open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vladimirs Solovjovs (žurnālists)

**Vladimirs Solovjovs** (; 1963) ir ebreju izcelsmes Krievijas televīzijas žurnālists, publicists un propagandists. Raidījuma "Vakars ar Vladimiru Solovjovu" vadītājs, kurā slavina Putina politiku un Krievijas 2022. gada iebrukumu Ukrainā.

2021. gadā iekļauts Latvijai nevēlamo personu sarakstā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1963. gada 20. oktobrī Maskavā politekonomijas docētāja Rūdolfa Solovjova un viņa sievas Innas, dzimušas Šapiro, ģimenē. 1986. gadā viņš absolvēja Maskavas Tērauda un sakausējumu institūta Fizikas un ķīmijas fakultāti un 1989. gadā beidza aspirantūru Pasaules ekonomikas un starptautisko attiecību institūtā (*Институт мировой экономики и международных отношений*), aizstāvot ekonomikas zinātņu kandidāta grādu.
No 1990. līdz 1992. gadam Solovjovs nodarbojās ar uzņēmējdarbību Alabamas štatā ASV, vēlāk turpināja nodarboties ar biznesa projektiem Krievijā.

1998. gadā kļuva par programmu vadītāju privātā Maskavas radiostacijā, vēlāk vadīja diskusiju raidījumus dažādos Krievijas TV kanālos. 2009. gadā Solovjovs iegādājās villu pie Komo ezera Itālijā.
Pēc Krimas aneksijas 2015. gadā Solovjovs uzņēma dokumentālo filmu par prezidentu Vladimiru Putinu ar nosaukumu "Prezidents".

Krievijas—Ukrainas—NATO krīzes laikā viņš aktīvi atbalstīja Putina lēmumu sākt uzbrukumu Ukrainai. 2022. gada aprīlī Krievijas Federālais drošības dienests (FSB) paziņoja, ka aizturēta neonacistu grupa, kas plānojusi nogalināt Vladimiru Solovjovu.

## Apbalvojumi
* Draudzības ordenis (*Орден Дружбы*, 2007)
* Goda ordenis (*Орден Почёта*, 2013)
* Aleksandra Ņevska ordenis (*Орден Александра Невского*, 2014)
* Par nopelniem Tēvijas labā (*За заслуги перед Отечеством*, 2022)

## Darbi
* Евангелие от Соловьёва. 2005.
* Русская рулетка. 2006.
* Мы и Они. Краткий курс выживания в России. 2007.
* Апокалипсис от Владимира. 2007.
* Путин. Путеводитель для неравнодушных. 2008.
* Хроники Второго пришествия. 2008.
* Противостояние: Россия — США. 2009.
* Мы — русские! С нами Бог! 2009.
* Соловьёв против Соловьёва. Худеть или не худеть? 2009.
* Минус 80 килограммов! Кто больше? 2009.
* Путин — Медведев. Что дальше? 2010.
* 1001 вопрос о прошлом, настоящем и будущем России. 2010.
* Русская рулетка. Заметки на полях новейшей истории. 2010.
* Манипуляции. Атакуй и защищайся! 2011.
* Евангелие от Соловьёва. 2011.
* Враги России. 2011.
* Последний солдат империи: Юрий Дмитриевич Маслюков в воспоминаниях современников. 2011.
* Империя коррупции. Территория русской национальной игры. 2012.
* Русский вираж. Куда идёт Россия? 2014
* Разрыв шаблона. 2015.
* Русская тройка. 2016.
* Апокриф. 2016.
* Зачистка: Роман-возмездие. 2016.
* Революция консерваторов. Война миров. 2017.
* Сложные переговоры в комиксах. Книга-тренер. 2018.

## Atsauces
Melvila sala (Kanāda)

**Melvila sala** () ir Kanādai piederoša neapdzīvota sala Kanādas Arktiskajā arhipelāgā. Administratīvi sadalīta starp Ziemeļrietumu Teritorijām (rietumu daļa) un Nunavutu (austrumu daļa). 33. lielākā sala pasaulē un 8. lielākā sala Kanādā.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Kanādas Arktiskā arhipelāga rietumu daļā pie Perija šauruma. Ietilpst Perija salu grupā, kas savukārt pieder Karalienes Elizabetes salu grupai. Heizena šaurums ziemeļos to atdala no Makenzi Kinga salas, Ficviljama šaurums ziemeļrietumos — no Prinča Patrika salas, Keleta šaurums rietumos — no Eglintona salas, Maklūra šaurums dienvidrietumos — no Benksa salas, Vikonta Melvila šaurums dienvidos — no Viktorijas salas, Baiama šaurums dienvidaustrumos — no Baiama Mārtina salas, bet Baiama Mārtina šaurums austrumos — no Batērsta, Aleksandra, Mesija, Vanjē un Kamerona salām. Krasti stipri izroboti, daudz lielu līču un pussalu. Sala reljefs pārsvarā līdzens vai viegli saposmots, augstākā virsotne ir Blūhilsu grēdā salas dienvidrietumos; vietām augstākajās vietās saglabājušies ledāji. Ziemeļu daļā valda arktiska tuksneša klimats, dienvidos — tundra. Sabīnas pussalā salas ziemeļos atklāti ievērojami dabasgāzes krājumi.

## Vēsture
Pirmais no eiropiešiem salu atklāja britu pētnieks Viljams Perijs 1819. gadā. Perija ekspedīcija bija spiesta pārziemot Vinterharboras līcī salas dienvidaustrumu krastā. Sala nodēvēta par godu britu valstsvīram, tā laika britu Kara flotes vadītājam Robertam Dandasam (*Robert Dundas*), 2. Melvilas vikontam. Salas krastus dažādas ekspedīcijas apsekoja pazudušās Džona Franklina ekspedīcijas meklēšanas laikā 1850.—1853. gadā. Perija ekspedīcijas ziemošanas vietas piemiņas akmens Vinterharborā 2009. gadā iekļauts Kanādas vēsturisko piemiņas vietu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* International Map of the World 1:1,000,000 Ballantyne Strait NT-8/9/10/11/12
* International Map of the World 1:1,000,000 Belcher Channel NT-12/13/14/15/16
* International Map of the World 1:1,000,000 Thomsen River NS-9/10/11/12
* International Map of the World 1:1,000,000 Viscount Melville Sound NS-12/13/14
Keleta šaurums

**Keleta šaurums** () ir jūras šaurums Kanādas Arktiskajā arhipelāgā starp Melvila salu austrumos un Eglintona salu rietumos. Savieno Maklūra šaurumu dienvidos ar Ficviljama šaurumu ziemeļos. Melvila salas krastā no šauruma atzarojas divi plaši līči —  garais Perčesbejs un  garais Ibeta līcis. Nosaukts par godu britu flotes virsniekam Henrijam Keletam.

## Atsauces

## Ārējās saites

* International Map of the World 1:1,000,000 Ballantyne Strait NT-8/9/10/11/12
* International Map of the World 1:1,000,000 Thomsen River NS-9/10/11/12
Gateris

thumb|Gateris
**Gateris** ir kokapstrādes iekārta, ar kuru gareniski tiek zāģēti apaļkoki, iegūstot zāģmateriālus.

## Ārējās saites
Viljams Saliba

**Viljams Alēns Andrē Gabriels Saliba** (, dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē centra aizsarga pozīcijā, Francijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada Saliba pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''Arsenal''.

Savu karjeru sācis ''Saint-Étienne'' komandā. 2019. gadā pārcēlies uz Anglijas Premjerlīgas komandu ''Arsenal''. Turpmākos gadus pavadījis īrē Francijas komandās *Saint-Étienne*, ''Nice'' un ''Marseille''. 2022. gada augustā debitējis *Arsenal* komandā.

Francijas futbola izlases sastāvā debitējis 2022. gada martā pret Kotdivuāru.

## Sasniegumi
**Arsenal**

* FA Community Shield: 2020, 2023
**Francija**
*FIFA Pasaules kauss: finālists 2022
**Individuālie sasniegumi**

* *[[Ligue 1]]* sezonas labākais jaunais spēlētājs: 2021—22

## Ārējās saites

## Atsauces
Resgalis

**Resgalis** jeb **resgale** ir koka stumbra resnākais gals virs saknēm. Jēdziens var tikt attiecināts arī uz citiem priekšmetiem, parasti no koka taisītiem.
Huniors Firpo

**Ektors Huniors Firpo Adamess** (, dzimis ) ir Dominikānā dzimis Spānijas futbolists, spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Firpo pārstāv Anglijas čempionāta komandu ''Leeds United''.

Iepriekš spēlējis Spānijas *[[La Liga]]* komandās *[[Real Betis]]* un ''Barcelona''.

2018. gadā ticis izsaukts uz Spānijas U21 izlasi. Kopš 2024. gada pārstāv Dominikānas futbola izlasi.

## Sasniegumi
**Barcelona**

* Spānijas Karaļa kauss: 2020—21

**Leeds United**

* Anglijas futbola čempionāts: 2024—25
## Atsauces

## Ārējās saites
Brendens Āronsons

**Brendens Rasels Āronsons** (, dzimis ) ir ASV futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, ASV futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Āronsons pārstāv Anglijas čempionāta komandu ''Leeds United''.

Savu karjeru iesācis MLS komandā Filadelfijas "Union". 2021. gadā pievienojies Austrijas Bundeslīgas komandai ''Red Bull Salzburg'', bet 2022. gadā Anglijas Premjerlīgas vienībai ''Leeds United''. 2023.—2024. gada sezonā ticis izīrēts *[[1. FC Union Berlin|Union Berlin]]* komandai.

ASV futbola izlases sastāvā debitējis 2020. gadā.

## Sasniegumi
**Philadelphia Union**

* Supporters' Shield: 2020

**Red Bull Salzburg**

* Austrijas Bundeslīga: 2020—21, 2021—22
* Austrijas kauss: 2020—21, 2021—22

**Leeds United**
* Anglijas futbola čempionāts: 2024—25

**ASV**

* CONCACAF Nāciju līga: 2019—20, 2022—23, 2023—24
## Atsauces

## Ārējās saites
Tailers Adamss

**Tailers Šāns Adamss** (, dzimis ) ir ASV futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, ASV futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Adamss pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''AFC Bournemouth''.

Savu karjeru sācis MLS komandā Ņujorkas "Red Bulls", kur arī pavadījis savus jauniešu gadus. 2019. gada janvārī pievienojies Vācijas Bundeslīgas komandai *[[RB Leipzig]]*. Trīsarpus gadus vēlāk pārcēlies uz Anglijas Premjerlīgas komandu ''Leeds United''.

ASV futbola izlases sastāvā debitējis 2017. gadā.

## Sasniegumi
**New York Red Bulls**

* MLS Supporters Shield: 2018

**RB Leipzig**

* Vācijas kauss: 2021—22

**ASV**

* CONCACAF Nāciju līga: 2019—20

## Ārējās saites
Lisandro Martiness

**Lisandro Martiness** (, dzimis ) ir Argentīnas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Martiness pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''Manchester United''.

Savu karjeru sācis Argentīnas komandās *[[Newell's Old Boys]]* un *[[Defensa y Justicia]]*. 2019. gadā pievienojies Nīderlandes komandai ''Ajax'', ar ko trīs sezonu laikā izcīnījis divus *[[Eredivisie]]* titulus un vienu Nīderlandes kausu. 2021—22. gada sezonā atzīts par kluba sezonas labāko spēlētāju. 2022. gada vasarā pārcēlies uz Anglijas Premjerlīgas komandu ''Manchester United''.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2019. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2021. gada Copa América un arī 2024. gada Copa América.

## Sasniegumi
**Ajax**

* Eredivisie: 2020—21, 2021—22
* Nīderlandes kauss: 2020—21
* Johan Cruijff Schaal: 2019

**Manchester United**

* FA kauss: 2023—24, finālists: 2022—23

**Argentīna**

* Copa América: 2021, 2024
*FIFA Pasaules kauss:2022
## Atsauces

## Ārējās saites
Frīdrihs Bukshēvdens

**Frīdrihs Vilhelms Bukshēvdens** (, ; 1750—1811) bija vācbaltiešu izcelsmes Krievijas Impērijas armijas infantērijas ģenerālis un Katrīnas II adjutants. Baltijas ģenerālgubernators (1803—1806, 1808—1809).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1750. gada 14. septembrī Muhu salā muižnieka Otto Frīdriha fon Bukshēvdena (1703—1754) un viņa sievas Helēnas Šarlotes fon Veimārnas (1722—1776) ģimenē. Mācījās 2. artilērijas un inženieru spēku kadetu korpusā Sanktpēterburgā.

Piedalījās krievu—turku karā (1768—1774) kā Grigorija Orlova adjutants. 1777. gadā apprecējās ar Grigorija Orlova meitu Natāliju Aleksejevu un 1787. gadā kļuva par ķeizarienes Katrīnas II flīģeļadjutantu. Piedalījās krievu—zviedru karā (1788—1790) un tika paaugstināts par ģenerālmajoru.

Koscjuško sacelšanās apspiešanas (1794) laikā Bukshēvdens komandēja kājnieku divīziju un piedalījās Varšavas ieņemšanā. Pēc tam viņš bija Varšavas komandants un Polijas gubernators (1794—1796), iecelts grāfa kārtā, tad Pēterburgas militārais gubernators (1797—1798).

Kā Baltijas ģenerālgubernators (1803—1806) piedalījās Trešās koalīcijas karā (1803—1806) pret Napoleonu un piedzīvoja sakāvi Austerlicas kaujā 1805. gada 2. decembrī. Pēc Ceturtās koalīcijas kara (1806—1807) viņu 1808. gadā atjaunoja Baltijas ģenerālgubernatora amatā un viņš komandēja Krievijas Impērijas karaspēku krievu—zviedru karā (1808—1809).
1808. gada nogalē viņš noslēdza pamieru ar Zviedriju, kuru Aleksandrs I neratificēja, bet tā paša gada 8. decembrī ģenerāli Bukshēvedenu atvaļināja.

Mūža nogali viņš pavadīja savā Lodes pilī, kur mira 1811. gada 4. septembrī.
Virdžīnija Madsena

**Virdžīnija Geila Madsena** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Madsenas kinodebiju piedzīvoja 1983. gadā ar filmu *[[Class]]*. Pēc tam viņa pārcēlās no dzimtās Čikāgas uz Losandželosu, kur režisors Deivids Linčs viņu iekļāva savā zinātniskās fantastikas filmā "Kāpa" (1984). Vēlāk piedalījusies vairākās veiksmīgās pusaudžu filmās, kā *[[Electric Dreams]]* (1984), *[[Modern Girls]]* (1986) un *[[Fire with Fire]]* (1986).

Plašāku atpazīstamību ieguvusi ar lomu šausmu filmā ''Candyman'' (1992). Par lomu Aleksandra Peina komēdijdrāmā "Sānceļi" (*Sideways*, 2004) Madsena tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

Piedalījusies arī filmās "Mazais Stjuarts 3" (2005), "Skaitlis 23" (2007) un *[[Cutlass]]* (2007).

## Ārējas saites
Baiama šaurums

**Baiama šaurums** () ir jūras šaurums Kanādas Arktiskajā arhipelāgā starp Melvila salu rietumos un Baiama Mārtina salu austrumos. Savieno Vikonta Melvila šaurumu dienvidos ar Baiama Mārtina šaurumu ziemeļos. Nosaukts par godu britu flotes admirālim Tomasam Baiamam Mārtinam (*Thomas Byam Martin*).

1974. gada 30. oktobrī uz aizsalušā šauruma ledus nogāzās *Panarctic Oil* avioreiss Nr.416, nogalinot 32 no 34 cilvēkiem, kas atradās lidmašīnā, un nogremdējot lidmašīnu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* International Map of the World 1:1,000,000 Viscount Melville Sound NS-12/13/14
Garklucis

**Garklucis** ir koka resgaļa nogrieznis, kuru iegūst, sazāģējot iepriekš nocirsto koku. Turpmāk no tā tiek iegūti dažādi kokizstrādājumi.
Darvins Nunjess

**Darvins Gabriels Nunjess Ribeiro** (; dzimis ) ir Urugvajas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Urugvajas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Nunjess pārstāv Saūda Arābijas profesionālās līgas komandu *[[Al Hilal SFC|Al Hilal]]*.

Karjeru sācis vienā no Urugvajas pazīstamākajiem klubiem *[[Peñarol]]*. 2019. gada augustā pievienojies Spānijas *[[Segunda División]]* komandai ''Almería'' par kluba rekordsummu. *[[Benfica]]* pievienojies 2020. gadā, transfēra summai sasniedzot 24 miljonus eiro, kas ir gan visu laiku dārgākā *Benfica*, gan arī visas Portugāles pāreja. Savā otrajā sezonā 28 mačos guvis 26 vārtus, kļūstot par līgas labāko vārtu guvēju. Viņš tika atzīts arī par Portugāles Premjerlīgas sezonas labāko spēlētāju. 2022. gada vasarā par 75 miljoniem eiro pārcēlies uz Anglijas Premjerlīgas komandu ''Liverpool''.

Urugvajas futbola izlases sastāvā debitēijs 2019. gadā. Piedalījies 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā.

## Sasniegumi
**Peñarol**

* Urugvajas pirmā divīzija: 2017, 2018

**Liverpool**

* Anglijas Premjerlīga: 2024—25
* FA Community Shield: 2022
* Anglijas Līgas kauss: 2023—24
**Urugvaja**
* 2024. gada Copa America: 3. vieta 
**Individuālie sasniegumi**

* Portugāles Premjerlīgas sezonas labākais spēlētājs: 2021—22
* Portugāles Premjerlīgas labākais vārtu guvējs: 2021—22

## Atsauces

## Ārējās saites
Candyman (1992. gada filma)

***Candyman*** ir 1992. gada ASV šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Bernards Rouzs. Filmā galvenās lomas atveido Virdžīnija Madsena, Tonijs Tods, Ksanders Berkelijs un Kasi Lemonsa. Filma ir balstīta uz Klaiva Bārkera īsā stāsta *The Forbidden*.

Filma stāsta par Čikāgas studenti, kura veido diplomdarbu par mūsdienu teikām un folkloru, kas viņu noved pie leģendas "Kendimena", afroamerikāņu mākslinieka un verga dēla, kurš tika noslepkavots 19. gadsimta beigās.

*Candyman* pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma saņēma pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes un nopelnīja vairāk nekā 25 miljonus ASV dolāru. Mūsdienās tā nereti tiek uzskatīta par šausmu kino klasiku. Filmai sekoja divi turpinājumi: **' (1995) un **'. 2021. gadā tika izdota filma "Kendimens", kas ir šīs filmas tiešs turpinājums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Be Mad

***Be Mad*** ir Spānijas bezmaksas televīzijas kanāls, kas pieder *Mediaset España* un tika atklāts 2016. gada 21. aprīlī.

## Vēsture
2015. gada oktobrī *Mediaset España* tika nosaukts par vienu no uzņēmumiem, kas ieguvis augstas izšķirtspējas ciparu virszemes televīzijas licenci. Sākotnēji īpašnieks šajā kanālā raidīja *Boing* un *Energy* kanālu HD versijas. 2016. gada martā tika paziņots, ka šo frekvenci aizņems jauns kanāls ar nosaukumu *Be Mad*, kas sāka raidīt 2016. gada 21. aprīlī.

## Programmas
Kanāla programmu pamatā ir tēmas, kas saistītas ar sportu, piedzīvojumiem un darbībām. Ir vairāki programmatiski bloki, kuru dažādais saturs tiek klasificēts pēc nosaukuma: *Be Mad Travel, Be Mad Nature, Be Mad Mechanic, Be Mad Planet, Be Mad Investigation, Be Mad Extreme, Be Mad Food, Be Mad Live!, Be Mad Live! Mad History, Be Mad Movies, Be Mad Science, Be Mad Mystery un Be Mad Sports*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Be Mad'' oficiālā mājaslapa
Cirveņu rinda

**Cirveņu rinda** () ir viendīgļlapju klases rinda, kurā ir klasificētas 14 augu dzimtas, aptuveni 165 ģintis un aptuveni 4500 augu sugu. Cirveņu rindai ir kosmopolītiska izplatība. Šo rindu pārsvarā pārstāv tropiski vai ūdensaugi.

## Sistemātika
Saskaņā ar 2016. gada APG IV sistēmu (segsēkļu klasifikācijas taksonomiskā sistēma), cirveņu rindā ir šādas dzimtas:

* Ārumu dzimta (*Araceae*)
* Āžloku dzimta (*Juncaginaceae*)
* Cirveņu dzimta (*Alismataceae*)
* Glīveņu dzimta (*Potamogetonaceae*)
* Jūraszāļu dzimta (*Zosteraceae*)
* Puķumeldru dzimta (*Butomaceae*)
* Rupiju dzimta (*Ruppiaceae*)
* Šeihcēriju dzimta (*Scheuchzeriaceae*)
* Mazlēpju dzimta (*Hydrocharitaceae*)
* *[[Aponogetonacea]]*
* *[[Cymodoceaceae]]*
* *[[Maundiaceae]]*
* *[[Posidoniaceae]]*
* *[[Tofieldiaceae]]*

## Galerija

Attēls:Cymodocea nodosa.jpg|*Cymodocea nodosa*
Attēls:Halophila spinulosa.jpg|*Halophila spinulosa*
Attēls:Orontium aquaticum kz02.jpg|*Orontium aquaticum*
Attēls:Luronium natans Elisma wodna 2023-06-08 03.jpg|*Luronium natans* 
Attēls:Triantha japonica (flower).jpg|*Triantha japonica*


## Atsauces
Latvasas

**Latvasas** ir ciems Gulbenes novada Lejasciema pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Doņu dzimta

**Doņu dzimta** () ir viendīgļlapju graudzāļu rindas dzimta. Tajā ietilpst 8 ģintis un ir zināmas aptuveni 464 sugas. 

Dzimtas pārstāvji ir daudzgadīgi lakstaugi ar spēcīgu, ložņājošu sakneni vai bārkšsaknēm. Lapas ir lineāras. Stublājs cilindrisks vai plakans, nereti dobs, bieži vien aplapots tikai pie pamata vai visas lapas reducētas makstīs. Ziedi saliktās ziedkopās stublāja galā. Apziednis sešdaļīgs, divos gredzenos. Auglis ir  pogaļa.

