open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1820. gads

**1820**. () bija garais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 20. janvāris — dibināta Indiānas Universitāte.
* 29. janvāris — par Apvienotās Karalistes un Hannoveres karali kļuva Džordžs IV.

### Marts
* 12. marts — visās Vidzemes guberņas baznīcās latviešu un igauņu valodā izsludināja Vidzemes guberņas zemnieku brīvlaišanu.
* 15. marts — Meina kļuva par 23. ASV štatu.

### Oktobris
* 9. oktobris — Gvajakila (tagad pilsēta Ekvadorā) deklarēja neatkarību no Spānijas.

## Dzimuši
* 4. februāris — Božena Ņemcova (*Božena Němcová*), čehu rakstniece (mirusi 1862.)
* 8. februāris — Viljams Šērmens (*William Sherman*), amerikāņu ģenerālis (miris 1891.)
* 28. februāris — Džons Teniels (*John Tenniel*), angļu ilustrators (miris 1914.)
* 16. marts — Viktors Emanuels II (*Vittorio Emanuele II*), Itālijas karalis (miris 1878.)
* 20. marts — Aleksandru Joans Kuza (*Alexandru Ioan Cuza*), Rumānijas valdnieks (miris 1873.)
* 24. marts — Aleksandrs Edmonds Bekerels (*Alexandre-Edmond Becquerel*), franču fiziķis (miris 1891.)
* 6. aprīlis — Nadārs (*Nadar*), franču fotogrāfs (miris 1910.)
* 27. aprīlis — Herberts Spensers (*Herbert Spencer*), britu filozofs (miris 1903.)
* 20. novembris — Frīdrihs Engelss (*Friedrich Engels*), vācu filozofs, uzņēmējs, politiķis (miris 1895.)

## Miruši
* 29. janvāris — Džordžs III (*George William Frederick of Hanover*), Lielbritānijas un Īrijas karalis, Hanoveres karalis (dzimis 1738.) 
* 25. decembris — Žozefs Fušē (*Joseph Fouché*), franču politiķis (dzimis 1759.)
Lengstons Hjūzs

**Džeimss Mersers Lengstons Hjūzs** (), biežāk pazīstams kā **Lengstons Hjūzs** (; dzimis , miris ), bija afroamerikāņu dzejnieks, rakstnieks, dramaturgs un sabiedrisks darbinieks, viens no redzamākajiem Hārlemas renesanses pārstāvjiem.

## Biogrāfija
Dzimis Džoplinā, Misūri, tomēr, tā kā tēvs ģimeni pameta un dzīvoja Kubā un Meksikā, Lengstons Hjūzs bērnību pavadīja pie vecāsmātes Kanzasā. 1919. gadā kādu laiku dzīvoja pie tēva Meksikā. Tā kā tēvs uzstāja, ka Lengstonam Hjūzam jāstudē tehniskas zinības, viņš devās uz Kolumbijas Universitāti, tomēr mācības viņu nesaistīja, un 1922. gadā viņš tās pameta.

Strādāja dažādus gadījuma darbus, rakstot dzeju, kādu laiku dzīvoja arī Parīzē, līdz 1926. gadā iestajās Linkolna Universitātē Pensilvānijā, kura ir vēsturiski senākā vēsturiskā melnādaino univerisitāte. 1929. gadā pabeidzis universitāti, gandrīz visu atlikušo mūžu dzīvoja Hārlemā.

Mūsdienās vairums pētnieku uzskata, ka Lengstons Hjūzs bijis gejs. Lengstons Hjūzs dažkārt atbalstīja kreisās un komunistiskās idejas, kaut arī, pēc visa spriežot, viņš nekad nav bijis kompartijas biedrs.

Miris 1967. gadā, kremēts, un viņa pelni ievietoti zem afrikāņu kosmogrammas Hārlemas Artura Šomburga Melnās kultūras pētniecības centra koridorā.

## Ārējās saites

* Lengstons Hjūzs lapā ''Poetry Foundation''
Meinards Džeimss Kīnans

thumb|175px|Meinards Džeimss Kīnans koncerta laikā 2006. gadā.

**Meinards Džeimss Kīnans** (*Maynard James Keenan*, dzimis ), īstajā vārdā **Džeimss Herberts Kīnans** (*James Herbert Keenan*), ir amerikāņu roka dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis un mūzikas producents. Lai gan viņš ir dzimis Ohaio štatā, koledžas un augstskolas gadus pavadīja Mičiganā. Pēc dienēšanas armijā 1980. gadu sākumā, viņš Grendrepidā iestājās Kendelas mākslas un dizaina koledža (*Kendall College of Art and Design*). 1988. gadā viņš pārcēlās uz Losandželosu, Kalifornijas štatā.

Kīnans ir vislabāk zināms pēc savas darbības grupās Tool un A Perfect Circle, bet 2003. gadā viņš izveidoja blakus projektu Puscifer.
Kīnans

**Kīnans** (, ) ir īru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Maiks Kīnans (*Michael Keenan*; 1949) — kanādiešu hokejists un hokeja treneris;
* Meinards Džeimss Kīnans (*Maynard James Keenan*; 1964) — amerikāņu roka dziedātājs.
Vladislavs Anderss

**Vladislavs Alberts Anderss** (, dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes poļu karavadonis un valstsvīrs.

## Dzīvesgājums

Vladislavs Anderss dzimis 1892. gada 11. augustā luterāņu ģimenē Bloņes ciemā pie Krosņevices, Kongresa Polijā. Tēvs bija muižas pārvaldnieks Alberts Anderss no Vidzemes, māte Elizabete Tauherte. No 1911. līdz 1913. gadam Anderss studēja Rīgas Politehniskajā institūtā (tagad - Rīgas Tehniskā universitāte). Bija studentu korporācijas "Arkonia" loceklis.  
Pirmā pasaules kara laikā dienēja Krievijas Impērijas armijā, izcēlās ar drosmi kaujās, trīs reizes ievainots. 1917. gadā mācījās Petrogradas Ģenerālštāba akadēmijā. 
Pēc Oktobra revolūcijas 1918. gada janvārī-februārī 1. poļu korpusa sastāvā nesekmīgi karoja pret sarkanajiem latviešu strēlniekiem, kurus vadīja Jukums Vācietis. No 1919. līdz 1920. gadam Polijas brīvības cīņās karoja pret Vācijas un Padomju Krievijas karaspēku. 1919. gadā kļuva par Lielpolijas armijas štāba priekšnieku. 1920. gadā bija 15. Poznaņas ulānu pulka komandieris.

Vēlāk studēja militārajā augstskolā Parīzē. 1925. gadā kļuva par Varšavas pilsētas komendantu. 1926. gadā Pilsudska apvērsuma laikā cīnījās pret pučistiem kā valdības karaspēka komandieris, tādēļ pēc to uzvaras kritis nežēlastībā. 1939. gada septembrī Polijas kampaņas laikā komandēja poļu kavalērijas brigādi cīņās pret iebrukušajām Vācijas un PSRS armijas vienībām. Tika ievainots un saņemts padomju gūstā.

No 1939. līdz 1941. gadam – Ļvivas kara hospitālī, vēlāk Lubjankas cietumā Maskavā, kur esot spīdzināts. Nosolījies pāriet katoļu ticībā, ja izdzīvošot. 1941. gada 4. augustā iecelts par poļu karaspēka vienību komandieri PSRS. Pēc PSRS un Polijas trimdas valdības vienošanās vadīja poļu vienību (t. s. Andersa armijas) pārdislokāciju caur Irānas, Irākas un Palestīnas teritorijām uz Itālijas fronti. No 1944. līdz 1945. gadam vadīja Otrā poļu korpusu kaujās Itālijā, arī pie Montekasīno. Pēc Jaltas konferences asi kritizēja Lielbritānijas un ASV valdību lēmumu iekļaut Poliju PSRS interešu zonā, pieprasot savu vienību atvilkšanu no frontes, kam angļu valdība nepiekrita.

1945. gadā kļuva par vienu no vadošajiem Polijas trimdas valdības locekļiem Londonā, tādēļ Polijas komunistu valdība viņam 1946. gadā atņēma Polijas pilsonību un ģenerāļa pakāpi. Miris 1970. gada 12. maijā Londonā. Izpildot ģenerāļa gribu, apglabāts blakus saviem cīņubiedriem Montekasīno karavīru kapsētā.

## Apbalvojumi

* Vladislavs Anderss apbalvots ar 10 valstu 36 ordeņiem.

## Ārējās saites
Elisona Krausa

**Elisona Krausa** (*Alison Krauss*, dzimusi ) ir amerikāņu blūgrāsa un kantri mūzikas dziedātāja, kā arī vijoles spēlētāja. Viņa ienāca mūzikas industrijā vēl kā bērns. Viņa uzvarēja vietējos konkursos jau desmit gadu vecumā, bet pirmo ierakstus veica 14 gadu vecumā. 1985. gadā viņa noslēdza līgumu ar *[[Rounder Records]]* un 1987. gadā, 16 gadu vecumā, izdeva savu pirmo albumu.
Krauss

**Krauss** var būt:
* Ādolfs Krauss, Latvijas PSR Veselības aizsardzības ministrs
* Ernsts Krauss, ģeoloɡs;
* Elisona Krausa, kantri dziedātāja;
* Kārlis Krauss — Austrijas rakstnieks  (1874—1936);
* Teodors Krauss (*Theodor Kraus*; 1866—1948), vācbaltiešu gleznotājs.
Kid A

thumb|200px|Albuma vāks.

**"''Kid A''"** ir angļu alternatīvā roka grupas *[[Radiohead]]* ceturtais albums, kurš Apvienotajā Karalistē tika izdots , bet ASV un Kanādā - .

## Albuma dziesmu uzskaitījums

# "Everything in Its Right Place" — 4:11
# "Kid A" — 4:44
# "The National Anthem" — 5:51
# "How to Disappear Completely" — 5:56
# "Treefingers" — 3:42
# "Optimistic" — 5:16
# "In Limbo" — 3:31
# "Idioteque" — 5:09
# "Morning Bell" — 4:35
# "Motion Picture Soundtrack" — 7:01
Āzijas savvaļas ēzelis

**Āzijas savvaļas ēzelis** jeb **onagrs** (*Equus hemionus*) ir viena no zirgu dzimtas (*Equidae*) ēzeļu sugām. Āzijas savvaļas ēzeļus mēdz saukt arī par **onagriem**, šis vārds ir cēlies no "onagros", kas grieķu valodā nozīmē savvaļas ēzelis. Āzijas tautu senajos rakstos ir daudz liecību par ēzeļu izmantošanu cilvēku saimnieciskajām vajadzībām, tādēļ tika pieņemts, ka mājas ēzelis varētu būt cēlies no Āzijas savvaļas ēzeļa. Pirms tika veikti DNS pētījumi, mājas ēzeļa izcelsme bija strīdīgs jautājums, un bija dažādi pieņēmumi, bet mūsdienās ir neapstrīdami pierādījumi, ka mūsdienu mājas ēzelis ir cēlies no Āfrikas savvaļas ēzeļa. 

## Izplatība
thumb|left|240px|
thumb|left|240px|
Kādreiz onagri bija sastopami visos Āzijas tuksnešos un pustuksnešos: Palestīnā, Sīrijā, Izraēlā, Irānā, Pakistānā, Mongolijā, Ķīnā un Indijā, bet 20 gs. sākumā lauksaimniecības attīstības un intensīvu medību rezultātā to skaits krasi samazinājās līdz kritiskam daudzumam, un tiem draud izmiršana. Sīrijas savvaļas ēzelis mūsdienās ir izmiris. 

## Izskats
Āzijas savvaļas ēzeļi augumā ir nedaudz lielāki nekā Āfrikas savvaļas ēzeļi. To augums ir 2,10 m garš, augstums skaustā 1,12-1,22 m, svars 290 kg, aste īsa ar garu astes pušķi. Izskatā tie ir līdzīgāki zirgiem. Āzijas savvaļas ēzeļu krāsa mainās atkarībā no sezonas; kopumā vasaras sezonā tie ir sarkanbrūni, bet ziemas sezonā kļūst dzeltenbrūni. Ķermenim pāri visa mugurkaula garumā ir tumša svītra, kas kļūst platāka uz krustiem, tumšās svītras ārējā mala ir gaiša, gandrīz balta, veidojot it kā rāmi. Onagriem nekad nav svītru uz pleciem vai kājām. Āzijas savvaļas ēzeļiem vēders, pazode un purna daļa ir gaišā smilšu krāsā. 

## Ieradumi
Āzijas savvaļas ēzeļi dzīvo baros, kuru izmērs dažādām pasugām variējas. Baru vada tēviņš vai vecākā mātīte. Bars ļoti uzmana savu teritoriju un cenšas nepielaist sev tuvumā ne cilvēku, ne savu galveno savvaļas ienaidnieku — vilku. Galvenais veids, kā onagri sevi sargā, ir aizbēgšanas ātrums. Parasti Āzijas savvaļas ēzeļi pārtiek no dzelkšņainiem krūmiem un sausas zāles. To gremošanas sistēma ir labi piemērota barībai ar zemu olbaltumvielu sastāvu. Tie var ilgi iztikt bez ūdens, kas ir svarīgi, dzīvojot tuksnesī. Āzijas savvaļas ēzeļiem parasti dzimst viens kumeļš, par kuru māte rūpējas apmēram gadu.

## Sistemātika
* 
**  jeb Gobi kulāns (*Equus hemionus luteus*)
** †
** 
**  jeb Khurs
** 

(†) - izmirusi organismu grupa

## Atsauces

## Ārējās saites

* Onager
* China Culture: Asiatic Wild Ass
Hjūzs

**Hjūzs** (*Hughes*) var būt:

* Ārons Hjūzs (*Aaron Hughes*; dzimis 1979) — Ziemeļīrijas futbolists;
* Billijs Hjūzs (*Billy Hughes*; 1862—1952) — Austrālijas politiķis un valstsvīrs;
* Džeks Hjūzs (*Jack Hughes*; dzimis 2001) — ASV hokejists;
* Džons Hjūzs (*Jonh Hughes*; 1950—2009) — ASV filmu veidotājs;
* Emlins Hjūzs (*Emlyn Hughes*; 1947—2004) ― Anglijas futbolists un futbola treneris;
* Hovards Hjūzs (*Howard Hughes*;, 1905—1976) — ASV aviators;
* Kvinns Hjūzs (*Quinn Hughes*; dzimis 1999) — ASV hokejists;
* Lengstons Hjūzs (*Langston Hughes*; 1902—1967) — ASV dzejnieks;
* Lūks Hjūzs (*Luke Hughes*; dzimis 2003) — ASV hokejists;
* Marks Hjūzs (*Mark Hughes*; dzimis 1963) — Velsas futbolists un treneris.
Love. Angel. Music. Baby.

**"''Love. Angel. Music. Baby.''"** ir amerikāņu popa un roka dziedātājas Gvenas Stefani debijas albums, kuru  izdeva ierakstu kompānija *[[Interscope Records]]*.

## Dziesmu saraksts
# "What You Waiting For?" - 3:41
# "Rich Girl" - 3:56
# "Hollaback Girl" - 3:20
# "Cool" - 3:09
# "Bubble Pop Electric" - 3:42
# "Luxurious" - 4:25
# "Harajuku Girls" - 4:51
# "Crash" - 4:06
# "The Real Thing" - 4:11
# "Serious" - 4:48
# "Danger Zone" - 3:36
# "Long Way to Go" - 4:34

## Atsauces un piezīmes
Kalna upe

**Kalna upe** ir Bēršu strauta labā satekupe Krimuldas pagastā un Siguldas pilsētā. Sākas pie Bestēm un tek gar Turaidas pils kompleksa austrumu malu. 

## Atsauces
Brasla

**Brasla** var būt:
* Brasls — sekla vieta upē, ko izmanto upes šķērsošanai;
* Brasla — upe, Gaujas pieteka;
* Brasla — upe, Dīvajas satekupe;
* Brasla — apdzīvota vieta Krimuldas pagastā;
* Brasla — apdzīvota vieta Straupes pagastā;
* Daudzupītes nosaukums augštecē;
* Varis Brasla (1939) — latviešu kino un teātra režisors.

