open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dienvidslāvijas apvērsums

300 px|thumbnail|Apvērsuma dalībnieki — Dušans Simovičs un Radojs Knežvičs (sānos) ar karali Pēteri II (centrā) 1941. gada jūnijā
**Dienvidslāvijas apvērsums** norisinājās 1941. gada 27. martā Belgradā, Dienvidslāvijas Karalistē. Apvērsumu izplānoja un vadīja rietumnieciski noskaņota serbu gaisa spēku virsnieku grupa, formāli par apvērsuma līderi izvirzot gaisa spēku ģenerāli Dušanu Simoviču (*Dušan Simović*), kas bija saistīts ar vairākiem apvērsuma mēģinājumiem kopš 1938. gada.

Faktiskie apvērsuma līderi bija kara aviācijas brigādes ģenerālis Borivojs Mirkovičs (*Borivoje Mirković*), karaliskās gvardes majors Živans Kneževičs (*Živan Knežević*) un viņa brālis Radojs Kneževičs (*Radoje Knežević*), kas atbildēja par apvērsuma praktisko realizāciju. Neskaitot R. Kneževiču, arī vairākas civilpersonas bija informētas par apvērsuma organizēšanu, atbalstot to pēc apvērsuma sākšanās, tomēr viņi neietilpa lokā, kas nodarbojās ar tā izplānošanu un organizēšanu. Lai arī Dienvidslāvijas komunistikajai partijai apvērsumā nebija būtiskas lomas, tomēr tā sniedza nozīmīgu ieguldījumu, organizējot masu protestus vairākās pilsētās, radot iespaidu, ka apvērsums ir plaši atbalstīts tautā. 

Apvērsums bija veiksmīgs, kā rezultātā tika gāzta trīs reģentu vara — amatus zaudēja princis Pauls, Dr. Radenko Stankovičs (*Radenko Stanković*) un Dr. Ivo Perovičs (*Ivo Perović*), kā arī premjerministra Dragiša Cvetkoviča (*Dragiša Cvetković*) vadītā valdība. Divas dienas pirms apvērsuma Cvetkoviča valdība parakstīja Vīnes protokolu par Dienvidslāvijas pievienošanos Ass valstu paktam. Apvērsums tika plānots vairākus mēnešus, bet pakta parakstīšana piespieda organizatorus pasteigties ar tā īstenošanu — viņus iedrošināja arī britu izlūkdienestu piedāvātais atbalsts.

Sazvērnieki tronī iecēla 17 gadus veco Pēteri II, atzīstot, ka viņš ir pietiekoši pieaudzis, lai kļūtu par karali. Viņa vadībā tika izveidota nacionālās vienotības valdība, par premjerministru ieceļot D. Simoviču. Vladko Mačeks (*Vladko Maček*) un Slobadans Jonovičs (*Slobodan Jovanović*) kļuva par vicepremjerministiem. Apvērsums noveda pie Ass valstu iebrukuma Dienvidslāvijā 1941. gada aprīlī, kā rezultātā valsts tika okupēta.
Kosmos-2459

***Kosmos-2459*** (*Космос-2456*) ir Krievijas *[[GLONASS]]* globālās navigācijas sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada martā. Tas ir pavadoņu sērijas *[[GLONASS-M]]* aparāts. *Glonass* zemes vadības kompleksa numurs 731. Izvietots *Glonass* sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 22. 2020. gada jūnijā tika pārtraukta tā ekspluatācija.

*Kosmos-2459* tika palaists  21:19 UTC ar nesējraķeti *[[Proton-M/DM-2]]* no Baikonuras kosmodroma. Kopā ar to palaisti tādi paši navigācijas pavadoņi *[[Kosmos-2460]]* un *[[Kosmos-2461]]*.

 *Kosmos-2459* sākta aktīva darbība un ieslēgts sistēmā.

2020. gada 2. jūnijā *GLONASS № 731* tika izmainīts režīms uz tehnisko apkalpošanu. Pavadonim vairs nestrādāja standarta frekvences standarti, kas padarīja neiespējamu tā turpmāko ekspluatāciju. *Kosmos-2459* bija darbojies desmit gadus paredzēto septiņu vietā. Augustā to nomainīja ar rezervē esošo *GLONASS № 735* (*[[Kosmos-2461]]*), kas bija palaists reizē ar № 731, bet joprojām bija darba kārtībā.

## Atsauces
Kosmos-2461

***Kosmos-2461*** (*Космос-2461*) ir Krievijas *[[GLONASS]]* globālās navigācijas sistēmas pavadonis. Tas ir pavadoņu sērijas *[[GLONASS-M]]* aparāts. *Glonass* zemes vadības kompleksa numurs tam ir 735. Kosmiskais aparāts orbītā tika palaists 2010. gada martā. Kopā 2020. gada aprīļa tas ir orbitālajā rezervē. Pavadonis ir izvietots *Glonass* sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 22.

*Kosmos-2461* tika palaists  21:19 *UTC* ar nesējraķeti *[[Proton-M / DM-2]]* no Baikonuras kosmodroma. Kopā ar to palaisti tādi paši navigācijas pavadoņi *[[Kosmos-2459]]* un *[[Kosmos-2460]]*.

 *Kosmos-2461* tika sākta aktīva darbība un ieslēgts sistēmā. Tas tika izvietots *Glonass* sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 24.

2020. gada 10. aprīlī *GLONASS № 735* tika pārtraukta aktīvā darbība, bet tas atstāts orbitālajā rezervē. 14. aprīlī tā vietā stājās pavadonis *[[Kosmos-2545]]* (*GLONASS № 760*).

2020. gada 2. jūnijā sabojājās *GLONASS № 731* (*[[Kosmos-2459]]*). To plānoja nomainīt ar rezervē esošo *GLONASS № 735*, kas bija palaists reizē ar № 731, bet joprojām bija darba kārtībā. Līdz augustam *Kosmos-2461* tika pārvietots uz punktu Nr. 22 un ieslēgts sistēmā.

## Atsauces
Ekotoksikoloģija

**Ekotoksikoloģija** ir vides zinātnes apakšnozare, kas radās, apvienojot toksikoloģijas (zinātne par toksiskām vielām) un ekoloģijas (pētījumu objekts ir atsevišķu organismu kopienas un procesi dabas vidē) pamatatziņas un pētījumu metodes.

## Termina ieviešana
Terminu „ekotoksikoloģija” ieviesa R. Truhauts 1969. gadā veidojot to no zinātnes nozaru (ekoloģija un toksikoloģija) nosaukumiem.

## Rezultāti un mērķi
* iespējas novērtēt vielu toksiskās īpašības,
* iespējas prognozēt vielu izturēšanos vidē,
* iespējas prognozēt, kāds ir vielu nelabvēlīgās iedarbības risks, šīm vielām nonākot vidē,
* iespējas pārvaldīt un samazināt tās nelabvēlīgās ietekmes, kuras cilvēka radītas un dabiskas izcelsmes vielas var atstāt uz cilvēka veselību un dabas vidi.

## Pētījumu objekti
* Dabiskas un antropogēnas izcelsmes vielas, kas nonāk vidē (atmosfērā, hidrosfērā, litosfērā, biosfērā),
* šo vielu aprite vidē,
* šo vielu iedarbība uz individuālu dzīvo organismu,
* šo vielu iedarbība uz dzīvo organismu kopienām: cenozēm, ekosistēmām un beidzot uz biosfēru.

