open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Džoana Kjūsaka

**Džoana Mērija Kjūsaka** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise un komiķe.

Kjūsaku nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā" par lomām komēdijdrāmā *[[Working Girl]]* (1988) un romantiskajā komēdijā "Šurpu turpu" (*In & Out*, 1997).

Atveidojusi lomas arī tādās filmās kā "Rotaļlietas" (*Toys*, 1992), "Adamsu ģimenes dārgumi" (1993), "Killers no Grospointas skolas" (1997), "Bēgošā līgava" (1999), "Ārlingtonas ceļš" (1999), "Augstākā precizitāte" (*High Fidelity*, 2000), "Tur, kur sirds" (2000), "Roka skola" (2003), "Ledus princese" (2005), "Bagātie draugi" (2006), "Šopaholiķes atzīšanās" (2009), "Mans sargeņģelis" (2009), "Privilēģijas būt vienam" (2012), *[[The End of the Tour]]* (2015), *[[Unicorn Store]]* (2017) un *[[Let It Snow]]* (2019). Ieskaņojusi lomu arī "Rotaļlietu stāsts" filmu ciklā.

Džoanas brālis Džons Kjūsaks arī ir aktieris.

## Ārējās saites
Āgras forts

**Āgras forts** (, *āgara ka qilā*) ir vēsturisks nocietinājums Āgrā, Indijā, kuru 16. gadsimtā pabeidza celt mogulu impērijas valdnieks Akbars Lielais, bet 17. gadsimtā pārbūvēja Šahs Džahāns. Forts bija vairāku mogulu valdnieku rezidence. Cietoksnis atrodas netālu no Tadžmahāla, kuru uzcēla 17. gadsimtā.

1983. gadā Āgras forts tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites
XPoSat

thumb|240px|''XPoSat'' pirmsstarta sagatavošanas laikā
***XPoSat*** (*X-ray Polarimeter Satellite*) ir Indijas Kosmosa pētījumu organizācijas (*ISRO*) orbitālā observatorija, kas pēta rentgenstaru polarizāciju. To orbītā palaida 2024. gada 1. janvārī.

Teleskopu izstrādāja Rāmana pētniecības institūts (*Raman Research Institute*, *RRI*) ciešā sadarbībā ar U R Rao Pavadoņu centru (*U R Rao Satellite Centre*, *URSC*).

*XPoSat* ir pasaulē otrā rentgenstaru polarimetrijas misija. *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* 2021. gadā palaida observatoriju *[[IXPE]]*, rentgenstaru polarizācijas mērījumus plašā enerģijas diapazonā no 2 līdz 30 keV.

## Mērķi
Pētot starojuma polarizāciju, var noteikt tā avota būtību, tostarp tā magnētiskā lauka stiprumu un sadalījumu, kā arī citu starojuma avotu apkārtni. Ar *XPoSat* plānots pētīt 50 spilgtākos zināmos avotus Visumā, tostarp pulsārus, melno caurumu rentgenstaru dubultzvaigznes, aktīvo galaktiku kodolus, neitronu zvaigznes un ne termisko supernovu pārpalikumus.

Observatorijas aparatūra novēro rentgenstaru avotus tās tranzīta laikā caur Zemes aptumsumu periodu.

## Konstrukcija
Observatorija ir izgatavota uz *ISRO* modificētas platformas *[[IMS-2]]* bāzes.

Tai ir divas zinātniskās kravas:
* *POLIX* (*X-Ray Polarimeter*) — rentgenstaru polarimetra instruments, paredzēts polarimetrijas parametru, jo īpaši polarizācijas pakāpes un leņķa, mērīšanai vidējā rentgenstaru starojuma enerģijas diapazonā no 8 līdz 30 keV fotoniem, kas nāk no astronomijas avotiem. Instrumentu izstrādāja Rāmana pētniecības institūts (*Raman Research Institute*, *RRI*) Bengaluru.
* *XSPECT* (*X-ray SPECtroscopy and Timing*) — instruments sniedz spektroskopisku informāciju 0,8—15 keV enerģijas diapazonā. Tā novēro vairāku veidu avotus, proti, rentgenstaru pulsārus, melno caurumu dubultzvaigznes, zema magnētiskā lauka neitronu zvaigznes zemas masas rentgenstaru dubultzvaigznēs, aktīvo galaktiku kodolus un magnētārus. Instrumentu izstrādāja *ISRO* U R Rao Pavadoņu centru (*U R Rao Satellite Centre*, *URSC*).

## Lidojuma gaita
*XPoSat* tika palaista  03c :40 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[PSLV-XL]]* (lidojums *C58*) no Satiša Dhavana kosmosa centra starta laukuma Šriharikotā. Pēc *XPoSat* ievadīšanas aptuveni 650 km apļveida orbītā ceturto pakāpi iedarbināja divas reizes, lai samazinātu orbītu līdz 350 km un uzturētu to 3 asu stabilizācijas režīmā Orbitālās platformas eksperimentu vajadzībām. Ceturtajai pakāpei bija neatdalāma krava *PSLV Orbital Experimental Module-3* (*POEM-3*) ar 10 eksperimentu iekārtām *ISRO* un *IN-SPACe* vajadzībām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* X-ray Polarimeter Satellite (XPoSat)  ISRO
* XPoSat Gunter's Space Page
Santaklēra

**Santaklēra** (, ) ir pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, kas atrodas Kalifornijas štata rietumos, Santaklēras apgabalā.  Pilsētas kopējā platība ir 47,7 km², un pēc 2020. gada tautas skaitīšanas datiem Santaklērā dzīvoja 128 tūkstoši iedzīvotāju. Faktiski tā ir Sanhosē piepilsēta, atrodas tieši uz rietumiem no Sanhosē. Santaklēra atrodas Silīcija ielejā, līdz ar to tā ir ievērojama tehnoloģiju un uzņēmējdarbības vieta. Pilsētā galvenie biroji ir tādiem uzņēmumiem kā *[[Intel]]* un *[[Nvidia]]*. Santaklērā atrodas sporta būve *[[Levi's Stadium]]*, kurā mājas spēles aizvada amerikāņu futbola klubs *[[San Francisco 49ers]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Santa Clara

***Santa Clara*** var būt:

* Santaklēra — pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, Kalifornijā;
* *[[CD Santa Clara]]* — Portugāles futbola klubs no Azoru salām.
Filips Konovals

**Filips Konovals** (; dzimis , miris ) bija augsti apbalvots ukraiņu izcelsmes Kanādas karavīrs. Konovals ir pirmais Kanādas korpusa loceklis, kas nav dzimis Britu impērijā (un vienīgais ukrainis), kuram piešķirts Viktorijas krusts, kas ir augstākais militārais apbalvojums par varonību kara laikā, kas tiek piešķirts Lielbritānijas un Sadraudzības spēkos dienējušiem karavīriem.

## Viktorijas krusts un pārējās medaļas
Kanādas Kara muzejs Otavā iegādājās Konovala Viktorijas krustu un citas medaļas 1969. gadā.
thumb|Konovala medaļas Kanādas Kara muzejā. No kreisās: Viktorijas krusts, Lielbritānijas kara medaļa, Uzvaras medaļa, Džordža VI kronēšanas medaļa, Elizabetes II kronēšanas medaļa
Medaļas pazuda no muzeja 70. gados, šķietami nozagtas, un deviņdesmito gadu vidū tika pārdotas kādam antikvariātam kopā ar dažām Havaju salu monētām. Veikala īpašnieks uzskatīja, ka medaļa ir viltota, jo uz tā bija uzraksts "For Valour" (par drošsirdību) — acīmredzot neapzinoties, ka visiem kanādiešiem piešķirtajiem Viktorijas krustiem iegravēta angļu devīze. Neskaidrību radīja bija fakts, ka 1993. gadā Kanādas apbalvojumu sistēmā tika ieviests jauns Kanādas Viktorijas krusta dizains ar devīzi latīņu valodā "Pro Valore". Medaļas tika atklātas no jauna, kad veikala īpašnieks 2004. gada aprīlī tās piedāvāja Džefrija Hoāra izsoļu namam Landonā, Ontārio. Kāds britu kolekcionārs atklāja izsoli un paziņoja Ļubomiram Lucjukam, bukleta par Konovalu līdzautoram, kurš veica pasākumus, lai iegūtu medaļas. Policija tās atguva un 2004. gada 23. augustā, 87 gadus pēc piešķiršanas, nodeva atpakaļ pastāvīgai ekspozīcijai Kara muzejā.

