open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ksenacelveidīgie

**Ksenacelveidīgie** (*Xenacoelomorpha*) ir neliels bilaterālu dzīvnieku tips, kas sastāv no divām radniecīgām grupām: ksenoturbellīdām un acelveidīgajiem. Šis jaunais tips tika izveidots 2011. gada februārī pamatojoties uz morfoloģiskām sinapomorfijām (ārējais izskats, kopīgs šīs kladas pārstāvjiem), kas vēlāk tika apstiprināts ar molekulāro datu filoģenētisko analīzi (dzīvnieku DNS līdzība kladas ietvaros).

## Apraksts
### Morfoloģija
Ksenacelveidīgie ir tārpveidīgi dzīvnieki, kuru ķermeņa garums ir no dažiem milimetriem līdz 10 cm un vairāk.

Visas ksenacelveidīgo sugas ir divpusēji simetriskas (spoguļsimetrija). Kaut arī tie ir triploblasti, t.i. tiem ir trīs dīgļlapas (ektoderma, endoderma un mezoderma), taču īsta ķermeņa dobuma (celoma) tiem nav. Attiecīgi, tiem ir acelomātiska ķermeņa uzbūve. Acelām (*Acoela*) mute atveras tieši lielajā entodermālajā sincitijā, bet nematodermatīdām un ksenoturbellīdām ir maisveidīga zarna, kas klāta ar bezskropstiņu šūnām.

Nervu sistēma ir baziepidermāla, t.i. atrodas zem epidermas, bet galvas smadzeņu nav. Ksenoturbellīdām ir vienkāršs nervu tīkls bez specializētām neironu koncentrācijām. Savukārt, acelveidīgajiem tas ir veidots garenisku kūlīšu sērijas veidā, kas priekšpusē ir savienoti ar dažādas sarežģītības pakāpes gredzenveida komissuru. Sensoros orgānus veido statocisti (līdzsvara sensori), un dažām grupām ir arī primitīvas ocellijas (vienkāršās acis). 

Visām sugām epidermu veido skropstainas šūnas. Skropstiņas sastāv no 9 perifēro mikrocaurulīšu pāriem un vienas vai divām centrālajām mikrocaurulītēm. 4–7 pāri nobeidzas pirms skropstiņas gala, veidojot t.s. "plauktu".

### Dzīvesveids
Šī tipa pārstāvji ir jūrā vai sājūdenī dzīvojoši bentosa vai planktona organismi, kas var dzīvot arī uz aļģu un koraļļu virsmām. Tās var būt brīvi dzīvojošas, parazītiskas (parazitē jūras gurķu zarnu traktā) vai simbiotiskas sugas. Ksenacelveidīgo pārstāvjus var sastapt dziļumā līdz 4 km netālu no hidrotermālajiem zemūdens avotiem. 

Šī tipa pārstāvji ir hermafrodīti un vairojas dzimumceļā ar tiešu attīstību, t.i. bez kāpura stadijas.

## Filoģenēze
Sākotnēji ksenoturbellīdas kā atsevišķs tips tika pieskaitītas otrmutniekiem. Taču veidojot ksenacelveidīgo tipu un apvienojot tajā ksenoturbellīdas un acelveidīgos uz molekulāro pētījumu pamata, tika secināts, ka ksenacelveidīgie ir radniecīga grupa nefrozojiem, kas savukārt apvieno pirmmutniekus un otrmutniekus. Tas nozīmē, ka ksenacelveidīgie nav ne pirmmutnieki, nedz arī otrmutnieki, bet primitīvāka bilaterāļu forma, no kuras varētu būt cēlušās attīstītākās bilaterālo dzīvnieku formas.

Taču daži pētījumi norāda uz to, ka ksenacelveidīgo primitīvā uzbūve ir degradācijas rezultāts, bet sākotnēji tā bija radniecīga ambulakrārijām, kas apvieno sevī adatādaiņus un pushordaiņus, un attiecīgi tie būtu pieskaitāmi otrmutniekiem. Rezultātā tika piedāvāts izveidot jaunu kladu ksenambulakrārijas, kurā iekļautas gan ambulakrārijas, gan ksenacelveidīgie. Taču pagaidām skaidrības nav, vai jauno kladu pieskaitīt otrmutniekiem, vai arī tā ir nefrozojiem radniecīga klada.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rešta

**Rešta** (, ) ir pilsēta Irānas ziemeļos, Gīlānas ostāna administratīvais centrs. Izvietojusies līdzenumā Kaspijas jūras dienvidu piekrastē  no valsts galvaspilsētas Teherānas. Lielākā Irānas ziemeļdaļas pilsēta, nozīmīgs tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma centrs. Pilsēta izvietojusies mitru subtropu apvidū starp kalniem un jūru; ievērojamā nokrišņu daudzuma dēļ tiek dēvēta par Lietus pilsētu — Šahrebārānu.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 682. gadā Umajādu dokumentos, bet, kā liecina arheoloģiskie izrakumi, ir ievērojami senāka. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Venteris-Vinters

**Kārlis Venteris-Vinters** (dzimis 1894. gada 19. februārī, miris 1942. gada 6. aprīlī) bija latviešu leitnants, Latvijas atbrīvošanas cīņu dalībnieks.

## Biogrāfija
Dzimis 1894. gada 19. februārī Rīgas apriņķa Dreiliņu pagastā (tagad Ropažu novada Dreiliņos).

1920. gada 13. janvārī pie Gorku sādžas veica uzbrukumu, apejot lielinieku spārnu ar savu rotu un spēcīgā apšaudē ieņēma sādžu un noturēja no vairākiem lielinieku pretuzbrukumiem. Par to viņš 1924. gadā tika apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni.

Komandēja 5. Rīgas aizsargu pulka 1. bataljonu.

Apcietināts un izsūtīts uz Krieviju 1941. gada 14. jūnijā no Rīgas apriņķa Stopiņu pagasta "Ziemeļu" mājām uz Molotovas apgabalu. Usoļlagā nošauts 1942. gada 6. aprīlī.

Dēls ķīmīķis Kārlis Venteris.

## Apbalvojumi
* Latvijas brīvības kara piemiņas zīme
* Lāčplēsa Kara Ordeņa III šķira.
* Aizsargu Nopelnu Krusts.
* Latvijas Republikas atbrīvošanas cīņu 10 gadu jubilejas piemiņas medaļa
* Triju Zvaigžņu ordeņa IV šķira
* Igaunijas Aizsardzības savienības Baltais krusts III šķira
* Viestura ordeņa IV šķira.

## Atsauces
Amsterdamas kanāli

**Amsterdamas kanāli** () ir 17. gadsimtā (t.s. Nīderlandes Zelta laikmetā) izveidota kanālu sistēma Nīderlandes galvaspilsētā Amsterdamā. Kanālu sistēma, kuras kopējais garums ir apmēram 100 kilometri, vecpilsētā tie veido apmēram 90 salas un 1500 tiltu, tāpēc dažkārt Amsterdama tiek dēvēta par "Ziemeļu Venēciju". Kanālu sistēma veic ne vien transporta, bet arī melioratīvas funkcijas. 2002. gadā kanālu sistēma tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā kā objekts "Amsterdamas 17. gadsimta kanālu loka rajons Singelgrahta iekšpusē".

## Galerija

Amsterdam_Canal_Tour.jpg
Amsterdam_Canals_-_July_2006.jpg
KeizersgrachtReguliersgrachtAmsterdam.jpg
Канал_в_Амстердаме.jpg
Amsterdam-centrum-OpenTopo.jpg


## Ārējās saites
Roberts Ficrojs

**Roberts Ficrojs** (; dzimis , miris ) bija angļu flotes virsnieks, viceadmirālis un zinātnieks.

R. Ficrojs ieguva slavu kā kuģa *[[Beagle (kuģis)|Beagle]]* kapteinis Čārlza Darvina slavenajā ceļojumā apkārt pasaulei, kas bija kapteiņa Ficroja otrā ekspedīcija uz Dienvidamerikas dienvidiem.

