Skrīveru pagasts

**Skrīveru pagasts** ir viena no Aizkraukles novada administratīvajām teritorijām, Vidzemes dienvidos, Daugavas labajā krastā. Robežojās ar Aizkraukles novada Jaunjelgavas pilsētu, Aizkraukles un Jaunjelgavas pagastiem, kā arī  Ogres novada Jumpravas, Krapes un Lēdmanes pagastiem. Pagasta centrs atrodas Skrīveros.

No 2009. gada līdz 2021. gada administratīvi teritoriālajai reformai pastāvēja kā **Skrīveru novads**. 2021. gadā Skrīveru novadu iekļāva jaunajā Aizkraukles novadā.

## Daba
Pagasts atrodas Viduslatvijas zemienes Madlienas nolaidenuma austrumu daļā, Daugavas senlejas labajā krastā. Reljefs lēzeni viļņots, to veido ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā orientēti drumlini (morēnpauguri), kas vietām sasniedz 6 km garumu un 400—600 m platumu. Virsas augstākais punkts (93,8 m) novada rietumos pie "Jaunsilmicēm". 

Pārsvarā izplatītas velēnu podzolētās un pseidoglejotās augsnes. Pazeminājumos tās nomaina velēnu glejaugsnes, kas pāriet purva kūdraugsnēs vai kūdrainās podzolētās glejaugsnēs. Skrīveru apkaimē sporādiski sastopamas velēnu karbonātaugsnes.

### Klimats
Klimats raksturojams kā pārejošs no jūras uz kontinentālo klimatu. Pagastam raksturīga salīdzinoši auksta un ilgstoša ziema un karsta vasara. Pats aukstākais gada mēnesis ir janvāris (vidējā mēneša temperatūra , pats karstākais mēnesis – jūlijs (vidējā mēneša temperatūra . Bezsala perioda ilgums ir 132 dienas. Noturīga sniega sega parasti pastāv laikā starp 15. decembri un 26. martu.

### Upes
[thumb|260px|[Līču ūdenskrātuve]]
Gar pagasta dienvidu malu plūst Daugava, pie kuras baseina pieder visas pagasta ūdensteces:
* Daugava
** Ķīsums
** Dīvaja
*** Brasla
*** Maizīte
**** Pulksteņupīte
* Lubīte

### Ezeri
Pagasta lielākās ūdenstilpes ir Līču ūdenskrātuve un Kalnmuižas ezers.

## Vēsture
thumb|175x175px|Skrīveru novada ģerbonis
1935. gadā Rīgas apriņķa **Skrīveru pagasta** platība bija 99,8 km² un tajā dzīvoja 2320 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Kalnezera, Skrīveru un Stirnas ciema padomes, bet pagastu un apriņķi 1949. gadā likvidēja. 

**Skrīveru ciems** (ciema padome) ietilpis Ogres apriņķī (1947—1949) un Ogres rajonā (1949–1967). Skrīveru ciemam 1951. gadā pievienoja likvidēto Stirnas ciemu un likvidētā Kalnezera ciema kolhoza «Zaļā zeme» teritoriju. 1958. gadā Skrīveriem piešķīra strādnieku ciemata (no 1961. gada — pilsētciemata) statusu un tam pievienoja Skrīveru ciemu, izveidojot **Skrīveru pilsētciematu ar lauku teritoriju**. 1967. gadā izveidoja Stučkas rajonu un Skrīveru pilsētciematu ar lauku teritoriju pievienoja tam. 1981. gadā daļu lauku teritorijas iekļāva pilsētciemata robežās. 

1991. gadā Skrīveri zaudēja pilsētciemata statusu un kopā ar lauku teritoriju tika reorganizēti par Aizkraukles rajona pagastu. 2009. gadā Skrīveru pagasts tika reorganizēts par pirmā līmeņa pašvaldību - Skrīveru novadu, kurā nebija otrā līmeņa administratīvo vienību. 2021. gadā Skrīveru novadu pievienoja jaunajam Aizkraukles novadam kā Skrīveru pagastu.

## Teritoriālais iedalījums

### Apdzīvotās vietas

**[[Skrīveri]]**, Klidziņa, Līči, Zemkopības institūts, Ziedugravas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība
Pagastā darbojas Skrīveru dzirnavu HES.

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojamas personības
* Jorģis Zemitāns
* Jānis Lavenieks
* Jānis Krūmiņš-Pilāts
* Jānis Celms
* Jānis Jurgens
* Andrejs Upīts

## Ievērojamas vietas
* Kraukļu akmens - kulta vieta pie Kaktiņiem, Rīgas - Daugavpils un Skrīveru šosejas krustojumā
* Aizkraukles pilskalns (Augstie kalni) ar senpilsētu pie Zemkopības un lauksaimniecības ekonomikas institūta 	
* Aizkraukles viduslaiku kapsēta ar baznīcas vietu pie Zemkopības un lauksaimniecības ekonomikas institūta
* Ūdensdzirnavas ar vilnas pārstrādes iekārtu

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*