open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Supravadītspēja

**Supravadītspēja** ir strāvas vadīšana bez pretestības. Tā ir dažu tīru metālu vai to savienojumu elektriskās pretestības izzušana, vielas temperatūrai kļūstot zemākai par kritisko temperatūru.

## Vēsture
Nīderlandiešu fiziķis Heike Kamerlings Oness, 1911. gadā pētot metālu pretestības ļoti zemās temperatūrās, ievēroja, ka 4,2 K temperatūrā dzīvsudraba pretestība ļoti strauji samazinās līdz nullei. Viņš šo parādību nosauca par supravadītspēju. Vēlāk noskaidrojās, ka supravadītspēja ir raksturīga ne tikai dzīvsudrabam. Tagad ir zināmi 26 metāli, kuri zemās temperatūrās pāriet supravadošā stāvoklī. Maksimālā no zināmajām pārejas (kritiskajām) temperatūrām ir niobijam (9,2 K), minimālā – volframam (0,012 K).

## Sakausējumi
Tagad ir pazīstami daudzi sakausējumi, kas noteiktā kritiskā temperatūrā „zaudē” pretestību un pāriet supravadošā stāvoklī. No sakausējumiem augstākā kritiskā temperatūra novērota germānija niobātam Nb3Ge. Šim savienojumam pārejas temperatūra ir 23,2 K. Notiekot pēkšņai pārejai supravadošā stāvoklī, vielas pretestība samazinās vismaz 1010 reizes. Tā kā nav metodes, pēc kuras varētu konstatēt tik mazas pretestības, tad var uzskatīt, ka supravadītāja pretestība ir vienāda ar nulli (strāva supravadošā kontūrā gadiem ilgi var plūst bez jebkādiem manāmiem zudumiem). Taču tas, ka supravadītājam temperatūrās, kuras zemākas par kritisko (T), izzūd elektriskā pretestība, nav vienīgais vērā ņemamais apstāklis. Supravadītājiem ir īpatnējas magnētiskās īpašības. Būtiskākā ir tā, ka viela supravadošā stāvoklī daļēji vai pilnīgi „izstumj” no sevis magnētisko lauku. Turklāt, ja supravadītājs atrodas ārējā magnētiskajā laukā, kritiskā temperatūra pazeminās. Ja magnētiskā lauka indukcija B sasniedz noteiktu kritisko vērtību, supravadošais stāvoklis vispār nav iespējams. Divi apstākļi – zemās kritiskās temperatūras un tas, ka spēcīgs magnētiskais lauks (arī pašā supravadītājā plūstošās strāvas magnētiskais lauks) „sagrauj” supravadošo stāvokli, – ierobežo supravadītāju tehniskos lietojumus. Taču, neskatoties uz to, supravadošos materiālus lieto pietiekami plaši. 

## Lietojums
Tos izmanto spēcīgu magnētisko lauku radīšanai, izgatavojot solenoīdus ar supravadošiem tinumiem. Šādi elektromagnēti nepatērē enerģijas avota enerģiju, izņemot enerģiju, kas nepieciešama zemo temperatūru uzturēšanai. No supravadošiem kabeļiem izveido elektroenerģijas pārvades līnijas, supravadītājus lieto gultņos, izmantojot to īpašību „atstumt” magnētisko lauku, skaitļotāju atmiņas elementos, ļoti jutīgās mērierīcēs vāju magnētisko plūsmu mērīšanai un citās ierīcēs.

Tagad daudzas fizikas laboratorijas pēta iespēju iegūt materiālus, kuriem supravadošais stāvoklis būtu iespējams augstākās temperatūrās. Vēl nav noskaidrots, vai vispār var pastāvēt supravadošais stāvoklis, piemēram, istabas temperatūrā.

## Skatīt arī
* Elektriskā pretestība

## Atsauces
Zeltiņi (nozīmju atdalīšana)

**Zeltiņi** var būt:
* Zeltiņi — apdzīvota vieta Alūksnes novadā, Zeltiņu pagasta centrs;
* Zeltiņi — apdzīvota vieta Ludzas novada Ciblas pagastā;
* Zeltiņi — apdzīvota vieta Valmieras novada Kocēnu pagastā;
* Zeltiņi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Audriņu pagastā;
* Zeltiņi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Lendžu pagastā;
* Zeltiņi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Vērēmu pagastā;
* Zeltiņi — apdzīvota vieta Balvu novada Rugāju pagastā;
* Zeltiņi — apdzīvota vieta Smiltenes novada Bilskas pagastā;
* Zeltiņi — Salaspils pilsētas daļa.

## Skatīt arī
* Zeļteņi
* Zeltiņkalns
* Zeltiņš
* Zeltiņu dīķis
* Zeltiņu ezers
* Zeltiņu kapsēta
* Zeltiņu mežs
* Zeltiņu pagasts
* Zeltiņu purvs
* Zeltiņu iela
* Zeltiņu upe
Kristalogrāfiskie virzieni

Lai noteiktu atomu plakņu novietojumu kristāliskajā režģī, izmanto indeksus h, k, l, kas ir racionāli skaitļi. Tie ir apgrieztie lielumi nogriežņu garumiem, kurus dotā plakne nošķeļ uz koordinātu asīm. Par garuma vienību izvēlas elementāršūnas šķautnes garumu. 
Vispirms noteiksim kuba skaldņu indeksus. Katra kuba skaldne šķeļ tikai vienu asi, turklāt nogriežņi ir vienādi: 1, ∞, ∞; ∞, 1, ∞; ∞, ∞, 1. Nošķelto nogriežņu apgrieztie lielumi ir attiecīgi šādi: 1, 0, 0; 0,1, 0; 0, 0, 1. Indeksus h, k, l parasti raksta iekavās, neatdalot tos ar komatu: (100); (010); (001).
Kubiskajā režģī bez virsmas plaknēm (9. att. a un b) ir arī iekšējās plaknes, piemēram, (111) un (110). Ja indeksi raksturo nevis vienu noteiktu plakne, bet paralēlu plakņu saimi, tos raksta kvadrātiekavās.
Atomu blīvums dažādās skaldnēs nav vienāds. Tā, piemēram, tilpumā centrēta kuba elementāršūnas skaldnei (100) pieder tikai vien atoms (4*1/4), bet skaldnei (110) – divi atomi, no kuriem viens atoms atrodas kādā no režģa virsotnēm (4*1/4), bet otrs – kuba centrā. Skaldnēs centrēta kuba kristāliskā režģa elementāršūnai visblīvākā ir plakne (111), Skaldnes ar blīvu atomu izvietojumu sauc par slīdes skaldnēm, jo, izdarot plastisko deformāciju, šajās plaknēs pārvietojas atomi.
## Virziena indeksi
Raksturojot kristāla fizikālās vai mehāniskās īpašības, nepieciešams uzrādīt virzienus, uz kuriem attiecas minētās īpašības. Paralēlos virzienos īpašības ir vienādas, tāpēc no visiem paralēliem virzieniem pietiek uzrādīt tikai vienu virzienu, kas iet caur koordinātu sākumpunktu. Tādējādi taisnes virzienu var noteikt ar vienu punktu, jo par otru punktu noder koordinātu sākumpunkts. Tāds punkts ir kristāliskā režģa mezgla punkts, kur atrodas daļiņa. Mezgla punkta koordinātas izsaka nogriežņu a, b un c vienībās ar veseliem skaitļiem u, v un w, kurus sauc par virziena indeksiem un raksta kvadrātiekavās – [u, v, w]. Tos vienmēr izsaka ar veseliem skaitļiem, negatīvo vērtību atzīmē ar mīnuszīmi virs indeksa.
Zeļteņi

**Zeļteņi** () var būt:
* Audriņu pagasta Zeltiņu pamatnosaukums;
* Ciblas pagasta Zeltiņu pamatnosaukums;
* Lendžu pagasta Zeltiņu pamatnosaukums;
* Vērēmu pagasta Zeltiņu pamatnosaukums;
* Rugāju pagasta Zeltiņu cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Zeļteņu ezers
* Zeļteņu kapi
* Zeļteņu pūrs
* Zeltiņi
Zeltiņi (Audriņu pagasts)

**Zeltiņi** () ir skrajciems Rēzeknes novada Audriņu pagastā, kādreiz bija vienota apdzīvota vieta ar Vērēmu pagasta Zeltiņiem. Ciemu šķērso reģionālās nozīmes autoceļš Gulbene (P36), kā arī no tā atejošais pievedceļš lidlaukam (V575).

## Atsauces
Zeltiņi (Vērēmu pagasts)

**Zeltiņi** () ir skrajciems Rēzeknes novada Vērēmu pagastā, kādreiz bija vienota apdzīvota vieta ar Audriņu pagasta Zeltiņiem. Ciems ir diezgan liels pēc platības un stiepjas vairāk nekā pusotru kilometru gar Gulbenes autoceļu (P36).

Vecticībnieku ciemats.

1897. gadā ciemā bija 24 sētas ar 116 cilvēkiem.

## Atsauces
1463. gads

**1463. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Osmaņu impērija pilnībā iekaroja Bosniju.
* Sākās turku—venēciešu karš.

## Dzimuši
* 17. janvāris — Frīdrihs III Gudrais (*Friedrich der Weise*), Saksijas kūrfirsts (miris 1525.)
* 24. februāris — Džovani Piko della Mirandola (*Giovanni Pico della Mirandola*), itāļu filozofs (miris 1494.)

## Miruši
* pēc 5. janvāra — Fransuā Vijons (*François Villon*), franču dzejnieks (dzimis ap 1431.)
* 9. marts — Svētā Katrīna no Boloņas, itāļu svētā (dzimusi 1413.)
* 1. decembris — Gelderlandes Marija (*Mary of Guelders*), Skotijas karaliene (dzimusi ap 1434.)
* 2. decembris — Albrehts VI Habsburgs (*Albrecht VI.*), Austrijas erchercogs (dzimis 1418.)
Teteles pagasts

**Teteles pagasts** (līdz 1925. gadam **Tetelmindes pagasts**) bija viena no Jelgavas apriņķa (līdz 1920. gadam Dobeles apriņķa) pašvaldībām tā vidienē, Lielupes labajā krastā. Robežojās ar Jelgavas pilsētu un Ozolnieku, Garozes un Vecsvirlaukas pagastiem. Pagasta valde atradās Tetelē (Tetelmindē).

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
Pēc 1920. gada zemes reformas Tetelmindes muiža (*Tetelmünde*) tika sadalīta 50 vienībās (no tām 6 piegriezumi) 355 ha kopplatībā, Ānes muiža (*Aahof*) 35 vienībās 332 ha kopplatībā, Langervaldes muiža iekļauta Jelgavas pilsētas teritorijā. 
 
1945. gada 2. novembrī pagastā izveidoja Annas un Teteles ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Jelgavas rajonā. Mūsdienās Teteles pagasta teritorija iekļauta Jelgavas novada Cenu un Sidrabenes pagastos un neliela daļa Jelgavas pilsētā.

## Atsauces
Garanči

**Garanči** var būt:
* Garanči — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Gaigalavas pagastā.
* Garanči — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Sakstagala pagastā.
* Garanči — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Dekšāres pagastā.

## Skatīt arī
* Garanču pūrs
* Lielie Garanči
* Mazie Garanči
Paulu Koelju

**Paulu Koelju** (; dzimis  Riodežaneiro, Brazīlijā) ir brazīliešu rakstnieks.

Savu pirmo grāmatu viņš publicēja 1982. gadā. Viņa slavenākais darbs ir "Alķīmiķis" (*O Alquimista*; 1988), kas tika iztulkota 81 pasaules valodā, tā iekļūstot Ginesa rekordu grāmatā par visvairāk dzīva autora tulkoto darbu. Tāpat grāmata tikusi pārdota vairāk nekā 83 miljonos kopiju visā pasaulē, kas to padara par vienu no vispārdotākajām grāmatām. Pēc "Alķīmiķis" izdošanas P. Koelju ir sarakstījis grāmatu vidēji divos gados.

Kopumā viņš ir sarakstījis 30 grāmatu, no kurām divas ir autobiogrāfiski darbi. Sarakstījis tādus darbus kā "Burvja piezīmes", "Ceļavārdi Gaismas Bruņiniekam", "Maktub" (1994), "Nelabais un senjorita Prima", "Pjedro upes krastā es sēdēju un raudāju", "Veronika grib mirt", "Zahir", "Kā aizplūstoša upe", "Akras manuskripts", "Sānsolis", "Spiedze".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Paulu Koelju oficiālā mājaslapa 
* BookRack profils 
* Paulo Coelho  
* http://personalijas.eclub.lv/koelju_paulu.htm biogrāfija un darbi
Staudži (Audriņu pagasts)

**Staudži** ir skrajciems Rēzeknes novada Audriņu pagastā, kurš kādreiz bija vienota apdzīvota vieta ar Kantinieku pagasta Staudžiem.

Ciems atrodas pagasta austrumos, 3,5 km attālumā no pagasta centra Audriņiem, bet pašā ciemā atrodas Staudžu kapi.

## Atsauces
Vilhelms Grimms

**Vilhelms Kārlis Grimms** (, dzimis , miris ) bija vācu filologs un mitoloģijas pētnieks. Kopā ar vecāko brāli Jākobu 1812. gadā publicēja krājumu *Kinder- und Hausmärchen*, kas plašāk pazīstamas kā "Brāļu Grimmu pasakas". 1838. gadā kopā ar brāli iesāka publicēt vācu valodas standartvārdnīcu *Deutsches Wörterbuch*, bet 1835. gadā publicēja darbu par vācu mitoloģiju *Deutsche Mythologie*.

## Ārējās saites
.cc

**.cc** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Kokosu (Kīlinga) Salām. Domēns izveidots 1997. gadā. Domēna sponsors ir *Island Internet Services*, bet domēnu reģistrēšanu nodrošina *eNIC*. Domēns tiek izmantots dažādiem mērķiem, no kuriem tikai daži ir saistīti ar Kokosu (Kīlinga) Salām. To kā savu domēnu izmanto arī Ziemeļkipra (pamatdomēns tomēr ir .nc.tr). Šo domēnu izmanto arī Kristīgā baznīca (angliski abreviatūra ir CC no *Christian Church*). To izmanto arī *[[Creative Commons]]* mājas lapām.

## Ārējās saites

*  IANA .cc whois information
Garanči (Sakstagala pagasts)

**Garanči** ir skrajciems Rēzeknes novada Sakstagala pagastā. Ciems atrodas pagasta ziemeļaustrumu pusē gar valsts nozīmes autoceļu A12 (E22) un abpus dzelzceļa līnijai .

Garančos dzimusi rakstniece Konstance Kempa-Daugule (1891_1947).

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 67 cilvēkiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sakstagala pagasta mājaslapa
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Staudži (Kantinieku pagasts)

**Staudži** ir skrajciems Rēzeknes novadā, atrodas Kantinieku pagasta austrumos un robežojas ar Audriņu pagasta Staudžiem, ar kuru kādreiz veidoja vienotu apdzīvotu vietu.

1897. gadā katoļu ciemā bija 14 sētas ar 68 cilvēkiem.
## Atsauces

## Ārējās saites
* Kantinieku pagasta mājaslapa
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Novaja

**Novaja** var būt:
* Novaja — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Audriņu pagastā.
* Novaja — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Griškānu pagastā.
* Novaja — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Mākoņkalna pagastā.

## Skatīt arī
* Novaja Dzerevņa
* Novaja Porečje
* Novaja Sādža
* Novaja Sloboda
* Novaja Zemļa
* Novija
Novaja (Audriņu pagasts)

**Novaja** ir skrajciems Rēzeknes novada Audriņu pagastā. Ciems pagastā atrodas vistālāk uz rietumiem, netālu no autoceļa Kantinīki — Kaulači (V565).

Vecticībnieku ciemats, 1897. gadā bija 18 sētas ar 107 cilvēkiem.

## Atsauces
.za

**.za** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Dienvidāfriku. Domēns izveidots 1990. gadā. Domēna sponsors ir *ZA Domain Name Authority (ZADNA)*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Domēnus var reģistrēt tikai trešajā līmenī. Ierobežojumi nav tikai reģistrācijai zem .co.za, bet, lai reģistrētos zem pārējiem otrā līmeņa domēniem, pastāv dažādi ierobežojumi. 

## Ārējās saites

*  IANA .za whois information
1482. gads

**1482. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Portugāļi pirmo reizi izkāpa Angolas krastos, kas vēlāk kļuva par Portugāles koloniju.
* Leonardo da Vinči atstāja Florenci un pārcēlās uz dzīvi Milānā.
* Tika izgudrots granulētais pulveris un sāka liet standartveida lodes.

## Dzimuši
* 29. jūnijs — Aragonas Marija, Portugāles karaliene (mirusi 1517.)

## Miruši
* 27. marts — Burgundijas Marija, Svētās Romas imperatora Maksimiliāna I Habsburga sieva (dzimusi 1457.)
* 10. maijs — Paolo Toskaneli (*Paolo Toscanelli*), itāļu matemātiķis, astronoms (dzimis 1397.)
* 25. augusts — Anžū Margarita (*Marguerite d'Anjou*), Anglijas karaļa Henrija VI Lankastera sieva (dzimusi 1430.)
1496. gads

**1496. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* 11. jūnijs — noslēdzās Kristofora Kolumba otrā ekspedīcija uz Ameriku. Ar šo ekspedīciju mūks Romano Pano Eiropā ieveda tabaku.
 
### Nezināms datums
* Tika dibināta Santodomingo pilsēta, vecākā pilsēta Jaunajā Pasaulē (tagad Dominikānas galvaspilsēta).
* Spānijai tika pievienotas Kanāriju salas.

## Dzimuši
* 18. marts — Marija Tjudora, Francijas karaliene (mirusi 1533.)
* 12. maijs — Gustavs I Vāsa (*Gustav Vasa*), Zviedrijas karalis (miris 1560.)

## Miruši
* 4. marts — Sigismunds Austrijas erchercogs, Tiroles grāfs no Hābsburgu dinastijas (dzimis ap 1427.)
.nz

**.nz** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Jaunzēlandi. Domēns izveidots 1987. gadā. Domēna sponsors ir *InternetNZ*, bet domēnu reģistrēšanu nodrošina *NZ Registry Services*. Domēnus var reģistrēt tikai trešajā līmenī. Vairumam otrā līmeņa domēnu nav reģistrēšanās ierobežojumu. 

## Ārējās saites

*  IANA .nz whois information
Jaunsloboda (Ozolmuižas pagasts)

**Jaunsloboda** ir skrajciems Rēzeknes novada Ozolmuižas pagastā. Ciems atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā, apmēram 3 kilometru attālumā no pagasta centra — Ozolmuižas.

1897. gadā katoļu ciemā bija 2 sētas ar 12 cilvēkiem.
## Atsauces
Nets Kings Kols

**Nataniels Adamss Kols** (), biežāk pazīstams kā **Nets Kings Kols** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu džeza mūziķis. Vispirms ieguvis popularitāti kā džeza pianists, vēlāk kā dziedātājs.

Dzimis Montgomeri, Alabamā, bet jau četru gadu vecumā ģimenē pārcēlās uz Čikāgu. Tēvs bija baptistu garīdznieks, bet māte — ērģelniece, kura iemācīja Natanielam spēlēt ērģeles. Trīsdesmito gadu vidū sāka uzstāties vietējos klubos. Vēlāk pārcēlās uz Longbīču Kalifornijā, kur nodibināja grupu *King Cole Swingers*. 1937. gadā trio pārcēlās uz Losandželosu. 1943. gadā Neta Kinga Kola trio parakstīja līgumu ar kompāniju *[[Capitol Records]]*. Ieņēmumi no Kola ierakstu pārdošanas kompānijai sastādīja lielu daļu no tālaika uzņēmuma peļņas. Uzstājies ar daudziem tālaika ievērojamākajiem mūziķiem. 1950. gadā Kols bija pirmais afroamerikāņu solists, kurš ieguva 1. vietu *[[Billboard]]* aptaujā. 1956. gadā Birmingemā, Alabamā uzstāšanās laikā Kols piedzīvoja uzbrukumu no amerikāņu balto rasistu puses, un kopš tā laika vairs neuzstājās ASV Dienvidos.

Ļoti daudz smēķēdams mentola cigaretes, Nataniels Adamss Kols mira 45 gadu vecumā no plaušu vēža.

## Ārējās saites

* The Unfortgettable Nat King Cole
Jaunsaules pagasts

**Jaunsaules pagasts** bija viena no Bauskas apriņķa pašvaldībām tā dienvidos, Mēmeles labajā krastā. Robežojās ar Vecsaules, Bruknas, Skaistkalnes un Panemunes pagastiem. Pagasta valde atradās Jaunsaulē.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 2. novembrī pagastā izveidoja Jaunsaules un Ramiķenu ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Bauskas rajonā. Mūsdienās Jaunsaules pagasta teritorija iekļauta Bauskas novada Vecsaules un Skaistkalnes pagastos.

## Atsauces
Misas pagasts

**Misas pagasts** bija viena no Bauskas apriņķa pašvaldībām tā ziemeļdaļā. Robežojās ar Vecsaules, Bruknas, Stelpes, Vecumnieku un Iecavas pagastiem. Pagasta valde atradās Misā (pie tagadējā Misas tautas nama pie autoceļa P92).

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
Pēc 1920. gada agrāras reformas Lambārtes muižu 1901 ha platībā sadalīja 58 vienībās, Trapes (Briedenes) muižu 214 ha platībā sadalīja 11 vienībās, bet Kroņmisas muižu sadalīja 38 vienības 477 ha platībā.

1945. gada 2. novembrī pagastā izveidoja Lambārtes un Misas ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Baldones rajonā. Mūsdienās Misas pagasta teritorija iekļauta Bauskas novada Dāviņu, Iecavas un Vecumnieku pagastos.

## Atsauces
Zālītes pagasts

**Zālītes pagasts** (līdz 1925. gadam **Grienvaldes pagasts**) bija viena no Bauskas apriņķa pašvaldībām tā ziemeļdaļā. Robežojās ar Bauskas apriņķa Iecavas un Mežotnes pagastiem, Jelgavas apriņķa Garozes un Salgales pagastiem, kā arī Rīgas apriņķa Baldones pagastu. Pagasta valde atradās 1,5 km uz ziemeļrietumiem no Iecavas ciema.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 2. novembrī pagastā izveidoja Zālītes un Ziemeļu ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Baldones rajonā. Mūsdienās Zālītes pagasta teritorijas lielākā daļa iekļauta Bauskas novada Iecavas pagastā un neliela teritorija Ķekavas novada Baldones pagastā.

## Novadnieki
* Vilis Biļķins (1887-1974), vēsturnieks, Rīgas pilsētas Vēstures arhīva direktors (1935-1944).
* Nikolajs Skuja (1913—2012), gastroenterologs, profesors, endoskopijas aizsācējs Latvijā.

## Atsauces
Irsis

**Irsis** var būt:
* Staltbrieža cits nosaukums
* Sirseņa cits nosaukums

## Skatīt arī
* IRSIS — FPV drons
Bruknas pagasts

**Bruknas pagasts** bija viena no Bauskas apriņķa pašvaldībām tā vidienē. Robežojās ar Vecsaules, Misas, Stelpes, Bārbeles, Skaistkalnes un Jaunsaules pagastiem. Sastāvēja no trim atsevišķām daļām. Pagasta valde atradās Bruknā.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 21. novembrī pagastā izveidoja Bruknas un Ozolaines ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Bauskas rajonā. Mūsdienās Bruknas pagasta teritorija iekļauta Bauskas novada Dāviņu, Vecsaules un Skaistkalnes pagastos.

## Atsauces
Bauskas pagasts

**Bauskas pagasts** bija viena no Bauskas apriņķa pašvaldībām tā vidienē. Robežojās ar Bauskas pilsētu (iekļāva no visām pusēm) un Codes, Vecsaules, Ceraukstes un Īslīces pagastiem. Pagasta valde atradās Bauskas pilsētā.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 21. novembrī pagastā izveidoja Bauskas un Strautnieku ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Bauskas rajonā. Mūsdienās Bauskas pagasta teritorija iekļauta Bauskas novada Codes, Ceraukstes, Īslīces un Rundāles pagastos, kā arī nelielas teritorijas iekļautas Bauskas pilsētā.

## Atsauces
Stirnas

**Stirnas**, **stirnu ģints** (*Capreolus*) ir viena no briežu dzimtas (*Cervidae*) ģintīm, kas pieder pārnadžu kārtai (*Ruminantia*). Stirnu ģintī ir 2 sugas.

Ilgu laiku tika uzskatīts, ka stirnu ģintī ir tikai viena suga ar vairākām pasugām. Tomēr pēc padziļinātiem pētījumiem stirnu Eiropas pasuga tika atzīta par atšķirīgu sugu no Āzijas pasugas. Lai gan morfoloģiski tās ir ļoti līdzīgas, aizdomas, ka abas pasugas tomēr nepieder vienai sugai radīja fakts, ka hibridizējoties pēcnācēji nespēja vairoties.

## Izplatība
[thumb|left|180px|Tēviņiem ir samērā īsi un stāvi ragi, attēlā [Sibīrijas stirna|Sibīrijas stirnu buks (*Capreolus pygargus*)]]
Stirnas ir sastopamas visā Eirāzijas teritorijā, bet abu sugu izplatības areāls gandrīz nepārklājas. Eiropas stirna dzīvo Eiropā, bet ir sastopama arī Mazāzijā un Kaukāzā. Tās izplatības austrumu robeža ir Krievijas pašos rietumos, bet Sibīrijas stirnas izplatība sākas pie Urāliem. Abu sugu izplatība pārklājas Kaukāza kalnos, turklāt Eiropas stirna mājo kalnu dienviddaļā, bet Sibīrijas stirna ziemeļdaļā. Kopumā Sibīrijas stirna sastopama Ķīnā, Kazahstānā, Korejā, Mongolijā un Krievijā.

Latvijā ir sastopama viena stirnu ģints suga — Eiropas stirna (*Capreolus capreolus*).

## Izskats un īpašības
Morfoloģiski abas sugas ir ļoti līdzīgas viena otrai, tikai Sibīrijas stirna ir nedaudz lielāka nekā Eiropas stirna. Salīdzinot ar citām briežu dzimtas sugām, stirnas ir samērā nelielas un smalki veidotas. Tām ir salīdzinoši īsi, stāvi ragi, kuri aug tikai tēviņiem. To apmatojums vasarā ir sarkanbrūns ar pelēcīgu sejas matojumu. Ziemā tās kļūst pelēkas, tumši brūnas vai pat gandrīz melnas. Aste ir ļoti īsa. Atšķirībā no citiem briežu dzimtas tēviņiem, stirnu buks jaunos ragus sāk audzēt uzreiz pēc veco nomešanas.

Stirnas pamatā barojas ar zālaugiem, koku lapām, ogām un jauniem dzinumiem. tām ļoti garšo jauna zāle, jauni asni, augi, kuri ir sulīgi un kuros ir augsts ūdens saturs.

## Klasifikācija
* **Stirnu ģints** (*Capreolus*)
** Eiropas stirna (*Capreolus capreolus*)
** Sibīrijas stirna (*Capreolus pygargus*)

## Atsauces
Daudzeva (stacija)

**Daudzeva** ir dzelzceļa stacija Aizkraukles novada Daudzeses pagastā, līnijā Jelgava I—Krustpils. Līdz mūsdienām ir saglabājusies sākotnējā stacijas ēka. Blakus stacijai atrodas 1989. gadā novietots piemiņas akmens 1941. un 1949.gadā deportētajiem pagasta iedzīvotājiem.

## Stacijas vēsture
thumb|270px|left|Stacijas ēka 20. gadsimta sākumā.
thumb|270px|left|1916. gada aprīļa uzlidojumā Daudzevai vācu zenītartilērijas sabojātais "Iļja Muromietis".
Stacija tika atklāta 1904. gadā grāfa P. Šuvalova īpašumā.  Pirmā pasaules kara laikā stacija atradās vāciešu okupētajā Latvijas daļā. 
1916. gada 13. aprīlī ar zenītartilēriju nostiprinātajai Daudzevas stacijai tika veikts uzlidojums ar krievu četrmotoru bumbvedēju "Iļja Muromietis". Lidmašīnas ekipāžā ietilpa motorists Marsels Pliā (), pēc izcelsmes - franču polinēzietis. Kaujas laikā lidmašīna tika ievērojami bojāta, un lielā mērā tieši Pliā veiktais remonts kaujas un turpmākā lidojuma apstākļos ļāva lidmašīnai veiksmīgi nosēsties. Pēc kaujas visi ekipāžas dalībnieki tika apbalvoti un tiem paaugstināja dienesta pakāpi, tostarp M. Pliā apbalvoja ar III pakāpes Sv. Jura krustu un piešķīra vecākā apakšvirsnieka (feldfēbeļa) pakāpi.

Bermontiādes laikā 1919. gada oktobrī pie Daudzevas stacijas notika kauja starp Vācu leģiona Rikhofa bataljonu un Latvijas armijas daļām.
Arī pēc Latvijas Republikas nodibināšanas stacija kalpoja kā svarīgs preču pārkraušanas punkts un savienojums ar Viesītes šaursliežu dzelzceļu, kurš darbojās līdz 1972. gadam.

Pasažieru satiksme stacijā pārtraukta 2000. gadā līdz ar pasažieru satiksmes pārtraukšanu visā dzelzceļa līnijā. 2014. gadā stacijas ēka renovēta. 

## Attēlu galerija

Attēls:Pieminas akmens represetiem daudzeva.JPG|Piemiņas akmens represētajiem
Attēls:st daudzeva.JPG|Skats uz staciju no tilta
Attēls:st daudzeva ziema.JPG|Stacijas ēka ziemā
Attēls:Daudzevas dzelzcela stacija.JPG|Stacijas ēka
Attēls:Daudzevas stacijas ēka.JPG|Stacijas ēka pavasarī
Attēls:Noliktava Daudzevas stacijā.JPG|Noliktava
Attēls:Tualete Daudzevas stacijā.JPG|Tualete
Attēls:Kravas vilciens Daudzevas stacijā.JPG|Kravas vilciens
Attēls:Sliežu ceļi Daudzevas stacijā.JPG |Sliežu ceļi
Attēls:Saimniecības ēka Daudzevas stacijā.JPG|Bijusī saimniecības ēka, šobrīd dzīvojamā māja


## Atsauces
Velga Krile

**Velga Krile** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu dzejniece un dramaturģe.

Dzimusi Valkas pagasta "Strautiņos" skolotāja ģimenē. 1964. gadā beigusi Valkas 1. vidusskolu. Mācījusies Latvijas Valsts Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultātes Latviešu valodas un literatūras nodaļā, ko pabeidza 1967. gadā. Strādājusi par kluba vadītāju Valkas rajona kolhozā "Ļeņina ceļš" (1967-1969), par korektori izdevniecībā "Liesma" (1970. un 1973-1976), par bibliotekāri Zinātniski tehniskajā bibliotēkā (1972-1973). No 1977. gada algotu darbu nestrādāja slimības dēļ. Tajā pašā gadā uzņemta Rakstnieku Savienībā. Dzejniece mirusi savās lauku mājās 1991. gada 31. jūlijā. Nāves iemesls bija pašnāvība.

## Dzeja
Velgas Kriles pirmā publikācija — dzejolis "Runča grēksūdze mazajai" publicēts Valkas rajona laikrakstā "Darba Karogs" 1959. gada 23. jūlijā. Viņas dzīves laikā iznāca septiņi krājumi. Velgas Kriles maksimālisms dzejā ir radniecisks O. Vācieša, A. Aizpurietes un V. Belševicas dzejai. Pēdējais dzejnieces pašas sastādītais krājums ir "Sikspārnis. Rekviēms". Turpmākos krājumus un izlases sastādījusi dzejnieces māsa Antra Krile.

### Dzejoļu krājumi
* "Dzeltenās palodzes". Rīga: Liesma, 1966.
* "Bērzi". Rīga: Liesma, 1976.
* "Gaismēna". Rīga: Liesma, 1979.
* "Es diennaktī esmu". Rīga: Liesma, 1982.
* "Nepiekrāp mani". Rīga: Liesma, 1985.
* "Uz zāles fona". Rīga: Liesma, 1989.
* "Uz tā tālā ceļa". Rīga: Liesma, 1991.
* "Sikspārnis. Rekviēms" Rīga: Preses nams, 1994.
* "Vanagi". Rīga: SolVita, 1995.
* "Debesu akrobāts". Rīga: Garā pupa, 1995.
* "Skrien sarkans jaguārs" [mīlas lirikas izlase]. Rīga: Neputns, 2005.
* "Ugunspuķe, aizmirstība". Sast. Antra Krile. Rīga: Zvaigzne ABC, 2008.
* "Kā mirdzošas būtnes". Sast. Antra Krile. Rīga: Mansards, 2012.

## Lugas
Velgas Kriles sešpadsmit lugas palikušas lasītājiem maz zināmas. Viņa sarakstījusi lugas "Orfejs un Eiridike"(1968), "Dimanta dziesma" (1969), "Stepans Razins" (1969/70), "Vanems Imanta" (1972), "Ivans Bargais" (1973), "Vietlavs un Veseta" (1976), "Asaras"(farss)(1976), "Katastrofa" (1979), "Vai jūs baiļojaties, jūs, mazticīgie!" (1980), "N-tā pilsēta" (1983), "Nebukadnecars" (1983/84), "Kains" (1984), "Leģenda" (1984/85), "Tronis un mīlestība" (1985), "Svētlaimīgo sala" (1987), "Manā zemē ir tādi vārdi…" (1990). V. Kriles dramaturģija pārstāv neparastu žanru — traģēdija dzejā. Valkas pilsētas teātris ir iestudējis trīs dzejnieces lugas — "Vai jūs baiļojaties, jūs mazticīgie!", "Kains" un "Katastrofa". Izrādes guvušas skatītāju atzinību vairākos teātru festivālos.

* "Svētlaimīgo sala" [lugu izlase]. Rīga: Pils, 1999 ["Ivans Bargais"; "Katastrofa"; "Vai jūs baiļojaties, jūs, mazticīgie!"; "Svētlaimīgo sala"; "Manā zemē ir tādi vārdi"]

## Ārējās saites
* Valkas novada bibliotēka — Izstāde "Mūsu dzejas Pelnrušķīte — Velga Krile"
* Valmieras integrētā bibliotēka — Dzīve un radošā darbība
Pilskalns (Ozolmuižas pagasts)

**Pilskalns** (, *Piļskolns*) ir ciems Rēzeknes novada Ozolmuižas pagastā. Ciems atrodas pie Rēzeknes apvedceļa un dzelzceļa līnijas Krustpils — Rēzekne II krustojuma, blakus Palačiem un Račevai.

Ciema teritorijā atrodas valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Pilskalnes Spriņģu pilskalns (Golberova gora).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ozolmuižas pagasta mājaslapa
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Menta (stacija)

**Menta** ir dzelzceļa stacija Aizkraukles novada Sērenes pagastā, līnijā Jelgava I—Krustpils.

## Stacijas vēsture
Otrā pasaules kara laikā te tika iekārtots izmaiņas punkts. Stacija atrodas liela mežu masīva vidū, apkārtnē nav nevienas apdzīvotas vietas. Apvienota dzelzceļnieku dzīvojamā un stacijas ēka tika uzbūvēta 1965. gadā.

Pasažieru satiksme stacijā pārtraukta 2000. gadā līdz ar pasažieru satiksmes pārtraukšanu visā dzelzceļa līnijā. 

## Attēlu galerija

Attēls:mentas stacija.JPG|Stacijas ēka
Attēls:Platforma menta.JPG|Pasažieru platforma
Attēls:st menta sliedes.JPG|Sliedes
Attēls:Noliktava Mentas stacijā.JPG|Noliktava


## Atsauces
Pilskalns (nozīmju atdalīšana)

**Pilskalns** var būt:
* Pilskalns — pakalns, kurā ir bijis nocietinājums.
* Pilskalns — apdzīvota vieta Balvu novada Balvu pagastā.
* Pilskalns — apdzīvota vieta Gulbenes novada Beļavas pagastā.
* Pilskalns — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Ozolmuižas pagastā.

## Skatīt arī
* Pilskalne
* Pilskalnes pagasts
* Piliskolns
* Piļskolns
Pilskalne

**Pilskalne** var būt:
* Pilskalne — ciems Aizkraukles novada Pilskalnes pagastā, pagasta centrs;
* Pilskalne — ciems Augšdaugavas novada Pilskalnes pagastā, pagasta centrs.

## Skatīt arī
* Pilskalnes ezers
* Pilskalnes pagasts
* Pilskalns
* Piļskolns
Sece (stacija)

**Sece** ir dzelzceļa stacija Aizkraukles novada Seces pagastā, līnijā Jelgava I—Krustpils. Stacija atrodas 7 km uz dienvidiem no Seces ciema, Purviņos.

## Stacijas vēsture
Oficiāli stacija tika atklāta 1920. gadā. Tomēr ir iespējams, ka stacija jau eksistēja Pirmā pasaules kara laikā. 1956. gadā šeit tika uzbūvēta rampa cukurbiešu iekraušanai un 600 mm šaursliežu līnija, kas savienoja Seces staciju ar Viesītes šaursliežu dzelzceļa mezglu. 1966. gadā šaursliežu dzelzceļš tika likvidēts.

Pasažieru satiksme stacijā pārtraukta 2000. gadā līdz ar pasažieru satiksmes pārtraukšanu visā dzelzceļa līnijā. 

## Attēlu galerija

Attēls:st sece.JPG|Sliežu ceļi
Attēls:pasazieru platforma sece.JPG|Pasažieru platforma


## Atsauces
Goba (stacija)

**Goba** ir pieturas punkts Ogres novada Birzgales pagastā, dzelzceļa līnijā Jelgava I—Krustpils. Pieturas punkts atrodas netālu no ciema Gāguļi un Kalnamuižas, kas tiek dēvēta par hercoga Jēkaba medību muižu..

## Vēsture
Pieturas punkts tika atvērts 1933. gadā. Pēc pasažieru satiksmes slēgšanas 2000. gadā pieturas punkts vairs netiek izmantots.

## Attēlu galerija

Attēls:pp Goba platforma.JPG|Pasažieru platformas paliekas (šobrīd demontētas)
Attēls:pp Goba parbrauktuve.JPG|Pārbrauktuve
Attēls:Pp goba platformas demontesana.JPG|Pasažieru platformas demontēšana (27.07.2010)
Attēls:Sliežu ceļs pie p.p. Goba.JPG|Sliežu ceļš pie Gobas pieturas


## Atsauces
Taurkalne (stacija)

**Taurkalne** ir dzelzceļa stacija līnijā Jelgava I—Krustpils, kas atrodas Bauskas novada Valles pagastā, Taurkalnē.

## Stacijas vēsture
Stacija **Taurkalns** tika atvērta 1904. gadā. Tās apkārtnē atrodamas Otrā pasaules kara vācu armijas klātbūtnes liecības: šaursliežu dzelzceļa pēdas, dažādas militārās būves (blindāžas, veci ierakumi). Otrā pasaules kara laikā nopostītas stacijas ēkas vietā uzcelta silikātķieģeļu ēka. Kopš 1985. gada stacijas nosaukums ir Taurkalne.

Pasažieru satiksme stacijā pārtraukta 2000. gadā līdz ar pasažieru satiksmes pārtraukšanu visā dzelzceļa līnijā. 

## Attēlu galerija

Attēls:pas platforma.JPG|Pasažieru platforma
Attēls:sliedes taurkalne.JPG|Sliežu ceļi
Attēls:Taurkalnes stacijas sliežu ceļi.JPG|Sliežu ceļi
Attēls:Pārbrauktuve Taurkalnes stacijā.JPG|Pārbrauktuve
Attēls:st taurkalne saimniecibas eka.JPG|Saimniecības ēka


## Atsauces
Hūbere

**Hūbere** (, vīriešu dzimtē Hūbers) ir uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Anke Hūbere (*Anke Huber*; 1974) — vācu tenisiste;
* Anja Hūbere (*Anja Huber*; 1983) — vācu skeletoniste;
* Blanša Hūbere (*Blanche Huber*; 1901—1940) — Maltas ārste un farmaceite;
* Katarīna Hūbere (*Katharina Huber*; 1995) — austriešu kalnu slēpotāja;
* Lizele Hūbere (*Liezel Huber*; 1976) — Dienvidāfrikas tenisiste;
* Petra Hūbere (*Petra Huber*; 1966) — austriešu tenisiste.
Tēviņi (Ozolaines pagasts)

**Tēviņi** (pareizāk **Tievanāni**) ir skrajciems Rēzeknes novada Ozolaines pagastā. Ciems atrodas pagasta ziemeļos, pie autoceļu A13 un A15 krustojuma. Caur Tēviņiem tek Medines upīte, kā arī ciemā atrodas Tēviņu kapi.

Pa Sanktpēterburgas—Varšavas dzelzceļu Tēviņi robežojas ar Ozolmuižas pagasta Tēviņiem, ar kuru kādreiz veidoja vienotu apdzīvotu vietu.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 34 sētas ar 167 cilvēkiem.
## Atsauces

## Ārējās saites
* Ozolaines pagasta mājaslapa 
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Tievināni

**Tievināni** var būt:
* Teveņānu cits nosaukums;
* Ozolaines pagasta Tēviņu cits nosaukums;
* Ozolmuižas pagasta Tēviņu cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Tēviņi
Anja Hūbere

**Anja Hūbere** (; dzimusi  Berhtesgādenā, Vācijā) ir vācu skeletoniste, 2010. gada Vankūveras Olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvēja.

Skeletonā trenējas kopš 2003. gada. 2008. gada FIBT Pasaules čempionātā viņa izcīnīja zelta medaļu individuālajās skeletona sacensībās un zelta medaļu jauktajā bobsleja—skeletona sacensībās. 2010.—2011. gada Pasaules kausā skeletonā viņa izcīnīja uzvaru sieviešu sacensībās.

Piedalījusies divās olimpiskajās spēlēs (2006, 2010). 2006. gadā Turīnā viņa palika 8. vietā un 2010. gadā Vankūverā izcīnīja bronzas medaļu.

## Ārējās saites

* FIBT profils
Piļskolns (nozīmju atdalīšana)

**Piļskolns** var būt:
* Piļskolns — pilskalns Ludzas novada Salnavas pagastā.
* Piliskolna neprecīzs nosaukums.
* Balvu pagasta skrajciema Pilskalns latgalisks nosaukums.
* Ozolmuižas pagasta skrajciema Pilskalns cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Pilskalns
* Piliskolns
* Pilskalne
* Pilskalnes pagasts
* Piļskolni
Sēlpils (stacija)

**Sēlpils** ir dzelzceļa stacija Jēkabpils novada Sēlpils pagastā, līnijā Jelgava I—Krustpils.

## Stacijas vēsture
*Zelburgas* stacija tika atklāta 1904. gadā kā dzelzceļa līnijas Ventspils—Maskava stacija. 1919. un 1920. gadā tika saukta par Sēlpils staciju.

Pasažieru satiksme stacijā pārtraukta 2000. gadā līdz ar pasažieru satiksmes pārtraukšanu visā dzelzceļa līnijā. 

## Attēlu galerija

Attēls:Sliezu celi st selpils.JPG|Sliežu ceļi
File:Склад на ст. Селпилс.jpg|Saimniecības ēka


## Atsauces
Lāčplēsis (stacija)

**Lāčplēsis ** ir dzelzceļa stacija dzelzceļa līnijā Jelgava I—Krustpils, administratīvi atrodas Ogres novada Birzgales pagasta Lāčplēša ciemā.

## Stacijas vēsture
Stacija izveidota Pirmā pasaules kara gados (ar nosaukumu *Berghof* — **Kalnamuiža**), un no tās tika izbūvēts 11 km garš dzelzceļš uz ziemeļiem — toreizējās frontes virzienā. Atsevišķās kartēs norādīts arī dzelzceļš, kas šo vietu caur Skaistkalni savieno ar Biržiem Lietuvas teritorijā. 1919. gadā stacijas nosaukums ir Lāčplēsis, kas aizgūts no tuvējo māju nosaukuma.

1927. gadā pēc arhitektes Lidijas Hofmanes-Grīnbergas projekta te tika uzbūvēta jauna un plaša stacijas ēka.

Pasažieru satiksme stacijā pārtraukta 2000. gadā līdz ar pasažieru satiksmes pārtraukšanu visā dzelzceļa līnijā.

## Attēlu galerija

Attēls:eka st lacplesis.JPG|Stacijas ēka
Attēls:Lacplesa stacija.JPG|Sliežu ceļi
Attēls:pasazieru platforma st lacplesis.JPG|Pasažieru platforma
Attēls:Noliktava Lāčplēša stacijā.JPG|Noliktava
Attēls:sliežu ceļi Lāčplēša stacijā.JPG|Sliežu ceļi
Attēls:Rampas paliekas Lāčplēša stacijā.JPG|Rampas paliekas


## Atsauces
Skaņas karte

**Skaņas karte** (arī **audiokarte**) ir personālo datoru papildierīce (izvērses plate), kas ļauj lietot multimediju programmas ar skaņu, kā arī ļauj klausīties mūziku (audio kompaktdiskus, mp3 failus u.c.). Skaņas kartei var pievienot dažādas skaņas izvadierīces, piemēram, skaļruņus vai austiņas, kā arī skaņas ievadierīces, piemēram, mikrofonu. Vairumam mūsdienu datoriem skaņas kartes ir iebūvēts mātesplatē, tomēr ir iespējams uzstādīt skaņas karti kā atsevišķu papildierīci. Lielākajai daļai skaņas karšu ir daudzkanālu *surround* skaņas iespēja.

## Darbības princips
Skaņas karte ciparu datiem ģenerē skaņu atveidojošus analogsignālus, izmantojot vai nu ciparanalogu pārveidotājus, vai frekvences modulēšanas mikroshēmas. Izmantojot ciparanalogu pārveidotāju, skaņas karte parasti nodrošina arī skaņas ieraksti ciparu formā, kā arī vada mūzikas instrumentus (piemēram, sintezatoru), kas pievienoti datoram, izmantojot saskarni MIDI.

## Skatīt arī
* Dators
* Personālā datora aparatūra
* ASIO

## Atsauces

## Ārējās saites
* Skaņas kartes pamatraksturojums 
* Datora skaņas aparatūras vēsture 
* Skaņu karšu muzejs
Taurinka

**Taurinka** ir skrajciems Rēzeknes novadā, Ozolmuižas pagasta ziemeļrietumu daļā, pierobežā ar Audriņu un Sakstagala pagastiem, Rēzeknes upes krastā, puskilometra attālumā no autoceļa A12.

Ciemā ir pieejama brīvdienu māja "Silvija".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ozolmuižas pagasta mājaslapa
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
FIBA Eiropas kauss

**FIBA Eiropas kauss** var būt:
* FIBA Eiropas izaicinājuma kauss;
* FIBA Eiropas kauss sievietēm;
* ULEB Eirokauss.
2004. gads sportā

Šeit ir apkopoti **[[2004]]. gada [[sports|sporta]] notikumi.**

## Notikumi
### Janvāris

### Februāris
*  — NFL *[[Super Bowl]] XXXVIII* finālā uzvaru izcīnīja Ņūanglijas "Patriots", kas ar 32-29 pārspēja Karolīnas "Panthers".

### Marts
*  — ar pirmo posmu Melburnā, Albertparkā sākās 55. FIA Pirmās formulas pasaules čempionāts.
* — — norisinājās 2004. gada Pasaules čempionāts daiļslidošanā. Par Pasaules čempioniem kļuva Jevgeņijs Pļuščenko, Šidzuka Arakava, Tatjana Totmaņina ar Maksimu Mariņinu un Tatjana Navka kopā ar Romānu Kostomarovu.

### Aprīlis
*  — sākās LMT Virslīgas 2004. gada sezona.

### Maijs
*  — Par 2004. gada Pasaules čempionāta hokejā uzvarētājiem kļuva Kanādas izlase.

### Jūnijs
*  — par 2003.—2004. gada NHL sezonas čempioniem kļuva Tampabejas "Lightning", septiņu spēļu sērijā pārspējot Kalgari "Flames" ar 4—3.
*  — Portugālē sākās 2004. gada Eiropas čempionāts futbolā. Turnīrā pirmo reizi piedalījās Latvijas izlase.
*  — par 2003.—2004. gada NBA sezonas čempioniem kļuva Detroitas "Pistons", piecu spēļu sērijā pārspējot Losandželosas "Lakers" ar 4—1.
*  — Latvijas futbola izlase Eiropas čempionātā pret Vācijas izlasi nospēlē neizšķirti: 0—0.

### Jūlijs
*  — ar Grieķijas futbola izlases uzvaru finālā pār Portugāles futbola izlasi noslēdzās 2004. gada Eiropas čempionāts futbolā.
*  — noslēdzās 2004. gada ''Tour de France'' velobrauciens. Kopvērtējumā uzvaru svinēja ASV riteņbraucējs Lānss Ārmstrongs.

### Augusts
* 12. augusts — Dibināts Latvijas futbola klubs no Rēzeknes SK Blāzma.
* 13. augusts — Grieķijas galvaspilsētā Atēnās sākās 2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles.
* 29. augusts — slēgtas 2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles.

### Septembris
*  — tika uzsākts 2004.—2005. gada NHL lokauts.

### Oktobris
*  — 2004. gada F1 sezonas kopvērtējumā pilotu ieskaitē uzvaru izcīna vācu braucējs Mihaels Šūmahers, konstruktoru ieskaitē — Ferrari.
*  — MLB 2004. gada *[[World Series]]* Bostonas "Red Sox" uzvarēja Sentluisas "Cardinals" finālsērijā ar 4—0.

### Novembris
* 11. novembris — par 2004. gada Latvijas futbola Virslīgas uzvarētājiem kļuva FC Skonto.

### Decembris
*  — 2004. gada Zelta bumbu saņēma Andrijs Ševčenko.

## Miruši
* 20. septembris — Braiens Klofs (*Brian Howard Clough*), Anglijas futbolists, treneris (dzimis 1935.)
* 3. novembris — Sergejs Žoltoks, Latvijas hokejists (dzimis 1972.)
Daugava (stacija)

**Daugava** ir dzelzceļa stacija Jēkabpils novada Sēlpils pagastā, līnijā Jelgava I—Krustpils. Blakus stacijai atrodas mazciems Daugavas stacija. Sliežu ceļus šķērso autoceļa P76 pārvads. Stacijā ir tikai kravas satiksme.

## Stacijas vēsture
Daugava tika atvērta 1928. gadā kā pieturas punkts. 

1949. gada 25. martā no stacijas notika iedzīvotāju deportācija uz Sibīriju.

1966. gadā pie Daugavas stacijas Krustpils virziena sliežu kopsavienojuma notika smaga dzelzceļa katastrofa. Nepareizi saslēgtu elektroautomātikas vadu dēļ, stacijas izejā degot zaļajai gaismai, pārmija bija pārslēgta strupceļa virzienā. Smagsvara kravas vilciens ar 112 vagoniem, kas no Jelgavas devās uz Krustpili, ar ātrumu 70 km/h tika padots strupceļā. Mašīnists Aleksejs Prohorovs lika izlēkt mašīnista palīgam, veica ekstrēmo bremzēšanu, bet gāja bojā, tvaika lokomotīvei nogāžoties no kraujas strupceļa galā. A. Prohorova vārdā Jelgavā nosaukta iela dzelzceļa depo tuvumā.

1967. gadā autoceļa Jēkabpils—Aizkraukle (tolaik — Stučka) pārbrauktuves vietā pāri stacijas ceļiem uzbūvēts gaisa tilts. Vēlāk uzbūvēts 7 km garš dzelzceļa atzars uz Jēkabpils dolomīta ieguves uzņēmumu. Astoņdesmito gadu sākumā atzars pagarināts, lai izveidotu kopumā ap 20 km garu atzarojumu, kas savienoja Daugavas staciju ar Biržu dolomīta karjeru. 90. gados atzarojums likvidēts, karjers appludināts.

Pasažieru satiksme stacijā pārtraukta 2000. gadā līdz ar pasažieru satiksmes pārtraukšanu visā dzelzceļa līnijā.

Pēc 17 gadu pārtraukuma 2017. gadā šeit pieturēja pasažieru vilciens "Latvijas ekspresis simtgadei" ar dziedātājiem un dejotājiem.

## Attēlu galerija

Attēls:pasazieru platforma daugavas stacija.JPG|Pasažieru platforma
Attēls:sliedes daugavas st.JPG|Sliežu ceļi
Attēls:daugavas st.JPG|Skats uz staciju no tilta
Attēls:Daugavas stacijas veca eka.JPG|Daugavas stacijas vecā ēka


## Atsauces
Staburags (stacija)

**Staburags** ir pieturas punkts Aizkraukles novada Staburaga pagastā, dzelzceļa līnijā Jelgava I—Krustpils.

## Vēsture
Pieturas punkts tika atvērts 1927. gadā. Pēc pasažieru satiksmes slēgšanas 2000. gadā pieturas punkts vairs netiek izmantots.

## Atsauces
Borgas masīvs

**Borgas masīvs** () ir ap 80 km garš un līdz 70 km plats kalnu masīvs Antarktīdā, Karalienes Modas Zemē. Izvietojies Ričera augstienē Princeses Martas krastā, rietumos no Jūtulstreumena glečera un Penka ieplakas. Ziemeļos Vidālenas ieleja to atdala no Ālmana grēdas. Augstākā virsotne ir Hegseteta kalns (1843 m) masīva vidusdaļā.

Kalnus pirmie atklāja un nofotografēja Vācijas antarktiskā ekspedīcija 1938./1939. gadā, bet masīvs netika korekti atainots kartēs. Detālu izpēti un kartēšanu veica norvēģu kartogrāfi pēc NBSAE (1949-1952) un Norvēģijas antarktiskās ekspedīcijas (1958-1959) materiāliem un nosauca to pēc grēdas prominentākā virsotnes Borgas ("pils") masīva vidienē.

Masīva dienvidos pie Vindegas grēdas no 1969. līdz 1976. gadam darbojās Dienvidāfrikas vasaras polārstacija Borga.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Apvidus karte mērogā 1:1 000 000
Liepiņa

**Liepiņa** (vīriešu dzimtē Liepiņš) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds, septītais izplatītākais sieviešu uzvārds Latvijā. Radies no vārda „liepa” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Anita Liepiņa (1967) — vieglatlēte;
* Gunta Liepiņa (1963) — sabiedriskā darbiniece un politiķe;
* Lidija Liepiņa (1891—1985) — fizikālķīmiķe;
* Liene Liepiņa (1957) — sabiedriskā darbiniece un politiķe;
* Līga Liepiņa (1946) — aktrise;
* Līga Liepiņa-Kaņepe (1947) — mūzikas pedagoģe un komponiste;
* Linda Liepiņa (1974) — uzņēmēja un politiķe;
* Marta Liepiņa (1892—1938), pieņēmusi Jevgēnijas Jegorovas vārdu, — latviešu revolucionāre, padomju arodbiedrību darbiniece;
* Vilma Liepiņa (1908—1982) — aktrise.

## Atsauces
Dokumentu kamera

200px|right|thumb|Dokumentu kamera
**Dokumentu kamera** ir īpaša videokameru klase, kas paredzēta dokumentu attēlu (piemēram, oriģināli uz papīra) nodošanai televīzijas vai kāda cita elektroniskā signāla veidā. Pēc konstrukcijas līdzinās kodoskopam, tikai ar kameru augšējā periskopa vietā.

Šī informācijas tehnoloģija ir izstrādāta 20. gadsimta 90. gados.

## Dokumentu kameras standarti
Dokumentu kameras kvalitātes standartus raksturo 2 pamatkritēriji:
* Mehāniskā kvalitāte
* Attēla kvalitāte.

Dokumentu kameru augsto attēla kvalitāti nodrošina 5 pamatelementi:
# Kameras optika
# Attēla sensors (CCD)
# Elektronika
# Programmnodrošinājums
# Apgaismojuma sistēma.

## Dokumentu kameras funkcijas
Dokumentu kameras ir katras mūsdienīgas mācību auditorijas vai konferenču zāles neatņemama sastāvdaļa. Dokumentu kameras var attēlot gan dokumentus, gan 3D objektus (līdz pat 2x3 metriem, piemēram, kartes vai maketus).
Dokumentu kameru galvenās funkcijas:
* Plašas mērogošanas iespējas smalku detaļu attēlošanai
* Skenera funkcionalitātes
* Attēlu ierakstīšana iebūvētā atmiņā vai uz SD kartes
* Ērta lietošana, izmantojot tālvadības pulti

## Dokumentu kameru veidi un to priekšrocības
### Griestu dokumentu kameras
Griestu dokumentu kameras ir ērts risinājums konferenču telpu dizainā, jo tehniskajām iekārtām jābūt pieejamām, bet vienlaikus neredzamām. Griestos iebūvējamās dokumentu kameras var piestiprināt pie griestiem kā projektorus, var iebūvēt piekaramajos griestos.

Griestu dokumentu kameru priekšrocības:
* Neaizņem vietu uz galda
* Netraucē skatam starp auditoriju un lektoru
* Var aplūkot lielākus objektus.

Griestu dokumentu kameras īpaši piemērotas lielu 3 dimensiju objektu attēlošanai. Attēlojamo objektu var novietot uz ratiņiem un pēc vajadzības novietot zem kameras. Izmantojot optisko mērogošanu, ir iespējams skaidri saskatīt vissīkākās objekta detaļas.

### Galda dokumentu kameras
Galda dokumentu kamerām ir laba attēla kvalitāte, izturīga konstrukcija un tās ir ērti lietojamas.

Galda dokumentu kameru priekšrocības:
* Tās ir pārnēsājamas
* Ir ieraksta iespējas ārpus darba virsmas 
* Vieglāk pieejami pieslēgumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Document Cameras in the Classroom
Konvencija par bioloģisko daudzveidību

**Konvencija par bioloģisko daudzveidību** (UNCED) ir globāla mēroga starpvalstu līgums, kas parakstītājvalstīm uzliek par pienākumu aizsargāt "daudzveidību sugas ietvaros, starp sugām un starp ekosistēmām".

Konvenciju parakstīja 1992. gada 5. jūnijā Rio Zemes samita laikā, tā stājās spēkā 1993. gada 29. decembrī. Latvija konvencijai pievienojās 1995.gadā. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas informācija Konvencijas sekretariāta tīmekļa vietnē.
Athens

***Athens*** var būt:
* Atēnas (), Grieķijas galvaspilsēta,
* Atensa (), pilsēta ASV, Džordžijas štatā.
Jaunanglijas "Patriots"

**Jaunanglijas "''Patriots''"** () ir profesionāls amerikāņu futbola klubs, kas ir bāzēts Foksboro, Masačūsetsas štatā, ASV. Tas ir dibināts 1959. gadā kā **Bostonas "''Patriots''"**. "*Patriots*" spēlē Nacionālās Futbola līgas (NFL) Amerikas futbola konferences Austrumu divīzijā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis sešās Superkausa izcīņās. "*Patriots*" savas mājas spēles aizvada *[[Gillette Stadium]]* stadionā.

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Pro-Football-Reference profils
Vērtūži

**Vērtūži** ir apdzīvota vieta Aizkraukles novada Zalves pagastā, Zalvītes kreisajā krastā, 500 m attālumā no autoceļa P86 un 3 km no pagasta centra Zalves. Agrāk šeit ir bijusi Lielzalves mācītājmuiža, padomju laikā — mežniecība.

## Atsauces
Bīriņu pagasts

**Bīriņu pagasts** bija viena no Rīgas apriņķa pašvaldībām tā ziemeļdaļā. Sastāvēja no divām atsevišķām daļām. Robežojās ar Skultes, Vidrižu, Lēdurgas, Turaidas, Krimuldas, Sējas un Pabažu pagastiem. Pagasta valde atradās Bīriņos. Lielākās apdzīvotās vietas bija Saulkrasti (ciems), Bīriņi un Eikaži.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 19. decembrī pagastā izveidoja Bīriņu un Saulkrastu ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Saulkrastu rajonā. Mūsdienās Bīriņu pagasta teritorija iekļauta Saulkrastu novada Saulkrastu pilsētā un Saulkrastu un Sējas pagastos, Limbažu novada Vidrižu pagastā un Siguldas novada Krimuldas un Lēdurgas pagastos.

## Atsauces
Dreiliņi

**Dreiliņi** var būt:
## Dzimta
* Dreiliņi (dzimta) (*Dreiling, Dreyling*), Rīgas patriciešu dzimta

## Vietvārds
* Dreiliņi — apdzīvota vieta Stopiņu pagastā
* Dreiliņi — Rīgas pilsētas daļa.

## Skatīt arī
* Dreiliņa muiža, Daugavgrīvas draudzes novada muiža (tagad Voleros)
* Dreiliņmuiža jeb Dreiliņbuša, Biķernieku draudzes novada muiža (tagad Šķirotavas apkaimē)
* Dreiliņu pagasts
Dreiliņu pagasts

**Dreiliņu pagasts** bija viena no Rīgas apriņķa pašvaldībām tā vidienē pie Rīgas robežas. Robežojās ar Rīgas pilsētu un Ādažu, Stopiņu, Salaspils un Katlakalna pagastiem. Pagasta valde atradās tagadējā Rīgas teritorijā, Dreiliņu apkaimē (ēka Kaivas ielā 14). Lielākās apdzīvotās vietas bija Dreiliņi un Juglas papīrfabrika.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu. Ap 1900. gadu kaimiņos esošos Ulbrokas un Stopiņu pagastus apvienoja Ulbrokas-Stopiņu pagastā, bet Dreiliņu pagasts turpināja pastāvēt līdz 1949. gadam, kaut arī daļa pagasta zemju ap Dreiliņmuižu 1924. un 1934. gadā pievienoja Rīgai.

1945. gada 19. decembrī pagastā izveidoja Dreiliņu ciemu, ko gan 1947. gada 18. novembrī likvidēja, bet 1949. gada 31. decembrī, līdz ar pagasta likvidēšanu, atjaunoja, ciemu iekļaujot Rīgas rajonā. Mūsdienās Dreiliņu pagasta teritorija iekļauta Rīgas pilsētā un Ropažu novada Stopiņu pagastā.

## Atsauces