open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Džeimss Armitsteds

right|thumb|200px|Džeimss Armitsteds.
**Džeimss Armitsteds** (; 1826—1879) bija 19. gadsimta mijas skotu izcelsmes vācbaltiešu tirgotājs, rūpnieks un mecenāts, Rīgas Lielās ģildes vecākais, Rīgas mēra Georga Armitsteda tēvabrālis.

Dzimis Rīgā, 1826. gadā, skotu tirgotāja Džordža Armitsteda I un Emmas fon Jakobi ģimenē. Viņa vecākais brālis Džordžs Armitsteds (1824—1915) kļuva par uzņēmēju un britu parlamenta deputātu (1868—1873, 1890—1895).  

Turpinot tēva iesākto, Džeimss Armitsteds nodarbojās ar linu tirdzniecību no 1865. līdz 1868. gadam, izveidoja parketa ražošanas manufaktūru, iegādājās daļu Rīgas papīrfabrikas. Bija Rīgas biržas komitejas priekšsēdētājs, ir daudz paveicis biržas struktūras un statūtu pilnveidošanā, tirdzniecības un kuģniecības nodokļu sistēmas reorganizēšanā. 

Dž. Armitsteds plaši darbojās labdarības jomā. Viņš ziedojis ievērojamus līdzekļus anglikāņu Sv. Pestītāja baznīcas celtniecībai, kuru uzbūvēja 1859. gadā. Uzdāvināja Rīgas pilsētas gleznu galerijai (pilsētas gleznu galerija, kas tika atvērta 1869. gadā) ievērojamu gleznu kolekciju (17 gleznas, vācu mākslinieku ainavas un sižetiskas kompozīcijas, kurās atbalsojās XIX gs. sākuma romantisms). Viņš arī novēlēja Rīgas pilsētai 500 000 rubļu, par ko 1899. gadā tika uzcelta un uzturēta pirmā bērnu klīniskā slimnīca Latvijas teritorijā (atklāta 1899. gada 2. oktobrī Torņakalnā, mūsd. Vienības gatvē). Tā bija viena no labākajām bērnu ārstniecības iestādēm Krievijas impērijā un vēlāk tika nosaukta Džeimsa Armitsteda vārdā.

## Galerija

Attēls:Armitsteda_cilnis.JPG|Dž.Armitsteda cilnis Vienības gatvē Rīgā
Attēls:Armitsteda_slimn_cilnis.JPG|Dž.Armitsteda cilnis Vienības gatvē Rīgā 
Attēls:Armitsteda_slimn_fasade.jpg|Bērnu klīniskās universitātes slimnīcas fasāde


## Atsauces

## Ārējās saites
* Armitsteda slimnīca // Vēstures skaidrojošā vārdnīca
Armitsteds

**Armitsteds** var būt:
* Džordžs Armitsteds (*George Armitstead*; 1824—1915) — britu uzņēmējs un parlamenta deputāts;
* Džeimss Armitsteds (*James Armitstead*; 1826—1879) — skotu izcelsmes vācbaltiešu tirgotājs, rūpnieks un mecenāts
* Georgs Armitsteds (arī **Džordžs Armitsteds**; *George Armitstead*; 1947―1912) — vācbaltiešu inženieris, uzņēmējs un sabiedriskais darbinieks, Rīgas pilsētas galva (1901—1912).
Aleksandrs Ņezlobins

**Aleksandrs Ņezlobins** (; dzimis ) ir krievu komiķis, dīdžejs.

Komiķa karjeru sācis studiju laikā, kad piedalījās šovā КВН. Tāpat pašlaik ir viens no TNT šova *[[Comedy Club]]* dalībniekiem. Uzstājas gan viens pats, gan arī sadarbībā ar citiem dalībniekiem. Viens pats parasti uzstājas ar monologiem par sievietēm. Darbojas *stand-up comedy* žanrā.

2021. gadā emigrējis no Krievijas uz ASV.

## Ārējās saites
* ''Comedy Club'' profils
Pāvels Seļivanovs

**Pāvels Seļivanovs** (dzimis  Rīgā) ir bijušais Latvijas volejbolists un politiķis.

## Biogrāfija
Izglītību ieguvis Rīgas 16. vidusskolā, Rīgas Politehniskajā institūtā un Londonas biznesa skolā.

Volejbolā sācis trenēties jaunieša vecumā 5. sporta skolas volejbola komandā. 18 gadu vecumā uzsāka spēlēt Rīgas "Radiotehniķis" komandā, kuru pārstāvēja aptuveni 17 gadus (1970—1987), bijis komandas kapteinis. Vēl spēlējis Beļģijas kluba sastāvā. "Radiotehniķis" sastāvā 1984. gadā izcīnījis zelta medaļu PSRS čempionātā, vairākkārt izcīnījis sudrabu. Tāpat uzvaru guvis 1983. gada Tautu spartakiādē.

Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs (, ). 1976. gadā Monreālā PSRS izlases sastāvā tika izcīnīta sudraba medaļa, pēc četriem gadiem Maskavā PSRS izlase izcīnīja zelta medaļu. PSRS izlases sastāvā ar panākumiem startējis arī citās sacensībās — izcīnījis trīs medaļas Pasaules čempionātā (zelts 1978. un 1982. gadā, sudrabs 1986. gadā), izcīnījis divus zeltus Pasaules kausa izcīņā (1977, 1981), četras reizes kļuvis par Eiropas čempionu (1977, 1978, 1979, 1983).

2001. gadā ticis ievēlēts Rīgas domē. Bija arī Rīgas mēra amata kandidāts. Piedalījās 10. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Par Labu Latviju" saraksta, taču netika ievēlēts. Netika ievēlēts arī 11. Saeimā (startēja no "Šlesera Reformu partijas LPP/LC" saraksta). Pašlaik ir Rīgas domes Izglītības, jaunatnes, kultūras un sporta departamenta volejbola programmas koordinators un Rīgas Futbola skolas direktora vietnieks.

2017. gada 18. novembrī apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeņa 4. šķiru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Seļivanovs

**Seļivanovs** (, no personvārda Selivāns *(Селиван)*; sieviešu dzimtē Seļivanova (*Селиванова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Andrejs Seļivanovs (*Андрей Владимирович Селиванов*; 1967) — Krievijas politiķis un šahists;
* Pāvels Seļivanovs (1952) — Latvijas politiķis un volejbolists.
930. gads

**930. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Īslandē tika dibināts Altings, viens no vecākajiem parlamentiem pasaulē.
* Sudzaku kļuva par Japānas imperatoru.

## Dzimuši

## Miruši
* 23. oktobris — Daigo, Japānas imperators (dzimis 885. gadā)
Gorlice

**Gorlice** () ir pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē uz austrumiem no Novi Sončas Zemajos Beskidos. 1354. gadā pilsētu dibinājuši ieceļotāji no vācu pilsētas Gerlicas, no kā arī pilsētas nosaukums. Pirmā pasaules kara laikā 1915. gada maijā ap pilsētu sākās Gorlices-Tarnovas ofensīva, kuras rezultātā Krievijas karaspēks tika padzīts no Austroungārijas teritorijas.
Ceļojošais bruņinieks

**"Ceļojošais bruņinieks"** var būt:
* "Ceļojošais bruņinieks" — 1980. gadu seriāls;
* "Ceļojošais bruņinieks" — 2008. gada filma;
* "Ceļojošais bruņinieks" — 2008.—2009. gada seriāls.
Latvijas rokasbumbas izlase

**Latvijas rokasbumbas izlase** ir komanda, kas pārstāv Latviju starptautiskās rokasbumbas spēlēs. Izlase savas pirmās spēles aizvadīja 1993. gadā. Latvijas izlasi pārvalda Latvijas Handbola federācija. Latvijas izlase ne reizi nav kvalificējusies Olimpiskajām spēlēm un Pasaules čempionātam. 2019. gadā izlase pirmo reizi izcīnīja ceļazīmi uz EHF Eiropas čempionātu, kvalificējoties 2020. gada turnīram. Visās trīs spēlēs Eiropas čempionātā Latvijas izlase piedzīvoja zaudējumus un neizkļuva no savas apakšgrupas, ierindojoties 24. vietā.

