open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jāns Djurica

**Jāns Djurica** (, dzimis ) ir bijušais Slovākijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijušais Slovākijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis Slovākijas komandās *[[DAC 1904 Dunajská Streda]]* un ''Petržalka'', Krievijas komandās ''Saturn'' un ''Lokomotiv Moscow'', Vācijas komandā *[[Hannover 96]]*, Turcijas komandā *[[Trabzonspor]]* un Čehijas komandā ''Dukla Prague''.

Slovākijas futbola izlases sastāvā debitējis 2004. gadā. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā un 2016. gada Eiropas čempionātā. Kopumā izlases sastāvā nospēlējis 91 maču un guvis 4 vārtus.

## Sasniegumi
**Petržalka**

* Slovākijas Superlīga: 2004–05
* Slovākijas kauss: 2003–04

**Lokomotiv Moscow**

* Krievijas kauss: 2014–15

## Ārējās saites
Stanislavs Šestāks

**Stanislavs Šestāks** (, dzimis ) ir Slovākijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Slovākijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis vairākas komandas Slovākijā, Vācijā, Ungārijā un Turcijā. Vislielākos panākumus guvis ar *[[MŠK Žilina]]* komandu ar kuru viņš divas reizes uzvarēja Slovākijas Superlīgā.

Slovākijas futbola izlases sastāvā debitējis 2004. gadā. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā un 2016. gada Eiropas čempionātā. Kopumā izlases rindās nospēlējis 66 mačus un guvis 13 vārtus.

## Sasniegumi
**MŠK Žlina**

* Slovākijas Superlīga: 2003—04, 2006—07

**Ferencvaros**

* Nemzeti Bajnokság I: 2015—16
* Ungārijas kauss: 2015—16

## Ārējās saites
Glorija (1980. gada filma)

**"Glorija"** () ir 1980. gada ASV *[[neo-noir]]* trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Džons Kasavetiss. Filmā galvenās lomas atveido Džīna Roulendsa, Džūlija Kārmena, Baks Henrijs un Džons Adamess.

Kad tiek nogalināta jauna zēna ģimene, viņu kaimiņiene Glorija ar zēnu dodas bēgt, lai paglābtu viņu no mafijas, kas no viņa vēlas iegūt informāciju.

"Glorija" pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, īpaši izceļot Roulendsas aktierspēli. Roulendsa nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise". Filma saņēma Zelta lauvas balvu Venēcijas kinofestivālā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Miroslavs Stohs

**Miroslavs Stohs** (; dzimis ) ir Slovākijas bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Slovākijas futbola izlases dalībnieks.

Spēlējis Slovākijas, Anglijas, Turcijas, Nīderlandes, Grieķijas, AAE, Čehijas un Polijas komandās.

Čehijas futbola izlases sastāvā debitējis 2009. gadā. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā un 2016. gada Eiropas čempionātā.

 saņēmis FIFA Puškāša balvu par 2012. gada skaistākajiem vārtiem, apsteidzot gan Neimaru, gan Radamelu Falkao.

## Sasniegumi
**Twente**

* Eredivisie: 2009—10

**Fenerbahçe**

* Turcijas Superlīga: 2010—11
* Turcijas kauss: 2011—12, 2012—13

**Al Ain**

* AAE Pro līga: 2014—15

**Slavia Prague**

* Čehijas 1. līga: 2018—19
* Čehijas kauss: 2017—18, 2018—19

**Individuālie sasniegumi**

* FIFA Puškāša balva: 2012

## Atsauces

## Ārējās saites
Tomāšs Hubočans

**Tomāšs Hubočans** (, dzimis ) ir Slovākijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, bijis Slovākijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Hubočans pārstāv Slovākijas komandu Žilina.

Iepriekš spēlējis Slovākijas komandās <u>''Žilina''</u> un ''ViOn Zlaté Moravce'', Krievijas Premjerlīgas komandās ''Zenit Saint Petersburg'' un ''Dynamo Moscow'', *[[Ligue 1]]* komandā *[[Olympique Marseille]]* un Turcijas Superlīgas komandā *[[Trabzonspor]]*.

Slovākijas futbola izlases sastāvā debitējis 2006. gadā. Piedalījies 2016. un 2020. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**MŠK Žilina**

* Slovākijas Superlīga: 2003—04, 2006—07

**Zenit Saint Petersburg**

* Krievijas Premjerlīga: 2010, 2011—12
* Krievijas kauss: 2009—10
* Krievijas Superkauss: 2008, 2011

**Omonia**

* Kipras Pirmā divīzija: 2020—21
* Kipras Superkauss: 2021

## Ārējās saites
Viktors Kovalenko

**Viktors Kovalenko** (, dzimis ) ir Ukrainas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Ukrainas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Kovalenko pārstāv Itālijas ''Serie A'' komandu ''Empoli''.

2014. gadā debitējis Ukrainas Premjerlīgas komandas ''Shakhtar Donetsk'' rindās. Septiņu sezonu laikā Kovalenko izcīnīja četrus Premjerlīgas titulus un četrus Ukrainas kausus. 2021. gadā pievienojies *[[Itālijas futbola čempionāta A sērija|Serie A]]* komandai *[[Atalanta]]*.

Ukrainas futbola izlases sastāvā debitējis 2016. gadā. Piedalījies 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Shakhtar Donetsk**

* Ukrainas Premjerlīga: 2016—17, 2017—18, 2018—19, 2019—20
* Ukrainas kauss: 2015—16, 2016—17, 2017—18, 2018—19
* Ukrainas Superkauss: 2015, 2017

## Ārējās saites
Vjačeslavs Ševčuks

**Vjačeslavs Ševčuks** (, dzimis ) ir Ukrainas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja kreisās malas aizsarga pozīcijā, bijis Ukrainas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis vairākus klubus gan Ukrainā, gan Krievijā. Visilgāko savas karjeras daļu pavadījis Doneckas "Šahtar" komandā, kuras rindās viņš 13 sezonu laikā izcīnīja 7 Ukrainas Premjerlīgas čempionu titulus. 2009. gadā uzvarējis arī UEFA kausa izcīņā.

Ukrainas futbola izlases sastāvā debitējis 2003. gadā. Piedalījies 2006. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Shakhtar Donetsk**

* Ukrainas Premjerlīga: 2005—06, 2007—08, 2009—10, 2010—11, 2011—12, 2012—13, 2013—14
* Ukrainas kauss: 2007—08, 2010—11, 2011—12, 2012—13, 2015—16
* Ukrainas Superkauss: 2008, 2013, 2014
* UEFA kauss: 2008—09

## Ārējās saites
Trešā jūnija apvērsums

**Trešā jūnija apvērsums** () bija 1907. gada 16. (pēc vecā stila — 3.) jūnijā īstenotā Krievijas Impērijas Valsts Domes otrā sasaukuma atlaišana pirms tā termiņa beigām. Tas notika līdz ar vēlēšanu sistēmas izmainīšanu.
Ruslans Rotaņs

**Ruslans Rotaņs** (, dzimis ) ir Ukrainas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Ukrainas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras lielāko daļu nospēlējis Ukrainas komandā ''Dnipro''. Kopā ar ''Dynamo Kyiv'' komandu 2007. gadā kļuvis par Ukrainas Premjerlīgas uzvarētāju.

