open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Augšezers

**Augšezers** (, ) ir lielākais no pieciem Lielajiem ezeriem, pēc virsmas platības lielākais saldūdens ezers pasaulē. Augšezerā pēc tilpuma ietilptu visi pārējie Lielie ezeri. Pēc ūdens tilpuma to pārspēj Baikāls un Tangaņikas ezers. Odžibvu indiāņi ezeru sauc par **Gičigami** *(Gichigami)* — ‘lielais ūdens’. Ezera mūsdienu nosaukumu devuši franču ceļotāji 17. gadsimtā, ceļojot uz augšu pa Otavas upi un Hūrona ezeru, atskaitēs to nosaucot par *le lac supérieur* — ‘ezers augšpus ’.

Ezerā ietek vairāk kā 200 upes. Augstumu starpība ar Hūronu ir 7,6 m. Abus ezerus savienojošajā Sentmēri upē ir izbūvētas slūžas. Lielā tilpuma dēļ ūdens apmaiņas periods ezerā ir 191 gads. Ailrojālas sala ir piektā lielākā ezeru sala pasaulē (). Sentigneisa sala () ir divpadsmitā lielākā ezeru sala pasaulē.

Ap ezeru atrodas samērā daudzas rūdu raktuves un ezers kalpo par lētu transporta ceļu rūdu pārvadāšanai. Relatīvi maz apdzīvotais un maz pārveidotais ezera krasts ir pievilcīgs un ainavisks, ezera krastos atrodas daudz ar tūrismu saistītu uzņēmumu.

Ezera dziļāko punktu 406 m dziļumā cilvēks pirmoreiz sasniedza 1985. gadā.

## Skatīt arī
* Pasaules lielāko ezeru saraksts
* Pasaules lielākie ezeri pēc tilpuma

## Ārējās saites

* Lielo ezeru atlass
* ASV Vides aizsardzības aģentūras faktu lapa
* "Parks Canada" mājaslapa par Augsezeru
Nipigona ezers

**Nipigona ezers** (, ) ir lielākais Ontārio provincē Kanādā pilnībā esošais ezers. Ezera izteka — Nipigonas upe — ietek Augšezerā. Šī upe ir lielākā Augšezerā ietekošā upe.

Nipigonas ezeru raksturo skaistie, iespaidīgie krasti — varenas klintis un neparastas pludmales ar zaļgani melnām smiltīm, kuras veido piroksēnu minerāli.

Ezera krastā dzīvo odžibvu cilts indiāņi. Netālu no ezera ziemeļu krasta iet galvenais Kanādas rietumu—austrumu dzelzceļš.

## Skatīt arī
* Pasaules lielāko ezeru saraksts
* Pasaules lielākie ezeri pēc tilpuma

## Atsauces

## Ārējās saites
Sela ezers

**Sela ezers** (arī **Laksels**;  — ‘vientuļais ezers’) ir liels ezers Ontārio provinces rietumos Kanādā. Septītais lielākais provinces ezers. 1929. gadā uz iztekošās Inglišas upes pie Īrfolsas izbūvēts HES aizsprosts, ezera līmenis pirmoreiz uzpludināts 1935. gadā. Populārs sporta zvejas ezers, ainavisks ezers ar daudziem līčiem un saliņām. No novembra līdz maijam, ezers ir aizsalis.

## Atsauces
Hārūns ar Rašīds

thumb|250px|Hārūns ar Rašīds
**Hārūns ar Rašīds** () jeb **Hārūns Taisnais** (763—809) bija piektais un visslavenākais Abāsīdu dinastijas kalifs. Hārūns bija Bagdādes kalifs no 786. līdz 809. gadam. Viņa laikā uzplauka zinātne un māksla; Hārūns atbalstīja zinātni un mākslu un bija tautā iemīļots, tāpēc pasakās (sevišķi “Tūkstoš un vienas nakts pasakās”), dziesmās un stāstos cildināts kā ļoti gudrs un taisnīgs. Literatūrā viņš nereti attēlots klīstam pa Bagdādi, pārģērbies vienkāršās drānās.

Viņa vadībā tika uzlabota pārvalde un tika veicināta gan tirdzniecība, gan diplomātiskās attiecības ar citām lielvarām, piemēram, Bizantiju un Franku impēriju.

Hārūna ar Rašīda nāve 809. gadā iezīmēja Abāsīdu kalifāta zelta laikmeta beigas.

## Ārējās saites
Semigalls' Warchant

***Semigalls' Warchant*** ir grupas *[[Skyforger]]* 1997. gadā izdots demo ieraksts kasetes formātā. 2005. gadā tas tika pārizdots CD formātā, papildinot to ar četrām dziesmām.

## Dziesmu saraksts
# *Saullēkts Pār Svēto Mežu (Intro)* (*Sunrise Over the Sacred Forest*) — 1:49
# *Werewolves* — 3:42
# *Virsaitis Nameisis* (*Warchief Nameisis*) — 4:22
# *Akmenī Iekaltās Zīmes* (*Signs Carved in Stone*) — 3:47
# *Night Of The Winter Solstice* — 5:48
# *Sen Dzirdēju, Nu Ieraugu* (*Long I Heard, Now I See*) — 2:10
# *Semigalls' Warchant* — 4:52

### 2005. gada papildu dziesmas
sadaļas nosaukums — Asinslauks
# *[[Uz Ziemeļkrastu]]* (*To the Northern Shores*) — 4:43
# *Asinslauks* (*Bloodfield*) — 4:45
# *Kāvi* (*Kavi*) — 5:07
# *Saulriets Pār Svēto Mežu* (*Sunset Over the Sacred Forest*) — 3:14

## Izpildītāji
* Pēteris Kvetkovskis — ģitāra, balss
* Edgars Grabovskis „Zirgs” — bass
* Rihards Skudrītis — ģitāra
* Linda Bēce — flauta
* Imants Vovers — bungas

### 2005. gada papildu dziesmām
* Pēteris Kvetkovskis — ģitāra, balss
* Edgars Grabovskis „Zirgs” — bass
* Ģirts Kļaviņš — ģitāra
* Kaspars Bārbals — tautas instrumenti
* Edgars Krūmiņš — bungas u.c. sitaminstrumenti
Kauja pie Saules (albums)

**Kauja pie Saules** (starptautiskais nosaukums - **The Battle of Saule**) ir grupas Skyforger pirmais studijas albums. Tas tika ierakstīts Mascot Records 1998. gadā, izdots - 28. oktobrī CD un kasetes versijās. Prezentēts 1999. gada janvārī Rīgā, klubā "Kabata".

2004. gadā Folter Records arī izdeva vinila plašu versiju 500 eksemplāros. 2006. gadā pārizdod Paragon Records.

## Dziesmu saraksts
# *Zviegtin' zviedza kara zirgi* (*Neighed the Battlehorses*) - 2:29
# *Kauja pie Saules. 1236* (*The Battle of Saule 1236*) - 4:51
# *Senču ozols* (*The Ancient Oak*) - 4:41
# *Viestarda cīņa pie Mežotnes. 1219* (*Viestard’s Fight at Mezotne 1219*) - 4:31
# *[[Kurši (dziesma)|Kurši]]* (*Kurshi*) - 4:35
# *Kalējs kala debesīs* (*Forger Forged Up in the Sky*) - 4:40
# *Kam pūšat kara taures* (*Why the Horns of War Are Blown*) - 2:33
# *Kauja Garozas silā. 1287* (*Battle at Garoza Forest 1287*) - 5:22
# *Svētais ugunskrusts* (*The Sacred Firecross*) - 6:33

## Izpildītāji
* Pēteris Kvetkovskis - balss
* Edgars Grabovskis "Zirgs" - bass
* Rihards Skudrītis - ģitāra
* Kārlis Jakubonis - bungas

## Atsauces uz vēsturiskiem notikumiem
Albumā iekļautajās dziesmās ir apdziedāti vairāki notikumi Latvijas vēsturē:
* Kuršu sirojumi Skandināvijā 
* Mežotnes aplenkumi (1219—1220)
* Saules kauja (1236)
* Garozas kauja (1287)
Tanas ezers

**Tanas ezers** (; *T’ānā Hāyk’*) ir liels ezers Etiopijā, lielākais valstī. No ezera iztek Zilā Nīla. Ezers atrodas valsts ziemeļrietumu daļā, kalnainā apvidū. Atkarībā no klimatiskajiem apstākļiem ezera platība mainās no 3 000 līdz 3 500&nbsp;km2. Kopš kontroles slūžu izbūves pie Zilās Nīlas iztekas ezera līmenis tiek regulēts.
left|200px|thumb|Kuģis Tanas ezerā

Ezeram ir ļoti liela nozīme Etiopijas ūdensapgādē un energoapgādē. Reģionā gada nokrišņi ir ap 1315&nbsp;mm/gadā, savukārt iztvaikošana — 1800&nbsp;mm/gadā.

