open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
VIA CoolStream

thumb|right|163px|VIA CoolStream logotips**VIA CoolStream** ir VIA Technologies patentēta un VIA Technologies mobilajos procesoros izmantota tehnoloģija, kas nodrošina procesora takts frekvences straujas izmaiņas plašā amplitūdā. Spēja strauji mainīt frekvences ir nepieciešama, lai procesora nepietiekamas noslodzes vai dīkstāves laikā procesors nedarbotos augstākajā takts frekvencē un nepatērētu maksimālo iespējamo enerģijas apjomu, bet gan pārietu energoefektīvā režīmā.

VIA CoolStream būtībā ir VIA Technologies realizējums ACPI (eng. Advanced Configuration and Power Interface) stāvokļiem C0, C1, C2, C3, C4, C5, C6.

VIA CoolStream tehnoloģijai neoficiāli eksistē 3 paaudzes:
* VIA CoolStream 1 realizēta VIA C3 procesoros ar procesora C0, C1, C2, C3 stāvokļu nodrošinājumu,
* VIA CoolStream 2 realizēta VIA C7 / VIA C7-M / VIA Eden procesoros ar procesora C0, C1, C2, C3, C4 stāvokļu nodrošinājumu,
* VIA CoolStream 3 realizēta VIA Nano procesoros ar procesora C0, C1, C2, C3, C4, C5, C6 stāvokļu nodrošinājumu.

VIA CoolStream trešajā paaudzē īstenotais C6 stāvoklis (dziļās iemigšanas stāvoklis) ļauj atslēgt līdz pat 98,9% VIA Nano procesora tranzistoru, kas ir savdabīgs rekords x86 procesoru vidē.

* Low Power by Design
Ziemeri

**Ziemeri** jeb **Ziemeris** ir ciems Alūksnes novada Ziemeru pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 9 km attālumā no pagasta centra Māriņkalna, 18 km no novada centra Alūksnes un 199 km no Rīgas. Ziemeriem cauri iet valsts vietējās nozīmes autoceļš V386, ap kuru slejas Ziemeru ozolu aleja, valsts nozīmes aizsargājamā aleja.

Ziemeri izveidojušies ap Ziemera muižas centru, kura plašais ēku ansamblis salīdzinoši labi saglabājies, savukārt kungu māja tiek palēnām atjaunota. Ārpus muižas centra lineāri gar autoceļiem izvietojusies privātmāju apbūve (gan pirmskara, gan padomju laika). Agrāk šeit atradies veikals.

## Vēsture
Ziemera muiža (*Semershof*) pirmo reizi rakstos minēta 16. gadsimta vidū, kad šo agrākās Alūksnes komturejas daļu savā īpašumā ieguva A. Zimerss (*Simmers*), no kura vārda cēlies vietas nosaukums.
Zviedru Vidzemes laikā 1631. gadā muiža nonāca K. Langenberga, vēlāk Grīpenhelma (*Griepenhielm*) īpašumā. Rīgas vietniecības laikā 1786. gadā klasicisma stilā uzcelta tagadējā muižas kungu māja. 1804. gadā Alūksnes draudzes novada Ziemeru muižu nopirka Johans Gotlībs fon Volfs un 1807. gadā lika uzcelt piebūvi un stalli.
No 1871. gada Kaktiņos atradās Ziemera pagastskola. 

Pēc 1920. gada zemes reformas Ziemera, Šļukuma (*Schluckum*) un Māriņkalna (*Marienstein*) muižas sadalīja jaunsaimniecībām, Māriņkalna muižas centru nopirka Ziemeru pagasts un tur iekārtoja pagastvaldi. 1935. gadā Ziemeru pagasta platība bija 94,3 km2 un tajā bija 1630 iedzīvotāji. Muižas kungu māja 1935. gadā nonāca Felsbergu ģimenes īpašumā, bet pēc Otrā pasaules kara tika nacionalizēta. Laika gaitā pagasta centru no Ziemeriem pārcēla uz Māriņkalnu un ciema attīstība apsīka.

Kopš 2004. gada Ziemeru muižas pils īpašniece ir režisore Dita Balčus.
No 2006. līdz 2008. gadam ēku nesekmīgi mēģināja iegādāties fon Volfu dzimta.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Skrudaliena

**Skrudaliena** ir ciems Augšdaugavas novada Skrudalienas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļdaļā autoceļu P68 un P69 krustojumā 8,5 km no pagasta centra Silenes, 15 km no novada centra Daugavpils un 247 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta (senāk Skrudaļina) pastāv kopš 1790. gada; izveidojusies ap bijušo muižas centru. 20. gadsimta sākumā tur bija ap 100 ēku un 500 iedzīvotāju, pareizticīgo baznīca, tirgotavas, amatnieku darbnīcas. 1925. gadā Skrudalienai piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss. 1935. gadā Skrudalienā bija 40 dzīvojamās mājas un 236 iedzīvotāji, 1989. gadā — 210 iedzīvotāji.

Skrudalienā 1938. gadā būvētā ēkā atrodas pamatskola (līdz 1982. gadam — vidusskola), bibliotēka, pasts, pareizticīgo baznīca.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

## Atsauces
Ķesteris

**Ķesteris** var būt:

* ķesteris (baznīcas amats) (no ) jeb šķesteris, luterāņu mācītāja palīgs, kas glabā baznīcas lietas un gādā par kārtību.

## Uzvārds
* Ģirts Ķesteris
VIA StepAhead

thumb|right|183px|VIA StepAhead logotips 2010. gadā**VIA StepAhead** ir VIA Technologies patentēta un VIA Technologies procesoros realizēta uzlabotā zarojumparedzes tehnoloģija, kas cenšas iepriekš paredzēt, vai procesorā notiks zarošanās un kāds būs tuprmākais zarojuma ceļš. Kad zarošanās operācija ir izpildīta, buferī tiek saglabāta šī un arī nākamā izpildītā operācija. Kad tiek izpildīta zarošanās instrukcija, procesors, izpildot programmu, paredz, ka tekošais zarojums būs līdzīgs ar divu iepriekšējo operāciju zarojumu. 90% gadījumu tā arī ir un procesors vienkārši atkārto zarojumu par jaunu, nevis veic skaitļošanas darbības, tādējādi ievērojami pieaug procesora ātrdarbība.

VIA StepAhead tehnoloģija ir realizēta VIA C7 un VIA Nano procesoros.

* Performance by design
Ģirts Ķesteris

**Ģirts Ķesteris** (dzimis ) ir latviešu aktieris. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1964. gadā režisora Zigurda Ķestera ģimenē. Mācījās Valmieras Viestura 3. vidusskolā.
Strādāja Valmieras Drāmas teātrī, kopš 1994. gada Dailes teātrī. Ģ. Ķesteris ir piedalījies vairākās latviešu spēlfilmās un televīzijas seriālos. No 2006. gada atveidoja Leonu LTV seriālā "Neprāta cena", bet vēlāk līdz 2017. gadam — dubultlomu (Leonu un Fēliksu) TV seriālā "UgunsGrēks". 2017. gadā spēlējis arī galveno lomu TV3 seriālā "Svešā seja".

1994. gada Spēlmaņu naktī viņš saņēma apbalvojumu kā gada aktieris par studenta Arkenholda lomu izrādē "Spoku sonāte" un titullomu izrādē "Ferdinando". 2009. gadā ieguva Harija Liepiņa balvu, kā arī 2014. gadā iecelts par Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieku un apbalvots ar IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

Laulībā ar aktrisi Leonardu Ķesteri dzimis dēls Pauls. Vēlāk attiecībās ar Dailes teātra aktrisi Aiju Dzērvi piedzima meita. Vairākus gadus dzīvoja kopā ar aktrisi Kristīni Nevarausku.

## Filmogrāfija

## Lomas televīzijā

## Atsauces

## Ārējās saites
*Ģirts Ķesteris filmas.lv

* Ģirta Ķestera profils DT mājaslapā
* Ģirts Ķesteris  izrades.lv
Āboliņš (nozīmju atdalīšana)

**Āboliņš** var būt:

* āboliņu ģints augs

## Vietvārds
* Jēkabnieku nosaukums Latvijas PSR laikā

## Uzvārds
* Āboliņš (uzvārds)

## Skatīt arī
* Āboltiņš
Gundars Āboliņš

**Gundars Āboliņš** (dzimis , Rīgā) ir latviešu aktieris, televīzijas un radio raidījumu vadītājs. Ilggadējs Jaunā Rīgas teātra aktieris. Spēlējis arī Jaunatnes un Dailes teātrī Rīgā un Minhenes teātrī *Münchner Kammerspiel.* Piedalījies vairākās spēlfilmās.

Divreiz saņēmis Spēlmaņu nakts balvu: 1998/1999. gadā kā gada aktieris otrā plāna lomā, 2005./2006. gadā — kā gada aktieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis aktieru Tālivalža Āboliņa un Veras Singajevskas ģimenē. Mācījās Tautas kinoaktieru studijā. Studēja aktiermākslu J. Vītola Latvijas Valsts konservatorijā Dailes teātra 7. studijā (1978—1982), karadienestu Padomju armijā aizvadīja Baltijas kara apgabala dziesmu un deju ansamblī Rīgā.

Vēlāk strādāja Jaunatnes teātrī režisora Ādolfa Šapiro vadībā, tad atgriezās Dailes teātrī, kur vairāk nekā desmit gadu spēlēja komēdiju izrādēs. 2000. gadā pēc režisoru Baņutas Rubess un Alvja Hermaņa piedāvājuma G. Āboliņš sāka darboties Jaunajā Rīgas teātrī. Piedalījās Alvja Hermaņa iestudētajās izrādēs Vācijā: "Ledus" (*Das Eis*, *Ruhrtriennale*, 2005), "Tēvi" (*Väter*, *Schauspielhaus Zürich*, 2007) un "Oblomovs" (*Oblomow*, *Schauspielhaus Köln*, 2011).

2015. gada augustā tika izziņots, ka Gundars Āboliņš pametīs Jauno Rīgas teātri un kļūs par štata aktieri Minhenes teātrī *Münchner Kammerspiele*. 2018. gadā atgriezās Jaunajā Rīgas teātrī.

## Balvas
* Spēlmaņu nakts 1998/1999 — balva kategorijā "Gada aktieris otrā plāna lomā" par lomām Dailes teātra izrādēs "Šveiks" un "Mana jautrā atraitne".
* Spēlmaņu nakts 2005/2006 — balva kategorijā "Gada aktieris" par lomām Jaunā Rīgas teātra izrādēs "Soņa" un "Ledus. Kolektīva grāmatas lasīšana ar iztēles palīdzību Rīgā".
* 2013. gadā saņēma Harija Liepiņa balvu par izcilu, spilgtu aktierdarbu iepriekšējo sezonu laikā.
* 2024. gadā saņēma Žaņa Katlapa balvu par sasniegumiem, kas uz Latvijas teātra skatuvēm mākslinieciski apliecina nācijas pamatvērtības.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gundars Āboliņš filmas.lv
* Gundars Āboliņš izrades.lv

* Gundara Āboliņa profils JRT mājaslapā
* Fotogrāfijas
Vīna kausa astoņi nemirstīgie

**Vīna kausa astoņi nemirstīgie** (vienkāršotā ķīniešu:飲中八仙 piņjiņs: yǐnzhōng bāxīan) ir Tan dinastijas laika gudrie, kas augsti vērtēja alkoholu. 

* He Džidžan ( )
* Li Dzjiņ ( )
* Li Šidži ( )
* Cui Dzundži ( )
* Su Dzjiņ ( )
* Li Bai ( )
* Džan Sjui ( )
* Dzjao Sui ( )
Dimiters

**Dimiters** (sieviešu dzimtē **Dimitere**) ir uzvārds:

* Artūrs Dimiters (1915—1986) — latviešu aktieris;
* Juris Dimiters (1947) — latviešu mākslinieks;
* Kaspars Dimiters (1957) — latviešu mūziķis.

## Skatīt arī
* Demiters
Augstrozes pagasts

**Augstrozes pagasts** bija viena no Valmieras apriņķa pašvaldībām tā dienvidos. Robežojās ar Valmieras apriņķa Vainižu, Dikļu un Dauguļu pagastiem, kā arī Cēsu apriņķa Rozulas pagastu. Pagasta valde atradās tagadējos Oliņos.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Augstrozes ciema padomi. 1947. gada 16. oktobrī pagastu iekļāva jaunizveidotajā Limbažu apriņķī. Ciema padomi likvidēja 1947. gada 18. novembrī, bet atjaunoja līdz ar pagasta likvidēšanu 1949. gada 31. decembrī, ciemu iekļaujot Limbažu rajonā. Mūsdienās Augstrozes pagasta teritorijas lielākā daļa iekļauta Limbažu novada Umurgas pagastā un neliela daļa Cēsu novada Stalbes pagastā.

## Atsauces
Students

[right|250px|thumb|Studenti [lekcijas laikā (Somija)]]
**Students** ( — tāds, kas cenšas pēc kaut kā) ir cilvēks, kurš studē augstskolā bakalaura vai maģistra līmeņa studiju programmā.

**Studējošais** — persona, kura studē augstskolā bakalaura, maģistra līmeņa studiju programmā, rezidentūrā vai doktorantūrā.

Citās valstīs, piemēram, Apvienotajā Karalistē par studentiem sauc arī vidusskolu skolēnus. Latvijā students pēc normatīvajiem aktiem ir cilvēks, kurš studē augstskolā vai koledžā. Senajā Romā un viduslaiku Eiropā par studentu sauca jebkuru cilvēku, kurš nodarbojas ar izglītošanos. 12. gadsimtā, kad parādījās pirmās universitātes, studenti bija to pasniedzēji un klausītāji, bet līdz ar zinātnisko grādu izveidošanos, tikai studējošie.

## Atsauces
Dauguļu pagasts

**Dauguļu pagasts** bija viena no Valmieras apriņķa pašvaldībām tā dienviddaļā. Robežojās ar Valmieras apriņķa Augstrozes, Dikļu, Mujānu un Ķieģeļu pagastiem, kā arī Cēsu apriņķa Rozulas un Kūduma pagastiem. Pagasta valde atradās Dauguļos.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu. 1935. gada pagastā dzīvoja 1105 iedzīvotāju.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Dauguļu un Lazdukalna ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Valmieras rajonā. Mūsdienās Dauguļu pagasta teritorija Valmieras novada Dikļu un Zilākalna pagastos, Limbažu novada Umurgas pagastā un Cēsu novada Stalbes pagastā.

## Cilvēki
* Alfrēds Tauriņš (1904–1986), inženieris ķīmiķis, Latvijas Universitātes, Jelgavas Lauksaimniecības akadēmijas un Makgila universitātes docētājs. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem. 

## Atsauces
Mehāniskā klonēšana

**Mehāniskā klonēšana** ir eksperimentāla klonēšanas metode, kuras mērķis ir no dzīvo organismiem un organiskām šūnām radīt identu nedzīvo matēriju, kas funkcionāli būtu dzīvā organisma klons.

