open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lukaju arhipelāgs

**Lukaju arhipelāgs** (), arī **Bahamu arhipelāgs** vai **Bahamu salas** (, *Bahama Islands*), ir koraļļu salu arhipelāgs Atlantijas okeāna rietumos uz ziemeļiem no Lielajām Antiļu salām, tiek pieskaitīts Vestindijai. Arhipelāga lielāko daļu aizņem Bahamu valsts, bet dienvidaustrumu daļu — Apvienotās Karalistes aizjūras teritorija Tērksas un Kaikosas. Arhipelāgam pieskaita arī Tērksām un Kaikosām piederošo Mušuāra sēkli un Dominikānai piederošos Silvera un Navidadas sēkļus ziemeļos no Espanjolas salas. Arhipelāga lielākā sala ir Androsa, bet lielākā pilsēta — Bahamu galvaspilsēta Naso. Arhipelāgs nodēvēts pēc tajā dzīvojušās taino cilts lukajiem (pašnosaukums — *lukku-cairi*), kas bija pirmie Rietumu puslodes iedzīvotāji, ar kuriem 1492. gadā kontaktējās Kristofors Kolumbs.

## Ģeogrāfija
left|thumb|250x250px|Blūlagūnailenda Bahamās
Sala atrodas Atlantijas okeāna rietumos pie Ziemeļamerikas krastiem uz rietumiem no Sargasu jūras. Arhipelāga starpsalu akvatoriju dažkārt dēvē par Bahamu jūru. Floridas šaurums ziemeļrietumos arhipelāgu atdala no Floridas pussalas, bet dienvidos no arhipelāga atrodas Kuba un Espanjola. Arhipelāgs stiepjas 1370 km garumā dienvidaustrumu—ziemeļrietumu virzienā un iekļauj ap 740 salas un 2400 motu un klintis, no kurām tikai 38 ir apdzīvotas. Lielākās salas ir Androsa (Ziemeļandrosa un Dienvidandrosa), Lielā Inagva, Abako un Lielā Bahama. Salas koraļļu izcelsmes, zemas, augstākais punkts ir Alvernijas kalns 64 m vjl Ketas salā. Valda tropisks savannas klimats ar karstu un mitru sezonu un siltu un sausu sezonu, dienas vidējā temperatūra 31 °C un 1382 mm nokrišņu gadā, bet temperatūras starpība starp "karsto"un "silto" sezonu ir tikai 7 °C.

## Vēsture
left|thumb|Tūristu kuģīši Grandtērkas ostā
Arhipelāgu vismaz kopš 8. gadsimta apdzīvoja taino cilts lukaji un mūsdienās daudzu salu nosaukumiem ir lukaju izcelsme. Lukaji bija pirmie «indiāņi», kurus savas pirmās ekspedīcijas laikā Indijas meklējumos 1492. gadā sastapa Kristofors Kolumbs. Drīz pēc ierašanās spāņi lukajus paverdzināja un kopīgi ar eiropiešu ievazātajām slimībām tas noveda pie lukaju pilnīgas izzušanas salās līdz 1520. gadam. Līdz pat 17. gadsimta vidum salas palika praktiski neapdzīvotas. 

1718. gadā Bahamas kļuva par Lielbritānijas kroņa koloniju, bet 1783. gadā saskaņā ar Parīzes līgumu arī Tērksu un Kaikosu salas kļuva par Lielbritānijas īpašumu. Salās tika ievesti vergi kā no ASV dienvidu štatiem, tā arī no Vestindijas un Āfrikas. 1834. gadā verdzība Lielbritānijā tika atcelta un arhipelāgs kļuva par populāru patvērumu brīvlaistajiem un no vergu tirgotāju kuģiem atbrīvotajiem vergiem. 1958. gadā arhipelāgs tika iekļauts Vestindijas Federācijā; Bahamas kā patstāvīga province, bet Tērksas un Kaikosas — kā Jamaikai pakļauta teritorija. Federācija tika likvidēta 1962. gadā. Bahamas par neatkarīgu valsti kļuva 1973. gadā, bet Tērksas un Kaikosas palika Britu Sadraudzībā kā patstāvīga aizjūras teritorija.
 
## Atsauces

## Ārējās saites
Kristians Kuamē

**Kristians Mišels Kuamē Kuaku** (, dzimis ) ir Kotdivuāras futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un pārstāv Kotdivuāras futbola izlasi. Kopš 2020. gada Kuamē spēlē Itālijas futbola čempionāta A sērijas komandā *[[ACF Fiorentina|Fiorentina]]*.

Pārstāvējis Itālijā arī tādas komandas kā *[[AC Prato|Prato]]*, *[[AS Cittadella|Cittadella]]*, *[[Genoa CFC|Genoa]]* un *[[Empoli FC|Empoli]]*. Spēlējis arī Beļģijas komandā Briseles "Anderlecht".

Kotdivuāras futbola izlases rindās debitējis 2019. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2023. gada Āfrikas Nāciju kausā. Pārstāvējis izlasi 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Kotdivuāra**

* Āfrikas Nāciju kauss: 2023

## Ārējās saites
Mortens Torsbī

**Mortens Torsbī** (; dzimis ) ir norvēģu futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Norvēģijas futbola izlasi. Kopš 2026. gada Torsbī spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[US Cremonese|Cremonese]]*.

Iepriekš spēlējis Norvēģijas komandā *[[Stabæk Fotball|Stabæk]]*, Nīderlandes komandā *[[SC Heerenveen]]*, Itālijas komandās Dženovas "Sampdoria" un *[[Genoa CFC|Genoa]]*, kā arī Vācijas komandā *[[1. FC Union Berlin|Union Berlin]]*.

Norvēģijas futbola izlases rindās debitējis 2017. gadā.

## Ārējās saites
Leo Ēstigors

**Leo Skiri Ēstigors** (, dzimis ) ir norvēģu futbolists, kurš spēlē centra aizsarga pozīcijā un pārstāv Norvēģijas futbola izlasi. Kopš 2026. gada Ēstigors spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[Genoa CFC|Genoa]]*.

Iepriekš spēlējis Norvēģijas komandās *[[Molde FK|Molde]]* un *[[Viking FK|Viking]]*, Vācijas komandās *[[FC St. Pauli]]* un *[[TSG 1899 Hoffenheim|TSG Hoffenheim]]*, Anglijas komandās *[[Coventry City F.C.|Coventry City]]* un *[[Stoke City F.C.|Stoke City]]*, Itālijas komandā *[[SSC Napoli|Napoli]]* un Francijas komandā *[[Stade Rennais F.C.|Rennes]].*

Norvēģijas futbola izlases rindās debitējis 2022. gadā.

## Sasniegumi
**Napoli**

* Itālijas A sērija: 2022—23

## Ārējās saites
Suats Serdars

**Suats Serdars** (, dzimis ) ir Vācijas futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2024. gada Serdars spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[Hellas Verona FC|Hellas Verona]]*. Pārstāvējis Vācijas futbola izlasi.

Iepriekš spēlējis Vācijas komandās *[[1. FSV Mainz 05|Mainz 05]]*, Gelzenkirhenes "Schalke 04" un Berlīnes "Hertha".

Vācijas futbola izlases rindās debitējis 2019. gadā.

## Ārējās saites
Anonīmais zvanītājs

**"Anonīmais zvanītājs"** () ir 2024. gada ASV trillera filma, kuras režisors ir Deivids Makkenzijs. Filmā galvenās lomas atveido Rizs Ahmeds, Lilija Džeimsa un Sems Vortingtons.

Filma stāsta par darījumu slēdzēju, kurš panāk vienošanās starp korumpētiem uzņēmumiem un trauksmes cēlējiem.

Filmas "Anonīmais zvanītājs" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Latvijā filmas pirmizrāde notika . Filma saņēma galvenokārt pozitīvu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nezināmā (filma)

**"Nezināmā"** () ir 2018. gada zinātniskās fantastikas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Endrū Nikols. Filmā galvenās lomas atveido Klaivs Ouens un Amanda Saifreda.

Filmas darbība norisinās nākotnē, kur privātums un anonimitāte vairs neeksistē. Filmas galvenais varonis ir detektīvs Sals (Ouens), kurš, izmeklējot vairākas slepkavības, nokļūst uz pēdām sievietei, kurai ir izdevies apiet sistēmu un kļūt neredzamai.

Filmas "Nezināmā" pirmizrāde notika . Filma saņēma viduvējus kritiķu vērtējumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Guļošie suņi

**"Guļošie suņi"** () ir 2024. gada ASV un Austrālijas krimināltrillera filma, kuras režisors ir Ādams Kūpers. Filmā galvenās lomas atveido Rasels Krovs, Kārena Gilana un Martons Čokāšs.

Filma stāsta par bijušo policijas detektīvu Roju Frīmenu (Krovs), kurš sirgst ar Alcheimera slimību. Drīz viņš saņem lūgumu atkārtoti izskatīt brutālu koledžas profesora slepkavību.

Filmas "Guļošie suņi" pirmizrāde notika . Filma saņēma viduvējus kritiķu vērtējumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Magnum Force

***Magnum Force*** ir 1973. gada ASV *[[neo-noir]]* asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir Teds Posts. Filmā galveno policista Harija Kalahana lomu atveido Klints Īstvuds. Šī ir otrā filma "Netīrais Harijs" filmu ciklā pēc filmas "Netīrais Harijs" (1971). Citas lomas filmā atveido Hals Holbruks, Mičels Raiens, Deivids Souls, Feltons Perijs un Roberts Uričs.

Filmā policists Harijs Kalahans dzen pēdas citiem policistiem, kuri nogalina noziedzniekus.

Filmas *Magnum Force* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Warner Bros.]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brigeni

thumb|Baronu fon der Brigenu dzimtas ģerbonis (''Baltisches Wappenbuch'', 1882).
**Fon der Brigeni** () ir vācbaltiešu dzimta, kuras priekšteči 15. un 16. gadsimtā no Vestfālenes ieceļoja Livonijā. 1631. gadā dzimtu ierakstīja Kurzemes bruņniecības, bet 1797. gadā Vidzemes bruņniecības matrikulā. 1862. gadā Krievijas impērijas Senāts apstiprināja fon der Brigenu tiesības lietot barona titulu.

## Vēsture
Ap 1485. gadu Kurzemē ieradās bruņinieks Everts kopā ar saviem brāļiem Heinrihu (miris 1501) un Gerdu (miris 1529). Everts fon der Brigens bija Livonijas ordeņa vasalis (1485—1499), Heinrihs fon der Brigens bija Livonijas ordeņa landmaršals (1495—1501), Gerds fon der Brigens bija Dobeles un Kuldīgas komturs.
Everta fon den Brigena dēls Filips (miris 1556) bija Livonijas ordeņa padomes loceklis un Livonijas sūtnis pie Prūsijas hercoga (1535) un Svētās Romas impērijas ķeizara (1547—1551). 1544. gadā Livonijas ordeņa mestrs Hermanis fon Brigenejs viņam Kurzemē izlēņoja Stendes, Aizdzires, Zvāres, Moku, Mustenes, Zentenes un Pavasaru muižas. 1548. gadā Svētās Romas impērijas ķeizars Kārlis V apstiprināja Brigenu dzimtas dižciltību un ģerboni.

Pēc 1920. gada zemes reformas Brigenu dzimtas īpašumā līdz izceļošanai 1939. gadā palika vienīgi Mazstendes muižas neatsavināmā daļa.

### Dzimtas muižas Latvijā
Dažādos laika posmos dzimtas valdījumā bija Aizdzires muiža (*Adsirn*), Zentenes muiža (*Senten*), Rindzeles muiža (*Rindseln*), Vecmoku un Jaunmoku muiža (*Alt- und Neu-Mocken*), Zvāres (*Schwarren*), Mustenes (*Musten*), Pavasara muiža (*Pawassern*), Lānes (*Lahnhof*), Slagūnes (*Schlagunen*), Stendes muiža (*Stenden*), Popervāles (*Pappe Arwalen*), Iģenes (*Iggen*), Šlokenbekas muiža (*Schlockenbeck*), Tumes (*Tummen*), Lamiņu (*Lammingen*), Falcgrāves (*Pfalzgrafen*), Lielberķenes (*Groß-Berken*), Lieliecavas muiža (*Groß-Eckau*), Briģes (*Neufeld*), Laidzes (*Laidsen*), Popraga (*Popraggen*), Sēmes (*Sehmen*), Vilksalu (*Wilxaln*), Strazdes (*Strasden*), Ģibuļu, Munejas, Mazstrazdes, Oksles, Virpes, Labdzeņu, Lānu (Mežsardziņu), Issušu, Vilkalnes, Svirkales, Mazilmājas, Kapsēdes, Cunces, Koguļu, Vecpelču, Liediku, Vīcežu, Rendas, Vilkāju (Vilksalu), Ārīšu (*Arishof*), Kārgadas, Veģu, Ēķupes, Pūņu muižas.


Aizdzires muiža 2001-04-01.jpg|Aizdzires muižas kungu māja
Zentenes muiža.jpg|Zentenes muiža
Rindzeles muiža.jpg|Rindzeles muiža 
Jaunmoku pils 1999-11-06 (2).jpg|Jaunmoku muiža


## Ievērojami dzimtas pārstāvji
* Heinrihs no Brigenes, Livonijas ordeņa landmaršals (1495—1501)
* Ernests Vilhelms fon der Brigens (1731—1791), Saksijas un Polijas kambarkungs, ģenerālmajors, Kurzemes muižniecības pilnvarotais, Stendes un Rendas tiesas grāmatas sastādītājs
* Aleksandrs fon der Brigens (1792—1859), pulkvedis, dekabrists
* Aleksandrs Eduards Magnuss Teofils fon der Brigens (1822—1896), Kurzemes literatūras un mākslas biedrības prezidents
* Ernests fon der Brigens (1840—1903), "Baltijas Mēnešraksta" redaktors (1870—1872)

Alexander Fedorovich von der Brüggen.jpg|Aleksandrs fon der Brigens, Dekabristu sacelšanās dalībnieks 


## Atsauces
Policisti (filma)

**"Policisti"** () ir 1997. gada ASV krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Džeimss Mengolds. Filmā galvenās lomas atveido Silvestrs Stallone, Hārvijs Keitels, Rejs Liota, Roberts De Niro, Pīters Bergs, Dženīna Garofalo, Roberts Patriks, Maikls Rapaports un Anabella Šiora.

Filma stāsta par nelielas Ņūdžersijas pilsētas šerifu, kurš nonāk konfliktā ar korumpētiem Ņujorkas policistiem.

Filmas "Policisti" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Miramax|Miramax Films]]*. Filma nopelnīja vairāk nekā 63 miljonus ASV dolāru pie 15 miljonu dolāru budžeta, kā arī saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bellingham

***Bellingham*** var būt:

* Bilingema — pilsēta ASV, Vašingtonas štatā;
* Belingems — uzvārds vīriešu dzimtē.
Želazova Vola

thumb|Želazova Volas muižas austrumu piebūve, tagad F. Šopēna muzejs
**Želazova Vola** (; [ʐɛlaˈzɔva ˈvɔla]) ir Mazovijas vojevodistes ciems Sohačevas apriņķī Polijas centrālajā daļā, kas ir pazīstams kā komponista Šopēna dzimšanas vieta.

