open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Panama olimpiskajās spēlēs

**[[Panama]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** piedalās kopš 1928. gada, kad tās tika Nīderlandes galvaspilsētā Amsterdamā. Kopš tā laika tā ir piedalījusies 17 vasaras olimpiskajās spēlēs. Līdz šim Panama nav piedalījusies ziemas olimpiskajās spēles. 

Līdz šim Panamas sportisti olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši 4 medaļas (1 zelta, 1 sudraba un 2 bronzas medaļas). No šīm četrām medaļām divas medaļas (abas bronzas) ir izcīnījis vieglatlēts Lloids La Bīčs, abas šīs medaļas tas izcīnīja 1948. gada Londonas vasaras spēlēs. Savukārt trešo medaļu (zelta medaļu) Panama izcīnīja tikai pēc 60 gadiem, 2008. gada Pekinas vasaras spēlēs. Zelta medaļu Panamai izcīnīja vieglatlēts Īrvings Saladino. Trīs Panamas olimpiskās medaļas ir izcīnītas vieglatlētikā un viena medaļa boksa sacensībās.

## Dalības

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļu sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļām bagātākie sportisti

*Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc [[SOK|Starptautiskās olimpiskās komitejas]] datiem pārstāvot Panamu ir ieguvuši divas vai vairāk olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumā.*

## Karognesēji

## Ārējās saites
* 
* 
*
Unkjar-Iskelesi līgums

**Unkjar-Iskelesi līgums** (turku: *Hünkâr İskelesi Antlaşması*), parakstīts 1833. gada 25. jūnijā (8. jūlijā), bija militārās sadarbības līgums starp Krievijas un Osmaņu impērijām. Līgums parakstīts Konstantinopoles pievārtē, un daļēji pārvērta Osmaņu impēriju par Krievijas protektorātu. 

Sultāns Mahmuds II līgumu parakstīja pēc tam, kad ar Krievijas militāro atbalstu bija izvairījies no pilnīgas sakāves karā ar Ēģiptes hedīvu Muhamedu Alī. 1833. gada februārī Ēģiptes armija atradās ap 320 km attālumā no Konstantinopoles. Kad Lielbritānija, Austrijas impērija un Francijas Jūlija monarhija atteicās militāri palīdzēt, Mahmuds II lūdza palīdzību Krievijai. Nikolajs I uzreiz novērtēja iespēju nodibināt kontroli pār seno ienaidnieci, un nosūtīja Krievijas karafloti un karaspēku uz Bosforu. Ēģiptieši bija spiesti slēgt mieru. Pēc kara beigām, Nikolajs I sultānam pieprasīja noslēgt sadarbības līgumu.

Ar šo līgumu abas valstis noslēdza militāru savienību uz astoņiem gadiem. Krievija apsolīja kara gadījumā osmaņiem palīdzēt ar savu armiju un karafloti. No savas puses sultāns apņēmās pēc Krievijas pieprasījuma slēgt Dardaneļus visu valstu karakuģiem, izņemot krievu kuģus. Lai arī neapmierinātas, Lielbritānija un Francija militāri neapstrīdēja Dardaneļu slēgšanu. 

1839. gada jūnijā osmaņi sāka jaunu karu ar Ēģipti, kurā atkal cieta sakāvi. Osmaņu vājums un alianse ar Krieviju pārliecināja Lielbritāniju, ka šo impēriju turpmāk ir jāaizstāv pret Krieviju, un jānodrošina tās pastāvēšana. Arī Austrijai, kas tradicionāli Balkānus uzskatīja par savu interešu zonu, nepatika Krievijas pieaugošā ietekme. Lielbritānija, Francija un Austrija šoreiz aktīvi iejaucās konfliktā, lai nepieļautu atkārtotu Krievijas desantu Mazāzijā, un Osmaņu impērijas sabrukumu.

Tā kā sultāns 1839. gadā neizmantoja militārās savienības doto iespēju lūgt Krievijas militāro palīdzību, Unkjar-Iskelesi līgumu uzskatīja par spēku zaudējušu. 1841. gada 13. jūlijā Lielbritānija, Francija, Austrija, Prūsija, Krievija un Osmaņu impērija noslēdza Londonas konvenciju, ar kuru apstiprināja aizliegumu karakuģiem ieiet Bosforā un Dardaneļos, taču atverot šaurumus tirdzniecības kuģiem.

## Atsauces
Serēna (filma)

**"Serēna"** () ir 2014. gada drāmas filma, kas balstīta uz Rona Raša tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir Sjūzana Bīra. Galvenās lomas filmā atveido Bredlijs Kūpers, Dženifere Lorensa, Rīss Ivanss, Šons Heriss un Tobijs Džounss. Filmas pirmizrāde notika  Londonas filmu festivālā.

Filmas sižets notiek Ziemeļkarolīnā 20. gadsimta 30. gados, Lielās Depresijas laikā. Džordžs Pembertons ir ambiciozs koksnes uzņēmuma vadītājs, kurš iemīlas jaunā sievietē Serēnā, kurai bijusi smaga pagātne. Drīz vien abi apprecas, bet Serēna sāk kontrolēt gan Džordža uzņēmumu, gan paša Džordža dzīvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Māt! (filma)

**"Māt!"** () ir 2017. gada ASV psiholoģiska šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Darens Aronovskis. Galvenās lomas filmā atveido Havjers Bardems, Dženifere Lorensa, Eds Heriss un Mišela Feifere. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Kāds pāris mierīgi dzīvo savās mājās. Tomēr kādu dienu pie viņiem ierodas nelūgti viesi, kuru klātbūtne pārbauda pāra attiecības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sarkanais zvirbulis

**"Sarkanais zvirbulis"** () ir 2018. gada spiegu trillera filma, kas balstīta uz Džeisona Metjūza tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Frānsiss Lorenss. Galvenās lomas filmā atveido Džoels Edžertons, Dženifere Lorensa, Šārlota Remplinga, Mērija Luīza Pārkere, Džeremijs Aironss un Matiass Šoenerts. Filmas pirmizrāde notika  Vašingtonā.

Balerīna Dominika Jegorova tiek pieņemta darbā "*Sparrow School*", krievu izlūkdienestā, kur viņai savs ķermenis jāizmanto kā ierocis. Viņas pirmā misija ir saistīta ar nodevēja atrašanu starp savējiem. Lai misija izdotos, Dominikai nepieciešams nodibināt kontaktu ar CIP pārstāvi, kurš agrāk strādāja Krievijā. Tomēr abu attiecības progresē un apdraud gan misiju, gan abu valstu drošību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tālis Linkaits

**Tālis Linkaits** (dzimis ) ir latviešu ekonomists un politiķis. Bijis Latvijas satiksmes ministrs un 13. Saeimas deputāts. Līdz 2024.gadam pārstāvēja Jauno konservatīvo partiju (arī "Konservatīvie").

## Dzīvesgājums
Beidzis Rīgas 1. vidusskolu, ieguvis ekonomista izglītību Latvijas Valsts universitātes Ekonomikas fakultātē. Papildu zināšanas ieguvis 1995. gadā Hārvarda Universitātes vasaras skolā un 1995.—1996. gadā Gēteborgas Universitātē.

Uzreiz pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas uzsācis darbu valsts pārvaldē, strādājot Ministru Padomes Valsts īpašuma konversijas departamentā, Ekonomisko reformu ministrijā, Ekonomikas ministrijā un Privatizācijas aģentūrā. Piedalījies nacionālās aviokompānijas "airBaltic" izveidošanā, bijis tās valdes loceklis un padomes loceklis.

Bijis Latvijas Ekonomikas attīstības foruma valdes priekšsēdētājs, Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrijas (vēlāk Valsts reģionālās attīstības aģentūras) sekretariāta "Vīzija un stratēģijas apkārt Baltijas jūrai" (VASAB) vadītājs. No 2016. gada maija līdz 2018. gada decembrim bijis starptautiskās lidostas "Rīga" padomes loceklis. Sniedzis konsultanta pakalpojumus publiskajā sektorā.

T. Linkaits ir precējies ar žurnālisti Baibu Rulli, divu dēlu tēvs.

## Politiskā darbība
2018. gadā iestājies Jaunajā konservatīvajā partijā. Tās sarakstā kandidēja Saeimas vēlēšanās un tika ievēlēts 13. Saeimā. 2019. gadā kļuvis par satiksmes ministru Krišjāņa Kariņa valdībā.

T. Linkaits kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā, taču partijas "Konservatīvie" saraksts nepārvarēja 5% barjeru. Tāpat nesekmīgi kandidēja 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, kur bija Jaunās konservatīvās partijas saraksta līderis, tomēr vēlētāji viņu nobīdīja uz otro pozīciju aiz Liānas Langas (saraksts saņēma tikai 1,5% vēlētāju balsu). Drīz pēc vēlēšanām T. Linkaits izstājās no Jaunās konservatīvās partijas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Personīgais emuārs
Ģirģens

**Ģirģens** var būt:
* Kaspars Ģirģens — latviešu uzņēmējs un politiķis (dzimis 1985. gadā);
* Sandis Ģirģens — latviešu jurists un politiķis (dzimis 1980. gadā).
Ralfs Nemiro

**Ralfs Nemiro** (dzimis  Rīgā) ir latviešu jurists, uzņēmējs un politiķis, bijušais Latvijas ekonomikas ministrs un 13. Saeimas deputāts. Pārstāvējis partiju "Par cilvēcīgu Latviju" (agrākā KPV LV) un partiju "Latvija pirmajā vietā".

## Dzīvesgājums
Mācījies Rīgas 94. vidusskolā, ieguvis maģistra grādus Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē un Biznesa, vadības un ekonomikas fakultātē.

Nemiro strādāja par juristu Nodarbinātības valsts aģentūrā (2001—2002), Ekonomikas ministrijā (2002—2003), SIA "Darts Gard" (2003—2004), zvērinātā notāra Luda Saknes birojā (2004—2015) un ZAB "Rebenoks & Vilders" (kopš 2006).

## Politiskā darbība
Partijas KPV LV sastāvā 2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Jelgavas novada domē.

2018. gadā ievēlēts 13. Saeimā. No 2019. līdz 2020. gadam bijis ekonomikas ministrs Krišjāņa Kariņa valdībā.

2019. gada 19. jūnijā R. Nemiro pieņēma lēmumu atcelt valsts AS "Latvenergo" padomi. Izveidoto pagaidu padomi vadīja viņa padomnieks un bijušais darba partneris Pāvels Rebenoks, taču pagaidu padome drīz vien pati atkāpās.

2020. gada 16. martā R. Nemiro atkāpās no ekonomikas ministra amata pēc Satversmes aizsardzības biroja lēmuma anulēt pielaidi valsts noslēpumam. Drīz pēc tam atjaunoja Saeimas deputāta mandātu.

2020. gada ārkārtas Rīgas domes vēlēšanās R. Nemiro bija partijas KPV LV saraksta līderis, tomēr saraksts nesaņēma pietiekošu vēlētāju atbalstu un Rīgas domē neiekļuva. 2020. gada nogalē R. Nemiro no partijas "Par cilvēcīgu Latviju" (agrākā KPV LV) izslēdza.

2021. gada oktobrī pret R. Nemiro tika uzsākts kriminālprocess par kukuļdošanu, iesaistoties amatu sadalē Dobeles novada domes vadībā. Gada nogalē kriminālprocess tika izbeigts. 2022. gadā pievienojies Aināra Šlesera izveidotajai partijai "Latvija pirmajā vietā", no kuras saraksta kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēts.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Informācija Ekonomikas ministrijas mājaslapā
Krones hidroakumulācijas elektrostacija

**Krones hidroakumulācijas elektrostacija** () ir uzņēmumam *[[Ignitis gamyba]]* piederoša hidroakumulācijas elektrostacija Lietuvā Kauņas apriņķa Krones seņūnijā. Vienīgā šāda veida elektrostacija Baltijas valstīs.

Uzcelta 1992. gadā. darbojas vienotā kompleksā ar Kauņas HES. Projektētā stacijas jauda ir 1600 MW, tomēr reāli darbojas četri 225 MW (kopā 900 MW) ģeneratori. Zema elektrības pieprasījuma apstākļos (parasti naktī) stacija darbojas sūknēšanas režīmā, nogādājot ūdeni no Kauņas ūdenskrātuves uz augšējo ūdenskrātuvi. Kad novērojama elektrības pieprasījuma palielināšanās, Krones stacija darbojas HES režīmā.

## Ārējās saites
Nemaitones seņūnija

**Nemaitones seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kaišadores rajona pašvaldībā, tās dienvidos. Seņūnija sastāv no 3 seņūnaitijām, tajā ir 26 ciemi un 2 viensētas.

## Apskates vietas
*Dūdišķes vecticībnieku baznīca (*Dūdiškių šv. Mikalojaus sentikių cerkvė*)
*Medinu akmeņi (*Medinų akmenys*)

## Attēlu galerija

Dūdiškių_cerkvė,_2014.JPG|Dūdišķes vecticībnieku baznīca
Medinų_I_akmuo.JPG|Medinu 1. akmens
Palomenes seņūnija

**Palomenes seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kaišadores rajona pašvaldībā, tās ziemeļos. Seņūnija sastāv no 5 seņūnaitijām, tajā ir 52 ciemi un 1 dzelzceļa ciemats.

## Apskates vietas
*Gegužines baznīca (*Gegužinės Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai bažnyčia*)
*Palomenes baznīca (*Palomenės Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia*)

## Attēlu galerija

The_church_of_Geguzine001.jpg|Gegužines baznīca
Palomenė,_bažnyčia_su_varpine.JPG|Palomenes baznīca
Paparču seņūnija

**Paparču seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kaišadores rajona pašvaldībā, tās austrumos. Seņūnija sastāv no 3 seņūnaitijām, tajā ir 32 ciemi un 1 viensēta.

## Apskates vietas
*Paparču baznīca (*Paparčių Šv. vyskupo Stanislovo ir Šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia*)
*Paparču kapela (*Paparčių koplyčia*)
*Paparču pilskalns (*Paparčių piliakalnis*)

## Attēlu galerija

Paparčiai,_Lithuania_-_panoramio_(3).jpg|Paparču baznīca
Paparčių_koplyčia.JPG|Paparču kapela
Paparčiai,_piliakalnis.JPG|Paparču pilskalns
Rumšišķu seņūnija

**Rumšišķu seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kaišadores rajona pašvaldībā, tās rietumos. Seņūnija sastāv no 3 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsētciemats (Rumšišķes) un 35 ciemi.

## Apskates vietas
*Antakalnes desmitstubru liepa (*Antakalnio dešimtkamienė liepa*)
*Antakalnes priede (*Antakalnio pušis*)
*Dovainones atsegums (*Dovainonių atodanga*)
*Dovainones pilskalns (*Dovainonių piliakalnis*)
*Gastiļoņu atsegums (*Gastilionių atodanga*)
*Karčupes hidrogrāfiskais liegums (*Karčiupio hidrografinis draustinis*)
*Karčupes kapela (*Karčiupio koplyčia*)
*Lašiņu konglomerāta atsegums (*Lašinių konglomeratų atodanga*)
*Lašiņu pilskalns (*Lašinių piliakalnis*)
*Lietuvas brīvdabas muzejs (*Lietuvos liaudies buities muziejus*)
*Rumšišķu baznīca (*Rumšiškių Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia*)
*Rumšišķu Annas kapela (*Rumšiškių Šv. Onos koplyčia*)
*Rumšišķu Antonija kapela (*Rumšiškių Šv. Antano koplyčia*)
*Rumšišķu meža priedes (*Rumšiškių miško pušis*)

## Attēlu galerija

Dešimtkamienė_liepa.JPG|Antakalnes desmitstubru liepa
Antakalnio_(Rumšiškės)_pušis.JPG|Antakalnes priede
Mergakalnio regykla.JPG|Skats no Dovainones atsegums
Vieskunu_piliakalnio_akmuo.jpg|Akmens pie Dovainones pilskalna
Kauno_mariu_pakrante.jpg|Gastiļoņu atsegums
Karčiupis_prie_marių.JPG|Karčupes hidrogrāfiskais liegums
Karčiupio_koplyčia.JPG|Karčupes kapela
Lašinių_konglomeratų_atodangos_šlaitas.JPG|Lašiņu konglomerāta atsegums
Lašinių_piliakalnis_(Kaišiadorys).JPG|Lašiņu pilskalns
Aukštaičių_kaimas2,_LLBM.JPG|Augštaitijas ciems Lietuvas brīvdabas muzejā
Rumšiškės._Bažnyčia.JPG|Rumšišķu baznīca
Rumšiškės,_šv._Onos_koplyčia_2.JPG|Rumšišķu Annas kapela
Rumšiškės._Šv._Antano_koplyčia.JPG|Rumšišķu Antonija kapela
Rumšiškių_pušis.JPG|Rumšišķu meža priedes


## Ārējās saites
*Lietuvas brīvdabas muzejs
Žasļu seņūnija

**Žasļu seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kaišadores rajona pašvaldībā, tās austrumos. Seņūnija sastāv no 4 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsētciemats (Žasļi), 60 ciemi, 1 dzelzceļa ciemats un 3 viensētas.

## Apskates vietas
*Budeļu pilskalns (*Budelių piliakalnis*)
*Gurones kapela (*Guronių koplyčia*)
*Krivones baznīca (*Krivonių Šv. Antano Paduviečio bažnyčia*)
*Padaļu pārceltuve (*Padalių-Čiobiškio keltas*)
*Žasļu baznīca (*Žaslių Šv. Jurgio bažnyčia*)
*Žasļu pilskalns (*Žaslių piliakalnis*)

## Attēlu galerija

Budelių_piliakalnis.JPG|Budeļu pilskalns
Guronys,_koplyčia.JPG|Gurones kapela
Krivonių_bažnyčia.JPG|Krivones baznīca
Padalių_keltas.JPG|Padaļu pārceltuve
Zasliu_baznycia.JPG|Žasļu baznīca
Žasliai001.JPG|Žasļu pilskalns
Žiežmaru seņūnija

**Žiežmaru seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kaišadores rajona pašvaldībā, tās centrālajā daļā. Seņūnija sastāv no 5 seņūnaitijām, tajā ir 1 apdzīvota vieta - Žiežmaru pilsēta.

## Apskates vietas
*Žiežmaru baznīca (*Žiežmarių Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia*)
*Žiežmaru muiža (*Žiežmarių dvaras*)
*Žiežmaru sinagoga (*Žiežmarių sinagoga*)

## Attēlu galerija

Žiežmariai._Bažnyčia.JPG|Žiežmaru baznīca
Ziezmariu_dvaras.jpg|Žiežmaru muiža
Žiežamrių_sinagoga.JPG|Žiežmaru sinagoga
Žiežmaru apkārtnes seņūnija

**Žiežmaru apkārtnes seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kaišadores rajona pašvaldībā, tās dienvidaustrumos. Seņūnija sastāv no 6 seņūnaitijām, tajā ir 70 ciemi un 2 viensētas.

## Apskates vietas
*Balcerišķu pilskalns (*Balceriškių piliakalnis*)
*Kaukines ezers (*Kaukinės ežeras (Žiedelis)*)
*Strēvininku muiža (*Strėvininkų dvaras*)
*Strēvininku vecticībnieku baznīca (*Strėvininkų Dievo Motinos Dangun ėmimo sentikių cerkvė*)
*Vladikišķu kapela (*Vladikiškių koplyčia*)
*Vladikišķu muiža (*Vladikiškių koplyčia*)

## Attēlu galerija

Balceriškių_piliakalnis.JPG|Balcerišķu pilskalns
Kaukinė._Ežeras_Žiedelis.JPG|Kaukines ezers
Muro_Strevininkai_manor.jpg|Strevininku muiža
Mūro_Strėvininkai,_sentikių_cerkvė.JPG|Strevininku vecticībnieku baznīca
Vladikiškių_koplyčia_2.JPG|Vladikišķu kapela
Vladikiškės_Manor,_panorama.jpg|Vladikišķu muiža
Kradzes

**Kradzes** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Gaviezes pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļaustrumos pie autoceļa V1226  no pagasta centra Gaviezes,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies kā zivjsaimniecības «Boļševiks» privātmāju ciemats.

## Atsauces
Panamas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Panama]]s sportisti, kuri [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] ir ieguvuši olimpiskās medaļas**. 

Līdz šim Panama olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 4 medaļas (1 zelta, 1 sudraba un 2 bronzas medaļas). No šīm trim medaļām divas medaļas (abas bronzas) ir izcīnījis vieglatlēts Lloids La Bīčs, abas šīs medaļas tas izcīnīja 1948. gada Londonas vasaras spēlēs. Savukārt trešo medaļu (zelta medaļu) Panama izcīnīja tikai pēc 60 gadiem, 2008. gada Pekinas vasaras spēlēs, kad zelta medaļu Panamai izcīnīja vieglatlēts Īrvings Saladino. Trīs Panamas olimpiskās medaļas ir izcīnītas vieglatlētikā un viena medaļa izcīnīta boksa sacensībās .

## Sportistu uzskaitījums
*Šajos uzskaitījumos iekļauti tie sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Panamu.*

## Skatīt arī
* Panama olimpiskajās spēlēs
* Panamas karognesēji olimpiskajās spēlēs
## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
*
Krīzberga

**Krīzberga** ir faktiski izzudusi apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Gaviezes pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidaustrumos Vārtājas labajā krastā autoceļu V1207 un V1208 krustojumā  no pagasta centra Gaviezes,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap Mazkrīzbērģu pusmuižas *(Klein-Kreuzburg)* centru.

## Atsauces
Panamas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Panama]]s pārstāvji un sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Pirmo reizi Panama olimpiskajās spēlēs piedalījās 1928. gadā. Līdz šim tā ir piedalījusies tikai vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Vasaras olimpiskajās spēles

## Skatīt arī
* Panama olimpiskajās spēlēs
* Panamas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
FK Vėtra

***FK Vėtra*** bija Lietuvas futbola klubs, kas spēlēja Lietuvas A līgā. Tas ir dibināts 1996. gadā, beidza pastāvēt 2010. gadā.

## Sasniegumi
* **[[Lietuvas futbola čempionāta A līga|Lietuvas A līga]]**
** 2. vieta (1x): 2009
** 3. vieta (3x): 2003, 2006, 2008

## Sezonas

## Krāsas

## Treneri
* Vladimiras Buzmakovas, 2000–2001
* Vytautas Jančiauskas, 2001–2003
* Valdas Ivanauskas, 2004
* Sergej Borovskij, 2005
* Aleksandr Tarchanov, 2007
* Virginijus Liubšys, 2008–2010

## Atsauces

## Ārējās saites
* futbolinis.lt
* UEFA
* foot.dk 
* wletfussballarchiv.com 
* soccerway
Šausmenīte 2

**"Šausmenīte 2"** () ir 2001. gada ASV šausmu kinokomēdija, kuras režisors ir Kīnens Īvorijs Veiens. Galvenās lomas atveido Anna Ferisa, Šons Veiens, Marlons Veiens, Regīna Hola un Kristofers Mastersons. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā studente Sindija Kempbela un viņas draugi, pēc profesora Oldmena norīkojuma, dodas uz pili, kurā mīt dēmoni. Šī ir otrā filma "Šausmenītes" filmu sērijā. Filmai ir izdoti trīs turpinājumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vija Blūzma

**Vija Blūzma** (dzimusi  Gārsenes pagasta "Eglītēs") ir latviešu režisore.

1995. gadā kļuvusi par Latvijas Leļļu teātra režisori un iestudējusi vairākas izrādes, tajā skaitā "Zaķīšu pirtiņa", "Sniega karaliene", "Princese" un "Pasaka par zelta zivtiņu". Pirms kļūšanas par režisori 20 gadus kā aktrise piedalījusies dažādās izrādēs. No 1999. līdz 2016. gadam bijusi Leļļu teātra mākslinieciskā vadītāja. Bijusi arī divu Latvijas Kultūras akadēmijas leļļu teātra aktieru kursu vadītāja. Iestudējusi izrādes Igaunijā, Polijā un Krievijā.

Izrādes saņēmušas vairākas balvas gan Latvijā, gan ārzemēs. 2018. gadā Blūzma iekļauta Teātra Zelta fondā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vija Blūzma izrades.lv
FK REO

***FK REO*** bija Lietuvas futbola klubs, kas spēlēja Lietuvas A līgā. Tas ir dibināts 2005. gadā, beidza pastāvēt 2012. gadā.

## Sasniegumi
* **Pirma līga**
** 1. vieta (1x): 2011

## Sezonas

## Krāsas

## Atsauces

## Ārējās saites
* futbolinis
* KAFF
* soccerway
Jāzeps un viņa brāļi

**Jāzeps un viņa brāļi** ir Raiņa luga, kas pirmoreiz tika izdota 1919. gadā. Rainis pie lugas strādājis 1906. gadā, 1909. gadā un 1914. gadā, tās pamatā ir Vecās Derības motīvi. 

Pirmoreiz lugu iestudēja Latvijas Nacionālajā teātrī 1920. gada novembrī. Lugā stāstīts par patriarha Jēkaba dēla Jāzepa attiecībām ar viņa 11 brāļiem. "Jāzeps un viņa brāļi" tiek uzskatīta par vienu no skaistākajām lugām latviešu dramaturģijā, kā arī par Raiņa vispersoniskāko lugu.

## Lugas tapšana
Raiņa dienasgrāmatās, dzejā un vēstulēs var atrasti līdzības ar "Jāzeps un viņa brāļi" izteikto. Raiņa dienasgrāmatā lugas tapšanas laikā atklājas daudz smagu pārdomu. Raiņa pašanalīze parādās gan viņa svešatnībā starp tuviniekiem, gan atšķirības uzskatos ar tuvākajiem domubiedriem socialdemokrātiskajā partijā. Dzejnieks dienasgrāmatā izsakās, ka jūt nošķirtību no savas paaudzes, rakstot: "Kad darbs liels un labs, tad viņš šai paaudzei nav vajadzīgs, kad viegls, paviršs, no citiem salasīts, vājš, tad viņš šai paaudzei der..[..]".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pilns darbs
Oļegs (filma)

**"Oļegs"** ir Latvijas, Lietuvas un Beļģijas drāma, kuras pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā. Filmas režisors ir Juris Kursietis.

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir kāds jauns vīrietis Oļegs, kurš ir Latvijas nepilsonis. Oļegs devies uz Beļģiju, lai meklētu labāku dzīvi, tomēr viesstrādnieka statuss Oļegam šeit atnes tikai problēmas. Viņš atrodas dzīves zemākajā punktā, tomēr spēj atrast spēkus, lai no šīs bedres tiktu ārā.

## Apbalvojumi
Filma tika nominēta 2019. gada Lielā Kristapa balvai astoņās kategorijās, no kurām ieguva trīs: "Labākā pilnmetrāžas spēlfilma", "Labākais spēlfilmas operators" (Bogumils Godfrejovs) un "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Dāvids Ogrodņiks).

Filma uzvarējusi divos Eiropas kinofestivālos — Briseles Starptautiskajā kinofestivālā (nacionālajā konkursā) un Valletas kinofestivālā (Mazo nāciju kino konkursā).

## Atsauces
Jānis Bērziņš (ģitārists)

alt=|thumb|220x220px|Ģitārists Jānis Bērziņš
**Jānis Bērziņš** (dzimis 1988. gada 16. aprīlī Saldū) ir latviešu ģitārists un komponists.

## Izglītība

Mācījies Druvas vidusskolā, paralēli mācībām vidusskolā apguva klavierspēli Saldus mūzikas skolā, vēlāk pievērsies ģitārspēlei, ko sākotnēji apguva pašmācības ceļā. Ieguvis profesionālo bakalaura grādu ģitārspēlē Laikmetīgās mūzikas akadēmijā (*Academy of Contemporary Music*) Lielbritānijā. Studiju laikā ģitārspēli mācijies pie tādiem ģitāristiem kā Georgio Serci un Nikolass Meiers (*Nicolas Meier*). Vēlāk absolvējis Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas maģistra programmu džeza ģitāras spēlē, un ir pirmais un šobrīd vienīgais ģitārists ar džeza ģitārspēles maģistra grādu Latvijā. Apguvis arī ģitārspēli Dānijā *[[Den Rytmiske Højskole]]*.

## Profesionālā darbība

Sacerējis vairākas dziesmas Ievai Sutugovai — “Pulkstens pie sienas”, “Tālāk doties” un “Atrodi mani”, kuras iekļautas albumā “Stāsti”, kas izdots 2017. gadā.

Veido apdares akustiskajai ģitārai fingerstyle guitar stilā. Izveidojis aranžējumus akustiskajai ģitārai tādām populārām latviešu dziesmām, kā, piemēram, — “Dzimtā Valoda”, “Gandrīz Tautasdziesma” un “Saldus saule”.

Uzstājies kopā ar vairākiem Latvijā atpazīstamiem dziedātājiem, tai skaitā — Dons, Lauris Reiniks, Ieva Sutugova, Lauris Valters.

Spēlējis pavadošajā sastāvā dažādos projektos — "Supermikrofons", "Duetu pērles", "Uzcel savu baznīcu", "Brīvības pieturas", "Jūras pērle" un daudzos citos koncertos un TV pārraidēs.

Izveidojis džeza oriģinālmūzikas koncertprogrammu "Sākums", ar kuru uzstājies Latvijas Nacionālās Bibliotēkas Ziedoņa zālē un Viljandi ģitāristu festivālā Igaunijā kopā ar savu džeza kvartetu.

**Riga Jazz Stage 2017**. gada **3. vietas** ieguvējs.

2018. gadā uzsāka solokoncertu sēriju **"ENERĢIJA"**.

Viens no autoriem dziesmai **"Heartbeats"**, Latvijas "Eirovīzijas" atlases konkursā 2020.gadā ieguva 2.vietu. Dziesmas izpildītāja Katrīna Dimanta, dziesma tapusi “Fonda Līdzskaņa” sociāli radošajā nometnē.

2019. gadā izdod debijas albumu **[https://open.spotify.com/album/3zkscsRBPozlbOcSXeRCX9 "Alpīnists"]**.

Iespēlējis ģitāras partijas Raimonda Paula dziesmu albumā “**Es šonakt sēdēšu uz jumta"**.

Izveidojis aranžējumus balsīm un instrumentālajam sastāvam (ģitāra un kontrabass) vokālās grupas "Putni" koncertprogrammai "Balādes par ziediem".

2019. gadā starptautiskā konkursa "Riga Jazz Stage" "Riga Jazz Quartet" sastāvā.

Sadarbībā ar komponistu Rihardu Zaļupi, ierakstījis ģitāras partijas filmai "Klases salidojums 2".

2020. gadā izdod instrumentālo albumu '''"Intervija"''' .

Strādājis par ģitārspēles skolotāju Saldus mūzikas skolā no 2013. līdz 2016. gadam.

## Atsauces
2019. gada UAE Tour

**2019. gada ''UAE Tour*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 24. februāra līdz 2. martam. Tā bija pirmā reize, kad notika *UAE Tour* sacensības un tās bija trešās sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā. Sacensības tika izveidotas apvienojot *Dubai Tour* un *Abu Dhabi Tour* daudzdienu sacensības. Sacensību kopvērtējumā uzvarēja [[Slovēnija]]s sportists [[Primožs Rogličs]] (**).

== Komandas ==
Tā kā šīs sacensības [[UCI Pasaules tūre]]s kalendāram tika pievienotas tikai 2019. gadā, visas *UCI WorldTeam* komandas tika ielūgtas, bet tām nebija obligāti jāpiedalās. Sacensībās piedalījās visas astoņpadsmit *WorldTeam'' komandas. Katrā komandā startēja septiņi braucēji.

## Maršruts

## Posmi
### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

### 6. posms

### 7. posms

## Rezultāti
### Kopvērtējums

### Papildu klasifikācijas

#### Punktu klasifikācija

#### Jauno braucēju klasifikācija

#### Sprinta klasifikācija

## Starta saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Igors Kostins

**Igors Kostins** (dzimis ) ir Latvijas grieķu-romiešu stila cīkstonis, 2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

2004. gada martā Taškentā (Uzbekistāna) olimpisko spēļu kvalifikācijas turnīrā Igors Kostins izcīnīja 7. vietu un ieguva tiesības piedalīties 2004. gada vasaras olimpisko spēļu grieķu-romiešu cīņas turnīrā svara kategorijā līdz 96 kg. Atēnās olimpiskā turnīra pirmajā cīņā Kostins pēc punktiem zaudēja Uzbekijas pārstāvim Aleksejam Čeglakovam. Viņš zaudēja arī otrajā cīņā, šoreiz pret turku Mehmetu Ezalu, kurš vēlāk ieguva bronzas medaļu. Kostins turnīru noslēdza septiņpadsmitajā vietā divdesmit viena dalībnieka konkurencē.

2011. gada decembrī Kostins debitēja profesionālas MMA () sacensībās.

## Rezultāti starptautiskajās sacensībās cīņas sportā

## Atsauces

## Ārējās saites
Kauņas pils

**Kauņas pils** () ir viduslaiku pils Lietuvā. Atrodas Kauņas pilsētā, pie Neres upes ietekas Nemunā. Saglabājusies apmēram trešdaļa no pils apbūves. 

Lietuvieši pili sāka celt 14. gadsimta vidū. 1362. gadā Teitoņu ordenis lielmestra Vinriha fon Kniprodes vadībā pili aplenca un pēc mēneša ilga aplenkuma to ieņēma un nopostīja. Turpmākajos gados pils piederēja te ordenim, te lietuviešiem. 1398. gadā tā nostiprinājās lietuviešu īpašumā, bet pēc ordeņa sakāves Grunvaldes kaujā 1410. gadā vairs netika apdraudēta. 1549. gadā Sigismunds II Augusts pili uzdāvināja Barbarai Radzivilai. 16. gadsimtā pils tika pārbūvēta pēc tā laika militārās zinātnes prasībām. Pēc 17. gadsimta Polijas kariem ar Zviedriju pils savu militāro nozīmi zaudēja. 18. gadsimtā tā kalpoja kā cietums. Vēlāk pils teritoriju tika atļauts apbūvēt. 

Pils aizsardzības un arheoloģiskās izpētes darbu iesākās 20. gadsimta 30. gados un ar pārtraukumiem turpinājās līdz mūsdienām. Ievērojama rekonstrukcija notika 2010./2011. gadā.

Kauņas pili pieminējis Adams Mickevičs 1828. gadā publicētajā poēmā "Konrāds Vallenrods". 

## Galerija

Kaunas.Lietuva.Kaunas Castle.jpg|Kauņas pils XIX gadsimtā
1984 08 19Kaunas7.jpg|Kauņas pils 1984. gadā
LT-2008-50litų-Kauno_pilis-b.png|Kauņas pils 2008. gada 50 litu sudraba monētā


## Ārējās saites
Padizes klosteris

**Padizes klosteris** (, ) ir bijušais cisterciešu klosteris Igaunijā, Harju apriņķī. Saglabājušās drupas, kurās mūsdienās iekārtots muzejs. 

## Vēsture
Klosteri 1310. gadā nodibināja cisterciešu mūki, kas ar Dānijas karaļa Erika VI atļauju pārcēlās uz šejieni no Daugavgrīvas klostera. Jaunais klosteris bija pakļauts Štolpes klosterim Pomerānijā. Savukārt rīdzenieku nodedzināto Daugavgrīvas klosteri cistercieši pārdeva Livonijas ordenim. 1343. gadā Padizes klosteri nopostīja Jurģu nakts sacelšanās laikā, nogalinot 28 mūkus. 1370. gadā sākās atjaunošanas darbi, kuri tika pabeigti līdz 15. gadsimta vidum. 15. gadsimtā klosterim piederēja ievērojami zemes īpašumi Igaunijā un Somijas dienvidos. 

Sākoties Livonijas karam, 1558. gadā Gothards Ketlers ieņēma klosteri un 1559. gadā to likvidēja. Klostera celtnes tika izmantotas kā aizsardzības pils. 1561. gadā to ieņēma zviedri, 1576. gadā pēc aplenkuma - krievi, bet 1580. gadā - pēc aplenkuma zviedri to atguva. 1622. gadā Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs Padizes klostera kompleksu piešķīra Rīgas birģermeistaram Tomasam fon Rammam un šīs dzimtas īpašumā klosteris atradās līdz 1919. gadam. 1766. gadā klosterī iespēra zibens un tas nodega, bet īpašnieks pārcēlās uz ēku, kas atrodas netālu no bijušās klostera ēkas.

## Ārējās saites
Ālande (ciems)

**Ālande** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā pie dzelzceļa līnijas Jelgava—Liepāja  no pagasta centra Dubeņiem,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies pēckara gados kā Sudmaļa kolhoza iecirkņa ciemats.

## Atsauces
Emari gaisa spēku bāze

**Emari gaisa spēku bāze** (; ICAO:EEEI) ir Igaunijas Gaisa spēku aviācijas bāze, kas atrodas 37 km uz dienvidrietumiem no Tallinas, Rietumharju pagasta Emari ciemā.

## Vēsture
Pēc Igaunijas okupācijas PSRS bruņotie spēki 1945. gadā izveidoja Sūrkilas militāro lidlauku (, ), kurā dažādos laikos bāzējās padomju MIG-17, MIG-21, MIG-27 un Su-24 lidmašīnas. Pēc Krievijas armijas izvešanas no Igaunijas lidlauku pārņēma Igaunijas Gaisa spēki un to pārdēvēja par Emari militāro lidlauku.

Pēc Igaunijas iestāšanās NATO 2004. gadā Emari lidlauks kļuva par vienu no diviem Baltijas Gaisa patrulēšanas misijas lidlaukiem (otrs ir Šauļu pievārtē esošā Šauļu lidosta). Pēc Krimas krīzes Emari lidlauks kalpo arī kā viena no trijām aviācijas bāzēm operācijas *[[Atlantic Resolve]]* darbībā (citas ir Pāpas lidlauks Ungārijā un Trešā aviobāze Bulgārijā).

Krievijas 2022. gada iebrukuma laikā Ukrainā 2023. gada aprīlī Emari GSB stacionēja NASAMS pretgaisa aizsardzības sistēmas.

2023. gada 8. maijā Emari gaisa spēku bāzē stacionēja ASV piektās paaudzes iznīcinātājus *[[F-22 Raptor]]*.

## Skatīt arī
* Lielvārdes lidlauks
* Šauļu starptautiskā lidosta

## Atsauces

## Ārējās saites

* Emari lidlauks
Grobiņa (ciems)

**Grobiņa** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā pie Grobiņas pilsētas robežas  no pagasta centra Dubeņiem,  no novada pilsētas Grobiņas centra un  no Rīgas. 

Apdzīvotajai vietai pieskaitīta apbūve pie Otaņķu ielas ārpus pilsētas robežas. Līdz 2011. gadam ciemā atradās Grobiņas pagasta pārvalde.

## Atsauces
Kariņa 1. Ministru kabinets

**[[Arturs Krišjānis Kariņš|Artura Krišjāņa Kariņa]]** vadībā **[[Latvijas Republikas Ministru kabinets]]** darbojās kopš  līdz , Valsts prezidentam Raimondam Vējonim nominējot Kariņu Ministru prezidenta amatam un Saeimai apstiprinot valdību. Šis bija Latvijas Republikas 40. Ministru kabinets, kas tika dēvēts arī par **Artura Krišjāņa Kariņa valdību** un bija pirmais Ministru kabinets, kuru vadīja Arturs Krišjānis Kariņš, kurš pārstāv partiju apvienību Jaunā Vienotība. Šajā valdībā strādāja 13 ministri.

Kabineta koalīcijas sastāvā bija Jaunā konservatīvā partija, Attīstībai/Par!, Jaunā Vienotība un Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK". Iepriekš koalīcijas sastāvā bija arī KPV LV, taču pārējie koalīcijas partneri  nolēma turpināt strādāt Ministru kabinetā bez šīs partijas, pārdalot ministru amatus.

2022. gada 5. janvārī K. Kariņa vadītā valdība kļuva par visilgāk strādājošo valdību demokrātiskās Latvijas vēsturē, pie varas esot 1078 dienas (līdz šim visilgāk pie varas bijusī bija iepriekšējā — Māra Kučinska vadītā valdība). Kopumā valdība nostrādāja 1421 dienu.

## Koalīcijas sastāvs

## Partiju sadalījums

## Ministru kabineta sastāvs

## Krišjāņa Kariņa darba novērtējums
thumb|500px|center|Artura Krišjāņa Kariņa darba novērtējuma vizuālais attēlojums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas Republikas Ministru kabineta oficiālā mājas lapa
Saku alus darītava

**Saku alus darītava** () ir uzņēmumam *[[Carlsberg]]* piederošs Igaunijas alus un bezalkoholisko dzērienu ražošanas uzņēmums, kas atrodas Harju apriņķa Saku pagasta Saku ciemā. 

Uzņēmumu 1820. gadā dibinājis grāfs Kārlis Frīdrihs fon Rēbinders (*Karl Friedrich von Rehbinder*, 1764-1841). No 19. gadsimta beigām līdz mūsdienām Saku alus darītava ir starp lielākajiem alus ražotājiem valstī. Bez alus Saku alus darītava ražo sidru, minerālūdeni, kvasu, limonādi un enerģijas dzērienus.

Apgrozījums 2023. gadā bija 72,2 miljoni eiro, kas bija tuvu 2022. gada rezultātam. Tīrā peļņa 2023. gadā bija 5,5 miljoni eiro. Vidējais darbinieku skaits bija 292 darbinieki

## Ārējās saites

* Saku alus darītava
Mans mīļākais karš

**"Mans mīļākais karš"** () ir Latvijas un Norvēģijas dokumentālā animācijas filma, kas izdota 2020. gadā. Filma saņēma Lielā Kristapa balvu par labāko animācijas filmu. Režisore Ilze Burkovska-Jakobsena saņēma balvu par labāko animācijas filmas režiju.

Filmu Latvijas kinoteātros sāka demonstrēt .

## Sižets
Filmā tiek sekots līdzi filmas autorei un tam, kā viņa izaug no bērnišķīgas fascinācijas par rotaļām līdz attieksmei pret karu un tā postu. Filmas sižets notiek laikā, kad režisore bija vēl pavisam jauna un dzīvoja Kurzemē, kā arī Otrā pasaules kara laikā šajā pašā novadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Āres (Grobiņas pagasts)

**Āres** (agrāk — **Apakšstacija**) ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļaustrumos Aļļupītes krastā pie autoceļa A9  no pagasta centra Dubeņiem,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas. Pie ciema atrodas AS «Augstsprieguma tīkls» 330 kV apakšstacija.

Apdzīvotā vieta veidojusies pēckara gados kā ciemats pie elektroapakšstacijas.

## Atsauces
Rumšišķes

**Rumšišķes** () ir miests Lietuvas Republikā. Atrodas pie Kauņas jūras, Kaišadores rajona pašvaldības rietumdaļā. Ir Rumšišķu seņūnijas un seņūnaitijas centrs. Rumšišķēs atrodas Lietuvas Etnogrāfijas muzejs.

## Galerija


Rumsiskes. Liaudies buities muziejus. 2007-04-21.jpg|Ieeja Lietuvas Etnogrāfijas muzejā
Rumšiškės (Rumszyszki) - Open air ethnographic museum 1.JPG|Pilsētas laukums Lietuvas Etnogrāfijas muzejā
File:Lithuania_Rumszyszki_2.jpg|Lietuvas Etnogrāfijas muzejs
Rumšiškės._Bažnyčia.JPG|Rumšišķu baznīca
Rumšiškės._Šv._Antano_koplyčia.JPG|Rumšišķu Sv. Antonija kapela
Rumšiškės,_šv._Onos_koplyčia_2.JPG|Rumšišķu Sv. Annas kapella


## Ārējās saites
Imperatora piedzīvojumi

**"Imperatora piedzīvojumi"** () ir 2000. gada ASV animācijas kinokomēdija, kuras režisors ir Marks Dindāls. Galvenās lomas atveido Deivids Speids, Džons Gudmens, Erta Kita, Patriks Vorbērtons un Vendija Melika. Filmas pirmizrāde notika 2000. gada 15. decembrī.

## Ārējās saites
Gūžas (ciems)

**Gūžas** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļos pie Grobiņas pilsētas robežas pie autoceļa P111  no pagasta centra Dubeņiem,  no novada pilsētas Grobiņas centra un  no Rīgas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Čiulis

**Čiulis** (, ) ir Latvijas nelatgaliešu novadu jeb Čiulejas (*Čyuleja*) iedzīvotāja apzīmējums latgaliešu valodā. Par čiuļiem sākotnēji saukti tikai latgaliešiem kaimiņos dzīvojošie luterticīgie vidzemnieki, bet vēlāk šī vārda nozīme paplašinājās un to sāka attiecināt arī uz kurzemniekiem, zemgaliešiem un rīdziniekiem.

## Cilme

Vārds „čiulis” varētu būt cēlies no vārda „kūlis”, kas Latgalē ap Vārkavu saukts par „čiuļu”, vai vārda „ķūlis” ar nozīmēm „maza dzīvnieciņa gurns”, „cilvēka roka”, „garens koks, pret ko atspiesties”, „vīriešu bikšu priekšpuses šķēlums”, „sieviešu lindraku kabata” vai „lēnīgs, bailīgs cilvēks”. Vēl, iespējams, ka „čiulis” ir polonisms un aizgūts no Latgales poļu valodas vārda „ciul”, ar ko apzīmēja nepieklājīgu un nepatīkamu vīrieti vai nekulturālu cilvēku.

## Skatīt arī
* Čangalis

## Atsauces
Rudzi (ģints)

**Rudzi** (*Secale*) ir graudzāļu dzimtas augu ģints. Ģintī ietilpst deviņas sugas:

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* *[[Secale ciliatiglume]]*

Agrāk ietilpa vēl deviņas sugas, bet mūsdienās, veicot pētījumus, šīs sugas ir pārceltas un/vai apvienotas vienā sugā citās ģintīs. Šīs sugas bija šādas:

* *Secale barbatum*, tagad *[[Eremopyrum orientale]]*
* *Secale bromoides*, tagad *[[Brachypodium distachyon]]*
* *Secale hirtum*, tagad *[[Eremopyrum orientale]]*
* *Secale orientale*, tagad *[[Eremopyrum orientale]]*
* *Secale prostratum*, tagad *[[Eremopyrum triticeum]]*
* *Secale pumilum*, tagad *[[Agropyron cristatum]]*
* *Secale pungens*, tagad *[[Eremopyrum bonaepartis]]*
* *Secale reptans*, tagad *[[Eremopyrum triticeum]]*
* *Secale villosum*, tagad *[[Dasypyrum villosum]]*
Kostins

**Kostins** (, no personvārda Konstantina (*Константи́н*) pamazināmās formas Kostja (Ко́стя); sieviešu dzimtē Kostina (*Ко́стина*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Igors Kostins (1981) — Latvijas grieķu-romiešu stila cīkstonis;
* Vladimirs Kostins (1941) — krievu virsnieks un sabiedriskais darbinieks.
Keramika (Grobiņas pagasts)

**Keramika** (agrāk arī **Rolava**) ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļaustrumos  no pagasta centra Dubeņiem,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap Rolavas ķieģeļnīcu; mūsdienās — keramikas ražotne *Konaks Plus*.

## Atsauces
Paragvaja olimpiskajās spēlēs

**[[Paragvaja]] [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]]** pirmo reizi piedalījās 1968. gadā, kas vasaras olimpiskās spēles notika Meksikas galvaspilsētā Mehiko. Kopš tā laika Paragvaja ir piedalījusies gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1980. gada Maskavas spēles, kad tā tās boikotēja. Paragvaja ir piedalījusies ziemas olimpiskajās spēlēs, gan tikai vienu reizi, 2014. gadā, kad tās notika Krievijas pilsētā Sočos.

Līdz šim Paragvaja olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi vienu medaļu — sudraba. Šo medaļu izcīnīja Paragvajas U-23 nacionālā futbola komanda 2004. gada Atēnu spēlēs, kad finālā zaudēja ar 1—0 Argentīnas izlasei.

## Dalības

## Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs
### Sportistu skaits

### Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs

### Sportistu skaits

### Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļu tabulas

### Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

### Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

### Medaļu sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

## Medaļnieki

*Šajā tabulā apkopoti tikai tie medaļnieki, kas pēc [[SOK|Starptautiskās olimpiskās komitejas]] datiem pārstāvot Paragvaju ir ieguvuši olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumā.*

## Karognesēji

## Ārējās saites
* 
* 
*
Sfēra (filma)

**"Sfēra"** () ir 2017. gada ASV trillera filma, kas balstīts uz Deiva Egersa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Džeimss Ponsoldts. Galvenās lomas filmā atveido Emma Votsone, Toms Henkss, Džons Bojega, Kārena Gilana, Ellars Koltreins, Patons Osvalts, Glenne Hedlija un Bills Pekstons. Filmas pirmizrāde notika  Trebekas filmu festivālā.

Jauna sieviete Meja tiek pie sapņu darba ietekmīgā tehnoloģiju kompānijā *The Circle*. Drīz vien Meja atklāj, ka darba kārtība var ietekmēt ne tikai viņas, bet visas cilvēces dzīvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karalisks piedāvājums

**"Karalisks piedāvājums"** () ir 2016. gada drāmas filma, kas balstīts uz Deiva Egersa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no mūzikas autoriem ir Toms Tikvers. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Aleksandrs Bleks, Sarita Čoudurija, Bens Višo, Toms Skerits un Sidse Babeta Knudsena. Filmas pirmizrāde notika  Trebekas filmu festivālā.

Alans Klejs, neveiksmīgs amerikāņu tirdzniecības pārstāvis dodas uz Saūda Arābiju, lai censtos atgūt zaudējumus un pārdotu uzņēmuma produkciju turīgam monarham.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rudzi (nozīmju atdalīšana)

**Rudzi** var būt:

* rudzi (ģints) — graudzāļu dzimtas augu ģints;
** rudzi — izplatīts kultūraugs, to sēklas un graudi;
* Rudzi — Rēzeknes novada Vērēmu pagasta apdzīvotās vietas bijušais nosaukums.
Rolava

**Rolava** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļaustrumos pie autoceļa A9  no pagasta centra Dubeņiem,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Rolavas muižas *(Roloff)* centru. Rolavā atradās 1900. gadā atklātās šaursliežu Liepājas—Aizputes dzelzceļa līnijas pieturas punkts, kas slēgts 1964. gadā.

## Atsauces
Paragvajas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Paragvaja]]s sportisti, kuri [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] ir ieguvuši olimpiskās medaļas.** 

Līdz šim Paragvaja olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi vienu medaļu — sudraba. Šo medaļu izcīnīja Paragvajas U-23 nacionālā futbola komanda 2004. gada Atēnau olimpiskajās spēlēs, kad finālspēlē ar 1—0 zaudēja Argentīnas izlasei.

## Sportistu uzskaitījums
*Šajos uzskaitījumos iekļauti tie sportisti, kas [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Paragvaju.*

## Skatīt arī
* Paragvaja olimpiskajās spēlēs
* Paragvajas karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
*
Pamestais

**"Pamestais"** () ir 2000. gada izdzīvošanas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Roberts Zemekis. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Helēna Hanta un Niks Sīrsijs. Filmas pirmizrāde notika . Tā guva gan kritikas, gan komerciālus panākumus, nopelnot 429 miljonus dolāru. T. Henkss par lomu filmā "Pamestais" tika nominēts kā Labākais aktieris galvenajā lomā 73. Kinoakadēmijas balvu pasniegšanas ceremonijā (balvu saņēma Rasels Krovs par galveno lomu filmā "Gladiators").

Čaks Nolands ir kompānijas *FedEx* darbinieks, kurš pēc lidmašīnas avārijas Klusā okeāna dienvidu daļā nokļūst uz neapdzīvotas salas. Nu Čakam, izmantojot lidmašīnas kravas atlikumus, ir jāmēģina uz salas izdzīvot līdz brīdim, kad viņu atradīs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tev pienācis pasts

**"Tev pienācis pasts"** () ir 1998. gada romantiskā kinokomēdija, kuras režisore, kā arī viena no producentēm un scenārija autorēm ir Nora Efrona. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Mega Raiena, Pārkers Pouzijs, Džīna Steipltona, Deivs Čapelle, Stīvs Zāns un Gregs Kinīrs. Filmas pirmizrāde notika .

Divi biznesa konkurenti Ketlīna Kellija un Džo Fokss reālajā dzīvē nicina viens otru. Viss mainās, kad abi nenojaušot sāk sarakstīties internetā un lēnām iemīlas viens otrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brīnumainā izglābšanās Hudzonā

**"Brīnumainā izglābšanās Hudzonā"** () ir 2016. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma, kas balstīts uz Džefrija Zaslova un Česlija Salenbergera autobiogrāfiju *Highest Duy*. Filmas režisors un viens no producentiem ir Klints Īstvuds. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Ārons Ekharts un Lora Linnija. Filmas pirmizrāde notika  Tellaridas filmu festivālā.

Filmas galvenais varonis ir amerikāņu pilots Česlijs Salenbergers, kurš kļuva par varoni pēc tam, kad ar bojātu lidmašīnu nolaidās Hudzonā, izglābjot pasažierus un apkalpi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Papers, Please

***Papers, Please*** ir videospēle, kuru izveidojis datorspēļu izstrādātājs Lukass Poups. Spēle tika izdota 2013. gada 8. augustā, tā tika veidota *[[Microsoft Windows]]* un *[[macOS]]* sistēmām. Spēle saņēma pozitīvus kritiķu un lietotāju vērtējumus un tika nominēta vairākām balvām. Spēle ļauj kļūt par muitas darbinieku un pārbaudīt iebraucēju dokumentus izdomātā komunistiskā valstī *Arstotzka* 1982. gadā. Spēlētājam robežkontrolpunktā ir tiesības atļaut cilvēkam iebraukt valstī, ja dokumenti ir kārtībā. Ja dokumentos ir neprecizitāte, var atteikt personai iebraukt vai aizturēt ar mērķi noķert dažādus likumpārkāpējus. Spēlei ir iespējami 20 beigu scenāriji.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Paragvajas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Paragvaja]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Pirmo reizi Paragvaja vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās 1968. gadā, savukārt ziemas olimpiskajās spēlēs — 2014. gadā.

## Vasaras olimpiskajās spēles

## Ziemas olimpiskās spēles

## Skatīt arī
* Paragvaja olimpiskajās spēlēs
* Paragvajas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Cīņas sports 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Cīņas sports]] [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** bija viens no olimpiādes programmā iekļautajiem sporta veidiem, pavisam to bija 31. Tā sacensības notika Sidnejas konferenču un izstāžu centrā grieķu-romiešu cīņā no 24. līdz 27. septembrim, brīvajā cīņā no 28. septembra līdz 1. oktobrim. Kopā cīņas sportā tika sadalīti 16 medaļu komplekti.

Vācijas cīkstonis Aleksandrs Leipolds, kas startēja brīvā stila svara kategorijā līdz 76 kg, sākotnēji bija ieguvis pirmo vietu, bet tika diskvalificēts pēc pozitīvas nandrolona pārbaudes.

No Latvijas cīkstoņiem olimpiādes brīvās cīņas sacensībās pussmagajā svarā (līdz 85 kg) piedalījās Igors Samušonoks. Viņš vienā cīņā  uzvarēja, divās cieta zaudējumu un turnīru noslēdza 11. vietā.

## Medaļnieki
### Brīvā cīņa

### Grieķu-romiešu cīņa

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Dalībnieki
Sacensībās piedalījās 314 cīkstoņi no 55 valstīm:

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

Iekavās uzrādīts cīkstoņu daudzums no valsts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Starptautiskās olimpiskās komitejas rezultātu datubāze.
Vladimirs Morozovs

**Vladimirs Morozovs** (dzimis  Rīgā) ir bijušais Latvijas svarcēlājs, kurš 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs svara kategorijā līdz 56 kg izcīnīja 19. vietu.

## Karjera
Vladimirs Morozovs sešas reizes kļuvis par Latvijas čempionu svarcelšanā — līdz 54 kg (1996), līdz 59 kg (1993, 1994, 1997) un līdz 62 kg (1998, 2000). Trīs reizes piedalījies Eiropas čempionātos un vienreiz Pasaules čempionātā. Eiropas meistarsacīkstēs Morozova augstākais rezultāts ir 7. vieta. Četrpadsmit gadus neviens nespēja labot V. Morozova 2000. gadā uzstādīto Latvijas rekordu svara kategorijā līdz 62 kg. To 2014. gadā paveica jaunais svarcelšanas talants Ritvars Suharevs.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rezultāti
Jūlija Nescjarenka

**Jūlija Nescjarenka** (, dzimusi ) ir baltkrievu vieglatlēte, sprintere.

Absolvējusi Brestas Universitāti. Ieguva bronzas medaļas 2004. gada Eiropas čempionātā vieglatlētikā telpās, 2005. gada Pasaules čempionātā un 2006. gada Eiropas čempionātā. Uzvarēja 2004. gada vasaras olimpisko spēļu 100 metru skrējienā. 2017. gadā beigusi profesionālās vieglatlētes karjeru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Skubijs Dū

**"Skubijs Dū"** () ir 1969. gada ASV bērnu detektīvseriāls, komēdijseriāls un animācijas seriālu un filmu sērija, ko sākotnēji pārraidīja televīzijas kanāls *[[CBS]]*, bet vēlāk *[[American Broadcasting Company|ABC]]* un *[[Cartoon Network]]*. To veidojuši Džo Rubijs un Kens Spīrss. Seriālu un filmu sērija sākotnēji bija par četru jauniešu un viņu suņa komandu, kas izmeklē vairākas, šķietami pārdabiskas parādības — aculiecinieku stāstus par spokiem, briesmoņiem, vampīriem un citām pārdabiskām būtnēm. Katras seriāla sērijas beigās gandrīz vienmēr atklājas, ka šī pārdabiskā radība bija kāds noziedznieks, kurš izlikās par pārdabisku būtni, lai noslēptu savu noziegumu pēdas. Atsevišķās sērijās arī atklājas, ka briesmoņi ir bijuši īsti.

## Televīzijas seriāli

## Videofilmas

## Kinofilmas

## Televīzijas filmas

## Atsauces

## Ārējās saites