open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ivars Šteinbergs

**Ivars Šteinbergs** (dzimis 1991. gada 19. septembrī) ir latviešu dzejnieks.

## Biogrāfija
I. Šteinbergs beidzis Rīgas Valsts vācu ģimnāziju, ieguvis bakalaura grādu Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultātē. Ieguvis maģistra grādu salīdzinošajā literatūrzinātnē Ņujorkas štata universitātē Bingemtonā (SUNY, *Binghamton*) (ASV, 2018). No 2016. līdz 2017. gadam strādājis portālā "Delfi". Kopš 2019. gada LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta asistents. Latvijas Kultūras akadēmijas doktorantūrā ieguvis doktora grādu (2023). Kopš 2021. gada žurnāla "Strāva" redaktors. Piedalās Preiļu konceptuālistu grupas darbībā.

Literāras publikācijas kopš 2012. gada. 2020. gadā izdots I. Šteinberga pirmais dzejoļu krājums "Strops". Tas nominēts Literatūras gada balvai kategorijā "Labākā debija", 2021. gadā saņēmis Dzejas dienu balvu un Ojāra Vācieša prēmiju. 

2022. gadā izdotajā grāmatā "Jaunība" apkopotas trīs poēmas: "Rokenrols", "Stopētāju balādes" un "Ar mēli". 2023. gadā grāmatai piešķirta Literatūras gada balva kā gada labākajam dzejoļu krājumam. 

2024. gadā izdotā grāmata "Ābece" nominēta Literatūras gada balvai. 

2025. gadā izdots dzejoļu krājums "Stāsti", kas saņēmis Eduarda Veidenbauma prēmiju.

Publicē atdzejojumus galvenokārt no angļu valodas, kā arī recenzijas par dzejas grāmatām. Nominēts Normunda Naumaņa balvai mākslas kritikā (2021), saņēmis šo balvu 2024. gadā. Sastādījis Jāņa Rokpeļņa "Rakstu" 1. sējumu (2022).

## Bibliogrāfija
* *Strops*. Rīga: Neputns, 2020.
* *Jaunība*. Rīga: Neputns, 2022.
* *Ābece: mikroesejas par burtiem un dzejoļi bez ierobežojumiem*. Saldus: Valters Dakša, 2024.
* *Stāsti: dzeja 2020-2024*. Rīga: Neputns, 2025.
* *Ams, ams, ams!* [dzeja bērniem]. Rīga: Liels un mazs, 2025.
* *Lielais sprādziens*. Carnikava: Punctum, 2026.

## Atsauces
FA Community Shield

***FA Community Shield*** ir ikgadēja futbola spēle, kurā iepriekšējās sezonas Anglijas futbola Premjerlīgas uzvarētāji spēlē pret FA kausa uzvarētājiem. Kopš 1974. gada spēli parasti aizvada Vemblija stadionā. Spēli rīko Anglijas Futbola asociācija, un tās ienākumi tiek ziedoti vairākiem labdarības projektiem Anglijā.

Pašreizējie (2025) *FA Community Shield* ieguvēji ir *[[Crystal Palace FC]]* komanda, kuri  Vembli stadionā uzvarēja *[[Liverpool FC]]* komandu.

2024. gadā *FA Community Shield* kausa ieguvēji bija *[[Manchester City F.C.]]*, kuri  uzvarēja *[[Manchester United FC|Manchester United]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Celibāts

**Celibāts** (, no *caelebs* — neprecējies) ir vairākās reliģijās (kristietībā, jogā, budismā u.c.) sastopama klerikāļu dzīve bezlaulībā un atturēšanās no seksuāliem sakariem, lai nekas sadzīvē nenovērstu no garīdznieka vienīgā dzīves uzdevuma: kalpošanas Dievam. Kristietībā dažās konfesijās tas ir obligāts priekšnoteikums konkrētām hierarhijas pakāpēm, bet citās tikai rekomendējama izvēle.

## Bibliogrāfija
* Trūps H. Katoļu Baznīcas vēsture. — Rīga: Avots, 1992, 331. lpp.
* Jerumanis A.M. Priesterība — Jēzus sirds mīlestība. // Nāc. Nr.3(56), 05.2010., 2.—3. lpp.
* Valsts un tiesību vēsture jēdzienos un terminos. / Sast. P.Valters. / — Divergens, Rīga, 2001., 177. lpp.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Celibāts
ASV aizsardzības sekretārs

**ASV aizsardzības sekretārs** ir ASV Aizsardzības departamenta — par valsts aizsardzības atbildošās iestādes — vadītājs, šis amats ir salīdzināms ar aizsardzības ministra amatu citās valstīs. Valsts sekretāru ieceļ prezidents, bet apstiprina Senāts.

Pašreizējais ASV aizsardzības sekretārs ir Pīts Hegsets, 29. aizsardzības sekretārs (pārstāv Republikānisko partiju).

## ASV Aizsardzības sekretāri

## Atsauces

## Ārējās saites

* 

|-
Donalds Ramsfelds

**Donalds Henrijs Ramsfelds**  (; dzimis ; miris ) bija amerikāņu politiķis un uzņēmējs, . ASV aizsardzības sekretārs no 1975. līdz 1977. gadam, strādājot Džeralda Forda administrācijā, un atkal no 2001. gada līdz 2006. gadam, strādājot Džordža V. Buša administrācijā. No 1963. gada līdz 1969. gadam Ramsfelds bija ASV Pārstāvju palātas loceklis, pārstāvot Ilinoisas 13. kongresa apgabalu.

## Biogrāfija
Donalds Ramsfelds piedzima Čikāgā, Ilinoisas štatā. Bērnību aizvadījis Čikāgai pieguļošā pilsētā Vinetkā. Ramsfelda tēvs bija Otrā pasaules kara veterāns. 1954. gadā Ramsfelds absolvēja Prinstonas Universitāti, saņemot bakalaura grādu politiskajās zinātnēs. Pēcāk arī mācījās Keisvesternas Universitātē un Džordžtaunas Universitātē, bet tās neabsolvēja.

No 1954. gada līdz 1957. gadam Ramsfelds dienēja ASV Jūras kara flotē. Pēc dienesta Ramsfelds kļuva par administratīvo asistentu ASV Pārstāvju palātas loceklim no Ohaio 11. kongresa apgabala - Deividam Denisonam. 1962. gadā Ramsfelds tika ievēlēts ASV Pārstāvju palātā, pārstāvot Ilinoisas 13. kongresa apgabalu. Amatā tika apstiprināts .

1975. gadā, kad ASV prezidents Džeralds Fords pārkārtoja savu kabinetu, Ramsfelds tika iecelts par 13. ASV aizsardzības sekretāru. 1977. gadā Džeraldam Fordam netiekot pārvēlētam, 2001. gadā ASV prezidents Džordžs V. Bušs Ramsfeldu iecēla par 21. ASV aizsardzības sekretāru. Kā aizsardzības sekretāram viņam bija ļoti būtiska loma karā pret terorismu. 2006. gadā Ramsfelds atkāpās no ASV aizsardzības sekretāra amata.

, 88 gadu vecumā, Ramsfelds nomira no vēža (multiplās mielomas), Taosā Ņūmeksikas štatā.  viņš tika apglabāts Ārlingtonas nacionālajā kapsētā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džons Litgovs

**Džons Arturs Litgovs** (; dzimis  Ročesterā, Ņujorkas štatā, ASV) ir amerikāņu kino, televīzijas un teātra aktieris un dziedātājs. Litgovs karjeras laikā saņēmis daudz apbalvojumus, ieskaitot divas Zelta globusa balvas, sešas Emmy balvas, trīs Ekrāna aktieru ģildes balvas, divas ''Tony'' balvas un četras ''Grammy'' balvas. Divreiz arī nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Viņš ir iekļauts Amerikas Teātra slavas zālē un ir saņēmis zvaigzni Holivudas Slavas alejā.

Litgovs studēja Hārvarda Universitātē, bet pēcāk, saņemot stipendiju no Londonas Mūzikas un Dramturģijas Akadēmijas, sāka studēt Londonā. Litgovs atpazīstams ar savām lomām filmās "Garpa pasaule" un "Maiguma valoda" (par kurām nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris otrā plāna lomā), kā arī ar lomām TV seriālos "Trešā planēta no Saules" (*3rd Rock from the Sun*) un "Kronis" (Vinstona Čērčila lomā).

Piedalījies arī tādās filmās kā "Viss šis džezs" (*All That Jazz*, 1979), *[[Blow Out]]* (1981), "Brīvie" (*Footloose*, 1984), "Pelikānu lieta" (1993), "Klinšu kāpējs" (1993), "Orindžas apgabals" (2002), *[[Kinsey]]* (2004), "Šopaholiķes atzīšanās" (2009), "Garais gads" (2010), "Pērtiķu planētas sākotne" (2011), "Starp zvaigznēm" (2014), "Grāmatvedis" (2016), "Pirmklasīgās 3" (2017), *[[Beatriz at Dinner]]* (2017), "Skandāls" (2019), "Zvēru kapiņi" (2019), *[[Sharper]]* (2023), "Ziedu mēness slepkavas" (2023) un "Konklāvs" (2024).

## Ārējās saites
Jānis Prombergs

**Jānis Hermanis Prombergs** (1927—1993) bija latviešu veselības aprūpes organizators, Rīgas pilsētas 7. klīniskās slimnīcas "Gaiļezers" pirmais galvenais ārsts (1979—1988).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1927. gada 7. maijā Vecmīlgrāvī strādnieka Bernharda un Martas Prombergu ģimenē. Mācījās A. Dombrovska Rīgas 29. pamatskolā (1934—1941), tad Rīgas pilsētas V. Olava komercskolā (1941—1944). 1944. gadā 17 gadus veco Prombergu iesauca karadienestā Vērmahta gaisa spēku izpalīgos, bet pēc tam, kad Sarkanā armija atkal okupēja Latviju, viņu 1945. gadā ielodzīja filtrācijas nometnē Tulas apgabalā.

Pēc atgriešanās Rīgā Prombergs turpināja mācības Rīgas 23. vakara vidusskolā (1946—1948) un studēja Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas veterinārmedicīnas fakultātē, tad Latvijas Valsts Universitātes medicīnas fakultātē. Pēc ārsta grāda iegūšanas viņš strādāja par ķirurgu un Neretas rajona veselības aizsardzības nodaļas vadītāju (1954—1956), 1956. gadā iestājās PSKP.
1957. gadā Prombergs kļuva par Cēsu rajona veselības aizsardzības nodaļas vadītāju un 1958. gadā par Cēsu centrālās slimnīcas galveno ārstu.
1959. gadā Pombergu iecēla par Latvijas PSR Veselības aizsardzības ministra pirmo vietnieku, bet nacionālkomunistu vajāšanu dēļ viņu pēc neilga laika pārcēla darbā par Rīgas rajona veselības aizsardzības nodaļas vadītāju, tad par Rīgas pilsētas veselības aizsardzības nodaļas vadītāja vietnieku (1961), Rīgas 4. poliklīnikas galveno ārstu (1962), Rīgas pilsētas 6. apvienotās slimnīcas galveno ārstu (1967—1971).

1971. gadā Prombergu iecēla par Rīgas pilsētas 7. klīniskās slimnīcas celtniecības direktoru, 1973. gadā par Sanitāri epidemioloģiskās stacijas galveno ārstu un viņš vadīja stacijas ēkas būvi Klijānu ielā. 1975. gadā Prombergs atkal kļuva par Rīgas 7. slimnīcas celtniecības direktoru, bet pēc tās pabeigšanas 1979. gadā viņu iecēla par slimnīcas galveno ārstu.

Atmodas kustības laikā 1988. gadā Prombergs kļuva Latvijas Tautas frontes biedru, viņu iecēla par vēl ceļamā “Gaiļezera” dzemdību nama galveno ārstu, tomēr būvniecību pārtrauca un 1992. gadā viņš pensionējās. Miris 1993. gada 9. septembrī Stopiņos, apglabāts Rīgas Meža kapos.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais ārsts (1980)
* PSRS Ministru padomes prēmija (1985)

## Literatūra
* Edvīns Platkājis, Arnis Vīksna. Ārsts un celtnieks Jānis Prombergs. Rīga: BOSIA Klīniskā slimnīca "Gaiļezers", 2002. — 251 lpp.

## Atsauces
1693. gads Latvijā

thumb|315px|Sadalītā Latvija.
thumb|315px|Sadalītā Latvija (1629–1795).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1693]]. gada notikumi** pašreizējās **[[Latvija]]s** teritorijā, kuras Kurzemes un Zemgales novadi atradās Kurzemes hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš atradās Kurzemes hercogistē ar autonomijas tiesībām. Vidzemes novads ietilpa Zviedru Vidzemes sastāvā, kas bija Zviedrijas domīnija, bet Latgales novads Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā, kas bija Žečpospolitas province.
## Valdnieki
* Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Jans III Sobeskis.
* Kurzemes un Zemgales hercogistē valdīja hercogs Frīdrihs Kazimirs Ketlers.
* Zviedru Vidzemē valdīja Zviedrijas karalis Kārlis XI.
## Notikumi

### Nezināms laiks vai visa gada laikā

* Apriņķu reformas gaitā tika likvidēta Kokneses zemes tiesa.
* Apstiprinātas Ventspils audēju amata šrāgas.
* Notika pirmie bruģēšanas darbi Jelgavas tirgus laukumā.
* Mālpilī tika uzcelta skolas ēka.
* Kroņvircavas muižā sākta ierīkot muižas dārzu.
* Pēc Rīgas pilsētas būvmeistara Ruperta Bindenšū meta tika paredzēta Pētera baznīcas portāla realizācija, kas pasūtīta tēlniekam un kokgriezējam Johanam Danielam Šauam, taču viņš darbus vilcinājis un saistības nav pildījis. Rezultātā līgums vēlāk tika lauzts.

### Maijs
* 28. maijs — tika anulēts Brandenburgas un Kurzemes hercogistes līgums par kopīgu Tobago salas kolonijas pārvaldīšanu. Līdz ar to faktiski beidzās Kurzemes hercogistes Tobago kolonijas darbība, un to pakāpeniski pārņēma angļi. Bet uz salas esošā kurzemnieku kolonija, ar laiku izira, latviešiem pārceļojot uz apkārtējām salām un, iespējams, arī uz Venecuēlu.

## Statistiski dati
* Rīgas labības eksports: 83 lasti kviešu, 17244 lasti rudzu, 884 lasti miežu, 812 lasti auzu (lasts kviešu — 48 pūri, lasts rudzu 45 pūri, lasts miežu un auzu 60 pūri).

## Kultūra
* Johanam Fišeram tika piešķirts Upsālas Universitātes goda doktora tituls, un viņš atkārtoti pauda ierosinājumu izveidot Rīgā universitāti.

## Zinātne
*

## Dzimuši
* 7. februāris — Anna I, Kurzemes un Zemgales hercogiene un Krievijas Impērijas ķeizariene (mirusi 1740).
* 23. novembris — Hermanis Kristofs Finks fon Finkenšteins, Kurzemes un Zemgales hercogistes politiķis, Dobeles pilskungs, Kurzemes un Zemgales hercogistes kanclers Jelgavā (miris 1758).

## Miruši

## Attēlu galerija

Attēls:Kabile Manor - panoramio - Laima Gūtmane (simka….jpg|Kabiles muižas "Stirnūzis".
Attēls:Cēsis 1693.jpg|Cēsu pils un pilsētas plāns.


## Atsauces
Autoceļš V596

**V596** autoceļš **Viļāni—Pilskalns—Nagļi** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļus A12 (E22) un P58 pie Viļāniem caur Piliskolnu ar autoceļu V592 pie Nagļiem. Autoceļš ir  garš, pirmo  garumā (Jaunviļānos) tas ir klāts ar asfaltbetona segumu, bet visā atlikušā garumā — ar grants segumu. Ceļš šķērso Rēzeknes novada Viļānu, Rikavas un Nagļu pagastus.

## Krustojošie autoceļi
* A12, E22, P58 (Jaunviļāni, Viļāni)
* V561 (Jaunviļāni)
* V592 (Bernāni)

## Atsauces
Conservatoire national des arts et métiers

***Conservatoire national des arts et métiers*** (*CNAM*) ir universitāte, kas atrodas Parīzē, Ildefransā.

*CNAM* apmācības ir īpaši paredzētas vadītājiem, kas strādā nozarēs, uzņēmumos un valsts dienestos, kuri vēlas padziļināt savas zināšanas un apgūt jaunas disciplīnas.

## Slaveni absolventi
* Pols Dumērs, franču politiķis. Francijas prezidents no 1931. gada 13. jūnija līdz nāvei atentāta rezultātā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
Autoceļš V536

**V536** autoceļš **Krivanda—Ustinova** bija Latvijas vietējais autoceļš, kas savienoja autoceļu V508 Krivandā caur Ustinovu ar Krievijas robežu Līdumnieku pagastā. Autoceļa kopējais garums bija  un tas bija klāts ar grants segumu.

2013. gada 17. augustā ar Ministru kabineta noteikumiem nr. 582 ceļš tika svītrots no valsts autoceļu sarakstiem.

## Atsauces
Hugo Legzdiņš

**Hugo Legzdiņš** (dzimis , miris ) bija Latvijas Jūras spēku virsnieks, Latvijas pirmās zemūdenes "Ronis" komandieris (1940—1941), vēlāk — pedagogs jūrnieku mācību iestādēs.

## Biogrāfija
Dzimis 1903. gada 7. decembrī Rīgas apriņķa Vidrižu pagasta Igates muižas kalpu mājā. Kad Hugo bija 15 gadu, 1919. gada martā viņa tēvu Stučkas valdīšanas laikā arestēja un nošāva kopā ar vēl 48 apcietinātajiem, apsūdzot par kontrrevolūciju. Mācījies Lēdurgas draudzes skolā, pēc tam — Rīgas Valsts tehnikuma Mehānikas nodaļā, ko absolvēja 1924. gadā. 1930. gadā Legzdiņš pabeidza Krišjāņa Valdemāra jūrskolu, iegūstot jūras leitnanta dienesta pakāpi. Vēlāk tika paaugstināts par jūras virsleitnantu un papildināja izglītību torpēdu virsnieku skolā Francijā (1935—1936), kā arī Francijas Jūras spēku akadēmijā (1938—1938).

Legzdiņa militārā karjera attīstījās — 1940. gadā viņu paaugstināja par komandkapteini un norīkoja par zemūdenes "Ronis" komandieri. Tomēr drīz Latvijā ienāca PSRS karaspēks. "Ronis" atradās Liepājas tirdzniecības ostā, un tur "Roņa" komandu arestēja. Legzdiņam atņēma militāro dienesta pakāpi.
 
Legzdiņš strādāja dažādos darbos — par tehniķi rūpnīcā “Stars”, par dzelzceļa stacijas dežurantu, par algas rēķinvedi Stradiņa slimnīcā. No 1944. gada strādāja par pedagogu Padomju Latvijas kuģniecības mācību iestādē, bet no 1951. gada — Vecmīlgrāvī stūrmaņu un citu kuģu kadru sagatavošanas kursos. 1969. gadā Legzdiņš pensionējās, tomēr pēc tam vēl nostrādāja sešus gadus.

Sarakstījis grāmatu “Ronis — mana būdiņa un pils”, kas izdota 2002. gadā.

Miris 2004. gada 20. jūlijā, 100 gadu vecumā. Apglabāts Lēdurgas kapos.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordeņa V šķira (1937. gads)
* Triju Zvaigžņu ordeņa IV šķira (1995. gads)
* Francijas Goda Leģiona ordenis un citi Latvijas un ārvalstu apbalvojumi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hugo Legzdiņš par zemūdenes "Ronis" likteni  Diva.lv
* Ronis — Mana būdiņa un pils Mutvārdu vēsture Latvijā
Malakoloģija

thumb|Kalmāri pieder pie malakoloģijas izpētes objektiem
[thumb|Malakoloģijas muzejs Makarskā, [Horvātija|Horvātijā]]
**Malakoloģija** ( *malakos* ‘mīksts’ + *logos* ‘vārds, runa, mācība’) ir bezmugurkaulnieku zooloģijas nozare, kas pēta gliemjus (moluskus, mīkstmiešus), to taksonomiju, sistemātiku, ekoloģiju, evolūciju un uzbūvi.

Latvijā gliemju izpēti un aizsardzību koordinē Latvijas Malakologu biedrība. Tā arī izvēl gada gliemi, par kuru 2020. gadā kļuva izmirušais Salaspils dolomītgliemezis (*Platyschisma kirchholmiensis*).

Malakoloģija iedalās konhioloģijā — gliemju čaulu (konhīliju) un čaulgliemežu — gliemežu un gliemeņu izpētē, limakoloģijā, kas pēta kailgliemežus, un teutoloģijā, kas pēta galvkājus, kā astoņkājus un kalmārus. Lietišķo malakoloģiju studē medicīnā, veterinārijā un lauksaimniecībā; piemēram, gliemji kā slimību pārnēsātāji, tai skaitā šistosomiāzes un peldētāju niezes gadījumos. Malakoloģiskajos pētījumos tiek izmantotas parastās zooloģiskās metodes. Pētniekus parasti iedala malakologos un konhiologos.

Arheoloģija izmanto malakoloģiju, lai izprastu klimata attīstību, apgabala biotu un vietas īpatnības. Pateicoties čaulu labajai saglabājamībai, konhioloģijai ir liela nozīme paleontoloģijā. No retākiem novirzieniem gliemju čaulu šūnu uzbūvi pēta, lai to izmantotu arhitektūrā, bet bioindikācijā tiek izmantota gliemju spēja reaģēt uz ūdens un augsnes kvalitātes izmaiņām. Gliemju čaulas ir arī kolekcionēšanas un mākslas objekts.

## Vēsture

Pirmais gliemjus klasificēja Aristotelis, pateicoties kam malakologi šajā gadsimtā svin savas zinātnes 2400-gadi.

1681. gadā Filipo Bonani uzrakstīja pirmo grāmatu, kas bija veltīta jūras gliemežvākiem, t.i. jūras gliemju čaumalām. Grāmatas nosaukums bija "Acu un prāta atpūta gliemežu vērošanā, piedāvāta tiem, kam ir interese par dabas radījumiem utt." (*Ricreatione dell' occhio e dela mente nell oservation' delle Chiociolle, proposta a' curiosi delle opere della natura &c.*). 1758. gadā Linnejs mēģināja savā klasifikācijā sagrupēt gliemjus un citus līdzīgus organismus, nodalot urbējgliemenes kopā ar dažiem tārpiem un citiem organismiem, galvkājus kopā ar sūkļiem un medūzām, un pārējos gliemjos in tiem līdzīgajos. Līdz 19. gadsimta sākumam zinātni sauca par konholoģiju vai konhioloģiju, jo vairums pētnieku koncentrējās uz vieglāk iegūstamajiem un atpazīstamajiem čaulgliemežiem. 1795. franču dabaszinātnieks Žans Kivjē ieteica pētīt gliemjus kā vienu veselu grupu, bet terminu "malakoloģija" 1825. gadā ieviesa Anrī de Blenvils. 1868. gadā kā pirmā tika nodibināta Vācijas Malakologu biedrība. Mūsdienās aktīvi darbojas pasaules malakologu un malakoloģijas biedrība “*Unitas Malacologica*”, kas no 1962. gada regulāri organizē pasaules malakologu saietus.

Mūsdienās gliemju taksonomiju un evolūciju pēta ar molekulārās bioloģijas metodēm.

## Ārējās saites

## Atsauces
Ēlersa–Danlosa sindroms

**Ēlersa–Danlosa sindroms** (EDS) ir trīspadsmit ģenētisku saistaudu slimību grupa, kas ir pašreizējā klasifikācijā, un četrpadsmitais veids tika atklāts 2018. gadā. Simptomi var būt vaļīgas locītavas, locītavu sāpes, elastīga samtaina āda un patoloģiska rētu veidošanās. Tos var pamanīt dzimšanas brīdī vai agrā bērnībā. Komplikācijas var būt aortas dissekcija, locītavu dislokācijas, skolioze, hroniskas sāpes vai agrīns osteoartrīts.

EDS rodas vairāk nekā 19 gēnu variāciju dēļ, dzimšanas brīdī. Konkrētais ietekmētais gēns nosaka EDS veidu. Dažus gadījumus izraisa jaunas variācijas, kas rodas agrīnas attīstības laikā, savukārt citi tiek mantoti autosomāli dominējošā vai recesīvā veidā. Parasti šīs variācijas izraisa proteīna kolagēna struktūras vai apstrādes defektus.

Diagnoze bieži balstās uz simptomiem un tiek apstiprināta ar ģenētisko testēšanu vai ādas biopsiju, taču sākotnēji cilvēkiem var tikt nepareizi diagnosticēta hipohondriāze, depresija vai hroniska noguruma sindroms. Medicīnā joprojām ir jāidentificē un jāsaista ar EDS liels skaits pazīmju un simptomu, kas vēl nav atklāti, un, pēc rehabilitācijas medicīnas ārsta Kloda Hamonē domām, ārstu nezināšana ir "ārstniecības kļūdu cēlonis, ko pavada aizspriedumu jatrogēnā ietekme pret šo slimību pacientiem".

Nav zināms, kā EDS izārstēt. Ārstēšanai ir atbalstošs raksturs. Fizikālā terapija un stiprināšana var palīdzēt stiprināt muskuļus un atbalstīt locītavas. Lai gan daži EDS veidi nodrošina normālu paredzamo dzīves ilgumu, tie, kas ietekmē asinsvadus, parasti to samazina.

Hipermobilais EDS (hEDS) veids skar vismaz vienu no 5000 cilvēkiem visā pasaulē; citi veidi sastopami zemākās frekvencēs. Prognoze ir atkarīga no konkrētā traucējuma. Pārmērīgu mobilitāti pirmo reizi aprakstīja Hipokrāts 400. gadā pirms mūsu ēras. Sindromi ir nosaukti divu ārstu Edvarda Ēlersa no Dānijas un Henri-Alexandre Danlos no Francijas, vārdā, kuri tos aprakstīja 20. gadsimta mijā.

## Tipi

* Hipermobilais EDS
* Klasiskais EDS
* Vaskulārais EDS variants
* Kifoskoliozes EDS
* Artrohalāzijas EDS
* Dermatosparaktisks EDS
* Trauslās radzenes sindroms
* Klasiskajam līdzīgs EDS
* Spondilodisplastiskais EDS
* Muskuļu kontraktūru EDS
* Miopātiskais EDS
* Periodontisks EDS

## Skatīt arī
* Marfāna sindroms
## Atsauces

## Ārējās saites
2022. gads kino

Šajā lapā apkopota informācija par **[[2022. gads|2022. gadā]]** notikušajiem starptautiskajiem un vietējiem kino pasākumiem, ienesīgākajām gada filmām, kino nozares darbinieku nāvēm, kā arī 2022. gadā iznākušajām Latvijas filmām.

## Ienesīgākās filmas
Šis ir 2022. gadā izdoto desmit pasaules ienesīgāko filmu saraksts:

: 

### 2022. gada kases ieņēmumu rekordi
* *[[Marvel Cinematic Universe]]* līdz ar filmas "Doktors Streindžs neprāta multivisumā" (*Doctor Strange in the Multiverse of Madness*) izdošanu kļuva visu laiku ienesīgāko filmu ciklu nopelnot  ASV dolāru, pēc filmas "" iznākšanas filmu cikla ienākumi palielinājās līdz , un sasniedza  atzīmi iznākot filmai "Melnā Pantera: Vakanda mūžam"
** "Doktors Streindžs neprāta multivisumā" kases ieņēmumos pārspēja filmu "Zirnekļcilvēks 3" kļūstot par Sema Reimi ienesīgāko filmu.
* "Soniks 2: Filma" pirmizrādes nedēļas nogalē ASV un Kanādā nopelnīja  ASV dolāru, tādējādi uzstādot sekojošus rekordus: labākie pirmizrādes nedēļas nogales kases ienākumi videospēles filmas adaptācijai, apsteidzot iepriekšējo filmu cikla daļu " (2020); labākie pirmizrādes nedēļas nogales kases ienākumi animācijas spēlfilmai, atkal apsteidzot filmu cikla iepriekšējo daļu; labākie pirmizrādes nedēļas nogales kases ienākumi ģimenes filmai COVID-19 pandēmijas laikā; labākie pirmizrādes nedēļas nogales kases ienākumi filmai ar Džimu Keriju vienā no galvenajām lomām, apsteidzot 2003. gada filmu "Visvarenais Brūss" un labākie pirmizrādes nedēļas nogales kases ienākumi *[[Paramount Pictures|Paramount]]* filmai kopš 2014. gada.
* "Top Gun: Maveriks" kļuva par 49. filmu, kas pasaulē nopelnījusi vairāk nekā  ASV dolāru un otro filmu pēc COVID-19 pandēmijas sākšanās, kas pārsniegusi šo robežu (pēc "Zirnekļcilvēks: Mājupceļa nav").
** "Top Gun: Maveriks" apsteidza filmu "Neiespējamā misija: Sekas" kļūstot par pasaulē visu laiku ienesīgāko filmu ar Toma Krūza piedalīšanos.
** Filmas pasaules kases ienākumi pārsnieguši filmas "Transformeri 3: Mēness no otras puses" (2011) ienākumus, kļūstot par ienesīgāko *[[Paramount Pictures]]* izplatīto filmu.
* Filmu cikls "Nejaukais es" pēc filmas "Minioni 2" iznākšanas kļuva par pirmo animācijas filmu ciklu, kuras ienākumi pārsnieguši  ASV dolāru.
* Filmu cikls "Juras laikmeta parks" pēc filmas "Juras laikmeta pasaule: Valdīšana" iznākšanas kļuva par desmito ienesīgāko filmu ciklu kopsummā nopelnot 6 miljardus ASV dolāru.
** "Juras laikmeta pasaule: Valdīšana" ir 50 filma, kuras kases ieņēmumi pārsnieguši miljarda atzīmi.
* "" kļuva par 51. filmu, kas pasaulē nopelnījusi vairāk nekā  ASV dolāru, un sesto ātrāko filmu, kas šķērsojusi miljarda atzīmi — vien 14 dienās.

## Notikumi

### Balvu pasniegšanas ceremonijas

### Kino festivāli

## Latvijas kino

## Miruši

## Atsauces
Jevgeņijs Golovins (ģenerālgubernators)

**Jevgeņijs Golovins** (; 1782—1858) bija Krievijas Impērijas infantērijas ģenerālis, Baltijas provinču ģenerālgubernators (1845—1848).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1782. gada 1. maijā Smoļenskas guberņā pulkveža Aleksandra Golovina un viņa sievas Jekaterinas Veļjaminovas ģimenē. Studēja Maskavas Universitātē.
 
1797. gadā uzsāka dienestu leibgvardes kavalērijas pulkā, piedalījās Trešās koalīcijas karā (1803—1806), Krievu-turku karā (1806—1812), 1812. gada karā, Krievu-turku karā (1828—1829) un Novembra sacelšanās apspiešanā.

1836. gadā viņu iecēla par Varšavas kara gubernatoru, 1839. gadā viņu paaugstināja infantērijas ģenerāļa pakāpē.
No 1837. līdz 1842. gadam viņš bija viens no Krievijas Impērijas karaspēka pavēlniekiem Kaukāza karā.
1845. gadā Golovinu iecēla par Baltijas ģenerālgubernatoru, 1848. gadā par Valsts padomes locekli.

Miris 1858. gada 27. jūnijā.

## Atsauces
Jevgeņijs Golovins

**Jevgeņijs Golovins** var būt:

* Jevgeņijs Golovins (*Евгений Головин*; 1845—1848) — Rīgas ģenerālgubernators;
* Jevgeņijs Golovins (1989) — Latvijas futbolists.

## Skatīt arī
* Golovins
Pols Makgrāts

**Pols Makgrāts** (, dzimis ) ir bijušais Īrijas futbolists, spēlēja centra aizsarga pozīcijā, bijis Īrijas futbola izlases dalībnieks.

Makgrāts tiek uzskatīs par vienu no Īrijas visu laiku labākajiem futbolistiem. Savas karjeras lielāko daļu pavadījis ''Manchester United'' un ''Aston Villa'' komandās. Spēlējis arī Īrijas komandā ''St Patrick's Athletic'' un Anglijas komandās ''Derby County'' un ''Sheffield United''.

Ar Īrijas futbola izlasi piedalījies 1990. un 1994. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1988. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Manchester United**

* FA kauss: 1984—85

**Aston Villa**

* Anglijas Līgas kauss: 1995—96

## Ārējās saites
Džons Oldridžs

**Džons Viljams Oldridžs** (; dzimis ) ir bijušais Īrijas futbolists un futbola treneris, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Īrijas futbola izlases dalībnieks.

Oldridžs bija rezultatīvs uzbrucējs, vislabāk pazīstams no laika ''Liverpool'' komandā. Spēlējis visās Anglijas līgas, sākot no Ceturtās divīzijas beidzot līdz Pirmajai divīzijai. Ar kopsummā 330 vārtiem, viņš ir sestais labākais vārtu guvējs visās Anglijas futbola līgās. Sākotnēji pievienojies *Liverpool* komandai, kā Iana Raša aizvietotājs, Oldridžs kļuva par svarīgu kluba spēlētāju, divās sezonās izcīnot Anglijas čempionu titulu un izcīnot FA kausu. 1989. gadā Oldridžs kļuva par *[[Real Sociedad]]* pirmo spēlētāju ne no Basku Zemes, kurš ir pievienojies komandai. 1991. gadā atgriezies Anglijā un pievienojies ''Tranmere Rovers'' komandai, 1996. gadā kļūstot arī par spēlējošo treneri.

Ar Īrijas futbola izlasi piedalījies 1990. un 1994. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1988. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Newport County**

* Velsas kauss: 1979–80

**Oxford United**

* Anglijas futbola līgas Otrā divīzija: 1984–85
* Anglijas futbola līgas Trešā divīzija: 1983–84
* Anglijas Līgas kauss: 1985–86

**Liverpool**

* Anglijas futbola līgas Pirmā divīzija: 1987–88
* FA kauss: 1988–89
* FA Charity Shield: 1988, 1989

## Atsauces

## Ārējās saites
Working Title Films

***Working Title*** ir Lielbritānijas kino un televīzijas producēšanas uzņēmums, kas pieder *[[Universal Pictures]]*. Uzņēmumu dibināja Tims Bevans un Sāra Redklifa 1983. gadā. Tas producē spēlfilmas un televīzijas saturu. Ēriks Felners un Tims Bevans ir uzņēmuma līdzpriekšsēdētāji.

## Uzņēmums
*Working Title Films* 1983. gadā līdzdibināja producenti Tims Bevans un Sāra Redklifa. Redklifa no uzņēmuma aizgāja 1992. gadā, *[[PolyGram]]* kļuva par uzņēmuma korporatīvo atbalstītāju, un uzņēmumam pievienojās Ēriks Felners, neatkarīgā kino producents.

Uzņēmums producēja dažādas filmas *PolyGram* Londonas producentu uzņēmumam *[[PolyGram Filmed Entertainment]]*. Angļu un nīderlandiešu kinostudija *PolyGram Films* kļuva par galveno Holivudas konkurentu. 1998. gadā *[[Seagram]]* pārdeva lielāko daļu savas *PolyGram* filmu bibliotēkas, kas tika izlaista līdz 1996. gada 31. martam, uzņēmumam *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]*.

1999. gadā *PolyGram* tika pārdots uzņēmumam *Seagram* un apvienots ar *[[MCA Music Entertainment]]*, izveidojot *[[Universal Music Group]]*. 1999. gadā *PolyGram Films* tika pārdots un iekļauts uzņēmumā *[[Universal Pictures]]*. Lai gan saskaņā ar līgumu ir atļauts ražot jebkādu filmu ar budžetu līdz 35 miljoniem ASV dolāru, tomēr Bevans un Felners vienmēr konsultējas ar studijas vadītājiem *Working Title* mātesuzņēmumā *[[NBCUniversal]]*.

*Working Title* galvenā mītne atrodas Londonā, bet birojs ir arī Losandželosā, kuru vada producente Liza Časina. Pavisam nesen producentu kompānija atjaunoja līgumu ar *Universal Pictures*.

### ''WT<sup>2</sup> Productions''
1999. gadā Bevans un Felners izveidoja meitas uzņēmumu *Working Title 2 Productions*, kas pazīstams kā WT2. Uzņēmums ir neatkarīga filmu ražošanas grupa, ko vada Nataša Vārtone, un tā ir producējusi tādas filmas kā "Billijs Eliots" (*Billy Elliot*), "Šons un miroņi" un "Kalcija puisis" (*The Calcium Kid*).

## Televīzijas nodaļa
*Working Title* aktīvi darbojas televīzijas producēšanā kopš 1990. gadu sākuma. 2010. gada februārī *Working Title* oficiāli atklāja televīzijas nodaļu kā kopuzņēmumu ar mātesuzņēmumu *NBCUniversal*, kas pieder *[[Comcast]]*. Kopš tā laika viņi ir veidojuši saturu gan Lielbritānijas, gan Amerikas televīzijas kanāliem. Ievērojami iestudējumi un kopražojumi, ko izstrādājusi *Working Title Television* (WTTV) ir NBC seriāls *[[About A Boy (seriāls)|About a Boy]]* un *[[Showtime]]* seriāls "Tjūdori" (*The Tudors*).

WTTV biroji atrodas Londonā un Losandželosā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Dibinātāju profils BBC News
* Šons no The Dead producentu kompānijas Working Title uzsāks TV nodaļu
Gandzorigs Maidardžavins

**Gandzorigs Maidardžavins** (; dzimis Ganhujags Maidardžavins , miris ) bija Mongolijas inženieris, tehnisko zinātņu doktors. 1981. gadā viņš bija Mongolijas pirmā kosmonauta Gurragčas Džugderdemidīna dublieris.

## Bigrāfija
Ganhujags Maidardžavins piedzima 1949. gada 5. februārī Cecerlegā, Arhangaja aimakā.

1969. gadā viņš devās uz Padomju Savienību un iestājās Kijivas politehniskajā institūtā, ko absolvēja  1975. gadā, iegūstot termodinamikas inženiera diplomu. Pēc tam Ganhujags strādāja par automātikas inženieri pirmajā elektrostacijā Ulanbatorā. 1978. gadā viņš kā stažieris pētnieks strādāja Mongolijas fizikas tehnoloģiju institūta kosmisko pētījumu jomā.

1977. gada beigās Ganhujags kopā ar vēl trīs personām tika izraudzīts plānotajam Mongolijas pilsoņa pirmajam lidojumam kosmosā. Tā kā padomju pusei viņa vārds «Ganhujags» (*Ганхуяг * — ‘tērauda vairogs’) šķita nelabskanīgs, viņš vārdu nomainīja uz «Gandzorigs» (*Ганзориг* — ‘tērauda drosme’). 1978. gada janvārī visi četri devās uz Maskavu, kur pēc medicīnas pārbaudēm Gandzorigs un Gurragča kļuva par kosmonauta kandidātiem. Aprīlī viņi sāka gatavoties kosmiskajam lidojumam Kosmonautu sagatavošanas centrā PSRS. 1978. gada oktobrī Gurragča tika apstiprināts kosmosa kuģa *[[Sojuz-39]]* pamatapkalpē, bet Gandzorigs — dublieru apkalpē. *Sojuz-39* lidojums notika 1981. gada martā.

1981. gada maijā Gandzorigu iecēla par Fizikas un tehnoloģiju institūta Kosmosa zinātnes nodaļas vecāko pētnieku. Novembrī viņš sāka strādāt PSRS Zinātņu akadēmijas Kosmisko pētījumu institūtā Maskavā. Viņš piedalījās eksperimentā *Spektrmon-83*, novērtējot iespēju pētīt Mongolijas teritorijas stepju zonas veģetācijas stāvokli ar tālizpētes metodēm, un rakstīja kandidāta disertāciju. 1984. gadā viņš Kosmisko pētījumu institūtā ieguva tehnisko zinātņu kandidāta grādu.

1984. gadā viņš kļuva par Mongolijas fizikas tehnoloģiju institūta Aviācijas un kosmosa informācijas apstrādes zinātniski metodiskās laboratorijas vadītāju. No 1990. līdz 2014. gada martam Gandzorigs bija Mongolijas Zinātņu akadēmijas Informātikas un tālizpētes institūta direktors. Viņš ieguva tehnisko zinātņu doktora grādu un kļuva par profesoru. Gandzorigs ir publicējis vairāk nekā 170 zinātniskus rakstus starptautiskā un vietējā mērogā.
Viņa kā līdzautora darbs pie “Daudzavotu datu apstrādes metodoloģijas” tika ierindots otrajā vietā 2005. gada Mongolijas zinātniskajās publikācijās.

## Apbalvojumi
* Suhbātara ordenis (1981. gadā)
* Ļeņina ordenis (PSRS)
* Ordenis "Vadošais zinātnieks" (1996. gadā)
* "Mongolijas Tautas Republikas kosmonauta" nosaukums un Darba Sarkanā karoga ordenis (2001. gadā)
* Draudzības ordenis (Krievija, 2001. gadā)
* "Mongolijas Nopelniem bagātais zinātnes darbinieks" un Darba Varoņa nosaukums (2006. gadā)

## Ārējās saites

* Biogrāfija astronaut.ru
Tonijs Kaskarino

**Entonijs Gajs Kaskarino** (, dzimis ) ir bijušais Īrijas futbolists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā, bijis Īrijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis komandas Anglijā, Skotijā un Francijā. Ar ''Marseille'' un ''Nancy'' komandām kļuvis par Francijas *[[Ligue 2]]* čempionu, savukārt ar ''Millwall'' komandu bijis Anglijas futbola līgas Otrās divīzijas čempions.

Ar Īrijas futbola izlasi piedalījies 1990. un 1994. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1988. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Millwall**

* Anglijas futbola līgas Otrā divīzija: 1987–88

**Marseille**

* Ligue 2: 1994–95

**Nancy**

* Ligue 2: 1997–98

## Ārējās saites
Ronijs Vīlens

**Ronalds Endrū Vīlens** (, dzimis ) ir bijušais Īrijas futbolists un futbola treneris, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Īrijas futbola izlases dalībnieks.

Savu lielāko daļu karjeras pavadījis ''Liverpool'' komandā, ar kuru viņš izcīnīja sešus Pirmās dizīijas titulus, trīs FA kausus, trīs Anglijas Līgas kausus, piecus *[[FA Charity Shield]]* un vienu Eiropas kausa trofeju.

Ar Īrijas futbola izlasi piedalījies 1990. un 1994. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1988. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Strādājis Anglijā, Grieķijā un Kiprā.

## Sasniegumi
**Liverpool**

* Anglijas futbola līgas Pirmā divīzija: 1981–82, 1982–83, 1983–84, 1985–86, 1987–88, 1989–90
* FA kauss: 1985–86, 1988–89, 1991–92
* Anglijas Līgas kauss: 1981–82, 1982–83, 1983–84
* FA Charity Shield: 1982, 1986, 1988, 1989, 1990
* Eiropas kauss: 1983–84

## Ārējās saites
Noslēpumu upe

**"Noslēpumu upe"** () ir 2003. gada ASV mistērijas filma. Tās režisors ir Klints Īstvuds. Filmā galvenās lomas atveido Šons Penns, Tims Robinss, Kevins Beikons, Lorenss Fišbērns, Mārša Geja Hārdena un Lora Linnija. Filma balstīta uz 2001. gada Denisa Lehena tāda paša nosaukuma romāna. Tā ir pirmā Īstvuda filma, kurai viņš ir arī mūzikas autors.

Filma "Noslēpumu upe" nominēta sešām Amerikas Kinoakadēmijas balvām par labāko filmu, labāko režisoru, labāko aktieri galvenajā lomā (Šonu Pennu), labāko adaptēto scenāriju, labāko aktrisi otrā plāna lomā (Māršu Geju Hārdenu) un labāko aktieri otrā plāna lomā (Timu Robinsu). Tā ieguva divas balvas (par labāko aktieri un labāko aktieri otrā plāna lomā), kļūstot par pirmo filmu kopš 1959. gada filmas "Ben-Hurs", kas uzvarējusi šajās divās nominācijās.

## Atsauces

## Ārējās saites
1975.—1976. gada Eiropas kausa sezona

**1975.—1976. gada Eiropas kausa sezona** bija Eiropas spēcīgākā futbola klubu turnīra 21. sezona. Sezona ilga no  līdz . Finālspēle norisinājās *[[Hampden Park]]* stadionā Glāzgovā.

Par Eiropas kausa uzvarētājiem trešo reizi pēc kārtas kļuva Rietumvācijas klubs ''Bayern Munich'', kas finālā uzvarēja Francijas klubu ''Saint-Étienne'' ar rezultātu 1–0.

## Pirmā kārta

|}

## Otrā kārta

|}

## Ceturtdaļfināli

|}

## Pusfināli

|}

## Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites

* UEFA mājaslapa
Vestminstera

**Vestminsteras Lielpilsēta** () ir Lielās Londonas apkaime (boro) ar lielpilsētas statusu rietumos no Londonas centra Londonas Sitijas. Vestminstera robežojas ar Londonas Sitiju austrumos, Lembetu dienvidaustrumos, Vondsvērtu dienvidos, Kensingtonu un Čelsi dienvidrietumos un rietumos, Brentu ziemeļrietumos un Kempdenu ziemeļos un ziemeļaustrumos. Vestminsterā atrodas Soho, Pikadilli laukums, Trafalgaras laukums, Vestminsteras pils, premjerministra rezidence un citi zīmīgi objekti.

## Vēsture
Vēsturiski Vestminstera attīstījās kā atsevišķa pilsēta rietumos no Londonas; tās centrs bija Vestminsteras abatija. 1540. gadā Vestminsterai piešķīra lielpilsētas statusu. Vestminsteras boro tagadējās robežās tika izveidots , apvienojot Vestminsteras, Pedingtonas un Sentmerilebonas municipālos boro, un iekļauts Lielās Londonas grāfistē; pirms tam tā bija daļa no vēsturiskās Midlseksas grāfistes. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Meruerta Kamalidenova

**Meruerta Kamalidenova** (; dzimusi ) ir Kazahstānas starptautiskā lielmeistare (WGM) šahā (2023).

## Biogrāfija
Daudzkārtējā Kazahstānas jauniešu šaha čempionātu uzvarētāja dažādās vecuma grupās. Vairākārt pārstāvējusi Kazahstānu Pasaules un Āzijas jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās, kurās izcīnījusi uzvaras Pasaules meiteņu šaha čempionātā U14 vecuma grupā (2019), Āzijas meiteņu šaha čempionātā U12 vecuma grupā (2017) un Āzijas meiteņu šaha čempionātā U14 vecuma grupā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojusies 31. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

2023. gada septembrī Kazahstānas izlases sastāvā izcīnījusi sudraba medaļu Pasaules komandu šaha čempionātā.

2023. gada novembrī Daglasā ierindojusies 15. vietā "FIDE Women's Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

2024. gada septembrī uzvarējusi Karaghandi apgabala atklātā čempionāta "A" turnīrā vīriešu konkurencē.

2025. gada septembrī Samarkandā ierindojusies 19. vietā "FIDE Women's Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

2024. gadā Kazahstānas izlases sastāvā izcīnījusi sudraba medaļu komandu vērtējumā šaha olimpiādē.

Par panākumiem turnīros FIDE 2021. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu, bet 2023. gadā starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2024. gadā kļuvusi arī par starptautisko meistaru (IM).

## Atsauces

## Ārējās saites
Provideņija

**Provideņija** (, , ) ir pilsētciemats un osta Krievijas ziemeļaustrumos, Čukotkas autonomajā apvidū Provideņijas rajona administratīvais centrs. Izvietojies Čukču pussalas dienvidos Provideņijas līča atzara Emmas līča krastā.

## Vēsture
Emmas līča piekraste, kur izvietojies pilsētciemats, agrāk bijusi neapdzīvota — eskimosu ciemi atradušies Plovera līcī un pie Provideņijas līča ieejas. 1928. gadā Emmas līča krastā izveidota akmeņogļu noliktava, bet 1933. gadā līdzās tai noliktavas pārziņa kantoris. 1934. gadā Emmas līča dienvidu krastā izveidota Buhta Provideņijas polārstacija.

1937. gadā uzsākta ostas un ciemata būvniecība. 1945. gada 10. maijā pieņemts lēmums par oficiāla ciemata dibināšanu. 1957. gadā tam piešķirts pilsētciemata statuss un kļuva par rajona centru. Līdz 1994. gadam uzbūvēta infrastruktūra — skola, kultūras nams, sporta komplekss, peldbaseins, viesnīca u.c. 1989. gadā ciematā dzīvoja 5432 cilvēki. Pēc 1991. gada sākās strauja iedzīvotāju izceļošana uz Krievijas centrālajiem apgabaliem; mūsdienās ciemata iedzīvotāju skaits stabilizējies ap 2150.

## Infrastruktūra
Provideņija ir nozīmīga jūras osta Ziemeļu jūras ceļa nodrošināšanā, kuģniecība tiek nodrošināta vidēji 225 dienas no maija līdz janvārim, no tām 45 — ar ledlaužu palīdzību. 2012 gadā ostas kravu apjoms bija 18 700 tonnu. Līča pretējā krastā 17 km no pilsētciemata atrodas Provideņijas lidosta ar grunts skrejceļu. Pilsētciematā ir vidusskola ar 330 skolēniem, bērnudārzs, sporta skola, muzejs, pareizticīgo baznīca, kultūras centrs, bibliotēka, slimnīca, poliklīnika; darbojas termoelektrocentrāle. Ciematā ir četras iela: Dežņova krastmala un Polārā, Čukču un Eskimosu ielas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Provideņijas līcis

**Provideņijas līcis** () ir fjords Čukču pussalas dienvidu krastā Beringa jūras Anadiras līča piekrastē. Administratīvi ietilpst Krievijas Čukotkas autonomā apvidus Provideņijas rajonā. Līča austrumu krastā atrodas rajona centrs un osta Provideņija. Tradicionāls Sibīrijas eskimosu tautas juitu apdzīvotības areāls.

## Ģeogrāfija
Līcis stiepjas 34 km garumā dienvidu—ziemeļu virzienā. Pie ieejas starp Lisaja Golovas un Ļesovska zemesragiem tā platums ir 8 km, tālāk uz ziemeļiem tas pakāpeniski sašaurinās līdz 2 km. Dziļums pie ieejas ir ap 20 m , dziļākajā vietā  — 150 m. Krasti stāvi, klinšaini, ap 600—800 m augsti. Līcī ietek vairākas nelielas upītes, lielākā no kurām ir Annguvāma. Līča austrumu krastā atzarojas vairāki mazāki līči — Plovera līcis, Emmas līcis, Heda līcis. Līča krastam ziemeļos un dienvidaustrumos piekļaujas Beringijas nacionālais parks.

## Vēsture
Pirmie no eiropiešiem līci 1660. gadā atklāja Kurbata Ivanova ekspedīcija, bet atsevišķu nosaukumu nepiešķīra. 1848.—1849. gadā līcī veiksmīgi pārziemoja britu kuģis *Plover* kapteiņa Tomasa Mūra vadībā, kurš līci nodēvēja par Dieva gādības — Providences līci (*Provedence Bay*). 19. gadsimta otrajā pusē un 20. gadsimta sākumā līcis bija populāra satikšanās un pārziemošanas vieta vaļu mednieku un dažādu ekspedīciju kuģiem. No 1903. līdz 1910. gadam Plovera līča krastā darbojās Ziemeļaustrumu Sibīrijas kompānijas faktorija, bet no 1913. gada Emmas līča krastā bija Kamčatkas apriņķa pārvaldnieka rezidence. 1940. gadā Emmas līča krastā uzsākta Provideņijas ostas un pilsētciemata būvniecība.

## Atsauces
Alfs Inge Holanns

**Alfs Inge Rasdāls Holanns** (, dzimis ) ir bijušais Norvēģijas futbolists, spēlēja aizsarga un pussarga pozīcijā, bijis Norvēģijas futbola izlasea dalībnieks.

Savu karjeru iesācis Norvēģijas komandā ''Bryne'', bet vēlāk jau pārcēlies uz Angliju. Pārstāvējis Anglijas Premjerlīgas klubus *[[Nottingham Forest]]*, ''Leeds United'' un ''Manchester City''. Kreisā ceļa traumas dēļ, 2003. gadā, 31 gadu vecumā, beidzis spēlētāja karjeru.

Ar Norvēģijas futbola izlasi piedalījies 1994. gada FIFA Pasaules kausā.

Viņa dēls Ērlings Holanns arī ir futbolists.

## Ārējās saites
1976.—1977. gada Eiropas kausa sezona

**1976.—1977. gada Eiropas kausa sezona** bija Eiropas spēcīgākā futbola klubu turnīra 22. sezona. Sezona ilga no  līdz . Finālspēle norisinājās *[[Stadio Olimpico]]* stadionā Romā.

Par Eiropas kausa uzvarētājiem pirmo reizi kļuva Anglijas klubs ''Liverpool'', kas finālā uzvarēja Rietumvācijas klubu *[[Borussia Mönchengladbach]]* ar rezultātu 3–1.

## Pirmā kārta

|}

## Otrā kārta

|}

## Ceturtdaļfināli

|}

## Pusfināli

|}

## Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites

* UEFA mājaslapa
1977.—1978. gada Eiropas kausa sezona

**1977.—1978. gada Eiropas kausa sezona** bija Eiropas spēcīgākā futbola klubu turnīra 23. sezona. Sezona ilga no  līdz . Finālspēle norisinājās Vemblija stadionā Londonā.

Par Eiropas kausa uzvarētājiem otro reizi pēc kārtas kļuva Anglijas klubs ''Liverpool'', kas finālā uzvarēja Beļģijas klubu ''Club Brugge'' ar rezultātu 1–0. *Club Brugge* komanda kļuva par pirmo komandu no Beļģijas, kas ir spēlējusi Eiropas kausa finālā.

## Pirmā kārta

|}

## Otrā kārta

|}

## Ceturtdaļfināli

|}

## Pusfināli

|}

## Fināls

## Ārējās saites

* UEFA mājaslapa
Sanja Mirza

**Sanja Mirza** (, ; dzimusi ) ir Indijas tenisiste, bijusī pasaules pirmā rakete dubultspēlēs. Sešu ''Grand Slam'' turnīru uzvarētāja (trīs sieviešu dubultspēlēs un trīs jauktajās dubultspēlēs); piecu *Grand Slam* turnīru fināliste (viens dubultspēlēs un četri jauktajās dubultspēlēs); divkārtēja WTA finālturnīra uzvarētāja (2014, 2015) dubultspēlēs; 44 WTA turnīru uzvarētāja (viena — vienspēlēs), četru vasaras olimpisko spēļu dalībniece (2008—2020).

## Statistika

### Grand Slam fināli
#### Sieviešu dubultspēles: 4 (3—1)

#### Jauktās dubultspēles: 7 (3—4)

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Ardžunas balva (2004)
* WTA jaunpienācējs (2005)
* Padma Šrī (2006)
* *Khel Ratna* balva (2015)
* *Padma Bhushan* (2016)

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūne Bratsets

**Rūne Bratsets** (, dzimis ) ir bijušais Norvēģijas futbolists, spēlēja libero pozīcijā, bijis Norvēģijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Norvēģijas klubos ''Nidelv'' un ''Rosenborg''. 1987. gadā pievienojies Vācijas klubam ''Werder Bremen''. 1988. un 1993. gadā izcīnījis Vācijas Bundeslīgas titulu, savukārt 1992. gadā ieguvis UEFA Kausu ieguvēju kausu. 2003. gadā Norvēģijas Futbola asociācija izvēlējās Bratsetu kā savu Zelta spēlētāju.

Bijis Norvēģijas futbola izlases kapteinis 1994. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Rosenborg**

* Norvēģijas Pirmā divīzija: 1985

**Werder Bremen**

* Vācijas Bundeslīga: 1987–88, 1992–93
* DFB Pokal: 1990–91, 1993–94
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1991–92

**Individuālie sasniegumi**

* UEFA Norvēģijas zelta spēlētājs: 2003

## Ārējās saites
1982.—1983. gada Eiropas kausa sezona

**1982.—1983. gada Eiropas kausa sezona** bija Eiropas spēcīgākā futbola klubu turnīra 28. sezona. Sezona ilga no  līdz . Finālspēle norisinājās Atēnu olimpiskajā stadionā.

Par Eiropas kausa uzvarētājiem pirmo reizi kļuva Rietumvācijas klubs ''Hamburg'', kas finālā uzvarēja Itālijas klubu ''Juventus'' ar rezultātu 1–0. Šī bija pirmā reize kopš 1976. gada, kad Eiropas kausu izcīnīja klubs ne no Anglijas.

## Priekšsacīkšu kārta

|}

## Pirmā kārta

|}

## Otrā kārta

|}

## Ceturtdaļfināli

|}

## Pusfināli

|}

## Fināls

## Ārējās saites

* UEFA mājaslapa
Azizulhasni Avans

**Muhamads Azizulhasni bin Avans** (*Muhammad Azizulhasni bin Awang*; dzimis 1988. gada 5. janvārī) ir Malaizijas treka riteņbraucējs. Mazā auguma dēļ ieguvis iesauku "Kabatas raķešvīrs", viņš ir pirmais un vienīgais Malaizijas riteņbraucējs, kurš izcīnījis medaļu vasaras olimpiskajās spēlēs.

Azizulhasni bija Malaizijas komandas karognesējs 2008. gada olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā. 2009. gadā viņš izcīnīja pirmo medaļu Pasaules čempionātā, sudrabu individuālā sprinta disciplīnā. 2016. gada olimpiskajās spēlēs viņš izcīnīja bronzas medaļu keirinā. Pēc pieciem gadiem Tokijas olimpiskajās spēlēs šajā pašā disciplīnā viņš izcīnīja sudraba medaļu.

2017. gadā viņš pirmoreiz uzvarēja Pasaules čempionātā keirina disciplīnā un kļuva par pirmo Malaizijas sportistu, kas valkājis varavīksnes krāsu čempiona krekliņu.

## Dzīves sākums un izglītība
Azizulhasni dzimis Dungunā, Terenganu, Malaizijā kā astotais no deviņiem bērniem, vēlāk ticis adoptēts. 10 gadu vecumā pievērsies riteņbraukšanai, kad treneris Rozimi Omars ieteica skeitbordinga vietā pievērsties riteņbraukšanas sportam. Velosipēdu par labām sekmēm viņam bija sagādājis tēvs Pēc vidējās izglītības iegūšanas viņš saņēma piedāvājumu no *Maktab Rendah Sains MARA*, koledžas ar zinātnes novirzienu, kā arī *Bukit Jalil* sporta skolas Kualalumpurā. Azizulhasni izlēma pievērsties riteņbraukšanai un iestājās nacionālajā sporta skolā ar mērķi kļūt par sportistu vai sporta ārstu.

Azizulhasni studē sporta zinātni (*Bachelor of Sport Movement*) Viktorijas Universitātē Melburnā, Austrālijā. 2015. gadā viņš kļuva par pirmo sportistu ārpus Austrālijas, kas Viktorijas Universitātē saņēmis zilās krāsas apbalvojumu par sasniegumiem sportā.

## Karjera
Azizulhasni lielākais sasniegums ir zelta medaļa 2017. gada Pasaules čempionātā treka riteņbraukšanā un sudraba medaļa Tokijas olimpiskajās spēlēs, abas keirina disciplīnā. Starp citiem viņa nozīmīgākajiem sasniegumiem ir sudraba medaļa 2009. gada Pasaules čempionātā sprinta kategorijā un sudraba medaļa 2010. gada Pasaules čempionātā keirina kategorijā. 2009. un 2010. gadā viņš saņēma Malaizijas gada sportista titulu.

2011. gada februārī Pasaules kausa posma Mančestrā finālbraucienā Azizulhasni iekļuva kritienā, kur viņš guva nopietnu traumu, kad 20 cm gara koka šķēpele iedūrās viņa kājā. Togad viņš nestartēja Pasaules čempionātā.

## Personīgā dzīve
Azizulhasni dzīvo Melburnā ar sievu un divām meitām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Deivids Hauels

**Deivids Vei Lians Hauels** (; dzimis  Īstburnā) ir Lielbritānijas starptautiskais lielmeistars šahā (2007). Trīskārtējais Lielbritānijas šaha čempionātu uzvarētājs (2009, 2013, 2014).

## Biogrāfija
Ar šahu sācis nodarboties piecu gadu vecumā. Pārstāvējis Angliju Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās, kurās izcīnījis sudraba — 2000. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā, un divas bronzas medaļas — 2001. gadā Eiropas jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā un 2002. gadā Pasaules jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā.

Ļielbritānijas šaha čempionātos izcīnījis 3 zelta (2009, 2013, 2014) un bronzas (2012) medaļas. 2010. gadā atzīts par Anglijas šaha federācijas gada šahistu ().

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis Leidenē (2012), bijis otrais Gibraltāra šaha festivālā *Gibraltar Chess Festival* (2015) un dalījis pirmo vietu Dubaijā (2015).

Pārstāvējis Anglijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (2008-2014, 2022). Individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (2022) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (2011—2017).

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 9. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2004. gadā Hauelam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2007. gadā — starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Sešpadsmit gadu vecumā pārspējis Lūka Makšeina sasniegumu un kļuvis par visjaunāko šaha lielmeistaru Lielbritānijas šaha vēsturē.

## Atsauces

## Ārējās saites