Graetz

[thumb|220px|Bijusī ''Graetz'' rūpnīca Treptovā, Berlīnē; tagad tur saimnieko ''[Siemens*]]
[[Attēls:Graetz Kornett.jpg|thumb|220px|1956. gada televizors *Kornett*]]
[[Attēls:GraetzSuperPage67.JPG|thumb|220px|1967. gada tranzistoru radiouztvērējs *SuperPage*]]
***Graetz AG*** bija [[Vācija]]s sadzīves elektronikas uzņēmums. Dibināts 1866. gadā. Kopš 1961. gada *Standard Elektrik Lorenz* īpašumā, vēlāk pārdots *Compagnie Générale d’Electricité* un *Nokia*. Galvenais birojs sākotnēji atradās [[Berlīne|Berlīnē]], bet kopš 1948. gada [[Altena|Altenā]].

== Vēsture ==
1866. gadā [[skārdnieks]] Alberts Grecs (*Albert Graetz*) un tirgotājs Emīls Ērihs (*Emil Ehrich*) Berlīnē dibināja uzņēmumu ***Lampen-Fabrik Ehrich & Graetz OHG***. Sākotnēji tas ražoja [[petrolejas lampa]]s, [[deglis|degļus]], [[portatīvā plītiņa|plītiņas]] un [[plīts|plītis]] šķidrajam un gāzveida [[kurināmais|kurināmajam]].
1887. gadā mira Emīls Ērihs. 1889. gadā uzņēmuma vadību pārņēma Greca dēli Makss un Ādolfs.
1899. gadā Treptovā atklāta jauna rūpnīca. Strādnieku skaits sasniedzis 1000 cilvēku.

1908. gadā uzņēmums sāka ražot [[Kvēlspuldze|elektriskās spuldzes]]. 1910. gadā izstrādāta jauna veida pertolejas lampa *Petromax*, kura ražota līdz 1960. gadiem.
1913. gadā sākta elektrisko mājsaimniecības lietu ([[tējkanna|tējkanu]], [[gludeklis|gludekļu]] u.c.) ražošana.

[[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] laikā *Ehrich & Graetz* ražoja bruņojuma produkciju: patronas, degauklas, kā arī ložmetējus. Darbinieku skaits pieauga no aptuveni 3000 (1914. gadā) līdz 7000. Pēc kara filiāles Francijā un Apvienotajā Karalistē tika apķīlātas. Tika atlaisti aptuveni 4500 strādnieku.

1919. gadā uzņēmums pārrģistrēts kā [[komandītsabiedrība]] ***Ehrich & Graetz KG***.
1921. gadā izlaista rēķināšanas mašīna *Votam*.
1922. gadā dibināta [[akciju sabiedrība]] ***Ehrich & Graetz AG*** paralēli *Graetz KG*.
1927. gadā komandītsabiedrība apvienota ar akciju sabiedrību
1928. gadā nopirkts [[Drēzdene|Drēzdenē]] bāzētais uzņēmums *Elektrowatt GmbH*.
1929. gadā meitas uzņēmums *Graetz Radio GmbH* sāka radioiekārtu ražošanu.
1933. gadā *Elektrowatt GmbH* likvidēts, pievienojot to *Graetz Radio GmbH*.

[[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā uzņēmums atkal pievērsās militārajai produkcijai: patronas, detonatori, motociklu karburatori, kā arī radio un sakaru iekārtas un degvielas sūkņi lidmašīnām.
1942. gadā uzņēmums pārdēvēts par ***Graetz AG***.

Pēc kara *Graetz* atsāka ražošanu, lai gan padomju okupācijas zonā daudzas *Graetz* rūpnīcu iekārtas izvestas uz PSRS.
1945. gadā uz *Graetz* [[Luncenava]]s rūpnīcas bāzes izveidots valsts uzņēmums *VEB Stern Radio Rochlitz*., kas turpināja ražot radiouztvērējus.
1949. gadā *Graetz* rūpnīcas padomju okupācijas zonā tika nacionalizētas ar nosaukumu *VEB Graetz* un pakļautas valsts uzņēmumam *Rundfunk- und Fernmelde-Technik* (*RTF*).
1950. gadā *VEB Graetz* rūpnīca Treptovā pārdēvēta par *VEB Fernmeldewerk Treptow* (*RFFT*).
1953. gadā * VEB Fernmeldewerk Treptow* apvienots ar jaunizveidotu uzņēmumu *VEB Signalbau Berlin* uzņēmumā *VEB Werk für Signal- und Sicherungstechnik Berlin* (*WSSB*), kas ražoja signalizācijas ierīces dzelzceļam.
1992. gadā *WSSB* iekļauts *Siemens* meitas uzņēmumā *Siemens Verkehrstechnik*.

Neilgi pirms Trešā Reiha sabrukšanas 1945. gadā Ērihs un Fricis Greci devās uz [[Bregenca|Bregencu]], kur atradās uzņēmuma filiāle *Metallwaren GmbH*. 1945. gada oktobrī brāļi devās uz Berlīni, lai atgūtu galveno ražotni, bet tas viņiem nesekmējās.
1946. gadā Ērihs Grecs sāka ražot *Petromax* petrolejas lampas, kā arī citas lietas.
1948. gadā [[Ziemeļreina-Vestfālene|Vestfālenē]] [[Altena|Altenā]] Ērihs kopā ar Frici dibināja uzņēmumu ***Graetz KG***. Tas izvietojās bojušās *ThyssenKrupp* rūpnīcas telpās.
1949. gadā sākta radiouztvērēju ražošana. 
1950. gados sākta televizoru ražošana.

1960. gadā iegādāts uzņēmums *Sander & Janzen OHG* (*SAJA*) ar ražotnēm Berlīnē un [[Duderštate|Duderštatē]], kas ražoja lenšu [[magnetofons|magnetofonus]]. Līdz ar to *Graetz KG* nodarbināja aptuveni 8000 darbinieku 9 rūpnīcās.

1961. gadā *ITT Corporation* meitas uzņēmums *Standard Elektrik Lorenz* (*SEL*) ieguva vairākumu *Graetz*.
1962. gadā pārdošana organizēta koordinēti ar citu *SEL* zīmolu *Schaub-Lorenz*, bet tie turpināja darboties neatkarīgi.
1967. gadā *Graetz* produkcija sākta pārdot ar zīmolu *ITT Graetz*.

1986. gada beigās *ITT* pārdeva savu telesakaru uzņēmumu (to skaitā Vācijas *SEL*) kapitāldaļu vairākumu Francijas *Compagnie Générale d’Electricité* (*CGE*; tagad *Alcatel-Lucent*); *SEL* tika iekļauts *CGE* meitas uzņēmumā *Alcatel N.V.*, kas reģistrēts Nīderlandē.

1988. gada 1. janvārī *SEL* sadzīves elektronikas bizness un daļa no elektronisko komponentu nodaļas pārdota Somijas *Nokia*. 2. februārī šis uzņēmums nodēvēts par *Nokia Graetz GmbH*. Zīmoli *Schaub-Lorenz* un *Graetz* nonāca *Nokia* rīcībā.
1989. gadā bijušajā *Graetz* rūpnīcā [[Bohuma|Bohumā]] *Nokia* sāka ražot mobilos telefonus. Līdz 2000. gadam tur arī ražoja [[kineskops|kineskopu]] monitorus un televizorus. 2008. gadā Bohumas rūpnīca tika slēgta.

1996. gadā Honkongas uzņēmumam *Semi-Tech* *Nokia* pārdeva visas savas televizoru un videoieraksta iekārtu ražotnes kopā ar zīmoliem, tai skaitā *Graetz*.
Vēlāk *Semi-Tech* bankrotēja.

Pēc 2007. gada datiem *Graetz* zīmols pieder uzņēmumiem *Ender International Inc.* (plītis, ledusskapji, veļas mašīnas) un *VESEG GmbH* (sadzīves elektronika), kas ir Turcijas *Vestel'' meitas uzņēmums.

## Atsauces