open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Braiena krasts

**Braiena krasts** () ir Elsvērta Zemes piekrastes daļa Belinshauzena jūras dienvidos Rietumantarktīdā starp Pfrognera ragu Flečera pussalā un Ridberga pussalas ziemeļu galu. Austrumos robežojas ar Ingliša krastu, rietumos — ar Eitsa krastu. Krasta kopējais garums ir ap . Krasta līnija stipri izrobota, vairākas izvirzītas pussalas. Krasta rietumdaļā starp Flečera un Elisona pussalām izvietojies Vineiba šelfa ledājs. Austrumu daļā ap  garais un līdz  platais Eltanina līcis.

Krasta austrumu galu atklāja no gaisa ASV 1939.—1941. gadu ekspedīcijas un Finna Ronnes 1947./1948. gada ekspedīcija. Visu krastu nokartēja USGS no 1961.—1967. gadu aerofotomateriāliem un nosauca par **Džordža Braiena krastu** *(George Bryan Coast)* par godu ASV Kara flotes hidrogrāfam admirālim Džordžam Braienam *(George S. Bryan)*. Vēlāk nosaukums tika saīsināts par Braiena krastu.

## Atsauces
Martiši

**Martiši** (agrāk arī **Marciši**, **Marcišova**, **Martiševa**) ir ciems Ludzas novada Isnaudas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta rietumu daļā Ludzas pilsētas dienvidu pierobežā pie autoceļa A12  no novada domes Ludzas centrā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izaugusi Latvijas PSR kā kolhoza "Boļševiks" ciemats. Martišos atrodas pagasta pārvalde, Isnaudas tautas nams, bibliotēka, viesu nams, veikals, vairāki uzņēmumi.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Burtveidols

[thumbnail|235px|[Arial, Verdana un Georgia burtveidolu paraugi]]
**Burtveidols**, arī **fontu saime**, ir vienota izskata rakstzīmju kopa, kas ietver burtus, ciparus, pieturzīmes un citus simbolus ar kopīgu vizuālo stilu. Burtveidolu bieži kļūdaini sauc par fontu, taču tipogrāfijā tiem ir atšķirīga nozīme. Burtveidols ir dizaina koncepts — kopējais vizuālais izskats, savukārt fonts vēsturiski apzīmēja konkrētu burtveidola izmēru un stilu. Piemēram, *Helvetica* ir burtveidols, bet *Helvetica Bold 12pt* ir konkrēts fonts.

Burtveidolus iedala divās pamatgrupās — burtveidolos ar serifiem (antikvās) un burtveidolos bez serifiem. Šajās grupās neietilpst retāk lietoti burtveidoli, piemēram, kaligrāfiski un dekoratīvi burtveidoli. 

## Atsauces
Pfrognera rags

**Pfrognera rags** () ir zemesrags Antarktīdā, Flečera pussalas galējais ziemeļrietumu punkts Belinshauzena jūras krastā. Atdala Eitsa krastu rietumos no Braiena krasta austrumos, kā arī piekļaujas Ebota šelfa ledāja frontei. Zemesrags nokartēts no ASV 1961.—1966. gadu aerofotogrāfijām, nosaukts par godu USARP Bērdas stacijas ģeomagnētistam un seismologam Rejam Pfrogneram *(Ray L. Pfrogner)*.

## Atsauces
EDGE (nozīmju atdalīšana)

**EDGE** var būt:
* Edge, kanādiešu cīkstonis un aktieris;
* EDGE, GSM datu pārraides tehnoloģija.

## Skatīt arī
* *[[Microsoft Edge]]*
Kārlis Frīdrihs Vatsons

**Kārlis Frīdrihs Vatsons** (, dzimis , miris ) bija Kurzemes guberņas vācbaltiešu luterāņu mācītājs, viens no pirmajiem latviešu etnogrāfijas un vēstures pētniekiem. Kurzemes literatūras un mākslas biedrības loceklis, kurā iebilda pret latviešu pārvācošanu un priekšlasījumā aizrādīja, ka latviešu valoda ir bagāta un attīstīties spējīga. Rīgas Literāri praktiskās pilsoņu biedrības goda biedrs (1822), piedalījās Latviešu literārās biedrības dibināšanā (1824). Laikraksta "Latviešu Avīzes" redaktors (1822—1826).

## Dzīvesgājums
[thumb|280px|[Lestenes baznīca, kurā K.F.Vatsons strādāja par mācītāju (1803—1826).]]
Dzimis Jelgavā 1777. gada 7. jūnijā Jelgavas akadēmiskās ģimnāzijas latīņu valodas un literatūras profesora Matīsa Frīdriha Vatsona un viņa sievas Agates, dzimušas Dullo, ģimenē. Viņš studēja tieslietas Leipcigas un teoloģiju Getingenes Universitātē, 1803. gadā atgriezās dzimtenē un 23 gadus nostrādāja Lestenes draudzē, kopš 1813. gada — arī Struteles draudzē.
1816. gadā iznāca K. Vatsona sastādītā "Lasāmā grāmata latviešu bērniem par labu sarakstīta", kurā, domājot par zemnieku brīvlaišanu Kurzemē, viņš rakstīja: "Ja zemniekiem brīvestība tiktu dota, tad visi taptu brīvi, gājēji un pirtnieki tāpat kā saimnieki." 1819. gada viņš nepiekrita to vācbaltiešu uzskatiem, kas ierosināja veicināt latviešu pārvācošanu, jo "kā liecinot prūšu liktenis, ar pārvācošanu nevar neko labu sasniegt, latvieši, kas aizgūtnēm mācās vācu valodu, to dara cerībā iekļūt kungu kārtā."

1817. gadā viņš Kurzemes literatūras un mākslas biedrībā Jelgavā nolasīja referātu "Kas biedrībai darāms latviešu kultūras veicināšanai?". Mācītājs ierosināja izdot jaunu laikrakstu "Latviešu Avīzes" un paplašināt Kurzemes latviešu kalendāra literāro daļu. Arī viņš pats piedalījās šīs daļas veidošanā, sniedzot dabzinātniskus rakstus, daiļliteratūru un 1822.—1823. gadā lietuviešu literatūras klasiķa Kristijona Donelaiša dzejoļa "Gadalaiki" tulkojuma fragmentus.

Miris 1826. gada 4. (16.) martā Lestenē.

## Atsauces

## Literatūra
* *Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland*. Hrsg. von Johann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky. Bd. 4. Mitau : Steffenhagen und Sohn 1832, S. 470–474. Napiersky, C.[arl] E.[duard], Beise, Theodor ; Nachträge und Fortsetzung, Bd. 2. Mitau: Steffenhagen und Sohn 1861, S. 270.
* *Deutschbaltisches Biographisches Lexikon 1710–1960*. Hrsg. von Wilhelm Lenz. Wedemark: Verlag Harro von Hirschheydt, 1998, S. 852.

## Ārējās saites

*Datubāze "Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam" 
* ''Baltisches Biographisches Lexikon''
Žans Dižardēns

**Žans Dižardēns** (; dzimis ) ir franču aktieris un komiķis. Starptautisku ievērību ieguvis ar lomu Mišela Hazanaviča mēmajā kino "Mākslinieks" (2011), kurā atveidoja aktieri Džordžu Valentainu. Par šo lomu filmā "Mākslinieks" ir saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu, Zelta globusa balvu, BAFTA kino balvu, Kannu kinofestivāla balvu, kā arī Ekrāna aktieru ģildes balvu. Viņš kļuva par pirmo francūzi, kas saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākais aktieris galvenajā lomā". Pateicoties savam izskatam, Dižardēns dažkārt tiek salīdzināts ar amerikāņu aktieri Džordžu Klūniju, tiek saukts par "franču Džordžu Klūniju".

Aktiera karjeru sācis 1996. gadā, uzstājoties šovos. Filmējies TV seriālos. Vēlāk strādājis kopā ar režisoru Mišelu Hazanaviču, filmējoties spiegu parodijfilmās *[[OSS 117: Le Caire, nid d'espions]]* (2006) un "Aģents 117: Pazudis Rio" (*OSS 117: Rio ne répond plus*, 2009). Dižardēns attēlojis lomas arī tādās franču filmās kā *[[Contre-enquête]]* (2007), *[[Deux sur la balançoire]]* (TV filma, 2007), "99 franki" (*99 francs*, 2007), "Blēži" (*Ca$h*, 2008), *[[Le bruit des glaçons]]* (2010), *[[Un balcon sur la mer]]* (2010), "Mēbiuss" (*Möbius*, 2013), *[[La French]]* (2014). Filmējies Mārtina Skorsēzes filmā "Volstrītas vilks" (2013), kā arī Džordža Klūnija filmā "Relikviju mednieki" (2014). Pēc tam attēlojis lomas filmās "Franču tranzīts" (*La French*, 2014), *[[Un + une]]* (2015), *[[Le Daim]]* (2019), "Virsnieks un spiegs" (*J'accuse*, 2019), "Novembris" (2022), *[[Sur les chemins noirs]]* (2023).

## Atsauces

## Ārējās saites
Leitāns

**Leitāns** (sieviešu dzimtē Leitāne) ir sens latgaliešu cilmes uzvārds kopš 16. gadsimta. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Ansis Leitāns (1815—1874) — sabiedriskais darbinieks, žurnālists, redaktors un tulkotājs;
* Jāzeps Leitāns (1901—?) — politiķis;
* Pēteris Leitāns (1879—1949) — jurists.

## Skatīt arī
* Leitāni
Berenise Bežo

**Berenise Bežo** (; dzimusi ) ir Argentīnas-Francijas aktrise.

Dzimusi Argentīnā, taču triju gadu vecumā pārcēlusies uz dzīvi Francijā. Aktrises karjeru sākusi 1993. gadā. Kļuva pazīstama ar lomu 2001. gada filmā "Bruņinieka stāsts". 2002. gadā filmējusies filmā *[[24 Heures de la vie d'une femme]]*. 2006. gadā uzņēmās spiegu parodijfilmā *[[OSS 117: Cairo, Nest of Spies]]*, tur iepazinās ar tās filmas režisoru Mišelu Hazanaviču, vēlāk viņi arī apprecējās. 2011. gadā filmējusies vīra režisētajā mēmajā kino "Mākslinieks", kurā atveidojusi aktrisi Pepiju Milleri. Par šo lomu Bežo saņēma Cēzaru balvu un nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākā otrā plāna aktrise.

## Atsauces

## Ārējās saites
Izvalta

**Izvalta** (arī **Izvolts**) ir ciems Krāslavas novada Izvaltas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidienē Rudņas upes krastā  no novada centra Krāslavas un  no Rīgas.

Izvaltā atrodas pamatskola, tautas nams, bibliotēka, aptieka, ģimenes ārsta prakse, veikals. Vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis ir jezuītu klostera komplekss.

## Vēsture
Vēstures avotos Izvalta pirmoreiz minēta 1625. gadā. 1635. gadā Izvaltā jezuīti nodibināja misiju punktu. 1643. gadā jezuīti nopirka Izvoltas muižu (*Ushwalde*, *Uzwalda*). Tika uzbūvēts jezuītu klosteris un baznīca, pie kuriem vēlākos gados izveidojās Izvaltas (pēc citiem avotiem — Valaiņu *(Walin)* miestiņš). Jezuītu laikā Izvaltā bijusi ģimnāzija un aptieka. Līdz 1949. gadam Izvalta bija liela pagasta (1933. gadā — 7333 iedzīvotāju) centrs, padomju varas gados — ciema padomes un kolhoza «Cīņa» centrs.

Līdz 2009. gada administratīvi teritoriālajai reformai Izvaltā atradās Izvaltas pagasta pārvalde.

1897. gadā ciemā bija 15 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Novadnieki
* Valentīns Bērzkalns (1914-1975), latviešu mūzikas vēsturnieks, komponists un mūzikas pedagogs, kas pēc Otrā pasaules kara dzīvoja ASV.

## Atsauces
Airēšana (sports)

**Airēšana** ir sporta veids, laivu airētāju ātruma sacensības noteiktā distancē. Galvenos airēšanas veidus iedala pēc laivu tipiem — smaiļošanā, akadēmiskajā, tautas un kanoe airēšanā.

* **Akadēmiskajā airēšanā** laivām ir kustīgi soliņi un ārpus bortiem izvirzīti duļļi. Laivu platums 30-60 cm, tās var būt no vienvietīgām līdz astoņvietīgām. Šis airēšanas paveids radies Anglijā 18. gadsimta sākumā, bet Latvijā pirmais klubs dibināts 1872. gadā. Olimpiskajās spēlēs kopš 1900. gada.
* **Tautas airēšanā** lieto dažāda veida parastās laivas ar nekustīgiem soliņiem un duļļiem bortos. Latvijā sacensības notiek kopš 1948. gada.
* **Smaiļošanā** lieto īpašas laivas — smailītes jeb kajakus (smailīšu priekštecis ir eskimosu kajaks) ar nekustīgiem soliņiem bez duļļīem un rokās turamu divlāpstiņu airi. Var būt no vienvietīgām līdz četrvietīgām. Kā sporta veids radies Zviedrijā 19. gadsimtā. Latvijā pirmās sacensības notikušas 1938. gadā. Olimpiskajās spēlēs kopš 1936. gada.
* **Kanoe airēšanā** lieto kanoe laivas (no  — "vienkocis") bez duļļiem un īsu vienlāpstiņas airi. Var būt vienvietīgas vai divvietīgas. Sportists airējot stāv uz viena ceļgala. Latvijā sacensības notiek kopš 1955. gada. Olimpiskajās spēlēs kopš 1936. gada.

Vēl populārs ir **airēšanas slaloms**, kurā ar smailītēm vai kanoe tiek braukts upju straujos, bieži krāčainos posmos. 1972. gadā tas bija Olimpisko spēļu programmā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Edmunds Demiters

**Edmunds Demiters** (dzimis ) ir latviešu uzņēmējs, jurists un politiķis, bijis 11. Saeimas deputāts un Talsu novada domes deputāts. Pārstāvēja Reformu partiju, bijis arī tās priekšsēdētājs, šobrīd pārstāv partiju "Vienotība".

## Biogrāfija
Izglītību ieguvis Ezeres vidusskolā, Rīgas 3. tehniskajā arodskolā un Latvijas Universitātē.

Laikā no 1993. līdz 1995. gadam bijis spirta ražošanas un lauksaimniecības uzņēmuma "Jaunpagasts" juriskonsults un valdes loceklis. Pēc tam kļuva par alkoholisko dzērienu ražošanas uzņēmuma "Latvijas balzams" valdes locekli un juridiskā dienesta vadītāju, pēc tam — alkoholisko dzērienu un spirta ražošanas uzņēmuma "Jaunpagasts Plus" valdes locekli un tirdzniecības vadītāju. Kopš 2001. gada E. Demiters ir alkoholisko dzērienu ražošanas, importa un tirdzniecības uzņēmuma "Jaunalko" valdes priekšsēdētājs.

## Politiskā darbība
2011. gadā E. Demiters pievienojies Zatlera Reformu partijai. No šīs partijas saraksta kandidēja Saeimas ārkārtas vēlēšanās, kur arī tika ievēlēts 11. Saeimā no Kurzemes vēlēšanu apgabala. 2011. gadā kļuva par Iekšlietu ministrijas parlamentāro sekretāru.

2013. gada jūlijā tika ievēlēts Reformu partijas valdes priekšsēdētāja amatā, nomainot partijas izveidotāju Valdi Zatleru. 2014. gadā nekandidēja 12. Saeimas vēlēšanās (vairums Reformu partijas vadošo politiķu vēlēšanās pārstāvēja jau citas partijas, visvairāk "Vienotību"). Reformu partijas valdes priekšsēdētāja amatā viņu nomainīja Vjačeslavs Dombrovskis, bet gada nogalē E. Demiters izstājās no Reformu partijas.

2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās E. Demiters tika ievēlēts Talsu novada domē no partijas "Vienotība" saraksta. Kandidēja arī 2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās uz vietu Talsu novada domē no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta, taču netika ievēlēts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* ZRP profils
* "Deputāti uz delnas" profils
Demiters

**Demiters** var būt:

* Edmunds Demiters (1963) ― latviešu uzņēmējs, jurists un politiķis, 13. Saeimas deputāts;
* Renārs Demiters (1986) ― latviešu hokejists.
Dabiskā izlase

[thumb|250px|[Žubītes no Čārlza Darvina darba "Sugu izcelšanās". Dažādās Galapagu salu vietās mītošajām žubītēm ir atšķirīga knābju forma, kas ir pielāgojusies galvenajai barībai, ko tās, dzīvojot atšķirīgās salu vietās, var atrast.]]
**Dabiskā izlase** ir pakāpenisks evolūcijas process, kura gaitā noteiktas bioloģiskās īpašības kļūst mazāk izplatītas, ja tās zaudē pielietojuma nozīmi, savukārt citas — izdevīgākas — īpašības kļūst biežāk sastopamas populācijā. Tā ļauj dzīvajiem organismiem pielāgoties mainīgajiem vides apstākļiem, veidojot jaunas īpašības, kas palielina to izdzīvošanas un vairošanās iespējas.

Šis process balstās uz ģenētisko daudzveidību populācijas ietvaros, ko nodrošina mutācijas un gēnu kombinācijas — tās rada atšķirības starp indivīdiem. Bez šādām atšķirībām dabiskajai izlasei nebūtu "izejmateriāla", no kā izvēlēties, tāpēc ģenētiskā daudzveidība ir viens no galvenajiem nosacījumiem evolūcijas norisei.

Terminu “dabiskā izlase” ieviesa Čārlzs Darvins savā 1859. gada darbā "Sugu izcelšanās". Tajā viņš aprakstīja arī dzimumizlasi — ar to saprot spēju pielāgoties ne tikai izdzīvošanai, bet arī vairošanās panākumiem, piemēram, caur pievilcību partnerim vai konkurentu pārspēšanu.

Laika gaitā dabiskās izlases rezultātā veidojas adaptācijas — organisma īpašības, kas uzlabo tā piemērotību konkrētai videi. Piemēram, leduslāčiem ir biezs, balts apmatojums un tauku slānis, kas palīdz uzturēt ķermeņa siltumu un kalpo kā maskēšanās sniegotā vidē. Savukārt tuksneša augiem, piemēram, kaktusiem, lapas ir reducētas adatās, lai mazinātu ūdens zudumu karstā un sausā vidē.

Ja adaptācija ilgstoši norit konkrētā virzienā, īpaši nemainīgos apstākļos, tā var novest pie specializācijas. Tas nozīmē, ka organisms kļūst ārkārtīgi piemērots šaurai ekoloģiskai nišai. Piemēram, koalas ir pielāgojušās, lai barotos gandrīz tikai ar eikalipta lapām, kas ir toksiskas vairumam citu dzīvnieku. Līdzīgi — daži tauriņu kāpuri spēj attīstīties tikai uz noteikta auga, kas ierobežo to izplatību, bet vienlaikus mazina konkurenci. Lai arī specializācija var paaugstināt izdzīvošanas iespējas noteiktā vidē, tā arī padara sugas ievainojamākas strauju vides pārmaiņu gadījumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dabiskā izlase (raksti.daba.lv)
App Store

Apple **App Store** ir elektronisks iOS ierīcēm paredzēts lietotņu veikals, kuru uzrauga Apple Inc.. Šis lietotņu veikals ļauj lietotājiem meklēt un lejupielādēt lietotnes no iTunes Store, kuras tiek izgatavotas, izmantojot iOS SDK vai Mac SDK, un tās izdod Apple. 

Veikalā pieejamas gan bezmaksas, gan maksas lietotnes. Lietotnes var lejupielādēt tieši vajadzīgajā ierīcē vai arī datorā, izmantojot programmu iTunes. No pārdotajām maksas lietotnēm 30% ieņēmumu nonāk uzņēmumam „Apple”, bet atlikušie 70% nonāk lietotņu izstrādātājiem.

## Vēsture
*App Store* tika atvērts 2008. gada 10. jūlijā, un tajā bija pieejamas tikai 500 lietotnes, no kurām 25% bija bezmaksas.

Pirmajos divos mēnešos *App Store* lejupielādēto lietotņu skaits sasniedza 100 miljonus. Tas parādīja milzīgo pieprasījumu pēc mobilajām lietotnēm un noteica jaunu standartu digitālajai izplatīšanai. Līdz 2009. gada aprīlim, tikai 9 mēnešus pēc tā atvēršanas, *App Store* sasniedza viena miljarda lejupielāžu atzīmi.

gaitā App Store tika paplašināts, lai iekļautu lietotnes arī citām Apple ierīcēm, piemēram, iPad, Mac, Apple Watch un Apple TV. Tā kļuva par universālu platformu lietotņu izplatīšanai *Apple* ekosistēmā. 2011. gadā Apple ieviesa abonēšanas modeli *App Store*, ļaujot lietotājiem abonēt pakalpojumus un saturu tieši caur lietotnēm. Tas deva jaunas iespējas izstrādātājiem un uzņēmumiem.

*Apple* norāda, ka līdz 2022. gadam App Store izstrādātāji ir nopelnījuši vairāk nekā 260 miljardus dolāru. Tas padara to par vienu no ienesīgākajām platformām izstrādātājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Asus Eee Pad Transformer Prime

thumb|250px|right|''Asus Eee Pad Transformer Prime''
***Asus Eee Pad Transformer Prime*** ir pasaulē pirmais planšetdators ar četrkodolu procesoru. Tas darbojas ar *[[Android|Android 4.0]]* operētājsistēmu. *[[Asus]]* par jauna planšetdatora izdošanu paziņoja 2011. gada 9. novembrī. Planšetdators tika izdots Taivānā 2011. gada 1. decembrī. Kanādā un ASV tas tika izdots 2011. gada 19. decembrī.

## Tehniskie parametri
* Procesors: 1,3 GHz četrkodolu *[[Nvidia]] [[Tegra|Tegra 3]]*
* Iebūvētā atmiņa: 32 GB vai 64 GB zibatmiņa
* Operatīvā atmiņa: 1 GB
* Ekrāns: 1280×800 px (16:10), 10,1 collas
* Kamera: 8 MP, 1080p video ierakstīšana (*aizmugurējā kamera*); 1,2 MP (*priekšējā kamera*)
* Savienojumi: Bluetooth 2.1, micro HDMI, USB 2.0 ports, DLNA, Wi-Fi 802.11b/g/n, austiņu izeja
* Izmēri: 263 mm x 180.8 mm x 8.3 mm (*dators*); 263 mm x 180.8 mm x 10.4 mm (*tastatūra*)
* Svars: 586 g (*dators*); 537 g (*tastatūra*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
11. Saeimas deputāti

[thumb|300px|[11. Saeimas prezidijs: Jānis Vucāns, Dzintars Rasnačs, Solvita Āboltiņa, Inga Bite, Andrejs Klementjevs]]
**[[11. Saeima|11. Saeimā]]** tika ievēlēti 100 deputāti, kas darbību sāka .

## 11. Saeimas deputātu saraksts
Sarakstā ir 107 cilvēki alfabēta kārtībā, kuri ir bijuši 11. Saeimas deputāti. Slīprakstā rakstītie ir nolikuši mandātu pilnībā vai uz laiku.

## Skatīt arī
* 11. Saeima

## Ārējās saites

* Deputāti Saeimas mājaslapā
Latviešu ārste

**"Latviešu Ārste"** (vecajā drukā: *Latweeschu Ahrste*) jeb "Īsa mācība no tām Vājībām un no šās Zemes Zālēm, ar kurām Cilvēkus un Lopus var ārstēt un izzāļot" bija pirmais (1768—1769) medicīnas periodiskais izglītojošais izdevums latviešu valodā, ko iespieda Peltsamā (tolaik — Oberpālene, Rīgas guberņa). Izdevums iznāca ik pēc pāris nedēļām, kopā 25 reizes (1.—13. numuri 1768. gadā un 14.—25. numuri 1769. gadā). Tā mērķis bija izglītot zemniekus izsargāties no slimībām, bet muižniekus aicināt padomāt par zemnieku grūtajiem dzīves apstākļiem.

Laikrakstu iespieda trīs Baltijas provinču valodās (, ), tā izdevējs bija ārsts Pēteris Ernests Vilde (*Wilde*, 1732—1785), bet tulkotājs uz latviešu valodu Jēkabs Lange (1711—1777). „Latviešu Ārstes” teksts ir vērtīgs materiāls latviešu valodas attīstības pētīšanai. Tajā ir daudz tādu latviešu izlokšņu formu, kas līdz mūsdienām nav saglabājušās. 

1991. gadā Rīgā izdeva grāmatu "Latviešu Ārste: jeb īsa mācība no tām vājībām un no šās zemes zālēm", kurā bija apkopoti raksti no visiem laikraksta numuriem kopā ar plašiem komentāriem, paskaidrojumiem un skaidrojošo vārdnīcu.

Kuningamäe trükikoja ase mälestuskiviga.JPG|Tipogrāfijas vieta ar piemiņas zīmi pie Peltsamā

## Literatūra
* Vīksna, A. *P. E. Vilde un “Latviešu Ārste”*. Rīga: Zvaigzne, 1991, 176.–197. lpp.

## Atsauces
Kriss Filipss

**Kriss Filipss** (; dzimis 1978. gada 9. martā) ir kanādiešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2014) Filipss spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Otavas "Senators" rindās. Otavā Filipss spēlē jau kopš 1997. gada.

## Spēlētāja karjera
No 1995. līdz 1997. gadam Filipss spēlēja Rietumu hokeja līgā, 1996. gada vasarā ar pirmo numuru tiekot izvēlēts NHL draftā. 1997.—98. sezonā Filipss debitēja NHL klubā Otavas "Senators", uzsākot savu profesionālā spēlētāja karjeru.

1998.—99. sezonā Filipss izlaida 48 spēles traumas dēļ, taču turpinājumā bija viens no komandas vadošajiem aizsargiem. 2002.—03. sezonā kopā ar klubu izcīnīja Prezidenta kausu, kuru piešķir NHL regulārās sezonas uzvarētājai. 2004.—05. sezonas lokauta laikā Kriss spēlēja Zviedrijas Elitsērijas klubā Brynas IF, taču tad atgriezās Otavā.

Līdz ar 2006.—07. sezonas sākumu Filipss kļuva par vienu no "Senators" kapteiņa palīgiem. Tanī pašā sezonā komanda arī sasniedza Stenlija kausa finālu, kurā gan piekāpās Anahaimas "Ducks" vienībai.

Kanādas izlases rindās Filipss spēlējis 2000., 2005. un 2009. gada Pasaules čempionātos, 2005. un 2009. gadā izcīnot sudraba medaļas, kā arī divos Pasaules čempionātos junioriem, tajos izcīnot divas zelta medaļas.

## Ārējās saites
Aizkalne

**Aizkalne** (), agrāk arī **Jasmuiža**, **Josmuiža** *(Juosmuiža)*, ir ciems Preiļu novada Aizkalnes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies Jāšas upes labajā krastā  no novada centra Preiļiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Jasmuižas *(Jasz-Muyża)* centru un Aizkalnes pagasta valdi. Jasmuiža no 1883. līdz 1889. gadam piederēja Krišjānim Pliekšānam, tajā mēdza ciemoties viņa dēls Jānis Pliekšāns, vēlākais dzejnieks Rainis.

Aizkalne izaugusi padomju laikā kā ciema padomes un Raiņa kolhoza centrālais ciemats. Aizkalnē atrodas pagasta pārvalde, tautas nams, bibliotēka, pasts, Raiņa memoriālais muzejs «Jasmuiža», katoļu un pareizticīgo baznīcas. Aizkalnē atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis - Aizkalnes senkapi

## Iedzīvotāji
1897. gadā katoļu ciemā ar muižu bija 12 sētas.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Nelsons Mancs

**Nelsons Mancs** () ir izdomāts tēls animētajā seriālā "Simpsoni". Dzīvo nabadzībā, zināms kā skolas huligāns. Tāpat kā daudziem seriāla tēliem, arī viņam ir sava standarta frāze, katru reizi, kad ar citiem notiek kaut kas pazemojošs, viņš saka "ha-ha". Tēlu ieskaņojusi Nensija Kārtraita.
Mārtins Prinss

**Mārtins Prinss** ir izdomāts tēls animētajā seriālā "Simpsoni". Mārtins ir Bārta klasesbiedrs un Līzas intelektuālais sāncensis. Teicamnieka prototips, viņa intelektuālās attīstības koeficients pārsniedz 216 punktus. Tēlu ieskaņojusi Rusija Teilore.
Latviska Gada Grāmata

**"Latviska Gada-Grāmata"** (vecajā ortogrāfijā: *Latwiska Gadda-Grahmata*) bija pirmais vispārīga satura žurnāls latviešu valodā, ko 1797.-1798. gadā reizi ceturksnī iespieda “J.F.Štefenhāgena un dēla” izdevniecība Jelgavā. 
Žurnāla redaktors bija mājskolotājs un publicists Matīss Štobe (*Mathias Stobbe*, 1740-1817), kurš bija arī viens no ražīgākajiem tekstu autoriem. Pirms tam viņš bija izdevis latviešu valodā ārstniecības (1795) un pavārgrāmatas (1796).

Pirmajā izdošanas gadā iespieda apmēram 2000 laikraksta eksemplāru, kas krietni pārsniedza vāciski rakstīto žurnālu tirāžu. Žurnāls iespieda visu tolaik pazīstamo latviešu rakstnieku darbus.

## Saturs
"Latviskajā Gada Grāmatā" bija praktiskas un didaktiskas pamācības, arī prozas un dzejas teksti. 
Tās izdošanā līdzdarbojās luterāņu mācītāji Johans Kristofs Baumbahs un Kristiāns Frīdrihs Šmits fon der Launics.
Iespieda arī Štefenhāgena izdoto grāmatu sarakstu.


Latviska Gada Grāmata. 1797. gada 2. ceturksnis.jpg|1797. gada 2. ceturksnis
Latviska Gada Grāmata. 1797. gada 3. ceturksnis.jpg|1797. gada 3. ceturksnis
Latviska Gada Grāmata. 1798. gada I. ceturksnis.jpg|1798. gada 1. ceturksnis
Latviska Gada Grāmata. 1798. gada 4. ceturksnis.jpg|1798. gada 4. ceturksnis


## Literatūra
* Latviska Gada Grāmata. 1798. IV ceturksnis

## Atsauces
Veita rags

**Veita rags** () ir zemesrags Antarktīdā, Kinga pussalas galējais ziemeļrietumu punkts. Atdala Eitsa krastu austrumos no Volgrīna krasta dienvidos. Zemesrags nokartēts no 1946. gadā no operācijas Highjump aerofotomateriāliem, nosaukts par godu vairāku antarktisko ekspedīciju dalībniekam no 1933. līdz 1960. gadam Eimorijam Veitam *(Amory H. Waite)*.

## Atsauces
Jamamoto

**Jamamoto** ( *(Yamamoto)* — 'kalna pakāje') ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Emi Jamamoto (山本 絵美; 1982) — japāņu futboliste;
* Isoroku Jamamoto (*山本 五十六*; 1884—1943) — japāņu admirālis;
* Kailers Jamamoto (*Kailer Yamamoto*; 1998) — ASV hokejists;
* Masakuni Jamamoto (山本 昌邦; 1958) — japāņu futbolists;
* Sakons Jamamoto (*山本 左近*; 1982) — japāņu sacīkšu braucējs.
Dombrovas apriņķis

**Dombrovas apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Mazpolijas vojevodistē. Apriņķis robežojas ar Mazpolijas vojevodistes Tarnovas apriņķi, Sventokšiskas vojevodistes Kazimežas, Busko un Stašovas apriņķiem, kā arī Piekarpatu vojevodistes Melecas un Dembicas apriņķiem.

## Apskates objekti
*Dombrovas Tarnovskas sinagoga (*Synagoga w Dąbrowie Tarnowskiej*)

## Galerija

Odnowiona_Synagoga_w_Dąbrowie_Tarnowskiej_-_widok_ogólny.JPG|Dombrovas Tarnovskas sinagoga
Isoroku Jamamoto

**Isoroku Jamamoto** (, *Yamamoto Isoroku*;  — ) bija japāņu admirālis, Japānas Impērijas flotes komandieris.

## Biogrāfija
Dzimis Ņiigatas prefektūrā samuraja ģimenē. 1901. gadā Jamamoto iestājās Japānas Imperatora flotē. 1904. gadā absolvējis Japānas Jūras akadēmiju. Kā jaunākais flotes virsnieks piedalījās Krievijas—Japānas karā, Cusimas kaujas laikā ievainots (zaudējis divus pirkstus). No 1914. līdz 1916. gadam mācījās Japānas jūras štāba akadēmijā.

No 1928. gada komandēja kreiseri "Isuzu", vēlāk aviobāzes kuģi "Akagi". Aktīvi iestājās par Japānas flotes modernizāciju, liekot uzsvaru uz aviācijas bāzeskuģiem un jūras aviāciju. Nonāca konfliktā ar Japānas armijas vadību, jo neatbalstīja armijas rīcību Mandžūrijā un Ķīnā, uzskatot, ka Japānas interesēm atbilst ekspansija dienvidu virzienā — uz naftu un kaučuku bagāto Indonēziju un Malaiziju.

30. gadu vidū ieņēma Jūras ministra vietnieka posteni, aktīvi realizēja flotes un jūras aviācijas modernizāciju, kas vēl vairāk padziļināja viņa konfliktu ar armijas vadību, nonākot līdz tam, ka armijas virsnieku grupa plānoja Jamamato nogalināt.

1939. gada augustā tika iecelts par Apvienotās Imperatora flotes virspavēlnieku. Otrā pasaules kara sākumā uzstājās pret karu ar ASV, uzskatot, ka ilgstošā karā Japānai pietrūks resursu, bet pakļāvās spiedienam un sāka izstrādāt plānus kara darbībai Klusajā okeānā. Paziņojis, ka Japāna spēs pārņemt un noturēt iniciatīvu 1 - 1,5 gadus, bet, ja karš ieilgs, Japāna zaudēs.

Izstrādāja Pērlhārboras operācijas plānu, vadīja flotes operācijas Filipīnās un Indonēzijā. Izstrādāja Havaju okupācijas plānu, taču armijas opozicionāro spēku pretdarbības rezultātā tas tika noraidīts.

1942. gadā vadīja neveiksmīgo Midvejas operāciju. Pēc Midvejas neveiksmes plānoja operācijas Fidži un Samoa salās ar nolūku pārtvert iniciatīvu un pārraut komunikācijas starp ASV un Austrāliju. Šajā nolūkā uzsāka aviācijas bāzes ierīkošanu Gvadalkanalā, Zālamana salās. ASV īstenoja desanta operāciju Gvadalkanalā un sīvās cīņās no 1942. gada augusta līdz 1943. gada februārim sakāva japāņus.

Lai paaugstinātu Japānas armijas morāli pēc zaudētās Gvadalkanalas kaujas, Jamamoto plānoja veikt inspekcijas braucienu pa Zālamana salās izvietotajiem japāņu garnizoniem, par ko uzzināja ASV izlūkdienests un tika izstrādāta operācija Jamamoto likvidēšanai. 1943. gada 18. aprīlī virs Bugenvilas salas tika notriekta viņa lidmašīna un admirālis Jamamoto gāja bojā.
## Audiovizuālās norādes
* Охота на Ямамото - главный триллер 1943 года 
## Ārējās saites
* Yamamoto biography from Spartacus Educational
* "Isoroku Yamamoto" *Encyclopædia Britannica*
* Admiral Isoroku Yamamoto, Japanese Navy  US Naval Historical Center
* Pacific Wrecks. Place where Yamamoto Type 1 bomber crash
* The Great Pacific War
* The Assassination of Yamamoto in 1943 
* CombinedFleet.com, Isoroku Yamamoto
Milhauss Van Hautens

**Milhauss Musolīni Van Hautens** (*Milhouse Mussolini Van Houten*) ir izdomāts tēls animētajā seriālā "Simpsoni". Viņš ir labākais Bārta draugs, ar kuru kopā mācās Ednas Krabapelas klasē.

Vienīgais bērns Kērka un Luanas laulībā. Milhausa atpazīstamības pazīmes ir tuvredzība, biezas brilles un liels deguns. Viņš ir arī viens no nedaudzajiem Springfīldas iedzīvotājiem, kuram ir uzacis.

Neskatoties uz to, ka Milhauss ir "nūģis", viņam ir vidēja līmeņa intelekts. Homērs bieži Milhausu sauc par "Bārta dīvaino draugu" un "šo mazo muļķīti".

## Ārējās saites
* The Milhouse File
Dombrova Tarnovska

:*<small>Polijā ir vairākas citas pilsētas ar līdzīgiem nosaukumiem - skat. [[Dombrova Bjalostocka]] un [[Dombrova Gurņiča]]</small>*

**Dombrova Tarnovska** () ir pilsēta Polijā, Mazpolijas vojevodistē, uz ziemeļiem no Tarnovas.

Dombrova Tarnovska ir volejbolistes Agatas Mrozas-Olševskas (*Agata Mróz-Olszewska*, 1982 - 2008) dzimtā pilsēta.

## Apskates objekti
*Dombrovas Tarnovskas sinagoga (*Synagoga w Dąbrowie Tarnowskiej*)

## Galerija

Odnowiona_Synagoga_w_Dąbrowie_Tarnowskiej_-_widok_ogólny.JPG|Dombrovas Tarnovskas sinagoga
Costa

***Costa*** (, , , , ), dažreiz ***Costas***, ***da Costa***, ***Da Costa*** vai ***Dalla Costa***, ir itāļu, spāņu, portugāļu, galisiešu, katalāņu, franču un grieķu, galvenokārt toponīmisks uzvārds. Uzvārds kolonizācijas ceļā izplatījās visā pasaulē. Tas bija arī uzvārds, ko kādreizējie ebreji izvēlējās Romas Katoļu un citu kristiešu (bieži piespiedu) pievēršanās dēļ.

Itālijā, Portugālē, Galisijā un Katalonijā uzvārds atvasināts no latīņu vārda *costa* ('riba'), kas romāņu valodās apzīmē 'nogāzi' vai 'krastu' (tuvu jūrai vai piekrastes vietai). Spānijā tas cēlies no Katalonijas vai Galisijas, spāņu (kastīliešu) ekvivalents ir *Cuesta*.

*Costa* var būt:

* Kosta
* Košta

## Atsauces
Rui Košta (futbolists)

**Rui Manuels Sezars Košta** (; dzimis ) ir bijušais portugāļu futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Portugāles izlases dalībnieks. Pašlaik (2022) ir Portugāles kluba Lisabonas "Benfica" prezidents.

Lielāko karjeras daļu aizvadījis divos Itālijas klubos: *[[ACF Fiorentina|Fiorentina]]* un *[[AC Milan|Milan]]*. Vēl ir spēlējis Portugāles *[[Lisabonas "Benfica"|Benfica]]* un *[[A.D. Fafe|Fafe]]* klubos. *Milan* sastāvā 2003. gadā guvis uzvaru Čempionu līgā. Portugāles izlases sastāvā sasniedzis 2004. gada Eiropas čempionāta finālu. 2004. gadā bijušais Brazīlijas futbolists Pelē viņu iekļāva savā *[[FIFA 100]]* sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

## Sasniegumi
**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 1993–94
* Portugāles kauss futbolā: 1992–93

**FIorentina**

* Coppa Italia: 1995–96, 2000–01
* Supercoppa Italiana: 1996

**AC Milan**

* Itālijas Serie A: 2003–04
* Coppa Italia: 2002–03
* Supercoppa Italiana: 2004
* UEFA Čempionu līga: 2002–03
* UEFA Superkauss: 2003

## Ārējās saites
Košta

**Košta** var būt:

* Alfredu Nobri da Košta (*Alfredo Nobre da Costa*; dzimis 1923. gadā) — Portugāles inženieris un politiķis, Portugāles premjerministrs;
* Antoniu Košta (*António Costa*; dzimis 1961. gadā) — Portugāles politiķis un jurists;
* Djogu Košta (*Diogo Costa*; dzimis 1999. gadā) — Portugāles futbolists;
* Elders Košta (*Hélder Costa*, dzimis 1994. gadā) — Angolas futbolists;
* Rikārdu Košta (*Ricardo Costa*; dzimis 1981. gadā) — Portugāles futbolists;
* Rui Košta:
** Rui Košta (*Rui Costa*; dzimis 1972. gadā) — Portugāles futbolists;
** Rui Košta (*Rui Costa*; dzimis 1986. gadā) — Portugāles šosejas riteņbraucējs.

## Skatīt arī
* *[[Costa]]*
* Kosta
Ingliša krasts

**Ingliša krasts** () ir Antarktīdas piekrastes daļa Belinshauzena jūras dienvidos Pālmera Zemē Rietumantarktīdā. Stiepjas no Ridberga pussalas ziemeļu gala līdz Batresa nunatakiem. Austrumos robežojas ar Elsvērta Zemes Braiena krastu, ziemeļaustrumos — ar Raimila krastu. Krasta kopējais garums ir ap . Krasta līnija stipri izrobota, rietumu galā Kerola līcis un Stenga līcis ar Stenga šelfa ledāju. Piekrastē vairākas salas, lielākās no kurām ir Smailija un Spātsa salas. Austrumu daļā Ingliša krastam piekļaujas Džordža VI šauruma šelfa ledājs, kas krastu atdala no Aleksandra I salas un Ronnes līča.

Krastu 1940. gadā atklāja un izpētīja Finna Ronnes un Karla Eklunda ekspedīcija. Sākotnēji nosaukts par **Roberta Ingliša krastu** *(Robert English Coast)* par godu ASV Antarktikas dienesta sekretāram, Kara flotes kapteinim Robertam Inglišam *(Robert A.J. English)*; vēlāk nosaukums saīsināts.

## Atsauces
Gabriela Mistrala

**Lusila Godoja Alkajaga** (; dzimusi , mirusi ), plašāk pazīstama ar savu pseidonīmu **Gabriela Mistrala** (*Gabriela Mistral*), bija čīliešu dzejniece, diplomāte un feministe.

Viņas tēvs arī bija dzejnieks. Pati Mistrala dzeju sākusi rakstīt jaunietes vecumā, kad strādāja par skolotāju. Viņai bija romantiskas attiecības ar dzelzceļa darbinieku, kurš izdarīja pašnāvību. Drauga pašnāvība ir ietekmējusi viņas dzeju. Mistrala bija nozīmīga persona Meksikas un Čīles izglītību sistēmās. Mācījusi spāņu literatūru vairākās ASV universitātēs.

1914. gadā saņēmusi Čīles balvu par darbu *Sonetos de la muerte* (Nāves soneti). 1945. gadā saņēmusi Nobela prēmiju literatūrā, tādējādi kļūstot par pirmo latīņamerikānieti, kas saņēmusi šo apbalvojumu.

## Bibliogrāfija

### Bibliogrāfija spāņu valodā
* 1914: *Sonetos de la muerte* (Nāves soneti)
* 1922: *Desolación* (Izmisums)
* 1923: *Lecturas para Mujeres* (Lasījumi sievietēm)
* 1924: *Ternura: canciones de niños *(Maigums: bērnu dziesmas)
* 1934: *Nubes Blancas y Breve Descripción de Chile*
* 1938: *Tala *(Meža darbi)
* 1941: *Antología: Selección de Gabriela Mistral*
* 1952: *Los sonetos de la muerte y otros poemas elegíacos *(Nāves soneti un citi elēģiski dzejoļi)
* 1954: *Lagar *(Vīnaspiede)
* 1957: *Recados: Contando a Chile*
* 1958: *Poesías completas *(Kopotie dzejoļi)
* 1967: *Poema de Chile* (Čīles dzejolis)
* 1992: *Lagar II *(Vīnaspiede II)

### Tulkojumi latviešu valodā
* (Kā Gabriēla Mistrāla) **Vīnaspiede: dzejas izlase **(*Lagar*), atdzejojis Knuts Skujenieks, Liesma, 1977, 159. lpp.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Biogrāfija
Segolēna Ruajāla

**Marija Segolēna Ruajāla** (; dzimusi ) ir franču politiķe.

Bijusi četru Nacionālo Asambleju deputāte (1988—1992, 1993—1997, 2002—2007). Laikā no 1992. gada aprīļa līdz 1993. gada martam S. Ruajāla bija Francijas vides un dzīvesveida ministre. Kopš 2004. gada 2. aprīļa ir Puatū-Šarantas reģiona prezidente. Viņa kļuva par pirmo sievieti, kuru kāda no lielajām partijām nominējusi Francijas prezidenta amatam, taču 2007. gada vēlēšanās zaudēja Nikolā Sarkozī. 2010. gada novembrī paziņoja, ka startēs 2012. gada Francijas prezidenta vēlēšanās, taču zaudēja Sociālistiskās partijas 2011. gada prezidenta priekšvēlēšanās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Biography.com'' profils
Deņisovs

**Deņisovs** (, no personvārda Deniss (*Дени́с*); sieviešu dzimtē Deņisova (*Дени́сова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Deniss Deņisovs (*Денис Денисов*; 1981) — krievu hokejists;
* Grigorijs Deņisovs (*Григорий Денисов*; 1923—1944) — Sarkanās armijas seržants Otrajā pasaules karā;
* Oļegs Deņisovs (1966) — krievu tautības Latvijas ārsts un politiķis;
* Vladimirs Deņisovs (*Уладзімір Дзянісаў*; 1984) — baltkrievu hokejists.
Oļegs Deņisovs

**Oļegs Deņisovs** (dzimis ) ir krievu tautības Latvijas ārsts un politiķis. Bijis vairāku Saeimas sasaukumu deputāts. Pārstāv partiju "Alternative", iepriekš daudzus gadus bijis Latvijas Sociālistiskās partijas biedrs.

## Biogrāfija
Absolvējis Rīgas 27. vidusskolu un Rīgas Medicīnas institūtu ķirurga specialitātē (1990. gadā). No 1992. gada strādājis Bulduru slimnīcā, 1995. gadā kļuvis par uzņēmuma "Medicīnas koledža" ģenerāldirektoru. Precējies, ir dēls

2001. gadā par automašīnas vadīšanu alkohola reibumā O. Deņisovam piespriests 300 latu naudassods un uz gadu atņemtas autovadītāja tiesības.

2011. gada sākumā TV3 raidījums "Nekā personīga" ziņoja, ka O. Deņisovs, vairs nebūdams Saeimas deputāts, neatļauti izmantojis Saeimas autobāzes dežūrauto pakalpojumus, lai nokļūtu no starptautiskās lidostas "Rīga" uz Rīgas centru. O. Deņisovs raidījuma apgalvojumus noliedza.

## Politiskā darbība
1995. gadā O. Deņisovs tika ievēlēts 6. Saeimā no Latvijas Sociālistiskās partijas saraksta, darbojies frakcijā "Līdztiesība", pēc tam vairākkārt nomainījis frakcijas (paliekot tomēr LSP biedrs) un mandāta nolikšanas brīdī bija pie frakcijām nepiederošs deputāts. 1998. gadā ievēlēts 7. Saeimā no Tautas saskaņas partijas saraksta, Saeimā pārstāvēja apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL) frakciju. 2002. gadā ievēlēts 8. Saeimā no apvienības PCTVL saraksta. Pēc PCTVL frakcijas sadalīšanās 2003. gadā darbojās Latvijas Sociālistiskās partijas frakcijā. 2006. gadā veiksmīgi kanidējis arī 9. Saeimas vēlēšanās, ievēlēts 9. Saeimā no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta. Šai laikā O. Deņisovs vienu reizi piedalījies arī Eiropas Parlamenta vēlēšanās, kur netika ievēlēts 2004. gadā no LSP saraksta.

2013. gadā iesaistījies jaunizveidotajā partijā "Alternative" un bijis tās kandidāts 2013. gada pašvaldību vēlēšanās uz vietu Rīgas domē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* CVK profils 
* "Saskaņas Centra" profils
Apbalvojums

[thumb|250px|[Kara krusts (Lielbritānija)|Kara krusts un citi apbalvojumi (Lielbritānija)]]
**Apbalvojums** ir kaut kas, ko pasniedz kā pateicību par nopelniem vai izcilību. Par apbalvojumiem uzskata goda zīmes, balvas, prēmijas, godarakstus, vērtīgas dāvanas un goda nosaukumus jeb titulus.

## Goda zīmes
Pie goda zīmēm pieskaita ordeņus, krustus, medaļas, krūšu atšķirības zīmes. Goda zīmes nēsā piestiprinātas pie drēbēm un kalpo ne tikai ka rota, bet arī kā cilvēka sasniegumu vai personisko īpašību acīmredzams apzīmējums.

## Balvas
Kaut arī balva ir apbalvojuma sinonīms, par balvām sauc arī piemiņas suvenīrus. Pie tiem ir pieskaitāmi kausi, statuetes, plāksnes, šķīvji. Balvas ierasti tiek piešķirtas par sasniegumiem konkursos un sporta sacensībās.

## Goda raksti
Goda raksts ir dokuments (pārsvarā svinīgi noformēts), kas kalpo kā sasniegumu apliecinājums. Pie tiem ir pieskaitāmi dažādi diplomi un pateicības.

## Prēmijas
Prēmijas ir apbalvojuma paveids, kas tiek pasniegta naudas izteiksmē vai arī kā obligācijas vai akcijas, par sasniegumiem kādā jomā. Ierasti kopā ar prēmiju tiek piešķirts arī cits apbalvojums, piemēram, kopā ar Nobela prēmiju piešķir arī zelta medaļu.

## Vērtīgas dāvanas
Senatnē par vērtīgāko dāvanu uzskatīja zemi, precīzāk sakot zemes gabalu, bieži kopā ar tās apdzīvotājiem. Vēsturē minētas arī citas dāvanas: ieroči, zirgi, dārgakmeņi. Mūsdienās par vērtīgām dāvanām ir uzskatāmi tehniskie izstrādājumi, piemēram, pulksteņi un automobiļi.

## Ārējās saites
Ralfs Vigams

**Ralfs Vigams** () ir izdomāts tēls animētajā seriālā "Simpsoni". Ralfs ir policijas priekšnieka Klensija Vigama un viņa sievas Sāras dēls. Viņš ir sava veida Springfīldas dīvainis. Tēlu ieskaņojusi Nensija Kārtraita.
Jaltas konference

[right|thumb|250px|"Lielais trijnieks" Jaltas konferencē: [Vinstons Čērčils, Franklins Rūzvelts un Josifs Staļins]]
thumb|250px|1945. gada 10. janvārī zīmētā slepenā karte ''Germany – Poland Proposed Territorial Changes – Secret'', ko ASV Valsts departaments izmatoja Jaltas un Potsdamas konferenču sarunās. Lietuva attēlota kā suverēna valsts.
**Jaltas konference** jeb **Krimas konference** notika 1945. gadā, laikā no 4. līdz 11. februārim Livādijas pilī, netālu no Jaltas, Krimā. Konferences dalībvalstis bija Padomju Savienība, Amerikas Savienotās Valstis un Apvienotā Karaliste — spēcīgākās un lielākās Otrā pasaules kara Sabiedroto valstis, kas sakāva Ass valstis. Jaltas konferencē Sabiedroto valstis pārstāvēja attiecīgo valstu vadītāji — VK(b)P pirmais sekretārs Josifs Staļins, ASV prezidents Franklins Rūzvelts un Apvienotās Karalistes premjerministrs Vinstons Čērčils. Šī bija otrā no trim kara laika konferencēm, kurās tikās "lielais trijnieks", 1943. gadā notika Teherānas konference, savukārt 1945. gada jūlijā — Potsdamas konference. Jaltas konferencē Vācija tika sadalīta četrās okupācijas zonās: Apvienotās Karalistes, Francijas, PSRS un ASV. Tāpat konferencē tika apskatīti vairāki citi jautājumi.

Baltijas valstu okupācijas jautājumā Staļins asi atbildējis Rūzveltam, ka Baltijas valstu pilsoņi esot nobalsojuši par pievienošanos Padomju Savienībai, un tādēļ šis jautājums nav diskutējams.
Tomēr ASV Valsts departamenta veidotajā kartē par pēckara Eiropas sadalījumu Baltijas valstis bija attēlotas kā suverēnas valstis.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Teherānas konference
* Potsdamas konference

## Ārējās saites

* World War II: Yalta Conference  
* Jaltas kārtība (Jaltas konferencei — 60) 
* Patiesība ir daudz sarežģītāka
Helmūts Šmits

**Helmūts Šmits** (; dzimis , miris ) bija vācu sociāldemokrātu politiķis, Rietumvācijas kanclers laikā no 1974. līdz 1982. gadam. Pirms tam pildījis aizsardzības un finanšu ministra pienākumus. 

Sociāldemokrātiskajai partijai pievienojies 1946. gadā, laikā no 1947. līdz 1948. gadam bijis studentu organizācijas *Sozialistischer Deutscher Studentenbund* līderis. 1953. gadā ticis ievēlēts Bundestāgā. No 1958. līdz 1961. gadam bijis Eiropas Parlamenta loceklis. 1970. gados pildījis Aizsardzības, Ekonomikas, Finanšu ministru amata pienākumus.  kļuva par Vācijas kancleru, amatā esot līdz .

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Launaga iezis

**Launaga iezis** (arī **Ērmaņuiezis**, **Launagiezis**) ir  augstas un  platas, koši baltas smilšakmens klintis, kas atrodas Gaujas labajā krastā lejpus Gūdu klintīm,  augšpus Braslas grīvai. Iezis atrodas Gaujas nacionālā parka teritorijā. Ieža nosaukums radies, kad balto klinti launaga laikā apspīdēja divas gaismas — saules un upes ūdens spoguļa, kas atstaroja saules gaismu pret iezi. Launaga iezi sauca arī par **Ērmaņu iezi** pēc veco māju nosaukuma, kuras vēl šodien atrodas upes krastā.

Vienlaidus masīvs ir  garš, taču izkliedēti atsegumi redzami kilometra garumā. Ieža rietumu galā bijušas divas īpatnējas alas, bet ieža straujo pārvērtību rezultātā tās aizbruka. 2011. gadā atvērās jaunas alas "mute". Pret upi vērsto klints daļu veido gaiši iedzeltens iezis, vietām rūsganbrūns smilšakmens ar fosforītu oļiem.

1840. gadā iezī atklātas bruņuzivju atliekas, kā arī laika posmā no 1930. gada līdz 1941. gadam Valters Gross iezī atrada četras iepriekš nezināmu organismu sugas.

## Atsauces
Eitsa

**Eitsa** () bija ASV vasaras polārstacija Antarktīdā. Stacija izvietota Elsvērta Zemē. Ierīkota nedēļas laika no 1961. gada 25. novembra līdz 2. decembrim un bija paredzēta jonosfēras un Zemes magnētiskā lauka novērojumu programmai *Sky-Hi*, ko veica vienlaicīgi Antarktīdā un Laurentidu nacionālajā parkā Kanādā un tika nosaukta par **Skaihai** *(Camp Sky-Hi)*. Nometni 1963. gada janvārī reorganizēja, paplašināja un pārdēvēja par **Eitsas** staciju par godu amerikāņu 19. gadsimta pirmās puses ģeologam un dabaszinātniekam Džeimsam Eitsam *(James Eights)*, kas viens no pirmajiem apmeklēja Antarktīdas kontinentu un publicēja savus pētījumus. Stacija slēgta 1965. gada novembrī.

## Atsauces
Batresa nunataki

**Batresa nunataki** () ir līdz 635 m augstu klinšu atsegumu (nunataku) grupa Antarktīdā. Izvietojušies Džordža VI šauruma krastā 30 km uz ziemeļrietumiem no Sjūarda kalniem un iezīmē Ingliša krasta austrumu galu. Pirmoreiz no attāluma novērojusi 1936. gada Britu Greiama Zemes ekspedīcija. Pirmoreiz apmeklējusi un uzmērījusi Folklenda salu teritorijas dienesta 1949. gada ekspedīcija, kas to nosaukusi aprakstošā vārdā (*buttress* — ‘balsts’, ‘kontrforss’).

## Atsauces
Kārlis Frīdrihs Bornhaupts

**Kārlis Frīdrihs Bornhaupts** (*Carl Friedrich Bornhaupt*, dzimis  Rīgā, miris  Rīgā) bija vācbaltiešu pedagogs, arheologs un numismāts.

## Dzīvesgājums
Dzimis Kārļa Frīdriha Bornhaupta un Katrīnas Elizabetes Bornhauptas (dzim. Nīmanes) ģimenē. Mācījies Rīgas guberņas ģimnāzijā, bet no 1821. līdz 1824. gadam studēja teoloģiju Tērbatas universitātē. 1825.-1826. gadā ceļoja pa Itāliju un Vāciju. Pēc atgriešanās neilgu laiku strādā par mājskolotāju Kurzemē. No 1828. līdz 1862. gadam Bornhaupts vadīja paša dibināto privāto skolu, bet no 1862. līdz 1881. gadam vadīja Rīgas Politehnikuma priekšskolu, kur sagatavoja nākamos studentus.

## Zinātniskā darbība
1838. gadā K. Bornhaupts tika uzņemts Vēstures un senatnes pētītāju biedrības sastāvā. 1841.gadā viņš tika ievēlēts biedrības Muzeja inspektora amatā, un gandrīz pusgadsimta garumā līdz pat savai nāvei pildīja šī amata pienākumus. K.Bornhaupts bija atbildīgais par visu muzejā ienākošo un izejošu priekšmetu un kolekciju apriti, inventarizāciju un sistematizāciju. K.Bornhaupts gandrīz pus gadsimtu bija vadošais Baltijas arheologs. Viņš ir daudzu arheoloģijai, kā arī numismātikai veltītu rakstu autors. K.Bornhaupts bija Krievijas arheologu biedrības, Rīgas Dabaspētnieku biedrības un Literāri praktiskās pilsoņu biedrības biedrs.

## Literatūra
* Deutsch-Baltisches Biographisches lexikon 1710-1960. Köln, 1970., S. 91
* Napiersky, Leonhard. Nachruf an Dr. Carl Bornhaupt. Sb 1889., Riga, 1890., S.29.-30.
* Seuberlich, E. Das Direktorium der Gesellschaft für Geschichte und Altertumskunde zu Riga 1834-1934. SB Riga 1934 Vortrage zur Jahrhundertfeier am 6.-9. Dezember 1934. Riga, 1936., S. XIX –XX

## Ārējās saites
* Karls Fridrihs Bornhaupts un Rīgas Politehnikums.Anotācija
Sky-Hi

***Sky-Hi*** var būt:
* Eitsas polārstacijas nosaukums līdz 1963. gadam *(Camp Sky-Hi)*
* Skaihai nunataki *(Sky-Hi Nunataks)*
Boļeslavs Pruss

**Boļeslavs Pruss** (, īstajā vārdā **Aleksandrs Glovackis** (); dzimis , miris ) bija poļu rakstnieks un žurnālists. 

## Dzīvesgājums
Dzimis kā Aleksandrs Glovackis Hrubešovā. Piecpadsmit gadu vecumā piedalījās kaujās un tika ievainots 1863. gada Janvāra sacelšanās laikā. Šī pieredze, iespējams, turpmākajā dzīvē Prusam radīja psihiskas problēmas - viņš cieta no panikas lēkmēm un agorafobijas. 1872. gadā, divdesmit piecu gadu vecumā, sāka nodarboties ar žurnālistiku. Strādādams žurnālistikā 40 gadus un rakstīdams par zinātni, ekonomiku un kultūru, Pruss paralēli nodarbojās ar rakstniecību.

## Darbi
Pazīstamākais darbs ir 1894. - 1895. gadā sarakstītais romāns "Faraons" (*Faraon*). 

Latviski izdoti 
* "Lelle" (*Lalka*, publicēts 1890. gadā, latviski 1963. un 1994. gadā) 
* "Faraons" (latviski 1985. - 1986. gadā).

## Ārējās saites

* Par Prusu portālā CULTURE.PL ,
Jēkabs Zvaigznīte

**Jēkabs Zvaigznīte**, īstajā vārdā **Jēkabs Šterns** (1833—1867), bija latviešu skolotājs, folklorists, "Pēterburgas Avīžu" žurnālists, viens no jaunlatviešu kustības dalībniekiem. H. K. Andersena un brāļu Grimmu pasaku tulkotājs un viens no pirmajiem latviešu literatūrkritiķiem, izvirzīja latviešu eposa sairuma teoriju (1860).

## Dzīvesgājums
Jēkabs Zvaigznīte (Šterns) dzimis 1833. gada 22. februārī Jaunpiebalgas muižas Abrupes kroga nomnieka ģimenē. No 1850. gada līdz 1853. gadam viņš mācījās Jāņa Cimzes vadītajā Vidzemes skolotāju seminārā, bet pēc tā beigšanas strādāja par mājskolotāju un palīgskolotāju. Viņa pirmie īsie stāstiņi iespiesti 1856. gadā laikrakstā „Mājas Viesis”.

No 1857. gada J.Zvaigznīte strādāja par pasniedzēju Vidzemes skolotāju seminārā, kur sāka tulkot un sastādīt literāro pasaku krājumus, rakstīja humoristisko prozu, kā arī vairākus teorētiski publicistiskus apcerējumus par latviešu eposu, izvirzīdams tā saukto eposa sairuma teoriju.

1859. gadā viņš bija spiests skolotāja darbu seminārā atstāt un strādāt par mājskolotāju Virķēnu muižā. Līdztekus viņš bija Jura Alunāna "Sēta, Daba, Pasaule" (1860) izdevuma līdzstrādnieks un "Pēterburgas Avīžu" redakcijas loceklis (1862—1865).

Miris Rīgā 1867. gada 21. jūnijā, apglabāts Lielajos kapos, kapa vieta nav saglabājusies līdz mūsdienām.

## Darbi
* 1859. gadā — "Pasaciņas priekš bērniem" ar autora priekšvārdu.
* 1860. gadā — apcerējums par latviešu tautas dziesmām "Sētas, Dabas, Pasaules" trešajai daļai, kurā izteikti šādi spriedumi: 1) katrai tautai, kā katram cilvēkam, savs dzīves gājums; 2) kā neviens cilvēks, tā arī neviena tauta gluži tā nevar sajust, iedomāties un apdziedāt to, ko cita tauta piedzīvojusi; 3) katra tauta tikai savus svarīgākos notikumus apdzied; 4) katras tautas dziesmas negadās netīši, bet tās izaug no tautas iekšējās būtības; 5) no katras tautas dziesmām var zināt, kā viņai gājis, un 6) no visa tā saprotams, ka tautas dziesmas ir liela, dārga manta un, ja tauta šo mantu nav glabājusi, tad tā vairs nav saucama par tautu. Zvaigznīte uzskatīja, ka latviešu tauta savas īstās dziesmas latvieši grūtajos gados pazaudējuši un tās dziesmas, ko latvieši tolaik dziedāja, varot būt tikai 200-300 gadus vecas.
* 1860. gadā — humoristiski tēlojumi "Par Malēniešiem".
* 1861. gadā — otrā un trešā pasaku grāmata.
* 1861.-1863. gadā — stāsti "Zemeņu Marijiņa" , "Bāra bērns".
* 1870. gadā — pēc autora nāves izdots nepabeigts stāsts "Līvu Ādams"

## Literatūra
* Jēkaba Zvaigznītes Kopoti raksti. Alfrēda Gobas sakārtojums, ievads un bibliogrāfiskas piezīmes, Rīgā 1924. — Lautenbaha J. Z., "Balss" 1903., 3. un 4. nrā.
* Jānis Misiņš. Jēkabs Zvaigznīte-Šterns. Rīga: Ramaves apgāds, 1940. — 71 lpp.

## Atsauces