open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zumberga krasts

**Zumberga krasts** () ir Rietumantarktīdas piekrastes daļa Elsvērta (vidusdaļa un dienviddaļa) un Pālmera zemēs (ziemeļdaļa) Ronnes šelfa ledāja rietumu krastā. Stiepjas no Zumberga raga ziemeļos līdz Herkulesa līča ieejas dienvidu malai dienvidos. Kopējais piekrastes garums ap . Ziemeļos robežojas ar Orvila krastu. Krasta līnija stipri izrobota, vairākas izvirzītas pussalas (Faulera pussala, Flečera pussala, Skaitreina ledus pacēlums), starp kuriem uz Ronnes šelfa ledāju noplūst Evansa un Ratforda ledus straumes un Karlsona līcis. Krasta dienvidrietumu malā paceļas Elsvērta kalni.

Krasts tika nokartēts pēc ASV Jūras spēku 1961.—1966. gadu aerofotogrāfijām un 1973.—1974. gadu Landsat satelītainām. Nosaukts 1986. gadā par godu amerikāņu ģeologam un glaciologam Džeimsam Zumbergam *(James Zumberge)*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ronnes šelfa ledāja karte ar Zumberga krastu
Žoržs Tikmers

**Žoržs Tikmers** (dzimis  Tukumā) ir bijušais Latvijas airētājs un sporta organizators. Viņš bija arī Latvijas Olimpiskās komitejas prezidents.

Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieks, apbalvots ar Pateicības rakstu barikāžu dalībniekam, 1995. gadā piešķirta Starptautiskās Olimpiskās komitejas "Olimpiskās kustības balva", 2008. gadā piešķirts Ministru kabineta Pateicības raksts, 2014. gadā apbalvots ar Saeimas Atzinības rakstu, 2012. gadā apbalvots ar Latvijas Olimpiskās komitejas Goda zīmi "Par nopelniem olimpiskajā kustībā".

## Biogrāfija
Izglītību ieguvis LVFKI, kur ieguvis bakalaura grādu, savukārt Latvijas Universitātē ieguvis maģistra grādu.

1975. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnījis 3. vietu. Panākumus guvis Pasaules čempionātā pieaugušajiem. Četriniekā ar stūrmani izcīnījis 4. vietu (1977), 2. vietu (1979), 3. vietu (1981). 1982. gadā izcīnījis 3. vietu Pasaules čempionātā astoņniekā, 1983. gadā izcīnījis 2. vietu bezstūrmaņa četriniekā. Vienīgais Latvijas airētājs, kas divas reizes uzvarējis PSRS Tautu spartakiādē, četras reizes uzvarējis PSRS čempionātā.  kopā ar Dimantu Krišjāni, Artūru Garonski, Dzintaru Krišjāni un stūrmani Juri Bērziņu izcīnīja sudraba medaļu četriniekā ar stūrmani.

Pēc sportista karjeras pievērsies sporta organizatora, nedaudz arī ierēdņa darbam. Laikā no 1992. līdz 1994. gadam Ž. Tikmers pildīja Latvijas Sporta departamenta direktora pienākumus, laikā no 1992. līdz 2012. gadam bija Latvijas Olimpiskās komitejas viceprezidents. 2012. gadā un 2016. gadā pārliecinoši tika ievēlēts Latvijas Olimpiskās komitejas ģenerālsekretāra amatā. kļuva par Valsts kancelejas direktoru, amatā bijis līdz .

Laikā no 1994. līdz 2002. gadam bijis Latvijas Biatlona federācijas prezidents, pēc tam Latvijas Futbola federācijas viceprezidents, bijis ievēlēts Latvijas Basketbola savienības valdē. Vēlāk ar LBS radies konflikts.

Latvijas Olimpiešu sociālā fonda padomes priekšsēdētājs.

Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmijas Valsts eksāmenu komisijas priekšsēdētājs.

8 reizes bijis Latvijas delegācijas vadītājs olimpiskajās spēlēs: , , , , , , , 

No 2020. gada līdz 2023. gadam bija Latvijas Olimpiskās komitejas prezidents, taču bija spiests priekšlaicīgi atkāpties no amata.

## Atsauces

## Ārējās saites
Juris Kalniņš (basketbolists)

**Juris Kalniņš** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu basketbolists, spēlējis uzbrūkošā aizsarga un vieglā uzbrucēja pozīcijās. Latvijas Basketbola savienības goda biedrs. Absolvējis Rīgas Industriālo politehnikumu.

1956. gadā kļuva par PSRS čempionu, 1962. gadā tika izcīnīta otrā vieta, savukārt 1961. gadā — trešā vieta. Trīs reizes izcīnīja uzvaru Eiropas čempionvienību kausa izcīņā (1958, 1959, 1960). 53 spēles aizvadījis Latvijas PSR izlasē. Laikā no 1962. līdz 1964. gadam spēlējis PSRS izlasē. Tās sastāvā izcīnījis sudraba medaļu , zelta medaļu 1963. gada Eiropas čempionātā un bronzas medaļu 1963. gada Pasaules čempionātā. 1997. gadā kļuvis par Pasaules veterānu čempionu.

1998. gadā ticis apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeņa 1. pakāpes Goda zīmi.

Miris .

## Atsauces

## Ārējās saites

* Spartaka Jurīša Sportlande
Juris Kalniņš

**Juris Kalniņš** var būt:
* Juris Kalniņš, latviešu aktieris, režisors (1952);
* Juris Kalniņš, latviešu basketbolists, PSRS izlases spēlētājs (1938—2010);
* Juris Kalniņš, latviešu skolotājs, kordiriģents, jaunlatvietis (1847—1919).
Igors Meļņikovs

**Igors Meļņikovs** (dzimis ) ir Latvijas krievu izcelsmes iekšlietu darbinieks, uzņēmējs un politiķis. Līdz 2014. gada vasarai pārstāvēja apvienību "Saskaņas Centrs" un partiju "Saskaņa". Ir bijis 10. Saeimas un 11. Saeimas deputāts. Šobrīd pārstāv Centra partiju, kurā ir valdes priekšsēdētājs

## Biogrāfija
1986. gadā beidzis Jūrmalas 2. vidusskolu (pašreizējā Kauguru vidusskola), augstāko izglītību ieguvis nav.

Laikā no 1990. līdz 2000. gadam I. Meļņikovs strādājis Iekšlietu ministrijas sistēmā. Strādāja valdības apsardzes dienestā, nodarbojās ar Ministru padomes priekšsēdētāja Ivara Godmaņa apsardzi.

1991. gada janvārī brīvprātīgi stāvēja barikādēs pie televīzijas torņa Zakusalā.

Pēc tam līdz pat 2010. gadam bijis uzņēmuma "Karavīrs" valdes priekšsēdētājs.

## Politiskā darbība
2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās viņš neveiksmīgi kandidēja Jūrmalas domes vēlēšanās no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta. 2010. gadā kandidēja 10. Saeimas vēlēšanās un tika ievēlēts Saeimā. Tāpat 2011. gadā tika ievēlēts arī 11. Saeimā.

2014. gada vasarā izstājās no partijas "Saskaņa". 2015. gada februārī ievēlēts par Rīcības partijas valdes locekli. 2017. gadā no tās saraksta nesekmīgi kandidēja Rīgas domes vēlēšanās. 2018. gada rudenī bija Rīcības partijas saraksta līderis 13. Saeimas vēlēšanās, taču partija neguva pietiekošu vēlētāju atbalstu, lai būtu pārstāvēta parlamentā. Kandidēja 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, bet tāpat netika ievēlēts.

2020. gada ārkārtas Rīgas domes vēlēšanās kandidēja no partijas "Jaunā Saskaņa" saraksta, taču tas nesaņēma pietiekošu vēlētāju atbalstu un domē netika pārstāvēts. 2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās nesekmīgi kandidēja uz vietu Jūrmalas domē no Latvijas Krievu savienības saraksta. No šīs pašas partijas kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā un netika ievēlēts.

Kopš 2024. gada septembra — Centra partijas valdes priekšsēdētājs

## Skandāli
I. Meļņikovs tika vainots miesas bojājumu izdarīšanā savam kaimiņam Jūrmalā, tomēr krimināllieta pret politiķi ir pārtraukta, taču tā turpinās pret viņa dēlu.

2011. gadā par elektrības zagšanu, iejaucoties elektrības skaitītāja konstrukcijā, tika sodīts I. Meļņikova ģimenes uzņēmums SIA "Karavīrs". Meļņikovs apgalvoja, ka neko nav zinājis un, ka skaitītājā radusies kļūda. 2012. gadā Valsts ieņēmumu dienests veica auditu un Meļņikovu atkārtoti sodīja par nodokļu nemaksāšanu, liekot viņam samaksāt 76 000 eiro papildu aprēķināto nodokli, nokavējuma naudu un soda naudu. I. Meļņikovs audita rezultātus pārsūdzēja, taču Valsts ieņēmumu dienests to noraidīja un uzrēķinu atstāja spēkā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* "Saskaņas Centra" profils
*
Meļņikovs

**Meļņikovs** (, no vārda *ме́льник* — 'dzirnavnieks'; sieviešu dzimtē Meļņikova (*Ме́льникова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Igors Meļņikovs (1969) — Latvijas krievu izcelsmes iekšlietu darbinieks, uzņēmējs un politiķis;
*Pāvels Meļņikovs (*Павел Петрович Мельников*, 1804 – 1880) - pirmais Krievijas transporta ministrs (1865 — 1869), Daugavpils dambju projektētājs;
* Pāvels Meļņikovs (1873—?) — Latvijas krievu būvuzņēmējs un politiķis.

## Skatīt arī
* Meļņiks
Tarna (departaments)

**Tarna** (, ) ir Francijas departaments, viens no Oksitānijas reģiona departamentiem. Tas ir nosaukts Tarnas upes vārdā, un ir viens no 83 oriģinālajiem departamentiem, kas tika izveidoti Franču revolūcijas laikā . Administratīvi departaments ir sadalīts divos apgabalos (*arrondissements*):
* Albī apgabals (*Arrondissement de Albi*);
* Kastrē apgabals (*Arrondissement de Castres*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Departmental Council website 
* Prefecture website 
* Discover Tarn –  Comité Départemental du Tourisme du Tarn 
* Photos of the Tarn
Liaonina

**Liaoninas province** () ir viena no Ķīnas provincēm. Atrodas valsts ziemeļaustrumos, tās krastus dienvidos apskalo Dzeltenā jūra un Bohai jūra, robežojas dienvidaustrumos ar Ziemeļkoreju, ziemeļaustrumos — ar Dzjiliņas provinci, rietumos — Hebei provinci un ziemeļrietumos — Iekšējo Mongoliju. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Šeņjana. 2010. gadā Liaoninas provincē dzīvoja 43,7 miljoni iedzīvotāju. Tā ir 14. lielākā province Ķīnā pēc iedzīvotāju skaita.

## Ārējās saites

*
Alberts II (Beļģija)

**Alberts II** (dzimis ) ir bijušais Beļģijas karalis. Viņš pieder pie Saksijas Koburgas un Gotas dzimtas, ir Luksemburgas lielhercoga Anrī tēvocis. Sāka valdīt  pēc sava brāļa Bodēna nāves. 2007. gadā ir saņēmis Triju Zvaigžņu ordeni. Daļu bērnības pavadījis Francijā, Spānijā, Vācijā un Austrijā.

2013. gadā karalis Alberts II paziņoja par atteikšanos no troņa 2013. gada jūlijā prinča Filipa labā.

## Ārējās saites
Zakopane

**Zakopane** () ir pilsēta Polijas galējos dienvidos, Mazpolijas vojevodistē, Podhales reģionā, Tatru kalnu piekājē. Viens no pazīstamākajiem Polijas kūrortiem. Kalnu slēpošanas, alpīnisma un tūrisma centrs. Neformāli pilsēta tiek saukta par "Polijas ziemas galvaspilsētu". Poļu etniskās grupas guralu kultūras centrs.

Rakstos Zakopane pirmoreiz minēta 17. gadsimtā. 19. gadsimtā attīstījās kā metalurģijas centrs. No 19. gadsimta beigām sākās Zakopanes kā kūrorta attīstība. 1899. gadā pilsētā tika ierīkota dzelzceļa līnija, kas deva impulsu kūrorta attīstībai. 1918. gadā pilsētā un tās apkaimē īslaicīgi pastāvēja Zakopanes Republika. 1940. gadā Zakopanē notika Gestapo un NKVD konference, kurā apsprieda abu dienestu sadarbību cīņā pret Polijas pretošanās kustības dalībniekiem.

Zakopane ir tramplīnlēcēja Kamila Stoha dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas gambīts

**"Rīgas gambīts"** ir 2000. gadā uzņemta četrsēriju televīzijas filma. Filma stāsta par kriminālpolicijas darbinieka veiktu populāra žurnālista slepkavības izmeklēšanu, kas notiek uz lielu naftas tranzīta kompāniju apvienošanās fona. Katras sērijas ilgums ir ap 45 minūtēm.

## Sižets
Tiek nogalināts žurnālists Arnis Krusa. Slepkavību izmeklē kriminālpolicisti Nils Lūsis (Normunds Bērzs) un Auzāns (Aivis Piliņš), izmeklēšanā tiek iejaukti divu naftas kompāniju īpašnieki (Juris Kalniņš un Juris Bartkevičs), ar kuriem Krusam bijuši kopīgi darījumi, kā arī viena īpašnieka meita Petra Roga (Agnese Zeltiņa). Vēlāk izrādās, ka saistība ar slepkavību ir valdības amatpersonām un SAB aģentiem.

## Filmēšanas gaita
Iecere radīt savu filmu režisoram Armandam Zvirbulim un vienam no raidījuma "Popkultūras akadēmija" veidotājiem Atim Balodim radās vēl 1994. gadā, kad viņi izlēma uztaisīt filmu ar dinamisku un spraigu sižetu. Tam vislabāk atbilda detektīva žanrs. Scenāriju uzrakstīja Valdis Tīrmanis, bet pie sižeta vēlāk piestrādāja gan Zvirbulis, gan Balodis. Nosaukums "Rīgas gambīts" palika tāds, kāds bija izdomāts paša sākumā, pēc autoru domām tas izteica dzīves un šaha partijas līdzību. Prototipu filmas varoņiem neesot bijis, un attēlotie notikumi ir izdomāti. Filmu veidoja režisors Armands Zvirbulis, režisora asistente Liene Žeimunde, filmas direktors Atis Balodis, stilu un grimu veidoja Biruta Magele.

Pirmās filmas epizodes tika nofilmētas 1997. gada vasarā, bet galvenais filmēšanas posms ilga no 1998. līdz 2000. gadam. Uzņemšanas grupas sākotnējā iecere bija veidot divas pusotru stundu garas sērijas, bet televīzijas specifikas dēļ tapa četras četrdesmit piecas minūtes garas sērijas. Filmēšana ritēja Rīgā, Liepājā un pie Usmas ezera, tā notika reālos interjeros, pilsētu ielās, ministrijās un birojos.

Pirmo reizi filmu izrādīja 2000. gadā Lielā Kristapa informatīvajā skatē. Televīzija filmu pārraidīja rudenī, to rādīja pēc ziņu raidījuma "Panorāma".

2001. gada maijā filma ieguva Nacionālās radio un televīzijas padomes prēmiju kā Gada raidījums televīzijā (2000. gadā).