Mehāniskā klonēšana galvenokārt nodarbojas ar smadzeņu šūnu radītās informācijas un to funkcionēšanas procesu analīzi, rekonstruēšanu un pārkonvertēšanu ciparu tehnoloģijā.

Pirmie eksperimenti ir uzsākti jau 2009. gadā ASV ar zarndobumaiņiem, kuru difūzās nervu sistēmas neironu radītos elektriskos impulsus zinātnieki ir daļēji sekmīgi atdarinājuši digitālos modeļos, kas ir ietverti īpaši izveidotā automatizētā programmā. Šī programma ir spējīga izdarīt patstāvīgas tālākas likumsakarības starp zarndobumaiņu primitīvajiem nervu impulsiem un ar īpašu algoritmu palīdzību konstruēt jaunus digitālus modeļus.

Mehāniskās klonēšanas galvenā mērķa pamatā ir koncepts, ka nākotnē cilvēks spēs turpināt dzīvot pēc bioloģiskā organisma nolietošanās mākslīgā un neorganiskā organismā (robotā) pēc viņa smadzeņu saturošās informācijas pārkonvertēšanas un digitalizēšanas ciparu formātā, kam būtu mākslīgais intelekts. Šī tehnoloģija teorētiski ļautu cilvēkam sasniegt nemirstību.

## Skatīt arī
* Mākslīgais intelekts
Raiens Gigss

**Raiens Džozefs Gigss** (; dzimis  Kārdifā, Velsā) ir velsiešu futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Velsas futbola izlases dalībnieks. No 2018. līdz 2022. gadam bijis Velsas izlases galvenais treneris.

## Karjera
Visu savu profesionāļa karjeru Gigss aizvadījis Anglijas futbola Premjerlīgas klubā *[[Manchester United FC|Manchester United]]*. Kluba sastāvā viņš debitēja 1990.—1991. gada sezonā un ir bijis pamatsastāva spēlētājs kopš 91.—92. gada sezonas. Viņam pieder kluba rekords par visvairāk aizvadītajām spēlēm tā sastāvā un visvairāk iegūtajām balvām.

Kopš 1992. gada viņš ir ieguvis 11 Premjerlīgas uzvarētāja medaļas, 4 FA Kausa uzvarētāja titulus un 2 Čempionu līgas kausus. 2011. gada 31. janvārī starptautiskā interneta aptaujā viņš tika atzīts par visu laiku labāko *Manchester United* spēlētāju, šo balvu viņam pasniedza Alekss Fērgusons. Viņš ir vienīgais futbolists, kas guvis vārtus visās 23 Premjerlīgas sezonās. Gigss tāpat ir visvairāk spēles UEFA Čempionu līgā aizvadījušais spēlētājs.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuva par treneri. 2014. gadā uz neilgu laiku tika iecelts par *Manchester United* galvenā trenera pienākumu izpildītāju. Vēlāk līdz 2016. gadam bija trenera asistents. 2018. gada janvārī tika apstiprināts par Velsas izlases galveno treneri.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Manchester United**

* Anglijas Premjerlīga: 1992—93, 1993—94, 1995—96, 1996—97, 1998—99, 1999—2000, 2000—01, 2002—03, 2006—07, 2007—08, 2008—09, 2010—11, 2012—13
* FA kauss: 1993—94, 1995—96, 1998—99, 2003—04
* Anglijas Līgas kauss: 1991—92, 2005—06, 2008—09
* FA Community Shield: 1993, 1994, 1996, 1997, 2003, 2007, 2008, 2010, 2013
* UEFA Čempionu līga: 1998—99, 2007—08
* UEFA Superkauss: 1991
* Starpkontinentālais kauss: 1999
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2008

**Individuālie sasniegumi**

* Velsas gada futbolists: 1996, 2006

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sporting-heroes.net 
* Manchester United profils
Jaunvāles pagasts

**Jaunvāles pagasts** bija viena no Valmieras apriņķa (līdz 1924. gadam Valkas apriņķa) pašvaldībām tā dienvidaustrumos. Robežojās ar Valmieras apriņķa Brenguļu, Valmieras un Kauguru pagastiem, Valkas apriņķa Trikātas un Blomes pagastiem un Cēsu apriņķa Mārsnēnu pagastu. Pagasta valde atradās Cempos.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Jaunvāles un Meiju ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Valmieras rajonā. Mūsdienās Jaunvāles pagasta teritorija iekļauta Valmieras novada Brenguļu pagastā.

## Atsauces
Ķieģeļu pagasts

**Ķieģeļu pagasts** bija viena no Valmieras apriņķa pašvaldībām tā dienvidos. Robežojās ar Valmieras apriņķa Dauguļu, Mujānu, Kocēnu un Vaidavas pagastiem, un Cēsu apriņķa Kūduma pagastu. Pagasta valde atradās tagadējās Sarmās 2,5 km uz ziemeļiem no Ķieģeļiem (tagadējās Ķieģeļmuižas).

## Vēsture
Pagasta teritorijā atradās Rubenes baznīca, kas pieminēta Indriķa hronikā sakarā ar Imeras zemes kristīšanu 1208. gadā, kurā par priesteri no 1208. gada līdz pat savai nāvei kalpoja hronists Latviešu Indriķis. Rubenes baznīca sākotnēji bijusi koka ēka, tagadējo izskatu ieguvusi 1739. gadā. 
Savukārt Vaidavas ezera austrumu krastā atradās labi nocietināts pilskalns, kuru grāfs Zīverss uzskatīja par Beverīnas pilsvietu, bet V.D.Balodis par Metimnes pilsvietu.     

Pagasts dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
Līdz 1920. gada agrārajai reformai pagasta teritorijā atradās Ķieģeļu muiža (*Kegeln*) 1676 ha kopplatībā, kuru sadalīja 80 vienībās (no tām 9 bija rentes mājas). Rubenes mācītājmuižu 147 ha platībā sadalīja 5 vienībās. 

1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Ķieģeļu un Ziedenes ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Valmieras rajonā. Mūsdienās Ķieģeļu pagasta teritorija iekļauta Valmieras novada Kocēnu, Vaidavas, Zilākalna pagastos un Cēsu novada Stalbes pagastā.

## Atsauces
Vladimirs Bespalovs

**Vladimirs Bespalovs** (dzimis ) ir bijušais Latvijas futbolists, aizsargs.

"Ventspilī" Bespalovs spēlēja kopš 2007. gada, bet savu pirmo pilno sezonu tajā aizvadīja 2010. gadā. 2010. gada novembrī Bespalovs pirmoreiz tika izsaukts uz Latvijas izlasi, kurā debitēja 17. novembra draudzības spēlē pret Ķīnas izlasi, nākot uz maiņu jau spēles kompensācijas laikā. Tā palika arī vienīgā viņa spēle izlasē.

## Atsauces


## Ārējās saites
Džonatans Edvardss

**Džonatans Deivids Edvardss** (; dzimis  Londonā, Lielbritānijā) ir bijušais britu vieglatlēts, startēja trīssoļlēkšanas sacensībās. Viņam pašlaik pieder pasaules rekords trīssoļlēkšanā (18,29 m), ko viņš uzstādīja 1995. gada 7. augustā Gēteborgā.

Dž. Edvardss piedalījies četrās Olimpiskajās spēlēs (1988, 1992, 1996, 2000), 1996. gadā Atlantā izcīnīdams sudraba medaļu un 2000. gadā Sidnejā zelta medaļu. Pasaules čempionātos ir svinējis 2 uzvaras (1995, 2001), izcīnījis 1 sudrabu (1997) un divas bronzas (1993, 1999).

## Ārējās saites
Edvardss

**Edvardss** () var būt:
* Bleiks Edvardss (*Blake Edwards*; dzimis kā **Viljams Bleiks Kramps**; 1922―2010) — amerikāņu kinorežisors, scenārists un aktieris;
* Dankans Edvardss (*Duncan Edwards*; 1936―1958) — angļu futbolists;
* Džonatans Edvardss (*Jonathan Edwards*; 1966) — britu vieglatlēts.

## Skatīt arī
* Edvardsa plato
Duntes pagasts

**Duntes pagasts** bija viena no Valmieras apriņķa pašvaldībām tā dienvidrietumos, Rīgas līča krastā. Robežojās ar Valmieras apriņķa Liepupes un Stienes pagastiem, kā arī Rīgas apriņķa Skultes pagastu. Pagasta valde atradās pie tagadējiem Mustkalniem.

## Vēsture
Izveidots sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likumu Liepupes draudzes novada Duntes muižas pagasta vietā.
Pēc 1920. gada zemes reformas Duntes muiža tika sadalīta 77 vienībās 1442 ha kopplatībā, bet Liepupes mācītājmuiža 7 vienībās 201 ha kopplatībā.

1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Duntes un Gāršas ciema padomes. 1947. gada 16. oktobrī pagastu iekļāva jaunizveidotajā Limbažu apriņķī. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Limbažu rajonā. Mūsdienās Duntes pagasta teritorija iekļauta Limbažu novada Liepupes un Skultes pagastos.

## Atsauces
Idus pagasts

**Idus pagasts** bija viena no Valmieras apriņķa pašvaldībām tā ziemeļos. Robežojās ar Ipiķu, Ternejas, Rūjienas, Sēļu un Mazsalacas pagastiem. Pagasta valde atradās 2,5 km uz ziemeļrietumiem no Idus ciema.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Idus un Ziediņu ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Rūjienas rajonā. Mūsdienās Idus pagasta teritorija iekļauta Valmieras novada Sēļu, Ramatas, Ipiķu un Vilpulkas pagastos.

## Atsauces
Edvards

**Edvards** (no ) var būt:

* Edvards (personvārds)

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Edvards I Plantagenets
* Edvards II Plantagenets
* Edvards III Plantagenets
* Edvards Benešs
* Edvards Bērns-Džonss
* Edvards Brensfīlds
* Edvards Bruks
* Edvards Dženers
* Edvards Elgars
* Edvards Epltons
* Edvards Grīgs
* Edvards Hīts
* Edvards Jillins
* Edvards Kāzners
* Edvards Kalniņš
* Edvards Kenedijs
* Edvards Laskers
* Edvards Lēve
* Edvards Liedskalniņš
* Edvards Lēve
* Edvards Maja
* Edvards Maibridžs
* Edvards Nortons
* Edvards Osborns Vilsons
* Edvards Pavlovskis
* Edvards Plankets
* Edvards Ridzs-Smiglijs
* Edvards Robinsons
* Edvards Sapīrs
* Edvards Smiltēns
* Edvards Smits
* Edvards Snoudens
* Edvards Steihens
* Edvards Tellers
* Eduards Traubergs
* Edvards Treimanis-Zvārgulis

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Džonatans Edvardss

## Skatīt arī
* Edvardsa plato
* Eduards
* Edvarts (personvārds)
Scottish Viking

***Scottish Viking*** ir kuģniecības *[[Stena Line]]* prāmis, kas ir būvēts 2009. gadā.

## Vēsture
Kopš 2011. gada 3. janvāra prāmis kursē maršrutā Ventspils—Nīneshamna. Prāmis tika īrēts no kompānijas "DFDS Seaways".

2012. gada 11. oktobrī kuģi *[[Scandlines]]* pārdeva Zviedrijas uzņēmumam *[[Stena Line]]*.

## Atsauces
Josefs Vašīčeks

**Josefs Vašīčeks** (; dzimis  Havlīčkūvā Brodā, Čehoslovākijā, miris 2011. gada 7. septembrī) bija profesionāls čehu hokejists, centra uzbrucējs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks.

## Spēlētāja karjera
Pirms karjeras KHL viņš spēlēja NHL klubos Karolīnas "Hurricanes", Našvilas "Predators" un Ņujorkas "Islanders". 1998. gada NHL draftā viņu "Hurricanes" izraudzījās ar kopējo 91. kārtas numuru. "Lokomotiv" pārstāv kopš 2008. gada. 2006. gadā "Hurricanes" sastāvā viņš izcīnīja Stenlija kausu.

2011. gada 7. septembrī spēlētājs gāja bojā Jaroslavļas aviokatastrofā.

Čehijas izlases sastāvā piedalījies 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Vankūverā (7. vieta), trijos Pasaules čempionātos (2003. gadā 4. vieta, 2005. gadā 1. vieta, 2009. gadā 6. vieta) un 2004. gada Pasaules kausa izcīņā (3. vieta).

## Atsauces

## Ārējās saites
Bifeļi

**Bifeļi**, **bifeļu ģints** (*Bubalus*) ir viena no dobradžu dzimtas (*Bovidae*) ģintīm, kas pieder vēršu apakšdzimtai (*Bovinae*). Bifeļu ģintī ir 5 mūsdienās dzīvojošas sugas. Pazīstamākās ir ūdens bifelis un Āzijas ūdens bifelis.

Ūdens bifelis un purva bifelis ir vienīgās domesticētās bifeļu sugas. Tos pamatā audzē, lai iegūtu pienu. Ūdens bifelis ir populārs mājdzīvnieks Āzijas dienvidos, Dienvidamerikā, Ziemeļāfrikā un Eiropas dienvidos. Visi savvaļas bifeļi ir sastopamai tikai Dienvidaustrumāzijā.

## Sistemātikas diskusijas
Pēdējo gadu DNS pētījumos ir negaidīti atklājies, ka purva bifelis un upes bifelis ir ļoti attāli radinieki, lai gan abus šobrīd sistematizē kā vienas sugas divas pasugas. To attīstība vienam no otra ir atdalījusies pirms 1,7 miljoniem gadu. Turklāt purva bifelis ir tuvāk radniecīgs Mindoras bifelim, jo abi viens no otra nodalījušies pirms 1,5 miljoniem gadu. Zinātnieki uzskata, ka purva bifelis būtu jāizdala kā atsevišķa suga. Apakšģints *Anoa* nodalījusies no apakšģints *Bubalus* apmēram pirms 2 miljoniem gadu, gandrīz tajā pašā laikā, kad bifeļu ģints nodalījusies no pārējām vēršiem.

## Klasifikācija
* ģints Bifeļi (*Bubalus*)
** apakšģints *Bubalus*
*** Āzijas ūdens bifelis (*Bubalus arnee*)
*** †Eiropas ūdens bifelis (*Bubalus murrensis*)
*** †Īsragu ūdens bifelis (*Bubalus mephistopheles*)
*** Mindoras bifelis (*Bubalus mindorensis*)
*** †Pundurbifelis (*Bubalus cebuensis*)
*** Ūdens bifelis (*Bubalus bubalis*)
**** Purva bifelis (*Bubalus bubalis carabanesis*)
**** Upes bifelis (*Bubalus bubalis bubalis*)
** apakšģints *Anoa*
*** Kalnu bifelis (*Bubalus quarlesi*)
*** Sulavesi bifelis (*Bubalus depressicornis*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Bifeļu foto galerija (ADW)
USA-224

**USA-224**, zināms arī kā **NRO L-49**, ir ASV izlūkpavadonis. Tas tika palaists  Nacionālais izlūkošanas birojs vajadzībām.

Pavadonis tika palaists  21:10:30 UTC ar nesējraķeti Delta IV Heavy no Vandenberga Gaisa spēku bāzes. Šis bija pirmais *Delta IV Heavy* lidojums no Kalifornijas un lielākā raķete, kas startējusi no rietumkrasta.

Lai gan kosmiskā aparāta parametri un misijas detaļas oficiāli netiek izpaustas, neatkarīgi eksperti uzskata, ka *NRO L-49* ir optoelektroniskās izlūkošanas KH-11 sērijas pavadonis. KH-11 pēc izmēriem un formas ir salīdzināms ar Habla kosmisko teleskopu. Domājams, ka *USA-224* nomainīja resursus gandrīz iztērējušo USA-161, kurš tika palaists 2001. gadā.

## Atsauces
Deniss Kuļašs

**Deniss Kuļašs** (; dzimis 1983. gada 31. martā) ir krievu hokejists, aizsargs, Krievijas izlases dalībnieks. Pašlaik (2016) Kuļašs spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Ufas "Salavat Julajev" rindās.

## Spēlētāja karjera
Nespējot iekļūt Omskas "Avangard" pamatsastāvā, savu profesionālo karjeru Kuļašs uzsāka Maskavas "CSKA" rindās, klubā spēlējot no 2003. līdz 2005. gadam. Denisa spēle tika ievērota arī Ziemeļamerikā, kā rezultātā 2003. gada NHL draftā viņu izvēlējās Našvilas "Predators" vienība. No 2005. līdz 2007. gadam Kuļašs spēlēja Maskavas "Dinamo" sastāvā, taču tad atgriezās "CSKA" rindās. 2010. gada janvārī Kuļašs tika aizmainīts uz savu dzimto Omskas "Avangard" vienību.

2011.—12. un 2012.—13. gada sezonas Kuļašs aizvadīja Kazaņas "Ak Bars" sastāvā, taču tad atgriezās "Avangard", kļūstot arī par tās kapteini. "Avangard" sastāvā spēlēja līdz pat 2015.—16. gada sezonas noslēgumam. 2016. gada maijā noslēdza divu gadu līgumu ar Ufas "Salavat Julajev".

2011. gada Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēles ietvaros Kuļašs izdarīja 177,58 kilometrus stundā ātru metienu, tādējādi uzstādot jaunu pasaules rekordu.

## Ārējās saites
Mujānu pagasts

**Mujānu pagasts** (līdz 1925. gadam **Imantas pagasts**) bija viena no Valmieras apriņķa pašvaldībām tā dienvidaustrumu daļā. Robežojās ar Jaunburtnieku, Kocēnu, Ķieģeļu, Dauguļu un Dikļu pagastiem. Pagasta valde atradās Mujānos.

## Vēsture
Viduslaikos pagasta teritorijā atradās Mujānu pils un Zilaiskalns, kas ir sena kulta vieta un viena no hipotētiskajām Beverīnas pilskalna atrašanās vietām.

Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
Līdz 1920. gada agrārajai reformai pagasta teritorijā atradās Mujānu muiža (*Mojahn*) ar Liepas un Ķikutu pusmuižām 787 ha kopplatībā, kuru sadalīja 51 vienībā (no tām 1 bija rentes mājas). 

1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Mujānu ciema padomi. Ciema padomi likvidēja 1947. gada 18. novembrī, bet atjaunoja līdz ar pagasta likvidēšanu 1949. gada 31. decembrī, ciemu iekļaujot Valmieras rajonā. Mūsdienās Mujānu pagasta teritorija iekļauta Valmieras novada Kocēnu un Zilākalna pagastos.

## Atsauces
Nabes pagasts

**Nabes pagasts** bija viena no Valmieras apriņķa pašvaldībām tā dienvidrietumu daļā. Robežojās ar Valmieras apriņķa Umurgas, Limbažu un Lādes pagastiem, kā arī Rīgas apriņķa Lēdurgas un Vidrižu pagastiem un Cēsu apriņķa Mazstraupes pagastu. Pagasta valde atradās uz dienvidiem no Lādes ezera pie tagadējās Nabes skolas.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Nabes ciema padomi. 1947. gada 16. oktobrī pagastu iekļāva jaunizveidotajā Limbažu apriņķī. Ciema padomi likvidēja 1947. gada 18. novembrī, bet atjaunoja līdz ar pagasta likvidēšanu 1949. gada 31. decembrī, ciemu iekļaujot Limbažu rajonā. Mūsdienās Nabes pagasta teritorija iekļauta Limbažu novada Limbažu pagastā.

## Atsauces
Ozolu pagasts

**Ozolu pagasts** bija viena no Valmieras apriņķa pašvaldībām tā vidienē. Robežojās ar Puikules, Vilzēnu, Bauņu, Dikļu un Pociema pagastiem. Pagasta valde atradās tagadējā Buivā.

## Vēsture
thumb|left|250px|Ozolu muižas (''Lappier'') kungu māja 1904. gadā

Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
Tas atradās Vidzemes guberņas Valmieras apriņķa Dikļu-Augstrozes draudzes novada teritorijā. 
Ozolu muižas (*Lappier*) kungu māja celta 18. gadsimta beigās, agrīnā klasicisma stilā grāfam Georgam Johanam Mellinam. 1889. gadā ēkai piebūvēja grāfa kabinetu. Pēc 1920. gada agrārās reformas Ozolu muižu 1480 ha kopplatībā sadalīja 112 vienībās un piešķīra zemnieku saimniecībām. 

1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Brīvzemnieku un Ozolu ciema padomes. 1947. gada 16. oktobrī pagastu iekļāva jaunizveidotajā Limbažu apriņķī. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Alojas rajonā. Mūsdienās Ozolu pagasta teritorija iekļauta Limbažu novada Brīvzemnieku pagastā.

## Atsauces
Inese Galante

**Inese Galante** (dzimusi  Rīgā) ir Latvijas operdziedātāja, soprāns. Pirms kļūšanas par operdziedātāju bijusi farmaceite. Kopš 2005. gada Inese Galante Jūrmalas Dzintaru koncertzālē rīko starptautisku mūzikas festivālu *[[Summertime]]*.

## Biogrāfija
Inese Galante ir augusi muzikālā ģimenē. Viņas vecāki Ābrams un Ļubova Gordini bija ebreji, kam bija izdevies pārdzīvot Holokaustu. Pēc vidusskolas beigšanas viņa iestājās Medicīnas skolas Farmācijas nodaļā, bet paralēli sāka mācības J. Mediņa mūzikas vidusskolā. Vecāki vēlējās, lai meitas darbojas medicīnas jomā, tomēr mīlestība uz mūziku guva virsroku. 1982. gadā Inese absolvēja profesores Ludmilas Braunas vokālo klasi Latvijas Mūzikas akadēmijā.

Ineses Galantes pirmā operas loma bija Violeta Verdi operā "Traviata" Mūzikas Akadēmijas iestudējumā. Kopš tā laika mākslinieces repertuārā ir tādas lomas kā Sniegbaltīte (Rimska-Korsakova "Sniegbaltīte"), Lūčija (Doniceti "Lucia di Lammermoor"), Adīna ("Mīlas dzēriens"), Margarēta (Guno "Fausts"), Rozīna (Rosīni "Seviljas Bārddzinis"), Mikaēla (Bizē "Karmena"), Magda (Pučīnī "Bezdelīga"), Mīmī ("Bohēma"), Liu ("Turandota"), Manona ("Manona Lesko"), Čo-čo-sana ("*[[Madama Butterfly]]*"), Aīda ("Aīda"), Violeta ("Traviata"), Džilda ("Rigoleto"), Leonora ("Trubadūrs"), Liza (Čaikovska "Pīķa dāma"), Donna Elvīra (Mocarta "Dons Žuāns"), Neda ("Pajaci"), Freija (Vāgnera "Reinas Zelts"), Najāda (Štrausa "Ariadne Naksā").

No 1991. līdz 1999. gadam Inese Galante bija Manheimas Operas un Diseldorfas *Deutsche Oper am Rhein* soliste. 2009./2010. sezonas pirmo pusi Inese Galante pavadīja Stokholmas Karaliskajā Operā. 2010. gadā māksliniece bija dzirdama Igaunijas Nacionālajā Operā. 2010. gada pavasarī Inese Galante uzstājās Helsinku Operā.

Inesei Galantei ir piešķirts Triju Zvaigžņu ordenis un Latvijas Mūzikas Balva (1994).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ineses Galantes Fonds mājaslapa
* Projekts Ineses Galantes Talanti 2014 
* 10. Starptautiskais mūzikas festivāls Summertime — aicina Inese Galante Jūrmala 2014
Pociema pagasts

**Pociema pagasts** bija viena no Valmieras apriņķa pašvaldībām tā vidienē. Robežojās ar Puikules, Ozolu, Dikļu, Vainižu, Katvaru un Pāles pagastiem. Pagasta valde atradās Pociemā.

## Vēsture
Pociema pagasts (; ) izveidojās pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu, apvienojoties Ķipēnu (*Eck*) un Pociema (*Posendorf*) muižu pagastiem. 

1920. gada zemes reformas laikā Pociema muižu sadalīja 69 vienībās 1326 ha kopplatībā, Ķipenu muižu 46 vienībās 960 ha kopplatībā.
Pagasta teritorija 1935. gadā bija 59,25 km² ar 976 iedzīvotājiem. Pagasta valde (vēlāk ciema padome) līdz 1962. gadam atradās "Vecstirnās". 
1935. gadā pagasta platība bija 60,25 km² ar 1012 iedzīvotājiem. 

1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Mauriņu un Pociema ciema padomes. 1947. gada 16. oktobrī pagastu iekļāva jaunizveidotajā Limbažu apriņķī. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Limbažu rajonā. Mūsdienās Pociema pagasta teritorijas lielākā daļa iekļauta Limbažu novada Katvaru pagastā un neliela daļa Valmieras novada Dikļu pagastā.

## Atsauces
Puikules pagasts

**Puikules pagasts** (līdz 1925. gadam **Puiķeles pagasts**) bija viena no Valmieras apriņķa pašvaldībām tā vidienē. Robežojās ar Alojas, Vilzēnu, Ozolu, Pociema un Pāles pagastiem. Pagasta valde atradās 3 km uz ziemeļiem no Puikules pie Ausekļa stacijas.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Puikules un Uzkalniņa ciema padomes. 1947. gada 16. oktobrī pagastu iekļāva jaunizveidotajā Limbažu apriņķī. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Alojas rajonā. Mūsdienās Puikules pagasta teritorija iekļauta Limbažu novada Brīvzemnieku un Alojas pagastos.

## Atsauces
Rūjienas pagasts

**Rūjienas pagasts** bija viena no Valmieras apriņķa pašvaldībām tā ziemeļdaļā. Robežojās ar Rūjienas pilsētu un Ternejas, Jeru, Sēļu un Idus pagastiem. Pagasta valde atradās Rūjienas pilsētā.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Rūjas un Virķēnu ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Rūjienas rajonā. Mūsdienās Rūjienas pagasta teritorija iekļauta Valmieras novada Jeru un Vilpulkas pagastos.

## Atsauces
1409. gads

**1409. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 2. decembris — tika dibināta Leipcigas Universitāte

### Nezināms datums
* Vācu ordenis pieteica karu Polijas karalistei un Lietuvas dižkunigatijai.

## Dzimuši
* 16. janvāris — Renē Valuā-Anžū, Neapoles karalis (miris 1480.)
* 5. oktobris — Kārlis Knutsons (*Karl Knutsson*), Zviedrijas karalis (miris 1470.)
* 7. oktobris — Elizabete Luksemburga, Ungārijas un Bohēmijas karaliene (mirusi 1442.)

## Miruši
* 25. jūlijs — Martins I Jaunākais, Sicīlijas karalis (dzimis ap 1374/1376.)
1402. gads

**1402. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 17. jūlijs — Ķīnā pēc asiņainām cīņām Junle (*Yǒnglè*) kļuva par trešo Minu dinastijas imperatoru.
* 20. jūlijs — Ankaras kauja: mongoļu valdnieks Tamerlans sakāva Osmaņu impērijas karaspēku.
* 10. decembris — dibināta Vircburgas universitāte.

### Nezināms datums
* Sakās Osmaņu bezvaldnieku laiks.
* Dženova atguva kontroli pār Monako.
* Bija novērojama lielā komēta.

## Dzimuši
* *datums nezināms*
** Eleonora Trastamara, Portugāles karaliene (mirusi 1445.)

## Miruši
* 13. jūlijs — Dzjaņveņs (*Jiànwén*), Ķīnas imperators (dzimis 1377.)
Salacas pagasts

**Salacas pagasts** bija viena no pašvaldībām Vidzemes ziemeļrietumos, Rīgas līča krastā, tagadējā Limbažu novada teritorijā. Ietilpis Valmieras un Limbažu apriņķos un Alojas un Limbažu rajonos. Pagasta valde atradās 4 km uz austrumiem no Salacgrīvas tagadējā Vecsalacā.

## Vēsture
Vecsalacas pagasts dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1918. gadā, sadalot Vecsalacas pagastu, izveidoja Salacas un Svētciema pagastus. 1935. gadā Valmieras apriņķa Salacas pagasta platība bija 165,5 km² un tajā dzīvoja 2418 iedzīvotāji.
Salacas pagastā darbojās 2 pamatskolas - Ausekļu 1. pakāpes un Korģenes sešgadīgā skola, kurās strādāja 7 skolotāji un mācījās 231 skolēns, bija pagasta aizsargu nodaļa, Vecsalacas bibliotēkas biedrība, Korģenes savstarpējā apdrošināšanas biedrība, Korģenes piensaimnieku sabiedrība. 1937. gadā Salacas pagastā bija 2520 iedzīvotāju, 129 vecsaimniecības un 145 jaunsaimniecības, 66 sīksaimniecības. 
1937. gadā lauksaimniecisko zemju raksturojums bija nelabvēlīgs, jo teritorijā bija divi lauksaimniecībai nelabvēlīgi zemju tipi – smilts un sīksts, ūdeni gausi caurlaidošs māls. Galvenos ienākumus deva lopkopība. Iedzīvotāji nodarbojās ar zveju gan jūrā, gan upē, kā arī ar valsts mežu izstrādāšanu ziemā un koku pludināšanu pavasaros.

1945. gada 10. septembrī pagastā izveidoja Korģenes, Salacas un Zonepes ciema padomes. 1947. gada 16. oktobrī pagastu iekļāva jaunizveidotajā Limbažu apriņķī. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Alojas rajonā.

**Salacas ciemam** 1954. gada 14. jūnijā pievienoja likvidēto Korģenes ciemu. 1958. gada 15. augustā pievienoja daļu likvidētā Dzintaru ciema, bet daļu Salacas ciema pievienoja Salacgrīvas pilsētai, izveidojot Salacgrīvas lauku teritoriju. 1977. gada 28. martā Salacas ciemam pievienoja daļu no Ainažu un Salacgrīvas lauku teritorijām un Viļķenes ciema, bet daļu ciema teritorijas pievienoja Ārciema ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 1998. gadā Salacas pagastu pievienoja Salacgrīvas lauku teritorijai. 2010. gadā Salacgrīvas lauku teritoriju pārdēvēja par Salacgrīvas pagastu.

## Atsauces
Algebrisks skaitlis

**Algebrisks skaitlis** ir jebkurš skaitlis, kas ir sakne kādam nenulles polinomam ar veseliem (jeb, kas ir tas pats, racionāliem) koeficientiem. Tā piemēram, skaitlis \sqrt{2} ir algebrisks, jo tas ir sakne vienādojumam x^2 - 2=0. Savukārt tāds skaitlis kā π nav algebrisks, tādus skaitļus sauc par transcendentiem skaitļiem. Ir pierādīts, ka gandrīz visi reālie skaitļi ir transcendenti.

Jebkurš racionāls skaitlis ir algebrisks.
1475. gads

**1475. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 10. janvāris — Valahijas gospodars Vlads III Drakuls atguva brīvību no ungāru gūsta.

### Nezināms datums
* Valahijas gospodars Vlads III Drakuls veiksmīgi Serbijas teritorijā karoja pret Osmaņu impēriju.
* Saskaņā ar Oksfordas angļu vārdnīcu, pirmo reizi rakstiskajos avotos pieminēta suņu šķirne bīgls.

## Dzimuši
* 6. marts — Mikelandželo (*Michelangelo*), itāļu tēlnieks un gleznotājs (miris 1564.)
* 11. decembris — Leons X, Romas pāvests (miris 1521.)

## Miruši
* 10. decembris — Paolo Učelo (*Paolo Uccello*), itāļu gleznotājs un matemātiķis (dzimis 1397.)
Bizoni

**Bizoni**, **bizonu ģints** (*Bison*) ir viena no dobradžu dzimtas (*Bovidae*) ģintīm, kas pieder pie vēršu apakšdzimtas (*Bovinae*). Bizonu ģintī ir 2 mūsdienās dzīvojošas sugas: Amerikas bizons un sumbrs. Abas sugas gandrīz tika iznīcinātas 19. un 20. gadsimta mijā, bet savlaicīgie aizsardzības pasākumi ir nesuši rezultātus, un abas sugas ir atjaunojušās.

Amerikas bizons dzīvo Ziemeļamerikā, bet sumbrs — Eiropā un Kaukāza reģionā. Lai gan visbiežāk bizonus izdala atsevišķā ģintī, reizēm bizonus sistematizē kā vēršu ģints (*Bos*) sugas. Abas ģintis ir tuvu radniecīgas.

## Izskats un īpašības
[thumb|left|220px|[sumbrs|Sumbra ragi ir vērsti uz priekšu, salīdzinot ar Amerikas bizonu]]
Abas bizonu sugas ir lielākie sauszemes dzīvnieki savos izplatības areālos Ziemeļamerikā un Eiropā. Lai arī ārēji abas sugas izskatās ļoti līdzīgas, tām ir vairākas būtiskas atšķirības. Amerikas bizonam ir 15 ribu pāri, bet sumbram 14. Amerikas bizonam ir 4 jostas skriemeļi, bet sumbram ir 5. Salīdzinot ķermeņa proporcijas, sumbram ir garākas kājas nekā bizonam. Amerikas bizons vairāk barojas ar zāli un mazāk ar koku lapām. Līdz ar to tā galva vienmēr ir uz leju, bet sumbram vairāk uz augšu. Amerikas bizona kažoks ir mataināks, bet aste plikāka. Sumbra ragi ir vērsti izteiktāk uz priekšu nekā Amerikas bizonam, un tie ir labāk piemēroti cīņai. Amerikas bizonu ir vieglāk pieradināt nekā sumbru.

## Uzvedība un barība
[thumb|220px|Jaunie buļļi veido nelielus vecpuišu barus, attēlā [Amerikas bizons]]
Bizoni veido lielas grupas, kas barības meklējumos nepārtraukti pārvietojas. Jaunie buļļi, kuriem nav savu govju, uzturas pa vienam vai veido nelielus vecpuišu barus.

Bizoniem ir raksturīga vārtīšanās uz zemes — gan uz sausas zemes, gan mitras. Tie parasti vārtās, līdz āda pilnībā ir segta ar dubļiem. Šo ieradumu skaidro ar aizsardzību pret kukaiņu kodumiem, ar vēlmi ātrāk atbrīvoties no matojuma, kas pavasarī mainās, ar rotaļāšanos, ar sociālo komunikāciju un tēviņu riesta ieradumiem. Bizoni ir samērā neparedzami dzīvnieki. Tie var izskatīties mierīgi, pat flegmatiski un slinki, bet tad pēkšņi uzbrukt bez brīdinājuma. Tie var skriet ļoti ātri, sasniedzot ātrumu 55 km/h, turklāt bizoni auļos var skriet ilgu laiku. Cīņai bizoni izmanto ne tikai ragus, kas ir abiem dzimumiem, bet arī smago galvu. Trieciens ar galvu var būt ļoti spēcīgs, īpaši, ja bizons ir ieskrējies ar 55&nbsp;km/h. Amerikā tos uzskata par bīstamākiem dzīvniekiem nekā grizli lāčus.

Bizoni pamatā barojas ar zāli. Tie barojas arī ar zemu krūmu zariem un lapām.

## Klasifikācija
***Bizonu ģints** (*Bison*)
** Amerikas bizons (*Bison bison*)
*** Līdzenumu bizons (*Bison bison bison*)
*** Meža bizons (*Bison bison athabascae*)
** †Senais bizons (*Bison antiquus*)
** †Stepes bizons (*Bison priscus*)
** Sumbrs (*Bison bonasus*)
*** †Karpatu sumbrs (*Bison bonasus hungarorum*)
*** †Kaukāza sumbrs (*Bison bonasus caucasicus*)
*** Zemieņu sumbrs (*Bison bonasus bonasus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* iNaturalist: Bison Genus Bison
* American Bison - Bison bison
Viktors Tihonovs (1930)

**Viktors Tihonovs** (; dzimis 1930. gada 4. jūnijā, miris 2014. gada 24. novembrī) bija PSRS hokejists un treneris. Vairāk kā desmit gadus vadot PSRS hokeja izlasi un Maskavas "CSKA" vienību, ir viens no visu laiku titulētākajiem hokeja treneriem.

Viktora Tihonova dēls Vasilijs Tihonovs (1958—2013) arī bija hokeja treneris, bet mazdēls Viktors Tihonovs jaunākais (abi dzimuši Rīgā) - profesionāls hokejists.

## Spēlētāja karjera
No 1949. līdz 1953. gadam Tihonovs spēlēja Maskavas "VVS MVO" sastāvā, trīs reizes izcīnot PSRS čempiona titulu. 1950. gadā Viktors ieguva Sporta meistara titulu. No 1953. līdz 1963. gadam Viktors spēlēja Maskavas "Dinamo" rindās, 1953. gadā izcīnot savu ceturto PSRS čempiona titulu. Kopā 296 karjerā aizvadītās spēlēs viņš atzīmējās ar 35 vārtu guvumiem.

## Trenera karjera
Uzreiz pēc savas karjeras beigām Viktors kļuva par Maskavas "Dinamo" trenera palīgu, taču par galveno treneri Tihonovs kļuva vien 1968. gadā, pārņemot PSRS hokeja līgas Trešās divīzijas kluba Rīgas "Dinamo" stūri. Piecu sezonu laikā Rīgas klubs nokļuva PSRS Augstākajā divīzijā. Tihonovs Rīgā strādāja līdz pat 1977. gadam, kad kļuva vienlaicīgi gan par PSRS izlases, gan Maskavas CSKA galveno treneri.

Periodā līdz pat PSRS sabrukumam 1991. gadā, Tihonovs izcīnīja divas Olimpisko spēļu zelta medaļas, astoņus Pasaules čempiona titulus, divpadsmit PSRS čempiones titulus. 1980. gada Olimpisko spēļu komanda izcīnīja sudraba medaļas. 1992. gada Albervilas Olimpiskajās spēlēs, tobrīd vadot jau NVS hokeja izlasi, Tihonovs izcīnīja trešo Olimpisko zelta medaļu, bet 1993. gada Pasaules čempionātā, pie Krievijas izlases stūres, izcīnīja jau devīto Pasaules čempionāta zelta medaļu. Maskavas CSKA Tihonovs turpināja vadīt līdz pat 1996. gadam. Starp 2002. un 2004. gadu viņš atgriezās pie CSKA komandas trenēšanas, taču tad arī beidza savu trenera karjeru.

## Ārējās saites

* Viktors Tihonovs - eliteprospects.com trenera profils
Centra rajons

**Centra rajons** var būt:
* Centra rajons — Rīgas administratīvais rajons.
* Centra rajons — Soču administratīvais rajons.

## Skatīt arī
* Centrs
2010.—2011. gada Pasaules kauss bobslejā

**2010.—2011. gada Pasaules kauss bobslejā** bija vairāku sacīkšu bobsleja turnīrs, kas sākās  Vistlerā un beidzās  Čezānā. Pasaules kausu rīkoja FIBT, kas rīko arī pasaules čempionātu bobslejā, kā arī pasaules kausus un čempionātus skeletonā.

Vīriešu divnieku ieskaitē uzvarēja Aleksandrs Zubkovs, bet četrinieku un jauktajā ieskaitēs — Manuels Mahata. Sieviešu divnieku ieskaitē uzvarēja Sandra Kiriasis.

## Kalendārs

## Rezultāti
### Vīriešu divnieki

### Vīriešu četrinieki

### Sieviešu divnieki

## Kopvērtējums
### Vīriešu divnieki

### Vīriešu četrinieki

### Sieviešu divnieki

## Piezīmes
Dībiča brīvkorpuss

**Dībiča brīvkorpuss** () bija Rietumkrievijas Brīvprātīgo armijas sastāvā esošs vācu algotņu karaspēks Latvijas brīvības cīņu laikā. Tas sastāvēja no 3 kājnieku bataljoniem, 2 kavalērijas eskadroniem, artilērijas vienības, sakaru daļas un automašīnu kolonas. Korpusa sastāvā bija 938 karavīri (38 virsnieki, 200 apakšvirsnieki, 700 ierindnieki), 600 zirgi, 120 transporta līdzekļi, 93 velosipēdi.

## Darbība
Dībiča brīvprātīgo korpuss tika izveidots 1919. gada 1. aprīlī. Jūnijā to iekļāva 38. Suvalku Reihsvēra brigādes sastāvā, oktobrī Rietumkrievijas Brīvprātīgo armijas sastāvā.
Piedalījās garnizona dienestā un Prūsijas-Kurzemes dzelzceļu apsardzē Lietuvas teritorijā.

## Dībiča grupas sastāvs
### Vadība
* Virsleitnants Kārlis Heinrihs fon Dībičs (*Karl Heinrich von Diebitsch*, 1865–1924)

### Kājnieku daļas
* Freiwilligen Battalion 51
* Freiwilligen Battalion 52
* Freiwilligen Jäger-Battalion Schneider

### Kavalērijas daļas
* Freiwilligen Eskadron *Jäger zu Pferde* 8
* Freiwilligen Eskadron 14

### Artilērija
* Freiwilligen Artillerie Abteilung 39

## Likvidācija
Dībiča brīvkorpusu izformēja Toruņā 1919. gada 18. decembrī un uz tā bāzes izveidoja Reihsvēra kājnieku 102. pulku.

## Literatūra
* Verkuilen Ager. Awards of the German Freikorps 1919-1935
* Lothar Hartung. Deutsche Freikorps 1918-1921
* Georg Tessin. Deutsche Verbände und Truppen 1918-1939

## Ārējās saites
* uniformologija.lv (latviski)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Dzelzsdivīzija
* Baltijas landesvērs
Grīnbejas "Packers"

**Grīnbejas "Packers"** () profesionāls amerikāņu futbola klubs, kas ir bāzēts Grīnbejā, Viskonsinas štatā, ASV. Tas ir dibināts 1919. gadā. "Packers" spēlē Nacionālās Futbola līgas (NFL) Nacionālās futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis 4 Super Bowl izcīņās (1966, 1967, 1996, 2010). "Packers" savas mājas spēles aizvada *Lambeau Field* stadionā. Viens no kluba līderiem ir saspēles vadītājs Ārons Rodžerss.

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* NFL profils
Packers

**Packers** var būt:
* Andersonas "Packers" — ASV basketbola klubs;
* Grīnbejas "Packers" — amerikāņu futbola klubs;
* Čikāgas "Packers" — Vašingtonas "Wizards" iepriekšējais kluba nosaukums.
Viktors Tihonovs

**Viktors Tihonovs** () var būt:
* Viktors Tihonovs (1930—2014) — bijušais PSRS hokejists, vēlāk plaši pazīstams treneris;
* Viktors Tihonovs (1988) — krievu hokejists, 1930. gadā dzimušā Viktora Tihonova mazdēls.
Garoza (stacija)

**Garoza** ir dzelzceļa stacija līnijā Jelgava I—Krustpils, kas atrodas Jelgavas novada Salgales pagastā. Pie dzelzceļa stacijas izvietojies neliels ciems — Garozas stacija. Ēka ir vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
Stacija *Garrosen* atvērta 1904. gadā kā dzelzceļa līnijas Ventspils—Maskava stacija. Pirmā pasaules kara gados sākotnējā stacijas ēka gājusi bojā. Uzgaidāmā zāle un dienesta telpas ierīkotas ceļa strādnieku kazarmā. Pirmā pasaules kara laikā no stacijas ziemeļu virzienā līdz Skarbes mājām uzbūvēts ap 7 km garš šaursliežu dzelzceļš frontes apkalpošanai. Par tā likteni ziņu nav. 1944. gadā no Garozas līdz Cenas stacijai Vērmahts uzbūvēja savienojošo līniju Jelgavas apiešanai. Mūsdienās Garozas tuvumā no šīs līnijas nekas nav saglabājies. Pēc Otrā pasaules kara no stacijas tajā pašā virzienā uzbūvēts ap 5 km garš šaursliežu dzelzceļš uz vietējo kūdras fabriku. 1952. gadā tas nojaukts.
Pasažieru satiksme stacijā pārtraukta 2000. gadā līdz ar dzelzceļa līnijas slēgšanu pasažieru satiksmei.

## Attēlu galerija

Attēls:Garozas dzelzceļa stacija.JPG|Stacijas ēka
Attēls:Garozas stacijas ēka 2.JPG|Stacijas ēka
Attēls:Garozas stacijas ēka 3.JPG|Stacijas ēka
Attēls:Sliežu ceļi Garozas stacijā.JPG|Sliežu ceļi
Attēls:Pasažieru platforma Garozas stacijā.JPG|Pasažieru platforma
Attēls:Pasažieru platforma Garozas stacijā 2.JPG|Pasažieru platforma
Attēls:Pasažieru platforma Garozas stacijā 3.JPG|Pasažieru platforma
Attēls:Ieeja Garozas stacijā.JPG|Ieeja stacijā
Attēls:Pārbrauktuve Garozas stacijā.JPG|Pārbrauktuve
Attēls:Dzīvojamā ēka Garozas stacijā.JPG|Dzīvojamā ēka
Attēls:Noliktava Garozas stacijā.JPG|Noliktava


## Atsauces

## Ārējās saites
Garozas stacija vietnē *YouTube*