open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antropometrija

**Antropometrija** ir viena no antropoloģijas pētījumu pamatmetodēm, kura saistīta ar dažādiem cilvēka auguma un ķermeņa proporciju mērījumiem, to izmanto medicīnā, īpaši jautājumos par cilvēka fizisko attīstību un konstitucionālajām īpatnībām.

Antropometriskajos pētījumos nosaka ķermeņa garumu, masu, krūšu apkārtmēru, muskulatūras attīstību un zemādas tauku slāni, mēra arī galvaskausu, locekļus, atsevišķus ķermeņa segmentus. Antropometrija ietver arī funkcionālus rādītājus – muskuļu spēku, plaušu tilpumu. 

Antropometrijā izšķir galvenos un papildus antropometriskos rādītājus. Pie galvenajiem antropopmetriskajiem rādītājiem pieder ķermeņa masa, gareniskie izmēri, diametri, apkārtmēri. Pie papildu antropometriskajiem rādītājiem pieder ādas un tauku krokas biezums, plaušu dzīvības tilpums, muskuļu spēks.

Lai pareizi novērtētu antropometriskos datus, jāņem vērā sportista individuālais raksturojums un iegūtie skaitļi jāsalīdzina ar vispārpieņemtajām normām jeb standartiem [d]. objektīvu un informatīvu rezultātu iegūšanai antropometrijā, stingri jāievēro mērījumu metodika, jāizmanto kvalitatīvi un pārbaudīti mērinstrumenti, kā arī jāievēro zināmi priekšnoteikumi – telpai, kurā izdara pārbaudi, jābūt siltai (18–20 ºC) un labi apgaismotai, pārbaudāmajam ir jāizģērbjas, paliekot peldbiksēs (sievietēm – divdaļīgā peldkostīmā), mērījumu izdara, stāvot brīvi, nesasprindzinoties, ierastajā stājā. Antropometriju vēlams veikt no rīta, jo gara auguma sportistiem dienas laikā ķermeņa garums var samazināties par 2–4 cm.
Vecmokas

**Vecmokas** ir ciems Tukuma novada Tumes pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļdaļā pie autoceļa V1442  no pagasta centra Tumes,  no novada domes Tukumā un  no Rīgas. Šeit atrodas 1,5 km gara liepu aleja (gatve), kopumā ciemā ir 3 alejas (liepu un kļavu) ar kopējo garumu 1,9 km. Vecmoku aleju komplekss ir īpaši aizsargājamo dabas teritoriju sastāvā esošs dabas piemineklis. Vecmoku pilskalns ir valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojās ap bijušās Vecmoku muižas (*Alt-Mocken*) centru. Muiža vēstures avotos kā Moku muiža *(Mowken Hof)* pirmoreiz minēta 1460. gadā kā Livonijas ordeņa īpašums. 

No 1536. līdz 1838. gadam muiža piederēja fon der Brigeniem (*Brüggen*), pēc tam līdz 1924. vai 1939. gadam fon Elzeniem (*Oelsen*). Uzskata, ka ap 1838. gadu celto neoklasicisma stila muižas kungu māju bija projektējis arhitekts Severins Jensens. Vācu okupācijas laikā 1942. gadā  muižas ēkās bija ierīkota koncentrācijas nometne ebrejiem, Vecmoku mežā ir masu kapi. 
Sarkanās armijas uzbrukuma laikā 1944. gadā muižas kungu māja nodega. Līdz 1949. gadam Vecmokās atradās Vecmoku pagasta valde. 

## Novadnieki
* Kārlis Ķezbers, rakstnieks  
* Vestards Šimkus, pianists.

## Atsauces
Džeremijs Bentams

**Džeremijs Bentams** (angļu*: Jeremy Bentham*; dzimis , miris ) bija angļu filozofs un jurists, kas sludināja un atbalstīja dažādas sociālās reformas. Viņš ir viens no mūsdienu utilitārisma filozofijas aizsācējiem.

Bentams aizstāvēja individuālo un ekonomisko brīvību un vārda brīvību. Bentams uzskatīja, ka baznīcai jābūt atdalītai no valsts, ka ikvienam jābūt tiesībām uz laulības šķiršanu, ka sievietēm ir jābūt tādām pašām tiesībām kā vīriešiem un ka homoseksualitāte jādekriminalizē. Bentams atbalstīja verdzības un nāvessoda atcelšanu, nosodīja bērnu fizisku sodīšanu un vēlākajos dzīves gados pauda idejas par dzīvnieku tiesībām un spēju just kā izšķirīgu kritēriju jautājumā par dzīvnieku ētisko statusu.

Lai gan Bentams atzina, ka prioritātei jābūt indivīda, nevis valsts tiesībām, viņš noraidīja idejas par dabisko lietu kārtību, nosaucot to par "bezjēdzību uz koka kājām".

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Bentham Index''  — bibliogrāfiskie avoti
Daugavpils kauja

**Daugavpils kauja** var būt apzīmējums šādām kaujām:

* Kauja pie Dinaburgas pils (ap 1275) — notika Lietuvas-Livonijas kara (1262—1282) laikā,
* Daugavpils kauja (1666) — Krievu-poļu kara laika poļu—lietuviešu neveiksmīgs mēģinājums ieņemt Daugavpili,
* Daugavpils cietokšņa aizstāvēšana 1812. gadā — 1812. gada kara kaujas pie Dinaburgas cietokšņa pret Napoleona karaspēku,
* Kaujas pie Daugavpils (1915) — Pirmā pasaules kara kaujas 1915. gada septembrī un oktobrī uz dienvidiem un rietumiem no Daugavpils,
* Kaujas pie Daugavpils (1919) — Poļu—padomju kara kaujas 1919. gada augustā un septembrī,
* Kaujas pie Daugavpils (1920) — Latvijas un Polijas armiju kopīga uzbrukuma operācija Latvijas brīvības cīņu laikā ar mērķi ieņemt Daugavpili un aizsākt Latgales atbrīvošanas militāro kampaņu 1920. gada janvārī,
* Kauja par Daugavpili (1944) — 1944. gada 27. jūlija kauja Otrā pasaules kara Austrumu frontē.
Usma

**Usma** ir ciems Ventspils novada Usmas pagastā, pagasta centrs. Ciems izvietojies Usmas ezera ziemeļrietumu krastā  no novada domes Ventspilī un  no Rīgas.

Vēstures avotos Usmas vārds pirmoreiz minēts 1253. gadā Kurzemes bīskapijas un Livonijas ordeņa Kurzemes sadalīšanas aktā. 18. gadsimtā Usmā pastāvējusi kroņa muiža *(Usmaiten)* ar zemnieku sētām. Mūsdienu apdzīvotā vieta izaugusi padomju gados kā kolhoza «Usma» ciemats. Usmā atrodas pagasta pārvalde, kultūras nams, bibliotēka, feldšerpunkts, veikals, pasts, vairāki viesu nami, luterāņu baznīca. Usmas Elku liepa ir valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis. Usmas pamatskola slēgta 2009. gadā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Sīklesciems

**Sīklesciems** (agrāk **Sikle**) ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Nīcas pagastā. Izvietojusies pie autoceļa A11  no pagasta centra Nīcas,  no novada centra Grobiņas un 240 km no Rīgas.

