par godu pie dzelzceļa stacijas ir uzstādīts piemineklis.

Mūsdienu pilsētas izaugsme sākās 1938. gadā, kad šeit tika atvērta valsts celulozes rūpnīca. 1945. gadā Kehra ieguva lielciema statusu, bet 1993. gadā — pilsētas tiesības. No 2002. gada tā administratīvi ietilpst Anijas pagasta sastāvā.

## Saimniecība
Kehra ir nozīmīgs rūpniecības centrs. Pilsētas lielākais darba devējs ir papīra un iepakojuma ražošanas uzņēmums *Horizon Tselluloosi ja Paberi AS*, kas turpina vēsturiskās celulozes rūpnīcas tradīcijas. Uzņēmums eksportē savu produkciju uz vairāk nekā 70 valstīm.

Pateicoties dzelzceļa stacijai un Tallinas tuvumam, Kehra kalpo arī kā dzīvesvieta daudziem galvaspilsētā strādājošajiem.

## Kultūra un sports
Pilsētā darbojas Kehras ģimnāzija, mākslas un mūzikas skola, kā arī bibliotēka. Kehra ir valsts mērogā pazīstama ar savu rokasbumbas komandu *HC Kehra*, kas vairākkārt kļuvusi par Igaunijas čempioni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Absorbcijas spektrs

[thumb|250px|Fraunhofera līnijas - tumšas absorbcijas līnijas [Saules spektrā]]
**Absorbcijas spektrs** ir gāzu, šķidrumu, cietu vielu absorbēto elektromagnētisko viļņu sadalījums pa viļņu garumiem vai frekvencēm. Absorbcijas līnijspektrā uz nepārtrauktā baltās gaismas spektra fona redzamās tumšās līnijas atbilst atoma absorbēto gaismas kvantu enerģijai.
Dītrihs fon Keizerlings (kanclers)

**Dītrihs fon Keizerlings** (*Diedrich Graf von Keyserling*; 1713—1793) bija krievu-austriešu-turku kara dalībnieks, Kurzemes un Zemgales hercogistes valstsvīrs, iestājās par Saksijas un Prūsijas ietekmes palielināšanos hercogistē.

## Dzīvesgājums
Dītrihs fon Keizerlings bija cēlies no senas Kurzemes Keizerlingu dzimtas. Viņa tēvs bija Oktes un Līgutu muižu īpašnieks brīvkungs Oto Ernests fon Keizerlings, bet māte Marija Sibilla, dzimusi fon der Reke, pēc citiem datiem, Anna Sibilla, dzimusi Manteifele.

Keizerlings studēja Kēnigsbergas un Jēnas universitātēs. Ķeizarienes Annas valdīšanas laikā 1734. gadā viņš sāka strādāt sava pusbrāļa Pēterburgas Zinātņu akadēmijas prezidenta un Krievijas vēstnieka Polijā un Saksijā Hermaņa Kārļa fon Keizerlinga kancelejā. 1735. gadā iestājās Krievijas impērijas karadienestā un 1735. gadā piedalījās Polijas mantojuma karā (1733—1738), pēc kura samazinājās Polijas-Lietuvas ietekme Kurzemes hercogistē. 1736.—1738. gadā kā grāfa Pētera Lasī ģenerāladjutants piedalījās krievu-austriešu-turku karā. 1737. gadā Keizerlings bija Azovas dragūnu vienības komandieris, ieguva pulkveža pakāpi.

Pēc atvaļināšanās no karadienesta 1739. gadā apprecējās ar baronesi Annu Aleksandrīni fon Manteifeli, no kuras viņam piedzima astoņi dēli un astoņas meitas, no kuriem 10 izdzīvoja līdz pieaugušā vecumam. 1747. gadā Keizerlings ieguva Blīdenes muižu, 1751. gadā kļuva par Bauskas pilskungu, 1754. gadā par Polijas karaļa kambarkungu, 1758. gadā par slepenpadomnieku.

1759. gadā pēc Saksijas prinča Kārļa Kristiana Jozefa iecelšanas par Kurzemes hercogu Keizerlings kļuva par hercogistes kancleru. 1763. gadā pēc hercoga Ernesta Johana Bīrona atjaunošanas amatā viņš atstāja valsts dienestu.

1786. gadā Prūsijas karalis Frīdrihs Vilhelms II viņu ar pēcnācējiem iecēla par Vācu nācijas Svētās Romas impērijas grāfu.

Miris 1793. gada 13. novembrī Jelgavā.

