Ahmeds aš Šarā

**Ahmeds Huseins aš Šarā** (, *ʾAḥmad Ḥusayn al-Sharaʿ*; dzimis ), pazīstams arī ar pseidonīmu **Abū Muhammads al Džūlānī** (, *ʾAbū Muḥammad al-Jawlānī*), ir Sīrijas islāmistu nemiernieku kaujinieks, terorists un politiķis, kurš kopš 2025. gada ir Sīrijas prezidents. No 2017. līdz 2025. gadam bija *[[Tahrir al-Sham|Hay'at Tahrir al-Sham]]* (HTS) vadītājs. Kā HTS vadītājam viņam bija galvenā loma 2024. gada opozīcijas ofensīvā Sīrijas pilsoņu kara laikā, kas noveda pie Asada režīma krišanas un Sīrijas pārejas valdības izveidošanas. Kopš tā laika, aš Šarā dažādos avotos tika uzskatīts par *[[de facto]]* Sīrijas valsts vadītāju.

## Biogrāfija

### Ģimenes izcelsme
Aš Šarā ģimenes izcelsme ir Golānas augstienes Sīrijā. Ģimene devās bēgļu gaitās 1967. gadā pēc tam, kad Izraēla okupēja augstienes Sešu dienu kara laikā. Nisba "al Džūlānī" viņa pseidonīmā ir atsauce uz Golānas augstienēm.

Aš Šarā tēvs Huseins Alī aš Šarā bija arābu nacionālistu un Sīrijas naserītu studentu aktīvists, kurš studēja ekonomiku Bagdādes Universitātē, pirms kļuva par naftas inženieri. Viņš ir publicējis daudzas grāmatas par reģionālās ekonomikas attīstību.

### Dzīvesgājums
Ahmeds Huseins aš Šarā piedzima 1982. gadā, Rijādā, Saūda Arābijā, vidusšķiras ģimenē. Viņa tēvs tur strādāja par naftas inženieri, bet māte bija ģeogrāfijas skolotāja. Ģimene atgriezās Sīrijā 1989. gadā, apmetoties uz dzīvi turīgajā Damaskas Mezas rajonā. Saskaņā ar Husamu Džazmati, kurš izveidojis visprecīzāko aš Šarā biogrāfiju, teikto, klasesbiedri atceras aš Šarā kā čaklu, bet nemanāmu zēnu, kurš valkāja brilles ar biezām lēcām un izvairījās no apkārtējo uzmanības. Jaunības gados viņš tika raksturots kā "kluss" un "kautrīgs", "manipulatīvi inteliģents", bet "sociāli introverts", un bija zināms ar savu "labo izskatu" un mīlas dēku ar alavītu meiteni, ko abu mīlnieku ģimenes nosodīja. Viņš palika Damaskā, studējot mediju zinības un uzsākot studijas medicīnā, līdz 2003. gadā pārcēlās uz Irāku.

Īsi pirms 2003. gada iebrukuma Irākā viņš pievienojās ''Al-Qaida'' Irākā un trīs gadus cīnījās Irākas karā. ASV Bruņotie spēki viņu sagūstīja un ieslodzīja no 2006. līdz 2011. gadam. Viņa atbrīvošana sakrita ar Sīrijas revolūciju, un viņš 2012. gadā ar *Al-Qaida* atbalstu izveidoja *[[Džabhat an nusra]]*, lai piedalītos Sīrijas pilsoņu karā pret Bašāra Asada ''Baas'' valdību. Būdams *Džabhat an nusra* līderis, aš Šarā nostiprināja grupējuma pozīcijas Idlibas provinces ziemeļrietumos un iebilda pret Abū Bakra al Bagdādi mēģinājumiem integrēt *Džabhat an nusra* Islāma valstī. Šis strīds izraisīja atklātu konfliktu starp *Džabhat an nusra* un Islāma valsti.

2013. gada maijā ASV Valsts departaments atzina aš Šarā par globālu teroristu, kuram ''Al-Qaida'' Irākas filiāle pavēlējusi ieviest šariatu Sīrijā. Četrus gadus vēlāk ASV valdība piedāvāja 10 miljonu ASV dolāru vērtu atlīdzību par jebkādu informāciju, kas ļautu viņu notvert. 2024. gada decembrī ASV atcēla atlīdzību par aš Šarā aizturēšanu.

Vēl 2014. gadā intervijā aš Šarā paziņoja, ka ja viņa grupējums iegūs varu Sīrijā, visa valsts dzīvos saskaņā ar *Džabhat an nusra* pieņemto šariata izpratni un valstī nebūs vietas kristiešiem un alavītiem. Tomēr 2016. gadā aš Šarā sarāva *Džabhat an nusra* saites ar *Al-Qaida*, apvienojot *Džabhat an nusra* ar citām organizācijām, lai nākamajā gadā izveidotu *[[Tahrir al-Sham|Hay'at Tahrir al-Sham]]* (HTS). Kopš attiecību saraušanas ar *Al-Qaida*, aš Šarā ir meklējis starptautisku leģitimitāti, koncentrējoties uz HTS varas nostiprināšanu Sīrijā, nevis uz globālu džihādistu ekspansiju. HTS savā kontrolētajā teritorijā izveidoja Sīrijas pestīšanas valdību, kas iekasēja nodokļus, nodrošināja sabiedriskos pakalpojumus un izsniedza iedzīvotājiem personas apliecības, lai gan šī valdība ir kritizēta par autoritārismu un opozīcijas apspiešanu. Pēdējos gados viņš savu publisko tēlu ir veidojis mērenāku, liekot domāt, ka nekaros pret Rietumvalstīm, un ka apņēmies aizsargāt minoritātes. Tomēr arī pēc uzvaras Sīrijā un pagaidu valdības izveides viņš izvairās runāt par saviem plāniem, pa kādu politisko ceļu vadīt Sīriju, lai gan paziņojis, ka redz to kā daudzkonfesionālu valsti.

## Atsauces

## Ārējās saites