open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kamanas

[thumbnail|upright=1.2|Cilvēki pārvietojas ar [mājas zirgs|zirga vilktām kamanām]]
**Kamanas** jeb **ragavas** ir transportlīdzeklis, kas paredzēts pārvietošanās vajadzībām pa sniegu vai ledu. Parasti kamanām ir divas slieces, kuras savieno virsma ar dažādiem pielāgojumiem dažādu mērķu vajadzībām, piemēram, cilvēku transportēšanai vai kravu vešanai. Atkarībā no pielietojuma kamanām ir dažādi izmēri un formas. Kamanām ir liela nozīme sniegotos un aukstos apvidos.

Pastāv arī dažādi sporta veidi braukšanā ar kamanām, piemēram, kamaniņu braukšana, bobslejs un skeletons. Katram sporta veidām ir īpaši pielāgotas kamanas.

## Ārējās saites
Gandreņu dzimta

**Gandreņu dzimta**, dēvēta arī par **gerāniju dzimtu**, (*Geraniaceae*) ir augu dzimta gandreņu rindā. Tajā ir klasificētas 7—8 ģintis un aptuveni 800 sugas, no tām apmēram puse pieder gandreņu ģintij.

Dzimtā ir klasificēti pārsvarā lakstaugi, un tā ir sastopama mērenā un subtropu klimata joslā. Augu lapas ir vienkāršas, ar pielapēm. Ziediem kauslapas un vainaglapas pa 5. Putekšņlapas ir izvietotas vairākos gredzenos. Auglis ir riekstiņu skaldauglis vai pogaļa.

Latvijā ir sastopamas 19 sugas — 14 pastāvīgi, bet 5 ļoti retas un ievazātas — vienu vai dažas reizes konstatētas nezālienēs, izgāztuvēs vai uz dzelzceļiem. Vietējās sugas ir diezgan biežas vai sastopamas retumis mežos, krūmājos un pļavās.

## Klasifikācija
Atkarībā no informācijas avota, dzimtā ir klasificētas 7 vai 8 ģintis. *Royal Botanical Gardens* dzimtā klasificē šādas ģintis:

* Gandrenes (*Geranium*) Tourn. ex L.
* Grābeklītes (*Erodium*) L'Hér.
* *California* Aldasoro, C.Navarro, P.Vargas, L.Sáez & Aedo
* *Hypseocharis* J.Rémy
* *Monsonia* L.
* *Pelargonium* L'Hér. ex Aiton
* *Rhynchotheca* Ruiz & Pav.
* *Sarcocaulon* (DC.) Sweet

## Galerija

Attēls:Erodiummacrophyllum.jpg|link=|*California macrophylla*
Attēls:Geranium wallichianum 'Crystal Lake' 03.JPG|link=|*Geranium wallichianum*
Attēls:Erodium cicutarium 110644368.jpg|link=|*Erodium cicutarium*
Attēls:Pelargonium anethifolium Brown 1.jpg|link=|*Pelargonium anethifolium*
Attēls:Sarcocaulon multifidum 050430.jpg|link=|*Sarcocaulon multifidum*


## Atsauces

## Ārējās saites
Vikipēdija hindi

**Vikipēdija hindi** () ir Vikipēdijas valodas sadaļa hindi. Sadaļā tiek izmantots dēvanāgarī alfabēts, kuru var ievadīt ar latīņu burtiem.

Neraugoties uz to, ka hindi ir viena no pasaulē visplašāk lietotajām valodām runātāju skaita ziņā (600–900 miljoni, no kuriem 350–480 miljoniem tā ir dzimtā), šī sadaļa rakstu skaita ziņā sākotnēji atpalika no citām Indijas valodām, piemēram, telugu valodas, bet vēlāk situācija mainījās.

## Rakstu skaits
* 2007. gada 14. martā rakstu skaits sadaļā pārsniedza 10 tūkstošus.
* 2009. gadā — 50 000
* 2011. gadā — 100 000 
* 2023. gada 2. decembrī — 159 842

## Ārējās saites
Nuevaesiha

**Nuevaesiha** (, , ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts ziemeļdaļā, Centrālās Lusonas reģionā. Administratīvi dalās 5 pilsētās un 27 municipalitātēs un sīkāk 849 barangajās. Provinces centrs ir Palajana, bet lielākā pilsēta — Kabanatuana. Provincē jaukts iedzīvotāju sastāvs, to apdzīvo tagali (78 %) un iloki (19 %). Nozīmīgs lauksaimniecības reģions — to dēvē par «Filipīnu rīsa klēti» un tās galvaspilsētas nosaukums *Palayan* burtiski tulkojams kā ‘rīsu lauks’.

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Lusonas salas vidusdaļā. Ziemeļos robežojas ar Pangasinanu un Nuevaviskaju, austrumos — ar Auroru, dienvidos — ar Bulakanu un Pampangu, bet rietumos — ar Tarlaku. Reljefā dominē Centrālās Lusonas līdzenums, kuru provinces robežās aizņem Pampangas augšteces baseins, bet austrumos paceļas Sjerramadres grēda un ziemeļos — Karabaljo kalni.

## Vēsture
Spānija provinces teritoriju iekaroja 1572. gadā. 17. gadsimta beigās Filipīnu ģenerālbubernators Fausto Krusats i Gongora Pampangas upes augštecē izveidoja komandansiju (militāru priekšposteni), ko nodēvēja par godu savai dzimtajai Esihas pilsētai Andalūzijā par Nuevaesihu — ‘Jauno Esihu’. Patstāvīga province tika izveidota 1801. gadā un tās pirmā galvaspilsēta bija Balera Klusā okeāna krastā tagadējās Auroras provinces teritorijā. Vēlākos laikos provinces robežas vairākkārt mainītas un tās galvaspilsēta četras reizes pārvietota.

## Ārējās saites
Amerikas Savienoto Valstu armijas štāba priekšnieks

**ASV Armijas štāba priekšnieks** (, CSA) ir ar likumu noteikts amats Amerikas Savienoto Valstu armijā, ko ieņem augstākā ranga virsnieks. Kā augstākā ranga virsnieks, kas norīkots dienēt Armijas departamentā, 
štāba priekšnieks ir galvenais militārais padomnieks un armijas sekretāra vietnieks. Atsevišķā amatā štāba priekšnieks ir Apvienotās štāba priekšnieku komitejas loceklis (10 U.S.C. § 151) un tādējādi ASV Nacionālās drošības padomes militārais padomnieks, aizsardzības sekretāra un ASV prezidenta padomnieks. Štāba priekšnieka amatā parasti ir augstākā ranga virsnieks, kas ir aktīvajā dienestā ASV armijā, ja vien ASV Apvienotās štāba priekšnieku komitejas priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja vietnieks nav armijas virsnieki.

Armijas štāba priekšnieks ir administratīvs amats, ar galveno ofisu Pentagonā. Lai gan (CSA) priekšniekam nav operatīvās vadības pilnvaras pār armijas spēkiem (kas ir kopējās pavēlniecības kompetencē, kas ir pakļauta aizsardzības ministram), štāba priekšnieks veic armijas vienību un organizāciju uzraudzību kā armijas sekretāra pilnvarotā persona.

Pašreizējais armijas štāba priekšnieks ir ģenerālis Rendijs Džordžs, kurš nodeva zvērestu 2023. gada 21. septembrī, iepriekš pildot CSA pienākumu izpildītāja amatu no 4. augusta.
thumb|Oficiālais štāba priekšnieka karogs.

## Vēsture
Līdz 1903. gadam augstākais militārais virsnieks armijā bija ASV armijas komandējošais ģenerālis, kurš pakļāvās kara sekretāram. No 1864. līdz 1865. gadam ģenerālmajors Henrijs Haleks (kurš iepriekš bija komandējošais ģenerālis) strādāja par "armijas štāba priekšnieku" komandējošā ģenerālleitnanta Ulisa S. Granta vadībā, tādējādi pildot dienesta pienākumus citā amatā, nevis kā augstākais virsnieks armijā.