## Atsauces
Suha Beskidzka

**Suha Beskidzka** (, līdz 1961. gadam — **Suha** ()) ir pilsēta Polijas dienvidos, Mazpolijas vojevodistē, uz dienvidrietumiem no Krakovas.

Pilsēta sāka attīstīties 19. gadsimta beigās kā dzelzceļa mezgls. Kopš 20. gadsimta sākuma — kūrortpilsēta Makovas Beskidu kalnos. Tajā atrodas no 1608. līdz 1614. gadam Manierisma stilā celta Komorovsku pils. Suha Beskidzka ir amerikāņu kinorežisora Billija Vaildera (*Billy Wilder*, 1906—2002) dzimtā pilsēta.
Kažoki

**Kažoki** var būt:
* Kažoki — apdzīvota vieta Baldones pagastā
* Kažoki — apdzīvota vieta Bērzpils pagastā

## Skatīt arī
* Kažoks
Somi (nozīmju atdalīšana)

**Somi** var būt:

* Somi — tauta Ziemeļeiropā
* Somi — apdzīvota vieta Bērzpils pagastā
* Somi — apdzīvota vieta Dubnas pagastā
* Somi — apdzīvota vieta Sakstagala pagastā
Pudinava

**Pudinava** var būt:

* Pudinava — ciems Rēzeknes novada Gaigalavas pagastā;
* Pudinava — ciems Ludzas novada Mērdzenes pagastā.
Ineos Grenadiers

***Ineos Grenadiers*** (*[[Starptautiskā Riteņbraukšanas savienība|UCI]] komandas kods: ***INS**) ir profesionāla Lielbritānijas šosejas riteņbraukšanas komanda, kura piedalās UCI Pasaules tūres sacensībās.

thumb|Team SKY logo
thumb|2011. gada komandas forma
Par komandas izveidi tika paziņots 2009. gada 26. februārī un 2010. gada janvārī komanda uzsāka dalību sacensībās ar mērķi piecu gadu laikā uzvarēt *[[Tour de France]]* ar britu braucēju, ko sasniedza jau pēc trijiem gadiem, kad Bredlijs Viginss uzvarēja 2012. gada Tour de France, kļūstot par pirmo britu, kam tas izdevies. Viņa komandas biedrs, cits brits Kriss Frūms togad bija otrais, bet uzvarēja 2013. gada ''Tour de France'', divkārši sasniedzot *Team Sky* sākotnējo mērķi. Frūms 2015. gadā guva komandas trešo, 2016. gadā ceturto un 2017. gadā piekto uzvaru *Tour de France*, kā arī komandas pirmo *[[Vuelta a España]]* titulu 2017. gadā.

2019. gada 19. martā *Team Sky* paziņoja, ka par jauno komandas sponsoru kļuvis globālais ķīmijas nozares uzņēmums INEOS, kuras īpašnieks ir Džims Ratklifs, līgumam stājoties spēkā 1. maijā pirms *[[Tour de Yorkshire]]* sacensībām. Ineos sponsorēšanas līguma ietvaros pirms 2020. gada ''Tour de France'' komanda mainīja nosaukumu uz *Ineos Grenadiers*, lai reklamētu uzņēmuma jauno apvidus auto, *[[Ineos Grenadier]]*.

## 2021. gada sezona
### Komandas sastāvs

### Uzvaras

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Tatru apriņķis

**Tatru apriņķis** () ir apriņķis Polijā, Mazpolijas vojevodistē. Apriņķis robežojas ar Mazpolijas vojevodistes Novi Targas apriņķi, kā arī Slovākiju. Apriņķa dienvidos atrodas augstkalnu apgabals - Tatri.

## Apskates objekti
*Hoteils "Palaca" Zakopanē (*Hotel Palace*)
*Tatru nacionālais parks (*Tatrzański Park Narodowy*)
*Zakopanes Vecie kapi (*Cmentarz Zasłużonych na Pęksowym Brzyzku*)

## Galerija

'Palace”,_Zakopane,_A-406_M_01.jpg|Hoteils "Palaca" Zakopanē
D5sp-czarny.jpg|Tatru nacionālais parks
Peksowy-groby.jpg|Zakopanes Vecie kapi


## Ārējās saites
*Tatru nacionālais parks
Bērži

**Bērži** (arī **Bierži**) ir ciems Balvu novada Bērzpils pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā  no pagasta centra Bērzpils, no novada centra Balviem un  no Rīgas. Bēržu Svētās Annas Romas katoļu baznīca un Bēržu kapu kapliča ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi. Netālu atrodas Bēržu senkapi.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene).

## Atsauces
Uelē

**Uelē** () ir franču cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Maili Džada Uelē (*Maili-Jade Ouellet*; 2002) — Kanādas šahiste;
* Marise Uelē (*Maryse Ouellet*; 1983) — Kanādas cīkstone, modele un uzņēmēja,
Aleksandrs Sakovskis

**Aleksandrs Sakovskis** (dzimis ) ir krievu tautības Latvijas uzņēmējs un politiķis, pārstāv partiju "Saskaņa". Bijis 10. un 11. Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
Mācījies Rīgas 57. vidusskolā (beidzis 1982. gadā). 1989. gadā absolvējis Latvijas Valsts universitāti ekonomista specialitātē. Pēc tam uzsācis darba gaitas Rīgas pilsētas Maskavas rajona izpildkomitejā, ilgu laiku darbojies privātajā sektorā. Laikā no 2004. līdz 2005. gadam bijis Rīgas pašvaldības uzņēmuma "Kurzemes namu apsaimniekotājs" valdes loceklis, no 2007. līdz 2009. gadam bijis Rīgas Kurzemes rajona izpilddirektora palīgs, no 2009. līdz 2010. gadam — Rīgas Pārdaugavas izpilddirekcijas direktora vietnieks, savukārt kopš 2010. gadā bija "Kurzemes namu apsaimniekotājs" valdes priekšsēdētājs.

Pēc politiskās darbības vēlētos amatos beigām ir AS "Rīgas namu apsaimniekotājs" attīstības direktors.

## Politiskā darbība
1998. gadā. A. Sakovskis pirmo reizi kandidēja parlamenta vēlēšanās, kad netika ievēlēts 7. Saeimā no Tautas Saskaņas partijas. Pēc tam neveiksmīgi kandidējis vēl virknē vēlēšanu — Rīgas domes vēlēšanās 2001. (no PCTVL saraksta) un 2005. gadā (no nesen izveidotā "Jaunā Centra" saraksta), 8. Saeimas (no PCTVL) un 9. Saeimas vēlēšanās (no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta). 2007. gadā kļuva par Rīgas pilsētas Kurzemes rajona izpilddirektora palīgu, tomēr tas nepalīdzēja tikt ievēlētam Rīgas domē 2009. gada Rīgas domes vēlēšanās (no "Saskaņas Centra" saraksta). Pēc vēlēšanām saglabāja amatu pilsētas izpildvarā, kļūstot par Rīgas Pārdaugavas izpilddirekcijas direktora vietnieku.

2010. gadā pirmo reizi guva vēlētāju uzticību, tika ievēlēts 10. Saeimā Rīgas vēlēšanu apgabalā. 2011. gada ārkārtas vēlēšanās tika ievēlēts arī 11. Saeimā.

2014. gadā nesekmīgi kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās no partijas "Saskaņa" saraksta. Tāpat vēlētāju atbalstu neguva 2017. gada Jūrmalas domes vēlēšanās un 13. Saeimas vēlēšanās 2018. gada rudenī. Kandidēja, bet netika ievēlēts pašvaldībā 2020. gada Rīgas domes ārkārtas vēlēšanās un 2025. gada Rīgas domes vēlēšanās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* CVK profils 
* "Saskaņas Centra" profils
* Personālais blogs
Pseidonīms

[right|200px|thumb|[Rainis — īstajā vārdā Jānis Pliekšāns]]
**Pseidonīms** ( — ‘izdoma’, *onoma* — ‘vārds’) ir izdomāts vārds vai uzvārds, ar ko rakstnieki, žurnālisti paraksta savus darbus vai pieņem īstā vārda vai uzvārda vietā. Nereti pseidonīmus pieņem arī aktieri, mākslinieki, kā arī sabiedriskie vai politiskie darbinieki.

Pseidonīmu pieņem labskanīguma, politisku apsvērumu dēļ, piemēram, slēpjot patieso identitāti, kā arī, lai akcentētu kādu savai darbībai vai daiļradei raksturīgu iezīmi. Dažreiz tiek izmantots kolektīvs pseidonīms, ar ko parakstās vairāki autori. Daudzi cilvēki plašākai sabiedrībai ir pazīstami tikai pēc to pseidonīma, piemēram, Rainis — Jānis Pliekšāns, Aleksandrs Čaks — Aleksandrs Čadarainis, Ļeņins — Vladimirs Uļjanovs u.c.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Pseidonimitāte
Laime

[thumb|[Emotikons|Smaidiņš — viens no laimes simboliem]]
**Laime** ir garīgs stāvoklis, kam raksturīga pozitīva vai patīkama labsajūta. Laime cilvēkam izpaužas līdz ar citām emocijām — no vienkārša apmierinājuma līdz pat lielam priekam. Filozofi un teologi laimi dažkārt raksturo kā veiksmīgas un labas dzīves dzīvošanu, nevis kā vienkāršu emociju. Vairākas zinātnes nozares, piemēram, pozitīvā psiholoģija, īpaši pievēršas laimei un meklējumiem, kas tā ir un kā to var gūt.

Laimes sajūta ir cieši saistīta ar ilgu vai vēlmju piepildījumu. Tādējādi laime var būt lielāka vai mazāka atkarībā no ilgu intensitātes. Ilgu objekta pastāvīgums un dinamika nosaka laimes ilgumu. Savukārt no ilgu objekta sasniedzamības ir atkarīga laimes sajūtas biežums.

Piemēram, ja cilvēkam ir augstas prasības pret dzīvi, laimes sajūta būs retāk, bet tā var būt spēcīgāka, savukārt pieticīgs cilvēks var būt laimīgs pastāvīgi.

Laimīgs cilvēks ir tāds, kas konkrētā brīdī vai pastāvīgi piedzīvo laimes sajūtu. Turpretim nelaimīgs ir tāds, kas to nepiedzīvo, ir zaudējis laimes sajūtu vai piedzīvo kādu citu zaudējumu.

Par laimi dēvē arī dievišķu dāvanu, labvēlīgu likteni, negaidītu veiksmi,  pozitīvu pavērsienu kas notiek neatkarīgi no cilvēka spējām vai rīcības.

**Tautas parunas par laimi.**

Laimīgs nav tas, kuram ir daudz, bet gan tas, kuram pietiek ar to, kas viņam ir.

Manta un nauda nedara laimīgu, bet gan mīlestības pilnas attiecības.

## Atsauces
Skumjas

thumb|Raudošs bērns
**Skumjas** ir emocionālas ciešanas, kam raksturīga netaisnīguma, zaudējuma, izmisuma, bezpalīdzības, ciešanu un niknuma izjūtas. Kad cilvēki ir skumji, viņi kļūst nerunīgāki, mazāk enerģiski un vairāk emocionāli. Raudāšana ir skumju fiziskā izpausme.

Skumjas var būt īslaicīga garastāvokļa pasliktināšanās. Ja tās ir ilgstošas, tad var konstatēt depresiju.

Skumjas ir viena no Pola Ekmena piedāvātajām "sešām pamatemocijām — laimes, skumjām, dusmām, pārsteiguma, bailēm un riebuma".

## Atsauces
Nelabums

[thumb|200px|1681. gada glezna, kurā attēlota [vemšana]]
**Nelabums** jeb **slikta dūša** ir diskomforts vēdera apvidū ar sajūtām, ka sāksies vemšana. Tas var būt bez vemšanas, tomēr dažkārt to pavada arī vemšana.

Galvenie cēloņi, kas izraisa nelabumu ir jūras slimība, reibonis, ģībonis, gastroenterīts un saindēšanās ar ēdienu. Nelabums ir blakusparādība vairākiem ārstniecības līdzekļiem, vēža ķīmijterapijai, gremošanas traktu kairinošām zālēm un pārtikas produktiem, rīta nelabumam grūtniecības laikā. Nelabumu var izraisīt arī nemiers, riebums un depresija.

Nelabumu novērš ar pretvemšanas līdzekļiem, piemēram, dimenhidrinātu, metoklopramīdu vai ondansetronu.

## Atsauces
Marise Uelē

**Marise Uelē** (; dzimusi ) ir kanādiešu profesionāla cīkstone, modele, uzņēmēja.

Karjeru sākusi kā modele, 2003. gadā uzvarējusi *Miss Hawaiian Tropic Canada* konkursā. 2006. gadā viņu nolīga WWE pēc dalības *WWE Diva Search* konkursā. Tika nosūtīta uz *Ohio Valley Wrestling*, 2006. gada augustā parakstījusi līgumu ar WWE. 2008. gada decembrī pirmoreiz karjerā uzvarēja *[[WWE Divas Championship]]*, būdama čempione septiņus mēnešus. 2009. gada draftā tika izraudzīta ar 11. numuru. 2010. gada februārī otrreiz karjerā izcīnīja uzvaru *WWE Divas Championship*, kļūstot par pirmo cīkstoni, kas to paveikusi vairāk nekā vienu reizi. 2011. gada martā kļuva par vienu no NXT vadītājiem. 2011. gada oktobrī pārtraukusi sadarbību ar WWE.

## Ārējās saites

* 
* WWE profils
Kelly Kelly

**Bārbara Džīna "Bārbija" Blanka** (; dzimusi ), plašāk pazīstama kā ***Kelly Kelly***, ir amerikāņu profesionāla cīkstone.

Bērnībā trenējusies vingrošanā un ir bijusi karsējmeitene. Studēja žurnālistiku, cerot strādāt televīzijā, darbojās kā modele uzņēmumos *Venus Swimwear* un *Hawaiian Tropic*. 2006. gadā viņa parakstīja līgumu ar WWE un tika nosūtīta uz *Ohio Valley Wrestling*. 2009. gadā vairākkārt neveiksmīgi centās izcīnīt uzvaru *[[WWE Divas Championship]]*, 2010. gada sākumā neveiksmīgi startēja arī *[[WWE Women's Championship]]*. 2011. gada jūnijā pirmoreiz karjerā izcīnīja uzvaru *WWE Divas Championship*, būdama čempione četrus mēnešus.

## Ārējās saites

*
Čornaja

**Čornaja** (arī **Čornā**;  ) ir ciems Rēzeknes novada Čornajas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies Rāznas ezera ziemeļu krastā pie Dukstigala līča blakus autoceļam P55  no novada domes Rēzeknē un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izaugusi padomju gados kā padomju saimniecības «Dzimtene» (vēlāk — «Rāzna») ciemats. Kopš 1995. gada pagasta centrs. Čornajā atrodas pagasta pārvalde, bērnudārzs, Rāznas bibliotēka, Dukstigala pasta nodaļa, veikals. Dukstigala katoļu baznīca ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

1897. gadā ciemā bija 52 cilvēki.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Dadzīši

**Dadzīši**, **dadzīšu ģints** (*Carduelis*) ir žubīšu dzimtas (*Fringillidae*) ģints, kas pieder dadzīšu apakšdzimtai (*Carduelinae*). Apvieno 3 sugas, kas izplatītas Eiropā. Viena no tām (dadzītis) sastopama arī  Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā. Saskaņā ar jaunāko sistemātiku Latvijā sastopama viena dadzīšu ģints suga — dadzītis (*Carduelis carduelis*). 

Nesenā pagātnē dadzīšu ģintī tika klasificētas gandrīz visas žubīšu dzimtas sugas. DNS pētījumos noskaidrots, ka ģints ir polifilētiska, un tā tika sadalīta ģenētiskajiem atklājumiem atbilstošās grupās.

## Kopīgās īpašības
Dadzīšu ģints sugas ir nelieli zvirbuļveidīgie putni. Mazākais ģintī ir Korsikas ģirlicis, kura ķermeņa garums ir apmēram 11 cm, svars 11—12 g. Lielākais ir dadzītis, kura lielākajiem īpatņiem ķermeņa garums ir apmēram 14 cm, svars 14—18 g. Krāsainākais no visām trim sugām ir dadzītis.

Parasti šos putnus var novērot baros. Barojas ar sēklām tieši no auga vai uz zemes.

## Sistemātika
***Dadzīšu ģints** (*Carduelis*) 
** Citronģirlicis (*Carduelis citrinella*)
** Dadzītis (*Carduelis carduelis*)
** Korsikas ģirlicis (*Carduelis corsicana*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* IBC: Carduelis
* iNaturalist: Genus Carduelis
* Xeno-Canto: Genus Carduelis
Gīss Hidinks

**Gīss Hidinks** (, ; dzimis ) ir bijušais nīderlandiešu futbolists un pašreizējais futbola treneris.

Spēlētāja karjeras laikā spēlējis pussarga pozīcijā. Lielāko karjeras daļu aizvadījis dzimtajā Nīderlandē, pārstāvot De Graafschap, PSV Eindhoven un NEC Nijmegen. Vēl spēlējis ASV klubu Washington Diplomats un Sanhosē "Earthquakes" sastāvos, kuriem ticis izīrēts.

1982. gadā uzsācis trenera karjeru. Trenējis vairākas izlases — Nīderlandi, Dienvidkoreju, Austrāliju, Krieviju un Turciju. Ar Krievijas izlasi sasniedzis 2008. gada Eiropas čempionāta pusfinālu, ar Dienvidkorejas izlasi — 2002. gada FIFA Pasaules kausa 4. vietu un Nīderlandes izlasi — 1998. gada FIFA Pasaules kausa 4. vietu. Ar PSV Eindhoven ir izcīnījis sešus Nīderlandes čempiona titulus.

Par treneri Hidinks strādā kopš 1982. gada. Kopš 2020. gada strādā par Kirasao futbola izlases galveno treneri.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**De Graafschap**

* Tweede Divisie: 1969

### Trenera karjera
**PSV Eindhoven**

* Eredivisie: 1986–87, 1987–88, 1988–89, 2002–03, 2004–05,2005–06
* Nīderlandes kauss futbolā: 1987–88, 1988–89, 1989–90, 2004–05
* Eiropas kauss: 1987–88

**Real Madrid**

* Starpkontinentālais kauss: 1998

**Chelsea**

* FA kauss: 2008–09

**Individuālie sasniegumi**

* AFC gada labākais treneris: 2002
* Nīderlandes gada sporta treneris: 2002, 2005
* Gada treneris Krievijā: 2008

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Guus Hiddink Foundation''
Nakteņu dzimta

**Nakteņu dzimta** (*Solanaceae*) ir ziedaugu dzimta, kurā ietvertas vairākas pārtikā lietotas un arī indīgas augu sugas. Nakteņu dzimtas augi tiek plaši kultivēti arī kā garšaugi, krāšņumaugi un ārstniecības augi. Pie nakteņu dzimtas pieder tādi augi kā kartupelis, tomāts, dzeloņainais velnābols, mandragora, beladonna, īstā tabaka, baklažāns, parastā līcija, paprika, sarkanais pipars, bebrukārkliņš, melnā driģene un petūnija.

Daudzu nakteņu dzimtas augu sastāvā ir liels daudzums dažādu alkaloīdu, kas lielos daudzumos var būt cilvēkam nāvējoši, piemēram, atropīns, skopolamīns, hiosciamīns, nikotīns un solanīns. Nakteņu dzimtas augiem ir liels steroīdu daudzums.

## Raksturojums

Pie nakteņu dzimtas pieder lakstaugi, puskrūmi, krūmi vai nelieli koki ar stāvu un ložņājošu stumbru. Lapas spirāliski sakārtotas, vienkāršas, šķeltas vai dalītas. Ziedi pa vienam vai cimozās ziedkopās, divdzimumu. Kauss parasti saaudzis, piecdaļīgs, vainags arī saaudzis, piecdaivains. Putekšņlapas 5, augļlapas 2. Sēklotne augšēja. Auglis - oga vai pogaļa. Dzimtā ap 2300 sugu, kas izplatītas tropu, subtropu un mērenajās joslās, galvenokārt Dienvidamerikā.

Nakteņu dzimtai ir ļoti liela praktiskā nozīme. Pie tās pieder kartupeļu un nakteņu ģints, kuras sugu skaits pārsniedz 1500. Tie galvenokārt ir tropu augi ar izplatības centru Dienvidamerikā. Šodien ir pazīstamas vairāk nekā 200 ģints sugas, kurām zemē veidojas bumbuļi. No šīm sugām izpētīta ir tikai neliela daļa. Mums pazīstamais kartupelis ir nozīmīgs cilvēces pārtikas augs. Spānijā un Vīnes botāniskajā dārzā tas ieviests 1565. gadā. No turienes vēlāk nonācis Holandē un Vācijā. Latvijā kartupeļi ievesti 1673. gadā no Hamburgas. No 1850. gada audzēti lielākās platībās. Šodien pasaulē pazīstamas 2000 kartupeļu šķirnes.

Plaši izplatīts kultūraugs ir tomāti, kas Eiropā ieviesti 1554. gadā, bet Krievijā parādījušies 1780. gadā. Tomātus ilgu laiku audzēja kā dekoratīvus augus. Latvijā uzturā sākti lietoti pirms 90&ndash;100 gadiem.

Pie nakteņu dzimtas pieder dienvidu apgabalos plaši kultivētā paprika. Šajā dzimtā ietilpst arī daži indīgi  augi, piemēram, dzeloņainais velnābols, melnā driģene un tabaka.

No Latvijā sastopamiem nakteņu dzimtas savvaļas augiem jāmin bebrukārkliņš un melnā naktene.

Nakteņu dzimtas augus izmanto arī ārstniecībā (tautas medicīnā). Piemēram, kartupeļiem piemīt dziednieciskas īpašības. Svaigu kartupeļu sulu izmanto kuņģa un divpadsmitpirkstu zarnas čūlas ārstēšanai. Svaigus, rīvētus bumbuļus vai šķēlītes liek uz ādas nobrāzumiem un apdegumiem. Jau kopš senatnes par efektīvu līdzekli pret iesnām un saaukstēšanos tiek uzskatīta vārītu kartupeļu tvaiku elpošana.