## Aktualitāte
Ekotoksikoloģijas attīstību noteica:
* nepieciešamība pēc zināšanām par to, kā vidē nonākušās vielas ietekmē cilvēka veselību un dabas vidi,
* izpratnes izveidošanās par vielu kaitīgo iedarbību darba vidē,
* intensīvas rūpnieciskās attīstības rezultātā industriālajos apvidos radītā vides piesārņojuma bīstamība,
* pētījumi par radioaktīvā piesārņojuma iedarbības bīstamību kodolieroču izmantošanas rezultātā (Hirosima un Nagasaki 1945. gadā Japānā),
* pilsētvides gaisa piesārņojums, kura rezultātā veidojās, piemēram, smogs,
* vides piesārņojums rūpniecisku avāriju rezultātā, piemēram, 1984. gadā Indijā Bhopālā, kad metilizocianāta izplūde radīja daudzu cilvēku bojāeju, vai arī Itālijā, Seveso, kad avārijas rezultātā vide tika piesārņota ar dioksīniem,
* piesārņojuma iedarbības draudi uz cilvēku un dabas vidi kā tādu, piemēram:
** pesticīdu iedarbības bīstamība — jau 1962.gadā ASV ķīmiķe Reičela Kārsone grāmatā „Klusais pavasaris” aprakstījusi pesticīdu kļūdainas izmantošanas iespējamās sekas dabas vidē,
thumb|Pesticīdu akumulēšanās dzīvajos organismos
** skābo nokrišņu, pesticīda DDT un citu vielu iedarbības sekas,
** vielu teratogēnas iedarbības draudi, piemēram, medicīnā izmantotais preparāts talidomīds,
** dioksīnu iedarbības bīstamība, piemeram, Vjetnamas kara laikā izmantotie defolionti (*[[Agent Orange]]*).

## Attīstību sekmējošie procesi
* vides ķīmijas attīstība, piemēram, jaunu analīzes metožu izstrāde, kas ļauj
** analizēt rūpnieciski ražotās vielas cilvēka organismā un dzīvo organismu audos,
** pētīt antropogēnas izcelsmes vielu pārvērtību raksturu dabas vidē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* European Centre for Ecotoxicology and Toxicology of Chemicals
* ecotoxmodels website on ecotoxicology & models
* Online biomonitoring of water quality by a 24/7 record of various bivalve molluscs' behavior and physiology worldwide (biological rhythms, growth rate, spawning, daily behavior): the MolluSCAN ''eye''  project
Meškalova

**Meškalova** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 6 km no pagasta centra Grāveriem, 18 km no Aglonas un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem, Muldovkas upes krastā.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 8 sētas ar 43 cilvēkiem.
## Atsauces
Grīra Gārsone

**Eilīna Evelīna Grīra Gārsone Fogelsone** (; dzimusi , mirusi ) bija angļu/amerikāņu aktrise. Viena no populārākajām Holivudas zvaigznēm Otrā pasaules kara laikā.

## Biogrāfija
Vēlējās studēt aktiermākslu, taču vecāki mudināja viņu kļūt par skolotāju. Pēc universitātes absolvēšanas strādājusi dažādos amatos. 1932. gadā debitējusi teātrī, laika gaitā kļuvusi par populāru Vestenda aktrisi.

1938. gadā MGM vadītājs Luiss Meijers parakstīja ar Gārsoni līgumu. Pēc viena Holivudā pavadīta gada atgriezās Anglijā, kur uzņēmās filmā *Goodbye, Mr. Chips* (debija kino). Par lomu tajā pirmoreiz tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai. 1941. gadā uzņēmās filmā *[[Blossoms in the Dust]]*, par ko saņēma pirmo no piecām pēc kārtas saņemtajām Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijām. Piecas nominācijas pēc kārtas ir atkārtots Kinoakadēmijas balvu rekords, pirmā to sasniegusi Beta Deivisa (1938—1942). Vienīgo Kinoakadēmijas balvu saņēmusi par lomu filmā *[[Mrs. Miniver]]* (1942). Ginesa rekordu grāmatā Gārsone iekļuvusi ar garāko Kinoakadēmijas balvu pasniegšanas runu (5 minūtes un 30 sekundes), pēc tam tika ieviests runas ilguma ierobežojums.

Pēc kara viņas popularitātes līmenis samazinājās. 1960. gadā atzinību guvusi ar Eleanoras Rūzveltas lomu filmā *Sunrise at Campobello*, par ko septīto reizi tika nominēta Kinoakadēmijas balvai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mickeviči

**Mickeviči** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 7 km no pagasta centra Grāveriem, 19 km no Aglonas un 252 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V610, Kumbuļu ezera krastā.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 14 sētas ar 86 cilvēkiem.
## Atsauces
Ādams Hansens

**Ādams Hansens** (; dzimis  Sautportā) ir Austrālijas triatlēts un bijušais šosejas riteņbraucējs.

## Karjera
2012. gadā Hansens kļuva par otro Austrālijas pārstāvi, kas sezonas laikā finišējis visās trijās lielajās tūrēs – *[[2012. gada Giro d'Italia|Giro d'Italia]]*, *[[2012. gada Tour de France|Tour de France]]* un *[[2012. gada Vuelta a España|Vuelta a España]]*. 2012. gadā viņš bija vienīgais braucējs, kas to to paveica un 32. visā riteņbraukšanas vēsturē. Pabeidzot 2015. gada *[[2015. gada Vuelta a España|Vuelta a España]]*, viņš bija finišējis jau trīspadsmit lielajās tūrēs pēc kārtas un pārspēja Bernardo Ruisa 68 gadus veco rekordu. Hansena nepārtrauktā sērija noslēdzās 2018. gadā pēc 20. pabeigtās lielās tūres.

Hansens pats izgatavoja sev pielāgotus oglekļa šķiedras kompozītmateriālu apavus, ko izmantoja sacensībās. Viņš ** komandas vajadzībām bija radījis loģistikas programmatūru.

Pēc profesionālā riteņbraucēja karjera beigām pievērsies triatlonam.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

Piezīme: IZST — izstājās
## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
*
Ostrovs

**Ostrovs**, arī **Ostrova** vai **Proški**, ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Grāveriem, 15 km no Aglonas un 248 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V610, Cārmina ezera krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 9 sētas ar 56 cilvēkiem.
## Atsauces
Cārmins

**Cārmins** (arī **Cārmana ezers**, **Cārmans**, **Cārmaņa ezers**; ) ir caurteces ezers Krāslavas novada Aulejas pagastā pie autoceļiem V610 un V614. Ezeram apkārt ir aizsargājama dabas teritorija Cārmaņa ezera dabas parks.

Ezera vidējais dziļums 9,3 metri, maksimālais — 31 metrs. Mīt līdaka, plaudis, rauda, asaris, karūsa, ķīsis, līnis, ālants, sapals un vēdzele. Ligzdo kaijas, pīles.

## Atsauces
Denjels Staridžs

**Denjels Andrē Staridžs** (; dzimis ) ir angļu bijušais futbolists, kurš spēlēja uzbrucēja pozīcijā. Bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks.

Visu profesionāļa karjeras sākumu aizvadījis dažādos Premjerlīgas klubos: *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]*, *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]*, *[[Bolton Wanderers F.C.|Bolton Wanderers]]* un ''Liverpool''. Lielākos panākumus guvis kluba *Chelsea* sastāvā — izcīnījis Premjerlīgas, UEFA Čempionu līgas čempiontitulu. 2013.—2014. gada Premjerlīgas sezonā iekļauts sezonas simboliskajā izlasē. 2019. gadā Staridžam beidzās līgums ar *Liverpool* un viņš pievienojās *Trabzonspor.*

Anglijas izlases sastāvā spēlējis , 2016. gada Eiropas čempionātā, Lielbritānijas izlases sastāvā — .

## Sasnieugmi
**Chelsea**

* Anglijas Premjerlīga: 2009—10
* FA kauss: 2009—10, 2011—12
* UEFA Čempionu līga: 2011—12

**Liverpool**

* UEFA Čempionu līga: 2018—19

**Trabzonspor**

* Turcijas kauss: 2019—20

## Atsauces

## Ārējās saites
Open Compute Project

thumb|right|''Open Compute Server''
***Open Compute Project*** (***OCP***) ir bezpeļņas organizācija, kas izstrādā un piedāvā serveru, datu noliktavu un datu centru aparatūras projektus. Tā reģistrēta ASV. Organizācijā piedalās tādi uzņēmumi kā *[[Facebook]]*, *[[Apple Inc.|Apple]]*, *[[Microsoft]]*, *[[Rackspace]]*, *[[Cisco]]*, *[[Juniper Networks]]*, *[[Goldman Sachs]]*, *[[Fidelity]]*, *[[Bank of America]]*, *[[Nokia]]*.

*OCP* dalībnieki cer izveidot efektīvu, inovatīvu aparatūru mērogojamiem pielietojumiem. Aparatūrai arī jābūt vienkāršoti apkalpojamai, ar mazāku enerģijas patēriņu un lētāku uzturēšanu.

## Ārējās saites
* Organizācijas vietne
Akmeņkuitalu dzimta

**Akmeņkuitalu dzimta** jeb **lielaču dzimta** (*Burhinidae*) ir viena no tārtiņveidīgo putnu (*Charadriiformes*) dzimtām, kas apvieno 10 mūsdienās dzīvojošas sugas un kas iedalītas divās ģintīs. Tās sastopamas tropu un mērenajā joslā gandrīz visos kontinentos, iznemot Antarktīdu. Lai arī akmeņkuitalu dzimtas sugas pieder pie bridējputnu grupas, tomēr lielākā daļa sugu piemērojušās dzīvei sausos biotopos.

## Sistemātikas izmaiņas
[thumb|left|240px|Akmeņkuitalām ir lielas, dzeltenas acis, attēlā [Indijas akmeņkuitala (*Burhinus indicus*)]]
Nesenā pagātnē akmeņkuitalu dzimtā bija 9 sugas, bet līdz ar DNS pētījumiem viena no akmeņkuitalas (*Burhinus oedicnemus*) pasugām mūsdienās tiek klasificēta kā suga —  Indijas akmeņkuitala (*Burhinus indicus*).

## Izskats un īpašības
Akmeņkuitalu dzimtas sugas ir vidēji lieli vai lieli putni ar spēcīgiem, taisniem knābjiem, kas ir dzeltenā vai melnā krāsā, un garām kājām, kurām ir liela, pamanāma locītava. To acis ir lielas un apaļas, tādēļ latviešu valodā šos putnus sauc arī par lielačiem. Visām sugām apspalvojums ir brūns ar gaišu pavēderi, turklāt lielākajai daļai apspalvojums ir raibumots.  

Lielākais dzimtā ir pludmales lielacis (*Esacus magnirostris*), kura ķermeņa garums ir 53—57 cm, spārnu izplētums 1,1 m, svars 870—1130 g. Mazākais dzimtā ir Senegālas lielacis (*Burhinus senegalensis*), kura ķermeņa garums ir 32—38 cm, svars 306—362 g.

## Uzvedība
[thumb|220px|[Pludmales lielacis (*Esacus magnirostris*)]]
[thumb|220px| [Senegālas lielacis (*Burhinus senegalensis*)]]
Akmeņkuitalu dzimtas putni ir aktīvi galvenokārt naktī. Dienas karstumā tie slēpjas ēnā, zem krūmiem. Akmeņkuitalu atrašanās vietu naktī var noteikt pēc to aktīvās dziedāšanas, kas atgādina kuitalu dziesmas. Tie barojas ar kukaiņiem un citiem bezmugurkaulniekiem. Lielākās sugas medī arī ķirzakas un nelielus zīdītājus. Lielākā daļa sugu ir nometnieki, bet Eirāzijā dzīvojošā akmeņkuitala ir gājputns un ziemo Āfrikā.

## Sistemātika
**Akmeņkuitalu dzimta** (*Burhinidae*)
*ģints: Akmeņkuitalas (*Burhinus*)
** Akmeņkuitala (*Burhinus oedicnemus*)
** Amerikas lielacis (*Burhinus bistriatus*)
** Indijas akmeņkuitala (*Burhinus indicus*)
** Krūmu akmeņkuitala (*Burhinus grallarius*)
** Peru lielacis (*Burhinus superciliaris*)
** Punktainais lielacis (*Burhinus capensis*)
** Senegālas lielacis (*Burhinus senegalensis*)
** Ūdens lielacis (*Burhinus vermiculatus*)
*ģints: Dižie lielači (*Esacus*)
** Dižais lielacis (*Esacus recurvirostris*)
** Pludmales lielacis (*Esacus magnirostris*)
*ģints: † *[[Wilaru]]*
**†*[[Wilaru telfordi]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas daba: Akmeņkuitalu dzimta
* IBC: Thick-knees (Burhinidae) 
* Thick-Knees (Burhinidae)
Pīzāni

**Pīzāni** var būt:
* Pīzāni — apdzīvota vieta Krāslavas novada Grāveru pagastā;
* Pīzāni — apdzīvota vieta Krāslavas novada Andzeļu pagastā;
* Pīzāni — apdzīvota vieta Krāslavas novada Kombuļu pagastā;
* Pīzāni — apdzīvota vieta Ludzas novada Brigu pagastā;
* Pīzāni — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Feimaņu pagastā;
* Pīzāni — apdzīvota vieta Preiļu novada Rušonas pagastā;
* Pīzāni — bijusī apdzīvotā vieta Krāslavas novada Robežnieku pagastā;
* Pizānu Preiļu novada Riebiņu pagastā cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Mazie Pīzāni
Pīzāni (Grāveru pagasts)

**Pīzāni** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 8 km no pagasta centra Grāveriem, 20 km no Aglonas un 253 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P62.

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 88 cilvēkiem.
## Atsauces
Nokia 6120 classic

***Nokia 6120 classic*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* mobilais telefons. Izlaists 2007. gada novembrī. *Nokia 6120 classic* bija pirmais četru diapazonu *Nokia* tālrunis ar UMTS/HSDPA atbalstu.
*Nokia 6120 classic* darbina operētājsistēma *[[S60]]* (*[[Symbian]]* v9.2).

## Ārējās saites

* Nokia 6120 classic *gsmarena.com*
Purpuļiški

**Purpuļiški** bija skrajciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 15 km no pagasta centra Grāveriem, 26 km no Aglonas un 279 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa P62.

1897. gadā muižā bija 2 sētas ar 20 cilvēkiem.

