open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tahkunas bāka

**Tahkunas bāka** () atrodas uz Hījumā salas Baltijas jūrā. Sala pieder Igaunijai. Bāka atrodas salas ziemeļdaļā uz Tahkunas pussalas. Tā ir Igaunijā augstākā čuguna bāka.

## Vēsture
Bāku 1873. gadā Parīzē uzbūvēja angļu inženieris Gordons. Tā tika pa daļām pārvesta uz Hījumā salu un uz vietas samontēta. Bākas konstrukcijā tika izmantota tiem laikiem jauna tehnoloģija. Čuguna plāksnēm, no kurām veidots tornis, bija speciāli veidotas rievas, lai nepieļautu ūdens iekļūšanu tornī. Bāka sāka darboties 1875. gadā. 1899. gadā bākai tika veikts kapitālais remonts. 1910. gadā tika ievilkts telefons. Otrā pasaules kara laikā bāka stipri cieta, bet tūlīt pēc kara tika atjaunota. 1961. gadā bāka tika aprīkota ar automātisku dīzeļelektrostaciju. 

## Raksturojums
Bākas augstums ir 43 m. Bāku veido apaļš, konisks čuguna tornis ar galeriju un laternu. Tornis ir baltā krāsā, laterna sarkanā. Gaismas elements atrodas 43 m virs jūras līmeņa. Gaisma balta (3 s deg, 3 s pārtraukums, 3 s deg, 6 s pārtraukums). Gaismas signāls redzams 12 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu diennakts tumšajā laikā.

## Ārējās saites
* ''Estonian Maritime Navigation''
Ūdeņraža saite

thumb|200px|Ūdeņraža saite starp divām ūdens molekulām
**Ūdeņraža saite** ir īpašs ķīmiskās saites veids, kas iespējams ūdeņraža atoma sevišķo īpašību dēļ. Tā kā tam nav elektronu čaulas starp kodolu un vērtības elektroniem, ūdeņraža vienīgais valences elektrons atrodas tieši kodola iedarbības sfērā. Ja ūdeņraža atoms ir savienojies ar kādu stipri elektronegatīvu atomu (piemēram, skābekli, slāpekli vai fluoru), ūdeņraža elektrons iesaistās kovalentās saites kopīgajā elektronu pārī. Šis pāris tiek novirzīts uz elektronegatīvākā atoma pusi, bet ūdeņraža atoma kodols (protons) ar savu pozitīvo lādiņu var iedarboties ar kāda cita atoma nesaistošo elektronu pāri. Šādi iedarboties var tikai ūdeņradis, jo citu elementu atomu pozitīvie kodoli ir ekranēti ar kodolam tuvajām aizpildītajām elektronu čaulām.

thumb|left|200px|Šķidra ūdens molekulu savstarpējā saistīšanās (ūdeņraža saites attēlotas ar raustītām līnijām)
Tādējādi molekulas X−A−H ūdeņradis, kas kovalenti saistīts ar stipri elektronegatīvu atomu A, var saistīties ar citas molekulas B−Y elektronegatīvo atomu B (vai arī tas pašas molekulas citu, tālāku, atomu), veidojot vairāk vai mazāk stabilu kompleksu X−A−H•••B−Y, kur ••• - ūdeņraža saite. Viena molekula var veidot vairākas ūdeņraža saites, piemēram, ūdens molekula H2O var tikt saistīta ar četrām ūdeņraža saitēm - divas var veidot ūdens molekulas ūdeņraža atomi, bet skābekļa atoma divi nesaistošie elektronu pāri var veidot divas ūdeņraža saites ar citu molekulu ūdeņraža atomiem. Ar to izskaidrojamas ūdens (un arī daudzu citu vielu, piemēram, amonjaka, spirta) neparasti augstās kušanas un viršanas temperatūras, jo visai vieglās un kustīgās ūdens molekulas tiek saistītas savā starpā ar daudzām ūdeņraža saitēm. Ūdeņraža saites ir atbildīgas arī par citām ūdens anomālajām īpašībām (augsto siltumietilpību, viskozitāti).

## Ūdeņraža saites stiprība
Ūdeņraža saites stiprība var būt dažāda, tomēr tā ir jūtami vājāka, nekā kovalentā saite, taču stiprāka, nekā van der Vālsa mijiedarbība. Parasti ūdeņraža saites enerģija ir no dažiem kJ/mol līdz dažiem desmitiem kJ/mol. Visstiprākā ūdeņraža saite ir šķidrā fluorūdeņradī (155 kJ/mol) - šeit veidojas stabils fluorohidrogenāta jons HF2− (sk. arī hidrogenāti).

## Ūdeņraža saišu veidi
[thumb|200px|Starpmolekulārās ūdeņraža saites starp divām [karbonskābes|karbonskābju molekulām, kas veido karbonskābes dimēru]]
[thumb|400px|Iekšmolekulārā ūdeņraža saite [acetilacetons|acetilacetona molekulā, kas stabilizē tā enolformu]]
Ir iespējamas starpmolekulārās (intermolekulārās) ūdeņraža saites un iekšmolekulārās (intramolekulārās) ūdeņraža saites. Iekšmolekulārās ūdeņraža saites nosaka daudzu dabasvielu - proteīnu un nukleīnskābju - struktūru. Ūdeņraža saites nelielās enerģijas dēļ tā ķermeņa temperatūrā viegli rodas un viegli pārtrūkst, kas ir ļoti būtiski dažādos bioloģiskos procesos. Pastāv uzskats, ka molekulārās konfigurācijas, kas veidojas ar ūdeņraža saišu starpniecību, var būt saistītas ar atmiņas mehānismiem.

## Atsauces
Vaindlo bāka

**Vaindlo bāka** () atrodas Baltijas jūrā, Somu līcī uz Vaindlo salas. Sala pieder Igaunijai.

## Vēsture
Bāka šajā vietā atrodas jau no 1718. gada. Tolaik šeit stāvēja koka tornis. Tas tika daudzkārt labots, tomēr 1868. gadā tas sabruka. 1871. gadā uz Vaindlo tika pārvietots Vormsi salā demontētais čuguna tornis, kurš bija ražots Anglijā.

## Raksturojums
Bākas augstums ir 17 m. Bāku veido konisks čuguna tornis ar galeriju un laternu. Tornis ir balts, laterna sarkana. Gaismas elements atrodas 20 m virs jūras līmeņa. Gaisma balta un sarkana, atkarībā no virziena (1 s deg, 14 s pārtraukums). Baltais gaismas signāls redzams 11 jūras jūdžu attālumā, sarkanais 7 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu diennakts tumšajā laikā.


Vaindloo tuletorn (2023) (05).jpg
Vaindloo tuletorn (2023) (02).jpg
Vaindloo tuletorn (2023) (03).jpg
Vaindloo tuletorn (2023) (04).jpg


## Skatīt arī
* Vormsi bāka

## Ārējās saites
* Estonian Maritime Navigation
Virtsu bāka

**Virtsu bāka** () ir bāka Igaunijā, Virtsu pussalā uz dienvidrietumiem no Virtsu ostas.

## Vēsture
Bāka šajā vietā atrodas no 1866. gada, kad šeit stāvēja čuguna tornis, līdzīgs Kihnu bākai. Tas tika nopostīts Pirmā pasaules kara laikā. 1924. gadā tika uzcelts apaļš betona tornis. Tas tika sagrauts Otrā pasaules kara laikā. Pašreizējā bāka tika uzcelta 1951. gadā.

## Raksturojums
Bākas augstums ir 18 m. Bāku veido četrskaldņu konisks betona tornis ar galeriju, bez laternas. Torņa augšdaļa ir sarkanā krāsā, apakšdaļa balta. Gaismas elements atrodas 19 m virs jūras līmeņa. Gaisma balta (1,5 s deg, 3,5 s pārtraukums). Gaismas signāls redzams 11 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu diennakts tumšajā laikā.