## Skatīt arī

* Naktsziežu dzimta

## Ārējās saites
* 
*
Džefersonsitija

**Džefersonsitija** () ir pilsēta ASV, Misūri štata un Kola apgabala administratīvais centrs. Saskaņā ar 2010. gada ASV tautas skaitīšanas datiem pilsētā dzīvo 43 079 iedzīvotāji. Pilsēta nosaukta 3. ASV prezidenta Tomasa Džefersona vārdā. 1839. gadā tā ieguva pilsētas tiesības. Lielākais darba devējs pilsētā ir Misūri štata administrācija, tam seko starptautisks mācību grāmatu izdevējs *Scholastic Corporation*, veselības aprūpes centri *Capital Region Medical Center* un *SSM Health Care*, kā arī pilsētā esošās izglītības iestādes.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Lugāno

**Lugāno** () ir pilsēta Šveicē, itāļvalodīgajā Tičīno kantonā. 2010. gada decembrī pilsētā dzīvoja 54,7 tūkstoši iedzīvotāju, tādējādi tā ir lielākā itāļvalodīgā pilsēta ārpus Itālijas un 9. lielākā pilsēta Šveicē pēc iedzīvotāju skaita. Vairāki sportisti, slavenības, izklaides nozares pārstāvji Lugāno ir nosaukuši par "Šveices Montekarlo". Tā atrodas Lugāno ezera krastā. Pirmie rakstiskie dokumenti, kuros minēta pilsēta "Lugāno", ir datējami ar 724. gadu, taču to īstums tiek apstrīdēts. Laika gaitā pilsētai ir bijuši dažādi nosaukumi, taču pašreizējo nosaukumu tā ieguva 1189. gadā. 1956. gadā pilsētā notika pirmais Eirovīzijas dziesmu konkurss.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
800. gads

**800. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā. Šajā gadā beidzās 8. gadsimts.

## Notikumi
* 25. decembris — Romas pāvests Leons III kronēja Kārli Lielo par pirmo Svētās Romas impērijas imperatoru.

### Nezināms datums
* Vikingi pakļāva Šetlendas un Orkneju salas.

### Iespējami notikumi
* Ap 800. gadu tika izveidota Ķeltu grāmata.

## Dzimuši

## Miruši
Augšreina

**Augšreina** (, ) vai **Augšelzasa** (elzasiešu: *Owerelsàss*) ir Francijas departaments, viens no diviem Elzasas reģiona departamentiem. Departaments nosaukts Reinas upes vārdā. Šis ir viens no 83 oriģinālajiem departamentiem, kas tika izveidoti Franču revolūcijas laikā . Tas administratīvi sīkāk dalās sešos apgabalos (*arrondissements*):
* *[[Arrondissement de Altkirch]]*;
* Kolmaras apgabals (*Arrondissement de Colmar*);
* *[[Arrondissement de Guebwiller]]*;
* Miluzas apgabals (*Arrondissement de Mulhouse*);
* *[[Arrondissement de Ribeauvillé]]*;
* *[[Arrondissement de Thann]]*.

## Ārējās saites
Džons Kītss

**Džons Kītss** (; dzimis , miris ) bija angļu dzejnieks. Tiek uzskatīts par vienu no nozīmīgākajiem angļu romantisma literatūras pārstāvjiem, lai arī viņa darbus sāka publicēt vienīgi četrus gadus pirms nāves.

Kritiķi viņa dzejoļus viņa dzīves laikā nenovērtēja pozitīvi, Dž. Kītsa reputācija auga pēc nāves. Mūsdienās viņa dzejoļi un vēstules ir starp populārākajiem un analizētākajiem darbiem angļu literatūrā. Izglītību ieguvis skolā Enfīldā. Dž. Kītsa populārākie darbi ir *Bright Star, Would I Were Steadfast as Thou Art*, *La Belle Dame Sans Merci*, *Ode On A Grecian Urn*, *Ode To A Nightingale*, *The Eve of St. Agnes*, *To Autumn*, *To Hope.

== Atsauces ==


== Ārējās saites ==

* [https://web.archive.org/web/20120220065034/http://www.online-literature.com/keats/ *Literature Network* profils] 
* [http://englishhistory.net/keats/life.html *Englishhistory.net* profils]  
* [http://www.notablebiographies.com/Jo-Ki/Keats-John.html *World Biography'' profils]
880. gads

**880. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* 2. februāris — Saksijas hercogistē netālu no Līneburgas notika kauja starp sakšiem un vikingiem.

### Nezināms datums
* Otons kļuva par Saksijas hercogistes hercogu.

## Dzimuši

## Miruši
* 2. februāris — Bruno, Saksijas hercogs 
* *datums nezināms*
** Seiva, Japānas imperators (dzimis 850. gadā)
Rebeka Romeina

**Rebeka Romeina** (*Rebecca Alie Romijn*; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise un bijusī modele.

Pazīstama ar *Mystique* lomu "X cilvēku" filmu sērijā, kā arī ar Aleksisas Mīdas lomu seriālā *[[Ugly Betty]]*. Par lomu filmā "X cilvēki" saņēma Saturna balvu kā labākā otrā plāna aktrise. Divus gadus vadījusi *House of Style* ziņas. 1991. gadā uzsāka modeles karjeru, fotografējusies *[[Sports Illustrated]] Swimsuit Issue*, *[[Victoria's Secret]]*. Piedalījusies *Victoria's Secret* modes šovā, bijusi *Sports Illustrated Swimsuit Issue* vāka meitene.

## Ārējās saites
Dāvis Stalts

**Dāvis Stalts** (dzimis  Rīgā) ir līvu tautības Latvijas politiķis, mūziķis un žurnālists, Līvu Savienības valdes priekšsēdētājs. Pašlaik Rīgas domes deputāts, bijis 11. Saeimas deputāts. Pārstāvējis vairākas politiskās partijas, pēdējā no tām — partija "Konservatīvie".

## Biogrāfija
D. Stalts ir jaunākais bērns līvu aktīvistu Staltu ģimenē. Viņa vecāki — tēvs Dainis Stalts un māte Helmī Stalte ir folkloristi un līvu kultūras saglabāšanas aktīvisti, abi arī aktīvi darbojušies politikā; Dainis Stalts bija vairāku Saeimu un Rīgas domes sasaukumu deputāts. Savukārt māsa Julgī Stalte ir mūziķe, folkloras kopas "Skandinieki" vadītāja.

Izglītību ieguvis Rīgas igauņu pamatskolā un Rīgas Ziemeļvalstu ģimnāzijā, studē Latvijas Universitātē. Strādājis par Aizsardzības ministrijas Rekrutēšanas un Jaunsardzes centra laikraksta "Tēvijas Sargs" žurnālistu. Ir "Līvu savienības" valdes priekšsēdētājs.

D. Stalts ir latviešu studentu korporācijas *[[Patria (studentu korporācija)|Patria]]* biedrs.

## Politiskā darbība
2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās startēja Rīgas domes vēlēšanās no "Pilsoniskās savienības" saraksta. 2011. gadā izstājās no "Pilsoniskās savienības" un izveidoja biedrību "Demokrātiskie patrioti", kuras frakciju arī vēlāk pārstāvēja Rīgas domē. Bija biedrības valdes priekšsēdētāja vietnieks.

2011. gadā ticis ievēlēts 11. Saeimā no Nacionālās apvienības "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" saraksta, nebūdams partijas biedrs. Pēc ilgstošām nesaskaņām 2013. gada aprīlī izstājās no Nacionālās apvienības Saeimas frakcijas, taču paziņoja, ka kā neatkarīgais deputāts turpinās atbalstīt Valda Dombrovska valdību.

2014. gadā D. Stalts bija Jaunās konservatīvās partijas dibinātāju skaitā. No tās saraksta nesekmīgi kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās, kā arī 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās. 2020. gada Rīgas domes ārkārtas vēlēšanās ievēlēts pašvaldībā.

D. Stalts kandidēja arī 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā, taču partijas "Konservatīvie" saraksts nepārvarēja 5% barjeru.

2023. gada janvārī paziņoja par izstāšanos no partijas "Konservatīvie", bet vēlāk  kopā ar bijušajiem Rīgas domes "Konservatīvo" frakcijas deputātiem Lindu Ozolu, Jāni Ozolu un bezpartejisko deputātu Māri Mičerevski, izveidojis Rīgas domes deputātu bloku "Kods Rīgai". 2025. gada Rīgas domes vēlēšanās ievēlēts pašvaldībā no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta, nebūdams tajā ietilpstošo partiju biedrs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* CVK profils 
*
Stalts

**Stalts** (sieviešu dzimtē Stalte) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Dainis Stalts (1939—2014) — lībiešu folklorists un politiķis;
* Dāvis Stalts (1982) — lībiešu politiķis.
1219. gads

**1219. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 15. jūnijs — dāņu karagājiens uz Rēveli un kauja pie Lindanises: Dānijas krustneši karaļa Valdemāra II vadībā iekaroja Tallinu. Saskaņā ar leģendu, debesīs parādījās Dānijas karogs.