## Skatīt arī
* Braslas
* Braslas iela
* Braslas senleja
* Braslas ūdenskrātuve
* Braslava
* Brasa
Vitolds Lutoslavskis

thumb|175px|Vitolds Lutoslavskis (1992).

**Vitolds Romāns Lutoslavskis** (*Witold Roman Lutosławski*, dzimis , miris ) bija viens no ievērojamākajiem 20. gadsimta Eiropas komponistiem, viens no ietekmīgākajiem Polijas mūziķiem dzīves pēdējos trīs gadu desmitos. Vēl dzīvs būdams, viņš saņēma neskaitāmu daudzumu dažādus apbalvojumus un balvas, ieskaitot Polijas augstāko apbalvojumu Baltā ērgļa ordeni.

## Ārējās saites
Džims Džārmušs

**Džims Džārmušs** (; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors un scenārists.

Studējis Kolumbijas Univerisitātē un Ņujorkas Universitātes kinoskolā.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Viljams Heršels

**Viljams Heršels** (; dzimis , miris ) bija Vācijā dzimis britu astronoms un komponists, kurš kļuva slavens ar to, ka 1781. gada 13. martā atklāja planētu Urāns. Viņš atklāja arī infrasarkano starojumu un veica citus atklājumus astronomijā.

Laika posmā no 1785. līdz 1789. gadam Viljams Heršels izgatavoja "40 pēdu teleskopu", kurš nākamos 50 gadus bija lielākais teleskops visā pasaulē.

Pēc Heršela nāves viņa darbu turpināja dēls Džons Heršels.
thumb|left|200px|Viljama Heršela izgatavotais "40 pēdu teleskops".

## Atsauces

## Ārējās saites
Bērzs

**Bērzs** var būt:

* Nokarenais bērzs (*Betula pendula*) ― bērzu dzimtas suga;
* Pundurbērzs (*Betula nana*) ― bērzu dzimtas suga;
* Purva bērzs (*Betula pubescens*) ― bērzu dzimtas suga;
* Zemais bērzs (*Betula humilis*) ― bērzu dzimtas suga;

* Bērzs — mazciems Zaubes pagastā, Cēsu novadā; 

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Arnolds Bērzs (1940) ― latviešu vēsturnieks, izglītības un kultūras darbinieks, publicists;
* Linards Tauns (īstajā vārdā **Arnolds Bērzs-Bērziņš**; 1922―1963) ― trimdas latviešu dzejnieks.

## Skatīt arī
* Bērzi
* Bērziņš
Tula

**Tula** () ir industriāla pilsēta Krievijas Eiropas daļā, 193 kilometrus uz dienvidiem no Maskavas, Upas upes krastos. Iedzīvotāju skaits 501 129 (2010. gada tautskaite). Tula ir Tulas apgabala administratīvais centrs.

Pilsēta šeit ir atradusies jau kopš 14. gadsimta. Daži vēsturnieki uzskata, ka Tula ir hronikās minētā pilsēta Taidula, kura dibināta 1146. gadā.

Pilsētas vārdā nosaukts mūzikas instruments — Tulas akordeons. Pazīstami ir arī Tulas prjaņiki, piparkūkām līdzīgi medus cepumi. Tula zināma arī kā patvāru rašanās vieta.

## Sadraudzības pilsētas
Tulai ir šādas sadraudzības pilsētas:
*  Olbani, Ņujorka, ASV
*  Mogiļeva, Baltkrievija
*  Fillingene-Švenningene, Vācija
*  Banska Bistrica, Slovākija

## Galerija

Image:Tula asv2019-09 img12 Kremlin Ivanovskaya Tower.jpg|Tulas kremlis
Image:Tula asv2019-09 img09 Kremlin Odoevsky Gate.jpg|Kremļa tornis
Image:Tula asv2019-09 img06 Kremlin aerial view.jpg|Katedrāle
Image:Tula museum.jpg|Ieroču muzejs
Image:Mosvokzal-tula.jpg|Maskavas dzelzceļa stacija
Image:Tula asv2019-09 img21 TOZ from Kazanskaya Embankment.jpg|Ieroču rūpnīca
Image:Cityhouse-tula.jpg|Pilsētas dome
Image:Upa-river.jpg|Upas upe


## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā pilsētas vietne 
* [Tulas karte [Yandex] vietnē]
Zēmana—Doplera attēlveidošana

thumb|200px|Zvaigznes ''SU Aurigae'' magnētiskā lauka virsma, izmantojot Zēmana—Doplera attēlveidošanu.

**Zēmana—Doplera attēlveidošana** astrofizikā ir tehnisks paņēmiens, kuru izmanto, lai iegūtu zvaigžņu magnētiskā lauka virsmas kartes. Šajā metodē tiek noteikta spektrāllīniju šķelšanās, kas novērojama, ja zvaigzne atrodas magnētiskajā laukā. Tas ir tā saucamais Zēmana efekts.

## Ārējās saites
*   Zeeman-Doppler Imaging
*   Stellar tomography: when medical imaging helps astronomy
*   Recent examples of using Zeeman-Doppler Imaging
Astronomische Nachrichten

thumb|175px|2006. gada janvāra numura vāks.

**"''Astronomische Nachrichten''"** () ir viens no pirmajiem starptautiskajiem žurnāliem, kas veltīts astronomijai. To 1821. gadā izveidoja vācu astronoms Heinrihs Kristians Šumahers (*Heinrich Christian Schumacher*). Šis žurnāls tiek izvirzīts vecākā astronomijas žurnāla, kurš vēl joprojām tiek izdots, titulam.

## Atsauces un piezīmes
Gatis Šļūka

**Gatis Šļūka** (dzimis  Raunā) ir latviešu karikatūrists.

Gatis Šļūka ir no Raunas, karikatūras sācis zīmēt jau pirmajā klasē. Iedvesmojies no žurnāla Dadzis, komiksiem, markām ar Disneja zīmējumiem, Ērika Oša un Gunāra Bērziņa karikatūrām.

Studējis Latvijas Mākslas akadēmijā, ieguvis maģistra grādu mākslā (grafikā). Karikatūras zīmē ar zīmuļiem uz papīra, dažas vēlāk datorā nedaudz apstrādājot.

Pirmā publikācija 14 gadu vecumā avīzē "Sakaru Vēstis", vēlāk publicējies laikrakstos Zeme, Fokuss, Neatkarīgā Rīta Avīze. Kopš 1998. gada strādā Latvijas Avīzē, regulāri publicē karikatūras Sporta Avīzē, darbojas žurnālos FHM un Autobild. "Latvijas Avīzē" publicētās karikatūras skatāmas arī portālā DELFI.

Gata Šļūkas karikatūras bijušas skatāmas vairākās izstādēs gan Latvijā, gan ārzemēs.

Ilustrējis vairākas grāmatas, 2006. gadā izdevniecība "Lauku Avīze" izdevusi Gata Šļūkas karikatūru izlasi atsevišķā grāmatā "Gatis Šļūka. Karikatūras" (sastādījis Indulis Martinsons). Ilustrējis galda spēli "Šurpu Turpu".

Brīvajā laikā nodarbojas ar skvošu, golfu un galda spēlēm.

## Literatūra
* Iepūt ļipā! : zooloģiskās anekdotes / apkop. Andris Tiļļa ; il. Gatis Šļūka. Rīga : Lauku Avīze, 2005. 111 lpp. : il. ; 20&nbsp;cm. .
* Mamuts bija pirmais : mednieku stāsti / [sast. Aldis Jermaks ; māksl. Gatis Šļūka]. Rīga : Lauku Avīze, 2005. 175 lpp. : il. ; 20&nbsp;cm. .
* Šļūka, Gatis, Karikatūras / [Gatis Šļūka ; sastādītāji Gatis Šļūka un Indulis Martinsons ; priekšvārda autors Māris Antonevičs]. Rīga : Lauku Avīze, 2006. 207 lpp. : il. ; 21&nbsp;cm. .
* Dari ko darīdams-- : asie joki anekdotēs un karikatūrās par dažādu profesiju ļaudīm / apkopojis Andris Tiļļa ; ilustrējis Gatis Šļūka. Rīga : Lauku Avīze, 2006. 127 lpp. : il. ; 20&nbsp;cm. .
* Rullē uz nebēdu : autoprieks anekdotēs / apkopojis Andris Tiļļa ; ilustrējis Gatis Šļūka. Rīga : Lauku Avīze, 2007. 111 lpp. : il. ; 20&nbsp;cm. .

