open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2016. gads kino

Šajā lapā apkopota informācija par 2016. gadā iznākušajām Latvijas un ārzemju filmām, ienesīgākajām filmām, apbalvošanas ceremonijām un notikušajiem kinofestivāliem.

## Ienesīgākās filmas
Šis ir 2016. gadā izdoto desmit pasaules ienesīgāko filmu saraksts:

## Latvijas kino

## Citas filmas

## Notikumi

### Apbalvošanas ceremonijas

### Kinofestivāli

## Atsauces
Zemeslodes 100 visapdraudētākās sugas

[thumb|2016. gadā zināmi tikai trīs saglabājušies [Jandzi milzu mīkstbruņurupucis|Jandzi milzu mīkstbruņrupuči]]
**Zemeslodes 100 visapdraudētākās sugas** () ir visvairāk apdraudētāko dzīvnieku, augu un sēņu saraksts, kuru 2012. gadā ar Londonas zooloģijas biedrības atbalstu izveidoja ap 8000 speciālistu no Sugu izdzīvošanas komisijas. Saraksts tika publicēts grāmatā ar nosaukumu *Priceless or Worthless?* ("Nenovērtējami vai nevērtīgi?"). Grāmatas ievadā teikts: "Šī grāmata mums stāsta ne tikai par visapdraudētākajām sugām, bet arī rāda, kā mēs varam tās pasargāt. Tā ir izaicinājums, lai mūsu nenovērtējamo dabas mantojumu mēs saglabātu un nodotu nākamajām paaudzēm."

Saraksta sastādītāji izraudzīja vienīgi tās sugas, kas sabiedrībai nesniedz skaidri redzamu izdevīgumu, kuru saglabāšana netiek pietiekami finansēta, un par kuru izdzīvošanas draudiem plašsaziņas līdzekļi nesniedz plašu informāciju. Lai uzskatāmi parādītu izzūdošo planētas daudzveidību, divdesmit piecas sugas tiek vairāk izceltas un plašāk aprakstītas. Kopumā tās pārstāv 48 dažādas valstis.

Grāmatas trešajā nodaļā uzskaitīti vairāki simti augu, bezmugukaulnieku un mugurkaulnieku sugu, kas nesen izmirušas un "pastāv tikai vēstures grāmatās". Savukārt ceturtā nodaļa veltīta piecām veiksmīgu pasākumu rezultātā izglābtām sugām — Prževaļska zirgam, Rodrigesas fodijam, kuprvalim, Četema salas mušķērājam un Maurīcijas piekūnam, norādot, ka izmiršanu ir iespējams novērst.

Beidzamās, piektās nodaļas ievadā pausta Mahātmas Gandija atziņa: "Zeme spēj pietiekami nodrošināt katra cilvēka vajadzības, bet ne katra cilvēka alkatību". Nodaļā izklāstīti pasākumi, kurus nepieciešams veikt bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai.

## Sugu saraksts

## Atsauces
Godvina likums

thumb|250px|Likuma autors Maiks Godvins
**Godvina likums **(; arī **Godvina likums par nacistu analoģiju**) ir interneta mēms, kas apgalvo, ja tiešsaistes diskusija (neatkarīgi no tēmas vai darbības apjoma) turpinās pietiekami ilgi, agrāk vai vēlāk kāds tajā salīdzinās kādu vai kaut ko ar Hitleru un nacismu.

1990. gadā šādu teoriju izvirzīja amerikāņu advokāts un rakstnieks Maiks Godvins, veicot mēmetikas eksperimentu. Godvins šo likumu veidoja kā humoristisku līdzekli, lai samazinātu nepiemēroti pārspīlētus salīdzinājums. Maiks Gudvins intervijās atzina: "Lai gan es apzināti likumu izstrādāju tā, it kā tas būtu dabas vai matemātikas likums, tā mērķis vienmēr ir bijis retorisks un pedagoģisks: es gribēju, lai ļaudis, kas vēsā mierā salīdzina citus ar Hitleru vai nacismu, padomā mazliet vairāk par Holokaustu."

Sākotnēji Godvina likums attiecās tikai uz *[[Usenet]]* diskusiju kopienu, bet tagad to attiecina uz jebkuru tiešsaistes diskusiju, piemēram, interneta forumos, tērzētavās un komentāru sadaļās, kā arī runās, rakstos un citā retorikā, kur var notikt *[[reductio ad Hitlerum]]* gadījumi.

2012. gadā Godvina likumu iekļāva "Oksfordas angļu valodas vārdnīcas" trešajā izdevumā.

## Lietošana
Ir vairāki principi, kas seko Godvina likumam, piemēram, ir tradīcija daudzos interneta diskusiju forumos, ka, līdz ko šāds salīdzinājums ir veikts, diskusija tiek slēgta un salīdzinājuma veicēja viedokļa piekritēji ir "automātiski zaudējuši, neatkarīgi debates satura." 

Godvina likums nereti tiek izmantots,  lai novērstu uzmanību, virzītu sarunu tematu citā virzienā, cenzētu, kā arī to izmanto, lai pretinieka argumentu maldinoši aprakstītu kā pārspīlētu, ja nacistiskais salīdzinājums ir faktiski piemērots. Līdzīgu likuma kritiku ir veicis žurnālists Glens Grīnvalds.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biežāk uzdoties jautājumi par Godvina likumu (alternatīvā saite)
* Maika Godvina komentāri par likumu 
* Intervija ar Maiku Godvinu no ASV Holokausta piemiņas muzeja
* Godvina likuma lapa interneta mīmu mājaslapā
Martins V

**Martins V** (; dzimis 1369. gada janvārī/februārī; pilsoniskais vārds — **Otone Kolonna** (*Ottone Colonna*), miris ) bija Romas pāvests no 1417. gada līdz nāvei 1431. gadā.

Tika ievēlēts par pāvestu Konstances koncila laikā, tā izbeidzot no 1378. gada ilgušo Rietumu shizmu. Kaut arī Francija piedāvāja kā rezidenci Aviņonu, kurā Martins bija uzturējies no 1369. līdz 1377. gadam, pāvests izvēlējās Romu. Ar mainīgiem panākumiem centās atjaunot pāvesta autoritāti Itālijā. Centās darboties kā starpnieks Simtgadu karā. Organizēja krusta karu pret husītiem. Miris pirms Bāzeles koncila sanākšanas.

## Ārējās saites
Babruiskas rajons

**Babrujskas rajons** (, ) ir  Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala dienvidrietumos. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Hluskas rajonu rietumos, Asipoviču rajonu ziemeļrietumos, Kļičavas rajonu ziemeļos, Kiravskas rajonu ziemeļaustrumos un Babruiskas pilsētu ziemeļos, kā arī Gomeļas apgabala Rahačovas rajonu austrumos, Žlobinas rajonu dienvidaustrumos, Svjetlahorskas rajonu dienvidos un Akcjabrsku rajonu dienvidos.
Bjaliņiču rajons

**Bjaliņiču rajons** (, ) ir  Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala ziemeļrietumos. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Kruhlajes rajonu ziemeļos, Šklovas rajonu ziemeļaustrumos, Mogiļevas rajonu austrumos un Kļičavas rajonu dienvidos, kā arī Minskas apgabala Bjerazino rajonu rietumos un Krupku rajonu ziemeļrietumos.
Bihava (Baltkrievija)

**Bihava** () jeb **Bihova** () ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabalā, Bihavas rajona centrs pie Dņepras upes.

