open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jākobs Berglunds

**Jākobs Berglunds** (, dzimis ) ir zviedru hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. 2019. gadā J.  Berglunds īslaicīgi pārstāvēja KHL komandu Rīgas "Dinamo".

## Karjera
Savu karjeru Berglunds sāka Allsvenskan komandā Malmes "Redhawks". Vēlāk divas sezonas pavadīja Rietumu hokeja līgas klubos. 2011. gadā atgriezās Zviedrijā *Allsvenskan* komandā IF Troja-Ljungby. Vēlāk sekoja divas sezonas Norvēģijas hokeja līgas komandā Storhamar Dragons. 2016. gadā pievienojās NLB līgas klubam HC Red Ice. 2017. gadā Berglunds pievienojās DEL līgas klubam ERC Ingolstadt, bet sezonu pabeidza *Storhamar Dragons*, kur kļuva par Norvēģijas čempionu. 2018. gadā Berglunds atgriezās DEL un pievienojās Krēfeldes "Pinguine", kuras sastāvā kļuva par līgas labāko vārtu guvēju. 2019. gadā noslēdza līgumu ar KHL komandu Rīgas "Dinamo", taču, nospēlējis vien 9 spēles, pārcēlās uz Ņižņekamskas "Ņeftehimik". Nākamajā sezonā Jākobs Berglunds pārcēlās uz Čeļabinskas "Traktor", taču decembrī pārgāja uz Čerepovecas "Severstal". Pēc sezonas atkal mainīja klubu un pārgāja uz Astanas "Baris".

## Atsauces

## Ārējās saites
Benkovaca

**Benkovaca** () ir pilsēta Horvātijā, kas atrodas Zadaras župānijā.

## Vispārējās ziņas
Benkovaca ir lielākā apdzīvotā vieta Ravni Kotari vēsturiskajā reģionā. 20 km uz dienvidrietumiem atrodas Biograda na Moru, 30 km uz ziemeļrietumiem — župānijas galvaspilsēta Zadara, bet 60 km uz austrumiem Knina. Ar šīm pilsētām Benkovacu savieno automaģistrāles. 5 km no pilsētas garām iet automaģistrāle Zagreba — Splita. Benkovacā ir arī dzelzceļa stacija līnijā Zadara — Knina.

Pirms Horvātijas neatkarības kara Ravni Kotari reģionā dzīvoja jaukts horvātu-serbu iedzīvotāju etniskais sastāvs. 1991. gadā serbu bija 53%, bet horvātu — 47%. Karadarbības rezultātā lielākā serbu iedzīvotāju daļa emigrēja no reģiona, un tajā pat laikā šeit apmetās horvātu bēgļi no Bosnijas, kā rezultātā krasi mainījās etniskais sastāvs. Saskaņā ar 2001. gada tautas skaitīšanu horvāti sastādīja 90%, bet serbi — 7,5% no kopējā iedzīvotāju skaita.

Pilsētas ekonomika balstās uz lauksaimniecību, un, pirmkārt, uz vīnkopību. Pilsētas apkaimē atrodas akmeņlauztuves, kur tiek iegūts celtniecības materiāls.

## Vēsture
Pirmās cilvēku darbības pēdas Benkovacas apkārtnē, kas piederēja Danilo kultūrai, tika konstatētas pie Smilčičas ciema. Pirmsromiešu periodā šo reģionu apdzīvoja liburnieši, viena no ilīriešu ciltīm. Romas pilsoņu kara laikā liburnieši nostājās Cēzara pusē. Romieši piemin šādas liburniešu apmetnes: "Nedina" (Nadina), Karīnija (Karina), Varvarija (Bribira) un Aserija (Podgrađe). 7. gadsimtā uz Dalmāciju atnāca horvāti. 1409. gadā Ravni Kotari kopā ar Dalmācijas piekrasti pārgāja Venēcijas valdījumā. 15. gadsimta pirmajā pusē venēcieši šeit uzcēla vairākus spēcīgus cietokšņus, to skaitā Benkovacu. Cietokšņa nosaukums un pēc tam arī pilsētas nosaukums nāk no vienas aristokrātiskas dzimtas reģionā. 1527. gadā Benkovacu ieņēma turki, bet 1683. gadā venēcieši to atkaroja. Vēlāk pilsēta piederēja Austrijas Impērijai un Dienvidslāvijai. Horvātijas kara laikā pilsēta pārtapa sīvas militārās darbības arēnā starp horvātiem un pašpasludināto Serbu krajinu. Reintegrēta Horvātijas sastāvā 1995. gadā, operācijas "Vētra" gaitā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Koaksiālais kabelis

**Koaksiālais kabelis** ir elektriskā kabeļa tips, kuram ir iekšējais vara vadītājs, aptverts ar cauruļveida izolācijas slāni, kas pārklāts ar tīklveida ekrānu no vara stieplītēm. Pārsvarā koaksiālie kabeļi tiek izgatavoti ar ārējo izolācijas pārklājumu. Kabeļa nosaukums "ko-aksiāls" radies, pateicoties visu kabeļa vadītāju un izolatoru kopējai ģeometriskajai asij. Koaksiālais kabelis tika jau lietots 1858. gadā pēc transatlantiskā telegrāfa kabeļa līnijas instalācijas, bet kabeļa teorija netika izstrādāta un aprakstīta, līdz tā dizainu patentēja angļu fiziķis, inženieris un matemātiķis Olivers Hevisaids 1880. gadā.

Koaksiālais kabelis ir pārvades līniju tips, ar kura palīdzību iespējams vadīt augstas frekvences elektriskos signālus ar minimāliem zudumiem. To pārsvarā izmanto telefonu tīklos, platjoslas interneta tīkla kabeļiem, uzturot kabeļtelevīzijas signālus un slēdzot radio uztvērējus pie to antenām. Šis kabelis atšķiras no citiem datu vadīšanas kabeļiem, jo tā spraudņi ir precīzā, ar kabeļa viļņu pretestību salāgotā lielumā, kas vajadzīgs tā efektīvai darbībai.

## Pielietošana
Koaksiālais kabelis tiek izmantots kā pārvades līnija radiofrekvenču signāliem. Tā izmantošana ietver barotājlīnijas, kas savieno radioraidītāju ar radiouztvērēju un tā antenu, datoru tīklu (piemēram, Ethernet) savienojumus, ciparaudio (S/PDIF), un kabeļtelevīzijas signālu izplatīšanu. Viena koaksiālā kabeļa priekšrocība pār cita veida radio pārraides līniju ir tā, ka ideālā koaksiālā kabelī elektromagnētiskais lauks, kas nes signālu, pastāv tikai telpā starp iekšējiem un ārējiem vadiem. Tas ļauj uzstādīt koaksiālos kabeļus blakus metāla priekšmetiem, piemēram, notekcaurulēm, bez jaudas zudumiem, kas rodas citu veidu pārraides līnijās. Koaksiālais kabelis nodrošina signāla aizsardzību no ārējiem elektromagnētiskiem traucējumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pauļuki

**Pauļuki**, agrāk arī **Biļļumuiža**, ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Jaunsvirlaukas pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Svitenes krastā pie autoceļa P95  no pagasta centra Staļģenes,  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Biļļu muižas *(Billenhof)* centru.

