open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Manokvari

**Manokvari** () ir pilsēta Indonēzijā, Rietumpapuas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Izvietojusies Jaungvinejas salā, Doberai pussalas ziemeļaustrumos, Čendravasihas līča krastā. Lielākā daļa iedzīvotāju ir kristieši (protestanti 68,4%, katoļi 4,9%), bet 26,3% — musulmaņi. Atšķirībā no citām Jaungvinejas Indonēzijas daļas pilsētām, Manokvari ir ievērojami lielāks pamatiedzīvotāju papuasu īpatsvars.

## Vēsture
Pirmo eiropiešu apmetni 1793. gada oktobrī nodibināja britu tirgotāji ar kuģiem *Duke of Clarence* un *Duchess*, nodēvējot apvidu par Jauno Albionu (*New Albion*), bet nelielajā Mansinamas saliņā uzbūvējot Fortkoroneišenas (*Fort Coronation*) cietoksni. Kad kuģi pameta cietoksni, lai dotos pēc krājumu papildinājumiem, cietoksnim uzbruka papuasi. Dzīvi palikušie cieta no bada un slimībām, un 1795. gadā cietoksnis tika pamests.

1855. gadā vācu misionāri tajā pašā Mansinamas saliņā nodibināja kristiešu misiju, bet kristīgajā ticībā vietējie sāka pāriet tikai 20. gadsimtā. 1897. gadā holandieši Jaungvinejā sāka veidot savu administratīvo struktūru, tajā skaitā Manokvari. 1930. gados Manokvari ieradās pirmie holandiešu kolonisti, kas izveidoja vairākas nelielas saimniecības, veikalus un kokzāģētavas.

Otrā pasaules kara laikā pilsētu ieņēma Japāna. Lielāko daļu kolonistu internēja Ambonā, bet 62 kolonistu grupa kopā ar vietējiem papuasiem uzsāka partizānu karu džungļos; līdz kara beigām izdzīvoja 14 no kolonistiem. Atbrīvojot pilsētu no japāņiem, 90% no tās tika iznīcināta bombardēšanā.

Pēc kara Manokvari izveidojās par vienu no svarīgākajiem Nīderlandes Jaungvinejas centriem. 1957. gadā uz Manokvari no Soronas tika pārceltas Rietumjaungvinejas administratīvās iestādes. 1963. gadā kontroli pār pilsētu un pārējo Jaungvinejas rietumu daļu pārņēma Indonēzija. Līdz pat 1970. gadiem Doberai pussala bija viens no intensīvākās papuasu partizānu pretošanās centriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čenderavasiha līcis

**Čenderavasiha līcis** ( — ‘paradīzes putna līcis’), arī **Sareras līcis** (*Teluk Sarera*), agrāk — **Gēlvinka līcis** (), ir plašs jūras līcis Jaungvinejas salas ziemeļrietumu piekrastē. Plešas no Doberai pussalas rietumos līdz Mamberamo upes grīvai austrumos. Ziemeļos to norobežo Biakas un Supiori salas. Līča krasti zemi, purvaini. Daudz salu, galvenās no kurām ir Biaka, Japena, Supiori un Numfora. Lielākās pilsētas līča krastos ir Manokvari, Biaka, Nabire un Ransiki. Līča dienvidrietumu daļu aizņem Čenderavasiha līča nacionālais parks, bet dienvidaustrumos no Biakas — Padaido salu jūras parks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tipāns

**Tipāns** var būt:

* Ansis Tipāns (1907—1994) — latviešu filmu kinorežisors un aktieris;
* Igors Tipāns (1953) — latviešu zinātniskais darbinieks, profesors.
Japena

**Japena** () ir Indonēzijai piederoša sala Klusajā okeānā. Administratīvi ietilpst Papua provincē; ietilpst Japenas salu  apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs Serui.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Jaungvinejas ziemeļrietumu piekrastē, Čenderavasiha līča vidusdaļā. Lielākā no Japenas salu grupas; tajā ietilpst vēl Miosnuma rietumos, kā arī citas mazākas salas. Ziemeļos ap  platais Japenas šaurums Biaku šķir no Biakas salas. Salas reljefs kalnains, augstākais punkts ir  vjl salas vidusdaļā. Valda tropiskais klimats. Ainavā dominē tropiskie lietusmeži, piekrastēs — mangrovju audzes.

## Iedzīvotāji
Etniskā ziņā salas iedzīvotāju sastāvs neviendabīg, dzīvo papuasi, melanēzieši, kā arī ieceļotāji no valsts centrālajiem reģioniem. Pēc reliģiskās piederības 82,8% kristieši (lielākoties protestanti), bet 17,2% — musulmaņi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ojārs Lāms

**Ojārs Lāms** (dzimis  Jūrmalā) ir latviešu literatūrzinātnieks un klasiskais filologs. Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultātes profesors salīdzināmajā literatūrzinātnē (2011). Ojārs Lāms ir rakstnieka Visvalža Lāma māsas Ainas Zigrīdas dēls.

## Dzīvesgājums
Dzimis Jūrmalā, bet bērnību un studiju gadus pavadījis Rīgā. Lāms mācījies Rīgas 7. vidusskolā (1972—1983), vēlāk studējis latviešu filoloģiju (1983—1990) un klasisko filoloģiju (1995—2001) Latvijas Universitātē. Vēlāk bija aspirants Latvijas Universitātē (1990—1993) un 1993. gadā aizstāvējis disertāciju "Latviešu eposs: cilme un funkcionalitāte", iegūstot filoloģijas doktora grādu (Dr. philol).

## Atsauces
Centrālā Papua

**Centrālā Papua** () ir Indonēzijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība ar speciālu statusu. Izvietojusies valsts austrumos, aizņem Jaungvinejas salas Indonēzijas daļas centrālo daļu starp Čenderavasiha līci ziemeļos un Arafuru jūru dienvidos. Provinces teritorija aptuveni atbilst papuasu tradicionālajam **Mē Pago** (*Mee Pago*) reģionam. Administratīvi iedalās astoņos apriņķos. Provinces lielākā apdzīvotā vieta ir kalnraču pilsēta Timika dienvidu līdzenumos, bet par provinces galvaspilsētu izvēlēta Nabire pie Čenderavasiha līča. Kā patstāvīga province izveidota 2022. gada 25. jūlijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tuļina

**Tuļina** () ir ciems (sādža) Krievijas Federācijas Pleskavas apgabala Pitalovas rajonā, ietilpst Utrojas pagasta sastāvā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā  no pagasta centra Belorusskijas un  no rajona centra Pitalovas.

## Vēsture
Apdzīvota vieta kartēs ir sastopama kopš 19. gadsimta kā Krievijas Impērijas Pleskavas guberņas Ostrovas apriņķa Višgorodas pagasta sādža Utrojas upes kreisā krastā.
Tā atradās  attālumā no Pēterburgas—Varšavas dzelzceļa līnijas un aptuveni  attālumā no tuvākās Ponderu stacijas.

1920. gadā Tuļinas sādžu kopā ar Višgorodokas pagasta lielāko daļu, saskaņā ar Latvijas—Krievijas miera līgumu, pievienoja Latvijas teritorijai. 1925. gadā Tuļinu kopā ar Višgorodokas pagasta dienvidu daļu iekļāva jaunizveidotā Gauru pagastā.

1944. gada 23. augustā Gauru pagastu kopā ar Tuļinu atdalīja no Latvijas un iekļāva jaundibinātajā Krievijas PFSR Pleskavas apgabalā. 1945. gada 16. janvārī Tuļina tika iekļauta jaunizveidotā Pitalovas rajonā kā Vorošilovas ciema padomes apdzīvotā vieta. 1954. gada 16. jūnijā Vorošilovas ciemu likvidēja un tā teritoriju pievienoja Pitalovas ciemam.

No 1959. gada 3. oktobra līdz 1965. gada 12. janvārim Pitalovas ciems ietilpa Ostrovas rajonā.

1987. gada 11. februārī no Pitalovas ciema daļas tika izdalīts Tuļinas ciems, ar centru Belorusskijā. 1995. gada 26. janvārī Tuļinas ciemu reorganizēja par pagastu, bet 2015. gada 11. aprīlī Tuļinas pagastu apvienoja ar Utrojas pagastu.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
A tipa gripas vīruss

thumb|Elektronmikroskopa mikrogrāfija, kurā ir redzams A tipa gripas vīruss
**A tipa gripas vīruss** jeb **A gripas vīruss** ir patogēns, kas izraisa gripu putniem un dažiem zīdītājiem, tostarp cilvēkiem. Tas ir *[[Orthomyxoviridae]]* dzimtas RNS vīruss, kura apakštipu epidemioloģijas centrālais elements ir savvaļas putni, it sevišķi zosveidīgie un tārtiņveidīgie*.* A tipa gripas vīruss ir izolēts no vairāk nekā 105 putnu sugām divdesmit sešās dažādās dzimtās, un ir novērots, ka savvaļas putni uztur lielu vīrusa apakštipu daudzveidību. Reizēm vīruss tiek pārnests no savvaļas putniem uz mājputniem, un tas cilvēkiem var izraisīt smagas saslimšanas, lokālus slimības uzliesmojumus vai gripas pandēmijas.

Katrs vīrusa apakštips ir mutējies dažādos celmos ar atšķirīgām patogēnu adaptācijām; daži var izraisīt slimības tikai vienā sugā, bet citi vairākām sugām.

Ir izstrādāta A gripas vīrusa vakcīna, un daudzas valstis ir izveidojušas vakcīnu uzkrājumus, lai  to varētu nodrošināt iedzīvotājiem putnu gripas pandēmijas gadījumā. 2011. gadā tika atklātas antivielas, kas ir efektīvas pret visiem A gripas vīrusa veidiem.

## Paveidi un apakštipi
A gripas vīruss ir vienīgā *[[Orthomyxoviridae]]* vīrusu dzimtas *Alphainfluenzavirus* ģints suga. Vīrusa apakštipi tiek definēti, pamatojoties uz vīrusa apvalka virsmas esošajiem proteīnu (H un N) veidiem, kur:

* "H" ir hemaglutinīns — proteīns, kas izraisa sarkano asins šūnu aglutināciju jeb asiņu sarecēšanu. Hemaglutinīns vīrusam ļauj atpazīt un saistīties ar mērķa šūnām, kā arī inficēt šūnu ar savu RNS. 
* "N" ir neiraminidāze — enzīms, kas sašķeļ monosaharīda sialskābes glikozīdiskās saites. Neiraminidāze nodrošina vīrusam spēju vairoties - šis enzīms ļauj inficētajai šūnai izvadīt meitas vīrusa daļiņas, lai tās varētu izplatīties uz citām šūnām.

Dažādiem vīrusa apakštipiem ir dažādu hemaglutinīna un neiraminidāzes proteīnu kombinācijas. Piemēram, H5N1 vīruss apzīmē A gripas apakštipu, kam ir 5. tipa hemaglutinīna (H) proteīns un 1. tipa neiraminidāzes (N) proteīns. Ir zināmi 18 hemaglutinīna veidi un 11 neiraminidāzes veidi, tāpēc teorētiski ir iespējamas 198 dažādas šo proteīnu kombinācijas.

Daži vīrusu apakštipi un paveidi tiek nosaukti atbilstoši sugai (saimniekdzīvniekam), kurai celms ir endēmisks vai kuram tas ir pielāgots, piemēram:

* Putnu gripa
* Cilvēka gripa
* Cūku gripa
* Zirgu gripa
* Suņu gripa
* Sikspārņu gripa.

## Atsauces
Kandavas iela (Rīga)

**Kandavas iela** ir iela Rīgā, Pārdaugavā, Kurzemes rajonā, Āgenskalnā un Zasulaukā. Kopējais ielas garums ir aptuveni 1400 metri, taču mūsdienās tā sastāv no vairākiem posmiem, kas autotransportam nav savstarpēji savienoti; esošā situācija izveidojusies līdz ar Jūrmalas gatves izbūvi. Kandavas iela sākas krustojumā ar Slokas ielu un beidzas kā strupceļš bijušās Rīgas apgaismes tehnikas rūpnīcas teritorijā pie Zasulauka dzelzceļa depo un siltumcentrāles "Zasulauks".

Kandavas ielas sākumposmā vēsturiskās ielas atlikusī daļa iet gar Latvijas Universitātes Botāniskā dārza teritoriju. Posmā starp Dzirciema ielu un Tapešu ielu ir vairākas izglītības un kultūras iestādes: Rīgas 34. vidusskola, Āgenskalna sākumskola, Kultūras centrs "Rītausma". Vietām saglabājusies vēsturiskā apbūve, taču ir arī padomju laika daudzstāvu dzīvojamie nami. Kandavas iela šķērso dzelzceļa līniju Zasulauks—Bolderāja (savienojums nav pieejams autotransportam) un otrpus dzelzceļam gar ielas malām pārsvarā ir rūpnieciska rakstura apbūve, iela noslēdzas ar posmu slēgtā teritorijā (bijusī Rīgas apgaismes tehnikas rūpnīca) pie Zasulauka dzelzceļa depo.

Iela nosaukta Kandavas — pilsētas Kurzemē — vārdā.

## Vēsture
Rīgas kartēs Kandavas iela pirmo reizi atrodama 1867. gadā ar nosaukumu **Aleksandra iela**. 1885. gadā pārdēvēta par Kandavas ielu, kādu laiku bijusi arī **Lielā Kandavas iela**.

Vēsturiski Kandavas iela ir turpinājusies arī otrpus Rīgas—Tukuma dzelzceļa līnijai, Šampēterī, Zolitūdē un Pleskodālē, taču pēc tam, kad pārbrauktuve satiksmei slēgta, šo Kandavas ielas daļu pārdēvēja par Jūrkalnes ielu.
Rīgas dome 2025. gada 21. maijā pieņēma lēmumu Kandavas ielas posmu pie Botāniskā dārza pārdēvēt par Jāņa Šteinhauera ielu.

## Ielu savienojumi
Kandavas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Slokas iela
* Jūrmalas gatve
* Dzirciema iela
* Tapešu iela
* Mazā Kandavas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Āgenskalns
* Zasulauks

## Atsauces
Biaka

**Biaka** () ir Indonēzijai piederoša sala Klusajā okeānā. Administratīvi ietilpst Papua provincē; lielākā salas daļa ietilpst Biakas-Numforas apriņķī, bet neliela daļa ziemeļrietumos — Supiori apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs Biaka. Sala ir izvēlēta par potenciālo vietu Indonēzijas kosmodroma būvniecībai, pret ko iebilst vietējie iedzīvotāji.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Jaungvinejas ziemeļrietumu piekrastē, Čenderavasiha līča ziemeļos. Lielākā no Biakas salu grupas; tajā ietilpst vēl Supiori (659 km²) sala ziemeļrietumos, no kuras to šķir dažus desmitus metru šaurais un seklais Surendidori šaurums, kā arī Padaido salas dienvidaustrumos un Numfora rietumos. Dienvidos ap  platais Japenas šaurums Biaku šķir no Japenas salas. Salas reljefs lielākoties līdzens, augstākais punkts ir  vjl salas ziemeļrietumos. Valda tropiskais klimats. Ainavā dominē tropiskie lietusmeži, piekrastēs — mangrovju audzes.

## Iedzīvotāji
Iedzīvotāju lielākā daļa ir melanēzieši, runā biakiešu valodā. Pēc reliģiskās piederības 83% kristieši (lielākoties protestanti), bet 16% — musulmaņi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mīla un nāve

**"Mīla un nāve"** () ir 1975. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Vudijs Allens. Filmā galvenās lomas atveido Allens un Daiena Kītone.

Filma ir satīra par krievu literatūru un tā stāsta par cariskajā Krievijā dzīvojošajiem Borisu un Sonju, kuri plāno nogalināt Napoleonu.

Filmas "Mīla un nāve" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[United Artists]]*. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* tai ir 100% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
FC Sochaux-Montbéliard

***Football Club Sochaux-Montbéliard*** (biežāk zināms kā **FCSM** vai ***Sochaux***) ir Francijas futbola klubs no Montbeljāras. Klubs ir dibināts 1928. gadā un šobrīd (2023) spēlē Francijas 2. līgā.

*Sochaux* ir viens no Francijas Augstākās līgas dibinātājklubiem un regulāri ir spēlējis tajā. Klubs ir divreiz kļuvis par Francijas čempioniem (1935, 1938), tāpat divreiz iegūts Francijas kauss (1937, 2007). Klubs spēlē Francijas 2. līgā kopš izkrišanas no 1. līgas 2014. gadā.

*Sochaux* ir zināms ar savu jaunatnes akadēmiju, kas regulāri tiek ierindota starp 10 labākajām Francijā.

## Sasniegumi
* **[[Francijas futbola 1. līga|Francijas čempionāts (''Ligue 1'')]]**
** Čempioni (2): 1934—35, 1937—38
* **[[Francijas kauss futbolā|Francijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 1936—37, 2006—07
** Finālisti (3): 1958—59, 1966—67, 1987—88
* **Francijas līgas kauss** 
** Kausa ieguvēji (1): 2003–04
** Finālisti (1): 2002–03
* **[[Francijas futbola 2. līga|Francijas 2. līga]]**
** Čempioni (3): 1946—47, 1987—88, 2000—01

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Ežziedes

**Ežziedes** () ir kurvjziežu dzimtas augu ģints. To dabiskais izplatības areāls ir Eirāzijā līdz Mjanmai, kā arī Ziemeļāfrikā un Āfrikas tropiskajā joslā. Savvaļā sastopamas stepju zonā, kalnos un akmeņainās vietās. Plaši tiek kultivētas ārpus pamatareāla.

Ežziedes labi pacieš sausumu un aukstumu, taču ir gaismas prasīgas. Tie ir daudzgadīgi, retāk divgadīgi vai viengadīgi lakstaugi.  Augiem ir raksturīgas smailas, plūksnaini dalītas vai šķeltas lapas, tiem ir zilas vai baltas sfēriskas ziedu galviņas. Ģintī klasificētas aptuveni 190 sugas, no kurām 12 ir sastopamas Eiropā. Latvijā savvaļā kā reti dārzbēgļi ir atrastas — apaļgalvas ežziede (*Echinops sphaerocephalus*) un tai līdzīgā Krievijas ežziede (*Echinops ruthenicus*). Abas sugas tiek audzētas kā nektāraugi.

## Sugas
Ģintī ir klasificēta šādas sugas (nepilns saraksts):

* *Echinops adenocaulos*
* *Echinops bannaticus*
* *Echinops chantavicus*
* *Echinops echinatus*
* *Echinops exaltatus*
* *Echinops giganteus*
* *Echinops gmelinii* — Gmelina ežziede
* *Echinops graecus*
* *Echinops humilis* — zemā ežziede
* *Echinops latifolius* — platlapu ežziede
* *Echinops longisetus*
* *Echinops nitens*
* *Echinops niveus*
* *Echinops orientalis*
* *Echinops ritro* — augstā ežziede
* *Echinops sahyadricus*
* *Echinops setifer*
* *Echinops sphaerocephalus*
* *Echinops spinosissimus*
* *Echinops tournefortii*
* *Echinops tschimganicus*

## Galerija

Attēls:Echinops bannaticus Taplow Purple 1zz.jpg|*Echinops bannaticus* 
Attēls:Echinops giganteus mtkenya 02.jpg|*Echinops giganteus*
Attēls:Echinops ritro ruthenicus.jpg|*Echinops ritro*
Attēls:Echinops sphaerocephalus sl15.jpg|*Echinops sphaerocephalus*
Attēls:Echinops setifer ja 01.jpg|*Echinops setifer*


## Atsauces
Eva Marija Seinta

**Eva Marija Seinta** (; dzimusi ) ir bijusī amerikāņu aktrise.

Savā vairāk nekā 70 gadus ilgajā aktrises karjerā viņa ir saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu un ''Emmy'' balvu, kā arī nominēta Zelta globusa balvai un divām BAFTA kino balvām. Seinta pašlaik ir vecākā dzīvā Kinoakadēmijas balvas saņēmēja, kā arī viena no pēdējām dzīvajām Holivudas Zelta laikmeta zvaigznēm.

Savu kinodebiju piedzīvojusi 1954. gada Elija Kazana filmā "Ostā", kur piedalījusies kopā ar Marlonu Brando. Par šo filmu, kas saņēma astoņas Amerikas Kinoakadēmijas balvas tai skaitā kategorijā "Labākā filma", Seinta saņēma Oskaru kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

Vēlāk kopā ar Montgomeriju Kliftu un Elizabeti Teilori piedalījusies filmā "Reintrī apgabals" (*Raintree County*, 1957) un ar Donu Mariju Freda Cinnemana filmā *[[A Hatful of Rain]]* (1957), par ko viņa nominēta Zelta globusa balvai. Viena no viņas zināmākajām lomām ir Alfreda Hičkoka filmā "Uz ziemeļiem caur ziemeļrietumiem".

1960. gados piedalījusies Oto Prēmingera vēsturiskajā drāmā ''Exodus'' (1960), Normana Džuisona komēdijā *[[The Russians Are Coming, the Russians Are Coming]]* (1965), Vinsentes Minelli drāmā *[[The Sandpiper]]* (1965) un Džona Frankenheimera sporta filmā ''Grand Prix'' (1966).

Savas karjeras vēlākajā posmā attēlojusi vairākas lomas televīzijā, par lomu seriālā *[[People Like Us]]* (1990) saņēmusi arī *Emmy* balvu. Piedalījusies arī filmās ''Loving'' (1970), *[[Nothing in Common]]* (1986), "Supermens atgriežas" (2006) un "Ziemas pasaka" (*Winter's Tale*, 2014).

## Ārējās saites
Seksuālā revolūcija

**Seksuālā revolūcija** ir kardināla uzskatu maiņa jautājumā par cilvēku dzimumdzīvi, ikdienu un atbrīvošanos no dzimumdzīvi ierobežojošiem stereotipiem. Tā aizsākās 20. gadsimta 60. gados, laikā, kad bija aktuāla hipiju subkultūra, taču ir aktuāla joprojām.

Viena no būtiskākajām seksuālās revolūcijas ietekmēm bija kontracepcijas pieejamības pieaugums. Tas sievietēm sniedza lielāku brīvību pār savu reproduktīvo dzīvi un nošķīra seksuālo aktivitāti no bērnu ieņemšanas. Kontracepcijas izplatība arī mazināja dzimumattiecību saistību ar laulībām, radot brīvākas attiecību formas.

Revolūcija apšaubīja tradicionālās dzimumu lomas un piešķīra lielāku uzsvaru dzimumu vienlīdzībai un sieviešu tiesībām kontrolēt savu ķermeni un seksualitāti. Feminisma otrā viļņa kustības laikā sievietes sāka vairāk pieprasīt līdztiesību ne tikai saimniecībā un politikā, bet arī dzimumdzīvē. Seksuālās revolūcijas laikā pieauga sabiedrības iecietība pret neheteroseksuālām attiecībām, un LGBTQ+ kustība kļuva par nozīmīgu sabiedrības spēku, kas cīnījās par seksuālo minoritāšu tiesībām.

## Ārējās saites
Grindēlijas

**Grindēlijas** () ir augu ģints kurvjziežu dzimtā. Ģints dabiskais izplatības areāls ir Ziemeļamerikā un Dienvidamerikas dienvidos, taču vairākas sugas ir introducētas Eiropā. Latvijā ir ievazāta viena grindēliju suga — atskabargainā grindēlija (*Grindelia squarrosa*), kura vairākas reizes ir konstatēta Rīgā un Liepājā.

