open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sarja (Baltkrievija)

**Sarja** () ir agropilsētiņa (līdz 2008. gadam — ciemats), Sarjas ciema padomes administratīvais centrs, kas atrodas Vjerhņadzvinskas rajonā Vitebskas apgabalā. Tā atrodas 20 km uz ziemeļiem no Vjerhņadzvinskas Sarjankas upes labajā krastā. Reģionālais ceļš Vjerhņadzvinska — Asveja iet caur agropilsētiņu.

## Vēsture
Pirmie Sarjas rakstveida pieminējumi datējami ar 1506. gadu, kad tā piederēja Sapehu ģimenei. 1753. gadā ciematu nopirka Nikolajs Lopatinskis.

1772. gadā Polijas dalīšanas rezultātā rajons kļuva par Krievijas Impērijas daļu un atradās Vitebskas guberņas Drisas rajonā. 1850. gadā (pēc citām liecībām — 1852. gadā) Ignācijs Lopatinskis sāka būvēt mūra baznīcu Sarjā, kas, pēc dažu avotu domām, tika iesvētīta 1857. gadā.

Otrā pasaules kara laikā Sarjā darbojās pagrīdes antifašistiska organizācija, uz kuras pamata tika izveidota Kotovska vārdā nosaukta partizānu vienība. 1943. gadā sarīkotajā pretpartizānu operācijā no 193 ciema pirmskara iedzīvotājiem tika noslepkavoti 69 un nodedzinātas visas 34 mājas.

Kopš 2008. gada Sarja ir kļuvusi par tā paša nosaukuma agropilsētiņas centru.

### Nosaukuma izcelsme
Tiek pieņemts, ka tas radies no Sarjankas upes (agrāk Sarjas) nosaukuma, kuras krastos atrodas agropilsētiņa.

## Ievērojami vietējie iedzīvotāji un iedzīvotāji

* Lopatinskis, Ignācijs Dominiks (1822—1882) — ciemata īpašnieks, zemes īpašnieks, kurš uzcēla baznīcu.
* Lopatinskis, Staņislavs (1851—1933) — ciemata īpašnieks, iepriekšējā dēls, zemes īpašnieks, Krievijas impērijas Valsts padomes loceklis (1906-1910, 1913-1917), jurists.
* Samuilenoks, Eduards (1907—1939) — baltkrievu prozaiķis, dramaturgs.
* Šadurskis, Viktors (1961) — vēstures zinātņu doktors, profesors.

## Apskates vietas
[left|thumb|Sarjas baznīca ([Napoleons Orda, ap 1875).]]

* Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas baznīca (19. gadsimta vidus)
* Parks pie bijušās Lopatinsku muižas (tajā aug Baltkrievijā retā Veimuta priede)
* Piemineklis fašisma upuriem (1974)
* Padomju karavīru un partizānu masu kapi (1962)
* Piemiņas plāksne par godu pagrīdniekiem
* Piemiņas plāksne par godu Pjotram Borevičam

## Iedzīvotāji

* 1863 — 379 iedzīvotāju
* 2010. gads — 514 iedzīvotāju

## Uzņēmumi un organizācijas
Agropilsētiņas teritorijā atrodas lauksaimniecības uzņēmums "Drissenskij", kurā strādā 178 cilvēki. Lauksaimniecības specializācija ir piena lopkopība un augkopība. Sarjā atrodas kultūras nams, Asvejas muzikālās skolas filiāle un a/s "Belarusbank" filiāle.

Regulāri kursē autobusi uz Vjerhņadzvinsku un vietējos maršrutos.

## Attēlu galerija

Парк у Сар'і.jpg|Lopatinsku muižas parkā
Sarja, Łapacinski. Сар’я, Лапацінскі (A. Karmański, 1867).jpg|Sarjas baznīca 1867. 
Kaścioł - Sarja - 21.jpg|Sarjas baznīcā
Jan Mieczkowski.Ignacy Lopacinski.jpg|Ignācijs Lopatinskis


## Atsauces
Jūliuss Keils

**Jūliuss Keils** (; dzimis , miris ) bija vācu vieglatlēts un vingrotājs. 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja vieglatlētikā un 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs vingrošanā.

## Biogrāfija
Keils bija Minhenes sporta kluba *MTV Munich Club* pārstāvis.

Viņš 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja 100 metru skriešanas disciplīnā. Šajā disciplīnā Keils startēja tikai kvalifikācijas kārtas priekšskrējienā, kurā ieguva 4. vietu un tālāko cīņu neturpināja.

1902. un 1904. gadā viņš kļuva par Vācijas čempionu 100 metru skriešanas disciplīnā, 1902. gadā ar brāļa Valtera palīdzību viņš divreiz pārspēja pasaules rekordu 4x100 metru stafetē. 1904. gadā viņš pārspēja Vācijas 110 metru barjerskrējiena rekordu.

1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs Atēnās viņš startēja komandu daudzcīņā vingrošanā. Vācijas komanda šajā disciplīnā ieguva 5. vietu.

Paralēli tiesību zinātņu studijām un kļūstot par praktizējošu juristu, viņš no 1901. līdz 1919. gadam bija savas vietējās futbola komandas *MTV 1879 München* vadītājs. No 1904. līdz 1910. gadam bija Vācijas Futbola asociācijas prezidents. No 1910. līdz 1922. gadam bija Dienvidvācijas Futbola asociācijas Tehniskās komisijas prezidents. No 1922. līdz 1928. gadam viņš atkal bija Vācijas Futbola asociācijas prezidents.

1928. gadā Keils bija daļa no Vācijas futbola izlases treneru komandas, kas piedalījās 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Amsterdamā.

Keils nomira 1959. gada 15. novembrī, trīs nedēļas pirms savas 82. jubilejas, savās mājās Minhenē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jūliuss Keils (SOK profils) 
* Jūliuss Keils (''Olympedia'' profils) 
* Jūliuss Keils (''Sports Reference'' profils)
ELKO Grupa

**AS ELKO Grupa** ir Latvijā dibināts IT produktu un sadzīves elektronikas izplatītājs. Uzņēmumam ir plašs pārstāvniecību tīkls Eiropā un Centrālāzijā. Grupa pārstāvēta 31 valstī, tai skaitā ar filiālēm 16 valstīs — Latvijā, Igaunijā, Lietuvā, Zviedrijā, Dānijā, Somijā, Islandē, Krievijā, Ukrainā, Rumānijā, Slovēnijā, Slovākijā, Čehijā, Polijā, Melnkalnē un Kazahstānā. ELKO Grupa mātes kompānija atrodas Rīgā, Latvijā.

## Vēsture
ELKO Grupa dibināta 1993. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Sergejs Lištvans

**Sergejs Lištvans** (; dzimis ) ir bijušais padomju un baltkrievu grieķu-romiešu stila cīkstonis, 1991. gada PSRS čempions, Eiropas čempions un medaļnieks, 1996. gada vasaras olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvējs, triju olimpiāžu dalībnieks, Baltkrievijas izlases karognesējs 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Sidnejā, Baltkrievijas Republikas Nopelniem bagātais sporta meistars (1997).

## Biogrāfija
Sergejs Lištvans dzimis 1970. gadā Minskā. Viņa māte strādāja par konditori, tēvs bija militārpersona. 1971. gadā augustā ģimene pārcēlās uz  Tālajiem Austrumiem, kas bija tēva jaunā dienesta vieta. 1974. gadā viņa tēvs tika atbrīvots no dienesta veselības stāvokļa dēļ, un ģimene atgriezās Baltkrievija — Bobruiskā, kur dzīvoja Sergeja vecmāmiņa.

Ar cīņas sportu Sergejs iepazinās septiņu gadu vecumā, kad tēvs, kurš arī nodarbojās ar cīņu, aizveda dēlu uz cīņas sekciju. Pirmais treneris ir Semjons Giršiks. Pēc vietējās skolas beigšanas topošais olimpiskais čempions mācījās Gomeļas olimpisko rezervju skolā. Sergejam ir divas augstākās izglītības - viņš ir beidzis Baltkrievijas Valsts Fiziskās audzināšanas akadēmiju un Baltkrievijas Valsts universitātes Juridisko fakultāti. Viņš ir Baltkrievijas Republikas Iekšlietu ministrijas apakšvienības "Almaz" darbinieks, policijas majors. Kopā ar ģimeni dzīvo Minskā.

## Sporta karjera
Sergejs Lištvans startēja smagā (līdz 96-100 kg) un supersmagā (līdz 130 kg) svara kategorijā. Viņš ir trīskārtējs Eiropas čempions (1996, 1998, 2000) un divu Eiropas čempionātu medaļnieks — sudrabs (2004) un bronza (1995).

Olimpiskajās spēlēs Lištvans cīnījās smagajā svarā. 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atlantā viņš uzvarēja bulgāru Todoru Manovu, amerikāni Džeisonu Glismanu un zviedru Mīkaelu Jungbergu. Finālcīņā viņš zaudēja polim Andžejam Vronskim un kļuva par olimpisko spēļu sudraba medaļnieku.

Nākamajās olimpiskajās spēlēs Sidnejā Lištvans priekšsacīkstēs uzvarēja turku Hassenemu Fkiri, bet zaudēja lietuvietim Mindaugam Ežerskim, pēc tam Ukrainas pārstāvim Davidam Saldadzem un izstājās no cīņas par medaļām, ieņemot 9. vietu.

2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās Lištvans uzvarēja zviedru Martinu Lidbergu, bet zaudēja Krievijas cīkstonim Gogi Koguašvili un ieguva 12. vietu.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Baltkrievijas Republikas Nopelniem bagātais sporta meistars (1997)
* Bobruiskā notiek junioru turnīri grieķu-romiešu cīņā par Sergeja Lištvana balvām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kočabamba

**Kočabamba** (, , ) ir pilsēta Bolīvijā, Kočabambas departamenta lielākā pilsēta un pārvaldes centrs. 2012. gadā pilsētā dzīvoja 630 587 iedzīvotāji. Kočabamba ir ceturtā lielākā pilsēta Bolīvijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Pilsētas tīmekļa vietne
Terezina

**Terezina** () ir pilsēta Brazīlijā, Pjaui štata lielākā pilsēta un administratīvais centrs. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 861 442 iedzīvotāji. Tā ir 21. lielākā pilsēta Brazīlijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Portuveļu

**Portuveļu** () ir pilsēta Brazīlijā, Rondonijas štata lielākā pilsēta un administratīvais centrs. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 519 531 iedzīvotājs. Pilsēta atrodas Madeiras upes krastos.

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Makapa

**Makapa** () ir pilsēta Brazīlijā, Amapas štata lielākā pilsēta un administratīvais centrs. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 493 634 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas Amazones krastos, netālu no tās ietekas Atlantijas okeānā. Pilsētu šķērso ekvators.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Boavista (pilsēta)

**Boavista** () ir pilsēta Brazīlijā, Roraimas štata lielākā pilsēta un administratīvais centrs. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 375 374 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas netālu no Brazīlijas robežas ar Gajānu un Venecuēlu. Vienīgā štata galvaspilsēta Brazīlijā, kas atrodas Ziemeļu puslodē. Caur pilsētu tek Riubranku upe. 

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
2020.—2021. gada Pasaules kauss biatlonā

**2020.—2021. gada [[Pasaules kauss biatlonā]]** bija vairāku posmu biatlona sacensības, kas sākās  Kontiolahti, Somijā, un noslēdzās  Estešundā, Zviedrijā. Pasaules kausa sacensības rīkoja Starptautiskā Biatlona savienība. Kopumā tika aizvadīti desmit posmi, kausa ieskaitē tiks ieskaitīts arī Pasaules čempionāts, kas 2021. gada februārī norisinājās Pokļukā, Slovēnijā. Iepriekšējās sezonas kausa ieguvēji bija Norvēģijas biatlonists Juhanness Tīngnēss Bē un Doroteja Vīrere no Itālijas. Juhanness Tīngnēss Bē arī šajā sezonā kļuva par pasaules kausa ieguvēju, titulu izcīnot trešo reizi, bet sievietēm pirmo reizi kopvērtējumā uzvarēja viņa tautiete Tīrila Ekhofa.

Lai samazinātu ceļošanu un ar to saistīto risku COVID-19 pandēmijas dēļ, Starptautiskā Biatlona savienība nolēma vairākus posmus aizvadīt vienā norises vietā. Sākotnēji plānotais 2. PK posms Estešundā, Zviedrijā, tika pārcelts uz 1. posma norises vietu Kontiolahti, bet 4. posms no Francijas pilsētas Ansī tika pārcelts uz Hohfilceni, aizvadot arī tajā divus posmus pēc kārtas. Divus posmus 2021. gada janvārī paredzēts rīkot Oberhofā, vienu no tiem pārceļot no Rūpoldingas. 2022. gada ziemas olimpisko spēļu norises vietā Pekinā plānotais posms tika pārcelts uz Nove Mesto Čehijā. Sezonas pēdējais posms sākotnēji bija paredzēts Holmenkollenē, taču Norvēģijas valdības noteikto COVID-19 ierobežošanas pasākumu dēļ tika pārcelts uz Estešundu Zviedrijā.

## Kalendārs

## Rezultāti
### Vīrieši

### Sievietes

### Vīriešu komandas

### Sieviešu komandas

### Jaukti

## Kopvērtējums
### Vīrieši

### Sievietes

### Jaukti

## Atsauces

## Ārējās saites
* IBU mājaslapa
Karaliskais Kārļa institūts

**Karaliskais Kārļa institūts** jeb **Karolinskas institūts (KI)** () ir viena no Eiropas lielākajām un prestižākajām medicīnas universitātēm, kas atrodas Solnā, Stokholmas lēnē, Zviedrijā. Dibināta 1810. gadā, trešā vecākā medicīnas universitāte Zviedrijā.

## Vēsture
Pēc sakāves karā ar Krieviju 1810. gadā Zviedrijas karalis Kārlis XIII nodibināja institūtu karalauka ķirurgu apmācībai ar nosaukumu "Karaliskais Kārļa medicīniski ķirurgiskais institūts".

Jau drīz pēc dibināšanas institūta akadēmiskās tiesības mēģināja iegrožot agrāk dibinātā Upsālas Universitāte un Lundas Universitāte. 1861. gada 26. aprīlī tika nolemts, ka Kārļa institūts sadarbosies ar abu zviedru universitāšu medicīnas fakultātēm, veicot praktisko apmācību gan medicīnā, gan ķirurģijā un pakļaujoties Upsālas Universitātes kancleram. Institūtam bija tiesības apmācīt ārsta palīgus armijai, piešķirot viņiem maģistra grādu ķirurģijā. 

1874. gada 18. novembrī KI ieguva tiesības piešķirt gan medicīnas kandidāta, gan medicīnas licenciāta grādu. 1906. gada 16. februārī institūts beidzot ieguva tiesības piešķirt medicīnas doktora grādu.