### Nezināms datums
* Piektais Krusta karš: Asīzes Francisks ieviesa Ēģiptē katoļticību.
* Dānijas karogs tika apstiprināts par karalistes karogu.
* "Aukstais" karagājiens uz Rēveli.
* Karagājieni uz Jervu un Viruzemi.

## Dzimuši
* *datums nezināms*
** Kristofers I Estridsens, Dānijas karalis (miris 1259. gadā)

## Miruši
* 2. maijs — Levons I, Armēnijas karalis (dzimis 1150. gadā)
* 15. jūnijs — Teoderihs no Turaidas, Romas katoļu baznīcas misionārs Līvzemē un Igaunijas ziemeļu daļā (dzimis ap 1150. gadu)
500. gads

**500. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums
* Topošais franku pirmais karalis Hlodvigs I sakāva burgundiešus un viņu karali Gundobadu.

### Iespējamie notikumi
* Ap 500. gadu tika sarakstīta tā sauktā "Sudraba grāmata" (*Codex Argenteus*).

## Dzimuši
* *iespējams*
** Prokopijs no Cēzarejas, Bizantijas vēsturnieks (miris ap 565. gadu)
** Teodeberts, Austrazijas karalis (miris 547. vai 548. gadā)
** Vigīlijs, Romas pāvests (miris 555. gadā)

## Miruši
Beautiful Song

***Beautiful Song*** ir latviešu dziedātājas *[[Anmary]]* dziesma, ar kuru tā uzvarēja 2012. gada Eirodziesmā. Dziesmas mūzikas autors ir Ivars Makstnieks, savukārt dziesmas tekstu sacerējis Rolands Ūdris.

Dziesma 2012. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa pusfinālā ierindojās 16. vietā ar 17 punktiem, tādējādi nekvalificējoties finālam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas teksts 
* Uzstāšanas 2012. gada Eirovīzijā video
Lūpziežu dzimta

**Lūpziežu** jeb **panātru dzimta** (*Lamiaceae* vai *Labiatae*) ir divdīgļlapju klases augu dzimta. Tradicionāli tā tika uzskatīta par verbēnu dzimtai (*Verbenaceae*) radniecīgu, taču mūsdienās ir akceptēta versija, ka verbēnu dzimta nav tik ļoti radniecīga lūpziežu dzimtai kā citas divdīgļlapju dzimtas.

Dzimtā ietilpst apmēram 6900—7200 tūkstoši sugu (236 ģintis). Izplatītākās ģintis ir *[[Salvijas|Salvia]]* (900), *Scutellaria* (360), *Stachys* (300), *Plectranthus* (300), *Hyptis* (280), *Teucrium* (250), *Vitex*, (250) *[[Mārsili|Thymus]]* (220) un *Nepeta* (200). Ilgu laiku *Clerodendrum* ģintij piederēja vairāk nekā 400 sugas, taču 2010. gadā sugu skaits tika samazināts līdz apmēram 150. Lūpziežu dzimtai pieder tādi kultūraugi kā piparmētras, salvijas, baziliki, lavandas, rozmarīni, majorāni, izopi un melisas. Pārsvarā dzimtas augi ir viengadīgi vai daudzgadīgi lakstaugi. Latvijā sastopamas aptuveni 60 sugas, no kurām apmēram 12 ir reti sastopamas.

## Klasifikācija
Latvijā ir sastopamas ģintis:

* Akļi (*Galeopsis*) L.
* Brūngalvītes (*Prunella*) L.
* Cekuliņi (*Ajuga*) L.
* Embotiņi (*Teucrium*) L.
* Izopi (*Hyssopus*)
* Kaķumētras (*Nepeta*) L.
* Kalnmētras (*Acinos*)
* Ķiverenes (*Scutellaria*) L.
* Marūbijas (*Marrubium*) L.
* Māteres (*Leonurus*) L.
* Mētras (*Mentha*) L.
* Mārsili (*Thymus*) L.
* Panātres (*Lamium*) L.
* Pātaines (*Betonica*) L.
* Pūķgalves (*Dracocephalum*) L.
* Raudenes (*Origanum*) L.
* Salvijas (*Salvia*) L.
* Sārmenes (*Stachys*) L.
* Sētložņas (*Glechoma*) L.
* Siderīši (*Sideritis*) L.
* Sievmētras (*Elsholtzia*) Willd.
* Smaržmētras (*Clinopodium*) L.
* Vilknadzes (*Lycopus*) L.
* Zīlaines (*Ballota) <small>L.</small>*
* Zeltnātrītes (*Galeobdolon*)
Citas ģintis:

* Tīkkoki (*Tectona*)

## Atsauces
Herkulesa līcis

**Herkulesa līcis** () ir ap 60 km garš un līdz 18 km plats ar ledu pildīts līcis Ronnes šelfa ledāja dienvidu piekrastē Antarktīdā. Izvietojies Elsvērta Zemes dienvidaustrumos Elsvērta kalnu pakājē un ir Zumberga krasta dienvidu robeža. Līča ziemeļu krastā paceļas Skaitreina ledus pacēlums, dienvidu krastā — Heriteidža grēdas atzars. Nosaukts par godu lidmašīnai LC-130 *Hercules*, ko ASV Kara flote plaši izmantoja Antarktīdas aerofotografēšanā un kravu transportēšanā.

## Atsauces
Džajapura

**Džajapuras pilsēta** () ir pilsēta Indonēzijā, Papua provinces galvaspilsēta. Izvietojusies Jaungvinejas salas ziemeļu piekrastē, Sudarso līča krastā netālu no Papua-Jaungvinejas robežas.

## Vēsture
Pilsēta dibināta 1910. gadā kā **Holandija** (*Hollandia*) un līdz 1962. gadam tā bija Nīderlandes Jaungvinejas administratīvais centrs. 1962. gadā Jaungvinejas rietumu daļa nonāca ANO pārvaldē un pilsētu pārdēvēja par **Kotabaru** (*Kota Baru* — ‘Jaunā pilsēta’). 1963. gadā, kad Jaungvinejas rietumdaļa nonāca Indonēzijas varā, pilsētu pārdēvēja par godu valsts pirmajam prezidentam Sukarno par **Sukarnopuru** *(Sukarnopura*). Pēc Sukarno gāšanas 1968. gadā pilsētu pārdēvēja tagadējā vārdā, kas tulkojumā no sanskrita nozīmē 'Uzvaras pilsēta'.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karagājieni uz Zemgali (1271)

[250px|thumb|[Livonijas konfederācijas karte 13. gadsimta vidū. Livonijas ordeņa karaspēks devās no Rīgas karagājienos uz dienvidiem.]]

**1271. gada ordeņa karagājieni uz Zemgali** notika pēc 1270. gada Karuzes kaujas, kurā kopā ar lietuviešiem cīnījās arī zemgaļu pulki. Jaunieceltais ordeņa mestrs Valters no Nordekes izsludināja karagājienus uz Zemgali. Pirmajā karagājienā tika ieņemts Tērvetes pilskalns, otrajā Mežotnes pilskalns, bet trešajā Raktes pilskalns. Zemgaļu vadoņi bija spiesti slēgt miera līgumu.

## Atskaņu hronikas vēstījums
Livonijas ordeņa mestrs Valters 1271. gada sākumā sapulcināja karaspēku no Livonijas ordeņa valsts komturejām un no Rēveles un devās uz Zemgales galveno pilskalnu Tērvetē, kuru viņam izdevās ieņemt ar nelieliem zaudējumiem. Pilī tika atstāts ordeņa karavīru garnizons un mestrs atgriezās Rīgā. 

Pēc vieglās uzvaras mestrs pēc Lieldienām nolēma doties jaunā karagājienā uz Mežotnes pili. Tika sapulcēti ordeņa brāļi, bruņinieki, "zemes ļaudis" (leti, līvi, igauņi u.c.) un citi krustneši. Karaspēks ar kuģiem pa Lielupi devās augšup uz Mežotni. Pilskalnu ātri ieņēma un tajā nometināja ordeņa karavīrus. Pils aizstāvjus piespieda pili atstāt un ar lielu laupījumu krustnešu karaspēks atgriezās Rīgā. 
 
Tad no jauna ordeņa karaspēks devās uz Tērveti, kur no pils paņēma sev līdzi "brašos zemgaļu karavīrus" un tad devās uz Raktes pilskalnu (tagadējā Žagares pilsētā). Pili ieņēma un nodedzināja un "visu, ko vien atrada, to žigli pievāca". 
Pakļautie zemgaļi bija spiesti slēgt ar mestru Valteru miera līgumu, ar kuru solīja no jauna pieņemt kristīgo ticību. Viņiem uzlika graudu nodevas un klaušas - piedalīšanos ordeņa karagājienos, ceļu ierīkošanā un jaunu piļu celšanā.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Kauja pie Dubnas (ap 1273)

[250px|thumb|[Livonijas konfederācijas karte 13. gadsimta vidū. Lietuvas karaspēks devās karagājienā uz Latgali.]]

**1273. gada kauja pie Dubnas (Dubenas)** notika 1273. gada vasarā Lietuvas-Livonijas kara (1262—1282) laikā. Pirms tam Livonijas ordeņa karaspēks bija devies karagājienā uz Lietuvu, bet atceļā bija sakauts. Kaujā krita Lietuvas dižciltīgais () Sukse (*Suxe, Sucha*), kas 1268. gadā bija pārgājis Rīgas arhibīskapijas pakļautībā un vēlējās atgūt savus īpašumus Nalsenes zemē. 

Lietuvieši tai pašā vasarā no jauna iebruka Latgalē un tika sakauti pie Dubenes (Dubnas upes). Ir izteiktas domas, ka kauja notikusi vai nu pie Višķiem , vai pie Līvāniem , vai arī Dignājas tuvumā pie Daugavas Sēlijas pusē. 

## Atskaņu hronikas vēstījums
1273. gadā Livonijas ordeņa karaspēks iebruka Nalsenes zemē Lietuvā, kur zaudēja 15 karavīru un ar kara laupījumu atgriezās mājās. Lietuviešu karaspēks sekoja iebrucējiem un negaidīti uzbruka livoniešiem, kad tie bija apmetušies atpūtā. Tika nogalināta lielākā daļa krustnešu, arī Nalsenes kunigaitis Sukse, vien "daži kaut kā izbēga, bet vienu noķēra". 

Pēc uzvaras šajā kaujā lietuvieši vasarā atkal iebruka Livonijas ordeņa valsts teritorijā. Ordenis savāca karaspēku un devās pretī iebrucējiem. Pie Dubnas upes (*Dubenâ*) notika kauja, kurā krita 600 karavīri. Lietuvieši atkāpās, atstājot ķīlniekus, bet ordeņa brāļi ar laupījumu atgriezās Rīgā.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Tautas kopa "Brīvība"

**Tautas kopa "Brīvība"** bija politiskā partija Latvijā, kuru vadīja Gundars Valdmanis. Tā tika izveidota 6. Saeimas darbības laikā, piedaloties no dažādām partijām ievēlētiem deputātiem, kuri izveidoja parlamentāro frakciju. Partija piedalījās 7. Saeimas vēlēšanās, kurās tā ieguva 3099 balsis un 0,1%, tā nepārvarot 5% barjeru.
Vladimirs Reskājs

**Vladimirs Reskājs** (dzimis ) ir Latvijas finansists, politiķis un uzņēmējs, bijis 11. Saeimas deputāts un Jēkabpils domes deputāts. Pārstāvējis partiju "Saskaņa" un "Latvijas attīstībai". Automašīnu komplietošanas platformas "Carguru" izveidotājs.

## Dzīvesgājums
Mācījās Jēkabpils 2. vidusskolā (2003), Rīgas Starptautiskajā ekonomikas un biznesa administrācijas augstskolā (2007) un Rīgas Stradiņa universitātē (2009).

Strādāja VAS "Latvijas Valsts meži" par grāmatvedi, Valsts ieņēmumu dienestā par vecāko nodokļu inspektoru, uzņēmumos "Ampir", "Kara V" un "RLK Baltic", kā arī Jēkabpils pilsētas pašvaldībā, kur bijis pašvaldības īpašuma privatizācijas komisijas priekšsēdētājs.

Pēc politiķa karjeras beigām pievērsies uzņēmējdarbībai, izveidojot automašīnu koplietošanas platformu "Carguru".

## Politiskā darbība
2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās veiksmīgi kandidēja Jēkabpils domes vēlēšanās no "Saskaņas Centra" saraksta. Gadu vēlāk netika ievēlēts 10. Saeimā, savukārt 2011. gadā veiksmīgi kandidēja 11. Saeimas vēlēšanās, kur tika ievēlēts 11. Saeimā no "Saskaņas Centra" saraksta Zemgales vēlēšanu apgabalā.

2013. gada 25. septembrī publiski paziņoja par izstāšanos no partijas "Saskaņa" un apvienības "Saskaņas Centrs", komentējot, ka varētu pievienoties biedrībai "Latvijas attīstībai", kad tā pārtaps par partiju. Partijas "Latvijas attīstībai" dibināšanas kongresā 15. decembrī tika ievēlēts tās valdē. Kandidēja 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās un 12. Saeimas vēlēšanās, taču "Latvijas attīstībai" saraksts tajās nesaņēma vēlētāju uzticību. 2015. gadā V. Reskājs no partijas aizgāja.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CVK profils 
* "Saskaņas Centra" profils
*
Pēdējā Pangeja

thumb|Aptuvena Pangejas kontūra pēc 250 miljoniem gadu

**Pēdējā Pangeja** (saukta arī par ***Pangaea Ultima***, ***Pangaea Proxima***, ***Neopangaea*** un ***Pangaea II***) ir nākotnē iespējams superkontinents, kas ir arī alternatīva Amāzijai. Ja piekrīt superkontinentu cikla teorijai, tad tas varētu rasties tuvākajos 250 miljonos gadu. Rodoties šim kontinentam, Atlantijas okeāns nākotnē varētu izzust pavisam, radot milzīgas tuksnešu teritorijas, kur varētu reģistrēt ekstrēmi augstas temperatūras.

## Rašanās
Saskaņā ar šo hipotēzi Atlantijas un Indijas okeāni kļūs plašāki, līdz jaunas subdukcijas zonas apvienosies, radot nākotnes Pangeju. Paredzams, ka lielākā daļa kontinentu apvienosies ar Eirāziju, tāpat kā tas notika ar Laurentiju. Paredzams, ka pēc 50 miljoniem gadu Ziemeļamerika sadursies ar Eirāziju un Āfrika ar Eiropu, pilnībā iznīcinot paliekas no Tētisa okeāna un Sarkanās jūras; tādējādi Lielbritānija nokļūs tuvāk Ziemeļpolam, bet Sibīrija tālāk no tā. Vidusjūras vietā rastos jauna kalnu grēda, kur kalni varētu sasniegt pat lielāku augstumu kā Everests.
Aptuveni pēc 150 miljoniem gadu Atlantijas okeāns varētu sākt samazināties. Arī Indijas okeāns ap šo laiku varētu kļūt mazāks, bet tas neizzudīs pavisam. Austrālija varētu sadurties ar Antarktīdu. Savukārt pēc 250 miljoniem gadu Atlantijas un Indijas okeāni, iespējams, varētu izzust pavisam. Patagonija sadurtos ar Indonēziju, bet Klusais okeāns būs kļuvis vislielākais.