open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
GALEX

***GALEX*** jeb ***Galaxy Evolution Explorer*** (no angļu valodas — Galaktiku attīstības pētnieks) bija ASV ultravioletā starojuma orbitālā observatorija. Tā bija *[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]* programmas *[[Small Explorer program]]* septītā misija (***SMEX-7***). To orbītā palaida 2003. gada aprīlī. Pētīja tālas galaktikas un zvaigznes ultravioletajā starojumā.

*GALEX* instruments sastāvēja no 50 cm diametra Riči—Kretjēna teleskopa f/6 konfigurācijā. Tas varēja novērot viļņu garumus no 135 nanometriem līdz 280 nm ar skata laukumu 1,2 grādi.

*GALEX* lielākie atklājumi:
* Miras zvaigznei atklāta putekļu un gāzu aste, līdzīga kā komētām;
* novērots melnais caurums, kas "apēd" zvaigzni;
* atrasti jaunu zvaigžņu milzu gredzeni ap vecām, mirušām galaktikām;
* pierādīta tumšās enerģijas eksistence;
* atklāts galaktiku evolūcijas trūkstošais posms — pusaudžu galaktikas pāreja no jaunas uz vecu.

*GALEX* tika palaists  11:59:54 *[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]* ar nesējraķeti *[[Pegasus-XL]]* no *[[Lockheed L-1011 TriStar|L-1011]]* lidmašīnas *Stargazer* virs Atlantijas okeāna aptuveni 60 km no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija.

Sākotnēji misija tika plānota 29 mēnešiem, bet vēlāk pagarināta.

2011. gada februārī NASA pārtrauca *GALEX* operāciju finansēšanu. Kalifornijas Tehnoloģiju institūts (*Caltech*) lūdza tai nodot observatorijas kontroli, solot piesaistīt privātus līdzekļus. 2012. gada maijā *GALEX* operācijas nodotas *Caltech*.

 *Orbital Sciences Corporation* operatori observatorijai nosūtīja komandu izslēgt visu aparatūru. Kosmiskais aparāts paliks orbītā vismaz 65 gadus, līdz ieies atmosfēras blīvajos slāņos un sadegs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* GALEX *Caltech* vietnē 
* GALEX  *JPL* vietnē 
* Explorer: GALEX (SMEX 7) Gunter Dirk Krebs
Buļļi

**Buļļi** var būt:
* Liellopu un citu pārnadžu tēviņi;
* Buļļi — apdzīvota vieta Vilces pagastā;
* Rītabuļļu cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Vakarbuļļi
Cēzars Andersons

**Cēzars Andersons** ir TV3 Latvija seriāla "UgunsGrēks" tēls. Viņu tēlo latviešu aktieris Normunds Bērzs.

## Biogrāfija
Lūcijas Andersones dēls un Elizabetes Andersones bijušais vīrs. Mēnessērdzīgs. Pašlaik atrodas slimnīcā. Bijušais riteņbraucējs un uzņēmējs Francijā.

## Atsauces
Gobas

**Gobas** jeb **vīksnas** (*Ulmus*) ir gobu dzimtas ģints vasarzaļi koki. Ģintī ir aptuveni 35 sugas. No gobām iegūst koksni.

Latvijā savvaļā ir sastopamas četras sugas: parastā goba (*Ulmus glabra*), parastā vīksna (*Ulmus laevis*), stepes goba (*Ulmus minor*) un zemā goba (*Ulmus pumila*). Pirmās divas ir plaši izplatītas, bet otras divas ir invazīvas sugas, kas sastopamas pie dzelzceļiem.

## Sistemātika
**Gobas** (*Ulmus*)
* Amerikas goba (*Ulmus americana*)
* Bergmana goba (*Ulmus bergmanniana*)
* Japānas goba (Dāvida goba, *Ulmus davidiana*)
* lielaugļu goba (*Ulmus macrocarpa*)
* Meksikas goba (*Ulmus mexicana*)
* parastā goba (*Ulmus glabra*)
* parastā vīksna (*Ulmus laevis*)
* pelēkā goba (*Ulmus canescens*)
* sarkanā goba (*Ulmus rubra*)
* sīklapu goba (*Ulmus parvifolia*) 
* stepes goba (*Ulmus minor*)
* zemā goba (*Ulmus pumila*)
* *[[Ulmus alata]]*
* *[[Ulmus castaneifolia]]*
* *[[Ulmus changii]]*
* *[[Ulmus chenmoui]]*
* *[[Ulmus crassifolia]]*
* *[[Ulmus elliptica]]*
* *[[Ulmus elongata]]*
* *[[Ulmus gaussenii]]*
* *[[Ulmus glaucescens]]*
* *[[Ulmus harbinensis]]*
* *[[Ulmus ismaelis]]*
* *[[Ulmus laciniata]]*
* *[[Ulmus lamellosa]]*
* *[[Ulmus lanceifolia]]*
* *[[Ulmus mianzhuensis]]*
* *[[Ulmus microcarpa]]*
* *[[Ulmus procera]]*
* *[[Ulmus prunifolia]]*
* *[[Ulmus pseudopropinqua]]*
* *[[Ulmus serotina]]*
* *[[Ulmus szechuanica]]*
* *[[Ulmus thomasii]]*
* *[[Ulmus uyematsui]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
Goba

**Goba** var būt:

* gobas — gobu dzimtas ģints;
** parastā goba — Latvijā plaši izplatīts koks;
* Goba (stacija) — pieturas punkts Ogres novada Birzgales pagastā, dzelzceļa līnijā Jelgava—Krustpils;
* Goba — upe, Arālītes pieteka;
* Goba — uzvārds.
Džordžs Viljers, Pirmais Bakingemas hercogs

**Džordžs Viljers, Pirmais Bakingemas hercogs** (; dzimis , miris ) bija angļu augstmanis, karaļa Džeimsa I favorīts un tuvs draugs, pēc dažu pētnieku domām — mīļākais (vēstulēs karalis dažkārt sauca Bakingemu par sievu vai vīru). Kaut arī parlaments bieži bija opozīcijā Bakingemam viņa pretrunīgās politikas dēļ, viņš saglabāja savu ietekmi arī Džeimsa I dēla Čārlza I laikā, līdz 1628. gadā Bakingemu Portsmutā nogalināja kāds armijas leitnants.

Aleksandra Dimā romānā "Trīs musketieri" hercogam Bakingemam ir romantiskas attiecības ar Francijas karalieni Austrijas Annu.

## Ārējās saites
*
Vadims Felzenbahers

**Vadims Felzenbahers** ir tēls Latvijas Televīzijas bijušajā seriālā "Neprāta cena", kā arī TV3 Latvija seriālā "UgunsGrēks". Viņu atveido aktieris Jakovs Rafaļsons.

## Biogrāfija
Vietējā kazino īpašnieks ar plašiem sakariem. Helēnas Jagudinas tēvs, Silvijas Felzenbaheres vīrs, ir dvīņi no sievas Silvijas. Leona Timmermaņa draugs, līdz palīdzēja Kitijai Kārkliņai izkļūt no cietuma. Sašāva Leonu, jo domāja, ka viņš ir Silvijas mīļākais, lai gan patiesībā tas bija Gunārs. Ir bērns no mīļākās Luīzes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Aleksandrs Barkovs

**Aleksandrs Barkovs** (; dzimis 1995. gada 2. septembrī) ir krievu izcelsmes Somijas hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2026) Barkovs spēlē Nacionālās hokeja līgas vienībā Floridas "Panthers", pilda tās kapteiņa funkcijas. Barkovs ar "Panthers" komandu 2024. gadā izcīnīja Stenlija kausu., 2025. gadā Barkovs komandas sastāvā izcīnīja otru Stenlija kausu.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Barkovs sāka 2011.—12. gada sezonā, kad 16 gadu vecumā debitēja SM līgas klubā Tamperes "Tappara", tā rindās aizvadot 32 spēles. 2012.—13. gada sezonu Barkovs ar 48 punktiem 53 spēles noslēdza kā otrs rezultatīvākais komandas spēlētājs.

2013. gada vasarā pārcēlās uz NHL vienību Floridas "Panthers". Jau nākamajā sezonā "Panthers" rindās aizvadīja 54 spēles. 2015.—16. gada sezonā guva 59 punktus, sezonu noslēdzot kā trešais rezultatīvākais komandas spēlētājs. 2017.—18. gada sezonā ar 78 punktiem bija komandas rezultatīvākais spēlētājs un nākamajā sezonā uzsāka pildīt komandas kapteiņa funkcijas.

Somijas hokeja izlases rindās izcīnījis bronzas medaļas 2014. gada olimpiskajās spēlēs. Spēlējis arī 2012. un 2013. gada Pasaules čempionātos junioriem.
## Atsauces

## Ārējās saites
Guntars Galvanovskis

**Guntars Galvanovskis** (dzimis  Cēsīs) ir latviešu uzņēmējs un politiķis. Bijis Valmieras domes un 10. Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
G. Galvanovskis dzimis . 2009. gadā pabeidzis Vidzemes Augstskolu, ieguvis bakalaura grādu biznesa vadībā, 2010. gadā ieguvis maģistra grādu šai pašā augstskolā.

Ir bijis BK Valmiera valdes priekšsēdētājs laika posmā no 2009. līdz 2018. gadam (trīs gadus bijis kā goda prezidents un sešus gadus, kā kluba prezidents). Viņa vadības laikā BK Valmiera izcīnīja Latvijas Basketbola līgas čempionatitulu 2016. gadā. Šajā pašā sezonā ieguva Baltijas basketbola līgas uzvarētāju titulu.

2014. gadā viņa līdzdibinātais datorspēļu uzņēmums *Beetroot Lab* saņēma *[[Apple Inc.|Apple]] [[App Store]]* *feature* statusu ar 2017. gadā radīto spēli *[[Polipong]]*.

G. Galvanovskis ir mežsaimniecības uzņēmuma "Dizozols" vienīgais īpašnieks, savukārt viņa dzīvesbiedre bijusī modele Kate Glika ir ar to saistītā uzņēmuma "BONO" lielākā īpašniece.  Ar G. Galvanovski saistītie uzņēmumi tikuši vainoti krāpnieciskās darbībās. "BONO" 2024. gadā strādājis ar 66 miljonu eiro apgrozījumu un 1,9 miljonu eiro peļņu. 

## Politiskā darbība
2009. gadā ievēlēts Valmieras domē no partijas "Jaunais laiks" saraksta. 2010. gadā kandidējis 10. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Vienotība" saraksta Vidzemes reģionā, ticis ievēlēts. 2011. gadā kopā ar partijas biedru Klāvu Olšteinu izstājās no "Jaunā laika" un nolika deputāta mandātu, lai pievienotos jaunizveidotajai Zatlera Reformu partijai (bija starp tās dibinātājiem). Šai laikā bijis arī ārštata padomnieks Ekonomikas ministrijā.

2011. gada oktobrī G. Galvanovskis tika izslēgts no Zatlera Reformu partijas par nesaskaņotu un individuālu kampaņu organizēšanu priekšvēlēšanu laikā un nekandidēja 11. Saeimas ārkārtas vēlēšanās.

## Atsauces
Neitans Makinnons

**Neitans Makinnons** (; dzimis 1995. gada 1. septembrī) ir kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs, kurš 2013. gada NHL draftā tika izvēlēts ar kopējo pirmo numuru. Pašlaik (2026) Makinnons spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Kolorādo "Avalanche" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
2011.—12. gada sezonā Makinnons pievienojās QMJHL kluba Helifeksas "Mooseheads" rindām. 2012.—13. gada sezonā kopā ar klubu izcīnīja Memoriālo kausu, Makinnonam iegūstot gan kausa izcīņas vērtīgākā, gan arī rezultatīvākā spēlētāja balvu.

2013. gada pirmssezonas treniņnometnē Makinnnons izcīnīja vietu Kolorādo "Avalanche" sastāvā. Sezonas gaitā Makinnons kļuva par vienu no "Avalanche" rezultatīvākajiem spēlētājiem, atzīmējoties ar 63 rezultativitātes punktiem. Pēc sezonas beigām kā līgas labākais debitants ieguva Kaldera balvu. No 2018. līdz 2020. gadam Makinnons trīs sezonas pēc kārtas noslēdza līgas rezultatīvāko spēlētāju desmitniekā.

Kanādas hokeja izlases rindās spēlējis četros pasaules čempionātos, kā arī 2016. gada pasaules kausa izcīņā, 2025. gada Četru nāciju turnīrā hokejā. Junioru vecumā spēlējis 2013. gada Pasaules čempionātā junioriem.
## Atsauces

## Ārējās saites
Assassin's Creed II

***Assassin's Creed II*** ir vēsturiska trešās personas piedzīvojumu datorspēle, ko izstrādāja *[[Ubisoft Montreal]]* un izdeva *[[Ubisoft]]*. *Assassin's Creed II* ir spēļu sērijas *[[Assassin's Creed (spēļu sērija)|Assassin's Creed]]* otrā spēle, un seko aiz *[[Assassin's Creed]]*. Tā ir pirmā spēle "*Ezio* triloģijā". Spēle *[[PlayStation 3]]* un *[[Xbox 360]]* platformai tika izdota 2009. gada novembrī, *[[Windows]]* operētājsistēmai — 2010. gada martā.

Nākamā daļa spēļu sērijā ir *[[Assassin's Creed: Brotherhood]]*, ko izdeva 2010. gada novembrī *PlayStation 3* un *Xbox 360* platformai un 2011.gada martā — *Windows*. Savukārt tās turpinājums *[[Assassin's creed: Revelations]]* tika izdots 2011.gada 15. novembrī *PlayStation 3* un *Xbox 360* un 2011. gada novembrī un decembrī — *Windows*.

2016. gada 15.novembrī *Assassin's Creed II* tika izdots jaunajām platformām *[[Xbox One]]* un *Playstation 4* kopā ar *Assassin's Creed: Brotherhood* un *Assassin's Creed: Revelations* kā *Assassin's Creed: The Ezio Collection*

## Spēle
Spēlētāji kontrolē spēles galveno varoni no trešās personas perspektīvas, un var kontrolēt kameru, atļaujot 360° redzesloku. Spēles darbība norisinās atvērtā pasaulē, kurā spēlētājs var ceļot pa vairākām 15. gadsimta beigu Renesanses laika Itālijas pilsētām, piemēram, Florenci, Venēciju, Sandžiminjāno, Forli un Romu (tikai Vatikānu). *Animus 2.0*, tāda paša nosaukuma mašīnas, kas bija *Assassin's Creed*, jaunā versija, nodrošina spēles kontekstu izmaiņām un papildinājumiem vairākos spēles elementos. Pieejama arī datubāze, kas sniedz papildu vēsturisku informāciju par galvenajiem orientieriem, personāžiem un pakalpojumiem, ar kuriem spēlētājs saskaras. Veselības sistēma ir padarīta dinamiskāka, sinhronizējoties ar *Animus* un liekot varonim atveseļoties tikai pēc viegliem ievainojumiem. Smagākiem ievainojumiem nepieciešams apmeklēt ielas ārstu vai izmantot zāles (kuras var iegādāties no ārstiem vai atrast uz līķiem).

## Atsauces
Andris Padegs

**Andris Padegs** (dzimis  Rīgā) ir latviešu datorzinātnieks.

## Biogrāfija
1944. gadā emigrējis kopā ar ģimenis uz Vāciju, 1949. gadā pārcelies uz dzīvi ASV.

1953. gadā absolvējis Darmutas koledžu, 1956. gadā — Teiera Inženierzinātņu skolu, 1958. gadā Kārnegi Tehniskajā institūtā ieguvis doktora grādu elektroinženierzinātnē.

Laikā no 1954. līdz 1958. gadam arī strādājis Kārnegi Tehniskajā institūtā par asistentu. Pēc tam sācis strādāt IBM par inženieri un nodaļas vadītāju (strādājis līdz 1992. gadam). 1992. gadā dibinājis programmēšanas pakalpojumu uzņēmumu *[[Infologistik]]*, Padegs ir arī uzņēmuma vadītājs.

1960. gados bijis viens no sistēmas *IBM360* arhitektūras veidotājiem, Padegs ir vienas no divām arhitektūras definīcijām autors. Mūsdienās ražotie lieldatori izmanto IBM360, 370, 390 arhitektūru, Padegs ir viens no galvenajiem šo arhitektūru autoriem.

Viņš ir veicis pētījumus jaunu datorsistēmu izveidošanā, kā arī ieviešanā. Zinātniskās darbības laikā publicējis apmēram 20 zinātniskus rakstus. Padegam ir četri patenti.

2001. gadā viņš tika apbalvots ar ceturtās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni, 2004. gadā saņēmis Latvijas Zinātņu akadēmija Lielo medaļu par "ievērojamu ieguldījumu lieldatoru operētājsistēmu izstrādē".

## Atsauces

## Ārējās saites
* "Latvijas ļaudis"
Stirnurags

**Stirnurags** ir Jūrmalas pilsētas daļa tās austrumos, Lielupes kreisajā krastā starp Buļļuciemu un Lielupi.

## Nosaukums
Vietas nosaukums cēlies no smilšu un sakņu sanesumiem Lielupes krastā, ko vietējie iedzīvotāji dēvēja par "ragiem".

## Vēsture
thumb|left|Bulduru dzelzceļa tilts, veroties no Stirnuraga (1877)
1495. gadā Livonijas ordeņa mestrs Valters fon Pletenbergs nodeva lēnī šo apvidu Lielupes plostu pārcēlājam Jānim Bildringam (*Büldring*). Pēc 1660. gada līguma hercogam Jēkabam izdevās paturēt tiesības uz Slokas un Bulduru muižām, un Kurzemes—Zviedrijas robeža gāja gar hercoga Bulduru un zviedru valdībai piederošās Buļļu muižas robežu.
Kad 1755. gadā Lielupe izlauzās uz jūru tagadējā ietekas vietā, no jauna nācās izveidot pārceltuvi pie Lielupes grīvas no Vārnukroga uz Buļļu muižas plosta krogu, kas ceļotājiem no Rīgas kalpoja kā robežpāreja uz Kurzemes hercogisti.    
 
Zemnieku—zvejnieku mājas un plosta krogu vairākkārt nācās celt no jauna ceļojošās smilšu kāpas dēļ. 1832. gadā tagadējā Stirnuraga krastā bija Zubriņu (*Subring*) mājas un vēl 1891. gadā tas attēlots kā Buļļu muižai piederīga zeme.

1920. gada 2. martā Latvijas valdība šo apvidu iekļāva jaunizveidotajā Rīgas Jūrmalas pilsētā. Pēc Otrā pasaules kara 1946. gada sākumā tas bija Rīgas pilsētas Jūrmalas rajona sastāvdaļa. Kopš 1959. gada 11. novembra atrodas atjaunotajā Jūrmalas pilsētā.

## Atsauces
Jeļena Fataļibekova

**Jeļena Fataļibekova** (; dzimusi kā Jeļena Rubcova , Maskavā) ir Krievijas starptautiskā sieviešu lielmeistare šahā (WGM, 1977).

## Biogrāfija
4. Pasaules čempiones šahā Olgas Rubcovas un šaha meistara Ābrama Poļaka meita. Pirmais lielākais panākums - dalīta 1. vieta PSRS junioru čempionātā 1963. gadā.

1970. gadā ieguvusi 2. vietu Tbilisi starptautiskajā šaha turnīrā, bet 1971. gadā izcīnījusi 1. vietu Čeļabinskas starptautiskajā šaha turnīrā. 1970. gadā FIDE Fataļibekovai piešķīrusi starptautiskās meistares nosaukumu (WIM). 1974. gadā kļuvusi par PSRS sieviešu šaha čempionāta uzvarētāju. Sekmīgi piedalījusies 1976.-78. Pasaules sieviešu šaha čempionāta ciklā. 1976. gadā uzvarējusi Tbilisi starpzonu turnīrā, apsteidzot nākamo Pasaules sieviešu šaha čempionāta cikla uzvarētāju Maiju Čiburdanidzi. 1977. gadā pretendentu maču ceturtdaļfinālā Sočos uzvarējusi Valentīnu Kozlovsku ar 6 : 2 (+4 −0 =4), bet pusfinālā Rietumberlīnē zaudējusi Allai Kušnirai ar 3½ : 6½ (+2 −5 =3). 1977. gadā FIDE Fataļibekovai piešķīrusi starptautiskās lielmeistares nosaukumu (WGM). Vēlākajos Pasaules sieviešu šaha čempionātos šos panākumus vairs nav izdevies atkārtot. 1979. gadā starpzonu turnīrā Alikantē ieņēmusi 6. vietu,, bet 1982. gadā Badkisingenā ieņēmusi 8. vietu.

Lieliskus rezultātus uzrādījusi Pasaules senioru čempionātos sievietēm, kuros uzvarējusi 2000., 2001. un 2004. gadā. Tāpat šajos turnīros izcīnīta sudraba medaļa (2009) un trīs bronzas medaļas (1998, 2002, 2012]). Tāpat Fataļibekova ir divkārtējā Eiropas senioru čempionātu sievietēm uzvarētāja (2007, 2008), kā arī Eiropas senioru čempionātu sievietēm vicečempione (2010).

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
Lignīns

**Lignīns** (no  — 'koks, koksne') ir otrs izplatītākais biopolimērs augu valstī pēc celulozes. Lignīnu satur visi vaskulārie augi. Lignīnam ir sarežģīta neregulāra uzbūve un tā sastāvā ietilpst benzola gredzeni, skābekli saturoši piesātināti heterocikli, alifātiskie atlikumi, hidroksilgrupas −OH, metoksilgrupas −O−CH3, aldehīdgrupas −CHO, ketogrupas −CO−, ogļhidrātu atlikumi. Lignīns ir amorfa gaišdzelteni brūngana viela, ūdenī tā ir termoplastiska, bet koncentrētā sērskābē nešķīst. To var izšķīdināt, vārot kopā ar kalcija hidrogēnsulfītu.

## Molekulas uzbūve
[thumb|left|250px|Lignīnu veidojošās vielas (tā saucamie monolignoli):<br /> 1 — [kumarilspirts (*p*-kumarilspirts); 2 — koniferilspirts; 3 — sinapilspirts]]
Lignīna sarežģītās makromolekulas sastāv no tā saucamajiem C9-elementiem jeb fenilpropāna atvasinājumu vienībām. Atšķirībā no celulozes un citiem biopolimēriem, kas veidoti no vienveidīgiem, vienādi savā starpā savienotiem monomēriem, lignīns veidojas no līdzīgiem, bet nevienādiem monomēriem, kas savā starpā savienojas dažādos neregulāros veidos. Starp lignīna monomēriem dominē C−C saites (*aril-aril*, *alkil-aril* un *alkil-alkil* saites), bet ir arī daudz "ēterisko" (C−O−C jeb * aril-glicerīn*) saišu. Atkarībā no aizvietotājiem aromātiskajā benzola gredzenā lignīna struktūrvienības iedala hidroksifenilpropāna vienībā (rodas no kumarilspirta un nesatur metoksilgrupas), gvajacilpropāna vienībā (rodas no koniferilspirta, kas pie benzola gredzena bez hidroksilgrupas satur arī vienu metoksilgrupu) un siringilpropāna vienībā (rodas no sinapilspirta, kas satur divas metoksilgrupas). Skujkoki satur lignīnu, kurā ir galvenokārt gvajacilpropāna vienības. Lapu koku lignīns satur gvajacilpropāna vienības un siringilpropāna vienības dažādās attiecībās. Zālaugu lignīns satur visu trīs veidu fenilpropāna vienības.