## Atsauces
El Sueño de Morfeo

***El Sueño de Morfeo*** ir 2002. gadā izveidota spāņu poproka un tautas mūzika grupa.

*El Sueño de Morfeo* pārstāvēja Spāniju 2013. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Zviedrijas pilsētā Malmē. Eirovīzijas finālā viņi ar 8 punktiem ierindojās 25. vietā. Grupa sastāvā ietilpst Dāvids Feito Rodrigezs, Huans Luiss Suaress Garido un Rakels del Rosario Masiass.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* 2005 - *El Sueño de Morfeo*
* 2007 - *Nos vemos en el camino*
* 2009 - *Cosas que nos hacen sentir bien*

### Singli
* 2005 - *Nunca volverá*
* 2005 - *Ojos de cielo*
* 2005 - *Okupa de tu corazón*
* 2006 - *Esta Soy Yo*
* 2006 - *Tómate la vida*
* 2007 - *Para toda la vida*
* 2007 - *Demasiado tarde*
* 2008 - *Chocar* (ar Nek)
* 2008 - *Nada es suficiente*
* 2009 - *Si no estás*
* 2009 - *No se donde voy*
* 2010 - *Gente*
* 2010 - *Ven*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājas lapa
Alesandro Ballans

**Alesandro Ballans** (; dzimis  Kastelfranko Veneto, Veneto) ir profesionāls Itālijas šosejas riteņbraucējs, kurš pārstāv *[[UCI WorldTour]]* komandu **', bijušais pasaules čempions grupas braucienā. Ballans tiek uzskatīts par spēcīgu [[klasiskās riteņbraukšanas sacensības|pavasara klasiku]] braucēju. Viņa iesauka ''Bontempino'', ir pamazināmā forma, atsaucoties uz [[Gvido Bontempi]], ar kuru Ballanam ir ārēja līdzība.

Ballans par profesionāli kļuva 2004. gadā **' komandā. Lai arī viņam bija cienījama amatieru karjera, Ballans nebija pieprasīts no profesionālo komandu puses un pirmo kontraktu izdevās noslēgt tikai ar pazīšanos. Savā pirmajā sezonā Ballans darbojās kā komandas līderu Romāna Vainšteina un Džanlukas Bortolami  *[[gregari]]*.

## Apsūdzības dopinga lietošanā
Ballans ir viens no 27 cilvēkiem, kuri ir norādīti izmeklēšanas materiālos Mantovas dopinga izmeklēšanā. 2010. gadā, kad par to tika paziņots, viņa pārstāvētā komanda ** viņu uz laiku atskaitīja no aktīvās komandas. Vēlāk viņu komanda attaisnoja un 2010. gada 28. maijā viņš atkal piedalījās sacensībās. 2013. gada novembrī tika ziņots, ka CONI vēlas piespriest Ballanam 2 diskvalifikāciju par WADA 2.2 noteikumu punktu pārkāpumu. 2014. gada 17. janvārī šī diskvalifikācija tika piespriesta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 

* Komandas profils 
* Eurosport profils
Pitaija

[thumb|250px|''[Hylocereus undatus* pitaijas [[Ķīnas Republika|Taivānas]] tirgu starp [[banāns|banāniem]] un [[cukurābols|cukurāboliem]]]]
*'Pitaija** (no [[tainu valoda|tainu]]: ''pitahaya'' — 'zvīņainais auglis') jeb **pūķa auglis*' (no ) ir [[auglis]], ko iegūst no vairāku sugu [[kaktuss|kaktusiem]], galvenokārt no *Hylocereus* un *Stenocereus* ģintīm. Pitaiju augļi aug brīvā dabā [[Centrālamerika|Centrālamerikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], bet to plaši kultivē [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]]. Pitaiju garša tiek raksturota kā ļoti maiga, [[kivi (auglis)|kivi]] vai [[melone]]i līdzīga un viegli salda. Augļi parasti sver no 150 līdz 600 gramiem.

== Paveidi ==
Ir trīs pitaiju paveidi, kas visi ir ar cietu, nedaudz lapainu apvalku:
* *Hylocereus undatus* pitaija ir ar sarkanu apvalku, bet baltu mīkstumu. Tā ir vispazīstamākā pitaijas suga.
* *Hylocereus costaricensis* pitaija ir ar sarkanu apvalku un sarkanu mīkstumu.
* *Hylocereus megalanthus* pitaija ir ar dzeltenu apvalku un baltu mīkstumu.

== Attēlu galerija ==
<center><gallery widths="120px" heights="90px" perrow="4">
Attēls:Pitaya cross section ed2.jpg|*Hylocereus undatus*
Attēls:Hylocereus polyrhizus.jpg|*Hylocereus costaricensis*
Attēls:Yellow pitaya.jpg|*Hylocereus megalanthus''
|Kultivēti pitaiju augi
Pūķis (nozīmju atdalīšana)

**Pūķis** var būt:

* Pūķis - ļaunuma iemiesojums slāvu tautu pasakās.
* Pūķis - mitoloģiska radība.
* Pūķis - atsaitē piesiets lidaparāts.
* Pūķis - zvaigznājs ziemeļu puslodē.
Rita Kukaine

**Rita Kukaine** (dzimusi  Sanktpēterburgā, mirusi  Rīgā) bija latviešu virusoloģe, Latvijas Zinātņu akadēmijas akadēmiķe, ilggadēja LZA Mikrobioloģijas institūta direktore. Rita Kukaine bija Latvijas Universitātes Goda doktore. Viņa bija arī pensionēto zinātnieku kluba "Emeritus" valdes priekšsēdētāja.

## Dzīvesgājums
Dzimusi Petrogradā 1922. gada 9. novembrī latviešu sarkanā strēlnieka Aleksandra Kukaiņa ģimenē. 1946. gadā viņa pabeidza studijas Latvijas Valsts universitātes Medicīnas fakultāti un ieguva ārsta specialitāti. No 1947. līdz 1950. gadam studēja aspirantūrā Medicīnas fakultātē. 1948. gadā iestājās PSKP. No 1950. līdz 1952. gadam strādāja par zinātnisko līdzstrādnieci Latvijas Traumatoloģijas un Ortopēdijas institūtā. No 1952. līdz 1962. gadam bija LPSR ZA Mikrobioloģijas institūta direktora vietniece. 1961. gadā Rīgas Medicīnas institūtā aizstāvēja doktora disertāciju par poliomielīta jeb bērnu triekas novēršanu Latvijā. 1962. gadā kļuva par Mikrobioloģijas institūta direktori, 1968. gadā par profesori. Par līdzdalību programmas "Revertāze" izstrādāšanā 1979. gadā tika apbalvota ar PSRS Valsts prēmiju. Saņēma arī A. Kirhenšteina prēmiju 1973. gadā.

1980. gadu vidū viņa tika ievēlēta par PSRS Augstākās padomes tautas deputāti. 
Atmodas kustības laikā 1989. gadā bija iekļauta izolējamo inteliģences pārstāvju sarakstā. 
Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā no 1989. gada līdz 1991. gadam PSRS Augstākajā padomē pārstāvēja Latvijas Tautas fronti. 2010. gada 4. maijā kļuva par Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieci.

Mirusi 2011. gada 29. janvārī Rīgā (kremēta 4. februārī).

## Zinātniskā darbība
Viens no profesores Kukaines zinātniskās darbības virzieniem bija poliomielīta virusoloģijas un imunoloģijas pētījumi, pretpoliomielīta imunitātes veidošana, nonāvētās un dzīvās pretpolimielīta vakcīnas efektivitātes pētījumi un praktisko pasākumu sistēma vakcīnas ieviešanai Latvijā pret poliomielītu.

Mikrobioloģijas institūta pētījumi parādīja to, ka masveidīga iedzīvotāju vakcinācija radīja kolektīvu imunitāti pret poliomielītu un līdz ar to poliomielīta vīrusu izplatība Latvijā iedzīvotāju vidū ir beigusies.

Laika posmā no 1969.gada līdz 1980.gadam zinātniece pētījusi arī govju leikozes virusālo etioloģiju, endogēnos retrovīrusus, to raksturojumu un nozīmi patoloģijā. Viņa tika iedibinājusi jaunu virzienu molekulārajā bioloģijā - vīrusu molekulārā bioloģija.

Savas dzīves laikā viņa ir sarakstījusi 579 publikācijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zinātnes Vēstnesis
* Ritas Kukaines politiskā darbība 1988. - 1991. gados
Ansis Daumanis

**Ansis Daumanis** (, , 1885—1920) bija padomju sabiedriskais un militārais darbinieks. Narvas pilsētas galva. Pēc Oktobra revolūcijas lielinieku partijas darbinieks (pseidonīms **Puika**) un Sarkanās armijas 10. divīzijas un 16. armijas komandieris. Daugavpils cietokšņa komandants (1919).

## Dzīves gājums
Dzimis 1885. gada 8. decembrī (26. novembrī) Rīgas apriņķa Dreiliņu pagasta zemnieka Ernesta Daumaņa ģimenē. Mācījās Pleskavas pamatskolā, 1905. gada revolūcijas laikā organizēja Rīgas fabriku streikus, pēc Pleskavas mērnieku skolas beigšanas 1907. gadā sāka strādāt par mērnieku Viļņas guberņā. Karadienestā Varšavā (1907—1911).

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1914. gadā Daumani iesauca Krievijas Impērijas armijā, kur viņš uzdienējās līdz bataljona komandiera pakāpei. Pēc Februāra revolūcijas bija Narvas pilsētas galva, pēc tam Narvas padomes priekšsēdētājs. 1917. gada 29. (16.) novembrī Krievijas Republikas Tautas Komisāru padome (TKP) pēc viņa lūguma pieņēma lēmumu par Narvas atdalīšanu no Pēterburgas guberņas Jamburgas apriņķa un pievienošanu Autonomajai Igaunijas guberņai. Pēc tam, kad Narvu 1918. gada martā okupēja Vācijas karaspēks, Daumanis organizēja partizānu vienību Narvas—Jamburgas rajonā, vēlāk bija Sarkanās gvardes pulka (*Нарвский полк Красной гвардии*) komandieris un Sarkanās armijas 6. divīzijas komisārs.

Pēc Sarkanās armijas iebrukuma Latvijā 1919. gada sākumā Ansis Daumanis bija Padomju Latvijas armijas Revolucionārās kara padomes loceklis un Kurzemes karaspēka grupas pavēlnieks. No 1919. gada 17. jūnija līdz 8. augustam bija Latviešu sarkano strēlnieku divīzijas 2. brigādes komandieris. Pēc Padomju Latvijas armijas likvidēšanas Daumanis no 1919. gada 15. oktobra bija Krievijas PFSR 16. armijas revolucionārās padomes loceklis.

Poļu—padomju kara laikā bija 10. divīzijas komandieris, kritis kaujā pie Brestļitovskas (Brestas) 1920. gada 1. augustā, apbedīts Minskā.

Viņa vecākais brālis bija Jānis Daumanis (segvārds Juris Gavēnis), 1905. gada revolūcijas kaujinieks un lielinieku partijas darbinieks.

## Atsauces
Aleksandra Fjodorovna (Nikolaja I sieva)

**Aleksandra Fjodorovna** (), līdz laulībām **Prūsijas Šarlote** (); dzimusi , mirusi ) bija Krievijas Impērijas ķeizariene-konsorte no 1825. gada līdz vīra, ķeizara Nikolaja I, nāvei 1855. gadā. Prūsijas karaļa Frīdriha Vilhelma III meita, Krievijas Impērijas ķeizara Aleksandra II māte.

## Dzīvesgājums
Dzimusi Berlīnē kā Prūsijas princese Šarlote. Tā kā Napoleona karu laikā galvaspilsētu Berlīni bija ieņēmis Napoleona karaspēks, Šarlotes bērnība pagāja Mēmelē, kas tolaik bija galma pilsēta. 1814. gadā Berlīnē ieradās Krievijas lielkņazs Nikolajs Pavlovičs (nākamais Nikolajs I) un Šarlote tika saderināta ar lielkņazu.  1817. gada jūnijā Šarlote ieradās Sanktpēterburgā, pārgāja pareizticībā, pieņemdama Aleksandras Fjodorovnas vārdu, un 13. jūlijā notika kāzas. 1818. gada 29. aprīlī piedzima nākamais imperators Aleksandrs II. Lai iemācītos krievu valodu un vietējās tradīcijas, par Aleksandras Fjodorovnas skolotāju tika nozīmēts dzejnieks Vasilijs Žukovskis. Tā kā imperatora ģimenes valoda bija vācu, bet rakstu valoda — franču, Aleksandra Fjodorovna tā arī nekad labi neiemācījās runāt krieviski.

1825. gada decembrī līdz ar vīra Nikolaja I valdīšanas sākumu, Aleksandra Fjodorovna kļuva par Krievijas ķeizarieni. Atbalstīja savu vīru, neiesaistīdamās politikā. Būdama vājas veselības, vairākkārt apmeklēja kūrortus. Pēc vīra nāves 1855. gadā apmetās Aleksandra pilī Carskoje Selo, kur arī mira 1860. gadā.

## Ārējās saites
Aleksandra Fjodorovna

**Aleksandra Fjodorovna** () var būt:

*Aleksandra Fjodorovna (Nikolaja I sieva) (Prūsijas Šarlote, 1798—1860) - Krievijas imperatora Nikolaja I sieva
*Aleksandra Fjodorovna (Nikolaja II sieva) (Hesenes Alise, 1872—1918) - Krievijas imperatora Nikolaja II sieva
Jonišķu rajona pašvaldība

**Jonišķu rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Atrodas Šauļu apriņķī, vēsturiskajā Žemaitijas novada daļā, kas līdz 13. gadsimta beigām ietilpa Zemgalē, bet 1422. gada Melnas līguma noslēgšanas nokļuva Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā. Tā robežojas ar Pakrojas rajona, Šauļu rajona un Akmenes rajona pašvaldībām, kā arī Latviju.

## Seņūnijas

## Atsauces

## Ārējās saites
751. gads

**751. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās piektdienā.

## Notikumi

* Franku augstmaņi ievēl Pipinu Īso par Franku karali Pipinu III, Merovingu dinastiju nomaina Karolingu dinastija.
* Lombardu karalis Aistulfs sagrābj Ravennu un Romanju.
* Arābu armijas netālu no Samarkandas sakauj Ķīnas Tan dinastijas karaspēku.

## Dzimuši
* Karlomans I (Pippina III dēls), Franku karalis (miris 771.)

## Miruši
* Hilderiks III , Merovingu dinastijas Franku karalis, kuru no troņa gāž Pipins Īsais
Mežāre

**Mežāre**  ir ciems Jēkabpils novada Mežāres pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pie autoceļa A12 un Krustpils—Rēzeknes dzelzceļa  no novada domes Jēkabpilī un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izaugusi padomju gados teritorijā starp veco Mežāri (Vecmežāri) un Mežāres staciju, kādreizēja *Druvnieku* un *Rozessala* ciemos territorijā  kā padomju saimniecības «Mežāre» ciemats. Mežārē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, pasts, feldšeru un vecmāšu punkts, veikals.

1897. gadā luteraņu ciemā bija 4 sētas ar 61 cilvēku.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Dienvidsudānas futbola izlase

**Dienvidsudānas futbola izlase** ir futbola komanda, kas pārstāv Dienvidsudānu starptautiskās sacensībās. Šobrīd tā ir jaunākā Āfrikas Futbola Konfederācijas dalībniece.

## Vēsture
Pirmo neoficiālo maču Dienvidsudānas futbola izlase aizvadīja  pret Kenijas premjerlīgas klubu *Tusker F.C.*, lai gan sākotnēji bija plānots, ka mačs būs pret Kenijas futbola izlasi. Mačs beidzās ar Dienvidsudānas zaudējumu 1-3. 2011. gadā Dienvidsudānas futbola izlase vēl aizvadīja maču pret Ugandas premjerlīgas klubu *SC Villa*, kas beidzās ar neizšķirtu 1-1.

Pirmo oficiālo maču Dienvidsudānas futbola izlase aizvadīja  pret Ugandas futbola izlasi. Tas beidzās ar neizšķirtu 2-2. Dienvidsudānas izlases labā šajā mačā vārtus guva Džeimss Moga un Ričards Džastins. Pēc šī mača Dienvidsudāna iekļuva FIFA rangā iegūstot 199. vietu.

Pirmais turnīrs, ko aizvadīja Dienvidsudānas izlase bija 2012. gada CECAFA kauss. Dienvidsudāna palika pēdējā savā grupā zaudējot Etiopijai, Kenijai un mājniekiem Ugandai, trijās spēlēs negūstot nevienus vārtus, bet ielaižot septiņus.

2015. gada Āfrikas Nāciju kausa kvalifikācijā Dienvidsudāna ar tehnisko uzvaru uzveica Eritreju, kas izstājās, bet otrajā kārtā piedzīvojot zaudējumu divu spēļu summā ar 0-5 pret Mozambiku, tādējādi nekvalificējoties finālturnīram.

## Sasniegumi
### Pasaules čempionātos
* 1930-2014 - *Nepiedalījās*
* 2018 - *Nekvalificējās*
* 2022 - *Nekvalificējās*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*

### Āfrikas Nāciju kausā
* 1957-2013 - *Nepiedalījās*
* 2015-2017 - *Nekvalificējās*
* 2019-2023 - *Nekvalificējās*

## Sastāvs
Dienvidsudānas futbola izlases sastāvs uz 2012. gada CECAFA kausu

|-
! colspan="9" style="background:#b0d3fb; text-align:left;"|
|- style="background:#dfedfd;"

|-
! colspan="9" style="background:#b0d3fb; text-align:left;"|
|- style="background:#dfedfd;"

|-
! colspan="9" style="background:#b0d3fb; text-align:left;"|
|- style="background:#dfedfd;"

## Treneri
*  Malešs Soro (2011–2012)
*  Zorans Džordževičs (2012–2013)
*  Ismails Balanga (2013–14)
*  Salji Lolaku Semjuels (2014)
*  Lī Sundža (2014–15)
*  Leo Adrā (2016)
*  Džozefs Malešs (2016)
*  Elija Vako (2017)
*  Bilals Fēlikss Komojandži (2017–2018)
*  Ačene Ait-Abdelmaleks (2018)
*  *[[Ramsijs Sebits]]* (2018)
*  Kiprians Besongs Ašu (2019–2021)
*  Stefano Kazins (2021–pašlaik)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Official South Sudan FA website
* South Sudan at CAF
* South Sudan FIFA
* South Sudan&nbsp;– List of International Matches
Aļona Lanska

**Aļona Lanska** (, ; dzimusi ) ir baltkrievu popdziedātaja. Pārstāvēs Baltkrieviju 2013. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Malmē, Zviedrijā.

 Aļona Lanska uzvarēja Baltkrievijas nacionalajā atlasē Eirovīzijai, gūstot augstāko novērtējumu gan no skatītājiem, gan žūrijas balsojumā, un pārstāvēja Baltkrieviju 2013. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Zviedrijas pilsētā Malmē ar dziesmu *[[Solayoh]]*. Eirovīzijas finālā viņa ar 48 punktiem ierindojās 16. vietā.

## Diskogrāfija
* 2009 — *Everybody Get Up*
* 2010 — *Life is Ok!*
* 2011 — *Небо знает*
* 2012 — *All my life*
* 2012 — *[[Rhythm of Love]]*
* 2013 — *Solahoy*

## Atsauces
Peļveidīgie

**Peļveidīgie** (*Myomorpha*) ir viena no grauzēju kārtas (*Rodentia*) apakškārtām, kas apvieno peles, žurkas, kāmjus, lemingus un strupastes. Tā ir ļoti liela apakškārta, kurā ir vairāk nekā 1500 sugas, kas ir gandrīz ceturtā daļa no visām zīdītāju sugām. Tās ir sastopamas visā pasaulē, gandrīz visos kontinentos, izņemot Antarktīdu. 

Peļveidīgo apakškārta tiek dalīta divās virsdzimtās: lēcējpeļu virsdzimtā (*Dipodoidea*) un peļu virsdzimtā (*Muroidea*). Lēcējpeļu virsdzimtā ir tikai viena dzimta — lēcējpeļu dzimta (*Dipodidae*), uzsverot lielo atšķirību no pārējiem peļveidīgajiem. Peļu virsdzimtā ir visi pārējie peļveidīgie.

## Latvijā
Latvijā sastopamas 12 peļveidīgo apakškārtas sugas: meža klaidoņpele (*Apodemus sylvaticus*), svītrainā klaidoņpele (*Apodemus agrarius*), dzeltenkakla klaidoņpele (*Apodemus flavicollis*), mazā meža klaidoņpele (*Apodemus uralensis*), pundurpele (*Micromys minutus*), mājas pele (*Mus musculus*), pelēkā žurka (*Rattus norvegicus*), melnā žurka (*Rattus rattus*),  ūdensstrupaste (*Arvicola amphibius*), rūsganā mežstrupaste (*Myodes glareolus*), ondatra (*Ondatra zibethicus*) un meža sicista (*Sicista betulina*).

## Kopīgās īpašības
Peļveidīgajiem grauzējiem ir kopīga žokļu anatomija un zobu struktūra. Tiem ir labi attīstīti košļāšanas muskuļi (), kas piemēroti graušanai. Mediālais košļāšanas muskulis iet caur acs dobumu. Šī ir unikāla īpašība, kas nepiemīt citiem zīdītājiem. Peļveidīgie dzīvnieki visbiežāk ir aktīvi nakts laikā un tie pārtiek no graudiem. 

## Sistemātika
***Peļveidīgo apakškārta** (*Myomorpha*)
**Lēcējpeļu virsdzimta (*Dipodoidea*)
***
**Peļu virsdzimta (*Muroidea*)
***
***
***
***
***
***

## Atsauces
Peļu virsdzimta

**Peļu virsdzimta** (*Muroidea*) ir viena no grauzēju kārtas (*Rodentia*) virsdzimtām, kas pieder peļveidīgo apakškārtai (*Myomorpha*). Tā apvieno peles, žurkas, kāmjus, lemingus un strupastes. Šie zīdītāji ir sastopami gandrīz visos kontinentos, izņemot Antarktīdu. Peļveidīgo apakškārta tiek dalīta 6 dzimtās, kas apvieno vairāk nekā 1500 sugas.

## Latvijā
Latvijā sastopamas 11 peļu virsdzimtas sugas: meža klaidoņpele (*Apodemus sylvaticus*), svītrainā klaidoņpele (*Apodemus agrarius*), dzeltenkakla klaidoņpele (*Apodemus flavicollis*), mazā meža klaidoņpele (*Apodemus uralensis*), pundurpele (*Micromys minutus*), mājas pele (*Mus musculus*), pelēkā žurka (*Rattus norvegicus*), melnā žurka (*Rattus rattus*),  ūdensstrupaste (*Arvicola amphibius*), rūsganā mežstrupaste (*Myodes glareolus*) un ondatra (*Ondatra zibethicus*).

## Sistemātika
*Peļu virsdzimta (*Muroidea*)
**
**
***Āfrikas klinšu peļu apakšdzimta (*Petromyscinae*)
***Āfrikas somaino žurku apakšdzimta (*Cricetomyinae*)
***Baltastes žurku apakšdzimta (*Mystromyinae*)
***Kāpelējošo peļu apakšdzimta (*Dendromurinae*)
***Madagaskaras peļu apakšdzimta (*Nesomyinae*)
***Purva peļu apakšdzimta (*Delanymyinae*)
**
**
***Amerikas kāpelējošo žurku apakšdzimta (*Tylomyinae*)
***Amerikas meža žurku apakšdzimta (*Neotominae*)
***Kāmju apakšdzimta (*Cricetinae*)
***Kokvilnas žurku apakšdzimta (*Sigmodontinae*)
***Strupastu apakšdzimta (*Arvicolinae*)
**
***Bambusa žurku apakšdzimta (*Rhizomyinae*)
***Kurmjžurku apakšdzimta (*Spalacinae*)
***Zokoru apakšdzimta (*Myospalacinae*)
**
***Adatpeļu apakšdzimta (*Deomyinae*)
***Garspalvu žurku apakšdzimta (*Lophiomyinae*)
***Smilšu peļu apakšdzimta (*Gerbillinae*)
***Togo peļu apakšdzimta (*Leimacomyinae*)
***Vecās pasaules peļu apakšdzimta (*Murinae*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Muroidea 
*ADW: Muroidea
Sojuz TMA-07M

**Sojuz TMA-07M** () bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). 
*Sojuz TMA-07M* palaists orbītā 2012. gada decembrī.

## Apkalpes
Kuģa *Sojuz TMA-07M* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe:
* Fjodors Jurčihins (*Фёдор Николаевич Юрчихин*), komandieris 
* Luka Parmitano (*Luca Parmitano*), lidojuma inženieris, ESA, 
* Karena Nīberga, (*Karen L. Nyberg*), lidojuma inženieris, NASA, 

## Lidojuma gaita
Starts notika  12:12:36 UTC ar nesējraķeti Sojuz-FG no Baikonuras kosmodroma 1. starta laukuma 5. palaišanas iekārtas.

Ar SKS kosmosa kuģis saslēdzās 21. decembrī 14:09 UTC pie Rassvet moduļa. Tuvošanās un saslēgšanās operācijas notika automātiskā režīmā.

No stacijas *Sojuz TMA-07M* atvienojās  23:08 UTC.
Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 14. maijā 02:31 UTC. Lidojuma ilgums — 145 dienas 14 stundas 18 minūtes.

## Ārējās saites

* ''Sojuz TMA-07M'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Cidonija

**Cidonija** var būt:
* parastā cidonija jeb aiva — **cidoniju ģints** koks ar lieliem un cietiem augļiem,
* krūmcidonijas — ģints, kas sastāv no krūmiem ar maziem un skābiem augļiem.
Pirkuļi

**Pirkuļi** ir apdzīvota vieta Kurzemes galējos dienvidrietumos, Dienvidkurzemes novada Rucavas pagasta dienvidos.

## Ārējās saites
*LĢIA vietvārdu datubāze
Ēriku dzimta

**Ēriku dzimta** (*Ericaceae*) ir ziedaugu dzimta, kuras pārstāvji visbiežāk aug skābās un neauglīgās augsnēs. Ēriku dzimta ir liela ziedaugu dzimta un sastāv no aptuveni 4000 sugām, kas sadalītas 126 ģintīs.

Ēriku dzimtas pazīstamākās augu ģintis un sugas ir dzērvenes, mellenes, zilenes, acālijas, rododendri, ērikas, virši.

Augi ir ar aktinomorfiem, kātainiem divdzimumu, retāk – viendzimuma ziediem, ar augšēju vai apakšēju sēklotni un divām seglapām. Zieda vainagu un kausu parasti veido 3–8 saaugušas vainaglapas un 4–5 kauslapas. Ziedi var būt vientuļi vai sakārtoti ķekaros. Parasti vienmājas, retāk – divmāju. Lapas vienkāršas, veselas, parasti – kātainas un ādainas, ar plūksnainu dzīslojumu. Biežāk izkārtotas pamīšus, retāk – pretēji vai mieturos, bez pielapēm. Lapu forma var būt no lineāras un izliektas līdz platai un plakanai. Auglis – pogaļa, kaulenis vai oga. Sēklas ir mazas, barības vielas tajās uzkrājas endospermā, galvenokārt tie ir lipīdi.

Gandrīz visi ēriku dzimtas augi ir acidofili - skābā vidē augoši un tādēļ spēj augt ar slāpekli nabadzīgās purvainās vai smilšainās augsnēs, jo tiem raksturīga endotrofiska erikoīdā mikoriza un trūkstošās barības vielas tiem piegādā šādā vidē augošas mikorizas sēnes.

## Ģintis
Latvijā ir sastopamas šādas ēriku dzimtas ģintis un sugas:

* Andromedas (*Andromeda*): Daudzlapu andromeda – *Andromeda polifolia*
* Dzērvenes (*Oxycoccus*): sīkā dzērvene – *Oxycoccus microcarpus,* lielā dzērvene – *Oxycoccus palustris*
* Kasandras (*Chamaedaphne*): Ārkausa kasandra – *Chamaedaphne calyculata*
* Mellenes (*Vaccinium*): Mellene – *Vaccinium myrtillus,* zilene – *Vaccinium uliginosum*, brūklene – *Vaccinium vitis-idaea*
* Miltenes (*Arctostaphylos*): Parastā miltene – *Arctostaphylos uva-ursi*
* Sārtenes (*Erica*): Grīņa sārtene – *Erica tetralix*
* Rododendri (*Rhododendron*): Tūbainais rododendrs (purva vaivariņš) – *Rhododendron tomentosum*
* Virši (*Calluna*): Sila virsis – *Calluna vulgaris*

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
**
Pauls Klē

**Pauls Klē** (; dzimis , miris ) bija Šveices gleznotājs. Klē darbiem ir raksturīgs ļoti individuāls stils, kurā var saskatīt ekspresionisma, *[[Bauhaus]]* un sirreālisma iezīmes. Viņš ir bijis arī orientālisma students. Klē bija jau no dzimšanas talantīgs zīmētājs, kurš eksperimentēja ar krāsu teoriju un to ļoti labi apguva. Viņa lekcijas *Schriften zur Form und Gestaltungslehre*, kas tika publicētas angļu valodā kā *[[Paul Klee Notebooks]]*, tiek uzskatītas par īpaši nozīmīgu modernās mākslas teorētisko darbu, kas tiek salīdzināts ar Leonardo da Vinči darba *[[A Treatise on Painting]]* nozīmību Renesanses periodam.

## Attēlu galerija

Attēls:Paul Klee My Room 1896.jpg|Mana istaba (1896)
Paul Klee Kamel in rhythmischer Baumlandschaft klein.jpg|Kamielis (ritmiskā ainavā ar kokiem) (1920)
Attēls:Tale à la Hoffmann, 1921 - Paul Klee, MET DT1768.jpg|*Tale à la Hoffmann* (1921)
Attēls:Red Balloon.JPG|Sarkanais balons (1922)


## Atsauces
Uļjanova (Sakstagala pagasts)

**Uļjanova** (agrāk arī **Strautmala**, **Uljanauka**) ir ciems Rēzeknes novada Sakstagala pagastā, pagasta lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojies pagasta rietumdaļā pie Krustpils—Rēzeknes dzelzceļa netālu no autoceļa A12  no pagasta centra Sakstagala,  no novada domes Rēzeknē un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izaugusi padomju gados kā kolhoza «Mirnij» centrālais ciemats. Uļjanovā atrodas bērnudārzs «Skudriņa», feldšeru un vecmāšu punkts, Subinaites pasta nodaļa, veikals, vecticībnieku baznīca.

Uļjanovas vecticībnieku kopienas lūgšanu nams ir vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis.

1897. gadā ciemā bija 12 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
1953. gada Eiropas čempionāts basketbolā

**1953. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā]]** (*EuroBasket 1953*) bija 8. kontinenta čempionāts, kas norisinājās PSRS laika posmā no  līdz . Eiropas čempionātā piedalījās 17 Eiropas vīriešu basketbola valstsvienības. Uzvaru tajā izcīnīja PSRS izlase.

## Pirmā kārta

### A grupa

|}

### B grupa

|}

### C grupa

|}

### D grupa

|}

## Pirmā klasifikācijas kārta

### Pirmā grupa

|}

### Otrā grupa

|}

## Otrā klasifikācijas kārta
### 9.—12. vieta

### 13.—16. vieta

## Fināla kārta

|}

## Vietu sadalījums

|-
|||align=left|||10||10||0||685||364||+321||**20**
|-
|||align=left|||10||6||4||581||411||+170||**16**
|-
|||align=left|||10||6||4||590||525||+65||**16**
|-
|4||align=left|||10||7||3||589||439||+150||**17**
|-
|5||align=left|||11||7||4||416||468||–52||**18**
|-
|6||align=left|||11||6||5||552||540||+12||**17**
|-
|7||align=left|||10||3||7||509||521||–12||**13**
|-
|8||align=left|||10||4||6||494||551||–57||**14**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|9||align=left|||9||8||1||613||407||+206||**17**
|-
|10||align=left|||9||5||4||496||478||+18||**14**
|-
|11||align=left|||8||3||5||363||517||–154||**11**
|-
|12||align=left|||10||4||6||490||512||–22||**14**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|13||align=left|||9||6||3||547||471||+76||**15**
|-
|14||align=left|||8||3||5||412||476||–64||**11**
|-
|15||align=left|||10||2||8||530||590||–60||**12**
|-
|16||align=left|||8||0||8||271||635||–364||**8**
|-
|17||align=left|||7||0||7||252||485||–233||**7**
|}

## Ārējās saites
* ''FIBA Europe'' profils 
* ''Eurobasket'' profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
Sarusa metode

**Sarusa metode** lineārajā algebrā ir shēma, kura atvieglo 3&times;3 matricu determinanta un vektoriālo reizinājumu aprēķināšanu ar roku. Shēma palīdz pareizi sagrupēt reizināmos elementus un salikt pareizas aritmētiskas zīmes. Metode ir nosaukta franču matemātiķa Pjēra Frederika Sarusa vārdā. Lielākām matricām nekā 3&times;3 šī shēma nav izmantojama.