## Atsauces
Nurlata

**Nurlata** () vai **Norlata** () ir pilsēta Tatarstānā Krievijas Federācijā. Nurlatas rajona administratīvais centrs. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 32,3 tūkstoši iedzīvotāju. Nurlata atrodas Kondurčas upes labajā krastā. Pilsētā atrodas dzelzceļa līnijas Uļjanovska—Čeļabinska stacija. Pilsētas tiesības iegūtas 1961. gadā. Padomju Savienības gados pilsētas nosaukums bija **Nurlata–Oktjabrska** (*Нурлат-Октябрьский*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Anrī Barbiss

**Anrī Barbiss** (, dzimis , miris ) bija franču romānu rakstnieks un Francijas Komunistiskās partijas biedrs.

Dzīves sākumā strādājis Parīzē kā žurnālists. 1895. gadā publicēja pirmo dzejoļu krājumu. Pirmo romānu *L'Enfer* izdeva 1908. gadā. Sākoties Pirmajam pasaules karam kā brīvprātīgais devās uz fronti. 1916. gadā tika izdots pret karu vērsts romāns *Le Feu* (“Uguns”), kas vēlāk tika atzīts par vienu no labākajiem romāniem par karu. 1919. gadā sekoja romāns *Clarte*. Barbiss bija viens no pirmajiem, kas rakstīja par kara skaidro patiesību un nežēlīgumu, par vīru un dēlu bojāeju karā. Barbiss bija starptautiskās pretkaru kustības *Clarte* dibinātājs, kas iestājas ne tikai pret karu, bet arī pret fašismu. Pats viņš iestājās franču komunistu kustībā. 1930. gadā tika izdota grāmata “Krievija”, kurā tika slavināts sociālisms. Ir rakstījis Josifa Staļina biogrāfiju, kas tika izdota 1935. gadā ar nosaukumu “Staļins”.

Anrī Barbisa tēvs bija francūzis, bet māte — angliete. Anrī Barbiss nomira , kad bija devies braucienā uz Maskavu. Viņš ir apbedīts Francijā.

Latvijas PSR laikā Anrī Barbisa vārdā bija nosaukta tagadējā Aristida Briāna iela Rīgā.

## Ārējās saites
Dzeguļi

thumb|right|250px|Bezdelīgastes dzeguļi.
**Dzeguļi** (franc. "*merlon*") viduslaiku militārajā arhitektūrā ir sienu vai torņu mūru robojums, kura zemākās daļas noder šaušanai, bet augstākās veido slēpni cietokšņa aizstāvjiem. Vienveidīgi dzeguļi izvietoti virknē ar vienādiem intervāliem starp tiem. Dzeguļos var būt izveidotas papildus dažāda pielietojuma šaujamlūkas. Dzeguļi var kalpot arī kā jumta balsti. Dzeguļu dekoratīvo formu ar šķeltu virspusi, kas veido trīsstūrveida iegriezumu, sauc par bezdelīgas asti. Šādas formas dzeguļus var sastapt Ziemeļitālijā vai arī Krievijas fortifikācijas būvēs.

## Ārējās saites
Albānijas Nacionālā bibliotēka

**Albānijas Nacionālā bibliotēka** () ir Albānijas nacionālā bibliotēka, kuras galvenā mītne atrodas galvaspilsētā Tirānā. Bibliotēka ir viena no mazākajām nacionālajām bibliotēkām Eiropā.

## Vēsture

Bibliotēka tika dibināta 1920. gadā un atklāta 1922. gada 10. decembrī, kad tikai ap 20% albāņu prata lasīt un rakstīt. Līdz tam valstī bija tikai privātās un reliģisko iestāžu grāmatu kolekcijas. Pēc Otrā pasaules kara un staļiniska režīma nodibināšanās bibliotēkas fondi strauji paplašinājās privātpersonu kolekciju konfiskāciju dēļ un kļuva nepieciešamas lielākas telpas. Sākotnēji bija plānots būvēt jaunu bibliotēku krievu nacionālajā stilā un toreizējais PSRS līderis Ņikita Hruščovs pat ielika tai pamatakmeni, taču drīz sekoja politiska sastrīdēšanās un tika uzbūvēta pavisam citāda stila ēka. Uz pašreizējo vietu jaunuzceltās Kultūras pils dienvidu spārnā bibliotēka pārcēlās 1966. gadā. Pēc komunistiskā režīma gala vēl pārdesmit gadu nepietiekamās energoapgādes dēļ Tirānā bieži tika neplānoti atslēgta elektrība, kas nopietni apgrūtināja bibliotēkas darbu.

## Funkcijas
thumb|left|Ieeja ANB
Albānijas Nacionālā bibliotēka (ANB) ir galvenā valsts kultūras iestāde un vecākā bibliotēka Albānijā. ANB aizņem divas ēkas galvaspilsētā Tirānā, ir organizēta un darbojas Tūrisma, kultūras, jaunatnes un sporta ministrijas pakļautībā. ANB strādā kā nacionālā mantojuma uzturētāja, vācot, apstrādājot, atjaunojot, saglabājot un padarot pieejamu sabiedrībai albāņu tautas rakstisko kultūras mantojumu. Valsts līmenī tā organizē bibliotēku izglītību un profesionālo tālākizglītību, un tā ir studiju pētniecības centrs bibliotēku jomā, veic kataloģizāciju publikāciju centrā, nacionālajā ISBN aģentūrā un ir vienīgais speciālo kolekciju saglabāšanas un restaurācijas centrs. Tās arhīvā ietilpst vairāk kā miljons grāmatu, periodisko izdevumu, karšu, atlantu, mikrofilmu un citu bibliotēkas materiāli. Īpašās kolekcijas ir nozīmīgas gan valsts, gan Eiropas kultūrai. Bibliotēka ir atvērta 72 stundas nedēļā ikvienam, kas vecāks par 16 gadiem. Lietotāji var aizņemties bibliotēkas materiālus vai izmantot tos lasītavās. Bibliotēkas tīmekļa vietne ļauj lietotājiem meklēt katalogos, kā arī saņemt citus pakalpojumus, piemēram, veidojamās digitālās kolekcijas. ANB organizē izstādes, grāmatu akcijas, konferences utt. ANB kā likumīga uzglabātāja iestāde publicē Nacionālo bibliogrāfiju. Nacionālajam bibliotēku tīklam tā publicē zinātnes un kultūras pārskatu, mācību grāmatas, profesionālās rokasgrāmatas un instrukcijas. Daļa bibliotēkas vērtīgāko materiālu tiek glabāta Nacionālajā arhīvā.

## Atsauces
Latvijas Esperanto asociācija

**Latvijas Esperanto asociācija** () ir  dibināta esperanto pratēju biedrība, kopš 1989. gada tā ir Starptautiskās Esperanto asociācijas biedre. Asociācija apvieno aptuveni 100 valodas pratēju no visas Latvijas.

Kopš 2007. gada asociācijas prezidente ir Margarita Želve.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Tūjas muiža

**Tūjas muiža** () bija Vidzemes muiža, kas atradās mūsdienu Alūksnes novada Alsviķu pagasta Tūjā, Tūjas ezera ziemeļu krastā, pie valsts autoceļa V387 (Tūja – Kantorkrogs). Muižas apbūves komplekss ir 19. gadsimta vidus vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis. Kompleksā ietilpst dzīvojamā ēka (19. gs vidus), kalpu māja (19. gs vidus) un rija - šķūnis (19. gs vidus).
Tumšie gadsimti

thumb|300px|right|Ģeometriskā stila vāzes rotājums
**Tumšie gadsimti**, Homēra aprakstīto notikumu laiks ir periods senās Grieķijas vēsturē no 11. līdz 9. gadsimtam pr.Kr. (reizēm tiek pagarināts līdz 8. gadsimta pr.Kr. vidum), kas sākās pēc doriešu iebrukuma un Mikēnu civilizācijas norietu un beidzās ar grieķu pilsētu uzplaukuma sākumu, kas tiek dēvēts par arhaisko periodu. 

Par šo periodu ir maz ziņu. Tas tiek raksturots ar kultūras pagrimumu un rakstības zudumu. Notika Mikēnu civilizācijas galīgs sabrukums un ģints kopienas atdzimšana un dominance. Tajā pat laikā tumšos gadsimtus raksturo zināms tehnoloģisks progress, īpaši dzelzs kausēšanas un apstrādes apgūšanas jomā, bet sociālo attiecību attīstība noveda pie sabiedrības transformēšanās agrīnā šķiru iekārtā, veidojot unikālas pirmspolisu sabiedriskās struktūras, liekot pamatu nākamajam progresam. Tumšo gadsimtu pēdējā periodā ap 900-700. gadiem pr.Kr. grieķu mākslā izplatījās ģeometriskais stils.