## Atsauces
Marta Semule

thumb|200px|Piemineklis Martai Semulei Galgauskā 1977. gadā
**Marta Semule** (dzimusi  Valkas apriņķa Galgauskas pagastā, mirusi 1985. gada 11. oktobrī Gulbenes rajona Galgauskā) bija lopkope, Latvijas PSR Augstākās Padomes deputāte, divkārtējā Sociālistiskā Darba varone (1953. un 1958.).

No 1948. līdz 1961. gadam strādājusi par slaucēju Gulbenes rajona kolhozā *Kopdarība*. PSKP iestājusies 1953. gadā.
Semules pārziņā katra slauktā govs devusi izslaukumu 5000 - 6000 kg gadā, periodā no 1953. līdz 1960.gadam. Bijusi Latvijas PSR Augstākās Padomes 14., 17.-19. sasaukuma deputāte.

Semule saņēmusi divus Ļeņina ordeņus un citus apbalvojumus. Galgauskā bija uzstādīts Semules bronzas krūšutēls (tēlnieks M. Lange). Šobrīd minētajā vietā ir saglabājies tikai piemineklis, bez krūšutēla.

## Atsauces
Akmeņkuitalas

**Akmeņkuitalas** jeb **lielači** (*Burhinus*) ir viena no divām akmeņkuitalu dzimtas (*Burhinidae*) ģintīm, kas apvieno 8 mūsdienās dzīvojošas sugas, kas, neskatoties uz to, ka pieder bridējputnu grupai, mājo sausos biotopos — savannā un pustuksnesī, kā arī akmeņainās pludmalēs, jūras un upju krastos. Tās sastopamas tropu un mērenajā joslā gandrīz visos kontinentos, iznemot Antarktīdu.

## Sistemātikas izmaiņas
[thumb|left|240px|[Punktainais lielacis (*Burhinus capensis*)]]
Nesenā pagātnē akmeņkuitalu ģintī bija 7 sugas, bet līdz ar DNS pētījumiem viena no akmeņkuitalas (*Burhinus oedicnemus*) pasugām mūsdienās tiek klasificēta kā suga —  Indijas akmeņkuitala (*Burhinus indicus*).

## Izskats un īpašības
Akmeņkuitalas ir vidēji lieli bridējputni ar taisnu, spēcīgu knābi un garām kājām, uz kurām izceļas mezglota locītava. Spārni gari un smaili. Pēdām iztrūkst pirksts uz aizmuguri. Visām sugām ir lielas, dzeltenas acis. Apspalvojums brūni raibumots ar gaišu vēderu. 

Akmeņkuitalas ir ļoti kustīgi, enerģiski un samērā skaļi putni. Lidojot spārnu vēzieni ir ātri un enerģiski, lidojums zems, tuvu zemei. Akmeņkuitalas ir aktīvas galvenokārt nakts laikā. Ligzdo uz zemes.

## Sistemātika
***Akmeņkuitalu ģints** (*Burhinus*)
** Akmeņkuitala (*Burhinus oedicnemus*)
** Amerikas lielacis (*Burhinus bistriatus*)
** Indijas akmeņkuitala (*Burhinus indicus*)
** Krūmu akmeņkuitala (*Burhinus grallarius*)
** Peru lielacis (*Burhinus superciliaris*)
** Punktainais lielacis (*Burhinus capensis*)
** Senegālas lielacis (*Burhinus senegalensis*)
** Ūdens lielacis (*Burhinus vermiculatus*)

## Atsauces
Uši

**Uši** (arī **Ušciems**; ) ir ciems Talsu novada Kolkas pagastā. Izvietojies pagasta austrumos Rīgas jūras līča piekrastē pie autoceļa P131  no pagasta centra Kolkas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Uši atrodas Slīteres nacionālā parka neitrālajā zonā.

## Atsauces
Raginski

**Raginski** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 4,5 km no pagasta centra Grāveriem, 16 km no Aglonas un 250 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies abpus autoceļam P62, netālu no Sakovas ezera.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 17 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Aparjode

**Aparjode** (vīriešu dzimtē Aparjods) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Aiva Aparjode (1977) — kamaniņu braucēja un trenere;
* Kendija Aparjode (1996) — kamaniņu braucēja.
Aiva Aparjode

**Aiva Aparjode** (dzimusi **Aiva Briede**  Saulkrastos) ir bijusī latviešu kamaniņu braucēja un bobslejiste, tagad kamaniņu braukšanas trenere.

## Biogrāfija

### Sportistes karjera
Kamaniņu sportā no 1990. gada, kad mācījās Murjāņu sporta ģimnāzijā. Trenējusies pie Veras Zozuļas. Piedalījusies  Turīnā, kur individuālajās sacensībās ieņēmusi 18. vietu. Pasaules kausa ieskaitē labākais sasniegums ir 2002.—2003. gada sezonā ieņemtā 21. vieta, vēl 2004.—2005. gada sezonā ieņēmusi 23. vietu. Labākais sasniegums Eiropas čempionātā bija 9. vieta 2004. gadā Oberhofā.

Pēc 2006. gada olimpiskajām spēlēm uz neilgu laiku tika izveidota sieviešu bobsleja divnieka ekipāža, kurā A. Aparjode bija pilote. Viņas treneris bija Jānis Ozols. 2006./2007. gada sezonā startēja Eiropas kausā (stūmēja Anita Koziča). 2007./2008. gada sezonā viņa startēja pasaules kausā. Augstākā izcīnītā vieta pasaules čempionātā bobslejā ir 18. (2007. gadā Santkmoricā).

### Pēc karjeras beigām
Pēc sportistes karjeras beigām pabeigusi LSPA. Strādājusi par audzinātāju bērnudārzā un fizioterapeiti, kā arī Murjāņu sporta ģimnāzijā.

Kopš 2010. gada strādā par kamaniņu braukšanas treneri.

2013. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēta Saulkrastu novada domē no partijas "Vienotība" saraksta.

Viņas dēls Kristers Aparjods un meita Kendija Aparjode arī ir kamaniņu braucēji.

## Atsauces

## Ārējās saites
Venecuēlas krīze (1902—1903)

**Venecuēlas krīze** bija jūras blokāde pret Venecuēlu no 1902. gada decembra līdz 1903. gada februārim, kuru realizēja Lielbritānija, Vācija un Itālija, reaģējot uz Venecuēlas prezidenta Sipriāno Kastro atteikumu atmaksāt ārējos parādus, kā arī atlīdzināt zaudējumus eiropiešiem, kas bija cietuši nesenajā Venecuēlas pilsoņu karā.

Kastro paļāvās, ka ASV, ievērojot Monro doktrīnu, nepieļaus Eiropas valstu militāro iejaukšanos reģionā, tomēr amerikāņi savas doktrīnas ietvaros uzstājās pret teritoriju sagrābšanu, nevis iejaukšanos kā tādu. ASV, saņēmusi eiropiešu solījumu nesagrābt venecuēliešu teritorijas, neiebilda pret blokādes vēršanu pret Venecuēlu. Blokādes laikā nelielā Venecuēlas flote ātri kļuva nederīga, tomēr Kastro atteicās piekāpties, piedāvājot konflikta risināšanu starptautiskajā šķīrējtiesā, ko viņš pats iepriekš bija noraidījis. Vācijā šo piedāvājumu noraidīja, uzskatot, ka Venecuēlai vairākas pretenzijas būtu jāizpilda bez to izskatīšanas tiesā.

ASV prezidents Teodors Rūzvelts piespieda vāciešus piekāpties, nosūtot pie Venecuēlas krastiem amerikāņu kara floti, un draudot uzsākt karu, ja vācieši nolems izsēsties Venecuēlā. Ņemot vērā Kastro atteikšanos piekāpties, ASV spiedienu, kā arī negatīvo amerikāņu un britu preses reakciju pret starpvalstu strīdu, Eiropas valstis, kas bloķēja Venecuēlu, piekrita kompromisam, tomēr blokāde tika saglabāta arī pušu sarunu laikā.

Iepriekš minētais noveda pie vienošanās noslēgšanas 1903. gada 13. februārī, ar kuru blokāde tika atsaukta, un Venecuēla ieturēja 30% no muitas nodevām, lai apmierinātu prasību. Patstāvīgā šķīrējtiesa Hāgā atzina valsts blokādi kā pieļaujamu rīcību, ja konkrētā valsts atsakās norēķināties par savām ārējām saistībām. ASV minētajā saskatīja draudus, ka Eiropas valstis varētu izmantot konkrēto atrunu, lai nākotnē sagrābtu teritorijas tās interešu sfērā. Tā rezultātā Monro doktrīna tika papildināta ar Rūzvelta atrunu, kas pasludināja ASV tiesības veikt intervenci mazajās Karību jūras baseina un Centrālamerikas valstīs, lai ‘’stabilizētu’’ to ekonomisko situāciju, ja tās nespēj pildīt ārējās finansiālās saistības.
## Ārējās saites
* Vācijas diplomātiskie dokumenti
Dūmele

**Dūmele** (, agrāk arī **Dūmelesciems**, **Dūmelciems**) ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļdaļā Milzgrāvja krastos  no pagasta centra Dundagas un  no Rīgas.

## Atsauces
Raģeļi

**Raģeļi** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Grāveriem, 14 km no Aglonas un 247 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies abpus autoceļam V610, starp Jazinka un Cārmina ezeru. Raģeļos atrodas Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca.

1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas ar 52 cilvēkiem.
## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas pilskalni."Kapsēta" pie Raģeļiem
Ruži (Grāveru pagasts)

**Ruži** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 9 km no pagasta centra Grāveriem, 21 km no Aglonas un 254 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem, netālu no Cērpa ezera.

1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas ar 105 cilvēkiem.
## Atsauces
Antons Slišāns

**Antons Slišāns** (, arī *Ontōns Slyšāns*; dzimis , miris ) bija latviešu lauksaimnieks, literāts, folklorists, kultūras un sabiedrisks darbinieks.

## Biogrāfija
Dzimis zemnieku ģimenē. Izglītību ieguvis Upītes astoņgadīgajā skolā, Bulduru Dārzkopības tehnikumā. Neklātienē studējis Maskavas Mākslas tautas universitātē un Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā.

Strādājis kolhozā "Upīte", bijis arī galvenais agronoms, no 1988. līdz 1994. gadam bija tā saimniecības vadītājs. Strādājis par skolotāju Upītes pamatskolā, no 1995. gada strādājis par bibliotekāru Upītes bibliotēkā.

Dibinājis etnogrāfiskos ansambļus Rekovā un Upītē, vadījis Upītes etnogrāfisko ansambli. Kopā ar Upītes bērnu folkloras kopu vairākkārt vadījis spēļu norises Bērnu un jauniešu folkloras svētkos "Pulkā eimu, pulkā teku". Bijis Balvu rajona latgaliešu kultūras biedrības priekšsēdētājs.

Vācis novada folkloru, īpaši pievēršot uzmanību horeogrāfiskajāi folklorai un spēlēm. No Antona vākuma zināmākās ir  rotaļdeja jeb dancis "Lidu, lidu, vanadzeņi", pāru deja "Oira, oira", Tupuspolkas, puišu sacensību deja "Lipindraks" un senāka horeogrāfiskā slāņa divdaļu norise "Dzīsme". "Lipindraks" bija iekļauts Vispasaules tautas dejas konkursā "Krustimi dejama".

Rakstījis dzeju bērniem un pieaugušajiem, gan latviski, gan latgaliski, rakstījis arī prozu.

No 1994. gada bija Latvijas Rakstnieku savienības biedrs.

## Apbalvojumi
* Lielā folkloras gada balva (2000)
* Dzejas dienu apbalvojums (2007)
* Valsts Kultūrkapitāla fonda mūža stipendija (2008)
* Atzinības krusts (2008)

## Atsauces
Davide Rebellins

**Davide Rebellins** (; dzimis  Sanbonifačo, Veronas provincē, miris ) bija Itālijas šosejas riteņbraucējs. Karjeras laikā viņš izcieta divu gadu diskvalifikāciju par pozitīvām dopinga analīzēm 2008. gada Olimpiskajās spēlēs (sacensībās sportists finišēja kā otrais, taču medaļa vēlāk tika atņemta). Savus lielākos panākumus viņš guva 2004. gada sezonā, kad uzvarēja trijās nozīmīgākajās Ardēnu klasikās: *[[Amstel Gold Race]]*, *[[La Flèche Wallonne]]* un Ljēža—Bastoņa—Ljēža. Viņš tika uzskatīts par vienu no labākajiem savas paaudzes klasiku speciālistiem; viņa izdevās vairāk kā piecdesmit reizes finišēt labāko desmitniekā UCI Pasaules kausa un *[[UCI ProTour]]* klasikās. Viņš uzvarējis arī daudzdienu sacensībās Parīze—Nica un *[[Tirreno–Adriatico]]*, kā arī *[[Giro d'Italia]]* posmā.

## Karjera
2012. gadā pārstāvēja *Meridiana-Kamen* komandu.

Karjeru noslēdza 2022. gadā 51 gada vecumā.

Rebellins mira 2022. gada 30. novembrī, 51 gada vecumā, kad treniņa laikā viņu notrieca smagās automašīnas vadītājs.

## Dopings
2009. gada aprīlī SOK paziņoja, ka sešiem sportistiem ir konstatētas pozitīvas dopinga analīzes no paraugiem, kas ņemti 2008. gada olimpiskajās spēlēs, nenosaucot vārdus vai sporta veidus. Vēlāk izplatījās baumas, ka to skaitā bija divi riteņbraucēji, viens no tiem medaļas ieguvējs. Itālijas Olimpiskā komiteja apstiprināja, ka vīriešu izlases sportistam uzrādītas pozitīvas CERA analīzes pēc grupas brauciena, nenosaucot tā vārdu. Nākamajā dienā, 29. aprīlī Itālijas Olimpiskā komiteja apstiprināja, ka iesaistītais sportists ir sudraba medaļas ieguvējs Rebellins. Sportista aģents nosūtīja pieprasījumu analizēt B paraugu, kas vēlāk arī uzrādīja pozitīvas analīzes. Itālijas Olimpiskā komiteja iesūdzēja Rebellinu tiesā, pieprasot €500 000 zaudējumu atlīdzināšanu un divpadsmit mēnešu brīvības atņemšanu, saskaņā ar 2000. gadā pieņemto likumu, kas ļauj sportistiem, kas lieto dopingu, piemērot līdz trijiem gadiem cietumsoda. Tomēr 2015. gadā tiesa Padujā lēma, ka lietai nav krimināla sastāva, bez tā arī attaisnojot Rebellinu no apsūdzībām par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Sloboda (Grāveru pagasts)

**Sloboda** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Grāveriem, 17 km no Aglonas un 250 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies abpus autoceļam V610, netālu no Udriņkas un Saviļu ezera. Pie Slobodas atrodas valsts nozīmes arheoloģijas pieminekļi, pilskalni Starij Zamok un Piļikovaja gora.

1897. gadā katoļu ciemā bija 24 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Savicki

**Savicki** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Grāveriem, 16 km no Aglonas un 249 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V610, starp Jazinka un Saviļu ezeru.

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 48 cilvēkiem.
## Atsauces
Vera Daškeviča

**Vera Daškeviča** (dzimusi , mirusi ), arī **Veronika Daškeviča**, bija latviešu pedagoģe un latgaliešu valodas kopēja.

## Biogrāfija
Izglītību ieguvusi Preiļu Augstākajā tautskolā un bēgļu palīdzības biedrības skolotāju sagatavošanas kursos. Pēc tam tur arī strādājusi. Vēl strādājusi par skolotāju.

Kad Latvijā 1919. gadā nodibinājās padomju vara, Daškevica bijusi Viļānu apriņķa skolu inspektore. Kopā ar lieliniekiem 1920. gadā devusies uz Krieviju, kur strādājusi par skolotāju gan latviešu, gan krievu skolās.

Vairāku latgaliešu valodas mācību grāmatu autore. Veikusi nozīmīgu darbu latgaliešu valodas popularizēšanā, veidojusi latgaliešu valodas mācīšanas metodiku latgaliešu skolām.

1937. gadā izsūtīta uz Turkmēniju, strādājusi par skolotāju Zolotanas vidusskolā. 20. gadsimta 30. gadu beigās notiesāta uz 20 gadiem, pilnībā izcietusi sodu Gulagā. Pēc soda izciešanas dzīvojusi Aleksinā.

## Atsauces
Darmens Sadvakasovs

**Darmens Sadvakasovs** (dzimis , Ceļinogradā) ir Kazahstānas starptautiskais lielmeistars šahā (1999).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt četru gadu vecumā. 1995. gadā uzvarējis Āzijas junioru šaha čempionātā, bet 1998. gadā kļuvis par Pasaules junioru šaha čempionāta uzvarētāju U20 vecuma grupā. Par šiem panākumiem 1995. gadā FIDE Sadvakasovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1999. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumus. 2000. gadā kopā ar Maksimu Dlugi dalījis pirmo vietu Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" superturnīrā. Kļuvis par vienu no Kazahstānas spēcīgākajiem šahistiem un uzvarējis valsts nacionālajos šaha čempionātos 2003., 2004., 2006. un 2007. gados.

2004. gadā Tripolē Pasaules čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas nokļuvis līdz 2. kārtai. 2005. gadā Hantimansijskā Pasaules kausa izcīņā pēc izslēgšanas sistēmas 2. kārtā zaudējis Levonam Aronjanam. Tajā pašā gadā Haidarābādu kļuvis par Āzijas individuālā šaha čempionāta bronzas laureātu.

Sadvakasova sasniegumu skaitā ir arī divas uzvaras mačos pret Pasaules šaha eksčempionu Anatoliju Karpovu 2004. gadā ar 4½:3½ un daudzkārtējo Pasaules šaha čempiona nosaukuma pretendentu Viktoru Korčnoju 2005. gadā ar 5:3.

Kazahstānas izlases sastāvā piedalījies šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 4 reizes (1998-2004);
* Āzijas komandu šaha čempionātos piedalījies 1 reizi (2003);
* Āzijas spēļu šaha turnīros piedalījies 2 reizes (2006-2010). Individuālajā vērtējumā izcīnījis 1 sudraba (2006) medaļu.

Beidzis Eirāzijas valsts universitāti Astanā un maģistratūru Karnegi Melona Universitātē Pitsburgā (2009). Kopš 2009. gada strādā Kazahstānas valsts struktūrās, kā arī ir Kazahstānas šaha federācijas viceprezidents.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Āzijas komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Āzijas spēļu šaha turnīrs)
Tas notika kādā naktī

**"Tas notika kādā naktī"** () ir 1934. gada amerikāņu romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir Frenks Kapra. Filmas sižets veidots pēc Semjuela Hopkinsa Adamsa īsā stāsta *Night Bus*.

Filma ir par augstāko aprindu pārstāvi, kas cenšas tikt vaļā no savas ģimenes un iemīlas reportierī. Tajā galvenās lomas attēlo Klodeta Kolbēra un Klārks Geibls.

Filma "Tas notika kādā naktī" tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai piecās nominācijās, balva arī tika iegūta visās piecās. Šī ir pirmā filma, kas Kinoakadēmijas balvu pasniegšanas ceremonijā uzvarējusi visās piecās "lielajās" nominācijās ("Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākais aktieris galvenajā lomā", "Labākā aktrise galvenajā lomā", "Labākais scenārijs"). Vēlāk šo panākumu spējušas atkārtot vienīgi divas filmas: "Kāds pārlaidās pār dzeguzes ligzdu" (1975) un "Jēru klusēšana" (1991). 1993. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Spaļbi

**Spaļbi** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 7 km no pagasta centra Grāveriem, 18 km no Aglonas un 252 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V610, Udriņkas ezera krastā.

1897. gadā ciemā bija 20 sētas ar 107 cilvēkiem.
## Atsauces
Ezermuiža (Dundagas pagasts)

**Ezermuiža** ir ciems Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos Lorumupes krastos 21 km no pagasta centra Dundagas, 52 km no novada centra Talsiem un 172 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Ezermuižas *(Seehof)* pusmuižas centru.

## Atsauces
Seehof

***Seehof*** var būt šādu apdzīvoto vietu vai bijušo muižu vāciskais nosaukums:
* Ezermuiža Dundagas pagastā
* Ezera muiža Engures pagastā
* Šķerstenes muiža Ķeipenes pagastā
Mēlis Kaneps

**Mēlis Kaneps** (; dzimis , Veru) ir Igaunijas starptautiskais lielmeistars šahā (2006).

## Biogrāfija
No 1993. gada līdz 2003. gadam vairākkārt pārstāvējis Igauniju dažādu vecuma grupu Pasaules un Eiropas junioru šaha čempionātos. 2002. gadā Igaunijas šaha čempionātā izcīnījis savu pirmo medaļu - bronzu. 2003. gadā kļuvis par sudraba medaļas ieguvēju, bet 2004. un 2005. gadā divas reizes pēc kārtas uzvarējis Igaunijas šaha čempionātā. Šo panākumu atkārtojis 2007. gadā.
2002. gadā FIDE Kanepam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2006. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumus. 2004. gadā uzvarējis Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" "Open" turnīrā. 2005. gadā Tallinā uzvarējis Paula Keresa šaha memoriālā. 2023. gadā izcīnījis bronzas medaļu Igaunijas šaha čempionātā. 2024. gada decembrī izcīnījis bronzas medaļu Igaunijas šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas.

Pārstāvējis Igaunijas izlasi lielākajās šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (2002-2010);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (2003-2005).

## Atsauces

## Ārējās saites
Suhocki

**Suhocki** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā 4 km no pagasta centra Grāveriem, 11 km no Aglonas un 245 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P62, Jazinka ezera krastā.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 8 sētas ar 58 cilvēkiem.
## Atsauces
Timofejevka

**Timofejevka**, arī **Runda**, ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 7 km no pagasta centra Grāveriem, 19 km no Aglonas un 252 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies abpus autoceļam V610.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 4 sētas ar 29 cilvēkiem.
## Atsauces
Augusts Zerafims

**Augusts Zerafims  ** (, 1863-1924) jeb **Augusts Serafīms** bija vācbaltiešu vēsturnieks, Kēnigsbergas pilsētas bibliotēkas direktors (1912-1924).
Vēsturnieka Ernesta Zerafima (1862-1945) jaunākais brālis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1863. gada 20. decembrī Jelgavas jurista Ferdinanda Zerafima un viņa sievas Helēnas, dzimušas Tilingas, ģimenē.
Mācījās Jelgavas Adofi privātskolā (1875-1878), tad Jelgavas ģimnāzijā (1878-1882). Studēja filoloģiju Tērbatas Universitātē (1883-1888). Pēc studiju beigām atgriezās Jelgavā, kur strādāja par Adofi privātskolas skolotāju, pēc tam armijas dienestā (1889-1890), tad skolotājs Štafenhāgena skolā (1890-1893). Papildinājās vēstures studijās Berlīnes (1893-1894) un Kēnigsbergas universitātēs (1894-1895), ieguva *Dr. phil.* grādu (1895) un palika turpināt zinātniskus pētījumus (1895-1897). 
1904. gadā publicēja grāmatu "Kurzemes hercogvalsts vēsture" (*Geschichte des Herzogtums Kurland*).
 
Bija pilsētas bibliotekāra vietnieks (1897-1900), bibliotekārs (1900-1912) un bibliotēkas direktors (1912-1924). Līdztekus *Collegium Fridericianum* palīgskolotājs (1899-1900), privātdocents (1901-1911), Austrumeiropas un Austrumprūsijas vēstures ārkārtas profesors (1911-1924).

Pirmā pasaules kara laikā bija Vācijas okupētās Kurzemes Skolu un baznīcu lietu nodaļas vadītājs (1915-1918). 
   
Miris 1924. gada 20. februārī Kēnigsbergā.

## Biedrības
* Rīgas Vēstures un Senatnes pētniecības biedrības (*Gesellschaft für Geschichte und Altertumskunde zu Riga*, GGuA) korespondētājloceklis (1897)

## Darbi
* Vēstures žurnāls *Altpreußischen Monatshefte*, (izdevējs 1906-1924)
* *Die Geschichte des Herzogtums Kurland (1561—1795)*. 2. Aufl. Reval: 1904. 
* *Ostpreußisch-baltische Kulturbeziehungen im Zeitalter der Aufklärung*. In: Aus vier Jahrhunderten. Gesammelte Aufsätze zur baltischen Geschichte von Ernst und August Seraphim. Reval: 1913

## Atsauces
Trūpi

**Trūpi** var būt:
* Trūpi — apdzīvota vieta Krāslavas novada Grāveru pagastā;
* Trūpi — apdzīvota vieta Ludzas novada Goliševas pagastā;
* Trūpi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Viļānu pagastā.

## Skatīt arī
* Maltas Trūpi
* Meža Trūpi
* Trūpu Zamoži
Trūpi (Grāveru pagasts)

**Trūpi** ir skrajciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 6 km no pagasta centra Grāveriem, 17 km no Aglonas un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P62.

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 62 cilvēkiem.

## Atsauces
Voveri (Grāveru pagasts)

**Voveri** ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 8 km no pagasta centra Grāveriem, 21 km no Aglonas un 254 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V610, Cērpnīcas upes krastā.

1897. gadā vecticībnieku ciemā bija 18 sētas ar 106 cilvēkiem.
## Atsauces
Kaido Kilaotss

**Kaido Kilaotss** (; dzimis , Pērnavā) ir Igaunijas starptautiskais lielmeistars šahā (2001).

## Biogrāfija
No 1991. gada vairākkārt pārstāvējis Igauniju dažādu vecuma grupu Pasaules un Eiropas junioru šaha čempionātos. Lielāko panākumu guvis 1993. gadā Bratislavā Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā, kurā dalījis 1.-3. vietu, bet papildus turnīrā palicis otrais. Daudzkārtējais Igaunijas šaha čempionāta laureāts, tajā skaitā desmitkārtējs šī turnīra uzvarētājs (1999, 2001-03, 2008-10, 2014, 2020, 2023) kā arī divkārtējs sudraba medaļas ieguvējs (2004, 2007). Sekmīgi piedalījies dažādos starptautiskos šaha turnīros, tajā skaitā divas reizes pēc kārtas uzvarējis Somijas turnīrā *Heart of Finland Open* (2013, 2014). 1995. gadā FIDE Kulaotam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2001. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumus. 2004. gadā uzvarējis Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" superturnīrā. 2016. gada decembrī Pērnavā uzvarējis Baltijas zonālā turnīra pirmajā posmā. 2017. gada jūnijā Liepājā uzvarējis Baltijas zonālā turnīra triju posmu kopvērtējumā. 2018. gadā uzvarējis Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" "Open" turnīrā. 2019. gada februāri uzvarējis Maskavas šaha festivāla *Aeroflot Open* galvenajā turnīrā.

Pārstāvējis Igaunijas izlasi lielākajās šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (1998-2010);
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (2003-2007).

## Atsauces

## Ārējās saites
Darjus Zagorskis

**Darjus Zagorskis** (; dzimis , Viļņā) ir Lietuvas starptautiskais lielmeistars šahā (2013).

## Biogrāfija
Viļņas šaha skolas audzēknis. 1989. gadā Klaipēdā guvis pirmo nopietno panākumu, izcīnot Lietuvas šaha čempionātā 3. vietu. Vēlākajos gados Lietuvas šaha čempionātos guvis 2 zelta (2004, 2013), sudraba (1991) un 3 bronzas (2002, 2006, 2007) medaļas.

1992. gadā FIDE Zagorskim piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2013. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumus. 2005. gadā uzvarējis Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" "Open" turnīrā.

Sekmīgi piedalījies korespondencšaha turnīros. 2005. gadā ICCF piešķīra viņam starptautiskā meistara (IM), bet 2007. gadā - starptautiskā virsmeistara (SIM) nosaukumus.

Pārstāvējis Lietuvas izlasi lielākajās šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (1996-1998, 2002-2010);
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 4 reizes (1997, 2007, 2011-2013).

## Atsauces

## Ārējās saites
Bukas iela

**Bukas iela** ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalnā. Bukas iela sākas krustojumā ar Vadakstes ielu un beidzas ar strupceļu savrupmāju apbūvē, nekrustojot citas ielas. Kopējais ielas garums ir 85 metri. Iela klāta ar grants segumu, šeit ir tikai savrupmāju apbūve.

Bukas iela ir savienota ar Vadakstes ielu (T veida krustojums).

