open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viljams Sjūards

**Viljams Henrijs Sjūards** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu politiķis, ASV valsts sekretārs no 1861. līdz 1869. gadam, ASV senators un Ņujorkas štata gubernators. Bija pret verdzību pirms Amerikas pilsoņu kara, aktīvi darbojās Republikāniskās partijas izveides sākumposmā.

Tika ievēlēts Ņujorkas štata Senātā, 1838. gadā kļuva par štata gubernatoru. Laikā, kad pildīja gubernatora amata pienākumus, parakstīja vairākus likumus melnādaino iedzīvotāju tiesību un iespēju palielināšanai, kā arī garantējot vergiem, kas aizbēguši, zvērināto tiesas.

1849. gadā ievēlēts ASV Senātā. No dienvidu štatiem izpelnījās naidīgu attieksmi Sjūarda stingrās nostājas verdzības jautājumos dēļ. 1855. gadā pārvēlēts, drīz pēc tam pievienojās Republikāniskajai partijai, kļūdams par vienu no tās līderiem. Tika uzskatīts par galveno partijas kandidātu ASV prezidenta vēlēšanām, tomēr dažādu iemeslu dēļ šajā cīņā zaudēja. Partijas kandidāts Abrahams Linkolns vēlēšanās uzvarēja un iecēla Sjūardu ASV valsts sekretāra amatā.

Centās nepieļaut dienvidu štatu atšķelšanos. Kad tas neizdevās, pievērsās Savienībai. Viņa nostāja pret citu valstu iejaukšanos pilsoņu karā palīdzēja neiesaistīt karā Lielbritāniju un Franciju un tādējādi aizkavēja iespējamo Amerikas Valstu Konfederācijas neatkarības iegūšanu. Dienā, kad Džons Vilkss Būts nogalināja Linkolnu, Sjūardu nopietni ievainoja Lūiss Pauels. ASV valsts sekretāra amatu saglabājis arī nākamā prezidenta Endrū Džonsona prezidentūras laikā. Bija valsts sekretārs arī 1867. gadā, kad tika iegādāta Aļaska.

Sjūarda vārdā nosaukta Sjūarda pussala Aļaskas ziemeļrietumos par godu viņa ieguldījumam Aļaskas Pirkuma līguma noslēgšanā.

## Ārējās saites
Subway

***Subway*** ir ASV ātrās ēdināšanas restorānu tīkls, kura galvenais vadības centrs atrodas Milfordā, Konektikutā, tam ir arī pieci reģionālas nozīmes galvenie vadības centri pasaules reģionos. Uzņēmumu 1965. gada 28. augustā dibināja Pīters Baks un Freds Deluka. 1984. gada decembrī *Subway* Bahreinā atvēra savu pirmo restorānu ārpus ASV. Uzņēmums galvenokārt specializējas uz sviestmaižu un salātu pagatavošanu, tomēr dažās valstīs *Subway* piedāvā arī picas. *Subway* pieder uzņēmums *Doctor's Associates Inc.*

Subway ir viena no visātrāk augošajām ātrās ēdināšanas restorānu franšīzēm pasaulē. Pēc 2015. gada 29. jūnija datiem ar *Subway* zīmolu darbojās  restorānu 110 pasaules valstīs. Eiropā 2014. gadā bija izvietoti 4018 *Subway* restorāni. Eiropas reģiona galvenais vadības centrs atrodas Amsterdamā, Nīderlandē.

*Subway* tiek uzskatīts par vienu no veselīgākajiem ātrās ēdināšanas tīkliem pasaulē. Katra sviestmaize tiek gatavota klienta acu priekšā, bet sviestmaižu pamatu veido klienta izvēlēta maize, kas ir svaigi cepta katrā restorānā.

2023. gada 24. augustā tika paziņots, ka panākta vienošanās par *Subway* pārdošanu investīciju uzņēmumam *[[Roark Capital]]*; darījuma summa netiek atklāta, bet tiek lēsta uz 9,6 miljardiem ASV dolāru. Līdz šim uzņēmums piederēja dibinātāju ģimenēm.

## Latvijā

Subway franšīzes pirmo restorānu Latvijā atvēra 2014. gada 27. jūnijā, Zigfrīda Annas Meierovica bulvārī 12. *Subway* franšīzes tiesības Latvijā pieder trim firmām — *Submarine Latvia*, *SUB Latvia* un "PLG group". Pēc 2015. gada jūnija datiem Latvijā atrodas pieci *Subway* restorāni un tie visi ir izvietoti Rīgā. 2015. gada 26. jūnijā uzņēmums paziņoja, ka tuvākajā nākotnē plāno atvērt jaunus restorānus arī citās Latvijas pilsētās.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Džerai Grants

**Hārvijs Džerai Grants** (; dzimis  Bovi, Mērilendas štatā, ASV) ir amerikāņu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja pozīcijā. Divas sezonas aizvadījis Latvijas Basketbola līgas klubā BK Ventspils. 2014. gadā kļuva par LBL čempionu. Šobrīd pārstāv Lietuvas klubu Klaipēdas "Neptūnas".

Džerai Grants nāk no basketbolistu ģimenes. Viņa tēvs Hārvijs Grants 11 sezonas spēlēja NBA, savukārt tēva dvīņubrālis Horass Grants NBA spēlēja 17 sezonu laikā, kļūdams par četrkārtēju NBA čempionu. Džerai Grantam ir trīs brāļi un divi no tiem spēlē NBA: Džerami Grants ir aizvadījis vienu sezonu Filadelfijas "76ers" sastāvā, savukārt Džerians Grants tika izvēlēts 2015. gada NBA draftā un spēlēs Ņujorkas "Knicks".

## Atsauces
Vecsaule

**Vecsaule** ir ciems Bauskas novada Vecsaules pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta rietumdaļā Vecsaules strauta krastā pie autoceļa P87  no novada centra Bauskas un  no Rīgas. Vecsaulē atrodas pagasta pārvalde, Vecsaules pamatskola, bibliotēka, Saieta nams, ģimenes ārsta prakse, pasts, veikals. Ciems veidojies ap Vecsaules muižas (*Alt-Rahden*) centru, izaudzis pēckara gados kā ciema padomes un kolhoza «Vecsaule» centrālais ciemats. Aptuveni  uz dienvidiem pie autoceļa V1020 atrodas Vecsaules luterāņu baznīca. Vecsaules baznīcas krogs un pagastnams ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

1987. gadā Vecsaulē notika kara lidmašīnas avārija — tā aizdegās un pēc pilota katapultēšanās ietriecās kolhoza konservu ceha noliktavā.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Stouns

**Stouns** ( — 'akmens'; sieviešu dzimtē Stouna) ir angļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Marks Stouns (*Mark Stone*; 1992) — kanādiešu hokejists;
* Mets Stouns (*Matt Stone*, 1971) — amerikāņu scenārists, animators, komponists un režisors;
* Olivers Stouns (*Oliver Stone*; 1946) — amerikāņu kinorežisors, scenārists un producents.
Ozolaine (Vecsaules pagasts)

**Ozolaine** ir ciems Bauskas novada Vecsaules pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā pie autoceļa P87  no pagasta centra Vecsaules,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas. Ozolainē atrodas bibliotēka, tautas nams, ģimenes ārsta prakse, veikals. Apdzīvotā vieta veidojusies pēckara gados netālu no Mazbruknas muižas kā kolhoza «Ozolaine» centrālais ciemats. 4 km no ciema atrodas Ozolaines katoļu baznīca.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
91 (skaitlis)

**91 (deviņdesmit viens)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 90 un 92. Gada deviņdesmit pirmā diena ir 1. aprīlis (garajā gadā 31. marts).

