open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ja nebūtu šī skuķa

**"Ja nebūtu šī skuķa"** ir 1980. gada Latvijas PSR spēlfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Enno Rauda stāsta "Lidojošie šķīvīši" motīviem. Filmas režisors ir Rihards Pīks.

## Sižets
Vasaras brīvdienās bērnu kompānija pulcējas ap Reini, bet zinātkārais puika Kārlis turas savrup. No Rīgas ciemos pie radiem atbrauc meitene Herta. Viņa ar interesi pavada laiku un klausās Kārļa stāstos. Aizvainotais Reinis kopā ar draugiem izspēlē ar Kārli ļaunu joku, vēlēdamies pasmieties par atšķirīgo puiku.

## Lomās
* Roberts Vilks — *Kārlis*
* Ilze Kļaviņa — *Herta*
* Lita Drēziņa — *Justīne*
* Dinārs Stundiņš — *Juris*
* Arnis Saulītis — *Arnis*
* Juris Kikinass — *Reinis*
* Vilmārs Sokolovs — *Pēteris*

'''Epizodēs:
Romualds Ancāns, Helga Dancberga, Maija Eglīte, Rasma Garne, Līga Liepiņa, Pēteris Liepiņš, Egons Beseris

## Interesanti fakti
* Filmēts Sabilē un Abavas senlejā.
* Filmā piedalās igauņu rokgrupa "Magnetic Band".
* Reiņa balsi dublē Gundars Kokts

## Ārējās saites

* Kino muzejs
## Video
*
Trīs dienas pārdomām

**"Trīs dienas pārdomām"** ir 1980. gadā Latvijas PSR uzņemta divsēriju televīzijas spēlfilma, detektīvfilma. Filmas režisors ir Rolands Kalniņš. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Andra Kolberga romāna "Krimināllieta trijām dienām".

## Sižets
Rīgā aplaupīts inkasators un milicijai diezgan ātri jau ir zināmi aizdomās turamie. Tomēr milicijas pulkvedis Konrāds Ulfs nepiekrīt kolēģu pārliecībai par aizdomās turamo vainu, un turpina rūpīgi izmeklēt šo lietu.

## Lomās
* Vitauts Tomkus — *pulkvedis Konrāds Ulfs*
* Agris Rozenbahs — *Juris*
* Harijs Spanovskis — *Alvis*
* Ņina Starovoitenko — *Nellija*
* Vera Šneidere — *Marta*
* Aleksejs Mihailovs — *Golubovskis*
* Jevgeņijs Ivaničevs — *Kozinds*

'''Epizodēs:
Uldis Dumpis, Eduards Pāvuls, Ģirts Jakovļevs, Guntis Skrastiņš, Vladimirs Žuks, Ilze Pļaviņa, Ārijs Geikins, Mārtiņš Vērdiņš, Jānis Zenne, Ilga Zvanova, Līga Liepiņa, Edgars Liepiņš, Juris Kaminskis, Arnis Līcītis, Voldemārs Lobiņš, Viktors Pļuts, Regīna Razuma, Jevgeņija Soldatova, Lelde Vikmane, Eduards Plataiskalns.

## Interesanti fakti
* Gunta Skrastiņa kinodebija.

## Ārējās saites

* Kino muzejs

## Video
*
Vasara bija tikai vienu dienu

**"Vasara bija tikai vienu dienu"** ir 1980. gadā Latvijas PSR uzņemta televīzijas spēlfilma. Filmas režisors ir Pēteris Krilovs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Regīnas Ezeras tāda paša nosaukuma stāsta motīviem.

## Sižets
Vizma pēc skolas beigšanas pretēji mātes gribai apprecējusies ar mežzini, uzņēmusies rūpes par viņa bērnu un apmetusies uz dzīvi nomaļā meža nostūrī.

## Lomās
* Indra Briķe — *Vizma*
* Kārlis Zušmanis — *Valters*
* Pēteris Lūcis — *vectēvs Mārtiņš*
* Vera Šneidere — *Karina*
* Antra Liedskalniņa — *Šnepstu Silvija*
* Rita Meirāne — *Vizmas māte*
* Roberts Zēbergs — *Vizmas tēvs*
* Valdemārs Zandbergs — *Osvalds*
* Arno Upenieks — *Tālis*
* Vilmārs Grīnbergs — *Modris*
* Jānis Kleinbergs — *Edžiņš*

## Ārējās saites
* Filmas.lv profils
*Kino muzejs

## Video
*
Famenas stāvs

**Famenas stāvs** (**D<sub>3</sub>fm**) ir viena no divām vispārējās stratigrāfiskās shēmas augšdevona vienībām. Nogulumi ir veidojušies famenas laikmetā 374,5 ± 2,6 — 359,2 ± 2,6 miljonu gadu intervālā starp augšdevona frānas un karbona perioda turnejas laikmetiem.

## Dalījums
Famenas stāvu 1855. gadā Ardēnu kalnos izdalījis beļģu ģeologs Andrē Dumonts (*André Hubert Dumont*). Nosaukums ņemts no Famenas apgabala Beļģijas dienvidu daļā, kurā pirmo reizi tika aprakstīts stāva ģeoloģiskais griezums. Šo griezumu veido smilšakmeņi, slānekļi un kaļķakmeņi ar pleckāju u.c. organismu atliekām. Reinas apgabalā (Vācijā) ir vairāk dziļūdens slānekļi un kaļķakmeņi ar galvkāju faunu. Famenas stāvs tiek dalīts divos (reizēm trijos) apakšstāvos un vairākās (līdz 5) biozonās. Rietumeiropas goniatītu (galvkāju) fācijas ietver 3 zonas (no apakšas uz augšu): 1) *Sroradoceras pompeckii* un *Cheiloceras curvispina*; 2) *Platyclymenia annulata*, *Prolobites delphinus* un *Pseudoclymenia sandbergeri*; 3) *Gonioclymenia speciosa* un  *Gonioclymenia hoevelensis*.

## Famenas stāvs Latvijā
Latvijā famenas stāva nogulumi ir izplatīti dienvidrietumu daļā (Latvijas-Lietuvas sineklīzes teritorijā). Biezums līdz 150-160 metriem. 

Latvijā famenas stāvs tiek dalīts divos apakšstāvos:

# Apakšfamenas apakšstāvu raksturo *[[Cyrtospirifer]]* grupā esošā *Cyrtospirifer archiaci* pleckāju zona. Apakšstāvs iekļauj sevī elejas, jonišķu un kursas svītas.
# Augšfamenas apakšstāvu raksturo *[[Ptychomaletoechia]]* ģints un *Cyrtospirifer kurban* pleckāju zona. Apakšstāvs iekļauj sevī akmenes, mūru, tērvetes, sniķeres, žagares, ketleru un šķerveļa svītas.

## Ārējās saites
Adrians Fosters

**Adrians Fosters** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Karjeras lielāko daļu aizvadījis Amerikas hokeja līgā, taču vairākas sezonas spēlējis arī Eiropā, 2009.—10. gada sezonā 10 spēles aizvadot arī KHL kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru uzsācis 2002.—03. gada sezonā, kad pievienojās Amerikas hokeja līgas klubam Olbani "River Rats", tā rindās aizvadot nākamās četras sezonas. AHL Fosters spēlēja līdz pat 2008. gadam, kad pārcēlās uz Eiropu.

2008.—09. gada sezonu Fosters aizvadīja Austrijas hokeja līgas klubā Zalcburgas "Red Bull", 2009.—10. gada sezonu iesāka, aizvadot 10 spēles KHL kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā, taču tad pievienojās Vācijas hokeja līgas vienībai Frankfurtes "Lions". Vācijā hokejists spēlēja arī nākamajās divās sezonās. No 2012. līdz 2014. gadam spēlēja ECHL, taču tad aizvadīja vēl divas sezonas zemākajās Ziemeļamerikas līgās, pirms noslēdza karjeru.

## Ārējās saites
Dāniels Sperle

**Dāniels Sperle** (; dzimis ) ir zviedru hokejists, vārtsargs. Karjeras lielāko daļu aizvadījis dažādos Zviedrijas Elitsērijas un Allsvenskan līgu klubos. 2001.—2002. gada sezonā bija labākais vārtsargs pēc atvairīto metienu procenta *[[Hockeyallsvenskan]]* līgā. 2008.—2009. gada sezonā piecas spēles aizvadījis arī KHL klubā Rīgas "Dinamo".

## Ārējās saites
Kalvarija

**Kalvarija** () ir pilsēta un pašvaldības centrs Lietuvas dienvidrietumos pie Šešupes, netālu no Polijas robežas. Uz dienvidiem no pilsētas atrodas robežpunkts ar Poliju.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1667. gadā. 1791. gadā pēdējais Polijas karalis Staņislavs Poņatovskis tai piešķīra pilsētas tiesības. 19. gadsimta sākumā pilsēta sāka attīstīties straujāk, jo netālu no tās izbūvēja Sanktpēterburgas – Varšavas dzelzceļu. Pirmā pasaules kara laikā nopostīja apmēram 2/3 no pilsētas apbūves.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kazlu Rūdas pašvaldība

**Kazlu Rūdas pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Atrodas Marijampoles apriņķī, vēsturiskajā Suvalkijas novadā. Tā robežojas ar Lietuvas Kauņas rajona, Prienu rajona, Marijampoles, Vilkavišķu rajona un Šaķu rajona pašvaldībām.

## Seņūnijas
Pašvaldībā ietilpst četras seņūnijas un Kazlu Rūdas pilsēta, kas nevienā seņūnijā neietilpst.

## Ārējās saites
Anna Ņetrebko

**Anna Ņetrebko** (; dzimusi ) ir krievu operdziedātāja, soprāns. Operas dīvai ir gan Krievijas, gan Austrijas pilsonība, šobrīd dzīvo Vīnē un Ņujorkā.

Operā debitējusi 22 gadu vecumā «Figaro kāzas» Marijas teātrī Sanktpēterburgā. Uzstājas lielākajos un labākajos pasaules operanamos, prestižākajos opermūzikas festivālos. Žurnāls *[[Time]]* 2007. gadā viņu ierindoja 100 pasaules ietekmīgāko personu sarakstā. 2004. gadā saņēmusi Krievijas Federācijas valsts balvu.

## Atsauces
Katandzāro province

**Katandzāro province** () ir viena no Itālijas provincēm valsts dienvidos, Kalabrijas reģionā. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Katandzāro. Nākamās lielākās pilsētas ir Lamēcija Terme, Soverato, Bordžija un Kjaravalle Centrāle. Province administratīvi sīkāk dalās 80 komūnās.

## Ārējās saites
Kazertas province

**Kazertas province** () ir viena no Itālijas provincēm valsts dienvidos, Kampānijas reģionā. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Kazerta. Nākamās lielākās pilsētas ir Aversa, Marčianīze, Madaloni un Santa Marija Kapuja Vetere. Province administratīvi sīkāk dalās 104 komūnās.

## Ārējās saites
Kozencas province

**Kozencas province** () ir viena no Itālijas provincēm valsts dienvidos, Kalabrijas reģionā. Austrumos tās krastus apskalo Jonijas jūra, rietumos — Tirēnu jūra. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Kozenca. Nākamās lielākās pilsētas ir Koriljāno Kalabro, Rosāno, Rende un Kastrovillāri. Province administratīvi sīkāk dalās 150 komūnās.

## Ārējās saites
Microsoft PowerPoint

***Microsoft PowerPoint*** ir programma prezentāciju veidošanai, ko veidojusi kompānija *[[Microsoft]]* kā daļu no *[[Microsoft Office]]* programmu komplekta. *PowerPoint* tiek izstrādāta no 1990. gada. Tai ir pieejama arī *[[Macintosh|Mac]]* versija.

## Ārējās saites

*
Autoceļš P63

|}
|}
**P63** autoceļš **Līvāni—Preiļi** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu A6 Līvānos ar Preiļiem. Autoceļš ir  garš un visā garumā klāts ar  asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Līvānu un Preiļu novadus.

## Krustojošie autoceļi
* A6 (Krāslava),
* P62 (Preiļi).

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Līvāni
* Rožupe
* Sutri
* Līči
* Preiļi

## Atsauces
2012. gada Korejas Grand Prix

**2012. gada Korejas ''Grand Prix*** (oficiālais nosaukums angļu valodā: ***2012 Formula 1 Korean Grand Prix***) bija [[Formula 1]] pasaules čempionāta . gada sezonas sešpadsmitais posms, kas norisinājās 14. oktobrī [[Koreja|Korejā]], [[Korejas Starptautiskā trase|Korejas Starptautiskajā trasē]]. Trešo uzvaru pēc kārtas izcīnīja esošais pasaules čempions [[Sebastiāns Fetels]], kurš līdz ar šo uzvaru izvirzījās arī kopvērtējuma vadībā, apsteidzot [[Fernando Alonso]].

== Rezultāti ==
=== Kvalifikācija ===

*'Piezīmes:**
* — [[Daniels Rikardo]] saņēma 5 starta vietu sodu par neplānotu ātrumkārbas maiņu.
* — [[Šarls Piks]] saņēma 10 starta vietu sodu par sezonā atļauto dzinēju skaita pārsniegšanu was given a ten-place grid penalty for exceeding the maximum number of engines permitted for use over the course of the season.
* — [[Narains Kartikejans]] kvalifikācijā neuzrādīja nekādu laiku bremžu problēmas dēļ. Sacīkšu tiesneši atļāva viņam startēt.

===Sacīkstes===


=== Kopvērtējums ===


;Braucēju čempionāts


;Konstruktoru čempionāts



* <small>**Piezīme''': abās punktu ieskaitēs parādītas tikai pirmās piecas pozīcijas.

## Atsauces
Marijampoles pašvaldība

**Marijampoles pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Pašvaldība atrodas Marijampoles apriņķī, vēsturiskajā Suvalkijas novadā. Tā robežojas ar Lietuvas Kazlu Rūdas, Prienu rajona, Alītas rajona, Lazdiju rajona, Kalvarijas un Vilkavišķu rajona pašvaldībām.

## Seņūnijas

## Ārējās saites
Autoceļš P61

|}
|}
**P61** autoceļš **Krāslava—Dagda** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu A6 Krāslavā ar Dagdu. Autoceļš ir  garš un visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Krāslavas novadu.

## Vēsture
2015. gada 10. februārī tika noslēgts līgums par P61 posma Krāslava-Veceļi (2,3-18,2 km) seguma periodisko uzturēšanu ar SIA "8 CBR" par līgucenu 328 127 EUR.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Krāslava
* Ezerkalns
* Skaista
* Ozoliņi
* Dagda

## Atsauces
Windows 1.0

**Windows 1.0** ir Microsoft 16 bitu PC platformas operētājsistēma, kas izlaista . Tā ir pirmā Microsoft operētājsistēma ar grafisko saskarni. Tās atbalsts beidzās .

## Vēsture
Pirmā versija Windows 1.0 tika izlaista 1985. gada 20. novembrī. Windows 1.02, kas tika izlaists 1986. gada maijā, bija starptautiska versija. Windows 1.03, kas tika izlaists 1986. gada augustā, bija vairāk piemērots starptautiskai izdošanai, jo saturēja eiropiešu klaviatūru draiverus un citus papildus monitoru un printeru draiverus. Windows 1.04 tika izlaists 1987. gada aprīlī un bija saderīgs arī ar tikko izlaistajiem IBM PS/2 datoriem. 

1987. gada novembrī Windows 1.0 aizstāja Windows 2.0. Microsoft atbalstīja Windows 1.0 16 gadus - līdz 2001. gada 31. decembrim. Tā ir visilgāk atbalstītā Microsoft Windows versija.
Alfama

**Alfama** (; ) ir vecākā Lisabonas apkaime, kura izvietojusies starp Lisabonas pils nogāzi un Težu upi. Tās nosaukums cēlies no arābu vārda *Al-hamma*, kurš apzīmē strūklakas vai pirtis. Tajā atrodas daudzas vēsturiskas apskates vietas un daudzi fadu mūzikas bāri un restorāni.