## Mācības
Mūsdienās Karolinskas institūts piedāvā dažādas apmācību programmas, kas ietver klīnisko apmācību, kā arī citas apmācības veselības aprūpes sistēmā. Institūta tuvumā atrodas Karolinskas Universitātes slimnīca. Stokholmas apkārtnē ir arī citas slimnīcas, kurās var notikt studentu apmācības. Aptuveni 6500 pilna laika studentu Karolinskas institūtā apgūst mācību kursus bakalaura un maģistra līmenī. Katru gadu 20 vecāko klašu skolēni no visas Zviedrijas tiek atlasīti, lai apmeklētu Karolinskas 7 nedēļas garo biomedicīnas vasaras pētniecības skolu, kas neoficiāli nosaukta par "SoFo".

## Reitingi
Karolinskas institūts nav iekļauts kopējā QS pasaules universitāšu reitingā, kurā iekļauj tikai vairāku fakultāšu universitātes. Tomēr QS reitingā medicīnas kategorijā 2020. gadā Karolinskas institūts ierindots pirmajā vietā Zviedrijā, trešajā vietā Eiropā un piektajā vietā pasaulē. 2015. gadā QS ierindoja Karolinskas institūta Zobārstniecības nodaļu pirmajā vietā pasaulē.

Saskaņā ar 2021. gada ''Times Higher Education'' reitingu, Karolinskas institūts ir 10. vietā pasaulē un 5. vietā Eiropā klīniskajos, pirmsklīniskajos un citos ārstniecības mācību priekšmetos.

## Nobela prēmija
1900. gadā Nobela fonds Karolinskas institūtam deva tiesības reizi gadā piesķirt Nobela prēmijas fizioloģijā un medicīnā. Kopš 1901. gada laureātus izvēlas Karolinskas institūta asambleja, kas sastāv no piecdesmit profesoriem no dažādām universitātes medicīnas jomām.
thumb|250px|2014. gada Nobela prēmijas laureātu fizioloģijā un medicīnā preses konference Karolinskas institūtā
Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā saņēmuši septiņi Karolinskas institūta zinātnieki:
* 1955. gads — Hugo Teorels (1903—1982)
* 1967. gads — Ragnārs Granīts (1900—1991)
* 1970. gads — Ulfs von Eilers (1905—1983)
* 1981. gads: 
** Torstens Vīzels (dzimis 1924. gadā)
** Deivids Hjūbels (1926—2013)
* 1982. gads: 
** Suns Bergstroms (1916—2004)
** Bengts I. Samuelsons (dzimis 1934. gadā)

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Florians Kofelts

**Florians Kofelts** (; dzimis  Zīgenē) ir vācu futbola treneris. Bijis Vācijas Bundeslīgas klubu *[[SV Werder Bremen|Werder Bremen]]* un *[[VfL Wolfsburg]]* galvenais treneris. Pašlaik ir 2. Bundeslīgas kluba *[[SV Darmstadt 98|Darmstadt 98]]* galvenais treneris.

## Karjera
Profesionāls futbolists nav bijis, jauniešu vecumā spēlēja vārtsarga pozīcijā. No 2006. līdz 2014. gadam trenēja dažādu vecumu jauniešu komandas Brēmenes "Werder". 2014. gadā kļuva par *Werder* galvenā trenera Viktora Skripņika asistentu. No 2016. līdz 2017. gadam bija *Werder* otrās komandas galvenais treneris.  tika iecelts par galvenā trenera pienākumu izpildītāju kluba pirmajā komandā Bundeslīgā. Tā paša gada decembrī tika apstiprināts par pastāvīgu galveno treneri. 2019. gada jūlijā pagarināja līgumu ar *Werder* līdz 2023. gadam. 2020.—2021. gada sezonā komanda nespēja saglabāt vietu Bundeslīgā, un Kofelts bija spiests amatu atstāt.

2021. gada oktobrī tika apstiprināts par *[[VfL Wolfsburg]]* galveno treneri un parakstīja līgumu uz diviem gadiem. Tomēr pēc sezonas atstāja šo amatu. 2023.—2024. gada sezonā vadīja Beļģijas klubu *[[KAS Eupen|Eupen]]*. 2024. gada septembrī apstiprināts par 2. Bundeslīgas kluba *[[SV Darmstadt 98|Darmstadt 98]]* galveno treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zeps Šauers

**Zeps Šauers** (; dzimis 1949. gada 5. jūlijā Minhenē) ir vācu aktieris.

## Dzīve un karjera
Zeps Šauers sāka darboties kā krodzinieks, bet 30 gadu vecumā pārgāja uz skatuves mākslu. Aktiermeistarību mācījās pie Kristīnes Gerneres.

Papildus darbam filmās un televīzijā, Šauers ir saistīts arī ar teātri, kā, piemēram, *Theaterzelt Das Schloss* un *Theater rechts der Isar* teātros Minhenē. No 1981. līdz 1996. gadam viņš bija Georga Maiera *Iberl-Bühne* ansambļa dalībnieks Minhenē-Sollnā, kur viņš piedalījās vairāk nekā 1500 izrādēs.

Televīzijā Šauers kļuva pazīstams 1993. gadā, pateicoties lomai *Dr. Günther Hofer*  seriālā *Wildbach*. Viņš piedalījās visās seriāla 52 epizodēs. 2001. gadā viņš piedalījās godalgotajā daudzsēriju TV seriālā *Der Tanz mit dem Teufel - Die Entführung des Richard Oetker*. Kopš pirmās epizodes 2005. gada septembrī Šauers atveidoja viesnīcas šefportjē Alfonsu Zonbīhleru seriālā *[[Mīlas viesulis]]*. 2009. gadā viņš tika atzīts par seriāla populārāko aktieri. No 986. sērijas (2009. gada decembrī) līdz 1033. sērijai (2010. gada martā) viņš arī spēlēja bezpajumtnieka Gustla Mozburgera (Alfonsa pusbrāļa) lomu *Mīlas viesulī*, kura bija tikai neliela loma. Šauers dubultlomā piedalījās vēl trīs reizes 2011., 2012. gadā un no 2013. gada decembra līdz 2014. gada janvārim. Viņam ir bijušas epizodiskas lomas arī tādos televīzijas seriālos kā *Monaco Franze*, *Der Millionenbauer,* *Café* *Meineid,* *Forsthaus Falkenau,* *SOKO 5113,* *Der Bulle von Tölz,* *Kir Royal,* *Tatort  un* *Medicopter 117*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*   
* Sepp Schauer - *filmportal.de* portālā  
* Oficiālā mājaslapa
Jacka Malčevska iela (Ščecina)

**Jacka Malčevska iela** ir Ščecinas iela, Centra administratīvajā rajonā, Centra, Centra-Ziemeļa un Džetove-Grabove. Malčevska iela sākas krustojumā ar Parka ielu un beidzas krustojumā ar Atbrīvošanas avēniju. Ielas kopējais garums ir 1479,4 metri.

## Vēsturiskie nosaukumi
Iela izveidota 19. gadsimtā līdz ar pilsētas aizsargmūru nojaukšanu, tās sākotnējais nosaukums bija **Birkenallee** (vācu: *Birkenallee*). 1945. gadā tā tika pārsaukta par **Jacka Malčevska iela** (polu: *Ulica Jacka Malczewskiego*).

## Ielas raksturojums
Jacka Malčevska iela ir 1479,4 metrus gara asfaltēta iela Ščecinas centrā. Tā sākas krustojumā ar Parka ielu un iet ziemeļu virzienā. Malčevska ielai ir savienojumi ar Jana Kazimeža, Sumbra, Jana Matejko ielām un Atbrīvošanas avēniju.

## Ielu savienojumi

* Parka iela
* Jana Kazimeža iela
* Sumbru iela
* Jana Matejko iela
* Atbrīvošanas avēnija

## Atsauces
K Beerschot VA

***Koninklijke Beerschot Voetbalclub Antwerpen***, biežāk zināms kā ***Beerschot***, ir profesionāls Beļģijas futbola klubs no Antverpenes. Pašlaik spēlē Beļģijas Pro līgā. Mājas spēles futbola komanda aizvada Antverpenes olimpiskajā stadionā, kura ietilpība ir 12&nbsp;771 skatītāju vieta.

Līdz 2013. gadam kluba nosaukums bija *KFCO Wilrijk*. 2013. gadā nolēma klubā integrēt toreiz bankrotējušās *Beerschot AC* identitāti, nomainot nosaukumu uz *KFCO Beerschot Wilrijk*. Pašreizējais nosaukums ir kopš 2019. gada. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa  
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Piektās koalīcijas karš (1809)

**Piektās koalīcijas karš** (, 1809) bija daļa no Eiropas valstu koalīcijas kariem pret Francijas impēriju. Piektajā koalīcijā pret Napoleona vadīto armiju 1809. gadā iesaistījās Austrijas Impērija, Apvienotā Karaliste, Portugāles Karaliste,  Spānijas Karaliste, Sicīlijas Karaliste un Sardīnijas Karaliste. 
Francijas impērijas pusē karoja tās vasaļvalstis Varšavas hercogiste, Holandes Karaliste, Itālijas Karaliste, Neapoles Karaliste, kā arī Reinas konfederācija un Šveice.

Laikā, kad Napoleona armija iebruka Spānijā, Austrijas Impērijas ķeizars 1809. gada 9. aprīlī pieteica karu Francijai un iebruka Itālijā un Polijā. Austrijas cerības uz plašu tautas sacelšanos pret franču virsvaru vācu zemēs nepiepildījās. Ap 90 000 karavīru lielā Napoleona armija 13. maijā iegāja Vīnē un 6. jūlija kaujā pie Vagramas sagrāva Piektās koalīcijas spēkus. 14. oktobrī Austrija un Francija Šēnbrunnā noslēdza miera līgumu.

Savukārt Krievijas Impērijas armija 1808. un 1809. gadā sakāva Zviedrijas karaspēku un iekaroja Somiju.
## Galerija

Attēls:Napoleon Wagram.jpg|Napoleons Vagramas kaujas laikā pie Vīnes 1809. gada 6. jūlijā
Attēls:Strategic Situation of Europe 1809.jpg|Stratēģiskā situācija Eiropā (1809)

## Piektās koalīcijas kara statistika

## Skatīt arī
* Krievu—zviedru karš (1808—1809)
* Pirmās koalīcijas karš (1792–1797)  
* Otrās koalīcijas karš (1799—1802)  
* Trešās koalīcijas karš (1803—1806)
* Ceturtās koalīcijas karš (1806–1807)
* Sestās koalīcijas karš (1813–1814) 
* Septītās koalīcijas karš (1815)

## Atsauces

## Piezīmes

## Ārējās saites
* The Fifth Coalition.
* Наполеоновские войны  // Энциклопедия Кругосвет.
* Хронология событий эпохи наполеоновских войн.
Lieliskais piecinieks

**«Lieliskais piecinieks»** ir Latvijas Radio erudīcijas spēle. Tā tiek raidīta kopš 1992. gada. Spēle tiek raidīta svētdienās plkst. 14.06.

Spēli izveidoja Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultātes absolventi Ainars Latkovskis un Ivo Krumholcs, pielāgojot BBC spēli *Brain of Britain*. Kopš 1994. gada tās vienīgais veidotājs un vadītājs ir Ivo Krumholcs. Sākotnēji spēlē sacentās pieci dalībnieki — pa vienam no Rīgas, Kurzemes, Latgales, Vidzemes un Zemgales, taču pašlaik piedalās četri dalībnieki (piektais pieciniekā ir raidījuma vadītājs).

Spēle notiek četrās kārtās, katrā kārtā tiek uzdoti 13 jautājumi. Katrs jautājums tiek uzdots vienam spēlētājam. Ja spēlētājs atbild nepareizi, iespēja atbildēt tiek dota nākamajam spēlētājam. Par pareizi atbildētu jautājumu tiek piešķirts viens punkts. Par trim pēc kārtas pareizi atbildētiem jautājumiem tiek piešķirts vēl viens punkts, un nākamais jautājums tiek uzdots nākamajam spēlētājam. Uzvar spēlētājs ar lielāko punktu skaitu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Spēles lapa Latvijas Radio vietnē
Antje Hāgena

**Antje Hāgena** (; dzimusi ) ir vācu teātra un kino aktrise.

## Dzīve
A. Hāgena, kura runā angļu un franču valodā, absolvējusi Ķelnes augstāko komercskolu un pēc tam Hamburgas drāmas skolā apguvusi aktierispēli. 1959. gadā viņa "Deutsche Schauspielhaus" Hamburgā atveidoja lomas Gētes *Faustā* un Kleista filmā *Der zerbrochne Krug*.

No 1960. gada A. Hāgena bija diktore "Südwestfunk" Bādenbādenē; kopš 1964. gada viņa "ARD" kopā ar Ginteru Jendrihu prezentējusi automobiļu programmu *Das Rasthaus*. Kopš pirmās epizodes A. Hāgena ir redzama seriālā "Mīlas viesulis" kā Hildegarde Zonbīhlere*,* no 2005. gada septembra.

Jendrihs, ar kuru viņa apprecējās 1966. gadā, nomira no leikēmijas 1969. gadā, Hāgenai ir dēls (dzimis 1967. gadā). A. Hāgena pabeigusi rallija braucēja apmācību un veiksmīgi izturējusi mednieku eksāmenu.

## Tīmekļa saites

*  — IMDB profils
* Antje Hagen  *Marc Rosenberg Management*
* Antje Hagen vietnē *filmportal.de*
* Antje Hagen vietnē *fernsehserien.de*
Les Attitudes Spectrales

***Les Attitudes Spectrales*** ir Latvijas roka grupa, kas spēlē daudzveidīgu mūziku, kas pārstāv garāžroku, pankroku, psihedēlisko roku un citus rokmūzikas apakšžanrus.

## Vēsture
Grupa izveidojās 2013. gadā kā Latvijā dzīvojošā francūža Žiljēna Žoela Starka (balss, ģitāra, bungas) un latvietes Rūtas Stārkas (balss, ģitāra, bungas) duets. Abi divatā ierakstījuši pirmos divus albumus. 2019. gadā grupai pievienojās Jānis Untāls (bungas) un Adrians Grīns (ģitāra).

Vēlāk, 2019. gadā, notika sastāva maiņa: pie bungām Jāni Untālu nomainīja Mārtiņš Kuzmins.
Pēdējais albums "Songs For No One" (2023) tika nominēts *[[Austras balva]]* mūzikas balvai. 

## Diskogrāfija

### Albumi
* *[[Floral Wreck]]* (2014, LP, autorizdevums)
* *[[Where’s My Ghost Milk]]* (2015, LP, autorizdevums)
* *Vampire in the Summer* (2019, LP, *[[Specific Recordings]]*)
* *Songs For No One* (2023, LP, *[[Specific Recordings]]*)

### Singli
* *Hidden Mothers* (2022, *recording/mix/master*: Artūrs Skujiņš-Meijiņš)
* *Slightly Off* (2023, *recording/mix*: Artūrs Skujiņš-Meijiņš)
* *Spectral Paralysis* (2024, *recording/mix*: Jānis Kalvāns, Studija Gateris; *master*: Artūrs Skujiņš-Meijiņš)

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Spotify'' profils
* 
* 
* ''Youtube'' profils
FK Pardubice

***FK Pardubice*** ir Čehijas futbola klubs no Pardubices. Tas ir dibināts 2008. gadā, apvienojoties klubiem *FK Tesla*, *FK Junior Pardubice* un *MFK Pardubice*. Pašlaik spēlē Čehijas 1.līgā jeb *Fortuna liga*, kas ir valsts augstākā līga. Pirmo reizi tajā iekļuva 2020. gadā. Mājas spēļu stadions ir *Pod Vinicí*, tomēr tas neatbilst līgas prasībām, un 1. līgas spēles komanda aizvada *[[Ďolíček]]* stadionā Prāgā.

## Sasniegumi
* **Čehijas 2. līga** (*Národní liga*)
** Uzvarētāji (1): 2019–20

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Bauskas kinoteātris

**Bauskas kinoteātris "Uzvara"** ir 1954. gadā celta kinoteātra ēka Bauskas novada Bauskas pilsētas centrā. Staļinisma arhitektūras ēka ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

Pirms kinoteātra uzbūvēšanas Bauskā kinoseansi notika pielāgotās telpās. 1954. gada 12. septembrī, atzīmējot 10 gadus kopš padomju armijas ienākšanas Bauskā 1944. gadā, tika atklāta jaunā kinoteātra ēka. Tajā bija zāle ar 350 skatītāju vietām un plašu foajē. Tas būvēts pēc arhitektes Zojas Brodas tipveida projekta. Pēc šī projekta visā PSRS tika uzcelti apmēram simts šādu kinoteātru. Kinoteātris projektēts neoklasicisma stilā jeb tā dēvētajā "Staļina klasicismā", kam raksturīgas greznas detaļas (kolonnas, plafoni, ornamentālas joslas) kombinācijā ar padomju un tautisko simboliku. Šādā stilā 20. gadsimta 50. gados PSRS tika celtas daudzas sabiedriskas ēkas, arī Latvijā, piemēram, kinoteātri Valmierā un Jelgavā, VEF Kultūras pils. Īpaši izceļams ir kinoteātra "Uzvara" interjers, kas spilgti ilustrē sava laika stila tendences. Kinoteātra iekšējo apdari veidoja kombināta "Māksla" darbinieki tēlnieka Mārtiņa Zaura vadībā.

Kinoteātra apmeklētāju skaits gadu gaitā pamazām saruka. Pēdējie kinoseansi kinoteātrī notika 2002. gada beigās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Par Bauskas kinoteātri
Dreņģeru iebraucamā sēta

**Dreņģeru iebraucamā sēta** ir 19. gadsimta otrajā pusē celta iebraucamās sētas ēka Bauskas novada Bauskas vecpilsētā. Ēka ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Ēkas durvju komplekts un portāls ir vietējas nozīmes mākslas pieminekļi.

Kopš 18. gadsimta 80. gadiem šeit atradās pilsētā labi pazīstams krogs un iebraucamā sēta. Senākā ēkas daļa Plūdoņa ielas pusē celta 1788. gadā uz gruntsgabala, kas piederēja Kurzemes un Zemgales hercogam. 19. gadsimta sākumā uzcēla pagalma korpusu ar kolonādi, dekoratīvu loga rāmi un kokā grieztu fasādes stūru rustojumu. 19. gadsimta vidū tika uzbūvēts korpuss Kalna ielas pusē, kurā tika ierīkots gan dzērienu veikals, gan traktieris, gan  viesnīca. 1884. gadā kompleksu savā īpašumā ieguva E. Drengers, kura vārds saglabājies mājas nosaukumā. Komplekss tika paplašināts arī Plūdoņa ielas otrā pusē, ierīkojot staļļus, noliktavas un viesnīcu. 2020. gada pirmajā pusē tika nolemts, ka ēku no privātīpašnieka pārņems Bauskas novada pašvaldība.

## Atsauces
Sieks

**Sieks** ir Latvijā lietota tilpuma vai svara mērvienība beramam produktam (piemēram, labībai) 15. un 16. gadsimtā.

1 sieks = 9 stopi = 11,477 litri (~ 8 kg).

Sieka mērtrauka augstums = 15,6 cm, diametrs = 31,6 cm.

* **Rīgas sieks** = ~11,46 l.

## Atsauces
Čiprians Teterušanu

**Antons Čiprians Teterušanu** (; dzimis  Bukarestē) ir rumāņu bijušais futbolists, kas spēlēja vārtsarga pozīcijā. Bijis Rumānijas futbola izlases spēlētājs, kopumā aizvadot 74 mačus.

## Karjera
Karjeru sācis Bukarestes "Juventus", vēlāk pārstāvēja Bistricas "Gloria". No 2008. līdz 2014. gadam spēlēja Bukarestes "Steaua" sastāvā. Divas reizes kļuva par Rumānijas čempionu (2013, 2014). 2014. gada jūnijā pievienojās Itālijas A sērijas klubam *[[ACF Fiorentina]]*. Tajā nospēlēja trīs sezonas. Karjeras turpinājumā spēlēja Francijā, pārstāvot klubus *[[FC Nantes]]* un Lionas "Olympique". 2020. gada septembrī atgriezās Itālijā, pievienojoties *[[AC Milan]]*.

Pirmo reizi uz Rumānijas izlasi tika uzaicināts 2009. gada augustā. Pirmo spēli izlases rindās aizvadīja  pret Itāliju. 2015. gadā tika atzīts par Rumānijas gada futbolistu. Piedalījies 2016. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā.

## Sasniegumi
**Steaua București**

* Liga I: 2012—13, 2013—14
* Rumānijas kauss: 2010—11
* Rumānijas Superkauss: 2013

** AC Milan**
* Itālijas futbola čempionāta A sērija: 2021—22
**Individuālie sasniegumi**

* Rumānijas gada futbolists: 2015

## Atsauces

## Ārējās saites
Ādolfs Klingelhēfers

**Ādolfs Klingelhēfers** (; dzimis , miris ) bija franču vieglatlēts un regbija spēlētājs, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

## Biogrāfija
Klingelhēfers ir dzimis un audzis Parīzē. Viņš bija Brazīlijas diplomāta dēls, kurš bija vicekonsuls Brazīlijas vēstniecībā Francijā. No 1899. līdz 1903. gadam viņš ieguva sešus Francijas čempiona titulus vieglatlētikā, četras reizes 110 metru barjerskrējienā un divas reizes 400 metru barjerskrējienā, kā arī uzstādīja divus nacionālos rekordus 110 metru barjerskrējienā 1903. un 1904. gadā.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš startēja trijās vieglatlētikas disciplīnās. 60 metru kvalifikācijas kārtas priekšskrējienā viņš ieņēma 4. vai 5. vietu un turpmākajai cīņai nekvalificējās. 200 metru skriešanā viņš arī startēja tikai kvalifikācijas kārtas priekšskrējienā, kur ieguva 3. vietu un turpmākajai cīņai nekvalificējās. Arī 110 metru barjerskrējienā viņš neguva ievērības cienīgu rezultātu, startējot kvalifikācijas kārtā un atkārtotajā skrējienā.

Klingelhēfers bija arī labs regbija spēlētājs. Viņa pārstāvētais klubs *[[Racing Club de France]]* 1901. un 1902. gadā izcīnīja čempiona titulu Francijas regbija čempionātā.

Klingelhēfers kļuva par augsta ranga ierēdni Brazīlijas Tirdzniecības palātā un pelnīja naudu finanšu pasaulē.

Viņa olimpiskie rezultāti tika skaitīti Francijas panākumos. 1900. gada olimpisko spēļu laikā, pēc vēsturnieku 2009. gadā apkopotajiem datiem, viņš bija Brazīlijas pilsonis, taču joprojām šo faktu ne Brazīlijas Olimpiskā komiteja, ne Starptautiskā Olimpiskā komiteja neatzīst.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ādolfs Klingelhēfers (''Olympedia'' profils) 
* Ādolfs Klingelhēfers (''Sports Reference'' profils)
Džons Kregans

**Džons Frēnsiss Kregans** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu vieglatlēts, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs 800 metros 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Kregans ir ASV čempions 800 metru skriešanā 1897. gadā un 1 jūdzes skriešanā 1897/1898. gadā.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš 800 metru skriešanas disciplīnā izcīnīja sudraba medaļu ar rezultātu 2:03.0. Viņš šajā distancē piekāpās britam Alfrēdam Tisē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Džons Kregans (SOK profils) 
* Džons Kregans (Olympedia.org) 
* Džons Kregans (Sports Reference profils)
Ivo Krumholcs

**Ivo Krumholcs** (dzimis ) ir latviešu erudīcijas spēļu veidotājs, kopš 1992. gada — Latvijas Radio 1 raidījuma «Lieliskais piecinieks» vadītājs.

## Dzīvesgājums
Ivo Krumholcs dzimis  Vitrupē. Mācījies Ainažu pamatskolā, Salacgrīvas vidusskolā, absolvējis Latvijas Valsts universitātes Vēstures un filozofijas fakultāti. Krumholcs strādāja par skolotāju Aglonas internātģimnāzijā.

1992. gadā viņš kopā ar kursabiedru Ainaru Latkovski sāka veidot un vadīt Latvijas Radio 1 erudīcijas spēli «Lieliskais piecinieks». Kopš 1994. gada Krumholcs ir šīs spēles vienīgais vadītājs. No 2002. līdz 2011. gadam viņš bija Latvijas Neatkarīgās televīzijas spēles «Prāta banka» jautājumu veidotājs. Viņa balss bija dzirdama vienā no papildiespējām — atbildes varianta pārbaudīšanā. No 2012. līdz 2013. gadam Krumholcs bija arī Latvijas Radio 2 erudīcijas spēles «Eiropēdija» veidotājs un viens no vadītājiem. Krumholcs ir bijis arī žurnāla «Sestdiena» krustvārdu mīklu veidotājs.

## Atsauces
Beļģija Eirovīzijas dziesmu konkursā

**[[Beļģija]] [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]** ir piedalījusies 66 reizes, no kurām finālos ir piedalījusies 54 reizes, debitējot 1956. gada konkursā. Beļģija ir uzvarējusi 1 reizi — 1986. gada konkursā, kad to pārstāvēja Sandra Kima ar dziesmu *[[J'aime la vie]]*.

## Beļģijas pārstāvji Eirovīzijā
:  *Uzvarētāji*
:  *Otrā vieta*
:  *Trešā vieta*
:  *Pēdējā vieta*
:  *Nekvalificējās finālam*

## Konkursi Beļģijā
Kristiāns Kristensens

**Kristiāns Augusts Kristensens** (; dzimis , miris ) bija dāņu vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Kristensens startēja divās vieglatlētikas skriešanas disciplīnās. Labāko rezultātu viņš izcīnīja 1500 metru disciplīnā, kur ieguva 5. vietu, taču precīzs viņa iegūtais rezultāts nav zināms. Savukārt 800 metru disciplīnā viņš startēja tikai kvalifikācijas kārtas priekšskrējienā, kur ieguva 5. vietu un turpmākajai cīņai nekvalificējās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kristiāns Kristensens (SOK profils) 
* Kristiāns Kristensens (''Olympedia'' profils) 
* Kristiāns Kristensens (''Sports Reference'' profils)
Kolombo (nozīmju atdalīšana)

**Kolombo** var būt:

* Kolombo — Šrilankas galvaspilsēta.

Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* Luidži Kolombo (*Luigi Colombo*) — itāļu riteņbraucējs;
* Umberto Kolombo (*Umberto Colombo*; 1880—?) — itāļu vieglatlēts.
Umberto Kolombo

**Umberto Kolombo** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija itāļu vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

Kolombo 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja divās vieglatlētikas skriešanas disciplīnās — 100 metros un 400 metros. Abās disciplīnās viņš startēja tikai kvalifikācijas kārtā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Umberto Kolombo (SOK profils) 
* Umberto Kolombo (Olympedia.org) 
* Umberto Kolombo (Sports Reference profils)
FK Himki

**FK Himki** () ir profesionāls Krievijas futbola klubs no Himkiem, pilsētas Maskavas apgabalā. Tas ir dibināts 1997. gadā, pašlaik spēlē Krievijas Premjerlīgā. Mājas spēles komanda aizvada Himku arēnā, kuras ietilpība ir 18 636 skatītāju vietas.

2006. gadā uzvarēja Krievijas futbola otrajā spēcīgākajā līgā (tolaik Pirmā divīzija) un pirmoreiz iekļuva Krievijas Premjerlīgā. Tajā nospēlēja trīs sezonas, 2009. gadā ieņēma 16. vietu, un komanda augstāko līgu atstāja. Premjerlīgā atgriezās 2020. gadā, izcīnot 2. vietu FNL. Kluba futbolisti ir divas reizes spēlējuši Krievijas kausa izcīņas finālā — 2005. un 2020. gadā.

## Sasniegumi
* **[[Krievijas kauss futbolā|Krievijas kauss]]**
** Finālisti (2): 2004–05, 2019–20
* **Krievijas Futbola nacionālā līga** (FNL, līdz 2010. gadam — Pirmā divīzija)
** Uzvarētāji (1): 2006
** 2. vieta (1): 2019–20

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* ''Transfermarkt'' kluba profils
Klārks Leiblī

**Klārks Mouzss Leiblī** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

Leiblī 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja 100 metru skriešanas disciplīnā. Kvalifikācijas kārtas priekšskrējienā viņš ieguva pirmo vietu ar rezultātu 11,4 sekundes. Pusfināla skrējienā viņš ieguva otro vietu ar rezultātu 10,9 sekundes un kvalificējās atkārtotajam skrējienam, kur izcīnīja trešo vietu, taču finālam nekvalificējās.

Leiblī bija Mičiganas Universitātes students un 1899. gadā spēlēja futbolu kā pussargs *Michigan Wolverines* futbola komandā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Klārks Leiblī (SOK profils) 
* Klārks Leiblī (''Olympedia'' profils) 
* Klārks Leiblī (''Sports Reference'' profils)
Orientēšanās karte

thumb|226x226px|Klasiskās orientēšanās kartes paraugs

thumb|Velo orientēšanās karte mežā
thumb|Orientēšanās ar slēpēm karte
**Orientēšanās karte** ir orientēšanās sporta karte, kas veidota saskaņā ar speciāliem apzīmējumiem, kurus apstiprina Starptautiskā orientēšanās federācija. Tās visbiežāk tiek veidotas mērogā 1:5000 — 1:30 000 atkarībā no tās paredzētā pielietojuma un apvidus īpatnībām. Šādas kartes mūsdienās bieži tiek veidotas izmantojot apvidus lāzerskenēšanas datus.

## Klasiskās orientēšanās kartes

Klasiskajās orientēšanās kartēs uzsvars tiek likts uz visu, kas atrodas apvidū un varētu palīdzēt orientieristiem saprast savu atrašanās vietu, detalizēti norādīti reljefs, purvi, krituši koki, izmaiņas mežaudzē. Tās tiek zīmētas pēc vispārpieņemtiem orientēšanās apzīmējumiem. Būtiska orientēšanās karšu iezīme ir, ka meža klātās teritorijas tiek attēlotas ar baltu fonu, savukārt atklātas — ar dzeltenu; dažādi zaļās krāsas toņi tiek izmantoti meža ar apgrūtinātu caurskriešanu vai redzamību attēlošanai.

## Velo orientēšanās (''MTB-O'') kartes

Velo orientēšanās kartēs galvenā uzmanība tiek vērsta izteiktam ceļu un taku tīklojumam, pēc tam apkārtējam apvidum un reljefam. Šajās kartēs ceļi un takas tiek izcelti ar biezākām melnām līnijām, kas atkarībā no līnijas veida apzīmē ceļa vai takas izbraucamību — nepārtrauktās līnijas nozīmē, ka ceļš ir ātri braucams, punktotās — ka lēni braucams.

## Orientēšanās ar slēpēm (''Ski-O'') kartes

Orientēšanās ar slēpēm tiek izmantotas kartes, kurās ar zaļu krāsu tiek īpaši izcelts iepriekš sagatavoto ceļu un taku tīkls, nepārtrauktās līnijas nozīmē labāku braucamību, pārtrauktās — sliktāku.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Orientēšanās sports

## Ārējās saites
* Kartogrāfijas programma OCAD
* Kartogrāfijas programma OpenOrienteering Mapper
Žans Lekijē

**Žans Lekijē** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija franču vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks. 

Lekijē 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja 110 metru barjerskrējienā, kur izcīnīja 4. vietu finālā.

1897. gadā Lekijē uzstādīja Francijas rekordu 110 metru barjerskrējienā — 17.0 sekundes. 1897., 1901. un 1902. gadā bija Francijas čempions augstajās barjerās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žans Lekijē (SOK profils) 
* Žans Lekijē (''Olympedia'' profils) 
* Žans Lekijē (''Sports Reference'' profils)
Harijs Lī

**Harijs Glovers Lī** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

Lī 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja 400 metru skriešamas disciplīnā. Kvalifikācijas kārtas prieksskrējienā viņš ieguva otro vietu un kvalificējās turpmākajai cīņai, taču fināla skrējienā viņš nestartēja.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Harijs Lī (SOK profils) 
* Harijs Lī (''Olympedia'' profils) 
* Harijs Lī (''Sports Reference'' profils)
Maksvels Longs

**Maksvels Vorbērns Longs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu vieglatlēts, olimpiskais čempions 400 metru skriešanas disciplīnā 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Longs bija ASV čempions 110 metru skriešanā 1900. gadā, 200 metru skriešānā 1899. gadā un 400 metru skriešānā no 1898. līdz 1900. gadam.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš izcīnīja zelta medaļu 400 metru skriešanā ar rezultātu 49.4 sekundes. Viņš divas reizes laboja olimpisko rekordu šajā disciplīnā olimpiskajās spēlēs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Maksvels Longs (SOK profils) 
* Maksvels Longs (Olympedia.org) 
* Maksvels Longs (Sports Reference profils)
Riteņbraukšanas apavi

[thumb|Velo kurpes, kas piemērotas [Kalnu riteņbraukšana|MTB sacensībām]]
**Riteņbraukšanas apavi** ir specializēti apavi, kas īpaši paredzēti velobraukšanai. Dažādi apavu modeļi var būt pielāgoti konkrētām vajadzībām, atkarībā no braukšanas intensitātes. Apavu galvenās iezīmes ir stingrība, efektīvākai jaudas pārnesei no velosipēdista uz pedāļiem, svars, metode, kā apavi ir piestiprināti pie pedāļa, un pielāgojamība lietošanai ar velosipēdu un bez tā (staigājot, skrienot).

Vairumā gadījumu riteņbraukšanas apavi ar pedāļiem tiek sasaistīti ar mehānismu, kurā var iestiprināt pie apavu zoles piestiprinātu stiprinājumu. Savienojuma atbrīvošana notiek, pavēršot uz āru papēdi. Pastāv vairākas konkurējošas sistēmas no tādiem ražotājiem kā *[[Shimano]]*, *[[Look]]*, *Time*, *Speedplay*.
Vitorija (Brazīlija)

**Vitorija** () ir pilsēta Brazīlijā, Espiritu Santu štata lielākā pilsēta un administratīvais centrs. 2015. gadā pilsētā dzīvoja 358 875 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas Atlantijas okeāna krastā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Palmasa

**Palmasa** () ir pilsēta Brazīlijā, Tokantinsas štata lielākā pilsēta un administratīvais centrs. 2017. gadā pilsētā dzīvoja 286 787 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas Tokantinsas upes krastos.

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Kisumu

**Kisumu** () ir pilsēta Kenijas rietumos, Viktorijas ezera ziemeļaustrumu krastā, Kisumu apgabala administratīvais centrs. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 1 155 574 iedzīvotāji. Kisumu ir trešā lielākā pilsēta valstī (aiz Nairobi un Mombasas) un trešā lielākā pilsēta Viktorijas ezers krastos (aiz Kampalas Ugandā un Mvanzas Tanzānijā). 

Kisumu ir ostas pilsēta Viktorijas ezera Vinamas līča krastā. Vairums iedzīvotāju ir luo un pilsēta ir šīs tautas kultūras centrs. Kisumu ar 20. gadsimta sākumā uzcelto 1000 mm Ugandas dzelzceļu caur Nairobi savienota ar Kenijas galveno ostas pilsētu Mombasu, tomēr pasažieru kustība 2021. gadā pa to nenotika. Pilsēta dibināta 1901. gadā kā šī dzelzceļa galastacija. Kisumu apkaimē dzimis Baraka Obamas tēvs, bet aktrises Lupitas Ņono tēvs no 2017. gada ir Kisumu apgabala gubernators.

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Mbužimaji

**Mbužimaji** () ir pilsēta Kongo Demokrātiskajā Republikā, Austrumkaisai provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs. 2015. gadā pilsētā dzīvoja 3 367 582 iedzīvotāji. Mbužimaji ir trešā lielākā pilsēta valstī (aiz Kinšasas un Lubumbaši).

## Ārējās saites

*
Gatis Čakšs

**Gatis Čakšs** (dzimis  Līvānos) ir latviešu vieglatlēts, startē šķēpa mešanā. 2014. gada Pasaules čempions junioriem. Personisko rekordu 87,57 m uzstādījis 2021. gadā Austrijas pilsētā Eizenštatē.

G. Čakša treneris ir Andrejs Vaivads. Beidzis Murjāņu sporta ģimnāziju un Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmiju.

Pēc uzvaras 2014. gada Pasaules čempionātā junioriem G. Čakšs pretendēja uz uzlecošās zvaigznes balvu Latvijas Gada balvā sportā 2014, tomēr piekāpās Aļonai Ostapenko.

Piedalījās 2018. gada Eiropas čempionātā un 2019. gada Pasaules čempionātā pieaugušajiem, abos nepārvarot kvalifikāciju un ieņemot attiecīgi 13. un 21. vietu. Divreiz uzvarējis Latvijas čempionātā — 2019. gadā Ogrē un 2020. gadā Jelgavā.

G. Čakša 2021. gada jūnijā uzstādītais personiskais rekords (87,57 m Austrijas pilsētā Eizenštatē) ir otrais visu laiku labākais Latvijas vieglatlētikas vēsturē, atpaliekot tikai no Latvijas rekordista Vadima Vasiļevska, kā arī uzstādīšanas brīdī ierindoja sportistu ceturtajā vietā 2021. gada pasaules rangā un ļāva kvalificēties . Tokijas olimpiskajās spēlēs ar rezultātu 78,73 m ieņēma 18. vietu kvalifikācijā. 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā kvalifikācijā aizmeta šķēpu 73,42 metrus tālu, ieņēma 33. vietu un finālā neiekļuva.

2024. gada Eiropas čempionātā Romā ar rezultātu 79,22 m ierindojās 14. vietā kvalifikācijas sacensībās un finālam nekvalificējās.  Parīzē kvalifikācijā visos trīs mēģinājumos pārkāpa pāri līnijai un palika bez rezultāta.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites

* LVS profils
Franks Kesjē

**Franks Janiks Kesjē** (; dzimis ) ir Kotdivuāras futbolists, kas spēlē pussarga pozīcijā, Kotdivuāras izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Kesjē pārstāv Saūda Arābijas profesionālās līgas komandu ''Al Ahli''.

## Karjera
Jauniešu vecumā spēlējis Abidžanas komandā *[[Stella Club d'Adjamé|Stella Club]]*. 2015. gada janvārī pievienojās Itālijas klubam Bergamo "Atalanta". 2015.—2016. gada sezonā tika izīrēts B sērijas klubam *[[A.C. Cesena|Cesena]]*. Pēc sezonas atgriezās *Atalanta*, debitējot A sērijā 2016. gada augustā. 2017. gada jūnijā pārgāja uz citu A sērijas klubu *[[AC Milan]]*. Līgums paredzēja divu gadu īri ar pienākumu izpirkt. 2022. gadā ar *Milan* komandu uzvarējis A sērijā. 2022. gada jūlijā noslēdzis četru gadu līgumu ar *[[La Liga]]* komandu ''Barcelona''.

Spēlējis Kotdivuāras U-17 un U-20 izlasēs. Piedalījies 2013. gada FIFA U-17 Pasaules kausā. 2014. gada septembrī 17 gadu vecumā debitējis Kotdivuāras izlasē spēlē pret Sjerraleoni. Izlases rindās piedalījies 2017. un 2019. gada Āfrikas Nāciju kausa finālturnīros.

## Sasniegumi
**AC Milan**

* Itālijas A sērija: 2021—22

**Barcelona**

* La Liga: 2022—23
* Supercopa de España: 2023

**Al Ahli**
* Saūda Arābijas Superkauss: 2025

**Kotdivuāra**

* Āfrikas Nāciju kauss: 2023

## Atsauces

## Ārējās saites
ANO Attīstības programma

thumbnail|upright=0.8|ANO Attīstības programmas logo
**ANO Attīstības programma**, saīsinājumā **UNDP** (), ir ANO globālās attīstības komiteja. Tā veicina tehnisko un investīciju sadarbību starp valstīm, atbalsta pārmaiņas un dalās ar zināšanām, pieredzi un resursiem, lai palīdzētu cilvēkiem uzlabot dzīves apstākļus. Attīstības programma sniedz ekspertu konsultācijas, apmācību un piešķir atbalstu jaunattīstības valstīm, arvien lielāku uzsvaru liekot uz palīdzību vismazāk attīstītajām valstīm. ANO Attīstības programma strādā ar valstīm, lai risinātu globālās un valstu attīstības problēmas. Attīstoties vietējām spējām, tās piesaista ANO Attīstības programmas cilvēkus un tās plašo partneru loku.

## Ārējās saites
2060. gadi

**2060. gadi** ir 21. gadsimta 7. desmitgade, kas sāksies  un beigsies .

## Gaidāmie notikumi

* 2060. gads — Globālā temperatūra paaugstināsies par 4 °C.
* 2061. gada, 1. septembris — Tiks atvērta Sv. Gabriela skolas laika kapsula, kas atrodas Biggarā, Saskačevanā, Kanādā, par godu tās skolas nodaļas (*[[Lielās Saskatūnas katoļu skola]]*) 150. gadadienai.
* 2061. gada, 31. decembris — Beidzas Singapūras un Malaizijas ūdens līguma termiņš.
* 2062. gads — Uz Zemes būs 2 miljardi cilvēku vecumā virs 60 gadiem.
* 2063. gada, 22. novembris — ASV Prezidenta Džona Kenedija slepkavības 100. gadadiena.
* 2065. gada 22. novembris — Venera aizklās Jupiteru. No Zemes to būs ļoti grūti novērot, jo leņķis starp Venēru un Sauli būs tikai 7 grādi. Šis notikums būs pirmā planētu aizklāšanās cita citai kopš 1818. gada 3. janvāra; tomēr nākamais notikums notiks mazāk nekā divus gadus vēlāk — 2067. gada 15. jūlijā.
* 2066. gads — Tiek prognozēts, ka Lielbritānijā būs vismaz pusmiljons cilvēku, kas vecāki par 100 gadiem.
* 2069. gads — METI ziņojums Kosmiskais zvans 1, kas 1999. gadā tika nosūtīts no 70-metru Eipatorijas planetārā radara, sasniegs zvaigzni 16 Cyg A.

## Atsauces
Uta Kargele

**Uta Kargele** (; dzimusi 1981. gada 28. maijā Hallē (Zālē)) ir vācu teātra un kino aktrise.

## Dzīve un karjera
thumb|Uta Kargele (labajā pusē) ar Mihaēlu Šafratu
Pēc vidusskolas beigšanas Kargele vispirms mācījās par grāmatu tirgotāju. Viņa galvenokārt spēlēja krievu rakstnieka Daniila Šarma lugas teātra grupā "Zaļais suns", kuru līdzdibināja 2002. gadā.

Plašākai auditorijai Kargele kļuva pazīstama kā Lēna Bahmane*,* kuru viņa atveidoja no 2004. gada 26. aprīļa (2961. sērija) līdz 2006. gada 22. martam (3447. sērija) ziepju operā *Gute Zeiten, schlechte Zeiten*. Pēc tam, kad Kargele aizgāja no *Gute Zeiten, schlechte Zeiten,* viņa atveidoja tikai nelielas vieslomas. No 2010. gada jūnija līdz 2011. gada oktobrim viņa bija  seriāla "Mīlas viesulis" sestās sezonas galvenā varone Evas Zālfeldes lomā. Pēc sezonas beigām viņa 2012. gada jūnijā spēlēja 17 gadus veco Fenju Vinteru telenovelē *Rote Rosen*, pabeidza kultūras zinātnes studijas ar maģistra grādu un kā radošā kolektīva "BiK Pictures" līdzdibinātāja piedalījās *99Fire Films Award balvā* 2017. gadā Berlīnē, un uzvarēja ar filmu "Glücklich" kā labāko filmu. Pēc tam, kad 2017. gada oktobrī viņa pievienojās "Mīlas viesulim", Kargele atkal bija daļa no telenoveles galvenajiem dalībniekiem no 2018. gada marta (2886. sērija) līdz 2020. gada maijam (3384. sērija).

2019. gada novembrī Kargele fotografējās fotosesijā Skotijā vīriešu žurnāla *[[Playboy]]* Vācijas izdevumam.

## Tīmekļa saites

*  - IMDB vietnē 
* Uta Kargel - vietnē *schauspielervideos.de* 
* Uta Kargel *crew-united.com*
* Uta Kargel *filmmakers.de*
* Uta Kargel *castforward.de*

## Atsauces
Hārvijs Lords

**Hārvijs Herds Lords** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu vieglatlēts, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

Lords 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja divās vieglatlētikas skriešanas disciplīnās — 400 metros un 800 metros. Abās disciplīnās viņš startēja tikai kvalifikācijas kārtās, turpmākajām sacensību kārtām nekvalificējoties.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hārvijs Lords (SOK profils) 
* Hārvijs Lords (Olympedia.org) 
* Hārvijs Lords (Sports Reference profils)
Lords (uzvārds)

**Lords** (; sieviešu dzimtē Lorda) ir angļu uzvārds. 

Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* Artūrs Lords (*Arthur Lord*; 1868—1960) — amerikāņu golferis;
* Hārvijs Lords (*Harvey Lord*; 1878—1920) — amerikāņu vieglatlēts.

## Skatīt arī
* Lords (tituls)