open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Star Wars Jedi: Fallen Order

***Star Wars Jedi: Fallen Order*** ir *action-adventure* žanra datorspēle, kuru izstrādāja *[[Respawn Entertainment]]* un izdeva *[[Electronic Arts]]* Microsoft Windows, PlayStation 4 un Xbox One konsolēm. Spēles sižets norisinās "Zvaigžņu karu" visumā, 5 gadus pēc filmas "Zvaigžņu kari: Situ atriebība" notikumiem un 14 gadus pirms filmas "Zvaigžņu kari: Jaunā cerība" notikumiem. Sižets seko Kelam Kestisam (*Cal Kestis*), džedu māceklim, kuru vajā Galaktiskās Impērijas inkvizitore vārdā Otrā Māsa (*Second Sister*). Spēle izdota 2019. gada 15. novembrī. Ieguva lielākoties pozitīvās atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Basketbols 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Basketbols]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 2021. gada 24. jūlija līdz 8. augustam. Papildus klasiskā basketbola sacensībām pirmo reizi olimpiskajās spēlēs noritēja sacīkstes 3x3 basketbolā.

## Medaļnieki
### Vīrieši

### Sievietes
Asterikss olimpiskajās spēlēs

**"Asterikss olimpiskajās spēlēs"** () ir 2008. gada filma, kas balstīta uz Renē Gosīni tāda paša nosaukuma komisku grāmatu. Filmas režisori ir Frederiks Forestjērs un Tomass Langmans.

Filmā Grieķijas valdnieks vēlas, lai viņa meita Irīna apprecētos ar Cēzara dēlu Brutu. Negribot to darīt, Irīna pasludina, ka precēsies ar vīru, kas uzvarēs Olimpiskajās spēlēs. Asterikss un Obelikss palīdz savam draugam iekārot princeses sirdi, kā arī paši piedalās Olimpiādē.

Filmas galvenās lomas atveido Žerārs Depardjē, Kloviss Kornilaks, Benuā Pūlvords, Alēns Delons, Vanesa Heslere, Franks Djūbosks, Hosē Garsija, Stefans Rūsso, Žans Pjērs Kasels, Elī Semūns un Aleksandrs Astjērs. Filmas pirmizrāde notika Polijā 2008. gada 25. janvārī. Šis ir turpinājums 2002. gada filmai "Asterikss un Obelikss: Misija Kleopatra". 2012. gadā tika izdots filmas turpinājums — "Asterikss un Obelikss Viņas Majestātes dienestā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Mikrofona aptauja 1971

**Mikrofona aptaujā 1971** par gada populārāko dziesmu piedalījās apmēram 100 dziesmu. Par tām savas balsis atdeva 34 636 klausītāji. Par gada populārāko dziesmu "Teic, kur zeme tā" tika nodotas 12 921 balsis, par dziesmu "Zilā" - 8337 balsis, bet par dziesmu "Savāda vasara" - 6707 balsis. Pirmajā desmitā ierindojās arī R. Paula dziesmas "Somu pirts", "Ances romance" un "Mirdzošais gliemežvāks". Pirmo reizi aptaujas laureātu godināšana notika ārpus Latvijas Radio nama - republikas Arodbiedrību padomes kultūras namā, kura zāle bija pārpildīta.

Populārākās dziesmas:

# Teic, kur zeme tā (Raimonds Pauls, Jānis Peters) - Margarita Vilcāne, Ojārs Grinbergs, Nora Bumbiere, Viktors Lapčenoks
# Zilā (R. Pauls, J. Peters) - V. Lapčenoks
# Savāda vasara (R. Pauls, Alfreds Krūklis) - N. Bumbiere, V. Lapčenoks
# Somu pirts (R. Pauls, Arnolds Auziņš) - O. Grinbergs
# Dūdieviņš (Imants Kalniņš, Vizma Belševica) - N. Bumbiere

* Ances romance no kinofilmas "Klāvs, Mārtiņa dēls" (R. Pauls, J. Peters) - M. Vilcāne
* Mirdzošais gliemežvāks (R. Pauls, A. Krūklis) - M. Vilcāne un O. Grīnbergs

## Atsauces
Mikrofona aptauja 1970

Par aptaujas dziesmām tika nobalsojuši 17 000 klausītāju. "Mikrofona aptaujas" 1970 populārākās dziesmas:

# Baltā saule (Raimonds Pauls, Ziedonis Purvs) - Margarita Vilcāne
# Kam ziedi, mežābele (R. Pauls, Alfreds Krūklis) - Ojārs Grinbergs
# Aijas smaids (J. Sildegs, J. Brežģis) - Ojārs Grinbergs
# Vecmāmiņa un runcis (Z. Lorencs, J. Peters) - "Eolika"
# Kas ticēt spēj (Ivars Vīgners, Alfreds Krūklis) - Zigfrīds Račiņš

## Atsauces
Mikrofona aptauja 1969

**Mikrofona aptaujas 1969 populārākās dziesmas**:

# Dziesma nenosalst (Raimonds Pauls, Alfreds Krūklis) — Ojārs Grinbergs
# Zilie lini (R. Pauls, A. Krūklis) — Margarita Vilcāne, Ojārs Grinbergs
# Sens tik sens (R. Pauls, A. Krūklis) — Ojārs Grinbergs
# Nepārmet man (R. Pauls, A. Krūklis) — Margarita Vilcāne, Ojārs Grinbergs
# Vai tu nāksi vēl (Aivars Zītars, A. Krūklis) — Andrejs Lihtenbergs

## Atsauces
Mikrofona aptauja 1968

**[[Mikrofona aptauja]]s 1968** populārākais skaņdarbs bija Raimonda Paula dziesma Mežrozīte ar Alfreda Krūkļa vārdiem Ojāra Grinberga izpildījumā. Šī bija pirmā Mikrofona aptauja.

## Atsauces
Bokss 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Bokss]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 2021. gada 24. jūlija līdz 8. augustam. 2019. gada 22. maijā Starptautiskā Olimpiskā komiteja paziņoja ka Starptautiskās Boksa federācijas tiesības rīkot olimpisko turnīru ir anulētas, tādēļ boksa turnīru organizēja īpaši izveidota grupa, kuru vadīja Starptautiskās Vingrošanas federācijas prezidents Morinari Vatanabe. Sacīkstēs drīkstēja piedalīties tikai amatieri.

## Sacensību formāts
Atšķirībā no iepriekšējās olimpiādes — vīriešu svaru kategorijas ir samazinātas uz 8 (no 10), bet sievietēm palielinātas uz 5 (no 3).
Vīrieši sacentīsies šādās svara kategorijās:
* Otrais visvieglākais svars (52 kg)
* Pusvieglais svars (57 kg)
* Pirmais pusvieglais svars (63 kg)
* Otrais pusvieglais svars (69 kg)
* Vidējais svars (75 kg)
* Pussmagais svars (81 kg)
* Smagais svars (91 kg)
* Supersmagais svars (91+ kg)
Sievietes sacentīsies šādās svara kategorijās:
* Pirmais vieglākais svars (51 kg)
* Pusvieglais svars (57 kg)
* Vieglais svars (60 kg)
* Pirmais vidējais svars (69 kg)
* Otrais vidējais svars (75 kg)

## Kvalifikācija
Katras valsts olimpiskā komiteja varēja pieteikt vienu sportistu katrā svara kategorijā. Japānai kā rīkotājvalstij, ir garantētas sešas vietas (četras vīriešu un divas sieviešu), vēl astoņas vietas (piecas vīriešu un trīs sieviešu) atvēlētas īpašais ielūgumu komitejai. Pārējās vietas tiks sadalītas kontinentālajos kvalifikācijas turnīros (Āfrikas, Eiropas, Amerikas un Āzijas/Okeānijas zonās), kas norisināsies 2020. gadā no janvāra līdz aprīlim un olimpiskajā kvalifikācijas turnīrā kas norisinās 2020. gada maijā.

## Medaļnieki

### Vīrieši

### Sievietes

## Atsauces

## Ārējās saites

* Bokss 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Eduards Buhners

**Eduards Buhners** (; dzimis , miris ) bija vācu ķīmiķis. 1907. gadā ieguva Nobela prēmiju ķīmijā “par bioķīmiskajiem pētījumiem, atklājot fermentāciju ārpus šūnas”. Nobela prēmijai bija izvirzīts arī divus gadus iepriekš, bet tad to ieguva Ādolfs fon Beiers. 1904. gadā kļuva par Vācu ķīmiķu savienības prezidentu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Burāšana 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Burāšana]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 2021. gada 25. jūlija līdz 4. augustam.

## Medaļnieki
### Vīrieši

### Sievietes

### Jauktās komandas
Cīņas sports 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Cīņas sports]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 2021. gada 1. līdz 7. augustam.
## Medaļnieki
### Vīrieši
#### Brīvā cīņa

#### Grieķu - romiešu cīņa

### Sievietes
#### Brīvā cīņa
Loka šaušana 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Loka šaušana]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 2021. gada 23. jūlija līdz 31. jūlijam.

## Medaļnieki
Māris Budovskis

**Māris Budovskis** (dzimis 1939. gada 9. aprīlī Rīgā) ir latviešu sporta ārsts, pedagogs un politiķis, bijušais Latvijas Augstākās Padomes un 5. Saeimas deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Rīgā cīņas sporta meistara Paula Budovska (1907—1994) un viņa sievas Fanijas (1914), dzimušas Rozenfeldes, ģimenē. Mācījās Rīgas 1. vidusskolā, kuru beidza 1957. gadā. Līdz 1965. gadam studēja Rīgas Medicīnas institūtā, tad līdz 1972. gadam Latvijas Valsts fiziskās kultūras institūtā (LVFKI). Bija fiziskās kultūras un sporta pasniedzējs un LVFKI katedras vadītājs.

M. Budovskis kopš 1967. gada ir precējies ar basketbolisti Skaidrīti Smildziņu-Budovsku. Ģimenē izaudzinātas divas meitas: Evija un Agnija. Evijai ticis piedāvāts arī spēlēt TTT komandā, bijusi TTT jaunatnes komandas dalībniece. Abas meitas pabeigušas Latvijas Medicīnas akadēmiju, Agnija pabeigusi arī Rīgas Biznesa augstskolu.

## Politiskā darbība
Atmodas kustības laikā bija Latvijas Nacionālās neatkarības kustības dalībnieks, 1988. gadā iesaistījies Latvijas Tautas frontē. 1990. gadā M. Budovski ievēlēja par Latvijas Augstākās Padomes deputātu no 67. Rīgas vēlēšanu apgabala, 1990. gada 4. maijā viņš nobalsoja par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu. 1991. gadā M. Budovskis vadīja Ļeņina pieminekļa demontāžu Brīvības ielā Rīgā.

5. Saeimas vēlēšanās 1993. gadā M. Budovski ievēlēja par 5. Saeimas deputātu no LNNK saraksta. 1995. gadā viņš bija Baltijas Asamblejas Prezidija priekšsēdētājs. Šajā pašā gadā nesekmīgi kandidēja 6. Saeimas vēlēšanās no LNNK un Latvijas Zaļās partijas kopējā saraksta. 1996. gadā izstājies no LNNK.

1999. gadā M. Budovskis kļuva par Tautas partijas biedru. No tās saraksta nesekmīgi kandidējis 2001. gada Rīgas domes vēlēšanās un 8. Saeimas vēlēšanās 2002. gadā, kā arī 2005. gada Rīgas doems vēlēšanās.

M. Budovskis bija Latvijas centrālā cīņas sporta kluba valdes priekšsēdētājs.

## Apbalvojumi
2000. gadā Māri Budovski apbalvoja ar trešās šķiras  Triju Zvaigžņu ordeni.

## Literatūra
* Tālavs Jundzis. 4. maijs: Rakstu, atmin̦u un dokumentu krājums par Neatkarības deklarāciju. Fonds "Latvijas Vēsture", 2000.

## Darbi
* Māris Budovskis. Personības un sociālās vides rezonanse: psihodiagnostika, konflikti, disharmonija, statuss, lomas, socializācija, komunikācija, optimizācija, psihohigiēna, rehabilitācija. Rīga: Zinātne, 1986. — 114 lappuses

## Atsauces
Kāpšanas sports 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Klinšu kāpšana]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 2021. gada 3. līdz 6. augustam. Klinšu kāpšana pirmo reizi tiek pārstāvēta olimpiskajās spēlēs. Sacīkstes noritēs daudzcīņas formātā, apvienojot trīs disciplīnas - klinšu kāpšanu, bolderingu un kāpšanu uz ātruma.

## Medaļnieki
Karatē 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Karatē]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinās no 2021. gada 6.līdz 8. augustam. Karatē pirmo reizi tiek pārstāvēts olimpiskajās spēlēs.

## Medaļnieki
### Vīrieši

### Sievietes
Frederiks Sodijs

**Frederiks Sodijs** (; dzimis , miris ) bija angļu radioķīmiķis. 1921. gadā ieguva Nobela prēmiju ķīmijā “par pētījumiem radioaktīvo vielu ķīmijā un izotopu izcelsmes un īpašību pētījumiem”.

Sodijs strādāja kopā ar tādiem ievērojamiem zinātniekiem kā Ernests Rezerfords, ar kuru viņš pētīja radioaktīvo pārvērtību procesus. Viņi atklāja, ka radioaktivitātes rezultātā viens ķīmiskais elements var pārvērsties citā, kas bija nozīmīgs solis mūsdienu izpratnē par atomu struktūru.

Viņš ieviesa terminu "izotops", lai aprakstītu atomi ar vienādu atomskaitli, bet atšķirīgu atommasu, un palīdzēja nostiprināt izpratni par atomu stabilitāti un transmutāciju. Sodija darbs būtiski ietekmēja gan teorētisko, gan praktisko ķīmiju un fizikālo ķīmiju, kā arī ielika pamatus kodolenerģijas attīstībai.

Papildus zinātniskajai darbībai Sodijs arī aktīvi iesaistījās sabiedriskajās diskusijās par zinātnes pielietojumu un sekām, brīdinot par iespējamiem kodolenerģijas draudiem cilvēcei. 

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Johans Olins

**Johans Olins** (; dzimis , miris ) bija somu grieķu-romiešu stila cīkstonis, 1912. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieks.

## Biogrāfija
Johans Olins dzimis 1883. gadā Vihti (Somijas lielhercogiste). Viņa pirmais starptautiskais turnīrs cīņā bija 1911. gada pasaules čempionāts, kur smagā svara klasē viņš finišēja pēdējā piektajā vietā. Olins piedalījās arī 1912. gada olimpiādē, sasniedzot finālu, kur cieta plecu zaudējumu pret somu cīkstoni Irje Sārelu un ieguva sudraba medaļu.

Pirmā pasaules kara laikā Johans Olins emigrēja uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kur kļuva par profesionālu cīkstoni ar vārdu Džons Olins (*John Olin*). Pēc vairākām cīņām pret vājākiem pretiniekiem, viņš ieguva iespēju 1916. gada 11. decembrī Springfīldā (Masačūsetsa), cīnīties par esošo brīvā stila pasaules čempionu Džo Stešeru par titulu. Abi cīkstoņi izkrita no apļa pēc 2 stundu un 20 minūšu cīņas. Džons Olins atgriezās ringā, bet Džo Stečers nespēja turpināt cīņu pleca savainojuma dēļ, kuru viņš bija guvis rudenī. Džons Olins kļuva par jauno pasaules čempionu. Tomēr šo Olina uzvaru neatzina visas tā laika profesionālās cīkstoņu asociācijas. Daudzi turpināja uzskatīt Džo Stečeru par pasaules čempionu, jo cīņas laikā Olins nebija viņu pārspējis. 1917. gada 2. maijā Džons Olins zaudēja pasaules titulu Čikāgā Edam Lūisam, kurš viņu pieveica pēc 2 stundu un 37 minūšu ilgas cīņas. Notikumu divkosība: Džonam Olinam bija jāatsakās no šīs cīņas pleca savainojuma dēļ. Savādi, bet šoreiz visas asociācijas atzina jauno pasaules čempionu, kaut arī viņš cīņā nebija pieveicis Olinu. Turpmākajos gados Džons Olins vairākkārt mēģināja kļūt par pasaules čempionu, bet viņam tas neizdevās.

1922. gadā Johans Olins atgriezās Somijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Līņezers (Garkalnes pagasts)

**Līņezers** (arī **Linezers** un **Linu ezers**) ir beznoteces ezers Ropažu novada Garkalnes pagasta rietumos, starpkāpu ieplakā Lielā Jūgezera (Jaunciema) mežā starp Jūgu purvu un Bukultiem. Ezers pieder tuvu izvietotai līdzīgu ezeru grupai, kurā ietilpst arī uz rietumiem esošie Vidus (Lielais Maku) un Maku ezers. Ezera dibens dūņains, krasti zemi, lielākoties pārpurvoti un grūti pieejami. Vēsturiski pirmais zināmais nosaukums - 17. gadsimta zviedru kartē atzīmētais *Line siön*. Notiek aizaugšana - 1995.-2002. gados ezera atklātā ūdens platība samazinājusies par 30%. Gar austrumu krastu ved Līņezera ceļš, un daļā šīs teritorijas Garkalnes novada dome ieplānojusi savrupmāju apbūvi, kas izsaukusi vides aizstāvju protestus. 2015. gadā novada dome izdeva atļauju par ezera gultnes tīrīšanu un krasta labiekārtošanu. Ezerā dzīvo karūsas u.c. zivis. Pie ezera ligzdo ūpis.

## Attēlu galerija

Attēls:Līņezers 31.12.2019 (1).jpg|Skats no relatīvi pieejamā DA krasta.
Attēls:Līņezers 31.12.2019 (2).jpg
Attēls:Līņezers 31.12.2019 (3).jpg|Skats no pārpurvotā D krasta.
Attēls:Līņezers 31.12.2019 (4). Dzērvenāji.jpg|Dzērvenāji D krastā.


## Atsauces
Gunnars Šelds

**Alfs Gunnars Šelds** (; —) bija Zviedrijas šosejas riteņbraucējs, kurš piedalījās 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Viņš finišēja ceturtajā vietā grupas braucienā un ieguva bronzas medaļu komandu braucienā. Pirmajā Pasaules čempionātā amatieriem 1921. gadā viņš uzvarēja grupas braucienā, bet gadu vēlāk finišēja ceturtajā vietā.

Pēc sportista karjeras beigām Šelds kļuva par sava pārstāvētā riteņbraukšanas kluba *Upsala CK* kasieri un viceprezidentu, kā arī vadīja sporta preču veikalu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Paukošana 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Paukošana]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajā spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 2021. gada 24. jūlija līdz 1. augustam.

## Medaļnieki

## Ārējās saites
*International Fencing Federation
* Results book
Alita: Kaujas eņģelis

**"Alita: Kaujas eņģelis"** (), bieži pazīstama kā vienkārši **"Alita"** ir 2019. gada amerikāņu zinātniskās fantastikas kiberpanka filma, kuras producents, scenārija autors un režisors ir Roberts Rodrigess.

Filma ir stāsts par kiborgu meiteni vārdā Alita, kuru kādu dienu salauztu izgāztuvē, meklēdams robotu detaļas, atrod doktors Daisons Ido. Viņš Alitu atved mājās, salabo un uzņemas par viņu atbildību kā par savu meitu. Alita, kura patiesībā ir kaujai paredzēts kiborgs, neko neatceras ne par sevi, ne to, no kurienes nāk. Viņai nākas sākt jaunu dzīvi un no jauna iepazīt pasauli, taču būdama ļoti labsirdīga, naiva un emocionāla, viņa bieži iekuļas nepatikšanās. Alitas mērķis ir censties atcerēties, kas viņa ir un kāda ir viņas dzīves jēga.

## Atsauces

## Ārējās saites
Peldēšana 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Peldēšana]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 2021. gada 24. jūlija līdz 5. augustam.

## Medaļnieki
### Vīrieši

### Sievietes

### Jaukti
Fēlikss IV

**Fēlikss IV** (, dzimšanas datums nezināms, miris ) bija Romas pāvests no 526. gada jūlija līdz 530. gada septembrim. Viņš bija pāvesta Jāņa I pēctecis. Fēlikss IV tika iecelts Svētajā Krēslā kā ostgotu valdnieka Teodorika Lielā izvēle. Teodoriks Lielais bija ieslodzījis viņa priekšgājēju Jāni I, kurš neilgi pēc Fēliksa IV konsekrācijas nomira mocekļa nāvē. Lai izvairītos no cīņas par pāvesta krēslu, Fēlikss IV kā savu pēcteci izvēlējās arhidiakonu Bonifāciju II.

## Ārējās saites
* 
* 
*
Tealliocaris

***Tealliocaris*** ir *[[Pygocephalomorpha]]* kārtas un *[[Tealliocarididae]]* dzimtas izmirušu augstāko vēžu ģints. Tās ir sīku vēžveidīgo formas, kas dzīvoja paleozojā. Ģintī ir zināmas 7 sugas no Skotijas un Beļģijas karbona nogulumiem. Tipveida suga ir *Tealliocaris woodwardi*.

## Apraksts
Ķermeņa forma ir cilindriska līdz nedaudz saplacinātai. Karapakss aizņem pusi no ķermeņa garuma. Uz tā ir priekšējie sānu dzelkšņi un V veidīga kakla vaga, kas priekšpusē savienota ar rostrālo vagu, bet aizmugurē to pāršķeļ mediālais valnītis. Vēl karapaksam ir postorbitālie pāru dzelkšņi. Karapaksa žaunu apgabalu (aiz kakla vagas) šķērso gareniski valnīši vai ķīļi. Krūšu kājas nav specializētas tveršanai. Tām ir vicveidīgi ekzopodīti (priekš airēšanās) un plātņveida epipodīti, kas balsta vēžveidīgo žaunas.

Pirmā pleomēra (vēdera segmenta) priekšējā daļā ir trīs ķīļi. Trešā pleomēra tergīts ir paplašināts un nosedz ceturtā pleomēra lielu virsmas daļu. Otrā pleomēra tergīts laterāli nedaudz pagarināts. Telsons sašaurinās distālā virzienā un tam abās pusēs ir sānu daivas, kas ir vērstas uz aizmuguri un telsona gala daiva.