Dītrihs fon Keizerlings bija Johanītu ordeņa bruņinieks, par piedalīšanos turku karā apbalvots ar vācu Svētās Annas ordeni. Par nopelniem Polijas—Lietuvas un Saksijas labā apbalvots ar Baltā ērgļa ordeni un Svētā Staņislava ordeni.

## Atsauces
Amanda Bīrda

**Amanda Reja Bīrda** (; dzimusi  Ņūportbīčā, Kalifornijas štatā, ASV) ir profesionāla amerikāņu peldētāja un modele. Viņa galvenokārt startē kraulā uz krūtīm un kompleksajā peldēšanā. Piedalījusies četrās Olimpiskajās spēlēs (1996, 2000, 2004, 2008), kopumā izcīnījusi septiņas medaļas, visvairāk — 2004. gadā Atēnās. 1996. gadā Atlantā izcīnīja vienu zeltu un divus sudrabus, 2000. gadā Sidnejā — bronzas medaļu — un 2004. gadā Atēnās — zeltu un divus sudrabus.

A. Bīrdai ir piederējuši divi pasaules rekordi 200 m kraulā uz krūtīm, kopumā viņa bija pasaules rekordiste nedaudz vairāk nekā divus gadus (2003. gada 25. jūlijs — 2004. gada 10. jūlijs; 2004. gada 12. jūlijs — 2005. gada 29. jūlijs).

## Personīgie rekordi
* 100 m krauls uz krūtīm: 1:07,42
* 200 m krauls uz krūtīm: 2:22,44
* 200 m kompleksā peldēšana: 2:11,70

## Ārējās saites

*  

* USA Swimming profils
Menzīsa kalns

**Menzīsa kalns** () ir Prinča Čārlza kalnu augstākā virsotne. Izvietojusies grēdas dienvidu galā Fišera glečera dienvidu malā starp Beilisa un Meitera kalniem. Pirmoreiz ieraudzījis ANARE ekspedīcijas lidotājs Sītons 1956. gadā; nosaukts par godu tā laika Austrālijas premjerministram Robertam Menzīsam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Menzīsa kalna fotoattēli
Jekaterina Čekele

**Jekaterina Čekele** (dzimusi  Ventspilī) ir Latvijas vieglatlēte, sprintere. Kopā ar Ievu Zundu, Marlēnu Reimani un Sandru Krūmu startēja 2010. gada Eiropas čempionātā vieglatlētikā 4x100 m stafetē, kurā Latvijas komanda ieņēma 16. vietu 18 komandu konkurencē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Menzies

***Menzies*** var būt:

* Roberts Menzīss (*Robert Menzies*; 1894—1978) — Austrālijas politiķis un valstsvīrs;
* Menzīsa kalns (*Mount Menzies*) — Prinča Čārlza kalnu augstākā virsotne Antarktīdā.
Bostonas "Red Sox"

**Bostonas "Red Sox"** () ir profesionāls beisbola klubs no Bostonas, Masačūsetsas štata, ASV. Klubs spēlē Augstākās Beisbola līgas (MLB) Amerikāņu līgas Austrumu divīzijā. Klubs tika dibināts 1901. gadā. Savas mājas spēles tas kopš 1912. gada aizvada *Fenway* parkā. Klubs kopumā ir izcīnījis 9 MLB Pasaules sēriju titulus, pēdējo no tiem — 2018. gadā.

## Literatūra
* Nowlin, Bill; Prime, Jim (2005). *Feud: The Red Sox, The Yankees, and the Struggle of Good versus Evil*. Rounder Books. . 
* Stout, Glenn; Johnson, Richard A. (2000). *Red Sox Century*. Houghton Mifflin Company. .

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* MLB profils
Bīvera ezers

**Bīvera ezers** () ir ar ledu klāts saldūdens ezers Antarktīdā. Izvietojies Eimerija oāzē Prinča Čārlza kalnu austrumu piekājē, no austrumiem ar Džeti pussalu norobežotajā pakavveida Bīvera ieplakā, ko aizpilda stagnanta Nemesīdas glečera mēle. Tiek uzskatīts par lielāko Antarktīdas ezeru. Ezers pieder pie tā sauktajiem plūdmaiņas (epišelfajiem) ezeriem, jo zem Nemesīdas glečera un Eimerija šelfa ledāja ir hidroloģiski savienots ar okeānu; ezera virsma atrodas okeāna virsmas līmenī. Ezers savienots ar 6 km uz dienvidaustrumiem esošo Radoka ezeru ar Pagodromas aizu.

Ezers atklāts 1956. gadā Austrālijas antarktiskās ekspedīcijas gaitā un nosaukts pēc De Havilland Canada DHC-2 Beaver lidmašīnām, kas intensīvi izmantoja ezera virsmu kā nolaišanās laukumu 1957. gada izpētes ekspedīcijas laikā.

Bīvera ieplakas austrumos atrodas Ļedovoje ezers, kura krastā kopš 1982. gada darbojas Krievijas vasaras polārstacija Sojuza. Bīvera ezera dienvidrietumu krastā ierīkota austrāliešu vasaras lauka nometne Bīverleika.

## Atsauces
Filips Alio

**Filips Alio** (; dzimis , Vovā, Francijā) ir bijušais sacīkšu braucējs, kas piedalījās Formula 1 sacensībās no . līdz . un no . līdz . gadam. Pārstāvējis *[[RAM Racing|RAM]]*, *[[Ligier]]*, *[[Larrousse]]* un *[[McLaren]]* komandas.

Pirms karjeras uzsākšanas F1, viņš no 1976. līdz 1977. gadam piedalījās Formula Renault čempionātā. 1978. gadā kļuva par šī čempionāta uzvarētāju braucot BP Racing komandā. Pēc tam pārgāja uz Francijas F3 čempionātu. Finišēja 3. vietā savā pirmajā sacīkstē. Līdz 1983. gadam piedalījās Formula 2 čempionātā. Tajā pašā gadā piedalījās arī Lemānas 24 stundu sacīkstēs, izcīnot 3. vietu.

1984. gadā debitēja Formulā 1, braucot *[[RAM Racing]]* komandā, bet negūstot panākumus, finišu sasniedza tikai trīs reizes. Pēc tam kad *Ligier* komandas pilots Žaks Lafits tika savainots, saņēma piedāvājumu pārstāvēt šo komandu. Savu pirmo punktu izcīnīja . gada . 1987. gadā pārgāja uz *Larrousse* komandu, bet 1990. gadā atgriezās *Ligier*. Deviņdesmito gadu sākumā pārtrauca dalību Formula 1 un pievērsās salonautomobiļu sacensībām, pārstāvot Žana Tota vadīto *[[Peugeot]]* komandu. . gadā mēģināja atgriezties Formula 1 čempionātā pārstāvot *Larrousse* komandu, bet 1994. gadā kļuva par *McLaren* komandas testpilotu.

Pēc Formula 1 karjeras pārtraukšanas nolēma pievērsties politikai. Strādāja par sacīkšu komentētāju un piedalījas ziemas rallijos un rallijā Parīze-Dakara.
Tomāšs Surovijs

**Tomāšs Surovijs** (; dzimis  Banskā Bistricā) ir bijušais slovāku hokejists, kreisās malas uzbrucējs, Slovākijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 126 spēles Nacionālās hokeja līgas kluba Pitsburgas "Penguins" sastāvā. Karjeras lielāko daļu pavadījis dažādās Eiropas vadošajās hokeja līgās, kļūstot par trīskārtēju Slovākijas Ekstralīgas čempionu. Slovākijas izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļas 2012. gada pasaules čempionātā.

## Spēlētāja karjera
2010.—11. sezonā Surovijs pārstāvēja Rīgas "Dinamo" vienību.

## Ārējās saites
* 
* The Internet Hockey Database profils
Madison

***Madison*** var būt:
* Džeimss Medisons (*James Madison*; 1751—1836) — ASV prezidents;
* Maikija Medisone (*Mikey Madison*; 1999) — ASV aktrise;
* Medisona (*Madison*) — pilsēta ASV.
Tyler

**Tyler** var būt:
* Džons Tailers (*John Tyler*), ASV desmitais prezidents (1790.—1862.)
* Liva Tailere (*Liv Tyler*), amerikāņu aktrise (dzimusi 1977.)
Ēriks Bernārs

**Ēriks Bernārs** (; dzimis  Martižē, Francijā) — franču autosportists, piedalījies Formula 1 sacīkstēs no .gada līdz .gadam un .gadā.

1985.gadā kļuva par Formula Renault čempionu, bet 1987.gadā par Francijas F3 vicečempionu. 1988.gadā piedalījās Formula 3000 sacensībās, izcīnot uzvaru Heresā. .gadā aizvadīja 2 sacīkstes F1, pārstāvot *Larrousse* komandu. Arī nākamajā gadā viņš turpināja pārstāvēt *Larrousse* komandu, trīsreiz izcīnot punktus, kopvērtējumā 13.vieta. .gadā veicās vājāk, izdevās izcīnīt tikai vienu punktu. Japānas GP treniņbraucienos piedzīvoja avāriju, kurā salauza kāju. .gadā pēc atveseļošanās kļuva par *Ligier* komandas testpilotu, bet .gadā kļuva par šīs komandas pamatpilotu. Izmantojot to, ka .gada Vācijas GP izstājās daudzi līderi, izcīnīja savu vienīgo goda pjedestālu. Šajā pašā gadā, 1 sacīkstē pārstāvēja *Lotus* komandu. Pēc F1 karjeras beigšanas piedalījās FIA GT un ALMS sacensībās.
22. gadsimts

**22. gadsimts**, arī ** gadsimts**, būs gadsimts, kurš pēc Gregora kalendāra sāksies mūsu ēras  un beigsies . Tas būs otrais gadsimts mūsu ēras trešajā tūkstošgadē.

