open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Etiopijas—Sudānas robežkonflikts (2020—2022)

thumb|Etiopija un Sudāna kartē
**Etiopijas—Sudānas robežkonflikts (2020–2022)** bija militārs un politisks konflikts starp Etiopiju un Sudānu, kas izcēlās saistībā ar neskaidru robežlīniju un teritoriju īpašumtiesībām Al-Fašagas (pazīstams arī kā Abjejas) apvidū, kā arī pie Tekezes upes. Konflikts ietvēra gan bruņotus sadursmju gadījumus, gan diplomātiskas spriedzes situācijas un tika uzskatīts par vienu no nopietnākajiem abu valstu strīdiem pēdējo desmitgažu laikā.

## Priekšvēsture
Strīdīgā teritorija atrodas Sudānas austrumu daļā, Galafas un Al-Fašagas apvidos, un tai ir ievērojama lauksaimnieciska nozīme. Koloniālajā laikmetā (1902. un 1907. gadā) starp Britu Sudānu un Etiopiju tika noslēgti līgumi, kas noteica robežu, tomēr tās precīza demarkācija praktiski netika īstenota. 20. gadsimta otrajā pusē šo teritoriju apdzīvoja gan etiopiešu (īpaši amharu un tigraju) lauksaimnieki, gan sudāniešu kopienas, kas bieži izmantoja robežu sezonālai migrācijai un zemes apstrādei.

Robežas jautājums ilgu laiku tika risināts diplomātiski, tomēr iekšējie konflikti Etiopijā (īpaši Tigrajas karš) vājināja valdības kontroli pierobežā, ļaujot sudāniešu spēkiem nostiprināt savas pozīcijas.

## Konflikta gaita
2020. gada beigās, sākoties Tigrājas karam, Sudānas armija izmantoja situāciju, lai ieietu strīdīgajā Al Fašagas teritorijā, kuru līdz tam lielā mērā kontrolēja etiopiešu fermeri un vietējās pašaizsardzības vienības. Etiopija reaģēja, nosūtot karaspēku, un decembrī–janvārī notika vairāki bruņoti sadursmju gadījumi ar upuriem no abām pusēm.  

2021. gada laikā robežā tika novērota militāra eskalācija — abpusēja artilērijas apšaude, kontrolpunktu veidošana un lauksaimniecības zemju konfiskācija. Tika ziņots par civiliedzīvotāju bēgšanu no konflikta zonas un infrastruktūras bojājumiem. Sudānas puse apgalvoja, ka tā “atjaunojusi savu suverenitāti” pār likumīgi piederošo teritoriju, savukārt Etiopija apsūdzēja Sudānu “invāzijā un situācijas politiskā izmantošanā”.

2022. gadā tika panākts trausls miera periods, taču robeždemarkācijas jautājums joprojām palika neatrisināts. Āfrikas Savienība un ANO vairākkārt aicināja abas valstis atgriezties pie sarunu formāta un izvairīties no bruņotas konfrontācijas.

## Sekas
Konflikts izraisīja desmitiem militāru un civilu upuru, kā arī vairākus tūkstošus bēgļu, kas pārcēlās uz Sudānas iekšieni. Pēc ANO datiem, 2021. gada laikā vairāk nekā 50 000 cilvēku pameta savas mājas pierobežas reģionos.  

Kopš 2020. gada decembra Sudānas bruņotie spēki pakāpeniski pārņēma kontroli pār aptuveni 90–95% no strīdīgās teritorijas. Neskaidrie īpašumtiesību un etniskās identitātes jautājumi turpina ietekmēt abu valstu politiskās attiecības, padarot šo konfliktu par ilgtermiņa drošības problēmu Austrumāfrikā.

## Atsauces
Anrī Ravinskis

**Anrī Ravinskis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu hokejists, malējais uzbrucējs. Viņam ir sākuma līmeņa līgums ar NHL klubu Vankūveras "Canucks", pašlaik spēlē tā fārmklubā Ebotsfordas "Canucks" Amerikas hokeja līgā.

## Spēlētāja karjera
### Klubi
A. Ravinskis ir HK Prizma audzēknis. 2019.—2020. gada sezonu viņš aizvadīja Kanādā, spēlējot Toronto "Red Wings" rindās GTHL U-18 līgā. 2020. gadā atgriezās Latvijā un pievienojās Latvijas Optibet hokeja līgas komandai HS Rīga. Latvijas augstākajā līgā debitēja 17 gadu vecumā 2020. gada 12. septembrī pret HK Dinaburga un guva punktu ar rezultatīvu piespēli. Pirmos vārtus Latvijas līgā guva savā trešajā spēlē  pret HK Zemgale. Sezonas laikā Ravinskis kopā aizvadīja 31 spēli, gūstot 14 vārtus un atdodot 8 rezultatīvas piespēles, kļuva par komandas labāko vārtu guvēju un otro rezultatīvāko spēlētāju pēc Gustava Ozoliņa. 

2021. gada Kanādas hokeja līgu (CHL) draftā ar 34. numuru viņu izvēlējās Kvebekas junioru hokeja līgas (QMJHL) komanda *[[Blainville-Boisbriand Armada]]*. Nacionālās hokeja līgas draftā viņš netika izraudzīts, bet piedalījās Arizonas "Coyotes" attīstības nometnē. Pirms 2021.—2022. gada sezonas Ravinskis pievienojās *Blainville-Boisbriand Armada* vienībai un aizvadīja tajā divas sezonas.

2023. gada vasarā Ravinskis parakstīja 1+1 gada līgumu ar Somijas otrās pēc līmeņa līgas *[[Mestis]]* komandu Imatras "Ketterä". Regulārajā sezonā 45 spēlēs viņam bija 30 punkti (14 vārti un 16 rezultatīvas piespēles), bet izslēgšanas spēlēs Ravinskis 16 spēlēs guva 7 vārtus un atdeva 3 rezultatīvas piespēles. Viņa pārstāvētā komanda iekļuva *Mestis* līgas finālā, kur piekāpās Īsalmi "Peli-Karhut". Pēc sezonas Ravinskis pagarināja līgumu ar *Ketterä* uz vēl vienu gadu. 2024. gada decembrī viņš tika izīrēts Somijas augstākās līgas komandai Hemēnlinnas HPK, bet 2025. gada janvārī parakstīja ilgtermiņa līgumu ar šo klubu. Ravinskis savu pirmo spēli Somijas līgā aizvadīja 2024. gada 18. decembrī pret Pori "Ässät", jau savā debijā izceļoties ar vārtiem un rezultatīvu piespēli. Līdz regulārās sezonas beigām piedalījās 27 spēlēs un guva 17 rezultativitātes punktus (8+9), bet trīs izslēgšanas spēlēs palika bez punktiem.

2025. gada maijā Ravinskis parakstīja divu gadu sākuma līmeņa līgumu ar Nacionālās hokeja līgas klubu Vankūveras "Canucks". Viņš nepiedalījās nevienā no pirmssezonas pārbaudes spēlēm, jo atguvās pēc trūces operācijas. Pirms sezonas sākuma viņš tika nosūtīts uz fārmklubu Amerikas hokeja līgā — Ebotsfordas "Canucks".

### Latvijas izlase
Latvijas U-18 izlases rindās piedalījās 2021. gada Pasaules čempionātā jauniešiem (U-18). Viņš tika nosaukts par vienu no trim labākajiem izlases spēlētājiem šajā turnīrā. 2022. un 2023. gadā spēlēja Pasaules čempionātā junioriem. Latvijas pieaugušo izlases rindās debitēja 2023. gadā pārbaudes spēlēs. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2025. gadā. Pirmos vārtus pasaules čempionātā guva  pret Slovēniju.

## Karjeras statistika
### Klubi

### Izlase

## Atsauces

## Ārējās saites
Basename

***basename*** ir *[[Unix]]* komandrindas programma, kas atgriež faila nosaukumu, noņemot ceļu līdz tam.

To izmanto skriptos un komandās, lai iegūtu tikai faila vārdu bez direktorijas informācijas.
Comm

***comm*** ir *[[Unix]]* komandrindas programma, kas salīdzina divus sakārtotus teksta failus un parāda to kopīgās un atšķirīgās rindas.

To bieži izmanto, lai analizētu failu saturu vai apvienotu datu sarakstus.
Csplit

***csplit*** ir *[[Unix]]* komandrindas programma, kas sadala teksta failu vairākos mazākos failos pēc norādītiem paraugiem vai rindām.

To izmanto, lai automātiski sadalītu lielus failus skriptos vai datu apstrādē.
Gēltahta

thumb|Oficiālie Gēltahtas reģioni Īrijā
**Gēltahta** (īru: *An Ghaeltacht*) ir sociolingvistisks un administratīvs jēdziens, kas apzīmē reģionus Īrijā, kuros īru valoda saglabājusies kā dzīva kopienas valoda. Šie reģioni oficiāli noteikti un klasificēti pēc valodas lietojuma intensitātes, balstoties uz regulāriem valodas pētījumiem un statistiku.

Galvenās Gēltahtas teritorijas atrodas rietumu piekrastē — Donegolas, Mejo, Golvejas, Kerri un Korkas grāfistēs, kā arī mazākos apgabalos Voterfordā un Mītā. Šie reģioni aptver gan lauku apvidus, gan nelielas pilsētas.

Gēltahtas reģionos īru valoda tiek lietota:

* izglītībā (īru valodas skolās – *scoileanna lán-Ghaeilge*),
* pašpārvaldē,
* medijos (*Raidió na Gaeltachta*, *TG4*),
* kultūras un reliģiskajā dzīvē.

## Vēsturiskais konteksts
Pēc īru valodas pakāpeniskās nomaiņas ar angļu valodu no 17. līdz 19. gadsimtam, Īrijas valdība 20. gadsimtā uzsāka mērķtiecīgu politiku valodas atdzīvināšanai. 1926. gadā tika oficiāli noteiktas Gēltahtas robežas, un kopš tā laika tās kalpo par galveno īru valodas saglabāšanas pamatu.

## Demogrāfija
Saskaņā ar Īrijas Centrālās statistikas pārvaldes (CSO) 2022. gada tautas skaitīšanas datiem, Gēltahtas reģionos dzīvo aptuveni 100 000–110 000 iedzīvotāju, kas veido apmēram 2% no Īrijas kopējā iedzīvotāju skaita. Tomēr tikai daļa no šiem iedzīvotājiem lieto īru valodu kā ikdienas saziņas līdzekli. 2022. gada dati rāda, ka aptuveni 20 000–25 000 cilvēku Gēltahtā joprojām runā īru valodā ikdienā mājās un kopienā. Šie cilvēki veido tā dēvēto “*core Gaeltacht*” jeb kodolzonu, kur valoda ir dzīvā formā nodota starp paaudzēm.

Valodnieki iedala Gēltahtas teritorijas trīs galvenajās kategorijās pēc īru valodas vitalitātes (Fiontar & DCU, 2015):

Jaunākās paaudzes (līdz 25 gadiem) biežāk apgūst īru valodu skolā, bet retāk to lieto ārpus izglītības iestādēm. Kopš 1980. gadiem vērojama pakāpeniska Gēltahtas iedzīvotāju samazināšanās un valodas lietojuma sarukums. Tomēr pēdējās desmitgadēs novērojama mērena stabilizācija, pateicoties valsts un ES atbalstam, jaunām izglītības iniciatīvām un digitalizācijai. Daži pilsētu apgabali ārpus tradicionālās Gēltahtas (īpaši Dublinā un Belfāstā) veido “urbānās Gēltahtas” jeb jaunas īru valodas kopienas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Slepenais aģents (2025. gada filma)

**"Slepenais aģents"** () ir 2025. gada *[[neo-noir]]* vēsturiska politiskā trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Klebers Mendosa Filju. Filmā galvenās lomas atveido Vagners Moura, Karluss Fransisku, Tanija Marija, Roberiu Diogeniss, Marija Fernanda Kandidu, Gabriels Leone un Udo Kīrs.

Filmas darbība norisinās 1977. gadā Brazīlijas militārās diktatūras laikā. Filmā bijušais skolotājs Armandu (Moura) bēg no savas noslēpumainās pagātnes un atgriežas dzimtajā pilsētā Resifi, kur viņš plāno bēgšanu no Brazīlijas represīvā militārā režīma.

Filma ir starptautisks kopražojums starp Brazīliju, Franciju, Vāciju un Nīderlandi. Filmas "Slepenais aģents" pirmizrāde notika  78. Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Filma saņēma plašu kritiķu atzinību, tai skaitā Mouram saņemot festivāla labākā aktiera balvu, savukārt Filju saņemot festivāla labākā režisora balvu. Filmu nominēja 98. Kinoakadēmijas balvai kategorijās "Labākā filma", "Labākais aktieris galvenajā lomā" (Moura), "Labākā aktieru atlase" un "Labākā starptautiskā spēlfilma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Vagners Moura

**Vagners Manikoba de Moura** (; dzimis ) ir Brazīlijas aktieris un kinorežisors.

Vislabāk pazīstams ar Pabla Eskobara lomu televīzijas seriālā *[[Narcos]]* (2015—2016), par ko saņēmis Zelta globusa balvas nomināciju, kā arī ar lomu filmā "Slepenais aģents" (2025), par ko saņēmis Kannu kinofestivāla labākā aktiera balvu.

Uzskatīts par vienu no starptautiski populārākajiem Brazīlijas aktieriem. Ieguvis plašu atpazīstamību ar galveno lomu kriminālfilmā "Elites vienība" (*Tropa de Elite*, 2007) un turpinājumā *[[Tropa de Elite 2 – O Inimigo Agora é Outro]]* (2010). Holivudā debitējis ar lomu Nīla Blomkampa filmā "Elizeja" (2013). Mouras pirmā vadošā loma Holivudā bija kopā ar Kirstenu Danstu Aleksa Gārlenda asa sižeta filmā "Pilsoņu karš" (2024).

## Ārējās saites
Deivids Gross

**Deivids Džonatans Gross** (, ; dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu teorētiskais fiziķis, viens no nozīmīgākajiem 20. un 21. gadsimta elementārdaļiņu teorijas un kvantu lauka teorijas pētniekiem. 2004. gadā viņš kopā ar Frenku Vilčeku un Deividu Policeru saņēma Nobela prēmiju fizikā "par asimptotiskās brīvības atklāšanu stiprās mijiedarbības teorijā". Šis atklājums sniedza būtisku izpratni par kvantu hromodinamiku (QCD) un kodolspēku mijiedarbības raksturu starp kvarkiem un gluoniem. Grosa pētījumi nostiprināja QCD kā fundamentālu teoriju, kas apraksta spēcīgo kodolspēku, un izskaidroja dziļi neelastīgās izkliedes eksperimentālos novērojumus, pierādot, ka kvarki pie augstām enerģijām mijiedarbojas vāji. Papildus darbam kvantu hromodinamikā Gross ir devis būtisku ieguldījumu stīgu teorijas attīstībā, īpaši heterotisko stīgu konstrukcijā, dualitātes un skaitliskās simetrijas koncepcijās, kā arī pētījis konfinementa problēmu un nelineārās kvantu lauka teoriju īpašības.