Pieņemsim, dota 3&times;3 matrica
:\mathbf{A} =
\begin{pmatrix}
a & b & c \\
d & e & f \\
g & h & i
\end{pmatrix}

Tās determinants veidojas no 6 grupām pa 3 reizinātājiem katrā. Visus šos elementus var viegli noteikt, izmantojot sekojošu shēmu:

Sarusa shēma

Šim nolūkam divas pirmās matricas kolonnas pieraksta blakus matricai no labās puses. Iegūtās 3&times;5 tabulas elementus savieno ar slīpām līnijām, kā tas ir parādīts shēmā. Uz melnajām līnijām uzvērto elementu reizinājumus ņem ar plusa zīmi, bet uz sarkanajām līnijām uzvērto - ar mīnusa zīmi. Šādi iegūst sekojošu determinanta formulu:
: \det(\mathbf{A}) = aei + bfg + cdh - gec - hfa - idb. 

## Izmantošana vektoriālajiem reizinājumiem

Tā kā vektoriālo reizinājumu var izteikt determinanta veidā, tā aprēķināšanai arī var izmantot Sarusa metodi. 
Pieņemsim, ir jāsareizina sekojoši vektori \mathbf{a} un \mathbf{b}:
:\mathbf{a} = a_1\mathbf{i} + a_2\mathbf{j} + a_3\mathbf{k}
:\mathbf{b} = b_1\mathbf{i} + b_2\mathbf{j} + b_3\mathbf{k}

Vektoriālais reizinājums tiek izteikts determinanta veidā:
:\mathbf{a}\times\mathbf{b}= \begin{vmatrix}
\mathbf{i} & \mathbf{j} & \mathbf{k} \\
a_1 & a_2 & a_3 \\
b_1 & b_2 & b_3 \\
\end{vmatrix}

Izmantojot augšminēto "uzvēršanas" shēmu:

:
\mathbf{a}\times\mathbf{b}= \mathbf{i}a_2b_3 + \mathbf{j}a_3b_1 + \mathbf{k}a_1b_2 - \mathbf{i}a_3b_2 - \mathbf{j}a_1b_3 - \mathbf{k}a_2b_1.
Karalienes Elizabetes Zeme

**Karalienes Elizabetes Zeme** () ir apgabals Britu Antarktiskās teritorijas dienvidos, Antarktīdā uz Austrumantarktīdas un Rietumantarktīdas robežas. Aizņem sektoru no Ronnes un Filhnera šelfa ledājiem ziemeļos līdz Dienvidpolam. Ziemeļaustrumos robežojas ar Kotsu Zemi, rietumos un ziemeļrietumos — ar Elsvērta Zemi un Mērijas Bērdas Zemi. Lielāko daļu teritorijas aizņem Polārais plato un Rietumantarktīdas ledus vairogs, bet teritorijas vidusdaļu — Pensakolas kalni.

Līdz tam vārdā nenosauktai 437 000 km² lielai Antarktīdas teritorijas daļai nosaukums tika piešķirts 2012. gada 18. decembrī, "kā pienācīga cieņa Viņas Majestātes valdīšanas dimanta jubilejas gadā". Nosaukumu piešķīra Britu Ārlietu ministrija, attiecinot to uz tās pārvaldījumā esošās Britu Antarktiskās teritorijas dienvidu daļu.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Princeses Elizabetes Zeme
Lauris Reiniks Ziemassvētkos

***Lauris Reiniks Ziemassvētkos*** ir latviešu dziedātāja un komponista Laura Reinika devītais studijas albums. Albums tika izdots . Šis ir mūziķa otrais Ziemassvētku albums. Albuma ierakstā piedalās arī Vidzemes kamerorķestris diriģenta Andra Veismaņa vadībā.

## Dziesmu saraksts
# *Tik balti* — 4:09
# *Dāvana* — 2:45
# *Zvaniņš skan* (piedaloties "Knīpas un Knauķi") — 2:54
# *Amerikā snieg* (piedaloties "Knīpas un Knauķi") — 3:53
# *Zvani un sveces* (piedaloties "Knīpas un Knauķi") — 4:14
# *Panis angelicus* (piedaloties Elīnai Šimus) — 3:41
# *Kokosrieksts* — 4:26
# *Nakts mani uzrunā* (piedaloties Yana Kay un Kažam) — 4:31
# *Ziemassvētku lūgšana* — 3:29
# *Nevar būt kā savādāk* (piedaloties Reiniku ģimenei) — 3:46
# *[[Klusa nakts, svēta nakts]]* — 4:35
# *Ziemassvētku laiks* — 3:45

;Papildu dziesmas
#  *Es brienu Intro* — 2:05
# *Es brienu* — 3:03

## Atsauces

## Ārējās saites
* Laura Reinika oficiālā mājaslapa /
Dekšāres

**Dekšāres** (; arī **Dekšores**, agrāk **Dekšori**, **Dekšeļi**) ir ciems Rēzeknes novada Dekšāres pagastā, pagasta centrs. Ciems izvietojies pagasta dienvidos Malmutas labajā krastā netālu no Krustpils—Rēzeknes dzelzceļa  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas.

Dekšārēs atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bibliotēka, feldšeru punkts, vasaras estrāde, veikals, pagasta muzejs.

## Iedzīvotāji
1897. gadā katoļu ciemā bija 15 sētas.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Ievērojamas personības
* Alberts Sprūdžs (1908—1944), latviešu rakstnieks

## Atsauces
Kriss Hedfīlds

**Kriss Hedfīlds** (*Chris Hadfield*, dzimis ) ir Kanādas kosmonauts, atvaļināts Karalisko Kanādas gaisa spēku pulkvedis, lidotājs.

Hedfīlda pirmais kosmiskais lidojums notika 1995. gada novembrī Space Shuttle misijā STS-74 uz Krievijas kosmosa staciju Mir, esot misijas speciālistam.

Otrais lidojums notika 2001. gada aprīlī montāžas misijā STS-100 uz Starptautisko kosmosa staciju. Hedfīlds veica divas iziešanas kosmosā.

Trešais Krisa Hedfīlda kosmiskais lidojums sākās 2012. gada decembrī, esot kosmosa kuģa Sojuz TMA-07M lidojuma inženierim. Viņš bija SKS 34. ekspedīcijas lidojuma inženieris un 35. ekspedīcijas komandieris. Uz zemi atgriezās 2013. gada maijā.

 Kriss Hedfīlds paziņoja, ka jūlijā atstās darbu CSA un atgriezīsies Kanādā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Krisa Hedfīlda biografija CSA lapā
* Krisa Hedfīlda biografija NASA lapā
Svētais Florians

**Svētais Florians** jeb **Lorhas Florians** (; miris ap 304. gadu) ir kristiešu svētais, sevišķi godāts Centrāleiropas katolisma tradīcijā. Austrijas un ugunsdzēsēju svētais aizbildnis. Esot bijis armijas komandieris romiešu Norikas provincē Diokletiāna vajāšanu laikā. Attiecies zvērēt uzticību romiešu dieviem, tāpēc pēc spīdzināšanas noslīcināts Ensas upē.

## Ārējās saites
Oriju valoda

**Oriju valoda** (ଓଡ଼ିଆ ଭାଷା, *oṛiā bhāṣā*) ir indoāriešu valoda, kura ir oficiālā valoda divos Indijas štatos — Orisā un Džhārkhandā. Daudzi šīs valodas pratēji ir sastopami arī Rietumbengāles, Čhatīsgarhas, Āndhras Pradēšas štatos. Tā ir atzīta par vienu no Indijas daudzajām valsts valodām. Kopējais oriju valodas pratēju skaits tiek lēsts ap 33 miljoniem. Tai ir arī sava rakstība — oriju alfabēts. Tā ir radniecīga valoda bengāļu un asamiešu valodām.
Ķelmes rajona pašvaldība

**Ķelmes rajona pašvaldība** () ir viena no Lietuvas pašvaldībām. Atrodas Šauļu apriņķī, vēsturiskajā Žemaitijas novadā. Tā robežojas ar Šauļu rajona, Radvilišķu rajona, Raseiņu rajona, Tauraģes rajona, Šilales rajona un Telšu rajona pašvaldībām.

## Seņūnijas

## Ārējās saites
Tībingene

**Tībingene** () ir pilsēta Vācijas dienvidos, Bādenes-Virtembergas federālajā zemē. Tā atrodas aptuveni 30 km uz dienvidiem no Štutgartes. 2011. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 89 tūkstoši cilvēku, no kuriem aptuveni viena trešdaļa ir studenti. Nozīmīgākā augstskola ir Tībingenes Universitāte, bet pilsētā atrodas arī Maksa Planka institūta filiāles.

## Atsauces

## Ārējās saites
1949. gada Eiropas čempionāts basketbolā

**1949. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā]]** (*EuroBasket 1949*) bija 6. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Ēģiptē laika posmā no  līdz . Eiropas čempionātā piedalījās 7 Eiropas vīriešu basketbola valstsvienības. Uzvaru tajā izcīnīja Ēģiptes izlase.

## Rezultāti

## Vietu sadalījums

|-
|||align=left|||6||6||0||346||216||+130||**12**
|-
|||align=left|||6||5||1||281||199||+82||**11**
|-
|||align=left|||6||4||2||269||241||+28||**10**
|-
|4||align=left|||6||3||3||247||256||–9||**9**
|-
|5||align=left|||6||2||4||174||255||–81||**8**
|-
|6||align=left|||6||1||5||219||287||–68||**7**
|-
|7||align=left|||6||0||6||183||265||–82||**6**
|}

## Ārējās saites
* ''FIBA Europe'' profils 
* ''Eurobasket'' profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
1947. gada Eiropas čempionāts basketbolā

**1947. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā]]** (*EuroBasket 1947*) bija 5. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Čehoslovākijā laika posmā no  līdz . Eiropas čempionātā piedalījās 14 Eiropas vīriešu basketbola valstsvienības. Uzvaru tajā izcīnīja PSRS izlase.

## Pirmā kārta
### A grupa

|}

### B grupa

|}

### C grupa

|}

### D grupa

|}

## Pusfināla kārta
### Pirmā grupa

|}

### Otrā grupa

|}

### Trešā grupa

|}

### Ceturtā grupa

|}

## Fināla kārta

## Vietu sadalījums

|-
|||align=left|||6||6||0||305||155||+150||**12**
|-
|||align=left|||7||6||1||361||216||+145||**13**
|-
|||align=left|||7||6||1||378||252||+126||**13**
|-
|4||align=left|||7||4||3||317||213||+104||**11**
|-
|5||align=left|||6||4||2||322||167||+155||**10**
|-
|6||align=left|||7||3||4||215||283||–68||**10**
|-
|7||align=left|||6||2||4||258||245||+13||**8**
|-
|8||align=left|||6||1||5||206||277||–71||**7**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|9||align=left|||6||3||3||267||203||+64||**9**
|-
|10||align=left|||6||3||3||288||254||+34||**9**
|-
|11||align=left|||6||2||4||203||282||–79||**8**
|-
|12||align=left|||5||1||4||119||306||–187||**6**
|-
|13||align=left|||5||2||3||193||198||–5||**7**
|-
|14||align=left|||6||0||6||104||485||–381||**6**
|}

## Ārējās saites
* ''FIBA Europe'' profils 
* ''Eurobasket'' profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
1946. gada Eiropas čempionāts basketbolā

**1946. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā]]** (*EuroBasket 1946*) bija 4. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Šveicē laika posmā no  līdz . Eiropas čempionātā piedalījās 10 Eiropas vīriešu basketbola valstsvienības. Uzvaru tajā izcīnīja Čehoslovākijas izlase.

## Pirmā kārta
### A grupa

|}

### B grupa

|}

### C grupa

|}

## Fināla kārta
### 1.—4. vieta

### 5.—6. vieta

### 7.—10. vieta

## Vietu sadalījums

|-
|||align=left|||4||4||0||134||110||+24||**8**
|-
|||align=left|||5||4||1||221||130||+91||**9**
|-
|||align=left|||5||3||2||179||144||+35||**8**
|-
|4||align=left|||4||2||2||169||104||+65||**6**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|5||align=left|||3||2||1||86||68||+18||**5**
|-
|6||align=left|||3||1||2||91||110||–19||**4**
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|7||align=left|||4||2||2||137||104||+33||**6**
|-
|8||align=left|||5||1||4||114||235||–121||**6**
|-
|9||align=left|||5||2||3||163||163||0||**7**
|-
|10||align=left|||4||0||4||87||213||–126||**4**
|}

## Ārējās saites
* ''FIBA Europe'' profils 
* ''Eurobasket'' profils 
* ''Linguasport'' profils 
* ''Todor66'' profils
Elpvads

thumbnail|220px|Elpvads ar bronhiem
**Elpvads** jeb **traheja** () ir elpošanas sistēmas cauruļveida orgāns, kura galvenā funkcija ir nogādāt gaisu no balsenes līdz plaušām, kur sadalās divos galvenajos bronhos. Traheju veido skrimšļaudi. Aiz elpvada atrodas barības vads. Cilvēka elpvada garums ir no 10 līdz 12&nbsp;cm, diametrā — no 2 līdz 2,5&nbsp;cm.

## Mikroskopiskā uzbūve
Elpvads nesaplok, jo sienas veido līdz 20 pakavveida hialīnie skrimšļi, kuri var arī pārkauloties. Skrimšļu mugurpusē saistaudi un gludo muskuļšūnu kūlīši veido sienu — *paries membranaceus*. Tā ir mīksta, var ieliekties.

Elpvada gļotāda ir gluda, to veido daudzrindu skropstainais epitēlijs, kurā izšķir skropstainās, bazālās šūnas, gļotšūnas un endokrīnās šūnas.
* Skropstainās šūnas ir cilindriskas, uz virsmas ap 250 skropstiņu. Skropstiņu kustības un straujas izelpas (atklepošana) veicina mikroorganismu izvadi kopā ar gļotām. Gļotām ir pretbakteriālas īpašības, jo to sastāvā ir lizocīms, interferons un imūnglobulīni.
* Endokrīnās šūnas izvietojas pa vienai, bazālajā daļā sekrēta graudiņi. Izdala peptīdu hormonus un biogēnos amīnus, regulējot muskuļu saraušanos un epitēlija barjerfunkciju.
* Bazālās šūnas ir ovālas vai trīsstūrveidīgas.
Zem epitēlija bazālās membrānas 25—40 μm biezs vāji krāsots slānis. To veido blīvi novietotie kolagēna šķiedru kūlīši. Šo slāni var uzskatīt par neparasti biezu un blīvu bazālās membrānas retikulāro plātnīti. Smēķētājiem ar hronisku klepu šis slānis ir īpaši biezs.

Zem tās ir gļotādas irdenie saistaudi (*lamina propria*) ar daudz limfocītiem, kur var atrast arī plazmocītus, eozinofilus un tuklās šūnas.

Zemgļotādas saistaudos atrodas asinsvadi, limfvadi un nervi. Zemgļotādas slānim raksturīgs liels daudzums serozo un mukozo dziedzeru.

Elpvada muskuļslānis veido *m. trachealis*, kura saraušanās izraisa zemgļotādas dziedzeru sekrēta izdalīšanos elpvada lūmenā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Eiropadome

**Eiropadome** () ir Eiropas Savienības institūcija. Tās biedru sastāvā ir Eiropas Savienības dalībvalstu līderi, kā arī Eiropas Komisijas prezidente Urzula fon der Leiena un Eiropadomes priekšsēdētājs Antoniu Košta. Latviju pašlaik pārstāv ministru prezidente Evika Siliņa. Institūcija tika dibināta 1961. gadā kā neformāla institūcija, savukārt pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā 2009. gadā tā kļuva par oficiālu Eiropas Savienības institūciju. Eiropadomes sēdes notiek ne retāk kā divas reizes katros sešos mēnešos Briselē, Beļģijā.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Eiropas Padome

## Ārējās saites
*
Andrjus Pojavis

**Andrjus Pojavis** (; dzimis ) ir lietuviešu popdziedātājs, kurš pārstāvēja Lietuvu 2013. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā.

Andrjus dziedāt sācis jau bērnībā, darbojies skolas rokgrupā *No Hero*, pēc pārcelšanās uz Viļņu darbojies arī citos muzikālajos kolektīvos. 2012. gadā izdeva savu debijas albumu *Aštuoni*. Singls *Traukiniai*, kas arī tika izdots 2012. gadā, iekļuva Lietuvas Top 20 dziesmu sarakstā. Kādu laiku dzīvo Itālijā.

## Eirovīzijas dziesmu konkurss 2013
2012. gada 20. decembrī Andrjus Pojavis uzvarēja Lietuvas nacionālajā finālā, gūstot augstāko novērtējumu skatītāju balsojumā, un pārstāvēja Lietuvu 2013. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, kas notika Malmē, Zviedrijā, ar dziesmu *Something* (). Eirovīzijas finālā viņš ar 17 punktiem ierindojās 22. vietā.

## Atsauces
Vaski

[thumbnail|400px|Tipiska vaska [cetilpalmitāts|cetilpalmitāta ķīmiskā struktūra]]
**Vaski** ir ķīmisku savienojumu grupa, kas viegli kūst un pēc savām īpašībām atgādina taukus. To kušanas temperatūras nav noteiktas, jo tās ir amorfas vielas. Vaski var būt gan dabiski, gan sintētiski. To galvenās sastāvdaļas ir augstāko taukskābju un augstāko vienvērtīgo (retāk divvērtīgo) spirtu esteri.

## Skatīt arī
* Bišu vasks

## Atsauces
Čehoslovākijas basketbola izlase

**Čehoslovākijas basketbola izlase** bija nacionālā basketbola komanda, kas pārstāvēja Čehoslovākiju tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Eiropas čempionāts, Pasaules čempionāts, olimpiskās spēles. Pēc Čehoslovākijas sadalīšanās no Čehoslovākijas izlases izveidojās Čehijas un Slovākijas nacionālās izlases.

## Sasniegumi

## Ārējās saites
* Čehoslovākijas basketbola izlases rezultāti
Etiopijas futbola izlase

**Etiopijas futbola izlase** ir futbola komanda, kas pārstāv Etiopiju starptautiskās sacensībās. Agrāk tā bija viena no stiprākajām Āfrikas futbola izlasēm un ir 1962. gada Āfrikas Nāciju kausa ieguvēji. Tomēr komandai arvien biežāk nāca neveiksmes un sākās grūtības pat kvalificēties Nāciju kausam. Etiopijas izlase kvalificējās 2013. gada Āfrikas Nāciju kausam – pirmoreiz kopš 1982. gada. Etiopija ne reizi nav kvalificējusies FIFA Pasaules kausam.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1954 - *Nepiedalījās*
* 1958 - *FIFA neakceptēja piedalīšanos*
* 1962 - *Nekvalificējās*
* 1966 - *Nepiedalījās*
* 1970-1986 - *Nekvalificējās*
* 1990 - *Nepiedalījās*
* 1994 - *Nekvalificējās*
* 1998 - *Nepiedalījās*
* 2002-2006 - *Nekvalificējās*
* 2010 - *Diskvalifikācija*
* 2014 - *Nekvalificējās*
* 2018 - *Nekvalificējās*
* 2022 - *Nekvalificējās*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*

## Āfrikas Nāciju kausā
Jānis Vīndedzis

**Jānis Vīndedzis** (1892-1926) bija viens no Latgales partizānu pulka dibinātājiem, pulkvedis-leitnants (1920).
Par kauju ienaidnieka aizmugurē 1920. gada 12. maija naktī pie Zorinas ciema uz Daugavpils-Pēterpils šosejas apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1892. gada 12. februārī netālu no Skaistkalnes Kačānu muižā  tagadējās Lietuvas teritorijā. Beidza Bauskas pilsētas skolu, strādāja par skolotāju, mācījās Pleskavas skolotāju seminārā (1914-1916). Pirmā pasaules kara laikā 1916. gadā viņu iesauca Krievijas armijā un nosūtīja uz Konstantīna karaskolu Kijivā. Pēc tam 235. pulka sastāvā viņš piedalījās kaujās Karpatos. Pēc demobilizācijas 1918. gada janvārī atkal iestājās skolotāju institūtā, tā paša gada pavasarī to beidza un sāka strādāt Balvu tirdzniecības skolā.

Kad Ziemeļlatvijas brigāde kopa ar Igaunijas karaspēku atbrīvoja Vidzemes austrumu daļu, 1919. gada jūnija sākumā Vīndedzis no mazām partizānu nodaļām Balvu apkārtnē saformēja lielāku vienību. Pēc Latgales partizānu pulka izveides 1919. gada 5. jūlijā Vīndedzis kļuva par pulka komandieri, bet pēc pārformēšanas oktobrī par 1. bataljona komandieri. 1919. gada oktobrī par kauju nopelniem cīņās pie Kokorevas un Baltinavas viņu paaugstināja par kapteini. 
Latgales atbrīvošanas operācijas sākumā viņu 1920. gada 10. janvārī paaugstināja par pulkvedi-leitnantu.

Pēc brīvības cīņu beigām viņš bija 11. Dobeles kājnieku pulka bataljona komandieris. 1925. gada decembrī viņu nosūtīja mācīties Francijas kara akadēmijā, bet pēc neveiksmīgas operācijas 1926. gada 3. janvārī viņš mira Grenobles slimnīcā. Apbedīts Rīgas Brāļu kapos.

## Apbalvojumi
* Sv. Staņislava ordeņa III šķira
* Lāčplēša Kara ordenis nr. 3/100 (1920)

## Atsauces
Pīts Mondriāns

**Pīts Mondriāns** (; dzimis **Pīters Korneliss Mondriāns** (*Pieter Cornelis Mondriaan*) , miris ) bija Nīderlandes gleznotājs.

Mondriāns bija ļoti nozīmīgs Teo van Dūsburga radītās mākslinieku grupas *De Stijl* dalībnieks un attīstīja nereprezentējošu mākslas stilu neoplasticismu. Mondriāna neoplasticisma gleznās ir attēlotas vertikāles un horizontāles, krāsās tika pieļauti tikai trīs pamattoņi un trīs pretnostatītās nekrāsas (melnā, baltā un pelēkā) — tam visam ir jāatklāj mākslas darba kodolu bez jebkādas saiknes ar realitāti. Lai vēl vairāk zustu saikne ar realitāti, Mondriāns savām gleznām nedeva nosaukumus.

## Attēlu galerija

Attēls:Piet Mondriaan, 1930 - Mondrian Composition II in Red, Blue, and Yellow.jpg|Kompozīcija Nr. 2 sarkanā, zilā un dzeltenā (1930)
Attēls:Mondrian CompRYB.jpg|Kompozīcija ar dzeltenu, zilu un sarkanu (1937—1942)
Attēls:Mondrian Comp10.jpg|Kompozīcija Nr. 10. (1939—1942)


## Atsauces

## Ārējās saites