Zaporižjas apgabala okupācija

**Zaporižjas apgabala Krievijas okupācija** () ir Zaporižjas apgabala dienvidu daļas okupācija, kas sākās 2022. gada 24. februārī, kad Krievijas spēki iebruka Ukrainā.

2022. gada septembrī Krievija rīkoja viltus referendumu par Zaporižjas apgabala pievienošanu Krievijas Federācijai. 30. septembrī, pamatojoties uz šo referendumu rezultātiem, prezidents Vladimirs Putins parakstīja rīkojumu par apgabala iekļaušanu Krievijas sastāvā.

## Okupācija
2022. gada 26. februārī Krievijas karaspēks ieņēma Berdjanskas ostu un Berdjanskas lidostu. Nākamajā dienā Krievijas militārpersonas bija pilnībā pārņēmušas kontroli pār pilsētu.

2022. gada 1. martā Melitopoles iedzīvotāji pretojās pilsētas okupācijai un aizšķērsoja Krievijas militāro transportlīdzekļu kolonnu.

4. martā Krievijas karaspēks uzbrukai Enerhodaras pilsētai un Zaporižjas atomelektrostacijai. 5. martā Zaporižjas apgabala gubernators Oleksandrs Staruhs paziņoja, ka Krievijas spēki pēc pilsētas izlaupīšanas pametuši pilsētu, tomēr Ukrainas dienvidaustrumu militārā administrācija 7. martā apstiprināja, ka Enerhodara atrodas Krievijas spēku kontrolē.

10. martā Krievijas spēki aizturēja Melitopoles domes deputāti Leilu Ibragimovu, vēlāk nolaupīja Melitopoles mēru Ivanu Fedorovu, kurš atteicās sadarboties ar okupantiem un savā birojā turpināja izkārt Ukrainas karogu.

24. martā Ukrainas spēki veica gaisa triecienu pret *Aligator* klases desantkuģi *Saratov* Berdjanskas ostā, kas tika iznīcināts un nogremdēts, un viens no diviem Aligator klases desantkuģiem guva bojājumus. Toreiz tas bija smagākais jūras zaudējums, ko Krievija cieta iebrukuma laikā, un viens no nozīmīgākajiem Ukrainas panākumiem.

### Militāri civilās administrācijas izveide un aneksija
Okupētās teritorijas pārvaldei Krievijas valdība izveidoja Zaporižjas kolaborantu militāri civilo administrāciju ().
Ukrainas karaspēka pretuzbrukuma laikā 20. septembrī Doneckas, Hersonas, Luhanskas un Zaporižjas apgabalu okupētajās daļās steidzami izsludināja viltus referendumus par pievienošanos Krievijas Federācijai no 23. līdz 27. septembrim.
Zaporižjas apgabala okupētās daļas iedzīvotājiem sagatavoja balsošanas zīmes ar jautājumu krievu un ukraiņu valodā "vai jūs atbalstāt Zaporižjas apgabala izstāšanos no Ukrainas, Zaporižjas apgabala pārveidi par patstāvīgu valsti un tās iekļaušanos Krievijas Federācijas sastāvā ar Krievijas Federācijas subjekta tiesībām?"
Krievijas Drošības padomes priekšsēdētāja vietnieks, bijušais Krievijas prezidents Dmitrijs Medvedevs paziņoja, ka referendumu rīkošana un jaunu teritoriju pievienošana Krievijai izraisīšot neatgriezeniskas ģeopolitiskās pārmaiņas pasaulē, jo "uzbrukums Krievijas teritorijai tiktu uztverts kā noziegums, kas ļautu mums izmantot visus pašaizsardzības līdzekļus". Ukrainas ārlietu ministrs Dmitro Kuleba pauda pārliecību, ka Krievijas rīkotie viltus referendumi neko nemainīs un Ukraina turpinās atbrīvot savu teritoriju.

28. septembrī Krievijas puse pavēstīja, ka par pievienošanos Krievijai Zaporižjas apgabalā nobalsojuši 93% vēlētāju.
29. septembrī ANO ģenerālsekretārs Antoniu Guterrešs nosodīja Krievijas plānus anektēt okupētās Ukrainas daļas, norādot, ka tā ir bīstama eskalācija, kam nav vietas mūsdienu pasaulē.
30. septembrī kļuva zināms, ka Vladimirs Putins parakstījis dekrētu par Zaporižjas apgabala atzīšanu par neatkarīgu teritoriju.
30. septembrī Maskavas kremlī Vladimirs Putins kopā ar okupēto Ukrainas reģionu vietvalžiem parakstīja līgumus par četru apgabalu iekļaušanu Krievijas Federācijas sastāvā. Krievijas prezidents savā uzrunā apgalvoja, ka miljoniem "krievu pasaules" iemītnieku sapņojot atgriezties savā "īstajā dzimtenē", no kuras tika nošķirti pēc PSRS sabrukuma 1991. gadā.

## Deokupācija
### 2022. gada kaujas
2022. gada 11. jūlijā Ukrainas aizsardzības ministrs Oleksijs Rezņikovs paziņoja, ka prezidents Volodimirs Zelenskis devis pavēli izstrādāt plānu okupēto Ukrainas dienvidu apgabalu atbrīvošanai.
thumb|250px|Krievijas kara flotes desantkuģis "Saratova", kuru Ukrainas karaspēks uzspridzināja Berdjanskas ostā
 
28. augustā Melitopoles mērs Ivans Fedorovs informēja, ka iznīcināta viena no lielākajām krievu militārajām bāzēm, kas bija izvietota kādas rūpnīcas teritorijā. Krievijas spēki intensīvi apšaudīja Orihivas pilsētu, kur nokrita vismaz 200 lādiņi. Enerhodaras mērs ziņoja par pilsētas dzīvojamo rajonu apšaudi, Ukrainas prezidenta biroja vadītājs Andrijs Jermaks uzsvēra, ka Krievijas kodolšantāža nedrīkst palikt bez atbildes.
29. augustā Ukrainas bruņotie spēki sāka plašu pretuzbrukumu Ukrainas dienvidu frontē.

### 2023. gada kaujas
Lai kavētu iespējamu Ukrainas karaspēka Dņepras forsēšanas operāciju, naktī uz 2023. gada 6. jūniju Krievija uzspridzināja iepriekš mīnēto Kahovkas HES aizsprostu.
10. jūnijā Ukrainas Bruņotie spēki sāka uzbrukumu pie Zaporižjas apgabala Orihivas, kā arī pie Doneckas un Zaporižjas apgabalu robežas.
12. jūnijā Ukrainas aizsardzības spēki lēni virzījās uz priekšu trīs frontēs, Berdjanskas virzienā vietām līdz pat kilometram, atbrīvojot septiņas apdzīvotas vietas.
21. jūnijā prezidents Zelenskis atzīmēja, ka militārais progress nav bijis ātrs un viegls, jo Krievijas okupanti ir mīnējuši 200 000 kvadrātkilometru Ukrainas teritorijas. Zelenskis arī piebilda, ka Ukrainas aizstāvji virzīsies uz priekšu kaujas laukā tādā veidā, kādu uzskatīs par pareizu.
21. jūnijā prezidents Zelenskis paziņoja, ka valsts dienvidos notiekot karaspēka virzība uz priekšu. 
29. jūnijā Ukrainas aizsardzības spēku uzbrukuma operācijas turpinājās Melitopoles, Berdjanskas un Bahmutas virzienā.
22. jūnijā prezidents Zelenskis informēja, ka Krievija apsver terorakta scenāriju Zaporižjas AES, mīnējot tās dzesēšanas sistēmu.
30. jūnijā kļuva zināms, ka AES darbiniekiem bija dots rīkojums doties prom līdz 5. jūlijam.
3. jūlijā Ukrainas aizsardzības ministrija pavēstīja, ka Ukrainas armija pamazām virzās uz priekšu Berdjanskas un Melitopoles virzienos, tikmēr krievi mēģina uzbrukt Avdijivkas, Marjinkas, Svatoves un Limanas virzienos.
Laikraksts "The New York Times" vēstīja, ka kopš pretuzbrukuma sākuma Ukrainas Bruņotie spēki ir zaudējuši aptuveni 20% no kaujās iesaistītās rietumvalstu piegādātās smagās bruņutehnikas.

15. un 16. jūlijā Ukrainas armijas pretuzbrukumu operācijas Zaporižjas apgabalā apgrūtināja aptuveni 5 līdz 16 kilometru plašā zonā pirms Krievijas armijas nocietinājumiem izveidotie mīnu lauki, kurus nespēja šķērsot NATO valstu piegādātās kājnieku kaujas mašīnas *[[Bradley]]* un tanki *[[Leopard 1|Leopard]]*.
27. jūlijā Ukrainas pavēlniecība informēja par jaunas ofensīvas fāzes sākšanu uz dienvidiem no Orihivas, mēģinot iziet cauri mīnu laukiem līdz Tokmakai, tālāk līdz Melitopolei.
11. augustā Ukrainas karaspēks sasniedza Robotines ziemeļu nomali un Urožaini pie Doneckas un Zaporižjas apgabala robežas.
2. septembrī Ukrainas puse paziņoja, ka tās bruņotie spēki ir pārrāvuši pirmo no trim visvairāk nocietinātajām Krievijas karaspēka aizsardzības līnijām dienvidu frontē, sauktām par "Surovikina līniju". Krievijas karaspēka vadība uz dienvidu fronti pārdislocēja savas karaspēka vienības no austrumu frontes un ieveda karaspēku no Krievijas.
5. septembrī kļuva zināms, ka Ukrainas karavīri uzbruka otrajai Krievijas nocietinājumu līnijai Verboves un Novoprokopivkas ciemu virzienā, šķērsojot prettanku grāvjus un nocietinājumus.
21. septembrī izplatījās ziņa, ka Ukrainas spēki Robotines apkaimē ir pārvarējuši arī trešo Krievijas aizsardzības līniju.
Pēc piecu mēnešu ilga pretuzbrukuma Ukrainas armijai līdz 2023. gada novembra sākumam bija izdevies tikt uz priekšu par aptuveni 17 kilometriem.

### 2024. gada kaujas
2024. gada 26. februārī Taurijas spēku operatīvās grupas pārstāvis sacīja, ka Ukrainas bruņoto spēku vienības atkāpušās no Lastočkines ciema, lai organizētu aizsardzību pa Orlivkas, Tonenkes un Berdiču līniju, lai neļautu ienaidniekam virzīties tālāk uz rietumiem.
29. februārī Krievijas karaspēks turpināja ofensīvu Zaporižjas apgabalā. Krievijas iebrucēji centās ieņemt Tonenkes, Orlivkas, Semeņivkas, Berdičas un Krasnohorivkas apdzīvotās vietas. Tāpat smagas kaujas turpinājās Verboves un Robotines apkaimē. Ukrainas bruņoto spēku virspavēlnieks Oleksandrs Sirskis pavēstīja, ka 24 stundu laikā Austrumu frontē notriekti trīs Krievijas bumbvedēji Su-34. Ukrainas mediji ziņoja, ka februārī kopumā iznīcinātas 13 Krievijas kara lidmašīnas.
2024. gada 22. martā Krievijas prezidenta preses sekretārs Dmitrijs Peskovs norādīja, ka Krievijas galvenais kara mērķis ir ieņemt visu Doneckas, Luhanskas, Zaporižjas un Hersonas apgabalu teritoriju.

### 2026. gada kaujas

2026. gada janvāra beigās sākās Ukraina armijas pretuzbrukums Oleksandrijivskas un Huļajpoles virzienā. Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis izteicās, ka 2026. gadā Krievijas armijai uzdots pilnībā ieņemt Doneckas un Luhanskas apgabalus, kā arī virzīties Zaporižjas un Dnipro virzienā.
11. martā kļuva zināms, ka pēc vairāku nedēļu ilga pretuzbrukuma Ukrainai bija izdevies atbrīvot vairāk nekā 400 kvadrātkilometru no okupētās Dņipropetrovskas un Zaporižjas apgabalu teritorijas.

## Skatīt arī

* Mikolajivas apgabala okupācija
* Hersonas apgabala okupācija
* Harkivas apgabala okupācija
* Doneckas tautas republika
* Luhanskas tautas republika
* Krimas okupācija
* Krievijas iebrukums Ukrainā

## Atsauces