Tie bieži aug neauglīgās augsnēs un dažādos mitruma apstākļos. Vispazīstamākā un lielākā ir doņu ģints (*Juncus*). Lielākā daļa doņu ģints sugu aug tikai mitrāju biotopos. Dažas sugas, piemēram, krupju donis (*Juncus bufonius)*, ir viengadīgi, bet lielākā daļa ir daudzgadīgi augi.

## Sistemātika
Saskaņā ar 2009. gada APG III sistēmu (segsēkļu klasifikācijas taksonomiskā sistēmu) doņu dzimtā ir šādas ģintis:

* Doņi (*Juncus*)
* Zemzālītes *(Luzula*)
* *[[Distichia]]*
* *[[Marsippospermum]]*
* *[[Oreojuncus]]*
* *[[Oxychloe]]*
* *[[Patosia]]*
* *[[Rostkovia]]*

## Ārējās saites

## Atsauces
Cinci

**Cinci** ir ciems Gulbenes novada Lejasciema pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P34, Gaujas upes krastā.

## Atsauces
Daudzziedu zemzālīte

**Daudzziedu zemzālīte** () ir mainīga izskata doņu dzimtas suga, kā ietvaros nodala vairākas pasugas. Tā ir plaši sastopama Eirāzijā, tostarp bieži visā Latvijas teritorijā, un Ziemeļamerikā. Atsevišķi eksemplāri un grupas aug dažādos mežos, krūmājos, mēreni sausās pļavās un atmatās.

## Apraksts
Daudzziedu zemzālīte ir daudzgadīgs, 10-45 cm garš lakstaugs ar stāvu stublāju, kurš veido diezgan blīvu ceru. Lapas stublāja apakšdaļā ir izvietotas blīvi un pamīšus. Tās ir lineāri lancetiskas vai lineāras. Stublāja augšdaļā ir 1—3 lapas. Lapas gals ir tulznveidīgs, biezāks. Apakšdaļā lapa ir klāta ar gariem, gaišiem matiņiem. Ziedi ir izvietoti čemurveidīgas ziedkopas zariņos. Katra zariņa galā ir 3-14 ziedi. Seglapa ir garāka vai tikpat gara, cik ziedkopa. Putekšņlapas ir 6, apziedņa lapas vienādas, apziednis ir sārti brūns, apmēram olveidīgās pogaļas garumā. Pogaļas knābītis ļoti īss, strups. Zied no maija līdz jūnijam.

## Ārējās saites

## Atsauces
Ķilpani

**Ķilpani** ir ciems Gulbenes novada Lejasciema pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā. Ciems ir daļēji izzudis.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V374, Iežupes upes krastā. Ciema apkārtnē atrodas Cepļa dīķis.

## Atsauces
Pūkainā zemzālīte

**Pūkainā zemzālīte** () ir doņu dzimtas suga. Tā ir plaši sastopama Eirāzijā, tostarp bieži visā Latvijā. Skrajas augu grupas aug skujkoku un jauktos mežos mēreni mitrās un sausās vietās.

## Apraksts
Pūkainā zemzālīte ir daudzgadīgs, 15—30 cm garš lakstaugs. Cers ir blīvs, lapas plakanas un gari skropstaini apmatotas, lineāri lancetiskas, 4—7 cm garas un 0,5—1 cm platas, mala gluda, gals smails. Ziedkopa ir skraja, ziedi pa vienam zariņu galā. Seglapa ir manāmi īsāka nekā ziedkopa. Pogaļa ir garāka nekā sarkani brūnais apziednis. Zied aprīlī un maijā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Raupjais ozols

**Raupjais ozols** () ir daudzgadīga dižskābaržu dzimtas suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir Ibērijas pussalā, Ziemeļrietumu Āfrikā; suga aug galvenokārt subtropu joslā.

## Atsauces

## Ārējās saites
2022. gada Eiropas U-16 čempionāts basketbolā

**2022. gada [[Eiropas U-16 čempionāts basketbolā]]** notiek Ziemeļmaķedonijas galvaspilsētā Skopjē 2022. gadā, laikā no 12. līdz 20. augustam. Par čempioniem kļuva Lietuvas izlases basketbolisti, kas finālspēlē ar 77—68 pārspēja Spānijas izlasi.

Latvijas basketbola izlase, kuras galvenais treneris bija Gatis Melderis, izcīnīja 10. vietu.

## Dalībvalstis
* 
*   (3. vieta 2019. gada Eiropas U-16 čempionāta basketbolā B divīzijā)
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*   (4. vieta 2019. gada Eiropas U-16 čempionāta basketbolā B divīzijā)
*   (2. vieta 2019. gada Eiropas U-16 čempionāta basketbolā B divīzijā)
* 
*   (1. vieta 2019. gada Eiropas U-16 čempionāta basketbolā B divīzijā)
* 
* 
* 
* 

## Pirmā kārta

### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

## Izslēgšanas spēles

### 1.—8. vieta

### 5.—8. vieta

### 9.—16. vieta

### 13.—16. vieta

## Vietu sadalījums

## Individuālās balvas
**Labākais spēlētājs**
*  Mario Saint-Superi

**Simboliskā izlase**
*  Mario Saint-Superi
*  Nojus Indrušaitis
*  Bens Sarafs
*  Mohameds Diakite
*  Neoklis Avdalas

## Ārējās saites
* Čempionāta oficiālā mājaslapa
Karaliskais ozols

**Karaliskais ozols** () ir daudzgadīga dižskābaržu dzimtas suga. Tā ir sastopama Indoķīnas ziemeļu (Laosā, Mjanmā un Vjetnamā), Ziemeļaustrumu Indijas un Juņnaņas (Ķīnā) sezonāli tropiskajos mežos.

## Apraksts

Karaliskais ozols ir salīdzinoši liels koks, kurš var sasniegt 30 m augstumu. Koka zari ir gaiši brūni, klāti ar matiņiem. Lapas ir garas — tās var sasniegt pat 27 cm garumu. Zīle ir saspiesti ovālas formas, tā ir aptuveni 2,5—3,5 cm gara un diametrā 2,5–5 cm plata, bālā, pelēcīgi oranžā krāsā, pirms nogatavošanās — klāta ar matiņiem. Zīles gals ir noapaļots vai ieliekts. Ķīnas teritorijā zied no aprīļa līdz maijam, zīles nogatavojas no oktobra līdz novembrim. Karaliskais ozols attīsta dziļu un spēcīgu sakņu sistēmu, kas ļauj tam piekļūt ūdenim un barības vielām sausos apstākļos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sēdlapu ozols

**Sēdlapu ozols** () ir daudzgadīga dižskābaržu dzimtas suga. Tā ir plaši izplatīta Japānā, Taivānā un lielā daļā Ķīnas dienvidaustrumu provinču.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Tormasovs

**Aleksandrs Tormasovs** (; 1752—1819) bija Krievijas Impērijas armijas ģenerālis. Baltijas ģenerālgubernators (1807).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1750. gada 14. septembrī Maskavā flotes leitnanta Pjotra Tormasova ģimenē. 1762. gadā kļuva par pāžu galmā, 1772. gadā sāka karadienestu Vjatkas musketieru pulkā, 1777. gadā kļuva par Somijas jēgeru bataljona komandieri, 1784. gadā par Aleksandrijas huzāru pulka komandieri. 1785. gadā bija brīvmūrnieku militārās ložas "Minevra" sekretārs.