Deivids Gross ir Kalifornijas Universitātes Santabarbarā profesors un Kavli teorētiskās fizikas institūta (KITP) dibinātājs un direktors, kur veicinājis starptautisku sadarbību un jaunu virzienu attīstību fundamentālajā fizikā. Deivids Gross tiek plaši uzskatīts par vienu no vadošajiem mūsdienu teorētiskajiem fiziķiem, kura darbi būtiski ietekmējuši elementārdaļiņu fizikas, kvantu lauku teorijas un kosmoloģijas izpratni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maikls Bouens

**Maikls Aleksanders Bouens** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, kurš plašāk pazīstams pēc lomām filmās "Nogalināt Bilu, 1. daļa", "Nogalināt Bilu, 2. daļa" un "Džekija Brauna", kā arī kā Denijs Pikets seriālā "Pazudušie" un Džeks Velkers seriālā "Pārkāpt robežu".

## Dzīvesgājums
Maikls Bouens dzimis 1953. gadā 21. jūnijā, Hjūstonā, Teksasā, mākslinieka Maikla Bouena un aktrises Sonijas Sorelas ģimenē. Pēc tam, kad viņa māte atkārtoti apprecējās, Bouens kļuva par aktieru Kīta un Roberta Keradīna pusbrāli.

## Karjera
Saskaņā ar dažādiem avotiem, Maikls Bouens debiteja kā aktieris vai nu filmā *[[Forbiden World]]* vai filmā *[[Valley Girl]]*, kur viņš filmējās kopā ar jauno Nikolasu Keidžu. Sākot ar 1986. gada filmu *Echo Park*, Bouens sāka īpaši nopietni gatavoties lomas atveidošanai. Pēc paša aktiera teiktā, viņš sākotnēji gatavojies *[[Audi (auto)|Audi]]* reklāmai, kurai bija nepieciešams vācu akcents. Šī akcenta apguve palīdzēja viņam iegūt lomu filmā *Echo Park*, un Bouens arī trīs nedēļu laikā dabiski ieguva muskuļu masu, lai atveidotu kultūristu šajā filmā.

Maikls Bouens atveidoja vieslomas seriālos "Ceļojošais bruniņieks" un *[[21 Jump Street (seriāls)|21 Jump Street]]*, kā arī atveidoja nelielas ļaundaru lomas filmās "Beverlihilsas policists 3" un "Krusttēvs 3", pirms 1997. gadā ieguva otrā plāna lomu Kventina Tarantīno filmā "Džekija Brauna". Pateicoties šai sadarbībai ar Tarantīno, Bouens vēlāk atveidoja otrā plāna lomu "Nogalināt Bilu" duoloģijā, kā arī atveidoja nelielu lomu filmā         "Atsvabinātais Džango". 1999. gadā aktieris atveidoja otrā plāna lomu filmā "Magnolija".

2004. gadā Maikls Bouens piedalījās filmā "Atmaksa stunda", kur galveno lomu atveidoja Dveins Džonsons. 2006. gadā Bouens parādījās seriālā "Pazudušie" otrajā sezonā, kur divās sērijās atveidoja Deniju Piketu. Vēlāk viņš atkārtoja šo lomu vēl piecās trešajā sezonā sērijās. 2012. gadā Bouens atveidoja neonacistu līderi Džeku Velkeru populārā seriāla "Pārkāpt robežu" piektajā sezonā. Jau gatavojoties lomai filmā "Atsvabinātais Džango", Bouens, kura svars parasti bija aptuveni 81 kilogrami, samazināja to līdz 73 kilogramiem. Džeka Velkera lomai viņš centās saglabāt šo svaru, ievērojot stingru diētu. Džeka lomai Maiklu Bouenu iedvesmoja mafijas algots slepkava Ričards Kuklinskis.

Pēc tam Maikls Bouens galvenokārt piedalījās vieslomās tādos seriālos kā "Grejas anatomija", "Kāsla metode" un *[[Animal Kingdom (seriāls)|Animal Kingdom]]*.

## Izvēlēta filmogrāfija

### Filma

### Televīzija

## Atsauces

## Ārējās saites
CARICOM

**Karību kopiena** jeb **CARICOM** (angļu: *Caribbean Community*) ir starpvaldību organizācija, kas apvieno Karību jūras reģiona valstis ar mērķi nodrošināt ciešāku politisko, ekonomisko un sociālo sadarbību. Tā tika dibināta 1973. gadā ar Čaguaramasas līguma (*Treaty of Chaguaramas*) parakstīšanu, kas noteica juridisko pamatu kopienas darbībai. Viens no galvenajiem CARICOM uzdevumiem ir veicināt reģionālo ekonomisko integrāciju, izveidojot kopēju tirgu un ekonomisko telpu, kas pazīstama kā Karību vienotais tirgus un ekonomika (*CSME – Caribbean Single Market and Economy*). Organizācija tiecas arī uz koordinētu ārpolitiku, efektīvāku dabas resursu izmantošanu un sociālekonomisko attīstību, īpašu uzmanību pievēršot ilgtspējīgai attīstībai, izglītībai, veselībai un vides aizsardzībai.

Papildus ekonomiskajai dimensijai CARICOM veicina funkcionālo sadarbību tādās jomās kā zinātne un tehnoloģijas, kultūra, sporta politika un drošība, tādējādi stiprinot kopīgu reģionālo identitāti. Organizācijas darbības būtiska sastāvdaļa ir solidaritātes veicināšana starp mazajām salu attīstības valstīm, kuras saskaras ar līdzīgām problēmām — ekonomisko ievainojamību, ierobežotiem dabas resursiem un klimata pārmaiņu radītajiem draudiem. CARICOM institucionālā struktūra ietver Galotņu sanāksmi, kas ir augstākais lēmējinstitūts, kā arī Ministru padomi un vairākas specializētās aģentūras, piemēram, Karību Attīstības banku (*Caribbean Development Bank*) un Karību sabiedrības veselības aģentūru (*CARPHA*).

## Dalībvalstis
Pašlaik Karību kopienā (CARICOM) ir 15 pilntiesīgas dalībvalstis un 5 asociētie dalībnieki:

### Asociētie dalībnieki

## Ārējās saites
Valsts ārkārtas stāvokļa komiteja

**Valsts ārkārtas stāvokļa komiteja** (krievu: *Государственный комитет по чрезвычайному положению*) bija Padomju Savienības valdības pagaidu orgāns, kas īslaicīgi pārņēma kontroli 1991. gada augustā, mēģinot novērst Padomju Savienības sabrukumu un saglabāt komunistisko režīmu.

## Vēsture
Komiteja tika izveidota 1991. gada 19. augustā, to vadīja augsta līmeņa Padomju Savienības valdības locekļi un militārpersonu grupa, iesaistot gan komunistiskās partijas, gan drošības struktūras. Galvenais mērķis bija saglabāt centrālo varu un novērst PSRS sabrukumu, pieprasot prezidentam Mihailam Gorbačovam piekrist ārkārtas stāvokļa ieviešanai. Šāds pasākums faktiski apstādinātu parlamentārās procedūras, ierobežotu politiskās un preses brīvības un nodrošinātu VĀSK kontroli pār valsts drošības aparātu.

VĀSK darbība ilga tikai dažas dienas, jo tā sastapās ar plašām sabiedriskām protestu akcijām Maskavā un citās republiku galvaspilsētās, kā arī ar nevēlēšanos lielākajā daļā valsts pārvaldes aparāta aktīvi atbalstīt Augusta puča iniciatorus. Puča neveiksme radīja būtisku politisko krīzi centrālajā varā, parādot, ka Padomju Savienības prezidents un komunistiskās partijas augstākā vadība vairs nespēj efektīvi kontrolēt valsti, kā arī radīja juridiskas un politiskas iespējas republiku neatkarības atjaunošanai.

Baltijas valstīs (Igaunijā, Latvijā un Lietuvā) šie notikumi tika uztverti kā skaidrs signāls, ka neatkarības atjaunošanai no Maskavas puses nav nopietnu militāru vai politisku šķēršļu. VĀSK neveiksme būtiski samazināja centrālās varas autoritāti un deva iespēju Baltijas republiku valdībām pastiprināt savas neatkarības deklarācijas un nostiprināt jau iepriekš pieņemto politisko statusu. Dažas dienas pēc puča sabrukuma visas trīs Baltijas valstis pasludināja pilnīgu neatkarību vai juridiski nostiprināja tās neatkarības statusu, kam sekoja starptautisks atbalsts un diplomātiska atzīšana. Šie procesi bija nozīmīgs pagrieziena punkts ne tikai Baltijas reģiona politiskajā attīstībā, bet arī PSRS sabrukuma paātrināšanā kopumā, veicinot centrālās varas destabilizāciju un republikāņu pašnoteikšanās procesu visā Savienībā.

## Dalībnieki
Galvenie komitejas locekļi bija:

* Genādijs Janajevs – viceprezidents, VĀSK vadītājs;

* Vladimirs Krjučkovs – Valsts drošības komitejas (KGB) priekšsēdētājs;

* Dmitrijs Jazovs – Padomju Savienības Aizsardzības ministrs;

* Valērijs Pavlovs – Padomju Savienības premjerministra vietnieks;

* Boriss Pugo – Iekšlietu ministrs; kā Iekšlietu ministrs viņa ministrija bija atbildīga par Maskavas iedzīvotāju kontroli, barikāžu apspiešanu un protesta akciju apspiešanu, taču viņa lēmumi un pasākumi cieta neveiksmi, jo sabiedrība un daļa aparāta atsaucās pret puča iniciatoriem.

## Funkcijas un darbība
VĀSK mēģināja ieviest ārkārtas stāvokli visā Padomju Savienībā, ierobežot politiskās partijas un preses brīvību, mobilizēt militārus resursus un kontrolēt valsts drošības struktūras, kā arī izolēt prezidentu Gorbačovu un kontrolēt likumdošanu.

## Ārējās saites
Almahano

**Almahano** () ir neliela pašvaldība un apdzīvota vieta Spānijā, Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā, Sorijas provincē. Tā ietilpst Sorijas tiesas apgabalā (*partido judicial de Soria*) un Almarsas komarkā (*Comarca de Almarza*). Pašvaldības teritorija aizņem aptuveni 9,9 km², un 2024. gadā tajā dzīvoja 182 iedzīvotāji. Almahano atrodas vēsturiski un ģeogrāfiski nozīmīgā apvidū Kastīlijas ziemeļaustrumos, kur savulaik atradās romiešu nometne *El Mejano*, kas, pēc tradīcijas, varētu būt devusi nosaukumu šai vietai. Pilsētas nosaukums, visticamāk, cēlies no arābu vārda, kas nozīmē “ceļu krustojums”, lai gan iespējami arī latīņu izcelsmes skaidrojumi no vārda *mōjo* — “robežzīme” vai “zemes norobežojums”.

Vēsturē Almahano minēta jau viduslaikos, un teritorija bija apdzīvota kopš romiešu un rekonkistas laikiem. Tiek uzskatīts, ka 1430. gada 16. jūlijā šeit tika noslēgts Mahano pamiers starp Kastīlijas un Aragonas karaļvalstīm. Mūsdienās Almahano saglabājusi lauku kopienas raksturu, bet tās kultūras un arhitektūras mantojums Sv. Andreja Apustuļa gotiskā baznīca, Soledades ermitāža un Salcedo dzimtas muiža atspoguļo reģiona vēsturisko un reliģisko tradīciju. Pašvaldība ir pazīstama ar vietējām svinībām, īpaši patronu svētkiem par godu Jaunavai no Rozārijas un Svētajam Stefanam, kas notiek augusta beigās, kā arī ar procesiju *Los Farolillos*, kas katru oktobri simboliski apvieno iedzīvotājus kopīgā gaismas un ticības rituālā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jaundžordžija

**Jaundžordžija** () ir Zālamana Salu valstij piederoša sala Klusajā okeānā, administratīvi ietilpst Rietumu provincē. Galvenās apdzīvotās vietas ir Munda un Nora salas rietumos un Sege salas dienvidaustrumos. Lielākā daļa iedzīvotāju ir melanēzieši. Galvenās saimniecības nozares ir zveja un mežrūpniecība.

## Ģeogrāfija
Sala atrodas Zālamana salu arhipelāga vidusdaļā, ietilpst Jaundžordžijas salu grupā. Sala vulkāniskas izcelsmes, kalnaina, augstākā virsotne ir Mases kalns 860 m vjl. Salu ieskauj koraļļu rifs. Ainavā dominē tropiskie lietusmeži.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ed (teksta redaktors)

***ed*** ir teksta redaktors, kas iekļauts *[[Unix]]* sistēmā. Tā ir viena no pirmajām teksta rediģēšanas programmām *Unix* vidē.
Ex (teksta redaktors)

***ex*** ir tekstredaktors, kas balstīts uz *[[Ed (teksta redaktors)|ed]]* un kalpo par pamatu *[[Vi (teksta redaktors)|vi]]* redaktoram.
Bez partijām

**"Bez partijām"** ir 2025. gada rudenī veidojama politiska kustība, kurā apvienojušies politiķi, kuri iestājas pret Satversmē pašlaik noteikto vēlēšanu kārtību ar partiju sarakstiem un aicina to nomainīt ar balsošanu par atsevišķiem cilvēkiem. Kustības dibinātāji bija režisors Alvis Hermanis, uzņēmējs Armands Broks, bijušais "Apvienotā saraksta" zemkopības ministrs Didzis Šmits, bijušais prezidenta amata kandidāts no "Saskaņas" mācītājs Pēteris Sproģis un ekonomists Guntars Vītols no "Tauta. Zeme. Valstiskums." Nosaukums "Bez partijām" ir izvēlēts kā pagaidu.

Kustība pamato savu pozīciju ar partiju zemo popularitāti un vēlētāju balsošanu par mazāko ļaunumu, uzskatot, ka individuāla ievēlēšana ļaušot ievēlēt kompetentākos cilvēkus neatkarīgi no to partejiskās piederības.

Uzvarot vēlēšanās, kustība grib nekavējoties ierosināt Saeimas atlaišanu un jaunu vēlēšanu sarīkošanu pēc jaunās sistēmas. Neuzvarot, ievēlētie deputāti četru gadu garumā turpinātu popularizēt vēlēšanu kārtības maiņas nepieciešamību, vienlaikus veicot parastās deputātu funkcijas.

Kustība jau no paša sākuma izpelnījusies gan kritiku, gan atbalstu. Politologs Juris Rozenvalds izteicās, ka pie bezpartiju sistēmas nav no kā prasīt atbildību par deputāta laikā sastrādāto, kamēr no partijām šādu atbildību vēlētāji var pieprasīt. Turklāt partijai ir jau sagatavota kopīga platforma, pēc kuras strādāt, kas ievērojami vienkāršo darbu. Vairums Saeimas partiju izteikušās, ka neatbalsta piedāvātās idejas, tomēr vairākas arī atbalstījušas jauna politiskā spēka rašanos kā tādu. Savukārt partija "Platforma 21", kurā pēc Jūlijas Stepaņenko un dibinātāja Alda Gobzema aiziešanas trūkst populāru politiķu, piedāvājusi "Bez partijām" sadarbību. Šāda sadarbība ar kādu partiju kustībai būs nepieciešama, jo tā ir nokavējusi laiku, kad jauna partija drīkst piedalīties tuvākajās vēlēšanās patstāvīgi.

2025. gada nogalē Alvis Hermanis pameta paša veidoto politisko organizāciju "Bez partijām" un paziņoja, ir pievienojies partijai "Republika" un plāno pārveidot to, mainot nosaukumu uz "Mēs mainām noteikumus". Viņam pievienojās arī domubiedrs Jāzeps Baško, kurš organizāciju "Bez partijām" bija pametis jau iepriekš.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cut (Unix)

***cut*** ir ''Unix'' programma, kas paredzēta teksta apstrādei, izgriežot noteiktas kolonnas vai laukus no rindiņām.
Less (Unix)

***less*** ir ''Unix'' programma, kas ļauj skatīt faila saturu pa daļām, līdzīgi kā *[[more]]*, bet ar vairāk iespējām.
Sed

***sed*** ir ''Unix'' programma, kas darbojas kā straumes redaktors, apstrādājot tekstu pēc noteiktiem modeļiem.
Vi (teksta redaktors)

***vi*** ir tekstredaktors, kas paredzēts darbam *[[Unix]]* vidē. Tā ir viena no klasiskajām *Unix* teksta rediģēšanas programmām.
Xargs

***xargs*** ir ''Unix'' programma, kas izveido un izpilda komandas, izmantojot ievades datus kā argumentus.
Bez dvīņa

**"Bez dvīņa"** () ir 2025. gada ASV melnā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors un viens no galvenās lomas atveidotājiem ir Džeimss Svīnijs. Citas lomas atveido Dilans O'Braiens, Ešlinga Frančozi un Lorēna Greiema.

Filma stāsta par jaunu vīrieti, kurš, sērojot par sava dvīņu brāļa nāvi, sāk apmeklēt atbalsta grupu cilvēkiem, kuri zaudējuši savus dvīņus.

Filmas "Bez dvīņa" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā, kur tā saņēma skatītāju balvu kā labākā ASV drāmas filma. Filma saņēma augstu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Reihsbanka

thumb|Centrālkomitejas ēka, uzcelta 1940. gadā kā jauna Reihsbanka
**Reihsbanka** () bija Vācijas Impērijas, vēlāk Veimāras Republikas un Trešā reiha centrālā banka. Tā darbojās no 1876. līdz 1945. gadam un bija atbildīga par Vācijas naudas politiku, valūtas emisiju un finanšu sistēmas uzraudzību.

## Vēsture
Reihsbanka tika dibināta 1876. gadā pēc Vācijas apvienošanas, aizstājot vairākas reģionālās emisijas bankas. Tās galvenais uzdevums bija uzturēt vienotu valsts valūtu — vācu marku — un nodrošināt finanšu stabilitāti. Banka bija formāli neatkarīga no valdības, taču tai bija ciešas saiknes ar Impērijas kanclera biroju.

### Veimāras Republikas laiks
thumb|1 rentenmarka
Pēc Pirmā pasaules kara un Versaļas līguma noteikumiem Reihsbanka kļuva par svarīgu elementu valsts atjaunošanas procesā. Tomēr kara reparācijas un naudas emisijas politika izraisīja hiperinflāciju 1921.—1923. gadā.
1924. gadā tika ieviesta jauna valūta — rentemarka, un Reihsbanka reorganizēta, kļūstot par formāli neatkarīgu institūciju.

### Trešā reiha periods
[thumb|[Hjalmars Šahts]]
Pēc Ādolfa Hitlera nākšanas pie varas 1933. gadā Reihsbanka pakāpeniski zaudēja neatkarību. Tās prezidents Hjalmars Šahts īstenoja programmu, kas atbalstīja bruņošanās finansēšanu, izmantojot t.s. *Mefo vekseļus*. 1939. gadā Šahtu nomainīja Valters Funks, kurš cieši sadarbojās ar Ekonomikas ministriju un SS struktūrām.

Otrā pasaules kara laikā Reihsbanka iesaistījās nacistu režīma ekonomiskajos un noziedzīgajos mehānismos — tostarp glabājot zeltu un citas vērtības, kas konfiscētas okupētajās teritorijās un koncentrācijas nometnēs.

### Likvidācija
Pēc Vācijas kapitulācijas 1945. gadā Reihsbanka darbība tika pārtraukta. Sabiedroto okupācijas iestādes pārņēma tās aktīvus un arhīvus. 1948. gadā Rietumvācijā tās funkcijas pārņēma *[[Deutsche Bundesbank]]*, bet Austrumvācijā — *Deutsche Notenbank* (vēlāk Valsts banka).

## Bijušie prezidenti

* Hermanis fon Dehs (1876—1890)
* Rūdolfs Havensštains (1908—1923)
* Hjalmars Šahts (1923—1930, 1933—1939)
* Valters Funks (1939—1945)

## Skatīt arī

* Reihsmarka

## Ārējās saites
Ielenkumā

**"Ielenkumā"** () ir 1992. gada asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Endrū Deiviss. Filmā galvenās lomas atveido Stīvens Sigāls, Tomijs Lī Džonss un Gērijs Bjūsijs.

Filma stāsta par ASV karakuģa pavāru un bijušo karavīru, kurš kļūst par vienīgo cerību pēc tam, kad kuģi pārņēmuši teroristi.

Filmas "Ielenkumā" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros.]]*. Filma saņēma gan kritiķu atzinību, gan guva komerciālus panākumus, nopelnot 156,6 miljonus ASV dolāru pie 30 miljonu dolāru budžeta. Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijās "Labākā skaņa" un "Labākā skaņas montāža". 1995. gadā iznāca filmas turpinājums "Ielenkumā 2: Tumšā teritorija" (*Under Siege 2: Dark Territory*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Armands (filma)

**"Armands"** () ir 2024. gada starptautiska kopražojuma trillera drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Halfdans Ulmans Tēndels. Filmā galvenās lomas atveido Renāte Reinsve, Elena Dorita Petersena un Endre Helestveits.

Filma stāsta par sešgadīgā Armanda māti, kura ierodas skolā uz pārrunām pēc tam, kad viņas dēls tiek apsūdzēts uzbrukumā.

Filmas "Armands" pirmizrāde notika  77. Kannu kinofestivāla "Īpašā skatiena" (*Un Certain Regard*) sadaļā. Filma saņēma festivāla *Caméra d'Or* balvu par labāko operatora darbu. "Armands" tika izvēlēta kā Norvēģijas kandidatūra par labāko starptautisko spēlfilmu 97. Kinoakadēmijas balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Friendship

***Friendship*** ir 2024. gada ASV melnā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Endrū Dejangs. Filmā galvenās lomas atveido Tims Robinsons, Keita Mara, Džeks Dilans Greizers un Pols Rads.

Filma stāsta par neveiklo mārketinga ekspertu Kreigu (Robinsons), kurš sadraudzējas ar harizmātisko jauno kaimiņu un televīzijas meteorologu Ostinu (Rads).

Filmas *Friendship* pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu un nopelnīja 16,6 miljonus ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Parastā kreimule

**Parastā kreimule** (*Pinguicula vulgaris*) ir kreimuļu suga, kurai ir plašs izplatības areāls ziemeļu apvidos Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Latvijā suga ir sastopama reti visā valstī, neiekļaujot DA daļu, kur tā sastopama ļoti reti.

Latvijā atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug skrajās vietās, kur nav masīvu vai blīvu zelmeni veidojošu lakstaugu konkurences. Sastop mitrās, purvainās pļavās kūdras augsnēs, avoksnainos mežos, kaļķainos zāļu purvos, mitrās strautu un nelielu upīšu krastmalās. Sugas izplatība Latvijā samazinās augsnes rekultivācijas un meliorācijas dēļ. Ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

## Atsauces
Keita Mara

**Keita Rūnija Mara** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Pazīstama ar lomām seriālos "24" (2006), "Amerikāņu šausmu stāsts" (2011), "Kāršu nams" (2013—2014; 2016), *[[Pose]]* (2018) un *[[A Teacher]]* (2020).