Skujkoku lignīnam ļoti līdzīgu vielu var iegūt no koniferilspirta, ūdens šķīdumā iedarbojoties uz to ar gaisa skābekli katalizatora (fenildehidrogenāžu vai vara sāļu) klātienē. Tas norāda, ka lignīns ir koniferilspirta un tam līdzīgu fenilpropāna atvasinājumu polikondensācijas produkts.

## Atrašanās dabā
Lignīns uzkrājas novecojošu augu šūnu šūnapvalkos kā tos inkrustējošā viela. Šajā procesā šūnapvalks nezaudē savu caurlaidību un šūna nezaudē dzīvotspēju. Lignīns nodrošina augu audu pārkoksnēšanos. Pārkoksnēšanos sauc arī par **lignifikāciju**. Lignīns veido apvalku ap celulozes šķiedrām, tas arī aizpilda koksnes šūnu starpas (tajās var būt pat līdz 70% lignīna). Lignīna kopējais  saturs skujkoku koksnē var sasniegt 30% un vairāk.

## Literatūra
* П. Каррер. Курс органической химии. Ленинград: Государственное научно-техническое издательство химической литературы, 1960, 547.—550. lpp. 

## Atsauces
Bražciems

**Bražciems** (arī **Bražuciems**, **Bražas**) ir Jūrmalas pilsētas daļa tās austrumos, kas atrodas pie Lielupes autosatiksmes tilta upes labajā krastā starp Priedaini un Mārupes novada Egļuciemu. Netālu no Bražciema atrodas Darmštates priežu audzes dabas liegums. Cauri Bražuciemam ved Rīgas—Ventspils autoceļš (A10).

## Vēsture
13. gadsimtā tagadējā Bražciema teritorijai cauri veda svarīgais Rīgas-Zemgales tirdzniecības ceļš, šeit atradās viens no Zemgales bīskapijas pārvaldes centriem — Babates jeb Svētās Marijas pils (1219-1228).

Vēlāk šī teritorija piederēja pie Rīgas patrimoniālā apgabala Salas draudzes novada (*Holmhof Kirchspiel*).  
Pēc 1824. gada vētras Lielupes grīva paplašinājās tādā mērā, ka Buļļu plostu pie Vārnukroga izbeidza un iepretī Bulduru muižai ierīkoja jaunu plosta vietu pie Bražām. Uz to no Rīgas varēja nokļūt pa purvainajā Lieknā uzbūvētu dambi. Pie pārceltuves Lielupes labajā krastā uzbūvēja Lieknas plosta krogu. 
Ar 1833. gadu sestdienās un svētdienās no Rīgas līdz Bulduru pārceltuvei kursēja diližanse, bet pārceltuves otrā pusē cita diližanse pasažierus aizveda līdz Dubultiem un Mellužiem. Pāri Lielupi ar plostu vienā reizē varējuši pārcelt pat 32 zirgu ekipāžas.

Pēc 1866. gada pagastu reformas Bražas piederēja Salas pagastam. 1949. gadā Bražciemu kopā ar Priedaini pievienoja tobrīd Rīgas sastāvā esošajam Jūrmalas rajonam, bet no 1959. gada tas atrodas Jūrmalas pilsētas teritorijā. 
Apdzīvota vieta šeit strauji veidojās pēc tam, kad šajā vietā starp abiem Lielupes krastiem 1962. gadā uzcēla jaunu autosatiksmes tiltu.

## Babītes pilskalns
Netālu no Bražciema atrodams Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis Babītes pilskalns, kas ar Latvijas Republikas Kultūras ministrijas 1998. gada rīkojumu Nr. 128 apstiprināts kā Valsts aizsardzības objekts Nr. 2083.

## Atsauces
Druvciems

**Druvciems** ir Jūrmalas pilsētas daļa Lielupes kreisajā krastā, kas izveidojusies gar Slokas ielu, kas ved no Dubultiem uz Valteriem.

## Vēsture
Tagadējais Druvciems izveidojās uz Nurmuižas īpašniekiem fon Firksiem piederošās Mellužu zemes pie Lielupes, kas robežojās ar Slokas mežniecībai piederošajiem mežiem.
Pēc Pirmā pasaules kara starp Valtermuižu un Druvciemu atradās ugunsdzēsēju depo. 21. gadsimta sākumā Druvciema izskatu mainīja jaunie zemes īpašnieki ar savrupmāju būvniecību Lielupes malā.

## Atsauces
Krastciems

**Krastciems** ir Jūrmalas pilsētas daļa Lielupes kreisajā krastā, kas izveidojusies starp Valteriem un Sloku. 

## Vēsture
Tagadējais Krastciems izvietojies uz agrākās Slokas mācītājmuižas zemes pie Lielupes, kas robežojās ar Slokas mežniecībai piederošajiem mežiem. Mācītājmuiža dibināta ap 1680. gadu uz agrākās Klaipu māju zemes. Uz Slokas luterāņu mācītājam Meieram piederošās muižas zemes ap 1700. gadu bija Sviķu, Grūdaiņu un Ērmaņ-Pļupju, Pļavpāvulu un Jan-Bišķu zemnieku mājas, kas Lielā Ziemeļu kara laikā pamestas. Nākamais Slokas mācītājs Heltijs lika savam adjunktam Bīgem (*Buege*) atjaunot pamestās mājas un sameklēt aizbēgušos zemniekus. 1740. gadā uzbūvēja jaunu mācītājmuižas kungu māju. Mācītāja Kristapa Rozenberga laikā (1774—1813) Slokas apgabalu 1783. gadā pievienoja Krievijas impērijai. 1812. gada kara (tā sauktā "Prūšu gada") laikā Slokas mācītājmuiža nodega un 1815. gadā to uzcēla no jauna. 1826. gada Vidzemes muižu revīzijas laikā uz muižas zemes minētas piecas zemnieku saimniecības — Janbišķu, Viņķu, divas Radziņu un Pļavpāvulu mājas ar 73 iedzīvotājiem.    

Līdz 1858. gadam uzbūvēja muižas mūra kungu māju. 1866. gadā izveidoja apvienotu Valtermuižas un Slokas mācītājmuižas pagastu.  
Ap 1910. gadu lielāko daļu Slokas mācītājmuižas lauku zemes sadalīja apmēram vienu pūrvietu lielos zemes gabalos un iznomāja tuvējās Baltijas Celulozes fabrikas strādniekiem dārza mājiņu ierīkošanai. 1920. gada agrārās reformas laikā zemi pamatā piešķīra agrākajiem nomniekiem.

1925. gadā bijušo Slokas mācītājmuižas zemi pievienoja Slokas pilsētai. 1959. gada 11. novembrī, kad Sloku un Ķemerus apvienoja ar Rīgas pilsētas Jūrmalas rajonu, tagadējo Krastciemu iekļāva republikas pakļautības kūrortpilsētā Jūrmalā.

## Atsauces
Jaunķemeri

**Jaunķemeri** ir Jūrmalas pilsētas daļa tās rietumos Rīgas līča krastā starp Kaugurciemu un Bigauņciemu. No Ķemeriem tos atdala Slokas ezers un Vecslocenes upīte.

Jaunķemeru teritorija atrodas Ķemeru nacionālajā parkā, cauri tam ved Kolkas iela, kas ir autoceļa P128 Sloka—Talsi sastāvdaļa.

## Vēsture

Tagadējie Jaunķemeri līdz 1783. gadam atradās Kurzemes hercogistes sastāvā un jau kopš viduslaikiem tiem cauri veda Rīgas-Kurzemes-Prūsijas tirdzniecības ceļš.
Pēc tam, kad satiksmei no 1838. gadā dibinātajiem Ķemeriem līdz pludmalei 1912. gadā izbūvēja elektriskā tramvaja līniju, Slokas pagasts pie jūras izdeva 150 jaunus gruntsgabalus sausās, vecām priedēm apaugušās kāpās un jauno vietu nosauca par Jaun-Ķemerēm (*Neu-Kemmern*). 1914. gadā te bija uzbūvētas jau kādas 20 vasarnīcas, tramvaja galapunktā jūras krastā uzbūvēja jūras paviljonu.

Kad 1928. gadā Ķemeriem tika piešķirtas pilsētas tiesības, Jaunķemeri tika iekļauti pilsētas sastāvā.
1933. gadā mežā pie ceļa no Ķemeru sanatorijas uz Jaunķemeriem tika atklāts sporta un atpūtas komplekss, kas vēlāk tika pārveidots par smalku restorānu "Jautrais ods".

Pēc Otrā pasaules kara Jaunķemerus kopā ar Ķemeriem 1959. gadā iekļāva Jūrmalas pilsētas sastāvā. Pēc 1967. gada šeit tika uzbūvētas divas lielas sanatorijas, kas specializējās balneoterapijā — "Jaunķemeri" un sanatorija *Янтарный берег* ("Dzintarkrasts").

## Galerija

Attēls:Tramvaja galapunkts Jaunķemeros (1912-1914).jpg|Tramvaja galapunkts Jaunķemeros (1912-1914)
Attēls:Jaunķemeru Jūras paviljons pirms 1914.jpg|Jaunķemeru Jūras paviljons - restorāns (pirms 1914)
Attēls:Restorāns Jaunķemeros 1937.png|Restorāns Jaunķemeros (1937)
Attēls:Jaunkemeri Paviljons-juras-krasta.jpg|Paviljons jūras krastā Jaunķemeros, kas nodega pirmā pasaules kara laikā, starpkaru periodā tika uzcelts jauns pavilions, kas tika sagrauts otrā pasaules kara laikā. Tagad pamanāmi tikai ēkas pamati.


## Sanatorijas
thumb|Jaunķemeru Veselības avotiņš
Latvijas PSR laikā 1967. gadā izveidoja sanatoriju "Jaunķemeri", bet pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Kūrorta rehabilitācijas centru "Jaunķemeri" privatizēja. Sanatorija *[[Jantarnij bereg]] (**)* tika būvēta 1972. gadā un pašlaik tā pieder Krievijas Federācijas Prezidenta lietu pārvaldei un ir atveseļošanās kompleksa "BOR" filiāle.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kūrorta pilsēta Ķemeri Kartes labajā malā interesantāko objektu rādītājs, augšējā kreisajā stūrī Jaunķemeru apkārtnes ielaidumkarte
Gunārs Freidenfelds

**Gunārs Freidenfelds** (dzimis ) ir latviešu estrādes komponists un trompetists.

## Biogrāfija
G. Freidenfelds uzaudzis Bolderājā, mācījies Rīgas 19. vidusskolā un spēlējis trompeti tās pūtēju orķestrī. Mācījies arī E. Dārziņa mūzikas vidusskolā. Spēlējis dažādos ansambļos un orķestros, piemēram, "Armatūra" (no 1960. līdz 1962. gadam), pēc tam kļuvis par Rīgas estrādes orķestra trompetistu. 1964.—1965. gadā dienesta laikā spēlējis ansamblī "Zvaigznīte". Studējis Latvijas Valsts konservatorijas Kompozīcijas nodaļā pie Ģederta Ramana (1973—1975), iepriekš beidzis Pūšamo instrumentu nodaļu (1965).

60. gadu beigās tapa pirmās Freidenfelda estrādes dziesmas, popularitāti guva Zdzislava Romanovska un vēlāk Andreja Lihtenberga dziedātā "Zilos svārkos meitene" (1969), vēlāk Viktors Lapčenoks debitēja uz skatuves ar G. Freidenfelda dziesmu "Skopa vīra kāzas".

70. gados iznāca divas "Melodijas" mazās skaņuplates (EP): 1972. gadā ar Margaritas Vilcānes un Ojāra Grīnberga skandētajiem hitiem "Kaktuss", "Kādēļ vēlu nāci tu", "Atmiņu lietus" un "Zaļā kļava", divus gadus vēlāk Noras Bumbieres un Viktora Lapčenoka iedziedātās melodijas "Ūdensnesējs", "Saules kalēji", "Dzeguzīte", "Pie sveces".

1974. gadā Freidenfelds sāka strādāt administratīvā darbā E. Melngaiļa Tautas mākslas namā un par pedagogu Kultūras darbinieku tehnikumā. Darbojās TTP kultūras nama ansamblī (sauktu par "Prauliem"), kur tobrīd dziedāja jauniņā Mirdza Zīvere, ģitāru spēlēja Edvīns Zariņš. 1976. gadā viņa vadītais ansamblis piedalījās festivālā "Liepājas dzintars". Sekoja darbs kolhoza "9. maijs" estrādes ansamblī "Ceļavējš", ar kuru 1978. gadā izcīnīta 1. vieta festivālā "Dzintara trompete" Kauņā. Vēlāk Freidenfelds Ādažos līdz 1982. gadam vadīja estrādes ansambli "Ādaži", kopš 1983. gada kopā ar dzīvesbiedri Margitu strādāja par pedagogu bērnu vokālajā grupā "Vējupīte".

1991. gadā sadarbībā ar aktieri Rolandu Zagorski veidoja dziesmu ciklu ar Friča Bārdas dzeju. Strādāja Latvijas Radio, kopš 1995.gada — Latvijas Radio 2. 2000. gadā iznāca Freidenfelda dziesmu izlase "Kādēļ vēlu nāci tu", 2001. gadā albums "Laimes laiks".

## Apbalvojumi
2001. gadā Freidenfeldam piešķirta Latvijas Mūzikas ierakstu gada balva par mūža ieguldījumu Latvijas mūzikas attīstībā

## Diskogrāfija
* Jānis Sildegs / Gunārs Freidenfelds ‎— "Estrādes mūzika" (EP, Melodija, 1971)
* *Kaktuss* (EP, Melodija, 1972)
* *Ūdensnesējs* (EP, Melodija, 1974)
* *[[Kādēļ vēlu nāci tu]]* (CD, Mikrofona ieraksti, 2000)
* *Laimes laiks* (CD, Mikrofona ieraksti, 2001)
* *Mana dziesma* (kopā ar grupu "Zeļļi") ‎(CD, Gailītis-G, 2006)
* *Piparkūku pipari* “Dzeguzīte” un Andris Daņiļenko (CD, Mikrofona ieraksti, 2012)

## Atsauces
Laims

**Laims** (*Citrus aurantifolia*, no , *līmū*) ir apaļš auglis ar apmēram 3—6 cm diametru, stipru citrusu smaržu, zaļu mizu un skābenu mīkstumu. Laimu nevar ilgi uzglabāt, jo tas ātri sažūst un miza kļūst brūna un cieta. Laims ir labs C vitamīna avots un to bieži izmanto, lai izceltu citu pārtikas produktu un dzērienu garšu.

Uzspiežot dažus sulas pilienus uz citiem augļiem, piemēram, papajām un kaktusvīģēm, to garša tiek vairāk izcelta. Plaši lieto Āzijā, kur to izmanto ēdienu, desertu un dzērienu gatavošanā. Piemēram, Taizemē laima sulu lieto kā garšvielu.

## Ārējās saites
Ūstu pie Orlices apriņķis

**Ūstu pie Orlices apriņķis** () ir Čehijas Pardubices apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Olomoucas apgabala Šumperkas apriņķi, Pardubices apgabala Svitavu, Hrudimas un Pardubices apriņķiem, Hradeckrāloves apgabala Rihnovas pie Knežnas apriņķi, kā arī Poliju.

## Ārējās saites
*
Brandīsa pie Orlices

**Brandīsa pie Orlices** () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Ūstu pie Orlices apriņķī pie Tiha Orlices upes.

## Vēsture

Ilgu laiku atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.
Hemicelulozes

[thumb|300px|Hemicelulozes molekulas fragments, kas sastāv no [ksilozes, mannozes, glikozes un galaktozes atlikumiem]]
**Hemicelulozes** ir dažāda sastāva neviendabīgi polisaharīdi, kas, atšķirībā no celulozes, sastāv no salīdzinoši īsām un sazarotām ķēdēm, kuru polimerizācijas pakāpe vidēji ir 150—200. Hemicelulozes ir ūdenī grūti šķīstošas vai nešķīstošas vielas; tām nav reducējošu īpašību. Hemicelulozes ietilpst augu šūnapvalkā un parasti sastāv no šādiem monosaharīdiem: pentozēm — D-ksilozes un L-arabinozes; heksozēm — D-glikozes, D-galaktozes un D-mannozes; 6-dezoksiheksozēm — L-ramnozes un L-fukozes; heksuronskābēm — D-glikuronskābes, D-galakturonskābes un 4-O-metil-D-glikuronskābes. Bieži vien hemicelulozes satur acetilētus ogļhidrātu atlikumus. Hemicelulozes augu šūnapvalkā ar celulozi saista ūdeņraža saites, bet ar lignīnu galvenokārt ētera saites.

Hemicelulozes var kalpot gan kā šūnu sieniņu struktūrelements, gan kā rezerves barības vielas. Hidrolītiski šķeļoties, tās, neskaitot glikozi, veido arī mannozi, galaktozi un citus ogļhidrātus, tādēļ tiek sauktas attiecīgi par mannāniem, galaktāniem u.tml. Mannānus bieži satur augu sēklapvalki. Daudzi bezmugurkaulnieki, piemēram, gliemeži, spēj hemicelulozes izmantot uzturā, jo to barības traktā ir hemicelulozes šķeļoši enzīmi.

## Literatūra
* П. Каррер. Курс органической химии. Ленинград: Государственное научно-техническое издательство химической литературы, 1960, 466. lpp. 

## Atsauces
Hameleoni (grupa)

**Hameleoni** ir Latvijas popmūzikas grupa, izveidojusies 1998. gadā. Grupas dalībnieki Ēriks Budēvics (vokāls) un Andris Veinbergs (taustiņinstrumenti, piebalsis).

## Biogrāfija

Grupa uzsāka savu darbību deviņdesmito gadu beigās 1998. gada augustā. Šī dueta autors un radošais tēvs ir komponists, producents un aranžētājs Gaitis Lazdāns. Strauju popularitāti grupa ieguva jau ar savu pirmo singlu "Atsaucies!". Grupa nonāk radiostaciju apritē, kas paplašināja grupas fanu loku visā Latvijā. 1998. gada rudenī grupa laida klajā savu debijas albumu "Tu Mana Sirds". Albums "Tu Mana Sirds" kļuva par vienu no Latvijas vispārdotākajiem albumiem tolaik. Straujajai interesei klausītāju vidū par grupu augot, notika vairākas koncertu tūres no 1998. līdz 2001. gadam. 1999. gadā tika izdots otrais grupas albums "Nakts". Vēl gadu vēlāk tiek izdots trešais grupas albums "Pērles un Dimanti". Svinot grupas trīs gadu jubileju, 2001. gadā nāk klajā ceturtais grupas albums "3 Gadu Jubilejas Albums", kurā tika apkopotas labākās dziesmas trīs gadu laikā.

Laikā no 2001. līdz 2011. gadam grupa pārtrauca darbību. Pēc ilgā pārtraukuma grupa izlaida savu piekto albumu "Vēlreiz...". 2011. gada vasarā grupa uzsāka albuma prezentācijas tūri "Hameleonu Vasara 2011" koncertēja tādās Latvijas pilsētās kā Saulkrasti, Jelgava, Tukums, Kuldīga, Talsi, Jēkabpils, Liepāja, Bauska un Valmiera.

## Diskogrāfija

* *"Tu Mana Sirds" (1998)*
* *"Nakts" (1999)*
* *"Pērles un Dimanti" (2000)*
* *"3 Gadu Jubilejas Albums" (2001)*
* *"Vēlreiz..." (2011)*
* *"Dāvana" (2023)*

## Singli
* *"Atsaucies!" (1998)*
* *"Nakts" (1999)*
* *"Pērles & Dimanti" (2000)*

* *"Vēlreiz..." (2011)*
* *"Ir Laiks" (2023)*
1987.—1988. gada PSRS čempionāta hokejā sezona

**1987.—1988. gada PSRS čempionāta hokejā sezona** bija 42. PSRS čempionāta hokejā sezona.

Sezona ilga no  līdz . Šajā sezonā piedalījās 14 komandas. Čempionāta norise sākās ar priekšsacīkstēm, kurā katra komanda aizvadīja 26 spēles. Tālāk sekoja otrais posms, kuram kvalificējās desmit priekšsacīkšu labākās komandas, tajā katra komanda aizvadīja 18 spēles. Tālāk sekoja izslēgšanas turnīrs, kuram kvalificējās četras labākās otrā posma komandas.

Par sezonas čempioniem kļuva Maskavas CSKA spēlētāji, kas finālā uzvarēja Rīgas "Dinamo", kam šī bija veiksmīgākā sezona PSRS čempionātā. Par 1987.—1988. gada sezonas labāko spēlētāju tika atzīts CSKA pārstāvošais Vjačeslavs Fetisovs.

## Priekšsacīkstes

## Otrais posms

## Statistika

## Izslēgšanas turnīrs

### Pusfināli

### Fināli

## Rīgas "Dinamo"
### Spēlētāji

### Rezultāti

### Statistika

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Hockeystars.ru'' informācija 
* ''Hockeyarchives.ru'' informācija 
* ''Passionhockey.com'' informācija
Eiropas autoceļš E271

|}
|}

**Eiropas autoceļš E271** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla B klases ceļiem. Tas ved cauri tikai Baltkrievijai, un savieno Minsku ar Gomeļu. Visā savā garumā autoceļš seko Baltkrievija maģistrālajam autoceļam M5.
Vjačeslavs Nazarovs

**Vjačeslavs Nazarovs** (; dzimis ) ir bijušais krievu izcelsmes Latvijas hokejists, aizsargs un hokeja treneris.

## Spēlētāja karjera
Spēlētāja karjeras laikā spēlēja aizsarga pozīcijā. Lielāko daļu karjeras aizvadīja Rīgas "Dinamo" sastāvā, kur spēlēja laikā no 1969. līdz 1984. gadam, 1982. gadā spēlēja Latvijas Bērzs komandā. Nazarovs bijis PSRS otrās izlases dalībnieks laikā no 1975. līdz 1985. gadam.

## Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Bijis trenera palīgs "Latvijas Bērzs" komandā (1985), Rīgas "Dinamo" (1980, 1986—1988). Trenējis arī Latvijas sieviešu hokeja izlasi. 1990. gadu beigās bijis Latvijas hokeja izlases galvenā trenera Haralda Vasiļjeva palīgs. Trenējis vairākas Latvijas jauniešu komandas, 2005., 2008. un 2013. gadā bijis Latvijas U-18 izlases galvenais treneris.

## Ārējās saites

* Vjačeslavs Nazarovs
Vladimirs Jurzinovs

**Vladimirs Jurzinovs** (; dzimis ) ir bijušais krievu hokejists un hokeja treneris.

## Spēlētāja karjera
Spēlētāja karjeras laikā spēlēja centra uzbrucēja pozīcijā. Lielāko daļu karjeras aizvadīja Maskavas "Dinamo" sastāvā, karjeru noslēdza Somijas klubā Tamperes "Koo-Vee", kur bija spēlējošais treneris. "Dinamo" sastāvā septiņas reizes izcīnīja sudraba medaļu PSRS čempionātā, kopumā PSRS čempionātā aizvadījis 489 spēles, kurās guvis 239 vārtus. Spēlējis PSRS izlasē. Tās sastāvā divas reizes izcīnījis zeltu Pasaules čempionātā (1963, 1969) un vienu bronzu (1961).

## Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Laikā no 1974. līdz 1980. un no 1989. līdz 1992 gadam bijis Maskavas "Dinamo" treneris, vairākas reizes komanda viņa vādībā uzvarēja PSRS čempionātā. Laikā no 1980. līdz 1989. gadam Jurzinovs vadījis Rīgas "Dinamo", kas viņa vadībā 1987.—1988. gada sezonā izcīnīja sudrabu. No 1992. līdz 1998. gadam bijis Somijas kluba Turku TPS galvenais treneris, no 1998. līdz 2004. gadam trenēja Klotenes "Flyers" (Šveice), no 2005. līdz 2006. gadam — Jaroslavļas "Lokomotiv". Bijis Latvijas izlases konsultats 1995., 1997. un 1999. gada Pasaules čempionātā. Vairākkārt Latvijas hokeja federācija apsvērusi Jurzinova kandidatūru izlases galvenā trenera amatam, bet šo amatu tā arī nekad nav ieņēmis. Tāpat trenējis Krievijas izlasi, bijis galvenais treneris 1998. gada Pasaules čempionātā un .

Saņēmis Latvijas PSR un PSRS Nopelniem bagātā trenera goda nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Juris Klodāns

**Juris Klodāns** (dzimis ) ir bijušais latviešu hokejists, vārtsargs, Latvijas hokeja izlases dalībnieks, tagad — hokeja treneris. Pašlaik (2020) Klodāns ir Kontinentālās hokeja līgas kluba Rīgas "Dinamo" vārtsargu treneris.

## Spēlētāja karjera
Spēlējis Latvijas hokeja līgas komandās RASMS (1991), Rīgas "Pārdaugava" (1992—1993), Rīgas "Latvijas Zelts" (1993—1994). 1992.—1993. gada sezonā kļuvis par Latvijas čempionu. "Pārdaugava" rindās 1994.—95. gada sezonu aizvadīja Starptautiskajā hokeja līgā. Pēc tam trīs sezonas aizvadīja Krievijas Augstākās līgas klubā Voroņežas "Buran". 1998.—99. gada sezonā spēlēja Somijas Mestis līgā, taču tad pusotru sezonu aizvadīja Vācijas trešās spēcīgākās līgas klubā *[[EC Timmendorfer Strand]]*.

2000.—01. gada sezonā guva nopietnu rokas traumu, kā rezultātā beidza profesionāļa karjeru.

Pārstāvējis Latvijas izlasi 1997., 1998. un 1999. gada Pasaules čempionātā. Kopā izlases rindās aizvadījis 22 spēles.

## Trenera karjera
Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. 2009.—2010. gada sezonā bija Jelgavas U18 vienības trenera palīgs Latvijas U18 čempionātā. No 2010. līdz 2013. gadam (ar pārtraukumu) trenējis Zemgales vienību Latvijas čempionātā. 2013. gada jūnijā kļuvis par Rīgas "Dinamo" vārtsargu treneri.

## Ģimene
J.Klodāns piedzima kā otrais dēls pēc brāļa Andra, viņam ir arī jaunāks brālis Edgars. Vecāki - Kārlis Klodāns un Olga Klodāne. Klodāns precējies ar Zani Fogelsoni - Klodāni, ģimenē ir trīs bērni - Elizabete Debora, Vineta Enija un Gustavs Kārlis; ģimene pastāvīgi dzīvo Rīgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valentīna Kozlovska

**Valentīna Kozlovska** (; , Esentukos, mirusi ) bija Krievijas starptautiskā sieviešu lielmeistare šahā (WGM, 1976).

## Biogrāfija
No 1960. gadu vidus līdz 1970. gadu beigām bijusi viena no labākajām šahistēm pasaulē. 1965. gadā kļuvusi par PSRS sieviešu šaha čempionāta uzvarētāju un FIDE starptautisko sieviešu meistari (WIM). 1966. gadā PSRS izlases sastāvā uzvarējusi Pasaules šaha olimpiādē, spēlējot pie 2. galdiņa. 1967. gadā dalījusi 2.-3. vietu pretendentu turnīrā Suboticā. Pēc uzvaras starpzonu turnīrā 1973. gadā Menorkā pretendentu maču pusfinālā 1974. gadā zaudējusi Irinai Levitinai ar 5½ :6½ (+3 -4 =5). 1976. gadā dalījusi 2.-3. vietu Tbilisi starpzonu turnīrā (kopā ar Maiju Čiburdanidzi), bet 1977. gadā pretendentu maču ceturtdaļfinālā Sočos zaudējusi Jeļenai Fataļibekovai ar 2 : 6 (+0 −4 =4).
1996. gadā Badliebenzelā (Vācija) uzvarējusi Pasaules senioru čempionātā sievietēm.

Bijusi precējusies ar šaha lielmeistaru (GM) Igoru Bondarevski.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
Atentāts pret Franci Ferdinandu

**[[Francis Ferdinands]]** un viņa sieva Sofija Hoteka tika **nogalināti [[atentāts|atentātā]]**  Sarajevā, Austroungārijā. Viņus nogalināja serbu nacionālistiskās organizācijas biedrs Gavrilo Princips. Francis Ferdinands bija Austrijas hercogu un Austroungārijas troņmantinieks.

Šis notikums kļuva par ieganstu Pirmā pasaules kara sākšanai.

## Atentāts
1914. gada 28. jūnijā Princips piedalījās slepkavībā Sarajevā. Ģenerālis Oskars Potioreks, Bosnijas-Hercegovinas gubernators, uzaicināja Austrijas kroņprinci Franci Ferdinandu un viņa sievu Sofiju noskatīties viņa karavīru manevrus. Francis Ferdinands zināja, ka tas var būt bīstami. Svētdien neilgi pirms 10:00. karaliskais pāris ieradās ar vilcienu Sarajevā. Priekšējā mašīnā bija Fahims Čurčics, Sarajevas mērs un Dr. Gerde, pilsētas policijas direktors. Francis Ferdinands un Sofija bija otrajā mašīnā ar Oskaru Potioreku un grāfu fon Farahu. Mašīnas augša bija noņemta, lai pūlis varētu redzēt pasažierus - Franci Ferdinandu un viņa sievu.

Pulksten 10:10, kad sešu mašīnu karavāna pabrauca garām centrālajam policijas iecirknim, Nedelko Čabrinovičs meta rokas granātu uz kroņprinča mašīnas pusi. Pēc tam, kad Čabrinoviča granāta netrāpīja pa kroņprinča mašīnu, viņam un pieciem citiem teroristiem, ieskaitot Principu, neizdevās pietuvoties kroņprinča mašīnai lielā pūļa dēļ. Sāka likties, ka uzbrukums ir izgāzies. Tomēr Francis Ferdinands nolēma doties uz slimnīcu un apciemot Čabrinoviča bumbas upurus. Lai nebrauktu cauri pilsētas centram, Ģenerālis Oskars Potioreks nolēma, ka karaļpāra mašīnai vajadzētu braukt gar Apelas krastmalu līdz Sarajevas slimnīcai. Taču Potioreks aizmirsa pateikt vadītājam Francim Urbanam par šo lēmumu. Pa ceļam uz slimnīcu Urbans nogriezās pa labi uz Franča Jozefa ielu.

Princips bija aizgājis līdz tuvākajam veikalam, lai nopirktu sviestmaizi, nolēmis padoties, kad viņš pamanīja Ferdinanda mašīnu pabraucam viņam garām un nogriežamies uz nepareizo pusi. Sapratis kļūdu, vadītājs nospieda bremzes un sāka braukt atpakaļ. Darot to, viņš lēni virzījās uz gaidošā Principa pusi. Princips pakāpās soli uz priekšu, izvilka savu pistoli un no apmēram pusotra metra attāluma izšāva uz mašīnā esošajiem cilvēkiem. Francim Ferdinandam trāpīja kaklā un Sofijai - vēderā. Sofija, kura, kā izrādījās, bija stāvoklī, uzreiz nomira. Ferdinands, kurš, neticēdams, ka viņa ir mirusi, mēģināja viņu pamodināt, apmēram pēc piecām minūtēm noģība un drīz vien nomira.
Juris Kalniņš (aktieris)

**Juris Kalniņš** (dzimis  Siguldā) ir latviešu aktieris un režisors.

Vidējo izglītību ieguvis Siguldas 1. vidusskolā, pēc tam iestājies LVFKI, tomēr to nav pabeidzis. 1977. gadā absolvējis Latvijas Konservatorijas Teātra fakultāti (Dailes teātra VI studija), 1983. gadā — Kultūras un mākslas zinātņu fakultātes Režijas nodaļu.

No 1977. līdz 2017. gadam strādājis Dailes teātrī. 2000. gadā saņēmis "Spēlmaņu nakts" balvu kā labākais aktieris otrā plāna lomā.

Laikā no 1981. līdz 1985. gadam Kalniņš strādājis arī Latvijas Radio par diktoru. Papildu lomām Dailes teātrī tēlojis arī citu teātru iestudējumos. Tāpat tēlojis televīzijā. 2012. gadā kļuva par LNT raidījuma "Labvakar, Latvija!" vadītāju (kopā ar Jolantu Strikaiti). 2019. gadā tēlojis lomu TV seriālā "Sarkanais mežs".

Precējies ar aktrisi Katrīni Pasternaku.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dailes teātra profils
* Juris Kalniņš izrades.lv
* Juris Kalniņš filmas.lv
Hidrauliskais pārvads

**Hidrauliskais pārvads** jeb **hidrauliskais spēka pārvads** ir pārvada veids, ko izmanto galvenokārt dīzeļlokomotīvēm. Lokomotīvēm ar hidraulisko pārvadu, tāpat kā lokomotīvēm ar elektrisko pārvadu, primārais dzinējs ir dīzeļdzinējs, kurš griež hidropārvada sūkņa ratu. Sūkņa rats nodrošina hidropārvada eļļas padevi un vienmērīga spiediena nodrošināšanu, kurš tiek izmantots, lai grieztu turbīnu. Turbīna ar zobratu un kardānpārvadu palīdzību nodod griezes momentu uz vilces reduktoriem, kuri piedzen lokomotīves dzenošās asis. Pielieto uz mazas un vidējas jaudas manevru lokomotīvēm (TGM3, TGM23, u.c.) Tāpat hidropārvadi tiek pielietoti Rīgas vagonbūves rūpnīcā ražotajiem DR1A un DR1Am markas dīzeļvilcieniem.
Juris Hlevickis

**Juris Hlevickis** (dzimis ) ir latviešu ārsts un politiķis. Bijis Jūrmalas domes priekšsēdētājs no 2003. līdz 2005. gadam. Hlevickis bija viena no centrālajām personām kukuļošanas skandālā, par ko viņš pavadīja trīs gadus cietumā.

## Biogrāfija
Juris Hlevickis piedzima . 1974. gadā beidzis Rīgas 3. vidusskolu, bet 1980. gadā absolvējis Rīgas Medicīnas institūtu.

1997. gadā kļuvis par Slokas slimnīcas galveno ārstu. Tajā pašā gadā kandidējis Jūrmalas domes vēlēšanās no Demokrātiskās partijas "Saimnieks" saraksta, nav ticis ievēlēts. 2001. gadā ticis ievēlēts Jūrmalas domē no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) saraksta. 2003. gada maijā Hlevickis piedalījies Jūrmalas mēra, partijas biedra Daiņa Urbanoviča gāšanā un kļuva par jauno Jūrmalas domes priekšsēdētāju. Tā paša gada augustā pametis LSDSP un pievienojies Latvijas Pirmajai partijai (LPP).

2005. gadā kandidējis Jūrmalas domes vēlēšanās no LPP saraksta, ticis ievēlēts. Martā notikušajā jaunā sasaukuma pirmajā sēdē par jauno domes priekšsēdētāju tika ievēlēta Inese Aizstrauta. Drīz pēc tam tika paziņots, ka Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (KNAB) ir ierosinājis krimināllietu par 20 000 eiro kukuļdošanu Jūrmalas domes priekšsēdētāja vēlēšanās. Hlevickis lietā bija viens no apsūdzētajiem, 2007. gada martā viņam tika piespriests piecu gadu cietumsods ar mantas konfiskāciju.

2010. gada augustā Juris Hlevickis tika atbrīvots pirms termiņa. 2011. gadā kļuva par Jūrmalas domes priekšsēdētāja Gata Trukšņa padomnieku.

## Atsauces
Līči (stacija)

**Līči** ir dzelzceļa stacija dzelzceļa līnijā Ventspils—Tukums II starp Spāres un Stendes stacijām.  Tā atrodas Talsu novada Ģibuļu pagastā, Līčos.

## Vēsture
Līču pieturas punkts tika atklāts 1926. gadā. Mūsdienās šeit ir stacija ar 2 sliežu ceļiem.

## Atsauces
Puze (stacija)

**Puze** ir pieturas punkts dzelzceļa līnijā Ventspils—Tukums II starp Spāres un Elkšķenes stacijām. Tas atrodas Ventspils novada Puzes pagastā. Pieturas tuvumā nav lielāku apdzīvotu vietu.

## Vēsture
Puzes pietura tika atklāta 1938. gadā. Pēc vilciena Rīga—Ventspils atcelšanas 2001. gadā pieturas punkts netiek izmantots.

## Atsauces
Pumpuri (nozīmju atdalīšana)

**Pumpuri** var būt:

* Pumpuri () — vasas aizmetņi
* Pumpuri — Jūrmalas pilsētas daļa
* Pumpuri — dzelzceļa pietura līnijā Rīga—Tukums II
* Pumpuri — apdzīvota vieta Skrundas pagastā
* Čikstiņciema cits nosaukums
* Daugaviešu Birzgales pagastā cits nosaukums
Česka Tršebova

**Česka Tršebova** () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Ūstu pie Orlices apriņķī. Pilsētā atrodas dzelzcēļa lokomotīvju uzņēmums LOKO.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1278. gadā. Ilgu laiku atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.

## Ārējās saites

*Lokomotīvju ražošanas uzņēmums LOKO
IRIS (Saules observatorija)

**IRIS** jeb **Interface Region Imaging Spectrograph** (no angļu valodas — Saskarnes reģiona attēlu spektrometrs) ir ASV kosmiskais aparāts Saules izpētei. Tā ir NASA programmas Small Explorer program divpadsmitā misija (***SMEX-12***). Palaists 2013. gada jūnijā. Tas novēros Saules koronu un hromosfēru, lai labāk izprastu enerģijas pārvienošanos caur Sules atmosfēru.

Kosmisko aparātu izgatavoja Lockheed Martin *Solar and Astrophysics Laboratory* (*LMSAL*). Teeleskops uzbūvēts Smitsona astrofizikas observatorijā (*Smithsonian Astrophysical Observatory*)
*IRIS* instruments ir ultravioletā starojuma spektrometrs ar attēlu uzņemšanas biežumu viens kadrs sekundē. Tā izšķirtspēja ir 0,3 leņķa sekundes ar spektrālo izšķirtspēju angstrēma daļas.

*IRIS* palaists  02:27:46 UTC ar nesējraķeti Pegasus-XL no L-1011 lidmašīnas *Stargazer* virs Klusā okeāna aptuveni 160 km uz ziemeļrietumiem no Vandenberga Gaisa spēku stacijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* IRIS *CalteLockheed Martin Solar and Astrophysics Laboratorych* vietnē 
* IRIS  NASA vietnē 
* IRIS NASA Goddard Space Flight Center vietnē 
* Explorer: GALEX (SMEX 7) Gunter Dirk Krebs
Valteri (nozīmju atdalīšana)

**Valteri** var būt:
* Valteri — Jūrmalas pilsētas daļa
* Valteri — apdzīvota vieta Feimaņu pagastā
* Valteri — apdzīvota vieta Skaistas pagastā

## Skatīt arī
* Valters