Austrālijas piekūns

**Austrālijas piekūns** (), ir plēsīgais putns, kura dzimtene ir Austrālija un Jaungvineja. Tas ir viens no mazākajiem piekūniem, un atšķirībā no daudziem citiem, nepaļaujas uz ātrumu, lai noķertu savu medījumu. Tā vietā tas vienkārši nosēžas atklātā vietā, bet tam ir arī īpaša tehnika, lai lidinātos virs labības laukiem un zālājiem, lai atrastu laupījumu. Izdala 2 pasugas.
## Izskats
Austrālijas piekūns ir mazs un graciozs piekūns, apmēram baloža lielumā, ar ķermeņa garumu 28–35 cm un spārnu platumu 66–78 cm. Dzimumdimorfisms ir vāji attīstīts, tēviņu svars ir 121–195 g; mātītes ir nedaudz lielākas, to svars ir 115–273 g.

Pieaugušiem putniem ir ruda, brūna mugura un tumši svītroti spārni. Aste ir gara, ruda, ar platu melnu apakšgala joslu un baltu galu. Ķermeņa ventrālā puse ir gaiša, okera krēmkrāsas, ar retām tumšām svītrām uz krūtīm un vēdera. Galva ir gaiši ruda ar tumšām svītrām uz vainaga un raksturīgām "ūsām" — vertikālām tumšām svītrām uz vaigiem. Knābis ir pelēcīgi melns, knābja paugurs un kājas ir dzeltenas. Īpaša iezīme ir bālā, gandrīz baltā "bārda" uz kakla un krūšu priekšpuses.

Jaunie īpatņi atgādina pieaugušos īpatņus, bet tiem ir blāvāks apspalvojums, bagātīgākas svītras vēdera pusē un svītraina aste bez izteiktas pirmsapikālas joslas. Pieaugušajiem īpatņiem acs varavīksnene ir brūna, bet jauniem īpatņiem – pelēcīga.
## Izplatība

Austrālijas piekūns ir plaši izplatīts Austrālijā, Jaungvinejā un blakus esošajās salās, tostarp Ziemassvētku salā, Jaunzēlandē (klejotāji) un Jaunkaledonijā (reti ligzdo). Austrālijā šī suga ir sastopama gandrīz visā kontinentā, izņemot blīvus mežus un tuksneša apgabalus iekšzemē.

Tas apdzīvo dažādas atklātas ainavas: stepes, savannas, lauksaimniecības zemes, ganības, pustuksnešus, pilsētas un priekšpilsētas. Tas dod priekšroku apgabaliem ar skraju koku un krūmu veģetāciju, izcirtumiem, akmeņainiem atsegumiem un citām atklātām vietām, kas nodrošina labu medību vietu. Tas bieži sastopams cilvēku mājvietu tuvumā, pilsētu nomalēs, kā arī parkos un dārzos.
## Dzīvesveids un uzturs

Austrālijas piekūns ir aktīvs plēsējs, kas medī dienas gaišajā laikā. Tā uzturs galvenokārt sastāv no kukaiņiem, īpaši taisnspārņiem (siseņiem, sienāžiem, circenīšiem) un vabolēm, kā arī zirnekļiem, sliekām un maziem mugurkaulniekiem, piemēram, grauzējiem, ķirzakām un maziem putniem. Tas parasti medī no kāda paaugstinājuma, meklējot laupījumu no paaugstinātas vietas (koka, staba vai jumta) vai lidinoties nelielā augstumā, raksturīgi vicinot spārnus ("trīcot gaisā"). Pamanot laupījumu, tas nolaižas un satver to ar nagiem. Tas var arī pacelt kukaiņus no zemes vai noķert tos lidojumā.

Piekūni parasti medī pa vienam vai pāros, bet var veidot nelielas grupas vietās, kur laupījums pulcējas (piemēram, siseņu sērgu laikā). Tie ir aktīvi dienasgaismas stundās, bet karstā laikā tie var medīt arī krēslā. To lidojums ir ātrs un manevrējošs, ar biežiem spārnu vēzieniem, un tie raksturīgi planē vicinot spārnus. Piekūnu sauciens ir augsts "ki-ki-ki" vai "čeks-čeks-čeks".
## Vairošanās
Vairošanās sezona ir atkarīga no reģiona un pieejamā barības daudzuma, bet parasti tā notiek pavasarī un vasarā (no augusta līdz decembrim Austrālijā). Putni ir monogāmi, pāri paliek kopā vairākas sezonas. Tie ligzdo atsevišķos pāros vai nelielās kolonijās. Ligzdas tiek būvētas dažādās vietās: koku dobumos, klinšu plaisās, uz ēku dzegām un citu putnu (piemēram, vārnu) vecās ligzdās. Tie nebūvē pašu ligzdu; olas tiek dētas tieši uz zemes vai sausu augu atlieku pakaišos.

Perējumā parasti ir 3–5 olas. Olas ir baltas vai krēmkrāsas ar blīviem sarkanbrūniem plankumiem un raibumiem. Inkubācija ilgst aptuveni 26–29 dienas, mātītei galvenokārt perējot, bet tēviņam šajā laikā barojot viņu. Cāļi izlido apspalvojušies aptuveni 30–35 dienu vecumā. Abi vecāki baro cāļus, atvemjot sasmalcinātu barību. Jaunie putni kādu laiku paliek pie vecākiem pēc tam, kad tie atstāj ligzdu. Dzimumgatavība iestājas viena gada vecumā.
## Sistemātika
Austrālijas piekūnam ir 2 pasugas:
**Falco cenchroides cenchroides* — nominālpasuga, ligzdo no Austrālijā, Tasmānijā, Norfolkas salā, Lorda Hava salā;  
**Falco cenchroides baru* — ligzdo Sniega kalnos Jaungvinejas rietumu centrālajā daļā.

## Aizsardzības statuss
Austrālijas piekūnam ir plašs izplatības areāls un liela populācija. Starptautiskā dabas aizsardzības savienība (IUCN) šai sugai ir piešķīrusi vismazāk apdraudētās sugas (*Least-concern species*, LC) aizsardzības statusu. Suga labi pielāgojas antropogēnām ainavām un pat gūst labumu no aramzemes apsaimniekošanas, kas rada labvēlīgus medību apstākļus. Dažās vietās tas var būt izplatīts un pat daudzskaitlīgs putns, īpaši lauksaimniecības zemēs. Tomēr, tāpat kā citi plēsīgie putni, Austrālijas piekūns ir uzņēmīgs pret pesticīdu negatīvo ietekmi un nāvi no elektrolīnijām.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Photos, audio and video of nankeen kestrel from Cornell Lab of Ornithology's Macaulay Library
*Recordings of nankeen kestrel from Xeno-canto sound archive
*Wingspan Birds of Prey Trust- Rare vagrants to New Zealand