Džeimss Stjuarts

**Džeimss Meitlands "Džimijs" Stjuarts** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Viņš filmējies vairākās filmās, kas atzītas par kino klasiku, tai skaitā filmās "Misters Smits brauc uz Vašingtonu", "Filadelfijas stāsts", "Hārvijs" (*Harvey*), "Brīnišķā dzīve", "Šenandoa" (*Shenandoah*), "Logs uz sētu", "Virve", "Cilvēks, kas zināja pārāk daudz", "Veikaliņš aiz stūra", "Vīrs, kurš nošāva Libertiju Volensu" un *[[Vertigo]]*. Aktieris piecas reizes nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai un vienreiz to arī ieguva (1941. gadā kā labākais aktieris par lomu filmā "Filadelfijas stāsts"). 1985. gadā saņēma mūža ieguldījuma balvu. Vēl Džeimss Stjuarts saņēmis vienu Zelta globusa balvu (trīs nominācijas) un divreiz nominēts BAFTA kino balvai.

1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts (AFI) ierindoja Stjuartu trešajā vietā "AFI 100 gadi... 100 zvaigznes" (izcilākās vīriešu kārtas zvaigznes) sarakstā.

## Biogrāfija
No 1932. līdz 1933. gadam piedalījās vairākos nesekmīgos Brodvejas teātru iestudējumos, vairākumā gadījumu kritiķi izcēla tieši Stjuartu. Tas palīdzēja 1934. gadā noslēgt līgumu ar *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]*. Kino debitēja 1935. gadā ar lomu filmā "Slepkava" (*The Murder Man*), kurā filmējās ar Spenseru Treisiju. Viņu izīrēja studijai *[[Columbia Pictures]]* divām Frenka Kapras filmām: "To tev līdzi nepaņemt" (*You Can’t Take It with You*, 1938) un "Misters Smits brauc uz Vašingtonu" (1939). Šīs lomas izrādījās nozīmīgas viņa turpmākās karjeras attīstībā. Par lomu filmā "Misters Smits brauc uz Vašingtonu", kurā viņš attēloja kautrīgu, ideālistisku, jaunu senatoru, kas cīnās pret korupciju, viņu pirmoreiz nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Amerikas Kinoakadēmijas balvu saņēma nākamajā gadā par lomu citā klasikā — "Filadelfijas stāsts" (1940).

[thumb|left|200px|Stjuarts filmas "[Logs uz sētu" reklāmas rullītī]]
1941. gada martā iestājās bruņotajos spēkos, dienēja Gaisa kājniekos (*Air Corps*), nolidoja vairāk par 1800 stundām. Vairākas reizes apbalvots. Pirmā loma pēc atgriešanās Holivudā bija Kapras filmā "Brīnišķā dzīve" (1946), kas kļuvusi par Ziemassvētku klasiku. Par lomu tajā trešo reizi nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Sasniedzot 40 gadu vecumu, kļuva skaidrs, ka vairs nevarēs saglabāt "naivā, jaunā, nevainīgā" cilvēka tēlu, kādu radīja pirmskara filmās. Ar režisoru Alfreda Hičkoka un Entonija Manna palīdzību izveidoja jaunu tēlu. Filmējies četrās Hičkoka filmās, no kurām "Virve" (1948) un "Cilvēks, kas zināja pārāk daudz" (1956) tiek uzskatītas par labām, savukārt "Logs uz sētu" (1954) un *[[Vertigo]]* (1958) tiek uzskatītas par meistardarbu. Ar Mannu sadarbojās astoņās filmās, no kurām sešas bija vesterni, tai skaitā *[[Winchester '73]]* (1950), "Kailais piesis" (1953) un "Vīrs no Laramijas" (*The Man from Laramie*, 1955). Par vienu no Stjuarta populārākajām filmām tiek uzskatīta 1954. gada Manna biogrāfiskā filma "Glena Millera stāsts" (*The Glenn Miller Story*, 1954).

1950. gadā vēlreiz nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai, šoreiz par lomu filmā "Hārvijs" (*Harvey*). Vēl filmējies tādās filmās kā "Stratona stāsts" (*The Stratton Story*, 1949), *[[The Greatest Show on Earth]]* (1952), "Sentluisas gars" (*The Spirit of St. Louis*, 1957), "Slepkavības anatomija" (1959, nominācija Amerikas Kinoakadēmijas balvai), "Vīrs, kurš nošāva Libertiju Volensu" (1962) un "Fēniksa lidojums" (1965). 1984. gadā saņēmis Kinoakadēmijas goda balvu. Pēdējā loma bija tēla ieskaņošana 1991. gada animācijas filmā *An American Tail: Fievel Goes West*.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija ''biography.com'' mājaslapā 
* Biogrāfija Džimija Stjuarta muzeja mājaslapā