open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Strūžāni (Gaigalavas pagasts)

**Strūžāni** (arī **Vecstrūžāni**) ir ciems Rēzeknes novada Gaigalavas pagastā, Mozičas upes krastā. Ciemā atrodas Strūžānu katoļu baznīca, bet padomju laikos Strūžānos darbojās mehāniskā darbnīca, dzirnavas un krejotava.

Dienvidos no Strūžāniem atrodas Strūžānu purvs, kura otrā malā atrodas Strūžānu pagasta Strūžāni jeb Jaunstrūžāni un ciemi tiek bieži sajaukti.

## Skola
2009. gadā, pēc gandrīz 170 gadu darbības, slēdza Strūžānu pamatskolu. No skolas vēstures: *<sup>"</sup>1840.gadā Ludzas apriņķa Domopoles pagasta Strūžānu muižas īpašnieks Benislavskis uzcēla skolu muižas kalpu bērniem, kuru toreiz vadīja viena no pirmajām izglītotajām Latgales sievietēm, [[Sofija Prentniece]]. No 1920. līdz 1944.gadam Strūžānu pamatskolas direktore bijusi mākslas zinātnieka [[Jānis Pujāts mākslas zinātnieks|Jāņa Pujāta]] māmuļa, ar literārām dotībām apveltītā Anna Kārkliniece-Pujāte"*.

Bijušās skolas renovētajās telpās izveidots Gaigalavas pagasta Sabiedrisko aktivitāšu centrs "Strūžānu skola", te izvietota arī Gaigalavas pagasta Vecstrūžānu bibliotēka.

## Iedzīvotāji
1897. gadā katoļu ciems.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Muiža
Strūžānu muižas parkā atrodas pamestā Strūžānu luterāņu baznīca. Baznīca celta 1873. gadā. Draudze darbojās līdz 1984. gadam. Baznīcas dārzā apbedīts prāvests Ernests Ludvigs Balvīts (1832-1888).

Strūžānu muižas parks un Strūžānu luterāņu baznīca ir vietējās nozīmes arhitektūras pieminekļi.

1897.gadā ciemā bija 100 cilvēki.

## Atsauces
.mh

**.mh** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Māršala Salām. Domēns izveidots 1996. gadā. Domēna sponsors ir *Cabinet Office of the Marshall Islands*, bet domēnu reģistrēšanu nodrošina *Internet Connect Inc.*. Lai gan domēns statuss ir aktīvs, tajā netiek novērota aktīva darbība. Vairums ar Māršala Salām saistītas mājas lapas ir reģistrētas zem .com, .net, .org vai citu valstu domēniem.

## Ārējās saites

*  IANA .mh whois information
Akantodveidīgās

**Akantodveidīgās** (*Acanthodiformes*) ir izmirušu zivju kārta akantožu klasē. Dzīvoja no apakšējā devona līdz apakšējam permam. 

## Morfoloģija

Muguras peldspura tikai viena. Starpdzelkšņu uz vēdera nav, vai arī ir tikai viens pāris. Endokrānijs ir no skrimšļa vai arī pārkaulojas. Zobu parasti nav. Plecu joslu veido lāpstiņa un reizēm korakoīds; uz tās nav ādas kaulu. Peldspuru dzelkšņi ar garenisku rievu pie priekšējās malas, iestiprināti ādā vai arī iegremdēti muskulatūrā. Karbona un perma formām ir Acanthodes tipa zvīņas (ar gludu vainaga virsmu). 

## Sistemātika

* kārta: † Akantodveidīgās (Acanthodiformes)
:* dzimta: † Mesacanthidae
::* ģints: † Mesacanthus
::* ģints: † Melanoacanthus
::* ģints: † Promesacanthus
::* ģints: † Triazeugacanthus
::* ģints: † Lodeacanthus
:* dzimta: † Cheiracanthidae
::* ģints: † Cheiracanthus
::* ģints: † Homalacanthus
:* dzimta: † Howittacanthidae
::* ģints: † Howitacanthus
:* dzimta: † Acanthodidae
::* ģints: † Acantodes
::* ģints: † Traquairichthys
::* ģints: † Utahacanthus
::* ģints: † Westrichus
::* ģints: † "Pseudacanthodes"

Incertae sedis:
::* ģints: † Acanthodopsis
::* ģints: † "Protogonacanthus"

(†) - izmirušu organismu grupa.
1. Liepājas kājnieku pulks

**1. Liepājas kājnieku pulks** bija Latvijas Bruņoto spēku 1. Kurzemes kājnieku divīzijas vienība (1919—1940).

## Izveide
Pulks saformēts 1919. gada augustā no 1. Neatkarības bataljona un Malienas bataljona un tajā bija 69 virsnieki, 3 ārsti, 4 kara ierēdņi, 1330 instruktori un kareivji. Par pulka dzimšanas dienu kļuva 1919. gada 10. augusts, kad tika izdota pirmā pavēle.

## Piedalīšanās cīņās
Pulks piedalījās Ziemeļlatgales un Rēzeknes atbrīvošanā. Brīvības cīņās krita 76 karavīri, tika ievainoti 169, bez vēsts pazuda 58 pulka karavīri.

No 1920. gada septembra atradās Liepājā garnizona dienestā.

## Pulka simboli
* Devīze — “Tēvu zemes mīlestību mēs ar darbiem radīsim.”
* Karogs:
300px|1. Liepājas kājnieku pulka karogs (1919).
300px|1. Liepājas kājnieku pulka karoga otrā puse ar devīzi un simboliem (stūros).
* Pulka krūšu nozīme: 1. Liepājas kājnieku pulka nozīme apstiprināta 1921. gada 30. augustā. Tās dizainu veidojis mākslinieks R.Zariņš. Nozīmes pamatā novietots zelta krāsas metāla šķēps, no kura uz trim pusēm iziet zelta krāsas reljefa stari. Starp stariem atrodas trīs piecstaru zvaigznes, emaljētas ar baltas krāsas emalju. Centrā novietots sarkanbaltsarkani emaljēts medaljons ar zelta krāsas metāla aploci. Medaljona iekšpusē zelta krāsas metāla burti "L P" un romiešu cipars "I" (1. Liepājas pulks).

## Komandieri
* pulkvedis-leitnants J. Gailītis (no 1919. gada 10. augusta līdz 1919. gada 15. novembrim)
* pulkvedis-leitnants Pauls Roberts Hasmanis (no 1919. gada 15. novembra līdz 1930. gada martam)
* pulkvedis Jānis Ezeriņš (1930.II — 1936.X)
* pulkvedis Konstantīns Mateuss (1936.X — 1937.I)
* pulkvedis Arnolds Kurše (1937.I — X)
* pulkvedis Arvīds Krīpens (1939.IX — 1940. VI)

## Apbalvojumi
Lāčplēša Kara ordenis piešķirts 91 pulka karavīram.

## Atsauces

## Literatūra
* Latvijas Atbrīvošanas kara vēsture. II sējums, Rīga. 2006.
2. Ventspils kājnieku pulks

thumb|300px|2. Ventspils kājnieku pulka karogs un simboliem (stūros)
thumb|300px|2. Ventspils kājnieku pulka karoga otrā puse ar devīzi
  
**2. Ventspils kājnieku pulks** bija Latvijas Bruņoto spēku 1. Kurzemes kājnieku divīzijas vienība (1919—1940)

## Izveide
Pulks saformēts 1919. gada 8. augustā no II Cēsu bataljona, IV Rīgas bataljona un VIII Piebalgas bataljona.

## Piedalīšanās cīņās
Pulka 10. rota 1919. gada 30. oktobrī tika nosūtīta 3. Jelgavas kājnieku pulka rīcībā cīņām pret Rietumkrievijas Brīvprātīgo armijas vienībām Sēlijā. 1919. gada 31. oktobrī kaujā pie Daudzevas krita leitnants Andrejs Lapiņš.

Kopā ar Baltijas landesvēru pulka karavīriem 1920. gada 21. janvārī piedalījās Rēzeknes un Ludzas atbrīvošanā. Brīvības cīņās krita 75 karavīri, bez vēsts pazuda 20 pulka karavīri.
No 1920. gada septembra atradās Liepājas Kara ostā.

## Devīze
“Visu priekš Latvijas.”

## Komandieri
* pulkvežleitnants J. Puriņš (1919.VIII — X)
* pulkvežleitnants J. Ezeriņš (1919.X — 1920.X)
* pulkvedis J. Puriņš (1920.X — 1928.XI)
* pulkvedis V. Spandegs (amata izpildītājs, 1928.XI — 1929.XI)
* pulkvežleitnants K. Ļūļaks (amata izpildītājs, 1929.XI — 1930.VI)
* pulkvedis V. Spandegs (1930.VI — 1936.X)
* pulkvedis J. Stulpiņš (1936.X — 1940.VI)

## Apbalvojumi
Lāčplēša Kara ordenis piešķirts 94 pulka karavīriem.

## Kazarmas
2. Ventspils kājnieku pulka kazarmas atradās Liepājas Karostā.

2. Ventspils kājnieku pulka kazarmu atpūtas telpa pirms 1940.jpg|Pulka kazarmu atpūtas telpa Liepājā
2. Ventspils kājnieku pulka kazarmu guļamtelpa pirms 1930.jpg|Pulka kazarmu guļamtelpa


## Atsauces

## Literatūra
* Latvijas Atbrīvošanas kara vēsture. II sējums, Rīga. 2006.
3. Jelgavas kājnieku pulks

thumb|300px|3. Jelgavas kājnieku pulka karogs un simboliem (stūros).
thumb|300px|3. Jelgavas kājnieku pulka karoga otrā puse ar devīzi.
thumb|300px|3. Jelgavas kājnieku pulka kazarmas Dambja ielā (pirms 1936).
**3. Jelgavas kājnieku pulks** bija Latvijas Bruņoto spēku 1. Kurzemes kājnieku divīzijas vienība (1919—1940).

## Izveide
Cēsu kauju priekšvakarā 20. jūnijā tika saformēta jauna kaujas grupa divu bataljonu sastāvā, kura sākumā tika nosaukta par pulkvežleitnanta Dankera nodaļu. Pēc dažām dienām nodaļu pārdēvēja par 3. Jelgavas kājnieku pulku. Pulka sākotnējā sastāvā bija 22 virsnieki un 1580 instruktori un kareivji. Naktī uz 1. jūliju angļu karakuģi 3. Jelgavas kājnieku pulku izsēdināja Liepājā, kur viņi pārņēma pilsētas kontroli.

1919. gada 16. augustā tika saformēts jauns Latvijas armijas pulks, kurā tika iekļauti 3. atsevišķais (Studentu) bataljons, Bauskas atsevišķais bataljons un Augškurzemes partizānu pulks.

To nosauca par 3. Jelgavas kājnieku pulku, bet sākotnējam Jelgavas kājnieku pulkam pievienoja Ziemeļlatvijas brigādes rezerves bataljonu un 25. augustā pārdēvēja par 7. Siguldas kājnieku pulku.

## Piedalīšanās cīņās
1919. gada 3. oktobrī pulks piedalījās Līvānu atbrīvošanā, vēlāk cīņās pret Bermontu Sēlijā, Daugavpils kaujās un Rēzeknes atbrīvošanas operācijā. Brīvības cīņās krita 74 pulka karavīri (5 virsnieki, 9 instruktori un 60 kareivji). No 1920. gada septembra atradās Jelgavā garnizona dienestā.

## Devīze
“Mēs iesim tur, kur tēvu zeme sauks.”

## Komandieri
* pulkvežleitnants O. Dankers (1919. 20. VI — 12. VII)
* kapteinis J. O. Kalniņš (1919. 12. VII — 7. VIII) no 25. augusta 7. Siguldas kājnieku pulka komandieris
* kapteinis J. Dombrovskis (1919. 7. VIII —1934. XII)
* pulkvedis A. Apsītis-Apse (1934. 1. XII — 1940. VI)

## Apbalvojumi
Lāčplēša Kara ordenis piešķirts 56 pulka karavīriem.

## Atsauces

## Literatūra
* Latvijas Atbrīvošanas kara vēsture. II sējums, Rīga. 2006.
* Latvijas Brīvības cīņas 1918-1920, Enciklopēdija. Rīga, 1999.
* Krīpens A. Latviešu Atsevišķās brigādes gaitas...// Militārais apskats. 1933, Nr. 8.(16.)
5. Cēsu kājnieku pulks

thumb|300px|5. Cēsu kājnieku pulka karogs.
thumb|300px|5. Cēsu kājnieku pulka karoga otrā puse ar devīzi un simboliem (stūros).
  
**5. Cēsu kājnieku pulks** bija Latvijas Bruņoto spēku 2. Vidzemes kājnieku divīzijas vienība (1919—1940).

## Izveide
Pulks saformēts 1919. gada 18. maijā kā 2. Cēsu kājnieku pulks, no 7. augusta — 5. Cēsu kājnieku pulks, tam pievienots arī Rezerves bataljons un 1. Valmieras kājnieku pulka rezerves rota.

## Piedalīšanās kaujās
thumb|300px|5. Cēsu pulka 9. rotas sagaidīšana Aleksandra ielā Rīgā (1919. gada jūlijā).
Ziemeļlatvijas brigādes sastāvā 1. jūnijā Cēsu pulks piedalījās Valmieras un pēc tam Cēsu atbrīvošanā no lieliniekiem. Pulka sastāvā bija divas rotas un Skolnieku rota, kurām nebija neviena ložmetēja vai lielgabala. 6. jūnijā pulkam atkal nācās atstāt Cēsis, pilsētu ieņēma Niedras valdībai pakļautais Baltijas landesvērs. Cēsu pulks no 7. līdz 15. jūnijam bāzējas Liepas muižā, kur to ātri papildināja tuvākajos apriņķos mobilizētie vīrieši un tā sastāvs pieauga līdz 2300 kareivjiem.
No 19. līdz 23. jūnijam Cēsu pulks kopā ar Igaunijas armijas 3. divīziju uzvarēja Cēsu kaujās un pēc Strazdumuižas pamiera noslēgšanas 6. jūlijā ienāca Rīgā.

15. jūlijā Latvijas Apsardzības ministrs un bruņoto spēku virspavēlnieks Dāvids Sīmansons pavēlēja saformēt Vidzemes divīziju ar Valmieras pulku, Cēsu pulku un Rīgas pulku. No 1919. gada oktobra 5. Cēsu kājnieku pulks piedalījās Bermonta spēku sakaušanā un Latgales atbrīvošanas kaujās. Brīvības cīņās krita 120 pulka karavīri.

## Pēckara gaitas
No 1921. gada marta atradās Rīgā garnizona dienestā. Kādu laiku pulka kazarmas un apmācības laukums atradās Ata ielā Grīziņkalnā.
5. Cēsu kājnieku pulka vasaras nometne atradās Salaspilī, kurā notika intensīvas kaujas mācības. Dažādi pārskrējieni kaujas tērpā un speciālas sacensības skriešanā, vilkšanās pāri ūdeņiem ar virves palīdzību un dažādi citi pārvietošanās veidi zem ienaidnieka uguns (imitācija). Ātrā šaušana noritēja uz ātri kustīgiem mērķiem un ar noteiktu laiku.

## Devīze
“Par Tēviju.”

## Komandieri
* pulkvežleitnants K. Berķis (1919. 23. III — 15. VII)
* kapteinis K. Pencis (1919. 15. VII — 1920.4. I)
* pulkvežleitnants J. Liepiņš (1920.4. I — 1921. VIII)
* pulkvedis F. Virsaitis (1921.12. VII — 1934. 21. VI)
* pulkvedis Ž. Bahs (1934. 28. VII — 1936.21. V)
* pulkvedis P. Hasmanis (1936.28. V — 1937. 22. XII)
* pulkvedis A. Tone (1937. 22. XII — 1939. 29. XI)
* pulkvedis R.Ž. Briesma (1939. 29. XI — 1940 VI)

## Apbalvojumi
Lāčplēša Kara ordenis piešķirts 98 pulka karavīriem.

## Atsauces

## Literatūra
* Latvijas Atbrīvošanas kara vēsture. II sējums, Rīga. 2006.
* Latvijas Brīvības cīņas 1918-1920, Enciklopēdija. Rīga, 1999.
* Jēkabsons E. Latvijas armijas jātnieku vienības 1919.-1921. gadā//Latvijas kara muzeja gadagrāmata. 2005. — Nr. V
* Pētersons A. Cēsu operācija// Militārais apskats 1994. —Nr. 2.
6. Rīgas kājnieku pulks

thumb|300px|6. Rīgas kājnieku pulka karogs (1919).
thumb|300px|6. Rīgas kājnieku pulka karoga otrā puse ar devīzi un simboliem (stūros).
**6. Rīgas kājnieku pulks** bija Latvijas Bruņoto spēku 2. Vidzemes kājnieku divīzijas vienība (1919—1940).