## Sistemātika
Ģintī ir zināmas 11 sugas:
:* suga: *[[Tealliocaris briggsi]]* Clark & Ross, 2024 †
:* suga: *[[Tealliocaris caudafimbriata]]* Copeland, 1957 †
:* suga: *[[Tealliocaris elliotti]]* Clark, 2024 †
:* suga: *[[Tealliocaris etheridgii]]* (Peach, 1882) †
:* suga: *[[Tealliocaris formosa]]* (Peach, 1882) †
:* suga: *[[Tealliocaris loudensis]]* Peach, 1908 †
:* suga: *[[Tealliocaris palinscari]]* Schram, 1988 †
:* suga: *[[Tealliocaris tarrassiana]]* Peach, 1908 †
:* suga: *[[Tealliocaris walloniensis]]* Gueriau, Charbonnier & Clément, 2014 †
:* suga: *[[Tealliocaris weegie]]* Clark & Ross, 2024 †
:* suga: *[[Tealliocaris woodwardi]]*  (Etheridge, 1877)  †

(†) — izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Regbijs-7 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Regbijs-7]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 26. jūlija līdz 31. jūlijs. Visas spēles tika aizvadītas Tokijas stadionā. Kopumā piedalījās 24 izlases (12 vīriešu un 12 sieviešu komandas). Šī bija otrā reize, kad olimpiskajās spēles noritēja sacīkstes regbijā-7.

## Komandas

## Medaļnieki
Sērfings 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Sērfings]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 26. līdz 29. jūlijam. Sērfings pirmo reizi tika iekļauts olimpisko spēļu programmā.

## Medaļnieki
Smaiļošana un kanoe airēšana 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Smaiļošana un kanoe airēšana]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 25. jūlija līdz 7. augustam.

## Medaļnieki
### Slaloms

### Sprints
Softbols 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Softbols]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 21. līdz 27. jūlijam. Spēlēm kvalificējās 6 softbola izlases (ieskatot Japānu, kā organizētājvalsti). Komandas izspēlēja viena apļa grupu turnīru - pirmās un otrās vietas ieguvējas cīnījās par zelta medaļam, trešās un ceturtās vietas ieguvējas - par bronzu.

## Medaļnieki
Svarcelšana 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Svarcelšana]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 24. jūlija līdz 4. augustam.
Latvijas svarcēlājs Ritvars Suharevs 81 kg svara kategorijā ieņēma 6. vietu	(pacēla 358 kg), bet Artūrs Plēsnieks 109 kg svaru kategorijā izcīnīja bronzas medaļu.
## Medaļnieki
### Vīrieši

### Sievietes
} Mikiko Ando
|-
|64 kg
|  Moda Šarona
|  Džordžija Bordinjo
|  Venhuei Čena
|-
|76 kg
|  Nesija Patricija Dahomesa Barera
|  Ketrīna Elizabete Nie
|  Aremi Fuentesa Zavala
|-
|87 kg
|  Vana Žoju
|  Tamāra Jahaira Salazāra Arse
|  Krizmerija Dominga Santana Pegero
|-
|87+ kg
|  Lī Venvena
|  Emīlija Džeida Kembela
|  Sāra Elizabete Roblesa
|}
Šaušana 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Šaušana]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 24. jūlija līdz 2. augustam.

## Medaļnieki
### Pistole

### Šautene

### Bise
Tekvondo 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Tekvondo]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 24. līdz 27. jūlijam. Sacīkstēs piedalījās 131 sportists 8 svaru kategorijās.

## Medaļnieki
### Vīrieši

### Sievietes
Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Vieglatlētika]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 31. jūlija līdz 8. augustam.

## Medaļnieki
### Vīrieši

*  2022. gada 18. februārī Lielbritānijas komanda tika diskvalificēta pēc dopinga atklāšanas Čidžindu Udžas analīzēs, līdz ar to sudraba medaļas piešķirtas Kanādas komandai, bet bronzas medaļas Ķīnas komandai.

### Sievietes

### Jaukti
Vingrošana 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Vingrošana]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 25. jūlija līdz 8. augustam un tika aizvadītas trijās disciplīnās - sporta un mākslas vingrošanā, kā arī vingrojumi uz batuta. 

## Medaļnieki
### Sporta vingrošana

### Mākslas vingrošana

### Batuts
Belušja Guba

**Belušja Guba** () ir pilsētciemats Krievijas ziemeļos, Arhangeļskas apgabalā, Novaja Zemļas administratīvais centrs. Lielākā no divām pastāvīgi apdzīvotajām vietām arhipelāgā. Izvietojies arhipelāga otras lielākās salas Dienvidu salas dienvidrietumos pie Belušja Gubas līča.  uz ziemeļaustrumiem no pilsētciemata atrodas otra arhipelāga pastāvīgi apdzīvotā vieta Rogačova un lidosta Amderma-2.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1897. gadā kā ņencu un krievu kolonistu apmetne, uz kuru no kontinenta pārcēlās 34 kolonisti. 1913. gadā Belušja Gubā uzcēla baznīcu, pie kuras bija arī draudzes skola un aptieka. 1923. gadā ciematā bija 60 iedzīvotāju, tas veidojās no 7 mājām, divām noliktavām un bijušās baznīcas. 1925. gadā izveidoja medpunktu, bet 1926. gadā — internātskolu.

2. Pasaules kara laikā Belušja Gubā tika izveidota Kara flotes bāze. 1954. gadā pēc kodolieroču izmēģinājumu poligona izveides visi ciemata iedzīvotāji tika pārcelti uz Lagernojes apmetni pie Matočkinšara šauruma, bet 1957. gada novembrī pārcelti uz kontinentu. Belušja Gubā uzbūvēja poligona administratīvo un loģistikas centru. Aukstā kara laikā tā bija slepena apdzīvotā vieta ar kodēto nosaukumu «Arhangeļska-55». 2005. gadā piešķīra pilsētciemata statusu.

Mūsdienās lielākā daļa ciemata iedzīvotāju ir militārpersonas un to ģimenes locekļi. Ciematā ir 17 dzīvojamās mājas, vidusskola, bērnudārs, viesnīca, veikals, sadzīves pakalpojumi, kara hospitālis, poliklīnika, virsnieku nams, sporta komplekss ar peldbaseinu, pareizticīgo baznīca.

## Atsauces
Antons Buls

**Antons Buls** (dzimis  Briģu pagastā) ir latviešu tautsaimnieks un sabiedriskais darbinieks, bijušais Latvijas Augstākās Padomes deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Briģu pagastā četru bērnu zemnieku ģimenē. Mācījās Briģu pamatskolā, tad Nirzas septiņgadīgajā skolā un Ludzas ekonomiskajā tehnikumā, 1953. gadā ieguva grāmatveža specialitāti. Studēja LVU Ekonomikas fakultātē, 1957. gada martā atskaitīts no 4. kursa par neatbilstošiem uzskatiem. Pēc dienesta padomju armijā 1960. gadā atsāka neklātienes studijas LVU Tautsaimniecības ekonomikas specialitātē un 1964. gadā ieguva ekonomista kvalifikāciju.
Strādājis Rīgas radiorūpnīcā par normētāju un ekonomistu, tad Olaines plastmasu pārstrādāšanas rūpnīcā par darba organizācijas
un algu daļas vadītāja vietnieku un vadītāju, Olaines ķīmiski farmaceitiskajā rūpnīcā par darba organizācijas un algu daļas vadītāju, Lopkopības mehanizācijas konstruktoru organizācijā par direktora vietnieku ekonomikas jautājumos, ražošanas apvienībā "Latvbiofarm" par ģenerāldirektora vietnieku ekonomikas jautājumos.

1990. gadā A. Bulu ievēlēja par Latvijas Augstākās Padomes deputātu no 171. Olaines vēlēšanu apgabala, 1990. gada 4. maijā viņš nobalsoja par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu. Strādāja pie uzņēmējdarbību regulējošo likumu sagatavošanas. 1992. A. Buls kļuva par ekonomikas ministra Arņa Kalniņa vietnieku.

Pēc deputāta pilnvaru laika beigām bija Olaines ķīmiski farmaceitiskās rūpnīcas direktors (1993—1997) un AS "Olainfarm" ekonomists.

Nesekmīgi kandidēja 1995. gada 6. Saeimas vēlēšanās no Tautsaimnieku politiskās apvienības saraksta “Tautsaimnieks”.

2001. gadā sāka strādāt Ķekavas pagasta padomē par revidentu, vēlāk par juriskonsultu. Šajā pašā gadā kandidēja pašvaldību vēlēšanās uz vietu Ķekavas pagasta padomē no partijas "Mūsu Zeme" saraksta, bet netika ievēlēts.

## Apbalvojumi
2000. gadā Antonu Bulu apbalvoja ar trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni, apbalvots arī ar 1991. gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīmi.

## Literatūra
* Tālavs Jundzis. 4. maijs: Rakstu, atmin̦u un dokumentu krājums par Neatkarības deklarāciju. Fonds "Latvijas Vēsture", 2000.

## Atsauces
Vidusezers

**Vidusezers** var būt:
* Vidusezers — ezers Ropažu novada Garkalnes pagastā;
* Vidusezers — ezers Madonas novada Jumurdas pagastā;
* Vidus ezers — ezers Smiltenē;
* Vidus ezers — ezers Augšdaugavas novada Sventes pagastā;
* Vidus ezers — ezers Cēsu novada Vaives pagastā;
* Vidus ezers — ezers Alūksnes novada Ziemera pagastā;

* Vidsezers — ezers Talsu novada Ģibuļu pagastā;
* Vidējais ezers — ezers Ludzas novada Ņukšu pagastā;
* Vidējais ezers — ezers Ludzas novada Salnavas pagastā;
* Videjais ezers — ezers Krāslavas novada Svariņu pagastā;

* Pannas ezera Valmieras novada Trikātas pagastā cits nosaukums.
Matočkinšara

**Matočkinšara** () ir bijusī PSRS vissezonas polārstacija Arktikā. Izvietojusies Novaja Zemļas arhipelāga Ziemeļu salas dienvidos Matočkinšara ziemeļu krastā. Dibināta 1923. gadā kā pirmā padomju polārstacija.

## Vēsture
Polārstacija izbūvēta 1923. gada augustā Matočkinšara jūrasšauruma ziemeļu piekrastē 10 km no tā austrumu ieejas pie Nočujevas strauta ietekas. Netālajā Čirakinas pussalā bija traģiskā Fjodora Rozmislova 1768.-1769. gada ekspedīcijas ziemošanas vieta, kuras laikā gāja bojā puse no 14 ekspedīcijas dalībniekiem, ieskaitot pašu Rozmislovu.

Polārstacijai tika uzbūvēta stacijas ēka, dzīvojamā ēka, divas  augstas radioantenas, pirts un vairākas palīgēkas. Sākotnēji stacijas galvenais uzdevums bija vākt informāciju par navigācijas apstākļiem jūrasšaurumā un Karas jūrā. 1924. gadā stacija tika transformēta par ģeofizisko observatoriju. 1932. gadā stacija iesaistījās 2. Starptautiskā polārā gada pētījumu programmā. 1934. gadā, lai uzlabotu novērojumu pilnīgumu, tika izveidotas divas filiālstacijas — Misvihodnoja pie jūrasšauruma austrumu ieejas un Misstolbovoja pie rietumu ieejas. Pēc Matočkinšaras slēgšanas Misstolbovoja un Misvihodnoja kādu laiku darbojās kā patstāvīgas stacijas.

## Atsauces
Vidusezers (Garkalnes pagasts)

**Vidusezers** (arī **Vidus ezers**, **Lielais Maku ezers** un **Lielais Mārku ezers**) ir beznoteces ezers Ropažu novada Garkalnes pagasta rietumos, starpkāpu ieplakā Lielā Jūgezera (Jaunciema) mežā starp Jaunciemu un Bukultiem. Ezers pieder tuvu izvietotai līdzīgu ezeru grupai, kurā ietilpst arī Līņezers un Maku ezers. Ezers ar brūnu ūdeni, stipri aizaudzis, dibens dūņains, krasti zemi, lielākoties pārpurvoti un grūti pieejami. Netālu no ZR malas atrodas 9,5 m vjl. augsta kāpa.

Ezera krastos aug Latvijas Sarkanajā grāmatā iekļautā slaidā spilve, novēroti īpaši aizsargājamais jūras ērglis, kā arī dzērves, paugurknābja gulbis, zivju gārnis un vairākas pīļu sugas. Nākotnē iecerēts privāto teritoriju apbūvēt.

## Attēlu galerija

Attēls:Vidusezers Garkalnes novadā (1). Skats no DA.jpg|Skats no DA krasta.
Attēls:Vidusezers Garkalnes novadā (3). Skats no D.jpg|Rietumu piekraste skatā no dienvidu krasta.
Attēls:Vidusezers Garkalnes novadā (4). Skats no DR.jpg|Skats no DR krasta.


## Atsauces
73. BAFTA kino balva

**73. [[BAFTA kino balva]]** tika pasniegta labākajām pilnmetrāžas spēlfilmām un dokumentālajām filmām, kas 2019. gadā demonstrētas Lielbritānijas kinoteātros. Balvu pasniegšanas ceremonija norisinājās  Karaliskajā Albertholā Londonā, un tās pasniedza Britu Kino un televīzijas mākslas akadēmija. Ceremoniju vadīja komiķis Grems Nortons. Nominantus paziņoja .

Šī gada ceremonijā ir ieviesta jauna kategorija: "Labākā aktieru atlase".

## Nominanti
Nominantus paziņoja .

### [[BAFTA Fellowship|BAFTA ''Fellowship'']]
* **[[Ketlīna Kenedija]]**

### Filmas ar vairākām nominācijām

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Eucopiidae

***Eucopiidae*** ir lofogastrīdu kārtas augstāko vēžu dzimta. Dzimtā ir tikai viena recenta ģints *Eucopia*, kuras sugas ir slikti noteiktas un grūti atšķiramas. *Eucopia* visvairāk izplatīta pasaules okeāna batipelaģialē, dziļumos zem 1000 metriem.

## Apraksts
Karapakss ļoti liels, plēvveidīgs. Beidzamie 2 vai 3 krūšu somiti (segmenti) ir dorsāli atsegti. Rostrums ir strups. Acis ir labi attīstītas. Antenas plātnīti veido divi segmenti, ārējā mala gluda, bez sariņiem. 2–4 pereopodu endopodi ir salīdzinoši īsi, attīstījušies par gnatopodiem. 5-7 pereopodi ļoti gari, slaidi, ar īsiem tvērējnagiem. Astotais pereopods ir normāls. Uz vēdera metamēriem nav plevru. Uropodu ekzopodīti ir ar distālo šuvi. Ķermenis un ekstremitātes ir sarkanā krāsā.

