open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aldaris (uzņēmums)

**AS Aldaris** ir alus un bezalkoholisko dzērienu ražotājs Latvijā. Līdz 2013. gadam "Aldaris" bija uzskatāms par Latvijas alus tirgus līderi. 2008. gadā "Aldara" produkcija aizņēma 46,1 procentu alus tirgus Latvijā. 2013. gadā uzņēmums veica restrukturizāciju, samazinot ražošanu, kā arī atlaižot 59 darbiniekus.

## Vēsture

"Aldaris" par savu izveidošanas gadu uzskata 1865. gadu, kad latviešu zemnieks Jānis Daude, kurš bija pieņēmis vācisku vārdu Johaness Dauders, pašreizējā "Aldara" atrašanās vietā Sarkandaugavā uzbūvēja alus darītavu ***Waldschlößchen*** (latviski: Mežpils). Nākamā īpašnieka un vadītāja Ādolfa fon Bingnera vadībā 1900. gadā noritēja vērienīga ražotnes modernizācija — brūvēšanas procesā ieviesa ūdens atdzelžošanu, filtrēšanu un mākslīgo atdzesēšanu, tāpat rūpnīca bija pilnībā elektrificēta un svienota ar dzelzceļa līniju. 1905. gadā *Waldschlößchen* kļūst par akciju sabiedrību. Uzņēmums savu darbību sekmīgi turpināja arī pēc Pirmā pasaules kara. 1937. gadā valstij piederošā "Latvijas Kredītbanka" nopirka visas alus darītavu *"Valdšleschens"*, *"Ilģuciems"* un *"Tanheizers"* akcijas, faktiski veicot nacionalizāciju, un tiek izveidots jauns lieluzņēmums. Tā nosaukumu izvēlējās publiskā aptaujā, kurā piedalās 3338 iesūtītāji. Par labāko tika atzīts nosaukums "Aldaris".

Arī pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā un Otrā pasaules kara tas saglabāja savu nosaukumu. 1976. gadā notika administratīva (nedaudz līdzīga 1937. gadam) uzņēmumu apvienošana. "Aldari" apvienoja ar "Vārpas" un "Iļģuciema" alus darītavām zem kopīga nosaukuma: *ražošanas apvienība "Aldaris"*.

1992. gadā "Aldaris" uzsāka sadarbību ar skandināvu koncernu *"[[Baltic Beverages Holding]]"* (BBH). Vēlāk notika uzņēmuma privatizācija, kurā "Aldarī" daļas ieguva gan BBH, gan uzņēmuma darbinieki. Valsts, saskaņā ar Ministru kabineta rīkojumu Nr. 63, savas kapitāla daļas pārdeva 1995. gadā. BBH pakāpeniski palielināja savu daļu uzņēmumā. 2000. gadā BBH piederēja 75% akciju (darbiniekiem 25%), 2006. gada sākumā — 84,88%, bet 2008. gadā, kad par BBH vienīgo īpašnieku kļuva *[[Carlsberg Group]]*, "Aldaris" tam pieder pilnībā Pašlaik (2010) "Aldaris" tiek pozicionēts kā viens no *Carlsberg Group* uzņēmumiem — *Aldaris, part of the Carlsberg Group* (Aldaris, daļa no *Carlsberg Group*)

Alusdarītava Waldschlösschen.jpg|Alusdarītava *Waldschlösschen*
Waldschlößchen alus šķirņu etiķetes.png|*Waldschlößchen* alus darītavas etiķetes
Attēls:Aldaris reklāma 1939.jpg|"Aldaris" reklāma 1939. gadā
Attēls:Aldaris sov logo.jpg|r/a "Aldaris" emblēma (1980)


## Ārējās saites

* "Aldaris" mājas lapa
* Aldara vēsture portālā Cita Rīga

## Atsauces
Terijs Virtss

**Terijs Virtss** (*Terry W. Virts, Jr.*, dzimis ) ir NASA astronauts, ASV Gaisa spēku pulkvedis.

Virtsa pirmais kosmiskais lidojums notika 2010. gada februārī misijā *[[STS-130]]*, esot kosmoplāna *[[Endeavour (kosmoplāns)|Endeavour]]* pilotam.

Otro lidojumu viņš sāka 2014. gada novembrī ar kosmosa kuģi *[[Sojuz TMA-15M]]* dodoties uz Starptautisko kosmosa staciju. Bija 42. ekspedīcijas lidojuma inženieris un 43. ekspedīcijas komandieris. Uz zemes atgriezās 2015. gada jūnijā.

2016. gada 23. augustā Terijs Virtss atstāja *NASA*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* NASA biografija
Eiropas čempionāta 2012 kvalifikācija — A grupa

2012. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācijas **A grupas** rezultāti.

## Komandas

### Savstarpējās spēles

Uzvaras / Neizšķirti / Zaudējumi

## Kvalifikācijas grupas tabula

## Spēles

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### Vārtu guvēji
;8 vārti
*  Miroslavs Kloze
;3 vārti
*  Marvins Ogunjimi
*  Marko Arnautovičs
*  Arda Turan
;2 vārti
*  Hamits Altintops
*  Daniels van Buitens
*  Jelle Vossens
*  Lukašs Podolskis
*  Tomass Millers
*  Francs Šiemers
*  Aksels Vitsels
;1 vārti
*  Semihs Senturks
*  Nihats Kahvedži
*  Gokans Gonuls
*  Heiko Vestermans
*  Holgers Badštubers
*  Mesuts Ezils
*  Mario Gomess
*  Rolands Lincs
*  Ervins Hoffers
*  Sebastians Predls 
*  Martins Harniks
*  Vagifs Džavadovs
*  Rašads Sadjgovs
*  Maruans Fellaini
*  Nikolass Lombarts
*  Jans Vertongens
*  Timmijs Simons 
*  Nasers Hadli
;Savos vārtos
*  Rašads Sadjgovs (pret Vāciju)
Eiropas čempionāta 2012 kvalifikācija — B grupa

2012. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācijas **B grupas** rezultāti.

## Komandas

### Savstarpējās spēles

Uzvaras / Neizšķirti / Zaudējumi

## Kvalifikācijas grupas tabula

## Spēles

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### Vārtu guvēji
;3 vārti
*  Jura Movsisjans
*  Robijs Kīns
;2 vārti
*  Pavels Pogrebņaks
*  Aleksandrs Keržakovs
*  Gevorgs Gazarjans 
*  Ilčo Naumoski
*  Henriks Mktarjans
;1 vārti
*  Kīts Fehijs
*  Kevins Kilbeins
*  Kevins Doils
*  Šeins Longs
*  Šīns Ledžers
*  Eidens Makgīdijs
*  Filips Hološko
*  Miroslavs Stohs
*  Vladimīrs Veiss
*  Jans Durica
*  Filips Šebo
*  Mario Gjurovskis
*  Vanče Šikovs
*  Ivans Trikovskis
*  Edgars Manučarjans
*  Markoss Pizeli
*  Kristians Martiness
*  Alans Dzagojevs
*  Romans Širokovs
Eiropas čempionāta 2012 kvalifikācija — C grupa

2012. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācijas **C grupas** rezultāti.

## Kvalifikācijas grupas tabula

## Komandas

### Savstarpējās spēles

Uzvaras / Neizšķirti / Zaudējumi

## Spēles

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### Vārtu guvēji
;3 vārti
*  Nikola Žigičs
*  Tims Matavžs
;2 vārti
*  Antonio Kasāno
*  Milivoje Novakovičs
*  Konstantīns Vasiļevs
*  Marko Panteličs
;1 vārti
*  Jons Simuns Edmundsons
*  Kristians Moritsens
*  Kristians Lamhauge Holsts
*  Raijo Pīroja
*  Kaimars Sāgs
*  Sergejs Zeņovs
*  Tarmo Kinks
*  Danko Lazovičs
*  Dejans Stankovičs
*  Zorans Tošičs 
*  Alberto Džilardīno
*  Daniele De Rosi
*  Fābio Kaljarella
*  Andrea Pirlo
*  Leonardo Bonuči
*  Tjago Motta
*  Korijs Evanss
*  Kails Lafertijs
*  Garets Makolijs
*  Zlatko Dedičs
;Savos vārtos
*  Aleksandrs Lukovičs (pret Igauniju)
*  Andrejs Sidorenkovs (pret Slovēniju)
Eiropas čempionāta 2012 kvalifikācija — F grupa

2012. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācijas **F grupas** rezultāti.

## Kvalifikācijas grupas tabula

## Komandas

### Savstarpējās spēles

Uzvaras / Neizšķirti / Zaudējumi

## Spēles

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### Vārtu guvēji
;4 vārti
*  Niko Kranjčars
;3 vārti
*  Josi Benajuns
;2 vārti
*  Dāvids Siradze
;1 vārti
*  Džeimijs Peiss
*  Mladens Petričs
*  Ivica Oličs
*  Darijo Srna
*  Nikola Kaliničs
*  Aleksandrs Iašvili
*  Niks Spiropuls
*  Vasilis Torosidis
*  Dimitris Salpingidis
*  Jorgs Karangunis
*  Kaspars Gorkšs
*  Māris Verpakovskis
*  Aleksandrs Cauņa
*  Etejs Šekters
;Savos vārtos
*  Niks Spiropuls (pret Izraēlu)
Eiropas čempionāta 2012 kvalifikācija — G grupa

2012. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācijas **G grupas** rezultāti.

## Kvalifikācijas grupas tabula

## Komandas

### Savstarpējās spēles

Uzvaras / Neizšķirti / Zaudējumi

## Spēles

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### Vārtu guvēji
;3 vārti
*  Džermens Defo
;2 vārti
*  Adams Džonsons
*  Mirko Vučiničs
*  Valentīns Stokers
;1 vārti
*  Elsads Zverotičs
*  Džerdans Šaķiri
*  Marko Strellers
*  Gekhans Inlers
*  Veins Rūnijs
*  Darens Bents
*  Ivelins Popovs
*  Gerets Beils
Eiropas čempionāta 2012 kvalifikācija — D grupa

2012. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācijas **D grupas** rezultāti.

## Kvalifikācijas grupas tabula

## Komandas

### Savstarpējās spēles

Uzvaras / Neizšķirti / Zaudējumi

## Spēles

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### Vārtu guvēji
;2 vārti
*  Ioans Gurkifs
*  Karīms Benzemā
;1 vārti
*  Bogdans Stancu
*  Ģerģs Muzaka
*  Hamdi Salihi
*  Klodians Duro
*  Senijads Ibričičs
*  Miralevs Pjaničs
*  Edins Džeko
*  Vedads Ibiševičs
*  Sergejs Kisļaks
*  Vitālijs Rodionovs
*  Sergejs Krivetss
*  Florāns Maluda
*  Loiss Remī
Eiropas čempionāta 2012 kvalifikācija — E grupa

2012. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācijas **E grupas** rezultāti.

## Kvalifikācijas grupas tabula

## Komandas

### Savstarpējās spēles

Uzvaras / Neizšķirti / Zaudējumi

## Spēles

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### Vārtu guvēji
;8 vārti
*  Klāss Jans Hintelārs
;5 vārti
*  Mikaels Forsels
;4 vārti
*  Adams Zalajs
;2 vārti
*  Pontuss Vernbloms
*  Zlatans Ibrahimovičs
*  Andrēass Grankvists
*  Aleksandru Suvorovs
*  Anatolijs Dorošs
*  Gergelejs Rudolfs
*  Vladimirs Komans
*  Balāzs Dzudsāks
*  Kaspers Hemeilenens
*  Ibrāhīms Afīlajs
;1 vārti
*  Nikolae Josans
*  Dirks Kijts
*  Rūds van Nistelrojs
*  Markuss Bergs
*  Gergelijs Rudolfs
*  Zoltans Gera
*  Jari Litmanens
*  Roni Porokara
;Savos vārtos
* Dāvide Simončini (pret Zviedriju)
*  Aldo Simončini (pret Zviedriju)
Avatars

**"Avatars"** () ir 2009. gada ASV episka zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Džeimss Kemerons.

Filmas darbība notiek 2154. gadā uz dabiska planētas pavadoņa Pandoras Centaura Alfas zvaigžņu sistēmā. Galvenās lomas filmā atveido Sems Vortingtons, Zoja Saldana, Sigurnija Vīvere, Mišela Rodrigesa, Stīvens Langs un Džovanni Ribisi.

Ideja par filmu radās 1994. gadā, kad Dž. Kemerons uzrakstīja 80 lappušu garu manuskriptu. Filmu vajadzēja sākt filmēt pēc viņa līdz tam ienesīgākās filmas "Titāniks" uzņemšanas, taču tā laika tehnoloģiskās iespējas nebija tādas, lai apmierinātu režisora vēlmes un filmu sāka filmēt tikai 2006. gada vasarā. "Avatara" oficiālais budžets ir 237 miljoni ASV dolāru, taču vairākos avotos tiek minēti dažādi skaitļi — par filmas producēšanu izmaksas mērojot no 280 līdz 310 miljoniem dolāru un 150 miljonus par filmas reklamēšanu.

Filma ir iznākusi tradicionālajā 2-D formātā, kā arī 3D skatā (izmantojot RealD 3D, Dolby 3D, XpanD 3D un IMAX 3D formātus) un "4-D" skatā.

Filmas pirmizrāde notika  Londonā, Apvienotajā Karalistē. ASV filma tiek izrādīta kopš , Latvijā filmas pirmizrāde notika . "Avatars" ir saņēmis pozitīvas kritiķu atsauksmes, kā arī guvis labus komerciālos panākumus. Tā ir visu laiku ienesīgākā filma pasaulē, pārspējot paša Dž. Kemerona uzņemto "Titāniku", kas bija ienesīgākā filma iepriekšējos 12 gadus. Tāpat tā kļuva par pirmo filmu, kuras ieņēmumi pārsnieguši  ASV dolāru.

"Avatars" tika nominēts deviņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tai skaitā par labāko filmu un labāko režisoru. Taču tā ieguva vienīgi trīs balvas — par labāko operatora darbu, labākajiem vizuālajiem efektiem un labāko mākslinieka darbu. Prestižākajās nominācijās tā piekāpās Ketrinas Bigelovas filmai "Sapieris".

2022. gadā iznāca fima "", kas bija otrā filma Dž. Kemerona "Avatara" filmu sērijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Unibet Arēna

**Unibet Arēna** (agrāk — **Saku Suurhall**) ir lielākā Igaunijas arēna, kas atrodas tās galvaspilsētā Tallinā. Arēna tika atklāta 2001. gadā, koncertu laikā tajā var satilpt līdz pat 10 000 skatītājiem, taču basketbola spēļu laikā — 7 200 skatītāji. Arēna nosaukta igauņu alus ražotāja "Saku" vārdā. Savas mājas spēles šeit aizvada basketbola klubs "Kalev/Cramo". Arēnā notika 2002. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Roberts Ancāns

**Roberts Ancāns** ( — ) bija Latviešu leģiona virsnieks, Dzelzs krusta Bruņinieku krusta kavalieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1919. gada 11. novembrī Ludzas apriņķa Tilžas pagastā. Mācījies brāļu Skrindu pamatskolā un vienu gadu Aglonas ģimnāzijā. Vēlāk turpinājis mācības Kārsavas pilsētas ģimnāzijā, kuru absolvējis 1938.gadā.
Tā paša gada rudenī uzsācis studijas Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātē, tautsaimniecības nodaļā.
1939. gada rudenī brīvprātīgi iestājies Latvijas Bruņotajos spēkos, lai kļūtu par kara juristu. Šo nodomu izjauc Latvijas okupācija 1940. gadā.

1941.gadā, sākoties Vācijas un PSRS karam, brīvprātīgi piesakās latviešu bruņoto formējumu rindās. 1941.gada oktobrī 16. Zemgales policijas bataljona sastāvā devies uz austrumu fronti kā vada seržants.
1941/1942 gada ziemā Holmas ielenkumā, Veļikajas upes krastos pirmo reizi ievainots. Pēc ārstēšanās nosūtīts uz virsnieku kursiem, pēc kuru beigšanas kā Latviešu leģiona leitnants piedalījies kaujās pie Ļeņingradas, Volhovas purvos, pie Ostrovas un Kurzemes ielenkumā. Vairākas reizes ievainots un apbalvots.

1944.gada Ziemassvētku kauju laikā Kurzemes cietoksnī, Ancāna komandētā 19.divīzijas kaujas skola, pie Lestenes stacijas triju dienu ielenkuma kaujās ar kājnieku ieročiem iznīcināja 14 padomju tankus. Par šajā kaujā parādīto varonību Robertu Ancānu 1945.gada janvārī apbalvoja ar vācu armijas augstāko militāro apbalvojumu — Bruņinieka pakāpes dzelzs krustu.

Bija leģiona 19. divīzijas pārstāvis 1945. gada 20. februārī dibinātajā Latvijas Nacionālajā komitejā. Ģenerālis Rūdolfs Bangerskis viņu iecēla par valdības pils komandantu. Valdības mītne bija paredzēta Ēdoles pilī.

Sestajā Kurzemes lielkaujā (1945.gada marts/aprīlis), pie Blīdenes dzelzceļa stacijas Ancānu astoto reizi ievaino. Ievietots Liepājas kara slimnīcā. 1945.gada 8.maijā ar vācu mīnu kuģi devies uz Vāciju. Karu beidzis virsleitnanta dienesta pakāpē.

Vācijā sākumā apmetās uz dzīvi Bādverishofenē (*Badwoerishofen*), pēc tam Neištatē (*Neustadt*) un beidzot Augsburgā. Neištatē bijis administrators Starptautiskajā bēgļu organizācijā kara invalīdu pārskološanas centrā, kur arodus apguvuši vairāk nekā 300 latviešu un igauņu kara invalīdu. 1950.gadā pārcēlies uz Augsburgu, kur pildījis Latviešu komitejas priekšsēža un latviešu tautskolas (pamatskolas un ģimnāzijas) pārziņa pienākumus. 1955.gadā Hamburgā atjaunojoties Latvijas kara invalīdu apvienības darbam, Ancānu ievēlēja par tās vadītāju, šo amatu viņš pildīja 15 gadus.

1955.gadā ieceļojis ASV un apmeties Ņujorkā. Tur strādājis kompānijā *Otis elevators* par tehnisko zīmētāju. Aktīvi piedalījies kara veterānu atpūtas nama *Rota* un Brāļu kapu izbūvē.
Roberts Ancāns miris 1982.gada 1.janvārī Ričmondhilā (*Richmond Hill*), Ņujorkā. Apbedīts Ņujorkas štatā, Katskiļu brāļu kapos.

Roberts Ancāns bija latviešu studentu korporācijas *[[Lacuania]]* (1938-II) biedrs.

## Atsauces
Eiropas čempionāta 2012 kvalifikācija — H grupa

2012. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācijas **H grupas** rezultāti.

## Kvalifikācijas grupas tabula

## Komandas

### Savstarpējās spēles

Uzvaras / Neizšķirti / Zaudējumi

## Spēles

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### Vārtu guvēji
;2 vārti
*  Iannis Okass
*  Nani
*  Krištianu Ronaldu
*  Rauls Meirelišs
*  Heidars Helgusons
;1 vārti
*  Brede Hangelands
*  Mohameds Abdelau
*  Eriks Husekleps
*  Jons Arne Rīze
*  Jons Karevs
*  Ugu Almeida
*  Denni
*  Manuels Fernandess
*  Elders Puštiga
*  Efstatios Aloneftis
*  Mihalis Konstantinu
*  Andreass Avrāms
*  Tomass Kālenbergs
*  Mortens Rasmusens 
*  Kaspers Lorencens
;Savos vārtos
*  Rikārdu Karvaļu (pret Dāniju)
Eiropas čempionāta 2012 kvalifikācija — I grupa

2012. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācijas **I grupas** rezultāti.

## Kvalifikācijas grupas tabula

## Komandas

### Savstarpējās spēles

Uzvaras / Neizšķirti / Zaudējumi

## Spēles

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### Vārtu guvēji
;3 vārti
*  Fernando Ljorente
;2 vārti
*  Fernando Torress
*  Davids Silva
*  Davids Vilja
*  Darvids Šernas
;1 vārti
*  Kenijs Millers
*  Stīvens Makmanuss
*  Stīvens Neismits
*  Andress Injesta
*  Mario Friks
*  Romans Hubniks
*  Tomāšs Necids
*  Vāclavs Kadlecs
;Savos vārtos
*  Žerārs Pikē (pret Skotiju)
Kuveita (pilsēta)

**Kuveita** (, *Madinat Al-Kuwayt*) ir Kuveitas galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Pilsēta atrodas valsts austrumu daļā, Persijas līča krastā. Kuveitas pilsēta ir valsts ekonomiskas, politikas un kultūras centrs.

## Sadraudzības pilsētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Ogle

**Ogle** var būt:

* Akmeņogles
* Brūnogles
* Kokogles
* Aktīvā ogle
* Grafikas tehnika

## Skatīt arī
* Ogleklis
Kārļi

**Kārļi** var būt:
* Ogresgala otrs nosaukums.
* Kārļi - apdzīvota vieta Cēsu novada Drabešu pagastā.
* Kārļi - apdzīvota vieta Līvānu novada Sutru pagastā.

## Skatīt arī
* Karļinova
Habitoloģija

**Habitoloģija** (no latīņu vārda *habitus* nozīme izskats, veidols un *loģij* — mācība) kriminālistikas nozare, kas pēta likumsakarības, pēc kuram rodas informācija par cilvēka ārējo veidolu un uz to izzināšanas pamata izstrāda šī veidola pazīmju klasifikāciju, kā arī metožu sistēmu šo pazīmju fiksācijai un izmantošanai noziegumu atklāšanā un meklējamo personu atrašanā.
E.M.D.

**E.M.D.** ir zviedru *[[teenpop]]*, poproka un popa trio, kura sastāvā ir Ēriks Segerstēds (*Erik Segerstedt*), Mattiass Andreasons (*Mattias Andréasson*) un Denijs Sausedo (*Danny Saucedo*). Visi trīs grupas biedri ir piedalījušies zviedru *Idol* versijā, ar Deniju top 11 un Ēriku finālā zviedru *Idol 2006* un Mattiass bija 3. vietā Zviedru Idol 2007. 2007. gada decembrī nodibināja grupu.

Pēc abu Ērika un Denija veiksmīgi izdotajiem solo albumiem 2007. gada 19. decembrī E.M.D. izdeva savu pirmo singlu "All for Love". "All for Love" nekavējoties nonāca 1. vietā Zviedrijas topā, 6 nedēļas pēc kārtas un tika pārdots apmēram 600 000 eksemplāros. 2008. gada 2. aprīlī E.M.D. izdeva savu otro singlu "Jennie let me love you", kas arī debitēja pirmajā vietā Zviedrijas topā, 6 nedēļas pēc kārtas un ar šo singlu E.M.D. ieguva 2009. gada *Grammy* balvu. 2008. gada 17. maijā E.M.D. izdeva savu debijas albumu *A State of Mind*. Albums debitēja pirmajā vietā Zviedrijas topā.

2009. gadā E.M.D. piedalījās *[[Melodifestivalen]]* ar dziesmu "Baby Goodbye". Viņi uzstājās 3. pusfināla laikā Leksandā, Zviedrijā, 21. februārī.

## Atsauces
Lerdāles tunelis

**Lerdāles tunelis** ( ir tunelis Norvēģijā, garākais autoceļa tunelis pasaulē. 24,5 km garais tunelis savieno Lerdāli un Aurlandi Sognas un Fjūranes filkē. Ietilpst Eiropas maģistrālē E16.

Tuneļa izbūve ļāva saīsināt ceļu no Bergenas uz Oslo, jo pirms tam ceļš veda augstu kalnos, kur ziemas laikā bija daudz sniega. Tunelis izmaksāja 113,1 miljonu USD. Atšķirībā no citiem jaunajiem tuneļiem Norvēģijā, Lerdāles tunelis ir bezmaksas.

Tunelis ir sadalīts četrās sekcijās, kuras atdala trīs lielas grotas. Grotas izveidotas tādēļ, lai dotu svaigu skatu vienmuļajā brauciena pa tuneli; tur autobraucēji var nedaudz atpūsties. Tunelī ir ierīkotas 48 vietas, kur nepieciešamības gadījumā transportlīdzekļiem nobraukt malā, 15 vietās mašīnas var apgriezties, ugunsdzēšamie aparāti izvietoti ik pēc 114 metriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Informācijas par tuneli
Sakstagals (nozīmju atdalīšana)

**Sakstagals** var būt:
* Sakstagals — ciems Latgalē, Rēzeknes novada Sakstagala pagasta centrs.
* Sakstagals — dzelzceļa stacija līnijā Krustpils—Rēzekne II.

## Skatīt arī
* Sakstagala pagasts
Sakstagals

**Sakstagals** () ir ciems Rēzeknes novadā, Sakstagala pagasta centrs. Izvietojies pie Krustpils—Rēzeknes dzelzceļa netālu no autoceļa A12 Rēzeknes upes kreisajā krastā 14 km no novada centra Rēzeknes un 229 km no Rīgas. Saplūdis ar ziemeļos no dzelzceļa esošajiem Civkoriem.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie 1901. gadā atklātās dzelzceļa līnijas Ventspils—Maskava, kur vēlāk ierīkota Sakstagala dzelzceļa stacija. 1933. gadā Sakstagalam piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss. 1935. gadā Sakstagalā bija 27 dzīvojamās mājas un 143 iedzīvotāji.

Sakstagalā atrodas pagasta pārvalde, Jāņa Klīdzēja pamatskola (Civkoros), Franča Trasuna muzejs “Kolnasāta”, bibliotēka, pasta nodaļa.

Franča Trasuna dzīvesvieta "Kolnasāta" ir valsts nozīmes kultūras piemineklis.

1897. gadā katoļu ciemā bija 20 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sakstagala pagasta mājaslapa
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Sanktpēterburgas Ledus pils

**Sanktpēterburgas Ledus pils** () ir daudzfunkcionāla halle, kas atrodas Sanktpēterburgā, Krievijā un tika celta 2000. gada Pasaules čempionāta hokejā vajadzībām. Halle ir arī Kontinentālās hokeja līgas kluba Sanktpēterburgas "SKA" mājvieta.

Tajā notika 2011. gada Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēle.

## Ārējās saites
* Halles mājaslapa
Tšcjanka

**Tšcjanka** (, vēsturiskais vācu nosaukums - Šēnlanke ) ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz ziemeļiem no Poznaņas.

Rakstos pirmoreiz minēta 1245. gadā. No 1772. līdz 1945. gadam ietilpa Prūsijā (Vācijā). Pēc Otrā pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī, bet pilsētas vācu iedzīvotāji izbrauca vai tika padzīti.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Novi Tomislas apriņķis

**Novi Tomislas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes rietumos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Mendzihodas, Šamotulu, Poznaņas, Grodziskas un Volštinas apriņķiem, kā arī Lubušas vojevodistes Zelona Guras, Svebodzinas un Mendzižečas apriņķiem.
Beside You in Time

***Beside You in Time*** (zināms arī kā ***Halo 22***) ir ASV industriālā roka projekta *[[Nine Inch Nails]]* koncertalbums, izdots 2007. gadā. *Beside You in Time* arī ir nosaukums dziesmai no *Nine Inch Nails* 2005. gada albuma *[[With Teeth]]*. Videomateriāls uzņemts *Nine Inch Nails* 2006. gada koncertturnejas ** laikā un izdots DVD, HD DVD un *[[Blu-ray Disc|Blu-ray]]* formātos.

## Mūzikas saraksts
### Ziemeļamerikas ziemas turneja, 2006. gads
# *Love Is Not Enough*
# *You Know What You Are?*
# *Terrible Lie*
# *The Line Begins to Blur*
# *[[March of the Pigs]]*
# *Something I Can Never Have*
# *[[Closer to God|Closer]]*
# *[[Burn (Nine Inch Nails dziesma)|Burn]]*
# *Gave Up*
# *Eraser*
# *Right Where It Belongs*
# *Beside You in Time*
# *With Teeth*
# *[[Wish (singls)|Wish]]*
# *[[Only]]*
# *The Big Come Down*
# *[[Hurt (Nine Inch Nails dziesma)|Hurt]]*
# *[[The Hand That Feeds]]*
# *[[Head Like a Hole]]*

### Ziemeļamerikas vasaras turneja, 2006. gads
# *Somewhat Damaged*
# *Closer*
# *Help Me I Am In Hell*
# *Non-Entity*
# *Only*

### Mūzikas videoklipi
# *The Hand That Feeds*
# *Only*

### Mēģinājumi studijā, 2005. gads
# *The Collector*
# *Every Day Is Exactly The Same*
# *Love Is Not Enough*

## Ārējās saites
* Oficiālā ''Beside You in Time'' mājaslapa
* NinWiki informācija
Novi Tomisla

**Novi Tomisla** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz rietumiem no Poznaņas. No 1772. līdz 1919. gadam ietilpa Prūsijā (Vācijā).

Pilsētā ir senas klūdziņu pīšanas tradīcijas. Pilsētas galvenajā laukumā atrodas pīts grozs, kurš ir lielākais pasaulē, kā to apstiprina Ginesa rekordu grāmata. Pilsētā atrodas arī grozu un apiņu muzejs.
Lvuveka

**Lvuveka** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz rietumiem no Poznaņas.

## Atsauces

 
## Ārējās saites
TVT Records

**TVT Records** ir ASV neatkarīga ierakstu kompānija, ko 1985. gadā izveidoja Stīvs Gotlībs. 25 pastāvēšanas gadu laikā ierakstu kompānija izdeva 25 zelta, platīna un daudzplatīna ierakstus. Tā atklāja daudzus vēlāk slavenus māksliniekus, tai skaitā Nine Inch Nails, Ja Rule, Lil Jon, Underworld, KLF, Sevendust, Brian Jonestown Massacre un Pitbull.

TVT Records lielākos komerciālos panākumus atnesa trīskāršo platīnu ieguvušais Nine Inch Nails albums *[[Pretty Hate Machine]]* un divi Lil Jon dubultplatīna ieraksti, tāpat arī platīna ieraksti tādiem izpildītājiem kā Snoop Dogg and the Eastside Boyz, Dashboard Confessional, Default un Ying Yang Twins.

## Ārējās saites
* TVT Records oficiālā mājaslapa
Opaleņica

**Opaleņica** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz rietumiem no Poznaņas. Vēsturiski ietekmīgās Opaliņsku dzimtas izcelsmes vieta.

Rakstos pirmoreiz minēta 1393. gadā. No 1793. līdz 1920. gadam (ar pārtraukumu no 1806. līdz 1815. gadam, kad tā atradās Varšavas hercogistes sastāvā) ietilpa Prūsijā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

## Atsauces

 
## Ārējās saites
Closure

***Closure*** (zināms arī kā ***Halo 12***) ir 1997. gadā izdots Nine Inch Nails VHS dubulkomplekts. *Closure* ir divpadsmitais oficiālais Nine Inch Nails izdevums. Tas sastāv no vienas kasetes ar *Self Destruct* koncertturnejas uzfilmēto videomateriālu un otras kasetes ar līdz tam izdotajiem Nine Inch Nails mūzikas videoklipiem.

## Mūzikas saraksts
### Self Destruct Tour (tape 1)
# "Terrible Lie"
# "Piggy"
# "Down in It"
# "March of the Pigs"
# "The Only Time"
# "Wish"
# "Hurt" (ar Deividu Boviju)
# "Something I Can Never Have"

### Music Videos (tape 2)
# "Head Like a Hole" — 4:31
# "Sin" — 2:11
# "Down in It" — 3:50
# "Pinion" — 1:16
# "Wish" — 3:42
# "Help Me I Am In Hell" — 2:03
# "Happiness in Slavery" — 4:48
# "Gave Up" — 4:27
# "March of the Pigs" — 3:03
# "Eraser (live)" — 4:23
# "Hurt (live)" — 5:10
# "Wish (live)" — 3:49
# "Closer" — 4:36
# "The Perfect Drug" — 4:13

## Ārējās saites
* NINcollector informācija  
* Discogs informācija
Veleņa

**Veleņa** (, vēsturiskais vācu nosaukums - Filēne ) ir pilsēta Lielpolijas vojevodistē Polijā, uz ziemeļiem no Poznaņas pie Notecas upes.

Rakstos pirmoreiz minēta 1108. gadā. No 1772. līdz 1919. gadam (pilsētas dienvidu daļa) un 1945. gadam (pilsētas ziemeļu daļa) ietilpa Prūsijā (Vācijā).

Pilsētā dzimis vācu filozofs un filologs Morics Lacaruss (*Moritz Lazarus*, 1824 - 1903), bet pilsētas pievārtē - nacisma laika ierēdnis Frīdrihs Vilhelms Kricingers (*Friedrich Wilhelm Kritzinger*, 1890 - 1947).

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Zbonšiņa

**Zbonšiņa** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz rietumiem no Poznaņas.

Rakstos pirmoreiz minēta 1231. gadā. No 1793. līdz 1920. gadam ietilpa Prūsijā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

Pirms Otra pasaules kara Zboņšiņa bija pierobežas pilsēta. 1938. gada oktobrī Vācija pieņēma lēmumu deportēt no valsts visus Polijas ebrejus bez Vācijas pilsonības. Savukārt neilgi pirms tam Polija bija atņēmusi pilsonību visiem ebrejiem, kuri neatradās Polijas valsts teritorijā. Rezultātā pilsētā pie robežas iestrēga tūkstošiem ebreju, jo viņus nepieņēma neviena no pusēm. Fotogrāfijas no ebreju internēto nometnes slepeni uzņēma slavenais fotogrāfs Romans Višņaks (*Roman Vishniac*, 1897 - 1990). Bēgļu vidū bija vācu diplomāta Ernsta fom Rata (*Ernst vom Rath*, 1909 - 1938) slepkava Heršels Grinšpans (*Herschel Grynszpan*, 1921 - 1943/45). Grinšpana 1938. gada novembrī Parīzē veiktā slepkavība bija iemesls t. s. Kristāla naktij.

Pilsētā un tās apkārtnē sastopams īpašs dūdu veids - *kozioł*.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Kempno

**Kempno** () - pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidiem no Kališas.

Rakstos pirmoreiz minēta 1282. gadā. No 1793. līdz 1920. gadam (ar pārtraukumu no 1807. līdz 1815. gadam, kad tā ietilpa Varšavas hercogistē) ietilpa Prūsijā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

Pazīstamā rabīna Samuela Holdheima (*Samuel Holdheim*, 1806 - 1860) un vācu/amerikāņu šahista Edvarda Laskera (*Edward Lasker*, 1885 - 1981) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Kempno apriņķis

**Kempno apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes dienvidos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Ostšešovas apriņķi, Lodzas vojevodistes Verušovas apriņķi, Opoles vojevodistes Klučborkas un Namislovas apriņķiem, kā arī Lejassilēzijas vojevodistes Olesņicas apriņķi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā Kempno apriņķa tīmekļvietne
Efesas koncils

[thumb|400px|Efesas koncils attēlots kādā [Lionas baznīcā]]
**Efesas koncils** tiek atzīts kā trešais kristīgās baznīcas ekumeniskais koncils. Koncilu sasauca Austrumromas impērijas imperators Teodosijs II 431. gadā. Koncils notika Efesā Marijas baznīcā.

## Priekšvēsture
Koncila sasaukšanas iemesls bija strīds starp Konstantinopoles arhibīskapu Nestoriju un Aleksandrijas patriarhu Kirilu jautājumā par Jēzus Kristus dabu. Nestorijs strikti nodalīja Kristus divas dabas- dievišķo un cilvēcīgo. Viņš atteicās piedēvēt Kristus dievišķajai dabai cilvēka Jēzus cilvēcisko rīcību un ciešanas. Nestorija mācību atbalstīja Sīrijā, no kurienes viņš bija cēlies.

## Koncila gaita
Koncilā piedalījās apmēram 250 bīskapi. Lai arī Nestoriju atbalstošie bīskapi vēl nebija ieradušies, koncils Aleksandrijas Kirila vadībā nosodīja Nestorija mācību. Tika pasludināts, ka Kristus bija viena persona, nevis divas atsevišķas: patiess Dievs un patiess cilvēks. Jaunavu Mariju pasludināja par Dievmāti (grieķu: *Θεοτόκος* (*Theotókos*) — 'Dieva dzemdētāja'). Nestoriju atcēla no amata un vēlāk izsūtīja uz Antiohiju.

Koncilā nosodīja arī pelagiānismu- britu mūka Pelāgija mācību, ka cilvēks ar savu brīvo gribu spēj izvēlēties un darīt labo un pat būt bezgrēcīgs. Pelāgijs noraidīja mācību par iedzimto grēku un uzskatīja, ka grēks ir tikai nepareiza rīcība un tam nav sakars ar cilvēka dabu.

## Pēc koncila
Nestoriānisma nosodījums izraisīja baznīcas šķelšanos. Nestorija mācības piekritēji devās pāri impērijas robežai uz Persiju, kur jau bija izveidojusies no Konstantinopoles neatkarīga baznīca. Vēlāk nestoriānisms saglabājās Asīriešu baznīcā.
Proton-M

***Proton-M*** (*Протон-М*; GRAU indekss *8K82M* jeb *8K82KM*) ir Krievijas nesējraķete, kuru izgatavo uzņēmums *[[Hruņičeva Valsts kosmiskais zinātniski pētnieciskais centrs|GKNPC Hruņičeva]]*. To kosmosā palaiž no Baikonuras kosmodroma Kazahstānā. Ar nesēja pakalpojumu komerciālu pārdošanu nodarbojas *[[International Launch Services]]*. Raķete izveidota, modernizējot ilgus gadus lietoto *[[Proton-K]]*.

## Modifikācijas
*Proton-M* var būt apgādāts ar 4. pakāpi, kas ļauj kravu nogādāt augstākās orbītās:
* *[[Proton-M/Blok DM-2]]*,
* *[[Proton-M/Blok DM-3]]*,
* *[[Proton-M/Briz-M]]*.
Minto kalns

**Minto kalns** () ir 4165 m augsts kalns Transantarktīdas kalnu sistēmā Admiralitātes kalnu centrālajā daļā. Kalnu 1841. gada janvārī atklāja Džeimsa Rosa ekspedīcija un nosauca par godu tā laika Britu Admiralitātes pirmajam lordam Gilbertam Eliotam-Marejam-Kininmondam, 2. Minto grāfam. Virsotni pirmie iekaroja austrāliešu alpīnisti Gregs Mortimers, Linkolns Halls, Džonatans Česters, Lails Kloss, Kriss Hiltons un Glens Singlmens 1988. gada 18. februārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rosa šelfa ledājs

**Rosa šelfa ledājs** () ir lielākais šelfa ledājs Antarktīdā. Tā platība ir aptuveni  (nedaudz mazāka, kā Francijas platība), garums dienvidu—ziemeļu virzienā ir , rietumu—austrumu virzienā . Vertikālā ledāja fronte stiepjas  garumā un paceļas 15-50 m augstumā virs jūras līmeņa. Ledājs ir vairākus simtus metru biezs, un ap 90% ledus masas atrodas zem ūdens līmeņa. Ledājs izvietojies starp Viktorijas un Mērijas Bērdas Zemi Transantarktīdas kalnu pakājē un to ziemeļos apskalo Rosa jūra. Gandrīz pilnībā ietilpst Jaunzēlandes pretenzijā Rosa Teritorijā.

Ledāju 1841. gada janvārī atklāja Džeimsa Rosa ekspedīcija. Tā kā ledājs bija par iemeslu, kādēļ ekspedīcijas dalībnieki nevarēja virzīties tālāk uz dienvidiem, Ross to nosauca par **Viktorijas ledus barjeru** par godu Anglijas karalienei Viktorijai. Vēlāk ledājs un to apskalojošā jūra tika nodēvēti pirmatklājēja vārdā.

Ledāja piekrasti apraksta vairāki dabas apgabali ar saviem nosaukumiem: Širases krasts, Saipla krasts un Gūlda krasts gar Rietumantarktīdas piekrasti un Amundsena krasts, Dufeka krasts, Šekltona krasts un Hilarija krasts gar Transantarktīdas kalnu grēdas pakāji. Ledājā ir vairākas tā saucamās "salas" - jūras reljefa paaugstinājumi, pāri kuriem plūstot ledājs veido pacēlumus virs apkārtējās virsmas. Lielākās ir Rūzvelta sala netālu no ledāja frontes un Krerija ledus sala ledāja dienviddaļā.

Rosa šelfa ledājs veidojas no okeānā noplūstošiem kontinentālajiem ledājiem, no Transantarktīdas kalniem rietumos (Brīdmora glečers, Bērda glečers, Nimroda glečers, Levereta glečers) un no Mērijas Bērdas Zemes austrumos (Makeiīla ledus straume, Bindšadlera ledus straume, Horlika ledus straume). Austrumu puses ledus straumes atnes vairāk ledus, tādēļ tā ir stabilāka un šelfa ledāja kustības ātrums ir ap  gadā. Rietumu pusē ātrums ir ap  gadā (1,5— dienā). Ledāja biezums variējas no  jūras pusē līdz pat  pie tā sākuma. Ledājs ir peldošs, un tas paceļas un nolaižas līdzi paisumam un bēgumam. Dažādu iemeslu rezultātā no ledāja atdalās aisbergi, lielākais no tiem (Aisbergs B-15  platībā (Beļģijas izmērā) tika reģistrēts 2000. gada martā.

No 1929. līdz 1959. gadam ledāja austrumos darbojās amerikāņu polārstacija Litlamerika. Pašlaik ar ledāja pētniecību nodarbojas Rosa salā izvietotās polārstacijas Makmerdo un Skota. Ledāju ziemeļrietumu — dienvidaustrumu virzienā šķērso Makmerdo — Dienvidpola lielceļš.

## Atsauces

## Ārējās saites
Edgars Portnojs

**Edgars Portnojs** (dzimis , Rīgā) ir Latvijas futbolists, vārtsargs.

Līdz 2009. gada sezonai spēlēja Rēzeknes SK Blāzma, 2009. gadā aizvadīja vienīgo spēli SK Blāzma sastāvā pret Skonto FC, bet maijā pārgāja uz FK Kauguri-PBLC. Tomēr jūrmalnieku sastāvā nespēlēja ilgi, jau vasarā devās uz Rumāniju, kur parakstīja līgumu ar Bukarestes "Steaua".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Profils soccerway.com / worldfootball.net
Pupiņas

**Pupiņas** var būt:

* pupiņas — tauriņziežu dzimtas augu ģints;
** parastās pupiņas — plaši izplatīts kultūraugs;
* zeltainās pupiņas jeb mungo pupiņas — *Vigna* ģints pākšaugi;
* kafijas pupiņas;
* kakao pupiņas.

## Skatīt arī
* pupa
Solar Dynamics Observatory

***Solar Dynamics Observatory*** jeb **SDO** (no  "Saules dinamikas observatorija") ir NASA kosmiskais aparāts, kas paredzēts Saules novērošanai, daļa no programmas *[[Living With a Star]]*. To palaida  ar nesējraķeti *[[Atlas V/401]]*.

thumb|left|180px|SDO pirmais Saules uzliesmojuma attēls
SDO mērķis ir saprast Saules ietekmi uz Zemi un Zemes tuvējo kosmisko telpu, pētot Saules atmosfēru mazā telpas un laika mērogā vienlaicīgi dažādos starojuma viļņu garumos. Ar SDO tiks noteikts, kā veidojas Saules magnētiskais lauks un kāda ir tā struktūra, kā arī kā šī uzkrātā magnētiskā enerģija tiek pārveidota un izstarota heliosfērā un Zemes tuvumā Saules vēja, enerģētisko daļiņu un dažādu Saules starojumu veidā.

## Ārējās saites

* SDO misijas mājaslapa
Ostšešovas apriņķis

**Ostšešovas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes dienvidos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Ostrovas, Kališas un Kempno apriņķiem, Lodzas vojevodistes Seradzas un Verušovas apriņķiem, kā arī Lejassilēzijas vojevodistes Olesņicas apriņķi.
Pupa (nozīmju atdalīšana)

**Pupa** var būt:

* pupa — sarunvalodā lietots apzīmējums tauriņziežu dzimtas un dažu citu augu dzimtu sēklām;
** lauka pupa (*Vicia faba*, arī cūku pupas, dārza pupas, zirgu pupas) — tauriņziežu dzimtas augs vai tā sēkla;
** kafijas krūmu sēkla;
** kakaokoka sēkla;
** sojas pupa;
* kāpurs (latīņu: *pupa*).

## Skatīt arī
* pupiņas
Piparkrūmi

**Piparkrūmi** jeb **pipari** (*Piper*) ir piparu dzimtas ģints pie kuras pieder 1000-2000 dažādu sugu krūmu, lakstaugu un liānu. Vairums šo sugu sastopamas tropiskajos apgabalos. Kulinārijā plaši izmanto melnos piparus, kurus iegūst no melnā piparkrūma. Tiek izmantoti arī citu sugu pipari kā garšvielas vai kā ārstniecības augi.
Ostšešova

**Ostšešova** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidiem no Kališas.

Rakstos pirmoreiz minēta 1283. gadā. No 1793. līdz 1920. gadam (ar pārtraukumu no 1807. līdz 1815. gadam, kad tā ietilpa Varšavas hercogistē) ietilpa Prūsijā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

Otrā pasaules kara laikā pilsētā atradās norvēģu karagūstekņu nometne (*Stalag XXI-A*), tagad - muzejs.

Pilsētas pievārtē dzimis alpinists Kšištofs Velickis (Krzysztof Wielicki, 1950 - ) - pirmais alpinists, kurš uzkāpis Everestā ziemā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mikstata

**Mikstata** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidiem no Kališas.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Slupcas apriņķis

**Slupcas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes austrumos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Koņinas, Pleševas, Vžesņas un Gņezno apriņķiem, kā arī Kujāvijas-Pomožes vojevodistes Mogilno apriņķi.

## Apskates objekti
*Londas klosteris (*Opactwo Cystersów w Lądzie*)

## Galerija

Ląd_zdjęcie_lotnicze.jpg|Londas klosteris


## Ārējās saites
*Londas klosteris
Slupca

**Slupca** () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz austrumiem no Poznaņas. Pie pilsētas atrodas 1955. gadā kūdras ieguves vietā mākslīgi izveidots ezers.

Rakstos pirmoreiz minēta 1283. gadā. Viduslaikos svarīga pilsēta ar aizsardzības mūri. 1793. gadā Polijas dalīšanas rezultātā Slupca tika iekļauta Prūsijā, bet pēc Napoleona sakāves 1815. gadā - Krievijā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

## Atsauces

 
## Ārējās saites

*
Ņūmetāls

**Ņūmetāls** () ir smagā metāla apakšžanrs, kas radies sajaucoties smagajam metālam ar hiphopu, fankmūziku un grandžu. 

## Izcelsme

Jēdziens *nu metal* pirmo reizi tika lietots 1995. gadā, *[[Spin (žurnāls)|Spin]]* *[[Coal Chamber]]* koncerta apskatā. Daudzas ņūmetāla grupas nāca no Kalifornijas (kā *[[Korn]]*, *[[Deftones]]* un *[[P.O.D.]]*).

## Grupas
* *[[Adema]]*
* *[[Coal Chamber]]*
* *[[Disturbed]]*
* *[[Dope]]*
* *[[Drowning Pool]]*
* *[[Exilia]]*
* *[[Ill Niño]]*
* *[[Korn]]*
* *[[Limp Bizkit]]*
* *[[Linkin Park]]*
* *[[Mudvayne]]*
* *[[Mushroomhead]]*
* *[[P.O.D.]]*
* *[[Papa Roach]]*
* *[[Slipknot]]*
* *[[Static-X]]*
* *[[Staind]]*

## Ārējās saites

* ''MTV.com: Nu metal Meltdown''  

## Atsauces
Agnese Koklača

**Agnese Koklača** (dzimusi  Talsos) ir Latvijas kamaniņu braucēja. Agnese ir startējusi 3 Pasaules čempionātos junioriem: 2007. gadā tika izcīnīta 17. vieta, 2008. gadā — 12. vieta un 2009. gadā — 10. vieta. Izglītību ieguvusi Murjāņu sporta ģimnāzijā. Piedalījusies , kurās izcīnīja 24. vietu.

## Ārējās saites
Anete Brice

**Anete Brice** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu distanču slēpotāja un biatloniste. 2010. gada ziemas olimpisko spēļu dalībniece. 

## Dzīvesgājums

### Sportistes karjera
2008. gada Pasaules junioru čempionātā distanču slēpošanā viņa ieņēma 69. vietu 10 km ar kopēju startu, 72. vietu 1 km sprintā un 74. vietu 5 km klasiskajā slēpojumā. 2011. gada Pasaules čempionātā junioriem biatlonā izcīnīja 30. vietu 7,5 kilometru sprintā.Piedalījās 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. 10 km brīvā stila slēpojumā ierindojās 69. vietā. Šajā distancē 2009. gada Pasaules čempionātā Liberecā viņa ierindojās 78. vietā.

### Privātā dzīve
Anetes vecāki ir biatlonisti — Ilmārs Bricis un Anžela Brice. Anžela ir arī Anetes trenere. Izglītību ieguvusi Priekuļu vidusskolā un Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē.. Pašlaik (2020) pārtraukusi aktīvās sportistes gaitas.  2018. gadā kļuvusi par māti dēlam.

## Karjeras rezultāti biatlonā
### Pasaules čempionāts

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Roberts Rode

**Roberts Rode** (dzimis  Rīgā) ir latviešu kalnu slēpotājs. 

## Karjera
2004. gada Pasaules junioru čempionātā viņš izcīnīja 45. vietu slalomā, 80. vietu milzu slalomā un 89. vietu supergigantā. 2009. gada Pasaules čempionātā milzu slalomā viņš izcīnīja 70. vietu. Tā paša gada Pasaules Universiādē viņš sasniedza 31. vietu nobraucienā un 44. vietu milzu slalomā.

2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēm R. Rode kvalificējās, iekļūstot pasaules ranga 500 labāko skaitā. Tajās viņš nobraucienā ieņēma 58. vietu, startēja arī kombinācijā (nobrauciens un slaloms), taču viņš nefinišēja pirmajā disciplīnā. 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs R. Rode ieņēma 47. vietu nobraucienā, sasniedzot augstāko vietu, kādu ieņēmis, taču viņš bija pēdējais starp finišējušajiem dalībniekiem, vairāk kā 11 sekundes zaudējot uzvarētājam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grodziskas apriņķis (Lielpolija)

:*Apriņķis ar tādu pašu nosaukumu ir arī [[Mazovijas vojevodiste|Mazovijas vojevodistē]] - skat. [[Grodziskas apriņķis (Mazovija)]]*

**Grodziskas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Lielpolijas vojevodistes rietumos. Robežojas ar Lielpolijas vojevodistes Poznaņas, Koscjanas, Volštinas un Novi Tomislas apriņķiem.
Valdis Valters

**Valdis Valters** (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu basketbolists, pēc sportista karjeras beigām — basketbola treneris un funkcionārs, kā arī radio un televīzijas sporta raidījumu vadītājs. 1982. gada pasaules un divkārtējs Eiropas čempions PSRS izlases sastāvā, 1981. gada Eiropas čempionāta vērtīgākais spēlētājs. 2017. gadā uzņemts FIBA Slavas zālē. Darbojies arī politikā, bijis Rīgas domes deputāts no partijas "Latvijas Ceļš".

Valda Valtera abi dēli Kristaps un Sandis arī ir bijuši profesionāli basketbolisti.

## Karjera
Spēlētāja karjeras laikā spēlējis saspēles vadītāja pozīcijā. Lielāko karjeras daļu pārstāvējis Rīgas VEF klubu. Karjeras laikā sešas reizes kļuvis par Latvijas PSR čempionu un trīs reizes — Latvijas čempionu.

Laikā no 1979. līdz 1988. gadam pārstāvējis PSRS izlasi. Tās sastāvā izcīnīja zeltu 1982. gada un sudrabu 1986. gada Pasaules čempionātā. Tāpat ar panākumiem tika startēts Eiropas čempionātā: 1981. un 1985. gadā tika izcīnīta zelta medaļa, 1987. gadā — sudraba medaļa, 1983. gadā — bronzas medaļa. 1981. gada čempionātā V. Valters tika atzīts par turnīra vērtīgāko spēlētāju un tika iekļauts turnīra simboliskajā izlasē.

39 spēles aizvadījis arī Latvijas PSR izlasē, kuras sastāvā 1983. gadā izcīnījis trešo vietu PSRS Tautu spartakiādē (vēl 1979. gadā tikusi izcīnīta 6. vieta). Pārstāvējis arī Latvijas izlasi (9 spēles), piedalījies  kvalifikācijas turnīrā. Saņēmis PSRS Nopelniem bagātā sporta meistara nosaukumu.

V. Valteram pieder vairāki Latvijas Basketbola līgas (LBL) rekordi, tostarp 1994. gada 9. janvārī "SWH/Dumle" sastāvā spēlē viesos pret Talsu komandu viņš iemeta 19 trīspunktu metienus. Šajā spēlē V. Valters guva 81 punktu (kas gan nav LBL rekords, jo Aigars Zeidaks spējis iemest 100 punktus spēlē), kā arī sasniedza *[[tripple-double]]*, savācot 10 atlēkušās bumbas un iedodot 12 rezultatīvas piespēles.

 svinīgā ceremonijā Šveices pilsētā Ženēvā uzņemts FIBA slavas zālē.

### Trenera karjera
1988. gadā sācis strādāt par jauno basketbolistu treneri paša izveidotajā Valtera basketbola skolā. 1990. gados bijis spēlējošais treneris vairākās LBL komandās.

1996. gadā kļuva par "ASK/Brocēni" galveno treneri, viņa vadībā klubs trīs reizes uzvarēja LBL čempionātā. Klubu vadīja līdz 2000. gadam, pēc tam kļuva par Rīgas "Skonto" galveno treneri (klubu vadīja līdz 2003. gadam). 2007. gadā bija viens no atjaunotā Rīgas VEF dibinātājiem un no 2007. līdz 2010. gadam šī kluba galvenais treneris. Pēc tam kļuva par kluba viceprezidentu, tomēr 2011. gada februārī šo amatu atstāja.

Laikā no 1997. līdz 1998. gadam bijis arī Latvijas basketbola izlases galvenais treneris (izlasi vadījis 7 spēlēs).

## Privātā dzīve
Valdis Valters ir divreiz precējies. No pirmās laulības ar Zentu Valteri viņam ir divi dēli Kristaps un Sandis, kas abi ir bijuši profesionāli basketbolisti. No otrās laulības ar Agnesi Timofejevu — meita Anna.

## Televīzijas raidījumi

## Radio raidījumi

## Bibliogrāfija
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas basketbola Goda zāles profils
* FIBA Slavas zāles profils
Romas klubs

**Romas klubs** ir 1968. gadā izveidota starptautiska nekomerciāla organizācija, kura apvieno zinātniekus, sabiedriskos darbiniekus, juristus un uzņēmējus no vairāk nekā 30 valstīm. Kluba mērķis — izvērtēt stāvokli ekonomikā, ekoloģijā, demogrāfijā un citās jomās, kā arī futuroloģiski noteikt nākotnes perspektīvas. Kluba dalībnieki, ņemot vērā tādus faktorus kā pasaules iedzīvotāju demogrāfiskos rādītājus, dabas resursus, kapitālieguldījumus, neatjaunojamo resursu izmantošanu, vides piesārņojumu un pārtikas preču ražošanu, izmantojot matemātisko modelēšanu, globālo pieeju un daudzfaktoru sistēmanalīzi, mēģina izveidot pasaules plānošanas principus, modelēt iespējamās attīstības alternatīvas un dot valdībām rekomendācijas problēmu risināšanai. Savos ziņojumos klubs mēģināja dot visaptverošas prognozes. Kopš XX gs. 80. gadu sākuma *Romas klubs* sašaurinājis pētījuma priekšmetu un pievērsies reģionu, pat atsevišķu valstu pretrunu un to pārvarēšanas ceļu analīzei, konkrētu, sabiedrībai nozīmīgu parādību un to attīstības rezultātu izpētei.

Kluba izveidošanas iniciators bija itāliešu rūpnieks Aurēlio Pečei (*Aurelio Peccei*, 1908—1984), «Fiat» firmas valdes loceklis.

## Pētījumi

**Pirmo ziņojumu** „Pieauguma robežas” (*Limits to Growth*) 1970. gadā izveidoja Dr. D. Medouza (Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts) vadītā pētnieku grupa. Ar datoru tika modelēti iespējamie pasaules attīstības varianti. Secinājumi nebija iepriecinoši: mūsdienu civilizācijai pastāv pieauguma limiti, kurus nosaka pati daba, un cilvēkiem, ja viņi grib izdzīvot, ir jādomā par to robežu, aiz kuras sākas neparedzamas sekas. D. Medouzs piedāvā: regulēt un stabilizēt apdzīvotības līmeni un kapitāla izaugsmi, nodrošināt nepieciešamās lauksaimniecības produkcijas ražošanu, resursu patēriņu un ekoloģiskās situācijas līdzsvarošanu. 1972. gadā pētījumu rezultāti tika izdoti grāmatā "Aiz pieauguma robežām".

**Otrajā ziņojumā** „Cilvēce krustcelēs” 1974. gadā izmantoja jaunu, sarežģītu sistēmu analīzes un skaitliskās novērtēšanas metodiku, ko izveidojis Mesarovičs (Klīvlenda, ASV), un tika secināts, ka, saglabājoties pašreizējām pasaules attīstības tendencēm, kļūs neizbēgami reģionāli konflikti, kuri notiek agrāk, nekā to paredzēja pirmais ziņojums. Uzsvērts, ka izdzīvošanas stratēģija nav globālā līdzsvara sasniegšana, bet pāreja uz organisku (ierobežotu) pieaugumu, t.i., dažādu pasaules sistēmas daļu diferencētu attīstību.

## Atsauces un piezīmes

## Literatūra

* Ozoliņa Ž. Pasaules globālās attīstības doktrīnas: Metod. izstrādne. - Rīga, 1991.
Oskars Gudramovičs

**Oskars Gudramovičs** (dzimis  Rīgā) ir latviešu kamaniņu braucējs. Startē kopā ar Pēteri Kalniņu.

Piedalījies , kur kopā ar Kalniņu izcīnījuši 12. vietu divnieku sacensībās. 2012. un 2013. gada Pasaules čempionātā izcīnījuši 10. vietu, kas ir sportistu lielākais sasniegums šajās sacensībās. Augstāko vietu Pasaules kausa kopvērtējumā guvuši 2010.—2011. gada sezonā, kad ieņēmuši 15. vietu. Junioru vecumā izcīnījis divas bronzas Pasaules čempionātā junioriem — 2008. gadā divniekos un 2007. gadā komandu stafetē.

2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos Oskars Gudramovičs/Pēteris Kalniņš ieņēma 10. vietu.

## Ārējās saites

* FIL-Luge profils
Kartons

[thumb|250px|Kartona [kaste]]
thumb|250px|Trīsslāņu gofrēts kartons
**Kartons** (, no  — 'papīrs') ir papīra paveids, kam raksturīgs liels loksnes blīvums. Tas ir cietāks un biezāks par parastu papīru un tā blīvums ir lielāks par 250 g/m², kas PSRS bija noteikta par robežu starp kartonu un papīru. Vācijā šī robeža ir 150 g/m². Kartona galvenie raksturlielumi ir blīvums, biezums (parasti 0,4—3,5 mm), mitruma saturs (0,5—0,9%), kā arī izolējošā un uzsūcošā spēja. Īpašiem nolūkiem ražota kartona tehniskie rādītāji var ietvert absorbcijas un elektroizolācijas īpašības, deformācijas mitrināšanas un žūšanas laikā u. c.

## Ražošana
Kartona ražošanā galvenās tehnoloģiskās darbības — malšana, liešana, presēšana un žāvēšana — būtiski neatšķiras no darbībām papīra ražošanā. Kā izejviela kartona ražošanai biežāk izmanto vielas ar rupjāku un cietāku šķiedru — brūno koksnes masu, puscelulozi, sulfātcelulozi un makulatūru. Kartonu ražo nepārtrauktas loksnes veidā, pēc tam sagriežot to atbilstoši vajadzībām.

Kartons var būt vienslāņa vai vairākslāņu. Vairākslāņu kartona iekšējie slāņi parasti tiek atlieti no lētākiem materiāliem, ārējie slāņi no stiprākām un dārgākām šķiedrām, kā sulfātcelulozes.

## Izmantošana
Kartonu izmanto kā iesaiņojamo un apdares materiālu, elektroizolācijas un apavu rūpniecības izejvielu, poligrāfijā gadījumos, kad nepieciešama lielāka izturība nekā papīram — vizītkartēs, pastkartēs, spēļu kārtīs, katalogu un grāmatu vākos u.c.

## Otrreizējā pārstrāde
Kartoni parasti ir pārstrādājami, bet jauktas struktūras kartoni — ar laminātu vai vasku pārklātie un ūdensizturīgie tam derīgi sliktāk. Lielākoties tīru kartonu atmaksājas pārstrādāt, bet guvumi no tā ir minimāli. Kartonu var, piemēram, kompostēt vai izmantot kā pakaišus dzīvnieku guļvietām.

## Atsauces

## Ārējās saites