open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jānis Blumbergs

**Jānis Blumbergs** ( — ) bija Latvijas politiķis, 2. Saeimas deputāts. Latviešu zemnieku savienības biedrs. Bijis Latvijas apgādības ministrs (1919; 1919—1920), finanšu ministrs (1924—1926) un tirdzniecības un rūpniecības ministrs (1939—1940).

## Dzīvesgājums
Jānis Blumbergs piedzima  Tukuma apriņķa Vecmoku pagasta "Bresmēs" (tagad Tumes pagastā). No 1907. līdz 1910. gadam mācījies Rīgas politehnikumā, 1911. gadā beidzis Maskavas Lauksaimniecības institūtu. No 1911. līdz 1918. gadam Rīgas Lauksaimniecības centrālbiedrības biedrs. No 1914. līdz 1917. gadam izdevuma "Baltijas Lauksaimnieks" redaktors.  kļuva par apgādības ministru Latvijas Pagaidu valdībā. Līdz ar otrās Pagaidu valdības nākšanu pie varas  viņa pienākumus pārņēma Ministru prezidents Kārlis Ulmanis, taču trešajā Pagaidu valdībā (1919. gada decembris — 1920. gada jūnijs) Blumbergs atkārtoti tika iecelts amatā.

No 1922. līdz 1926. gadam Latvijas lauksaimniecības centrālbiedrības valdes loceklis. 1923. gadā kļuva par finanšu ministra biedru, bet 1924. gada decembrī kļuva par finanšu ministru Hugo Celmiņa valdībā, amatu saglabāja arī divās nākamajās — Ulmaņa un Artura Alberinga — valdībās. 1925. gadā ievēlēts 2. Saeimā.  apbalvots ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. No 1929. līdz 1934. gadam izdevuma "Latvijas Lauksaimnieks" redaktors. 1939. gadā, kad tika atjaunots tirdzniecības un rūpniecības ministra amats, Blumbergs tika iecelts šajā amatā. Amatu zaudēja 1940. gadā, līdz ar valdības demisiju.

1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā apcietināts un izsūtīts uz Krieviju,  Vjatlagā nogalināts.

## Atsauces
Dopings

**Dopings** ir viela, kam piemīt īpašība uz laiku paaugstināt ķermeņa fiziskās un garīgās spējas. To lieto sporta aktivitātēs un fiziskos vingrinājumos, lai veicinātu izturību un līdz ar to uzlabotu iegūto rezultātu. Mūsdienās profesionālajā sportā dopinga lietošana ir aizliegta.

## Veidi
1989. gada aprīlī Starptautiskā Olimpiskā komiteja izdeva sarakstu, kas būtu uzskatāms par dopingu:

I. Dopingu klase
:A. Stimulanti (tai skaitā kofeīns lielos daudzumos)
:B. Narkotikas (opiāti un citi sāpes mazinošie līdzekļi)
:C. Anaboliskie steroīdi
: D. Beta bloķētāji
: E. Diurētiskie līdzekļi
: F. Peptīda hormoni un analogi

II. Dopinga metodes
: A. Asins dopings
: B. Farmakoloģiskas, ķīmiskas un fiziskas manipulācijas

III. Vielas ar lietošanas ierobežojumiem
: A. alkohols
: B. Marihuāna
: C. Vietējā anestēzija
: D. Kortikosteroīdi

## Skatīt arī
* Dopinga lietošana Tour de France
* Dopinga lietošanā pieķertie Latvijas sportisti

## Atsauces

## Ārējās saites
Pentazols

**Pentazols** (N5H) pieder pie heterocikliskajiem "aromātiskajiem" savienojumiem. Tā molekula ir pieclocekļu cikls, kas sastāv tikai no slāpekļa atomiem. Tā kā pentazols nesatur oglekli, tas būtu pieskaitāms pie neorganiskiem savienojumiem, tomēr tradicionāli tiek iekļauts heterociklisko savienojumu azolu rindā. Atšķirībā no paša pentazola, kas spēj eksistēt ne vairāk kā dažas sekundes pēc rašanās, tā atvasinājumi ir samērā stabilas organiskas vielas, kam gan ir tendence sadalīties ar sprādzienu.
Vanagu baznīca

**Vanagu Svētās Annas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Preiļu novada Upmalas pagasta Vanagos.

## Vēsture
Vanagu pirmā katoļu baznīca bija vecā Vārkavas baznīca, ko pēc Vārkavas jaunās baznīcas uzcelšanas pārveda uz Vanagiem un 1882. gadā uzstādīja Vanagu kapsētā. Tajā notika kā bēru aizlūgumi, tā arī dievkalpojumi. Taču likumīgas baznīcas tiesības tā ieguva 1894. gada 22. maijā. 1918. gadā, nodibinoties draudzei, šī filiālbaznīca kļuva par draudzes baznīcu. Dievnams bija celts uz mūrētu akmeņu pamata, 10 metrus garš un 8 metrus plats, ārpusē bija apšūts ar dēļiem, bet iekšpusē izbalsināts. Galvenajā altārī bija Svētā Jāņa kristītāja glezna, bet sānu altārī Svētās Annas glezna.

Pašreizējā mūra baznīca ir uzcelta 1936. gadā, apjumot veco baznīcu. 1934. gada 14. oktobrī Līvānu dekāns Staņislavs Vaikulis iesvētīja baznīcas pamatus, bet 1936. gada 11. oktobrī prāvesta Leona Garškas darbības laikā bīskaps Jāzeps Rancāns dievnamu konsekrēja Svētās Annas godam.

Latvijas okupācijas pirmajos gados Vanagu baznīca kļuva par vienu no pretošanās kustības centriem. Draudzes prāvests Antons Juhņevičs Otrā pasaules kara laikā savos sprediķos uzstājies gan pret vācu, gan padomju okupāciju. Baznīcas saimniecības telpās viņš slēpa vietējos vīriešus no mobilizācijas nacistu un padomju armijā. 1945. gada 28. janvārī notika čekistu uzbrukums Vanagu baznīcai, tomēr Antonam Juhņevičam izdevās izlauzties no aplenkuma. 1946. gadā viņš tika arestēts, bet 1947. gadā nošauts Rīgas Centrālcietumā.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Vilhelms Bēķis. Vanagu draudze kā pastāvīga draudze nodibinājās 1918. gadā. Draudzei ir sešas kapsētas — Vanagu vecā un jaunā kapsēta, Augšmuktu kapsēta, Vilminīšu kapi, Šultu kapi, Rauniešu kapi, Rusinovas kapi.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Sveču diena, Svētā Jāzepa diena, Svētā Jura diena, Svētā Jāņa diena (40 stundas), Svētās Annas diena, baznīcas iesvētīšanas svētki, Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas diena, Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas diena.

## Tehniska informācija
Vanagu baznīca ir mūra vienjomas celtne ar 36 metrus augstu torni, skārda jumtu un koka grīdu. Tā ir 30 metrus gara un 12 metrus plata.

## Interjers
Baznīcā ir trīs altāri, kas darināti pēc Subates baznīcas altāru parauga. Galvenajā altārī aplūkojama Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas glezna, kreisais ir Svētās Annas altāris, kurā atrodas Svētās Annas svētglezna, bet virs tās Svētā Jāzepa glezna, labais ir Svētā Jāņa Kristītāja altāris, kurā atrodas 1949. gadā mākslinieces Žilvinskas radītā Svētā Jāņa Kristītāja glezna, bet virs tās Drancānes gleznotā Svētā Jura glezna. Redzami altāra kapiteļi, kurus darinājis kokgriezējs S. Tikerts. Baznīcā ir krustaceļa 14 svētgleznas, mākslinieka Šemberga darbs.

## Ārējās saites
* www.varkava.lv
* visitlatgale.com
* Fotogrāfijas

## Atsauces
Pléiades 1A

**Pléiades 1A** (no  "Plejādes") ir Francijas Zemes tālizpētes pavadonis, kas paredzēts gan civilai, gan militārai izmantošanai. Palaists 2011. gada decembrī.

Pavadoņa attēlu izšķirtspēja ir 50 cm; lai gan optiskās sistēmas izšķirtspēja ir 70 cm, pēc attēlu apstrādes attēlos var izšķir detaļas pusmetra diametrā.

*Pléiades* kosmisko aparātu izgatavojis Eiropas lielākais kosmiskais ražotājs EADS Astrium uz platformas AstroSat-1000 bāzes; instrumentus piegādāja Thales Alenia Space.

*Pléiades 1A* tika palaists  02:03:48 UTC ar Krievijas nesējraķeti Sojuz-ST/Fregat-MT no Gviānas kosmiskā centra Franču Gviānā. Kopā ar to startēja pavadoņi SSOT, ELISA-1, ELISA-2, ELISA-3, ELISA-4. Aptuveni stundu pēc starta no *Fregat* augšējās pakāpes tika atdalīti *Pléiades* un *ELISA*.

 beigta *Pléiades 1A* sistēmu testēšanas fāze. 4. jūnijā sākta attēlu komerciāla izplatīšana.

## Atsauces
Ronnes šelfa ledājs

**Ronnes šelfa ledājs** () ir šelfa ledājs Antarktīdā, Vedela jūras dienvidrietumu daļā. Rietumos tas robežojas ar Palmera Zemes Orvila krastu un Elsvērta Zemes Zumberga krastu, austrumos Berknera sala to atdala no Filhnera šelfa ledāja. Dienvidaustrumos Ronnes šelfa ledājam piekļaujas Pensakolas kalni, dienvidrietumos — Elsvērta kalni. Dažkārt Filhnera un Ronnes šelfa ledāji tiek uzskatīti par vienotu **Filhnera—Ronnes šelfa ledāju**, kas pēc kopējās platības (ap ) ir otrs lielākais šelfa ledājs pēc Rosa šelfa ledāja.

Ledājs ir ap  plats un  garš. Tā augstums pie ledāja frontes ziemeļos ir ap , vidus un dienvidu daļā — līdz . Ledāja biezums ir no 400—700 m pie tā pamatnes līdz 200 m pie frontes. Barojas galvenokārt no Evansa ledus straumes austrumos un Faundeišena ledus straumes dienvidos. Ledāja dienviddaļā atrodas vairāki ledus pacēlumi, lielākie no kuriem ir Korfa un Henrija ledus salas. Aptuveni ik pēc 20 gadiem no ledāja atdalās gigantiski aisbergi — tādi atšķēlās 1964. gadā un 1980. gados, kā arī 1998. gadā.

Ledāja fronti 1947. gada novembrī un decembrī divu lidojumu gaitā apsekoja privātā amerikāņu ekspedīcija Finna Ronnes vadībā. Ronne ledāju nosauca par **Lesitera šelfa ledāju** (*Lassiter Shelf Ice*), bet apvidu dienvidos no tā — savas sievas vārdā par **Edītes Ronnes Zemi** (*Edith Ronne Land*). 1957.—1958. gadu Starptautiskā ģeofizikas gada ekspedīcijas laikā atklājās, ka šelfa ledājs ir ievērojami lielāks dienvidu virzienā un iekļauj visu Edītes Ronnes Zemi. Tā kā kapteiņa Lesitera vārdā jau bija nosaukts Lesitera krasts Antarktīdas pussalas austrumos, šelfs ledājs tika nosaukts par **Edītes Ronnes šelfa ledāju**. Pēc pašas Edītes Ronnes lūguma viņas vārds tika izņemts no nosaukuma un Ronnes šelfa ledāja nosaukums godina visus trīs Antarktikas pētniekus Ronnes — Edīti, Finnu un tā tēvu Martinu, kas piedalījās Roalda Amundsena Dienvidpola ekspedīcijā. Edīte Ronne piedalījās 1947./1948. gada ekspedīcijas organizēšanā un darbojās kā pētnieks Stoningtonas salas bāzē.

Ronnes šelfa ledājs pētīts galvenokārt no polārstacijām, kas atradušās uz vieglāk pieejamā Filhnera šelfa ledāja. Uz paša Ronnes šelfa ledāja bijušas tikai divas vasaras stacijas — padomju  (1982-1986) un vācu Filhnere (1982-1999).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ledāja karte
* A.M.Smith Ice rumples on Ronne Ice Shelf, Antarctica
* Numerical models of steady-state thickness and basal ice configurations of the central Ronne Ice Shelf. Antarctica by M.A. Lange
* Elevation, Ice Thickness and Structure Mark Maps of the Central Part of the Filchner-Ronne Ice Shelf By Franz Thyssen, Andreas Bombosch and Henner Sandhäger
1398. gads

**1398. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās trešdienā.

## Notikumi
* Tamerlans iekaro Deli sultanātu, izlaupa Deli un nogalina tūkstošiem hinduistu.
* Anglijas karalis Ričards II izraida trimdā Bolingbrokas hercogu (nākamo karali Henriju IV), lai izbeigtu viņa strīdu ar Norfolkas hercogu Tomasu Moubreju. 
* Vācu ordenis atsāk iebrukumus Lietuvā.
* Vācu ordenis iekaro Gotlandi, kur iepriekšējos četrus gadus valdījuši jūras laupītāji Vitāliešu brāļi.

## Dzimuši
* Johans Gūtenbergs - grāmatu iespiešanas tehnoloģijas izgudrotājs.

## Miruši
Maršrutēšanas tabulu protokols

**Maršrutēšanas tabulu protokols** () ir datortīklu komunikāciju protokols, ko lietoja AppleTalk protokolu kopums. Protokola uzdevums bija nodrošināt informācijas pareizību visos tīkla maršrutētājos.
Ūdri (nozīmju atdalīšana)

**Ūdri** var būt:
* Ūdri — caunu dzimtas dzīvnieki
* Ūdri — apdzīvota vieta Liezēres pagastā
* Ūdri — apdzīvota vieta Variešu pagastā
* Iudru cits nosaukums
* Rosmes cits nosaukums
Rosme (Iecavas pagasts)

**Rosme** (; arī **Ūdri**) ir apdzīvota vieta Bauskas novada Iecavas pagastā. Izvietojusies pagasta dienviddaļā netālu no autoceļa A7  no pagasta centra Iecavas  no novada centra Bauskas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā kolhoza «Rosme» (vēlāk — padomju saimniecības «Progress» iecirknis) ciemats. Rosmē atrodas Šautleru pasta nodaļa.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Akcija

**Akcija** var būt:

* akcija (vērtspapīrs) — vērtspapīrs, kas apliecina akcijas īpašnieka tiesības kādā uzņēmuma pārvaldīšanā;
* akcija (pasākums) — pasākums kāda mērķa sasniegšanai;
* akcija (fizikāls lielums) — lielums, kas raksturo sistēmas stāvokļa maiņu;
* "Akcija T4" — nacistu īstenota eitanāzijas programma Otrā pasaules kara laikā.
Akcija (vērtspapīrs)

thumbnail|235px|Bombejas elektroapgādes un tramvaju kompānijas akcija
**Akcija** ir vērtspapīrs, kas sevī ietver noteiktas naudas summas iemaksu kādā uzņēmumā, tādējādi ļaujot tā  īpašniekam (akcionāram) kļūt par uzņēmuma līdzīpašnieku un pretendēt arī uz uzņēmuma peļņu caur dividendēm. 

Uzņēmumus, kas emitē savas akcijas, sauc par akciju sabiedrībām. Akcijas, piemēram, parastās akcijas iedala kotētajās (noteikta kurss fondu biržā) un nekotētajās akcijās, un tās ir iespējams pirkt un pārdot. Latvijā akcijas tiek reģistrētas Centrālajā depozitārijā.

## Akciju vērtība
Akciju vērtība ir cena, par kādu konkrētas uzņēmuma akcijas tiek tirgotas finanšu tirgos. Tā var mainīties atkarībā no dažādiem faktoriem, tostarp uzņēmuma finanšu rādītājiem, tirgus pieprasījuma un piedāvājuma, ekonomiskās situācijas un investoru noskaņojuma. Akciju vērtību var aplūkot no vairākiem aspektiem:

#### Grāmatvedības jeb nominālā vērtība
Nominālā vērtība ir fiksēta summa, kas tiek noteikta uzņēmuma akcijām to emisijas brīdī. Tā parasti ir norādīta uzņēmuma statūtos un neatspoguļo tirgus situāciju.

Grāmatvedības vērtība *(book value*) tiek aprēķināta, sadalot uzņēmuma pašu kapitālu ar apgrozībā esošo akciju skaitu. Ja uzņēmuma akciju tirgus cena ir zemāka par grāmatvedības vērtību, tas var norādīt uz potenciāli zemu novērtējumu.

#### Tirgus vērtība
Tirgus vērtība (*market value*) ir cena, par kuru akcijas tiek tirgotas biržā. Tā nepārtraukti mainās atkarībā no piedāvājuma un pieprasījuma:

* Ja investori sagaida uzņēmuma izaugsmi un peļņu, akciju cena pieaug.
* Ja uzņēmums piedzīvo finansiālas problēmas vai ekonomiskā situācija pasliktinās, akciju cena var kristies.

Tirgus vērtību nosaka investori un tirgus spēki, un tā var būt ievērojami augstāka vai zemāka par grāmatvedības vērtību.

#### Iekšējā jeb patiesā vērtība
Iekšējā vērtība (*intrinsic value*) ir teorētiski aprēķināta cena, kas atspoguļo uzņēmuma reālo finansiālo stāvokli un nākotnes izaugsmes potenciālu. To nosaka dažādi finanšu analīzes modeļi, piemēram:

* Diskontētās naudas plūsmas metode (DCF) – analizē uzņēmuma nākotnes ienākumus un to pašreizējo vērtību.
* P/E (cena pret peļņu) koeficients – salīdzina akcijas cenu ar uzņēmuma peļņu uz vienu akciju.
* EV/EBITDA – uzņēmuma kopējās vērtības attiecība pret peļņu pirms procentiem, nodokļiem un amortizācijas.

Iekšējā vērtība ļauj investoriem noteikt, vai akcija ir pārvērtēta vai nenovērtēta.

#### Dividendes un akciju vērtība
Uzņēmumi, kas maksā dividendes, var būt pievilcīgāki investoriem, jo tie nodrošina regulārus ienākumus. Akciju vērtību var ietekmēt dividenžu ienesīgums, jo augstākas dividendes bieži padara akcijas pieprasītākas.

#### Akciju vērtību ietekmējošie faktori

* Uzņēmuma finanšu rādītāji – ieņēmumi, peļņa, parādi un izaugsmes potenciāls.
* Ekonomiskā situācija – inflācija, procentu likmes un ekonomikas cikls.
* Investoru noskaņojums – psiholoģiskie un tirgus spekulāciju faktori.
* Konkurence un nozares attīstība – jauni tirgus dalībnieki un inovācijas var ietekmēt uzņēmuma perspektīvas.

## Skatīt arī
* Akciju sabiedrība
* Akciju tirgus

## Atsauces

## Ārējās saites
Audrupi

**Audrupi** (agrāk arī **Sosti**) ir apdzīvota vieta Bauskas novadā, Iecavas pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā  no pagasta centra Iecavas,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā ciemats pie piena lopkopības lielfermas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Nīcgales katoļu baznīca

**Nīcgales Dievmātes dzimšanas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Augšdaugavas novada Nīcgales pagasta Buivīšu ciemā, aptuveni pusotru kilometru uz rietumiem no Nīcgales ciema.

## Vēsture
Nīcgales pirmā katoļu koka baznīca tika uzcelta 1803. gadā. Tā pastāvēja tikai sešdesmit gadus, jo 1863. gadā muižkungs Heinrihs Plāters-Zībergs tās vietā uzbūvēja jaunu mūra baznīcu. Pirmā pasaules kara laikā baznīca cieta, tai bija noplēsts jumts, sašautas sienas un velves, sapostītas ērģeles, cietis altāris un tornis. Pēc kara, prāvesta Ignacija Miškinisa vadībā baznīcu sāka atjaunot. Tika salabots lielais altāris, ambons, biktskrēsls, lekcijas pusē uzcēla jaunu sānu altāri, kurā ievietoja Jaunavas Marijas gleznu, salaboja sienu un velvju bojājumus, ielika logus. Prāvesta Jāzepa Janoviča kalpošanas laikā dievnamam uzlika melnā skārda, bet tornim cinkotā skārda jumtu. Nākamā prāvesta Jāņa Kazenasa laikā tika izveidots apmetums dievnama ārpusē un iekšpusē veikti krāsošanas darbi, kā arī ap baznīcu uzcelts žogs. 1924. gada 15. jūlijā arhibīskaps Antonijs Springovičs baznīcu konsekrēja Dievmātes dzimšanas godam.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Jānis Kolns. Nīcgales draudze veidojās jau 18. gadsimta vidū, kad tā vēl ietilpa Līksnas draudzē, bet vēlāk tā bija Līksnas filiāle. Par patstāvīgu draudzi tā kļuva 1920. gadā. Draudzei ir viena Nīcgales kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētās ģimenes atlaidas, Svētā Jura mocekļa diena, Svētā Antona no Padujas diena, Svētā Jāņa Kristītāja diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas Eņģeļu karalienes svētki (40 stundas).

## Tehniska informācija
Nīcgales baznīca ir pseidogotikas mūra viennavas celtne ar vienu torni, skārda jumtu un flīžu grīdu. Tā ir 30 metrus gara un 15 metrus plata. Apkārt baznīcai ir dārzs, ap to no akmeņiem mūrēts žogs.

## Interjers
Baznīcā ir četri gotiska stila altāri. Galvenajā altārī ir ievietota kokā veidota Krustā Sistā statuja, koktēlnieces Aneles Balules darbs. Aplūkojamas ir ērģeles ar neogotisku prospektu.

## Ārējās saites

* Draudzes mājaslapa
* www.zudusilatvija.lv
* Vēsture un attēls
* Nīcgales baznīca bērna acīm
* Fotogrāfijas

## Atsauces
Nīdermuižas baznīca

**Nīdermuižas Kunga Jēzus Apskaidrošanas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Preiļu novada Pelēču pagasta Nīdermuižā.

## Vēsture
Nīdermuižas pirmā katoļu koka baznīca tika uzcelta 1748. gadā, lai gan jau 1727. gada 22. aprīlī Polijas-Lietuvas valdnieks Augusts II Stiprais apstiprināja Daugavpils katoļu baznīcas privilēģijas uz Nīdermuižu un uzdeva Daugavpils draudzei Nīdermuižā uzcelt jaunu baznīcu. 1875. gadā to paplašināja, bet 1892. gadā restaurēja. 1898. gadā no tribuļa izcēlās ugunsgrēks un baznīca nodega. Lai būtu vieta dievkalpojumu noturēšanai līdz jaunas baznīcas uzbūvēšanai, tika uzcelta neliela pagaidu koka kapela, kas atradās aiz pašreizējās baznīcas žoga pretī presbitērijam.

Pašreizējā mūra baznīca ir uzcelta 1901. gadā prāvesta Jāzepa Andžejevska vadībā par draudzes, Lietuvas un Pēterburgas labvēļu līdzekļiem.
 

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Antons Aglonietis. Nīdermuižas draudze izveidojās ar pirmās baznīcas celšanas laiku 18. gadsimta otrajā pusē. Sākotnēji draudzi apkalpoja priesteri no Daugavpils, vēlāk draudzē pastāvīgi dzīvoja priesteri. Draudzei ir septiņas kapsētas — Pelēču kapsēta, Gurnejasu kapsēta, Krasnogorskas kapsēta, Bramaņu kapsēta, Ārdavas kapsēta, Zarānu kapsēta, Dubnas kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Pētera un Pāvila diena, Kunga Jēzus transfigurācijas svētki, Visu Svēto diena, Kunga prezentācijas svētki.

## Tehniska informācija
Asūnes baznīca ir laukakmeņu mūra vairāknavu celtne ar diviem torņiem, skārda jumtu un cementa grīdu. Tā ir 26 metrus gara un 16 metrus plata. Ap baznīcu ir mūra žogs.

## Interjers
Dievnamā ir sens kokgriezumiem bagātīgi rotāts altāris, ko prāvests Andžejevskis nopirka no kādas slēgtas baznīcas Lietuvā.

## Ārējās saites
* Fotogrāfijas
* www.vietas.lv
* Vēsture
* Ērģeles 

## Atsauces
Tims Rots

**Timotijs Saimons Rots** (; dzimis ) ir angļu aktieris un režisors.

1980. gados sāka piedalīties spēlfilmās un televīzijas seriālos. Plašāku atpazīstamību ieguva pēc lomām filmās "Pavārs, zaglis, viņa sieva un viņas mīļākais" (1989), *[[Vincent & Theo]]* (1990) un *[[Rosencrantz & Guildenstern Are Dead]]* (1990). Rots vairākas reizes sadarbojies ar Kventinu Tarantīno, piedaloties filmās "Trakie suņi" (1992), "Lubene" (1994), "Četras istabas" (1995) un "Pretīgais 8nieks" (2015). Par lomu filmā "Robs Rojs" (*Rob Roy*, 1995), viņš saņēma BAFTA kino balvu kā labākais aktieris otrā plāna lomā, kā arī tika nominēts Zelta globusa balvai un Amerikas Kinoakadēmijas balvai tajās pašās kategorijās. Viņa kā režisora debija ir 1999. gada filma *[[The War Zone]]*, kas saņēmusi vairākus apbalvojumus. Vēl viņš filmējies filmās "Leģenda par pianistu" (*The Legend of 1900*, 1998), "Pērtiķu planēta" (2001), *[[Skellig]]* (2009). Atveidojis Kela Laitmena lomu *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]* seriālā "Melu teorija" un Džimu Vortu / Džeku Devlinu *[[Sky Atlantic]]* seriālā *[[Tin Star]]*. Rots *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmā "Nepārspējamais Halks" (2008) atveidojis Emīlu Blonski.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Diāna Ruso

**Diāna Ruso** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise. Vislabāk ir pazīstama ar lomu TV seriālā *[[The Young and the Restless]]*. Tāpat tēlojusi seriālā "Ceļojošais bruņinieks". Bijušas vairākas epizodiskas lomas tādos seriālos kā "Amulets", "CSI Lasvegasa", "CSI Ņujorka", "Kā es satiku jūsu māti", "", "Intrigante" un *[[Rescue Me]]*. Bijusi žurnāla *[[Playboy]]* 2007. gada decembra *Babe of the Month*.

## Ārējās saites
*
Istras baznīca

alt=Istras Romas katoļu baznīca|thumb|Istras Romas katoļu baznīca 2024. gadā.
**Istras Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Ludzas novada Istras pagasta Vecslabadā.

## Vēsture
[270px|thumbnail|left|Istras baznīca 1939. gadā, būvniecības laikā. Foto publicēts laikrakstā "[Latgolas Vords"]]
Pamati jaunās mūra baznīcas būvei tika likti Vecslabadā 1933. gadā. Tos 1933. gada 27. augustā iesvētīja toreizējais Ludzas draudzes dekāns, vēlākos gados bīskaps Antonijs Urbšs. Dievnams tika celts pēc Istras iedzīvotāja I. Pavlova projekta, kam palīdzēja topošais arhitekts, students Boļeslavs Skribāns, kurš arī dzīvoja Istrā. Bieži mainoties priesteriem, baznīcas celtniecības darbi ieilga, 1939. gadā bija tikai uzcelti mūri un daļēji uzlikts jumts. 1940. gada pirmajā svētdienā dievnamu konsekrēja toreizējais bīskaps Boļeslavs Sloskāns Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas godam. Mainoties valsts iekārtai, 1950. gados padomju varas funkcionāri dievnamu baznīcai atņēma. Dievnamu baznīca atguva, sākoties Atmodai.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzes prāvests Vitālijs Filipenoks. Istras draudze nodibinājās līdz ar baznīcas celšanas sākumu 1933. gadā. Svētās Mises tiek svinētas svētdienās.

## Tehniska informācija
Istras baznīca ir mūra krustveida celtne ar skārda jumtu, 26 metrus gara un 16 metrus plata.

## Ārējās saites
* www.ludzasbiblio.lv
* Fotogrāfijas
* www.vietas.lv

## Atsauces
Deivids Boreanadzs

**Deivids Pols Boreanadzs** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un producents. Viņš ir pazīstams ar "eņģeļa" lomu seriālos "Bafija pret vampīriem" (*Buffy the Vampire Slayer*, 1997–2003) un "Eņģelis" (*Angel*, 1999–2004), kā arī FIB speciālā aģenta lomu seriālā "Nozieguma skelets". Trīs reizes par lomu seriālā "Eņģelis" saņēmis Saturna balvu.

## Ārējās saites
Jasmuižas katoļu baznīca

**Jasmuižas Svētā Krusta pagodināšanas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Preiļu novada Aizkalnes pagasta centrā Aizkalnē.

## Vēsture
Jasmuižas pirmā katoļu koka baznīca bijusi jau senos laikos un tās celšanas laiks nav zināms. 1815. gadā ap šo baznīcu muižkungs Ksaverijs Šadurskis uzcēla jaunu dievnamu, veltītu Svētā Krusta paaugstināšanas godam. Tas bija taisnstūrveida 24 metrus garš, 12 metrus plats nams. Uz pīlāriem pie gala durvīm balstījās lievenis, zem kura uz sienas bija uzgleznoti Svētā Pētera un Svētā Pāvila attēli. Baznīca bija bez torņa. Tāda tā pastāvēja līdz 1926. gadam, kad prāvesta Ostrovska darbības laikā baznīcu nojauca, atstājot tikai mūrus un sāka pārbūvi. Lai piebūvētu kapelas, tika izlauztas sānu sienas 9 metru platumā, vēlāk katrā sānā izbūvējot 9 metrus platu un 3 metrus garu kapelu. No priekšpuses dievnams tika pagarināts par 6 metriem, virs pagarinājuma uzliekot nelielu tornīti. No iepriekšējās baznīcas iekšējā iekārtojuma paturēja tikai lielo altāri, divus biktskrēslus, skulptūras un gleznu ar Svētā Jura attēlojumu, pārējo inventāru iegādājās no jauna.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Onufrijs Pujats. Jasmuižas draudze izveidojās jau 1815. gadā, kad uzcēla mūra baznīcu, jo koka baznīcu apkalpoja Nīdermuižas priesteri. Draudzei ir sešas kapsētas — Bleidenes kapsēta, Daugaviešu kapsēta, Džeriņu kapsēta, Gāgu kapsēta, Raipoles kapsēta un Aizkalnes vecā kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Krusta paaugstināšanas svētki, Svētā Jāzepa diena.

## Tehniska informācija
Jasmuižas baznīca ir mūra vairāknavu krustveida celtne ar skārda jumtu un flīžu jumtu. Tā ir 30 metrus gara un 20 metrus plata. Apkārt baznīcas dārzam ir laukakmeņu mūra žogs un ķieģeļu laukakmeņu vārti.

## Interjers
Dievnamā ir aplūkojams no vecās baznīcas pārnestais lielais altāris ar koka krustu, Svētā Jura glezna, Jaunavas Marijas un Svētā Jāņa ģipša statujas, koka tabernakuls ar eņģeļu figūrām. Uzmanību piesaista divi veci biktskrēsli.

## Ārējās saites
* Fotogrāfijas
* www.preili.lv
* www.irlaiks.lv

## Atsauces
Kaunatas baznīca

**Kaunatas Vissvētākās Jaunavas Marijas Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Rēzeknes novada Kaunatas pagasta centrā Kaunatā. Dievnams ir vietējas nozīmes aizsargājamais kultūras piemineklis.

## Vēsture
Kaunatas pirmā katoļu koka baznīca par muižkunga Soltāna līdzekļiem tika uzcelta 1702. gadā. Kad šī koka baznīca nodega, par muižnieces Zuzannas Druvas līdzekļiem tika uzcelta pašreizējā Kaunatas baznīca. 1850. gada 10. septembrī šo dievnamu iesvētīja, veltot Vissvētākās Jaunavas Marijas godam. Draudzē strādājis prāvests Jezups Macuļevičs, kurš sarakstījis "Pavuicišona un vysaidi sposobi dēļ zemnīku latvīšu", kas bija pirmā galda grāmata praktiskos jautājumos latgaliešiem.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Haralds Broks.

Kaunatas draudzes metriku grāmata saglabājusies no 1690. gada, kas liecina, ka draudze jeb misiju punkts ir pastāvējusi no šī laika. Sākumā draudzi apkalpoja misionāri jezuīti no Daugavpils, Izvaltas vai Rēzeknes. Šo misiju sauca par Hilzenu misiju, jo muižnieki Hilzeni rūpējās par misionāru uzturēšanu. Viļakas un Braslavas stārasts Jānis Hilzens 1743. gadā Kaunatai ieguva pastāvīgu misionāru. 1772. gadā draudzē darbojās jau divi misionāri jezuīti. 1777. gadā jezuītu misija Kaunatā savu darbu izbeidza. Vēlāk draudzi apkalpoja laicīgi priesteri. Draudzei ir divpadsmit kapsētas — Vecie Kaunatas kapi, Barku kapi, Višu kapi, Veresovskas kapi, Bresingovas kapi, Petrovku kapi, Mozgu kapi, Rikapoles kapi, Skadiņu kapi, Vilkakrūga kapi, Skrabu kapi.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Jura diena, Jaunavas Marijas dzimšanas diena, Svētās Terēzijas diena, Visu Svēto diena, Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas svētki.

## Tehniska informācija
Kaunatas baznīca ir klasicisma stila mūra viennavas krustveida celtne ar diviem torņiem, cinkotā skārda jumtu, un flīžu grīdu. Tā ir 20 metrus gara un 10 metrus plata. Baznīcas dārza teritorijā atrodas plebānija. Ap baznīcas dārzu ir mūra žogs. 
 
## Interjers
Baznīca ir īpaša ar galvenajā altārī esošo svētbildi "Svēto Elizabeti apmeklē Marija". Baznīcas kreisajā altārī ir Svētā Elija glezna, bet labajā altārī redzama Svētā Jura glezna. Dievnamā atrodas arī 19. gadsimta ērģeles un kokgriezums ar Dievmātes statuju.

## Ārējās saites
* Draudzes mājaslapa 
* Fotogrāfijas
* www.rezeknesnovads.lv 

## Atsauces
Ozolmuižas baznīca

**Ozolmuižas Svētā Pētera un Svētā Pāvila Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Rēzeknes novada Ozolmuižas pagasta centrā Ozolmuižā. Dievnams ir valsts nozīmes kultūras piemineklis.

## Vēsture
Ozolmuižas Svētā Pētera un Svētā Pāvila katoļu baznīca celta 1820. gadā par Jāzepa un Marijas Plāteru-Zībergu līdzekļiem. Nav ziņu, vai pirms šī dievnama ir bijis cits. Dievnamā ir Jēzus Sirds kapela.

## Draudze
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Imants Petrovskis. Ozolmuižas draudze nodibinājās kopā ar baznīcas celšanas laiku un jau no pirmsākumiem ir bijusi patstāvīga draudze ar saviem prāvestiem. Draudzei ir piecas kapsētas — Ozolmuižas kapsēta, Lalu kapi, Runču kapsēta, Skuju kapsēta, Ūsveiču kapsēta.

### Draudzes lielākie svētki
Draudzes lielākie svētki ir Vasarsvētku otrā diena, Svētā Pētera un Svētā Pāvila svētki, Svētā Rožukroņa svētki, Jaunavas Marijas parādīšanās Lurdā.

## Tehniska informācija
Ozolmuižas baznīca ir akmens mūra viennavas celtne ar nelielu zvanu torni, kurā ir trīs zvani, cinkotā skārda jumtu un flīžu grīdu. Tā ir 20 metrus gara un 10 metrus plata. Apkārt dievnamam ir dārzs, kurā atrodas kapliča. Dārzu ietver mūra žogs. Blakus baznīcai ir plebānija.

## Interjers
Dievnamā aplūkojams liels mūra altāris ar četrām kolonnām un lielu masīvu krustu un pārējie divi altāri.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.rezeknesnovads.lv 
* Fotogrāfijas
* www.visitlatgale.com
Lūši

**Lūši**, **lūšu ģints** (*Lynx*) ir viena no kaķu dzimtas (*Felidae*), ģintīm, kas pieder kaķu apakšdzimtai (*Felinae*). Lūšu ģintī ietilpst 4 sugas. Lūši mājo ziemeļu puslodes teritorijās. Divas sugas sastopamas Eiropā, no kurām viena mājo arī Āzijā, un divas sugas Ziemeļamerikā.

Latīniskais *lynx* ir aizgūts no grieķu valodas vārda "λύγξ".

## Latvijā
Latvijā sastopama Eirāzijas lūša nominālpasuga — ziemeļu lūsis (*Lynx lynx lynx*). Saskaņā ar 2005. gada datiem Kurzemē un Vidzemē mīt apmēram 700 ziemeļu lūšu.
Eirāzijas lūsis (*Lynx lynx*) 2022. gada 12. aprīlī iekļauts Latvijas īpaši aizsargājamo sugu sarakstā. To lēma valdība, apstiprinot grozījumus noteikumos par īpaši aizsargājamo sugu un ierobežoti izmantojamo īpaši aizsargājamo sugu sarakstu.

Šis lēmums nozīmē, ka turpmāk Latvijā lūšus medīt nedrīkstēs.

## Izskats un īpašības
[thumb|220px|left|[Rūsganais lūsis (*Lynx rufus*) ir mazākais lūšu ģintī]]
Lūši ir vidēji lieli plēsēji. Tiem ir raksturīgas īsas astes, ausu pušķi un garas ūsas. To kažoki atkarībā no sugas var būt rudi brūni, zeltaini vai gaišā smilšu krāsā, ar melniem vai tumši brūniem plankumiem. Īpaši daudz plankumu ir uz kājām. Ķepas lielas un platas, kas piemērotas iešanai pa sniegu. Visām sugām uz krūtīm, vēdera un kāju iekšpusēm ir balts matojums. Ķepu lielums un matojuma garums ir atkarīgs no lūša dzīves vietas. Ziemeļu reģionos dzīvojošiem īpatņiem kažoki ir gaišāki, biezāki un matojums garāks, ķepas platākas.

Vismazākie lūšu ģintī ir rūsganais lūsis (*Lynx rufus*) un Kanādas lūsis (*Lynx canadensis*). Lai arī abi ir samērā līdzīgi, rūsganais lūsis ir nedaudz mazāks. Mazākajiem Kanādas lūšiem ķermeņa garums ir 76 cm garš (galvu ieskaitot), augstums skaustā 48&nbsp;cm, svars 5 kg. Bet mazākajiem rūsganajiem lūšiem ķermeņa garums ir 65&nbsp;cm, augstums skaustā 45&nbsp;cm, svars 4&nbsp;kg. Lielākais ir Eirāzijas lūsis (*Lynx lynx*). Lielāko indivīdu ķermeņa garums ir 130&nbsp;cm, augstums skaustā 75&nbsp;cm, svars 38&nbsp;kg.

## Uzvedība
Lūši parasti ir vientuļnieki, lai gan retas reizes tie apvienojas nelielās grupās, lai medītu. Riests lūšiem sākas ziemas beigās. Parasti piedzimst 2—4 lūsēni. Grūsnības periods ilgst apmēram 70 dienas. Māte par mazuļiem rūpējas viena pati, līdz tie sasniedz apmēram 9 mēnešu vecumu. Lūši mēdz ierīkot migu kādā alā vai zem sakritušiem kokiem.

Tie medī dažādus vidēja auguma zālēdājus, piemēram, baltastes briežus, ziemeļbriežus, stirnas, staltbriežu mazuļus un ģemzes, kā arī mazākus dzīvniekus, kā zaķus, zivis, lapsas, aitas, kazas, vāveres, peles, tītarus, irbes, zosis un citus putnus.

## Klasifikācija
* **Lūšu ģints** (*Lynx*)
** Eirāzijas lūsis (*Lynx lynx*)
** Ibērijas lūsis (*Lynx pardinus*)
** Kanādas lūsis (*Lynx canadensis*)
** Rūsganais lūsis (*Lynx rufus*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lūsis
* Lūši
* SOS Lynx: Photos, news and information about the Iberian Lynx in English and Portuguese
* The Iberian Lynx
Niks Kazandzakis

thumb|Niks Kazandzakis

**Niks Kazandzakis** (; dzimis , miris ) bija grieķu rakstnieks, romānu, stāstu, memuāru, eseju, poēmu un ceļojumu aprakstu autors. Viens no reģiona pazīstamākajiem rakstniekiem, visvairāk popularitātes guvis ar filozofisko darbu "Aleksis Zorba" (*Βίος και πολιτεία του Αλέξη Ζορμπά*), kas stāsta par dzīves, nāves un sociālām problēmām, dzimumu emocionālām attiecībām, nacionāliem konfliktiem, īstenas dzīves definējumu un citām mūsdienīgām tēmām.

## Biogrāfija
Niks Kazandzakis dzimis Krētā. Studējis tiesībzinātnes un filozofiju. Ilgu dzīves laiku bijis komunisma atbalstītājs, darbojies arī nekomunistiskā sociālistu kustība Grieķijā, neesot valdošajā elitē. Viens no slavenākiem "nekristīgiem" reģiona rakstniekiem. Viņa darbus spēcīgi kritizēja baznīca. Konfliktu ar baznīcu pēc tās kritikas viņš komentēja lakoniski un spēcīgi, runājot latīniski "Es sevi nododu Tavās rokās, Tēvs".

Piedzīvojis arī posmus, kad nācies saspringti cīnīties par iztiku. Tulkojis tekstus no vācu, franču un citām valodām, pat pievērsies grieķu sākumskolu tekstiem.

Kazandzaka biogrāfijas aprakstījuši vairāki pazīstami autori, piemēram, Pīters Bjens un īpaši šie darbi ir slaveni arī rietumu literatūras tradīcijā un pat Holivudā, jo Mārtins Skorsēze tieši pēc Kazandzaka darba "Pēdējās Kristus kārdināšanas" motīviem uzņēmis tāda paša nosaukuma mākslas filmu, kas ir visai kontroversāla, jo bija pretrunā ar baznīcas oficiāliem uzskatiem. 1947. gadā Kazandzakis tika izvirzīts Nobela prēmijai literatūrā kopā ar Angelosu Sikelianosu, 1957. gadā viņš zaudēja prēmiju Albēram Kamī, kurš teica, ka Kazandzakis to pelnot daudz vairāk, kas vien liecina, ka "mazās nācijas literāts" bija atzīts vadošajās literārās aprindās.

Apbedīts pie Heraklionas (Iraklija) pilsētas (mira Freiburgā, VFR), jo ortodoksālā baznīca pretojās tam, ka viņu guldītu tās teritorijā. Uz viņa kapa rakstīti autora sev piedēvēti vārdi: "Nekā nebīstos. Ne uz ko neceru. Esmu brīvs". Viņam ir izveidots piemiņas muzejs Heraklionā. Muzejs izveidots 1983. gadā un aizvien diezgan nopietni nodarbojas ar apkārtējās kultūrvēstures pētniecību, tai skaitā ar Kazandzaka personības atainojumu un jaunu dzīves liecību meklējumiem, kas apliecina, ka autors ir kļuvis diezgan mūsdienīgs.

Iznākušas arī rakstniekam veltītas piemiņas monētas (modelētas 2007. gadā). Viņš ir autors arī izciliem darbiem, kas stāsta par grieķu kultūru un par kristīgiem aspektiem: "Kapteinis Mihalis", "Odiseja: modernā versija", tulkojis un rakstījis ceļojumu grāmatas, arī par eksotiskiem reģioniem. Izdotas arī viņa darbu antoloģijas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Muzeja mājaslapa 
* Nikos Kazantzakis
* Nikos Kazantzakis
Nikija Mināža

**Onika Tanja Maraža** (; dzimusi ), plašāk pazīstama kā **Nikija Mināža** (*Nicki Minaj*), ir amerikāņu ierakstu māksliniece.

Uz ASV no dzimtās Trinidādas un Tobāgo pārcēlās piecu gadu vecumā. 2010. gada novembrī izdevusi savu debijas studijas albumu *[[Pink Friday]]*, kas ātri guva komerciālos panākumus, ierindojoties *Billboard 200* topa pirmajā vietā un mēnesi vēlāk tiekot sertificēts ar platīna disku pēc RIAA sistēmas. Viņa kļuva par pirmo sievieti solo mākslinieci, kurai vienlaicīgi *Billboard Hot 100* topā bijuši septiņi singli. *Billboard* vērtējumā viņa tika atzīta par 2011. gada uzlecošo zvaigzni. Mināža bija žūrijas sastāvā šova "Amerikāņu elks" divpadsmitajā sezonā.

Nikija Mināža ir ieskaņojusi tēlus animācijas filmā "Ledus laikmets 4: Kontinentu dreifs". Viņa ir saņēmusi *[[MTV Europe Music Award]]*, septiņas *[[BET Awards]]*, četras *[[American Music Awards]]*, divas *[[MTV Music Awards]]*, piecas *[[Billboard Music Awards]]*.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* *[[Pink Friday]]* (2010)
* *[[Pink Friday: Roman Reloaded]]* (2012)
* *The PinkPrint* (2014)
* *Queen* (2018)
* *Pink Friday 2* (2023)

### Singli

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Maraža

**Maraža** var būt:
* Maražo (*Marajó*) — sala Brazīlijā
* Nikija Mināža (*Onika Tanya Maraj*) — amerikāņu dziedātāja
AVN balva

**AVN balva** () ir ASV žurnāla *AVN (Adult Video News)* balva, ko piešķir par sasniegumiem pornofilmu veidošanā.

## Vēsture
Žurnāls *AVN* pirmo reizi "AVN balvas" pasniegšanas ceremoniju rīkoja 1984. gada februārī. Mūsdienās ceremonija norisinās janvāra sākumā, Lasvegasā, ikgadējās *AVN Adult Entertainment Expo* izstādē.

Lai filmu izvirzītu "AVN balvas" nominācijai, tās relīzei jānotiek laika posmā no 1. oktobra, divus gadus pirms ceremonijas, līdz ceremonijas gada 30. septembrim, kā arī filmu jāpārdod vismaz desmit vairumtirdzniecības vai simts mazumtirdzniecības vietās līdz ceremonijas gada 30. septembrim.

Kopumā ir ap simts dažādām nominācijām, no kurām daļa ir specifiskas pornogrāfijas žanram, savukārt pārējās, tieši tādas pašas kā citas kino balvu nominācijas: "Labākais operators", "Labākais skaņu režisors" utt. "AVN balvu" neoficiāli dēvē par pornofilmu "Oskaru".

Nominācijas geju pornofilmām bija "AVN balvu" sastāvdaļa no 1986. līdz 1998. gadam. Bet nemitīgā nomināciju skaita palielināšanās dēļ 1999. gadā tika izveidota atsevišķa ikgadēja kino balvu ceremonija *[[GayVN Awards]]*, kas veltīta vienīgi geju pornofilmām.

### 2012. gada balvu ieguvēji
* Labākā jaunā zvaigzne (*Best New Starlet*) - Bruklina Lī
* Labākā sieviešu lomu izpildītāja - Bobija Starra
* Labākais vīriešu lomu izpildītājs - Manuels Ferrara
* Labākā aktrise - Džesija Endrjūsa
* Labākais aktieris - Deils da Bone
* Labākā otrā plāna aktrise - Džese Džeina
* Labākā filma - *Spiderman XXX: A Porn Parody*

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* ''AVN'' 50 visu laiku labākās pornozvaigznes
Sanktgallene

**Sanktgallene** (, , , ) ir pilsēta Šveices ziemeļaustrumos, tuvu Austrijas, Lihtenšteinas un Vācijas robežām. Pilsētā galvenokārt tiek izmantota vācu valoda.

Pilsēta tika dibināta 7. gadsimtā un ir Šveices austrumu daļas kultūras un ekonomikas centrs.

## Attēlu galerija

St.Gallen20080919S315 32.jpg
Abbey st gall.jpg
StGallen asv2022-10 Fürstabtei img1.jpg
Sankt Gallen houses.jpg



## Sadraudzības pilsētas
Sanktgallenes sadraudzības pilsētas ir:
*  Libereca, Čehija

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
* St. Gallen Symposium
* QuickTime Virtual Reality (QTVR) images of St. Gallen
* University of St Gallen
Chrysler Building

***Chrysler Building*** ir *[[Art Deco]]* stilā celts debesskrāpis, kas atrodas Manhatanā, Ņujorkā, ASV. Debesskrāpim ir 77 stāvi, augstums līdz jumtam ir 282 metri, bet kopā ar jumta smaili celtnes augstums sasniedz 319 metrus.

Debesskrāpi sāka celt  un pabeidza celt . *Chrysler Building* laikā no  līdz  bija augstākā ēka pasaulē, pirms tam augstākā ēka bija Eifeļa tornis, savukārt pēc tam augstākā ēka bija *[[Empire State Building]]*. Pašlaik tā ir viena no augstākajām ēkām Ņujorkā. *Chrysler Building* ir klasisks *[[Art Deco]]* stila paraugs. 2007. gadā šī ēka Amerikas arhitektu institūta vērtējumā ierindojās septītajā vietā *List of America's Favorite Architecture* sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
PSSC 2

**PSSC 2** jeb **Pico-Satellite Solar Cell Testbed 2** ir ASV pikopavadonis, kas palaists orbītā no kosmoplāna Space Shuttle pēdējā lidojumā STS-135 2011. gadā. Tas ir daļa no Gaisa spēku tehnoloģiju demonstrācijas programmas.

Pavadonī uzstādīti divi eksperimenti: *Miniature Tracking Vehicle* (MTV), un *Compact Total Electron Content Sensor* (CTECS). MTV ir četri miniatūri cietās degvielas raķešdzinēji, kas paredzēti orbītas paaugstināšanai vai pazemināšanai. CTECS paredzēts jonosfēras blīvuma pētījumiem. Tam ir arī vairākas attēlu uzņemšanas kameras.

thumb|left|220px|''PSSC 2'' palaišanas animācija
*PSSC 2* tika palaists  15:29:03 UTC no Kenedija kosmosa centra, atrodoties kosmoplāna Atlantis kravas telpā. *Atlantis* veica Starptautiskās kosmosa stacijas apgādes misiju. Dienu pēc atvienošanās no stacijas, 20. jūlijā 07:54 UTC tika izmests no konteinera kosmoplāna kravas telpā.

Viens no MTV dzinējiem tika iedarbināts 4. novembrī 1530 UTC, orbītu paaugstinot no 90,9 min,
317 x 319 km līdz 91,0 min, 316 x 329 km, kā rezultātā noiešana no orbītas tika paildzināta par četrām dienām.

## Ārējās saites

* NASA.gov ''STS-135'' Press Kit, p.97
Kaklasaite

thumbnail|200px|Divas kaklasaites
**Kaklasaite** jeb **šlipse** () ir garš lentes veida apģērba gabals, kuru parasti sien ap kaklu. Kaklasaites viens gals parasti ir platāks nekā otrs. To parasti izmanto vīrieši kā dekoratīvu elementu, aksesuāru. Kaklasaiti sien zem krekla vai blūzes apkakles.

## Ārējās saites

* 
* 
*
Harijs Zariņš

**Harijs Zariņš** (1957) ir latviešu ģitārists, komponists un dziesmu tekstu autors. 1986. gadā dibinājis rokgrupu Opus Pro, kurā darbojās līdz pat 2010. gadam. 2010. gadā viņš izveidoja rokgrupu Colt.

Harijs Zariņš ir tādu dziesmu autors, kā "Rozā lietus", "Tu un es", "Pēdējā pietura", "Ogres romance", "Ugunsdzēsējs" u.c. Jaunībā Harijs Zariņš  īslaicīgi strādājis par ugunsdzēsēju, bet pēc tam izvēlējies mūziķa profesiju. Spēlējis arī tādās grupās kā Eolika, Opus, Meloss.

2015. gadā tika apkopotas un albuma iznācā Harija Zariņa mīlas balādes, kurām tika dots jauns skanējums.

## Atsauces
Imanta (stacija)

**Imanta** ir dzelzceļa pieturas punkts Rīgā, Kurzemes rajonā, Zolitūdes apkaimē, līnijā Torņakalns—Tukums II. Imantā pietur visi Tukuma virziena elektrovilcieni. Imantā darbojas biļešu kase.

## Vēsture

Imantas stacija atklāta 1894. gadā tuvumā esošo rajonu iedzīvotāju ērtībām un lauksaimniecības produkcijas pārvadāšanai. Sākumā tā dēvēta par **Zolitūdi** (*Solitude*) tuvumā bijušās Zolitūdes muižiņas vārdā, par Imantu sākta saukt 1928. gadā, bet vācu okupācijas laikā saukta atkal par Zolitūdi (*Riga-Solitude*).  No 2015. gada novembra līdz 2016. gadam uzbūvēja jaunu stacijas ēku.

## Attēlu galerija

Attēls:Imantas stacijas jaunā stacijas ēka.jpeg|Imantas stacijas ēka 2016. gadā
File:Sliežu ceļi Imantā.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Imantā 2.jpg|Sliežu ceļi Tukuma virzienā


### Vecā ēka
Stacijas perona rekonstrukcijas darbu laikā  vandāļi izdemolēja stacijas uzgaidāmo telpu, bet pamesto ēku nojauca 2012. gada martā.

Attēls:Imantas stacija pēc 1928.jpg|Zolitūdes, vēlāk Imantas stacijas ēka (pēc 1928)
Attēls:Stacija Imanta.JPG|Imantas stacijas vecā ēka 2004. gadā
Attēls:Imantas stacija 4.JPG|Imantas stacijas ēka 2010. gadā
Attēls:Imantas stacija 11.jpg|Imantas stacijas ēka 2011. gadā
Attēls:Imantas stacija 16.jpg|Imantas stacijas ēka
Attēls:Imantas stacija 13.jpg|Imantas stacijas perons
Attēls:Imantas stacija 10.jpg|Imantas stacijas uzgaidāmā telpa
Attēls:ER2-8004 pienāk Imantas stacijā.JPG|Elektrovilciens ER2-8004 pienāk Imantas stacijā
Attēls:ER2T-7116 Imantas stacijā.jpg|Elektrovilciens ER2T-7116 pienāk Imantas stacijā
Attēls:Imantas stacija 18.jpg|Imantas stacijas ēka no pilsētas puses
Attēls:Imantas stacija 1.JPG|Uzraksts uz vecās ēkas
Attēls:Imantas stacija 17.jpg|Pagaidu nojume Imantas stacijā
Attēls:Imantas stacija 2012.JPG|Imantas stacija 2012. gada novembrī


## Atsauces

## Ārējās saites

* Imantas stacija pēc nojaukšanas (foto)
Darko Miličičs

**Darko Miličičs** (, *Darko Miličić*; dzimis ) ir bijušais serbu basketbolists, spēlēja centra pozīcijā, Serbijas izlases dalībnieks. Tiek uzskatīts par vienu no lielākajām Nacionālās basketbola asociācijas drafta neveiksmēm pēc izvēlēšanas ar kopējo otro numuru 2003. gada NBA draftā. 2004. gada NBA čempions Detroitas "Pistons" sastāvā.

## Karjera
Karjeru uzsācis Serbijas klubā Vršacas "Hemofarm", kuru pārstāvēja līdz 2003. gadam.

2003. gada NBA draftā viņu izraudzījās Detroitas "Pistons" ar kopējo otro kārtas numuru. Draftā ar pirmo numuru tika izraudzīts Lebrons Džeimss, savukārt ar zemāku izvēles numuru — tādas vēlākās NBA zvaigznes kā Karmelo Entonijs, Kriss Bošs un Dveins Veids. Tādējādi D. Miličičs tiek uzskatīts par vienu no lielākajām NBA drafta neveiksmēm visā līgas vēsturē.

Kopā ar "Pistons" viņš izcīnīja uzvaru čampionātā jau savā pirmajā 2003.—2004. gada NBA sezonā, 18 gadu 361 dienas vecumā kļūdams par visu laiku jaunāko NBA čempionu. Debijas sezonā gan jaunā spēlētāja ieguldījums komandas sniegumā nebija nozīmīgs, spēlējot vidēji mazāk nekā 5 minūtes spēlē regulārajā čempionātā un mazāk nekā divas minūtes izslēgšanas spēlēs. Pēc tam D. Miličičs spēlēja dažādu citu klubu sastāvos — Orlando "Magic", Memfisas "Grizzlies", Ņujorkas "Knicks", Minesotas "Timberwolves". 2012. gada pievienojās Bostonas "Celtics", kas kļuva par viņa pēdējo komandu, beidzot karjeru pēc nospēlētām tikai 5 minūtēm "Celtics" formā.

Kopā NBA piedalījies 468 regulārā čempionāta un 21 izslēgšanas spēlē. Tikai divās no aizvadītajām sezonām D. Miličičs bija komandas pirmā piecinieka centra spēlētājs, un nevienā sezona viņš neguva 10 vai vairāk punktus vidēji spēlē.

Dienvidslāvijas izlases sastāvā izcīnījis 11. vietu 2006. gada Pasaules čempionātā. Serbijas izlases sastāvā — 9. vietu 2005. gada un 13. vietu 2007. gada Eiropas čempionātā.

Pēc karjeras beigām nodarbojas ar dārzkopību dzimtajā Serbijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas Republikas apgādības ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s apgādības ministri**, kas bija Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Šis amats pastāvēja no 1918. gada līdz 1921. gadam, likvidēts nepilnu gadu pēc Brīvības cīņu noslēguma un kopš tā laika nav atjaunots.

## Uzskaitījums
Ivans Bugajenkovs

**Ivans Bugajenkovs** (dzimis ) ir bijušais Latvijas volejbolists.

Piedalījies divās olimpiskajās spēlēs (, ) un abās PSRS izlases sastāvā tika izcīnīta uzvara. Ar divām izcīnītām zelta medaļām I. Bugajenkovs ir viens no visu laiku panākumiem bagātākajiem Latvijas sportistiem olimpiskajās spēlēs. Ar panākumiem startējis arī Pasaules čempionātā, kur izcīnījis divas zelta medaļas (1960, 1962) un vienu bronzu (1966). Eiropas čempionātos izcīnījis uzvaru 1967. gadā un bronzu 1963. gadā. 1964. gadā saņēma PSRS Nopelniem bagātā sporta meistara nosaukumu, kā arī tika atzīts par gada populārāko sportistu Latvijā. 2009. gadā tika uzņemts starptautiskajā volejbola slavas zālē.

Ivans Bugajenkovs ilgstoši - laika posmā no 1991. gada līdz pat 2007. gadam darbojās kā vadošais Irānas klasiskā volejbola un Irānas valstsvienību treneris un attīstības konsultants.

## Atsauces

## Ārējās saites
NBA G Līga

**Nacionālās basketbola asociācijas G Līga** () jeb vienkārši **G Līga**, arī **Nacionālās basketbola asociācijas Attīstības līga** () ir oficiālā Nacionālās basketbola asociācijas sadarbības līga.

Līdz 2005. gadam tā bija pazīstama kā **Nacionālā basketbola attīstības līga** (*National Basketball Development League*, NBDL) jeb **D Līga**. Nosaukuma maiņa ir saistīta ar sponsora *[[Gatorade]]* piesaisti. Līga tika dibināta 2001. gadā, sākumā tajā startēja astoņas komandas. Kopš 2005. gada marta katra NBA Attīstības līgas komanda ir piesaistīta vienai vai vairākām NBA komandām. Pašlaik šajā līgā piedalās 31 komandas, bet plānots skaita palielinājums uz 29 2020. gadā.

Līdz 2010.—2011. gada NBA sezonas beigām 23% NBA spēlētāji bija aizvadījuši vismaz vienu spēli NBA attīstības līgā.

G Līgā ir spēlējuši trīs latviešu basketbolisti, kas pēc tam nostiprinājušies NBA komandu sastāvos: Dāvis Bertāns, Rodions Kurucs un Anžejs Pasečņiks.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* D-League — Basketball-Reference.com
1135. gads

**1135. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 1. decembris — ar Henrija I Izglītotā nāvi Anglijā beidza valdīt Normandiešu dinastijas karaļi un sākās 19 gadus ilgs pilsoņu karš (*[[The Anarchy]]*).
* 22. decembris — Etjēns III d'Bluā kļuva par Anglijas karali.

### Nezināms datums
* Dibināta Vācijas pilsēta Diseldorfa.

## Dzimuši
* 30. marts — Maimonids, ebreju rabīns, ārsts, filozofs (miris 1204.)
* *iespējams*
** Kārlis VII, Zviedrijas karalis (miris 1167.)

## Miruši
* 4. jūnijs — Huidzuns, Ķīnas imperators (dzimis 1082.)
* 1. decembris — Henrijs I Izglītotais, Normandijas hercogs un Anglijas karalis (dzimis 1068.)
Hohfilcene

**Hohfilcene** () ir ciems Tirolē, Austrijā. Tajā dzīvo 1123 cilvēki. Tas ir populārs ziemas sporta veidu kūrorts, it īpaši distanču slēpošanai. Te četras reizes ir noticis Pasaules čempionāts biatlonā (1978, 1998, 2005, 2017), tāpat te regulāri notiek Pasaules kausa posmi biatlonā.

## Ārējās saites

*