open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Industriālais metāls

**Industriālais metāls** () — rokmūzikas paveids, kas izveidojās 1980. gadu beigās ASV un Apvienotā Karalistē, saplūstot diviem žanriem — industriālajai mūzikai un smagajam metālam. Šim mūzikas virzienam raksturīgs smaga metāla rifu, industriālā sintezatora, stipri distorsētu ģitāru skaņas un dobju vokālu (gadās arī tīrs skanējums) izmantošana. Industriālais metāls iekļauj sevī agroindustriālo mūziku un *coldwave*. Dažreiz šajā žanrā var manīt atsevišķu ņūmetāla un postpanka mūzikas elementus. Industriālais metāls bieži tiek jaukts ar industriālo roku, jo abi žanri galvenokārt atšķiras tikai tehniski.

Par industriālā metāla pionieriem tiek uzskatītas grupas Ministry, Godflesh, un KMFDM.

Industriālā metāla izpildītājiem ir tieksme uz skandaloziem pārsteigumiem. Viņi filmē skandalozus videoklipus, veido spilgtus koncertšovus. Tā, "Rammstein" bieži uzstājās ar ekstremālu seksualitāti, Merilins Mensons uztur "sātanisku" skatuves tēlu, Robs Zombijs veltījis savu mākslu šausmu un nāves tematikai.

## Pazīstamākie žanra pārstāvji

## Piezīmes un atsauces
Mahmūds Ahmadīnežāds

**Mahmūds Ahmadīnežāds** (, *Mahmūd Ahmadinezhād*, dzimis ) ir Irānas politiķis un valstsvīrs, sestais Irānas prezidents. Bijis prezidenta amatā no 2005. gada 3. augusta līdz 2013. gada 3. augustam.

## Biogrāfija
Dzimis 1956. gada 28. oktobrī Aradanas ciemā, netālu no Garmsaras. Ceturtais bērns 7 bērnu ģimenē, īstajā vārdā Mahmūds Sabordžans. Tēvs - kalējs, kas no provinces pārcēlies uz dzīvi Teherānā, šiīts. 1976. gadā uzsācis studēt Teherānas zinātņu un tehnikas augstskolā, ko veiksmīgi absolvējis, 1986. gadā turpināja studijas maģistrantūrā. 1997. gadā aizstāvējis zinātņu doktora disertāciju.

Studiju gados iesaistījās antimonarhistiskajā studentu kustībā, iestājās konservatīvajā islāmistu organizācijā "Par saišu starp universitātēm un garīgajām skolām stiprināšanu". 1980. gadā kā brīvprātīgais "islāma revolūcijas sargu" vienībā devās uz fronti, lai piedalītos karā pret Sadama Irāku. Pēc demobilizācijas uzsāka politiķa karjeru: vispirms kļuva par Hojas pilsētas mēru (Rietumazerbaidžānas provincē), vēlāk kļuva par Kurdistānas provinces gubernatora padomnieku. Pieņēma vārdu "Ahmadīnežāds", kas norāda piederību pravieša Muhameda ciltij (viņa māte bija no seīdiem). No 1993. līdz 1997. gadam bija Ardabīlas ostāna gubernators, amatu savienošanas kārtībā arī Kultūras un izglītības ministra padomnieks. 1997. gadā kļuva par pasniedzēju savā "alma mater" un atgriezās politikā tikai pēc 6 gadiem. 2003. gadā ievēlēts par Teherānas mēru. Par valsts prezidentu tika ievēlēts , iegūstot 62% vēlētāju atbalstu (2009. gada jūnijā tika ievēlēts uz otru termiņu, kad par viņu balsoja 65% vēlētāju). Kandidēdams uz prezidenta amatu, deklarējis savu īpašumu: 1977. gada *Peugeot* un nelielu namu vienā no Teherānas strādnieku rajoniem, ko politiķis mantojis no tēva un kurā dzīvo vēl joprojām.

2017. gada 12. aprīlī Ahmadīnežāds paziņoja, ka viņš plāno piedalīties 2017. gada Irānas prezidenta vēlēšanās, neskatoties uz Irānas Augstākā līdera Alī Hāmenejī iebildumiem. Viņa kandidatūru noliedza Irānas Aizbildņu padome.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zemgales futbola čempionāts

**Zemgales futbola čempionāts** bija viens no Latvijas futbola 2. līgas reģionālajiem čempionātiem. 2017. gadā tas tika apvienots ar Kurzemes futbola čempionātu, izveidojot Kurzemes/Zemgales futbola čempionātu.

## Zemgales čempionāta klubi (2016)
* FK Jelgava-3
* FK Igate/Tami-Tami
* FK 1948 Dobeles Daugava
* JFC Dobele-1
* FK Seņči

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Vidzemes futbola čempionāts

**Vidzemes futbola čempionāts** bija viens no trīs Latvijas futbola 3. līgas reģionālajiem turnīriem. Līdz 2018. gadam tas notika 2.
 līgas ietvaros. 2019. gadā čempionāta vietā notika 2. līgas Ziemeļu zonas sacensības, bet 2020. gadā tika atjaunots 3. līgas ietvaros. 2021. gadā Vidzemes reģions tika likvidēts, atgriežoties pie 2019. gada sistēmas, kurā čempionāts ieguva **Centra zonas** nosaukumu.

## Vidzemes čempionāta klubi (2020)
*FK Cēsis (Cēsis)
*FC Gauja (Valmiera)
*FK Alberts (Salaspils)
*SK Spēks (Kocēni)
*FK Valka (Valka)
* FK Smiltene/BJSS - 2 (Smiltene)
*FK Pļaviņas DM (Pļaviņas)

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Stadions

[250px|right|thumb|[Skonto stadions Rīgā]]
**Stadions** ( no mērvienības stadijs) ir sporta laukumu, vieglatlētikas sektoru, skatītāju sektoru un palīgbūvju komplekss, kas domāts sporta un citu pasākumu rīkošanai.

Stadions varbūt atklāts, kā arī slēgts. Stadions tiek izmantots sporta pasākumiem, treniņiem, kā arī lieliem masu pasākumiem, piemēram, koncertiem. Stadioni ir vai nu universāli, vai arī specializēti. Universāls stadions ļauj izmantot to dažādiem sporta veidiem, piemēram, vieglatlētikai, komandu sporta spēlēm. Specializēti stadioni ir domāti vienam sporta veidam, piemēram, tikai futbolam, vieglatlētikai, ziemas sporta veidiem.

Mūsdienu stadionu pamatelementi ir pazīstami pasaulē jau no senatnes, kad pirmie stadioni parādījās jau Senajā Grieķijā. Tobrīd tos cēla Antīko olimpisko spēļu rīkošanai un citiem sporta pasākumiem. Vecākais stadions atrodas Olimpijā (Grieķijā). Pašā sākumā stadions tika izmantot tikai skriešanas sacensībām. No tā laika parādījās skriešanas laukuma standarts 180—220 metri, mūsdienās parasti tas ir 400 m garš. Tobrīd par mērvienību izmantoja stadiju, kas vēlāk deva nosaukumu arī pašai sacensību ēkai.

## Ārējās saites
Eurolaul 2007

**Eurolaul 2007** bija Igaunijas nacionālā atlase 2007. gada Eirovīzijai. Nacionālās atlases fināls notika  *Eesti Televisioon* (ETV) studijā Tallinā, konkursa finālu vadīja Marko Reikops un Romija Erlaha. Uzvarētājdziesmu izvēlējās TV skatītāji telefonbalsojumā.

Konkursā uzvarēja Gerlija Padara ar dziesmu "Partners in Crime".

## Fināls

## Ārējās saites
* ETV—Eurolaul 2007
* Dziesmas "Partners in crime" video
Latvijas Ziemeļaustrumu reģiona futbola čempionāts

**Ziemeļaustrumu futbola čempionāts** bija viens no sešiem Latvijas futbola 2. līgas reģionālajiem čempionātiem. Kopš 2019. gada čemionāta komandas piedalās 2. līgas Austrumu zonas sacensībās.

