open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arnolds Šiņķis

**Arnolds Šiņķis** (1918 — 1979) bija latviešu karavīrs un literāts.

## Biogrāfija
Arnolds Šiņķis dzimis 1918. gada 20. septembrī Bauskas apriņķa, Misas pagasta *Slūgu* mājās, kalpa ģimenē.
1926. gadā uzsācis skolas gaitas 1.Iecavas pamatskolā, kuru absolvējis 1932. gadā. Skolas gados aktīvi darbojies Mazpulku un Skautu organizācijās. Pēc skolas beigšanas strādājis tēva rentētajās saimniecībās. Piedalījies Iecavas riteņbraucēju biedrības izveidē.

1939. gadā uzsācis obligāto karadienestu Latvijas armijā Auto tanku pulkā. Dienesta laikā piedzīvojis Latvijas okupāciju un Latvijas armijas pārveidošanu par 24.teritoriālo korpusu. Dienestu Latvijas armijā beidzis virsseržanta pakāpē.
1941. gadā pēc Vācijas uzbrukuma PSRS, 24. teritoriālais korpuss atkāpjas Latvijas austrumu robežas virzienā, kur tiek paziņots par tā izformēšanu. Daļa karavīru turpina atkāpties aiz Latvijas robežām, bet daļa pamet vienību un dodas mājup. Arī Arnolds Šiņķis 1941. gada augustā atgriežas Iecavā. Turpinājis strādāt tēva saimniecībā. 1941. gada decembrī apprecas ar Elvīru Mildu Hercbergu.

1943. gadā mobilizēts Latviešu leģionā. Dienējis leģiona 19. divīzijā, 44. ieroču grenadieru pulkā, kā vada komandieris. Piedalījies kaujās Ilmeņa ezera apkārtnē, pie Neveles un Opočkas. Pēc atkāpšanās uz Latvijas teritoriju piedalījies kaujās Siguldas pozīcijās (Mores kauja) un arī Kurzemes cietoksnī. Vairākas reizes ievainots un apbalvots. Ārstējies Kauņas kara hospitālī un Vācijā. 1945. gada februārī atceļā no hospitāļa uz fronti Kurzemē, nokļuvis Drēzdenē, sabiedroto uzlidojuma laikā. Tika pilnībā nopostītā lielākā daļa pilsētas.
1945. gada 14. aprīlī, pēc smaga ievainojuma, transportēts ārstēšanai uz Vāciju.

Pēc Vācijas kapitulācijas un izveseļošanās nosūtīts lauku darbos Ziemeļvācijā, lai palīdzētu siena sagādē. Pēc tam pārcelts uz karagūstekņu nometni Beļģijā. Piedalījies drupu novākšanā un namu celtniecībā. 1946. gadā pārvietots atpakaļ uz Vāciju. Pēc atbrīvošanas no gūsta 1948. gadā ieradies Lielbritānijā, kur strādājis dažādus darbus un aktīvi izglītojies. Aktīvi izmantojis pieaugušo izglītības programmas un dzīvojot Stretfordā apguvis vairākus humanitārus kursus un vingrinājies glezniecībā un žurnālistikā. 
1952. gadā pārceļas uz Kanādu. No sākuma dzīvo un strādā Toronto, bet kopš 1954. gada netālajā Sadberijas pilsētā. Līdz mūža beigām strādājis par brigadieri Niķeļa raktuvēs. Īsu laiku bijis laikraksta *[[Latvija Amerikā]]* līdzstrādnieks.
Brīvajā laikā aktīvi gleznojis un nodevies rakstniecībai. Plašāk zināms ar savu atmiņās balstīto grāmatu *Kurzemes cietoksnis*, kurā tēlotas 19.divīzijas cīņas Latvijā no 1944. gada vasaras līdz kara beigām. Strādājis arī pie triloģijas par 19.divīzijas cīņām Latgalē un Vidzemē.
Arnolds Šiņķis miris 1979. gada, 23. martā savās mājās Sadberijā. Apbedīts Amerikas Latviešu invalīdu veterānu centra brāļu kapos Katskiļu kalnos, Ņujorkā.

## Bibliogrāfija
* *Kurzemes cietoksnis* 1954. (Latvijā izdots 1998. gadā).

## Atsauces
Burnley FC

***Burnley Football Club*** ir profesionāls Anglijas futbola klubs no Bērnli, pilsētas Lankašīrā. 2025.—2026. gada sezonā spēlē *[[Anglijas futbola Premjerlīga|Anglijas Premjerlīgā]]*, Anglijas augstākā līmeņa līgā. Mājas spēles aizvada *[[Turf Moor]]* stadionā, kurā ir 21&nbsp;401 skatītāju vieta.

Klubs ticis dibināts 1882. gadā. *Burnley* futbolisti divas reizes izcīnījuši Anglijas čempionu titulu&nbsp;— 1920.—1921. un 1959.—1960. gada sezonās. Vienības panākumu sarakstā ir arī FA kausa iegūšana 1914. gadā. *Burnley* ir viena no tikai trim Anglijas komandām, kas uzvarējusi visās četrās spēcīgākajās valsts līgās. Vēl to paveikuši "Preston North End" un Vulverhemptonas "Wanderers".

## Komandas sastāvs
:

## Sasniegumi
* **Anglijas futbola augstākais līmenis** (līdz 1992. gadam **Pirmā divīzija**; tagad – **[[Anglijas futbola Premjerlīga|Premjerlīga]]**)
** Čempioni (2): 1920–21, 1959–60
** Vicečempioni (2): 1919–20, 1961–62
* **Anglijas futbola 2. līmenis** (1893.–1992. **Otrā divīzija**; 1992.–2004. **Pirmā divīzija**; tagad - ***[[Anglijas futbola čempionāts|Championship]]***)
** Čempioni (3): 1897–98, 1972–73, 2015–16 
** Vicečempioni (3): 1912–13, 1946–47, 2013–14 
* **[[FA kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1913–14 
** Finālisti (2): 1946–47, 1961–62 
* ***[[FA Community Shield]]***
** Kausa ieguvēji (2): 1960, 1973

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba oficiālā vietne 
* Burnley FC – Vital Burnley 
* Burnley FC – Clarets Mad
Gmail

***Gmail*** ir *[[Google]]* piedāvātais bezmaksas tīmekļa e-pasts. Tā izmaksas tiek segtas ar reklāmu izvietošanu. Tas piedāvā e-pasta saņemšanu arī ar POP3 un IMAP protokolu palīdzību.

Aktīvo lietotāju skaits 2019. gada beigās bija vairāk nekā 1,5 miljardi.

*Gmail* tika atklāts 2004. gada 1. aprīlī kā bēta versija, kas bija pieejama tikai ar ielūgumiem, plašākai publikai tā kļuva pieejama 2007. gada 7. februārī, joprojām bēta statusā. Uz 2009. gada decembri,
to mēneša laikā izmantoja 176 miljoni lietotāju. Kopā ar pārējo *[[Google Apps]]* komplektu pakalpojums 2009. gada 7. jūlijā pameta bēta statusu.

Ar sākotnējo datu apjoma ietilpību līdz 1 GB uz lietotāju Gmail ievērojami palielināja tīmekļa e-pasta standartu bezmaksas apjomam, parasti 2 līdz 4 MB, ko tobrīd piedāvāja tā konkurenti kā *[[Hotmail]]*.
Gmail ir uz meklēšanu orientēta lietotāja saskarne un "sarunas skats", kurš atgādina interneta forumu. Programmatūras izstrādātāji atpazīst *Gmail* kā vienu no pirmajām tīmekļa lietotnēm, kurā plaši tika lietoti ''Ajax'' programmēšanas paņēmieni. *Gmail* darbojas uz *[[Google Web Server|Google GFE]]*/2.0 un *[[Linux]]* sistēmām.

## Atsauces
Es skrienu

***Es skrienu*** ir latviešu dziedātāja un komponista Laura Reinika sestais studijas albums. Albums tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Mikrofona Ieraksti. Albuma producenti ir Midis (Aldis Zaļūksnis) un Gints Stankevičs. Dziesma "Es skrienu" tika iedziedāta un izdota vairākās valodās.

2011. gada septembrī tas tika sertificēts ar zelta disku.

## Dziesmu saraksts

## Personāls
* Lauris Reiniks — vokāls
* Aisha — vokāls ("Pasakā")
* Rūta Reinika — vokāls ("Es esmu tev dzīslās")
* Karīna Tropa — bekvokāls ("Dāvana")
* Marta Kukarane — bekvokāls ("Es skrienu", "Nebeidzamais stāsts", "Elpot vēlreiz", "Modelis")
* Vineta Elksne — bekvokāls ("Nebeidzamais stāsts", "Elpot vēlreiz")
* Midis — programmējs, akustiskā ģitāra, mandolīna, metalofons, akordeons, perkusijas, basģitāra, stabules, bungas, taustiņinstrumenti ("Dāvana", "Labāk vēl neaizmiedz", "Saullēkts", "Es skrienu", "Svešinieks uz ielas")
* Andris Šīrants — ģitāra, basģitāra ("Pasakā", "Kāpēc mums jābremzē", "Nebeidzamais stāsts", "Es esmu tev dzīslās", "Novelc drēbes", "Elpot vēlreiz", "Modelis")
* Todd Sorensen — sitaminstrumenti (Pasakā", "Kāpēc mums jābremzē", "Nebeidzamais stāsts", "Novelc drēbes", "Elpot vēlreiz", "Modelis")
* Gints Stankevičs — taustiņinstrumenti ("Pasakā", "Kāpēc mums jābremzē", "Nebeidzamais stāsts", "Es esmu tev dzīslās", "Novelc drēbes", "Elpot vēlreiz", "Modelis")
* Aigars Āboliņš — stīgu aranžējumi ("Nebeidzamais stāsts")

## Atsauces

## Ārējās saites
*  /
* ''Doremi'' profils
Lielā sprādziena teorija (seriāls)

**"Lielā sprādziena teorija"** () ir ASV situāciju komēdijseriāls, kura autori ir Čaks Lorijs un Bills Preidijs. Seriālu rādīja kanālā CBS no  līdz , kopsummā parādītas 12 sezonas jeb 279 sērijas.

Sākotnēji seriāls ir par pieciem draugiem, kas dzīvo Pasadīnā, Kalifornijā: Leonards Hofstedters (Džonijs Galeki) un Šeldons Kūpers |(Džims Pārsonss), abi fiziķi Kalifornijas Tehnoloģiju institūtā, kas kopā īrē dzīvokli; Penija (Keilija Kuoko), viesmīle, kas vēlās būt aktrise un dzīvo pretējā dzīvoklī; Leonarda un Šeldona sociāli neveiklie draugi un kolēģi, kā arī tādi paši gīki, kosmosa inženieris Hovards Volovics (Saimons Helbergs) un astrofiziķis Radžs Kūtrapali (Kunāls Naiars). Ar laiku, no otrā plāna lomām par galvenajām lomām kļūst arī neirozinātniece Eimija Fāra Foulere (Maiima Biālika), mikrobioloģe Bernadeta Rostenkovska (Melisa Rauša) un komiksu veikala īpašnieks Stjuarts Blūms (Kevins Zusmans). Seriāls sākas ar to, ka Leonarda un Šeldona kaimiņos, ievācas daiļā Penija.

Seriāls filmēts dzīvas publikas priekšā un to veidoja *[[Chuck Lorre Productions]]*, bet izplatīja *[[Warner Bros. Television Studios|Warner Bros. Television]]*. Pirmā sezona saņēma pretrunīgas atsauksmes, taču otrajai un trešajai sezonai kritiķu vrtējums uzlabojās. Neraugoties uz sākotnējo kritiku, seriāla septiņas sezonas ierindojās pēdējo sezonu reitingu desmitniekā, un galu galā tā sasniedza pirmo vietu savā vienpadsmitajā sezonā. Tas nominēts ''Primetime Emmy'' balvai kā izcilākais komēdijseriāls no 2011. līdz 2014. gadam, savukārt Džims Pārsonss četras reizes ieguva balvu kategorijā "Labākais aktieris komēdijseriālā; seriāls kopsummā ieguva balvu septiņas reizes no 46 nominācijām. 2011. gadā Pārsonss ieguva Zelta globusa balvu kategorijā "Labākais aktieris mūzikas vai komēdijseriālā". Prīkvela seriāls "Jaunais Šeldons", kas balstīs uz Pārsonsa tēlu Šeldonu Kūperu, translēts no 2017. līdz 2024. gadam, kurā Pārsonss ieskaņoja pieaugušā Šeldona aizkadra balsi. Trešais franšīzes seriāls ir turpinājuma seriāls "Jaunajam Šeldonam" saucās *[[Georgie & Mandy's First Marriage]]*, tā pirmizrāde plānota 2024. gada rudenī un tas sekos Šeldona vecākā brāļa Džordžija un viņa sievas Mendijas gaitām.

 izziņots par oriģinālā seriāla atvasinājuma izstrādi.  paziņoja, ka seriāls būs par Stjuartu Blūmu, Denīsu un Bērtu Kibleru, Kevinam Zusmanam, Lorenai Lepkusai un Braienam Pouseinam atgiežoties savās iepriekšējās lomās.

## Atsauces

## Ārējās saites
.ie

**.ie** ir Īrijas Interneta augstākā līmeņa domēns. Mājas lapu zem šī domēna var reģistrēt ikviens Īrijas salas iedzīvotājs, tas ir, gan Īrijas, gan Ziemeļīrijas pilsoņi. Tas tiek piedāvāts ar tiem, kam ir cieša saistība ar šo salu, piemēram, uzņēmējiem, kuru kompānijas darbojas šajā salā. No 1989. līdz 2000. gadam domēnu pārvaldīja *University College Dublin*. Kopš 2000. gada šis uzdevums ir uzticēts *IE Domain Registry*, bet *University College Dublin* ir palikusi par sponsoru.
Mežāres ciems

**Mežāres ciems** var būt:
* Mežāres pagasta nosaukums no 1945. līdz 1990. gadam.
* Mežāres ciems — administratīva vienība Rēzeknes rajonā.
Ērihs Mīlke

**Ērihs Mīlke** (;  — ) bija vācu komunists, kurš no 1957. līdz 1989. gadam bija vadīja VDR Valsts drošības ministriju — *Stasi*.

## Biogrāfija
Dzimis Berlīnē atslēdznieka ģimenē. Skolā pabeidzis septiņas klases. Pēc tam uzsācis darba gaitas. Mīlke divdesmito gadu sākumā iesaistījies Vācijas komunistiskajās organizācijās, 1925. gadā iestājās Vācijas Komunistiskajā partijā, kur darbojās kā kaujinieks vienā no paramilitārajām organizācijām. No 1928. līdz 1930. gadam viņš bija žurnālists komunistiskajā avīzē "Die Rote Fahne". Pirmo reizi Milki arestēja par piedalīšanos neatļautā demonstrācijā 1930. gadā. 1931. gadā kāda politiskā mītiņa laikā kopā ar biedriem nogalināja divus policistus. Pēc šī incidenta viņa biedri tika apcietināti un vēlāk viņiem piesprieda nāves sodus, bet pats Mīlke bēga uz Beļģiju. 1932. gadā izbrauca uz Padomju Savienību, kur pievienojās citiem vāciešiem emigrācijā.

Padomju Savienībā Mīlke pabeidza Ļeņina Kominternes kara skolu, kurā pēc tam strādāja par pasniedzēju. Mīlke sadarbojās ar NKVD. No PSRS tika nosūtīts uz Spāniju, kur piedalījās Spānijas pilsoņu karā republikāņu pusē. Bija politiskais komisārs, nodarbojās ar anarhistu un trockistu meklēšanu, pratināšanu. Pēc republikāņu sakāves pārgāja robežu ar Franciju, kur tika internēts. Pēc neilga laika viņš izbēga no internēto nometnes un atgriezās Padomju Savienībā. Par viņa darbību Otrā pasaules kara laikā ir maz ziņu, tomēr tiek uzskatīts, ka viņš darbojās pagrīdē Francijas un Vācijas teritorijā.

Pēc Otrā pasaules kara Mīlke atgriezās Berlīnē, kur sākotnēji strādāja iekšlietu struktūrās, kur ieņēma augstus amatus. Pēc Vācijas Demokrātiskās Republikas izveides 1949. gadā savu darbību uzsāka Valsts drošības dienests, kurā Mīlke sāka darboties. Pēc vairāku vadošo amatu ieņemšanas 1957. gadā viņu iecēla par VDR Valsts drošības ministrijas vadītāju. Šajā amatā viņš palika līdz pat 1989. gada 7. oktobrim, kad pilnībā zaudēja savu varu. Šajā laikā ieņēma arī vairākus vadošus amatus VDR augstākajās varas institūcijās. Mīlke bija atbildīgs par visu represīvo sistēmu un faktiski bija tās izveidotājs. Ticis apbalvots ar vairākiem desmitiem ordeņu, medaļu un citiem apbalvojumiem. Pēdējā Mīlkes iegūtā dienesta pakāpe bija armijas ģenerālis.

1989. gadā viņu apcietināja un 1990. gadā viņš kopā ar bijušo VDR vadītāju Ērihu Honekeru stājās tiesas priekšā. Viņš tika apsūdzēts disidentu vajāšanā, pārbēdzēju uz rietumiem nošaušanas, kā arī citos noziegumos, tomēr tiesa neuzskatīja, ka viņa vaina šajos noziegumos ir pierādāma. 1993. gadā Mīlke tika notiesāts par divu policistu slepkavību, kuru viņš veica 1931. gadā, jo Vācijā par slepkavību nav piemērojams noilgums. Lai arī viņam piesprieda sešus gadus cietumsoda, tomēr jau 1995. gadā viņš tika atbrīvots pirms termiņa, jo tika atzīts, ka Mīlkes veselības stāvoklis neļauj viņam izciest cietumsodu.

Savus dzīves pēdējos gadus kopā ar sievu pavadīja pieticīgā divistabu dzīvoklī Berlīnē. 2000. gadā Milki ievietoja veco ļaužu namā, kur viņa dēls strādāja par ārstu. 2000. gada 6. jūnijā Mīlke nomira 92 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kolas superdziļais urbums

right|180px
**Kolas superdziļais urbums** jeb **SG-3** (*Кольская сверхглубокая скважина*, *СГ-3*) ir pasaulē dziļākais urbums, kas sniedzas 12 262 metru dziļumā. Tas atrodas Kolas pussalā Krievijā, Murmanskas apgabalā, 10 km uz rietumiem no Zapoļarnijas. Atšķirībā no citiem superdziļajiem urbumiem, kuri tiek veikti naftas ieguves vai ģeoloģiskās meklēšanas vajadzībām, SG-3 tika urbts vienīgi litosfēras izpētei vietā, kur Mohorovičiča robeža pienāk tuvu Zemes virsmai.

Līdz 2008. gadam SG-3 bija arī pasaulē garākais urbums, kad to pārsniedza (garumā, bet ne dziļumā) uzņēmuma Maersk slīpi veikts 12 290 m naftas urbums *Oil BD-04A* Katarā.

Kolas superdziļais urbums sāka darbu 1970. gadā.
12 262 m dziļumu urbis sasniedza 1990. gadā (vēl PSRS laikā). 
Pašlaik objekts ir pamests, iekārtas demontētas.

## Ārējās saites
Deine Lakaien

**Deine Lakaien** ir vācu tumšā viļņa mūzikas grupa. Tā sastāv no maķedoniešu izcelsmes dziedātāja Aleksandra Veljanova un komponista, pianista un bundzinieka Ernsta Horna. Lielākā daļa grupas ierakstu ir izdevusi ierakstu kompānija Chrom Records, bet dažus jaunākos albumus ir izdevušas arī Sony un EMI ierakstu kompānijas. Deine Lakaien albumi kopumā ir pārdoti vairāk kā 500 000 eksemplāros.

Grupas nosaukums "Deine Lakaien" () cēlies no Einstürzende Neubauten dziesmas "Die Genaue Zeit".

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* *[[Deine Lakaien (albums)|Deine Lakaien]]* (1986)
* *[[Dark Star]]* (1991)
* *[[Dark Star Live]]* (1992)
* *[[Forest Enter Exit]]* (1993)
* *[[Acoustic]]* (1995) (koncertieraksts)
* *[[Winter Fish Testosterone]]* (1996)
* *[[Kasmodiah]]* (1999)
* *[[White Lies]]* (2002)
* *[[1987 (Deine Lakaien albums)|1987]]* (2003) (agrīno ierakstu izlase)
* *[[Live in Concert]]* (2003)
* *[[April Skies]]* (2005)
* *[[20 Years Of Electronic Avantgarde]]* (2007) (orķestra ierakstu izlase)
* *[[Indicator]]* (2010)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Deine Lakaien - "20 Years of Electronic Avantgarde" — intervija
Ņujorkas "Islanders"

**Ņujorkas "Islanders"** () ir profesionāls ASV hokeja klubs, kas bāzēts Ņujorkā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās hokeja līgas Austrumu konferences Metropolitēna divīzijā. Tas tika dibināts 1972. gadā un kopš dibināšanas brīža spēlē NHL.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Islanders" ir 4 reizes uzvarējis NHL, 6 reizes kļuvis par konferences uzvarētāju un 6 reizes — divīzijas čempionu. Kopš 2021.—2022. gada NHL sezonas mājas spēles komanda aizvada *[[UBS Arena]]* hallē.

2025. gada 22. oktobrī latviešu treneris Sergejs Naumovs tika apstiprināts par NHL kluba Ņujorkas "Islanders" vārtsargu treneri.

## Sasniegumi
* **[[Stenlija kauss]]**: 4
** 1979–80, 1980–81, 1981–82, 1982–83
* **Konferences čempioni**: 6
** 1977–78, 1978–79, 1980–81, 1981–82, 1982–83, 1983–84
* **Divīzijas čempioni**: 6
** 1977–78, 1978–79, 1980–81, 1981–82, 1983–84, 1987–88

## Spēlētāji
right|150px|thumb|1997-2010Savulaik ilgus gadus komandā pavadījuši tādi hokejisti kā Braiens Trotjē, Maiks Bosī, Deniss Potvins, Billijs Smits, kā arī Maikls Peka, Aleksejs Jašins un citi.

### Pašreizējais sastāvs
*Pēdējoreiz atjaunots 2025. gada 1. novembrī.*
#### Vārtsargi
* 30  Iļja Sorokins
* 40  Semjons Varlamovs

#### Aizsargi
* 2  Maiks Railijs
* 3  Ādams Pelehs
* 4  Semjuels Boldaks
* 6  Raiens Puloks (Kapteiņa palīgs)
* 8  Noa Dobsons
* 24  Skots Meifilds (Kapteiņa palīgs)
* 25  Sebastians Aho
* 28  Aleksandrs Romanovs
* 34  Grānts Hatons
* 48  Metjū Šeifers

#### Uzbrucēji
* 10  Breidens Šenns
* 13  Metjū Barzals
* 14  Bo Horvats
* 16  Žuliens Gotjē
* 17  Mets Mārtins
* 18  Pjērs Engvals
*20  Hadsons Fašings
*21  Kails Palmeri (Kapteiņa palīgs)
*26  Olivers Vālstrēms
* 29  Džonatans Druāns
* 27  Anderss Lī (Kapteinis)
* 44  Žans Gabriels Pažo 
* 53  Keisijs Sizīkass
* 81  Ondržejs Palāts

## Līderi
### Komandas visu laiku rezultatīvākie spēlētāji

### Kluba spēlētāju rekordi
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Maiks Bosī, 69 (1978.—79.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Braiens Trotjē, 87 (1978.—79.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Braiens Trotjē, 147 (1978.—79.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Braiens Karens, 356 (1986.—87.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Deniss Potvins, 101 (1978.—79.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp debitantiem: Braiens Trotjē, 95 (1975.—76.)

### Komandas kapteiņi

*  Eds Vestfāls (1972—1977)
*  Klārks Giliss (1977—1979)
*  Deniss Potvins (1979—1987)
*  Brents Saters (1987—1991)
*  Patriks Fletlijs (1991—1996)
*  Braiens Makkeibs (1997—1998)
*  Trevors Lindens (1998—1999)
*  Kenijs Jensens (1999—2000)
*  Maikls Peka (2001—2004)
*  Aleksejs Jašins (2005—2007)
*  Bills Gerins (2007—2009)
*  Dags Vīts (2009—2011)
*  Marks Štreits (2011—2013)
*  Džons Tavaress (2013—2018)
*  Anderss Lī (2018—*Pašlaik*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Hockey-Reference profils
Islanders

**Islanders** var būt:
* Ņujorkas "Islanders" — profesionāls ASV hokeja klubs;
* The Islanders — mūzikas grupa.
Latvijas Literatūras centrs

**Latvijas Literatūras centrs** ir biedrība, kas nodrošina augstvērtīgas Latvijas prozas, dzejas, dramaturģijas, publicistikas un bērnu literatūras atpazīstamību un pieejamību pasaulē.

LLC darbības virzieni ir Latvijas literatūras tulkojumi, starptautiskā sadarbība, informatīvās bāzes veidošana, izdevējdarbība, kā arī pilsoniskās sabiedrības un attīstības sadarbības veicinošu pasākumu īstenošana.

LLC  mērķauditorija ir rakstnieki, dzejnieki, publicisti, tulkotāji, literatūrzinātnieki, izdevēji, autortiesību aģenti Latvijā un ārvalstīs, valstiskās un nevalstiskās organizācijas Latvijā un ārpus tās, kā arī literatūras un kultūras cienītāji visā pasaulē.

LLC dibināts 2002. gadā, dibinātāji bija Andris Akmentiņš (Grīnbergs), Pauls Bankovskis, Pēteris Draguns, Maima Grīnberga, Nora Ikstena, Liāna Langa (Bokša), Ieva Lešinska-Geibere, Karstens Lomholts (*Karsten Lomholt*), Kārlis Vērdiņš un Latvijas Kultūras fonds.

Centra sadarbības partneri ir LR Kultūras ministrija, Valsts kultūrkapitāla fonds, Starptautiskā Rakstnieku un tulkotāju māja, Rīgas domes Kultūras departaments, Latvijas institūts, Valsts valodas aģentūra, Lietuvas Literatūras centrs, Igaunijas Literatūras informācijas centrs, Literature Across Frontiers (Literatūra pāri robežām) u.c.

## Atsauces
Kārlis Leiškalns

**Kārlis Leiškalns** (dzimis  Jūrmalā) ir latviešu politiķis. Pārstāvot dažādas partijas, bijis vairāku Saeimas sasaukumu deputāts.

## Biogrāfija
Dzimis Jūrmalā, kur dzīvo joprojām.

Padomju un Atmodas gados strādājis par bārmeni, tostarp tolaik slavenajā krogā "Pie Kristapa". 1993. gadā bija "Gerkens & Co" reklāmas nodaļas vadītājs, kā arī Gerkena fonda vadītājs.

Vēlāk pievērsies politiskajai darbībai. Augstāko izglītību ieguvis jau kā pieredzējis politiķis, 1998. gadā pabeidzot Latvijas Universitātes Vēstures un filosofijas fakultāti politikas zinātnes specialitātē. Precējies ar Anitu Leiškalni, ģimenē četri bērni un divi mazbērni. Vaļasprieki: makšķerēšana un mākslas darbu kolekcionēšana.

Pēc aktīvās politiskās darbības beigām strādā Latvijas ostu asociācijā, pildot tās izpilddirektora pienākumus.

## Politiskā darbība
1988. gadā iesaistījies Latvijas Tautas frontē. 1989.-1992. gadā bija Latvijas Konservatīvās partijas biedrs. 1993. gadā ievēlēts 5. Saeimā no Demokrātiskā Centra partijas. 1994. gadā Saeimas balsojumā atbalstījis Māra Gaiļa valdību, par ko izslēgts no DCP. 1995. gadā K. Leiškalns iestājās savienībā "Latvijas Ceļš", bet netika tiešā veidā ievēlēts 6. Saeimā, taču ieņēma partijas biedra Valda Birkava vietu, viņam kļūstot par ministru.

1998. gadā ievēlēts arī 7. Saeimā, bet 8. Saeimas vēlēšanās partija startēja neveiksmīgi un netika ievēlēta Saeimā. 2005. gadā K. Leiškalns netika ievēlēts arī Rīgas domē un tika izslēgts no "Latvijas Ceļa". Laikā, kad nebija parlamenta deputāts, darbojās Rīgas brīvostas pārvaldē un Latvijas Ostu asociācijā.

2006. gada 9. Saeimas vēlēšanās K. Leiškalns piedalījās jau kā Tautas partijas pārstāvis un kļuva par 9. Saeimas deputātu Ministru prezidenta Aigara Kalvīša vietā.

2010. gada oktobrī notikušajās Saeimas vēlēšanās kandidēja no apvienības "Par Labu Latviju" saraksta Vidzemes apgabalā (5. numurs), bet netika ievēlēts.

2014. gadā iestājies partijā "Gods kalpot Rīgai!" un 12. Saeimas vēlēšanās kandidēja no tās sadarbības partnera partijas "Saskaņa" saraksta Vidzemes vēlēšanu apgabalā, bet netika ievēlēts.

## Atsauces
Magnētiskais palaidējs

thumb|190px|Magnētiskais palaidējs ar aizsardzības termoreleju
**Magnētiskais palaidējs** ir elektriska ierīce, kas paredzēta īsslēgto asinhrono elektrodzinēju rokvadībai vai automātiskai vadīšanai (palaišanai, apstādināšanai vai griešanās virziena mainīšanai), kā arī aizsardzībai. Magnētiskā palaidēja svarīgākā sastāvdaļa ir kontaktors (virziena mainīšanai paredzētiem palaidējiem — divi kontaktori); tie satur arī īpašas dzinēja aizsardzības iekārtas (parasti termorelejus) un citus elementus — drošinātājus, bloķēšanas un signalizācijas iekārtas, papildkontaktus.

## Iedalījums un uzbūve
Reversīvie palaidēji izmantojami elektromotora griešanās virziena mainīšanai, nereversīvie — tikai ieslēgšanai un izslēgšanai. Iebūvētie termoreleji nodrošina elektromotora aizsardzību pret ilgstošu nepieļaujamu pārslodzi. Ir dažāda aizsargātība pret apkārtējās vides iedarbību un palaidēja nominālā strāva. Darba kontakti paredzēti strāvai no 6 līdz 400 A, blokkontakti — no 6 līdz 10 A. Tiristoru magnētiskie palaidēji komutācijas laikā nerada elektrisko loku starp kontaktiem.

## Skatīt arī
* Kontaktors
* Automātiskais drošinātājs
* Elektromagnētiskais relejs

## Literatūra
* A. Baltiņš, A. Kanbergs, S. Miesniece. Zemsprieguma elektriskie aparāti. R:, Jumava, 2007, 227.—264. lpp.
.in

**.in** ir Indijas Interneta augstākā līmeņa domēns. Domēna operators ir *INRegistry*. Līdz 2004. gadam zem .in domēna bija reģistrēti 7000 nosaukumi, bet 2006. gada beigās jau vairāk par 200 tūkstošiem. Aptuveni 80% reģistrētāji ir no Indijas, Vācijas un ASV.
Kontaktors

thumbnail|235px|Maiņstrāvas kontaktors.
**Kontaktors** ir līdzstrāvas vai maiņstrāvas distancvadāms elektrisks aparāts biežai jaudīgu zemsprieguma elektrisko ķēžu komutēšanai (līdz ~1500 reižu stundā). Tas ir divpozīciju komutators un tā kustīgie kontakti tiek darbināti elektromagnētiski (ar spoles palīdzību); retāk sastopami hidrauliskie, pneimatiskie, sprūdsistēmas un citi kontaktori. Kontaktoru nevar ieslēgt ar roku vai mehānisku triecienu. Elektriskajās shēmās kontaktorus apzīmē līdzīgi elektromagnētiskajiem relejiem.

## Iedalījums
Kontaktori pēc komutējamās strāvas veida iedalās līdzstrāvas, maiņstrāvas un augstfrekvences maiņstrāvas kontaktoros. Tie var būt ieslēdzošie, atslēdzošie un pārslēdzošie, kā arī virziena, laikaiztures, spēka, reversīvie un citi kontaktori. Kontaktori vienlaicīgi var komutēt vienu vai vairākas elektriskās ķēdes. Kontaktoriem svarīga ir elektriskā loka dzēšana pēc kontaktu atvienošanas - loku var dzēst gaisā (īpašās režģotās lokdzēses kamerās), vakuumā vai eļļā. Strāvu var izslēgt arī, izmantojot tiristoru blokus (hibrīdkontaktoros) vai spēka herkonus.

## Uzbūve
thumb|350px|Trīsfāzu kontaktora vienkāršota uzbūve:<br />1 - spole ar serdi;<br />2 - atspere;<br />3 - armatūra ar kustīgajiem kontaktiem;<br />4 - kustīgie kontakti
Elektromagnētiskais kontaktors sastāv no darbinātāja (piedziņas elektromagnēta), kinemātiskās sistēmas, kontaktu sistēmas (kustīgajiem un nekustīgajiem kontaktiem, kas var būt viens vai vairāki normāli atslēgti vai normāli noslēgti darba kontakti) un lokdzēses sistēmas. Kontaktora vadības ķēdē ieslēgti blokkontakti. Elektromagnēts sastāv no serdes, spoles un enkura, kurš savienots ar kustīgajiem darba kontaktiem. Ja spoli pieslēdz spriegumam, serde pievelk enkuru un kontakti maina stāvokli.

## Izmantošana
Kontaktorus lieto kā distancvadāmus slēdžus apgaismojuma, sildierīču un citu patērētāju komutēšanai un elektrodzinēju vadībai.

## Skatīt arī
* Magnētiskais palaidējs
* Automātiskais drošinātājs
* Elektromagnētiskais relejs

## Literatūra
* Latvijas Padomju Enciklopēdija 5. sējums, 1985.
* A. Baltiņš, A. Kanbergs, S. Miesniece. Zemsprieguma elektriskie aparāti. R:, Jumava, 2007, 173.-196. lpp.
.gw

**.gw** ir Gvinejas-Bisavas Interneta augstākā līmeņa domēns. Domēns ir aktīvs kopš 1997. gada. Ir reģistrēti tikai daži atsevišķi domēni. Zem .gw domēna nedrīkst reģistrēt tīmekļa vietnes, kas satur pornogrāfisku saturu.

## Ārējās saites

* Delegation Record for .GW Intenert Assigned Numbers Authority
Carlsberg

thumb|''Carlsberg Sort Guld''
***Carlsberg*** jeb ***Carlsberg Group*** ir 1847. gadā dibināts Dānijas alus un bezalkoholisko dzērienu ražotājs. Tas ir piektais lielākais alus ražotājs pasaulē, savukārt darbinieku skaita ziņā ieņem ceturto vietu šajā nozarē. Pazīstamākais uzņēmuma zīmols ir *Carlsberg* alus, taču populāri ir arī alus *[[Tuborg]]*, kā arī vietējās alus šķirnes. *Carlsberg Group* kopš 2008. gada pieder arī viena no Latvijas lielākajām alus darītavam — "Aldaris".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne internetā 
* Carlsberg apmeklētāju centrs 
* Carlsberg vietne latviešu valodā
Meirānu ezers

**Meirānu ezers** var attiekties uz:
* Meirānu ezers - ezers Bērzgales pagastā
* Meirānu ezers - ezers Pildas pagastā
Iecavas pagasta ģerbonis

**Iecavas pagasta ģerbonis** ir Iecavas pagasta oficiālais simbols. Apstiprināts 2002. gada 7. maijā. Zīmējuma autore – Ilze Lībiete.

Ģerbonim ir angļu vairoga forma, un tajā redzams šķērsu krusts, kas simbolizē atrašanos nozīmīgu autoceļu krustpunktā, kā arī zelta zvans, kas saistīts gan ar Dzelzāmuru un tā bijušajām vara kaltuvēm, kā arī norāda uz Iecavas baznīcas vēsturi un daudzajām izglītības iestādēm, simbolizē tautas modināšanu darbam un vēlmi, lai Iecavas labā slava tālu skan.

Pēc 2009. gada administratīvi teritoriālās reformas ģerboni kā savu pieņēma Iecavas novads, mainot tā formu un papildinot to ar sudraba apmali. Kad pēc 2021. gada reformas Iecavas novadu pievienoja Bauskas novadam, 2002. gadā pieņemto zīmējumu no jauna pieņēma 2022. gada 24. janvārī.

## Heraldiskais apraksts
Zilā laukā sudraba šaurais šķērsu krusts, pēdā zelta zvans.

## Atsauces
Meirānu ezers (Bērzgales pagasts)

**Meirānu ezers** (arī **Bērziņu ezers**, **Čumiņas ezers**) ir caurteces ezers Rēzeknes novada Bērzgales pagastā. Krasti zemi, vietām stāvi ar līdz pat 7 m augstu krauju, dibens dūņains. Ezerā divas salas ar kopējo platību 3 ha. Iztek Rītupe, 1961. gada izteka regulēta, ūdens līmenis pazemināts. Ietek strauts no Micānu ezera, vairāki grāvji. Makrofīti: kosas, meldri, niedres, vilkvālītes, raglapes, ūdensrozes, lēpes, glīvenes, mazlēpes. Ezerā mīt līdaka , asaris, rauda, karūsa, rudulis, plaudis, plicis, ķīsis; daudz vēžu.

Dienvidrietumu krastā Bērzgales ciems. Dienvidaustrumu krastā peldvieta.

## Atsauces
Es skrienu (dziesma)

**"Es skrienu"** ir latviešu dziedātāja un komponista Laura Reinika singls no sestā studijas albuma *[[Es skrienu]]*. Singls tika izdots . Dziesmas teksta autori ir Mārtiņš Freimanis un Lauris Reiniks un mūziku sakomponēja L. Reiniks.

"Es skrienu" tika ierakstīta vairākās valodās, tai skaitā angļu, igauņu un krievu valodā. Dziesmas versija igauņu valodā "Ma Jooksen" iekļuva Igaunijas radiostacijas "Elmar" Top 10, vēl tā iekļuva Lietuvas radiotopā.

Dziesmas videoklips tika prezentēts LNT raidījuma "Tautas Balss" tiešraidē singla izdošanas dienā. Videoklipa režisore ir Aija Strazdiņa, operators: Uvis Burjāns. Dziesma pēc Latvijas lielākā mp3 veikala doremi.lv pārdošanas datiem tika atzīta kā vispirktākā dziesma Latvijā 2010. gadā.

## Dziesmu versijas
* Angļu valoda: "I Will Run"
* Igauņu valoda: "Ma jooksen"
* Lietuviešu valoda: "Aš bėgu"
* Krievu valoda: "Я бегу"
* Itāļu valoda: "Correrò da te"
* Vācu valoda: "Ich Renne"
* Turku valoda: "Koşuyorum"
*Franču valoda: "Je Cours"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Laura Reinika oficiālā mājaslapa /
* Dziesmas videoklips

### Videoklipi
* Dziesmas versija itāļu valodā
* Dziesmas versija krievu valodā
* Dziesmas versija lietuviešu valodā
* Dziesmas versija angļu valodā
* Dziesmas versija igauņu valodā
* Dziesmas versija turku valodā
* Dziesmas versija franču valodā
Džefs Natansons

**Džefs Natansons** (, dzimis ) ir ASV scenārists, kinoproducents un kinorežisors.

Džefs Natansons ir sarakstījis scenāriju tādām populārām filmām kā "Noķer mani, ja vari" (2002), "Lidosta" (2004) un filmu sērijas "Sastrēgumstunda" (*Rush Hour*) divām daļām — "Sastrēgumstunda 2" (*Rush Hour 2*, 2001) un "Spriedze 3" (*Rush Hour 3*, 2007). Natansons ir sarakstījis scenāriju filmai "Pēdējais kadrs" (*The Last Shot*, 2004). Tā ir pirmā filma, kurai pats bijis arī režisors. 2005. gadā Natansons tika uzaicināts uzrakstīt scenāriju filmai "Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts", ar viņa uzrakstītā scenārija pieslīpēšanu nodarbojās Deivids Keps Spīlberga un Lūkasa uzraudzībā. Sarakstījis scenārijus filmām "Kā aplaupīt debesskrāpi" (2011), "Karību jūras pirāti: Salazara atriebība" (2017), "Karalis Lauva" (2019).

Par scenāriju filmai "Noķer mani, ja vari" tika nominēts BAFTA kino balvai.

## Ārējās saites
Hurts

***Hurts*** ir britu sintpopa apvienība no Mančestras, Apvienotajā Karalistē, kuras sastāvā ietilpst divi dalībnieki Teo Hačkrafts () un Adams Andersons ().

2009. gada jūlijā grupa parādījās kā *dienas grupa* () interneta vietnē guardian.co.uk. Grupa ieņēma ceturto vietu BBC veidotajā aptaujā *"Sound of 2010"*. Grupas dziesmu "Wonderful Life" remiksēja pazīstamais ASV producents un dīdžejs Artūrs Beikers (). 2010. gada sākumā apvienība klajā laida savu pirmo oficiālo singlu "Better Than Love", un pirmo reizi uzstājās koncertā. Dziesma "Illuminated" tika izmantota Sky1 HD reklāmā, kurā televīzija reklamēja savas populārākās programmas augstas izšķirtspējas standarta televīzijas kanālā.

Apvienības debijas albums, kura nosaukums ir "Happiness" klajā tika laists 2010. gada 6. septembrī. Albumā ir iekļauta dziesma "Devotion", kas ir duets ar austrālijas popdziedātāju Kailiju Minogu.

## Dalībnieki
* Teo Hačkrafts — balss
* Adams Andersons — elektronika, ģitāra

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

Otrais studijas albums- "Exile", izdots 2013.gada 8. martā (Major Label).

### [[EP ieraksts|EP ieraksti]]

### Singli

## Atsauces

## Ārējās saites
* Hurts oficiālā mājas lapa
* Hurts profils portālā YouTube
* Hurts profils portālā Twitter
* Hurts profils portālā MySpace
Deivids Keps

**Deivids Keps** (; dzimis ) ir ASV scenārists un kinorežisors.

## Biogrāfija
### Karjera
Deivids Keps kā scenārists strādājis pie tādiem Holivudas kases grāvējiem, kā "Juras laikmeta parks", "Neiespējamā misija", "Zirnekļcilvēks" un citām filmām. Pēc filmas "Vīri melnā" scenārija pārrakstīšanas, viņš lūdza, lai netiek minēts filmas titros, pēc kā viņam piedāvāja uzrakstīt scenāriju filmas turpinājumam "Vīri melnā II", bet Keps atteicās. Keps atveidoja epizodisku lomu filmā "Juras laikmeta parks 2", kurā viņš darbojies arī ka scenārija autors un otrās grupas režisors.

Viņa režisētās filmas nav guvušas lielus kases ienākumus. 2005. gadā Kepu uzaicināja filmas "Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts" scenārija pieslīpēšanai Stīvena Spīlberga un Džordža Lūkasa uzraudzībā.

### Privātā dzīve
Keps dzimis  Pivaukī pilsētiņā Viskonsinas štatā, ASV. Kepa māte bija ģimenes ārste, bet tēvam piederēja vides reklāmas stendu uzņēmums. Kamēr Deivids mācījās Kītlas Moreinas vidusskolā, viņš pa vakariem un nedēļas nogalēm strādāja "*McDonald*" restorānā. Kepa sieva ir Melisa Tomasa, viņiem ir četri bērni.

## Filmogrāfija
### Scenārists

* *[[Apartment Zero]]* (1988) 
* *[[Bad Influence]]* (1990) 
* *[[I Come in Peace]]* (1990) 
* *[[Toy Soldiers]]* (1991) 
* "Nāve viņai piestāv" (1992) 
* "Juras laikmeta parks" (adaptācija) (1993) 
* "Karlito ceļš" (1993) 
* *[[The Paper]]* (1994) 
* "Ēna" (*The Shadow*, 1994) 
* *[[Suspicious]]* (1994) 
* "Neiespējamā misija" (1996) 
* *[[The Trigger Effect]]* (1996) 
* "Juras laikmeta parks 2" (adaptācija) (1997) 
* "Čūskas acis" (1998) 
* *[[Stir of Echoes]]* (1999) 
* "Baiļu istaba" (2002) 
* "Zirnekļcilvēks" (2002) 
* "Slepenais logs" (2004) 
* "Zatura. Piedzīvojumi kosmosā" (2005) 
* "Pasauļu karš" (2005) 
* "Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts" (2008) 
* *[[Ghost Town]]* (kopā ar Džonu Kempu) (2008) 
* *[[Sins of the Round Table]]* (2008) 
* "Eņģeļi un dēmoni" (2009)
* *[[The Little Engine That Could]]* (2011)
* "Ātrā piegāde" (*Premium Rush*, 2012)
* "Džeks Raiens: Ēnu aģents" (2014)
* "Inferno" (2016)
* "Mūmija" (*The Mummy*, 2017)
* *[[You Should Have Left]]* (2020)
* *[[Kimi]]* (2022)
* "Indiana Džonss un Likteņa rats" (2023)
* "Klātbūtne" (2024)
* "Operācija "Black Bag"" (2025)

### Režisors
* "*Suspicious*" (1994) 
* "*The Trigger Effect*" (1996) 
* "*Stir of Echoes*" (1999) 
* "*Suspense*" (2003) - TV 
* "Slepenais logs" (*Secret Window*, 2004) 
* "*Ghost Town*" (2008)
* "Ātrā piegāde" (*Premium Rush*, 2012)
* "Mortekajs" (*Mortdecai*, 2015)
* *[[You Should Have Left]]* (2020)

## Atsauces

## Ārējās saites
Bjērns Dēli

**Bjērns Erlends Dēli** (; dzimis  Elverumā, Norvēģijā) ir bijušais norvēģu distanču slēpotājs. B. Dēli ir izcīnījis 12 medaļas Olimpiskajās spēlēs, kas viņu padara par visveiksmīgāko distanču slēpotāju visā Olimpisko spēļu vēsturē. Piedalījās trijās Olimpiskajās spēlēs (1992, 1994, 1998), kopumā izcīnīja 8 zelta un 4 sudraba medaļas. Ar kopumā izcīnītajām 29 medaļām Olimpiskajās spēlēs un Pasaules čempionātos laika posmā no 1991. līdz 1999. gadam B. Dēli ir visvairāk uzvarējušais distanču slēpotājs šī sporta veida vēsturē. Viņš bija 1990. gadu vadošais distanču slēpotājs. Pasaules kausā sešas reizes svinēja uzvaru kopvērtējumā (1992, 1993, 1995, 1996, 1997, 1999), tāpat 1998. gadā izcīnīja uzvaru sprinta kopvērtējumā. Divreiz tika atzīts par Norvēģijas gada sportistu (1995, 1998).

## Ārējās saites

*
.nl

**.nl** ir Nīderlandes Interneta augstākā līmeņa domēns. .nl ir ceturtais visbiežāk izmantotais valstu augstākā līmeņa domēns. Populārāki ir tikai .cn (Ķīnai), .de (Vācijai) un .uk (Apvienotajai Karalistei). Domēnu reģistrāciju un administrēšanu veic *SIDN* (*Stichting Internet Domeinregistratie Nederland*). Aptuveni 70% no visiem reģistrētājiem nosaukumiem ir saistīti ar uzņēmējdarbību.
Amerikas basketbola asociācija (1967—1976)

**Amerikas basketbola asociācija (ABA)** () bija profesionāla ASV basketbola līga, kas pastāvēja laika posmā no 1967. līdz 1976. gadam, kad tika apvienotas divas līgas: Amerikas basketbola asociācija un Nacionālā basketbola asociācija. Līga saglabāja NBA nosaukumu, bet no ABA uz to pārcēlās 4 komandas. Pamatojoties uz *The NBA Encyclopedia* ABA ilgtermiņa mērķis bija paātrināt ABA un NBA līgu apvienošanos.

Visvairāk ABA turnīros uzvarējusi Indiānas "Pacers" (3).

## ABA čempioni
* 1967—1968: Pitsburgas "Pipers"
* 1968—1969: Oklendas "Oaks"
* 1969—1970: Indiānas "Pacers"
* 1970—1971: Jūtas "Stars"
* 1971—1972: Indiānas "Pacers"
* 1972—1973: Indiānas "Pacers"
* 1973—1974: Ņujorkas "Nets"
* 1974—1975: Kentuki "Colonels"
* 1975—1976: Ņujorkas "Nets"

## Skatīt arī
* Nacionālā basketbola asociācija

## Ārējās saites
* ''Remember the ABA'' 
* ''ABA Memorabilia''
.md

**.md** ir Moldovas Interneta augstākā līmeņa domēns. Plaši tiek izmantots arī medicīnā un veselības aprūpē (abreviatūra no *medical doctor*, tulkojumā "ārsts").
Kinolente

thumb|Kinolente

**Kinolente** ir foto materiāls, kas paredzēts kinofilmu uzņemšanai un ir izveidota kā lente ar perforāciju abos sānos. Kinolente var būt 8, 16, 35 un 70 milimetrus plata. Kinolentes iedalās krāsainajās, melnbaltajās, negatīvās un pozitīvās. 35 un 70 milimetru platajām kinolentēm perforācija ir abos sānos, 8 milimetru kinolentei no viena sāna, bet 16 milimetrus platām kinolentēm perforācija var būt gan no viena, gan no abiem sāniem.
Sudraba

**Sudraba** (vīriešu dzimtē Sudrabs) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Inguna Sudraba (1964) — latviešu ekonomiste un politiķe;
* Marta Sudraba (1975—2025) — latviešu čelliste.

## Skatīt arī
* Sudrabs
* Sudraba medaļa
Šņaucamā tabaka

thumb|400px|Dažādas šņaucamo tabaku kārbas

**Šņaucamā tabaka** jeb žargonā **snuffs** (no  — 'šņauciens, ostīšana') ir pulverveida tabaka, kuru parasti šņauc caur degunu.

Šņaucamās tabakas lietošanu pirmo reizi aprakstīja mūks Ramons Pāns Kolumba otrā ceļojuma laikā no 1493. gada līdz 1496. gadam. Ar to nodarbojās mūsdienu Haiti pamatiedzīvotāji.

## Atsauces
Stružānu ciems

**Stružānu ciems** var attiekties uz:
* Stružānu ciems — administratīvi teritoriāla vienība Viļānu rajonā 1945-1954
* Strūžānu pagasta nosaukums 1971-1990
Nagļu ciems

**Nagļu ciems** var būt:
* Nagļu ciems — administratīvi teritoriāla vienība Viļānu rajonā no 1945. līdz 1954. gadam;
* Nagļu pagasta nosaukums no 1971. līdz 1990. gadam.

## Skatīt arī
* Nagļi
1559. gads

**1559. gads** (MDLIX) ir parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 15. janvāris — Vestminsteras abatijā par Anglijas karalieni tika kronēta Elizabete I.

## Dzimuši
* 18. februāris — Īzaks Kazobons, zviedru filologs, darbojās arī Francijā un Anglijā (miris 1614.)
* februāris — Johans Cerklass fon Tillī (*Johann t’Serclaes von Tilly*), katoļu karavadonis (miris 1632.)

## Miruši
* 1. janvāris — Kristiāns III (*Christian 3.*), Dānijas karalis (dzimis 1503.)
* 25. janvāris — Kristiāns II (*Christian 2.*), Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karalis (dzimis 1481.)
* 10. jūlijs — Anrī II, Francijas karalis. (dzimis 1547.)
* 18. augusts — Pāvils IV (*Paulus IV*), Romas pāvests (dzimis 1476.)
Gajova (Vērēmu pagasts)

**Gajova** (agrāk **Gajeva**) ir mazciems (skrajciems) Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu pierobežā  no pagasta centra Sondoriem,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas.

Apdzīvota vieta atrodas pie autoceļa A12 (E262), Taudejānu upītes krastā, dienvidos robežojas ar Griškānu pagasta Gajovu.

1897. gadā katoļu ciemā bija 5 sētas ar 55 cilvēkiem.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
Gajeva

**Gajeva** var būt:
* Gajeva — apdzīvota vieta Ludzas novada Pildas pagastā;
* Gajeva — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Kaunatas pagastā;
* Gajovas Griškānu pagastā cits nosaukums;
* Gajovas Vērēmu pagastā cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Gajevā Cegeļņa
* Gajova
* Sgajevski
* Gajs
* Gajoks
Gajova (Griškānu pagasts)

**Gajova** (arī **Gajeva**) ir apdzīvota vieta Rēzeknes novada Griškānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā pie dzelzceļa līnijas Rēzekne II—Zilupe un Vērēmu pagasta Gajovas,  no pagasta centra Sprūževas,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
Aleksandrs Mateass

**Aleksandrs Mateass** ( — 1945. gada janvāris) bija Latvijas Bruņoto spēku un Latviešu leģiona virsnieks.

## Dzīvesgājums
Dienesta gaitas uzsācis Latvijas Bruņotajos spēkos. Pēc Kara skolas pabeigšanas komandēja vadu Zemgales artilērijas pulkā un vēlāk Latgales artilērijas pulkā, kā arī Kurzemes artilērijas pulkā. Aktīvi darbojies arī Latvijas skautu organizācijā.

Latvijas okupācijas laikā no 1940. līdz 1941. gadam nav cietis padomju represijās un palicis Latvijas teritorijā. 1941. gada otrajā pusē, kad vācieši jau bija ieņēmuši Latviju, sākās divu jaunu Kārtības dienesta (policijas, *Ordnungspolizei*) bataljonu formēšana pie jau viena no esošajiem bataljoniem. 16. Zemgales bataljonā (*16. Schutzmannschafts Bataillon*), kuram bija paredzēts izbraukt Vērmahta rīcībā uz fronti, bija iestājies arī Mateass. Viņš komandēja šī bataljona 2. rotu. Bija viens no pirmajiem latviešiem, kas 1942. gada martā tika apbalvots ar Vācijas Dzelzs krustu (II šķiras). 1942. gada jūlija sākumā Mateass tika iecelts par Latvju jaunatnes organizācijas (LJO) vadītāju. Šajā amatā viņš strādāja līdz pat 1943. gadam.

Pēc tam Mateass dienējis Latviešu leģiona 15. ieroču SS grenadieru divīzijas artilērijas pulkā, kur bija baterijas, un vēlāk, diviziona komandieris. Dienesta laikā apbalvots arī ar I šķiras Dzelzs krustu. 1945. gada janvārī piedalījies kaujās Pomerānijā, kur Vilkensvaldes (, ) kaujā no 28. līdz 29. janvārim Mateass pazuda bez vēsts.

## Atsauces
Janopole

**Janopole** ir ciems Rēzeknes novada Griškānu pagastā. Atrodas pie reģionālā autoceļa P55 (Rēzekne<sup>_</sup>Dagda), Geikinu strauta labajā krastā, 6 km no pagasta centra Sprūževas un 5 km no Rēzeknes centra.

Ciema teritorijā atrodas divi arheoloģiskie pieminekļi: Janopoles Upuru vīksna - kulta vieta (valsts nozīmes piemineklis) un Janopoles senkapi (vietējās nozīmes piemineklis).

## Vēsture
Janopolē no 1811. gada līdz 1939. gadam dzīvoja poļu muižnieku Romeru dzimta.
## Iedzīvotāji
1897. gadā katoļu ciemā bija 8 sētas.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Griškānu pagasta mājaslapa 
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Džons Veins

**Džons Veins** (*John Wayne*, dzimis ; miris ), īstajā vārdā **Merions Roberts Morisons** (*Marion Robert Morrison*), bija amerikāņu kinoaktieris, kinorežisors un producents. Džonu Veinu parasti saista ar vesterna žanra filmām, lai gan nereti filmējies arī citu žanru filmās.

Starp Veina pazīstamākajiem darbiem ir lomas filmās "Pasta kariete" (1939), "Meklētāji" (1956), *[[Rio Bravo]]* (1959), "Vīrs, kurš nošāva Libertiju Volensu" (1962).  Par lomu filmā *[[True Grit (1969. gada filma)|True Grit]]* (1969) Veins ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais aktieris galvenajā lomā". Nominēts šai balvai arī par lomu filmā *[[Sands of Iwo Jima]]* (1949). Kā producents nominēts kategorijā "Labākā filma" par filmu *[[The Alamo]]* (1960).

## Pazīstamākās filmas

* *[[The Big Trail]]* (1930, režisors Rauls Volšs)
* "Pasta kariete" (*Stagecoach*, 1939, režisors Džons Fords)
* *[[The Long Voyage Home]]* (1940, režisors Džons Fords)
* *[[They Were Expendable]]* (1945, režisors Džons Fords)
* "Sarkanā upe" (*Red River*, 1948, režisors Hauards Hokss)
* *[[Fort Apache]]* (1948, režisors Džons Fords)
* *[[3 Godfathers]]* (1948, režisors Džons Fords)
* *[[Sands of Iwo Jima]]* (1949, režisors Alans Dons)
* *[[She Wore a Yellow Ribbon]]* (1949, režisors Džons Fords)
* ''Rio Grande'' (1950, režisors Džons Fords)
* *[[The Quiet Man]]* (1952, režisors Džons Fords)
* "Meklētāji" (*The Searchers*, 1956, režisors Džons Fords)
* *[[The Conqueror]]* (1956, režisors Diks Pauels)
* *[[Rio Bravo]]* (1959, režisors Hauards Hokss)
* *[[The Alamo]]* (1960, režisors Džons Veins)
* "Vīrs, kurš nošāva Libertiju Volensu" (*The Man Who Shot Liberty Valance*, 1962, režisors Džons Fords)
* "Visgarākā diena" (*The Longest Day*, 1962, režisori Kens Anakins, Endrū Martons un Bernhards Viki)
* "Kā tika iekaroti Rietumi" (*How the West Was Won*, 1962, režisors Džons Fords, Henrijs Hetavejs un Džordžs Māršals)
* *[[Hatari!]]* (1962, režisors Hauards Hokss)
* ''El Dorado'' (1966, režisors Hauards Hokss)
* "Īstenā drošsirdība" (*True Grit*, 1969, režisors Henrijs Hetavejs)
* "Šāvējs" (*The* *Shootist*, 1976, režisors Dons Sīgels)

## Ārējās saites

*
Makašēnu pagasts

**Makašēnu pagasts** bija pašvaldība Rēzeknes apriņķī.

## Vēsture
1935. gadā Makašēnu pagasta platība bija 152,8 km2, un tajā dzīvoja 7 622 cilvēku, to starpā 66,1% latviešu, 31,4% krievu, 1,8% poļu un 0,7% citu tautību pārstāvju. 1945. gadā pagastā izveidoja Makašēnu, Brožguļu, Čakšu, Gailumu, Kleperu, Mežāres, Puderu un Vusaru ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Mūsdienās Makašēnu pagasta teritorija ietilpst Audriņu, Ilzeskalna, Vērēmu, Nautrēnu, Griškānu un Ozolmuižas pagastos.

## Novadnieki
* Valērija Seile (1891—1970), latgaliešu un latviešu izglītības un sabiedriskā darbiniece.

## Atsauces
Biezpiena sieriņš

[thumb|250px|Uz pusēm pārgriezts ar šokolādi glazēts biezpiena sieriņš ar [magones|magoņu sēklām]]
**Biezpiena sieriņš** ir ar glazūru klāts malta biezpiena batoniņš ar vai bez piedevām un pildījuma.

## Gatavošana
Sieriņu gatavošanai izmantojamo biezpienu valcē līdz viendabīgai konsistencei. Biezpiena masai pievieno visas receptūrā paredzētās piedevas, un no maisījuma veido noteiktas formas un izmēra sieriņus. Tad biezpiena sieriņus atdzesē līdz 0—6 °C temperatūrai. Rūpnieciski tas notiek īpašos dzesēšanas tuneļos.

Pēc atdzesēšanas sieriņus pārklāj ar glazūru. Glazēšanas temperatūra ir atkarīga no glazūras veida. Ja glazūra gatavota no sviesta, glazēšanas temperatūra ir 28—29 °C, taču ja tās pamatā ir augu eļļas, tad 39—40 °C. Lieko glazūru nopūš nost ar silta gaisu plūsmu. Kad glazūra sacietējusi, sieriņus iesaiņo.

## Vēsture
[thumb|250px|Biezpiena sieriņš „Kārums” ar [kivi (auglis)|kivi glazūru un zemeņu pildījumu]]
Latvijā pirmos biezpiena sieriņus sāka ražot 1949. gadā Piena centrālē Rīgā, Valmieras ielā 2, ar nosaukumu „Mazulis”. Tos izstrādāja, lai bērnu ēdienkarti papildinātu ar biezpienu, un gatavoja biezpienu samaisot ar sviestu un cukuru, pievienojot vaniļu un glazējot ar šokolādi. 20. gadsimta 60. gadu beigās, 70. gadu sākumā biezpiena sieriņu „Mazulis” sāka ražot arī Daugavpils piena kombinātā, bet 1975. gadā biezpiena sieriņa ražošanu tur pārtrauca un atsāka tikai pēc septiņiem gadiem. 20. gadsimta 70. gados Piena centrālē uzstādīja mehanizētu biezpiena sieriņu ražošanas līniju, kas bija viena no pirmajām Latvijā radītajām pārtikas rūpniecības iekārtām.

Latvijai atjaunojot neatkarību, bijusī Piena centrāle pārtrauca biezpiena sieriņa „Mazulis”  ražošanu, bet 1993. gadā nodibinātā Piensaimnieku kooperatīvā sabiedrība „Rīgas piensaimnieks” Valmieras ielas ražotnē ar pārveidotu recepti sāka ražot biezpiena sieriņu „Kārums”, kura biezpiena masai vairs nepievienoja sviestu. Šobrīd klasiskā „Kāruma” sastāvā ir 63% biezpiens, kam pievienots cukurs un kā aromatizētājs izmantots vanilīns, bet glazūra veidota no sviesta, cukura, kakao pulvera. Sākotnēji uz „Kāruma” sieriņu iesaiņojumi bija attēlots kaķis, ko gadu vēlāk nomainīja vārna. 2000. gadā „Mazuļa” ražošanu no „Latgales piena” pārņēma „Preiļu siers”.

## Atsauces

## Ārējās saites
Veins

**Veins** var būt:

* Dezideriuss Veins (1873 – 1944; *Wein Desiderius*) — ungāru sporta vingrotājs un ārsts;
* Džons Veins (1907 – 1979; *John Wayne*) — amerikāņu kinoaktieris, kinorežisors un producents.
Baldones novada ģerbonis

**Baldones novada ģerbonis** apstiprināts Kultūras ministrijas ģerboņu reģistrā 2010. gada 25. martā. Ģerboņa autori ir Ilze Lībiete un Juris Ivanovs. Par pamatu ņemts Baldones pilsētas ģerbonis, tā galvā trīs zelta piļu vietā novietojot trīs sudraba piles.

## Heraldiskais apraksts
Spāņu vairogs (klasiskā, taisnstūra vairoga forma ar pusapļa pēdas daļu), sudraba laukā sarkana vāvere ar dabiskas krāsas priežu čiekuru ķepās. Vairoga galvā zilā laukā trīs sudraba pilieni.

## Atsauces