Piedalījusies arī vairākās filmās, kā "Meli" (*Random Hearts*, 1999), "Kuprainais kalns" (2005), "Mēs esam Maršali" (*We Are Marshall*, 2006), "Snaiperis" (2007), *[[TransSiberian]]* (2008), *[[Stone of Destiny]]* (2008), *[[The Open Road]]* (2009), "Transcendence" (2014), "Marsietis" (2015), "Fantastiskais četrinieks" (2015), *[[Morgan (filma)|Morgan]]* (2016), *[[Megan Leavey]]* (2017), *[[My Days of Mercy]]* (2017), *[[Chappaquiddick]]* (2017) un *[[Friendship]]* (2024).

Keitas māsa Rūnija Mara arī ir aktrise.

## Ārējās saites
Spell (Unix)

***spell*** ir ''Unix'' programma, kas pārbauda teksta pareizrakstību. Tā salīdzina vārdus ar vārdnīcu un norāda iespējamos kļūdainos vārdus.
Francis Halders

**Francis Halders** (; dzimis , miris ) bija vācu ģenerālpulkvedis un Vērmahta ģenerālštāba priekšnieks no 1938. līdz 1942. gadam. Viņš bija viens no galvenajiem Otrā pasaules kara sākuma militārajiem plānotājiem.

Halders bija nozīmīga figūra Vācijas armijas vadībā kara pirmajos gados — viņš vadīja stratēģisko plānošanu Polijas un Francijas iebrukumu laikā, kā arī iebrukuma PSRS laikā 1941. gadā. Būdams profesionāls karavīrs ar konservatīviem uzskatiem, viņš bieži nonāca konfliktā ar Ādolfu Hitleru par militārajām stratēģijām un politisko iejaukšanos armijas darbā.

1942. gada septembrī Halders tika atcelts no amata pēc domstarpībām ar Hitleru par Austrumu frontes vadību. Pēc kara viņš tika apcietināts, bet vēlāk kļuva par liecinieku Nirnbergas tribunālā un palīdzēja dokumentēt vācu armijas darbības. Pēc tam darbojās kā militārais konsultants ASV armijai, palīdzot sastādīt kara vēstures materiālus.

1961. gadā viņš saņēma ASV *Meritorious Civilian Service Award* balvu par ieguldījumu militāro pētījumu darbā.

Miris 1972. gada 2. aprīlī Ašavā pie Kīmgavas (*Aschau im Chiemgau*).

## Ārējās saites
Džeks Dilans Greizers

**Džeks Dilans Greizers** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Kļuvis atpazīstams ar lomu šausmu filmā "Tas" (2017), kā arī turpinājumā "Tas — otrā nodaļa" (2019). Piedalījies arī supervaroņu filmā "Šezam!" (2019) un turpinājumā "Šezam! Dievu dusmas" (2023), kā arī komēdijā *[[Friendship]]* (2024). Ierunājis lomu animācijas filmā "Luka" (2021).

## Ārējās saites
Džerijs O'Konels

**Džerijs O'Konels** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un televīzijas šovu vadītājs.

Kļuvis atpazīstams ar lomu filmā "Paliec pie manis" (1986). Vēlāk piedalījies tādās filmās kā *[[Joe's Apartment]]* (1996), "Džerijs Magvairs" (1996), "Kliedziens 2" (1997), "Marta kaķi" (*Tomcats*, 2001), "Ķengurs Džeks" (*Kangaroo Jack*, 2003), "Piranjas 3D" (*Piranha 3D*, 2010) un "Šausmenīte 5" (2013).

Piedalījies arī seriālos *[[My Secret Identity]]* (1988—1991), "Slaideri" (1995—1999) un *[[Crossing Jordan]]* (2002—2007).

## Ārējās saites
Renāte Reinsve

**Renāte Reinsve** (; dzimusi ) ir norvēģu aktrise.

Kino debitējusi ar lomu Joahima Trīra filmā "Oslo, 31. augusts" (*Oslo, 31. august*, 2011). Kļuvusi starptautiski atpazīstama ar lomu Trīra romantiskās drāmas filmā "Pasaulē sliktākais cilvēks" (2021). Par šo lomu saņēmusi Kannu kinofestivāla labākās aktrises balvu, kā arī nomināciju BAFTA kino balva kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā".

Piedalījusies arī tādās filmās kā "Sadzīvot ar mirušajiem" (*Handling the Undead*, 2024), "Armands" (2024), *[[A Different Man]]* (2024) un "Sentimentāla vērtība" (2025).

## Ārējās saites
Lorēna Greiema

**Lorēna Greiema** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Vislabāk pazīstama ar lomām seriālos *[[Gilmore Girls]]* (2000—2007), par ko saņēmusi nomināciju Zelta globusa balvai, un *[[Parenthood]]* (2010—2015).

Piedalījusies arī filmās "Saldais novembris" (*Sweet November*, 2001), "Ļaunais Santaklauss" (2003), "Auklis" (*The Pacifier*, 2005), "Jo es tā teicu" (*Because I Said So*, 2007), "Visvarenais Evans" (2007), *[[Max (filma)|Max]]* (2015) un *[[Twinless]]* (2025).

## Ārējās saites
Diks Pauels

**Ričards Evings Pauels** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris, mūziķis, producents un režisors.

Vislabāk pazīstams kā pirmais detektīva Filipa Mārlova atveidotājs filmā "Slepkavība, mana dārgā" (1944). Atveidojis lomas arī mūziklos *[[42nd Street]]* (1933), *[[Gold Diggers of 1933]]* (1933), *[[Footlight Parade]]* (1933), romantiskajā filmā "Sapnis vasaras naktī" (*A Midsummer Night's Dream*, 1935), komēdijā *[[Christmas in July]]* (1940), mistērijas filmā *[[Cornered]]* (1945), kriminālfilmās *[[Pitfall]]* (1948), *[[The Tall Target]]* (1951) un *[[Cry Danger]]* (1951), kā arī melodrāmā *[[The Bad and the Beautiful]]* (1952).

Režisējis arī vairākas filmas, no kurām zināmākās ir *[[The Conqueror]]* (1956) un *[[The Enemy Below]]* (1957).

1960. gada Pauelam piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā — filmu, televīzijas un radio jomā.

Miris 1963. gada 2. janvārī no plaušu vēža.

## Ārējās saites
Rietumu province (Zālamana Salas)

**Rietumu province** () ir viena no Zālamana Salu provincēm. Tā atrodas Zālamana salu rietumdaļā un aizņem Jaundžordžijas salas, Šortlendu salas un Mborokuas salu. Robežojas ziemeļrietumos ar Papua-Jaungvinejas Bugenvilas provinci, ziemeļos — ar Zālamana Salu Šuazelas un Izabelas provincēm, bet dienvidaustrumos — ar Centrālo provinci. Provinces galvenā pilsēta un administratīvais centrs ir Gizo.

Izveidota pēc 2. pasaules kara kā Britu Zālamana salu protektorāta Rietumu distrikts. 1981. gadā reorganizēta par neatkarīgās Zālamana Salu valsts provinci. 1995. gadā no Rietumu provinces patstāvīgā provincē nodalīja Šuazelu.

## Ārējās saites
Konstantīns Rengartens

thumb|Konstantīns Rengartens
thumb|Konstantīna Rengartena grāmata igauniski (1898)
**Konstantīns Rengartens** (, 1864—1906) bija vācbaltiešu ceļotājs, kurš no 1894. gada 15. augusta līdz 1898. gada 20. septembrim veicis  km garu pasaules apceļojumu pa maršrutu Rīga—Kaukāzs—Persija—Centrālāzija—Sibīrija—Ķīna—Japāna—ASV—Francija—Vācija-Rīga.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1864. gada 26. augustā Rīgā, pēc citiem datiem 26. septembrī Minskas guberņas ierēdņa Konstantīna Frīdriha Georga fon Rengartena (1840—1912) ģimenē.
Pēc mācībām ģimnāzijā strādāja par pasta ierēdni Tērbatā, vēlāk Rīgā. 1887. gadā Rīgā salaulājās ar Igaunijā dzimušo Idu Karvu un viņiem piedzima divi bērni.