Piedalījās Krievu—turku karā, 1791. gadā viņu paaugstināja par ģenerālmajoru. Koscjuško sacelšanās apspiešanas (1794) laikā Tormasovs piedalījās Varšavas ieņemšanā. 1796. gadā viņu paaugstināja par ģenerālleitnantu un kirasieru pulka komandieri, 1801. gadā par kavalērijas ģenerāli un 1802. gadā par Livonijas divīzijas (*Лифляндская дивизия*) inspektoru. 1803. gada ģenerālis Tormasovs kļuva par Kijivas militāro gubernatoru, 1804. gadā viņam piešķīra Guberņas muižu pie Rīgas. Ceturtās koalīcijas kara laikā no 1807. gada 28. marta līdz 23. decembrim viņš bija Rīgas ģenerālgubernators.

Krievu—persiešu kara laikā 1808. gadā Tormasovu iecēla par Krievijas Impērijas armijas komandieri Kaukāzā, viņš ieņēma Erevānu, sakāva persiešus pie Elizabetpoles un 1810. gadā iekaroja Imeretiju. 1812. gada karā Tormasovs komandēja Trešo Rietumu armiju Volīnijā. 1814. gadā viņu iecēla par Maskavas militāro ģenerālgubernatoru.

Miris 1819. gada 25. novembrī Maskavā.
Lapati

**Lapati** (arī **Lopati**) ir ciems Gulbenes novada Lejasciema pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V371.

## Atsauces
Džīns Lebells

**Aivans Džīns Lebells** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu cīņas meistars, kaskadieris, aktieris un profesionāls cīkstonis. Saukts par "Graplinga krustēvu", jo popularizēja graplingu profesionālajās cīņās, veidojot pamatus mūsdienu jauktās cīņas mākslai. Darbojies pie vairāk nekā 1000 filmām un televīzijas seriāliem, 12 grāmatu autors.

2000. gadā ASV Džiudžitsa federācija (USJJF) piešķīra Lebellam 9. danu džiudžitsu un taihodžutsu.  Pasaules cīņas mākslu meistaru asociācija piešķīra viņam 10. pakāpi. 2005. gada februārī USJJF piešķīra viņam 9. danu džudo.

Lebells iedvesmojis Klifa Būta (Breds Pits) tēlu Kventina Tarantīno filmā "Reiz Holivudā". Tomēr Kventins Tarantīno to pilnībā neapstiprina.

Lebells darbojās televīzijas seriālā "Zaļais Sirsenis" (*Green Hornet*), kurā viņš iepazinās ar Brūsu Lī. Viņi sadarbojās dažādu jaunu cīņas tehniku izveidošanā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dūre (Lejasciema pagasts)

**Dūre** ir ciems Gulbenes novada Lejasciema pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V371 un V374 krustojuma, Gaujas upes krastā.

Dūre izveidojusies ap Dūres muižu (*Duhrenhof*, *Cappendorf*).

## Atsauces
Baiama Mārtina šaurums

**Baiama Mārtina šaurums** () ir jūras šaurums Kanādas Arktiskajā arhipelāgā starp Melvila salu rietumos un  Batērsta, Aleksandera, Mesija, Vanjē un Kamerona salām austrumos. Savieno Baiama un Ostina šaurumus dienvidos ar Prinča Gustava Ādolfa jūru ziemeļos. Nosaukts par godu britu flotes admirālim Tomasam Baiamam Mārtinam (*Thomas Byam Martin*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* International Map of the World 1:1,000,000 Belcher Channel NT-12/13/14/15/16
* International Map of the World 1:1,000,000 Viscount Melville Sound NS-12/13/14
Salmaņi (Lejasciema pagasts)

**Salmaņi** (arī **Salmeņi**) ir ciems Gulbenes novada Lejasciema pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Ķiurgas upes krastā.

## Atsauces
Oldermaņi

**Oldermaņi** ir ciems Gulbenes novada Lejasciema pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P34, Sudaliņas upes krastā. Ciems ir daļēji izzudis.

## Atsauces
Eduards fon Baranovs

**Johans Eduards fon Baranovs** (, ; 1811—1884) bija vācbaltiešu izcelsmes Krievijas Impērijas armijas infantērijas ģenerālis (1869), Baltijas guberņu un Rīgas ģenerālgubernators (1866). Krievijas Impērijas Valsts padomes loceklis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1811. gada 18. decembrī Pēterburgā galma kambarkunga un valsts padomnieka Trofima Johana Ludviga fon Baranofa (1779-1828) un viņa sievas Jūliānas fon Adlerbergas (1789-1864) ģimenē.  
Mācījās Ķeizariskajā licejā, 1829. gadā sāka karadienestu leibgvardes Izmailovas pulkā. 1838. gadā ķeizars Nikolajs I viņu iecēla viņu par savu flīģeļadjutantu. 
1844. gadā Baranovs piedalījās Kaukāza kara kaujās un 1849. gadā Ungārijas sacelšanās apspiešanā, 1849. gadā iegūstot ģenerālmajora pakāpi. 
1852. gadā viņu iecēla par leibgvardes Preobraženskas pulka komandieri, Krimas kara laikā viņš komandēja 1. Gvardes kājnieku divīziju, nodrošinot Somu jūras līča krasta apsardzi.

1855. gadā jaunais Krievijas Impērijas ķeizars Aleksandrs II viņu iecēla par savu ģenerāladjutantu, 1856. gadā par Atsevišķā gvardes korpusa štāba priekšnieku, 1857. gadā paaugstinot par ģenerālleitnantu. No 1866. gada aprīļa līdz oktobrim viņš bija Baltijas ģenerālgubernators, tad no 1866. gada oktobra līdz 1868. gadam viņš bija Ziemeļrietumu apgabala (Viļņas, Kauņas un Grodņas guberņu) ģenerālgubernators un Viļņas militārā apgabala virspavēlnieks. 1868. gadā ģenerāli Baranovu iecēla par Krievijas Impērijas Valsts padomes locekli un 1869. gadā paaugstināja par infantērijas ģenerāli. 
1876. gadā viņu iecēla par Dzelzceļa nozares izpētes komisijas priekšsēdētāju, 1881. gadā par Valsts padomes Ekonomikas departamenta vadītāju.

Miris 1884. gada 3. augustā Šēnavā, Vācijas Impērijā.
Lauka zemzālīte

**Lauka zemzālīte** () ir doņu dzimtas suga. Tā ir plaši sastopama Eiropā, neiekļaujot galējos ziemeļus un austrumus, kā arī ir ieviesta Ziemeļamerikā un Jaunzēlandē. Latvijā bieži sastopama visā teritorijā. Atsevišķi eksemplāri un skrajas grupas ir sastopamas dažādās pļavās (neiekļaujot pārmitras) un atmatās, sausos mežos un to izcirtumos, ceļmalās. Viens no pirmajiem ziedošajiem pavasara augiem pļavās.

Līdzīga citām zemzālītēm, visvairāk bālganajai (*Luzula pallidula*) un daudzziedu (*Luzula multiflora*) zemzālītei.

## Apraksts
Lauka zemzālīte ir daudzgadīgs, 5—20 cm garš lakstaugs. Tam ir īsi smailas (parasti līdz 5 cm garas) lapas, tās ir klātas ar gariem, baltiem matiņiem, sevišķi pie lapas maksts pārejas plātnē. Stublāja galā ir čemurveida ziedkopa ar 2—4 (reti vairāk) zariņiem. Katra zariņa galā pušķī ir 5—9 ziedi. Seglapa ir īsāka (reti tikpat gara) nekā ziedkopa. Putekšņlapas ir 3, apziedņa lapas (ārējās, iekšējās) vienādas, tumšbrūnas vai melni brūnas, smailas, garākas nekā brūnā un strupā pogaļa. Zied aprīlī un maijā.