## Ārējās saites
* Navigatsioonimärkide andmekogu
Kibasāres bāka

**Kibasāres bāka** () atrodas Igaunijā uz Sāmsalas, salas austrumdaļā, uz Kibasāres pussalas.

## Vēsture
Bāka šajā vietā atrodas jau no 1915. gada, kad šeit bija koka tornis. 1923. gadā koka tornis nodega pēc zibens spēriena. Pašreizējā bāka uzbūvēta 1924. gadā. Tajā ir uzstādīts gaismas aparāts, kurš nomontēts no Laiduninas bākas, pēc tās darbības apturēšanas 1924. gadā. 

## Raksturojums
Bākas augstums ir 18 m. Bāku veido apaļš, cilindrisks betona tornis ar galeriju un laternu. Torņa augšdaļa ir melna, apakšdaļa balta. Gaismas elements atrodas 20 m virs jūras līmeņa. Gaisma balta (2,5 s deg, 6,5 s pārtraukums). Gaismas signāls redzams 11 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu diennakts tumšajā laikā. 

## Ārējās saites
* ''Estonian Maritime Navigation''
* Kibasāres bāka 2008
Serves bāka

**Serves bāka** () atrodas Igaunijā uz Sāmsalas, salas dienviddaļā, uz Serves pussalas. Bāka iezīmē Irbes šauruma ziemeļpusi.

## Vēsture
Bāka šajā vietā atrodas jau no 1646. gada, kad šeit bija koka tornis. 1807. gadā to nomainīja konisks akmens mūra tornis. 1862. gadā atkal bija koka tornis, kuru pēc gada nomainīja mūra tornis no sarkaniem ķieģeļiem. 1944. gadā tas tika sagrauts. 1949. gadā tika uzcelts pagaidu koka tornis, kuru 1960. gadā nomainīja pašreizējais tornis.

## Raksturojums
Bākas augstums ir 52 m. Bāku veido apaļš, konisks betona tornis ar galeriju un laternu. Torņa augšdaļa ir melna, apakšdaļa balta. Gaismas elements atrodas 53 m virs jūras līmeņa. Gaisma balta (0,5 s deg, 14,5 s pārtraukums). Gaismas signāls redzams 15 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu diennakts tumšajā laikā.

## Ārējās saites

* Estonian Maritime Navigation
Grand Theft Auto

**Grand Theft Auto** jeb **GTA** ir pirmā spēle Grand Theft Auto sērijā. Spēli izdeva skotu kompānija DMA Design (tagad Rockstar North) un ASC Games 1997. un 1998. gadā. Spēle ļauj spēlētājam iejusties noziedznieka lomā un veikt dažādus noziegumus, piemēram, aplaupīt bankas, zagt automašīnas, nogalināt cilvēkus, bēgt no policijas utt. Šī ir pirmā spēle Grand Theft Auto sērijā, kurā tagad ietilpst deviņas spēles. Spēlei arī ir izdoti divi papildinājumi - Grand Theft Auto London 1969 un Grand Theft Auto London 1961. Spēli oriģināli bija domāts saukt par "Race N Chase". Spēlei tika izdots turpinājums - Grand Theft Auto II. Kopš 2004. gada abas spēles - GTA I un GTA II - var ielādēt par brīvu no Rockstar Games oficiālās mājaslapas.

## Ārējās saites
* GTA oficiālā mājaslapa
Vīrelaidas bāka

**Vīrelaidas bāka** () ir bāka Igaunijā, Vīrelaidas salas ziemeļaustrumdaļā.

## Vēsture
Bāka šajā vietā atrodas no 1857. gada, kad šeit bija koka tornis. 1881. gadā tika uzcelts metāla tornis. Pašreizējā bāka uzbūvēta 1970. gadā.

## Raksturojums
Bākas augstums ir 11 m. Bāku veido apaļš, cilindrisks betona tornis ar galeriju un laternu. Tornis un laterna ir sarkanā krāsā. Gaismas elements atrodas 15 m virs jūras līmeņa. Gaisma balta vai sarkana, atkarībā no virziena (1,5 s deg, 6,5 s pārtraukums). Baltais gaismas signāls redzams 9 jūras jūdžu attālumā, sarkanais signāls 7 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu diennakts tumšajā laikā.

## Ārējās saites
* Navigatsioonimärkide andmekogu
Jomsborga

**Jomsborga** bija vikingu brīvpilsēta Oderas grīvā, Baltijas jūras dienvidrietumu krastā 10. — 11. gadsimtā, kurā patvērumu rada vikingi no visas Baltijas jūras baseina (gan skandināvi, gan slāvi, gan balti un somugri). To dibinājis vai nu dāņu karalis Haralds Zilzobis (910.-985.) vai poļu kņazs Boļeslavs Drosmīgais. Mūsdienās visbiežāk Jomsborgu lokalizē Volinā, Polijā.

Par Jomsborgu stāstīts “Sāgā par jomsvikingiem” (*Jómsvíkinga saga*): 
 

Sāga arī vēsta, ka jau visai drīz pēc Palnatoki nāves (ap 990. gadu) jomsvikingu likumu ievērošana sašķobījās: cietoksnī sāka ievest sievietes, vikingi bieži bez atļaujas devās savās gaitās, bija strīdi un slepkavības.

1043. gadā Jomsburgu ieņēma un nopostīja dāņu un norvēģu karalis Magnuss I.

Pēc Jomsborgas vikingu iznīcināšanas, pēdējās brīvo vikingu karadraudzes Skandināvijā kā destabilizējošu, tātad traucējošu elementu vai nu “asimilēja” spēkā pieņēmušos konungu un pirmo karaļu karadraudzes, vai tās tika iznīcinātas, vai tie emigrēja aiz jūrām, stājoties franku, sakšu karaļu, Bizantijas imperatora dienestā (vairs neatgriežoties dzimtenē).

## Ārējās saites

* Jómsvíkinga saga
* Northvegr.org
* The significance of the Jomsvikings
* The Jomsvikings - Army of Jomsborg
* Age of Chivalry: The Jomsvikings
* Poļu jomsvikingiem veltīta saite angļu valodā

## Bibliogrāfija

* Гуревич А. Я. Походы викингов. Москва, 1966.
* Гвин Джонс. Викинги — потомки Одина и Тора. Москва, 2007.
* Лебедев Г. С. Эпоха викингов в Северной Европе и на Руси. СПб., 2005.
* Hachmann R. Die Germanen. // Archaeologia mundi. Genf., 1971.
Driver 3

***Driver 3*** ir ātrumsacīkšu un piedzīvojumu šaujamspēle, *Driver* sērijas trešā spēle. To izstrādāja *[[Reflections Interactive]]*, bet izdeva *[[Atari (zīmols)|Atari]]*. 2003. gada 6. jūnijā *Driver 3* izdeva Ziemeļamerikā *[[Playstation 2]]* un *[[Xbox]]* konsolēm. Eiropā to oficiāli izdeva 9. jūnijā, bet vēlāk spēli izdeva arī personālajam datoram, mobilajam tālrunim un *[[GameBoy Advance]]*.

## Ārējās saites
* Driv3r — pedāli grīdā, brāl! GAMEZ.LV
* Driv3r GAMEZ.LV
Driver: Parallel Lines

***Driver: Parallel Lines*** ir ātrumsacīkšu un piedzīvojumu šaujamspēle, *Driver* sērijas ceturtā spēle. To izstrādāja *[[Ubisoft Reflections]]*, bet izdeva *[[Ubisoft]]* un *[[Atari (zīmols)|Atari]]*. Spēle paredzēta spēlētājiem no 18 gadu vecuma. Spēlē ir pieejami 14 dažādi ieroči, spēles darbība notiek Ņujorkā. Spēle ir balstīta uz misijām, kuras veicot, iespējams pelnīt naudu.
Notikums

**Notikums** ir darbība, kura risinās/risinājās kādā konkrētā vietā un laikā. Bieži vien notikums ir ievērības cienīgs atgadījums, parādība vai cita darbība, kas saistīta ar sabiedrību vai arī ar konkrētu indivīdu. Zinātnē notikums ir eksperimenta iznākums.

