Kaimanu Salas

**Kaimanu Salas** () ir Britu aizjūras teritorija, kas atrodas Karību jūras ziemeļrietumos, rietumos no Jamaikas un uz dienvidiem no Kubas. Teritoriju veido trīs salas — Lielā Kaimana, Kaimanbraka un Mazā Kaimana. Salu kopējā sauszemes platība ir 264 km², un . gadā Kaimanu Salās dzīvoja  iedzīvotāju. Kaimanu Salu galvaspilsēta ir Džordžtauna, kas atrodas Lielajā Kaimanu salā un kalpo kā reģiona administratīvais, saimnieciskais un finanšu centrs. Teritorijai nav savas neatkarīgas ārpolitikas vai aizsardzības institūciju, un šīs funkcijas nodrošina Apvienotā Karaliste, taču salas bauda plašu iekšpolitisko autonomiju, tostarp likumdošanas un nodokļu jomā.

Kaimanu Salas ir pasaulē plaši pazīstamas kā viens no nozīmīgākajiem starptautiskajiem ārzonu finanšu centriem, īpaši ārzonu banku, apdrošināšanas un investīciju fondu jomā. Papildus tam saimniecību būtiski veicina arī tūrisms, jo salas piesaista ceļotājus ar kristāldzidru ūdeni, koraļļu rifiem, kūrortiem un luksusa servisu. Šī teritorija ir arī populārs kruīzu galamērķis, kurā nozīmīgu vietu ieņem vides tūrisms un niršana.

## Vēsture
Eiropieši Kaimanu salas atklāja 1503. gadā Kristofora Kolumba ceturtā ceļojuma laikā, kad viņš novirzījās no kursa uz Espanjolu. Sākotnēji spāņi šīs salas nosauca par *Las Tortugas* saistībā ar daudzo jūras bruņurupuču klātbūtni. Vēlāk nosaukums mainījās uz Kaimanām, atsaucoties uz kaimaniem, ko ceļotāji novēroja salās. Neskatoties uz Spānijas Impērijas klātbūtni Karību reģionā, viņi Kaimanu salas nekad aktīvi nekolonizēja, un tās ilgu laiku palika neapdzīvotas. 17. gadsimtā Britu impērijas jūrasbraucēji un pirāti salas sāka izmantot kā pieturvietu un patvērumu. Pēc 1655. gada līdz ar britu varas nostiprināšanos Jamaikā, Kaimanu salas nonāca Britu impērijas ietekmes zonā.

1670. gadā ar Madrides līgumu Spānija impērija atzina Britu suverenitāti pār Jamaiku un tās apkaimes teritorijām, tostarp Kaimanu salām. Kopš tā laika Kaimanu salas formāli tika uzskatītas par Lielbritānijas koloniju, taču to faktiska apdzīvošana un administratīvā attīstība notika ļoti pakāpeniski. Sākotnējie iedzīvotāji bija britu kolonisti no Jamaikas, kā arī bijušie vergi un pēcnācēji no vergu kuģiem, kas cietuši avārijās. 1835. gadā verdzība tika atcelta, un pēc tam sabiedrība attīstījās kā neliela, decentralizēta kopiena, kas nodarbojās galvenokārt ar zvejniecību, kuģniecību un bruņurupuču ieguvi. Kaimanu salas koloniālā perioda lielāko daļu bija tieši pārvaldītas no Jamaikas, tās netika attīstītas kā atsevišķa koloniāla vienība.

Līdz 20. gadsimta vidum Kaimanu salas bija administratīvi integrētas Jamaikas koloniālajā pārvaldē. Tomēr, kad Jamaika 1962. gadā ieguva neatkarību, Kaimanu salas izvēlējās palikt Apvienotās Karalistes pārziņā. No šī brīža tās ieguva atsevišķas Britu aizjūras teritorijas statusu un pakāpeniski attīstīja iekšējo pašpārvaldi. Sākot ar 1970. gadiem, Kaimanu salas piedzīvoja strauju saimniecisko izaugsmi, kļūstot par globāli nozīmīgu finanšu centru. Tas sekmēja arī iedzīvotāju labklājības pieaugumu, infrastruktūras attīstību un starptautisku uzmanību. Vienlaikus tika saglabāta cieša institucionālā un politiskā saikne ar Apvienoto Karalisti.

Kaimanu salas ir Britu aizjūras teritorija, kas bauda plašu iekšpolitisko autonomiju, tai skaitā likumdošanas, nodokļu un sociālās politikas jautājumos. Galvenās ārpolitikas, aizsardzības un pilsonības funkcijas nodrošina Apvienotā Karaliste. Teritoriju pārstāv Apvienotās Karalistes karalis (valsts galva), kuru uz vietas pārstāv gubernators, kurš tiek iecelts Londonā. 2009. gadā tika pieņemta jauna konstitūcija, kas stiprina Kaimanu Salu demokrātisko pārvaldību un garantē cilvēktiesības, vienlaikus atzīstot Lielbritānijas augstāko autoritāti noteiktās jomās. Kaimanu salas sadarbojas ar Lielbritāniju arī starptautisko finanšu regulāciju, naudas atmazgāšanas novēršanas un nodokļu caurskatāmības jautājumos. Kaut gan periodiski tiek apspriesta lielāka neatkarība vai federācija ar citām Karību teritorijām, Kaimanu salu sabiedrībā plašs atbalsts saglabāšanai Apvienotās Karalistes aizsardzībā un ciešās ekonomiskās attiecībās ar starptautisko tirgu ir bijis noteicošs politiskais virziens.

## Ģeogrāfija
Kaimanu Salas atrodas Karību jūras ziemeļrietumu daļā, aptuveni 240 km uz ziemeļrietumiem no Jamaikas un 270 km uz dienvidiem no Kubas krastiem. Teritoriju veido trīs galvenās salas — Lielā Kaimana, Kaimanbraka un Mazā Kaimana, kas visas kopā veido Kaimanu grēdu — zemūdens kalnu grēdas daļu, kas paceļas no Kaimanu dziļvagas. Lielā Kaimana ir lielākā un visapdzīvotākā sala, kur atrodas galvaspilsēta Džordžtauna un galvenais starptautiskais lidlauks. Tā ir aptuveni 197 km² liela un pazīstama ar attīstītu tūrisma infrastruktūru, īpaši pie *[[Seven Mile Beach]]*. Kaimanbraka atrodas aptuveni 145 km uz austrumiem no Lielās Kaimanas. Tā ir kalnaināka, ar kaļķakmens klintīm, un piedāvā gan ekotūrisma iespējas, gan zvejniecību. Mazā Kaimana ir vismazākā un vismazāk apdzīvotā sala, pazīstama ar neskartu dabu, putnu rezervātiem un niršanas vietām.

Kaimanu salām raksturīgs tropisks klimats, ar karstiem un mitriem vasaras mēnešiem (maijs–oktobris) un sausāku, siltu ziemas periodu (novembris–aprīlis). Vidējā gaisa temperatūra svārstās ap 28–30 °C, bet jūras ūdens temperatūra visu gadu ir piemērota peldēšanai. Nokrišņu daudzums sasniedz 1000–1500 mm gadā, galvenokārt lietus sezonā. Salās nav upju vai kalnu, un reljefs pārsvarā ir zems un līdzens, īpaši Lielajā Kaimanā, izņemot Kaimanbraku, kur augstākais punkts sasniedz 43 metrus virs jūras līmeņa. Saldūdens resursi ir ierobežoti, un dzeramais ūdens tiek iegūts galvenokārt no atsāļotā jūras ūdens vai lietusūdens savākšanas.

Kaimanu salās ir plaša bioloģiskā daudzveidība, īpaši koraļļu rifos, jūras zālēs un piekrastes mangrovju mežos. Lai saglabātu šo vidi, izveidotas vairākas aizsargājamas teritorijas. Mucukundas rezervāts Lielajā Kaimanu ir tropu meža taka, kur var apskatīt vietējās augu un putnu sugas. *[[Booby Pond Nature Reserve]]* Mazajā Kaimanu ir svarīga ligzdošanas vieta sarkanpēdu sullām (*Sula sula*) kolonijām. Kaimanu Bruņrupuču centrs ir jūras bruņurupuču audzētava un vides izglītības centrs. Jūras parki un niršanas zonas, tostarp *[[Stingray City]]* un *[[Bloody Bay Marine Park]]*, ir populāri gan dabas aizsardzības, gan tūrisma objekti.