Saskaņā ar portugāļu misionāra Manuela de Almeidas ziņām 17. gadsimta sākumā ezerā bija 21 sala, uz septiņām vai astoņām salām atradās klosteri. Mūsdienās uzskata, ka ezerā ir 37 salas (to skaits mainās atkarībā no ūdens līmeņa), uz 19 salām ir klosteri vai baznīcas, no kuriem vairums celti 16. un 17. gadsimtos.

Uz Tanas ezera salām atrodas lielas kultūrvēsturiskās vērtības. Uz Tana Čerkvosas salas esot apbedīts kristietības ieviesējs Etiopijā Frumentijs. Uz Dagas salas atrodas Etiopijas imperatoru kapenes. Klosteri salās visdrīzāk atrodas agrāko Etiopijas reliģiju svētvietās. Uz salām dzīvo ap 15 000 cilvēku.

Tanas ezerā darbojas arī prāmis, kas kursē no Bahirdaras uz Gorgoru, apstājoties Dekas salā.

Ezers radies, vulkāna izvirdumam bloķējot Zilo Nīlu, kas pirms tam tecēja uz Nīlu. Vulkāna izvirdums radīja ne vien ezeru bet arī Tisisata ūdenskritumu (Tisabaja ūdenskritums) — vienu no lielākajiem ūdenskritumiem Āfrikā. Nosprostotajā ezerā izveidojās 18 jaunas zivju – barbju sugas. Ūdens apmaiņas laiks — 1,5 gadi. Mezotrofs. Zivju resursi ezerā — 10 000 tonnu gadā.

## Ārējās saites

* Ezera fotoattēli
* UNESCO plāns Tanas ezera aizsardzībai (angliski)
Vudsu ezers

**Vudsu ezers** ( — ‘mežu ezers’, ) ir liels ezers Kanādā Ontārio un Manitobas provincēs un ASV Minesotas štatā. Neliela daļa no ASV teritorijas («Ziemeļrietumu stūris» — *Northwest Angle*) ar ezeru ir nošķirta no pārējās ASV — to var sasniegt pāri ezeram vai šķērsojot Kanādas teritoriju. «Ziemeļrietumu stūris» ir ziemeļos vistālāk esošā ASV teritorija (izņemot Aļasku). No ezera iztek Vinipegas upe, kas plūst uz Vinipega ezeru.

Vudsu ezerā atrodas ļoti daudz salu (vismaz 14 632) un tā krasta līnija ir ap 105 000 km gara (ieskaitot salu krastus) — garākā ezeru krasta līnija Kanādā. Ezera salas ir nozīmīga putnu ligzdošanas vieta.

Ezers ir atlieka no agrāk eksistējušā, milzīgā Agasi ezera, kas pastāvēja ledus laikmeta beigu posmā.

Vudsu ezers ir ļoti populārs tūrisma objekts, kas piedāvā ļoti daudzveidīgas atpūtas iespējas. Lielākajā daļā ezera ir saglabājusies pirmatnēja daba.

## Atsauces

## Ārējās saites
Manitobas ezers

**Manitobas ezers** () ir liels ezers Kanādā, Manitobas provincē, ap 75 km ziemeļrietumos no provinces galvaspilsētas Vinipegas. Manitobas ezers ir mazākais trīs lielu ezeru grupā, no kuriem lielākais ir Vinipegs un otrs lielākais — Vinipegosiss. Visi šie ezeri atrodas kādreizējā pēcleduslaikmeta Agasi ezera gultnē. Pēc Manitobas ezera ir nosaukta Manitobas province.

Manitobas ezerā atrodas liela sala, uz kuras atrodas ezers un šajā ezerā ir vairākas salas. Galvenā ieteka ezerā ir Vaterhenas upe, kas tek no netālā Vinipegosisa. Galvenā izteka — Dofinas upe, kas plūst uz Vinipega ezeru. Ezera dienvidu daļa ir purvaina — tā ir svarīga putnu ligzdošanas un barošanās vieta.

Ezera apkaimē dzīvo krī indiāņi asiniboini. Eiropieši ezeru atklāja 1730. gadu vidū. Ezera nosaukums cēlies no krī valodas *manitou-wapow* vai odžibvu *manidooba*, kas abi nozīmē ‘Manitū šaurums’. Indiāņu nosaukums attiecas uz šaurumu, kas atdala ezera ziemeļu un dienvidu daļas.

Ezerā daudzkārt esot novērots neidentificēts, liels dzīvnieks, kas iedēvēts par Manipogo.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Pasaules lielāko ezeru saraksts
Vinipegs

**Vinipegs** () ir liels ezers Kanādā, Manitobas provincē, 12. lielākais ezers pasaulē un lielākais ezers Kanādas dienvidu daļā, ja neskaita Kanādas teritorijā daļēji esošos Lielos ezerus. Ezers ir salīdzinoši sekls. Ezera austrumos atrodas plaši taigas joslas meži — šis apvidus un daļa no ezera tiek piedāvāti iekļaušanai UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Eiropieši ezeru atklāja ap 1690. gadu.

Vinipegs ir daļa no kādreizējā pēcleduslaikmeta Agasi ezera. Ezeram ir skaistas smilšainas pludmales, augstas kaļķakmens klintis ar lielām alām, kurās dzīvo sikspārņi. Ezerā ir daudz salu, no kurām lielākā daļa ir pirmatnējas, neskartas.

Lielākās ezera pietekas ir Saskačevana, Vinipega un Redrivera. No ezera ziemeļu gala uz Hudzona līci iztek Nelsonas upe. No ezera ik sekundi izplūst 2066 m3 ūdens. Ezera garā forma nosaka to, ka ziemeļu—dienvidu virziena vēji spēj radīt lielus viļņus un uzplūdus. Ūdens apmaiņas periods ir 3,6 gadi.

Ezera nosaukums cēlies no krī valodas *wīnipēk* — ‘duļķainie ūdeņi’. Ezers devis vārdu Manitobas provinces galvaspilsētai Vinipegai. Dienvidu daļā atrodas daudzas pludmales, ko vasarā aktīvi izmanto atpūtnieki. Ezerā notiek komerciāla zveja; šeit ir prāmju līnija.

## Skatīt arī
* Pasaules lielāko ezeru saraksts
* Pasaules lielākie ezeri pēc tilpuma

## Ārējās saites

* Lake Winnipeg Research Consortium - detāla informācija par ezeru - angliski
Asamblervaloda

thumb
**Asamblervaloda** ir zema līmeņa programmēšanas valoda, kas ir cilvēklasāma mašīnvalodas notācija. Dažādu datoru arhitektūru asamblervalodas nav savietojamas savā starpā. Savulaik asamblervalodas lietošana bija plaši izplatīta, bet mūsdienās tā aprobežojas ar atsevišķiem gadījumiem, kad ir nepieciešama īpaša ātrdarbība.

Programma asamblervalodā sastāv no instrukcijām, kas atbilst mašīnkoda instrukcijām, kas tiks ielādētas atmiņā un izpildītas. Piemēram x86 procesori spēj izpildīt sekošu mašīnkoda instrukciju:
* 10110000 01100001 (0xb061)
Šī pati komanda asamblervalodā izskatās šādi:
* mov al, 61h

## Skatīt arī
* Asamblers
Determinisms

**Determinisms** ir filozofiska mācība par to, ka jebkuru notikumu (cilvēka, sabiedrības) dzīvē nosaka cēlonis vai cēloņu ķēde, savukārt no jebkura notikuma var noteikt sekas. Nekas nenotiek nejauši vai spontāni. Cilvēkam nav brīvas gribas.

Determinisms var pāriet fatalismā.

Determinismam pretēja mācība ir indeterminisms (nedeterminisms).
Indeterminisms

**Indeterminisms** (nedeterminisms) - filozofiska mācība par to, ka var būt kādi notikumi, kuriem neeksistē (vai nevar noteikt) cēlonis.

## Skatīt arī
* Determinisms
Vinipegosiss

**Vinipegosiss** () ir ezers Kanādā, Manitobas provincē, ap 300 km uz ziemeļrietumiem no provinces galvaspilsētas Vinipegas. Vinipegosiss ir 11. lielākais ezers Kanādā, otrs lielākais no trīs lielu ezeru sistēmas. Ezers ir atlieka no pēcleduslaikmeta Agasi ezera. Ezera nosaukums atvasināts no netālā Vinipega ezera — ‘mazais duļķainais ūdens’.

No ezera uz Manitobas ezeru iztek Vaterhenas upe.

## Skatīt arī
* Pasaules lielāko ezeru saraksts

## Ārējās saites
Reindīra ezers

**Reindīra ezers** (arī **Briežezers**;  — ‘ziemeļbriežu ezers’) ir liels ezers Kanādā uz divu provinču — Manitobas un Saskačevanas robežas, abu provinču ziemeļos. Devītais lielākais ezers Kanādā, divdesmit otrais lielākais pasaulē.

Ezera krasta līnija ir ļoti spēcīgi izrobota, ezerā ir daudz mazu saliņu. No ezera uz Čērčilas upi iztek Reindīras upe. Ap ezeru atrodas ļoti daudz citu lielāku un mazāku ezeru un ir grūti nošķirt, kur sākas viens un beidzas cits. Ūdens apmaiņas periods ir 0,6 gadi.

Ezers ir populārs sporta zvejas un rekreācijas objekts, tas ir ainavisks, ar dzidru un ļoti tīru ūdeni. Gan agrāko laiku indiāņu nostāsti, gan arī neseni nostāsti vēsta par briesmoni, kas dzīvojot ezerā un ēdot ziemeļbriežus, kas ielūst cauri ledum.

Viena daļa no ezera — Dīpbejs (*Deep bay* — ‘dziļais līcis’) ir radusies pirms 140 miljoniem gadu meteorīta trieciena rezultātā. Ezera apkaimē ir dažādos laika periodos tapuši petroglifi, no kuriem vecākie ir ap 2000 gadus seni.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Pasaules lielāko ezeru saraksts
Krī ezers

**Krī ezers** () ir liels ezers Kanādā, Saskačevanas provinces ziemeļos, rietumos no Reindīra ezera un uz dienvidiem no Atabaskas ezera. Viens no visdabiskākajiem, vismazāk pārveidotajiem Kanādas lielajiem ezeriem, 33. lielākais ezers Kanādā un ceturtais lielākais ezers Saskačevanas provincē. No novembra līdz jūnijam, ezers ir aizsalis. Līdz ezeram neved neviens ceļš un dzelzceļš, nenotiek komerciāla zveja. Ūdens ir tik dzidrs, ka var redzēt 10 metrus dziļi. Izcils sporta zvejas un ekotūrisma objekts. Ezeram ir vairākas salas, no kurām viena ir apdzīvota. Ezera izteka Krī ir uz ziemeļos esošo Atabaskas ezeru.

## Atsauces
Vulastona ezers

**Vulastona ezers** () ir liels ezers Kanādā, Saskačevanas provinces ziemeļaustrumos. Vienīgais lielais pasaules ezers ar divām iztekām. Fondulakas upe iztek uz ziemeļrietumiem, uz Atabaskas ezeru. Savukārt Kokranas upe plūst uz ziemeļaustrumiem, uz Reindīra ezeru. Līdz ar to ezers atrodas uz ūdensšķirtnes starp Ziemeļu Ledus okeānu un Atlantijas okeānu. Ezerā daudz salu; ezera platība ar salām ir 2681 km², bez salām — 2286 km². Krasta līnijas garums ir ap . Eiropiešiem zināms no 1770. gada; nosaukts 1807. gadā par godu angļu ķīmiķim un fiziķim Viljamam Vulastonam *(George Hyde Wollaston)*.

Ezera krastā viens neliels ciemats Vulastonleika ar 800 iedzīvotājiem. Gar ezera rietumu krastu iet ceļš.

Ezera dienvidrietumu daļā ieplūst Rabitleikas urāna ieguves kompleksa attīrītie notekūdeņi.

## Atsauces
Atabaskas ezers

**Atabaskas ezers** () ir liels ezers Kanādā, Saskačevanas un Albertas provinču ziemeļu daļā, astotais lielākais ezers Kanādā. Iztek uz ziemeļiem, pa Sleivu uz Greitsleivleiku un Makenzi upes sistēmu un tālāk uz Ziemeļu Ledus okeānu. Ezera nosaukums cēlies no krī valodas *aðapaskāw* — ‘kur augi ir viens pēc otra’ (agrīnajās kartēs — *Athapiscow*). Ezera dienvidrietumu galā atrodas viena no Albertas vecākajām apdzīvotajām vietām — Fortčipivaiana.

Ezera ziemeļu piekrastē atrodas zelta un urāna atradnes, tāpēc šeit radusies kalnrūpniecības pilsētiņa — Jureiniumsitija. Pēdējās raktuves slēgtas jau 1980. gadā, taču ieguves procesā ir spēcīgi piesārņota ezera ziemeļu piekraste.

Ezera dienvidu piekrastē atrodas Atabaskas ezera smilšu kāpas — augstākās aktīvās kāpas pasaulē virs 58° platuma grāda. Pēc ilgstošas vides aktīvistu cīņas 1992. gadā šis dabas komplekss ieguva dabas aizsardzības statusu.

Ezerā ir 23 sugu zivis. 1961. gadā šeit noķerta pasaulē lielākā forele, kas svēra 46,3 kg.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Pasaules lielāko ezeru saraksts

## Ārējās saites
* Lake Athabasca and associated Sand Dunes (angliski)
Greitsleivleiks

**Greitsleivleiks** (kļūdaini arī **Lielais Vergezers**; , ) ir liels ezers Kanādas Ziemeļrietumu Teritorijās. Otrs lielākais ezers no Kanādas teritorijā pilnībā esošajiem ezeriem aiz Greitbērleika. Dziļākais ezers Ziemeļamerikā — 614 metri. Desmitais lielākais pasaules ezers pēc tilpuma. Ūdens apmaiņas laiks ir 8 gadi.

Ezers ir vismaz daļēji aizsalis 8 mēnešus gadā, ziemā pāri ezeram var braukt ar automašīnu. Ezera rietumu krastu klāj meži bet austrumu krasts un ziemeļu līcis jau ir klāts ar tundrai raksturīgu augāju. Lielais Vergezers ir lielāka pēcleduslaikmeta ezera atlieka. Ezera austrumu līcis ir īpaši ainavisks — šeit ir daudz salu, augstas klintis, ūdenskritumi un krāces, kas sasniedz ezeru.

1930. gados ezera apkaimē tika atklāts zelts un tika nodibināta Jelounaifas pilsēta — tagadējā Ziemeļrietumu teritoriju galvaspilsēta. 1967. gadā tika pabeigts ceļš apkārt ezeram.

Ezera, kā arī tajā ietekošās Sleivas upes nosaukums cēlies no sleivu (*Slavey*) indiāņu tautas, kas apdzīvoja šo apvidu arī eiropiešu ierašanās brīdī. Sleivu tautas angļu valodas sākotnējais nosaukums *Slave* (‘vergs’) cēlies kā tulkojums no to kaimiņu un tradicionālo ienaidnieku krī nicinošā apzīmējuma *awokanak* vai *awonak*, kas apzīmēja sleivu miermīlīgo un pakļāvīgo dzīvesveidu. Vēlākos gados nosaukums tulkots citās, tajā skaitā arī latviešu, valodās kā «Vergu ezers» un «Vergu upe».

## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī
* Pasaules lielāko ezeru saraksts
* Pasaules lielākie ezeri pēc tilpuma
* Pasaulē dziļākie ezeri
Greitbērleiks

**Greitbērleiks** (arī **Lielais Lāču ezers**; , , ) ir liels ezers Kanādā. Lielākais Kanādas teritorijā pilnībā esošais ezers, astotais lielākais pasaulē. Ezers atrodas aiz polārā loka. Krasta līnijas garums - 2 719 km. No ezera iztek Greitbēras upe, kas ietek vienā no lielākajām Ziemeļamerikas upēm — Makenzi. Pie ezera nav pilsētu, tikai divi ciemati.

Ezers veidojies, ledājam erodējot lielas pirmsleduslaikmeta upju ielejas. Vidējā gada temperatūra pie ezera ir . Ūdens apmaiņas laiks — 124 gadi.

## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī
* Pasaules lielāko ezeru saraksts
* Pasaules lielākie ezeri pēc tilpuma
Pasaules lielāko ezeru saraksts

Sarakstā apkopoti **100 pasaules lielākie ezeri pēc platības**. Pasaulē lielākais ezers ir Kaspijas jūra (371 000 km²). Šajā sarakstā nav iekļauti rezervuāri un lagūnas. Dažu ezeru platība var ievērojami mainīties laika gaitā, sezonāli vai nu no gada uz gadu. Tas jo īpaši attiecas uz sāls ezeriem neauglīgajos klimatos.

## 100 lielākie ezeri
Uzskaitījumā iekļauti tikai saldūdens ezeri.

### Pēc kontinenta

## Ezeri ar stipri mainīgu ūdens līmeni

## Atsauces

## Skatīt arī
* Eiropas lielāko ezeru uzskaitījums
* Pasaules lielākie ezeri pēc tilpuma
* Pasaulē dziļākie ezeri
Čitagonga

**Čitagonga**, oficiāli **Čatograma** (, *Chôţţogram*), ir pilsēta Bangladešas dienvidaustrumu daļā pie Karnapuli upes ietekas Bengālijas līcī. Otrā lielākā Bangladešas pilsēta un lielākā valsts osta. Tiek uzskatīta par Bangladešas ekonomisko galvaspilsētu.

Sena pilsēta. Bijusi budistu valsts Tripuras sastāvā, vēlāk Arakānas valstī (hinduisms), līdz tā kļuva par Mogolu impērijas (islāms) pilsētu. 16. gadsimtā to sagrāba portugāļi, bet 1760. gadā — briti.

## Cilvēki
Čitagongā dzimuši:
* Muhammads Junuss — uzņēmējs, Nobela miera prēmijas laureāts

## Atsauces

## Ārējās saites
Ibadana

**Ibadana** (, ) ir pilsēta Nigērijā, trešā lielākā pilsēta valstī pēc iedzīvotāju skaita, bet pēc teritorijas lielākā pilsēta Āfrikas kontinentā. Atrodas apmēram 100 kilometrus uz ziemeļiem no Lagosas un ir svarīgs transporta mezgls. Ojo štata galvaspilsēta. Iedzīvotāju vairums - jorubi.

Svarīgs kakao tirdzniecības centrs. Liels izglītības centrs (šeit atrodas viena no labākajām universitātēm un pētniecības centriem Āfrikā).

Pilsēta radās XIX gadsimta sākumā, kad šeit apmetās jorubi no citām pilsētām. Ap 1829. gadu Ibadana jau bija kļuvusi par spēcīgāko jorubu pilsētu. Tajā laikā no ziemeļiem jorubiem izbruka fulani, tomēr 1840. gadā jorubi apturēja fulanu iebrukumu. 1839. gadā Ibadana kļuva par Lielbritānijas protektorātu.

## Cilvēki

Ibadanā dzimuši:

* Sade Adu (*Sade Adu*, 1959-) - mūziķe
* Hugo Vīvings (angļu: Hugo Wallace Weaving, 1960) - britu aktieris.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ariane 5

[right|thumb|250px|Ariane 5 makets dabīgā lielumā ''Cité de l'Espace'' [Tulūza|Tulūzā]]
**Ariane 5** - Eiropas nesējraķešu Ariane grupa, kas paredzēta kravu nogādāšanai ģeostacionārajā pārejas orbītā (visbiežāk), kā arī zemākās orbītās.

Nesējraķeti izgatavo EADS SPACE Transportation Eiropas Kosmosa aģentūras pārraudzībā. Raķeti apkalpo un pārdod tās starta pakalpojumus kompānija Arianespace. 
Ariane 5 tiek palaistas no Gviānas kosmiskā centra Kurū, Franču Gviānā, no starta kompleksa ELA3.

## Ariane 5 modifikācijas

## Ārējās saites
Gatunas ezers

**Gatunas ezers** () ir mākslīgi veidots ezers Panamā, daļa no Panamas kanāla. Gatunas ezers veido 33 kilometrus no Panamas kanāla. Ūdens apmaiņas laiks ir ap 1 gadu.

Gatunas ezers izveidots laikaposmā no 1907. gada līdz 1913. gadam, kad pāri Čagresas upei tika uzcelts Gatunas dambis. Tolaik Gatunas ezers bija lielākais cilvēka veidotais ezers pasaulē un dambis — lielākais no grunts veidotais dambis pasaulē.

Gatunas dambis uzcelts ap 12 km pirms Čagresas upes ietekas Karību jūrā. Ainava ezera apkaimē bija ideāla mākslīgā ezera izveidei — kalni šeit veido plašu ieleju, taču uz Karību jūras pusi sakļaujas, atstājot tikai ap 2 km platu spraugu. Pirms uzpludināšanas pirmatnējais mūžamežs netika izcirsts un mahagoni koki vēl tagad rēgojas ārā no ūdens. Zem ūdens esošo koku dēļ mazākiem kuģiem Gatunas ezerā ir bīstami novirzīties no kursa. Sākotnēji ezerā bija arī daudz peldošu salu — no grunts atrautas koku un krūmu grupas ar augsni. Tās tika aizvilktas uz slūžām un aizpludinātas uz okeānu.

Agrākās pauguru virsotnes ezerā ir kļuvušas par salām. Uz vienas no tām — Barokolorado salas — atrodas Smitsona tropisko pētījumu institūts.

Panamas kanāla ceļš ezerā ir labi atzīmēts ar bojām. Lielākiem kuģiem ir nedaudz garāks ceļš, kamēr jahtas un nelieli kuģi Gatunas ezeru var šķērsot nedaudz ātrāk pa īsāku ceļu. Ezeram ir liela nozīme kā ūdens uzkrāšanas rezervuāram slūžu darbināšanai. Katra lielā kuģa brauciena laikā no ezera jūrā caur slūžām ieplūst ap  ūdens un tikai pateicoties lielajam ezeram slūžas ir iespējams darbināt visu gadu, neatkarīgi no gadalaika. Apkārtējo mežu izciršana ir mazinājusi ūdens pieplūdes vienmērīgumu un pēdējā laikā ūdens trūkums rada problēmas kanāla darbībā.

## Atsauces
Taupo ezers

**Taupo ezers** (, ) ir lielākais ezers Jaunzēlandē un lielākais saldūdens ezers Okeānijā. Ezera perimetrs ir ap 193 kilometri. Ļoti populārs tūrisma objekts, ainavisko ezeru apskata vairāk nekā 1,2 miljoni tūristu gadā. Ezera nosaukums cēlies no maoru ranatiras (pirmieceļotāja) Ziemeļsalā Tia, kam ezera austrumu krasta klintis atgādināja lietus apmetni un ezeru nosauca par *Taupō-nui-a-Tia* — ‘Tias lielais lietus apmetnis’, kas vēlāk tika saīsināts uz *Taupō*.

## Ģeoloģiskā vēsture
thumb|left|250px|Petroglifi Taupo ezera klintīs, slepeni izkalti 1979. gadā
Ezers aizņem vulkāna kalderu. Taupo krāteris ir radies vulkānu izvirdumu virknē pēdējo  gadu laikā. Šajā laikā Taupo vulkāns ir izvirdis 28 reizes. Lielākajā izvirdumā — Oruanui izvirdumā — vulkāns izmeta gaisā 1170 km3 iežu. Rezultātā zem vulkāna iebruka zeme un izveidojās ezers. Saskaņā ar maoru teiku izvirdumā radās tik daudz pelnu, ka uz visas Zemes divas nedēļas valdīja tumsa.

Pēdējais izvirdums notika 181. gadā un šī izvirduma laikā gaisā tika izmesti ap 100 km3 pelnu. No tiem ap 30 km3 dažu minūšu laikā tika izšauti kosmiskajā telpā. Šis ir viens no trim lielākajiem izvirdumiem, kādi pieredzēti civilizācijas laikā. Nav ziņu, ka šajā laikā Jaunzēlandē būtu dzīvojuši cilvēki, taču izvirduma sekas tika novērotas Ķīnā un Romas impērijā. Vairāki hronisti norādījuši uz to, ka šajā laikā debesis bijušas neparasti sarkanas. Izvirduma rezultātā ezera platība palielinājās. Pastāv iespēja, ka izvirdumi var atkārtoties.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Destination Lake Taupo - tūrisma ceļvedis
EAP P238

**Étage d'Accélérations à Poudre P238** (**EAP P238**) - nesējraķešu Ariane 5 cietās degvielas starta paātrinātājs. 

Katras Ariane 5 sānos tiek izvietoti divi EAP P238, un tie dod vairāk nekā 90% no kopējās vilces startā. Tie darbojas 130 sekundes, pēc darbības beigām iekrītot Atlantijas okeānā. 

Pakāpe sastāv no 3 segmentiem. Pakāpes sprausla ir kustīga.

Tā var būt apgādāta ar izpletņiem, lai pēc iekrišanas okeānā pakāpi varētu savākt. Tas tika darīts dažos pirmajos lidojumos, lai izpētītu to stāvokli pēc lidojuma, bet to otrreizējā izmantošana netika pielietota.

Degmaisījums sastāv no 68% NH<sub>4</sub>ClO<sub>4</sub> (oksidētājs), 18% Al (degviela), un 14% polibutadiēna HTPB (saistviela). 

Pakāpe tika izmantota Ariane 5 versijās:
* Ariane 5G
* Ariane 5G+ (ar atvieglinātām sprauslām P2001)

EAP P238 vairs netiek lietots (pēdējais starts bija 2004. gada 18. decembrī); tagad Ariane 5 versijās izmanto starta paātrinātāju jaunāku modifikāciju EAP P241.
EAP P241

**Étage d'Accélérations à Poudre P241** (**EAP P241**) ir nesējraķešu Ariane 5 cietās degvielas starta paātrinātājs. 

Katras Ariane 5 sānos tiek izvietoti divi EAP P241, un tie dod vairāk nekā 90% no kopējās vilces startā. Tie darbojas 140 sekundes, pēc darbības beigām iekrītot Atlantijas okeānā. 

Pakāpe izveidota no 3 segmentiem. Degmaisījums sastāv no 68% NH<sub>4</sub>ClO<sub>4</sub> (oksidētājs), 18% Al (degviela), un 14% polibutadiēna HTPB (saistviela). 

Pakāpe tiek izmantota Ariane 5 versijās:
* Ariane 5GS
* Ariane 5ECA 

EAP P241 ir starta paātrinātāju EAP P238 jaunākā modifikācija, salīdzinot ar kuru, EAP P241 ir palielināta degvielas masa (+2,4 t) un vieglāks metinātais korpuss (-1,6 t).

## Atsauces
Valērijs Buhvalovs

**Valērijs Buhvalovs** (; dzimis , Rēzeknē) ir Latvijas krievu izcelsmes pedagogs, pedagoģijas zinātņu doktors un politiķis. 9. Saeimas deputāts, pārstāvot politisko apvienību PCTVL, Krievu skolu aizstāvības štāba aktīvists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1957. gadā Rēzeknē. 1988. gadā beidza studijas Daugavpils Pedagoģiskajā institūtā, strādāja par Jelgavas 3. vidusskolas bioloģijas skolotāju un direktora vietnieku (1988—1996), bija Jelgavas krievu kultūras biedrības "Veče" direktora vietnieks. 1993. gadā absolvēja Hercena Valsts pedagoģisko institūtu Pēterburgā, bija pedagoģijas centra "Eksperiments" un koledžas "Evrika" skolotājs, direktora vietnieks (1996—2005).

### Politiskā darbība
No 1998. līdz 2005. gadam V. Buhvalovs bija Saeimas deputāta Jakova Plinera palīgs. 2003. gadā pēc Tautas saskaņas partijas izstāšanās no PCTVL V. Buhvalovs izstājās no TSP un atgriezās PCTVL. 

2005. gadā tika ievēlēts par Jelgavas domes deputātu. 2006. gadā ievēlēts par 9. Saeimas deputātu. Kandidēja arī 10. Saeimas un 11. Saeimas vēlēšanās, taču saraksts neguva pietiekošu vēlētāju atbalstu.

## Darbi
* *Аналитическая экология: Учебное пособие для основной и средней школы*, 1992
* *Воспитание личности в коллективе* (1997, līdzautorībā ar J. Plineru)
* *Из истории естестовзнания* (1998, līdzautorībā ar N. Grīsli)
* *Латвийская школа евроэтнокультурного развития* (1999, līdzautorībā ar J. Plineru) 
* *Проблемы и перспективы интеграции учащихся школ национальных меньшинств в латвийское общество* (2000, līdzautorībā ar J. Plineru) 
* *Педагогическая экспертиза школы: Пособие для методистов, завучей и директоров школ* (2001, līdzautorībā ar J. Plineru; vēlāk izdots arī latviski)
*  *Общая методика развивающего обучения*. Эксперимент, 2001
* *Skolas izglītojošā vide* (2002, līdzautorībā ar J. Plineru)
* *Основы творчества в профессиональной карьере*. Эксперимент, 2003
* *Антипедагогика реформы русских школ в Латвии* (2004, līdzautorībā ar J. Plineru)
* *Политическая псевдореформа русских школ — плачевные перспективы* (2005, līdzautorībā ar J. Plineru)
* *Качество образования в условиях реформы русских школ Латвии* (2006, līdzautorībā ar J. Plineru)
* *Культурные аспекты повышения качества школьного образования* (2007, līdzautorībā ar J. Plineru)
* *Реформа школ нацменьшинств в Латвии: анализ, оценка, перспективы* (2008, līdzautorībā ar J. Plineru)
* *Интеграция общества и культурная автономия*, 2008
* *Педагогические идеи на этнократических руинах* (2010, līdzautorībā ar J. Plineru)
* *Проект «Социалистическая перспектива»*, 2012

## Apbalvojumi
* V. Seiles un A. Kronvalda balvu ieguvējs pedagoģijā. 

## Ārējās saites
* CVPCTVL mājaslapā
Eira ezers

**Eira ezers** () ir beznoteces sālsezers Austrālijā, Dienvidaustrālijas pavalstī,  zem jūras līmeņa. Tajos retajos gadījumos, kad tas piepildās un sasniedz augstu ūdens līmeni, ir lielākais ezers Austrālijā. Atklāts 1840. gadā un nosaukts par godu pirmatklājējam, angļu ceļotājam, vēlākajam Jamaikas gubernatoram Edvardam Džonam Eiram *(Edward John Eyre)*.

Iespējams, vecākais no pasaules lielajiem ezeriem — 20 līdz 50 miljonus gadu vecs. Eira ezers atrodas Dienvidaustrālijas štata ziemeļu daļā, tuksneša zonā. No ezera nav iztekas. Zemāko ezera daļas gultni klāj ar sāli bagātas iegulas. Ezera gultne ir zemākais punkts Austrālijas kontinentā — sausajā periodā var sasniegt vietas, kas atrodas līdz 15 metrus zem jūras līmeņa.

Pat vissausākajā periodā ezera gultnē saglabājas ūdens. Šādā laikā ezera gultni klāj daudzas nelielas lagūnas. Savukārt lietus sezonā ezera gultnes virzienā ūdeni nes upes no ziemeļaustrumiem. Galvenās ezera pietekas ir Vorbertona un Kūperkrīka austrumos un Makamba un Nīlsa rietumos un ziemeļos. Ja nokrišņu nav pietiekami daudz, ūdens var arī nesasniegt ezeru. Ja ezera apkaimē līst lietus, te notiek lielāki vai mazāki plūdi. Vidēji reizi trīs gados notiek 1,5 m augsti plūdi; līdz 4 m lieli plūdi — reizi desmitgadē. Aptuveni četras reizes gadsimtā ezers sasniedz savu maksimālo līmeni. Pēdējo reizi augstākais reģistrētais līmenis tika sasniegts 1975. gadā. Taču arī šādā gadījumā nepilna gada laikā ūdens iztvaiko.

Eksistē arī Eira ezera jahtklubs, kas cenšas izmantot katru izdevību nogādāt savas jahtas uz ezeru plūdu laikā. Pēdējā laikā šāda izdevība bijusi 1997, 2000, 2001 un 2004. gados.

Eira ezers arī pie augsta ūdens līmeņa sastāv no divām daļām: lielākās — Ziemeļu Eira ezera un mazākas — Dienvidu Eira ezera. Abas daļas savieno Goidera kanāls (*Goyder channel*).

## Atsauces

## Skatīt arī
* Pasaules lielāko ezeru saraksts

## Ārējās saites

* NASA uzņemtie Eira ezera attēli (1) 
* NASA uzņemtie Eira ezera attēli (1) 
* Eira ezera jahtkluba mājaslapa (angliski)
* Eira ezera pelikānu mistērija (angliski)
* Eira ezera plūdi (angliski)
Torrensa ezers

**Torrensa ezers** () ir liels beznoteces sālsezers Austrālijā, Dienvidaustrālijas štatā. Ezeru 1839. gadā atklāja Edvards Eirs un nosauca par godu Dienvidaustrālijas kolonizācijas komisijas priekšsēdētājam pulkvedim Robertam Torrensam *(Robert Torrens)*. No ezera nav iztekas, tas atrodas tuksnešu zonā. Ezers ir daļa no rifta zonas, pie kuras pieder arī Spensera līcis dienvidos no ezera. Parasti ezers ir dubļains līdzenums, kas ar ūdeni pildās tikai lietus sezonā. Ar ūdeni pilnībā bijis pildīts tikai vienu reizi pēdējo 150 gadu laikā, kad tas izplūda uz okeānu — Spensera līci.

Ezers iekļauts Torrensa nacionālajā parkā, pēc aizsardzības režīma tas atbilst mūsu stingra režīma rezervātiem un ezeru var apmeklēt tikai tad, ja ir īpaša atļauja.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lake Torrens & Stuart Creek fossil beds (fotogrāfijas)
Čada ezers

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q125309"
}

**Čada ezers** () ir sekls beznoteces relikts ezers Āfrikas vidienē, kas mūsdienās ir gandrīz pilnībā izsīcis. Ezeram ir ļoti liela nozīme ekonomikā — tas apgādāja ar ūdeni vairākus miljonus cilvēku četrās valstīs ap to — Čadā, Kamerūnā, Nigērā un Nigērijā, šo iedzīvotāju nodrošinājums ar ūdeni ezera izsīkšanas rezultātā ir problemātisks. Lielākā daļa ezera atrodas Čadas teritorijā. Lielākās pietekas ir Šari, kas nodrošina vairāk nekā 90 % ūdens pieplūduma un Komadugu Jobe ar 2,5 % pieplūduma.

Ezers ir ļoti sekls un pakļauts krasām platības izmaiņām atkarībā no nokrišņu daudzuma baseina teritorijā. Tajā atrodas daudz mazāku salu, sēkļu, peldošu salu, krasti purvaini. Ezeram nav iztekas, taču agrāk tā ūdens ir notecējis uz Soro un Bodeles ieplakām.

Tā kā ezers atkāpjas, tā bijušajā gultnē notiek tā saucamā "recesijas lauksaimniecība".

Čada ezers ir nozīmīgs dzīvajai dabai, tai skaitā krokodiliem, zivīm un daudzām putnu sugām. Nigērijā ir izveidots Čada ieplakas nacionālais parks.

## Ezera vēsture
Uzskata, ka Čada ezers ir atlieka no agrākas, daudz lielākas tagadējās Čada ieplakas vietā pastāvējušas iekšzemes jūras, kas pēdējo  gadu laikā ir ievērojami samazinājusies. Aptuveni pirms 6000 gadiem ezers sasniedza pat  km2 platību. Savukārt pirms 4000 gadiem un 100 gadus p.m.ē. ezers gandrīz pilnībā izzuda.

Kad eiropieši 1823. gadā pirmoreiz apsekoja ezeru, tas vēl bija viens no lielākajiem ezeriem pasaulē, taču kopš tā laika ezera platība būtiski samazinājusies. Globālā sasilšana un aizvien lielākais ūdens patēriņš novedis pie krasas ezera platības samazināšanās pēdējās desmitgadēs.

1960. gados ezera platība vēl pārsniedz  km2 — tad tas bija Āfrikas ceturtais lielākais ezers. 2000. gadā ezera platība bija jau mazāk nekā 1500 km2. 21. gadsimtā ezers visdrīzāk izzudīs pilnībā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Iraklija

**Iraklija** () ir pilsēta Grieķijā, Krētas salas centrālajā daļā pie Egejas jūras. Pilsētas kopējā platība ir 120 km², tajā dzīvo vairāk nekā 170 000 iedzīvotāji. Tā ir Krētas salas un Krētas perifērijas galvaspilsēta un lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir Grieķijas piektā lielākā pilsēta.

Iraklijas dienvidu nomalē atrodas mīnojiešu Knosas pils atliekas.

## Vēsture
Pilsētu 824. gadā nodibināja arābi, un izmantoja to kā bāzi pirātiskiem uzbrukumiem Bizantijai. 961. gadā Herakliju ieņēma bizantieši un gandrīz pilnīgi to nopostīja.

1204. gadā Irakliju nopirka venēcieši. Venēcieši pilsētu sauca par **Kandiju** (*Candia*). 1647. gadā Kandiju aplenca osmaņi un turēja to aplenkumā 22 gadus, līdz 1669. gadā Kandija kapitulēja un nonāca Osmaņu impērijas sastāvā. Osmaņu impērijas sastāvā tās nosaukums bija **Kanja** (*Kanya*).

1898. gadā osmaņu spēki aizgāja no pilsētas un tā ieguva neatkarību. No 1908. gada tā bija neatkarīgās Krētas sastāvā, bet 1913. gadā iekļāvās Grieķijas valstī. Šajā laikā tā tika pārsaukta par Irakliju grieķu dieva Hērakla vārdā.

## Galerija

Kreta - Iraklion - Venezianische Loggia.jpg|
Iraklion Agios Titos R01.jpg|
File:Agios Minas Cathedral 01.jpg|


## Nosaukums latviešu valodā
Latviski šīs pilsētas nosaukumam dažādos avotos ir atšķirīgi varianti, piemēram:
* Iraklija ("Pasaules zemes un tautas", 1978; "Lielais pasaules atlants", "Jāņa sēta", 2008)
* Hērakleja ("Enciklopēdiskā vārdnīca", 1. sējums, 1991)
* Hēraklija ("Pasaules ģeogrāfijas atlants", "Jāņa sēta", 2004)
* Hērakliona (vairākās tūrisma aģentūru mājaslapās, angļu valodas ietekmē)
Sava daļa taisnības ir katra varianta piekritējiem — protams, pilsēta ir nosaukta par godu sengrieķu varonim Hēraklam, tomēr variants "Iraklija" ir tuvāks grieķu valodas izrunai mūsdienās.

## Cilvēki
Iraklijā dzimuši:
* El Greko (*El Greco*, 1541—1614) — gleznotājs
* Odisejs Elitis (Οδυσσέας Ελύτης/*Odysseas Elytis*, 1911—1996) — dzejnieks
* Niks Kazantzakis (Νίκος Καζαντζάκης/*Nikos Kazantzakis*, 1883—1957) — rakstnieks

## Atsauces

## Ārējās saites
Starptautiskā standartizācijas organizācija

**Starptautiskā Standartizācijas organizācija** (, ***ISO***) ir nacionālo standartizācijas organizāciju federācija, nevalstiska organizācija. ISO apvieno 164 valstu pārstāvētās standartizācijas organizācijas. Organizācijas nosaukuma saīsinātā forma ISO ir cēlusies no grieķu vārda ‘isos’ (līdzvērtīgs, vienāds, līdzīgs), un tā ir vienādi lietojama neatkarīgi no valsts vai valodas.

ISO dibināta 1947.gada 23.februārī. ISO ir trīs oficiālās valodas – angļu, franču un krievu. ISO galvenās funkcijas ir starptautisko standartu izstrādāšana, publicēšana un izplatīšana. Standarti aptver visas nozares, izņemot elektrotehniku un elektroniku, kas ir Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) sfēra. Kopš dibināšanas ISO ir publicējusi gandrīz 20 000 starptautiskos standartus.

## Vēsture
1926.gadā tika nodibināta Starptautiskā Nacionālo standartizācijas asociāciju federācija (ISA). Tā pārtrauca savu darbību 1942.gadā sakarā ar II Pasaules karu. Pēc kara Apvienoto Nāciju Standartu koordinēšanas komiteja (UNSCC) aicināja izveidot jaunu globālu standartizācijas organizāciju. 1946.gada oktobrī ISA un UNSCC pārstāvji no 25 valstīm tikās Londonā un vienojās par spēku apvienošanu, lai nodibinātu jauno Starptautisko Standartizācijas organizāciju. Šī jaunā organizācija savu darbību uzsāka 1947.gada februārī.

## Struktūra

ISO ir brīvprātīga organizācija, kuras biedri ir nacionālo standartizācijas organizāciju pilnvarotie pārstāvji. Biedri tiekas reizi gadā ģenerālajā asamblejā, lai apspriestu ISO stratēģiskos mērķus. Organizācijas darbu koordinē centrālais sekretariāts Ženēvā (Šveicē).

Pārvaldību, tostarp arī Centrālā sekretariāta budžeta izveidi, īsteno 20 dalībvalstu pārstāvju (rotācijas kārtībā) padome.

Tehniskās vadības padome ir atbildīga par vairāk nekā 250 tehniskajām komitejām, kuras izstrādā ISO standartus.

## Skatīt arī
* Starptautiskās standartizācijas organizācijas standartu uzskaitījums
* Starptautiskā elektrotehniskā komisija

## Ārējās saites

* ISO mājaslapa
Zadara

**Zadara** (), agrāk **Zara**, ir Dalmācijas ostas pilsēta pie Adrijas jūras Horvātijā. Saglabājušies romiešu un viduslaiku arhitektūras pieminekļi.

## Vēsture

Kopš 9. gadsimtā p. m. ē. šeit atradās ilīriešu cilts liburnu (*liburni*) apmetne Jadera (*Iadera*). 59. gadā p.m.ē. tā kļuva par romiešu municipu, bet 48. gadā p.m.ē. — par koloniju. Līdz ar Rietumromas impērijas krišanu, Jadera iekļāvās Austrumromas impērijas kontrolē. 
9. gadsimta sākumā horvātu ķēniņš Tomislavs to iekļāva agrīnajā Horvātijas valstī. Viduslaikos pilsēta bija pazīstama ar vārdu Zara, un tā bija autonoma pilsēta te Venēcijas Republikas, te Ungārijas Karalistes sastāvā.

1202. gadā Ceturtā Krusta kara laikā krustneši Zaru ieņēma un izpostīja. Tā kā Zara bija kristiešu pilsēta, Romas pāvests Inokentijs III ekskomunicēja uzbrukuma dalībniekus.

No 1409. gada līdz 1797. gadam Zara ietilpa Venēcijas Republikā, kalpodama kā atbalsta punkts venēciešiem, sevišķi pēc osmaņu iekarojumiem mūsdienu Bosnijas teritorijā.

Zara līdz ar Venēciju 1797. gadā nonāca Hābsburgu impērijas sastāvā, un, izņemot 1805.—1813. gadus, kad to kontrolēja franči, atradās tās sastāvā līdz 1918. gadam. Hābsburgu impērijas laikā Zara bija Dalmācijas Karalistes galvenā pilsēta. Franču valdīšanas laikā Zarā tika publicēta pirmā avīze horvātu valodā — *Il Regio Dalmata-Kraglski Dalmatin* (1806—1810), bet 19. gadsimta beigās tā kļuva par ievērojamu horvātu kultūras centru.

Starp pasaules kariem Zara, atšķirībā no pārējās Dalmācijas, atradās Itālijas Karalistes sastāvā. Otrā pasaules kara laikā Sabiedrotie to bombardēja 72 reizes, gandrīz pilnībā nopostot pilsētu. Pēc kara tā nonāca Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas sastāvā, bet pilsētas itāliešu iedzīvotāji aizbēga vai tika padzīti uz Itāliju.

## Cilvēki

Zadarā dzimuši:

* Luka Modričs (*Luka Modrić*; 1985) — futbolists;
* Dado Pršo (*Dado Pršo*; 1974) — futbolists;
* Fēlikss Veingartners (*Felix Weingartner*; 1863—1942) — diriģents.

## Atsauces

## Ārējās saites
Turkanas ezers

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q182719"
}

**Turkanas ezers** (), agrāk saukts arī **Rūdolfa ezers**, ir liels sālsezers Kenijā, pati ziemeļu daļa atrodas Etiopijā. Ezers sakrīt ar lielā Austrumāfrikas lūzuma zonu, atrodas tuksneša zonā. Pasaulē lielākais pastāvīgais ezers tuksneša zonā, spēj saglabāties sava salīdzinoši lielā dziļuma dēļ. Pasaulē lielākais ezers ar sārmainu ūdeni. Ezerā un tā tuvumā var būt spēcīgas vētras, jo ezers iesilst un atdziest lēnāk nekā apkārtējā zeme. Turkanas ezera apkaime joprojām ir maz pārveidota, to reti apmeklē eiropieši. Vietējie iedzīvotāji pārsvarā pieder gabra, rendille un turkana ciltīm.

Ezerā ietek trīs upes — Kerio, Omo un Terkvela. Ezeram nav iztekas, ūdens iztvaiko. Laikaposmā no 1975. gada līdz 1993. gadam ezera līmenis ir krities par 10 metriem.

Sākotnēji, 1888. gadā ezers tika nosaukts par Rūdolfa ezeru par godu Austrijas kroņprincim. 1975. gadā ezers tika pārdēvēts par Turkanas ezeru.

Ezerā dzīvo Nīlas asaris un citu sugu zivis. Agrāk ezerā dzīvoja Āfrikā lielākā krokodilu populācija. 14 000 krokodilu dzīvoja Centrālajā salā. Lielais ūdens daudzums tuksnešainā apvidū padara Turkanas ezeru par nozīmīgu migrējošo putnu atpūtas un barošanās vietu. Apkaimē dzīvo lauvas, gepardi, žirafes un daudzas citas zīdītāju sugas. Ezera apkaimē vairs nav sastopami ziloņi un degunradži. Turkanas ezera nacionālie parki (Sibiloi nacionālais parks, Centrālās salas nacionālais parks, Dienvidu salas nacionālais parks) ir UNESCO Pasaules Mantojuma sarakstā iekļauta vieta.

## Antropoloģiski atklājumi ezera apkaimē
Pirms diviem — trim miljoniem gadu ezers bija lielāks un apkaime — auglīgāka. Šeit dzīvoja pirmie hominīdi. Ezera apkaimē Ričards Līkijs veicis daudzus pasaules zinātnei ļoti nozīmīgus antropoloģiskus izrakumus. Ezera apkaimē atrasts arī jaunas cilvēku ģints sugas galvaskauss, suga nosaukta ezera vārdā *[[Homo rudolfensis]]*. 1984. gadā šeit tika atklāts Turkanas zēns — praktiski pilns *[[Homo erectus]]* skelets. Šeit atklāts arī 3,5 miljonus gadu vecs galvaskauss, kas pieder jaunatklātai sugai *[[Kenyanthropus platyops]]*.

## Skatīt arī
* Pasaules lielāko ezeru saraksts

## Ārējās saites

* Turkanas baseinā notiekošie paleoantropoloģiskie pētījumi (angliski)
Starptautiskā elektrotehniskā komisija

**Starptautiskā elektrotehniskā komisija** (, saīsinājumā **IEC**) ir 1906. gada 2. jūnijā dibināta starptautiska organizācija, kas nodarbojas ar standartu noteikšanu elektrotehnikas, elektronikas un tām radniecīgās nozarēs.

Daži standarti tiek noteikti kopīgi ar ISO; šādus standartus apzīmē ar **ISO/IEC**.

## Ārējās saites
ZX Spectrum

[right|250px|thumb|Oriģinālais [1982. gada ZX Spectrum.]]
**ZX Spectrum** bija viens no populārākajiem 8-bitu mājas datoriem, ko 1982. gadā Lielbritānijā izlaida Sinclair Research Ltd.. Tā sākotnējais nosaukums bija **ZX82**, bet vēlāk to pārsauca par *ZX Spectrum*, par godu tam, ka tas spēja attēlot 16 krāsu toņus, salīdzinot ar tā melnbaltajiem priekštečiem ZX80 un ZX81.

Spectrum bija pirmais plaša patēriņa mājas dators Lielbritānijā, kam bija līdzīga tirgus niša kā Commodore 64 ASV. Tas bija populārākais mājas dators 1980. gados Rietumeiropā. Pateicoties zemajai cenai (£125 16 Kb operatīvās atmiņas modelim, £175 - 48 Kb operatīvās atmiņas modelim), jau 17 mēnešus pēc ražošanas sākuma tika pārdots miljonais ZX Spectrum. Bijušajā Padomju Savienībā sākot no 1980. gadu beigām tika izstrādāti neskaitāmi ZX Spectrum savietojami modeļi, 1990. gados tie bija diezgan populāri arī Baltijā un NVS valstīs.

## Modeļi
Sinclair izlaistie ZX Spectrum modeļi:
* ZX Spectrum 16K/48K (1982)
* ZX Spectrum+ (1984)
* ZX Spectrum 128 (1986)

Amstrad izlaistie ZX Spectrum modeļi:
* ZX Spectrum +2 (1986)
* ZX Spectrum +3 (1987)
* ZX Spectrum +2A /+2B (1987)
## Sites
* 7000 games at Relaxate
* ZX Spectrum Demos & Games, ZX speccy Demo (3000), Games (5000), Ftp collection's.
Suņdzi

**Suņdzi** (, , dzimis aptuveni 544. gadā p.m.ē., miris 496. vai 470. gadā p.m.ē.) bija ķīniešu karavadonis, militārais stratēģis, rakstnieks un domātājs, dzīvojis Pavasara un Rudens periodā, kas bija daļa no Džou dinastijas pastāvēšanas laika. Suņdzi tradicionāli tiek uzskatīts par militārā traktāta “Kara māksla” autoru. Burtiskā tulkojumā ‘Suņdzi’ nozīmē ‘Meistars Suņs’.

## Biogrāfiskās ziņas
Suņdzi dzimis Ci valstī, kalpojis U valsts vadonim Ho Ļujam. Pildīdams karavadoņa pienākumus, Suņdzi sakāvis un ieņēmis spēcīgo Ču valsti, sakāvis Ci un Cziņu valstu karaspēkus. Pateicoties viņa uzvarām, U valsts pieņēmās varenībā un iekļāvās civilizēto Ķīnas, pār kuru valdīja Džou dinastijas valdnieki, teritoriju vidū, savukārt Ho Ļujs tika atzīts par *[[džuhou]]* - starptautiski atzītas vasaļvalsts valdnieku.

Pēc Sima Cjaņa rakstītā, Ho Ļujs ir uzaicinājis Suņdzi uz pārrunām par kara lietām. Lai Suņdzi varētu uzskatāmāk nodemonstrēt stāstīto, valdnieks nodeva karavadoņa rīcībā savu harēmu. Suņdzi sadalīja harēmu divās daļās, par katras daļas komandieri iecēla pa vienai no valdnieka iecienītākajām mīļākajām, paskaidroja kara pavēles un kas ir jādara, kad tās tiek saņemtas. Kad Suņdzi sāka komandēt — neviens viņu neklausīja un visi smējās, uzskatot to par joku. Tā tas atkārtojās vairākas reizes. Tad Suņdzi valdniekam paskaidroja, ka karavadoņa pavēļu neizpildīšana ir ļoti nopietns armijas disciplīnas pārkāpums pie kā ir vainīgi komandieri un lika sodīt ar nāvi abas valdnieka mīļākās. Valdnieks, sapratis, ka tas nav joks, lūdza atcelt pavēli, bet Suņdzi paskaidroja, ka armijā kara laikā karavadonim ir lielāka teikšana nekā valdniekam un uzstāja uz savu. Sievietes tika sodītas ar nāvi. Pēc tam Suņdzi pavēles tika izpildītas.

Pensionējies no dienesta, pēc Ho Ļuja lūguma Suņdzi sarakstīja traktātu “Kara māksla” (孫子兵法; citi nosaukuma varianti ir “Skolotāja Suna Traktāts” (*Suņ-dzi bin fa*), “Sundzi par kara mākslu”, “Skolotāja Suna Kara Likumi”), kas ir vispopulārākais seno ķīniešu traktāts par politiku un stratēģiju. Šis darbs ir tradicionālās “kara filozofijas skolas” (*bin-dzja*) kanona “Septiņas grāmatas” (*U dzin ci šu*) pamatā.

Pēc darba uzrakstīšanas atgriezies dzimtenē, kur miris no vecuma.

## Piezīmes
* Liela daļa no informācijas, ko zinām par Suņdzi dzīvi, nāk no vēsturnieka Sima Cjaņa (145. vai 135. p.m.ē. - 90. p.m.ē.) “Vēstures piezīmēm” (*Ši dzi*).

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Sterliņu mārciņa

**Sterliņu mārciņa** (, ), plaši zināma vienkārši kā **mārciņa** (*pound*), ir Apvienotās Karalistes un tās Kroņa īpašumu (Džērsijas, Gērnsijas, Menas Salas) oficiālā valūta. Valūtas ISO 4217 kods ir GBP, bet pieņemtais simbols ir £. Sterliņu mārciņas sīkāka vienība ir peniji (viena mārciņa ir 100 peniji). Valūtas tirgū sterliņu mārciņa ir ceturtā vistirgotākā valūta aiz ASV dolāra, eiro un Japānas jenas. 2019. gada maijā pēc tā brīža valūtas kursa viena sterliņu mārciņa aptuveni atbilda 1,13 EUR.

## Vēsture
Daži britu vēsturnieki uzskata, ka “sterliņu mārciņa” parādījās 12. gadsimtā un sākotnēji tās burtiskais nosaukums esot bijis “tīra sudraba mārciņa” (*pound of fine silver*). “Sterliņš” bija sena sudraba monēta, un 240 tādas monētas pēc masas bija vienādas ar vienu Tauera mārciņu (aptuveni 350 g), tāpēc lielākus pirkumus un norēķinus veica, sverot monētas, norēķinoties sterliņu mārciņās. No otras puses tādā veidā varēja pārbaudīt, vai monētas ir no sudraba. Ja 240 monētas nesvēra vienu mārciņu, tad tās bija viltotas vai arī nolietotas.

1971. gadā tika ieviesta sterliņu mārciņas decimalizācija. Pirms tam viena mārciņa atbilda 20 šiliņiem, un katrs šiliņš 12 pensiem, tādējādi mārciņa bija vērtīga 240 pensiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Anglijas Banka
* Sterliņu mārciņa (Banknotes)  
* Skotijas sterliņu mārciņa   
* Ziemeļīrijas sterliņu mārciņa
Jakobs Kūns

**Jakobs "Kobi" Kūns** (*Jakob "Köbi" Kuhn*, dzimis , Cīrihē; miris ) bija šveiciešu futbola treneris un futbolists. Kā spēlētājs aizvadījis 63 spēles Šveices izlases sastāvā un pārstāvēja Šveices futbola klubu *[[FC Zürich]]*, ar kuru izcīnīja 6 Šveices čempiona titulus. Viņš aizvadīja vienu spēli arī 1966. gada FIFA Pasaules kausa izcīņā.

2001. gada augustā, nomainot argentīnieti Enco Trosero, Kūns kļuva par Šveices izlases treneri. Pirms tam viņš vadīja arī Šveices U-21 izlasi. Jakoba Kūna vadībā Šveices izlase iekļuva 2004. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā un 2006. gada FIFA Pasaules kausa astotdaļfinālā. Kūns vadīja izlasi arī 2008. gada Eiropas čempionātā, kad Šveice kopā ar Austriju rīkoja čempionātu.

## Sasniegumi
**FC Zürich**

* Šveices čempions: 1962–63, 1965–66, 1967–68, 1973–74, 1974–75, 1975–76
* Šveices kausa ieguvējs: 1965–66, 1969–70, 1971–72, 1972–73, 1975–76

**Individuālie**

* Švecies gada futbolists: 1976

## Ārējās saites