Tumšo gadsimtu periodu sauc arī par "Homērisko" tādēļ, ka leģendārā dzejnieka Homēra darbi "Iliāda" un "Odiseja" ir galvenie rakstu avoti par šo periodu.

## Tumšie gadsimti klasisko grieķu skatījumā
Senie klasiskā perioda grieķi šo laiku arī uzskatīja par sava veida pārejas laiku. Saskaņā ar Parosas hronoloģisko tabulu, tieši tajā laikā notika daudzi mītos aprakstītie notikumi. Piemēram, 1260. gadā. pr.Kr. Tēzejs nogalināja Mīnotauru un dibināja Istmijas spēles, bet 1202. gadā pr.Kr. Orests nogalināja savu māti. Šī tabula attiecina Homēra daiļrades uzplaukumu uz 930. gadiem pr.Kr.

## Atsauces
Harri Pesonens

**Harri Pesonens** (, dzimis ) ir somu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Pesonens pārstāv Šveices hokeja līgas komandu Langnavas "Tigers".

## Karjera
Pesonens savu karjeru sāka Somijas hokeja līgas komandā Jiveskiles JYP. 2012. gadā pievienojās NHL komandai Ņūdžersijas "Devils", bet pārsvarā spēlēja AHL komandā Olbani "Devils". NHL Pesonens ir aizvadījis četras spēles. 2014. gadā Pesonens pievienojās NLA komandai Lausanne HC, kur pavadīja četras sezonas, savukārt no 2018. līdz 2020. gadam spēlēja Langnavas "Tigers" rindās.

Somijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2019. gada Pasaules čempionātā, kur izcīnīja zelta medaļu.

## Ārējās saites
Kevins Lankinens

**Kevins Lankinens** (; dzimis ) ir somu hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2026) Lankinens pārstāv NHL komandu Vankūveras "Canucks".

## Karjera
Lankinens karjeru sāka Helsinku hokeja komandā HIFK, kur spēlēja četras sezonas. 2018. gadā pievienojās NHL komandai Čikāgas "Blackhawks", bet sezonu aizvadīja AHL komandā Rokfordas "IceHogs".

Kā brīvais aģents no "Blackhawks" komandas 2022. gada 14. jūlijā Lankinens parakstīja līgumu uz vienu gadu par 1,5 miljoniem ASV dolāru ar Našvilas "Predators". 2023. gada 3. martā "Predators" parakstīja ar Lankinenu, jaunu līgumu uz vienu gadu par 2 miljoniem dolāru.

2024. gada 21. septembrī Lankinens vienojās ar Vankūveras Canucks klubu par līgumu uz vienu gadu 875 000 ASV dolāru apmērā. 1. decembrī Lankinens pagarinājumā ar 5:4 rezultātu palīdzēja uzvarēt Detroitas Red Wings klubu, kļūstot par pirmo vārtsargu NHL vēsturē, kurš sezonas sākumā uzvarējis 10 izbraukuma spēlēs pēc kārtas.

Somijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2019. gada Pasaules čempionātā, kur izcīnīja zelta medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Martina Kinca

**Martina Kinca** (; dzimusi ) ir austriešu brīvā stila cīkstone, Pasaules un Eiropas čempionātu medaļniece.

## Biogrāfija
Pēc Cirlas vidusskolas beigšanas Martina Kinca apmeklēja sacīkšu sportistu biznesa skolu Insbrukā, kuru absolvēja 2013. gadā. Viņa ir Incingas cīņas sporta kluba biedre un kopš 2009. gada piedalās sacensībās. 2017. gada jūnijā viņa tika stādīta priekšā kā Iekšlietu ministrijas TOP sportiste, un 2017. gada septembrī uzsāka policijas pamatapmācības.

2018. gada maija sākumā 2018.gada Eiropas čempionātā svara kategorijā līdz 68 kg cīņā par trešo vietu Martina uzvarēja lietuvieti Danuti Domikaitīti un ieguva bronzas medaļu. 2018.gada Pasaules čempionātā Budapeštā 2018. gada 24. oktobrī viņa pārspēja Ēģiptes cīkstoni Samaru Hamzu un ieguva bronzu svara kategorijā līdz 72 kg. Tādējādi viņa ieguva Austrijai pirmo Pasaules cīņas sporta čempionāta medaļu kopš Nikolas Hartmanes zelta medaļas 2000. gadā.

2019. gada aprīlī Martina izcīnīja sudraba medaļu svara klasē līdz 76 kilogramiem 2019. gada Eiropas cīņas sporta čempionātā Bukarestē. Finālā viņu zaudēja Turcijas cīkstonei Jaseminai Adarai. Ar iekļūšanu finālā viņa ieguva ceļa zīmi uz Eiropas spēlēm 2019. gada jūnijā Minskā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valdemārs (priekšvārds)

**Valdemārs** ir vīriešu priekšvārds. Seno ģermāņu valodā tā nozīme bija "spēcīgs un slavens" vai "spožs un slavens" (**Wald* — 'spēks', 'spozme' un **mar* — 'slava'). Latviešu kalendārā Valdemāra vārdadiena ir 11. decembrī.

## Radniecīgi vārdi
* Voldemārs (alternatīva rakstība)
* Vladimirs (vārda slāviskais variants)
* Valters (priekšvārds, kura pirmais elements arī ir "Wald")

## Skatīt arī

* Roberts, vārds ar līdzīgu nozīmi
Krista Ince

**Krista Ince** (; dzimusi ) ir ungāru izcelsmes Rumānijas brīvā stila cīkstone, Eiropas čempionāta medaļniece.

## Biogrāfija
Krista Ince dzimusi 1996. gadā. 2013. gadā viņa kļuva par pasaules kadetu čempionāta bronzas medaļas ieguvēju. 2014. un 2015. gada Eiropas junioru čempionātā ieguva bronzas medaļas. 2016. gadā viņa kļuva par Eiropas junioru čempioni.

2016. gadā viņa ieguva sudraba medaļu Pasaules studentu čempionātā. 2019. gadā kļuva par Eiropas čempionāta sudraba medaļas ieguvēju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bigoss

thumbnail|235px|Bigoss
**Bigoss** (, ) jeb **mednieku sautējums** ir poļu ēdiens — gaļas un kāpostu sautējums. Ēdiens ir izplatīts arī lietuviešu, baltkrievu un ukraiņu virtuvē. Latviski dēvē arī par sautētiem kāpostiem poļu gaumē. Lai iegūtu bigosu, cūkgaļu, kāpostus, lokus, gurķus sautē nevis ūdenī, bet gan kvasā. Divas trešdaļas no ēdiena veido kāposti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hakans Čalhanoglu

**Hakans Čalhanoglu** (; dzimis  Manheimā) ir Vācijā dzimis turku futbolists, kas pārstāv Itālijas A sērijas klubu *[[Milānas "Internazionale"]]* un Turcijas futbola izlasi. Parasti spēlē uzbrūkošā pussarga vai malējā uzbrucēja pozīcijās, viņš ir zināms kā izcils brīvsitienu izpildītājs.

Karjeru sācis *[[Karlsruher SC]]*, vēlāk pievienojoties Vācijas Bundeslīgas klubam *[[Hamburger SV]]*.  viņš par 14,5 miljoniem eiro pievienojās citam Bundeslīgas klubam Leverkūzenes "Bayer".  viņš tika pārdots  Itālijas A sērijas klubam *[[AC Milan]]*, kas par Čalhanoglu samaksāja 20 miljonus eiro.

Lai gan Čalhanoglu ir dzimis Vācijā, viņš futbolā izvēlējās pārstāvēt Turciju. Viņš ir spēlējis vairākās Turcijas jauniešu izlasēs. Debiju Turcijas pieaugušo izlasē viņš piedzīvoja  nospēlējot 8 minūtes 2014. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē, 5—0 uzvarā pār Andoru. Čalhanoglu pirmos vārtus izlasē viņš guva  2—1 uzvarā pārbaudes spēlē pret Luksemburgu realizējot tiešo brīvsitienu.

2013. gada oktobrī pēc Pasaules kausa kvalifikācijas zaudējuma pret Nīderlandi Čahlanoglu un Omera Topraka viesnīcas istabiņā esot ienācis viņu komandas biedrs Gokhans Tore, kā arī kāds nezināms bruņots vīrietis un draudējis Toprakam un Čalhanoglu ar ieroci, iespējams tādēļ, ka Tores bijusī draudzene satikās ar Topraka draugu. Šis incidents publiskajā telpā izskanēja vien pēc gada, kad Čalhanoglu to izpauda pēc tam, kad viņš un Topraks netika izsaukti uz izlasi, oficiāli savainojuma dēļ, kamēr tajā atgriezās Tore.

 Čalhanoglu saņēma 4 mēnešu diskvalifikāciju no FIFA par līguma pārkāpumiem laikā, kad viņš spēlēja *Karlsruher SC*. Viņš esot saņēmis 100 000 eiro no Turcijas futbola kluba *[[Trabzonspor]]* pēc tam, kad esot vienojies par pāreju, tomēr vēlāk izvēlējies pagarināt savu līgumu ar *Karlsruher SC*.

Čalhanoglu tiek raksturots kā izcils brīvsitienu izpildītājs, labs piespēlētājs un spēles veidojājs ar labu bumbas apstrādes tehniku. Viņš mēdz tikt kritizēts par viņa fiziskām īpašībām, kā arī nevienmērīgo sniegumu.

## Sasniegumi
**Karlsruher SC**
*3. Liga: 2012–13

**Inter Milan**

* Itālijas čempionāts / A sērija: 2023—24
* Coppa Italia: 2021–22, 2022–23
* Supercoppa Italiana: 2021, 2022, 2023
* UEFA Čempionu līga finālists: 2022–23, 2024–25

**Individuālie sasniegumi**
*3. Liga sezonas labākais spēlētājs: 2012–13
* Turcijas gada labākais spēlētājs: 2021
* Serie A mēneša spēlētājs: 2020. gada decembrī, 2021. gada novembrī
* Serie A gada simboliskā izlase: 2022–23

## Atsauces

## Ārējās saites
Jevgeņijs Kļimovs

**Jevgeņijs Dmitrijevičs Kļimovs** (; dzimis  Permā) ir krievu tramplīnlēcējs un bijušais ziemeļu divcīņnieks.

Kļimovs ir piedalījies divās ziemas olimpiskajās spēlēs, 2014. gadā startējot ziemeļu divcīņā, sasniedzot 45. vietu sacensībās uz normālā kalna (pēc 3. vietas tramplīnlēkšanas daļā), kā arī 9. vietu komandu sacensībās. 2015. gada pievērsās tramplīnlēkšanai, 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs iegūstot 30. vietu sacensībās uz normālā kalna, 26. vietu sacenībās un lielā kalna un 7. vietu komandu sacensībās. Kļimovs ir piedalījies arī piecos pasaules čempionātos, vienā ziemeļu divcīņā, četros tramplīnlēkšanā, labākais individuālais sasniegums ir 18. vieta 2019. gada sacensībās uz lielā kalna.

 Kļimovs uzvarēja pasaules kausa posmu Vislā, kļūstot par pirmo krievu tramplīnlēcēju, kas ir uzvarējis pasaules kausa posmā. Kopā viņš ir 3 reizes bijis uz pjedestāla pasaules kausa posmos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kosmos-2533

***Kosmos-2533*** () jeb ***Blagovest № 13L*** (*Благовест № 13Л*) ir Krievijas militārais sakaru pavadonis; to izmanto arī komerciāli. Tas orbītā tika palaists 2018. gada decembrīKrievijas Aizsardzības ministrijas uzdevumā. Pavadoņa operators ir valsts uzņēmums *[[Vojentelekom]]*.

Kosmiskais aparāts tika izgatavots Krievijas uzņēmumā *[[Informacionnye sputnikovye sistemy]]* (*ISS*) uz platformas *[[Ekspress-2000]]* bāzes. Sakaru aparatūru izgatavoja *ISS* un Francijas *[[Thales Alenia Space]]*. Pavadonim uzstādīti Ku / Q un C joslas raidītāji.
Kosmiskā aparāta darbības laiks plānots 15 gadu.

## Lidojuma gaita
*Blagovest № 13L* palaists  00:20:00.020 *UTC* ar nesējraķeti *[[Proton-M / Briz-M]]* no Baikonuras kosmodroma 81. laukuma 24. palaišanas iekārtas. Pēc ievadīšanas orbītā pavadonim dots nosaukums *Kosmos-2533*.
27. decembrī tika paziņots, ka dzinējbloks *[[Briz-M]]* pavadoni ievadījis nedaudz zemākā orbītā nekā plānots. Tika ziņots, ka nepieciešamo orbītas pozīciju *Kosmos-2533* sasniegs ar savu dzinējsistēmu, bet vēlāk tika veiktas ballistiskie aprēķini, ka liecināja, ka orbītas korekcija nebūs vajadzīga pateicoties kosmiskā aparāta orbītas dabiskajai deviācijai.

2019. gada 19. janvārī pavadonis sasniedza sākotnējo ģeostacionārās orbītas punktu, kur tika veikti *Kosmos-2533* izmēģinājumi un pārbaudes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Proton launches third Blagovest satellite russianspaceweb.com
* Blagovest 1, 2, 3, 4 (14F149) Gunter Dirk Krebs
* COSMOS 2533 n2yo.com, orbītas parametri
* Благовест № 13Л (Космос-2533) — Протон-М/Бриз-М — Байконур 81/24 — 21.12.2018, 00:20 UTC Форум. Журнал «Новости космонавтики»
Kosmos-2534

***Kosmos-2534*** (*Космос-2534*) ir Krievijas *[[GLONASS]]* globālās navigācijas sistēmas *[[GLONASS-M]]* sērijas pavadonis. Tas orbītā palaists 2019. gada maijā. *GLONASS* zemes vadības kompleksa numurs 758. *Kosmos-2534* tika izvietots *Glonass* sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 12.

*Kosmos-2534* tika palaists  06:23 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1b / Fregat]]* no Pļeseckas kosmodroma. Aptuveni 10 sekundes pēc starta raķetē iespēra zibens (augšējās daļas plūsmvirzī un trešajā pakāpē), bet tas neietekmēja raķeti un kosmisko aparātu.

2019. gada 22. jūnijā *GLONASS № 758* tika nodots ekspluatācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Состояние КА группировки КНС ГЛОНАСС  Информационно-аналитический центр КВНО ФГУП ЦНИИмаш, 
* Uragan-M (GLONASS-M, 14F113) Gunter Dirk Krebs,
Kosmos-2531

***Kosmos-2531*** (*Космос-2531*) ir Krievijas militārais sakaru pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2018. gada novembrī.
Domājams, kosmiskais aparāts ir *[[Strela-3M]]* (*Rodnik-S*) sērijas pavadonis. 

*Kosmos-2531* tika palaists  02:27 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Rokot-KM]]* no Pļeseckas kosmodroma.
Kopā ar to palaisti analoģiski pavadoņi *[[Kosmos-2530]]* un *[[Kosmos-2532]]* un vēl kāds objekts. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Strela-3M (Rodnik, 14F132) Gunter Dirk Krebs
Jamal-601

***Jamal-601*** (***Ямал-601***) ir Krievijas uzņēmuma *[[Gazprom kosmičeskie sistemy]]* *[[Jamal (pavadoņu sērija)|Jamal]]* sērijas sakaru pavadonis. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai Krievijas teritorijā un kaimiņvalstīs. Kosmiskais aparāts orbītā tika palaists 2019. gada maijā.

Pavadonis tika izgatavots Francijas uzņēmumā *[[Thales Alenia Space]]* uz platformas *[[Spacebus 4000C4]]* bāzes. Sakaru aparatūru piegādāja Francijas *[[Thales Alenia Space]]*. Pavadonim uzstādīti 18 C joslas un 19 Ku joslas raidītāji.
Kosmiskā aparāta darbības laiks plānots 15 gadu.

## Pirmsstarta vēsture
2014. gada janvārī tika paziņots, ka *[[Alenia Space]]* izgatavos *Jamal-601* uz platformas *[[Spacebus 4000|Spacebus 4000C4]]* bāzes. Tam būtu 18 C, 19 Ku un 26 ka joslas raidītāji. Pavadoni bija plānots palaist 2016. gadā un tas tiktu izvietots pozīcijā 49° austrumu garuma.

Pēc Krimas aneksijas, kad Rietumu valstis ieviesa sankcijas pret Krieviju, 2015. gadā tika izplatīta informācija, ka *Jamal-601* tiks pasūtīts Krievijas uzņēmumā *Informacionnye sputnikovye sistemy*, paturot *Thales Alenia Space* kā derīgās kravas izgatavotāju.
2016. gada aprīlī *Gazprom* bija noregulējis situāciju ar importu, un tika atjaunots līgums ar *Thales Alenia Space*. *Jamal-601* palaišana kosmosā bija novirzījusies uz 2018. gadu. Vēlāk starts vairākkārt tika pārcelts.

## Lidojuma gaita
*Jamal-601* tika palaists  17:42 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Proton-M/Briz-M]]* no Baikonuras kosmodroma 81. laukuma 24. palaišanas iekārtas.

4. jūnijā tika paziņots, ka pavadoņa pacelšana no ģeostacionārās pārejas orbītas uz ģeostacionāro orbītu aizkavējas, jo *Thales Alenia Space* speciālisti ir konstatējuši anomāliju apogeja dzinējā, un nepieciešamas papildu pārbaudes.
6. jūnijā tika iedarbināti mazās vilces dzinēji, kas ir rezerves variants, ja nedarbojas apogeja dzinējs. Ģeostacionāro orbītu pēc daudziem manevriem ar mazās vilces dzinējiem *Jamal-601* bija plānots sasniegt jūlijā.

Pavadonis 24. jūnijā sasniedza plānoto punktu ģeostacionārajā orbītā 48,8° austrumu garuma. Pēc izmēģinājumiem un pārbaudēm tur atrodošā *[[Jamal-202]]* kanāli tika pārslēgti uz *Jamal-601*. 19. jūlijā *Jamal-601* tika nodots ekspluatācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Yamal-601 satellite in orbit Thales Group, 2019-05-31
* Yamal 601 Gunter Dirk Krebs
* Proton launches Yamal-601 Anatoly Zak
Edijs Silvestre

**Edijs Silvestre Paskuals Israfilovs** (*Eddy Silvestre Pascual Israfilov*; dzimis ; zināms arī kā **Edijs Silvestre**, **Edijs Israfilovs**, kā arī vienkārši **Edijs**) ir Spānijā dzimis Azerbaidžānas futbolists, centra pussargs, kurš kopš 2024. gada pārstāv Malaizijas komandu Johor Darul Ta'zim.

Līdz 13 gadu vecumam Edijs bija Itālijas kluba *[[AC Milan]]* jauniešu sistēmā. Profesionālo karjeru uzsāka Mursijas "Real". Edijs ir aizvadījis 11 spēles Spānijas ''La Liga'' *[[Granada CF]]* un *[[SD Eibar]]* sastāvā, abos gadījumos īrē no Mursijas "Real".

Edija tēvs, Domingo Paskuals, ir dzimis Luandā, Angolā, kamēr Edija māte Irada Israfilova nāk no Baku, Azerbaidžānas, tāpēc viņš bija tiesīgs pārstāvēt šīs divas valstis, kā arī Spāniju, kur viņš ir dzimis.

2013. gada maijā viņš tika izsaukts uz Azerbaidžānas izlasi uz pārbaudes spēli pret Kataru, tomēr viņš izlasei atteica, pamatojot to ar aizņemtību klubā. 2015. gada janvārī tika paziņots, ka Eddijs tomēr ir izvēlējies pārstāvēt Azerbaidžānu. Debiju izlasē viņš piedzīvoja  2016. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē, 2—0 uzvarā pār Maltu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arvīds Novikovs

**Arvīds Novikovs** (;  Viļņā) ir lietuviešu futbola malējais uzbrucējs, kas pārstāv FK Riteriai un Lietuvas izlasi.

Lietuvas izlasē debitējis  0—4 zaudējumā pārbaudes spēlē pret Ukrainu. Pirmos vārtus guvis  Baltijas kausa spēlē pret Somiju, kas izrādījās vienīgie vārti spēlē.

## Ārējās saites
Inna Tražukova

**Inna Tražukova** (; dzimusi ) ir Krievijas brīvā stila cīkstone, 2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībniece, Krievijas Starptautiskās klases sporta meistare.

## Biogrāfija
Inna Tražukova dzimusi Uļjanovskas apgabala Ciļņinas rajona ciemā Augšējie Timersjani, čuvašu ģimenē. Viņas tēvs Vjačeslavs Tražukovs pats bija nodarbojies ar cīņas sportu. Pēc tam organizējis ciemā cīņas sporta sekciju un kļuvis par tās treneri. Kad meitai bija desmit gadi, atvedis to uz sekciju. Sākumā sekcijā meiteņu nebija un Innai bija jācīnās ar zēniem.

2006. gadā Inna pēc tēva ierosinājuma pārcēlās uz Maskavu un iestājās olimpisko rezervju skolā № 1.

2010. gadā ieguva bronzas medaļu Eiropas junioru čempionātā. Divreiz bija Pasaules studentu čempionātu medaļniece (2010, 2012). Sacensībās piedalās no Maskavas cīņas kluba "Vitjazs". Četrkārtējā Krievijas čempione (2014—2016, 2018). Krievijas kausa divkārtējā uzvarētāja (2014-2015).

Ar bakalaura grādu beigusi Maskavas pilsētas pedagoģiskās universitātes treneru skolotāju fakultāti un turpina mācīties maģistratūrā.

2015. gada Eiropas spēļu un 2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībniece. 2019. gada pasaules čempionātā Nursultanā izcīnīja čempiones titulu svara kategorijā līdz 65 kg.

## Konflikts ar Mihailu Mamiašvili
2016. gada Riodežaneiro olimpiādē Inna Tražukova zaudēja cīņu par bronzas medaļu polietei Monikai Mihalikai. Pēc tam Tražukova apsūdzēja Krievijas cīņas sporta federācijas prezidentu Mihailu Mamiašvili par to, ka pēc cīņas viņš, būdams alkohola reibumā, rupji viņu uzrunājis, lamājies un divreiz iesitis pa seju. Lai gan Tražukova solīja adresēt iesniegumu prokuratūrai un par incidentu ziņot Krievijas Republikas sporta ministram, tomēr pēc 12 dienām sportiste paziņoja, ka pieņem Mamiašvili atvainošanos un konflikts ir izbeigts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jons Pancuru

**Jons Pancuru** (; dzimis  Komarnikā, miris  Ploješti) bija rumāņu bobsleja pilots.

Bobslejam pievērsies 24 gadu vecumā, pirms tam bijis futbola vārtsargs. Piedalījies četrās olimpiskajās spēlēs, 1968. gadā divniekā ar Nikolae Njagoe izcīnot bronzas medaļu, kas ir vienīgā medaļa Rumānijas vēsturē ziemas olimpiskajās spēlēs. 1964. gada un 1972. gada olimpiskajās spēlēs bija Rumānijas delegācijas karognesējs. Pasaules čempionātos Pancuru ir izcīnījis 2 medaļas, sudrabu 1969. gadā un bronzu 1973. gadā, abas divnieku sacensībās. Pancuru ir arī divkārtējs Eiropas čempions četrniekos, uzvarot šīs sacensības 1967. gadā un 1971. gadā. Pēc karjeras beigām strādājis par bobsleja treneri.

## Atsauces

## Ārējas saites
Valērijs Kuļibaba

**Valērijs Kuļibaba** (dzimis  Rīgā) ir bijušais hokejists centra uzbrucējs, tagad treneris. Pašlaik (2020) Kuļibaba ir Krievijas Jaunatnes hokeja līgas komandas HK Rīga galvenais treneris.

## Spēlētāja karjera
Karjeru Kuļibaba sāka 1992.—93. gada sezonā, kad Rīgas "Pārdaugava" otrajā sastāvā spēlēja Latvijas čempionātā. 1994.—95. gada sezonā Kuļibaba aizvadīja 13 spēles arī pamatkomandā Starptautiskajā hokeja līgā. 1995.—96. gada sezonu aizvadīja EEHL vienībā Rīgas "Juniors", taču nākamo sezonu uzsāka Krievijas Superlīgas klubā Ufas "Salavat Julajev", tā sastāvā gan aizvadot vien četras spēles. Kuļibaba atgriezās "Juniorā", tā rindās kļūstot par EEHL čempionu.

1998.—99. gada sezonu uzbrucējs uzsāka Krievijas Superlīgas vienībā Tjumeņas "Gazovik", taču sezonas vidū pievienojās EEHL spēlējošajai HK Liepājas Metalurgs vienībai. "Metalurga" sastāvā Kuļibaba aizvadīja nākamās četras sezonas. 2002. gadā kļuva gan par EEHL, gan Latvijas čempionu, 2003. gadā kopā ar komandu izcīnīja vēl vienu Latvijas čempiona titulu. No 2004. līdz 2006. gadam spēlēja Vācijas zemāko līgu klubā *EV Landsberg 2000*, taču tad atgriezās "Metalurgā". 2008. gadā izcīnīja savu trešo Latvijas čempiona titulu un noslēdza spēlētāja karjeru.

Latvijas hokeja izlases rindās 1996. gadā piedalījies trīs pārbaudes spēlēs.

## Trenera karjera
2009.—10. gada sezonā Kuļibaba kļuva par HK Liepājas Metalurgs otrā sastāva treneri Latvijas čempionātā un bija komandas galvenais treneris līdz pat 2013. gadam. No 2013. līdz 2015. gadam bija īslaicīgi pastāvējušo komandu Viļņas "Baltica", Kišiņevas "Platina" un Jūrmalas HASC galvenais treneris. 2015.—16. gada sezonas pirmajā pusē bija Krievijas Pirmās līgas komandas Ņižņijtagilas "Yunior-Sputnik" galvenais treneris.

2016. gadā pievienojās HK Zemgale treneru kolektīvam kā galvenā trenera palīgs. 2017.—18. gada sezonā, Haralda Vasiļjeva veselības problēmu dēļ, sezonas gaitā pārņēma komandas galvenā trenera funkcijas un kopā ar "Zemgali" pirmo reizi tās pastāvēšanas vēsturē sasniedza Latvijas čempionāta finālsēriju. Komandu trenēja līdz 2020. gadam, kad augustā tika apstiprināts par Krievijas Jaunatnes hokeja līgas komandas HK Rīga galveno treneri.

## Ārējās saites
*
Dārzciems (Kalnciema pagasts)

**Dārzciems** ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Kalnciema pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā ap izstrādātajiem dolomīta karjeru dīķiem līdzās pagasta centram Kalnciemam  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas. Veidojusies kā mazdārziņu un lapeņu kolonija, dažkārt dēvēta arī «1. masīvs».

## Atsauces
Kirasao starptautiskā lidosta

**Kirasao starptautiskā lidosta** () ir starptautiskā lidosta Kirasao, kas apkalpo valsts galvaspilsētu Vilemstadi. Lidostā ir viens no garākajiem skrejceļiem reģionā. Aviosabiedrības *[[Divi Divi Air]]* bāzes lidosta.

Lidosta sāka darbību 1934. gadā. Otrā pasaules kara laikā lidostu izmantoja ASV Bruņotie spēki pretzemūdeņu patrulēšanas vajadzībām. No 2014. gada tika veikta lidostas paplašināšana.

Regulārie lidojumi visu gadu:

* : Maiami, Ņujorka, Šarlota
* : Oranjestade
* : Bonaire
* : Santodomingo
* : Portoprensa
* : Toronto
* : Bogota
* : Amsterdama
* : Panama
* : Filipsburga
* : Portofspeina
* : Karakasa, Paraguanas pussala

## Ārējās saites

*
Krasta ciems

**Krasta ciems** ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Kalnciema pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos Lielupes krastā pie autoceļa V1064  no pagasta centra Kalnciema,  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas.

## Atsauces
Kails Teriss

**Kails Teriss** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2020) Teriss pārstāv NHL komandu Edmontonas "Oilers".

## Karjera
Terisu 2007. gada NHL draftā pirmajā kārtā izvēlējās Fīniksas "Coyotes". Četras sezonas spēlēja paralēli gan Fīniksas "Coyotes", gan AHL komandā Sanantonio "Rampage". 2011. gada decembrī Terisu aizmainīja uz Otavas "Senators". 2012. gada NHL lokauta laikā Teriss spēlēja Somijas hokeja līgas komandā Oulu "Kärpät". Otavas komandas sastāvā Teriss spēlēja septiņas sezonas. 2017. gada novembrī Terisu aizmainīja uz Našvilas "Predators". 2020. gada oktobrī hokejists pievienojās Edmontonas "Oilers".

Kanādas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2014., 2018. un 2019. gada Pasaules čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vītais pāris

thumb|25-pāru krāsu kodu shēma
**Vītais pāris** jeb **vītā pāra kabelis** ir elektroinstalācijas veids, kurā elektromagnētiskās savietojamības uzlabošanas nolūkā tiek savīti divi vienas ķēdes vadītāji (visbiežāk vara). Ja salīdzina atsevišķu vienu vadītāju (vada dzīslu) vai nesavītu simetrisko pāri, tad vītais pāris samazina elektromagnētisko starojumu no pāra un traucējumus, kā šķērsrunu starp kaimiņu pāriem un uzlabo ārējo elektromagnētisko traucējumu noraidīšanu. Vītā pāra kabeli izgudroja skotu zinātnieks Aleksandrs Greiems Bells.

Parasti vienā kabelī vītie pāri var būt vairāki.  Telekomunikāciju tīklos Ethernet, izmanto 8 dzīslu kabeli, kurā ir 4 vītie pāri. Atkarībā no kabeļu viļņu parametriem tie ir iedalīti astoņās CAT kategorijās. 5.kategorijas kabeļus (Cat 5) izmanto līdz 100 Mb/s LAN tīklos. Tā kontaktligzdas standarts ir RJ-45. Priekšrocības vītā pāra kabeļa izmantošanai ir lielais datu apmaiņas ātrums, lēta kabeļu un spraudņu pieejamība un vienkāršība paplašinot tīklu. Trūkums ir ierobežots segmenta garums (100m).
thumb|Vadu transponēšana uz staba

## Veidi

## Atsauces
Rietummaķedonijas perifērija

**Rietummaķedonijas perifērija** () ir Grieķijas administratīvais apgabals (perifērija), kura sastāvā ietilpst Grevenas, Kastorijas, Kozanes un Florinas reģionālās vienības. Perifērijas administratīvais centrs ir Kozane. Rietummaķedonijas perifērija austrumos robežojas ar Centrālo Maķedoniju, dienvidos ar Tesāliju, dienvidrietumos ar Epīru, ziemeļrietumos ar Albāniju, bet ziemeļos ar Ziemeļmaķedoniju. Rietummaķedonijas perifērija ir vienīgā Grieķijas perifērija, kurai nav jūras robežas.

Šī ir vismazapdzīvotākā valsts perifērija, kuras iedzīvotāju blīvums ir 30 cilvēki uz 1 km² (salīdzinājumam, visas Grieķijas iedzīvotāju blīvums sastāda 82 cilvēkus uz 1 km²). Rietummaķedonijas teritorijas lielāko daļu aizņem kalni un nogāzes (82%), kas ietekmē iedzīvotāju sadalījumu: 56% iedzīvotāju dzīvo lauku apvidū, nevis pilsētās.

## Lielākās pilsētas
*Kozane (Κοζάνη)
*Ptolemaīda (Πτολεμαΐδα)
*Kastorija (Καστοριά)
*Florina (Φλώρινα)
*Grevena (Γρεβενά)
*Siatista (Σιάτιστα)
*Amintaja (Αμύνταιο)

## Atsauces
Deimons Seversons

**Deimons Seversons** (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2024) Seversons pārstāv NHL komandu Kolumbusas "Blue Jackets".

## Karjera
Seversonu 2012. gada NHL draftā otrajā kārtā izvēlējās Ņūdžersijas "Devils". Spēlējis vēl AHL komandā Olbani "Devils".

Kanādas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2019. gada Pasaules čempionātā un 2024. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Taibe Juseina

**Taibe Juseina** (; dzimusi ) ir  Bulgārijas brīvā stila cīkstone, 2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībniece, 2018. gada pasaules čempione, 2018. un 2019. gada Eiropas čempione, Pasaules un Eiropas čempionātu medaļniece.

## Biogrāfija
Taibe Juseina dzimusi Razgradas apgabala Kubratas kopienas  Midrevo ciemā turku ģimenē. Ar cīņas sportu nodarbojas kopš 2004. gada un sacensībās pārstāv sporta klubu "Levski Sofia".

2010. un 2011. gadā kļuva par Eiropas čempionāta sudraba medaļas ieguvēju. Nākamajos divos gados, 2012. un 2013. gadā izcīnīja pasaules čempionāta sudraba medaļu. 2014. gadā ieguva bronzas medaļu gan pasaules, gan Eiropas čempionātā. 2015. gadā izcīnīja bronzas medaļu 1. Eiropas spēlēs Baku.

Veiksmīgs Juseinai bija 2018. gads. Vispirms Eiropas meistarsacīkstēs Kaspijskā svara kategorijas 62 kg finālcīņā viņa pieveica Innu Tražukovu un kļuva par Eiropas čempioni. Pēc tam Budapeštā ieguva arī pasaules čempiones titulu, šoreiz finālā pārspējot japānieti Jukako Kavai.

2019. gada Eiropas čempionātā Bukarestē viņa savu čempiones titulu veiksmīgi aizstāvēja, bet pasaules čempionātā Nursultanā ieguva sudraba medaļu.

2021. gada augustā Tokijā 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs svara kategorijā līdz 62 kg Irina pusfinālā zaudēja japānietei Jukako Kavai, bet cīņā par trešo vietu pārspēja krievieti Ļubovu Ovčarovu un ieguva bronzas medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Šaronovs

thumb|Šaronovs 2007. gadā
**Aleksandrs Markovičs Šaronovs** (; dzimis ), arī **Šaronoņs Sandra** (erzju: *Шарононь Сандра*) ir mordviešu filologs, folklorists, dzejnieks un prozaiķis. Viņš pēta erzju un mokšu vēsturi, mitoloģiju un folkloru. Viņa zināmākais darbs ir 1994. gadā publicētais varoņeposs "Mastorava", kas veidots uz varoņu mītu, dziesmu un teiksmu pamata.

Šaronovs ir profesors, filoloģijas zinātņu doktors, Krievijas rakstnieku savienības biedrs. 1996. gadā ieguvis Mordvijas republikas valsts prēmiju, 1997. gadā ieguvis Matīasa Kastrēna biedrības literāro prēmiju.

## Atsauces
Traceroute

***Traceroute*** jeb ***tracert*** ir komanda, ko izpilda komandrindā un tā parāda ceļu, ko veic interneta protokola pakete no lietotāja datora līdz norādītajam galamērķim. Komandrindā tiks attēloti visi maršrutētāji, ko šķērso pakete, līdz sasniedz galamērķi, vai arī kļūdas gadījumā tā tiks nomesta. Papildus tam komandrindā tiks attēlota informācija par to, cik daudz laika paketei nepieciešams, lai nokļūtu no viena maršrutētāja līdz otram.
Jeļena Lašmanova

**Jeļena Lašmanova** (, dzimusi ) ir Krievijas vieglatlēte, soļotāja.

Sākotnēji viņa uzvarēja 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs 20 km soļošanā, kļūstot par olimpisko čempioni un uzstādot jaunu pasaules rekordu. 2013. gadā 20 km soļojumā kļuva par pasaules čempioni. Viņas 20 km soļojuma rekordu 2015. gadā pārspēja Ķīnas sportiste Liu Huna.

2014. gadā, tāpat kā daudzi citi Krievijas soļotāji, J. Lašmanova saņēma divu gadu diskvalifikāciju par dopinga lietošanu. 2022. gadā martā viņa vēlreiz saņēma divu gadu diskvalifikāciju par aizliegtu vielu lietošanu, sākot no 2021. gada marta. Arī viņas rezultāti no  līdz  tika anulēti, līdz ar to tika atņemtas olimpisko spēļu un pasaules čempionāta zelta medaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vizikoku Acu avots

**Vizikoku Acu avots** (arī **Acu avotiņš**, **Acu ovutiņš**, **Galvaskausa avots**, **Vizikoku Acu avotiņš**, **Vizikoru Acu avotiņš**) ir avots, kas atrodas Alūksnes novada Alsviķu pagasta dienvidos, netālu no Sulupītes ietekas Melnupē.

Avotiņš pieminēts 19. gadsimta dokumentos kā avots ar dziedinošām īpašībām. Avota dziļums - 26 centimetri. Ūdens ir ļoti dzidrs. Avota dibenu klāj pelēkas krāsas nogulsnes. Teika vēsta par avota dziednieciskajām spējām, jo slimie tur nākuši mazgāt acis. Teikā arī minēts Vizikoku Acu avotiņa otrs nosaukums – Galvaskausa avots. Šāds nosaukums esot radies, jo avotam ūdens iztekas vietā kādreiz ir bijusi galvaskausa forma.

## Atsauces
Stole Dimitrijevskis

**Stole Dimitrijevskis** (; dzimis  Kumanovā) ir maķedoniešu futbola vārtsargs, kas pārstāv Spānijas klubu *[[Valencia CF|Valencia]]* un Ziemeļmaķedonijas izlasi.

Karjeru uzsācis vietējā komandā *[[FK Rabotnički]]*, 2012. gada sākumā pievienojās Itālijas A sērijas klubam *[[Udinese Calcio|Udinese]]*, visu laiku gan pavadot īrē Spānijā, kur pārsvarā gan spēlējis klubu rezerves komandās.  piedzīvoja debiju Spānijas ''La Liga'' debiju *[[Granada CF]]* sastāvā 2—1 uzvarā pret Akoruņas "Deportivo". 2016. gadā pievienojās Otrās divīzijas klubam *[[Gimnàstic de Tarragona|Taragonas "Gimnàstic"]]*. 2018. gadā tika izīrēts *La Liga* klubam *[[Rayo Vallecano]]*, kur ar laiku izkaroja pirmā vārtsarga lomu. 2019. gada janvārī pievienojās šim klubam pastāvīgi.

Debiju Ziemeļmaķedonijas izlasē piedzīvoja  4—1 uzvarā pārbaudes spēlē pret Melnkalni.

## Ārējās saites
Aleksandru Epurjanu

**Aleksandru Epurjanu** (; dzimis  Kišiņevā) ir Moldovas bijušais futbola aizsargs, kas ir pārstāvējis Moldovas izlasi.

Trīskārtējs Moldovas čempions ar Tiraspoles "Sheriff" (2005, 2006, 2007), piecas reizes ticis atzīts par Moldovas gada futbolistu (2007, 2009, 2010, 2012, 2018). 

Debitējis Moldovas izlasē  2008. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Bosniju un Hercegovinu, kas beidzās ar 2—2 neizšķirtu. Ar 97 spēlēm ir visvairāk spēļu aizvadījušais futbolists Moldovas izlasē.

## Sasniegumi
**Zimbru Chișinău**

* Moldovas kauss: 2003–04

**Sheriff Tiraspol**

* Moldovas Nacionālā divīzija: 2004–05, 2005–06
* Moldovas kauss: 2005–06
* Moldovas Superkauss: 2005

**İstanbul Başakşehir**

* Turcijas Superlīga: 2019–20

**Individuālie sasniegumi**

* Moldovas gada futbolists: 2007, 2009, 2010, 2012, 2018

## Atsauces

## Ārējās saites
Duje Čops

**Duje Čops** (; dzimis  Vinkovici) ir horvātu futbola uzbrucējs. Kopš 2025. gada Čops spēlē Horvātijas futbola līga komandā Rijeka.

Horvātijas izlasē debitēja  3—0 uzvarā pārbaudes spēlē pret Kipru. Bija izlases sastāvā 2016. gada Eiropas čempionātā, kur piedalījās vienā spēlē, nākot uz maiņu 2—1 uzvarā pār Spāniju. Pirmos vārtus izlasē guva  3—0 uzvarā pārbaudes spēlē pret Ziemeļīriju. Tika iekļauts sākotnējā 32 spēlētāju kandidātu sarakstā 2018. gada Pasaules kausam, tomēr nebija starp 23 spēlētājiem, kas tika iekļauti izlases sastāvā.

Viņa tēvs Davors Čops arī ir bijis futbolists, uzbrucējs.

## Sasniegumi
**Hajduk Split**

* Horvātijas kauss: 2009—10

**Dinamo Zagreb**

* Horvātijas Pirmā līga: 2012—13, 2013—14
* Horvātijas Superkauss: 2013

**Standard Liège**

* Beļģijas kauss: 2017—18

**Individuālie sasniegumi**

* Horvātijas Pirmās līgas labākais vārtu guvējs: 2013—14

## Ārējās saites
Sergejs Ahromejevs

**Sergejs Fjodorovičs Ahromejevs** (, dzimis , miris ) bija Padomju Savienības militārpersona, no 1983. gada bija PSRS maršals. No 1982. gadā Padomju Savienības Varonis. No 1984. līdz 1988. gadam bija Padomju Savienības aizsardzības ministra pirmais vietnieks.

Kā kareivis piedalījies Otrā pasaules kara Austrumu frontē. No 1943. gada bija Padomju Savienības komunistiskās partijas biedrs. No 1983. līdz 1990. gadam bija PSKP Centrālās komitejas biedrs.

 pēc neveiksmīgā apvērsuma, kas tika rīkots, lai saglabātu Padomju Savienības pastāvēšanu, Ahromejevs veica pašnāvību pakaroties.

## Ārējās saites
2019. gada CONCACAF Zelta kauss

**2019. gada CONCACAF Zelta kauss** bija 15. Zelta kausa turnīrs futbolā, kas notika no 2019. gada 15. jūnija līdz 7. jūlijam. Turnīru organizēja Ziemeļamerikas, Centrālamerikas un Karību reģiona futbola asociāciju konfederācija (*CONCACAF*). Tas notika galvenokārt ASV, dažas spēles tika aizvadītas arī Kostarikā un Jamaikā. 
Pirmo reizi turnīrā piedalījās 16 izlases. Lēmums par dalībnieku skaita palielināšanu no 12 uz 16 tika pieņemts 2018. gada februārī.

Iepriekšējie Zelta kausa čempioni bija ASV izlase, kas ir uzvarējusi 2017. gadā.

Turnīrā uzvarēja Meksikas izlase, kas finālā ar 1:0 uzvarēja ASV. Meksikai tas bija astotais Zelta kausa čempiontituls.

## Stadioni
### ASV

### Kostarika
 CONCACAF paziņoja, ka B grupas divas pirmās kārtas spēles  tiks aizvadītas Kostarikas galvaspilsētā Sanhosē, Kostarikas nacionālajā stadionā.

### Jamaika
 CONCACAF paziņoja, ka C grupas divas pirmās kārtas spēles  tiks aizvadītas Jamaikas galvaspilsētā Kingstonā, *Independence Park* stadionā.

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

## Izslēgšanas spēles

### Ceturtdaļfināli

----

 
----

----

### Pusfināli

----

### Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Jānis Dzintars

**Jānis Dzintars**, īstajā vārdā **Valdis Klucis** (1928—2007) bija latviešu padomju darbinieks, vēlāk vēsturnieks. Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

## Dzīvesgājums
Dzimis 1928. gada 10. aprīlī Talsu apriņķa Lībagu pagastā. Pēc Otrā pasaules kara bija Lībagu pagasta komjauniešu vadītājs (1945—1946), piedalījies nacionālo partizānu un viņu atbalstītāju pratināšanās. 1949. gadā uzņemts PSKP, no 1954. gada darbojies Latvijas PSR drošības orgānos, ieguvis apakšpulkveža pakāpi.

1961. gadā beidza mācības PSKP CK Augstākajā partijas skolā žurnālistikas specialitātē un tika norīkots darbā Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Vēstures institūtā, kurā veica aktīvu komunistisku literāro darbību, savos darbos starpkaru neatkarīgo Latviju dēvējot par "buržuāziski fašistisku", vēlāk izpelnoties padomju "galma vēsturnieka" palamu. Kopā ar līdzautoriem sarakstīja grāmatu "Latviešu tautas cīņa Lielajā Tēvijas karā" (1966).
Atmodas kustības laikā aktīvi cīnījās pret Latvijas neatkarības atjaunošanu. 1990. gadā viņu ievēlēja Latvijas Augstākajā padomē no 14. Rīgas vēlēšanu apgabala, paralēli izslēdzot no Latvijas Vēstures institūta. Darbojās AP Aizsardzības un iekšlietu komisijā, pēc Augusta puča izgāšanās 1991. gadā pārcēlās uz dzīvi Maskavā.

1995. gadā viņu ievēlēja par Krievijas Ārējo sakaru akadēmijas locekli, 2005. gadā viņš piedalījās Krievijas filmā "Nacisms Baltijas gaumē". Mūža nogalē J. Dzintars kļuva par Krievijas Ārējo sakaru akadēmijas locekli.

Miris 2007. gada 30. decembrī Maskavā, urna ar viņa pelniem 2008. gada februāra sākumā pārvesta uz Latviju un apbedīta Lībagu kapos.

## Atsauces
Frīdrihs fon Līdinghauzens Volfs

Barons **Frīdrihs fon Līdinghauzens Volfs** (; dzimis , miris ) bija Daugavpilī dzimis Volfu fon Līdinghauzenu dzimtas jezuīts, diplomāts, teoloģijas un filozofijas profesors, Svētās Romas imperatora Leopolda I uzticības persona, Vroclavas Universitātes dibinātājs un tās pirmais kanclers.

Kalpojis par pāžu Jana II Kazimira galmā. 16 gadu vecumā iestājās Jezuītu ordenī. Mācījies jezuītu skolās Braunsbergā, Neisē un Olmicā. No 1661. līdz 1671. gadam studēja teoloģiju un filozofiju Prāgas Kārļa Universitātē, kur jau mācību laikā pasniedza. 1671. gadā ordinēts par priesteri. 1675. gadā kļuva par Kārļa Universitātes filozofijas doktoru. No 1687. līdz 1691. gadam un no 1694. līdz 1697. gadam Breslavas jezuītu kolēģijas rektors. Imperatora Leopolda I uzdevumā pildījis diplomātiskus uzdevumus Hanoverā un Prūsijā. Atteicās no iespējas kļūt par Prāgas arhibīskapu, kaut imperators to piedāvāja. 

## Ārējās saites
*Frīdrihs fon Līdinghauzens Volfs Allgemeine Deutsche Biographie