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gata Šļūkas mājaslapa
* Gata Šļūkas Twitter konts
* 
*
Kārlis Dišlers

**Kārlis Dišlers** (dzimis  Lielsatiķu pagastā, Kuldīgas apriņķī, miris  Poļevojes ciemā, Krasnojarskas novadā, PSRS) bija ievērojams latviešu jurists, valsts darbinieks, rakstnieks. Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātes dekāns (1923—1924, 1925—1926, 1928—1930, 1932—1934 un 1936—1938).

## Dzīvesgājums
Dzimis Lielsatiķu pagasta "Lejaslaucinieku" mājās saimnieka Ērmaņa Dišlera ģimenē. Mācījies Gaiķu pagasta skolā, 1896. gadā beidzis Tukuma pilsētas skolu. Gadu vēlāk — 1897. gadā — beidzis skolotāju semināru un sācis tautskolotāja darbu, vēl esot 19 gadu vecs. Līdz 1905. gadam strādājis par skolotāju Lielbērzes, Lielauces un Mūrmuižas-Buķenes pagastskolās, gatavodamies abiturijas eksāmenam. 1904. gadā (citos avotos — 1905. gadā) Narvas ģimnāzijā ieguvis gatavības apliecību kā eksterns un 1905. gadā iestājies Rīgas politehniskā institūta ķīmijas fakultātē. Pēc institūta slēgšanas studentu nemieru dēļ pārcēlies uz Pēterpili.

1906. gadā iestājies Pēterburgas Universitātes Juridiskajā fakultātē, ko viņš absolvē 1910. gadā ar pirmās šķiras diplomu. Studiju laikā darbojies Pēterburgas latviešu laikrakstos, vēlāk publicējies daudzos specializētos žurnālos. No 1915. līdz 1916. gadam Pēterburgā lasījis lekcijas latviešu auditorijai vispārizglītojošos kursos.
1917. gada septembrī ievēlēts par valsts tiesību docentu Omskas politehniskā institūta ekonomiskajā nodaļā (citos avotos — Tomskas politehniskajā institūtā), līdz 1920. gadam tur lasot lekcijas.

Pēc Latvijas brīvības cīņu noslēguma atgriezās dzimtenē, 1920. gadā kļuva par Latvijas Augstskolas docentu valsts tiesībās, lasīja lekcijas administratīvajās tiesībās, Latvijas valsts tiesību kursu. Vairākkārt ievēlēts par Latvijas Universitātes Tiesību zinātņu fakultātes dekānu. 1931. gadā ieguvis Dr.iur. grādu, kļuvis par profesoru.

Bija 2. Saeimas deputāts (1925.—1928.), ievēlēts kā vienīgais pārstāvis no Radikalo demokratu partijas.
Pretrunīgi tiek vērtēta Kārļa Dišlera uzskati par Kārļa Ulmaņa  apvērsumu, ko Dišlers centies tiesiski attaisnot kā neuzdotu lietvedību.

No 1928. gada vasaras ar ģimeni pavadījis Bilstiņu muižā pie Pērses ietekas Daugavā. Sakarā ar agrāro reformu šīs muižas zeme tika piedāvāta privātai apbūvei Latvijas Universitātes pasniedzējiem, t.sk. Kārlim Dišleram un viņa brālim Ernestam Dišleram, ķīmijas profesoram.

1941. gada 14. jūnijā kopā ar sievu Minnu izsūtīts no dzīvokļa Antonijas ielā, 1947. gadā atbēdzis uz Latviju, dzīvoja kopā ar sievu Minnu un meitu Ilgu Siguldā. 1949. gadā beigās tika apcietināts un 1950. gadā deportēts atpakaļ uz Sibīriju, kur mira 1954. gadā.

## Bibliogrāfija
Daiļiteratūra:
* Apeņu lapene, 1900 (dzeja prozā)
* Velgansārtie mirkļi, 1905 (dzejoļu krājums)
Nozīmīgākie darbi tiesību zinātnē:
* Anglijas parlamenta vēsture
* Demokrātiskas valsts iekārtas pamati, 1. izdevums 1921.g., 2. izdevums 1931.g.
* Latvijas valsts varas orgāni un viņu funkcijas, 1925, pārizdots 2004
* Ievads Latvijas valststiesību zinātnē, 1930
* Ievads administrātīvo tiesību zinātnē : administrātīvo tiesību kursa vispārīgā daļa, 1938

## Atsauces un piezīmes
1814. gads

**1814**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
Turpinājās Napoleona kari.

* 17. maijs - Norvēģijā pieņemta pirmā konstitūcija.

## Dzimuši
* 27. janvāris — Ežēns Violē le Diks (*Eugène Viollet-le-Duc*), franču arhitekts (miris 1879.)
* 9. marts — (j.s, pēc v.s. 25. februāris) — Tarass Ševčenko (*Тара́с Григо́рович Шевче́нко*), ukraiņu rakstnieks un mākslinieks (miris 1861.)
* 30. maijs — (j.s, pēc v.s. 18. maijā) — Mihails Bakuņins (*Михаи́л Алекса́ндрович Баку́нин*), krievu revolucionārs (miris 1876.) 
* 30. maijs — Ežēns Šarls Katalāns (*Eugène Charles Catalan*), franču matemātiķis (miris 1894.) 
* 3. jūlijs — (j.s, pēc v.s. 21. jūnijā) Jānis Cimze, pedagogs, tautas dziesmu vācējs un harmonizētājs (miris 1881.) 
* 15. oktobris — (j.s, pēc v.s. 3. oktobrī) — Mihails Ļermontovs (*Михаил Юрьевич Лермонтов*), krievu rakstnieks (miris 1841.) 
* 6. novembris — Ādolfs Sakss, beļģu pūšamo instrumentu meistars, saksofona izgudrotājs.

## Miruši
* 27. janvāris — Johans Gotlībs Fihte (*Johann Gottlieb Fichte*), vācu filozofs (dzimis 1762.) 
* 29. maijs — Žozefīne de Boarnē (*Joséphine de Beauharnais*), Francijas imperatore (dzimusi 1763.) 
* 2. decembris — Marķīzs de Sads (*Marquis de Sade*), franču aristokrāts (dzimis 1740.)
1813. gads

**1813**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
Turpinājās Napoleona kari.
### Augusts
* 6. augusts — par Venecuēlas 2. prezidentu kļuva Simons Bolivars.

## Dzimuši
* 19. janvāris — Henrijs Besemers (*Henry Bessemer*), angļu izgudrotājs (miris 1898.) 
* 21. janvāris — Džons Frimonts (*John C. Frémont*), amerikāņu ceļotājs un politiķis (miris 1890.) 
* 18. marts — Frīdrihs Hebels (*Friedrich Hebbel*), vācu dramaturgs (miris 1863.) 
* 5. maijs — Sērens Kirkegors (*Søren Kierkegaard*), dāņu filozofs (miris 1855.) 
* 22. maijs — Rihards Vāgners (*Richard Wagner*), vācu komponists (miris 1883.) 
* 10. oktobris — Džuzepe Verdi (*Giuseppe Verdi*), italiešu komponists (miris 1901.)

## Miruši
* 10. aprīlis — Žozefs Lagranžs (*Joseph Louis Lagrange*), franču matemātiķis un mehāniķis (dzimis 1736.) 
* 28. aprīlis — Mihails Kutuzovs (*Михаи́л Илларио́нович Куту́зов*), krievu karavadonis (dzimis 1745.)
* 19. oktobris — Juzefs Poņatovskis (*Józef Poniatowski*), poļu karavīrs (dzimis 1763.)
1810. gads

**1810**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
Turpinājās Napoleona kari.

* 25. maijs — Buenosairesā gāzta Spānijas vicekaraļa vara un nodibināta provinces valdība.
* 4. jūlijs — franči okupēja Amsterdamu.
* 20. jūlijs — Jaungranādas Vicekaraliste (tagadējā Ekvadora, Kolumbija, Panama un Venecuēla) pasludināja neatkarību no Spānijas.
* 9. augusts — Napoleona vadītā Pirmā Franču impērija anektēja Vestfāleni.
* 16. septembris — sākās Meksikas neatkarības karš pret Spānijas karalisti.
* 27. oktobris — ASV anektēja bijušo Spānijas koloniju Rietumfloridu.
* 16. novembris — Meksika pasludināja neatkarību no Spānijas.

