open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Denveras "Nuggets"

**Denveras "Nuggets"** () ir profesionāls ASV basketbola klubs, kas ir bāzēts Denverā, Kolorādo štatā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās basketbola asociācijas Rietumu konferences Ziemeļrietumu divīzijā. Tas tika dibināts 1967. gadā kā **Denveras "Rockets"** un kopš 1976. gada spēlē NBA.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Nuggets" ir izcīnījis 10 divīzijas čempiontitulus, bet 2022.—2023. gada NBA sezonu noslēdza ar savu pirmo čempiontitulu. Mājas spēles komanda aizvada *[[Ball Arena]]* arēnā.

## Sasniegumi

### NBA
* **[[NBA čempioni|Čempioni]]**: 1
** 
* **Konferences čempioni**: 1
** 
* **Divīzijas čempioni**: 10
** , , , , , , , , , 

### ABA
* **Čempioni**: 0

* **Divīzijas čempioni**: 3
** 1970, 1975, 1976

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Basketball-Reference profils  
* Sports E-Cyclopedia profils 

## Atsauces
Sakramento "Kings"

**Sakramento "Kings"** () ir profesionāls ASV basketbola klubs, kas ir bāzēts Sakramento, Kalifornijas štatā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās basketbola asociācijas Rietumu konferences Klusā Okeāna divīzijā. Tas tika dibināts 1945. gadā kā **Ročesteras "Royals"** un kopš 1948. gada spēlē NBA.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Kings" ir 1 reizi uzvarējis NBA 1951. gadā, 1 reizi ir kļuvis par konferences uzvarētāju un 5 reizes — divīzijas čempionu. Mājas spēles komanda aizvada *Golden 1 Center* arēnā.

## Sasniegumi
### NBA
* **[[NBA čempioni|Čempioni]]**: 1
** 

* **Konferences čempioni**: 1
** 

* **Divīzijas čempioni**: 5
** , , , , 

### NBL
* **Čempioni**: 1
** 1946

* **Konferences čempioni**: 0
* **Divīzijas čempioni**: 2
** 1947, 1948

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Basketball-Reference profils  
* SCSR / Cincinnati Royals  
*
Breikbīts

**Breikbīts** ( - lauztais ritms) ir elektroniskās mūzikas paveids, kā pamatā ir lauzts ritms. Ierasti ritmu semplē no veciem fanka un disko ierakstiem vai veido uz bungmašīnām un uz to datora emulatoros.

## Vēsture
Breikbīta ideoloģijas pamatlicējs ir Jamaikas izcelsmes amerikānis, hiphopa diskžokejs Kool Herc, kurš 1970. gados pirmais sāka izmantot breikus no fanka ierakstiem priekš repa ritmiskā pavadījuma. Viens no pašiem pazīstamākajiem un biežāk izmantojamiem to laiku breikiem bija amenbreiks, kas ieguva nosaukumu no skaņdarba "*Amen, Brother*", kuru izpildīja fanka grupa "The Winstons".

Vienā diskžokeja setā miksēt hiphopa ritmus kopā ar hausmūziku un tehno uzsāka ASV 1980. gados, iegūstot kaut ko līdzīgu mūsdienu breikbītam, tomēr tieši Lielbritānijā kopš 1990. gadu sākuma sāka veidot līdz 150-170 sitieniem minūtē paātrināto acid house ar tajā integrētajiem breikiem, bet drīzumā no šiem breikiem tika veidots visa ritmiskā skaņdarba bāze. Žanrs ieguva nosaukumu "hardkors" (nejaukt ar Nīderlandes hardkoru, pazīstamu arī ka gabba), žanra spilgtākie pārstāvji ir The Prodigy, Altern-8, 2 Bad Mice un citi. 1992. gadā hardkors sadalījās daudzos jaunos žanros, par galveno kļuva drum and bass.
Vitālijs Atjušovs

**Vitālijs Atjušovs** (; dzimis 1979. gada 4. jūlijā Penzā) ir krievu hokejists, aizsargs, Krievijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2019) Atjušovs spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Ņižņekamskas "Ņeftehimik" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Atjušovs sāka 1996.—97. gada sezonā Krievijas Superlīgas kluba Maskavas "Krylia Sovetov" rindās. Komandas sastāvā aizsargs aizvadīja vēl vienu sezonu, taču tad pārcēlās uz Permas "Molot-Prikamie" vienību. 2002.—03. gada sezonu hokejists aizvadīja Kazaņas "Ak Bars" rindās.

2003. gada vasarā Atjušovs pievienojās Magņitogorskas "Metallurg" rindām, tās sastāvā 2006.—07. gada sezonā izcīnot Krievijas čempiona titulu. Sākot ar nākamo sezonu aizsargs pildīja arī "Metallurg" kapteiņa funkcijas. Magņitogorskā Atjušovs spēlēja līdz pat 2011. gada starpsezonai, kurā pārgāja uz Ufas "Salavat Julajev" vienību. Ufā aizsargs spēlēja līdz 2013. gadam.

Krievijas hokeja izlases rindās spēlējis piecos Pasaules čempionātos, 2009. gadā izcīnot zelta, 2010. gadā - sudraba, bet 2007. gadā bronzas medaļas.

## Ārējās saites
The Housemartins

***The Housemartins*** bija angļu mūzikas grupa, kas pastāvēja 1980. gadu vidū, kas spēlēja poproka žanra mūziku. Grupa, slavena arī ar to, ka tajā savas mūziķa gaitas uzsāka Normans Kuks (*[[Fatboy Slim]]*).

## Vēsture
Grupa tika izveidota 1983. gadā pēc Pola Hitona iniciatīvas, kurš jau bija muzicējis mācību laikā universitātes grupā *Stomping Pond Frogs*, kopā ar Normanu Kuku. Izvietojot sludinājumus par ielu muzikantu vervēšanu, viņš iepazinās ar ģitāristu Stenu Kalimoru. Tā izveidojās duets, kuru nolēma nosaukt par *The Housemartins*.

Drīzumā grupu sāka uzaicināt uz koncertiem, viņi piedalījās grupas *[[The Smiths]]* koncertos kā iesildītāji. Grupas sastāvam piebiedrojās basģitārists Teds Kejs, kuru drīzumā aizvietoja ar Normanu Kuku, un bundzinieks Hjū Viteikers. Grupas uzstāšanos sāka translēt televīzijā. 1985. gada oktobrī tika izdots grupas singls *Flag Day*. 1986. gada maijā un novembrī tika ierakstīti paši veiksmīgākie grupas skaņdarbi — *Happy Hour* un *Caravan of Love*. 1986. gada rudenī tika izdots pirmais grupas albums *London 0 Hull 4*.

1987. gadā grupai tika apbalvota ar *Brit Awards* par gada labāko debiju. Bet starp mūziķiem sākas domstarpības. Grupu pameta Hjū Viteikers, viņa vietā nāca Deivs Hemingvejs. Neskatoties uz to tika izlaists otrais grupas albums.

1988. gada sākumā Pols Hitons, saprotot, ka ķildas grupā pārvarēt neizdosies, paziņoja par grupas izjukšanu. Uz atvadām tika izdota izlase *Now That's What I Call Quite Good*.

Pēc šķiršanās, mūziķi izveidoja jaunas grupas: Normans Kuks izveidoja grupu *[[Beats International]]*, bet Hitons un Hemingvejs — *The Beautiful Sout*.

## Diskogrāfija
* 1986 — *London 0 Hull 4*
* 1987 — *The People Who Grinned Themselves to Death*
* 1988 — *Now That's What I Call Quite Good* (izlase)

## Ārējās saites
* Fanu mājaslapa
Neretas katoļu baznīca

**Neretas Svētā Gara Romas katoļu baznīca** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Jelgavas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Aizkraukles novada Neretas ciemā.

## Baznīcas būvniecība
Neretā katoļiem nebija savas baznīcas, Svēto Misu noturēšanai tika izmantota kapela Ķišķu kapos.

Pamatakmeni Dievnama būvniecībai bīskaps Antons Justs iesvētīja 1997. gada 10. oktobrī, drīz tika uzsākta baznīcas būvniecība. Darbs celtniecībā, kurā lielu ieguldījumu deva paši neretieši, ilga trīs gadus, kā rezultātā 2000. gada 8. oktobrī baznīca tika konsekrēta Svētā gara godam. Tā ir jaunākā baznīca novadā.

Baznīcas projekta autors ir arhitekts Aivars Melderis, bet projekta vadītāja Nensija Tamane.

## Baznīcas piederība
Baznīca pieder Romas Katoļu baznīcai, Jelgavas diecēzei (diecēzes vadītājs bīskaps Antons Justs), kuras pakļautībā ir Neretas katoļu draudze.

### Draudzes darbība
Draudzē regulāri notiek Svētās Mises, tai ir savs koris. Draudzi sākotnēji apkalpoja tēvi paulīnieši no Skaistkalnes. Draudzē kā prāvesti darbojušies Uldis Cēsnieks, Andrejs Trapučka. Pašlaik draudzes prāvests ir Heinrihs Cinkmanis. 
thumb|left|150px|Neretas katoļu baznīca

### Draudzes lielākie svētki
* Vasarsvētki
* Vissvētākās Jaunavas Marijas - Baznīcas Mātes diena (pirmdien pēc Vasarsvētkiem).
* Svētā Jāzepa - Jaunavas Marijas Līgavaiņa svētki (svētdien pēc 19. marta)
* Svētā Padujas Antona diena (svētdien pēc 13. jūnija)

## Ārējās saites
* www.neretasnovads.lv 

## Atsauces
Bebru iela (Rīga)

**Bebru iela** ir Rīgas iela Kurzemes rajonā, Imantā. Bebru iela sākas pie Kurzemes prospekta un beidzas pie Anniņmuižas bulvāra. Kopējais ielas garums ir 640 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām. Ielā pārsvarā savrupmāju apbūve.

## Vēsture
Iela minēta jau 1902. gada Rīgas adrešu grāmatā ar nosaukumu Bebru iela (, ).

Iela sakrīt ar teritoriju, kurā 20. gadsimta sākumā bija paredzēts izbūvēt dzelzceļa atzarus un staciju sastāvu novietošanai, kas netika realizēts, izveidojot to daudz tuvāk Rīgas centrālajai dzelzceļa stacijai (Vagonu parks), taču šis projekts ietekmējis Bebru ielas un visas šīs Imantas daļas attīstību 20. gadsimta lielākajā daļā.

Otrā pasaules kara vācu okupācijas laikā iela saukta *Biberstraße*. Sākotnēji iela plānota kā šķērsiela, kura savienotu Slokas ielu ar neapbūvētajām pļavām (tagadējās Vecumnieku ielas tuvumā). 20. gadsimta 20. gados iela projektēta no Purva ielas pie dzelzceļa līdz Tālavas ielai (tagadējai Anniņmuižas bulvāra daļai). 1964. gadā ielas posms no dzelzceļa līdz tagadējam Kurzemes prospektam iekļauts Rīgas Radiorūpnīcas teritorijā. 80. gados ierīkota ielas tagadējā trase un ielā tika izbūvēta tramvaja līnija.

## Ielas raksturojums
Bebru iela ir 640 metrus gara asfaltēta iela Imantā. Tā sākas krustojumā ar Kurzemes prospektu (iepretī bijušajai Rīgas Radiorūpnīcai) un iet rietumu virzienā. Iela veido savienojumus ar Progresa, Raktes, Kooperatīva, Riņķa un Imantas ielām. Bebru iela beidzas krustojumā ar Anniņmuižas bulvāri. Visas ielas garumā iela sastāv no divām braukšanas joslām. Tramvaja sliedes neatrodas ielas vidū, bet gan ielas malā, blakus, otrpus tām, atrodas ielai paralēla brauktuve uz tuvējām mājām, kas savienota ar šķērsielām. Ielā pārsvarā savrupmāju apbūve, arī atsevišķi daudzdzīvokļu nami.

## Ielu savienojumi
Bebru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kurzemes prospekts (T veida krustojums)
* Progresa iela
* Raktes iela
* Kooperatīva iela
* Riņķa iela (T veida krustojums)
* Imantas iela
* Anniņmuižas bulvāris (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Visas Bebru ielas garumā (no Kurzemes prospekta līdz Anniņmuižas bulvārim) kursē 1. maršruta tramvaji, kā arī 36. un 41. maršruta autobusi. 

## Skatīt arī
* Imanta

## Atsauces
Vielmaiņa

[thumbnail|235px|[Adenozīntrifosforskābe|Adenozīntrifosfāta molekulas modelis. Šis koferments ir vielmaiņas starpnieks un galvenais enerģijas pārnesējs šūnā]]
**Vielmaiņa** jeb **metabolisms** (, *metabolē* — ‘pārvēršanās’, ‘pārmaiņa’) ir bioķīmisku reakciju kopums, kas norisinās katrā organismā dzīvības uzturēšanai. Šie procesi ļauj ķermenim augt, atjaunoties, saglabāt savu struktūru un atsaukties uz ārējās vides iedarbību. Vielmaiņas ķīmiskie procesi ir nepārtraukti un dinamiski. Vielmaiņa iedalās katabolismā (enerģētiskajā vielmaiņā) un anabolismā (plastiskajā vielmaiņā). Katabolismā noārdās organiskās vielas uz vienkāršākiem savienojumiem (CO<sub>2</sub>, H<sub>2</sub>O, NH<sub>3</sub>), lai iegūtu enerģiju. Anabolismā enerģija tiek izmantota, lai veidotu tādas šūnām nepieciešamas vielas kā olbaltumvielas, nukleīnskābes un citas.

## Katabolisms

Katabolisms ir sarežģītāku molekulu sadalīšana vienkāršākās.

Katabolismu iedala trīs posmos: sagatavošanās posmā, anaerobās šķelšanās posmā un aerobās šķelšanās posmā.

Sagatavošanās posmā ar enerģiju bagātās ogļhidrātu (polisaharīdu), tauku, olbaltumvielas un nukleīnskābju molekulas hidrolītiskie fermenti noārda līdz monomēru savienojumiem, piemēram, tauki noārdās līdz glicerīnam, ciete — līdz glikozei.

Anaerobās (bezskābekļa) šķelšanās jeb glikolīzes posmā monomērie savienojumi šķeļas daļēji. Viens no galvenajiem enerģijas devējiem adenozīntrifosforskābes sintēzei ir glikoze, savukārt tā rodas glikolīzes rezultātā. Glikolīzes procesā iesaistīti 13 fermenti, kas glikozi pakāpeniski sašķel līdz pienskābei.

Aerobās (skābekļa) šķelšanās posmā notiek pilnīga noārdīšanās. Šo posmu sauc arī par šūnas elpošanu. Šajā posmā anaerobās šķelšanās posmā radusies pienskābe noārdās pavisam, atbrīvojot ļoti daudz enerģijas. Mazliet vairāk par pusi no visas enerģijas saglabājas šūnā adenozīntrifosforskābes veidā, bet pārējā enerģija izkliedējas siltuma veidā.

## Anabolisms

Anabolisms ir sarežģītāku molekulu iegūšana no vienkāršākām.

Anabolismā šūna izmanto organiskās vielas, minerālvielas un papildvielas, no kurām daļa aiziet biosintēzes reakcijās, bet pārējās sašķeltas enerģijas ieguvei. Ļoti nozīmīga enerģētiskā nozīme ir glikozes katalītiskās šķelšanās procesam:
:\mathrm{C_6H_{12}O_6 + 6\ O_2 \longrightarrow 6\ CO_2 + 6\ H_2O + 2800\ kJ/mol}

Tā kā atbrīvojas ļoti liels enerģijas daudzums, tad to nevar izmantot uzreiz un tiek noglabāts šūnas akumulācijas sistēmā, kur lielu loma ir adenozīntrifosforskābei (ATF). Vēlāk jebkuram procesam ar enerģijas saistīšanu šūnā enerģija tiek iegūta sašķeļot adenozīntrifosforskābi.

## Amfiboliskais ceļš
Amfiboliskais ceļš ir bioķīmisku reakciju secība, kurā ir gan kataboliskas, gan anaboliskas reakcijas.

## Organismu klasifikācija pēc to vielmaiņas

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Tranaitis

**Tranaitis** (žemaišu: *Triniuots*, , , , , dzimis ap 1210. gadu, nogalināts 1264. gadā) bija Žemaitijas kunigaitis, kura vadībā žemaiši un sabiedrotie kurši 1260. gadā uzvarēja Vācu ordeņa apvienoto karaspēku Durbes kaujā. Vēlāk viņš vadīja sazvērestību pret pirmo Lietuvas karali Mindaugu, pēc kura nogalināšanas pats uz neilgu laiku kļuva par Lietuvas dižkunigaiti (1263—1264).

## Tituls
Tranaiša ķēniņa tituls pieminēts 1264. gada "Krakovas kapitula annālēs", kur viņš nodēvēts par "Lietuvas stiprāko valdnieku Stroinatu" (), kuru nogalināja "Vaišvilks, karaļa Mindauga dēls" (*Stroynat potens princeps Lituanorum, qui occiderat Mendog, occiditur per Theophilum et per Woysalk filium ipsius Mendog regis*).

## Tranaiša rezidence
Tiek uzskatīts, ka Tranaiša īpašumi atradušies Telšu apkaimē, par ko liecina toponīmi, to vidū arī “Trenaiša kalns”.

## Dzīve
Par Tranaiša izcelsmi ir vairākas teorijas. Pēc izplatītākā viedokļa viņš bija dižkunigaiša Mindauga māsasdēls, žemaišu kunigaiša Vikinta vai arī kunigaiša Erdvila dēls. Abi šie kunigaiši bija Mindauga sāncenši cīņā par augstāko varu, kas beidzās ar Mindauga uzvaru, pāriešanu katoļticībā 1253. gadā un kronēšanos par karali. 

Kā atlīdzību par saņemto kroni, Mindaugs saviem jaunajiem sabiedrotajiem, Livonijas ordenim atdeva žemaišu zemes, kuras 1250.-1260. gados krustneši nesekmīgi mēģināja pakļaut savai varai. Pēc žemaišu un kuršu uzvaras Durbes kaujā 1260. gadā Tranaitis kļuva par varoni un politiski pietiekami ietekmīgu, lai pieprasītu Mindaugam atmest katoļticību. 1261. gadā Mindaugs pārņēma Žemaitiju savā pakļautībā un atteicās no kristietības un miera ar Livonijas ordeni. 

1262. gadā Mindaugs lauž savienību ar Livonijas ordeni, un Trainaiša mudināts dodas neveiksmīgā karagājienā uz Cēsīm. 1262. gadā arī mirst Mindauga sieva Marta. Mindaugs par sievu apņem viņas māsu, Nalsenes kunigaiša Daumanta sievu. Neapmierinātais Daumants iesaistās kopīgā sazvērestībā ar Tranaiti. 1263. gadā Mindaugs nosūta Daumanta vadītu armiju karagājienā uz Brjanskas kņazisti. Daumants pavērš armiju pret Mindaugu, un 1263. gada 5. augustā nogalina Mindaugu un divus viņa dēlus. Tā kā Daumants bēg uz Pleskavas kņazisti, par Lietuvas un Žemaitijas dižkunigaiti kļūst Tranaitis.  

Lai atriebtos par tēva nāvi, Mindauga dēls Navahrudakas kņazs Vaišvilks apvienojās ar savas māsas vīru Helmas kņazu Švarnu un brālēnu Polockas kņazu Tautvilu (kas arī bija iesaistīts sazvērestībā pret Mindaugu). Ciņā par varu, Treniotam izdodas sakaut un nogalināt Tautvilu.  Taču 1264. gadā Tranaitis tiek nogalināts. Par nākamo Lietuvas dižkunigaiti kļūst pareizticībā pārgājušais Vaišvilks. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mindauga dzimta
* Livonijas krusta kari
Kokospalma

**Kokospalma** () ir palmu dzimtas augs, parasti aug tropu joslas piekrastes zonā. Kokospalma ir vienīgā suga kokospalmu ģintī (*Cocos*). Kokospalmas ir nozīmīgi kultūraugi tropu apgabalos. Tās augļus **kokosriekstus** cilvēki izmanto pārtikā. Kokospalmas aug līdz pat 25 metru augstumam. Kokospalmai ir spēcīga sakņu sistēma, kas neļauj spēcīgajiem jūras vējiem to izraut vai apgāzt.

Pirmais eiropietis, kas aprakstīja kokosriekstus, bija Marko Polo. Ik gadu visvairāk kokosriekstu ievāc Filipīnās, Indonēzijā un Indijā. Bez kokosriekstiem cilvēki no kokospalmām savām vajadzībām iegūst arī citus produktus, piemēram, kokosriekstu eļļu un kopru.


Attēls:Cocos nucifera14.jpg|Kokosriekstu ķekars
Attēls:Brokencoconut.jpg|Kokosrieksts
Attēls:Sunset with coconut palm tree, Fiji.jpg|Kokospalmas ir būtiska tropu salu sastāvdaļa


## Ārējās saites
Rozītes (Baldones pagasts)

**Rozītes** ir vasarnīcu ciems Ķekavas novada Baldones pagastā. Izvietojies Ķekaviņas labajā krastā 1,1 km no Baldones — Tomes ceļa un 4 km no pagasta centra Baldones, 22 km no novada centra Ķekavas un 38 km no Rīgas. Ciems sastāv no 70 apbūves gabaliem. Veidojas no diviem savstarpēji nesavienotiem kvartāliem Rozīšu grāvja krastos ar atsevišķiem piebraucamajiem ceļiem.

## Atsauces
Rozītes

**Rozītes** var būt:
* Rozītes apdzīvota vieta Baldones pagastā
* Rozītes apdzīvota vieta Lēdmanes pagastā

## Skatīt arī
* Rozes
Eberhards no Zainas

thumb|300px|Zainas pils (12. gs.) Reinas upes labajā krastā.

**Eberhards no Zainas** jeb **Sainas Eberhards** (, ) bija Vācu ordeņa vācmestrs, Vācu ordeņa virsmestra vietnieks (1251—1254) un Livonijas ordeņa mestra Andreasa no Felves aizvietotājs (1253—1254). Pēc Lietuvas karaļa Mindauga pāriešanas katoļu ticībā viņš 1253. gada aprīlī organizēja Kursas, Žemaitijas, Upmales un Zemgales zemju sadalīšanu starp ordeni un bīskapiem.

## Vēsture
Zainas grāfs Eberhards cēlies no dižciltīgas Reinzemes grāfu dzimtas ar dzimtas īpašumu Zainas pilī Bendorfā pie Reinas. Zainas grāfu dzimta pirmo reizi pieminēta 1139. gadā.

## Literatūra
* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 756 (lk 562).
Dole (tirdzniecības centrs)

**Dole** ir tirdzniecības centrs Rīgā. Atrodas Ķengaragā, Latgales ielā 357. Tas atrodas 8 kilometru attālumā no Rīgas centra. Tirdzniecības centra kopējā platība ir gandrīz , tirdzniecības vietas izvietotas trīs stāvos.

Tirdzniecības centra īpašnieks un apsaimniekotājs ir SIA "Tirdzniecības centrs Dole", kas savukārt pieder Latvijā reģistrētam uzņēmumam SIA *Premier Estates LTD* un patiesais labuma guvējs ir Maltas pilsonis Karmelo Hili.

## Vēsture
"Dole" bija lielākais padomju laikā uzbūvētais universālveikals Latvijā. Tā celtniecība tika pabeigta 1987. gadā. Durvis tirdzniecības centrs vēra 1987. gada 31. janvārī. Kopš tā laika centrs divas reizes rekonstruēts un uzlabots. No  tirdzniecības centrs paplašinājies līdz , no kuriem tirdzniecības vietu platība aizņem aptuveni .

1996. gadā "Doles" ēku iegādājās Norvēģijas kopuzņēmums *Varner Hakon Invest* (tagad SIA *Lindstow*). Tirdzniecības centru rekonstruēja, un 1997. gada 20. februārī tā pirmajā stāvā atklāja pirmo *[[Rimi Baltic|Rimi]]* veikalu Latvijā. 1999. gadā dibināts uzņēmums SIA "Tirdzniecības centrs "Dole"".

2018. gada 18. decembrī SIA "Tirdzniecības centrs Dole" īpašnieks Norvēģijas uzņēmums *AMD Holding AS* pārdeva to uzņēmumam SIA *Premier Estates LTD*. 2020. gada februārī īpašnieki ziņoja par tirdzniecības centra renovācijas plāniem.

## Sabiedriskais transports
Līdz tirdzniecības centram "Dole" var nokļūt ar 15., 18., 31. un 49. maršruta autobusu vai 7. maršruta tramvaju un 14. maršruta tramvaju. Pie tirdzniecības centra "Dole" atrodas arī 7. un 14. tramvaju maršruta galapunkts *[[Eglaines iela (Rīga)|Eglaines iela]] / Dole*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tirdzniecības centra "Dole" mājaslapa 
* "Dole"  *Linstow* mājas lapā

thumb|251x251px|"Dole" 2010. gadā
Bebru iela

**Bebru iela** var būt:

* Bebru iela — iela Rīgā;
* Bebru iela — iela Jūrmalā;
* Bebru iela — iela Ventspilī;
* Bebru iela — iela Baložos;
* Bebru iela — iela Cēsīs;
* Bebru iela — iela Jēkabpilī;
* Bebru iela — iela Lielvārdē;
* Bebru iela — iela Mārupē;
* Bebru iela — iela Saulkrastos;
* Bebru iela — iela Strenčos;
* Bebru iela — iela Babītes pagasta Brīvkalnos;
* Bebru iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
* Bebru iela — iela Carnikavas pagasta Garupē;
* Bebru iela — iela Ķekavas pagasta Skujniekos.
11. novembra krastmala

**11. novembra krastmala** ir maģistrālā Rīgas iela Vecrīgas apkaimē. Kopējais ielas garums ir 1093 metri, un tā sastāv no 4—6 braukšanas joslām.

## Vēsture
Agrāk krastmalu dēvēja par **Daugavmalu** () un tajā aiz Rīgas nocietinājumiem atradās Daugavmalas tirgus, kas pirmoreiz minēts 1571. gadā. Pēc mūru nojaukšanas 19. gadsimta beigās starp Jaunielas un Grēcinieku ielas galu atradās pārtikas tirgus, tam blakus pie Kārļa ielas gala sīkumtirgus (krāmu tirgus), ko pēc 1882. gada pārcēla uz Elizabetes (tagadējās Vilhelma Purvīša ielas) galu tagadējā Latgales priekšpilsētā. Iepretim Rīgas Anglikāņu baznīcai darbojās pilsētas malkas tirgus.

Pēc Rīgas Centrāltirgus pabeigšanas 1930. gadā Daugavmalas tirgu likvidēja un 1934. gadā pārdēvēja par **11. novembra bulvāri**. 
1940. gada PSRS okupācijā pārdēvēta par **Daugavas krastmalu**, bet 1948. gadā PSRS okupācijas vara nosauca Vissavienības Ļeņina komunistiskās jaunatnes savienības godināšanai par **Komjaunatnes krastmalu**. 1990. gada 20. aprīlī ar Rīgas pilsētas Tautas deputātu padomes lēmumu Nr. 1/19 Andra Teikmaņa vadībā ielai piešķirts 11. novembra krastmalas nosaukums.


Rīgas brīvpilsētas nocietinājumi 1581. gadā.jpg|Rīgas brīvpilsētas nocietinājumi (1581)
Rīgas Daugavmala ap 1900.jpg|Rīgas Daugavmala (ap 1900)
Rīgas Daugavmala un tirgus 1918.jpg|Rīgas Daugavmala un tirgus (1918)
Vecais Daugavmalas tirgus 1926.jpg|Vecais Daugavmalas tirgus (1926)
Daugavmala pie Pontontilta pirms 1930.jpg|Daugavmala pie Pontontilta (pirms 1930)
Daugavmala pēc labiekārtošanas 1930.jpg|Daugavmala pēc labiekārtošanas (1930)
Apstādījumi Daugavmalā 1930.jpg|Apstādījumi Daugavmalā (1930)
11. Novembra bulvāris pie Ķemerejas ielas 1937.jpg|11. novembra bulvāris pie Ķemerejas ielas (1937)
Krastmala.JPG|11. novembra krastmala (2004)
11. novembra krastmala naktī.JPG|Gatavošanās karaspēka parādei 11. novembra krastmalā (2009. gada 17. novembris)


## Ielu savienojumi
11. novembra krastmala ir savienota ar šādām ielām:

## Skatīt arī
* Vecrīga
* Centra rajons
* Akmens tilts

## Atsauces

## Ārējās saites

* Skats uz 11. novembra krastmalu (WebCam), balticlivecam.com
13. janvāra iela

**13. janvāra iela** ir maģistrālā Rīgas iela Vecrīgas, Centra un Latgales apkaimēs. Kopējais ielas garums ir 720 metri un tā sastāv no 6—10 braukšanas joslām. Iela pa 13. janvāra ielas tiltu šķērso Pilsētas kanālu.

## Nosaukumi
Iela tika izveidota Rīgas nocietinājumu vaļņu iekšpusē Zviedru Vidzemes laikā 17. gadsimtā un nosaukta zviedru karaļa vārdā par **Kārļa ielu**. Tā kā Kārļa ielas (, ) galā pie Daugavas tilta 1905. gada revolūcijas sākumā 1905. gada 13. janvārī notika demonstrācijas, 1930. gadā ielu pārdēvēja par **13. janvāra ielu**, atzīmējot Daugavmalā notikušās 1905. gada 13. janvāra demonstrācijas 25. gadskārtu. 1936. gadā to nosauca par Kārļa bulvāri.

Vācu okupācijas laikā 1942. gadā ielu nosauca 1917. gada Vācijas uzbrukuma operācijas Rīgai plānotāja Oskara fon Hutjē vārdā par **Ģenerāļa fon Hutjē ielu** (). 1944. gadā tā atguva 13. janvāra ielas nosaukumu.

## Ielu savienojumi
13. janvāra iela ir savienota ar šādām ielām:
* Marijas iela
* Satekles iela
* Raiņa bulvāris
* Emīlijas Benjamiņas iela
* Aspazijas bulvāris
* Prāgas iela
* Vaļņu iela
* Vecpilsētas iela
* Kungu iela
* Pasta iela
* Lastādijas iela
* 11. novembra krastmala

### Seni attēli
[thumb|300px|[Rīga II stacija Kārļa ielā (ap 1875)]]


Kārļa, tagad  13. janvāra iela Rīgā 1895.jpg|Kārļa iela (1895)
Kungu iela Rīgā pirms 1914.jpg|Kungu ielas un Kārļa ielas krustojums (pirms 1914)
Vecais Rīgas pasts Kungu ielā pirms 1914.jpg|Vecais Rīgas pasts Kungu ielā (pirms 1914)
Skats no Kārļa ielas uz dzelzceļa staciju Rīga II pirms 1915.jpg|Skats no Kārļa ielas uz dzelzceļa staciju "Rīga II" (pirms 1914)
Teātra bulvāris Rīgā 4.jpg|Teātra bulvāra krustojums ar Kārļa ielu
Kārļa iela Rīgas evakuācijas laikā 1915.jpg|Kārļa iela Rīgas evakuācijas laikā (1915)
Bermonta armijas sašautās ēkas Kārļa ielā Rīgā 1919. gada novembrī.jpg|Bermonta armijas sašautās ēkas Kārļa ielā Rīgā 1919. gada novembrī
13. janvāra iela ar Zemgales tilta uzbrauktuvi pirms 1940.jpg|Zemgales tilta uzbrauktuve nojauktās Tukuma stacijas vietā (pēc 1930)
Kārļa iela Rīgā pirms 1940.jpg|Kārļa iela (pirms 1940)
13. janvāra iela no Siļķu ielas līdz Aspazijas bulvāra krustojumam Rīgā pirms 1940.jpg|13. janvāra iela no Staļļu ielas līdz Aspazijas bulvāra krustojumam Rīgā (pēc 1930)
13. janvāra iela no Aspazijas bulvāra krustojuma Rīgā pirms 1940.jpg|13. janvāra iela no Aspazijas bulvāra krustojuma puses (pēc 1930)
13. janvāra iela Rīgā pirms 1940.jpg|13. janvāra iela ar Rīgas autoostu (pēc 1930)
Vecrīgas pārbūves projekts 1935.jpg|Vecrīgas pārbūves projekts (pēc 1935)
13. janvāra iela no Vaļņu ielas krustojuma Rīgā pirms 1940.jpg|13. janvāra iela no Vaļņu ielas krustojuma (pirms 1940)


## Skatīt arī
* Centra rajons
* Latgales priekšpilsēta
* Vecrīga
* Centrs
* Rīgas Pasažieru stacija

## Atsauces
Mandele

**Mandele** var būt:

* parastā mandele — rožu dzimtas koks vai krūms; arī šo koku vai krūmu auglis
* mandeles (anatomija) — audu sakopojums mutes dobumā
Parastā mandele

**Parastā mandele** (*Prunus dulcis*) ir plūmju ģints suga, neliels koks vai krūms. Parasto mandeļu izcelsmes vieta ir Dienvidaustrumāzija, bet mūsdienās tās plaši kultivē arī Ziemeļāfrikā, Dienvideiropā un pat Amerikas Savienoto Valstu rietumos. Tieši Amerikas Savienotās Valstis ir līderi izaudzētās produkcijas daudzuma ziņā. Tām seko Spānija, Sīrija, Itālija, Irāna un Maroka. No mandelēm iegūst divu veidu augļus: saldās un rūgtās **mandeles**. Saldās mandeles, kas izskatās kā rieksti, tiek plaši izmantotas kulinārijā, kā arī mandeļu eļļas un mandeļu miltu pagatavošanā. Rūgtās mandeles pārtikā netiek izmantotas. No tām galvenokārt izgatavo eļļu.

## Ārējās saites
Zāļezers (Baldones pagasts)

**Zāļezers** (arī **Zāļu ezers**) ir beznoteces ūdenstilpe Ķekavas novada Baldones pagasta austrumos. Izvietojies meža masīvā starpkāpu pārpurvotā ieplakā. Krasti zemi, gar ezeru šaura purvaina krasta josla. Ezeram nav piebraucamo ceļu. Mīt karūsa, līnis, līdaka.

## Atsauces
Zāļu ezers

**Zāļu ezers** var būt:

*Zāļu ezers - ezers Valkas novada Valkas pagastā
*Ķekavas novada Baldones pagasta Zāļezera cits nosaukums
*Kuldīgas novada Rendas pagasta Zāļezera cits nosaukums
Iepirkšanās centrs "Olimpia"

**Iepirkšanās centrs "Olimpia"** (agrāk **Tirdzniecības centrs "Olympia"**) ir tirdzniecības centrs Rīgā, Ķīpsalā, Āzenes ielā 5. *Olimpia* tirdzniecības vietas ir trīs stāvos, un kopējā platība ir aptuveni .

## Vēsture
Tirdzniecības centra *Olympia* būvniecība tika uzsākta 2002. gada aprīlī un atklāts tika 2002. gada 12. decembrī. 2005. gada 14. aprīlī tirdzniecības centrā atvērts sadzīves tehnikas un elektronikas veikalu tīkla *Tehnoland* vienotā koncepta veikals "Tehnopilsēta", 2007. gadā — bērnu preču veikals "Cipollino", bet 2008. gada augusta vidū — daudznozaru kompānijas "Daugava" pirmais pārtikas veikals "Piena un maizes nams".

2009. gada oktobrī notika tirdzniecības centra nosaukuma maiņa uz *Olimpia*, kā arī veikta koncepcijas maiņa, turpmāk piedāvājot pircējiem tā saucamo "patīkamo" cenu koncepciju. Par stundu arī saīsināts tirdzniecības centra veikalu darba laiks. 2011. gada 17. novembrī *Olimpia* atvērta jogurta saldējuma pašapkalpošanās kafejnīca *YoYo frozen yoghurt*.

2015. gadā iepirkšanās centra ēku no *Northern Horizon Capital* iegādājās investīciju uzņēmums *Partners Group*. Tajā pašā gada februārī *Olimpia* atvērts *[[Subway]]* restorāns, bet 1. augustā — pirmais *[[Sports Direct]]* veikals Latvijā. No 2015. gada 23. novembra, iepirkšanās centra autostāvvietā novietojot automašīnu ilgāk par trim stundām, ieviesta maksa.

2020. gada 24. novembrī tika paziņots, ka *Partners Group* un *Northern Horizon Capital* kopuzņēmums *Laurus* ir pārdevis *Olimpia* nekustamā īpašuma un atjaunīgās enerģijas investīciju uzņēmumam *Grinvest*. Jaunais īpašnieks šajā gadā plānoja sākt tirdzniecības centra renovāciju, izveidojot atpūtas un izklaides parku.
2023. gada sākumā, ieguldot 8 miljoni eiro, sākta pirmā stāva pārveide, lai uzlabotu tā energoefektivitāti, veiktu strukturālas pārmaiņas. Pēc atjaunošanas 28. aprīlī tika atvērts kompaktāks *Rimi* lielveikals.

2025. gada 14. janvārī tika paziņots, ka tirdzniecības centru *Olimpia* par vairāk nekā 40 miljoniem eiro iegādājies *Provendi Asset Management AIFP* pārvaldītais nekustamo īpašumu fonds *[[INDEXO|INDEXO]] Real Estate Fund*.

## Sabiedriskais transports
Līdz iepirkšanās centram "Olimpia" var nokļūt ar 13., 37., 41., 53. un 57. maršruta autobusu vai 5., 12. un 25. maršruta trolejbusu. Pietura "Ķīpsala" abos virzienos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Iepirkšanās centra "Olimpia" tīmekļa vietne
Apstākļa vārds

**Apstākļa vārds** jeb **adverbs** ir patstāvīga, nelokāma vārdšķira, kas nosauc darbības, īpašības un apstākļu pazīmes. Apstākļa vārdi tuvāk paskaidro darbības vārdu, īpašības vārdu vai citu apstākļa vārdu.

## Apstākļa vārds latviešu valodā
### Lietošana
* Apstākļa vārdi *žēl, daudz, nedaudz, vairāk, maz, mazāk, tik, cik* jālieto ar deklinējamu vārdu ģenitīvā.
* Lietojams ir vārds *pašreiz* (saīsinājums no **paš**u **reiz**i), nevis *patreiz*.
* Apstākļa vārds *kaut kur* norāda darbības vietu, to nedrīkst lietot laika nozīmē.
* Nevēlama ir apstākļa vārda *atpakaļ* lietošana laika nozīmē, šeit to būtu vēlams aizstāt ar prievārdiem *pirms* vai *priekš*.
* Apstākļa vārdus nedrīkst jaukt ar īpašības vārdiem. Lai to ievērotu, jāatceras, ka īpašības vārdi ir lokāmi un paskaidro lietvārdu, taču apstākļa vārdi nav lokāmi un paskaidro darbības vārdu (retāk īpašības vārdu vai citu apstākļa vārdu).

### Salīdzināmās pakāpes

* Apstākļa vārdiem, kas radušies no īpašības vārdiem, ir salīdzināmās pakāpes.
* Apstākļa vārdiem *citādi, savādi* salīdzināmās pakāpes parasti neveido, jo šo vārdu pamatforma izsaka citādumu un savādumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Letonika'' informācija
Upmales paugurlīdzenums

[thumb|250px|Paugurlīdzenuma rietumu mala pie [Pulkarne (Baldones pagasts)|Pulkarnes]]
**Upmales paugurlīdzenums** ir dabas apvidus Viduslatvijas zemienes dienvidaustrumu daļā Daugavas kreisajā krastā. Stiepjas ziemeļu—dienvidu virzienā no Lejasdaugavas senlejas līdz Lietuvas robežai ~60 km garumā, tā platums ir 24—32 km. Platība ir 1448 km² (2,24% Latvijas teritorijas). Robežojas ziemeļos ar Lejasdaugavas senleju, austrumos — ar Taurkalnes līdzenumu, rietumos ar Zemgales un Tīreļu līdzenumiem.

Paugurlīdzenums aizņem pamatiežu virsas Viduslatvijas zemuma dienvidaustrumu malu. Pamatiežus klāj vidēji 10—20 m bieza kvartāra nogulumu sega, ko veido galvenokārt mālsmilts vai smilšmāls. Augstākā virsotne ir Riekstukalns (85,2 m vjl.), zemākās vietas upju ielejās 15—17,5 m vjl.

## Atsauces
2010. gada FIFA Pasaules kausa komandu sastāvi

__NOTOC__

Rakstā uzrādīti visu 2010. gada Pasaules kausa futbolā dalībvalstu **komandu sastāvi**. Līdz 2010. gada 11. maijam komandām bija jāizziņo pagaidu sastāvi 30 cilvēku sastāvā. Gala komandas sastāvs FIFA bija jāiesniedz līdz 2010. gada 1. jūnijam. FIFA publicēja oficiālos spēlētāju sarakstus 4. jūnijā. Komandās drīkst mainīt savainotus spēlētājus ne vēlāk kā 24 stundas līdz pirmajai spēlei čempionātā. Komandu dalībnieku vārdi atveidoti saskaņā ar latviešu valodā pieņemtajiem īpašvārdu atveidošanas noteikumiem.

## Izlases skaitļos
* Čempionātā piedalīsies 735 spēlētāji;
** Garākais spēlētājs - Serbijas izlases uzbrucējs Nikola Žigičs (202 cm);
** Īsākais spēlētājs - Anglijas izlases pussargs Ārons Lenons (165 cm);
* Vecums (uz 2010. gada 11. jūniju):
** Vidēji visvecākā - Brazīlijas izlase - (vidējais vecums - 29 gadi un 3 mēneši);
** Vidēji jaunākā - Ganas izlase - (vidējais vecums - 24 gadi un 9 mēneši);
** Vecākais spēlētājs - Anglijas izlases vārtsargs Deivids Džeimss - 39 gadi, 314 dienas;
** Jaunākais spēlētājs - Dānijas izlases pussargs Kristians Ēriksens - 18 gadi, 117 dienas;
* Visvairāk spēles izlasē - Kamerūnas izlases aizsargs Rigoberts Songs - 136 spēlēs;
* Visvairāk gūto vārtu izlasē - Hondurasas izlases uzbrucējs Karloss Pavons - 56 vārti;
* Visvairāk spēlētāju no viena kluba - 13 - "Chelsea" un "Barcelona";
* Visvairāk spēlētāju no viena kluba vienā izlasē - 8 - Grieķijas izlasē no Panathinaikos;
* Visi 23 Serbijas izlases spēlētāji katrs spēlē citā klubā;
* Trīs izlases - Anglijas, Vācijas un Itālijas - sastāvu nokomplektējušas tikai no vietējās līgas spēlētājiem, bet Nigērijas izlasē nespēlē neviens no vietējās līgas spēlētājiem;
* Visvairāk spēļu Pasaules čempionāta finālturnīrā - 15 spēles - aizvadījuši divi futbolisti - Itālijas izlases aizsargs Fabio Kannavaro un Francijas izlases uzbrucējs Tjerī Anrī
* 8 izlašu (Alžīrija, Čīle, Grieķija, Hondurasa, Ziemeļkoreja, Jaunzēlande, Slovākija un Slovēnija) spēlētāji finālturnīrā piedalīsies pirmo reizi.

## A grupa
### 

### 

### 

### 

## B grupa
### 

### 

### 

### 

## C grupa
### 

### 

### 

### 

## D grupa
### 

### 

### 

### 

## E grupa
### 

### 

### 

### 

## F grupa
### 

### 

### 

### 

## G grupa
### 

### 

### 

### 

## H grupa
### 

### 

### 

### 

## Atsauces
Darjus Songaila

**Darjus Songaila** (; dzimis  Kapsukā) ir bijušais lietuviešu basketbolists, spēlēja spēka uzbrucēja un centra pozīcijās, Lietuvas basketbola izlases dalībnieks. Aizvadījis 8 sezonas Nacionālajā basketbola asociācijā (NBA), pārstāvot dažādus klubus. 2025. gadā ir Lietuvas Basketbola līgas kluba *[[KK Šiauliai]]* galvenais treneris.

## Karjera
2002. gada NBA draftā viņu izraudzījās Bostonas "Celtics" ar kopējo 49. kārtas numuru otrajā kārtā, taču tiesības uz spēlētāju tika atdotas citas NBA klubam Sakramento "Kings". Basketbolists tomēr turpināja karjeru Eiropā, pārstāvot vienu no vadošajiem Eirolīgas klubiem Maskavas CSKA. 2003. gada jūnijā viņš pārcēlās uz NBA, pievienojoties "Kings" sastāvam. 2005. gadā D. Songaila noslēdza līgumu ar citu NBA klubu Čikāgas "Bulls", bet vēl pēc gada pievienojās Vašingtonas "Wizards". 2009. gada jūnijā viņu aizmainīja uz Minesotas "Timberwolves", bet jau septembrī vēlreiz — uz Ņūorleānas "Hornets". 2010. gada septembrī D. Songailu aizmainīja uz Filadelfijas "76ers", kas kļuva par viņa pēdējo komandu NBA. 2011. gada vasarā atgriezās Eiropā un pievienojās Stambulas "Galatasaray".

Kopā ar Lietuvas izlasi ir izcīnījis bronzas medaļu 2000. gada olimpiskajās spēlēs, zelta medaļu 2003. gada Eiropas čempionātā un bronzu 2007. gada Eiropas čempionātā.

Pēc karjeras beigām kļuvis par treneri. 2015. gadā kļuva par vadošā Lietuvas kluba Kauņas "Žalgiris" galvenā trenera asistentu, bet 2018. gadā atgriezies NBA, kur strādāja Sanantonio "Spurs" sistēmā, kopš 2020. gada novembra — viens no galvenā trenera Grega Popoviča asistentiem.

2024. gada novembrī D. Songaila atgriezās Eiropā, kļūstot par Turcijas Basketbola līgas kluba *[[Manisa Basket]]* galvenā trenera Kaža Maskvīta asistentu. 2025. gada vasarā apstiprināts par Lietuvas Basketbola līgas kluba *[[KK Šiauliai]]* galveno treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
XO FM

***XO FM*** ir Latvijas radio stacija. Darbojās kopš 2017. gada. *XO FM* priekšteči ir *[[Radio 101]]*, *Radio Open 101* un *1. business radio*. Raidstaciju pārvalda SIA *1. business radio*. Kopš 2022. gada maija XO FM īpašnieks ir SIA *EHR Latviešu Hiti*. Kopš 2022. gada 20. jūnija pārtrauca darbu ēterā un kļuva par Interneta radio, bet pēctecis tās FM frekvencēs ir Latviešu Hiti.

## Vēsture
thumb|''Business radio'' logotips
2013. gada 30. aprīlī *[[Radio 101]]* izsolē nopirka Krievijas pilsonis, Latvijas pastāvīgais iedzīvotājs Vitālijs Ņikitenko. *Radio 101* pārtrauca raidīt 14. maijā, kad to atstāja ētera personības Toms Grēviņš, Egons Reiters un Artis Volfs. 10. jūnijā *Radio 101* frekvencēs sāka skanēt ***Radio Open 101*** ar jaunu komandu.

2013. gada augustā tika lemts par radio nosaukuma maiņu uz **1. Biznesa radio** jeb *1. business radio*. No tā paša gada septembra radio sāka skanēt pilnīgi jaunā formātā.
Projekts paredzēja lielāko daļu raidlaika aizpildīt ar uzņēmējiem noderīgu informāciju, dialogiem un konsultācijām. Tika pieaicināti speciālisti no Uzņēmumu reģistra, Valsts ieņēmumu dienesta un citām valsts iestādēm. Dienas gaitā skanēja gan "Biržas ziņas", gan informācija par investoriem un uzņēmējdarbības psiholoģija. Radio strādāja tādi sabiedrībā pazīstami cilvēki kā Egils Zariņš, Āris Jansons un Uldis Štokmanis.

2017. gadā 1. Biznesa radio tika pārdots XO Media Group. Tika izmainīta radio koncepcija, pārtopot no biznesa radio uz džeza mūzikas radio. 2017. gada 18. novembrī 1. Biznesa radio frekvencēs sāka raidīt radio ***XO FM***.

2022. gada aprīli uzņēmums SIA “SUPER FM infrastruktūra” (zināms kā radiostacijas EHR uzņēmums) nopirka radiostaciju XO FM.

2022. gada jūnija sākumā tika nolemts, ka radiostacija XO FM pārcelsies uz interneta radio kanālu un kopš 20. jūnija FM frekvencēs skan cits radio Latviešu Hiti, kas ir Latviešu Radio turpinājums.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Franks Riberī

**Franks Anrī Pjērs Riberī** (; dzimis  Boloņsurmērā, Francijā) ir bijušais franču futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijušais Francijas futbola izlases dalībnieks.

Profesionāļa karjeru sāka 1999. gadā Boloņas "US" klubā, kur pavadīja 2 sezonas. Divas reizes atzīts par Francijas gada futbolistu. Minhenes "Bayern" klubu pārstāv kopš 2007. gada. Kopš karjeras sākuma "Bayern" F. Riberī ir viens no slavenākajiem un visatpazīstamākajiem Francijas futbolistiem. 2019. gada vasarā Riberī beidzās līgums ar *Bayern* un viņš pievienojās ACF Fiorentina. 2021. gadā viņš pievienojās Itālijas A sērijas komandai ''Salernitana''.

Francijas futbola izlasi pārstāv kopš 2006. gada. Ir piedalījies 2006. gada Pasaules kausā (izcīnīta 2. vieta), 2010. gada Pasaules kausā, 2008. gada Eiropas čempionātā un 2012. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Galatasaray**

* Turcijas kauss: 2004–05

**Marseille**

* UEFA Intertoto kauss: 2005

**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2007–08, 2009–10, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19
* DFB Pokal: 2007–08, 2009–10, 2012–13, 2013–14, 2015–16, 2018–19
* DFB Ligapokal: 2007
* DFL Supercup: 2012, 2016, 2017, 2018
* UEFA Čempionu līga: 2012–13
* UEFA Superkauss: 2013
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2013

**Individuālie sasniegumi**

* Francijas 1. līgas sezonas labākais jaunais spēlētājs: 2006
* Francijas gada futbolists: 2007, 2008, 2013
* Vācijas Bundeslīgas gada labākais spēlētājs: 2012–13
* *[[ACF Fiorentina]]* sezonas labākais spēlētājs: 2019–20

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Kendesa Pārkere

**Kendesa Nikola Pārkere** (; dzimusi  Sentluisā, ASV) ir bijusī ameriikāņu basketboliste, spēljaē spēka uzbrucējas pozīcijā, bijusi ASV sieviešu basketbola izlases dalībniece. Viņa ir trīskārtēja WNBA čempione un divreiz atzīta par sezonas labāko spēlētāju.

Lielāko karjeras daļu pārstāvēja Sieviešu Nacionālās basketbola asociācijas (WNBA) klubu Losandželosas "Sparks", kas viņu 2008. gada WNBA draftā izraudzījās ar kopējo pirmo kārtas numuru. Savā debijas sezonā WNBA tika atzīta par sezonas vērtīgāko spēlētāju un sezonas labāko debitanti, K. Pārkere kļuva par pirmo basketbolisti, kurai izdevies šāds panākums. WNBA spēlējusi arī Čikāgas "Sky" un Lasvegasas "Aces" komandās, ar visām trim WNBA komandām kļuvusi par līgas čempioni. Vēl spēlējusi Krievijas, Ķīnas un Turcijas klubos.

Kopā ar ASV izlasi ir izcīnījusi zelta medaļu 2008. un 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

2024. gada aprīlī K. Pārkere paziņoja par profesionālā basketbola karjeras beigām. Pēc tam darbojusies kā *[[Adidas]]* sieviešu basketbola preziente un *[[Prime Video]]* basketbola spēļu komentētāja.

## Statistika WNBA

### Regulārā sezona

### Izslēgšanas spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* WNBA.com profils
Džesika Enisa-Hilla

**Džesika Enisa-Hilla** (; dzimusi **Džesika Enisa**  Šefīldā, Apvienotajā Karalistē) ir bijusī britu vieglatlēte, kas startēja septiņcīņas sacensībās, kā arī 100 m barjerskrējienā. Olimpiskā čempione, trīskārtēja pasaules čempione, kā arī Eiropas čempione septiņcīņā, savas valsts rekordiste (6955 punkti).

## Karjera
Trenēties vieglatlētikā sākusi deviņu gadu vecumā. 2005. gada Eiropas čempionātā junioriem Kauņā, Lietuvā, viņa izcīnīja uzvaru ar 5891 punktu. Nākamā gada Universiādē britu sportiste ieņēma 3. vietu ar 5910 punktiem.

2006. gada Eiropas čempionātā Gēteborgā Dž. Enisa ierindojās 8. vietā ar 6287 punktiem, tā paša gada Nāciju Sadraudzības spēlēs, pārstāvot Angliju, viņa izcīnīja bronzas medaļu. 2007. gada Pasaules čempionātā Osakā britu septiņcīņniece izcīnīja 4. vietu (6469 punkti).  Dž. Enisa nestartēja traumas dēļ.

Pēc tam izcīnījusi uzvaras 2009. gada Pasaules čempionātā Berlīnē (6731 punkts) un 2010. gada Eiropas čempionātā (6823 punkti). Tāpat viņa ar 6955 punktiem izcīnīja uzvaru . Sasniegtais rezultāts bija jauns sportistes personiskais rekords un labots valsts rekords.
 
Uzvarējusi arī 2011. gada un 2015. gada Pasaules čempionātā (2011. gadā par čempioni gan kļuva Krievijas sportiste Tatjana Černova, taču viņa vēlāk tika diskvalificēta par dopinga lietošanu).

2012. gadā apprecējusies.

2016. gadā Dž. Enisa-Hilla paziņoja par profesionālā sporta karjeras beigām.

## Personiskie rekordi

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Nelsons Evora

**Nelsons Evora** (; dzimis ) ir Portugāles vieglatlēts, startē tāllēkšanas un trīssoļlēkšanas disciplīnās. Līdz pat 2002. gadam pārstāvēja savu dzimteni Kaboverdi, taču pēc Portugāles pilsonības iegūšanas sāka pārstāvēt Portugāli. N. Evora ir 2008. gada Olimpiskais čempions trīssoļlēkšanā, 2007. gada pasaules čempions šajā disciplīnā. Vēl ir startējis 2004. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs, kur tika iegūta 40. vieta trīssollēkšanā.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Pola Redklifa

**Pola Džeina Redklifa** (; dzimusi  Devenhemā, Lielbritānijā) ir profesionāla britu vieglatlēte, garo distanču skrējēja. Viņai pieder Pasaules rekordi dažādās distancēs. Startējusi četrās Olimpiskajās spēlēs (1996, 2000, 2004, 2008). P. Redklifa dzīvo Monako kopā ar dzīvesbiedru, kas ir viņas treneris - Gerijs Lūhs. 2002. gadā tika atzīta par gada labāko vieglatlēti un saņēma BBC balvu kā gada labākā sportiste.

2007. gadā izdevusi autobiogrāfiju "*Paula: My Story So Far*".

## Atsauces

## Bibliogrāfija
* *Paula: My Story So Far* (Pola Redklifa kopā ar Deividu Velsu) 

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Kaunas (kuģis)

**Kaunas Seaways** ir motorkuģis, kuru prāmju kompānija Scandlines 2010. gada maijā sāka izmantot kā prāmi maršrutā Liepāja - Trāveminde (Lībeka), tādā veidā atjaunojot savu darbību Liepājas ostā pirms tam kursējošā "AVE Logistic" fraktētā prāmja AVE Liepāja vietā. Prāmis "Kaunas" ir paredzēts pamatā kravas transporta pārvadāšanai ar 1539 līnijmetriem. Pēc pārbūves uz tā klāja ir vietas arī 210 pasažieriem. Ar 2011. gada janvāri prāmis Kaunas kursēja maršrutā Klaipēda - Karlshamna, bet līdz 2012. gada aprīlim maršrutā Ustluga - Paldiski - Ķīle. Ar jūniju plānots, ka prāmis kursēs maršrutā Klaipēda - Zasnica.
Sanja Ričardsa-Rosa

**Sanja Ričardsa-Rosa** (; dzimusi  Kingstonā, Jamaikā) ir jamaikiešu izcelsmes ASV vieglatlēte, sprintere, kas specializējusies 400 m distancē. Trīskārtējā olimpiskā čempione 4×400 m stafetē (2004, 2008, 2012), kā arī olimpiskā čempione 400 m individuālajā distancē 2012. gada Londonas Olimpiskajās spēlēs. Pieckārtēja Pasaules čempione 400 m distancē un 4×400 m stafetē. Viņai pieder ASV un Ziemeļamerikas rekords 400 metru distancē. Divas reizes atzīta par IAAF gada labāko vieglatlēti pasaulē (2006, 2009).

S. Ričardsa pameta Jamaiku 12 gadu vecumā un 2002. gada maijā kļuva par ASV pilsoni.

## Personiskie rekordi

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 

* USA Track and Field profils
Better Living Through Chemistry

**Better Living Through Chemistry** () ir Fatboy Slim pirmais studijas albums. Albuma nosaukums tika aizgūts no 1950. gadu reklāmas saukļa, kas propagandēja to, ka pārāk aktīvus bērnus vajag nomierināt ar lielām diapazēma devām.

## Skaņdarbu saraksts
# "Song for Lindy" (Fatboy Slim) — 4:50
# "Santa Cruz" (Fatboy Slim) — 7:30
# "Going Out of My Head" (Fatboy Slim, Townshend) — 5:14
# "The Weekend Starts Here" (Fatboy Slim, Mohammed) — 6:41
# "Everybody Needs a 303" (Fatboy Slim, Starr) — 5:49
# "Give the Po' Man a Break" (Fatboy Slim) — 5:50
# "10th & Crenshaw" (Fatboy Slim) — 4:20
# "First Down" (Fatboy Slim) — 6:18
# "Punk to Funk" (Fatboy Slim, Mansfield) — 4:57
# "The Sound of Milwaukee" (Fatboy Slim) — 6:18
* Apvienotās Karalistes izdevumos iekļautie papildu skaņdarbi:
# "Michael Jackson" (Fatboy Slim, Negativland) — 5:49
# "Next to Nothing" (Fatboy Slim) — 7:16
* Japānas izdevumu papildu skaņdarbi ("Michael Jackson" vietā):
# "Es Paradis" — 5:44
* Vinila plates tikai LP izdevuma papildu skaņdarbs:
# "Crenshaw Siren Beats" (Fatboy Slim) (*reprise of 10th and Crenshaw*) — 2:50

## Skaņdarbi mākslas filmās
* "Give the Po' Man a Break" - filmā "*Traffic*" (2000).
[thumb|150px|left|Albuma [Ziemeļamerikas izdevuma vāks]]
Silbermond

**Silbermond** ir vācu rokgrupa. Grupas dalībnieki ir Stefānija Klosa, Andreass Novāks, Johannes Štolle un Tomass Štolle. Grupa ir izdevusi trīs studijas albumus: *[[Verschwende Deine Zeit]]*, *[[Laut Gedacht]]*, *[[Nichts Passiert]]*. Visi trīs albumi ir saņēmuši kādu sertifikātu trijās vāciski runājošās valstīs: Vācijā, Austrijā un Šveicē. Grupas pazīstamākās dziesmas ir "Krieger des Lichts", "Das Beste", "Irgendwas bleibt", "Symphonie". 2009. gadā grupa saņēma MTV Europe Music Award balvu kā Vācijas labākie izpildītāji. Tāpat grupa ir saņēmusi vairākus nacionāla mēroga apbalvojumus.
200x200px|thumb|right|2016

## Biogrāfija
Silbermond grupas dalībnieki pirmo reizi satikās 1998. gadā, lai startētu konkursā "ten Sing". Divus gadus vēlāk viņi nolēma dibināt savu grupu. Sākumā viņi darbojās ar nosaukumu Jast (nosaukums veidots pēc dalībnieku vārdu pirmajiem burtiem). 2001. gadā grupa mainīja nosaukumu uz Silbermond, sākumā izpildot dziesmas vācu valodā.

2004. gada februārī Silbermond uzstājās kā iesildītājmākslieki Dženetai Bīdermanei. Vēlāk viņi izdeva savu debijas singlu "Mach's DIR selbst", pēc tam sekoja debijas studijas albuma *[[Verschwende deine Zeit]]* izdošana, kas Vācijā un Austrijā tika sertificēts ar dubulto platīna disku. Pēc veiksmīgās debijas albuma izdošanas tika izdoti vēl trīs singli, tai skaitā viena no grupas slavenākajām dziesmām: "Symphonie". 2004. gada nogalē grupa devās koncerttūrē un 2005. gada aprīlī tika izdots grupas pirmais DVD *[[Verschwende Deine Zeit - Live]]*, kas Vācijā tika sertificēts ar zelta disku.

2006. gadā Silbermond izdeva otro studijas albumu *[[Laut Gedacht]]*. Albums ierindojās Vācijas un Austrijas topu 1. vietā. Trešais singls no šī albuma "Das Beste" kļuva par pirmo grupas dziesmu, kas ir ierindojies Vācijas singlu topa pirmajā vietā. 2007. gada 7. jūlijā grupa uzstājās *Live Earth* pasākuma ietvaros Hamburgā.

Trešais albums *[[Nichts Passiert]]* tika izdots 2009. gada 20. martā. Tas iekļuva Vācijas, Austrijas un Šveices topu pirmajā vietā.

## Diskogrāfija

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 

* MySpace profils 
* Oficiālais grupas fanu klubs
Stīvens Hukers

**Stīvens Hukers** (; dzimis  Melburnā, Austrālijā) ir austrāliešu vieglatlēts, startē kārtslēkšanas disciplīnā. S. Hukeram pieder olimpiskais rekords kārtslēkšanā, ko viņš uzstādīja 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs Pekinā. Viņa personīgais rekords 6,00 metri ir otrs labākais personīgais rekords pasaulē pēc leģendārā Sergeja Bubkas.

S. Hukers ar izcīnīto zeltu 2008. gada Pekinas Olimpiādē kļuva par pirmo austrāliešu vieglatlētu vīrieti, kam ir izdevies kļūt par olimpisko čempionu kopš 1968. gada olimpiādes Mehiko.

Tāpat S. Hukers kļuva par 2009. gada pasaules čempionu, par spīti cirkšņa savainojumam. Hukers par čempionu kļuva, veicot tikai divus mēģinājumus. Viņa pirmais lēciens 5,85 m augstumā bija neveiksmīgs, taču 5,90 metru augstumu viņš pārvarēja ar pirmo piegājienu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Karjeras statistika
Ķišķu kapi

thumb|250px|Ķišķu kapi
**Ķišķu kapi** ir atklāta kapsēta Neretas pagastā. Tie atrodas uzkalniņā pie Neretas—Rites ceļa, aptuveni 4 km no Neretas starp autoceļu P73 un Salātes upi. Kapsētas austrumu daļā atrodas daļēji slēgtie luterāņu kapi, rietumu — atklātie katoļu kapi.

Kapsētas teritorijā atrodas kapela-kapliča, abās kapu pusēs pieejamas tualetes, kā arī divas akas ūdens ieguvei

Kišķu kapos ir Jāņa Jaunsudrabiņa meitas un sievas, krusttēva un vecvecāku atdusas vietas. Rakstnieks Jānis Jaunsudrabiņš šajos kapos tika pārapbedīts 1997. gada 13. septembrī. Vecajā kapu daļā ir senas apbedījumu vietas.

## Attēlu galerija

Attēls:Kisku3.jpg|J.Jaunsudrabiņa dzimtas kapi
Attēls:Kisku4.jpg|J.Jaunsudrabiņa kapu plāksne
Attēls:Kisku2.jpg|Kapsēta
Attēls:Kisku1.jpg|Kapela
Attēls:Ķišķu kapu kapela.jpg|Kapelas iekšskats
Attēls:Kisku kapi.jpg|Pie ieejas kapsētā

## Ārējās saites
* https://www.cemety.lv/public/cemeteries/975
## Atsauces
Vālodzes

**Vālodzes** var būt:
* Vālodze — vālodžu dzimtas putns
* Vālodzes — putnu dzimta
* Vālodzes — putnu ģints
* Vālodzes — Ulbrokas ciema daļa
* Vālodzes — apdzīvota vieta Lēdmanes pagastā