## Izlases galvenie treneri

## Atsauces


## Ārējās saites
* Latvijas Handbola federācija
SRMSAT

**SRMSAT** ir Indijas nanopavadonis, kuru izgatavojuši studenti no SRM universitātes. Tas paredzēts Zemes novērošanai un tehnoloģiju izmēģināšanai. Palaists orbītā 2011. gadā.

Kosmiskais aparāts ir ar masu aptuveni 10,8 kg un izmēriem 28,6 × 28,6 × 29,4 cm. 

*SRMSAT* primārais uzdevums ir izmēģināt nanopavadoņa platformu nākotnes misijām. Sekundārais uzdevums ir pētīt Zemes atmosfērā siltumnīcas gāzes ar *Argus* spektrometru.

## Lidojuma gaita
*SRMSAT* tika palaists  05:31 UTC ar nesējraķeti PSLV-C18 no Satiša Dhavana kosmosa centra. Tas bija sekundārā krava pavadonim Megha-Tropiques un kopā ar to tika palaisti nanopavadoņi: Jugnu, VesselSat1.

## Ārējās saites
* srmsat.in/
Sticky & Sweet Tour (albums)

***Sticky & Sweet Tour*** ir amerikāņu mūziķes Madonnas trešais koncertalbums, kas tika izdots  ierakstu kompānijas Warner Bros. paspārnē. Albums tika izdots DVD, Blu-ray un CD formātos. Koncerttūre tika filmēta *Estadio Monumental Antonio Vespucio Liberti* stadionā Buenosairesā, Argentīnā, 2008. gada Sticky & Sweet Tour koncerttūres laikā. Albums satur koncertierakstu un trīspadsmit dziesmas CD formātā. Pirms oficiālās koncertalbuma izlaišanas šovs bija demonstrēts mūzikas kanālā VH1.

Madonna komentēja, ka viņa nebija spējīga koncentrēties uz DVD koncertalbuma veidošanu, jo bija iesaistīta savas pilnmetrāžas mākslas filmas *W.E.* uzņemšanā. Pēc albuma izlaišanas *Sticky & Sweet Tour* saņēma dažādus kritiķu vērtējumus. Tas kļuva par Madonnas 19. Top 10 Billboard 200 albumu un sasniedza pirmo vietu Grieķijas, Ungārijas, Meksikas un Portugāles albumu topos. Albums sasniedza top 10 Austrālijā, Beļģijā, Kanādā, Francijā, Japānā, Zviedrijā un Šveicē, bet nesasniedza top 10 Vācijā un Apvienotajā Karalistē.

## Vēsture
Par albuma ar nosaukumu *Sticky & Sweet* izdošanu Madonnas oficiālajā mājas lapā tika paziņots 2010. gada 12. janvārī. Nosaukums vēlāk tika mainīts uz *Sticky & Sweet Tour* un iepakojuma dizains tika nedaudz grozīts ar papildu tekstu, lai gan DVD un Blu-ray izvēlnes ekrāns saglabāja sākotnējo nosaukumu. Albums ietvēra 30 minūtes garu, ekskluzīvu videomateriālu, kas tika filmētas aizkulisēs, tūres laikā. Ierakstā tika iekļauta arī dziesma "Don't Cry For Me Argentina", kura tika izpildīta tikai Buenosairesas *Estadio Monumental Antonio Vespucio Liberti* stadionā. Albuma noformējumā izmantotās fotogrāfijas autors ir Gajs Osearijs un tā tika iekļauta viņa grāmatā *Madonna: Sticky & Sweet*.

2010. gada 2. aprīlī koncertfilma tika demonstrēta kanālā VH1. ASV tirgū DVD tika izdots 2010. gada 6. aprīlī.

## Topu sniegums
ASV albums tika izdots 2010. gada 4. aprīlī un iekļuva Billboard 200 topa 10. vietā, pirmās nedēļas laikā pārdodot 28 000 eksemplāru. Nākamajā nedēļā albumam tika pārdotas 8000 kopijas un tas noslīdēja uz topa 57. vietu. Kopumā ASV albumam tika pārdots 65 000 kopiju, ieskaitot 17 000 Blu-ray versijas kopiju.

## Dziesmu saraksts
thumb|200px|Madonna izpildot dziesmu "Into the Groove".

## Skatīt arī
* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājaslapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* 
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājaslapa
Jānis Silarājs

**Jānis Silarājs** (dzimis  Rīgā) ir latviešu bobslejists, vieglatlēts, peldētājs, inženieris.

## Karjera
Trenēties sāka kā basketbolists, taču šajā sporta veidā trenējās tikai vienu gadu. Pēc tam četrus gadus trenējies peldēšanā. Studiju gados pievērsies vieglatlētikai, pie Ulda Doniņa trenējies šķēpa mešanā, kur sasniedzis personisko rekordu 76,28 metrus. 1999. gada Latvijas čempionātā izcīnīja bronzas medaļu, savukārt gadu iepriekš kļuva par Latvijas čempionu 4x100 m stafetē. 1999. gadā izcīnīja trešo vietu arī Latvijas čempionātā peldēšanā (50 m tauriņstilā). 2000. gadā kļuva par Latvijas universiādes čempionu 50 m tauriņstilā. Pēc ceļa traumas pārgāja uz bobsleju. Sākotnēji bija Gata Gūta stūmējs, izcīnīja vienu 4. vietu Pasaules kausa posmā četriniekos, sezonas kopvērtējumā ierindojās pirmajā desmitniekā. Pēc pirmās sezonas kļuva par Sanda Prūša stūmēju, ar kuru startēja arī  Soltleiksitijā, izcīnīja 7. vietu četrinieku sacensībās. 2003. gadā kļuva par Eiropas čempionu. Sportista karjeru noslēdza 28 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mārcis Štrobinders

**Mārcis Štrobinders** (dzimis  Talsos) ir bijušais latviešu vieglatlēts, startējis šķēpa mešanas sacensībās.

## Biogrāfija
Piedalījies . Tajās izcīnīja 19. vietu kvalifikācijā ar 76,32 metriem, tādējādi nekvalificējoties finālsacensībām.

1986. gada PSRS Tautu spartakiādē viņš izcīnīja 2. vietu ar 76,90 m. Četras reizes uzvarēja Latvijas PSR čempionātā un četras reizes — Latvijas čempionātā. M. Štrobinders ir pirmais latviešu šķēpa metējs, kas jaunās konstrukcijas šķēpu raidījis tālāk par 80 metriem —  Latvijas čempionātā Rīgā viņš šķēpu raidīja 80,04 m tālu. Divas reizes labojis Latvijas rekordu. 1993. gada Pasaules čempionātā ieņēma 43. vietu (68,38 m), 1994. gada Eiropas čempionātā palika bez rezultāta kvalifikācijas sacensībās. 1994. gada Labas gribas spēlēs izcīnījis otro vietu ar 80,92 m tālu raidījumu. Uzvarējis Eiropas komandu kausa sacensībās (74,91 m). Šķēpa metēja karjeru beidzis 34 vecumā.

Startējis 2005. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās Talsu rajonā no Tautas partijas saraksta, taču netika ievēlēts.

Arī M. Štrobindera dēls Rolands Štrobinders nodarbojas ar šķēpa mešanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Štrobinders

**Štrobinders** var būt:
* Mārcis Štrobinders — latviešu vieglatlēts;
* Rolands Štrobinders — latviešu vieglatlēts.
Komjaunatne

**Komjaunatne** () jeb oficiāli **Vissavienības Ļeņina komunistiskā jaunatnes savienība** (**VĻKJS**,  — *ВЛКСМ*) bija faktiskā Padomju Savienības Komunistiskās partijas jaunatnes organizācija no 1918. līdz 1991. gadam, kurā uzņēma jauniešus vecumā no 14 līdz 28 gadiem.

Katrā PSRS republikā bija sava vietējā komjaunatnes apakšorganizācija — Latvijas PSR tā bija Latvijas Ļeņina Komunistiskā jaunatnes savienība (LĻKJS).

## Vēsture
thumb|left|250px| Komjaunieša biedra karte (1983.)

1918. gada 29. oktobrī izveidoja Krievijas komunistiskās jaunatnes savienību (KKJS), bet 1924. gadā KKJS tika piešķirts Vladimira Ļeņina vārds un tās jaunais nosaukums bija Krievijas Ļeņina komunistiskās jaunatnes savienība (KĻKJS).

Pēc Padomju Savienības izveidošanas komjaunatni 1926. gadā pārsauca par Vissavienības Ļeņina komunistiskās jaunatnes savienību (VĻKJS).

Lai gan oficiāli VĻKJS bija neatkarīga jaunatnes organizācija, faktiski tā darbojās kā Komunistiskās partijas jaunatnes nodaļa un to dēvēja par PSKP "palīgu un rezervēm". Komjaunatnes biedru maksimālais pieļaujamais vecums bija 28 gadi. Tajā, sākot no 14 gadu vecuma, varēja iestāties arī pionieri. Komjaunatnes biedri (komjaunieši un komjaunietes), kas izcēlās ar aktivitāti, varēja iegūt dažādas privilēģijas, atzinību un apbalvojumus, kas bieži ļāva ātrāk kāpt pa karjeras kāpnēm pēc iestāšanās partijā. Biedri tika gatavoti kā ražošanas speciālisti, kā arī devās uz Vidusāziju u.c. PSRS apgabaloiem piedalīties "neskarto zemju apgūšanā" — infrastruktūras celtniecībā nomaļos lauku reģionos.

1980. gados Mihaila Gorbačova ieviestās pārkārtošanās politikas apstākļos komjaunatnē sākās pārmaiņas, taču to dēļ organizācija sāka novājināties. 1991. gada septembrī Komjaunatnes 22. kongresā Maskavā organizācija likvidējās.

VĻKJS starptautiski bija pārstāvēta Jauno komunistu internacionālē un Pasaules Demokrātiskās jaunatnes federācijā. Padomju okupācijas laikā no 1948. līdz 1990. gadam Rīgas 11. novembra krastmala par godu organizācijai tika dēvēta par Komjaunatnes krastmalu.

## Skatīt arī
* Padomju Savienības Komunistiskā partija
* Krievijas Federācijas Komunistiskā partija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas Televīzijas raidījuma "Melu laboratorija" sērija "Bērni un jaunatne" — par jaunatnes organizācijām padomju gados (2014. g.)
Niks Rivera

**Niks Rivera** (), vairāk zināms kā **Dakteris Niks**, ir tēls animētajā seriālā "Simpsoni". Niks ir šarlatāns ar medicīnisko izglītību. Tēlu ierunājis Henks Azarija.

Tēls ir ārstu parodija, kas mācījies "aizdomīgās" medicīnas koledžās. Iespējams, tēls ieguvis savu vārdu, pateicoties personīgajam Elvisa Preslija ārstam Džordžam Niopoulsam, kas bieži stādījās priekšā kā Dakteris Niks.

## Ārējās saites
* ''IMDb'' profils
Krišjānis Kalniņš

**Krišjānis Kalniņš** (1847—1885) bija latviešu jurists un sabiedriskais darbinieks. Pirmās Tautas atmodas darbinieks, ilggadējs Rīgas Latviešu biedrības priekšnieks (1875—1885). 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1847. gada 26. (14.) jūlijā Derpeļmēmeles muižas "Kalniņu" māju saimnieka ģimenē (tagad Codes pagasts). Viņš mācījās Bauskas apriņķa skolā un Jelgavas ģimnāzijā, studēja tieslietas Maskavas universitātē. No 1870. gada Kalniņš piedalījās Maskavas latviešu lasāmajos vakaros Friča Brīvzemnieka vadībā.
Šajā laika viņš publicēja apcerējumu par latviešu Saules teikām, kas pamatojās uz mitologa Manharda pētījumiem.

No 1872. gada Kalniņš dzīvoja Rīgā un strādāja kā advokāts, drīz vien kļuva populārs latviešu sabiedriskajā dzīvē. 1880. gadā viņš vadīja latviešu deputāciju pie Krievijas impērijas ķeizara Aleksandra II, bet 1882. gadā pie ķeizara Aleksandra III.
Miris 1885. gada 25. (13.) decembrī, pēc nāves viņu ar lielu godu pavadīja izvadīja liels skaits cilvēku. Pat Rīgas vācu avīze atzīmēja, ka no viņa izgājis spēks, kas latviešus saistījis uz kopēju darbību.

## Sabiedriskā darbība
No 1875. gada līdz pat savai nāvei Krišjānis Kalniņš bija Rīgas Latviešu biedrības priekšnieks. Kalniņa gaišais skats, lielā enerģija, bagātās runātāja dāvanas modināja pret viņu cienību arī pretiniekos. 

## Literatūra
* Vensku Edvarts. "Baltijas Vēstneša" 25 gadu jubilejai par piemiņu, 1893. - 47-52. lpp. 
* Ādolfs Alunāns. "Ievērojami Latvieši" I, 1887. - 13-17 lpp. 
* Ernests Blanks. "Latviešu tautiskā kustība" 1921. - 143-150 lpp. (atkārtoti "Latviešu tautas atmoda" Rīgā 1927. 155-162 lpp. 
* Puriņu Klāvs. "Krišjāņa Kalniņa piemiņai. Pirmais posms" Rīgā, 1926. 
* Kaudzītes Matīss. "Atmiņas etc." II. Rīgā 1924.
Džo Kvimbijs

**Džozefs "Džo" Kvimbijs** (), vairāk zināms kā **Dimantu Džo** () vai vienkārši **mērs Kvimbijs** (), ir tēls animācijas seriālā "Simpsoni". Kvimbijs ir Springfīldas mērs, demokrāts. Džo ir viltīgs politiķis, kura vienīgās intereses ir vara, papildu ienākumi un sievietes. Papildu ienākumi ir pilsētas budžeta izmantošana personiskām vajadzībām, kukuļi no Resnā Tonija un pieeja lielam jaunu skaistuļu skaitam.

## Ārējās saites
* ''IMDb'' profils
Epiproktas

**Epiproktas**, **epiproktu apakškārta** (*Epiprocta*) ir salīdzinoši jauna spāru kārtas (*Odonata*) taksonomiskā vienība, kas apvieno 2 infrakārtas: dažādspārnu spāres (*Anisoptera*) un Āzijas primitīvās spāres (*Epiophlebioptera*). Pēdējai no infrakārtām, balstoties uz ģenētiskajiem pētījumiem, tika nomainīta piederība apakškārtai (kādreiz tā tika klasificēta *[[Anisozygoptera]]* apakškārtā). Atklājās, ka sugām, kas pieder pie Āzijas primitīvajām spārēm, ir kopīgs priekštecis ar dažādspārnu spārēm un tās attīstījušās paralēli dažādspārnu spāru grupai, līdz ar to nav pamata Āzijas primitīvās spāres izdalīt atsevišķā *[[Anisozygoptera]]* apakškārtā, kas atbilstoši jaunajiem atklājumiem tika likvidēta. Lai apvienotu abas "māsu" infrakārtas, 1996. gadā tika izveidota jauna epiproktu apakškārta.

## Sistemātika
**Epiproktu apakškārta** (*Epiprocta*)
* Āzijas primitīvo spāru infrakārta (*Epiophlebioptera*)
** 
*Dažādspārnu spāru infrakārta (*Anisoptera*) 
** 
*** 
*** 
*** dzimta 
*** dzimta 
**  
*** 
*** 
*** dzimta 
*** dzimta 
*** dzimta 
** 
*** 

## Atsauces
Superkauss XLVI

thumb|Spēles logo
***[[Superkauss|Super Bowl]] XLVI*** bija amerikāņu futbola spēle, kurā Amerikas futbola konferences komanda Jaunanglijas "Patriots" un Nacionālās futbola konferences komanda Ņujorkas "Giants" noskaidroja 2011. gada sezonas NFL čempionu. Spēle notika  *Lucas Oil Stadium* Indianapolisā, Indiānas štatā. Spēlē ar 21—17 uzvaru guva un Vinsa Lombardi kausu ieguva "Giants". Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts "Giants" spēlētājs Īlaijs Menings.

Spēli ASV translēja NBC televīzijas kanāls. Maksa par 30 sekunžu reklāmu izmaksāja 3,5 miljonus ASV dolāru. Puslaika šovā uzstājās amerikāņu mūziķe Madonna.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Superkausa izcīņas mājaslapa
Semjuels Morze

**Semjuels Morze** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu izgudrotājs un gleznotājs. Pazīstams kā Morzes koda izgudrotājs un telegrāfa komerciālas izmantošanas ieviesējs.

Izglītību ieguvis *Phillips Academy* un Jeila koledžā (pabeidza mācības 1810. gadā). Tad uzsāka gleznotāja karjeru, specializējoties portretos. Pēc savas sievas nāves pametis gleznošanu un pievērsies lielas distances komunikācijas uzlabošanas jautājumam. 1837. gadā Ņujorkas Universitātē viņš demonstrēja Morzes aparātu. Tas bija raidīšanas aparāts, kas ar pieslēgtu releju spēja signālu pārraidīt 518 metru attālumā. 1838. gadā S. Morze kopā ar Ņūdžersijas metalurģijas rūpnīcas īpašnieka Stefana Vaila dēlu Alfrēdu Vailu izgudroja Morzes kodu (Morzas ābece).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Biogrāfija
Morse

***Morse*** ir flāmu izcelsmes uzvārds. *Morse* var būt:

* Deivids Morss (*David Morse*; 1953), amerikāņu aktieris;
* Roberts Morss (*Robert Morse*; 1931—2022), amerikāņu aktieris;
* Semjuels Morze (*Samuel Morse*; 1791—1872), amerikāņu izgudrotājs un gleznotājs.

## Skatīt arī
* Morss
Asari (stacija)

**Asari** ir dzelzceļa pieturas punkts Jūrmalā, līnijā Torņakalns—Tukums II. Asaros pietur visi maršrutu Rīga—Sloka, Rīga—Ķemeri un Rīga—Tukums elektrovilcieni, izņemot rīta ekspresreisu no Tukuma un vienu rīta reisu uz Sloku.  2015. gada 17. augustā uzsākta stacijas modernizācija. 2015. gada 4. decembrī jaunās paaugstinātās platformas nodotas pagaidu ekspluatācijā.
Stacijā biļešu kase ir slēgta.

## Vēsture
Asaru stacija atklāta reizē ar Jūrmalas dzelzceļa līniju, 1877. gadā. Tā sākotnēji bija pilnvērtīga dzelzceļa stacija ar pārmijām, kravas pārkraušanas rampu un lokomotīvju griezuli.
20. gadsimta sākumā Asaru stacijā pasažieru vilciena sastāvam piekabinājuši vagonu ar zemeņu kastēm pārdošanai Pēterburgā.

Senākā stacijas ēka gājusi bojā Pirmā pasaules kara laikā; jaunā uzbūvēta 1926. gadā un saglabājusies līdz mūsdienām. Pēc Asaru II (tagadējās Vaivaru) pieturas atklāšanas stacija pārdēvēta par Asariem I, šis nosaukums pastāvējis līdz 1938. gadam. Stacijas ēkas atklātās nojumes konstrukcijā izmantotas šaursliežu dzelzceļa sliedes. 

Asaru stacija izremontēta 1999. gadā un ir valsts aizsargājams kultūras piemineklis. Kravas rampa saglabājusies līdz mūsdienām, tā atrodas Tukuma virziena perona malā.

## Attēlu galerija

Attēls:Asari.jpeg|Asaru stacijas ēka 2016. gadā
File:Sliežu ceļi Asaros.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:Sliežu ceļi Asaros (2).jpg|Sliežu ceļi Tukuma virzienā
Attēls:Asaru stacija 3.JPG|Asaru stacijas ēka ziemā
Attēls:Asaru stacija 7.JPG|Stacijas ēka. Skats no stiklotās vasaras kafejnīcas puses
Attēls:Asaru stacija 5.JPG|Stacijas ēka no Dzelzceļa ielas puses
Attēls:Asaru stacija 8.JPG|Sliežu ceļi Asaru stacijā Tukuma virzienā
Attēls:Asaru stacija 6.JPG|Bijusī kravas rampa
Attēls:ER2 Asaru stacijā.JPG|Elektrovilciens ER2 Asaru stacijā
Attēls:Asaru stacija 9.JPG|Asaru stacijas ēka
Attēls:Asaru stacija 10.JPG|Stacijas uzgaidāmā telpa
Attēls:Asaru stacija 11.JPG|Stacijas ēkas atklātā nojume
Attēls:Asaru stacija 12.JPG|Šaursliežu dzelzceļa sliedes nojumes konstrukcijā
Attēls:Asaru stacija 13.JPG|Asaru stacijas perons
Attēls:Vilciens Asaru Stacijā.jpg|thumb|Vilciens Asaru stacijā


## Atsauces

## Ārējās saites

* Sākotnējā Asaru stacijas ēka
* Asaru stacija 20. gadsimta 20. gadu nogalē.
Luksemburgas armija

**Luksemburgas armija** ir Luksemburgas Lielhercogistes karaspēks. Luksemburgas armijai nav jūras spēki, jo nav izejas pie jūras, un nav arī gaisa spēku, kaut gan tai ir vairākas lidmašīnas. Luksemburgas armija ir integrēta policijas spēkos (*Force Publique*), kuros ietilpst arī žandarmērija un policija. Kopš 1967. gada armijā dien tikai brīvprātīgie, obligātais karadienests nav. Pašlaik armijas sastāvu veido 450 profesionāli karavīri, 340 brīvprātīgie un 100 civilpersonas. Šī ir pati mazākā NATO valstu armija.

Armija atrodas civilajā kontrolē. Armijas virspavēlnieks ir lielhercogs.

## Luksemburgas armijas struktūra
Armijas struktūru veido četri kaujas formējumi, kurus pārvalda militārais centrs (*Centre Militaire*), kurš atrodas Dikirhā.

### A rota
A rota ir pirmā no divām strēlnieku rotām, kura veido Luksemburgas armijas kontingentu ''Eurocorps'' korpusā. Rota sastāv no apakšvienību pavēlniecības un trim izlūkošanas vadiem, kuros katrā iekļaujas 4 nodaļas un pavēlniecības daļa. Katras nodaļas rīcībā ir 2 M1114 HMMWV, kuri aprīkoti ar M2 Browning ložmetēju.

### B rota
Armijas mācību vienība, kurā pasniedz dažādus mācību kursus, kas būtu nepieciešami lai sagatavotos karjerai armijā. Lai apmeklētu Armijas skolu (*L'Ecole de l'Armee*) karavīram ir jānodien vismaz 18 mēneši. Skola ir sadalīta divos līmeņos:
* **B līmenis** - pieejams visiem karavīriem pēc 18 mēnešu dienesta. Karavīri pēc diviem sešu mēnešu apmācības periodiem, kuros apguvuši vispārējos un militāros mācību priekšmetus kārto pārbaudījumus. Ja sasniegti vismaz 75% no iespējamā vērtējuma karavīram ir iespēja doties mācīties uz A līmeni.
* **A līmenis** - pieejams karavīriem, kuri pārbaudījumos ieguvuši vismaz 75% no maksimālā iespējamā vērtējuma vai arī pirms iestāšanās armijā, nokārtojuši pārbaudījumus tikpat sekmīgi būdami civilisti.

### Pavēlniecības un instruktoru rota
Šī ir Luksemburgas armijas galvenā mācību vienība, kur karavīriem tiek sniegta:
* pamatapmācība
* transportlīdzekļa vadīšanas apmācība
* fiziskais treniņš
Rota ir atbildīga arī par armijas elites sporta daļu, vienību, kurā militāro dienestu veic sportisti, kuri nolēmuši iestāties armijā. Pabeidzot pamatapmācību sportisti nokļūst šajā vienībā.

### D rota
Šī ir otra Luksemburgas armijas strēlnieku rota, kura līdz 2002. gadam darbojās *NATO* ātrās reaģēšanas spēkos un šo spēku sastāvā rotas nosaukums bija Luksemburgas izlūkrota. Ar šo rotu Luksemburga piedalās dažādās Eiropas Savienības, NATO un ANO misijās. Rotas struktūra ir tieši tāda pati kā A rotai.
## Atsauces

## Ārējās saites

* Luxembourgish Army official website
* History of Luxembourg's Army
* Service roster of the Company of Gendarmes and Volunteers
Kletuss Spaklers

**Kletuss Delrojs Spaklers** () ir izdomāts tēls animētajā seriālā "Simpsoni". Tāpat kā daudzi citi "Simpsonu" tēli, Kletuss ir tipisks lauķis. Viņš ir vājas miesas būves, labsirdīgs cilvēks ar brūniem, izpūrušiem matiem, retām ūsām un retiem zobiem. Parasti valkā baltu apakškreklu un zilas bikses. Kletusam uz kreisās rokas ir čūskas un galvaskausa tetovējums. Tēlu ierunājis Henks Azarija.

Pirmo reizi Kletuss parādās "Simpsonu" 5. sezonas sērijā *[[Bart Gets an Elephant]]*. Viņš ir atveidots kā tipisks lauķis, kas lūr uz Bārta ziloni Stempiju. Kletuss Spaklers ir fermeris piektajā paaudzē. Sērijā *[[A Star Is Torn]]* Kletuss pārdod dārzeņus līdzās *[[Kwik-E-Mart]]* veikalam. Kletuss ir slims, jo no termometra izdzēra dzīvsudrabu. Slimība ir smagi ietekmējusi Kletusa prāta spējas un atmiņu. Viņu neuztrauc citu domas par sevi, viņu arī nesatrauc tas, ka viņš ir apprecējies ar savu radinieci Brendīnu. Viņi dzīvo saticīgā laulībā, kaut arī bieži strīdas.

## Ārējās saites
* ''IMDb'' profils
Jauniņā (pirmā sezona)

Seriāla **"[[Jauniņā]]"** (*New Girl*) **pirmā sezona** tiek pārraidīta televīzijas kanālā *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]* no . Pirmajā sezonā tika iekļautas 24 sērijas.

## Sērijas



## Atsauces

## Ārējās saites
* Sērijas
Lenijs un Karls

**Lenfords "Lenijs" Leonards** () un **Karltons "Karls" Karlsons** () ir izdomāti tēli animācijas seriālā "Simpsoni". Abus tēlus saista stipra draudzība. Viņi strādā Springfīldas atomelektrostacijā. Tēlus ierunājuši Harijs Šīrers (Lenijs) un Henks Azarija (Karls, no 1. līdz 31. sezonai), Alekss Deserts (Karls, no 32. sezonas).

Lenijs un Karls kopā ierindojas sestajā vietā IGN veidotajā Simpsonu otrā plāna varoņu Top 25.

## Lenijs
Lenijs dzimis Čikāgā. Viņam ir maģistra grāds atomfizikā, strādā Springfīldas atomelektrostacijā, kur iekārtojies darbā uzreiz pēc skolas beigšanas (mācījies vienā klasē ar Homēru). Lenijs ir viens no trim Springfīldas budistiem (kopā ar Karlu un Līzu), kaut arī nemaz nezina, kas ir Buda. Sarakstījis vairākus romānus un filmējies filmās. Mīl suņus. Lenijam pieder gaiši zila mašīna ar numuru 829 EAG. Lenijs un Karls ir labākie draugi, kas atsevišķi redzami ļoti reti; pārējie viņu draugi ir Homērs un patstāvīgais Mo tavernas apmeklētājs Bārnijs Gambls, kā arī pats Mo Sizlaks.

## Karls
Karls ir afroamerikānis, budists, viņam ir maģistra grāds atomfizikā, patīk boulings un pasēdēšana Mo tavernā. Bērnību pavadījis Islandē. Pirmajās sērijās Karls reti bija manāms kopā ar Leniju. Homēra bērnības draugs. Karlam tāpat kā Lenijam ir māsa, viņiem ir tradīcija uz Valentīna dienu apmainīties ar viņām. Karlam pieder zilganzaļa mašīna, kurai numurs nav zināms. Abi draugi strādā atomelektrostacijas 7G sektorā kopīgā kabinetā. Karlam ir nedaudz liekais svars. Ģērbšanās stils viņam gandrīz vienmēr ir vienāds: melnas kurpes, brūnas bikses, rozā džemperis un pa virsu džemperim gaiši violeta žakete ar brūnām pogām. Karlam alkohols nav tik tuvs kā Lenijam, taču arī ļoti garšo, abi par to ļoti maz zin. Karls pēc iepriekšējā 7G sektora priekšnieka aiziešanas ieņēma viņa vietu un Homērs kļuva par palīgu. Sērijas beigās Karls vēl aizvien ir savā amatā, taču nākamajās sērijās viņš bija redzams savā vecajā postenī. Bērnsa kunga mīlulis. Dzīvo lielā rozā ar zilu koka mājā kopā ar Leniju. Homērs runājot ar Līzu par Karlu dēvē viņu par zinātni un ļoti ciena. Beisbola komandā, kas izveidota no patstāvīgajiem Mo tavernas apmeklētājiem, Karlam ir 7. numurs.

## Atsauces
Veilons Smiterss

**Veilons Smiterss, jaunākais** () ir izdomāts tēls animētajā seriālā "Simpsoni". Smiterss ir Montgomerija Bērnsa personīgais asistents. Tēlu ierunājis Harijs Šīrers.

Veilons Smiterss dzimis Montgomerija Bērnsa labākā drauga un līdzgājēja Veilona Smitersa vecākā ģimenē, kurš gāja bojā, mēģinot novērst Springfīldas atomelektrostacijas reaktora sprādzienu. Smiterss jaunākais tobrīd bija tikai pāris mēnešus vecs. Mācījies vienā skolā ar Homēru, nēsāja breketes. Dienējis ASV Armijā, tomēr no turienes padzīts, iespējams, homoseksualitātes dēļ. Kopš tā laika uzticami kalpo Bērnsa kungam, kura priekšā bieži pazemojas. Atvaļinājumā bijis tikai divas reizes. Vienreiz, lai iestudētu mūziklu par lelli Malibu Steisiju, par ko ļoti jūsmo, viņš krāj šīs lelles un bieži raksta rakstus leļļu kolekcionāru žurnālam.

## Ārējās saites
* ''TheSimpsons'' profils 
* ''IMDb'' profils
Edna Krabapela

**Edna Krabapela** () ir izdomāts tēls animētajā seriālā "Simpsoni". Strāda par skolotāju Springfīldas pamatskolā. Tēlu ierunājusi Mārsija Volesa. Volesa ieguva Emmy balvu par Ednas ieskaņošanu sērijā *[[Bart the Lover]]*.

Dzimusi Springfīldā, mācījusies vienā skolā ar Homēru, bet vēlāk aizbraukusi no pilsētas (sērija *[[Springfield Up]]*). Edna Springfīldā no vārdā nenosauktas pilsētas atgriezās 1989. gada vasarā, pēc šķiršanās no vīra alkoholiķa. Gandrīz uzreiz pēc ierašanās pilsētā viņa iepazinās ar Mo, un drīz viņi viens otrā iemīlas. Mo vēlējās aizvest Ednu no pilsētas, tomēr pirms prom braukšanas viņa iegāja skolā, un pēc īsas sarunas ar Bārtu nolēma palikt pilsētā tādu bērnu kā viņš dēļ, kuriem viņa ir vajadzīga. Tāds lēmums Mo izraisīja ļoti asu reakciju un viņi izšķīrās.

Edna bieži ir attēlota kā diezgan vieglas uzvedības sieviete (pārsvarā ballītēs, koncertos utml.).

Diezgan ilgi Edna tikās ar skolas direktoru Seimūru Skineru, tomēr šiem randiņiem pastāvīgi traucē Skinera māte ar savām muļķīgajām prasībām. Viņi periodiski šķīrās un atkal atsāka attiecības. Skiners bildināja Ednu, bet pirms pašām precībām Edna aizbēga. Vēlāk viņa sāka tikties ar komiksu pārdevēju, kurš arī viņai piedāvāja precēties, tomēr Edna izvēlējās vientulību. 23. sezonas pirmajā sērijā viņa uzsāk attiecības ar Nedu Flandersu. Šīs sezonas 21. sērijā tiek paziņots, ka Edna un Neds ir slepus apprecējušies.

Edna ir vienīgais varonis, ko regulāri ieskaņoja Mārsija Vollesa. Pēc aktrises nāves seriāla veidotāji paziņoja, ka tēls no pazudīs no seriāla. Pēdējo reizi Edna Krabapela parādījās 32. sezonas sērijā *Diary Queen*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ednas Krabapelas profils vietnē TheSimpsons.com
Ef-Ei

**Radio Ef-Ei** ir Latvijas radiostacija, kas raida FM diapazonā frekvencē 91,4 MHz Rēzeknē. SIA „Ef-Ei” tika dibināts 1992. gada 3. decembrī, un pašlaik ir vispopulārākā radiostacija pilsētā.

## Apraide

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Laura Dreiže

**Laura Dreiže** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu rakstniece un tulkotāja, zinātniskās fantastikas un fantāzijas grāmatu autore. Trīs reizes bijusi apgāda Zvaigzne ABC konkursa "Latviešu oriģinālliteratūra bērniem un jauniešiem" laureāte. Šajos konkursos publicējusi trīs no savām izdotajām grāmatām.

## Bibliogrāfija
* "Pūķa dziesma" (2009)
* "Nepabeigtais skūpsts" (2010)
* "Laimes monitorings" (2011)
* "Naktstauriņš" (2012)
* "Tā runāja zosu māte" (2017)
* "Dejotāja" (2022)

### ''Danse Macabre'' triloģija
* "Deja ar nāvi" (2015. gada 7. septembris)
* "Zem mākslīgām zvaigznēm" (2015. gada 7. oktobris)
* "Debesu lauskas" (2015. gada 7. novembris)
Oto Mans

**Oto Mans** () ir izdomāts tēls animētajā seriālā "Simpsoni". Mans strādā Springfīldas pamatskolā par autobusa šoferi. Tēlu ierunājis Harijs Šīrers.

Oto Mans pēc izcelsmes ir vācietis. Pazīstams ar savu neprātīgo autobusa vadīšanu un mīlestību pret smago roku. Sērijā *[[It's A Mad, Mad, Mad, Mad Marge]]* Oto taisījās precēties ar savu draudzeni Bekiju, bet, kad līgava viņam lika izvēlēties starp viņu un roku, viņš izvēlējās pēdējo. Viņa mīļākās grupas ir *[[Grand Funk Railroad]]*, *[[Deep Purple]]*, *[[Poison]]* un citas.

Oto Mans ir manīts anonīmo alkoholiķu saietā. Vēl viņš lieto marihuānu. Tiek uzskatīts, ka Oto lieto arī citas narkotikas — urīna analīzēs tika atrasts kreks, heroīns, amfetamīns, benzodiazepīni, meskalīns, zirgu trankvilizatori, govju paralizatori, diazepāms, barbiturāti, pentobarbitāls, LSD un neliels daudzums cilvēka urīna (sērija *[[The Seven-Beer Snitch]]*).

## Ārējās saites
* ''IMDb'' profils
"Jauniņā" sēriju uzskatījums

**"[[Jauniņā]]"** () ir ASV komēdijseriāls, kura autore ir Elizabete Merivetera. To oriģināli translēja televīzijas kanāls *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]*, un to filmēja Losandželosā, ASV. Galvenās lomas seriālā atveido Zoja Dešanela, Džeiks Džonsons, Makss Grīnfīlds, Lamorns Moriss un Hanna Simona. Seriālu translēja *Fox* televīzijas kanālā no  līdz . Seriālam kopsummā izdotas astoņas sezonas un 146 sērijas.

## Sezonu pārskats

## Sērijas
### Pirmā sezona

### Otrā sezona

### Trešā sezona

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Klensijs Vigams

**Klensijs Vigams** (), vairāk zināms kā **policijas priekšnieks Vigams**, ir tēls animētajā seriālā "Simpsoni". Vigams ir nekompetents policijas priekšnieks. Vairākas reizes atbrīvots no amata par neprofesionālismu un korumpētību. Tēlu ierunājis Henks Azarija.

## Ārējās saites
* ''IMDb'' profils
Niks Rubezis

**Niks Rubezis** (dzimis  Limbažos) ir Latvijas futbolists, vārtsargs, pašlaik spēlē Spānijas kluba „Hercules” no Alikantes sastāvā.

## Biogrāfija
Niks Rubezis ir futbola klubu „Alberts” un „Auda” audzēknis. 2008. gadā viņš tika pieteikts „Audas” pamatsastāvā, kurā debitēja sezonas beigās. 2009. gada maijā sākumā Niks Rubezis pabija pārbaudē Anglijas kluba „Fulham” akadēmijā.

2011. gada sākumā Niks Rubezis pārgāja uz klubu „Jelgava”, tomēr nekur tālāk par spēlēšanu dublieru komandā viņš netika.

2012. gada janvārī Niks Rubezis parakstīja līgumu uz pusotru gadu ar Spānijas klubu „Hercules”.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Statistika portālā ''soccerway.com'' 
* Profils portālā ''transfermarkt.co.uk'' 
* Profils futbola kluba „Auda” mājaslapā
Flevolande

**Flevolande** () ir viena no Nīderlandes 12 provincēm. Flevolande robežojas ar piecām Nīderlandes provincēm: ar Frīzlandi, Overeiselu, Gelderlandi, Utrehtu un Ziemeļholandi. Provinces administratīvais centrs ir Lelistada, lai gan lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita ir Almere. 2011. gadā Flevolandē dzīvoja 395 tūkstoši iedzīvotāju.

## Ārējās saites
Ārdava

**Ārdava** (arī **Vordauka**; ) ir ciems Preiļu novada Pelēču pagastā. Izvietojies pagasta austrumdaļā pie Daugavpils—Rēzeknes dzelzceļa (stacija Ārdava)  no pagasta centra Pelēčiem,  no novada centra Preiļiem un  no Rīgas. 
Ārdavā atrodas bibliotēka, veikals, katoļu baznīca.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Jezufinovas muižas centru pēc dzelzceļa līnijas atklāšanas. Jezufinovas muižas kungu māja celta 1861. gadā un piederēja Molu dzimtai.

No 1922. līdz 2003. gadam tajā atradās Ārdavas pamatskola, tagad vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis. Līdz 1975. gadam Ārdava bija Ārdavas ciema padomes centrs. 2020. gadā Ārdavas jeb Jezufinovas muižas kungu māju privatizēja par 65 tūkstošiem eiro.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Vordauka

**Vordauka** () var būt:
* Ārdavas cits nosaukums
* Vordauka — apdzīvota vieta Višķu pagastā
* Vordauka — upe, Veirūgnes ezera pieteka Preiļu un Daugavpils novados
Morfēma

**Morfēma** (no  (*morphē*) — 'veids') ir mazākā valodas vienība, kurai tai pat laikā ir derivatīva (t. i., vārddarināšanas), leksiska (vārda nozīmes radīšanas) vai gramatiska (gramatisko kategoriju izteikšanas) nozīme. Dalot morfēmu, zustu tās jēga un tiktu iegūtas zemāka līmeņa vienības — fonēmas. Morfēmas ir mazākie segmenti morfoloģijā. Morfēmas pašas par sevi apskata morfoloģijas apakšnozare morfēmika.

## Morfēma, morfs un alomorfs
Morfēmas jēdziens ir zināmā mērā abstrakts, morfēmas reālu, fonētisku īstenošanos sauc par morfu, savukārt vienai morfēmai atbilstošu dažādu variantu kopas locekli sauc par alomorfu. To var ilustrēt ar sekojošu numurētu teikumu un vārdu uzskaitījumu, kur morfēma izcelta treknrakstā un atdalīta ar defisi:
# ***rak'''-t''
# ''es '''rok'''-u ar lāpstu''
# ''sniegt '''rok'''-u''
# ***roc*'-iņa*
* 1./2. un 3./4. ir divas dažādas morfēmas, nav svarīgi tas, ka šo divu morfēmu alomorfi 2. un 3. ir homofoni, tas nemaina to piederību divām dažādām morfēmām;
* 1., 2., 3. un 4. ir morfi, jo morfs ir jebkura morfēmas reāla manifestācija;
* 1. un 2. ir pirmās uzskaitītās morfēmas alomorfi, savukārt 3. un 4. ir otrās uzskaitītās morfēmas alomorfi.

Morfēmas, morfa un alomorfa attiecības ir līdzīgas fonēmas, fona un alofona attiecībām fonoloģijā, kur fons pats par sevi ir jēdzieniski nenozīmīgs, taču fonoloģiski kontrastēt spējošai vienībai — fonēmai — atbilst noteikta fonu kopa, ko sauc par alofoniem.

## Piezīmes

## Atsauces

## Literatūra
* 
*
Pelēči

**Pelēči** (arī **Pelēcis**; ) ir ciems Preiļu novada Pelēču pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidienē Jāšas labajā krastā pie autoceļa P58  no novada centra Preiļiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies pie bijušās Pelēču muižas *(Pelecz)* centra. Ciems izaudzis Latvijas PSR laikā kā ciema padomes un kolhoza "Kārlis Markss" galvenais ciemats. Pelēčos atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bibliotēka, kultūras nams, feldšeru un vecmāšu punkts, pasts. Pelēču muižas kungu māja un klēts ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

## Iedzīvotāji
1897. gadā katoļu muižā bija 16 sētas.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Pelēcis

**Pelēcis** var būt:

* Aleksandrs Pelēcis (1920—1995) — latviešu dzejnieks un prozaiķis;
* Pelēču vēsturiskais nosaukums;
* pelēka dzīvnieka cits nosaukums.
Piltenes landtāgs

[300px|right|thumb|Landtāgu kopsapulces notika [Aizputes Sv. Jāņa baznīcā (20. gs. sākuma foto).]] 

**Piltenes landtāgs** (, ) bija Piltenes apgabala augstāko kārtu pārstāvju regulāra kopsapulce, kas pastāvēja līdz šī autonomā apgabala inkorporācijai Kurzemes guberņas sastāvā 1818. gadā. Landtāgus sasauca Piltenes apgabala landrātu kolēģija reizi 2 gados Aizputes pilsētā un tajā piedalījās visi apgabala muižnieki. Apelācijas kārtībā izskatīja zemāko tiesu spriedumus un kā pirmā instance iztiesāja svarīgākos muižnieku strīdus. Vajadzības gadījumā lietas varēja pārsūdzēt karaliskajā relācijas tiesā Varšavā.

## Vēsture
Pēc atņemšanas Dānijai 1585.-1609. gadā Piltenes apgabals bija pakļauts Prūsijas hercogistes likumiem. Pēc tam, kad Polijas-Lietuvas kopvalsts 1611. gadā ieguva pilnu kontroli pār apgabalu, Polijas karalis Sigismunds III Vāsa apstiprināja Piltenes statūtus, kas juridiski noformēja Piltenes apgabala autonomiju kopvalsts sastāvā. Šie statūti precīzi noteica Piltenes apgabala pārvaldes un tiesu iekārtu, dzimtbūšanas, laulības, mantošanas tiesības un krimināltiesības. 

Otrā Ziemeļu kara laikā 1656. gadā apgabalu ieņēma zviedru karaspēks un pēc t.s. "Grobiņas transakcijas" 1661. gadā hercogs Jēkabs panāca Polijas-Lietuvas Seima piekrišanu Kurzemes-Piltenes personālūnijai - apgabala iekļaušanai Kurzemes un Zemgales hercogistē, saglabājot tā pašnoteikšanos. Šajā laikā Piltenes landrātu kolēģiju iecēla Kurzemes hercogi un Piltenes landtāgi tika sasaukts pēc viņu ierosmes tūlīt pēc Kurzemes landtāgiem. Tomēr tas izraisīja Piltenes muižnieku opozīciju, kas panāca, ka viņi paši ievēlēja savus landrātus un landtāgi tika sasaukti pēc landrātu kolēģijas ierosmes. Pēc Ketleru dinastijas iziršanas 1717. gadā Piltenes apgabalu atkal atdalīja no Kurzemes un Zemgales hercogistes un tieši pakļāva Polijas karalim.

1795. gada 28. martā Piltenes landtāgs nolēma lauzt personālūniju ar Poliju-Lietuvu, bet 26. aprīlī Krievijas impērija to pakļāva savai varai ar autonomas teritorijas tiesībām.
1796. gada 28. janvārī autonomiju atcēla un apgabalu iekļāva Kurzemes guberņas sastāvā, pēc muižnieku protestiem 1797. gada 1. februārī tika atjaunotas pašpārvaldes tiesības Kurzemes guberņas sastāvā. 1812. gadā tas īslaicīgi atradās Francijas pārvaldē kā veidojamās Kurzemes, Zemgales un Piltenes hercogistes daļa.
Pēc 1818. gada 12. marta administratīvi teritoriālās reformās Piltenes apgabalu pilnīgi iekļāva Kurzemes guberņas sastāvā un 1819. gadā Piltenes bruņniecība inkorporējās Kurzemes bruņniecības sastāvā un pārstāja sasaukt savu landtāgu, sūtot pārstāvjus uz kopējo Kurzemes landtāgu.

## Atsauces

## Literatūra
* Dybaś B. Na obrzezach Rzeczypospolitej. Sejmik piltynski w latach 1617–1717 (z dziejów instytucji stanowej). – Toruń, 2004. – 347 s. (Dibašs B. Žečpospolitas perifērijā. Piltenes landtāgs 1617.–1717. g. (no kārtu institūcijas vēstures)) (poliski)

## Skatīt arī
* Livonijas landtāgs
* Vidzemes landtāgs
AubieSat-1

**AubieSat-1** ir ASV studentu būvēts pavadonis, kas paredzēts jonosfēras pētījumiem. Kosmiskais aparāts palaists 2011. gada oktobrī.
Kosmisko aparātu izgatavoja Oburnas Universitātes studenti.

*AubieSat-1* ir CubeSat standarta 1U pavadonis ar izmēriem 10 cm × 10 cm × 10 cm. Tā masa ir 1,03kg. Elektroenerģiju nodrošina saules baterijas, kas izvietotas uz sānu malām. Konstrukcijā izmantoti daudzi komerciāli plaši pieejami komponenti.

*AubieSat-1* tika palaists  09:48:31 UTC ar nesējraķeti Delta 7920-10C no Vandenberga Gaisa spēku bāzes kā sekundārā krava meteoroloģiskajam pavadonim NPP NASA *ELaNa* izglītības nanopavadoņu palaišanas programmā.

## Ārējās saites
* ''AubieSat-1'' vietne
Brieži (nozīmju atdalīšana)

**Brieži** var būt:
* Brieži *(Cervus)* — pārnadžu kārtas briežu dzimtas ģints
* Brieži — dzelzceļa stacija līnijā Jelgava—Meitene
* Brieži — apdzīvota vieta Abavas pagastā
* Brieži — apdzīvota vieta Jaunlaicenes pagastā
* Brieži — apdzīvota vieta Rožkalnu pagastā
* Brieži — apdzīvota vieta Saukas pagastā

## Skatīt arī
* Briedis
Arendole

**Arendole** (; arī **Randauka**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos Dubnas kreisajā krastā  no pagasta centra Rimicāniem,  no novada centra Preiļiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Arendoles muižas *(Randol)* centru. Arendoles muiža (līdz 1975. gadam pamatskola) un parks ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi. Arendolē atrodas bibliotēka un katoļu baznīca.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces
Rimicāni

**Rimicāni** (arī **Rimeicāni**) ir ciems Preiļu novada Rožkalnu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā Dubnas kreisajā krastā pie Malnaviņas ietekas  no novada centra Preiļiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies padomju gados kā ciema padomes un kolhoza «Dzintars» ciemats. Rimicānos atrodas pagasta pārvalde, bērnudārzs, bibliotēka, veikals.
1897. gadā katoļu ciemā bija 12 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Grethene Bleilere

**Grethene Bleilere** (*Gretchen Bleiler*; dzimusi ) ir profesionāla amerikāņu snovbordiste.

Viņa ir piedalījusies divās ziemas olimpiskajās spēlēs (, ). 2006. gadā Turīnā viņa izcīnīja sudrabu snovborda akrobātikā. 2010. gadā Vankūverā viņa tika uzskatīta par zelta medaļas pretendenti, taču neveiksmīgi aizvadīja sacensības, izcīnot vien 11. vietu. Izcīnījusi vairākas medaļas X spēlēs (pasaules ekstrēmo sporta veidu spēlēs): četrus zeltus un vienu sudrabu.

## Ārējās saites
*
Sisu Nasu

**Sisu Nasu** ir Somijā ražots militārais bezceļu kāpurķēžu transportlīdzeklis. Sastāv no diviem savienotiem moduļiem. Tas var pārvietot 18 karavīrus vai divas tonnas kravas.

*Nasu* 1980. gadu sākumā izstrādāja uzņēmums Sisu Somijas bruņotajiem spēkiem. Pirmais eksemplārs tika izmēģināts 1985. gadā, un nākamajā gadā sākās ražošana.

Ārēji *Nasu* ir līdzīgs Zviedrijas Bandvagn 206, bet ir pilnībā cita konstrukcija; tas ir gandrīz par metru garāks un par tonnu smagāks. Lai varētu pārvarēt purvus un sniegu, tas ir apgādāts ar 62 cm platām kāpurķēdēm. Transportlīdzeklis var peldus pārvarēt ūdens šķēršļus ar ātrumu līdz 6 km/h, uz priekšu dzenot ar kāpurķēdēm.

## Versijas
left|220px|thumb|''NA-122 GT'' ar mīnmetēju
;NA-140 BT: Ražots no 1986. līdz 1991. gadam. Apgādāts ar *Rover 3,5 (3,9) V-8* benzīna dzinēju (142 kW/). Masa: 4850 kg, krava: 1950 kg, garums: 7,55 m, platums: 1,91 m, augstums: 2,30 m, personāls: 5 (ieskaitot vadītāju) priekšējā modulī un līdz 12 aizmugurējā modulī.
;NA-110: Ražots no 1992. līdz 1994. gadam. Apgādāts ar *GM 6,2 l Heavy Duty V-8* dīzeļa dzinēju (113 kW). Masa: 5250 kg, krava: 1950 kg, garums: 7,67 m, platums: platums: 1,91 m, augstums: 2,38 m, personāls: 5 (ieskaitot vadītāju) priekšējā modulī un līdz 12 aizmugurējā modulī.
;NA-111 GT: signālstacijas versija.
;NA-120 GT
;NA-120 GT KV1: Ar bruņām, pielāgots ANO operācijām
;NA-122: Versija ar 120 mm mīnmetēju 120 KRH 92 un 14 kārtām aizmugurējā modulī. Somijas armijā saukta par *Krh-TeKa* (*Kranaatinheitintelakuorma-auto*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sisu NA-110 Military-Today.com
Meldru mežs

**"Meldru mežs"** ir 1971. gada Latvijas PSR spēlfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā. Filmas režisors ir Ēriks Lācis.

## Sižets
Steps ir noslēgta rakstura ārēji spēcīgs pusmūža vīrs, kurš vienīgais izglābies pēc zvejas kuģa nogrimšanas. Tagad viņu nepamet vainas apziņa par bojāgājušajiem biedriem.

## Lomās
* Uldis Pūcītis — *Steps*
* Ausma Kantāne — *Janīna*
* Eduards Pāvuls — *Pusstabs*
* Līga Liepiņa — *Fanija*
* Kārlis Sebris — *vecais Nords*
* Helēna Romanova — *Pusstaba sieva*
* Olga Dreģe — *Ērika*
* Mairita Krūmiņa — *Urzula*
* Edgars Liepiņš — *Kvelde*
* Uldis Dumpis — *Albīns*
* Antra Liedskalniņa — *Anna*

## Interesanti fakti
* Filmēts Rojā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino muzejs
* Kino-teatr.ru
## Video
*
Kauguru kanāls

**Kauguru kanāls** 1933. gadā izrakts kanāls, lai novadītu Džūkstes un Slampes upes uz Lielupi, tādējādi novēršot pārpurvošanos. 

Izveidojas, satekot Džūkstei no labās puses un Slampei no kreisās. Tek austrumu virzienā. Ietek Vecbērzes poldera apvadkanālā netālu no tā ieteces Lielupē. Lielākā pieteka - Kauguru strauts. Kanālu šķērso valsts autoceļš A9 (Rīga (Skulte)—Liepāja), tās krastos atrodas Kaļķis.

## Atsauces
Salātiņš

**"Salātiņš"** ir 1971. gada Latvijas PSR īsfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā. Filmas režisors ir Varis Brasla - šī ir viņa režisora debija. Filma uzņemta pēc Viktora Lagzdiņa stāsta "Pārbaude" motīviem.

## Sižets
Stāsts par vidusskolniekiem, kurus pārsteidz vētra, viņiem pastaigājoties pa Liepājas molu.

## Lomās
* Anrijs Krenbergs — *Aivars*
* Ēriks Mironovičs — *Valters*
* Ēriks Kalniņš — *Ģirts*
* Miervaldis Ozoliņš — *maestro*
* Andris Breže — *Vladiks*
* Edvīns Avots — *Ervīns*
* Kārlis Sebris — *Jorēns*
* Mārtiņš Vērdiņš — *zvejnieks*

## Interesanti fakti
thumb|300px|Filmas uzņemšanas laukumā
* Filmēts Liepājā un uz Liepājas ezera.

## Ārējās saites

* Kino muzejs
Citylight.net

**Citylight.net** ir Latvijā radīta, izstrādāta un ražota attālināti vadāma ielu apgaismojuma sistēma, kura darbojas, izmantojot telemetrijas principus. To ražo 2009. gadā dibinātais Latvijas telemetrijas uzņēmums SIA "Teliko". 2010. gadā Latvijas Investīciju un attīstības aģentūra atzina Citylight.net par inovatīvu Latvijas eksporta produktu konkursā "Eksporta un inovāciju balva 2010".
Citylight.net ik gadu piedalās Pasaule dabas fonda rīkotajā "Zemes stundā" un palīdz ekonomēt energoresursus un CO2 emisijas
Pašlaik Citylight.net ir uzstādīta jau vairāk kā 20 Latvijas pašvaldībās, un sistēmas pilotprojekti ir uzsākti arī ārpus Latvijas teritorijas — Zviedrijā un Brunejā.
2012. gada aprīlī Citylight.net tika prezentēts pasaulē lielākajā apgaismojumam un arhitektūrai veltītajā izstādē "Light+Building", kas norisinājās Vācijas pilsētā Frankfurtē.

## Sistēmas sastāvs
Sistēma sastāv no datora programmatūras, uz GSM tehnoloģiju pamata veidotas telemetrijas ierīces C-BOX, kura nodrošina sistēmas darbību, un C-NODE ierīcēm, kuras kontrolē katru laternu individuāli.

## Sistēmas darbība
Sistēmas lietotājs, izmantojot interneta pārlūku, pieslēdzas programmatūrai. Programmatūra atrodas „Citylight.net” serverī. Ar GSM datu pārraidi lietotāja komandas (piemēram, apgaismojuma izslēgšana) tiek noraidītas uz elektrības sadales skapī instalēto vadības bloku C-BOX, kas šīs komandas izpilda. C-BOX, izmantojot Powerline komunikāciju, komandas nosūta katras individuālas laternas kontroles ierīcēm C-NODE, ja tās ir instalētas.

C-BOX uz sistēmas serveri nosūta datus par elektrības patēriņu, strāvas noplūdi un apgaismojuma stāvokli. 
Apgaismojums tiek izslēgts un ieslēgts, vadoties pēc laternu ģeogrāfiskajām koordinātām atbilstošā saules cikla.

## Atsauces