## Atsauces

## Literatūra
* 
* Lubomyr Y. Luciuk and Ron Sorobey. *Konowal: a Canadian Hero*, 2nd ed. Kingston, Ontario: Kashtan Press for the Royal Canadian Legion Branch 360, 2000. .
* Mitch Potter (13 October 2007) "Village honours our valiant soldier: Victoria Cross winner in WWI never learned Ukrainian wife, child survived Stalin's purges". *TheStar.com*. URL accessed 13 October 2007.
* Ron Sorobey. *[https://web.archive.org/web/20120306060556/http://www.wlu.ca/lcmsds/cmh/back%20issues/CMH/volume%205/Issue%202/Sorobey%20-%20Filip%20Konowal,%20VC%20-%20%20The%20Rebirth%20of%20a%20Canadian%20Hero.pdf Filip Konowal, VC: The Rebirth of a Canadian Hero]*.
* Lubomyr Luciuk, "A Canadian Hero: Corporal Filip Konowal, VC and the Battle of Hill 70," Kingston, Ontario: Kashtan Press, 2017. .

## Ārējās saites
* Filip Konowal, V.C. . Biography by Lubomyr Y. Luciuk and Ron Sorobey
* Legion Magazine Article on Filip Konowal
* Filip Konowal's digitized service file
* Feat of Corporal Konoval. Officer who glorified Ukraine. Om TV (YouTube). 1 February 2016
Numīdija

**Numīdija** bija numīdiešu (berberu) valsts Ziemeļāfrikā no 202. gada p.m.ē. līdz 25. gadam m.ē. mūsdienu Alžīrijas teritorijā, vēlāk arī Tunisijas un Lībijas teritorijā. Numīdijas valsts izveidojās pēc Otrā pūniešu kara, kad romieši, sadarbojoties ar numīdiešiem, novājināja Kartāgu. Numīdija kļuva par pirmo berberu valsti vēsturē. Numīdija bija iesaistīta dažādos konfliktos un aliansēs ar Romas Republiku. Vēlāk tā kļuva par Romas impērijas provinci un vasaļvalsti. Valsts galvaspilsēta bija Cirta, kas mūsdienās ir Konstantina.
## Atsauces

## Ārējās saites
12. tramvaju maršruts (Ščecina)

thumb|250px|12. maršruta tramvajs Koscjuška laukumā, 2021.
thumb|250px|12. maršruta tramvajs Grunvaldes laukumā, 2023.
thumb|250px|12. maršruta tramvajs Ožeškovas ielā, 2023.
**12. tramvaju maršruts** ir Ščecinas sabiedriskā transporta tramvaju maršruts, kas kursē no Dvožec Ņiebuševo () līdz Pomožani (). Šis maršruts izveidots 1985. gada 30. jūlijā.

12. tramvaju maršrutu apkalpo *Tramwaje Szczecińskie* Golencin tramvaju depo.

## Maršruts
Virzienā **Dvožec Ņiebuševo — Pomožani** tramvaji brauc pa šādām ielām:

Elīzas Ožeškovas iela, Boguhvala iela, Ādama Asnika iela, Hugona Kollontaja iela, Atbrīvošanas avēnija, Juzefa Pilsudska iela, Pjastu avēnija, Lielpolijas nemiernieku avēnija un Budišinas iela.

Virzienā **Pomožani — Dvožec Ņiebuševo** tramvaji brauc pa šādām ielām:
Budišinas iela, Lielpolijas nemiernieku avēnija, Pjastu avēnija, Juzefa Pilsudska iela, Atbrīvošanas avēnija, Hugona Kollontaja iela, Ādama Asnika iela un Elīzas Ožeškovas iela.

## Pieturvietas
12. tramvaju maršrutā pavisam kopā ir 37 pieturas. Virzienā **Dvožec Ņiebuševo — Pomožani** ir 19 pieturas, bet virzienā **Pomožani — Dvožec Ņiebuševo** ir 18 pieturas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* zditm.szczecin.pl
*
77. BAFTA kino balva

**77. [[BAFTA kino balva]]s** pasniedza labākajām pilnmetrāžas spēlfilmām un dokumentālajām filmām, kas 2023. gadā demonstrētas Apvienotās Karalistes kinoteātros. Balvu pasniegšanas ceremonija norisinājās  *[[Royal Festival Hall]]* Londonā, un tās pasniedza Britu Kino un televīzijas mākslas akadēmija. Ceremoniju vadīja Deivids Tenants.

Nominantus  tiešsaistē paziņoja Naomi Ekija un Kingslijs Bens-Adirs.

## Laureāti un nominanti

### Filmas ar vairākām nominācijām

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Vannas istaba

[thumbnail|upright=1.0|Vannas istaba ar [tualete|tualeti]]
**Vannas istaba** ir īpaši iekārtota telpa mājoklī, kas paredzēta personiskajai higiēnai un mazgāšanās procedūrām. Lai gan nosaukums norāda uz to, ka vannas istabā noteikti jābūt vannai, tomēr tās vietā var būt duša, vai pat nebūt ne viens, ne otrs, bet ir tikai izlietne. Vannas istabā var atrasties arī tualetes pods, un tā vienlaicīgi kalpo kā tualete. Vannas istabas parasti ir aprīkotas ar ventilāciju. Vannas istabas iekārtojums un dizains atkarīgs no pieejamās vietas, lietotāju vēlmēm un telpas funkcionalitātes. Atsevišķos gadījumos vannas istaba kalpo kā relaksācijas un atpūtas vieta, piemēram, ja tā aprīkota ar hidromasāžas vannu.

## Ārējās saites
Pekinas Universitāte

**Pekinas Universitāte** (), abreviatūra **PKU**, ir universitāte Ķīnas galvaspilsētā Pekinā. Tā ir viena no prestižākajām un vecākajām universitātēm Ķīnā, kā arī pasaulē, regulāri atrodoties starp 50 labākajām universitāšu reitingā. Augstskola dibināta 1898. gadā kā Pekinas Imperiālā universitāte. Pekinas Universitātē ir sešas fakultātes, piedāvājot studēt humanitārās zinātnes, sociālās zinātnes, ekonomiku, zinātni, informācijas tehnoloģijas un veselības zinātni.

## Ārējās saites
Eirēne (pavadonis)

**Eirēne**,arī **Jupiters LVII** ir neliels Jupitera pavadonis. To  atklāja Havaju Universitātes zinātnieku komanda, kuru vadīja Skots Šepards (Scott S. Sheppard). Pēc atklāšanas pavadonim tika piešķirts pagaidu apzīmējums **S/2003 J 5**.

Pastāvīgo nosaukumu *Jupiters LVII*, Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim piešķīra tikai , pēc precīzas orbītas noteikšanas.

 Starptautiskā Astronomijas savienība pavadoni nodēvēja par Eirēni. Eirēne ir tēls grieķu mitoloģijā, dieviete – miera personifikācija, Zeva un Temīdas meita.

Eirēne ir neliels pavadonis, diametrs tikai apmēram 4 km. Tas pieder Karmes grupai.

## Atsauces
Koronadala

**Koronadala** (, , , ) ir pilsēta Filipīnās, Soksksarhenas reģionā, Dienvidkotabato provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta, reģiona administratīvais centrs. Atrodas provinces ziemeļdaļā Palianas upes krastā. Koronadala ir viena no divām Mindanao pilsētām, kurā iedzīvotāju vairākumu veido ilongi (95 %).