## Ziemeļaustrumu čempionāta klubi (2017)
* BSC Balvi
* FB Gulbene
* FK Kvarcs/Madonas BJSS (Madona)
* Ludzas NSS
* Lubāna/Degumnieki

## Uzvarētāji
* 2015 — Preiļu BJSS
* 2016 — Balvu Sporta centrs

## Ārējās saites
* Ziemeļaustrumu futbola centrs
Eurolaul 2003

**[[Eurolaul]] 2003** ir 48. starptautiskā Eirovīzijas dziesmu konkursa Igaunijas nacionālā atlase, kas notika  *[[Eesti Televisioon]]* (ETV) studijā Tallinā, konkursa finālu vadīja Marko Reikops un Romija Erlaha.

Uzvarētājdziesmu izvēlējās starptautiska žūrija, kuras sastāvā bija tādi pazīstami cilvēki kā Renārs Kaupers (Latvijas pārstāvis kopā ar grupu Prāta Vētra 2000. gadā) un Maikls Bels. Žūrijas pārstāvju favorīti bija Ruffus un Koits Tome, un ar vienas balss pārsvaru uzvarēja Ruffus ar dziesmu "Eighties Coming Back", lai pārstāvētu Igauniju 2003. gada konkursā Rīgā.

## Fināls

Fināls notika  *[[Eesti Televisioon]]* studijā un tajā žūrijas locekļu balsojumā tika noteikts Eurolaula uzvarētājs un Igaunijas pārstāvis Eirovīzijas dziesmu konkursā Tallinā.

## Skatīt arī

* Eirovīzijas dziesmu konkurss
* 2003. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* ERR mājaslapa
Latvijas futbola 2. līga 2008

**Latvijas futbola 2. līgas 2008. gada sezonas finālsacensības** notika 2008. gadā no 18. līdz 26. oktobrim. Tajā piedalījās visu reģionu uzvarētāji.

## Finālsacensības

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Hšanova

**Hšanova** () ir pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē uz rietumiem no Krakovas.

Pilsēta no 1393. gada. No 1795. gada — Austrijā. No 1809. gada — Varšavas hercogistē. No 1815. gada — Krakovas brīvpilsētā. No 1846. gada — atkal Austrijā. Pēc Pirmā pasaules kara — Polijā.

1919. gadā Hšanovā nodibināja lielu dzelzceļa lokomotīvju ražošanas rūpnīcu — *[[Fablok]]*, kas darbojas arī mūsdienās. Hšanova ir marksistiskā britu rakstnieka un žurnālista Izāka Deičera (*Isaac Deutscher*, 1907—1967) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Perekopa zemesšaurums

**Perekopa zemesšaurums** (, ) jeb vienkārši **Perekops** ir zemesšaurums Ukrainā, kas savieno Krimas pussalu ar kontinentu. Zemesšauruma neliela ziemeļu daļa atrodas Hersonas apgabala teritorijā, bet dienvidu daļa – pašreiz Krievijas okupētās Krimas Autonomās Republikas sastāvā.

Perekops atrodas starp Melnās jūras Karkinitas līča ziemeļaustrumu daļu un Azovas jūras Sivaša līča rietumu daļu. Jūras krasti ir lielākoties stāvi, citviet sasniedzot 5 metru augstumu. Perekopa zemesšauruma garums ir 30 kilometri, platums no 7 līdz 23 kilometriem, augstums līdz 20 metriem. Reljefs ir līdzens. Caur šaurumu iet Ziemeļkrimas kanāls. Augsne sastāv no māla un smilšmāla. Perekopa dienvidu daļā atrodas sālsezeri. Šis zemesšaurums ir Krimas pussalas tālākā vieta ziemeļos. Zemesšaurumā atrodas Armjanskas pilsēta un Perekopas ciems. Ciema vietā līdz 1920. gadam atradās pilsēta, kura tika iznīcināta Krievijas pilsoņu kara laikā. Caur Perekopu iet automaģistrāle, dzelzceļa līnija, kā arī elektroapgādes līnija. 

Senatnē šeit atradās spēcīgas fortifikācijas līnija – Perekopas valnis, lai pasargātu Krimas pussalu no iebrukuma pa sauszemi. Dažādos laikos šeit bija norisinājušās kaujas starp dažādu valstu karaspēkiem. Krievijas pilsoņu kara laikā uz Perekopa tika izveidota baltgvardu nocietinājumu līnija. Perekopa-Čongaras operācijas rezultātā 1920. gada novembrī tā tika pārvarēta un Sarkanajai armijai pavērās ceļš uz Krimu. Liela nozīme nocietinājumu līnijas ieņemšanā bija latviešu strēlniekiem, kuri gan šajās kaujās cieta lielus zaudējumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dāvida Getas diskogrāfija

Šī ir franču dīdžeja **[[Dāvids Geta|Davīda Getas]] diskogrāfija**. Viņš ir izdevis četrus albumus, un kļuvis atpazīstams ar dziesmām "Love Is Gone", "When Love Takes Over" un "Sexy Bitch".

## Studijas albumi

## Singli
### 2000. gadi

### 2010. gadi

## Piezīmes un atsauces
Lēdurgas pagasts

**Lēdurgas pagasts** ir viens no Siguldas novada pagastiem. Robežojas ar sava novada Krimuldas pagastu, Limbažu novada Vidrižu un Limbažu pagastiem, un Cēsu novada Straupes pagastu. Pagasta centrs ir Lēdurga.

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Jugla, Sudurga, Tarupe.

**Ezeri:** Aģes ezers, Aijažu ezers, Auniškalna ezers, Grabatiņš, Kakta dzelves, Ķīkaulis, Linezers, Lodes ezers, Melnezers, Nīserdzelves, Salas ezers.

## Vēsture

1935. gadā Rīgas apriņķa Lēdurgas pagasta platība bija 146,9 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Lēdurgas un Kaktiņu ciema padomes, kuras 1954. gadā apvienoja **Lēdurgas ciemā**. 1990. gadā Limbažu rajona Lēdurgas ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā Lēdurgas pagastu kopā ar Rīgas rajona Krimuldas pagastu apvienoja Krimuldas novadā. 2021. gadā Krimuldas novadu iekļāva Siguldas novadā.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Lēdurga]]**, Lode, Aijaži.

### Ievērojamas personības
* Jūlijs Lācis (1892 — 1941), latviešu žurnālists, literāts un sabiedriskais darbinieks.
* Jānis Teriņš (1893-1980), latviešu luterāņu mācītājs, 4. Saeimas deputāts

## Atsauces
Pop Life

***Pop Life*** ir trešais franču dīdžeja Dāvida Getas albums. Virgin Records to izdeva 2007. gadā un tas tika producēts ar Žoakimu Garo. Kā parasti galvenais vokālist ir Kriss Viliss, pārējie vokāli ir no JD Davis, Juliet, Tāras Makdonaldas, Cozi Costi un Thailand.

Pirmais singls no albuma *Pop Life* bija "Love Is Gone", kurš iekļuvā Lielbritānijas singlu čarta 9.vietā. Remikss kurus veidojuši Freds Riesters un Žoakims Garo ieguva diezgan lieku spēlēšanas laiku daudzos pasaules klubos. Otrais singls bija "Baby When the Light" ar vokāliem no Cozi Costi. Nākamie singli bija "Delirious" (ar Tāras Makdonaldas vokāliem), "Tomorrow Can Wait" un "Everytime We Touch"

## Dziesmu saraksta
# "Baby When the Light" (kopā ar Cozi Costi) (3:27)
# "Love Is Gone" (kopā ar Krisu Vilisu - Original Mix) (3:06)
# "Everytime We Touch" (kopā ar Stīvu Andžello un Sebastianu Ingrosso) (3:40)
# "Delirious" (kopā ar Tāru Makdonaldu) (4:31)
# "Tomorrow Can Wait" (kopā ar Krisu Vilisu vs. El Tocadisco) (3:33)
# "Winner of the Game" (kopā ar JD Davis) (3:02)
# "Do Something Love" (kopā ar Juliet) (4:10)
# "You're Not Alone" (kopā ar Tāru Makdonaldu) (3:54)
# "Never Take Away My Freedom" (kopā ar Krisu Vilisu) (4:09)
# "This Is Not a Love Song" (kopā ar JD Davis) (3:46)
# "Always" (kopā ar JD Davis) (4:00)
# "Joan of Arc" (kopā ar Thailand) (4:00)
# "Love Is Gone" (kopā ar Krisu Vilisu - Freda Ristera & Žoakims Garo Radio Edit Remikss) (3:21)

Bonuss dziesmas Lielbritānijas versijā:

# "Don't Be Afraid" (3:16)
# "Take Me Away" (4:25)
# "Love Don't Let Me Go (Walking Away)" (kopā ar Krisu Vilisu) (3:16)
Luišs Figu

**Luišs Filipe Madeira Kaeiru Figu** (; dzimis 1972. gada 4. novembrī Almadā) ir bijušais portugāļu futbolists, kurš spēlēja kā pussargs par Lisabonas "Sporting", FC Barcelona, Madrides "Real" un Milānas "Internazionale" savas karjeras laikā, kura bija vairāk 20 gadus ilga. Viņš aizgāja no fubola 2009. gada 31. maijā. Viņš kopā ar Portugāles izlasi, būdams tās kapteinis, piedalījās 127 spēlēs.

