open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jānis Strazdiņš (ārsts)

**Jānis Strazdiņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu psihiatrs, narkologs un politiķis. Vairāku Saeimas un Rīgas domes sasaukumu deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1941. gadā Rīgā.
1966. gadā absolvēja studijas Rīgas Medicīnas institūta Ārstniecības fakultātē. Strādāja Straupes narkoloģiskajā slimnīcā, kur līdz 1973. gadam bija galvenais ārsts. Papildinājās Ļeņingradas Behtereva institūtā (1967), Maskavas Ārstu kvalifikācijas celšanas institūtā (1970).
No 1973. līdz 1977. gadam bija Rīgas psihoneiroloģiskās slimnīcas galvenā ārsta vietnieks, tad Rīgas pilsētas narkoloģiskā dispansera galvenais ārsts (līdz 1993. gadam). No 1975. līdz 1990. gadam Strazdiņš bija Latvijas PSR Veselības aizsardzības ministrijas galvenais narkologs, no 1991. līdz 1993. gadam Latvijas Republikas Labklājības ministrijas galvenais ārštata narkologs.
No 1993. līdz 1995. gadam viņš vadīja Valsts narkoloģiskās aprūpes un veselības centru un Latvijas Nacionālās narkotiku kontroles un narkomānijas apkarošanas koordinācijas komisiju. No 2000. līdz 2002. gadam vadīja Rīgas Narkomānijas profilakses centru.

### Politiskā darbība
1997. gada Rīgas domes vēlēšanās Strazdiņu ievēlēja par Rīgas domes deputātu no Latvijas Zemnieku savienības saraksta (par partijas biedru kļuva 1997. gadā). 2001. gada vēlēšanās viņu pārvēlēja šajā amatā.
2002. gada Saeimas vēlēšanās viņu ievēlēja par 8. Saeimas deputātu no Zaļo un Zemnieku savienības. Vēlāk viņu ievēlēja arī par 9. un 10. Saeimas deputātu. Kandidēja arī 11. Saeimas vēlēšanās, tomēr netika ievēlēts.  kļuva par deputātu uz laiku, kamēr Raimonds Vējonis pildīja aizsardzības ministra amata pienākumus.

## Darbi
Strazdiņš ir publicējis vairāk nekā 20 zinātniskos rakstus, tāpat ir vairāku grāmatu autors. 

## Apbalvojumi un pagodinājumi
1994. gadā viņš kļuva par Latvijas Medicīnas darbinieku asociācijas goda locekli. 1995. gadā viņu apbalvoja ar piektās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces
Atraitnīšu raibeņi

**Atraitnīšu raibeņi** (*Argynnis*) ir raibeņu dzimtas (*Nymphalidae*) ģints, kas pieder pie atraitnīšu raibeņu cilts (*Argynnini*). Šī ģints apvieno 25 tauriņu sugas, kas sastopamas Eiropā, Āzijā un Ziemeļāfrikā. Latvijā mājo 5 atraitnīšu raibeņu sugas: atraitnīšu raibenis (*Argynnis laodice*), lielais atraitnīšu raibenis (*Argynnis adippe*), lielais meža raibenis (*Argynnis paphia*), mazais atraitnīšu raibenis (*Argynnis niobe*) un parastais perlamutra raibenis (*Argynnis aglaja*). Visi atraitnīšu raibeņi ir rudi ar melniem raibumiem uz spārniem to virspusē, bet apakšpusē uz priekšējiem spārniem ir melni, bet uz aizmugurējiem spārniem pērļbalti raibumi.

## Sistemātika
***Atraitnīšu raibeņi** (*Argynnis*)
** Atraitnīšu raibenis (*Argynnis laodice*)
** Lielais atraitnīšu raibenis (*Argynnis adippe*)
** Lielais meža raibenis (*Argynnis paphia*)
** Mazais atraitnīšu raibenis (*Argynnis niobe*)
** Parastais perlamutra raibenis (*Argynnis aglaja*)
***[[Argynnis alexandra]]*
***[[Argynnis anadyomene]]*
***[[Argynnis argyrospilata]]*
***[[Argynnis auresiana]]*
***[[Argynnis childreni]]*
***[[Argynnis clara]]*
***[[Argynnis coreana]]*
***[[Argynnis coredippe]]*
***[[Argynnis elisa]]*
***[[Argynnis hyperbius]]*
***[[Argynnis jainadeva]]*
***[[Argynnis kamala]]*
***[[Argynnis lyauteyi]]*
***[[Argynnis nerippe]]*
***[[Argynnis pandora]]*
***[[Argynnis ruslana]]*
***[[Argynnis sagana]]*
***[[Argynnis vorax]]*
***[[Argynnis xipe]]*
***[[Argynnis zenobia]]*

Reizēm atraitnīšu raibeņu ģintī sistematizē arī Ziemeļamerikas atraitnīšu raibeņu ģinti (*Speyeria*).

## Atsauces

## Ārējās saites

*Genus Argynnis
* UK Butterflies: Genus: Argynnis
Juris Vectirāns

**Juris Vectirāns** (dzimis  Jaunjelgavā) ir latviešu iekšlietu darbinieks, ģenerālis un politiķis. Bijis Saeimas deputāts, pārstāv Latvijas Zaļo partiju un Zaļo un Zemnieku savienību.

## Biogrāfija
1972. gadā pabeidzis mācības Jaunjelgavas vidusskolā, 1978. gadā absolvējis Ļvivas Vissavienības Iekšlietu ministrijas virsnieku skolu, 1987. gadā — Vissavienības Iekšlietu ministrijas Minskas Augstākā skolu, 1996. gadā — Dž. Maršala Eiropas Drošības pētījumu centra Stratēģisko pētījumu un aizsardzības ekonomikas koledžu un 2000. gadā — Čehijas Republikas Kara akadēmiju.

Bijis Latvijas Augstākās Padomes Apsardzes dienesta, Latvijas Republikas Drošības dienesta priekšnieks. No 1992. līdz 1994. gadam J. Vectirāns bija Valsts aizsardzības padomes loceklis. 1997. gadā kļuva par Rīgas Garnizona priekšnieku. 2012. gadā kļuvis par "Daugavas Vanagu" priekšsēdi.

## Politiskā darbība
Kandidējis 11. Saeimas vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta, tomēr netika ievēlēts.  kļuva par 11. Saeimas deputātu uz laiku, kamēr Uldis Augulis pilda labklājības ministra amata pienākumus. 2014. gadā kandidēja, bet atkal netika ievēlēts 12. Saeimas vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības, bet vēlreiz kļuva par Saeimas deputātu U. Auguļa vietā, kurš kļuva par satiksmes ministru. 2018. gadā nesekmīgi kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās.

1995. gadā ticis apbalvots ar ceturtās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces
Juhanness Tīngnēss Bē

**Juhanness Tīngnēss Bē** (; dzimis ) ir norvēģu bijušais biatlonists, piecu olimpisko zelta medaļu ieguvējs 2018. gada un 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kā arī pieckārtējs Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētājs (2019, 2020, 2021, 2023, 2024) un 23 Pasaules čempionāta zelta medaļu ieguvējs, kas ir vairāk nekā jebkuram citam biatlonistam.

Viņa brālis Tarjeijs Bē arī ir bijis biatlonists, daudzu titulu ieguvējs un Norvēģijas izlases dalībnieks.

## Karjera
Ar panākumiem startējis Pasaules čempionātā junioriem, kur izcīnījis piecas zelta un vienu sudraba medaļu. 2011. gada Eiropas jaunatnes olimpiskajā festivālā izcīnījis divas zelta medaļas. Piedalījies , kur Norvēģijas komandas sastāvā izcīnījis 4. vietu stafetē. Pasaules kausa sacensībās debitējis . Pirmo uzvaru Pasaules kausa posmos svinējis 2013. gada decembrī, kļūstot par otru jaunāko uzvarētāju sacensību vēsturē pēc Marka Kirhnera uzvaras 1991. gadā.

2021. gada sezonas noslēgumā, uzvarot Pasaules kausa kopvērtējumā trešo sezonu pēc kārtas (2018.—2019., 2019.—2020. un 2020.—2021.), J. T. Bē kļuva par trešo sportistu pēc Martēna Furkada (7 sezonas), Rafaela Puarē un Franka Ulriha (abi pa 3 sezonām), kas to paveikuši.

2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Pekinā kļuva par vienu no titulētākajiem sportistiem, izcīnot 4 zelta un vienu bronzas medaļu, tādējādi tikai vienā disciplīnā (iedzīšanā, kur bija 5. vietā) paliekot bez medaļas.

2023. gada Pasaules čempionātā Oberhofā J. T. Bē izcīnīja 7 medaļas (no tām 5 zelta), kļūstot par pirmo biatlonistu, kam vīriešu konkurencē izdevies šāds sasniegums. Arī 2024. gada Pasaules čempionātā Nove Mesto ieguva 7 medaļas. Masu startā izcīnīja 20. pasaules čempionāta zelta medaļu karjerā, atkārtojot tautieša Ūles Einara Bjērndalena rekordu. Šo rekordu laboja 2025. gadā Lencerheidē, uzvarot sprinta sacensībās.

 paziņoja par savas aktīvās karjeras beigām pēc 2024.—2025. gada sezonas. Pēdējās sacensības Pasaules kausā aizvadīja  Holmenkollenes trasē Oslo. Karjeras laikā augstākā līmeņa sacensībās, ieskaitot olimpiskās spēles, Pasaules čempionātu un Pasaules kausa posmus, individuāli uzvarējis 91 reizi, piekāpjoties tikai Ūlem Einaram Bjērndalenam.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Biathlon.com.ua'' profils 
* Biogrāfija
Sjudadrealas province

**Sjudadrealas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts centrālajā daļā, Kastīlijas-Lamančas autonomajā apgabalā. Tā robežojas ar Kvenkas provinci ziemeļos, ar Alvasetes provinci austrumos, ar Haenas provinci dienvidos, ar Kordovas provinci dienvidrietumos, ar Badahosas provinci rietumos un ar Toledo provinci ziemeļos. Sjudadrealas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Sjudadreala. Provinces kopējā platība ir 19 813 kvadrātkilometri, 2012. gada beigās tajā dzīvoja 506 864 iedzīvotāji. Tā ir trešā lielākā province Spānijā.

## Ārējās saites
Viljams Henrijs Bregs

**Sers Viljams Henrijs Bregs** (, dzimis , miris ) bija britu fiziķis, ķīmiķis un matemātiķis. Viljams Henrijs Bregs 1915. gadā ieguva Nobela prēmiju fizikā kopā ar savu dēlu Viljamu Lorensu Bregu par darbu kristālu struktūras analīzē ar rentgenstaru palīdzību.

Viņa un viņa dēla vārdā ir nosaukts minerāls bregīts (*braggite*, (Pt, Pd, Ni)S).

1920. gadā Viljams Henrijs Bregs tika iecelts bruņinieku kārtā.

## Agrīnie gadi
Viljams Henrijs Bregs dzimis 1862. gadā nelielā ciemā Vestvardā, netālu no Vigtonas, Kamberlendā, Ziemeļrietumanglijā. Viņa tēvs bija tirdzniecības flotes virsnieks Roberts Džons Bregs, vēlāk lauksaimnieks. Māte Mērija Vuda nomira, kad dēlam bija 7 gadi. Viņš uzauga pie tēvoča Viljama Brega Lesteršīrā. 1884. gadā pabeidza Triniti koledžu Kembridžas Universitātē, 1885. gadā ieguva bakalaura grādu matemātikā.

## Karjera
23 gadu vecumā Bregs tika nozīmēts par matemātikas un fizikas profesoru Adelaidā, Austrālijā.

1889. gadā apprecējās ar Gvendolīnu Todu, astronoma Čārlza Toda meitu. Viņa nodarbojās ar gleznošanu, un arī Bregs sāka ar to aizrauties. Viņi pat rīkoja kopīgas izstādes. Ģimenē piedzima divi dēli un meita. Viens no dēliem, Roberts, krita Galipoli kaujā Pirmajā pasaules karā. Otrs dēls Viljams Lorenss Bregs kļuva par fiziķi un strādāja kopā ar tēvu.

Ar zinātniskiem pētījumiem Bregs sāka nodarboties tikai pēc 40 gadu vecuma. Sāka eksperimentus ar rādija bromīdu, pētīja radioaktīvo starojumu. 1904. gadā Bregs sāka publicēt savu pētījumu rezultātus.

Pēc 23 gadiem Austrālijā Bregs atgriezās Anglijā un 1909. gadā sāka strādāt par profesoru Līdsas Universitātē. Tur viņš kopā ar savu dēlu Viljamu Lorensu Bregu izstrādāja kristālu struktūras analīzes metodi, izmantojot rentgenstarus. Viņi publicēja zinātnisko darbu *X-Rays and Crystal Structure*. 1915. gadā abiem kopā tika piešķirta Nobela prēmija fizikā. Vēlāk Viljams Henrijs Bregs strādāja par fizikas profesoru Londonas Universitātes koledžā (1915-1925), pēc tam Karaliskajā institūtā. Turpināja pētījumus par kristālu struktūru, kā arī par skaņas izplatīšanos ūdenī, ir sarakstījis vairākas nozīmīgas zinātniskas grāmatas.

Bregs nomira 1942. gadā Londonā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Viljama Henrija Brega biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Maija Eglīte

**Maija Eglīte** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu teātra un kino aktrise.

## Biogrāfija
1972. gadā beigusi Rīgas 6. vidusskolu, 1976. gadā — Latvijas Valsts Konservatorijas Teātra fakultāti. Bijusi Jaunatnes teātra aktrise (1976—1983). No 1985. gada bijusi LTV diktore. Bijusi precējusies ar aktieri Enriko Avotu, ir dēls Ģirts. Pēc skatuves gaitu beigām pievērsusies uzņēmējdarbībai.

### Nozīmīgākās lomas teātrī
* *Malvīne* — Alekseja Tolstoja — Buratīno piedzīvojumi Muļķu zemē (1975)
* *Zāra* — Rūdolfa Blaumaņa — Skroderdienas Silmačos (1976)
* *Zane* — Gunāra Priedes — Vējlukturis abažūrā (1976)
* *Vendija Dārlinga* — Džeimsa Barija — Pīters Pens (1976)
* *Nata Bistrova* — Vladimira Tendrjakova — Nakts pēc izlaiduma (1977)
* *Ciepsliņa* — Andreja Upīša — Sūnu ciema zēni (1978)
* *Saimniece* — Jāņa Jaunsudrabiņa — Saule rasas pilienā (1978)
* *Anitra* — Henrika Ibsena — Pērs Gints (1979)
* *Daša* — Viktora Rozova — Lido dzērves — (1981)
* *Almanta mamma* — Paula Putniņa — Gaidīšanas svētki (1981)

### Filmogrāfija
* 1973 — Pilsētas atslēgas — Maija, *epizodēs*
* 1974 — Dunduriņš — *epizodē*
* 1976 — Trakais zelts ("Mosfiļm") — *Roberta Kroja*
* 1978 — Teātris — *Evisa Kraitone*
* 1979 — XX gadsimta pirāti (Gorkija kinostudija) — *Aina*
* 1979 — Tiek izsaukts ringā ("Uzbekfiļm") — *Rimma*
* 1980 — Tikšanās no 9 līdz 9 (Lietuvas kinostudija) — *Birute*
* 1980 — Ja nebūtu šī skuķa — *epizodē*
* 1982 — Īsa pamācība mīlēšanā — *Alīde*
* 1983 — Mirāža — *epizodē*
* 1985 — Čūsku ķērājs ("Mosfiļm") — *epizodē*
* 1986 — Lidosta no dienests ieejas ("Mosfiļm") — *pasažiere no Baltijas*
* 1986 — Pūķa medības ("Uzbekfiļm", Nikaragva) — *epizodē*

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Pāvesta valsts

**Pāvesta valsts** (, ) bija no 756. līdz 1870. gadam pastāvējusi teokrātiska valsts Itālijas vidusdaļā.

Sākotnēji tā bija Karolingu impērijas sastāvdaļa, 962. gadā kļuva par Svētās Romas impērijas daļu, savukārt 1274. gadā — oficiāli suverēnu valsti. 1798. gadā Pāvesta valsts tika pasludināta par Romas Republiku, 1861. gadā tā kļuva par Itālijas Karalistes sastāvdaļu. 1870. gadā Pāvesta valsts beidza pastāvēt, un 1929. gadā daļa no Pāvesta valsts, kas pašlaik pazīstams kā Vatikāns, tika iekļauta Romas pilsētā. Zenīta laikos Pāvesta valsts sastāvā ietilpa šādi Itālijas reģioni: Lacio, Marke, Umbrija, Romanja, kā arī daļa no Emīlijas reģiona.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Papal States Coinage
* WHKMLA Historical atlas numerous links to maps of/containing Italy
Andrejs Apsītis

**Andrejs Apsītis** (dzimis , miris ) bija latviešu riteņbraucējs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1888. gada 7. februārī Plāteres muižas Ādmiņu mājās (tagad Madlienas pagasts) Pētera un Ilzes Apsīšu ģimenē.

Piedalījās divās Olimpiskajās spēlēs (, ). 1912. gadā Stokholmā kā vienīgais no latviešiem finišēja 320 km grupas braucienā, finišu sasniedzot 60. vietā ar rezultātu 12.18:20,6. 1924. gadā Parīzē Latvijas komandas sastāvā izcīnīja dalītu 7.—10. vietu 4000 m komandu iedzīšanā.

Piedalījās 1924. gada Pasaules čempionātā trekā, izstājās 1. kārtā sprintā. Vairākas reizes kļuva par Latvijas čempionu un Viskrievijas sporta spēļu uzvarētāju.

Sacensībās lietoja G. Ērenpreisa velosipēdu fabrikas ražoto sporta velosipēdu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pāvils (Grieķija)

**Pāvils** (/Pávlos, Vasiléfs ton Ellínon; dzimis , miris ) bija konstitucionāls monarhs Grieķijas Karalistē no 1947. gada 1. aprīļa līdz 1964. gada 6. martam. Karaļa Konstantīna I un viņa sievas, Prūsijas princeses Sofijas trešais dēls.

Apguvis kara flotes virsnieka zināšanas. Ņemot vērā Grieķijas Karalistes nestabilo politisko situāciju, lielu daļu dzīves pavadījis trimdā. No 1917. līdz 1920. gadam bija trimdā ar savu tēvu Konstantīnu I. No 1923. līdz 1935. gadam (Otrās Grieķu republikas periods) un no 1941. līdz 1946. gadam (Grieķijas okupācija) bija trimdā ar savu brāli Georgu II. Lielāko daļu Otrā pasaules kara laiku pavadīja Londonā un Kairā, kopā ar Grieķijas trimdas valdību.

## Ģimene
1938. gada 9. janvārī apprecēja Hannoveres princesi Frederiku. Laulībā dzimuši trīs bērni: 
* Sofija, Spānijas karaliene (1938),
* Konstantīns II, Grieķijas karalis (1940—2022),
* Irēna, Grieķijas un Dānijas princese (1942).

## Valdīšana
1946. gadā Pāvils atgriezās Grieķijā. Pēc sava vecākā brāļa, karaļa Georga II nāves, 1947. gada 1. aprīlī viņš kāpa tronī grieķu pilsoņu kara cīņu laikā. 1947. gadā tīfa drudža dēļ nevarēja apmeklēt sava pirmā pakāpes brālēna, prinča Filipa (pēc laulības – Edinburgas hercogs) kāzas ar Lielbritānijas princesi Elizabeti (karalieni Elizabeti II).

Pilsoņu karš beidzās 1949. gada beigās, un nabadzīgajai valstij priekšā stāvēja atjaunošanas darbs. 50. gados Grieķijas ekonomika strauji attīstījās. Karaļa Pāvila ārzemju vizītes veicināja un stiprināja valsts diplomātiskos un ekonomiskos kontaktus. Pāvils bija pirmais grieķu karalis, kurš oficiālā vizītē apmeklēja Turciju. Attiecības ar Lielbritāniju, seno Grieķijas atbalstītāju, 50. gadu beigās saasinājās Krētas neatkarības jautājuma dēļ. 1959. gada decembrī Maksimiliāns, Bavārijas princis nodeva Pāvelam Grieķijas pirmā karaļa Otto kronēšanas regālijas. Tā bija pirmā reize gandrīz simts gadu laikā, kad tās bija redzētas Grieķijā.

Šajos gados Grieķijā turpināja palielināties monarhijas pretinieku skaits. Tradicionālajiem republikas atbalstītājiem pievienojās tie, kam etnisko dāņu un vāciešu karaliskā ģimene tikai atgādināja par vāciešu nežēlīgo okupāciju kara laikā. Pret monarhiju iestājās arī grieķu pilsoņu karā sakauto komunistu un kreisi noskaņoto politiķu atbalstītāji. Pāvels un Frederika tika kritizēti par viņu pārlieko iejaukšanos politiskajā dzīvē, biežajiem ārzemju ceļojumiem un karaliskās ģimenes uzturēšanas izmaksām. Karalis ieviesa taupību savos tēriņos un ziedoja valstij vienu no saviem lauku īpašumiem.

## Nāve
1959. gadā Pāvelam tika operēta katarakta, 1963. gadā apendicīts. 1964. februāra beigās viņam tika operēts kuņģa vēzis, taču slimība izrādījās nāvējoša. Apglabāts karaliskajā kapsētā Atēnu Tatoi pilī.

## Ārējās saites
Grieķijas republikas referendums (1973)

**Grieķijas republikas referendums** bija 1973. gada 29. jūlijā noticis konstitūcijas referendums, kurā tika nobalsots par monarhijas izbeigšanu un prezidentālas republikas izveidošanu Grieķijā. Balsošanā piedalījās 75% no balsstiesīgajiem vēlētājiem un piedāvājumu par republikas izveidošanu atbalstīja 78,6% vēlētāju.

## Politiskā situācija
Kopš 1967. gada 21. aprīļa valstī valdīja Grieķijas militārā hunta. Lai arī karalis Konstantīns II akceptēja apvērsumu un huntas valdību, 1967. gada 13. decembrī viņš mēģināja īstenot jaunu valsts apvērsumu, kas izgāzās un karalis ar ģimeni 14. decembrī bēga uz Romu. Grieķijas Karaliste turpināja pastāvēt un hunta par pirmo reģentu iecēla ģenerāli Zoitaki, bet 1972. gada 21. martā par reģentu kļuva huntas vadītājs Georgios Papadopoulos.

Pieaugot neapmierinātībai ar diktatūru, un it sevišķi pēc neveiksmīgā, karalim joprojām uzticīgās Grieķijas karaflotes apvērsuma mēģinājuma 1973. gada maijā, hunta veica radikālas izmaiņas valsts iekārtā. Lai nedotu atkārtotu iespēju monarhistiem, 1973. gada 1. jūnijā tika pasludināta prezidentālas republikas izveidošana. Papadopoulos sevi pasludināja par republikas prezidentu. Šis politiskais pavērsiens arī deva iespēju viņam vismaz daļēji liberalizēt diktatūru un padarīt to pieņemamāku Grieķijā un ārpus tās.

## Referendums
Huntas izsludinātās konstitūcijas izmaiņas bija jāapstiprina 29. jūlijā notiekošajam referendumam. Tā kā valstī bija aizliegta politisko partiju darbība, to vadītāji aicināja balsot „Pret”, lai protestētu pret huntu. Balsošanas norise tika stingri kontrolēta un rezultāti bija labvēlīgi, lai arī 1974. gadā daudz brīvākos apstākļos veiktais republikas referendums tāpat beidzās ar līdzīgu iznākumu.
 
No valstī reģistrētajiem 6,61 miljoniem vēlētāju referendumā piedalījās 4,95 miljoni (75%) no kuriem “Par” nobalsoja 3,84 miljoni (78,6%) un “Pret” nobalsoja 1,04 miljoni (21,4%).

## Sekas
1973. gada 8. oktobrī tika iecelta jauna civilā valdība. Taču karastāvokļa atcelšana, politieslodzīto atbrīvošana un armijas atstumšana no tiešas varas nebija pieņemamas huntas konservatīvajam spārnam Dimitriosa Joannidisa vadībā, kurš sāk plānot jaunu apvērsumu, kuru īstenoja 25. novembrī.

Pēc huntas krišanas, demokrātiski ievēlētā valdība 1974. gada 8. decembrī sarīkoja vēl vienu referendumu par valsts iekārtu, kurā atkal uzvarēja republikas atbalstītāji.
Babītes novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Babītes novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Babītes novads|Babītes novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Babītes novads sastāv no Babītes un Salas pagastiem. Pēc LĢIA datiem Babītes novada teritorijā atrodas 32 ciemi.

* **Babītes pagastā** atrodas 21 ciems.
* **Salas pagastā** atrodas 11 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.

## Babītes pagasts
Babītes pagasta centrs atrodas **[[Piņķi|Piņķos]]**, kas ir arī novada centrs. Babītes pagastā atrodas 21 ciemi, no tiem 3 lielciemi, 5 vidējciemi un 13 mazciemi.
}||
|-
| Babīte||lielciems||1232 (2016)||||
|-
| Bļodnieki||mazciems|| || ||
|-
| Božas||mazciems||21 (2013)||||
|-
| Brīvkalni||vidējciems||226 (2016)||||
|-
| Cielavas||mazciems||48 (2016)||||
|-
| Dzērves||mazciems||36 (2016)||||
|-
| Dzilnuciems||vidējciems||364 (2016)||||
|-
| Egļuciems||mazciems||66 (2016)||||
|-
| Kalnciema masīvs||mazciems||35 (2013)||||
|-
| Kaupi||mazciems||6 (2013)||||
|-
| Klīves||mazciems||81 (2016)||||
|- 
| Lapsas||mazciems|| 237 (2016) ||||
|-
| Liberi||mazciems||19 (2016)||||
|-
| Mežāres||vidējciems||869 (2016)||||
|-
| **[[Piņķi]]**||lielciems||3435 (2016)|||| 
|-
| Pluģuciems||mazciems||||||
|-
| Priežciems||vidējciems||421 (2016)||||
|-
| Sēbruciems||vidējciems||367 (2016)||||
|-
| Skārduciems||mazciems||87 (2016)||||
|-
| Spilve||lielciems||1041 (2016)|||| 
|-
| Trenči||mazciems||77 (2016)||||
|-
| Vīkuļi||mazciems||153 (2016)||||
|}

## Salas pagasts
Salas pagasta centrs atrodas **[[Spuņciems|Spuņciemā]]**. Salas pagastā atrodas 11 ciemi, no tiem 1 lielciems, 2 vidējciemi, 2 mazciemi, 5 skrajciemi un 1 vasarnīcu ciems.
}|| 
|-
| Kaģi||mazciems||57 (2016)|||| 
|-
| Kūdra||vasarnīcu ciems||67 (2016)|||| 
|-
| Līkumciems||mazciems|| |||| 
|-
| Pavasari||skrajciems||83 (2016)|||| 
|-
| Pērnciems||skrajciems||31 (2016)|||| 
|-
| Silmalas||skrajciems||39 (2016)|||| 
|-
| Sīpolciems||skrajciems||35 (2016)|||| 
|-
| **[[Spuņciems]]**||lielciems||560 (2016)|||| 
|-
| Straupciems||vidējciems||54 (2016)|||| 
|-
| Varkaļi||skrajciems||101 (2016)||||
|}

## Atsauces
Grieķijas republikas referendums (1974)

**Grieķijas republikas referendums** bija 1974. gada 8. decembrī Grieķijā noticis referendums, kurā atkārtoti (pēc 1973. gada referenduma) tika apstiprināta Grieķijas republikāniskā valsts iekārta un izbeigta iepriekš pastāvējusī Grieķijas Karaliste. Referendumā piedalījās 75,6% balsstiesīgo vēlētāju, no kuriem 69,2% atbalstīja republikas saglabāšanu.

Pēc Grieķijas militārās huntas gāšanas 1974. gada 23. jūlijā valstī tika atjaunota demokrātija un 1952. gada monarhijas konstitūcija. Karalis Konstantīns II bija pārliecināts, ka jaunieceltais premjerministrs Karamanlis, kurš jau no 1955. līdz 1963. gadam bija vadījis konservatīvo spēku valdību, aicinās viņu atgriezties Grieķijā. Taču pēc 1974. gada 17. novembra vēlēšanām pārliecinošu vairākumu ieguvušais Kramanlis izsludināja jaunu referendumu par valsts iekārtu. Trimdā dzīvojošajam Konstantīnam II netika atļauts atgriezties valstī un aģitēt par monarhijas saglabāšanu.

Grieķijas Karalistē monarhijas stāvoklis vienmēr bija nestabils, valstī pastāvēja sena un spēcīga republikāniskā tendence. 20. gadsimta notikumi — apvērsumi, okupācijas, diktatūras, pilsoņu karš, karaļa iejaukšanās iekšpolitikā — tikai palielināja monarhijas pretinieku skaitu.

## Rezultāti
No valstī reģistrētajiem 6,24 miljoniem vēlētāju referendumā piedalījās 4,71 miljoni (75,6%) no kuriem “Par” nobalsoja 3,24 miljoni (69,2%) un “Pret” nobalsoja 1,44 miljoni (30,8%).
Krievijas Grand Prix

**Krievijas ''Grand Prix*** () ir *Formula 1* *Grand Prix* izcīņa, kas norisināsies [[Krievija|Krievijā]], [[Soči|Sočos]].

Sacensības ar *Grand Prix* nosaukumu Krievijā pirmoreiz tika rīkotas 1913. gadā. Tās notika divas reizes: 1913. un 1914. gadā.

Simts gadus pēc pēdējā Krievijas *Grand Prix* tas tiks iekļauts *Formula 1'' kalendārā . gada sezonā, šoreiz sacensības notiks Soču olimpiskā parka trasē, Sočos.

## Atsauces

## Skatīt arī
* F1 Grand Prix saraksts
Bulgārijas cariste

thumb|Bulgārijas caristes teritorija ap 900. gadu
**Bulgārijas cariste** (bulgāru: *Българско царство*) bija bulgāru lielvalsts, kas Balkānu pussalā pastāvēja divos laika posmos. Pirmā Bulgārijas cariste pastāvēja no 681. gadam līdz 1018. gadam, kad to iznīcināja Bizantijas impērija. 1185. gadā, veiksmīgas sacelšanās rezultātā, bulgāri atguva neatkarību un aizsākās Otrās Bulgārijas caristes pastāvēšana, kas turpinājās līdz 1396, kad to iekaroja Osmaņu impērija. Pēdējā pretestība turkiem izbeidzās 1422. gadā.

Atjaunota 1908. gadā kā Bulgārijas Karaliste jeb Trešā Bulgārijas cariste.
Nātru raibeņi

**Nātru raibeņi, nātru raibeņu ģints** (*Aglais*) ir raibeņu dzimtas (*Nymphalidae*) ģints, kas pieder pie raibeņu cilts (*Nymphalini*). Ģints apvieno 6 sugas, kuras galvenokārt izplatītas Palearktikas ekozonā, izņemot vienu sugu - Milberta nātru raibeni (*Aglais milberti*), kas mājo Ziemeļamerikā. Latvijā saskaņā ar jaunākajiem ģenētiskajiem pētījumiem sastopamas 2 nātru raibeņu ģints sugas: acainais raibenis (*Aglais io*) un nātru raibenis (*Aglais urticae*). Monotipiskā ģints - acainie raibeņi (*Inachis*) ir pievienota nātru raibeņu ģintij, lai gan sistemātikas informācijas avotos tā joprojām bieži tiek sistematizēta atsevišķi. Nātru raibenis ir visizplatītākais raibeņu dzimtas tauriņš Latvijā. 

Diskutabla suga ir arī Pamira nātru raibenis (*Nymphalis rizana*), kuru reizēm mēdz sistematizēt nātru raibeņu ģintī vai sarkano admirāļu ģintī (*Vanessa*).

## Sistemātika
**Nātru raibeņu ģints** (*Aglais*)
* Acainais raibenis (*Aglais io jeb Inachis io*)
* Indijas nātru raibenis (*Aglais caschmirensis*)
* Korsikas mazais nātru raibenis (*Aglais ichnusa*)
* Ladākhas nātru raibenis (*Aglais ladakensis*)
* Milberta nātru raibenis (*Aglais milberti*)
* Nātru raibenis (*Aglais urticae*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*[Redzēt: Nātru raibenis](http://www.redzet.lv/?code=D-0431-08&view=Nātru+raibenis+(Aglais+urticae)+)
*EOL: Aglais io 
*Milbert's Tortoiseshell
Auces novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Auces novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Auces novads|Auces novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Auces novads sastāv no Bēnes, Īles, Lielauces, Ukru, Vecauces, Vītiņu pagastiem un Auces pilsētas. Pēc LĢIA datiem Auces novada teritorijā atrodas 20 ciemi.

* **Bēnes pagastā** atrodas 4 ciemi.
* **Īles pagastā** atrodas 3 ciemi.
* **Lielauces pagastā** atrodas 3 ciemi.
* **Ukru pagastā** atrodas 3 ciemi.
* **Vecauces pagastā** atrodas 1 ciems.
* **Vītiņu pagastā** atrodas 6 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Bēnes pagasts
Bēnes pagasta centrs atrodas **[[Bēne|Bēnē]]**. Bēnes pagastā atrodas 4  ciemi no tiem 1 lielciems, 2 mazciemi un 1 skrajciems.
}|| 
|-
|Krūškalne||skrajciems||45 (2014)|||| 
|-
|Vecmiķeļi||mazciems||63 (2016)|||| 
|-
|Vecsniķere||mazciems||8 (2005)|||| 
|}

## Īles pagasts
Īles pagasta centrs atrodas **[[Īle|Īlē]]**. Īles pagastā atrodas 3  ciemi no tiem 1 vidējciems, 1 mazciems un 1 aprūpes ciems.
}|| 
|-
|Īles sanatorija||aprūpes ciems||36 (2014)|||| 
|-
|Stirnas||mazciems||14 (2014)|||| 
|}

## Lielauces pagasts
Lielauces pagasta centrs atrodas **[[Lielauce|Lielaucē]]**. Lielauces pagastā atrodas 3  ciemi no tiem 2 vidējciemi un 1 mazciems.
}|| 
|-
|**[[Lielauce]]**||vidējciems||287 (2016)|||| 
|-
|Ražotāji||vidējciems||64 (2016)|||| 
|}

## Ukru pagasts
Ukru pagasta centrs atrodas **[[Ukri|Ukros]]**. Lielauces pagastā atrodas 3  ciemi no tiem 2 vidējciemi un 1 mazciems.
}|| 
|-
|**[[Ukri]]**||vidējciems||151 (2016)|||| 
|-
|Vilkaļi||mazciems||10 (2005)|||| 
|}

## Vecauces pagasts
Vecauces pagasta centrs atrodas **[[Vecauce|Vecaucē]]**. Vecauces pagastā atrodas 1  ciems — lielciems.
}||
|}

## Vītiņu pagasts
Vītiņu pagasta centrs atrodas **[[Vītiņi|Vītiņos]]**. Vītiņu pagastā atrodas 6  ciemi no tiem 2 vidējciemi un 4 mazciemi.
}|| 
|-
|Galāti||mazciems||41 (2014)|||| 
|-
|Kokmuiža||mazciems||24 (2014)|||| 
|-
|Ķevele||vidējciems||202 (2016)|||| 
|-
|Putras||mazciems||56 (2014)|||| 
|-
|**[[Vītiņi]]**||vidējciems||286 (2016)||||
|}

## Atsauces
Raibeņi

**Raibeņi, raibeņu ģints** (*Nymphalis*) ir raibeņu dzimtas (*Nymphalidae*) ģints, kas pieder pie raibeņu cilts (*Nymphalini*). Vēl nesenā pagātnē šī ģints bija daudz lielāka, bet mūsdienās no tās ir izdalītas vairākas jaunas ģintis: nātru raibeņi, jāņogu raibeņi un zilie admirāļi. Šīs ģints sugas sastopamas tikai ziemeļu puslodē: Eirāzijā un Ziemeļamerikā, apvienojot 6 sugas. Latvijā mājo 4 raibeņu ģints sugas: augļkoku raibenis (*Nymphalis polychloros*), bērzu raibenis (*Nymphalis antiopa*), kārklu raibenis (*Nymphalis xanthomelas*) un vīksnu raibenis (*Nymphalis vaualbum*).

## Kopīgās īpašības
[thumb|left|220px|Visiem raibeņiem spārnu apakšpuses ir kriptiskas un neuzkrītošas, attēlā [Kalifornijas raibenis *(Nymphalis californica*)]]
Raibeņi ir lieli vai vidēji lieli tauriņi. Lielākā daļa ir ar košiem oranži-melniem spārniem, bet ir arī izņēmums - bērzu raibenis. Raibeņu ģints tauriņiem ir raksturīgs kriptisks (slēpjošs) spārnu krāsojums. Lai arī no virspuses tie ir koši un krāsaini, no apakšpuses spārni ir neuzkrītoši, pelēkbrūni, atgādinot vecas koku lapas. 

Izplatības areāla mērenajā joslā, kur ziemās ir raksturīga sniega sega, visas sugas ziemo pieaugušu tauriņu attīstības stadijā. Līdz ar to jau pirmajās siltajās pavasara dienās tie izlido un kļūst par pirmajiem tauriņiem, kurus var novērot. Siltākos reģionos tos lidojam var novērot arī siltākās ziemas dienās. Tie ziemo dažādās tumšās, no vēja pasargātās spraugās: koku dobumos, vecu koku mizu rievās, alās, klinšu spraugaas, neapkurinātu ēku konstrukcijās. Ar aizvērtiem spārniem tauriņi saplūst ar apkārtējo vidi, meža kritalām un iespējamiem ienaidniekiem tos ir ļoti grūti pamanīt. 

Daudzām sugām pieaugušie tauriņi gandrīz nav novērojami, barojoties ar ziedu nektāru, bet tie pamatā barojas ar koku rūgstošām sulām. Kāpuri barojas ar dažādu koku lapām. 

## Sistemātika
**Raibeņu ģints** (*Nymphalis*)
* Augļkoku raibenis (*Nymphalis polychloros*)
* Bērzu raibenis (*Nymphalis antiopa*)
* Kalifornijas raibenis *(Nymphalis californica*)
* Kārklu raibenis (*Nymphalis xanthomelas*)
* Meksikas raibenis (*Nymphalis cyanomelas*)
* Vīksnu raibenis (*Nymphalis vaualbum*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Latvijas daba: Raibeņi 
*ITIS: Nymphalis  Kluk, 1780
Jānis Ceplītis

**Jānis Augusts Alfrēds Ceplītis** (1881—1956) bija Krievijas Impērijas armijas un Ukrainas Tautas Republikas bruņoto spēku virsnieks, Latvijas Bruņoto spēku pulkvedis, Kara skolas priekšnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1881. gada 28. februārī Ceraukstes pagasta Lielkaktiņos lauksaimnieka ģimenē. Mācījās Bauskas pilsētas skolā un Falangas ģimnāzijā. 1902. gadā kā brīvprātīgais iestājās Krievijas Impērijas armijas 180. kājnieku pulkā, mācījās Viļņas junkuru skolā (1903—1906), pēc kuras beigšanas dienēja 2. grenadieru pulkā kā podporučiks (1906), poručiks (1909), štābkapteinis (1913). Studēja Ģenerālštāba akadēmijā, bet sakarā ar Pirmā pasaules kara sākumu viņu pēc otrā kursa atkomandēja uz savu daļu. Kā rotas komandieris viņš piedalījās kaujās, tika ievainots un kontuzēts. No 1915. gada marta bija virsnieks Dienvidrietumu frontes štābā, paaugstināts par kapteini (1916) un apakšpulkvedi (1917).

1917. gada decembrī kā militārais eksperts piedalījies Brestļitovskas miera sarunās. 1918. gada aprīlī-novembrī bija virsnieks Ukrainas hetmaņa Pavlo Skoropadska armijas štābā. No 1918. gada decembra līdz 1919. gada septembrim bija Ukrainas Tautas Republikas armijas štāba Operatīvās daļas priekšnieks.

1919. gada decembrī atgriezās Latvijā, no 1920. gada 9. februāra bija pulkvežleitnants Latvijas Bruņoto spēku virspavēlnieka štābā. 1920. augustā viņu iecēla par Kara skolas priekšnieku, 1923. gadā paaugstināts par pulkvedi un Jātnieku pulka komandieri. 1922. gadā apprecējās ar Aleksandru Krogzemi. No 1931. gada bija bruņoto spēku sakaru priekšnieks. 1935. gadā atvaļinājās un dzīvoja Rīgā.

Viņa jaunākie brāļi Latvijas Bruņoto spēku pulkvedis Rūdolfs Ceplītis (1895—1941) un pulkvedis-leitnants Edvarts Ceplītis (1892—1940) gāja bojā pēc Latvijas okupācijas.
Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, kur miris 1956. gada 3. oktobrī Freiburgā.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis III un IV šķira,
* Zviedrijas Karalistes un Krievijas Impērijas kara ordeņi

## Literatūra
* Latvijas armijas augstākie virsnieki (1918—1940), biogrāfiska vārdnīca (sast. Ēriks Jēkabsons, Valters Ščerbinskis). Rīga: Latvijas Valsts vēstures arhīvs, 1998. — 133.—134. lpp. 
* *Список Генерального штабу. Виправлений по 01.03.1918.// Ганін А.В. Корпус офіцерів Генерального штабу в роки Громадянської війни 1917-1922 рр. М., 2010.
* *ЦДАВОУ. — Ф. 1078. — Оп. 2. — Спр. 37, загальний список старшин Генштабу складений 21.11.1918. — С. 52-зв. — 53;
* *Тютюнник Ю. Зимовий похід. — Львів. — 1922. — С. 22; Latvijas armijas augstakie virsmeki. — Riga. — 1998. — S. 133–134; 
* *Капустянський M. Похід українських армій на Київ-Одесу в 1919 році; Маланюк Є. Уривки зі спогадів. — Київ. — 2004. — С. 427, 430, 453.

## Atsauces
Apes novada ciemu uzskaitījums

Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Apes novads|Apes novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Apes novads sastāv no Apes, Gaujienas, Trapenes, Virešu pagastiem un Apes pilsētas. Pēc LĢIA datiem Apes novada teritorijā atrodas 32 ciemi.

* **Apes pagastā** atrodas 12 ciemi.
* **Gaujienas pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Trapenes pagastā** atrodas 6 ciemi.
* **Virešu pagastā** atrodas 9 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.

## Apes pagasts
Apes pagasta centrs atrodas **[[Ape]]s** pilsētā, kas ir arī novada centrs. Apes pagastā atrodas 12 ciemi, no tiem 4 mazciemi un 8 skrajciemi.
}|| 
|-
|Grūbe||skrajciems||~20 (2008)|||| 
|-
|Jaunāmuiža||mazciems||<10 (2008)|||| 
|-
|Kalpaki||skrajciems|| |||| 
|-
|Lipski||skrajciems||<10 (2008)|||| 
|-
|Peļļi||skrajciems||<10 (2008)|||| 
|-
|Rumpāni||skrajciems||<10 (2008)|||| 
|-
|Rušķi||mazciems||<10 (2008)|||| 
|-
|Uskani||mazciems||~30 (2008)|||| 
|-
|Vēveri||skrajciems|| |||| 
|-
|Žagatas||mazciems||<10 (2008)|||| 
|-
|Žubes||skrajciems||~10 (2008)|||| 
|}

### Izzudušie ciemi
}|| 
|-
|Dzidrumi||skrajciems||||  
|-
|Jaši||skrajciems||||
|}

## Gaujienas pagasts
Gaujienas pagasta centrs atrodas **[[Gaujiena|Gaujienā]]**. Gaujienas pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems un 3 skrajciemi.
}|| 
|-
|**[[Gaujiena]]**||lielciems||572 (2016)|||| 
|-
|Grāvi||skrajciems|| |||| 
|-
|Mežciems||skrajciems||11 (2007)|||| 
|-
|Zvārtava||skrajciems||56 (2007)|||| 
|}

## Trapenes pagasts
Trapenes pagasta centrs atrodas **[[Trapene|Trapenē]]**. Trapenes pagastā atrodas 6 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems un 4 mazciemi.
}|| 
|-
|Indriķi||mazciems||23 (2007)|||| 
|-
|Krampji||mazciems||14 (2007)|||| 
|-
|Līzespasts||vidējciems||74 (2007)|||| 
|-
|Rūpnieki||mazciems||6 (2007)|||| 
|-
|**[[Trapene]]**||lielciems||358 (2016)||||
|}

## Virešu pagasts
Virešu pagasta centrs atrodas **[[Vireši|Virešos]]**. Virešu pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 2 mazciemi un 5 skrajciemi.
}|| 
|-
|Līves||mazciems||25 (2007)|||| 
|-
|Randati||skrajciems||15 (2007)|||| 
|-
|Saliņkalns||mazciems||20 (2007)|||| 
|-
|Sikšņi||skrajciems||50 (2007)|||| 
|-
|Staldes||skrajciems||10 (2007)|||| 
|-
|Vidaga||vidējciems||199 (2016)|||| 
|-
|**[[Vireši]]**||vidējciems||112 (2016)|||| 
|-
|Žagatas||skrajciems||8 (2007)||
|}

## Atsauces
Rūdolfs Ceplītis

**Rūdolfs Ceplītis** (1895—1941) bija latviešu strēlnieks un Latvijas Bruņoto spēku pulkvedis, 9. Rēzeknes kājnieku pulka komandieris (1937—1940).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1895. gada 16. aprīlī Ceraukstes pagasta Lielkaktiņos lauksaimnieka Jēkaba Ceplīša ģimenē. Mācījās Bauskas pilsētas skolā un tehniskajos kursos Rīgā.
Pirmā pasaules kara laikā 1915. gada jūnijā Ceplīti iesauca Krievijas impērijas armijā, 1916. gadā viņš beidza Oranienbaumas praporščiku skolu. Dienēja 91. Daugavpils kājnieku pulkā, piedalījās kaujās Karpatos. 1916. gada septembrī pie kaujā pie Bržezaniem smagi ievainots. Pēc izveseļošanās no 1917. gadā maija dienēja latviešu strēlnieku Rezerves pulkā Tērbatā, krita vācu gūstā, no kura atgriezās tikai pēc Novembra revolūcijas 1918. gada decembrī.

No 1919. gada 19. aprīļa piedalījās Latvijas brīvības cīņās, no jūnija piedalījās kaujās pret lieliniekiem Latgales frontē. Bermontiādes laikā 1919. gada oktobrī viņu iecēla par 6. Rīgas kājnieku pulka rotas komandieri. 1919. gada 4. novembra nakts kaujā Pārdaugavā virsleitnanta R. Ceplīša komandētā vienība noturēja Dammes-Anniņmuižas-Zolitūdes pozīcijas. Jelgavas atbrīvošanas kaujās 18. novembrī atsita bermontiešu pretuzbrukumu pie Iecavas upes. Par kaujās parādīto varonību paaugstināts par pulkvedi-leitnantu.

Pēc brīvības cīņu beigām bija 6. Rīgas kājnieku pulka bataljona komandieris, no 1920. gada decembra pulka saimniecības daļas priekšnieks. 1923. gadā beidza vecāko virsnieku kursus. 1930. gadu beigās paaugstināts par pulkvedi, bija 9. Rēzeknes kājnieku pulka komandieris (1937—1940), Rēzeknes garnizona priekšnieks.

Pēc Latvijas okupācijas pulkvedi atcēla no amata, 1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā apcietināja un deportēja uz PSRS. 1941. gada 29. jūlijā kara tribunāls Maskavā R. Ceplītim piesprieda nāvessodu, kas izpildīts Komunarkas poligonā 1941. gada 16. oktobrī.

Viņa vecākie brāļi bija Latvijas armijas pulkvedis Jānis Ceplītis (1881—1956) un pulkvedis-leitnants Edvarts Ceplītis (1892—1940), kas nošāvās pēc Latvijas okupācijas.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis IV šķira,
* Triju Zvaigžņu ordenis III šķira (1938),
* Lāčplēša Kara ordenis (1920).

## Atsauces
Gojanija

**Gojanija** vai **Gojānija** (, ) ir pilsēta Brazīlijā, Gojasas štata administratīvais centrs. 2013. gadā pilsētā dzīvoja 1,39 miljoni iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir 13. lielākā pilsēta Brazīlijā.

Gojanija ir plānota pilsēta. To dibināja 1933. gada 24. oktobrī. Jau dibināšanas laikā bija ieplānots, ka tā kļūs par jauno Gojasas štata administratīvo centru. Iepriekšējais štata administratīvais centrs bija Gojasas pilsēta, kas atrodas aptuveni 110 km uz ziemeļrietumiem no Gojanijas. 1937. gadā štata pārvalde pārcēlās no Gojasas uz Gojaniju, un 1942. gadā Gojanija oficiāli kļuva par štata centru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lokotas republika

**Lokotas republika** (, ) bija reģions ar pašpārvaldes tiesībām Nacistiskās Vācijas okupētās PSRS teritorijas daļā 2. pasaules kara laikā. Pastāvēja no 1941. gada novembra līdz 1943. gada augustam. Administratīvais centrs bija Lokotas pilsēta (tagad pilsētciemats).

## Skatīt arī
* Krievijas atbrīvošanas tautas armija

## Ārējās saites
* Padomju Krievijas vēstures tabu lappuse –  Lokotas republika
Beverīnas novada ciemu uzskaitījums

Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Beverīnas novads|Beverīnas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Beverīnas novads sastāv no Brenguļu, Kauguru un Trikātas pagastiem. Pēc LĢIA datiem Beverīnas novada teritorijā atrodas 29 ciemi.

* **Brenguļu pagastā** atrodas 11 ciemi.
* **Kauguru pagastā** atrodas 14 ciemi.
* **Trikātas pagastā** atrodas 4 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Brenguļu pagasts
Brenguļu pagasta centrs atrodas **[[Brenguļi|Brenguļos]]**. Brenguļu pagastā atrodas 11 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 2 mazciemi, 1 skrajciems un 6 vasarnīcu ciemi.
}|| 
|-
| Cempi||vidējciems||119 (2020)|||| 
|-
| Cempmuiža||mazciems||14 (2007)|||| 
|-
| Enerģētiķis||vasarnīcu ciems|| |||| 
|-
| Gaujaslāči||vasarnīcu ciems|| |||| 
|-
| Jaunvāle||mazciems||26 (2007)|||| 
|-
| Pūpoli 1||vasarnīcu ciems|| |||| 
|-
| Pūpoli 2||vasarnīcu ciems|| |||| 
|-
| Saule||skrajciems||9 (2007)|||| 
|-
| Saulītes||vasarnīcu ciems|| |||| 
|-
| Sprīdītis||vasarnīcu ciems|| |||| 
|}

## Kauguru pagasts
Kauguru pagasta centrs atrodas **[[Mūrmuiža|Mūrmuižā]]**, kas ir arī novada centrs. Kauguru pagastā atrodas 14 ciemi, no tiem 1 lielciems, 3 vidējciemi, 4 mazciemi, un 6 vasarnīcu ciemi.
}|| 
|-
| Gaujmala||vasarnīcu ciems|| |||| 
|-
| Grīšļi||vasarnīcu ciems|| |||| 
|-
| Iemetēji||mazciems|| |||| 
|-
| Jaunāmuiža||mazciems||35 (2007)||||  
|-
| Kauguri||vidējciems||60 (2020)||||  
|-
| Kaugurmuiža||vidējciems||43 (2020)|||| 
|-
| Līči||vidējciems||50 (2020)|||| 
|-
| Miegupīte||vasarnīcu ciems|| |||| 
|-
| **[[Mūrmuiža]]**||lielciems||451 (2020)|||| 
|-
| Sapas||mazciems||32 (2007)|||| 
|-
| Sapas||vasarnīcu ciems|| |||| 
|-
| Segļi||vasarnīcu ciems|| |||| 
|}

### Izzuduši ciemi
}|| 
|}

## Trikātas pagasts
Trikātas pagasta centrs atrodas **[[Trikāta|Trikātā]]**. Trikātas pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 2 mazciemi un 1 skrajciems.
}|| 
|-
| **[[Trikāta]]**||vidējciems||308 (2020)|||| 
|-
| Ūdriņas||mazciems||35 (2007)|||| 
|-
| Vāle||skrajciems||29 (2007)|||| 
|}

### Izzuduši ciemi
}|| 
|}

## Atsauces
Brocēnu novada ciemu uzskaitījums

Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Brocēnu novads|Brocēnu novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Brocēnu novads sastāv no Blīdenes, Cieceres, Gaiķu, Remtes pagastiem un Brocēnu pilsētas. Pēc LĢIA datiem Brocēnu novada teritorijā atrodas 18 ciemi.

* **Blīdenes pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Cieceres pagastā** atrodas 4 ciemi.
* **Gaiķu pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Remtes pagastā** atrodas 4 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Blīdenes pagasts
Blīdenes pagasta centrs atrodas **[[Blīdene|Blīdenē]]**. Blīdenes pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 lielciems, 2 vidējciemi, 1 mazciems un 1 skrajciems.
}|| 
|-
| Blīdenes mežniecība||mazciems|| |||| 
|-
| Mazblīdene||skrajciems|| |||| 
|-
| Pilsblīdene||vidējciems||65 (2006)|||| 
|-
| Stūri||vidējciems||37 (2015)|||| 
|}

## Cieceres pagasts
Cieceres pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un 2 mazciemi.
}|| 
|-
| Emburga||vidējciems||272 (2015)|||| 
|-
| Lielciecere||mazciems||53 (2006)|||| 
|-
| Oškalni||vidējciems||359 (2015)|||| 
|}

## Gaiķu pagasts
Gaiķu pagasta centrs atrodas **[[Satiķi|Satiķos]]**. Gaiķu pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 3 vidējciemi, 1 mazciems un 1 skrajciems.
}|| 
|-
| Lielsatiķi||mazciems||19 (2006)|||| 
|-
| Muižciems||skrajciems||14 (2006)|||| 
|-
| **[[Satiķi]]**||vidējciems||294 (2015)|||| 
|-
| Vecgaiķi||vidējciems||48 (2015)|||| 
|}

## Remtes pagasts
Remtes pagasta centrs atrodas **[[Remte|Remtē]]**. Remtes pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 2 mazciemi un 1 skrajciems.
}|| 
|-
| **[[Remte]]**||vidējciems||343 (2015)|||| 
|-
| Smukas||mazciems||10 (2006)|||| 
|-
| Stūrīši||skrajciems||15 (2006)|||| 
|}

## Atsauces
Carnikavas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Carnikavas novada ģerbonis (2010-2015)
thumb|122x122px|Novada ģerbonis (2015–2021)
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Carnikavas novads|Carnikavas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes.

* **Carnikavas novadā** atrodas 11 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.

## Carnikavas novads
Carnikavas novada centrs atrodas **[[Carnikava|Carnikavā]]**. Carnikavas novadā atrodas 11 ciemi, no tiem 3 lielciemi, 3 vidējciemi, 2 mazciemi, 2 skrajciemi un 1 vasarnīcu ciems.
}|| 
|-
| Eimuri||skrajciems||24 (2015)|||| 
|-
| Garciems||lielciems||625 (2015)|||| 
|-
| Garupe||vasarnīcu ciems||112 (2015)|||| 
|-
| Gauja||lielciems||484 (2015)|||| 
|-
| Kalngale||vidējciems||867 (2015)|||| 
|-
| Laveri||mazciems||11 (2015)|||| 
|-
| Lilaste||skrajciems||164 (2015)|||| 
|-
| Mežciems||vidējciems||214 (2015)|||| 
|-
| Mežgarciems||mazciems||47 (2015)|||| 
|-
| Siguļi||vidējciems||224 (2015)|||| 
|}

## Atsauces
Edvarts Ceplītis

**Edvarts (Eduards) Ceplītis** (1892—1940) bija Latvijas armijas pulkvedis-leitnants un Latvijas Olimpiskās komitejas loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis  1892. gada 10. decembrī Ceraukstes pagasta Lielkaktiņos lauksaimnieka Jēkaba Ceplīša ģimenē. Mācījās tehniskajā skolā Kostromā. 1919. gadā viņš piedalījās Latvijas brīvības cīņās. Armijas sporta kluba priekšsēdētāja biedrs, Latvijas Basketbola savienības prezidents (1936—1937) un Latvijas Olimpiskās komitejas loceklis. 
Pēc Latvijas okupācijas Edvarts Ceplītis nošāvās 1940. gada 25. jūnijā.

Viņa vecākie brāļi bija Latvijas armijas pulkveži Rūdolfs Ceplītis (1895—1941), ko deportēja uz PSRS un nogalināja pēc Latvijas okupācijas, un Jānis Ceplītis (1881—1956), kas devās bēgļu gaitās uz Vāciju.

## Atsauces
Martins Kleins

**Martins Kleins** (; dzimis , miris ) bija igauņu cīkstonis, piedalījies grieķu—romiešu cīņā.

Pārstāvējis Krievijas impēriju , kur izcīnīja sudraba medaļu vidējā svara kategorijā (svara kategorija līdz 75 kg), kas ir pirmā igauņu izcīnītā medaļa Olimpisko spēļu vēsturē. Pusfinālā cīnījies ar Somijas pārstāvi Alfredu Asikainenu. Viņu cīņa ilga 11 stundas un 40 minūtes, kas ir visu laiku ilgākā cīņa cīņas sporta vēsturē, šis rekords ir arī iekļauts Ginesa rekordu grāmatā. Pēc uzvaras pusfinālā Kleinam bija finālā jācīnās ar Zviedrijas pārstāvi Klaesu Jūhansonu, tomēr pēc tādas ilgas cīņas viņš nebija atguvies un neizgāja uz starta, tādējādi zviedrs saņēma zelta medaļu.

Bijis Igaunijas cīkstoņu treneris 1919. gadā. Kopš 1962. gada notiek Martina Kleina memoriālās sacensības.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Cesvaines novada ciemu uzskaitījums

[thumb|119x119px|[Cesvaines novada ģerbonis]]
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Cesvaines novads|Cesvaines novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Cesvaines novads sastāv no Cesvaines pagasta un Cesvaines pilsētas. Pēc LĢIA datiem Cesvaines novada teritorijā atradās 25 ciemi.

* **Cesvaines pagastā** atrodas 25 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas (līdz 2021. gadam) pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Cesvaines pagasts
Cesvaines pagastā atrodas 25 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 22 mazciemi un 2 skrajciemi.
}||
|-
| Bebri||mazciems|| ||||
|-
| Boķi||skrajciems|| ||||
|-
| Cērteles||mazciems||14 (2007)||||
|-
| Graši||mazciems||57 (2007)||||
|-
| Jokums||mazciems||15 (2007)||||
|-
| Jukāni||mazciems||27 (2007)||||
|-
| Kārkli||mazciems||32 (2007)||||
|-
| Kārklumuiža||mazciems||7 (2007)||||
|-
| Kārzdaba||mazciems||46 (2007)||||
|-
| Kočkares||mazciems||17 (2007)||||
|-
| Kraukļi||vidējciems||129 (2007)||||
|-
| Kubas||mazciems||7 (2007)||||
|-
| Lejieši||mazciems|| ||||
|-
| Mentes||mazciems|| ||||
|-
| Miķelēni||mazciems|| ||||
|-
| Pavāri||mazciems||14 (2007)||||
|-
| Rakuti||mazciems||9 (2007)||||
|-
| Rēzēni||mazciems||12 (2007)||||
|-
| Sakums||mazciems||17 (2007)||||
|-
| Tauriņi||mazciems||13 (2007)||||
|-
| Ūbāni||skrajciems||24 (2007)||||
|-
| Valdes muiža||mazciems||8 (2007)||||
|-
| Vecumi||mazciems|| ||||
|-
| Vīboti||mazciems||29 (2007)||||
|}

### Izzuduši ciemi
} 
|-
| Vairogi||mazciems|| 
|-
| Voļģi||mazciems|| 
|}

## Atsauces
Doņecas skrausts

[thumb|280px|Skrausta krīta kalni [Severskijdoņecas krastā pie Svjatohirskas]]
**Doņecas skrausts** (, ) ir augstiene Ukrainas austrumos (Doneckas, Harkivas un Luhanskas apgabalos) un Krievijas Rostovas apgabalā, daļa no Doņecas augstienes. Izvietojies uz ūdensšķirtnes starp Donas un Dņepras baseiniem. Ziemeļu malā stāvi apraujas pie Severskijdoņecas ielejas. Veidots no smilšakmeņiem, kaļķakmeņiem, slānekļiem. Plašas akmeņogļu, kā arī polimetālu un vārāmās sāls atradnes. Daļa skrausta ietilpst reģionālajā ainavu parkā «Doņecas skrausts».

## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī
* Savurmohila
Kordovas province

**Kordovas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts dienvidrietumos, Andalūzijas autonomajā apgabalā. Robežojas ar Granadas provinci dienvidaustrumos, ar Malagas provinci dienvidos, ar Seviljas provinci rietumos, ar Badahosas provinci ziemeļrietumos, ar Sjudadrealas provinci ziemeļos un ar Haenas provinci austrumos. Kordovas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Kordova. Provinces kopējā platība ir 13 769 kvadrātkilometri, 2009. gada beigās tajā dzīvoja 803 038 iedzīvotāji. Tā ir trīspadsmitā lielākā province Spānijā un sīkāk sadalīta 75 municipalitātēs.

## Ārējās saites
Leo Silārds

**Leo Silārds** (; dzimis , miris ) bija Ungārijas ebreju izcelsmes ungāru/vācu/amerikāņu fiziķis, izgudrotājs, biologs un fantastikas rakstnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1898. gadā Budapeštā kā Leo Špics (*Leó Spitz*) būvinženiera Lajoša Špica ģimenē, 1900. gadā ģimene nomainīja uzvārdu uz Silārds. No 1916. gada mācījās Budapeštas Tehniskajā universitātē. 1919. gadā pārcēlās uz Vāciju, kur mācījās Berlīnes Tehniskajā universitātē pie Einšteina, Planka un Laues. 1922. gadā absolvēja universitāti ar disertāciju termodinamikā. 1930. gadā kopā ar Einšteinu patentēja augstuma ierīces dizainu. 1933. gadā devās uz Londonu, kur pirmoreiz izteica ideju par ķēdes kodolreakcijas iespējamību un kodolreaktora ideju.

1938. gadā Silārds pārcēlās uz Ņujorku, ASV. 1939. gada 2. augustā Silārds uzrakstīja prezidentam Rūzveltam adresēto un Einšteina parakstīto Einšteina—Silārda vēstuli, kurā brīdināja, ka Vācija ir tuvu atomieroču radīšanai un aicināja ASV rīkoties. Vēstule bija viens no iemesliem Manhatanas projekta uzsākšanai.

## Ārējās saites
Kvenkas province

**Kvenkas province** () ir viena no Spānijas provincēm. Atrodas valsts centrālajā daļā, Kastīlijas-Lamančas autonomajā apgabalā. Robežojas ar Valensijas provinci dienvidaustrumos, ar Albasetes provinci dienvidos, ar Sjudadrealas provinci dienvidrietumos, ar Toledo provinci un ar Madrides autonomo apgabalu rietumos, ar Gvadalaharas provinci ziemeļos un ar Tervelas provinci ziemeļaustrumos. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Kvenka. Kvenkas provinces kopējā platība ir 17 141 kvadrātkilometrs, 2012. gada beigās tajā dzīvoja 218 036 iedzīvotāju. Tā ir piektā lielākā province Spānijā, sīkāk sadalīta 238 municipalitātēs.

## Ārējās saites