## Dzimuši
* 29. janvāris — Ernsts Kummers (*Ernst Kummer*), vācu matemātiķis (miris 1893. gadā)
* 1. marts — Frideriks Šopēns (*Fryderyk Chopin*), poļu komponists (miris 1849. gadā)
* 10. marts — Leons XIII (*Leo XIII*), Romas pāvests (miris 1903. gadā)
* nezināms datums aprīlī — Hauards Stauntons (*Howard Staunton*) , Lielbritānijas šahists (miris 1874. gadā)
* 8. jūnijs — Roberts Šūmanis (*Robert Schumann*), vācu komponists (miris 1856. gadā)
* 9. jūnijs — Oto Nikolai (*Otto Nicolai*), vācu komponists (miris 1849. gadā)
* 5. jūlijs — Finiass Teilors Bārnums (*Phineas Taylor Barnum*), amerikāņu politiķis, cirka īpašnieks un uzņēmējs (miris 1891. gadā)
* 15. jūlijs — Johans Leventāls (*Johann Löwenthal*), Lielbritānijas šahists (miris 1876. gadā)
* 10. augusts — Kamillo Benso (*Camillo Benso*), itāļu valstsvīrs, Itālijas premjerministrs (miris 1861. gadā)
* 16. novembris — Karels Hineks Māha (*Karel Hynek Mácha*), čehu dzejnieks (miris 1836. gadā)
* 25. novembris — Nikolajs Pirogovs (*Николай Пирогов*), krievu zinātnieks, ārsts, pedagogs (miris 1881. gadā)
* 1. decembris — Alfreds de Misē (*Alfred de Musset*), franču rakstnieks (miris 1857. gadā)

## Miruši
* 24. februāris — Henrijs Kevendišs, angļu zinātnieks (dzimis 1731. gadā)
* 26. jūnijs — Žozefs Mišels Mongolfjē (*Joseph Michel Montgolfier*), franču gaisa balona izgudrotājs (dzimis 1740. gadā)
* 19. jūlijs — karaliene Luīze (*Königin Luise*), Prūsijas karaliene (dzimusi 1776. gadā)
Mongolijas savvaļas ēzelis

**Mongolijas savvaļas ēzelis** jeb **Gobi kulāns** (*Equus hemionus hemionus*) ir viena no Āzijas savvaļas ēzeļu pasugām. Mongolijā tos sauc par **dzigetiem**. Mongolijas savvaļas ēzeļi galvenokārt sastopami Mongolijas stepēs un Gobi tuksnesī, nelielā skaitā ieklīstot Ķīnas ziemeļdaļā. Šajā valstī dzīvo daži simti īpatņu. Kādreiz tie dzīvoja arī Kazahstānā, bet intensīvo medību rezultātā šajā valstī vairs nav sastopami.

Lai arī kopš 1953. gada Mongolijas savvaļas ēzelis ir pilnībā aizsargāts Mongolijas teritorijā, izplešoties lauksaimniecībai un mājdzīvniekiem konkurējot par veģetācijas un ūdens resursiem, kā arī daudziem mongoļiem pametot pilsētu un uzsākot nomadu dzīves veidu,  sākumā ēzeļu skaits savvaļā kļuva kritisks. Laikā no 1994. līdz 1997. gadam, ieviešot ēzeļiem visstingrāko saudzēšanas režīmu, to skaits mainījās no 33 000 līdz 63 000 un turpina pieaugt. Tomēr mūsdienās ir tikai 50% no tā ēzeļu skaita, kas Mongolijā dzīvoja pirms 70 gadiem. Problēmas rada arī vietējo iedzīvotāju tradīcija medīt savvaļas ēzeļus gaļas ieguvei. Lai regulētu medības, Mongolijas valdība atļauj katru gadu nomedīt līdz 4 500 ēzeļiem, kas ir apmēram 20% no kopējā skaita. Mongolijas savvaļas ēzeļi ir skaita ziņā lielākā ēzeļu grupa, kas mūsdienās dzīvo savvaļā.

## Izskats un ieradumi
Mongolijas savvaļas ēzelis ir diezgan liela auguma, garām kājām, lielu galvu un garām ausīm. Apmatojuma krāsa variē starp pelēku un dzeltenbrūnu ķermenim, ar krēmīgi baltu krāsu vēderam un kāju iekšpusei. Pa mugurkaulu pāri visam ķermenim stiepjas tumši brūna svītra. Krēpes ir tumšas, stāvas, aste īsa. Mongolijas savvaļas ēzeļa augstums skaustā ir 1,20 m, ķermeņa garums 2,20—2,60 m, svars 200—300 kg. Ēzelim ir ļoti labi attīstīta oža, redze un dzirde, tādēļ ir ļoti grūti ēzeļu baram piekļūt tuvāk par puskilometru.

Ziemas sezonā tuksnesis atdzīvojas, un ēzeļiem ir bagātīgi veģetācijas un ūdens resursi. Vasarā, kad viss kļūst sauss un karsts, veģetācija ir nabadzīga, Mongolijas savvaļas ēzeļi neatsakās no krūmiem un koku mizām un parasti uzturas ūdens tuvumā. Vienīgais plēsīgais dzīvnieks, kas medī Mongolijas savvaļas ēzeļus ir pelēkais vilks.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ARKive: Asiatic wild ass (Equus hemionus)
Dzeloņrajas miglājs

[thumb|200px|Dzeloņrajas miglājs; fotogrāfēts no [Habla teleskops|Habla teleskopa.]]

**Dzeloņrajas miglājs** (Hen 3-1357) ir pēc vecuma visjaunākais no visiem zināmajiem planetārajiem miglājiem. Šis miglājs atrodas Altāra zvaigznāja dienvidos.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
Heinrihs Kristians Šūmahers

**Heinrihs Kristians Šūmahers** (*Heinrich Christian Schumacher*, dzimis , miris ) bija vācu astronoms. Viņš bija Manheimas observatorijas direktors no 1813. līdz 1815. gadam. Pēc tam kļuva par astronomijas profesoru Kopenhāgenā. 1821. gadā viņš izdeva žurnālu "*[[Astronomische Nachrichten]]*", kas ir vecākais astronomijas žurnāls, kurš joprojām tiek publicēts.

## Ārējās saites
Rotmistrs

**Rotmistrs** (no  — 'kavalērijas komandieris') bija Zviedrijas, vēlāk Krievijas Impērijas karaspēka virsnieka dienesta pakāpe kavalērijā un žandarmērijā.

Tāpat šis nosaukums tika izmantots arī citu valstu bruņotajos spēkos, piemēram, Polijā virsnieku dienesta pakāpes nosaukums līdz 1947. gadam. Atbilst kapteiņa pakāpei sauszemes spēkos.
## Identifikācijas zīmotnes
### Pašreizējās


File:Netherlands-Army-OF-2.svg|(Karaliskā Nīderlandes Armija)
File:Norway-army-OF-2.svg|(Norvēģijas Armija)

### Vēsturiskās


File:Danish-Army-OF-2b-M23.svg|(Karaliskā Dānijas Armija)
File:1904ic-p05.png|(Krievijas Impērijas armija)

## Slaveni rotmistri
*Manfrēds fon Rihthofens
* Vitolds Pileckis
## Atsauces

## Ārējās saites
1811. gads

**1811**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
Turpinājās Napoleona kari.
### Marts
* 5. marts — par Venecuēlas prezidentu kļuva Kristobals Mondosa.
### Maijs
* 14. maijs — Paragvaja ieguva neatkarību no Spānijas.
### Jūlijs
* 5. jūlijs — Venecuēla deklarēja neatkarību no Spānijas.

## Dzimuši
* 3. februāris — Horass Grīlijs (*Horace Greeley*), amerikāņu žurnālists un politiķis (miris 1872)
* 20. marts — Napoleons II (*Napoléon II*), Francijas troņmantinieks (miris 1832)
* 30. marts — Roberts Bunzens (*Robert Bunsen*), vācu ķīmiķis (miris 1899)
* 5. augusts — Ambruāzs Tomā (*Ambroise Thomas*), franču komponists (miris 1896)
* 30. augusts — Teofils Gotjē (*Théophile Gautier*), franču dzejnieks (miris 1872)
* 22. oktobris — Ferencs Lists (*Liszt Ferenc*, *Franz Liszt*), vācu izcelsmes Ungārijas komponists (miris 1886)
* 25. oktobris — Evarists Galuā (*Évariste Galois*), franču matemātiķis (miris 1832)
* 7. novembris — Karels Jaromīrs Erbens (*Karel Jaromír Erben*), čehu rakstnieks un folklorists (miris 1870)
* 28. novembris — Maksimiliāns II Jozefs (*Maximilian II. Joseph*), Bavārijas karalis (miris 1864)

## Miruši
* 21. novembris — Heinrihs fon Kleists (*Heinrich von Kleist*), vācu rakstnieks (dzimis 1777.)
1812. gads

**1812**. () bija garais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
Turpinājās Napoleona kari, kas kā 1812. gada karš notika Lietuvas, Latvijas, Baltkrievijas un Krievijas teritorijā no 24. jūnija līdz 14. decembrim.

### Februāris
* 14. februāris — dibināts Ohaio štata administratīvais centrs Kolumbusa.

### Marts
* 1. marts — Helsinkos izveidota Somijas banka.
* no 16. marta līdz 6. aprīlim — norisinājās Badahosas aplenkums, kad  britu un portugāļu apvienotie spēki uzbruka Badahosas pilsētai, ko aizstāvēja franču garnizons.
* 26. marts — zemestrīce iznīcināja Karakasu Venecuēlā.

### Aprīlis
* 30. aprīlis — Orleānas teritorija kļuva par 18. ASV štatu ar nosaukumu Luiziāna.

## Dzimuši

* 27. aprīlis - Frīdrihs fon Flotovs (*Friedrich von Flotow*), vācu komponists (miris 1883. gadā)
* 7. februāris - Čārlzs Dikenss (*Charles John Huffam Dickens*), angļu rakstnieks (miris 1870. gadā)
* 6. jūnijs - Ivans Gončarovs (*Иван Александрович Гончаров*), krievu rakstnieks (miris 1891. gadā)

## Miruši
* 12. februāris — Johans Frīdrihs Štefenhāgens (*Johann Friedrich Steffenhagen*; 1774–1812), Kurzemes hercogistes grāmatu iespiedējs, iespieda grāmatas arī latviešu valodā. 
* 20. marts — Jans Ladislavs Duseks (*Jan Ladislav Dussek*), čehu pianists un komponists (dzimis 1760. gadā)
* 24. septembris — (j.s., pēc v.s. 12. septembrī) — Pēteris Bagrations (პეტრე ბაგრატიონი, *Пётр Иванович Багратион*), gruzīnu Krievijas ģenerālis (dzimis 1765. gadā)
Ziemeļkaukāzs

thumb|right|300px|Ziemeļkaukāzs
**Ziemeļkaukāzs** () ir Krievijas Federācijas Kaukāza reģiona ziemeļu daļa starp Melno un Kaspijas jūru, kura robežojas ar Krievijas Eiropas daļu. Lielu daļu no šī reģiona aizņem lauksaimniecības zemes. Ziemeļkaukāzā dzīvo liels skaits dažādu etnisko grupu pārstāvju, tostarp čečeni, dargi un avāri. 

Ziemeļkaukāza reģionā ietilpst:

* Krasnodaras novads
* Stavropoles novads
* Rostovas apgabals
* Adigeja
* Dagestāna
* Karačaja-Čerkesija
* Kabarda-Balkārija
* Ziemeļosetija-Alānija
* Ingušija
* Čečenija

## Krievijas reģiona kolonizācija
18. un 19. gadsimts bija izšķirošs laiks Ziemeļkaukāzam, jo Krievijas Impērija mēģināja nostiprināt savu uz dienvidiem, kas noveda pie ilgstošiem kariem ar vietējām ciltīm. Viens no svarīgākajiem notikumiem bija Kaukāza karš (1817–1864), kura laikā Ziemeļkaukāza tautas izrādīja sīvu pretošanos Krievijas Impērijai. Šajā karā izcēlās leģendārais kaukāziešu līderis Šamils, kurš vadīja kaujiniekus pret Krieviju, izmantojot partizānu taktiku.

Pēc Kaukāza kara beigām Krievija nostiprināja kontroli pār reģionu, bet tas noveda pie ievērojamas iedzīvotāju deportācijas, asimilācijas un kolonizācijas politikas. Daudzas vietējās tautas, īpaši čečeni un čerkesi, tika deportēti vai piespiesti bēgt uz Osmāņu impēriju.

Pēc Krievijas revolūcijas 1917. gadā Ziemeļkaukāzs piedzīvoja politisku un militāru nestabilitāti. Īsu brīdi pēc Oktobra revolūcijas tika mēģināts izveidot neatkarīgas valstis, piemēram, Kalnu Republiku (1917–1920), taču Padomju Savienība drīz vien atguva kontroli. Padomju periodā Ziemeļkaukāzs tika sadalīts vairākās autonomajās republikās un reģionos. Otrā pasaules kara laikā vācu karaspēks 1942. gadā iebruka Kaukāzā un padomju valdība apsūdzēja vairākas Ziemeļkaukāza tautas, īpaši čečenus un ingušus, sadarbībā ar nacistiem. Rezultātā Josifs Staļins 1944. gadā deportēja aptuveni pusmiljonu cilvēku no Čečenijas-Ingušijas uz Vidusāziju. Deportācijas un represijas padarīja situāciju Ziemeļkaukāzā vēl saspringtāku un veicināja ilgstošu neuzticību pret Maskavas centrālo varu.
Pēc Padomju Savienības sabrukuma 1991. gadā Ziemeļkaukāzā izcēlās vairāki konflikti, īpaši Čečenijā, jo tā mēģināja pasludināt neatkarību no Krievijas, kas noveda pie diviem brutāliem kariem:

* Pirmais Čečenijas karš (1994–1996): Krievija uzsāka militāru iejaukšanos, lai nepieļautu Čečenijas neatkarību, bet karš izrādījās iznīcinošs gan Krievijas armijai, gan čečenu civiliedzīvotājiem. Tas beidzās ar pamieru un *de facto* Čečenijas neatkarību.
* Otrais Čečenijas karš (1999–2009): Krievija atkal iejaucās Čečenijā, lai atjaunotu savu kontroli. Karš beidzās ar Krievijas uzvaru. Pie varas nonāca prokrieviskais līderis Ramzans Kadirovs.

Tāpat citos Ziemeļkaukāza reģionos, piemēram, Dagestānā un Ingušijā, notiek periodiskas sadursmes starp vietējiem nemierniekiem un Krievijas drošības spēkiem

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
Džeroms Deivids Selindžers

**Džeroms Deivids Selindžers** (), bieži pazīstams kā **Dž. D. Selindžers** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu rakstnieks. Kopš 1965. gada nav publicējies, bet kopš 1980. gada nav sniedzis publiskas intervijas. Ipaši pazīstams ir viņa 1951. gadā publicētais pirmais romāns "Uz kraujas rudzu laukā" (*The Catcher in the Rye*).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1919. gadā Ņujorkā Sola Selindžera un viņa sievas Marijas, dzimušas Džilihas, ģimenē. Viņa ebreju cilmes vectēvs Solomons Salingers bija ieceļojis ASV no Lietuvas. 1936. gadā iestājās Ņujorkas Universitātē, vēlāk studēja Vīnē, kuru pameta īsi pirms Vācijas anšlusa. 1941. gadā satikās ar dramaturga Jūdžīna O'Nīla meitu Ūnu O'Nīlu (vēlāk attiecības izjuka un Ūna apprecējās ar Čārliju Čaplinu).

1942. gadā Selindžeru iesauca ASV armijā un viņš piedalījās Otrajā pasaules karā Eiropā, arī D-dienas operācijā un Ardēnu operācijā. Dienējot armijā, Selindžers tikās ar Ernestu Hemingveju.

Pēc atgriešanās no kara Selindžers kļuva par dzenbudisma piekritēju, kā arī centās iesūtīt savus stāstus publicēšanai presē. 1948. gadā žurnāls *[[The New Yorker]]* publicēja Selindžera stāstu "Labi ķeras banānzivtiņas" (*A Perfect Day for Bananafish*).

1951. gadā viņš publicēja romānu "Uz kraujas rudzu laukā", kurš kļuva par bestselleru, vēlāk tulkots gandrīz visās pasaules kultūrvalodās. Arī mūsdienās katru gadu tas tiek pārdots 250 000 eksemplāros ar kopējo vēsturisko metienu 65 miljoni eksemplāros.

Miris 2010. gadā.

## Latviski tulkotie darbi

* "Uz kraujas rudzu laukā" : stāsti; tulk. Anna Bauga, Džesija Dzērve. Rīga : Liesma, 1969. — 337 lpp.
* "Jaunie cilvēki" : stāsti tulk. Jānis Jākobsons. Rīga : Avots, 1991. — 555 lpp., 
* "Uz kraujas rudzu laukā" : romāns; tulk. Anna Bauga. Rīga : Jumava, 2001. — 247 lpp., 
* "Deviņi stāsti"; tulk. Jānis Jākobsons. Rīga : Jumava, 2003. — 251 lpp., 
* "Frenija un Zūijs" : stāsts; tulk. Jānis Jākobsons. Rīga : Jumava, 2004. — 195 lpp., 

## Ārējās saites
* Selidžera fanu lapa
* Uz kraujas rudzu laukā (fragments)
Briede

**Briede** (agrāk arī **Līdace**) ir upe Vidzemē, Valmieras un Cēsu novados. Sākas purvainā apvidū pie Kuņņu kalna Umurgas pagastā. Augštecē pirms Vaičaku dīķa saukusies arī **Pūčupe**, lejtecē zem Paktenes ietekas -  **Lielupe**. Plūst ziemeļu virzienā pa Augstrozes paugurvalni un Burtnieka līdzenumu. Šķērso vairākus purvus, no kuriem lielākais Zažēnu purvs pie Zilākalna. Ietek Burtnieka ezera dienvidu galā. Lielākās pietekas: Ziede (12 km; labā), Mazbriede (19 km), Gružupīte (14 km), Paktene (13 km), Drona (kreisās). Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Mazbrenguļi, Bērzaine..

Upe bijusi pazīstama ar zivīm, tomēr 20. gadsimta sākumā uzbūvēto Baļļas dzirnavu un izteku aizsprostojošo zvejas rīku dēļ zivju daudzums tolaik stipri samazinājies.

## Atsauces
Briede (nozīmju atdalīšana)

**Briede** var būt:

* Briede - upe Vidzemē, Burtnieka pieteka;
* Briede - upe Zemgalē, Iecavas pieteka;
* Aleksandra Briede;
* Vilma Briede.

## Skatīt arī
* Briedes
* Briedis
* Mazbriede
Indijas savvaļas ēzelis

**Indijas savvaļas ēzelis** (*Equus hemionus khur*) ir viena no Āzijas savvaļas ēzeļu (*Equus hemionus*) pasugām. Indijas savvaļas ēzeli mēdz saukt arī par **khuru**. Mūsdienās tas ir sastopams tikai sausajā, karstajā Taras tuksnesī Indijas ziemeļrietumos — Kutčas sāls palienā, kas atrodas starp 
Kutčas līci un Indas upes deltu, bet kādreiz apdzīvoja plašas teritorijas Indijas rietumos, Pakistānā, Afganistānā un Irānā. 1962. gadā bija palikuši vairs tikai 870 dzīvnieki, tādēļ Indijas valdība Kutčas palienā izveidoja Indijas savvaļas ēzeļu rezervātu (The Wild Ass Wildlife Sanctuary).

## Izskats un ieradumi
Kā visiem Āzijas savvaļas ēzeļiem arī Indijas savvaļas ēzeļiem ir lielas galvas, garas ausis un īsas astes ar tumši brūnu pušķi galā. Ķermeņa apmatojums ir rudi brūns, bet purns, vēders un kājas — gaišā smilšu krāsā. Krēpes tumšas, stāvas un samērā īsas. No krēpēm līdz astei pa mugurkaulu stiepjas tumši brūna svītra. Indijas savvaļas ēzeļiem tāpat kā Somālijas savvaļas ēzeļiem bieži, bet ne vienmēr, tumšas svītras mēdz būt arī uz kājām.

Indijas savvaļas ēzeļi iziet ganīties starp saulrietu un saullēktu. Tie ēd sauso tuksnešu zāli, lapas, koku augļus un sāļo zemi. Savvaļas ēzeļi ir vieni no ātrākajiem dzīvniekiem Indijā, tie var ilgstoši skriet ar ātrumu 50 km/h.

Ērzeļi mēdz dzīvot kā vientuļnieki vai nelielās "vecpuišu" grupās, kas sastāv no 2—3 dzīvniekiem. Mātītes ar kumeļiem veido lielus barus, kurus vada viena no vecākajām mātītēm. Kad mātītei ir pienākusi pārošanās sezona, tā pamet baru kopā ar kādu ērzeli, kuram cīņā ar citiem ērzeļiem ir jāpierāda savas tiesības uz pārošanos. Pēc dažām dienām mātīte atgriežas ķēvju barā. Pēc 11 mēnešiem piedzimst viens kumeļš. Jaunie tēviņi pēc 1—2 gadiem pamet baru, bet mātītes paliek kopā ar ģimeni uz visu mūžu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ARKive: Asiatic wild ass (Equus hemionus)
* Statuss of Indian Wild Ass
Planetārais miglājs

[thumb|200px|Viens no planetārajiem miglājiem - [Kaķa acs miglājs (NGC 6543).]]

**Planetārais miglājs** ir emisijas miglājs, kura centrā atrodas neliela karsta zvaigzne. Šī zvaigzne ir topošais baltais punduris, kas nozīmē to, ka šī zvaigzne "mirst". Planetārie miglāji rodas, sarkanajam milzim nometot savu apvalku. Nosaukums "planetārais miglājs" ir radies tāpēc, ka sākotnēji, 18. gadsimtā, pētot šos objektus, astronomi domāja, ka to centrā atrodas planēta, nevis zvaigzne.
Dauda

**Dauda**, saukta arī **Lākturu upe**, **Cūkaiņu upe**, augštecē **Jurbrenčupīte** vai **Ķiļupīte** ir Gaujas kreisā krasta pieteka Siguldas pagastā, Gaujas nacionālā parka teritorijā. Tek pa kanjonveidīgu līdz pat 40 m dziļu gravu. Vairāki līdz 2,3 m augsti ūdenskritumi. Smilšakmens atsegumi. Piltuvveida iegrauzums Raganu katls pie Daudām.

Lielākā daļa Daudas tecējuma ietilpst Nurmižu gravu rezervāta zonā (tostarp visa kanjonveidīgā grava), piekļuve kurai apmeklētājiem nav atļauta.

## Atsauces
Ķēstutis Kemzūra

thumb|180px|right|Kemzūra 2011. gadā
**Ķēstutis Kemzūra** (, dzimis ) ir bijušais Lietuvas basketbolists, tagad treneris. 2008. gada decembrī kļuva par Latvijas basketbola izlases galveno treneri.

## Spēlētāja karjera
* 1992.-1996.: Kauņas "Atletas" (Lietuva)
* 1996.-1998.: Šilutes "Šilutė" (Lietuva)
* 1998.-1999.: Spēlējošais Vilniaus Viļņas "BC Lietuvos Rytas" treneris, novembrī pārgāja uz Paņevežas "Kalnapilis" (Lietuva)
* 1999.-2000.: "Kalnapilis/Sema" (Lietuva)
* 2000.-2001.: Gmundeno "Swans" (Austrija)

## Trenera karjera
* 2001.-2002.: Stambulas "Besiktas" (Turcija) trenera asistents
* 2002.-2004.-01: Viļņas "BC Lietuvos Rytas" (Lietuva) trenera asistents
* 2004.-01-2004.-06: Viļņas "BC Lietuvos Rytas" (Lietuva) galvenais treneris
* 2004.-2005.: Sanktpēterburgas "Dinamo" (Krievija) trenera asistents
* 2005.-2007.-01-24: Trevīzo "Benetton" (Itālija) trenera asistents
* 2007.-01-24-2008.-12-4: Maskavas apgabala "Himki" (Krievija) galvenais treneris
* 2005. Lietuvas 2. basketbola izlase — galvenais treneris
* 2005.-2006.:Lietuvas basketbola izlases trenera asistents
* 2008.-: Latvijas basketbola izlases galvenais treneris

## Sasniegumi kā trenerim
* 2003., 2004. LKL vicečempions
* 2005. FIBA Eiropas kausa ieguvējs
* 2006. Itālijas čempions
* 2007. februāris un marts — Krievijas līgas mēneša treneris
* 2007. Krievijas līgas 3. vieta

## Atsauces
Turkmēnijas kulāns

**Turkmēnijas kulāns** (*Equus hemionus kulan*) ir Āzijas savvaļas ēzeļu (*Equus hemionus*) viena no pasugām. Turkmēnijas kulāns savvaļā dzīvo Turkmenistānas stepēs un pustuksnešos. To skaits pagājušā gadsimta beigās bija apmēram 6000 dzīvnieku Turkmēnijas PSR un kādi 900 citur pasaulē. Sabrūkot Padomju Savienībai, kulānu skaits strauji samazinājās. Mūsdienās Turkmenistanā dzīvo vairs tikai apmēram 600 kulānu, kas mitinās Badkiz kulānu rezervātā. Klimats *Badkiz* reģionā ir salīdzinoši maigs un mitrs.
Turkmēnijas kulāns tiek aizsargāts arī Kazahstānas *Altin-Emeļ* dabas parkā. Kulānu izdzīvošanu Kazahstānā apdraud Arāla jūras izžūšana, kas ir traģiska dabas katastrofa šajā reģionā.

## Izskats un īpašības
Turkmēnijas kulāns ir vidēja auguma, salīdzinot ar citiem Āzijas savvaļas ēzeļiem, ķermeņa garums 2,10 m, astes garums 50 cm, augstums skaustā ir apmēram 1,20 m, masa apmēram 290 kg. Turkmēnijas kulāna apspalvojums ir gaišā smilšu krāsā, ar gandrīz baltu vēderu un kājām. Krēpes ļoti īsas, veidojot it kā kopīgu tumšu svītru, kas sākas uz pieres un stiepjas pāri ķermenim pa mugurkaulu līdz astes tumšajam pušķim. Salīdzinot ar zirgiem, tā galva ir liela, ausis garas, bet kājas īsas ar mazām pēdām, kas ļauj viegli pārvietoties pa akmeņainu augsni.

## Uzvedība
Turkmēnijas kulāni ir pieticīgi barības izvēlē un ir piemērojušies skarbiem dzīves apstākļiem. To pamatbarība ir zāle un krūmi, kulāni var dzert arī jūras ūdeni. Tie labprāt dodas kalnos un ganās kalnu pļavās. Kulāni veikli pārvietojas pa stāvām kalnu nogāzēm, bez ieskrējiena uzlecot 1,5 m augstumā un lecot lejup no 2,5 m augstām klintīm. Tie var ātri skriet, īsās distancēs sasniedzot 70 km/st.

Turkmēnijas kulāni dzīvo ģimenēs, kas sastāv no ērzeļa, dažām ķēvēm un jaunajiem kumeļiem. Ģimenes var apvienoties arī lielākos baros līdz 50 dzīvniekiem.
Turkmēnijas kulāna ienaidnieki savvaļā ir vilki un lielie, plēsīgie putni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zookosice: Kulan turkménsky
Alsunga

**Alsunga**, senāk — **Alšvanga** (no kuršu: *alšu vanga* — 'alkšņu līdums'; ), ir ciems Kurzemē, Kuldīgas novadā, Alsungas pagasta centrs. Vēsturiskais suitu centrs. Izvietojusies novada vidusdaļā pie autoceļa P119 Kuldīga—Alsunga—Jūrkalne. Cauri Alsungai tek Užavas pieteka Kauliņa, uz kuras pie Mazreģvalka ietekas uzstādināts Alsungas dzirnavezers.

Alsungā atrodas Alsungas Mākslu pamatskola (agrāk vidusskola).

## Vēsture
thumb|250px|left|Alsungas pils un baznīca 1830. gadā
[thumb|250px|left|[Alsungas pils un baznīca (Štafenhāgens, 1866)]]
Alšvanga ir sens kuršu ciems un pilskalns — Alsungas Dižgabalkalns. Arheoloģiskie izrakumi Kalniņu ugunskapos liecina par apbedījumiem 10.-12. gadsimtā. Rakstītajos avotos pirmo reizi kā *Aliswangis* minēta jau 1231. gadā Romas pāvesta vicelegāta Alnas Balduīna līgumā ar kuršiem. Kuršu ķēniņa Lamekina laikā Alšvanga ietilpa viņa pārvaldītajā Bandavas valstī.

1233. gadā vēstures avotos pirmo reizi minēts nosaukums *Alswangen*. Apmēram trīs gadsimtus tā ietilpa Livonijas ordeņa valsts teritorijā.
1341. gadā Kuldīgas komturam Alšvangā bija nocietināta māja. 1372. gadā Alsungā uzcēla četrstūrainu akmens pili, kuru vēlāk papildināja ar apaļiem torņiem. Tajā apmetās Kuldīgas komturam padotais ordeņa fogts. Alsungas viduslaiku pils vairākkārt pārbūvēta un ir saglabājusies līdz mūsdienām.

No 1573. līdz 1728. gadam ordeņa pils piederēja Kurzemes hercogistes maršala Šverina dzimtai. 1567. gadā pirmo reizi pieminēta Alšvangas skola, jo Alšvangas muižas īpašnieks Frīdrihs fon Kanics ir licis uzcelt baznīcu, mācītājmuižu un skolu. 1623. gadā tika celta mūra Alsungas baznīca par godu erceņģelim Miķelim. 1632. gadā katoļticībā pārgājušais Johans Ulrihs fon Šverins uzsāka sev padoto luterāņu iedzīvotāju pievēršanu katoļticībai. Alšvanga kļuva par visas Kurzemes katoļu centru.

Pēc dzimtbūšanas atcelšanas un administratīvās reformas Alšvanga kļuva par pagasta centru. Ap muižas centru un pili izveidojās apdzīvota vieta, kurai 1932. gadā piešķīra biezi apdzīvotas vietas statusu. No 1949. līdz 1956. gadam Alsungas rajona centrs. 1950. gadā piešķirts strādnieku ciemata (vēlāk pilsētciemata) statuss. Kopš 2009. gada ciems bija Alsungas novada centrs. 2021. gadā Alsungas novadu iekļāva Kuldīgas novadā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Suitu novads
* Etnogrāfiskais ansamblis "Suitu sievas"
Selusa zebra

**Selusa zebra** (*Equus quagga borensis*) ir viena no līdzenumu zebras (*Equus quagga*) pasugām. Selusa zebras mūsdienās savvaļā ir saglabājušās Mozambikā Gorongosas nacionālajā parkā. To ir tikai daži desmiti, apmēram 50 dzīvnieki, lai gan pirms 30 gadiem to bija vairāk nekā 30 000. Tās tika izšautas gaļas ieguvei kara laikā.

Selusa zebrām ir tīrs melni-balts svīrojums bez brūnās "ēnas" svītras pa vidu, kas ir tik raksturīga līdzenumu zebrām. Svītrojums ir pa visu ķermeni un pa kājām līdz pašiem nagiem. Svītrojums lejup pa kāju kļūst arvien blīvāks, gandrīz melns. No pieres līdz astei Selusa zebrām pa mugurkaulu pāri visam ķermenim stiepjas melna līnija. Ausis ir lielas un baltas, purns — melns. Selusa zebras augstums skaustā ir apmēram 1,50 m, svars 300 kg.

Kā visas līdzenumu zebras Selusa zebras veido nelielas ģimenes, kas sastāv no ērzeļa un viņa harēma, kuru tas aizsargā un uzmana. 
 
## Atsauces