## Vēsture
Apdzīvotā vieta kā **Marbelas** (*Marbel*, blaanu valodā ‘duļķaini ūdeņi’) apmetne dibināta 1939. gadā. 1947. gadā tika pieņemts valdības lēmums par Koronadalas (no blaanu valodas ‘zāļains līdzenums’) plānotas pilsētas izbūvi un nodibināta patstāvīga municipalitāte. Apdzīvotā vieta strauji attīstījās un pēc Dienvidkotabato provinces dibināšanas 1966. gadā Koronadala kļuva par tās galvaspilsētu. 2000. gadā Koronadalai piešķirts pilsētas statuss, bet 2004. gadā ar prezidenta rīkojumu uz Koronadalu no Heneralsantosas pārcēla reģiona administratīvās iestādes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Divas Megijas

**"Divas Megijas"** () ir 2023. gada ASV melnās komēdijas mistērijas filma, kuras režisors ir Džons Sleterijs. Filmā galvenās lomas atveido Džons Hemms, Tīna Feja un Niks Mohameds.

Filma stāsta par policijas šerifu (Hems), kuram nelielajā pilsētā ir jāatrisina divas pēc kārtas veiktas slepkavības, kurās nogalinātas divas sievietes ar vienādu vārdu.

Filmas "Divas Megijas" pirmizrāde notika , bet Latvijā . Filma saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus un tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* tai ir 50% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Italošveicieši

thumb|Šveices itāļvalodīgie reģioni (zaļā krāsa)
**Italošveicieši** () ir itāļu izcelsmes šveicieši, kas par savu dzimto valodu uzskata kādu no itāļu valodas dialektiem. 2010. gada tautas skaitīšanā 549 000 jeb 8,9% Šveices iedzīvotāju kā savu dzimto valodu norādīja itāļu valodu.

Pēdējā pusgadsimta laikā italošveiciešu īpatsvars ir ievērojami svārstījies, sasniedzot augstāko rādītāju 1970. gadā (12% no iedzīvotāju skaita). Lielākā daļa itāļu migrantu apmetās uz dzīvi lielākajās pilsētās valsts vācvalodīgajā daļā, tāpēc daudzi no viņiem, kā arī viņu bērni laika gaitā ir spēcīgi pārvācojušies.

Italošveicieši ir cieši saistīti ar Ziemeļitālijas iedzīvotājiem, īpaši Lombardijas iedzīvotājiem.

## Ārējās saites
Neļķu klintis un alas

**Neļķu klintis un alas** ir aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis Valmieras novada Mazsalacas pagastā, dabas parka Salacas ieleja teritorijā.

Atsegumi atrodas Salacas labajā krastā, lejpus Mazsalacas. Dabas pieminekli veido videusdevona Burtnieku svītas smilšakmens atsegumi, kuros ir divas alas un avots. Lielākā atseguma augstums ir 18 metri, bet garums — 200 metri. Lielākā ala — Mazsalacas Velnala atrodas uz dienvidiem no lielākā atseguma. Lejpus Velnalas atrodas Velna Skābumbaļļa — ala un avots. Atseguma austrumu daļā ir neliels izcilnis — Velna kancele.

## Ārējās saites

* Dabas aizsardzības pārvalde. Neļķu klintis un alas
Asinssarkanā stromante

**Asinssarkanā stromante** (*Stromanthe sanguinea*) ir augu suga marantu dzimtā. Tā savvaļā ir sastopama Brazīlijā, aug galvenokārt mitrā tropu biomā.

Mērenā klimatā asinssarkanā stromante tiek audzēta kā telpaugs tās lapu dēļ — lapas ir raibas un to apakšpuse ir purpursarkana. Tropiskā klimatā tā var augt dārzā, pēcpusdienā augam ir nepieciešams viegls ēnojums, un tas ir jāaizsargā no stipra vēja.

Ideālos augšanas apstākļos gada laikā augs var sasniegt 1,2–1,8 m augstumu. Pavairošana notiek gan ar sēklām, gan ar sakneņiem.

Galvenie apputeksnētāji ir kolibri un bites.

## Atsauces
Sarangani

**Sarangani** (, , , , ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts dienviddaļā, Soksksarhenas reģionā. Administratīvi dalās 7 municipalitātēs un sīkāk 142 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir Alabela. 

## Iedzīvotāji
Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs — lielākā daļa ir 20. gadsimtā ieceļojušie sebuāņi (129 957; 23,3 %), visaji (95 002; 17,0 %) un ilongi (29 298; 5,2 %), kā arī autohtonie blaani (138 087; 24,7 %), magindanaji (41 516; 7,4 %), tboli (37 254; 6,7 %) un tagakaulo (31 149; 5,6 %). Lielākā daļa iedzīvotāju pieder dažādām kristiešu konfesijām (katoļi 48 %, protestanti 31 %), bet ap 9 % (galvenokārt magindanaji) ir musulmaņi.

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Mindanao salas dienviddaļā. Rietumos robežojas ar Sultankudaratu, ziemeļos — ar Dienvidkotabato, Dienviddavao un Heneralsantosas neatkarīgo pilsētu, bet austrumos — ar Rietumdavao. Dienvidos krastus apskalo Sulavesi jūra. Ģeogrāfiski province dalās divās daļās, ko atdala Sarangani līcis un Heneralsantosas neatkarīgā pilsēta. Provinces reljefs lielākoties kalnains, tās augstākā virsotne ir aktīvs vulkāns Matutums (2286 m vjl) uz robežas ar Dienvidkotabato. Valda subtropu klimats.

## Vēsture
Līdz 19. gadsimta vidum provinces teritorija piederēja Magindanao sultanātam. Pēc sultanāta nonākšanas Spānijas varā 1860. gadā tika izveidots Kotabato rajons (*Distrito de Cottabato*), kas iekļāva Mindanao upes baseinu un teritorijas uz dienvidiem līdz Sulavesi jūrai. Amerikāņu administrācijas laikā 1903. gadā tika izveidota Moro province un Kotabato bija viens no tās distriktiem. 1914. gadā Moro province tika likvidēta un izveidota patstāvīga Kotabato province. 1930. gados visā provinces teritorijā masveidā ieradās ieceļotāji no Visajām un Lusonas. 1966. gadā tika nodalīta Dienvidkotabato kā patstāvīga province, bet 1992. gadā no Dienvidkotabato dienvidu un austrumu municipalitātēm tika izveidota patstāvīga Sarangani province.

## Ārējās saites
Iepazīstieties, spartieši

**"Iepazīstieties, spartieši"** () ir 2008. gada ASV kinokomēdija, kuras režisori, scenārija autori un producenti ir Džeisons Frībergs un Ārons Selcers. Galvenokārt šī ir parodija par 2007. gada filmu "300: Termopilu kauja", taču parodētas ir arī citas filmas, TV raidījumi, personības un tā laika popkultūras notikumi.

Galvenās lomas tēlo Šons Magvairs (Leonids I), Karmena Elektra (Karaliene Margo), Kens Davitjans (Kserkss I) un Kevins Sorbo (Kapteinis). Filmas pirmizrāde ASV notika 2008. gada 25. janvārī, Latvijā to sāka rādīt tā paša gada 8. februārī. Filma nopelnīja vairāk nekā 84 miljonus ASV dolāru pie 30 miljonu liela budžeta, bet saņēma ārkārtīgi negatīvas kritiķu un skatītāju atsauksmes. 2009. gadā to nominēja Zelta avenes balvai piecās kategorijās.

