open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nepilsoņi

[thumb|268x268px|[Latvijas Republikas nepilsoņu pases vāks]]
**Nepilsoņi** ir personas, kurām nav efektīvo saikņu ar valsti, kurā tās atrodas — tas ir pilsonības.

Nepilsoņu lokā tiek iekļautas personas ar dažādiem statusiem, it īpaši pastāvīgie iedzīvotāji, bēgļi, migranti, ārzemju studenti un bezvalstnieki.

ANO Augstākais Komisārs bēgļu jautājumos uzskata, ka vispārējā nepilsoņu problēma skar apmēram 175 miljonus cilvēku visā pasaulē vai 3% no pasaules iedzīvotājiem.

Ir atšķirība starp tām tiesībām, kurus garantē starptautiskie tiesību akti cilvēktiesību jomā, un realitāti, ar kuru sastopas dzīvojošā valstī nepilsoņi. It īpaši gandrīz visas nepilsoņu kategorijas tiek aizskartas ar oficiālo un neoficiālo diskrimināciju. Lai gan pastāv tiesiskie izņēmumi no nediskriminācijas principa, nepilsoņu tiesību pārkāpumu mērogs ar to nav ierobežots.

## Nepilsoņi Eiropas Savienībā
Pēc ES statistikas pārvaldes *Eurostat* datiem, 2011. gadā Eiropas Savienībā dzīvoja 33,3 miljoni cilvēku, kuri nebija savas mītnes zemes pilsoņi. Visvairāk šādu cilvēku bija Vācijā — 7,2 miljoni, Spānijā — 5,7 miljoni, Itālijā — 4,6 miljoni, Lielbritānijā — 4,5 miljoni un Francijā — 3,8 miljoni.
Savukārt Latvijā 2011. gadā dzīvoja 379,8 tūkstoši, Igaunijā 208 tūkstoši, bet Lietuvā tikai 33,6 tūkstoši cilvēku, kuriem bija nepilsoņa pase vai citas valsts pilsoņa pase. No visiem Latvijas iedzīvotājiem, kuri nebija savas mītnes zemes valsts pilsoņi, 16,6% bija ārpus ES esošas valsts (g.k. Krievijas, Ukrainas, Baltkrievijas) pilsoņi vai nepilsoņi, bet 9,8% kādas citas ES valsts pilsoņi.

Lielākais nepilsoņu vai citas valsts pilsoņu īpatsvars bija Luksemburgā (43%), Kiprā (20%), Latvijā (17%) un Igaunijā (16%), bet mazākais Polijā (0,1%), Bulgārijā (0,5%), Lietuvā (1%) un Slovākijā (1,3%).

## Skatīt arī
* Bezvalstnieki
* Nepilsoņi (Igaunija)
* Nepilsoņi (Latvija)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nepilsoņu tiesības
Nepilsoņi (nozīmju atdalīšana)

**Nepilsoņi** var būt:
* Nepilsoņi — personas, kurām nav efektīvās saiknes ar valsti, kurā tās atrodas;
* Nepilsoņi — Igaunijas Republikā dzīvojošo personu grupa;
* Nepilsoņi — Latvijas Republikā dzīvojošo personu grupa.

## Skatīt arī
* Bezvalstnieki
* Svešzemnieki
Vidsmuižas katoļu baznīca

**Vidsmuižas Svētā Gara Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Preiļu novada Galēnu pagasta Galēnos. Dievnams ir valsts nozīmes kultūras piemineklis.

## Vēsture
Vidsmuižas pirmā katoļu koka baznīca tika uzcelta 1743. gadā par grāfa Borha līdzekļiem. 1804. gadā tajā tika veikti lieli remontdarbi. Dievnamam bija divi torņi, tā bija 18 metrus gara un 12 metrus plata ēka.

Jauno mūra baznīcu atļāva celt tikai vecā dievnama vietā, tāpēc to nojauca, tomēr pārcēla citā vietā un saglabāja, taču bez torņiem. Šeit tika noturēti dievkalpojumi, kamēr cēla jauno baznīcu, bet pēc jaunā dievnama uzcelšanas tā kalpoja kā kora mēģinājumu telpa. 1945. gadā šī koka ēka nodega.

Jauno mūra dievnamu uzcēla laika periodā no 1910. līdz 1912. gadam prāvesta Staņislava Zvegždo kalpošanas laikā. 1914. gadā Mogiļevas metropolīts kanoniskās vizitācijas laikā to konsekrēja Svētā Gara godam. 
 
## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Česlavs Mikšto. Vidsmuižas draudze kā patstāvīga draudze izveidojās jau 18. gadsimtā, pirms tam to apkalpoja Preiļu jezuīti, vēlāk diecēzes priesteri. Draudzei ir deviņas kapsētas — Galēnu kapi, Maltas Trūpu kapsēta, Bukšinu kapsēta, Opolūs kapsēta, Salenieku kapsēta, Krištobu kapsēta, Saunas-Vulānu kapsēta, Brišku-Balckaru kapsēta, Pastaru kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Vasarassvētki, Svētā Jura diena, Svētā Izidora diena, Svētā Jāņa diena, Svētā Bērtuļa diena, Svētās Terēzijas diena, Svētā Staņislava Kostkas diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas svētki, Svētā Kazimira diena.

## Tehniska informācija
Vidsmuižas baznīca ir šķeltu akmeņu mūra trīsnavu celtne ar diviem ķieģeļu torņiem, skārda jumtu un flīžu grīdu. Tā ir 26,40 metrus gara un 19,30 metrus plata. Apkārt baznīcai ir dārzs, ko ietver mūra žogs.

## Interjers
Baznīcā ir trīs koka altāri, no kuriem galvenais altāris ir divdaļīgs.

## Ārējās saites
* paxvobis.lv
* Vēsture
* www.riebini.lv
* www.kulturaskarte.lv
* www.foto.eks.lv

## Atsauces
RA-140 DS

thumb|Sisu RA-140 DS.
**RA-140 DS** jeb **Raisu** ir Somijas spriguļu tipa atmīnēšanas mašīna, kas paredzēta mīnām līdz 10 kg TNT (prettanku, kājnieku mīnām). To 1994. gadā izstrādājis uzņēmums Sisu Auto un 1996. gadā tā ražošanu pārņēmis Patria.

*Raisu* darbojas, ar rotējošām ķēdēm apstrādājot zemes virsmu (līdz 37 cm dziļumam) un izraisot tur atrodošos mīnu detonāciju.
Kaujas apstākļos paredzēts eju veidošanai mīnu laukos. Miera laikā to izmanto mīnu lauku attīrīšanai.

Izveidots uz *Sisu* paaugstinātas pārgājamības divu ašu kravas mašīnas bāzes, kuras kabīne ir aizsargāta ar bruņām. Aizmugurē atrodas 3,4 m plata rotējošu ķēžu platforma.
Apgādāts ar 192 ZS turbopūtes dīzeļdzinēju *Deutz BF 6L 913 C / 4 T*. Darba ātrums ir 6 km/h, uz ceļa tas spēj pārvietoties līdz 70 km/h.
## Ārējās saites
* A UN-painted Sisu RA-140 DS in action.
* A UN-painted Sisu RA-140 DS in transportation.
Svētais Kazimirs

**Svētais Kazimirs** (, , ; dzimis , miris ) bija Jagellonu dinastijas Polijas un Lietuvas princis, katoļu svētais, kā arī Lietuvas un Polijas jaunatnes svētais aizbildnis.

Dzimis karaļa ģimenē Krakovā. Svētā Kazimira tēvs bija Polijas karalis Kazimirs IV (Jagaiļa dēls), bet māte - Hābsburgu dinastijas Austrijas Elizabete. Trīs no Kazimira brāļiem kļuva par Polijas karaļiem - Jans I, Aleksandrs un Sigismunds I, bet brālis Vladislavs II - par Bohēmijas un Ungārijas karali. Kazimiru bērnībā apmācīja Jans Dlugošs. Trīspadsmit gadu vecais Kazimirs bija neveiksmīgs kandidāts uz Ungārijas karaļa troni 1471. gada sazvērestībā pret karali Māķāšu Huņadi. No 1479. līdz 1484. gadam, kamēr tēvs lielākoties uzturējās Viļņā, kārtodams Lietuvas jautājumus, Kazimirs darbojās kā karaļa iecelts Polijas vicereģents. Pārvaldīja Polijas valsti arī no 1481. līdz 1483. gadam. Kaut arī tēvs iecerēja apprecināt Kazimiru ar imperatora Frīdriha III meitu, Kazimirs, skaidrojot to ar reliģiskiem iemesliem, atteicās no precībām. 1484. gadā, pa ceļam uz Viļņu, Kazimirs Grodņā mira. Apglabāts Viļņas katedrālē. Dzīves laikā esot izcēlies ar izglītotību, reliģiozitāti, taisnīgumu un vienkāršību.

## Ārējās saites

*
Ziemeļi (Iecavas pagasts)

**Ziemeļi** ir vidējciems  Bauskas novada Iecavas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā pie Putrupes, netālu no autoceļa A7. Ciems atrodas 12 km uz ziemeļrietumiem no pagasta centra Iecavas, 35 km uz ziemeļiem no novada centra Bauskas un 39 km uz dienvidiem no Latvijas galvaspilsētas Rīgas.

Ziemeļu iedzīvotāju skaits 2024. gadā – 104. 

Ziemeļos nav veikalu, arī tuvākās veselības aizsardzības, izglītības un kultūras iestādes atrodas Iecavā.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēc 1949. gada kā Ziemeļu ciema (1949—1977) centrs. 20. gs. sākumā šajā apkārtnē bija vairākas saimniecības, piemēram, “Buļļi”, “Kalnenieki”, “Kriknas”. Apdzīvotā vieta tika izveidota padomju okupācijas laikā. 

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem. 

## Satiksme un sakari
Uz **Ziemeļiem** var nokļūt, braucot uz dienvidiem no Rīgas pa valsts nozīmes autoceļu A7 *(Rīga–Bauska-–Lietuvas robeža)*, pie Dzimtmisas nogriežoties pa labi. Uz Ziemeļiem nekursē sabiedriskais transports, kautgan Ziemeļos atroda autobusa pietura, uz kuru kursē tikai skolēnu autobusi. Tuvākā sabiedriskā transporta pietura atrodas uz autoceļa A7 pie Dzimtmisas.

Ziemeļos ir pieejami mobilie sakari un interneta pārklājums.

## Atsauces
Skavina

**Skavina** () ir pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē uz dienvidrietumiem no Krakovas. Franču autokomponentu ražošanas kompānijas *[[Valeo]]* rūpnīca. Šķīstošo kafijas dzērienu rūpnīca *[[Grana]]*. Termoelektrostacija. Pilsētas pievārtē dzimis poļu ģenerālis Juzefs Hallers (*Józef Haller*, 1873 – 1960).
Dartija

**Dartija** (agrāk arī **Progress**) ir Iecavas pilsētas daļa tās dienvidos. Izvietojusies Ģedules krastā  no  Iecavas centra un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Dartijas pusmuižas (*Dorotheenhof*) centra. Izaugusi pēckara gados Iecavas pilsētciemata dienvidu pierobežā kā padomju saimniecības "Dartija" (vēlāk — "Progress") centrālais ciemats. Vēlāk daļa apdzīvotās vietas iekļauta pilsētciemata teritorijā. 

## Atsauces
Vinnijs (izglītības iestāde)

**Privātā sākumskola un bērnudārzs "Vinnijs"** bija daudzfunkcionāla izglītības iestāde Babītē. Izglītības iestāde bija ieguvusi arī Ekoskolas nosaukumu. Skola pastāvēja līdz 2021. gadam, kad to pārpirka norvēģu uzņēmums "CreaKids", saglabājot pirmsskolas audzēkņus.

## Vēsture
Skolas ēka ir celta 2007. gadā kā bērnudārzs 8 pirmsskolas grupām. Pēc diviem gadiem ēka pielāgota arī sākumskolas (1. līdz 3. klase) vajadzībām. 2009. gadā tika atvērta 1. klase. No 2009. gada skolā īstenoja pamatizglītības 1. posma (1.- 6. klasei) programma (11011111).

Izglītības iestāde akreditēta 2011. gada 4. decembrī.

## Skolas darbība
2013./2014. mācību gadā skolā mācījās 148 izglītojamie: 19 sākumskolā un 129 pirmsskolā. Skolā strādāja 40 pedagoģiskie darbinieki.

Skolā varēja piedalīties šādās interešu izglītības un fakultatīvās programmās:
* Māksla (Brīnumotiņa)
* Mūzika
* Sports
* Valodas
* Džudo
* Hiphopa dejas
* Eksperimentu darbnīca
* Peldēšana
* Blokflauta
* Ansamblis
* Modernās dejas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pirmsskolas interneta vietne 
* Sākumskolas interneta vietne
Pola Fernandisa

**Pola Fernandisa di Souza** (; dzimusi ) ir brazīliešu dziedātāja un dziesmu autore.

## Diskogrāfija
* 1993: *[[Paula Fernandes (albums)|Paula Fernandes]]*
* 1995: *[[Ana Rayo]]*
* 2005: *[[Canções de Vento Sul]]*
* 2007: *[[Dunst in the Wind]]*
* 2009: *[[Pássaro de Fogo]]*
* 2011: *[[Paula Fernandes: Ao Vivo]]*

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa  
*
Kegnija Linna Kārtere

**Kegnija Linna Kārtere** (; dzimusi  Teksasas štatā, mirusi  Ohaio štatā) bija amerikāņu pornoaktrise, erotisko deju dejotāja, dziedātāja.

Dzimusi Teksasā, bet bērnību pavadījusi Sentdžozefā (Misūri) un Pensilvānijas štatā. Bijusi striptīzdejotāja. Pārcēlusies uz Kaliforniju, kur mēģinājusi kļūt par dziedātāju, tomēr tas nav izdevies, tāpēc turpinājusi dejot striptīzu un kļuvusi par fotomodeli. 2008. gadā nokļuva pornoindustrijā, sākotnēji filmējās kompānijas *[[Naughty America]]* interneta videofilmās. 2009. gadā atzīta *[[Penthouse]]* jūnija *Pet of the Month*, šai pašā bija arī uz žurnāla *[[Hustler]]* vāka. Viņas pornoaktrises veikums ir novērtēts ar prestižāko industrijas balvu: AVN balvu, ko 2010. gadā saņēma kā labākā jaunā zvaigzne. Filmējusies vairāk kā 250 pornofilmās, starp ievērojamākajām tiek minētas *Not Married with Children XXX* (2009), *Pound the Round P.O.V.* (2009), *Not Married With Children XXX 2* (2010), *Beverly Hillbillies XXX: A XXX Parody* (2011).

K. Kārtere izdarīja pašnāvību Kaiahogas apgabalā, Ohaio štatā, 2024. gada 15. februārī 36. gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* IAFD profils 
* AFDB profils 
* Neoficiāla biogrāfija
Triass

**Triass** ir ģeoloģiskais periods, kas sākās pirms 251 miljona gadu, kad notika perma-triasa izmiršana, un beidzās pirms 199,6 miljoniem gadu ar triasa-juras izmiršanu. Tas ir vecākais no trim mezozoja ēras periodiem. Triass sekoja pēc perma perioda, bet pēc triasa bija juras periods.

Triass sīkāk dalās trīs epohās: agrajā triasā (pirms 251—245 miljoniem gadu), vidējā triasā (pirms 245—228 miljoniem gadu) un vēlajā triasā (pirms 228-199,6 miljoniem gadu).

## Sauszemes dzīvnieki
Triasa periodā uz Zemes dominēja dinozauri, parādījās pirmie lidojošie mugurkaulnieki (pterozauri), kā arī pirmie īstie zīdītāji. Šajā periodā superkontinents Pangeja sāka dalīties divos atsevišķos kontinentos: Gondvānā un Laurāzijā.


File:Tanystropheus NT small.jpg|*Tanystropheus,*
File:Proterosuchus BW.jpg|*Proterosuchus*
File:Staurikosaurus BW.jpg|aɡrīnais dinozaurs *Staurikosaurus* 
File:Postosuchus kirkpatricki.jpg|*Postosuchus* 
File:Sellosaurus.jpg|*Plateosaurus* 
File:Coelophysis size flipped.jpg|dinozaurs *Coelophysis* 
File:Lystrosaurus BW.jpg|*Lystrosaurus* 
File:Cynognathus BW.jpg|zīdītājiem līdzīɡais ɡaļēdājs *Cynognathus* 


## Triasa sistēmas dalījums
Triasa sistēmu iedala 3 nodalījumos un 7 stāvos:

## Nogulumieži Latvijā
Triasa periodā jūra klāja vienīgi Latvijas rietumdaļu, tādēļ šī perioda nogulumi atrodami vienīgi Kurzemē.
Triasa nogulumi sastāv pārsvarā no smilšakmens, merģeļiem un māla. Tos var atrast Loses krastos, Ventas krastos un Nīgrandē.

Laurasia-Gondwana-lv.svg
230 Ma plate tectonic reconstruction.png|Zemes virsmas tektoniskā rekonstrukcija triasa periodā (pirms apmēram 230 miljoniem gadu)

## Atsauces

## Ārējās saites
Sovrala

**Sovrala** () bija vissezonas Argentīnas polārstacija Antarktīdā. Stacija bija izvietota Filhnera šelfa ledāja dienviddaļā  vjl 420 km no pie ledāja frontes izvietotās Heneralas Belgrano un 780 km no Dienvidpola. Staciju atklāja 1965. gada 2. aprīlī un nosauca par godu 1903. gada Oto Nordenšelda ekspedīcijas dalībniekam mičmanim Hosē Marijam Sovralam *(José María Sobral)* — pirmajam zināmajam argentīnietim, kas pārziemojis Antarktīdā.

Stacija bija paredzēta 7 cilvēkiem. Stacijas darbības laikā zemākā reģistrētā temperatūra bija , augstākā — . Pētniecības programma iekļāva novērojumus meteoroloģijā, ģeomagnētismā, kā arī ziemeļblāzmu novērojumus. Viens no stacijas mērķiem bija nodrošināt Argentīnas Dienvidpola ekspedīciju 1965. gadā *(Operación 90)*.

Stacija slēgta 1968. gada 28. oktobrī un klāta ar biezu sniega kārtu. 1983. gada novembrī staciju apmeklēja motokamanu ekspedīcija no Belgrano II ar mērķi to izmantot kā bāzi netālo kalnu grēdu topogrāfiskajai izpētei. 1997. gadā staciju atrast neizdevās.

Kopš 2000. gada oktobra Sovralas stacijas vietā tiek ierīkota ikgadēja apmetne, kurā no septembra līdz decembrim Belgrano II personāls veic ozona slāņa mērījumu.

## Atsauces
Čaklais

**Čaklais** (sieviešu dzimtē Čaklā) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Ingmārs Čaklais (1971) — latviešu režisors, jurists un politiķis;
* Māris Čaklais (1940—2003) — latviešu dzejnieks un publicists.
Līvānu katoļu baznīca

**Līvānu Svētā Erceņģeļa Miķeļa Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Līvānu novada centrā Līvānos, Baznīcas ielā 19. Dievnams ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
Līvānu pirmā katoļu koka baznīca tika uzcelta 1678. gadā par poļu magnāta Leonarda Pocija līdzekļiem, kurš 1677. gadā no Jāņa de Ungerna bija iegādājies Līvānus. 1685. gadā bīskaps M. Poplavskis to konsekrēja Svētā Erceņģeļa Miķeļa godam. Līvānos jau tad draudzei bija savs prāvests, kas tajā laikā Latgales draudzēs bija reti.

1758. gadā ar draudzes locekļu atbalstu tika uzbūvēta jauna koka baznīca, kas atradās pašreiz esošās draudzes mājas vietā. Šo dievnamu iesvētīja Mogiļevas palīgbīskaps Jānis Benislavskis. Pēc šīs baznīcas iesvētīšanas draudzi sāka apkalpot laicīgie priesteri, jo draudzei bija Leonarda Pocija baznīcai dāvātie lieli zemes īpašumi. 1828. gadā Līvanu prāvests Ambrozevičs Caragrodas, tagad Jersikas muižas Gasporu sādžā uzcēla mūra kapelu Svētās Marijas Magdalēnas godam, kas 1930. gadā kļuva par draudzes baznīcu Madaleņas draudzei.

Pašreizējā dolomīta mūra baznīca tika uzcelta prāvesta Jāzepa Godļevska kalpošanas laikā 1861. gadā. Kokmateriālus dievnama būvniecībai deva Krustpils pils barons Korfs, kam piederēja arī Līvānu muiža. Attīstoties rūpniecībai, Līvānos pieauga iedzīvotāju skaits un visi ticīgie nespēja ietilpt dievnamā, tāpēc ar draudzes locekļu un barona Korfa atbalstu prāvesta Vitālija Treibšo vadībā laika periodā no 1907. līdz 1908. gadam baznīca tika paplašināta, torņa abās pusēs piebūvējot  plašas telpas, piemērojot tās baznīcas kopējam stilam un interjeram. Pirmā pasaules kara laikā baznīca tika sapostīta, bet tika atjaunota 1924. gadā prāvestu Vitālija Treibšo un Ādama Vizuļa vadībā.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Jānis Smirnovs. Līvānu draudze sāka veidoties jau 16. gadsimtā. Draudzei ir septiņpadsmit kapsētas — Līvānu pilsētas kapsēta, Līvānu draudzes kapsēta, Veiguru kapi, Gaiņu kapi, Veceļu kapi, Gruguļu kapi, Saliešu kapsēta, Skrūzmaņu kapsēta, Mežancānu kapi, Molkolna kapi, Gercānu kapi, Muktupāvelu kapi, Mucenieku kapi, Iesalnieku kapi, Škaparu kapi, Upenieku kapi un Ļovānu kapi.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Erceņģeļa Miķeļa svētki (40 stundas), Svētā Jāņa Kristītāja diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas parādīšanās Lurdā, Vissvētākās Jaunavas Marijas Debesīs braukšanas diena.

## Tehniska informācija
Līvānu baznīca ir mūra trīs jomu celtne ar torni, skārda jumtu un koka grīdu. Tā ir 42 metrus gara un 20 metrus plata. Paredzēts atjaunot torņa smaili.

## Interjers
Dievnamā redzama gleznotāja Georga Šenberga glezna "Svētais Jānis Kristītājs", 19. gadsimta sākuma 14 Krustaceļa staciju gleznas, vācu gleznotāja Fogela darbu kopijas.

## Atsauces
Pornoaktieris

[thumb|200px|Pornoaktrise [Dženna Džeimsone]]
**Pornoaktieris** vai **pornoaktrise** ir aktieris vai aktrise, kas piedalās pornofilmās, pornogrāfiskās fotogrāfijās vai šovos.

Dažas instances uzskata komerciālo pornogrāfiju par prostitūcijas paveidu, kaut arī lielākā daļa erotisko un pornogrāfisko filmu aktieri dažādu iemeslu dēļ to neuzskata par prostitūciju. Viens no argumentiem ir tāds, ka ierasti aktieriem par darbu maksā studijas, nevis seksa partneri.

Pornogrāfija bieži tiek apspriesta morālās, tiesiskās un kultūras kontekstos. Dažās valstīs un sabiedrībās šāda veida darbība tiek uzskatīta par pieņemamu komerciālo izklaidi, savukārt citās tā tiek uzskatīta par neētisku vai pat krimināli sodāmu.