Ukrainas futbola izlases sastāvā debitējis 2003. gadā. Piedalījies 2006. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuva par treneri. 2018. gadā strādāja par Doneckas "Olimpik" trenera asistentu. 2019. uzsāka darbu Ukrainas U-21 izlases galvenā trenera amatā. 2022. gadā kļuva par FK Oleksandrija galveno treneri. 2023. gada februārī tika apstiprināts par Ukrainas izlases galvenā trenera pienākumu izpildītāju.

## Sasniegumi
**Dynamo Kyiv**

* Ukrainas Premjerlīga: 2006—07
* Ukrainas kauss: 2005—06; 2006—07
* Ukrainas Superkauss: 2006, 2007

**Individuālie sasniegumi**

* Ukrainas gada futbolists: 2016

## Atsauces

## Ārējās saites
Ax-1

***Ax-1*** jeb ***Axiom Mission 1*** bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* kosmosa kuģa *[[Crew Dragon]]* komerciāls lidojums uzņēmuma *[[Axiom Space]]* uzdevumā.
Tas orbītā tika palaists 2022. gada 8. aprīlī un nākamajā dienā saslēdzās ar Starptautisko kosmosa staciju. Nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās 25. aprīlī.

Šis ir pirmais pilnībā komerciālais kosmosa kuģa lidojums uz SKS.

*Ax-1* tika izmantots jauns kosmosa kuģa nolaižamais aparāts *Endeavour* (*C2006*). Nesējraķetei tika izmantota pirmā pakāpe (sērijas numurs *B1062*), kas bija startējusi jau 4 reizes.

## Apkalpe
*Ax-1* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublieru apkalpe:
* Pegija Vitsone, komandieris, 
* Džons Šofners, pilots, 

## Lidojuma gaita
*Ax-1* tika palaists  15:17:12 *UTC* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-39A*.

Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmā pakāpe nolaidās uz peldošas platformas *A Shortfall of Gravitas* Atlantijas okeānā.

9. aprīlī 12:29 *UTC* *Endeavour* automātiskā režīmā saslēdzās ar SKS pie *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* modulim augšpusē pievienotā adaptera *[[Pressurized Mating Adapter|PMA-3]]* saslēgšanās mezgla *[[International Docking Adapter|IDA-3]]*.

Sākotnēji kosmosa kuģim bija paredzēts nolaisties 20. aprīlī, bet slikto laikapstākļu dēļ (stiprs vējš) Floridas piekrastē nolaišanās vairākkārt tika pārcelta.
25. aprīlī 01:10 *UTC* kosmosa kuģis atvienojās no stacijas.  17:07 *UTC* nolaižamais aparāts nolaidās Atlantijas okeānā, Floridas tuvumā. Lidojuma ilgums bija 17 dienas 1 stunda 49 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ax-1 *Axiom Space*
* AX-1 MISSION *SpaceX*
* Crew Dragon Gunter Dirk Krebs
Biļajivka

**Biļajivka** () ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Odesas apgabala Odesas rajonā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Dņestras grīvā pie Turunčukas attekas  no apgabala centra Odesas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta vēstures avotos pirmoreiz minēta 1790. gadā kā kazaku dibināts ciema **Holovkivka** (*Головківка, Головкова*; pēc dibinātāja atamana Antina Holovatija vārda). 1872. gadā no ciema teritorijas tika uzsākta Dņestras—Odesas ūdensapgādes kanāla izbūve; šeit atradās sūkņu stacija. No 1886. gadā Biļajivka ir pagasta centrs, no 1957. gada — pilsētciemats, no 1979. gada — pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Marjana Kvjatkovska

**Marjana Kvjatkovska** (; dzimusi ) ir bijusī ukraiņu brīvā stila cīkstone, 2008. gada Eiropas čempione, Ukrainas Starptautiskās klases sporta meistare. Ukrainas cīkstoņa, 2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieka Andrija Kvjatkovska māsa.

## Biogrāfija
Sava jaunākā brāļa Andrija aicināta, Marjana Kvjatkovska ar cīņas sportu sāka nodarboties 1999. gadā 12 gadu vecumā. Viņa kļuva par Kalušas Bērnu un jaunatnes sporta skolas absolventi. Pēc nepilna pusgada treniņiem viņa uzvarēja turnīrā "Bērna pasaule" Ļvivā, pēc tam gandrīz uzreiz ieguva trešo vietu Ukrainas kadetu čempionātā. 2004. gadā Bulgārijas pilsētā Albenā Eiropas kadetu čempionātā aiz latvietes Lauras Skujiņas un krievietes Marijas Kašinas Marjana ieguva bronzas medaļu. 2007. gadā Belgradā kļuva Eiropas junioru čempione. Viņas pirmie treneri bija Igors Barna un Jurijs Kirilovs. Vēlāk, mācoties Ļvivas sporta internātskolā, trenējās pie Oļega Sazonova. Kopš 2008. gada viņa trenējas Ļvivas sporta klubā "Leader" pie trenera Igora Duha. Kopš 2008. gada viņa pārstāv Ukrainas Dinamo sporta asociāciju.

Vislielāko panākumu Kvjatkovska guva 2008. gada Eiropas čempionātā, kas notika Somijas pilsētā Tamperē, kur svara klasē līdz 67 kg viņa kļuva par čempioni. Sportiste guva traumas, tika veiktas divas ceļgala operācijas, plīsa priekšējās krusteniskās saites un menisks, tāpēc 2015. gadā viņa pārtrauca savu profesionālo karjeru.

2010. gadā absolvēja Vasiļa Stefanika Aizkarpatu Nacionālo Universitāti, 2012. gadā — Starpreģionālo personāla vadības akadēmiju. Kopš 2006. gada viņš strādā par treneri-skolotāju Kalušas Bērnu un jaunatnes sporta skolā.

### Galveno sacensību rezultāti
#### Pasaules čempionāti

#### Eiropas čempionāti

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Ukrainas Starptautiskās klases sporta meistare

## Atsauces

## Ārējās saites
Tatarbunari

**Tatarbunari** () ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Odesas apgabala Bilhorodas-Dņistrovskas rajonā. Izvietojusies Sasika lagūnas ziemeļu krastā  no no apgabala centra Odesas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Sena apdzīvota vieta, daži pētnieki uzskata, ka Tatarbunaru vietā bijusi polovciešu galvaspilsēta Karabuna. Mūsdienu apdzīvotā vieta vēstures avotos pirmoreiz minēta 1628. gadā kā turku cietoksnis; pilsētas nosaukums tulkojumā nozīmē ‘Tatāru aka’. Pilsēta piederējusi Turcijai (*Tatarpınarı *), Krievijai (1812-1918) un Rumānijai (*Tătărăști*; 1918-1940). 1957. gadā Tatarbunariem pišķirts pilsētciemata, bet 1978. gadā — pilsētas statuss.

## Atsauces

## Ārējās saites
Attālinātais grīslis

**Attālinātais grīslis** () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, dažviet Āzijā un Āfrikā. Eiropas ziemeļdaļā sastopams gandrīz tikai Baltijas jūras piekrastē — Latvijā attālinātā grīšļa atradnes ir konstatētas tikai valsts ziemeļaustrumos, un pie Tukuma un Limbažiem.

Ierakstīts Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

## Apraksts
Attālinātais grīslis ir daudzgadīgs, 15-50 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai.

Parasti veido nelielu ceru. Augam ir īss saknenis. Lapas ir lineāras, 0,2-0,4 cm platas un daudz īsākas nekā stublājs. Stublāja galotnē ir 1,5-3 cm gara vīrišķo ziedu vārpiņa, zem tās atstatu ir 2—3 iegarenas (1,5-3 cm garas) sievišķo ziedu vārpiņas — apakšējā vārpiņa manāmi attālināta, dažreiz pat tuvu stublāja pamatam. Sievišķo vārpiņu seglapas lineāras, garas, īpaši apakšējai vārpiņai, tomēr seglapas nepārsniedz galotnes vīrišķo vārpiņu. Augļa pūslītis ir zaļganbrūns, galā divzobains, abpus galam sīkzobains. Segplēksne ir zaļganbrūna, ar šauru, plēvjainu apmali, gals īsi nosmailots, īsāka nekā pūslītis. Zied maija beigās un jūnijā.

## Atsauces


## Ārējās saites
Divrindu grīslis

**Divrindu grīslis** () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā. Latvijā diezgan bieži visā teritorijā, īpaši piejūras pļavās.

## Apraksts
Divrindu grīslis ir daudzgadīgs, 30-110 cm garš lakstaugs, kurš pieder vienādvārpu grīšļu grupai. Augs veido skrajas saaudzes. Stublājs ir trīsšķautņains un apakšdaļā lapains. Lapas ir 0,3-0,5 cm platas, gari nosmailotas un īsākas nekā stublājs. Ziedkopas augšdaļā un apakšdaļā ir novietotas sievišķo ziedu vārpiņas, bet vidusdaļā — vīrišķo ziedu vārpiņas. Ziedkopa ir aptuveni 3—6 cm gara un tajā parasti ir 15-25 vārpiņas. Ziedkopas seglapa pie pamata īsa. Sievišķo ziedu plēksnes olveidīgas, aptuveni augļa pūslīša garumā, brūnas, vidus šķautne gaiša, plēksnes gals pakāpeniski smails. Pūslītis ir brūns, šauri spārnains, tā šķautne ir asa. Sašaurinājums divzobainā knābītī pakāpenisks. Zied maijā, jūnijā.

## Atsauces
Bolhrada

**Bolhrada** () ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Odesas apgabalā, Bolhradas rajona centrs. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos Jalpuha ezera ziemeļu galā  no apgabala centra Odesas.

## Vēsture
Bolhrada dibināta 1811. gadā no Osmaņu Impērijas bēgošo bulgāru ieceļotāju apmešanās vietā pēc ģenerāļa Ivana Inzova iniciatīvas. Jau 1821. gadā kolonijai piešķirts pilsētas statuss un tā izveidojās par Budžakas bulgāru administratīvo un kultūras centru. No 1859.—1878. gados un 1918.—1940. gados Rumānijas sastāvā (*Bolgrad*). Mūsdienās apmēram trešdaļa iedzīvotāju par dzimto uzskata bulgāru valodu. Ievērojams reģiona vīnkopības centrs.

## Bolhradā dzimušie
* Petro Porošenko — politiķis, bijušais Ukrainas prezidents.

## Atsauces

## Ārējās saites
Deniss Harmašs

**Deniss Harmašs** (, dzimis ) ir Ukrainas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Ukrainas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Harmašs spēlē Ukrainas komandā *[[FC Metalist 1925 Kharkiv|Metalist 1925 Kharkiv]]*.

Savu karjeru 2007. gadā sācis Ukrainas Premjerlīgas komandā Kijivas "Dinamo". 2020. gadā Harmašs tika izīrēts Turcijas Superlīgas komandai *[[Çaykur Rizespor]]*.

Ukrainas futbola izlases sastāvā debitējis 2011. gadā. Piedalījies 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Dynamo Kyiv**

* Ukrainas Premjerlīga: 2014—15, 2015—16, 2020—21
* Ukrainas kauss: 2013—14, 2014—15, 2019—20, 2020—21
* Ukrainas Superkauss: 2009, 2011, 2016, 2018, 2019, 2020

## Ārējās saites
Jaroslavs Rakickis

**Jaroslavs Rakickis** (, dzimis ) ir Ukrainas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, bijušais Ukrainas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Rakickis pārstāv Ukrainas Premjerlīgas komandu Chornomorets Odesa.

Savu karjeru 2009. gadā sācis Ukrainas Premjerlīgas komandā ''Shakhtar Donetsk'', kur viņš 10 sezonu laikā kopumā nospēlēja vairāk nekā 300 mačus un izcīnīja astoņus Premjerlīgas titulus. 2018. gadā pievienojies Krievijas Premjerlīgas komandai ''Zenit Saint Petersburg''.  pametis komandu pēc Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā.

Ukrainas futbola izlases sastāvā debitējis 2009. gadā. Piedalījies 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā. Kopumā izlases rindās aizvadījis 54 mačus un guvis 5 vārtus. Kopš pārejas uz Krievijas komandu *Zenit*, Rakickis vairs nav saukts uz izlasi.

## Sasniegumi
**Shakhtar Donetsk**

* Ukrainas Premjerlīga: 2009—10, 2010—11, 2011—12, 2012—13, 2013—14, 2016—17, 2017—18, 2022—23, 2023—24
* Ukrainas kauss: 2010—11, 2011—12, 2012—13, 2015—16, 2016—17, 2017—18, 2023—24
* Ukrainas Superkauss: 2010, 2012, 2013, 2014, 2015, 2017

**Zenit Saint Petersburg**

* Krievijas Premjerlīga: 2018—19, 2019—20, 2020—21
* Krievijas kauss: 2019—20
* Krievijas Superkauss: 2020, 2021

## Atsauces

## Ārējās saites
Hakans Balta

**Hakans Kadirs Balta** (, dzimis ) ir Turcijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Turcijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Balta ir Turcijas U19 komandas ''Galatasaray'' galvenais treneris.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Turcijas komandas *[[Manisaspor]]* un ''Galatasaray''. *Galatasaray* komandā pavadījis 10 sezonas, kurās viņš piecas reizes kļuva par Turcijas Superlīgas čempionu.

Turcijas futbola izlases sastāvā debitējis 2006. gadā Piedalījies 2008. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 2007–08, 2011–12, 2012–13, 2014–15, 2017–18
* Turcijas kauss: 2013–14, 2014–15, 2015–16
* Turcijas Superkauss: 2008, 2012, 2013, 2015, 2016

## Ārējās saites
Teodors Gebre Selasi

**Teodors Gebre Selasi** (, dzimis ) ir bijušais Čehijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijušais Čehijas futbola izlases dalībnieks.

Iepriekš spēlējis Čehijas komandās ''Vysočina Jihlava'', ''Velké Meziříčí'' un ''Slavia Prague'', kā arī Vācijas Bundeslīgas komandā ''Werder Bremen''. Vācijas komandā aizvadījis deviņas sezonas un nospēlējis kopumā gandrīz 300 mačus.