Kaimanu salas atrodas viesuļvētru darbības zonā, īpaši laikā no jūnija līdz novembrim, kad aktīva ir Atlantijas viesuļvētru sezona. Lielākā dabas katastrofa mūsdienu vēsturē bija viesuļvētra “Aivens”, kas 2004. gada septembrī nopostīja lielāko daļu Lielās Kaimanas infrastruktūras. Vētra sasniedza 5. kategoriju, nopostot mājokļus, ceļus, radot bojāmjumus elektroapgādei un radot ekonomiskus zaudējumus aptuveni 1,85 miljardu ASV dolāru apmērā. Neskatoties uz plašajiem postījumiem, salās tika fiksēts tikai viens tieši ar vētru saistīts nāves gadījums. Kaimanu salas atrodas arī seismiski aktīvā reģionā, kur notiek zemestrīces, lai gan tās reti ir ļoti postošas. 2020. gada 28. janvārī reģionu satricināja 7,7 magnitūdu zemestrīce, kas bija jūtama visās trīs salās, bet nenodarīja būtiskus postījumus. Šie dabas riski veicina nepieciešamību pēc inženiertehniskām aizsardzības sistēmām, sabiedrības informēšanas kampaņām un vides ilgtspējas politikām.

## Sports
Sports Kaimanu Salās ieņem nozīmīgu vietu sabiedrības un jauniešu dzīvē, kalpojot gan kā aktīvās atpūtas forma, gan kā nacionālās identitātes stiprināšanas veids. Salu klimats un ģeogrāfiskais novietojums īpaši veicina ūdenssporta veidu popularitāti, bet valsts sporta politika atbalsta arī komandu sporta spēles un individuālo sportistu dalību starptautiskajās sacensībās.

Kaimanu Salās starp populārākajiem sporta veidiem ir futbols, regbijs, peldēšana, burāšana, niršana un triatlons. Futbolu pārrauga Kaimanu Salu Futbola asociācija, kas ir FIFA un CONCACAF locekle. Futbols tiek spēlēts gan amatieru, gan jaunatnes līmenī, un Kaimanu Salu izlase regulāri piedalās reģionālās sacensībās. Regbijs ir vēl viens nozīmīgs sporta veids, ko pārstāv *[[Cayman Rugby Football Union]]*. Salu regbija izlase ir aktīva Rietumindijas reģionālajās sacensībās, un regbijs tiek popularizēts arī skolu programmās. Ūdenssporti, īpaši peldēšana, burāšana, niršana un triatlons, ir ļoti attīstīti gan profesionālā, gan atpūtas līmenī. Niršana ar akvalangu pie koraļļu rifiem ir populāra arī tūristu vidū, taču vietējie sportisti Kaimanu Salas pārstāv starptautiskos pasākumos, tostarp peldēšanas čempionātos un atklātā ūdens sacensībās.

Kaimanu Salās ir izveidota mūsdienīga sporta infrastruktūra, kas atbilst starptautiskajiem standartiem. *[[Truman Bodden Sports Complex]]* Lielajā Kaimanu salā ir galvenais stadions un sporta centrs, kur notiek gan vietējie, gan starptautiskie sporta notikumi, tostarp vieglatlētikas sacensības, futbola mači un regbija turnīri. *[[Camana Bay Sports Complex]]* ir moderna sporta un izglītības infrastruktūra, kas atbalsta jaunatnes sporta programmas. Kaimanu Salas ir uzņēmušas vairākus reģionālus un starptautiskus sporta pasākumus, tostarp Karību jūras regbija turnīrus, CONCACAF kvalifikācijas spēles futbolā, starptautiskas peldēšanas sacensības un tenisa turnīrus.

Kaimanu Salas piedalās Starptautiskajā Olimpiskajā kustībā, un tām ir sava Olimpiskā komiteja, kas tika dibināta 1973. gadā (1976. gadā uzņemta SOK). Kopš tā laika Kaimanu sportisti regulāri piedalās vasaras olimpiskajās spēlēs (kopš 1976. gada), Klusā okeāna spēlēs, Panamerikas spēlēs un Nāciju Sadraudzības spēlēs. Līdz 2025. gadam Kaimanu Salas olimpiskajās spēlēs nav ieguvušas medaļas. Labākie panākumi parasti tiek gūti peldēšanā, piemēram, Džordans Krūkss, Šons Freizers un Brets Freizers, kas ir ieguvuši medaļas reģionālajos čempionātos. Kaimanu sporta attīstības politikas mērķis ir veicināt fizisko aktivitāti visās vecuma grupās, atbalstīt jaunatnes sportu, un dot iespēju talantīgiem sportistiem startēt augstākā līmeņa sacensībās, vienlaikus popularizējot salas starptautiskā sporta sabiedrībā.

## Atsauces

## Ārējās saites