open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leslija Menvila

**Leslija Enna Menvila** (; dzimusi ) ir angļu aktrise.

Bieži sadarbojusies ar kinorežisoru Maiku Lī, ieguvusi Londonas kino kritiķu apļa balvas kā gada labākā britu aktrise par lomu Lī filmās *[[All or Nothing (filma)|All or Nothing]]* (2002) un "Vēl viens gads" (2010), par pēdējo ieguvusi arī ASV Nacionālās kinokritiķu padomes balvu kā labākā aktrise. Tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā" par lomu filmā "Neredzamais pavediens" (2017). Tāpat viņa ir četras reizes nominēta BAFTA kino balvai, tostarp par lomu situāciju komēdijā *[[Mum]]* (2016–2019).

Filmējusies daudzās filmās, tostarp arī filmā "Melnā feja Malefisenta" (2014) un filmas 2019. gada turpinājumā, kā arī filmā *[[Ordinary Love]]* (2019), "Herisas kundze dodas uz Parīzi" (*Mrs. Harris Goes to Paris*, 2022). Attēlojusi lomas televīzijas seriālos "Pasaule liesmās" (*World on Fire*, 2019–), "Žagatas slepkavības" (*Magpie Murders*, 2022–). 2022. gadā Menvila atveidoja princesi Margarētu *[[Netflix]]* seriāla "Kronis" piektajā un sestajā sezonā.

Menvila savas teātra karjeras laikā ir atveidojusi nozīmīgas lomas lugās *[[As You Like It]]* (1985), *[[Les Liaisons Dangereuses]]* (1986), *[[His Dark Materials]]* (2005), *[[The Alchemist]]* (2006), *[[All About My Mother (2007. gada filma)|All About My Mother]]* (2007) un *[[Six Degrees of Separation]]* (2010). Nominēta Olivjē balvai par lomu Lī 2011. gada lugā *Grief*, 2014. gadā par lomu lugā *[[Ghosts]]* viņa saņēma  Olivjē balvu kā labākā aktrise.

## Atsauces

## Ārējās saites
Artjoms Jarčuks

**Artjoms Jarčuks** (; dzimis  Jaroslavļā, miris ) bija krievu hokejists, spēlēja kreisās malas uzbrucēja pozīcijā.

## Spēlētāja karjera
Hokeju sācis spēlēt no 5 gadu vecuma, Jaroslavļas "Lokomotiv" audzēknis. 2008. gadā Pasaules jauniešu hokeja čempionātā, izcīnīja bronzas godalgu. 2010.—2011. gada KHL sezonā sāka spēlēt Jaunatnes hokeja līgas komandā Jaroslavļas "Loko". 2010. gada 11. septembrī aizvadīja pirmo spēli KHL kluba Jaroslavļas "Lokomotiv" sastāvā.

2011. gada 7. septembrī spēlētājs gāja bojā Jaroslavļas aviokatastrofā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kurmāle

**Kurmāle** ir ciems Kuldīgas novada Kurmāles pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Kurmāles upītes krastos  no pagasta centra Vilgāles,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

## Vēsture
Kurmāle ir viens no senās kuršu Bandavas valsts centriem. Kurmāles pilskalns izvietojies 1,5 km uz ziemeļrietumiem no Kurmāles pie autoceļa P119. Vēstures avotos pirmoreiz minēta Alnas Balduīna 1253. gada līgumā ar kuršiem, pēc kura Kurmāli *(Kormalen)* ieguva Livonijas ordenis. Mūsdienu apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Kurmāles muižas (*Kurmahlen*) centru, kura ēkas daļēji saglabājušās.

## Atsauces
Upīškalns

**Upīškalns** (agrāk — **Smiltnieki**) ir ciems Kuldīgas novada Kurmāles pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa P112  no pagasta centra Vilgāles,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēc 1988. gada kā PSRS Baltijas kara flotes tālo sakaru centra garnizons. Saglabājušies vairāki līdz 245 m augsti sakaru torņi.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Vecvilgāle

**Vecvilgāle** (agrāk — **Vilgāle**, arī **Niedres**) ir ciems Kuldīgas novada Kurmāles pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Vilgāles ezera dienvidu krastā pie autoceļa P112  no pagasta centra Vilgāles,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Vilgāles muižas (*Wilgahlen*) centru. Padomju laikā izbūvēts zivjsaimniecības komplekss.

## Atsauces
Baiļu istaba

**"Baiļu istaba"** () ir 2002. gada ASV trillera filma, kura režisors ir Deivids Finčers. Galvenās lomas atveido Džodija Fostere, Kristena Stjuarta, Dvaits Joakams, Džēreds Leto un Forests Vaitekers. Filmas pirmizrāde notika .

Nesen izšķīrusies sieviete Mega un viņas meita Sāra rod patvērumu savas jaunās mājas "drošajā telpā" pēc tam, kad mājā iebrūk trīs vīrieši, kuri meklē tur noslēptos 3 miljonus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zatura. Piedzīvojumi kosmosā

**"Zatura. Piedzīvojumi kosmosā"** () ir 2005. gada ASV zinātniskās fantastikas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Džons Favro. Galvenās lomas atveido Džošs Hatčersons, Džona Bobo, Dakss Šepards, Kristena Stjuarta un Tims Robinss. Filmas pirmizrāde notika .

Divi brāļi tiek ierauti starpgalaktiskā piedzīvojumā pēc tam, kad abi sāk spēlēt burvju galda spēli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mātras

**Mātras** ir ciems Kuldīgas novada Ēdoles pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Vankas kreisajā krastā pie autoceļa V1271  no pagasta centra Ēdoles,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Mātru pusmuižas (*Matern*) centru.

## Atsauces
Ņikita Kļukins

**Ņikita Kļukins** (; dzimis  Ribinskā, miris  Jaroslavļā) bija krievu hokejists, spēlēja centra uzbrucēja pozīcijā.

## Spēlētāja karjera
Hokeju sācis spēlēt no 5 gadu vecuma. 11 gadu vecumā tika aicināts uz Jaroslavļas "Lokomotiv" hokeja skolu. Spēlēja junioru komandās "Lokomotiv-89" (2002—2004), "Lokomotiv-2" (2005—2009) un Jaroslavļas "Loko" (2009—2010). No 2008. gada spēlēja Jaroslavļas "Lokomotiv" sastāvā.

2011. gada 7. septembrī spēlētājs gāja bojā Jaroslavļas aviokatastrofā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Piedzīvojumu zeme

**"Piedzīvojumu zeme"** () ir 2009. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Gregs Motola. Galvenās lomas atveido Džesijs Aizenbergs, Kristena Stjuarta, Kristena Viga, Raiens Renoldss, Bills Haders un Mārtins Storrs. Filmas pirmizrāde notika .

1987. gada vasarā koledžas absolvents strādā vietējā atrakciju parkā un saprot, ka šis darbs viņu ļoti labi sagatavo reālajai pasaulei.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vēstneši

**"Vēstneši"** () ir 2007. gada ASV un Kanādas šausmu filma, kuras režisori ir Pangu brāļi. Galvenās lomas atveido Kristena Stjuarta, Dilans Makdermots, Penelope Anna Millere un Džons Korbets. Filmas pirmizrāde notika .

Ļaunprātīga tumsa pārņem šķietami rāmu saulespuķu saimniecību Ziemeļdakotā, kā rezultātā Solomonu ģimeni izšķir aizdomas, slepkavības un haoss.

## Atsauces

## Ārējās saites
The Runaways (filma)

***The Runaways*** ir 2010. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir Florija Zigismondi. Galvenās lomas atveido Dakota Faninga, Kristena Stjuarta un Maikls Šenons. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Filma veidota par 20. gadsimta 70. gados populāro pusaudžu meiteņu rokgrupu "The Runaways", kā arī grupas dalībnieču Čerijas Karijas un Džoanas Džetas savstarpējām attiecībām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sieviešu valstībā

**"Sieviešu valstībā"** () ir 2007. gada ASV romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir Džons Kasdans. Galvenās lomas atveido Ādams Brodijs, Kristena Stjuarta un Mega Raiena. Filmas pirmizrāde notika .

Slinkam rakstniekam rodas iespēja sevi parādīt no citas puses pēc tam, kad viņš uz kādu laiku paliek pie savas vecmāmiņas un sadraudzējas ar kaimiņiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
1962. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

**1962. gada [[Pasaules čempionāts cīņas sportā]]** notika no 21. līdz 27. jūnijam Tolīdo (ASV).

## Medaļu sadalījums starp valstīm

### Komandu  vietas

## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa (vīrieši)

### Grieķu-romiešu cīņa

## Ārējās saites
* FILA Database
ASV olimpisko medaļnieku uzskaitījums (L — O)

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] olimpiskie medaļnieki**.

Sportisti ir sagrupēti pēc uzvārda:
* A — Č
* D — Ģ
* H — Ķ
* **L — O**
* P — T
* U — Ž.

## L

[200px|thumb|[Raiens Lohte izcīnījis 12 medaļas]]
[200px|thumb|[Karls Lūiss izcīnījis 10 medaļas]]
[200px|thumb|[Džeisons Lezaks izcīnījis 8 medaļas]]
[200px|thumb|[Viljams Augusts Lī izcīnījis 7 medaļas]]
[200px|thumb|[Keitija Ledeki izcīnījusi 6 medaļas]]
[200px|thumb|[Alfrēds Leins izcīnījis 6 medaļas]]
[200px|thumb|[Gregs Luganiss izcīnījis 5 medaļas]]

## Ļ

[200px|thumb|[Nastja Ļukina izcīnījusi 5 medaļas]]

## M

[200px|thumb|[Šerona Millere izcīnījusi 7 medaļas]]
[200px|thumb|[Bode Millers izcīnījis 6 medaļas]]
[200px|thumb|[Džims Montgomerijs izcīnījis 5 medaļas]]

## N

[200px|thumb|[Džons Neibers izcīnījis 5 medaļas]]

## Ņ

## O

[200px|thumb|[Karls Osbērns izcīnījis 11 medaļas]]
[200px|thumb|[Apolo Ono izcīnījis 7 medaļas]]

## Piezīmes

## Ārējās saites
* 
* 
*
Telefona būda

**Telefona būda** () ir 2002. gada ASV asa sižeta filma, kuras režisors ir Džoels Šūmahers. Galvenās lomas atveido Kolins Ferels, Forests Vaitekers, Ketija Holmsa un Kīfers Saterlends. Filmas pirmizrāde notika 2002. gada 10. septembrī.

Filma ir stāsts par publicistu Stjū Šepardu, kurš atbild uz zvanu ielas telefona būdā. Zvanītājs saka, ka nogalinās Stjū, ja viņš noliks klausuli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Jēkabs Ketlers

**Kārlis Jēkabs Ketlers, Kurzemes princis** (, 1654—1676) bija hercoga Jēkaba dēls, Kurzemes hercoga pulka virsnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1654. gada 20. oktobrī Jelgavā hercoga Jēkaba un viņa sievas Brandenburgas princeses Luīzes Šarlotes ģimenē. 1658. gada oktobrī zviedri viņu kopā ar vecākiem ieslodzīja Rīgā, bet 1659. gada 9. augustā izsūtīja uz Ivangorodas cietoksni Ingrijas rietumos. Pēc Olivas miera līguma noslēgšanas 1660. gadā viņš atgriezās Jelgavā. 
Tēvs viņu nosūtīja mācīties uz Parīzi, kur viņš 1664. gadā iepazinās ar Ženēvas tirgotāja dēlu Fransuā Lefortu (1656–1699), kas vēlāk kļuva par Krievijas cara Pētera I draugu un Krievijas flotes izveidotāju.  

1673. gadā viņš kopā ar Lefortu iestājās sava vecākā brāļa prinča Frīdriha Kazimira komandētajā Kurzemes hercoga pulkā, kas cīnījās Nīderlandes pusē pret Francijas karali Luiju XIV. Kopā ar jaunāko brāli Aleksandru piedalījās arī Skones karā (1674–1679), kurā Brandenburgas karaspēks viņa mātes brāļa kūrfirsta Frīdriha Vilhelma vadībā cīnījās pret Zviedrijas armiju.

Miris 1677. gada 29. decembrī no izsitumu tīfa, apglabāts Kistrinas kapos, vēlāk prinča mirstīgās atliekas pārveda uz Jelgavu un apglabāja blakus mātei Kurzemes hercogu kapenēs.

## Atsauces
Tādžins

**Tādžins** ( vai ) ir tradicionāls Magribas valstu ēdiens, kā arī specifisks keramisks trauks tā pagatavošanai.

Marokā un Alžīrijā tādžins ir sautējums, kura sastāvā parasti ir putna vai jēra gaļa ar kaulu un dārzeņi (tomāti, kartupeļi, baklažāni, sīpoli u.c.). Kā piedevas izmanto medu, augļus, ķiplokus, riekstus un dažādas garšvielas — ingveru, ķimenes, kanēli, safrānu, piparus. Gatavo uz lēnas uguns, produktiem sautējoties savā sulā. Tādžina specifiskā forma (sekla māla panna ar masīvu konusveida vāku) liek iztvaikojušajam šķidrumam kondensēties vāka iekšpusē un notecēt uz leju, nodrošinot nosacītu hermētiskumu. Tiek gatavoti arī veģetārie tādžini. Pasniedz ar maizi.

Tunisijā par tādžinu sauc omletei līdzīgu ēdienu, kur olas pagatavo kopā ar kapātu gaļu, sīpoliem, kaltētiem tomātiem un olīvām, kā piedevas izmanto arī koriandru, ķimenes, piparmētras u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kuma

**Kuma** (, ) ir pilsēta Irānā, septītā lielākā pilsēta valstī. Kumas ostāna administratīvais centrs un lielākā pilsēta. 2016. gadā iedzīvotāju skaits pārsniedza 1,2 miljonus. Atrodas Kumas upes krastā, 125 km attālumā no Teherānas.

Kuma tiek uzskatīta par svētu pilsētu šiītu islāmā, nozīmīgs svētceļojumu galamērķis. Pilsētā ievērojams Fātimas mauzolejs, galvenā mošeja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Duvra

**Duvra** (, no ), arī **Dovera** (; ), ir pilsēta Kentā, Lielbritānijā. Nozīmīga osta. Atrodas Padekalē šaurākajā vietā. Starp Duvru un Kalē Francijā uzbūvēts Lamanša tunelis (kopējais garums 50,5 km, t.sk. 37,9 km zem jūras šauruma). Pilsētā ievērojamas ir arī baltās krīta klintis, kā arī lielākā pils Anglijā — Duvras pils. Arheologi atklājuši, ka Duvras apkārtni cilvēki vienmēr bieži izmantojuši gan ieceļošanai, gan izceļošanai no Lielbritānijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
GSAT-6A

***GSAT-6A*** bija Indijas *[[GSAT]]* sistēm sakaru pavadonis. Tas zaudēts ceļā uz ģeostacionāro orbītu 2018. gada martā. Pavadoni izgatavoja Indijas Kosmosa pētījumu organizācija (*ISRO*). Tas nodrošinātu mobilos sakarus Indijā, iespējams valdības un militārajām struktūrām.

Kosmiskais aparāts bija identisks 2015. gadā palaistajam *[[GSAT-6]]*, izgatavots uz platformas *I-2K* bāzes. Tā izmēri (saliktā stāvoklī) bija 1,53 × 1,65 × 2,40 m, starta masa 2230 kg. Tam resursi paredzēti 10 gadu darbībai. Pavadonī uzstādīti 12 Ku joslas raidītāji, kā arī navigācijas aparatūra *[[GAGAN]]* sistēmai.

*GSAT-6A* tika palaists  11:26 UTC ar nesējraķeti *[[GSLV]] Mk.II* (lidojums *F08*) no Satiša Dhavana kosmosa centra 2. palaišanas laukuma. 17 minūtes pēc starta pavadonis tika ievadīts ģeosinhronā pārejas orbītā.

30. martā veikts pirmais orbītas paaugstināšanas manevrs. Otrs manevrs tika veikts 31. martā. Pirms trešā manevra 1. aprīlī tika zaudēti sakari ar 
*GSAT-6A*. Mēģinājumu nodibināt kontaktu ar pavadoni bija neveiksmīgi. Iespējams, kļūmes cēlonis bija elektroenerģijas sistēmas bojājums.

*GSAT-6A* aizvietošanai 2019. gada oktobrī tiks palaists pavadonis *GSAT-32*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* GSAT-6A  ISRO, 
* GSat 6, 6A / Insat 4E Gunter's Space Page,
Krenholmas manufaktūra

**Krenholmas manufaktūra** jeb **Krēnholmas manufaktūra** (, ) bija 1857. gadā dibināts tekstilrūpnīcu komplekss. Tā atradās uz Narvas Krēnholmas salas pie Narvas upes ūdenskritumiem. Dibināšanas laikā tā bija lielākā tekstilrūpnīca pasaulē. Dažādos laikos šeit strādāja vairāk nekā 10 000 cilvēku.

19. gadsimtā to dibināja Brēmenes kokvilnas tirgotājs Johans Knops (*Johann Ludwig Knoop*). Pamazām tika uzcelti vairāki rūpnīcu korpusi un strādnieku infrastruktūra (skola, slimnīca). 1872. gadā holēras epidēmijas laikā šeit notika strādnieku Krenholmas streiks. Nodibinoties neatkarīgajai Igaunijas valstij, rūpnīcas razošanas tempi samazinājās, jo tā zaudēja Krievijas noieta tirgu, drīz tā atkal spēja ielauzties Rietumvalstu tirgos un 1939. gadā tajā strādāja 2736 darbinieki.

Pēc Igaunijas okupācijas un Otrā pasaules kara beigām karadarbībā sagrautā rūpnīca tika atjaunota un atsāka darbu. 1979. gadā šeit strādāja vairāk nekā 11 000 darbinieku. Pēc Igaunijas neatkarības atjaunošanas rūpnīca tika privatizēta, to iegādājās zviedru investori, tomēr 2010. gadā tā bankrotēja. Manufaktūras preču zīmi 2012. gadā iegādājās neliels tekstilražošanas uzņēmums *Kreenholmi Manufaktuur OÜ* (agrāk – *Eurotekstiil*), kurš turpina tirgū laist aizkaru ruļļus, satīna gultasveļu un citus produktus ar Krēnholmas manufaktūras nosaukumu. 2021. gadā ražotnē strādāja 31 darbinieks. Rūpnīcas apbūve ir kultūrvēsturisks piemineklis.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Mūsdienu ražotnes mājaslapa
*Krenholmas manufaktūra no putna lidojuma
*Ieraksts Igaunijas Kultūra piemenkļu reģistrā
Gregora iela

**Gregora iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Zasulaukā (neliels posms veido robežu ar Āgenskalnu). Gregora iela sākas krustojumā ar Baldones ielu un, krustojusi Kuldīgas ielu, turpinās, līdz beidzas krustojumā ar Tapešu ielu. Ielas garums ir 490 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu gandrīz visā garumā, izņemot īso grantēto posmu starp Baldones un Kuldīgas ielām.

Gregora ielā ir savrupmāju un daudzstāvu dzīvojamo namu apbūve, kā arī atsevišķas sabiedriskās celtnes, tostarp privātskola "Lateria" (Kuldīgas ielā 45A) un privātā vidusskola "Patnis" (Gregora ielā 13A).

## Vēsture
Rīgas adrešu grāmatās Gregora iela iekļauta kopš 1877. gada, sākotnēji ar nosaukumu **Georga iela**. 1885. gadā pārsaukta tagadējā nosaukumā.

## Ielu savienojumi
Gregora iela ir savienota ar šādām ielām:
* Baldones iela
* Kuldīgas iela
* Tapešu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Zasulauks

## Atsauces
ASV olimpisko medaļnieku uzskaitījums (H — Ķ)

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] olimpiskie medaļnieki**.

Sportisti ir sagrupēti pēc uzvārda:
* A — Č
* D — Ģ
* **H — Ķ**
* L — O
* P — T
* U — Ž.

## H

[200px|thumb|[Brendans Hansens izcīnījis 6 medaļas]]
[200px|thumb|[Markuss Hārlijs izcīnījis 5 medaļas]]
[200px|thumb|[Čeds Hedriks izcīnījis 5 medaļas]]
[200px|thumb|[Ēriks Heidens izcīnījis 5 medaļas]]
[200px|thumb|[Džons Henkens izcīnījis 5 medaļas]]

## I, Ī

## J

## K

[200px|thumb|[Natālija Koflina izcīnījusi 12 medaļas]]
[200px|thumb|[Djūks Kahanamoku izcīnījis 5 medaļas]]
[200px|thumb|[Jans Krokers izcīnījis 5 medaļas]]

## Piezīmes

## Ārējās saites
* 
* 
*
Narvas Aleksandra katedrāle

**Narvas Aleksandra katedrāle** () ir Igaunijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas baznīca, kas atrodas Austrumviru apriņķa Narvā.

Astoņstūra plāna ēka tika sākta celt 1881. gadā un ir nosaukta par godu 1881. gadā nogalinātajam Krievijas caram Aleksandram II. Līdz Otrajam pasaules karam Narvas Aleksandra katedrāle bija lielākā baznīcas celtne Igaunijā — tajā varējis ietilpt līdz 5000 cilvēku. 1919. gada novembrī-janvārī baznīcā atradās Igaunijas darba komūnas valdība. Otrā pasaules kara laikā gāja bojā baznīcas tornis, bet 1962. gadā to pārvērta par noliktavu. 1994. gadā to atgrieza Igaunijas Evaņģēliski luteriskajai baznīcai. 2000. gadā baznīcai tika piešķirts katedrāles statuss. Tika uzsākta baznīcas atjaunošana, tomēr 2015. gadā baznīcas draudze pasludināja maksātnespēju, un baznīcas ēku iegādājās Igaunijas valdība un Igaunijas luterāņu baznīca.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Narvas Aleksandra katedrāles draudze
Jedinstvo (Lietuva)

250px|thumb|''Jedinstvo'' demonstrācija Klaipēdā 1989. gadā
***Jedinstvo*** (, ,  — 'vienotība') bija propadomju un pret Lietuvas neatkarības kustību Sajūdi vērsta kustība Lietuvas PSR pārkārtošanās laikā. Kustības mērķi bija līdzīgi Latvijas Internacionālajai Darbaļaužu frontei, kā arī līdzīgai organizācijai Igaunijā, t.i. pretošanās PSRS sabrukumam. *Jedinstvo* atbalstīja padomju militāristi un Valsts drošības komiteja.

Bez lielā atbalsta krievu vidū, šai organizācijai bija arī daļējs Lietuvas poļu atbalsts. *Jedinstvo* pat atbalstīja autonoma Poļu nacionāli-teritoriāla reģiona izveidi Lietuvas dienvidaustrumos. Daži komentētāji pat norādījuši, ka organizācijai poļu mazākumtautības vidū bija pat lielāks atbalsts nekā krievvalodīgo vidū, kas radīja pārsteigumu pat Polijā, kas tobrīd veica dekomunizāciju. PSRS tautas deputātu vēlēšanās tika ievēlēti divi poļi, kas abi bija promaskaviski.

Kustība zaudēja ietekmi pēc Augusta puča, kuru tās vadītāji bija atbalstījuši. Kopš 1991. gada organizācija ir neaktīva.

## Atsauces
Narvas pareizticīgo katedrāle

**Narvas Augšāmcelšanās katedrāle** (, ) ir Igaunijas Pareizticīgā baznīcas baznīca, kas atrodas Austrumviru apriņķa Narvā.