Čehijas futbola izlases sastāvā debitējis 2011. gadā. Piedalījies 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Slavia Prague**

* Čehijas 1. līga: 2007–08

**Slovan Liberec**

* Čehijas 1. līga: 2011–12

## Ārējās saites
Selčuks Inans

**Selčuks Inans** (, dzimis ) ir bijušais Turcijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Turcijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Turcijas komandas ''Dardanelspor'', *[[Manisaspor]]*, *[[Trabzonspor]]* un ''Galatasaray''. Savu karjeras lielāko un veiksmīgāko posmu pavadījis *Galatasaray*, kuras rindās viņš piecas reizes uzvarēja Turcijas Superlīgā.

Turcijas futbola izlases sastāvā debitējis 2007. gadā. Piedalījies 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Trabzonspor**

* Turcijas kauss: 2009–10
* Turcijas Superkauss: 2010

**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 2011–12, 2012–13, 2014–15, 2017–18, 2018–19
* Turcijas kauss: 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2018–19
* Turcijas Superkauss: 2012, 2013, 2015, 2016, 2019

## Ārējās saites
Aslapu grīslis

**Aslapu grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, kā arī dažviet Āzijā, Āfrikā un Ziemeļamerikā.

Latvijā aslapu grīslis ir sastopams visā valsts teritorijā purvainās pļavās, purvainos skujkoku mežos un pārpurvotos ūdenstilpju krastos.

## Apraksts
Aslapu grīslis ir daudzgadīgs, 10-40 cm garš lakstaugs, kurš pieder vienādvārpu grīšļu grupai, jo tā vīrišķie ziedi atrodas vārpiņu apakšdaļā.

Augs veido ceru. Stublājs ir trīsšķautņains un raupjš. Lapas ir izvietotas pie stublāja pamata, tās ir īsākas nekā stublājs, pelēkzaļas un aptuveni 0,2 cm šauras. Ziedkopu veido diezgan skraji novietotas 3—6 ieapaļas vārpiņas. Ziedu novietojums vārpiņā starveidīgs. Segplēksne ir iegareni olveidīga, gaiši brūna, ar šauru, plēvjainu apmali. Augļa pūslītis ir zaļš, atliecies, zaļgans, ar labi izšķiramu dzīslojumu. Pūslītis gandrīz divreiz garāks nekā segplēksne. Zied jūnijā.

## Atsauces


## Ārējās saites
Reņi

**Reņi** () ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Odesas apgabala Izmajilas rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos Donavas kreisajā krastā  no apgabala centra Odesas. 

## Vēsture
Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka Reņu apkārtne bijusi apdzīvota jau 4. gadsimtā p.m.ē. — šeit atradusies grieķu kolonija un vēlāk romiešu nocietinājums. Mūsdienu apdzīvotā vieta vēstures avotos minēta kopš 1548. gada. 17. gadsimtā piederējusi Osmaņu Impērijai, bet no 1856. līdz 1862. gadam — Moldāvijas kņazistei, līdz 1877. gadam — Rumānijai, no 1877. līdz 1917. gadam — Krievijas Impērijai, līdz 1940. gadam — atkal Rumānijai. Mūsdienās nozīmīga osta un transporta mezgls. Lielākā daļa iedzīvotāju ir ukraiņi un moldāvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lorāns Simāns

**Lorāns Franko Simāns** (, dzimis ) ir Beļģijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Beļģijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Beļģijas komandas ''Charleroi'', ''Club Brugge'', ''Kortrijk'' un ''Standard Liège'', Kanādas komandas ''Montréal Impact'' un *[[Toronto FC]]*, ASV komandu *[[Los Angeles FC]]* un Francijas komandu ''Dijon''.

Beļģijas futbola izlases sastāvā debitējis 2010. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā, 2016. gada Eiropas čempionātā un 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Standard Liège**

* Beļģijas kauss: 2010—11

## Ārējās saites
Antonio Kandreva

**Antonio Kandreva** (, dzimis ) ir Itālijas bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras sākumā spēlējis ''Ternana'' komandā. 2007. gadā pievienojies ''Udinese'' komandai, kurai viņš piederēja līdz 2012. gadam. Ticis izīrēts ''Livorno'', ''Juventus'', ''Parma'', ''Cesena'' un ''Lazio'' komandām. Kandreva tika pārdots uz *Lazio* komandu, kuras rindās viņš izcīnīja Itālijas kausu. 2016. gadā pievienojies *[[Internazionale]]* komandai, bet 2021. gadā ''Sampdoria''. Karjeru 2024. gadā noslēdzis ''Salernitana'' komandā.

Itālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2009. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā, 2016. gada Eiropas čempionātā un 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Lazio**

* Itālijas kauss: 2012—13

## Ārējās saites
Stefano Sturāro

**Stefano Sturāro** (, dzimis ) ir Itālijas bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Iepriekš spēlējis Itālijas komandās ''Modena'', ''Juventus'', *[[Genoa C.F.C.|Genoa]]*, ''Hellas Verona'' un *[[Catania FC|Catania]]*, kā arī Portugāles komandā ''Sporting''.

Itālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2016. gadā. Piedalījies 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Juventus**

* Serie A: 2014—15, 2015—16, 2016—17, 2017—18
* Itālijas kauss: 2014—15, 2015—16, 2016—17, 2017—18
* Supercoppa Italiana: 2015

## Ārējās saites
Arciza

**Arciza** () ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Odesas apgabala Bolhradas rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos Kohiļnikas ielejā  no apgabala centra Odesas. 

## Vēsture
Apdzīvotā vieta nodibināta 1816. gadā kā no Virtembergas ieceļojušo vāciešu kolonija. Nodēvēta par godu krievu un austriešu karaspēka uzvarai pār Napoleonu pie franču pilsētiņas Arsī pie Obas (*Arcis-sur-Aube*). Mūsdienās lielākā daļa iedzīvotāju ir krievi, ukraiņi un bulgāri. Līdz 2020. gadam bija rajona centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eders (Itālijas futbolists)

**Eders Sitadins Martinss** (, dzimis ), pazīstams kā **Eders** (*Éder*), ir Brazīlijā dzimis itāļu bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Dzimis Brazīlijā, Edera vecvectēvs bija itālis. 19 gadu vecumā no Brazīlijas pārcēlies uz Itālijas komandu ''Empoli''. Vislabāk pazīstams, spēlējot ''Sampdoria'' un *[[Internazionale]]* komandās. 2018. gadā pievienojies Ķīnas komandai ''Jiangsu'', bet 2021. gadā atgriezies Brazīlijā un pievienojies ''São Paulo''.

Itālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2015. gadā. Piedalījies 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Jiangsu Suning**

* Ķīnas Superlīga: 2020

## Ārējās saites
Marko Parolo

**Marko Parolo** (, dzimis ) ir bijušais Itālijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis tādus klubus kā ''Como'', ''Pistoiese'', ''Foligno'', ''Hellas Verona'', ''Cesena'' un ''Parma''. 2014. gadā pievienojies ''Lazio'' komandai, kuras rindās viņš izcīnīja Itālijas kausu.

Itālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2011. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Lazio**

* Itālijas kauss: 2018–19
* Supercoppa Italiana: 2017, 2019

## Ārējās saites
Eidens Makgīdijs

**Eidens Makgīdijs** (; dzimis ) ir Īrijas bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Īrijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Skotijas Premjerlīgas komandā ''Celtic'', kur viņš izcīnīja četrus līgas titulus. 2010. gadā pievienojies Krievijas Premjerlīgas komandai ''Spartak Moscow''. 2014. gadā pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai ''Everton'', kur viņš nospēlēja divas sezonas. 2017. gada vasarā noslēdzis trīs gadu līgumu ar ''Sunderland''.