## Skatīt arī
* Ziepniekkalns

## Atsauces
Francis Frīdrihs Reinholds Holmanis

**Francis Frīdrihs Reinholds Holmanis** (, dzimis , miris ) bija Igaunijas un Latvijas luterāņu mācītājs.

No 1875. līdz 1884. gadam mācījās Tartu ģimnāzijā, no 1885. līdz 1890. gadam — teoloģiju Tartu universitātē. Ordinēts 1891. gadā Rīgā. No 1891. līdz 1892. gadam — adjunkts, vēlāk līdz 1902. gadam — mācītājs Tartu Mārjas draudzē. No 1902. līdz 1918. gadam — mācītājs Reugeas Mārjas draudzē.

No 1918. līdz 1919. gadam darbojās kā mūziķis operā Rīgā, no 1919. līdz 1920. gadam — landesvērā. No 1920. līdz 1939. gadam bija mācītājs Iršu vācu kolonijā. Repatriējies uz Vāciju (faktiski Poznaņu mūsdienu Polijā) 1939. gadā.

## Avoti
* *Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977*
Antons Breidaks

**Antons Breidaks** (dzimis , miris ) bija latviešu valodnieks.

## Biogrāfija
Dzimis zemnieku ģimenē. Izglītību ieguvis Eglāju pamatskolā, Istalnas pamatskolā, 1951. gadā absolvējis Ludzas vidusskolu. 1956. gadā absolvējis Latvijas Valsts universitātes Vēstures un filoloģijas fakultātes Latviešu valodas un literatūras nodaļu.

Strādājis par skolotāju. Daugavpils Pedagoģiskā institūta Latviešu valodas un literatūras katedras vadītājs no 1986. līdz 1987. gadam. Pēc tam sācis vadīt katedru Latvijas Universitātes Pedagoģijas fakultātē. No 1994. gada — Latvijas Zinātņu akadēmijas Latviešu valodas institūta galvenais pētnieks.

Publicējis 193 darbus. Viens no dažiem valodniekiem Latvijā, kas darbojies salīdzināmi vēsturiskajā valodniecībā. Pētījumi galvenokārt dialektoloģijā, toponīmikā, etnolingvistikā un vispārīgajā valodniecībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
*
Sadnieki

**Sadnieki** (arī **Sadņiki**) ir ciems Augšdaugavas novada Tabores pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3,3 km no pagasta centra Tabores, 17,9 km no novada centra Daugavpils un 252,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V705 (Skrudaliena–Ērgļi–Jaunsudrabi).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Daugavpils rajonā.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Latvijas Vieglatlētikas savienība

**Latvijas Vieglatlētikas savienība** (**LVS**) ir galvenā par vieglatlētiku atbildīgā organizācija Latvijā. Tā organizē Latvijas čempionātu un citas vieglatlētikas sacensības, ir atbildīga par Latvijas izlases pārstāvniecību starptautiskās sacensībās. Organizācija dibināta 1921. gadā.

Savienības galvenā mītne atrodas Stabu ielā 18, Rīgā. LVS ir Eiropas Vieglatlētikas asociācijas un Starptautiskās Vieglatlētikas federācijas biedrs.

## Vadītāji
No 1993. līdz 2001. gadam savienību vadīja Arnis Lagzdiņš. Pēc tam ilgstoši (2005—2017) LVS vadītājs bija bijušais vieglatlēts Guntis Zālītis.

No 2017. gada marta līdz 2018. gada novembrim savienību vadīja bijusī tāllēcēja, pasaules čempionāta medaļniece Ineta Radēviča, kas atkāpās pēc dopinga skandāla. No 2019. gada līdz 2025. gadam LVS prezienta amatā atgriezās Arnis Lagzdiņš. 2025. gadā par organizācijas prezidentu ievēlēja tās ilggadējo ģenerālsekratāru Dmitriju Miļkeviču.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ernests Zerafims

thumb|280px|Ernests Zerafims (rāmī) grupas foto ap Pirmā pasaules kara laiku
**Ernests Zerafims ** (, 1862—1945) jeb **Ernests Serafīms** bija vācbaltiešu vēsturnieks un žurnālists, darbojās Rīgā un Kēnigsbergā.
Vēsturnieka Augusta Zerafima (1863—1924) vecākais brālis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1862. gada 23. jūlijā Jelgavas jurista Ferdinanda Zerafima un viņa sievas Helēnas, dzim. Tilingas, ģimenē.
Mācījās Jelgavas Adofi privātskolā, tad Jelgavas ģimnāzijā (1877—1881). Studēja vēsturi Tērbatas Universitātē (1882—1886).
No 1886. gada līdz tās slēgšanai Baltijas pārkrievošanas politikas dēļ strādāja par skolotāju Vīlandes ģimnāzijā (1886—1892). Pēc tam bija *Düna-Zeitung* (1896—1909) un *Rigaer Tageblatt* (1909—1915) izdevējs un galvenais redaktors. Kopš 1890. gadu vidus bija Krievijas impērijas Vācu apvienības (*Alldeutscher Verband*) Rīgas grupas priekšsēdis.
1906. gadā izdeva apcerējumu par Vidzemes vēsturi viduslaiku un reformācijas laikā (*Das livländische Mittelalter und die Zeit der Reformation*).

Pirmā pasaules kara laikā deportēts uz Sibīriju (1915—1917). Pēc Februāra revolūcijas viņš atgriezās dzimtenē un apmetās Tērbatā, kur izdeva laikrakstu *Dorpater Zeitung*. 1918. gada februārī lielinieku izsūtīts uz Sibīriju, maijā atgriezās Rīgā, strādāja par avīzes *Rigaer Zeitung* galveno redaktoru. Latvijas brīvības cīņu laikā bija Baltijas landesvēra preses virsnieks Liepājā, pēc tā zaudējuma Cēsu kaujās 1919. gada rudenī pārcēlās uz dzīvi Austrumprūsijā un strādāja par Austrumu politikas redaktoru Kēnigsbergas laikrakstā *Königsberger Allgemeine Zeitung* (1919—1930). Pēc tam bija Vācijas laikrakstu *Deutsche Tageszeitung* und *Deutsche Allgemeine Zeitung* korespondents Austrumprūsijā.
   
Miris no bada 1945. gada jūlijā Sarkanās armijas okupētajā Kēnigsbergā, tāpat kā viņa sieva Sofija Vegenere (1871—1945).

## Darbi
* *Malerische Ansichten aus Livland, Estland, Kurland*. Riga 1901
* *Das livländische Mittelalter und die Zeit der Reformation* (= *Allgemeine Staatengeschichte*, Abt. 3: *Deutsche Landesgeschichten*, Werk 7: *Geschichte von Livland*, Bd. 1). Gotha 1906
* *Aus vier Jahrhunderten*. Reval 1913
* *Junitage in Nidden*. Königsberg 1922
* *Aus Livlands Vorzeit*. Leipzig 1925
* *Die Tragödie der Zarenfamilie*. Königsberg 1925
* *Deutsch-russische Beziehungen 1918—1925*. Berlin 1925
* *Zarenwillkür und roter Terror*. Königsberg 1926
* *Russische Portraits. Die Zarenmonarchie bis zum Zusammenbruch 1917*. Zürich und Wien 1934
* *Aus der Geschichte des Deutschtums in Polen*. Königsberg 1935
* *Baltische Schicksale*. Berlin 1935
* *Eupraxia-Adelheid. Eine Kiewer Großfürstin auf dem deutschen Kaiserthron*. Königsberg 1938
* *Führende Deutsche im Zarenreich*. Berlin 1942

## Ārējās saites
* Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat, Dorpat 1889, Seite 800

## Atsauces