Baznīca celta 1890.—1896. gadā Krenholmas manufaktūras darbinieku vajadzībām un celtniecību faktiski finansēja paši strādnieki. 1980. gadā, piedaloties ķeizaram Aleksandram III, tika likts baznīcas pamatakmens. 1896. gadā to svinīgi atklāja Rīgas un Jelgavas bīskaps Arsēnijs. Baznīca bija gandrīz vienīgā vēsturiskā Narvas celtne, kas palika salīdzinoši neskarta Otrajā pasaules karā un tās darbība turpinājās arī Igaunijas PSR laikā.

## Ārējās saites

* Ieraksts Igaunijas Kultūras pieminekļu reģistrā
* Narvas pareizticīgo katedrāle
Ķoniņciems (Sakas pagasts)

**Ķoniņciems** (arī **Ķonenieki**, **Ķoninieki**, agrāk — **Turaidas**) ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Sakas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā Durbes kreisajā krastā pie autoceļa P111  no pagasta centra Sakas,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

## Atsauces
Alfreds Krūklis

**Alfreds Krūklis** (1921—2003) bija latviešu dzejnieks un tulkotājs. Ar viņa tekstiem komponētas daudzas solo, estrādes, kora dziesmas, daudzas no tām kļuva tautā populāras ("Teic, kur zeme tā", "Mežrozīte").

## Dzīvesgājums
Dzimis 1921. gada 11. maijā Liepājas apriņķa Krotes pagasta Būdniekos (tagad Bunkas pagastā) zemnieka Andreja Krūkļa un viņa sievas Emīlijas ģimenē. Mācījās Ata Kronvalda Krotes pagastskolā (līdz 1934), spēlēja mandolīnu un vijoli. Mācības turpināja Liepājas 1. ģimnāzijā (1934—1937), pēc tēva nāves Alfreds saimniekoja tēva saimniecībā, mācības beidza kā eksterns 1942. gadā. Otrā pasaules kara beigās 1944. gadā apprecējās un pārcēlās uz Rīgu, kur studēja LVU Arhitektūras fakultātē (1944—1948), publicēja dzejoli "Slēpotāja" laikrakstā "Padomju Students" (1946). Strādāja par redaktoru Telegrāfa aģentūrā LETA (1948—1949), izdeva dzejoļu krājumu "Pavasaris dzimtenē" (1953). Uzņemts Rakstnieku savienībā (1953).

Vēlāk strādāja Latvijas PSR Radioraidījumu un televīzijas komitejas Literāri dramatisko raidījumu redakcijā (1956—1969), izdeva vairākus dzejas krājumus. Viņš atdzejoja dziesmu tekstus arī no angļu, krievu, spāņu, vācu valodām. Rakstīja tekstus muzikāliem, vokāli simfoniskiem darbiem, libretu Ģederta Ramana muzikālajai komēdijai "Kaijas bez jūras" (1960). Tulkoja Šekspīra "Venēcijas tirgotājs", K. Guckova "Uriels Akosta", A. Kasonas "Rītausmas dāma".

Miris 2003. gada 17. maijā Salacgrīvā, apbedīts Rīgas Meža kapos.

## Piemiņas vieta
Krūkļa dzimto māju vietā ierīkota piemiņas vieta, kur zem mežābeles atrodas akmens sols un galds. Ik gadus maijā pie mežābeles notiek dzejnieka piemiņas un atceres pasākumi.

## Darbi
* "Pavasaris dzimtenē" (dzejas krājums, 1953),
* "Jūra šalc" (poēma, 1956),
* "Zvaigžņu karavānas" (dzejas krājums, 1964),
* "Tālu Sjerrā ir kāds kalns" (poēma skolas vecuma bērniem, 1966),
* "Sarkanie rudens zirgi" (dzejas krājums, 1969),
* "Ķiršu lietus" (dzejas krājums, 1977),
* "Caur zilu mūža dzeju" (dzejas krājums, 1981),
* "Vienas rozes dēļ" (dzejas krājums, 1985),
* "Dziesmās ieputināts" (jaunatnei, 1986),
* "Rozes uz barikādēm" (dzejas krājums, 1995),
* "Svešinieks paradīzē" (stāstu krājums, 1995),
* "Sapņu pārdevējs" (izlase un pirmpublicējumi, 1996),
* "Skurba kā ceriņš" (mīlas lirika, 1997),
* "Suņu karaļa kalendārs" (dzejoļi katram mēnesim, 1997),
* "Atmiņu lauskas no manas dzīves un 33 jaunākie dzejoļi" (1997),
* "Atnāc kaut sapnī" (dzejas krājums, 2000),
* "Likteņa smīns" (dzejas krājums, 2002).

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis (2001)

## Literatūra
* Klēvere M. Tīrskanība. Karogs, 1981, 5
* Rūja V. Dziesmu vairoga kalējs. Krūklis A. Dziesmās ieputināts. Rīga: 1986

## Atsauces

## Ārējās saites
* Alfrēds Krūklis discogs.com
Filozofu akmens

[thumb|upright=1.1|"[Alķīmiķis atklāj fosforu" (18. gadsimta Džozefa Raita glezna)]]
**Filozofu akmens** () ir noslēpumaina viela, kas, pēc alķīmiķu domām, spēj parastos metālus (piemēram, dzīvsudrabu) pārvērst zeltā vai sudrabā. Filozofu akmens tiek saukts arī par dzīvības eliksīru, kas spētu dot cilvēkam nemirstību vai mūžīgo jaunību. Vairākus gadsimtus tā sameklēšana bija nozīmīgākais alķīmijas mērķis.

Pastāv uzskats, ka Hermejs Trismegists atklājis filozofu akmeni, taču recepti atstājis šifrētā veidā. Viduslaikos alķīmiķi centās šo recepti atšifrēt un iegūt identisku rezultātu.

## Atsauces
Upsēde

**Upsēde** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Sakas pagastā. Atrodas pagasta dienvidos Durbes krastos pie autoceļa P111  no pagasta centra Sakas,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Ciemā atrodas Upsēdes un Nikas kapsētas. Niku dzīvojamā ēka ir valsts aizsargājamais kultūras piemineklis — 18. gadsimta 2. puses arhitektūras piemineklis.

## Atsauces
Atgriešanās (dziesma)

**"Atgriešanās"** ir viena no Zigmara Liepiņa dziesmām ar Māras Zālītes vārdiem, kuru viņš 1988. gadā komponēja rokoperai „Lāčplēsis”. 

Atmodas kustības laikā rokopera „Lāčplēsis” bija pieteikta kā Andreja Pumpura eposa jubilejai veltīts pasākums, ikviena no tās izrādēm kļuva par tautas manifestāciju. Rokoperas pirmizrāde notika 1988. gada 25. jūnijā pie Burtnieku ezera.
Kopējais izrāžu skaits tolaik sasniedza 43. 
Dziesma „Atgriešanās” skan rokoperas otrajā daļā, Lāčplēsim atgriežoties dzimtenē, to izpildīja Rodrigo Fomins un koris. 

2018. gadā "Atgriešanās" ieguva 60. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Orgsaļiena

**Orgsaļiena** ir bijušais skrajciems Dienvidkurzemes novada Sakas pagastā, oficiāli pievienots  attālajai Saļienai. Izvietojies pagasta austrumdaļā pie Orgas ietekas Tebrā pie autoceļa V1199  no pagasta centra Sakas,  no  novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz Baltijas ledus ezera krasta vaļņa, apkārtnē vairāki smilts un grants karjeri, zivju dīķi.

## Atsauces
Marats Kaļimuļins

**Marats Kaļimuļins** (, ; dzimis  Toljati, miris  Jaroslavļā) bija tatāru izcelsmes Krievijas hokejists, spēlēja aizsarga pozīcijā.

## Spēlētāja karjera
Spēlētāja karjeru uzsāka 2005. gadā Toljati "Lada" sastāvā, kas tolaik spēlēja Krievijas Superlīgā. 2006. gadā "Ladas" sastāvā ieguva Kontinentālo kausu, finālā apspēlējot HK Rīga 2000. 2008. gadā ieguva bronzas medaļu Pasaules čempionātā hokejā junioriem. 2010. gadā parakstīja līgumu ar Jaroslavļas "Lokomotiv".