## Izveide
Pulks saformēts 1919. gada 27. jūlijā no Ziemeļlatvijas brigādes rezerves bataljona un Austrumu frontes rezerves bataljona kā 4. Siguldas kājnieku pulks, no 5. augusta nosaukums — 6. Rīgas kājnieku pulks.

## Piedalīšanās cīņās
thumb|300px|6. kājnieku pulka 12. rota Torņakalnā pirms kaujām ar Bermonta armiju 1919. gada 29. septembrī.
Pulks piedalījās cīņās pret Bermontu un Latgales atbrīvošanā. Brīvības cīņās krita 74, ievainoti 434 pulka karavīri.

No 1920. gada oktobra dislocēts Rīgā.

## Devīze
"Labāk savu galvu devu, nekā savu tēvu zemi."

## Komandieri
* kapteinis O. Mālmanis (1919. 28.V—15.VI)
* pulkvežleitnants P. Šmits (1919.15.VI — 12.X)
* pulkvedis J. Apinis (1919. 12.X — 1920. 15.VIII)
* pulkvedis J. Priede (1920. 15.VIII — 1925. III)
* pulkvedis V. Kārkliņš (1925. III — 1929. XII)
* pulkvedis M. Jeske (1930. I — 1930. XII)
* pulkvedis R. Klinsons (1930. XII — 1936. X)
* pulkvedis R. Ceplītis (1936. X — 1937. II)
* pulkvedis J. Liepiņš (1937. II — 1940. VI)

## Apbalvojumi
Lāčplēša Kara ordenis piešķirts 117 pulka karavīriem.

## Kazarmas un vasaras nometne
thumb|300px|6. Rīgas kājnieku pulka karavīri vasaras mācībās (pirms 1930. gada).
6. Rīgas kājnieku pulka kazarmas atradās Grīziņkalnā. 6. Rīgas kājnieku pulka vasaras nometne atradās Salaspilī. Tajā notika praktiskas šaušanas un taktiskās apmācības. Dažas dienas pirms nometnes izbeigšanās pulka vienības šaujamlaukā izveda sacensības starp vienībām. Labākie šāvēji, virsnieki, virsdienesta un obligātā dienesta instruktori un kareivji ieguva personīgās balvas. Katru gadu Rīgas pilsētas valde savam pulkam atvēlēja zināmu naudas summu balvu iegādei.

6. Rīgas kājnieku pulka kazarmu guļamtelpa pēc 1930.jpg|Pulka kazarmu guļamtelpa


## Skatīt arī
* 6. Rīgas kājnieku pulka orķestris

## Atsauces

## Literatūra
* Latvijas Atbrīvošanas kara vēsture. II sējums, Rīga. 2006.
Hokons VII

**Hokons VII** (; dzimis  Šarlotenlundas pilī netālu no Kopenhāgenas kā **Kristians Frederiks Kārlis Georgs Valdemārs Aksels**, miris  Oslo) bija Norvēģijas karalis no 1905. gada, kad tika likvidēta personālūnija ar Zviedriju, līdz savai nāvei 1957. gadā. Bija viens no nedaudzajiem vēlētajiem Eiropas monarhiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis kā Dānijas princis Kārlis nākamā Dānijas karaļa Frederika VIII un viņa sievas, Zviedrijas karaļa Kārļa XV meitas, Luīzes ģimenē kā otrais dēls. Piederēja pie Gliksburgas dinastijas, kas ir atzars Dānijas karaliskajai Oldenburgas dinastijai, kas pārvaldīja Norvēģiju Dānijas—Norvēģijas Karalistes laikā (1536—1814). Vairāki Hokona VII priekšteči pa tēva līniju bija neatkarīgās Norvēģijas valdnieki.

1896. gada 22. jūlijā apprecējās ar Apvienotās Karalistes nākamā karaļa Eduarda VII jaunāko meitu Modu. Vienīgais dēls Aleksandrs pēc tēva nāves kļuva par Norvēģijas karali Ūlavu V.

Pēc personālūnijas ar Zviedriju atcelšanas princim Kārlim piedāvāja kļūt par neatkarīgās Norvēģijas monarhu. Piekritis tikai ar nosacījumu, ja iegūtu atbalstu referendumā. Referendumā "par" tika atdotas  balsis (79%). Apstiprināts par Norvēģijas karali 1905. gada 18. novembrī, kronēts 1906. gada 22. jūnijā Nidarosas katedrālē Tronheimā, pieņemot sennorvēģu vārdu Hokons.

Miris  Bigdejas (*Bygdøy*) muižā netālu no Oslo.

## Atsauces

## Ārējās saites
Progress M-09M

**Progress M-09M** (*Прогресс М-09М*) ir Krievijas automātisks kravas kosmosa kuģis kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). To palaida .

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2666 kg. Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela pašam kuģim (502 kg) un stacijas dzinējsistēmai (250 kg), skābeklis (50 kg), ūdens (420 kg). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam 1444 kg) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces, tai skaitā 371 kg amerikāņu segmentam. Starp kravām ir arī 30 kg kosmiskais aparāts Kedr (*Radioskaf-B*), kuru paredzēts palaist orbītā iziešanas atklātā kosmosā laikā.

## Lidojuma gaita
*Progress M-09M* startēja no Baikonuras kosmodroma  01:31:39 UTC ar nesējraķeti Sojuz-U.

Saslēgšanās ar SKS notika 30. janvārī 02:38:50 UTC pie Pirs moduļa automātiskā režīmā.

 11:41 UTC *Progress M-09M* atvienojās no SKS. Autonomā lidojumā ar to veica eksperimentu *Radar-Progress*.

26. aprīlī *Progress M-09M* tika novadīts no orbītas. 12:36:00 UTC bremzēšanas manevram tika iedarbināts kosmiskā aparāta dzinējs, kurš darbojās 125 sekundes. Kosmosa kuģis nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā. Nesadegušās daļas aptuveni 13:22:53 UTC iekrita Klusā okeāna dienviddaļā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress M-09M lapa SKS Lidojumu vadības centrā
8. Daugavpils kājnieku pulks

thumb|300px|8. Daugavpils kājnieku pulka karogs ar simboliem (stūros)
thumb|300px|8. Daugavpils kājnieku pulka karoga otrā puse ar devīzi
thumb|300px|8. Daugavpils kājnieku pulka kazarmu ēka Cēsīs
**8. Daugavpils kājnieku pulks** bija Latvijas Bruņoto spēku 3. Latgales kājnieku divīzijas vienība (1919—1940).

## Vēsture
Pulks saformēts 1919. gada 8. augustā no 6. atsevišķā bataljona. Sākotnēji pulks atradās Rīgas apkaimē. Tā paša gada 5. septembrī pulkam pievienoja 5. atsevišķo bataljonu.

1919. gada septembrī pulks piedalījās pirmajās cīņās pret Bermonta karaspēku pie Rīgas-Jelgavas šosejas. 15. oktobrī ar igauņu bruņuvilciena atbalstu, pulks forsēja Rīgas tiltus, tomēr lielo zaudējumu dēļ tam nācās atkāpties un pulka kapteini Tilli nomainīja Andrejs Krustiņš. 10. novembrī Latgales divīzijas sastāvā pulks virzījās no Bolderājas un ieņēma Torņakalnu, un vēlāk cīnījās pie Jelgavas, Līvbērzes, Īles un Vecauces. Decembrī pulks nodrošināja apsardzības dienestu Lietuvā. Decembra beigās pulks devās uz Latgales fronti.

