Zvīņspārņi

**Zvīņspārņi** (*Lepidoptera*) ir kukaiņu kārta, kurā ir apvienoti tauriņi jeb dienas tauriņi un naktstauriņi (kodes, mūķenes un citas sugas). Šo kārtu dažreiz dēvē arī par **tauriņu** kārtu. Tauriņi ir vieni no krāšņākajiem un pievilcīgākajiem kukaiņiem. Tauriņus nosacīti var iedalīt dienas tauriņos, piemēram, raibeņi un balteņi, un naktstauriņos, piemēram, pūcītes un sprīžmeši. Vieni aktīvi ir dienā, bet otri galvenokārt naktī vai krēslā. Tomēr arī tā sauktie naktstauriņi nereti ir aktīvi dienā, piemēram, raibspārņi. Atrodoties miera stāvoklī dienastauriņiem spārni ir sakļauti virs muguras, bet naktstauriņiem jumtveidā vērsti atpakaļ, sedzot vēderu.

Zvīņspārņu kārta pēc sugu skaita noteikti ir viena no lielākajām kārtām starp kukaiņiem. Tajā ietilpst 158 570 mūsdienās dzīvojošās sugas un 147 izmirušās sugas (pēc 2013. gada datiem). Tās iedalās 140 dzimtās, 46 virsdzimtās un 4 apakškārtās. Iespējams, ka apmēram 100 000 sugas joprojām nav aprakstītas un to vispārējais skaits var sasniegt vairāk kā 200 000 sugas.

## Morfoloģija
[thumb|left|220px|[Nātru raibenis *(Aglais urticae)*]]
[thumb|left|220px|[Raibā cekulpūcīte (*Abrostola triplasia*)]]
Zvīņspārņi ir dažāda lieluma kukaiņi. Spārnu plētums var sasniegt pat 30 centimetrus, bet Latvijā to spārnu plētums ir 4—130 mm. Tie ir tuvu radniecīgi makstenēm. Viena no raksturīgākām zvīņspārņu pazīmēm ir krāsainās, reizēm spīguļojošās spārnu zvīņas, kas īstenībā ir pārveidoti, saplacināti matiņi, kas veido krāšņos spārnu rakstus. Dažiem zvīņspārņiem, piemēram , spārni ir caurspīdīgi, bez zvīņām. Cita raksturīga pazīme ir no apakšžokļiem izveidojies, miera stāvoklī saritināmais sūcējsnuķis, ar kuru zvīņspārņi uzsūc šķidro barību (nektāru, iztecējušu koku sulu). Dažiem zvīņspārņiem sūcējsnuķis ir sarucis, piemēram, vērpējiem un zobspārņiem, tāpēc tie barību neuzņem. Daži tauriņi, kuriem ir grauzējtipa mutes orgāni (visiem pārējiem mutes orgāni ir sūcējtipa), barojas ar ziedputekšņiem.

Zvīņspārņi ir pilnas pārvērtības kukaiņi, tādēļ tiem ir četras attīstības stadijas: ola, kāpurs, kūniņa un pieaudzis kukainis. Zvīņspārņu kāpuriem parasti ir 8 kāju pāri, taču  ir tikai 5 pāri, tāpēc tie iet nevis vienmērīgi soļodami, bet pārvietojas īpatnēji — sprīžojot. Gandrīz visi zvīņspārņu kāpuri ir augēdāji — grauž lapas, pumpurus, ziedus, sēklas, trūdošu koksni. Parasti dzīvo atklāti, bet reizēm arī lapās, mizā vai koksnē. Daži kāpuri dzīvo satītās lapās () vai pašu veidotās makstīs (, ). Vienīgi dažu sugu kāpuri pārtiek no dzīvnieku cilmes barības — kažokādām, vilnas, spalvām, ragiem, vaska, dažu  kāpuri ir plēsīgi (ēd sīkus kukaiņus).

## Pētniecība Latvijā
Latvijas zvīņspārņu faunas pētniecību periodā līdz 1970. gada beigām visai pamatīgi aplūkojis A. Šulcs (1971). Pirmo plašāko nozīmīgāko darbu 1846. gadā publicējusi Kokneses mācītāja sieva F. Līniga; tajā nosauktas 1283 sugas. Pēc tam par zvīņspārņu faunu rakstījuši V. Nolkens (1867—1871), K. Lucaus (1896), K. Teihs (1889), B. Slefogts (1910), F. Brands (1942) un citi. Ļoti daudz zvīņspārņu pētniecībā paveicis A. Šulcs, kurš savas dzīves pēdējā posmā darbojās kopā ar dēlu I. Šulcu. Par Latvijas tauriņiem A. Šulcs publicējis 41 rakstu, tai skaitā 11 rakstu sēriju par jaunām un retām sugām (1959—1987), bet kopā ar līdzautoru, pārskatu par Baltijas lielākajiem tauriņiem (1967, 1969, 1972, 1974). Īpaši jāpiemin viņa raksti par Moricsalas un Slīteres rezervātu faunu (1983, 1987). Kopš 1984. gada rakstu sēriju par Latvijas tauriņiem publicējis arī N. Savenkovs, kurš faunā atklājis daudzas agrāk nezināmas sugas.

## Zvīņspārņu sugas Latvijā
Latvijā ir atklātas ap 2400 sugas no 69 dzimtām. Plašākās dzimtas ir  — 368 suga,  — 368,  — 295,  — 164,  — 124. Latvijas Sarkanajā grāmatā ietvertas 45 tauriņu sugas.

## Sistemātika
[thumb|200px|[Micropterix aureoviridella|Grauzējkode (*Micropterix aureoviridella*)]]
[thumb|200px|[Eriocrania semipurpurella|Senkode (*Eriocrania semipurpurella*)]]
[thumb|200px|[Melleņu šūpotnis (*Phymatopus hecta*)]]
[thumb|200px|[Apatelodes torrefacta|Amerikas zīdtauriņš (*Apatelodes torrefacta*)]]
[thumb|200px|[Glyphipterix thrasonella|Māņkode (*Glyphipterix thrasonella*)]]
[thumb|200px|[Ievu tīklkode (*Yponomeuta evonymella*)]]
[thumb|200px|[Cyclosia papilionaris|Raibspārnis (*Cyclosia papilionaris*)]]
**Zvīņspārņu kārta** (*Lepidoptera*)
* 
** 
* 
** 
* 
** 
* 
** Austrālijas seno sauleskožu infrakārta (*Lophocoronina*)
*** 
** Senkožu infrakārta (*Dacnonypha*)
*** 
** Seno sauleskožu infrakārta (*Acanthoctesia*)
*** 
** Seno zvanveida kožu infrakārta (*Neopseustina*)
*** 
** Šūpotņu infrakārta (*Exoporia*)
***  
*** Šūpotņu virsdzimta (*Hepialoidea*)
**** 
**** 
**** 
**** 
**** 
** Dažādspārnu tauriņu infrakārta (*Heteroneura*), apvieno 99% no visām mūsdienu tauriņu sugām:

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas daba: Zvīņspārņi 
* Lepidoptera
* Tauriņi