## Sižets
Spartas valdnieks Leonids I kopā ar 13 spartiešiem dodas kaujā pret persiešiem un viņu karali Kserksu I, kurš aizdomīgi līdzīgs Borata producentam Azamatam Bagatovam. Notiek sacensības realitāšu šovu disciplīnās, bet Leonīds nenojauš, ka persiešu pusē ir Rēgu bruņinieks, Rokijs Balboa, Transformeri un Parisa Hiltone.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vataruns

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q724970"
}


**Vataruns** () jeb **Rītausmas templis** ir budistu dievnams Taizemes galvaspilsētā Bangkokā. Tas ir viens no Bangkokas simboliem, atrodas Čaoprejas upes labajā krastā. Templis nosaukumu ieguvis no hinduisma dieva Arunas vārda, kas parasti attēlots kā austošas saules stari. Kaut arī templis celts vismaz 17. gadsimtā, tā centrālais elements — prangs celts 19. gadsimta sākumā, karaļu Ramas II un Ramas III valdīšanas laikā.

## Attēli

The_sculptures_of_two_mythical_giant_demons,_Thotsakan_and_Sahatsadecha,_guarding_the_eastern_gate_of_the_main_chapel_of_Wat_Arun,_Bangkok.jpg
Wat_Arun_2020.jpg
Interior_of_the_ordination_hall_of_Wat_Arun.jpg
Wat_Arun._Northeastern_prang._Yakshas._2016-10-10_14-48-18.jpg


## Ārējās saites
*
Andidžona

**Andidžona** () ir pilsēta Uzbekistānas austrumos, Andidžonas vilajeta administratīvais centrs. 2024. gadā pilsētā dzīvoja 747 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Fergānas ielejā, netālu no Uzbekistānas robežas ar Kirgizstānu. 
Andidžona ir nozīmīgs ražošanas un rūpniecības centrs Uzbekistānā. Attīstīta tekstilrūpniecība, mašīnbūve un pārtikas rūpniecība.

## Vēsture
Andidžona bija viena no Zīda ceļa pilsētām. 2005. gadā pilsētā notika masu protesti, kurus Uzbekistānas valdība ar varu apspieda, pievēršot visas pasaules uzmanību cilvēktiesību jautājumiem šajā valstī.

Coat of arms of Andijan 1908.jpg|Pilsētas ģerbonis (1908)


## Ārējās saites
Mjūrielas kāzas

**"Mjūrielas kāzas"** () ir 1994. gada Austrālijas komēdijdrāmas filma, kuras scenārija autors un režisors ir P. Dž. Hogans. Lomas atveido Toni Kolete, Reičela Grifitsa, Džīnija Draiena, Sofija Lī un Bills Hanters. Filma fokusējas un sociāli neveiklo Mjūrielu, kuras vēlās sarīkot sev krāšņas kāzas un uzlabot savu personīgo dzīvi, pārceļoties no savas dzimtās pilsētas uz Sidneju.

Filmas pirmizrāde notika 1994. gada Toronto kinofestivālā, bet Austrālijā filmas pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un vairākas balvu nominācijas, tostarp Zelta globusa balvas nomināciju kategorijā "Labākā aktrise mūziklā vai kinokomēdijā" (Kolete).

## Atsauces

## Ārējās saites
2023. gada Eiropas čempionāts daiļslidošanā

**2023. gada [[Eiropas čempionāts daiļslidošanā]]** norisinājās no 25. līdz 29. janvārim Somijas pilsētā Espo, *[[Espoo Metro Areena]]*. Medaļas tika sadalītas vīriešu, sieviešu, pāru un deju pāru slidojumos. Pēc šī čempionāta katrai valstij tika noteikts vietu skaits 2024. gada Eiropas čempionātā.

Šī bija ceturtā reize, kad čempionāts norisinājās Somijā, iepriekšējās bija 1977., 1993. un 2009. gadā Helsinkos.

## Arēna

## Kvalifikācija
Pamatojoties uz 2022. gada Eiropas čempionāta rezultātiem, katra Eiropas ISU dalībvalsts katrā disciplīnā varēja iesniegt vienu līdz trīs pieteikumus. Saskaņā ar Starptautiskās Olimpiskās komitejas ieteikumu, 2022. gada 1. martā Starptautiskā Slidošanas savienība (ISU) aizliedza Krievijas un Baltkrievijas daiļslidotājiem un amatpersonām apmeklēt visas starptautiskās sacensības sakarā ar Krievijas 2022. gada iebrukumu Ukrainā.

* 

## Kalendārs

* Norādītais ir vietējais Espo laiks.

## Medaļas

## Medaļu kopvērtējums

## Latvijas sportisti
Latviju šajā čempionātā pārstāvēja Deniss Vasiļjevs, Sofja Stepčenko un deju pāris Aurēlija Ipolito un Lūks Rasels. Izcīnot 11. vietu, S. Stepčenko uzrādīja labāko rezultātu Latvijas sieviešu daiļslidošanā kopš Angelinas Kučvaļskas ceturtās vietas 2016. gada čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Alabela

**Alabela** (, , , ) ir municipalitāte Filipīnās, Soksksarhenas reģionā, Sarangani provinces galvaspilsēta. Atrodas provinces austrumdaļā Sarangani līča ziemeļaustrumu krastā.

## Vēsture
Apdzīvoto vietu dibināja Santjago Alabas un Tomasa Beldada ģimenes 1947. gadā. 1956. gadā apmetne kļuva par atsevišķu draudzi (*barrio*) Dadiangasas municipalitātē un to nodēvēja par Alabelu par godu tās dibinātājiem. 1971. gadā Alabela kļuva par patstāvīgu municipalitāti, bet 1992. gadā pēc Sarangani provinces izveidošanas kļuva par tās galvaspilsētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
STA

**STA** (stilizēti **S'T'A**) bija latviešu hiphopa duets no Rīgas. STA sastāvā bija reperi Kurts (pilnā vārdā Kurts Fridrihsons) un Žaks (pilnā vārdā Žaks Beernaerts).

Žaks jau bija aizrāvies ar mūziku no bērnības, tāpēc arī veidoja grupas mūziku. Savukārt Kurts uzsāka repera karjeru 1998. gadā, kad tika nodibināta grupa. Abi ir arī tekstu autori. STA publiski parādījās 1999. gadā ar dziesmu "Normāla parādība". 2001. gadā izdeva savu debijas albumu "Manas pilsētas skati", kuru uzskata par vienu no pirmajiem Latvijas hiphopa albumiem. Albums tika ierakstīts repera Gustavo dzīvoklī.

Apvienība izjuka, kad tās dalībnieki uzsāka solokarjeru.

## Diskogrāfija
* Manas pilsētas skati (2001)
## Atsauces
2022. gada Eiropas čempionāts daiļslidošanā

**2022. gada [[Eiropas čempionāts daiļslidošanā]]** norisinājās no 10. līdz 16. janvārim Igaunijas galvaspilsētā Tallinā, Tondirabas ledus hallē. Medaļas tika sadalītas vīriešu, sieviešu, pāru un deju pāru slidojumos. Pēc šī čempionāta katrai valstij tika noteikts vietu skaits 2023. gada Eiropas čempionātā. Krievija titulus ieguva otro gadu pēc kārtas un astoto reizi vēsturē (pēc 1997., 1998., 1999., 2003., 2005., 2006. un 2020. gada).

Par rīkotājvalsti Igaunija tika paziņota 2019. gada jūnijā.
Šī bija otrā reize, kad čempionātu uzticēja rīkot Igaunijai — pirmā reize bija 2010. gadā, kad čempionāts arī notika Tallinā.

## Arēna

## Kvalifikācija
Parasti kvotu skaits būtu balstīts uz iepriekšējo Eiropas čempionātu rezultātiem. Taču, tā kā 2021. gada Eiropas čempionāts bija atcelts COVID-19 pandēmijas dēļ, tā vietā tika izmantoti 2020. gada Eiropas čempionāta rezultāti.

* 

## Kalendārs

* Norādītais ir vietējais Tallinas laiks.

## Medaļas

## Medaļu kopvērtējums

## Latvijas sportisti
Latviju šajā čempionātā pārstāvēja Deniss Vasiļjevs, Daniels Kockers, Anete Lāce un deju pāris Aurēlija Ipolito un Lūks Rasels. Vasiļjevs gan abos programmas veidos, gan summā sasniedza savus personiskos rekordus.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Sarangani līcis

**Sarangani līcis** (, ) ir Sulavesi jūras līcis Filipīnās, Mindanao salas dienvidu piekrastē. Stiepjas 33 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā. Rietumos no līča paceļas Dagumas kalni, austrumos — Malalagas kalni. No augstienēm līcī ietek vairākas upes, lielākā no kurām ir Buajana līča ziemeļu galā. Lielākā pilsēta krastā ir Heneralsantosa.

Līča akvatorija un daļa Sulavesi jūras akvatorijas Sarangani provinces piekrastē 2108 km² kopš 1995. gada pasludināta par Sarangani līča aizsargājamo jūras ainavapvidu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zivtiņa vārdā Vanda

**"Zivtiņa vārdā Vanda"** () ir 1988. gada Apvienotās Karalistes un ASV kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir Čārlzs Kraitons, bet scenāristi Kraitons un Džons Klīzs. Filmā galvenās lomas atveido Džons Klīzs, Džeimija Lī Kērtisa, Kevins Klains un Maikls Peilins.

Filma stāsta par četriem dimantu zagļiem. Kad grupas līderis tiek aizturēts, pārējie trīs cenšas noslēptos dimantus atrast. Uzmanības centrā nokļūst cienījamais advokāts Ārčijs Līčs (Klīzs), kuru mēģina savaldzināt Vanda (Kērtisa).

Filmas "Zivtiņa vārdā Vanda" pirmizrāde notika . Filma guva lielus finansiālus panākumus, nopelnot 188,6 miljonus ASV dolāru, kļūstot par septīto pelnošāko 1988. gada filmu. Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai trīs kategorijās: "Labākais režisors", "Labākais oriģinālscenārijs" un "Labākais aktieris otrā plāna lomā", ko saņēma Klains. Filmu nominēja BAFTA kino balvai astoņās kategorijās, no kurām saņēma divas, un Zelta globusa balvai trīs kategorijās. 1999. gadā Britu Kinoinstitūts "Zivtiņa vārdā Vanda" ierindoja savā 20. gadsimta labāko britu filmu saraksta 39. vietā. 1997. gadā filmai izdots turpinājums *[[Fierce Creatures]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Heneralsantosa

**Heneralsantosa** (, , ) ir neatkarīga augsti urbanizēta pilsēta Filipīnās, Soksksarhenas reģionā. Dažkārt ģeogrāfiski un statistisk tiek pieskaitīta Dienvidkotabato provincei, bet ir no tās politiski un administratīvi neatkarīga. Atrodas Mindanao salas dienvidos Sarangani līča ziemeļu krastā. Nozīmīgs pārtikas rūpniecības un zvejniecības centrs.

## Iedzīvotāji
Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs — lielākā daļa ir 20. gadsimtā ieceļojušie visaji (223 369; 32,1 %), sebuāņi (180 317; 25,9 %)) un ilongi (109 182; 15,7 %, kā arī autohtonie magindanaji (40 073; 5,8 %) un blaani (35 874; 5,2 %). Lielākā daļa iedzīvotāju pieder dažādām kristiešu konfesijām (galvenokārt katoļi), bet ap 6 % (galvenokārt magindanaji) ir musulmaņi.

## Vēsture
Līdz Mindanao dienviddaļas plānveida kolonizēšanai tagadējās pilsētas vietā atradās blaanu apmetne **Dadiangasa** (*Dadiangas*). 1939. gadā ieradās pirmie 200 pārceļotāji no Lusonas Filipīnu armijas ģenerāļa Paulino Santosa vadībā, lai dibinātu Koronadalas koloniju. Vēlākos gados ieceļoja tūkstošiem kolonistu no Lusonas un Visajām. 1939. gada martā tika dibināta Alagao apmetne Buajanas municipālā distrikta sastāvā. Kolonija strauji attīstījās un 1947. gadā **Buajana** (*Buayan*) kļuva par patstāvīgu municipalitāti ar centru Dadiangasā. 1954. gadā municipalitāte tika pārdēvēta par godu pirmo kolonistu vadonim ģenerālim Santosam. 1968. gadā Heneralsantosai tik piešķirts pilsētas statuss, bet 1988. gadā — no provinces neatkarīgas augsti urbanizētas pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
D.O.A.

***D.O.A.*** ir 1950. gada ASV *[[film noir]]* filma, kuras režisors ir Rudolfs Mate. Filmā galvenās lomas atveido Edmonds O'Braiens un Pamela Britone.

Filma stāsta par nāvējoši saindētu vīrieti, kurš pirms nāves cenšas noskaidrot kurš un kāpēc viņu ir nogalinājis. Filma tiek uzskatīta par *film noir* žanra klasiku.

Filmas *D.O.A.* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[United Artists]]*. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 88% vērtējums. Kopš 1978. gada filma ir neaizsargāts darbs un tai izdoti trīs rīmeiki: *[[Color Me Dead]]* (1969), *[[D.O.A. (1988. gada filma)|D.O.A.]]* un *[[Dead On Arrival]]* (2017). 2004. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Teofils Mejers

**Teofils Aleksandrs Mejers** (, ; dzimis , miris ) bija Alojā dzimis vācbaltiešu izcelsmes luterāņu mācītājs, PSRS evaņģēliski luteriskās baznīcas bīskaps (1924—1934).

## Dzīvesgājums
Dzimis Alojā mācītāja ģimenē. Mācījies ģimnāzijā Pērnavā, no 1885. līdz 1889. gadam studēja Tērbatas Universitātē. No 1890. līdz 1898. gadam — mācītājs Arcizā, Besarābijā, bet no 1898. līdz 1910. gadam — Nikolajevā. No 1911. gada mācītājs Maskavas luterāņu katedrālē. Pēc Oktobra revolūcijas faktiski kļuva par Maskavas luterāņu konsistorijas līderi. 1924. gada sinodē vienlaicīgi ar Ļeņingradas luterāņu vadītāju Arturu Malmgrēnu, ar kuru pirms tam konfliktēja, tika ievēlēts par luterāņu baznīcas bīskapu. Miris 1934. gadā.

## Ārējās saites
* BBLd — Baltisches Biografisches Lexikon digital
Čehu-latviešu biedrība

**Čehu-latviešu biedrība** ir nevalstiska interešu biedrība ar galveno mītni Čehijā, Prāgā. Biedrības mērķis ir palīdzēt Čehijas un Latvijas attiecību attīstībai kultūras, izglītības, tūrisma un ekonomikas jomā, popularizēt Čehijā latviešu tautas vēsturi un šodienu, tās kultūru un valodu.

## Vēsture
thumb|Latvijas vēstniecības ēka Prāgā - ''Královské Vinohrady''
Biedrība dibināta 1990. gada 22. jūnijā ar nosaukumu **Čehu-latviešu klubs** un turpina vēsturiskās čehu un latviešu draudzības tradīcijas, kas īpaši izpaudās starpkaru Čehoslovākijas-Latvijas biedrības darbībā.

Čehu-latviešu biedrību dibināja Latvijas draugi, kuri 1990. un 1991. gados līdzorganizēja demonstrācijas un petīcijas, lai atzītu Baltijas republiku atjaunoto neatkarību. Toreiz šīm aktivitātēm ar saviem parakstiem pievienojās gandrīz 30 000 Čehoslovākijas pilsoņu. Kopš 1993. gada biedrība cieši sadarbojas ar Latvijas Republikas vēstniecību Prāgā, kur 1997. gadā tika dibināts Latviešu kultūras centrs. Biedrība kopš 2015. gada tiek dēvēta par Čehu-latviešu biedrību.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
* Čehu-latviešu biedrība Facebook
Ričards Flaišers

**Ričards Flaišers** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu kinorežisors, kura karjera ilga četras desmitgades.

Tādu Holivudas lielbudžeta filmu režisors, kā zinātniskās fantastikas filmas "20 000 ljē pa jūras dzelmi" (*20,000 Leagues Under the Sea*, 1954), *[[Fantastic Voyage]]* (1966) un "Zaļais soilents" (1973), vēsturiskās filmas "Vikingi" (*The Vikings*, 1958), reliģisko filmu *[[Barabbas]]* (1961), mūziklu "Doktors Dūlitls" (*Doctor Dolittle*, 1967), kara filmu *[[Tora! Tora! Tora!]]* (1970), melodrāmu *[[Mandingo]]* (1975), piedzīvojumu filmas "Konans iznīcinātājs" (*Conan the Destroyer*, 1984) un "Rudā Sonja" (1985).

Flaišera dokumentālā filma *[[Design for Death]]* (1947) saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā dokumentālā filma". Režisējis arī kriminālfilmas *[[The Narrow Margin]]* (1952), *[[Compulsion]]* (1959), *[[The Boston Strangler]]* (1968), *[[10 Rillington Place]]* (1971) un *[[The Don Is Dead]]* (1973), muzikālo filmu "The Jazz Singer (1980) un šausmu filmu *[[Amityville 3-D]]* (1983).

Flaišers nekad netika uzskatīts par autorkino veidotāju un nebija īpaši atzīts mākslinieks, tomēr daudzas viņa filmas bija finansiāli un komerciāli veiksmīgas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Georgijs Bezručko

**Georgijs (Georgs) Bezručko** ( Daugavpils —  Rīga) bija Latvijas šahists.

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt 14 gadu vecumā. 1930. gados dzīvojis Jelgavā, kur pakāpeniski izveidojies pār vienu no Zemgales reģiona spēcīgākajiem šahistiem. Bijis agresīva, uzbrūkoša stila šahists.

1938. gadā dalījis 1.—2. vietu Latvijas čempionāta 1. priekšsacīkšu grupā un ieguvis tiesības piedalīties 2. starptautiskajā šaha turnīrā Ķemeri — Rīga 1939. gadā, kurā ierindojies priekšpēdējā, 15. vietā. No šī turnīra pazīstama ir Bezručko partija pret Jefimu Bogoļubovu, kurā pēc korekta dāmas upura Bezručko nespēja atrast pareizo gājienu secību, lai panāktu pelnītu uzvaru pār bijušo Pasaules šaha čempiona nosaukuma pretendentu.

Otrā pasaules kara laikā cīnījies Sarkanās armijas rindās. Pirmajos pēckara gados aktīvi iesaistījies Latvijas šaha dzīvē. 1946. gadā pēc četru gadu piespiedu pārtraukuma šahista gaitās izcīnījis 4. vietu Rīgas šaha čempionātā. 1947. gadā piedalījies Hermaņa Matisona memoriālā, kurā ierindojies 7. vietā. Vēl pēc gada dalījis 3.—4. vietu Rīgas šaha čempionātā un 4.—6. vietu Latvijas šaha čempionātā.

Pēc 1948. gada šaha turnīros piedalījies reti. Strādājis par Latvijas PSR Ministru padomes Ražošanas kooperācijas pārvaldes ekonomistu.

1965. gada jūnijā uzvarējis Rīgas Kirova rajona šaha čempionātā.

Mūža beigās strādājis par tekstilfabrikas «Sadarbs» darba un darba algas nodaļas vadītāju.

## Vietas Latvijas šaha čempionātos
* 1932. gads — 8. — 9. vieta IV Latvijas šaha kongresa 2. virsturnīrā.
* 1937. gads — 3. vieta VI Latvijas šaha kongresa 1. virsturnīrā.
* 1938. gads — 1. — 2. vieta Latvijas čempionāta 1. priekšsacīkšu grupā.
* 1946. gads — 4. — 5. vieta.
* 1947. gads — 17. — 18. vieta.
* 1948. gads — 4. — 6. vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kevins Klains

**Kevins Deleinijs Klains** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris. Savas karjeras laikā saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu un trīs ''Tony'' balvas, kā arī saņēmis nominācijas divām BAFTA kino balvām, divām ''Emmy'' balvām un piecām Zelta globusa balvām.

Savu kino debiju piedzīvojis romantiskajā drāmā "Sofijas izvēle" (1982). Par lomu filmā "Zivtiņa vārdā Vanda" (1988) saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā". Atveidojis lomas arī tādās filmās kā *[[The Pirates of Penzance]]* (1983), *[[Silverado]]* (1985), *[[Cry Freedom]]* (1987), *[[The January Man]]* (1989), "Čaplins" (1992), *[[Princess Caraboo]]* (1994), "Sapnis vasaras naktī" (*A Midsummer Night's Dream*, 1999), *[[The Anniversary Party]]* (2001), "Imperatoru klubs" (2002), "Rozā pantera" (2006), *[[The Conspirator]]* (2010), "Pēdējā vecpuišu ballīte Vegasā" (*Last Vegas*, 2013), *[[My Old Lady]]* (2014), "Roķīgā mamma" (2017), "Skaistule un briesmonis" (2017) un *[[The Good House]]* (2021).

## Ārējās saites
Ēvalds Siliņš

**Ēvalds Siliņš** (1919—2015) bija latviešu komponists, pedagogs, diriģents.

## Dzīvesgājums
Ēvalds Siliņš dzimis 1919. gada 10. martā Valkas apriņķa Ēveles pagastā.

No 1932. līdz 1938. gadam viņš mācījās Priekuļu lauksaimniecības vidusskolā, vienlaikus Cēsu pilsētas Tautas konservatorijā apguvis klavierspēli. Pēc Otrā pasaules kara iestājās Latvijas Valsts Pedagoģiskajā institūtā Vācu valodas fakultātē, tomēr stiprāka bija mūzikas mīlestība. 1962. gadā Siliņš ar izcilību beidza Latvijas valsts konservatorijas Kordiriģentu nodaļu, pēc tam divus gadus studēja Kompozīcijas klasē.

No 1948. līdz 1996. gadam Siliņš strādāja par mūzikas skolotāju Rūjienas vidusskolā, vadīja kori. Viņš darbojās arī kā diriģents ārpus skolas. Vairāk nekā 30 gadus vadīja Rūjienas kultūras nama jaukto kori, sieviešu kori “Straume”, Naukšēnu jaukto kori, dažādus vokālos ansambļus un estrādes orķestri.

1965. gadā Ē. Siliņš kļuva par Valmieras rajona koru virsdiriģentu. Ar saviem koriem Siliņš koncertēja ne tikai Latvijā, bet arī ārpus tās robežām.

1998. gadā viņš ievēlēts par pirmo Rūjienas pilsētas Goda pilsoni. Rūjienā atrodas piemineklis Siliņam (autors Aivars Gulbis).

Ēvalds Siliņš miris 2015. gada 3. oktobrī, atdusas Svētā Bērtuļa kapos Rūjienā.

## Darbi
Siliņš kopā ar līdzautoriem ir izstrādājis ap 80 metodisku darbu muzikālās audzināšanas jomā, tai skaitā 12 oficiālas mācību grāmatas. Siliņš ir uzrakstījis vairāk nekā 100, galvenokārt bērniem domātu dziesmu un latviešu tautasdziesmu apdares. To skaitā dziesmas “Mikausis”, “Runcis Ūšuks”, “Kāda katram dziesma”.

## Pagodinājumi
* Ministru kabineta atzinības raksts, 1995.
* Triju Zvaigžņu ordeņa zelta goda zīme, 1996.
* Rūjienas pilsētas Goda pilsonis, 1998.
* Rūjienā Ēvaldam Siliņam uzstādīts piemineklis (autors Aivars Gulbis).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Komponista, pedagoga, diriģenta Ēvalda Siliņa atcere 100. jubilejā...
* Monument to Ēvalds Siliņš
Mazais zīriņš

**Mazais zīriņš** (*Sternula albifrons*) ir kaiju dzimtas jūras putns.

## Izskats un īpašības
Mazais zīriņš ir neliels, 21—28 cm garš putns, tā spārnu plētums 41—55 cm. Putnam ir plāns, ass knābis, tas ir dzeltens ar melnu galu. Putna kājas ir dzelteni oranžas, bet spārni balti pelēki. Piere un josliņas virs uzacīm ir baltas. Ziemā piere ir plašāki balta, spārni ir tumšāki un kājas blāvākas, bet knābis kļūst pilnīgi melns. Abu dzimumu mazie zīriņi izskatās vienādi. Putna balss ir melodiska.

## Izplatība
Ligzdošanas apgabals aptver lielāko daļu Eiropas, daļēji Āfriku un Āziju, Austrālijas ziemeļus un Okeāniju.

Ziemo jūru un okeānu piekrastēs. Vislabprātāk ligzdo smilšainos krastos vai lielu upju līdzenos grants krastos un uz saliņām.

20. gadsimtā piekrastes teritorijās mazo zīriņu populācijas samazinājās biotopu zuduma, piesārņojuma un cilvēku traucējumu dēļ. Arī aizsprostu, upju regulēšanas un nogulumu ieguves dēļ tie ir zaudējuši lielāko daļu savu bijušo biotopu. Mazo zīriņu populācija daudzās Eiropas valstīs ir samazinājusies vai izzudusi.

Latvijā mazais zīriņš ir samērā rets ligzdotājs un caurceļotājs, novērojams apmēram no aprīļa vidus līdz septembra vidum. 2021. gadā Latvijā ligzdoja 70—100 pāri mazo zīriņu. Ligzdo jūras piekrastē un Daugavas ielejā.

2024. gadā Latvijas Ornitoloģijas biedrība izraudzījās mazo zīriņu par Gada putnu Latvijā.

## Ligzdošana
Mazo zīriņu ligzdas ir bedrītes zemē. Maija vidū putni izdēj 2—3 smilšu krāsas olas, tās ir labi nomaskētas. Olas pārmaiņus perē abi putni — gan tēviņš, gan mātīte. Diemžēl tikai neliela daļa dējumu tiek veiksmīgi izperēta, jo sugu apdraud plēsīgie putni un zīdītāji, daļa jauno putnēnu iet bojā vētru un uzplūdu laikā, kad to ligzdas tiek noskalotas. Ja pirmais perējums ir gājis bojā, mazie zīriņi var jūlija sākumā ligzdot vēlreiz. Līdz mēneša beigām mazie putnēni jau ir lidot spējīgi.

## Taksonomija un sistemātika
Mazo zīriņu 1764. gadā aprakstīja vācu dabaszinātnieks Pēteris Simons Pallass, un tam tika dots nomenklatūras nosaukums *Sternula albifrons*. Sugas nosaukums radies no vārda *Sterna* deminutīva un latīņu valodas vārdiem *albus* (balts) un *frons* (piere).

## Barošanās
Seklās un klusās upēs barojas ar sīkām zivīm, vēžveidīgajiem, gliemjiem un kukaiņiem. Bieži uzturas jūras piekrastē, kur koncentrējas zivju mazuļi. Mazie zīriņi tos medī ar piķēšanas paņēmienu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis (nozīmju atdalīšana)

**Jānis** var būt:

* Jānis — personvārds;
* Jānis (mitoloģija) — latviešu mitoloģijā dabas gadskārtējās atdzimšanas un auglības dievība.

;Romas pāvesti
* Jānis I — Romas pāvests no 523. līdz 526. gadam;
* Jānis II — Romas pāvests no 533. līdz 535. gadam;
* Jānis III — Romas pāvests no 561. līdz 574. gadam;
* Jānis IV — Romas pāvests no 640. līdz 642. gadam;
* Jānis V — Romas pāvests no 685. līdz 686. gadam;
* Jānis VI — Romas pāvests no 701. līdz 705. gadam;
* Jānis VII — Romas pāvests no 705. līdz 707. gadam;
* Jānis VIII — Romas pāvests no 872. līdz 882. gadam;
* Jānis IX — Romas pāvests no 898. līdz 900. gadam;
* Jānis X — Romas pāvests no 914. līdz 928. gadam;
* Jānis XI — Romas pāvests no 931. līdz 935. gadam;
* Jānis XII — Romas pāvests no 955. līdz 964. gadam;
* Jānis XIII — Romas pāvests no 965. līdz 972. gadam;
* Jānis XIV — Romas pāvests no 983. līdz 984. gadam;
* Jānis XV — Romas pāvests no 985. līdz 996. gadam;
* Jānis XVI — Romas pāvests 1003. gadā;
* Jānis XVII — Romas pāvests no 1003. līdz 1009. gadam;
* Jānis XVIII — Romas pāvests no 1024. līdz 1032. gadam;
* Jānis XIX — Romas pāvests no 1276. līdz 1277. gadam;
* Jānis XXI — Romas pāvests no 1316. līdz 1334. gadam;
* Jānis XXII — Romas pāvests no 1958. līdz 1963. gadam.
Jānis IX

**Jānis IX** (; dzimis ap 840. gadu, miris ) bija Romas pāvests 898. gada janvāra līdz 900. gada janvārim. Jānis IX bija pāvesta Teodora II pēctecis. Pontifikāta laikā risināja konfliktu starp reģentiem, kas ievēlēja pāvestu. Jānis IX ar Pirmās Bulgārijas caristes valdnieku Simeonu I noslēdza vienošanos, kas pasargāja Romu no ģermāņiem un citiem naidniekiem.

Pēc Jāņa IX par Romas pāvestu kļuva Benedikts IV.

## Ārējās saites
Viļņas Polockas Eifrosīnijas pareizticīgo baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1986985"
}

**Viļņas Polockas Eifrosīnijas pareizticīgo baznīca** (, ) ir 1838. gadā uzcelts Lietuvas Pareizticīgās baznīcas dievnams, kas atrodas Lietuvas galvaspilsētas Viļņā. Nosaukts Polockas Eifrosīnijas vārdā.

Baznīca uzcelta pie 1796. gadā ierīkotās Eifrosīnijas pareizticīgo kapsētas. Baznīcas arhitekts ir Nikolajs Čagins (*Николай Михайлович Чагин*, 1823—1909). Citu būvju starpā viņš ir Jelgavas pareizticīgo katedrāles pārbūves projekta autors. Baznīca darbojās arī PSRS okupācijas gados.

## Ārējās saites
*
Īli katedrāle

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q579004"
}


**Īli katedrāle** () jeb **Svētās un Nedalāmās Trīsvienības katedrāles baznīca** () ir no 11. līdz 14. gadsimtam celta anglikāņu katedrāle, kas atrodas Anglijas austrumos, Kembridžšīras Īlis pilsētā. 1109. gadā dibinātās Īli diecēzes galvenā baznīca.

Baznīcas vēsture izsekoja no 672. gada, kad šajā vietā Svētā Eteltrida (*Æthelthryth*, ap 636—679) nodibināja abatiju. Pašreizējās baznīcas senākās daļas celtas 1083. gadā. Arhitektoniski Īli katedrāle ir izcils romānikas un gotikas stila paraugs. Katedrāle ir populārs tūrisma objekts, to apmeklē apmēram 250 000 tūristu gadā.


Ely_Cathedral_Exterior,_Cambridgeshire,_UK_-_Diliff.jpg
Ely_Cathedral_Nave,_Cambridgeshire,_UK_-_Diliff.jpg
Ely_Cathedral_Lady_Chapel,_Cambridgeshire,_UK_-_Diliff.jpg
Ely_Cathedral_Rood_Screen,_Cambridgeshire,_UK_-_Diliff.jpg
EB_1911_Plan_of_Ely_Cathedral.png


## Ārējās saites
*
Silmaču iezis un alas

**Silmaču iezis un alas** ir aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis Valmieras novada Mazsalacas pagastā, dabas parka Salacas ieleja teritorijā.

Atsegumi atrodas Salacas labajā krastā, lejpus Skaņākalna. Dabas pieminekli veido vidējā devona Živetas stāva Burtnieku svītas atsegumi un alas. Dienvidu atsegums ir neliels, 10 metrus garš, bet lielākais atsegums ir 49 metrus garš un 8 metrus augsts, ar trim alām.

## Alas
Silmaču iezī atrodas 3 alas:

* Lāču ala, atrodas Silmaču ieža vidusdaļā, nogāzes lejasdaļā. Ala ir šaura, plaisveidīga 70 grādu slīpumā, alas garums 11,5 metri.
* Cīruļa ala, atrodas 10 metrus lejpus Lāču alas, nogāzes augšā. Visjaunākā no trim alām, iespējams, ka izveidojusies no klinšu nobrukuma. Alas garums ir 8 metri, ala sastāv no plašas priekštelpas ar šauru eju galā. Ala ir apmeklēšanai bīstama, jo alā ir ievērojamas nobrukumu pazīmes.
* Avota ala, atrodas Silmaču ieža lejasdaļā. Ala sākas ar 3 metru augstu un 3 metru platu nišu, kas sadalās divos atzaros, no kuriem plūst ārā avoti. Īsākajam atzaram avota ūdens debits ir 1,3 l/s, garākajam atzaram ūdens debits ir 0,1 l/s. Ala ir zema, šaura ar pusapaļam, trīsstūrveidīgām ejām, alas kopējais garums ir 6,2 metri.

## Atsauces

## Ārējās saites
2024. gada Eiropas čempionāts daiļslidošanā

**2024. gada [[Eiropas čempionāts daiļslidošanā]]** norisinājās no 8. līdz 14. janvārim Lietuvas pilsētā Kauņā, Žalgira arēnā. Medaļas tika sadalītas vīriešu, sieviešu, pāru un deju pāru slidojumos. Pēc šī čempionāta katrai valstij tika noteikts vietu skaits 2025. gada Eiropas čempionātā.

2021. gadā ISU saņēma pieteikumus 2024. gada Eiropas čempionāta rīkošanai no Budapeštas (Ungārija), Minskas (Baltkrievija), Sofijas (Bulgārija), Zagrebas (Horvātija), Bratislavas (Slovākija) un Ostravas (Čehija).

2023. gada sākumā Ungārija finansiālu grūtību dēļ izstājās no čempionāta rīkošanas. ISU saņēma jaunus piedāvājumus konkursa rīkošanai no Sofijas (Bulgārija), Varšavas (Polija) un Kauņas (Lietuva). 2023. gada 12. jūnijā Lietuvas Slidošanas federācija paziņoja, ka ir saņēmusi apstiprinājumu no ISU, ka par rīkotājpilsētu ir izvēlēta Kauņa.

Šī bija pirmā reize, kad čempionāts norisinājās Lietuvā.

## Arēna

## Kvalifikācija
Pamatojoties uz 2023. gada Eiropas čempionāta rezultātiem, katra Eiropas ISU dalībvalsts katrā disciplīnā varēja iesniegt vienu līdz trīs pieteikumus.

Saskaņā ar Starptautiskās Olimpiskās komitejas ieteikumu, 2022. gada 1. martā Starptautiskā Slidošanas savienība (ISU) aizliedza Krievijas un Baltkrievijas daiļslidotājiem un amatpersonām apmeklēt visas starptautiskās sacensības sakarā ar Krievijas 2022. gada iebrukumu Ukrainā.

* 

## Kalendārs

* Norādītais ir vietējais Kauņas laiks (UTC+2).

## Medaļas

## Medaļu kopvērtējums

## Latvijas sportisti
Latviju šajā čempionātā pārstāvēja Deniss Vasiļjevs, Fedirs Kulišs un Sofja Stepčenko.

## Rezultāti
### Vīrieši

### Sievietes

### Pāri

### Deju pāri

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vijas

**Vijas** (*Cuscuta*) ir tīteņu dzimtas (agrāk viju dzimtas) parazītisku augu ģints. Ģintī ir aptuveni 216 sugas. Latvijā sastopama linu vija, mārsila vija, Eiropas vija, kā arī invazīvā lauka vija. Vijām nav lapu un tās nespēj pašas sev radīt hlorofilu, tāpēc tās parazitē uz citiem augiem. Parasti tās ir dzeltenas, oranžas, retāk sarkanas. Pie citiem augiem vijas piestiprinās ar īpašu veidojumu, kas zināms kā haustorija. Ar haustorijām tās piestiprinās pie saimniekorganisma un iegūst sev ūdeni, minerālvielas un organiskās vielas. Vijas ir pielāgojušās dzīvot dažādās vidēs un ir sastopamas gandrīz visā pasaulē, bet vislielākā sugu daudzveidība ir ekvatoriālajā un subekvatoriālajā joslā. Lauksaimniecībā tie ir nevēlami augi, bet no zinātniskā viedokļa ļoti svarīgi ekosistēmu dinamikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kumada

**Kumada**, arī **Kumāda** un **Ežupe,** ir Amatas kreisā krasta pieteka Cēsu novadā. Tās garums 13 km un baseina platība 46 km². Iztek no Asaru ezera Nītaures pagastā. Tek pa Vidzemes augstienes nogāzi, pa dziļu ieleju.

Kumada ir upe ar lielu kritumu, tāpēc daudzās vietās tā ir krāčaina, ar akmeņainu gultni.

## Pietekas

### Labā krasta

* Kumadiņa (11 km),
* Meijātu strauts,
* Grūba (11 km),
* Cecīļu strauts,
* Dančupīte

### Kreisā krasta

* Savēļupe

## Atsauces
Mindanao (upe)

**Mindanao** (*Mindanao*) ir upe Filipīnās, Mindanao salā, salas otra garākā upe aiz Agusanas. Sākas kā **Pulangi** Impasugongas kalnos Bukidnonas provincē Tago kalna austrumu nogāzē, plūst dienvidu virzienā pa samērā plašu ieleju Bukidnonas plato. Lejpus Valensijas noplūst Centrālās Mindanao auglīgajā līdzenumā. Pēc kreisā krasta pietekas Kabasanas uzņemšanas Kotabato provincē upi dēvē par Mindanao Lielo upi (*Rio Grande de Mindanao*). Tālāk upe tek pa plašu pārpurvotu zemieni. Ap 25 km pirms ietekas jūrā upe sadalās divās attekās — Mindanao (Kotabato) un Tamontaka, starp kurām paceļas līdz 180 m augsts paugurs, uz kura atrodas Kotabato pilsēta. Ietek Sulavesi jūras Moro līča ziemeļaustrumu atzarā Iljanas līcī. Lielākās pietekas ir Kabulnana (175 km), Allaha (130 km) un Buluana (109 km). Lietus periodā upe regulāri pārplūst. Lejtecē kuģojama.

## Atsauces

## Ārējās saites
Faisals bin Abdulazīzs Āl Saūds

**Faisals bin Abdulazīzs Āl Saūds** (, *Fayṣal ibn ʿAbd al ʿAzīz Āl Suʿūd*; dzimis , miris ) bija Saūda Arābijas karalis no 1964. līdz 1975. gadam. Valsts dibinātāja karaļa Ibn Saūda dēls un iepreikšējā karaļa Saūda pusbrālis. Valdīšanas laikā veica būtiskas pārmaiņas valstī, lai to modernizētu un industrializētu, iekļaujot izglītības un veselības uzlabojumus un infrastruktūras attīstību. 1965. gadā Faisals Āl Saūds piedalījās OPEC dibināšanā, kurai ir būtiska nozīme pasaules naftas tirgus regulēšanā. Viņa valdīšanas laikā naftas apstrādes sektors tika nacionalizēts.

## Ārējās saites