Pēc gadiem ilgas gatavošanās viņš 1894. gada augustā kopā ar Nikolaju Greinertu devās astoņu dienu gājienā no Rīgas līdz Daugavpilij, tad ceļu turpināja caur Vitebsku, Smoļensku, Orlu līdz Harkivai, kur viņa ceļabiedrs nolēma atgriezties Rīgā. Tomēr Rengartens turpināja ceļu cauri Ukrainai, tad gar Melnās jūras krastu līdz Kaukāzam. Gar Kaspijas jūras dienvidu krastu viņš šķērsoja Kādžāru dinastijas pārvaldīto Persiju, tad Krievijas Turkestānas teritoriju līdz Sibīrijai, tad cauri Gobi tuksnesim līdz Pekinai, tad ar kuģi līdz Japānai, kur uzturējās četrus mēnešus. Ar kuģi nokļuvis ASV, viņš divu gadu laikā šķērsoja Ziemeļameriku pa maršrutu Sietla—Sanfrancisko—Čikāga—Ņujorka. Pēc Atlantijas okeāna šķērsošanas viņš ieradās Havras ostā, tad cauri Francijai un Vācijai aizgāja līdz Liepājai, tad cauri Jelgavai sasniedza Rīgu 1898. gada septembrī, kur ar sajūsmu viņu sagaidīja Vingrošanas biedrība un daudzskaitlīgs pūlis.

1906. gada sākumā viņš atkal devās uz Sibīriju, kur Aizbaikāla apgabalā mira no plaušu karsoņa.

## Rengartena grāmatas izdevumi
* Konstanty Rengarten. Pieszo do Chin. Wrażenia z podróży (Kājām uz Ķīnu. Ceļojuma iespaidi). Varšava, 1898 (poliski), atkārtots izdevums 2011. gadā
* Konstantin von Rengarten. Jala ümber maailma. Tartu (Jurjeva), 1898. (igauniski)

## Literatūra
* Л. Власов: Пешком вокруг света. Žurnāls "Вокруг света", № 10, 1976 (krieviski)

## Atsauces
Šuazela (province)

**Šuazelas province** () ir viena no Zālamana Salu provincēm. Tā atrodas Zālamana salu ziemeļrietumu daļā un aizņem Šuazelas salu un mazākās salas Vaginu un Roba Roja salu dienvidaustrumos no Šuazelas. Robežojas dienvidos un rietumos ar Rietumu provinci, bet austrumos — ar Izabelas provinci. Provinces galvenā pilsēta un administratīvais centrs ir Taro pilsētiņa Taro saliņā pie Šuazelas ziemeļrietumu krasta.

Province dibināta 1995. gadā, nodalot no Rietumu provinces.

## Ārējās saites
Izabela (province)

**Izabelas province** () ir viena no Zālamana Salu provincēm. Tā atrodas Zālamana salu ziemeļu daļā un aizņem Santaizabelas salu, kā arī Sanhorhes, Baroraites, Barorafas, Gages, Papu, Malakobi un citas mazākas salas Santaizabelas piekrastē. Robežojas ziemeļrietumos ar Šuazelas provinci, dienvidos — ar Rietumu un Centrālo provinci, bet austrumos — ar Malaitas provinci. Provinces galvenā pilsēta un administratīvais centrs ir Buala Santaizabelas ziemeļaustrumu krastā.

Province dibināta 1981. gadā, sadalot Centrālo distriktu Izabelas, Centrālajā un Gvadalkanalas provincēs.

## Ārējās saites
Rīgas jahtklubs

thumb|Rīgas Ķeizariskā jahtkluba ēka (atklātne, pirms 1914).
**Rīgas jahtklubs** bija 1878. gadā dibināts jahtklubs, kura vēsturiskā ēka atrodas Balasta dambī 1a Rīgā. 

## Vēsture
Rīgas jahklubu nodibināja 1878. gada 6. augustā, tajā pašā gadā notika kluba pirmās sacīkstes Daugavā. 1898. gadā pie Āgenskalna līča Balasta dambja sākumā pēc arhitekta Vilhelma Neimaņa projekta uzcēla jaunu kluba ēku. 1903. gadā par tā patronu kļuva tālaika Krievijas impērijas Tirdzniecības kuģniecības un ostu galvenās direkcijas vadītājs lielkņazs Aleksandrs Romanovs, 1910. gadā to atļāva dēvēt par Ķeizarisko jahtklubu.
Līdz Pirmajam pasaules karam tam piederēja arī peldoša piestātne Majoros un zemes īpašums Ķīšezera krastā. 

Pēc Latvijas valsts dibināšanas Rīgas jahtklubs atsāka darbību 1920. gadu sākumā. Pēc Otrā pasaules kara 1946. gadā to pārdēvēja par Latvijas PSR Centrālo jahtklubu, kuru 1970. gadā pārcēla uz Bolderāju.

Mūsdienās Ķīpsalā darbojas jahtu piestātne “Pilsētas jahtklubs”.

## Atsauces
Kalcija hromāts

**Kalcija hromāts** ir neorganisks savienojums ar formulu CaCrO4, t.i. kalcija un hromskābes sāls. Tā ir spilgti dzeltena cieta viela, kas parasti ir dihidrāta formā (CaCrO4·2 H2O). Dabā tas eksistē bezūdens formā kā ļoti reti sastopams minerāls hromatīts.

Šo savienojumu reizēm izmanto kā pigmentu, taču šī savienojuma izmantošana ir ierobežota sešvērtīgā hroma savienojumu, pie kādiem pieder arī hromāti, ļoti toksiskā un kancerogēnā rakstura dēļ.

## Sintēze un reakcijas

Kalcija hromāts veidojas nātrija hromāta un kalcija hlorīda sāļu apmaiņas reakcijā:

:Na2CrO4 + CaCl2 → CaCrO4 + 2 NaCl

Ūdens šķīdumā iegūst dihidrātu, kas 200°C temperatūrā zaudē ūdeni un veido bezūdens formu.

Tas ir oksidētājs, oksidē organiskos savienojumus (piemēram spirtus) vai reducētājus (piemēram, metālus) par atbilstošajiem karbonilsavienojumiem vai metālu oksīdiem, savukārt hroma(VI) centrs tiek reducēts līdz hromam(III).

Ciets kalcija hromāts ar hidrazīnu reaģē ar sprādzienu. Ja to sajauc ar boru un aizdedzina, tas spēcīgi uzliesmo, radot ugunsgrēka draudus.

## Izmantošana

Šo savienojumu reizēm izmanto kā dzeltenu neorganisku pigmentu vai kā korozijas inhibitoru, kā daļu no hromāta konversijas pārklāšanas procedūras. To izmanto arī hroma galvanizācijā, fotoķīmiskajā apstrādē un rūpniecisko atkritumu apstrādē. Visiem lietojumiem ir raksturīga hroma(VI) savienojumu augsta toksicitāte cilvēkiem, un hromāti ir uzskaitīti kā 1 grupas kancerogēni, vienlaikus tie ir arī ļoti kodīgi (piemēram, spēj izraisīt neatgriezeniskus acu bojājumus) un genotoksiski.

## Atsauces
Centrālā province (Zālamana Salas)

**Centrālā province** () ir viena no Zālamana Salu provincēm. Tā atrodas Zālamana salu vidusdaļā un aizņem Ngelas salas, Rasela salas un Savo salu. Robežojas rietumos ar Rietumu provinci, ziemeļos — ar Izabelas provinci, austrumos — ar Malaitas provinci, bet dienvidos — ar Gvadalkanalas provinci. Provinces galvenā pilsēta un administratīvais centrs ir Tulagi Ngelas salās, kas līdz 2. pasaules karam bija Britu Zālamana salu protektorāta galvaspilsēta.