## Vēsture
Pirmo reizi Želazova Volas muiža (poliski — "Dzelzs griba") minēta 1579. gadā, 18. gadsimta beigās tā piederēja Luščevsku, bet pēc tam Paprocku dzimtai. Napoleona karu laikā 1802. gadā to iegādājās Skarbeku dzimta, kur bērnus izglītoja franču mājskolotājs Nikolā Šopēns. 1810. gada ziemā Nikolā un viņa sievas Justīnes ģimenē piedzima otrais bērns Frideriks, bet jau 1810. gada 1. oktobrī ģimene pārcēlās uz pastāvīgu dzīvi Varšavā. 1812. gada kara laikā muižas kungu māja nodega, bet saglabājās F. Šopēna piedzimšanas ēka. 1860. gados ēku atjaunoja un tai piebūvēja priekšnamu. 1894. gadā muižas parkā atklāja Šopēna pieminekli. Pirmā pasaules kara laikā muižas ēkas nodega. 1918. gadā Želazovas Volas muižas zemi sadalīja vietējiem zemniekiem.
1928. gadā Varšavas Šopēna nama draugu biedrība un Šopēna komiteja no Sohačevas iegādājās muižas piebūvi un 3 hektārus zemes ap ēku un 1931. gadā sāka Šopēna dzimtās mājas renovāciju, kuru atvēra sabiedrībai neilgi pirms Otrā pasaules kara sākuma 1939. gada jūnijā.
1951. gadā muižas ēkas un parku nodeva Nacionālajam muzejam, ēku renovācija notika 1958. un 1968. gadā.

Kopš 1953. gada par īpašumu rūpējās Varšavas Friderika Šopēna biedrība, ēka ir Friderika Šopēna muzeja filiāle. Kopš 1959. gada Želazova Volā regulāri uzstājas pianisti, arī Starptautiskā Friderika Šopēna klavierkonkursa dalībnieki. Katru gadu Želazova Volu apmeklē aptuveni 200 000 apmeklētāju.
Vestindijas Federācija

**Vestindijas Federācija** () bija bija īslaicīga politiska savienība, kas pastāvēja no 1958. gada 3. janvāra līdz 1962. gada 31. maijam. Federācijā apvienojās Britu impērijas Vestindijas valdījumi, tostarp Trinidāda un Tobāgo, Barbadosa, Jamaika, kā arī Britu Aizvēja Salas un Britu Vējpuses Salas. Federācijas faktiskā galvaspilsēta bija Portofspeina Trinidādas salā. Federācijas nodoms bija izveidot politisku vienību, kas kļūtu neatkarīga no Lielbritānijas kā viena valsts — iespējams, līdzīgi kā Austrālija, Kanāda vai Rodēzija un Njasalenda. Pirms tas varēja notikt, federācija sabruka iekšējo politisko konfliktu dēļ par to, kā tā tiks pārvaldīta vai kā tā būs dzīvotspējīga. Vestindijas Federācijas izveidi mudināja Apvienotā Karaliste, bet to pieprasīja arī pankarību nacionālisti.

Federācijā apvienojās lielākā daļa Apvienotās Karalistes Vestindijas valdījumu, izņemot Bahamas un Britu Virdžīnas. Novērotāja statuss federācijā bija Britu Hondurasai un Britu Gvajānai.

## Provinces
Vestindijas Federācija sastāvēja no 10 provincēm. Kaimanu salas un Tērksas un Kaikosas ietilpa Jamaikas provincē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Divi prokurori

**"Divi prokurori"** () ir 2025. gada starptautiska kopražojuma vēsturiskā drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Serhijs Lozņica. Filmā galvenās lomas atveido Aleksandrs Kuzņecovs, Aleksandrs Fiļipenko, Anatolijs Belijs un Andris Keišs.

Filma stāsta par jaunu padomju prokuroru lielā terora laikā, kurš meklē taisnīgumu pēc tam, kad viņa rokās nejauši nokļūst kāda ieslodzītā vēstule.

"Divi prokurori" ir Francijas, Vācijas, Rumānijas, Latvijas, Nīderlandes un Lietuvas kopražojums. Filmēšana notika Rīgā, cietuma ainas filmētas Brasas cietumā.

Filmas "Divi prokurori" pirmizrāde notika  78. Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Filma saņēma festivāla Fransuā Šalē balvu. Latvijā filmas pirmizrāde notika . Filma saņēma augstu kritiķu novērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Domagojs Bradaričs

**Domagojs Bradaričs** (, dzimis ) ir horvātu futbolists, kurš spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā un pārstāv Horvātijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Bradaričs spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[Hellas Verona FC|Hellas Verona]]*.

Iepriekš spēlējis Horvātijas komandā *[[HNK Hajduk Split|Hajduk Split]]*, Francijas komandā *[[Lille OSC|Lille]]* un Itālijas komandā *[[US Salernitana 1919|Salernitana]]*.

Horvātijas futbola izlases rindās debitējis 2020. gadā. Pārstāvējis izlasi 2020. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Lille**

* Francijas futbola 1. līga: 2020—21
* Trophée des Champions: 2021

## Ārējās saites
Petars Sučičs

**Petars Sučičs** (, dzimis ) ir horvātu futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Horvātijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Sučičs spēlē Itālijas A sērijas komandā Milānas "Internazionale".

Spēlējis arī Horvātijas komandā *[[GNK Dinamo Zagreb|Dinamo Zagreb]]* un Bosnijas un Hercegovinas komandā *[[HŠK Zrinjski Mostar|Zrinjski Mostar]]*.

Karjeras sākumā pārstāvējis Bosnijas un Hercegovinas jauniešu izlases. Horvātijas futbola izlases rindās debitējis 2024. gadā.

Petara brālis Luka Sučičs arī ir futbolists.

## Sasniegumi
**Zrinjski Mostar**

* Bosnijas un Hercegovinas Premjerlīga: 2022—23
* Bosnijas kauss: 2022—23

**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas līga: 2023—24
* Horvātijas kauss: 2023—24
* Horvātijas Superkauss: 2023

## Ārējās saites
Karluss Augustu

**Karluss Augustu Zopolatu Neviss** (, dzimis ) ir brazīliešu futbolists, kurš spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā un pārstāv Brazīlijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Augustu spēlē Itālijas A sērijas komandā Milānas "Internazionale".

Iepriekš spēlējis Brazīlijas komandā Sanpaulu "Corinthians Paulista" un Itālijas komandā *[[AC Monza|Monza]]*.

Brazīlijas futbola izlases rindās debitējis 2023. gadā.

## Sasniegumi
**Corinthians**

* Campeonato Paulista: 2018, 2019

**Inter Milan**

* Itālijas A sērija: 2023—24
* Supercoppa Italiana: 2023

## Ārējās saites
Loids Kellijs

**Loids Kasiuss Kellijs** (, dzimis ) ir angļu futbolists, kurš spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2025. gada Kellijs spēlē Itālijas futbola čempionāta A sērijas komandā Turīnas "Juventus".

Iepriekš pārstāvējis Anglijas komandas *[[Bristol City FC|Bristol City]]*, *[[AFC Bournemouth|Bournemouth]]* un *[[Newcastle United FC|Newcastle United]]*.

## Sasniegumi
**Newcastle United**

* Anglijas Līgas kauss: 2024—25

## Ārējās saites
Edons Žegrova

**Edons Žegrova** (, dzimis ) ir Kosovas futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un pārstāv Kosovas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Žegrova spēlē Itālijas A sērijas komandā Turīnas "Juventus".

Iepriekš spēlējis Beļģijas komandā *[[KRC Genk|Genk]]*, Šveices komandā *[[FC Basel|Basel]]* un Francijas komandā *[[Lille OSC|Lille]]*.

Kosovas futbola izlases rindās debitējis 2018. gadā.

## Sasniegumi
**Genk**

* Beļģijas futbola Pro līga: 2018—19

**Basel**

* Šveices kauss: 2018—19

## Ārējās saites
Veselgalves

**Veselgalves** jeb **veselgalvjzivis** (*Holocephali*) ir skrimšļzivju klases (*Chondrichthyes*) apakšklase, kas, lai gan pārstāvēta tikai ar vienu recentu kārtu un trim dzimtām, taču tā iekļauj sevī daudzas izmirušu pārstāvju kārtas, jo savu uzplaukumu piedzīvoja paleozojā un mezozojā. Senākie zināmie veselgalvju pārstāvji ir zināmi no vidusdevona, bet savas daudzveidības maksimumu grupa sasniedza karbonā. Molekulārā pulksteņa pētījumi rāda, ka apakšklase atdalījās no saviem tuvākajiem radiniekiem, plātņžauņiem (haizivis un rajas), apakšdevonā vai silūrā. Nosaukums "veselgalves" (*Holocephali*, grieķiski "vesela galva") norāda uz augšžokļa saaugšanu ar pārējo galvaskausa daļu. 

## Apraksts
Aukslēju-kvadrātskrimslis ir saaudzis ar galvaskausu (holostilija). Četras žaunu spraugas piesedz ādas kroka, bet ārējā žaunu atvere ir tikai viena. Šļāktuvītes pieaugušiem īpatņiem nav. Žokļi ir ar nedaudzām zobu plātnēm no cauruļu dentīna bez emaljas. Veselgalvēm ir etmoīdais kanāls - no ārpuses sekundāri nosegta telpa galvaskausa priekšējai daļai. Dzirdes kapsula ir ar nepilnīgu mediālo sieniņu. Galvaskausā ir starpacu starpsiena. Lūpu skrimšļi ir labi attīstīti un aprīkoti ar muskuļiem. Horda saglabājas un ir apņemta ar gredzenveidīgiem skriemeļu ķermeņiem. Ribu nav. Iegurņa joslas puses nav saaugušas. Kloākas nav, bet urīna un anālā atveres ir izvietotas atsevišķi. Āda ir kaila vai arī klāta ar plakoīdiem graudiem vai plātnītēm. Sānu līnijas kanāli uz galvas ir apņemti ar pārkaļķotiem skrimšļa gredzeniem. Tēviņiem ir pterigopodijas.

## Sistemātika
* apakšklase: **Veselgalves** (*Holocephali*) (Bonaparte, 1832)
:::* dzimta *[[Harpacanthidae]]* Lund & Grogan, 2004 †
:* virskārta *[[Holocephalimorpha]]* Lund, 1986
::* kārta *[[Psammodontiformes]]* Obruchev, 1953 †
::* kārta *[[Copodontiformes]]* Obruchev, 1953 †
::* kārta *[[Squalorajiformes]]* Patterson, 1965 †
::* kārta *[[Chondrenchelyiformes]]* Moy-Thomas, 1939 †
::* kārta *[[Menaspiformes]]* Patterson, 1965 †
::* kārta *[[Cochliodontiformes]]* Obruchev, 1953 †
::* kārta *[[Chimaeriformes]]* Obruchev, 1953
:* virskārta *[[Paraselachimorpha]]* (Lund, 1977) †
:::* dzimta *[[Gregoriidae]]* Lund & Grogan, 2004 †
::* kārta *[[Orodontiformes]]* Zangerl, 1981 †
::* kārta *[[Petalodontiformes]]* Zangerl, 1981 †
::* kārta *[[Helodontiformes]]* Patterson, 1965 †
::* kārta *[[Iniopterygiformes]]* Zangerl & Case, 1973 †
::* kārta *[[Debeeriiformes]]* Grogan & Lund, 2000 †
::* kārta *[[Eugeneodontiformes]]* Zangerl, 1981 †

## Atsauces
Čagaramasa

**Čagaramasa** () ir apdzīvota vieta Trinidādā un Tobāgo. Pilsēta atrodas Trinidādas salas ziemeļrietumos Čagaramasas pussalā Parijas līča krastā  no valsts galvaspilsētas Portofspeinas.

1940. gados Čagaramasas pussalu iznomāja ASV Kara flotei Trinidadas bāzes ierīkošanai. 1960. gados Čagaramasa tika izmantota kā Ballistisko raķešu agrīnās brīdinājumu sistēmas (BMEWS) radaru bāze. 1963. gadā atdota Trinidādas un Tobāgo kontrolē.

Čagaramasa bija plānota kā no 1958. līdz 1962. gadam pastāvējušās Vestindijas Federācijas galvaspilsēta, bet projekts netika īstenots. 1973. gada 1. augustā Barbadosa, Gajāna, Jamaika un Trinidāda un Tobāgo šeit parakstīja Čagaramasas līgums, ar ko dibināja Karību kopienas un kopējā tirgus organizāciju CARICOM.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nikolo Rovella

**Nikolo Rovella** (, dzimis ) ir itāļu futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Itālijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Rovella spēlē Itālijas A sērija komandā *[[SS Lazio|Lazio]]*.

Iepriekš spēlējis *[[Genoa CFC|Genoa]]*, Turīnas "Juventus" un *[[AC Monza|Monza]]* komandās.

Itālijas futbola izlases rindās debitējis 2024. gadā.

## Ārējās saites
Ardons Jašari

**Ardons Jašari** (, dzimis ) ir Šveices futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Šveices futbola izlasi. Kopš 2025. gada Jašari spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[AC Milan|Milan]]*.

Iepriekš spēlējis Šveices komandā *[[FC Luzern|Luzern]]* un Beļģijas komandā *[[Club Brugge KV|Club Brugge]]*.

Šveices futbola izlases rindās debitējis 2022. gadā. Pārstāvējis izlasi 2022. gada FIFA Pasaules kausā un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Club Brugge**

* Beļģijas kauss: 2024—25

## Ārējās saites
Ptiktodontīdes

**Ptiktodontīdes** (*Ptyctodontidae*) jeb **ptiktodonti** ir izmirušu bruņuzivju dzimta. Ptiktodontīdes dzīvoja no apakšdevona līdz apakškarbonam. Dzimtu 1891. gadā izdalīja angļu paleontologs Arturs Vudvards. Šī bija specializēta bruņuzivju grupa ar rīvējošām zobu plātnēm. Sklerofāgi. Apaugļošanās, iespējams, bija iekšēja. Bruņuzivju starpā tikai šai grupai novērojams dzimumdimorfisms. Zivis pārsvarā bija neliela izmēra (garums zem 20 cm).

## Apraksts
Ptiktodontīdēm ķermeņa bruņa bija stipri saīsināta. Tai bija tikai priekšējie kauli: vidējais muguras kauls (*MD*), priekšējais sānu kauls (*AL*), spināle (*SP*), starpsānu kauls (*IL*) ar priekšējo vēdera-sānu kaulu (*AVL*) un priekšējais vidējais vēdera kauls (*AMV*). Spināle ir labi attīstīta. Dažām ģintīm attīstīts liels muguras dzelksnis. Orbītas ir atvērtas galvaskausa priekšpusē. Vaigu kaulu, acīmredzot, nav. Augšžoklim ir tikai viens *[[posterior supragnathalia]]* kaulu pāris. Apakšējais žokļa kauls ir ļoti saīsināts. Žokļu kaulu malās izvietotas berzošās plātnes — tritori, kas veidoti no cauruļveida dentīna. Žokļu uzbūve ir konverģenti līdzīga himēru žokļu uzbūvei. Parasti fosilā stāvoklī ir sastopami tikai žokļa kauli vai noapaļoti tritori, pēc kuriem dalīšana ģintīs un sugās ir visai mākslīga.

## Sistemātika
Ptiktodontīžu dalījums ģintīs:
* † dzimta: ***Ptyctodontidae*** Woodward, 1891
:* † ģints: *[[Austroptyctodus]]* Long, 1997
:* † ģints: *[[Campbellodus]]* Miles & Young, 1977
:* † ģints: *[[Chelyophorus]]* Agassiz, 1844
:* † ģints: *[[Ctenurella]]* Ørvig, 1960
:* † ģints: *[[Deinodus]]* Hussakof and Bryant 1919
:* † ģints: *[[Desmoporella]]* Ørvig, 1971
:* † ģints: *[[Eczematolepis]]* Miller, 1892
:* † ģints: *[[Goniosteus]]* Gross, 1933
:* † ģints: *[[Kimbryanodus]]* Trinajstic et Long 2009
:* † ģints: *[[Materpiscis]]* Long et al., 2008
:* † ģints: *[[Meeksiella]]* Trinajstic, Long, Ivanov, et Mark-Kurik, 2019
:* † ģints: *[[Neruchella]]* Ivanov, 2022
:* † ģints: *[[Palaeomylus]]* Woodward, 1891
:* † ģints: *[[Paraptyctodus]]* Carter, 1942
:* † ģints: *[[Ptyctodopsis]]* Denison 1985
:* † ģints: *[[Ptyctodus]]* Pander, 1858
:* † ģints: *[[Rhamphodopsis]]* Watson, 1934
:* † ģints: *[[Rhynchodus]]* Newberry, 1873
:* † ģints: *[[Tollodus]]* Mark-Kurik, 1977

(†) — izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Žuans Žezuss

**Žuans Giļerme Nuniss Žezuss** (, dzimis ) ir brazīliešu futbolists, kurš spēlē aizsarga pozīcijā un ir pārstāvējis Brazīlijas futbola izlasi. Kopš 2021. gada Žezuss spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[SSC Napoli|Napoli]]*.