2011. gada 7. septembrī spēlētājs gāja bojā Jaroslavļas aviokatastrofā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ar Dievu, meitenes

**"Ar Dievu, meitenes"** ir Valta Pūces dziesma ar Pētera Brūvera vārdiem no izrādes "Šveiks", ko izpildīja grupa "Prāta Vētra".

Dziesma skanēja 1998. gadā iestudētajā Dailes teātra mūziklā "Šveiks" pēc Hašeka romāna „Krietnais kareivis Šveiks” motīviem. Tā kļuva par tolaik apmeklētāko muzikālo izrādi Latvijā. Vēlāk mūzikla dziesmas tika izdotas atsevišķā albumā.

2018. gadā "Ar Dievu, meitenes" ieguva 61. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
GSAT-11

***GSAT-11*** ir Indijas *[[GSAT]]* sistēmas sakaru pavadonis. Tas ģeostacionārajā orbītā palaists 2018. gada decembrī. Pavadoni izgatavojusi un apkalpo Indijas Kosmosa pētījumu organizācija (*ISRO*). Tas paredzēts sakaru pakalpojumiem Indijas teritorijā. Tas ir Indijas smagākais pavadonis.

Kosmiskais aparāts izgatavots uz platformas *I-6K* bāzes (šī bija pirmā realizācija). Tā starta masa bija 5854 kg. *GSAT-11* resursi paredzēti 15 gadu darbībai.
Pavadonī uzstādīti 40 Ku un Ka joslas raidītāji.

*GSAT-11* tika palaists  20:37 UTC ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* (lidojums *VA246*) no Gviānas kosmiskais centra. Tas palaists kopā ar meteoroloģisko pavadoni *[[GEO-KOMPSAT-2A.]]*.

Pavadonis tika novietots ģeostacionārajā orbītā punktā 74° austrumu garuma, kur tas atrodas kopā ar *[[GSAT-15]]*.

## Ārējās saites
* GSAT-11 Mission  ISRO, 
* Ariane Flight VA246 with GSAT-11 and GEO-KOMPSAT-2A Arianespace, 
* GSat 11 Gunter's Space Page,
Aizkraukles Kristus Spēka luterāņu baznīca

**Aizkraukles Kristus Spēka luterāņu baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīcas baznīca, kas atrodas Aizkraukles novada Aizkraukles pagastā starp Aizkraukles pilsētu un Aizkraukles staciju.

Aizkraukles Kristus Spēka baznīcas draudze dibināta 1990. gadā. Baznīcas celtniecība sākta 1995. gadā, bet iesvētīta 1998. gadā. Barnīcas arhitekts Rudīte Lipore. Dievnams projektēts pēc kāda Vācijas ciematiņa baznīcas parauga, piemērojot to vietējiem apstākļiem. 20. gadsimta beigās tā bija viena no pirmajām modernā stila baznīcām Latvijā. Bez galvenās lūgšanu telpas celtnē ievietota sakristeja, sanāksmju zāle, svētdienas skolas telpas un mācītāja dzīvoklis.

## Ārējās saites

* Kristus Spēka Aizkraukles luterāņu baznīcas Facebook lapa
Es dziedāšu par tevi, tēvu zeme

**"Es dziedāšu par tevi, tēvu zeme"** ir populāra latviešu dziesma ar Tirzmalietes vārdiem, kas dziedāta Atmodas kustības laikā, izskanot koncertos un tautas sadziedāšanās reizēs kā uzticības zvērests dzimtenei.

Minnas Dzelzkalns (Tirzmalietes) dzejolis "Es dziedāšu par tevi, tēvu zeme" publicēts 1903. gadā žurnālā „Austrums”. Jēkabs Graubiņš dzejolim pielāgojis tolaik populāru tautas melodiju, kurai ir līdzība arī ar poļu baznīcas dziesmu „*Panience na dobranoc*” un krievu romanci „*Накинув плащ, с гитарой под полою*”. Dažos 19. gadsimta dziesmu krājumos kā melodijas autors norādīts čehu komponists Eduards Napravņiks.

2018. gadā "Es dziedāšu par tevi, tēvu zeme" ieņēma 62. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Apvij rokas (dziesma)

**"Apvij rokas"** ir viena no Imanta Kalniņa sešām dziesmām ar Laimas Līvenas vārdiem, kuru viņš 1985. gadā komponēja grupai „Turaidas roze”. 

Pirmie Imanta Kalniņa jaunās rokgrupas mēģinājumi notika komponista dzīvoklī Rīgā, to sākotnēji dziedāja Indra Karlsone. Kad par „Turaidas rozes” vadošo dziedātāju kļuva Olga Rajecka, dziesma tika pamatīgi pārveidota un ieguva jaunu skanējumu. 1990. gadā dziesma skanēja Olgas Rajeckas un grupas „Tango” priekšnesumā, tā izmantota arī režisora Igora Lingas videoklipā „Apvij rokas”.
Dziesma bija iekļauta ap 2000. gadu iznākušajā grupas "Turaidas roze" albumā kasetes formā "Apvij rokas". 
2018. gadā to iedziedāja Jānis Šipkēvics un grupa “Instrumenti”.

2018. gadā „Apvij rokas" ieguva 63. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Meļķitāru muldakmens

**Meļķitāru muldakmens** ir dižakmens, kas atrodas Aizkraukles novada Aizkraukles pagasta ziemeļrietumu daļā. Akmens atrodas 300 m uz dienvidiem no "Meļķitāru" mājām, kas mūsdienās vairs nepastāv. 

Saukts arī par Upurakmeni, Velna akmeni. Pēc nostāstiem baronese Anna fon Šulce izsolījusi kādas mājas tam, kas šo akmeni atgādās Aizkraukles muižā pie pils. Taču nevienam tas neesot bijis pa spēkam. Ap akmeni 1973. gadā veikti arheoloģiskie izrakumi arheologa Jura Urtāna vadībā. Izrakumos atklāja, ka ap to ir daudz ogļu no seniem ugunskuriem un dedzis māla klājums. 

1999. gadā dižakmens vārdā nosauca 3 km uz dienvidiem esošo dzelzceļa pieturu.

## Raksturojums
Tas ir daļēji noapaļots, konusveida formas rapakivi granīts. Pašā augšā akmenim ir muldveida iedobums. Muldas izmēri ir 195 x 50 centimetri, dziļums - apmēram 20 centimetri, kas ir lielākais šāda veida iekalums Latvijā. Lai piekļūtu pie muldas, granīta bluķim sānos iecirsti vairāki pakāpieni. Senāk te auguši lieli ozoli un ļaudis līdz vismaz 19. gadsimta vidum ik gadus uz šī muldakmens esot ziedojuši pirmā kūluma labību, arī vārpas, sviestu, pienu, kā arī naudu. Uzskatījuši, ka ūdens, kas sakrājies muldā, dziedina. Ir nostāsts, ka netālu no akmens audzis svētozols, bet tuvējā mežā burbuļojis svētavotiņš.

## Nostāsti
Par akmeni ir daudz teiku un nostāstu, kas saistās ar Velna, Lāčplēša vārdu.
"Senatnē Velns esot smēlis ūdeni no tuvējā ezeriņa, lējis to muldā un mazgājies. Tas turpinājies tik ilgi, kamēr ezeriņš bijis izsmelts. Velns aizgājis uz citurieni, pamezdams gan Muldas akmeni, gan
Muldas purvu. Cita teika stāsta, ka Velns gribējis maizi cept, tāpēc izkalis akmenī sev muldu, bet, tikko nesis miltus iejavam, iedziedājies gailis un viss darbs bijis vējā". Stāstīts arī, ka "senos laikos Velns zem akmens parāvis tuvējo māju saimnieku, bet, kad palaidis vaļā, saimnieku neviens vairs nav pazinis tik ilgs laiks bijis pagājis".

## Foto galerija

Attēls:MelkitaruMuldakmens0001.jpg|alt=|Meļķitāru muldakmens
Attēls:MelkitaruMuldakmens0003.jpg|alt=|Meļķitāru muldakmens
Attēls:MelkitaruMuldakmens0006.jpg|alt=|Meļķitāru muldakmens
Attēls:MelkitaruMuldakmens0007.jpg|alt=|Meļķitāru muldakmens
Attēls:MelkitaruMuldakmens0010.jpg|alt=|Meļķitāru muldakmens
Attēls:MelkitaruMuldakmens0015.jpg|alt=|Meļķitāru muldakmens
Attēls:MelkitaruMuldakmens0016.jpg|alt=|Meļķitāru muldakmens


## Ārējās saites
* Meļķitāru muldakmens
* www.senvietas.lv

## Atsauces
Cutlass

***Cutlass*** ir 2007. gada ASV drāma, kuras režisores ir Keita Hadsone un Goldija Hona. Galvenās lomas atveido Virdžīnija Madsena, Kristena Stjuarta un Dakota Faninga. Filmas pirmizrāde notika .

Kad Robinas meita Leisija vēlas iegādāties dārgu ģitāru, Robina atceras savas pusaudžu dienas, kad viņa lūdza tēvam pirmo automašīnu — *Olds Cutlass Supreme*.

## Ārējās saites
GSAT-29

thumb|right|240px|''GSAT-29'' pirmsstarta sagatavošanas laikā
***GSAT-29*** ir Indijas *[[GSAT]]* sistēmas sakaru pavadonis. Tas ģeostacionārajā orbītā palaists 2018. gada novembrī. Pavadoni izgatavojusi un apkalpo Indijas Kosmosa pētījumu organizācija (*ISRO*). Tas paredzēts sakaru pakalpojumiem Indijā un jaunu tehnoloģiju izmēģināšanai.

Kosmiskā aparāts izgatavots uz platformas *I-3K* bāzes ar starta masu 3423 kg. Tam resursi paredzēti 10 gadu darbībai. *GSAT-29* uzstādīti Ku un Ka joslas raidītāji. Pavadonī bija uzstādīts arī eksperimentālas iekārtas, ko plānots izmantot nākotnes kosmiskajos aparātos:
* Q un V joslas aparatūra eksperimentiem mikroviļņu diapazonā;
* *Optical Communication Technology*, optisko sakaru eksperimentiem;
* *GEO High Resolution Camera*, augstas izšķirtspējas kamera attēlu uzņemšanai no ģeostacionārās orbītas.

*GSAT-29* tika palaists  11:58 UTC ar nesējraķeti *[[GSLV Mk.III]]* (lidojums *D2*) no Satiša Dhavana kosmosa centra 2. palaišanas laukuma.

Pavadonis tika novietots ģeostacionārajā orbītā punktā 55° austrumu garuma.

## Ārējās saites
* GSAT-29 ISRO, 
* GSat 29 Gunter's Space Page,
Saldus saule (dziesma)

**"Saldus saule"** ir Ērika Ķiģeļa dziesma ar Māra Čaklā vārdiem, ko izpildīja grupa "Līvi".

1977. gadā laikraksts "Cīņa" publicēja Čaklā dzejoli "Saldus saule", kurā izskanēja poētisks cildinājums savai dzimtajai pilsētai. 1984. gada laikraksta "Padomju Jaunatne" mūzikas lappusē "Diskoklubs" bija publicētas Ērika Ķiģeļa dziesmas "Saldus saule" notis. 1986. gadā to iekļāva "Līvu" pirmajā lielajā skaņuplatē "Iedomu pilsēta", bet 1997. gadā albumā "Bailes par ziņģēm" Aivara Brīzes dziedājumā.

2018. gadā "Saldus saule" ieguva 64. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Latviešu Nacionālisti

**Politiskā partiju apvienība "Latviešu Nacionālisti"** bija 2018. gada 27. jūlijā izveidota politisko partiju apvienība, kas radās, apvienojoties "Latvijas Atdzimšanas partijai", partijai "Tēvzemes mantojums" un vairākām sabiedriskām organizācijām. Apvienība noteica, ka tās mērķis ir "Latviešu tautas nacionālo, ekonomisko, sociālo, kultūras un citu vitālo interešu aizstāvība."

"Latviešu Nacionālistu" valdē bija Alfrēds Buls, Kārlis Krūmiņš, Roberts Purnis, Andris Rubins un Silvestrs Rubins. Pēc Rubina teiktā intervijā Latvijas Radio, apvienībā darbojās arī likvidēto partiju/politisko organizāciju "Māras zeme" un "Mūsu zeme" pārstāvji.

2020. gada janvārī apvienības vadītājs Andris Rubins paziņoja, ka apvienība tiks likvidēta, lai nākotnē "veidotu lielāku partiju apvienību". Paziņojums par likvidācijas procesa uzsākšanu tika publicēts *[[Latvijas Vēstnesis|Latvijas Vēstnesī]]*  6. janvārī.

## Dalība Saeimas vēlēšanās

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
The Safety of Objects

***The Safety of Objects*** ir 2001. gada ASV drāmas filma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir Rouza Troše. Galvenās lomas atveido Glenna Klouza, Kristena Stjuarta, Patriša Klārksone, Džesika Kempbela, Džošua Džeksons un Dermots Malronijs. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā parādīti stāsti par četrām piepilsētā dzīvojošām ģimenēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
The Flintstones in Viva Rock Vegas

***The Flintstones in Viva Rock Vegas*** ir 2000. gada ASV komēdija, kuras režisors ir Braiens Levants. Galvenās lomas atveido Marks Adijs, Kristena Džonstone, Stīvens Boldvins, Džeina Krakovska, Tomass Gibsons un Alans Kamings. Filmas pirmizrāde notika .

Flinstoni un Rabli dodas ceļojumā uz Rokvegasu, kur Vilmu vajā plejbojs Čips Rokfellers.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jurijs Uričevs

**Jurijs Uričevs** (; dzimis , miris  Jaroslavļā) bija krievu hokejists, spēlēja aizsarga pozīcijā.

## Spēlētāja karjera
Sāka nodarboties ar hokeju 1998. gadā, Jaroslavļas "Lokomotiv" audzēknis. No 2008. gada sākuma spēlēja junioru komandās "Lokomotiv-2" un Jaroslavļas "Loko". 2010. gadā sāka spēlēt Jaroslavļas "Lokomotiv" sastāvā. 2011. gadā ieguva zelta medaļu Pasaules hokeja čempionātā junioriem.

2011. gada 7. septembrī spēlētājs gāja bojā Jaroslavļas aviokatastrofā. Viņam bija iespēja nelidot uz Minsku traumas un diskvalifikācijas dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites
The Yellow Handkerchief

***The Yellow Handkerchief*** ir 2008. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Usajads Prasads. Galvenās lomas atveido Viljams Hērts, Kristena Stjuarta, Marija Bello un Edijs Redmeins. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Ceļojums cauri Luiziānai pārvērš trīs svešiniekus, kuru sākotnēji vienoja vientulība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tāpēc jau, ka nevar zināt, kāpēc

**"Tāpēc jau, ka nevar zināt, kāpēc"** ir  Raimonda Paula dziesma ar Imanta Ziedoņa vārdiem.

Tā ieskaņota 1979. gadā latvisku ziņģu programmai „Trīs runči” Edgara Liepiņa izpildījumā, līdzdarbojoties arī ansamblim „Mūžīgais unisons” un Latvijas radio kora vīru grupai. 
Ierakstīta skaņuplatē ierakstu studijā „Melodija”, taču padomju cenzori nav ļāvuši to izdot. Tad ieraksts tika nogādāts Zviedrijā, kur to skaņuplatē izdeva trimdas latviešu izdevniecība "Kultūras Glābšanas Biedrība" (KGB). 

2018. gadā "Tāpēc jau, ka nevar zināt, kāpēc" ieguva 65. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
The Thirteenth Year

***The Thirteenth Year*** ir 1999. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Duveins Danhems. Galvenās lomas atveido Čezs Stārbaks, Džastins Džons Ross, Kortnija Dreipere, Brents Brisko, Tims Redvains, Deivs Kuljē, Liza Stāla Salivana un Braiens Halijs. Filmas pirmizrāde notika .

Pusaudzis, kuram viņa trīspadsmitajā dzimšanas dienā sāk augt spuras, uzzina, ka viņa māte patiesībā ir nāra.

## Ārējās saites
Laipni lūgti pie Railijiem

**"Laipni lūgti pie Railijiem"** () ir 2010. gada ASV un Apvienotās Karalistes drāmas filma, kuras režisors ir Džeiks Skots. Galvenās lomas atveido Džeimss Gandolfīni, Kristena Stjuarta un Melisa Leo. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Vīrietis, kurš atrodas komandējumā Ņūorlenā, sāk rūpēties par jaunu sievieti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alītas seņūnija

**Alītas seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Alītas rajona pašvaldībā, uz rietumiem un ziemeļiem no Alītas pilsētas. Seņūnija sastāv no 5 seņūnaitijām, tajā ir  50 ciemi un 1 viensēta.

## Apskates vietas
*Margaravas pilskalns (*Margaravos piliakalnis*)
*Puņu sila ozols (*Storasis Punios šilo ąžuolas*)
*Rumbones baznīca (*Rumbonių Švč. Trejybės bažnyčia*)
*Rumbones kapela (*Rumbonių koplyčia*)
*Rumbones pilskalns (*Rumbonių piliakalnis*)

## Attēlu galerija

Rumbonys_church.jpg|Rumbones baznīca
Rumbonys._Koplyčia.JPG|Rumbones kapela
Rumbonys,_piliakalnis.JPG|Rumbones pilskalns
Aleksandra II tiesu reforma

**Aleksandra II tiesu reforma** tika izstrādāta no 1861. līdz 1863. gadam, apstiprināta 1864. gadā un Krievijas impērijā pakāpeniski ieviesta līdz 1899. gadam. Reforma izveidoja pilnīgi jaunu tiesu sistēmu un tiesas procesu norisi. 

1864. gada 2. decembrī stājās spēkā četri likumi, ar kuriem Aleksandrs II valstī izveidoja pilnīgi jaunu tiesisko sistēmu. Tika apstiprināta Tiesvedības reforma, Kriminālprocesu regulējums, Civilprocesu regulējums un Miertiesnešu piešķirto sodu regulējums. Tika izveidotas piesēdētāju tiesas, izmeklētāji un advokatūra. Tiesu sistēma tika atdalīta no izpildvaras un padarīta neatkarīga. Izveidoja vairāku līmeņu tiesu sistēmu, sākot ar pilsētu tiesām, kas bija pakļautas apgabala tiesām. Iepriekš pastāvējušos rakstīto tiesvedību aizvietoja atklāti mutiskie argumenti piesēdētāju priekšā. Tiesneši saņēma lielāku brīvību sodu piemērošanā. 

1861. gada dzimtbūšanas atcelšana nozīmēja, ka gandrīz 80% impērijas iedzīvotāju ieguva personisko brīvību. Līdz ar to beidza pastāvēt muižnieku tiesības tiesāt savus dzimtcilvēkus par dažādiem pārkāpumiem un noziegumiem. Radās nepieciešamība pēc jaunas tiesu sistēmas. Tika sagatavoti vairāki likumprojekti, kurus juristi plaši un ilgstoši apsprieda, piedāvājot savus uzlabojumus un izmaiņas. Likumi pārņēma Eiropas valstu paraugus, piemērojot tos Krievijas vajadzībām. 

Aleksandrs II sākotnēji domāja, ka jauno sistēmu valstī izdosies ieviest 4 gadu laikā, taču tā ievilkās uz vairākām desmitgadēm. 1866. gadā to ieviesa Maskavas, Sanktpēterburgas un centrālās Krievijas tiesu apgabalos, un līdz 1894. gadam tā bija ieviesta gandrīz visā impērijas Eiropas daļā, lai arī dažviet joprojām netika ieviesta piesēdētāju tiesa. Jāņem vērā, ka 19. gadsimtā Somijā, Polijā, Baltijas provincēs un Sibīrijā pastāvēja savas tiesu sistēmas un likumi. 1868. gadā reformu veica Aizkaukāza provincēs, 1869. gadā Besarābijā un daļā Ukrainas, 1876. gadā Polijas karalistē, 1880. gadā daļā Ukrainas, 1883. gadā Lietuvas un Baltkrievijas teritorijā, 1890. gadā Baltijas guberņās, 1897. ar izmaiņām to īstenoja Sibīrijā, bet 1899. gadā arī Krievijas Turkestānā. 

1864. gada likumos paredzētā sistēma netika visur ieviesta plānotajā veidā, jo nākamajos 20 gados pieņēma vismaz 700 likumus, kas dažādi ierobežoja, vai bija pretrunā ar sākotnēji paredzēto sistēmu. Daudzviet tiesnešus nevis ievēlēja, kā bija paredzēts, bet iecēla Tieslietu ministrs, tā nenodrošinot tiesu neatkarību.
 
## Atsauces
Džeimss Džons Džeimsons

**Džeimss Džons Džeimsons jaunākais** () ir tēls dažādos Zirnekļcilvēka komiksos, kuru radījuši mākslinieks Stīvs Ditko un rakstnieks Stens Lī. Personāžs pirmo reizi parādās *[[The Amazing Spider-Man (komiksu sērija)|The Amazing Spider-Man]]* 1. numurā, kas iznāca 1963. gada martā. Džeimsons ir laikraksta *[[Daily Bugle]]* redaktors. Tēls ir pazīstams ar savu apsēstību ar mēģinājumiem nomelnot Zirnekļcilvēku. Džeimsona dēls, Džons Džeimsons, ir astronauts, Mērijas Džeinas Votsones līgavainis. Tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. Filmās viņu attēloja aktieris Dž. K. Simonss.
Aloves seņūnija

**Aloves seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Alītas rajona pašvaldībā, uz austrumiem no Alītas pilsētas. Seņūnija sastāv no 3 seņūnaitijām, tajā ir  36 ciemi un 1 viensēta.

## Apskates vietas
*Aloves baznīca (*Alovės Švč. Trejybės bažnyčia*)
*Poterones pilskalns (*Poteronių piliakalnis*)
*Venčūnu kapela (*Venciūnų koplyčia*)

## Attēlu galerija

Alove_church.jpg|Aloves baznīca
Milžinų_kalnas_(2).JPG|Poterones pilskalns
Venciūnai,_koplyčia.JPG|Venčūnu kapela
Georgs Baumanis

**Georgs Baumanis** (,  ; dzimis , miris ) bija igauņu izcelsmes Krievijas grieķu-romiešu stila cīkstonis, 1912. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks, 1913. gada pasaules čempions.

## Biogrāfija
Dzimis Sanktpēterburgā, kur piedalījās pirmajās profesionālajās cīņās. 
1912. gadā viņš piedalījās vasaras olimpiskajās spēlēs Stokholmā, kur pārstāvēja Krievijas impēriju kā grieķu-romiešu cīņas dalībnieks vieglajā svara kategorijā (svars 67-75 kg). Deviņpadsmitgadīgā jaunekļa starts bija neveiksmīgs, viņš izstājās pēc diviem zaudējumiem.

Gadu vēlāk Baumanis ieguva zelta medaļu 1913. gada cīņas sporta pasaules čempionātā Breslavā. Tajā pašā gadā viņš kļuva par Krievijas olimpiādes uzvarētāju un 1914. gadā tika atzīts par labāko Baltijas provinču cīkstoni.

Piedalījās Pirmajā pasaules karā, beidza Gatčinas kara lidotāju skolu. Bija poručiks, Svētā Jura krusta visu pakāpju kavalieris. Agrāk tika uzskatīts par pazudušu kara laikā.

Pēc Krievijas pilsoņu kara dzīvoja Harbinā, kurp viņš pārcēlās 1922. gadā. 1924. gadā un 1926. gadā tur turpināja uzstāties ringā.

Georgs Baumanis nomira 1934. gadā Šanhajā, pēc sevis atstājot sievu un meitu.

## Apbalvojumi
* Svētā Jura krusts, visas 4 pakāpes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Butrimones seņūnija

**Butrimones seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Alītas rajona pašvaldībā, tās ziemeļaustrumos. Seņūnija sastāv no 3 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsētciemats (Butrimone) un 34 ciemi.

## Apskates vietas
*Butrimones baznīca (*Butrimonių Išganytojo bažnyčia*)
*Dūdišķu akmens (*Dūdiškių akmuo*)
*Eičūnu kapela (*Eičiūnų koplyčia*)
*Geruļu pilskalns (*Gerulių piliakalnis*)

## Attēlu galerija

Butrimonys_Alytus_church.jpg|Butrimones baznīca
Eičiūnai,_koplyčia.JPG|Eičūnu kapela
Geruliu_piliakalnis.jpg|Geruļu pilskalns
GSAT-7A

thumb|right|240px|''GSAT-7A'' pirmsstarta sagatavošanas laikā
***GSAT-7A*** ir Indijas *[[GSAT]]* sistēmas militārais sakaru pavadonis. Tas ģeostacionārajā orbītā palaists 2018. gada decembrī. Pavadoni izgatavojusi un apkalpo Indijas Kosmosa pētījumu organizācija (*ISRO*). Tas paredzēts sakaru pakalpojumiem Indijas bruņotajiem spēkiem.

Kosmiskā aparāts izgatavots uz platformas *I-2K* bāzes ar starta masu 2250 kg. Tam resursi paredzēti 8 gadu darbībai. *GSAT-7A* uzstādīti 10 Ku joslas raidītāji.

*GSAT-7A* tika palaists  10:40 UTC ar nesējraķeti *[[GSLV Mk.II]]* (lidojums *F11*) no Satiša Dhavana kosmosa centra 2. palaišanas laukuma.

Pavadonis tika novietots ģeostacionārajā orbītā punktā 76° austrumu garuma.

## Ārējās saites
* GSAT-7A  ISRO, 
* GSat 7A Gunter's Space Page,
Kad man maziņam

**"Kad man maziņam"** ir viena no Raimonda Paula dziesmām ar Māras Zālītes vārdiem, kuru viņš komponēja muzikālajai poēmai "Meža gulbji". 

1995. gadā Dailes teātris pēc Hansa Kristiana Andersena pasakas motīviem iestudēja muzikālu poēmu „Meža gulbji”.  
Jaunākā brāļa dziesma „Kad man maziņam”  Zigfrīda Muktupāvela izpildījumā bija iekļauta arī mūzikla koncertvariantā un izdota albumā "Meža gulbji".

2018. gadā "Kad man maziņam" ieguva 66. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Daugu seņūnija

**Daugu seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Alītas rajona pašvaldībā, tās dienvidaustrumos. Seņūnija sastāv no 5 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsēta (Daugi) un 41 ciems.

## Apskates vietas
*Bukaučišku kapella (*Bukaučiškių koplyčia*)
*Daugu baznīca (*Daugų Dievo Apvaizdos bažnyčia*)
*Daugu pilskalns (*Daugų piliakalnis*)
*Maldzītas kalns (*Maldzytakalnis*)
*Žvirgždeņu priede (*Žvirgždėnų pušis*)

## Attēlu galerija

Bukaučiškės_II,_koplyčia.JPG|Bukaučišku kapella
Daugai,_Lithuania_-_panoramio_(28).jpg|Daugu baznīca
Žvirgždėnų_pušis.jpg|Žvirgždeņu priede
Draugs (dziesma)

**"Draugs"** ir Mārtiņa Freimaņa dziesma, kas kļuva pazīstama grupas „Tumsa” priekšnesumā.

Dziesma „Draugs” radās, Mārtiņam Freimanim absolvējot Aizputes vidusskolu. 
2000. gadā tā izdota grupas „Tumsa” albumā „Katram savu Atlantīdu”, un ieguva simbolisku nozīmi pēc autora nāves veidotajā iestudējumā „Mans draugs Mārtiņš Freimanis”. Šāds nosaukums dots arī Daigas Mazvērsītes sarakstītajai grāmatai par Mārtiņa Freimaņa dzīvi un daiļradi.

2018. gadā "Draugs" ieguva 68. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Kroķalauķas seņūnija

**Kroķalauķu seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Alītas rajona pašvaldībā, tās ziemeļrietumos. Seņūnija sastāv no 3 seņūnaitijām, tajā ir 1 miests (Kroķalauka) un 38 ciemi.

## Apskates vietas
*Kroķalauķu baznīca (*Krokialaukio Kristaus Atsimainymo bažnyčia*)
*Santaikas baznīca (*Santaikos Kristaus Karaliaus bažnyčia*)
*Ūdrijas baznīca (*Ūdrijos Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia*)

## Attēlu galerija

Krokialaukis_church2.jpg|Kroķalauķu baznīca
Santaika_church.jpg|Santaikas baznīca
Udrija_church.jpg|Ūdrijas baznīca
Miroslavas seņūnija

**Miroslavas seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Alītas rajona pašvaldībā, tās dienvidrietumos. Seņūnija sastāv no 5 seņūnaitijām, tajā ir 46 ciemi.

## Apskates vietas
*A. Žmuidzinaviča muzejs (*A. Žmuidzinavičiaus memorialinis muziejus*)
*Druskeles avots (*Druskelės šaltinis*)
*Kurnenu skola (*Kurnėnų Lauryno Radziukyno mokykla*)
*Miroslavas baznīca (*Miroslavo Švč. Trejybės bažnyčia*)
*Norjūnu meža egle (*Noriūnų miško eglė*)
*Parks "Dainavos legenda" (*Parkas Dainavos legenda*)
*Papeču pilskalns (*Papėčių piliakalnis*)
*Sarkanais akmens (*Raudonasis akmuo*)

## Attēlu galerija

Druskelės_šaltinis.JPG|Druskeles avots
Kurnėnai._Mokykla.JPG|Kurnenu skola
Miroslavas_church.jpg|Miroslavas baznīca
Balkasodis,_eglė,_kamienas.jpg|Norjūnu meža egle
Papėčių_piliakalnis,_1.JPG|Papeču pilskalns
Raudonasis_akmuo_2.JPG|Sarkanais akmens
Nemunaites seņūnija

**Nemunaites seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Alītas rajona pašvaldībā, uz dienvidiem no Alītas. Seņūnija sastāv no 2 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsētciemats (Nemunaite) un 14 ciemi.

## Apskates vietas
*Lielais Dzūkijas akmens (*Didysis Dzūkijos akmuo*)
*Nemunaites atsegums (*Nemunaičio atodanga*)
*Nemunaites baznīca (*Nemunaičio Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia*)
*Nemunaites minerālūdens atradne {*Nemunaičio mineralinė versmė*)
*Vecā Geiščūnu bumbiere (*Senoji Geisčiūnų kriaušė*)
*Vecā goba (*Senoji guoba*)

## Attēlu galerija

Didysis_dzukijos_akmuo.jpg|Lielais Dzūkijas akmens
Nemunaitis,_Lithuania_-_panoramio_(11).jpg|Nemunaites baznīca
Senoji_kriause.jpg|Vecā Geiščūnu bumbiere
Geisciunu_guoba.jpg|Vecā goba
Kaija (dziesma)

**"Kaija"** ir Alda Šteimaņa dziesma ar Egila Plauža vārdiem.

Dziesma sacerēta 1981. gadā, kad tās autors atguva veselību Īles sanatorijā, 1982. gadā Aldis Šteimanis pievienojās Valmieras grupai „Kvelde”. 
Vēlāk dziesmu „Kaija” izpildīja Cēsu ansamblis „Ferrrum”, bet 1995. gadā to savā debijas albumā iekļāva grupa „Bruģis”.

2018. gadā "Kaija" ieguva 69. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi