Naftna Industrija Srbije

[thumb|280px|''NIS'' galvenā biroja ēka [Novi Sada|Novi Sadā]]
[thumb|280px| Naftas pārstrādes rūpnīca [Pančevo]]
thumb|160px|Logotips līdz 2022. gadam
***Naftna Industrija Srbije a.d.*** (saīsināti ***NIS***) ir Serbijas enerģētikas uzņēmums, viens no lielākajiem uzņēmumiem valstī. Tā galvenais birojs atrodas Novi Sadā. Uzņēmums dibināts 2005. gadā.

*NIS* akcijas tiek kotētas Belgradas biržā (kods *NIIS*). Lielākie akcionāri (2055. gada septembrī): Krievijas gāzes koncerna *[[Gazprom]]* meitas uzņēmums *[[Gazprom neft]]* (44,85 %), Serbijas valsts (29,87 %), *Gazprom Capital* meitas uzņēmums *JSC Intelligence* (11,30 %).

## Vēsture
Uzņēmuma priekštecis bija Naftas izpētes un ieguves uzņēmums, kurš dibināts 1949. gadā. 1953. gadā tas ieguva nosaukumu *Naftagas*. Vēlāk tajā iekļautas naftas pārstrādes rūpnīcas Pančevā un Novi Sadā, kā arī slāpekļa minerālmēslu rūpnīca *Azotara*.
1973. gadā uzņēmumam tika pievienots degvielas tirdzniecības uzņēmums *Jugopetrol*.

1991. gadā izveidots valsts uzņēmums ***Javno preduzeće Naftne industrije Srbije***, kurā apvienoti *Naftagas*, *Gas, *Energogas*, *Jugopetrol*, *Naftagas promet*, *Inženjering* un citas ar naftas nozari saistītas struktūrvienības.

2005. gada oktobrī no *NIS* tika atdalītas gāzes piegādes operācijas uzņēmumā *Srbijagas* un naftas transportēšanas operācijas *Transnafta*. Pārējā daļa pārveidota par [[akciju sabiedrība|akciju sabiedrību]] ***Naftna Industrija Srbije***.
2007. gada Serbijas valdība sāka *NIS* [[privatizācija|privatizāciju]].
2008. gada 25. janvārī Serbijas valdība ar [[Krievija]]s uzņēmumu *Gazprom* parakstīja vienošanos par *NIS* 51 % akciju pārdošanu *Gazprom neft*.

2010. gada janvārī aptuveni 20 % *NIS* akciju valdība pārdeva Serbijas pilsoņiem. Jūnijā akciju sabiedrība tika reorganizēta par atvērtu. 2010. gada 30. augusta tās akcijas sāka kotēt [[Belgradas birža|Belgradas biržā]].
2011. gadā *Gazprom* daļa uzņēmumā pieauga līdz 56,15 %. Nākamajos gados meitas uzņēmumi tika izveidoti Bosnijā un Hercegovinā, Bulgārijā, Ungārijā un Rumānijā.
2012. gadā Pančevo naftas pārstrādes rūpnīcā tika pabeigta hidrokrakinga un hidroražošanas iekārtu (MHC/DHT) būvniecība.
2013. gadā tika uzsākta koģenerācijas projekta īstenošana (elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošana no gāzes, kas iegūta no naftas un gāzes atradnēm Serbijā). Pirmo koģenerācijas iekārtu nodeva ekspluatācijā Sirakovo, pēc tam tika nodotas ekspluatācijā vēl 13 mini elektrostacijas.
2016. gadā Elemirā sāka darboties *Amin* rūpnīca dabasgāzes attīrīšanai.
2017. gadā Pančevo sākās naftas pārstrādes rūpnīcas modernizācijas otrais posms.

2022. gada maijā *Gazprom Neft* nodeva 6,15 % akciju *Gazprom*, lai izvairītos no starptautiskajām sankcijām par naftas embargo, kas tika ieviestas kā reakcija uz [[Krievijas uzbrukums Ukrainai (kopš 2022. gada)|Krievijas iebrukumu Ukrainā]] 2022. gadā. Sankcijas gan stājās spēkā tikai 2022. gada decembrī, kad tika pārtraukta Krievijas jēlnaftas piegāde caur Adrijas naftasvadu no Horvātijas. Citu valstu naftu joprojām varēja importēt pa šo cauruļvadu.

2025. gada 10. janvārī Amerikas Savienotās Valstis paziņoja par pret pret *NIS* vērstām sankcijām, kuras bija paredzēts ieviest 28. februārī. 15. janvārī Belgradas birža apturēja visu tirdzniecību ar *NIS* akcijām uz nākamajām 13 dienām.
23. septembrī *Gazprom* 11,30 % sev tieši piederošo *NIS* akciju nodeva *Gazprom Capital* meitas uzņēmumam *JSC Intelligence*.
Sankciju ieviešana vairākkārt tika atlikta, līdz tās stājās spēkā 2025. gada 9. oktobrī. Valdība atteicās [[nacionalizācija|nacionalizēt]] uzņēmumu, lai izvairītos no sankcijām. 25. novembrī *NIS* pārtrauca darbu izejvielu trūkuma dēļ, jo bankas pārtrauca apstrādāt uzņēmuma maksājumus, bet Horvātijas uzņēmums *JANAF*, pa kura cauruļvadu var piegādāt naftu Serbijai no Adrijas jūras krasta, apturēja piegādes. Serbijas prezidents [[Aleksandrs Vučičs]] deva *Gazprom* uzņēmumiem 50 dienas laika, lai pārdotu savas daļas *NIS''.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne