open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jans III Sobeskis

**Jans III Sobeskis** (, , ; dzimis , miris ) — Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs no 1674. gada līdz savai nāvei 1696. gadā. Jana Sobeska 22 gadu ilgais valdīšanas laiks iezīmējās ar valsts stabilizāciju pēc Plūdiem un Bohdana Hmeļnicka sacelšanās gadiem. Lielisks kara stratēģis, Eiropas slavu ieguva pēc osmaņu karaspēka sakāves Vīnes kaujā, kas iezīmēja lūzumpunktu osmaņu iebrukumam Eiropā.

## Pilns tituls
Kā Polijas karalis Jans III svarīgākos valsts dokumentus cita starpā parakstīja kā "Livonijas lielhercogs", kas norādīja uz to, ka arī pēc Livonijas ziemeļu daļas zaudēšanas zviedriem viņš pretendēja uz šo pārmantojamo titulu:

"Jans III, no Dieva žēlastības Polijas karalis, Lietuvas, Krievijas, Prūsijas, Mazovijas, Žemaitijas, Livonijas, Smoļenskas, Kijivas, Volīnijas, Podlasijas, Severijas un Čerņihivas lielhercogs, u.c."

(**Joannes III, Dei Gratia rex Poloniae, magnus dux Lithuaniae, Russiae, Prussiae, Masoviae, Samogitiae, Livoniae, Smolenscie, Kijoviae, Volhyniae, Podlachiae, Severiae, Czernichoviaeque, etc.'')

## Dzīvesgājums
Dzimis 1629. gadā Olesko pie Ļvivas (tagad Ukrainas teritorijā) Krakovas kastelāna ģimenē. Beidza Jagellona Universitātes Filozofijas fakultāti. Pēc tam ceļoja pa Eiropu un tikās ar vairākiem tolaik ietekmīgiem valdniekiem un karavadoņiem, kā arī apguva franču, vācu, itāliešu valodu.

Atgriezās Polijā 1648. gadā un pieteicās par brīvprātīgo cīņai pret Bohdanu Hmeļnicki, kur cīņās ieguva pulkveža pakāpi. Vēlāk Polijas karalis Jans II Kazimirs nosūtīja Sobeski par sūtni uz Stambulu, kur viņš iepazina Osmaņu impērijas armiju un karošanas taktiku. Kad 1655. gadā sākās Otrais Ziemeļu karšs, Sobeskis karoja poļu karaļa pusē, kaut arī līdz ar savu karaspēka daļu apmēram gadu bija lojāls zviedriem. Izceldamies kā spējīgs karavadonis kaujās ar osmaņiem, 1673. gadā Sobeskis tika ievēlēts par Polijas karali.

Nestabilos politiskajos apstākļos Sobeskim izdevās reorganizēt Polijas un Lietuvas armijas. Iesākumā ārpolitiski orientēdamies uz Franciju un Osmaņu impēriju, 1683. gadā Sobeskis mainīja politisko orientāciju un sabiedrojās ar Svētā Romas impērijas ķeizaru Leopoldu I, kā arī iekļāvās pāvesta Inocenta XI organizētajā "Svētajā līgā". Kad 1683. gadā osmaņi aplenca Vīni, Jans III Sobeskis komandēja apvienoto Polijas, Lietuvas, Austrijas un vācu zemju karaspēku un smagi sakāva turku karaspēku. Pāvests pēc kaujas nodēvēja Janu III Sobeski par "Vīnes un Eiropas civilizācijas glābēju".

## Ārējās saites

* Polijas karaļu zīmogi ar pilniem tituliem
Lēzeļa lipare

**Lēzeļa lipare** (*Liparis loeselii* (L.) L.C. Rich.) ir orhideju dzimtas suga. Tā ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā. Suga ierakstīta ES Biotopu direktīvas „Par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību” (92/43/EEK) II pielikumā. Nosaukta par godu vācu ārstam un botāniķim Johannesam Lēzelim *(Johannes Loesel)*.

## Apraksts
thumb|left|Pamatlapas

Daudzgadīgs, līdz 20 cm augsts lakstaugs. Gums vesels. Pie stublāja pamata divas zilganzaļas, lancetiskas lapas. Ziedkopa skraja. Ziedi dzelteni vai zaļi. Ziedlapas šauras. Lūpa vesela, šaura. Auglis - stāva, šķautņaina pogaļa. Latvijā zied jūlijā.

## Izplatība
Aug Eiropā, dažviet Ziemeļamerikā un Āzijā.

## Biotopi
Aug tikai mitrās augsnēs: kaļķainās un avoksnainās pļavās, zāļu un pārejas purvos.

## Atsauces

* Werner Rothmaler: *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. München 2005. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .

## Ārējās saites
* Latvijasdaba.lv
Jānis Ķipurs

**Jānis Ķipurs** (dzimis  Kurmenē) ir bijušais latviešu bobslejists un treneris. Sportista karjeras laikā pārstāvējis sākotnēji Padomju Savienību, bet vēlāk — Latviju. Pēc karjeras beigām ilgstoši bijis bobsleja treneris dažādu valstu izlasēs, tagad nodarbojas ar uzņēmējdarbību.

## Dzīvesgājums
J. Ķipurs nāk no Kurmenes pagasta Lietuvas pierobežā. Mācījies Valles pamatskolā un Vecumnieku vidusskolā.

Ar bobsleju sāka nodarboties 20. gadsimta 80. gados, ap to laiku, kad Padomju Savienībā notika pirmie bobsleja izmēģinājumi. Savās pirmajās olimpiskajās spēlēs 1984. gadā Sarajevā J. Ķipurs bija ceturtais, vien nedaudz zaudējot tautieša Zinta Ekmaņa vadītajai ekipāžai. Četriniekos viņa vadītā ekipāža bija sestā. Nākamajās olimpiskajās spēlēs 1988. gadā Kalgari J. Ķipurs kļuva par čempionu divniekos kopā ar stūmēju no Krievijas PFSR Vladimiru Kozolovu, kā arī ieguva 3. vietu četriniekos.

1989. gada FIBT pasaules čempionātā viņš ieguva bronzu divniekos. J. Ķipurs ir 1988. gada Pasaules kausa bobslejā sudraba medaļnieks divnieku sacensībās un čempions jauktajā ieskaitē. J. Ķipurs ir 1984. gada Eiropas čempions, kā arī 1984., 1985. un 1987. gada Latvijas čempions.

J. Ķipurs beidza karjeru pēc 1992. gada olimpiskajām spēlēm, kurās viņš bija Latvijas izlases karognesējs, tomēr nepiedalījās sacensībās traumas dēļ.

2025. gada pašvaldību vēlēšanās J. Ķipurs kandidēja uz vietu Cēsu novada domē no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta, tomēr netika ievēlēts.

## Labākie rezultāti
: *Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PČ — Pasaules čempionāts, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.*

## Ārējās saites
Pixies

***Pixies*** ir amerikāņu rokmūzikas grupa, kura 1986. gadā izveidota Bostonā, Masačūsetsas štatā. Tā izjuka 1993. gadā, piedzīvojot atkalapvienošanos 2004. gadā. Tās dalībnieku pamatsastāvs abos periodos bijis šāds: Bleks Frānsiss (balss, ģitāra), Džouijs Santiago (ģitāra), Kima Dīla (bass, balss) un Deivids Loverings (bungas, balss). Grupas mūzika parasti tiek kategorizēta kā "protograndžs" un "augstskolu roks".

Sākotnējās pastāvēšanas gados grupa nepiedzīvoja plašu atpazīstamību vai īpaši ievērojamus komerciālus panākumus. Tomēr uz pavisam neilgu laiku tas izdevās Kimas Dīlas blakusprojektam *[[The Breeders]]* ar otro albumu *Last Splash* (1993).

Grupu 1986. gada janvārī izveidoja divi Masačūsetsas Universitātes kopmītnes istabas biedri — Bleks Frānsiss (īstajā vārdā Čārlzs Maikls Kitridžs Tompsons IV) un Džouijs Santiago. Divas nedēļas vēlāk viņiem pievienojās Kima Dīla, kas vienīgā atsaucās uz avīzē ievietotu sludinājumu. Visbeidzot, kā bundzinieku viņa ieteica Deividu Loveringu, sava vīra Džona Mērfija draugu.

## Atsauces un piezīmes
Zaļā krāsa

**Zaļā krāsa** jeb vienkārši **zaļš** ir krāsa, kura ir redzamās gaismas daļa un tās viļņa garums ir aptuveni no 520 līdz 570 nm. Zinātnē tā ir viena no trim gaismas pamatkrāsām, savukārt tēlotājā mākslā, piemēram, gleznošanā, tā nav pamatkrāsa; tur tā tiek iegūta, sajaucot dzelteno un zilo krāsu.

## Etimoloģija
Vārds *zaļš* ir radies no indoeiropiešu vārda *ghel*, kas nozīmē "spīdēt" jeb "mirdzēt". Krāsas apzīmēšanas ziņā vārds senāk nav bijis tik viennozīmīgs kā mūsdienu valodā. Vēsturiski vārds *zaļš* ir apzīmējis gan brūnu, gan sārtidzeltenu, gan gaišsarkanu, gan arī pelēku krāsu. Indoeiropiešu valodās mijas vārdu "zaļš" un "dzeltens" nozīmes.

## Zinātnē
[thumbnail|200px|[Augiem zaļo krāsu piešķir hlorofils]]
Zaļās krāsas uztveri izraisa acs vidējo viļņu jutības vālītes, kuru acī ir visvairāk no visām vālītēm (vēl ir garo viļņu un īso viļņu vālītes). Zaļās krāsas avots izstaro redzamās gaismas elektromagnētiskos viļņus (EMV), kuru viļņu garums ir aptuveni no 520 līdz 570 nm.

Zaļā krāsa ir viena no trim sarkanzaļzilā krāsu modeļa (RGB) krāsām. Sajaucot zaļo krāsu kopā ar zilo un sarkano krāsu, var iegūt jebkuru citu spektra krāsu un tās toni. Šo principu izmanto tehnoloģijās, piemēram, lai veidotu krāsainus attēlus datora monitorā vai televīzijā.

Grāmatu un citu materiālu iespiešanā izmanto ciānfuksīndzeltenmelno krāsu modeli — ciāna (zili zaļo), fuksīna (zili sarkano), dzelteno un melno krāsu. Tur zaļā krāsa tiek iegūta, sajaucot ciāna krāsu ar dzelteno krāsu. Savukārt tēlotājā mākslā zaļā krāsa tradicionāli rodas, kad sajauc zilo un dzelteno krāsu.

## Kultūrā
thumbnail|200px|ASV dolāri vēsturiski vienmēr ir bijuši zaļganās krāsās
Daudzu tautu folklorā un literatūrā zaļā krāsa tradicionāli simbolizē dabu un tajā ietvertās īpašības un simbolus. Senajā Ēģiptē zaļā krāsa bija atdzimšanas un nemirstības simbols, piemēram, pēcnāves un pazemes dievs Ozīriss tiek attēlots ar zaļu ādu.

Zaļā krāsa tiek piesaukta arī, lai apzīmētu jaunību un pieredzes trūkumu, piemēram, nepieredzējušus cilvēkus mēdz dēvēt par zaļknābjiem. Amerikas Savienotajās Valstīs valūta — ASV dolāri — tiek dēvēti par "zaļajiem", šis apzīmējums ir izplatījies arī citās pasaules malās.

Savukārt politikā par zaļajiem sauc tās politiskās partijas, kas iestājas par tīru, sakārtotu un aizsargātu vidi. Arī tos, kas iestājas pret dažādiem valdības lēmumiem, kas varētu negatīvi ietekmēt dabu, sauc par zaļajiem. Viena no slavenākajām šādām organizācijām ir *[[Greenpeace]]* ("Zaļais miers").

Zaļš ir islāma svētā krāsa, bet kristietībā — Trīsvienības krāsa.

## Atsauces
Persijas līcis

**Persijas līcis** (, *Xalij-e Fârs*) vai **Arābu līcis** (, *Al-Khalīj al-ˁArabī*) ir iekšējā jūra Indijas okeāna ziemeļrietumos. Tā atrodas Tuvajos Austrumos starp Arābijas pussalu un Āzijas kontinenta pamatdaļu. Hormuza šaurums to savieno ar Omānas līci, Arābijas jūru un Indijas okeānu. Persijas līča piekrastē atrodas Omāna, Saūda Arābija, Apvienotie Arābu Emirāti, Katara, Bahreina, Kuveita, Irāka un Irāna. Tajā ietek Tigras un Eifratas satekupe Šatelarāba. Persijas līča maksimālais garums ir 989 km, bet platums vidēji svārstās no 180 līdz 320 km; šaurākā vieta ir 56 km plata. Platība ir  km², vidējais dziļums ir 50 m, bet lielākais — 90 m. Persijas līcī ir lieli naftas lauki.

## Nosaukums
Persijas līča reģions lielo naftas krājumu dēļ ir ģeopolitiski ļoti svarīgs. Acīmredzot, tāpēc kopš 1960. gadiem arābu valstīs to sauc par Arābu līci vai vienkārši par Līci. Tomēr starptautiski atzītais nosaukums ir Persijas līcis. Starptautiskā Hidrogrāfijas organizācija lieto nosaukumu Irānas līcis (Persijas līcis) (*Gulf of Iran* (*Persian Gulf*)).

## Vēsture
No 1980. līdz 1989. gadam Persijas līcis bija Irānas—Irākas kara kaujaslauks, kurā katra no karojošajām pusēm uzbruka pretinieku tankkuģiem. 1990. un 1991. gadā norisinājās Līča karš starp Irāku un Kuveitu.

## Saimniecība
Persijas līča reģionā tiek iegūti aptuveni 40% no visas pasaules jēlnaftas. Nafta tiek arī pārstrādāta citos naftas produktos, kas veido 15% no visas pasaules naftas produktiem. Caur Persijas līci nafta un naftas produkti galvenokārt tālāk tiek transportēti ar tankkuģiem. Tiek izmantoti arī naftas cauruļvadi uz Vidusjūras un Sarkanās jūras ostām. Persijas līča valstīm saimniecība galvenokārt ir atkarīga no naftas ieguves.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ammāna

**Ammāna** (, *ʿAmmān*) ir Jordānijas galvaspilsēta un lielākā valsts pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. 2010. gadā tajā dzīvoja aptuveni 1,92 miljoni iedzīvotāju. Senebreji šo pilsētu dēvēja par *Rabbath Ammon*, savukārt senie grieķi un romieši par **Filadelfiju** (*Φιλαδέλφεια*). Ammānas austrumu daļā atrodas Jordānijas karaļa rezidence, bet rietumu daļā valsts valdības ēka. Pilsēta ir uzcelta paugurainā apvidū uz austrumiem no Adžlūna kalniem, mazas, dažkārt izžūstošās Ammānas upes un tās pieteku krastos.
 
Ammāna ir Jordānijas tirdzniecības, saimniecības un transporta centrs. Pilsētā tiek ieguldīti aptuveni 90% no investīcijām valsts līmenī. Vienīgā starptautiskā lidosta — Karalienes Alijas starptautiskā lidosta (IATA: AMM) — atrodas aptuveni 30 km uz dienvidiem no Ammānas. Pilsētā atrodas 1962. gadā dibinātā Jordānijas Universitāte.

## Vēsture
Pilsēta ir dibināta ap 7000. gadu p.m.ē. un ir viena no vecākajām pilsētām, kas pastāv vēl joprojām arī mūsdienās. 1921. gadā Ammāna kļuva par Transjordānijas galvaspilsētu, bet 1946. gadā, kad Jordānija ieguva neatkarību no Apvienotās Karalistes, — par mūsdienu valsts galvaspilsētu. 1970. gadā pilsētas ielās notika asas cīņas starp valdību un palestīniešu bēgļiem.

## Demogrāfija
Ammāna ir viena no visstraujāk augošajām pilsētām pēc iedzīvotāju skaita Tuvajos Austrumos. 20. gadsimta sākumā pilsētā dzīvoja aptuveni 3000 iedzīvotāji, pēc Otrā pasaules kara — 65 000. 1990. gadu vidū Ammānas aglomerācijā dzīvoja jau viens miljons iedzīvotāji, bet tagad jau vairāk par 2,2 miljoniem. Mūsdienās pilsētā dzīvo dažādas izcelsmes cilvēki. Daudzi ir ieceļotāji no Palestīnas, Kaukāza, Sīrijas un Irākas.

## Sports
Līdzīgi kā valstī, arī Ammānā populārākie sporta veidi ir futbols un basketbols. Jordānijas augstākajā futbola līgā spēlē divi klubi no Ammānas: *[[al-Wiḥdāt]]* un *[[al-Faiṣalī]]*.

2007. gadā Ammānā notika Āzijas čempionāts vieglatlētikā, bet 2009. gadā — IAAF Pasaules čempionāts krosa skriešanā.

## Galerija

Attēls:Flag of Amman, Jordan (until 2009).svg|Ammānas karogs līdz 2009. gadam
Attēls:Amman BW 2.JPG|Herkulesa tempļa drupas
Attēls:Roman theater of Amman 01.jpg|Ammānas Romiešu teātris
Attēls:Amman towers from Amman citadel.jpg|Skats uz Ammānas debesskrāpjiem


## Atsauces

## Ārējās saites
Šķīdība

[thumbnail|upright=0.8|[Sāls šķīdināšana ūdenī]]
**Šķīdība** ir vielas spēja noteiktos apstākļos izšķīst citā vielā (šķīdinātājā), veidojot viendabīgu šķīdumu. Kvantitatīvi šķīdība raksturo maksimālo šķīdumvielas daudzumu, kas pie dotas temperatūras, spiediena un šķīdinātāja īpašībām var izšķīst noteiktā šķīdinātāja daudzumā līdz līdzsvara stāvokļa sasniegšanai. Sasniedzot šo robežu, šķīdums ir piesātināts. Ja šķīdumvielas daudzums to pārsniedz, liekā viela paliek neizšķīdusi vai uzkrājās nogulsnēs. Šķīdība ir cieši saistīta ar šķīdumu veidošanās procesu, kurā šķīdumvielas daļiņas molekulārā vai jonu līmenī vienmērīgi izkliedējas šķīdinātājā. To nosaka daļiņu savstarpējā mijiedarbība, piemēram, polāru un nepolāru vielu saderība, kā arī termodinamiski faktori. Praktiskajā un teorētiskajā ķīmijā šķīdība nosaka reakciju norisi šķīdumos, nogulsnēšanos un vielu atdalīšanas iespējas, un to var izteikt dažādos veidos, piemēram, kā koncentrāciju, molaritāti vai molfrakciju. Daudzos gadījumos šķīdība ir atkarīga no temperatūras, bet gāzēm būtiski ietekmējošs faktors ir arī spiediens.

Šķīdībai ir nozīmīga loma arī citās zinātņu nozarēs un praksē. Bioloģijā un medicīnā tā ietekmē barības vielu, gāzu un zāļu pieejamību organismā, līdz ar to arī bioķīmisko procesu norisi un terapijas efektivitāti. Ģeoloģijā šķīdība nosaka minerālu šķīšanas un nogulsnēšanās procesus un būtiski ietekmē dabisko ūdeņu ķīmisko sastāvu. Rūpniecībā šķīdības likumsakarības tiek izmantotas tehnoloģisko procesu projektēšanā un vadībā, piemēram, šķīdināšanā, kristalizācijā, ekstrakcijā un dažādu produktu iegūšanā un attīrīšanā.

## Ārējās saites
Rīgas US

**Rīgas "US"** (**Universitātes Sports**) ir bijušais Latvijas hokeja klubs, kas no 1931. līdz 1944. gadam spēlēja Latvijas hokeja līgā, kļūstot par līgas trīskārtējiem čempioniem (1937., 1940. un 1942. gadā). Pēc 1940. gada Latvijas padomju okupācijas klubs tika likvidēts. Līdz ar 1941—42 sezonu tas tika atjaunots un darbojās līdz pat otrajai PSRS okupācijai 1944. gadā. 1941—42 sezonā komanda līgā spēlēja ar A un B komandu.

## Spēlētāji
violeta — spēlēja klubā, balta — nespēlēja klubā, pelēka — nav zināms
Purvāju vienlape

**Purvāju vienlape** (*Malaxis monophyllos* (L.) Sw.) ir orhideju dzimtas suga. Tā ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

## Apraksts
thumb|left|Ziedi

Daudzgadīgs, sīks, līdz 35 cm augsts lakstaugs. Gums vesels. Stublājs stāvs, tievs. Stublāja apakšdaļā viena, retāk divas, olveidīgi lancetiska lapa. Ziedkopa skraja un gara. Ziedi dzelteni vai zaļi, ļoti mazi. Apziedlapas šauras. Lūpa vesela, arī šaura. Auglis - stāva pogaļa. Latvijā zied jūnijā un jūlijā.

## Izplatība
Aug dažviet Eiropā, Ziemeļamerikā un Āzijā.

## Biotopi
Aug tikai mitrās augsnēs: kaļķainās un avoksnainās pļavās, zāļu un pārejas purvos un sevišķi melnalkšņu mežos.

## Atsauces

* Werner Rothmaler: *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. München 2005. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .

## Ārējās saites

* Latvijasdaba.lv
Lapasa

**Lapasa** (), oficiāli **Nuestra Senjora de Lapasa** (), arī **Čukijapu** (), ir pilsēta Bolīvijas rietumu daļā, Lapasas departamentā. Lai gan Bolīvijas oficiālā galvaspilsēta ir Sukre, Lapasa joprojām tiek uzskatīta par vienu no Bolīvijas galvaspilsētām, jo tajā atrodas Bolīvijas valdība. Tā ir Lapasas departamenta administratīvais centrs un Bolīvijas trešā lielākā pilsēta.

Pilsētas kopējā platība ir 472 km², pēc 2015. gada provizoriskajiem datiem pilsētā dzīvo 789 541 iedzīvotāji. Pilsētas aglomerācijā dzīvo ap 2,36 miljoniem iedzīvotāju, kas to padara par Bolīvijas lielāko aglomerāciju pēc iedzīvotāju skaita. Pilsēta dibināta 1548. gada 20. oktobrī.

## Sadraudzības pilsētas
Lapasas sadraudzības pilsētas ir:
* Asunsjona, Paragvaja
* Bogota, Kolumbija
* Bonna, Vācija
* Kanelona, Urugvaja
* Havana, Kuba
* Libertadora, Venecuēla
* Montevideo, Urugvaja
* Maskava, Krievija
* Kito, Ekvadora
* Riodežaneiro, Brazīlija
* Sanpaulu, Brazīlija
* Taibei, Taivāna
* Saragosa, Spānija
## Atsauces

## Ārējās saites
Britu Antarktiskā teritorija

**Britu Antarktiskā teritorija** ir Apvienotās Karalistes pretenzija Antarktikā, ko apraksta 60° dienvidu platuma paralēle un 20° un 80° rietumu garuma meridiāni. Daļēji pārklājas ar Antarktīdas un Čīles pretenzijām. Austrumos robežojas ar Norvēģijas pretenziju Karalienes Modas Zemi. Kā atsevišķa atkarīgā teritorija tika nodibināta 1962. gadā, atdalot no Folklenda Salām trīs reģionus: Greiema Zemi, Dienvidorkneju salas un Dienvidšetlendu salas.

Teritorijā nav patstāvīgo iedzīvotāju. Atrodas vairākas dažādu valstu polārstacijas, kuru kopējais personāls variējas no dažiem desmitiem ziemā līdz vairākiem simtiem vasarā. Lielākā stacija ir Čīles Eduardofreja Karaļa Džordža salā. Apvienotā Karaliste uztur divas pastāvīgās stacijas (Haleja V un Rotera) un trīs vasaras stacijas (Signi, Fosilblafa, Skaiblū).

Teritoriju administrē britu Ārlietu un Sadraudzības lietu ministrijas Aizjūras teritoriju departamenta vadītājs Londonā.

## Ārējās saites

* UK Foreign Office homepage
* British Antarctic Survey
Mirnijs

**Mirnijs** ir ciems Augšdaugavas novada Laucesas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta austrumos uz dienvidiem no autoceļa P68  no novada centra Daugavpilī un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā padomju saimniecības «Mirnij» centrs. Mirnijā atrodas pagasta pārvalde, Laucesas kultūras nams, pamatskola, bibliotēka, pasts.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Jānis Langijs

**Jānis Langijs** jeb **Jānis Lange** (; dzimis 1615. gadā, miris starp 1685. un 1690. gadu) bija Nīcas un Bārtas mācītājs Lejaskurzemē. 1685. gadā izveidojis pirmo latviski-vācisko vārdnīcu Nīcas un Bārtas latviešu izloksnē, kas rokrakstā saglabājās līdz 1936. gadam, kad to atrada valodnieks Jānis Zēvers.

## Dzīvesgājums
No 1630. līdz 1633. gadam studēja Kēnigsbergas Universitātē. No 1638. līdz 1656. gadam bija Nīcas un Bārtas draudzes mācītāja Grēvija (*Graevius*) palīgs. No 1656. līdz 1658. gadam — Kandavas draudzes mācītājs. No 1658. gada līdz vismaz 1684. gadam atkal Nīcas mācītājs kopā ar Grēviju. 1685. gadā pabeidza veidot pirmo latviski-vācisko vārdnīcu, kas manuskripta formā glabājusies Heidelbergas Universitātes bibliotēkā, kur to 1923. gadā atrada valodnieks Jānis Zēvers.

## Darbi
* "Lettisch-Deutsches Lexicon ... sampt einer kurtzen Grammatica", kas 1936. gadā izdota ar nosaukumu "Nīcas un Bārtas mācītāja Jāņa Langija 1685. gada latviski-vāciskā vārdnīca ar īsu latviešu gramatiku". Latvijas Universitātes raksti, Filoloģijas un filozofijas fakultātes sērija, 3. sēj., papildin. Nr.1, 1936.

## Atsauces
* Mārtiņš Stumbergs. Dažas ziņas par kādu līdz šim nepazīstamu rokrakstu latviešu valodā. Filologu biedrības raksti IV, 1924, 77-81
Akrotiri un Dekelija

**Akrotiri un Dekelijas Suverēnie bāzu apgabali** ir Apvienotās Karalistes bruņoto spēku pārvaldībā esoša Kipras teritorijas daļa, kurā izvietotas militārās bāzes. Teritorija sastāv no diviem atsevišķiem apgabaliem: Akrotiri (, ) un Dekelija (, ).

Bāzes pārvalda administrators, ko ieceļ Lielbritānijas monarhs no Aizsardzības ministrijas. Administratoram ir visas izpildvaras un likumdošanas pilnvaras šajās teritorijās. Administratora amatā nav tautas vēlēšanu, lai gan Lielbritānijas pilsoņi ir tiesīgi balsot Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanās.

## Vēsture
1960. gadā britu kolonija Kipra ieguva neatkarību, taču Lielbritānija paturēja divus eksklāvus uz salas savām militārajām bāzēm. Bāzu statusu noteica 1959. gadā starp Lielbritāniju, Grieķiju un Turciju parakstītie Cīrihes un Londonas nolīgumi, kurus parakstīja arī Kipras grieķu un turku kopienu vadītāji.

Turklāt 1960. gadā starp Kipras Republiku un Apvienoto Karalisti tika noslēgts nolīgums par bāzu izmantošanu. Šo eksklāvu nozīme Apvienotajai Karalistei izriet no Kipras stratēģiskās atrašanās vietas Vidusjūras austrumu daļā, Suecas kanāla un Tuvo Austrumu tuvuma.

1974. gadā, baidoties no Kipras pievienošanas Grieķijai, Turcijas karaspēks, aizbildinoties ar "turku iedzīvotāju aizsardzību", izsēdinājās uz salas. Tā rezultātā uz salas tika izveidota Ziemeļkipras Turku Republika.

## Iedzīvotāji
2004. gadā Akrotiri un Dekelijā dzīvoja aptuveni 14 500 cilvēku, no kuriem aptuveni 7000 bija vietējie Kipras grieķi un 7 500 bija Lielbritānijas pilsoņi — militārpersonas un viņu ģimenes. Kipras grieķi strādāja militārajās bāzēs vai nodarbojās ar lauksaimniecību ārpus bāzu robežām. Viņiem, kas dzīvo Britu aizjūras teritorijās, nav Lielbritānijas pilsonības, tomēr daudziem ir Kipras Republikas pases.

## Ārējās saites

* SBA administrācija
Blur

***Blur*** ir Apvienotās Karalistes rokgrupa, kas izveidota 1988. gadā Londonā. Gandrīz visu grupas pastāvēšanas laiku tajā bijuši četri dalībnieki: Deimons Olbārns (balss), Greiems Koksons (ģitāra, balss), Alekss Džeimss (basģitāra) un Deivs Rountrijs (bungas). Koksons tikpat kā nepiedalījās priekšpēdējā albuma *[[Think Tank (albums)|Think Tank]]* ierakstā un aizgāja no grupas 2002. gadā. Grupa izjuka 2003. gadā, tomēr 2008. gadā paziņoja par apvienošanos, sastāvā iekļaujot arī Koksonu. *Blur* līdz šim izdevuši deviņus studijas albumus.

## Diskogrāfija
* *[[Leisure]]* (1991)
* *[[Modern Life Is Rubbish]]* (1993)
* *[[Parklife]]* (1994)
* *[[The Great Escape (albums)|The Great Escape]]* (1995)
* *[[Blur (albums)|Blur]]* (1997)
* *[[13 (Blur albums)|13]]* (1999)
* *[[Think Tank (albums)|Think Tank]]* (2003)
* *[[The Magic Whip]]* (2015)
* *The Ballad of Darren* (2023)

## Ārējās saites
*  
* Last.fm profils 
* Allmusic profils
Interpol (grupa)

***Interpol*** ir amerikāņu alternatīvā roka grupa, kas tika dibināta 1997. gadā Ņujorkā. Grupas dalībnieki ir Pols Benkss (balss, ģitāra), Deniels Keslers (ģitāra, balss), Karloss Denglers (basģitāra, taustiņinstrumenti) un Sems Fogarīno (bungas, perkusijas).
Līdz šim grupa ir izdevusi četrus albumus: Interpol debijas albums *Turn On The Bright Lights* iznāca 2002. gadā, tam sekoja 2004. gadā izdotais albums *Antics* un 2007. gadā izdotais *Our Love To Admire*, kā arī 2010. gadā izdotais albums* Interpol.*

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* 2002: *[[Turn on the Bright Lights]]*
* 2004: *[[Antics]]*
* 2007: *[[Our Love to Admire]]*
* 2010: *[[Interpol (albums)|Interpol]]*

## Grupas dalībnieki
### Pašreizējie dalībnieki
* Pols Benkss
* Deniels Keslers
* Sems Fogarīno

### Bijušie dalībnieki
* Gregs Drūdijs
* Karloss Denglers

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
* Oficiālā MySpace lapa
* Last.fm profils
* Allmusic profils
Kokveida lazda

**Kokveida lazda** () ir daudzgadīgs lazdu dzimtas koks. Šī lazda savvaļā aug Eiropas dienvidaustrumos un Āzijas dienvidrietumos, no Balkāniem līdz Turcijas un Irānas ziemeļiem. Tā ir augumā lielākā lazdu ģints suga. Kokveida lazdas izaug līdz 35 m augstumā, stumbra diametrs var sasniegt līdz 1,5 m diametrā. Jauno koku vainags ir slaidi konisks, kokiem novecojot, vainags kļūst platāks. Miza pelēki dzeltenbrūna. Uz stumbra miza ir bieza, korķaina. Lapas lazdai ir apaļīgas, 6-15 cm garas, 5–13&nbsp;cm platas. Lapas no abām pusēm klātas ar mīkstiem matiņiem. Kokveida lazdas zied agri pavasarī, pirms lapu plaukšanas. Vīrišķo ziedu spurdzes ir dzeltenas, 5–10&nbsp;cm garas. Sievišķie ziedi ir maziņi, paslēpušies pumpuros, no kuriem uz āru izspraukušās vienīgi 1-3 mm garas, sarkanas auglenīcas. Auglis — rieksts, 1–2&nbsp;cm garš. Rieksti sakārtoti ķekaros, pa 3-8 kopā.
thumb|150px|left|Jauns kokveida lazdas koks

Kokveida lazdas bieži tiek audzētas apstādījumos Eiropā un Ziemeļamerikā. Šie koki labi aug pilsētas vidē, tāpēc pēdējos gados palielinājusies to izmantošana tieši pilsētu apstādījumos. Kokveida lazdu rieksti ir ēdami, taču tie ir mazāki par parastās lazdas riekstiem un ar biezāku čaumalu. Tādēļ kokveida lazdas riekstiem ir zema saimnieciskā vērtība. Kokveida lazdas tiek izmantotas par potcelmiem, uz kuriem tiek potētas parasto lazdu šķirnes. Lazdu koksne tiek izmantota mēbeļu ražošanai. Centrāleiropā kokveida lazdas tiek izmantotas ceļmalu aizsargjoslu stādījumos.
Citplanētietis

**"Citplanētietis"** () ir 1982. gada ASV zinātniskās fantastikas ģimenes filma, kuras režisors ir Stīvens Spīlbergs. Scenārija autore ir Melisa Metisone. Filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu četrās kategorijās.