## Vēsture
Pornogrāfijas vēsture sniedzas tūkstošiem gadu senā pagātnē, kur seksuāli atklāti attēli un rakstiskie darbi jau pastāvēja senajās civilizācijās. Piemēram, senajā Grieķijā un Romā mākslas darbos bieži attēloja erotiskas ainas, kas tika uzskatītas par estētisku un dažkārt reliģisku izpausmi. Senajā Indijā arī attīstījās erotikas attēlošanas tradīcija, piemēram, slavenajā templī *[[Khajuraho]]*, kas bagātīgi rotāts ar erotiskiem akmens reljefiem, un tekstos, kā "Kāmasūtra".

Viduslaikos kristīgās baznīcas ietekme būtiski ierobežoja publiskus erotiskos attēlus un literatūru, kas noveda pie to izplatības samazināšanās. Tomēr renesanses laikā, ar atdzimušo interesi par cilvēka ķermeni un klasisko mākslu, erotiskā māksla atkal kļuva populāra. 19. gadsimtā līdz ar fotogrāfijas attīstību radās pirmie pornogrāfiskie attēli, kuri bija pieejami ierobežotai sabiedrības daļai.

20. gadsimts bija pavērsiena punkts pornogrāfijas industrijā. Kino industrijas uzplaukums atvēra jaunas iespējas, un līdz ar filmu tehnoloģiju attīstību sākās pirmo pornofilmu veidošana. 1960. un 1970. gados Rietumu valstīs pieauga liberalizācija attiecībā uz seksuālo izglītību un pornogrāfijas pieejamību, ko atspoguļoja t.s. "Zelta laikmets," kad pornogrāfijas filmas bija pat pieejamas kinoteātros, piemēram, slavenā filma *[[Deep Throat]]* (1972).

Ar digitālās tehnoloģijas attīstību un interneta izplatību 21. gadsimta sākumā pornogrāfija kļuva globāli pieejama gandrīz jebkuram. Internets izraisīja lielas pārmaiņas, padarot piekļuvi vieglāku un pornogrāfijas patēriņu daudzveidīgāku. Mūsdienās pornogrāfijas industrija ir daudzmiljardu dolāru nozare.

## Ārējās saites

* AVN Awards 
* Internet Adult Film Database
Živuha

**Živuha** ir Rēzeknes upes labā krasta pieteka Rēzeknes novada Vērēmu un Audriņu pagastos, upes ūdeņi ir piemēroti karpveidīgo zivju audzēšanai.

Živuhas izteka atrodas pie Jermolām, no kurienes tā tek uz dienvidiem. Upi šķērso autoceļi A12 un P36, Greivuļos upes labajā krastā atrodas kartodroms, bet upes pretējā krastā - Ančupānu kalnu memoriāls.

## Atsauces
Ingmārs Čaklais

**Ingmārs Čaklais** (dzimis  Rīgā) ir latviešu režisors, pedagogs, sabiedrisko attiecību speciālists, jurists un politiķis, bijis 10. un 11. Saeimas deputāts, pārstāv partiju "Vienotība". Viņš ir dzejnieka un publicista Māra Čaklā dēls.  

## Biogrāfija
Dzimis dzejnieka un publicista Māra Čaklā un aktrises Valdas (Freimutes) Čaklās ģimenē. Izglītību ieguvis Rīgas 49. vidusskolā (1989), Latvijas Mūzikas akadēmijā (1993), Latvijas Universitātē (1995) un Baltijas Starptautiskajā akadēmijā (2007, 2009).

1990. gadu sākumā strādājis Izglītības ministrijas Kultūras nama skolu teātrī kā tā vadītājs, Latvijas Televīzijā kā bērnu un jaunatnes raidījumu režisors, Rīgas Franču licejā kā skolotājs un teātra "Tunelis" vadītājs un Rīgas Angļu ģimnāzijā kā skolotājs un teātra "Traģiskais bariņš" (TS RAĢ TRAĢ) vadītājs. Laikā no 1999. līdz 2003. gadam bijis Latvijas Dramaturģijas aģentūras vadītājs. No 2003. līdz ievēlēšanai Saeimā 2010. gadā strādāja arī kā jurists. Bijis Latvijas Televīzijas raidījuma "Personas kods" vadītājs. No 2004. gada sešus gadus bijis Jūrmalas pilsētas domes Sabiedrisko attiecību nodaļas vadītājs. Viņš arī darbojies Rīgas Latviešu biedrībā, laikā no  līdz  bija tās priekšsēdētājs.

2016. gadā spēkā stājās spriedums, ar ko I. Čaklais atzīts par vainīgu liela apjoma nodokļu nenomaksāšanā.

## Politiskā darbība
2010. gadā I. Čaklais iestājās partijā "Pilsoniskā savienība" un tika ievēlēts 10. Saeimā no partiju apvienības "Vienotība" saraksta. Gadu vēlāk kandidēja arī ārkārtas 11. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēts. Tomēr  uz laiku, kamēr Valdis Dombrovskis pildīja valdības vadītāja pienākumus, I. Čaklais kļuva par Saeimas deputātu viņa vietā.

2013. gadā finansiālu un veselības problēmu dēļ I. Čaklais nolika Saeimas deputāta mandātu un pameta Latviju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* CVK profils 
* 11. Saeimas profils
* 
* "Vienotības" profils
Bresta (Francija)

**Bresta** (, ) ir pilsēta Francijas ziemeļrietumos, Bretaņas reģionā, Finistēras departamentā. Tā atrodas uz diviem pakalniem, kuru sadala Penfelas upe. Tā ir nozīmīga Francijas militārā, tirdzniecības un zvejas osta. Nozīmīgs transporta krustpunkts. Dzelzceļa līnija savieno pilsētu ar Rennu un Parīzi. No rūpniecības nozarēm ir attīstīta kuģubūve, ķīmiskā rūpniecība, elektronikas un papīra ražošana, naftas pārstrāde un pārtikas rūpniecība. Pilsētā atrodas augstākais paceļamais tilts pasaulē *[[Pont de Recouvrance]]*.

Senās Romas laikā Brestā atradās cietoksnis, bet 12. gadsimtā tā vietā tika uzcelta pils. 1611. gadā Francijas kardināls Rišeljē nolēma izveidot Francijas floti, kuras galvenā bāze tika izveidota Brestā. Otrā pasaules kara laikā Vērmahts tur izvietoja zemūdeņu bāzi. 1944. gadā pilsēta tika stipri izpostīta.

Pilsētā bāzējas Francijas futbola 1. līgas komanda *[[Stade brestois 29]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Slomņiki

**Skavina** () ir pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē uz ziemeļiem no Krakovas. 1564. gadā Slomņikos notika pirmā Polijas Reformātu baznīcas sinode.
Plosti

**Plosti** ir ciems Tukuma novada Kandavas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P130, Abavas upes krastā.

Pie ciema ir tūisma centrs "Plosti". Ciems atrodas Abavas senlejas teritorijā.

## Atsauces
Ariels Šarons

**Ariels Šarons** (, *Ariel Sharon*; dzimis , miris ) bija Izraēlas valstsvīrs un ģenerālis, 11. Izraēlas premjerministrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1928. gadā Lielbritānijas mandātteritorija Palestīnā no Lietuvas izceļojušu ebreju ģimenē. Jaunībā viņš pievienojās pagrīdes ebreju militārajai organizācijai "*Haganah*" un vadīja karaspēka vienību Arābu un Izraēlas karā no 1948. līdz 1949. gadam. 1956.  gadā Suecas kara laikā A. Šarons ieguva ģenerālmajora pakāpi. 1967. gada Sešu dienu karā viņš vadīja Izraēlas militārās vienības līdz uzvarai pār Ēģipti.  
Piedalījās arī Salīdzināšanas dienas (Jom Kipur) karā 1973. gadā.

### Politiskā karjera
1970. gados pievienojās *[[Likud]]* partijai un pildīja vairāku nozaru ministra amatu pienākumus laikā no 1970. gadu beigām līdz 1990. gadu beigām. 2000. gadā kļuva par partijas līderi. 2001. gada 7. martā A. Šarons kļuva par Izraēlas premjerministru. 2005. gada novembrī pameta *Likud* partiju, lai dibinātu partiju *[[Kadima]]*. 2006. gada 4. janvārī viņš pārcieta insultu un kopš tā laika viņš bija komas stāvoklī. No 2006. gada 4. janvāra līdz 2006. gada 14. aprīlim premjerministra pienākumus pildīja Ehuds Olmerts. 14. aprīlī apritēja 100 dienas kopš A. Šarona darba nespējas sākuma, tad oficiāli beidzās viņa pilnvaru laiks.

Miris  Telavivā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija
Bārta

**Bārta** ir ciems Dienvidkurzemes novada Bārtas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienviddaļā Puļķupes krastos pie autoceļa P113  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Bārtā atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, veikals, pasts, novadpētniecības muzejs un katoļu baznīca. Bārtas vecais pagastnams (1871) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Bārtas kroņa muižas *(Oberbartau)* centru. Par lielāku apdzīvoto vietu izauga Latvijas PSR laikā kā kolhoza Bārta centrālais ciemats. 

Bārta Šturns 1661.jpg|Ģenerāļa Duglasa aizdambētā Bārtas upe 17. gadsimtā (Šturns, 1661)
Bārtas muiža Šturns 1661.jpg|Hercoga Bārtas amtmuiža (*Oberbartau*) 17. gadsimtā (Šturns, 1661)


## Atsauces

## Ārējās saites
* Bārtas skola
Plostagals

**Plostagals** (arī **Plosti**) ir ciems Dienvidkurzemes novada Bārtas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos pie Elkupītes ietekas Bārtā un autoceļa P113  no pagasta centra Bārtas,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Plostagalā atrodas Bārtas katoļu baznīca un Plostnieku kapi. Pie Plostagala atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis Bārtas senkapi, kā arī vietējas nozīmes piemineklis Franču senkapi.


Attēls:Bārtas katoļu baznīca.jpg|Bārtas katoļu baznīca
Attēls:Bārtas Katoļu lūgšanu nams.jpg|Bārtas katoļu baznīca
Attēls:Bārtas Katoļu lūgšanu nams 2.jpg|Bārtas katoļu baznīca
Attēls:Plostnieku kapi.jpg|Plostnieku kapi
Attēls:Plostnieku kapi 2.jpg|Plostnieku kapi
Attēls:Vecie Plostnieku kapi.jpg|Plostnieku kapi


## Atsauces
Krūte

**Krūte** ir ciems Dienvidkurzemes novada Bārtas pagastā. Izvietojusies pagasta austrumos Vārtājas labajā krastā pie Bārtas—Kalētu autoceļa  no pagasta centra Bārtas,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies pie bijušās Krūtes muižas *(Kruhten)* un Krūtes mācītājmuižas *(Groß-Kruhten)*. Krūtes luterāņu baznīca ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Vietējas nozīmes pieminekļi ir mācītājmuiža un Krogzemju viduslaiku kapsēta. Ziemeļos no ciema atrodas grants ieguves karjeri.

## Cilvēki
* Georgs Frīdrihs Sigismunds Bilterlings (1733-1803), luterāņu mācītājs, Jelgavas akadēmiskās ģimnāzijas virsskolotājs (1803—1829)
* Oto Panks (1833–1914), luterāņu mācītājs, Kurzemes ģenerālsuperintendents (1898-1907)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kurzemes vārds. Krūte — mežābolītis pazarē
Jaunpiebalgas Svētā Toma evaņģēliski luteriskā baznīca

**Jaunpiebalgas Svētā Toma evaņģēliski luteriskā baznīca** ir luterāņu baznīca, kura atrodas Jaunpiebalgā.

## Vēsture
Pirmā koka baznīca Jaunpiebalgā tika uzcelta 1646. gadā. 1673. gadā uzcelta nākamā koka baznīca, taču 1702. gadā Ziemeļu kara laikā tā nodedzināta. 1722. gadā tika uzcelta jauna koka baznīca. Tagadējā mūra baznīca Cēsu būvmeistara Frīdriha Feita vadībā tika celta no 1801. līdz 1804. gadam un iesvētīta 1804. gada 3. jūlijā. No 1871. līdz 1873. gadam pēc arhitekta Johana Matiasa fon Holsta projekta baznīcu pilnībā pārbūvēja un paplašināja.

## Arhitektūra
Baznīca ir neogotiska akmens mūra garenbūve ar poligonālu altāra apsīdu, kam pieslēdzas simetriskas sakristejas, un iebūvētu masīvu divstāvu torni, kas noslēdzas ar slaidu piramidālu četrstūra smaili. Torņa aukšdaļa greznota ar arkatūru un trīsstūra frontoniem. Baznīcā ir vienjoma, tajā ir 800 sēdvietas. Baznīcas altāris un kancele ir veidoti ozolkokā 1834. gadā. Pie baznīcas atrodas Kārļa Zāles veidots piemineklis Brīvības cīņās kritušajiem.

## Atsauces
Priekule (Lietuva)

**Priekule** (, ) ir neliela pilsēta Klaipēdas rajonā, Lietuvā. Tā atrodas seno kuršu apdzīvotajā teritorijā, Mazās Lietuvas etnogrāfiskajā reģionā, Minijas upes krastos, aptuveni 20 kilometrus no Klaipēdas. Lietuvas sastāvā iekļauta laika posmā no 1923. līdz 1939. gadam, kā arī pēc Otrā pasaules kara 1945. gadā (Lietuvas PSR), līdz tam bijusi Austrumprūsijas sastāvā. Rakstos pirmoreiz minēta 16. gadsimtā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Priekule (nozīmju atdalīšana)

**Priekule ** var būt:
* Priekule — pilsēta Latvijā;
* Priekule — pilsēta Lietuvā;
* Priekule — dzelzceļa stacija Latvijā pie Priekules.

## Skatīt arī
* Priekuļi (nozīmju atdalīšana)
1395. gads

**1395. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās piektdienā.

## Notikumi
* 15. aprīlis — Tamerlans uzvar Zelta Ordas valdnieku Tohtamušu kaujā pie Terekas upes. Tohtamušs ir spiests bēgt uz Lietuvu.
* 17. maijs — Valahijas kņaziste uzvar Osmaņus Rovines kaujā.
* 17. maijs — mirst Ungārijas karaliene Marija un viņas vīrs Sigismunds Luksemburgs kļūst par Ungārijas karali.

## Dzimuši
* Fra Andželiko — itāliešu renesanses mākslinieks
* Vlads II Drakuls (*Vlad Dracul*), Valahijas hospodars (miris 1447.)

## Miruši
* 17. maijs — Marija I (*I. Mária*), Ungārijas karaliene (dzimusi 1371.)
* 29. augusts — Albrehts III Hābsburgs, Austrijas hercogs (dzimis 1349. gadā)
Ķīburi

**Ķīburi** ir ciems Dienvidkurzemes novada Bārtas pagastā. Izvietojusies pagasta rietumos Ķīburu strauta krastos pie autoceļa P113  no pagasta centra Bārtas,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies pie Ķīburu *(Kieber)* mežniecības un Otankas stacijas uz bijušās Liepājas—Rucavas šaursliežu dzelzceļa līnijas (slēgta 1960. gadā). No 1949. līdz 1954. gadam Ķīburu ciema centrs.

## Atsauces
Rhinoceros 3D

thumb|Ilustratīvs piemērs modelim, kas veidots Rhino. (Renderēsanas spraudnis Flamingo)
**Rhinoceros** (Rhino) ir savrups, komerciāls uz NURBS balstīts 3D modelēšanas rīks, ko ir izstrādājusi Robert McNeel Associates kompānija. Šo programmatūru plaši lieto industriālajā dizainā, arhitektūrā, jūras flotes dizainā, rotaslietu dizainā, auto dizainā, CAD/CAM, ātro prototipu modeļu sagatavošanai, reversās inženierijas projektos, kā arī multimediju un grafikas dizaina industrijā. 

Rhino specializējas brīvu, neviendabīgu formu un līkņu modelēšanā. Spraudņi, ko attīstījis McNeel ietver Flamingo (raytrace renderēšana), Penguin (foto nereālistiskā renderēšana), Bongo un Brazil (advancētā renderēšana). Vairāk kā 100 citu izstrādātāju spraudņi arī ir pieejami. 
Pieejami arī renderēšanas spraudņi Maxwell Render, V-ray un daudzām citām programmām. Ir arī papildu spraudņi CAM un CNC.

Tāpat kā daudzas citas modelēšanas lietotnes, arī Rhino ir aprīkota ar skriptu valodu, kas balstīta uz Visual Basic valodu, un SDK, kas atļauj lasīt un rakstīt Rhino failus tieši. Rhinoceros 3D ieguvis savu popularitāti arhitektūras dizainā daļēji pateicoties 
Grasshopper spraudnim skaitļošanas dizainam. Daudzi jaunie avangardiskie arhitekti izmanto parametru modelēšanas rīku, piemēram, Grasshopper. 

Rhino pieaugošās popularitātes atslēga ir programmas daudzveidība, daudzdisciplināras funkcijas, maz nepieciešamu priekšzināšanu, relatīvi zemas izmaksas un iespējas importēt un eksportēt vairāk kā 30 failu formātus, kas ļauj Rhino darboties kā „pārveidotājam” starp dizaina un projektēšanas programmām.

## Attīstība
Sākotnēji Rhino tika izplatīta kā bezmaksas, slēgtā koda, atvērta beta programma.Tā rezultātā attīstījās plaša lietotāju kopiena, kuru ieguldījums bija atklāti un novērsti defekti, pievienotas jaunas funkcijas. 
Pašreiz Rhino turpina savu attīstību: jaunākā pieejamā ir 4.0 versija, kā arī 5.0 beta versija. Tiek attīstīta arī Mac OS X versija https://web.archive.org/web/20121126060017/http://www.irhino3d.com/. Rhino īpašnieki var lejuplādēt jaunākās beta versijas un piedalīties attīstības procesā. Bezmaksas izmēģinājuma versijas ir pieejamas lejuplādēšanai. 

## Failu formāts
Rhino failu formāts (.3DM) ir noderīgs, lai apmainītos ar NURBS ģeometriju. Rhino attīstītāji ir uzsākuši atvērtā NURBS iniciatīvu, lai nodrošinātu datorgrafikas programmatūras lietotājiem rīkus, kas ļauj precīzi pārvietot 3D ģeometriskos modeļus starp lietotnēm. Atvērtā koda rīkkopa openNURBS ietver 3D failu formātu specifikāciju, dokumentāciju, kodu bibliotēku un un NET2.0 mezglus, lai lasītu un rakstītu faila formātu atbalstītajās platformās (Windows, Windows x64, Mac un Linux).

## Skatīt arī
3D modelēšana 
NURBS
Brīvformu virsmas modelēšana

## Atsauces
* Rhino 4.0 - Robert McNeel & Associates (Rhino 4.0)
* "AEC Magazine - Rhino Grasshopper"
* Rhino 4.0 Service Release 9 Now Available
* Modeling tools for designers 

## Ārējās saites
* Kompānijas oficiālā mājaslapa
* Oficiālais blogs
* Rhino vēsture
Kārtere

**Kārtere** () var būt:

* Gabija Kārtere (*Gabbie Carter*; 2000) — ASV pornoaktrise;
* Helēna Bonema Kārtere (*Helena Bonham Carter*; 1966) — angļu aktrise;
* Kegnija Linna Kārtere (*Kagney Linn Karter*; 1987) — ASV pornoaktrise.

## Skatīt arī
* Kārters
Gada kukainis Latvijā

**Gada kukainis** ir viens no ikgadējiem Latvijas dabas simboliem, ko kopš 1999. gada katru gadu izraugās Latvijas Entomoloģijas biedrība. Parasti par Gada kukaini tiek izraudzīta suga, kurai entomologi vēlas pievērst sabiedrības uzmanību, lai iegūtu vairāk informācijas sugas izpētei vai arī veiktu īpašus pasākumus tās aizsardzībai. Par Gada kukaini kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta, iegūtie rezultāti tiek izmantoti publikācijās par sugas izplatību Latvijā.

## Gada kukaiņi Latvijā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jāņogu raibenis - Gada Kukainis 2018. Atskats un pārdomas Dabasdati.lv 2019. gada 6. maijā
Ženēvas konvencijas

[thumb|300px|Attēli un paraksti [Pirmā Ženēvas konvencija|Pirmajā Ženēvas konvencijā]]
**Ženēvas konvencijas** ir četri miera līgumi ar trim papildprotokoliem, kas nosaka starptautisko tiesību standartu humanitārai attieksmei pret kara upuriem. Vienskaitlī izmantots, šis termins (*Ženēvas konvencija*) pārsvarā norāda uz nolīgumiem, kas tika parakstīti pēc Otrā pasaules kara 1949. gadā, kad tika papildināti pirmie trīs miera līgumi un pievienots ceturtais.

## Miera līgumi un papildprotokoli
* Pirmā Ženēvas konvencija — “Par ievainoto un slimo stāvokļa uzlabošanu karojošajās armijās” (1864)
* Otrā Ženēvas konvencija — “Par ievainoto un slimo, kā arī jūras kara flotes kuģu katastrofās cietušo stāvokļa uzlabošanu” (1906)
* Trešā Ženēvas konvencija — “Par izturēšanos pret karagūstekņiem” (1929)
* Ceturtā Ženēvas konvencija — “Par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā” (1949)

* 1. papildprotokols — “Par cietušo aizsardzību starptautiskajos bruņotajos konfliktos” (1977)
* 2. papildprotokols — “Par cietušo aizsardzību nestarptautiskajos bruņotajos konfliktos” (1977)
* 3. papildprotokols — “Par papildu atšķirības emblēmu apstiprināšanu” (2005)

## Ārējās saites
Suportforsa glečers

**Suportforsa glečers** () ir ap 65 km plats šļūdonis Pensakolas kalnos Antarktīdā. Sākas no Polārā plato un starp Forestala un Argentīnas grēdām noplūst uz Filhnera šelfa ledāju. Glečeri pirmoreiz ieraudzīja Argentīnas pirmā Dienvidpola pārlidojuma *Grupo Aeronaval UT 78* 1962. gada janvārī. Pirmoreiz nokartēts no 1964. gada ASV Kara flotes uzņemtajiem aerofotouzņēmumiem. Nosaukts par godu ASV Kara flotes Atbalsta spēkiem *(Support Force)*, kas tajā laikā nodrošināja ASV Antarktīdas pētījumu programmas loģistiku. Argentīniešu avotos ledāja augšdaļu sauc par **Puntaninfas glečeri** *(Glaciar Punta Ninfas)*, bet lejasdaļu — par **Lezeklerē glečeri** *(Glaciar Les Eclaireurs)*.

## Atsauces
Galileo IOV PFM

***Galileo IOV PFM*** jeb ***Galileo In-Orbit Validation ProtoFlight Model*** (no  "Galileo orbitālo pārbaužu pirmais lidojuma modelis"), *European GNSS* apzīmējums ***GSAT0101***, ir Eiropas navigācijas sistēmas *[[Galileo (navigācijas sistēma)|Galileo]]* orbitālo pārbaužu fāzes viens no četriem pavadoņiem. *Galileo IOV PFM* palaists 2011. gada oktobrī; izvietots orbitālajā slotā *B05*.

Pavadonim dots arī nosaukums ***Thijs*** par godu bērnu konkursa uzvarētājam Beļģijā Teisam Pārlmanam (*Thijs Paerlman*).

thumb|left|200px|''Galileo'' starts ar ''Sojuz'' nesējraķeti
Pavadonī uzstādīti divi pasīvie ūdeņraža māzera atompulksteņi, divi rubīdija atompulksteņi; pulksteņu pārraudzīšanas un vadības iekārta, navigācijas signāla ģenerators, L-joslas antena navigācijas signāla raidīšanai, C-joslas antena augšupejošā signāla uztveršanai, divas S-joslas antenas telemetrijai un komandām, kā arī antena meklēšanas un glābšanas iekārtai.

*Galileo IOV PFM* tika palaists  10:30:26 UTC no Gviānas kosmiskais centra ar nesējraķeti *[[Sojuz-STB/Fregat-MT]]* (lidojums *VS01*) kopā ar līdzīgu pavadoni *[[Galileo IOV FM2]]*. 
Pēc palaišanas pirmās divas nedēļas ik pēc 12 stundām *Galileo IOV PFM* veica manevrus, lai sasniegtu vajadzīgo orbītu.

 paziņots, ka pirmie divi *IOV* pavadoņi pabeiguši testēšanas fāzi un tiek sākta orbitālo pārbaužu (*In-Orbit Validation*) fāze.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Galileo In-orbit validation
Leģenda

[thumbnail|235px|Leģendā par [Fēnikss|Fēniksu ir teikts, ka tas ik rītu, saulei lecot, dzimst no pelniem]]
**Leģenda** ( — ‘lasītais’) ir fokloras un literatūras žanrs, kas galvenokārt ir dzejisks izdomāts teiksmains, fantastisks nostāsts par kādu neparastu vietu, personu vai vēsturisku notikumu. Mūsdienu literatūrā - sacerējums, kam raksturīga izdoma, fantastika, heroika. Leģendās parasti tiek stāstīts par notikumiem senos laikos. Tajās figurē varoņi, kuriem nereti ir kādas pārdabiskas spējas. Notikumi parasti ir pārspīlēti, tajos ir daudz izdomājumu. Šī iemesla dēļ zinātnieki, īpaši vēsturnieki, neuztver leģendas par nopietnām vēsturiskajām liecībām, tajā pašā laikā nenoliedzot, ka daļa no leģendas varētu balstīties uz patiesiem notikumiem.

## Skatīt arī
* Teika
* Mīts

## Atsauces
Limoža

**Limoža** (, ; ) ir pilsēta Augšvjennas departamentā un Limuzēnas reģionā Francijā. 2008. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 140 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc 2006. gada tautas skaitīšanas datiem Limoža bija 26. lielākā pilsēta Francijā. Caur pilsētu iet nozīmīgs tranzīta ceļš, kas savieno Parīzi un Tulūzu. Pilsēta ir slavena ar porcelāna ražošanu. Attīstītas ir arī citas rūpniecības nozares. Netālu no Limožas iegūst urāna rūdu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dižliepas

**Dižliepas** (agrāk arī **Sasmakas muiža**) ir Valdemārpils pilsētas daļa Talsu novadā, līdz 2011. gada 28. aprīlim — ciems Ārlavas pagastā. Izvietojusies pilsētas ziemeļu daļā Sasmakas ezera rietumu krastā,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies pēckara gados pie bijušās Sasmakas muižas (*Saßmacken*) kungu mājas. Muiža vēstures avotos pirmoreiz minēta 1582. gadā Piltenes bīskapijas nodevu sarakstos. Sasmakas muižas kungu māja (celta 1886. gadā) ir vietējas nozīmes kultūrvēsturiskais piemineklis. No 1920.gada kungu mājā atradās Ārlavas pagasta valde, no 1949. līdz 1980. gadam - Valdemārpils vidusskola. 1990. gada vidū ēka privatizēta, un tajā sākušies restaurācijas darbi, taču tie nav pabeigti. Šobrīd (2021. gadā) ēka atrodas sliktā stāvoklī un ir izlikta pārdošanā. Ēkas priekšā atrodas dižkoks Elku liepa (apkārtmērs  — Latvijā lielākā liepa). 

Dižliepās atrodas atpūtas bāze un viesu nams.

## Atsauces
Tampella

thumb|250px|''Tampella'' 1909. gadā būvētā lokomotīve
***Tampella*** bija Somijas uzņēmums, kas nodarbojās ar papīra ražošanas iekārtu, lokomotīvju, šaujamieroču būvi, kā arī no koksnes gatavotu izstrādājumu ražošanu. Uzņēmuma galvenā darbības vieta bija Tampere.

1980. gadu beigās uzņēmumam radās finansiālas grūtības un tas 1990. gados tika pārdots pa daļām.

## Vēsture
1861. gadā apvienojās divas fabrikas (linu austuve un metāla lietuve), kas atradās Tamperē Tammerkoski rajonā, izveidojot uzņēmumu ***Tammerfors Linne- & Jern-Manufaktur AB***. Uzņēmums sākumā darbojās slikti, līdz tā īpašnieki bankrotēja. Uzņēmums izdzīvoja, pateicoties valdes priekšsēdētājam Alfredam Kīlmanam (*Alfred Kihlman*). Uzņēmums sākotnēji ražoja kuģus, koka smalcināšanas iekārtas un ūdens turbīnas; no 1900. gada sāka ražot tvaika lokomotīves. 1870. gados kompānija sāka ražot celulozi un papīru.

1930. gados uzņēmums sāka ražot mortīras. 1934. gadā sākta audumu ražošana.
1938. gadā *Tammerfors Linne- & Jern-Manufaktur AB* tika pārdēvēts par ***Tampereen Pellava- ja Rauta-Teollisuus Oy***.

1950. gadu sākumā kompānija sāka ražot papīra ražošanas un kalnrūpniecības iekārtas. 1960. gadā uzņēmums tika pārdēvēts par ***Oy Tampella Ab***. 

1980. gadu vidū *Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki* (*SKOP*) banka un ar to saistītie uzņēmumi sāka uzpirkt *Tampella* akcijas. *Tampella* senais finansētājs *[[Suomen Yhdyspankki]]* (*SYP*) banka sāka sacensties ar *SKOP*, un arī sāka pirkt *Tampella* akcijas. Tajā pašā laikā abas bankas plānoja sadalīt uzņēmumu un tā daļas pārdot, līdz *SKOP* iegādājās *SYP* akcijas.

1990. gadu sākumā *Tampella* un *SKOP* izjuta nopietnas finansiālas grūtības. 1991. gada 19. septembrī Somijas banka pārņēma *SKOP* banku, līdz ar to Somijas banka kļuva par *Tampella* īpašnieci. *Tampella* tika sadalīta atsevišķos uzņēmumos.

1991. gadā *Tampella* militāro risinājumu nodaļa tika apvienota ar Aizsardzības ministrijas *Vammaskosken* rūpnīcu, izveidojot uzņēmumu *[[Vammas|Vammas Oy]]*, kas vēlāk kļuva par *[[Patria (uzņēmums)|Patria Oy]]* daļu. *Tampella* paturēja 22,3 % *Vammas* akciju, bet 1997. gadā tās visas pārdeva *Patria*.

1991. gadā koksnes izstrādājumu meitas uzņēmums *Tampella Forest Oy* un iepakojuma materiālu uzņēmums *Tambox Europe Oy* tika pārdots Enso-Gutzeit Oy. Papīra iekārtu ražošanas apakšuzņēmums *Tampella Papertech Oy* 1992. gadā tika pardots *[[Valmet]]*.

1996. gadā Norvēģijas uzņēmumam *[[Kvaerner]]* tika pārdots ūdens turbīnu ražotājs *Oy Tamturbine Ab*, ka arī apkures katlu un elektrostaciju ražotājs *Tampella Power Oy*. *Tamturbine* 1999. gadā pārpirka ASV uzņēmums *[[General Electric]]*. *Tampella Power* tika iekļauts *Kvaerner Pulping & Power* nodaļā, līdz 2006. gadā visu nodaļu nopirka Somijas uzņēmums *[[Neles|Metso Oyj]]* (tagad iekļauts *[[Valmet]]*).

1997. gadā Zviedrijas *[[Sandvik]]* nopirka *Tampella* pēdējo lielāko sastāvdaļu kalnrūpniecības iekārtu ražotāju *Tampella Tamrock Oy*. Tā nosaukums tika mainīts uz *Tamrock Oy* un vēlāk uz *Sandvik Tamrock Oy*; 2006. gadā uzņēmums tika pārsaukts par *Sandvik Mining and Construction Oy*.
Baltazars fon Kampenhauzens (1745—1800)

**Baltazars fon Kampenhauzens** (; , Ungurmuiža — , Muhu sala) bija vācbaltiešu politiķis, Vidzemes guberņas civilgubernators (1797). Krievijas Impērijas slepenpadomnieks, senators un goda aizbildnis.

## Dzīvesgājums
Cēlies no Kampenhauzenu dzimtas. Dzimis 1745. gada 28. novembrī Ungurmuižas īpašnieka, ģenerālleitnanta un bijušā Somijas ģenerālgubernatora (1742—1743) Johana Baltazara fon Kampenhauzena (1689—1758) un viņa sievas Helēnas Juliānas, dzimušas fon Štrēlbornas (1703—1775) ģimenē.
Mācījās Saksijā, bija Helmštetes (*Helmstedt*), tad Halles un Leipcigas Universitātes students (1761-1763). Pēc Septiņgadu kara beigām apceļoja Eiropu, dienēja Braunšveigas, tad Gotas hercoga gvardē (1767-1777). 

Pēc mātes nāves atgriezās dzimtenē un saimniekoja mantotajās muižās. 1777. gadā viņu ievēlēja par Vidzemes bruņniecības landrātu un par Sāmsalas pārvaldnieku (1781—1783). 1787. gadā uzņemts Pēterburgas brīvmūrnieku ložā „Concordia”. 1796. gadā viņu iecēla par Krievijas Impērijas slepenpadomnieku un Vidzemes guberņas civilgubernatoru (1797).

## Ģimene
1767. gada 1. martā viņš Vācijā apprecējās ar Sofiju Eleanoru Voldeku fon Arneburgu (*Sophie Eleonore Woldeck von Arneburg*; 1744 —1791) un viņu ģimene dzīvoja Lenču muižā, tad pēc 1773. gada Ungurmuižā, kur viņiem piedzima seši bērni:

* Baltazars fon Kampenhauzens (1772—1823), mācījās brāļu draudzes skolās Saksijā, pēc 1799. gada dzīvoja Krievijā.
* Hermanis fon Kampenhauzens (1773–1836), kurš pēc tēva nāves 1801. gadā kļuva par Ungurmuižas (*Orellen*),  Kūduma muižas (*Kudum*), Lenču muižas (*Lenzenhof*) un Dubinska muižas (*Aula und Dubinsky*) īpašnieku.
* Marta Frīderike Sofija, precējusies fon Plesena (1776-1835), dzīvoja Mēklenburgā.
* Šarlote, precējusies fon Budberga (1778-1830), pēc 1818. gada dzīvoja Tallinā.
* Kristaps fon Kampenhauzens (1780–1841), kurš pēc brāļa nāves mantoja Ungurmuižu un citas muižas.
* Lorencs fon Kampenhauzens (1781–1830), dzīvoja Mēklenburgā, mantoja Turaidas pilsmuižu.

## Muižas
Baltazaram fon Kampenhauzenam piederēja šādas muižas:
* Ungurmuiža (*Orellen*)
* Kūduma muiža (*Kudum*)
* Lenču muiža (*Lenzenhof*)
* Ērģemes pilsmuiža (*Schloss Ermes*, 1795—1797)
* Veselavas muiža (*Wesselshof*, no 1797)
* Auļu muiža un Dubinska muiža (*Aula und Dubinsky* no 1798, ķeizara dāvinājums)
* Uulu (*Uhla*, 1799—1800, ķeizara dāvinājums), muižiņa Pērnavas pilsētā (*Bremerseite*, 1799—1800, ķeizara dāvinājums) un Vaimastveres muiža (*Waimastfer*, 1796—1799, ķīlas īpašums) Vidzemes guberņas igauņu daļā
* *Kikerina (Кикерино), Rakulitz, Laskowitz* muižas Ingrijā

## Atsauces
Komilitonis

**Komilitonis** jeb **komiltonis** ( — 'līdzcīnītājs, cīņu biedrs') ir studentu korporācijās plaši izmantots termins, ko parasti saīsina kā *com!* Ar terminu komilitonis tiek apzīmēts jebkurš pilntiesīgs buršs, kurš joprojām studē vai ir tikko beidzis augstskolu.

Studentu korporācijās komilitoņi parasti ieņem visus galvenos amatus un organizē korporācijas iekšējo dzīvi. Nereti ar šo terminu arī apzīmē visu korporācijas aktīvo biedru kopumu (aktīvais konvents).
Pēc vētras

**"Pēc vētras"** ir 1956. gadā Rīgas Mākslas un hronikālo filmu studijā Latvijas PSR uzņemta drāma. Filmas režisori ir Eduards Penclins un Fjodors Knorre.

## Sižets
Kuģniecības darbinieks Ronis nerīkojas, lai palīdzētu zvejas kuģim "Banga". Pēc vētras kuģis ostā neatgriežas. Lai noslēptu noziegumu, Ronis vainu uzveļ kuģa "Daugava" kapteinim Sproģim. Sproģi atceļ no kapteiņa pienākumiem, sieva Ruta aiziet no viņa. Viņš sāk strādāt par parastu šoferi.

## Lomās
* Žanis Katlaps — *Sproģis*
* Vija Artmane — *Ruta*
* Astrīda Gulbe — *Velta*
* Anta Klints — *vecmāmiņa*
* Eduards Pāvuls — *Juris*
* Harijs Avens — *Gulbis*
* Artūrs Dimiters — *advokāts*
* Inese Gulbe — *Aina*
* Dzidra Ritenberga — *Milda*
* Valdemārs Zandbergs — *Dospehins*
* Alfrēds Jaunušans - *Kalašņikovs*
* Boriss Praudiņš — *Birze*
* A. Vilks — *Ronis*

## Ārējās saites

* Kino-teatr.ru
* Kino muzejs
Kā gulbji balti padebeši iet (filma)

thumb|250px|Vija Artmane un Valdemārs Zandbergs filmā "Kā gulbji balti padebeši iet"

**"Kā gulbji balti padebeši iet"** (sākotnēji: "Liesmainie gadi"; "Mārtiņš un Dace") ir 1956. gadā Rīgas Mākslas un hronikālo filmu studijā Latvijas PSR uzņemta drāma. Filmas režisors ir Pāvels Armands.
1958. gadā Vissavienības kinofestivālā Maskavā tika apbalvoti scenāristi Jūlijs Vanags un Semjons Nagornijs, režisors Armands saņēma prēmiju.

Filmā attēlots Mārtiņa Ventas un viņa līgavas Daces liktenis 19. gadsimta beigu Latvijā. Tā bija pirmā diloģijas filma, kuras pamatā ir Mārtiņa Ventas (galvenā varoņa prototips — Jānis Fabriciuss) dzīvesstāsts. Filmas kadri uzņemti pie Baltās kāpas Saulkrastos.

Filmā attēlots arī vēsturiskais Rīgas strādnieku jeb Džutas dumpis.

Otrā stāsta daļa publicēta 1958.gadā filmā "Latviešu strēlnieka stāsts".

## Lomās
* Valdemārs Zandbergs — Mārtiņš Venta
* Vija Artmane — Dace
* Jānis Kubilis — Alberts
* Karps Klētnieks — ārsts
* Milda Klētniece — ārsta sieva
* Harijs Liepiņš — izmeklētājs
* Oļģerts Krastiņš — Zvingulis
* Juris Lejaskalns — Žanis
* Lidija Freimane — Katrīna
* Jānis Osis — Svike
* Pēteris Cepurnieks — Puķītis
* Mārtiņš Vērdiņš seniors — Apsītis
* Kārlis Sebris — fon Vilkens
* Žanis Kopštāls — gubernators
* Astrīda Gulbe — Ieva
* Zigrīda Stungure — Marta
* Austra Baldone — Kalninga kundze
* Artūrs Dimiters — fon Reke
* Žanis Priekulis — Kārkliņš
* Hermanis Vazdiks — Fedots

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Kino-teatr.ru''

## Video
*