Romiešu skaitļu sistēmā deviņdesmit viens tiek pierakstīts šādi — XCI, bet binārajā skaitīšanas sistēmā deviņdesmit viens ir 10110112, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 1338 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 5B16. Deviņdesmit viens ir nepāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskā tabulā deviņdesmit viens ir protaktīnijs (Pa) atomskaitlis. Deviņdesmit viens arī ir ASCII kods "[" simbolam, kā arī starptautisko tālsarunu kodu sarakstā šis kods ir piešķirts Indijai.

## Skatīt arī
* 91. gads
* 91. gads p.m.ē.
SpaceX CRS-7

***SpaceX CRS-7*** jeb ***SpaceX Commercial Resupply Services 7*** bija neveiksmīgs ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* bezpilota kravas kosmosa kuģa *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju NASA *[[Commercial Resupply Services]]* (CRS) programmā. Tas tika zaudēts nesējraķetes avārijā 

## Derīgā krava
*Dragon* bija iepildīts ar aptuveni 1867 kg kravas (1952 kg ar iepakojumu). Transportkuģa hermētiskajā sekcijā atradās: mantas apkalpei (676 kg), zinātnisko eksperimentu aparatūra un materiāli (529 kg), stacijas rezerves daļas unu aprīkojums (461 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aparatūra (166 kg), datoru piederumi (35 kg). To skaitā bija astoņi nanopavadoņi *Flock-1f*, kurus brīvā lidojumā paredzēts palaist no SKA moduļa *[[Kibo (SKS)|Kibo]]*.
Nehermētiskā kravas sekcijā bija kosmosa kuģu saslēgšanās adapters *[[International Docking Adapter]]* *IDA-1* ar masu 526 kg. To bija paredzēts uzstādīt pie viena no *[[Pressurized Mating Adapter]]*.

Uz zemi atgriežamā krava bija plānota ar masu 620 kg (ar iepakojumu 675 kg).

thumb|left|240px|Raķetes eksplozija
## Lidojuma gaita
*Dragon* tika palaists  14:21:11 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 v1.1]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*.
2 minūtes 18 sekundes pēc starta raķetes pirmajā pakāpē radās anomālija, un pēc dažām sekundēm raķete uzsprāga.

Pēc telemetrijas analīzēm un fiziskiem testiem tika secināts, ka visticamāk avārijas cēlonis bija balsteņa lūzums. Balstenis paredzēts otrās pakāpes hēlija tvertnes atbalstam, kura atrodas skābekļa tvertnē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Press kit NASA
Jaunsaule

**Jaunsaule** ir ciems Bauskas novada Vecsaules pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā Mēmeles krastā pie autoceļa V1020  no pagasta centra Vecsaules,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas. Jaunsaulē atrodas pamatskola, bibliotēka, tautas nams, ģimenes ārsta prakse, veikals, luterāņu baznīca un katoļu baznīca. Apdzīvotā vieta veidojusies pie Vecmuižas *(Neugut)* centra un Jaunsaules pagastnama un skolas. Jaunsaules vecās skolas ēka (celta 1873. gadā) ir kultūrvēstures piemineklis.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Bržeclavas apriņķis

**Bržeclavas apriņķis** () ir Čehijas Dienvidmorāvijas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Dienvidmorāvijas apgabala Znojmo, Brno lauku, Viškovas un Hodonīnas apriņķiem, kā arī Slovākiju un Austriju.

Apriņķa Dolni Dunajovices ciemā dzimis pirmais pēckara Austrijas prezidents Kārlis Renners (*Karl Renner*, 1870-1950).
Lija Laizāne

**Lija Laizāne** (dzimusi  Rīgā) ir Latvijas šosejas riteņbraucēja, šobrīd pārstāv Spānijas komandu *Laboral Kutxa Fundación Euskadi*.

Startējusi 2014. gada Pasaules čempionātā, grupas braucienā nefinišēja, bet individuālajā braucienā bija 26.

2015. gadā uzvarēja Latvijas čempionātā gan individuālajā, gan grupas braucienā. Latvijas čempionātā uzvarējusi arī turpmākajos gados.

## Atsauces

## Ārējās saites
Amālienborga

**Amālienborga** () ir Dānijas karaliskās ģimenes ziemas māja, atrodas Kopenhāgenā.

Amālienborgas ansamblī ir četras pils ēkas ar vienādām fasādēm un rokoko stila interjeru. Astoņstūra pagalmā atrodas Amālienborgas dibinātāja Frederika V statuja.

Amālienborga sākotnēji celta četrām augstmaņu ģimenēm, taču pēc Kristianborgas nodegšanas 1794. gada februārī kompleksu iegādājās karaliskā ģimene un pārcēlās uz to. Laika gaitā karaļi un viņu ģimenes ir dzīvojušas visās četrās pils ēkās. Pilis nosauktas Dānijas karaļu vārdos — ir Kristiana VII, Kristiana VIII, Frederika VIII un Kristiana IX pils. Pašlaik apskatei atvērta ir Kristiana VII un Kristiana VIII pils.

Pils celta no 1750. līdz 1760. gadam vietā, kur iepriekš atradušās divas pilis.

## Ārējās saites

*
Taho ezers

**Taho ezers** (, jašo: *dáʔaw*) ir saldūdens ezers Sjerranevadā, ASV. Atrodas uz Kalifornijas un Nevadas robežas.

Ezera virsma atrodas 1897 m v.j.l. Tas ir 501 m dziļš, otrs dziļākais ezers valstī pēc Kreitera ezera. Sestais lielākais ezers ASV pēc tilpuma pēc pieciem Lielajiem ezeriem. Ezers izveidojies apmēram pirms 2 miljoniem gadu.

Rajonu ap ezeru sākotnēji apdzīvoja jašo cilts indiāņi. Pirmais Eiropas izcelsmes cilvēks, kas apmeklējis ezeru (1844. gadā), bija Džons Frimonts (*John C. Frémont*). Ezers nosaukumu ieguva no jašo indiāņu vārda *dáʔaw*, kas nozīmē ‘liels ūdens’.

Ezers un apkārt esošie nacionālie meži ir populārs tūrisma objekts.

## Ārējās saites
*
Satiķi

**Satiķi**, agrāk arī **Vecsatiķi**, ir ciems Saldus novada Gaiķu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Imulas krastā pie autoceļa V1298  no novada centra Saldus un  no Rīgas. Satiķos atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka, tautas nams, ģimenes ārsta prakse, aptieka, pasts, veikals. Ciems veidojies ap Vecsatiķu muižas *(Alt-Saticken)* centru. Izaudzis pēckara gados kā kolhoza un ciema padomes (no 1981. gada) centrālais ciemats. 

## Atsauces
Protekcionisms

**Protekcionisms** ir valsts ekonomiskā politika, kas vērsta uz iekšējā tirgus aizsardzību pret importu. To realizē ar nodokļiem, kvotām, subsīdijām un citām valstiskām regulēšanas metodēm, kas nostāda pašmāju ražotājus izdevīgākā stāvoklī par ārvalstu ražotājiem.

Protekcionisma aizstāvji iekšēja tirgus aizsardzību pamato ar vietējās ražošanas attīstīšanu un darbaspēka nodarbinātības veicināšanu.
Šī politika ir pretrunā ar brīvo tirdzniecību, kurā valsts uztur minimālas barjeras ārējai tirdzniecībai. No šīs pozīcijas protekcionisms tiek kritizēts par uzņēmējdarbības brīvības ierobežošanu un patērētāju tiesību pārkāpšanu.

