Ādaži

**Ādaži** ir pilsēta Gaujas kreisajā krastā Pierīgā. Atrodas pie autoceļa A1, 21,6 km no Rīgas centra. Pilsēta ir Ādažu novada centrs, šeit atrodas novada administratīvās iestādes, skolas (Ādažu vidusskola, Ādažu sākumskola un Ādažu Brīvā Valdorfa skola), bērnudārzs "Strautiņš", vairāki veikali un pakalpojumu uzņēmumi. Ādažus divās daļās dala Gaujas atteka Vējupe.

## Ģeogrāfija

Atrodas Piejūras zemienes Rīgavas līdzenumā. Vidējā gaisa temperatūra janvārī ir −5,5 °C — -6 °C, jūlijā — +17 °C. Nokrišņu daudzums 650—700 mm gadā, bezsala perioda vidējais ilgums ap 150 dienām.

## Nosaukums
Par vietvārda Ādaži izcelsmi pastāv divas versijas:

* Ādažiem vietvārdu devusi upe Gauja, kuras senais vāciskais nosaukums bijis *Aa*, reti sastopams bijis arī — *Ada Flusing*. Iespējams, ka *Ada* ticis savienots ar Vidzemes lībiešiem raksturīgo galotni "aži". Vietvārdi ar izskaņām -aži, -uži, -iži (Ādaži, Ainaži, Allaži, Limbaži, Ropaži, Suntaži, Tiegaži, Vangaži, Vidriži) tiek uzskatīti par somugru cilmes vārdiem.
* Jānis Endzelīns savos pētījumos ir sniedzis citu vārda Ādaži cilmes skaidrojumu, saistot to ar lībiešu vārdu *ādøs* ar nozīmi ‘tievs’, ‘šaurs’ un piebilstot, ka baznīca un apdzīvotais miests atrodas uz zemes šauruma starp diviem ezeriem.

## Vēsture
[thumb|left|Ādažu muižas tilts ([Broce)]]
thumb|Ādažu vēstures grāmata (1878).
Mūsdienu Ādažu pilsēta veidojies ap kādreizējās Gaujas muižas (arī Ādažu muiža, *Aahof*) jeb Gaujas-Pļavas muižas centru, bet pilsētas jaunākā daļa Vējupes labajā krastā — ap Rembergu muižas (arī Remberģu muiža, *Ringenberg*) centru. Gaujas muiža atradās senajā Bukultu pils jeb Jauno dzirnavu draudzes novada (*Kirchspiel Neuermühlen*) teritorijā, kas ietvēra pašreizējo Bukultu un Baltezera teritoriju, 19. gadsimtā to dēvēja par Ādažu-Carnikavas draudzes novadu.

Dažreiz par vēsturiskajiem Ādažiem uzskata tagadējos Bukultus, kur 13. gadsimtā Livonijas ordenis pie lielceļa uzcēla Neiermīles dzirnavas un pili. Jānis Endzelīns pieļāvis, ka šī vieta arī varētu būt devusi Ādažu vārdu no lībiešu *ādøs* ar nozīmi ‘tievs’, ‘šaurs’, kā šaura sauszeme, kas iespraudusies starp trijiem ezeriem.

Pēc 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanas tika izveidots Rīgas apriņķa Ādažu pagasts. Ādažu ciemā atradās pagasta valde, kura darbojās līdz mūsdienām saglabātajā, 1893. g. atklātajā Ādažu Pagasta namā (arī - Tautas nams), kura arhitekts bija Konstantīns Pēkšēns (adresē Gaujas iela 16). 1870. vai 1872. g. uzcelto Ādažu pagastskolas ēku 1927. gada 11. septembrī nomainīja tās vietā pēc arhitekta un etnogrāfa Paula Kundziņa projekta uzceltā Ādažu pamatskolas ēka (nojaukta padomju okupācijas laikā).

Padomju okupācijas laikā 1945. gadā pagastā nodibināja Ādažu ciema padomi un no 1948. gada ciems kļuva par kolhoza "Ādaži" (līdz 1962. gadam – Staļina kolhozs, no 1986. gada – agrofirma "Ādaži", kuras pēdējais vadītājs bija Alberts Kauls) centru – šajā laikā notika intensīva ciema apbūve. 

1949. gadā likvidēja pagastu un apriņķi, izveidojot **Ādažu ciemu,** kurš ietilpa Saulkrastu (1949—1956) un Rīgas (pēc 1956. gada) rajonos. Ādažu ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Carnikavas ciemu.

No 1990. gada Ādažus klasificēja par Rīgas rajona Ādažu pagasta lielciemu un tā centru. 1992. gadā no Ādažu pagasta atdalījās Carnikavas pagasts. 2006. gadā Ādaži kļuva uz pagasta bāzes izveidotā Rīgas rajona Ādažu novada centru, un 2009. gadā novads kļuva par patstāvīgu pirmā līmeņa administratīvo vienību.

Pēc 2021. gada administratīvās reformas Ādaži saglabāja jaunā Ādažu novada un atguva Ādažu pagasta centra statusu. 2022. gada 1. jūlijā, saskaņā ar Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumu, Saeima Ādažiem piešķīra pilsētas tiesības, atdalot tos no Ādažu pagasta, kaut arī pilsēta joprojām ir pagasta ārpusteritoriālais centrs.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Saimniecība
Lielākie Ādažos reģistrētie uzņēmumi pēc apgrozījuma 2020. gadā bija spirta ražotājs "Berlat Grupa", jūras produktu konservu ražotājs *KH Select*, vairumtirgotāja un zāģmateriālu ražotāja *Hornbaek Baltic*, gaļas ražotājs "Ādažu desu darbnīca".

Plaši pazīstams zīmols ir Ādažu čipsi (agrāk AS *Latfood*), kurš ietilpst ''Orkla Latvija'' grupā un kura pirmsākumi meklējami kartupeļu salmiņu ražotnes izveidē pilsētas Jaunkūlu apkaimē 1972. gadā.

Ādažiem pieguļošā Birznieku ciema teritorijā, otrpus šosejai, atrodas divas *Orkla* pārtikas izstrādājumu rūpnīcas, kurās tiek ražoti zīmolu "Laima", "Staburadze" un ārvalstu zīmolu saldumi.

## Cilvēki
* Fēlikss Cielēns, politiķis, Latvijas ārlietu ministrs (1926—1928), LCP memoranda autors;
* Jānis Alfrēds Kalniņš (1881–?), Rīgas apriņķa Ādažu pagasta valdes vecākais starpkaru Latvijas laikā;
* Eduards Grantskalns, lauksaimnieks un politiķis, LCP memoranda parakstītājs (ilglaicīgi dzīvojis vēsturiskajā Ādažu pagastā);
* Alberts Kauls, lauksaimnieks un politiķis (ilglaicīgi vadījis kolhozu "Ādaži");
* Kārlis Taube, gleznotājs

## Sports

### Sporta komandas un klubi

#### Basketbols

* BK Ādaži/Daily (Latvijas Reģionālā basketbola līga)

#### Futbols

* FK Ādaži (piedalās jauniešu čempionātios un 3. līgā)

#### Florbols

* FBK SĀC (kopīgi ar Saulkrastiem un Carnikavu, Elvi florbola līga)

#### Citi

* Ādažu Bērnu un jaunatnes sporta skola

### Sporta būves

* Ādažu stadions
* Ādažu Sporta centrs

## Attēlu galerija

Attēls:Adazi1.jpeg|Ādažu Kultūras centrs
Attēls:Adazi2.jpeg| Ādažu novada dome
Attēls:Adazi3.jpeg| Vējupe pie Gaujas ielas
Attēls:Adazi4.jpeg| Gaujas iela Ādažos
Attēls:Adazi5.jpeg| Ādažu sākumskolas ēka
Attēls:Adazi6.jpeg| Ādažu vidusskolas ēka
Attēls:Adazi7.jpeg| Gaujas-Baltezera kanāla slūžas pie Gaujas
Attēls:Adazi8.jpeg| Tilts pār Gauju Ādažos (Kadagas tilts)
Attēls:Adazi9.jpeg| Gaujas iela pie Ādažu slimnīcas
Attēls:Gaujas iela Ādažos.jpg|Attekas un Gaujas ielu krustojums


## Atsauces

## Ārējās saites