open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vienādzobju kārta

**Vienādzobji (''Nuculoida***, syn. ***Taxodonta'')** ir gliemeņu (*Bivalvia*) kārta, kas ietilpst *[[Protobranchia]]* apakšklasē. Šīs kārtas pārstāvi ir zināmi no ordovika perioda (iespējams, pat no prekembrija).

## Morfoloģija

Kārtu pārstāv divvāku gliemji ar atsevišķām primitīvām iekšējās uzbūves īpatnībām. Čaulas slēdzene ir taksodontu tipa, t.i. tā sastāv no sīku, vienādu zobiņu rindas, kas izvietota gar čaulu muguras (augšējo) malu. Žaunu uzbūve ir vienkāršota ktenīdiju tipa, kas sastāv no sīku ieapaļu lapiņu rindas, pa vienai rindai katrā ķermeņa pusē, kas piestiprināti pie kopējās ass (Protobranchia). Šo pārstāvju kāja ir ar saliecamu pamatni, bet gonādu dobums savienojas ar nierēm. Ķermenis parasti iegrens; slēdzējmuskuļi — divi. Mutes atveri ieskauj gari mutes taustekļi.

## Izplatība

Vienādzobji ir plaši izplatīti okeānos un tiem pieguļošās jūrās. Apdzīvo visdažādākos dziļumus, no litorāles līdz okeāniskajām ieplakām (virs 6000 metru dziļumā).

## Sistemātika

* kārta: **Vienādzobji (''Nuculoida'')**
:* dzimta: Lametilidae
:* dzimta: Malletiidae H. and A. Adams, 1858 
:* dzimta: Neilonellidae Schileyko, 1989 
:* dzimta: Nuculanidae Meek, 1864 
:* dzimta: Nuculidae Gray, 1824 
:* dzimta: Praenuculidae Mcalester, 1969 
:* dzimta: Pristiglomidae Sanders and Allen, 1973 
:* dzimta: Siliculidae Allen and Sanders, 1973 
:* dzimta: Tindariidae Verrill and Bush, 1897 
:* dzimta: Yoldiidae Habe, 1977
Anna

**Anna** var būt:
* Anna — sievietes vārds;
* Svētā Anna — Jaunavas Marijas māte kristiešu tradīcijā;
* Anna Stjuarte — Anglijas, Skotijas un Īrijas karaliene;
* Anna — apdzīvota vieta, Annas pagasta centrs;
* Papardes stacijas senākais nosaukums.
Eds Viesturs

**Edmunds Viesturs** vai **Eds Viesturs** (; dzimis ) ir amerikāņu alpīnists un rakstnieks. Viņš ir pirmais amerikānis un 12. cilvēks pasaulē, kurš ir uzkāpis visās 14 virsotnēs, kas ir augstākas par 8000 metriem (zināmas kā astoņtūkstošnieki), un tikai piektais kāpējs, kas to paveicis bez skābekļa maskas. Viesturs ir septiņas reizes uzkāpis Everestā un 21 reizi astoņtūkstošniekos (tikai četriem alpīnistiem, no kuriem trīs ir šerpas, ir vairāk sekmīgi sasniegtu augstkalnu virsotņu).

## Biogrāfija
Viestura vecāki bija latviešu un vācu izcelsmes, tomēr savu latvisko izcelsmi viņš nav izcēlis, uzskata sevi par amerikāni. Kādā intervijā jokojot savas fiziskās dotības saistījis ar "superuzlādētajām latvieša asinīm".

Bērnību viņš aizvadīja Rokfordā, līdz 1977. gadā pārcēlās uz Sietlu, lai mācītos Vašingtonas universitātē. Šeit viņš pievērsās alpīnismam Reinīra kalna nogāzēs. 1981. gadā viņš pabeidza universitāti ar bakalaura grādu zooloģijā un kļuva par alpīnisma instruktoru Reinīra kalna alpīnisma firmā. Vēlāk viņš Vašingtonas Valsts universitātē ieguva doktora grādu veterinārajā medicīnā.

## Darbi
* *No Shortcuts to the Top: Climbing the World's 14 Highest Peaks* (autobiogrāfija, 2006)
* *K2: Life and Death on the World's Most Dangerous Mountain* (kopā ar D. Robertsu, 2009) 
* *The Will to Climb: Obsession and Commitment and the Quest to Climb Annapurna - the World's Deadliest Peak* (2011)
* *The Mountain: Epic Adventures on Everest* (kopā ar D. Robertsu, 2013)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eda Viestura tīmekļa vietne
* Greatoutdoors.com apraksts
Dominiks Antonelli

**Dominiks Entonijs "Tonijs" Antonelli** (*Dominic Anthony "Tony" Antonelli*, dzimis ) ir NASA astronauts.

Antonelli pirmais kosmiskais lidojums notika 2009. gada martā misijā *[[STS-119]]*, esot *[[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]* pilotam.

Otrais Antonelli lidojums notika 2010. gada maijā misijā *[[STS-132]]*, esot *[[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]]* pilotam.
Antonelli

**Antonelli** ir itāļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Dominiks Antonelli (*Dominic Antonelli*; 1967) — ASV astronauts;
* Kimi Antonelli (*Kimi Antonelli*; 2006) — itāļu autosportists.
Karlsons

**Karlsons** ("Kārļa dēls", no personvārda Kārlis) ir zviedru cilmes uzvārda Kārlsons variants. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Džons Karlsons (*John Carlson*; 1990) — amerikāņu hokejists;
* Georgs Karlsons (1874—1945) — latviešu strēlnieku, vēlāk Latvijas armijas virsnieks;
* Ģirts Karlsons (1981) — latviešu futbolists;
* Juris Karlsons:
** Juris Karlsons (1946) — latviešu inženieris, sabiedriskais darbinieks un politiķis;
** Juris Karlsons (1948) — latviešu komponists;
* Kārlis Karlsons:
** Kārlis Karlsons (1886—1919) — latviešu revolucionārs;
** Kārlis Karlsons (1888—1938) — latviešu čekists;
** Kārlis Karlsons (1907—1962) — latviešu inženieris un ķīmiķis, Latvijas finanšu ministrs (1940);
* Kristofers Karlsons (2004) — latviešu basketbolists;
* Takers Karlsons (*Tucker Carlson*; 1969) — ASV konservatīvais politiskais komentētājs;
* Žanis Karlsons (1899—1976) — latviešu vēsturnieks.

## Literārs tēls
* Karlsons — Astrīdas Lindgrēnas izdomāts literārs tēls

## Skatīt arī
* Karlsone
* Kārlsons
Roberts Smits

**Roberts Džeimss Smits** (; dzimis ) ir angļu dziedātājs, komponists un multiinstrumentālists, grupas The Cure līderis.
Gleznotājs

[thumbnail|upright=1.2|Gleznotājs ir [mākslinieks, kas praktizē glezniecību]]
**Gleznotājs**, sieviešu dzimtē **gleznotāja**, ir vizuālās mākslas pārstāvis, kurš rada gleznas — mākslas darbus, kuros attēls tiek veidots, uzklājot krāsu vai pigmentu uz noteiktas pamatnes, piemēram, audekla, koka paneļa, papīra, sienas un citiem. Glezniecības pamatā ir krāsas, kompozīcijas, līnijas, gaismas un faktūras attiecību izmantojums, veidojot vizuālu realitātes atveidojumu, simbolisku tēlu vai abstraktu formu sistēmu. Gleznotāji strādā dažādās tehnikās, tostarp eļļas, akvareļa, temperas, akrila un freskas tehnikā. No citiem vizuālās mākslas pārstāvjiem gleznotājs atšķiras galvenokārt ar mediju un darba procesu. Viņa izteiksmes centrālais līdzeklis ir krāsa divdimensiju plaknē. Atšķirībā no tēlnieka, kurš veido telpiskus objektus, vai grafiķa, kas strādā ar zīmējumiem un iespiedtehnikām, gleznotājs veido attēlu ar krāsu slāņiem un to savstarpējām attiecībām. Mūsdienu mākslā gan robežas starp disciplīnām var būt izplūdušas, jo daudzi mākslinieki darbojas starpdisciplināri, apvienojot tradicionālās un digitālās tehnikas.

Mākslas vēsturē gleznotāji ieņēmuši centrālu vietu kultūras attīstībā — no aizvēsturiskajiem sienu gleznojumiem līdz reliģiskajai mākslai, portretam, ainavai, modernismam un mūsdienu konceptuālajām praksēm. Gleznotāja darbība saistīta ne tikai ar tehnisku meistarību, bet arī ar ideju, identitātes un vēsturiskās atmiņas vizuālu formulējumu, ko ietekmē konkrētā laikmeta sociālais, reliģiskais un filozofiskais konteksts, kā arī mākslas institucionālā vide (mākslas darbnīcas, akadēmijas, pasūtījumu sistēma, izstādes un mākslas tirgus).

## Ārējās saites
Džozefs Akaba

**Džozefs Akaba** (*Joseph Michael "Joe" Acaba*, dzimis ) ir NASA kosmonauts, hidroģeologs, pedagogs. Viņa vecāki no Puertoriko 1960. gados pārcēlās uz ASV.

Akabas pirmais kosmiskais lidojums notika 2009. gada martā misijā *[[STS-119]]* ar kosmoplānu *[[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]*.

Otro lidojumu Akaba veica 2012. gadā no maija līdz septembrim kā kosmosa kuģa *[[Sojuz TMA-04M]]*, SKS 31. un 32. ekspedīcijas lidojuma inženieris.

Trešo reizi kosmosā Džozefs Akaba devās 2017. gada septembrī ar kosmosa kuģi *[[Sojuz MS-06]]*. Viņš bija SKS 53. ekspedīcijas un 54. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz zemes atgriezās 2018. gada februārī.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:

## Ārējās saites
* Akabas biogrāfija NASA vietnē
Latvijas erudītu līga

thumb|250px|Latvijas erudītu līgas logo.
**Latvijas erudītu līga** (**LEL**) ir sabiedriska organizācija, kura veido dažādas ar erudīciju saistītas sacensības un pasākumus. Organizācija ir dibināta 1997. gadā Rīgā. Tās veidotie erudīcijas konkursi ir vieni no vecākajiem Latvijā. Latvijas erudītu līgas rīkotajos konkursos var piedalīties ikviens interesents bez vecuma un kādiem īpašiem intelekta ierobežojumiem. Sacensības un pasākumi tiek organizēti latviešu valodā. Parasti erudītu līgas sacensībās tiek iekļautas krustvārdu mīklas, dažāda veida testi un cita veida erudīcijas konkursi. Šie pasākumi parasti norisinās no trim līdz četrām stundām.

Latvijas erudītu līgas sezona sākas septembrī, bet beidzas maijā. Sezonā notiek deviņas nodarbības, kas tiek rīkotas katra mēneša otrajā sestdienā. Noslēdzoties sezonai, kopvērtējumā tiek noskaidrots labākais Latvijas erudītu līgas dalībnieks.

## Organizācijas vadība
Latvijas erudītu līgu vada tās valde un prezidents. Katrā jaunā sezonā prezidents tiek pārvēlēts. Organizācijas pastāvēšanas laikā ir bijuši tikai divi prezidenti. Kopš 2008. gada LEL prezidents ir Anita Zaļaiskalne, bet pirms tam bija Dainis Sūna.

## Rīkotie pasākumi
Latvijas erudītu līga rīko dažādus pasākumus. Nozīmīgākie pasākumi ir šādi:
* "Latvijas krustvārdu mīklu risināšanas čempionāts" (notiek kopš 1998. gada);
* "LEL atklātais individuālais čempionāts" (kopš 2009. gada);
* "LEL komandu čempionāts" (kopš 2001. gada, neoficiāls statuss)

## Atsauces
Ričards Arnolds

**Ričards Roberts "Rikijs" Arnolds II** (*Richard Robert II "Ricky" Arnold*, dzimis ) ir *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* astronauts, okeanogrāfs, pedagogs.

Arnolda pirmais kosmiskais lidojums notika 2009. gada martā misijā *[[STS-119]]* ar kosmoplānu *[[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]*.

Otro lidojumu kosmosā Arnolds sāka 2018. gada martā, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-08]]* bortinženierim. Viņš bija SKS 55. un 56. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz Zemi viņš atgriezās 2018. gada oktobrī.

2020. gada 3. septembrī Ričards Arnolds tika pārcelts no aktīvo astronautu kategorijas uz menedžeru astronautu.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā

## Ārējās saites
* Richard R. Arnold II Biogrāfija, NASA
Arnolds

**Arnolds** var būt:

* Arnolds (priekšvārds), vīriešu vārds, kas iekļauts arī latviešu vārdadienu kalendārā

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Arnolds Beklīns
* Arnolds Benets
* Arnolds Burovs
* Arnolds Cveigs
* Arnolds Liniņš
* Arnolds Spekke
* Arnolds Šēnbergs
* Arnolds Švarcenegers
* Arnolds Zommerfelds

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Greiems Arnolds (*Graham Arnold*, 1963) ― austrāliešu futbolists un treneris;
* Maksimiliāns Arnolds (*Maximilian Arnold*, 1994) ― vācu futbolists;
* Metjū Arnolds (*Matthew Arnold*, 1822-1888) ― britu dzejnieks un kritiķis;
* Ričards Arnolds (*Richard Arnold*, 1963) ― amerikāņu astronauts;
* Trents Aleksandrs-Arnolds (*Trent Alexander-Arnold*; 1998) ― angļu futbolists;
* Vladimirs Arnolds (*Владимир Арнольд*; 1937-2010) ― krievu matemātiķis.
Sniegputenis

[thumb|250px|Sniegputenis [2011. gada laikapstākļi Latvijā|2011. gada 11. februāra rītā Rīgā.]]

**Sniegputenis** jeb vienkārši **putenis** ir dabas parādība, kad vējš pa gaisu sev līdzi nes sniegpārslas. Parasti, bet ne vienmēr, tas notiek, kad mērenas vai stipras snigšanas laikā pūš spēcīgs, brāzmains vējš. Ja vējš brāzmās sasniedz vētras spēku, tad sniegputenis jau tiek klasificēts kā sniega vētra.

## Veidošanās
Sniegputenis veidojas ziemas mēnešos, rudens beigās vai pavasara sākumā, kad gaisa temperatūra ir tuvu nullei vai zem nulles. Pavasarī sniegputeni mēdz dēvēt arī par "cīruļputeni". Parasti sniegputenis veidojas ciklona darbības zonā un tā spēks ir atkarīgs no ciklona dziļuma. Jo dziļāks ir ciklons (zemāks atmosfēras spiediens ciklona centrā) un jo lielāka ir atmosfēras spiediena atšķirība starp ciklona centru un apkārtējo atmosfēras spiedienu ap to, jo spēcīgāks būs vējš un attiecīgi arī sniegputenis.

## Sniegputeņa veidi

Izšķir trīs galvenos sniegputeņa veidus:
* Kad sniega pārslas snigšanas laikā kustas līdzi vējam, kas tās nes līdz brīdim, kad sniega pārslas pieskaras zemei.
* Kad sniegs nesnieg, bet vējš ir pietiekami stiprs, lai no zemes paceltu jau nosnigušās pārslas un nestu tās pa gaisu.
* Abi pirmie sniegputeņa veidi kopā (parasti spēcīgā vējā un pie nosacījuma, ka sniegs ir relatīvi sauss) To dēvē arī par **pilnputeni**.

### Citi apzīmējumi
* **Zemais putenis** — vējš pārvieto sausu sniegu līdz 2 metru augstumam no sniega virsmas. Vēja ātrums ir lielāks par 6 m/s un ir zema gaisa temperatūra. Zemā puteņa laikā arī samazinās redzamība.
* **Sniegvilksnis** jeb vilksnis ir sniega pārnese gar sniega segas pašu virsmu, arī pa sērsnu. Redzamība sniegvilkšņa laikā pazeminās maz.
* **Cīruļu putenis** jeb cīruļputenis — īslaicīgs sniegputenis, parasti vēlā pavasarī.

## Sniegputeņa intensitāte

## Skatīt arī
* Laikapstākļi
* Latvijas klimats

## Atsauces

## Ārējās saites
Koiči Vakata

**Koiči Vakata** (若田 光一, *Wakata Kōichi*, dzimis ) ir Japānas kosmonauts, aviācijas inženieris.

Vakatas pirmais kosmiskais lidojums notika 1996. gada janvārī *[[Space Shuttle]]* misijā *[[STS-72]]*, kuras primārais uzdevums bija notvert un atgādāt uz zemi 1995. gadā palaisto Japānas mikrogravitācijas pētniecības aparātu *[[Space Flyer Unit]]*.

Otro lidojumu kosmosā viņš veica 2000. gada oktobrī Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) montāžas misijā *[[STS-92]]*.

Vakatas trešais kosmiskais lidojums sākās 2009. gada martā SKS būves misijā *[[STS-119]]* ar kosmoplānu Discovery. Vakata kļuva par 18. ekspedīcija dalībnieku, nomainot Sandru Magnusu. Viņš atpakaļ uz zemi atgriezās 2009. gada jūlijā kopā ar misiju *[[STS-127]]*.

Ceturto kosmisko lidojumu Vakata sāka 2013. gada novembrī, startējot kosmosa kuģī *[[Sojuz TMA-11M]]*. Viņš bija SKS-38 lidojuma inženieris un SKS-39 komandieris. Šī bija pirmā reize, kad stacijas komandieris bija Japānas pārstāvis. Uz zemi Vakata atgriezās 2014. gada maijā.

Piekto reizi kosmosā Koiči Vakata devās 2022. gada 5. septembrī ar kosmosa kuģi *[[SpaceX Crew-5]]*. Viņš bija SKS 68. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz Zemes viņš atgriezās 2023. gada 12. martā.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Ārējās saites
* Vakatas biogrāfija NASA mājaslapā
Ziemele

**Ziemele** (vīriešu dzimtē Ziemelis) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Amanda Ziemele (dzimusi 1990) — gleznotāja;
* Ausma Ziemele (dzimusi 1938) — aktrise;
* Ineta Ziemele (dzimusi 1970) — tiesību zinātniece.
Muižnieks

**Muižnieks** (sieviešu dzimtē Muižniece) var būt:
* muižniecības, Eiropas viduslaiku un jauno laiku feodāļu (muižu īpašnieku) kārtas, pārstāvis.

## Uzvārds
Latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ignats Muižnieks (1909—1983), žurnālists;
* Indriķis Muižnieks (1953), biologs, pasniedzējs, Latvijas Universitātes rektors;
* Izidors Muižnieks (1889—1981), pedagogs, jurists un politiķis;
* Jānis Muižnieks (1911—1990), lidotājs, aeronautikas inženieris;  
* Kārlis Muižnieks (1964), basketbolists un treneris;
* Nils Muižnieks (1964), politologs un politiķis;
* Oskars Muižnieks (1989), biatlonists un kalnu riteņbraucējs;
* Valdis Muižnieks (1935—2013), basketbolists.
Dimants (nozīmju atdalīšana)

**Dimants** var būt:
* Dimants — oglekļa minerāls;
* Dimanti — skrajciems Līvānu novada Jersikas pagastā;
* Dimants — uzvārds.
Aksiālā simetrija

**Aksiālā simetrija** ir simetrija pret asi; aksiāli simetriska objekta izskats nemainās, tam rotējot apkārt asij.

Aksiālajā simetrijā divus punktus sauc par simetriskiem attiecībā pret asi, ja nogrieznis, kas tos savieno, ir perpendikulārs pret šo asi, un ass iet caur šī nogriežņa viduspunktu.

Figūras F1 un F2 sauc par aksiāli simetriskām, ja katram figūras F1 punktam attiecībā pret simetrijas asi ir simetrisks punkts figūrā F2 un otrādi.

Aksiālajā simetrijā līdzīgi kā centrālajā simetrijā saglabājas attālumi.
Varkaļu kanāls

**Varkaļu kanāls**, arī **Varkaļu pārrakums**, ir 1988. gadā pabeigtā Babītes ezera noteka uz Lielupi. Izveidots aizbērtās Spuņņupes vietā, lai uzlabotu ūdensapmaiņu ezerā un lai samazinātu caurplūdumu Lielupē pie Valteriem un Dubultu līkumā. Lai samazinātu sāļā jūras ūdens ieplūdi ezerā un stabilizētu ezera līmeni, ierīkotas slūžas, kas gan netiek darbinātas. Pa poldera apvadkanālu Varkaļu kanālā tiek ievadīti Neriņas, Dzilnupes un citu ezera austrumu gala pieteku ūdens. Kanālu šķērso autoceļš A10.

## Atsauces
Vecpalsa

**Vecpalsa** ir Gaujas kreisā krasta pieteka Smiltenes novadā. Vecpalsa ir Palsas upes posms lejpus Palsas—Vizlas pārrakuma (Jaunpalsas). Pietekas: Rauza, Maiļupe, Liepu grāvis un Ceizelīte. Rauza par Vecpalsas pieteku uzskatāma tikai nomināli, jo gultnē no Jaunpalsas līdz Rauzas ietekai nav caurplūduma un lielāko daļu Vecpalsas noteces veido Rauzas un tās pietekas Šepkas ūdeņi. Upe ietek Gaujā pie Staldu pilskalna.

Lielākā apdzīvotā vieta krastos ir Grundzāle. Upi šķērso autoceļš A2. Upes lejtece ietilpst Ziemeļgaujas aizsargājamo ainavu apvidū.

## Atsauces
Kaķene

**Kaķene** var būt:
* mājas kaķa mātīte;
* kaķu dzimtas pārstāvja mātīte;
* kaķene (šaujamrīks) — neliels rokas šaujamrīks;
* Kaķene (Vaibiņas pieteka) — upe Latvijā, Vaibiņas pieteka;
* Kaķene (Otaņķes pieteka) — upe, Otaņķes pieteka.
Eidirs Gidjonsens

**Eidirs Smāri Gidjonsens** (; dzimis  Reikjavikā) ir bijušais islandiešu futbolists, kurš spēlēja uzbrūkošā pussarga pozīcijā. Iepriekš viņš sešas sezonas aizvadīja Londonas "Chelsea" klubā, pirms tam sevi pierādot *[[Bolton Wanderers F.C.|Bolton Wanderers]]* sastāvā. Līdz Olafurs Johanesons pārņēma Islandes izlases vadību, Eidirs bija tās kapteinis. Viņš ir visu laiku rezultatīvākais Islandes futbola izlases spēlētājs ar 26 vārtiem. Viņa tēvs, Arnors Gidjonsens arī bija profesionāls futbolists.

## Sasniegumi
**Chelsea**

* Anglijas Premjerlīga: 2004–05, 2005–06
* Anglijas Līgas kauss: 2004–05
* FA Community Shield: 2000, 2005

**Barcelona**

* Spānijas La Liga: 2008–09
* Copa del Rey: 2008–09
* Spānijas Superkauss: 2006, 2009
* UEFA Čempionu līga: 2008–09
* UEFA Superkauss: 2009

## Ārējās saites
Gaisa temperatūra

**Gaisa temperatūra** ir viens no Zemes atmosfēras termodinamiskajiem lielumiem, kas raksturo gaisa sasiluma pakāpi jeb temperatūru, t. i., gaisa molekulu vidējo kinētisko enerģiju. To mēra ar termometru, izmantojot dažādas temperatūras skalas, visbiežāk Celsija (°C), Fārenheita (°F) vai Kelvina (K) skalu.

Meteoroloģijā gaisa temperatūru mēra aptuveni 2 m augstumā virs zemes, lai to minimāli ietekmētu augsnes temperatūra un virszemes starojuma apmaiņa. Mērījumi tiek veikti ēnā vai speciālās meteoroloģiskajās būdiņās ar ventilāciju, lai tiešie saules stari nesildītu termometru.

Gaisa temperatūra mainās diennakts un gada griezumā, atkarībā no Saules radiācijas intensitātes, mākoņu segas, vēja ātruma, gaisa mitruma, reljefa un ģeogrāfiskās atrašanās vietas. Tā ir viens no būtiskākajiem parametriem laikapstākļu un klimata raksturošanai.

Ilgtermiņa gaisa temperatūras novērojumi ir svarīgi klimata pārmaiņu un globālās sasilšanas izpētē, jo tie sniedz informāciju par Zemes klimata sistēmas tendencēm un variācijām.
Svētais Rohs

**Svētais Rohs**, arī **Svētais Roko** (, , , ; tradicionāli uzskata, ka dzimis ap 1295. gadu, bet miris ) ir katoļu svētais, kurš īpaši tiek godināts kā aizbildnis mēra vai citu epidēmiju laikā.

Šādas reālas vēsturiskas personas eksistence ir apšaubāma. Beļģu vēsturnieks Pjērs Bollē (*Pierre Bolle*), kurš pētījis Svētā Roha kulta izcelšanos, uzskata, ka viņa tēls ir cēlis no VII gadsimtā dzīvojošā Svētā Raho no Obēnas. Svētā Roha dzīves fakti lielā mērā ir simboliski.

Leģendas apgalvo, ka Svētais Rohs dzimis Monpeljē augsdzimuša pilsētas galvas ģimenē. Piedzimis ar krustveida dzimumzīmi un bijis ļoti reliģiozs. Pēc vecāku nāves viņš esot izdalījis visus savus īpašumus nabagajiem, bet pats devies svētceļojumā uz Romu. Nonācis Itālijā mēra epidēmijas laikā, viņš apmeklēja Akvapendenti, Čezēnu, Rimini, Novaru, visur apmeklēdams slimnīcas, sludinādams un veikdams brīnumus. Pjačencā viņš saslimis pats, tāpēc ticis padzīts no pilsētas. Viņš devies mežā, dzīvodams būdā, pārtikdams no avota ūdens un maizes, ko kāda augstmaņa suns viņam pienesa. Inkognito atgriezies Monpeljē, viņš ticis ieslodzīts cietumā kā spiegs, kur pavadījis piecus gadus, miris, bet tā arī nav pateicis savu vārdu. Pilsētas iedzīvotāji vēlāk viņu atpazinuši pēc dzimumzīmes un sākuši pielūgt.

[thumb|left|St. Rochus skulptūra Āršotā, [Beļģija|Beļģijā.]]

Svētā Roha kults no Dienvidfrancijas izplatījās uz Itāliju, Spāniju, Nīderlandi, Vāciju. Venēcijā kā ostas pilsētai, kura bija īpaši pakļauta epidēmijām, Svētā Roha kults sevišķi iesakņojās. Svētā Roha kults lielā mērā bija tautas kustība, jo viņš tika kanonizēts tikai XVII gadsimtā.
Bergsons

**Bergsons** var būt:

* Anrī Bergsons (*Henri Bergson*; 1859—1941) ― franču filosofs;
* Jānis Bergsons (1881—1965) ― latviešu uzņēmējs.
Kurzemes augstiene

**Kurzemes augstiene** var būt:

* Ziemeļkursas augstiene
* Austrumkursas augstiene
* Rietumkursas augstiene
Viesturs

**Viesturs** var būt:

* Viesturs (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Viestards (Viesturs), Tērvetes zemes vecākais, Zemgales lielkungs (miris pēc 1229. gada)
* Viesturs Gredzens (1931—2010), agronoms, politiķis 
* Viesturs Boka (1948), ķirurgs, profesors, politiķis
* Viesturs Gailis (1955), diriģents, profesors
* Viesturs Meijers (1967), šaha lielmeistars
* Viesturs Kairišs (1971), kino, teātra un operas režisors

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Eds Viesturs (*Ed Viesturs*), latviešu izcelsmes ASV alpīnists (dzimis 1959.)
* Nikolajs Viesturs (1912—1985), latviešu šaha problēmists

## Cita nozīme
* Viesturs, mīnu aizžogotājtraleris
* Viestura ordenis
* Viesturi (stacija)

## Skatīt arī
* Viestards
* Vestards
* Festers
Veseta

**Veseta** ir Aiviekstes labā krasta pieteka Madonas un Aizkraukles novados. Iztek no Kālezera Kuilīšu līča Vestienas pagastā. Tek pa Vestienas pauguraini un Aronas paugurlīdzenumu labi izteiktā ielejā, kas daudzviet sašaurinās un veido gravu. Vietalvas apkaimē tek pa senleju. Vidustecē, kur paralēli upei tek Jaunā Veseta, Veseta tiek dēvēta par **Veco Vesetu**. Šeit izveidota dabas liegums Vesetas palienes purvs. Lejtecē upe tek pa Vesetas-Aronas pazeminājumu. Šajā posmā upe regulēta. Pie Aiviekstes dolomīta karjeriem izveidots 1,2 km garš kanāls (Vesetas kanāls), pa kuru lielākā daļa noteces ievadīta Aiviekstē. Vecgultne no Geriņiem līdz Vesetniekiem sapostīta, uzņem pieteku Riekstiņu un kā maza upīte ietek Aiviekstē. Netālu no Vesetas ieteces Aiviekstē atrodas industriālais piemineklis - Vesetas tilts.

Lielākās pietekas: Aronīte, Riekstiņa (labās), Skaldu upīte, Labonīte (6 km), Šubraka, Savīte (25 km), Antonīca (14 km; kreisās).

Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Sausnēja, Vietalva, Jaunkalsnava. Upi šķērso autoceļš P37 un dzelzceļi Pļaviņas—Gulbene un Jaunkalsnava—Veseta.

## Skatīt arī
* Vesetas iela

## Atsauces
Mateuss

**Mateuss** var būt:
* Konstantīns Mateuss — latviešu virsnieks (1895—1941);
* Lotārs Mateuss (*Lothar Herbert Matthäus*) — Vācijas futbolists un treneris (dzimis 196. gadā).
Bipolāri afektīvi traucējumi

**Maniakālā depresija** jeb **bipolārisms** psihiatrijā ir slimība, kuras laikā depresīvas epizodes regulāri mijas ar maniakāli pacilājošu garastāvokli. Parasti tas ir hroniska rakstura traucējums.

Pirmo reizi māniju un depresiju kā vienas kaites dažādas izpausmes izvērtēja Šveices ārsts Teofīls Bonē (*Théophile Bonet*), pielietojot terminu *manico-melancolicus* 1686. gadā, bet pilnīgi slimības gaitu aprakstīja 1954. gadā franču psihiatrs Žans Pjērs Falrē (*Jean-Pierre Falret*). Mūsdienu klasifikācijā tai ierādīja vietu vācu psihiatrs Emīls Krēpelins.

Ar maniakālo depresiju slimoja tādi slaveni cilvēki kā Kurts Kobeins un Virdžīnija Vulfa.
Kaut gan Vinsentam van Gogam viņa dzīves laikā diagnoze netika uzstādīta, tiek uzskatīts, ka viņš arī ar to sirga. Par bipolāro traucējumu dienu tika izvēlēta viņa dzimšanas diena. To atzīmē ik gadu 30. martā.

## Simptomi
Izšķir vairākas maniakālās depresijas formas atkarībā no fāžu ilguma un atkārtošanās biežuma.
Dažiem slimība izpaužas vai nu tikai maniakālos vai tikai depresijas stāvokļos. Starplaikos var iestāties šķietama pilnīga izveseļošanās.

Slimība var pieņemt *cirkulārās psihozes* formu (). Tai ir raksturīgas vismaz četras depresijas, mānijas, hipomānijas vai jauktās epizodes viena gada laikā. Liekas, ka šī forma attīstās cilvēkiem, kuri savu pirmo bipolāro epizodi ir pieredzējuši jaunākā vecumā vai pat pusaudža gados. Tā biežāk skar sievietes nekā vīriešus. Pie šīs formas  antidepresanti un litija preparāti, ko parasti lieto maniakālās depresijas ārstēšanai, izrādās mazefektīvi.

## Atsauces
Deep Purple

***Deep Purple*** ir angļu rokgrupa, kas izveidojās 1968. gadā. Kopā ar citām angļu grupām *[[Led Zeppelin]]* un *[[Black Sabbath]]* tiek uzskatīti par smagā roka un smagā metāla priekšgājējiem. Tāpat viņi savā mūzikā izmantoja klasiskās mūzikas, blūzroka, popmūzikas un progresīvā roka elementus.

*Deep Purple* ir piedzīvojusi daudzas sastāva variācijas un astoņus gadu ilgu izjukšanu. Komerciāli visveiksmīgākais sastāvs bija — Ians Gillans (balss), Ričijs Blekmors (ģitāra), Rodžers Glovers (basģitāra), Jons Lords (taustiņistrumenti) un Ians Peiss (bungas). Šis sastāvs kopā bija no 1969. līdz 1973. gadam, tika atjaunots arī no 1984. līdz 1989. gadam, kā arī 1993. gadā. Pēc Jona Lorda aiziešanas no grupas 2002. gadā Ians Peiss 
un Ians Gillans ir palikuši vienīgie pārstāvji no grupas pirmā sastāva.

## Grupas dalībnieki

### Pašreizējie dalībnieki
* lans Gillans (1969—1973, 1984—1989, 1992—šobrīd)
* Rodžers Glovers (1969—1973, 1984—šobrīd)
* lans Peiss (1968—1976, 1984—šobrīd)
* Stīvs Morss (1994—šobrīd)
* Dons Airijs (2002—šobrīd)

## Diskogrāfija

* 1968: *[[Shades of Deep Purple]]*
* 1968: *[[The Book of Taliesyn]]*
* 1969: *[[Deep Purple (albums)|Deep Purple]]*
* 1970: *[[Deep Purple in Rock]]*
* 1971: *[[Fireball]] *
* 1972: *[[Machine Head]]*
* 1973: *[[Who Do We Think We Are]]*
* 1974: *[[Burn (albums)|Burn]]*
* 1974: *[[Stormbringer]]*
* 1975: *[[Come Taste the Band]]*
* 1984: *[[Perfect Strangers]]*
* 1987: *[[The House of Blue Light]]*
* 1990: *[[Slaves & Masters]]*
* 1993: *[[The Battle Rages On]]*
* 1996: *[[Purpendicular]]*
* 1998: *[[Abandon]]*
* 2003: *[[Bananas]]*
* 2005: *[[Rapture of the Deep]]*
* 2013: *[[Now What?!]]*
* 2017: *[[Infinite]]*
* 2020: *[[Whoosh!]]*
*2021: *[[Turning to Crime]]*
*2024: *=1*

## Ārējās saites

*
The Who

**The Who** ir britu rokgrupa, kas darbojās no 1964. līdz 1982. gadam, periodiski 1980. un 1990. gados un kopš 1999. gada. Ziedu laikos grupa bija kvartets: Rodžers Daltrijs (vokālists), Pīts Taunzends (ģitāra), Džons Entvistls (basģitāra) un Kīts Mūns (bungas). Par vienu no grupas panākumu atslēgām uzskata enerģiskos koncertus.

## Vēsture
Grupa sākumā eksperimentēja ar nosaukumiem, mūzikas žanriem un instrumentiem. Sākumā grupa ir saukta gan par "The Confederates", "The Detours", gan arī par "The High Numbers". Starp mūzikas žanriem, ko spēlēja šīs grupas, bija džezs, kantrī un R&B. 1964. gadā Pīts Taunzends kādā koncertā sadauzīja galvu pret griestiem un dusmās salauza savu ģitāru. Vēlāk instrumentu iznīcināšana kļuva par ierastu lietu "The Who" koncertos.

Grupa kļuva slavena, pateicoties dziesmai "My Generation". To uzskata par vienu no pirmajām proto-punk dziesmām. 1960. gados grupa izdeva divus konceptalbumus, The Who Sell Out un Tommy. Pirmais tika noformēts tā, it kā to raidītu kāda ofšoru radio stacija, savukārt otrais ir par kādu mēmu zēnu. "Tommy" tiek uzskatīts par vienu no pirmajām rokoperām. 1978. gadā nomira grupas bundzinieks Kīts Mūns, tomēr grupa turpināja darbību, aizvietojot Mūnu ar Keniju Džonsu. 1979. gada decembrī "The Who" kļuva par trešo rokgrupu (pēc The Beatles un The Band), kas ir bijusi uz žurnāla "TIME" vāka.

Džonsa darbības laikā tika izdoti vēl divi albumi, Face Dances un It's Hard. 1982. gadā grupa beidza darbību sakarā ar Taunzenda nespēju veidot jaunu materiālu. Grupa vairākkārt ir apvienojusies uz dažiem koncertiem un no 1999. gada darbojas kā trio - Taunzends, Daltrijs un Entvistls. Par bundzinieku grupa nolīga Zaku Stārkiju, Kīta Mūna audzēkni un Ringo Stāra dēlu. 2002. gadā nomira Entvistls, tomēr grupa turpināja darbību un 2006. gadā izdeva albumu *[[Endless Wire]]*.

2019. gadā tika izdots 12. grupas albums *[[Who (albums)|Who]]*, kas bija pirmais jaunais studijas albums trīspadsmit gadu laikā un otrais albums (pēc *Endless Wire*), kurā ir vokālista Rodžera Daltrija un instrumentālista Pīta Taunzenda duets.

## Diskogrāfija

Attēls:TheWho_MG.jpg|**1. ''[[My Generation (albums)|My Generation]]***<br />()</center>
Attēls:TheWho_AQO.jpg|<center>*'2. *[[A Quick One]]***<br />()</center>
Attēls:TheWho_TWSO.jpg|<center>**3. *[[The Who Sell Out]]***<br />()</center>
Attēls:TheWho_Tommy.jpg|<center>**4. *[[Tommy]]***<br />()</center>
Attēls:TheWho_WN.jpg|<center>**5. *[[Who's Next]]***<br />()</center>
Attēls:TheWho_Quadrophenia.jpg|<center>**6. *[[Quadrophenia]]***<br />()</center>
Attēls:TheWho_TWBN.jpg|<center>**7. *[[The Who By Numbers]]***<br />()</center> 
Attēls:TheWho_WAY.jpg|<center>**8. *[[Who Are You]]***<br />()</center> 
Attēls:TheWho_FD.jpg|<center>**9. *[[Face Dances]]***<br />()</center>
Attēls:TheWho_IH.jpg|<center>**10. *[[It's Hard]]***<br />()</center> 
Attēls:TheWho_EW.jpg|<center>**11. *[[Endless Wire]]*'''() 


## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Lotārs Mateuss

**Lotārs Herberts Mateuss** (; dzimis  Erlangenē, Rietumvācijā) ir bijušais Vācijas futbolists, šobrīd futbola treneris. 1990. gadā viņš tika atzīts par Eiropas Gada futbolistu un Gada spēlētāju žurnāla *World Soccer Magazine* vērtējumā pēc tam, kad viņš kā kapteinis kopā ar Rietumvācijas izlasi uzvarēja 1990. gada Pasaules kausā. Pēc gada viņš tika atzīts par pirmo FIFA Pasaules gada spēlētāju.

Mateuss ir spēlējis piecos Pasaules kausu finālturnīros (1982., 1986., 1990., 1994., 1998.), vairāk kā jebkurš cits laukuma spēlētājs, un ir rekordists ar 25 spēlēm Pasaules kausa finālturnīros. Viņš uzvarēja 1980. gada Eiropas čempionātā futbolā, ka arī spēlēja 1984., 1988. un 2000. gada finālturnīros. 1999. gadā viņu vēlreiz atzina par Vācijas Gada futbolistu. Viņš Vācijas futbola izlasē ir aizvadījis visvairāk spēļu tās vēsturē, karjeru beidzot pie 150 spēlēm (83 no tām Rietumvācijas izlasē) un 23 vārtiem. Mateuss ir FIFA 100 dalībnieks — viens no 125 labākajiem futbolistiem vēsturē Pelē skatījumā. Maradona savā grāmatā *Yo soy el Diego* (Es esmu Djego) par Mateusu ir izteicies "viņš bija labākais sāncensis, kāds man ir bijis. Man šķiet ar to pietiek, lai viņu aprakstītu".

Savas karjeras laikā viņš parasti spēlēja uzbrūkošā vai balsta pussarga pozīcijā, lai arī karjeras beigās viņš spēlēja arī libero pozīcijā. Viņa spēli raksturoja precīzās piespēles, pozīcijas izjūta un precīza bumbas atņemšana, ka arī spēcīgs sitiens.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1993–94, 1996–97, 1998–99, 1999–2000
* DFB Pokal: 1985–86, 1997–98,1999–2000
* DFB Supercup: 1987
* UEFA kauss: 1995–96
* DFB Ligapokal: 1997, 1998, 1999

**Inter Milan**

* Itālijas Serie A: 1988–89
* Supercoppa Italiana: 1989
* UEFA kauss: 1990–91

**Rietumvācija/Vācija**

* FIFA Pasaules kauss: 1990
* Eiropas čempionāts futbolā: 1980

**Individuālie sasniegumi**

* Ballon d'Or: 1990
* FIFA pasaules labākais spēlētājs: 1990
* Vācijas gada futbolists: 1990, 1999
* FIFA 100

## Ārējās saites
Vējupīte (Gaujas pieteka)

**Vējupīte** ir Gaujas kreisā krasta pieteka Siguldas novadā. Sākas Sudas purva rietumu malā netālu no Gaujas nacionālā parka robežas. Tek pa Viduslatvijas nolaidenumu, lejtece Gaujas senlejā. Augštece līdz Pleskavas šosejai regulēta. Lejpus dzelzceļa līnijas upe kļūst straujāka un tek pa šauru, dziļu, kokiem aizaugušu gravu. 3 km garajā posmā no dzelzceļa līdz ietekai Gaujā relatīvais kritums ir 15-16 m/km. Pie dzelzceļa līnijas 2 ūdenskritumi (0,6 m un 0,8 m augsti). Lejāk upes kreisajā krastā ir Pētera ala, Satezeles pilskalns, Kraukļu aiza, Kraukļu ala un Gleznotāju krauja, labajā krastā ietek strauts ar Ķiparu kaskādi.

Upes vidustece blīvi apbūvēta — kreisajā krastā Siguldas pilsēta un ciems Peltes, labajā — ciems Ķipari. Upi šķērso autoceļš A2 un dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži.

## Atsauces
Viesīte (nozīmju atdalīšana)

**Viesīte** var būt:
* Viesīte - pilsēta Sēlijā
* Viesīte - upe, Mēmeles pieteka
* Viesīte - upe, Dvietes pieteka

## Skatīt arī
* Viesītes
* Viesītes ezers
* Viesītes novads
Žukovs

**Žukovs** (, no *жук* — 'vabole'; sieviešu dzimtē Žukova (*Жукова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Eduards Žukovs (dzimis 1972. gadā) — Latvijas cīkstonis;
* Georgijs Žukovs (*Георгий Константинович Жуков*; 1896—1974) — militārpersona, PSRS maršals;
* Mihails Žukovs (*Михаил Жуков*; dzimis 1985. gadā) — krievu hokejists.

## Skatīt arī
*Žukovskis
*Žukausks
Cēlais astoņposmu ceļš

[thumb|Darmas rata (''darmačakras'') spieķi [simbols|simbolizē astoņposmu ceļu]]
**Cēlais astoņposmu ceļš** jeb **cēlā astoņpakāpju taka** (,  ) budismā ir Budas mācības jeb darmas (sanskr. *dharma*) Četru Cildeno Patiesību ceturtā summējošā patiesība kā atbrīvoties no vilšanu izraisītajām ciešanām dzīvē:
* *samjag-drišti* (pali — *samma ditthi*), jeb pareizi, taisni uzskati;
* *samjak-amkalpa* (pali — *samma sankappa*), jeb taisna doma, tīra izpratne;
* *samjag-vak* (pali — *samma vača*), jeb taisna, tīra, patiesa valoda;
* *samjak-karmanta* (pali — *samma ammanta*), jeb taisna uzvedība, darbība;
* *samjag-adživa* (pali — *samma adživa*), jeb taisns dzīvesveids;
* *amjag-vjāma* (pali — *samma vajama*), jeb taisni centieni, piepūle;
* *samjak-smriti* (pali — *samma sati*), burtiski taisnas atmiņas, jeb uzmanība, prāta nomierināšana apcerē;
* *samjak-samadhi* (pali — *samma samadhi*), jeb taisna pašiedziļināšanās, apcere, koncentrēšanās.
Šīs dzīvesveida ceļa astoņas joslas tiek sadalītas trijās pakāpēs (divas joslas pirmajā un pa trim joslām abām pārejām): gudrības (*pradžnja*), tikumības (*šila*) un koncentrēšanās (*samadhi*). Visas šīs trīs pakāpes jārealizē vienlaicīgi. Protams, ja neizdodas ko no tā ievērot, nevajadzētu šaustīt sevi (un muļķīgas ir vēlāk radušās domas par elles ugunīm — dzīve *sansaras* ritenī pati par sevi ir elle). No kļūdām un nevarēšanas jāmācās, nevis strikti jāturas pie likuma burta, jo ļaudis tiecas uz morālo pilnību tieši tāpēc, ka tā šajā brīdī tiem nepiemīt.

## Ārējā saite
* ''Bhikkhu Bodhi'' komentārs 

## Atsauces
Senskandināvu valoda

**Senskandināvu**, **sennorvēģu** jeb **senislandiešu valoda** ir ģermāņu saimes valoda, kuru līdz apmēram 1300. gadam lietoja Skandināvijas un tās aizjūras nometinājumu iedzīvotāji vikingu laikos.

## Vēsture
[thumb|300px|left|Seno ģermāņu valodu izplatība ap 900. gadu. Latvijas teritorijā senskandināvu valodas austrumu zars bija izplatīts vikingu apmetnēs [Kurzemes rietumos (Grobiņa), Daugavas un Gaujas lejtecē (Daugmale un Turaida).]]

Senskandināvu valoda ap 8. gadsimtu attīstījās no tās priekšteča — skandināvu pirmvalodas. Par pārejas posmu, kad no senskandināvu valodas attīstījās mūsdienu skandināvu valodas, uzskata 14. gadsimta vidu un beigas, kaut atrasti arī ar 15. gadsimtu datēti pieraksti šajā valodā.

Lielākā daļa senskandināvu dialektu pratēji lietoja austrumu dialektus (mūsdienu Dānija un Zviedrija). Islandes viduslaiku tekstos ir lietots rietumu dialekts, kurā runā mūsdienu Islandes, Norvēģijas un Fēru salu iedzīvotāji. Starp šiem dialektiem nav novelkama stingra robeža, jo austrumu dialekta iezīmes ir atrodamas Norvēģijas rietumos, bet rietumu dialekta — Zviedrijas rietumos.

Nornes valoda, kaut arī tiek pieskaitīta austrumu dialektiem, ir uzskatāma par atsevišķu, trešo dialektu grupu.

Islandiešu 12. gadsimta likumā *Grágás* („Pelēkās zoss likums”) apgalvots, ka zviedri, norvēģi, islandieši un dāņi runā vienā valodā **. Austrumu dialektu pratēji to pašu valodu sauca *dansk tunga* vai *norrønt mál*.

Pakāpeniski senskandināvu valoda ir attīstījusies par mūsdienu islandiešu, fēru, jaunnorvēģu, norvēģu būkmola, dāņu un zviedru valodām. No nosauktajām valodām vistuvākā senskandināvu valodai ir islandiešu valoda. Islandiešu valoda no senskandināvu valodas ir aizguvusi savu fonēmu sistēmu. Vidusmēra islandiešu valodas pratējs saprot senskandināvu rakstu valodu, kas gan nedaudz atšķiras ar pareizrakstību, semantiku un vārdu kārtību. Izruna, sevišķi patskaņi, neatšķiras tik ļoti, kā citās skandināvu valodās.

## Ārējās saites
* nordistika.lv
Armins van Bīrens

**Armins Jozefs Jakobs Daniels van Bīrens** (, dzimis 1976. gada 25. decembrī) ir trans mūzikas producents un dīdžejs. Dzimis Nīderlandes pilsētā Leidenē, bet uzaudzis nelielā ciematā Kaudekerkā pie Reinas.

2007. un 2008. gadā viņš tika atzīts par pasaules labāko dīdžeju *"DJ Magazine"* gada Top 100 balsojumā.

## Biogrāfija
Armins aizsāka savu karjeru strādājot par dīdžeju kādā vietējā nakts klubā ar nosaukumu "Nexus", galvenais iemesls bija mīlestība pret mūziku, un vēlme dalīties tajā ar pūli. Pēc vidusskolas pabeigšanas 1995. gadā, viņš tālāk devās uz augstskolu studēt tieslietas un 2004. gadā viņš ieguva grādu tieslietās. Tajā gadā Armins pārcēla visu savu studijas aprīkojumu no savas guļamistabas uz īstām studijas telpām. Pirmās dziesmas, kuras viņš ierakstīja savā jaunajā studijā bija "Touch Me" un "Communication". Armins ir savulaik teicis: "Nekad neesi sava stila gūsteknis", tāpēc viņa veidotā mūzika ir ļoti dažāda un grūti klasificējama kādā noteiktā žanrā, tomēr visvairāk Armina veidotā mūzika atbilst Elektroniskās deju mūzikas transs apakšžanram.

Viņš savu mūzikas stilu raksturo kā atbrīvojošu, eiforisku, pacilājošu melodisku un enerģētisku ().

Kopš 2001. gada 1. jūnija viņš veido iknedēļas radiošovu *[[A State Of Trance]]*, kas galvenokārt sastāv no jaunākajām transs un līdzīgu mūzikas žanru dziesmām. Šis radiošovs tiek uzskatīts par vienu no populārākajām radio programmām pasaulē, jo to nedēļā noklausās aptuveni 30 miljonu klausītāju.

2002. gada oktobrī Armins vispasaules dīdžeju balsojumā tika atzīts par *DJ Magazine Top 100* 5. populārāko pasaules dīdžeju. Nākamajā gadā, viņš pakāpās līdz 3. vietai, un noturēja to turpmākos 3 gadus, visu laiku viņam priekšā bija Pols van Daiks un Tiesto, bet 2007. gadā, kā atzina pats Armins, piepildījās viņa mūža sapnis, jo *DJ Magazine* gada Top 100 balsojumā viņš tika atzīts par pasaules labāko dīdžeju. 2008. gadā pirmā vieta tika saglabāta, jo Armina kā dīdžeja popularitāte pasaulē bija tikai augusi, turklāt ļoti labus pārdošanas rādītājus uzrādīja albums *Imagine* un abi populārākie 2008. gada singli *Going Wrong* un *In And Out Of Love*.

2008. gadā Armins devās koncertturnejā ar savu jaunāko šovu *Armin ONLY Imagine*, kurā uzstājās arī vokālisti, kas iedziedāja viņa studijas albuma *Imagine* dziesmas. *Armin ONLY Imagine* šovs noslēdzās 2008. gada 31. decembrī Losandželosā ar jaunā gada sagaidīšanu.

## Albumi

## Singli

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* Armin van Buuren oficiālā mājas lapa
* Armin van Buuren oficiālais forums
Kuģubūve

thumb|250px|Latvijā būvētais buru kuģis "Arkturs".
250px|thumb|Kuģa korpuss sausajā dokā
**Kuģubūve** ir smagās rūpniecības nozare, kas veic kuģu būvēšanu un remontu. Kuģus parasti izgatavo speciālos uzņēmumos - kuģu būvētavās.

## Vēsture
Kuģubūves kā cilvēku kolektīvas darbības pirmsākumi meklējami jau senatnē, kad cilvēki sāka kuģot pa ūdeņiem ar liela izmēra plostiem, laivām un kuģiem. Kuģubūve bija attīstīta Senajā Ēģiptē, Feniķijā, Ķīnā. Viduslaikos kuģus lielos daudzumos būvēja Bizantijā, Vidusjūras un Ziemeļeiropas zemēs, senajā Krievijā. 15. - 16. gadsimtā kuģubūve intensīvi sāka attīstīties Portugālē un Spānijā, vēlāk arī Anglijā, Nīderlandē, Francijā un citās valstīs.

Latvijā lielākas kuģu būvētavas sāka veidoties 17. gadsimtā Kurzemes hercogistes laikā. Pirmā lielo kuģu būvētava bijusi Kuldīgā, vēlāk pārcelta uz Ventspili, kur hercoga Jēkaba valdīšanas laikā uzbūvēti vairāk nekā 40 kara kuģi un ap 80 tirdzniecības kuģi. Pavisam Kurzemē bijušas 6 kuģu būvētavas.

## Kuģubūve Latvijā
Latvijā kuģubūve galvenokārt ir specializējusies kuģu remonta veikšanai. Tā bija attīsta PSRS laikā, un pēc neatkarības atjaunošanas saglabāta. Rīgas kuģu būvētava atrodas Rīgā, Vecmīlgrāvī, un tajā remontē vairāk nekā 130 kuģus gadā. Tosmares kuģubūvētava Liepājā ir viena no vecākajām Baltijas valstīs, un tajā var būvēt līdz 150 m garus kuģus.

Latvijā mazo kuģu būvi veic arī vairāki mazie un vidējie uzņēmumi. 2003 gadā SIA "MARINAR" uzbūvēja zvejas kuģi "RONDO", no projekta līdz atslēgai, tajā pat gadā tika uzbūvēts zvejas kuģa "ARTURS" korpus. Abi minētie kuģi veiksmīgi zvejo Baltijas jūrā.

## Ārējās saites
* Rīgas Kuģu būvētava 
* Kuģu būvētājiem svētki

## Atsauces
Slakteris

**Slakteris** ( — 'miesnieks'; sieviešu dzimtē Slaktere) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Atis Slakteris (1956) — latviešu politiķis;
* Uvis Slakteris (1980) — latviešu ūdens motosportists, Ata Slaktera dēls.
Transs (nozīmju atdalīšana)

**Transs** (no ) var būt:
* Transs - izmainīts apziņas stāvoklis;
* Transs (mūzikas žanrs) - sarunvalodā elektroniskās deju mūzikas veids (no ).

## Skatīt arī
* Trance
* Trans
Triko

**Triko** (no , *tricoter* — 'adīt') var būt šādi ar trikotāžu saistīti jēdzieni:
* Kokvilnas vai vilnas uzvalku audums. Kokvilnas triko auž sarža, lauztā sarža vai kombinētajā pinumā melanžētu vai ribaustu (ar gareniskām svītrām, retāk rūtots) no šķeterētas vidēja rupjuma dzijas šķēros un divreiz rupjākas vienpavediena dzijas audos. Vilnas triko auž no šķeterētas ķemmdzijas sīkraksta, audekla, retāk saraža pinumā.
* Viens no trikotāžas pamatnes adījuma pinumiem, cilpu stabiņu veido 2 pavedieni. Blakus esošo stabiņu savieno vienpusēji cilpu pārstaipi. Šie atdalījumi ir neizskatīgi un viegli irst.
* Speciāli adīti tērpi baletdejotājiem un sportistiem (vingrotājiem, peldētājiem, smagatlētiem).
Transs

**Transs** (, no *transir* — 'sastingt') medicīniskā nozīmē ir īslaicīga funkcionāla apziņas aptumšošanās. Parasti notiek pēkšņi, piemēram, epilepsijas lēkmju laikā. Transa laikā izmainās apziņas kontrole pār informācijas apstrādi, ko var objektīvi reģistrēt pēc smadzeņu darbības, it sevišķi bēta viļņu izmaiņām.

Medicīnā transs tiek atzīts par dziedinošu apziņas stāvokli, kura laikā cilvēks gūst apmēram divreiz vairāk atpūtas, nekā miega laikā. Ja cilvēks transa stāvoklī ieiet apzināti (piemēram, reliģisku rituālu laikā), to sauc par meditēšanu. Dažreiz cilvēks transa stāvoklī nokļūst liela noguruma vai informatīvas pārslodzes dēļ — tādējādi organisms aizsargā sevi no pārmērīga stresa.

Transa fizioloģiskās pazīmes:
* skatiena fiksācija;
* acu zīlīšu paplašināšanās;
* rīšanas un mirkšķināšanas refleksu palēnināšanās;
* elpošanas palēnināšanās un padziļināšanās;
* sirdsdarbības palēnināšanās;
* pavājināta reakcija uz ārējiem kairinātājiem;
* muskuļu atslābināšanās;
* sejas grumbu izlīdzināšanās;
* motoro reakciju aizture.

Psiholoģijā par transu dēvē tādu apziņas krēslas stāvokli, kurā nav novērojamas halucinācijas vai murgi. Pie transa pieskaita arī ekstāzes vai gaišredzības stāvokļus. Transa laikā cilvēks spēj automātiski veikt sarežģītas darbības, kaut arī parastā telpas un laika sajūta viņam ir zudusi.

## Atsauces
Vilnis Zariņš

**Vilnis Zariņš** (dzimis  Jūrmalā, miris ) bija latviešu filozofs un sabiedriskais darbinieks. Filozofijas doktors, Latvijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis. Vairāku Rīgas domes sasaukumu deputāts.

Daudzus gadus mācīja filozofijas vēsturi Latvijas Universitātē.
Atmodas kustības dalībnieks, 1989. gadā bijis iekļauts izolējamo inteliģences pārstāvju sarakstā. Aktīvi darbojies Latvijas Tautas frontē un tās pēdējā formā – Kristīgajā tautas partijā.

## Darbi
Tulkojis latviski Dekarta, Voltēra, Didro, Larošfuko un citu autoru sacerējumus filozofijā un vēsturē.
* Brīvības pievārtē. Rīga: FSI, 2005. 151 lpp.
* Kam pieder nams? Rīga: FSI, 1999. 181 lpp.
* Kraukļu un cīruļu laiks. Rīga: Zvaigzne ABC, 1995. 270 lpp.

### Tulkojumi
* Andrē Bendžebārs, Mūsdienu pasaule. Rīga: Zvaigzne ABC, 1997. 128 lpp.
* Fransuā VI de Larošfuko, Maksimas. Rīga: Zvaigzne, 1992. 104 lpp.

## Atsauces
Transs (mūzikas žanrs)

**Transs** () ir elektroniskās deju mūzikas apakšžanrs, kurš ir radies 1990. gadu sākumā Vācijā. Pamatā mūzikas žanra temps ir 128—150 sitieni minūtē, melodiskas sintezatoru veidotas frāzes un mūzikas veidā, kas ir progresīva, jo balstās uz augšupejošu un lejupejošu melodiju. Transs ir ambientās, tehno, hausmūzikas un dažādu citu elektroniskās deju mūzikas žanru kombinācija.

## Skatīt arī
* Elektroniskā deju mūzika
* Elektroniskās mūzikas žanru uzskaitījums

## Ārējās saites
* Transs Vikipēdija
Pasaules laikapstākļu rekordu uzskaitījums

Šis ir **pasaules laikapstākļu rekordu uzskaitījums**.

## Karstums
### Augstākās reģistrētās gaisa temperatūras

### Citi karstuma rekordi
* **Straujākā temperatūras celšanās:** 27 C° divu minūšu laikā no −20&nbsp;°C līdz +7&nbsp;°C; Dienviddakota, ASV.
* **Augstākā temperatūra, kad ir snidzis:** 51&nbsp;°F; Denveras universitāte, Denvera.

## Aukstums
### Zemākās reģistrētās gaisa temperatūras

### Citi aukstuma rekordi
* **Straujākā temperatūras pazemināšanās:** 26 C° 15 minūšu laikā; Dienviddakota.

## Nokrišņi
* **Vismazāk nokrišņu gadā**: 0,00&nbsp;mm, nav reģistrēti nekādi nokrišņi; Antofagasta, Atakamas tuksnesis, Čīle.

### Lietus
* **Visvairāk nokrišņu minūtes laikā**: 38&nbsp;mm; Gvadelupa.
* **Visvairāk nokrišņu 42 minūtēs**: 300&nbsp;mm. Misūri štats, ASV.
* **Visvairāk nokrišņu gadā**: 13,3&nbsp;metri; Kolumbija.

### Sniegs
* **Visvairāk 1 gada periodā**: 31,1 metrs; Reinīrs, Vašingtonas štats, ASV.
* **Visvairāk 1 sezonas laikā (1. jūlijs līdz 30. jūnijs):** 29,0&nbsp;metri,; Vašingtona, ASV, 1998. līdz 1999. gads.
* **Vislielākā sniegpārsla:** 38&nbsp;centimetri diametrā; Montānas štats, ASV.

## Vēja ātrums
* **Lielākais vēja ātrums**: 484±32&nbsp;km/h (134&nbsp;m/s) 3 sekundes ilga brāzma; novērojis Doplera radars pie Oklahomas pilsētas, Oklahomas štats, ASV.
* **Lielākais vēja ātrums, kas reģistrēts ar [[anemometrs|anemometru]]:** 372&nbsp;km/h (103&nbsp;m/s) Ņūhempšīra, ASV.
* **Lielākais vidējais vēja ātrums dienas laikā:** 174&nbsp;km/h (48&nbsp;m/s); Antarktika, 24 stundu vidējais vēja ātrums.

## Tornado
### Nāvējošākie
* **Uz Zemes**: Apmēram 1300 mirušie; Bangladeša.
* **Ziemeļamerikā:** 695 mirušie; Misūri, Ilinoisa, Indiāna, ASV.
* **Eiropā:** 600 vai vairāk; Valleta, Malta.

### Pirmoreiz reģistrēts
* **Uz Zemes:** 1054. gada 30. aprīlis; Rosdalla, Īrija.

## Tropiskie cikloni
### Zemākais spiediens
* **Viszemākais spiediens**: 870&nbsp;mb; Klusais okeāns.
* **Viszemākais spiediens, kas reģistrēts uz sauszemes:** 892&nbsp;mb; Florida, ASV.

## Citi rekordi
[thumb|300px|right|Vislielākais līdz šim novērotais [krusas gabals pasaulē, gandrīz 50 cm apkārtmērā.]]
### Krusa
* **Smagākā:** 1,0&nbsp;kg; Bangladeša.
* **Lielākā:** 17,8&nbsp;cm diametrā, 47,6&nbsp;cm apkārtmērā; Nebraskas štats, ASV.

### Zibens
* **Garākais spēriens**: 190&nbsp;km.
* **Visvairāk spērienu gadā**: Vairāk nekā 70 uz 1&nbsp;km² Centrālā Āfrika, it īpaši Kongo DR.

## Citi rekordi
* **Visaugstākais atmosfēras spiediens**: 1085,6&nbsp;mb; Mongolija.

## Skatīt arī
* Latvijas laikapstākļu rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nacionālā Klimata Ekstrēmu komiteja (NCEC)
1589. gads

**1589. gads** () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi

### Janvāris
* 26. janvāris — Ījabs izvēlēts kā pirmais Maskavas un Viskrievijas patriarhs.

### Februāris
* 26. februāris — Kopenhāgenā Dānijas Universitātes vajadzībām dibināta Valkendorfa kopmītne, pirmā šāda veida iestāde Dānijā.
200px|thumb|Žaks Klemants nogalina Anrī III, Francijas karali

### Augusts
* 1. — 2. augusts — Dominikāņu mūks Žans Klemants nogalina Francijas karali Anrī III (pēdējo Valuā dinastijas pārstāvi). Anrī no Navarras pasludina sevi par Francijas karali Anrī IV.
* 5. augusts — Katoļu līgas vadonis Šarls de Gīzs pasludina Šarlu de Burbonu par Kārli X, jauno Francijas karali, lai viņa Hugenotu radinieks Anrī no Navarras neiegūtu Francijas troni.

### Septembris
* 15. septembris — sākas kauja pie Arkvesas starp Anrī IV un katoļu līgas karaspēkiem.
* 23. septembris — Anrī IV karaspēkam palīgā nāk Elizabetes I, Anglijas karalienes, sūtītie papildspēki, kas lika katoļu līgas karaspēkam atkāpties.

### Novembris
* 1. novembris — Anrī IV karaspēks atkāpjas no Parīzes.

## Dzimuši
* 9. janvāris — Ivans Gunduličs, horvātu dzejnieks (miris 1638. gadā)
* nezināms datums — Fjodors II (*Фёдор II*), Krievijas cars (miris 1605. gadā)

## Miruši
* 5. janvāris — Katrīna Mediči (*Caterina de' Medici*), Francijas karaliene-konsorte (dzimusi 1519. gadā)
* 2. augusts — Anrī III (*Henri III*), Francijas karalis (dzimis 1551. gadā)
* 15. novembris — Filips Apians, vācu matemātiķis, ārsts un kartogrāfs no Bavārijas (dzimis 1531. gadā)
Elektroniskās mūzikas žanru uzskaitījums

Šis ir elektroniskās mūzikas žanru, apakšžanru un stilu uzskaitījums.

## Elektroniskās mūzikas žanru uzskaitījums