Putnu būrītis

thumb|Svaigi uzlikts būrītis Apē|295x295px
[thumb|[Valdis Dombrovskis liek būrīti|221x221px]]
[thumb|[Lielā zīlīte ligzdo būrītī|222x222px]]
thumb|Pūču būrītis Anglijā|295x295px
**Putnu būrītis**, arī **putnu būris** un **putnu mājiņa**, ir cilvēka veidota kaste, kas paredzēta ligzdošanai. Ligzdas tajās visbiežāk izmanto dobumperētāji putni, taču tās var izmantot arī daži zīdītāji, piemēram, sikspārņi. Kastes var būt īpaši pielāgotas konkrētām sugām, lai palīdzētu uzturēt to populāciju.

Putnu būrīši tika izmantoti kopš romiešu laikiem, lai ķertu putnus gaļas ieguvei. Putnu būrīšus citiem mērķiem sāka izmantot 18. gadsimta vidū, un dabaszinātnieks Augusts fon Berlepšs bija pirmais, kas ražoja putnu būrīšus komerciālā mērogā.

Putnu būrīšu izvietošanai tiek pievērsta arvien lielāka uzmanība, jo pieaugošā industrializācija, pilsētu izaugsme, modernās būvniecības metodes, mežu izciršana un citas cilvēku darbības kopš 19. gadsimta vidus ir izraisījušas ievērojamu putnu dabisko dzīvotņu samazināšanos, radot šķēršļus to normālai dzīvei un atražošanai. Putnu būrīši var palīdzēt novērst putnu izmiršanu, kā notika Peru Amazones lietus mežos ar sarkanajām arām.

Dobumperētāji putni galvenokārt barojas ar kukaiņiem, tajā skaitā koku kaitēkļiem. Izliekot būrīšus mežsaimniecībai kaitīgo kukaiņu apdraudētās mežaudzēs, kļūst vieglāk izvairīties no mežam kaitīgo inžu lietošanas pret kaitēkļiem. Daļa mazo putnu neligzdo tādēļ, ka tiem pietrūkst piemērotu ligzdošanas vietu, tāpēc būrīšu izlikšana palielina putnu populāciju. paši tas attiecas uz melno mušķērāju.

## Konstrukcija

### Vispārējā forma
Būrīši parasti ir no koka, lai gan dažas sugas ir ar mieru dēt olas arī metāla kastēs. Dažreiz kastes ir izgatavotas no koka un betona maisījuma, ko sauc par kokbetonu*.* Keramikas un plastmasas būrīšus uzskata par nepiemērotiem.

Būrīšiem jābūt izgatavotiem no neapstrādātas koksnes ar pārkarenu, slīpu jumtu, drenāžas un ventilācijas atverēm, iespēju piekļūt iekšpusei uzraudzības un tīrīšanas nolūkos, un tiem nedrīkst būt laktiņa pie ieejas, kas varētu palīdzēt plēsējiem. Būrīšiem parasti ir ieejas caurums, dažos gadījumos tie var būt atvērti no priekšpuses. Daži būrīši jeb putnu mājiņas var būt ļoti dekorēti un sarežģīti, nereti atdarinot cilvēku mājas vai citas būves. Tajos var būt arī videokameras, lai varētu uzraudzīt kastes lietošanu un aktivitātes tajā.

Būrītis kalpo ilgāk, ja tā virspuse ir noklāta ar ūdens un sniega necaurlaidīgu materiālu.

### Putnu būrīša izveide
Būrīša atveres diametram ir ļoti liela ietekme uz putnu sugām, kas to izmantos. Daudzi mazi putni izvēlas kastes ar caurumu, kas ir tikai tik liels, lai cauri varētu izspraukties pieaugušais putns. Tā ir adaptācija, lai novērstu lielāku putnu un plēsēju uzbrukumus. Piemēram, Eiropas valstīs atvere 2,5 cm diametrā īpaši pievilinās purva zīlīti un pelēko zīlīti; 2,8 cm atvērums piesaistīs melno mušķērāju, 3 cm atvērums cm diametrā piesaistīs lielo zīlīti un lauku zvirbuli, atvērums 3,2 cm diametrā pievilinās mājas zvirbuli.

Mazi būrīši pievilina arī paceplīšus un mizložņas, savukārt ļoti lielus var izvēlēties pīles, pūces un pat ūpji. Lai būrīti varētu veiksmīgi izmantot atkārtoti, ir svarīgi sezonas beigās izņemt veco ligzdas materiālu un tajā iemitušos parazītus.

Arī konstrukcijā izmantotajam materiālam var būt nozīme. Ir pierādīts, ka zvirbuļi dod priekšroku kokbetona kastēm, nevis koka kastēm. Putniem, kas ligzdo kokbetona vietās, bija agrāki perējumi, īsāks inkubācijas periods un lielāki vairošanās panākumi, iespējams, tāpēc, ka pussintētiskās ligzdas bija siltākas nekā koka ligzdas.

Svarīga ir arī ligzdas novietojuma pozīcija. Daži putni (tostarp plēsīgie putni) dod priekšroku, lai to ligzda atrastos noteiktā augstumā, savukārt citi (piemēram, pīles) var dot priekšroku ļoti zemai vai pat zemes līmenim. Mazie dobumperētāji putni parasti izvēlas 2—4 metru augstumu, kas ir arī ērts apkopei ar trepju palīdzību. Svarīga ir arī orientācija attiecībā pret sauli, jo daudzi putni dod priekšroku, lai to ligzdas atrastos prom no tiešiem saules stariem un pasargātas no valdošā vēja un lietus. Latvijā, kur valdošie ir mitrie ziemeļrietumu vēji, ornitologi iesaka vērst būrīša ieeju uz austrumpuses virzieniem, atstājot tai brīvu, zariem neaizsegtu skatu uz ārpusi. Būrīšus parasti pienaglo kokam, jo tas nodara mazāk kaitējuma nekā apsiešana ar stiepli.

## Apkope
Ik gadus rudenī jāizvāc no ligzdas vecais materiāls, citādi būrītis dažu gadu laikā pārpildās.

##### Sikspārņu kastes konstrukcija
thumb|Tipiska sikspārņu kaste, kas piestiprināta pie staba|227x227px
Sikspārņu būrīši atšķiras no putnu būrīšiem pēc tipiska dizaina, ar lielāku atveri būra apakšpusē. Dažas apdraudētas sikspārņu sugas var atbalstīt, nodrošinot atbilstoši novietotus sikspārņu būrīšus; tomēr tās sugas, kas nakšņo lapotnēs vai lielos dobumos, būrīšus neizmantos. Internetā pieejami norādījumi sikspārņu būrīšu ar atvērtu dibenu izgatavošanai dažādu sugu mazām un lielām kolonijām. Krāsa un novietojums arī ir svarīgi, lai nodrošinātu sikspārņu būrīšu izmantošanu; pārāk noēnoti būrīši neuzsils pietiekami, lai piesaistītu sikspārņu koloniju. Austrālijas sikspārņu būrīšu projekti darbojas jau vairāk nekā 10 gadus, jo īpaši Organpaipsas nacionālajā parkā. Lielākā problēma ar būrīšiem ir to regulāra apkope; problēmas ietver kastu nokrišanu, koksnes bojāšanos un kaitēkļus, Austrālijā tās vispirms ir skudras, reizēm žurkas, oposumi un zirnekļi.

## Nepiemēroti būrīši
Latvijas Ornitoloģijas biedrība norādījusi, ka daļa veikalos nopērkamo vai pašgatavoto būrīšu ir putniem nepiemēroti un var novest pie to bojāejas. Par biežākajiem trūkumiem tiek norādīti: liekais uzsēšanās puļķītis (laktiņa) zem ieejas, kas nav vajadzīgs putnam, bet palīdz plēsējiem; gluda (noēvelēta vai citādi nogludināta) priekšējās sienas iekšpuse, kas neļauj putnēniem izkļūt no kastes; nepietiekami biezas sienas (Latvijas klimatā vismaz 2 cm); grīdas pienaglošana zem sieniņām, kas var radīt tās satrunēšanu un izkrišanu, kā arī lieku mitrumu būrītī. Īpaši mežos vajadzīgs arī izveidot gaiteni uz ieeju no jumta pārkares un apakšā pienaglotas dzegas, kas neļautu lielākiem putniem un plēsējiem iebāzt knābi vai ķepu pa ieeju. Īpaši tas attiecas uz caunām, kuras mēģina arī noraut būrīša jumtu un pie slikti aizsargātiem būrīšiem iznīcina perējumus pa visu mežu.

Būrīšus jāizvieto tur, kur plēsējiem ir grūtāk tiem piekļūt vai mākslīgi jāapgrūtina tiem ceļš, piemēram, uzstādot uz staba, tā apakšdaļu var pārklāt ar slidenu materiālu, lai pasargātu putnus no kaķiem vai caunām.

## Atsauces

## Ārējās saites