open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Telavivas "Maccabi" (futbols)

**Telavivas "Maccabi"** ir profesionāls Izraēlas futbola klubs no Telavivas. Dibināts 1906. gadā, pašlaik spēlē Izraēlas Premjerlīgā. Tas ir titulētākais Izraēlas klubs. Kluba futbolisti ir 25 reizes izcīnījuši Izraēlas čempiontitulu, vietējam čempiontitulam tiek pielīdzīnāta arī uzvara Telavivas apgabala čempionātā 1939. gadā. Komanda ir arī 23 reizes uzvarējusi Izraēlas kausa izcīņā. Kluba panākumu vidū ir arī septiņi Izraēlas superkausi un seši Toto kausi. 2004.—2005. gada sezonā pirmo reizi iekļuva UEFA Čempionu līgas grupu turnīrā. Telavivas "Maccabi" ir vienīgais Izraēlas klubs, kas nav izkritis no valsts augstākās līgas. Mājas spēles aizvada *Bloomfield* stadionā, kura ietilpība ir 29&nbsp;400 vietu.

Klubā ir spēlējis Latvijas futbolists Andrejs Prohorenkovs.

## Sasniegumi
* **Izraēlas čempionāts** (tagad — **[[Izraēlas Premjerlīga]]**)
** Čempioni (27): 1935–36, 1936–37, 1939, 1941–42, 1946–47, 1949–50, 1951–52, 1953–54, 1955–56, 1957–58, 1966–68, 1969–70, 1971–72, 1976–77, 1978–79, 1991–92, 1994–95, 1995–96, 2002–03, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2018–19, 2019–20, 2023–24, 2024–25
** Vicečempioni (13): 1954–55, 1959–60, 1965–66, 1968–69, 1973–74, 1992–93, 1993–94, 1998–99, 2003–04, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2020–21
* **Telavivas apgabala čempionāts**
** Čempioni (1): 1939
* **[[Izraēlas kauss futbolā|Izraēlas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (23): 1929, 1930, 1933, 1941, 1946, 1947, 1953–54, 1954–55, 1957–58, 1958–59, 1963–64, 1964–65, 1966–67, 1969–70, 1976–77, 1986–87, 1987–88, 1993–94, 1995–96, 2000–01, 2001–02, 2004–05, 2014–15
** Finālisti (13): 1934, 1938, 1940, 1951–52, 1961–62, 1975–76, 1978–79, 1982–83, 1991–92, 1992–93, 1996–97, 2015–16, 2016–17
* **Izraēlas superkauss**
** Kausa ieguvēji (7): 1965 (dalīts ar *Hakoah Ramat Gan*), 1968, 1977, 1979, 1988, 2019, 2020
** Finālisti (2): 1970, 2015
* **Toto kauss**
** Kausa ieguvēji (6): 1992–93, 1998–99, 2008–09, 2014–15, 2017–18, 2018–19
** Finālisti (4): 1991–92, 1994–95, 1997–98, 2019–20
* **''Lilian'' kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 1985–86, 1986–87

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites

*   
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Ādažu ielu uzskaitījums

**Ādažu pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas Ādažu novada Ādažu pilsētas 106 ielas.

## Ielu uzskaitījums

* Alīdas iela
* Attekas iela
* Baltkrastu iela
* Bārdu iela
* Bērzu iela
* Briežu iela
* Brīvuļu iela
* Cepļa iela
* Cielavu iela
* Čiekuru iela
* Dadzīšu iela
* Daugavas iela
* Dārza iela
* Depo iela
* Draudzības iela
* Druvas iela
* Dzērvju iela
* Dzirnavu iela
* Gaujas iela
* Gaujaskrastu iela
* Gaujmalas iela
* Graudu iela
* Gredzenu iela
* Gulbju iela
* Gundegu iela
* Īsā iela
* Jaunceriņu iela
* Jaunkūlu iela
* Jaunstūrīšu iela
* Jēkaba iela
* Kalmnieku iela
* Kalndores iela
* Katlapu iela
* Kārklu iela
* Koku iela
* Krastupes iela
* Krāču iela
* Kroņu iela
* Krūkļu iela
* Kungu iela
* Ķiršu iela
* Lakstīgalu iela
* Lauku iela
* Lejupes iela
* Liegu iela
* Liepavotu iela
* Loka iela
* Mazā iela
* Mālnieku iela
* Miera iela
* Muižas iela
* Muižkungu iela
* Nostūrīšu iela
* Nūrnieku iela
* Ozolu iela
* Parka iela
* Pasta iela
* Pauguru iela
* Pirmā iela
* Plostnieku iela
* Pļavu iela
* Podnieku iela
* Priežu iela
* Puķu iela
* Rasiņu iela
* Remberģu iela
* Rīgas gatve
* Rožu iela
* Rudzupuķu iela
* Saules iela
* Skolas iela
* Skuju iela
* Smilgu iela
* Smilgu līnijas:
** Smilgu 1. līnija
** Smilgu 2. līnija
** Smilgu 3. līnija
** Smilgu 4. līnija
** Smilgu 5. līnija
** Smilgu 6. līnija
* Smilgu šķērslīnijas:
** Smilgu 1. šķērslīnija
** Smilgu 2. šķērslīnija
** Smilgu 3. šķērslīnija
* Stārķu iela
* Strazdu iela
* Stūrīšu iela
* Svīru iela
* Teiku iela
* Ūbeļu iela
* Vainagu iela
* Vanagu iela
* Vārpu iela
* Veckūlu iela
* Vectiltiņu iela
* Veldres iela
* Veltas iela
* Vēja iela
* Vējavas iela
* Vējupes iela
* Vītolu iela
* Zelmas iela
* Zelmeņu iela
* Ziediņu iela
* Ziedoņa iela
* Ziedu iela
* Zīlīšu iela
* Zīļu iela

## Skatīt arī
* Ādaži

## Atsauces
Daugavpils 9. vidusskola

**Daugavpils 9. vidusskola** bija vispārizglītojošā mācību iestāde, kas atradās 18. Novembra ielā 47 Daugavpilī. 2022. gadā Daugavpils 9. vidusskolu apvienoja ar 3. vidusskolu un 1. bērnudārzu, izveidojot **[[Daugavpils Zinātņu vidusskola|Daugavpils Zinātņu vidusskolu]]**.

## Izglītības programmas
* Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121)
* Pamatizglītības humanitārā un sociālā virziena mazākumtautību programma (21013121)
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma

## Vēsture
Skola nodibināta 1951. gadā kā Latvijas dzelzceļa pārvaldes pakļautības skola, 1953. gadā to pārdēvēja par Baltijas dzelzceļa pārvaldes pakļautības Daugavpils 4. vidusskolu, bet 1961. gadā par Daugavpils 9. vidusskolu.
1971. gadā skolā sāka padziļināti mācīt angļu valodu, literatūru un kultūru.

2022. gada 27. janvārī Daugavpils skolu reorganizācijas ietvaros pašvaldība nolēma apvienot 9. vidusskolu ar 3. vidusskolu un 1. bērnudārzu. 10. martā jaunajai izglītības iestādei tika izvēlēts nosaukums — Daugavpils zinātņu vidusskola. 16. jūnijā par jauno Daugavpils zinātņu vidusskolas direktoru iecelts 3. vidusskolas direktors Vitālijs Azarevičs. Arturs Fedotovs tika atbrīvots no amata un iecelts par Daugavpils zinātņu vidusskolas mācību daļas vadītāju. 1. augustā Daugavpils 9. vidusskola beidza pastāvēt.

## Interesanti fakti

Kopš 1995. gada netālu no ieejas skolā atrodas neliels piemineklis ar Džeimsa Potera - amerikāņu studenta, kurš mācījās šajā skolā un vēlāk gāja bojā autoavārijā, vārdu. Šajā skolā mācījusies arī Alīna Ļebedeva, kura 2001. gadā ar iesita ar neļķi toreizējam Lielbritānijas princim Čārlzam.

### Direktori
* Ivans Noskovs (1951—1955)
* Valentīna Ivanova (1955—1958)
* Andrejs Petrovs (1958—1967)
* Medards Juhnevičs (1967—1971)
* Anna Petrova (1971—1976)
* Anfisa Novikova (1976—1986)
* Silvija Birjuļina (1986—2012)
* Arturs Fedotovs (2012—2022)

## Atsauces
Daugavpils Centra vidusskola

**Daugavpils Centra vidusskola** ir vispārizglītojošā mācību iestāde, kas atrodas Kandavas ielā 17 Daugavpilī.

## Izglītības programmas
* Pamatizglītības programma (21011121)
* Pamatizglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (21013121)
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma

## Vēsture
Daugavpils Centra vidusskola veidojusies no vairākām skolām.
1953. gadā Daugavpils 2. septiņgadīgo skolu Saules un Mihoelsa ielu krustojumā pārveidoja par **Daugavpils 5. vidusskolu**, 1964. gadā tā pārcēlās uz ēku Parādes ielā 7.
1962. gadā Daugavpils 2. un 6. astoņgadīgo skolu audzēkņiem nodibināja **Daugavpils 4. vidusskolu**, uz to pārnāca arī skolēni no Daugavpils 4. cietokšņa vidusskolas. 1962. gada 1. septembrī jaunajā skolā darbu sāka 59 skolotāji un divās maiņās mācījās 993 skolēni. 1963. gadā izveidoja divas matemātiskā virziena klases, kurās katrā mācījās 37 skolēni.

Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā 1990. gadā nodibināja **Daugavpils Eksperimentālo vidusskolu** ar mācībām latviešu un krievu valodā, tās pamatuzdevums bija sagatavot audzēkņus izglītības turpināšanai augstskolās.
2002. gadā Daugavpils pilsētas dome pieņēma lēmumu izveidot **Daugavpils pilsētas Centra ģimnāziju**, apvienojot Daugavpils 4. vidusskolu ar Daugavpils Eksperimentālo vidusskolu un Daugavpils 5. pamatskolu. Ēkā Parādes ielā 7 izvietoja pamatskolas klases, bet ēkā Kandavas ielā ģimnāzijas klases.
Ģimnāzijā bija krievu un latviešu plūsmas, apvienotajā skolā mācības uzsāka 938 ģimnāzisti.

2010. gadā Daugavpils pilsētas Centra ģimnāzijai pievienoja Daugavpils 5. pamatskolu (bijušo vidusskolu) un 2012. gada 1. augustā pārdēvēja par Daugavpils Centra vidusskolu. 2024. gadā skolai pievienota arī J. Raiņa Daugavpils 6. pamatskola.

### 5. vidusskolas (pamatskolas) direktori
* Proskovja Maskata (1952—1954)
* Zdislavs Filipeckis (1954—1964)
* Zinaīda Krahmaļjova (1964—1966)
* Lidija Bagele (1966—1985)
* Genrihs Lazdans (1985—1990)
* Mečislavs Bogdanovičs (1990—1996)
* Anatolijs Gržibovskis (1996—2010)

### 4. vidusskolas direktori
* Ņina Stupāne (1962—1963)
* G. Bobrova (1963—1983)
* O. Hļebnikovs (1983—1987)
* Nadežda Hetmane (1987—2002)

### Eksperimentālās vidusskolas direktori
* Vitolds Gedroics (1990—1994)
* Rita Vorobjova (1994—2002)

### Daugavpils Centra (ģimnāzijas) vidusskolas direktori
* Nadežda Hetmane (2002—2015)
* Jurijs Visockis (2015-)

## Izcili skolotāji
* Arkādijs Kurmeļevs (1931—2019), matemātikas skolotājs no 1962. līdz 1998. gadam

## Ievērojami absolventi
Starp ievērojamākajiem absolventiem, kas beiguši vidusskolu, ir minami:
* Oļegs Terentjevs (1950—2019), Padomju un Krievijas Federācijas militārpersona, gaisa spēku ģenerālmajors, Valērija Čkalova Krievijas Federācijas Aizsardzības ministrijas valsts lidojumu izmēģinājuma centra štāba priekšnieks (1993—2005), Krievijas Federācijas nopelniem bagātais militārais speciālists. Daugavpils 4.vidusskolas skolnieks no 1957. līdz 1967. gadam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* PAŠNOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMS (2019)
Čelmsforda

**Čelmsforda** (; ) ir pilsēta Anglijas dienvidaustrumos, Apvienotajā Karalistē, Eseksas grāfistes un Čelmsfordas distrikta administratīvais centrs. Pilsēta atrodas grāfistes vidienē Čelmeras upes krastos  no valsts galvaspilsētas Londonas centra.

## Vēsture
Sena apdzīvota vieta, kuras arheoloģiskajos izrakumos atrastas liecības no neolīta un vēlīnā bronzas laikmeta. Mūsu ēras 60. gadā romieši šeit uzbūvēja cietoksni, ap kuru izauga *Caesaromagus* (‘Cēzara lauks’ vai ‘Cēzara tirgus’) pilsētiņa. 1086. gadā Pastardienas grāmatā tā minēta kā *Celmeresfort* — ‘Čelmeras brasls’.

1199. gadā pēc tilta uzbūvēšanas pār Kanas upi karalis Džons piešķīra Čelmsfordai karalisko hartiju, kas deva tai tiesības rīkot tirgu. 1218. gadā Čelmsforda kļuva par Eseksas grāfistes galveno pilsētu. 13. gadsimtā tika uzsākta Čelmsfordas katedrāles būve (pārbūvēta 15. un 16. gadsimtā) un pilsēta kļuva par Čelmsfordas bīskapa rezidenci.

1899. gadā Guljelmo Markoni Čelmsfordas piepilsētā Molšemā atvēra pasaulē pirmo radio rūpnīcu. 1922. gadā Markoni izveidoja pasaulē pirmo izklaides raidstaciju 2MT. *Marconi Company* ražotnes slēgtas 1980. gados.

2. pasaules kara laikā pilsētā bija nozīmīogs militārās rūpniecības īpatsvars un tā ievērojami cieta gaisa bombardēšanā. 

## Sadraudzības pilsētas
Čelmsfordai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

*  Anonī, Francija
*  Baknanga, Vācija
*  Usji, Ķīna

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kolčestera

**Kolčestera** (; ) ir pilsēta Anglijas dienvidaustrumos, Eseksā, Kolčesteras distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes ziemeļaustrumos Koulnas upes krastos  no grāfistes galvaspilsētas Čelmsfordas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra.

Kolčestera () ir pirmā romiešu dibinātā pilsēta ieņemtajā Britānijā un to uzskata par vecāko Apvienotās Karalistes pilsētu. Pirmā Britānijas provinces galvaspilsēta.

## Vēsture
Kolčestera tiek uzskatīta par senāko vēstures avotos minēto Britānijas pilsētu — to savā Dabas vēsturē m.ē. 77. gadā minējis Plīnijs Vecākais kā *Camulodunum*. Pēc citiem datiem pilsēta kā *Camulodunon* minēta uz ķeltu karaļa Taskoviāna monētām 20.—10. gadā p.m.ē.; tā bijusi viens no Katuvelaunu valsts varas centriem.

Pēc Britānijas iekarošanas m.ē. 43. gadā romieši Kamulodunumā uzbūvēja pirmo savu cietoksni, kurā apmetās XX leģions. Pēc iekaroto teritoriju robežu atvirzīšanās tālāk uz ziemeļiem, leģions cietoksni pameta un Kamulodunuma kļuva par civilo koloniju *Colonia Victricensis*, kas kļuva par pirmo Britānijas provinces galvaspilsētu. 61. gadā pilsēta tika nopostīta Būdikas sacelšanās laikā un provinces galvaspilsētu pārcēla uz Londonu. Pēc sacelšanās apspiešanas pilsēta tika atjaunota; tai 65.—80. gadā uzcēla 3000 jardus garu mūri. PIlsēta savu augstāko uzplaukumu sasniedza 2.—3. gadsimtā, kad tās iedzīvotāju skaits izauga līdz 30 tūkstošiem.

Pēc romiešu aiziešanas no Britānijas pilsēta panīka. 9. gadsimta *Historia Brittonum* tā minēta kā *Cair Colun* — viena no 30 svarīgākajām Britānijas pilsētām. 880.—917. gadā tā bija dāņu pārvaldībā. 10. gadsimtā sakši to dēvēja par *Colneceastre.*

11. gadsimtā virs kādreizējā romiešu tempļa normaņi uzbūvēja Kolčesteras cietoksni. 1189. gadā Ričards I pilsētai piešķīra pirmo karalisko hartiju. Pilsēta strauji attīstījās 14. gadsimtā un kļuva slavena Eiropā ar specifisku pelēkbrūnu vilnas audumu. 19. gadsimta industrializācijas periodā Kolčestera kļuva par metalurģijas un mašīnbūves centru. Otrā pasaules kara laikā Kolčesteras rūpnīcas nodrošināja lielu daļu no britu flotes zemūdeņu un desantkuģu dzinējiem.

## Cilvēki
Kolčesterā dzimuši:
* Rodžers Penrouzs (1931) — matemātiķis, fiziķis

## Sadraudzības pilsētas
Kolčesterai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:
*  Veclāra, Vācija
*  Aviņona, Francija
*  Imola, Itālija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Daugavpils 10. vidusskola

**Daugavpils 10. vidusskola** bija vispārizglītojošā mācību iestāde, kas atradās Tautas ielā 11 Daugavpilī.  
 
## Izglītības programmas
* Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121).
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma 
* Vispārējās vidējās izglītības profesionāli orientēta virziena programma (komerczinības)

## Vēsture
Skola dibināta 1936. gadā kā **Daugavpils 5. septiņgadīgā skola** Varšavas ielā 30, 1947. gadā to pārdēvēja par Latvijas dzelzceļa 7. septiņgadīgo skolu.
1954. gadā skolu pārcēla uz agrākās II Daugavpils valsts ģimnāzijas ēku Varšavas ielā 2.
1961. gadā izveidoja Daugavpils 10. vidusskolu, kurai 1984. gadā uzcēla jaunu ēku Tautas ielā 11.

2022. gadā skola apvienota ar Daugavpils 12. vidusskolu, izveidojot Daugavpils Valstspilsētas vidusskolu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* PAŠNOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMS 2019.
Čestera

**Čestera** (; ) ir katedrāles lielpilsēta Anglijā, Češīras ceremoniālās grāfistes tradicionālā galvenā pilsēta un otra lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes rietumos pie Velsas robežas Dī upes krastos  no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture
Pilsēta dibināta 79. gadā Romas imperatora Vespasiāna valdīšanas laikā kā cietoksnis *Deva Victrix*. Nosaukums atvasināts no Dī upes un cietoksnī bāzētā XX leģiona *Valeria Victrix*. Pie cietokšņa izauga pilsēta, kuras amfiteātris ietilpināja ap 8—10 tūkstošus cilvēku. Mūsdienu pilsētas nosaukums *Chester* ir apzīmējums romiešu cietokšņiem (*castrum*) un nocietinātajām pilsētām un ir vairāku Anglijas pilsētu nosaukumu sastāvdaļa.

Romieši cietoksni pameta 410. gadā un pilsēta nonāca velsiešu Povīsas karalistes varā, kur to dēvēja par *Deverdoeu* pēc Dī upes velsiešu nosaukuma *Dyfrdwy*. 7. gadsimtā pilsētu iekaroja anglosakši un tā nonāca vispirms Nortambrijas un vēlāk Mersijas sastāvā. 10. gadsimtā uzbūvēta Česteras katedrāle, bet 11. gadsimtā – Česteras pils. Pilsēta ievērojami izauga rūpnieciskās revolūcijas laikā kā ražošanas, transporta un tirdzniecības centrs. 

## Cilvēki
Česterā dzimuši:
* Denjels Kreigs (1968) — aktieris
* Maikls Ouens (1979) — futbolists
* Toms Hītons (1986) — futbolists

## Sadraudzības pilsētas
Česterai ir sadraudzības līgumi ar šādām pilsētam:

* Sansa, Francija
* Leraha, Vācija
* Senigallija, Itālija

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Aveiru

**Aveiru** () ir pilsēta Portugālē, Aveiru apgabalā. 2011. gadā Aveiru dzīvoja 78 455 iedzīvotāji. Aveiru atrodas pie Atlantijas okeāna un ir nozīmīga ostas pilsēta.

## Sports
Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[SC Beira-Mar]]*. 2004. gadā Aveiru Municipālajā stadionā norisinājās divas Eiropas čempionāta futbolā D grupas spēles.

## Ārējas saites

*
* Mājaslapa
Ežēns Mužēns

**Ežēns Mužēns** (; dzimis , miris ) bija franču loka šāvējs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Viņš 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja vienā loka šaušanas disciplīnā — ''Au Chapelet'', 50 metri. Šajā disciplīnā viņš ieguva zelta medaļu.

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ežēns Mužēns (SOK profils) 
* Ežēns Mužēns (Olympedia.org) 
* Ežēns Mužēns (Sports Reference profils)
Mēdlinga

**Mēdlinga** () ir pilsēta Austrijā, Lejasaustrijas federālajā zemē. 2018. gadā Mēdlingā dzīvoja 20 555 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[FC Admira Wacker Mödling]]*, kas spēlē Austrijas Bundeslīgā.

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Daugavpils 12. vidusskola

**Daugavpils 12. vidusskola** bija vispārizglītojošā mācību iestāde Daugavpilī, kas atradās divās ēkās Kauņas ielā 8 (pamatskola un vidusskola) un Jelgavas ielā 30a (sākumskola). 

## Izglītības programmas
* Pamatizglītības programma (21011111)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015611)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar fiziskās attīstības traucējumiem (21015311) 
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (31013011)
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011011)
* Speciālās vispārējās vidējās izglītības programma izglītojamajiem ar fiziskās attīstības traucējumiem (31015311)

## Vēsture
Skola dibināta 1942. gadā, 1944. gadā to pārveidoja par Daugavpils 1. nepilno vidusskola, 1945. gadā pārdēvēja par Daugavpils 4. nepilno vidusskolu, 1948. gadā par Daugavpils 4. septiņgadīgo skolu. 1951. gadā tā nokļuva “Latvijas dzelzceļa” pārvaldes pakļautībā, no 1953. līdz 1961. gadam tā bija Baltijas dzelzceļa pārvaldes pakļautības Daugavpils 4. vidusskola.

1970. gadā skolai piebūvēja jaunu korpusu un 1971. gadā izveidoja Daugavpils 12. vidusskolu kā divplūsmu skolu ar mācībām latviešu un krievu valodās.
1992. gadā to pārveidoja par vidusskolu ar latviešu mācībvalodu.
1998. gadā sākumskolas klases sāka mācīties Jelgavas ielā 30a. 2013. gadā notika skolas ēkas renovācija Kauņas ielā 8, bet 2018. gadā Jelgavas ielā 30a.

2022. gadā skolu apvienoja ar Daugavpils 10. vidusskolu, izveidojot Daugavpils Valstspilsētas vidusskolu.

## Absolventi
* Andris Ambainis — matemātiķis

## Atsauces

## Ārējās saites
* PAŠNOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMS 2019.
Mersjē

**Mersjē** var būt:
* Andrē Mersjē (*André Mercier*) — franču sporta šāvējs;
* Emīls Mersjē (*Émile Mercier*) — franču loka šāvējs, olimpiskās bronzas medaļnieks
Anrī Eruēns

**Anrī Eruēns** (; dzimis , miris *nav zināms*) bija franču loka šāvējs, divu olimpisko zelta medaļu ieguvējs 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Eruēns startēja divās loka šaušanas disciplīnās. Abās divās (''Au Cordon Doré'', 50 metri un ''Championnat Du Monde'') viņš izcīnīja zelta medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Anrī Eruēns (SOK profils) 
* Anrī Eruēns (Olympedia.org) 
* Anrī Eruēns (Sports Reference profils)
Daugavpils 15. vidusskola

**Daugavpils 15. vidusskola** bija vispārizglītojošā mācību iestāde, kas atradās Valkas ielā 4 Daugavpilī. Skola dibināta 1978. gada 1. septembrī. 

2022. gadā skola apvienota ar Daugavpils 13. vidusskolu, Daugavpils pilsētas 28. pirmsskolas izglītības iestādi un Daugavpils pilsētas 30. pirmsskolas izglītības iestādi, izveidojot Daugavpils Iespēju vidusskolu.
 
## Izglītības programmas
* Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121)
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma

### Direktori
* Aleksandrs Černihovičs (1978—1997)
* Joselis Dunaveckis (1997-2012)
* Anatolijs Gržibovskis (2012-2022)

## Atsauces
Daugavpils 16. vidusskola

**Daugavpils 16. vidusskola** bija vispārizglītojošā mācību iestāde, kas atradās Aveņu ielā 40 Daugavpilī.

## Izglītības programmas
* Pamatizglītības programma (21011111)
* Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121)
* Speciālās pamatizglītības mazākumtautību programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma 
* Vispārējās vidējās izglītības profesionāli orientēta virziena programma (Valsts aizsardzības mācība)

## Vēsture
Skola dibināta 1988. gadā kā skola ar krievu mācību valodu. Kad 2006. gadā to apvienoja ar Zeltkalna pamatskolu, izveidojās divplūsmu skola ar latviešu un krievu mācību valodu, kurai 2010. gadā pievienoja Daugavpils  7. pamatskolu.

2022. gadā skola apvienota ar Daugavpils 17. vidusskolu, Daugavpils 7. pirmsskolas izglītības iestādi, Daugavpils 5. pirmsskolas izglītības iestādi un Daugavpils 3. pirmsskolas izglītības iestādi, izveidojot Daugavpils Draudzīgā aicinājuma vidusskolu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* PAŠNOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMS 2019.
Kaula lūzums

**Kaula lūzums** ir daļējs vai pilnīgs kaula viengabalainības pārtraukums. Kaula lūzums visbiežāk rodas negaidīta un/vai liela ārēja spēka darbības rezultātā. Kaulu lūzumus iedala slēgtos lūzumos, kad netiek skarti apkārtējie audi un āda, un vaļējos lūzumos, kad ir bojāti apkārtējie audi un āda. Kaula lūzums var izraisīt spēcīgas sāpes.

## Ārējās saites

* 
* 
*
Leirija

**Leirija** () ir pilsēta Portugālē, Leirijas distriktā. 2011. gadā Leirijā dzīvoja 126 879 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[UD Leiria]]*. 2004. gadā Leirijā norisinājās Eiropas čempionāts futbolā.

Pilsēta tika dibināta 1142. gadā. 

Leirija bijusi UNESCO Radošā mūzikas pilsēta, tajā notiek lielākais Portugāles autosacīkšu pasākums, tā piesaista tūristus ar vecpilsētu, īpašu virtuvi un festivāliem.

## "Leirija neeksistē"
2020. gadā no Reddit humoristiska kanāla portugāļu Internetā izplatījās mīms, ka Leirija patiesībā neeksistē (*Leiria Não Existe*), un tas radījis daudz gan konspiroloģisku joku (piemēram, videoreportāžas no Leirijas vecpilsētas, "pierādot", ka tās patiesībā nav), gan mākslas (piemēram, Leirijā dzimušās Ineses Apenasas 2023. gada dziesma "Es došos tevi apciemot, Pat ja tu neeksistē"). 2021. gadā stāvoklis saasinājās, kad spēles Euro Truck Simulator 2 Portugāles kartē Leirijas nebija (tajā gan nebija arī daudz kā cita). Joku atbalsta arī pilsētas tūrisma birojs, un pašas Leirijas iedzīvotāju vidū ir kļuvis ierasts sacīt, ka Leirijas nav. Šī informācija izlikta arī uz reklāmas stenda pie automaģistrāles pagrieziena uz Leiriju. Vēlāk pilsētas vadība papildināja mīmu: “Leirija nepastāv bez tevis”.

Joks pasaules mērogā gan nebija oriģināls: Vācijā kopš 1994. gada klīst baumas, ka Bīlefeldes pilsēta ir valdības izgudrojums. ASV daži apgalvo, ka Vaiominga ir ilūzija, jo neviens nevienu no turienes nepazīst. Arī citas pasaules vietas (Tlaskala, Akri, Drente) sastapušās ar šādiem apgalvojumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

*

* Mājaslapa
Jānis Rainbergs

**Jānis Rainbergs** (1901-1944) bija latviešu izcelsmes Sarkanās armijas virsnieks, apakšpulkvedis. Padomju Savienības Varonis (1944).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1901. gadā Rīgā ostas strādnieka Ludviga Reinberga ģimenē.
Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā kopā ar rūpnīcu "Provodņiks" evakuējās uz Jekaterinoslavu. Krievijas pilsoņu kara 1919. gadā iestājās Sarkanajā armijā. 
1921. gadā cīnījās pret Ungerna-Šternberga vadīto Āzijas jātnieku divīziju Mongolijā.

1932. gadā Rainbergs beidza virsnieku kursus "Vistrel". Lielā terora laikā 1938. gadā viņu atlaida no karadienesta, 1940. gadā viņš strādāja Harkivas aviācijas institūta kara katedrā, kas 1941. gadā evakuējās uz Kazaņu. 1942. gada novembrī viņu iesauca Sarkanajā armijā, 1943. gada novembrī iecēla par 43. gvardes latviešu strēlnieku divīzijas mācību bataljona komandieri.

1944. gada 14. janvārī kritis kaujā Monakovas sādžā pie Nasvas, komandējot apvienoto slēpotāju vienību.

## Atsauces
2045. gads

**2045. gads** () būs parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies svētdienā.

## Gaidāmie notikumi

* Futūrists Rejs Kurcveils šajā gadā paredz tehnoloģisko singularitāti, t.i. inteliģentu mašīnu sevis pilnveidošanu, kuras rezultāts ir straujš tehnoloģisks progress.
* Balstoties uz Reja Kurcveila idejām, žurnāls *Time* paredz, ka šajā gadā cilvēki kļūs nemirstīgi.
* Korejas pussalas apvienošana, kuru ierosinājis Dienvidkorejas prezidents Muns Čeins.
* Saskaņā ar Nila Fergusona prognozēm Ēģiptes iedzīvotāju skaits pārsniegs Krievijas iedzīvotāju skaitu".
* Divas Japānas pilsētas - Tokija un Osaka - būs savienotas ar tiešu ātrgaitas magleva savienojumu.
* Saskaņā ar 2003. gada NASA prognozēm, šajā gadā būs iespējams cilvēku lidojums uz Jupitera pavadoni Kallisto.
* 2045. gada iniciatīvas beigas.
* 31. decembris - Bils Geitss paziņoja, ka šajā gadā tiks pārtraukta Geitsa fonda darbība.

## Atsauces
Jānis Vilhelms

**Jānis Vilhelms** (1903—1990) bija latviešu karavīrs,Sarkanās armijas virsnieks, snaiperis, Padomju Savienības Varonis. Viņš šo apbalvojumu saņēma 1942. gada 21. jūlijā, kļūstot par pirmo latviešu karavīru, kurš Otrā pasaules kara laikā tika apbalvots ar šo goda nosaukumu. Viņš ir arī vienīgais no Sarkanajā armijā karojošajiem latviešiem, kas par nopelniem ir apbalvots ar otro augstāko ASV militāro apbalvojumu — krustu "Par izcilu dienestu" (*Distinguished Service Cross*).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1903. gada 23. (10.) novembrī Ādažu pagastā. Pēc Latvijas okupācijas darbojās Latvijas PSR milicijā. Otrā pasaules kara laikā pēc atkāpšanās no Latvijas kā rotas komandieris piedalījās kaujās pie Ļeņingradas (1941), Maskavas (1942) un Staraja Rusas (1943) 201. latviešu strēlnieku divīzijas sastāvā, septiņas reizes ievainots.

Pēc kara beigām 1946. gadā majors Jānis Vilhelms savu Mosina-Nagana sistēmas snaipera šauteni un personīgās mantas nodeva Latvijas PSR Revolūcijas muzejam, kura kolekcijas pārmantotājs ir Latvijas Kara muzejs.

Miris Rīgā 1990. gada 22. decembrī.

## Apbalvojumi
* Padomju Savienības Varoņa Zelta zvaigzne (PSRS, 1942. gada 21. jūlijā)
* Izcila dienesta krusts (*Distinguished Service Cross*, ASV, 1943. gada 27. jūlijā)

## Atsauces
Armando Ico

**Armando Ico** (, dzimis ) ir itāļu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Ico pārstāv Itālijas ''Serie A'' komandu *[[AC Monza|Monza]]*.

Itālijas futbola izlases sastāvā debitēja  mačā pret Lihtenšteinu.

## Ārējās saites
Rolando Mandragora

**Rolando Mandragora** (, dzimis ) ir itāļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Mandragora pārstāv Itālijas ''Serie A'' komandu ''Fiorentina''.

Itālijas futbola izlases sastāvā Mandragora debitēja  mačā pret Franciju. Mandragora ir piedalījies 2019. gada UEFA Eiropas U-21 čempionātā, kur viņš bija izlases kapteinis.

## Sasniegumi
**Juventus**

* Itālijas Serie A: 2016—17
* Coppa Italia: 2016—17

**Fiorentina**

* UEFA Eiropas konferences līga finālists: 2022—23

## Ārējās saites
Brians Kristante

**Brians Kristante** (, dzimis ) ir itāļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada Kristante pārstāv Itālijas ''Serie A'' komandu *[[AS Roma]]*.

Itālijas futbola izlases sastāvā Kristante debitēja  mačā pret Maķedoniju. Uzvarējis 2020. gada Eiropas čempionātā. Pārstāvējis izlasi arī 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 2014—15, 2015—16
* Taça da Liga: 2014—15, 2015—16

**AS Roma**

* UEFA Eiropas līga finālists: 2022—23
* UEFA Eiropas konferenču līga: 2021—22

**Itālija**
* UEFA Eiropas čempionāts: 2020
* UEFA Nāciju līga trešā vieta: 2020—2021, 2022—23

### Ordeņi
:* 5. klases: *[[Ordenis par nopelniem Itālijas Republikas labā]]*: 2021

## Ārējās saites

## Atsauces
Hūberts Van Inniss

**Hūberts Van Inniss** (*Hubert Van Innis*; dzimis , miris ) bija Beļģijas loka šāvējs, vairākkārtējs olimpiskais čempions, kopā izcīnot sešas zelta medaļas un četras sudraba medaļas, startējot 1900. gada un 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Viņš ir visu laiku veiksmīgākais loka šāvējs olimpisko spēļu vēsturē un pirmais Beļģijas sportists, kurš izcīnīja zelta medaļas olimpiskajās spēlēs.

Van Inniss bērnībā bija spiests strādāt par piena piegādes zēnu ciematos ap Briseli. Savukārt brīvajā laikā viņš praktizējās loka šaušanā.

67 gadu vecumā un 13 gadus pēc pēdējām olimpiskajām spēlēm viņš uzvarēja 1933. gada pasaules čempionātā loka šaušanā.

## Olimpiskās spēles
Van Inniss bija 34 gadus vecs, kad viņš startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kas notika Parīzē. Viņš startēja piecās loka šaušanas disciplīnās. Viņš izcīnīja divas zelta medaļas *[[Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 33 metri Au Cordon Doré vīriešiem|Au Cordon Doré]]* un *[[Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 33 metri Au Chapelet vīriešiem|Au Chapelet]]* 33 metru šaušanā un divas sudraba medaļas — ''Au Cordon Doré'', 50 metru šaušanā un *[[Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — Championnat Du Monde vīriešiem|Championnat Du Monde]]* Bet ''Au Chapelet'', 50 metru šaušanā viņš izcīnīja 4. vietu. Šī bija vienīgā disciplīna, kurā viņš startējot neizcīnīja kādu no olimpiskajām medaļām

Pēc 20 gadiem, 1920. gadā, viņš otro reizi startēja olimpiskajās spēlēs, kas šoreiz norisinājās Antverpenē. Šajās olimpiskajās spēlēs viņš startēja 6 loka šaušanas disciplīnās, kurās visās izcīnīja olimpiskās medaļas. Zelta medaļas tika izcīnītas šaušanā pa kustīgu putnu 28 metru un 33 metru attālumā individuālajās sacensībās un šaušanā pa kustīgu putnu 33 metru un 50 metru attālumā komandu sacensībās. Savukārt sudraba medaļas tika izcīnītas individuālajā šaušanā pa kustīgu putnu 50 metru attālumā un komandu šaušanā pa kustīgu putnu 28 metru attālumā. Individuālajās sacensībās viņš piekāpās Francijas sportistam Žilam Brilē, bet komandu sacensībās viņš piekāpās Nīderlandes loka šāvēju komandai.

### Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* Hūberts Van Inniss (SOK profils) 
* Hūberts Van Inniss (Olympedia.org) 
* Hūberts Van Inniss (Sports Reference profils)
Daugavpils 17. vidusskola

**Daugavpils 17. vidusskola** bija vispārizglītojošā mācību iestāde, kas atradās Valmieras ielā 5 Daugavpilī.  
 
## Izglītības programmas

* Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121)
* Pamatizglītības pedagoģiskās korekcijas mazākumtautību programma (21011821)
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011013)
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma

## Vēsture
Skola dibināta 1992. gadā no Daugavpils 12. vidusskolas krievu mācību valodas klasēm, kurām iedalīja telpas Daugavpils poļu pamatskolas ēkā Varšavas ielā 2.
1993./1994. mācību gadā Daugavpils 17. vidusskolai piešķīra ēkas Varšavas ielā 45 (vidusskolai) un Liepājas ielā 4 (sākumskolai).

1997. gadā skolai pievienoja Daugavpils 1. vakarskolu, mainot skolas nosaukumu uz Daugavpils 17. vidusskola ar vakara (maiņu) klasēm. 
2000. gadā sākumskolas klases pārcēla uz Varšavas ielu 45 un 2002. gadā tai pievienoja Daugavpils 14. pamatskolu 

No 2011. gada 1. septembra skola atradās Valmieras ielā 5.

2022. gadā skola apvienota ar Daugavpils 16. vidusskolu, Daugavpils 7. pirmsskolas izglītības iestādi, Daugavpils 5. pirmsskolas izglītības iestādi un Daugavpils 3. pirmsskolas izglītības iestādi, izveidojot Daugavpils Draudzīgā aicinājuma vidusskolu.

### Direkori
* Jevģēnijs Javnušāns (1992)
* Ivars Šķinčs (2001)

## Atsauces

## Ārējās saites
* PAŠNOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMS 2019.
Domeniko Berardi

**Domeniko Berardi** (, dzimis ) ir itāļu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2015. gada Berardi pārstāv Itālijas Serie A komandu *[[U.S. Sassuolo Calcio]]*.

Itālijas futbola izlases sastāvā Berardi debitēja  mačā pret Franciju.

## Sasniegumi
**Sassuolo**

* Itālijas Serie B: 2012—13
**Itālija**

* Eiropas čempionāts: 2020

**Individuālie sasniegumi**

* Itālijas Serie B gada labākais futbolists: 2013

## Ārējās saites
Merts Mildirs

**Merts Mildirs** (, dzimis ) ir turku futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Turcijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Mildirs pārstāv Turcijas Superlīgas komandu ''Fenerbahçe''.

Turcijas futbola izlases sastāvā Mildirs debitēja  mačā pret Bosniju un Hercegovinu. Pārstāvējis izlasi 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Tailers Robertss

**Tailers Robertss** (, dzimis ) ir Velsas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Velsas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2026. gada Robertss pārstāv *[[EFL League One]]* komandu *[[Mansfield Town F.C.|Mansfield Town]]*.

Velsas futbola izlases sastāvā Robertss debitēja  mačā pret Īriju.

## Ārējās saites
Denjels Džeimss

**Denjels Džeimss** (, dzimis ) ir Velsas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Velsas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Džeimss pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''Leeds United''.
## Sasniegumi
**Leeds United**

* Anglijas futbola čempionāts: 2024—25
## Atsauces

## Ārējās saites
Hanss Hatebūrs

**Hanss Hatebūrs** (, dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Hatebūrs pārstāv Francijas 1. līgas komandu *[[Stade Rennais F.C.|Rennes]]*.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā Hatebūrs debitēja  mačā pret Angliju.

## Sasniegumi
**Groningen**

* KNVB beker: 2014—15

**Atalanta**
* UEFA Eiropas līga: 2023—24
## Atsauces

## Ārējās saites
Puto sala

**Puto sala** () ir sala Parīzes tuvumā Sēnas upē, kas atrodas Odesēnas departamentā un kuras teritorija pieder Puto pilsētai. Kopš 1925. gada daļa no Puto salas ietilpst Neijī pie Sēnas teritorijā. 

Sala stiepjas pa dienvidrietumu — ziemeļaustrumu virzienā aptuveni 2 kilometru garumā. Salas ziemeļaustrumu daļa atrodas Neijī pie Sēnas teritorijā, bet pārējā daļa Puto pilsētas teritorijā. Salas dienvidrietumu un rietumu galā atrodas Sirēnas pilsēta, bet austrumu pusē Buloņas mežs. Salai pa vidu atrodas Puto tilts, kas to ziemeļos savieno ar Puto pilsētu, bet dienvidos ar Buloņas mežu. 

Sala nav apdzīvota, bet tajā atrodas vairāki sporta infrastruktūras objekti. Salas dienvidrietumu daļā atrodas sporta parks, ko veido 6 futbola lauki, 24 tenisa korti, golfa vieta un dažādas bērnu rotaļu zonas. Centrālajā daļā (uz ziemeļaustrumiem no Puto tilta) atrodas ģimnāzija, kā arī *Palais des sports* (Sporta pils), komplekss Puto pilsētā, ar vairākiem baseiniem, gan iekštelpu, gan ārtelpu, kā arī sporta zālēm. Sporta zāle, kas tika atvērta 2006. gada jūlijā, lai aizstātu veco vasaras peldbaseinu. Ziemeļaustrumu galā tieši pirms Neijī tilta atrodas liela ēka, kurā atrodas vēl viens sporta komplekss. Zem tilta arkām ir uzstādīti arī iekštelpu tenisa korti.

Uz salas ir arī pašvaldības publiskais dārzs, Lebo parks, kas pazīstams ar savu rožu dārzu.

1900. gada vasaras olimpisko spēļu laikā uz salas tika aizvadītas tenisa sacensības.

## Galerija

Attēls:Statue Perronnet.jpg|Žana Rūdolfa Peronē statuja, salas ziemeļrietumu galā.
Attēls:Île de Puteaux 002.JPG|Salas ziemeļaustrumu gals
Attēls:Ecluses de Suresnes.jpg|Sirēnas aizsprosts uz Sēnas upes starp Putu salu un Buloņas mežu.
Attēls:Île de Puteaux 003.JPG|Skats no Neijī tilta


## Atsauces
Jānis Bērziņš (Padomju Savienības Varonis)

**Jānis Andrejevičs Bērziņš** (; dzimis , miris ) bija latviešu izcelsmes Sarkanās armijas virsnieks, pulkvedis. Padomju Savienības Varonis (1944).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1901. gada 9. septembrī Madlienas pagastā.

Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā kopā ar vecākiem devās bēgļu gaitās uz Ribinsku. Krievijas pilsoņu kara laikā 1918. gada septembrī iestājās Sarkanajā armijā. 1923. gadā beidza Kazaņas kara inženieru skolu, 1936. gadā Kara inženieru akadēmijas kursus. Lielā terora laikā 1937. gadā viņu atlaida no karadienesta, bet 1941. gadā atkal iesauca Sarkanajā armijā.

Piedalījās Otrajā pasaules karā kā 37. atsevišķā pontonu-tiltu bataljona komandieris, 1944. gadā viņu paaugstināja par 6. pontonu-tiltu brigādes komandieri, par Vislas forsēšanu viņam 1944. gada 23. septembrī piešķīra Padomju Savienības Varoņa nosaukumu.

Pēc kara beigām viņu paaugstināja pulkveža pakāpē, 1951. gadā pabeidza Kara inženieru akadēmijas augstākos kursus.

Miris 1956. gada 3. jūlijā Kijivā.

## Atsauces
Hero Elementary

***Hero Elementary*** ir ASV-Kanādas animācijas seriāls, kuru kanālam *[[PBS Kids]]*. Seriāls paredzēts bērnu auditorijai, to rāda no .

## Episode

### Season 1 (2020-present)

## Translācijas

* PBS kids (2020-pašlaik)
* LTV (2021-pašlaik)
* LTV 7 (2021-pašlaik)

## Ārējās saites
Timotijs Kastaņs

**Timotijs Kastaņs** (, dzimis ) ir Beļģijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Kastaņs pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''Fulham''.

Beļģijas futbola izlases sastāvā Kastaņs debitēja  mačā pret Skotiju.

## Sasniegumi
**Leicester City**

* FA kauss: 2020—21

## Ārējās saites
Sinn Féin

***Sinn Féin*** (, "Mēs paši", saīsinājumā **SF**) ir kreisa, demokrātiski sociālistiska un kreisi nacionālistiska politiskā partija Īrijā un Ziemeļīrijā. *Sinn Féin* kā vienu no saviem galveniem mērķiem izvirza Īrijas salas apvienošanu zem vienas valsts.

## Vēsture
Partiju 1905. gadā Dublinā dibināja īru rakstnieks Arturs Grifits. 

Tai bija liela ietekme 1916. gadā īru sacelšanās laikā pret Apvienoto Karalisti. Daudzi šīs sacelšanās dalībnieki pēc amnestijas 1917. gadā iestājās šajā partijā. 

1918. gada vēlēšanās *Sinn Féin* ieguva lielāko daļu no Īrijas vietām Apvienotās karalistes Parlamenta apakšpalātā, bet ievēlētie locekļi atteicās piedalīties sēdēs un pasludināja Īrijas parlamenta izveidi. 

1921. gada angļu un īru vienošanās, kas ļāva izveidot brīvu Īrijas valsti, izraisīja partijas *Sinn Féin* šķelšanos. No partijas atdalījās tās labējais spārns *[[Cumann na nGaedheal]]*, kas vēlāk bija viens no partijas *[[Fine Gael]]* izveidotājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
SF

**SF** var būt:

* vieglais uzbrucējs basketbolā (angļu: *small forward*);
* *[[Sinn Féin]]* — Īrijas un Ziemeļīrijas politiskā partija.
Ivans Krūmiņš

**Ivans Krūmiņš** (1915-2003) bija latviešu izcelsmes Sarkanās armijas virsnieks. Padomju Savienības Varonis (1943).

## Dzīvesgājums
Dzimis Pirmā pasaules kara laikā 1915. gada 26. (13.) septembrī Gorodokā Vitebskas guberņā latviešu zemnieku ģimenē. Mācījās Vitebskas kooperatīvajā tehnikumā, Lielā terora laikā strādāja par grāmatvedi Termezā Uzbekijas PSR.

Piedalījās Otrajā pasaules karā kā 43. Daurijas strēlnieku pulka mīnmetēju vada komandieris. 1943. gada 30. oktobrī viņam par nopelniem Dņepras forsēšanas operācijā piešķīra Padomju Savienības Varoņa nosaukumu.

Pēc kara beigām viņu paaugstināja majora pakāpē, 1955. gadā Krūmiņš pabeidza PSKP CK Augstāko partijas skolu, bija Latvijas PSR Patērētāju biedrības valdes priekšsēdētājs, Latvijas KP CK loceklis un Latvijas PSR Augstākās padomes deputāts.  
Miris 2003. gada 11. martā Rīgā.

## Atsauces
Juris Karlsons

**Juris Karlsons** var būt:

* Juris Karlsons (1946) — latviešu inženieris, sabiedriskais darbinieks un politiķis;
* Juris Karlsons (1948) — latviešu komponists.
Aleksandrs Gruzdiņš

**Aleksandrs Gruzdiņš** (1903-1943) bija latviešu izcelsmes PSRS lidotājs, Padomju Savienības Varonis (1941).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1903. gada 18. maijā Rīgā. Pirmā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Krieviju. Pēc Krievijas pilsoņu kara beigām 1923. gadā iestājās Sarkanajā armijā. Mācījās Sevastopoles aviomotoristu skolā, tad Ļeņingradas militāri tehniskajā aviācijas skolā. Pēc Otrā pasaules kara sākuma Gruzdiņš veica izlūkošanas un transporta lidojumus īpašā PSRS Pasažieru Gaisa flotes vienībā gan Ziemas karā laikā (1939-1940), gan Vācijas karaspēka uzbrukuma laikā 1941. gadā. 
Par daudzu kaujas lidojumu veikšanu pretinieka aizmugurē 1941. gada 26. novembrī viņam piešķīra Padomju Savienības Varoņa nosaukumu.

Gāja bojā 1943. gada 29. maijā Dandī, britu kara lidmašīnas izmēģinājumu laikā.

## Atsauces
Lorenco Pellegrīni

**Lorenco Pellegrīni** (, dzimis ) ir itāļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2017. gada Pellegrīni pārstāv Itālijas ''Serie A'' komandu *[[AS Roma]]*.

Itālijas futbola izlasē debitēja  mačā pret Lihtenšteinu. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi

**AS Roma**

* UEFA Eiropas līga finālists: 2022–23
* UEFA Eiropas konferenču līga: 2021—22

**Itālija**

* UEFA Nāciju līga trešā vieta: 2020—2021, 2022–23
## Atsauces

## Ārējās saites
Tenisisti 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Uzskaitījumā apkopoti **sportisti, [[tenisists|tenisisti]], kuri startēja [[Teniss 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|tenisā]] [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**. Tās notika no 1900. gada 6. līdz 11. jūlijam Francijas galvaspilsētā Parīzē. Tajās varētu būt startējuši **26 sportisti**, 19 vīrieši un 7 sievietes, no **4 valstīm**. Sportisti startēja četrās disciplīnās.

Visvairāk sportistu startēja no spēļu rīkotājvalsts Francijas. Šajā olimpiskajā turnīrā nestartēja neviens tenisists, kurš bija startējis iepriekšējās, 1896. gada Atēnas spēlēs.

## Sportisti
*Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

## Pārstāvētās valstis

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Teniss 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Teniss 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'') 
* Teniss 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympics'') 
*
Miervaldis Derkusovs

**Miervaldis Derkusovs** (dzimis , miris ) bija latviešu gleznotājs.

## Biogrāfija
Miervaldis Derkusovs dzimis 1937. gadā Jelgavā. Apguvis melioratora profesiju. 1978. gadā iestājās Jelgavas Tautas gleznošanas studijā, ko tad vadīja Visvaldis Garokalns. 1980. gadu otrajā pusē studēja glezniecību neklātienē, Tautas Mākslas universitātē Maskavā. Kopš 1981. gada regulāri piedalījās gleznotāju Jāņa Medņa, Māras Zītares un Emīla Braunberga rīkotajos plenēros.

Izstādēs piedalījās kopš 1978. gada, bet Latvijas Mākslinieku savienībā uzņemts 2017. gadā.

## Atsauces
Jumprava. Lielais notikums

**"Jumprava. Lielais notikums"** būs Latvijas spēlfilma. Filmas režisors, scenārists un producents ir Aigars Grauba, scenārija līdzautors ir Jānis Balodis. Filma sižeta pamatā būs stāsts par latviešu rokgrupas "Jumprava" izveidošanos un attīstību laika posmā no 1984. līdz 1991. gadam. Sākotnēji filmas pirmizrāde bija plānota 2023. gada nogalē.

## Lomās
* Gatis Grāvers — Aigars Grāvers
* Roberts Vanags — Aigars Grauba
* Raimonds Celms — Ainārs Ašmanis
* Rihards Zelezņevs — Aigars Krēsla
* Mārtiņš Kalniņš — Ingus Ulmanis
* Gvido Valters — Aigars Voitišķis
* Rūdolfs Apse — Hermanis Kaminskis

## Filmas veidošana
 paziņoja par darba uzsākšanu un aktieru atlasi pie filmas. Filma top ar Nacionālā kino centra un Valmieras pašvaldības atbalstu.  Valmierā sākās spēlfilmas filmēšana.

## Atsauces
Helmes

***Helmes AS*** ir Igaunijas programmatūras izstrādes uzņēmums. Tā pārvaldītājsabiedrība ir ***Helmes Group OÜ***. *Helmes* ir dibināts 1991. gadā. Tā galvenais birojs atrodas Tallinā.

Uzņēmums izstrādā programmatūras risinājumus dažādu nozaru uzņēmumiem un organizācijām, piemēram, telesakaru operatoriem, bankām, apdrošināšanas sabiedrībām, loģistikas sabiedrībām, ražojošiem uzņēmumiem, veselības aprūpes sniedzējiem un valdības iestādēm.

*AS Helmes* ir meitas uzņēmums Igaunijā *OÜ Trinidad Wiseman* (75 %) un *OÜ Infovara*, Latvijā *[[Helmes Latvia]]*, Lietuvā *TeleSoftas* (92 %).

## Vēsture
Uzņēmums *Helmes AS* tika dibināts 1991. gada 15. februārī.

2003. gadā tika izveidots meitas uzņēmums *MarkIT*, kas izveidoja IT produktu tirdzniecības platformu.
2009. gadā Baltkrievijā tika izveidots meitas uzņēmums *Helmes Bel*.

2019. gada 24. oktobrī tika dibināta pārvaldītājsabiedrība *Helmes Group OÜ*.
2020. gada 3. augustā *Helmes* noslēdza līgumu ar Latvijas uzņēmumu *[[Tet]]* par tā meitas uzņēmuma *[[Helmes Latvia|T2T]]* pirkšanu (tagad *Helmes Latvia*). 30. decembrī SIA *T2T* nosaukums tika mainīts uz SIA *[[Helmes Latvia]]*.
2022. gadā *Helmes* sāka darbību Polijā.
2022. gada 28. septembrī tika paziņots, ka *Helmes* iegādājies Lietuvas uzņēmuma *UAB TeleSoftas*, kas bāzēts Kauņā, 70 % kapitāldaļu.
2024. gada 3. jūnijā *Helmes* noslēdza līgumu par Igaunijas programmatūras izstrādes uzņēmuma *OÜ Trinidad Wiseman* 75 % kapitāldaļu iegādi.
2024. gada *Helmes* palielināja savu līdzdalību Lietuvas uzņēmumā *TeleSoftas* no 70 % līdz 92 %.
2025. gada februārī *Helmes* atvēra jaunu izstrādes centru Polijas galvaspilsētā Varšavā.
2025. gada aprīlī *Helmes* iegādājās Igaunijas uzņēmumu *Infovara*, kas specializējas biznesa inteliģences, mašīnmācīšanās un plānošanas risinājumos.

## Skatīt arī
* *[[Helmes Latvia]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Helmes
* ''Helmes Latvia''
Huanmi

**Huans Migels Himeness Lopess** (, dzimis ), zināms arī kā **Huanmi** (*Juanmi*), ir spāņu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Huanmi pārstāv *[[La Liga]]* komandu *[[Getafe CF|Getafe]]*.

Spānijas futbola izlasē Huanmi debitēja  mačā pret Nīderlandi.

## Ārējās saites
Bladšots

**"Bladšots"** () ir 2020. gada ASV supervaroņu filma, kas veidota pēc *[[Valiant Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksu sērijas. Tā ir paredzēta kā pirmā filma *Valiant Comics* paplašinātā visuma filmu sērijā. Filmas režisors ir Deivids S.F. Vilsons (režijas debija), scenārija autori ir Džefs Vodlovs un Ēriks Haisserers. Filmā galvenās lomas atveido Vins Dīzels, Eisa Gonsalesa, Sems Hjūens, Tobijs Kebbells un Gajs Pīrss. Filmas sižets seko ASV armijas jūras kājniekam, kuru nogalināja, lai izmantojot nanotehnoloģijas, atdzīvinātu kā superkareivi, ko organizācija varētu izmantot kā ieroci.

Filmas izstrādi uzsāka 2012. gadā. 2017. gada jūlijā galveno lomu piedāvāja Džēredam Leto. 2018. gada martā noslēdza līgumu ar Dīzelu par galvenās lomas atveidošanu, pārējie aktieri filmēšanas sastāvam pievienojās nākamajos mēnešos. Filmēšana sākta 2018. gada augustā Dienvidāfrikā un turpinājās līdz oktobra beigām.

Filmas "Bladšots" pirmizrāde ASV un Latvijā norisinājās . Filma saņēma dažādas kritiķu atsauksmes, tās pasaules ieņēmumi ir 33 miljoni ASV dolāru. Sakarā ar COVID-19 pandēmijas izraisīto kinoteātru slēgšanu visā pasaulē, *Sony* divas nedēļas pēc filmas pirmizrādes to padarīja pieejamu pasūtīšanai mājsaimniecībās. Filmai ir plānots turpinājums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tosmare (Liepāja)

[thumb|270px|Liepājas administratīvais iedalījums 1954. gada ASV militārajā kartē: [Karosta|Kara osta, Tosmares priekšpilsēta (tagad Zaļā birze), Ziemeļu priekšpilsēta, Jaun Liepāja, Vec Liepāja, Dienvidu priekšpilsēta (tagad Dienvidrietumu rajons un Ezerkrasts).]]

**Tosmare**, agrāk **Tosmares priekšpilsēta** ir Liepājas apkaime, kas atrodas starp Tosmares ezeru, Karostas un Zaļās birzes apkaimēm.

## Vēsture
Tosmares vēsture sākās 1900. gadā, kad Liepājas Kara ostā pabeidza divu sauso doku un kuģu remonta, būves un mehānisko darbnīcu celtniecību. 1901. gadā pabeidza rakt cietokšņa kanālu, kura atzars veidots kā kuģu un zemūdeņu baseins. 
Pēc Latvijas valsts izveides uzņēmums ieguva Liepājas Kara ostas darbnīcas (KOD) nosaukumu. 
1920. un 1930. gados Tosmares priekšpilsētā nosaukumus ieguva jaunprojektētā Cukura, Kuldīgas, Ploču, Sūkņu, Grīzupes, Alsungas, Skrundas, Vērgales, Talsu, Labraga, Ēdoles, Lēņu, Gaviezes, Durbes, Cīravas, Kazdangas, Dundagas, Aizputes, Sabiles, Abavas un Rendas iela un 14. novembra bulvāris.

Pēc Otrā pasaules kara 1946. gadā Liepājas pilsētu sadalīja tikai trīs administratīvos rajonos, kuros ietilpa Vecliepāja, Jaunliepāja un Ziemeļu rajons.

1997. gadā Tosmares apkaimi pēc “Liepājas speciālās ekonomiskās zonas likuma” pieņemšanas uz divdesmit gadiem iekļāva Liepājas speciālajā ekonomiskajā zonā (SEZ), vēlāk termiņu pagarināja līdz 2035. gada beigām.
2005. gadā Tosmarē dzīvoja tikai 6% no Liepājas iedzīvotāju kopskaita, turpretī Vecliepājā dzīvoja 26%, Ziemeļu priekšpilsētā – 22%, Ezerkrastā – 16%, Karostā – 10%, Dienvidrietumu rajonā – 8%, Jaunliepājā – 8%, Zaļajā birzē – 6%, bet Jaunajā pasaulē <1% no iedzīvotāju kopskaita.

## Atsauces