## Vēsture
Pilsēta ir sens Lietuvas lielkņazistes ieroču ražošanas centrs. 14. gadsimtā bija Švidrigaiļa īpašumā, vēlāk kļuva par Gaštautu, tad Hodkeviču, bet 1628. gadā — Sapehu īpašumu. 16. gadsimta beigās—17. gadsimta sākumā pilsēta tika pārvērsta par nocietinātu vietu. Bihava divreiz piedzīvoja ievērojamus aplenkumus. 1702. gadā to aplenca un ieņēma koalīcija, kas karoja pret Sapehu dzimtu, bet 1707. gadā Ziemeļu kara ietvaros, cietoksni ieņēma un nopostīja krievu karaspēks.

1772. gadā Bihava Polijas pirmajā dalīšanā tika iekļauta Krievijas Impērijā. 1902. gadā pilsētā tika izbūvēts dzelzceļš. No 1917. gada 11. septembra līdz 19. novembrim Bihovā ieslodzījumā atradās Krievijas armijas ģenerāļi, kuri bija atbalstījuši Korņilova dumpi. Daudzi no tiem vēlāk kļuva par redzamiem Balto kustības līderiem. Otrā pasaules kara laikā pilsētu 1941. gada 4. jūlijā ieņēma vācu karaspēks. Gandrīz visi pilsētas ebreju iedzīvotāji tika ieslodzīti Bihavas geto, bet vēlāk iznīcināti holokaustā. Kopš 1991. gada — neatkarīgās Baltkrievijas sastāvā.

## Cilvēki
Pēc nacionālā sastāva pilsētas iedzīvotāji ir baltkrievi (89,47 %) un krievi (7,96 %).

## Ārējās saites

* Bihava vietnē "Baltkrievijas globuss"
Ludvigs Feierbahs

**Ludvigs Andreass fon Feierbahs** (, ; dzimis , miris ) bija vācu filozofs un antropologs. Viņš vislabāk ir zināms kā grāmatas "Kristietības būtība" (*Das Weſen des Chriſtenthums*, 1841) autors. Tajā ir izklāstīta Feierbaha filozofija un reliģijas kritika. Vēlāk no šī darba stipri ietekmējās Kārlis Markss un Frīdrihs Engelss. Feierbaha idejas ietekmēja arī dialektiskā materiālisma attīstību.

## Ārējās saites
Bihavas rajons

**Bihavas rajons** (, ) ir  Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala dienvidos. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Kiravskas rajonu rietumos, Kļičavas rajonu ziemeļrietumos, Mogiļevas rajonu ziemeļos, Čavusu rajonu ziemeļaustrumos un Slavharadas rajonu austrumos, kā arī Gomeļas apgabala Rahačovas rajonu dienvidos.
Alternatīva Vācijai

**"Alternatīva Vācijai"** (, *AfD*) ir labēja pretimigrācijas un eiroskeptiska politiskā partija Vācijā.

## Vēsture
thumb|260px|Par AfD balsojušo īpatsvars 2017. gada Bundestāga vēlēšanās.
Partija ir dibināta 2013. gada aprīlī, tā paša gada septembrī notikušajās federālajās vēlēšanās tā ieguva 4,7% balsu, gandrīz pārvarēja 5% barjeru, lai iekļūtu Bundestāgā. Nākamajā gadā partija ieguva 7 no 96 Vācijai atvēlētajām vietām Eiropas Parlamentā. 2016. gadā notikušajās Vācijas federālo zemju vēlēšanās "Alternatīva Vācijai" iekļuva triju federālo zemju landtāgos.

2017. gada Bundestāga vēlēšanās AfD ieguva 12,6% balsu, 2021. gada Bundestāga vēlēšanās 10,3% balsu, bet 2025. gada Bundestāga vēlēšanās 20,8% vēlētāju balsu (152 vietas parlamentā; pieaugums par 10,4%).

Pers.Ver.Wahl.v4.svg|Bundestāga balsošanas zīmes skaidrojums
German parliamentary elections diagram.svg|Bundestāga vēlēšanu iznākumi un VFR valdību vadītāji


## Popularitāte
2023. gadā partiju atbalstīja 20% iedzīvotāju galvenokārt agrākās VDR teritorijā, kas nostādīja to otrajā vietā aiz kristīgajiem demokrātiem.

## Sadarbība ar Krieviju

Krievijas-Ukrainas kara laikā 2023. gada 5. jūlijā AfD iesniedza prasību Vācijas konstitucionālajā tiesā par to, ka valdības lēmums par tanku piegādi Ukrainai nebija saskaņots ar Vācijas parlamentu. 
Pētnieciskās žurnālistikas tīmekļa izdevums *The Insider* ziņoja, ka norādi sākt tiesvedību pret Vācijas valsti un tam nepieciešamo finansējumu 2023. gada martā no Krievijas saņēmis partijas AfD Bundestāga deputāta palīgs un naturalizētais Vācijas pilsonis Vladimirs Sergijenko.

Pirms tam 2023. gada  21. aprīlī laikraksts *The Washington Post* publicēja no 2022. gada jūlija līdz novembrim tapušus Krievijas dokumentus par sadarbību starp AfD un Vācijas kreisajiem ekstrēmistiem masu pretkara protestu organizēšanā pret Vācijas valdības atbalstu Ukrainai.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Jevgeņijs Tomaševskis

**Jevgeņijs Tomaševskis** (; dzimis  Saratovā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2005).

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējis Krieviju Pasaules un Eiropas junioru šaha čempionātos, kuros izcīnījis trīs medaļas: 1997. gadā bronzas medaļu Eiropas junioru šaha čempionātā U10 vecuma grupā, 2003. gadā bronzas medaļu Pasaules junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā, 2004. gadā sudraba medaļu Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā Kazaņā (2003), Saratovā (2006), *Aeroflot Open* Maskavā (2011), *FIDE Grand Prix* Tbilisi (2015). 2007. gadā piedalījies Pasaules kausa izcīņā šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kur 3. kārtā zaudējis Ruslanam Ponomarjovam. 2009. gadā uzvarējis Eiropas individuālajā šaha čempionātā. 2016. gadā Novosibirskā bijis trešais Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2018. gada septembrī Čeļabinskas apgabala Satkas pilsētā atkārtoti izcīnījis 3. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2019. gada augustā Iževskā uzvarējis Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2022. gada septembrī Čeboksaros dalījis 3.-5. vietu Krievijas šaha čempionāta superfinālā. 2023. gada oktobrī Sanktpēterburgā ierindojies 7. vietā Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā.

Pārstāvējis Krievijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (2012-2016). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (2014) un bronzas (2016) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (2009, 2013-2015). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2015), sudraba (2009) un bronzas (2013) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (2010, 2015). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2010) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (2015) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2001. gadā Tomaševskim piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2005. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
2015. gads kino

Šajā lapā apkopota informācija par 2015. gadā iznākušajām Latvijas un ārzemju filmām, ienesīgākajām filmām, apbalvošanas ceremonijām un notikušajiem kinofestivāliem.

## Ienesīgākās filmas
Šis ir 2015. gadā izdoto desmit pasaules ienesīgāko filmu saraksts:

## Latvijas kino

## Citas filmas

## Atsauces
Ezermala (Liepnas pagasts)

**Ezermala** (), arī **Abramava** bija apdzīvota vieta Alūksnes novada Liepnas pagastā. Atradās pagasta austrumu daļā 14 km no pagasta centra Liepnas, 48 km no novada centra Alūksnes un 249 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās netālu no autoceļa V403, Rutku ezera krastā pie Vorožas ietekas tajā. Mazāk kā kilometru austrumu virzienā atradās Latvijas—Krievijas robeža

## Atsauces
Pavlo Eļjanovs

**Pavlo Eļjanovs** (; dzimis  Harkivā) ir Ukrainas starptautiskais lielmeistars šahā (2001).

## Biogrāfija
Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts. 2005. gadā uzvarējis turnīrā Amsterdamā. 2006. gadā bijis labākais turnīrā Monreālā. 2007. gadā uzvarējis turnīrā Veikanzē (Nīderlande). 2009. gadā bijis labākais *Bosna* turnīrā Sarajevā. 2010. gadā uzvarējis *FIDE Grand Prix* sērijas noslēguma turnīrā Astrahaņā un bijis labākais Kopenhāgenas turnīrā *Politiken Cup*. 2012. gadā Maskavā dalījis pirmo vietu *Aeroflot Open* turnīrā. 2013. gadā dalījis 1.-3. vietu Reikjavikas turnīrā *Reykjavik Open*. 2013. gadā Sanktpēterburgā kopā ar Ivanu Bukavšinu dalījis pirmo vietu Mihaila Čigorina memoriālā, bet uzvarējis papildu mačā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 40. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojies 109. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Ukrainas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (2004-2016). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (2004, 2010), sudraba (2016) un bronzas (2012) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (2010) un bronzas (2014) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 6 reizes (2003-2005, 2009-2011, 2015-2017). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 bronzas (2009, 2017) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2009) un sudraba (2015) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (2005, 2011, 2015). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (2015) un bronzas (2011) medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 1999. gadā Eļjanovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2001. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Goruški

**Goruški**, arī **Goruška** vai **Rožukalns**, bija apdzīvota vieta Alūksnes novada Liepnas pagastā. Atradās pagasta austrumu daļā 15 km no pagasta centra Liepnas, 50 km no novada centra Alūksnes un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās pie autoceļa V403.  Mazāk kā kilometru ziemeļu virzienā atradās Latvijas—Krievijas robeža.

## Atsauces
Lazdas (ciems)

**Lazdas** (arī **Cerība**) ir apdzīvota vieta Tukuma novada Sēmes pagastā. Atrodas pagasta galējos dienvidrietumos 14,4 km no pagasta centra Sēmes, 16,4 km no novada centra Tukuma un 81,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A10 (Rīga—Ventspils).

## Atsauces
Ceļu satiksmes drošības direkcija

**VAS "Ceļu satiksmes drošības direkcija"** (saīsinājums — CSDD) ir valsts akciju sabiedrība, kas saskaņā ar Ceļu satiksmes likumu un saviem statūtiem pārrauga Latvijas ceļu satiksmes drošību. CSDD nodarbojas ar transportlīdzekļu reģistrāciju, autovadītāju kvalifikācijas eksāmenu pieņemšanu un vadītāja apliecību izsniegšanu un tehniskās apskates nodrošināšanu, kā arī pārrauga un veic ceļu drošības auditus, veido un uztur transportlīdzekļu un to vadītāju reģistru. Akciju sabiedrība arī nodrošina Rīgas Motormuzeja, tā Bauskas filiāles un Biķernieku trases darbību.

2022. gada septembrī par CSDD vadītāju konkursa kārtībā tika izvēlēts tā ilggadīgais vadītāja vietnieks Aivars Aksenoks.

## Vēsture
1991. gada 25. oktobrī Satiksmes ministrijā tika izveidota jauna valsts struktūrvienība - Ceļu satiksmes drošības departaments, kurš vēlāk tika pārveidots par direkciju. Jaunā iestāde pārņēma padomju okupācijas gados izveidotās Valsts autoinspekcijas (VAI) funkcijas. 1994. gada 30. augustā Ministru kabinets izdeva noteikumus ar likuma spēku “Par ceļu satiksmi”, bet 1997. gada 21. oktobrī Valsts prezidents izsludināja “Ceļu satiksmes likumu”. Tas nosaka, kas Latvijā nodarbojas ar ceļu satiksmes vispārējo pārvaldi, izsniedz autovadītāju apliecības, reģistrē transportlīdzekļus, izstrādā ceļu satiksmes noteikumus, kā arī to, kādi ir autovadītāju pienākumi un tiesības.

No 2004. gada 1. septembra CSDD ir valsts akciju sabiedrība.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Plieņi

**Plieņi** ir apdzīvotā vieta Tukuma novada Sēmes pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 9,7 km no pagasta centra Sēmes, 13,4 km no novada centra Tukuma un 82,3 km no Rīgas. Plieņos ietilpst arī ciema daļa **Līkaiņi**.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P131 (Tukums—Ķesterciems—Mērsrags—Kolka).

## Atsauces
Lodes ezers (Sēmes pagasts)

**Lodes ezers** ir noteces ezers Tukuma novada Sēmes pagasta rietumos uz ziemeļiem no Sēmes. 

## Atsauces
Jurijs Krivoručko

**Jurijs Krivoručko** (; dzimis  Ļvivā) ir Ukrainas starptautiskais lielmeistars šahā (2006).

## Biogrāfija
2004. gadā ieņēmis 3. vietu Eiropas junioru šaha čempionātā. 2006. gadā Erevānā bijis 3. vietā Pasaules junioru šaha čempionātā. 2008. gadā Francijā dalījis 1.-8. vietu tradicionālajā šaha festivālā *Cappelle-la-Grande Open* (pēc papildu rādītājiem uzvarējis Vugars Hešimovs). 2009. gadā dalījis 1.-4. vietu Reikjavikas šaha turnīrā *Reykjavik Open*. 2011. gadā Grieķijā dalījis pirmās vietas divos turnīros Retimnā un Paleohorā. 2013. gadā Kijivā kopā ar Ruslanu Ponomarjovu uzvarējis Ukrainas šaha čempionātā.

2021. gada novembrī Rīgā dalījis 24.-25. vietu 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Ukrainas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 2016. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (2015-2017). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (2017) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (2013-2015). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (2015) un bronzas (2013) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (2015) un bronzas (2013) medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 2004. gadā Krivoručko piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2006. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Beidzis Ļvivas Nacionālās Universitātes matemātikas fakultāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Antons Korobovs

**Antons Korobovs** (; dzimis  Kemerovā) ir Ukrainas starptautiskais lielmeistars šahā (2003).

## Biogrāfija
Harkivas šaha skolas audzēknis. Daudzkārtējais Ukrainas junioru šaha čempionātu dalībnieks, kuros izcīnījis divas zelta medaļas: 1998. gadā U16 vecuma grupā un 2001. gadā U20 vecuma grupā. Vairākkārt pārstāvējis Ukrainu Pasaules un Eiropas junioru šaha čempionātos, kuros 2001. gadā izcīnījis 2 sudraba medaļas: Pasaules junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā un Eiropas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā.

2002. gadā Aluštā pirmo reizi uzvarējis Ukrainas šaha čempionātā. 2004. gadā Ukrainas šaha čempionātā bijis otrais. 2008. gada Ukrainas šaha čempionātā kļuvis par bronzas laureātu. 2011. gadā piedalījies Pasaules kausa izcīņā šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā zaudējis 2. kārtā. 2012. gadā Kijivā otro reizi uzvarējis Ukrainas šaha čempionātā. Tajā pašā gadā Maskavā dalījis 1.-3. vietu starptautiskajā šaha turnīrā *Aerofłot Open*. 2013. gadā Varšavā uzvarējis Eiropas čempionātā šaha ātrspēlē. 2013. gadā piedalījies arī Pasaules kausa izcīņā šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā tikai 5. kārtā zaudējis nākamajam turnīra uzvarētājam Vladimiram Kramņikam. Pasaules kausa izcīņā piedalījies arī 2015. gadā, bet zaudējis jau 2. kārtā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 12. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā. 2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 37. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojies 88. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Ukrainas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 3 reizes (2014-2018). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (2016) medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2016) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 2015. gadā;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2013. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (2013) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2013) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2001. gadā Korobovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2003. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Beidzis Harkivas Nacionālās Universitātes svešvalodu fakultāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Līkaiņu ezers

**Līkaiņu ezers** ir caurteces ezers Tukuma novada Sēmes pagasta rietumos. Ezera ziemeļu krastā atrodas Līkaiņi. Ezera rietumu krastā - autoceļš P131 (Tukums—Ķesterciems—Mērsrags—Kolka). Novērojama bebru darbība, ezerā ieplūst purva ūdeņi.

## Atsauces
Mellene (ezers)

**Mellene** (arī **Melleņu ezers**, **Melnenes ezers**, **Melnenis**) ir caurteces ezers Tukuma novada Sēmes pagasta ziemeļos starp Balteni un Ciemeni. Ezera austrumu krastā atrodas Mazbrizules kapi.

## Atsauces
Mucenieku ezers (Sēmes pagasts)

**Mucenieku ezers** (arī **Mucnieku ezers**) ir noteces ezers Tukuma novada Sēmes pagasta centrālajā daļā uz ziemeļiem no Sēmes. 

Uz dienvidiem no ezera atrodas Lodes ezers. Ezerā dzīvo plauži, līņi, līdakas, raudas, pliči un vēži.

## Atsauces
Pakuļezers

**Pakuļezers** var būt:

*Pakuļezers - ezers Ķekavas novada Baldones pagastā
*Pakuļezers - ezers Tukuma novada Sēmes pagastā
Pakuļezers (Sēmes pagasts)

**Pakuļezers** ir noteces ezers Tukuma novada Sēmes pagasta rietumos, uz austrumiem no Plieņiem. Iztek Pakuļupīte uz Plieņupi.

## Atsauces
Lāčupe

**Lāčupe** var būt:

*Lāčupe - Rīgas pilsētas daļa
*Lāčupe - dzelzceļa stacija Rīgā
*Lāčupe - Rīgas līča pieteka
*Alaunes cits nosaukums
*Grīvas nosaukums vidustecē
*Imulas nosaukums vēsturiskajos avotos
*Hapaka grāvja pietekas Lāčupītes cits nosaukums
*Tirzas pietekas Lāčupītes cits nosaukums
*Locupes cits nosaukums

Skat. arī Lācupīte, Lāčupīte
Melnupe (Engures ezera pieteka)

**Melnupe** (arī **Melnupīte**, augštecē - **Čiekurupe**) ir Engures ezerā ietekoša upe Tukuma novadā. 

Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Engures ezera dienvidu galā. Melnupi šķērso valsts autoceļi P128 (Sloka—Talsi) un V1441 (Rideļi–Engure). Tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Pakuļupīte

**Pakuļupīte** ir Plieņupes kreisā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Iztek no Pakuļezera. Tek austrumu virzienā. Ietek Plieņupē uz ziemeļaustrumiem no Plieņiem. Pakuļupīti šķērso valsts autoceļš P131 (Tukums—Ķesterciems—Mērsrags—Kolka). Tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Om tårar vore guld

***Om tårar vore guld*** () ir dziesma, ko sarakstījusi zviedru mūziķe un ABBA dalībniece Angnēta Feltskūga. Dziesma tika ierakstīta 1970. gada 21. janvārī, divus gadus pirms ABBA izveides. Tajā pašā gadā dziesma tika izdota kā singls Zviedrijā un iekļauta mūziķes trešajā studijas albumā *Som jag är*.

*Om tårar vore guld* bija albuma veiksmīgākais singls, *[[Svensktoppen]]* mūzikas topā sasniedzot 3. vietu un atrodoties šajā topā 15 nedēļas (no 1970. gada 12. aprīļa līdz 1970. gada 19. jūlijam). Lai gan singls sasniedza augstu vietu *Svensktoppen* singlu topā, tas nenokļuva *[[Kvällstoppen]]*, otra Zviedrijas singlu topa, sarakstā. Singla B pusē atradās dziesmas *[[Little Altar Boy]]* zviedru valodas versija. Angnēta dziesmu izpildīja arī savā 1970. gada koncerttūrē, apgalvojot, ka "vienmēr, kad dziesma tika izpildīta, cilvēki sākuši skūpstīt viens otru."

Dāņu mūziķis *[[Per (mūziķis)|Per]]* apsūdzēja Angnētu par līdzībām starp šo dziesmu un 22 taktu ilgu fragmentu no *Per* kompozīcijas *Tema*, kas tika izpildīta mūziķa 1950. gada koncerttūrē Zviedrijā. Apsūdzības tika noraidītas, pieminot faktu, ka šīs koncerttūres laikā Angnēta nebija pat gadu veca un ka *Per* dziesma nekad netika ierakstīta studijā.

1971. gadā dziesmas dāņu valodas versiju ***Hvis tårer var guld*** ierakstīja dāņu dziedātāja Suzanna Lana. Šī dziesmas versija Dānijā gada beigu singlu topos ierindojās 13. vietā.

1990. gadā dziesmu ierakstīja mākslinieki Stigs Lorencs un Diāna Tailina albumam *[[Stig Lorencs med Diana]]*.

## Panākumi singlu topos

## Atsauces
Beliza (pilsēta)

**Beliza** () ir pilsēta Belizā, Belizas distrikta administratīvais centrs. 2015. gadā pilsētā dzīvoja 61,0 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir lielākā pilsēta valstī. Līdz 1970. gadam tā bija Britu Hondurasas (Belizas valsts priekšteces) galvaspilsēta. 1961. gadā Belizu gandrīz pilnībā nopostīja viesuļvētra *Hattie*. Valdība nolēma, ka valsts galvaspilsētai jāatrodas drošākā vietā (arī 1931. gadā pilsētu skāra spēcīga viesuļvētra) un uzsāka Belmopanas celtniecību, kas kļuva par jauno valsts galvaspilsētu.

## Ārējās saites
Plieņupe

**Plieņupe** (augštecē — **Plieņupīte**, **Ķeldas upīte**) ir Rīgas līcī ietekoša upe Tukuma novadā.

Tek austrumu virzienā. Lielākā pieteka — Pakuļupīte. Ietek Rīgas līcī pie Plieņciema. Plieņupi šķērso valsts autoceļš P128 (Sloka—Talsi). Tās krastos atrodas Plieņciems.

## Atsauces
Lāčupīte

**Lāčupīte** var būt:

*Lāčupīte — Eglonas pieteka;
*Lāčupīte — Hapaka grāvja pieteka;
*Lāčupīte — Mustera ezera pieteka;
*Lāčupīte — Tirzas pieteka;
*Alaunes cits nosaukums;
*Engures ciema daļa;
*Lācītes cits nosaukums;
*Lāčupes cits nosaukums;
*Urdavas cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Lāčupe
Lāčupe (Rīgas līča pieteka)

**Lāčupe** (arī **Lāčupīte**, augštecē - **Lanka**, **Lankupe**) ir Rīgas līcī ietekoša upe Tukuma novadā.

Izteka - no Sekļa ezera. Tek ziemeļrietumu virzienā, pamazām līdz Sēmei sagriežoties uz austrumiem. Augštecē tek caur Purvezeru un Sēmes dzirnezeru. Lejtecē tek paralēli jūras krastam. Ietek Rīgas līcī pie Klapkalnciema. Lāčupīti šķērso valsts autoceļi V1436 (Brīvnieki–Dzirciems–Jēči), P131 (Tukums—Ķesterciems—Mērsrags—Kolka), V1448 (Milzkalne–Cērkste–Apšuciems) un P128 (Sloka–Talsi). Tās krastos atrodas Sēme, Cērkste, Apšuciems un Klapkalnciems.

Uz Lāčupes atrodas nelielā Sēmes HES, kura bloķē zivju migrāciju un kuras ekonomiskā lietderība tādēļ tiek apstrīdēta.

## Atsauces
Plieņupīte

**Plieņupīte** var būt:

* Plieņupe - Rīgas līcī ietekošās upes cits nosaukums;
* Plieņupīte - Birzgales pagasts, Ogres novadā;
Nikolajs V

**Nikolajs V** (; dzimis ; pilsoniskais vārds — **Tommazo Paruntučelli** (*Tommaso Parentucelli*), miris ) bija renesanses laika Romas pāvests no 1447. gada līdz nāvei 1455. gadā.

Drīz pēc ievēlēšanas amatā spēja novērst iepriekšējo pāvestu pretrunas starp pāvestiem un baznīcas konciliem. Ap 1455. gadu Nikolajam V izdevās panākt mieru Pāvesta valstī un Itālijā. Nikolaja V vadībā Romā atjaunoja un cēla no jauna daudzas celtnes, tai skaitā Svētā Pētera baziliku. Atbalstīja daudzus māksliniekus un zinātniekus. Nikolajs V ir Vatikāna bibliotēkas dibinātājs.

Nikolaja V pontifikāta laikā 1453. gadā krita Konstantinopole. Nikolajs V nespēja veikt dziļākas baznīcas reformas, kas, iespējams, noveda pie reformācijas kustības 16. gadsimtā.

## Ārējās saites
Čavusu rajons

**Čavusu rajons** (, ) ir  Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala centrālajā daļā. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Dribinas rajonu ziemeļos, Mscislavas rajonu ziemeļaustrumos, Čerikavas rajonu austrumos, Slavharadas rajonu dienvidos, Bihavas rajonu dienvidrietumos un Mogiļevas rajonu rietumos.

Čavusos dzimis biatlonists Sjarhejs Novikavs (*Сяргей Валянцінавіч Новікаў*, 1979).
Andrijs Volokitins

**Andrijs Volokitins** (; dzimis  Ļvivā) ir Ukrainas starptautiskais lielmeistars šahā (2001).

## Biogrāfija
Daudzkārtējais Ukrainas junioru šaha čempionātu dalībnieks, kuros izcīnījis divas zelta medaļas (1997, 1998) U12 vecuma grupā. 1998. gadā uzvarējis arī Pasaules junioru šaha čempionātā U12 vecuma grupā. 1999. gada Pasaules junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā izcīnījis sudraba medaļu. 2001. gadā ieņēmis 2. vietu Ukrainas šaha čempionātā, 3. vietu Milana Vidmara memoriālā Slovēnijā, kā arī piedalījies Pasaules šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, kur zaudējis 1. kārtā. 2003. gadā uzvarējis starptautiskos šaha turnīros Bermudā un Batumi. 2004. gadā Harkivā uzvarējis Ukrainas šaha čempionātā. 2005. gadā uzvarējis starptautiskos šaha turnīros Bīlē un Lozannā. 2012. gadā Kijivā izcīnījis bronzas medaļu Ukrainas šaha čempionātā. 2014. gadā Vroclavā kļuvis par sudraba medaļas ieguvēju Eiropas čempionātā ātrajā šahā. Vairākkārt piedalījies Pasaules kausa izcīņā šahā pēc izslēgšanas sistēmas (2005, 2007, 2013, 2015), kur labāko rezultātu sasniedzis 2007. gadā, kad pēc uzvaras 1. kārtā pār Le Kuan Ljemu iekļuvis 2. kārtā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 41. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā. 2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 48. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojies 76. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Pārstāvējis Ukrainas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (2004-2008, 2012, 2016). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2004), sudraba (2016) un bronzas (2012) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (2016 - divas) medaļas;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 6 reizes (2001, 2007-2009, 2013, 2019, 2025). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2025), sudraba (2019) un bronzas (2009) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (2009) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2005. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2000. gadā Volokitinam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2001. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brūnas

**Brūnas**, arī **Brounas**, ir ciems Alūksnes novada Malienas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 3 km no pagasta centra Brenciem, 14 km no novada centra Alūksnes un 216 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P41, Ievednes upes krastā.

## Atsauces
Kaķi (Malienas pagasts)

**Kaķi** ir ciems Alūksnes novada Malienas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 2 km no pagasta centra Brenciem, 10 km no novada centra Alūksnes un 211 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P41 (Alūksne—Liepna).

## Atsauces
Monsanto

***Monsanto*** bija ASV agroķīmijas un lauksaimniecības biotehnoloģiju uzņēmums. Tā galvenā mītne atrodas Krīvkūrā, Misūri. Tas bija vadošais ģenētiski modificēto sēklu un *[[Roundup]]* (uz glifosāta balstīts herbicīds) ražotājs. *Monsanto* ir sekmējis dažādas pārmaiņas gan lauksaimniecības industrijā, gan biotehnoloģijas produktu izstrādē un izplatīšanā, gan veicis valstu aģentūru lobēšanu. *Monsanto* ir arī pazīstams kā ķīmijas uzņēmums, līdz ar to kopumā korporācija ir ļoti pretrunīgi vērtēta.

2016. gada maijā Vācijas uzņēmums *[[Bayer]]* piedāvāja par 62 miljardiem ASV dolāru nopirkt *Monsanto*. Drīz pēc tam *Monsanto* noraidīja piedāvājumu, vēloties augstāku cenu. Septembrī *Bayer* piedāvāja cenu 66 miljardus USD un *Monsanto* piekrita šim piedāvājumam. Lai saņemtu valstu konkurences institūciju apstiprinājumu, *Bayer* piekrita atsavināt ievērojamu daļu savu lauksaimniecības aktīvu (sēklu un herbicīdu) Vācijas uzņēmumam *[[BASF]]*. Līdz 2018. gada 21. martam darījumu atļāva Eiropas Savienība, un 20. maijā tas tika apstiprināts ASV. Pārdošanas darījums tika slēgts 2018. gada 7. jūnijā. *Monsanto* zīmols tika pārtraukts.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Rodrigesas fodijs

**Rodrigesas fodijs**, arī **dzeltenais fodijs**, **Rodrigesas audējputns** (*Foudia flavicans*) ir audējputnu dzimtas (*Ploceidae*) dziedātājputnu suga, kas endēma Rodrigesai — nelielai, Maurīcijai piederošai salai Indijas okeāna rietumu daļā. Ģeogrāfisko variāciju nav.

## Izplatība
[thumb|left|200px|Rodrigesas fodiji un otra izdzīvojusī salai [endēms|endēmā suga Rodrigesas ķauķis]]
Visbiežāk sastopams jauktos, vairāk nekā 5 m augstos mežos, kur dažreiz veido bariņus. Rodrigesas fodijs pielāgojies arī vairāku svešzemju augu sugu platībām. Vislielākais putnu blīvums teritorijās ar lieliem kokiem un augstu bioloģisko daudzveidību. 

## Izskats
Neliels, mežos mītošs audējputns. Ķermeņa garums 12—13 cm, svars 13—17 g. Tēviņiem vairošanās sezonā galva un krūtis dzeltenas, galvas priekšpuse oranža. Mugurpuse, spārni un astes spalvas brūnas ar dzeltenbrūnu svītrojumu. Mātītēm blāvs apspalvojums visa gada garumā.

## Barība
Pārtiek no kukaiņiem, zirnekļiem, nektāra, sēklām un atsevišķiem augļiem. Barību meklē uz zemes un veģetācijā līdz 10 m augstumam.

## Ligzdošana
Veido monogāmus pārus. Ligzdošanas veids oportūnisks, bet visbiežāk ligzdo no jūlija līdz novembrim un no februāra līdz martam. Katram pārim ir sava teritorija. Ligzdai ir kupolveida forma, vīta no smalkiem zāļu stiebriņiem un palmu šķiedrām un rotāta ar artona gabaliņiem vai spalvām. Atrodas kādā augstā kokā. Olas ir gaiši zilas.

## Populācija
Mazāk nekā viena piektdaļa pasaules putnu sugu mitinās salās, taču vairāk nekā 90% no visiem izmirušajiem putniem aptver salu populācijas. Unikālo Rodrigesas un visu Maskarēnu salu faunu gandrīz pilnībā iznīcināja ievestie plēsēji un vietējās ekosistēmas konkurenti, dabiskās vides izpostīšana un pārmērīgās medības. Kopumā kopš 1600. gada Maskarēnu salās izmirušas vismaz 28 endēmas putnu sugas.

Rodrigesas fodija skaitu dramatiski ietekmēja to dzīves vietu pārveide lauksaimniecības vajadzībām 1960. gados un ciklons Monika 1968. gadā, pēc kura bija atlikuši tikai pieci līdz seši sugas pāri. Tika veikti aizsardzības pasākumi, kas galvenokārt nozīmēja augāja saglabāšanu un atjaunošanu. Tā rezultātā 1999. gadā dzelteno fodiju skaits pieauga līdz 334 pāriem, bet 2013. gadā sugas populāciju veidoja jau 4000—8000 īpatņi.

## Atsauces

## Literatūra
* Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži. Džeralds Darels. Zinātne. Rīga. 1981.
* Birds. Île Maurice • Rodrigues. Jacques de Spéville. December 2014. 

## Ārējās saites
*Beauty of Birds: Rodrigues Fody (Foudia flavicans) 
*Xeno-Canto: Rodrigues Fody · Foudia flavicans · Newton, A, 1865
Nakamura

**Nakamura** ( vai 仲村 — 'vidusciems') ir izplatīts japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Hikaru Nakamura (*Hikaru Nakamura*; 1987) —  ASV šaha lielmeistars;
* Kadzujoši Nakamura (中村 一義; 1955) — Japānas futbolists;
* Kaede Nakamura (中村 楓; 1991) — Japānas futboliste;
* Keito Nakamura (中村 敬斗; 2000) — Japānas futbolists;
* Kengo Nakamura (中村 憲剛; 1980) — Japānas futbolists;
* Kosuke Nakamura (中村 航輔; 1995) — Japānas futbolists;
* Naoši Nakamura (中村 直志; 1979) — Japānas futbolists;
* Šunsuke Nakamura (中村 俊輔; 1978) — Japānas futbolists;
* Tadaši Nakamura (中村 忠; 1971) — Japānas futbolists.
Juris Jansons (fiziķis)

**Juris Jansons** ( Rīga —  Latvija) bija padomju un Latvijas fiziķis, Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis, Dr. habil. sc. ing.

No 1993. līdz 2011. gadam bijis Polimēru mehānikas institūta direktors, no 2001. līdz 2004. gadam — Latvijas Zinātnes padomes priekšsēdētājs, viceprezidents. No 2004. līdz 2016. gadam vadījis Fizikas un tehnisko zinātņu nodaļu, no 2011. līdz 2016. gadam — PMI Zinātnisko padomi.

## Ārējās saites
* Biogrāfija Latvijas Zinātņu akadēmijas vietnē
Veslijs So

**Veslijs Barbasa So** (; dzimis  Kavitē) ir Filipīnu starptautiskais lielmeistars šahā (2008), kas kopš 2014. gada pārstāv ASV.

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējis Filipīnas Pasaules junioru šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvis 2005. gadā, kad ieņēmis 4. vietu. 2008. gadā kopā ar Li Čao dalījis pirmo vietu starptautiskajā šaha turnīrā Dubaijā un uzvarējis turnīrā Manilā. 2009. gadā pirmo reizi piedalījies Pasaules kausa izcīņā šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā ticis līdz 4. kārtai. Tajā pašā gadā uzvarējis šaha turnīrā Veikanzē (Nīderlande). 2011. gadā dalījis pirmo vietu šaha turnīrā Malmē un piedalījies Pasaules kausā šahā, kur izstājies 2. kārtā. 2013. gadā dalījis pirmo vietu Reikjavikas šaha turnīrā un piedalījies Pasaules kausā šahā, kur atkal izstājies 2. kārtā. 2014. gadā Havanā uzvarējis Hosē Raula Kapablankas memoriālā un Lasvegasas šaha turnīrā *North American Open*. Tāpat 2014. gadā Bergamo uzvarējis *ACP Golden Classic* sērijas šaha turnīrā. 2015. gadā Veikanzē dalījis 2. vietu lielmeistaru turnīrā *Tata Steel* un izcīnījis bronzas medaļu ASV šaha čempionātā. 2015. gadā arī piedalījies Pasaules kausa izcīņā šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā atkārtojis savu labāko rezultātu, iekļūstot 4. kārtā. 2017. gada janvārī Veikanzē uzvarējis *Tata Steel* lielmeistaru turnīrā. 2017. gada aprīlī Sentluisā uzvarējis ASV šaha čempionātā, papildu mačā par 1. vietu pieveicot Oleksandru Oņiščuku. 2017. gadā Tbilisi iekļuvis Pasaules kausa šahā pusfinālā, kurā piekāpies Dinam Ližeņam. 2018. gada martā Berlīnē palicis 7. vietā pretendentu turnīrā. 2018. gadā Sentluisā izcīnījis bronzas medaļu ASV šaha čempionātā. 2020. gada oktobrī uzvarējis ASV šaha čempionātā, kas COVID-19 pandēmijas dēļ notika tiešsaites režīmā. 2021. gada jūnijā Bukarestē dalījis 2.-4. vietu *Grand Chess Tour* 1. posma turnīrā. 2021. gada oktobrī trešo reizi uzvarējis ASV šaha čempionātā. 2022. gada oktobrī Sentluisā ierindojies 5. vietā ASV šaha čempionātā. 2023. gada maijā Bukarestē dalījis 2.-5. vietu starptautiskajā lielmeistaru šaha turnīrā *GCT Superbet Chess Classic*. 2023. gada oktobrī Sentluisā izcīnījis 2. vietu ASV šaha čempionātā. 2024. gada oktobrī Sentluisā ierindojies 8. vietā ASV šaha čempionātā. 2024. gada decembrī Ņujorkā dalījis 3.-4. vietu Pasaules šaha ātrspēles čempionātā. 2025. gada oktobrī Sentluisā izcīnījis 2. vietu ASV šaha čempionātā.

Pārstāvējis Filipīnu un ASV komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (2006-2012, 2016-2018, 2024). ASV izlases sastāvā komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2016) un 2 sudraba (2018, 2024) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2016) medaļu;
* Āzijas spēļu šaha turnīrā piedalījies 2010. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (2010) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2006. gadā So piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2008. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Četrpadsmit gadu un nepilnu divu mēnešu vecumā bijis septītais jaunākais šaha lielmeistars visā šī nosaukuma piešķiršanas vēsturē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lisjēns Lesna

**Lisjēns Lesna** (; &ndash;) bija Francijas šosejas riteņbraucējs. Lesna uzvarēja 1901. un 1902. gada Parīze—Rubē sacensībās. Uzvarējis arī 1894. un 1901. gada Bordo—Parīze sacensībās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Semjuels Šenklends

**Semjuels Šenklends** (; dzimis  Bērklī) ir ASV starptautiskais lielmeistars šahā (2011).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt deviņu gadu vecumā. 2008. gadā debitējis ASV šaha čempionāta finālā un izcīnījis bronzas medaļu Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā. 2010. gadā uzvarējis ASV junioru šaha čempionātā, bet 2011. gadā Sentluisā bijis trešais ASV šaha čempionātā. 2011. gadā Hantimansijskā piedalījies Pasaules kausa izcīņā šahā, kurā ticis līdz 2. kārtai, kur zaudējis Abhidžītam Guptam. 2014. gadā kļuvis par Amerikas kontinenta individuālā šaha čempionāta sudraba laureātu un dalījis pirmo vietu starptautiskajā šaha turnīrā Santaklārā (ASV). 2018. gadā Sentluisā uzvarējis ASV šaha čempionātā. 2021. gada oktobrī izcīnījis 7. vietu ASV šaha čempionātā. 2022. gada janvārī dalījis 11.-12. vietu tradicionālajā *Tata Steel Masters* lielmeistaru turnīrā. 2022. gada oktobrī Sentluisā ierindojies 6. vietā ASV šaha čempionātā. 2023. gada oktobrī Sentluisā ierindojies 9. vietā ASV šaha čempionātā. 2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 61. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā. 2024. gada oktobrī Sentluisā ierindojies 9. vietā ASV šaha čempionātā. 2025. gada martā ierindojies 7. vietā Prāgas šaha festivāla lielmeistaru turnīrā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojies 64. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā. 2025. gada oktobrī Sentluisā ierindojies 9. vietā ASV šaha čempionātā.

Pārstāvējis ASV komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (2014-2018). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2016) un sudraba (2018) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2014) medaļu;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2015. gadā;
* Panamerikas komandu šaha čempionātos piedalījies 2013. gadā. Gan komandu, gan individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 2008. gadā Šenklendam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2011. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kopmaņi

**Kopmaņi** (augšzemnieku dialektā: **Kūpmaņi**) ir ciems Alūksnes novada Malienas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Brenciem, 13 km no novada centra Alūksnes un 214 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P41 (Alūksne—Liepna), Ievednes upes krastā.

## Atsauces
Rejs Robsons

**Rejs Robsons** (; dzimis  Guamā) ir ASV starptautiskais lielmeistars šahā (2010).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt trīs gadu vecumā, kad ģimene pārcēlusies no Guamas salas uz Floridu. Kopš 2004. gada pārstāvējis ASV dažādās Pasaules junioru šaha čempionātu vecumu grupās. Divas reizes pēc kārtas (2005, 2006) dalījis pirmo vietu Panamerikas junioru šaha čempionātos. 2007. gadā uzvarējis šaha turnīrā Čikāgā, bet 2008. gadā bijis labākais šaha turnīrā Maiami. 2009. gadā kļuvis par ASV junioru šaha čempionu un piedalījies Pasaules kausa šahā izcīņā pēc izslēgšanas sistēmas, kur 1. kārtā zaudējis Baaduram Džobavam. Arī 2011. gada Pasaules kausa šahā izcīņā izstājies 1. kārtā pēc zaudējuma Etjēnam Bakro). 2013. gada Pasaules kausa šahā izcīņā 1. kārtā uzvarējis Andriju Volokitinu, bet 2. kārtā zaudējis citam Ukrainas šaha lielmeistaram Vasiļam Ivančukam. 2015. gadā Sentluisā izcīnījis sudraba medaļu ASV šaha čempionātā. 2021. gada oktobrī izcīnījis 6. vietu ASV šaha čempionātā. 2022. gada oktobrī Sentluisā izcīnījis 2. vietu ASV šaha čempionātā. 2023. gada oktobrī Sentluisā izcīnījis 6. vietu ASV šaha čempionātā. 2024. gada oktobrī Sentluisā izcīnījis 5. vietu ASV šaha čempionātā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojies 66. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā. 2025. gada oktobrī Sentluisā ierindojies 10. vietā ASV šaha čempionātā.

Pārstāvējis ASV komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 4 reizes (2012, 2016-2018, 2024). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2016) un 2 sudraba (2018, 2024) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (2010, 2013). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (2010) medaļu;
* Panamerikas komandu šaha čempionātā piedalījies 2013. gadā. Komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2008. gadā Robsonam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2010. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzilnas iezis

**Dzilnas iezis** ir četrpakāpju devona smilšakmens iezis Amatas kreisajā krastā, Cēsu novadā. Ieža kraujas augstums tiek lēsts ap 36,5–40 m, garums līdz 300 m. Iezī norisinās visaktīvākie sāniskās erozijas un sufozijas procesi Latvijā, kuru dēļ Dzilnas ieža krasts atkāpjas par aptuveni 1 m gadā. No ieža iztek vairāki avoti, kas veido ūdenskritumus un ziemā pat 10 m augstus leduskritumus. No avotu dzelžainā ūdens un māliem iezis daudzviet ir iekrāsojies sarkanā krāsā. Iezis ir redzams, ejot pa upes labajā krastā esošo ģeoloģisko taku gar Amatu. Ziemā Dzilnas iezī kāpj alpīnisma entuziasti, kā arī dažkārt iezi apmeklē Austrumu filozofi un ekstrasensi, lai meditētu.

## Ieža pakāpes
Dzilnas iezim ir četras pakāpes:
* 1. pakāpe ir noturīgs sarkanā māla slānis, kas 30 grādu leņķī sniedzas no ūdens līmeņa līdz aptuveni 7 metru augstumam.
* 2. pakāpe ir blokos sadalījusies smilšakmens siena, kas stiepjas no 7 līdz aptuveni 18 m augstumam.
* 3. pakāpe ir 30 grādus slīpa, 8 m augsta nogāze, kurā ir ieaudzis mežs. 1993. gada vasarā vētra nogāza šo mežu sešu hektāru platībā. Nākamajos gados Gaujas nacionālā parka uzraudzībā tika nozāģēti lauztie koki un tika iestādīts jauns mežs. Šajā mežā ir iespējams pārvietoties bez speciāla aprīkojuma, kā arī mežā sākas vairāki no avotu ūdenskritumiem.
* 4. pakāpe ir 10 m augsta baltā smilšakmens siena.

## Vēsture
1930. gados notika ģeologa Kārļa Ašmaņa vadīta Gaujas pieteku krastu izpēte, kurā arī tika pētīti Amatas krastos esošie ieži, bet Dzilnas iezis Ašmaņa pētījumos nav pieminēts. Nosaukums "Dzilnas iezis" pirmo reizi tika pieminēts 1956. gadā R. Vētras veidotajā tūrisma ceļvedī "Sigulda". 1970. gadā Amatas krastu iedzīvotāju dzimtas pētīja rakstniece Melānija Vanaga un noskaidroja, ka ieža nosaukums nav sens, tā to esot saukuši tūristi un ekskursanti un nosaukums esot laika gaitā iegājies. 1970. gados notika straujākā ieža erozija, tajā bieži notika nobrukumi.

Latvijas dabas pētnieks Guntis Eniņš izvirza teoriju, ka iezis ir izveidojies Otrā pasaules kara laikā un pirmajos gados pēc kara, izskaidrojot, kādēļ Ašmaņa pētījumos nefigurē ieža nosaukums.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gunta Eniņa raksts par Dzilnas iezi
Blekpūla

**Blekpūla** (, ) ir pilsēta un unitārā pašvaldība ar boro statusu Anglijā, Lankašīras ceremoniālajā grāfistē, tās lielākā apdzīvotā vieta. Pilsēta atrodas pie Īrijas jūras  no grāfistes galvenās pilsētas Prestonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Nozīmīga piejūras kūrortpilsēta, viens no galvenajiem pilsētas ienākumu avotiem ir tūrisms.

Blekpūlā bāzējas futbola klubs *[[Blackpool F.C.]]*, kas ir spēlējis arī Anglijas Premjerlīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas

**2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas** notika . Domes tika ievēlētas 119 pašvaldībās — 9 republikas pilsētās un 110 novados. Vēlēšanas organizēja Centrālā vēlēšanu komisija.

Vēlētāju uzskaitei pašvaldību vēlēšanās Centrālā vēlēšanu komisija (CVK) izmantoja Vēlētāju reģistru. Katrs vēlētājs tika iekļauts noteikta vēlēšanu iecirkņa sarakstā atbilstoši reģistrētajai dzīvesvietai 90 dienas pirms vēlēšanām — . Šo iecirkni līdz 25 dienām pirms vēlēšanām varēja mainīt uz citu iecirkni šajā pašvaldībā vai citā pašvaldībā, kur vēlētājam pieder nekustamais īpašums.

Kandidātu sarakstu iesniegšana notika no 14. līdz . Pašvaldību vēlēšanās kandidātu saraksti bija jāiesniedz attiecīgās pašvaldības vēlēšanu komisijai.

Priekšvēlēšanu aģitācijas periods bija no  līdz . Vēlēšanu dienā un dienu pirms vēlēšanām bija spēkā pilnīgs aģitācijas aizliegums, bet 30 dienas pirms vēlēšanām tika aizliegta priekšvēlēšanu aģitācija televīzijā.

## Rezultāti
### Republikas pilsētas

### Novadi

## Atsauces

## Ārējās saites
* CVK informācija par vēlēšanām
Tiangong 2

[thumb|right|240px|''Tiangong 2'' (pa kreisi) un ''[Shenzhou 11* papīra modelis]]
***Tiangong 2*** (,  — "Debess pils 2") bija [[Ķīna]]s [[orbitālā stacija]], oficiāli saukta par kosmisko laboratoriju. Tā paredzēta nākotnes staciju dzīvības nodrošināšanas sistēmu pārbaudei un saslēgšanās eksperimentiem ar citiem [[kosmosa kuģis|kosmosa kuģiem]]. Tā ir daļa no *Tiangong* projekta (zināma arī kā "Projekts 921-2"), kas paredz orbītā izveidot lielāku, modulāru, daļēji pastāvīgi apdzīvojamu staciju ap 2020. gadu.

*Tiangong 2* ir 10,4 m garumā ar masu aptuveni 8,6 t. Tā sastāv no diviem cilindriskiem nodalījumiem, kuriem ir dažādi diametri. Tievākais ir resursu modulis, kurā ir dzinēji, degvielas tvertnes, [[saules baterijas]]. Otrs ir eksperimentu modulis 3,35 m diametrā ar iekšejo tilpumu 15 m³, kurā var dzīvot un strādāt kosmonauti. Tas ir apgādāts ar saslēgšanās mehānismu.

== Lidojuma gaita ==
*Tiangong 2* palaista  14:04:09 [[UTC]] ar nesējraķeti *Chang Zheng 2F* no [[Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centrs|Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centra]].

25. septembrī laboratorijas orbīta pacelta līdz 393 km.

18. oktobrī 19:24 UTC pie stacijas pieslēdzās kosmosa kuģis *Shenzhou 11* ar kosmonautiem [[Dzjins Haipens|Dzjinu Haipenu]] un [[Čeņs Duns|Čeņu Dunu]]. 17. novembrī 04:41 UTC *Shenzhou 11* atvienojās no *Tiangong 2*.

2017. gada 22. aprīlī 04:16 UTC Ķīnas pirmais automātiskais kravas kuģis *Tianzhou 1* saslēdzās ar *Tiangong 2*.
27. aprīlī pabeigts stacijas degvielas uzpildīšanas pirmais eksperiments, pārsūknējot degvielu no *Tianzhou 1* uz *Tiangong 2*.
14. un 15. jūnijā veikts otrais degvielas pārsūknēšanas eksperiments.
19. jūnijā 01:37 UTC *Tianzhou 1* atvienojās no *Tiangong 2*. Tas attālinājās 5 km attālumā no stacijas un pēc tam atkal tuvojās tai, līdz 06:55 UTC kravas kuģis saslēdzās ar laboratoriju.
21. jūnijā 01:47 UTC *Tianzhou 1* atkal atvienojās no *Tiangong 2*.
2017. gada 12. septembrī *Tianzhou 1* veica izmēģinājuma saslēgšanās operācijas ar *Tiangong 2* paātrinātā režīmā (6,5 stundās standarta 2 diennakšu vietā).

2018. gada 13. jūnijā *Tiangong 2* veica divu impulsu manevru, pazeminot orbītu no 388 × 391 km līdz 293 × 299 km. Tas līdzinājās noiešanas no orbītas manevram. 22. jūnijā tika veikts vēl divu impulsu manevrs, kas atjaunoja orbītu uz 390 × 399 km.

2019. gada 19. jūlijā *Tiangong 2'' tika novadīta no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Atsauces