## Veidi
Protekcionisma galvenie veidi:
* Nozares — tiek aizsargāta kāda noteikta nozare
* Selektīvais — tiek aizsargāta kāda noteikta preču grupa vai vērsts pret kādu noteiktu valsti
* Kolektīvais — vērsts pret valstu grupu
* Slēptais — tiek pielietotas metodes, kas nav tiešā pretrunā ar brīvās tirdzniecības vienošanām, bet faktiski ir protekcionisms (piemēram, Krievijas valdības lēmums, ka metālu drīkst eksportēt tikai caur Krievijas ostām)
* Vietējais — protekcionisma metodes pielietotas kādā noteiktā reģionā
* Zaļais — protekcionisms ar vides likumdošanas metodēm

## Instrumenti
Protekcionisma īstenošanai tiek pielietoti dažādi instrumenti:
* Muitas tarifi (nodokļi un nodevas). Tas sadārdzina importētās preces un līdz ar to samazina šo preču pieprasījumu lokālā tirgū. Rezultātā palielinās vietējo ražotāju preču relatīvais daudzums. Savukārt zaudē patērētāji cenu celšanās dēļ un, iespējams, preču kvalitātes samazināšanās dēļ.
* Importa kvotas — preču daudzums, ko valstī drīkst ievest. Tās visbiežāk ievieš, ja prece kļūst dārgāka, bet imports nesamazinās.
* Administratīvās barjeras. Lai ierobežotu importu, valstis reizēm piemēro dažādus administratīvus instrumentus (rūpes par pārtikas drošību, vides standarti, elektrodrošība u.t.t.)
* Antidempinga pasākumi tiek piemēroti, lai novērstu dempingu — preču ar zemākām cenām nekā ražotājvalstī ieplūšanu. Parasti to realizē, preci apliekot ar papildu nodokli.
* Subsīdijas — valsts piemaksa preces ražotājiem (tiešās subsīdijas) vai pārdevējiem (eksporta subsīdijas). Latvijā visvairāk subsidētā nozare ir lauksaimniecība
* Manipulācijas ar valūtas kursu. Valsts var pazemināt savas valūtas vērtību, pārdodot to ārvalstu valūtu tirgū. Tādējādi paaugstinās importa preču cena un pazeminās eksporta preču cena, ļaujot uzlabot ārējās tirdzniecības bilanci. Šāda politika ir efektīva īstermiņā. Vēlāk tā pāraug inflācijā, kas paaugstina eksporta cenas un relatīvi pazemina importa cenas.
* Starptautiskās patentu sistēmas.
* Darbaspēka imigrācijas ierobežojumi.
* Politiskas un sabiedriskas kampaņas, kas atbalsta vietējos ražotājus (piemēram, akcija "Izvēlies Latvijas preci", "Bordo karotīte").

## Skatīt arī
* Brīvā tirdzniecība
* Merkantilisms
Vecgaiķi

**Vecgaiķi**, agrāk arī **Gaiķi**, ir ciems Saldus novada Gaiķu pagastā. Izvietojies pagasta austrumdaļā pie autoceļa V1430  no pagasta centra Satiķiem,  no novada centra Saldus un  no Rīgas. Vecgaiķos atrodas Gaiķu pamatskola. Ciems veidojies ap Gaiķu muižas *(Gaiken)* centru, kas ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis. 

## Atsauces
Gaiķi

**Gaiķi** ir ciems Saldus novada Gaiķu pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Imulas krastā autoceļu V1429 un V1430 krustojumā  no pagasta centra Satiķiem,  no novada centra Saldus un  no Rīgas. Gaiķos atrodas Gaiķu luterāņu baznīca. Ciems veidojies ap Gaiķu pagastnamu un baznīcu, kuras elementi ir valsts nozīmes mākslas piemineklis.

## Vēsture
Gaiķu ciems veidojies ap Gaiķu luterāņu baznīcu un pagastnamu. Vēsturiski teritorijā atradās vairākas muižas: Gaiķu (Vecgaiķi), Lielsatiķu, Sūbru un Vecsatiķu muižas. Gaiķu pagasta teritorija veidojusies no šo muižu pagastiem, dažādos laika posmos pastāvējuši gan kā atsevišķi pagasti, gan kā vienots "Gaiķu-Satiķu pagasts".

## Kultūras un vēstures objekti
* **[[Gaiķu luterāņu baznīca]]** — valsts nozīmes arhitektūras un mākslas piemineklis ar 17. gadsimta baroka interjeru.
* **Jurģu vējdzirnavas** — vēsturisks objekts, kas liecina par lauku saimniecības attīstību Kurzemē.
* **Pirmā skolas ēka** — vēsturisks izglītības objekts ciemā.
* **Gaiķu novadpētniecības krātuve** — atrodas "Eglāji"-10, Vecgaiķos, un piedāvā ekspozīciju par pagasta un skolas vēsturi.
* **"Granskalni"** — saimniecība, kas audzē smiltsērkšķus un ražo mājas vīnus, piedāvājot degustācijas un ekskursijas.

## Ģeogrāfija
Gaiķi atrodas Kurzemes reģionā, Saldus novada Gaiķu pagastā. Ciems izvietojies Imulas upes krastā, kas ir viena no pagasta nozīmīgākajām ūdenstecēm. Apkārtējā ainava raksturojas ar lauksaimniecības zemēm, mežiem un nelieliem pakalniem.

## Atsauces
Kīpsāres bāka

thumb|Kīpsāres bāka 2006. gada jūlijā
**Kīpsāres bāka** atrodas Harilaidas pussalā, Sāmsalā, Igaunijā, Vilsandi nacionālā parka teritorijā.

Bāka tika uzbūvēta 1933. gadā no pastiprināta betona. Tās mērķis bija brīdināt Baltijas jūras jūrniekus par bīstamām vietām pussalas tuvumā un palīdzēt kuģu kursa noteikšanā. Tobrīd 25 metrus augstā bāka atradās 150 metrus no krasta līnijas, bet erozijas dēļ tā tagad atrodas pāris metrus jūrā. Pietiekoša atbalsta trūkuma dēļ bāka ir sasvērusies.

1988. gadā krasta līnija vēl bija 11 metrus no bākas, bet 1990. gadu sākumā jūra jau bija sasniegusi bāku, un tā sāka svērties. 1992. gadā no tās tāpēc tika izvākts ģenerators, bet kā dienas orientieris tā saglabājās līdz 2009. gadam. Tā bija sasvērusies līdz pat 8—9° slīpumam, bet vēja un viļņu ietekmē mūsdienās tā atkal ir gandrīz iztaisnojusies un ir 1—2° slīpumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Remte

**Remte** ir ciems Saldus novada Remtes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā Remtes ezera krastā pie autoceļa P109  no novada centra Saldus un  no Rīgas. Remtē atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka, kultūras nams, pamatskola, baznīca, ārsta internista prakse, sociālās aprūpes centrs «Atpūtas», pasts, veikals. Ciems veidojies ap Remtes muižas *(Remten)* centru. Izaudzis pēckara gados kā padomju saimniecības «Remte» un ciema padomes centrālais ciemats. Remtes muižas apbūve, parks un Remtes luterāņu baznīcas portāls ir valsts nozīmes pieminekļi.

## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
* Anita Kvāla (1954), latviešu aktrise.

## Atsauces
Alfrēds Gailītis

**Alfrēds Gailītis** ( — ) bija Latvijas politiķis. Bijis Valkas apriņķa vecākais, 4. Saeimas deputāts, Latviešu zemnieku savienības biedrs.

## Biogrāfija
Alfrēds Gailītis piedzima  Ungurmuižas pagastā.

Alfrēds Gailītis piedalījās Neatkarības karā 4. Valmieras kājnieku pulka sastāvā. Gailītis bija Valkas apriņķa vecākais, Valkas patērētāju biedrības priekšsēdētājs, Alūksnes sadarbes apvienības priekšnieks, aizsargu rotas komandieris. 1931. gadā ievēlēts 4. Saeimā no Latviešu zemnieku savienības saraksta. Parlamentā darbojās līdz Ulmaņa apvērsumam 1934. gadā. Otrā pasaules kara laikā devies trimdā.

## Nāve
Miris  savās mājās Grendrepidsā, ASV. Apbedīts .

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis — 5. šķira.
* Atzinības krusts — 4. šķira.

## Atsauces
Gērijs Linekers

**Gērijs Vinstons Linekers** (; dzimis ) ir bijušais angļu futbolists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā, bijis Anglijas izlases dalībnieks.

16 gadus ilgās spēlētāja karjeras laikā spēlējis Anglijā, Spānijā un Japānā. Karjeru sācis *[[Leicester City F.C.|Leicester City]]*. 1984.—1985. gada sezonā kļuva par vienu no Futbola līgas Pirmās divīzijas sezonas rezultatīvākajiem futbolistiem, lai arī pirmajās desmit spēlēs vārtus neguva. Nākamajā sezonā viņš 41 spēlē guva 30 vārtus, šoreiz jau pārstāvot *[[Everton F.C.|Everton]]* klubu. No 1986. līdz 1989. gadam pārstāvēja Spānijas klubu *[[FC Barcelona|Barcelona]]*. Šī kluba sastāvā ieguva savus pirmos titulus: UEFA Kausu ieguvēju kausu un Spānijas Karaļa kausu. Pēc tam atgriezās Anglijā, šoreiz pārstāvēja *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]]* klubu, kura sastāvā 105 spēlēs guva 67 vārtus un ieguva FA kausu. Karjeru noslēdza Japānas *[[Nagoya Grampus|Nagoya Grampus Eight]]* klubā.

Anglijas futbola izlases sastāvā aizvadīja 80 spēles, kurās guva 48 vārtus. Karjeru noslēdza kā otrais visu laiku rezultatīvākais Anglijas izlases futbolists (pirmajā vietā ar 49 vārtiem atrodas Bobijs Čārltons), šobrīd viņu apsteidzis arī Veins Rūnijs. Anglijas izlases sastāvā divas reizes spēlējis FIFA Pasaules kausā (, ) un divas reizes — Eiropas čempionātā (, ). 1986. gada Pasaules kausā kļuva par pirmo un pašlaik vienīgo angli, kas saņēmis Zelta bumbas balvu (kā turnīra rezultatīvākais futbolists), 1992. gada Pasaules kausā tika izcīnīta 4. vieta. Ar 10 gūtiem vārtiem Pasaules kausa finālturnīrā ir visu laiku rezultatīvākais Anglijas futbolists šī turnīra vēsturē.

Karjeras laikā nesaņēma nevienu dzelteno vai sarkano kartīti. 1990. gadā saņēma FIFA *Fair Play* balvu. 2004. gadā bijušais Brazīlijas futbolists Pelē viņu iekļāva savā *[[FIFA 100]]* sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

## Sasniegumi
**Everton**

* FA Charity Shield: 1985

**Barcelona**

* Copa del Rey: 1987—88
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1988—89

**Tottenham Hotspur**

* FA kauss: 1990—91
* FA Charity Shield: 1991

**Individuālie sasniegumi**

* Anglijas Pirmās divīzijas labākais vārtu guvējs: 1984—85, 1985—86, 1989—90
* FIFA Pasaules kausa labākais vārtu guvējs: 1986
* FIFA 100

## Atsauces

## Ārējās saites
Vācu Savienība

**Vācu Savienība** (), saukta arī par **Vācu konfederāciju**, bija 39 vācu valstu savienība, kas tika izveidota 1815. gadā Vīnes kongresā, aizstājot 1806. gadā likvidēto Svēto Romas impēriju. Savienība beidza pastāvēt 1866. gadā pēc Austrijas—Prūsijas kara līdz ar Ziemeļvācu Savienības izveidošanu.

Savienības kopīgais satversmes orgāns bija Bundestāgs, ko vadīja Austrijas imperators, taču ar tādu balsu sadalījumu, kas Prūsijai un Austrijai padarīja par neiespējamu izmantot savu dominējošo stāvokli attiecībā pret pārējām valstīm. Savienības biedri bija arī Dānijas, Lielbritānijas un Nīderlandes karaļi kā vācu zemeskungi Šlēsvigā, Hanoverē un Luksemburgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karalis Līrs

thumb|Karalis Līrs
**"Karalis Līrs"** (), pilnais nosaukums — **"Karaļa Līra traģēdija"** (*The Tragedy of King Lear*), ir Viljama Šekspīra traģēdija piecos cēlienos. Tiek uzskatīts, ka Šekspīrs to sarakstījis 1605.—1606. gadā.

Luga ir par novecojošo karali Līru, kas nolemj sadalīt savu karaļvalsti trim meitām. Piešķiramais daļas lielums atkarīgs no tā, cik daiļrunīgi tiek atzīta mīlestība. Abas vecākās meitas — Gonerila un Regana — savu mīlestību apliecina pompozi, savukārt jaunākā meita Kordēlija, kas vienīgā patiesi mīl Līru, atsakās sniegt nepatiesu runu, lai pierādītu savu mīlestību, un paliek bez mantojuma.

Luga pirmoreiz publicēta 1608. gadā *quarto* izdevumā, 1623. gadā — *First Folio*, kas atšķiras no 1608. gadā publicētās versijas. Šī kopā ar "Hamletu" tiek uzskatīta par vienu no izcilākajām Šekspīra traģēdijām. Džordžs Bernards Šovs reiz ir rakstījis, ka "neviens neuzrakstīs labāku traģēdiju par "Līru"".

"Karalis Līrs" daudzkārt ir uzvests arī Latvijas teātros.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kipčoge Keino

**Kipčoge Hezekjahs "Kips" Keino** (*Kipchoge Hezekiah "Kip" Keino*; dzimis ) ir bijušais Kenijas vieglatlēts, pašreizējais Kenijas Olimpiskās komitejas prezidents.

Arī viņa tēvs bija garo distanču skrējējs, iedrošināja dēlu pievērsties šim sporta veidam. Pirms pievērsties vieglatlētikai spēlēja regbiju.

Starptautiskā karjera sākās 1962. gada Nāciju Sadraudzības spēlēs. Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). Pirmos panākumus guva 1968. gadā Mehiko. Tajā viņš izcīnīja zelta medaļu 1500 m distancē, otrās vietas ieguvēju apsteidzot par 20 metriem, kas ir lielākais pārsvars šīs distances vēsturē, un sudraba medaļu 5000 m distancē. Olimpisko spēļu laikā cieta smagas vēdera sāpes, vēlāk tika noskaidrots, ka tās izraisīja žultspūšļa problēmas. Neskatoties uz ārstu brīdinājumiem, viņš astoņu dienu laikā veica sešas distances. 1972. gadā Mehiko izcīnīja zelta medaļu 3000 m šķēršļu skrējienā un sudraba medaļu 1500 m.

 uzstādīja jaunu Pasaules rekordu 3000 m distancē, attiecīgo distanci veikdams pirmo reizi. Vēl ir uzstādījis Pasaules rekordu 5000 m distancē.