Iepriekš spēlējis Brazīlijas komandā *[[SC Internacional|Internacional]]* un Itālijas komandās Milānas "Internazionale" un *[[AS Roma|Roma]]*. Ar *Napoli* komandu divas reizes uzvarējis A sērijā.

Brazīlijas futbola izlases rindās no 2012. gada līdz 2014. gadam aizvadījis četrus mačus. Pārstāvot Brazīliju, izcīnījis sudraba medaļu 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Internacional**

* Copa Libertadores: 2010
* Campeonato Gaúcho: 2011
* Recopa Sudamericana: 2011

**Napoli**

* Itālijas futbola čempionāta A sērija: 2022—23, 2024—25

**Brazīlija**

* Vasaras olimpiskās spēles sudraba medaļa: 2012

## Ārējās saites
Mari (uzvārds)

**Mari** var būt:

* Alberto Mari (*Alberto Mari*; 1892—1953) — itāļu šaha problēmists;
* Pablo Mari (*Pablo Marí*; 1993) — spāņu futbolists.
Nunu Tavārešs

**Nunu Albertinu Varela Tavārešs** (, dzimis ) ir portugāļu futbolists, kurš spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā un pārstāv Portugāles futbola izlasi. Kopš 2025. gada Tavārešs spēlē Itālijas A sērijas komandā Romas "Lazio".

Iepriekš spēlējis Portugāles komandā Lisabonas "Benfica", Anglijas komandās *[[Arsenal FC|Arsenal]]* un *[[Nottingham Forest]]*, kā arī Francijas komandā Marseļas "Olympique".

Portugāles futbola izlases rindās debitējis 2024. gadā.

## Sasniegumi
**Benfica**

* Supertaça Cândido de Oliveira: 2019

## Ārējās saites
Mēksiella

***Mēksiella*** (*Meeksiella*) ir ptiktodontīdu bruņuzivju ģints, kuras pārstāvji dzīvoja augšdevonā, frānas laikmeta sākumā (kokneses rida, pļaviņu svīta). Ģinti 2019. gadā izveidoja starptautiska zinātnieku grupa austrāliešu paleontologu Kates Trinaistikas un Džona Longa, krievu paleontologa Aleksandra Ivanova un igauņu paleontoloģes Elgas Markas-Kurikas sastāvā. Uz publikācijas brīdi Elga Marka-Kurika bija jau mirusi. Ģinti pārstāv vienīgā suga *[[Meeksiella pskovensis]]* (Obruchev, 1947), kas ir izplatīta Galvenajā devona laukā Veļikajas krastos pie Piskovičiem un Sņetogoras, Pleskavas apgabalā, Krievijā, Mēksi upes krastos netālu no Vastselīnas pils, Igaunijā, Daugavas krastos pie Pļaviņām, Latvijā. Ģints nosaukta Mēksi upes vārdā, kuras krastos tika atrastas šīs ģints fosilijas.

## Apraksts
Galvas vairogs nedaudz izliekts un tā garums pārsniedz platumu. Vairoga platākā vieta ir sānu pakauša kaulu (*Pn*) un aizacs  kaulu (*PtO*) savienojuma rajonā. Pineālais kauls vairoga priekšpusē dziļi, U-veidīgi ieguļ starp preorbitālajiem kauliem (*PrO*). Pakauša kauls (*Nu*) sašaurinās virzienā uz aizmuguri un, atdalot vienu no otra pāra centrālos kaulus (*Ce*), ar savu aizmugurējo malu galvas vairoga ārējā virsmā veido tā aizmugurējo malu. Galvas vairoga iekšējā virsmā cetrālie kauli pie aizmugurējās malas savā starpā saskaras. Sānu pakauša kauli un aizacs kauli pēc saviem izmēriem ir apmēram līdzīgi, un garumā ir apmēram divas trešdaļas no preorbitālo kaulu garuma. Centrālajiem kauliem ir labi attīstīts aizmugurējais izaugums. Sānu pakauša un aizacs kauli dorsolaterāli ir stipri izliekti, veidojot galvas vaigu augšējo daļu. Malas kauli (*M*) ir lieli, bet ar salīdzinoši nelielu orbitālo daļu, kas ir īsāka, par postorbitālo daļu. Šo kaulu vidējais apakšējais izaugums ir neliels. Augšējai zobu plātnei ir īss priekšējais dorsālais izaugums, kas savienojas ar zivs aukslējām. Apakšējā zobu plātne sašaurinās virzienā no aizmugures uz priekšu, un tai nav apakšējā izauguma.

Ķermeņa bruņas veido īss, plats un samērā plakans, trīsstūrveida vidējais muguras kauls (*MD*) ar zemu aizmugurējo muguras ķīli un priekšējo izaugumu. Priekšējais sānu-muguras kauls (*ADL*) ir ar izteiktu dorsolaterālo izliekumu un V-veidīgu šuvi priekš priekšējā sānu kaula (*AL*).

## Atsauces
Krievijas Klusā okeāna kara flote

thumb|Krievijas Klusā okeāna kara flotes emblēma
**Krievijas Klusā okeāna kara flote** (krievu: *Тихоокеанский флот России*) ir viena no četrām Krievijas Federācijas Jūras kara flotes galvenajām sastāvdaļām, kas darbojas Klusā okeāna un Austrumāzijas reģionā. Flotes galvenā bāze atrodas Vladivostokā, bet svarīgas ostas un bāzes izvietotas arī Petropavlovskā-Kamčatskā, Fokinā, Viļučinskā un citur Tālajos Austrumos.

## Vēsture
Krievijas Klusā okeāna flote tika izveidota 18. gadsimta beigās, lai nodrošinātu impērijas klātbūtni Klusajā okeānā un aizsargātu tirdzniecības ceļus. Tā piedalījās vairākos nozīmīgos konfliktos, tostarp Krievijas—Japānas karā (1904–1905), kur ciešot smagus zaudējumus Cusimas kaujā, flote gandrīz tika iznīcināta. Pēc tam tā tika pakāpeniski atjaunota un modernizēta. Padomju Savienības laikā Klusā okeāna flote kļuva par vienu no stratēģiski nozīmīgākajām flotes vienībām, īpaši Aukstā kara gados, kad tās spēki bija vērsti pret ASV un tās sabiedroto klātbūtni Klusajā okeānā.

## Mūsdienās
Pēc PSRS sabrukuma flote piedzīvoja lejupslīdi, taču 21. gadsimtā tika veikta pakāpeniska modernizācija, ieviešot jaunas zemūdenes, virszemes kuģus un aviācijas vienības. Flotei ir stratēģiskas kodolzemūdenes, raķešu kuģi un jūras aviācija, kas padara to par būtisku elementu Krievijas militārajā stratēģijā Klusajā okeānā.

## Galvenās bāzes

* Vladivostoka
* Petropavlovska-Kamčatska
* Viļučinska
* Fokina

## Ārējās saites
Eartheater

**Aleksandra Drevčina** (dzimusi 1989. gada 16. martā), profesionāli pazīstama kā **Eartheater**, ir amerikāņu multiinstrumentāliste, producente, komponiste un vokāliste. Dzimusi Pensilvānijā krievu tēvam un britu mātei, uzstājas kopš 2009. gada un pašlaik dzīvo Kvīnsā, Ņujorkā. Viņas mūzika ir izdota neatkarīgajās ierakstu kompānijās Hausu Mountain un PAN .

## Atsauces

## Ārējās saites
Pētera Upīša iela

**Pētera Upīša iela** jeb **P. Upīša iela** var būt:

* Pētera Upīša iela — iela Dobeles novada Ceriņos;
* P. Upīša iela — iela Madonas novada Jumurdā.

## Skatīt arī
* Andreja Upīša iela
* Birznieka-Upīša iela
* Pēteris Upītis (dārzkopis)
Aurēlijs un Natālija

**Aurēlijs un Natālija** (miruši 852) bija kristiešu pāris, ko Abds ar Rahmans II, Kordovas emīrs, sodīja ar nāvi par atteikšanos atteikties no savas ticības. Katoļu baznīca un Pareizticīgā baznīca viņus uzskata par mocekļiem un svētajiem.

## Dzīve
Aurēlijs piedzima turīgā ģimenē Seviljā. Viņa tēvs bija musulmanis arābs, bet māte — kristiete no Spānijas. Bērnībā palicis bārenis, viņu audzināja tante, kura, visticamāk, slepeni bija kristiete. Tajā laikā kristieši tika vajāti Spānijas mauru karaļvalstīs..
Aurēlijs apprecēja Sabigotu, meiteni no musulmaņu ģimenes. Pēc kāzām Sabigota nolēma pievērsties kristietībai un pieņēma vārdu Natālija. Pāris dzīvoja Kordovas emirātā, viņiem piedzima meita, un viņi slepeni piekopa kristietību. Tajā laikā pievēršanās no islāma kristietībai bija noziegums, par kuru sodīja ar nāvi..

Kādu dienu Aurēlijs kļuva par liecinieku publiskai kristiešu tirgotāja pēršanai, kurš bija publiski apliecinājis savu ticību Kristum. Šokēti par šo notikumu, Aurēlijs un Natālija nolēma, ka vairs nevar slēpt savu ticību. Viņi atvēlēja naudu meitai un atlikušos ietaupījumus izdalīja nabadzīgajiem. Pēc tam viņi sāka atklāti sludināt savu ticību un rūpēties par ieslodzītajiem kristiešiem.

## Piemiņa

Aurēlija un Natālijas piemiņas diena ir 27. jūlijs. Viņi ir starp Kordovas mocekļiem — 48 kristiešiem, kas tika sodīti ar nāvi šajā pilsētā laikā no 850. līdz 859. gadam.

Aurēlija relikvijas tiek glabātas altārī Santa Marijas la Antigvas metropoles katedrāles bazilikā Panamā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Svētie Aurēlijs un Natālija vietnē catholic.org
* Santa Liliosa de Córdoba, Mártir
Austrumu institūts

thumb|300px|Austrumu institūta galvenā ēka (1904)
[thumb|300px|[Krievija|Krievijas Federālās Tālo Austrumu universitātes administratīvais korpuss (tagad Puškina iela 10)]]
**Austrumu institūts** () bija Vladivostokas pilsētas augstākā izglītības iestāde, kas darbojās no 1899. līdz 1920. gadam. To dibināja pēc imperatora Nikolaja II dekrēta 1899. gada 9. jūlijā, lai studētu austrumu valodas un valstis ar mērķi apmācīt Krievijas Impērijas personālu diplomātiskam un militāram dienestam, kā arī administratīvajām, komerciālajām un rūpniecības iestādēm Tālajos Austrumos. Institūta pirmais direktors bija profesors Aleksejs Pozdņejevs, vēlāk Apolinārijs Rudakovs. Krievijas-Japānas kara laikā institūts īslaicīgi atradās Verhņeudinskā.

Institūta mācību programma ilga četrus gadus un galvenie apgūstamie mācību priekšmeti bija Tālo Austrumu tautu valodas. Ķīniešu valoda bija obligāta, bet blakus tai kā otro valodu varēja izvēlēties japāņu, mandžūru, korejiešu vai mongoļu valodas. Mācību programmā bija iekļauta arī teoloģija, ģeogrāfija, grāmatvedība, austrumu valstu vēsture un politiskā organizācija, angļu un franču valoda, kā arī jurisprudence. Studenti regulāri veica ceļojumus uz austrumu valstīm, lai vāktu ziņojumus un pētnieciskos materiālus.

20. gadsimta sākumā Austrumu institūta sporta zāle bija vienīgais sporta komplekss Tālajos Austrumos, un institūts kļuva par vienu no pirmajām mācību iestādēm ārpus Japānas, kas piedāvāja džiu-džitsu nodarbības.

No 1906. gada februāra institūtam bija arī sava tipogrāfija, kurā institūts iespieda savu laikrakstu "Izvestia", kurā tika publicēti zinātniskie materiāli par Ķīnu, Mongoliju (līdz 1911. gadam Ķīnas sastāvā), Koreju un Japānu.

Ievērojamu ieguldījumu institūta zinātniskajā darbā deva vairāki orientālisti, kā latviešu japānologs Eižens Spaviņš, latviešu sinologs Pēteris Šmidts un mongoļu zinātnieks Gombodžabs Cibikovs.

Institūtu absolvēja vairāki latvieši, kā vēlākais Latvijas Bruņoto spēku ģenerālis Mārtiņš Jeske.

## Likvidācija
Pēc Oktobra revolūcijas 1918. gadā institūts nespēja tikt galā ar finansiālo sabrukumu un sāka brukt. No tā pamatiem izveidojās vairākas privātās universitātes, ko vadīja bijušie institūta profesori.

Krievijas pilsoņu kara laikā Tālo Austrumu pagaidu valdība - Primorskas apgabala zemstes administrācija () 1920. gada 17. aprīļī izdeva rezolūciju Nr. 220, kas apvienoja Austrumu institūtu un visas tā atdalītās fakultātes Valsts Tālo Austrumu universitātē (), ko likvidēja 1930. gada 20. februārī pēc Viskrievijas Centrālās izpildkomitejas () un Krievijas PFSR Tautas komisariāta () rezolūcijas.

## Atsauces

## Literatūra
* Jēkabsons, Ē., Latviešu virsnieki Krievijas impērijas armijā. 19. gadsimta otrā puse - 1914. gads, Rīga, Latvijas Universitātes Akadēmiskais apgāds, 2022. ISBN 978-9934-18-872-5

## Ārējās saites
Katalonijas Parlaments

thumb|Katalonijas Parlamenta sēžu zāle
**Katalonijas Parlaments** (, , ) ir Spānijas autonomā apgabala — Katalonijas — vienpalātas likumdevēja iestāde. Tajā ir 135 deputāti, ko uz 4 gadiem ievēl vispārējās vēlēšanās.

Iestādes vēsturiskās saknes meklējamas viduslaiku pārstāvniecības iestādēs (*Corts Catalanes*), kas darbojās no 13. līdz 18. gadsimtam. Pēc tam tās tika likvidētas, bet modernajā veidolā atjaunotas 20. gadsimta 20. gados un pēc tam — 1979. gada Katalonijas autonomijas statūtos.

1931. gadā pēc Spānijas karaļa krišanas Katalonijas vadītājs Fransesks Masija Barselonā pasludināja Katalonijas Republiku, tomēr drīz vien tā tika pārveidota par autonomu valdību Spānijas Otrās republikas sastāvā, jo Katalonijas Parlaments vēl nepastāvēja mūsdienu formā. Šis notikums bija pirmais republikas atjaunošanas mēģinājums. 1934. gadā Katalonijas prezidents Lūiss Kumpaņs (*Lluís Companys*) paziņoja par Katalonijas Republiku federālās Spānijas ietvaros, un šo soli atbalstīja arī Katalonijas Parlaments, taču Madrides valdība sacelšanos dažu stundu laikā apspieda. 2017. gadā pēc neatkarības referenduma Katalonijas Parlaments 27. oktobrī pieņēma rezolūciju par Katalonijas Republikas pasludināšanu kā neatkarīgu valsti. Tomēr Spānijas valdība nekavējoties apturēja Katalonijas pašpārvaldi, izmantojot Konstitūcijas 155. pantu, atlaida valdību un pārņēma kontroli pār tās iestādēm. Šo republikas deklarāciju neatzina neviena cita valsts, un tā palika simbolisks akts.

## Ārējās saites
Manu Konē

**Kuadio Emanuēls Boriss Konē** (, dzimis ) ir franču futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Francijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Konē spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[AS Roma|Roma]]*.

Iepriekš spēlējis Francijas komandā *[[Toulouse FC|Toulouse]]* un Vācijas komandā Menhengladbahas "Borussia".

Francijas futbola izlases rindās debitējis 2024. gadā. Pārstāvējis Franciju 2024. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur izcīnījis sudraba medaļu.

## Sasniegumi

* Vasaras olimpiskās spēles sudraba medaļa: 2024

## Ārējās saites
Mario Ermoso

**Mario Ermoso Kanseko** (; dzimis ) ir Spānijas futbolists, kurš spēlē aizsarga pozīcijā un ir pārstāvējis Spānijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Ermoso spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[AS Roma|Roma]]*.

Iepriekš spēlējis Spānijas komandās *[[Real Valladolid]]*, *[[RCD Espanyol|Espanyol]]* un Madrides "Atletico", kā arī Vācijas komandā Leverkūzenes "Bayer".

Spānijas futbola izlases rindās debitējis 2018. gadā.

## Sasniegumi
**Atlético Madrid**

* La Liga: 2020—21

## Ārējās saites
Pjērluidži Golīni

**Pjērluidži Golīni** (, dzimis ) ir itāļu futbolists, kurš spēlē vārtsarga pozīcijā un ir pārstāvējis Itālijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Golīni spēlē Itālijas A sērijas komandā *[[AS Roma|Roma]]*.

Iepriekš pārstāvējis Itālijas komandas *[[Hellas Verona F.C.|Hellas Verona]]*, Bergamo "Atalanta", *[[ACF Fiorentina|Fiorentina]]*, *[[SSC Napoli|Napoli]]* un *[[Genoa CFC|Genoa]]*, kā arī Anglijas komandas *[[Aston Villa FC|Aston Villa]]* un *[[Tottenham Hotspur F.C.|Tottenham Hotspur]]*.

2019. gadā aizvadījis vienu maču Itālijas futbola izlases rindās.

## Sasniegumi
**Napoli**

* Itālijas futbola čempionāta A sērija: 2022—23

## Ārējās saites
Britu Aizvēja Salas

**Britu Aizvēja Salas** () bija Anglijas, bet vēlāk — Apvienotās Karalistes kolonija Vestindijā, kurā apvienoja britu valdījumus Mazo Antiļu salu Aizvēja salu grupā. Dibināta 1671. gadā ar pārvaldes centru Nevisas salā, bet 1696. gadā centrs pārcelts uz Sentdžonsu Antigvā. 1816. gadā kolonija tika sadalīta divās — Antigva—Barbuda—Montserrata un Sentkristofera—Nevisa—Angilja—Virdžīnu salas, bet 1833. gadā šīs kolonijas atkal apvienotas. 1871. gadā Aizvēja salu kolonijai pievienojās Dominika, bet pameta to 1940. gadā. 1958. gadā Britu Aizvēja Salu kolonija tika izformēta, Britu Virdžīnas izdalot patstāvīgā kroņa kolonijā, bet pārējās salas iekļāvās Vestindijas Federācijā, kur veidoja 3 federācijas provinces — Antigva un Barbuda, Montserrata un Sentkristofera-Nevisa-Angilja.

Mūsdienās bijušajās Britu Aizvēja salās ir trīs neatkarīgas valstis — Antigva un Barbuda, Dominika un Sentkitsa un Nevisa, kā arī trīs aizjūras valdījumi — Angilja, Britu Virdžīnas un Montserrata.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mama Baldē

**Mama Samba Baldē** (, dzimis ) ir Gvinejas-Bisavas futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un pārstāv Gvinejas-Bisavas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Baldē spēlē Francijas 1. līgas komandā *[[Stade Brestois 29|Brest]]*.

Iepriekš spēlējis Portugāles komandās *[[US Sintrense|Sintrense]]*, *[[Sporting CP]]* B, *[[Sport Benfica e Castelo Branco|Benfica Castelo Branco]]* un *[[CD Aves|Aves]]*, kā arī Francijas komandās *[[Dijon FCO|Dijon]]*, *[[Troyes AC|Troyes]]* un Lionas "Olympique".

Gvinejas-Bisavas futbola izlases rindās debitējis 2019. gadā. Pārstāvējis izlasi 2019., 2021. un 2023. gada Āfrikas Nāciju kausā.

## Sasniegumi
**Aves**

* Portugāles kauss: 2017—18

## Ārējās saites
Likā Tusārs

**Likā Simons Pjērs Tusārs** (, dzimis ) ir franču futbolists, kurš spēle pussarga pozīcijā. Kopš 2025. gada Tusārs spēlē Francijas 1. līgas komandā *[[Stade Brestois 29|Brest]]*.

Iepriekš spēlējis Francijas komandās *[[Valenciennes FC|Valenciennes]]* un Lionas "Olympique", kā arī Vācijas komandās Berlīnes "Hertha" un *[[1. FC Union Berlin|Union Berlin]]*.

Pārstāvējis Franciju 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Anhelinjo

**Hosē Anhels Esmoriss Tasende** (, dzimis ), pazīstams kā **Anhelinjo** (*Angeliño*), ir Spānijas futbolists, kurš spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā. Kopš 2024. gada Anhelinjo spēlē Itālijas  A sērijas komandā Roma.

Iepriekš pārstāvējis Anglijas komandu *[[Manchester City FC|Manchester City]]*, ASV komandu *[[New York City FC|New York City]]*, Spānijas komandu *[[RCD Mallorca|Mallorca]]*, Nīderlandes komandas *[[NAC Breda]]* un *[[PSV Eindhoven]]*, Vācijas komandas *[[RB Leipzig]]* un *[[TSG 1899 Hoffenheim|TSG Hoffenheim]]*, kā arī Turcijas komandu Stambulas "Galatasaray".

## Sasniegumi
**Manchester City**

* FA Community Shield: 2019

**RB Leipzig**

* Vācijas kauss: 2021—22

## Ārējās saites
Saūds Abdulhamīds

**Saūds Abdullahs Salems Abdulhamīds** (, dzimis ) ir Saūda Arābijas futbolists, kurš spēlē labās malas aizsarga pozīcijā un pārstāv Saūda Arābijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Abdulhamīds spēlē Francijas 1. līgas komandā *[[RC Lens|Lens]]*, kas viņu īrē no *[[AS Roma|Roma]]*.

Iepriekš spēlējis Saūda Arābijas komandās *[[Al-Ittihad Club|Al-Ittihad]]* un *[[Al Hilal SFC|Al Hilal]]*.

Saūda Arābijas futbola izlases rindās debitējis 2019. gadā. Pārstāvējis izlasi 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Al-Hilal**

* Saūda Arābijas profesionālā līga: 2021—22, 2023—24

## Ārējās saites
Šansels Mbemba

**Šansels Mangulu Mbemba** (, dzimis ) ir Kongo DR futbolists, kurš spēlē aizsarga pozīcijā un pārstāv Kongo DR futbola izlasi, kur viņš ir arī kapteinis. Kopš 2025. gada Mbemba spēlē Francijas 1. līgas komandā *[[Lille OSC|Lille]]*.

Iepriekš spēlējis Beļģijas komandā *[[RSC Anderlecht|Anderlecht]]*, Anglijas komandā *[[Newcastle United FC|Newcastle United]]*, Portugāles komandā *[[FC Porto|Porto]]* un Francijas komandā Marseļas "Olympique".

Kongo DR futbola izlases rindās debitējis 2012. gadā. Pārstāvējis izlasi 2013., 2015., 2017., 2019. un 2023. gada Āfrikas Nāciju kausā. Mbemba ir visvairāk spēļu aizvadījušais futbolists Kongo DR izlasē.

## Sasniegumi
**Anderlecht**

* Beļģijas Pro līga: 2013—14
* Beļģijas Superkauss: 2013, 2014

**Newcastle United**

* Anglijas čempionāts: 2016—17

**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 2019—20, 2021—22
* Portugāles kauss: 2019—20, 2021—22
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2018, 2020

## Ārējās saites
Britu Vējpuses Salas

**Britu Vējpuses Salas** () bija Lielbritānijas, bet vēlāk — Apvienotās Karalistes koloniju apvienība Vestindijā, kurā apvienoja britu valdījumus Mazo Antiļu salu Vējpuses salu grupā. Dibināta 1833. gadā, apvienojot Vējpuses salu Grenādas, Sentlūsijas un Sentvinsentas kolonijas, kā arī pie Vējpuses salām ģeogrāfiski nepiederošās Barbadosas un Tobāgo salas. 1885. gadā atdalījās Barbadosa, 1889. gadā — Tobāgo, pievienojoties Trinidādai, bet 1940. gadā Britu Vējpuses Salām pievienojās Dominika. Pārvaldes centrs no 1871. līdz 1885. gadam bija Barbadosas galvaspilsēta Bridžtauna, bet vēlāk — Grenādas galvaspilsēta Sentdžordžesa.

Britu Vējpuses Salas nebija vienota kolonija, bet gan atsevišķu koloniju konfederācija ar kopīgu galveno gubernatoru, savukārt katra sala saglabāja savas institūcijas. Vējpuses salām nebija ne kopīgas likumdošanas, ne likumu, ne ieņēmumu, ne tarifu. Tomēr pastāvēja kopīga revīzijas sistēma, un salas apvienojās, saglabājot noteiktas vispārējas nozīmes institūcijas.

1958. gadā Britu Vējpuses Salu kolonija tika izformēta un salas iekļāvās Vestindijas Federācijā, kur veidoja 4 federācijas provinces — Dominika, Grenāda, Sentlūsija un Sentvinsenta.

Mūsdienās bijušajās Britu Vējpuses salās ir piecas neatkarīgas valstis — Barbadosa, Dominika, Grenāda, Trinidāda un Tobāgo, Sentlūsija un Sentvinsenta un Grenadīnas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Remo Džirone

**Remo Džirone** (; dzimis ; miris ) bija itāļu kino un teātra aktieris. Vislabāk pazīstams ar Tano Karidi lomu episkajā TV seriālā "Astoņkājis" ("La piovra"). Viņš filmējās kā itāļu-amerikāņu mafijas boss seriālā "Live by Night" un Enco Ferrāri lomā seriālā "Ford vs Ferrari". Viņa atraitne ir aktrise Viktorija Zinni, kura, iespējams, ir vislabāk pazīstama ar savu lomu filmā "Viridiana". Džirone nomira 2025. gada 3. oktobrī 76 gadu vecumā.

## Biogrāfija
Sākotnēji viņš studēja ekonomiku un komerciju. 1971. gadā viņš pārgāja uz Romas Nacionālo dramatiskās mākslas akadēmiju "Silvio D'Amico". Džirone debitēja kino 1974. gadā ungāru režisora ​​Mikloša Jančo filmā "Roma atkal vēlas Cēzaru". 1977. gadā viņš atveidoja K. Trepļevu itāļu režisora ​​Marko Belokio filmā "Kaija" (pēc Antona Čehova tāda paša nosaukuma darba motīviem). Viņa pazīstamākās lomas ir "Romeo un Džuljeta" (režisors Enriko d'Amato), "Tēvocis Vaņa" pēc Antona Čehova lugas motīviem (režisors Pēteris Šteins) un citas. Kopš 1985. gada viņš ir filmējies Aleksandra Puškina lugā "Mazās traģēdijas" (režisors Jurijs Ļubimovs).

1977. gadā Džirone saņēma uzaicinājumu no itāļu režisora ​​Paskvāles Skvitjēri filmēties filmā "Korleone". Šajā filmā Remo Džirone filmējās līdzās aktieriem Džuliano Džemmmam, Klaudijai Kardinālei, Mikēlem Plačido un spāņu aktierim un režisoram Fransisko Rabalam. Šī bija pirmā loma, kurā Džirone attēloja mafijas pārstāvi.

Džirone filmējās vairāk nekā 60 filmās. 1991. gadā viņš debitēja kā kinorežisors.

Džirone pēkšņi nomira 2025. gada 3. oktobrī savās mājās Montekarlo, kur bija dzīvojis kopā ar savu sievu Viktoriju Zinni, 76 gadu vecumā.

## Apbalvojumi
*  "Itālijas Republikas Nopelnu ordeņa" virsnieks (2018. gada 19. decembris)
*  "Itālijas Solidaritātes Zvaigznes ordeņa" komandieris (2009. gada 27. decembris)
*  "Svētā Kārļa ordeņa" kavalieris

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Allmovie.com profils
* Mymovies.it
2066. gads

**2066. gads** () būs parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies piektdienā.

## Gaidāmie notikumi

* Normāņu Anglijas iekarošanas 1000 gadu jubileja.
* Tiek prognozēts, ka Lielbritānijā būs vismaz pusmiljons cilvēku, kas vecāki par 100 gadiem.

## Atsauces
Malangs Sārs

**Malangs Mamadū Viljams Žoržs Sars** (, dzimis ) ir franču futbolists, kurš spēlē centra aizsarga pozīcijā. Kopš 2024. gada Sars spēlē Francijas 1. līgas komandā *[[RC Lens|Lens]]*.

Iepriekš pārstāvējis Francijas 1. līgas komandas *[[OGC Nice|Nice]]* un *[[AS Monaco|Monaco]]*, Anglijas Premjerlīgas komandu *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]* un Portugāles Premjerlīgas komandu *[[FC Porto|Porto]]*.

## Sasniegumi
**Chelsea**

* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2021

## Ārējās saites
Rihards Zēbergs

**Rihards Zēbergs** (dzimis  Rīgā) ir latviešu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā. 2025. gadā pārstāv Nacionālās basketbola līgas klubu BK Jelgava, bet lielāko karjeras daļu ir spēlējis Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubā BK Ogre, kurā aizvadījis deviņas sezonas.

Līdztekus basketbolista karjerai pievērsies arī trenera darbam un trenē bērnus Mārupes novada Sporta skolā.

Absolvējis Latvijas Universitāti, iegūstot bakalaura grādu ekonomikā un maģistra grādu uzņēmumu un iestāžu vadībā. Studējis arī Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmijā. Vēl basketbola karjeras laikā paralēli strādājis par IT projektu vadītāju.

## Karjera
Jaunatnes basketbola karjeru sācis Basketbola skolas "Rīga" sistēmā, pārstāvot dažādas tās komandas LJBL. Pirmā augstākā līmeņa komanda, kurā sākot ar 2011. gadu spēlēja R. Zēbergs, bija BK Latvijas Universitāte. No 2016. līdz 2025. gadam pārstāvēja BK Ogre, būdams Ogres klubu visilgāk bez pārtraukumiem pārstāvējušais spēlētājs. 2025. gada rudenī R. Zēbergs paziņoja, ka beidz basketbolista karjeru augstākajā līmenī, tomēr turpinās spēlēt Nacionālās basketbola līgas komandā BK Jelgava.

## Atsauces

## Ārējās saites
Etans Mbapē

**Etans Mbapē Lotēns** (, dzimis ) ir franču futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2024. gada Mbapē spēlē Francijas futbola 1. līgas komandā *[[Lille OSC|Lille]]*.

Iepriekš pārstāvējis Francijas komandu Parīzes "Saint-Germain", kur spēlējis kopā ar savu vecāko brāli Kilianu Mbapē.

## Sasniegumi
**Paris Saint-Germain**

* Francijas futbola 1. līga: 2023—24
* Francijas kauss: 2023—24

## Ārējās saites