open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Staru izsekošana

[right|thumb|250px|Šis rekursīvās staru izsekošanas [Renderēšana|renderējums parāda ložu asuma zudumu, apgabala apgaismojuma un difūzas starpatstarošanās (izplūduši citu ložu atspulgi) efektus.]]

**Staru izsekošana** ir datorgrafikas renderēšanas metode, kas veido attēlus, izsekojot atsevišķu gaismas staru ceļam cauri 3D modeļa ainai līdz konkrētam pikselim iegūtajā attēlā. Tā spēj nodrošināt ļoti augstu attēla fotoreālisma pakāpi, taču prasa ievērojamus skaitļošanas resursus, tādēļ to parasti izmanto situācijās, kad attēli nav jārenderē reāllaikā, piemēram, kino specefektiem.

Staru izsekošana spēj simulēt daudzus optiskos efektus kā staru atstarošanos un laušanu, gaismas izkliedi un dispersiju, šīs īpašības ļauj triviāli un ar labu kvalitāti iegūt efektus, ko ar citām renderēšanas metodēm ir speciāli jāpievieno, piemēram, ēnas vai atspulgus. Tāpat staru izsekošanu ir ļoti viegli vienlaikus izpildīt vairākos pavedienos, jo katrs kameras stars ir neatkarīgs no citiem stariem.

## Algoritma pārskats
Parasti tiek izmantots rekursīvais staru izsekošanas algoritms. Tajā no gala attēla katra pikseļa tiek raidīts stars cauri kamerai iekšā ainā. Tajā daļa no tās objektiem tiek pārbaudīti, vai stars ar konkrēto objektu sadursies vai nē, un no tiem, ar kuriem stars saduras, tiek izvēlēts kamerai tuvākais. Pēc tam tiek prognozēts gaismas stiprums, kas no šī objekta un stara sadursmes vietas nonāk atpakaļ kamerā, un to tiek izmanto, lai kopā ar objekta materiāla īpašībām atrastu pikseļa gala vērtību. Atkarībā no objekta materiāla īpašībām un ēnojuma metodes var raidīt papildu starus, lai simulētu materiālus, kas atstaro vai lauž gaismu, vai uz kuriem krīt ēna.

Stari tiek raidīti pretējā virzienā kā dabā, jo intuitīvi sagaidāms, ka lielākā daļa no gaismas avotu raidītajiem stariem (dabā fotoniem), ja tie tiktu rēķināti no gaismas avotiem visos virzienos, kuros tie spīd, nevis no kameras, nekad netrāpītu kameras uztveres laukumā un vēl jo mazāka daļa piedalītos gala attēla pikseļa vērtības noteikšanā (jo pikselis ir bezgalīgi mazs punkts), tādēļ tie nebūtu novērojami un līdz ar to neietekmētu iegūto attēlu, lieki izniekojot skaitļošanas resursus.

## Nepilnības
Staru izsekošanā katram gala attēla pikselim atbilst stars ar vienu konkrētu galapunktu, kas šādi ģenerētiem attēliem piešķir tiem raksturīgo un parasti ne līdz galam foto reālistisko formu noteiktību un asumu, jo katrs stars vienmēr trāpa vienā noteiktā vietā, tādējādi nosakot katra pikseļa vērtību tādu, kāda tā ir attiecīgajā stara un objekta krustpunktā, un salīdzinoši nelielā staru skaita dēļ veidojas izteiktas robežas starp redzamajām virsmām. Staru skaita palielināšana, piemēram, renderējot augstākā izšķirtspējā, šo nepilnību mazinātu, taču prasītu nesamērīgi daudz resursu, tādēļ tā vietā izmanto citas renderēšanas metodes, piemēram, ceļu izsekošanu ().

Korektāks skaidrojums ir, ka staru izsekošana nepietiekoši precīzi veic renderēšanas vienādojumu, tādēļ gala attēls nav foto reālistisks.

## Atsauces
Zviedris

**Zviedris** (sieviešu dzimtē Zviedre) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no apvidvārda „zviedris” ar nozīmi 'zviedrs'. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ivars Zviedris (1967) — latviešu dokumentālā kino režisors un operators.;
* Krišjānis Zviedris (1997) — Latvijas futbolists.

## Skatīt arī
* Zviedrs

## Atsauces
Augstais Tauerns

**Augstais Tauerns** (, ) ir kalnu grēda Austrijas Alpos. Izvietojusies Centrālajos Austrumalpos uz Tiroles, Karintijas un Zalcburgas zemju robežas, nedaudz iestiepjoties arī Itālijas Dienvidtiroles reģionā. Stiepjas ap 130 km garumā rietumu—austrumu virzienā. Grēdas, kā arī visas Austrijas augstākā virsotne ir 3798 m augstais Grosglokners.

Sastāv no vairākiem kalnu masīviem, veidota no granītiem un gneisiem. Grēdas rietumu daļā daudz ledāju. Līdz 1800—2000 metru augstumam skujkoku meži, augstāk — krūmāji un pļavas. Sniega līnija ap 3000 m vjl. Lielu daļu grēdas teritorijas aizņem Austrijas lielākais Augstā Tauerna nacionālais parks (1834 km2).

## Skatīt arī

* Zemais Tauerns

## Atsauces

## Ārējās saites
Stenfordas zaķis

**Stenfordas zaķis** () ir datorgrafikas 3D testa modelis, kuru 1994. gadā Stenforda Universitātē
izstrādāja Gregs Turks un Marks Levojs. Modelis ir pieejams lejupielādei dažādos faila formātos.
thumb|Stenfordas zaķis
*[[Zaķi]]s* sastāv no datiem, kas sastāv no 69 451 trijstūra, kuri iegūti, ar 3D skenera palīdzību skenējot keramikas zaķi. Datus var izmantot, lai testētu dažādus grafikas algoritmus, piemēram, daudzstūru vienkāršošanu, kompresijas un virsmas līdzināšanu. Mūsdienās tas ir uzskatāms par vienkāršu modeli pēc sarežģītības un trijstūru skaita tajā. Modeļa datu kopā ir saskatāmas dažas problēmas, kuras var rasties jebkuros 3D skenētos moduļos. Problēmas ir tajā, ka tas ir savienots ar kolektoru (dažas dēļ skenēšanas ierobežojumiem, dažas dēļ tā, ka objekts ir dobjš). Lai arī ir problēmas, tas nodrošina reālistisku ievadi jebkuram algoritmam, kas tiek vērtēts ar šo zaķi.

Modelis oriģināli ir atrodams .ply faila formātā ar četrām dažādām izšķirtspējām, maksimums 69 451 trijstūri.

## Skatīt arī
* 3D datorgrafikas programmas
* Daudzstūru modelēšana
* Trijstūra tīkls

## Atsauces

## Ārējās saites
* Stenfordas 3D modeļu krātuve
Jūtas tējkanna

Jūtas tējkanna|thumb
**Jūtas tējkanna** () ir 3D modelis, kas kļuvis par populāru objektu datorgrafiķu sabiedrībā. Tas ir matemātisks modelis parastai tējkannai ar diezgan vienkāršu formu, kurai ir cieta, cilindriska un daļēji izliekta virsma. Tējkannu var salīdzināt ar "Hello World" programmu, tas ir veids, kā izveidot vienkāršu 3D ainu ar samērā sarežģītu modeli, uz kura iespējams modelēt ēnojumu. Daudzām programmēšanas bibliotēkām ir iestrādāta Jūtas tējkannas zīmēšanai veltīta funkcionalitāte.

Tējkannas modeli 1975. gadā izveidoja agrīnās datorgrafikas pētnieks Mārtins Ņūels.

## Vēsture
Mārtinam Ņūelam darbā vajadzēja pazīstama objekta vidēji sarežģītu matemātisku modeli. Viņa sieva Sandra ieteica modelēt viņu tējas aparātu, jo tieši tajā laikā Mārtins ar sievu dzēra tēju. Mārtins paņēma papīru, zīmuli un uzskicēja tējkannu. Tad viņš aizgāja uz laboratoriju un izveidoja Bezjē kontroles punktus uz *[[Tektronix]]* potencialoskopa.

Ņūels izveidoja matemātiskus datus, kas aprakstīja tējkannas ģeometriju (trīsdimensiju koordinātu kopa) un padarīja tos publiski pieejamus. Drīz vien arī citi pētnieki datorgrafikas eksperimentiem sāka izmantot tos pašus datus. Laikam ejot, tējkannas attēlošana vairs nebija tik liels izaicinājums, kāds tas bija 1975. gadā, bet tējkanna palika par standarta attēlošanas objektu arī mūsdienās.

## Ārējās saites
* Tējkannas vēsture
Kārlis Knutsons

**Kārlis Knutsons** (, arī **Kārlis VIII** (); dzimis , miris ) bija Bondu dinastijas Zviedrijas karalis no 1448. līdz 1457. gadam, no 1464. līdz 1465. gadam un no 1467. gada līdz savai nāvei 1470. gadā. Bija arī Norvēģijas karalis no 1449. gada līdz 1450. gadam kā **Kārlis I** ().

Dzimis rikrāta locekļa ģimenē. Pēc Engelbrekta Engelbrektsona sacelšanās pret Pomerānijas Ērika valdīšanu 1438. gadā kļuva par reģentu un partijas, kas noskaņota pret Kalmāras ūniju, līderi. Pēc Pomerānijas Ērika padzīšanas par karali tika ievēlēts Bavārijas Kristofers, bet Kārlis no 1442. gada kļuva par militāro gubernatoru Viborgā, kur realizēja no karaļa Kristofera neatkarīgu politiku. Pēc Kristofera nāves 1448. gadā tika ievēlēts par Zviedrijas karali. Valdīšanas laikā karoja ar Dāniju. Divreiz tika padzīts no troņa, tomēr atgriezās pie varas.

## Ārējās saites
Procedurālā modelēšana

**Procedurālā modelēšana** ir vienots termins vairākiem paņēmieniem 3D modelēšanā, lai izveidotu 3D modeļus un tekstūras kartēšanu no kopumiem. L-sistēmas, fraktāļi un radošā modelēšana ir procedurāla modelēšana, jo tā attiecas uz algoritmiem, kuri veido ainas. Likumu kopums vai nu var būt iekļauts algoritma konfigurējamos parametros, vai arī tas ir nodalīts. Izvade tiek saukta par procedurālo saturu, kas var būt izmantota datorspēlēs, filmās, augšupielādēta tīmeklī vai arī lietotājs var izmainīt saturu manuāli. Procedurāliem modeļiem bieži vien eksponē datubāzi, kas nozīmē, ka lielas ainas var veidot no neliela apmēra likumiem. Ja iedarbināts algoritms rada to pašu izeju vairākas reizes pēc kārtas, tad izeja netiek saglabāta. Bieži vien pietiek sākt algoritmu ar tādu pašu nejaušības sēklu, lai to sasniegtu.

Lai gan visām modelēšanas tehnikām uz datora ir nepieciešami algoritmi, lai kādā brīdī pārvaldītu un uzglabātu datus, tomēr procedurālā modelēšana koncentrējas uz modeļa izveidošanu no noteikumu kopuma, nevis uz kontrolēšanu ar lietotāja ievadi. Procedurālā modelēšana bieži piemēro tad, kad tas būtu pārāk apgrūtinoši izveidot 3D modeli, lietojot vispārējus 3D modelētājus, vai arī ja ir nepieciešami vairāki specializēti instrumenti. Šis ir parasti attiecināms uz augiem, arhitektūru vai ainavu.

## Procedurālās modelēšanas pavadoņi
* Acropora
* BRL-CAD
* Bryce
* CityEngine
* Derivative Touch Designer
* Generative Modelling Language
* Grome
* Houdini
* HyperFun
* Softimage
* Terragen
* 3ds Max
* Xfrog

## Ārējās saites
* "Texturing and Modeling: A Procedural Approach", Ebert, D., Musgrave, K., Peachey, P., Perlin, K., and Worley, S
* Procedural Inc.
* CityEngine
** "Procedural Modeling of Cities", Yoav I H Parish, Pascal Müller
** "Procedural Modeling of Buildings", Pascal Müller, Peter Wonka, Simon Haegler, Andreas Ulmer and Luc Van Gool
* "King Kong — The Building of 1933 New York City", Chris White, Weta Digital. Siggraph 2006.
* Tree Editors Compared:
** List at Vterrain.org
** List at TreeGenerator
Guro ēnojums

thumb|240x240px|Guro ēnots no trīsstūriem veidots objekts izmantojot Phonga modeli
**Guro ēnojums**, nosaukts franču datorgrafiķa Anrī Guro *(Henri Gouraud)* vārdā, ir interpolācijas metode, ko izmanto datorgrafikā, lai izveidotu pastāvīgu virsmas ēnojumu uz daudzstūra tīkla. Praksē, Guro ēnojumu visbiežāk izmanto, lai nodrošinātu nepārtrauktu apgaismojumu uz trīsstūra veida virsmām. To panāk, aprēķinot gaismu uz katra no trīsstūra stūriem un lineāri interpolējot rezultējošo krāsu katram trīsstūra pikselim. Guro pirmo reizi publicēja šo tehniku 1971. gadā.

## Apraksts
Guro ēnojuma darbošanās princips: virsmas normāles novērtējums katrai virsotnei daudzstūru 3D modelī ir vai nu atšķirīgs katrai virsotnei, vai arī atrasts daudzstūra virsmas normāļu vidējais aritmētiksais no daudzstūriem, kas satiekas katrā virsotnē. Izmantojot šos aprēķinus, apgaismojuma aprēķina pamatā ir atspīduma modelis, t.i. Phonga atspīduma modelis, kas tiek izmantots, lai veidotu krāsu intensitāti uz virsotnēm. Katram ekrāna pikselim, kas ir klāts ar daudzstūra tīklu, krāsu intensitāte var būt interpolēta no krāsu vērtības, kas aprēķināta virsotnē.

## Salīdzinājums ar citām ēnojuma tehnikām
thumb|314px|Plakanā un Guro ēnojuma salīdzinājums

Guro ēnojums tiek uzskatīts par labāku nekā plakanas virsmas ēnojums (flat shading) un prasa ievērojami mazāk procesu nekā Phonga ēnojums, bet parasti rezultātā rada šķautņainu izskatu.

Salīdzinājumā ar Phonga ēnojumu, Guro ēnojuma stiprums un vājums slēpjas tā interpolācijā. Ja tīkls aptver vairāk pikseļu uz ekrāna virsmas nekā tam ir virsotņu, interpolēt krāsu vērtības no svarīgiem gaismes aprēķiniem virsotnēs, tiek izmantots mazāk procesora jaudas nekā veicot gaismas aprēķinus katram pikselim kā tas ir Phonga ēnojumā. Tomēr ļoti lokalizētus gaismojuma efektus (piemēram, atspīduma imitācijas) korekti nerenderēs, un, ja gaišākā vieta būs daudzstūra vidū, un nebūs redzama uz daudzstūra virsotnes, tā nebūs redzama Guro renderēšanā. Savukārt, ja gaišākā vieta būs uz daudzstūra virsotnes, tā tiks renderēta pareizi uz šīs virsotnes, bet būs nedabiski sadalīta uz blakus daudzstūriem, izmantojot interpolācijas medoti.

Problēma ir viegli pamanāma renderēšanā, kurā vajadzētu būt atspīdumam, kas kustas vienmērīgi pa visu virsmas modeli, kad tas rotē. Guro ēnojums tā vietā nepārtraukti producēs gaišākās vietas pakāpenisku izgaišanu un parādīšanos pa blakus esošajām modeļa daļām, sasniedzot intensitātes maksimumu, kad paredzētā atspīduma gaišākā vieta pārslīd pāri modeļa virsotnei. Skaidrības labad jāatzīmē, ka iepriekš aprakstīto problēmu var uzlabot, palielinot virsotņu blīvumu objektā, bet, protams, šis risinājums attiecas uz ikvienu ēnojuma paradigmu — ar "ārkārtīgi lielu" virsotņu skaitu, nebūtu vispār nepieciešams jēdziens par ēnošanu.

## Atsauces
Supernova 2015

**Supernova 2015** bija 60. starptautiskā Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālā atlase. Konkursā uzvarēja Aminata Savadogo ar dziesmu *[[Love Injected]]*.

Līdz  notika dziesmu iesniegšana. Tika iesūtītas 98 dziesmas.

## Kvalificējušās dziesmas
Tabulā uzskaitītas visas "Supernova 2015" kvalificējušās dziesmas un izpildītāji.

## Žūrija
"Supernova 2015" atlases žūrijas sastāvā bija
* Kaspars Roga — grupas "Prāta Vētra" bundzinieks un mūzikas video direktors
* Guntars Račs — dziedātājs, dziesmu autors
* Dons — dziedātājs, dziesmu autors
* Ieva Kerēvica — dziedātāja un vokālā pedagoģe

## Šovi

### Pirmā atlase
Pirmajā un otrajā atlasē uz pusfinālu tika 4 izpildītāji. Pirmā kārta norisinājās 1. februārī. No pirmās kārtas tālāk tika ElektroFolk ar dziesmu "Sundance" un MNTHA ar dziesmu "Nefelibata" ko izvirzija skatītāji, bet žūrija izvirzija Antru Stafecku ar dziesmu "It's the Night" un grupu Framest ar dziesmu "Ziemā".

### Otrā atlase
Otrā kārta norisinājās 8. februārī. No otrās kārtas tālāk tika Aminata ar dziesmu "Love Injected" un Markus Riva ar dziesmu "Take Me Down", ko izvirzīja skatītāji, bet žūrija izvirzīja Rihardu Bērziņu ar dziesmu "Your Eyes" un grupu Euphony ar dziesmu "Home".

### Pusfināls
Pusfināls norisinājās 15. februārī. Šoreiz viens no žūrijas locekļiem bija Intars Busulis, kas aizstāja Donu. Uz finālu tālāk tika Aminata ar dziesmu "Love Injected" un MNTHA ar dziesmu "Nefelibata", ko izvirzīja skatītāji, bet žūrija izvirzīja Marku Rivu ar dziesmu "Take Me Down" un grupu ElektroFolk ar dziesmu "Sundance".

### Fināls
Fināls norisinājās 22. februārī. Par uzvarētāju kļuva Aminata ar dziesmu "Love Injected".

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Supernova 2015" mājaslapa
Ledenes

thumb|250px|Ledenes uz kociņa
**Ledenes** ir no kristalizēta cukura sīrupa izgatavotas cietas, puscaurspīdīgas konfektes. Tām parasti pievienotas smaržvielas un krāsvielas, bieži vien ledenes nostiprinātas uz kociņa (piemēram, cukurgailīši). Izplatītas ir karameles ledenes nelielu, papīrītī ietītu konfekšu veidā, kā arī monpansjē — sīkas daudzkrāsainas ledenes ar izteiktu aromātu. Ledenes var saturēt pildījumu.

Ledenes ir tradicionāls saldumu veids, tomēr tās izmanto arī citiem mērķiem: elpas atsvaidzināšanai, smēķēšanas atmešanai, arī kā zāļu formu.

## Ārējās saites

* Kā pagatavot ledenes
3D datorgrafikas programmas

**3D datorgrafikas programmas**, izmantojot 3D modelēšanu un 3D atveidošanu, veido datora ģenerētus attēlus.

## Klasifikācija

### Modelēšana
3D modelēšanas programma ir 3D datorgrafikas programma, kas tiek izmantota 3D modeļu izveidei. Atsevišķas programmas tiek sauktas par modelēšanas lietotnēm vai modelētājiem.

3D modelētāji ļauj lietotājiem radīt un apstrādāt modeļus ar to 3D punktu tīklu (*3D mesh*). Lietotājs var pievienot, noņemt izstiept un jebkādos citos veidos mainīt punktu novietojumu pēc savām vēlmēm. Modeļus iespējams aplūkot no dažādiem leņķiem, parasti — vienlaicīgi. Modeļus iespējams rotēt, kā arī aplūkot tos tuvplānā vai tālumā.

3D modelētāji spēj eksportēt modeļus dažāda formāta failos, kurus pēc tam iespējams izmantot citās lietotnēs, ja vien šo modeļu metadati tiek atbalstīti. Vairumā modelētāju importa un eksporta funkcijas tiek nodrošinātas ar spraudņu (*plugin*) palīdzību, kas ļauj nolasīt un saglabāt datus to oriģinālajā (*native*) formātā.

Vairums 3D modelētāju satur dažādas funkcijas, piem., dažādas renderēšanas metodes, gaismas staru trasēšanu (*ray tracing*). Dažas lietotnes atbalsta modeļu animēšanu, citi — vairāku ainu (*scene*) sērijveida atveidošanu.

### Atveidošana
Lai arī 3D modelētāji un CAD lietojumprogrammas spēj veikt 3D atveidošanu (piem., *[[Autodesk 3ds Max]]* vai *Blender*), pastāv arī atsevišķas 3D atveidošanas programmas.

### Rasēšana (CAD)
Lai arī datoru rasēšanas (CAD) programmas izmanto tās pašas pamata 3D modelēšanas tehnikas kā 3D modelēšanas programmas, to mērķis ir pavisam cits. CAD programmatūra tiek izmantota dažādu produktu inženierijā, arhitektūrā u.tml., kas ļauj vieglāk veidot tehniskajai dokumentācija atbilstošus produktus.

## Pēcapstrādes rīki
Pēc 3D klipu izveides, studijas tos apstrādā ar video apstrādes programmām kā *[[Adobe Premiere Pro]]* vai *[[Final Cut Pro]]* un citām, šim darbam paredzētām programmām.
Hosams Abu Meri

**Hosams Abu Meri** (, *Houssam Abou Merhi*; dzimis ) ir Libānas arābu izcelsmes Latvijas ārsts un politiķis. Pašreizējais Latvijas Republikas veselības ministrs, pārstāv partiju "Vienotība" un apvienību "Jaunā Vienotība", ievēlēts 14. Saeimā. Bijis 12. Saeimas un Ropažu novada domes deputāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1974. gadā Libānā. No 1993. līdz 1999. gadam studēja medicīnu Latvijas Medicīnas akadēmijā. Pēc ārsta grāda iegūšanas turpināja studijas Latvijas Universitātes rezidentūras programmā, 2002. gadā iegūstot internista specialitāti, bet 2004. gadā LU Pēcdiploma izglītības institūts viņam piešķīra gastroenterologa specialitātes sertifikātu.

Strādāja slimnīcā ''Bikur Holim'', Veselības centrā 4 un citās medicīnas iestādēs par gastroenterologu, endoskopistu. Nodibināja Arābu kultūras centru, Latvijas Libānas kultūras biedrību.

2007. gadā H. Abu Meri ieguva Latvijas pilsonību.

## Politiskā darbība
2014. gadā H. Abu Meri kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās no partijas "Vienotība" saraksta, tomēr netika ievēlēts. Vietu 12. Saeimā viņš ieguva uz laiku, kamēr viņa partijas biedrs Rihards Kozlovskis pildīja ministra pienākumus. H. Abu Meri bijis arī Labklājības ministrijas parlamentārais sekretārs. 2017. gada beigās apstiprināts par "Vienotības" Saeimas frakcijas priekšsēdētāju.

Kandidēja no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta 13. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēts, palikdams pirmais "aiz svītras" Vidzemes vēlēšanu apgabalā. Tāpat pietiekošu vēlētāju atbalstu nesaņēma Rīgas domes ārkārtas vēlēšanās 2020. gada augustā. 2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās kandidēja Ropažu novadā un tika ievēlēts novada domē. 2021. gada oktobrī viņam bija iespēja ieņemt vietu Rīgas domē, pēc tam, kad no domes uz Saeimu pārcēlās "Jaunās Vienotības" frakcijas vadītājs Kārlis Šadurskis, tomēr H. Abu Meri izvēlējās turpināt darbu kā Ropažu novada deputāts.

2022. gadā ievēlēts 14. Saeimā no apvienības "Jaunā Vienotība".

2023. gada 15. septembrī apstiprināts par veselības ministru Evikas Siliņas valdībā.

2025. gada 27. septembrī atkārtoti ievēlēts partijas "Vienotība" domes priekšsēdētāja amatā.

## Privātā dzīve
Precējies trīs reizes. Laulībā ar pirmo sievu dzimušas divas meitas. 2017. gada jūnijā tika paziņots, ka otrā laulība ar politiķi un uzņēmēju Lindu (Abu Meri) Mūrnieci tiks šķirta. 2019. gada augustā apprecējās trešo reizi: ar televīzijas žurnālisti un politiķi Lindu (Krūmiņu) Abu Meri.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Maira Asare

**Maira Asare** ( — ) bija latviešu rakstniece un tulkotāja.

## Biogrāfija
M. Asare uzaugusi Limbažos, beigusi Limbažu 1. vidusskolu (1978). Studējusi Rīgas Medicīnas institūtā (1978—1981) un Latvijas Valsts universitātes Filoloģijas fakultātes Žurnālistikas nodaļā (1988—1990). Strādājusi zvērinātu advokātu birojā "Medvecka, Ramiņa & Arājs" par sekretāri konsultanti (1992—1999). Pirmā dzejas publikācija ir dzejoļu kopa žurnālā "Avots" 1988. gada 7. numurā. Pirmā dzejas grāmata "Kas ar dzeguzi spēlējas" (1995) apbalvota ar Dzejas dienu balvu (1996).

20. gadsimta deviņdesmito gadu beigās M. Asarei sākas problēmas ar atkarību no narkotikām. No 2003. līdz 2007. gadam viņa izcieš cietumsodu Iļģuciema sieviešu cietumā, apsūdzēta par narkotiku tirdzniecību. Par šo periodu viņa uzraksta prozas grāmatu "Sieviešu zona" (2009). Pēc atbrīvošanas M. Asare strādā Ventspils Kultūras centrā (2008—2009) un Ventspils Galvenajā bibliotēkā (no 2010). Tulko un atdzejo no krievu valodas Latvijas krievu dzejnieku darbus (Sergejs Moreino, tekstgrupa "Orbīta"), kā arī krievu autoru romānus, par L. Eltangas romāna "Akmens kļavas" tulkojumu nominēta "Literatūras gada balvai 2014" kā gada labākā tulkotāja.

## Bibliogrāfija
### Dzeja un proza
* *Kas ar dzeguzi spēlējas* [dzeja]. Rīga: Daugava, 1995.
* *Sieviešu zona* [proza]. Rīga: Dienas grāmata, 2009.
* *Ceļš uz Tūju* [dzeja]. Rīga: Jumava, 2009.

### Tulkojumi
* Saša Sokolovs. *Muļķu skola*. Rīga: Zvaigzne ABC, 2010.
* Mihails Šiškins. *Vēstulnieks*. Rīga: Jumava, 2012.
* Ļena Eltanga. *Akmens kļavas*. Rīga: Jānis Roze, 2014.
* Eķrems Eilisli. *Milzu sastrēgums*. Rīga: Dienas grāmata, 2015.

## Atsauces
Abu Meri

**Abu Meri** ( *(Abou Merhi)* — 'Meri dēls') ir arābu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Hosams Abu Meri (حسام أبو مري) — libāniešu izcelsmes Latvijas ārsts un politiķis;
* Linda Mūrniece (no 2012.—2017. gadam — Linda Abu Meri; 1970) — latviešu žurnāliste, iekšlietu darbiniece un politiķe.
Augustovas kanāls

**Augustovas kanāls** (, ) ir kuģojams kanāls Polijā un Baltkrievijā, kas savieno Vislu caur Narevu, Bebžu un Čornaja Hanču ar Nemunu. Izbūvēts no 1824. līdz 1839. gadam. Kanālam ir 18 slūžas, vidējais dziļums ir 2,25 m, maksimālais — 3,0 m, minimālais — 1,5 m.

Kanāla trase izveidota pa pēcledāja ģeoloģiskajām ieplakām un ielejām. Kanāls sākas no daļēji kanalizētās Bebžas pietekas Netas, virzās uz ziemeļiem līdz Augustovai, kur šķērso Necko un Bjales ezerus un pagriežas uz austrumiem. Šķērsojot vairākus nelielus ezerus, savienojas ar Čarna Haņčas lejteci, pa kuru turpinās līdz Nemunai. Līdz Pirmajam pasaules karam kanāls tika izmantots kuģniecībai un koksnes transportēšanai. Mūsdienās kanālu izmanto galvenokārt tūrismam; uz Polijas—Baltkrievijas robežas atvērts speciāls robežšķērsošanas punkts ūdenstūristiem. 2006. gadā kanāls iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma kandidātu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Minasžeraisas štata universitāte

**Minasžeraisas štata universitāte** (, UEMG) ir 1989. gadā dibināta universitāte Belu Orizonti, Minasžeraisas štatā, Brazīlijā.

## Ārējās saites
*
Ninīve

**Ninīve** (; ; , *Nīnawa*, , , *Nin'veih*; , *Nineuē*; *Naynuwa*; , , ) ir sena pilsēta Divupē, atrodas mūsdienu Irākas Mosulas pilsētā. Atradās Tigras upes kreisajā krastā.

Atradusies svarīgu ziemeļu — dienvidu un austrumu — rietumu tirdzniecības ceļu krustojumā. Bija Asīrijas galvaspilsēta no 705. līdz 612. gadam p.m.ē. Apmēram 50 gadus bija lielākā pilsēta pasaulē. Valdnieka Ašurbanipala valdīšanas laikā (7. gadsimts p. m.ē.) Ninīvē tika izveidota Ašurbanipala bibliotēka, kurā tika uzglabātas vairāk nekā  ķīļrakstā, tai skaitā "Poēma par Gilgamešu". 612. gadā p.m.ē. Ninīve tika sagrauta (to izdarīja Babilonijas un Mēdijas karaspēks). Vairākas reizes tikusi pieminēta Bībelē&nbsp;— gan Vecajā, gan Jaunajā Derībā.

Pirmā persona, kas apsekojusi un kartējusi Ninīvi, bija arheologs Klaudiuss Ričs (*Claudius J. Rich*)&nbsp;— 1820. gadā, darbu vēlāk pabeidza Fēlikss Džonss (*Felix Jones*), kas to arī publicēja 1854. gadā. Vēlāk šeit notikuši vairāki arheoloģiskie izrakumi.

2015. gada februārī Ninīves senpilsētu nopostīja Islāma valsts kaujinieki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka

**Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka** ir zemūdens lielieplaka Dienvidu okeānā (vai Indijas okeāna dienvidaustrumos). Izvietojusies starp Antarktīdas kontinenta nogāzi dienvidos, Kergelēna plato rietumos, Dienvidaustrumu Indijas grēdu ziemeļos un Dienvidtasmana pacēlumu austrumos. Tās garums ir ap 4500 km, platums — 1500 km. Vidējais dziļums ap 4000—5000 metru, maksimālais — 6089 metri. Dibena reljefs paugurains, tuvāk Antarktīdas kontinentam — abisālais līdzenums.

## Atsauces
Ašurbanipals

**Ašurbanipals** ( (*Aššur-bāni-apli*) — 'Ašurs, mantinieka radītājs', ; dzimis 685. gadā p.m.ē., miris 627. gadā p.m.ē.) bija Asīrijas valdnieks no 668. līdz apmēram 627. gadam p.m.ē.

Iepriekšējā valdnieka Asarhadona dēls. Pēdējais no varenajiem Asīrijas valdniekiem. Cīnījies par Asīrijas valsts saglabāšanu gan ar militāriem, gan diplomātiskiem līdzekļiem. Karojis ar vairākām tautām. Ninīvē izveidojis bibliotēku, kas ir pirmā sistemātiski organizētā bibliotēka Vidējos Austrumos un kurā bija vairāk nekā 20 tūkstoši plāksnīšu ķīļrakstā. Pašlaik bibliotēkas krājums atrodas Britu muzejā.

Tiek uzskatīts, ka Vecās Derības Ezras grāmatas 4. nodaļas 10. pantā pieminētais **Osnapars** ir Ašurbanipals.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Virdžīnijas Universitāte

**Virdžīnijas Universitāte** (, *UVA, U.Va.*) ir universitāte, kas atrodas Šarlotsvilā, Virdžīnijā, ASV, un ir vērsta uz pētniecību.

Universitāte tikusi dibināta 1819. gadā, tās pirmie divi rektori bija ASV prezidenti: Tomass Džefersons un Džeimss Monro (Monro bija rektors laikā, kad ieņēma ASV prezidenta amatu). Šī ir vienīgā universitāte Virdžīnijā, kas ievēlēta *Association of American Universities*. Septiņi ar universitāti saistīti cilvēki ir saņēmuši Nobela prēmiju. Kopš 1953. gada universitātes sporta komandas piedalās NCAA 1. divīzijas Atlantijas krasta konferencē ar nosaukumu Virdžīnijas "Cavaliers".

Kopā ar netālu esošo Montičello Virdžīnijas Universitāte ir tikusi iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Sergejs Timofejevs

**Sergejs Timofejevs** (dzimis 1970. gada 13. novembrī Rīgā) ir Latvijas krievu dzejnieks.

## Dzīvesgājums

1992. gadā Timofejevs pabeidza Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultāti (1992). Pēc tam strādājis žurnālistikā un reklāmā. Literāras publicējumus izdod kopš 1989. gada. Izdoti vairāki dzejoļu krājumi Sanktpēterburgā, Maskavā un Rīgā, tai skaitā divvalodu krājumi krievu un latviešu valodā "Gandrīz fotogrāfijas" (2003), "Stereo" (2013) un "Replika" (2018). 2017. gadā Latvijas Leļļu teātrī iestudēta viņa sarakstītā "Pasaka par bruņinieku, kuram sāpēja zobi", teksts grāmatā izdots krievu un latviešu valodā (2018).

2019. gadā Itālijas izdevniecībā "Miraggi Edizioni" *Massimo Maurizio* atdzejojumā izdota dzejas izlase "Длинные волны/Onde Lunghe".

Kopš 1999. gada tekstgrupas "Orbīta" dalībnieks. Publicē rakstus par mākslu un laikmetīgo kultūru. 2011. gada februārī ievēlēts par Latvijas Nacionālās kultūras padomes priekšsēdētāju.

Viens no pirmajiem bijušās Padomju Savienības teritorijā sācis izkopt poētiskā video žanru, pirmais darbs — "Orķestra mēģinājums" (1994). Tekstgrupas "Orbīta" sastāvā saņēmis Literatūras gada balvu 2005 dzejā par multimediālo almanaha "Orbīta 4" izdevumu. Kopā ar Artūru Punti izveidojis poētiskas instalācijas "Laika istaba" (2008) un "Dzejas enerģētiskā neatkarība" (2009). "Orbītas" Cēsu mākslas festivālam veidotā dzejas instalācija "Radiosiena" (2013) nominēta Purvīša balvai.

Sarakstījis dziesmu tekstu krievu versijas vairākām grupas "Prāta Vētra" dziesmām, kā arī Kārļa Lāča un Intara Busuļa dziesmām. 2014. gadā iestudēta Kristapa Pētersona opera "Mihails un Mihails spēlē šahu" ar S. Timofejeva libretu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sergejs Timofejevs izrades.lv
Žverīnas seņūnija

**Žverīnas seņūnija‎ ** (; burtiski 'zvērnīca') ir Viļņas seņūnija. Tā ir viena no vecākajām Viļņas apkaimēm un pēc izmēra mazākā seņūnija. Saskaņā ar 2011. gada tautas skaitīšanas datiem, tās 2,6 km² platībā dzīvo 11 079 cilvēki. Apkaime atrodas Neres upes krastā uz rietumiem no Lietuvas parlamenta ēkas. Upe ieskauj to no trijām pusēm un izolē to no pilsētas. Upes otrā krastā atrodas Vinģa parks.

## Vēsture
Sākotnēji apkaime piederēja Radzivilu ģimenei, kuri šeit uzturēja savvaļas dzīvniekus medību nolūkiem (no tā arī radies nosaukums). 1825. gadā šeit tika uzbūvēta vasaras māja, kura vēlāk kļuva par Viļņas guberņas gubernatora rezidenci. 19. gadsimta beigās Žverīna kļuva par uzņēmēja īpašumu, kurš pārdeva atsevišķus zemesgabalus pilsētas iedzīvotājiem. 1901. gadā tā tika iekļauta pilsētas teritorijā. Žverīna kļuva par pirmo plānoto apkaimi ar taisnām ielām un taisnstūrveida apbūves kvartāliem. Tā saglabājas pārsvarā kā dzīvojamais rajons ar ļoti nelielu skaitu rūpniecības ēkām. Pēc tam, kad Lietuva 1990. gadā atguva neatkarību, Žverīna kļuva par vienu no prestižākajām apkaimēm.

Žverīnā atrodas vairākas valdības un izglītības iestādes, finanšu un apdrošināšanas uzņēmumi, kā arī veselības aprūpes iestādes. Žverīnā atrodas vienīgā Viļņas kenesa.
Montičelo

**Montičelo** (*Monticello*) ir ASV trešā prezidenta Tomasa Džefersona māja, kas atrodas 3 km uz dienvidaustrumiem no Šarlotsvilas ASV Virdžīnijas štatā.

Plantācijas, kurā bija iecerēta Montičelo celtniecība, platība sasniedza 20 km, te tika audzēta tabaka un jauktās kultūras, strādāja vergi. Tāpat kā citi audzētāji arī Džefersons pārgāja no tabakas audzēšanas uz kviešu audzēšanu, reaģējot uz mainīgo tirgu.

Džefersons no sava tēva mantoja daudz zemes, 26 gadu vecumā 1768. gadā sācis būvēt Montičelo. Ēka bija gandrīz pabeigta, kad Džefersons devās uz Franciju kā ASV vēstnieks. Piecos tur pavadītajos gados viņa idejas par arhitektūru ļoti mainījās, ietekmējies no neoklasicisma ēkām un Senās Romas ēkām. 1793. gadā uzsācis plānu zīmēšanu Montičelo palielināšanai un pārveidošanai un 1796. gadā uzsācis darbu. Lielākā daļa tobrīd esošās ēkas tika pārbūvēta no jauna. Celtniecība tika pabeigta 1809. gadā. Ēkā ir vairāk nekā 30 istabu, divas galvenās ieejas.

Pēc Džefersona nāves māja tikusi vairākas reizes pārdota. Plantācijā ir ticis apglabāts pats Džefersons, pašlaik apglabāšanas vieta ir pazīstama kā Montičelo kapsēta.

1987. gadā kopā ar Virdžīnijas Universitāti Montičelo tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Ārējās saites

*
Latgales partija

**Latgales partija** () ir politiskā partija, kas dibināta 2012. gada 1. jūnijā Preiļos. Partiju dibināja 222 biedri. No 2023. gada februāra tās priekšsēdētājs ir bijušais Balvu novada domes priekšsēdētājs Sergejs Maksimovs, bet līdzpriekšsēdētājs — bijušais Daugavpils domes priekšsēdētājs Jānis Lāčplēsis. Latgales partijas devīze ir: "Kopā Latgales izaugsmei!"

## Vēsture
thumb|left|250px|Latgales partijas kongress
Latvijas Republikas politisko partiju un organizāciju reģistrā partija reģistrēta 2012. gada 28. augustā. Tā dibināta ar mērķi aizstāvēt Latgales iedzīvotāju intereses valsts līmenī.

Pēc 2013. gada pašvaldību vēlēšanu rezultātiem Latgales partija saņēma vairākuma vēlētāju atbalstu Daugavpils, Preiļu, Ludzas, Riebiņu un Viļakas novadā.

2018. gadā kopā ar citām reģionālajām partijām un partiju Vienotība izveidoja partiju apvienību "Jaunā Vienotība" (JV), ar kuru Latgales partija turpināja sadarbību. 13. Saeimas vēlēšanās Latgales partijas pārstāvji piedalījās partiju Jaunā Vienotība, KPV LV un Progresīvie sarakstos. Partiju 13. Saeimā pārstāvēja deputāti Aldis Adamovičs, Alīna Gendele un Janīna Kursīte.

Lai gan 2022. gada pavasarī JV piedāvāja turpināt sadarbību, 2022. gada jūlijā Latgales partija parakstīja memorandu ar Latvijas attīstībai par kopīgu startu apvienības Attīstībai/Par! sarakstos 14. Saeimas vēlēšanās, kura tajās nepārvarēja 5% barjeru. Tiesa, septembrī JV apgalvoja, ka turpinās sadarbību ar Latgales partiju arī 14. Saeimā.

2024. gada decembrī tika paziņots, ka 2025. gada pašvaldību vēlēšanās Daugavpilī veidos kopīgu sarakstu ar partiju "Latvija pirmajā vietā". Latgales partijas līdzpriekšsēdētājs Maksimovs gan izteicās, ka Latgales partijas valde par to vēl nav lēmusi, jo tā 2024. gadā noslēgusi sadarbības līgumus ar partiju apvienību "Jaunā Vienotība" un partiju "Vienotība".

## Vēlēšanas

### Pašvaldību vēlēšanas

#### 2025. gada pašvaldību vēlēšanas

Partija pašvaldību vēlēšanās piedalījās Balvu, Ludzas, Rēzeknes, Preiļu, Augšdaugavas, Krāslavas un Jēkabpils novadā, kā arī Rēzeknē un Daugavpilī. Daugavpilī, Rēzeknes novadā un Preiļu novadā partija startēja kopā ar citām partijām.

#### 2021. gada pašvaldību vēlēšanas

Partija pašvaldību vēlēšanās piedalījās Balvu, Ludzas, Rēzeknes, Preiļu, Augšdaugavas un Krāslavas novadā, kā arī Rēzeknē un Daugavpilī. Rēzeknē, Rēzeknes novadā, Preiļu novadā un Daugavpilī partija startēja kopā ar citām partijām.

## Atsauces
Augusts Vite

**Augusts Vite** (*August Witte*, dzimis  Rīgā, miris  Bādenbādenē) bija vācbaltiešu arhitekts, projektējis vairākus namus Rīgā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1876. gada 23. janvārī Rīgā. Studēja Rīgas Politehniskajā augstskolā (1896-1902), kur ieguva arhitekta izglītību. Strādāja par Vilhelma Bokslafa palīgu.
1904. gadā sāka strādāt patstāvīgi savā birojā. 

Otrā pasaules kara laikā pārcēlās uz dzīvi Vācijā.
Miris 1969. gada 19. novembrī Bādenbādenē.

## Pazīstamākās Vites projektētās ēkas Rīgā
* Rīgas Hipotēku biedrības ēka Krišjāņa Valdemāra (tolaik Nikolaja) ielā 3 (1912—1914) neoklasicisma stilā, tagad Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas ēka
* Savicka nams Antonijas ielā 13, agrākā Jāzepa Mediņa Rīgas mūzikas vidusskolas ēka
* Dzīvojamais nams Brīvības ielā 105 (1904)
* Vīna glabātuve un mazumtirdzniecības veikals Matīsa ielā 21 (1904)

Arhitekts piedalījies arī vairāku dzīvojamo privātmāju projektēšanā Mežaparka apbūvē.
* Privātmāja Lībekas ielā 3 (1908)
* Privātmāja Hamburgas ielā 21 (1908)
* Privātmāja Gdaņskas ielā 1 (1908)


Ministry of Foreign Affairs Latvia.jpg|Rīgas Hipotēku biedrības ēka, tagad Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas ēka
Antonijas 13. May-2013 A.jpg|Antonijas iela 13
Aleksandra iela Rīgā 1914.jpg|Brīvības (tolaik Aleksandra) iela 105
Hamburgas 21 skats.jpg|Savrupmāja Hamburgas ielā 21.
Gdaņskas iela 1.jpg|Savrupmāja Gdaņskas ielā 1.
Matīsa iela 21.jpg|Vīna tirgotava un noliktava Matīsa ielā 21.


## Atsauces

## Ārējās saites
* Ārlietu ministrijas mājas lapa
* Vides Vēstis
* Knowhow Realty
869. gads

**869. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Miruši
* Svētais Kirils, Bizantijas mūks, teologs un valodnieks (miris 827.)
867. gads

**867. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* vikingi iekaroja Jorkas pilsētu.
868. gads

**868. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturdienā.

## Notikumi
* Dibināta pirmā Portugāles valsts.
* Ķīnā sarakstīta vecākā zināmā grāmata.
Orbiting Carbon Observatory 2

***Orbiting Carbon Observatory 2*** (***OCO-2***) ir NASA klimata pētniecības pavadonis. Tas vāc datus par oglekļa dioksīda (CO2) koncentrāciju un izplatību Zemes atmosfērā. Pavadonis orbītā palaists 2014. gada jūlijā.
Tas iekļaujas *[[A-train (pavadoņu grupējums)|A-train]]* grupējumā, kur vairāki Zemes novērošanas pavadoņi seko viens otram vienā orbītā.

*OCO-2* izgatavoja uzņēmums *[[Orbital Sciences Corporation]]* uz platformas *[[LEOStar-2]]* bāzes.
Pavadonī uzstādīts viens instruments, kurā iestrādāti trīs klasiskie režģa spektrometri.

thumb|180px|left|''OCO-2'' pirms ievietošanas nesējraķetē
Sākotnēji gatavotais pavadonis *[[Orbiting Carbon Observatory]]* tika zaudēts 2009. gada februārī nesējraķetes *[[Taurus XL]]* plūsmvirža neatvēršanās dēļ. Tā vietā NASA pasūtīja *OCO* identisku kosmisko aparātu, kuru bija paredzēts palaist arī ar *Taurus XL*. Kad pēc diviem gadiem analoģisku problēmu dēļ zaudēja pavadoni *[[Glory (pavadonis)|Glory]]*, *OCO-2* palaišanai tika izvēlēta raķete *[[Delta II]]*.

*OCO-2* palaists  09:56:23 UTC ar nesējraķeti *[[Delta II]]* *7320-10C* no Vandenberga Gaisa spēku bāzes starta laukuma       *SLC-2W*. Tas ievadīts solārsinhronā orbītā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā projekta vietne  
* OCO 1, 2 (ESSP 5) Gunter Dirk Krebs
Orbiting Carbon Observatory

***Orbiting Carbon Observatory*** (***OCO***) bija NASA klimata pētniecības pavadonis, kurš zaudēts nesējraķetes kļūmes dēļ 2009. gada februārī. Ar to bija paredzēts vākt datus par oglekļa dioksīda (CO2) koncentrāciju un izplatību Zemes atmosfērā. 
Tas iekļautos *[[A-train (pavadoņu grupējums)|A-train]]* grupējumā, kur vairāki Zemes novērošanas pavadoņi seko viens otram vienā orbītā.

thumb|180px|left|''OCO'' pirmsstarta sagatavošanas laikā
*OCO* izgatavoja uzņēmums *[[Orbital Sciences Corporation]]* uz platformas *[[LEOStar-2]]* bāzes.
Pavadonī uzstādīts viens instruments, kurā iestrādāti trīs klasiskie režģa spektrometri.

*OCO-2* palaists  09:20 UTC ar nesējraķeti *[[Taurus-XL]]* *3110* no Vandenberga Gaisa spēku bāzes starta laukuma       *LC-576E*. Pēc otrās raķešpakāpes iedarbināšanas vajadzēja atvērties raķetes gala plūsmvirzim, bet tas nenotika. Neparedzētā papildu masa neļāva pavadoni ievadīt orbītā, un aptuveni 17 minūtes pēc starta tas nokrita okeānā Antarktikas rajonā.

Zaudētā pavadoņa vietā tika izgatavota tā kopija *[[Orbiting Carbon Observatory 2]]* un orbītā palaista 2014. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā projekta vietne  
* OCO 1, 2 (ESSP 5) Gunter Dirk Krebs
864. gads

**864. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* Par pirmo Kijivas lielkņazu no Varjagu Kijivas kaganiem kļūst Askolds.
* Bulgāru cars Boriss I un viņa padotie pieņem kristīgo ticību.
* Senās Persijas teritorijā dibināta Alavīdu valsts.
863. gads

**863. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Rostislavs uz Morāviju uzaicināja bizantiešu misionārus Kirilu un Metodiju, lai tie varētu izplatīt kristietību, balstoties uz reliģisko tekstu slāvu tulkojumiem.
862. gads

**862. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Bizantijas imperators sūtīja Svēto Kirilu sludināt slāviem pārtulkotos svētos rakstus slāvu baznīcas valodā, mūsdienu Slovākijas teritorijā.
* Par pirmo senās Krievzemes galvaspilsētu kļūst Veļikijnovgoroda.
* Pēc Nestora hronikas Rostovu iekaroja merieši.
* Varjagi Pleskavā, Novgorodā, Izborskā un Polockā uzceļ koka cietoksni.
861. gads

**861. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* Vikingi nodedzina Francijas galvaspilsētu Parīzi.
* Ieņem Itālijas pilsētu Pizu.
866. gads

**866. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* Par Astūrijas Karalistes karali no Peresu dinastijas kļūst Alfonso III Lielais.

## Dzimuši
* Lauvas VI, Bizantijas imperators (miris 912.)
865. gads

**865. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Rimberts nomainot Ansgaru kļūst par Hamburgas-Brēmenes arhibīskapu.

## Miruši
* Ansgars, Romas pāvesta legāts, Hamburgas virsbīskaps un Brēmenes bīskaps (dzimis 801.)
* Konstantinopoles Kasija, Bizantijas abate, dzejniece un komponiste, viena no pirmajām viduslaiku komponistēm (dzimusi 805.)
859. gads

**859. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* Saracēņi uzbrūk un noposta Francijas pilsētu Nicu. 
* Novgoroda pirmo reizi pieminēta Sofijas pirmajā hronikā.
860. gads

**860. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Saskaņā ar senāko krievu hroniku, varjags vārdā Rūriks tika ievēlēts par Novgorodas valdnieku, bet viņa pēcteči devās uz dienvidiem un paplašināja savu ietekmi līdz pat Kijivai, kas agrāk atradās hazāru valdījumā.
* Haralds I kļūst par Norvēģijas karali.

## Dzimuši
* Rollo, vikings un pirmais Normandijas hercogs (miris 932.)
Rodrigo Ābols

**Rodrigo Ābols** (dzimis  Rīgā) ir latviešu hokejists, centra uzbrucējs. Viņam ir vienvirziena līgums ar NHL klubu Filadelfijas "Flyers".

Viņa tēvs ir bijušais Latvijas izlases spēlētājs, tagad treneris Artis Ābols.

## Spēlētāja karjera
### Klubi
Juniora gados Ābols spēlēja Zviedrijā. Profesionāļa karjeru Ābols sāka 2012.—13. gada sezonā, kuru aizvadīja Latvijas čempionāta kluba SK Rīga 17 sastāvā. Nākamajā sezonā uzbrucējs pievienojās MHL vienībai HK Rīga. 2014.—15. gada sezonā Ābols kļuva jau par vienu no komandas līderiem. 2014. gada 29. decembrī debitēja Rīgas "Dinamo" sastāvā, sezonas gaitā 14 spēlēs atzīmējoties ar pieciem rezultativitātes punktiem.

2015. gadā Ābols pievienojās Rietumu hokeja līgas klubam Portlendas "Winterhawks", tās sastāvā spēlējot līdz 2016.—17. gada sezonas ievadam, kad pārcēlās uz QMJHL. 2017. gada jūnijā noslēdza divu gadu līgumu ar Örebro HK. 2017.—18. gada sezonā komandas rindās aizvadīja 26 spēles, atzīmējoties tikai ar vienu rezultatīvu piespēli. Daļu sezonas Ābols tika izīrēts Allsvenskan līgas komandai *[[BIK Karlskoga]]*. Nākamajā sezonā Örebro HK rindās atzīmējās ar 18 vārtu guvumiem, kas bija starp augstākajiem rādītājiem visā līgā.

2019.—20. gada sezonu aizvadīja Amerikas hokeja līgas komandā Springfildas "Thunderbirds", taču tad atgriezās Zviedrijā. 2021. gada novembra sākumā kļuva par Örebro HK kapteini. 2023.—2024. gada sezonā spēlēja cita Zviedrijas kluba *[[Rögle BK]]* rindās, iekļuva Zviedrijas hokeja līgas finālā, kur piekāpās Šellefteo AIK.

2024. gada jūnijā parakstīja viena gada divvirzienu līgumu ar Nacionālās hokeja līgas klubu Filadelfijas "Flyers". Pēc pirmsezonas treniņnometnes klubs nosūtīja R. Ābolu uz fārmklubu Amerikas Hokeja līgā Lehaiveli "Phantoms". 2025. gada 21. janvārī pret Detroitas "Red Wings" aizvadīja savu pirmo spēli NHL.  guva savus pirmos vārtus NHL spēlē pret Jūtas hokeja klubu. Pirmajā sezonā "Flyers" rindās aizvadīja 22 spēles, gūstot divus vārtus un atdodot trīs rezultatīvas piespēles. Sezonu noslēdza fārmklubā AHL. 2025. gada maijā parakstīja jaunu vienvirziena līgumu ar "Flyers" uz vienu sezonu.

### Latvijas izlase
Latvijas hokeja izlases rindās debitējis 2014. gada 6. novembra spēlē pret Dānijas izlasi. Spēlējis 2015., 2016., 2018., 2019., 2021., 2023.,  2024. un 2025. gada pasaules čempionātā. 2023. gada Pasaules čempionātā izcīnīja bronzas medaļu. Pārstāvējis Latvijas izlasi arī  Pekinā.

## Karjeras statistika
### Klubu statistika

## Atsauces

## Ārējās saites
858. gads

**858. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
* Kārlis II uzsāka cīņu pret vikingiem, taču vienlaikus viņam nācās cīnīties arī pret iekšējiem ienaidniekiem, īpaši Akvitānijas karali Pipinu II.
* Karalis Ordonjo I nodalīja Kastīlijas teritoriju atsevišķā grāfistē, par pirmo grāfu ieceļot donu Rodrigo.
* Par Romas pāvestu kļūst Sv.Nikolajs I Lielais.

## Miruši
* Etelvulfs, Kentas karalis (dzimis 795.)
Starptautiskā kosmosa slavas zāle

**Starptautiskā kosmosa slavas zāle** ir Ņūmeksikas kosmonautikas vēstures muzeja projekts, kurā iekļautas kosmonautikā nozīmīgas personas. Tā ieviesta 1976. gadā. Muzejā izstādītas šo personu biogrāfijas, fotogrāfijas un citi materiāli.
Pauls Fromholds-Treijs

**Pauls Fromholds-Treijs** (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu Latvijas luterāņu mācītājs. Kalpoja Sarkandaugavas Svētās Trīsvienības luterāņu baznīcas draudzē. Bija Latviešu literārās biedrības biedrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Nītaures luterāņu draudzes mācītāja Ditmara Fromholda-Treija (1827—1873) ģimenē. Viņa vectēvs bija Johans Hermanis Treijs (1794—1849), Rīgas Jāņa latviešu draudzes virsmācītājs un avīzes "Tas Latviešu Ļaužu Draugs" izdevējs. Studēja Tērbatas Universitātē filoloģiju, vēlāk teoloģiju.

Ordinēts par mācītāju 1881. gadā. No 1883. gada Irbes draudzes mācītājs. Baltijas pārkrievošanas laikā 1891. gadā apcietināts par "mēģinājumu atturēt savus draudzes locekļus no pāriešanas pareizticīgo baznīcā" un atstādināts no amata. 1896. gadā viņu aicināja kļūt par Rīgas Trīsvienības latviešu draudzes mācītāju Sarkandaugavā.
1905. gada revolūcijas laikā nonāca konfliktā ar nemierniekiem. Kad Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada 3. janvārī Rīgā ienāca Sarkanā armija, 4. janvārī mācītāju Treiju apcietināja
un ieslodzīja Matīsa cietumā. Februārī avīzē “Sarkanais Karogs” parādījās raksts, kas uzaicināja visus tos, kuriem būtu par Treiju ko liecināt, pieteikties pie tribunāla. Viņu apsūdzēja par to, ka 1905. gadā Treijs esot piedalījies divu draudzes locekļu nošaušanā.

Nošauts Matīsa cietuma pagalmā 1919. gada 16. martā, vēlāk apglabāts pie Trīsvienības luterāņu baznīcas.

## Atsauces
Risto Riti

**Risto Heiki Riti** (; dzimis , miris ) bija 5. Somijas prezidents. Bija Somijas premjerministrs Ziemas kara laikā un Somijas prezidents Turpinājuma kara laikā.

## Biogrāfija
Dzimis daudzbērnu zemnieka ģimenē. 1909. gadā pabeidza tieslietu studijas Helsinku Universitātē. Vēlāk kļuva par viena no Somijas bagātākā cilvēka Alfrēda Kordelina juristu un draugu. Bija liecinieks kā 1917. gada 7. novembrī Kordelinu nogalināja matrozis boļševiks.

1919. gadā Riti tika ievēlēts Somijas parlamentā. 1921. gadā viņš kļuva par valsts finanšu ministru, bet no 1923. līdz 1939. gadam strādāja par Somijas bankas prezidentu.

Pēc PSRS uzbrukuma Somijai un Ziemas kara sākuma Riti piekrita kļūt par valsts premjerministru. Pēc Ziemas kara 1940. gada 12. martā bija viens no Maskavas miera līguma parakstītājiem no Somijas puses. Pasliktinoties prezidenta Kiesti Kallio veselības stāvoklim, 1940. gada 19. decembrī Riti tika ievēlēts par valsts prezidentu, un veica šos pienākumus Turpinājuma kara laikā. Pēc vācu armijas sakāvēm frontē, Sarkanajai armijai atkal ieņemot Viborgu, demisionēja, tā ļaujot Somijai sākt pārrunas ar PSRS par izstāšanos no kara.

Pēc kara PSRS spiediena rezultātā tika tiesāts kā t.s. "atbildīgais par karu". Tika notiesāts uz 10 gadiem cietumā. Somijas prezidenta apžēlots 1949. gadā. Miris 1956. gadā, apglabāts ar valsts vadītāja godu. 2004. gadā ieguvis otro vietu (tūlīt pēc Karla Gustava Mannerhema) televīzijas balsojumā par "izcilākajiem somiem".

## Ārējās saites
Harijs Kukels

**Harijs Kukels** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu kinooperators.

1967. gadā pabeidzis mācības Vissavienības Valsts Kinematogrāfijas institūtā Maskavā, pēc citiem avotiem — 1972. gadā. 1960. gadā uzsācis darba gaitas Rīgas Kinostudijā. Bijis operators dažāda žanra filmās. Par filmu "Fronte tēva pagalmā" (1984) saņēmis Latvijas PSR Valsts prēmiju. 1993. gadā par filmu "Cilvēka bērns" saņēmis galveno balvu Sanremo kinofestivālā Itālijā.

1978. gadā kļuvis par Latvijas Kinematogrāfistu savienības biedru.

## Filmogrāfija

* 1965: "Ielūgums"
* 1971: "Apprecējās vecītis ar večiņu savu"
* 1974: "Uzticamais draugs Sančo"
* 1975: "Liktenim spītējot"
* 1976: "Meistars"
* 1978: "Teātris"
* 1981: "Atcerēties vai aizmirst"
* 1981: "Limuzīns Jāņu nakts krāsā"
* 1982: "Lietus blūzs"
* 1982: "Nepabeigtās vakariņas"
* 1983: "Svešās kaislības"
* 1984: "Vajadzīga soliste"
* 1984: "Fronte tēva pagalmā"
* 1985: "Pēdējā indulgence"
* 1985: "Bija vasaras pēcpusdiena"
* 1986: "Apbraucamais ceļš"
* 1986: "Aizaugušā grāvī viegli krist"
* 1988: "Sēklis"
* 1988: "Māja bez izejas"
* 1990: "Kāzu maršs cietumā"
* 1990: "Suns, kas mācēja dziedāt"
* 1991: "Cilvēka bērns"
* 1997: "Likteņdzirnas"
* 2000: "Vecās pagastmājas mistērija"
* 2002: "Naktssargs un veļasmazgātāja"
* 2010: "Rūdolfa mantojums"

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Kino-teatr'' profils
Inta Brikše

**Inta Brikše** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu pedagoģe un žurnāliste. Latvijas Universitātes profesore, LU Sociālo zinātņu fakultātes dekāne (2000—2009; 2013—2014).

## Biogrāfija
Dzimusi 1956. gadā Aucē. Mācījās Rīgas 49. vidusskolā.
Studēja Latvijas Valsts universitātes Filoloģijas fakultātes Žurnālistikas nodaļā (absolvējusi 1979. gadā), līdztekus strādāja par korespondenti un nodaļas vadītāju laikrakstā "Padomju Jaunatne" (1976—1979). Pēc studiju beigšanas līdz 1981. gadam bija LVU laikraksta "Padomju Students" redaktore, pēc tam — LU Filoloģijas fakultātes Žurnālistikas katedras pasniedzēja (1981—1992), 
 
Filoloģijas fakultātes Komunikācijas un žurnālistikas katedras vadītāja (1992—2000), docente (1992—1993). Papildinājusies Oslo Universitātē (1993—1995) un Dienvidkarolīnas Universitātē (1996).
1994. gadā nesekmīgi kandidēja Rīgas Domes vēlēšanās.

Pēc LU Sociālo zinātņu fakultātes izveides ievēlēta par profesori un jaunizveidotās fakultātes dekāni (2000—2009; 2013—2014).
Līdztekus arī "Preses nama" padomes locekle (2000—2003), pēc tam darbojusies uzņēmuma "Mediju nams" valdē un ekspertu padomē.
Bijusi Baltijas mediju pētnieku asociācijas (*Baltic Media Researchers Association*) viceprezidente.

2011. gadā kandidēja uz LU rektora amatu, taču netika ievēlēta.

Mirusi 2014. gada 3. novembrī Rīgā. Atvadas notika Latvijas Universitātes Lielajā aulā, apglabāta Rīgas Meža kapos.

## Apbalvojumi
* Atzinības krusts, 4. šķira (2007)

## Atsauces