Vienlaikus R. Ficrojs bija aizrautīgs zinātnieks, meteoroloģijas pionieris, kurš veica precīzus ikdienas laikapstākļu novērojumus un prognozes, ieviešot tām apzīmējumu *forecasts* (angļu valodā "prognozes, pareģojumi"). 1854. gadā viņš izveidoja sistēmu, lai iegūtu informāciju par laikapstākļiem Lielbritānijas piekrastē un izplatītu to jūrniekiem un zvejniekiem (vēlāk uz šī pamata izveidojās Apvienotās Karalistes *[[Met Office]]*). R. Ficrojs bija spējīgs novērotājs, uzmērītājs un hidrogrāfs.

Būdams Jaunzēlandes gubernators, kur pildīja dienesta pienākumus no 1843. līdz 1845. gadam, viņš centās aizsargāt maorus no nelikumīgas zemes pārdošanas, uz ko pretendēja britu kolonisti.

## Ārējās saites
Edvīns Vedējs

**Edvīns Vedējs** (; 1941—2017) bija latviešu izcelsmes ASV ķīmiķis, Viskonsinas Universitātes profesors (1991) un Mičiganas Universitātes profesors (1999). Vedēja galvenās pētniecības joma bija organiskās sintēzes metodoloģija un reakcijas mehānismi.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Rīgā Nikolaja Vedēja un viņa sievas Veltas, dzimušas Robežnieces, ģimenē. 1944. gadā kopā ar vecākiem devās bēgļu gaitās uz Vāciju, 1950. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV.
Mācījās Grandrepidsas koledžā, līdz 1962. gadam studēja Mičiganas Universitātes bakalaura studiju programmā, tad līdz 1966. gadam Viskonsinas Universitātes doktora studiju programmā. No 1966. līdz 1967. gadam viņš veica pēcdoktorantūras pētījumus par kopējo prostaglandīnu sintēzi Hārvarda Universitātes 1990. gada Nobela prēmijas laureāta profesora E. Dž. Korija laboratorijā.

1967. gadā viņš sāka strādāt Viskonsinas Universitātē, 1999. gadā pārcēlās uz Mičiganas Universitāti. Pēc viņa aiziešanas pensijā 2011. gadā Mičiganas Universitāte izveidoja Edvīna Vedēja ķīmijas profesūru.

Miris 2017. gada 2. decembrī Medisonā.

## Darbi
* Vedejs E, Peterson, MJ (1994). "Stereochemistry and Mechanism in the Wittig Reaction". Topics in Stereochemistry. 21: 1—157.
* Vedejs E, Diver ST (1 April 1993). "Tributylphosphine: a remarkable acylation catalyst". Journal of the American Chemical Society. 115 (8): 3358—3359.
* Vedejs E, Daugulis O, Diver ST (26 January 1996). "Enantioselective Acylations Catalyzed by Chiral Phosphines". The Journal of Organic Chemistry. 61 (2): 430—431.
* Vedejs E, Jure M (2005). "Efficiency in Nonenzymatic Kinetic Resolution". Angewandte Chemie International Edition. 44 (26): 3974—4001.
* Vedejs E, Chapman RW, Fields SC, Lin S, Schrimpf MR (1995). "Conversion of Arylboronic Acids into Potassium Aryltrifluoroborates: Convenient Precursors of Arylboron Difluoride Lewis Acids". The Journal of Organic Chemistry. 60 (10): 3020—3027.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas Zinātņu akadēmijas loceklis (1992)
* LZA Paula Valdena medaļa (1997)
* Herberta Č. Brauna balva par radošiem pētījumiem sintētisko metožu jomā (2004)
* Latvijas Zinātņu akadēmijas Lielā medaļa (2005)
* Triju Zvaigžņu ordenis (2006)
* *American Chemical Society* loceklis (2011)

## Atsauces
Pelēko pulku laukums

**Pelēko pulku laukums** ir Ščecinas laukums, Centra administratīvajā rajonā, Centra apkaimē. Tas ir lielākais un galvenais laukums Ščecinas centrā. 

Tā ir vienīgā vieta Ščecinā, kuras nosaukums ir mainīts piecas reizes.

Neilgi pēc Otrā pasaules kara beigām laukumu mēdza dēvēt par „Stīvu laukumu“, jo tā centrā Sarkanā armija ierīkoja kritušo padomju karavīru kapsētu.

## Vēsturiskie nosaukumi
Laukums izveidots 19. gadsimtā līdz ar pilsētas aizsargmūru nojaukšanu, tā sākotnējais nosaukums bija **Ernsta Morica Arnta laukums** (vācu: *Ernst-Moritz-Arndt-Platz*). Otrā pasaules kara laikā laukuma ēkas tika tikai nedaudz bojātas. 1945. gadā tas tika pārsaukts par **Sabiedroto laukumu** (polu: *plac Sprzymierzonych*), bet 1950. gadā to pārdēvēja par **Konstanta Rokossovska laukumu** (poļu: *plac Konstantego Rokossowskiego*). Laukuma nosaukums atkal tika mainīts 1956. gadā uz **Vladimira Ļeņina laukumu** (poļu: *plac Włodzimierza Lenina*). 1991. gadā tika atjaunots vecais nosaukums **Sabiedroto laukums**. Pelēko pulku laukuma nosaukumu tas atguva 2009. gada 23. novembrī.

1962. gada 9. oktobrī laukumā notika katastrofa Varšavas pakta karaspēka parādes laikā. Viens no tankiem saslīdēja un ietriecās pūlī. 21 cilvēks tika ievainots un 7 cilvēki (bērni) gāja bojā.

## Laukuma savienojumi
* Maršala Juzefa Pilsudska iela
* Polijas armijas avēnija
* Pjastu avēnija
* 5. jūlija iela
* Lielpolijas iela

## Attēlu galerija

Szarych Szeregów Square in Szczecin, 2018 (3).jpg|
Szarych Szeregów Square in Szczecin (4).JPG|
64 Wojska Polskiego Avenue in Szczecin.JPG|
Szczecin_pomnik_Pilsudskiego.jpg|


## Atsauces
Voldemārs Pūce (teātra direktors)

**Voldemārs Pūce** (dzimis  miris ) bija latviešu pedagogs, Liepājas teātra direktors (1967—1991).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1930. gada 21. septembrī Pampāļu pagastā. 1951. gadā viņš absolvēja Liepājas Mākslas vidusskolas Teātra dekoratoru nodaļu. Bija zīmēšanas skolotājs, Liepājas Kultūras nama direktors, vadīja Liepājas Tautas deju ansambli "Rucavietis".
1967. gadā Voldemāru Pūci iecēla par Liepājas teātra direktoru, vēlāk par uzvedumu daļas vadītāju (1996—1999).

## Atsauces
Onni Talass

**Onni Eigens Aleksanders Talass** (*Onni Eugen Aleksander Talas*), līdz 1895. gadam **Gračofs** (*Gratschoff*), dzimis , miris ) bija Somijas jurists, politiķis, profesors un diplomāts. 1917. un 1918. gada viņš bija Somijas Senāta loceklis.

## Biogrāfija
Onni vecāki bija tirgotājs Aleksanders Tertullians Gračofs (*Aleksander Tertullian Gratschoff*) un Josefina Katharina Eigenia Vesandera (*Josefina Katharina Eugenia Wesander*). 1895. gadā viņš mainīja uzvārdu no Gračofs  uz Tallass.

1895. gadā Onni Talass sāka studijas, un 1901. gadā ieguva bakalaura grādu tiesību zinātnēs (*lakitieteen kandidaatin*). 1903. gadā Talasam tika piešķirta tiesneša vietnieka pakāpe (*varatuomarin*), un 1905. gadā viņš ieguva licenciāta un doktora grādu tiesību zinātnēs.

No 1901. līdz 1904. gadam Talass strādāja par juristu Lahti. Pēc tam no 1905. līdz 1923. gadam viņš bija Helsinku Universitātes administratīvo tiesību asistents. No 1925. līdz 1930. gadam Talass bija administratīvo tiesību profesors Helsinku Universitātē. No 1926. līdz 1930. gadam viņš bija Civildienesta Augstākās tiesas loceklis.

