Odiseja

thumbnail|upright=1.2|Episkās poēmas “Odiseja” pirmās rindiņas
**“Odiseja”** (, *Odýsseia*) ir viena no divām nozīmīgākajām sengrieķu episkajām poēmām. Par tās autoru uzskata aklo sengrieķu dzejnieku Homēru un tiek lēsts, ka tikusi sacerēta 9. vai 8. gadsimtā p.m.ē. Homēram tiek piedēvēts arī otrs lielākais Senās Grieķijas eposs — “Iliāda”, kas tapis agrāk. Eposa sižets aizgūts no varoņteiksmu cikla par Trojas karu. Odisejas kompozīcija ir sarežģītāka par Trojas kara varoņteiksmu kompozīcijām, eposam ir vairākas darbības vietas. Episko poēmu “Odiseja” veido 24 dziedājumi, kas sadalīti ik pa četriem 6 daļās; tā rakstīta daktila heksametrā. Tajā tiek stāstīts par Itakas valdnieku Odiseju, par viņa atgriešanos mājās no Trojas kara. Mājās viņš atgriežas 20 gadus no brīža, kad devās prom uz Trojas karu, tādēļ termins “odiseja” tiek izmantots arī, lai apzīmētu ilgu ceļojumu ar daudziem piedzīvojumiem. Odiseja prombūtnes laikā viņa sieva Pēnelope un dēls Tēlemahs ir spiesti cīnīties pret preciniekiem, kuri izšķiež Odiseja mantu un vēlas apņemt Pēnelopi par sievu.

“Iliāda” un “Odiseja” ir senākie Eiropas literatūras darbi, kas saglabājušies līdz mūsdienām. 1890. gadā pirmo reizi “Odiseja” tika iztulkota latviešu valodā — Jelgavā tika izdots Kārļa Mīlenbaha tulkojums, bet Rīgā tika izdots Ernesta Dinsberga tulkojums.

## Sižets

### Tēlemaha ceļojums (1.—4. dziedājums)
Pirmajos četros dziedājumos ir tāds kā episkās poēmas ievads. “Odiseja” sākas ar to, ka ir noslēdzies desmit gadus ilgušais Trojas karš, no kura Itakas valdnieks Odisejs neatgriežas mājās, jo pret viņu ir vērstas jūras dieva Poseidona dusmas. Pirmajos dziedājumos tiek stāstīts, kas notiek galvenā tēla Odiseja mājās viņa prombūtnes laikā un aprakstītas viņa dēla Tēlemaha gaitas. Tiek pieļauts, ka Odisejs ir miris, tāpēc pie viņa sievas Pēnelopes ierodas precinieki, kas kāro iegūt Odiseja mantu.

Gudrības dieviete Atēna kļūst par Odiseja aizbildni un lūdz, lai Zevs ļauj viņam atgriezties mājās, kamēr Poseidons nebūs Olimpa kalnā. Atēna nodod ziņu arī dēlam Tēlemaham, lai viņš turpina meklēt informāciju par tēvu.

### Odiseja došanās mājup (5.—8. dziedājums)
[thumbnail|upright=1.0|[Johans Lēberehts Eginks|Johana Lēberehta Eginka glezna “Odisejs un Nausikaja”]]
Šajos četros dziedājumos ir teikts par to, ka nimfa Kalipso ir Odiseju aizturējusi savā salā. Odisejam izdodas ar paštaisītu plostu doties mājup, bet vētra viņu izmet pie faiāku salas, kur viņu atrod valdnieka meita Nausikaja, kas tālāk viņu nodod tēvam Alkinojam.

### Odiseja stāstījums par piedzīvojumiem mājup (9.—12. dziedājums)
Odiseju viesmīlīgi uzņem Alkinoja pilī, kur viņš izstāsta savus piedzīvojumus

### Atgriešanās Itakā (13.—16. dziedājums)
Odisejs ar faiāku palīdzību atgriežas Itakā. Uzticīgais cūku gans Eimajs viņu uzņem un apraksta situāciju pilī. Tāpēc Odisejs noslēpjas ganu mājā, lai aizsargātu Odiseju, Atēna piešķir viņam ubaga veidolu. Tikmēr Tēlemahs atstāj Spartu un atgriežas Itakā. Viņš spēj izbēgt no precinieku slazdiem, par kuriem Atēna viņu brīdināja. Viņš dodas pie Eimaja un satiek savu tēvu Odiseju.

### Gatavošanās atriebībai (17.—20. dziedājums)
Odiseju sākumā atpazīst vienīgi vecais mirstošais suns Argoss un vēlāk arī vecā kalpone Eirikleja. Slepus Odisejs gatavojas cīņai ar preciniekiem, visus ieročus ieslēdzot kamerā. Precinieki ņirgājas par šķietamo ubagu un smejas par gaišreģi Teoklimenu, kurš brīdina viņus par nelaimi, kas viņiem draud.

### Precinieku nogalināšana; izlīgums ar viņu radiniekiem (21.—24. dziedājums)
Pēnelope atzīst viņu par savu vīru, tad Odisejs apciemo savu veco tēvu Lāertu. 
Penelope sola preciniekiem, ka viņa vairs neliks viņiem gaidīt, bet kļūs par sievu tam, kurš uzvarēs sacensībās ar Odiseja loku. Taču nevienam neizdodas uzvilkt loku – izņemot pašu Odiseju. Pēc veiksmīgā šāviena viņš beidzot atklājas un ar Tēlemaha un Eimaja palīdzību nogalina pielūdzējus, kā arī kalpones un kalpus, kas izrādījušies neuzticīgi.
Precinieku dvēseles nonāk mirušo valstībā, bet viņu radinieki nolemj Odisejam atriebties. Atēna rīkojas kā samierinātāja, eposs beidzas ar miera salīgšanu.

## Galvenie tēli
Eposā galvenais tēls ir Itakas valdnieks Odisejs. Vēl nozīmīgi tēli ir Pēnelope (viņa sieva) un Tēlemahs (dēls). Poēmā notiek cīņa arī starp sengrieķu dieviem — Atēnu (Odiseja aizgādni), Poseidonu un Zevu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Odiseja sengrieķu valodā