open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Džons Viks

**"Džons Viks"** () ir 2014. gada ASV asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Čads Stahelskis.

Filma stāsta par bijušo algoto slepkavu Džonu Viku, kuram jāatgriežas pie darba pēc tam, kad viņa mājās ielauzās laupītāji un nogalināja suni, kuru Džonam atstājusi viņa mirusī sieva. Galvenās lomas atveido Kiānu Rīvss, Maikls Naikvists, Elfijs Alens, Adriana Paliki, Bridžita Moinahana, Dīns Vinterss, Ians Makšeins, Džons Legisamo un Vilems Defo. Filmas pirmizrāde notika 2014. gada 19. septembrī. Filmai ir izdoti trīs turpinājumi — "Džons Viks 2", "Džons Viks 3: Parabellum" un "Džons Viks 4".

## Atsauces

## Ārējās saites
Monninkile

[thumb|Askolas [ģimnāzija]]
**Monninkile** (; ) ir ciems Somijā, agrākās Dienvidsomijas lēnes Ūsimā reģionā, Askola pašvaldības dienvidu daļā. Monninkile iedzīvotāju skaits pārsniedz 1300, un tā ir lielākā pilsētas apdzīvotā vieta Askola pašvaldībā. Tās izaugsmi lielā mērā ir ietekmējis ceļš starp *[[Mäntsälä]]* un Porvo.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Monninkile — Facebook (somu valodā)
Vecumi (stacija)

**Vecumi** bija dzelzceļa stacija līnijā Ieriķi—Abrene Balvu novada Vecumu pagastā. Saglabājusies stacijas ēka.

## Vēsture
Izveidota līdz ar Pitalovas—Sitas dzelzceļa būvi 1902. gadā kā **Marienhauzenas** stacija 6 km attālumā no Viļakas, 1921. gadā to pārdēvēja par Vecumu staciju. Vācu okupācijas laikā atkal pārdēvēta par *Marienhausen*. Starpkaru laikā tika uzbūvēta koka vienstāvu stacijas ēka, kura nopostīta Otrā pasaules kara laikā. Padomju gados uzbūvēta divstāvu silikātķieģeļu ēka.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas Vecumu stacija kļuva par robežstaciju, no 1993. līdz 2001. gada 1. jūlijam kursēja pasažieru vilcieni Rīga—Pļaviņas—Gulbene—Vecumi. 2002. gada 2. augustā dzelzceļš tika oficiāli slēgts, sliedes demontēja 2009. gadā.

## Attēlu galerija

Vecumu stacija.jpg|Vecumu stacijas ēka (pēc 1930)


## Ārējās saites
* vesture.dodies.lv (Latvijas armijas karte)
* railwayz.info 

## Atsauces un piezīmes
Purvmala (stacija)

**Purvmala** () bija dzelzceļa stacija līnijā Ieriķi—Abrene (Pitalova) Abrenes apriņķa Purvmalas pagastā, pēc 1944. gada Pitalovas rajona Nosovas pagastā.

Saglabājusies apdzīvota stacijas ēka.

## Vēsture
Izveidota līdz ar Pitalovas — Sitas dzelzceļa būvi 1902. gadā kā **Moračevas stacija** (*Морачево*) 8 km attālumā no Pitalovas, 1921. gadā to pārdēvēja par Purvmalas staciju. Vācu okupācijas laikā pārdēvēta par **Bokavu** (*Bohkau*). PSRS okupācijas laikā 1944. gada 23. augustā Purvmalas staciju iekļāva Krievijas PFSR Pleskavas apgabalā. Pēc kara beigām tajā pieturēja pasažieru vilcieni Rīga—Gulbene—Pitalova. 

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas Purvmalas stacija kļuva par robežstaciju Krievijas Oktobra dzelzceļa pakļautībā, pēc vīzu režīma ieviešanas 1993. gadā vilcienu satiksmi pārtrauca. 2004. gadā stacija tika oficiāli slēgta.

## Attēlu galerija




## Ārējās saites
* vesture.dodies.lv (Latvijas armijas karte)
* railwayz.info 

## Atsauces un piezīmes
Alūksnes luterāņu baznīca

**Alūksnes evaņģēliski luteriskā baznīca** ir 18. gadsimta otrajā pusē celta Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīcas baznīca, kas atrodas Alūksnes novada Alūksnē. Baznīcas celšanas iniciators bija Alūksnes muižas īpašnieks Oto Hermanis fon Fītinghofs, tās arhitekts — Kristofs Hāberlands.

## Vēsture
Kaut arī Livonijas ordeņa mestrs Burhards fon Dreilēbens 1341. gadā asignēja līdzekļus Alūksnes baznīcas celtniecībai, nav zināms vai tā tika uzcelta, jo baznīca pie Alūksnes pils rakstos pirmoreiz minēta 1431. gadā. Poļu valdīšanas laikā baznīcu piešķīra jezuītiem, bet draudzes dievkalpojumi notika Lāzberģī un Zeltiņos. 1683. gadā par Alūksnes pils draudzes mācītāju tika iecelts Ernsts Gliks. Pirmā Alūksnes luterāņu baznīcas ēka tika uzcelta 1688. gadā, bet tā tika nopostīta Ziemeļu kara laikā 1702. gadā.  

Tagadējā baznīca celta no 1781. līdz 1788. gadam. Baznīca iesvētīta 1788. gada 23. februārī. B. T. Fītinghofs baznīcai dāvāja gleznas, bet 1849. gadā A. Fītinghofs — divus lielus svečturus, kuri simbolizēja Veco un Jauno Derību. Baronese Katrīna Fītinghofa baznīcai novēlēja sudraba vīna kannu. 1885. gada 13. oktobrī tika iesvētīta Augusta Martina būvētās ērģeles. No 1889. gada ap baznīcu izbūvēja akmens sētu, bet 1923. gadā — ierīkoja elektrību. 1935. gadā baznīcā uzstādīja piemiņas plāksni Pirmajā pasaules karā un Latvijas brīvības cīņās kritušajiem draudzes locekļiem. 1993. gadā baznīcas galvenās ieejas velvēs tika uzstādītas A. Zelča veidotās Aristoteļa un Platona skulptūras, kas ir agrāk nopostīto skulptūtu kopijas. 2000. gadā restaurēta nezināmā autora altārglezna "Kristus kristīšana". 2005. gadā atklāta piemieņas plāksne Ernstam Glikam. 2006. gadā pabeigta ērģeļu restaurācija. 

Torņa augstums ir 55,5 metri ar gaili tā spicē. Baznīca celta no kaltiem laukakmeņiem. Baznīca ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Bez pašas baznīcas valsts nozīmes mākslas piemineklis ir 18. gadsimta astoņdesmito gadu altāris, kancele, durvju komplekti un interjera dekoratīvā apdare, kā arī 1885. gada ērģeles. Baznīcā atrodas vērtīga grāmata — Glika Bībeles tulkojums.

## Ārējās saites
*
* Draudzes mājaslapa
KEDGE Biznesa skola

**KEDGE Biznesa skola** () ir Eiropas biznesa augstskola ar vairākām universitātes pilsētiņām, kas atrodas Parīzē, Bordo, Marseļā, Tulonā, Dakarā, Sudžou un Šanhajā. *Kedge* dibināta 2013. gadā, apvienojot divas vecākas biznesa skolas.

*[[The Financial Times]]* 2019. gadā skolu Eiropas biznesa skolu vidū ierindoja 31. vietā.

Skolas programmas ir trīskārši akreditētas — atbilstoši starptautiskajiem AMBA, EQUIS un AACSB standartiem. Skolas absolventu vidū ir tāda līmeņa uzņēmēji un politiķi kā bijušais *Danone* izpilddirektors Daniels Karaso.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
Nīneshamna

**Nīneshamna** () ir ostas pilsēta Stokholmas lēnē, Zviedrijē. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 13 510 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas netālu no Stokholmas. Nīneshamnu un Ventspili savieno prāmju līnija.

## Ārējās saites

*
Transpolārā dzelzceļa līnija

thumb|300px|Uzbūvētie un pamestie "Staļina ceļa" iecirkņi. Sākotnējā gaita apzīmēta ar "502", vēlāk būve sākta "501" un "503" iecirkņos.
thumb|300px|Plānotā dzelzceļa gaita (no ''Openstreetmap'').

**Transpolārā dzelzceļa līnija** (), saukta par «Mirušo ceļu» (*Мёртвая дорога*) vai «Staļina ceļu» (), ir 1520 mm platuma dzelzceļš Krievijas Federācijas Rietumsibīrijas daļā. 
1297 kilometrus garo dzelzceļu necilvēcīgos apstākļos 1947.—1953. gadā būvēja Gulaga soda nometnēs ieslodzītie, maksimālais strādājošo skaits sasniedza . Dzelzceļam nebija kopējā projekta, tā gaitu plānoja būves laikā, ceļot arvien jaunas ieslodzīto apmetnes gar trasi.

Tā bija daļa no tālaika Lielā Ziemeļu dzelzceļa (*Великий Северный железнодорожный путь*) vīzijas, kam bija jāsavieno Obas un Jeņisejas lejteces upju ostas ar plānoto Klusā okeāna ostu pretī Sahalīnai pa vēlāk uzbūvētās Baikāla-Amūras maģistrāles gaitu.

## Vēsture
Dzelzceļa līnijas būve tika uzsākta pēc Otrā pasaules kara beigām 1947. gadā sakarā ar strauju ieslodzīto pieaugumu. 
1947. gadā nometnē «502. būve» *(502-я стройка)* ieslodzītie sāka būvēt dzelzceļa atzaru uz plānoto Ziemeļu Ledus okeāna ostu Miskamenniju (*Мыс Каменный*) Obas grīvā. Nometnē «501. būve» *(501-я стройка)* ieslodzītie sāka dzelzceļa posma būvi no Čumas stacijas līdz Labitnangi (*Лабытнанги*) ciematam Obas kreisajā krastā pretī Salehardas ostai.

1949. gadā atklājās, ka okeāna kuģi nespēs sasniegt Miskamennija ostu seklā ūdens dēļ, tādēļ ostas un dzelzceļa būvi tur pārtrauca. Tā vietā ierosināja būvēt dzelzceļa līniju Saleharda-Igarka līdz Jermakovas (*Ермаково*) ciemam Jeņisejas kreisajā krastā iepretī Igarkas ostai, kur izveidoja nometni «503. būve» *(503-я стройка)*. Pēc Staļina nāves 1953. gadā un ieslodzīto skaita krasas samazināšanās būvi vairs nebija iespējams pabeigt.

1980. gadā no Tjumeņas uzbūvēja dzelzceļu līdz Starijurengojas stacijai uz pamestās Transpolārās dzelzceļa līnijas.  Pa šī dzelzceļa uzbērumu līdz 1981. gadam uzlika sliedes līdz Novijurengojai un 1980. gadu beigās līdz Pangodas un Nadimas stacijām. Tika uzbūvēts arī dzelzceļa atzars uz Jamburgas gāzes atradnēm pie Obas grīvlīča. 
Pēc PSRS sabrukuma sakarā ar slikto sliežu ceļa stāvokli vilcienu kustību līdz Novijurengojai apturēja.  Dzelzceļa remontu veica tikai pēc 1997.—2002. gada Krievijas finanšu krīzes pārvarēšanas, kad sakarā ar pieaugošajām gāzes cenām Jamalas atradnēs palielinājās nepieciešamība pēc darbaspēka.

## Ziemeļu paralēles ceļš

2010. gadā tika apstiprināts dzelzceļa līnijas Saleharda — Nadima būves projekts, ko nodēvēja par Ziemeļu paralēles ceļu (). Kopā ar jau uzbūvēto dzelzceļu Nadima —  Novijurengoja — Korotčajeva tā plānotais garums ir 707 kilometri. Sākotnēji būvi bija plānots pabeigt 2015. gadā, tad 2022. gadā, beidzot 2023. gadā. 

Nadym River.jpg|Ziemeļu paralēles ceļa tilts pāri Nadimas upei
Состояние полотна на июнь 2021г..jpg|Transpolārā dzelzceļa līnijas pamestais iecirknis (2021)


## Atsauces
Liāna

**Liāna** ir vijīgs vai kāpelējošs augs ar garu stumbru, kas sakņojas augsnē zemes līmenī un izmanto kokus, kā arī citus vertikālus balstus, lai piekļūtu labi apgaismotām meža vietām. Liānas vairāk aug mitrajos tropu mežos, bet tās var augt arī mērenās joslas mežos, piemēram, *[[Clematis]]* vai *[[Vitis]]* savvaļas vīnogu pārstāvji. Liānas var veidot "tiltus" starp kokiem, nodrošinot meža dzīvniekiem pārvietošanās ceļus. Šie tilti var pasargāt vājākos kokus no stipra vēja. Liānas konkurē ar meža kokiem par saules gaismu, ūdeni un augsnes barības vielām. Mežos bez liānām aug par 150% vairāk augļu; kokiem ar liānām ir divreiz lielāka iespēja nomirt.

Termins "liāna" nav taksonomisks grupējums, bet drīzāk auga augšanas apraksts — līdzīgi kā "koks" vai "krūms". Liānas var atrast dažādās augu grupās. Viens veids, kā atšķirt liānas no kokiem un krūmiem, ir balstīts uz stingrumu. Jauniem kokiem un krūmiem zari ir elastīgāki, bet vecākiem zari ir stingri. Liānas pamatnē stumbrs ir stingrāks, bet augstāk tas ir elastīgs un ne tik izturīgs.
Laima Geikina

**Laima Geikina** (dzimusi ) ir latviešu profesore, pētniece, izglītības un teoloģijas eksperte, politiķe, Rīgas domes deputāte, Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta komitejas priekšsēdētāja. Geikina ir politiskās partijas "Kustība Par!" Padomes locekle.

## Biogrāfija
1979. gadā L. Geikina pabeidza Rīgas 41. vidusskolu. 2007. gadā ieguvusi doktora grādu pedagoģijā, 2014. gadā ieguvusi doktora grādu teoloģijā. Abi doktora grādi iegūti Latvijas Universitātē. 

L.Geikina ir Neatkarīgās izglītības biedrības biedre. 

Strādā Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultātē par vadošo pētnieci un profesori.

L. Geikinas vīrs no 1993. gada līdz 2008.gadam bija latviešu dramaturgs, rakstnieks un režisors **[[Ārijs Geikins]]** (1936-2008). 

## Politiskā darbība
Šobrīd ir politiskās partijas «Kustība Par!» Padomes locekle. Kandidējusi 13. Saeimas un 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās no Attīstībai/Par! saraksta, taču netika ievēlēta. 

Ievēlēta Rīgas domē 2020. gada 29. augustā notikušajās ārkārtas vēlēšanās no partiju apvienības "Attīstībai/Par!, Progresīvie" saraksta. Rīgas domē ir Izglītības, kultūras un sporta komitejas priekšsēdētāja, strādā arī Drošības, kārtības un korupcijas novēršanas jautājumu komitejā. No ievēlēšanas līdz 2023. gada augustam darbojās frakcijā “Par!/Progresīvie”, bet, pēc “Progresīvo” lēmuma neturpināt darbu Rīgas domes koalīcijā, “Par!” deputāti Laima Geikina un Ivars Drulle no frakcijas aizgāja un turpināja darbu kā neatkarīgie deputāti, atbalstot Viļņa Ķirša vadīto koalīciju.

