open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Klimkovice

**Klimkovice** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Ostravas-pilsētas apriņķī uz rietumiem no Ostravas.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1373. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Kēnigsberga** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Bangu iela

**Bangu iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Bangu iela — iela Jūrmalā
** Bangu iela — iela Rīgā
** Bangu iela — iela Ventspilī
* iela novadu pilsētās:
** Bangu iela — iela Limbažu novada Salacgrīvā
* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Bangu iela — iela Ādažu novada Carnikavas pagasta Gaujā
** Bangu iela — iela Limbažu novada Liepupes pagasta Tūjā
** Bangu iela — iela Talsu novada Rojas pagasta Rojā
* kā arī Bangotnes ielas sākotnējais nosaukums.
Leons Buržuā

**Leons Viktors Ogists Buržuā** (; dzimis , miris ) bija franču politiķis. Francijas premjerministrs no 1895. gada līdz 1896. gadam. Bijis arī iekšlietu ministrs (1890, 1895–1896), sabiedrības attīstības un mākslu ministrs (1890–1892, 1898), justīcijas ministrs (1892–1893, 1893), ārlietu ministrs (1896, 1906, 1914), darba un sociālās drošības (1912–1913, 1917), valsts ministrs (1915–1916, 1917), kā arī Deputātu palātas prezidents (1902–1905) un Senāta prezidents (1923–1924). 1920. gada Nobela miera prēmijas laureāts.

Atbalstīja progresīvo ienākumu nodokli un stipru sociālo apdrošināšanu. Atbalstīja miera un Nāciju Līgas nostiprināšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Leona Buržuā biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā (angliski)
Buržuā

**Buržuā** () ir franču izcelsmes uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Elī Buržuā (*Élie Bourgois*; 1881—1946) — franču sporta vingrotājs;
* Leons Buržuā (*Léon Bourgeois*; 1851—1925) — franču politiķis, valsts premjerministrs (1895―1896), Nobela miera prēmijas laureāts.

## Skatīt arī
* Buržuā fjords — līcis Austrālijā.
Baņutas iela (Rīga)

**Baņutas iela** ir lokveida iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Berģos. Baņutas iela sākas no Tadenavas ielas un beidzas, savienojoties ar Upesciema ielu. Ielā ir individuālo māju apbūve.

## Vēsture
Pirms Berģu iekļaušanas Rīgas teritorijā 1974. gadā, ielas nosaukums bija **Lejas iela**. Pēc iekļaušanas pilsētas teritorijā iela tika pārsaukta par Baņutas ielu.

## Ielu savienojumi
Baņutas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Tadenavas iela (T veida krustojums)
* Upesciema iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Berģi
* Baņutas iela citās Latvijas pilsētās

## Atsauces
Bangu iela (Rīga)

**Bangu iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Bolderājā. Bangu iela sākas pie Ķemmdziju ielas un beidzas, savienojoties ar Lielo ielu. Ielas tiešo savienojumu ar Ķemmdziju ielu pārtrauc 20. gadsimta 80. gados uzbūvētā daudzdzīvokļu māju apbūve.

## Vēsture
Iela ierīkota 20. gadsimta 40. gados, bijušajā Sarkanarmijas kara pilsētiņas teritorijā. Nosaukums ielai piešķirts tikai 1953. gadā. Ielas apbūvi veido 40. gadu beigās celtās armijas barakas.

## Ielu savienojumi
Bangu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Admirāļu iela
* Lielā iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Bolderāja
* Bangu iela citās Latvijas pilsētās

## Atsauces
Baņutas iela

**Baņutas iela** var būt:

* iela republikas pilsētās:
** Baņutas iela — iela Rīgā
* iela novadu pilsētās:
** Baņutas iela — iela Ogres novada Lielvārdē
Žans Rasins

**Žans Rasins** (, kristīts kā **Žans Batists Rasins** (); dzimis , miris ) bija franču dramaturgs. Tiek uzskatīts par vienu no labākajiem 17. gadsimta franču dramaturgiem kopā ar Moljēru un Pjēru Korneiju. Visvairāk rakstījis traģēdijas, ir tādu klasicisma darbu paraugu kā "Andromahe", "Fedra", "Atālija" autors, tāpat sarakstījis komēdiju "Sūdzībnieki" (*Les Plaideurs*). Pirmās Rasina lugas uzveda Moljēra trupa, tomēr vēlāk Rasins pārgāja pie Moljēra konkurentiem *[[Hôtel de Bourgogne]]* teātrī. Dzīves otrajā pusē veica amatu pienākumus Luija XIV galmā. Bijis Akadēmijas loceklis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Project Gutenberg''
Šarls Pero

**Šarls Pero** (; dzimis , miris ) bija franču rakstnieks.

Pero lika pamatus jauna literārā žanra — pasakas — izveidē. Viņš sarakstījis pasakas par Pelnrušķīti, Zilbārdi, Runci zābakos, Sarkangalvīti. Vēlāk vairākas viņa pasakas pārrakstīja brāļi Grimmi, kā arī darbu motīvi tika izmantoti operā, baletā, teātrī, filmās. Pero bija ietekmīga persona 17. gadsimta Francijas literatūrā.

Pero literārā un politiskā darbība sakrita ar Francijas karaļa — Saules karaļa Luija XIV valdīšanas laiku, kas iezīmēja Francijas vadošo lomu Eiropā arhitektūrā un mākslas jomā. Viņš pats ņēma dalību Francijas Zinātņu akadēmijas dibināšanā, kā arī piedalījās Gleznošanas akadēmijas atjaunošanā. Piederēdams pie augstākās ierēdniecības un sadarbojoties ar savu brāli Pjeru, kas bija galvenais Parīzes nodokļu savācējs, Šarls Pero varēja ietekmēt notikumus Francijas literāro aprindu vidū un kļuva par modernistu frakcijas līderi kaujās starp konservatoriem un modernistiem. Vēlāk, nodibinoties Literatūras un beletristikas nodaļai Zinātņu akadēmijā, Šarls Pero tika iecelts par tās sekretāru un kalpoja karaļa Luija XIV finanšu ministra Kolbēra pakļautībā.

Izmantodams Kolbēra administratīvo atbalstu, Šarls Pero palīdzēja savam otram brālim Klodam tikt par projektētāju jaunajam Luvras spārnam, ko būvēja starp 1665. — 1680. gadu (Kolbērs pārraudzīja celtniecību), turklāt Pero jaunākā projektam dota priekšroka salīdzinoši ar slaveno itāļu arhitektu Bernīni. Izvēlei par labu darbojās gan zemākā piedāvātā cena, gan antagonisms starp Bernīni un vadošajiem karaļa galminiekiem, ieskaitot Kolbēru. Tomēr karalis, kas simpatizēja itālim un nedaudz nicināja sava ministra taupīgumu, pasūtījis Bernīni savu bronzas bareljefu.

Savukārt Pero, gribēdams sintezēt literatūru un arhitektūru, 1669. gadā ieteica Luijam XIV iekļaut Versaļas dārzu labirintos 31 strūklaku, kur katrai būtu jāprezentē vienu no Ezopa fabulām, ko arī realizēja laika posmā starp 1672. un 1677. gadu. Ūdens strūklām, kas šļācās no attēloto dzīvnieku mutēm, vajadzēja imitēt sarunas starp tiem. Katras strūklakas tuvumā atradās plāksne ar attiecīgās fabulas četrrindi, ko sarakstīja galma dzejnieks Benserāts. Savukārt Pero izstrādāja labirintu rokasgrāmatu ar attiecīgu nosaukumu, ko izdeva karaļa tipogrāfija.

Būdams galma amatpersona un jau pazīstams “nopietns rakstnieks”, Šarls Pero publicējis pasakas zem sava deviņpadmitgadīgā dēla vārda, jo tolaik pasaka vēl tika uzskatīta par “zemo žanru”, ko dēls, gribēdams kļūt par karaļa brāļameitas sekretāru, pat veltīja princesei. Vēlāk, jau 20. gadsimta laikā, šis veltījums radīja pat diskusijas par Pero pasaku autorību.

## Ārējās saites

* ''Project Gutenberg''
Vilhelms fon Urahs

**Vilhelms fon Urahs** (, ; dzimis , miris ) bija vācu firsts, Urahas hercogs un Virtenbergas grāfs, kuru 1918. gada 11. jūlijā ievēlēja par Lietuvas karali ar vārdu **Mindaugs II**. Viņš nekad nestājās amatā, jo Vācija vēlēšanas neatzina un ielūgums tika atsaukts 1918. gada novembrī. Viņš bija arī pretendents uz Monako valdnieka troni, taču pēc Francijas spiediena, kura nevēlējās šai amatā redzēt vācu princi, 1911. gadā ar speciālu likumu par troņmantinieku pasludināja Šarloti, kuru adoptēja princis Alberts I. 1913. gadā viņš bija arī viens no pretendentiem uz Albānijas karaļa troni.

thumb|right|Vilhelms ar ģimeni

## Atsauces

## Ārējās saites
* Deutsche-digitale-bibliothek.de
Pero

**Pero** var būt:
* Eriks Pero — franču biatlonists;
* Šarls Pero — franču rakstnieks;
* Žilbērs Pero — kanādiešu hokejists.
Gabija

**Gabija** (iespējams, no  — 'gādāt, sargāt') lietuviešu mitoloģijā ir uguns dieve, ko uzskatīja arī par ģimenes un mājas aizbildni. Pirmoreiz minēta 1615. gadā izdotā poļu vēsturnieka Jana Lansicka darbā. Lietuviešu folklorā par Gabiju sauca arī personificētu mājas pavarda uguni, ko īpaši godāja un sargāja. Uzskatīja, ja Gabija sadusmota, viņa atriebjoties izraisot ugunsgrēku, kas nodedzina mājas. Gabija varēja pieņemt zoomorfisku kaķa, stārķa vai gaiļa formu. Gabijas atbilsme latviešu mitoloģijā ir uguns māte.

## Atsauces
Bāzeles lauku kantons

**Bāzeles lauku kantons** () ir viens no Šveices 26 kantoniem, kas atrodas valsts ziemeļaustrumos. Kantona administratīvais centrs ir Līstāle. 1501. gadā tas pievienojās Šveices konfederācijai. Kantons robežojas ar Franciju un Vāciju, kā arī ar Bāzeles pilsētas, Ārgavas, Zoloturnas un Juras kantoniem. 2012. gada septembrī kantonā dzīvoja aptuveni 278 tūkstoši cilvēku, galvenokārt vācvalodīgie.
Zviedrijas—Novgorodas kari

**Zviedrijas—Novgorodas kari** bija vairāki militāri konflikti starp viduslaiku Zviedriju un Novgorodas Republiku 12. un 13. gadsimtā, cīnoties par ietekmi Somu līča piekrastē un Ingrijā. Tās bija svarīgas zemes Hanzas savienībai, tirdzniecības ceļa no varjagiem un grieķiem sākums.

## Pirmās sadursmes
Zviedru vikingi savā ekspansijā devās galvenokārt uz austrumiem. Viņi kontrolēja Ņevas upi un nodarbojās ar tirdzniecību Ladogā. Līdz ar pareizticības pieņemšanu Kijivas Krievzemē 988. gadā attiecības starp Novgorodu un zviedriem, kas joprojām bija pagāni, bet jau katoļu baznīcas kristianizācijas objekts, sāka pasliktināties.

997. gadā Hakona Varenā dēls Eiriks organizēja militāru kampaņu pret Ladogu un to iznīcināja, bet 1015. gadā tai uzbruka viņa brālis Sveins. Pēc Jaroslava Gudrā laulībām ar zviedru ķēniņa meitu Ingegerdu 1019. gadā konflikts tika atrisināts, Ladoga tika nodota kā pūrs. To pārvaldīja jarls Regnvalds Ulvsons, zviedru ķēniņa Stēnkila tēvs.

## Literatūra
* *Селезнёв Ю. В.* Из похода «придоша новгородци с князем Олександром вси здорови». Русско-шведские конфликты в XIII столетии. // Военно-исторический журнал. — 2021. — № 8. — С.4—13.

## Atsauces
Kauja pie Rīgas kalna

**Kauja pie Rīgas kalna** bija pirmā kauja Livonijas krusta karos,  starp vācu krustnešiem no Saksijas Ikšķiles bīskapa Bertolda vadībā un Daugavas līviem. Kaujā uzvaru guva vāci, līvi atkal pieņēma kristietību, taču kaujā krita bīskaps Bertolds, ko nogalināja līvu kareivis (pēc citiem avotiem - vadonis) Imauts.

Kauja ir aprakstīta Livonijas Indriķa hronikā:
Imauts

**Imauts** (), arī **Imants**, **Imanta**, bija Daugavas līvu kareivis, kurš 1198. gadā kaujā pie Rīgas kalna nogalināja otro Ikšķiles bīskapu Bertoldu. Kauja ir aprakstīta Livonijas Indriķa hronikā:

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zudusī Latvija: Lībiešu vadonis Imanta 1199. gadā kaujā ar bruņiniekiem Daugavas grīvā, 1931 - atklātne.
Vicelīns

**Svētais Vicelīns** (; dzimis , miris ) bija katoļu misionārs obodrītu zemēs 12. gadsimtā, Holšteinas-Oldenburgas bīskaps.
Imants (priekšvārds)

**Imants** ir līvu izcelsmes latviešu priekšvārds. Tā izcelsmi saista ar Daugavas līvu kareivi Imautu (), kas 1198. gadā kaujā pie Rīgas kalna nogalināja otro Ikšķiles bīskapu Bertoldu.

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Imants, arī Imauts - līvu kareivis, kurš nogalināja bīskapu Bertoldu kaujā pie Rīgas kalna;
* Imants Auziņš - dzejnieks;
* Imants Blaus - ekonomists;
* Imants Bleidelis - futbolists;
* Imants Bodnieks - riteņbraucējs;
* Imants Burvis - politiķis;
* Imants Daksis - dziedātājs un komponists;
* Imants Daudišs - diplomāts un politiķis;
* Imants Feltiņš - fiziķis;
* Imants Freibergs - datorzinātnieks;
* Imants Kalniņš - komponists;
* Imants Kokars - diriģents;
* Imants Lancmanis - mākslas vēsturnieks;
* Imants Legzda - hokejists;
* Imants Lieģis - diplomāts un politiķis;
* Imants Parādnieks - uzņēmējs un politiķis;
* Imants Pļaviņš - basketbola treneris un tiesnesis;
* Imants Ziedonis - dzejnieks.
Pilsrundāles vidusskola

**Pilsrundāles vidusskola (PV)** ir vispārizglītojoša skola Zemgalē. Skola sastāv no Pilsrundāles vidusskolas un tās struktūrvienībām Svitenes skola, Bērsteles skola, Mūzikas un mākslas skola.

## Vēsture
1919. gadā Natālija Reine Vīstiķu mājās izveidoja privātskolu. 1920. gadā skolu pārcēla uz Rundāles pils telpām. 
1939. gadā skola svinēja savu 20 gadu jubileju, Izglītības ministrija pasniedza skolas karogu. 1944. gadā atvēra 7. klasi un skolu pārdēvēja par Pilsrundāles septiņgadīgo skolu.

1950. gadu otrajā pusē jauno tehniķu pulciņa modeļi piedalījās izstādē Maskavā, bet galda tenisiste Ā. Gorbāne ieguva 2. vietu Latvijā. 1967. gadā sākās draudzības festivāli starp Pilsrundāles, Pērnavas – Jāgupi (Igaunija) un Ukmerģes (Lietuva) skolām.
1979. gada 1. septembrī mācības uzsāka jaunajā vidusskolas ēkā. 1982. gadā ārsts A. Ozoliņš novēlēja materiāli prēmēt Pilsrundāles vidusskolas spējīgākos un centīgākos skolēnus.

1995. gada 6. jūlijā nodibināja daktera A. Ozoliņa fondu. 1995. – 2003. gadā 5. – 9. klašu koris bija labākais Bauskas rajonā. 2000. gadā Juris Ivulāns bija Latvijas komandas sastāvā Starptautiskajā Bioloģijas olimpiādē Turcijā. 2002. gadā 9. klases skolēns Nauris Vasiļevskis valsts olimpiādēs ieguva sudraba (matemātikā) un bronzas (fizikā) medaļas. No 2000. gada līdz 2004. gadam skolas volejbola komandas guva godalgotas vietas valsts čempionātos (sk.V.Zariņš). 2002. gadā Bauskas rajona izglītības iestāžu izglītības kvalitātes kopvērtējumā Pilsrundāles vidusskola uzvarēja nominācijā “Labākā skola”.

## Skolas pārziņi un direktori
* 1919.- 1920. Natālija Reine
* 1920. – 1930. Kokle
* 1930. – 1945. Pauls Hartmanis
* 1945. – 1951. Jānis Štrauss
* 1951. – 1953. Voldemārs Galla
* 1953. – 1954. Ārija Innuse
* 1954. – 1961. Ernests Grīnfogelis
* 1961. – 1964. Zeltīte Vaska
* 1964. – 1967. Alfrēds Upelnieks
* 1967. – 1977. Andrejs Bumbērs
* 1977. – 1984. Aloīda Baķe
* 1984. – 2007. Aivars Indrikovs
* 2007. - 2020. Anda Liškauska 
* 2020. - 2022. Antra Ozoliņa
* kopš 2022. Daiga Saka

## Tradīcijas
* Zinību diena;
* Skolotāju dienas svinības;
* Desmitās klases iesvētības vidusskolā;
* Miķeļdienas jampadracis;
* Mārtiņdienas gadatirgus;
* Lāčplēša kauss;
* 18.novembris - Latvijas proklamēšanas diena: konkursi, viktorīnas, koncerts;
* Ziemassvētku koncerts Rundāles pilī;
* 100 diena 1.klasei;
* Žetonu vakars;
* 4.klases skolēnu atvadas no sākumskolas;
* Sešgadīgo ienākšana sākumskolā;
* Salidojumi un skolas jubilejas pasākumi;
* Mātes dienas koncerts;
* Pēdējais zvans;
* Sporta diena.

## Skola piedāvā
* Brīvpusdienas visai skolai;
* Stipendijas 9.-12. klasei, līdz 50 EUR;
* Brīvbiļetes un bezmaksas skolēnu pārvadājums gan novadā, gan uz Bausku;
* Individuālos skapīšus.

## Atsauces
Baraviku iela

**Baraviku iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Baraviku iela — iela Jelgavā.
** Baraviku iela — iela Rīgā.
* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Baraviku iela — iela Ādažu novada Carnikavas pagasta Garupē
** Baraviku iela — iela Jēkabpils novada Kūku pagasta Ildzeniekos
** Baraviku iela — iela Ropažu novada Garkalnes pagasta Garkalnē

## Skatīt arī
* Baravika
Baraviku iela (Rīga)

**Baraviku iela** ir neliela iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Jaunciemā. Baraviku iela sākas no Jaunciema 4. līnijas un beidzas, savienojoties ar Jaunciema 6. līniju. Ielā ir individuālo māju apbūve.

## Vēsture
Ielai nosaukums piešķirts 1960. gadā.

## Ielu savienojumi
Baraviku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jaunciema 4. līnija
* Jaunciema 6. līnija

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Jaunciems
* Baraviku iela citās Latvijas pilsētās

## Atsauces
Principia Mathematica (nozīmju atdalīšana)

***Principia mathematica*** var būt:
* "Dabas filozofijas matemātiskie principi" — Īzaka Ņūtona darbs;
* *[[Principia mathematica]]* — angļu filozofa un matemātiķa Bertranda Rasela darbs.
Eduārs Erio

**Eduārs Marī Erio** (; dzimis , miris ) bija franču politiķis. Trīskārtējs Francijas premjerministrs (1924-1925, 1926, 1932). Bijis arī Deputātu palātas prezidents (1925–1926) un Nacionālās asamblejas prezidents (1947–1954). Tāpat bija sabiedrisko darbu un transporta ministrs (1916–1917), sagādes ministrs (1916–1917), ārlietu ministrs (1924–1925, 1926, 1932), izglītības ministrs (1926–1928), valsts ministrs (1934–1936).

No 1905. gada līdz savai nāvei, izņemot laiku no 1942. līdz 1945. gadam, kad tika izsūtīts uz Vāciju par opozīciju Višī Francijai, bija Lionas pilsētas mērs (vairāk nekā 48 gadus). Atbalstīja attiecību uzlabošanu ar PSRS. Pirmā Erio valdība nodibināja diplomātiskās attiecības ar PSRS. Otrā Erio valdība veica skolas reformu. 1933. gadā bija vizītē Ukrainas PSR, atgriežoties noliedza holodomora eksistenci.

## Ārējās saites
Ērberģes muiža

** Ērberģes muiža** (), saukta arī par **Taubes muižu**, bija muiža Ērberģē, tagadējā Aizkraukles novada Mazzalves pagasta teritorijā. Pirms 1920. gada agrārās reformas Ērberģes muiža 1862 ha platībā piederēja fon Hānu dzimtai. Reformas gaitā muižas zemes sadalīja 159 jaunsaimniekiem un zemes piegriezumos citām saimniecībām, bet kungu mājā ierīkoja pastu.

No 1930. gada bijušajā Ērberģes muižas kungu mājā darbojas Mazzalves pamatskola.

## Vēsture
Muiža no 1465. gada līdz Livonijas kara beigām  piederēja Heinriham Zellem (*Selle*) un viņa pēcnācējiem. 1582. gadā to mantojuma ceļā ieguva Lidinghauzenu-Volfu (*v. Lüdinghausen-Wolff*) dzimta. 1686. gadā muižu nopirka Gothards Vilhelms von Fītinghofs, kura meita apprecējās ar brīvkungu Aleksandru fon Taubi. Līdz Kurzemes hercogistes aneksijai 1795. gadā muiža piederēja viņu mantiniekiem. Pirms 1806. gada Ērberģes muižu kopā ar Salas pusmuižu (*Holmhof*) iegādājās fon Hānu dzimta, kas 1868. gadā uzcēla muižas kungu māju klasicisma stilā. Pēc muižas atsavināšanas barona fon Hāna ģimene pārcēlās dzīvot uz Ērberģes dzirnavām, bet bijušajā muižas mājā no 1922. līdz 1927. gadam bija Latvijas pasta nodaļa un no 1930. gada pamatskola.

Otrā pasaules kara beigās skolas ēkā 1944. gadā bija iekārtots Sarkanās armijas kara hospitālis. 1962. gadā skolai pievilka elektrību, 1983. gadā ierīkoja centrālapkuri, ūdensvadu, un jaunu elektrības instalāciju.

Ērberģes muiža 1916.jpg|Ērberģes muiža (ap 1916)


## Muižas ēku komplekss
Līdz mūsdienām ir saglabājusies Ērberģes muižas kungu māja (1868), kurā atrodas Mazzalves pamatskola, klēts, veļas mazgātava (1875), kalve, ūdensputnu kūtiņa (1823) un divi pagrabi (ap 1876). Agrāk muižas centrā bija arī spirta brūzis, rija, muižas kalpu māja, cūku kūts un zirgu stallis ar dzīvokļiem, govju kūts ar siena šķūni.

7,8 ha lielajā muižas parkā tagad ir izveidota "Zilās Dāmas taka".

## Muižas kungu māja
Kungu māja ir divstāvu ēka ar izbūvētu mansardstāvu abos sānu spārnos, ēkas trīsstāvīgā centrālā daļa parādes fasādē papildināta ar rizalītveida ieejas izbūvi divu stāvu apjomā, kas balstās uz noapaļotas formas arkādes, kas rotāta vienkāršotām profilu joslām. Centrālās daļas apjoma karnīzes greznotas ar zobiņveida profilu frīzi. Ēkas parka puses fasādē 19. gadsimta otrajā pusē izbūvēta plaša Šveices stila veranda, no kuras uz upi ved dārza kāpnes.

## Atsauces
Hulioripamonti

**Hulioripamonti** ( vai *Base Hulio Ripamonti*) ir Čīles bijusī vasaras polārstacija, tagad patvērums, Antarktikā. Izvietojusies Dienvidšetlendas salu lielākās salas Karaļa Džordža salas dienvidrietumu piekrastē, nelielajā Ārdlija salā. Sastāv no divām  struktūrām — Hulioripamonti I salas ziemeļu piekrastes vidusdaļā un Hulioripamonti II salas ziemeļaustrumos. Izveidota 1982. gadā kā Čīles Gaisa spēku patvērums 50 m no Argentīnas stacijas Baljve. 1986. gadā paplašināta ar vairākiem moduļiem. 1997. gadā Čīle no Vācijas Alfreda Vegenera institūta pārņēma struktūras salas ziemeļaustrumos. 2000. gada 17. februārī patvērumam piešķirts čīliešu arhitekta Hulio Ripamonti vārds; Ripamonti bija pirmo Čīles polārstaciju būvniecības vadītājs.

Stacija izvietojusies Antarktikas speciāli aizsargājamās teritorijas Nr. 150 teritorijā un tās pētniecības programma galvenokārt saistīta ar salā ligzdojošo putnu novērošanu, kā arī ģeodēzija, kartogrāfija un bioloģija.

## Atsauces
Viktorija Silvsteda

**Karina Viktorija Silvsteda** (; dzimusi ) ir zviedru modele, dziedātāja, aktrise un televīzijas raidījumu vadītāja.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Pols Dumērs

**Žozefs Atanāss Gastons Pols Dumērs** (; dzimis , miris ) bija franču politiķis. Francijas prezidents no 1931. gada 13. jūnija līdz nāvei atentāta rezultātā.

Studējis Mākslas un amatu konservatorijā (*Conservatoire national des arts et métiers*). Strādājis par matemātikas skolotāju. Politikā no 1888. gada. Bijis finanšu ministrs (1895-1896, 1921-1922, 1925-1926), valsts ministrs (1917). No 1897. līdz 1902. gadam bija Franču Indoķīnas ģenerālgubernators. Pirmā pasaules kara laikā frontē krita četri Dumēra dēli.

1931. gada 13. maijā tika ievēlēts par Francijas prezidentu, pārspējot Aristīdu Briānu. 1932. gada 6. maijā Dumēru grāmatu izstādes laikā sašāva psihiski nestabils krievu emigrants Pāvels Gorgulovs, un 7. maijā Dumērs mira. Pēc izmeklēšanas datiem darbojies kā vienpatis, Gorgulovs tika sodīts ar nāvi.

## Ārējās saites
Vratimova

**Vratimova** () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Ostravas-pilsētas apriņķī uz dienvidiem no Ostravas.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1305. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Ratimava (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Taubes

thumb|200px|Baronu fon Taubes dzimtas ģerbonis (no "Baltisches Wappenbuch").

**Fon Taubes** () ir sena Livonijas vācbaltiešu dzimta, kas vēlāk izplatījusies arī Zviedrijā, Krievijā un Vācijā. Bija ierakstīta Zviedrijas (1668), Igaunijas (1746), Vidzemes bruņniecības (1747) un Kurzemes bruņniecības matrikulā (1841).

## Vēsture
Pēc viena uzskata dzimta cēlusies no dāņu Tuves (*Thuwe*) dzimtas. Kopš 14. gadsimta sākuma cilvēki ar Taubes uzvārdu () pazīstama arī Livonijas konfederācijā, bet tieša saistība ar dāņu Tuves dzimtu nav pierādāma. No 15. gadsimta bija zināmas piecas Taubes dzimtas no Maidlas (*Maidel*), Haljavas (*Hallinap*), Purtses (*Isenhof*), Ulvi (*Oehrten*) muižām tagadējās Igaunijas teritorijā un Cesvaines pils (*Seßwegen*) Latvijas teritorijā. 

Par Cesvaines Taubes dzimtas ciltstēvu uzskata Rīgas arhibīskapijas vasali Andreju Taubi (*Andreas Tuve*, miris 1460). Zināms, ka 1572. gada 30. aprīlī Polijas-Lietuvas valdnieks Sigismunds II Augusts Cesvaines un Rauges pilskungam Johanam Taubem (*Joannes Taube*, miris 1583) piešķīra brīvkunga titulu. 
Zviedru Vidzemes laikā viņa mazdēlu Georgu Johanu Taubi (*Georg Johann Taube*) 1680. gadā ierakstīja Zviedrijas bruņniecības matrikulā kā Cesvaines brīvkungu (). 18. gadsimtā fon Taubes dzimtai piederēja Mālpils muiža Vidzemē un Ērberģes muiža Sēlijā.

## Dzimtas pārstāvji
* Georgs Taube, Turaidas pils fogts (1554–1556)
* Robrehts Taube, Igaunijas bruņniecības priekšstāvis (1605–1612)
* Bernds Taube, Igaunijas bruņniecības priekšstāvis (1624–1629)
* Dītrihs Taube, Igaunijas bruņniecības priekšstāvis (1643–1644, 1650–1653)
* Fromholds Johans fon Taube,  Igaunijas bruņniecības priekšstāvis (1710–1711)
* Gustavs Vilhelms fon Taube (1715–1775), Vidzemes landrāts, Mālpils un Vites muižu īpašnieks
* Frīdrihs Vilhelms fon Taube (1744–1807), Mālpils muižas īpašnieks
* Frīdrihs Voldemārs Taube (1819-1893), luterāņu mācītājs Ropažos  
* Oto fon Taube (1879-1973), vācbaltiešu jurists, rakstnieks un mākslas vēsturnieks
* Everts Taube (1890–1976), zviedru dzejnieks, komponists, dziedātājs un gleznotājs 
* Arveds fon Taube (1905–1978), vācbaltiešu vēsturnieks.

## Literatūra
* *Zur Genealogie der Familie Taube.* In: Fritz Fischer: *Ahnenreihen baltischer Uradelsgeschlechter und ihre Vorfahren im Deutschen Reich.* Theil IV. Bietigheim-Blissingen 1989, S. 181 ff.
* Vereinigte Kurländische Stiftungen (Hrsg. ): "Genealogien kurländisch-ritterschaftlicher Geschlechter" (o.O. 2004), S. 331-348
* Michael Frhr. v. Taube: *Beiträge zur baltischen Familiengeschichte.* In: *Jahrbuch für Genealogie, Heraldik u. Sphragistik 1899.* S. 143–147; 1900, S. 85–89; 1903, S. 113–115; 1904, S. 115–120; 1905/06, S. 257–262; 1907/08, S. 65–73; 1909/10, S. 13.

## Ārējās saites
* *Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften.* Teil 2, Band 1.2: Estland, Görlitz, 1930, S. 370–391 S. 48.

## Atsauces
Heiki Vesterinens

**Heiki Vesterinens** (; dzimis , Helsinkos) ir Somijas starptautiskais lielmeistars šahā (1975).

## Šahista karjera
Kā oriģināla un kombinacionāla stila spēlētājs ātri izvirzījies par vienu no labākajiem Somijas šahistiem. Sešpadsmit gadu vecumā kļuvis par nacionālo meistaru. 1967. gadā FIDE viņam piešķīra starptautiskā meistara nosaukumu, bet 1975. gadā - starptautiskā lielmeistara nosaukumu. Četras reizes izcīnījis Somijas čempiona šahā nosaukumu (1965, 1966, 1968, 1970). Vesterinens ir absolūts Somijas rekordists, 19 reizes piedaloties nacionālās izlases sastāvā Pasaules šaha olimpiādēs (1962-1996, 2006). Divas reizes olimpiādēs ir izcīnītas godalgotās vietas pie 2. galdiņa - 2. vieta 1964. gadā (+11, =4, -2) un 3. vieta 1966. gadā (+12, =5, -3). Spēlējis arī šaha turnīros Latvijā: 1978. gadā Jūrmalas starptautiskajā šaha turnīrā un 1990. gadā Latvijas 1. atklātajā šaha čempionātā. Pēc izglītības ir matemātikas skolotājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūne Djurhūss

**Rūne Djurhūss** (; dzimis , Elveruma, Norvēģija) ir Norvēģijas starptautiskais lielmeistars šahā (1996).

## Šahista karjera
1985. gadā kļuvis par Norvēģijas junioru čempionu šahā, pēc trim gadiem par FIDE starptautisko meistaru (1989). Piedalījies 1990. gadā Latvijas 1. atklātajā šaha čempionātā, kur bijis labākais no ārzemju dalībniekiem. 1991. gadā izcīnījis uzvaru Eiropas junioru čempionātā šahā, apsteidzot nākamo Pasaules čempionu šahā Vladimiru Kramņiku. 1996. gadā viņam piešķirts FIDE starptautiskā lielmeistara nosaukums. Deviņas reizes izcīnījis medaļas Norvēģijas čempionātā šahā - 4 sudraba (1990, 1994, 2000, 2003) un 5 bronzas (1988, 1995, 1996, 1998, 1999). Norvēģijas izlases sastāvā septiņas reizes piedalījies Pasaules šaha olimpiādēs (1988—1996, 2006, 2014), kā arī Eiropas komandu šaha čempionātā (1989). Ir pazīstams kā šaha žurnālists lielākajos Norvēģijas laikrakstos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēteris Draguns

**Pēteris Draguns** (dzimis  Ogrē) ir latviešu dzejnieks un mūziķis.

## Biogrāfija

P. Draguns uzaudzis Ogrē, apmeklējis tur mūzikas skolu. 20. gadsimta 90. gadu sākumā aizrāvies ar Austrumu reliģijām, iemācījies sanskritu. Uzstājies tautas mūzikas pasākumos, sacerējis dziesmas ar saviem un citu dzejnieku vārdiem. Desmitgades otrajā pusē spēlējis Rīgas neatkarīgajā psihedēliskā roka grupā *[[Yulunga]]*. 2000. gadā iestājās Latvijas Kultūras akadēmijas Kultūras teorijas, vēstures un vadzinības nodaļā, 2004. gadā ieguva bakalaura grādu. Vēlāk ieguvis arī psihologa izglītību. No 2001. līdz 2004. gadam bija Rīgas jauno literātu apvienības vadītājs.

Dzejas publikācijas kopš 1997. gada, dzeja publicēta antoloģijās "Dzejas diena" (2000, 2001, 2004) un "Asinsbalss" (2001). Izdoti divi dzejoļu krājumi.

P. Draguns atdzejojis Latvijas krievu tekstgrupas "Orbita" dalībnieku darbus: dzejnieku Sergeja Timofejeva, Semjona Haņina, Artura Puntes dzeju, atdzejojis Žorža Uaļļika dzejoļu krājumu "Redzu, dzirdu, klusēju" (2013), kā arī ukraiņu jaunās dzejnieces Oļesjas Mamčičas un baltkrievu jauno dzejnieku darbus. P. Draguna dzeja atdzejota angļu, krievu, baltkrievu, lietuviešu un ungāru valodā.

Krājums "Tumšā stundā" nominēts Literatūras gada balvai nominācijā "Labākais dzejoļu krājums", 2013. gadā tas ieguvis Dzintara Soduma balvu. Krājuma pirmais dzejolis izmantots par grupas "Instrumenti" dziesmas tekstu viņu otrajā albumā "Procrastination" (2013).

2015. gada sākumā P. Draguns sāka koncertēt kopā ar grupu "Zāle", viņš ir tās dziedātājs, dziesmu autors, spēlē ģitāru un harmoniju. Šīs grupas sastāvā ierakstījis albumus "Viņa" (2015) un "Viņš" (2016).

## Bibliogrāfija

### Dzejoļu krājumi
* *Inde*. Rīga: Neputns, 2003.
* *Tumšā stundā*. Rīga: Neputns, 2012.

### Citās valodās
* *За нас* ("Par mums", latviešu un krievu valodā, atdz. A.Zapoļs): Kārlis Vērdiņš, Māris Salējs, Marts Pujāts, Pēteris Draguns. Rīga: Orbita, 2009.

### Atdzejojumi
* Žoržs Uaļļiks. *Redzu, dzirdu, klusēju*. Rīga: Orbita, 2013.

## Atsauces
Fransuā Fijons

**Fransuā Šarls Armāns Fijons** (; dzimis ) ir franču jurists un politiķis, bijis Francijas premjerministrs (2007—2012).

Esot Tautas kustības savienības partijas biedrs, viņš kļuva par darba ministru Žana Pjēra Rafarēna valdībā, uzsāka strīdīgo 35 stundu darba nedēļas likuma un Francijas pensionēšanās sistēmas reformu. 2004. gadā kļuva par nacionālās izglītības ministru un ierosināja "Fijona izglītības likumu". 2005. gadā ievēlēts Francijas Senātā. Bija Nikolā Sarkozī politiskais padomdevējs viņa veiksmīgajā prezidentūras kampaņā, vēlāk kļuva par premjerministru. Atkāpās no šī amata pēc Sarkozī zaudējuma Fransuā Olandam 2012. gada vēlēšanās. Pēc tam kļuva par Nacionālās Asamblejas deputātu.

Fijons piedalījās 2017. gada Francijas prezidenta vēlēšanās, taču neiekļuva otrajā kārtā; pirmajā kārtā ar 20% balsu ieguva trešo vietu.

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Deivids Moizs

**Deivids Viljams Moizs** (; dzimis ) ir bijušais skotu futbolists, pašlaik — futbola treneris. Kopš 2025. gada Moizs ir Anglijas Premjerlīgas komandas *[[Everton F.C.|Everton]]* galvenais treneris.

Spēlētāja karjeras laikā aizvadījis vairāk nekā 540 spēles līgu turnīros. 1981.—1982. gada sezonā *[[Glāzgovas "Celtic"|Celtic]]* sastāvā uzvarēja Skotijas Premjerlīgā. Spēlētāja karjeru beidzis *[[Preston North End F.C.|Preston North End]]* kluba sastāvā, kur pēc tam kļuva par treneri. 2002. gada martā kļuva par *[[Everton F.C.|Everton]]* treneri, ar klubu sasniedzis FA kausa finālu 2009. gadā. Pēc 10 gadu sasniegšanas kluba trenera amatā Moizs saņēma savu kolēģu Aleksa Fergusona, Arsēna Vengera un Kenija Dalgliša uzslavu par kluba sasniegumiem, lai arī ir bijis ierobežots budžets. 2013. gada maijā ticis nosaukts par Fergusona aizstājēju *[[Manchester United FC|Manchester United]]* kluba galvenā trenera amatā. Vēlāk strādājis par galveno treneri Spānijas klubā *[[Sansevastjanas "Real Sociedad"|Real Sociedad]]*, pēc tam atgriezies Anglijā un vadījis *[[Sunderland AFC|Sunderland]]*.

2017. gada novembrī apstiprināts *[[West Ham United F.C.|West Ham United]]* galvenā trenerta amatā. 2024. gada 6. maijā West Ham klubs apstiprināja, ka Moizs pametīs klubu pēc pašreizējā līguma beigām, 2023.–2024. gada sezonas beigās.

Moizs ir trešajā vietā pēc spēļu skaita aktīvo treneru sarakstā Anglijas Premjerlīgas un Anglijas futbola līgu sistēmā pēc Fergusona un Vengera.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 1981—82

**Preston North End**

* Anglijas futbola līgas Trešā divīzija: 1995—96

### Trenera karjera

* Anglijas futbola līgas Otrā divīzija: 1999—2000

**Manchester United**

* FA Community Shield: 2013'

**West Ham United**

* UEFA Konferences līga: 2022—23

## Atsauces

## Ārējās saites

*''League Managers Association'' profils
Badijs Hollijs

**Čārlzs Hārdins Hollijs** (; dzimis , miris ), pazīstams kā **Badijs Hollijs** (*Buddy Holly*), bija amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors. Viens no rokenrola pionieriem.

Lai arī viņa veiksmīgās karjeras daļa ilga vien pusotru gadu pirms iešanas bojā aviokatastrofā, kas kļuva pazīstama vēlāk ar nosaukumu Diena, kad nomira mūzika, viņu ir nosaukuši par "vienu no ietekmīgākajiem radošajiem spēkiem rokenrola attīstības sākumā". Viņa darbi un jaunievedumi ir iedvesmojuši un ietekmējuši mūsdienu mūziķus, tostarp *[[The Beatles]]*, Elvisu Kostello, *[[The Rolling Stones]]*, Donu Maklīnu, Bobu Dilanu, Stīvu Vindovu un Ēriku Kleptonu.

Hollijs ir viens no pirmajiem 1986. gadā Rokenrola slavas zālē uzņemtajiem cilvēkiem. 2004. gadā laikraksts *[[Rolling Stone]]* ierindoja viņu 13. vietā 100 visu laiku labāko mākslinieku sarakstā.

## Diskogrāfija
;Studijas albumi

* *[[The "Chirping" Crickets]]* (1957)
* *[[Buddy Holly (albums)|Buddy Holly]]* (1958)
* *[[That'll Be the Day]]* (1958)

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* ''MusicBrainz'' profils
Färjestad BK

**Färjestad BK** ir hokeja komanda, kas bāzēta Kārlstadē, Zviedrijā, un spēlē Zviedrijas hokeja līgā. Klubs dibināts 1932. gadā un 10 reizes ir izcīnījis Zviedrijas čempiones titulu.

2006.—07. sezonā komandas sastāvā spēlēja arī latviešu aizsargs Atvars Tribuncovs.

## Spēlētāji
### Līgas apbalvojumi
Komandas spēlētāji, kas saņēmuši līgas apbalvojumus.

* ***[[Guldpucken]]***
** Kents Ēriks Andersons — 1977
** Hokans Lobs — 1983
** Tomijs Samuelsons — 1986
** Tomass Rundkvists — 1991
** Jergens Jensens — 1997
** Jonass Gustavsons — 2009

* ***[[Guldhjälmen]]***
** Peters Lindmarks — 1987
** Bengts Oke Gustafsons — 1990
** Hokans Lobs — 1991
** Hokans Lobs — 1992
** Ulfs Sēderstrēms — 2002

* **[[Hokana Loba balva]]**
** Daniels Vikstens — 2021

* **[[Zviedrijas hokeja līgas Labākā debitanta balva|Līgas labākais debitants]]**
** Matss Lindgrēns — 1994
** Niklass Sjēkvists — 1997
** Pelle Prestbergs — 1998
** Oskars Stīns — 2005

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Džeimss Hetfīlds

**Džeimss Elens Hetfīlds** (; dzimis ) ir amerikāņu ģitārists, kā arī amerikāņu smagā metāla grupas *[[Metallica]]* vadošais vokālists, dziesmu autors un viens no grupas dibinātājiem.

Bijis viens no *[[Metallica]]* dibinātājiem, kad 1981. gadā atsaucās uz bundzinieka Larsa Ulrika sludinājumu Losandželosas laikrakstā. Kopš tā laika grupa ir saņēmusi deviņas Grammy balvas un izdevusi deviņus studijas albumus. 2009. gadā Hetfīlds ierindojās 9. vietā britu autora Džoela Maklvera grāmatā *The 100 Greatest Metal Guitarists*, *Hit Parader* 100 visu laiku labāko metāla vokālistu sarakstā ierindojies 24. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''MusicBrainz'' profils
Olomoucas apgabals

**Olomoucas apgabals** () ir viens no Čehijas apgabaliem valsts ziemeļaustrumos. Tas robežojas ar Morāvijas-Silēzijas apgabalu austrumos, Zlīnas apgabalu dienvidaustrumos, Dienvidmorāvijas apgabalu dienvidrietumos, Pardubices apgabalu rietumos, kā arī Poliju ziemeļos.

## Administratīvais iedalījums

Apgabalā 5 apriņķi - Jesenīkas apriņķis, Olomoucas apriņķis, Pršerovas apriņķis, Prostejovas apriņķis, Šumperkas apriņķis.

## Pilsētas

Apgabalā ir 30 pilsētas:

**Trekninātas** - pilsētas, kas ir apriņķu centri, *kursīvā* - pilsētas, kas nav apriņķu vai t.s. mazo apriņķu centri.

Mazo apriņķu centri ir Hranice, Jesenīka, Konice, Lipnīka pie Bečvas, Litovela, Mohelnice, Olomouca, Prostejova, Pršerova, Šternberka, Šumperka, Uničova, Zābržeha

## Ārējās saites
Deivs Grols

**Deivids Ēriks "Deivs" Grols** (; dzimis ) ir amerikāņu rokmūziķis, multiinstrumentālists, dziedātājs, dziesmu autors, kinorežisors; grupas *[[Foo Fighters]]* vadošais vokālists, galvenais dziesmu autors un dibinātājs.

Pirms karjeras grupā *[[Foo Fighters]]* bija grupas *[[Nirvana]]* bundzinieks. Tāpat bijis rokenrola supergrupas *[[Them Crooked Vultures]]* viens no dibinātājiem (2009. gadā izdots albums *[[Them Crooked Vultures]]*). Bijis bundzinieks koncertos vai ierakstos tādiem mūziķiem un grupām kā *[[Garbage]]*, *[[Killing Joke]]*, *[[Nine Inch Nails]]*, Deividam Bovijam, Polam Makartnijam, The Prodigy, *[[Slash]]*, Igijam Popam, *[[Juliette Lewis and the Licks|Juliette Lewis]]*, *[[Tenacious D]]*, *[[Tom Petty and the Heartbreakers]]*, *[[Lemmy]]* un Stīvijai Niksai.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  (Foo Fighters)
*
Ūle Kristians Tolefsens

**Ūle Kristians Tolefsens** (; dzimis ) ir bijušais norvēģu hokejists, aizsargs, bijušais Norvēģijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā Tolefsens spēlējis Zviedrijas Elitsērijas klubu Färjestad BK, Modo Hockey rindās, kā arī NHL klubos Filadelfijas "Flyers", Kolumbusas "Blue Jackets".

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru sāka 2000.—01. gada sezonā Norvēģijas hokeja līgas kluba HK Lillehammere rindās. Divus gadus vēlāk aizsargs pārcēlās uz Ziemeļameriku, nākamās divas sezonas aizvadot Rietumu hokeja līgā, 2004.—05. gada sezonā spēlējot AHL klubā Sirakūzas "Crunch".

2005.—06. gada sezonā Tolefsens debitēja NHL, Kolumbusas "Blue Jackets" rindās aizvadot piecas spēles. 2006.—07. gada sezonā aizsargs jau bija komandas pamatsastāva spēlētājs. 2009. gada vasarā Tolefsens noslēdza viena gada līgumu ar Filadelfijas "Flyers", taču komandas rindās nespēja nostiprināties, tajā aizvadot vien 18 spēles.

2010. gada vasarā Tolefsens pievienojās Zviedrijas Elitsērijas klubam MODO Hockey. 2012. gadā pārgāja uz Färjestad BK vienību. 2013.—14. gada sezona Tolefsens kļuva par komandas kapteini, un kopā ar Färjestad BK izcīnīja līgas sudraba medaļas.

2018. gada janvārī Tolefsens oficiāli paziņoja par  hokejista karjeras noslēgšanu.

Tolefsens ir viens no tikai astoņiem norvēģiem, kas jebkad spēlējis NHL, pārējie ir Bjērns Skāre, Anderss Mirvolds, Espens Knutsens, Patriks Tūresens, Jonass Holess, Matss Dzukarello Osens un Andreass Martinsens.

Norvēģijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2010. un 2014. gada olimpisko spēļu turnīros, kā arī astoņos Pasaules čempionātos.
## Atsauces

## Ārējās saites
Igijs Pops

**Igijs Pops** (; dzimis **Džeimss Ņūels Osterbergs** (*James Newell Osterberg, Jr.*) ) ir amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis un aktieris.

Lai arī pazīstams kā pankroka "krusttēvs" un inovators, viņš savās dziesmās gadu gaitā ietvēris dažādus mūzikas žanrus, tai skaitā popu, smago roku, džezu un blūzu. Viņš ir *[[protopunk]]* grupas *[[The Stooges]]* vokālists. Kopš 1960. gadu beigām kļuvis pazīstams ar savām nežēlīgajām un neprognozējamajām skatuves grimasēm. Pops ir pazīstams ar tādām dziesmām kā *[[Lust for Life]]*, *[[The Passenger (dziesma)|The Passenger]]*, *[[Real Wild Child]]*, *[[Candy (dziesma)|Candy]]*, *[[China Girl]]*, *[[Nightclubbing]]*, *[[Search and Destroy]]* un *[[I Wanna Be Your Dog]]*. 2010. gadā kopā ar grupu *The Stooges* tika uzņemts Rokenrola slavas zālē.

## Diskogrāfija
;Ar *The Stooges*
* 1969: *[[The Stooges (albums)|The Stooges]]*
* 1970: *[[Fun House]]
* 1973: *Raw Power*
* 2007: *The Weirdness*
* 2013: *Ready to Die*

;Ar Džeimsu Viljamsonu
* 1977: *Kill City*

;Solo
* 1977: *The Idiot*
* 1977: *Lust for Life*
* 1979: *New Values*
* 1980: *Soldier*
* 1981: *Party*
* 1982: *Zombie Birdhouse*
* 1986: *Blah Blah Blah*
* 1988: *Instinct*
* 1990: *Brick by Brick*
* 1993: *American Caesar*
* 1996: *Naughty Little Doggie*
* 1999: *Avenue B*
* 2001: *Beat 'Em Up*
* 2003: *Skull Ring*
* 2009: *Préliminaires*
* 2012: *Après*
* 2016: *Post Pop Depression*
* 2019: *Free*
* 2023: *Every Loser''

## Atsauces

## Ārējās saites

*  (Iggy & The Stooges)
* 
* Biogrāfija
Jesenīkas apriņķis

**Jesenīkas apriņķis** () ir Čehijas Olomoucas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Olomoucas apgabala Šumperkas apriņķi, Morāvijas-Silēzijas apgabala Bruntālas apriņķi, kā arī Poliju.

## Ārējās saites
*
Baltisms

**Baltisms** ir aizguvums no baltu valodas kādā citā valodā. Tie visizplatītākie ir baltiem ģeogrāfiski tuvākajās valodās, piemēram, slāvu, ģermāņu un somugru valodā. Daudz baltismu ir somu valodā, kur sastopami tādi aizguvumi kā „lohi” (; , *lašiša*; senprūšu: *lasasso*), „kelta”, „keltainen” (; , *geltonas*; senprūšu: *geltaynan*), „taivas” (; ; senprūšu: *deivas*), „halla” (; ; senprūšu: *salta*), „hanhi” (; ; senprūšu: *sansy*) un „vuohi” (; ; senprūšu: *wosee*). Ir arī baltismi, kas sastopami uzreiz vairākās baltu kaimiņu valodās, piemēram, krievu „ковш” un zviedru „kaus”, kam atbilst latviešu „kauss” un lietuviešu „kaušas”, kā arī somu un igauņu „kirves”, kam atbilst latviešu „cirvis” un lietuviešu „kirvis”. 

Baltismus sīkāk iedala letismos (aizguvumos no latviešu valodas), lituānismos (aizguvumos no lietuviešu valodas), prūsismos (aizguvumos no prūšu valodas) un kursismos (aizguvumos no kuršu valodas).

## Atsauces
Enija Lenoksa

**Ena "Enija" Lenoksa** (; dzimusi ) ir britu dziedātāja, dziesmu autore, politiskā aktīviste un filantrope.

1970. gados spēlējusi jaunā viļņa grupā *[[The Tourists]]*, tomēr lielus panākumus neguva. Pēc tam viņa kopā ar citu grupas dalībnieku Deivu Stjuartu dibināja grupu *[[Eurythmics]]*, ar kuru guva panākumus 1980. gados. Vēl ir izdevusi piecus solo studijas albumus un labāko dziesmu izlasi. Lenoksa ir ieguvusi deviņas *Brit* balvas, četras *[[Grammy]]* balvas. 2002. gadā saņēma *Billboard* žurnāla augstāko novērtējumu: *[[Billboard Century]]* balvu. 2004. gadā par dziesmu *[[Into the West]]* filmai "Gredzenu pavēlnieks: Karaļa atgriešanās" ieguva Zelta globusa balvu un Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā dziesma". Ir visvairāk *Brit* balvas saņēmusī mūziķe.

VH1 viņu nosauca par "labāko dzīvo soulmūzikas baltādaino dziedātāju", *[[Rolling Stone]]* iekļāva viņu savā 100 visu laiku labāko dziedātāju sarakstā ar 93. numuru. Tiek uzskatīta par vienu no veiksmīgākajām britu mūziķēm Apvienotās Karalistes mūzikas vēsturē.

## Diskogrāfija
;Solo studijas albumi

* *[[Diva]]* (1992)
* *[[Medusa]]* (1995)
* *[[Bare]]* (2003)
* *[[Songs of Mass Destruction]]* (2007)
* *The Annie Lennox Collection* (2009); labāko dziesmu izlase
* *[[A Christmas Cornucopia]]* (2010)
* *Nostalgia*  (2014)

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Britu Impērijas ordenis

**Britu Impērijas Izcilības ordenis** () ir bruņniecības ordenis, ko nodibinājis Apvienotās Karalistes karalis Džordžs V . Ordenim ir piecas klases. Tikai abu augstāko klašu pārstāvji tiek iecelti bruņinieku vai dāmu kārtā, kas ļauj (taču nepieprasa) pirms vārda lietot nosaukumu "Sers" (vīriešiem) vai "Dāma" (sievietes). Šis ir jaunākais no britu bruņniecības ordeņiem, kā arī ordenis ar vislielāko saņēmēju skaitu.

## Klases
Ordeņa saņēmēji, atkarībā ordeņa klases, iegūst šādu titulu:
* Britu Impērijas ordeņa lielkrusta bruņinieks vai Britu Impērijas ordeņa lielkrusta dāma (*Knight Grand Cross* vai *Dame Grand Cross of the Most Excellent Order of the British Empire*; **GBE**)
* Britu Impērijas ordeņa bruņinieks-komandieris vai Britu Impērijas ordeņa dāma-komandiere (*Knight Commander* vai *Dame Commander of the Most Excellent Order of the British Empire*; **KBE** vai **DBE**)
* Britu Impērijas ordeņa komandieris (*Commander of the Most Excellent Order of the British Empire*; **CBE**)
* Britu Impērijas ordeņa virsnieks (*Officer of the Most Excellent Order of the British Empire*; **OBE**)
* Britu Impērijas ordeņa kavalieris (*Member of the Most Excellent Order of the British Empire*; **MBE**)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Apvienotās Karalistes valdība
2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — OFC zona

2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija ir OFC zonas kvalifikācijas turnīrs, kas noteica to 1 Okeānijas valstu komandu, kura piedalīsies starpkonfederāciju spēlē par iespēju doties uz finālturnīru Brazīlijā. Kvalifikācija norit četrās kārtās un izspēles kārtību nosaka izlašu reitings.

## Formāts
Kvalifikācija norit četrās kārtās:
# 4 zemākā reitinga komandas (7. - 10. vieta) izspēlēja savstarpēju grupu turnīru. Grupas uzvarētājs kvalificējās otrajai kārtai.
# 6 reitinga komandas (1. - 6. vieta), Papua Jaungvineja un pirmās kārtas uzvarētājs izveido 2 grupas un aizvada savstarpēju grupu turnīru. Katras grupas labākās divas komandas kvalificējās trešajai kārtai.
# 4 labākās otrās kvalifikācijas komandas izveido vienu grupu un aizvada savstarpēju grupu turnīru. Grupas uzvarētājs kvalificējās ceturtajai kārtai
# Trešās kārtas uzvarētājs aizvadīs starpkonfederāciju *play-off* spēlēs ar CONCACAF zonas kvalifikācijas ceturtās vietas ieguvēju.

## Dalībvalstis
11 Okeānijas valstu izlases (izņemot Papua-Jaungvineju, kas otrajai kārtai kvalificējās automātiski) piedalās kvalifikācijas turnīrā.

## Pirmā kārta
Pirmās kārtas spēles tika aizvadītas Samoa no 2011. gada 22. līdz 26. novembrim. Komandas izspēlēja viena riņķa turnīru un uzvarētājs kvalificējās otrajai kārtai.

|}

## Otrā kārta
Pirmās kārtas uzvarētājs pievienojās pārējām septiņām komandām otrajā kārtā, kas arī bija OFC Nāciju kausa izcīņa. Katras grupas pirmās un otrās vietas ieguvējas kvalificējās trešajai kārtai.

### A grupa

|}

### B grupa

|}

## Trešā kārta
Otrās kārtas uzvarētāji izveidoja vienu grupu un aizvadīja divu apļu turnīru. Turnīra uzvarētājs kvalificējās ceturtajai kārtai.

|}

## Ceturtā kārta
Trešās kārtas uzvarētajs izspēlēs divu spēļu turnīru ar CONCACAF zonas kvalifikācijas 4. vietas ieguvēju. Spēlēs tiks aizvadītas 2013. gada novembrī.

|}
Javornīka

**Javornīka** () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Jesenīkas apriņķī. Pilsētas centrs ir pilsētbūvniecības piemineklis. Pie pilsētas atrodas Jānski Vrhu (Johannesbergas) pils — bijusī Vroclavas (Breslavas) arhibīskapa vasaras rezidence.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1290. gadā. Vēsturisks sudraba un dzelzs ieguves centrs. Vislielāko uzplaukumu piedzīvoja 18. gadsimta otrajā pusē. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Jauerniga** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

## Cilvēki
Pilī pie Javornīkas no 1771. līdz 1773. gadam dzīvoja austriešu komponists Kārlis Diterss fon Ditersdorfs (*Carl Ditters von Dittersdorf*, 1739—1799), un radīja šeit daudzus no saviem darbiem. 1856/57. gadā pilī uzturējās vācu rakstnieks Jozefs fon Eihendorfs (*Joseph von Eichendorff*, 1788—1857).

## Atsauces

## Ārējās saites
NEOSSat

**NEOSSat** (**Near Earth Object Surveillance Satellite**) ir Kanādas mikropavadonis Zemei tuvo asteroīdu atklāšanai un novērošanai.
Palaists 2013. gada februārī Kanādas kosmosa aģentūras (*CSA*) un Aizsardzības departamenta aģentūras DRDC vajadzībām.

Pavadonis izgatavots uzņēmumā *Microsat Systems Canada* uz *Multi-Mission Microsatellite Bus* platformas bāzes. Tā izmēri ir ~ 0,9 x 0,65 x 0,35 m, ar izvirzītu teleskopa deflektoru ~ 0,5 m. Masa — 74 kg. Kosmiskā aparāta stabilizāciju nodrošina miniatūri žiroskopi. *NEOSSat* ir apgādāts ar Maksutova sistēmas teleskopu ar 15 cm spoguli, līdzīgu 2003. gadā palaistajam MOST.
Bez Zemei tuvo asteroīdu meklēšanas, *NEOSSat* paredzēts novērot arī kosmiskos atkritumus.

*NEOSSat* tika palaists  12:31 UTC ar nesējraķeti PSLV-CA no Satiša Dhavana kosmosa centra. Tas bija sekundārā krava Indijas/Francijas Zemes tālizpētes pavadonim SARAL. Kopā ar to palaisti pavadoņi Sapphire, TUGSAT-1, UniBRITE, AAUSAT3, STRaND-1.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NEOSSat University of Calgary 
* NEOSSat CSA  
* NEOSSAT Gunter's Space Page
Lielmēmeles muiža

thumb|200px|Lielmēmeles muižas kungu māja pirms pārbūves
**Lielmēmeles muiža** () bija muiža Lielmēmelē, tagadējā Aizkraukles novada Mazzalves pagasta teritorijā.

Līdz mūsdienām ir saglabājusies Lielmēmeles muižas kungu māja Mēmeles upes līkumā, kurā iekārtots Specializētais valsts sociālās aprūpes centrs "Mēmele".

## Vēsture
Bijusī Mēmeles muiža (*Memelhof*) no 1515. līdz 1760. gadam piederēja fon der Ropiem, no 1860. gada fon Šlippenbahu dzimtai. Vēlāk pārdēvēta par Lielmēmeles muižu. 
Tās pēdējā īpašniece līdz 1920. gada agrārajai reformai bija Meta fon der Ostenzakena. No 1930. gada muižas kungu mājā dzīvoja Latvijas robežsargi. Otrā pasaules kara beigās 1944. gada jūlijā ēkā ierīkoja vācu armijas štābu un lazareti.

Pēc kara beigām 1946. gadā šeit bija Mēmeles pagasta nespējnieku mītne, 1951. gadā Mašīnu traktoru stacija. 1959. gadā iekārtoja veco ļaužu pansionātu, kuru 1974. gadā pārveidoja par psihoneiroloģisko pansionātu, 1997. gadā par sociālās aprūpes centru invalīdiem ar garīga rakstura traucējumiem.

## Muižas kungu māja
Kungu māja celta 19. gadsimta otrajā pusē, sākotnēji tā bijusi vienstāva celtne, vēlāk piebūvēts otrais stāvs. Tās centrā rizalīts ar trijstūra frontonu, bet stūrus rotā rusti.
 
## Atsauces