1973. gadā beidza karjeru. 1987. gadā žurnāla *[[Sports Illustrated]]* Gada sportista balva tika piešķirta Keinam un citiem septiņiem sportistiem (nosaukti par "sportistiem, kam rūp"), balvu Keins saņēma par darbu ar bāreņiem. 2012. gadā bija viens no pirmajiem, kas uzņemts IAAF Slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džidas bāka

**Džidas bāka** atrodas Džidā, Saūda Arābijā. Bāka ir celta laika posmā no 1987. līdz 1990. gadam un ar aptuveno augstumu 133 m uzskatāma par augstāko bāku pasaulē, bet ēka sākotnēji netika celta tikai bākas ierīkošanai. Bāka atrodas Džidas ostas ziemeļu daļā, Sarkanās jūras krastā. Ēka celta futūrisma stilā no betona un dzelzs, tajā atrodas arī ostas pārvaldes centrs, kā arī tās forma ir kā vertikāli sadalītam cilindram, kura abas daļas savieno lodes formas objekts, kas atrodas cilindrisko daļu vidū. Bākas gaisma iedegas trīs reizes katras 20 sekundes un to var saredzēt 46 km rādiusā. 2014. gadā vairāki industriālie alpīnisti atjaunoja bākas izskatu un pārkrāsoja to no baltas krāsas uz nedaudz tumšāku baltās krāsas toni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bunka

**Bunka** ir vidējciems Kurzemē, Dienvidkurzemes novada Bunkas pagasta centrs pie  Vārtājas upes un autoceļa V1206 (Durbe-Tadaiķi-Bunka-Priekule) 23 km no novada centra Grobiņas un 187 km no Rīgas. Bunkā atrodas kultūras nams, bibliotēka, feldšeru-vecmāšu punkts. Veidojusies ap vēsturisko Bunkas muižu (*Gut Funkenhof*) un Bunkas baznīcu.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Jurijs Golovatijs

**Jurijs Golovatijs** (, ; dzimis , miris ) bija ukraiņu izcelsmes Sarkanās armijas vecākais leitnants — mīnmetēju baterijas komandieris. 

Armijas dienestā no 1941. gada jūnija. Par varonību Dņepras upes forsēšanā 1943. gada 25. oktobrī ieguvis Padomju Savienības varoņa nosaukumu. Kritis 1944. gada 23. septembrī uz dienvidiem no Baldones, apglabāts Baldones brāļu kapos.

## Ārējās saites
* Par Juriju Golovatiju
Kirils (patriarhs)

**Kirils** (, dzimis kā **Vladimirs Gundjajevs** () ) ir Krievu pareizticīgās baznīcas garīdznieks. Kopš 2009. gada 1. februāra — Maskavas un visas Krievzemes patriarhs. Kopš 2022. gada viņš atbalsta Krievijas iebrukumu Ukrainā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1946. gadā Ļeņingradā kara rūpnīcas galvenā mehāniķa un skolotājas ģimenē. 1969. gadā kļuva par mūku un ieguva Kirila vārdu.

Vairāki avoti liecina, ka 1972. gadā mūks Kirils kļuva par VDK aģentu, vēlāk par VDK virsnieku ar segvārdu "Mihailovs".

1984. gadā viņu iecēla par Smoļenskas un Kaļiņingradas metropolītu. No 1989. līdz 2009. gadam Kirils bija baznīcas sinodes ārējo sakaru daļas vadītājs, kurš sadarbojās ar Vladimiru Putinu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bržeclava

**Bržeclava** () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Bržeclavas apriņķa centrs netālu no valsts robežas ar Austriju un Slovākiju pie Dijes upes.

## Vēsture
Netālu no pilsētas atrodas Pohansko arheoloģijas piemineklis - ietekmīgs Lielmorāvijas valsts centrs. Mūsdienu pilsēta veidojusies ap 11. gadsimtā pili, kuru dibināja Bohēmijas kņazs Bržetislavs I. 15. gadsimtā pilsēta tika nopostīta un tika uzcelta no jauna mazliet citā vietā. 1638. gadā pili ieguva Lihtenšteinu dzimta, kuri 19. gadsimtā pili pārbūvēja par mākslīgām drupām. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. No 1938. līdz 1945. gadam tā ietilpa Trešajā reihā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Tūrisms
Pilsētas apkaimē atrodas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļautais Lednices-Valtices apvidus.
Krote

**Krote** ir vidējciems Kurzemē, Dienvidkurzemes novada Bunkas pagastā pie  Vārtājas upes un autoceļa P114. Krotē atrodas Kronvalda Ata Krotes pamatskola un bibliotēka ar senlietu krātuvi. Veidojusies ap vēsturisko Krotes muižu (*Gut Kroten*).

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
USA-261

***USA-261*** jeb ***X-37B OTV-4***, kodētais nosaukums ***AFSPC-5*** bija ASV uzņēmuma *[[Boeing]]* būvēta militāra bezpilota kosmoplāna *[[X-37B]]* otrā eksemplāra otrais kosmiskais lidojums. Tas orbītā palaists 2015. gada maijā; uz zemes atgriezās 2017. gada maijā.

*X-37B* tika palaists  15:05 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas V/501]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta kompleksa *SLC-41*. Kopā ar to palaisti nanopavadoņi *[[ULTRASat]]*, *[[Lightsail-A]]*, *[[USS Langley (pavadonis)|USS Langley]]*, *[[BRICSat-P]]*, *[[ParkinsonSat]]*, *[[GEARRS-2]]*, *[[AeroCube-8A]]*, *[[AeroCube-8B]]*, *[[OptiCube 1]]*, *[[OptiCube 2]]*, *[[OptiCube 3]]*. Pēc ieiešanas orbītā kosmoplānam dots nosaukums *USA-261*

Kosmiskais aparāts palaists ASV Gaisa spēku uzdevumā. Atšķirībā no iepriekšējām reizēm, kad par kosmoplāna derīgo kravu nekas oficiāli netika vēstīts, šoreiz tika paziņots par diviem eksperimentiem: elektriskās vilces (jonu dzinēja) izmēģinājumi un materiālu eksponēšana kosmiskajā vidē. Ne orbītas parametri ne lidojuma ilgums un pārējās derīgās kravas detaļas netika atklātas.

Kosmoplāns uz zemes atgriezās 2017. gada 7. maijā. 1:45 UTC tas nolaidās uz Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas skrejceļa.

## Atsauces
Leksingtona

**Leksingtona** () ir pilsēta Kentuki štatā, ASV. Ar vairāk nekā 322,5 tūkstošiem iedzīvotāju (2020. gada aprēķins) tā ir otra lielākā pilsēta štatā un 57. lielākā valstī. Nozīmīgs zirgu audzēšanas centrs.

Nosaukta 1775. gadā Masačūsetsā esošās Leksingtonas vārdā. Kentuki likumdevēju pirmā sanāksmju vieta (1792) pēc štata pievienošanās Apvienībai. 19. gadsimta 80. gados paši sevi sauca par "Rietumu Atēnām". 1817. gadā pilsētā tika atskaņota pirmā Bēthovena simfonija ASV. 1788. gadā Leksingtonā tika atļautas zirgu skriešanās sacensības. Pilsētā atrodas Amerikas tīrasiņu zirgu audzētāju asociācijas galvenā mītne. 1865. gadā pilsētā dibināta Kentuki Universitāte. Leksingtonas kapsētā apbedīts ASV viceprezidents Džons Brekinridžs, konfederātu ģenerālis Džons Hants Morgans, ASV senators Henrijs Klejs, kā arī ASV pirmā lēdija Mērija Toda Linkolna.

39,5% pilsētas iedzīvotāju ir vismaz bakalaura grāds, šī ir viena no izglītotākajām pilsētām valstī.

## Cilvēki

### Ievērojamas personības
Leksingtonā dzimuši vai dzīvojuši:
* Maikls Šenons (*Michael Corbett Shannon*, 1974) ir amerikāņu aktieris, producents, mūziķis un teātra režisors

## Atsauces

## Ārējās saites
Ungārijas un Polijas personālūnija

**Ungārijas un Polijas personālūnija** tika izveidota divas reizes. Pirmo reizi Ungārijas karaļa Lajoša I laikā 1370. gadā un otro reizi Polijas karaļa Vladislava III valdīšanas laikā 1440. gadā.
 