2025. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās "Kustība Par!" biedri kandidēja apvienības "Jaunā Vienotība" sarakstā Rīgas domes vēlēšanās, no kuriem domē iekļuva L. Geikina un Inese Voika.

## Bibliogrāfija
Laima Geikina izdevusi divas monogrāfijas par reliģisko izglītību Latvijā un Eiropā, un par praktisko teoloģiju. 2022. gadā izdota grāmata "Lūk, cilvēks! Ecce Homo. Praktiskā teoloģija, 2013. gadā iznākusi monogrāfija “Mācīties būt… un dzīvot kopā! Reliģiskā izglītība skolās: Latvijas un Eiropas pieredze.”.

## Atsauces
Štefens

**Štefens** (*Steffen*) var būt:
* Renato Štefens (*Renato Steffen*; dzimis 1991), šveiciešu futbolitsts, pussargs;
* Valdemārs Štefens (*Waldemar Steffen*, 1872—1965), vācu vieglatlēts.
Kābeļu senkapi

**Kābeļu senkapi** jeb **Kābeļkalns** ir uzkalniņu kapulauks, kura tika apbedīti Daugavas līvi. Senkapi atrodas Ogres novada Tīnūžu pagastā un ir valsts aizsargājamais kultūras piemineklis.

## Raksturojums
Šajā kapulaukā mirušie apbedīti apkārtējās zemes līmenī vai nedaudz ierakti un virs kapa uzbērti apmēram  augsti uzkalniņi, diametrā sasniedzot pat . Dažiem uzkalniņiem apkārt tika izveidots akmens krāvuma riņķis. Arheoloģiskajos pētījumos pārsvarā ir atklāti skeletu apbedījumi, kā arī atsevišķi ugunskapi. Tāpat atklāti arī dubultapbedījumi. Blakus saimniekam tika apbedīti arī viņa suņi. Pētījumos atrastās dzelzs naglas liecina, ka nelaiķus apbedīja koka zārkos. 45 izpētītajās apbedījuma vietās atklātas 430 senlietas, kas datējamas ar laika posmu no 12. līdz 15. gadsimtam. Starp atrastajām lietām ir važiņrotas ar bruņurupuču saktām, raga dubulķemmes, vilnas un ādas apģērba daļas, māla podi, ieroči un dzintara piekariņi.

Pirmā pasaules kara laika Krievijas armija šajā teritorijā izveidoja tranšejas, kuras apšaudīja vācu armijas artilērija. Senkapi stiepušies līdz pat Daugavai, no tiem liela daļa tika iznīcināta Rīgas HES aizsargdambja būvniecības laikā. Mūsdienās senkapu teritoriju ir postījuši mantrači.

Pie senkapiem atrasts viens no pasaulē lielākajiem neapstrādāto dzintaru gabalu depozītiem ().
thumbnail|left|290px|Triju nezināmu karavīru kaps Kābeļu senkapos.

Kapulauks plaši pētīts jau no 1897. gada, kad 46 uzkalniņus izpētīja vācbaltu arheologs A. Buhholcs. 2000. gadā senkapos norisinājās Latvijas Vēstures institūta organizētie arheoloģiskie izrakumi Roberta Spirģa vadībā, kuros izpētīja vairākus uzkalniņus. Mūsdienās ir saglabājušās tikai divas vietas ar Daugavas līvu senkapiem: vieni atrodas Ogresgala pagasta "Lielpečos" (14 uzkalniņi) un otri ir Kābeļu senkapi (81 uzkalniņš).

Lielpeču senkapi atrodas Ogres upes kreisajā krastā pie "Lielpeču" un "Avotiņu" mājām. Senkapu uzkalniņi lokalizējas ap 40 x 70 m lielā teritorijā, kas ilgu laiku tikusi saimnieciski izmantota. Sākotnēji kapulaukā bijuši vismaz 50 kapu uzkalniņi, kas atradās cieši līdzās cits citam.

## Atsauces
Viļņas Pētera un Pāvila katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1283798"
}

**Viļņas Svēto apustuļu Pētera un Pāvila baznīca** (, ) ir 18. gadsimta beigās uzcelta baroka stila Romas katoļu baznīca, kas atrodas Lietuvas galvaspilsētas Viļņas Antakalna seņūnijā. Tiek uzskatīta par Polijas-Lietuvas baroka meistardarbu. 

Pirms esošās baznīcas šajā vietā atradās Laterāna kanoniķu klosteris un baznīca, kas tika nopostīta Krievu - poļu kara laikā. Pašreizējo baznīcu 18. gadsimta beigās sāka celt Lietuvas lielhetmanis Mihails Kazimirs Pacs, kas pats apglabāts baznīcā. Baznīcas būvi pabeidza viņa brālis Žemaitijas bīskaps Kazimirs Pacs. Baznīcas interjeru veidoja meistari no Itālijas. Kopš uzcelšanas baznīcas interjers mainījies maz. 1803. gadā baznīcā uzstādīja Francišeka Smugleviča altārgleznu. 20. gadsimta sākumā ierīkoja ērģeles. Baznīca darbojās arī Lietuvas PSR laikā, bet no 1976. līdz 1987. gadam tika veikta tās restaurācija. No 1956. līdz 1989. gadam, kad Viļņas katedrāle bija pārvērsta par muzeju, baznīcā atradās Svētā Kazimira relikvijas. Dievkalpojumi baznīcā notiek lietuviski un poliski.


Michał_Kazimier_Pac._Міхал_Казімер_Пац_(XVII).jpg|Mihails Kazimirs Pacs
Wilno - plan kosciola Piotra i Pawla.jpg|Baznīcas plāns
St. Peter and St. Paul's Church 2, Vilnius, Lithuania - Diliff.jpg|Interjers
St._Peter_and_St._Paul's_Church_Ceiling,_Vilnius,_Lithuania_-_Diliff.jpg|Griesti


## Ārējās saites
Zemes rakšanas mašīna

thumb|Zemes rakšanas mašīnu parks
thumb|Buldozers ar irdināšanas ierīci

**Zemes rakšanas mašīna** pieder pie transporta tehnoloģisko mašīnu grupas. To tehnoloģiskā ietekme ietver grunts atdalīšanu no monolīta vai masīva, kas parasti saistīts ar grunts īpašību izmainīšanu; transporta — izņemtās grunts pārvietošanu atbērtnē vai uz citiem transporta līdzekļiem. Pārvietošana — saistīta ar rakšanas procesu. Rok grāvjus, bedres, akas, šurfus, vienmēr izņemot (pārvietojot) zināmu grunts daļu. Tomēr zemes rakšanas mašīnās transportēšana notiek dažādos veidos. Tā var notikt arī pašas mašīnas ietvaros, kura pie kopējā pārvietojuma nepilda transporta operācijas, bet darba procesā atrodas uz vietas. Pēc šāda principa strādā ekskavatori un grunts sūkņu ierīces. Pēdējās izmanto cauruļvadus grunts pārvietošanai pa tiem zem spiediena ievērojamā attālumā — pat vairākus kilometrus.

Transportēšanu var panākt arī uz pašas mašīnas kustības rēķina, kura pēc grunts uzņemšanas ir arī tās transportēšanas līdzeklis. Pie šādām mašīnām pieder skrēperi un buldozeri. Skrēperi pārvieto grunti savā kausā no riteņu gaitas, buldozeri — to veļot (stumj grunti, kura atrodas pirms priekšējā šķērsvairoga). Rakšana un grunts uzņemšana notiek uz traktora vilces spēka rēķina.

Bieži mašīnai piešķir universalitāti - apvienojot, piemēram, vienlaicīgas ekskavatora un buldozera funkcijas. Tad, veicot mazāk darbietilpīgus zemes darbus, var iztikt ar vienu mašīnu.

Zemes rakšanas mašīnas ir neaizstājamas zemes klātnes būvniecības, atjaunošanas un remonta darbos.

## Galerija
### Ekskavators

Attēls:Garzweiler Tagebau-1230.jpg|Rotora daudzkausu ekskavators
Attēls:JCB 3CX backhoe loader.JPG|Vienkausa ekskavators - iekrāvējs
Attēls:Komatsu excavator PC210LC.JPG|Vienkausa ekskavators
Attēls:Visible progress continues to show at the new Folsom Dam auxiliary spillway Sept. 23 as work on the approach channel and downstream chute take center stage. (21087516643).jpg|Lieljaudas vienkausa ekskavators


### Buldozers

Attēls:Zettelmeyer ZD 3001.jpg|Buldozers ar riteņu gaitu


### Skrēperis

Attēls:MOAZ-6014 Scraper in Technical museum Togliatti.JPG|Skrēperis


### Citas

Attēls:SMC 200 R.jpg|Rotora tranšejas racējs
Attēls:DrillingMachine with ConcreteMixer and Pump02.jpg|Pāļu urbis


### Ejas izciršanas vairogs

## Atsauces

## Ārējās saites
Pitalova (stacija)

thumb|250px|Dzelzceļa stacija mūsdienās (noņemts ēkas oriģinālais uzraksts "Jaunlatgale", kas atradās virs ieejas

**Pitalova** (), līdz 1938. gadam **Jaunlatgale**, līdz 1963. gadam **Abrene**, ir dzelzceļa stacija līnijā Pleskava—Skangaļi, pēc 1944. gada atrodas Pitalovas rajonā, pilsētā Pitalova.

## Vēsture
Izveidota kā pieturas punkts 1863. gadā uz Pēterburgas—Varšavas dzelzceļa līnijas. 1873. gadā tajā atklāts telegrāfa postenis. Par pilntiesīgu staciju Pitalova kļuva 1883. gadā. Līdz ar Pitalovas—Sitas dzelzceļa būvi 1902. gadā Pitalovas stacija kļuva par dzelzceļa mezglu. Par apdzīvotu vietu stacija apkārtne sāka veidoties pēc 1919. gada.

1920. gada 14. janvārī Abrenes kauju rezultātā Latvijas armija ieguva kontroli pār Pitalovu un tuvāko apkārtni un saskaņā ar Latvijas un Padomju Krievijas miera līgumu Pitalovas dzelzceļa mezglu iekļāva Latvijas teritorijā. Ap 1922. gadu Pitalovas staciju un ciemu pārdēvēja par Jaunlatgali. 1933. gadā Jaunlatgalei piešķīra pilsētas tiesības un 1938. gadā to pārdēvēja par Abreni. PSRS okupācijas laikā 1944. gada 23. augustā Abreni pievienoja Krievijas PFSR jaunizveidotajam Pleskavas apgabalam. Pēc kara beigām Abrene bija pasažieru vilcienu Rīga—Gulbene—Pitalova galapunkts. 1963. gadā Abrenes staciju pārdēvēja par Pitalovu.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas Pitalovas stacija bija Krievijas Oktobra dzelzceļa pakļautībā, pēc vīzu režīma ieviešanas 1993. gadā vilcienu satiksmi uz Rīgu caur Gulbeni pārtrauca. Līdz 2015. gada oktobrim pasažieru vilciens Rīga—Sanktpēterburga apstājās Pitalovas stacijā.

## Attēlu galerija

Pitalovas dzc st.JPG|Pitalovas stacija (2009)


## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
* vesture.dodies.lv (Latvijas armijas karte)
* railwayz.info
Ēriks Gustafsons

**Ēriks Gustafsons** var būt:

* Ēriks Gustafsons (*Erik Gustafsson*; 1988) — zviedru hokejists;
* Ēriks Gustafsons (*Erik Gustafsson*; 1992) — zviedru hokejists.
Putina liecinieki

**Putina liecinieki** ( (*Svideteli Putina*)) ir 2018. gadā Latvijas, Šveices, Čehijas, Krievijas, Vācijas un Francijas izdota dokumentālā filma. Filmas režisors ir Vitālijs Manskis.

Tās notikumi sākas 1999. gada 31. decembrī, kad tā brīža Krievijas prezidents Boriss Jeļcins televīzijā pārraidītā runā atvainojas Krievijas tautai un paziņo par savu atkāpšanos no amata, padarot tā brīža Krievijas premjerministru Vladimiru Putinu par 2. Krievijas Federācijas prezidentu. Filmējot Borisu Jeļcinu un Vladimiru Putinu, režisors iepazīstina skatītāju ar laiku līdz gaidītajām 2000. gada 26. marta prezidenta vēlēšanām Krievijā. Tāpat arī pastarpināti tiek apskatīti notikumi pirms Borisa Jeļcina atkāpšanās, un vēlāk arī epizodes no Putina prezidentūras laika. Filmas režisors Vitālijs Manskis ilgi strādājis Putina administrācijā pie filmu veidošanas par viņu. Filmā izmantoti tajā laikā filmētie materiāli.

Filma "Putina liecinieki" ir kritiska pret Putinu un viņa nākšanu pie varas.

Filma ieguvusi Lielā Kristapa balvu kā labākā pilnmetrāžas dokumentālā filma, kā arī apbalvota kā labākā dokumentālā filma Karlovi Varu starptautiskajā kinofestivālā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Portlandes dzintars

**Portlandes dzintars** (dažkārt arī vienkārši **Dzintars**) bija trimdas latviešu popmūzikas un tautas mūzikas ansamblis, kas darbojās Portlendā, Oregonas štatā, ASV.

## Vēsture
Trimdas latviešu ASV rietumkrasta ansambļa "Portlandes dzintars" pirmsākumi meklējami jau 1972. gadā, bet pirmo koncertu ar šo nosaukumu ansamblis sniedza 1973. gada 19. maijā, tai sekoja uzstāšanās Jaunatnes dienās Sanfrancisko un citi koncerti. 1975. gadā grupa devās pirmajā Ziemeļamerikas tūrē, uzstādamās latviešu centros ASV un Kanādā. Grupas kodolu veidoja Ritmaņu ģimenes locekļi, to vidū arī vēlāk pazīstamā komponiste Lolita Ritmane. Grupas repertuāru veidoja gan grupas dalībnieku dziesmas, gan Raimonda Paula un citu Latvijas komponistu dziesmas, gan arī populāru amerikāņu dziesmu latviskās versijas. Pirmās skaņuplates "Dzintars dzied" ierakstā piedalījušies: Brigita Ritmane-Osis — vokāls, klavieres, basģitāra, Lolita Ritmane — vokāls, klavieres, basģitāra, J. Grems — sitamie instrumenti, vokāls — Aivars Saukants, Alberts Ritmanis, Artūrs Livermors, Ilga Damberga, Inta Kurmiņa, Linda Raņķe, Māra Saukante.

Grupas darbība guva atzinīgas atsauksmes no Amerikas latviešiem. 1976. gada vasarā sekoja turneja pa ASV vidienes latviešu centriem, bet 1977. gadā — pa Austrālijas latviešu centriem. Šajā gadā grupas repertuārā iekļauta B. Ritmanes-Osis un A. Ritmaņa dziesma "Manai tautai", kas kļuva populāra trimdā un vēlāk, 80. gadu beigās Ievas Akurāteres izpildījumā arī Latvijā. Šī dziesma tika iekļauta tāda paša nosaukuma albumā, kurā visas dziesmas sarakstījuši grupas dalībnieki. Vienlaicīgi ar šo ierakstu iznāk arī albums angļu valodā "A Faraway Song". 1979. gada 21. jūnijā ansamblis pirmoreiz uzstājās Eiropā — Pasaules brīvo latviešu dziesmu dienās Gotlandē. Ansambļa aktīvā darbība beidzās 1979. gadā, kad tā dalībnieki devās studēt uz dažādām vietām ASV.

1980. gadā ierakstīts Brigitas Ritmanes-Osis un Lolitas Ritmanes albums "Meitenes dziesma Latvijai" ar pašu sarakstītām dziesmām, kura ierakstā piedalījās bijušie ansambļa dalībnieki. Grupas dalībnieki sanāca kopā uz koncertu 1982. gadā Portlendas dziesmu svētkos.

## Diskogrāfija
* *Dzintars dzied* (LP, 1975)
* *Ceļinieks es esmu...* ‎(LP, 1975) 
* *Pie jums ar dziesmu* ‎(LP, 1976)
* *Manai tautai* ‎(LP, 1978)
* *A Faraway Song* ‎(LP, 1978)

## Atsauces
Huskvarna

**Huskvarna** () ir pilsēta Jenšēpingas lēnē, Zviedrijā. 2017. gadā pilsētā dzīvoja 32 978 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas uzņēmums Husqvarna Group. 1986. gadā Huskvarnā dibināja Starptautisko Florbola federāciju.

## Ārējās saites

*
Šellefteo

**Šellefteo** () ir pilsēta Vesterbotenas lēnē, Zviedrijā. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 32 775 iedzīvotāji. Šellefteo hokeja komanda Šellefteo AIK spēlē Zviedrijas hokeja līgā.

## Cilvēki
Šellefteo dzimuši:

* Džimijs Ēriksons (1980) — hokejists
* Ādams Lāšons (1992) — hokejists
* Jūakims Lindstrems (1983) — hokejists

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Maksi Klebers

**Maksimiliāns (Maksi) Klebers** (; dzimis  Vircburgā) ir vācu basketbolists, spēlē centra vai spēka uzbrucēja pozīcijā, Vācijas basketbola izlases dalībnieks. 2025. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Losandželosas "Lakers", bet visu līdzšinējo NBA karjeru aizvadījis Dalasas "Mavericks".

## Karjera
Jaunatnes gados spēlējis Vācijas jauniešu komandās. 2009. gadā nonācis dzimtās Vircburgas komandā *[[s.Oliver Würzburg]]*. 2011.—2012. gadā debitējis Vācijas basketbola Bundeslīgā.

M. Klebers bija pieejams NBA komandām 2014. gada NBA draftā, taču netika izvēlēts. 2014. gadā viņš pievienojās Spānijas ACB līgas komandai *[[Obradoiro CAB]]*, bet 2015. gada vasarā pārgāja uz spēcīgāko Vācijas komandu Minhenes "Bayern". Otrajā sezonā "Bayern" sastāvā M. Klebers guva vidēji 9 punktus un 5,3 atlēkušās bumbas spēlē.

### NBA
 M. Klebers noslēdza līgumu ar NBA klubu Dalasas "Mavericks" un oktobrī debitēja pasaules spēcīgākajā basketbola līgā. Pēc divām sezonām NBA 2019. gada vasarā noslēdza jaunu līgumu ar "Mavericks".

2025. gada 2. februārī M. Klebers kopā ar Markīfu Morisu tika iesaistīts Lukas Dončiča maiņas darījumā un aizmainīts uz Losandželosas "Lakers" apmaiņā pret vienu no "Lakers" līderiem Entoniju Deivisu, kā arī Maksu Kristiju un 2029. gada pirmās kārtas drafta izvēli, vienlaikus nosūtot Džeilenu Hudu-Šifino un 2025. gada otrās kārtas drafta izvēli un Jūtas "Jazz", kura arī ieguva 2025. gada otrās kārtas drafta izvēli no "Mavericks".

### Nacionālā izlase
Spēlējis Vācijas basketbola izlasē Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlēs 2014. gadā.

## Statistika NBA

### Regulārā sezona

|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Mavericks"
| 72 || **36** || 16,8 || **48,9** || 31,3 || 74,6 || 3,3 || 0,7 || 0,4 || 0,7 || 5,4
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Mavericks"
| 71 || 18 || 21,2 || 45,3 || 35,3 || 78,4 || 4,6 || 1 || **0,5** || **1,1** || 6,8
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Mavericks"
| **74** || 21 || **25,5** || 46,1 || **37,3** || **84,9** || **5,2** || **1,2** || 0,3 || **1,1** || **9,1**
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2"| Karjera
| 217 || 75 || 21,2 || 46,6 || 35,5 || 80,1 || 4,4 || 1 || 0,4 || 1 || 7,1
|}

#### Izslēgšanas spēles

|-
| style="text-align:left;"| 2020
| style="text-align:left;"| "Mavericks"
| 6 || 6 || 33,8 || 33,3 || 19,2 || 75,0 || 6,5 || 1,5 || 0,3 || 1,2 || 6,7
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2"| Karjera
| 6 || 6 || 33,8 || 33,3 || 19,2 || 75,0 || 6,5 || 1,5 || 0,3 || 1,2 || 6,7
|}

## Atsauces

## Ārējās saites
Halāts

[250px|thumb|right|[Laboratorijas halāti]]
**Halāts** (no  (*khilat*), kas savukārt no ) ir brīvs, nepiegulošs apģērbs, kuru visā pasaulē dažādiem nolūkiem valkā gan vīrieši, gan sievietes. Tas parasti nosedz visu rumpi, abas rokas līdz plaukstām un daļēji arī kājas. Halāts parasti ir aizverams no priekšas ar pogām vai sasienot ar jostu, bet izmanto arī rāvējslēdzēju vai vispār neaizveramus halātus.

Halātus bieži izmanto kā darba apģērbu medicīnā, ķīmijā, bioloģijā, pārtikas rūpniecībā un citās nozarēs. Šādus halātus parasti valkā higiēnas un drošības dēļ. Piemēram, ķīmijas laboratorijās halāts pasargā valkātāju no bīstamu un kaitīgu vielu nokļūšanas uz apģērba vai ādas, bet pārtikas ražošanā tas aizsargā produktus no nevēlamu vielu klātbūtnes, kas tur varētu nokļūt no halāta valkātāja vai tā apģērba.

## Skatīt arī
* Peldmētelis
Inženierģeoloģija

[thumb|Celtnieku kļūda [Pizas tornis|Pizas torņa fundamenta aprēķinā]]
**Inženierģeoloģija** ir ģeoloģijas nozare, zinātne, kas orientējas uz zemes saimniecisko apguvi, tajā skaitā būvju un ēku celtniecību un ekspluatāciju, kā arī šīs saimniecības ietekmi uz ģeoloģisko vidi.

Bez celtniecības kvalitātes raksturojuma, inženierģeoloģija piedāvā pieņemamāko būves stabilitātes nodrošināšanas variantu, ko risina ar grunts mehānikas palīdzību.

Grunts mehānika ir viena no mehānikas sadaļām. Tās galvenā nozīme ir būvju horizontālajai un vertikālajai novirzei, skaitliskajiem stabilitātes un izturības lielumiem, kā arī dabīgam un mākslīgam slīpumam u.c. Grunts mehānikas uzdevumus risina, pielietojot matemātiskās metodes, kas demonstrē rezultātu skaitliskā daudzuma izteiksmē.

Grunts mehānikā aprēķiniem izmanto datus, kas iegūti ar inženierģeoloģijas paņēmieniem, šos datus sistematizē pēc aprēķina shēmām. Inženierģeoloģija šo uzdevumu risināšanā pēta to pašu objektu ievērojami detalizētāk.