Brīvības cīņās krita 223 pulka karavīri (16 virsnieki, 27 instruktori, 180 kareivji).

1920. gada 9. janvārī pulks ieņēma Viļaku, kur arī palika līdz miera noslēgšanai. Oktobrī pulks veica robežsardzes pienākumus un 1921. gada janvārī pārcēlās uz Daugavpili, kur tam bija paredzēta patstāvīgā dislokācijas vieta, tomēr sakarā ar dažu daļu likvidēšanu, 1922. gada 30. martā pulku pārvietoja uz Cēsīm un Valmieru.

Latgales divīzijas 8. Daugavpils kājnieku pulku izvietoja divos garnizonos — Cēsu un Valmieras. Pulka štābs un virsnieku klubs atradās Cēsu pilī. 2. bataljonu izvietoja jaunuzceltajā ēkā Valmieras iela 8. Sakaru rota, saimniecības komanda un ambulance izvietojās Lenču ielā. Vēl Cēsīs izvietoja pulka orķestri, instruktoru rotu, kājnieku bateriju, darbnīcas un noliktavas. Kaugurmuižā pie Valmieras izvietojās 1. bataljons. Pie Niniera atradās vienkāršota šautuve.

Sākoties Otrajam pasaules karam pulku papildināja ar kara laika štatu un papildināja ar trim garnizoniem — Smiltenes, Apes un Limbažu.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 1. oktobrī pulka vienības no Cēsīm pārvietoja uz Valmieru. 28. decembri noteica par pulka likvidācijas pēdējo datumu.

## Devīze
“Par Latviju."

## Komandieri
* kapteinis Uldriķis Tille (1919.VIII — XI)
* pulkvedis Andrejs Krustiņš (1919.X — 1922. IV)
* pulkvedis A. Liberts (1922. IV — 1924. IV)
* pulkvedis J. Vītols (1922. IV — 1929. X)
* pulkvedis Kazimirs Olekšs (1929. X — 1935. V)
* pulkvedis K. Šepko (1935. V — 1939. XI)
* pulkvedis Andrejs Bubinduss (1939. XI — 1940. VI)
* pulkvedis Mārtiņš Kasparsons (1940. VI — 1940. X)

## Apbalvojumi
Lāčplēša Kara ordenis piešķirts 157 pulka karavīriem.

## Atsauces

## Literatūra
* Latvijas Atbrīvošanas kara vēsture. II sējums, Rīga. 2006.
* Latvijas Brīvības cīņas 1918-1920, Enciklopēdija. Rīga, 1999.
* Andersons E. Latvijas bruņotie spēki un to priekšvēsture. Toronto, 1983.
9. Rēzeknes kājnieku pulks

thumb|300px|9. Rēzeknes kājnieku pulka karogs ar simboliem (stūros).
thumb|300px|9. Rēzeknes kājnieku pulka karoga otrā puse ar devīzi.
[thumb|250px|9. Rēzeknes kājnieku pulka krūšu zīme [Latvijas Kara muzejs|Latvijas Kara muzeja ekspozīcijā.]]
  
**9. Rēzeknes kājnieku pulks** bija Latvijas Bruņoto spēku 3. Latgales kājnieku divīzijas vienība (1919—1940). 1922. gada 1. aprīlī 9. Rēzeknes kājnieku pulka sastāvā iekļāva daļu no izformētā Latgales partizānu pulka.

## Izveide
Pulks tika saformēts 1919. gada 9. augustā no 7. atsevišķa bataljona, no Rīgas jaunformējamiem spēkiem 3 rotās un 2 skolnieku rotās, pievienota Saldus komandantūras rota. 1919. gada 1. novembrī rotā bija 78 virsnieki, 1480 instruktori un kareivji, 10 ložmetēji, 9 patšautenes. Uzturu pulkā saņēma 101 virsnieks, 3 ārsti, 14 kara ierēdņi, 2373 instruktori un kareivji.

## Piedalīšanās kaujās
Pulks piedalījās cīņās pret Bermontu un Rēzeknes atbrīvošanas kaujās. Brīvības cīņās krita 98 karavīri (9 virsnieki, 89 instruktori un kareivji), bez vēsts pazuda 22 pulka karavīri. No 1921. gada janvāra atradās Rēzeknē garnizona dienestā

## Devīze
“Ņem, tēvzeme, tavs esmu viss!" un "Sorgoj Latviju!"

## Komandieri
* pulkvedis-leitnants L. Bolšteins (1919. 9. VIII — 1920. IX)
* pulkvedis-leitnants F. Hermansons (1920. IX — 1921. IV)
* pulkvedis V. Kārkliņš (1921. IV — VII)
* pulkvedis-leitnants J. Skujiņš (1921. VII — VIII)
* pulkvedis-leitnants H. Buks (1921. VIII — IV)
* pulkvedis J. Kalniņš (1921. IX — XI)
* pulkvedis-leitnants R. Klinsons (1921. XI — 1924. IX)
* pulkvedis K. Šepko (1924. IX — 1929. IX)
* pulkvedis J. Vītols (1929. IX — 1931. V)
* pulkvedis J. Liepiņš (1931. V — 1937. II)
* pulkvedis R. Ceplītis (1937. II — 1940. VI)

## Apbalvojumi
Lāčplēša Kara ordenis piešķirts 120 pulka karavīriem.

## Atsauces

## Literatūra
* Latvijas Atbrīvošanas kara vēsture. II sējums, Rīga. 2006.
* Latvijas Brīvības cīņas 1918-1920, Enciklopēdija. Rīga, 1999.
* Andersons E. Latvijas bruņotie spēki un to priekšvēsture. Toronto, 1983.
Šaujamierocis

[thumb|300px|Šaujamieroči no 19. gadsimta beigām līdz mūsdienām: (no augšas uz leju)<br />* [Snider-Enfield karabīne (Apvienotā Karaliste, 1866.),* SKS-45 (PSRS, 1944.),* Type 56 (Ķīna, 1956.),* Steyr AUG (Austrija, 1979.)]]
**Šaujamierocis** ir ierocis, kurā šāviņa izsviešanu no stobra izraisa ķīmiska lādiņa sadegšanā (sprādzienā) radušos gāzu izplešanās. Tie ir attāluma ieroči un paredzēti uzbrukumam vai aizsardzībai, kā arī medībām, sportam.

Šaujamieroči sāka attīstīties pēc tam, kad senajā Ķīnā tika izgudrots šaujampulveris. Par vieniem no pirmajiem šaujamieročiem tiek uzskatīti "uguns šķēpi", kur šaujampulveris tika iepildīts bambusa caurulē. Vēlāk stobru izgatavošanai izmantoja bronzu, dzelzi.
14. gadsimtā šaujampulvera tehnoloģija sasniedza Eiropu. Paralēli attīstījās artilērija un kājnieku ieroči.

## Iedalījums
Šaujamieroču iedalījums:
* Individuālie šaujamieroči:
:* arkebūza
:* muskete
:* šautene
:* karabīne
:* triecienšautene
:* mašīnpistole
:* pistole, revolveris
* Kolektīvie šaujamieroči:
:* patšautene
:* ložmetējs
:* granātšāvējs
:* granātmetējs

## Atsauces

## Ārējās saites
Normunds Jakušonoks

**Normunds Jakušonoks** (dzimis  Rīgā) ir grupas "Labvēlīgais tips" taustiņinstrumentālists un vairāku mūzikas klubu, tai skaitā "Četru baltu kreklu", īpašnieks. Kopā ar grupu Bonaparti pārstāvēja Latviju 2007. gada Eirovīzijā.

## Atsauces
Moda (Norvēģija)

**Moda** (, dzimusi **Moda Šarlote Marija Viktorija** (*Maud Charlotte Mary Victoria*)  Marlborohausā, Londonā, mirusi  Londonā) bija Norvēģijas karaliene konsorte, pirmā pēc personālūnijas atcelšanas Norvēģijas karaļa Hokona VII sieva.

## Dzīvesgājums
Dzimusi Londonā kā Apvienotās Karalistes monarha Eduarda VII jaunākā meita, Džordža V jaunākā māsa. Pēc dzimšanas saņēmusi Velsas princeses () titulu.

1896. gada 22. jūlijā Bakingemas pilī Moda apprecējās ar savu pirmās pakāpes brālēnu, Dānijas princi Kārli (vēlāko Norvēģijas karali Hokonu VII). 1903. gada 2. jūlijā piedzima princis Aleksandrs, nākamais Norvēģijas karalis Ūlavs V. 1906. gada 22. jūnijā Tronheimā Hokons VII un Moda tika kronēti par Norvēģijas karali un karalieni.

Mirusi 1938. gada 20. novembrī Londonā no sirds mazspējas 68 gadu vecumā. Apglabāta Akershusas pils karaliskajā mauzolejā Oslo. Karalienes Modas vārdā nosaukts Norvēģijas valdījums Antarktīdā Karalienes Modas Zeme.

## Atsauces

## Ārējās saites
2011. gada NHL Visu zvaigžņu spēle

**2011. gada NHL Visu zvaigžņu spēle** bija 2010.—2011. gada sezonas NHL Zvaigžņu spēle, kas norisinājās  *RBC Center* hallē Roli, Ziemeļkarolīnas štatā, ASV. Spēlē uzvarēja Niklasa Lidstrema komanda, kas ar rezultātu 11—10 uzvarēja Ērika Stola komandu.

## Sastāvi

## Skatīt arī
* 2010.—2011. gada NHL sezona

## Atsauces

## Ārējās saites
* Spēles oficiālā mājaslapa
Nikolass Keidžs

**Nikolass Kims Kopola** (; dzimis  Longbīčā, Kalifornijas štatā, ASV), labāk pazīstams kā **Nikolass Keidžs** (), ir amerikāņu aktieris, producents un režisors. Viņš ir filmējies vairāk nekā 60 filmās, tai skaitā "Arizonas audzināšana" (1987), "Klints" (1996), "Ar ienaidnieka seju" (1997), "Nozust 60 sekundēs" (*Gone in 60 Seconds*; 2000), "Nacionālie dārgumi" (2004), "Rēgu bruņinieks" (2007), "Sliktais policists" (2009), "Jaunie Supervaroņi" (*Kick-Ass*; 2010), "Rēgu Bruņinieks: Atriebes Gars" (2012). 32 gadu vecumā Nikolass Keidžs kļuva par piekto jaunāko aktieri, kas saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris par lomu filmā "Pametot Lasvegasu" (1995). Vēl nominēts 2003. gada Amerikas kinoakadēmijas balvai nominācijā "labākais aktieris" par lomu filmā "Adaptācija" (2002).

Nikolass Keidžs ir no amerikāņu kino aprindās ievērojamās Kopolu dzimtas, tēvocis ir režisors Frānsiss Fords Kopola (attiecīgi māsīca — režisore Sofija Kopola), tomēr viņš nomainīja uzvārdu, lai aktiera karjeru veidotu pats, nevis tēvoča slavas ietekmē.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Keidžs

**Keidžs** var būt:
* Džons Keidžs (*John Cage*), amerikāņu komponists (1912—1992);
* Nikolass Keidžs (*Nicolas Cage*), amerikāņu aktieris, producents un režisors (1964).
Vistleras bobsleja, kamaniņu un skeletona trase

thumb|right|200px|Trase 2008. gadā.
**Vistleras bobsleja, kamaniņu un skeletona trase** (, ) ir bobsleja, kamaniņu un skeltona trase Vistlerā, Kanādā. Tajā notika 2010. gada ziemas olimpisko spēļu sacensības bobslejā, kamaniņu braukšanā un skeletonā. Trases dizaina izstrāde tika uzsākta 2004. gadā, bet pati trase tika celta no 2005. līdz 2007. gadam. Pirmo nobraucienu veica kanādiešu bobslejisti Pjērs Lidērs un Džastins Kripss 2007. gada 19. decembrī.

 trasē notiekošajā Olimpisko spēļu oficiālajā treniņbraucienā smagi cieta gruzīnu kamaniņu braucējs Nodars Kumaritašvili, kura kamanas 143,3 km/h lielā ātrumā kļuva nevadāmas. Viņš izkrita no kamanām un atsitās pret trases sienu. Mediķi negadījuma vietā ieradās 1 minūtes laikā un sniedza viņam pirmo medicīnisko palīdzību. Vēlāk Kumaritašvili ar helikopteri tika nogādāts Vistleras slimnīcā, taču tur sportists nomira.

## Trases garumi un līkumi

Trases vertikālais kritums ir 152 metri ar vidējo slīpumu 10,5% apmērā.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Leo Komarovs

**Leo Komarovs** (; pilnā vārdā **Leonīds Komarovs** (); dzimis 1987. gada 23. janvārī) ir krievu tautības mūsdienu Igaunijas teritorijā dzimis Somijas hokejists, malējais uzbrucējs. Komarovam ir arī Krievijas pilsonība. Pašlaik (2024) spēlē Somijas hokeja līgas kluba Helsinku "HIFK". rindās.

## Spēlētāja karjera
Lai gan dzimis Narvā, Igaunijā, jau bērnībā pārcēlies uz Somiju, kur uzsāka hokejista karjeru, spēlējot dažādu SM līgas jauniešu komandu rindās. 2005.—06. sezonā Komarovs sebitēja SM līgā, aizvadot 44 spēles Pori "Ässät" rindās. No 2006. līdz 2009. gadam Komarovs spēlējis Lahti "Pelicans" sastāvā, taču tad pārcēlās uz Kontinentālo hokeja līgu. 2009.—10. un 2010.—11. gada sezonās viņš spēlēja Maskavas "Dinamo" rindās. 2011.—12. sezonā kluba sastāvā izcīnīja Gagarina kausu.

2012. gada vasarā hokejists noslēdza viena gada līgumu ar NHL vienību Toronto "Maple Leafs". 2012.—13. gada NHL sezonas lokauta laikā atgriezās "Dinamo" rindās, taču tad aizvadīja 42 spēles NHL. 2013. gada vasarā Komarovs noslēdza jaunu līgumu ar "Dinamo", taču pēc gada atgriezās "Maple Leafs", 2014. gada jūlijā ar klubu noslēdzot četru gadu līgumu. 2018. gada vasarā Komarovs pievienojās Ņujorkas "Islanders" rindām.

Somijas izlases rindās izcīnījis zelta 2022. gada olimpiskajās spēlēs  un bronzas medaļas 2014. gada olimpiskajās spēlēs, spēlējis arī 2009., 2010., 2011. un 2014. gada Pasaules čempionātos, 2011. gadā izcīnot Pasaules čempiona titulu.

## Ārējās saites
Latviešu sociāldemokrātu savienība

**Latviešu sociāldemokrātu savienība (LSS)** bija skaitliski neliela, radikāli noskaņota demokrātiska kreisa politiska partija Krievijas impērijā laikā no 1903. līdz 1913. gadam. LSS tika izveidota 1903. gadā, Londonā apvienojoties Vakareiropas latviešu sociāldemokrātu savienībai ar Dāvida Bundža dibināto Bostonas latviešu sociāldemokrātu savienību.

Jaunizveidotajai partijai bija visai sarežģīta — sociālistiskajām partijām raksturīga — struktūra: ne tieša, ko veidoja dažādas autonomas sekcijas, kopas un komitejas. T.i. partija tika veidota "no apakšas" un to veidoja nevis līderi bet ārējie faktori — organizācijas. Lai gan līderiem bija svarīga loma, tā nebija noteicoša, jo pašā organizācijā eksistēja līderu kontrolējošie, vienpersoniskas rīcības ierobežojoši mehānismi. Pazīstamākie LSS līderi bija M. Valters un E. Rolavs, kuri abi vadīja savienību kopš tās dibināšanas. No latviešu sociāldemokrātu lielā vairākuma (kas vēlākajos gados veidoja LSDSP kodolu) viņus šķīra atšķirīgi uzskati nacionālajā jautājumā - LSS jau 1903. gadā postulēja nepieciešamību pēc neatkarīgas Latvijas valsts (1903. gadā avīzē "Proletāriets" rakstā "Patvaldību nost! Krieviju nost!" M. Valters pirmo reizi vēsturē publiski pauda nepieciešamību pēc suverēnas Latvijas valsts dibināšanas). Prasība pēc tautas pašnoteikšanās savijās ar sociālisma ideāliem un uzskatu, ka individuālais terors ir optimālākais cīņas līdzeklis. Nozīmīgs LSS darbības aspekts bija literatūras un ieroču nelegālā transporta organizēšana no Rietumeiropas uz carisko Krieviju. Jau 1896. gadā, studēdams Maskavas universitātē, E. Rolavs pārvadāja marksistisko literatūru no Baltijas ostām uz Krievijas lielajiem centriem. 1913. gadā partijas II kongresā tika mainīts partijas nosaukums, jo apzīmējums "Latvijas Revolucionāro sociālistu partija" (eseri) šķita atbilstošāks savienības ideoloģijai, bez tam vajadzēja uzskatāmāk norobežoties no LSDSP (līdzīgie nosaukumi bieži radīja pārpratumus), ar ko attiecības bija visai saspīlētas.

## Piezīmes


## Atsauces

## Ārējās saites
* Una Bergmane. Inteliģentie ekstrēmisti. // Diena, 23. augusts (2008.) Arhivēts 2008. gada 14. septembrī, *[[Wayback Machine]]* vietnē.
Three Dollar Bill, Yall$

***Three Dollar Bill, Yall$*** ir ASV grupas *[[Limp Bizkit]]* debijas albums. Albums tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Interscope Records.

## Par albumu
Albumu producēja Ross Robinsons un tas tika ierakstīts sešās dienās. Iesākumā albumam bija slikts noiets, bet pēc astoņpadsmit mēnešu ilgiem grupas vieskoncertiem, tam radās noiets, kā rezultātā, albums divreiz ieguva platīna diska statusu.

Līdz nākamā albuma ("Significant Other") "*Three Dollar Bill, Yall$*" tika pārdots ar 1,6 miljonu kopiju tirāžu.  pārdošanā parādījās necenzētais albuma variants.

## Dziesmu saraksts

## Pie albuma strādājuši
* *[[Limp Bizkit]]*
** Freds Dērsts — vokāls
** Vess Borlands — ģitāra, albuma noformējums
** Sems Riverss — basģitāra
** Džons Oto — sitaminstrumenti
** DJ Lethal — dj, sempli
* Ross Robinsons - producents
* Skots Borlands - taustiņinstrumenti ("*Intro*","*Pollution*" un "*Sour*")

## Topu pozīcijas
Latvijas Revolucionāro sociālistu partija

**Latvijas Revolucionāro sociālistu partija (LRSP)**, arī **Latvijas Sociālrevolūcionāru partija** jeb **eseri**, bija skaitliski neliela, radikāli noskaņota demokrātiska kreisa politiska partija Krievijas impērijā un Latvijas Republikā laikā no 1913. līdz 1919. gadam.

## Vēsture
Izveidota 1913. gadā, kad Latviešu sociāldemokrātu savienības 2. kongresā tika mainīts partijas nosaukums uz **Latvijas Revolucionāro sociālistu partija** - jaunais nosaukums šķita atbilstošāks partijas ideoloģijai, bez tam vajadzēja uzskatāmāk norobežoties no LSDSP, ar ko bija visai saspīlētas, dažbrīd pat naidīgas attiecības (līdzīgie nosaukumi bieži radīja pārpratumus). Jaunizveidotajai partijai bija visai sarežģīta — sociālistiskajām partijām raksturīga struktūra, ko veidoja dažādas autonomas sekcijas, kopas un komitejas. T.i. partija tika veidota "no apakšas" un to veidoja nevis līderi bet ārējie faktori — organizācijas. Līderiem, protams, bija svarīga loma, bet ne noteicošā, jo pašā organizācijā eksistēja līderu kontrolējošie, vienpersoniskas rīcības ierobežojoši mehānismi. 

Ideoloģijā viena no pamatiezīmēm bija kategoriska iestāšanās par neatkarīgas Latvijas valsts nepieciešamību jau laikā, kad neviens cits politiskais spēks neko tādu neuzdrošinājās paust. Pēc Februāra revolūcijas 1917. gada martā LRSP legalizēja savu darbību Latvijas teritorijā. Tika nodibinātas nodaļas visās lielākajās Vidzemes un Kurzemes pilsētās, partijā iesaistījās jauni biedri (taču partiju pameta viens no tās dibinātājiem un spēcīgākajiem līderiem Miķelis Valters). Izdeva laikrakstu "Darba Tauta".

LRSP piedalījās Latvijas Tautas padomes dibināšanā 1918. gada novembrī (3 pārstāvji: Eduards Traubergs, Emīls Skubiķis un Kārlis Albertiņš). Pēc Latvijas neatkarības pasludināšanas LRSP notika šķelšanās: vairākums biedru novērsās no jaunās valsts, iebilstot nevis pret neatkarīgu Latviju kā tādu, bet gan pret tās buržuāzisko pamatu. Pēc Rīgas nonākšanas Niedras valdības kontrolē LRSP kreisā spārna darbība tika aizliegta. LRSP labējais spārns, kas atbalstīja Latvijas Republikas neatkarību, atjaunoja savu darbību Tautas padomē.

Pēc Latvijas Republikas dibināšanas LRSP nespēja piedāvāt neko tādu, kas cilvēkiem liktu sociāldemokrātu vietā izvēlēties revolucionāros sociālistus. Partija pašlikvidējās 1919. gada vasarā: augustā kopā ar Darba savienību un Latvijas Bezzemnieku agrāro savienību tika dibināta Darba partija.

## Ārējās saites
* Una Bergmane. Inteliģentie ekstrēmisti. // Diena, 23. augusts (2008.)
Konstantīns Baruļins

**Konstantīns Baruļins** (; dzimis 1984. gada 4. septembrī) ir Krievijas hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2019) spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Ņižņekamskas "Ņeftehimik" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Konstantīns sāka spēlēt profesionāli 2001. gadā Krievijas Augstākās līgas kluba Tjumeņas "Gazovik" rindās. Tā sastāvā viņš spēlēja līdz pat 2005. gadam. Tiesa, 2004.—05. sezonā Baruļins ar vienu spēli Sanktpēterburgas "SKA" rindās debitēja arī Krievijas Superlīgā. 2005.—06. sezonu Konstantīns aizvadīja Maskavas "Spartak" rindās, taču tad pievienojās Maskavas apgabala "Himik" vienībai.

No 2008. līdz 2010. gadam Konstantīns spēlēja Maskavas "CSKA" rindās, taču tad pievienojās Mitišču "Atlant" vienībai. 2010.—11. sezonu Baruļins noslēdza kā līgas labākais vārtsargs vidēji spēlē ielaisto vārtu ziņā.

No 2012. līdz 2014. gadam pārstāvēja Kazaņas "Ak Bars", taču jūnijā tika aizmainīts uz Omskas "Avangard", "Ak Bars" pretī saņemot Sergeju Kosticinu.

Krievijas izlases rindās spēlējis 2007. gada Pasaules čempionātā, kurā gan laukumā nedevās, bet kopā ar izlasi izcīnīja bronzas medaļas. Baruļins spēlējis arī vairākos pārbaudes turnīros.

## Ārējās saites
Gunārs Balodis

**Gunārs Balodis** (dzimis ) ir latviešu gleznotājs un Rīgas Kinostudijas filmu mākslinieks.

## Biogrāfija
Gunārs Balodis dzimis , Cēsīs, galdnieka, pazīstama slēpju meistara ģimenē. Beidzis J. Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolu (1954) un Vissavienības Kinematogrāfijas institūta studijas (1960). Izlaiduma diplomdarbs bija dekorāciju skices filmai "Vētra" (1960). Kopā ar Uldi Pauzeru bija pirmie profesionālie latviešu filmu mākslinieki, viņu pirmais kopdarbs bija režisora Gunāra Pieša filmā "Kārkli pelēkie zied" (1961).

Daudz sadarbojies ar režisoru Aloizu Brenču. Par darbu filmā "Ilgais ceļš kāpās" (1981) apbalvots ar PSRS Valsts prēmiju (1983). Darbojies par filmas mākslinieku Arnolda Burova multiplikācijas filmai "Ragainais māls" (1971). Izmēģinājis arī kostīmu mākslinieka darbu filmās "Velna ducis" (1961) un "Kapteinis Nulle" (1964).

Paralēli darbam kino nodarbojās ar glezniecību un grafiku. Pirmā viņa mākslas darbu izstāde notika 1957. gadā.

Precējies ar Latvijas Televīzijas režisori Gunu Balodi. Viņa meita Laila Balode ir gleznotāja.

## Filmogrāfija

### Filmu mākslinieks
* 1961 — "Kārkli pelēkie zied"
* 1963 — "Mājiņa kāpās"
* 1963 — "Pazemē"
* 1964 — "Cara līgava"
* 1966 — "Akmens un šķembas"
* 1967 — "Kad lietus un vēji sitas logā"
* 1968 — "Ilgās dienas rīts"
* 1969 — "Līvsalas zēni"
* 1970 — "Klāvs — Mārtiņa dēls"
* 1971 — "Kara ceļa mantinieki"
* 1972 — "Peterss"
* 1974 — "Gaisma tuneļa galā"
* 1974 — "Piejūras klimats"
* 1975 — "Paradīzes atslēgas"
* 1976 — "Liekam būt"
* 1977 — "Dāvanas pa telefonu"
* 1977 — "Atspulgs ūdenī"
* 1979 — "Trīs minūšu lidojums"
* 1981 — "Ilgais ceļš kāpās"
* 1982 — "Mana ģimene"
* 1983 — "Svešās kaislības"
* 1983 — "Dārzs ar spoku"
* 1984 — "Mans draugs Sokrātiņš"
* 1985 — "Spēle notiks tik un tā"
* 1986 — "Dubultnieks"
* 1989 — "Tapers"
* 1992 — "Duplets"

### Animācijas filmas mākslinieks
* 1971 — "Ragainais māls"

### Kostīmu mākslinieks
* 1961 — "Velna ducis"
* 1964 — "Kapteinis Nulle"

### Filmu mākslinieka asistents
* 1959 — "Atbalss"
* 1960 — "Vētra"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gunārs Balodis vietnē *filmas.lv*
* Gunārs Balodis vietnē *makslinieki.lv*
Awesome as Fuck

***Awesome as Fuck*** ir amerikāņu pankroka grupas *[[Green Day]]* koncertieraksta albums, kas tika laists klajā . Tiek plānots, ka albumu izdos Reprise Records, tā producenti ir Green Day. Albums ietver dziesmas no viņu 2009.—2010. gada koncerttūres *21st Century Breakdown World Tour*.

## Dziesmu saraksts
### Albums

### Video

## Atsauces

## Ārējās saites
* Green Day oficiālā mājaslapa
Baižkalna pagasts

**Baižkalna pagasts** bija viena no Cēsu apriņķa pašvaldībām tā ziemeļdaļā. Robežojās ar Mārsnēnu, Raunas, Veselavas, Jaunraunas un Liepas pagastiem. Pagasta valde atradās ziemeļaustrumos no Raunas pie Baižkalna dzirnavām.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1935. gadā pagasta platība bija 27,74 km² un tajā bija 647 iedzīvotāji.
1945. gada 8. oktobrī pagastā izveidoja Baižkalna ciema padomi. Ciema padomi likvidēja 1947. gada 18. novembrī, bet atjaunoja līdz ar pagasta likvidēšanu 1949. gada 31. decembrī, ciemu iekļaujot Cēsu rajonā. Mūsdienās Baižkalna pagasta teritorijas lielākā daļa iekļauta Smiltenes novada Raunas pagastā un neliela daļa Cēsu novada Priekuļu pagastā.

## Atsauces
Gatartas pagasts

**Gatartas pagasts** bija viena no Cēsu apriņķa pašvaldībām tā ziemeļaustrumos. Robežojās ar Rankas, Jaunpiebalgas, Drustu un Raunas pagastiem. Pagasta valde atradās Gatartā.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1935. gadā pagasta platība bija 80 km² un tajā bija 1218 iedzīvotāji.
1945. gada 8. oktobrī pagastā izveidoja Gārņu un Gatartas ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Gaujienas rajonā. Mūsdienās Gatartas pagasta teritorijas lielākā daļa iekļauta Smiltenes novada Drustu pagastā.

## Cilvēki
* Pēteris Slavens (1874—1919), latviešu virsnieks, pulkvedis (1917). Sarkanās armijas Dienvidu frontes pavēlnieks (1918), Padomju Latvijas armijas virspavēlnieks (1919).
* Jānis Dzenītis (1929—2001),  padomju valsts darbinieks, prokurors 1. klases valsts justīcijas padomnieka pakāpē. 

## Atsauces
Kārļu pagasts

**Kārļu pagasts** bija viena no Cēsu apriņķa pašvaldībām tā rietumos, Gaujas kreisajā krastā. Robežojās ar Cēsu apriņķa Lielstraupes, Raiskuma, Cēsu un Drabešu pagastiem, kā arī Rīgas apriņķa Līgatnes pagastu. Pagasta valde atradās 3,2 km uz ziemeļrietumiem no Kārļiem (tagadējie "Krustkalni").

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1935. gadā pagasta platība bija 45,98 km² un tajā bija 628 iedzīvotāji.
1945. gada 8. oktobrī pagastā izveidoja Kārļu ciema padomi. Ciema padomi likvidēja 1947. gada 18. novembrī, bet atjaunoja līdz ar pagasta likvidēšanu 1949. gada 31. decembrī, ciemu iekļaujot Cēsu rajonā. Mūsdienās Kārļu pagasta teritorijas lielākā daļa iekļauta Cēsu novada Drabešu pagastā un neliela daļa Līgatnes pagastā.

## Atsauces
Eva Longorija

**Eva Žaklīna Longorija** (; dzimusi  Korpuskristijā, Teksasas štatā, ASV) ir amerikāņu aktrise un modele.

Vislabāk pazīstama ar lomu seriālā "Bīstamās mājsaimnieces". Par filmēšanos šajā seriālā E. Longorija saņēmusi vairākus apbalvojumus un vairākkārt nominēta dažādām balvām, tai skaitā viņu nominēja Zelta globusa balvai nominācijā "Labākā aktrise komēdijseriālā" par lomu "Bīstamās mājsaimnieces". Viņa kļuva pazīstama pēc filmēšanās ziepju operā *The Young and the Restless*. Taču nacionālā līmenī viņa kļuva pazīstama 2000. gadu sākumā pēc dalības vairākās augsta līmeņa reklāmas kampaņās un parādīšanās vairākos vīriešu žurnālos. 2008. gada FHM aptaujā par seksīgāko sievieti viņa ieņēma 14. vietu. Tāpat viņa ir parādījusies uz vairāku starptautisku sieviešu žurnālu vākiem, piemēram, *Vogue*, *Marie Claire* un *Harper's Bazaar*.  viņa apprecējās ar franču basketbolistu Toniju Pārkeru, taču 2011. gada janvārī pāris izšķīrās.

Eva Longorija ir viena no visvairāk pelnošākajām komēdijseriālu aktrisēm Holivudā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Wig Wam

***Wig Wam*** ir Norvēģijas smagā roka grupa. Grupa tika dibināta 2001. gadā, pirms grupas dibināšanas tās dalībnieki nodarbojās mūzikas biznesā.

Vislabāk grupa ir pazīstama ar dalību 2005. gada Eirovīzijā, kur ar dziesmu *In My Dreams* viņi ieguva 9. vietu finālā. Tāpat grupa piedalījās Norvēģijas atlasē 2004. gada Eirovīzijai, kur ieņēma 3. vietu. Grupas vadošais vokālists piedalījās 1998. gada Norvēģijas atlasē, ieņemot 3. vietu. Grupa ir izdevusi trīs studijas albumus: *[[667.. The Neighbour of the Beast]]* (2004), *[[Wig Wamania]]* (2006) un *[[Non Stop Rock'n Roll]]* (2010).

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
10. Aizputes kājnieku pulks

thumb|300px|10. Aizputes kājnieku pulka karogs.
thumb|300px|10. Aizputes kājnieku pulka karoga otrā puse ar devīzi un simboliem (stūros).
  
**10. Aizputes kājnieku pulks** bija Latvijas armijas vienība Zemgales divīzijas sastāvā (1919-1940). 

## Izveide
Pulks saformēts 1919. gada 5. augustā kā Liepājas papildu bataljons, no 1920. gada 15. februāra – 10. Aizputes kājnieku pulks, kam pievienots Latvijas strēlnieku pulks un Latgales divīzijas papildu bataljons.

## Piedalīšanās kaujās
[thumb|300px|Piemineklis 10. Aizputes kājnieku pulka un [Troickas bataljons|1. Latvijas strēlnieku bataljona karavīriem Daugavpils cietoksnī (nav saglabājies).]]
Pulks piedalījās cīņās pret Bermontu - Liepājas aizstāvēšanā 1919. gada novembrī. Brīvības cīņās krituši 34 karavīri. 
1921. gadā pārvietots uz Daugavpils cietoksni. 
1922. gada janvārī Aizputes pulkā kā 3. bataljonu iekļāva Latvijas strēlnieku (Troickas) pulka atlikušo daļu.

## Devīze
“Tava tauta nezudīs, kad tu iesi mirt par tautu." un "S.K.D. – sirds – kurzemnieka – gods."

## Komandieri
* pulkvedis T. Kalniņš (1919. XI – 1932. VIII)
* pulkvedis-leitnants K. Ļūļaks (1932. 1.VIII – 1933. XI)
* pulkvedis-leitnants P. Vaivads (1933. XI – 1939. XI)
* pulkvedis A. Kurše (1939. XI – 1940. VI)

## Apbalvojumi
Lāčplēša Kara ordenis piešķirts 19 pulka karavīriem. 

## Atsauces

## Literatūra
* Latvijas Atbrīvošanas kara vēsture. II sējums, Rīga. 2006.
* Latvijas Brīvības cīņas 1918-1920, Enciklopēdija. Rīga, 1999.
* Andersons E. Latvijas bruņotie spēki un to priekšvēsture. Toronto, 1983.
11. Dobeles kājnieku pulks

thumb|300px|11. Dobeles kājnieku pulka karogs.
thumb|300px|11. Dobeles kājnieku pulka karoga otrā puse ar devīzi un simboliem (stūros).
  
**11. Dobeles kājnieku pulks** bija Latvijas Bruņoto spēku 4. Zemgales kājnieku divīzijas vienība (1919—1940)

## Izveide
Pulks saformēts 1919. gada 24. oktobrī kā 1. Liepājas 2. šķiras zemessargu bataljons, pievienotas Grobiņas kājnieku pulka daļas, no 1920. gada 26. februāra — 11. Dobeles kājnieku pulks.

## Piedalīšanās kaujās
Pulks piedalījās cīņās pret Bermontu — Liepājas aizstāvēšanā 1919. gada novembrī. 1921. gadā pārvietots uz Daugavpils cietoksni.

## Devīze
“Es karā aiziedams, sirdi slēdzu akmenī, aust gaismiņa, lec saulīte, līst akmens skanēdams."

## Komandieri
* kapteinis E. Graudiņš (1919.16. XI — 1919. 21. XI) — Grobiņas pulka komandieris
* kapteinis N. Dūze (1919.23.XI — 1920. 15. II) — Grobiņas pulka komandieris
* kapteinis N. Dūze (1920. 26.II —1936. 1.X)
* pulkvedis K. Bojārs (1936. 1.X — 1938. 18. VIII)
* pulkvedis N. Ābeltiņš (1939. 6.X — 1940. VI)

## Atsauces

## Literatūra
* Latvijas Atbrīvošanas kara vēsture. II sējums, Rīga. 2006.
* Latvijas Brīvības cīņas 1918-1920, Enciklopēdija. Rīga, 1999.
* Andersons E. Latvijas bruņotie spēki un to priekšvēsture. Toronto, 1983.
Cēsu pagasts

**Cēsu pagasts** bija viena no Cēsu apriņķa pašvaldībām tā rietumdaļā, Gaujas kreisajā krastā. Robežojās ar Cēsu pilsētu un Lenču, Priekuļu, Vaives, Rāmuļu, Drabešu, Kārļu un Raiskuma pagastiem. Pagasta valde atradās dienvidos no Cēsīm tagadējā Katrīnkalnā.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1935. gadā pagasta platība bija 43 km² un tajā bija 861 iedzīvotājs.
1945. gada 8. oktobrī pagastā izveidoja Dukuru un Līvu ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Cēsu rajonā. Mūsdienās Cēsu pagasta teritorija iekļauta Cēsu pilsētā, Cēsu novada Priekuļu, Vaives un Drabešu pagastos.

## Novadnieki
* Dāvids Rudzītis (1881-1939), pirmais Valsts kancelejas direktors.

## Atsauces
Kosas pagasts

**Kosas pagasts** bija viena no Cēsu apriņķa pašvaldībām tā dienvidrietumos. Robežojās ar Cēsu apriņķa Drabešu, Sērmūkšu, Skujenes un Ērgļu pagastiem, kā arī Rīgas apriņķa Ķēču un Zaubes pagastiem. Pagasta valde atradās tagadējā Kosā.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1935. gadā pagasta platība bija 108,35 km² un tajā bija 1557 iedzīvotāji.
1945. gada 8. oktobrī pagastā izveidoja Dūmkalna un Kosas ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Cēsu (Kosas ciemu) un Ērgļu (Dūmkalna ciemu) rajonos. Mūsdienās Kosas pagasta teritorijas lielākā daļa iekļauta Cēsu novada Amatas un Skujenes pagastos, kā arī neliela daļa Kaives pagastā.

## Dzimuši
* Ernests Putniņš (1867-1962), ārsts ginekologs, LU profesors

## Atsauces
Kūduma pagasts

**Kūduma pagasts** (līdz 1925. gadam **Unguru pagasts**) bija viena no Cēsu apriņķa (līdz 1924. gadam Valmieras apriņķa) pašvaldībām tā ziemeļrietumos. Robežojās ar Cēsu apriņķa Lenču, Raiskuma, Lielstraupes, Stalbes un Rozulas pagastiem, kā arī Valmieras apriņķa Dauguļu un Ķieģeļu pagastiem. Pagasta valde atradās Kūdumā.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1920. gada zemes reformas laikā Ungurmuižas (*Orellen*) zemi sadalīja 60 vienībās 1347 ha platībā, Daibes muižas (*Daiben*) zemi sadalīja 24 vienībās 636 ha kopplatībā. 

1935. gadā pagasta platība bija 125 km² un tajā bija 874 iedzīvotāji.
1945. gada 8. oktobrī pagastā izveidoja Daibes un Kūduma ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Cēsu rajonā. Mūsdienās Kūduma pagasta teritorija iekļauta Cēsu novada Stalbes un Raiskuma pagastos.

## Atsauces
Lenču pagasts

**Lenču pagasts** bija viena no Cēsu apriņķa pašvaldībām tā ziemeļdaļā, Gaujas labajā krastā. Robežojās ar Cēsu apriņķa Liepas, Priekuļu, Cēsu, Raiskuma un Kūduma pagastiem, kā arī Valmieras apriņķa Vaidavas pagastu. Pagasta valde atradās 3,5 km un dienvidaustrumiem no Lenčiem.

## Vēsture
Dibināts agrākajā Cēsu draudzes novadā pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
Pēc 1920. gada zemes reformas Lenču muižu (*Lenzenhof*) sadalīja 97 vienībās 1264 ha kopplatībā, bet Strīķu muižu (*Strickenhof*) 14 vienībās 185 ha kopplatībā.

1935. gadā pagasta platība bija 71 km² un tajā bija 752 iedzīvotāji.
1945. gada 8. oktobrī pagastā izveidoja Lenču un Strīķu ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Cēsu rajonā. Mūsdienās Lenču pagasta teritorija iekļauta Raiskuma pagastā .

## Atsauces