Tā kā Makgīdija vecvecāki nāca no Īrijas, viņam bija iespēja pārstāvēt Īrijas futbola izlasi. Izlases sastāvā debitējis 2004. gadā. Piedalījies 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 2003—04, 2005—06, 2006—07, 2007—08
* Skotijas kauss: 2004—05, 2006—07
* Skotijas Līgas kauss: 2008—09

**Sunderland**

* EFL Trophy: 2020—21

## Ārējās saites
Vjeiriņa

**Adelinu Andrē Vjeira de Freitašs** (, dzimis ), pazīstams kā **Vjeiriņa** (*Vieirinha*), ir Portugāles bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Portugāles futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Portugāles komandā *[[FC Porto]]*, bet savu lielāko karjeras daļu pavadījis Grieķijas komandā ''PAOK'' un Vācijas komandā ''Wolfsburg''.

Portugāles futbola izlases sastāvā debitējis 2013. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2016. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 2006—07
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2006

**Wolfsburg**

* Vācijas kauss: 2014—15
* Vācijas Superkauss: 2015

**PAOK**

* Grieķijas Superlīga: 2018—19
* Grieķijas kauss: 2017—18, 2018—19, 2020—21

**Portugāle**

* Eiropas čempionāts: 2016

## Ārējās saites
Oleksandrs Abramenko

**Oleksandrs Abramenko** (; dzimis  Harkivas apgabalā, Ukrainā) ir ukraiņu frīstailists, kas specializējies akrobātikas disciplīnā. Viņš ir 2018. gada Phjončhanas olimpisko spēļu čempions un 2022. gada Pekinas olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvējs. Izcīnījis sudraba medaļu arī 2019. gada Pasaules čempionātā.

O. Abramenko ir viens no vadošajiem akrobātikas disciplīnas frīstaila sportistiem pasaulē jau kopš 2012. gada, kad pirmo reizi ieguva medaļu kādā no Pasaules kausa posmiem (šis posms notika Baltkrievijā, Minskā). 2015.–2016. gada sezonā viņš uzvarēja Pasaules kausa kopvērtējumā akrobātikas disciplīnā. Šajā sezonā uzvarēja arī savā pirmajā Pasaules kausa posmā (arī Minskā), kļūstot par pirmo Ukrainas sportistu, kam to izdevies sasniegt. Piedalījies piecās olimpiskajās spēlēs (, , , , ), 2018. gadā Phjončhanā negaidīti kļūstot par čempionu, bet 2022. gadā Pekinā izcīnot sudraba medaļu aiz Ķīnas sportista Cji Guanpu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kiļija

**Kiļija** () ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Odesas apgabala Izmajilas rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos Donavas Kiļijas attekas krastā  no apgabala centra Odesas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Saskaņā ar leģendu pilsētu 4. gadsimtā p.m.ē. dibinājis Maķedonijas Aleksandrs. Pirmās rakstiskās ziņas par mūsdienu pilsētu ir no 13. gadsimta, kad šeit atradusies dženoviešu kolonija, bet pati Kiļija bija vistālāk rietumos izvietotā Zelta Ordas pilsēta. Donavas pretējā krastā atrodas Rumānijai piederošā Vecā Kilija (*Chilia Veche*), bet tagadējā Ukrainas krastā atradies cietoksnis, kas kontrolējis Donavas deltu. Pilsēta dažādos laikos piederējusi Ungārijai (1352—1359), Moldāvijai (1359—1484), Osmaņu Impērijai (1484—1812), Krievijas Impērijai (1812—1856), Moldāvijai (1856—1859), Rumānijai (1859—1878), Krievijai (1878—1818), Rumānijai (1918—1940) un kopš 1940. gada Ukrainas PSR un Ukrainai. Lielākā iedzīvotāju daļa ir ukraiņi un krievi, kā arī ievērojama moldāvu (rumāņu) un bulgāru diaspora. Ievērojama osta, kuģu remonta rūpnīca, pārtikas rūpniecība. Ukrainā ievērojamākais rīsu audzēšanas apvidus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Augstais grīslis

**Augstais grīslis** () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā un Āzijā. Latvijā diezgan bieži sastopama visā teritorijā, pārmitrās vietās pļavās, purvos, ūdenstilpju krastos un gar applūstošām ieplakām mežos un krūmājos.

Šīs sugas ietvaros nodala pasugas *Carex elata ssp. elata* un *[[Omskas grīslis|Carex elata ssp. omskiana]].* Abas Latvijā dažreiz aplūko kā patstāvīgas sugas.

## Apraksts
Augstais grīslis ir daudzgadīgs, 40-120 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo sugai sievišķie ziedi ir ar 2 drīksnām.

Augs veido blīvu ceru, pazemes dzinumu nav. Stublājs ir trīsšķautņains un pelēkzaļš. Lapas ir 0,4-0,6 cm platas, kopumā garas, tomēr īsākas nekā stublājs. Lapas ir pelēkzaļas, bet lapu makstis ir dzeltenbrūnas. Stublāja galotnē ir 1-2 vīrišķo ziedu vārpiņas, zem tām ir 2-4 stāvas sievišķo ziedu vārpiņas. Augšējo sievišķo vārpiņu galā ir arī vīrišķie ziedi. Apakšējās sievišķās vārpiņas seglapa garāka nekā vārpiņa. Augļa pūslītis ir blāvi zaļš, 0,35-0,45 cm garš, ieapaļš, ar 5-7 dzīslām. Knābītis ir īss, gandrīz vesels. Segplēksne ir tumšbrūna, smaila, ar gaišu joslu vidū, īsāka un šaurāka nekā pūslītis. Zied maijā, jūnijā.

## Atsauces
UgunsGrēks. Atgriešanās.

**"UgunsGrēks. Atgriešanās."** ir latviešu televīzijas seriāls, kas iznāca Go3 platformā 2022. gada 10. oktobrī. Pēc piecu gadu pārtraukuma, 2022. gada 11. aprīlī paziņoja, ka seriāls "UgunsGrēks" atgriežas ar "Atgriešanās" sezonu - "UgunsGrēks. Atgriešanās". Seriāla notikumi filmēti arī Bīriņu pils viesnīcā, kas arī realitātē darbojas kā viesnīca. Vienlaikus ar sezonas atklāšanu, iznāca aizkulišu seriāls "UgunsGrēks. Aizkadri".

## Sezonas

## Galvenie tēli

* **Aivars Pētersons** (Uldis Dumpis) - viesnīcas īpašnieks. Juties nodevis un aizslēdza viesnīcu, pēc tam, kad kāds nodeva presei informāciju par Aivara konfidenciālo biznesa saietu. Uzrīkojis spēli vecajiem darbiniekiem, kuras balvā ir pils.
* **[[Cēzars Andersons]]** (Normunds Bērzs) - Augusta bioloģiskais tēvs. Slims ar mēnesserdzību.
* **[[Milda Upīte]]** (Ilze Vazdika) -  Leona krustmāte, Zentas nelaiķa vīra māte. Dzīvo kopā ar Zentu. Pētersonu viesnīcas bijusī kafejnīcas šefpavāre, kura ieradusies viesnīcā pēc Aivara lūguma.
* **[[Leons Timmermanis]]** (Ģirts Ķesteris) - ārsts, Elizabetes vīrs un Augusta patēvs. Pēc Aivara ielūguma ieradās viesnīcā.
* **[[Zenta Upīte]]** (Regīna Devīte) - Mildas nelaiķa dēla sieva. Bieži vien ir bezkaunīga, patīk baumot, melot un kādreiz ar to arī nopelnīt. Piemīt vēlme piesavināties kaut ko svešu un noklausīties citu sarunas. Aizdedzināja Silvijas gleznu.
* **[[Silvija Felzenbahere]]** (Ilze Pukinska) -  Vadima sieva. Laulībā ar Vadimu ir dzimuši dvīņi.
* **[[Vadims Felzenbahers]]** (Jakovs Rafalsons) - Helēnas tēvs, Silvijas vīrs, ir dvīņi no sievas Silvijas.
* **[[Helēna Jagudina|Helēna Felzenbahere]]** (Zane Daudziņa) - Vadima meita, ir meita Anna. Ir sava tēva mīlule. 
* **[[Gunārs Liepiņš]]** (Egils Melbārdis) - Pētersona viesnīcas bijušais kafejnīcas īpašnieks, pirms tam bārmenis. Meloja, ka pieder bārs. Strādāja kopā ar Sofiju bārā.
* **Emīls** (Oskars Florencs-Vīksne) - Helēnas fotogrāfs. Patika Kristiāna, bet viņa viņu atraidīja un palika draugi. Pašlaik atrodas cietumā par slepkavības mēģinājumu Augustam.
* **Augusts Andersons** (Kārlis Tols) - Elizabetes un Cēzara dēls, ieradies viesnīcā kopā ar patēvu.
* **Ivars** (Jurģis Spulenieks) - privātdetektīvs. Bargs pret Sofiju un Kristiānu. Strādā Aivara labā.
* **Lola** (**Anna Jagudina**) (Everita Pjata-Gertnere) - Helēnas meita. Ralfa sekretāre. Nogrūda Augustu no pils balkona.
* **Ralfs Raivo** (Rihards Zelezņevs) - Sofijas brālis.
* **Juris** "**Jurčiks**" **Upītis** (Pauls Iklāvs)  - Zentas dēls. Mildas mazdēls.
* **Zuzanna** (Anna Klēvere) - Strādā policijā. Romāns ar Leonu.
* **Kristiāna** † (Rūta Dišlere) - Sofijas pusmāsa, Ralfa bijusī draudzene, Augusta bijusī draudzene, Uzzinājusi patiesību No Augusta, Salabās ar Ralfu. Mirusi.

## Skatīt arī
* "Neprāta cena"
* "UgunsGrēks"

## Atsauces

## Ārējās saites
* TVplay profils 
*
Elizeu

**Elizeu Pereira duš Santušs** (, dzimis ) ir bijušais Portugāles futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Portugāles futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Portugāles komandā ''Belenenses'', bet savu karjeras lielāko daļu pavadījis Spānijas komandā ''Málaga'', kur kopumā nospēlējis 224 mačus un guvis 27 vārtus. 2014. gadā Elizeu pievienojās Portugāles komandai ''Benfica'', kur viņš izcīnīja trīs Portugāles Premjerlīgas čempionu titulus.

Portugāles futbola izlases sastāvā debitējis 2009. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Lazio**

* Supercoppa Italiana: 2009

**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 2014–15, 2015–16, 2016–17
* Portugāles kauss futbolā: 2016–17
* Taça da Liga: 2014–15, 2015–16
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2014, 2016, 2017

**Portugāle**

* Eiropas čempionāts: 2016

## Ārējās saites
Ģerģs Garičs

**Ģerģs Garičs** (, dzimis ) ir bijušais ungāru izcelsmes Austrijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Austrijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Austrijas komandā ''Rapid Wien'', kuras rindās viņš izcīnīja vienu Austrijas Bundeslīgas čempionu titulu. Vēlāk pārstāvējis Itālijas komandas ''Napoli'', *[[Atalanta]]*, ''Bologna'' un ''Imolese'', kā arī Vācijas komandu ''Darmstadt 98''.

Austrijas futbola izlases sastāvā debitējis 2006. gadā. Piedalījies 2008. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Rapid Wien**

* Austrijas Bundeslīga: 2004–05

## Ārējās saites
Zlatko Junuzovičs

**Zlatko Junuzovičs** (, dzimis ) ir Austrijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Austrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Junuzovičs ir Austrijas komandas ''Liefering'' trenera asistents.

Karjeras sākumā pārstāvējis Austrijas komandas *[[Grazer AK]]*, ''Austria Kärnten'' un ''Austria Wien''. Savu karjeras lielāko daļu pavadījis Vācijas Bundeslīgas komandā ''Werder Bremen'', kur viņš septiņu sezonu laikā kopumā nospēlēja 197 mačus un guva 22 vārtus. 2018. gadā pievienojies Austrijas komandai ''Red Bull Salzburg''.

Austrijas futbola izlases sastāvā debitējis 2006. gadā. Piedalījies 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Red Bull Salzburg**

* Austrijas Bundeslīga: 2018—19, 2019—20, 2020—21, 2021—22
* Austrijas kauss: 2018—19, 2019—20, 2020—21, 2021—22

**Individuālie sasniegumi**

* Austrijas gada futbolists: 2010

## Ārējās saites
Heincs Lindners

**Heincs Lindners** (, dzimis ) ir Austrijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Austrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Lindners Šveices Superlīgas komandu *[[FC Sion|Sion]]*.

Iepriekš spēlējis Austrijas komandā *[[FK Austria Wien|Austria Wien]]*, Vācijas komandās *[[Eintracht Frankfurt]]* un *[[SV Wehen Wiesbaden|Wehen Wiesbaden]]*, kā arī Šveices komandās *[[Grasshopper Club Zürich|Grasshoppers]]* un *[[FC Basel|Basel]]*.

Austrijas futbola izlases sastāvā debitējis 2012. gadā. Piedalījies 2016. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Balāžs Džudžāks

**Balāžs Džudžāks** (, dzimis ) ir Ungārijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, bijis Ungārijas futbola izlases dalībnieks un kapteinis. Kopš 2020. gada Džudžāks pārstāv Ungārijas līgas komandu ''Debreceni VSC''.

Savu karjeru sācis Ungārijas komandā *[[Debreceni VSC]]*. 2008. gadā pievienojies Nīderlandes komandai *[[PSV Eindhoven]]*, kur viņš izcīnīja vienu *[[Eredivisie]]* titulu. 2011. gadā pārcēlies uz Krieviju, kur neilgu laiku uzspēlējis Mahačkalas "Anži" komandā, bet pēc tam jau piecas sezonas pavadījis ''Dynamo Moscow''. 2015—16. gada sezonu pavadījis Turcijas komandā *[[Bursaspor]]*, bet vēlāk pārstāvējis vairākas AAE komandas. 2020. gadā atgriezies ''Debreceni VSC''.

Ungārijas futbola izlases sastāvā debitējis 2007. gadā. Piedalījies 2016. gada Eiropas čempionātā, kur viņš bija izlases kapteinis. Kopumā izlases sastāvā nospēlējis 108 mačus un guvis 21 vārtus.

## Sasniegumi
**Debrecen**

* Nemzeti Bajnokság I: 2004—05, 2005—06, 2006—07
* :Ungārijas kauss: 2007—08
* Ungārijas Superkauss: 2005, 2006, 2007
* Nemzeti Bajnokság II: 2020—21

**PSV**

* Eredivisie: 2007—08
* Johan Cruijff Schaal: 2008

**Al Wahda**

* AAE Prezidenta kauss: 2016—17
* AAE Līgas kauss: 2017—18
* AAE Superkauss: 2017, 2018

**Individuālie sasniegumi**

* Ungārijas Futbola federācijas gada labākais spēlētājs: 2010
* Ungārijas gada futbolists: 2010, 2014

## Ārējās saites
Zoltāns Gera

**Zoltāns Gera** (, dzimis ) ir Ungārijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Ungārijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Gera ir Ungārijas *[[Nemzeti Bajnokság I]]* līgas komandas *[[Kecskeméti TE|Kecskeméti]]* galvenais treneris.

Savu karjeru sācis Ungārijas komandā *[[Harkány SE]]*. Vēlāk spēlējis arī ''Pécs'' un ''Ferencváros''. 2004. gadā pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai ''West Bromwich Albion''. Kopumā *West Brom* komandā viņš nospēlēja četras sezonas, divas no tām Premjerlīgā, bet pārējās divas Anglijas čempionātā. 2008. gadā pievienojies citai Premjerlīgas komandai ''Fulham'', kur viņš pavadīja trīs sezonas, līdz 2011. gadā atgriezās *West Brom*. 2014. gadā atgriezies Ungārijas komandā *Ferencváros*. 2018. gadā noslēdzis spēlētāja karjeru.

Ungārijas futbola izlases sastāvā debitējis 2002. gadā. Piedalījies 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Ferencváros**

* Nemzeti Bajnokság I: 2000—01, 2003—04, 2015—16
* Ungārijas kauss: 2002—03, 2003—04, 2014—15, 2015—16, 2016—17
* Ungārijas Superkauss: 2004, 2015, 2016

**West Bromwich Albion**

* Anglijas čempionāts: 2007—08

## Ārējās saites
Mārtins O'Nīls

**Mārtins Hjū Maikls O'Nīls** (, dzimis ) ir Ziemeļīrijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcija, bijis Ziemeļīrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2026. gada janvāra ir Glāzgovas "Celtic" komandas galvenais treneris.

Savu spēlētāja karjeru sācis Ziemeļīrijā, bet 1971. gadā pievienojies Anglijas komandai *[[Nottingham Forest]]*, kur pavadījis savas karjeras lielāko posmu. *Nottingham Forest* rindās viņš izcīnīja vienu Pirmās Divīzijas titulu un Eiroaps kausu 1977–78. un 1978–79. gada sezonā.

Ziemeļīrijas futbola izlases sastāvā debitējis 1971. gadā. Ar izlasi piedalījies 1982. gada FIFA Pasaules kausā, kur viņš bija komandas kapteinis.

Kā treneris O'Nīls ir vadījis vairākas komandas Anglijā un Skotijā. Ar ''Leicester City'' komandu divreiz ieguvis Anglijas Līgas kausu, ar ''Celtic'' ieguvis trīs Skotijas Premjerlīgas titulus. No 2013. līdz 2018. gadam vadījis Īrijas futbola izlasi.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Nottingham Forest**

* Anglijas Pirmā divīzija: 1977–78
* Anglijas Līgas kauss: 1977–78, 1978–79
* FA Charity Shield: 1978
* Eiropas kauss: 1977–78, 1978–79
* Eiropas Superkauss: 1979

### Trenera karjera
**Leicester City**

* Anglijas Līgas kauss: 1996–97, 1999–2000

**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 2000–01, 2001–02, 2003–04
* Skotijas kauss: 2000–01, 2003–04, 2004–05
* Skotijas Līgas kauss: 2000–01
## Atsauces

## Ārējās saites
Hlobine

**Hlobine** () ir pilsēta Ukrainas vidienē, Poltavas apgabala Kremenčukas rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos  no apgabala centra Poltavas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies 18. gadsimta sākumā; tās pirmais īpašnieks bijis kazaku rakstvedis Ivans Hloba, no kura cēlies pilsētas nosaukums.  1851. gadā Hlobine kļuva par pagasta miestu, 1878. gadā uzbūvēta dzelzceļa stacija. Kopš 1923. gada rajona centrs, no 1976. gada — pilsēta. Attīstīta pārtikas rūpniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Furkans Akars

**Furkans Akars** (, dzimis  Erzurumā) ir Turcijas šorttrekists. 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Pekinā viņš kļuva par vēsturē pirmo savas valsts pārstāvi šorttreka sacensībās.

Turcijas šorttreka izlasē F. Akars ir kopš 2015. gada. Pirmais starptautiskais panākums — divas medaļas 2019. gada Eiropas jaunatnes ziemas festivālā Sarajevā.

2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs F. Akars bija viens no Turcijas karognesējiem spēļu atklāšanas parādē (kopā ar distanču slēpotāju Aisenuru Dumanu). Ar izcīnīto 6. vietu 1000 m distancē viņš bija labākais Turcijas sportists Pekinas olimpiādē, kā arī pirmais Turcijas olimpiskajā vēsturē, kas ziemas olimpiskajās spēlēs ir spējis iekļūt pirmajā desmitniekā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šebekina

**Šebekina** () ir apgabala pakļautības pilsēta Krievijā, Belgorodas apgabalā, Šebekinas rajona centrs. Izvietojusies apgabala dienvidos Ņežegoļas upes krastos 32 km no apgabala centra Belgorodas un 7 km no Ukrainas robežas.

## Vēsture
Dibināta 1713. gadā kā **Šibekinas** sloboda (nosaukta pēc pirmā zemes īpašnieka apakšpulkveža Ivana Šibeko). 19. gadsimtā sloboda kļuva par pagasta centru. 1836. gadā Šibekinu nopirka ģenerālleitnants Aleksejs Rebinders un slobodā sāka attīstīties cukura un ķieģeļu ražošana. 20. gadsimta sākumā Šebekinas cukura rūpnīca bija lielākā Krievijā. 1928. gadā Šebekina kļuva par rajona centru, bet 1938. gadā — par pilsētu. 1948. gadā uzbūvēta liela sadzīves ķīmijas rūpnīca.

2023. gadā Šebekinas rajonā notika kaujas starp Krievijas opozīciju, kas karo Ukrainas pusē un Krievijas bruņotajiem spēkiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kobeļaki

**Kobeļaki** () ir pilsēta Ukrainas vidienē, Poltavas apgabala Poltavas rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidos Vorsklas upes krastos  no apgabala centra Poltavas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 16. gadsimta beigās vai 17. gadsimta sākumā; 1620. gadā tā jau atzīmēta kartē. 1648. gadā Kobeļaki kļuva par kazaku Poltavas pulka sotņas miestu. 1768. gadā krievu-turku kara laikā pilsēta tika nopostīta. No 1803. gada apriņķa centrs. 1870. gadā uzbūvēts dzelzceļš; pilsēta kļuva par ievērojamu tirdzniecības centru ar 5 ikgadējiem gadatirgiem. No 1923. gada rajona centrs. Mūsdienās attīstīta pārtikas un vieglā rūpniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karļivka

**Karļivka** () ir pilsēta Ukrainas vidienē, Poltavas apgabala Poltavas rajonā. Izvietojusies apgabala austrumos Orčikas upes krastā  no apgabala centra Poltavas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos Karļivkas sloboda pirmoreiz minēta 1731. gadā. 1863. gadā kļuva par pagasta centru, no 1925. gada — rajona centrs. 1938. gadā piešķirts pilsētciemata statuss, bet no 1957. gada — pilsēta. Pilsētā attīstīta mašīnbūve un pārtikas rūpniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kriss Kolmens

**Kristofers Patriks Kolmens** (, dzimis ) ir Velsas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Velsas futbola izlases spēlētājs. Kopš 2024. gada Kolmens ir Beļģijas Pro līgas komandas Oud-Heverlee Leuven galvenais treneris.

Savu karjeru sācis Anglijas komandā ''Manchester City'', bet vēlāk pārcēlies uz savas dzimtās pilsētas komandu ''Swansea City''. 1991. gadā pievienojies ''Crystal Palace'' komandai, ar ko viņš debitēja Anglijas Premjerlīgā. Vēlāk spēlējis arī *[[Blackburn Rovers]]* un ''Fulham''.

Velsas futbola izlases sastāvā debitējis 1992. gadā. Kopumā izlases rindās nospēlējis 32 mačus un guvis 4 vārtus.

Savu trenera karjeru sācis Premjerlīgas komandā ''Fulham''. Vēlāk vadījis *[[Segunda Division]]* komandu *[[Real Sociedad]]*. 2008. gadā atgriezies Anglijā un pārņēmis ''Coventry City'' trenera amatu. 2010. gadā ticis no amata atbrīvots. Neilgu laiku vadījis arī Grieķijas Superlīgas komandu Larisas AEL. 2012. gadā, pēc Gērija Spīda nāves, Kolmens tika apstiprināts par Velsas futbola izlases galveno treneri. Viņa vadībā izlase sasniedza 2016. gada Eiropas čempionātu, kas bija Velsas pirmais lielais turnīrs kopš 1958. gada FIFA Pasaules kausa.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Swansea City**

* Velsas kauss: 1988—89, 1990—91

**Crystal Palace**

* Anglijas līgas Pirmā divīzija: 1993—94

**Fulham**

* Anglijas līgas Otrā divīzija: 1998—99
* Anglijas līgas Pirmā divīzija: 2000—01

## Ārējās saites
Vilkove

**Vilkove** () ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Odesas apgabala Izmajilas rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos Donavas deltā  no apgabala centra Odesas. Tiek dēvēta arī par Donavas vai Ukrainas Venēciju — pilsētā vēsturiski izveidots sazarots transporta kanālu (jeriku) tīkls un vēl 20. gadsimta otrajā pusē ūdenstransports pilsētā bija biežāk lietots nekā autotransports. Pilsētu iekļauj Donavas biosfēras rezervāts.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta dibināta 1746. gadā kā Lipovanskas (*Липованское*) vecticībnieku ciems. Ciems uzbūvēts pie pašas Donavas ietekas Melnajā jūrā, bet upes deltas paplašināšanās rezultātā tas tagad atrodas  no jūras. Pilsētas statuss kopš 1762. gada. Lielākā daļa iedzīvotāju joprojām pēc ticības ir krievu vecticībnieki. Galvenā iedzīvotāju nodarbošanās ir zveja, kā arī dārzkopība (vīnogas, zemenes).

## Atsauces

## Ārējās saites
Mirusī zona

**"Mirusī zona"** () ir 1983. gada ASV zinātniskās fantastikas trillera filma, kuras režisors ir Deivids Kronenbergs. Filmā galvenās lomas atveido Kristofers Volkens, Brūka Adamsa, Toms Skerits, Herberts Loms, Entonijs Zerbe, Kolīna Djūhērsta un Mārtins Šīns. Filma ir balstīta uz Stīvena Kinga 1979. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

Filma ir par skolotāju Džoniju Smitu (Volkens), kurš, atmostoties no komas, atklāj, ka viņam piemīt spēja redzēt cilvēku pagātni, tagadni un nākotni.

"Mirusī zona" pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. "Mirusī zona" tiek uzskatīta par vienu no labākajām Kinga romānu ekranizācijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kosmonautikas diena

[250px|thumb|right|1964. gada padomju [pastmarka ar Jurija Gagarina attēlu.]]

**Kosmonautikas diena** () ir Krievijā un vairākās citās pēcpadomju valstīs atzīmējama diena. To atzīmē katra gada 12. aprīlī par godu pasaulē pirmajam cilvēka lidojumam kosmosā, kas notika 1961. gada 12. aprīlī, kad padomju kosmonauts Jurijs Gagarins no Baikonuras kosmodroma ar *[[Vostok-1]]* kosmisko kuģi veica 1 stundas un 48 minūšu garu apriņķojumu ap Zemi.

## Ārējās saites
Luiss Gustavu

**Luiss Gustavu Diass** (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Gustavu pārstāv Brazīlijas A sērijas komandu *[[São Paulo FC|São Paulo]]*.

Savas karjeras sākumā pārstāvējis vairākas Brazīlijas komandas. 2007. gadā pievienojies Vācijas komandai ''1899 Hoffenheim''. Vēlāk pārstāvējis arī ''Bayern Munich'' un *[[VfL Wolfsburg]]*. Ar *Bayern Munich* komandu 2013. gadā uzvarējis Vācijas Bundeslīgā un UEFA Čempionu līgā. No 2017. līdz 2019. gadam spēlējis *[[Ligue 1]]* komandai ''Marseille''.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā debitējis 2011. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2012—13
* Vācijas kauss: 2012—13
* Vācijas Superkauss: 2012
* UEFA Čempionu līga: 2012—13

**VfL Wolfsburg**

* Vācijas kauss: 2014—15
* Vācijas Superkauss: 2015
**São Paulo**

* Supercopa do Brasil: 2024

**Brazīlija**

* FIFA Konfederāciju kauss: 2013

## Ārējās saites
Ernanišs

**Andersons Ernanišs de Karvaļu Vjana Lima** (, dzimis ), pazīstams kā **Ernanišs** (*Hernanes*), ir bijušais Brazīlijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Brazīlijas komandā ''São Paulo'', kur viņš izcīnīja divus Brazīlijas A sērijas titulus. 2010. gadā viņš pievienojās Itālijas ''Serie A'' komandai ''Lazio''. Itālijā spēlējis arī *[[Internazionale]]* un ''Juventus'', kuras rindās viņš 2016. gadā kļuva par Itālijas čempionu. Spēlējis arī Ķīnā, bet 2019. gadā atgriezies *São Paulo*. 2021. gadā pievienojies savas dzimtās pilsētas komandai ''Sport Recife''.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā debitējis 2008. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā un 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur tika izcīnīta bronzas medaļa.

## Sasniegumi
**São Paulo**

* Brazīlijas A sērija: 2007, 2008
* Campeonato Paulista: 2021

**Lazio**

* Itālijas kauss:  2012–13

**Juventus**

* Itālijas A sērija: 2015–16
* Itālijas kauss: 2015–16

**Brazīlija**

* Vasaras olimpiskās spēles bronzas medaļa: 2008
* FIFA Konfederāciju kauss: 2013

## Ārējās saites