Jo vairāk shematizē dabas apstākļus, jo neprecīzāks ir iegūtais celtnes pamatnes aprēķins. Lai aptvertu ģeoloģisko daudzveidību un arī pilnīgu celtnes pamatnes aprēķinu, nepieciešama ievērojami sarežģītāka aprēķinu metodika, kas tehniski ir apgrūtinoši. Savukārt aprēķinu metodikas sarežģīšana var novest pie inženierģeoloģijas un grunts mehānikas savstarpējās disharmonizācijas. Šāda situācija nav normāla, jo novēršas no būvju optimālas celtniecības un ekspluatācijas, pie tam viens un tas pats objekts atrodas uz dabas radīta veidojuma — gruntīm. Viens no disinhronizācijas iemesliem var būt speciālistu matemātiskā sagatavotība. Inženierģeologam, pēc iespējas precīzāk apzinoties aprēķina shēmu, iespējams jo labāk veikt: inženierģeoloģiskos izmeklējumus; pētnieciskos eksperimentus un izvēlēties aprēķina raksturlielumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Luksemburgas lidosta

**Luksemburgas lidosta** (, , ) ir starptautiska lidosta Luksemburgas dienvidos, 6 kilometrus uz austrumiem no Luksemburgas pilsētas centra. Luksemburgas lidosta ir ievērojams kravas aviācijas centrs - pēc kravas apjoma tā ir piektā lielākā Eiropā. Lidostā atrodas lidsabiedrību  *[[Cargolux]]* un *[[Luxair]]* galvenās mītnes.

Lidosta dibināta 20. gadsimta trīsdesmitajos gados. Otrā pasaules kara laikā tā bija Vācijas, vēlāk ASV militārais lidlauks. Lidostā ir divi termināli.

Neskaitot čārterlidojumus, lidostā regulārus pasažieru aviopārvadājumus 2020. gadā nodrošināja aviosabiedrības *[[Aegean Airlines]]*, *[[Alitalia]]*, *[[British Airways]]*, *[[EasyJet]]*, *[[Flybe]]*, *[[Hahn Air]]*, *[[KLM]]*, *[[Lufthansa]]*, *[[Luxair]]*, *[[Polijas aviolīnijas LOT]]*, *[[Ryanair]]*, *[[Scandinavian Airlines]]*, *[[Swiss International Air Lines]]*, *[[TAP Air Portugal]]*, *[[Turkish Airlines]]*, *[[Volotea]]*. Visu sezonu lidojumi notiek uz 19 valstīm (tās ir Austrija, Dānija, Francija, Grieķija, Itālija, Īrija, Lielbritānija, Malta, Maroka, Nīderlande, Polija, Portugāle, Spānija, Šveice, Tunisija, Turcija, Ungārija, Vācija, Zviedrija), bet sezonāli - vēl uz 6 valstīm (Apvienotie Arābu Emirāti, Bulgārija, Čehija, Ēģipte, Horvātija, Kaboverde).

## Ārējās saites

*
HCoV-OC43

**HCoV-OC43** jeb **cilvēka koronavīruss OC43** () ir RNS vīruss, kas pieder bētakoronavīrusu ģintij.
Vīruss atklāts 1960. gados kā elpceļu iekaisuma izraisītājs gan cilvēkiem, gan vistām.

HCoV-OC43, tāpat kā alfakonoravīrusiem piederošais cilvēka koronavīruss 229E (HCoV-229E) var izraisīt akūtas elpceļu infekcijas (saaukstēšanos), īpaši bērniem, veciem cilvēkiem un cilvēkiem ar novājinātu imunitāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://www.cdc.gov/coronavirus/about/
* https://web.archive.org/web/20171010170901/http://virology-online.com/viruses/CORZA4.htm
* Coronaviruses
* Viralzone: Betacoronavirus
* Virus Pathogen Database and Analysis Resource (ViPR): Coronaviridae
HCoV-229E

**HCoV-229E** jeb **cilvēka koronavīruss 229E** () ir RNS vīruss, kas pieder alfakoronavīrusu ģintij.

HCoV-229E, tāpat kā bētakoronavīrusiem piederošais cilvēka koronavīruss OC43 (HCoV-OC43) var izraisīt akūtas elpceļu infekcijas (saaukstēšanos).

## Atsauces

## Ārējās saites
* https://www.cdc.gov/coronavirus/about/
* https://web.archive.org/web/20171010170901/http://virology-online.com/viruses/CORZA4.htm
* Coronaviruses
* Virus Pathogen Database and Analysis Resource (ViPR): Coronaviridae
* Viralzone: Alphacoronavirus
Latvijas Krievu kopiena

**Latvijas Krievu kopiena** (), saīsinājumā **LKK** (*РОЛ*) ir sabiedriska organizācija, kas dibināta 1991. gada 5. martā ar mērķi aizstāvēt Latvijas krievu intereses. Viens no iniciatoriem un pirmajiem prezidentiem bija Edgars Smehovs. Šobrīd organizācijai ir 15 nodaļas un apakšnodaļas vairākās Latvijas pilsētās.

Reģistrācijas numurs: № 40008001023. Reģistrēta Rīgā, Brīvības ielā 30-40.

1991. gadā tika izveidota Latvijas Krievu kopienas tehnoloģiskā universitāte (*Технологический университет Русской общины Латвии*), sākta laikraksta "Krievu ceļš" (*Русский путь*) izdošana, atklāta mākslas galerija *РОЛ-АРТ*.

## Darbības pamatvirzieni
Saskaņā ar statūtu, LKK darbības pamatvirzieni ir:
* Saglabāt un attīstīt krievu kultūru Latvijā.
* Veicināt sabiedrības integrāciju.

## Valdība
* LKK prezidents — Viktors Guščins.
* LKK Domes priekšsēdētājs — Oļegs Sisoļatins.

## LKK struktūra
LKK sastāvā ir:
* Latvijas Krievu sociāli-kultūralā sabiedrība
* Jelgavas Krievu biedrība "Istok"
* Saldus Krievu kopiena
* Aizkraukles Krievu kopiena "Lad"
* Baltu un slāvu koris "Rodnije napevi"
* Daugavpils Krievu kopiena
* LKK Ogres un Jūrmalas nodaļas
* Rīgas vokāla ansamblis "Sudaruški"
* Jēkabpils krievu biedrība "Rodņik"
* Biedrība "Krievu folklors"
* Vēsturiski-sabiedriskais klubs "Sovremeņņik"
* Informatīvi analitiskais centrs "Prognoze"
* Olaines Krievi biedrība "Uļej"
* LKK ekonomikas asociācija
* Vangažu Krievu biedrība "Istok"
* Rēzeknes krievu kopiena
* LKK Alūksnes nodaļa
* Jaunātnes grupa "Sokol"
* Liepājas un Rīgas krievu kopienas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Kārļa iela

**Kārļa iela** var būt:

* agrākais Rīgas 13. janvāra ielas nosaukums;
* Kārļa iela (Jelgava);
* Kārļa iela (Jūrmala);
* Kārļa iela (Liepāja);
* Kārļa iela (Ventspils);
* Kārļa iela (Alūksne);
* Kārļa iela (Ikšķile);
* Kārļa iela (Rūjiena);
* Kārļa iela (Strenči);
* Kārļa iela (Valmiera);
* Kārļa iela (Viesīte);
* Kārļa iela — iela Bērzaunes pagasta Sauleskalnā;
* Kārļa iela — iela Novadnieku pagasta Sesilē.

## Skatīt arī
* Kārļa Baumaņa iela
* Kārļa Egles iela
* Kārļa Kvanta iela
* Kārļa Mīlenbaha iela
* Kārļa Praula iela
* Kārļa Skalbes iela
* Kārļa Skaubīša iela
* Kārļa Vatsona iela
Hadžarkims

**Hadžarkims** () ir aizvēsturisks tempļu komplekss Maltas salas dienvidos. Tā ir viena no senākajām atrastajām reliģiskajām celtnēm uz Zemes (1000 gadus vecāka par Heopsa piramīdu). Kopā ar vēl 5 senvietām Hadžarkims iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma objektā Maltas megalītiskie pieminekļi.