Grindēlijas ir viengadīgi, divgadīgi vai daudzgadīgi lakstaugi vai krūmāji ar dzelteniem vai oranžiem ziediem. Vairāku zvīņspārņu sugu kāpuri izmanto grindēlijas kā pārtikas avotu.

## Sugas
Ģintī ir atzītas aptuveni 70 sugas:

* *Grindelia adenodonta*
* *Grindelia aegialitis*
* *Grindelia aggregata*
* *Grindelia andina*
* *Grindelia anethifolia*
* *Grindelia arizonica*
* *Grindelia boliviana*
* *Grindelia brachystephana*
* *Grindelia buphthalmoides*
* *Grindelia cabrerae*
* *Grindelia chacoensis*
* *Grindelia chiloensis*
* *Grindelia ciliata*
* *Grindelia confusa*
* *Grindelia coronensis*
* *Grindelia covasii*
* *Grindelia decumbens*
* *Grindelia eligulata*
* *Grindelia fraxinipratensis*
* *Grindelia globularifolia*
* *Grindelia glutinosa*
* *Grindelia grandiflora*
* *Grindelia greenmanii*
* *Grindelia havardii*
* *Grindelia hintoniorum*
* *Grindelia hirsutula*
* *Grindelia howellii*
* *Grindelia integrifolia*
* *Grindelia inuloides*
* *Grindelia lanceolata*
* *Grindelia linearifolia*
* *Grindelia macvaughii*
* *Grindelia mendocina*
* *Grindelia microcephala*
* *Grindelia nelsonii*
* *Grindelia nuda*
* *Grindelia oaxacana*
* *Grindelia obovatifolia*
* *Grindelia oolepis*
* *Grindelia orientalis*
* *Grindelia oxylepis*
* *Grindelia palmeri*
* *Grindelia patagonica*
* *Grindelia prostrata*
* *Grindelia prunelloides*
* *Grindelia puberula*
* *Grindelia pusilla*
* *Grindelia pygmaea*
* *Grindelia ragonesei*
* *Grindelia robinsonii*
* *Grindelia robusta*
* *Grindelia rupestris*
* *Grindelia scabra*
* *Grindelia scorzonerifolia*
* *Grindelia squarrosa*
* *Grindelia stricta*
* *Grindelia subalpina*
* *Grindelia subdecurrens*
* *Grindelia sublanuginosa*
* *Grindelia tarapacana*
* *Grindelia tehuelches*
* *Grindelia tenella*
* *Grindelia turneri*
* *Grindelia ventanensis*
* *Grindelia vetimontis*
* *Grindelia villarrealii*

## Galerija

Attēls:Grindelia chiloensis - Flickr - peganum (1).jpg|*Grindelia chiloensis*
Attēls:Grindelia ciliata flora.jpg|*Grindelia ciliata*
Attēls:Grindelia hirsutula Grindelia robusta GiardinoBotanicoAlpinoViote 20170902 C.jpg|*Grindelia hirsutula*
Attēls:Grindelia squarrosa discoid flower2.jpg|*Grindelia squarrosa*
Attēls:Grindelia stricta, Gluey buds.jpg|*Grindelia stricta*


## Atsauces

## Ārējās saites
Lana Roudsa

**Amara Meipla** (; dzimusi  Čikāgā), pazīstama ar skatuves vārdu **Lana Roudsa** (), ir amerikāņu raidierakstu vadītāja, blogere, un bijusī pornogrāfisko filmu aktrise.

Savas karjeras laikā viņa pozējusi tādiem žurnāliem kā *[[Hustler]]*, *[[Penthouse]]* un *[[Playboy]]* un ir filmējusies 300 pornofilmās un ainās.

## Dzīvesgājums
Roudsai ir čehu un slovēņu izcelsme. Dzimusi reliģiskā ģimenē. Roudsu Čikāgas priekšpilsētā uzaudzināja vientuļā māte.

## Karjera
Savu profesionālo pieaugušo filmu karjeru Roudsa sāka 2016. gada aprīlī, kad viņa bija 19 gadus veca, filmējoties kādas interneta lapas *FTV Girls* video. Roudsa 2017. gadā publiski apsūdzēja pornorežisoru Pjēru Vudmenu, ka viņš filmēšanas laikā piespieda viņu veikt darbības, kuras viņa nevēlējās, kā arī sacīja, ka Vudmens viņai esot atzinies citas sievietes tiesību pārkāpšanā. Viņa joprojām atklāti runā par sieviešu ekspluatāciju porno industrijā. Vēlāk tajā pašā gadā, Roudsa tika atlaista no viņu pārstāvošās kastinga aģentūras *LA Direct Models* pēc incidenta, kurā bija iesaistīta kāda cita pornoaktrise. Viņa intervijā raidierakstam *The Skinny Confidential* norādīja, ka neuzskata ka pieaugušo filmu industrijai vajadzētu pastāvēt, jo lielākā daļa ainu, kurās viņa filmējās, bija iestudētas. Viņa arī piebilda, ka uzskata sevi par "diezgan aseksuālu" un ka neizjūt seksuālas jūtas pret citiem cilvēkiem, lai gan daudzviet norādīta kā biseksuāla aktrise un filmējusies arī ar sievietēm.

Sākot ar 2019. gadu viņa pārtrauca filmēties profesionālajā pornogrāfijā, sāka nodarboties ar elektronisko komerciju un autobiogrāfijas rakstīšanu. Roudsa 2019. gadā bija visvairāk meklētā aktrise *[[Pornhub]]*, kopā sasniedzot 345 miljonu skatījumu. 2020. gada februārī *[[Brazzers]]* nolīga Roudsu par mārketinga konsultanti. Tā gada novembrī Roudsa piedalījās fotosesijā žurnāla *[[Playboy]]* vākam.

2021. gadā viņa sāka reklamēt kriptovalūtu *PAWGcoin* un tā paša gada novembrī izstrādāja NFT attēlu projektu, ko izlaida 2022. gadā.

Roudsa ir raidieraksta *3 Girls 1 Kitchen* līdzvadītāja un kopā ar zīmolu *Yandy* izstrādājusi apakšveļas līniju. Viņa koncentrējusies uz savu sociālo mediju kontu popularizēšanu, un viņai lietotnē *[[Instagram]]* ir vairāk nekā 16 miljoni sekotāju.

## Privātā dzīve
Lanai Roudsai ir dēls, dzimis 2022. gada sākumā. Saskaņā ar Roudsas teikto, bērna tēvs ir Nacionālās basketbola asociācijas spēlētājs, kurš lika viņai "iet ellē", kad viņa paziņoja, ka ir stāvoklī.

## Atsauces

## Ārējās saites

* IAFD profils 
* AFDB profils 
* 
* ''YouTube'' kanāls
Klēra Trevora

**Klēra Trevora** (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu aktrise.

No 1933. līdz 1982. gadam piedalījusies 65 filmās. Kļuvusi slavena ar lomu Džona Forda vesterna filmā "Pasta kariete" (1939). Par lomu Džona Hjūstona filmā "Kīlargo" (1948) Trevora saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā". Saņēmusi nominācijas arī par lomām filmās *[[Dead End]]* (1937) un *[[The High and the Mighty]]* (1954). Piedalījusies arī filmās *[[Dark Command]]* (1940), "Slepkavība, mana dārgā" (1944), *[[Born to Kill]]* (1947), *[[Raw Deal]]* (1948), *[[Man Without a Star]]* (1955), *[[Two Weeks in Another Town]]* (1962), *[[How to Murder Your Wife]]* (1965).

## Ārējās saites
Īzerlona

**Īzerlona** () ir pilsēta Arnsbergas apgabalā, Ziemeļreinā-Vestfālenē, Vācijā. 2021. gadā pilsētā dzīvoja 91 873 iedzīvotāji.

## Sports
Pilsētā savas mājas spēles aizvada Vācijas hokeja līgas (DEL) komanda Īzerlonas "Roosters".

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Džeiks Veslijs Rodžerss

**Džeiks Veslijs Rodžerss** (; dzimis ) ir amerikāņu dziedātājs un dziesmu autors.

## Biogrāfija
Rodžerss uzauga Springfīldā, Misūri, kur iemācījās spēlēt ģitāru 6 gadu vecumā un sāka spēlēt klavieres un mācīties dziedāt 12 gadu vecumā. Piektajā klasē viņš sāka uzstāties teātra iestudējumos un drīz pēc tam — komponēt dziesmas. Sestajā klasē viņš paziņoja, ka ir gejs, un, lai gan ģimene viņu atbalstīja, viņš juta, ka viņam bija jāslēpj sava orientācija dzimtās pilsētas kultūras klimata dēļ.

Rodžerss 18 gadu vecumā pārcēlās uz Našvilu, lai studētu dziesmu rakstīšanu Belmontas Universitātē. Viņš absolvēja 2018. gadā.

## Diskogrāfija
* *Evergreen* (2017)
* *Spiritual* (2019)
* *Pluto* (2021)
* *LOVE* (2022)

## Atsauces

## Ārējās saites
Timika

**Timika** () ir pilsēta Indonēzijā, Centrālās Papua provinces lielākā pilsēta un Mimikas apriņķa centrs. Izvietojusies Jaungvinejas salā, provinces dienvidaustrumos. Izaugusi kā kalnrūpniecības centrs — pilsētas apkārtnē atrodas vienas no pasaulē lielākajām zelta raktuvēm. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķēde

thumb|Parasta ķēde
**Ķēde** ir savienotu detaļu virkne, kas parasti ir izgatavota no metāla un kuras fizikālās raksturiezīmes ir līdzīgas virvei — lokana un ieliekusies, kad nav nospriegota, bet taisna un stingra, kad ir nospriegota. Ķēde var sastāvēt no diviem vai vairākiem posmiem. Ķēdes var klasificēt pēc to uzbūves, kas parasti ir atkarīgs no tās paredzētā pielietojuma:

* Ķēdes, kas paredzētas celšanai, vilkšanai vai nostiprināšanai, parasti ir ar tora formas posmiem, kas padara ķēdi elastīgu divās dimensijās (fiksētā trešā dimensija ir ķēdes garums). Mazās ķēdītes, kas tiek veidotas kā juvelierizstrādājumi, ir dekoratīvs šāda veida analogs.[thumb|Rullīšu ķēde un [ķēdes rats]]
* Ķēdes, kas paredzētas jaudas mehāniskā spēka pārnesei dažādām sadzīves, rūpniecības un lauksaimniecības iekārtām, kuras var pārvietot ķēdes rati (jeb zobrati), un ir elastīgas tikai vienā dimensijā. Tās ir pazīstamas kā rullīšu ķēdes, lai gan ir arī ķēdes bez rullīšiem, piemēram, blokķēdes.

Ķēdes, kuras bija veidotas no metāla gredzeniem, tika izmantotas jau vismaz 225. gadā p.m.ē., kā arī Leonardo da Vinči bija skices, kurās redzamas rullīšu ķēdes. 

## Atsauces
Harkivas Universitāte

thumb|Harkivas Universitāte
**Harkivas V. Karazina Nacionālā universitāte** () ir otrā vecākā (dibināta 1805. gadā) Ukrainas universitāte pēc Ļvivas Universitātes (dibināta 1661. gadā). Tā atrodas Harkivā un nosaukta ukraiņu zinātnieka un universitātes dibinātāja Vasila Karazina vārdā. 

Tās sastāvā ietilpst 21 fakultāte, trīs zinātniski pētnieciskie institūti un citas struktūrvienības. Universitātes ēkas ir izvietotas pilsētas centrā un studentu pilsētiņā pilsētas ziemeļos.thumb|200px|Harkivas Ķeizariskās Universitātes ēkas Universitātes ielā (ap 1900)
## Ar Latviju saistītie mācībspēki un studenti

* Jānis Endzelīns
* Jānis Mežlauks
* Valērijs Mežlauks

## Nosaukumi
Tās pastāvēšanas laikā, Harkivas Universitāte ir mainījusi savu oficiālo nosaukumu vairākas reizes. Iestāde tika dibināta ar nosaukumu **Harkivas Ķeizariskā Universitāte**, ko tā saglabāja līdz 1917. gadam. Padomju laikā universitātei bija dažādi nosaukumi: A. M. Gorkija Harkivas Valsts universitāte (1932—1990), Harkivas Tautas izglītības institūts (1921—1932) un A. M. Gorkija Harkivas Valsts universitāte (1932—1990). 

Kopš 1999. gada universitātei ir pašreizējais nosaukums. 

## Atsauces
Ilzītes

**Ilzītes** () ir aromātisku augu ģints kurvjziežu dzimtā, kura ir tuvi radniecīga ar kumelīšu ģinti. Ģints dabiskais izplatības areāls ir Vidusjūras reģionā un dienvidrietumu Āzijā uz austrumiem līdz Irānai, taču vairākas sugas ir naturalizējušās arī citās pasaules daļās.

Šajā ģintī ir aptuveni 100 sugu.

Ilzītes kā pārtikas avotu izmanto dažu zvīņspārņu sugu kāpuri, tostarp *[[Orthonama obstipata]]* un *[[Bucculatrix anthemidella]]*, kas barojas tikai ar *Anthemis tinctoria*.

## Sugas
Latvijā ir sastopamas šādas sugas:

* Lauka ilzīte (*Anthemis arvensis*) L.
* Suņu ilzīte (*Anthemis cotula*) L.
* Krievijas ilzīte (*Anthemis ruthenica*) M.Bieb.
* Dzeltenā ilzīte (*Anthemis tinctoria*) L.

Citas ģintī klasificētās sugas (nepilns saraksts):

* *Anthemis aaronsohnii*
* *Anthemis abylaea*
* *Anthemis aciphylla*
* *Anthemis aetnensis*
* *Anthemis alpestris*
* *Anthemis ammanthus*
* *Anthemis ammophila*
* *Anthemis anthemiformis*
* *Anthemis austroiranica*
* *Anthemis × bollei*
* *Anthemis bornmuelleri*
* *Anthemis bourgei*
* *Anthemis boveana*
* *Anthemis breviradiata*
* *Anthemis bushehrica*
* *Anthemis candidissima*
* *Anthemis chia*
* *Anthemis confusa*
* *Anthemis corymbulosa*
* *Anthemis cupaniana*
* *Anthemis cyrenaica*
* *Anthemis davisii*
* *Anthemis dicksoniae*
* *Anthemis didymaea*
* *Anthemis emasensis*
* *Anthemis fayedina*
* *Anthemis fimbriata*
* *Anthemis fumariifolia*
* *Anthemis funkii* 
* *nthemis gilanica*
* *Anthemis glaberrima*
* *Anthemis hamrinensis*
* *Anthemis handel-mazzettii*
* *Anthemis hemistephana*
* *Anthemis hermonis*
* *Anthemis hyalina*
* *Anthemis ismelia.*
* *Anthemis jordanovii*
* *Anthemis kandaharica*
* *Anthemis kitaibelii*
* *Anthemis kotschyana*
* *Anthemis leptophylla*
* *Anthemis leucanthemifolia*
* *Anthemis lorestanica*
* *Anthemis macedonica*
* *Anthemis marocana*
* *Anthemis mauritiana*
* *Anthemis micrantha* 
* *Anthemis microcephala*
* *Anthemis mirheydari*
* *Anthemis muricata*
* *Anthemis nabataea*
* *Anthemis odontostephana*
* *Anthemis orbelica*
* *Anthemis parvifolia*
* *Anthemis patentissima*
* *Anthemis peregrina*
* *Anthemis persica*
* *Anthemis plutonia*
* *Anthemis pseudocotula*
* *Anthemis pulvinata*
* *Anthemis rascheyana*
* *Anthemis rhodocentra*
* *Anthemis rigida*
* *Anthemis rosea*
* *Anthemis scariosa*
* *Anthemis scrobicularis*
* *Anthemis secundiramea.*
* *Anthemis sheilae*
* *Anthemis spruneri*
* *Anthemis sterilis*
* *Anthemis taubertii*
* *Anthemis tomentella*
* *Anthemis tomentosa*
* *Anthemis tranzscheliana*
* *Anthemis tricolor*
* *Anthemis tubicina*
* *Anthemis ubensis*
* *Anthemis wettsteiniana*
* *Anthemis xylopoda*
* *Anthemis zoharyana*

## Galerija

Attēls:Anthemis chrysantha518.jpg|*Anthemis chrysantha*
Attēls:Anthemis cretica ssp cretica.jpg|*Anthemis cretica*
Attēls:Anthemis glaberrima 01.jpg|*Anthemis glaberrima* 
Attēls:Anthemis punctata cupaniana.jpg|*Anthemis punctata*
Attēls:Anthemis rigida kz2.jpg|*Anthemis rigida*


## Atsauces
Bila un Teda neticamie piedzīvojumi

**"Bila un Teda neticamie piedzīvojumi"** () ir 1989. gada ASV zinātniskās fantastikas kinokomēdija, kuras režisors ir Stīvens Hereks. Filmā galvenās lomas atveido Kiānu Rīvss, Alekss Vinters un Džordžs Karlins.

Filma stāsta par diviem skolēniem, kuri ceļo laikā, lai sapulcinātu vēsturiskas personības viņu vidusskolas vēstures prezentācijai.

Filmas "Bila un Teda neticamie piedzīvojumi" pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 40,5 miljonus ASV dolāru pie 10 miljonu budžeta. Filmai ir iznākuši divi turpinājumi: *[[Bill & Ted's Bogus Journey]]* (1991) un *[[Bill & Ted Face the Music]]* (2020).

## Atsauces

## Ārējās saites
Neiroplastiskums

**Neiroplastiskums**, **neironu plastiskums** vai **smadzeņu plastiskums**, ir smadzeņu neironu tīklu spēja mainīties, caur augšanu un reorganizāciju. Tas ir tad, kad smadzenes tiek pārveidotas, lai tās darbotos kaut kādā veidā, kas atšķiras no tā, kā tās darbojās iepriekš. Šīs izmaiņas svārstās no atsevišķiem neironu ceļiem, kas veido jaunus savienojumus, līdz sistemātiskiem pielāgojumiem, piemēram, garozas pārkārtošanai. Neiroplastiskuma piemēri ietver ķēdes un tīkla izmaiņas, kas rodas, apgūstot jaunas spējas, vides ietekmi, praksi un psiholoģisko stresu.

Neirozinātnieki kādreiz uzskatīja, ka neiroplastiskums izpaužas tikai bērnībā, taču 20. gadsimta otrajā pusē veiktie pētījumi parādīja, ka daudzi smadzeņu aspekti var tikt mainīti (vai tie ir "plastiski") pat pieaugušā vecumā. Tomēr jaunattīstītas smadzenes uzrāda augstāku plastiskuma pakāpi nekā pieaugušo smadzenes. No aktivitātes atkarīgs plastiskums var būtiski ietekmēt veselīgu attīstību, mācīšanos, atmiņu un atveseļošanos pēc smadzeņu bojājumiem.

## Atsauces
Nabire

**Nabire** () ir pilsēta Indonēzijā, Centrālās Papua provinces administratīvais centrs un otra lielākā pilsēta. Nabires apriņķa centrs. Izvietojusies Jaungvinejas salā, Čenderavasiha līča dienvidu krastā. Lielākā daļa iedzīvotāju ir kristieši (protestanti 48,6%, katoļi 12,8%), bet 38,2% — musulmaņi. Ievērojams transporta centrs — starptautiskā lidosta un osta Klusā okeāna krastā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Augstākais virspavēlnieks

**Augstākais virspavēlnieks** (, ) ir valsts vai valstu koalīcijas bruņoto spēku augstākais vadītājs, parasti kara un dažreiz miera laikā.

Augstākajam virspavēlniekam ir arī piešķirtas ārkārtējas pilnvaras attiecībā uz visām civilajām iestādēm un personām attiecīgās valsts teritorijā un kara teātrī. Parasti valsts vadītājs ir bruņoto spēku augstākais virspavēlnieks.

## Skatīt arī
* Virspavēlnieks

## Atsauces

## Ārējās saites
Virspavēlnieks

**Virspavēlnieks** (, ) ir amatpersona, kas īsteno augstāko vadību un kontroli pār bruņotajiem spēkiem vai to militāro atzaru. Parasti par virspavēlniekiem tiek saukti valsts bruņoto spēku komandieri, kuri ir militārpersonas un kuriem ir augstāko virsnieku dienesta pakāpes.

## Skatīt arī
* Augstākais virspavēlnieks

## Atsauces
Mārpuķītes

**Mārpuķītes** () ir augu ģints kurvjziežu dzimtā, kuras dabiskais izplatības areāls ir Eiropa, Vidusjūra un Āfrikas ziemeļi. Viena suga ir introducēta arī Ziemeļamerikā un citas citās pasaules daļās.

Latvijā ir sastopama viena suga — ilggadīgā mārpuķīte (*Bellis parennis*).

Mārpuķīšu sugas galvenokārt ir daudzgadīgi augi, kas var sasniegt 5—20 cm augstumu. Augiem ir vienkārši, stāvi kāti, kuru galā ir viena ziedkopa — kurvītis. Lielākajai daļai sugu lapas ir sakārtotas rozetē.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas sugas:

* *Bellis annua <small>L.</small>*
* *Bellis azorica <small>Seub.</small>*
* *Bellis bernardi <small>Boiss. & Reut.</small>*
* *Bellis caerulescens <small>Coss. & Balansa</small>*
* *Bellis cordifolia <small>(Kunze) Willk.</small>*
* *Bellis hyrcanica <small>Woronow</small>*
* *Bellis longifolia <small>Boiss. & Heldr.</small>*
* *Bellis margaritifolia <small>Huter, Porta & Rigo</small>*
* *Bellis pappulosa <small>Boiss. ex DC.</small>*
* *Bellis perennis <small>L.</small> —* ilggadīgā mārpuķīte
* *Bellis prostrata <small>Pomel</small>*
* *Bellis pusilla <small>(N.Terracc.) Pignatti</small>*
* *Bellis rotundifolia <small>(Desf.) Boiss. & Reut.</small>*
* *Bellis sylvestris <small>Cirillo</small>*

## Galerija

Attēls:Bellisannua1.jpg|*Bellis annua*
Attēls:Bellis microcephala kz04.jpg|*Bellis microcephala*
Attēls:Bellis rotundifolia.JPG|*Bellis rotundifolia* 
Attēls:Bellis perennis 'Speedstar Plus Carmine' Stokrotka pospolita 2017-04-09 02.jpg|Rozā ilggadīgā mārpuķīte (suga "*Speedstar Plus Carmine"*)
Attēls:Bellis perennis Tasso Strawberries and Cream 2zz.jpg|Ilggadīgā mārpuķīte ar pildītiem ziediem (suga "*Strawberries and Cream"*)


## Atsauces


## Ārējās saites
Austrumu Nusa Tengara

**Austrumu Nusa Tengara** () ir Indonēzijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība. Izvietojusies valsts dienvidos, aizņem Mazo Zunda salu austrumdaļu. Iekļauj trīs galvenās salas — Timoras dienvidrietumu daļu, Floresu un Sumbu, kā arī mazākās Aloru, Lembatu, Roti, Savu un citas saliņas. Administratīvi iedalās vienā pilsētā (provinces galvaspilsēta Kupana) un 21 apriņķī.

## Vēsture
Pēc Indonēzijas neatkarības iegūšanas Mazās Zunda salas tika iekļautas pārejas Austrumindonēzijas Valstī (1946—1950). Pēc likvidēšanas visas teritorijas tika iekļautas Indonēzijā. 1958. gadā tika izveidota Austrumu Nusa Tengaras (*Nusa Tenggara* — ‘Dienvidaustrumu salas’) province.

## Ekonomika
Viena no Indonēzijas mazāk attīstītajām provincēm, kur augsts bezdarbs (30%) un inflācija (15%). Ekonomika lielākoties balstīta lauksaimniecībā (kukurūza, kafija u.c.), mežsaimniecībā un zvejā. Attīstās tūrisms.

## Iedzīvotāji
Provincē raksturīga liela etniskā dažādība. Lielākā daļa provinces iedzīvotāju pieder vairākām austronēziešu tautām no kurām lielākā ir Timorā mītošie atoni (22% provinces iedzīvotāju). Austrumu Nusa Tengara ir vienīgā Indonēzijas province, kurā ievērojamā pārsvarā ir kristieši (89,8%), kā arī vienīgā, kurā katolicisms (53,6%) ir dominējošs attiecībā pret protestantismu (36,2%). 9,4% iedzīvotāju ir musulmaņi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alora

**Alora** () ir sala Indonēzijā, Mazo Zunda salu arhipelāgā, Aloras salu grupas lielākā sala. Administratīvi ietilpst Austrumu Nusa Tengaras provinces Aloras apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs Kalabahi. Salas iedzīvotāji pieder divām atšķirīgām etniskām grupām — alorieši, kas runā malajiešu-polinēziešu saimes valodās, kā arī papuasi, kas runā ap 15 dažādās papuasu valodās. 68% iedzīvotāju ir protestanti, 26% — musulmaņi.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Indonēzijas dienvidaustrumos. Ziemeļos to apskalo Floresas jūra, dienvidos — Savu jūra. Ombai šaurums austrumos to atdala no Vetaras, bet Pantaras šaurums rietumos — no Pantaras. Sala vulkāniskas izcelsmes, reljefs kalnains; augstākā virsotne ir Munas kalns 1839 m vjl.

Salās valda tropiskais klimats. Ainavā dominē tropiskie lietusmeži.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žuzeps Borels

**Žuzeps Borels** (, dzimis ) ir Spānijas un Eiropas Savienības (ES) politiķis. Eiropas Parlamenta prezidents (2004—2007), Spānijas ārlietu ministrs (2018—2019), ES Augstais pārstāvis ārpolitikas un drošības politikas jomā (kopš 2019. gada). Spānijas Sociālistiskās Darba partijas (PSOE) biedrs kopš 1974. gada.

2019. gadā Spānijas valdība izvirzīja Borelu Eiropas Komisijas komisāra amatam. 2019. gada 1. decembrī Borels kļuva par Eiropas Komisijas viceprezidentu un Eiropas Savienības Augsto pārstāvi ārpolitikas un drošības politikas jomā Urzulas fon der Leienas komisijā.

## Ārējās saites
Hanna Kebingere

**Hanna Kebingere** (; dzimusi  Garmišā-Partenkirhenē) ir vācu biatloniste.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties 2007. gadā. 2017. gada decembrī sāka startēt starptautiskās sacensībās IBU kausā junioriem. 2018. gada Pasaules čempionātā junioriem Otepē labāko rezultātu sasniedza 12,5 km individuālajā distancē, kurā ieņēma 4. vietu. Arī stafetē Vācijas komandas sastāvā ieguva 4. vietu. 2019. gada Pasaules čempionātā junioriem Brezno izcīnīja trīs medaļas — sudrabu stafetē un iedzīšanā, kā arī bronzu sprintā. Tā paša gada Eiropas čempionātā junioriem ieguva sudraba godalgu iedzīšanā un bronzu stafetē. 2020.—2021. gada sezonā sāka startēt pieaugušo sacensībās, piedaloties IBU kausā. 2021. gada februārī izcīnīja otro vietu saīsinātajā individuālajā distancē (12,5 km) IBU kausa posmā Slovākijā, Tas bija viņas pirmais pjedestāls pieaugušo sacensībās.

Pasaules kausa sacensībās debitēja  Rūpoldingā ar 66. vietu sprintā. 2023. gada janvārī Vācijas komadas sastāvā stafetē Pasaules kausa posmā Antholcā izcīnīja 3. vietu, veicot pēdējo posmu. Savā debijas Pasaules čempionātā 2023. gadā Oberhofā labāko rezultātu individuāli sasniedza iedzīšanā, ieņemot 8. vietu, bet stafetē kopā ar Vanesu Foigtu, Sofiju Šneideri un Denīzi Hermani-Viku izcīnīja sudraba medaļu.

## Karjeras rezultāti
### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Aloras salas

**Aloras salas** () ir salu grupa Indonēzijā, Mazo Zunda salu arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Austrumu Nusa Tengaras provincē, kur veido atsevišķu Aloras apriņķi. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs Kalabahi.

## Ģeogrāfija
Salas izvietojušās Indonēzijas dienvidaustrumos. Ziemeļos tās apskalo Floresas jūra, dienvidos — Savu jūra. Ombai šaurums austrumos tās atdala no Vetaras, bet Aloras šaurums rietumos — no Lembatas. Sastāv no divām galvenajām salām — Aloras (2105 km²) un Pantaras (687 km²), kā arī vairākām mazākām salām. Salas ir vulkāniskas izcelsmes, reljefā pauguraini līdzenumi un kalni; augstākā virsotne ir 1839 m vjl Aloras salā.

Salās valda tropiskais klimats. Ainavā dominē tropiskie lietusmeži.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hetmanis

**Hetmanis** (ukraiņu: *гетьман*, poļu: *hetman*, čehu: *hejtman*, rumāņu: *hatman*) ir vēsturisks armijas komandiera nosaukums un karavadoņa tituls Centrālajā un Austrumeiropā, no 15. līdz 18. gadsimtam.

Nosaukumu pirmoreiz lietoja taborītu karaspēka vadoņi husītu Bohēmijā 15. gadsimtā. Vēlāk par hetmani dēvēja otru augstāko militāro komandieri Polijas kroņa zemēs un Lietuvas dižkunigaitijā no 16. līdz 18. gadsimtam. Arī Moldāvijas kņazistē, 17. gadsimtā, hetmanis bija otra augstākā militārā pakāpe. Kopš 2000. gada teritoriālās reformas, Čehijas Republikā par hetmaņiem sauc apgabalu vadītājus (čehu: *Krajský hejtman*).

## Izcelsme
Vārds *hetman* ir aizguvums poļu valodā, kas, iespējams, nācis no vācu valodas vārda *hauptmann* — 'kapteinis' vai no līdzīgas nozīmes tjurku valodas vārda *[[Atamans|ataman]] — *'jātnieku tēvs'.

## Polijas un Lietuvas hetmaņi
Poijas militārais tituls "Lielā kroņa hetmanis" (poļu: *hetman wielki koronny*) tika izveidots ap 1505. gadu. Hetmaņa tituls tika piešķirts Polijas armijas vadītājam. Līdz 1581. gadam hetmaņa amats pastāvēja tikai noteiktu militāro kampaņu un karu laikā. Pēc tam tas kļuva par pastāvīgu titulu, tāpat kā citi militāri vai aristokrātijas tituli Polijas kroņa zemēs un Polijas—Lietuvas kopvalstī. Kopš tā laika, kopvalstī bija četri hetmaņi – divi lielie hetmaņi, viens Polijai, otrs Lietuvai un divi lauka hetmaņi — lielo hetmaņu vietnieki.

1776. gada militārā reforma ierobežoja hetmaņu pilnvaras. Hetmaņa amats tika likvidēts pēc Polijas trešās dalīšanas 1795. gadā.

## Zaporižjas un Ukrainas hetmaņi
Ukrainā, 16. un 17. gadsimtā, hetmanis bija Zaporižjas kazaku armijas vadītājs. Valsts valdnieka tituls Hetmanātā no 1648. līdz 1764. gadam un 1918. gadā Ukrainas Valstī. Mūsdienu Ukrainā titulu izmanto dažas nevalstiskās organizācijas, kuras uzskata sevi par Ukrainas kazaku tradīciju pārmantotājiem.

## Skatīt arī
* Zaporižjas Armijas hetmanis
* Ukrainas hetmanis

## Atsauces
Sofija Šneidere

**Sofija Šneidere** (; dzimusi  Traunšteinā) ir vācu biatloniste.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties 2009. gadā. 2015. gada Eiropas jaunatnes olimpiskajā festivālā izcīnīja divas bronzas medaļas — iedzīšanā un jauktajā stafetē. Tajā pašā gadā viņa piedalījās arī savā pirmajā Pasaules čempionātā jauniešiem, kas norisinājās Raubičos. Augstvērtīgāko rezultātu sasniedza iedzīšanā, ieņemot 7. vietu. Nākamā gada Pasaules čempionātā jauniešiem individuālajā distancē ieguva 4. vietu, sprintā bija 12., bet iedzīšanā sestajā vietā. 2015. gada decembrī IBU kausa junioriem posmā Austrijā divreiz izcīnīja otro vietu.

2017. gada Pasaules čempionātā junioriem Brezno 12,5 km individuālajā distancē ieņēma 4. vietu, bet stafetē kopā ar Vanesu Foigtu un Annu Veideli izcīnīja sudraba medaļu. Arī nākamajās divās sezonās piedalījās Pasaules čempionātos junioriem, bet pie medaļām netika. 2020. gada janvārī pirmo reizi piedalījās IBU kausa posmā pieaugušajiem.

Pasaules kausa sacensībās debitēja  Kontiolahti ar 87. vietu sprintā. 2021.—2022. gada sezonā piedalījās tikai vienā Pasaules kausa posmā, pamatā startējot IBU kausa sacensībās. 2022. gada Eiropas čempionātā jauktajā stafetē ieguva sudraba medaļu.

2022.—2023. gada Pasaules kausa pirmajā posmā Kontiolahti ieguva savus pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē, ieņemot 11. vietu 15 km individuālajās sacensībās. Tajā pašā posmā pirmo reizi piedalījās arī stafetē, izcīnot otro vietu. Savā debijas Pasaules čempionātā 2023. gadā Oberhofā labāko rezultātu individuāli sasniedza iedzīšanā, ieņemot 5. vietu, bet stafetē kopā ar Vanesu Foigtu, Hannu Kebingeri un Denīzi Hermani-Viku izcīnīja sudraba medaļu. 2024. gada Pasaules čempionātā Nove Mesto stafetē ieguva bronzas godalgu.

## Karjeras rezultāti
### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Samuela Komola

**Samuela Komola** (; dzimusi  Aostā) ir Itālijas biatloniste, 2023. gada pasaules čempione stafetē.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties 2009. gadā. Piedalījās 2016. gada ziemas jaunatnes olimpiskajās spēlēs Lillehammerē. Sprintā ieņēma sesto vietu, bet iedzīšanā bija 5. vietā. Jauktajā stafetē izcīnīja bronzas medaļu. 2017. gada Pasaules čempionātā jauniešiem Brezno izcīnīja trīs bronzas medaļas — sprintā, iedzīšanā un stafetē. 2018.—2019. gada sezonā sāka startēt IBU kausa posmos. 2019. gada Pasaules čempionātā junioriem ieņēma 8. vietu 12,5 km individuālajā distancē. Stafetē bija tuvu goda pjedestālam — ieņēma 4. vietu. 2020. gada Pasaules čempionātā junioriem Lencerheidē divas reizes ieņēma vietas labāko desmitniekā — ierindojās 6. vietā individuālajā distancē un 9. vietā sprintā.

Pasaules kausa sacensībās debitēja  Estešundā. Piedalījās  Pekinā. Itālijas komandas sastāvā stafetē ieņēma 5. vietu, bet individuāli labāko vietu sasniedza iedzīšanā, finišējot 37. vietā. 2022. gada martā Pasaules kausa posmā Kontiolahti izcīnīja savu pirmo godalgu stafetē.

Savā debijas Pasaules čempionātā 2023. gadā Oberhofā labāko rezultātu individuāli sasniedza 15 km distancē, ieņemot 4. vietu, bet stafetē kopā ar Doroteju Vīreri, Hannu Auhentalleri un Lizu Vitoci izcīnīja zelta medaļu.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Hanna Auhentallere

**Hanna Auhentallere** (*Hannah Auchentaller*; dzimusi ) ir Itālijas biatloniste, 2023. gada pasaules čempione stafetē.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties 2010. gadā. Pirmajās starptautiskajās sacensībās piedalījās 2019. gada Pasaules čempionātā jauniešiem Brezno. Nākamā gada Pasaules čempionātā jauniešiem, kas risinājās Lencerheidē, izcīnīja sudraba medaļu stafetē. 2021. gadā startēja jau junioru līmenī un Pasaules junioru čempionātā ieguva sudrabu stafetē. Pasaules kausa sacensībās debitēja  Estešundā sprintā. 2022. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnīja sudraba medaļu iedzīšanā un zeltu stafetē.

2023. gada janvārī IBU kausa posmā Pokļukā izcīnīja uzvaru saīsinātajā individuālajā distancē (12,5 km). Savā debijas Pasaules čempionātā 2023. gadā Oberhofā labāko rezultātu individuāli sasniedza 15 km distancē, ieņemot 22. vietu, bet stafetē kopā ar Samuelu Komolu, Doroteju Vīreri un Lizu Vitoci izcīnīja zelta medaļu. 2024. gada Eiropas čempionātā ieguva bronzu jauktajā stafetē.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Dombrovska tēma

**Dombrovska tēma** šaha kompozīcijā ir matu maiņas kombinācija ne mazāk kā divos variantos: viens un tas pats melno gājiens mēģinājumā atspēko mata draudu, bet risinājumā pēc ievadgājiena  kļūst par iemeslu šī mata iespējamibai.  Sākotnējā pozīcijā tematiskie mati nedrīkst būt sagatavoti.

Tēmas bāzes formas algoritms:
:1. ? ~ **2. A&nbsp;#, 1. ... a !**
:1. ? ~ **2. B&nbsp;#, 1. ... b !**
:1. ! ~
:1. ... **a 2. A&nbsp;#**
:1. ... **b 2. B&nbsp;#**

Tēma nosaukta latviešu problēmista A. Dombrovska vārdā, kas 1958. gadā  pirmais publicēja uzdevumu, kurā tēma izstrādāta divos variantos. 

**Uzdevuma tematiskais saturs**
: Tematiskie maldinājumi (mēģinājumi):
: 1. Lc1? draud 2. Zf4#, atspēko 1. ... Ld2!
: 1. Zg3? draud 2. Td4#, atspēko 1. ... De2!
: Risinājums:
: 1. Ze3! draud 2. Dc2#
: 1. ... Ld2 2. Zf4#
: 1. ... De2 2. Td4#

Maldinājumu draudi risinājumā izpildās pēc maldinājumu atspēkojumu gājieniem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* '''Dombrovska tēmas''' uzdevumu kolekcija vietnē ''PDB''
Targets

***Targets*** ir 1968. gada ASV krimināltrillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Pīters Bogdanovičs, bet producents Rodžers Kormans. Filmā galvenās lomas atveido Boriss Kārlofs un Tims O'Kellijs.

Filma sastāv no diviem paralēliem stāstiem, kas beigās savienojas. Viens stāsts ir par šķietami parastu jaunu vīrieti, kurš kļūst par masu slepkavu, bet otrs ir par slavenu, novecojušu šausmu filmu zvaigzni, kurš vēlas doties pensijā.

Filmas *Targets* pirmizrāde notika  un to izplatīja ''Paramount Pictures''. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites