Krāslavas novads

**Krāslavas novads** () ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienoti Krāslavas novads un Dagdas novads, kā arī trīs Aglonas novada pagasti. Robežojas rietumos ar Augšdaugavas novadu, ziemeļos ar Preiļu, Rēzeknes un Ludzas novadiem, kā arī austrumos un dienvidos ar Baltkrievijas Vitebskas apgabalu. Novada centrs atrodas Krāslavas pilsētā.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Krāslavas rajona teritoriju.

## Teritoriālais iedalījums
Krāslavas novads iedalās 24 pagastos un 2 pilsētās: Andrupenes pagasts, Andzeļu pagasts, Asūnes pagasts, Aulejas pagasts, Bērziņu pagasts, Dagdas pagasts, Dagdas pilsēta, Ezernieku pagasts, Grāveru pagasts, Indras pagasts, Izvaltas pagasts, Kalniešu pagasts, Kaplavas pagasts, Kastuļinas pagasts, Kombuļu pagasts, Konstantinovas pagasts, Krāslavas pagasts, Krāslavas pilsēta, Ķepovas pagasts, Piedrujas pagasts, Robežnieku pagasts, Skaistas pagasts, Svariņu pagasts, Šķaunes pagasts, Šķeltovas pagasts un Ūdrīšu pagasts.

### Latgales vēsturiskajā zemē
Latgalē ietilpst novada daļa Daugavas labajā krastā: Andrupenes pagasts, Andzeļu pagasts, Asūnes pagasts, Aulejas pagasts, Bērziņu pagasts, Dagdas pagasts, Dagdas pilsēta, Ezernieku pagasts, Grāveru pagasts, Indras pagasts, Izvaltas pagasts, Kalniešu pagasts, Kastuļinas pagasts, Kombuļu pagasts, Konstantinovas pagasts, Krāslavas pagasts, Krāslavas pilsēta (daļēji), Ķepovas pagasts, Piedrujas pagasts, Robežnieku pagasts, Skaistas pagasts, Svariņu pagasts, Šķaunes pagasts, Šķeltovas pagasts, Ūdrīšu pagasts 

### Sēlijas vēsturiskajā zemē
Sēlijā ietilpst novada daļa Daugavas kreisajā krastā: Kaplavas pagasts, Krāslavas pilsēta (daļēji)

## Daba
Novada lielākā daļa atrodas Latgales augstienes dienviddaļā (Karaļu kalns 272 m, Līpkolns 264 m), dienvidos Polockas zemiene. Augsnes — pārsvarā podzolētās un velēnu podzolētās. Meži 1982. gadā aizņēma ap 30% no teritorijas. Derīgie izrakteņi — grants (Tartaks), māls (Baltica), kūdra (Zamševas, Lielžogotovas, Reinieku, Trestišķu purvi).

Vidējā temperatūra: -7 ° C janvārī, +17,5 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 600—650 mm gadā.

### Upes
Viss novads ietilpst Daugavas baseinā. Lielākās upes: Daugava, Sarjanka, Dubna, Indrica, Asūnīca.

### Ūdenstilpes
273 ezeri, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Sīvers 17,6 km², Eša ezers 10,6 km², Drīdzis 7,5 km².

## Vēsture
Novada teritorija apdzīvota pirms 3. gadu tūkstoša p.m.ē. Neolītā 2. gadu tūkstotī p.m.ē tajā dzīvoja baltu ciltis. Ap 12. gadsimtu novads bija iekļauts latgaļu Jersikas valstī, cauri tam gāja svarīgais Daugavas ūdensceļš. 13. gadsimtā teritorija tika iekļauta Livonijas  Daugavpils komturejā. Pēc Livonijas sabrukuma 1560. gados nonāca Pārdaugavas hercogistē, vēlāk tiešā Polijas pārvaldē. 1772. gadā Polijas sadalīšanas dēļ novada teritorija pārgāja Krievijas Impērijas kontrolē un tika iekļauta vispirms Pleskavas guberņā, tad 1778. gadā Polockas vietniecībā, no 1796. gada Baltkrievijas guberņā un no 1802. gada Vitebskas guberņā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās

### Lielākās apdzīvotās vietas

### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

## Saimniecība

### Transports

Kraslavasstacija10.jpeg|Krāslavas dzelzceļa stacija
St. Indra (4) - panoramio.jpg|Indras dzelzceļa stacija
Road from Egleva to Ezernieki (P52).jpg|Autoceļš P52 pie Egļovas

Krāslavas novadu šķērso vairāki dažādas nozīmes autoceļi. Novada teritoriju šķērso  (Rīga—Daugavpils—Krāslava—Baltkrievijas robeža (Pāternieki)). Tāpat, novadu šķērso vairāki reģionālās nozīmes autoceļi —  (Zilupe—Šķaune—Ezernieki),  (Rēzekne—Dagda),  (Malta—Sloboda),  (Dagda—Aglona),  (Krāslava—Dagda),  (Krāslava—Preiļi—Madona (Madonas apvedceļš)) un  (Skrudaliena—Kaplava—Krāslava).

Novadu teritoriju šķērso arī dzelzceļa līnija Daugavpils—Indra, uz kuras Krāslavas novada teritorijā atrodas divas stacijas (Krāslava un Indra). Pa dzelzceļa līniju kursē kravas vilcieni un pasažieru dīzeļvilcieni.

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Novadnieki
* Kazimirs Bujņickis (1788—1878), rakstnieks un kultūras darbinieks
* Konstantīns Budkēvičs (1867—1923), Romas Katoļu baznīcas priesteris, nogalināts PSRS represijās
* Nikolajs Loskis (1870—1965), filozofs
* Naums Āronsons (1872—1943), tēlnieks
* Pēteris Stepiņš (1914—1999), vēsturnieks un arheologs
* Pāvils Glaudāns (1915—1968), gleznotājs
* Longins Avdjukevičs (1916–1988), Latvijas PSR VDK priekšsēdētājs (1963–1980)
* Cecīlija Dinere (Cecīlija Boiko; 1919—1996), dzejniece
* Vanda Zēvalde (1922—1997), tēlniece
* Romualds Jermaks (1931), komponists
* Pēteris Koroševskis (1940), lauksaimnieks, Latvijas Augstākās padomes deputāts 
* Pēteris Zvidriņš (1943), demogrāfs un sociologs
* Edvards Pavlovskis (1950), katoļu bīskaps
* Valentīna Gotovska (1965), vieglatlēte
* Ineta Radēviča (1981), vieglatlēte

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī