open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hanss Baldungs Grīns

thumb|250px|"Trīs paaudzes un nāve" un "Trīs grācijas"
**Hanss Baldungs Grīns** jeb **Hanss Baldungs** (*Hans Baldung Grien* vai *Hans Baldung Grün*; pavārdu *Grien* viņš ieguva mācekļa gados, un tā viņu turpināja saukt visu atlikušo dzīvi; dzimis apm. 1480. gadā Švābišgmindē (*Schwäbisch Gmünd*), miris 1545. gadā Strasbūrā) bija renesanses laika vācu mākslinieks. Nereti Baldungu uzskata par talantīgāko Albrehta Dīrera skolnieku. Starp slavenākajiem Baldunga darbiem jāmin "Trīs paaudzes un nāve" (apm. 1540), "Trīs grācijas" (apm. 1541) un *Mater Dolorosa* (apm. 1516).

Baldungs piedzima Švābijā jurista ģimenē. 1492. gadā ģimene pārcēlās uz Strasbūru. Baldungs bija vienīgais vīriešu kārtas ģimenes loceklis, kurš neapmeklēja universitāti. 1503. gadā viņš uzsāka darbu Dīrera Nirnbergas darbnīcā, kur darbojās līdz 1507. gadam. Iespējams, darbnīcā bijuši trīs Hansi, tāpēc viņš ieguvis pavārdu *Grien* ("zaļš"); vēlāk viņš pavārdu iekļāva arī savā monogrammā.

1509. gadā Baldungs pārcēlās uz Strasbūru, kur 1510. gadā kā meistars tika uzņemts Sv. Lūkas gleznotāju ģildē un dzīvoja līdz 1513. gadam. Pēc tam viņš devās uz Freiburgu, kur uzgleznoja lielu altārgleznu Freiburgas katerālei (1516). Pēc pasūtījuma izpildes Baldungs atgriezās Strasbūrā, kur vēlāk kļuva par pilsētas domes locekli un 1545. gadā nomira.

Baldungs bija nozīmīgs grafiķis. Lai arī viņa grafikās jaušama Dīrera ietekme, tās tomēr ir mākslinieciski patstāvīgas. Lai arī Baldungs pamatā darbojās kokgriezuma tehnikā, viņam ir arī sešas gravīras.

Tāpat Baldungs bija arī slavens portretists. Viņš portretējis imperatorus Kārli V un Maksimilianu I, kā arī, būdams kaislīgs reformācijas piekritējs, veidojis Lutera portretu kokgriezuma tehnikā (Luters darbā attēlots kopā ar Svēto Garu).

## Ārējās saites
Elejas pagasts

**Elejas pagasts** ir viena no Jelgavas novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar Lietuvu, kā arī Vilces, Lielplatones, Platones un Sesavas pagastiem. Pagasta padome atrodas Elejā. 

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Audruve, Eleja, Sidrabe, Vircava.

## Vēsture
Vēsturiski mūsdienu Elejas pagasta teritorijā atradās Audruves muiža (*Audrau*), Briežu muiža (*Bredenfeld*), Elejas muiža (*Groß-Elley*, Lieleleja), Mazelejas muiža (*Klein-Elley*, Mazeleja).
Elejas muiža 16. gadsimta beigās pieminēta kā Kurzemes hercoga padomnieka G. fon Tīzenhauzena īpašums. No 1716. gada muiža piederēja fon Bēru dzimtai, bet no 1753. gada Mēdemu dzimtai. 

1866. gada pagastu pašvaldību reformas laikā 1867. gadā izveidoja Elejas pagastu.
Pēc 1920. gada zemes reformas Elejas muižu sadalīja 150 vienībās, Bērzvircavas muižu 20 vienībās, Audruves muižu 16 vienībās, Briežu muižu 18 vienībās, Sesavas mācītājmuižu 22 vienībās. 

1935. gadā pagasta platība bija 78,9 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Elejas un Meitenes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1950. gadā Eleja ieguva strādnieku ciemata statusu. 1954. gadā Meitenes ciemu pievienoja Elejas ciemam, bet daļu Elejas ciema pievienoja Lielplatones ciemam. 1957. gadā Elejas ciemu pievieno Elejai kā strādnieku ciemata lauku teritoriju, kurai 1963. gadā pievienota Lielplatones ciema kolhoza "Gaisma" teritorija. 1977. gadā daļa teritorijas pievienota Sesavas ciemam. 1990. gadā Eleja zaudēja pilsētciemata statusu un kopā ar lauku teritoriju tika reorganizēta par pagastu. 2009. gadā pagasts kā administratīvā teritorija tika iekļauts Jelgavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita dinamika
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Apdzīvotās vietas: Daumanti, **[[Eleja]]**, Jauneleja, Birzītes, Ozolmuiža, Zizma.

### Ievērojamas personības
* Jānis Kreicbergs (1864—1948), latviešu jurists, sabiedrisks darbinieks un publicists;
* Jēkabs Jansons (1886—1938), latviešu revolucionārs, padomju valsts darbinieks.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

Elejas pagastā darbojas šādi amatiermākslas kolektīvi:
* Jauniešu deju kolektīvs "Tracis"
* Elejas pagasta amatierteātris
* Jauktais koris "Sidrabe"
* Senioru vokālais ansamblis "Varavīksene"

## Atsauces
Glūdas pagasts

**Glūdas pagasts** ir viena no Jelgavas novada pašvaldībām tā rietumos. Robežojas ar sava novada Līvbērzes, Svētes un Zaļenieku pagastiem, Dobeles novada Krimūnu un Bērzes pagastiem, kā arī Jelgavas pilsētu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Auce, Ālave, Dorupīte, Eglone, Tērvete.

## Vēsture
Vēsturiski mūsdienu Glūdas pagasta teritorijā atradās *Auzenburg* muiža, Brandenburgas muiža (*Brandenburg*, Bramberģe), Drukas muiža (*Druckenhof*), Kažmēres muiža (*Kasimirshof*, Zemgale), Palcgrāves muiža (*Pfalzgrafen*), Šķibes muiža (*Alexandershof*).

Līdz 1925. gadam **Brambergas pagasts** jeb **Bramberģes pagasts**. 1935. gadā Jelgavas apriņķa Glūdas pagasta platība bija 63,9 km² un tajā dzīvoja 1177 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Dorupes un Glūdas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Glūdas ciems** ietilpis Jelgavas (1949-1962, pēc 1967. gada) un Dobeles (1962-1967) rajonos. Glūdas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Dorupes ciemu un daļu Mazsvētes ciema, 1963. gadā kolhoza «Cīņa» teritoriju pievienoja Svētes ciemam. 1974. gadā Glūdas ciemam pievienoja daļu Līvbērzes un Svētes ciemu teritorijas un daļu Zaļenieku ciema kolhoza «Zemgale» teritorijas, 1977. gadā — daļu Austrumu ciema teritorijas. 1979. gadā daļu ciema teritorijas pievienoja Līvbērzes ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Glūdas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jelgavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Nākotne (ciems)|Nākotne]]** (pagasta centrs), Dorupe, Zemgale, Bramberģe, Glūda, Ģībotkalns, Mežvidi, Smiltnieki, Ūdeles, Viesturciems.

### Ievērojamas personības
* Augusts Bērce, pseidonīms *Arājs* (1890–1921), latviešu marksists, profesionāls revolucionārs un rakstnieks.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Glūdas pagasta mājaslapa
Džuzepe Arčimboldo

thumb|250px|"Ūdens" (1563-1564)
**Džuzepe Arčimboldo** (; dzimis 1527. gadā Milānā, miris 1593. gadā Milānā) bija itāliešu manierisma gleznotājs, kurš gleznoja alegoriskus portretus, uz audekla attēlojot dažādus augļus, dārzeņus, ziedus, zivis vai grāmatas portretējamās figūras formā. Arčimboldo tomēr ir arī konvencionāli darbi.

Savas darbības sākumā Arčimboldo veidoja vitrāžas un gobelēnus Milānas un Moncas katedrālēm, kā arī freskas Komo katedrālei. 1562. gadā Arčimboldo kļuva par Maksimiliana II un vēlāk arī Rūfolfa II galma gleznotāju Prāgā. Līdz ar nokļūšanu galmā aizsākās Arčimboldo daiļrades nekonvenciālais posms.

Arčimboldo darbi ir viens no sirreālistu iedvesmas avotiem.

## Gleznu izlase

Giuseppe Arcimboldo - The Waiter - WGA0835.jpg|Viesmīlis (1574)
Bibliotekarien konserverad - Skoklosters slott - 97136.tif|Bibliotekārs (1562)
Giuseppe Arcimboldo - Summer - Google Art Project.jpg|Vasara (1563)
Giuseppe Arcimboldo - Four Seasons in One Head - Google Art Project.jpg|Četri gadalaiki vienā galvā (ap 1590)


## Ārējās saites
Jakopo de' Barbari

thumb|250px|"Klusā daba ar irbi un dzelzs cimdiem", 1504
**Jakopo de' Barbari**, **Jakopo Barbaro** jeb **Jākobs Valhs** (*Jacopo de' Barbari*, *Jacopo Barbaro*, *Jakob Walch*, dzimis apm. 1445.-1470. gadā Venēcijā, miris 1515. vai 1516. gadā Briselē vai Mehelenē) bija renesanses laika itāliešu mākslinieks. Uzskata, ka viņš varētu būt pirmās datētās un parakstītās "tīrās" klusās dabas autors ("Klusā daba ar irbi un dzelzs cimdiem", 1504). No de' Barbari ietekmējies Albrehts Dīrers.

Venēcijā de' Barbari ietekmējās no Džovanni Bellīni un Antonello da Mesīnas. Vēlāk viņš sastapa arī Albrehtu Dīreru, kuram bija liela nozīme de' Barbari stila izveidē. 1500. gadā de' Barbari pārcēlās uz Nirnbergu un darbojās imperatora Maksimiliana I galmā; sākot ar 1503. gadu, viņš strādāja dažādos vācu galmos. Apmēram 1508. gadā viņu nolīga Burgundijas Filips, bet 1510. gadā — Austrijas Margarita.

De' Barbari grafikas būtiski ietekmēja Ziemeļeiropas grafikas attīstību.

## Ārējās saites
Jaunsvirlaukas pagasts

**Jaunsvirlaukas pagasts** ir viena no Jelgavas novada administratīvajām teritorijām, Lielupes kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Vircavas un Platones pagastiem, kā arī, pa Lielupi ar Cenu un Sidrabenes pagastiem, Bauskas novada Viesturu pagastu, kā arī Jelgavas pilsētu.

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Īslīce, Lielupe, Liepars, Rēda, Sesava, Svitene, Vircava.

## Vēsture
Mūsdienu Jaunsvirlaukas pagasta teritorijā vēsturiski atradās Biles muiža (*Billenhof*), Ciemaldu muiža (*Zeemalden*), Dandāles muiža (*Dannental*), Jaunāmuiža (*Peterweide*), Jaunsvirlaukas muiža (*Neu-Bergfried*, Jaunsvirlauka), Prankas muiža (*Frank-Sessau*), Salgales muiža (*Sallgalen*), Staļģenes muiža (*Stalgen*, Staļģene), Supardantu muiža (*Superintendentenhof*), Vecsvirlaukas muiža (*Alt-Bergfried*, Bajāri).

1935. gadā Jelgavas apriņķa Jaunsvirlaukas pagasta platība bija 93 km² un tajā dzīvoja 2139 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Jaunsvirlaukas un Staļģenes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Jaunsvirlaukas ciems** ietilpis Jelgavas (1949-1962, pēc 1967. gada) un Bauskas (1962-1967) rajonos. Jaunsvirlaukas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidētā Staļģenes ciema un Sesavas ciema kolhoza «Līgo» teritoriju, bet daļu teritorijas pievienoja Vircavas ciemam. 1966. gadā pievienoja Vircavas ciema padomju saimniecības «Dzirnieki» teritoriju, 1974. gadā daļu teritorijas pievienoja Vircavas ciemam, 1977. gadā pievienoja daļu Vecsvirlaukas ciema teritorijas, 1979. gadā — daļu likvidētā Vecsvirlaukas ciema, 1987. gadā — daļu Vircavas ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Jaunsvirlaukas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jelgavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Staļģene]]** (pagasta centrs), Mežciems, Dzirnieki, Vecsvirlauka, Bajāri, Bitēni, Blukas, Īslīcas, Jaunsvirlauka, Kārniņi, Pakuļi, Smedēni, Šalkas.

### Novadnieki
* Antons Birkerts (1876—1971), literatūrzinātnieks un rakstnieks
* Pēteris Birkerts (1881—1956), literatūrzinātnieks un folklorists
* Pēteris Lūcis (1907-1991) , latviešu aktieris, režisors

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Līvbērzes pagasts

thumb|200px|Līvbērzes muižas iebrauktuve ar torni (1930).
thumb|200px|Līvbērzes Sv. Jāzepa Romas katoļu baznīca
[thumb|200px|[Līvbērze (stacija)|Līvbērzes dzelzceļa stacija ]]

**Līvbērzes pagasts** ir viena no Jelgavas novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļrietumos, Lielupes kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Valgundes, Glūdas un Kalnciema pagastiem, Dobeles novada Bērzes un Jaunbērzes pagastiem, kā arī Jelgavas pilsētu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Auce, Bērze, Lielupe, Pienava, Rūdulis, Smirda, Svēte, Vecbērze, Vecpienava.

## Vēsture
Mūsdienu Līvbērzes pagasta teritorijā vēsturiski atradās *Kirpet* muiža, Līvbērzes muiža (*Lieven-Bersen*), Svētes muiža (*Schwedthof*), Upes muiža (*Bächhof*, Līvbērze).

Līvbērzes pagasts izveidojies uz Līveniem piederējušās muižas zemes. 1935. gadā pagasta platība bija 81 km² un tajā dzīvoja 1237 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Līvbērzes ciema padomi, ko gan 1947. gadā likvidēja, bet 1949. gadā, līdz ar pagasta likvidēšanu, atjaunoja. **Līvbērzes ciems** ietilpis Jelgavas (1949-1962, pēc 1967. gada) un Dobeles (1962-1967) rajonos. 1974. gadā Līvbērzes ciemam pievienoja daļu Glūdas ciema padomju saimniecības Jelgava teritorijas, bet daļu ciema teritorijas pievienoja Kalnciema un Glūdas ciemiem. 1979. gadā ciemam pievienoja daļu Valgundes un Glūdas ciemu teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Līvbērzes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jelgavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Līvbērze]]** (pagasta centrs), Vārpa, Avotiņi, Būdiņas, Cimāles, Dobeļi, Ģipteri, Jaunciems, Līvbērzes stacija, Rubeņi, Tušķi, Upmaļi.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Platones pagasts

**Platones pagasts** ir viena no Jelgavas novada administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā, Platones upes krastos. Robežojas ar sava novada Jaunsvirlaukas, Vircavas, Sesavas, Elejas, Lielplatones un Svētes pagastiem, kā arī Jelgavas pilsētu. 

## Daba
Atrodas Viduslatvijas zemienes Zemgales līdzenumā. Augstākā vieta pagastā - 22,5 m vjl - pagasta dienvidu daļā.

### Hidrogrāfija
Upes:
* Platone
** Režu strauts
*** Zemdegu strauts
* Vircava
** Audruve
** Eleja

Ūdenskrātuves:
Platones pagastā nav lielu dabisko ezeru, taču uz Platones upes izveidota 32 ha lielā Platones ūdenskrātuve.

## Vēsture
Mūsdienu Platones teritorijā vēsturiski atradās Jaunplatones (*Neu-Platon*) muiža, Lielvircavas muiža (*Groß-Würzau*, Lielvircava), Pētera muiža (*Peterfeld*, Pēterlauki), Režu muiža (*Reschenhof*), Vecplatones (*Alt-Platon*, Platone) muiža.

1866. gada pagastu pašvaldību reformas laikā 1867. gadā no muižu pagastiem izveidoja **Vecplatones pagastu**.
Pēc 1920. gada zemes reformas Vecplatones muižu sadalīja 41 vienībā 425 ha kopplatībā un Režu muižu 6 vienībās 132 ha kopplatībā. 

1935. gadā Jelgavas apriņķa Platones pagasta platība bija 52,39 km² un tajā dzīvoja 1090 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Ābelītes un Platones ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Platones ciems** ietilpis Jelgavas (1949-1962, pēc 1967. gada) un Dobeles (1962-1967) rajonos. 1962. gadā Platones ciemam pievienoja Lielvircavas ciema kolhoza «Sarkanā zvaigzne» teritoriju, 1965. gadā — Lielplatones ciema kolhoza «Sarkanā zvaigzne» teritoriju. 1974. gadā pievienoja daļas no Lielplatones un Vircavas ciemiem un Elejas lauku teritorijas, bet daļu ciema teritorijas pievienoja Vircavas ciemam. 1979. gadā pievienoja daļu likvidētā Vecsvirlaukas ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Platones pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jelgavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Platone]]** (pagasta centrs), Lielvircava, Pēterlauki, Poķi.

### Ievērojamas personības
* Jānis Ozols-Zars (1878-1968), skolotājs un sabiedriskais darbinieks. Viens no Latvijas Sociāldemokrātiskās Strādnieku partijas dibinātājiem un 1905. gada revolūcijas vadītājiem Latvijā
* Ģederts Eliass (1887-1975), revolucionārs un mākslinieks, viens no reālistiskās glezniecības pārstāvjiem
* Ansis Kaupēns (1895—1927), noziedznieks.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

Lielplatones pagastā darbojas šādi amatiermākslas kolektīvi:
* jauktais koris "Sidrabe"
* vidējās paaudzes deju kolektīvs "Pali"
* vokālais ansamblis "Savējie"

## Atsauces
Sesavas pagasts

**Sesavas pagasts** ir viena no Jelgavas novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar sava novada Elejas, Platones un Vircavas pagastiem, Bauskas novada Viesturu un Svitenes pagastiem, kā arī Lietuvas Šauļu apriņķa Jonišķu rajona Satkūnu, Saugelauku un Krjuku seņūnijām. Pagasta padome atrodas Sesavā. 

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Audruve, Jodupe, Liepars, Melnupīte, Oglaine, Rēda, Sesava, Upele, Vircava.

## Vēsture
Mūsdienu Sesavas pagasta teritorijā vēsturiski atradās Bērvircavas muiža (*Behrs-Würzau*, Bērvircava), Galamuiža (*Endenhof*, Galamuiža), Lielsesavas muiža (*Groß-Sessau*, Lielsesava), Liepas muiža (*Lindenfeld*), Pridiķa muiža (*Friedrichshof*), Skursteņu muiža (*Schorstädt*, Skursteņi), Vidusmuiža (*Mittelhof*, Vidusmuiža).

Sesavas pagasts kā administratīva teritorija izveidojās 18. gadsimta beigās, pirmā pagastvalde ievēlēta 1865. gadā. Ap 1880. gadu Sesavas pagastam pievienoja Jostenes un Galamuižas pagastus.
Līdz 20. gadsimta sākumam pagastā atradās Gala muiža (*Endenhof*), Vidus muiža (*Mittelhof*), Lielsesavas muiža (*Groß-Sessau*), Mazsesavas muiža (*Klein-Sessau*), Jostenes kroņa muiža (*Jostan*) un Mežvidmuiža. Pēc 1920. gada zemes reformas Gala muižu sadalīja 29 vienībās 358 ha kopplatībā, Vidus muižu 21 vienībā 288 ha kopplatībā.
   
1935. gadā Sesavas pagasta platība bija 92,8 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Lielsesavas un Sesavas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Sesavas ciemam pievienoja Eglāju ciemu, bet kolhoza "Līgo" teritoriju pievienoja Jaunsvirlaukas ciemam. 1956. gadā padomju saimniecības "Vidukļi" teritoriju pievienoja Lielvircavas ciemam. 1963. gadā Sesavas ciemam pievienoja Lielsesavas ciemu, 1974. gadā daļu Elejas lauku teritorijas un daļu Vircavas ciema, 1977. gadā - vēl daļu Elejas lauku teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvu teritoriju iekļāva Jelgavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Apdzīvotās vietas: Bajāri, Bērvircava, Buķi, Galamuiža, Klāvi, Lielsesava, Pīlādži, Sarmas, **[[Sesava]]**, Skursteņi, Vidusmuiža.

### Ievērojamas personības
* Vensku Edvarts (1855—1897), dzejnieks un žurnālists
* Pauls Tiltiņš (Pols Armāns, 1903—1943), Sarkanās Armijas tankists, Padomju Savienības Varonis
* Ludvigs Bolšteins (1888–1940), latviešu virsnieks, Latvijas armijas ģenerālis, aizsargu priekšnieks no 1925. līdz 1928. gadam, Robežapsardzes priekšnieks no 1928. līdz 1940.gadam
* Pēteris Juraševskis (1872—1945), Latvijas sabiedrisks, politisks darbinieks, jurists.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra
Kultūras pasākumi notiek Sesavas tautas namā, darbojas Sesavas pamatskola.

## Atsauces
Salgales pagasts

**Salgales pagasts** ir viena no Jelgavas novada administratīvajām teritorijām, Lielupes labajā krastā. Robežojas ar sava novada Cenu un Jaunsvirlaukas pagastiem, Olaines novada Olaines pagastu, kā arī Bauskas novada Iecavas, Mežotnes un Viesturu pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Garoze, Iecava, Lielupe, Mizupīte, Podzīte, Reņģele, Smakupe.
### Dabas objekti
* Billīšu kastaņa ir dižkoks Jelgavas novada Salgales pagastā, Latvijas dižākā zirgkastaņa

## Vēsture
Vēsturiski mūsdienu Salgales pagasta teritorijā atradās *Autzen* (Auči) muiža, Emburgas muiža (*Annenburg*, pie Emburgas), Garozes muiža (*Garrosen*, pie Garozas), Katriņas muiža (*Catharinenhof*), Ķenziņu muiža (*Kensingshof*), Slokas muiža (*Schlockhof*).

Pēc 1920. gada zemes reformas Emburgas muiža (*Annenburg*) tika sadalīta 48 vienībās 295 ha kopplatībā, Salgales mācītājmuiža 21 vienībā 471 ha kopplatībā, Salgales muiža (*Sallgalen*) 15 vienībās 201 ha kopplatībā, Ķenziņu muiža (*Kensingshof*) 14 vienībās 195 ha kopplatībā. 
 
1945. gadā Jelgavas apriņķa no daļas Salgales pagasta (līdz 1925. gadam **Emburgas pagasts**) izveidoja Sidrabenes ciema padomi. **Sidrabenes ciems** ietilpis Jelgavas (1949-1962, 1967-) un Bauskas (1962-1967) rajonos. 1954. gadā Sidrabenes ciemam pievienoja likvidēto Salgales ciemu, 1963. gadā - likvidēto Garozes ciemu, 1974. gadā - daļu Cenu ciema kolhoza «Druva» teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā **Sidrabenes pagastu** kā administratīvo teritoriju iekļāva Ozolnieku novadā. 2011. gada 3. augustā Sidrabenes pagasts tika pārdēvēts par **Salgales pagastu**. 2021. gadā Ozolnieku novadu iekļāva Jelgavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Emburga (Salgales pagasts)|Emburga]]** (pagasta centrs), Auči, Garoza, Garozas stacija, Plāņi, Purviņi, Renceles.

### Ievērojamas personības
* Jānis Tālbergs (1844—1984), pirmais latviešu oftalmologs.
* Edvarts Virza (1883—1940), latviešu rakstnieks, dzejnieks, publicists, atdzejotājs no franču valodas
* Jānis Čakste (1859—1927), Latvijas Valsts prezidents, dzīvoja "Aučos"

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nolemj Sidrabenes pagastu pārdēvēt par Salgales pagastu; galavārds - Saeimai
Svētes pagasts

**Svētes pagasts** ir viena no Jelgavas novada administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā. Robežojas ar sava novada Platones, Lielplatones, Zaļenieku un Glūdas pagastiem, kā arī Jelgavas pilsētu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Svēte, Bramberģes strauts.

Ūdenstilpes: Ruļļu karjers.

## Vēsture
Mūsdienu Svētes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Boļu muiža (*Klein-Swehthof*), Jēkaba muiža (*Jakobshof*, Jēkabnieki), Lielsvētes muiža (*Groß-Swehthof*, Svēte), Ragu muiža (*Ragenhof*), Svētes muiža (*Bewert-Swehthof*).

1920. gada agrārās reformas rezultātā Svētes pagastā esošā Svētes muiža ar Bolu pusmuižu, Viskāļi 143 ha kopplatībā sadalīti 74 vienībās. Nadziņu kroga zemes 45 ha platībā sadalītas 4 vienībās, Vircavas valsts mežniecības zeme 296 ha platībā sadalīta 45 vienībās.   
 
1935. gadā Jelgavas apriņķa Svētes pagasta platība bija 62,89 km² un tajā dzīvoja 1452 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Mazsvētes un Svētes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Svētes ciems** ietilpis Jelgavas (1949-1962, pēc 1967. gada) un Dobeles (1962-1967) rajonos. 1954. gadā Svētes ciemam pieveinoja daļu Mazsvētes ciema teritorijas, 1963. gadā — Glūdas ciema kolhoza «Cīņa» teritoriju. 1974. gadā pievienoja daļu Zaļenieku ciema teritorijas, bet daļu Svētes ciema pievienoja Glūdas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Svētes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jelgavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Svēte (ciems)|Svēte]]**, Jēkabnieki, Muzikanti, Atpūta, Ragumuiža, Slapatas, Vētras.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Valgundes pagasts

**Valgundes pagasts** ir viena no Jelgavas novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos, Lielupes abos krastos. Robežojas ar sava novada Līvbērzes, Kalnciema, Cenu, un Ozolnieku pagastiem, Dobeles novada Jaunbērzes pagastu, Tukuma novada Džūkstes un Slampes pagastiem, Mārupes novada Salas un Babītes pagastiem, Olaines novada Olaines pagastu, kā arī Jelgavas pilsētu.

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Cena, Cēsna, Cīruļupīte, Iecava, Kauguru kanāls, Lielupe, Nāburdzīte, Vecbērze, Vecbērzes poldera kanāls.

Ūdenstilpes: Sahalīnes dīķis, ezeri Ķemeru tīrelī.

## Vēsture
thumb|left|250px|Rīgas-Jelgavas pasažieru kuģītis pie Valgundes muižas (20.gs. sākums)

Mūsdienu Valgundes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Ercogu jeb Hercogu muiža (*Herzogshof*, Vītoliņi), Kalnciema muiža (*Kalnzeem*, Tīreļi), Valgundes muiža (*Wolgund*).

1866. gada pagastu pašvaldību reformas laikā 1867. gadā Valgundes muižas pagasta teritorijā tika izveidots Valguntes pagasts. 
19. gadsimta otrajā pusē pagasts kļuva par lielāko Latvijas ķieģeļrūpniecības centru, 1872. gadā Valgundes muižas Mazgrašos rūpnieks Georgs Armitsteds un Lielgrašos 1873. gadā Džons Teilers uzcēla pirmās Hofmaņa riņķa krāsnis Latvijā. Rūpniekam Jevgēņijam Ņesterovam (*Е.Ф. Нестеров*) piederošajā ķieģeļceplī 1887. gadā 300 strādnieku saražoja 4 miljonus ķieģeļu 34 000 rubļu vērtībā.

1925. gadā Valguntes pagasts tika pārdēvēts par Valgundes pagastu.
1935. gadā Jelgavas apriņķa Valgundes pagasta platība bija 72,8 km² un tajā dzīvoja 1470 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Rūduļu un Valgundes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Valgundes ciems** ietilpis Jelgavas (1949—1962, pēc 1967. gada) un Dobeles (1962—1967) rajonos. Valgundes ciemu 1949. gada 16. jūnijā likvidēja, tā teritoriju pievienoja Kalnciema lauku teritorijai, bet tā paša gada 31. decembrī ciemu atjaunoja. 1954. gadā Valgundes ciemam pievienoja likvidēto Ozolnieku ciemu un daļu Mazsvētes ciema. 1979. gadā Valgundes ciemam pievienoja likvidēto Kalnciema ciemu, bet daļu ciema teritorijas pievienoja Līvbērzes ciemam un jaunizveidotajam Ozolnieku pilsētciematam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2006. gadā pagastu reorganizēja par **Valgundes novadu**. 2009. gadā Valgundes novadu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jelgavas novadā un pārdēvēja par Valgundes pagastu.

### Apskates objekti
thumb|250px|Kalnciema vidusskola
* Latvijas Kara muzeja filiāle "Ziemassvētku kauju muzejs" Valgundes pagasta "Mangaļu" mājās.
* Valgundes pareizticīgo klosteris
* Briežu Dārzs
* Burka&Ledus čili dārzniecība

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita dinamika
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Vītoliņi, **[[Valgunde]]** (pagasta centrs), Tīreļi, Kalnciema skola, Ķīši, Klīvmuiža, Ķīšu klosteris.

### Ievērojamas personības
* Ludvigs Neiburgs (1871—1948), būvuzņēmējs
* Augusts Zauers (1888—1981), gleznotājs 
* Aurēlijs Zēbergs (1879—1940), jurists un sabiedriskais darbinieks

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Lielplatones pagasts

**Lielplatones pagasts** ir viena no Jelgavas novada administratīvajām teritorijām tā dienviddaļā, Platones upes krastos. Robežojas ar sava novada Platones, Elejas, Vilces, Zaļenieku un Svētes pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Platone, Sidrabe, Rēžu strauts.

Ūdenstilpes: Staņuvēnu dīķis

## Vēsture
Mūsdienu Lielplatones teritorijā vēsturiski atradās Mazplatones muiža (*Klein-Platon*, Sidrabe), Lielplatones muiža (*Groß-Platon*, Lielplatone).
1866. gada pagastu pašvaldību reformas laikā 1867. gadā izveidoja Lielplatones pagastu.
Pēc 1920. gada zemes reformas Lielplatones muižu sadalīja 71 vienībā 1256 ha kopplatībā. 

1935. gadā Jelgavas apriņķa Lielplatones pagasta platība bija 42 km² un tajā dzīvoja 691 iedzīvotājs. 1945. gadā pagastā izveidoja Lielplatones ciema padomi, ko 1947. gadā likvidēja, bet 1949. gadā, līdz ar pagasta likvidēšanu, atjaunoja. **Lielplatones ciems** ietilpis Elejas (1949-1956), Jelgavas (1956-1962, pēc 1967. gada) un Dobeles (1962-1967) rajonos. Lielplatones ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Ābelītes ciemu, 1956. gadā — Elejas ciema Staļina kolhoza, augļu audzētavas «Kužas» un padomju saimniecības «Eleja» teritoriju. 1963. gadā kolhoza «Gaisma» teritoriju pievienoja Elejas lauku teritorijai, 1965. gadā kolhoza «Sarkanā zvaigzne» teritoriju pievienoja Platones ciemam. 1974. gadā ciemam pievienoja daļu Elejas lauku teritorijas Lielplatones lopkopības izmēģinājumu stacijas teritorijas, bet ciema teritorijas pievienoja Platones ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Lielplatones pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jelgavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Lielplatone]]** (pagasta centrs), Sidrabe (Mazplatone), Tīsi, Braņķi.

### Ievērojamas personības
* Mārtiņš Bīmanis (1864—1946) — inženieris un sabiedriskais darbinieks, Latvijas Universitātes rektors.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

Lielplatones pagastā darbojas šādi amatiermākslas kolektīvi:
* jauktais koris "Sidrabe";
* senioru paaudzes deju kolektīvs "Mārtiņš";
* senioru sieviešu vokālais ansamblis "Mežābele".
Lielplatones muižā darbojas vēsturisko deju kolektīvs *Senvedere.*

## Atsauces
Riodežaneiro "Fluminense"

***Fluminense Football Club*** ir Brazīlijas futbola klubs no Riodežaneiro. Četras reizes komanda ir kļuvusi par Brazīlijas čempioniem (1970., 1984., 2010. un 2012. gadā). 2023. gadā pirmo reizi uzvarēja Dienvidamerikas nozīmīgākajā klubu turnīrā *[[Copa Libertadores]]*.
## Statistika
Fluminense kluba spēlētāju un treneru statistika.

### Visvairāk aizvadīto spēļu

### Visvairāk gūto vārtu

### Galvenie treneri pēc spēļu skaita

dati uz 2023. gada 4. oktobri
## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba ziņu lapa
Cēzars Aparesido Rodrigezs

**Cēzars Aparesido Rodrigezs** (; dzimis 1974. gada 24. oktobrī, Sanpaulu, labāk pazīstams kā **Cēzars**), ir bijušais brazīliešu futbolists.

## Ārējās saites
Ronaldiņu

**Ronaldu de Asiss Moreira** (; dzimis , Portualegri, Brazīlijā), pazīstams kā **Ronaldiņu** () ir brazīliešu bijušais futbolists, kurš pašreiz ir FC Barcelona vēstnesis. Ronaldiņu tulkojumā no portugāļu valodas nozīmē "mazais Ronaldu", jo tajā laikā, kad Ronaldiņu kļuva slavens, ļoti labi spēlēja cita brazīliešu futbola zvaigzne ar vārdu Ronaldu. 2007. gada janvārī viņš ieguva arī Spānijas pilsonību.

Ronaldiņu divreiz ir atzīts par Pasaules Gada labāko futbolistu (2004. un 2005. gadā), vienreiz par Eiropas labāko futbolistu (2005. gadā) un 2006. gadā tika atzīts par UEFA Čempionu Līgas vērtīgāko spēlētāju.

2008. gadā futbolists pārgāja no Spānijas *[[FC Barcelona]]* uz Itālijas klubu *[[AC Milan]]* par 14,6 miljonu sterliņu mārciņu pārejas naudu. Savukārt 2011. gadā Ronaldiņu beidza profesionāļa gaitas Eiropā un pievienojās savas dzimtenes klubam "Flamengo", kurā pilda kapteiņa funkcijas.

2004. gadā Pelē viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Andrejs Piedels

**Andrejs Piedels** (dzimis ) ir bijušais Latvijas futbolists, vārtsargs. Spēlējis Pārdaugavas, Daugavas, Amstrig, DAG, Skonto FC, FK Jūrmala, FK Daugava Rīga.

Latvijas čempionātā aizvadījis 325 spēles, ielaižot 294 vārtus. Pēc aizvadīto spēļu skaita vārtsargu konkurencē viņu pārspējis tikai Viktors Spole.

Šobrīd strādā par FK Jelgava vārtsargu treneri.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 7 (1998.-2004.)
* Latvijas kausa ieguvējs - 4 (1998., 2000.-2002.)
* Latvijas čempionāta labākais vārtsargs - 4 (2002.-2005.)

## Atsauces

## Ārējās saites
Oļegs Blagonadeždins

**Oļegs Blagonadeždins** (dzimis ) ir bijušais Latvijas futbolists, kurš spēlēja malējā aizsarga pozīcijā, šobrīd futbola treneris. Lielāko daļu savas futbolista karjeras laika viņš ir aizvadījis Skonto FC sastāvā, ar kuru kopā 13 reizes kļuvis par Latvijas čempionu, kā arī 7 reizes ieguvis Latvijas kausu. 2006. gada sezonā Blagonadeždins spēlēja FK Jūrmala sastāvā. 2007. gadā Blagonadeždins beidza spēlētāja karjeru un gada nogalē kļuva par jauniešu komandas JFC Skonto galveno treneri.

Latvijas izlasē Oļegs Blagonadeždins debitēja 19 gadu vecumā 1992. gada jūlijā pret Igauniju. Izlasē viņš ar dažiem pārtraukumiem spēlēja līdz 2004. gadam. Kopā ar Latvijas izlasi Blagonadeždins piedalījās Euro 2004 finālturnīrā Portugālē, savukārt savu pēdējo spēli valstsvienībā aizvadīja tā paša gada decembrī pārbaudes spēlē pret Omānu. 13 izlasē aizvadītajos gados Blagonadeždins 70 spēlēs guva 2 vārtus.

2012. gada februārī viņš tika apstiprināts par Virslīgas jaunpienācēju FK Spartaks galveno treneri. 2014. gadā ir apstiprināts par Pirmās līgas jaunpienācējas AFA Olaine galveno treneri.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 13 (1992-2004)
* Latvijas kausa ieguvējs - 7 (1992, 1995, 1997, 1998, 2000 - 2002)

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Isakovs

**Aleksandrs Isakovs** (dzimis 1973. gada 16. septembrī) ir bijušais Latvijas futbolists. Savu karjeru viņš sāka savas dzimtās Daugavpils komandā, līdz 1999. gadā nonāca Krievijā. Tur viņš spēlēja līdz 2001. gadam, bet 2002. gadā parakstīja līgumu ar Skonto FC. 2006. gada beigās Isakovs atstāja "Skonto", lai atgrieztos Daugavpilī, kur pievienojās "Daugavai".

Latvijas izlasē Aleksandrs Isakovs debitēja 1997. gada jūlijā spēlē pret Lietuvas izlasi. Turpmāk viņš epizodiski piedalījās dažās izlases pārbaudes spēlēs, taču par stabilu Latvijas valstsvienības spēlētāju kļuva 2001. gadā. Kopā ar Latvijas izlasi Isakovs iekļuva un piedalījās 2004. gada Eiropas čempionātā Portugālē. Savu pēdējo spēli izlasē Aleksandrs Isakovs aizvadīja 2005. gada novembrī pret Baltkrieviju.

Pēc 2007. gada sezonas Isakovs beidza profesionālā futbolista karjeru un kļuva par FK Daugava sporta direktoru. Pēc karjeras beigām viņš amatieru līmenī spēlēja telpu futbolu, 2009./2009. gada sezonā kļūstot par Daugavpils čempionu.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions — 3 (2002—2004)
* Latvijas kausa ieguvējs — 1 (2002)

## Atsauces

## Ārējās saites
Andrejs Prohorenkovs

**Andrejs Prohorenkovs** (dzimis , miris ) bija Latvijas futbolists, uzbrucējs.

Savu karjeru viņš iesāka spēlējot dažādās Latvijas komandās, taču jau 19 gadu vecumā pārcēlās uz Poliju, kur 5 gadus spēlēja dažādās zemāko līgu komandās. 2001. gadā Prohorenkovs nokļuva Izraēlas komandā Maccabi Kirigati, bet pēc gada — Telavivas "Maccabi", kuras sastāvā viņu arī pamanīja Latvijas futbola izlases treneris Aleksandrs Starkovs. Savu pirmo spēli valsts izlasē Prohorenkovs aizvadīja 2002. gada oktobrī pret Poliju. 2004. gadā Andrejs Prohorenkovs Latvijas izlases sastāvā piedalījās Eiropas čempionātā Portugālē. Pēc turnīra viņš nonāca Maskavas Dinamo, taču nespēja iekļūt pamatsastāvā un tika izīrēts uz savu iepriekšējo komandu Maccabi. 2006. gada sezonas otrajā pusē viņš atgriezās Latvijā un spēlēja FK Jūrmala sastāvā, bet gada beigās noslēdza līgumu ar Spānijas Racing de Ferrol. Pēc pussezonas Spānijā, Prohorenkovs pievienojās Grieķijas 2. līgas klubam Ionikos. Visas savas karjeras laikā Prohorenkovs ir spēlējis 13 dažādos klubos un nekad nav palicis nevienā komandā ilgāk kā 2 sezonas, jo neapmierināja kluba vadību.

Karjeru Prohorenkovs noslēdza 2016. gadā pēc divu gadu spēlēšanas savas dzimtās pilsētas klubā FK Ogre.

Pēc futbolista karjeras beigām, pievērsies trenera karjerai. Miris 2025. gada 1. maijā pēc cīņas ar ļaundabīgo audzēju.

## Sasniegumi
* Izraēlas čempions — 1 (2003.)
* Latvijas čempions — 1 (2009.)

## Atsauces

## Ārējās saites
Vircavas pagasts

**Vircavas pagasts** ir viena no Jelgavas novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar Viesturu, Sesavas, Platones un Jaunsvirlaukas pagastiem. Pagasta centrs ir Vircavā. 

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Eleja, Liepars, Oglaine, Rēda, Sesava, Upele, Vircava.

## Vēsture
Mūsdienu Vircavas pagastā atradās Jostana muiža (*Jostan*), Kulpju muiža (*Kulpenhof*), Kroņvircavas muiža (*Krons-Würzau*, Vircava), Ķiles muiža (*Killhof*), Lauku muiža (*Feldhof*), Mazā Lauku muiža (*Klein-Feldhof*, Mazlauki), Mazskursteņu muiža (*Klein-Schorstädt*), Oglienes muiža (*Oglai*, Oglaine).

1935. gadā Vircavas pagasta (līdz 1925. gadam **Kroņa Vircavas pagasts**) platība bija 99,7 km². 1949. gadā pagastā izveidoja Vircavas un Sprīdīšu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Vircavas ciemam pievienoja Sprīdīšu ciemu, 1966. gadā - Lielvircavas ciemu, bet daļu Vircavas ciema pievienoja Jaunsvirlaukas ciemam. 1974. gadā ciemam pievieno daļas no Platones un Jaunsvirlaukas ciemiem, bet daļu Vircavas ciema - Platones ciemam. 1977. un 1979. gadā ciemā iekļauj daļas no Vecsvirlaukas ciema. 1987. gadā daļu Vircavas ciema pievieno Jaunsvirlaukas ciemam. 1990. gadā ciemu pārdēvē par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvu teritoriju iekļauj Jelgavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Apdzīvotās vietas: Āriņi, Erverti, Mazlauki, Oglaine, Reikuļi, Roķi, Šķīras, **[[Vircava]]**.

### Ievērojamas personības
* Jānis Bisenieks (1864—1923), agronoms, uzņēmējs, sabiedrisks darbinieks.
* Georgs Bisenieks (1885—1941), politiķis un diplomāts. Latvijas vēstnieks Apvienotajā Karalistē (1921—1924). Latvijas konsuls Ļeņingradā (1933—1934).

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Zaļenieku pagasts

**Zaļenieku pagasts** ir viena no Jelgavas novada administratīvajām teritorijām tā rietumos. Robežojas ar sava novada Glūdas, Svētes, Lielplatones un Vilces pagastiem, Dobeles novada Krimūnu, Tērvetes un Augstkalnes pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Auce, Dorupīte, Eglone, Svēte, Tērvete.

## Vēsture
Mūsdienu Zaļenieku pagasta teritorijā atradās Abgunstes muiža (*Abgunst*, Abgunste), Abgunstes-Grīnfeldes muiža (*Abgunst-Grünfeldt*), *Doktern* muiža, Ūziņu muiža (*Usingen*, Ūziņi), Zaļā muiža (*Grünhof*).
1866. gada pagastu pašvaldību reformas laikā 1867. gadā Zaļenieku (''Grünhof'') muižas pagasta teritorijā izveidoja Zaļo pagastu, kam vēlāk pievienoja Abgunstes un Ūziņu muižu pagastus.
Pēc 1920. gada zemes reformas Zaļo muižu ar pusmuižām atsavināja un sadalīja 70 jaunsaimniecībās, bet muižas pilī iekārtoja vidusskolu un vēlāk – mājturības skolu. 
 
1935. gadā Jelgavas apriņķa Zaļenieku pagasta platība bija 114,9 km² un tajā dzīvoja 2565 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Abgunstes, Deģu un Zaļenieku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Zaļenieku ciems** ietilpis Elejas (1949-1956), Jelgavas (1956-1962, pēc 1967. gada) un Dobeles (1962-1967) rajonos. 1956. gadā Zaļenieku ciema Raiņa kolhoza teritoriju pievienoja Abgunstes ciemam, 1962. gadā Zaļenieku ciemam pievienoja likvidēto Abgunstes ciemu, 1965. gadā — daļu likvidētā Deģu ciema. 1967. gadā Ļeņina kolhoza teritoriju pievienoja Bites ciemam. 1974. gadā pievienoja daļu Glūdas ciema kolhoza «Zaļenieki» teritorijas, bet daļu kolhoza «Pavasaris» teritorijas pievienoja Ausmas ciemam, bet kolhoza «Straume» u.c. teritorijas — Svētes ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Zaļenieku pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jelgavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Zaļenieki]]** (pagasta centrs), Spurģi, Ūziņi, Abgunste.

### Ievērojamas personības
* Kārlis Pētersons (1852—1919), uzņēmējs un izgudrotājs, Dublinas pīpju fabrikas *Kapp&Peterson Ltd.* līdzīpašnieks un direktors
* Aspazija (1865—1943), dzejniece
* Klāra Hibšmane (1878—1946), pirmā latviešu ārste un sabiedriskā darbiniece.
* Dāvids Beika (1885—1946), latviešu marksists un profesionāls revolucionārs, viens no Amerikas latviešu sociāldemokrātijas koporganizācijas vadītājiem (1907—1917), LSPR Rūpniecības komisārs (1919).
* Pēteris Stērste (1893-1976), latviešu strēlnieks, vēlāk jurists, Latvijas Senāta senators, vēlāk Tiesu palātas loceklis (līdz 1944). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.
* Pauls Šuberts (1884–1945), latviešu pianists un komponists.
* Arnolds Hofmanis (1900—2006), Latvijas Brīvības cīņu pēdējais dalībnieks.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Jurģis Pučinsks

**Jurģis Pučinsks** (dzimis ) ir bijušais Latvijas futbola pussargs, šobrīd futbola treneris. Lielāko karjeras daļu aizvadījis Dinaburg FC komandā. Pučinsks aizvadīja arī 14 spēles Latvijas izlasē.

Izlases sastāvā viņš debitēja  Baltijas kausa spēlē pret Igauniju, nākot uz maiņu.

Latvijas izlases sastāva viņš bija pieteikts 2004. gada Eiropas čempionātam, bet neaizvadīja nevienu spēli.

Pēc spēlētāja karjeras beigšanas strādāja "Dinaburg FC" par treneri. 2009. gadā kļuva par FC Tranzīts treneri. No 2012. līdz 2015. gadam bijis FK Ventspils galvenais treneris.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 2003

## Ārējās saites

* Profils www.national-football-teams.com vietnē
Valentīns Lobaņovs

**Valentīns Lobaņovs** (dzimis , Rīgā) ir bijušais Latvijas futbolists. Lobaņovs savu karjeru sāka Skonto FC sastāvā, bet vēlāk spēlēja Krievijas un Ukrainas klubos, izņemot nelielus pārtraukumus, kad atkal spēlēja Skonto. 2005. gadā Lobaņovs atgriezās Latvijā, šoreiz FK Venta sastāvā, bet, tā kā klubs bankrotēja, viņš pārcēlās uz FK Jūrmala. Savas karjeras laikā Valentīns Lobaņovs ir kļuvis par deviņkārtēju Latvijas čempionu, kā arī piecreiz ieguvis Latvijas kausu.

Par karjeras beigām Lobaņovs paziņoja pēc 2007. gada sezonas.

Latvijas izlasē Lobaņovs debitēja 1994. gada septembrī spēlē pret īriem. Izlasē viņš spēlēja līdz pat 2005. gadam, šo gadu laikā aizvadot 58 spēles un gūstot 1 vārtus. 2004. gada vasarā Valentīns Lobaņovs kopā ar Latvijas izlasi piedalījās Eiro-2004 finālturnīrā Portugālē.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 9 (1992-1996, 1998, 2000, 2001, 2003)
* Latvijas kausa ieguvējs - 5 (1992, 1995, 1998, 2000, 2001)
* Latvijas čempionāta labākais pussargs - 1 (2003)

## Ārējās saites

* Profils national-football-teams.com vietnē
Māris Smirnovs

**Māris Smirnovs** (dzimis 1976. gada 2. jūnijā Daugavpilī) ir bijušais Latvijas futbola aizsargs. Latvijas izlasē aizvadījis 22 spēles. Debitējis izlasē 2002. gadā. Ir spēlējis Dinaburg, FK Lokomotīve, FK Valmiera, FK Ventspils, Vronku "Amica", Ditton klubos. 

2006. gada novembrī Māris Smirnovs parakstīja līgumu ar Bukarestes "Dinamo" no Rumānijas, taču jau 2007. gada martā to pameta, pievienojoties FK Jūrmala. 2007. gada vasarā, sezonas vidū, kopā ar daudziem citiem spēlētājiem pameta FK Jūrmala. Augusta sākumā Māris pievienojās Polijas augstākās līgas lejasgala komandai Zabžes "Gornik". 2009. gadā komanda izkrita no augstākās līgas un ar Smirnovu līgumu nepagarināja. 2009. gada septembrī Māris noslēdza līgumu ar FK Ventspils komandu, bet Eiropas līgas spēlēm viņš netika pieteikts, komandu pārstāvot tikai Virslīgas un Latvijas kausa mačos.

## Spēlētāja karjera

## Sasniegumi
* Latvijas vicečempions - 3 (2000-2002)
* Latvijas kausa ieguvējs - 3 (2003, 2004)

## Atsauces

## Ārējās saites

* national-football-teams.com profils 
* legioner.kulichki.com profils
Dzintars Zirnis

**Dzintars Zirnis** (dzimis ) ir bijušais Latvijas izlases futbolists, aizsargs. Lielāko daļu  savas spēlētāja karjeras aizvadījis FHK Liepājas Metalurgs sastāvā. 2013. gada nogalē Zirnis paziņoja par futbolista karjeras beigšanu.

## Panākumi
* Latvijas čempions - 2 (2005., 2009.)
* Latvijas vicečempions - 5 (1998, 1999, 2003, 2004, 2006)
* Latvijas kausa ieguvējs - 1 (2006)
* Latvijas čempionāta labākais aizsargs - 1 (2005)

## Atsauces

## Ārējās saites
Igors Korabļovs

**Igors Korabļovs** (dzimis ) ir Latvijas futbolists, aizsargs. Korabļovs ir Virslīgas rekordists aizvadīto spēļu skaita ziņā ar 483 spēlēm.

Latvijas izlasē viņš debitēja 1999. gada vasarā spēlē pret Slovēniju. 2004. gadā Korabļovs kopā ar izlasi bija Euro-2004 finālturnīrā Portugālē, taču laukumā tā arī neizgāja.

## Sasniegumi
* Latvijas kausa ieguvējs - 4 (1994 - Rīgas *Olimpija*, 1999 - FK *Rīga*, 2003 - *Ventspils*, 2004 - *Ventspils*)

## Atsauces

## Ārējās saites
Mihails Miholaps

**Mihails Miholaps** (dzimis ) ir bijušais Latvijas futbolists, uzbrucējs. Miholaps ir dzimis Karaļaučos, Krievijas PFSR un tur arī sāka savu futbolista karjeru.

1995. gadā viņš nonāca Latvijas Virslīgas komandā Amstrig, bet nākamajā gadā - FK Daugava sastāvā. 1996. gadā Miholaps ar 33 vārtiem kļuva par Virslīgas rezultatīvāko spēlētāju un nākamajā sezonā pārgāja uz Skonto FC.

1998. gada rudenī Mihails Miholaps ieguva Latvijas pilsonību un pirmo spēli Latvijas izlasē aizvadīja 1998. gada oktobrī pret Slovēnijas izlasi. Tomēr Miholaps nespēja nostabilizēties izlases pamatsastāvā un turpmāko gadu gaitā nekļuva par komandas pamatuzbrucēju, kā bija plānots piešķirot viņam pilsonību. Miholaps turpināja spēlēt Skonto sastāvā, līdz 2003. gadā nonāca Krievijas komandā Spartak-Alania. Tomēr pēc pussezonas viņš atgriezās Skonto komandā. Tālāk līdz 2006. gada beigām Miholaps spēlēja "Skonto", bet 2007. gada sākumā pievienojās Kazahstānas komandai Karaghandi "Šahtjor".

2008. gada sezonā Miholaps pievienojās pagājušās sezonas 4. vietas ieguvējiem Virslīgā FK Rīga, ko sezonas vidū atkal pameta, lai atgrieztos Karaghandi komandā. 2009. gada sezonu Miholaps kopā ar citiem pieredzējušiem futbolistiem kā Astafjevs, Koliņko un Štolcers uzsāka Olimps/RFS.

Kopā ar Skonto FC Miholaps ir kļuvis par astoņkārtēju Latvijas čempionu, kā arī piecreiz ieguvis Latvijas kausu. Mihails Miholaps četras reizes ir kļuvis par Latvijas čempionāta labāko vārtu guvēju, viņš ir arī visu laiku Virslīgas rezultatīvākais futbolists ar 210 vārtiem.

## Trenera karjera

No 2010. gada Miholaps strādā JFK Olimps/RFS par jaunatnes programmas vadītāju. Tā paša gada jūnijā, viņš kļuva par galveno treneri, aizejot Antonam Jorem.

2025. gada martā kā Riga FC jauniešu komandas treneris saņēma diskvalifikāciju līdz sezonas beigām par nepieņemamu uzvedību.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 8 (1997-2004)
* Latvijas kausa ieguvējs - 5 (1997, 1998, 2000-2002)
* Latvijas čempionāta labākais uzbrucējs - 2 (1996, 1997)
* Latvijas čempionāta labākais vārtu guvējs - 4 (1996, 2001, 2002, 2006)

## Atsauces

## Ārējās saites
Artūrs Zakreševskis

**Artūrs Zakreševskis** (dzimis ) ir bijušais Latvijas futbolists, aizsargs, pašlaik treneris. Savu karjeru viņš aizvadīja Latvijas futbola klubos, Latvijas čempionātā aizvadījis 325 spēles un guvis 35 vārtus. Zakreševskis parasti izcēlās ar lielu cīņassparu un asu spēli, reizēm nopelnot sarkanās kartītes par rupju spēli. Pašlaik ir JDFS "Alberts" galvenais treneris un vada kluba 1. līgas komandu.

Par karjeras beigšanu viņš paziņoja pēc 2008. gada sezonas beigām FK Jūrmala sastāvā.

Latvijas izlasē aizvadījis 55 spēles, gūstot 1 vārtus. Debijas spēle notika  Baltijas kausā pret Igauniju. Bija Latvijas izlases pieteikumā 2004. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā.

Pēc karjeras beigām Zakreševskis kļuva par futbola treneri un 2009. gada janvārī tika apstiprināts par Latvijas U15 komandas trenera asistentu. Kopš 2012. gada ir JDFS "Alberts" galvenais treneris.

## Sasniegumi
* Latvijas Virslīgas čempions — 2001., 2002., 2003., 2004.
* Latvijas kausa ieguvējs — 2001., 2002.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Profils national-football-teams.com vietnē
Vīts Rimkus

**Vīts Rimkus** (dzimis  Rīgā) ir lietuviešu izcelsmes bijušais Latvijas futbolists, uzbrucējs. Pārstāvējis Latvijas izlasi, kā arī Latvijas Virslīgas un ārvalstu čempionātu klubus. 2016. gadā beidzis karjeru.

## Biogrāfija
Savu profesionālo karjeru viņš sāka FK Pārdaugava sastāvā 1992. gadā, vēlāk nonāca DAG, bet 1995. gadā — Amstrig komandā. 1995. gada maijā Rimkus debitēja Latvijas izlasē un jau rudenī bija kļuvis par izlases uzbrukuma līderi. Piecās Eiro—1996 kvalifikācijas turnīra spēlēs Rimkus guva 5 vārtus, tostarp divus izbraukumā pret Portugāles izlasi. 1996. gadā Vīts Rimkus nonāca Šveicē, bet vēlāk turpināja spēlēt Vācijā.

1998. gadā viņš savu vietu izlasē jau bija pazaudējis un vasarā atgriezās Latvijā, šoreiz Skonto FC sastāvā, ar kuru kopā pirmoreiz kļuva par Latvijas čempionu. 1999. un 2000. gadā viņš spēlēja FK Valmiera sastāvā, bet 2001. gadā nonāca Ventspilī. Šajā komandā viņš kļuva par uzbrukuma līderi un atkal atgriezās Latvijas izlasē. Eiro-2004 kvalifikācijas turnīrā Rimkus atkal kļuva par pamatsastāva uzbrucēju līdzās Mārim Verpakovskim. 2004. gada vasarā Rimkus kopā ar izlasi piedalījās Eiro—2004 finālturnīrā, kur gan piedalījās tikai vienā spēlē, jo bija zaudējis savu vietu pamatsastāvā Andrejam Prohorenkovam. 2005. gadu Vīts Rimkus iesāka Krievijas Premjerlīgas klubā FK Rostov, taču pēc pussezonas atgriezās Ventspils sastāvā. 2008. gada augustā Rimkus paziņoja, ka ir beidzis savu karjeru Latvijas izlasē.

2009. gada rudenī klubs viņu kopā ar Denisu Kačanovu diskvalificēja no komandas sastāva, sabiedrībai plašāk nepaskaidrojot iemeslus. 2010. gada sākumā viņš pameta FK Ventspils, bet 2010. gada aprīlī tika publiskota informācija par viņa iespējamo saistību ar likmēm totalizatoros un negodīgu spēli.

2010. gada sezonas sākuma viņš pievienojās Lietuvas klubam Panevēžas "Ekranas".

2011. gada janvārī viņš pievienojās Kipras klubam Doxa Katokopias F.C..

2011. gada jūlijā viņš pievienojās Latvijas klubam FC Jūrmala, kur spēlēja līdz 2013. gadam, kad pievienojās FB Gulbene ar ko izcīnīja 2. vietu 1. līgas turnīrā, taču pārspēlēs par vietu Virslīgā, piekāpās Metta/LU komandai. 2014. gadā pārgāja uz citu 1. līgas klubu — AFA Olaine.

Pēdējais pārstāvētais klubs bija Skonto FC, kurš nu jau spēlēja 1. līgā.

## Atsauces

## Ārējās saites