Tempļa komplekss sastāv no galvenā tempļa un vēl trīs atsevišķām struktūrām. Galvenais templis celts starp 3600. un 3200. gadu pirms mūsu ēras, bet ziemeļu struktūra ir vēl senāka. Templis visticamāk izmantots auglības rituāliem. Tempļa apkaimē nav atrasti cilvēku apbedījumi, atrasti visticamāk upurētu dzīvnieku kauli. Kompleksa arheoloģiskā izpēte sākta 1839. gadā. 2009. gadā pāri tempļa drupām izbūvēts jumts.

## Attēlu galerija

Hagar_Qim_par_Houel.jpg|Hadžarkims 18. gadsimta gravīrā
Map_of_the_temples_of_Hagar_Qim.tif|Tempļa plāns
Globigerina_limestone.JPG
Three_fat_ladies.jpg
Malta_Hagar_Qim_BW_2011-10-04_16-39-32.JPG


## Ārējās saites
*
*
Leksanda

**Leksanda** () ir pilsēta Dālarnas lēnē, Zviedrijā. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 5934 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas hokeja klubs *[[Leksands IF]]*, kas spēlē Zviedrijas hokeja līgā.

## Cilvēki
Leksandā dzimuši:

* Viktors Rasks (1993) — hokejists

## Ārējās saites

*
Šerloks Holmss (mūzikls)

**Šerloks Holmss** ir Raimonda Paula mūzikls ar Jāņa Petera dziesmu tekstiem pēc Artura Konana Doila darbu motīviem, kura pirmizrāde Dailes teātrī notika 1979. gadā.

## Vēsture
Dramatizējumu šai izrādei veidoja aktieris Valentīns Skulme, mūziku rakstīja Raimonds Pauls, izrādes režisors — Kārlis Auškāps, scenogrāfs — Juris Dimiters, kostīmu māksliniece — Baiba Puzinas, horeogrāfe — Janīna Pankrate. Mūzikla 1979. gada iestudējumā galvenās lomas atveido Valentīns Skulme (Šerloks Holmss), Gunārs Placēns (Doktors Vatsons) un Juris Strenga (Moriartijs). Šis iestudējums kļuva ļoti populārs un tika spēlēts apmēram desmit gadus. 

2006. gadā Andris Bērziņš Dailes teātrī iestudēja jaunu izrādi "Cits Šerloks Holmss" ar Pēteri Liepiņu, Juri Kalniņu un Arti Robežnieku galvenajās lomās. Šis iestudējums tika papildināts ar jaunām dziesmām.

1980. gadā daļa mūzikla dziesmu tika izdotas skaņuplatē.

## Dziesmu saraksts

# Lielais noziegums - 3:02
# Melnā dziesma	- 4:17
# Lāsts - 4:17
# Mafija - 3:22
# Old-Vaverli	- 2:10
# Zilais karbunkuls - 3:12
# Par filcu - 4:50
# Spoku dziesma	- 4:09
# Garšvielu songs - 3:43

Albumu iedziedājuši Dailes teātra aktieri. Solisti: Juris Strenga (3), Gunārs Placēns (5), Andris Bērziņš (8), Miervaldis Ozoliņš un Pēteris Liepiņš (9).

Instrumentāls ansamblis R. Paula vadībā.

## Atsauces
Engelholma

**Engelholma** () ir pilsēta Skones lēnē, Zviedrijā. 2017. gadā pilsētā dzīvoja 42 131 iedzīvotājs. Pilsētu 1516. gadā dibināja Dānijas karalis Kristiāns II. Pilsētā bāzējas hokeja klubs Rögle BK, kas spēlē Zviedrijas hokeja līgā.

## Ārējās saites

*

## Atsauces
Falkenberja

**Falkenberja** () ir pilsēta Hallandes lēnē, Zviedrijā. 2010. gadā Falkenberjā dzīvoja 20 035 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[Falkenbergs FF]]*, kas spēle ''Allsvenskan'' līgā.

## Ārējās saites
*
* Mājaslapa
Aizdusa

**Aizdusa** jeb **dispnoja** (, *dyspnea* — "traucēta elpošana") ir elpas trūkuma sajūta. To var izraisīt gan pārmērīga fiziskā slodze, gan izbailes, gan arī dažādas slimības, visbiežāk elpošanas orgānu slimības (bronhiālā astma, hroniskā obstruktīvā plaušu slimība, pneimonija) vai sirds slimības (miokarda infarkts, sirds mazspēja).   
Pareiza ārstēšana ir atkarīga no pareizas diagnozes.

## Atsauces
Haugesunda

**Haugesunda** () ir pilsēta Rūgalannes filkē, Norvēģijā. 2017. gadā Haudesundā dzīvoja 37 167 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas futbola komanda FK Haugesund, kas spēlē Norvēģijas augstākajā futbola līgā.

## Sadraudzības pilsētas
Haugesundai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

*  Zolereda, Dānija
*  Īstade, Zviedrija
*  Ekenasa, Somija
*  Emdene, Vācija
## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Kristiansunna

**Kristiansunna** () ir pilsēta Mēres un Rumsdāles filkē, Norvēģijā. 2018. gadā Kristiansunnā dzīvoja 24 300 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas futbola klubs Kristiansund BK, kas spēlē Norvēģijas augstākajā futbola līgā.

## Sadraudzības pilsētas
Kristiansunnai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

* Kokola, Somija
* Hernesanda, Zviedrija
* Frederika. Dānija

## Cilvēki
Kristiansunnā dzimuši:

* Ūle Gunnars Sulšērs (1973) — futbolists, futbola treneris

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Lillestrema

**Lillestrema** () ir pilsēta Ākešhusas filkē, Norvēģijā. 2020. gadā pilsētā dzīvo 85 757 iedzīvotāji. Lillestrema tika dibināta . Pilsētā bāzējas futbola klubs Lillestrøm SK, kas spēlē Norvēģijas augstākajā futbola līgā.

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Peldmētelis

[200px|thumb|right|Trīs zēni peldmēteļos pie [Peldbaseins|peldbaseina]]
**Peldmētelis** ir halāts, ko lieto pēc mazgāšanās, peldes, pirts u.c. ar ūdeni saistītām darbībām, lai apsegtu iespējams vēl mitru ķermeni, kad to ir vēlme izdarīt ātri un nav nepieciešams pilnīgi apģērbties. Ja halāts ir izgatavots no uzsūcoša materiāla, tas funkcionē arī kā dvielis. Šādus halātus parasti izgatavo no kokvilnas, vilnas, zīda, neilona u.c. materiāliem.

## Skatīt arī
* Halāts
Šīena

**Šīena** () ir ostas pilsēta Norvēģijā. Tēlemarkas filkes administratīvais centrs. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 54 887 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[Odds Ballklubb]]*, kas spēlē Norvēģijas augstākajā futbola līgā.

## Sadraudzības pilsētas
Šīenai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

*  Loimā, Somija
*  Minota, Ziemeļdakota, ASV
*  Mosfedlbaira, Islande
*  Onesti, Rumānija
*  Sorento, Itālija
*  Tisteda, Dānija
*  Udevalla, Zviedrija

## Cilvēki
Šīenā dzimuši:

* Henriks Ibsens (1777—1856) — dramaturgs

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Mājaslapa
Molde

**Molde** () ir pilsēta Norvēģijā. Mēres un Rumsdāles filkes administratīvais centrs. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 21 103 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējās futbola klubs Molde FK, kas spēlē *[[Eliteserien]]* līgā.