## Ārējās saites

## Atsauces
Pēteris Albedinskis

**Pēteris Albedinskis** (; 1826—1883) bija Krievijas Impērijas armijas kavalērijas ģenerālis (1878). Baltijas guberņu un Rīgas ģenerālgubernators (1866–1870), vēlāk Lietuvas guberņu vadītājs (1874-1880), Varšavas ģenerālgubernators (1880-1883).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1826. gada 4. septembrī Maskavā Pāvela Albedinska un Natālijas Bagrationas ģimenē. Viņa vectēvs Pēteris Albedils bija cēlies no Vidzemes bruņniecības dzimtas Albediliem un kalpoja par Pēterburgas galma virskambarkungu. 
Mācījās Pēterburgas Pāžu korpusā, 1843. gadā kļuva par leibgvardes kavalērijas pulka kornetu, 1849. gadā piedalījās Ungārijas sacelšanās apspiešanā. 
Krimas kara laikā viņu ievainoja Sevastopoles aplenkuma kaujās.

1856. gadā viņu nosūtīja uz Krievijas vēstniecību Parīzē kā militāro atašeju. 1858. gadā Albedinskis atgriezās Krievijā, turpināja dienestu kā leibgvardes grenadieru pulka komandieris, 1860. gadā paaugstināts ģenerālmajora pakāpē, 1862. gadā viņu iecēla par leibgvardes huzāru pulka komandieri un 1865. gadā par gvardes karaspēka štāba priekšnieku.

1866. gadā Krievijas Impērijas ķeizars Aleksandrs II viņu iecēla par savu ģenerāladjutantu, paaugstinot par ģenerālleitnantu. 
Tajā pašā gadā viņu iecēla par Baltijas ģenerālgubernatoru un Rīgas kara apgabala karaspēka komandieri, Baltijas pārkrievošanas politikas ietvaros 1868. gadā Rīgā sāka darboties Rīgas Aleksandra zēnu ģimnāzija un Rīgas Lomonosova sieviešu ģimnāzija ar krievu valodu kā mācību valodu.

1874. gadā Albedinskis kļuva par Viļņas, Kauņas un Grodņas ģenerālgubernatoru un Viļņas kara apgabala komandieri, 1878. gadā paaugstinot viņu par kavalērijas ģenerāli. 1880. gadā Albedinski iecēla par Varšavas ģenerālgubernatoru un Varšavas kara apgabala karaspēka komandieri, 1881. gadā par Krievijas Impērijas Valsts padomes locekli.

Miris 1883. gada 19. maijā Varšavā.
Spriņģi (Beļavas pagasts)

**Spriņģi** ir ciems Gulbenes novada Beļavas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V410.

Ciema apkārtnē atrodas valsts aizsargājamais kultūras piemineklis Kubulnieku senkapi (Priedes kalniņš).

## Atsauces
Vanagi (Beļavas pagasts)

**Vanagi** ir ciems Gulbenes novada Beļavas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Silamala (Beļavas pagasts)

**Silamala** ir ciems Gulbenes novada Beļavas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V416. Pie ciema ir Mudažas izteka.

## Atsauces
Gāršnieki

**Gāršnieki** (kļūdaini arī **Gāršenieki**) ir ciems Gulbenes novada Beļavas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Mellupes upes krastā. Pie ciema ir dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne.

## Atsauces
Naglene

**Naglene** (arī **Nagliena**) ir ciems Gulbenes novada Beļavas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V388 un V417 krustojuma. Naglene izveidojusies ap Naglienas muižu (*Wassilissa*).

## Atsauces
Birztalas zemzālīte

**Birztalas zemzālīte** () ir doņu dzimtas suga. Tās sākotnējais izplatības areāls ir centrālā un dienvidaustrumu Eiropa, bet suga ir ieviesta arī Ziemeļeiropā un Ziemeļamerikā. Latvijā birztalas zemzālīte ir savvaļā pārgājusi suga un sastopama reti visā valstī. Blīvas vai skrajas audzes ir sastopamas vecos parkos un to tuvumā, dažādos sekundāros mežos.

Suga ir līdzīga citām zemzālītēm. Atšķirama pēc ļoti tievajiem ziedkopas zariņiem un bāli dzeltenīgām (ne brūnām) apziedņa lapām.

## Apraksts
Birztalas zemzālīte ir daudzgadīgs, 30—70 cm garš lakstaugs, kurš veido skraju velēnu. Stublājs ir stāvs un gluds. Lapas uz stublāja ir izvietotas pamīšus, tās ir lineāras, 10—20 cm garas un 0,3—0,6 cm platas, gari smailas, blīvi skropstainas, mala gluda. Apakšējās seglapas pārsniedz ziedkopu. Ziedkopa ir stublāja galotnē, izskatās it kā blīvi ieskauta lapās, zaro. Ziedi ir blīvā galviņā pa 4—8 tievo zariņu galā. Apziedņa lapas ir bāli dzeltenas, iekšējās garākas nekā ārējās. Auglis ir brūna pogaļa, aptuveni apziedņa garumā. Zied maijā un jūnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stūrastas

**Stūrastas** ir ciems Gulbenes novada Stāmerienas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V417. Pie ciema ir Kazupes izteka.

## Atsauces
Skolas

**Skolas** ir ciems Gulbenes novada Stāmerienas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V388, Ludza ezera un Ludzupītes upes krastā.

Ciema apkārtnē atrodas valsts aizsargājamais kultūras piemineklis — Skolu senkapi.

## Atsauces
Namsadi

**Namsadi** ir ciems Gulbenes novada Stāmerienas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V417 un V388 krustojuma, Ludza ezera krastā.

## Atsauces
Skujenieki

**Skujenieki** ir ciems Gulbenes novada Litenes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V417. Dienvidrietumos no ciema ir Salenieku purvs.

## Atsauces
Aurava

**Aurava** (kļūdaini arī **Aurova**) ir ciems Gulbenes novada Litenes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem. Ciems ir daļēji izzudis. Pie ciema Apkārtupes izteka.

## Atsauces
Vārpiņas

**Vārpiņas** ir ciems Gulbenes novada Litenes pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, starp Apkārtupi un Pededzes upi.

## Atsauces
Zāģernieki

**Zāģernieki** ir ciems Gulbenes novada Litenes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P43. Ciems ir daļēji izzudis.

## Atsauces
Silenieki (Litenes pagasts)

**Silenieki** ir ciems Gulbenes novada Litenes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Pededzes upes krastā. Ciems ir daļēji izzudis. Pie ciema ir dabas liegums Sitas un Pededzes paliene.

## Atsauces
Lešķi

**Lešķi** ir ciems Gulbenes novada Litenes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Pededzes upes krastā.

Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi ciema apkārtnē: Lešķu senkapi (Kapu tīrums)

## Atsauces
Manuels Oheda

**Manuels Oheda** (; dzimis **Manuels Salvadors Oheda Armenta** () , miris ) bija meksikāņu televīzijas un kino aktieris. Atveidojis ļaundara Zolo lomu ASV piedzīvojumu filmā "Dēkas ar akmeni".

## Atsauces

## Ārējās saites
Mīkstā meduszāle

**Mīkstā meduszāle** () ir graudzāļu dzimtas suga, kura ir sastopama Eiropā, neiekļaujot kontinenta ziemeļu-ziemeļaustrumu daļu. Latvijā mīkstā meduszāle ir sastopama nereti, sastopamības biežums samazinās virzienā no valsts rietumiem uz austrumiem un ziemeļiem.

Dažāda lieluma grupas aug sausās un mēreni mitrās pļavās un atmatās, ceļmalās, skrajos krūmājos un atklātās, smilšainās vietās ar skraju veģetācijas segumu.

## Apraksts
Mīkstā meduszāle ir daudzgadīgs, 30—80 cm garš lakstaugs. Tas parasti neveido ceru un tam ir ložņājoši sakneņi. Lapas un lapu makstis ir kailas vai gandrīz kailas. Apmatoti tikai stiebra mezgli. Lapas ir plakanas, 0,3—0,8 cm platas. Ziedkopa ir diezgan šaura skara, tai parasti ir zaļgana vai brūni zaļgana nokrāsa. Vārpiņas ir 0,3—0,5 cm īsas, to vārpiņas plēksnes ir vārpiņas garumā, apmatotas, gals smails vai ar smailīti. Augšējā zieda ārējā zieda plēksne ir ar 0,3—0,4 cm īsu, lauzītu akotu, kas manāmi pārsniedz vārpiņas garumu. Auglis ir grauds. Zied no jūnija līdz augustam.

## Atsauces
Death Row Records

***Death Row Records*** ir amerikāņu ierakstu kompānija, kuru 1991. gadā dibināja *[[The D.O.C.]], [[Dr. Dre]], [[Suge Knight]]* un *[[Dick Griffey]]*. Izdevniecība kļuva par sensāciju, izdodot vairākus platīna hiphopa albumus no ASV Rietumkrasta māksliniekiem, piemēram, *[[Dr. Dre]]* (*The Chronic*), *[[Snoop Dogg]]* (*Doggystyle*, *Tha Doggfather*), *[[Tha Dogg Pound]]* (*Dogg Food*) un *[[2Pac]]* (*All Eyez On Me, Don Killuminati: 7 Day Theory*) 1990. gados. Savā labākajā darbības posmā *Death Row Records* nopelnīja vairāk nekā 100 miljonus ASV dolāru gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mežāža zīmē

**"Mežāža zīmē"** () ir 1949. gada ASV vēsturiska trillera filma, kuras režisors ir Alfreds Hičkoks. Filmā galvenās lomas atveido Maikls Vaildings, Ingrīda Bergmane, Džozefs Kotens un Mārgareta Lītone. Šī ir otra Hičkoka krāsu filma, pēc filmas "Virve" (1948).

Jauns vīrietis no Īrijas, Čārlzs, dodas uz Austrāliju, kur satiek kādu bagātnieku Semu. Izrādās, ka Čārlzs pazīst Sema sievu lēdiju Henrietu, aristokrāti, kura bija Čārlza māsas draudzene, kad viņi visi bija bērni. Henrieta kļuvusi par alkoholiķi un slēpj tumšus noslēpumus. Filmas darbība notiek 19. gadsimta Sidnejā.

"Mežāža zīmē" pirmizrāde notika . Šī ir viena no nedaudzajām Hičkoka filmām, kas nav tipisks trilleris, bet gan mistērija, saistīta ar mīlas trijstūri.

## Ārējās saites
Džozefs Kotens

**Džozefs Češīrs Kotens jaunākais** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Savu atpazīstamību ieguvis kā teātra aktieris Brodvejā. Pasaules slavu iemantojis, piedaloties trīs Orsona Velsa filmās "Pilsonis Keins" (1941), "Lieliskie Ambersoni" (*The Magnificent* *Ambersons*, 1942) un "Ceļojums bailēs" (*Journey into Fear*, 1943), pēdējā no tām esot arī scenāristam.

40. gados kļuvis par vienu no vadošajiem Holivudas aktieriem, spēlējot lomas tādās filmās kā "Šaubu ēna" (1943), "Gāzes gaisma" (1944), *[[Love Letters]]* (1945), *[[Duel in the Sun]]* (1946), *[[Portrait of Jennie]]* (1948), "Trešais cilvēks" (1949), "Mežāža zīmē" (1949) un "Niagāra" (1953). Viena no viņa pēdējām lomām bija Maikla Čimino filmā "Debesu vārti" (1980).

## Ārējās saites
Enners Valensija

**Enners Remberto Valensija Lastra** (, dzimis ) ir Ekvadoras futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, ir Ekvadoras futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Valensija pārstāv Brazīlijas futbola čempionāta A sērijas komandu SC Internacional.

Savu karjeru sācis Ekvadorā un Meksikā. Ar Meksikas komandu ''Pachuca'', kur 2014. gadā kļuvis par līgas labāko vārtu guvēju. 2014. gada vasarā pārcēlies uz Anglijas Premjerlīgas komandu ''West Ham United''.

Ekvadoras futbola izlases sastāvā debitējis 2012. gadā. Piedalījies 2014. gada un 2022. gada FIFA Pasaules kausā, kurā guva turnīra pirmos vārtus.

## Sasniegumi
**Emelec**

* Ekvadoras A sērija: 2013

**Tigres UANL**

* Liga MX: Apertura 2017, Clausura 2019
* Campeones Cup: 2018
**Fenerbahçe**

* Turcijas kauss: 2022—23

## Atsauces

## Ārējās saites
Kartuša (Ēģipte)

[thumb|174x174px|[Seti I dzimšanas un troņa kartušas]]
Ēģiptiešu hieroglifos **kartuša** ir vertikāli novietots ovāls kontūrs ar horizontālu pieskari apakšā vai horizontāli novietots ovāls kontūrs ar vertikālu pieskari sānā. Kartuša norāda, ka tajā rakstītais ir valdnieka vārds.

Kartušas attiecībā uz Senās Ēģiptes faraoniem sāka lietot trešās dinastijas beigās, taču tās kļuva plaši izplatītas tikai ceturtās dinastijas pirmā faraona Snofru valdīšanas laikā.

## Skatīt arī
* Tamga
* Tugra

## Ārējās saites

* Ancient Egyptian Cartouche Facts egy-king.com
Antani

**Antani** ir ciems Gulbenes novada Stradu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Mellupes upes krastā. Pie ciema bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Ieriķi—Abrene Stradi.

Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi ciema apkārtnē: Antanu senkapi (Zviedru kapi) un Antanu II senkapi.

## Atsauces
Meduszāles

**Meduszāles** () ir graudzāļu dzimtas ģints, kura ir sastopama Āfrikā un Eirāzijā.

No meduszālēm pārtiek dažu zvīņspārņu (*Lepidoptera*) sugu kāpuri, tostarp noras samtenis (*Lasiommata maera*), eglāju samtenis (*Pararge aegeria*) un lauka sīksamtenis (*Coenonympha arcania*).

## Sugas
Meduszāļu ģintī ir iekļautas šādas sugas, no kurām divas ir sastopamas Latvijā:

* Mīkstā meduszāle (*Holcus mollis*)
* Villainā meduszāle (*Holcus lanatus*)
* *Holcus annuus*
* *Holcus azoricus* 
* *Holcus caespitosus*
* *Holcus gayanus*
* *Holcus grandiflorus*
* *Holcus × hybridus*
* *Holcus notarisii*
* *Holcus rigidus*
* *Holcus setiger*

## Atsauces
Pēteris Bagrations (ģenerālgubernators)

**Pēteris Bagrations** () jeb **Petre Bagrationi** (, 1818—1876) bija gruzīnu izcelsmes Krievijas Impērijas armijas ģenerālleitnants (1865). Baltijas ģenerālgubernators (1870—1876).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1826. gada 4. septembrī Kizļaras cietoksnī Dagestānā kņaza Revaza Bagrationi (1778—1834) un viņa sievas Annas Ivanovas ģimenē. Viņa tēvs bija ģenerāļa Pētera Bagrationa jaunākais brālis, cēlies no Kartlijas caru Bagrationi dzimtas.