## Sistemātika
Dzimtā ir tikai viena recenta ģints un trīs izmirušas ģintis.

* Eucopiidae G.O. Sars, 1885
:* Eucopia Dana, 1852
::* *Eucopia australis* Dana, 1852
::* *Eucopia crassicornis* Casanova, 1997
::* *Eucopia grimaldii* Nouvel, 1942
::* *Eucopia major* Hansen, 1910
::* *Eucopia lingucaudaicauda* O. S. Tattersall, 1955
::* *Eucopia sculpticauda* Faxon, 1893
::* *Eucopia unguiculata* W.-Suhm, 1875
::* † *Eucopia praecursor* Secretan & Riou, 1986
:*† Schimperella Bill, 1914
::*† *Schimperella beneckii* Bill, 1914
::*† *Schimperella kessleri* Bill, 1914
::*† *Schimperella acanthocercus* Taylor et al. (2001)
:*† Yunnanocopia Feldmann et al. (2016)
::*† *Yunnanocopia grandis* Feldmann et al. (2016)
::*† *Yunnanocopia longicauda* Feldmann et al. (2016)
:*† *[[Vicluvia]]* Larghi, Tintori, Basso, Danini & Felber, 2019
::*† *Vicluvia lombardoae* Larghi, Tintori, Basso, Danini & Felber, 2019

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Roberts Lovets

**Roberts Aberkrombijs Lovets** (angļu: *Robert Abercrombie Lovett*, 1895—1986) bija amerikāņu bijušais kareivis, gaisa spēku ģenerālis un politiķis, kas darbojās kā Amerikas Savienoto Valstu ceturtais aizsardzības sekretārs no 1951. līdz 1953. gadam un viens no galvenajiem Korejas kara arhitektiem un komandieriem.

Viņš bija ārpolitikas vecāko grupas kas pazīstama ar nosaukumu "Viedie vīri" galvenais loceklis un galvenais Aukstā kara arhitekts. Aukstā kara laikā piedalījas Rietumberlīnes blokādes vadīšanā.
## Bibliogrāfija
*Hudson, Daryl J. (1977). "Vandenberg Reconsidered: Senate Resolution 239 and US Foreign Policy". Diplomatic History. 1 (1): 46–63. doi:10.1111/j.1467-7709.1977.tb00230.x. JSTOR 24910235.
*Isaacson, Walter, and Evan Thomas. The Wise Men: Six Friends and the World They Made (1986), covers Lovett as well as Averell Harriman, Dean Acheson, John J. McCloy, "Chip" Bohlen, and George Kennan. online
*Jordan, David M. Robert A. Lovett and the Development of American Air Power (McFarland, 2018).
*Trask, Roger R. The Secretaries of Defense: A Brief History, 1947-1985 (Historical Office, Office of the Secretary of Defense, 1985). excerpt
## Ārējās saites
Volejbols 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Volejbols]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Tokijā norisinājās no 24. jūlija līdz 8. augustam. Volejbola disciplīnā piedalījās 24 komandas (12 vīriešu un 12 sieviešu), pludmales volejbola disciplīnā sacentās 48 komandas (24 vīriešu un 24 sieviešu). Volejbola sacīkstes norisinājās Ariakes arēnā, pludmales volejbola sacīkstes Šiokazes parka pagaidu volejbola laukumā.

## Kvalifikācija

Volejbola sacīkstēm kvalificējās 12 komandas (gan vīriešu, gan sieviešu disciplīnās) – papildus rīkotājvalstij Japānai 6 komandas kvalificējās, uzvarot Olimpiskā kvalifikācijas turnīra grupās. Papildus piecas komandas kvalificējās kontinentālajos kvalifikācijas turnīros.

## Pludmales volejbols
### Izslēgšanas spēles sieviešu komandām


### Izslēgšanas spēles vīriešu komandām


## Medaļnieki
### Volejbols

### Pludmales volejbols

## Atsauces

## Ārējās saites

* Volejbols 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Fritjofs Mortensons

**Fritjofs Martenss Mortensons** (; dzimis , miris ) bija zviedru grieķu-romiešu stila cīkstonis, 1908. gada vasaras olimpisko spēļu čempions.

## Biogrāfija
Fritjofs Mortensons piedzima un uzauga Ēslēvā. Tur arī viņš sāka nodarboties ar cīņas sportu. Pēc tam, labāku treniņa apstākļu dēļ, viņš drīz pārgāja uz sporta klubu *IK Malmö*. 1908. gadā Mortensons pārstāvēja Zviedriju vasaras olimpiskajās spēlēs Londonā. Viņš cīnījās vidējā svara kategorijā (līdz 73 kg). Visās piecās savās cīņās viņš guva plecu uzvaras, tai skaitā finālā pār savu tautieti Mauricu Andersonu, un tādējādi ieguva zelta medaļu. 1909. gadā Fritjofs Mortensons startēja neoficiālā Eiropas čempionātā Malmē un ieguva tur titulu vidējā svara kategorijā. 

Pēc 1909. gada Mortensons pārcēlās uz Kopenhāgenu, lai mācītos par zobu tehniķi, un 1913. gadā uz ASV. Divus gadus vēlāk viņš atgriezās Stokholmā, kur nomira 1956. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fiksīši pret krobotiem

**"Fiksīši pret krobotiem"** () ir 2019. gada Krievijas datoranimācijas filma. Filmas režisori ir Vasiko Bedošvili un Oļegs Užinovs. Galvenās lomas ieskaņojuši Dmitrijs Nazarovs, Nonna Grišajeva, Larisa Brohmane un Diomids Vinogradovs.

Filmas pirmizrāde Krievijā norisinājās , bet Latvijā filmu kinoteātros sāka demonstrēt no .

## Atsauces

## Ārējās saites

* "Fiksīši pret krobotiem" vietnē ''Kinopoisk''
Brīnišķīgais laikmets

**"Brīnišķīgais laikmets"** () ir 2019. gada Francijas romantiskā komēdija. Filmas režisors un scenārija autors ir Nikolā Bedoss. Galvenās lomas atveido Daniels Oteijs, Gijoms Kanē, Dorija Tiljē, Fanija Ardāna un Pjērs Arditi.

Filmas galvenais varonis, kuram sākusies attiecību krīze ar sievu, izmanto iespēju doties pagātnē, lai atkārtoti izbaudītu to dienu, kad viņš satika savu mūža mīlestību.

Filmas pirmizrāde norisinājās  Kannu kinofestivālā ārpus konkursa. Latvijā filmas pirmizrāde norisinājās .

## Atsauces

## Ārējās saites
Teniss 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Teniss]] [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** Atlantā norisinājās no 23. jūlija līdz 3. augustam.  Šī bija 10. reize, kad teniss oficiāli bija olimpisko spēļu sporta veids. 1996. gada olimpisko spēļu tenisa turnīrs tika aizvadīts Stounmonteinas tenisa centrā uz cietā seguma kortiem. Olimpiskajā tenisa turnīrā piedalījās 182 tenisisti (96 vīrieši un 86 sievietes) no 56 valstīm. Medaļas tika sadalītas četrās disciplīnās — vīriešu un sieviešu vienspēlēs un vīriešu un sieviešu dubultspēlēs. Šīs bija pirmais olimpiskais tenisa turnīrs kopš 1924. gada Parīzes olimpiskajām spēlēm, kad olimpiskajā tenisa turnīrā bronzas medaļa tika piešķirta nevis diviem spēlētājiem, bet gan vienam spēlētājam. 

Trīs no četrām zelta medaļām izcīnīja ASV tenisisti. Vīriešu vienspēlēs par čempionu tika atzīts amerikānis Andrē Agasi, bet sieviešu vienspēlēs Lindsija Devenporta. Spāniete Aranča Sančesa Vikario un čehu tenisiste Jana Novotna šajā olimpiskajā tenisa turnīrā bija vienīgās, kas izcīnīja divas olimpiskās medaļas. 