Figu bija 2000. gada Eiropas Gada futbolists, 2001. gada FIFA Pasaules Gada futbolists un tika iekļauts FIFA 100 sarakstā.

Figu ir viens nedaudzajiem futbolistiem, kurš ir spēlējis par abiem spāņu konkurējošajiem klubiem, FC Barcelona un Madrides "Real". Viņam bija veiksmīga karjera, kuras laikā viņš ieguva vairākas trofejas, piemēram, vienu Portugāles kausu, četrus La Liga titulus, divus Spānijas kausus, trīs Spānijas Superkausus, vienu UEFA Čempionu līgas titulu, vienu UEFA Kausu ieguvēju kausu, divus UEFA Superkausus, vienu UEFA-CONMEBOL Starptautisko kausu, četrus A Sērijas titulus, vienu TIM Itālijas kausu un trīs Itālijas Superkausus.

## Sasniegumi
**Sporting**

* Portugāles kauss futbolā: 1994–95

**Barcelona**

* Spānijas La Liga: 1997–98, 1998–99
* Copa del Rey: 1997, 1998
* Spānijas Superkauss: 1996
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1997
* UEFA Superkauss: 1997

**Real Madrid**

* Spānijas La Liga: 2000–01, 2002–03
* Spānijas Superkauss: 2001, 2003
* UEFA Čempionu līga: 2001–02
* UEFA Superkauss: 2002
* Starpkontinentālais kauss: 2002

**Inter Milan**

* Itālijas Serie A: 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09
* Coppa Italia: 2006
* Supercoppa Italiana: 2006, 2008

**Individuālie sasniegumi**

* *[[Sporting CP]]* gada labākais spēlētājs: 1994
* Portugāles gada futbolists: 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000
* Ballon d'Or: 2000
* FIFA 100

## Atsauces

## Ārējās saites
Limbažu pagasts

**Limbažu pagasts** ir viena no Limbažu novada teritoriālajām vienībām. Robežojas ar Limbažiem, Viļķenes, Umurgas, Vidrižu, Skultes, Liepupes pagastiem, Siguldas novada Lēdurgas pagastu un Cēsu novada Stalbes un Straupes pagastiem. Pagasta pārvaldi veic pašvaldības Limbažu apvienības pārvalde, kas atrodas ārpus pagasta teritorijas – Limbažos, Mūru ielā 17.

## Daba
### Hidrogrāfija
**Upes:** Cimeļupe, Kranupīte, Mazupīte, Miežupīte, Sprukstupīte, Stante.

**Ezeri:** Auziņu ezers, Bruņķītis, Cimelis, Dūņezers, Dziļezers, Ģerķīšezers, Lādes ezers, Lielā Dzelve, Limbažu Lielezers, Mazais Purva ezers, Mazezeriņš, Mazezers, Riebezers, Skujas ezers.

## Vēsture
Limbažu pagasta platība 1935. gadā bija 94,5 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Limbažu un Pauku ciema padomes. 1954. gadā Pauku ciemu pievienoja Limbažu ciemam. 1956. gadā Limbažu ciemu iekļāva Limbažu pilsētas lauku teritorijā. 1971. gadā Limbažu lauku teritoriju reorganizēja par Limbažu ciemu un pievienoja Stienes un daļu Katvaru ciema. 1977. gadā pievienoja daļu Umurgas un Viļķenes ciemu, bet daļu Limbažu ciema iekļāva Limbažos un Liepupes un Skultes ciemos. 1991. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu.  Limbažu pagastu iekļāva Limbažu novadā.

Agrāk pagasta pārvalde atrodas Limbažos, Jūras ielā 58.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Inte, Jumpravmuiža, Kaijciems, Lāde, Lādezers, Langači, Muižkalni, Nabe, Ozolaine, Pelodas, Stūrīši.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Rīgas futbola čempionāts

**Rīgas futbola čempionāts** bija viens no pieciem Latvijas futbola 2. līgas reģionālajiem čempionātiem. To rīkoja Rīgas Futbola federācija. Kopš 2019. gada (izņemot 2020. gadu) čempionāta vietā notiek 3. līgas **Centra zonas** sacensības.

## Centra zonas klubi

* Rīgas futbola skola
* FK RSU (Rīga)
* Riga United
* JFK Daugava/Salaspils FA
* SK Babīte
* JRFPC Upesciema Warriors (Upesciems)
* AFA Olaine-2
* AC Jules Verne (Rīga)
* ASK Kadaga/Ostas SK

## Rīgas čempionāta klubi (2017)
A grupa

* AMOKO/02
* FC Caramba Riga (Rīga)
* FK Fortūna/Ogre
* SK Kengaroos/Salaspils
* Monarhs-Flaminko (Rīga)
* FK Progress 2
* Riga United FC (Rīga)
* FK Sirius

B grupa

* Albatroz SC
* FK Dinamo Rīga/Babīte
* EXCONDO
* FK Jūrnieks Rīga
* New Project
* Ogres novada sporta centrs
* BFS Reinards-Ropaži
* SK Upesciems

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā vietne
* Rīgas Futbola federācija 
* Latvijas Futbola federācija
1934. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas pašvaldību karte (1924—1945)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1934. gads|1934. gada]] notikumi [[Latvija|Latvijā]]**.

## Notikumi
### Janvāris
* 30. janvāris — Rīgas apgabaltiesa pieņēma galīgo lēmumu par Latviešu Tautas Apvienības "Pērkonkrusts" slēgšanu.

### Februāris
* 24.—25. februāris — notika tautas nobalsošana par vēlētāju ierosināto likumprojektu "Likums par nodrošināšanu vecumā un darba nespējas un bezdarba gadījumos". Tautas nobalsošanas telpas tika atvērtas no pulksten 9 rītā līdz 8 vakarā. Likumprojekts netika pieņemts, jo tautas nobalsošanā nepiedalījās nepieciešamais skaits vēlētāju.

### Maijs
* 15. maijs — Latvijas Ministru prezidents Kārlis Ulmanis veic valsts apvērsumu.

### Septembris
* 12. septembris — Ženēvā Tautu Savienības sesijas laikā tika parakstīts "Saprašanās un sadarbības līgums starp Latviju, Lietuvu un Igauniju", kas kļuva par pamatu Baltijas Antantei.

## Dzimuši
* 21. februāris — Gunārs Asaris, arhitekts (miris 2023. gadā)
* 11. marts — Aloizs Vaznis, jurists, bijušais iekšlietu ministrs (miris 2020. gadā)
* 12. marts — Imants Freibergs, datorzinātnieks (miris 2026. gadā)
* 29. aprīlis:
** Oļģerts Pavlovskis, politiķis un sabiedrisks darbinieks
** Valdis Pavlovskis, politiķis un sabiedrisks darbinieks
* 10. maijs — Valdis Gavars, fiziķis un inženieris (miris 2026. gadā)
* 29. maijs — Gunārs Balodis, gleznotājs un filmu mākslinieks
* 9. augusts — Kristaps Keggi, ķirurgs ortopēds (miris 2023. gadā)
* 15. septembris — Jāzeps Pīgoznis, gleznotājs (miris 2014. gadā)
* 6. decembris — Teodors Eniņš, ārsts un politiķis (miris 2008. gadā)

## Miruši
* 14. februāris — Aleksandrs Kalējs, latviešu ģenerālis (dzimis 1876. gadā)
* 12. oktobris — Jānis Pommers, Latvijas pareizticīgās baznīcas arhibīskaps (dzimis 1876. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Atsauces
1935. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas pašvaldību karte (1924—1945)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1935. gads|1935. gada]] notikumi [[Latvija|Latvijā]]**.

## Notikumi

### Novembris
* 6. novembris — atklāta satiksme jaunuzbūvētajā dzelzceļa līnijā Madona—Lubāna.
* 18. novembris — atklāts Brīvības piemineklis.
* 26. novembris — atklāta dzelzceļa satiksme posmā Rīga—Suntaži.

## Dzimuši
* 3. janvāris — Meinhards fon Gerkāns (*Meinhard von Gerkan*), Latvijā dzimis vācu arhitekts
* 24. janvāris — Arnis Kalniņš, ekonomists
* 19. februāris — Jānis Olders, ūdenstūrisma entuziasts un treneris (miris 2019. gadā)
* 22. februāris — Valdis Muižnieks, basketbolists (miris 2013. gadā)
* 11. marts — Juris Lejaskalns, aktieris (miris 2006. gadā)
* 9. aprīlis — Jānis Klovāns, šaha lielmeistars (miris 2010. gadā)
* 28. jūlijs — Uldis Šteins, inženieris, horeogrāfs un dejas pedagogs (miris 2023. gadā)
* 11. augusts — Jānis Zābers, operdziedātājs (miris 1973. gadā)
* 24. septembris — Alfrēds Rubiks, politiķis
* 3. novembris — Edvards Grūbe, gleznotājs un pedagogs (miris 2022. gadā)
* 2. decembris — Vitauts Tamužs, fiziķis (miris 2019. gadā)
* nezināms datums — Jānis Lācis, ārsts kardiologs (miris 2021. gadā)

## Miruši
* 10. februāris — Eduards Jaunzems, politiķis un sabiedrisks darbinieks (dzimis 1872. gadā)
* 17. februāris — Jēkabs Stumbergs, jurists un publicists (dzimis 1866. gadā)
* 14. marts — Vilis Siliņš, zemnieku kooperācijas kustības darbinieks (dzimis 1874. gadā)
* 21. marts — Jēkabs Kukainis, sabiedriskais darbinieks un politiķis (dzimis 1858. gadā)
* 9. maijs — Jūlijs Celms, ekonomists un politiķis (dzimis 1879. gadā)
* 23. jūnijs — Artūrs Vīgants, advokāts un politiķis (dzimis 1880. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Attēlu galerija

Attēls:Briiviibas piemineklis.jpg|Brīvības piemineklis (*arh. [[Kārlis Zāle|K.Zāle]]*).
1933. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas pašvaldību karte (1924—1945)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1933. gads|1933. gada]] notikumi [[Latvija|Latvijā]]**.

## Notikumi

### Marts
* 17. marts — Saeima pieņēma lēmumu par Latviešu tautas apvienības "Ugunskrusts" slēgšanu.

### Aprīlis
* 4. aprīlis — Latvijā notiek prezidenta vēlēšanas. Par prezidentu atkārtoti, jau pirmajā balsojuma kārtā ar 52 balsīm, otram kandidātam Dr. P. Kalniņam saņemot tikai 25 balsis, tika ievēlēts Alberts Kviesis.
* 12. aprīlis — Rīgas apgabaltiesa pieņēma lēmumu par Latviešu tautas apvienības "Ugunskrusts" slēgšanu.

### Maijs
* 12. maijs — Rīgas apgabaltiesa kā politisku organizāciju reģistrēja Latviešu tautas apvienību "Pērkonkrusts".

### Jūnijs
* 18.—19. jūnijs — notika VIII Vispārējie latviešu Dziesmu svētki. Svētkos piedalījās vismaz 9400 dziedātāju, no tiem ap 1600 rīdzinieku, kaut gan pieteicās 263 kori ar apmēram 12 000 dziedātājiem.

### Novembris
* 12. novembris - tiek iesvētīta, pēc P. Kundziņa projekta celtā, Ikšķiles luterāņu baznīca.

### Decembris
* 15. decembris — Saeima pieņēma lēmumu par Latviešu tautas apvienības "Pērkonkrusts" un tās izdotā laikraksta "Pērkonkrusts", kā arī sporta biedrības "Tēvijas Sargs" slēgšanu.
* 21. decembris — notika Centrālās vēlēšanu komisijas sēde, kurā tika nolemts, ka tautas nobalsošana par likumprojektu "Likums par nodrošināšanu vecumā un darba nespējas un bezdarba gadījumos" notiks 1934. gada 24. un 25. februārī.

## Dzimuši
[thumb|120px|[Jānis Zālītis studiju gados]]
* 14. janvāris — Aivars Gulbis, tēlnieks (miris 2024. gadā)
* 3. marts — Imants Ziedonis, dzejnieks (miris 2013. gadā)
* 10. marts — Aloizs Blonskis, policijas ģenerālis (miris 2012. gadā)
* 19. maijs — Jānis Zālītis, ārsts (miris 2007. gadā)
* 29. jūnijs — Alberts Legzdiņš, ASV latviešu ģitārists, komponists un dziedātājs (miris 2017. gadā)
* 29. jūlijs — Jānis Peniķis, politologs (miris 2020. gadā)
* 4. augusts — Ivars Caune, agronoms un politiķis
* 19. augusts — Miķelis Rubenis, futbolists, futbola tiesnesis, sporta žurnālists, sporta darbinieks (miris 2023. gadā)
* 8. septembris — Maigonis Valdmanis, basketbolists (miris 1999. gadā)
* 11. oktobris — Ābrams Kleckins, žurnālists, pasniedzējs, kinozinātnieks un sabiedrisks darbinieks (miris 2021. gadā)
* 13. novembris — Ojārs Vācietis, dzejnieks (miris 1983. gadā)
* 10. decembris — Jānis Stradiņš, ķīmiķis, zinātnes vēsturnieks (miris 2019. gadā)

## Miruši
* 13. janvāris — Dāvids Sīmansons, ģenerālis (dzimis 1859. gadā)
* 25. maijs — Ernests Vīgners, diriģents, komponists (dzimis 1850. gadā)
* 25. jūnijs — Anna Brigadere, rakstniece (dzimusi 1861. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Piezīmes un atsauces
Iemetiens (futbols)

thumb|Spēlētājs, izpildot iemetienu.
**Iemetiens** ir metode futbolā, kā atsākt spēli pēc tam, kad bumba ir atstājusi laukumu. Iemetiens tiek piešķirts tad, ja bumba ir pilnīgi šķērsojusi vienu no sānu līnijām. To piešķir komandai, kas nebija pēdējā, kura pieskārās bumbai. Iemetienu izdara ar abām rokām pār galvu. Metiena brīdī abām kājām jāatrodas pie zemes.
Kevins Fords

**Kevins Entonijs Fords** (, dzimis ) ir NASA kosmonauts, atvaļināts ASV Gaisa spēku virsnieks.

Forda pirmais kosmiskais lidojums notika 2009. gada augustā — septembrī misijā STS-128 kā kosmoplāna pilotam.

Otrais Forda lidojums sākās 2012. gada oktobrī, dodoties uz SKS ar kosmosa kuģi Sojuz TMA-06M. Bija SKS-33 ekspedīcijas lidojuma inženieris, SKS-34 komandieris. 2013. gada martā lidojums beidzās.
Pauls Landerss

**Pauls Heiko Landerss** (; dzimis , Berlīnē, Vācijā) ir vācu mūziķis, ģitārists, vairāk pazīstams kā vācu industriālā metāla grupas *[[Rammstein]]* dibinātājs un ģitārists. Viņš ir īsākais grupas dalībnieks ().

## Biogrāfija
Landerss dzimis Austrumberlīnē, Vācijā. Paula vecāki nebija no Vācijas, viņa māte dzimusi Polijā, bet tēvs nācis no Čehoslovākijas vācvalodīgo rajoniem. Tēvs bija slāvu valodu profesors, māte pasniedza krievu valodu ekonomiskajā institūtā. Abu vecāku profesiju dēļ ģimene pavadīja gadu komandējumā PSRS, Pauls tad mācījās trešajā klasē. Veselu gadu viņi dzīvoja Maskavā, bet mācījās viņš VDR vēstniecībā. Tur viņš iemācījās krievu valodu, kurā runā joprojām. Mūziķa īstais uzvārds ir Hīrše (*Hiersche*), bet pēc kāzām ar Nikiju Landersu viņš paņēma sev sievas uzvārdu.

Paulam ir trīs gadus vecāka māsa, kura mācījās spēlēt klavieres. Klavieres viņiem atradās mājās, un kad Pauls paaugās, viņam arī nācās apmeklēt mūzikas stundas, kas divpadsmit gadīgajam Heiko nepatika. Pēc vecāku vēlmes viņš sāka atgūt klarnetes spēli. Mūzikas stundas viņam drīz vien apnika un viņš pameta mācības.

Lūzuma punkts ģitārista dzīvē iestājās, kad viņam palika 14 gadi. Tēva skapī Pauls atrada noputējušu ģitāru un pēc kāda laika Pauls brīvprātīgi apsēdās pie klavierēm un sāka spēlēt. Gadu vēlāk Pauls nopirka savu pirmo elektrisko ģitāru *Iris*. Ģitārspēli Pauls apguva, vērojot kā to dara profesionāļi, un mēģinot atkārtot redzēto. Frīdrihshaina mūzikas skolas iestājeksāmenos Pauls improvizēja, tādēļ ka nošu spēle viņam sagādāja grūtības. Pēc skolas pabeigšanas viņš aizgāja mācīties par telesakaru speciālistu.

1982. gadā viņš koncertā iepazinās ar Aleksandru Kriningu, nākamo vēl tad nedibinātās *[[Feeling B]]* bundzinieku. Krīnings kopā ar Aļošu Rompe muzicēja grupā *Feeling 14*. Kad viņu grupa izjuka, viņi meklēja jaunās grupas locekļus. Iesākumā grupu nosauca *Feeling Berlin*, bet vēlāk to pārsauca par *Feeling B*. Grupas mēģinājumi notika Aļošas dzīvoklī. Vēlāk Kirlings atveda uz grupu Flaki, nākamo grupas *[[Rammstein]]* taustiņinstrumentālistu.

### Personīgā dzīve
Pēc skolas beigšanas Pauls vairākas reizes mainīja darba vietas. Hindenzē Pauls sastapa savu nākamo sievu Nikiju Landersu, ar kuru 1984. gadā apprecējās, bet laulība drīz tika šķirta. 1990. gadā Ivonna Rainke dzemdēja viņu dēlu Emīlu. Otrs viņa bērns, meita Lilī, kas dzimusi 2001. gadā, ir no grupas *Rammstein* vizāžistes Arielas Troses.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Rammstein'' oficiālā mājas lapa 
* ''Feeling B'' sastāvā
* ''Facebook''
Kristians Lorencs

**Kristians Flake Lorencs** (; dzimis ) ir vācu mūziķis, vairāk pazīstams kā industriālā metāla grupas *[[Rammstein]]* taustiņinstrumentālists.

## Biogrāfija
Doktors Kristians Lorencs, viņš arī Flake, dzimis 1966. gada 16. novembrī, Berlīnē. Vārdam Flake ir vāciskā, nevis angliskā (Fleiks), izruna, un tas ir viņa īstais vārds, ko viņam devuši vecāki, nevis pseidonīms, tādēļ nav pareiza tā rakstīšana pēdiņās. Jaunībā Flake strādāja par krāvēju kautuvē, pēc tam izmācījās par atslēdznieku. Pauls un Kristians ir ar pieredzi bagātākie mūziķi grupā *[[Rammstein]]*. Viņi abi ir piedalījušies grupā *[[Feeling B]]* — grupā kura palika slavena Rietumvācijā vēl līdz Berlīnes mūra krišanai. Tā bija viena no pirmajām vācu panku grupām, kurām izdevās izdot disku jau 1989. gadā.

## Ārējās saites
1932. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas pašvaldību karte (1924—1945)
Šajā lapā ir apkopoti **[[1932. gads|1932. gada]] notikumi [[Latvija|Latvijā]]**.

## Notikumi

### Janvāris
* 19. janvāris — Rīgas apgabaltiesa reģistrēja Latviešu tautas apvienības "Ugunskrusts" statūtus.

### Februāris
* 5. februāris — Latvija un PSRS Rīgā parakstīja savstarpējās neuzbrukšanas līgumu.

### Maijs
* Tiek atklāts jaunizveidotais Brīvdabas muzejs Rīgā pie Juglas ezera. Publikas apskatei pieejamas 6 senceltnes- Vidzemes sēta.

### Augusts
* 21. augusts — Latviešu tautas apvienība "Ugunskrusts" sāka izdot laikrakstu ar tādu pašu nosaukumu — "Ugunskrusts".

### Septembris
* 18. septembrī Latvijas katoļu bīskaps Jāzeps Rancāns iesvētīja Janču katoļu baznīcas jaunbūvi Bauskas apriņķa Dāviņu pagastā.

## Dzimuši
* 11. februāris — Oļģerts Dunkers, aktieris, režisors (miris 1997. gadā)
* 22. februāris — Baiba Indriksone, aktrise (mirusi 2024. gadā)
* 1. marts — Artūrs Damlics, pedagogs (miris 2021. gadā)
* 11. maijs — Haralds Ritenbergs, baletdejotājs, kinoaktieris un pedagogs (miris 2025. gadā)
* 12. maijs — Artūrs Graudiņš, pirmais Latvijas Bankas prezidents
* 21. maijs — Inese Jaunzeme, šķēpmetēja (mirusi 2011. gadā)
* 23. jūnijs — Gunārs Krollis, grafiķis (miris 2025. gadā)
* 2. augusts — Voldemārs Krustiņš, žurnālists, redaktors, izdevējs (miris 2020. gadā)
* 17. augusts — Klāra Kondrova, ārste un sabiedriska darbiniece (mirusi 2019. gadā)
* 3. septembris — Lija Brīdaka, dzejniece (mirusi 2022. gadā)
* 30. oktobris — Georgs Andrejevs, ārsts, diplomāts un politiķis (miris 2022. gadā)
* 2. novembris — Gunārs Ezernieks, gleznotājs un pedagogs (miris 2019. gadā)
* 8. novembris — Juris Dancis, Austrālijas latviešu basketbolists (miris 2021. gadā)
* 10. novembris — Dailis Rožlapa, gleznotājs, scenogrāfs un filmu mākslinieks (miris 2014. gadā)
* 19. decembris — Māris Rudzītis, latviešu kinooperators un kinorežisors (miris 1973. gadā)
* 26. decembris — Gvido Zemrībo, jurists un diplomāts, Latvijas Republikas Augstākās tiesas priekšsēdētājs (miris 2021. gadā)
* nezināms datums — Dailonis Pakalns, biologs, ārstniecības augu speciālists (miris 2021. gadā)

## Miruši
* 25. janvāris — Pēteris Stučka, jurists un politiķis (dzimis 1865. gadā)
* 31. marts — Apsesdēls (Augusts Apsītis), rakstnieks (dzimis 1880. gadā)
* 5. septembris — Austra Skujiņa, latviešu dzejniece (dzimusi 1909. gadā)
* 16. novembris — Hermanis Matisons, Latvijas šahists (dzimis 1894. gadā)

## Skatīt arī
* Latvija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Atsauces
Kristofs Šneiders

**Kristofs Šneiders** (; dzimis ) ir vācu mūziķis, vairāk pazīstams kā industriālā metāla grupas *[[Rammstein]]* bundzinieks.

## Ārējās saites
Cēsu kauja (1578)

**1578. gada Cēsu kauja** (, ) notika Livonijas kara noslēguma posmā 1578. gada oktobrī. Apvienotais zviedru un poļu-lietuviešu karaspēks ar vietējo karavīru palīdzību sagrāva krievu armiju, kas bija aplenkusi Cēsu cietoksni. Krievi kaujā pazaudēja ap 7000 vīru un 24 lielgabalus. Cēsu kauja bija pavērsiens Livonijas kara gaitā, kas noveda pie Krievijas sakāves un pilnīgas atteikšanās uz pretenzijām uz bijušās Livonijas Konfederācijas teritoriju.

## Kaujas priekšvēsture

1577. gada sākumā Cēsu pilsoņi sacēlās pret Polijas-Lietuvas karaspēka garnizonu un lūdza Krievijas vasaļvalsts Livonijas Karalistes valdnieku Magnusu pārņemt pilsētu savā valdīšanā.

Krievijas cars Ivans IV sakarā ar aizdomām par Magnusa nodevību, lika viņu apcietināt un padzīt viņa karaspēku. Pēc piecu dienu lielgabalu apšaudes krievi ieņēma pilsētu un nežēlīgi izrēķinājās ar pilsētniekiem, bet apmēram 300 pils aizstāvji, to skaitā sievietes un bērni, pilī uzspridzinājās. Karalis Magnuss vēlāk gan tika atbrīvots no apcietinājuma, bet drīz vien pārgāja krievu pretinieku pusē. 1577. gada decembrī apmēram 200 jātnieku un tikpat kājnieku Jāņa Bīriņa vadībā pēkšņā nakts uzbrukumā padzina krievu garnizonu no Cēsīm. Jānis Briesmīgais lika vojevodam Ivanam Mstislavskim un bajāram Morozovam atgūt Cēsis. Krievu karaspēks ilgstoši aplenca pilsētu, kuras aizstāvji cieta no bada. Beidzot lielgabalu apšaudes rezultātā cietokšņa sienā tika izsists liels caurums, tomēr krievi pārtrauca aplenkumu sakarā ar ziņām par poļu un livoniešu papildspēku tuvošanos Hodkeviča un Bīriņa vadībā. 1578. gada vasaras beigās krievi ieņēma karaļa Magnusa rezidenci Peltsamā (*Põltsamaa*, vācu: *Oberpahlen*) un cars pavēlēja steidzami ieņemt arī pēdējo viņam neuzticīgo cietoksni Cēsīs.

## Kaujas norise
[thumb|280px|[Nirnberga|Nirnbergā iespiestās grāmatas "Maskavijas sakāve pēc Cēsu aplenkuma Livonijas kara laikā" (*Moscouische Niderlag, und Belegerung der Statt Wenden. Nürnberg. 1579*) titullapa (1579).]]
1578. gada 21. oktobrī pie krievu aplenktās Cēsu pils viņiem uzbruka apvienotais Polijas-Lietuvas un Zviedrijas karaspēks zviedru ģenerāļa Jorana Boises (*Göran Nilsson Boije af Gennäs*) un lietuviešu karavadoņa Sapjehas vadībā. Krievi tikko paspēja pārkārtoties kaujai, tomēr veiksme nebija viņu pusē. Tatāru jātnieki nespēja noturēties pret sabiedrotajiem un glābās bēgot, krievu kājnieki atkāpās savos nocietinājumos. Naktī kauja pierima un kņazs Goļicins un citi vojevodas aizbēga no kaujas lauka uz krievu karaspēka galveno bāzi Tērbatu. 
No rīta kauja turpinājās un krievu karaspēks tika sakauts un zaudēja ap 7000 vīru. Krievu artilēristi, nevēloties padoties, pakārās uz saviem lielgabaliem.

## Kaujas sekas

Kauja pielika punktu krievu kara panākumiem bijušās Livonijas teritorijā un Krievijas cars sāka meklēt iespējas sākt miera sarunas. Tomēr Polijas-Lietuvas karalis Stefans Batorijs nolēma karu turpināt līdz pilnīgai uzvarai.

## Atsauces
Baltā kustība

[thumb|Baltās kustības [plakāts, kas aicina cīnīties par vienotu Krieviju]]
**Baltā kustība** (), **Baltā gvarde** (), **Baltā lieta** () jeb **Baltā ideja** (), bija kustība Krievijas pilsoņu karā, kura no 1917. līdz 1923. gadam, kā arī vēlākajā emigrācijā apvienoja pret boļševikiem gan politiski, gan militāri noskaņotus cilvēkus.

Šajā kustībā iesaistījās visdažādāko politisko uzskatu cilvēki, kuri pirms Februāra un vēlākās Oktobra revolūcijas nereti bija pat naidīgi noskaņoti savā starpā. Tāpat šai kustībai nebija vienotu ideoloģisku nostādņu. Šie un citi faktori noveda pie tā, ka kustība nekad nebija vienota ne mērķos, ne arī darbībā. Militārajā jomā liela nozīme Baltajā armijā bija bijušajiem Krievijas Impērijas armijas virsniekiem. Pēc Oktobra revolūcijas lielākajai daļa no viņiem draudēja represijas, kā arī daudzi tika padzīti pēc tam, kad notika karaspēku vienību vēlēšanas, kurās karavīri ievēlēja savus komandierus. Šīs kustības atbalstītāju un dalībnieku vidū bija arī vairāki tūkstoši latviešu virsnieku un karavīru, piemēram, Rūdolfs Bangerskis, Kārlis Goppers, Ģederts Teodors Biernis, Jānis Buivids, Jānis Ušaks, Pēteris Grīviņš, Pēteris Mežaks, kuri baltgvardu armijā ieņēma augstus amatus.

Krievijas pilsoņu kara laikā Baltās kustības karaspēka vienībām, kuras karoja pret boļševikiem dažādās frontēs, izdevās gūt ievērojamus panākumus, iegūstot kontroli pār lielām teritorijām bijušās impērijas perifērijā, tomēr Krievijas Impērijas vēsturiskā pamatdaļa un divas galvaspilsētas — Petrograda un Maskava — netika ieņemtas. Cerība uz rietumvalstu palīdzību neattaisnojās, jo tās pēc Pirmā pasaules kara nebija gatavas tieši iesaistīties karadarbībā. Boļševikiem pēc ilgām un smagām cīņām izdevās sakaut baltgvardu armijas dažādās frontēs citu pēc citas, līdz beigās boļševiki guva uzvaru visā Krievijas pilsoņu karā. Baltās kustības pārstāvji bija spiesti doties emigrācijā, kur izveidoja nozīmīgu krievu diasporu, kurā attīstījās sava kultūras un politiskā dzīve.

## Ievērojami dalībnieki
* Dienvidkrievijā:
** Aleksejs Kaledins;
** Mihails Aleksejevs;
** Lavrs Korņilovs;
** Antons Deņikins;
** Pjotrs Krasnovs;
** Nikolajs Ivanovs;
** Andrejs Škuro;
** Pjotrs Vrangelis;
** Mihails Drozdovskis;
** Sergejs Markovs;
** Vladimirs Mai-Majevskis;
** Aleksandrs Kutepovs;
* Sibīrijā:
** Vasīlijs Boldirevs;
** Aleksandrs Kolčaks;
** Vladimirs Kapels;
** Aleksandrs Dutovs;
* Ziemeļrietumos:
** Aleksandrs Rodzjanko;
** Nikolajs Judeničs;
** Anatols Līvens;
** Pāvels Bermonts-Avalovs;
* Ziemeļkrievijā:
** Jevgēnijs Millers;
*Tālajos Austrumos:
** Grigorijs Semjonovs;
** Romāns fon Ungerns-Šternbergs;
** Ivans Kalmikovs;
** Mihails Diterihss;
*Centrālāzijā:
**Boriss Annekovs.

## Skatīt arī
* Krievijas pilsoņu karš
* Bermontiāde
* Sarkanā armija
* Brīvprātīgo armija

## Ārējās saites
Cēsu kauja

**Cēsu kauja** var būt:

* Trešais karagājiens uz Ugauniju un Cēsu aplenkums (1210) - Livonijas krusta karu kauja 1210. gadā pie Cēsīm, kad ugauņi atbildes karagājienā aplenca vendu pili Cēsīs.
* Cēsu kauja (1245) - Livonijas krusta karu 1245. gada kauja starp Cēsu komtura un Nalsenes valdnieka Lengvīna karaspēkiem;
* Mindauga karagājiens uz Cēsīm (1262) - lietuviešu uzbrukums Cēsīm Lietuvas-Livonijas kara (1262—1282) sākumā; 
* Cēsu kauja (1578) - Livonijas kara 1578. gada oktobra zviedru un poļu kauja pret krievu armiju, kas aplenca Cēsu pili;
* Cēsu kauja (1601) - Poļu—zviedru kara 1601. gada 7. janvāra kauja starp poļu un zviedru karaspēku;
* Cēsu kaujas - Latvijas un Igaunijas brīvības cīņu kaujas pie Cēsīm 1919. gada 19.-22. jūnijā.

## Skatīt arī
* Cēsis
Végétal

***Végétal*** ir trešais franču dziedātājas un dziesmu autores Emīlijas Simonas studijas albums. Visas albumā esošās dziesmas ir saistībā ar augiem un arī mūzikā tiek izmantotas dažādas augu skaņas. Albums satur arī vairāk roka elementus nekā pirmie divi albumi.

## Dziesmu saraksts

# "Alicia" - 3:56
# "Fleur de saison" - 4:10
# "Le vieil amant" - 4:36
# "Sweet Blossom" - 3:46
# "Opium" - 2:50
# "Dame de lotus" - 3:23
# "Swimming" - 4:10
# "In the Lake" - 3:28
# "Rose hybride de thé" - 3:16
# "Never Fall In Love" - 2:54
# "Annie" - 3:21
# "My Old Friend" - 4:46
# "En cendres" - 5:24

### Japānas izdevuma papildu dziesmas

"Papillon" - 3:25
"Ferraille" - 2:44
Eesti Laul 2009

**Eesti Laul 2009** bija Igaunijas nacionālā atlase 2009. gada Eirovīzijai. Nacionālās atlases fināls notika .

Konkursā uzvarēja Urban Symphony ar dziesmu "Rändajad".

## Fināls

## Superfināls
Rīgas guberņa

**Rīgas guberņa** (, ) bija Krievijas cara Pētera I  izveidota administratīva vienība iekarotās Zviedru Livonijas pārvaldei. Pēc Nīštates miera līguma Zviedrijas atteicās no Baltijas provincēm un Rīgas guberņu iekļāva Krievijas Impērijas sastāvā. 
Civilās pārvaldes augstākā vara piederēja Rīgas gubernatoram.

## Vēsture
1710. gadā Lielā Ziemeļu kara laikā krievu karaspēks iekaroja Rīgu un vēl pirms kara beigām ar cara pavēli 1713. gada 28. jūlijā izveidoja Rīgas guberņu, iekļaujot tajā iepriekš pastāvējušo Rīgas apriņķi. Sākotnēji Pēteris I bija iecerējis jaunās guberņas teritorijā ietilpināt visu Daugavas-Dņepras ūdensceļu līdz Smoļenskai, tādēļ pēc 1719. gada 29. maija reformas tā sastāvēja no divām daļām — Rīgas provinces un Smoļenskas provinces. Pēc Lielā Ziemeļu kara beigām 1722. gadā Rīgas guberņai pievienoja Tērbatas apriņķi.

Pēc Pētera I nāves Smoļenskas provinces daļā ķeizariene Katrīna I 1726. gadā lika izveidot patstāvīgu Smoļenskas guberņu un Rīgas guberņas sastāvā izveidot piecas provinces: Rīgas, Cēsu, Tērbatas, Pērnavas un Sāmsalas.
 
1783. gada 10. maijā guberņai pievienoja Slokas novadu.

1783. gada 3. jūlijā Krievijas ķeizariene Katrīna II izdeva rīkojumu, ar kuru Rīgas guberņu likvidēja un tās vietā izveidoja Rīgas vietniecību.

## Apriņķi
Rīgas guberņā bija piecas provinces jeb apriņķi:
* Rīgas apriņķis,
* Cēsu apriņķis,
* Pērnavas apriņķis,
* Tērbatas apriņķis,
* Sāmsalas apriņķis.

## Rīgas gubernatori
thumb|150px|Džordžs Brauns — Rīgas un Livonijas ģenerālgubernators (1762—1792)

* 1712 Aleksandrs Menšikovs (*Александр Данилович Меншиков*) — pildīja šo amatu kā Pēterburgas ģenerālgubernators
* 1713—1719 Pēteris Goļicins (*Пётр Алексеевич Голицын*)
* 1719—1726 Aņikita Repņins (*Аникита Иванович Репнин*)
* 1727—1751 Pēteris Lasī (*Пётр Петрович Ласси*)
* 1751—1753 Vladimirs Dolgorukovs (*Владимир Петрович Долгоруков*)
* 1753—1758 Fjodors Vojeikovs (*Фёдор Матвеевич Воейков*) kā vicegubernators
* 1758—1761 Vladimirs Dolgorukovs (*Владимир Петрович Долгоруков*)
* 1762—1792 Džordžs Brauns (*Юрий Юрьевич Броуне*)

## Sudraba livonēzi
1756. gadā Krievijas Impērijas Senāts atļāva kalt pēc dāldera sistēmas piecu nominālu monētas lietošanai Rīgas un Igaunijas guberņās — 96, 48, 24 un 4 kapeiku livonēzus no 72 raudzes sudraba un 2 kapeiku livonēzu un 36 raudzes sudraba. Pēc Septiņgadu kara beigām 1764. gada livonēzus izņēma no apgrozības.
 

Moneta livoesthonica 1757.jpg|96 kapeiku livonēzs
48 Moneta livoesthonica 1757.jpg|48 kapeiku livonēzs
24 Moneta livoesthonica 1757.jpg|24 kapeiku livonēzs
4 Moneta livoesthonica 1757.jpg|4 kapeiku livonēzs
2 Moneta livoesthonica 1757.jpg|2 kapeiku livonēzs


## Atsauces

## Ārējās saites
Atsitiens no vārtiem

alt=|thumb|Vārtsargs veic atsitienu no vārtiem
**Atsitiens no vārtiem** ir metode futbolā, kā atsākt spēli. Atsitiens no vārtiem tiek piešķirts tad, kad bumba ir pilnīgi šķērsojusi vārtu līniju bez vārtu guvuma, un pēdējais spēlētājs, kas pieskāries bumbai, ir no uzbrūkošās komandas. Atsitienu no vārtiem piešķir komandai, kas aizstāvas.

Sitiens no sāna vai nulles leņķa bez atkārtotas piespēles netiek ieskaitīts kā vārtu guvums.
Stūra sitiens

right|250px|thumb|Stūra sitiena izpilde.
**Stūra sitiens** ir metode futbolā, kā atsākt spēli. To pirmo reizi ieviesa Šefildā Šefildas noteikumos 1867. gadā. Anglijas Futbola asociācija stūra sitienu pieņēma 1872. gadā.

Stūra sitiens tiek piešķirts tad, kad bumba ir pilnīgi šķērsojusi vārtu līniju, bez vārtu guvuma, no aizstāvošās komandas spēlētāja. To piešķir uzbrūkošai komandai.

## Izpilde
* stūra sitienu drīkst izpildīt jebkurš uzbrūkošas komandas spēlētājs, tai skaitā arī vārtsargs;
* bumba tiek uzstādīta stūra sektorā pie tuvākā stūra karoga;
* pretinieku komandas spēlētāji nedrīkst atrasties tuvāk par 9,15 m (10 jardu) attālumā no stūra sektora, kamēr bumba netiks ievesta spēlē;
* bumba tiek ievesta spēlē, kad pa to tiek izdarīts sitiens un tā atrodas kustībā;
* spēlētājam, kurš izpildīja stūra sitienu, nedrīkst atkārtoti pieskarties bumbai, kamēr tā neskar citu spēlētāju;
* stūra sitiens tiek izpildīts tikai pēc tiesneša svilpes;
* ja pēc stūra sitiena izpildes bumba tieši ielido aizstāvošās komandas vārtos, tad vātu guvums tiek ieskaitīts;
* ja pēc stūra sitiena izpildes bumba tieši ielido uzbrūkošās komandas vārtos, tad vātu guvums netiek ieskaitīts;
* stūra sitiena izpildīšanas laikā aizmugures stāvoklis netiek fiksēts.
Kroonika

**Kroonika** () ir populārs Igaunijā iznākošs *[[dzeltenās prese]]s* žurnāls. Žurnāls ir populārs starp 13 līdz 30 gadus veciem cilvēkiem. Žurnāls iznāk igauņu valodā un satur informāciju par pašmāju slavenībām.

## Ārējās saites

* Žurnāla oficiālā mājaslapa
Kolumbainas vidusskolas slaktiņš

**Kolumbainas vidusskolas slaktiņš** notika 1999. gada 20. aprīlī Kolumbainas vidusskolā, Kolorādo štatā, ASV. Divi skolnieki Ēriks Hariss un Dilans Klebolds nogalināja 12 skolēnus un vienu skolotāju, ievainojot 21 citu cilvēku, kamēr vēl trīs cilvēki tika ievainoti, mēģinot bēgt. Pēc tam abi slaktiņa plānotāji izdarīja pašnāvību. Kolumbainas vidusskolas slaktiņš upuru skaita ziņā ir ceturtā lielākā apšaude skolā ASV vēsturē pēc 1927. gada Bāta skolas nelaimes, 2007. gada Slaktiņa Virdžīnijas Tehniskajā universitātē un 1966. gada Slaktiņa Teksasas Universitātē.

## Cēloņu meklēšana

Šī bija viena no pirmajām skolu apšaudēm, kad tika pievērsta pastiprināta uzmanība tieši masu mediju un moderno tehnoloģiju ietekmei kā traģēdijas cēlonim. Tika asi kritizētas videospēles, ko apšaudes rīkotājiem bija paticis spēlēt, piemēram, Doom un Quake, kā arī mūzika, ko abi klausījās, tai skaitā tādas grupas kā KMFDM un Rammstein, kuras bieži tika minētas un kuru dziesmas tika citētas abu šāvēju dienasgrāmatās un interneta lapās.

## Atsauces
Avangards (māksla)

:*Par militāru kaujas vienību veidu skatīt rakstu [[Avangards (kaujas vienība)]]*.

Ar vārdu **avangards** () apzīmē cilvēku darbus vai idejas, kas ir eksperimentālas un inovatīvas un kas neievēro sabiedrībā pastāvošās normas, galvenokārt tieši mākslā, kultūrā un politikā.

Avangards visraksturīgākais ir tieši modernismā un postmodernismā. Daudzi mākslinieki sevi ir pieskaitījuši pie avangarda kustības un turpina to darīt no dadaisma kustības līdz par valodas poētiem 1980. gados.

## Avangarda mākslas kustības

 
* Abstraktais ekspresionisms
* Arhigrams
* *[[Ars subtilior]]*
* *[[Jūgendstils|Art nouveau]]*
* Asēmiskā rakstīšana
* Brīvais džezs
* *[[Cinema pur]]*
* COBRA
* Dadaisms
* *[[Neoplasticisms|De Stijl]]*
* Dogma 95
* *[[Drone Metal]]*
* Dropārts
* Elektroniskā mākslas mūzika
* Ekspresionisms
* Episkais teātris
* Fovisms
* *[[Flarf]]*
* Fluxus kustība
* Futūrisms
* Impresionisms
* *[[Incoherents]]*
* Industriālā mūzika
* Krautroks
* Konceptuālā māksla
* Konstruktīvisms
* Kubisms

* L=A=N=G=U=A=G=E
* Letrisms
* Liriskā abstrakcija
* Minimālisms
* Musique Concrète (*konkrētā mūzika*)
* Neoavangardija
* Neodadaisms
* Neoisms
* Neotērikas periods
* Neue Slowenische Kunst
* Nežēlības teātris
* Niknie pigvīni
* No wave
* Popārts
* Postroks
* Postminimālisms
* Primitīvisms
* Progresīvā rokmūzika
* Rock in Opposition (RIO)
* Simbolisms
* Sirreālisms
* Sociālais reālisms
* *[[Situationist International]]*
* *[[Space music]]*
* Supremātisms
* Trokšņu mūzika
* Trokšņu roks
* Vēstuļu māksla

## Atsauces
Tiešais brīvsitiens

thumb|300px|Tiešais brīvsitiens

**Tiešais brīvsitiens** ir metode futbolā, kā atsākt spēli pēc soda. Atšķirībā no netiešā brīvsitiena, vārti var tikt gūti no tieša sitiena tai nepieskaroties citam spēlētājam. To piešķir komandai pret kuru pārkāpti kādi no noteiktajiem "soda" pārkāpumiem.

## Skatīt arī
* Netiešais brīvsitiens
Strīda bumba (futbols)

thumb|upright=1.0|Strīda bumba
**Strīda bumba** ir metode futbolā, kā atsākt spēli. Strīda bumba rodas, ja tiesnesis ir pārtraucis spēli kādu citu iemeslu dēļ, piemēram, nopietnas spēlētāja traumas, ārējo personu iejaukšanās, vai bumbai kļūstot bojātai. Šāda spēles atsākšana ir retāka pieaugušo spēlēs.
Atkārtotais karagājiens uz Sakalu (1223)

**1223. gada atkārtotais karagājiens uz Sakalu** notika igauņu sacelšanās laikā 1223. gada vasarā pēc Sēlijas bīskapa Bernharda aicinājuma. Karagājienā piedalījās ap 8000 karavīru - bīskapu vasaļi, krustneši, tirgotāji un Zobenbrāļu ordenis ar līvu un letu karavīriem. 

Krusta karotāji atkārtoti ar aplenkuma mašīnām uzbruka Vīlandes pilij un tikai pēc 15 dienu cīņām (1.-15. augustā) igauņi padevās. Krustneši nogalināja pilī esošos krievus. Tad viņi uzbruka Sakalas zemes pilij pie Navesti upes, kuras aizstāvji tūlīt padevās, lai izvairītos no Vīlandes aizstāvju likteņa . 

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauce
NF valde

thumb|right|176px|NF valdes karogs.
**NF valde** ir futbola asociācija, kas tika izveidota 2003. gada 12. decembrī. Tā sastāv no izlasēm, kas pārstāv tautas, pakļautas, neatzītas valstis, minoritātes, bezvalstnieku tautas, reģionus un mikrotautas, kas nav saistīts ar FIFA.
Krievu karagājiens uz Igauniju (1223)

[250px|thumb|[Livonijas konfederācijas karte XIII. gs. vidū. Krievu karagājiens notika uz Sakalas zemi (pie Vīlandes, kartē - *Fellin*) un Rēveles zemi (kartē - *Reval*).]]
**1223. gada krievu karagājiens uz Igauniju** notika 1223. gada beigās. Karagājienu organizēja Suzdaļas kņazs Jurijs (Georgijs) Vsevolodovičs, un to vadīja viņa brālis Novgorodas kņazs Jaroslavs Vsevolodovičs un Pleskavas kņazs Vladimirs Mstislavičs. Krievu karaspēks ar apmēram 20 000 vīriem ieradās Ugaunijas zemē, nometināja savus garnizonus Tērbatas un Otepē pilīs un caur Sakalas zemi devās uz Livoniju, tomēr ceļā sastaptais Sāmsalas karaspēks pārliecināja viņus vispirms doties pret dāņu rokās esošo Rēveles cietoksni. Apvienotais krievu un igauņu karaspēks četras nedēļas aplenca Lindanises pili (tagad - Tallina), bet nespēja to ieņemt . Tajā laikā Zobenbrāļu ordenis savukārt uzbruka Tērbatai un Jervai.
## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauces
Netiešais brīvsitiens

**Netiešais brīvsitiens** ir metode futbolā, kā atsākt spēli. Atšķirībā no tiešā brīvsitiena, vārti nevar tikt gūti ar tiešu sitienu no netiešā brīvsitiena. Likums tika iegūts no Šefildas noteikumiem, kur bija rakstīts, ka vārti nevar tikt gūti no netiešā brīvsitiena. Šis likums tika absorbēts spēles likumos 1877. gadā un vēlāk pielāgots, lai atļautu tiešo brīvsitienu kā rezultātu bīstamai situācijai. Netiešais brīvsitiens tiek piešķirts komandai, pret kuru izdarīts "nesodāms" pārkāpums, daži tehniskie pārkāpumi, vai tad, kad spēle tiek pārtraukta, brīdinot pretinieku vai tam pametot laukumu bez īpaša noteikuma pārkāpuma.

## Ārējās saites
* 13. noteikums: Brīvsitieni FIFA