[thumb|240px|left|Onni Talas ar Vācijas spēku Somijā komandieri [Rīdigers fon der Golcs|Rīdigeru fon der Golcu 1918. gadā]]
Rusifikācijas laikā Somijā Talass izrādīja pasīvu pretestību un iestājās Jauno somu partijā. No 1909. līdz 1918. gadam viņš bija Eduskuntas (parlamenta) deputāts no Kuopio apgabala austrumu vēlēšanu apgabala. No 1918. līdz 1919. gadam viņš bija Kuopio apriņķa Austrumu vēlēšanu apgabala deputāts.
1916. gadā Onni Talass bija viens no *[[Suomen Maatalous-Osake-Pankki]]* bankas dibinātājiem.

No 1917. līdz 1918. gadam Talass bija Svīnhūvuda senāta Tieslietu nodaļas vadītājs (šis Senāts pieņēma Somijas neatkarības deklarāciju), un šo amatu saglabāja arī Pāsikivi senātā. Somijas pilsoņu kara laikā viņš slēpās Helsinkos. Pēc pilsoņu kara Talass atbalstīja monarhisma ideju. Viņš bija delegācijas priekšsēdētājs, kas devās lūgt Vācijas firstu Frīdrihu Karlu kļūt par Somijas karali. No 1919. līdz 1921. gadam Onni Talass bija pilnvarotais Madridē un Lisabonā.

No 1927. līdz 1930. gadam viņš bija ievēlēts Eduskuntā no apriņķa Rietumu vēlēšanu apgabala, pārstāvot Nacionālās koalīcijas partiju (*Kansallinen Kokoomus*).

Onni Talass bija sūtnis Kopenhāgenā no 1930. līdz 1934. gadam, Budapeštā no 1931. līdz 1940. gadam, Vīnē no 1933. līdz 1938. gadam, Ankarā, Sofijā un Belgradā no 1934. līdz 1940. gadam, Romā no 1940. līdz 1944. gadam un Horvātijas Neatkarīgajā valstī no 1941. līdz 1942. gadam.

## Ārējās saites

* Onni Talas Eduskunta

|-
Aleksanders Omots Kilde

**Aleksanders Omots Kilde** (; dzimis  Bērumā) ir Norvēģijas kalnu slēpotājs, 2020. gada Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētājs,  medaļnieks.

## Karjera
Pasaules kausa sacensībās debitēja  Zeldenē. 2013. gada Pasaules čempionātā junioriem ieguva zelta medaļu milzu slalomā. 2012.—2013. gada sezonā uzvarēja Eiropas kausa kopvērtējumā.  ieguva pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē, ieņemot 20. vietu supergiganta sacensībās Leikluisā, Kanādā. Piedalījās  Sočos. Supergigantā ieņēma 13. vietu, bet nobraucienā un kombinācijā nefinišēja.

Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2015. gadā. Labāko rezultātu sasniedza kombinācijā, ieņemot 8. vietu. Supergigantā ierindojās 19. vietā, bet nobraucienā bija 26. vietā. Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla Pasaules kausa posmos izcīnīja 2015. gada decembrī Valgardēnā, Itālijā, ar trešo vietu supergigantā, kad visas pirmās trīs vietas ieņēma Norvēģijas sportisti.  Garmišā-Partenkirhenē nobraucienā guva savu pirmo uzvaru Pasaules kausa posmos. 2015.—2016. gada sezonā izcīnīja savu pirmo mazo kristāla globusu, uzvarot supergiganta ieskaitē. 2017. gada Pasaules čempionātā Sanktmoricā divreiz ieguva 4. vietu — supergigantā un kombinācijā. Nobraucienā ieņēma 6. vietu, piedalījās arī milzu slalomā, bet nefinišēja.  piedalījās trīs disciplīnās, vislabāk startējot supergigantā, kur ieņēma 13. vietu.

2019.—2020. gada sezonā uzvarēja Pasaules kausa kopvērtējumā. 2021. gada janvāra vidū guva traumu un izlaida atlikušo sezonas daļu, līdz ar to nespēja aizstāvēt Pasaules kausa ieguvēja titulu. Nepiedalījās arī 2021. gada Pasaules čempionātā.  Pekinā izcīnīja bronzas medaļu supergantā un sudrabu kombinācijā. 2021.—2022. gada sezonu noslēdza 2. vietā Pasaules kausa kopvērtejumā. Sezonas laikā izcīnīja septiņas uzvaras Pasaules kausa posmos un uzvarēja gan nobrauciena, gan supergiganta kopējā ieskaitē.  

2023. gada Pasaules čempionātā Kurševelā izcīnīja sudraba medaļu supergigantā, tikai vienu sekundes simtdaļu zaudējot kanādiešu kalnu slēpotājam Džeimsam Krofordam. Arī nobraucienā ieguva sudraba godalgu.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Atsauces

## Ārējās saites
Nikolajs Raudseps

**Nikolajs Raudseps** (1848—1920) bija igauņu cilmes latviešu tālbraucēju kapteinis, jūrskolotājs, ilggadīgs Ainažu jūrskolas vadītājs un viens no pirmajiem latviešu polārpētniekiem.

Arī viņa jaunākais brālis Jegors Raudseps bija tālbraucēju kapteinis un Ainažu jūrskolas skolotājs.

## Dzīvesgājums
Nikolajs Raudseps dzimis 1848. gada 20. septembrī Vecsalacas pagasta *Mačparu* mājās, zemnieka ģimenē. Beidzis vietējo pagasta skolu un jau 18 gadu vecumā sācis iet jūrā.

Pēc Ainažu jūrskolas izveides par tās vadītāju un vienīgo pasniedzēju kļuva Kristiāns Dāls. Pieaugot studentu skaitam jūrskolā, 1870. gadā kā Kr. Dāla palīgs tika uzaicināts Nikolajs Raudseps, kurš pats vēl tobrīd mācījās jūrskolā. Jūrskolu pabeidzis 1875. gadā, iegūstot tālbraucēja kapteiņa diplomu. Turpmākos gadus abi bija galvenie latviešu jūrnieku izglītotāji. Kopā ar Kr. Dālu izstrādājis jūrskolas darba metodiku un pilnveidojis mācību programmu.

1888. gadā strādājis par kapteini Kaspijas jūrā.

Pēc Kr. Dāla uzaicināšanas par Liepājas jūrskolas vadītāju 1893. gadā, Ainažu jūrskolas vadību pārņēma Nikolajs Raudseps. Bijis šajā amatā līdz pat Pirmā pasaules kara sākumam un jūrskolas evakuācijai uz Krieviju.

Apbalvots ar Sv. Staņislava ordeni, Sv. Annas ordeni un Aleksandra III sudraba medaļu. Iecelts par Krievijas valsts padomnieku.

Miris 1920. gada 13. septembrī Lugā, Krievijā.

## Arktiskā ekspedīcija
1876. gadā bagātu Sibīrijas tirgotāju grupa vēlējās atklāt tiešu kuģu satiksmi ar Eiropu pa Obas upi un Ziemeļu Ledus okeānu. Pēc Kr. Valdemāra ieteikuma šī projekta realizācija tiek uzticēta Kr. Dālam un N. Raudsepam.

Tajā pašā gadā abi devās uz Toboļsku un devās pa Obas upi uz leju, pētot tās gultni. 1877. gadā Vācijā nopirka tvaikoni *Luisa* un izveidoja pamatā latviešu jūrnieku apkalpi ar kapteini Jāni Kurseinu. Kr. Dāls un N. Raudseps devās līdzi kā novērotāji. Brauciens sākas Lībekā un caur Hallu un Trumsi, šķērsojot Barenca un Karas jūru, sasniedza Obas grīvu un 8. septembrī kuģis piestāja Toboļskā. Tādējādi šis latviešu jūrnieku veikums bija pirmā reize, kad kuģis no Eiropas sasniedza Sibīrijas iekšzemi.

## Atsauces
Ašbērtona

**Ašbērtona** () – upe Austrālijas ziemeļrietumos, Rietumaustrālijas štatā. Garums 640 km, baseina platība 66 850 km².

Sākas Oftalmijas grēdas dienvidu nogāzē, ap 100 km uz dienvidiem no Ņūmenas, plūst pa dziļu ieleju sākumā dienvidrietumu, pēc tam ziemeļrietumu virzienā, ietek Indijas okeānā netālu no Eksmutas līča, ap 20 km uz dienvidrietumiem no Onslovas. Tek pa sausu apvidu, gandrīz visā garumā (izņemot 5 km posmu pie ietekas) regulāri izžūst. Tek tikai pēc spēcīgām lietusgāzēm, dažkārt pārplūst līdz vairāku kilometru platumam. Vidējais nokrišņu daudzums Ašbērtonas baseinā svārstās no 25 līdz 686 mm gadā. Lielākās pietekas – Hārdija (*Hardey*), Henrija (*Henry*) un Dakkrīka (*Duck Creek*).

Upi 1861. gadā atklāja austrāliešu ceļotājs Frānsiss Gregorijs (*Francis Gregory*), kas nosauca to Karaliskās ģeogrāfu biedrības prezidenta Viljama Bingema Bēringa, Ašbērtonas barona, vārdā. 19. gadsimta pēdējā desmitgadē Ašbērtonas sanesumos meklēts zelts.

## Atsauces

## Ārējās saites
7. kilometrs

**7. kilometrs** ir neizmantots dzelzceļa pieturas punkts Kalkūnes pagastā, Augšdaugavas novadā līnijā Eglaine—Daugavpils pie Lilienfeldes ciema.

Atvērts 1951. gadā kā izmaiņas punkts.

## Atsauces
Adrenalīns 2

**"Adrenalīns 2"** () ir 2009. gada ASV asa sižeta filma, kuras režisori un scenārija autori ir Marks Neveldains un Braiens Teilors. Galvenās lomas tajā atveido Džeisons Steitems (Čelioss), Emija Smārta (Ieva), Kliftons Kolinss jaunākais (*El Huron*), Efrens Ramiress (Venēra), Bai Linga (Ria), Deivids Keradins (Pūns Dons) un Dvaits Joakems ("Doks" Mailss).

Filmas pirmizrāde notika Apvienotajā Karalistē 2009. gada 15. aprīlī, ASV un Latvijā to sāka rādīt 2009. gada 17. aprīlī. Filmā Čevs Čelioss vajā ķīniešu gangsteri, kurš izgrieza Čeliosam no krūtīm sirdi, ieliekot tās vietā stimulatoru, kuru ik pa laikam nepieciešams uzlādēt ar elektrisko strāvu.

Šis ir turpinājums 2006. gada filmai "Adrenalīns". Filma saņēma galvenokārt negatīvas kritiķu atsauksmes, kuri slavēja Steitema darbu, tomēr pārmeta filmai par pārmērīgu vardarbību un aizskarošu attieksmi pret minoritātēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gorgāna

**Gorgāna** () ir pilsēta Irānas ziemeļos, Golestānas ostāna administratīvais centrs. Izvietojusies Gorgānas līdzenumā  no valsts galvaspilsētas Teherānas un  no Kaspijas jūras piekrastes. Līdz 1930. gadam dēvēta par **Astrābādu** ().

## Vēsture
Pēc Krievijas impērijas pasludināšanas 1721. gadā Pēteris I nolēma pievienot Krievijai Persijas provinces gar Kaspijas jūru. Krievu—persiešu karā (1722—1723) Krievijas impērijas kara flote izsēdināja Persijas Kaspijas jūras ostās savu karaspēku, kas līdz 1732. gadam okupēja Gīlānas, Māzenderānas provinces un Gorgānas pilsētu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hamadāna

**Hamadāna** () ir pilsēta Irānas rietumos, Hamadānas ostāna administratīvais centrs. Izvietojusies Zāgrosa kalnos 3574 m augstā Alvanda pakājē  no valsts galvaspilsētas Teherānas. Tiek uzskatīta par vienu no senākajām nepārtraukti apdzīvotajām Irānas pilsētām — iespējams, ka to apdzīvojuši asīrieši jau 1100. gadā p.m.ē.  uz dienvidrietumiem atrodas Gandžnāmes ķīļrakstu piemineklis, kas ir datēts ar 5. gadsimtu p.m.ē. Nozīmīgs tūrisma galamērķis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nellija Maklakova

**Nellija Maklakova** (dzimusi kā **Feldmane**  Kuldīgā) ir Latvijas šahiste.

## Biogrāfija
Kuldīgas šaha trenera Jāņa Vilerta audzēkne. Daudzkārtējā Latvijas jauniešu šaha čempionātu laureāte dažādās meiteņu vecuma grupās: 1995. gadā 2 vieta M14 vecuma grupā, 1996. gadā 2. vieta M16 vecuma grupā, 1997. gadā 3. vieta M16 vecuma grupā, 1998. gadā 1. vieta M18 vecuma grupā un 1999. gadā 2. vieta M18 vecuma grupā.

1999. gadā debitējusi, bet kopš 2016. gada regulāri piedalījusies Latvijas sieviešu šaha čempionātos. Labākos rezultātus šajās sacensībās sasniegusi 2017. un 2022. gadā, kad abas reizes izcīnījusi 3. vietu, un 2023. gadā, kad bijusi 2. vietā. 2019. gadā uzvarējusi Latvijas vīriešu šaha čempionāta Vidzemes atlases turnīrā.

2017. gadā aprīlī Rīgā piedalījusies Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm.

2022. gadā pārstāvējusi Latvijas komandu Pasaules sieviešu šaha olimpiādē.

Beigusi Rīgas Tehnisko universitāti. Rīgas šaha skolas trenere. FIDE instruktore (2018). Sākot ar 2018. gadu aktīvi nodarbojas ar bērnu un jauniešu šaha turnīru organizāciju. Kopš 2022. gada ir Latvijas Šaha federācijas valdes locekle.

## Vietas Latvijas šaha čempionātā
* 1999. gads — 4.-5. vieta.
* 2008. gads — 15. vieta.
* 2009. gads — 47. vieta.
* 2016. gads — 11. vieta.
* 2017. gads — 3. vieta.
* 2018. gads — 6. vieta.
* 2019. gads — 8. vieta.
* 2020. gads — 7. vieta.
* 2021. gads — 6. vieta.
* 2022. gads — 3. vieta.
* 2023. gads — 2. vieta.
* 2024. gads — 13. vieta.
* 2025. gads — 7. vieta.

## Ārējās saites

* Nellija Feldmane vietnē 365chess.com

## Atsauces
Diktators (2012. gada filma)

**"Diktators"** () ir 2012. gada Apvienotās Karalistes un ASV kopražojuma kinokomēdija, kuras režisors ir Lerijs Čārlzs. Galveno lomu filmā atveido Saša Barons Koens, viņš arī ir viens no filmas producentiem un scenārija autoriem. Citas lomas atveido Anna Ferisa (Zoja) un Bens Kingslijs (tēvocis Tamirs). Filmas pirmizrāde ASV notika 2012. gada 16. maijā, bet Latvijā to sāka rādīt 2012. gada 18. maijā.

Filmu veidoja studija *Four By Two Films*, ar tās izplatīšanu nodarbojās *[[Paramount Pictures]]*. Filma ir par izdomātās valsts Vadijas diktatoru Admirāli Ģenerāli Aladīnu (Koens), kuram jāaptur jaunās konstitūcijas parakstīšana, kas paredz, ka valstī iestāsies demokrātija.

Filmas producenti Džefs Šafers un Deivids Mendels teica, Koena tēls ir radīts no īstiem diktatoriem, tādiem, kā Kims Čenirs, Idi Amins, Muammars Kadāfi, Mobutu Sese Seko un Saparmurats Nijazovs. Filma saņēma dalītas kritiķu atsauksmes un nopelnīja 179 miljonus ASV dolāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bēmsteres polderis

**Bēmsteres polderis** () ir polderis Nīderlandes Ziemeļholandes provincē. Līdz 2021. gada 31. decembrim bija atsevišķa pašvaldība, mūsdienās Pirmerendas sastāvā. Polderis izveidots starp 1609. un 1612. gadu, nosusinot ezeru. Teritorija pēc tam saglabājušies salīdzinoši neskarta. Izveidotie lauku, ceļi, kanāli, grāvji un apdzīvotās vietas izveidotas pēc klasicisma un renesanses principiem. 1999. gadā poldera teritorija tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Daži objekti polderī ietilpst arī UNESCO Pasaules mantojuma saraksta objektā Nīderlandes ūdens aizsardzības līnija.

## Galerija

Gem-Beemster-OpenTopo.jpg
Oosthuizen_20220324_151755.jpg
Midden Beemster - Flickr - FaceMePLS.jpg
Overzicht - Noordbeemster - 20335595 - RCE.jpg
Landlust in de Zuidoostbeemster.jpg


## Ārējās saites
Roberts Cinkuss

**[[Roberts Cinkuss]]** (dzimis , miris ) bija latviešu animators un karikatūrists. 

Dzimis 1963. gadā, strādāja animāciju studijās "Dauka" un "Rija" par animatoru un tēlu mākslinieku. Piedalījās "Oskara" balvai nominētās multfilmas "Randiņš Belevilā" tapšanā, bijis atjaunotā humora un satīras žurnāla "Dadzis" galvenais mākslinieks. Kopš 2011. gada sadarbojās ar studiju "Karikatūristi.lv", skicējot un apmācot jaunos karikatūristus un ilustratorus.

## Atsauces
Prāta banka

**"Prāta banka"** ir televīzijas erudīcijas šovs, kuru 2002. gadā sāka pārraidīt Latvijas televīzijas kanāls LNT. To sākotnēji vadīja Eduards Švāns, bet vēlāk Māris Olte. 2022. gadā raidījums atgriezās televīzijas kanālā ReTV. To vada Toms Bergs.

## Noteikumi
Spēli iedala trijās kārtās. Divās atlases kārtās trīs spēlētāji cīnās par iekļūšanu spēles finālā, vācot punktus atbildot uz jautājumiem, kam ir četri atbilžu varianti. Finālā atlases spēles uzvarētājs kopā ar kādu komandas biedru atbild uz jautājumiem ar četriem atbilžu variantiem, iegūstot balvas — sākotnēji bija deviņi jautājumi ar galveno balvu 10 000 eiro, bet vēlāk septiņi jautājumi ar dažādu dāvanu karšu, grāmatu un produktu balvām.

## Tituluzraksti

## Atsauces

## Piezīmes

 **P 1** . No 2002. līdz 2011. gadam raidījumam bija deviņas sezonas, bet pēc pārejas uz ReTV, visas LNT sezonas tika retroaktīvi apvienotas.

## Ārējās saites
*
Klāss Lestanders

**Klāss Ivars Vilhelms Lestanders** (; dzimis , miris ) bija zviedru biatlonists, pirmais olimpiskais čempions biatlonā.

## Karjera
Lestanders sākotnēji bija distanču slēpotājs, kurš pievērsās biatlonam sava labā šaušanas snieguma dēļ, būdams mednieks.  Skvoveli, kad biatlons pirmo reizi tika iekļauts olimpisko spēļu programmā, izcīnīja zelta medaļu 20 km individuālajās sacensībās. Lai gan distancē uzrādīja tikai 15. slēpošanas laiku no 30 dalībniekiem, viņš sašāva visus mērķus. Tolaik par katru kļūdu šaušanā tika piešķirts 2 minūšu sods. 

1961. gada Pasaules čempionātā Ūmeo 20 km individuālajā distancē ieņēma 9. vietu, bet komandu ieskaitē, kurā rezultātu noteica, saskaitot kopā katras valsts trīs labāko biatlonistu laikus individuālajā distancē, ar Zviedrijas izlasi izcīnīja 3. vietu. Lestanders nekad nav kļuvis par Zviedrijas čempionu.

Visu dzīvi nodzīvoja Arjeplūgā, kur viņa vārdā ir nosaukts laukums. Nomira , 91 gada vecumā.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Atsauces

## Ārējās saites
Bruno (filma)

**"Bruno"** () ir 2009. gada Apvienotās Karalistes un ASV mokumentālā kinokomēdija, kuras režisors ir Lerijs Čārlzs. Sižets balstīts uz seriāla *[[Da Ali G Show]]* tēlu.

Filma ir par homoseksuālu modes reportieri Bruno Gehardu (atveido Saša Barons Koens), kurš kopā ar savu palīgu Lucu (Gustafs Hamarstens) dodas uz ASV, lai iekarotu Holivudu, tomēr Bruno gājieni bieži vien šokē amerikāņu sabiedrību. Filmu veidoja studijas *Media Rights Capital*, *Four By Two Films* un *Everyman Pictures*, ar tās izplatīšanu nodarbojās *[[Universal Pictures]]*. Filmas pirmizrāde notika 2009. gada 10. jūlijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Melānija Luīze Jansone

**Melānija Luīze Jansone** (dzimusi ) ir Latvijas šahiste.

## Biogrāfija
Rīgas šaha skolas treneres Vijas Rožlapas audzēkne. Daudzkārtējā Latvijas jauniešu šaha čempionātu laureāte dažādās meiteņu vecuma grupās: 2016. gadā 2 vieta M8 vecuma grupā, 2019. gadā 3. vieta M12 vecuma grupā, 2020. gadā 2. vieta M12 vecuma grupā, 2021. gadā 2. vieta M14 vecuma grupā un 2022. gadā 2. vieta M14 vecuma grupā. 2023. gadā uzvarējusi Latvijas jauniešu šaha čempionātā M16 meiteņu grupā. 2024. gadā atkārtojusi šo panākumu. 2026. gada martā uzvarējusi Latvijas jauniešu šaha čempionāta meiteņu M18 vecuma grupā.

Pārstāvējusi Latviju dažādos Eiropas un Pasaules jauniešu šaha turnīros, tajā skaitā arī 2018. gada Eiropas jauniešu šaha čempionātā, kas notika Rīgā. 2024. gada augustā Prāgā ierindojusies 35. vietā Eiropas jauniešu čempionātā meiteņu M16 vecuma grupā. 2025. gada martā izcīnījusi 2. vietu Latvijas meiteņu šaha čempionātā M18 vecuma grupā. 2025. gada novembrī Budvā Eiropas jauniešu čempionātā meiteņu M18 vecuma grupā ierindojusies 31. vietā.

2025. gada jūnijā izcīnījusi 2. vietu Minhenes šaha festivāla *Internationales Whitsun Open* B turnīrā.

Kopš 2020. gada regulāri piedalījusies Latvijas sieviešu šaha čempionātos. Labāko rezultātu šajās sacensībās sasniegusi 2022. gadā, kad ierindojusies 8. vietā.

2022. gadā pārstāvējusi Latvijas komandu Pasaules sieviešu šaha olimpiādē.

## Vietas Latvijas šaha čempionātā
* 2020. gads — 12. vieta.
* 2021. gads — 17. vieta.
* 2022. gads — 8. vieta.
* 2023. gads — 13. vieta.
* 2024. gads — 10. vieta.
* 2025. gads — 11. vieta.

## Ārējās saites

## Atsauces
Ali Džī parlamentā

**"Ali Džī parlamentā"** () ir 2002. gada Apvienotās Karalistes kinokomēdija, kuras režisors ir Maiks Mailods. Filmas sižets balstīts uz seriāla *[[Da Ali G Show]]* tēlu. Galvenās lomas tajā atveido Saša Barons Koens (Ali Džī; Borats), Maikls Gembons (premjerministrs), Čārlzs Denss (ministra vietnieks) un Kellija Braita (Džūlija). Koens arī ir viens no producentiem un scenārija autoriem.

Filmu veidoja studijas *[[Working Title Films]]*, *[[StudioCanal]]* un *[[Baby Cow Productions]]*, ar tās izplatīšanu nodarbojās *[[Universal Pictures]]*. Pirmizrāde notika 2002. gada 22. martā.

Filma ir par reperi Ali Džī, kurš dodas politikā, lai neļautu nojaukt iecienītu bērnu izklaides centru.

## Ārējās saites
Bandarabāsa

**Bandarabāsa** () ir pilsēta Irānas dienvidaustrumos, Hormozgānas ostāna administratīvais centrs. Izvietojusies Hormuza šauruma krastā  no valsts galvaspilsētas Teherānas. Nozīmīga osta un galvenā Irānas jūras spēku bāze.

## Vēsture
Pilsēta pirmoreiz pieminēta Dārija I valdīšanas laikā (522.—486. gads p.m.ē.). Aleksandra Persijas iekarošanas laikā pilsēta bija zināma kā **Hormirzada**.

16. gadsimtā pilsēta bija zināma Persijā kā **Gamrūna**, bet eiropiešu jūrasbraucējiem — kā **Bamdel Gombruka** (no *Bandar Gümrük* — ‘muitas osta’). 1514. gadā pilsētu iekaroja portugāļi; tā kļuva par portugāļu atbalsta punktu tirdzniecībai Persijas līcī un Indijā un tika dēvēta par **Komoranu** (*Comorão*). 1614. gadā pilsētu ar angļu atbalstu iekaroja Abāss I Lielais un pārdēvēja to savā vārdā par «Abāsa ostu», bet eiropieši to dēvēja par **Gombrunu** (*Gombroon*). 1625. gadā apvienotā angļu un holandiešu eskadra padzina portugāļus no pilsētas un no 1654. līdz 1765. gadam tirdzniecība pilsētā atradās Nīderlandes Austrumindijas kompānijas pārvaldē.

No 1794. līdz 1868. gadam Bandarabāsa bija Omānas un Zanzibāras sultanāta pārvaldē saskaņā ar līzinga līgumu ar Persiju. 1902. gadā pilsēta stipri cieta zemestrīcē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Īlāma

**Īlāma** (, ) ir pilsēta Irānas rietumos, Īlāmas ostāna administratīvais centrs. Izvietojusies Kabīrkūha grēdas rietumu priekškalnēs  no valsts galvaspilsētas Teherānas. 

## Vēsture
Dibināta 19. gadsimta beigās kā gubernatora vasaras rezidence Hoseinabada. 1936. gadā pārdēvēta tagadējā vārdā. No 1976. gada ostāna centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Johans Bernhards Švarcs

**Johans Bernhards Švarcs** (; 1862—1917) bija vācbaltiešu ārsts, *Dr. med.* (1888).
Rīgas bērnu slimnīcas pirmais direktors (1899—1917).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1862. gada 16. jūlijā Rīgā Vilhelma Švarca un viņa sievas Adelheides, dzimušas Šmalcenas, ģimenē. Viņa tēvabrālis bija ārsts Johans Kristofs Švarcs. Studēja medicīnu Tērbatas Universitātē (1881—1888), pēc tam strādāja par Terapeitiskās klīnikas asistentu un 1888. gada 12. oktobrī aizstāvēja medicīnas zinātņu doktora disertāciju.

Bija kuģa ārsts Brēmenē, 1891. gadā strādāja Šveices kūrvietā *Schöneck am Vierwaldstädtersee*, dažus mēnešus papildinājās Berlīnē, 1894. gadā atgriezās Rīgā un atvēra savu privātpraksi. 1894. un 1895. gadā pavadīja kādu pacientu viņa ceļojumā uz Ēģipti, Palestīnu, Grieķiju un Itāliju.

Pēc atgriešanās Rīgā viņu ievēlēja par Rīgas Praktizējošo ārstu biedrības sekretāru. Viņš piedalījās Rīgas bērnu slimnīcas būves rosināšanā. Piemiņas kapitāls slimnīcas projektēšana bija izveidots pēc viņa tēvoča J. K. Švarca nāves, bet 1879. gadā to papildināja ar tirgotāja Džeimsa Armitsteda testamentāro novēlējumu.
Pēc Džeimsa Armitsteda Bērnu slimnīcas atklāšanas 1899. gada 2. oktobrī viņu iecēla par iekšķīgo un infekcijas slimību nodaļas virsārstu un slimīcas direktoru.
 
Miris Pirmā pasaules kara laikā 1917. gada 8. janvārī.

## Atsauces
Pumpursmilgas

**Pumpursmilgas** () ir graudzāļu dzimtas ģints, kurā klasificētas aptuveni 90 daudzgadīgu lakstaugu sugas. Visvairāk sugu sastopamas Dienvidamerikā un mērenajā joslā Āzijā. Astoņas sugas ir endēmiskas Ķīnai. Ziemeļamerikā lielākā daļa sugu sastopamas uz rietumiem no Misisipi upes, izņēmumi ir *Melica mutica* un *Melica nitens*, kas sastopamas attiecīgi lielākajā daļā ASV Vidējo Rietumu dienvidos un dienvidaustrumos.

Latvijā sastopama tikai viena suga — nokarenā pumpursmilga (*Melica nutans*).

## Sugas
Ģintī ir klasificētas šādas sugas (nepilnīgs saraksts):

* *Melica altissima* L.
* *Melica amethystina* Pourr.
* *Melica animarum* Muj.-Sall. & M.Marchi
* *Melica argentata* É.Desv.
* *Melica bonariensis* Parodi
* *Melica brasiliana* Ard.
* *Melica brevicoronata* Roseng.
* *Melica bulbosa* Porter & J.M.Coult.
* *Melica cupani* Guss.
* *Melica decipiens* Caro
* *Melica dendroides* Lehm.
* *Melica eligulata* Boiss.
* *Melica eremophila* Torres
* *Melica glabrescens* (Torres) Torres
* *Melica grandiflora* Koidz.
* *Melica longiligulata* Z.L.Wu
* *Melica macra* Nees
* *Melica minor* Hack. ex Boiss.
* *Melica minuta* L. — small melic
* *Melica mollis* Phil.
* *Melica mutica* Walter
* *Melica nitens* (Scribn.) Nutt. ex Piper
* *Melica nutans* L.
* *Melica onoei* Franch. & Sav.
* *Melica pappiana* W.Hempel
* *Melica parodiana* Torres
* *Melica patagonica* Parodi
* *Melica paulsenii* Phil.
* *Melica penicillaris* Boiss. & Balansa
* *Melica persica* Kunth
* *Melica picta* K.Koch
* *Melica rigida* Cav.
* *Melica riograndensis* Longhi-Wagner & Valls
* *Melica sarmentosa* Nees
* *Melica scaberrima* (Nees ex Steud.) Hook.f.
* *Melica scabra* Kunth
* *Melica scabrosa* Trin.
* *Melica schafkati* Bondarenko
* *Melica schuetzeana* W.Hempel
* *Melica secunda* Regel
* *Melica spartinoides* L.B.Sm.
* *Melica stuckertii* Hack.
* *Melica subflava* Z.L.Wu &
* *Melica tangutorum* Tzvelev
* *Melica taylorii* W.Hempel
* *Melica teneriffae* Hack. ex Christ
* *Melica tenuis* Arechav.
* *Melica × thuringiaca* Rauschert
* *Melica transsilvanica* Schur
* *Melica turczaninowiana* Ohwi
* *Melica × tzvelevii* W.Hempel
* *Melica uniflora* Retz.
* *Melica violacea* Cav.
* *Melica virgata* Turcz. ex Trin.
* *Melica × weinii* W.Hempel
* *Melica yajiangensis* Z.L.Wu

## Galerija

Attēls:Melica altissima sl5.jpg|*Melica altissima*
Attēls:Melica ciliata Meloisey.JPG|*Melica ciliata*
Attēls:Melica teneriffae 2.jpg|*Melica teneriffae*
Attēls:Melica transsilvanica TK 2021-07-23 2.jpg|*Melica transsilvanica*
Attēls:Melica uniflora (2320282531).jpg|*Melica uniflora*


## Atsauces
Reinholds Girgensons (ārsts)

thumb|200px|Dr. Reinholds Girgensons (pirms 1917)
**Reinholds Johaness Girgensons** (, 1882—1956) bija vācbaltiešu ārsts, bērnu ķirurgs.
Rīgas bērnu slimnīcas ķirurģisko nodaļu virsārsts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1882. gada 24. jūnijā Siguldā luterāņu mācītāja Reinholda Girgensona un viņa sievas Annas, dzimušas fon Radeckas, ģimenē. Studēja medicīnu Tērbatas Universitātē (1903—1905), pēc tam Minhenē (1907—1908), kur 1908. gadā aizstāvēja Dr. med. disertāciju *Zur Kasuistik der Haematomyelie des untersten Rückenmarkabschnittes*.
1910. gadā nokārtoja eksāmenu un ieguva tiesības ārsta darbam Krievijas Impērijā un līdz 1914. gadam strādāja par ārsta asistentu evaņģēliski luteriskajā Rīgas diakonīsu iestādē.

1915. gadā sāka strādāt par Džeimsa Armitsteda Bērnu slimnīcas ķirurģisko nodaļu virsārstu. Viņa pēctecis Aleksandrs Bieziņš Dr. Girgensonu raksturoja kā stingru, precīzu, pedantisku un sistēmisku vadītāju, kurš bijis praktiski orientēts un neesot centies rakstīt publikācijas, tomēr jāpiemin raksti par barības vada plastiku pēc ķīmiskiem apdegumiem, primāri hronisko apendicītu un kriptogēno peritonītu bērniem.

No 1917. līdz 1919. gadam R. Girgensons pildīja Bērnu slimnīcas medicīnas direktora pienākumus, viņa vadības laikā slimnīcā ieviesa anatoma, bakteriologa, serologa amatus, izveidoja ausu, kakla un deguna slimību nodaļu ar 20 gultasvietām un atsevišķu operāciju zāli, ortopēdijas nodaļu ar darbnīcu, pārbūvēja un paplašināja ķirurģijas nodaļu. No 1935. gada R. Girgensons blakusdarbā strādāja arī Jēkaba Nīmaņa privātklīnikā Daugavgrīvas ielā 6.
Vācbaltiešu izceļošanas laikā Dr. R. Girgensons 1939. gada novembrī pārtrauca darbu Bērnu slimnīcā un pārcēlās uz Vācijas okupēto Poliju, kur 1940. gadā sāka strādāt par ķirurģiskās nodaļas vadītāju Lodzā. No 1941. līdz 1951. gadam R. Girgensons strādāja par ārstu Vitenbergas pilsētā. 1951. gadā viņš dabūja ķirurga vietu Tīringenes pilsētā Mīlhauzenē (*Mühlhausen*).

Miris 1956. gada 22. aprīlī Mīlhauzenē, tālaika VDR.

## Darbi
* Girgensohn Reinhold. Zur Luxation im ersten Tarsometatarsalgelenk. Deutsche Zeitschrift fur Chirurgie. 1919, Vol. 148, S. 135—137
* Girgensohn Reinhold. Über metastatische Peritonitis. I Latvijas ārstu un zobārstu kongresa darbi. Rīga, 1926, 242.—247. lpp.
* 

## Atsauces
Pēdējais no mums

**"Pēdējais no mums"** () ir ASV postapokaliptisks seriāls, kuru izveidoja Kreigs Mezins un Nīls Drakmans televīzijas kanāla HBO vajadzībām. Seriāla sižets veidots pēc *[[Naughty Dog]]* izstrādātās datorspēles *[[The Last of Us]]*.

Seriāls ir par kontrabandistu Džoelu, kuram kopā ar meiteni Eliju jādodas ceļojumā pa Ameriku, kuru izpostījusi zombiju vīrusa pandēmija. Galvenās lomas atveido Pedro Paskāls (Džoels) un Bella Remzija (Elija), otrā plāna lomas atveido Gabriels Luna (Tomijs), Mērle Dendridža (Marlēna) un Anna Torva (Tesa). 

Seriāla filmēšana ilga no 2021. gada jūlija līdz 2022. gada jūnijam Kanādā, Albertas provincē. Šis ir pirmais HBO seriāls, kas balstīts uz videospēli. Pirmajā sezonā ir 9 sērijas, to scenāriju sarakstīja Nīls Drakmans, kurš rakstīja scenāriju arī videospēlei, un Kreigs Mezins, mūziku komponēja oriģinālās spēles komponists Gustavo Santaolala kopā ar Deividu Fleimingu. 2023. gada janvārī seriālu pagarināja uz 2. sezonu.

Seriāla pirmizrāde notika 2023. gada 15. janvārī, pirmajā dienā to noskatījās 4,7 miljoni skatītāju, kas ir otrs lielākais HBO rādītājs pēc seriāla "Pūķa nams" pirmizrādes.

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
Rietumu frontē bez pārmaiņām

**"Rietumu frontē bez pārmaiņām"** () ir vācu rakstnieka Ēriha Marijas Remarka kara romāns. Romāns ir atzīts par vienu no izcilākajiem pretkara romāniem. Darbs stāsta par Vācijas Impērijas kareivja Paula Beimera dzīvi Pirmā pasaules kara laikā.

1928. gadā romāna manuskripts tika publicēts Berlīnes avīzē "Vossische Zeitung", bet 1929. gadā izdots grāmatā. 1984. gadā tulkotājs Ģirts Bļodnieks iztulkoja darbu latviešu valodā.

## Ārējās saites
Let's Start Here

***Let's Start Here*** ir amerikāņu repera *[[Lil Yachty]]* piektais studijas albums, kas izdots 2023. gada 27. janvārī, izmantojot *Concrete Records*, ''Quality Control Music'' un *Motown Records*. Tas ir viņa pirmais studijas albums kopš *[[Lil Boat 3]]* (2020) un seko viņa 2021. gada miksteipam *Michigan Boy Boat*. Albums ir atkāpe no *Lil Yachty* raksturīgās trepmūzikas skaņas, un tā vietā ir stipri ietekmējies no psihedēliskā roka.

## Fons
2022. gada janvāra intervijā, *Lil Yachty* sacīja, ka viņa nākamais projekts būs "ne-repa albums", nosaucot to par "alternatīvu" un "kā psihedēlisku alternatīvu projektu. Tas ir savādāk. Tas viss ir dzīvā instrumentācija." 2022. gada decembrī, *Lil Yachty* projekts ar nosaukumu *Sonic Ranch* noplūda internetā.

*Lil Yachty* oficiāli paziņoja par albumu savā *[[Instagram]]* 2023. gada 17. janvārī, publicējot vāka noformējumu, nosaukumu un izdošanas datumu. Vāks ir mākslīgā intelekta radīta ilustrācija, kurā vīrieši un sievietes sēž uzvalkos sēžu zālē ar "sagrieztiem sejas vaibstiem un izliektiem smaidiem". *Lil Yachty* parakstā to sauca par "2. nodaļu".

2023. gada 24. janvārī, *Lil Yachty* izdeva "trillera stila" sižetu, reklamējot albumu ar nosaukumu *Department of Mental Tranquility*, kurā viņš ierodas nominālajā nodaļā, un uzgaidāmajā telpā reģistratūra viņam uzdod vairākus jautājumus. pilns ar cilvēkiem, kas uzvedas neparasti. Pēc tam viņš iet pa šauru gaiteni un nonāk spilgti baltā istabā.

Albums tika izdots 2023. gada 27. janvārī.

## Dziesmu sarakts
Kubaņa (novads)

**Kubaņa** (, , ) ir vēsturisks un ģeogrāfisks novads Ziemeļkaukāzā, kas robežojas ar Kubaņas upes kreiso krastu un tās pietekām līdz pat Ustjlabinskas pilsētai.

Neoficiāli par Kubaņu dēvē arī Krasnodaras novadu.

## Vēsture
Kopš viduslaikiem šī teritorija ir piederējusi Čerkesijai, Nogaju ordai un Krimas hanistei. 1783. gadā pēc Krimas hanistes likvidēšanas Kubaņa tika pievienota Krievijas Impērijai.

Pēc Zaporižjas Sečas likvidēšanas cariskā valdība izveidoja Melnās jūras kazaku armiju, kas apdzīvoja šo zemi. Saskaņā ar mūsdienu pētnieku aprēķiniem 1917. gadā Kubaņā dzīvoja aptuveni 2,5 miljoni mazkrievu (tagad ukraiņu), kas veidoja vairāk nekā 60 % no tās iedzīvotājiem.

No 1860. līdz 1918. gadam Kubaņas zemes tika administratīvi noformētas kā Kubaņas apgabals. No 19. gadsimta beigām novadā aktīvi apmetās no dzimtbūšanas atbrīvotie zemnieki no visas Centrālās Krievijas, lai veiktu zemes apstrādi.

Pēc Oktobra revolūcijas boļševiki okupēja Jekaterinodaru. 1918. gada pavasarī pilsētu šturmēja ģenerāļa Korņilova Baltā armija. Tomēr uzbrukums tika atvairīts, un ģenerālis Korņilovs tika nogalināts.

1918. gada rudenī Jekaterinodara un viss Kubaņas apgabals nonāca Baltās armijas kontrolē. Izveidojās divvaldības sistēma: Kubaņas Rada pasludināja Kubaņas Tautas Republiku, vienu no daudzajiem valsts veidojumiem bijušās Krievijas Impērijas teritorijā, bet faktiski šī teritorija bija pakļauta Dienvidkrievijas valdniekam ģenerālim Deņikinam.

1920. gada sākumā Deņikins cieta sakāvi un neveiksmīgi evakuēja karaspēku no Novorosijskas ostas, ko pavadīja boļševiku uzbrukuma masveida slepkavības pret gūstekņiem un civiliedzīvotājiem. 1920. gada vidū pēc ģenerāļa Vrangela pavēles no Krimas uz Kubaņu tika veikts uzbrukums, kas tomēr beidzās neveiksmīgi.

Smagākais periods Kubaņas vēsturē 20. gadsimta 20.—50. gados bija saistīts ar tādiem notikumiem kā kolektivizācija, bads un karš. Tā rezultātā iedzīvotājus lielā mērā nomainīja iebraucēji no citiem Krievijas PFSR apgabaliem.

1937. gada 13. septembrī tika izveidots Krasnodaras novads, kas aizņēma lielāko daļu Kubaņas.

Pašlaik teritorija, ko dēvē par Kubaņu, aptver šādus Krievijas Federācijas subjektus:

* Krasnodaras novads (lielāko daļu no tā);
* Adigejas Republika (visu teritoriju);
* Karačaja-Čerkesija (lielāko daļu);
* Stavropoles novads (rietumu daļa);
* Rostovas apgabals (neliels apgabals dienvidos).

## Iedzīvotāji
Kubaņas etniskais sastāvs saskaņā ar PSRS 1926. gada tautas skaitīšanas datiem:

## Atsauces

## Ārējās saites
Heroes & Villains

***Heroes & Villains*** ir amerikāņu ierakstu producenta Metro Boomin otrais studijas albums. Tas tika izdots ar Republic Records un Boominati starpniecību 2022. gada 2. decembrī. Albumā ir viesizrādes no Džona Legenda, Future, Chris Brown, Don Toliver, Travis Scott, 21 Savage, Young Nudy, Young Thug, The Weeknd, Mustafa, A$AP Rocky, Gunna un Takeoff. Ar ražošanu galvenokārt rūpējās pats Metro kopā ar TM88, DJ Moon, Peter Lee Johnson, Johan Lenox, Allen Ritter, David x Eli, Honorable C.N.O.T.E., Scriptplugg, Prince85, Oz, Nik D, D. Rich, DaHeala, Mans labākais draugs Džeikobs , Elkans, Saimons uz Mēness un Xz. Albums kalpo kā turpinājums Metro iepriekšējam albumam, *Not All Heroes Wear Capes* (2018), un kalpo kā otrais triloģijas projekts. Albuma luksusa izdevums ar nosaukumu *Heroes & Villains (Heroes Version)* tika izdots 2022. gada 5. decembrī, un tajā ir iekļautas visu standarta izdevuma dziesmu instrumentālās versijas.

## Izlaišana un veicināšana
2021. gada 17. novembrī, Metro atklāja albuma nosaukumu, izmantojot vēstuli, kas rakstīta kopā ar dīdžeju Holiday par *Not All Heroes Wear Capes* trīs gadu jubileju, kas bija piecpadsmit dienas pirms tam. 2022. gada 16. septembrī, viņa 29. dzimšanas dienā, viņš sociālajos tīklos paziņoja par albumu kopā ar videoreklāmu, norādot, ka albums ir veltīts viņa mirušajai mātei. Toreiz albumu sākotnēji bija paredzēts izdot 4. novembrī. Tomēr 26. oktobrī Metro paziņoja, ka tas tiks atlikts par četrām nedēļām paraugu noformēšanas problēmu dēļ. Sākotnēji izcēlās fanu spekulācijas, ka tas ir saistīts ar faktu, ka Drake un 21 Savage izdeva savu sadarbības studijas albumu *[[Her Loss]]* tajā pašā dienā, kad Metro sākotnēji bija paredzēts izdot albumu, un vēlāk tika pierādīts, ka iemesls ir nepatiess. 22. novembrī Metro dalījās ar albuma vāka noformējumu un paziņoja, ka tam būs divas puses: "Heros" puse un "Villains". Vāka noformējums tapis, iedvesmojoties no Pink Floyd devītā studijas albuma ''Wish You Were Here'' (1975). Tieši pēc nedēļas Metro kopīgoja albuma īsfilmu, kuras režisors bija Gibsons Hazards un kurā piedalās viņš pats kopā ar Young Thug, Gunna, Morgan Freeman un Lakeith Stanfield. Astoņas dienas vēlāk viņš savā oficiālajā vietnē pa vienam kopīgoja dziesmas no dziesmu saraksta, kurās fani apmeklēja vietni un tviterī ievietoja tajā atrastos ierakstus un pārējo tajā esošo izpildītāju vārdus. Nākamajā dienā, kas bija dienu pirms tā iznākšanas, Metro izmantoja komiksu tēmu, kurā viņš pa vienam atklāja viesmāksliniekus un ķircināja dažus vārdus, ko viņi teica dziesmās, kurās viņi piedalījās, un dalījās ar pilnu dziesmu sarakstu. mājaslapā atklāt atbildes.
Jezda

**Jezda** () ir pilsēta Irānas vidienē, Jezdas ostāna administratīvais centrs. Izvietojusies tuksnešainā apvidū Kūhrūda austrumu priekškalnēs  no valsts galvaspilsētas Teherānas. Nozīmīgs Irānas austrumdaļas kultūras un amatniecības centrs; Jezdas vecpilsēta kopš 2017. gada iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Lielākā daļa pilsētas iedzīvotāju ir islāmticīgie šiīti, bet daļa iedzīvotāju ir zoroastrieši — Jezdas uguns templis ir nozīmīga zoroastriešu svētceļojumu vieta.

## Vēsture
Arheoloģiskie pieminekļi liecina, ka pilsēta bijusi apdzīvota jau Ahemenīdu impērijas laikā. Plīnijs Vecākais minējis to kā vienu no Partas impērijas pilsētām ar nosaukumu *Issatis*. Par nozīmīgu pilsētu kļuvusi Sasanīdu impērijas laikā. Kad musulmaņi iekaroja Persiju, uz Jezdu pārcēlās liela daļa zoroastriešu no apkārtējām provincēm.

Sava nomaļā novietojuma dēļ pilsēta mazāk cietusi karos — tā necieta pat mongoļu iekarojumu laikā. Pilsētā saglabājušies daudzi vēsturiski arhitektūras pieminekļi un vēsturiskā apbūve. Slavena ar tradicionālajiem «vēja ķērājiem» — dabiskām ventilācijas un gaisa dzesēšanas būvēm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cilvēkmīlestības kolonijas

**Cilvēkmīlestības kolonijas** () bija speciāli iekārtotas apdzīvotas vietas sabiedrības nabadzīgākajiem slāņiem, kas tika ierīkotas Nīderlandē pēc Napoleona kariem 19. gadsimta pirmajā pusē. Tās radīja 1818. gadā dibināta Cilvēkmīlestības biedrība (*Maatschappij van Weldadigheid*), kuru vadīja ģenerālis Johanness van den Boshs (*Johannes van den Bosch*, 1780—1844), vēlākais Holandiešu Ostindijas (tagad Indonēzija) ģenerālgubernators. Izveidotās kolonijas raksturo 19. gadsimta valdošās idejas par sociālo rehabilitāciju.

2021. gadā četras no kolonijām (trīs Nīderlandes ziemeļos (Frederiksorda (*Frederiksoord*), Vēnheizena (*Veenhuizen*) un Vilhelminaorda (*Wilhelminaoord*)) un viena Beļģijas ziemeļos (Vortelkolonīja (*Wortel-Kolonie*)) tika iekļautas UNESCO Pasaules mantijuma sarakstā. Vēnheizenā ierīkots Nacionālais ieslodzījumu vietu muzejs (*Gevangenismuseum*).

## Gelerija

Cafe_Bayerd,_Kolonie_32,_Wortel.jpg|Ēka Vortelkolonījā
WLM_-_Ciao_Anita!_-_Wilhelminaoord_(1).jpg|Vilhelminaorda
De_Koloniehof_Frederiksoord.jpg|Kolonijas muzejs Frederiksordā
Kerk_Veenhuizen.jpg|Kapela Vēnhuizenā
Tweede_gesticht_Veenhuizen.jpg|Nacionālais ieslodzījumu vietu muzejs


## Ārējās saites
* 
* 
* 
* Nacionālais ieslodzījumu vietu muzejs