[200px|thumb|[Stounmonteinas tenisa centrs — 1996. gada vasaras olimpisko spēļu tenisa turnīra norises vieta.]]

## Medaļas

### Titulētākie sportisti

### Medaļu tabula

## Pārstāvniecība
### Pārstāvētās valstis
1996. gada vasaras olimpisko spēļu demonstrācijas turnīrā bija pārstāvētas 56 valstīs, līdz šim lielākais valstu skaits olimpiskajā tenisa turnīrā. Pirmo reizi olimpiskajā tenisa turnīrā startēja Armēnija, Baltkrievija, Čehija, Dominikāna, Krievija, Slovākija, Tunisija, Urugvaja, Uzbekistāna un Venecuēla.

### Sportisti

Tenisa turnīrā startēja **182 tenisisti**, 96 vīrieši un 86 sievietes, no 56 valstīm.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Starptautiskā Olimpiskā komitejas rezultātu datubāze
* Teniss 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (SR/Olympic Sports)
Austrumjava

**Austrumjava** (, ) ir viena no Indonēzijas provincēm, un, kā jau nosaukums norāda, atrodas Javas salas austrumos. Provinces pakļautībā ir vēl Maduras sala. Austrumjavai ir sauszemes robeža ar Centrālās Javas provinci rietumos, bet austrumos caur Bali šaurumu ir jūras robeža ar Bali provinci. Ziemeļos apskalo Javas jūra, bet dienvidos — Indijas okeāns. Provinces administratīvais centrs ir Surabaja. 2019. gadā Austrumjavā dzīvoja 39,7 miljoni iedzīvotāju.

Austrumjavas province izveidota . Pirms tam īsu laiku eksistēja Austrumjavas valsts (no 1948. līdz 1950. gadam).

## Ārējās saites

*
Reiz Holivudā

**"Reiz Holivudā"** () ir 2019. gada ASV un Apvienotās Karalistes kopražojuma komēdijdrāma. Filmas režisors un scenārija autors ir Kventins Tarantīno. Filmu producējušas studijas *[[Columbia Pictures]]*, *[[Bona Film Group]]*, *[[Heyday Films]]* un *Visiona Romantica*, izplata *[[Sony Pictures Releasing]]*. Galvenās lomas atveido aktieri Leonardo Di Kaprio, Breds Pits, Margo Robija, Emīls Hiršs un Als Pačīno. Filmas darbība norisinās 1969. gada Losandželosā, sižets seko aktierim un viņa kaskadierim, kas mēģina izdzīvot mainīgajā kino industrijā Holivudas Zelta ēras norieta laikā.

Par filmas izveidi tika paziņots 2017. gada jūlijā, un šī ir pirmā Tarantīno filma, kas nav veidota sadarbībā ar Bobu un Hārviju Vainstīnu, jo Tarantīno pārtrauca sadarbību ar producentiem pēc Hārvija apsūdzībām seksuālā izmantošanā. Pēc solīšanas beigām, par filmas izplatītāju kļuva *[[Sony Pictures]]*, saglabājot tiesības Tarantīno uz pēdējo filmas redakciju. Pits, Di Kaprio, Robija, Zoja Bella, Kurts Rasels un citi pievienojās aktieru sastāvam laika posmā no 2018. gada janvāra līdz jūnijam. Filmēšana norisinājās Losandželosā no jūnija līdz novembrim. Šī ir pēdējā filma, kurā filmējas Lūks Perijs, kurš nomira 2019. gada martā.

Filmas "Reiz Holivudā" pirmizrāde norisinājās  72. Kannu kinofestivālā, savukārt ASV kinoteātros filmu sāka demonstrēt , bet Apvienotajā Karalistē tā paša gada 14. augustā. Latvijā filmas pirmizrāde norisinājās . Filmas pasaules ienākumi ir vairāk kā 377 miljoni ASV dolāru. Tā ir saņēmusi pozitīvu kritiku par Tarantīno scenāriju un režiju, aktierspēli, operatora darbu, kostīmiem, un skaņu celiņu. Šo filmu starp desmit labākajām 2019. gada filmām ir izvēlējušies Amerikas Kinoinstitūts, ASV kinokritiķu padome un Time. Filma tika nominēta 77. Zelta globusa balvai piecās kategorijās, no kurām ieguva trīs — "Labākā filma — mūzikls vai komēdija", "Labākais otrā plāna aktieris" (Breds Pits) un "Labākais scenārijs" (Kventins Tarantīno). Tāpat filma saņēmusi desmit nominācijas, gan 92. Kinoakadēmijas balvai un 73. BAFTA kino balvai. Kinoakadēmijas balvas saņēma Breds Pits ("Labākais aktieris otrā plāna lomā") un kategorijā "Labākais mākslinieka darbs", bet BAFTA kino balvu — Breds Pits.

## Atsauces

## Ārējās saites
SAG-AFTRA

**Ekrāna aktieru ģildes — Amerikas televīzijas un radio mākslinieku federācija** (, saīsināti **SAG-AFTRA**) ir ASV arodbiedrība, kas pārstāv apmēram  kino un televīzijas aktierus, žurnālistus, radio personības, ierakstu māksliniekus, dziedātājus, balss aktierus un citus mediju profesionāļus visā pasaulē. Organizācija izveidota , apvienojot tajā Ekrāna aktieru ģildi (saīsināti SAG, izveidota 1933. gadā) un Amerikas televīzijas un radio mākslinieku federāciju (saīsināti AFTRA, izveidota 1937. gadā kā Amerikas radio mākslinieku federācija, un 1952. gadā tai pievienojās arī televīzijas pārstāvji). SAG-AFTRA ir AFL–CIO biedrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lophogastridae

***Lophogastridae*** ir lofogastrīdu kārtas augstāko vēžu dzimta. Dzimtā ir piecas recentas ģintis.

## Apraksts
Apvalks var būt un var nebūt kalcitizēts. Karapaksa priekšēja mala nobeidzas ar platu, strupu rostrumu. Otrā krūšu segmenta ekstremitātes (pereopodi) ir attīstīta kā gnatopodi. 3 līdz 8 pereopodi ir normāli. Telsona sānu mala ar mazāk kā 10 dzelkšņiem.

## Sistemātika
Dzimtā ir piecas recentas ģintis.
* Lophogastridae G.O. Sars, 1870
:* Chalaraspidum Willemoes-Suhm, 1895
::* *Chalaraspidum alatum* (Willemoes-Suhm, 1876)
:* Lophogaster M. Sars, 1857
::* *Lophogaster affinis* Colosi, 1930
::* *Lophogaster americanus* W. Tattersall, 1951
::* *Lophogaster anoplos* Casanova, 1997
::* *Lophogaster challengeri* Fage, 1942
::* *Lophogaster erythraeus* Colosi, 1930
::* *Lophogaster eurylepis* Bamber & Clark, 2004
::* *Lophogaster inermis* Casanova, 1996
::* *Lophogaster intermedius* Hansen, 1910
::* *Lophogaster japonicus* W. Tattersall, 1951
::* *Lophogaster longirostris* Faxon, 1896
::* *Lophogaster manilae* Bacescu, 1985
::* *Lophogaster multispinosus* Fage, 1940
::* *Lophogaster muranoi* Fukuoka, Hoffmeyer & Vinas, 1997
::* *Lophogaster musorstomi* Bacescu, 1991
::* *Lophogaster neocaladonensis* Casanova, 1993
::* *Lophogaster pacificus* Fage, 1940
::* *Lophogaster rotundatus* Illig, 1930
::* *Lophogaster schmidti* Fage, 1940
::* *Lophogaster spinosus* Ortmann, 1906
::* *Lophogaster subglaber* Hansen, 1927
::* *Lophogaster typicus* M. Sars, 1857
::* † *Lophogaster voultensis*  Secrtan & Riou, 1986
:* Paralophogaster Hansen, 1910
::* *Paralophogaster atlanticus* W. Tattersall, 1937
::* *Paralophogaster boucheti* Casanova, 1993
::* *Paralophogaster foresti* Bacescu, 1981
::* *Paralophogaster glaber* Hansen, 1910
::* *Paralophogaster indicus* Pillai, 1973
::* *Paralophogaster intermedius* Coifmann, 1937
::* *Paralophogaster macrops* Colosi, 1934
::* *Paralophogaster microps* Colosi, 1930
::* *Paralophogaster philippinensis* Bacescu, 1981
::* *Paralophogaster sanzoi* Colosi, 1930
:* Pseudochalaraspidum Birstein & Tchindonova, 1962
::* *Pseudochalaraspidum hanseni* Birstein & Tchindonova, 1962
:* Sarsius (G.O. Sars, 1883)
::* *Sarsius hamata* (G.O. Sars, 1883)

(†) — izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Sarsius

***Sarsius*** ir lofogastrīdu kārtas un *[[Lophogastridae]]* dzimtas augstāko vēžu ģints. Sākotnējais nosaukums tai bija **Ceratolepis** Sars, 1883. Taču tā kā ar šādu nosaukumu senāk tika aprakstīta kukaiņu ģints *[[Ceratolepis]]* Chapuis 1869, tad 2016. gadā lofogastrīdu ģintij tika dots jauns nosaukums "Sarsius", par godu tās izveidotājam G. O. Sarsam. *Sarsius* ir monotipiska ģints (viena suga *Sarsius hamata*), kas pārstāv sīkus pelaģiskus vēzīšus, kuri dzīvo Klusajā okeānā uz austrumiem no Austrālijas.

## Apraksts
Karapakss ir blīvs un ļoti liels, sedz visus krūšu segmentus, aizmugurē nobeidzas krasi, neveidojot izvirzītus sānu stūrus. Karapaksa priekšpusē, līdzīgi kā *[[Lophogaster]]* ģintij, ir tridentāla pieres plātne. Antenas ir līdzīgas kā *Lophogaster* ģintij. Taču antenas eksopodītam ir īpatnēja forma. Tā ir šaura, savdabīgi izlocītas formas plātnīte, kuras malas ir gludas bez jebkādiem sariņiem. Krūšu kājas ir vājāk attīstītas, nekā Lophogaster. Pirmais pāris ir attīstījies par gnatopodiem. Pēdējais pāris (mātītēm) ir bez eksopodīta. Vēdera segmenti ir salīdzinoši īsi un šauri, ar nelieliem epimēriem. Pēdējais segments nav pārdalīts ar šķērsenisku šuvi. Telsons galā ir V-veidīgi šķelts divās daļās bez izteiktiem dzelkšņiem. Uropodi ir ļoti mazi, lancetveidīgi, no abām pusēm bārkstaini. To eksopodīti ir viendaļīgi.

## Atsauces
Man nav žēl

**"Man nav žēl "** ir Normunda Rutuļa desmitais solo albums, kas tapis 2018. gadā. Aranžējumu autori un studijas producenti Jānis Kalve, Lotars Lodziņš un Kārlis Indrišonoks. Producēja Normunds Rutulis. Ieraksts veikts Labo ierakstu studijā, Rīgā. Ierakstā piedalījās arī *[[Anmary]]*, Rūta Dūduma, *[[Mixmaster AG]]* un Normunds Jakušonoks. Albuma dziesmu autors ir Raimonds Pauls, bet vārdus rakstījis Jānis Peters, izņemot tituldziesmu, kurai vārdus rakstīja Guntars Račs. Miksēja un *master* veidoja Jānis Kalve, Rīgā, Labo ierakstu studijā. Par albuma veiksmīgāko singlu var uzskatīt dziesmu "Atskrien raiba dievgosniņa", kas Latvijas radio 2 ēterā deviņas nedēļas bija pati spēlētākā dziesma. Albums publicēts 2019. gada 4. septembrī, Normunda Rutuļa izdevniecībā NRCD.

2019. gada 29. novembrī digitāli izdots albuma singlu remiksu albums "Man nav žēl (Remiksi)".

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites

*https://www.tvnet.lv/6770476/rutulis-prezente-jauno-albumu
* https://muzikaspasaule.lv/galerijas/5296-normunds-rutulis-prezente-albumu-man-nav-zel-un-dodas-koncertture
* https://web.archive.org/web/20181015174716/http://lr2.lsm.lv/lv/raksts/nedeljas-muzika/26.-nedelas-speletako-dziesmu-topa-1.-vieta-normunds-rutulis.a106202/
* https://www.parmuziku.lv/zinas/latvija/jauns-singls-no-normunda-rutula-jauna-albuma-man-nav-zel-8077 
* https://web.archive.org/web/20190203090530/https://jauns.lv/raksts/izklaide/315070-pirma-reize-ir-visam-beidzot-satiekas-normunds-rutulis-un-reps
* https://web.archive.org/web/20181210190407/http://multinews.lv/normunds-rutulis-ai-brali-brali-teva-deli/
* https://www.vipi.tv/kaleidoskops/latvija/idn62685/kas-ir-rutula-raiba-dievgosnina/
* https://web.archive.org/web/20190417134827/https://jauns.lv/raksts/izklaide/327538-noklausies-normunds-rutulis-ieskandina-pavasari-ar-jaunu-raimonda-paula-dziesmu
* https://web.archive.org/web/20180427015354/http://jauns.lv/raksts/izklaide/278701-pauls-racs-un-rutulis-radijusi-ko-lidzigu-kulta-dziesmai-lecam-pa-vecam
* https://web.archive.org/web/20180904091627/http://www.muzikaspasaule.lv/home/pop-rock/3772-punktins-komatins
Jaunkrimuldas muiža

**Jaunkrimuldas muiža** () jeb **Krimuldas jaunmuiža**, arī **Jaunāmuiža**, ir muižas kungu māja Saulkrastu novada Sējas pagasta Jaunkrimuldas ciemā.

## Vēsture
Celta 1796. gadā. Krimuldas Jaunmuižā Krimuldas draudzē Rīgas apriņķī 1890. gadā notika arheoloģiskie izrakumi, kurus veica Tērbatas Universitātes profesors Rihards Hausmanis, kurš ziņoja par akmeņu krāvuma kapulauku līdzīgu kā Tagamuižā Sāremā, doktors L. fon Šrēders un A. fon Hofmanis, muižas teritorijā tika atrasti daudzi kapi, taču daudzi izpostīti, kad meklēti akmeņi Valmieras šosejas būvniecībai. Pēc pieciem gadiem — 1895. gadā — par to ziņojumu *Bericht über die Ausgrabungen unter Neuhof im Kirchspiel Kremon* publiskoja Kārlis fon Lēviss of Menārs.

2017. gada 10. aprīlī Sējas novada dome mutvārdu izsolē ar augšupejošu soli izsolīja muižas kungu māju — telpas ar sākumcenu EUR 17,59 mēnesī līdz 2033. gadam. Muižas kungu mājas kadastra apzīmējums 80920070152001, tās zemesgabala kadastra numurs 80920070152.

## Atsauces