open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ligita Skujiņa

**Ligita Skujiņa** (dzimusi  Saulkrastos) ir latviešu aktrise.

Beigusi Rīgas 64. vidusskolu. Skolas laikā mācījusies mūzikas skolā, kā arī papildus mācījusies gleznošanu. 1982. gadā beigusi Dailes teātra 7. studiju, vienlaikus iegūstot bakalaura grādu Latvijas Valsts Jāzepa Vītola konservatorijas specialitātē „Profesionālā teātra un kino aktrise". 1982. gadā kļuvusi par Dailes teātra aktrisi.

## Atsauces
Armands Kaušelis

**Armands Kaušelis** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

2004. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju dramatiskā teātra aktiera specialitātē. Tajā pašā gadā kļuvis par Liepājas teātra aktieri, lai arī izrādēs piedalās jau kopš 2003. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Armands Kaušelis izrades.lv
Kārlis Krūmiņš (aktieris)

**Kārlis Krūmiņš** (dzimis ) ir latviešu aktieris un režisors.

2004. gadā iestājies Latvijas Kultūras akadēmijas Dramatiskā teātra režijas mākslas nodaļā, kuru absolvējis 2008. gadā. 2009. gadā ieguvis maģistra grādu Teātra mākslā.
No 2020. gada strādā Latvijas Kultūras akadēmijas Skatuves mākslas katedrā par docētāju.

Režisējis izrādes Liepājas teātrī un Valmieras teātrī. Piedalījies izrādēs Valmieras teātrī,  UPSTATE Theatre Project, neatkarīgajā teātrī "Skatuve", Jaunajā Rīgas teātrī, Nacionālajā teātrī, kā arī festivālos "Homo Novus" un "Homo Alibi."

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kārlis Krūmiņš izrades.lv
Ināra Ieviņa

**Ināra Ieviņa** (dzimusi  Daugavpilī) ir latviešu aktrise.

## Biogrāfija
1955. gadā beigusi Rīgas Kultūras un izglītības darbinieku tehnikumu. 1970. gadā beigusi Teātra fakultāti Latvijas Valsts konservatorijā.

Bijusi Dundagas kultūras nama mākslinieciskā vadītāja, kā arī sufliere, izrāžu vadītāja un aktrise Daugavpils Muzikāli dramatiskajā teātrī. 1961. gadā uzsāka darbu Valmieras teātrī.

1971. gadā Ieviņai piešķirts Latvijas PSR Nopelniem bagātās skatuves mākslinieces goda nosaukums. 2001. gadā saņēmusi Spēlmaņu nakts balvu kā labākā aktrise otrā plāna lomā par Pupiņas lomu Valmieras drāmas teātra izrādē „Baltais".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ināra Ieviņa izrades.lv
Ģirts Šolis

**Ģirts Šolis** (dzimis ) ir latviešu aktieris, režisors un mūziķis. Pašlaik Latvijas Leļļu teātra galvenais režisors.

2005. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmju Dramatiskā un leļļu teātra aktiera specialitātē. 2011. gadā Kultūras akadēmijā ieguvis maģistra grādu Dramatiskā teātra režijā.

Dibinājis radošo apvienību "UMKA.LV", pašlaik ir tās dalībnieks un mākslinieciskais vadītājs.

Režisējis izrādes Dirty Deal Teatro, Latvijas Leļļu teātrī un Latvijas nacionālajā teātrī. Paralēli darbam skatuves mākslas jomā, darbojas arī mūzikā, ir bundzinieks grupās Gaujarts un Frontlaines.

## Atsauces
Eduards Johansons

**Eduards Johansons** (dzimis  Valmierā) ir latviešu aktieris.

2010. gadā beidzis Ādažu Brīvo Valdorfa skolu. 2015. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas dramatiskā teātra aktiera kursu pie Annas Eižvertiņas.

Valmieras teātra izrādēs piedalās kopš 2015. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eduards Johansons izrades.lv
Lyngby Boldklub

***Lyngby Boldklub*** ir Dānijas *futbola klubs* no Lingbī (*Kongens Lyngby*; komūnas centra Kopenhāgenas ziemeļu nomalē), kurš spēlē Dānijas Superlīgā.

## Sasniegumi
* **Dānijas čempionāts** (kopš 1991. gada — **[[Dānijas futbola Superlīga|Superlīga]]**)
** Čempioni (2): 1983, 1991–92
** Vicečempioni (3): 1981, 1985, 1991
* **[[Dānijas kauss futbolā|Dānijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (3): 1984, 1985, 1990
** Finālisti (2): 1970, 1980

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils 
* Kluba profils UEFA vietnē
SønderjyskE Fodbold

***SonderjyskE Fodbold*** ir Dānijas futbola klubs no Haderslevas, kas spēlē Dānijas Superlīgā. 2019.—2020. gada sezonā uzvarēja Dānijas kausa izcīņā.

## Sasniegumi
* **[[Dānijas futbola Superlīga|Dānijas Superlīga]]**
** Vicečempioni (1): 2015–16
* **[[Dānijas kauss futbolā|Dānijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2019–20
** Finālisti (1): 2020–21
* **Dānijas 1. divīzija**
** Uzvarētāji (1): 2004-05

## Ārējās saites

*  
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils 
* Kluba profils UEFA vietnē
Randers FC

**Randers FC** ir profesionāls futbola klubs, kas atrodas Randersā, Dānijā un spēlē Dānijas Superlīgā, Dānijas futbola līgas sistēmas augstākajā līgā. Klubs tika dibināts 2003. gada 1. janvārī.

## Sasniegumi
* **[[Dānijas futbola Superlīga|Dānijas Superlīga]]**
** 3. vieta (1): 2012–13
* **[[Dānijas kauss futbolā|Dānijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 2005–06, 2020–21
** Finālisti (1): 2012–13

Trīs reizes Dānijas kausu izcīnīja kluba priekštecis *Randers Freja* (1966–67, 1967–68, 1972–73).

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils 
* Kluba profils UEFA vietnē
Atromitos F.C.

***Atromitos F.C.*** ir Grieķijas futbola klubs, kas spēlē Grieķijas superlīgā.

## Sasniegumi
* **[[Grieķijas kauss]]**
** Finālisti (2): 2010–11, 2011–12
* **Grieķijas futbola 2. līmenis**
** Uzvarētāji (3): 1971–72, 1979–80, 2008–09

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne  
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* Kluba profils ''transfermarkt.com''
Atēnu "Panionios"

**Atēnu "Panionios"** ir Grieķijas futbola klubs no Atēnām, kas spēlē Grieķijas Superlīgā.

## Sasniegumi
* **[[Grieķijas futbola Superlīga|Grieķijas Superlīga]]**
** Vicečempioni (2): 1950–51, 1970–71
* **[[Grieķijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 1978–79, 1997–98
** Finālisti (4): 1951–52, 1960–61, 1966–67, 1988–89

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne  
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* Kluba profils ''transfermarkt.com''
Levadiakos

***Levadiakos*** ir Grieķijas futbola klubs no Levadijas. Dibināts 1961. gadā, pašlaik spēlē Grieķijas futbola otrajā spēcīgākajā līgā. 

## Ārējās saites

*
PAS Giánnina

***PAS Giánnina*** ir profesionāls Grieķijas futbola klubs no Joanninas. Dibināts 1966. gadā, apvienojoties diviem klubiem: *AO Ioanninon* un *PAS Averof*. Pašlaik spēlē Grieķijas Superlīgā. Mājas spēles aizvada *Zosimades* stadionā. Labākais sasniegums augstākajā līgā ir 5. vieta, ko izdevies sasniegt trīs reizes (1976., 1978. un 2013. gadā). Kluba futbolisti ir divreiz spēlējuši Grieķijas kausa izcīņas pusfinālā.

## Sasniegumi
* **Grieķijas futbola 2. līmenis**
** Uzvarētāji (4): 1973–74, 1984–85, 2001–02, 2019–20

## Ārējās saites

* 
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* Kluba profils ''transfermarkt.com''
Juris Laviņš

**Juris Laviņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris.

Izglītību ieguvis Rīgas 1. vidusskolā un Raiņa 8. vakara vidusskolā. No 1956. līdz 1958. gadam mācījies Rīgas Industriālajā politehnikumā. 1962. gadā absolvējis Dailes teātra 3. studiju.

Pēc studiju beigšanas strādājis Liepājas teātrī un Drāmas teātrī. Kopš 1977. gada ir Valmieras teātra aktieris.

Precējies ar aktrisi Inesi Ramuti. Meitas ir režisore Elīna Cērpa un režisore un žurnāliste Liene Laviņa.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Juris Laviņš izrades.lv
Aarhus Gymnastikforening

***Aarhus Gymnastikforening*** ir Dānijas futbola klubs no Orhūsas, kas spēlē Dānijas Superlīgā.

## Sasniegumi
* **Dānijas čempionāts** (kopš 1991. gada — **[[Dānijas futbola Superlīga|Superlīga]]**)
** Čempioni (5): 1954–55, 1955–56, 1956–57, 1960, 1986
** Vicečempioni (8): 1920–21, 1922–23, 1924–25, 1944–45, 1964, 1982, 1984, 1995–96
* **[[Dānijas kauss futbolā|Dānijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (9): 1954–55, 1956–57, 1959–60, 1960–61, 1964–65, 1986–87, 1987–88, 1991–92, 1995–96
** Finālisti (3): 1958–59, 1989–90, 2015–16

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* ''Soccerway'' profils 
* ''Transfermarkt'' kluba profils 
* Kluba profils UEFA vietnē
Larisas AEL

**Larisas AEL** ir Grieķijas futbola klubs no Larisas, pašlaik spēlē Grieķijas Superlīgā. Tas ir dibināts 1964. gadā. 1988. gadā vienīgo reizi izcīnīja Grieķijas čempiontitulu. Kluba futbolisti ir divas reizes ieguvuši Grieķijas kausu.  

2017. gadā komandā spēlēja Latvijas futbolists Jānis Ikaunieks.

## Sasniegumi
* **[[Grieķijas futbola Superlīga|Grieķijas Superlīga]]**
** Čempioni (1): 1987–88
** Vicečempioni (1): 1982–83
* **Grieķijas futbola 2. līmenis**
** Uzvarētāji (4): 1972–73, 1977–78, 2004–05, 2015–16
* **[[Grieķijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (2): 1984–85, 2006–07
** Finālisti (2): 1981–82, 1983–84
* **Grieķijas superkauss**
** Finālisti (2): 1988, 2007

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne 
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* Kluba profils ''transfermarkt.com''
Alise Dzene

**Alise Dzene** (dzimusi kā **Alise Danovska**  Daugavpilī) ir latviešu teātra un kino aktrise.

Profesionālā teātrī darbojas kopš 2014. gada. Studējot otrajā kursā, piedalījās režisora Gata Šmita iestudējumā "Tumsas vara" Jaunajā Rīgas teātrī, tam sekoja izrādes Nacionālajā teātrī Elmāra Seņkova režijā — "Mežapīle" (2016) un "Kaija" (2017). 2017. gadā absolvēja Latvijas Kultūras akadēmiju, iegūstot bakalaura grādu dramatiskā teātra aktiera mākslā režisoru un pedagogu Māras Ķimeles un Elmāra Seņkova vadībā. Pēc akadēmijas absolvēšanas piedalījusies Latvijas Nacionālajā teātra, Valmieras Drāmas teātra, Ģertrūdes ielas teātra, *[[Dirty Deal Teatro]]* izrādēs. 2019. gadā ar izrādi "Kaija" piedalījās *Shanghai Modern Drama Valley* festivālā Šanhajā, Ķīnā. No 2020. līdz 2021. gadam strādāja par Dailes teātrī aktrisi. 2022. gadā ieguva maģistra grādu Latvijas Kultūras akadēmijas audiovizuālās un skatuves mākslas programmā kā kino aktrise. Akadēmiju absolvēja ar pašas producētu eksperimentālu īsfilmu ar sevi galvenajā lomā, kas veidota sadarbojoties ar kino režisoru Lauri Ābeli un kino operatoru Kristapu Dzeni.

Saņēmusi Spēlmaņu nakts balvu (Spēlmaņu nakts 2016/2017|2016/2017) kategorijā "Gada jaunais skatuves mākslinieks" par Ņinas Zarečnajas lomu izrādē "Kaija" (Latvijas Nacionālais teātris) un Līziņas un Matildes lomām izrādē "Pazudušais dēls" (Valmieras Drāmas teātris). Filmējusies filmās "Ūdens garša" un "Janvāris", seriālā "Pansija pilī".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Alise Dzene izrades.lv
PAE Kérkyra

***AÓ Kérkyra*** bija Grieķijas futbola klubs no Kerkīras (Korfu). Mājas spēles aizvadīja Kerkīras stadionā.
Liene Sebre

**Liene Liuzinika** (dzimusi **Liene Sebre** ) ir latviešu aktrise.

Kopš 2015. gada ir Latvijas Nacionālā teātra aktrise.

Pazīstama arī kā televīzijas seriāla bērniem "Tutas lietas" galvenās lomas atveidotāja.

## Lomas seriālos
* Marija — "Bitīt' matos"
* Annija — "Ēnu spēles"
* Samanta- "Viņas melo labāk"
* Epizodiska loma — "Eņģeļu iela 9. Pelnrušķītes mantojums"

## Atsauces

## Ārējās saites
* Liene Sebre izrades.lv
Platanias FC

***Platanias FC*** ir Grieķijas futbola klubs, kas spēlē Grieķijas futbola otrajā spēcīgākajā līgā.
Daiga Gaismiņa-Šiliņa

**Daiga Šiliņa** (dzimusi 1970. gada 26. maijā Rīgā, plašāk pazīstama kā **Daiga Gaismiņa**) ir latviešu aktrise un teātra darbinieku savienības valdes priekšsēdētāja.

Kopš 1993. gada ir Latvijas Nacionālā teātra aktrise.

Filmējusies seriālos "UgunsGrēks" un "Nemīlētie".

## Nominācijas
Spēlmaņu nakts 2016/2017 nominācija "Gada aktrise otrā plāna lomā" par Rasmas lomu izrādē "Zilā", loma izrādē "Veiksmes stāsts".

2013. gadā “Spēlmaņu nakts” balva nominācijā "Gada aktrise otrā plāna lomā" par Ievas lomu izrādē "Indrāni".

2005. gadā nominācija "Gada aktrise otrā plāna lomā" par Kristīnes lomu izrādē "Nora".

1999. gadā nominācija "Gada aktrise" par Felicitas lomu izrādē "Fēlikss un Felicita".

1997. gadā nominācija "Gada aktrise otrā plāna lomā" par Ofēlijas lomu izrādē "Hamlets".

1996. gadā nominācija "Labākā jaunā aktrise" par Bērziņu Lienas lomu izrādē "Zaļā zeme" un Maijas lomu izrādē "Mīla stiprāka par nāvi".

## Lomas seriālos un filmās
* Kornēlija — "Nemīlētie"
* Magda — "UgunsGrēks"
* Ērika — "Saldais pārītis"
* Eiženija — "Ēnu spēles"
* Loma Laura Gundara filmā "NeGribu, neGribu, neGribu!..."

## Privātā dzīve
Daigas Gaismiņas vīrs ir Rihards Šiliņš ir Latvijas Nacionālās operas trompetists. Ģimenē izaudzināta meita Marta un dēls Kārlis Šiliņš, kurš ir Latvijas izlases basketbolists.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Daiga Gaismiņa izrades.lv
Leons Leščinskis

**Leons Leščinskis** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

1986. gadā absolvējis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra nodaļu un kļuvis par Liepājas teātra aktieri.

Piedalījies izrādēs teātrī TT, teātrī "Mūris", Ģertrūdes ielas teātrī. Tāpat 2012. gadā piedalījies radošā apvienība “Nomadi” veidotajā starpnozaru mākslas projektā “Atmiņu istabas”. Filmējies filmās "Negribu, negribu, negribu…", "Tiritomba jeb Zelta zivtiņa","Priežu bērni", "7 miljardi gadu pirms pasaules gala" kā arī seriālā "Cukura nams".

Spēlējis galveno lomu Piena svētku zinātniskās fantastikas īsfilmā Laura un Vineta

## Atsauces

## Ārējās saites
* Leons Leščinskis izrades.lv
Gundars Grasbergs

**Gundars Grasbergs** (dzimis 1977. gada 5. martā) ir latviešu aktieris.

Kopš 2006. gada ir Latvijas Nacionālā teātra aktieris.

Ir precējies ar Latvijas Nacionālā teātra aktrisi Ingu Misāni - Grasbergu

2006. gadā ieguvis “Spēlmaņu nakts” balvu nominācijā "Gada jaunais skatuves mākslinieks" par Rogožina lomu Valmieras Drāmas teātra izrādē "Idiots”.“Spēlmaņu nakts 2015./2016." nominācija "Gada aktieris" otrā plāna lomā — Kangars izrādē "Uguns un nakts" un Grēgerss Verles izrādē "Mežapīle".Gan 2015., gan 2016. gadā nominēts balvai "Gada aktieris otrā plāna lomā". 2015. gadā arī nominēts balvai "Gada aktieris" par Kreona lomu izrādē "Antigone". 2020. gadā saņēma Harija Liepiņa balvu par aktierdarbu iepriekšējo sezonu laikā.

## Lomas seriālos
* "Nemīlētie" (2020—2023) — Lorenss
* "Viņas melo labāk" (2019/2020) — Krusts
* "Māja pie ezera" (2015) — Matīss Putniņš
* "Ēnu spēles" (2014) — Rihards (1.sezona)
* "Eņģeļu māja" (2012/2013) — Marks

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gundars Grasbergs izrades.lv
Mārcis Lācis

**Mārcis Lācis** (dzimis ) ir latviešu aktieris un režisors.

1996. gadā beidzis Alojas Ausekļa vidusskolu, bet 2001. gadā — Valmieras arodģimnāziju. 2005. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju un ieguvis bakalaura grādu dramatiskā un leļļu teātra aktiera specialitātē. 2010. gadā Kultūras akadēmijā ieguvis maģistra grādu režijā.

Režisējis izrādes Jaunajā Rīgas teātrī, Ģertrūdes ielas teātrī, Liepājas teātrī, Nacionālajā teātrī, Dirty Deal Teatro, kā arī radošajai apvienībai UMKA.LV. Piedalījies izrādēs Nacionālajā teātrī, teātrī TT, Jaunajā Rīgas teātrī, Valmieras teātrī un teātrī "Skatuve".

 notika pirmizrāde Mārča Lāča pirmajai pilnmetrāžas spēlfilmai "Revolūcija" ar Ivaru Krastu un Armandu Berģi galvenajās lomās.

2010. gada "Spēlmaņu naktī" saņēmis balvu par spilgtāko debiju (režija izrādē "Novakars.Kopsavilkums" — Latvijas Nacionālais teātris).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mārcis Lācis izrades.lv
Juris Rijnieks

**Juris Rijnieks** (dzimis ) ir latviešu aktieris un režisors.

1982. gadā absolvējis J. Vītola Latvijas Valsts konservatoriju. 1990. gadā Maskavā beidzis Lunačarska Valsts Teātra institūta Dramatiskā teātra režijas fakultāti.

Rijnieks bijis Jaunā Rīgas teātra pirmais mākslinieciskais vadītājs no 1992. līdz 1997. gadam.

Pašlaik ir Liepājas teātra režisors. Ir piedalījies Liepājas teātra izrādēs arī kā aktieris. Attēlojis lomas filmās un televīzijā, tai skaitā filmās "Akmeņainais ceļš" (1983), "Suns, kurš prata dziedāt" (1991) un "Rīgas sargi" (2007), TV seriālā "Inspektors Grauds".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Juris Rijnieks izrades.lv
* Juris Rijnieks filmas.lv
Panetolikos FC

***Panetolikos FC*** ir Grieķijaas futbola klubs, kas spēlē Grieķijas Superlīgā.

## Sasniegumi
* **Grieķijas futbola 2. līmenis**
** Uzvarētāji (3): 1974–75, 2010–11

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne 
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* Kluba profils ''transfermarkt.com''
Lapiņas (mikoloģija)

[thumb|250px|[Tīmeklenes|Tīmekleņu ģints (*Cortinarius*) sēnes lapiņas]]
[thumb|250px|[Saulsardzeņu ģints sēnes lapiņas ar izcilni]]
[thumb|250px|[Sekstainā gailene ar krokām lapiņu formā]]
**Sēnes lapiņas** ir lapiņu sēnes cepurītes lejas daļa, kas sastāv no daudzām plānām radiāli un vertikāli izvietotām plāksnītēm — lapiņām ar sporu veidojošo slāni himēniju uz tām. Lapiņas, tāpat kā gandrīz viss sēnes augļķermenis, sastāv no hifu pinuma. Saskaņā ar novecojušo sistemātiku, kurā sēnes tika iedalītas pēc to izskata, sēnēm ar lapiņām tika iedalīta atsevišķa grupa - lapiņu sēnes jeb lapiņsēnes, taču mūsdienās šis dalījums tiek uzskatīts par novecojušu un sēnes ar lapiņām tiek iekļautas vienās rindās ar citām, piemēram, lapiņu sēnes no mieteņu dzimtas tagad ietilpst beku rindā, kurā pārsvarā ir stobriņu sēnes. Mikoloģijā pēc molekulārās ģenētikas pētījumiem pēdējos 20 gados tiek uzskatīts, ka lapiņas vairākām sēņu dzimtām atlases ceļā izveidojušās neatkarīgi cita no citas. Sadzīvē reizēm par lapiņām vienkāršojot sauc arī cepurītes krokas, kuras ārēji līdzinās nelielām lapiņām un kuras raksturīgas, piemēram, parastajām gailenēm.

## Lapiņu atšķirības

Lapiņas var dažādām sēnēm var atšķirties ar krāsu (kura reizēm mainās līdz ar sēnes vecumu un sporu veidošanos, kuras nokrāso himēniju savā krāsā), šķautnes formu (vairumam sēņu plāksnītes ir taisnas, bet var būt arī ar izliekumu vidū, viļņotas vai robainas), veidu, kādā tās savienojas ar kātiņu, biežu vai retu sakārtojumu, visām vienādu vai dažādu garumu, sazarošanos vai tās trūkumu, piensulas izdalīšanu, platumu, trauslumu vai elastību un vieglumu tās atdalīt no cepurītes. Lapiņu atšķirībām ir liela nozīme sēnes sugas noteikšanā. 

### Veidi, kā lapiņas savienojas ar kātiņu


Attēls:Free_gills_icon2.svg|Brīvas
Attēls:Adnexed_gills_icon2.svg|Šauri pieaugušas
Attēls:Adnate_gills_icon2.svg|Plati pieaugušas
Attēls:Seceding_gills_icon2.svg|Atdalītas


Attēls:Emarginate_gills_icon2.svg|Pieaugušas ar sašaurinājumu
Attēls:Sinuate_gills_icon2.svg|Atdalītas ar zobiņu
Attēls:Subdecurrent_gills_icon2.svg|Pieaugušas ar zobiņu
Attēls:Decurrent_gills_icon2.svg|Nolaidenas gar kātiņu


### Lapiņu izvietojuma forma



Attēls:Lamelle_biforcate.svg|Zarotas
Attēls:Lamelle ramificate.svg|Dakšveidā zarotas
Attēls:Lamelle anastomosate.svg|Šķērsotas
Attēls:Lamelle con lamellule.svg|Dažāda garuma
Attēls:Lamelle fitte.svg|Ciešas
Attēls:Lamelle spaziate.svg|Retas



Attēls:2007-10-07 Cuphophyllus colemannianus gills.jpg|Zarotas
Attēls:Cantharellula umbonata 5916.jpg|Dakšveidā zarotas
Attēls:Amanita ravenelii 92433.jpg|Šķērsotas
Attēls:Cystoderma spec. - Lindsey 3b.jpg|Dažāda garuma
Attēls:Agaricus.campestris2.-.lindsey.jpg|Ciešas
Attēls:Chroogomphus rutilus Bryonia orig.jpg|Retas


## Skatīt arī

* Adateņu sēnes
* Sēņošana
* Sēņu sistemātika
* Stobriņu sēnes

## Atsauces
Laura Jeruma

**Laura Jeruma** (dzimusi 1986. gada 10. oktobrī) ir latviešu aktrise.

Aktiermākslu apguvusi Klaipēdas Universitātē.

Ir Liepājas un Goda teātra aktrise.

## Lomas seriālos

## Lomas Liepājas teātrī

## Lomas Goda teātrī

## Atsauces
Mārtiņš Kalita

**Mārtiņš Kalita** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

Aktiermākslu apguvis Klaipēdas Universitātē. Sākot no 2009. gada ir aktieris Liepājas teātrī. 2012. gadā ieguvis titulu "Gada liepājnieks". Filmējies krievu režisora Ņikitas Mihalkova filmā "Saules dūriens" (*Солнечный удар*, 2014) Poručika lomā. 2019. gadā attēlojis galveno lomu Latvijas filmā "1906". Filmējies seriālā "Nelūgtie viesi" (2023—2025).

## Ārējās saites
* MĀRTIŅŠ KALITA Liepājas teātris
* Mārtiņš Kalita  filmas.lv

* Mārtiņš Kalita izrades.lv
Ilze Trukšāne

**Ilze Trukšāne** (dzimusi **Ilze Būde** 1985. gada 30. janvārī) ir latviešu aktrise.

Aktiermākslu apguvusi Klaipēdas Universitātē.

Pēc studiju beigšanas kļuvusi par Liepājas teātra aktrisi.

Ir filmējusies seriālā "Ēnu spēles"
Agnese Jēkabsone-Ozoliņa

**Agnese Jēkabsone-Ozoliņa** (dzimusi **Agnese Jēkabsone** 1987. gada 15. jūlijā) ir latviešu aktrise un dziedātāja. Liepājas teātra aktrise.

Aktiermākslu apguvusi Klaipēdas Universitātē.

Atzīta par "Gada aktrisi" 2014. gada Spēlmaņu nakts balvu pasniegšanā"par Edītes Piafas lomu izrādē "Piafa". Ieguvusi titulu "Gada liepājniece 2013". "Liepājas Kultūras balvas 2013" un "Dienas Gada balvas kultūrā 2013" ieguvēja.

A. Jēkabsone-Ozoliņa ir precējusies ar Liepājas teātra aktieri Edgaru Ozoliņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Agnese Jēkabsone izrades.lv
Tīrums

[thumbnail|200px|Lauki Beļģijā. Priekšplānā redzamas [rudzupuķes un magones]]
**Tīrums**, arī **lauks**, ir zemes daļa, kas paredzēta lauksaimniecības kultūru audzēšanai. Parasti vienā tīrumā audzē vienu noteiktu kultūru, bet var audzēt arī vairāku augu kopu, piemēram, zirņus ar lēcām, kuriem ir līdzīgi augšanas apstākļi. Labības laukus mēdz saukt par **druvu**.
Danaja (glezna)

***Danaja*** ir nīderlandiešu gleznotāja Rembranta glezna no Pjēra Krozā kolekcijas, kas kopš 18. gadsimta atrodas Ermitāžas muzejā Sanktpēterburgā, Krievijā. Tā ir sengrieķu mitoloģijas tēla Danajas, Perseja mātes, attēlojums reālā mērogā. Pieņemts, ka viņa attēlota, sagaidot Zevu, kurš viņu apaugļoja zelta lietus veidā. Lai arī tā ir viena no Rembranta izcilākajām gleznām, to varēja būt grūti pārdot tās ievērojamo izmēru dēļ. Lai arī Danajas sākotnējā modele bija gleznotāja sieva Saskija, Rembrants vēlāk mainīja uzgleznoto seju, lai tā attēlotu viņa mīļāko Gērtji Dirksu.

## Vandalisms
1985. gada 15. jūnijā Rembranta gleznai uzbruka lietuvietis Broņus Maigis — viņš veica divus griezumus ar nazi un uzlēja gleznai sērskābi. Visa kompozīcijas centrālā daļa tika pārvērsta par plankumiem un nopilējušas krāsas apgabaliem. Visvairāk cieta Danajas seja un mati, viņas labā roka un kājas. Tiesa B. Maigi vēlāk atzina par nepieskaitāmu un viņš ilgus gadus pavadīja psihiatriskajā slimnīcā. 2006. gadā viņš publicēja grāmatu, kurā skaidroja savus motīvus, ko saistīja ar savu tēvu, kurš cīnījās par Lietuvas brīvību, un paveikto nenožēloja. 2015. gadā Lietuvas mākslinieks Daiņus Liškevičs par šo notikumu radīja instalāciju, kura bija iekļauta arī Lietuvas ekspozīcijā Venēcijas biennālē.

Restaurācija sākās tajā pašā dienā. Konsultējoties ar ķīmiķiem, restauratori sāka virsmas mazgāšanu ar ūdeni; viņi paturēja gleznu vertikālā pozīcijā un izsmidzināja ūdeni uz gleznas, lai nepieļautu tālāku gleznas bojāšanos.

Gleznas restaurācija notika no 1985. līdz 1997. gadam un to veica Valsts Ermitāžas restaurācijas laboratorijas eksperti: J. Gerasimovs (grupas vadītājs), A. Rahmans un G. Širokovs, zinātniskās metodoloģijas jautājumos piedaloties T. Aļošinai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Informācija par restaurāciju
* Gleznas apraksts
* Rembranta "Danajas" izpēte ar rentgena stariem
Voldemārs Kukainis

**Voldemārs Kukainis** (dzimis , miris ) bija latviešu šaha problēmists.

## Dzīves gaitas
Voldemārs Kukainis dzimis 1922. gadā Valkā. 1936. gadā beidzis pamatskolu un iestājies J. Cimzes ģimnāzijā. Šaha spēli apguvis 12 gadu vecumā. 1937. gada pavasarī skolas meistarsacīkstēs šahā ieguvis 2. vietu. 1940. gadā pēc Latvijas okupācijas iestājies komjaunatnē, bijis vecākais pionieru vadītājs. Pēc vācu iebrukuma 1941. gada 15. jūlijā brīvprātīgi iestājies Sarkanā armijā. Miris no kaujās iegūtajiem ievainojumiem 1943. gada 21. aprīlī.

## Šaha kompozīcija
Šaha uzdevumus sācis sastādīt 1937. gadā. Viņa pirmais uzdevums ticis publicēts žurnālā "Skolu Dzīve" 1937. gada janvārī. Sastādījis vairāk nekā 100 šaha kompozīcijas. Viņā trīsvilcis ieguvis 1. godalgu 1938. gada Latvijas Šaha problēmistu biedrības nacionālajā konkursā. Publicējis vairākus rakstus par šaha kompozīcijas teorijas jautājumiem. Kukainis ir viena Novotnija aizsegšanās tēmas paveida izstrādātājs, kurš vēlāk tika nosaukts par "Latviešu Novotniju".

"Īss bija apdāvinātā problēmista V. Kukaiņa darbs šaha kompozīcijā, tomēr viņa labākajiem uzdevumiem ir paliekoša vērtība", tā Kukaiņa paveikto novērtējis Alfreds Dombrovskis.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. c4! (draud 2. Zxa6#/Zxe6#)
: Tematiskie varianti:
: 1. ... Dxc4 2. Lb5! (draud 3. Zxa6#) 2. ... Dxb5 3. Zxe6#
: 1. ... Lxc4 2. Ld5! (draud 3. Zxe6#) 2. ... Lxd5 3. Zxa6#
: Uzdevumā iestrādāta Plahutas aizsegšanās.

## Publikācijas
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* V. Kukaiņa šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Sūkalas

[200px|thumb|right|Glāze [raudzēšana|raudzētu sūkalu]]

**Sūkalas** ir siera, biezpiena un kazeīna ražošanas blakusprodukts — blāvi iedzeltens šķidrums. Raudzētas govs, kazas u.c. dzīvnieku piena sūkalas ir bagātīgs bioloģiski aktīvo vielu komplekss. Tās mēdz lietot uzturā un ēdienu gatavošanā.

## Ķīmiskais sastāvs un iedalījums

Sūkalās atrodamas visas pienā esošās uzturvielas, tikai atšķirīgos daudzumos un attiecībās. Piena pārstrādē sūkalās paliek aptuveni 50% pilnpiena sausnas, tostarp aptuveni 30% piena olbaltumvielu, kas lielākoties ir sūkalu olbaltumvielas,
neliels daudzums tauku — galvenokārt piena mazāko tauklodīšu —, gandrīz visa piena laktoze un minerālvielas, kā arī fosfolipīdi, fermenti, vitamīni, skābes u.c. uzturvielas.

Sūkalu ķīmiskais sastāvs un skābums ir atkarīgs no piena produkta, kura ražošanā sūkalas radušās, kā arī olbaltumvielu izdalīšanai izmantotā paņēmiena un iekārtām. Piemēram, siera sūkalu skābums ir 15—25 °T, biezpiena sūkalu — 50—85 °T un kazeīna sūkalu — līdz pat 120 °T. Saldpiena sieru ražošanā iegūtās sūkalas sauc par saldpiena sūkalām un to pH ir lielāks par 5,6, bet skābpiena sieru, biezpiena un kazeīna ražošanā iegūtās sūkalas sauc par skābpiena sūkalām. To pH ir mazāks par 5,1, bet minerālvielu saturs ir lielāks nekā saldajām sūkalām. Ja sūkalas iegūtas no siera, kam veikta sālīšana graudos, aptuveni 30% sūkalu būs paaugstināts nātrija hlorīda saturs (0,8—4,0% atkarībā no siera veida un tā, vai graudiem uzreiz pievienots viss sāls vai tikai daļa). Savukārt daļa siera un kazeīna ražošanā radušos sūkalu tehnoloģiskās apstrādes laikā var būt atšķaidītas ar ūdeni.

## Skatīt arī
* Paniņas

## Atsauces
Hanss Kalms

**Hanss Kalms** (*Hans Kalm*;  — ) bija igauņu pulkvedis, brīvprātīgo somu pulka "Ziemeļu zēni" komandieris Igaunijas un Latvijas brīvības cīņu laikā. Piedalījās kaujā pie Paju 1919. gada 31. janvārī un Bejas kaujā 1919. gada 22. februārī. Izcēlās ar drosmi un nežēlību Somijas pilsoņu kara laikā, pēc viņa pavēles somu pulks neņēma gūstekņus arī Latvijas brīvības cīņu laikā.

Pēc kara beigām dzīvoja Apvienotajā Karalistē, kur apprecējās, un ASV, kur studēja medicīnu. Otrā pasaules kara laikā atgriezās Somijā un bija karagūstekņu nometnes komendants. 1943. gadā atlaists no dienesta, 1944. gadā emigrēja uz Zviedriju, 1946. gadā uz ASV. 1957. gadā atgriezās Somijā un līdz 1969. gadam strādāja par ārstu.

## Apbalvojumi
Apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni, Igaunijas Brīvības krustu un Igaunijas Ērgļa krustu.

## Memuāri
* *Kalmin pataljoona Suomen vapaussodassa* (1919) 
* *Pohjan poikain rekti* (Porvoo, 1921/1922).

## Atsauces
Marta Grigale

**Marta Grigale** (dzimusi  Rīgā), pazīstama ar skatuves vārdu **Marta**, ir latviešu dziedātāja, dziesmu autore un Radio SWH "Brīvdienu rītu" vadītāja. Agrāk - aktrise, raidījumu vadītāja Latvijas Radio 5.

## Biogrāfija

### Bērnība
Marta Grigale dzimusi 1990. gada 3. februārī Rīgā. Pirmās muzikālās gaitas sākusi jau 3 gadu vecumā, dziedot bērnu ansambļos un piedaloties vokālajos konkursos. 6 gadu vecumā uzsākusi mācības P. Jurjāna mūzikas skolā, kur apguvusi klavierspēli un solfedžo no 1996. līdz 2004. gadam. Vēlāk mācījusies arī Rīgas Doma kora skolā un Rīgas Franču licejā.

### Karjera
2009. gadā Marta iestājusies Rietumlondonas Universitātes Mūzikas koledžā, lai studētu muzikālā teātra aktiermeistarību. Universitāti pabeigusi un bakalaura grādu ieguvusi 2012. gadā. Drīz pēc tam atgriezusies Latvijā un piedalījusies vairākās latviešu profesionālā teātra izrādēs. 2014. gadā filmējusies seriālā "Ēnu spēles". Pirmo singlu "Ziemassvētku valsis" izdevusi 2015. gada nogalē, bet 2016. gadā ar savu dziesmu "*Choices*" iekļuvusi šova "Supernova" pusfinālā. 2017. gadā, sadarbojoties ar mūziķi un producentu Reini Sējānu, izdevusi debijas EP — "Pai pai". 2018. gadā izdevusi divus *DJ Rudd* producētus singlus: "Manās rokās visi ziedi novīst" un "Rokas stiepienā". 2020. gada 28. oktobrī laidusi klajā pirmo pilnmetrāžas studijas albumu "Lietas, kas notiek manā galvā", kas, tāpat kā Martas nākamais albums "Dabas parādība" (2022), saņēma Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvas "Zelta Mikrofons" nomināciju kategorijā "Labākais pop albums".

2023. gadā Marta uzsāka sadarbību ar britu mūzikas producentu Kristoferu Harisu un sāka izdot mūziku angļu valodā. Viņas pirmais starptautiskais EP "*Wrong Woman*" tika izdots 2024. gada augustā. Martas jaunākais singls "*Lovable*" laists klajā 2024. gada 20. novembrī.

No 2014. gada pavasara līdz 2023. gada vasarai Marta bija Latvijas Radio 5 raidījumu vadītāja. 2018., 2019. un 2022. gada nogalēs kopā ar kolēģiem piedalījusies labdarības maratonā "Dod pieci!". Kopš 2023. gada oktobra Marta vada "Brīvdienu rītus" Radio SWH.

## Diskogrāfija

### Singli

## Lomas

### Teātris

### Kino

## Atsauces
Zanda Štrausa

**Zanda Štrausa** (dzimusi ) ir latviešu aktrise.

1993. gadā beigusi Liepājas Pedagoģijas akadēmiju. Liepājas teātra izrādēs piedalās kopš 2000. gada.

Tēlojusi seriālos UgunsGrēksĒnu spēles.

## Atsauces
Martins Vecers

**Pauls Martins Vecers** (*Paul Martin Wetzer*,  — ) bija somu ģenerālis, brīvprātīgo somu karavīru virspavēlnieks Igaunijas un Latvijas brīvības cīņu laikā. 
	
Apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni, Igaunijas Brīvības krustu un Igaunijas Ērgļa krustu.

## Ārējās saites
* Det vita högkvarteret 1918
* Martin Wetzer

## Atsauces
Signe Dancīte

**Signe Dancīte** (dzimusi **Signe Ruicēna** ) ir latviešu aktrise.

Izglītību ieguvusi Klaipēdas Universitātē. Liepājas teātra izrādēs piedalās kopš 2009. gada.

## Atsauces
Šells Vidlerts

**Šells Vidlerts** (; dzimis ) ir zviedru šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
No 1984. gada starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā un no 1986. gada starptautiskais meistars šaha kompozīciju risināšanā. Zviedru šaha kompozīcijas žurnāla *Springaren* pasaku šaha nodaļas redaktors. Viņš ir WFCC delegāts no Zviedrijas.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1.♗a8! 
: 1. ... ♗b7 2.♘h2+ ♗×h1 3.♗g2 ♗×g2# 
: 1. ... ♗b5 2.♕e8+ ♗×e8 3.♖d7 ♗×d7# 
: 1. ... ♗c8+ 2.♖e6+ f×e6 3.♕×e6+ ♗×e6# 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Šells Vidlerts šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Ņikita Meškovs

**Ņikita Meškovs** (; dzimis  Rīgā) ir  Latvijas starptautiskais lielmeistars šahā (2017). Latvijas čempions šahā (2018).

## Biogrāfija
Šahu sācis spēlēt četru gadu vecumā. Sešu gadu vecumā kļuvis par Rīgas šaha skolas audzēkni. Pirmais treneris - Leonīds Borisovs. 

Sešas reizes uzvarējis Latvijas junioru šaha čempionātos dažādās vecuma grupās, pārstāvējis Latviju Eiropas un pasaules junioru šaha čempionātos. 2008. gadā Austrijas pilsētā Mūrekā uzvarējis Eiropas Savienības junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā. Kopš 2011. gada regulāri piedalījies Latvijas šaha čempionātos. Labākie sasniegumi - 1. vieta 2018. gadā, 2. vieta 2016. gadā un 3. vieta 2015. gadā. 2018. gada jūnijā Palangā uzvarējis otrajā Baltijas zonālajā turnīrā, kurā piedalījās labākie Latvijas, Lietuvas un Igaunijas šahisti.

2021. gada jūlijā Sočos piedalījies Pasaules šaha kausa izcīņā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā zaudējis 1. kārtā. 2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 103. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā. 2022. gada Eiropas individuālajā čempionātā šahā ierindojies 124. vietā. 2023. gada janvārī Stokholmā izcīnījis 3. vietu starptautiskā šaha festivāla *Rilton Cup* galvenajā turnīrā.

Pārstāvējis Latvijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 3 reizes (2016, 2018, 2024);
* Universiādes šaha turnīrā piedalījies 2013. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2014. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2017. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Vietas Latvijas šaha čempionātā
* 2011. gads — 14. vieta.
* 2012. gads — 9. vieta.
* 2013. gads — 4. vieta.
* 2014. gads — 6. vieta.
* 2015. gads — 3. vieta.
* 2016. gads — 2. vieta.
* 2017. gads — 12. vieta.
* 2018. gads — 1. vieta.
* 2025. gads — 3. vieta.

## Literatūra
* Encyclopedia of Latvian chessplayers : 1900-2000 / compiled by Val Zemitis ; editors, J. Vitomskis ... [et al. ]. [ASV : b. n.], 2009 2 sēj. : il., portr. ; 29 cm.

## Ārējās saites

## Atsauces
Kaspars Aniņš

**Kaspars Aniņš** (dzimis ) ir latviešu aktieris.

Kopš 2014. gada ir Nacionālā teātra aktieris, lai arī izrādēs piedalās jau kopš 2011. gada. 2018. gada populārzinātniskajā dokumentālajā filmā „Baltu ciltis” atveido galveno varoni — tirgotāju Larsu no Dānijas. Atveidoja galveno lomu filmā "Slāpes" (2024).

Precējies ar Nacionālā teātra aktrisi Ievu Aniņu, abiem ir 3 bērni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jukija Araširo

**Jukija Araširo** (; dzimis  Išigaki) ir Japānas šosejas riteņbraucējs, šobrīd pārstāv *[[UCI ProTeam]]* komandu **'. Lielāko dalu karjeras pavadījis Eiropas komandās, galvenokārt braucot ar mērķi palīdzēt komandas līderiem. J. Araširo startējis arī [[treka riteņbraukšana]]s sacensībās, bez ievērojamiem panākumiem.

== Karjera ==
2005. gadā viņš kļuva par Japānas U23 čempionu individuālajā un grupas braucienā. Japānas čempionātā grupas braucienā Araširo uzvarējis divreiz — 2007. un 2013. gadā. Izcīnījis arī divas medaļas Āzijas čempionātā grupas braucienā — 2011. gadā Taizemē kļuva par čempionu, bet 2016. gadā Japānā izcīnīta sudraba medaļa.

Karjeras sākumā J. Araširo startēja vairāku Āzijas komandu sastāvā, savu nozīmīgāko uzvaru izcīnot 2008. gada ''[[Tour de Okinawa]]'' daudzdienu sacensībās Japānā. Karjeru Eiropā viņš sāka 2009. gadā Francijas komandā **', kur kopumā pavadīja 7 sezonas.

2009. gadā viņš tika iekļauts **' komandas sastāvā ''[[2009. gada Tour de France|Tour de France]]'' sacensībām. Līdz ar [[Fumijuki Bepu]] viņi kļuva par pirmajiem Japānas sportistiem, kas nobraukuši šīs sacensības līdz galam, jo iepriekš startējušie japāņi [[Kiso Kavamuro]] un [[Daisuke Imanaka]] startēja, bet izstājās, nenobraucot visus sacensību posmus. Finišējot arī [[2010 Giro d'Italia|2010. gada ''Giro d'Italia'']], Araširo kļuva par pirmo japāni, kurš finišējis divās [[Riteņbraukšanas lielās tūres|riteņbraukšanas lielo tūru]] sacensībās. 2012. gada [[2012 Tour de France|''Tour de France'']] (savu trešo tūri) viņš noslēdza 84. vietā, kas tobrīd bija labākais Japānas sportista sniegums, turklāt ceturtajā posmā viņš saņēma cīnītāja balvu.

Viņš piedalījās [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]], startējot [[Riteņbraukšana 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — grupas brauciens vīriešiem|grupas braucienā]], kur finišēja 48. vietā. Vairākas nedēļas pēc olimpiskajām spēlēm viņš kļuva par pirmo Japānas braucēju, kurš uzvarējis [[Starptautiskā Riteņbraukšanas savienība|UCI]] [[UCI sacensību klasifikācija|HC kategorijas]] sacensībās — Francijā notiekošajās ''[[Tour du Limousin]]'' daudzdienu sacensībās. Finišējot [[2015 Vuelta a España|2015. gada ''Vuelta a España'']], viņš kļuva par pirmo Japānas sportistu, kurš finišējis visās trijās lielajās tūrēs.

2016. gada sezonā Araširo pievienojās Itālijas komandai **', paliekot komandā arī pēc tās nosaukuma un sponsora maiņas uz **.

2016. gada vasaras olimpisko spēļu grupas braucienā viņš finišēja 27. vietā.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

Piezīme: IZST — izstājās

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Lauma Balode

**Lauma Balode** (dzimusi ) ir latviešu aktrise, režisore, dramaturģe, producente.

2008. gadā Latvijas Kultūras akadēmijā ieguvusi bakalaura grādu dramatiskā teātra mākslā. 2011. gadā Kultūras akadēmijā ieguvusi maģistra grādu audiovizuālajās mākslās.

Laika posmā no 2009.-2011 gadam bijusi Liepājas teātra aktrise.

Šobrīd Lauma strādā dažādos filmu, TV un teātra projektos gan Latvijā, gan citur. Lauma bieži piedalās projektos, kas domāti bērnu auditorijai.

2018./2019/g. nominēta Spēlmaņu nakts balvai kategorijā "Gada aktrise" par Zentas Mauriņas lomu izrādē "Zenta Mauriņa. Dokumentālie sapņi" rež.K.Krūze.

Šobrīd studē Latvijas Kultūras Akadēmijas profesionālajā doktorantūrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.laumabalode.com
* Lauma Balode izrades.lv
NK Slaven Belupo

***NK Slaven Belupo*** ir Horvātijas futbola klubs no Koprivnicas.

## Sasniegumi
* **[[Horvātijas futbola čempionāta Pirmā līga|Horvātijas Pirmā līga]]**
** Vicečempioni (1): 2007–08
* **Horvātijas kauss**
** Finālisti (2): 2006–07, 2015–16

## Atsauces
Lapiņu sēnes

[thumb|250px|Parasta lapiņu sēne — [melnganā bērzlape]]
[thumb|250px|[Saldenā pienaine uz savām lapiņām izdala pienainēm raksturīgo piensulu, kas palīdz tās atšķirt no citām sēnēm]]
thumb|250px|Plīvura atliekas uz Ravenela mušmires lapiņām
[thumb|left|250px|Lapiņu sēnēm līdzīgajai [Sekstainā gailene|sekstainajai gailenei himenofors sastāv no krokām, nevis no lapiņām]]
**Lapiņu sēnes** jeb **lapiņsēnes** ir cepurīšu sēņu grupa, kuru augļķermeņu cepurītes himenofors sastāv no lapiņām. Agrāk himenofora veids bija noteicošais sēņu sistemātikā, kurā atsevišķi iedalīja lapiņu, stobriņu un adateņu sēnes, tomēr mūsdienās šis dalījums tiek uzskatīts par novecojušu un sēnes ar lapiņām tiek iekļautas vienās rindās ar citām, piemēram, lapiņu sēnes no mieteņu dzimtas tagad ietilpst beku rindā, kurā pārsvarā ir stobriņu sēnes. Mikoloģijā pēc molekulārās ģenētikas pētījumiem pēdējos 20 gados tiek uzskatīts, ka lapiņas vairākām sēņu dzimtām atlases ceļā izveidojušās neatkarīgi cita no citas. Sadzīvē reizēm par lapiņām vienkāršojot sauc arī cepurītes krokas, kuras ārēji līdzinās nelielām lapiņām un kuras raksturīgas, piemēram, parastajām gailenēm. Vienlaikus ne tikai sadzīvē, bet pat mikologu sastādītajos sēņu noteicējos joprojām sēnes tiek sakārtotas pēc himenofora veida, jo dalījums pēc tā ir uzskatāmāks par zinātnisko. Pazīstamākās ģintis no lapiņu sēnēm ir bērzlapes, pienaines, atmatenes, mušmires, dižsardzenes, pūkaines, čigānenes, celmenes un mietenes, taču pastāv daudz citu lapiņu sēņu ģinšu un sīku lapiņu sēņu, kuras nelieto pārtikā to izmēru dēļ un tādēļ tās ir ļoti maz pētītas. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sēnes.lv: Lapiņu sēnes
Latvijas Satversmes 2. daļas projekts

**Latvijas Satversmes 2. daļas projekts** paredzēja turpināt 1. daļu (ko pieņēma kā Satversmi) ar pilsoņu tiesību un pienākumu sadaļu. Pantu numerāciju bija paredzēts turpināt no 1. daļas teksta. Satversmes sapulces 1922. gada 5. aprīļa sēdē notika balsojums par 2. daļas apstiprināšanu. 62 deputāti balsoja par, 6 pret un 62 dažādu iemeslu dēļ atturējās, galvenokārt neapmierinātības dēļ ar dažiem specifiskiem punktiem, lai arī nebija pret 2. daļas ideju kā tādu. Satversmes sapulces procedūra paredzēja, ka arī atturēšanos uzskata par pret balsojumu, un 2. daļu nepieņēma.

## Satversmes 2. daļas teksts

## Atsauces
Johans Viktors Ālrots-Arajūri

**Johans Viktors Ālrots-Arajūri** (*Johan Viktor Ahlroth*, pēc 1936. gada *Arajuuri*,  — ) bija somu virsnieks, vēlāk policijas priekšnieks.

Pirmā pasaules kara sākumā Johans Ālrots kā viens no pirmajiem somu brīvprātīgajiem nelegāli ieradās Vācijā, kur pēc militārās apmācības 1915. gadā somu jēgeru bataljona sastāvā piedalījās kaujās pie Misas upes un Lielupes. 1916. gada jūnijā viņš pabeidza Liepājas karaskolu. 
1918. gada Somijas pilsoņu kara laikā kapteinis Ālrots bija 4. jēgeru bataljona 1. rotas komandieris, 28. martā ievainots. Igaunijas un Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā piedalījās somu brīvprātīgo pulka Ziemeļu zēni izveidē. 
 
1928. gadā paaugstināts par pulkvedi, vadīja Helsinku policiju. Otrā pasaules kara laikā 1942. gadā paaugstināts par ģenerālmajoru.

## Apbalvojumi
Apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni un Igaunijas Ērgļa krustu.

## Atsauces
Kayrat FK

***Kayrat FK*** ir Kazahstānas futbola klubs no Almati pilsētas, kas spēlē Kazahstānas Premjerlīgā.

## Sasniegumi
* **[[Kazahstānas Premjerlīga]]**
** Čempioni (3x): 1992, 2004, 2020
* **Kazahstānas kauss**
** Kausa ieguvēji (9): 1992, 1996–97, 1999–2000, 2001, 2003, 2014, 2015, 2017, 2018
***Kazahstānas superkauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2016, 2017

## Sezonas

## Atsauces
Somijas sieviešu futbola izlase

**Somijas sieviešu futbola izlase** ir nacionālā sieviešu futbola komanda, kas pārstāv Somiju starptautiskās futbola sacensībās. Izlasi pārvalda Somijas Futbola asociācija. Komanda ir piecas reizes piedalījusies Eiropas čempionāta finālturnīros, labāko rezultātu sasniedza 2005. gadā Anglijā, kad iekļuva pusfinālā. 2009. gadā, kad turnīrs notika Somijā, aizkļuva līdz ceturtdaļfinālam. Pasaules kausa finālturnīram līdz šim nav kvalificējusies.

Ziemeļvalstu futbola čempionātā, kas notika no 1974. līdz 1982. gadam, vienreiz izcīnīja otro vietu un sešas reizes ieņēma trešo vietu. Augstāko vietu FIFA rangā sasniedza 2005. gada septembrī, ierindojoties 14. vietā. 2025. gada jūnija rangā ieņēma 26. vietu.

## Eiropas čempionātā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sieviešu izlase Somijas Futbola asociācijas vietnē 
* Somijas profils FIFA vietnē
Aivars Krancmanis

**Aivars Krancmanis** (dzimis ) ir latviešu operdziedātājs.

1982. gadā absolvējis Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmiju. Pēc tam stažējies Maskavas Konservatorijā.

Latvijas Nacionālajā operā sācis strādāt 1981. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Opera.lv profils
Lienīte Osipova

**Lienīte Osipova** ir latviešu aktrise.

Izglītību ieguvusi Rīgas 45. vidusskolā. 2009. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmiju dramatiskā teātra aktiera specialitātē. 2010. gadā kļuvusi par Latvijas Leļļu teātra aktrisi.

## Atsauces
NK Istra 1961

***NK Istra 1961*** ir Horvātijas futbola klubs no Pulas. Tas ir dibināts 1948. gadā. Pašlaik spēlē Horvātijas čempionāta augstākajā līmenī — Pirmajā līgā. Līdz 2003. gadam kluba nosaukums bija *NK Uljanik*, vēlāk tika saukts par *NK Pula*, bet pašreizējo nosaukumu ieguva 2007. gadā. Mājas spēles aizvada Aldo Drosinas stadionā, kura ietilpība ir 9800 vietu. 2003. gadā iekļuva Horvātijas kausa izcīņas finālā.

## Sasniegumi
* **Horvātijas kauss**
** Finālisti (1): 2002–03
* **Horvātijas Otrā līga**
** Uzvarētāji (2): : 2003–04, 2008–09
* **Horvātijas Trešā līga**
** Uzvarētāji (1): : 2000–01

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa   
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* ''Transfermarkt'' profils
Tiraspoles "Sheriff"

**Tiraspoles "Sheriff"** ir Moldovas futbola klubs no Tiraspoles starptautiski neatzītajā Piedņestras Moldāvu Republikā, kas spēlē Moldovas Superlīgā. 2023. gadā šis klubs ieguva tiesības spēlēt UEFA Čempionu līgā.

Kluba nosaukums radies no tā galvenā sponsora, uzņēmuma Sheriff, kas darbojas dažādās jomās Piedņestras Moldāvu Republikā. Komanda mājas spēles aizvada dzelteni mellnās formās "Sheriff" stadionā, uz kuru komanda pārcēlās 2002. gadā; tā ietilpība ir 12 746 skatītāji.

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Arvīds Strauja

**Arvīds Strauja** (dzimis , miris ) bija latviešu gleznotājs - autodidakts, klasisko tradīciju turpinātājs, kura māksla plašākai sabiedrībai atklājās tikai 70 gadu vecumā.

## Dzīves gājums
Arvīds Strauja piedzima 1907. gada 10. aprīlī Valmieras apriņķa Naukšēnu pagasta "Poltaros", rentieka ģimenē. No 1928. gada dzīvojis Rūjienā un strādājis par laukstrādnieku un grāvraci. Trīsdesmitajos gados, gleznotāja Pētera Kundziņa rosināts, Strauja pievērsās glezniecībai. Savu daiļradi gleznotājs uzsāka, gleznojot savas dzimtās puses - Ziemeļvidzemes un tai tuvās apkārtnes ainavas.

1934. gadā Strauja pārcēlās uz Rīgu, kur sāka strādāt par noliktavas darbinieku. Vasarās gleznotājs apceļoja Baltijas jūras Latvijas un Igaunijas piekrasti, gleznojot dabas ainavas. Šajā laikā viņa gleznas ieguva monumentālu skatījumu. No 1945. gada A. Strauja strādāja par ugunsdzēsēju VEF. No 1948. gada atvaļinājumu laikā vairākas reizes apceļoja Kaukāzu, Altaja, Hibīnu un Tjanšana kalnus, kā arī Baikāla ezeru.

1953. gada pavasarī Mākslinieku savienībā Arvīds Strauja parādīja nelielu izstādi un viņa darbi tika apspriesti valdes sēdē. Gleznotāja dotības tika atzītas, bet valde viņa darbos saskatīja pārāk lielu Rēriha ietekmi, kas tajā laikā nebija pieņemami. Tālākā dzīvē kontakti ar Mākslinieku savienību gleznotājam neizveidojās. Tuvojoties Atmodas laikam, vairāki kultūras darbinieki un mākslinieki sāka atzinīgi novērtēt Straujas darbus. To skaitā bija Maija Tabaka, Eduards Kalniņš, Tatjana Suta, Imants Ziedonis un Ansis Epners.

Pēdējos dzīves gadus Strauja pavadīja Rūjienā, kur gleznojis lielformāta darbus, izmantojot ceļojumos uzkrātās idejas, kā arī pēc atmiņas Ziemeļvidzemes ainavas. Miris 1999. gada 14. augustā Rūjienā, sasniedzot 92 gadu vecumu. Apbedīts Rūjienas Skudrītes kapos.

## Darbi
Straujas gleznas iedalāmas četrās grupās: Latvijas ainavu, jūrmalas skatu gleznojumi, kalnu ainavas un fantāzijas tēlojumi. Savos darbos izmantojis savdabīgus glezniecības paņēmienus - uz kartona vai filca pamata jauktā tehnikā klājis guaša, pasteļa un tempera krāsas. Arvīda Straujas darbi ir skarbi, monumentāli un telpiski plaši. Dabas objekti gleznās tika attēloti nedaudz stilizēti, krāsas mainījās no niansēta pelēcīga vai zaļgana līdz dekoratīvi košākam. Gleznotāju saistīja un iespaidoja Nikolaja Rēriha darbi. Arvīda Straujas mākslas darbi pastāvīgā ekspozīcijā izvietoti Rūjienas izstāžu zālē.

### Izstādes
Gleznotājs saviem piederīgajiem atstāja vairāk nekā 1000 gleznu. Mākslas izstādēs Arvīds Strauja piedalījies no 1961. gada. Personālizstādes organizētas Rūjienā (1982), Valmierā (1983, 1997) un 1984. gadā Rīgā - Rīgas pilī un Latvijas PSR vēstures muzejā. 1998. gadā gleznotājs piedalījies 2. Vispārējā latviešu mākslas izstādē. 1999. gadā Rīgas Svētā Pētera baznīcā atklāta Arvīda Straujas piemiņas izstāde.

## Atsauces
Moldovas Superlīga

**Moldovas Superlīga** () ir Moldovas augstākā futbola līga, kas dibināta 1992. gadā. Kopš 2022. gada čempionātā piedalās 8 komandas. No 1996. līdz 2022. gadam nosaukums bija Nacionālā Divīzija (*Divizia Națională*).

## 2024.—2025. gada sezonas komandas
*Bălți
*Dacia Buiucani
*Florești
*Milsami Orhei
*Petrocub Hîncești
*Tiraspoles "Sheriff"
*Spartanii Sportul
*Kišiņevas "Zimbru"

## Ārējās saites
*
Liga I

***Liga I***  ir Rumānijas augstākā futbola līga, kas dibināta 1909. gadā. Čempionātā piedalās 16 komandas.

## Klubi 2023.—2024. gada sezonā

## Ārējās saites
*  Oficiālā tīmekļa vietne 
* Līgas profils UEFA vietnē 
* Līgas profils ''soccerway.com''
EG (žurnāls)

***EG*** ir šaha etīdēm veltīts, angļu valodā iznākošs žurnāls. Burti "*EG*" nozīmē *EndGame* () un arī latīņu frāzi *[[exempli gratia]]*. Kaut arī daudzi šaha žurnāli ietver šaha etīžu nodaļas, *EG* tām veltīta unikāla, ekskluzīva uzmanība.

## Vēsture
Žurnālu izveidoja 1965. gada 16. martā dibinātais šaha etīžu biedrība *"The Chess Endgame Study Circle"*. Starp biedrības vienpadsmit dalībniekiem bija starptautiskais meistars Roberts Veids, šaha etīdisti Hjū Blendfords un Džons Roikrofts.  Roikrofts bija žurnāla izdevējs pirmajiem 102 žurnāla numuriem (no 1965. gada jūlija līdz 1991. gadam). Kopš tā laika izdevējs ir bijis Nīderlandes uzņēmums *Alexander Rueb Vereniging voor Schaakeindspelstudie* (ARVES). Pašreizējais galvenais redaktors ir Harolds van der Heidens.

## Atsauces

## Ārējās saites
* EG Žurnālu Nr. 1–152 (Juli 1965 - April 2004) arhīvs.
Lorēna Koena

**Lorēna Koena** (; dzimusi ) ir britu/amerikāņu aktrise un modele. Visvairāk pazīstama ar Megijas Grīnas lomu TV seriālā "Staigājošie miroņi", kā arī lomām seriālos *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]* kur atveidoja Bellu Talbotu un "Vampīra dienasgrāmatas", filmējusies vairākās kinofilmās.

## Biogrāfija
Dzimusi 1982. gadā ģimenē ar angļu, īru, norvēģu un skotu saknēm. Uzaugusi Ņūdžersijā, 13 gadu vecumā pārcēlusies uz dzīvi Apvienotajā Karalistē. Pabeigusi Vinčesteras Universitāti Anglijā, kur studējusi drāmu un angļu literatūru.

Karjeru uzsāka 2005. gadā ar Beatrises lomu filmā "Kazanova". Vēlāk atveidojusi vienu no galvenajām lomām komēdijā *[[Van Wilder: The Rise of Taj]]*. 2007. gadā sākusi filmēties arī TV seriālos. Seriāla *[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]* trešajā sezonā atveidojusi Belu Talbotu. No 2010. līdz 2012. gadam filmējusies seriālā "Vampīra dienasgrāmatas". 2011. gadā piedalījusies seriāla *[[Chuck (seriāls)|Chuck]]* piecās sērijās. Kopš 2011. gada filmējas amerikāņu šausmu/drāmas seriālā "Staigājošie miroņi". 

Nospēlējusi galveno lomu 2016. gadā iznākušajā filmā "Puika" (*The Boy*). Filmējusies arī filmā "Betmens pret Supermenu: Taisnības rītausma", kur atveidojusi Martu Veinu.

## Atsauces

## Ārējās saites