No 1831. līdz 1835. gadam mācījās kavalērijas junkuru skolā, sāka dienēt lebgvardes kavalērijas eskadronā. 1840. gadā kļuva par gvardes inženieru korpusa komandiera adjutantu, 1844. gada oktobrī viņu uz sešiem mēnešiem nosūtīja uz Vāciju, Franciju un Angliju, lai pētītu galvānisma pielietojumu inženierzinātnēs. Viņš ierosināja zelta ieguvi no rūdām, izmantojot elektrizētu cianīda sārmu šķīdumu. 1845. gadā Bagrations kļuva par Pēterburgas Kalnu institūta direktora Leihtenbergas hercoga Maksimiliāna (*Maximilian de Beauharnais, Herzog von Leuchtenberg*) adjutantu, pavadīdams viņu ārzemju ceļojumos.

Pēc hercoga Maksimiliāna nāves 1852. gadā Krievijas Impērijas ķeizars Nikolajs I pulkvedi Bagrationu iecēla par savu flīģeļadjutantu leibgvardes kavalērijas pulkā, 1858. gadā paaugstinot par ģenerālmajoru.
1862. gadā viņu iecēla par Tveras gubernatoru, bet 1870. gadā par Baltijas ģenerālgubernatoru. 1875. gada 25. aprīlī viņš parakstīja nolikumu par luterāņu tautskolām Kurzemes un Igaunijas guberņās, paredzot obligātu krievu valodas mācīšanu pagastu un draudžu skolās no 1880., vēlāk no 1885. gada.

Miris no astmas saasinājuma 1876. gada 29. janvārī Pēterburgā.
Lejasstradi

**Lejasstradi** ir ciems Gulbenes novada Stradu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36, Krustalīces upes krastā.

## Atsauces
Možaiska

**Možaiska** () ir pilsēta Maskavas apgabalā Krievijā. Tajā dzīvo ap 30 tūkstoši iedzīvotāju. Dibināta 1231. gadā, pievienota Maskavas kņazistei 1303. gadā.

Livonijas kara laikā 1562. gada 7. augustā pilsētā tika noslēgts Možaiskas līgums starp Dāniju un Krieviju par ietekmes zonām pēc Livonijas Konfederācijas sadalīšanas.
1812. gada kara laikā 12 km no Možaiskas notika Borodinas kauja.

## Ārējās saites
Stefans VI

**Stefans VI** (, dzimis nezināmā gadā Romā, miris 897. gada augustā Romā) bija Romas pāvests un Pāvesta valsts galva no 896. gada maija līdz savai nāvei 897. gada augustā. Amatā viņš bija pāvesta Bonifācija VI pēctecis, kurš pēc pāvesta Formozas bija šai amatā tikai 15 dienas. Amata laikā kļuva pazīstams ar "Līķa sinodes" ierosināšanu, kas galu galā noveda pie viņa ieslodzījuma un nāves.

## Biogrāfija

Stefans dzimis Romā. Viņa tēvs bija priesteris vārdā Jānis (Džovanni). Uzskata, ka pāvests Formoza, iespējams, pret savu gribu, iecēlis Stefanu par Anaņji bīskapu, tomēr citi avoti to apstrīd hronoloģiskas nesakritības dēļ, pēc kuras Stefans saņēmis amatu jau pirms Formozas kļūšanas par pāvestu.

## Darbība

Stefana ievēlēšanu par pāvestu atbalstīja viena no spēcīgajām romiešu ģimenēm, Spoleto hercogi, kas tajā laikā konkurēja par pāvesta amatu un pie kuru klana Stefans piederēja. Ar to spoletieši ieguva varu Romā.

Stefana īso amata laiku galvenokārt atceras saistībā ar viņa skandalozo izturēšanos pret pāvesta Formozas mirstīgajām atliekām. Trūdošais Formozas līķis tika ekshumēts un nodots tiesai Romas garīdzniecības sinodes priekšā, sasaucot tā saukto "Līķa sinodi" 897. gada janvārī. Iespējams, ka šo ārkārtējo notikumu izraisīja Spoleto grupējuma radītais spiediens un Stefana personiskais niknums uz Formozu. Formozas līķis tika novietots tronī un tika iecelts diakons, kuram bija jāatbild mirušā pontifika vietā. Prāvas laikā Formozas līķis tika nosodīts par bīskapa funkciju veikšanu, kad viņam šis amats bija atņemts, un par pontifikāta saņemšanu, kamēr viņš bija Portu bīskaps, tādējādi neatļauti darbojoties divos amatos, kā arī citās atjaunotās apsūdzībās, kas pret viņu tika izvirzītas nesaskaņās Jāņa VIII pontifikāta laikā. Līķis tika atzīts par vainīgu, viņam tika atņemtas svētās drēbes, nocirsti trīs labās rokas pirksti (svētījošie pirksti), tas tika ietērpts laicīgā apģērbā, tā simbolizējot viņa ievēlēšanas nelikumību, un ātri apglabāts; pēc tam tas tika atkārtoti ekshumēts un iemests Tibrā (no kuras to izdevās slepeni paglābt Formozas piekritējiem). Visas Formozas veiktās ordinācijas tika anulētas. Sinodes laikā tika pieņemti arī citi baznīcas lēmumi, tomēr tos aizēnoja Formozas process.

Tiesas process izraisīja satraukumu un konfliktu baznīcas aprindās, tas aktualizēja jautājumu par bīskapu migrācijas tiesībām no vienas vietas uz otru un ekskomunikēta pāvesta sakramentu spēkā esamību. Skandāls beidzās ar Stefana ieslodzīšanu un viņa nožņaugšanu tai pašā vasarā.

Arī pēc viņa nāves baznīcā turpinājās asa frakciju cīņa, kuras gaitā nākamo 6 gadu laikā nomira 6 Romas pāvesti un gan Formoza, gan daži citi tā laika pāvesti tika atkārtoti attaisnoti un nosodīti. Cīņa notika arī ārpus baznīcas, tā, tai pašā 897. gadā tika nogalināts Stefana labvēlis Spoleto hercogs Gvido IV.

## Atsauces
Eduards fon Firkss

**Eduards Ludvigs Rūdolfs fon Firkss** (; 1863—1911) bija vācbaltiešu ģenealogs un vēsturnieks.

## Dzīvesgājums
thumb|250px|Firksa "Jaunās Kurzemes muižu hronikas" (1900)
Dzimis  Retingenes muižā Kauņas guberņā (tagad Ritine, Mažeiķu rajonā, Lietuvā).

No 1873. līdz 1881. gadam mācījās Jelgavas ģimnāzijā, tad studēja tieslietas Tērbatas Universitātē (1881—1886), pēc tam studēja vēsturi Gīsenas (1887) un Štrāsburgas (1887—1890) universitātēs.

1890. gadā atgriezās Jelgavā, 1894. gadā kļuva par Kurzemes bruņniecības arhivāru, apkopoja muižu hronikas. 1896.—1898. gadā viņš bija Baltijas provinču Ģenealoģijas biedrības priekšsēdis. Vadīja Kurzemes Provinces muzeja monētu un medaļu sekciju.

Miris  Zūru muižā.

## Darbi
* Die Ritterbanken in Kurland 1618-48 (1895);
* Die Familie von Bühren (Biron) in Kurland (1893/94);
* Die Familie Gayl in Kurland (1898);
* Neue Kurländische Güter-Chroniken, Kirchspiel Kandau (1. Abt., Mitau 1900)

## Atsauces

## Ārējās saites