open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Matagalpas departaments

**Matagalpas departaments** () ir viens no Nikaragvas departamentiem. Tas atrodas valsts kalnainajā centrālajā daļā, robežojas ziemeļos ar Esteli un Hinotegas departamentiem, austrumos — ar Ziemeļu Karību Krasta un Dienvidu Karību Krasta autonomajiem reģioniem, dienvidos — ar Boako un Managvas departamentiem, bet rietumos — ar Leonas departamentu. Departamenta galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Matagalpa. Administratīvi iedalās 13 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Nuevasegovijas departaments

**Nuevasegovijas departaments** () ir viens no Nikaragvas departamentiem. Tas atrodas valsts ziemeļu daļā Koko augšteces ielejā, robežojas rietumos un ziemeļos ar Hondurasu, austrumos — ar Hinotegu, bet dienvidos — ar Madrisu. Departamenta galvaspilsēta ir Okotala, bet lielākā apdzīvotā vieta — Halapa. Nodēvēts pēc Koko upes agrākā nosaukuma Jaunā Segovija. Nuevasegovija bija viens no septiņiem 1858. gadā izveidotajiem Nikaragvas departamentiem. 1892. gadā no tā nodalīja Esteli, bet 1936. gadā — Madrisu.

## Ārējās saites
Rivasas departaments

**Rivasas departaments** () ir viens no Nikaragvas departamentiem. Tas atrodas valsts dienvidrietumos starp Nikaragvas ezeru austrumos un Kluso okeānu rietumos; robežojas ar Kostariku dienvidos, Karaso un Granadas departamentiem ziemeļos un Riosanhuanas departamentu dienvidaustrumos. Departamentam pieder Nikaragvas ezera lielākā sala Ometepe ar 1610 m augsto Konsepsjona vulkānu. Departamenta galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Rivasa.

Rivasas departaments ir viens no 1858. gadā izveidotajiem septiņiem sākotnējiem Nikaragvas departamentiem.

## Ārējās saites
Ziemeļu Karību Krasta autonomais reģions

**Ziemeļu Karību Krasta autonomais reģions** (, RACCN) ir viens no diviem Nikaragvas autonomajiem reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumos Karību jūras piekrastē, robežojas ar Hindurasu ziemeļos, Dienvidu Karību Krasta autonomo reģionu dienvidos, kā arī Matagalpas un Hinotegas departamentiem rietumos. Reģiona galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Puertokabesasa (Bilvi).

## Ārējās saites
SpaceX CRS-32

***SpaceX CRS-32*** bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* bezpilota kravas kosmosa kuģa *[[Cargo Dragon]]* lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju NASA *[[Commercial Resupply Services 2]]* (*CRS-2*) programmā. *Cargo Dragon* orbītā palaida 2025. gada 21. aprīlī; nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās 25. maijā.

*CRS-32* lidojumam izmantoja *Cargo Dragon* kapsulu *C209*, kas bija jau izmantota četras reizes. Nesējraķetei izmantoja pirmo pakāpi (sērijas numurs *B1092*), kas lidojusi divas reizes.

## Derīgā krava
*Cargo Dragon* kopējā kravas masa augšupceļā bija 3021 kg.
Hermētiskais nodalījums bija piepildīts ar 2168 kg kravas (kopā ar iepakojumu). Transportkuģa hermētiskajā sekcijā bija: mantas un pārtika apkalpei (1468 kg), zinātnisko eksperimentu aparatūra un materiāli (255 kg), stacijas rezerves daļas un aprīkojums (255 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aparatūra (190 kg), datoru resursi (8 kg). Kravā bija Japānas nanopavadoņi *[[e-kagaku-1]]*, *[[GHS-01]]*, *[[STARS-Me2]]*.

Nehermētiskajā kravas sekcijā bija 750 kg krava:
* EKA iekārta *ACES* (*Atomic Clock Ensemble in Space*) — eksperiments vispārējās relativitātes izpētei;
* ASV Aizsardzības departamenta Kosmosa testu programmas *STP-H10* (*Space Test Program — Houston 10*) kravas komplekts; ko veido septiņi Aizsardzības departamenta *SERB* (*Space Experiment Review Board*) un *NASA* eksperimenti, kas integrēti uz vienas platformas.

## Lidojuma gaita
*Cargo Dragon* palaida  08:15 UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaverala raga Kosmosa spēku stacijas starta laukuma *SLC-39A*.
Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmā pakāpe nosēdās nolaišanās laukumā *LZ-1* Kanaveralas zemesragā.

22. aprīlī 12:40 *UTC* kravas kuģis automātiskā režīmā saslēdzās ar SKS pie *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* moduļa augšējai pieslēgvietai pievienotā adaptera *[[Pressurized Mating Adapter|PMA-3]]* saslēgšanās mezgla *[[International Docking Adapter|IDA-3]]*.

24. aprīlī ar stacijas manipulatoru *Dextre* no *Cargo Dragon* nehermētiskā kravas nodalījuma tika izņemta *STP-H10* eksperimentu palete un pārvietota uz *[[Columbus (SKS)|Columbus]]* moduļa ārējās platformas *SOX* vietu.
25. aprīlī ar *Dextre* tika izņemta *ACES* iekārta un pārvietota uz *Columbus* moduļa ārējās platformas *SDN* vietu.

23. maijā 16:05 *UTC* *Cargo Dragon* atvienojās no stacijas. 25. maijā tas iedarbināja dzinējus un veica noiešanu no orbītas. 05:44 *UTC* nolaižamais aparāts nolaidās Klusajā okeānā netālu no Oušensaidas pie Kalifornijas krastiem. Lidojuma ilgums bija 33 dienas 21 stunda 29 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CRS-32 Mission SpaceX
* NASA’s SpaceX CRS-32 NASA
* Dragon CRS-21,... CRS-35 (SpX 21,... 35) Gunter Dirk Krebs
Lielais Smilšu tuksnesis

**Lielais Smilšu tuksnesis** () ir plašs tuksnesis Austrālijas ziemeļrietumu daļā. Administratīvi lielākā daļa ietilpst Rietumaustrālijā, bet dienvidaustrumu daļa — Ziemeļu teritorijā. Stiepjas 1200 km garumā no Indijas okeāna piekrastes līdz Uluru klintij valsts vidienē un pēc platības ir otrs lielākais tuksnesis valstī. Ziemeļos robežojas ar Kimberlijas plato un Tanami tuksnesi, dienvidos — ar Gibsona tuksnesi un Mazo Smilšu tuksnesi. Ainavā raksturīgas austrumu—rietumu virzienā orientētas 10–15 m augstas smilšu grēdas, starp kurām ieplakās solončaki; austrumu daļā arī akmeņu un šķembu tuksnesis. Ziemeļrietumos vidējais augstums 200–300 m, dienvidaustrumu daļā — >500 m vjl. Vairāki sālsezeri, lielākie no kuriem ir Makaja ezers, Gregorija ezers un Amadeiusa ezers. Raksturīgs ekstrēmi sauss klimats — vidējais nokrišņu daudzums <250 mm/gadā. Vidējā temperatūra . Biežas smilšu vētras. Musonu periodā nereti plūdi. Augājā dominē kserofītu krūmāji un spinifeksi.

Tuksneša teritorija mazapdzīvota, šeit atrodas dažas nelielas aborigēnu kopienas, kā arī raktuvju ciemati, nozīmīgākais no kuriem ir Telfera zelta raktuves un Nifti vara raktuves.

Tuksneša dienvidrietumu daļā atrodas Karlamiļi nacionālais parks (izveidots 1977. gadā kā Rudalas nacionālais parks 12 837 km² platībā), kā arī vairākas citas aizsargājamas dabas teritorijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kastamonu

**Kastamonu** (, ) ir pilsēta Turcijas ziemeļos, kas atrodas Melnās jūras reģiona iekšzemes daļā, Pontijas kalnos. Tā ir Kastamonu ila administratīvais centrs un viens no svarīgākajiem reģionālajiem centriem šajā valsts daļā. 2021. gadā pilsētā dzīvoja 153 tūkstoši iedzīvotāju, un tā veido reģionālu kodolu gan pārvaldes, gan saimniecības un kultūras jomā. Kastamonu ir pazīstama ar bagātu vēsturisko mantojumu, kas aptver seldžuku un osmaņu perioda arhitektūru, kā arī ar tradicionālās pilsētas struktūras un koka apbūves saglabāšanos. Pilsētā atrodas Kastamonu Universitāte, kas kalpo par nozīmīgu augstākās izglītības centru. Tirdzniecībā un reģionālajā saimniecībā Kastamonu ir liela nozīme, īpaši pateicoties kokrūpniecībai, pārtikas ražošanai un vietējai amatniecībai. Tajā pašā laikā pilsēta kļūst arvien pievilcīgāka arī kā iekšzemes tūrisma galamērķis.

## Atsauces

## Ārējās saites
SKS 73. ekspedīcija

**SKS 73. ekspedīcija** (*Expedition 73*, *ISS-73*, *Экспедиция МКС-73*) bija ASV Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas (*NASA*), Krievijas *[[Roskosmos]]* un Japānas *[[JAXA]]* kosmonautu pastāvīgā ekspedīcija Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS) no 2025. gada 19. aprīļa līdz 9. decembrim.

## Ekspedīcijas gaita
73. ekspedīcija sākās 2025. gada 19. aprīlī ar kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-26]]* atvienošanos un turpinājās līdz kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-27]]* atvienošanai 2025. gada 9. decembrī.

## Apkalpe

## Iziešanas kosmosā

## Ārējās saites

* 73. ekspedīcija NASA mājas lapā
Riosanhuanas departaments

**Riosanhuanas departaments** () ir viens no Nikaragvas departamentiem. Tas atrodas valsts dienvidaustrumos, pie robežas ar Kostariku, nodēvēts pēc robežupes Sanhuanas. Robežojas dienvidos ar Kostariku, ziemeļos — ar Čontalesu un Dienvidu Karību Krastu. Austrumos krastus apskalo Karību jūra, bet rietumos — Nikaragvas ezers. Departamenta galvaspilsēta ir Sankarlosa.

## Ārējās saites

* Río San Juan. Instituto Nicaragüense de Turismo
Dienvidu Karību Krasta autonomais reģions

**Dienvidu Karību Krasta autonomais reģions** (, RACCS) ir viens no diviem Nikaragvas autonomajiem reģioniem. Tas atrodas valsts dienvidaustrumos, Karību jūras krastā, tā sauktajā Moskitu krastā. Reģionam pieder Korna salas Karību jūrā. Reģiona galvaspilsēta ir Blūfīldsa. Autonoma reģiona statuss kopš 1987. gada 7. septembra.

## Ārējās saites
GRBBeta

***GRBBeta*** ir Slovākijas tehnoloģiju demonstrācijas pavadonis. Tā ģenerāluzņēmējs ir Košices tehniskā universitātes Aeronautikas fakultāte, un projektā piedalās Ungārijas, Čehijas, Japānas un Kanādas organizācijas. Pavadonis orbītā tika palaists 2024. gada 9. jūlijā nesējraķetes *[[Ariane 6]]* pirmajā lidojumā.

Kosmiskais aparāts paredzēts, lai demonstrētu detektoru tehnoloģiju un elektroniku nākotnes *Cubesats Applied for MEasuring and LOcalising Transients* (*CAMELOT*) misijai, kas ir plānota kā nanopavadoņu orbitālais grupējums, lai novērotu visu debesi ar augstu jutību un lokalizācijas precizitāti pēc gamma staru avotu pārejas noteikšanas.

Projektu finansēja Slovākijas Republikas Izglītības, pētniecības, attīstības un jaunatnes lietu ministrija.
Čehijas uzņēmums *[[Spacemanic]]* bija atbildīgs par *GRBBeta* būvniecību kopumā — no projekta vadības līdz misijas projektēšanai, gandrīz visu tā komponenšu izgatavošanai un integrācijai, kā arī zemes segmenta izstrādei.
Tā zinātniskā krava ir radīta, sadarbojoties ar Ungārijaas, Čehijaas, Japānas un Kanādas organizācijām.
Ungārijas Konkojas observatorija vadīja gamma staru uzliesmojumu detektora izstrādi, savukārt Čehijas Masarika universitāte vadīja zinātnisko datu analīzi. Japānas Hirošimas Universitāte sniedza ievērojamu ieguldījumu detektora aparatūras izstrādē, un Kanādas Toronto Universitāte uzbūvēja eksperimentālu mini UV kosmosa teleskopu.

Kosmiskais aparāts tika veidots *[[Cubesat]]* *2U* formā (10 × 10 × 22,7 cm). Tā masa ir 2,66 kg.

## Lidojuma gaita
*GRBBeta* tika palaists  06:07:12 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Ariane 62]]* (lidojums *VA262*) no Gviānas kosmiskā centra kopā ar derīgās kravas maketu, pavadoņiem *[[OOV-Cube]]*, *[[Curium One]]*, *[[Robusta-3A]]*, *[[3Cat4]]*, *[[ISTSat-1]]*, *[[REPLICATOR]]* un nolaižamajiem aparātiem *[[Nyx Bikini]]* un *[[SpaceCase SC-X01]]*. Šis bija *[[Ariane 6]]* pirmais izmēģinājumu lidojums. *GRBBeta* bija ievietots uzņēmuma *[[Exolaunch]]* *Cubesat* pavadoņu izmešanas iekārtā *EXOpod Nova*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* GRBBeta Košices tehniskā universitāte
* GRBBeta nanosats.eu
* GRBBeta Gunter Dirk Krebs
Kiršehira

**Kiršehira** () ir pilsēta Turcijas vidienē, Centrālajā Anatolijā, tā ir Kiršehiras ila administratīvais centrs. 2022. gadā pilsētā dzīvoja 151 tūkstotis iedzīvotāju, un tai ir liela nozīme reģionālajā pārvaldē, kā arī ir atzīta par kultūras un izglītības centru. Vēsturiski Kiršehira bijusi nozīmīgs centrs seldžuku un osmaņu periodos, īpaši saistībā ar islāma sūfiju tradīcijām un amatniecības organizācijām, piemēram, Ahī brālību, kuras kultūras mantojums joprojām ir redzams pilsētas identitātē. Mūsdienās Kiršehirā atrodas Ahī Evrana Universitāte, kas veicina augstāko izglītību un pētniecību reģionā. Pilsēta ir pazīstama arī ar saviem vēsturiskajiem pieminekļiem, piemēram, Kakabejas medrese un Ahī Evrana kapenes, kas atspoguļo tās bagāto kultūras un garīgo mantojumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krišjāņa Valdemāra ielas tilts

thumb|Krišjāņa Valdemāra ielas tilts (2017).
**Krišjāņa Valdemāra ielas tilts** ir klasicisma stilā būvēts Krišjāņa Valdemāra ielas tilts pie pāri Pilsētas kanālam Rīgā.

## Vēsture
Pēc Rīgas nocietinājumu nojaukšanas un priekšpilsētu labiekārtošanas 1858. gadā agrāko Eifonijas ielu pārdēvēja par Nikolaja bulvāri (*Nikolaiboulevard*) un pāri Pilsētas kanālam uzcelto tiltu nosauca par Nikolaja tiltu.
Nikolaja tilta režģotās margas projektēja pilsētas arhitekts K. Bergmanis, 1911. gadā tiltu paplašināja, bet 1923. gadā to pārdēvēja Krišjāņa Valdemāra vārdā.


Nikolaja iela pie Pilsētas reālskolas.jpg.jpg|Nikolaja bulvāra tilts ar tramvaju (pēc 1901)
Pilsētas kanāls pie Nacionālā teātra 1935.jpg|Pilsētas kanāls pie Nacionālā teātra (1935)
Samochód serwisowy w Rydze.jpg|avārijas dienesta mašīna uz Kr. Valdemāra ielas tilta (2016)
Tilts pie nacionala teatra - panoramio.jpg|"Staro Rīga" festivāla laikā 2010 gada 23. novembrī
Rīgas kanāls ziemā - ogre11 - Panoramio.jpg|2010. gada ziemā
Riga canal garden map.jpg|Rīgas Pilsētas kanāla tiltu izvietojums (2009)


## Atsauces
Loru marze

**Loru marze** (, *Loṙu marz*) ir viena no Armēnijas 10 marzēm (reģioniem). Tā atrodas valsts ziemeļos, robežojoties ar Gruziju. Reģiona administratīvais centrs ir Vanadzora, trešā lielākā pilsēta valstī. Loru marze aizņem 3799 km² lielu platību, un tajā 2022. gadā dzīvoja 223 tūkstoši iedzīvotāju. Reģions izceļas ar kalnainu reljefu, zaļiem mežiem un upju ielejām, kas veicina lauksaimniecības, enerģētikas un mežsaimniecības attīstību. Loru marze ir arī viens no svarīgākajiem transporta mezgliem, jo caur to ved dzelzceļa un autoceļu savienojumi ar Gruziju, nodrošinot piekļuvi Melnās jūras ostām. Loru marze ir ievērojama arī ar kultūrvēsturisko nozīmi, jo tajā atrodas divi UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļauti klosteri — Hahpatas klosteris un Sanahinas klosteris —, kas atspoguļo armēņu viduslaiku arhitektūras un garīgās dzīves attīstību. Reģions ir arī bagāts ar dabas resursiem un aizsargājamām teritorijām, padarot to nozīmīgu vides aizsardzībā un ekotūrismā.

## Ārējās saites
Strumica (pilsēta)

**Strumica** () ir pilsēta Ziemeļmaķedonijas dienvidaustrumos, netālu no robežas Bulgāriju un Grieķiju. Tā ir Strumicas pašvaldības centrs, vienlaikus ietilpstot Dienvidaustrumu statistiskajā reģionā. 2022. gadā pilsētā dzīvoja 33,8 tūkstoši iedzīvotāju, padarot to par nozīmīgu reģionālo centru valsts pierobežas daļā. Strumicai ir būtiska nozīme reģionālajā pārvaldē, saimniecībā, kultūrā un lauksaimniecībā. Tā ir viens no galvenajiem augļu, dārzeņu un tabakas ražošanas centriem valstī, kā arī aktīvs tirzniecības un pārtikas pārstrādes mezgls. Pilsēta ir pazīstama ar bagātīgu vēsturi, kultūras mantojumu un ikgadējo Strumicas karnevālu, kas piesaista apmeklētājus no visa Balkānu reģiona. Tās ģeogrāfiskais novietojums veicina pārrobežu sadarbību un transporta savienojumus, bet attīstītā izglītības un sabiedriskā infrastruktūra nostiprina Strumicas nozīmi reģionā.

## Ārējās saites
Brīvības laukuma tilts

thumb|Brīvības laukuma tilts (2008).
**Brīvības laukuma tilts** ir klasicisma stilā būvēts tilts pāri Pilsētas kanālam Rīgā. 

## Vēsture
Pēc Rīgas nocietinājumu nojaukšanas un priekšpilsētu labiekārtošanas 1858. gadā Kaļķu ielas galā ierīkoja pilsētas promenādi un pāri Pilsētas kanālam uzcēla tiltu, kuru nosauca par Aleksandra tiltu. Pēc 1870. gada Lielās Aleksandra ielas posmu no Pilsētas kanāla līdz Elizabetes ielai nosauca par Aleksandra bulvāri. Pēc elektriskā tramvaja ierīkošanas 1902. gadā tiltu paplašināja, bet 1923. gadā ielu pārdēvēja par Brīvības bulvāri. 2018. gadā teritoriju pie Brīvības pieminekļa no Raiņa bulvāra līdz Zigfrīda Annas Meierovica bulvāra un Aspazijas bulvāra krustojumam pārdēvēja par Brīvības laukumu.


Rīgas bulvāru loki pēc vaļņu nojaukšanas 1864.jpg|Kaļķu ielas pagarinājums līdz kanālam (1864)
Riga canal garden map.jpg|Rīgas Pilsētas kanāla tiltu izvietojums (2009)
Riga1900Stadtkanal.jpg|Aleksandra tilts (pirms 1900)
Kaļķu iela un promenāde ap 1900.jpg|Kaļķu iela un promenāde pāri tiltam (pirms 1901)
Riga.Alexander bridge (40136589813).jpg|Izgaismotais tilts 2019. gada ziemā


## Atsauces
Daļēji iegremdējams kuģis

**Daļēji iegremdējams kuģis** var būt viens no zemāk minētajiem pašpiedziņas kuģiem:
* Smagsvara kravu pārvadātājs, kuru daļēji iegremdē, lai tā kravu (citu kuģi) peldošā veidā novietotu virs klāja tālākai transportēšanai;
* Narkotiku zemūdene, no kurām dažas paliek daļēji virs ūdens līmeņa;
* Puszemūdene, kura nevar pilnībā iegrimt;
* Daļēji iegremdējams karakuģis, kurš daļēji iegrimst zem ūdens, lai samazinātu tā atklāšanas iespējamību;
* Daļēji iegremdējama platforma, kuru parasti pārvieto uz pastāvīgo darba vietu;
* Naftas platforma, liela konstrukcija, kura paredzēta urbšanai, lai meklētu, iegūtu, uzglabātu un apstrādātu naftu un dabasgāzi lielos dziļumos (virs  metriem). Daļēji iegremdējamos kuģus vai urbšanas kuģus urbšanai nepieciešamajā vietā notur ar dinamiskās pozicionēšanas sistēmas palīdzību.
Kilisa

**Kilisa** () ir pilsēta Turcijas dienvidos, kas atrodas pie Sīrijas robežas, stratēģiski nozīmīgā vietā uz senajiem tirdzniecības ceļiem starp Anatoliju un Levanti. Tā ir Kilisas ila administratīvais centrs, un 2022. gadā pilsētā dzīvoja 112 tūkstoši iedzīvotāju. Kilisai ir liela nozīme reģiona saimniecībā, starpvalstu tirdzniecībā un kultūrā, kalpojot kā loģistikas un starpkultūru kontaktu punkts. Tās tuvums Sīrijai ietekmējis pilsētas demogrāfiju un attīstības dinamiku, īpaši saistībā ar bēgļu plūsmu un humanitāro palīdzību. Reģiona saimniecība balstās uz lauksaimniecību (olīves, vīnogas, pistācijas), pārtikas pārstrādi un vietējo amatniecību. Kultūras ziņā Kilisa saglabā bagātu vēsturisko mantojumu, tostarp osmaņu mošejas, hamamus un tradicionālo pilsētbūvniecību, kā arī kulināro identitāti, kas apvieno turku un arābu ietekmi. Mūsdienās tā ir arī izglītības centrs, kur atrodas Kilisas 7. decembra universitāte.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aglonas iela (Daugavpils)

__NOTOC__
**Aglonas iela** ir iela Daugavpilī, Jaunbūves un Ķīmijas apkaimēs. Aglonas iela sākas krustojumā ar Andreja Pumpura ielu, ved austrumu un ziemeļaustrumu virzienā un beidzas krustojumā ar Šauro ielu. Ielā ir pārsvarā mazstāvu dzīvojama apbūve.

Aglonas ielas kopējais garums ir 1030 metri, satiksmes kustība norit abos virzienos. Posmos no Andreja Pumpura ielas līdz Tukuma ielai un no Lauska ielas līdz Šaurajai ielai Aglonas iela klāta ar asfalta segumu, citos posmos — ar grants segumu, bet no Valkas ielas līdz Lauska ielai Aglonas ielu pārtrauc privātmāju kvartāls.
No Andreja Pumpura ielas līdz Ventspils ielai pa Aglonas ielu kursē 2. un 4. maršruta tramvaji, bet Šaurajā ielā ir 30. un 38. autobusa pietura "Aglonas iela".

## Vēsture
Ielas sākotnējais nosaukums, tās vecākajā daļā (Jaunbūves apkaimē), bija **Mihailova iela** ().  to pārdēvēja par **Aglonas ielu**, un šīs nosaukums laika gaitā vairs nav mainījies.

1947. gadā Aglonas ielā tika atklāta tramvaju līnija.

## Ielu savienojumi
Aglonas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Andreja Pumpura iela (T veida krustojums)
* Kauņas iela
* Kļavu iela (T veida krustojums)
* Ventspils iela
* Tukuma iela
* Liepājas iela
* Valkas iela (T veida krustojums)
* Lauska iela (T veida krustojums)
* Aizpilsētas iela (T veida krustojums)
* Šaurā iela (T veida krustojums)

## Ievērojamas ēkas
* Kvartāls ielas pārnumuru pusē starp Andreja Pumpura un Kauņas ielu, apbūvētais ar vecām garnizona ēkām, atzīts par vietējas nozīmes kultūrvēsturiski vērtīgo teritoriju.

## Atsauces
Daugavpils — mana pils

"**Daugavpils — mana pils**" ir lokālpatriotiska Daugavpils politiskā partija. Tā tika dibināta 2013. gadā ar nosaukumu "Daugavpils — mana pilsēta", un tās biedri pārsvarā bija Daugavpils Lokomotīvju remonta rūpnīcas darbinieki. Toreizējā rūpnīcas valdes priekšsēdētāja Nataļja Petrova tika ievēlēta Daugavpils pašvaldības domē un strādāja par deputāti līdz attiecīgā domes sasaukuma pilnvaru beigām.

Vēlāk partija nav bijusi aktīva, bet 2024. gadā to pārņēma Daugavpils aktīviste Olga Petkeviča un Daugavpils domes deputāts Mihails Lavrenovs. Petkeviča kļuva par partijas valdes priekšsēdētāju, bet Lavrenovs — par tās valdes locekli kopā ar Kintiju Liepnieci. Partijas nosaukumu mainīja uz "Daugavpils — mana pils" un paziņoja par plāniem veidot deputātu kandidātu sarakstu uz 2025. gada Daugavpils pašvaldības vēlēšanām.

Par galveno partijas darbības mērķi jaunā valde pasludinājusi darbu pilsētas labā, lai mudinātu jauniešus palikt Daugavpilī. Gan Petkeviča, gan Lavrenovs ir daudzbērnu vecāki. Partijai vēlāk pievienojušies arī citi daudzbērnu vecāki un audžuvecāki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tirgoņu iela (Daugavpils)

**Tirgoņu iela** ir iela Daugavpilī, Daugavas kreisajā krastā, Nīderkūnu apkaimē. Tirgoņu iela sākas krustojumā ar Mazo Dambja ielu, ved ziemeļrietumu virzienā un beidzas savienojumā ar Sliežu ielu. Tirgoņu ielā ir pārsvarā privātmāju apbūve.

Ielas kopējais garums ir aptuveni 1210 metri, sarkano līniju platums ir 13 metri. Tirgoņu ielas vidēja daļa, no Komunālās līdz Dūmu ielai, klāta ar asfaltu, bet abiem beigu posmiem ir grants segums. Visā garumā satiksmes kustība Tirgoņu ielā atļauta abos virzienos. Pa asfaltēto ielas daļu kursē 6. un 7. maršruta autobusi.

Ielas sākotnējais nosaukums bija **Marijas iela**, bet par Tirgoņu ielu tolaik sauca tagadējo Transporta ielu. Padomju okupācijas laikā Marijas iela tika pārdēvēta par **[[Mihails Kaļiņins|Kaļiņina]] ielu**. 1992. gadā iela ieguva nosaukumu **Tirgoņu iela**, kas vairāk nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Tirgoņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mazā Dambja iela (T veida krustojums)
* Komunālā iela
* Zemgales iela
* Briežu iela
* Kājnieku iela
* Kaļķu iela
* Dūmu iela
* Sliežu iela

## Atsauces
Kobalta(II) fosfāts

**Kobalta(II) fosfāts** ir neorganiskais savienojums ar formulu Co3(PO4)2. Tas ir komerciālais neorganiskais pigments, kas pazīstams kā kobalta violetais. Plānas šī materiāla kārtiņas ir ūdens oksidēšanās katalizatori.

## Sagatavošana un struktūra

Tetrahidrātu Co3(PO4)2•4H2O var izgulsnēt, sajaucot kobalta(II) un fosfātu sāļu ūdens šķīdumus. Karsējot tetrahidrāts pārvēršas par bezūdens savienojumu. Saskaņā ar rentgendifraktometrijas datiem bezūdens Co3(PO4)2 sastāv no diskrēta fosfāta (PO43-) anjona, kas saistīts ar Co2+ centriem. Kobalta joni proporcijā 1:2 aizņem gan oktaedriskas (sešu koordinātu), gan pentakoordinātu vietas.

## Atsauces
Krišjāņa Barona ielas tilts

thumb|Krišjāņa Barona ielas tilts (2014).
**Krišjāņa Barona tilts** ir klasicisma stilā būvēts tilts pāri Pilsētas kanālam Rīgā. 

## Vēsture
Pēc Rīgas nocietinājumu nojaukšanas un priekšpilsētu labiekārtošanas 1859. gadā pagarināja Audēju ielu un pāri Pilsētas kanālam uzcēla tiltu. Sākotnēji Audēju ielas turpinājumu no tilta līdz Elizabetes ielai nosauca par Suvorova bulvāri (tālaika Baltijas ģenerālgubernatora Aleksandra Suvorova vārdā) un arī tiltam deva Suvorova vārdu. Pēc elektriskā tramvaja ierīkošanas 1913. gadā tiltu paplašināja, bet 1923. gadā ielu pārdēvēja par Krišjāņa Barona ielu. 


Suvorova tilts pāri Pilsētas kanālam.jpg|Suvorova tilts pāri Pilsētas kanālam (pirms 1911)
Rīgas bulvāru loki pēc vaļņu nojaukšanas 1864.jpg|Audēju ielas pagarinājums līdz kanālam (1864)
Riga canal garden map.jpg|Rīgas Pilsētas kanāla tiltu izvietojums (2009)
Ночной город - panoramio (5).jpg|Kr. Barona ielas tilts
Light - panoramio (7).jpg|izgaismojums 2010. gada 12. janvārī
Centrs, Centra rajons, Rīga, Latvia - panoramio (31).jpg|izgaismojums 2012. gada 10. februārī
The canal - panoramio.jpg|Kr. Barona ielas tilts


## Atsauces
Meistarsakne

**Meistarsakne** (*Peucedanum ostruthium*) ir rūgtdiļļu suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir Centrāleiropā un Eiropas dienviddaļas kalnu apvidū. Daudzviet ārpus pamatareāla kultivēta parkos.

Latvijā suga sastopama ļoti reti, tikai valsts dienviddaļā.

## Apraksts
Meistarsakne ir daudzgadīgs, 30—100 cm garš lakstaugs, kuram ir stāvs, kails, dobs un rievains stublājs. Lapas ir tumšzaļas, mazliet spīdīgas, tās ir lielas, kātainas, plātnes apveids ieapaļš, vienkārt vai divkārt plūksnainas. Plūksnu maz (parasti 3(5)), platas, mala smaili zobaina, apmale un dzīslas ar izklaidus matiņiem. Pirmās pakāpes plūksnas, ja lapa vienkārtplūksnaina, daivainas vai šķeltas. Ziedu čemuri ar 20—50 stariem. Vīkala parasti nav. Ir dažas lineāras vīkaliņa lapas. Vainaglapas baltas vai iesārtas. Auglis — neliels, ovāls dvīņsēklenis ar spārnainām malējām ribām. Zied no jūnija beigām līdz augustam.

## Atsauces
Pinds

**Pinds** (, ) ir lielākā kalnu grēda Grieķijā un Albānijas dienvidos, kas stiepjas rietumu un centrālajā valsts daļā, virzoties uz dienvidiem līdz Peloponēsas pussalai. Tā veido Grieķijas ģeogrāfisko un ekoloģisko “mugurkaulu”, aptverot virkni kalnu virkņu, augstieņu un ieleju, kas sadala valsts iekšieni rietumu un austrumu daļās. Pindu kalnu sistēma ne tikai nosaka reģionālo klimatu un hidroloģiju, bet arī veido Pinda kalnu jaukto mežu ekoloģisko zonu ar bagātīgu floru un faunu, tostarp aizsargājamām un endēmiskām sugām. Tā ietekmē nokrišņu sadalījumu, īpaši Grieķijas rietumos, un kalpo kā izcelsmes vieta vairākām lielākajām upēm. Pinds ir nozīmīgs arī vēsturiskā un kultūras aspektā, pateicoties tradicionāliem kalnu ciematiem, nacionālajiem parkiem un pārgājienu maršrutiem, kas piesaista gan zinātniekus, gan tūristus.

## Ārējās saites
Gao reģions

**Gao reģions** () ir viens no Mali administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts austrumu daļā gar Nigēras upi, robežojas dienvidos ar Burkinafaso un Nigēru, rietumos — ar Tombuktu, ziemeļos ar Kidalu, bet austrumos — ar Menakas reģionu. Reģiona administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Gao. Sākotnēji Gao reģions izveidots 1977. gada 12. jūlijā. 1992. gadā no Gao reģiona patstāvīgā reģionā nodalīja Kidalas reģionu ziemeļos, bet ar 2011. gada 14. decembra dekrētu no Gao reģiona patstāvīgā reģionā tika nodalīts Menakas distrikts austrumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tombuktu reģions

**Tombuktu reģions** () ir viens no Mali administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļdaļā Nigēras krastos. Robežojas rietumos ar Mauritāniju, ziemeļos — ar Taudenni, austrumos — ar Kidalas un Gao reģioniem, dienvidaustrumos — ar Burkinafaso, bet dienvidos — ar Duencas, Mopti un Segu reģioniem. Reģiona administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Tombuktu. Reģions nodibināts ar 1977. gadā. 2011. gadā patstāvīgā Taudenni reģionā tika nodalīta Tombuktu reģiona tuksnešainā ziemeļdaļa, bet 2023. gada reformā daļa teritorijas tika atgriezta Tombuktu reģionam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gibsona tuksnesis

**Gibsona tuksnesis** () ir plašs tuksnesis Austrālijas rietumu daļā. Administratīvi ietilpst Rietumaustrālijas štatā. Stiepjas 600 km garumā ziemeļu—dienvidu virzienā un pēc platības ir piektais lielākais tuksnesis valstī. Dienvidos robežojas ar Lielo Viktorijas tuksnesi, rietumos — Mazo Smilšu tuksnesi, ziemeļos — Lielo Smilšu tuksnesi, bet austrumos — ar Arnanu zemi. Tuksnesis aizņem denudētu granīta un gneisa plato ar vidējo augstumu 300—500 m vjl un atsevišķiem 500—750 m augstiem klinšu skraustiem. Lielākoties raksturīgas šķembu un grants augsnes, bet vietām sarkanas smilts klajumi un kāpu masīvi. Raksturīgs sauss klimats — vidējais nokrišņu daudzums 200—250 mm/gadā. Vidējā temperatūra vasarā virs , bet ziemā var nokrist līdz . Augājā dominē akāciju krūmāji (mulgas) un spinifeksi.

Tuksneša teritorija mazapdzīvota, šeit atrodas dažas nelielas aborigēnu kopienas (lielākā Vorbērtona), bet ievērojamas teritorijas aizņem aborigēnu aizsargātās zemes. Tuksneša vidusdaļā 1977. gadā izveidotais Gibsona tuksneša dabas rezervāts 18 420 km² platībā.

Tuksnesis nodēvēts austrāliešu ceļotāja Alfreda Gibsona vārdā, kurš pazuda 1874. gada Ernesta Džailsa Rietumaustrālijas tuksneša šķērsošanas ekspedīcijas laikā un domājams gāja bojā.

1984. gadā spēcīgā sausuma dēļ, kas bija izžāvējis visus avotus un noplicinājis krūmāju barību, pintupi aborigēnu grupa, kas dzīvoja tradicionālu nomadu tuksneša dzīvi, izgāja no nomaļajiem Gibsona tuksneša rajoniem tā  centrālajā daļā pie Vorbērtonas pirmoreiz kontaktējās ar pārējiem austrāliešiem. Tiek uzskatīts, ka viņi, iespējams, bija pēdējā nekontaktētā cilts Austrālijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Segu reģions

**Segu reģions** () ir viens no Mali administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā Nigēras upes krastos, robežojas ziemeļos ar Mauritāniju un Tombuktu reģionu, austrumos — ar Mopti un Sanas reģioniem, dienvidos — ar Kutialas un Djoilas reģioniem, bet rietumos — ar Kulikoro un Naras reģioniem. Reģiona administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Segu. 2023. gadā no Segu reģiona patstāvīgā Sanas reģionā nodalīja Sanas un Tominianas apriņķus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kajesas reģions

**Kajesas reģions** () ir viens no Mali administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts rietumos pie Senegālas upes, robežojas dienvidos ar Gvineju, rietumos — ar Senegālu, ziemeļos — ar Mauritāniju, bet austrumos — ar Ņoro un Kitas reģioniem. Reģiona administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Kajesa. Reģions dibināts 1960. gadā. 2023. gadā no reģiona nodalīja Ņoro, Djemas un Kitas apriņķus, izveidojot divus jaunus reģionus. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Kidalas reģions

**Kidalas reģions** () ir viens no Mali administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumos, Sahāras tuksnesī un Iforasas plato. Robežojas ziemeļos ar Alžīriju, austrumos — ar Nigēru, dienvidos — ar Menakas un Gao reģioniem, bet rietumos — ar Tombuktu un Taudenni reģioniem. Reģiona administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Kidala. Reģions nodibināts ar 1991. gada 8. augusta rīkojumu, no Gao reģiona nodalot Kidalas apriņķi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kulikoro reģions

**Kulikoro reģions** () ir viens no Mali administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts rietumu daļā Nigēras krastos, robežojas dienvidrietumos ar Gvineju, rietumos — ar Kitas reģionu, ziemeļos — ar Ņoro un Naras reģioniem, austrumos — ar Segu un Djoilas reģioniem, dienvidos — ar Buguni reģionu, bet kā anklāvs reģiona teritorijā ir valsts galvaspilsēta Bamako. Reģiona administratīvais centrs ir Kulikoro, bet lielākā apdzīvotā vieta — Kati. Reģions dibināts 1977. gadā. 2023. gadā Naras apriņķi reģiona ziemeļos un Djoilas apriņķi dienvidaustrumos nodalīja patstāvīgos reģionos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sikaso reģions

**Sikaso reģions** () ir viens no Mali administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts dienvidu daļā Bani pieteku Banifingas un Bagoe starpupē, robežojas dienvidos ar Kotdivuāru, austrumos — ar Burkinafaso, ziemeļos — ar Kutialas un Djoilas reģioniem, bet rietumos — ar Buguni reģionu. Reģiona administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Sikaso. Reģions dibināts 1960. gadā. 2023. gadā vairāku apriņķus reģiona ziemeļaustrumos un rietumos nodalīja patstāvīgos Kutialas un Buguni reģionos; reģiona teritorija samazinājās no 70 līdz 21 tūkstotim kvadrātkilometru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrijas muhāfaza

**Aleksandrijas muhāfaza** () ir viena no Ēģiptes muhāfazām. Tā atrodas valsts ziemeļu daļā pie Vidusjūras.

Muhāfazas galvaspilsēta ir Aleksandrija, otra lielākā pilsēta Ēģiptē.

Aleksandrijas muhāfazas platība ir aptuveni 2818 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 5,1 miljons iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Ziemeļsīnāja muhāfaza

**Ziemeļsīnāja muhāfaza** () ir viena no Ēģiptes muhāfazām. Tā atrodas Sīnāja pussalas ziemeļdaļā, robežojas ar Izraēlu un Gazas joslu.

Muhāfazas galvaspilsēta ir Arīša.

Ziemeļsīnāja muhāfazas platība ir aptuveni 27 574 km², un tajā dzīvo ap 500 tūkstošiem iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Dekahlījas muhāfaza

**Dekahlījas muhāfaza** () ir viena no Ēģiptes muhāfazām. Tā atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā Nīlas deltā.

Muhāfazas galvaspilsēta ir Mensūra.

Dekahlījas muhāfazas platība ir aptuveni 3459 km², un tajā dzīvo ap 6,95 miljoniem iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Dumjātas muhāfaza

**Dumjātas muhāfaza** () ir viena no Ēģiptes muhāfazām. Tā atrodas valsts ziemeļos, pie Vidusjūras un Nīlas upes.

Muhāfazas galvaspilsēta ir Dumjāta.

Dumjātas muhāfazas platība ir aptuveni 1029 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 1,67 miljoni iedzīvotāju.

## Ārējās saites
13. janvāra ielas tilts

thumb|13. janvāra ielas tilts (2012).
**13. janvāra ielas tilts** ir 13. janvāra ielas tilts pāri Pilsētas kanālam Rīgā. 

## Vēsture
Pēc Rīgas nocietinājumu nojaukšanas un priekšpilsētu labiekārtošanas 1859. gadā Kārļa ielu pagarināja pāri Pilsētas kanāla tiltam līdz Marijas ielai. Sākotnēji tiltam deva Marijas vārdu, bet 1930. gadā Kārļa ielu pārdēvēja par 13. janvāra ielu. 


Rīgas bulvāru loki pēc vaļņu nojaukšanas 1864.jpg|Kārļa ielas pagarinājums Marijas tiltam (1864)
Maskavas Forštate, Latgale Suburb, Riga, Latvia - panoramio (67).jpg|Kanāls lielveikala Stockmann pusē 
Kanāls 2013 - panoramio.jpg|13. janvāra ielas tilts


## Atsauces
Mopti reģions

**Mopti reģions** () ir viens no Mali administratīvajiem reģioniem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā Sāhelā, pārejas zonā starp dienvidu auglīgajiem rajoniem un ziemeļos esošo Sahāru. Robežojas ziemeļos ar Tombuktu, austrumos — ar Duencu un Bandiagara, dienvidos — ar Sanu, bet rietumos — ar Segu reģionu. Reģiona administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Mopti. Reģions dibināts 1960. gadā. 2011. gadā tika pieņemts lēmums reģionu sadalīt, nodalot patstāvīgos reģionos Duencas un Bandiagaras apriņķus rietumos, bet šis lēmums tika īstenots tikai 2023. gadā. Reģiona dienvidos atrodas senā Džennes pilsēta, kura 1988. gadā iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Garbijas muhāfaza

**Garbijas muhāfaza** () ir viena no Ēģiptes muhāfazām. Tā atrodas Nīlas deltas centrālajā daļā.

Muhāfazas galvaspilsēta ir Tanta, kas ir svarīgs kultūras un reliģiskais centrs.

Garbijas muhāfazas platība ir aptuveni 1942 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 5,3 miljoni iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Gīzas muhāfaza

**Gīzas muhāfaza** () ir viena no Ēģiptes muhāfazām. Tā atrodas rietumos no Kairas un ietver daļu Lielās Kairas metropoles.

Muhāfazas galvaspilsēta ir Gīza, kas pazīstama ar Gīzas piramīdām un Lielo sfinksu.

Gīzas muhāfazas platība ir aptuveni 13 184 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 9 miljoni iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Andrejs Kuzmenko

**Andrejs Kuzmenko** (dzimis , Jakutskā) ir krievu hokejists. Pašlaik (2026) NHL kluba Losandželosas "Kings" labās malas uzbrucējs. Krievijas sporta meistars (2021).

## Karjera
Andrejs Kuzmenko dzimis Jakutskā sportiskā ģimenē: viņa tēvs bija hokeja treneris, bet māte nodarbojās ar slēpošanu un riteņbraukšanu. 5 gadu vecumā viņš ar ģimeni pārcēlās uz Maskavu, kur viņa tēvam tika piedāvāts trenera darbs hokeja skolā "Baltie lāči", kur Kuzmenko tēva vadībā spēlēja līdz 12 gadu vecumam.

16 gadu vecumā viņš debitēja MHL līgas komandas "Sarkanā armija" sastāvā. Jau nākamajā sezonā viņš spēlēja Harlāmova kausa izcīņas finālā.

KHL viņš debitēja 2014./2015. gada sezonā 18 gadu vecumā. Četrās CSKA komandas sezonās viņš ne reizi nekļuva par regulāru sākumsastāva spēlētāju. 2018. gada 8. augustā viņš tika aizmainīts uz SKA komandu pret uzbrucēju Sergeju Kaļiņinu. Tajā pašā 2018./19. gada sezonā viņš pirmo reizi tika izsaukts uz Krievijas nacionālo izlasi *Euro Hockey Tour* spēlēm.

2022. gada 20. jūnijā viņš parakstīja viena gada debitanta līgumu ar NHL komandu Vankūveras "Canucks" par 950 000 USD. 2022. gada 12. oktobrī viņš guva savus pirmos NHL vārtus mačā pret Edmontonas "Oilers" (3:5). 2022. gada 3. novembrī viņš guva savu pirmo hat-trick savā NHL karjerā mačā pret Anahaimas "Ducks" komandu (8:5). 2022./23. gada sezonā viņš 81 spēlē sakrāja 74 punktus (39+35).

2024. gada 1. februārī tika paziņots, ka Vankūveras "Canucks" un Kalgari "Flames" komandas vienojušās par Kuzmenko, un vairāku jauno spēlētāju apmaiņu pret zviedru uzbrucēju Elīasu Lindholmu. Savus pirmos vārtus Kalgari sastāvā viņš guva 2024. gada 7. februārī pret Bostonas "Bruins" komandu. 2024./25. gada sezonā viņš Kalgari aizvadīja 37 spēles un guva 15 punktus (4+11) ar lietderības koeficientu -7. Vidēji viņš laukumā pavadīja nepilnas 15 minūtes. 2025. gada 30. janvārī viņš un kanādiešu spēlētājs Džeikobs Peletjē tika aizmainīti uz Filadelfijas Flyers komandu, apmaiņā pret amerikāņu spēlētāju Džoelu Farabī un kanādiešu spēlētāju Morganu Frostu. 7. martā viņš tika aizmainīts uz Losandželosas "Kings" pret NHL drafta trešās kārtas izvēli.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eliteprospects profils 
* Internet Hockey Database profils 
* NHL profils 
* KHL profils
Asjūtas muhāfaza

**Asjūtas muhāfaza** () ir viena no Ēģiptes muhāfazām. Tā atrodas valsts centrālajā daļā, gar Nīlas upi.

Muhāfazas galvaspilsēta ir Asjūta, viena no senākajām pilsētām Ēģiptē.

Asjūtas muhāfazas platība ir aptuveni 25 926 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 5,3 miljoni iedzīvotāju. Vairāk nekā 60% iedzīvotāju 2017. gadā atradās zem nabadzības sliekšņa. 

## Ārējās saites
Asuānas muhāfaza

**Asuānas muhāfaza** () ir viena no Ēģiptes dienvidu muhāfazām, kas atrodas pie Nīlas upes netālu no robežas ar Sudānu.

Muhāfazas centrs ir Asuāna, kas ir slavena ar Asuānas aizsprostu un tūrisma objektiem.

Asuānas muhāfazas platība ir aptuveni 62 726 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 1,6 miljoni iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Bahr el Ahmaras muhāfaza

**Bahr el Ahmaras muhāfaza** (, burtiski: **Sarkanās jūras muhāfaza**) ir viena no Ēģiptes muhāfazām. Tā atrodas valsts austrumu daļā, gar Sarkanās jūras piekrasti.

Muhāfazas galvaspilsēta ir Hurgada, populārs kūrorts un tūrisma centrs.

Sarkanās jūras muhāfazas platība ir aptuveni 203 685 km², padarot to par vienu no lielākajām teritorijām Ēģiptē, bet iedzīvotāju skaits ir aptuveni 400 tūkstoši.

## Ārējās saites
Faijūmas muhāfaza

**Faijūmas muhāfaza** () ir viena no Ēģiptes muhāfazām. Tā atrodas valsts centrālajā daļā uz dienvidrietumiem no Kairas.

Muhāfazas galvaspilsēta ir Faijūma.

Faijūmas muhāfazas platība ir aptuveni 6068 km², un tajā dzīvo vairāk nekā 4,4 miljoni iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Dienvidsīnāja muhāfaza

**Dienvidsīnāja muhāfaza** () ir viena no Ēģiptes muhāfazām. Tā atrodas Sīnāja pussalas dienvidu daļā un ir viena no mazāk apdzīvotajām muhāfazām valstī.

Muhāfazas galvaspilsēta ir Tūra, populārs tūrisma centrs ir Šarm eš Šeiha.

Dienvidsīnāja muhāfazas platība ir aptuveni 33 140 km², un tajā dzīvo aptuveni 115 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Zēlandes reģions

**Zēlandes reģions** () ir viens no pieciem Dānijas reģioniem. Tas aptver lielāko daļu Zēlandes salas dienvidu un rietumu daļas, kā arī dažas tuvējās salas, tostarp Lollande un Falstere.

Reģiona administratīvais centrs ir Sore, lai gan lielākā pilsēta reģionā ir Roskilde.

Zēlandes reģiona platība ir aptuveni 7273 km², un tajā dzīvo apmēram 840 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Suhumi rajons

**Suhumi rajons** (, ) ir viens no Abhāzijas administratīvajiem rajoniem. Tas atrodas Melnās jūras piekrastē, Abhāzijas centrālajā daļā, ap galvaspilsētu Suhumi.

Lai gan rajona administratīvais centrs ir Suhumi, pati pilsēta nav iekļauta rajona sastāvā un tiek pārvaldīta kā atsevišķa vienība.

Rajona kopējā platība ir aptuveni 1523 km², un tajā dzīvo ap 11 tūkstošiem iedzīvotāju. Reģions ietver kalnainas teritorijas, upes un piekrastes ciemus.

## Ārējās saites
Čollapukto

**Čollapukto** (, *Čŏllapuk-to*) ir viena no Dienvidkorejas provincēm. Tā atrodas valsts dienvidrietumu daļā, pie Dzeltenās jūras.

Provinces administratīvais centrs ir Čondžu, kas ir arī svarīgs kultūras un izglītības centrs.

Čollapukto platība ir aptuveni 8067 km², un tajā dzīvo apmēram 1,8 miljoni iedzīvotāju. 

## Ārējās saites
Roberts Bērze

**Roberts Bērze** (dzimis  Siguldā) ir latviešu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā. 2026. gadā pārstāv Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubu BK Ventspils. Iepriekš spēlējis NCAA turnīrā ASV.

## Karjera
R. Bērze nāk no Siguldas, kur arī uzsācis trenēties basketbolā un pārstāvējis vietējo sporta skolu LJBL turnīrā.

Spēlējis Latvijas U-18 izlasē 2019. gada Eiropas čempionātā, kad Latvija zaudēja vietu A divīzijā. Pirmo sezonu profesionālājā basketbolā aizvadījis Latvijas Universitātes komandā, spēlējot Latvijas—Igaunijas Basketbola līgā un 21 spēlē gūstot vidēji 4,6 punktus.

Pēc tam pārcēlies uz ASV, kur studēja un spēlēja vispirms juioru koledžā *Eastern Florida State College*, bet pēc tam NCAA turnīrā, pārstāvot *Mcneese State* universitātes komandu Luiziānā. 

Pēc studijām ASV 2024. gadā R. Bērze noslēdza līgumu ar Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas klubu BK Ventspils.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vidusfrankonija

**Vidusfrankonija** () ir viens no septiņiem Bavārijas administratīvajiem reģioniem Vācijā. Tas atrodas Bavārijas ziemeļrietumu daļā un ir daļa no vēsturiskā Frankonijas reģiona.

Reģiona administratīvais centrs ir Ansbaha, taču lielākā pilsēta un ekonomikas centrs ir Nirnberga, kas kopā ar Furtu un Erlangeni veido nozīmīgu metropoles apgabalu.

Vidusfrankonijas platība ir aptuveni 7245 km², un tajā dzīvo ap 1,78 miljoniem iedzīvotāju. Reģions ir pazīstams ar savu vēsturisko arhitektūru, rūpniecību un kultūras pasākumiem.

## Ārējās saites
Ansbaha

**Ansbaha** () ir pilsēta Bavārijā, Vācijā, Vidusfrankonijas administratīvajā reģionā. Tā ir arī Ansbahas apriņķa (rajona) centrs, lai gan pati pilsēta nav daļa no apriņķa.

## Vēsture

Ansbaha pirmo reizi pieminēta 748. gadā kā benediktiešu klosteris *Onolzbach*. Vēlāk tā kļuva par Hoencollernu dinastijas rezidenci. No 1791. gada tā tika pievienota Prūsijai, bet 1806. gadā kļuva par daļu no Bavārijas.

Ansbaha saglabājusi bagātu baroka laikmeta arhitektūras mantojumu, tostarp Ansbahas rezidences pili.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lobņa

**Lobņa** () ir pilsēta Krievijā, Maskavas apgabalā, apmēram 15 kilometrus uz ziemeļiem no Maskavas. Tā atrodas netālu no Šeremetjevas starptautiskās lidostas un ir viens no Maskavas piepilsētas satelītpilsētu centriem.

## Vēsture

Lobņa izveidojās 1902. gadā kā dzelzceļa stacija pie Maskavas–Sanktpēterburgas līnijas. Otrā pasaules kara laikā apkārtnē norisinājās karadarbība (daļa no Maskavas kaujas – netālu no Lobņas tika apturēta vācu karaspēka virzība uz Maskavu).

Pilsētas tiesības piešķirtas 1961. gadā.

Mūsdienās Lobņa ir dinamiski augoša piepilsētas pilsēta ar attīstītu transporta tīklu, tai skaitā dzelzceļa satiksmi ar Maskavu.

## Ārējās saites
Mayhem (albums)

***Mayhem*** ir amerikāņu dziedātājas *[[Lady Gaga]]* astotais studijas albums. Tas tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju *[[Interscope Records]]*. *Gaga* sadarbojās ar producentiem, piemēram, *[[Andrew Watt]]*, *[[Cirkut]]* un *[[Gesaffelstein]]*, radot albumu, kas ir "haotisks žanru sajaukums", galvenokārt sintētiskais pops, ar industriālās dejas ietekmēm, kā arī elektro, disko, fanka, industriālā popa, roka un pop-roka elementiem.

*Mayhem* iznākšanai tika izdoti divi singli. Tā vadošais singls "Disease" tika izdots 2024. gada 25. oktobrī, bet "Abracadabra" sekoja kā otrais singls 2025. gada 3. februārī, sasniedzot piekto vietu *Billboard Global 200* un trīspadsmito vietu ASV *[[Billboard Hot 100]]* topā. Albumā ir iekļauts arī *Grammy* balvu ieguvušais globālais hīts "Die with a Smile", duets ar Bruno Mars.

*Mayhem* ieņēma pirmo vietu albumu topos vairāk nekā 20 valstīs un iekļuva labāko desmitniekā Dānijā, Francijā, Islandē, Lietuvā, Nīderlandē un Zviedrijā. Tas sasniedza lielāko pirmās nedēļas pārdošanas apjomu no visiem sieviešu albumiem Zviedrijā 2025. gadā.

## Izdošana
Veicinot reklāmu filmai *[[Džokers: Neprāts diviem|Joker: Folie à Deux]]* (2024), Gaga paziņoja, ka albuma vadošais singls tiks izdots 2024. gada oktobrī, un albums sākotnēji bija plānots iznākt nākamā gada februārī. 2025. gada 21. janvārī Gaga uzsāka atskaites laika skaitīšanu savā tīmekļa vietnē, kas beidzās 27. janvārī. Katru dienu vietnē tika parādīts mākslas darbs, kas iedvesmots no viņas iepriekšējiem materiāliem, sākot ar *[[The Fame]]* (2008) un turpinot ar *[[The Fame Monster]]* (2009), *[[Born This Way]]* (2011), *[[Artpop]]* (2013), *[[Joanne]]* (2016), *[[Chromatica]]* (2020) un *[[Harlequin]]* (2024). Kad atskaites laiks beidzās, tika atklāts albuma nosaukums, oficiālā vāka māksla un izdošanas datums — 7. marts. Pirms oficiālā paziņojuma reklāmas plakāti parādījās Ņujorka, kuros bija melnbalta Gaga fotogrāfija, kurai pievienots albuma nosaukums un izdošanas datums, kas rakstīts sarkanā krāsā apakšā.

## Dziesmu saraksti

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Mayhem'' Metacritic profils
Kronvalda bulvāra tilts

thumb|Kronvalda bulvāra tilts (2017).
**Kronvalda bulvāra tilts** ir 1914. gadā būvēts Kronvalda bulvāra tilts pāri Pilsētas kanālam Rīgā.

## Vēsture
Pēc  Rīgas citadeles aizsargvaļņu norakšanas 1875. gadā Lielo Jēkaba ielu pagarināja līdz Pilsētas kanālam un 19. gadsimta beigās pārdēvēja par Puškina bulvāri, bet 1923. gadā par Kronvalda bulvāri.

2000. gadā a/s "Latvijas tilti" veica tilta rekonstrukciju, kuras kopējās izmaksas bija nepilni 250 tūkstoši latu. 


Kronvalda bulvāris 6.jpg|Kronvalda bulvāra tilts ar tramvaju (2023)
Riga canal garden map.jpg|Rīgas Pilsētas kanāla tiltu izvietojums (2009)


## Atsauces
Eksporta ielas tilts

thumb|Kronvalda bulvāra tilts (2017).
**Eksporta ielas tilts** ir Eksporta ielas tilts pāri Pilsētas kanālam Rīgā.

## Vēsture
1914. gadā pie būvējamās Andrejsalas ostas izveidoja Eksporta ielu ar tiltu pāri Pilsētas kanālam.

Kanāls - panoramio.jpg|Eksporta ielas tilts


## Atsauces
Lastādijas ielas tilts

thumb|Lastādijas ielas tilts (2013).
**Lastādijas ielas tilts** ir Lastādijas ielas tilts pāri Pilsētas kanālam Rīgā.

## Vēsture
Pēc Rīgas nocietinājumu paplašināšanas Zviedru Vidzemes laikā 1650. gadā gar Daugavu uzbūvēja dambi, ko vēlāk nosauca par Lastādijas ielu. Pēc nocietinājumu nojaukšanas to iekļāva Maskavas ielā, kuru 1861. gadā pagarināja līdz Kārļa baseinam.

Riga, nábřeží.jpg|Skats no Lastādijas ielas tilta (2008)


## Atsauces
Prāgas ielas tilts

thumb|Prāgas ielas tilts (2017).
**Prāgas ielas tilts** ir 1938. gadā uzcelts Prāgas ielas tilts pāri Pilsētas kanālam Rīgā.


Autoosta (1).jpg|Kārļa baseins un Prāgas ielas tilts

## Atsauces
Tanami tuksnesis

**Tanami tuksnesis** () ir plašs tuksnesis Austrālijas ziemeļu daļā. Administratīvi lielākā daļa ietilpst Ziemeļu teritorijā, bet neliela daļa rietumos — Rietumaustrālijas štatā. Stiepjas 1100 km garumā austrumu—rietumu virzienā un pēc platības ir trešais 
lielākais tuksnesis valstī. Rietumos robežojas ar Lielo Smilšu tuksnesi, ziemeļos to norobežo Stērta plato, austrumos — Bārklija plato, bet dienvidos — Simpsona tuksnesis un Makdonela grēdas. Dominē akmeņu un sarkano smilšu tuksnesis. Raksturīgs sauss klimats — vidējais nokrišņu daudzums ap 350 mm/gadā. Vidējā temperatūra vasarā , bet ziemā ap .

Tuksneša teritorija mazapdzīvota, šeit atrodas dažas nelielas varlpiri un kukaķu aborigēnu kopienas, bet lielākā apdzīvotā vieta ir Tenantkrīka tuksneša ziemeļaustrumu malā. Tuksnesī vairākas zelta ieguves vietas.

Tuksneša nosaukums cēlies no varlpiri valodas nosaukuma **Ķamami** (*Jamami* — ‘nekad nemirst’) divām klinšu akām tuksnesī, kurās nekad nebeidzās dzeramais ūdens. Šīs akas savā ekspedīcijā izmantoja austrāliešu ceļotājs un ģeologs Alans Deividsons un nosaukumu attiecināja uz visu tuksnesi kā *Tanami*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ģenerāļa Radziņa krastmala

**Ģenerāļa Radziņa krastmala** ir maģistrālā Rīgas Latgales apkaimes iela Daugavas labajā krastā. Tā sākas no 11. novembra krastmalas un beidzas pie Jēzusbaznīcas ielas krustojuma, turpinoties kā Krasta iela.

## Vēsture
Ielas sākotnējais nosaukums bija **Daugavas Krasta iela** (vācu: *Dünaufer Strasse*), no 1902. gada Krasta iela, un tā stiepās no tagadējas Vilhelma Purvīša ielas līdz Toma ielai ap vietu, kur tagad atrodas Mazā Krasta iela. 1969. gadā to pārbūvēja tuvāk Daugavai.
2013. gadā gar to uzbūvēja Spīķeru promenādi.

2017. gadā Krasta ielas sākuma posmu pārdēvēja par ģenerāļa Radziņa krastmalu.

Uz Ķengaragu.jpg|Veloceļš Centrs—Dārziņi


## Ielu savienojumi
Ģenerāļa Radziņa krastmala ir savienota ar šādām ielām:
* 11. novembra krastmala
* 13. janvāra iela (T-veida krustojums)
* Lastādijas iela (T-veida krustojums)
* Vilhelma Purvīša iela (T-veida krustojums)
* Kārļa Mīlenbaha iela (T-veida krustojums)
* Krasta iela

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta

## Atsauces
Mazais Smilšu tuksnesis

**Mazais Smilšu tuksnesis** () ir tuksnesis Austrālijas rietumu daļā, administratīvi ietilpst Rietumaustrālijas štatā. Ziemeļos robežojas ar Lielo Smilšu tuksnesi, austrumos — Gibsona tuksnesi, dienvidos — Lielo Viktorijas tuksnesi, bet rietumos — ar Pilbaras reģionu. Tuksneša ziemeļaustrumu daļā atrodas beznoteces Kumpupintila sālsezers. Ainavā dominē sarkano smilšu kāpas, smilšakmens atsegumi un akmeņaini līdzenumi. Raksturīgs sauss un karsts klimats — vidējais nokrišņu daudzums 250—350 mm/gadā. Vidējā temperatūra vasarā , bet ziemā — .

Tuksneša teritorija mazapdzīvota, šeit atrodas dažas nelielas martu aborigēnu kopienas, lielākā apdzīvotā vieta ir Ģigalona tuksneša rietumos.

Tuksneša ziemeļdaļā atrodas Karlamiļi nacionālais parks (izveidots 1977. gadā kā Rudalas nacionālais parks 12 837 km² platībā).

## Atsauces

## Ārējās saites