Mauru valdīšanas laikā Alfamas teritorijā atradās visa pilsēta, kura vēlāk izpletās rietumu virzienā (Baišas apkaime). Alfamā apmetās zvejnieki un nabadzīgā tautas daļa un arī šobrīd tā uzskatāma par nabadzīgu apkaimi. 1755. gada Lisabonas zemestrīce neizpostīja Alfamu un tā saglabājās kā ainavisks šauru ielu un mazu skvēru labirints. Pēdējā laikā apkaime tiek uzlabota, renovējot vecās mājas un radot jaunus restorānus, kur tiek spēlēta tradicionālā melanholiskā portugāļu mūzika — fadu.

## Ārējās saites

* Alfamas tūrisma gids
Šaķu rajona pašvaldība

**Šaķu rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Pašvaldība ir Marijampoles apriņķa sastāvdaļa un atrodas vēsturiskajā Suvalkijas novadā. Tā robežojas ar Lietuvas Jurbarkas rajona, Kauņas rajona, Kazlu Rūdas un Vilkavišķu rajona pašvaldībām, kā arī Krieviju. 

## Seņūnijas

## Ārējās saites
Ģelgaudišķi

**Ģelgaudišķi** () ir Lietuvas pilsēta Nemunas upes kreisajā krastā uz ziemeļiem no Šaķiem. 19. gadsimta pirmās puses muižas pils. Britu aktieris Džons Gilguds savā autobiogrāfijā rakstīja, ka viņa uzvārds un dzimta ir cēlušies no Ģelgaudišķiem. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Mēklenburgas-Štrēlicas Luīze

**Luīze Auguste Vilhelmīne Amālija hercogiene cu Mēklenburga** (, bieži saukta par **karalieni Luīzi** (); dzimusi , mirusi ) bija Prūsijas karaliene - konsorte no 1797. gada līdz savai nāvei 1810. gadā. Prūsijas karaļa Frīdriha Vilhelma III sieva.

Apprecējusies nepilnu 17 gadu vecumā. Izcēlusies ar skaistumu un dabisku uzvedību, kas padarīja Luīzi populāru tautā. Luīze atbalstīja mākslu, kā arī iesaistījās politiskajos procesos. Napoleona karu laikā pēc prūšu zaudējuma 1806. gada Jēnas-Auerštetas kaujā karalis bija spiests pamest Berlīni un doties uz Austrumprūsiju. Pēc krievu zaudējuma 1807. gada Frīdlandes kaujā, Prūsija bija spiesta lūgt mieru ar Franciju. Pazīstama ir karalienes personiskā tikšanas ar Napoleonu Tilzītē 1807. gadā, neveiksmīgi mēģinot pierunāt Napoleonu maigākiem miera nosacījumiem Prūsijai. Karalis ar karalieni atgriezās Berlīnē 1809. gadā. 1810. gadā karaliene Luīze pēkšņi mira. Napoleons esot teicis: "Prūsijas karalis zaudējis savu spējīgāko ministru".

Karaliene Luīzes vārdā tika nosaukts Prūsijas "Luīzes ordenis". Karaliene Luīze laika gaitā izveidojās par tēlu, kas personificēja Prūsijas sievietes ideālus. Luīzes tēls izmantots literatūrā un kino, tai skaitā nacistu laikā.

## Ārējās saites

* Karaliene Luīze Habsburgu mājaslapā
Autoceļš P64

|}
|}
**P63** autoceļš **Višķi—Nīcgale** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno Višķus ar autoceļu A13 Špoģos un tālāk caur Kalupi ar autoceļu A6 pie Nīcgales. Autoceļš ir  garš un visā garumā klāts ar  asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Augšdaugavas novadu.

## Vēsture
2015. gada 10. februārī tika noslēgts līgums par P64 posma Ziemeļu Ivanova-Nīcgale (27,3-31,5km) seguma periodisko uzturēšanu ar CBFSIA "BINDERS" par līgumcenu 95 289 EUR.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Višķi
* Špoģi
* Dubna
* Kalupe
* Nīcgale

## Atsauces
Kazaks

**Kazaks** var būt:
* Kazaku etnosociālās grupas pārstāvis;
* Jēkabs Kazaks — latviešu gleznotājs.

## Skatīt arī
* Kazāks
Ērls Roulends

**Ērls Džerods (E. J.) Roulends** (; dzimis  Salinasā, Kalifornijas štatā, ASV) ir bijušais amerikāņu basketbolists, spēljaē saspēles vadītāja pozīcijā. Ē. Roulends ir dzimis ASV, taču 2009. gadā ieguva Bulgārijas pilsonību un pārstāv tās nacionālo izlasi. Divas sezonas spēlējis Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubos, 2013. gadā kļūdams par Latvijas čempionu Rīgas VEF sastāvā.

## Karjera
Spēlējis koledžu basketbolu NCAA, pārstāvot *St. Mary's* Universitāti Kalifornijā. Pēc augstskolas beigām spēlējis Flordas "Flames" NBA Attīstības līgā, taču NBA nav sasniedzis. Savu pirmo sezonu Eiropā (2005—2006) spēlēja Latvijā — Rīgas "Barons-LMT". "Barons" sastāvā izcīnīja LBL bronzas medaļu.

Pēc tam spēlējis Austrālijā, Ārtlandes "Dragons" un Bonnas "Telekom Basket" (Vācija). 2011. gada vasarā pievienojās Eirolīgas klubam Malagas "Unicaja", kur konkurēja par vietu sastāvā ar latviešu saspēles vadītāju Kristapu Valteru. Pēc sezonas abi spēlētāji vietu Spānijas klubā zaudēja, un Ē. Roulends atgriezās Latvijā, noslēdzot līgumu ar Rīgas VEF.

Rīgas VEF sastāvā Ē. Roulends kļuva par komandas rezultatīvāko spēlētāju un līderi, aizvedot komandu līdz VTB Vienotās līgas izslēgšanas spēlēm, savukārt Eirokausā komandā pēdējās, izšķirošajās spēlēs piedzīvoja zaudējumus un nekvalificējās *play-off*. Pēc regulārās sezonas viņš tika atzīts par VTB līgas vērtīgāko spēlētāju, kā arī bija rezultatīvākais spēlētājs turnīrā.

2013. gada jūlijā pārgāja uz Turcijas līgas klubu Bandirmas "Banvit". Spēlējis arī Izraēlā, Krievijā, Irānā, Polijā un Francijā, bet ilgo spēlētāja karjeru noslēdzis 2024. gadā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām pievērsies trenera darbam.

### Nacionālā izlase
2009. gadā Ē. Roulends ieguva Bulgārijas pilsonību un pārstāvēja tās nacionālo izlasi 2009. gada Eiropas čempionātā Polijā. Ē. Roulends bija rezultatīvākais spēlētājs izlasē visās trīs apakšgrupas spēlēs, tomēr Bulgārija tās visas zaudēja un izslēgšanas spēlēm nekvalificējās. Tāpat spēlēja Bulgārijas izlasē arī 2011. gada Eiropas čempionātā Lietuvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NBA D-Līgas profils
Ogres Trikotāža

**SIA Ogres Trikotāža** bija Latvijas trikotāžas ražošanas uzņēmums.

## Vēsture
Ogres trikotāžas kombināta celtniecību uzsāka 1965. gadā, 1968. gadā to nodēvēja par VĻKJS 50. gadadienas Ogres trikotāžas kombinātu. 1968. gada 28. februārī tika nodota vērpšanas fabrikas 1. kārta, 1969. gada 30. septembrī 2. kārta, būvi pabeidza 1970. gada 30. jūlijā. Celtniecības faktiskais kapitālo ieguldījumu apjoms bija 40 miljoni rubļu. Celtniecības izdevumi atmaksājās 3,5 gadu laikā. Kombināts tika nokomplektēts ar Itālijā ražotām vērpšanas un šūšanas iekārtām, kā arī Lielbritānijā izgatavotām adāmmašīnām.
 
Par uzņēmuma pamatdarbības veidiem tika noteikti tīrvilnas ķemdzijas un pusvilnas dzijas, trikotāžas audumu un virsējās trikotāžas izstrādājumu ražošana. Jaunie darbinieki tika gatavoti pilsētas profesionāli tehniskajā skolā.
Kopš 1972. gada uzņēmums izdeva savu laikrakstu „Ausma”, kas iznāca vienu reizi nedēļā latviešu un krievu valodā.
1981. gadā Preiļos tika uzcelta un nodota ekspluatācijā kombināta filiāle. 1985. gadā kombinātu pārdēvēja par Ogres vērpšanas un trikotāžas apvienību, 1990. gadā — par ražošanas apvienību „Ogre”.

1990. gadu sākumā notika daļēja vērpšanas ražotnes rekonstrukcija. Tika ieviesta jauna tīrvilnas šķiedras apstrādes tehnoloģija, izmantojot *Superwash* iekārtu. Izstrādājumi no šādi apstrādātas dzijas ir mīksti un ilgāk valkājami. Šajā laikā Starptautiskais Vilnas sekretariāts uzņēmumam piešķīra licenci tīrvilnas dzijas izlaidei ar *Woolmark* zīmolu.

No 1997. gada uzņēmums piederēja pārvaldītājsabiedrībai „Baltijas Holdings”, bet kopš 2004. gada koncernam „Mono”.
Kopš 2003. gada uzņēmums bija izveidojis 16 veikalus Rīgā, Jūrmalā, Daugavpilī un Ogrē.
Apgrozījums 2011. gadā bija , darbinieku skaits — 390 cilvēki. Eksports uz ES valstīm bija 63%.

2016. gada 1. aprīlī uzņēmums SIA Ogres Trikotāža tika likvidēts.

## Dizaineri
Savas kolekcijas speciāli Ogres Trikotāžai ir izstrādājušas:
* Natālija Jansone
* Irīna Košakova
* Anna Ledskalniņa
* Alise Trautmane
* Madara Pūce

## Pasūtītāji
Ogres Trikotāžā savus pasūtījumus veica zīmoli:
* Ungaro
* Pierre Cardin
* Braх
* Glenmuir
* Marks&Spencer

## Atsauces
Lapzeme

[thumbnail|235px|[Sāmi|Sāmu apdzīvotā teritorija, kas lielākoties ir Lapzemē]]
**Lapzeme** (, , , ) ir reģions Ziemeļeiropā, Fenoskandijas ziemeļos, Ziemeļu polārā loka tuvumā. Reģions atrodas Somijas, Zviedrijas, Norvēģijas un Krievijas (Kolas pussalas) teritorijās. Ziemeļos to apskalo Barenca jūra, rietumos — Norvēģu jūra, bet austrumos — Baltā jūra. Termins "Lapzeme" bieži tiek lietots, lai apzīmētu sāmu (lapu) apdzīvoto teritoriju.

Tradicionāli tiek uzskatīts, ka Lapzemē dzīvo Ziemassvētku vecītis.

## Skatīt arī
* Lapzeme — Somijas administratīvā vienība

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš P65

|}
|}
**P65** autoceļš **Stropi—Krauja** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu A13 Vecstropos caur Krauju ar autoceļu A6 Teivānos. Autoceļš ir  garš un visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Augšdaugavas novadu.

## Krustojošie autoceļi
* A13 (Vecstropi),
* A6 (Teivāni).

## Atsauces
Autoceļš P66

|}
|}
**P66** autoceļš **Daugavpils apvedceļš (Tabore—Laucese)** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno vietējo autoceļu V673 pie Tabores ar autoceļu P68 un tālāk ar vietējo autoceļu V674 Pirmajos Peskos. Autoceļš ir  garš un visā garumā, izņemot sakrītošo daļu ar P68, klāts ar grants segumu. Ceļš šķērso Augšdaugavas novadu.

## Atsauces
Autoceļš P67

|}
|}
**P67** autoceļš **Daugavpils—Tilti** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno Daugavpils centru (autoceļu A13) ar autoceļu A6 un Daugavpils apvedceļu A14 ziemeļrietumos no pilsētas. Autoceļš ir  garš un visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Daugavpils pilsētu un Augšdaugavas novadu.

## Atsauces
Indija Sammere

**Džodija Džīda Olsona** (), pazīstama ar skatuves vārdu **Indija Sammere** (; dzimusi  Aiovas štatā) ir amerikāņu pornoaktrise.

Dzimusi Desmoinā, Aiovā. Kopš 2004. gada darbojas pornoindustrijā, kopumā nofilmējusies vairāk kā 300 filmās, tostarp 2011. gadā vien 78 filmās. Viņas pornoaktrises veikums ir novērtēts ar prestižāko industrijas balvu: AVN balvu, ko 2011. gadā saņēma kā labākā aktrise par lomu filmā *An Open Invitation: A Real Swinger’s Party in San Francisco*.

Viņas skatuves vārds ir aizgūts no *[[The Doors]]* dziesmas *Indian Summer* nosaukuma.

## Atsauces

## Ārējās saites

* IAFD profils 
* AFDB profils
Laikmetu griežos

**"Laikmetu griežos"** ir 1981. gadā Latvijas PSR uzņemta spēlfilma, vēsturiska drāma. Filmas režisors ir Gunārs Piesis. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Andreja Upīša romānu "Kunga pātaga" un "Pirmā nakts" motīviem.

## Sižets
17. gadsimta beigas Zviedru Vidzemē. Uzzinājis par sava muižas pārvaldnieka patvaļībām, jaunais barons fon Brimmers pamet mācības Vācijā, lai atgrieztos muižā aizstāvēt savus zemniekus. Ar barona piekrišanu zemnieki izrēķinās ar pārvaldnieku. Tomēr pēc tam barons tiek arestēts un muižu nodod citam.

## Lomās
* Aigars Birznieks — *Kurts fon Brimmers*
* Olevs Eskola — *barons fon Hetlings*
* Lāsma Kugrēna — *Šarlote Amālija*
* Urmass Kibuspū — *Kārlis fon Šrāders*
* Ints Burāns — *Holgrēns*
* Laura Martinonite — *Maija*
* Āre Lānemets — *Mārtiņš*
* Aleksandrs Bojarskis/Dmitrijs Mirgorodskis — *Kraševskis*
* Juris Strenga — *Holodkevičs*
* Uldis Pūcītis — *stārasts*
* Antra Liedskalniņa — *stārastiene*
* Velta Līne — *Lauķiene*
* Jānis Paukštello — *Tenis*
* Lilija Žvīgule — *Lavīze*
* Valdemārs Zandbergs — *Briedis*
* Alfrēds Videnieks — *Mārcis*
* Lidija Freimane — *Dārta*

## Interesanti fakti
* Filmā piedalās arī folkloras kopa "Skandinieki" un Māris Muktupāvels.
* Epizodē pirmā kinoloma Zigurdam Neimanim.
* Aleksandra Bojarska (1938 - 1980) pēdējā, nepabeigtā kinoloma.
* Kungu nama skati filmēti Jaunpils pilī

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filmu katalogs
Autoceļš P68

|}
|}
**P68** autoceļš **Daugavpils—Skrudaliena—Baltkrievijas robeža (Silene)** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu A13 Daugavpilī caur Skrudalienu ar Baltkrievijas robežu pie Silenes. Autoceļš ir  garš un visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Daugavpils pilsētu un Augšdaugavas novadu.

## Vēsture
2020. gadā ceļa posmā no Katineļiem līdz Smiļģīnas ezeram norisinājās segas pārbūves darbi.

## Atsauces
Kudirkas Naumieste

**Kudirkas Naumieste** () ir Lietuvas pilsēta pie Širvintas upes ietekas Šešupē uz dienvidrietumiem no Šaķiem pie Krievijas robežas. Rakstos pirmoreiz minēta 1561. gadā kā Doliebaiču ciems. 1639. gadā Polijas karaliene Austrijas Cecīlija Renāte pārdēvēja pilsētu sava vīra Vladislava IV vārdā par **Vladislavovu**. 1643. gadā Vladislavovai tika piešķirtas pilsētas tiesības. Tomēr nosaukums neieviesās un pilsēta biežāk tika saukta par **Neištatširvintu** () vai **Naumiesti** (). 1934. gadā pilsēta tika pārdēvēta par Kudirkas Naumiesti Lietuvas himnas autora Vinca Kudirkas vārdā, kurš no 1895. līdz 1899. gadam pilsētā strādāja par ārstu, šeit mira un ir apglabāts. Uz ziemeļaustrumiem no pilsētas, Būbleļu ciemā dzimis ilggadējais (no 1940. līdz 1974. gadam) Lietuvas PSR vadītājs Antans Sņečkus (*Antanas Sniečkus*, 1903—1974).

## Atsauces

## Ārējās saites
Teknikum

***Teknikum Oy*** ir Somijas uzņēmums, kas ražo rūpnieciskos polimēru un gumijas izstrādājumus. Tas ir dibināts 1990. gadā, atdaloties no *[[Nokia]]*. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas Sastamalā.

Uzņēmums ražo rūpnieciskās šļūtenes, veidņu produktus no gumijas un plastmasas, gumijas oderējumus un pārsegus, poliuretāna un šķidrā silikona produktus, kā arī gumijas savienojumus, gumijas loksnes un ietvarus. *Teknikum* piedāvā risinājumus materiālu aizsardzībai pret nodilšanu, plīšanu un koroziju.

*Teknikum Oy* ir 3 rūpnīcas Sastamalas pašvaldībā (Vammalā un Kīkā un līgumražošanas līnija Talankilē), kā arī gumijas izstrādājumu rūpnīca Keravā. *Teknikum* pieder Ungārijas plastmasas ražotāja *Teknikum Kft* varākuma kapitāldaļas. Ar pārdošanu ārvalstīs nodarbojas meitas uzņēmums Vācijā *Teknikum GmbH*, kā arī sadarbības partneri vairākās valstīs.

## Vēsture
thumb|Agrākais logotips
### Pirmsākumi

*Teknikum* pirmsākumi sniedzas līdz 1898. gadam, kad Helsinkos tika dibināts gumijas izstrādājumu uzņēmums ***Suomen Gummitehdas Oy*** . Sākotnēji tas ražoja galošas un gumijas tehniskos izstrādājumus. 1904. gadā uzņēmums ražotni pārcēla uz Nokiu.
1959. gadā uzņēmums pārdēvēts par ***Suomen Kumitehdas Oy***.

1967. gadā *Suomen Kumitehdas Oy* apvienojās ar sakaru aparatūras ražotāju *Suomen Kaapelitehdas Ab* un kokapstrādes uzņēmumu *Nokia Ab*, izveidojot ***Oy Nokia Ab*** (tagad zināma kā *[[Nokia|Nokia Oyj]]*).

1980. gadu beigās *Nokia* nolēma atteikties no gumijas izstrādājumu biznesa.
1988. gadā riepu operācijas tika atdalītas patstāvīgā uzņēmumā *[[Nokian Renkaat|Nokian Renkaat Oyj]]*.
1989. gadā *Nokia* atdalīja tehnisko gumijas izstrādājumu biznesu (ražotnes Vammalā un Kīkā), izveidojot uzņēmumu ***Teknikum Yhtiöt Oy*** (*kumi* somu valodā ir "gumija").

1990. gadā *Teknikum* iegādājās *Nokia* un Zviedrijas *Skega* kopuzņēmumu *Pucast Oy*, kas Vammalā ražoja plastmasas izstrādājumus.
1993. gadā Sanktpēterburgā Krievijā tika atvērts tirdzniecības birojs.
1999. gadā *Pucast* no Zviedrijas uzņēmuma *GMKAB* iegādājās uretāna lējumu biznesu.

2002. gadā Vācijā tika dibināts meitas uzņēmums *T.OY-TEK Schlauchtechnologie GmbH* (kopš 2019. gada *Teknikum GmbH*), kas nodarbojās ar tirdzniecību.
2005. gadā Krievijā tika dibināts meitas uzņēmums *OOO Teknikum*.
2008. gadā Ķīnā tika dibināts meitas uzņēmums *Teknikum (Sudzhou) Technology Co.*
2008. gadā Keravā tika dibināts meitas uzņēmums *Teknikum Sekukset Oy* gumijas izstrādājumu ražošanai.

2014. gadā meitas uzņēmums Viborgā *OOO Teknikum* tika slēgts, Krievijā atstājot tikai tirdzniecības biroju Sanktpēterburgā.
2013. gadā *Teknikum* iegādājās Ungārijas plastmasas ražotāja *T-Plastik Kft* mazākuma kapitāldaļu.
2018. gadā *Teknikum* kļuva par *T-Plastik Kft (kopš 2022. gada Teknikum Kft.)* vairākuma akcionāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Teknikum'' vietne
Atcerēties vai aizmirst

**"Atcerēties vai aizmirst"** ir 1981. gada Latvijas PSR spēlfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā. Filmas režisors ir Jānis Streičs.

## Sižets
Ņina un Nikolajs Jansoni dzīvo pārtikušu cilvēku dzīvi, ir labs darbs, dzīvoklis, mašīna. Vēl tikai bērnus, un Ņina par spīti ārstu brīdinājumiem dzemdē. Kļūdas dēļ pēc dzemdībām sievietei paziņo, ka bērns miris. Ņina baidās teikt vīram taisnību un pieņem citu bērnu. Kad pārpratums atklājies, viņa atsakās no sava īstā bērna, kuru pieņem medmāsa Inta.

Pēc vairākiem gadiem Ņinā pamostas mātes jūtas un viņa vēlas savu īsto bērnu atgūt.

## Lomās
* Ludmila Čursina — *Ņina* (ierunājusi Māra Zemdega)
* Ģirts Jakovļevs — *Nikolajs*
* Dzidra Ritenberga — *Bārupe*
* Anda Zaice — *Inta*
* Maija Seržāne — *Radziņa*
* Velta Straume — *Ļiļka*
* Regīna Razuma — *Kretova*
* Eduards Pāvuls — *Bertulāns*
* Aleksejs Mihailovs — *Bārups*
* Ilga Vītola — *sanitāre Janīna*

## Interesanti fakti
* Puikas lomā režisores Māras Ķimeles dēls Pēteris Ķimelis.

## Ārējās saites

* Kino muzejs

## Video

* Filmas.lv
Autoceļš P69

|}
|}
**P69** autoceļš **Skrudaliena—Kaplava—Krāslava** ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu P68 pie Skrudalienas caur Salienu un Kaplavu ar autoceļu A6 Krāslavā. Autoceļš ir  garš, pilnībā klāts ar asfaltbetona segumu. Pēdējais  garais grants posms no Salienas līdz Lielbornei tika noasfaltēts 2011. gadā. Ceļš šķērso Augšdaugavas un Krāslavas novadus.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Červonka
* Saliena
* Kaplava
* Krāslava

## Atsauces
Spēle (filma)

**"Spēle"** ir 1981. gada latviešu spēlfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Zigmunda Skujiņa romāna "Kailums" motīviem. Filmas režisors ir Arvīds Krievs, piedaloties Gunāram Piesim.

## Sižets
Kaspars Padomju armijas karadienesta laikā Vidusāzijā ar dienesta biedra Sandra vārdu raksta vēstules Marikai. Pēc atgriešanās Latvijā ar mazvērtības kompleksu sirgstošais Kaspars meklē vēstuļu autori "meiteņu pilsētā" Randavā. Pēc fotogrāfijas viņš atpazīst meiteni, ar kuru sarakstījies dienesta laikā, taču Marika par tādām vēstulēm neko nezina. 

## Lomās
* Rūdolfs Plēpis — *Kaspars*
* Tālis Valdis — *Sandris*
* Indra Burkovska — *Kamita*
* Ieva Kristiņa — *Lība*
* Ārija Stūrniece — *Biruta*
* Juris Strenga — *Aparjods*
* Ārijs Geikins — *Gatis*
* Ligita Skujiņa — *Marika*
* Uģis Brikmanis — *Varis*
* Iveta Brauna — *Džuljeta*

## Interesanti fakti
* Epizodēs redzami režisors Ādolfs Šapiro, dziedātāja Ieva Akuratere un keramiķis Pēteris Martinsons. Filmai uzrakstītā Mārtiņa Brauna „Dziesma par spēli” 1982. gadā  pēc „Mikrofona aptaujas” balsojuma rezultātiem kļuva par 9. populārāko dziesmu Latvijā.
* Pret filmas uzņemšanu kinostudijas vadība izturējās ar aizdomām: Zigmunda Skujiņa romāns "Kailums" pirms tam bija kritizēts kā padomju varai kaitīgs un izdots ārzemēs, filmā apspēlētas slidenas tēmas - dienests Afganistānā, kur tolaik PSRS karaspēks un Valmieras stikla šķiedras rūpnīcas kopmītnes ar iebraucēju darbaspēku. Nomainīja filmas radaktoru - Antona Broka vietā Vladlenu Dozorcevu. Oficiāli scenārija autore bija Natālija Siņeļņikova (Maskavas režisora Jūlija Karasika meita), bet īstenībā — Arvīds Krievs. Pēc pabeigšanas Arvīds Krievs atteicās rediģēt savu filmu, to lika darīt Gunāram Piesim, kas izgrieza 1/3 no uzņemtā materiāla.
* Filmēšanas vietas: Latvijā - Valmierā pie Gaujas, padomju armijā - Turkmenistānā un Uzbekistānā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino muzejs

## Video
*
Kontinentālais šelfs

thumb|456px|
**Kontinentālais šelfs** vai vienkārši **šelfs** (no  — 'sēklis' vai 'plaukts') ir kontinentu zemūdens apkārtne līdz apmēram 200 metru dziļumam (dažos gadījumos līdz pat 500—1500 m dziļumam). Kontinentālais šelfs no ģeoloģijas viedokļa tiek pieskaitīts kontinentiem, jo šelfa ģeoloģiskā uzbūve ir tāda pati. Šelfa robežas ir jūras krasts un zemūdens nogāze (krass jūras dibena pārliekums).
thumb|456px|

Kopējais šelfa laukums sasniedz 32 miljonus kvadrātkilometru.

ANO jūras tiesību konvencija nosaka tiesības piekrastes valstīm izmantot kontinentālo šelfu, jo kontinentālajā šelfā atrodas daudz derīgo izrakteņu, īpaši naftas. Sevišķa nozīme mūsdienās ir arktiskajam šelfam, par ko notiek strīdi Kanādas, ASV un Krievijas starpā.

Visa Baltijas jūra, tai skaitā Latvijas teritoriālie ūdeņi, ietilpst kontinentālajā šelfā.

## Atsauces
Rudais terorists

**"Rudais terorists"** ir 1981. gadā Latvijas PSR Rīgas Kinostudijā uzņemta īsmetrāžas spēlfilma. Filma ir Lūcijas Ločmeles diplomdarbs režijā pēc Regīnas Ezeras stāsta "Rudais terorists" motīviem.

Filma uzņemta Ventspilī, galvenajā lomā Ventspils 5. vidusskolas 6. klases skolnieks Mareks Padrevics.

## Lomās
* Mareks Padrevics
* Egons Maisaks
* Svetlana Bless
* Haralds Sīmanis
* Voldemārs Zenbergs
* Elizabete Gredzena

## Apbalvojumi
* 1981 — Starptautiskajā filmu festivālā Maskavā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filmas profils vietnē *filmas.lv*
Izmeklēšanā noskaidrots

**"Izmeklēšanā noskaidrots"** ir 1981. gada Latvijas PSR spēlfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā. Filmas režisore ir Ada Neretniece.

Naktī milicijas patruļa pamanījusi cilvēku, kas aizbēgot izmetis ūdenī somu. Apmēram tai pašā laikā pilsētas parkā nogalināta sieviete. Ūdenslīdēji izceļ somu, kurā izrādās liela naudas summa, kas piederējusi nogalinātajai sievietei. Aizdomas krīt uz sievietes paziņu. Nopratināšanā viņš atzīstas, ka sastrīdējies ar nogalināto. Tomēr viņam ir alibi.

## Lomās
* Vija Artmane — *Ruta Graudiņa*
* Gunārs Cilinskis — *Artūrs Krams*
* Dmitrijs Palejess — *kursants Dmitrijs Agejevs*
* Leonīds Kulagins — *Šostaks*
* Jevgeņijs Ivaničevs — *Usačovs*
* Svetlana Bragarņika — *Veršiņina*
* Valentīna Talizina — *Naidenova*
* Jānis Skanis — *Zotovs*
* Gaļina Zaborska — *Olga*

## Interesanti fakti
* Izmeklētājas dēla loma Uldim Vītolam, kas jau tēlojis puiku filmā "Dunduriņš" (1974).

## Ārējās saites

* Kino muzejs
* Kino-teatr.ru

## Video
*
Armīns Millers-Štāls

**Armīns Millers-Štāls** (; dzimis ) ir vācu kinoaktieris.

Dzimis Tilzītē vidusšķiras ģimenē. Otra pasaules kara laikā ģimene pārcēlās uz Berlīni. Karjeras sākumposmā darbojās VDR. 1976. gadā, protestēja pret pilsonības atņemšanu Volfam Bīrmanim. 1980. gadā pārcēlās uz VFR. Piedalījies ne tikai Eiropas, bet arī Holivudas filmās. Strādājis ar tādiem režisoriem kā Džims Džārmušs, Rainers Verners Fasbinders, Deivids Finčers, Agneška Hollanda, Kosta-Gavrass, Deivids Kronenbergs, Berijs Levinsons, Ištvāns Sabo, Andžejs Vajda.

Atveidojis lomas tādās filmās kā *[[Jakob der Lügner]]* (1975), "Lola" (*Lola*, 1981), "Veronikas Fosas ilgas" (*Die Sehnsucht der Veronika Voss*, 1982), *[[Oberst Redl]]* (1985), *[[Music Box (filma)|Music Box]]* (1989), *[[Avalon]]* (1990), "Nakts uz Zemes" (*Night on Earth*, 1991), "Kafka" (*Kafka*, 1991), "Mirdzums" (*Shine*, 1996), "Miera nesējs" (*The Peacemaker*, 1997), "Spēle" (1997), *[[The X-Files: Fight the Future]]* (1998), "Trīspadsmitais stāvs" (*The Thirteenth Floor*, 1999), "Austrumu solījumi" (2007), "Starptautiskie darījumi" (2009), "Eņģeļi un dēmoni" (2009) un "Kausu bruņinieks" (*Knight of Cups*, 2015).

[thumb|left|Māja [Sovetska (Kaļiņingradas apgabals)|Sovetskā, kurā piedzima Armīns Millers-Štāls.]]
## Ārējās saites
Autoceļš P71

|}
|}
**P71** autoceļš **Pievedceļš Ilūkstei** līdz 2012. gada novembrim bija Latvijas reģionālais autoceļš, kas savienoja autoceļu P70 ar autoceļu P72 Ilūkstes centrā. Autoceļa kopējais garums bija 3,9 km un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu.  Ceļš šķērsoja Augšdaugavas novadu. 2012. gada 20. novembrī ar Ministru kabineta noteikumiem Nr.788 pievienots autoceļam P72.

## Atsauces
Pigments

[thumbnail|250px|Dažādi pigmenti [Goa tirgū Indijā]]
**Pigments** (no  — 'krāsa', 'krāsviela') ir tāda krāsviela, kas nešķīst iekrāsojamajā vidē. Pigmentus pievieno laku un krāsu materiāliem (krāsām, gruntskrāsām, emaljām). Pigmenti, atšķirībā no šķīstošajām krāsvielām, veido necaurspīdīgu pārklājumu. Dažu pigmentu (piemēram, svina mīnija), ko pievieno metālam paredzētām krāsām, pamatuzdevums ir nevis krāsošana, bet korozijas izturības nodrošināšana. Atsevišķi izdala keramiskos pigmentus, kas ir noturīgi augstās temperatūrās; to krāsu nosaka kristālrežģa defekti. Pigmentus lieto arī stikla šķiedras audumu, plastmasu, gumijas iekrāsošanai.

Bioloģijā par pigmentiem (bioloģiskajiem pigmentiem jeb biohromiem) dēvē audos un šūnās atrodamās krāsainās vielas. Pazīstami biopigmenti ir hlorofils, hemoglobīns, karotinoīdi, antociāni.

## Svarīgākie pigmenti
* Baltie pigmenti: cinka dioksīds (cinka baltums), titāna dioksīds, svina baltums (mūsdienās vairs gandrīz nelieto), litopons (bārija sulfāta un cinka sulfīda maisījums), krīts, talks.
* Melnie pigmenti: kvēpi jeb tehniskais ogleklis.
* Dzeltenie pigmenti: okers (no dzeltena līdz sarkanbrūnam), dabiskā sjēna, vizuļzelts (alvas disulfīds), mūmijs (dzelzs alumosilikāts ar piemaisījumiem; var būt no dzeltena līdz ķieģeļsarkanam).
* Sarkanie pigmenti: dzelzs mīnijs, svina mīnijs.
* Zilie pigmenti: ultramarīns, Berlīnes zilais.
* Zaļie pigmenti: hroma(III) oksīds.
* Brūnie pigmenti: umbra, dedzinātā sjēna (sarkanbrūna).
Pie neorganiskiem pigmentiem mēdz pieskaitīt arī alumīnija un bronzas pulverus, kurus sajaucot ar laku, iegūst tā saucamās "sudraba" un "zelta" krāsas.

Mūsdienās plaši izmanto arī organiskos pigmentus, kuri gan nav noturīgi augstās temperatūrās vai Saules gaismā. Svarīgi organiskie pigmenti ir ftalocianīna pigmenti, arī dažas azokrāsvielas. Pie organiskiem pigmentiem pieskaita arī optiskos balinātājus.

## Atsauces
Konfesija

thumb|400px|Galvenās pasaules reliģijas attēlotas ģeogrāfiski
**Konfesija** ( — 'atzīšanās') ir kādas reliģijas paveids ar tai raksturīgu rituālu vai oficiāla piederība pie kādas reliģijas.

## Jēdziena nozīme
Vārds *konfesija* sākotnēji nozīmēja ticības apliecinājumu vai reliģiskas pārliecības izteikšanu, īpaši kristietībā. Vēlāk ar šo jēdzienu sāka apzīmēt institucionalizētus reliģiskus virzienus vai baznīcas, kas veidojušās, pamatojoties uz atšķirīgu Svēto Rakstu interpretāciju, dogmām vai tradīcijām.

Mūsdienās termins tiek lietots gan teoloģiskā, gan socioloģiskā nozīmē: tas var attiekties uz reliģiskās piederības personisku aspektu (piemēram, “katoļu konfesija”), kā arī uz organizētu institucionālu struktūru (piemēram, “luteriskā konfesija”).

## Konfesijas kristietībā
Kristietībā jēdziens *konfesija* īpaši bieži tiek lietots, jo šī reliģija sadalās vairākos nozīmīgos novirzienos:

* Romas katoļu konfesija, kas veido lielāko daļu kristiešu pasaules un ir centrēta ap Romas pāvestu;
* Pareizticīgā konfesija, kas sastāv no vairākām autokefālām baznīcām un balstās uz agrīnās baznīcas tradīcijām;
* Protestantiskās konfesijas, kas radās Reformācijas rezultātā 16. gadsimtā (piemēram, luterāņi, kalvinisti, anglikāņi);
* Mazākās kristīgās konfesijas, piemēram, baptisti, metodisti, adventisti u.c.

Šīs konfesijas atšķiras pēc ticības mācības, sakramentiem, baznīcas pārvaldes modeļa un liturģiskās prakses.

## Atsauces
Programmatūras aktīvu pārvaldība

**Programmatūru resursu vadība** ir labākā prakse, kas palīdz kontrolēt uzņēmuma izmaksas un optimizēt uzņēmuma ieguldījumus programmatūrās visos to dzīves ciklos. SAM ir svarīga lielajiem uzņēmumiem attiecība uz licenču sadali un legālo risku vadību, kas saistīta ar programmatūru īpašumtiesībām un šo tiesību beigšanos. SAM tehnoloģijas seko līdzi licenču beigu datumiem, vienlaicīgi ļaujot uzņēmumam darboties ētiski un programmatūru atbilstības noteikumu ietvaros.
Programmatūru resursu vadība palīdz identificēt:
* uzņēmumā esošos resursus - programmatūras;
* kur šie resursi darbojas;
* vai ir iespējama šo resursu samazināšana.
Pilnīga programmatūru resursu pārvaldības (SAM) sistēmas ieviešana var uzņēmumā palīdzēt plānot izmaksas, uzlabot aizsardzību un saderību, kā arī paredzēt potenciālo programmatūru nepieciešamību.
Programmatūru resursu vadība (SAM) visvairāk ir nepieciešama un kļūst neaizstājama:
* Uzņēmumu iegāde un apvienošanās;
* Sarežģīta IT infrastruktūra;
* IT infrastruktūras standartizācija;
* Strauja izaugsme.

Programmatūru resursu vadības ieviešana:
# Datorsistēmu audits;
# Licenču audits;
# Darba kārtības un procedūru izstrādāšana;
# SAM plāna izstrāde.

## Atsauces
Šaķi

**Šaķi** () ir Lietuvas pilsēta Marijampoles apriņķī un rajona pašvaldības centrs uz rietumiem no Kauņas. Rakstos pirmoreiz minēta 1599. gadā. Pilsētā par ārstu savulaik no 1890. līdz 1894. gadam strādāja Lietuvas himnas autors Vincs Kudirka. Smagi nopostīta Otrā pasaules kara laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Orbcomm OG2 1

***Orbcomm OG2 1*** jeb ***ORBCOMM’s second generation 1*** bija ASV uzņēmuma ORBCOMM mobilo sakaru sistēmas otrās paaudzes pavadoņu prototips. To palaida 2012. gada oktobrī, bet nesējraķetes kļūmes dēļ tas tika ievadīts pārāk zemā orbītā un pēc dažām dienām sadega atmosfērā.

Ar *Orbcomm OG2 1* tika plānots veikt otrās paaudzes *OG2* pavadoņu izmēģinājumus. Bez tam tas bija apgādāts ar Automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) aparatūru, kas var uztvert un pārraidīt ziņojumus no kuģiem pasaules okeānos.

*OG2* primārais kontraktors bija Sierra Nevada Corporation (*SNC*). Kosmiskā aparāta platformu izgatavoja MicroSat Systems (*SNC* meitas uzņēmums), aparatūru izgatavoja Argon ST.

## Lidojuma gaita
*Orbcomm OG2 1* tika palaists  00:34:07 UTC ar nesējraķeti Falcon 9 no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40* kā sekundārā krava kravas kosmosa kuģim SpaceX CRS-1. 80 sekundes pēc pacelšanās viens no deviņiem pirmās pakāpes dzinējiem *Merlin 1C* zaudēja spiedienu, un automātiski izslēdzās. Atlikušie dzinēji tika darbināti ilgāk, lai kosmosa kuģi nogādātu plānotajā orbītā. Diemžēl tika iztērēta papildu degviela, kuras nepietika, lai veiktu manevru, kas ievadītu *Orbcomm  OG2 1* vajadzīgajā trajektorijā; pavadonis tika izlaists zemākā orbītā nekā paredzēts.

Dažus testus inženieriem izdevās veikt, bet pilna izmēģinājumu programma netika pabeigta.
10. oktobrī aptuveni 06:19 UTC, divas dienas pēc starta, *Orbcomm  OG2 1* nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ORBCOMM’S FIRST OG2 SATELLITE TARGETED FOR LAUNCH ON OCTOBER 7
Vasiļevskis

**Vasiļevskis** var būt:
* Aleksandrs Vasiļevskis (*Александр Михайлович Василевский*) — PSRS maršals (1895—1977)
* Aleksejs Vasiļevskis (*Алексей Андреевич Василевский*) — krievu hokejists (dzimis 1993. gadā)
* Andrejs Vasiļevskis (*Андрей Андреевич Василевский*) — krievu hokejists, vārtsargs (dzimis 1994. gadā)
* Bruno Vasiļevskis — latviešu gleznotājs (1939—1990)
* Vadims Vasiļevskis — Latvijas vieglatlēts (dzimis 1982. gadā)
* Staņislavs Vasiļevskis — latviešu astronoms (1907—1988)
* 2014 Vasiļevskis — asteroīds

## Skatīt arī
* Vasilevskis
* Vasiļevska
Vilkavišķu rajona pašvaldība

**Vilkavišķu rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Pašvaldība atrodas Marijampoles apriņķī, vēsturiskajā Suvalkijas novadā. Tā robežojas ar Lietuvas Šaķu rajona, Kazlu Rūdas, Marijampoles un Kalvarijas pašvaldībām, kā arī Krieviju un Poliju.

## Seņūnijas

## Ārējās saites
Ķībarti

**Ķībarti** (), agrāk Virbales dzelzceļa stacija, ir Lietuvas pilsēta uz rietumiem no Vilkavišķiem pie Krievijas robežas. Autoceļa un dzelzceļa robežkontroles punkts.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1561. gadā. Pēc Polijas dalīšanām - Prūsijā, pēc Napoleona kariem - Krievijā. Tās attīstība paātrinājās pēc 1861. gada, kad izbūvēja Sanktpēterburgas - Varšavas dzelzceļa atzaru no Viļņas uz Austrumprūsiju un tālāk uz Berlīni. Līdz 1914. gadam Virbales stacijā notika muitas kontrole un pārsēšanās no platsliežu uz normāla platuma sliežu vilcieniem, līdz 1939. gadam šeit bija ekspresvilciena *[[Nord-Express]]* pietura.   
1940. gada 15. jūnijā caur Ķībartiem uz Vāciju bēga gāztais Lietuvas Republikas prezidents Antans Smetona. PSRS Augusta puča laikā Ķībartu robežpunktu ieņēma Viļņas OMON.

## Sports
* Sveikata (futbola klubs).

## Novadnieki
Ķībarti ir krievu gleznotāja Īzaka Levitāna (*Исаак Ильич Левитан*, 1860-1900) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš P72

|}
|}
**P72** autoceļš **Ilūkste (Virsaiši)—Bebrene—Birži** ir reģionālais autoceļš, kas savieno autoceļu P70 pie „Virsaišiem“ caur Ilūksti un Bebreni ar autoceļu P75 Biržos. Autoceļa kopējais garums ir 71,3 km, no tiem, daļa ir klāta ar asfaltbetona segumu (no Ilūkstes līdz Rubeņiem; no Mazslates līdz Biržiem), bet pārējā daļa — ar grants segumu (no Rubeņiem līdz Mazslatei). Ceļš šķērso Augšdaugavas un Jēkabpils novadus. 

2012. gada 20. novembrī, ar Ministru kabineta noteikumiem Nr.788, autoceļam klāt tika piešķirts Ilūkstes pievedceļš (P71).

## Remontdarbi
No 2024. gada aprīļa līdz 2025. gada jūlijam uzklāja asfaltbetonu uz grants seguma posma no pagrieziena uz Mazslatiem līdz Zasai (41,95. km — 51,91. km) Būvdarbu laikā pārbūvēja ceļa konstruktīvās kārtas, noraka un aizstāja ar derīgu grunti vietās, kur bija konstatētas vājas nestspējas gruntis, lai nodrošinātu ceļa nestspēju. Posmā izbūvēja drenējošo un salturīgo slāni, kā arī pamatus, un divās kārtās ieklāja asfaltbetonu. Pie Zasas pārbūvēja 1972. gadā būvēto tiltu pār Zasas upi, atjaunoja 1979. gadā būveto tuneli 43,27. kilometrā. Visā posmā sakārtoja ūdens atvadi – raka un tīrīja grāvjus, atjaunoja un pārbūvēja caurtekas. Ceļa nodalījuma joslā nocirta 116 kokus, kā arī 50 kokus, kuru celma caurmērs bija mazāks par 20 cm, lai nodrošinātu ūdens atvadi un uzlabotu satiksmes drošību. Būvdarbus veica SIA *SC Grupa* par līgumcenu 6 433 828 eiro (ar PVN), būvuzraudzību nodrošināja SIA *Firma L4*, projekta autors ir *AS Ceļuprojekts*.

## Apdzīvotās vietas pie autoceļa
* Ilūkste
* Bebrene
* Kaldabruņa
* Rubeņi
* Slate
* Leimaņi
* Vidsala
* Birži

## Atsauces

## Ārējās saites
Loviss Korints

**Loviss Korints** (; dzimis , miris ) bija vācu gleznotājs un grafiķis. Līdz ar Maksu Lībermani ir viens no redzamākajiem vācu impresionistiem, kaut arī Korinta mūža beigu darbus varētu definēt kā impresionisma un ekspresionisma sintēzi.

Dzimis Austrumprūsijā, amatnieka ģimenē. Gleznošanu mācījies Kēnigsbergā, Minhenē un Parīzē. Kā mākslinieks darbojies Minhenē un Berlīnē. 1902. gadā ierīkoja darbnīcas Berlīnē un apprecējās ar savu modeli Šarloti Bērendi. 1911. gadā piedzīvoja insultu, kļuva daļēji paralizēts. 1919. gadā uzcēla māju pie Valhenzē ezera Bavārijā. Miris ceļojuma laikā Nīderlandē.

## Galerija

Lovis Corinth Schattenspiele 1891.jpg|Ēnu teātris (1891)
Lovis Corinth - Eduard von Keyserling.jpg|Eduards fon Keizerlings (1900)
Lovis Corinth Frauengruppe 1904.jpg|Sieviešu grupa (draudzenes) (1904)
Lovis Corinth Garten am Walchensee 1923.jpg|Dārzs pie Valhenzē ezera (1923)
Corinth Ecce homo.jpg|Ecce Homo (1925)
Corinth, Lovis - Selfportrait with skeleton - Google Art Project.jpg|Pašportrets ar skeletu (1896)


## Ārējās saites

* Korinta darbi museumsyndicate.com  
* Korinta darbi zeno.org
Aleksandrs Vasiļevskis

**Aleksandrs Vasiļevskis** (; dzimis , miris ) bija PSRS maršals (no 1943. gada).

## Dzīvesgājums
Dzimis pareizticīgo priestera ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā viņu mobilizēja Krievijas Impērijas armijā.. Pēc Staļina Lielā terora, kad tika represēta liela daļa no Sarkanās armijas augstākajiem virsniekiem, 1937. gadā sāka dienestu Ģenerālštābā.

Otrā pasaules kara laikā no 1942. gada jūnija līdz 1945. gada februārim bija PSRS Bruņoto spēku Ģenerālštāba priekšnieks un plānoja gandrīz visas būtiskās Sarkanās armijas kara operācijas, sākot no pretuzbrukuma Staļingradas kaujas laikā līdz Austrumprūsijas ieņemšanai. Vadīja arī Mandžūrijas operāciju pret Japānu.

Pēc kara bija Ģenerālštāba priekšnieks no 1946. gada 22. marta līdz 1948. gada novembrim un PSRS Aizsardzības ministrs no 1949. līdz 1953. gadam. Pensijā pēc Ņiktas Hruščova nākšanas pie varas. Apglabāts Maskavas Kremļa sienā.

## Ārējās saites

* Par Aleksandru Vasiļevski portālā "Герои Страны"
Mandala

thumb|Mandala

**Mandala** hinduismā un budismā ir garīgs, rituālisks simbols un reizēm mākslas darbs, kas apzīmē Visumu. Mandala ir sanskrita termins, kas burtiskā tulkojumā nozīmē ‘aplis’.

XIV Dalailama skaidro, ka mandala ir svarīga tantriskā budisma sastāvdaļa. Mandalas tibetiešiem ir svētas un ar lielu simbolisko nozīme. Vēsturiski liels skaits mandalu ir saistīts ar tantriskajām praksēm, kurās adepti pa tiešo no skolotāja saņēma slepenās mācības. Mūsdienās šis slepenības plīvurs vairumā gadījumu ir zudis, rezultātā radot lavīnveidīgu daudzumu ar kļūdainiem un spekulatīviem mandalas skaidrojumiem un praksēm Rietumos. XIV Dalailama aicina visus mandalas interesentus izmantot autentiskus avotus, lai izvairītos no pārpratumiem un kļūdām saistībā ar mandalām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mandala Tibetas budismā un Junga psiholoģijā: salīdzinošā analīze 
* Tucci, Giuseppe. The Theory and Practice of the Mandala. New York: Dover Publications, Inc., 2001.
* Mandalas apslēptā nozīme 
* Mandalu zīmēšana palīdz bērniem nomierināties