Province dibināta 1981. gadā, sadalot Centrālo distriktu Izabelas, Centrālajā un Gvadalkanalas provincēs. 1995. gadā no Centrālās provinces patstāvīgā provincē tika nodalīta Renela un Belona.

## Ārējās saites
Gvadalkanala (province)

**Gvadalkanalas province** () ir viena no Zālamana Salu provincēm. Tā atrodas Zālamana salu vidusdaļā un aizņem lielāko daļu Gvadalkanalas salas, kā arī nelielās Marapas, Maruiapas, Tavarao un Vaheres salas Gvadalkanalas austrumu piekrastē, Nudas un Ruasuras saliņas Indispensablas šaurumā, Nugu salu Aironbotoma šaurumā un Korasagalu salu Zālamana jūrā. Robežojas ziemeļos ar Centrālo provinci provinci, ziemeļaustrumos — ar Malaitas provinci, bet dienvidaustrumos — ar Makiras-Ulavas provinci. Provinces administratīvais centrs ir valsts galvaspilsēta Honiara, kas provincē neietilpst.

Province dibināta 1981. gadā, sadalot Centrālo distriktu Izabelas, Centrālajā un Gvadalkanalas provincēs. 1983. gadā no Gvadalkanalas provinces patstāvīgā administratīvā vienībā nodalīja valsts galvaspilsētu Honiaru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūlija Šeibe

**Jūlija Šeibe** (; dzimusi  Deičlandsbergā) ir Austrijas kalnu slēpotāja.

## Karjera
J. Šeibe sāka slēpot divu ar pusi gadu vecumā Hebalmas trasēs. Četru gadu vecumā viņa uzvarēja savās pirmajās bērnu sacensībās un pārsteidza arī ar spēcīgiem rezultātiem skolas līmenī. 2014.—2015. gada sezonā viņa piedalījās savās pirmajās FIS sacensībās un tika uzņemta Austrijas Slēpošanas federācijas junioru komandā. 2015. gada Eiropas jaunatnes ziemas olimpiskajā festivālā Forarlbergā viņa  izcīnīja zelta medaļu komandu sacensībās. Piedalījās 2016. gada ziemas jaunatnes olimpiskajās spēlēs Lillehammerē, izcīnot sudraba medaļu supergigantā. Milzu slalomā ieguva devīto vietu, bet slalomā nefinišēja. 

2017. gada decembrī Šeibe pirmo reizi piedalījās Eiropas kausa sacensībās, startējot milzu slalomā Hafjellā. Pasaules kausā viņa debitēja  Kronplacā milzu slalomā, kvalificējās otrajam braucienam, bet tajā nefinišēja. Savā pirmajā Pasaules čempionātā junioriem 2018. gadā Davosā Šeibe uzvarēja milzu slalomā, iegūstot zelta medaļu. Viņa uzrādīja labus rezultātus arī citās discpilīnās, ieņemot 4. vietu nobraucienā un 5. vietu supergigantā. Pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē ieguva 2019. gada februārī Mariborā, ieņemot 24. vietu milzu slalomā. 2019. gada Pasaules čempionātā junioriem ieguva sudraba medaļu supergigantā. 2021. gada februārī Eiropas kausa sacensībās Berhtesgādenē viņa krita un guva krustenisko saišu un kreisā ceļgala sānu meniska plīsumu. Viņa bija spiesta izlaist pusotru sezonu. Savā pirmajā Pasaules čempionātā 2023. gadā Meribelā komandu sacensībās ieguva 4. vietu, bet vienīgajā individuālajā startā milzu slalomā nefinišēja otrajā braucienā.

2023. gada decembrī Kilingtonā viņa pirmo reizi Pasaules kausa sacensībās iekļuva labāko desmitniekā, ieņemot septīto vietu milzu slalomā. 2024.—2025. gada sezonas atklāšanā Zeldenē ieguva trešo vietu milzu slalomā, pirmo reizi savā Pasaules kausa karjerā nokļūstot uz goda pjedestāla. Šajā sezonā viņa beidzot nostiprinājās pasaules elites vidū, vairākas reizes finišējot labāko desmitniekā. Pasaules kausa kopvērtējumā milzu slalomā ieguva 9. vietu. 2025. gada Pasaules čempionātā atkal nefinišēja milzu slalomā, bet jaukto komandu paralēlajās sacensībās ieņēma 6. vietu.

 sezonas pirmajā startā milzu slalomā Zeldenē izcīnīja savu pirmo uzvaru Pasaules kausā.  milzu slalomā ieņēma 5. vietu. 2025.—2026. gada sezonā uzvarēja Pasaules kausa milzu slaloma ieskaitē, izcīnot savu pirmo Kristāla globusu.

## Rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Fine Gael

**Fine Gael** () ir Īrijas centriski labēja politiskā partija, kas atbalsta brīvā tirgus ekonomiku, Eiropas integrāciju un sociāli atbildīgu politiku. Tā ir viena no divām lielākajām politiskajām partijām valstī līdzās ''Fianna Fáil''.

Partija dibināta 1933. gadā, apvienojoties vairākām kustībām, tostarp ''Cumann na nGaedheal'', ''National Centre Party'' un ''Army Comrades Association'' (*Blueshirts*). Fine Gael ir aktīvi piedalījusies Īrijas valdībās dažādos periodos kopš 20. gadsimta vidus.

Pašreizējais partijas vadītājs (kopš 2024. gada) ir Saimons Herriss, kurš arī ieņem Īrijas premjerministra (*Taoiseach*) amatu. Fine Gael pārstāv Eiropas Tautas partiju Eiropas līmenī un ir viena no vadošajām proeiropeiskajām partijām Īrijā.

## Ideoloģija
Fine Gael iestājas par ekonomisko izaugsmi, sabalansētu budžetu, uzņēmējdarbības atbalstu un sociālo atbildību. Partija tradicionāli uzskata sevi par "sociāli atbildīgu tirgus ekonomikas partiju" un uzsver ES nozīmi Īrijas attīstībā.

## Ārējās saites
* Partijas oficiālā mājaslapa
Fianna Fáil

***Fianna Fáil*** () ir Īrijas centriska un republikāniska politiskā partija, kas iestājas par sociālo liberālismu, ekonomisko attīstību un Eiropas integrāciju. Tā ir viena no divām lielākajām politiskajām partijām valstī līdzās *[[Fine Gael]]*.

Partiju dibināja 1926. gadā Īrijas brīvības cīņas veterāns un bijušais premjerministrs Īmons de Valera, atdaloties no *[[Sinn Féin]]*. *Fianna Fáil* vairāk nekā pusgadsimtu bija dominējošā partija Īrijas politikā un vairākkārt vadījusi valdību.

Pašreizējais partijas vadītājs (kopš 2011. gada) ir Mīhals Mārtins, kurš arī ieņēma Īrijas premjerministra (*Taoiseach*) amatu no 2020. līdz 2022. gadam. *Fianna Fáil* pārstāv Eiropas Tautas partiju Eiropas līmenī un atbalsta ciešu sadarbību ar ES.

## Ideoloģija
Fianna Fáil sevi pozicionē kā plašu, tautas partiju (*catch-all party*), kas apvieno dažādus sabiedrības slāņus. Tā atbalsta sociāli atbildīgu tirgus ekonomiku, valsts lomu infrastruktūras un sabiedrisko pakalpojumu attīstībā, kā arī spēcīgu Īrijas suverenitāti Eiropas kontekstā.

## Ārējās saites
* Partijas oficiālā mājaslapa