Notikuma nozīmīgumu nosaka katrs indivīds pats pēc saviem ieskatiem, tādēļ ka visi notikumi nav vienlīdz nozīmīgi cilvēka dzīvē.
Līmenis

**Līmenis** var būt:

* bezdarba līmenis
* datorspēles līmenis
* dzīves līmenis
* jūras līmenis
* peļņas līmenis
* pensijas līmenis
* piesārņojuma līmenis
* riska līmenis
Rundēni

**Rundēni** (arī **Rundāni**) ir ciems Ludzas novada Rundēnu pagastā, pagasta centrs. Ciems izvietojies sešu ceļu krustojumā (no Zirgiem, Kaunatas, Lauderiem, Vecslobodas, Raipoles un Sapožņikiem) 34 km no novada centra Ludzas un 302 km no Rīgas.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Rundēnu muižas (*Rundany*) centra. 1933. gadā Rundēniem tika piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss, 1935. gadā tur bija 38 dzīvojamās mājas, baznīca, skola un pagastnams; notika nedēļas tirgi.

1897. gadā ciemā bija 45 sētas un muiža.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Infrastruktūra
Rundēnos atrodas pagasta pārvalde, Rundēnu skola (slēgta kopš 2007. gada), pirmsskolas izglītības iestāde (slēgta), ambulance, bibliotēka (ir pieeja internetam), tautas nams, pasta nodaļa, pārtikas veikals.

## Ievērojamas vietas
* Krustu pakalns
* Rundēnu Svētā Krusta paaugstināšanas Romas katoļu baznīca
* Rundēnu skola un muižas parks

## Atsauces
Bernātu bāka

**Bernātu bāka** atrodas Nīcas pagasta Bernātos, pie Baltijas jūras. 
thumb|210px|left|Bernātu bāka

## Raksturojums
Bākas augstums ir 21 m. Bāku veido kvadrātveida, cilindrisks metāla rāmja tornis ar galeriju un laternu. Laterna ir sarkanā krāsā. Torņa augšdaļā ir sarkana dienaszīme. Gaismas elements atrodas 41 m virs jūras līmeņa. Gaisma balta (2 s deg, 2 s pārtraukums). Gaismas signāls redzams 15 jūras jūdžu attālumā. Bāka darbojas visu gadu diennakts tumšajā laikā.
Sanācija (ekonomika)

**Sanācija** (no  — 'atveseļošana, ārstēšana') ir maksātnespējas risinājums, plānveidīgi pasākumi nolūkā novērst parādnieka iespējamo bankrotu, atjaunot maksātspēju un apmierināt kreditoru prasības. Izšķiroties par konkrēta uzņēmuma sanāciju, vispirms jāizvērtē, vai uzņēmumu vērts glābt no bankrota.

## Atsauces
Pilnīgā konkurence

**Pilnīgā [[konkurence]]** ir vienmērīgs preču tirgus, kurā ir daudz pircēju un pārdevēju, no kuriem neviens nav pietiekami liels, lai spētu ietekmēt cenu.

## Literatūra
Konkurence

**Konkurence** ekonomikā ir sacensība starp preču ražotājiem par izdevīgākajiem ražošanas un pārdošanas apstākļiem un iespēju gūt lielāku peļņu .
## Raksturojums
Konkurence ir viens no faktoriem, kas liek izstrādāt jaunus produktus un pakalpojumus, attīstīt un pilnveidot esošos, kā arī uzlabot produktu kvalitāti, drošību un dizainu. Mūsdienās konkurence vairs nepastāv tikai vienas nozares vai valsts ietvaros, bet gan plašākā starptautiskā mērogā. 
Ādams Smits pirmais formulē konkurences jēdzienu kā sāncensību, kas paaugstina cenas (līdz ar piedāvājuma samazināšanu) un samazina cenas (līdz ar pārlieku lielu piedāvājumu).
Konkurence ir tā, kas nosaka, virza un attīsta uzņēmuma spēju pielāgoties konkurences prasībām un šajā procesā turpina attīstīties. Konkurence veicina jaunu tehnoloģiju radīšanu, samazina cenas, uzlabo kvalitāti un paplašina klientam piedāvāto produktu un pakalpojumu klāstu. Konkurences jēdziens ir cieši saistīts ar uzņēmuma konkurences priekšrocību radīšanu.
Konkurence ir ekonomiska sacensība starp diviem vai vairākiem tirgus dalībniekiem, kas sacenšas viena veida vai aizstājamu preču ražošanā vai realizācijā. Tā ir cīņa par pircēju, par noteicošo lomu tirgū vai kādā tirgus daļā.
Konkurence ir brīva no administratīviem žņaugiem un detalizētiem priekšrakstiem, taču tā nedrīkst ignorēt valsts likumdošanu, obligātos valsts apstiprinātos noteikumus un likumus konkurences jomā. Konkurenci Latvijā regulē Konkurences likums.
Konkurence ir tirgus ekonomikas neatņemama sastāvdaļa, galvenais stimuls attīstīt ražošanu (pakalpojumus), efektīvi saimniekot. Tirgus dalībnieku ekonomiskā uzvedība ir organiski saistīta ar konkurenci.
Konkurence var izpausties kā sacensība tirgū, lai iegūtu labākus rezultātus, tā var kalpot kā tirgus mehānisma elements, kas ļauj līdzsvarot pieprasījumu un piedāvājumu un tā var būt kā kritērijs, pēc kura nosaka nozares tirgus tipu.
## Skatīt arī
* Pilnīgā konkurence
* Monopolistiskā konkurence
* Monopols
* Oligopols
## Atsauces

## Ārējās saites
* LR Konkurences likums
Sultāna Mehmeda Iekarotāja tilts

thumb|400px|Sultāna Mehmeda Iekarotāja tilts
right|thumb|400px|Skats uz tiltu no Āzijas
**Sultāna Mehmeda Iekarotāja tilts** arī **Otrais Bosfora tilts** (turku: *Fatih Sultan Mehmet Köprüsü* vai *2. Boğaziçi Köprüsü*) ir tilts Stambulā, Turcijā, pāri Bosfora jūras šaurumam (turku: *Boğaziçi*). Tilts nosaukts sultāna Mehmeda Iekarotāja vārdā. Mehmeds Iekarotājs 1453. gadā iekaroja Konstantinopoli (tag. Stambula, sk. Konstantinopoles krišana), līdz ar to pilnībā sagraujot Bizantijas impēriju un, pasludinot to par Osmaņu impērijas galvaspilsētu.

## Atrašanās vieta
Tilts atrodas starp Hisarīstī (Eiropā) un Kavadžiku (Āzijā). Tas ir vanšu tilts, kas turas uz tērauda balstiem un ieliektiem āķiem. Aerodinamiskais klājs ir iekārts divās pusēs tērauda vantīs. Tilta garums ir 1.501 m un klāja platums ir 39 m. Attālums starp balstiem ir 1.090 m (14. garākais pasaulē) un to augstums virs brauktuves virsmas ir 105 m. Brauktuves augstums virs jūras līmeņa ir 64 m. Tilts, kad tas tika uzbūvēts (1988), bija 6. garākais vanšu tilts pasaulē.

## Būvniecība
Tilta būvniecību veica starptautisks uzņēmumu konsorcijs, kurā ietilpa trīs Japānas, viens Itālijas un viens Turcijas uzņēmums. Projektu tiltam izstrādāja britu uzņēmums „Freeman Fox & Partners”, kas iepriekš projektēja arī Bosfora tiltu. Tilta celtniecība tika pabeigta  un to atklāja Turcijas premjers Turguts Ezals, pārbraucot pār tiltu pats ar savu oficiālo automašīnu. Tilta būvniecība izmaksāja 130 miljonus ASV dolāru (apmēram 59 miljoni latu).

## Satiksme
Pār tiltu iet Trans-Eiropas ātrgaitas lielceļš Edirne—Ankara. Tiltam katrā virzienā ir četras joslas autotransportam un viena josla operatīvajiem transportlīdzekļiem. Joslu virziens ir mainīgs un no rīta piecas joslas ir Eiropas virzienā, bet vakaros — Āzijas virzienā. Tiltu nevar lietot gājēji. Mūsdienās diennaktī tiltu pārbrauc apmēram 150.000 automašīnas abos virzienos.

Par braukšanu pār tiltu ir jāmaksā un maksu iekasē posteņi Eiropas pusē. Maksa tiek iekasēta par braukšanu vienā virzienā. Kopš 1999. gada vairāki maksas posteņi (kreisajā pusē) nav aprīkoti ar barjerām un tie automātiski fiksē transportlīdzekļus ar skeneri no attāluma (turku: *OGS*). Kopš 2005. gada papildus *OGS* sistēmai, ieviesta arī magnētisko karšu sistēma (turku: *KGS*).

## Skatīt arī

* Bosfora tilts
* Bosfors
* Marmaraja

## Ārējās saites

* Google attēls no satelīta
Monopolistiskā konkurence

**Monopolistiskā [[konkurence]]** ir tirgus ar daudziem pārdevējiem, kuri piedāvā līdzīgas, bet ne identiskas preces.

Šai konkurences tirgus situācijai var izdalīt vairākas īpatnības:

# vienlaikus var darboties daudzas firmas, arī pavisam mazas firmas;
# nav ierobežojumu jaunu firmu dibināšanai;
# unikālajām precēm ir tikai viens pārdevējs.
Atšķirībā no pilnīgās konkurences monopolistiskā konkurence ir tāda tirgus struktūra, kurā darbojas pietiekami liels pārdevēju skaits, kas piedāvā līdzīgus produktus, tikai ar nedaudz atšķirīgām pazīmēm. Viņi īsteno dažādus pasākumus, lai padarītu savas preces atpazīstamas un piesaistītu pircējus to iegādei. Tie varētu būt šādi:
* reklāma, pievilcīgs iesaiņojums;
* savas preces iezīmēšana ar firmas zīmi;
* augstākas kvalitātes pakalpojumu un ilgāku garantijas termiņu piedāvāšana patērētājiem;
* produkta tirdzniecības vietas pievilcīgs noformējums.
Monopolistiskās konkurences apstākļos, tāpat kā pilnīgās konkurences tirgū, daudzie pircēji un pārdevēji darbojas neatkarīgi, viņu rīcība ir pakļauta pieprasījuma un piedāvājuma likuma darbībai, viņi ir labi informēti par precēm, pakalpojumiem un to cenām. Jauniem pārdevējiem, lai iekļūtu tirgū vai to atstātu, nepastāv īpaši šķēršļi. Monopolistiskās konkurences īstenošanas galvenais mērķis ir iegūt augstāku peļņu. Produktu dažādošanas un ārpuscenu konkurences ietekmē palielinās pieprasītais daudzums,mainās tā tirgus cena, pieaug pārdotās produkcijas apjoms un peļņa. 

## Skatīt arī
* Monopols
*Oligopols

## Atsauces
Bezdarbs

[350px|thumb|Bezdarba līmenis pasaulē, [Centrālā izlūkošanas pārvalde|CIP dati, 2006. gads]]
**Bezdarbs** jeb precīzāk **bezdarba līmenis** ir viens no ekonomiskās situācijas rādītājiem, to izsaka procentos no konkrētās vietas darba resursiem — darbspējīgajiem iedzīvotājiem.

Bezdarba līmenis ir daļa (izteikta procentos) darbaspēka, kas vēlas un ir spējīgi strādāt, bet kam nav darba un kas aktīvi meklē darbu.

## Bezdarba formas
Makroekonomiskā teorijā tiek definētas dažādās bezdarba formas.
### Frikcionālais bezdarbs
Īslaicīgu un reizēm pat neizbēgamu bezdarbu sauc par **frikcionālo** jeb **dabisko bezdarbu**. Frikcionālais bezdarbs rodas tāpēc, ka darba tirgus nepārtraukti mainās, informācija par darba iespējām ir nepilnīga un nepieciešams laiks, lai darba devēji un nenodarbinātie strādnieki atrastu cits citu. Pat tad, ja kopējais darba resursu daudzums ir nemainīgs, tā iekšienē notiek nepārtrauktas izmaiņas, vienmēr ir cilvēki, kas no jauna iesaistās darba tirgū, un citi dažādu iemeslu dēļ to pamet.

Bieži vien informācija par brīvajām darba vietām un prasībām, kas tiek izvirzītas pretendentiem uz šīm vietām, ir nepilnīga, un tas kavē noslēgt jaunus darba līgumus.

### Strukturālais bezdarbs
Ja bezdarbu rada tehnoloģijas izmaiņas un strādnieki spiesti zaudēt darbu, līdz viņi pārkvalificējas, to sauc par **strukturālo bezdarbu**.

### Cikliskais bezdarbs
Cikliskā bezdarba gadījumā pieprasījums pēc darbaspēka ievērojami mainās. Tas saistīts ar saimniecisko darbību valstī. Ekonomiskās krīzes laikā, kad ražošana samazinās, daudzi uzņēmumi tiek slēgti un bezdarba līmenis palielinās, savukārt, uzlabojoties ekonomiskajai situācijai, iespējas sameklēt darbu palielinās.

### Sezonālais bezdarbs
Sezonālais bezdarbs ir līdzīgs nepietiekama pieprasījuma radītajam (cikliskajam) bezdarbam, arī to izraisa izmaiņas darba pieprasījumā. Tomēr šajā gadījumā izmaiņas ir iepriekš paredzamas un atkārtojas gadu no gada.

## Pilnīga nodarbinātība
Pilnīga nodarbinātība nozīmē, ka vienīgie nenodarbinātie ekonomiski aktīvie cilvēki ir tie, kas maina darba vietu.

## Skatīt arī

* NEET

## Atsauces

## Ārējās saites
Darba resursi

**Darba resursi** jeb **darbaspēks** ir kādas vietas darbaspējīgie cilvēki. Visus kādas konkrētas vietas iedzīvotājus var iedalīt divās lielās daļās: ekonomiski neaktīvie iedzīvotāji — cilvēki, kurus neieskaita darbaspēka resursos, un ekonomiski aktīvie iedzīvotāji jeb darbaspēks — darbaspējīgo iedzīvotāju daļa, kuri piedāvā savu darbaspēku preču un pakalpojumu ražošanai.

Pie ekonomiski neaktīvajiem iedzīvotājiem var pieskaitīt pirmsskolas vecuma bērnus, skolēnus un studentus, kuri nestrādā algotu darbu un pensionārus, arī cilvēkus, kas vada mājas saimniecību, tajā skaitā aprūpē bērnus, slimos ģimenes locekļus un citus. Šai grupā var ietilpināt arī cilvēkus, kuri jau zaudējuši cerību atrast darbu un cilvēkus, kuriem nav nepieciešamības strādāt algotu darbu.

Pie ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem var pieskaitīt nodarbinātos cilvēkus vecumā no 16 gadiem līdz pensijas vecumam, reizēm arī vecākus, un bezdarbniekus no 15 gadiem līdz pensijas vecumam, kuriem nav darba un kuri meklē darbu un ir reģistrējušies Latvijas Nodarbinātības valsts dienestā vai tā citu zemju analogos.

## Atsauces
Netiešie nodokļi

**Netiešie nodokļi** ir nodokļi, kas netiek tieši atvilkti no ienākumiem. Ar netiešajiem nodokļiem apliek preces un pakalpojumus. Netiešie nodokļi ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), akcīze un muitas nodoklis.

## Atsauces
Džordžs VI Vindzors

**Džordžs VI** (*Albert Frederick Arthur George of Windsor*, dzimis , miris ) bija Apvienotās Karalistes un Sadraudzības personālūnijas karalis. Viņš bija arī pēdējais Indijas imperators (līdz 1947. gadam), kā arī pēdējais Īrijas karalis (līdz 1949. gadam), bet pēc tam Nāciju Sadraudzības galva.

Viņš bija karaļa Džordža V otrais dēls. Viņam netika paredzēts kāpt tronī, un viņš bērnību pavadīja vecākā brāļa Eduarda ēnā. Džordžs Pirmā pasaules kara laikā dienēja karaliskajā flotē un pēc kara, 1923. gadā, apprecēja lēdiju Elizabeti Bousu-Laionu. Viņiem piedzima divas meitas — vecākā meita ir Elizabete (Apvienotās Karalistes karaliene līdz savai nāvei ) un jaunākā meita ir Margarēta.

1936. gadā pēc tēva nāves tronī kāpa Džordža vecākais brālis Eduards VIII. Tomēr mazāk kā pēc gada Eduards atteicās no troņa, jo vēlējās apprecēties ar amerikāņu šķirteni Volisu Simpsoni. Eduards, būdams karalis, varēja precēt šo meiteni, taču britu premjerministrs Stenlijs Boldvins ieteica Eduardam neprecēt Simpsoni un palikt tronī, bet Eduards tomēr atteicās no tā. Pēc atteikšanās no troņa, kas ir unikāls gadījums Britu salu vēsturē, tajā kāpa viņa brālis Džordžs VI. Viņš kļuva par trešo monarhu no Vindzoras dinastijas. 
[thumb|left|Jaunā karaļa Džordža VI portrets uz žurnāla [Atpūta (žurnāls)|"Atpūta" (Nr.653, 07.05.1937) vāka.]]

Džordžs bija arī Jorkas hercogs (1920—1952).

## Literatūra

* 
* 
* 
* 
* 

## Ārējās saites
Sanācija

**Sanācija** ( — ‘atveseļošana, ārstēšana’) var būt:
* sanācija ekonomikā — maksātnespējas procesa risinājums ar mērķi uzlabot uzņēmuma finanšu stāvokli un novērst bankrotu;
* sanācija medicīnā — profilaktisku un ārstniecisku pasākumu kopums organisma atveseļošanai.

## Skatīt arī
* Sanācijas režīms — autoritārs režīms Polijā no 1926. līdz 1939. gadam.
Jūras jūdze

thumb|250px|Vēsturiskā jūras jūdzes definīcija
**Jūras jūdze** ir nemetriskās mērvienību sistēmas attāluma mērvienība, ko izmanto jūrniecībā un aviācijā. Tā aptuveni atbilst 1 loka minūtei pa jebkuru meridiānu.

1 jūras jūdze = 1852 metri (precīzi)

## Simbols
Jūras jūdzei nav starptautiski vispāratzīta viena noteikta simbola. Dažādas starptautiskās organizācijas un valstis lieto dažādus apzīmējumus. *Institute of Electrical and Electronics Engineers* lieto simbolu **nmi** (no ), kamēr Starptautiskais mēru un svaru birojs un ASV un Kanādas jūrniecības institūcijas lieto simbolu **M**. Starptautiskā civilās aviācijas organizācija izmanto apzīmējumu **NM**. Tiek lietots arī simbols **nm**, lai gan tas atbilst SI mērvienībai nanometrs.

## Vēsture
Vēsturiski jūras jūdze tika definēta kā loka minūte pa Zemes meridiānu. Meridiāna garums tādējādi bija 180 x 60 = 10800 vēsturiskās jūras jūdzes. Tādējādi jūras jūdzes varēja izmantot aptuveniem mērījumiem uz meridiāna, jūrniecības kartēs nosakot platuma grāda izmaiņas.
Sākotnēji iecerētā metra definīcija bija 10−7no pusmeridiāna, tādējādi sanāk, ka vēsturiskā jūras jūdze ir (2)/ =  vēsturiskie metri. Pašreiz Starptautiskā ģeodēzijas un ģeofizikas savienība ir noteikusi meridiāna garumu 20003931,4585 m, tādējādi vēsturiskā jūras jūdze sanāk 1852,216 m.
Tomēr, tā kā Zeme nav precīzi apaļa, bet gan nedaudz saspiesta, jūras jūdze pie ekvatora sanāk 1843 m, bet pie poliem 1861 m.
1929. gadā Monako notika Starptautiskā ārpuskārtas hidrogrāfijas konference, kuras laikā tika noteikts, ka jūras jūdze turpmāk būs precīzi 1852 m.

## Atvasinātās mērvienības
1 jūras jūdze = 10 kabeļtauvas
1 jūras jūdze stundā = 1 mezgls

## Atsauces

## Ārējās saites
Džordžs V Vindzors

**Džordžs V** (*George Frederick Ernest Albert of Windsor*, dzimis , miris ) bija pirmais britu monarhs, kurš piederēja pie Vindzoras dinastijas. Šī dinastija ir Saksijas-Koburgas un Gotas dzimtas atzars. Kā Apvienotās Karalistes un Britu Domīniju karalis Džordžs V bija Indijas imperators un pirmais Īrijas brīvvalsts karalis pēc tam, kad tā ieguva neatkarību. Džordžs V valdīja no 1910. gada līdz savai nāvei 1936. gadā. Viņa valdīšanas laikā norisinājās Pirmais pasaules karš (1914—1918).

## Dzīvesgājums
No divpadsmit gadu vecuma Džordžs dienēja karaliskajā flotē, bet pēc viņa vecākā brāļa, prinča Alberta Viktora, Klerensas un Eivondeilas hercoga, negaidītās nāves kļuva par troņmantinieku, kā arī apprecēja brāļa līgavu Mariju Viktoriju fon Teku. Lai gan Džordžs dažkārt ceļoja pa Britu impēriju, viņš labprātāk palika mājās un kolekcionēja pastmarkas, un, kā norādīja vēlāk biogrāfi, dzīvoja garlaicīgu dzīvi.

Džordžs kļuva par karali-imperatoru 1910. gadā, kad nomira viņa tēvs, karalis Eduards VII. Pirmā pasaules kara laikā viņš nomainīja nosaukumu Saksijas-Koburgas un Gotas dzimtai uz Vindzoru dzimtu, kā arī saglabāja visus savus vācu titulus, kurus bija mantojis no radiniekiem. Viņa valdīšanas laikā saskaņā ar 1931. gadā pieņemto Vestminsteras statūtu karaļa vara tika sadalīta tā, ka Džordžs kļuva karali katrai britu domīnijai atsevišķi. Vēlāk no šīm domīnijām izveidojās tā sauktā Nāciju Sadraudzība.

Viņš bija arī Jorkas hercogs (1892—1920), Kornvolas hercogs (1893—1910) un Velsas princis (1901—1910).

## Ārējās saites
Eduards VII

**Eduards VII** (*Albert Edward of Saxe-Coburg-Gotha*, dzimis , miris ) bija Apvienotās Karalistes un britu domīniju karalis, kā arī Indijas imperators, kurš valdīja no  līdz pat savai nāvei 1910. gadā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1841. gadā karalienes Viktorijas un viņas vīra prinča Alberta ģimenē.
Pirms kāpšanas tronī viņš bija Velsas princis un tolaik visilgāko laiku bijušais troņmantnieks. Karalienes Viktorijas valdīšanas laikā Eduards lielākoties bija izslēgts no politiskās varas un tika personificēts tikai kā elegantās un dīkdienīgās elites pārstāvis.

Eduarda VII valdīšanas laiks, kuru nereti dēvē par Eduarda ēru, sakrita ar 20. gadsimta sākumu un pasaulē norisinājās nozīmīgas pārmaiņas tehnoloģijā, kā arī visā sabiedrībā kopumā, piemēram, lidmašīnu izgudrošana, sociālisma izplatīšanās un Strādnieku kustības izveide. Eduards VII veica nozīmīgu britu kara flotes modernizāciju, kā arī veica reformas Armijas medicīniskajā palīdzībā (*Army Medical Services*), kā arī reorganizēja Britu armiju pēc Otrā būru kara.

Viņš centās izveidot labas attiecības starp Lielbritāniju un citām Eiropas valstīm, īpaši ar Franciju, šā iemesla dēļ viņštika iesaukts par "samierinātāju" ("*Peacemaker*").
Eduards VII bija pirmais britu monarhs no Saksijas Koburgas un Gotas dzimtas, kuru viņa dēls Džordžs V Pirmā pasaules kara laikā pārdēvēja par Vindzoras dzimtu.

## Skatīt arī
* Edvarda VII pussala

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Г. С. Остапенко. «Наследники королевы Виктории и первые британские монархи XX в.: Эдуард VII и Георг V». — «Новая и новейшая история», № 6, 1999
* Lundy, Darryl (2007). Edward VII Saxe-Coburg and Gotha, King of the United Kingdom
* Macaulay, James (editor) (1889). ''Speeches and addresses of H. R. H. the Prince of Wales: 1863—1888'' London: Murray.
Kabeļtauva

**Kabeļtauva** ir nemetriskā attāluma mērvienība jūrniecībā. Vārds *kabeltouw* nīderlandiski nozīmē enkura tauva. Kā attāluma mērvienību to sāka lietot tādēļ, ka uz kuģiem parasti tauvas bija viena noteikta garuma. Kabeļtauvās izsaka attālumu starp kuģiem, attālumu no kuģa līdz krastam utt.

Izšķir četru veidu kabeļtauvas attālumus:
* starptautiskais = 1/10 jūras jūdzes = 185,2 metri
* parastais = 100 jūras asis = 600 pēdas = 182,88 metri
* kabeļtauva (GB) = 608 pēdas = 185,3184 metri
* kabeļtauva (ASV) = 120 jūras asis = 720 pēdas = 219,456 metri

## Ārējās saites
Viktorija (karaliene)

**Viktorija** jeb **Aleksandrīna Viktorija** (; dzimusi , mirusi ) bija Lielbritānijas un Īrijas Apvienotās Karalistes karaliene no  līdz . No  Viktorija bija arī Indijas imperatore. Apvienotās Karalistes monarha tronī viņa bija 63 gadus, 7 mēnešus un 2 dienas – tajā laikā visilgāk valdījušais monarhs britu vēsturē. Šis laiks vēsturē ir iegājis kā Viktorijas laikmets. Šis periods ir iezīmējies ar industriālām, politiskām, zinātniskām un militārām pārmaiņām Apvienotajā Karalistē, kā arī ar plašu Britu impērijas ekspansiju. Viktorija bija pēdējais Hannoveres dinastijas monarhs Apvienotajā Karalistē.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1819. gadā Kensingtonas pilī Londonā karaļa Džordža III ceturtā dēla Eduarda un Saksijas-Koburgas-Zālfeldas princeses Viktorijas ģimenē. Pēc tēva un vectēva nāves 1820. gadā viņu audzināja māte un viņas auditors Džons Konrojs. Viktorija mantoja troni 18 gadu vecumā, būdama konstitucionāls monarhs, Viktorija tiecās iespaidot valdības politiku un ministru izvēles; publiski viņa kļuva par nacionālu ikonu, kuru asociēja ar stingriem personīgās morāles standartiem.

1840. gadā Viktorija apprecēja savu pirmās pakāpes brālēnu Saksijas-Koburgas un Gotas princi Albertu. Viņu bērni ieprecējās daudzās Eiropas karaliskajās un dižciltīgajās ģimenēs. Pēc vīra Alberta nāves 1861. gadā Viktorija ieslīga dziļās sērās un izvairījās no iziešanas sabiedrībā. Viktorijas noslēgtības dēļ īslaicīgi spēkā pieņēmās republikāniskās kustības, bet viņa atguva popularitāti vadīšanas laika otrajā pusē. Viņas zelta un dimanta jubilejas bija publisku svinību laiki.

Viktorija nomira Vaitas salā 1901. gadā. Viņas pēctecis bija Eduards VII no Saksijas-Koburgas un Gotas dinastijas. Viktorija bija pēdējais britu monarhs no Hannoveres dinastijas, viņas mazdēls Džordžs V pretvācu noskaņojuma dēļ izveidoja Vindzoras dinastijas nosaukumu.

## Ģimene

Viktorijas tēvs bija princis Eduards, Kentas un Straternas hercogs, Apvienotās Karalistes valdošā karaļa Džordža III ceturtais dēls. Līdz 1817. gadam Eduarda brāļa meita Velsas princese Šarlote bija vienīgais leģitīmais Džordža III mazbērns. Viņas nāve 1817. gadā izraisīja pēctecības krīzi. 1818. gadā Kentas hercogs Eduards apprecēja Saksijas-Koburgas-Zālfeldas princesi Viktoriju, atraitni ar diviem bērniem ‒ Karlu (1804-1856) un Feodoru (1807-1872) ‒ no pirmās laulības ar Emihu Karlu, otro Leiningenas firstu. Viņas brālis Leopolds bija princeses Šarlotes atraitnis. Kentas hercoga un hercogienes vienīgais 1819. gada 24. maijā

## Ārējās saites

*
Kritušie eņģeļi

[200px|thumb|Krituša eņģeļa statuja, [Retiro Parks (Madride, Spānija)]]

**Kritušie eņģeļi** kristietības mitoloģijā ir tādi agrāk bezgrēcīgi eņģeļi, kas zaudējuši spārnus savas nepareizās rīcības dēļ, proti, sacēlušies un pārtrauca kalpot Dievam. Par vienu no tādiem tiek uzskatīts Lucifers.

Kritušie eņģeļi cīnās pret baznīcu, dara ļaunu, kārdina cilvēkus un iedzen tos grēkā, nākotnē kritušos eņģeļus sagaida mūžīgā uguns.

## Ārējās saites
* 
* Ebreju enciklopēdijā
Viljams IV

**Viljams IV** (; dzimis , miris ) bija Apvienotās Karalistes karalis no 1830. līdz 1837. gadam. Bija arī Klarensas hercogs (*Duke of Clarence and St Andrews*, 1789.-1837.), Hannoveres karalis (*King of Hanover*, 26.06.1830. – 20.06.1837.), lords - virsadmirālis (*Lord High Admiral*, 1827.-1828.).

Iesaukts par "jūrnieku" karali, Viljams IV bija pēdējais Lielbritānijas impērijas karalis, kurš valdīja arī Hannoverē. Ir arī pēdējais karalis, kurš nomainījis valsts premjerministru, pretēji parlamenta gribai. Valdīšanas laikā tika pilnveidoti "nabagu likumi", ierobežots bērnu darbs, pilnveidota vēlēšanu sistēma, kā arī gandrīz visā impērijā atcelta verdzība. Pēc nāves neatstāja leģitīmus mantiniekus (tomēr Viljamam bija daudz ārlaulības bērnu no Dorotejas Džordanas), tāpēc par Lielbritānijas monarhu kļuva Viljama IV brāļameita Viktorija.

## Ārējās saites
Singer Building

250px|right|thumb|Singer ēka Ņujorkā.

**Singer Building** bija ēka uz Libertijas un Brodvejas ielas Ņujorkā. Ēka bija augstākā pasaulē no 1908. līdz 1909. gadam. Tās augstums bija 187 metri (47 stāvi). Ēkas arhitekts bija Ernests Flags. 

Celtni nojauca 1968. gadā lai tās vietā būvētu One Liberty Plaza. Līdz 11. septembra teroraktiem ASV, kad tika iznīcināti Pasaules tirdzniecības centra 110 stāvus augstie dvīņu torņi Ņujorkā, *Singer Building* bija augstākā būve pasaulē, kas tikusi sagrauta. Bet tā vēl joprojām ir augstākā oficiāli nojauktā ēka pasaulē.
Dr. Dre

**Andrē Romels Jangs** (, dzimis 1965. gada 18. februārī), profesionāli pazīstams kā ***Dr. Dre***, ir amerikāņu reperis un ierakstu producents. Viņš ir *Aftermath Entertainment* un *Beats Electronics* dibinātājs un izpilddirektors, kā arī iepriekš bijis *[[Death Row Records]]* līdzdibinātājs, līdzīpašnieks un prezidents. *Dr Dre* sāka savu karjeru kā *World Class Wreckin' Cru* dalībnieks 1985. gadā un vēlāk ieguva slavu ar gangsteru repa grupu *[[N.W.A.]]* Grupa popularizēja atklātus dziesmu tekstus hiphopā, lai detalizēti aprakstītu ielu dzīves vardarbību. Deviņdesmito gadu sākumā *Dr. Dre* tika uzskatīts par galveno figūru Rietumkrasta hiphopā, hiphopa apakšžanra, ko raksturo sintezatora pamatmelodija un lēni, smagi bīti, izveidē un popularizēšanā.

*Dr. Dre* solo debijas studijas albums *[[The Chronic]]* (1992), ko izdeva *Death Row Records*, padarīja viņu par vienu no visvairāk pārdotajiem amerikāņu mūziķiem 1993. gadā. Tas viņam atnesa ''Grammy'' balvu par labāko repa solo priekšnesumu par singlu "Let Me Ride", kā arī vairākas atzinības par singlu "Nuthin' but a 'G' Thang". Tajā gadā viņš producēja *Death Row* ierakstu biedra ''Snoop Doggy Dogg'' debijas albumu *[[Doggystyle]]* un vadīja tādus producentus kā viņa audžubrālis Vorens Džī (*Warren G*) un *Snoop Dogg* brālēns Dazs Dilindžers (1995. gadā tapušo *Tha Dogg Pound* debijas ieraksts *Dogg Food*), kas ieguvis dubultplatīna līmeni, kā arī mentors topošajiem producentiem Semam Snīdam un Melammenam. 1996. gadā *Dr. Dre* pameta *Death Row Records*, lai nodibinātu savu leiblu *Aftermath Entertainment*. 1996. gadā viņš producēja kompilācijas albumu *Dr. Dre Presents the Aftermath* un 1999. gadā izdeva solo albumu *[[2001 (albums)|2001]]*.

2000. gados *Dr. Dre* koncentrējās uz citu mākslinieku producēšanu, laiku pa laikam piedaloties arī ar vokālu. Viņš parakstīja līgumu ar <u>Eminemu</u> 1998. gadā un *[[50 Cent]]* 2002. gadā un līdzproducēja viņu albumus. Viņš ir producējis albumus un pārraudzījis daudzu citu reperu karjeru, tostarp *D.O.C.*, *Snoop Dogg*, *[[Xzibit]]*, *Knoc-turn'al*, ''The Game'', Kendriks Lamārs un *Anderson .Paak*.

*Dr. Dre* ir spēlējis arī aktiera lomas tādās filmās kā *Set It Off*, *The Wash* un "Treniņa diena". Viņš ir ieguvis septiņas *Grammy* balvas, tostarp kā Gada producents (neklasiskajā mūzikā). *[[Rolling Stone]]* viņu ierindoja 56. vietā 100 visu laiku labāko mākslinieku sarakstā. 2018. gadā viņš bija otrs bagātākais hiphopa autors ar aptuveno neto vērtību 800 miljonu ASV dolāru apmērā.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Džordžs IV

**Džordžs IV** (*George Augustus Frederick of Hanover*, dzimis , miris ) bija Hannoveres un Lielbritānijas un Īrijas Apvienotās Karalistes karalis no 1820. gada 29. janvāra līdz nāvei 1830. gadā. 
Džordžs IV bija arī Kornvolas hercogs un Jorkas hercogs (1762-1820).

## Dzīvesgājums
No 1811. gada Velsas princis Džordžs valdīja kā princis reģents, jo viņa tēvam Džordžam III progresēja vājprāts, kuru izraisīja slimība, kas mūsdienās ir zināma kā porfīrija. Pēc tēva nāves  viņu kronēja par karali.

Džordžu IV atceras lielākoties viņa ekstravagantā dzīves stila dēļ, kas sekmēja Britu pavaldonības (*British Regency*) manieres. 1797. gadā viņa svars sasniedza 111 kg, bet 1824. gadā viņa korsetes apkārtmērs bija 127 cm. Viņš bija vaļasbrīžu, stila un garšu jauno formu atbalstītājs. Viņš uzticēja Džonam Nešam (*John Nash*) Braitonā uzbūvēt karalisko paviljonu, kā arī pārveidot Bakingemas pili, bet seram Džefrijam Vaietvilam (*Jeffry Wyattville*) - pārbūvēt Vindzoras pili. Džordžam IV bija liela nozīme arī Londonas Nacionālās galerijas un Karaļa koledžas (*King's College London*) dibināšanā.

## Bibliogrāfija

* Baker Kenneth. George IV: A Life in Caricature. London: Thames & Hudson. 2005 . 
* Machin, G. I. T., The Catholic Question in English Politics 1820 to 1830. Oxford: Oxford University Press. 1964
* David Saul. Prince of Pleasure: The Prince of Wales and the Making of the Regency. Grove Press. 2000 . 
* De-la-Noy, Michael. George IV. Stroud, Gloucestershire: Sutton Publishing. 1998 . 
* Derry, John W. The Regency Crisis and the Whigs. Cambridge University Press. 1963
* Hibbert, Christopher. George IV, Prince of Wales, 1762–1811. London: Longman. 1972 . 
* Hibbert, Christopher. George IV, Regent and King, 1811–1830. London: Allen Lane. 1973 . 
* Parissien, Steven. George IV: The Grand Entertainment. London: John Murray. 2001 . 
* Smith, E. A. George IV. Yale University Press. 1999 . 

## Ārējās saites

## Atsauces un piezīmes
Grand Prix

**Grand Prix** () var būt:
* Formula 1 Grand Prix,
* Kannu kinofestivāla Grand Prix,
* Eirovīzija, tās sākotnējais nosaukums bija *Grand Prix d'Eurovision de la Chanson*,
* Grand Prix, 1966. gada mākslas filma par Formula 1,
* Balva Avoriazes fantastikas filmu festivālā.
u.c.
Hospitāļu iela

**Hospitāļu iela** var būt:

* Hospitāļu iela — iela Rīgā;
* Hospitāļu iela — mūzikas grupa.

## Skatīt arī
* Hospitāļa iela — iela Daugavpilī
Prognoze

**Prognoze** ( — 'paredzēšana, pareģošana') ir nākotnes pareģojums ar zinātnisku metožu palīdzību vai pats pareģojuma rezultāts. Prognoze pēc būtības ir jebkura procesa paredzamā turpinājuma izklāsts, izmantojot zināšanas par šiem procesiem.

Prognozes bieži vien tiek veidotas balstoties uz novērojumiem, eksperimentiem un pēc statistikas.

## Prognožu klasifikācija

Prognozes sīkāk iedalas pēc termiņiem, t.i., operatīvās, īstermiņa, vidēja termiņa vai arī ilgtermiņa prognozēs. Operatīvās prognozes ir prognozes, kuras piepildīšanās termiņš ir līdz vienam mēnesim, īstermiņa prognozes piepildās viena gada laikā, vidēja termiņa — piecu gadu laikā un, visbeidzot, ilgtermiņa prognozes piepildās ilgāk nekā pēc pieciem gadiem.

Vēl prognozes iedala pēc mēroga, t.i., personīgās, uzņēmuma, lokālās, reģionālās, valstiskās vai globālās prognozes.