## Sadraudzības pilsētas
Moldei ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

* Vejle, Dānija
* Burosa, Zviedrija
* Mikeli, Somija

## Ārējās saites

*
Mosa (Norvēģija)

**Mosa** () ir pilsēta Norvēģijā, Estfollas filkē, tās gubernatora rezidence. 2012. gadā pilsētā dzīvoja 32 570 iedzīvotāji.

## Sadraudzības pilsētas
Mosai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

*  Agakatana. Gvatemala
*  Blendiousa, Islande
*  Horsensa. Dānija
*  Kārlstade, Zviedrija
*  Nokia, Somija
*  Veļikijnovgoroda, Krievija
*  Virdžīnijabīča, Virdžīnija, ASV

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Haldene

**Haldene** () ir pilsēta Estfollas filkē, Norvēģijā. 2019. gadā pilsētā dzīvoja  iedzīvotāji.

## Sadraudzības pilsētas
Haldenei ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

* Ringsteda, Dānija
* Ševde, Zviedrija
* Vāmala, Somija
* Polsbo. Vašingtona, ASV

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Zandvortas trase

**Zandvortas trase** () ir *[[Formula 1]]* sacīkšu trase, kura atrodas Nīderlandes kūrortpilsētā Zandvortā, netālu no Ziemeļjūras. Bija plānots, ka pēc rekonstrukcijas šeit pēc 35 gadu pārtraukuma 2020. gada 3. maijā notiks Nīderlandes GP izcīņa, tomēr tā tika atcelta Covid-19 pandēmijas dēļ.

Sacensības trasē notikušas kopš 1939. gada, bet pirmās F1 Nīderlandes GP — 1952. gadā. 1985. gadā trases operators *CENAV* atteicās no šī biznesa. Vēlākos gados trase nonāca pašvaldības īpašumā, daļa trases tika pārdota.

## Skatīt arī
* F1 trašu saraksts

## Ārējās saites

*
Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienests

**Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienests** (NMPD) ir Latvijas Republikas Veselības ministrijas pakļautībā esošs dienests, kura mērķis ir īstenot vienotu valsts politiku neatliekamās medicīniskās palīdzības un katastrofu medicīnas jomā. Dienests ir dibināts 2009. gadā, pārņemot līdz tam pašvaldību pārziņā bijušās neatliekamās medicīniskās palīdzības funkcijas.

NMP dienests organizē un nodrošina pirmsslimnīcas neatliekamo medicīnisko palīdzību ikdienā un ārkārtas situācijās visā Latvijā. Tas koordinē un nodrošina arī medicīnisko evakuāciju un Latvijas iedzīvotāju medicīnisko repatriāciju uz un no ārvalstīm.

## Ārējās saites
* NMPD mājas lapa

## Atsauces
Jēvīka

**Jēvīka** () ir pilsēta Innlandetes filkē, Norvēģijā. Atrodas Norvēģijas lielākā ezera — Mjēsas krastos.

## Sadraudzības pilsētas
Jēvīkai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

*  Ālftanesa, Islande
*  Jēvle, Zviedrija
*  Nestveda, Dānija
*  Rauma, Somija
*  Stautona, Viskonsina, ASV

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Tensberga

**Tensberga** () ir pilsēta Vestfollas filkē, Norvēģijā. 2014. gadā pilsētā dzīvoja 41 486 iedzīvotāji. Tensberga tiek uzskatīta par vecāko pilsētu Norvēģijā. To dibināja vikingi 9. gadsimtā.

## Sadarbības pilsētas
Tensbergai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

* Kovarubjasa, Spānija
* Evora, Portugāle
* Īsafjērdira, Islande
* Joensū, Somija
* Lamia, Grieķija
* Linšēpinga, Zviedrija
* Ravenna. Itālija

## Cilvēki
Tensbergā dzimuši:

* Ernsts Rojāns (1909—1977) — šahists
* Lāšs Helge Birkelanns (1988) — biatlonists
* Mangnuss Kārlsens (1990) — šahists

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Retro tramvaju maršruts (Rīga)

**Retro tramvaju maršruts** ir slēgtais Rīgas sabiedriskā transporta sezonālais tramvaju maršruts, kas kursēja no Ausekļa ielas līdz Mežaparkam. Retro tramvaju maršrutu apkalpoja viens tramvaju vagons.

Retro tramvaju maršrutu apkalpo "Rīgas satiksmes" 5. tramvaju depo.

Regulārie reisi slēgti Covid-19 pandēmijas dēļ, bet ir iespējama retro tramvaja noma.

thumb|Rīgas retro tramvajs 2019. gadā
thumb|Rīgas retro tramvajs 2007. gadā

## Maršruts
Virzienā **[[Ausekļa iela (Rīga)|Ausekļa iela]]** — **[[Mežaparks (Rīga)|Mežaparks]]** tramvaji brauc pa šādām ielām: Ausekļa iela, Kronvalda bulvāris, Zigfrīda Annas Meierovica bulvāris, Aspazijas bulvāris, Radio iela, Kr. Barona iela, Matīsa iela, Miera iela, Brasas tilts, Gaujas iela, Ķīšezera iela, Kokneses prospekts un Meža prospekts.

Virzienā **[[Mežaparks (Rīga)|Mežaparks]]** — **[[Ausekļa iela (Rīga)|Ausekļa iela]]** tramvaji brauc pa šādām ielām: Meža prospekts, Kokneses prospekts, Ķīšezera iela, Gaujas iela, Brasas tilts, Miera iela, Matīsa iela, Kr. Barona iela, Radio iela, Aspazijas bulvāris, Zigfrīda Annas Meierovica bulvāris un Kronvalda bulvāris.

## Pieturvietas
Retro tramvaju maršrutā pavisam kopā ir 47 pieturas. Virzienā **[[Ausekļa iela (Rīga)|Ausekļa iela]]** — **[[Mežaparks (Rīga)|Mežaparks]]** ir 24 pieturas, tāpat arī virzienā **[[Mežaparks (Rīga)|Mežaparks]]** — **[[Ausekļa iela (Rīga)|Ausekļa iela]]** ir 23 pieturas.

## Skatīt arī
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme

## Atsauces
2020. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

**Latvijas futbola virslīgas 2020. gada sezona** bija 46. Virslīgas sezona. Čempionātu organizēja Latvijas Futbola federācija. 2020. gada Latvijas futbola virslīgas ģenerālsponsors bija "Optibet", tāpēc čempionāta oficiālais nosaukums bija "Optibet Virslīga". Virslīgā šajā sezonā piedalījās 10 klubu.

Sacensības bija plānots uzsākt 13. martā. Tomēr saistībā ar Latvijā izsludināto ārkārtējo situāciju COVID-19 izplatīšanās dēļ Latvijas Futbola federācija nolēma atlikt visu pieaugušo futbola sacensību, tai skaitā Virslīgas, norisi līdz turpmākam rīkojumam. Noslēdzoties ārkārtējai situācijai, tika pieņemts lēmums Virslīgas sezonu sākt 15. jūnijā.  Sezona noslēdzās 29. novembrī.

27. novembrī Latvijas Futbola federācija nolēma atcelt pārspēles starp Virslīgas 9. vietu un 1. līgas 2. vietu. Līdz ar to 9. vietas ieguvēji FK Metta saglabāja vietu Virslīgā.

Par Virslīgas čempioniem trešo reizi pēc kārtas kļuva Riga FC futbolisti.

## Komandas

### Komandu pārstāvētās pilsētas

### Stadioni un personāls

## Norise
### Turnīra tabula

### Labākie vārtu guvēji

## Skatīt arī
* 2020. gada Latvijas kauss futbolā
* 2020. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona

## Atsauces

## Ārējās saites
* 2020. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona