Valērijs Mežlauks

**Valērijs Mežlauks** (, ; 1893—1938) bija latviešu izcelsmes PSRS sabiedriskais un saimnieciskais darbinieks. Kā PSRS Valsts Plāna komitejas priekšsēdētājs (1934—1937) vadīja Padomju Savienības industrializācijas programmu, bija 1., 2. un 3. piecgades plānu līdzautors, laikraksta "*За индустриализацию"* atbildīgais redaktors. Īpaši veicināja smagās rūpniecības (arī tanku un lidmašīnu ražošanas) attīstību. Aizrāvās ar PSRS un VK(b)P vadošo darbinieku karikatūru zīmēšanu. Nogalināts Lielā terora laikā 1938. gadā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1893. gada 7. februārī Harkivā latviešu skolotāja Jāņa Mežlauka un viņa sievas Rozas, dzimušas Šilleres, ģimenē. Viņa tēvs bija valsts padomnieks (), piederējis muižnieku kārtai, bija beidzis Leipcigas Universitāti, Harkivā viņam piederēja divi īres nami, bija latīņu valodas skolotājs Harkivas 3. ģimnāzijā, 1915. gadā viņš bija Novohopjorskas (*Новохопёрск*) vīriešu ģimnāzijas direktors un latīņu valodas skolotājs.
V. Mežlauks studēja Harkivas Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultātē, ko 1914. gadā beidza ar maģistra grādu.
Pirmā pasaules kara laikā kā brīvprātīgais 1916. gada oktobrī iestājās Krievijas Impērijas armijā. 1917. gadā kā eksterns beidza Harkivas Universitātes Juridisko fakultāti. Pēc Februāra revolūcijas 1917. gadā pieslējās KSDSP lielinieku frakcijai, bija Harkivas Padomes aģitācijas komisijas priekšsēdētājs. Pēc Oktobra revolūcijas kļuva par Harkivas Kara revolucionārās komitejas štāba locekli.[left|thumb|320x320px|Iespējams, Mežlauka zīmēta karikatūra, kurā attēlots Staļins un [Jemeļjans Jaroslavskis|Jaroslavskis (1927?)]]Kopā ar saviem četriem brāļiem (Jāni, Mārtiņu, Valentīnu, Kornēliju) piedalījās Krievijas pilsoņu karā. No 1918. gada februāra līdz aprīlim bija Doneckas—Krivojrogas Padomju republikas finanšu Tautas komisārs un Doneckas apgabala komunistiskās (boļševiku) partijas organizācijas loceklis.
1919. gada janvārī — jūnijā Ukrainas PSR kara Tautas komisārs, Dienvidu frontes Revolucionārās kara padome loceklis.[thumb|325x325px|No kreisās: Valērijs Mežlauks, [Henrijs Fords un Sauls Brons (*Amtorg* prezidents) pēc līguma parakstīšanas par Gorkijas Automobiļu rūpnīcas celtniecību PSRS (Dīrborna, 1929).|left]]1921.—1922. gadā bija KPFSR satiksmes Tautas komisāra Feliksa Dzeržinska vietnieks, Ceļu komisariāta kolēģijas loceklis (1922—1924). 1924. gada novembrī viņu iecēla par PSRS Tautsaimniecības augstākās padomes (*Высший совет народного хозяйства*, *ВСНХ СССР*) prezidija locekli, 1928. gadā — par prezidija priekšsēdētāja vietnieku. Vienlaikus viņš bija šīs padomes Metālrūpniecības pārvaldes (*Главметалл*) priekšsēdētājs (1926—1928). Šajā laikā padomju—amerikāņu tirdzniecības korporācijas (*[[Amtorg Trading Corporation]]**, Амторг*) prezidents Sauls Brons (1887—1938) panāca 30 miljonu dolāru vērta līguma parakstīšanu ar *Ford Motor Company* par pirmās PSRS automobiļu rūpnīcas būvi Ņižņijnovgorodā (vēlākais ''ГАЗ''). Līgumu no PSRS puses Dīrbornā 1929. gada maijā parakstīja V. Mežlauks.

1931. gadā viņu iecēla par PSRS Valsts Plāna komisijas priekšsēdētāja vietnieku, 1934. gadā par PSRS Valsts plāna komisijas priekšsēdētāju un VK(b)P Centrālkomitejas locekli. 1937. gada 25. februārī viņu iecēla par PSRS smagās rūpniecības Tautas komisāru, 1937. gada augustā par PSRS mašīnbūves Tautas komisāru. Vienlaikus no oktobra viņš bija PSRS Tautas Komisāru padomes priekšsēdētāja Vjačeslava Molotova vietnieks.

*[[NKVD]]* "Latviešu operācijas" laikā 1937. gada 2. decembrī *NKVD* V. Mežlauku apcietināja, 3. decembrī apcietināja arī viņa vecāko brāli Jāni (1891—1938), bet pēc divām nedēļām arī trešo brāli Valentīnu, kurš cietumā izdarīja pašnāvību. Uzskata, ka Staļins 1938. gada pavasarī bija plānojis organizēt trešo publisko tiesas procesu VK(b)P "labējo grupai", kas uzturējusi sakarus ar Rietumvalstu valdībām un vadījusi kontrrevolucionāro pagrīdi. Cietumā V. Mežlauks uzrakstīja darbu par PSRS plānošanas pilnveidošanu, kas pievienots izmeklēšanas materiāliem.

Pēc ilgām pratināšanām 1938. gada 28. jūlijā V. Mežlaukam piesprieda nāvessodu par "latviešu kontrrevolucionārās pagrīdes" vadīšanu, dzimtenes nodevību, padomju rūpniecības graušanu. Naktī nošauts un aprakts Komunarkas poligonā. Viņa sieva Čarna Mežlauka (*Чарна Марковна Межлаук*, 1902—1941), kas strādāja par sekretāri PSRS Vieglās rūpniecības Tautas komisariātā, nogalināta un aprakta Komunarkas poligonā 1941. gada 8. jūlijā.

## Apbalvojumi
* Ļeņina ordenis
* Sarkanā Karoga ordenis

## Atsauces

## Ārējās saites
* Some of Mezhlauk's famous cartoons vai https://vk.com/wall-89198262?offset=960&own=1&w=wall-89198262_106