Pirmais štāba priekšnieks 1908. gadā pārcēla savu galveno mītni uz Meijera fortu.

## ASV Armijas Štāba priekšnieku saraksts

## Literatūra
* Hewes Jr., James E. *From Root to McNamara: Army Organization and Administration, 1900–1963* (1975) .
* Semsch, Philip L. "Elihu Root and the General Staff." *Military Affairs* (1963): 16–27.
* Skowronek, Stephen. *Building a New American State: The Expansion of National Administrative Capacities, 1877–1920* (Cambridge University Press, 1982) pp 212–247.
*  - full text
* White, Richard D. "Civilian management of the military: Elihu Root and the 1903 reorganization of the army general staff." *Journal of Management History* (1998) 4#1 (1998), pp.&nbsp;43–59.

## Ārējās saites
Aplis (filma)

**"Aplis"** () ir 2002. gada ASV psiholoģiska šausmu filma, kuras režisors ir Gors Verbinskis. Filmā galvenās lomas atveido Naomi Votsa, Mārtins Hendersons un Braians Kokss. Filma ir rīmeiks 1998. gada japāņu filmai *[[Ringu]]*, kuras režisors ir Hideo Nakata un kas balstīta uz Kodži Suzuki tāda paša nosaukuma 1991. gada romānu.

Filma stāsta par žurnālisti Reičelu Kelleri (Votsa), kura izmeklē noslēpumainu videokaseti, pēc kuras noskatīšanās cilvēks pēc nedēļas mirst.

Filmas "Aplis" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[DreamWorks Pictures]]*. Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot atmosfēru un vizuālo stilu, operatora darbu, režiju un Votsas aktierspēli. Filma guva arī finansiālus panākumus, nopelnot 249,3 miljonus ASV dolāru pie 48 miljonu budžeta.

Filmai izdoti divi turpinājumi: "Aplis 2" (*The Ring Two*, 2005) un "Apļi" (*Rings*, 2017). Filmas panākumi iedvesmoja ASV veidot vairāk rīmeikus Āzijas un Japānas šausmu filmām, radot tādas filmas kā "Niknuma varā" (*The Grudge*, 2004) un "Tumšie ūdeņi" (*Dark Water*, 2005).

## Atsauces

## Ārējās saites
Karabaljo kalni

**Karabaljo kalni** (, ) ir kalnu grēda Filipīnās, Lusonas salas ziemeļdaļā. Stiepjas austrumu—rietumu virzienā  garumā un savieno Sjerramadri austrumos ar Centrālo Kordiljeru rietumos. Atdala Kagajanas ieleju ziemeļos no Pampangas baseina dienvidos. Grēda apaugusi ar mežu, tās teritorijā izveidotas vairākas aizsargājamās dabas teritorijas — Kaseknanas aizsargājamais ainavapvidus un Pantabanganas—Karranglanas ūdensšķirtnes mežu rezervāts.

## Atsauces

## Ārējās saites
QMR-KWT

***QMR-KWT*** jeb **قمر الكويت** ("Kuveitas mēness") ir Kuveitas pirmais Zemes mākslīgais pavadonis. To orbītā palaida 2021. gada 30. jūnijā.
Apvienoto Arābu Emirātu uzņēmuma *Orbital Space* misija ar mērķi dot iespēju studentiem sniegt ieguldījumu pavadoņu sakaru tehnoloģiju attīstībā un sagatavot viņus kā nākotnes profesionāļus nākamās paaudzes sakaru satelītu ekspluatācijai.

Pavadoni izstrādāja ar Bulgārijas uzņēmuma *[[EnduroSat]]* palīdzību. Tas izgatavots *[[CubeSat]]* *1U* formā (10 × 10 × 11,35 cm) ar masu 1,1 kg.
Tam bija radioamatieru raidītājs, kas varēja nosūtīt telemetriju, teksta ziņojumus un audio fragmentus.
Pavadoņa plānotais darbības ilgums bija trīs gadi.

## Lidojuma gaita
*QMR-KWT* tika palaists  19:31 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* (*Transporter-2* misija) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*. Tas startēja kopā ar 86 pavadoņiem. *QMR-KWT* sākotnēji atradās Itālijas uzņēmuma *[[D-Orbit]]* pavadoņu izmešanas kosmiskajā aparātā *[[ION-SCV 003|ION-SCV 003 Dauntless David]]*, ko *Falcon 9* otrā pakāpe ievadīja solārsinhronā orbītā. *QMR-KWT* no *ION-SVC-003* brīvā lidojumā tika izmests 16. jūlijā.

Autonoma lidojumā misijas vadītāji konstatēja, ka kosmiskā aparāta raidītājs strādā ar zemu enerģijas līmeni, bet audio raidītājs nestrādā. Nezināmu iemeslu dēļ pavadonis sabojājās, pēdējais signāls saņemts 2022. gada 10. martā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* QMR-KWT  Orbital Space
* QMR-KWT  Orbital Space
* QMR-KWT (Moon of Kuwait, Kuwaiti Orbital Space CubeSat) Nanosats Database
* QMR-KWT Gunter Dirk Krebs
Karīna Gleitnere

**Karīna Gleitnere**, pazīstama arī kā **Karīna Račko** (dzimusi **Karīna Kopmane** 1988. gada 5. jūlijā Ventspilī), ir latviešu erotisko romānu autore un zobārste.

Gleitneres pirmais romāns "Saplēstās mežģīnes" tika izdots 2017. gadā (izdevniecība Zvaigzne ABC). Kopš tā laika autore ir izdevusi vairākus citus romānus, "gūstot Latvijas mērogam neraksturīgus panākumus".

2020. gadā, balstoties uz romāna "Samaitātā" motīviem, tika iestudēta deju izrāde. 2023. gada 1. decembrī notika pirmizrāde filmai "Ekstāze" (režisors Dž. Dž. Džilindžers), kura ir balstīta uz Gleitneres romānu ar to pašu nosaukumu.

## Biogrāfija
Gleitnere ar rakstniecību nodarbojās kopš bērnības, vēlāk internetā aktīvi darbojās "*fanfiction*" forumos, kā arī rakstīja anonīmu blogu par attiecībām un sievietēm aktuālām tēmām.

Studēja Rīgas Stradiņa universitātes Stomatoloģijas fakultātē. Studiju laikā izstrādāja zinātnisko publikāciju tēzes. Sertificēta zobārste.

Gleitnere 10 gadus bija precēta ar apdrošināšanas speciālistu Kristapu Račko, laulībā dzimusi meita. 2022. gadā pēc šķiršanās no vīra, autore paziņoja, ka atteicās no bijušā vīra uzvārda, tā vietā pieņemot vecvecāku uzvārdu — Gleitnere.

2024. gadā filmas "Zeme, kas dzied" pirmizrādē Gleitnere pirmoreiz izgāja sabiedrībā ar savu jauno mīlestību — aktieri Andri Buli.

## Bibliogrāfija

* *Saplēstās mežģīnes*, Zvaigzne ABC, 2017
* *Debesis pelnos*, Zvaigzne ABC, 2018
* *Samaitātā*, Zvaigzne ABC, 2018
* *Sasietā*, autora izdevums, 2019
* *Netīrā*, autora izdevums, 2020
* *Ekstāze*, autora izdevums, 2021
* *Es neesmu tava*, autora izdevums, 2022

## Atsauces
57. ziemeļu paralēle

**57. ziemeļu paralēle** ir paralēle, kas atrodas +57° platumā uz ziemeļiem no ekvatora. Tas šķērso Eiropas un Āzijas ziemeļu daļas, Kluso okeānu, Ziemeļameriku un Atlantijas okeānu.
Vienīgā galvaspilsēta, kuru šķērso ziemeļu 57. paralēle, ir Rīga, tādēļ to reizēm dēvē par Rīgas paralēli.

Uz šīs paralēles vasaras saulgriežos Saule ir redzama 17 stundas un 53 minūtes, bet ziemas saulgriežos 6 stundas un 43 minūtes. No aprīļa līdz augustam ir gan rītausmas, gan saulrieta krēslas stundas, bet vasaras saulgriežu laikā krēsla novērojama visas nakts garumā.

## Valstis uz 57. paralēles
* Dānijas ziemeļdaļa (Ziemeļjitlandes sala)
* Zviedrijas dienviddaļa (Hallandes, Jenšēpingas, Krūnuberjas, Kalmaras un Gotlandes lēnes)
* Latvija (Ventspils novads, Kuldīgas novads, Tukuma novads, Rīga, Ropažu novads, Siguldas novads, Cēsu novads, Madonas novads, Gulbenes novads, Balvu novads)
* Krievijas Federācija (Pleskavas apgabals, Novgorodas apgabals, Tveras apgabals, Jaroslavļas apgabals, Ivanovas apgabals, Ņižņijnovgorodas apgabals, Kirovas apgabals, Mariela, Udmurtija, Permas novads, Sverdlovskas apgabals, Tjumeņas apgabals, Omskas apgabals, Novosibirskas apgabals, Tomskas apgabals, Krasnojarskas novads, Irkutskas apgabals, Jakutija, Amūras apgabals, Habarovskas novads, Kamčatka)
* ASV (Aļaskas štats)
* Kanāda (Britu Kolumbija, Alberta, Saskačevana, Manitoba, Nunavuta, Kvebeka, Ņūfaundlenda un Labradora)
* Apvienotā Karaliste (Skotijas ziemeļdaļa un Hebridu salas)

## Skatīt arī
* 24. austrumu meridiāns (Rīgas meridiāns)

## Atsauces
Telegonija

**Telegonija** ir iedzimtības teorija, kas paredz, ka pēcnācēji var pārmantot vecāka iepriekšējā partnera īpašības; tādējādi sievietes bērnam var būt raksturīgas iepriekšējā seksuālā partnera īpašības. Eiropā teoriju izvirzīja Aristotelis. Eksperimenti 19. gadsimta beigās ar vairākām sugām nesniedza pierādījumus tam, ka pēcnācēji pārmantotu mātes iepriekšējo partneru īpašības. Šo teoriju aizstāja Mendeļa mantojamības teorijas un Boveri-Satona hromosomu teorijas atkārtota atklāšana.

Teoriju attiecībā uz cilvēku mēģināja atdzīvināt nacistiskajā Vācijā un pēcpadomju Krievijā pirmajā gadījumā rasu tīrības aizstāvji, otrajā Krievijas pareizticīgo baznīcas radikālie elementi. Abos gadījumos tika apgalvots, ka sieviete pēc dzimumkontakta saglabā sevī partnera ģenētisko kodu, kurš daļēji izspiež nākamo partneru kodu. 21. gadsimta sākuma zinātne novērtē to kā māņticību.

## Epiģenētika un telegonija
Daži 21. gadsimtā veiktie pētījumi liecina, ka vienas sugas mušu organisms var pārmantot īpašības, ko nenodrošina no vecākiem mantotais ģenētiskais (DNS) materiāls. Šādas ietekmes izpēti sauc par epiģenētiku. Vienā no 2014. gadā publicētajiem pētījumiem tika ziņots par telegonijas pastāvēšanu *Telostylinus angusticollis* mušās, kas ir epiģenētiskās pārmantojamības mehānisms, kas nav ģenētisks.

## Atsauces
Ekstāze (2023. gada filma)

**"Ekstāze"** ir 2023. gada Latvijas erotiskā drāmas filma, kas balstīta uz Karīnas Gleitneres tāda paša nosaukuma romānu. Tā ir režisora Dž. Dž. Dzilindžera debijas spēlfilma, kā arī pirmā Latvijas filma, kuras veidošanā bija iesaistīta intimitātes ainu koordinatore. Filma stāsta par buduāra fotogrāfes Efejas (Linda Kalniņa) attiecībām ar gleznotāju Eliasu (Eduards Johansons).

## Sižets
Šarmantās buduāra fotogrāfes Efejas laulība ir uz sabrukšanas robežas, kad viņa iepazīstas ar noslēpumaino gleznotāju Eliasu, kura darbnīca atrodas blakus viņas fotostudijai. Efeja nonāk kaislību, melu un intrigu virpulī, taču drīz vien šī jaunā aizraušanās kļūst par toksisku attiecību un asaru avotu. Efeja saprot, ka attiecībām ar Eliasu ir sava cena — iznīcība.

## Filmēšanas gaita
Neilgi pēc Gleitneres romāna "Ekstāze" izdošanas, producents Kristiāns Alhimionoks uzrunāja autori par grāmatas ekranizācijas iespējām. Gleitnere ierosināja par filmas režisoru izraudzīties Džilindžeru.

Ņemot vērā filmas erotisko raksturu, tās uzņemšanai bija specifiskas nianses un arī ētikas nosacījumi, kuri bija svarīgi, lai filmas saturs būtu ētiski veidots, nebūtu pornogrāfisks. Filmas uzņemšanā iesaistīja intimitātes ainu koordinatori — Ieva Norvele. Šī ir pirmā Latvijas mēroga filma, kurā iesaistīts šāds eksperts. Filmēšanas laikā Norvele no aktieriem noskaidroja, kādās ainās viņi ir gatavi piedalīties un kādas robežas nevēlas pārkāpt. Džilindžers raidījumā "Dž. Spot" apgalvoja, ka, saistībā ar intimitātes ainām, uz filmēšanas laukuma nekādu problēmu nebija un viņaprāt tās sanāca "diezgan gaumīgi". Aktieris Dumburs atzina, ka šo ainu dēļ bija reizes, kad viņu piemeklēja mulsums.

Filmas pirmizrāde notika 2023. gada 30. novembrī.

## Lomās
* Linda Kalniņa — buduāra fotogrāfe Efeja
* Eduards Johansons — gleznotājs Eliass
* Signe Dancīte
* Rihards Lepers
* Alberts Viegliņš
* Telma Auziņa
* Juris Lisners
* Inese Kučinska
* Katrīna Kreile

## Atsauces
Ekstāze (nozīmju atdalīšana)

**Ekstāze** var būt:

* Ekstāze — emocionālais stāvoklis
* Ekstāze (2018. gada filma) — Beļģijas un Francijas psiholoģiska šausmu filma
* Ekstāze (2023. gada filma) — Latvijas erotiska drāma, kas ir balstīta uz Karīnas Gleitneres romāna ar to pašu nosaukumu
Ziemas saulgrieži

250px|thumbnail|Terminatora līnija ziemas saulgriežu laikā
250px|thumb|Atstarotās Saules gaismas intensitāte ziemas un vasaras saulgriežu laikā.
**Ziemas saulgrieži** ir ikgadējs astronomisks notikums, kad Saulei ir vismazākā deklinācija. Ziemas saulgriežu laikā ir visīsākā diena un visgarākā nakts. Ziemas saulgriežus sauc arī par **ziemas saulstāvjiem** jeb **solstīciju** ( — 'Saule', *sistere* — 'apstāties'), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs horizonta, tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

Terminatora līnija saulgriežu laikā pieskaras arktiskajam un antarktiskajam polārajam lokam. Ziemas saulgrieži ziemeļu puslodē ir 21. vai 22. decembrī un iezīmē astronomiskās ziemas sākumu.

Saulgriežu laikā daudzas tautas tradicionāli atzīmē saulgriežu svētkus. Latviešiem tas ir Bluķa vakars un Ziemassvētki.

## Ekvinokciju un saulgriežu laiki
Tabulā ir apkopoti ekvinokciju un saulgriežu laiki pēdējos un nākamajos gados. Norādīts UTC, kas atšķiras no Latvijas laika (UTC+2 ziemā, UTC+3 vasarā).

## Atsauces
Palajana

**Palajana** (, , ) ir pilsēta Filipīnās, Centrālās Lusonas reģiona Nuevaesihas provinces centrs. Atrodas Lusonas salas vidusdaļā Pampangas upes krastā. Lielākā daļa iedzīvotāju ir tagali.

## Vēsture
Pilsēta dibināta 1965. gadā kā jauna provinces galvaspilsēta, nodalot teritorijas no Lauras un Bongabonas municipalitātēm. Pilsētas nosaukums tulkojumā nozīmē ‘Rīsa lauks’, lai uzsvērtu provinces neoficiālo titulu «Filipīnu rīsa klēts». Pilsētas teritorija vairākkārt paplašināta, tajā skaitā 1969. gadā, kad tai pievienoja Fortmagsajsajas militāro bāzi un poligonu. Ilgu laiku Palajas kā provinces galvaspilsētas statuss pastāvēja tikai *de jure* un lielākā daļa atdministratīvo iestāžu palika  attālajā iepriekšējā galvaspilsētā Kabanatuanā; jaunā provinces kapitolija ēka Palajanā tika pabeigta tikai 2002. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
24. austrumu meridiāns

**24. austrumu meridiāns** ir meridiāns, kas iet no Ziemeļpola līdz Dienvidpolam, šķērsojot Arktisko okeānu, Eiropas un Āfrikas austrumu daļas, Indijas okeāna rietumu daļu un Austrumantarktīdu. Vienīgā galvaspilsēta, kuru šķērso 24. austrumu meridiāns, ir Rīga, tādēļ to reizēm dēvē par Rīgas meridiānu.
Polos tam pretstatās 156. rietumu meridiāns, kas iet pāri Havaju salām un Aļaskai.

Visās teritorijās, ko šķērso 24. austrumu meridiāns, saullēkta un saulrieta laiki ir vienādi un lielākā daļa šī meridiāna šķērsoto  valstu pieder UTC+2 laika joslai. Tomēr UTC+1 lieto Norvēģijā, Zviedrijā, Polijā, Čadā un Centrālāfrikas Republikā, bet UTC+3 Balkrievijā un Sudānā.

## Valstis uz 24. austrumu meridiāna
* Arktiskais okeāns
* Norvēģijas Ziemeļaustrumu Zeme un Edža sala (UTC+1)
* Arktiskais okeāns
* Norvēģijas ziemeļdaļa (UTC+1)
* Somijas (UTC+2) un Zviedrijas (UTC+1) pierobeža
* Botnijas līcis
* Somijas rietumdaļa (UTC+2)
* Igaunijas rietumdaļa (UTC+2)
* Rīgas līcis 
* Latvijas un Lietuvas vidusdaļa (UTC+2)
* Baltkrievijas rietumdaļa (UTC+3)
* Ukrainas rietumdaļa (UTC+2) un Polijas austrumdaļa (UTC+1)
* Rumānijas un Bulgārijas vidusdaļa (UTC+2)
* Grieķijas austrumu daļa un Egejas jūras salas (UTC+2)
* Vidusjūras austrumdaļa
* Lībijas austrumdaļa (UTC+2)
* Čadas (UTC+1)  un Sudānas (UTC+3) robeža
* Sudānas rietumdaļa (UTC+3) un Centrālāfrikas Republikas (UTC+1) austrumdaļa
* Kongo DR vidusdaļa  (UTC+2)
* Zambijas rietumdaļa (UTC+2)
* Botsvānas un Dienvidāfrikas vidusdaļa (UTC+2)
* Indijas okeāns
* Dienvidu okeāns
* Antarktīdas austrumdaļa (Karalienes Modas Zeme)

## Skatīt arī
* 57. ziemeļu paralēle (Rīgas paralēle)

## Atsauces

## Ārējās saites
Kabanatuana

**Kabanatuana** (, , , ) ir pilsēta Filipīnās, Centrālās Lusonas reģiona Nuevaesihas provinces lielākā pilsēta un divreiz bijusi tās galvaspilsēta; tās faktiskais ekonomiskais, izglītības un transporta centrs. Atrodas Lusonas salas vidusdaļā Pampangas upes krastos. Lielākā daļa iedzīvotāju ir tagali.

## Vēsture
Kabanatuana dibināta 1750. gadā kā Gapanas apkaime (*barrio*). Pēc Nuevaesihas provinces dibināšanas 1780. gadā kļuva par patstāvīgu municipalitāti. Neilgi pēc Nuevaesihas provinces dibināšanas uz Kabanatuanu no Baleras tika pārcelta provinces galvaspilsēta. 1850. gadā provinces galvaspilsēta tika pārcelta uz Sanisidoro provinces dienvidos. 1917. gadā Kabantuanai tika atgriezts galvaspilsētas statuss un 1950. gadā piešķirts administratīvais pilsētas statuss. 1965. gadā provinces galvaspilsēta formāli tika pārcelta uz  uz austrumiem esošo Palajanu, bet liela daļa administratīvo iestāžu joprojām paliek Kabanatuanā. 1998. un 2012. gadā Kabanatuanai ar prezidenta rīkojumu tika piešķirts neatkarīgas augsti urbanizētas pilsētas statuss, bet to neatbalstīja iedzīvotāju plebiscītā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nakts, kad debesis krita

**"Nakts, kad debesis krita"** () ir 1958. gada Francijas un Itālijas krimināldrāmas filma, kuras režisors ir Rožē Vadims. Filmā galvenās lomas atveido Brižita Bardo, Stīvens Boids, Alīda Valli un Fernando Rejs. Šī bija otrā Vadima filma pēc "Un Dievs radīja sievieti" (1956), kurā galveno lomu atveidoja viņa tā brīža sieva Bardo.

Filma stāsta par Urzulu (Bardo), kas iemīlas puisī Lambērā (Boids), kurš nogalināja viņas tēvoci.

Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 29% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rožē Vadims

**Rožē Vadims** (; dzimis , miris ) bija franču kinorežisors, scenārists un producents.

Pazīstams ar savām provokatīvajām un erotiskajām filmām, kā "Un Dievs radīja sievieti" (1956), *[[...Et mourir de plaisir (Le sang et la rose)]]* (1960), *[[Barbarella]]* (1968) un *[[Pretty Maids All in a Row]]* (1971).

## Karjera
Dzimis Parīzē, viņa tēvs bija krievu militārpersona, bet māte franču aktrise. Studējis žurnālistiku un rakstniecību Parīzes Universitātē, bet nav to absolvējis.

19 gadu vecumā kļuvis par režisora Marka Alegrē asistentu. Bijis viens no viņa filmu *[[Maria Chapdelaine]]* (1950), *[[Blackmailed]]* (1951) un *[[La demoiselle et son revenant]]* (1952) scenāristiem.

Vadims uzsāka romantiskas attiecības ar modeli un aktrisi Brižitu Bardo. Viņa atveidoja lomu Alegrē filmās *[[Futures vedettes]]* (1953) un *[[En effeuillant la marguerite]]* (1956). 1956. gadā Vadims režisēja savu pirmo filmu "Un Dievs radīja sievieti", kas guva panākumus ne tikai Francijā, bet arī starptautiski un padarīja Bardo par globālu ikonu.

Bardo atveidoja lomas arī Vadima filmās "Nakts, kad debesis krita" (1958), *[[La Bride sur le cou]]* (1961), "Karotāja atelpa" (*Le Repos du guerrier*, 1962). Papildus tam režisējis romantisko drāmu "Bīstamie sakari" (*Les Liaisons dangereuses*, 1959) un erotisko šausmu filmu *[[...Et mourir de plaisir (Le sang et la rose)]]* (1960).

1960. gados uzsācis attiecības ar Katrinu Denevu. Viņa atveidoja galveno lomu Vadima filmā *[[Le Vice et la Vertu]]* (1963).

1964. gadā apprecējis amerikāņu aktrisi Džeinu Fondu pēc tam, kad viņa atveidoja galveno lomu Vadima filmā *[[La ronde]]* (1964). Fonda atveidoja lomas Vadima režisētajā drāmā *[[La Curée]]* (1966), zinātniskās fantastikas filmā *[[Barbarella]]* (1968) un šausmu antoloģijā *[[Histoires extraordinaires]]* (1968).

1971. gadā režisējis filmu *[[Pretty Maids All in a Row]]* ar Roku Hadsonu un Endžiju Dikinsoni galvenajās lomās.

Vēlākos gados režisējis filmas *[[Don Juan ou Si Don Juan était une femme...]]* (1973), *[[Night Games]]* (1980), *[[Surprise Party]]* (1983) un *[[And God Created Woman (1988. gada filma)|And God Created Woman]]* (1988).

## Atsauces

## Ārējās saites
Wiesulis

**Wiesulis** (īstajā vārdā **Bruno Jānis Skrastiņš**; dzimis ) ir latviešu reperis, dziesmu autors un radio raidījuma vadītājs.

Savu dalību mūzikas pasaulē pieteica 2021. gada *[[Ghetto Games]]* brīvrunu batlā "Štuka par bazaru". 2021. gadā uzsāka sadarbību ar producentu un bītmeikeru *sangvn* (īstajā vārdā — Jurģis Gundars), Wiesulis un *sangvn* ir apvienības "Klīnikas ieraksti" biedri. Ar kopīgu debijas albumu *Fianchetto*, kuru sāka jau 2019. gadā, publikai prezentēja 2022. gada janvārī, sekoja kopīgie singli "Tieši tā", "Savā joslā", "Sprāgst!" un "Zeme atveras". Debijas albums saņēma Mūzikas ierakstu gada balvas "Zelta mikrofons" nomināciju kategorijā "Labākais hip hop mūzikas albums" un atradās Latvijas straumēšanas topu augstākajās pozīcijās.

Savu popularitāti reperis Wiesulis ieguvis ne tikai ar radīto mūziku, bet arī spēcīgās vētras laiku, kurā izvēlējās izdot albumu.

## Diskogrāfija

### Albumi

* *Fianchetto* (2022)
* *En Prise* (2024)
* "500 mezgli" (2025)

### Singli

* "Tieši tā" (2020)
* "Savā Joslā" (2021)
* "Ko tā?" (2023)
* "Zeme atveras" Gustavo (2024)
* "Straume '24" Ozols, Arturs Skutelis, Ods, goča (2024)
* "Spēlēt kā mēs" (2025)

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
* ''Spotify'' izpildītāja lapa
* Tiktok profils
Sarkanā upe (filma)

**"Sarkanā upe"** () ir 1948. gada ASV vesterna filma, kuras režisors un producents ir Hauards Hokss. Filmā galvenās lomas atveido Džons Veins, Montgomerijs Klifts un Volters Brenans.

Filma stāsta par spriedzi, kas izveidojas starp tirānisko lopkopi Tomasu Dansonu (Veins) un viņa adoptēto dēlu Metu Gartu (Klifts), kad viņi pārved liellopus no Teksasas un Misūri.

Filmas "Sarkanā upe" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[United Artists]]*. Filma guva finansiālus panākumus un saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, kā arī tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvām kategorijās "Labākais literatūras oriģinālavots" un "Labākā montāža". 1990. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma". Mūsdienās "Sarkanā upe" tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām vesterna filmām. Amerikas Kinoinstitūts filmu "Sarkanā upe" iekļāva savā AFI 10 Top 10 sarakstā kā piekto labāko vesternu. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 100% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Filips Navrats

**Filips Navrats** (; dzimis  Fisenē) ir vācu biatlonists.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties 2004. gadā. 2014. gada Pasaules čempionātā junioriem Preskailā, ASV, izcīnīja zelta medaļu stafetē. Labāko rezultātu individuāli sasniedza sprintā, ieņemot 7. vietu. 2014. gada decembrī debitēja IBU kausā. Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla IBU kausā izcīnīja  Obertilliahā, ieņemot trešo vietu sprintā. 

Pasaules kausa sacensībās debitēja  Kontiolahti ar 34. vietu sprintā. 2017. gada decembrī Pasaules kausa posmā Hohfilcenē pirmo reizi iekļuva labāko desmitniekā (9. vieta sprintā). Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2019. gadā Estešundā. Labāko rezultātu sasniedza sprintā — 12. vietu. 2020. gada janvārī Pasaules kausa posmā Pokļukā, veicot nevainojamu šaušanu, ieguva 4. vietu 20 km individuālajā distancē. 2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā startēja tikai 20 km klasikā un ieņēma 47. vietu.

Pirms 2020.—2021. gada sezonas Navratam tika veiktas divas cirkšņa operācijas. 2021. gada Eiropas čempionātā Dušņikizdrojā viņš izcīnīja sudraba medaļu jauktajā stafetē. 2021. gada martā Pasaules kausa posmā Nove Mesto Vācijas komandā kopā ar Ēriku Leseru, Benediktu Dollu un Arndu Peiferu uzvarēja stafetē, veicot pēdējo posmu. 2020.—2021. gada sezonā ieguva otro vietu IBU kausa kopvērtējumā, piekāpjoties tikai norvēģim Filipam Fjellam Annešenam.

2021.—2022. gada sezonu aizvadīja Pasaules kausā, startējot gandrīz visos posmos. Piedalījās  Pekinā. Labākais individuālais rezultāts bija iedzīšanā — 19. vieta. Startēja arī abās stafetēs, jauktajā stafetē ieņēma 5. vietu, bet vīriešu stafetē, kurā pēdējā posmā nopelnīja soda apli, finišēja 4. vietā. 2023. gada Eiropas čempionātā Lencerheidē izcīnīja bronzas medaļu sprintā. 2023. gada Pasaules čempionātā Oberhofā 20 km individuālajā distancē Navrats ieņēma 9. vietu, piedalījās arī 1+1 jauktajā stafetē, kur kopā ar Sofiju Šneideri ieguva 6. vietu.

 Estešundā sprintā izcīnīja pirmo uzvaru karjerā Pasaules kausa posmā. 2025. gada Pasaules čempionātā Lencerheidē izcīnīja divas bronzas medaļas: jauktajā stafetē un vīriešu stafetē.
 
## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts
thumb|Navrats 2023. gada Pasaules čempionātā Oberhofā

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielā tilbīte

**Lielā tilbīte** (*Tringa nebularia*) ir sloku dzimtas bridējputnu suga. Putns uzturas mitrās vietās ar bagātīgu barības pieejamību. Sastopams gan saldūdens, gan sāļūdens tuvumā.

## Izplatība
Lielās tilbītes ir gājputni, kas vasaru pavada Eirāzijas subtropu un mērenajā joslā no Skotijas rietumos līdz Āzijas Klusā okeāna piekrastei, bet ziemā migrē uz Āfriku, Dienvidāziju un Austrāliju.

Latvijā lielā tilbīte ir ļoti reta ligzdotāja, bet regulāra caurceļotāja gan pavasara, gan rudens migrācijā.

## Izskats
Lielā tilbīte ir 29—33 cm liela, spārna platums ir 57—65 cm. Lielās tilbītes ir gaiši pelēkas vai baltas ar melniem plankumiem. Kājas ir garas, aļganas vai gaiši pelēkas. Knābis garš un viegli saliekts uz augšu. Lidojumā redzams balts ķīļveida laukums uz muguras. Sugu var sajaukt ar pļavu tilbīti vai purva tilbīti, par kurām lielā tilbīte ir lielāka, visvieglāk nosakāma pēc atšķirīgas knābja formas un krāsas.

## Dzīvesveids
Lielās tilbītes uzturā lieto vēžveidīgos, tārpus un mazas zivis. Bieži barojas bradājot pa ūdeni. Ligzdo mitrās vietās, sevišķi purvos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elaiza Makartnija

**Elaiza Makartnija** (; dzimusi  Oklendā) ir Jaunzēlandes vieglatlēte, kas startē kārtslēkšanas sacensībās. Viņa ir 2016. gada olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvēja.

## Karjera
Sākotnēji nodarbojusies ar tāllēkšanu, bet 2011. gadā sākusi trenēties kārtslēkšanā. Debija starptautiskās sacensībās notika 2013. gadā pasaules jaunatnes čempionātā Doneckā, kur E. Makartnija ieguva 4. vietu. Nākamajā gadā kļuva par bronzas medaļas ieguvēju Pasaules junioru čempionātā Jūdžīnā. 2015. gadā ieņēma otro vietu Universiādē.

2016. gadā E. Makartnija bija piektā Pasaules čempionātā telpās Portlendā, pēc tam savā debijas olimpiādē Riodežaneiro 19 gadu un 252 dienu vecumā ieguva bronzas medaļu ar rezultātu 4,80 m, kļūstot par jaunāko olimpisko medaļnieci šajā disciplīnā un uzstādot Jaunzēlandes rekordu. 2018. gadā viņa uzstādīja savu personisko un nacionālo rekordu (4,94 m), kas kļuva arī par Okeānijas rekordu un gada labāko rezultātu pasaulē.

2021. gada martā E. Makartnija guva Ahileja cīpslas traumu, tāpēc izlaida Tokijas olimpiskās spēles un 2022. gada Nāciju Sadraudzības spēles Birmingemā. Plānota sportistes atgriešanās sacensību apritē, lai sagatavotos 2024. gada olimpiskajām spēlēm. 2024. gada Pasaules čempionātā telpās Glāzgovā izcīnīja sudraba medaļu.  Parīzē ieņēma sesto vietu, pārvarot 4,70 m.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūdolfs Pētersons

**Rūdolfs Pētersons** (; 1897—1937) bija latviešu strēlnieks, Maskavas Kremļa komandants.

## Dzīvesgājums
Piedzima 1897. gadā Kuldīgā kalpotāja ģimenē. Pabeidza augstāko pamatskolu (izglītības līmenis starp pamata un vidējo).

Pirmā pasaules kara sākumā strādāja Tulā, kur 1916. gada maijā iesaukts Krievijas Impērijas armijā, ieskaitīts Sanktpēterburgas leibgvardes pulkā, kurā pabeidza mācību komandu. 1916. gada novembrī pārcelts Rezerves latviešu strēlnieku bataljonā (tajā pašā mēnesī latviešu strēlnieku bataljoni paplašināti līdz pulkiem). 1917. gada jūlijā pabeidza Rezerves latviešu strēlnieku pulka sakaru mācību komandu un iecelts par telefonistu 1. korpusa 1. inženieru pulkā. Tā paša gada augustā nosūtīts uz Rezerves latviešu strēlnieku pulku, pēc tam uz 7. Bauskas latviešu strēlnieku pulka sakaru komandu. 1917. gada beigās saņēma atvaļinājumu slimības dēļ, pēc tam 1918. gadā dienēja 11. rezerves kājnieku brigādē. 1918. gada aprīļa sākumā demobilizēts no vecās armijas.

1918. gada aprīlī iestājās Sarkanajā armijā, 1919. gadā — Krievijas Komunistiskajā partijā. Krievijas pilsoņu karā dienēja dažādos amatos:

* Maskavas apgabala Kara komisariāta Operatīvās nodaļas vecākais pilnvarotais (1918. gada aprīlis—maijs),
* KSFPR Kara lietu Tautas komisariāta Operatīvās pārvaldes Sakaru un informācijas nodaļas pārziņa palīgs (1918. gada jūnijs—augusts),
* KSFPR kara lietu Tautas komisāra Ļeva Trocka vilciena sakaru priekšnieks (no 1918. gada augusta, vilciena sastāva apvienotajā vienībā pildīja kaujas uzdevumus apdraudētos frontes iecirkņos),
* KSFPR Revolucionārās kara padomes priekšsēdētāja Trocka vilciena priekšnieks (no 1918. gada decembra), šajā laikā bija arī
** pret Donas kazakiem vērstas vienības komandieris (1919. gada maijs—jūnijs),
** 2. strēlnieku divīzijas kara komisārs (1919. gada oktobris),
* 1. darba armijas Revolucionārās kara padomes īpašais pilnvarotais (1920. gada februāris—marts);
* Maskavas Kremļa komandants (no 1920. gada aprīļa), līdzās bija arī
** 9. armijas (1920. gada augusts—septembris) un 6. armijas (1920. gada oktobris—novembris) Revolucionārās kara padomes loceklis.

[left|thumb|273x273px|R. Pētersons (vidū, zem ''Н'' burta) un 1. Sarkanās armijas apvienotās kara skolas sardze pie pagaidu [Ļeņina mauzolejs|Ļeņina mauzoleja 1924. gadā]]
Pēc Pilsoņu kara līdz 1935. gadam bija Maskavas Kremļa komandants. Sakarā ar "Kremļa lietu" 1935. gada aprīlī atbrīvots no amata. Jūnijā iecelts par Kijivas kara apgabala karaspēka komandiera palīgu materiālajā sagādē.

1937. gada 27. aprīlī arestēts. 21. augustā PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija piesprieda Pētersonam nāvessodu "par dalību pretrevolucionārā teroristiskā organizācijā un militāri fašistiskā sazvērestībā". Nāvessods izpildīts tajā pat dienā. 1957. gada 11. maijā tā pati kolēģija Pētersonu reabilitēja.

## Atsauces
Draudzības iela

**Draudzības iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Draudzības iela — iela Jelgavā.
** Draudzības iela — iela Jūrmalā.
** Draudzības iela — iela Ogres novada Ogrē.
** Draudzības iela — iela Rīgā.

* iela novadu pilsētās:
** Draudzības iela — iela Aizkraukles novada Koknesē.
** Draudzības iela — iela Aizkraukles novada Pļaviņās.
** Draudzības iela — iela Ādažu novada Ādažos.
** Draudzības iela — iela Balvu novada Balvos.
** Draudzības iela — iela Bauskas novada Bauskā.
** Draudzības iela — iela Ķekavas novada Baldonē.
** Draudzības iela — iela Līvānu novada Līvānos.
** Draudzības iela — iela Ogres novada Lielvārdē.
** Draudzības iela — iela Saulkrastu novada Saulkrastos.
** Draudzības iela — iela Siguldas novada Siguldā.
** Draudzības iela — iela Talsu novada Stendē.
** Draudzības iela — iela Talsu novada Talsos.
** Draudzības iela — iela Talsu novada Valdemārpilī.
** Draudzības iela — iela Tukuma novada Tukumā.

* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Draudzības iela — iela Aizkraukles novada Neretas pagasta Neretā.
** Draudzības iela — iela Aizkraukles novada Pilskalnes pagasta Pilskalnē.
** Draudzības iela — iela Aizkraukles novada Skrīveru pagasta Skrīveros.
** Draudzības iela — iela Augšdaugavas novada Demenes pagasta Demenē.
** Draudzības iela — iela Augšdaugavas novada Medumu pagasta Medumos.
** Draudzības iela — iela Ādažu novada Carnikavas pagasta Carnikavā.
** Draudzības iela — iela Balvu novada Kupravas pagasta Kupravā.
** Draudzības iela — iela Balvu novada Šķilbēnu pagasta Šķilbanos.
** Draudzības iela — iela Cēsu novada Skujenes pagasta Sērmūkšos.
** Draudzības iela — iela Dobeles novada Annenieku pagasta Kaķeniekos.
** Draudzības iela — iela Dobeles novada Jaunbērzes pagasta Jaunbērzē.
** Draudzības iela — iela Jelgavas novada Cenu pagasta Dalbē.
** Draudzības iela — iela Jelgavas novada Kalnciema pagasta Kalnciemā.
** Draudzības iela — iela Jēkabpils novada Atašienes pagasta Atašienē.
** Draudzības iela — iela Limbažu novada Limbažu pagasta Ozolainē.
** Draudzības iela — iela Madonas novada Kalsnavas pagasta Jaunkalsnavā.
** Draudzības iela — iela Preiļu novada Stabulnieku pagasta Stabulniekos.
** Draudzības iela — iela Saldus novada Cieceres pagasta Oškalnos.
** Draudzības iela — iela Siguldas novada Allažu pagasta Egļupē.
** Draudzības iela — iela Tukuma novada Smārdes pagasta Smārdē.
** Draudzības iela — iela Tukuma novada Vānes pagasta Vānē.
** Draudzības iela — iela Valmieras novada Rencēnu pagasta Lizdēnos.
** Draudzības iela — iela Valmieras novada Valmieras pagasta Valmiermuižā.

## Skatīt arī
* Draudzība
* Draudzības aleja
* Draudzības krastmala
* Draudzības laukums
Montgomerijs Klifts

**Edvards Montgomerijs Klifts** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris. Četras reizes nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai.

Karjeru iesācis Brodvejā, kur debitējis 14 gadu vecumā. 1945. gadā pārcēlies uz Holivudu. Viņš bija viens no retajiem tā laika aktieriem, kas nenoslēdza līgumu ar nevienu studiju. Kino debiju piedzīvojis 1948. gada Hauarda Hoksa vesterna filmā "Sarkanā upe", kur tēlojis kopā ar Džonu Veinu. Pēc lomas Freda Cinnemana filmā "Meklējumi" (*The Search*, 1948) noslēdzis līgumu ar *[[Paramount Pictures]]*. Pazīstamākās Klifta vēlākās lomas bija Džordža Stīvensa drāmā "Vieta zem saules" (*A Place in the Sun*, 1951), Cinnemana kara drāmā "No šejienes līdz bezgalībai" (1953), Stenlija Kreimera tiesu filmā "Nirnbergas prāva" (*Judgement at Nurenberg*, 1961) un Džona Hjūstona vesternā "Nesaderīgie" (1961). Par lomām filmās "Meklējumi", "Vieta zem saules" un "No šejienes līdz bezgalībai" nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā", bet par lomu filmā "Nirnbergas prāva" — kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā". 1960. gadā Kliftam piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā.

Bieži salīdzināts ar Marlonu Brando un Džeimsu Dīnu.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Pētersons

**Jānis Pētersons** (1889—1938) bija latviešu strēlnieks, padomju militārais un valsts drošības iestāžu darbinieks.

## Dzīvesgājums
Piedzima 1889. gadā Cēsu apriņķī. Ieguva nepilnu vidējo izglītību. Krievijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas biedrs kopš 1904. gada.
Pirmā pasaules kara laikā 1916. gadā viņu iesauca Krievijas Impērijas armijā, bija rakstvedis latviešu strēlnieku pulka štābā. Pabeidza praporščiku skolu.

Pēc Oktobra revolūcijas bija latviešu strēlnieku pulku apvienotās rotas komandieris — šī rota apsargāja Padomju Krievijas Tautas komisāru padomi Petrogradas Smoļnijā — un Latdivīzijas 8. pulka Kara revolucionārās komitejas priekšsēdētājs (1917—1918). Iestājās Sarkanajā armijā 1918. gada februārī. Tā paša gada jūlijā piedalījās baltgvardu Jaroslavļas sacelšanās apspiešanā, divreiz ievainots. Kopš 1919. gada dienēja Ārkārtas komisijas (čekas) iestādēs. 1919.—1920. gadā bija 4. strēlnieku divīzijas Īpašās nodaļas priekšnieks.

Pēc Krievijas pilsoņu kara atradās dažādos amatos valsts drošības iestādēs:

* 10. strēlnieku divīzijas Īpašās nodaļas priekšnieks, Voroņežas guberņas čekas kolēģijas loceklis, Viskrievijas čekas inspektors (1920—1921),
* Apvienotās valsts politiskās pārvaldes Petrogradas (no 1924. gada — Ļeņingradas) kara apgabala Īpašās nodaļas priekšnieka vietnieks (1922—1931),
* Strādnieku un zemnieku milicijas Ļeņingradas un tās apgabala pārvaldes priekšnieks (1931—1934).

1934. gada novembrī viņu iecēla par PSRS Aizsardzības Tautas komisariāta (no 1937. gada — PSRS Aizsardzības rūpniecības Tautas komisariāta) pārziņā esošā Īpašā tehniskā biroja priekšnieka vietnieku. 1936. gada jūnijā no rezerves atkal ieskaitīts armijā, paliekot tehniskajā birojā tajā paša amatā. Kopš 1937. gada jūlija bija Aizsardzības rūpniecības komisariāta Īpašās tehniskās pārvaldes priekšnieka vietnieks.

1937. gada 20. septembrī arestēts. 1938. gada 27. aprīlī PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija piesprieda Pētersonam nāvessodu "par spiegošanu un kaitniecību". Nāvessods izpildīts tajā pat dienā. 1956. gada 19. maijā tā pati kolēģija Pētersonu reabilitēja.

## Atsauces
Druvas iela

**Druvas iela** var būt:

* iela valstspilsētās:
** Druvas iela — iela Jēkabpils novada Jēkabpilī.
** Druvas iela — iela Ogres novada Ogrē.
** Druvas iela — iela Rīgā.

* iela novadu pilsētās:
** Druvas iela — iela Ādažu novada Ādažos.
** Druvas iela — iela Aizkraukles novada Aizkrauklē.
** Druvas iela — iela Ķekavas novada Ķekavā.
** Druvas iela — iela Limbažu novada Limbažos.
** Druvas iela — iela Mārupes novada Mārupē.
** Druvas iela — iela Ogres novada Lielvārdē.
** Druvas iela — iela Saldus novada Saldū.
** Druvas iela — iela Siguldas novada Siguldā.
** Druvas iela — iela Smiltenes novada Smiltenē.

* iela novadu apdzīvotās vietās:
** Druvas iela — iela Augšdaugavas novada Maļinovas pagasta Maļinovā.
** Druvas iela — iela Ādažu novada Carnikavas pagasta Carnikavā.
** Druvas iela — iela Cēsu novada Līgatnes pagasta Cēsīs.
** Druvas iela — iela Dobeles novada Ukru pagasta Ukros.
** Druvas iela — iela Mārupes novada Babītes pagasta Brīvkalnos.
** Druvas iela — iela Ropažu novada Garkalnes pagasta Baltezerā.
** Druvas iela — iela Saldus novada Saldus pagasta Druvā.

## Skatīt arī
* Druvu iela
* Druva (nozīmju atdalīšana)
Aurora (province)

**Aurora** (, , ) ir viena no Filipīnu provincēm valsts ziemeļdaļā, Centrālās Lusonas reģionā. Administratīvi dalās 8 municipalitātēs un sīkāk 151 barangajās. Provinces centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Balera. Provincē jaukts iedzīvotāju sastāvs, to apdzīvo tagali (53 %) un iloki (31 %).

## Ģeogrāfija
Province izvietojusies Lusonas salas austrumos. Ziemeļos robežojas ar Isabelu, rietumos — ar Kirino, Nuevaviskaju un Nuevaesihu, bet dienvidos — ar Bulakanu un Kesonu. Austrumos provinces krastus apskalo Klusā okeāna Filipīnu jūra. Krastu izrobo vairāki līči, lielākie no kuriem ir Baleras līcis un Dingalanas līcis. Reljefā dominē Sjerramadres grēda, gar kuru stiepjas šaura piekrastes zemiene. Augstākais kalns ir Mingans (1901 m vjl) provinces dienviddaļā. Dominē tropisko lietusmežu klimats, bieži taifūni.

## Vēsture
Pirmās spāņu misijas provinces teritorijā dibinātas 17. gadsimta sākumā Balerā un Kariguranā; tās tika dēvētas par Pretējā krasta (*Contracosta*) pilsētām. Pirmsākumos tagadējā provinces teritorija ietilpa Pampangas provincē, bet līdz ar Nuevaesihas dibināšanu 1801. gadā tika iekļauta tās sastāvā. 1853. gadā teritorija tika pārcelta Tajabasas provinces sastāvā. No 1855. līdz 1885. gadam pastāvēja patstāvīga Elprinsipes (*El Principe*) militārā komandansija ar centru Balerā. 1946. gadā Tajabasu pārdēvēja par Kesonu par godu prezidentam Manuelam Kesonam. 1951. gadā tika izveidota Auroras subprovince, kuru nosauca par godu Kesona sievai Aurorai Aragonai. 1978. gadā Aurora kļuva par patstāvīgu provinci. Līdz 2002. gadam province bija Dienvidu Tagalogas reģiona sastāvā, bet pēc tā sadalīšanas tika pievienota Centrālās Lusonas reģionam.

## Ārējās saites
Vēbjērns Sērums

**Vēbjērns Sērums** (; dzimis  Jēvīkā) ir norvēģu biatlonists.

## Karjera
Ar biatlonu sāka nodarboties 2005. gadā. Pirmās starptautiskā līmeņa sacensības karjerā Sērumam bija 2017. gada Pasaules čempionāts jauniešiem Brezno, kurā izcīnīja zelta medaļu stafetē. Labāko rezultātu individuāli sasniedza iedzīšanā, ieņemot 8. vietu. 2018. gada novembrī debitēja IBU kausā. 2019. gada Pasaules čempionātā junioriem ieguva divas zelta medaļas: sprintā un iedzīšanā. Tajā pašā gadā Eiropas čempionātā junioriem Šūšēnā ieguva divas sudraba godalgas: 12,5 km individuālajā distancē un stafetē. Arī 2020. gada Pasaules čempionātā junioriem Lencerheidē izcīnīja divas medaļas — sudrabu individuālajā distancē un zeltu sprintā.  Martelā, Itālijā, supersprintā izcīnīja pirmo uzvaru IBU kausā.

Sekmīgi startējis 2023. gada Eiropas čempionātā Lencerheidē, izcīnot trīs medaļas. Sprintā ieguva sudraba medaļu, bet iedzīšanā pakāpās uz pirmo vietu, kļūstot par Eiropas čempionu. Zelta medaļu ieguva arī jauktajā stafetē. Pasaules kausa sacensībās  debitēja  Estešundā ar 45. vietu 20 km individuālajā distancē. Tajā pašā posmā tika iekļauts Norvēģijas stafetes komandas satstāvā kopā ar Endri Stremsheimi, Juhannesu Dāli un Vetli Šostadu Kristiansenu. Sērums veica otro posmu un izmantoja tikai vienu rezerves patronu, bet komanda izcīnīja uzvaru. Pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē Sērums ieguva nākamajā posmā Holmenkollenē, izgūstot 23. vietu sprintā.

2023.—2024. gada sezonas pirmajā posmā Estešundā sprintā ieguva trešo vietu un pirmo reizi kāpa uz pjedestāla Pasaules kausa posmos. Antholcā atkārtoja šo sasniegumu, finišējot trešajā vietā distancē ar kopēju startu. 2024. gada Eiropas čempionātā izcīnīja zelta medaļu 20 km individuālajā distancē un sudrabu 1+1 jauktajā stafetē, kur startēja kopā ar Emīliji Kalkenbergu.

 Rūpoldingā 20 km individuālajā distancē ar precīzu šaušanu Sērums izcīnīja savu pirmo uzvaru Pasaules kausā.

## Karjeras rezultāti
### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Gandrenes

**Gandrenes** (*Geranium*) ir ģints gandreņu dzimtā. Tās dabiskais izplatības areāls ir no mērenās un subtropu joslas līdz tropu kalniem, vislielākā sugu daudzveidība ir novērota Vidusjūras reģionā. Ģintī ir klasificētas aptuveni 360 sugas, no kurām Latvijā ir sastopamas 14 vai 15.

Augiem raksturīgas vienkāršas lapas ar pielapēm. Ziedu kauslapas un vainaglapas ir pa 5, tās mēdz būt rozā, violetas vai zilganas, bieži ar izteiktu dzīslojumu. Putekšņlapas ir izvietotas vairākos gredzenos. Auglis ir piecdaļīgs riekstiņu skaldauglis vai pogaļa.

## Sugas
Latvijā ir sastopamas šādas gandreņu sugas:

* Asinssārtā gandrene (*Geranium sanguineum*) L.
* Baložu gandrene (*Geranium columbinum*) L.
* Bohēmijas gandrene (*Geranium bohemicum*) L.
* Meža gandrene (*Geranium sylvaticum*) L.
* Mīkstā gandrene (*Geranium molle*) L.
* Pireneju gandrene (*Geranium pyrenaicum*) Burm.f.
* Plašā gandrene (*Geranium divaricatum*) Ehrh.
* Pļavas gandrene (*Geranium pratense*) L.
* Purva gandrene (*Geranium palustre*) L.
* Roberta gandrene (*Geranium robertianum*) L.
* Sibīrijas gandrene (*Geranium sibiricum*) L.
* Sīkā gandrene (*Geranium pusillum*) L.
* Spožā gandrene (*Geranium lucidum*) L.
* Šķeltā gandrene (*Geranium dissectum*) L.
* Tumšbrūnā gandrene (*Geranium phaeum*) L.

## Galerija

Attēls:Geranium divaricatum sl10.jpg|link=|Plašā gandrene (*Geranium divaricatum*)
Attēls:Geranium sibiricum 2.JPG|link=|Sibīrijas gandrene (*Geranium sibiricum*)
Attēls:Geranium molle kz13.jpg|link=|Mīkstā gandrene (*Geranium molle*)
Attēls:Geranium macrorrhizum (49821241607).jpg|link=|*Geranium macrorrhizum*
Attēls:Geranium phaeum flowers.jpg|link=|*Geranium phaeum*
Attēls:Geranium rivulare 1 BOGA.jpg|link=|*Geranium rivulare*


## Atsauces
Sērums

**Sērums** () ir norvēģu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Kristians Sērums (*Christian Sørum*; 1995) — norvēģu pludmales volejbolists;
* Vēbjērns Sērums (*Vebjørn Sørum*; 1998) — norvēģu biatlonists.
3. tūkstošgade p.m.ē.

thumb|300px|Indoeiropiešu valodās runājošo cilšu migrācija 3. tūkstošgadē p.m.ē., un arī pēc tam
**3. tūkstošgade pirms mūsu ēras** ir laika periods pirms mūsu ēras, kas sākās 3000. gadā p.m.ē. un beidzās 2001. gadā p.m.ē. pēc Jūlija kalendāra. Lielākoties pasaulē bija akmens laikmets, bet atsevišķās teritorijās notika pāreja uz bronzas laikmetu. Šajā laikā attīstījās pirmās lielās civilizācijas — Senā Ēģipte, Senā Divupe, Senā Indija un Senā Ķīna.

Tigras un Eifratas ielejā attīstījās Senā Divupe, Ūra un Urūka kļuva par reģiona spēcīgākajām pilsētvalstīm. Attīstījās rakstība un izveidojās pirmatnējās valstiņas. Arī Senajā Ēģiptē bija izveidojusies valstiska struktūra. Tūkstošgades sākumā tur valdīja pirmās dinastijas faraoni, bet tūkstošgades beigās jau septītās dinastijas faraoni. Visbeidzot Indas ielejā attīstījās Indas ielejas civilizācija, kur cēla pilsētas jau ar sarežģītāku plānojumu, nekā pirms tam.

## Trešās tūkstošgades p.m.ē gadsimtu uzskaitījums
* 30. gadsimts p.m.ē.
* 29. gadsimts p.m.ē.
* 28. gadsimts p.m.ē.
* 27. gadsimts p.m.ē.
* 26. gadsimts p.m.ē.
* 25. gadsimts p.m.ē.
* 24. gadsimts p.m.ē.
* 23. gadsimts p.m.ē.
* 22. gadsimts p.m.ē.
* 21. gadsimts p.m.ē.

## Ārējās saites