## Skatīt arī
* Laikapstākļu prognozēšana

## Atsauces
Nīcas pagasts

**Nīcas pagasts** ir viena no Dienvidkurzemes novada administratīvajām teritorijām Baltijas jūras piekrastē. Robežojas ar sava novada Otaņķu pagastu, Dunikas, Rucavas pagastiem un Liepājas ezerā ar Grobiņas pagastu, kā arī Liepājas pilsētu.

## Daba
Atrodas Piejūras zemienes Bārtavas līdzenumā. Augstākā vieta ir Pūsēnu kalns - 37 m virs jūras līmeņa (augstākā kāpa Latvijas piekrastē, relatīvais augstums 31 metrs, garums 300 m, platums 100 m). Daļa no pagasta teritorijas atroadas zem jūras līmeņa.

### Hidrogrāfija
#### Upes un kanāli
* Bārta
** Jēčupe
** Tosele - agrākā Bārtas kreisā krasta pieteka.
* Kalnišķu strauts
* Līgupe
* Paurupe
* Līgupes-Paurupes kanāls - savieno Līgupi un Paurupi
* Tukleru kanāls - savieno Toseli un Papes ezeru

#### Ezeri
* daļa no Liepājas ezera (kopplatība 37,15 km²)
* daļa no Papes ezera (kopplatība 12,05 km²)

#### Purvi
Agrākais Mēķes purvs (1360 ha) nosusināts kopā ar Mēķes ezeru.

## Vēsture
thumb|300px|Latvijas galējā rietumu punkta zīme «Zaļais stars»
Mūsdienu Nīcas pagasta teritorijā vēsturiski atradās Nīcas jeb Lejasbārtas muiža (*Gut Nieder-Bartau*, Nīca), Papes muiža (*Gut Papenhof*), Pērkones muiža (*Gut Perkuhnenhof*).

1935. gadā Liepājas apriņķa Nīcas pagasta platība bija 219,3 km² un tajā dzīvoja 4160 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Nīcas, Banažu, Jūrmalciema un Otaņķu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Liepājas rajona Nīcas ciemam 1951. gadā pievienoja daļu Banažu ciema, 1954. gadā — Jūrmalciema, Bernātu un Pērkones ciemus. 1956. gadā Pērkones ciemu, atdalot no Nīcas ciema I. Sudmaļa kolhoza un zvejnieku saimniecības «Sarkanais karogs» teritorijas, izveidoja no jauna. 1972. gadā Nīcas ciemam pievienoja likvidēto Pērkones ciemu  un daļu Rucavas ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Nīcas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Nīcas novadā. 2021. gadā Nīcas novadu iekļāva jaunajā Dienvidkurzemes novadā.

### Latvijas galējais rietumu punkts
Nīcas pagasta teritorijā Baltijas jūras krastā atrodas Latvijas galējais rietumu punkts (20°58' A.g.), ko iezīmē akmens zīme "Zaļais stars".

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

[250px|thumb|Sievietes Nīcas tradicionālajos apģērbos (1894. gada [Jānis Krēsliņš (mākslinieks)|Jāņa Krēsliņa fotogrāfija).]]
thumb|250px|Sievietes Nīcas tautastērpos (1901).

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Aucugals, Pērkone, Bernāti, Jūrmalciems, Lauciņciems, **[[Nīca]]** (pagasta centrs), Kalnišķi.

### Ievērojamas personības
* Miķelis Pankoks (1894–1983), koktēlnieks
* Teodors Anševics (1900–1942), Latvijas Ārlietu ministrijas darbinieks
* Ansis Petrevics (1882–1941), skolotājs, jurists un politiķis, no  1902. līdz 1905. gadam strādāja Pērkones pamatskolā 
* Austra Pumpure (1928–2017), mūziķe

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Skatīt arī
* Bernātu bāka
Sultāna Suleimana Kanoniskā tilts

thumb|220px|Tilta zīmējums 1810. gadā. Autors: Mayer, Luigi, (aptuveni 1755-1803)
**Sultāna Suleimana Kanoniskā tilts** atrodas Turcijā, Stambulas ila Eiropas pusē, Bījīkčekmedžes rajonā. Tilts savieno šaurumu starp Bījīkčekmedžes ezeru un Marmora jūru un tas ir celts arhitekta Sinana laikā, 36 km attālumā no pilsētas centra.

Tiltu sultāns Suleimans I Kanoniskais (1520-1566) lika uzbūvēt pirms Sigetvaras karagājiena, lai atvieglotu karaspēka atgriešanos. Tomēr tiltu pats sultāns neredzēja, jo mira karagājiena laikā un tādēļ tiltu 1567. gadā atklāja viņa dēls sultāns Selims II.

## Saites

* Sultāna Suleimana Kanoniskā tilta attēli
* Bījīkčekmedžes pašvaldības vietne
Džordžs III

**Džordžs III** (; dzimis , miris ) bija Lielbritānijas karalis un Īrijas karalis no , līdz šīs divas valstis apvienojās . Pēc apvienošanas viņš līdz savai nāves dienai bija Lielbritānijas un Īrijas Apvienotās Karalistes karalis. Viņš vienlaicīgi bija arī Braunšveigas-Līneburgas hercogs un Hannoveres kūrfirsts Svētās Romas impērijas sastāvā, bet  kļuva par Hannoveres karali.

## Dzīvesgājums
Džordžs III bija trešais Lielbritānijas monarhs no Hannoveres dinastijas, bet atšķirībā no abiem priekšgājējiem, viņš bija dzimis Lielbritānijā un runāja angļu valodā kā savā dzimtajā valodā. Savas garās dzīves laikā Džordžs III nekad neviesojās Hannoverē.

Džordža III valdīšanas laikā norisinājās vairāki kari, kuros iesaistījās arī Apvienotā Karaliste. Lielākā daļa no tiem norisinājās Eiropā, bet daļa notika arī Āfrikā, Amerikā un Āzijā. Viņa valdīšanas sākumā Lielbritānija Septiņgadu karā sakāva Franciju un kļuva par dominējošo Eiropas spēku Ziemeļamerikā un Indijā. Tomēr daudzas kolonijas Amerikā tika zaudētas pēc Amerikāņu neatkarības kara, kad radās Amerikas Savienotās Valstis. Karu sērija pret revolucionāro un Napoleona Franciju vairāk nekā divdesmit gadu laikā beidzās ar Napoleona sakāvi 1815. gadā.

## Ārējās saites

* Biogrāfija un dokumenti 

## Atsauces un piezīmes
Džordžs II (Lielbritānija)

**Džordžs II** (; dzimis , miris ) bija Velsas princis (1714—1727), Kembridžas hercogs (1706—1727), Lielbritānijas karalis un Īrijas karalis (1727—1760), Hannoveres elektors (1727—1760).

Džordžs II ir pēdējais Lielbritānijas karalis, kurš dzimis ārpus Lielbritānijas teritorijas. Kā karalis maz iejaucās Lielbritānijas iekšlietās, atstājot tās parlamenta ziņā. Piedalījās karā par Austrijas mantojumu, kur 1743. gada 27. jūnijā komandēja karaspēku Detingenes kaujā. Detingenes kauja ir pēdējais gadījums Lielbritānijas vēsturē, kad monarhs personīgi vadīja kaujas norisi. 1745. gadā notika pēdējā neveiksmīgā Jakobītu sacelšanās. Pēkšņi miris 1760. gadā.

## Ārējās saites

* Henry Churchyard "Royal Genealogies, Part 9"
* Sam Sloan "Big Combined Family Trees (pafg746)"
* Funeral of George II An account by Horace Walpole on Mytimemachine.co.uk
* British Broadcasting Corporation. (2004). "George II."

## Bibliogrāfija

* "George II.". Encyclopædia Britannica, 11th ed. London: Cambridge University Press. 1911
* Nichols F. Observations concerning the body of His Late Majesty. Philos Trans Lond. 1761; 52:265-274.
* John Van der Kiste. George II and Queen Caroline. Sutton Publishing, London, 1997