## Gaidāmie notikumi

* 2113. gada 8. decembris - Gredzenveida Saules aptumsums, (9 min 35 s), Saules Saross 134.
* 2114. gada 3. jūnijs - Pilns Saules aptumsums, (6 min 32 s), Saules Saross 139.
* 2126. gada 16. oktobris - Pilns Saules aptumsums, (4 min 0 s), Saules Saross 155.
* 2131. gada 19. decembris - Gredzenveida Saules aptumsums, (10 min 14 s), Saules Saross 134.
* 2132. gada 13. jūnijs - Pilns Saules aptumsums, (6 min 55 s), Saules Saross 139.
* 2149. gada 30. decembris - Gredzenveida Saules aptumsums, (10 min 42 s), saross 134.
* 2150. gada 25. jūnijs - Saules aptumsums (7 min 14 s), saross 139. Šī būs pirmā reize, kad aptumsums ilgst ilgāk par 7 minūtēm, kopš 1973. gada 30. jūnija, kad Concorde prototips 73 minūtes sekoja aptumsuma vietai.
* 2168. gada 10. janvāris - Gredzenveida Saules aptumsums, (10 min 55 s), saross 134.
* 2168. gada 5. jūlijs - Ilgākais pilnais Saules aptumsums 3. tūkstošgadē ar ilgumu 7 minūtes un 26 sekundes, saross 139.
* 2186. gada 20. janvāris - Gredzenveida Saules aptumsums, (10 min 53 s), saross 134.
* 2186. gada 16. jūlijs - Pilns Saules aptumsums ar 7 minūtēm un 29 sekundēm (ļoti tuvu teorētiskajam maksimumam), saross 139. Tiek prognozēts, ka tas ir garākais aptumsums 10 000 gadu periodā, sākot no 4000. gada p.m.ē līdz 6000. gadam (aptumsuma prognozes sastādīja Freds Espenaks no NASA un GSFC.DEPP).

## Atsauces
Lincoln

***Lincoln*** var būt:
* Abrahams Linkolns — Amerikas Savienoto Valstu prezidents no 1861. līdz 1865. gadam;
* Linkolna (ASV) — pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs;
* Linkolna (Anglija) — pilsēta Apvienotajā Karalistē;
* Lincoln (automašīna) — luksusa klases automašīnas;
* Linkolns (filma) - 2012. gada filma

## Skatīt arī
* Linkolns
* Linkolna
Broks Troters

**Broks Troters** (: dzimis  Brendonā, Kanādā) ir kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2017) pārstāv SM līgas vienību Oulu "Kärpät".

Savas karjeras laikā aizvadījis divas spēles Nacionālajā hokeja līgā. 2010.—2011. gada sezonu aizvadīja KHL kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Pēc vairākām NCAA čempionātā aizvadītām sezonām Troters profesionāļa karjeru sāka 2007.—08. gada sezonā AHL kluba Hamiltonas "Bulldogs" rindās. Turpmākajās sezonās viņš vairākkārt tika izsaukts uz NHL klubu Monreālas "Canadiens", taču debiju tā rindās piedzīvoja vienīgi 2010. gada 6. februārī. 2009.—10. gada sezona bija arī Trotera rezultatīvākā karjerā, 75 "Bulldogs" sastāvā aizvadītajās spēlēs atzīmējoties ar 77 rezultativitātes punktiem.

2010. gada 28. jūlijā Troters noslēdza divu gadu līgumu ar KHL klubu Rīgas "Dinamo", tā rindās nākamajā sezonā atzīmējoties ar 29 punktiem 46 spēlēs.

2011. gada 4. jūlijā uzbrucējs noslēdza viena gada līgumu ar "Canadiens", jauno sezonu sākot Hamiltonas "Bulldogs" rindās. Jau oktobrī viņš tika aizmainīts uz Fīniksas "Coyotes", sezonas turpinājumā spēlējot Portlendas "Pirates" rindās. 2012. gada martā "Pirates" hokejistu aizmainīja uz Sentdžonsas "IceCaps", kuras sastāvā Troters noslēdza sezonu.

Pēc divām izlaistām sezonām 2014. gada jūnijā Troters uz pārbaudes laiku pievienojās KHL klubam Zagrebas "Medveščak". Tā rindās viņš spēlēja līdz decembra vidum, kad tika atlaists. Pāris dienas vēlāk hokejists atgriezās Rīgas "Dinamo", tās sastāvā noslēdzot sezonu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
* The Internet Hockey Database profils
Formula 3000

thumb|Formula 3000 mirklis pēc starta.|alt=Formula 3000 car in 2022, Slovak hillclimb championship - round 1, Slovakiaring
**Formula 3000**, saīsinājumā **F3000** — formulu čempionāts, kas norisinājās no 1985. - 2004. gadam. Aizstāja pirms tam pastāvošo Formula 2 čempionātu. Kopš 2005. gada aizstāts ar GP2 čempionātu.

Kā galvenie Formula 3000 izveidošanas iemeslie jāmin:

* Formula 2 čempionāta sadārdzināšanās;
* Cosworth DFV aizvietošanas Formulā 1 ar turbodzinējiem;
* FIA vēlēšanās izveidot „pēdējo pakāpienu“ jaunajiem braucējiem pirms nokļūšanas F1.

## Vēsture
Dalībai čempionātā daudzas komandas izvēlējās iegādāties March speciāli izgatavotās šasijas 85B. AGS un Ralt piedalījās čempionātā ar pašu ražotām šasijām, Lola izmantoja savu veco CART šasiju, bet vēl trīs komandas izmantoja vecās F1 šasijas — *[[Tyrrell]]* 012, *[[Williams F1|Williams]]* FW08C un *[[Arrows]]* A6, taču šie bolīdi izrādījās pārāk smagi. Pirmos trīs gadus vairākums komandu izmantoja *Lola*, *March* un *Ralt* ražotās šasijas. 1988. gadā kā šasiju ražotājs čempionātam pievienojās *[[Reynard]]*, kas faktiski kopš 1993. gada kļuva par vienīgo Formula 3000 šasiju piegādātāju.

1996. gadā *FIA* mēģināja padarīt čempionātu lētāku un vienlīdzīgāku spēku samēros. Komandas drīkstēja izmantot tikai viena ražotāja šasijas (*Lola*), riepas (*[[Avon]]*) un dzinējus (*[[Zytek]]*). Tas noveda arī pie tā, ka čempionāts neturpināja savu attīstību. Jaunas šasijas parādījās tikai vienreiz trīs gados. Formula 3000 tehnoloģiskajā attīstības līmenī sāka zaudēt daudziem Formula 3 čempionātiem.

Kopš 1998. gada norisinājās kopā ar Formula 1 čempionāta Eiropas posmiem.

Neizturot konkurenci ar citiem formulu čempionātiem (tādiem kā *[[European F3000]]*, *[[World Series by Nissan]]*, *[[Formula Renault V6 Eurocup]]*) Formula 3000 čempionāts tika aizstāts ar GP2.

Formula 3000 šasijas pašlaik tiek izmantotas daudzos citos čempionātos, piemēram, Eiropas Formula 3000, *[[Formula Holden]]*.

## Čempioni

## Interesanti fakti
* Neviens no Formula 3000 čempioniem nav uzvarējis Formula 1 čempionātā. Tikai trīs no viņiem ir uzvarējuši kādā no F1 sacīkstēm: Žans Alezī, Olivjē Panī un Huans Pablo Montoija, turklāt ne vairāk par vienu reizi, izņemot Montoiju, kuram ir 7 uzvaras;
* Bruno Žunkeira, Sebastjēns Burdē un Huans Pablo Montoija ir uzvarējuši IndyCar čempionātā;
* no F1 čempioniem vienīgi Fernando Alonso un Deimons Hills ir piedalījušies Formula 3000 sacensībās.
2004. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas

**6. Eiropas Parlamenta vēlēšanas** notika Eiropas Savienības 25 dalībvalstīs 2004. gada 10.-13. jūnijā. Vēlēšanas notika neilgi pēc 2004. gada Eiropas Savienības paplašināšanās, tajās ievēlēja 732 Eiropas Parlamenta deputātus.

Eiropas Parlamenta vēlēšanas Latvijā notika 2004. gada 12. jūnijā. Tās bija pirmās Eiropas Parlamenta vēlēšanas pēc Latvijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Nobalsoja 577 881 pilsoņi jeb 41,34% vēlētāju.

## Skatīt arī
* 2004. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas Latvijā