## Sižets
Citplanētiešu izcelsmes pētnieku grupa nolaižas Kalifornijas mežā, lai savāktu augu paraugus. NASA speciālisti, pamanījuši lidojošā šķīvīša atlidošanu, nolemj, ka viņiem ir jānotver vismaz viens no citplanētiešiem. Citplanētieši laikus pamana ASV valdības speciālo aģentu ierašanos, tie steigšus dodas uz savu kosmosa kuģi, aizmirstot vienu, tūļīgāko kolēģi.

Planētas Zeme iedzīvotājs, vientuļais zēns Eliots, kā arī viņa brālis un māsa, pārvarot dažādas grūtības, cenšas palīdzēt citplanētietim atgriezties mājās, vienlaikus slēpjot viņu no mātes un valdības.

## Lomās
* Henrijs Tomass
* Dī Volesa
* Roberts Maknogtons
* Drū Berimora
* Pīters Koijots

## Balvas un nominācijas
4 Amerikas Kinoakadēmijas balvas, 37 dažādas citas balvas 27 nominācijās.

## Interesanti fakti
* Stīvens Spīlbergs lielāko daļu filmas uzņēma bērna acu augstumā, lai labāk parādītu attiecības starp Eliotu un Citplanētieti.
* Stīvens Spīlbergs uzņēma filmu hronoloģiskā secībā, lai iegūtu neviltotu reakciju un emocijas no aktieru puses (galvenokārt bērniem) šķiršanās skatā.
* Gandrīz desmitā daļa no zemā budžeta ($10,5 miljoniem) tika iztērēta paša Citplanētieša izgatavošanai.
* Kadrs ar Eliotu un Citplanētieti, kuri lido ar velosipēdu uz mēness fona, kļuva par kinostudijas *[[Amblin Entertainment]]* preču zīmi.
* Eliota uzvārds filmā ne reizi netiek pieminēts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 20. gadadienas versijas oficiālā mājaslapa 

* *[http://movies.yahoo.com/movie/1800060404/info E.T. the Extra-Terrestrial]* *[[Yahoo!]]* mājaslapā
Alfreds de Misē

**Alfreds de Misē** (, dzimis , miris ) bija franču dzejnieks, dramaturgs un prozaiķis. Viens no ievērojamākiem romantisma pārstāvjiem 19. gadsimta sākumā.

## Darbi
* A ma mère (1824)
* A Mademoiselle Zoé le Douairin (1826)
* Un rêve, L’Anglais mangeur d’opium (1828)
* Premières poésies (1829)
* Contes d’Espagne et d’Italie, La quittance du diable, Une nuit vénitienne (1830)
* La coupe et les lèvres, Namouna (1831)
* Spectacle dans un fauteuil, A quoi rêvent les jeunes filles (1832)
* Lorenzaccio, Les caprices de Marianne, Rolla, André del Sarto, Gamiani ou Deux nuits d’excès (1833)
* Fantasio. On ne badine pas avec l’amour, Perdican, Camille et Perdican (1834)
* La quenouille de Barberine, La Nuit de mai, La nuit de décembre. Le Chandelier (1835)
* Il ne faut jurer de rien, Lettre à M. de Lamartine, Faire sans dire, La nuit d’août. La confession d’un enfant du siècle, 2 vol. Poésies complètes (1836)
* Chanson de Barberine (1836)
* Un caprice, La nuit d’octobre, À la Malibran, Emmeline, Les deux maîtresses. Lettres à Dupuis et Cotonet (1837)
* Le fils du Titien, Frédéric et Bernerette, L’espoir en Dieu. Dupont et Durand. Margot (1838)
* Croisilles (1839)
* Les deux maîtresses, Tristesse, Une soirée perdue (1840)
* Souvenir, Nouvelles («Emmeline», «Le fils du Titien», «Croisilles», «Margot») (1841)
* Le voyage où il vous plaira, Sur la paresse, Histoire d’un merle blanc, Après une lecture (1842)
* Pierre et Camille, Le secret de Javotte, Les frères Van Bruck (1844)
* Il faut qu’une porte soit ouverte ou fermée, Mademoiselle Mimi Pinson (1845)
* Nouvelles («Pierre et Camille», «Le secret de Javotte») (1848)
* Louison. L’Habit vert, On ne saurait penser à tout (1849)
* Poésies nouvelles, Carmosine (1850)
* Bettine, Faustine (1851)
* Publication des Premières Poésies (entre 1829 et 1835) et des Poésies Nouvelles de 1836 à 1852) (1852)
* La mouche (1853)
* Contes (1854)

### Latviešu valodā tulkotie darbi
* Alfrēds de Misē. Kaprize: komēdija vienā cēlienā /  ; tulkojis Roberts Kroders. [Rīga] : Laiks, 1929 32 lpp. ; 18 cm. "Laika" dramatiskā bibliotēka ; Nr. 5 .
* Misē Alfrēds de. Noveles / Alfrēds de Misē ; no fr. val. tulk. Marija Eglīte ; Anšlāva Eglīša priekšv., redakc., grafiskais ietērps. — [Rīga] : Zelta Ābele, 1939. — 316 lpp. : il.
* Alfrēds de Misē.  Ticiana dēls; no franču valodas tulkojis Ed. Virza. [Štutgarte] : S. Skaras apgāds, 1947. 93 lpp. ; 13 x 9 cm.
* Misē Alfrēds de. Izlase / Alfrēds de Misē ; no fr. val. tulk. Mirdza Ersa ; māksl. G.Elers ; L.Rambekas pēcv. — Rīga : Liesma, 1974. — 407 lpp. : il.

## Latvijas teātros izrādītās lugas
* Lorencačo, Nacionālais teātris, 1973
* Svečturis, Nacionālais teātris, 1995.—1998.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lekcija par Alfrēdu de Misē
* Alfrēda de Misē šaha kompozīcijas vietnē PDB
Jāņtārpiņš

**Jāņtārpiņš** var būt:

* jāņtārpiņi - kukaiņi;
* "Jāņtārpiņš" (*Firefly*) - amerikāņu televīzijas seriāls
Jāņtārpiņš (seriāls)

**"Jāņtārpiņš"** () ir ASV zinātniskās fantastikas televīzijas seriāls, kura režisors un scenārija autors ir Džoss Vidons. Vidons kopā ar Timu Mainīru ir arī seriāla izpildproducents. Seriāla darbība norisinās 2517. gadā, pēc cilvēku ienākšanas jaunā zvaigžņu sistēmā, un seko *Firefly* klases kosmosa kuģa *Serenity* apkalpes piedzīvojumiem. Galvenie aktieri atveido deviņus *Serenity* iemītniekus. Vidons seriālu apzīmēja kā "deviņus cilvēkus, kas skatās kosmosa melnumā un redz deviņas dažādas lietas."

Seriālā atainota cilvēku grupas dzīve, daži no kuriem cīnījās pilsoņu kara zaudētāju pusē, un tagad pelna iztiku sabiedrības nomalē kā daļa no zvaigžņu sistēmas kolonistu kultūras. Šajā nākotnē vienīgās divas izdzīvojušās lielvaras, ASV un Ķīna, apvienojās, veidojot centrālo federālo valdību, ko sauc par Aliansi, kā rezultātā notika abu kultūru saplūšana. Saskaņā ar Vidona redzējumu, "nekas nemainīsies nākotnē: tehnoloģija attīstīsies, bet mums joprojām būs tādas pašas politiskās, morālās un ētiskās problēmas kā šodien."

Seriāla "Jāņtārpiņš" pirmizrāde ASV notika *Fox* kanālā . Līdz decembra vidum *Firefly* vienai sērijai bija vidēji 4,7 miljoni skatītāju un tas ierindojās 98. vietā Nīlsena reitingos. To atcēla pēc tam, kad tika pārraidītas 11 no 14 saražotajām sērijām. Neskatoties uz salīdzinoši īso seriāla pastāvēšanas laiku pēc DVD izdošanas tas guva lielus pārdošanas apjomus, un tam ir liels fanu pulks. Seriāls 2003. gadā ieguva ''Primetime Emmy'' balvu par izciliem vizuālajiem efektiem. *[[TV Guide]]* seriālu ierindoja 5. vietā starp 2013. gada 60 atceltajiem seriāliem.

Pēc seriāla panākumiem Vidons un *[[Universal Pictures]]* izveidoja filmu ""Serenity": Kauja par nākotni" (*Serenity*, 2005), kas ir tiešs seriāla turpinājums. "Jāņtārpiņa" franšīzi paplašināja arī citos plašsaziņas līdzekļos, tostarp komiksos un lomu spēlē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džeiks Jillenhols

**Džeikobs Bendžamins "Džeiks" Jillenhols** (*Jacob Benjamin Gyllenhaal*, ; dzimis ) ir amerikāņu aktieris. Viņš sāka savu karjeru desmit gadu vecumā.

Viņš ir režisora Stīvena Jillenhola un scenāristes Naomi Foneres Jillenholas dēls un aktrises Megijas Jillenholas jaunākais brālis. Jillenhols ir piedalījies vairāk kā 30 filmu uzņemšanā. Pirmā nozīmīgā loma viņam bija 1999. gada filmā "Oktobra debesis", pēc tam filmējās 2001. gada kulta filmā "Donijs Darko". Viņš ir filmējies arī 2004. gada filmā "Diena pēc rītdienas", bet vislielāko atzinību ieguva pēc 2005. gada filmas "Kuprainais kalns" uzņemšanas. Par otrā plāna lomas atveidošanu šajā filmā Jillenhols saņēma BAFTA kino balvu, kā arī tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Pazīstams arī kā galveno lomu atveidotājs filmās "Podpauris" (2005), "Zodiaks" (2007), "Mīlestība un citas zāles" (2010), "Pirmkods" (2011), "Maiņas beigas" (2012), "Nakts reportieris" (2014), "Everests" (2015), "Nakts dzīvnieki" (2016), "Dzīvība" (2017), *[[Okja]]* (2017), "Stiprāks" (2017), "Mežonīgā dzīve" (2018), "Ātrā palīdzība" (2022) un "Māja ceļa malā" (2024).

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Gyllenhaal

**Gyllenhaal** var būt:
* Džeiks Jillenhols — amerikāņu aktieris
* Megija Jillenhola — amerikāņu aktrise
Helovīns (1978. gada filma)

**"Helovīns"** () ir 1978. gada ASV šausmu filma, kuras darbība risinās izdomātā pilsētā Hedonfīldā (*Haddonfield*), Ilinoisas štatā Visu svēto dienas vakarā. Sākotnēji filmas scenārija nosaukums bija *Babysitter Murders*. Filmas režisors ir Džons Kārpenters, galvenās lomas atveido Donalds Plezenss, Džeimija Lī Kērtisa, Niks Kāstls, Tonijs Morans un Tomijs Lī Volless.

## Atsauces

## Ārējās saites
Halloween

***Halloween*** jeb Halovīns ir Visu svēto dienas priekšvakars, 31. oktobra vakars.

Vēl *Halloween* var būt:

* "Helovīns" (filmu sērija) — ASV šausmu filmu sērija:
** "Helovīns" — 1978. gada ASV šausmu filma;
** "Helovīns" — 2007. gada ASV šausmu filma;
** "Helovīns" — 2018. gada ASV šausmu filma.
Viljams Hanna

**Viljams Denbijs Hanna** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu animators un karikatūrists, viens no animācijas sēriju "Toms un Džerijs" izveidotājiem un animācijas filmu studijas *[[Hanna-Barbera]]* dibinātājiem.

## Karjera
Hanna pievienojās Hārmana un Aizinga animācijas studijai 1930. gadā  un teicami uzlaboja savu tehniku, kā arī ieguva ievērību, strādājot pie animācijas filmas *[[Captain and the Kids]]* un citām. 1937. gadā, strādājot *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]* (MGM), Hanna iepazinās ar Džozefu Barberu. 1957. gadā viņi izveidoja kopuzņēmumu *[[Hanna-Barbera]]*, kas kļuva par ļoti veiksmīgāku televīzijas animācijas studiju, izveidojot vai producējot tādus animācijas seriālus kā "Flinstoni", *[[Huckleberry Hound]]*, "Džetsoni", "Skubijs Dū", "Smurfi" (*The Smurfs*) un "Lācis Jogijs" (*Yogi Bear*). 1967. gadā par  ASV dolāru studiju *Hanna-Barbera* pārdeva kompānijai *[[Taft Broadcasting]]*, bet Hanna un Barbera palika studijas vadībā līdz pat 1991. gadam, kad studiju pārdeva *[[Turner Broadcasting System]]*, ko 1996. gadā apvienoja ar *[[WarnerMedia|Time Warner]]*; Hanna un Barbera studijā darbojās kā padomnieki.

"Toms un Džerijs" ieguvis septiņas Amerikas Kinoakadēmijas balvas, kamēr Hanna un Barbera nominēti balvai divas reizes un ieguvuši astoņas Emmy balvas. Viņu veidotās animācijas filmas ir kļuvušas par neatņemamu kultūras sastāvdaļu, animācijas tēli parādās arī citos medijos, piemēram filmās, grāmatās un kā rotaļlietas. *Hanna-Barbera* produkcija iemantojusi pasaules atpazīstamību.
## Atsauces

## Ārējās saites
Hanna

**Hanna** var būt:

* Hanna (personvārds), personvārds, kas iekļauts arī latviešu vārdadienu kalendārā

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Hanna Ārente
* Hanna Heha
* Hanna Reiča
* Hanna Ereņska-Barlo

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Derila Hanna
* Viljams Hanna

## Skatīt arī
* Hanna Montana (filma) (*Hannah Montana*)
Džūdija Gārlenda

**Džūdija Gārlenda** (; dzimusi , mirusi ), īstajā vārdā **Francesa Ītele Gama** (*Frances Ethel Gumm*), bija amerikāņu aktrise un dziedātāja. 45 gadus no nodzīvotajiem 47 gadiem viņa veltīja savai karjerai. Gārlenda sasniedza starptautiskas zvaigznes statusu kā aktrise muzikālās un dramatiskās lomās, kā arī kā ierakstu un koncertu māksliniece.

1940. gadā ieguva speciālo Kinoakadēmijas goda balvu — Akadēmijas jaunatnes balvu par lomām 1939. gada filmās "Oza zemes burvis" un *[[Babes in Arms]]*. Vēl divas reizes viņa ir nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai. 1955. gadā nominēta labākās aktrises balvai par lomu filmā "Zvaigzne ir dzimusi" (*A Star Is Born*, 1954). Savukārt 1962. gadā nominēta labākās otrā plāna aktrises balvai par lomu filmā *[[Judgment at Nuremberg]]* (1961). Ieguvusi Zelta globusa balvu par lomu filmā "Zvaigzne ir dzimusi", kā arī 1962. gadā apbalvota ar Zelta globusa balvu *Cecil B. DeMille Award*. Ir nominēta arī ''Emmy'' balvai.

Kā dziedātāja 1962. gadā saņēmusi ''Grammy'' balvu "Gada albums" par savu albumu *Judy at Carnegie Hall*.

Gārlendas meitas ir Laiza Minelli, aktrise un dziedātāja (Amerikas Kinoakadēmijas balvas laureāte), un Lorna Lufta, arī televīzijas un teātra aktrise un dziedātāja. Viņai bija arī viens dēls — Džozefs Lufts.

Viņa nomira  no barbiturātu pārdozēšanas.

## Ārējās saites
Klauss Ebners

**Klauss Ebners** (*Klaus Ebner*, dzimis  Vīnē, Austrijā) ir Austrijas rakstnieks un tulkotājs. Viņš raksta prozu, esejas un dzeju vācu un katalāņu valodās.

## Biogrāfija
Ebners ir dzimis Vīnē 1964. gadā. 1980. gados viņš nodarbojās ar pētījumiem vācu un romāņu filoloģijā, tulkošanā un Eiropas ekonomikā. Tajā pašā laikā viņš strādāja literārā žurnālā un publicēja savus pirmos stāstus un dzejoļus, bet galvenokārt rakstīja rakstus un grāmatas programmatūras un datortīklu nozarē. Tomēr viņš sāka rakstīt arī savu jauno romānu *Feuers Geraun*, no kura divas nodaļas tika publicētas Vīnes žurnālā *die Rampe* 1994. un 1997. gadā.

Pirmais Ebnera īsu stāstu krājums tika publicēts 2007. gadā. Tajā pašā gadā Ebneram tika piešķirta literatūras balva *Wiener Werkstattpreis*. Saņēmis atbalstu no Austrijas valdības, viņš ceļoja uz Andoru un rakstīja esejas par šo Pireneju valsti.

Autors dzīvo un strādā Vīnē. Viņš ir Austrijas rakstnieku apvienību *Grazer Autorinnen Autorenversammlung* un *Österreichischer Schriftstellerverband* biedrs.

## Daiļliteratūras balvas
* 2008. Literatūras subsīdija *Arbeitsstipendium* no Austrijas valdības.
* 2007. Vīnes balva *Wiener Werkstattpreis 2007*.
* 2007. Literatūras subsīdija *Reisestipendium* no Austrijas valdības.
* 2007. Redžo Kalabrijas (Itālijā) dzejas balva *Premio Internazionale di Poesia Nosside*.
* 2005. Dzejas balva *Feldkircher Lyrikpreis*.
* 2004. Katalāņu dzejas balva *La Catalana de Lletres 2004*, Barselona.
* 1988 *Erster Österreichischer Jugendpreis* par romānu *Nils*.

## Darbi
* *Vermells*, poēzija, — SetzeVents Editorial, Urús 2009. 
* *Hominide*, stāsts — FZA Verlag, Vīne 2008. 
* *Auf der Kippe*, īsais stāsts — Arovell Verlag, Gosau 2008. 
* *Lose*, stāsti — Edition Nove, Neckenmarkt 2007. 

## Ārējās saites

* Oficiālā mājas lapa
* Vīnes ''Literaturhaus''
* Autora biogrāfija, Schreiblust Verlag, Vācija

## Atsauces
Ketija Holmsa

**Keita Noela Holmsa** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, kura kļuva pazīstama ar lomu pusaudžu seriālā "Dousona līcis" (*Dawson's Creek*), kuru uzņēma no 1998. līdz 2003. gadam.

Viņa ir arī filmējusies dažāda žanra filmās, tostarp filmās "Ledus vētra" (1997), *[[Disturbing Behavior]]* (1998), "Brīnumzēni" (*Wonder Boys*, 2000), "Gaišreģe" (2000), *[[Abandon]]* un "Telefona būda" (abi 2002), "Prezidenta meita" (*First Daughter*, 2004), "" (2005), "Smēķēt atļauts" (2005), "Džeks un Džila" (2011), "Adele zeltā" (2015), "Loganam veicas" (2017), "Puika 2" (*Brahms: The Boy II*, 2020) un "Noslēpums. Uzdrīksties sapņot" (*The Secret: Dare to Dream*, 2020).

Bez kino Holmsa darbojas arī Brodvejā, kur debitēja 2008. gadā Artura Millera lugā *All My Sons*. 2011. gadā viņa atveidoja Žaklīnu Kenediju televīzijas miniseriālā "Kenediji" (*The Kennedys*). Vēl viņa atveidoja Peidžas Finijas lomu televīzijas kanāla *[[Showtime]]* seriāla *[[Ray Donovan]]* trešajā sezonā (2015). Holmsas režijas debija ir 2016. gada filma *[[All We Had]]*, kurā viņa pati atveido arī galveno lomu.

No 2006. līdz 2012. gadam Holmsa bija precējusies ar aktieri Tomu Krūzu, laulībā piedzima meita.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Holmes

***Holmes*** var būt:
* Ketija Holmsa *(Katie Holmes)* — amerikāņu aktrise;
* Holmsa kalns *(Holmes Summit)* — virsotne Antarktīdā;
* Šerloks Holmss — Artura Konana Doila izdomāts personāžs.
Snuķaugļu lazda

**Snuķaugļu lazda** () ir daudzgadīgs lazdu dzimtas krūms. Šīs lazdas savvaļā aug Ziemeļamerikā, no Kanādas dienvidiem līdz pat Džordžijai un Kalifornijai. Aug sausās vietās mežmalās un skrajos mežos. Krūmi sasniedz 4-8 m augstumu, stumbru diametrs līdz 10-25 cm. Miza pelēkbrūna, gluda. Lapas ovālas, 5-11 cm garas, 3-8 cm platas. Lapu apakšpuses klātas ar mīkstiem matiņiem. Kokveida lazdas zied agri pavasarī, pirms lapu plaukšanas. Vīrišķo ziedu spurdzes izveidojas jau iepriekšējā gada rudenī, parasti pa 2-3, zaru galos. Sievišķie ziedi ir maziņi, paslēpušies pumpuros, no kuriem uz āru izspraukušās vienīgi 1-3 mm garas, sarkanas drīksnas. Auglis — rieksts, ap 12 mm diametrā. Rieksti sakārtoti ķekaros. Riekstu apņem vīkals, kurš galā veido tādu kā 2-4 cm garu „snuķīti”. No šejienes arī lazdas nosaukums. 

Eksistē divas snuķaugļu lazdu pasugas:
* *Corylus cornuta var. cornuta* — krūms līdz 4 m augsts. „Snuķītis” garāks par 3 cm. 
* *Corylus cornuta var. californica* — krūms līdz 8 m augsts. „Snuķītis” īsāks, parasti mazāk par 3 cm.

Snuķaugļu lazdas Latvijā sastopamas dekoratīvos stādījumos. To rieksti ir ēdami. Ziemeļamerikā šīs lazdas izmanto mežu atjaunošanā.
Aiste Smilgevičūte

**Aiste Smilgevičūte-Radzevičiene** (; dzimusi ) ir lietuviešu dziedātāja, kas izpilda tautas mūziku, džezu, poproku. Kopš 1996. gada — grupas *[[Skylė]]* vokāliste. Piedalījusies folkloras un citos mūzikas projektos. Beigusi Viļņas Universitātes klasiskās filosofijas studijas.

1999. gadā Aiste Smilgevičūte-Radzevičiene pārstāvēja Lietuvu Eirovīzijas dziesmu konkursā Izraēlā ar tautas dziesmu *Strazdas* ('Strazds'), kuru izpildīja žemaišu dialektā. Dziesmas autori ir dzejnieks Siģits Ģeda un Lins Rimša. Dziesma saņēma 13 punktus un no 23 dziesmām ierindojās 20. vietā.

## Diskogrāfija
* *Aistė po vandeniu* (Aiste zem ūdens) (1996)
* *Sakmė apie laumę Martyną* (Teika par raganu Martīnu) (1996)
* *Strazdas* (Strazds) (1999, singls)
* *Tavo žvaigždė* (Tava zvaigzne) (2000, singls)
* *Užupio himnas* (Užupes himna) (2001)
* *Nepamirštoms žvaigždėms* (Neaizmirstām zvaigznēm) (2003)
* *Povandeninės kronikos* (Zemūdens hronikas) (2007)

## Ārējās saites
* Grupas Skylė mājaslapa 
* Grupa Skylė „Facebook” 
* Grupa Skylė „Myspace” 
* Grupa Skylė „Frype.lt”
Džaba

**Džaba Hats** () ir tēls Džordža Lūkasa zinātniskās fantastikas filmu sērijā "Zvaigžņu kari". Viņš pirmo reizi parādījās Zvaigžņu karu sestajā epizodē "Džedaju atgriešanās", bet 1997. gada oriģinālās triloģijas speciālizdevumā viņš arī ir redzams ceturtajā epizodē "Jaunā cerība". Viņš tiek bieži pieminēts piektajā epizodē "Impērija dod atbildes triecienu", parādās pirmajā epizodē "Ļaunumu vēstošā ilūzija" un animācijas filmā "Klonu kari".
Žokļi

**Žokļi** var būt:

* žokļi - cilvēka vai dzīvnieka ķermeņa daļa
* Žokļi (filma) - Stīvena Spīlberga filma
** "Žokļi 2", "Žokļi 3", "Žokļi: Atriebība" - filmas turpinājumi
Dažādlapu lazda

**Dažādlapu lazda** () ir daudzgadīga lazdu dzimtas suga. Šīs lazdas savvaļā aug Āzijas austrumdaļā. Aug mežmalās un kalnu nogāzēs, augstuma robežās no 400-2500 m. Dažādlapu lazdas ir pieticīgas augšanas vietas izvēlē. Aug gan smilšainās, gan mālainās, skābās vai sārmainās augsnēs. Vislabāk ražo, ja aug vidēji auglīgā augsnē. Pēc izskata ļoti līdzīgas parastām lazdām. Dažādlapu lazdas veido līdz 7 m augstus krūmus, atsevišķu stumbru diametrs līdz 20 cm. Miza pelēcīga. Lapas apaļīgas, 4-13 cm garas, 2,5-10 cm platas. Vīrišķo ziedu spurdzes parasti pa 2-5. Sievišķie ziedi ir maziņi, paslēpušies pumpuros, no kuriem uz āru izspraukušās vienīgi 1-3 mm garas, sarkanas drīksnas. Auglis — rieksts, 0,7-1,5 cm diametrā. Rieksti sakārtoti ķekaros. Riekstus apņem vīkals.

Eksistē divas dažādlapu lazdu pasugas:
* *Corylus heterophylla var. heterophylla* 
* *Corylus heterophylla var. sutchuanensis Franchet* 

Āzijā šīs lazdas audzē riekstu ieguvei. Latvijā sastopama dendroloģiskajos stādījumos.
Skylė

***Skylė*** () ir 1991. gadā dibināta lietuviešu rokgrupa.

## Grupas dalībnieki
* Roks Radzevičs — ģitāra, vokāls
* Aiste Smilgevičūte — vokāls
* Mantvīds Kodis — akordeons
* Ķēstutis Drazdausks — flauta
* Ģedimins Žilis - basģitāra, kankles
* Jonass Kriviks — (elektriskā ģitāra)
* Salvijus Žeimis - drums

## Bijušie dalībnieki
* Viktoras Kubaitis „Kubanas” (basģitāra) 
* Darius Stankevičius „Dariow” (bungas) 
* Giedrė Danytė „Danytka” (vijole)
* Kristina Gudonytė „Zapyčka” (vijole)
* Vytautas Dekšnys (*iškilioms mintys*, zīmējumi, dziesmu vārdu autors)
* Robertas Žukas (menedžeris)
* Eglė Miškinienė (basģitāra)
* Dainius Jucius „Kruopinas” (multiinstrumentālists: čells, dūdas, *bandonija*, sitaminstrumenti, *lūpinė armonikėlė*, *dombrelis*)
* Arūnas Petronis (kokles, pamatnes vokāls, skaņu režisors un tehniskais serviss)
* Skirmantas Kunevičius (drums)
* Gediminas Jakutis (ģitāra)
* Gediminas Andriškevičius „Gondzikas” (basģitāra)
* Tomas Ramančiūnas (čells)

## Diskogrāfija
# Attēls:Žydinčių_moterų_džiaugsmas_-_SKYLĖ.jpg Žydinčių moterų džiaugsmas (1993), audiokasete

# Attēls:Periklių_giesmės_SKYLĖ.jpg Periklių giesmės (1994), audiokasete

# Attēls:Kubatūrinė_radiacija_SKYLĖ.jpg Kubatūrinė radiacija (1994), audiokasete

# Attēls:1+1=1_SKYLE.jpg 1 + 1 = 1 (1995), audiokasete

# Attēls:Šv._Stepono_7_SKYLĖ.jpg Šv. Stepono 7 (1996), audiokasete

# Attēls:Saulės_kelionė_-_SKYLĖ.jpg Saulės kelionė (1996), audiokasete

# Attēls:Lukiškių pieva_SKYLĖ.jpg Lukiškių pieva (1996), audiokasete

# Attēls:Geriausios_dainos_1991-1997_SKYLĖ.jpg Geriausios dainos 1991-1997 (1998), CD

# Attēls:Žmogus_ir_Aušrinė_SKYLĖ.jpg Žmogus ir Aušrinė (1999), audio cassette & CD

# 100px Babilonas (2000), audio cassette & CD

# Attēls:Vilniaus_Legendos_CD_-_SKYLĖ.jpg Vilniaus Legendos (2001), CD

# Attēls:Jūratė_ir_Kastytis_CD&DVD_-_SKYLĖ.jpg Jūratė ir Kastytis (2002), CD/DVD

# Attēls:Povandeninės_Kronikos_-_SKYLĖ.jpg Povandeninės kronikos (2007), CD/DVD

# Attēls:Lukiškių_Pieva_-_SKYLĖ_-CD.jpg Lukiškių pieva (1996/2008 m.), CD

# Attēls:Koncertas_Šv._Kotrynos_bažnyčioje_-_SKYLĖ.jpg Koncertas Šv. Kotrynos bažnyčioje (2009), DVD

# Attēls:Broliai-single-SKYLĖ.png Dviejų dainų demonstracinis leidinys (2009), CD, singls

# Attēls:Sapnų_trofėjai-SKYLĖ.jpg Sapnų trofėjai (2009), CD
# Broliai (2010), CD/DVD

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa 
* Skylė „Facebook” 
* Skylė „Myspace” 
* Skylė „Frype.lt”  / Skylė „draugiem.lv”
Seda (nozīmju atdalīšana)

**Seda** var būt:
* Seda - pilsēta Valmieras novadā.
* Seda - pilsēta Lietuvas Telšu apriņķa Mažeiķu rajonā.
* Seda - upe Ziemeļvidzemē.
* Seda - dzelzceļa stacija līnijā Rīga—Lugaži.

## Skatīt arī
* Sedas pievedceļš
* Sedas pilsētas lauku teritorija
Dženna Džeimsone

**Dženna Džeimsone** (, dzimusi **Dženna Marija Massoli** () ) ir amerikāņu pornoaktrise un uzņēmēja, kura ir bijusi nosaukta par pasaulē populārāko pornozvaigzni un par "Porno karalieni" ("*The Queen of Porn*"). Viņa erotiskās filmās sāka filmēties kopš 1993. gada — pēc tam, kad bija strādājusi par striptīza dejotāju un fotografējusies erotisko bilžu sesijās. Ap 1996. gadu viņa ieguva trīs nozīmīgākās balvas, kuras tiek piešķirtas jaunajiem aktieriem pornogrāfijas industrijā. Kopš tiem laikiem viņa ir ieguvusi vairāk nekā 20 dažādu citu pieaugušo filmu AVN balvu un ir iekļauta *[[X-Rated Critics Organization]]* (XRCO) un *[[Adult Video News]]* (AVN) slavas zālē.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Juras laikmeta parks

**"Juras laikmeta parks"** () ir 1993. gada ASV zinātniskās fantastikas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Stīvens Spīlbergs. Tā ir balstīta uz tāda paša nosaukuma Maikla Kraitona romānu. Gandrīz visa filmas darbība notiek uz izdomātas salas, kuras nosaukums ir *Isla Nublar*. Šeit zinātnieki ir izveidojuši atrakciju parku, kur apmeklētāji var apskatīt klonētus dinozaurus. Džons Hamonds, kuru atveido Ričards Atenboro, pieaicina zinātnieku grupu, kurus atveido Sems Nīls, Džefs Goldblūms un Lora Derna, pārbaudīt parku, pirms to atver apmeklētājiem. Sabotāžas dēļ dinozauri izlaužas no ieslodzījuma un tehniskie darbinieki, kā arī atbraukušie viesi ir spiesti meklēt glābiņu, cenšoties tikt prom no salas.

Filmas uzņemšana norisinājās Kauai salā Havaju salu arhipelāgā.

## Atsauces

## Ārējās saites