## Pirmā personālūnija
Pēdējais Pjastu dinastijas karalis Kazimirs III Lielais par savu mantinieku iecēla savu radinieku, Ungārijas karali Lajošu I. Poļu augstmaņi pret šo izvēli neprotestēja, paredzot, ka Lajošs Polijas iekšlietās neiejauksies. Uz Poliju kā reģenti Lajošs I nosūtīja savu māti Elizabeti, karaļa Kazimira III māsu. Savas valdīšanas laikā Lajošs I Poliju apmeklēja trīs reizes, kopumā valstī nepavadot ilgāk par dažiem mēnešiem. Ungāru klātbūtne poļu vidū bija ļoti nepopulāra, un 1376. gadā ap 160 ungāru augstmaņi tika nogalināti galvaspilsētā Krakovā. Tas noveda pie reģentes Elizabetes atgriešanās Ungārijā un jauna reģenta iecelšanu. Personālūnija beidz pastāvēt 1382. gadā līdz ar Lajoša I nāvi, kad viņa dinastijas jaunās mantinieces (Marija I Anžū (dz. 1371.) un Jadviga (dz.1373.)) nepiekrita poļu šļahtas prasībām. 
Polijā troņa mantošanas krīze tika atrisināta ar 1385. gada Krēvas ūniju, kad Lajoša meita Jadviga 1384. gada 15. oktobrī tika kronēta par Polijas karali (tituls tikai vīriešu dzimtē) un pēc sarežģītām sarunām apprecējās ar Lietuvas dižkunigaiti Jagailu. 

## Otrā personālūnija
Lajoša dinastijas mantinieces nomira, neatstājot vīriešu kārtas pēctečus Ungārijas Karalistē, kuru aizvien vairāk apdraudēja Osmaņu turku iekarojumi Balkānos. 1440. gadā Polijas karalis Vladislavs III tika ievēlēts par Ungārijas karali. Šo ievēlēšanu apstrīdēja cita troņa kandidāte, Luksemburgas Elizabete. Sākās karš, kas beidzās 1442. gadā līdz ar Elizabetes nāvi. Vladislavs III krita kaujā pret turkiem 1444. gadā un ūnija beidzās.
Bogomilisms

thumb|300px|Bogomilisma izplatīšanās Eiropā

**Bogomilisms** () bija 10. gadsimtā Bulgārijas Pirmajā valstī radies duālistisks reliģisks novirziens, kas pastāvēja līdz 15. gadsimtam. Cieši saistīts ar patarēnu, kataru, valdensu un albiģiešu kustību. Atzīts par ķecerību un vairāku kristiešu konfesiju vajāts.

Bogomili aicināja atgriezties pie tā, ko viņi uzskatīja par agro kristietību, un neatzina baznīcas hierarhiju. Rituālos neizmantoja krustu, parasti rituālus veica brīvā dabā. Uzskatīja materiālo pasauli par Velna radītu.
Kustība ietekmējusies no maniheisma un paulikānisma. Būtiski ietekmējusi neatkarīgo Bosnijas baznīcu.

Bogomilismu esot radījis bulgāru mūks Bogomils 10. gadsimtā. Mācība izplatījās visā Eiropā. Bogomilu raksti gandrīz nav saglabājušies, jo gandrīz visi iznīcināti. Valdensu baznīca saglabājusies līdz mūsdienām dažās Alpu ielejās.

## Ārējās saites
* 
* BOGOMILS OF BULGARIA AND BOSNIA.The Early Protestants of the East. by L. P. BROCKETT
Aleksandra Kollontaja

**Aleksandra Kollontaja** (, dzimusi **Domontoviča** () , mirusi ) bija padomju revolucionāre, diplomāte un feministe. 1923. gadā kļuva par PSRS sūtni Norvēģijā un bija viena no pirmajām sievietēm pasaulē šādā amatā.

## Dzīvesgājums
Dzimusi krievu ģenerāļa ģimenē. Pretēji vecāku vēlmēm apprecējās ar relatīvi nabadzīgu attālu radinieku. 19. gadsimta beigās iepazinās ar marksismu. 1898. gadā, pametot vīru, aizbrauca mācīties uz Cīrihes Universitāti. Atgriežoties Krievijā, 1899. gadā iestājās KSDSP. 1903. gadā, partijai sašķeļoties, nepieslējās ne boļševikiem, ne meņševikiem.

1908. gadā devās uz Eiropu, kur darbojās revolucionārajā kustībā. Sākoties Pirmajam pasaules karam, pieslējās boļševikiem, 1915. gadā iestājās boļševiku partijā. Pēc Oktobra revolūcijas atgriezās Krievijā, kur kļuva par Tautas labklājības Tautas komisāri (*Народный комиссар государственного призрения РСФСР*). 1920. gadā pieslējās Strādnieku opozīcijai.

1924. gadā tika iecelta par PSRS sūtni Norvēģijā, ieņemot šo amatu līdz 1930. gadam ar pauzi 1926. un 1927. gadā, kad bija PSRS sūtne Meksikā. No 1930. līdz 1945. gadam bija PSRS sūtne Zviedrijā.

Aleksandra Kollontaja proponēja savam laikam radikālas idejas par sievietes vietu sabiedrībā un sievietes seksualitāti, bija brīvās mīlestības idejas aizstāve.

Kolontaja apbalvota ar Ļeņina ordeni (1933), Darba Sarkanā Karoga ordeni (1945), kā arī saņēmusi augstākos apbalvojumus no Norvēģijas un Meksikas.

Kolontaja nomira Maskavā 1952. gada 9. martā, mazāk nekā vienu mēnesi pirms savas 80. dzimšanas dienas. Apglabāta Novodevičjes kapsētā.

## Ārējās saites
Lubezeres jūrskola

**Lubezeres jūrskola** bija 1873. gadā Rojā dibināta jūrskola.

## Vēsture
Jūrskola dibināta balstoties uz 1867. gada jūrskolu likuma kā I (zemākās) kategorijas jūrskola, kurā sagatavoja tuvbraucēju stūrmaņus. Līdz 1897. gadam jūrskolā bija mācījušies 510 skolnieki un eksāmenus nokārtojuši 82 tuvbraucēju stūrmaņi. Pēc 1902. gada likumdošanas izmaiņām pārveidota par sagatavošanas jūrskolu.

Jūrskolas ēka sagrauta Pirmā pasaules kara laikā. Šodien tās vietā ir uzstādīta piemiņas zīme. Pēc Pirmā pasaules kara jūrskola savu darbību nav atjaunojusi.

## Izmantotā literatūra
* *Latvijas Jūrniecības Vēsture*, Rīga, 1998.
Ēvele (ciems)

**Ēvele** ir ciems Valmieras novada Ēveles pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienviddaļā Strenčupītes krastā autoceļu V231 un V238 krustojumā  no novada centra Valmieras un  no Rīgas. Ēvelē atrodas pagasta pārvalde, tautas nams, bibliotēka, luterāņu baznīca, pasts, veikals. 2020. gadā slēgta Ēveles pamatskola.

## Vēsture
Rakstu avotos Ēvele pirmoreiz minēta 1562. gadā kā *Alt-Wohlfart*, kad novads atdots Valmieras pilskungam Hevelnam *(Höweln)*, no kura arī cēlies latviskais nosaukums. Apdzīvotā vieta izveidojās ap Ēveles muižas centru. 
Latvijas PSR laikā bija kolhoza «Vienība» un centrālais ciemats. 

Ēveles muižas klēts un parks ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi, bet Ēveles baznīcas ērģeles — mākslas piemineklis. Pagasta vecākā ēka ir mācītājmuižas dzīvojamā ēka (celta 1609. gadā), kurā ierīkots tautas nams.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Ievērojamas personības
* Heinrihs Bose (vācu: Heinrich Bosse; 1871-1919), vācbaltiešu izcelsmes Latvijas luterāņu mācītājs. Kalpojis dzimtās Ēveles draudzē.

## Atsauces
Ēvele

thumb|250px|Rokas ēvele
**Ēvele** (no viduslejasvācu: *hövel*, kas savukārt no *höveln* — 'nolīdzināt') ir rokas galdniecības instruments, kas paredzēts koksnes ēvelēšanai — virsmas izlīdzināšanai, nogludināšanai, vajadzīgā raupjuma piešķiršanai, detaļu izmēru samazināšanai, kā arī dažādu gropju veidošanai. Sens instruments, senākais eksemplārs atrasts Pompejos (1. gadsimts), bet plaši sākts izmantot kopš 15.—16. gadsimta. Ēveles pamatdetaļas ir korpuss, metāla asmens un rokturi.

Pēc pielietojuma tiek izšķirta:
* apvaļu ēvele,
* divroku ēvele,
* dzegu ēvele,
* ēvele ar divkāršo ēvelnazi,
* ēvele ar liektu asmeni,
* ēvele ar pieduru,
* ēvele ar skaidlauzi,
* ēvele ar taisnu asmeni,
* gala ēvele,
* galdnieka ēvele,
* galdnieka ieloču ēvele,
* ieloču apstrādes ēvele,
* ieloču ēvele,
* ierievene (gropējamā ēvele),
* ierievju ēvele,
* jumta skaidu ēvele,
* karnīžu apstrādes ēvele,
* līstu ēvele,
* metālspala ēvele,
* mucu ēvele,
* pildiņu ēvele,
* slīpgropes ēvele,
* slīpsadara ēvele,
* smalkskaidas ēvele,
* spieķu ēvele,
* šļaupjamā ēvele,
* veidgropes ēvele.
* taisnojamā ēvele
* biezuma ēvele

## Atsauces

## Skatīt arī
* Elektriskā ēvele
* Māla ēvele
* Kāpostu ēvele

## Ārējās saites
Āraišu Zviedru priede

270px|thumb|Āraišu Zviedru priede 2012. gadā
**Āraišu Zviedru priede** ir dižkoks, priede, kas atrodas Āraišos, Amatas novadā, 150 m uz ziemeļiem no Āraišu vējdzirnavām. Tā ir viena no Vidzemes "Zviedru priedēm", kuru, pēc nostāstiem, Ziemeļu kara laikā ar saknēm gaisā ir iestādījis Zviedrijas karalis Kārlis XII. Priedes apkārtmērs ir 1,95 m, augstums 10,5 m, vainaga projekcija 110 m2, bet zari sasniedz 8,3 metru garumu. Priedes zari ir izauguši kā sakņu sistēma, kas arī ir iemesls teikai par tās iestādīšanu ar saknēm pavērstām uz augšu.

Āraišu Zviedru priede atrodas ceļa malā, kas senos laikos ticis izmantots kā lielceļš uz Cēsīm. 1701. gada 28. jūnijā Zviedrijas karalis Kārlis XII ir bijis Cēsīs un devies tālāk uz Nītauri un Koknesi caur Āraišiem, bet pēc nostāstiem Āraišos karalis esot atpūties un uzrakstījis vēstuli uz Zviedriju.

## Atsauces
Ivans Gorbenko

**Ivans Gorbenko** (, ; dzimis , miris ) bija ukraiņu izcelsmes Sarkanās armijas kapteinis — artilērijas diviziona komandieris.

Armijas dienestā no 1938. gada. 1944. gada 14. septembrī piedalījās kaujās pie Iecavas. Kritis 22. septembrī, ieņemot Baldoni. 1945. gada 24. martā Gorbenko pēc nāves tika piešķirts Padomju Savienības varoņa nosaukums.

## Ārējās saites
* Par Ivanu Gorbenko
Nigēras administratīvais iedalījums

250px|thumbnail|Nigēras novietojums Āfrikā
**[[Nigēra]]s administratīvo iedalījumu** veido **7 reģioni un 1 galvaspilsētas apgabals**. Reģioni sīkāk iedalīti **36 departamentos**. Kopš 2006. gada 36 departamentus veido **265 komūnas** (urbānās un lauku komūnas). Pēc platības lielākā administratīvā vienība ir Agadesas reģions (667 799 km²), bet mazākā – Niamejas apgabals (402 km²). Pēc iedzīvotāju skaita lielākā administratīvā iedalījuma vienība ir Zinderas reģions (3 539 764 iedzīvotāji), bet mazākā — Agadesas reģions (487 620 iedzīvotāji)

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Apgabals

### Reģioni

## Otrā līmeņa administratīvais iedalījums
### Departamenti

### Departamentu kartes

## Atsauces
Hustopeče

**Hustopeče** () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Bržeclavas apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1303. gadā. Līdz pat Otrā pasaules kara beigām vairums pilsētas iedzīvotāju bija vācieši. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. No 1938. līdz 1945. gadam tā ietilpa Trešajā reihā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Cilvēki
Starp 1861. un 1868. gadu Hustopečē dzīvoja Čehoslovākijas pirmais prezidents Tomāšs Gariks Masariks (*Tomáš Garrigue Masaryk*, 1850-1937).
Tadaiķi

**Tadaiķi** (ari **Lejasmuiža**) ir ciems Kurzemē, Dienvidkurzemes novada Bunkas pagastā pie Vārtājas upes. Atrodas autoceļu V1205 (Krote-Tadaiķi), V1206 (Durbe-Tadaiķi-Bunka-Priekule) un V1207 (Tadaiķi-Māķi-Krisbergi) krustojumā. Tadaiķos atrodas bibliotēka.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Vladimirs Kepens

**Vladimirs Pēteris Kepens** (, ; dzimis , miris ) bija  Sanktpēterburgā dzimis vācu ģeogrāfs, meteorologs, klimatologs un botāniķis. 1884. gadā radīja Kepena klimata klasifikāciju, ko modificētu izmanto arī mūsdienās.

Dzimis Sanktpēterburgā, skolā gāja Simferopolē. Mācījies universitātēs Sanktpēterburgā, Heidelbergā un Lieipcigā. No 1875. gada darbojās Vācijā un Austrijā. Alfrēda Vēgenera sievastēvs.

## Ārējās saites
Hodkevičs

**Hodkevičs** (, no personvārda Hodko (*Chodko*)) ir poļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Hieronims Hodkevičs (*Hieronim Chodkiewicz*; ap 1510—1561) — Traķu kastelāns (1544—1549) un Žemaitijas stārasts (1545—1561), Viļņas kastelāns (1559—1561);
* Jānis Hodkevičs (*Jan Chodkiewicz*; 1537—1579) — Žemaitijas ģenerālstārasts (no 1564), Livonijas hercogistes hetmanis un Livonijas ģenerāladministrators (1566—1578), Viļņas kastelāns (no 1574);
* Jans Karols Hodkevičs (*Jan Karol Chodkiewicz*; 1560—1621) — Žemaitijas ģenarālstārasts (1599—1616), Lietuvas hetmanis (1600—1605), Viļņas vojevoda (1616—1621) un Lietuvas lielhetmanis (1605—1621).
Uldis Vikmanis

**Uldis Vikmanis** (1943) ir latviešu onkologs, Latvijas Universitātes profesors (1998).

## Dzīves gājums
Dzimis 1943. gada 13. novembrī Rīgā. Mācījās Rīgas 5. vidusskolā, studēja Rīgas Medicīnas institūta (RMI) Ārstniecības fakultātē (1962-1968). 1967. gadā apprecējās ar medicīnas studenti Ināru Briedi. Pēc studiju beigām strādāja Saldū par ķirurgu-onkologu. 1971. gadā uzņemts aspirantūrā Eksperimantālās un klīniskās onkoloģijas institūtā Maskavā, kuru beidza 1975. gadā ar disertācijas "Primāri izplatīta krūts vēža ārstēšana" aizstāvēšanu.
Pēc atgriešanās dzimtenē sāka strādāt Latvijas Eksperimentālās un klīniskās medicīnas institūtā (LEKMI), bet drīz vien tika uzaicināts darboties RMI Onkoloģijas katedrā, 1982. gadā ievēlēts par docentu, 1984. gadā par RMI prorektoru mācību darbā. 1993. gadā viņš kļuva par Latvijas Medicīnas akadēmijas (AML) Onkoloģijas katedras vadītāju un AML Senāta priekšsēdētāju.

1997. gadā pēc konflikta ar AML vadību U. Vikmanis tika atcelts no AML Senāta priekšsēdētāja amata. 1997. gadā LEKMI aizstāvēja habilitētā medicīnas doktora disertāciju "Krūts vēzis - epidemioloģija, ārstēšana, prognoze". 1998. gadā viņš bija viens no  Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes atjaunošanas iniciatoriem un tās dekāns (1998-2008), pēc tam prodekāns (2008—2016).

## Atsauces
Bruno Strazdiņš

**Bruno Strazdiņš** (, Rīga -  Sidneja) bija Latvijas un Austrālijas jurists, sabiedriskais darbinieks un šahists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1910. gadā Rīgā. Mācījās Rīgas pilsētas 1. ģimnāzijā, tad studēja Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, 1936. gadā iegūstot maģistra grādu tiesību zinātnēs. Pēc tam strādāja Latvijas tiesu resorā.

Otrā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, dzīvoja Eslingenes latviešu pārvietoto personu nometnē, bet 1949. gadā pārcēlās uz dzīvi Sidnejā Austrālijā. Strādāja par ierēdni, 1952. gadā piedalījās Sidnejas Latviešu biedrības dibināšanā, vēlāk bija tās padomes loceklis, Daugavas Vanagu biedrs un sēžu vadītājs, Latviešu apvienības Austrālijā vicepriekšsēdis, korporāciju kopas Sidnejā seniors un studentu korporācijas "Vendia" seniors.

## Šahists
Pazīstams arī kā šahists. 1930. gadā piedalījies Latvijas šaha čempionāta virsturnīrā, bet vēlākajos gados spēlējis čempionātu blakusturnīros. Bijis Kurzemes reģiona šaha meistars. 1950. gadā uzvarējis Sidnejas pilsētas šaha čempionātā ar lielisku rezultātu - 10 punkti no 11 iespējamajiem. 1960. gadā bijis viens no Sidnejas šaha kluba "Rīga" dibinātājiem, kā arī pildījis valdes priekšsēža pienākumus.

## Vietas Latvijas šaha čempionātos
* 1930. gads - 8-9. vieta 2. virsturnīrā.

## Atsauces

## Literatūra
* Nekrologs "Dzīves ceļš ir nostaigāts" laikrakstā "Austrālijas Latvietis", 10.11.1972.
* Encyclopedia of Latvian chessplayers : 1900-2000 / compiled by Val Zemitis ; editors, J. Vitomskis ... [et al. ]. [ASV : b. n.], 2009 2 sēj. : il., portr. ; 29 cm.
Mihails Mihutkins

**Mihails Mihutkins** (; dzimis , miris ) bija krievu izcelsmes Sarkanās armijas vecākais seržants — frontes izlūks.

Armijas dienestā no 1941. gada. 1944. gada 19. septembrī piedalījās kaujās pie Baldones, kur atvairīja vācu tanku uzbrukumu. 1945. gada 24. martā Mihutkinam tika piešķirts Padomju Savienības varoņa nosaukums. Miris pēc kara Taškentā.

## Ārējās saites
* Par Mihailu Mihutkinu
Gramzda

**Gramzda** ir ciems Kurzemē, Dienvidkurzemes novada Gramzdas pagasta centrs pie autoceļa P114, autoceļu V1214 (Aizvīķi—Gramzda), V1215 (Purmsāti—Gramzda) un V1218 (Bārta—Kalēti—Gramzda) krustojumā, 10 km no Priekules un 40 km no novada centra Grobiņas. Gramzdā atrodas Gramzdas luterāņu baznīca, bibliotēka, feldšerpunkts.

## Ievērojamas personības
Gramzdā dzimuši un/vai auguši:

* Jūliuss fon Zēfelds (*Julius von Seefeld*, 1802—1878), Kurzemes ierēdnis;
* Frīdrihs Vilhelms fon Vilmanis (* Friedrich Wilhelm von Willmann*, 1746—1819), luterāņu mācītājs.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Galerija

Attēls:Gramzdas pamatskola.jpg|Gramzdas pamatskola
Attēls:Gramzdas tautas nams.jpg|Gramzdas tautas nams
Attēls:Gramzdas baznīca - Gramzda church ruins.jpg|Gramzdas baznīcas drupas 2012. gadā
Attēls:Piemineklis Gramzdas revolucionāriem.jpg|Piemineklis Gramzdas revolucionāriem


## Atsauces
Jurijs Lotmans

**Jurijs Lotmans** (, ; dzimis , miris ) bija Sanktpēterburgas ebreju izcelsmes igauņu literatūrzinātnieks, kulturologs un semiotiķis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1922. gadā Petrogradā.
No 1939. gada mācījās Sanktpēterburgas universitātē pie Vladimira Propa. No 1940. līdz 1946. gadam dienēja Sarkanajā armijā, karoja Otrajā pasaules karā. No 1954. gada līdz mūža beigām strādāja Tartu universitātē, darbus rakstīja krieviski. Tartu semiotikas skolas līderis. 1988. gadā iesaistījās Igaunijas Tautas frontes darbībā.

Tartu atrodas Lotmanam veltīts piemineklis.

## Ārējās saites
Konstantīns Vakulovskis

**Konstantīns Vakulovskis** (, dzimis , miris 1918. gadā) bija krievu kara lidotājs Pirmā pasaules kara laikā, kurš cīnījās arī Latvijas teritorijā.

Dzimis Vladikaukāzā, militārpersonas ģimenē. Iemācījās lidot karaspēka daļā pašmācības ceļā. Kļuva pazīstams, kad spēja ar lidmašīnu no vācu aplenktā Novogeorgijevskas cietokšņa (mūsdienās Modlinas cietoksnis Polijā) ar lidmašīnu izvest garnizona karogu. Vēlāk karoja Baltkrievijas un Latvijas teritorijā. 1917. gada 14. jūlijā tika notriekts un avarēja Doles salā. Kopumā notriecis 6 ienaidnieka lidmašīnas, no tām vairākas Latvijas teritorijā - 1917. gada 21. augustā pie Tukuma, bet 1917. gada 1. septembrī - divas pie Ikšķiles. Miris aviokatastrofā 1918. gadā.

## Ārējās saites
*Par Konstantīnu Vakulovski
Kanjons

270px|thumb|Kanjons Ladakhā
**Kanjons** (, ) ir dziļa ieleja ar stāvām malām, kuru visbiežāk erozijas procesā izveidojusi kāda ūdens straume. Nereti kanjonus veido upes, kurām ir tendence izgrauzties cauri mīkstākiem iežiem, un vietās, kur šādu iežu ir vairums, visbiežāk veidojas kanjoni. Par kanjonu var saukt arī ieleju starp divām kalnu virsotnēm, piemēram, Himalajos, Alpos vai Andos. Šādi kalnu kanjoni ir, piemēram, Josemitu nacionālajā parkā un Provo kanjonā Jūtā. Kalnu kanjonus, kuros var iekļūt tikai no viena gala, sauc par bokskanjoniem (*box canyon*); ir arī slotkanjoni (*slot canyon*), kas ir ļoti šauri un kam bieži ir ļoti gludas sienas, un upju vai okeāna straumju izgrauzti kanjoni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lanžhota

**Lanžhota** () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Bržeclavas apriņķī netālu no Austrijas un Slovākijas robežas, pie Dijes upes ieteces Morāvā.

## Vēsture
Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.