open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gaisa pūķis

[thumbnail|Aptuveni 30 metrus garš ķīniešu pūķis ikgadējā gaisa pūķu festivālā 2000. gadā, kas norisinājās [Kalifornijas pilsētā Bērkli]]
thumb
thumb|
**Gaisa pūķis** ir atsaitē piesiets lidaparāts, kuru debesīs paceļ gaisa plūsmas, kas pūš attiecībā pret pūķi noteiktā leņķī, radot cēlējspēku. Vispiemērotākais laiks pūķu pacelšanai ir vējainās dienās. Parasti tie tiek izmantoti brīvā laika aizpildīšanai. Retos gadījumos tie tiek izmantoti arī zinātniskajā darbā, piemēram, mērinstrumentu pacelšanai gaisā vai pat zibens notveršanai, kas ir ļoti bīstami. Lielākus gaisa pūķu modeļus izmanto arī sporta aktivitātēs, piemēram, kaitbordā. Daudzviet pasaulē ik gadu notiek gaisa pūķu festivāli.

Gaisa pūķus izgudroja ķīnieši aptuveni pirms 2800 gadiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Auri

**Auri** ir ciems Dobeles novada Auru pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienviddaļā pie autoceļa P103  no novada domes Dobelē un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Auru pagasta valdes. Izaugusi padomju gados kā ciema padomes un padomju saimniecības ciemats. Auros atrodas pagasta pārvalde, bērnudārzs «Auriņš», sporta laukums, veikals, ģimenes ārsta prakse.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Ropka (stacija)

**Ropka** () ir stacija Tartu—Valgas dzelzceļa līnijā Igaunijā, Tartu apriņķa Kambjas pagasta Kilitses ciemā un atrodas 9 km attālumā no Tartu, 80,2 km attālumā no Valgas un 199,1 km attālumā no Tallinas. Ropkā pietur Valgas, Rīgas un Tartu (Tallinas) virzienā kursējošie pasažieru dīzeļvilcieni.

Pašreizējā Ropkas stacijas ēka celta 1980. gados pēc tipveida dzelzceļa projekta. Tā ir vienstāva mūra celtne ar augstu piramidālas formas jumtu un piebūvi - segtu āra paviljonu - pasažieru uzgaidāmo telpu. Ēkas celtniecībā izmantoti baltie silikātķieģeļi un sarkanie keramikas ķieģeļi.

2010. gadā projekta „Reisiplatvormide viimine eurokõrgusele“ ietvaros ar Eiropas Savienības Struktūrfondu līdzfinansējumu tika izbūvēta jauna, Eiropas standarta starpceļu pasažieru platforma. Platformas augstums - 550 mm, garums - 100 metri.

## Atsauces
Ķirpēni

**Ķirpēni** (no 2004. līdz 2012. gadam **Kroņauce**)  ir ciems Dobeles novada Auru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos Ālaves upes krastos pie autoceļa P103  no pagasta centra Auriem,  no novada domes Dobelē un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies padomju laikā pie Ķirpēnu mājām kā padomju saimniecības «Kroņauce» ciemats.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Aleksandrs Suvorovs

**Aleksandrs Suvorovs** (; dzimis , miris ) bija krievu karavadonis un militārais teorētiķis, ģenerālisimuss.

## Dzīvesgājums
Dzimis Maskavā ģenerāļa Vasilija Suvorova ģimenē. 1748. gadā uzsāka karadienestu Semjonovas pulkā, piedalījās Septiņgadu kara (1756–1763), 1762. gadā ieguva pulkveža dienesta pakāpi.

1768. gadā Suvorovs karoja pret Baras konfederācijas karaspēku Polijā, ieņēma Krakovu. 1770. gadā viņu paaugstināja ģenerālmajora pakāpē. Piedalījās Krievu—turku karā (1768—1774) Ukrainā un Ziemeļkaukāzā un Krievu-turku karā (1787–1792), 1789. gada 22. septembrī uzvarēja turkus Rimņikas kaujā un 1790. gada 22. decembrī ieņēma Izmajilas cietoksni.

Polijas dalīšanas laikā apspieda Koscjuško sacelšanos, 1794. gada 4. novembrī ieņēma Varšavas labā krasta priekšpilsētu Pragu, kur Suvorova kazaki sarīkoja slaktiņu, nogalinot apmēram 20 000 civiliedzīvotāju. Pēc šī slaktiņa poļu spēki bija demoralizēti un Varšava padevās. Vēsturniekiem nav vienota viedokļa cik lielā mērā slaktiņš tika sankcionēts no ģenerāļa Suvorova puses. Pēc Varšavas ieņemšanas Suvorovs esot aizsūtījis Katrīna Lielajai ziņojumu, kurā bijuši tikai trīs vārdi "Urā, Varšava mūsu!" (*Ура, Варшава наша!*), uz ko Katrīna esot atsūtījusi vēl īsāku atbildi, kurā paaugstinājusi Suvorovu dienesta pakāpē, - "Urā, feldmaršal!" (*Ура, фельдмаршал!*).

Pēc Katrīnas Lielās nāves viņas dēls Pāvils I Suvorovu atvaļināja no karadienesta un viņš apmetās savā īpašumā pie Borovičiem. Tomēr, sākoties  Otrās koalīcijas karam pret Napoleona spēkiem Itālijā, Suvorovu atjaunoja amatā, un viņš piedalījās karagājienos Ziemeļitālijā, tad pāri Alpu kalniem 1799. gada septembrī, tomēr kaujā pie Cīrihes krievu armija cieta sakāvi. Tomēr vēlāk izplatījās mīts, ka Suvorovs neesot zaudējis nevienā no vairāk nekā 60 kaujām, kurās komandējis karaspēku.

Miris 1800. gadā. Viņa mazdēls Aleksandrs Suvorovs no 1848. līdz 1861. gadam bija Baltijas ģenerālgubernators, kura vārdā līdz 1917. gadam bija nosaukta tagadējā Krišjāņa Barona iela Rīgā.

## Piemiņa
Otrā pasaules kara laikā PSRS nodibināja Suvorova ordeni. Latvijas PSR laikā no 1950. līdz 1989. gadam Aleksandra Suvorova vārdā bija nosaukta Marijas un Aleksandra Čaka iela Rīgā un vairāki kolhozi, piemēram, Bukaišos.
Krievijas Federācijā vēl arvien darbojas Suvorova militārās skolas un tiek piešķirti Suvorova ordeņi.

## Ārējās saites

* Materiālu kopums par A. Suvorovu 
* Suvorova muzejs Sanktpēterburgā 

## Atsauces
Suvorovs (nozīmju atdalīšana)

**Suvorovs** (, sieviešu dzimtē Suvorova (*Суво́рова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Suvorovs:
** Aleksandrs Suvorovs (*Алекса́ндр Васи́льевич Суво́ров*; 1729—1800) — Krievijas karavadonis;
** Aleksandrs Suvorovs (*Алекса́ндр Арка́дьевич Суво́ров*; 1804—1882) — Krievijas ģenerālis, Baltijas provinču ģenerālgubernators.

## Skatīt arī
* Suvorova iela (Rīga)
* Suvorova iela (Liepāja)
Vikipēdija vācu valodā

thumb|Vikipēdijas vācu valodā logo
**Vikipēdija vācu valodā** () ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas vācu valodas versija. Tā darbojas kopš 2001. gada 16. marta, tādējādi tā ir otra vecākā Vikipēdija. 2012. gada septembrī rakstu skaits tajā pārsniedza 1,463 miljonus, bet 2020. gada janvārī 2,389 miljonus, tādējādi tā ir trešā lielākā Vikipēdija pēc Vikipēdijas angļu valodā un Vikipēdijas zviedru valodā. Pilnīgākajiem un kvalitatīvākajiem rakstiem tiek piešķirts vērtīga vai laba raksta statuss. 2011. gada novembrī šī kļuva par otro Vikipēdiju, kurās labojumu skaits pārsniedz 100 miljonus.

## Ārējās saites
*
Mangroves

thumbnail|235px|Mangrovju izplatība
[thumbnail|235px|Mangrovju mežs [Indonēzijas salā Bali]]
**Mangroves** ir augāja veids, kurā ietilpst dažādu koku un krūmu sugas, kas aug sālsūdens piekrastē tropu un subtropu joslās galvenokārt starp 25° Z un 25° D paralēlēm. Pie mangrovēm pieskaita 55 koku un krūmu sugas. Pēc citu ekologu domām, ir pat 72 sugas (tas ir atkarīgs no iedalījuma sugās un pasugās). Tiek lēsts ka 2000. gadā mangrovju mežu kopējā platība pasaulē (118 valstīs un teritorijās) bija  km².

## Atsauces
Enejs

[thumbnail|235px|[Luka Džordāno|Lukas Džordāno glezna *Enea vince Turno* ("Enejs pret Turno")]]
**Enejs** (, *Aineías*, ) grieķu un romiešu mitoloģijā ir viens no Trojas kara varoņiem, prinča Anhīsa un dievietes Afrodītes dēls. Viņš ir pieminēts sengrieķu dzejnieka Homēra eposā "Iliāda", savukārt romiešu dzejnieks Vergīlijs ir uzrakstījis liroepikas darbu "Eneīda", kurā aprakstīja kā Enejs nonāca no Trojas mūsdienu Itālijā un kā trojieši uzvarēja latīņus.

## Ārējās saites
Tabivere (stacija)

**Tabivere** () ir stacija Tapas—Tartu dzelzceļa līnijā Igaunijā, Tartu apriņķa Tartu pagasta Tabiveres ciemā un atrodas 21,8 km attālumā no Tartu, 90,7 km attālumā no Tapas un 168,3 km attālumā no Tallinas. Tabiveres stacija apkalpo pasažieru vilcienu satiksmi un veic dzelzceļa kravu operācijas. Tabiverē pietur Tapas (Tallinas) un Tartu (Koidulas un Valgas) virzienā kursējošie dīzeļvilcieni.
thumb|250px|Tapas--Tartu dzelzceļa līnijas shēma

## Stacijas ēka
Līdz ar dzelzceļa līnijas Tapa--Tartu izbūvi 1876. gadā tika atklāta arī stacija Tabiveres ciemā. Tās sākotnējais nosaukums - Voldi. 1926. gadā pārdēvēta par Tabiveri.

Tabiveres stacijas ēka būvēta 19. gs. beigās. Pēc oriģinālprojekta veidotā ēka ir vienstāva koka ēka ar paralēli sliežu ceļam izvietotu pamatapjomu un diviem dvīņu šķērsjomiem. Šķērsjomi ēkas fasādēs veido stāvus zelmeņus, kas bagātīgi dekorēti ar koka siluetgriezumiem.

## Atsauces
Freaks and Geeks

***Freaks and Geeks*** ir ASV televīzijas seriāls, kas tika raidīts no 1999. līdz 2000. gadam. To radīja NBC, un tā veidotāji ir Pols Feigs un Džads Apatovs. Kopumā seriālam tika uzfilmētas 18 sērijas, bet tas tika atcelts, kad tika izrādītas vien 12 sērijas.

Pēc skatītāju sarīkotas kampaņas NBC parādīja vēl 3 sērijas 2000. gada jūlijā, bet atlikušās 3 sērijas tika izrādītas 2000. gada septembrī kabeļtelevīzijā *[[Fox Family Channel]]*, kad tas nopirka raidīšanas tiesības. Pilna *Freaks and Geeks* sezona tika vēlāk izlaista DVD formātā.

*Freaks and Geeks* parādījās žurnāla *[[Time]]* 100 visu laiku labāko seriālu sarakstā 2007. gadā un tika ierindots 3. vietā starp 2000. gadu labākajiem televīzijas seriāliem. 2008. gadā *[[Entertainment Weekly]]* to ierindoja 13. vietā starp labākajiem pēdējo 25 gadu laikā uzņemtajiem seriāliem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielbērze

**Lielbērze** ir ciems Dobeles novada Auru pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Bērzes labajā krastā pie autoceļa P97  no pagasta centra Auriem,  no novada domes Dobelē un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Lielbērzes muižas *(Groß-Bersen)* centru, kurā 1935. gadā Rīgas pilsētas aizgādības valde ierīkoja nespējnieku sanatoriju tuberkulozes slimniekiem. Vēlākos gados tā pārveidota par tuberkulozes slimnīcu, kas slēgta 2009. gadā. Kopš 2010. gada 1. aprīļa bijušajās slimnīcas telpās darbojas Valsts sociālās aprūpes centra «Zemgale» filiāle «Īle», kas sniedz pakalpojumus personām ar smagiem garīga rakstura traucējumiem no 18 gadu vecuma, pirmās un otrās grupas invalīdiem.

Vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis ir Lielbērzes kapsētas (Barona kapu) kapliča, kapos apglabāts ģenerālis Ādams Johans fon Fītinghofs, dabas piemineklis — Lielbērzes parks.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Bernāti

**Bernāti** ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Nīcas pagastā 15 kilometrus uz dienvidiem no Liepājas pie autoceļa A11 (Liepāja — Lietuvas robeža (Rucava)) un Baltijas jūras. Bernātos un apkaimē ir ap desmit viesu namu un kempings.

Līdzās Bernātiem atrodas īpaši aizsargājamā dabas teritorija Bernātu dabas parks, kas ir vaļņveida kāpu teritorija, kas veidojusies pirms apmēram 7,5 - 2,8 tūkstošiem gadu, apaugusi ar priežu mežu. Dabas parkā atrodas viena no Latvijas augstākajām kāpām - 37 metrus augstais Pūsēnu kalns. Parka teritorijā, Latvijas vistālākajā sauszemes rietumu punktā, uzstādīts piemineklis "Zaļais stars" (uzstādīts 1998. gadā, tēlnieks Vilnis Titāns). Parka teritorijā atrodas piemiņas akmens Latvijas Valsts prezidentam Jānim Čakstem (1926. gads) ar tajā iekaltajiem prezidenta vārdiem "Šeit jābūt kūrortam!". 1915. gada 25. janvārī pie Bernātiem avarēja dirižablis PL 19.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Skatīt arī
*Bernātu bāka

## Ārējās saites
*LĢIA vietvārdu datubāze
*Dabas parka "Bernāti" dabas aizsardzības plāns (pdf) 

## Atsauces
Kerepa

**Kerepa** () jeb **Gauja** (*Río Gauya*) ir upe Bolivāras štatā, Venecuēlā, Dienvidamerikā. Ievērojama ar to, ka sākas pasaulē augstākā Anhela ūdenskrituma pakājē. Gaujas vārdu upei 1955. gada 18. novembrī ar publikāciju Venecuēlas izdevumā *El Nacional* ir devis latviešu pētnieks Aleksandrs Laime par godu Latvijas upei Gaujai.

## Atsauces
Kārepere (stacija)

**Kārepere** () ir stacija Tapas—Tartu dzelzceļa līnijā Igaunijā, Jegevas apriņķa Palamuses pagastā un atrodas 35,5 km attālumā no Tartu, 77 km attālumā no Tapas un 154,6 km attālumā no Tallinas. Kāreperē pietur visi Tapas (Tallinas) un Tartu (Koidulas un Valgas) virzienā kursējošie dīzeļvilcieni, izņemot Tallinas-Tartu ekspresvilcienu.
2012. gadā Kāreperes stacijā izbūvēta jauna, Eiropas standarta pasažieru starpceļu platforma. Platformas augstums - 550 mm, garums - 102 metri.

## Stacijas ēka
Kāreperes stacijas ēka celta 1929. gadā pēc tipveida projekta. Koka stāvbūves būvapjoma kompozīciju veido divstāvu pamatapjoms ar augstu četrslīpes jumtu un vienstāva blakusapjoms ar trijām jumta slīpnēm. Pamatapjoma stāvus nodala starpstāvu jumta dzega. Ēkas sienas apšūtas ar vertikāliem fasādes dēļiem.

Kāreperes stacijas teritorijā atrodas 20. gs. pirmajā pusē celta dzelzsbetona noliktava. Pēc tipveida projekta celtajā ēkā nolasāmas modernisma arhitektūras iezīmes. Ēkas konstruktīvajā uzbūvē dominē monolītais dzelzsbetons, tai skaitā izliektajā ēkas jumtā. Identiska noliktavas ēka atrodas arī Paluperas stacijā.

## Atsauces
Kerkna (stacija)

**Kerkna** () ir stacija Tapas—Tartu dzelzceļa līnijā Igaunijā, Tartu apriņķa Tartu pagastā un atrodas 11,2 km attālumā no Tartu, 101,3 km attālumā no Tapas un 178,9 km attālumā no Tallinas. Kerknas stacija apkalpo pasažieru vilcienu satiksmi un veic dzelzceļa kravu operācijas. 2011. gadā pasažieru apkalpošana pārcelta par dažiem simtiem metru Tartu virzienā. Jaunajā vietā izbūvēta jauna, Eiropas standarta pasažieru platforma. Platformas augstums - 550 mm, garums - 30 metri. Pasažieru iekāpšana tiek veikta no vilciena sastāva pirmā vagona. Kerknā pietur Tapas (Jegevas un Tallinas) un Tartu (Koidulas un Valgas) virzienā kursējošie dīzeļvilcieni, izņemot Tallinas-Tartu ekspresvilcienu.
thumb|240px|Tapas--Tartu dzelzceļa līnijas shēma

## Atsauces
Bamberga

**Bamberga** () ir pilsēta Bavārijas federālajā zemē, Vācijā. Bambergas vēsturiskais centrs ir iekļauts UNESCO Pasaules kultūras mantojuma sarakstā. Pilsētā ir bāzēts viens no valsts spēcīgākajiem basketbola klubiem, *Brose Baskets*, kurā vairākus gadus spēlējis arī latvietis Uvis Helmanis.

## Bilžu galerija

Bamberg-Ausblick-28-Stadt-2006-gje.jpg
Bamberg-Domplatz-Alte Hofhaltung-02-2014-gje.jpg
Bamberg-Altes Schlachthaus-02-Regnitz-2013-gje.jpg
Bamberg-Klein Venedig-22-2006-gje.jpg
Bamberg-Kloster Michelsberg-22-2010-gje.jpg
Bamberg-Kloster Michelsberg-54-Brunnen-2010-gje.jpg
Bamberg-Judenstr-04-Nr17-Haus zur Trommel-2013-gje.jpg
Bamberg-Kapuzinerstr-18-Nr25-Rotenhan-Palais-2018-gje.jpg
Bamberg-Concordiastr-18-Mann-2013-gje.jpg
Bamberg-Dominikanerstr-32-Nr6-Schlenkerla-2018-gje.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites

*
Daglasa

**Daglasa** (*Douglas*, ) ir Menas Salas galvaspilsēta. 2021. gadā iedzīvotāju skaits tajā sasniedza 26,6 tūkstošus cilvēku, tādējādi tā ir salas lielākā pilsēta. Daglasa atrodas pie Daglasas upes ietekas.
## Iedzīvotāji
### Ievērojamas personības
Daglasā dzimuši:
* Marks Kevendišs (*Mark Cavendish*; 1985), riteņbraucējs;
* Kīrans Tīrnijs (*Kieran Tierney*, 1997), futbolists.

## Daglasas panorāma

## Ārējās saites

* The oldest surviving horse drawn tramway operating in Douglas on the Isle of Man
* Douglas Borough Council
Orleānas šaurums

**Orleānas šaurums** (, , ) ir ap  garš un šaurākajā vietā  plats jūras šaurums Antarktīdas pussalas piekrastē Antarktīdā. Atdala Pālmera arhipelāga Triniti salu un Taueras salu no Deivisa krasta. Savieno Žerlaša šaurumu dienvidrietumos ar Brensfīlda šaurumu ziemeļaustrumos.

Šauruma dienvidrietumu ieeju 1924. gadā atklāja angļu roņu mednieki Džeimsa Hosīsona *(James Hoseason)* vadībā ar kuģi *Sprightly* un nosauca par Hosīsona līci *(Hoseason's Harbour)*. Šauruma ziemeļu ieeju aptuveni nokartēja Francijas antarktiskā ekspedīcija Dimona d'Irvila vadībā 1838. gadā un nosauca, domājams, par godu Orleānas hercogam, Luī Filipa I vecākajam dēlam vai arī Orleānas karaļnamam. Šaurumu pirmā caurkuģojusi Vācijas antarktiskā ekspedīcija 1873.—1874. gadā.

## Atsauces
Zasnica

**Zasnica** () ir kūrortpilsēta Vācijā, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā, Rīgenes salas austrumos. Pilsēta kā kūrorts strauji attīstījusies no 20. gadsimta sākuma.

Tuvākā pilsēta Jasmundes Nacionālajam parkam, kurā atrodas Baltijas jūras stāvkrasts - krīta klintis, no kurām ievērojamākā - 118 metrus augstais Ķēniņa Krēsls (*Königsstuhl*). Uz dienvidrietumiem no pilsētas atrodas aizsargājamas virszemes krama atradnes ar īpatnēju veģetāciju. Pilsētā atrodas zooloģiskais dārzs.

Attīstīta zivju pārstrāde. Pilsētas robežās - 1986. gadā izbūvētā Mukranas osta ar t.s. krievu sliežu platuma dzelzceļu. No ostas ir regulāra prāmju satiksme ar Trelleborgu (arī pasažieru vilciena prāmis), Bornholmu, Lībeku, Sanktpēterburgu, Klaipēdu, Ustjlugu, Baltijsku un Ventspili.

1917. gadā Ļeņins no Zasnicas ar prāmi izbrauca uz Krieviju. 1945. gadā uz Zasnicu no Liepājas tika evakuēti civiliedzīvotāji, kuri bēga no PSRS uzbrukuma.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Jasmundes Nacionālais parks 
*Mukranas osta  ,
Menahems Begins

**Menahems Begins** (; dzimis , miris ) bija Izraēlas politiķis, valsts premjerministrs no 1977. līdz 1983. gadam. Par Ēģiptes-Izraēlas miera līguma noslēgšanu 1978. gadā kopā ar Ēģiptes prezidentu Anvaru Sādātu saņēma Nobela miera prēmiju.

Dzimis Brestļitovskā (mūsdienu Baltkrievijas teritorijā). Studējis tiesības Varšavas Universitātē, kur kļuva par Zejeva Žabotinska piekritēju. Sākoties Otrajam pasaules karam, pārcēlās uz Viļņu. Pēc PSRS okupācijas tika arestēts un izsūtīts uz Pečoru. Pievienojās Andersa armijai un caur Persiju nokļuva Palestīnā, kur piebiedrojās ebrejiem. Iestājās paramilitārajā organizācijā *[[Irgun]]*, kas ar ieročiem rokās (tai skaitā pret britiem) cīnījās par Izraēlas valsts izveidi. No 1943. līdz 1948. gadam bija *Irgun* līderis. Begins bija viens no viesnīcas "Ķēniņš Dāvids" spridzināšanas 1946. gada 22. jūlijā organizētājiem. *Irgun* kaujinieki 1948. gada 9. aprīlī sarīkoja Deirjasinas slaktiņu. Sākoties Izraēlas neatkarības karam, *Irgun* iekļāvās Izraēlas bruņotajos spēkos.

1948. gadā Begins ar piekritējiem nodibināja labējo partiju *[[Herut]]* un 1949. gadā tika ievēlēts Knesetā. No 1948. līdz 1977. gadam (29 gadus) - opozīcijā. 1973. gadā no partijas *Herut* tika izveidota partija *Likud*, kas 1977. gadā uzvarēja Kneseta vēlēšanās, un Begins kļuva par Izraēlas premjerministru. 1978. gada 17. septembrī Vašingtonā tika noslēgta Kempdeividas vienošanās, kas noslēdza miera līgumu starp Izraēlu un Ēģipti. 1981. gada 7. jūnijā Izraēlas gaisa spēki uzbruka Irākai un pie Bagdādes iznīcināja kodolreaktora jaunceltni. 1982. gada 6. jūnijā Begins akceptēja Izraēlas bruņoto spēku iebrukumu Libānas dienvidos. Pēc Sabras un Šatilas slaktiņa 1982. gada septembrī pieauga Begina demisijas pieprasījumi, un 1983. gada augustā viņš demisionēja. Turpmākās dzīves laikā Begins publiski ar politiku vairs nenodarbojās.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Menahema Begina biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Uzputenis

[250px|thumb|[Jāņogas|Jāņogu debesmanna]]
**Uzputenis** jeb **uzpūtenis** ir no saputotas cukura un augļu vai ogu masas (sulas, biezeņa, želejas, ievārījuma utml.) gatavots saldais ēdiens. Mannas uzputeni sauc arī par **debesmannu**. Vēl šai masai var pievienot saputotu olas baltumu, putukrējumu, mannu vai, reizēm, miltus. Olas baltumus lieto, lai uzputenis būtu stingrs un čagans. Ar olbaltumiem vai putukrējumu gatavotam uzputenim mēdz pievienot arī želatīnu, lai padarītu to noturīgāku. Gatavojot debesmannu, šos produktus parasti neizmanto. Mannu vai miltus nepieciešams pievienot, ja uzputeni gatavo no sulas, lai to iebiezinātu. Šajā gadījumā masu pirms putošanas uzvāra, iegūstot pašķidru biezputru. 

## Atsauces
Aleksandra Augstumi

**Aleksandra Augstumi** var būt:
* Viena no Rīgas nocietinājumu skanstīm
* Sarkandaugava
* Nacionālais psihiskās veselības centrs
Antonio Gramši

**Antonio Gramši** (; dzimis , miris ) bija itāļu rakstnieks, politiķis, politiskais teorētiķis un valodnieks. Viņš bija viens no Itālijas Komunistiskās partijas dibinātājiem, bijis arī tās vadītājs. Benito Musolīni fašisma režīma laikā ticis apcietināts. A. Gramši bija viens no svarīgākajiem 20. gadsimta marksistu domātājiem. Viņš ir ievērojams ar savām oriģinālajām domām arī no mūsdienu skatpunkta. Gramši ir slavens ar savu kultūras hegemonijas koncepciju.

## Ārējās saites

* 
* ''Vesture.eu'' profils
* Antonio Gramši raksts "Ienīstu vienaldzīgos"
OMX Helsinki 25

***OMX Helsinki 25*** (***OMXH25***, agrāk ***HEX25***) ir Somijas fondu biržas *[[Nasdaq Helsinki]]* indekss. Tas rāda lielākos indeksus 25 uzņēmumiem ar visvairāk pārdotajām akcijām.

thumb|280px|''OMX Helsinki 25'' indeksa izmaiņas no 1988. līdz 2012. gadam
Akciju indekss tiek atjaunots divas reizes gadā (1. februārī un 1. augustā), un akcijas svērtas četras reizes gadā (1. februārī, 1. maijā, 1. augustā un 1. novembrī),

## Sastāvs
Indeksā ietilpstošie 25 uzņēmumi (pēc 2026. gada marta datiem).

## Pēdējās izmaiņas

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''OMX Helsinki 25'' ''NASDAQ OMX Nordic'' mājaslapā
Bērzkrasti

**Bērzkrasti** (agrāk arī **Bērzeskrasti**) ir apdzīvota vieta Dobeles novada Auru pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Bērzes labajā krastā pie autoceļa P103  no pagasta centra Auriem,  no novada domes Dobelē un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies padomju gados. Nav iekļauta VZD adrešu reģistrā.

## Atsauces
Vlads Mikens

**Vlads Mikens** (; dzimis  Tallinā, Krievijas impērijā, tagad Igaunija, miris  Viļņā, Lietuvā) bija vadošais Lietuvas šahists, starptautiskais meistars (1950) un starptautiskais lielmeistars šahā (1987).

## Jaunība Igaunijā
Mikena ģimene dzīvoja Tallinā, kur Vlads mācījās krievu ģimnāzijā, bet pēc tam Tallinas tehniskajā institūtā. Šeit arī sākās viņa aizraušanās ar šahu. Jau 1930. gadā Mikens guva savu pirmo panākumu šahā, uzvarot Igaunijas šaha čempionātā.

## Lietuvas spēcīgākais pirmskara šahists
No 1931. gada Mikens pārceļas uz dzīvi Lietuvā, kur ātri izvirzās par Lietuvas spēcīgāko šahistu. Viņš ir neapstrīdams Lietuvas izlases līderis Pasaules šaha olimpiādēs no 1931. līdz 1939. gadam. Mikens piedalās daudzos starptautiskajos turnīros, tajā skaitā arī abos Ķemeru turnīros - 1937. gadā  un 1939. gadā. Mikens tolaik bija viens no retajiem šahistiem, kuram bija neizšķirts rezultāts ar pasaules čempionu Aleksandru Aļehinu 2,5:2,5 (+1, =3, -1).

## Dzīve Padomju Lietuvā
Pēc Lietuvas iekļaušanas PSRS sastāvā Mikens piedalās 10 PSRS šaha čempionātu finālos, 4 reizes (1945., 1947., 1948. un 1964. gados) kļūst par Lietuvas čempionu šahā , 2 reizes uzvar Baltijas republiku šaha čempionātos (1945. un 1965. gados). 1959. gadā Rīgas starptautiskajā turnīrā Mikens izcīna otro vietu, aiz nākamā pasaules čempiona Borisa Spaska, bet apsteidzot citu nākamo pasaules čempionu - Mihailu Tālu.

No 1956. līdz 1963. gadam Mikens ir igauņu lielmeistara Paula Keresa sekundants. Šajā laikā Keress trīs reizes pēc kārtas ieņem otro vietu pasaules čempionāta izcīņas pretendentu turnīros, un praktiski ir trešais spēcīgākais šahists pasaulē.

1950. gadā kā vienam no pirmajiem starptautiskā šaha federācija FIDE piešķir Mikenam starptautiskā meistara nosaukumu. 1968. gadā Mikens kļūst arī par starptautiskās kategorijas šaha arbitru. 1985. gadā viņš ir Anatolija Karpova un Garija Kasparova pasaules čempiona nosaukuma mača galvenais tiesnesis. 1987. gadā starptautiskā šaha federācija FIDE apbalvo Mikenu ar starptautiskā lielmeistara goda nosaukumu. Mikens bijis arī šaha žurnālists, daudzu šaha grāmatu autors, kas izdotas lietuviešu valodā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
Ēro Bēks

**Ēro Einars Bēks** (; dzimis  Helsinkos, Krievijas impērijā, tagad Somija, miris  Helsinkos, Somijā) bija Somijas šahists, starptautiskais meistars (1950) un starptautiskais lielmeistars šahā (1984), kā arī praktizējošs inženieris.

## Biogrāfija
Bēks ir bijis vairākkārtējs Somijas čempions šahā (1930, 1934, 1935, 1936, 1946, 1963). 6 reizes pārstāvējis Somiju Pasaules šaha olimpiādēs (1935—1960), kurās uzvarējis gan Maksi Eivi (1950), gan Paulu Keresu (1952). Daudzu starptautisko turnīru dalībnieks, tostarp arī abu Ķemeru turnīru — 1937. gadā un 1939. gadā. 1946. gadā Ļeņingradas starptautiskajā turnīrā ieņēmis 2. vietu. 1947. gadā dalījis 1.—2. vietu zonālajā turnīrā Helsinkos, bet nākamajā gadā piedalījies starpzonu turnīrā Saltšobādenā, kur dalījis 11.—13. vietu. 1959. gadā Krakovas starptautiskajā turnīrā ieņēmis 2. vietu aiz Viktora Korčnoja.

1950. gadā kā vienam no pirmajiem starptautiskā šaha federācija FIDE piešķir Bēkam starptautiskā meistara nosaukumu, bet 1984. gadā apbalvo viņu arī ar starptautiskā lielmeistara goda nosaukumu. Bēks ir arī daudzu šaha mācību grāmatu autors somu valodā.

Neraugoties uz panākumiem, Bēks par šaha profesionāli sevi neuzskatīja un visu mūžu strādāja par inženieri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Radio TEV

thumb|208x208px|Bijušā radio "Radio Valmiera" logo
**RADIO TEV** ir informatīvi izklaidējoša radiostacija, kuras auditorija ir vecumā no 20 līdz 38 gadiem. Radio atskaņo klausītājiem jau labi zināmas dziesmas, kā arī jaunākos hitus. Ziņu izlaidumos reizi stundā tiek apskatītas aktualitātes Rīgā, Latvijā un citviet pasaulē. Galvenā studija atrodas Valmierā.

Līdz  šis bija **Radio Valmiera**, kas sākotnēji bija pilsētas radio, kurš vēstīja par aktualitātēm un notikumiem Valmierā.  Laika gaitā radio kļuva par nacionālas nozīmes radio. Šobrīd stacija mainījusi nosaukumu uz **RADIO TEV** un ir pieejama vismaz 60% Latvijas iedzīvotāju.

## Radio personības

* Rūdolfs Švēde (līdz 2025. gadam)
* Andris Jurga (periodiski)
* Toms Polakens
* Elizabete Puče
* Lauris Zalāns
* Oskars Brasliņš
* Madara Kivkucāne
* Signe Blumberga
* Ramona Plūme (arī Radio Skonto)

## Frekvences

## Ārējās saites
* Radio TEV mājaslapa
Liepziedi (Auru pagasts)

**Liepziedi** ir ciems Dobeles novada Auru pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie Dobeles pilsētas robežas un autoceļa P103  no pagasta centra Auriem,  no novada domes Dobelē un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies kā piepilsētas savrupmāju apbūves ciemats.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Liepziedi

**Liepziedi** var būt:
* Liepu ziedi;
* Liepziedi — apdzīvota vieta Auru pagastā;
* Liepziedi — apdzīvota vieta Līksnas pagastā.
Flyleaf (albums)

***Flyleaf*** ir amerikāņu rokgrupas *[[Flyleaf]]* debijas albums. Tas tika klajā laists  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Octone Records.

## Dziesmu saraksts
### Oriģinālais izdevums

### ASV izdevums

### Lielbritānijas izdevums
Šajā izdevumā iekļauti oriģinālie singli, kā arī dziesmu akustiskās versijas
Jānošs Āders

thumb|left|180px|Jānošs Āders 2013. gadā.
**Jānošs Āders** (; dzimis ) ir ungāru jurists un politiķis. No 2012. līdz 2022. gadam bija Ungārijas prezidents.

Studējis *Eötvös Loránd* universitātē. Bijis viens no *[[Fidesz]]* partijas dibinātājiem. Laikā no 1990. līdz 2009. gadam bijis Ungārijas parlamenta loceklis, no 1998. gada jūnija līdz 2002. gada maijam bija tā spīkers. 2009. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās tika ievēlēts Eiropas parlamentā.  J. Āders tika ievēlēts Ungārijas prezidenta amatā, pienākumus sācis pildīt . Prezidenta amatā bijis divus termiņus, 2022. gadā viņa vietā stājās Katalina Novāka.

## Ārējās saites
Štrālzunde

**Štrālzunde** () ir Hanzas pilsēta Vācijā, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā, pie Štrēlazunda šauruma, kas atdala Rīgenes salu no cietzemes. Štrālzundes ķieģeļu gotikas vecpilsēta līdz ar Vismāras vecpilsētu iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Štrālzunde ir kuģubūves, zivju pārstrādes un tūrisma centrs. Jūras muzejs *[[Ozeaneum]]*. Muzejs — burukuģis *Gorch Fock*. Štrālzunde ir Ventspils sadraudzības pilsēta.

## Vēsture
Viduslaikos Štrālzunde bija slāvu Rīgenes kņazistes sastāvā, kopš 1168. gada — Dānijas karalistes sastāvā. Pēc Ziemeļu krusta kariem 1234. gadā apmetnei piešķīra pilsētas tiesības. 1249. gadā Štrālzundi nodedzināja Lībekas karaspēks. Kopš 1293. gada tā bija Hanzas savienībā. No 1325. gada — Pomerānijas hercogistes sastāvā, saglabājot ievērojamu autonomiju. 1370. gadā starp Hanzu un Dāniju tika noslēgts Štrālzundes miera līgums, kas ievadīja Hanzas savienības varas zenītu. 1628. gadā Trīsdesmitgadu kara laikā Štrālzundi aplenca Svētās Romas impērijas ķeizara karaspēks Vallenšteina vadībā, tomēr ar Dānijas un Zviedrijas atbalstu aplenkumu atsita. Pēc Trīsdesmitgadu kara Štrālzunde bija Zviedrijas pakļautībā. 1678. gadā Skones kara laikā pilsētu ieņēma Brandenburgas karaspēks, bet Lielā Ziemeļu kara laikā 1715. gadā — Dānija. Napoleona karu laikā 1807. gadā pilsētu ieņēma franči, un pēc Vīnes kongresa to piešķīra Prūsijai.

Attēls:Stralsund, Altstadt (2011-05-21) 4.JPG|Štrālzundes skats no putna lidojuma


## Novadnieki
Štrālzunde ir biologa Hermaņa Burmeistera (*Hermann Burmeister*, 1807-1892), vieglatlētes Zilkes Melleres (*Silke Möller*, 1964), ķīmiķa Kārļa Vilhelma Šēles (1742—1786) un aktrises Nadjas Ūlas (*Nadja Uhl*, 1972) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Ozeaneum'' muzejs , , 
* ''Gorch Fock''
Daniēls da Mota

**Daniēls da Mota Alvešs** (; dzimis ) ir portugāļu izcelsmes Luksemburgas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Luksemburgas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada pārstāv Luksemburgas klubu ''Etzella Ettelbruck''.

## Karjera
### Klubi
Pirmo spēli profesionālā komandā da Mota aizvadīja 2001.—2002. gada sezonā komandā *[[FC Etzella Ettelbruck]]*. 2006.—2007. gadā viņš kļuva par Luksemburgas Nacionālās divīzijas labāko vārtu guvēju. 2008. gada jūlijā viņš pievienojās Luksemburgas spēcīgākajam klubam *[[F91 Dudelange]]*.

### Nacionālā izlase
Da Mota Luksemburgas pilsonību ieguva 2007. gada janvārī un jau tā paša gada jūnijā piedalījās pirmajā Luksemburgas izlases spēlē pret Albāniju. Viņš ir guvis 4 vārtus nacionālajā izlasē. Pirmos divus viņš guva pārbaudes spēlē pret Slovākiju . Da Mota pirmos vārtus oficiālajos turnīros guva  2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Portugāli.

#### Nacionālās izlases vārti

## Atsauces

## Ārējās saites
Rafaels Diass

**Rafaels Diass** (*Raphael Díaz*; dzimis 1986. gada 9. janvārī) ir šveiciešu hokejists, aizsargs, Šveices hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2017) pārstāv Šveices hokeja līgas komandu *[[EV Zug]]*.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Diass uzsāka 2003.—04. gada sezonā, debitējot Šveices hokeja līgas kluba HK Cuga rindās. Kluba rindās Diass spēlēja līdz pat 2011. gada vasarai, kad noslēdza līgumu ar Nacionālās hokeja līgas klubu Monreālas "Canadiens". "Canadiens" hokejists spēlēja līdz 2014. gada 3. februārim, kad tika aizmainīts uz Vankūveras "Canucks", taču vien mēnesi vēlāk Diass nonāca jau Ņujorkas "Rangers" rindās. 2013.—14. gada sezonā kopā ar "Rangers" sasniedza Stenlija kausa finālu, tajā gan piekāpjoties Losandželosas "Kings" hokejistiem.

2014. gada oktobrī Diass pievienojās Kalgari "Flames" rindām, tās rindās aizvadot 56 spēles. Nākamajā sezona aizvadīja 36 spēles AHL komandā Hartfordas "Wolf Pack". 2015. gada decembrī noslēdza piecu gadu līgumu ar *[[EV Zug]]*, komandai pievienojoties vien pēc sezonas beigām. Pēc 2016.—17. gada sezonas noslēguma tika iecelts par komandas kapteini.

Šveices hokeja izlases rindās izcīnījis sudraba medaļas 2013. gada Pasaules čempionātā. Diess spēlējis arī 2010.un 2014. gada olimpisko spēļu turnīros, kā arī 2008. un 2011. gada Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Portugāles prezidents

**Portugāles prezidents**, oficiāli **Portugāles Republikas prezidents** () ir valsts vadītājs un Portugāles augstākais amats.

Iepriekšējo prezidenta amatu pilnvaras, funkcijas un pienākumi, kā arī to saistība ar premjerministru un kabinetiem laika gaitā ir atšķīrušās dažādās Portugāles konstitūcijās. Mūsdienās, Trešajā Republikā, kas ir pusprezidentāla sistēma, prezidentam nav tiešas izpildvaras, atšķirībā no viņa kolēģiem Amerikas Savienotajās Valstīs un Francijā. Tomēr, lai gan viņš kopumā ir ceremoniāla persona, viņam ir dažas pilnvaras, kas retāk sastopamas parlamentārajās sistēmās: viens no viņa svarīgākajiem pienākumiem ir visu Republikas Asamblejas (parlamenta) vai valdības pieņemto likumu izsludināšana (akts, bez kura šādiem likumiem nav juridiska spēka), ar alternatīvu veto iespēju (lai gan šo veto var neņemt vērā, ja likumus apstiprinājis parlaments) vai nosūtīt tos izvērtēšanai uz Konstitucionālo tiesu, vai tie nepārkāpj Konstitūciju. Šīs un citas pilnvaras nozīmē, ka Portugāles prezidents neiederas nevienā no trim tradicionālajām varām – likumdošanas, izpildvaras un tiesu varas, bet gan darbojas kā sava veida "moderējoša vara" starp šīm trim tradicionālajām varām.

Pašreizējais Portugāles prezidents ir Antoniu Žozē Seguru, kas ieņem amatu no .

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Anibals Kavaku Silva

**Anibals Antoniu Kavaku Silva** (; dzimis ) ir portugāļu politiķis. No 2006. līdz 2016. gadam bijis Portugāles prezidents.

Studējis Lisabonas Tehniskajā universitātē un Jorkas universitātē Anglijā. Laikā no 1980. gada janvāra līdz 1981. gada janvārim viņš bija Portugāles Finanšu ministrs, no 1985. gada novembra līdz 1995. gada oktobrim pildīja valsts premjerministra amata pienākumus.  A. Kanaku Silva stājās Portugāles prezidenta amatā, 2011. gadā ticis pārvēlēts šajā amatā. 2016. gada 9. martā viņu prezidenta amatā nomainīja Marselu Rebelu di Soza.
## Apbalvojumi
2010. gada 22. novembrī saņēmis Latvijas Atzinības krusta lielkrustu.
## Ārējās saites
* Presidencia.pt
Jakubs Vorāčeks

**Jakubs Vorāčeks** (; dzimis ) ir čehu hokejists, labās malas uzbrucējs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2023) pārstāv NHL klubu Arizonas "Coyotes".

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Vorāčeks uzsāka 2005.—06. gada sezonā, kad aizvadīja vienu spēli Čehijas Ekstralīgas kluba HC Kladno sastāvā. Jau nākamajā vasarā hokejists devās uz Ziemeļameriku, nākamās divas sezonas aizvadot QMJHL līgas klubā Halifaksas "Mooseheads".

2008.—09. gada sezona bija Vorāčeka pirmā sezona NHL klubā Kolumbusas "Blue Jackets". Pēc 2010.—11. gada sezonas uzbrucējs tika aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers" vienību.

2012.—2013. gada NHL lokauta laikā Vorāčeks spēlēja KHL kluba Prāgas "Lev" rindās.

2021. gada 24. jūlijā Flyers aizmainīja Vorāčeku uz Kolumbusas "Blue Jackets" apmaiņā pret Kemu Atkinsonu.

2022. gada 6. janvārī Vorāčeks aizvadīja savu 1000. NHL spēli pret Ņūdžersijas "Devils".

Čehijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2010. un 2011. gada Pasaules čempionātos, 2010. gadā izcīnot zelta, bet 2011. gadā — bronzas medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džordžs Abela

**Džordžs Abela** (*George Abela*; dzimis ) ir maltiešu politiķis. No 2009. gada 4. aprīļa līdz 2014. gada 4. aprīlim bija Maltas prezidents.

Studējis Lisabonas Maltas universitātē. Bijis futbola kluba *Qormi F.C.* prezidents, 1982. gadā tika ievēlēts par Maltas Futbola federācijas prezidentu. Prezidenta amatu atstāja 1992. gadā.  Dž. Abela stājās Maltas prezidenta amatā.
Edvards Brensfīlds

**Edvards Brensfīlds** (; dzimis 1785. gadā Baljanakorā, Īrijā, miris 1852. gada 31. oktobrī Braitonā, Anglijā) bija īru izcelsmes britu kara flotes virsnieks un tiek uzskatīts par vienu no Antarktīdas pirmatklājējiem.

Dzimis ap 1785. gadu nelielā ostas ciematiņā Baljanakorā netālu no Korkas. 1803. gadā 18 gadu vecumā tika ar varu rekrutēts Britu kara flotē, kur sākumā dienēja par matrozi. Uz sava pirmā kuģa *Ville de Paris* mitinājās vienā kubrikā ar vēlāko Arktikas pētnieku Viljamu Periju. Ātri kāpis pa karjeras kāpnēm un 1812. gadā kļuvis par brigas *Goldfinch* navigatoru. 1815. gadā 30 gadu vecumā Brensfīlds sasniedza savas militārās karjeras augstāko pakāpienu — kļuva par kuģa *Andromache* navigatoru un tika norīkots uz jauno Britu flotes Klusā okeāna eskadru Valparaiso.

## Antarktīdas ekspedīcija
thumb|250px|Edvarda Brensfīlda atklāto Dienvidešetlendas salu karte
Britu jūrasbraucējs Džeimss Kuks 1773. gadā šķērsoja Dienvidu polāro loku un nākamajā gadā sasniedza
 dienvidu platuma, kamēr ledus nepiespieda viņu atgriezties. Kuka ceļojums kliedēja izdomājumus par auglīgo un biezi apdzīvoto kontinentu ap Dienvidpolu, tāpēc Britu Admiralitāte uz pusgadsimtu zaudēja interesi par Antarktiku.

1819. gadā, apkuģojot Hornas ragu, Viljama Smita angļu tirdzniecības kuģis *Williams* vētras laikā tika aiznests uz dienvidiem un viņš atklāja Dienvidšetlendas salas. Kad ziņas par atklājumu sasniedza Valparaiso, britu eskadras komandieris Širefs nolēma nolīgt Smita kuģi un norīkoja Brensfīldu uz tā par navigatoru.
1820. gada 29. janvārī kuģis sasniedza Karaļa Džordža salu, kur Brensfīlds izkāpa krastā un formāli pasludināja to par Lielbritānijas īpašumu. Kuģojot tālāk, Brensfīlds šķērsoja jūras šaurumu, kas 1822. gadā tika nosaukts viņa vārdā, un 30. janvārī sasniedza Antarktīdas pussalas ziemeļu galu — Triniti pussalu.

Divas dienas agrāk, 28. janvārī, Krievijas ekspedīcija Fabiāna fon Belinshauzena un Mihaila Lazareva vadībā novēroja ar ledu klātu krastu mūsdienu Karalienes Modas Zemes piekrastē. Atšķirībā no viņiem, Brensfīlds redzēja “divus augstus kalnus”, vienu no kuriem, ko nebija iespējams sajaukt ar pakledu, vēlāk nosauca Brensfīlda vārdā.

Tālāk virzoties gar ledus robežu, Brensfīlds atklāja Elefantas un Klerensas salas, kas arī tika pasludinātas par britu īpašumu.

Brensfīlda vēlākā dzīve ir neskaidra. Miris 1852. gadā un apglabāts Braitonas kapsētā Anglijā.

Brensfīlda vārdā nosaukts Brensfīlda šaurums, Brensfīlda kalns, Brensfīlda sala un britu polārās izpētes kuģis *RRS Bransfield*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ļubomīrs Višņovskis

**Ļubomīrs Višņovskis** (; dzimis 1976. gada 11. augustā) ir bijušais slovāku hokejists, aizsargs, Slovākijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras gaitā aizvadījis 883 spēles Nacionālās hokeja līgas komandās Losandželosas "Kings", Edmontonas "Oilers", Anahaimas "Ducks" un Ņujorkas "Islanders". 2011. gadā viņš bija visas līgas rezultatīvākais aizsargs. Ilgāku laiku spēlējis arī slovāku komandā Bratislavas "Slovan". Slovākijas izlases rindās kļuvis par 2002. gada Pasaules čempionu, Pasaules čempionātos izcīnījis vēl divas medaļas.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Višņovskis uzsāka 1994.—95. gada sezonā, kad debitēja Slovākijas Ekstralīgas vienības Bratislavas "Slovan" sastāvā. Kluba rindās hokejists spēlēja līdz 2000. gada vasarai, kad pārcēlās uz Ziemeļameriku.

Savā debijas sezonā NHL kluba Losandželosas "Kings" rindās Višņovskis bija visas līgas rezultatīvākais jaunais aizsargs. "Kings" sastāvā spēlētājs aizvadīja nākamās septiņas sezonas, līdz 2008. gada vasarā tika aizmainīts uz Edmontonas "Oilers" rindām. 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā Višņovskis spēlēja Slovākijas Ekstralīgas klubā Bratislavas "Slovan".

2009.—10. gada sezonas vidū Ļubomīrs tika aizmainīts uz Anahaimas "Ducks" rindām. Tieši "Ducks" sastāvā Višņovskis 2010.—11. gada sezonu noslēdza kā visas līgas rezultatīvākais aizsargs. 2012. gada vasarā tika aizmainīts uz Ņujorkas "Islanders". 2012.—13. gada NHL sezonas lokauta laikā spēlēja KHL kluba Bratislavas "Slovan" rindās. "Islanders" rindās spēlēja līdz 2015. gada vasarai. Septembrī hokejists uz pārbaudes laiku pievienojās Čikāgas "Blackhawks", taču komandas rindās nenostiprinājās.

2015.—16. gada sezonā aizvadīja deviņas spēles KHL klubā Bratislavas "Slovan", taču pēc sezonas beigām paziņoja par karjeras beigšanu.

Slovākijas hokeja izlases sastāvā spēlējis trīs Olimpisko spēļu turnīros, kā arī deviņos Pasaules čempionātos, 2002. gadā kopā ar izlasi izcīnot zelta medaļas. Bija iekļauts arī 2014. gada Olimpisko spēļu turnīra izlases sastāvā, taču traumas dēļ uz to nedevās.

## Ārējās saites
Armands Zeiberliņš

**Armands Zeiberliņš** (dzimis ) ir FC "Jūrmala" galvenā trenera Vladimira Pačko asistents. 

Armands Zeiberliņš 1989. gadā ieguva Eiropas jaunatnes vicečempiona titulu PSRS izlases sastāvā. 1989. gadā Luckas "Torpedo" sastāvā izcīnīja Ukrainas čempiona titulu un PSRS 2. līgas vicečempiona titulu savā zonā. 1991. gada Latvijas (PSR) čempions un 1995. gada čempions. Spēlējot Latvijas izlases rindās nospēlētas 23 spēles un gūti četri vārti.

## Kausi
* Latvijas kauss futbolā 1993,1995
* Baltijas kauss futbolā 1993,1995

## Ārējās saites
HC Davos

***HC Davos*** *(Hockey Club Davos)* ir profesionāla hokeja komanda, kas bāzēta Davosā, Šveicē, un spēlē Nacionālajā līgā. Komanda dibināta 1921. gadā. Tā ir titulētākā līgas komanda, Šveices čempiones titulu izcīnot 31 reizes.

Klubs jau kopš 1923. gada organizē arī ikgadējo Špenglera kausu. Laika posmā no 1926. līdz 1960. gadam Davosa izcīnīja 23 Šveices čempiones titulus. Pēdējo reizi komanda Nacionālajā līgā triumfēja 2015. gadā.

2018.—19. gada sezonas otrajā pusē komandas galvenais treneris bija latvietis Harijs Vītoliņš.
## Sasniegumi
Nacionālā līga 
* Uzvarētāji (31): 1926, 1927, 1929, 1930, 1931, 1932, 1933, 1934, 1935, 1937, 1938, 1939, 1941, 1942, 1943, 1944, 1945, 1946, 1947, 1948, 1950, 1958, 1960, 1984, 1985, 2002, 2005, 2007, 2009, 2011, 2015
Špenglera kauss

* Uzvarētāji (17): 1927, 1933, 1936, 1938, 1941, 1942, 1943, 1951, 1957, 1958, 2000, 2001, 2004, 2006, 2011, 2023, 2025

## Spēlētāji
### Pašreizējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2024. gada 2. februārī.*

#### Vārtsargi
* 29  Sandro Ešlimans
* 91  Žils Sens

#### Aizsargi
* 6  Klāss Dālbeks
* 25   Enzo Gēbejs
* 51  Kristians Nākive
* 46  Dominiks Egli
* 57  Davids Baranduns
* 95  Tomass Vellingers
* 20  Mihaels Fora
* 90  Svens Jungs
* 88 Tims Minders
* 32  Noa Šnēbergers

#### Uzbrucēji
* 10  Andress Ambīls (Kapteinis)
* 28  Aksels Simics
* 36  Simons Knaks
* 37  Džulians Parrē
* 40  Deniss Rasmusens
* 42  Joakims Nordstrēms
* 44  Matejs Strānskis
* 56  Dino Vīzers
* 65  Marks Vīzers
* 66  Valentīns Nusbaumers
* 70  Enco Korvi
* 81  Rafels Prasls
* 84  Janiks Kanova
* 93  Janiks Frehners
* 96  Kriss Egli
* 67  Leons Bristeds
*   Žans Marko Hammerers
*   Nino Ruso

### Līderi
#### Komandas visu laiku rezultatīvākie spēlētāji



Punkti
Vārti
Rezultatīvas piespēles












 - nepilnīgi dati

#### Kluba spēlētāju rekordi

##### Regulārā sezona
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Kellijs Kizio, 49 (1982.—83.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Rons Vilsons un Džo Torntons, 44 (1984.—85. un 2004.—05.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Kellijs Kizio, 87 (1982.—83.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Lendons Vilsons, 142 (2005.—06.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Rons Vilsons, 83 (1984.—85.)

##### Izslēgšanas kārta
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Lonijs Bohonoss, 13 (2001.—02.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Džo Torntons, 21 (2004.—05.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Kens Jeremčuks un Džo Torntons, 25 (1997.—98. un 2004.—05.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Mihels Rīsens, 52 (2001.—02.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Peteri Nummelins, 22 (1997.—98.)
## Atsauces

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
*Spengler Cup official site
Latvijas Universitātes Ķīmijas fakultāte

250px|thumbnail|LU Ķīmijas fakultātes bijusī ēka Rīgā, K. Valdemāra ielā 48
**Latvijas Universitātes Ķīmijas fakultāte** bija dibināta 1919. gadā, 1958. gadā to pievienoja Rīgas Politehniskajam institūtam, atjaunoja 1964. gada 1. septembrī. 

2024. gadā Ķīmijas fakultāti apvienoja ar Bioloģijas fakultāti un Medicīnas fakultāti, izveidojot Medicīnas un dzīvības zinātņu fakultāti.

## Vēsture
Latvijas Augstskolas Ķīmijas fakultāte izveidota 1919. gadā uz Rīgas Politehniskā institūta, vēlākās Baltijas Tehniskās augstskolas Ķīmijas nodaļas bāzes.  Latvijas Valsts Universitātes Ķīmijas fakultāte atjaunota 1964. gadā. Studējot Ķīmijas fakultātē, bija iespējams iegūt ķīmijas bakalaura un ķīmijas maģistra grādus, kā arī otrā līmeņa profesionālo augstāko izglītību specializācijās "Darba vides aizsardzība un ekspertīze" un "Vidusskolas ķīmijas skolotājs". 

Fakultāte atradās bijušā Franču liceja ēkā Krišjāņa Valdemāra ielā 48, bet pēc jaunā Latvijas Universitātes Dabaszinātņu akadēmiskā centra uzbūvēšanas 2015. gadā pārcēlās uz turieni. 2015. gada nogalē Rīgas dome paziņoja, ka Franču licejs atgūs sākotnējās telpas Krišjāņa Valdemāra ielā 48.

## Struktūrvienības
*Neorganiskās ķīmijas katedra;
*Analītiskās ķīmijas katedra;
*Organiskās ķīmijas katedra;
*Fizikālās ķīmijas katedra;
*Vides studiju centrs;
*Pārtikas ķīmijas centrs;
*Ķīmijas didaktikas centrs.

## Dekāni
*Gunārs Slaidiņš (no 1964. līdz 1969. gadam)
*Gunārs Mežaraups (no 1969. līdz 1970. gadam)
*Gunārs Rudzītis (no 1970. līdz 1977. gadam)
*Edgars Jansons (no 1977. līdz 1984. gadam)
*Jānis Drēģeris (no 1984. līdz 1995. gadam)
*Andris Zicmanis (no 1995. līdz 2003. gadam)
*Jānis Švirksts (no 2003. līdz 2011. gadam)
*Anda Prikšāne (no 2011. līdz 2020. gadam)
*Jāzeps Logins (no 2020. līdz 2024. gadam)

## Skatīt arī
* Latvijas Universitāte

## Ārējās saites
*Ķīmijas fakultātes sadaļa LU portālā 
*Ķīmijas fakultātes mājaslapa 

## Atsauces
Akadiešu valoda

**Akadiešu valoda** (𒀝𒅗𒁺𒌑(𒌝) (*Akkadû(m)*)) ir mirusi semītu saimes valoda, kurā runāja Senās Divupes iedzīvotāji. Akadiešu valodas pierakstīšanai tika izmantots ķīļraksts, kas sākotnēji tika izmantots senās šumeru valodas pierakstīšanai. Valodas nosaukums ir cēlies no Akadas valsts nosaukuma. 2. gadu tūkstotī bija divi akadiešu valodas dialekti: vienā runāja Asīrijas iedzīvotāji, otrajā dialektā runāja Babilonijas iedzīvotāji. Tā gadsimtiem ilgi bija Babilonijas *[[lingua franca]]*.

## Ārējās saites
Daļskaitlis

thumbnail|235px|Kūka bija sadalīta četrās vienādās daļās. 1/4 no tās ir noņemta, bet atlikušās 3/4 ir palikušas
**Daļskaitlis** ir skaitlis, kas raksturo kādu noteiktu daļu no viena veseluma. Daļskaitļus var pierakstīt dažādi, piemēram, \tfrac{1}{4}, 14 vai 1/4. Virs daļsvītras esošo skaitli sauc par skaitītāju (raksturo daļu skaitu), bet zem daļsvītras esošo skaitli — par saucēju (raksturo daļas lielumu).

Daļskaitļi pieder racionālo skaitļu kopai un visām tām kopām, kurās ietilpst racionālo skaitļu kopa.

Daļveida skaitļi var tikt pierakstīti, neizmantojot skaitītājus un saucējus, bet izmantojot decimāldaļskaitļus, procentus vai negatīvus kāpinātājus (piemēram, 0,01, 1%, un 10&minus;2 ir skaitļi, kas visi ir vienādi ar 1/100). Var iedomāties, ka jebkuram veselam skaitlim, piemēram, skaitlim 7, ir saucējs, kas vienāds ar 1: tādā gadījumā 7 būs vienāds ar 7/1.

## Darbības ar daļskaitļiem
: a \cdot \frac{b}{c}= \frac{ab}{c}
: \frac{a}{b} \cdot \frac{c}{d}= \frac{ac}{bd}
: \frac{a}{b} : \frac{c}{d}= \frac{a}{b} \cdot \frac{d}{c}=\frac{ad}{bc}

## Skatīt arī
*Decimāldaļskaitlis
*Ķēžu daļa
Jegeva (stacija)

**Jegeva** () ir stacija Tapas—Tartu dzelzceļa līnijā Igaunijā, Jegevas apriņķa Jegevas pilsētā, tā atrodas 47,5 km attālumā no Tartu, 65 km attālumā no Tapas un 142,6 km attālumā no Tallinas. Jegevā pietur visi Tapas (Tallinas) un Tartu (Koidulas un Valgas) virzienā kursējošie dīzeļvilcieni, kā arī starptautiskie vilcieni Tallina—Tartu—Rīga.

## Stacijas ēka
**Jegevas pirmā stacija** celta līdz ar dzelzceļa līnijas Tapa--Tartu izbūvi 1876. gadā. Tā bija vairāku apjomu koka stāvbūve (1-2 stāviem). Gājusi bojā 2. pasaules kara laikā.
No pirmā perioda saglabājusies dzīvojamā ēka, kurā 2006. gadā ierīkots igauņu dzejnieces Beti Alveres memoriālais muzejs.

**Jegevas otrā stacija** celta 1949. gadā, tā ir tipisks staļinisma arhitektūras paraugs. Tā ir monolīta vienstāva celtne ar fasādē simetriski izvietotām logailēm un pilastriem, ko noslēdz atika un masīva jumta dzega. Abos ēkas galos zemākas piebūves daļas. Fasādes svinīgumu pasvītro centrālais frontons, kā arī sandriki virs katras galvenā būvapjoma logailes. Pašlaik stacijas ēkā izvietotas tirdzniecības telpas.

**Jegevas trešā stacija** celta 1998. gadā, tā ir funkcionāla vienstāva celtne ar metāla konstrukcijas nojumi pasažieru platformu pusē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 1938.—1939. gada vilcienu pienākšanas un atiešanas saraksts Jegevas stacijā
* Jegevas stacijas pirmā ēka (attēls)
Barta

**Barta** () ir pilsēta un āmtes centrs pie Bartas lagūnas Mēklenburgā-Priekšpomerānijā Vācijā, uz rietumiem no Štrālzundes. 

## Vēsture
Bartā varētu būt atradusies leģendārā Vinetas pilsēta. Viduslaikos Pomerānijas-Bartas hercogistes centrs. 1588. gadā Bartā iespieda "Bartas bībeli" - Bībeles tulkojumu viduslejasvācu valodā. 

Otrā pasaules kara laikā pie Bartas atradās V-1 ražotne un sagūstīto Sabiedroto karagūstekņu nometne *Stalag Luft I*. Nometnes klātbūtne pie pilsētas pasargāja to no sabiedroto aviācijas uzlidojumiem.

## Ievērojamas personības

* Francis, Pomerānijas hercogs (1577-1620)
* Georgs II, Pomerānijas hercogs
* Ulrihs, Pomerānijas hercogs (1589-1622), Pomerānijas protestantu bīskaps un nekronētais Pomerānijas hercogs
* Bogislavs XIV (1580-1637), pēdējais Pomerānijas hercogs
* Pomerānijas Anna (1590-1660),  Pomerānijas hercoga Bogislava XIII meita
* Georgs Ludvigs Spaldings (1762-1811), filologs
* Ferdinands Jūlke (1815-1893), dārzkopis
* Verners Fiterers (1907-1991), kino aktieris
* Helmuts Lošs (1947-2005), svarcēlājs
* Silvija Roze (dzimusi 1962), airētāja un olimpiskā čempione

## Atsauces

## Ārējās saites