open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
12. autobusu maršruts (Rīga)

**12. autobusu maršruts** ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Abrenes ielas līdz Kooperatīvam "Ziedonis", kas atrodas Ķekavas novada Ķekavas pagastā.

Līdz 2008. gada 31. decembrim, pirms Dienvidu tilta uzcelšanas, 12. autobusu maršruts kursēja no Kooperatīva "Ziedonis" gar Rīgas piena kombinātu, tālāk pa Bauskas ielu, Kārļa Ulmaņa gatvi un Mūkusalas ielu, pāri Akmens tiltam uz galapunktu Abrenes ielā. No 2009. gada 1. janvāra tas tika novirzīts pa Krasta ielu un tad pa Dienvidu tiltu uz Valdlaučiem un "Ziedoni", kā rezultātā tika slēgts 17E. autobusu maršruts.

12. autobusu maršruta kopējais garums ir 23,086 km. Maršruta Abrenes iela — Ziedonis kopējais garums ir 11,433 km, bet maršruta Ziedonis — **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** kopējais garums ir 11,653 km.

Darbdienās pa 12. autobusu maršrutu kursē 3 autobusi, bet brīvdienās — tikai 2 autobusi.

12. autobusu maršrutu apkalpo 7. autobusu parks.
thumb|Mainītais maršruts no 2023. gada 22. marta sakarā ar remontdarbiem Kārļa Mīlenbaha ielā.
No 2023. gada 22. marta uz laiku sakarā ar remontdarbiem Ģenerāļa Radziņa krastmalas un Kārļa Mīlenbaha ielas krustojumā maršruts virzienā uz Abrenes ielu tika novirzīts pa Lāčplēša ielu.

No 2024. gada 1. augusta galapunkts "Kooperatīvs "Ziedonis"" tika pārdēvēts par "Ziedonis".

## Maršruts
|thumb|255px|12. maršruta autobuss Krasta ielā
thumb|255px|12. maršruta autobuss izbrauc no Abrenes ielas galapunkta
**[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** — **Ziedonis** kursē pa šādām ielām: Abrenes iela, Dzirnavu iela, Satekles iela, Marijas iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Vilhelma Purvīša iela, Krasta iela, Dienvidu tilts, Jāņa Čakstes gatve, Bauskas iela un ceļš uz Katlakalna kapiem.

**Ziedonis** — **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** kursē pa šādām ielām: ceļš uz Katlakalna kapiem, Bauskas iela, Jāņa Čakstes gatve, Dienvidu tilts, Krasta iela, Kārļa Mīlenbaha iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Marijas iela, Satekles iela, Dzirnavu iela un Abrenes iela.

## Pieturvietas
12. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 29 pieturas. Maršrutā **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** — Ziedonis ir 14 pieturas, tāpat arī maršrutā Ziedonis — **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** ir 15 pieturas.

### Agrākie pieturvietu nosaukumi
* "Pasts" (pārdēvēta par "Elizabetes iela")
* "Piena kombināts" (pārdēvēta par "Jāņa Čakstes gatve")
* "Toma iela / Mols" (pārdēvēta par "Balvu iela")
* "Dārziņi" (pārdēvēta par "Katlakalna kapi")
* "Kooperatīvs "Ziedonis"" (pārdēvēta par "Ziedonis")

## Skatīt arī
* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns

## Piezīmes un atsauces

### Atsauces

## Ārējās saites
* www.rigassatiksme.lv
* 
* 
*
Valērijs Bikovskis

**Valērijs Bikovskis** (*Валерий Фёдорович Быковский*, dzimis , miris ) bija PSRS kosmonauts.

## Dzīvesgājums
Valērijs Bikovskis 1960. gadā tika ieskaitīts pirmajā kosmonautu sagatavošanas grupā. 1962. gadā bija *[[Vostok-3]]* dublieris.

Bikovskis savu pirmo kosmisko lidojumu veica 1963. gadā no 14. līdz 19. jūnijam ar kosmosa kuģi *[[Vostok-5]]*. Lidojums notika vienlaicīgi ar otru kuģi *[[Vostok-6]]*, kurā atradās Valentīna Tereškova. Tādējādi viņš ir veicis līdz šai dienai ilgāko viena cilvēka lidojumu kosmosā (gandrīz 5 diennaktis).

Pēc tam Bikovskis gatavojās 1967. gada lidojumam ar jauno kosmosa kuģi *[[Sojuz-2]]*, kam bija paredzēta saslēgšanās ar *[[Sojuz-1]]*, bet lidojums tika atcelts sakarā ar problēmām ar *Sojuz-1*. Pēc tam, kad *Sojuz-1* pilots Vladimirs Komarovs gāja bojā nolaižamā aparāta izpletņa nenostrādāšanas dēļ, izmeklēšanā tika atklāts, ka līdzīgas problēmas bija arī *Sojuz-2*. Tādējādi Bikovskis un viņa apkalpe izglābās no bojāejas.

[right|240px|thumb|Valērijs Bikovskis un [Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR kosmonauts Zigmunds Jēns]]
Otrais V. Bikovska lidojums notika 1976. gadā, esot *[[Sojuz-22]]* komandierim. Trešo lidojumu viņš veica 1978. gadā kopā ar pirmo vācu kosmonautu no VDR Zigmundu Jēnu. Viņi startēja ar kuģi *[[Sojuz-31]]*, darbojās orbitālajā stacijā *[[Saljut-6]]*, uz zemes atgriezās ar *[[Sojuz-29]]*.

1980. gadā viņš bija PSRS un Vjetnamas kopējā lidojuma *[[Sojuz-37]]* komandiera dublieris.

## Ārējās saites

* Bikovska biogrāfija 
* Bikovskis Padomju Savienības Varoņu mājaslapā
Suntribe

**Suntribe** ir igauņu meiteņu popgrupa, kas pārstāvēja Igauniju 2005. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. Grupas sākotnējā sastāvā bija Mari Lēna Kaselāna, Rebeka Kontusa, Laura Peldvere un Jānika Vilipo, taču vēlāk grupai pievienojās Dāna Otsa.

Grupa uzvarēja 2005. gada Eurolaulā, kas ir Igaunijas atlase Eirovīzijas dziesmu konkursam. Sīvāko konkurenci grupai izrādīja tās dalībniece — Laura Peldvere konkursam bija iesniegusi savu solodziesmu "Moonwalk", kas ierindojās 2. vietā. Taču grupas izpildītā dziesma "Let's Get Loud" saņēma vairāk balsu nekā "Moonwalk" un kļuva par Igaunijas pārstāvi 2005. gada konkursā.

Dziesmu "Let's Get Loud" sacerēja Igaunijā pazīstamais Svens Lehmuss, kurš arī sacerēja pirmās dziesmas Igaunijas slavenākajai grupai Vanilla Ninja, kas arī piedalījās 2005. gada Eirovīzijā, tikai viņas pārstāvēja Šveici ar dziesmu "Cool Vibes". Taču Suntribe izpildītā dziesma nekvalificējās Eirovīzijas finālam.

Grupa izjuka īsi pēc dalības Eirovīzijā.
Mari Lēna

**Mari Lēna Kaselāna** (; dzimusi Tartu, Igaunijā) ir igauņu dziedātāja, kas kopā ar grupu Suntribe pārstāvēja Igauniju 2005. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. Mari absolvēja Elvas mūzikas skolu, kur viņa apguva vijolspēli.

Savu muzikālo karjeru sākusi grupā Ekvivalent, taču vēlāk pavērsienu karjerā radīja iekļūšana igauņu radio "Skyplus" organizētā konkursa finālā. 2005. gadā Mari kļuva ļoti slavena, pateicoties uzvarai Eurolaulā ar grupu Suntribe.

Savu solokarjeru viņa uzsāka, izpildot somu hita "Levoton Tuhkimo" kaverversiju, kuru Lēna pārsauca par "Rahutu Tuhkatriinu". Kad singls iekļuva Igaunijas topu pirmajās vietās, Mari Lēna laida klajā savu albumu *[[Rahutu Tuhkatriinu]]*, kura producents un dziesmu autors bija Svens Lehmuss.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* 2006: *[[Rahutu Tuhkatriinu]]*
* 2008: *[[1987 (albums)|1987]]*

## Singli
* 2006: "Rahutu Tuhkatriinu"
* 2006: "Suure Linna Inglid"
* 2007: "Kiirteel"
* 2007: "Õpetaja"
* 2007: "13 Ja Reede"
* 2008: "Printsess"
* 2008: "1987"
* 2008: "Elektrisinises"
* 2009: "Torm"

## Eirovīzijas dziesmu konkurss
### Nacionālās atlases
* Eurolaul 2005 — Mari Lēna Kaselāna piedalās kopā ar grupu Suntribe ar dziesmu "Let's Get Loud" un iegūst 1. vietu.

### Eirovīzijas dziesmu konkurss

* 2005 — Pārstāvot Igauniju kopā ar Suntribe ar dziesmu "Let's Get Loud" tiek iegūta 34. vieta.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* MySpace profils 
* 
* Last.fm profils
Urban Symphony

***Urban Symphony*** ir igauņu mūzikas grupa, kas pārstāvēja Igauniju 2009. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu *Rändajad*, konkursa finālā viņas ierindojās 6. vietā.

Grupa uzvarēja 2009. gada Eesti Laulā, kas ir Igaunijas atlase Eirovīzijas dziesmu konkursam.

## Diskogrāfija
### Singli
* *[[Rändajad]]* (2009)
* *[[Päikese poole]]* (2009)
* *[[Skorpion]]* (2010)

## Ārējās saites
* Neoficiālā mājas lapa
*
Aktieris

[thumb|230px|Aktieri ''[Comédie-Française* teātrī (1720)]]
*'Aktieris** vai **aktrise*' ir [[persona]], kas atveido [[loma|lomu]] [[teātris|teātra]] izrādē, [[kinofilma|filmā]], televīzijas vai [[radio]] iestudējumā vai citā dramatizējumā. [[Eiropa|Eiropā]] līdz 17. gadsimtam par aktieri varēja kļūt vienīgi vīrieši, jo tika uzskatīts, ka sievietei kāpt uz skatuves ir apkaunojoši. Sieviešu lomas atveidoja vīrieši vai zēni. Savukārt mūsdienās sievietes bieži vien atveido zēnus.

== Vēsture ==
Aktiermāksla ir viena no senākajām mākslas formām. Tā radās jau [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]], kur aktieri piedalījās [[Traģēdija|tragedijās]] un [[Komēdija|komēdijās]]. Grieķu aktieri valkāja maskas, kas pastiprināja balss skaņu un attēloja emocijas. Arī [[Senā Roma|Senajā Romā]] un [[Indijas vēsture|Indijā]] aktiermāksla ieņēma nozīmīgu vietu kultūras dzīvē.

Viduslaikos Eiropā teātris attīstījās baznīcas liturģiskajos uzvedumos, bet vēlāk radās ceļojošās trupas, kas izklaidēja publiku laukumos un gadatirgos. 16.—17. gadsimtā Itālijā populāra kļuva *Commedia dell’arte*, improvizācijas teātra forma ar tipizētiem tēliem.

No 18. gadsimta aktiermāksla kļuva profesionālāka — izveidojās pastāvīgi teātri, aktieru skolas un režijas māksla. 20. gadsimtā aktiermāksla attīstījās arī kino un televīzijā, kur parādījās jaunas izteiksmes formas un tehnikas.

== Aktiera darbs ==
Aktiera uzdevums ir atveidot tēlu, interpretējot autora radīto materiālu un sadarbojoties ar [[Režisors|režisoru]], [[Scenogrāfija|scenogrāfu]], kostīmu mākslinieku un citiem radošajiem darbiniekiem. Aktieris izmanto balss, ķermeņa un emociju izteiksmes līdzekļus, lai pārliecinoši iemiesotu tēlu.

Mūsdienu aktiermākslā tiek izmantotas dažādas aktieru tehnikas, piemēram:

* Staņislavska sistēma — balstīta uz psiholoģisko ticamību un iekšējo pārdzīvojumu;
* Bertoļa Brehta episkā teātra metode, kas akcentē skatītāja domāšanu, nevis emocionālu līdzpārdzīvojumu;
* Metodes aktiermāksla (*Method Acting'') — aktieris dziļi identificējas ar lomu, balstoties personiskā pieredzē.

## Aktiermāksla kino un televīzijā
Kino un televīzijas aktiermāksla atšķiras no teātra ar kameras tuvplāniem un montāžas iespējām, tāpēc aktieriem jāstrādā ar smalkākām, dabiskākām izteiksmes niansēm. Filmu aktieriem bieži jāspēj atkārtot vienas un tās pašas ainas daudzkārt, saglabājot emocionālo intensitāti.

Daudzi aktieri strādā gan teātrī, gan kino, bet daži specializējas tikai vienā no šiem mākslas veidiem. Balss aktieri (vai dublētāji) atveido tēlus animācijā, datorspēlēs un radio iestudējumos.

## Aktieru izglītība un profesija
Aktiera profesija prasa plašu sagatavotību — skatuves runu, kustību, vokālu un improvizāciju. Latvijā aktierus sagatavo, piemēram, Latvijas Kultūras akadēmijā un Liepājas Universitātē.

Aktieru darbs ir emocionāli un fiziski intensīvs, bieži ar neregulāru darba grafiku, taču tas sniedz arī radošu piepildījumu un sabiedrisku atzinību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rändajad

***Rändajad*** ir igauņu grupas *[[Urban Symphony]]* izpildīta dziesma, ar kuru grupa startēja 2009. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. Dziesmas autors ir Svens Lehmuss.

## Dziesmu saraksts
**Ciparu izdevums**
# *Rändajad (Eurovision version)* — 3:03
# *Rändajad (Club Mix)* — 3:56
# *Rändajad (Club Mix Extended)* — 5:10
# *Rändajad (Acoustic version)* — 2:40

**CD singls**
# *Rändajad (Radio Version)* — 2:59
# *Rändajad (Lazy Drumbeat Mix)* — 4:04

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Kapa pučs

**Kapa pučs** () jeb **Kapa-Litvica pučs** () bija apvērsuma mēģinājums 1920. gadā ar mērķi gāzt Veimāras Republikas valdību un prezidentu. Puča īstenotāji pārstāvēja konservatīvos spēkus, kuri bija pret Versaļas miera līguma noteikumiem, kas paredzēja ievērojamu valsts bruņoto spēku samazināšanu.

## Notikumu gaita

1919. gada sākumā Reihsvērā, kas bija Veimāras Republikas regulārā armija, dienēja apmēram  karavīri. Turklāt dažādos brīvkorpusos () dienēja vēl  karavīri. Saskaņā ar Versaļas miera līguma noteikumiem vāciešiem bija jāsamazina armijā dienošo skaits līdz  karavīriem. Tādēļ brīvkorpusus bija paredzēts izformēt pilnībā.

1920. gada martā tika pieprasīts izformēt Hermaņa Ērharta vadīto *[[Marinebrigade Ehrhardt]]* brīvkorpusu. Vienības komandieris iesniedza apelāciju ģenerālim Valteram fon Litvicam, kurš tobrīd bija Reihsvēra Berlīnes apriņķa komandieris, cerot uz viņa atbalstu. Litvics, kurš bija viens no pirmajiem brīvkorpusu organizētājiem un reizē dedzīgs monarhists, reaģējot uz Ērharta apelāciju, 10. martā pievilka dumpinieciski noskaņotos brīvkorpusu Berlīnes tuvumā un iesniedza prezidentam Frīdriham Ebertam un kara ministram Gustavam Noskem ultimātu, kurā pieprasīja apturēt bruņoto spēku samazināšanas programmu, Nacionālās sapulces atlaišanu, atkārtotas prezidenta vēlēšanas, Versaļas miera līguma noteikumu pārskatīšanu. Kad Eberts noraidīja prasību, Litvics pavēlēja *Marinebrigade Ehrhardt* brīvkorpusam doties maršā uz Berlīni. 13. martā Berlīne tika pilnībā okupēta. Tika izveidota nemiernieku valdība. Faktiski Litvics bija puča vadītājs, tomēr par nominālo līderi tika iecelts Volfgangs Kaps, 62 gadus vecs Austrumprūsijas ierēdnis un dedzīgs nacionālists. Viņš bija viens no bijušās konservatīvās Vācijas Tēvzemes partijas () līderiem.

Šajā brīdī Noske vērsās pie regulārās armijas, kurai pieprasīja apspiest puču, tomēr viņš saņēma atteikumu. Reihsvēra štāba komandieris ģenerālis Hanss fon Zēkts viņam paziņoja, ka "Reihsvērs nešaus uz Reihsvēru" (). Valdība pameta Berlīni un devās uz Drēzdeni, kur cerēja iegūt atbalstu no cita brīvkorpusa komandiera ģenerālmajora Ludviga Maerkera. Uzzinot, ka arī Maerkers nevēlas iesaistīties šajā konfliktā, valdība devās tālāk uz Štutgarti. Viņi izdeva proklamācijas, kurās aicināja vācu strādniekus vērsties pret puču ar ģenerālstreika palīdzību. Ģenerālstreiks guva iespaidīgu atbalstu tautā. Pretošanās pučistiem prasīja vairākas dzīvības dažādās sadursmju vietās visā valstī.

Līdz ar valsts paralīzi, ko izsauca ģenerālstreiks, pučs izgāzās. Kaps kopā ar Litvicu 17. martā ar kuģi izbrauca uz Zviedriju. Ģenerālstreiks un strādnieku pretošanās kustība nebija vienīgais puča izgāšanās iemesls, jo lielākā daļa brīvkorpusu komandieru atteicās atklāti atbalstīt pučistus uzskatot, ka tā būtu pārsteidzīga rīcība.

## Ārējās saites

* Kapa pučs 
* Informācija par Kapa puču Vācijas vēstures muzeja mājaslapā 
* Raksts par dažādiem Kapa puča aspektiem 
* Kapa pučs un Rūras sacelšanās
Jorgs Dikeulaks

**Jorgs Dikeulaks** (; dzimis  Atēnās, Grieķijā) ir bijušais grieķu basketbolists, tagad — basketbola treneris. Pašlaik (2025) ir Turcijas kluba "ÇBK Mersin" treneris.

Laikā no 2010. līdz 2011. gadam bija Latvijas sieviešu basketbola valstsvienības galvenais treneris. 2010. gadā izcīnīja FIBA Eiropas kausu kopā ar Atēnu "Sony Athinaikos". 2017. gada jūlijā pēc vairāku gadu attiecībām salaulājās ar Latvijas izlases saspēles vadītāju Elīnu Babkinu. Pāris izšķīrās 2020. gadā.

## Sasniegumi
* 2002: Grieķijas kausa ieguvējs kopā ar Pirejas "Olympiacos" (vīriešu basketbols).
* 2009: FIBA Eiropas kausa izcīņas ceturtdaļfinālists kopā ar "Sony Athinaikos" (sieviešu basketbols).
* 2009: Grieķijas čempions kopā ar "Sony Athinaikos" (sieviešu basketbols).
* 2009: 5. vieta 2009. gada Eiropas čempionātā kopā ar Grieķijas sieviešu izlasi Latvijā.
* 2009: Kvalificēšanās 2010. gada Pasaules čempionātam kopā ar Grieķijas sieviešu izlasi.
* 2009: Eiropas U-20 čempions kopā ar Grieķijas vīriešu U-20 izlasi.
* 2010: Uzvara FIBA Eiropas kausa izcīņā kopā ar "Sony Athinaikos" (sieviešu basketbols).
* 2010: Gada labākais Grieķijas treneris.
* 2011: Polijas čempionāta sudraba medaļa kā Gdiņas "Lotos" trenerim.
* 2011: 8. vieta Eiropas čempionātā kopā ar Latvijas sieviešu izlasi Polijā.

## Atsauces

## Literatūra
### Intervijas
* Dikeoulakos: "Trenera lielākā priekšrocība ir spēlētājas"
* George Dikeoulakos: "Ticu Latvijas izlasei"
* George Dikeoulakos: "Kādreiz kādam ir jāsadod pa pakaļu"
Džuljāno Racoli

**Džuljāno Racoli** (; dzimis  Kastelnovonemonti (*Castelnovo ne' Monti*), Emīlijā-Romanjā, Itālijā) ir itāļu kalnu slēpotājs. Viņš ir 2010. gada Vankūveras olimpisko spēļu čempions slalomā un vienīgais zelta medaļas ieguvējs Itālijas delegācijā šajās olimpiskajās spēlēs. Dž. Racoli zelta medaļa bija negaidīta, jo līdz tam viņš bija izcīnījis tikai vienu uzvaru Pasaules kausa posmā (Zagrebā, 2010. gadā) un trīs reizes bijis labāko trijniekā, visi šie panākumi tāpat gūti slalomā. Dž. Racoli kļuva par pirmo itāli, kurš ieguvis olimpisko zelta medaļu slalomā pēc 22 gadu pārtraukuma, kad Kalgari olimpiādē 1988. gadā to paveica leģendārais Alberto Tomba.

## Ārējās saites
*
Kontinenta kauss

**Kontinenta kauss** () ir kauss, kurš tiek pasniegts katras Kontinentālās hokeja līgas regulārās sezonas uzvarētājai. Kauss tika ieviests otrajā līgas sezonā, un par tās pirmo ieguvēju kļuva Ufas "Salavat Julajev". Jāatzīmē, ka arī pirmajā sezonā, kad kausa vēl nebija, regulārajā sezonā triumfēja tieši Ufas komanda.

## Kausa ieguvēji
Jons Bauers

**Jons Bauers** (*John Bauer*, dzimis 1882. gada 4. jūnijā, miris 1918. gada 20. novembrī) bija zviedru gleznotājs un ilustrators. Viņš kļuva slavens ar savām troļļu gleznām. Studējis glezniecību Stokholmas Mākslas akadēmijā.

## Galerija

image:Tyr and Fenrir-John Bauer.jpg|Tīrs ar Fenrīru (1911)
image:God kväll, farbror! Hälsade pojken.jpg|*Labvakar, kungs!: zēns teica*; (1915)
image: John Bauer 1915.jpg|*Troļļi un princese* 
File:John Bauer - Princess Tuvstarr gazing down into the dark waters of the forest tarn. - Google Art Project.jpg|*Tiras ir Fenris* (1913)
Austrumprūsija

thumb|300px|Austrumprūsijas karte 1881. gadā
thumb|300px|Austrumprūsijas karte 1944. gadā
**Austrumprūsija** (;  vai *Mažoji Lietuva* — 'Mazā Lietuva'; ; ) bija viens no Prūsijas reģioniem Baltijas jūras piekrastes dienvidaustrumos, kas pastāvēja no 13. gadsimta līdz Otrā pasaules kara beigām 1945. gada maijā. No 1772. līdz 1829 un no 1878 līdz 1945. gadam Austrumprūsijas province () bija Vācijas Impērijas Prūsijas province ar galvaspilsētu Kēnigsbergā.

## Vēsture
[thumb|left|200px|Tannenbergas memoriāls (1944) pie Hohenšteinas (tagadējās [Olštinekas)]]
Austrumprūsijas teritorijā sākotnēji dzīvoja dažādas baltu ciltis, lielākoties prūši. Prūsijas krusta karu laikā 13. gadsimtā šīs teritorijas iekaroja un prūšus pakļāva Vācu ordenis. Dzīvi palikušie balti tika kristīti. Turpmākajos gados veiktā pārvācošana un teritoriju kolonizēšana padarīja vāciešus par dominējošo etnisko grupu Austrumprūsijas reģionā, kamēr poļi un lietuvieši bija mazākumtautības. Kopš 13. gadsimta šis reģions bija daļa no Vācu ordeņa valsts ().

Pēc Vācu ordeņa sakāves Grunvaldes kaujā 1466. gadā Polijas sastāvā iekļāvās Karaļa Prūsija, bet atlikusī daļa 1525. gadā pārtapa par Prūsijas hercogisti. Prūšu valoda izzuda apmēram 17. gadsimtā vai 18. gadsimta sākumā.
No 1618. līdz 1701. gadam Austrumprūsijas teritorija iekļāvās Brandenburgas-Prūsijas valstī, kuras galvaspilsēta bija Berlīnē. 1701. gadā Austrumprūsija kļuva par daļu no Prūsijas Karalistes. Septiņgadu kara laikā tajā Krievijas Impērijas karaspēks ģenerālanšefa Fermora vadībā no Kurzemes un Zemgales hercogistes teritorijas iebruka Austrumprūsijā, ieņēma Mēmeles cietoksni un uzvarēja prūšu armiju Grosjēgersdorfas kaujā (1757). 1758. gadā krievi ieņēma Kēnigsbergas cietoksni, taču tika apturēti kaujā pie Corndorfas. 1762. gadā jaunais Krievijas Impērijas ķeizars Pēteris III pavēlēja izvest krievu karaspēku no Prūsijas.

Pēc Pirmā pasaules kara poļiem tika piešķirta pieeja jūrai, kas nošķīra Austrumprūsiju no pārējām Vācijas teritorijām. 1924. gadā Klaipēdas apgabals tika pievienots Lietuvai. Arī Trešā reiha sastāvā Austrumprūsija ietilpa kā viens no valsts reģioniem. 1933. gadā uzsāktās pārvācošanas politikas ietvaros 1938. gadā daudzus Austrumprūsijas senprūšu, lietuviešu un poļu cilmes vietvārdus nomainīja, tos vāciskojot vai vienkāršojot. Vācu austrumu ekspansijas panākumu iemūžināšanai tika uzcelts Tannenbergas memoriāls, ko likvidēja 1945. gadā.

Pēc Otrā pasaules kara Austrumprūsijas teritorija tika sadalīta starp PSRS un Poliju. Klaipēdas apgabalu pievienoja Lietuvas PSR, Austrumprūsijas ziemeļu daļu nosauca par Kaļiņingradas apgabalu, pievienojot Krievijas PFSR, savukārt dienvidu daļa pievienota Polijai kā Varmijas-Mazūrijas vojevodiste. Šajās zemēs iepriekš dzīvojušie vācieši gāja bojā kara laikā vai piespiedu kārtā tika deportēti uz Vāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Austrumprūsija un Rietumprūsija fotoattēlos 
* Austrumprūsijas vēsturei veltīta tīmekļa vietne  

## Lietuvas vēsturiskās daļas
Rahutu Tuhkatriinu

***Rahutu Tuhkatriinu*** ir igauņu dziedātājas Mari Lēnas debijas studijas albums, kas tiek laists klajā  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Moonwalk.

## Dziesmu saraksts
# "Ausamad valed"
# "Suure linna inglid"
# "Ei tunne mind"
# "Rahutu Tuhkatriinu"
# "Õpetaja"
# "13 ja reede"
# "Kiirteel"
# "Roosa Pantri Diskoteek"
# "Tulnukad mu rõdul"
# "Sirutan tiivad"
# "Outro"
# "Suure linna inglid" (remix)
# "Rahutu Tuhkatriinu" (remix)

## Singli
# "Rahutu Tuhkatriinu"
# "Suure linna inglid"
# "Kiirteel"
# "Õpetaja"
21?! EP

***21?! EP*** ir igauņu dziedātājas Marya Roxx EP, kas tika izdots . Šī izdevuma producents ir Kevins Širlejs. Visas dziesmas ir iekļautas Marya Roxx debijas albumā *[[Payback Time]]*.

## Dziesmu saraksts
# "21?!" (4:23)
# "Oh Yeah" (3:30)
# "Rebel" (3:13)
# "Nothing Going On" (3:25)
Could You

**"Could You"** ir igauņu dziedātājas Marya Roxx pirmais singls, kas tika izdots  sadarbībā ar Bros Music. Singls ierindojās 35. vieta Šveices topos, taču Vācijā tas ierindojās 47. vietā.

## Dziesmu saraksts
# "Could You" (Radio Edit)
# "Could You" (Unplugged Version)
# "Could You" (Extended Version)
# "Could You" (Electro Mix)
# "Could You" (Video)
Shine It On

**"Shine It On"** ir igauņu dziedātājas Marya Roxx otrais singls, kas tika izdots 2006. gada septembrī sadarbībā ar Icezone Music. Singls ierindojās 53. vieta Austrijas topos, taču Vācijā tas ierindojās 48. vietā.

## Dziesmu saraksts
# "Shine It On" (Radio Edit)
# "Shine It On" (Unplugged Version)
# "Shine It On" (Extended Version)
# "Shine It On" (Classical Version)
# "Shine It On" (Video)
All Killer No Filler

***All Killer No Filler*** ir kanādiešu pankroka grupas Sum 41 debijas studijas albums, tas tiek laists klajā . Top40.com šo albumu ierindo 9. vietā starp visu laiku labākajiem pankpopa albumiem.

## Dziesmu saraksts
# *Introduction to Destruction* — 0:37
# *Nothing on My Back* — 3:01
# *Never Wake Up* — 0:49
# *[[Fat Lip]]* — 2:58
# *Rhythms* — 2:58
# *[[Motivation]]* — 2:49
# *[[In Too Deep]]* — 3:27
# *Summer* — 2:49
# *[[Handle This]]* — 3:37
# *Crazy Amanda Bunkface* — 2:15
# *All She's Got* — 2:21
# *Heart Attack* — 2:48
# *Pain for Pleasure* — 1:45
# *[[Makes No Difference]]* (Apvienotās Karalistes izdevuma papildu dziesma) — 3:11

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sum 41 oficiālā mājaslapa 
* Allmusic profils
Fat Lip

**"Fat Lip"** ir kanādiešu pankgrupas Sum 41 pirmais singls no viņu debijas albuma *[[All Killer No Filler]]*, kas tika izdots  ASV sadarbībā ar Island Records. Šī ir grupas visveiksmīgākā dziesma, kas ir iekļuvusi Billboard Modern Rock topā.

## Dziesmu saraksts
# "Fat Lip" (3:04)
# "Makes No Difference" (3:12)
# "What I Believe" (2:52)
# "Machine Gun" (2:30)

;EU Import:
# "Fat Lip"
# "T.H.T. (Tables Have Turned)"
# "Makes No Difference"
# "What I Believe"
# "Machine Gun"

## Ārējās saites
* Dziesmas oficiālais videoklips YouTube.com
In Too Deep

**"In Too Deep"** ir kanādiešu pankgrupas Sum 41 otrais singls no viņu debijas albuma *[[All Killer No Filler]]*, kas tika izdots  ASV sadarbībā ar Island Records.

Grupas līderis Deriks Viblijs ar savu sievu Avrilu Lavinju ir izveidojuši dziesmas kaverversiju.

## Dziesmu saraksts
# In Too Deep (3:27)
# Fat Lip (Live) (2:55)
# All She's Got (Live) (3:02)
# What We're All About (Live) (2:47)

;Radio Promo CD
# In Too Deep (3:27)
# Fat Lip (2:58)

## Ārējās saites
* Dziesmas oficiālais videoklips YouTube.com
Laura Peldvere

**Laura Peldvere** (; dzimusi  Igaunijā) ir igauņu dziedātāja, kas kopā ar grupu Suntribe pārstāvēja Igauniju 2005. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu "Let's Get Loud".

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* 2007: *[[Muusa]]*
* 2009: *[[Ultra]]*

## Singli
* 2005: "Moonwalk"
* 2007: "Sunflowers"
* 2007: "Muusa"
* 2008: "581 C"
* 2008: "Lihtsad Asjad"
* 2009: "Destiny"
* 2009: "Pühakud"
* 2009: "Ultra"

## Eirovīzijas dziesmu konkurss
### Nacionālās atlases
* Eurolaul 2005:
** Laura Peldvere piedalās kopā ar grupu Suntribe ar dziesmu "Let's Get Loud" un iegūst 1. vietu.
** Laura Peldvere piedalās ar dziesmu "Moonwalk" un iegūst 2. vietu.
* Eesti Laul 2009:
** Laura Peldvere piedalās ar dziesmu "Destiny" un iegūst 3. vietu.
* Eesti Laul 2017:
** Laura Pledvere piedalās kopā Koitu Tomi ar dziesmu "Verona" un iegūst 1. vietu.

### Eirovīzijas dziesmu konkurss

* 2005 — Pārstāvot Igauniju kopā ar Suntribe ar dziesmu "Let's Get Loud" tiek iegūta 34. vieta.
* 2017 — Pārstāvēs Igauniju kopā ar Koitu Tomi ar dziesmu "Verona" tiek iegūta 14. vieta savā pusfinālā, kas neļauj kvalificēties finālam.
Wake Me Up When September Ends

**"Wake Me Up When September Ends"** ir amerikāņu rokgrupas Green Day ceturtais singls no albuma *[[American Idiot]]*, tas tika izdots . Singla producenti ir Green Day un Robs Kavallo. Singls ir sertificēts pēc RIAA sistēmas ar platīna disku.

## Dziesmu saraksts
# Wake Me Up When September Ends
# Give Me Novacaine (Live Version from Storytellers)
# Homecoming (Live Version from Storytellers)
Eurolaul

***Eurolaul*** () bija ikgadējs konkurss Igaunijā, kurā tika noskaidrota dziesma, ar kuru tiks pārstāvēta Igaunija Eirovīzijas dziesmu konkursā. Igaunijas atlase ilgus laikus bija ļoti atšķirīga no pārējo valstu Eirovīzijas atlasēm, jo šeit rezultātus noteica starptautiska žūrija.

2009. gadā *Eurolaul* nomainīja ar jaunu pasākumu *[[Eesti Laul]]* ().

## Uzvarētāji
* 1993: Janika Sillamā — *Muretut meelt ja südametuld*
* 1994: Silvija Vraita — *Nagu merelaine*
* 1996: Mārja-Līsa Ilusa & Ivo Linna — *Kaelakee hääl*
* 1997: Mārja-Līsa Ilusa — *Keelatud maa*
* 1998: Koits Tome — *Mere lapsed*
* 1999: Evelīna Samuelle & *Camille* — *Diamond of Night*
* 2000: *[[Eda Inese Eti|Inese]]* — *Once in a Lifetime*
* 2001: Tanels Padars & Deivs Bentons — *Everybody*
* 2002: *[[Sahlene]]* — *Runaway*
* 2003: *[[Ruffus]]* — *Eighties Coming Back*
* 2004: *[[Neiokõsõ]]* — *Tii*
* 2005: *[[Suntribe]]* — *Let's Get Loud*
* 2006: Sandra Oksenrida — *Through My Window*
* 2007: Gerli Padara — *Partners in Crime*
* 2008: *[[Kreisiraadio]]* — *Leto svet*

## Skatīt arī
* Igaunija Eirovīzijas dziesmu konkursā
* *[[Eesti Laul]]*
Eiropas čempionāts vieglatlētikā

**Eiropas čempionāts vieglatlētikā** ir vieglatlētikas sacensības, ko organizē Eiropas Vieglatlētikas asociācija. Sacensības notika ik pēc četriem gadiem, vasaras olimpisko spēļu cikla pusē. Pēc 2010. gada Eiropas čempionāta vieglatlētikā, kas norisinājās Barselonā, čempionāts tiek organizēts ik pēc 2 gadiem.

## Čempionāti

## Ārējās saites
* Iepriekšējo Eiropas čempionātu rezultāti
Jevgeņijs Miļevskis

**Jevgeņijs Miļevskis** (dzimis ) ir bijušais ebreju izcelsmes Latvijas futbola uzbrucējs, kurš kopā ar Aleksandru Starkovu veidoja FK Daugava uzbrukuma duetu 20. gadsimta 80. gados. Šobrīd dzīvo Austrijā, kurp pārcēlās 1989. gadā (lai gan sākotnēji bija plānojis nonākt ASV), ieguva Austrijas pilsonību un beidza savu karjeru un strādā par futbola aģentu. 1990. gadā bija kandidātu lokā spēlēšanai Austrijas izlasē Pasaules kausa izcīņā, taču to liedza gūtās traumas.

2006. gadā Latvijas Futbola federācija Miļevski atzina par vienu no 11 labākajiem Latvijas futbolistiem Latvijas futbola simtgadē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ričards Bērds

**Ričards Īvlins Bērds** (; dzimis  Vinčestrā, Virdžīnijā, miris  Bostonā, Masačūsetsā) bija ASV virsnieks, aviators un polārpētnieks. Cēlies no prominentas Virdžīnijas dzimtas, kuras raduraksti stiepjas vēsturē līdz pirmajiem ieceļotājiem, ieskaitot leģendāro Pokahontu. Mācījies Virdžīnijas Universitātē, 1912. gadā pārcēlies uz ASV Jūras spēku akadēmiju.

Lidot iemācījies Pirmā pasaules kara laikā, dienot ASV Jūras spēkos. Izstrādājis vairākas unikālas metodikas lidaparātu navigācijai atklātā jūrā.

1926. gada 9. maijā Bērds kopā ar pilotu Floidu Benetu (*Floyd Bennett*) ar trīsmotoru lidmašīnu *Fokker F-VII* mēģināja no Špicbergenas aizlidot līdz Ziemeļpolam. Bērds pēc atgriešanās ziņoja par lidojuma veiksmīgu iznākumu, par ko pat saņēma valdības apbalvojumu. Vēlāk atklājās, ka lidojumu žurnālā veikti labojumi un līdz šai dienai Ziemeļpola sasniegšana tiek apstrīdēta. Tikai dažas dienas pēc Bērda mēģinājuma norvēģu—itāļu ekspedīcija ar dirižabli *"Norge"* Roalda Amundsena un Umberto Nobiles vadībā sekmīgi sasniedza polu.

Laika posmā no 1928. līdz 1947. gadam Bērds vadīja četras ekspedīcijas uz Antarktīdu, kuru laikā deva lielu ieguldījumu kontinenta izpētē. Ekspedīciju bāzes nometnes tika organizētas Rosa šelfa ledāja malā polārstacijās Litlamerika.

Pirmās ekspedīcijas (1928-1930) laikā Bērds kā pirmais veica lidojumu uz Dienvidpolu. Turpmāko ekspedīciju laikā tika atklāta un izpētīta Mērijas Bērdas Zeme, kā arī citi apgabali Rietumantarktīdā. 1946. - 1947. gadā Bērds jau kā ASV flotes admirālis vadīja operāciju *[[Highjump]]*, kas izcēlās ar līdz tam neredzētu mērogu - operācijā piedalījās vairāk kā 4000 cilvēku un 13 kara un civilo kuģu. Ar aerofotografēšanas palīdzību tika nokartēta lielākā daļa Antarktīdas piekrastes.

Miris 1957. gadā, apglabāts Arlingtonas kapsētā, Virdžīnijā.

## Ārējās saites
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
1987 (albums)

***1987*** ir igauņu dziedātājas Mari Lēnas otrais studijas albums, kas tiek laists klajā 2008. gada jūnijā.

## Dziesmu saraksts
# 1987
# Trummimasinad
# Printsess
# Randy Davis
# Elektrisinises
# Torm
# Meeldib - ei meeldi
# 1 päev mu elust
# Shattered
# Oh l'amour
# Siis kui sind ei olnud
# Atlantis
# Aeg
# Tiigri tätoveeringuga tüdruk
# Printsess (remix)
Simons Ammans

**Simons Ammans** (; dzimis  Grabsā, Šveicē) ir Šveices tramplīnlēcējs. Viņš ir četrkārtējs olimpiskais čempions — triumfēja abos individuālajos tramplīnlēkšanas veidos gan 2002. gada Soltleiksitijas Olimpiskajās spēlēs, gan 2010. gada Vankūveras Olimpiskajās spēlēs. Tāpat S. Ammans ir bijis Pasaules čempions un vairākkārtējs Pasaules kausa posmu uzvarētājs.

Pasaules kausa posmos startē kopš 1997.—1998. gada sezonas. Jau savā pirmajā startā, būdams tikai 16 gadus vecs S. Ammans ieguva debitantam cienīgo 15. vietu lecot no Oberstdorfas tramplīna. 1998. gadā, 17 gadu vecumā debitēja Olimpiskajās spēlēs Nagano, kur ieņēma gan tikai 35. vietu. Vēlākajos gados uzvarējis 14 Pasaules kausa posmos, bet uz pjedestāla kāpis 49 reizes, lai arī ne reizi nav kļuvis par sezonas uzvarētāju Pasaules kausa kopvērtējumā. 2002. gadā atzīts par Šveices gada sportistu.

## Ārējās saites
*
Saules pulkstenis

[thumb|250px|Pirms 1926. gada izgatavots vertikālais saules pulkstenis ar [marmors|marmora ciparnīcu un metāla gnomonu Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā]]

**Saules pulkstenis** ir viens no senākajiem laika attēlošanas mehānismiem. Senākās liecības ir par saules pulksteņiem Senajā Ēģiptē. Līdz pat 19. gadsimta sākumam daudzviet Eiropā saules pulksteņu lietošanai bija praktiska nozīme. Ar pārdesmit minūšu precizitāti pēc tiem varēja noteikt vietējo laiku. Līdz ar transporta attīstību, pieauga nepieciešamība pēc vienota laika standarta (joslas laika), un pieauga mehānisko pulksteņu loma.
Mūsdienās senie saules pulksteņi kalpo kā vēstures liecinieki, savukārt jauni saules pulksteņi tiek veidoti kā dārza objekti, piemiņas zīmes vai interesanti ēku vai pilsētvides objekti.

Galvenie veidi:
* horizontālie;
* vertikālie;
* ekvatoriālie;
* analemmatiskie jeb dalības;
* polārie;
* sfēriskie (armilāriji).

## Ārējās saites
* Informācija par saules pulksteņiem (Latvijā un citviet pasaulē)
Frenks Loids Raits

**Frenks Loids Raits** (*Frank Lloyd Wright*, agrākais vārds *Frank Lincoln Wright*; dzimis , miris ) bija ASV arhitekts, interjera dizaineris, rakstnieks, pedagogs. Viņš bija organiskas arhitektūras proponents, šādas arhitektūras paraugs ir arī viens no viņa ievērojamākajiem darbiem — "Māja virs ūdenskrituma".

## Ārējās saites
Bauers

**Bauers** ( — 'zemnieks'; sieviešu dzimtē **Bauere**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Džeimijs Kempbels Bauers (*James Campbell Bower*; 1988) — angļu aktieris, dziedātājs un modelis;
* Ernests Bauers (1882—1926) — latviešu politiķis un agronoms;
* Gustavs Bauers:
** Gustavs Bauers (*Gustav Bauer*; 1882—1918) — vācu politiķis;
** Gustavs Bauers (*Gustave Bauer*; 1884—?) — amerikāņu cīkstonis;
* Johans Bauers (*Johann Bauer*; 1861—1891) — austriešu šahists;
* Jons Bauers (*John Bauer*; 1870—1944) — zviedru gleznotājs;
* Klemens Bauers (*Klemen Bauer*; 1986) — slovēņu biatlonists;
* Kristiāns Bauers (*Christian Bauer*; 1977) — Francijas šahists;
* Rūdolfs Bauers (*Rudolf Bauer*; 1879—1932) — ungāru vieglatlēts;
* Rūdolfs Fēlikss Bauers (*Rudolph Felix Bauer*; 1667—1717) — Zviedrijas un Krievijas virsnieks.
Bernardo Belloto

**Bernardo Belloto** (, dzimis , miris ) bija Venēcijas izcelsmes vedutu jeb pilsētu ainavu gleznotājs. Pazīstams ar gleznām, kurās attēlojis Drēzdeni, Vīni, Turīnu un Varšavu. Kanaleto māsasdēls un skolnieks. Dažkārt izmantoja Kanaleto vārdu, tāpēc Vācijā un Polijā bieži pazīstams ar šo vārdu.

Dzimis Venēcijā, mācījās pie sava tēvoča. 1742. gadā devās uz Romu, vēlāk klejoja pa Ziemeļitāliju, gleznodams pilsētu ainavas. No 1747. līdz 1758. gadam pēc Žečpospolitas karaļa un Saksijas kūrfirsta Augusta III ielūguma dzīvoja Drēzdenē, radīdams Drēzdenes ainavas. Vēlāk strādāja Vīnē, Marijas Terēzes galmā, Minhenē, vēlāk atkal Drēzdenē. Pēc Augusta III nāves devās uz Sanktpēterburgu, tomēr Varšavā pieņēma karaļa Staņislava Poņatovska piedāvājumu kļūt par galma gleznotāju. Radīja daudzas Varšavas ainavas. Miris Varšavā.

Tā kā Belloto daudz gleznoja Drēzdeni un Varšavu, kuras ārkārtīgi cieta Otrā pasaules kara laikā, Belloto gleznas ļoti palīdzēja šo pilsētu vēsturisko centru pēckara atjaunošanā.

## Galerija

Bellotto Bernardo (1720-1780) Kreuzkirche in Dresden, Ausschnitt.jpg|Krusta baznīca Drēzdenē (1751-1752.g.)
Bernardo Bellotto, called Canaletto - Vienna Viewed from the Belvedere Palace - Google Art Project.jpg|Skats uz Vīni no Belvedera pils (1758-1761.g.)
Bernardo Bellotto - View of Warsaw from the Royal Castle - Google Art Project.jpg|Skats uz Varšavu no karaļa pils (1773.g.)
Canaletto - Dresden seen from the Right Bank of the Elbe, beneath the Augusts Bridge - Google Art Project.jpg|Skats uz Drēzdeni no Elbas labā krasta (1748.g.)
The Grand Canal with the Rialto Bridge, from the North MET 247510.jpg|Skats uz Venēcijas lielo kanālu un Riolto tiltu (ap 1736.g.)
Padua from the East, with San Francesco and the Salone MET DP807855.jpg|Skats uz Paduju no austrumiem. (18.gs.)
Bellotto Two hussars.jpg|Divi huzāri (ap 1762.g.)


## Ārējās saites

* Bernardo Belloto ''artcyclopedia'' 
* Bernardo Belloto darbi ''museumsyndicate''
Valentīna Tereškova

**Valentīna Tereškova** (*Валентина Владимировна Терешкова*, dzimusi ) ir PSRS kosmonaute, pasaulē pirmā sieviete, kas lidojusi kosmosā, PSRS un Krievijas Federācijas militārpersona un politiķe. No 1966. līdz 1989. gada bija PSRS Augstākās Padomes deputāte, PSRS Augstākās Padomes Prezidija locekle (1974—1989), Padomju Sieviešu komitejas vadītāja (1968—1987), PSRS un ārzemju draudzības un kultūras sakaru biedrību savienības valdes priekšsēdētāja (1987—1992). PSRS bruņoto spēku pulkvede un Krievijas Federācijas bruņoto spēku ģenerālmajore.

Dzimusi Boļšoje Masļenņikovo sādžā Jarovslavļas apgabalā, Volgas upes krastā, kolhoznieku ģimenē. Abi viņas vecāki bija savulaik izceļojuši no Baltkrievijas. Tēvs Vladimirs Tereškovs dienējis Sarkanajā armijā kā tanka komandieris un kritis Ziemas karā 1939.gadā. Pēc tēva nāves ģimene pārceļas uz Jaroslavļu.

Pēc pamatskolas beigšanas Tereškova jau 16 gadu vecumā sāka darba gaitas no sākuma riepu fabrikā un vēlāk tekstilrūpnīcā. Paralēli darbam 1960.gadā neklātienē pabeigusi vieglās rūpniecības tehnikumu. Jau no pusaudzes gadiem interesējusies par izpletņlēkšanu un planierismu, apmeklējusi vietējo aeoroklubu. Pirmo lēcienu veikusi 22 gadu vecumā bez ģimenes ziņas. Aktīvi darbojusies arī komjaunatnes organizācijā un 1962.gadā kļuvusi par Komunistiskās partijas biedri. Tajā paša gadā arī tikusi uzņemta pirmajā padomju sieviešu kosmonautu apmācības kursā.

Tereškova kosmisko lidojumu veica 1963. gadā no 16. līdz 19. jūnijam ar kosmosa kuģi Vostok-6. Lidojums notika vienlaicīgi ar otru kuģi Vostok-5, kurā atradās Valērijs Bikovskis.

Partijas «Vienotā Krievija» Augstākās Padomes locekle. No 2011. gada ir ievēlēta Krievijas Valsts Domē, 2016. gadā un 2021. gadā ievēlēta atkārtoti, bijusi Federācijas struktūras un pašvaldību komitejas priekšsēdētāja vietniece, 2022. gadā ir Ārlietu komitejas priekšsēdētāja vietniece un Krievijas Valsts domes Ētikas komisijas priekšsēdētāja. 2020. gada 10. martā tieši Tereškova bija tā, kas Krievijas Federācijas konstitūcijā iesniedza priekšlikumu anulēt pilnvaru termiņu limitu attiecībā uz Vladimiru Putinu, ļaujot viņam valdīt līdz 2036. gadam.

2014. gada 7. februārī V. Tereškova piedalījās ziemas olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā Sočos.

Par atbalstu Krievijas iebrukumam Ukrainā viņai tika piemērotas starptautiskās sankcijas, ko noteikusi Eiropas Savienība, ASV un vairākas citas valstis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tereškovas biogrāfija 
* V. Tereškova Padomju Savienības Varoņu mājaslapā
Jans Nepomuks

**Jans Nepomuks** (; dzimis apmēram , miris ) bija katoļu svētais, kas pēc karaļa Vāclava IV pavēles tika iesviests Vltavā no Kārļa tilta Prāgā, jo neatklāja grēksūdzes noslēpumu. Čehijas nacionālais svētais. Plaši tiek godāts arī Itālijā, Vācijā, Polijā un Lietuvā. Saistībā ar Jana Nepomuka nāves apstākļiem tiek godāts kā aizstāvis pret plūdiem un nereti šī svētā skulptūras grezno tiltus.

## Dzīvesgājums
Ziņas par Jana Nepomuka dzīvi ir visai neskaidras un pretrunīgas. Viņš esot dzimis Nepomukā, Bohēmijas dienvidaustrumos. Studējis Prāgas un Padujas universitātēs.

1393. gadā esot pēc karaļa pavēles iesviests Vltavā. Tā laika avoti liecina, ka pēc karaļa pavēles ar nāvi tika sodīts garīdznieks strīdā par to, kurš būs Kladrubu abatijas vadītājs — Romas (kuru atbalstīja arhibīskaps) vai Aviņonas (kuru atbalstīja karalis) pāvesta cilvēks.

## Pēc nāves
1459. gadā parādījās liecības par to, ka Jans Nepomuks esot noslīcināts, jo attiecies izpaust grēksūdzes noslēpumu. Vēlākos rakstos parādās avoti, kuri izšķir divus Janus Nepomukus — to, kurš strīdējās par abatiju, un to, kurš atteicās izpaust grēksūdzi.

Jans Nepomuks tika kanonizēts tikai 1729. gadā, kad viņa kults jau bija plaši izplatīts. Rezultātā katoļiem Jans Nepomuks ir grēksūdzes noslēpuma aizstāvis, čehu romantiskajiem nacionālistiem — cīņas pret ķeizaru upuris, bet vēsturniekiem —  upuris strīdā par investitūrām. Daži čehu protestanti uzskata, ka Jans Nepomuks ir katoļu baznīcas leģenda, bet viņa prototips ir Jans Huss.

## Ārējās saites

* Jana Nepomuka "oficiālā" mājaslapa , , 
*
Bērds

**Bērds** (; sieviešu dzimtē Bērda) ir izplatīts angļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Davids Greiems Bērds (*David Graham Baird*) — ASV šahists (1854—1913);
* Džons Logijs Bērds (*John Logie Baird*) — skotu inženieris un izgudrotājs (1888—1946);
* Džons Vašingtons Bērds (*John Washington Baird*) — ASV šahists (1852—1923);
* Henrijs Bērds (*Henry Edward Bird*) — Lielbritānijas šahists 1830—1908;
* Kriss Bērds (*Chris Baird*) — futbolists (dzimis 1982);
* Lerijs Bērds (*Larry Bird*) — ASV basketbolists, treneris un menedžeris (dzimis 1956);
* Ričards Bērds (*Richard Byrd*) — ASV aviators un polārpētnieks (1888—1957);
* Sems Bērds (*Sam Bird*) — angļu autosportists (dzimis 1987);
* Viljams Bērds (*William Byrd*) — angļu komponists (1543—1623).

## Skatīt arī
* Bērda
* Bīrds
Victoria

***Victoria*** var būt:
* *[[Ford Crown Victoria]]* — *Ford* auto modelis;
* Viktorija:
** Viktorija — Lielbritānijas un Īrijas Apvienotās Karalistes karaliene (1837—1901);
** Viktorija — štats Austrālijā;
** Viktorija — pilsēta Kanādā;
** Viktorija — Seišelu galvaspilsēta;
** "Viktorija" — 2015. gada Vācijas krimināltrillera filma;
* Viktorijas ezers — ezers Āfrikā;
* Viktorijas krusts — Lielbritānijas augstākais militārais apbalvojums;
* Viktorijas sala:
** Viktorijas sala — sala Kanādā;
** Viktorijas sala — sala Krievijā;
* Viktorijas Zeme — dabas apgabals Antarktīdā.
1909. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas - latviešu zemes karte (1911).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1909. gads|1909. gada]] notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).

## Notikumi
### Februāris
* 15. februāris — Rīgā notika pirmā zināmā hokeja spēlē Latvijā.

### Marts
* 22. marts — Krišjānis Barons pārcēlās uz "Burnieku māju".

### Jūnijs
* 8. jūnijs — Rīgā no *[[Krievu-Baltijas vagonu rūpnīca|Russo-Balt]]* rūpnīcas vārtiem izbrauca pirmais automobilis.

### Jūlijs
* 14.—18. jūlijs — notika Rīgas rallijs, pārbrauciens Sanktpēterburga—Rīga—Sanktpēterburga.

### Oktobris
thumb|Sporta biedrības "Marss" velotreka atklāšana 1909. gadā

* 25. oktobris — atklāts sporta biedrības "Marss" velotreks.

### Decembris
* 10. decembris — Vilhelmam Ostvaldam tika piešķirta Nobela prēmija ķīmijā par katalīzes procesu un ķīmisko reakciju ātrumu fundamentālajiem pētījumiem.
* 26. decembris — Raiņa lugas "Zelta zirgs" pirmizrāde Jaunajā Rīgas teātrī.

### Nezināms datums
* izdeva "Latvju Dainu" 3. sējuma 3. daļu.
* Salacgrīvā pār Salacu un Strenčos pār Gauju uzbūvēja dzelzsbetona tiltus.
* Sāka otrā dzelzceļa tilta būvniecību pār Daugavu Rīgā.
* Hanzas ielā atklāja Rīgas ugunsdzēsēju depo ēku.
* Pēdējā holeras epidēmija Latgalē.

## Dzimuši
* 9. februāris — Teodors Tomsons, latviešu dzejnieks (miris 1988. gadā)
* 10. februāris — Austra Skujiņa, latviešu dzejniece (mirusi 1932. gadā)
* 26. februāris — Oļģerts Ābelīte, latviešu grafiķis (miris 1972. gadā)
* 9. marts — Pēteris Dambergs, lībiešu valodnieks, dzejnieks un skolotājs (miris 1987. gadā)
* 25. aprīlis — Jūlijs Viļumainis, latviešu gleznotājs (miris 1981. gadā)
* 30. aprīlis — Konstantīns Raudive, latviešu filozofs, parapsihologs (miris 1974. gadā)
* 25. maijs (j.s., pēc v.s 12. maijā) — Igors Činnovs (* Игорь Чиннов*), krievu dzejnieks (miris 1996. gadā)
* 6. jūnijs — Jesaja Berlins (*Isaiah Berlin*), Latvijā dzimis angļu filozofs (miris 1997. gadā)
* 1. jūlijs — Staņislavs Kreics, latviešu gleznotājs (miris 1992. gadā)
* 18. septembris — Alfrēds Porietis, latviešu virsnieks, mežkopis (miris 2009. gadā)
* 6. oktobris — Fricis Rokpelnis, latviešu dzejnieks, rakstnieks (miris 1969. gadā)
* 7. oktobris — Ēriks Pētersons, Latvijas futbolists un hokejists (miris 1987. gadā)

## Miruši
* 19. janvāris — Jūlijs Feders, latviešu gleznotājs, ainavists (dzimis 1838. gadā)

## Skatīt arī
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Attēlu galerija

Attēls:Building in Riga 4.JPG|Dzīvojamā ēka "Kaķu nams" (arhitekts Frīdrihs Šefels).
Mērijas Bērdas Zeme

**Mērijas Bērdas Zeme** () ir dabas apgabals Rietumantarktīdā starp Rosa jūru un Rosa šelfa ledāju rietumos un Elsvērta Zemi un Karalienes Elizabetes Zemi austrumos. Tā plešas starp 158° un 103°24' rietumu garumu. Sākotnēji admirālis Ričards Bērds 1929. gadā nosaukumu par godu savai sievai piešķīra tikko izpētītajam apgabalam zemes ziemeļrietumos (ap tagadējo Edvarda VII pussalu). Vēlāk, godinot Bērda ieguldījumu reģiona izpētē, Mērijas Bērdas Zemē tika iekļautas teritorijas līdz Eitsa krastam austrumos un Rokfellera plato dienvidos.

Mērijas Bērdas Zemē tiek izdalīti 5 krasta apgabali Dienvidu okeāna piekrastē un viens (Širases krasts) gar Rosa šelfa ledāju:

Mērijas Bērdas Zeme ir viens no nomaļākajiem apgabaliem pat pēc Antarktīdas mērogiem. Lielākā daļa zemes teritorijas nav iekļauta nevienā no Antarktīdas teritoriālajām pretenzijām.  aptvērumā tā ir lielākā Zemes sauszemes teritorija bez teritoriālas piederības vai teritoriālām pretenzijām. Tikai neliela teritorija uz rietumiem no 150° rietumu garuma iekļaujas Jaunzēlandes pretenzijā Rosa Teritorija. Lai arī 1939. gadā ASV prezidents Franklins Rūzvelts deva uzdevumu noformēt Savienotajām Valstīm teritoriālas pretenzijas Antarktīdā, līdz 1959. gadam (līdz Antarktīdas līguma noslēgšanai) tas netika izdarīts.

Mērijas Bērdas Zemē nav pastāvīgu polārstaciju. Agrākos laikos darbojās amerikāņu stacijas Bērda, Litlrokforda un padomju stacija Ruskaja, bet mūsdienās darbojas tikai vasaras pētniecības nometnes (Saipldoma, Bērdkampa).

## Atsauces
14. autobusu maršruts (Rīga)

**14. autobusu maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursēja no Abrenes ielas līdz Juglas zvēraudzētavai Juglas apkaimē.

14. autobusu maršruta kopējais garums bija 28,215 km. Maršruta **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** — **[[Juglas zvēraudzētava|Zvēraudzētava]]** kopējais garums bija 13,791 km, bet maršruta **[[Juglas zvēraudzētava|Zvēraudzētava]]** — **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** kopējais garums bija 14,424 km.

Gan darbdienās, gan brīvdienās pa 14. autobusu maršrutu kursēja 2 autobusi. 14. autobusu maršrutu apkalpoja 7. autobusu parks.

No 2022. gada 1. septembra tika aizvietots ar 34. maršruta trolejbusu.

## Maršruts
Virzienā **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** — **[[Juglas zvēraudzētava|Zvēraudzētava]]** kursēja pa šādām ielām: Abrenes iela, Vilhelma Purvīša iela, Emīlijas Benjamiņas iela, Marijas iela, Merķeļa iela, Brīvības bulvāris, Brīvības iela, Brīvības gatve, Juglas iela, Ūdeļu iela un Mazā Juglas iela.

Virzienā **[[Juglas zvēraudzētava|Zvēraudzētava]]** — **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** kursēja pa šādām ielām: Mazā Juglas iela, Ūdeļu iela, Juglas iela, Juglas krastmala, Brīvības gatve, Brīvības iela, Brīvības bulvāris, Raiņa bulvāris, Emīlijas Benjamiņas iela, Vilhelma Purvīša iela un Abrenes iela.

## Pieturvietas
14. autobusu maršrutā pavisam kopā bija 54 pieturas. Virzienā **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** — **[[Juglas zvēraudzētava|Zvēraudzētava]]** bija 28 pieturas, bet virzienā **[[Juglas zvēraudzētava|Zvēraudzētava]]** — **[[Abrenes iela (Rīga)|Abrenes iela]]** bija 26 pieturas.

## Attēlu galerija

14. autobuss Raiņa bulvārī.JPG|14. maršruta autobuss pieturā "Inženieru iela"
14. autobuss uz Brīvības ielas.jpg|14. maršruta autobuss uz Brīvības ielas pieturā "Sporta akadēmija"
14. autobuss uz Mazās Brīvības ielas.jpg|14. maršruta autobuss uz  Brīvības ielas
14. autobuss uz Brīvības gatves.jpg|14. maršruta autobuss Brīvības gatvē
14. autobuss uz Brīvības ielas (2).jpg|14. maršruta autobuss Brīvības ielā
14. autobuss uz Abrenes ielas.jpg|14. maršruta autobuss Abrenes ielā
14. autobuss uz Juglas ielas.jpg|14. maršruta autobuss Juglas ielā
14. autobuss uz Brīvības gatves (2).jpg|14. maršruta autobuss Brīvības gatvē
14. autobuss uz Mazās Juglas ielas.jpg|14. maršruta autobuss uz Mazās Juglas ielas
14. autobuss galapunktā "Zvēraudzētava".jpg|14. maršruta autobuss galapunktā "Zvēraudzētava"
14. autobuss galapunktā "Abrenes iela".jpg|14. maršruta autobuss galapunktā "Abrenes iela"
14. autobuss Abrenes ielas galapunktā.jpg|14. maršruta autobuss izbrauc no galapunkta "Abrenes iela"
14. autobuss Abrenes ielas galapunktā (2).jpg|14. maršruta autobuss iebrauc galapunktā "Abrenes iela"
14. autobuss uz Juglas krastmalas.jpg|14. maršruta autobuss Juglas krastmalā
14. autobuss pieturā "Jugla".jpg|14. maršruta autobuss pieturā "Jugla"


## Skatīt arī
* Rīga
* Autobusu satiksme Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
* Tramvaju satiksme Rīgā
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Rīgas satiksme
* Rīgas metropolitēns

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.rigassatiksme.lv
* 
*
The Summer Tic EP

***The Summer Tic EP*** ir amerikāņu alternatīvā roka grupas Paramore EP, kas tika izdots  sadarbībā ar Fueled by Ramen.

## Dziesmu saraksts
# "Emergency" (Crab Mix) — 4:03
# "Oh Star" (Full Band Version) — 3:47
# "Stuck on You" (Failure kaverversija) — 4:27
# "This Circle" — 4:05

## Ārējās saites
* Paramore oficiālā mājaslapa
Live in the UK 2008

***Live in the UK 2008*** ir amerikāņu alternatīvā roka grupas Paramore koncertalbums, kas tika izdots  sadarbībā ar Fueled by Ramen. Albumā ir iekļautas grupas uzstāšanās ieraksti no trim dažādiem koncertiem Anglijā.

## Dziesmu saraksts

## Ārējās saites
* Paramore oficiālā mājaslapa