open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Frīdrihs Reinholds Kreicvalds

**Frīdrihs Reinholds Kreicvalds** (*Friedrich Reinhold Kreutzwald*; dzimis , miris ) bija igauņu rakstnieks un folklorists. Tiek uzskatīts par igauņu nacionālās literatūras aizsācēju.

1833. gadā Kreicvalds pabeidza studijas Tērbatas universitātē, pēc tam strādājis ārsta amatā. 1840. gadā sācis publicēt dažādas grāmatas un kalendārus igauņu valodā, kas bija tautas kultūras izglītības attīstību veicinošs faktors. Ir vairāku pamācošu alegoristisku stāstu, populārzinātnisku darbu par dažādām tēmām (vēsturi, ģeogrāfiju, medicīnu) autors. Vairāki darbi ir tikuši tulkoti un izdoti latviešu valodā.

Kreicvalds tāpat nodarbojies arī ar folkloras vākšanu un apkopošanu. Laikā no 1857. līdz 1861. gadam sarakstījis igauņu tautas eposu "Kalevipoegs" (*Kalevipoeg*), kas 1929. gadā izdots latviski.

## Atsauces

## Ārējās saites
Maikons Sisenandu

**Maikons Duglass Sisenandu** (; dzimis ), plašāk zināms vienkārši kā **Maikons**, ir bijušais Brazīlijas futbolists.

Brazīlijas izlases sastāvā ir spēlējis 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā. 2010. gada Pasaules kausā iekļuva turnīra simboliskajā izlasē.

## Sasniegumi
**Cruzeiro**

* Brazīlijas A sērija: 2003
* Copa do Brasil: 2003

**Inter Milan**

* Itālijas Serie A: 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2009–10
* Coppa Italia: 2009–10, 2010–11
* Supercoppa Italiana: 2006, 2008, 2010
* UEFA Čempionu līga: 2009–10
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2010

**Brazīlija**

* Copa América: 2004, 2007
* FIFA Konfederāciju kauss: 2005, 2009

## Atsauces

## Ārējās saites

* A.S. Roma profils
Endrū Talanskis

**Endrū Talanskis** (; dzimis ) ir ASV triatlēts, bijušais šosejas riteņbraucējs, kurš lielāko karjeras daļu pavadīja *[[UCI ProTeam]]* komandā **. Dzimis Maiami, Floridā, Talanskis šobrīd dzīvo Bannerelkā, Ziemeļkarolīnā.

Par sportista lielāko panākumu uzskatāma uzvara 2014. gada *[[Critérium du Dauphiné]]* kopvērtējumā. Talanskis piedalījies arī vairākās Lielajās tūrēs, 2012. gada ''Vuelta a España'' ieņemot 7. vietu, bet 2013. gada ''Tour de France'' 10. vietu kopvērtējumā.

2017. gada septembrī paziņoja par riteņbraucēja karjeras beigšanu 28 gadu vecumā.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 

* Cycling Base: Andrew Talansky 
* Garmin-Sharp: Andrew Talansky
Auls Gellijs

**Auls Gellijs** (, dzimis apmēram 125. gadā, miris pēc 180. gada) bija Romā dzīvojošs un Atēnās izglītojies romiešu jurists un rakstnieks.

Par Aulu Gellija dzīvi zināms tikai no viņa rakstiem. Lielu daļu no dzīves pavadījis Romā. Daudz ceļojis. Bijis pretors. Pazinis sofistus Favorīnu un Hērodu Atiku, kā arī Frontonu. 

Mūsdienās saglabājies viens Gellija darbs - "Atikas naktis" 20 daļās. Grāmatā bez īpašas sistēmas rakstīts par visdažādākajiem gramatikas, filozofijas, vēstures un citem jautājumiem. "Atikas naktīs" iekļauti citu autoru mūsdienās zudušu darbu fragmenti.

## Ārējās saites

* "Atikas naktis"
Ņujorkas metro

thumb|Ņujorkas metro shēma
**Ņujorkas metro** () ir metro sistēma Ņujorkā, ASV. Ar 468 darbojošām stacijām šī ir viena no lielākajām sabiedriskā transporta sistēmām pēc staciju skaita. Tāpat šī ir viena no pasaulē vecākajām sabiedriskā transporta sistēmām. Kopējais maršrutu garums sasniedz 373&nbsp;km. 2013. gadā kopumā tika veikti 1,7 miljardi braucienu, Ņujorkas metro darba dienās vidēji tika veikti 5,5 miljoni, sestdienās — 3,2 miljoni un svētdienās — 2,6 miljoni braucienu.

Pēc gadā pārvadāto cilvēku skaita Ņujorkas metro ir noslogotākā metro sistēma ASV un Amerikā, kā arī septītā noslogotākā metro sistēma pasaulē. Metro pakalpojumi tiek nodrošināti visu diennakti katru dienu. Stacijas atrodas Manhatanā, Bruklinā, Kvīnsā un Bronksā. Lai arī Steitenailendā arī ir metro, tas netiek uzskatīts par Ņujorkas metro sistēmas daļu, tāpat tas nav sasaistīts ar Ņujorkas metro līniju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''MTA NYC Transit Subways''
Olivjē Žirū

**Olivjē Žirū** (; dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, bijis Francijas izlases spēlētājs. Kopš 2025. gada Žirū pārstāv Francijas 1. līgas komandu ''Lille''.

## Karjera
Savu karjeru sāka 2005. gadā klubā *[[Grenoble Foot 38|Grenoble]]*, Francijas *[[Ligue 2]]*. Pēc trīs gadiem pievienojās klubam *[[Tours FC|Tours]]* un 2009. gadā ar 21 gūtiem vārtiem kļuva par *[[Ligue 2]]* sezonas labāko vārtu guvēju. Sasniegums pavēra iespēju pāriet uz *[[Ligue 1]]* klubu *[[Monpeljē HSC|Montpellier]]*. 2011.—2012. gada sezonā ar 21 gūtiem kļuva par labāko vārtu guvēju *[[Ligue 1]]*, kā arī palīdzēja *[[Monpeljē HSC|Montpellier]]* pirmo reizi uzvarēt Francijas čempionātā. Nākamajā sezonā jau pievienojās Anglijas Premjerlīgas  klubam *[[Arsenal FC|Arsenal]]* par, iespējams, 9,6 miljoniem sterliņu mārciņu.

 pārgāja uz citu Premjerlīgas klubu *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]*. Kopā ar *Chelsea* uzvarēja UEFA Čempionu līgā. 2021. gada jūlijā Žirū pievienojās *[[AC Milan]]*. Milānas klubā aizvadīja trīs sezonas. 2022. gadā kļuva par A sērijas čempionu. 2024. gada vasarā pārgāja uz MLS klubu *[[Los Angeles FC]]*.

Francijas izlases sastāvā ir spēlējis trīs FIFA Pasaules kausa finālturnīros (2014, 2018, 2022) un trīs Eiropas čempionātos (2016, 2020, 2024). 2018. gadā kļuva par Pasaules kausa ieguvēju.

2022. gada FIFA Pasaules kausā Katarā atklāšanas mačā pret Austrāliju 22. novembrī viņš sāka kā komandas vienīgais uzbrucējs un, gūstot divus vārtus, sasniedza Tjerī Anrī 51 gūto vārtu rekordu Francijas izlasē. Viņš laboja šo rekordu un kļuva par valstsvienības rezultatīvāko spēlētāju tā paša gada 4. decembrī, kad guva vārtus pret Poliju astotdaļfinālā. Izlases rindās aizvadījis 137 spēles un guvis 57 vārtus. Pēc 2024. gada Eiropas čempionāta paziņoja par karjeras beigām izlasē.

## Sasniegumi
**Montpellier**

* Francijas 1. līga: 2011—12

**Arsenal**

* FA kauss: 2013—14, 2014—15, 2016—17
* FA Community Shield: 2014, 2015, 2016

**Chelsea**

* FA kauss: 2017—18
*UEFA Čempionu līga: 2020—21
* UEFA Eiropas līga: 2017—18

** AC Milan**
* Itālijas futbola čempionāta A sērija: 2021—22

**Francijas izlase**

* FIFA Pasaules kauss: 2018
*FIFA Pasaules kauss: finālists 2022
**Individuālie sasniegumi**

* Francijas 2. līgas gada labākais spēlētājs: 2009—10
* FIFA Puškāša balva: 2017

## Atsauces

## Ārējās saites
Pemikans

[thumb|300px|[Bizons|Bizona gaļas kaltēšana, (Kanādas mākslinieks Viljams Ārmstrongs, 1899. gads).]]
**Pemikans** ir taukiem un olbaltumvielām bagāts un ļoti barojošs ēdiens, ko varēja uzglabāt gadiem ilgi. Pemikanu radīja Ziemeļamerikas pamatiedzīvotāji.

Produkta pagatavošanas recepti pārņēma un vēlāk arī ārpus kontineneta robežām izplatīja eiropieši. Piemēram, to lietoja uzturā Dienvidpola pētnieki Roalds Amundsens un Roberts Skots.

## Etimoloģija
Vārds cēlies no krī *pimîhkân*, — 'gatavot taukus' (pirmalgonkinu *pemihkve wa*, — no *pemy-* ('tauki') + *-ehke*, ('gatavot')).

## Pagatavošana
Ēdienu pagatavoja, sajaucot kopā kaltētu bizona (kā arī aļņa, vapiti vai brieža) gaļu, vārītus taukus un dzērveņu vai vietējo krūmu (Saskatūnas ievu, *Amelanchier alnifolia*) rūgtās ogas. Ar akmens āmuru gaļu saberza pulverī un sadauzīja kaulus, lai izvārītu ārā taukus.

## Literatūra
* Deivids Mērdoks. Ziemeļamerikas indiāņi. Rīga. Zvaigzne ABC (sērija "Redzeslokā"). 1997. 

## Ārējās saites
Kasiodors

**Flāvijs Magnuss Aurēlijs Kasiodors Senators** (, dzimis apmēram 485. gadā, miris apmēram 585. gadā) bija valsts darbinieks un rakstnieks Romas impērijas sabrukuma laikā.

## Dzīvesgājums
Dzimis Kalabrijā, prefekta ģimenē. Ieņēma kvestora, vēlāk konsula amatu. 
Pēc Boēcija nāves no 523. līdz 527. gadam ieņēma oficiju maģistra (*magister officiorum*) amatu. Pēc ostgotu ķēniņa Teodoriha Lielā nāves 526. gadā Kasiodors kļuva par pretorija prefektu (*praefectus praetorio*), kas bija viņa politiskās karjeras augstākais punkts.

Pēc tam, kad Bizantijas impērija atguva kontroli pār Romu, Kasiodors pārcēlās uz Konstantinopoli. 
555. gadā viņš netālu no dzimtās vietas Kalabrijā nodibināja Vivārijas klosteri (*Vivarium*), kurā ierīkoja vienu no pirmajiem skriptorijiem seno rokrakstu pārrakstīšanai.

## Darbi
left|thumb|Tipogrāfijā iespiesta lapa no "Baznīcas vēstures trīs daļās" (1472. gada izdevums).

* "Hronika"" (), 519. gadā pabeigts pasaules vēstures izklāsts, saglabājies 9. gadsimta norakstā.
* "Gotu vēsture" (), uzrakstīta ķēniņa Teodorika valdīšanas laikā, fragmenti iekļauti Jordāna traktātā par gotu izcelšanos. 
* "Kasiodoru ciltskoks" (), saglabājušies tikai fragmenti.
* "Kopotie raksti" (), ietver Kasiodora rakstītos dokumentus 12 grāmatās ostgotu ķēniņvalsts pastāvēšanas periodā (507—537). Saglabājušies 11.-14. gadsimta noraksti.
* "Suminājumi" (), slavinājumi konsulam Eitarikam (*Eutharicus*, miris 522. gadā) un 536. gadā rakstītie kāzu apsveikumi jaunajam ostgotu ķēniņam Vitigim (*Vitigis*).
* "Par dvēseli" (), pēc 538. gada rakstīts traktāts, kas apkopoja iepriekšējo autoru uzskatus par dvēseli. Saglabājies 118 norakstos no 10. gadsimta un vēlāk.
* "Psalmu skaidrojumi" (), pēc 540. gada trimdā uzrakstīts traktāts, kurā jūtama Augustīna uzskatu ietekme. Viduslaiku klosteru bibliotēkās bija saglabāti pat 8. gadsimta noraksti. 
* "Dievišķo un lietišķo zināšanu skaidrojumi" () divās grāmatās, kuru rakstīšana pabeigta ap 562. gadu.
* "Baznīcas vēsture trīs daļās" () 13 grāmatās, saglabājušies 138 noraksti.
* "Par pareizrakstību" (), vecumdienās uzrakstīts traktāts. Saglabājušies 11.—14. gadsimta noraksti.
* "Skaitīšana" (), pēdējais Kasiodora traktāts par laika skaitīšanas sistēmu.

## Ārējās saites

* Kasiodora raksti
Tomass Hārdijs

**Tomass Hārdijs** (; dzimis , miris ) bija angļu rakstnieks. Rakstījis romānus, dzeju un īsos stāstus.

Literāro darbu Hārdijs uzsācis otrajā 1860. gadu pusē. Pirmo romānu "Izmisuma līdzekļi" (*Desperate Remedies*; 1871) publicējis anonīmi. Laikā no 1871. līdz 1897. gadam sarakstīja trīs ciklus veidojošus 14 romānus. Nozīmīgākais cikls bija "Raksturu un vides romāni" (*Novels of Character and Environment*). Viņš tiek uzskatīts arī par vienu no ievērojamākajiem 20. gadsimta angļu dzejniekiem. Darbi ir tikuši izdoti arī latviešu valodā.

Hārdijs bijis arī vadības komitejas loceklis rakstnieku un kultūras darbinieku starptautiskajā apvienībā *Clarté*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valerī Žiskārs d'Estēns

**Valerī Marī Renē Žoržs Žiskārs d'Estēns** (, ;  — ) bija franču politiķis, laikā no 1974. līdz 1981. gadam bija Francijas prezidents.

1960. gados un 1970. gadu pirmajā pusē bija Francijas finanšu ministrs. Pēc Žorža Pompidū nāves 1974. gadā tika ievēlēts Francijas prezidenta amatā. Prezidentūras laikā ieviesa dažas nozīmīgas sociālās reformas un kopā ar Vācijas kancleru Helmūtu Šmitu ieviesa Eiropas monetāro sistēmu, Eiropas monetārās savienības priekšteci. Tāpat centās modernizēt valsti, sācis ātrgaitas TGV vilcienu projektu. Tomēr viņa popularitāte cieta no ekonomiskās lejupslīdes. Bijis Eiropas Parlamenta deputāts laikā no 1989. līdz 1995. gadam.

Miris  no COVID-19 radītajām komplikācijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
1999. gada FIFA Pasaules kauss sievietēm

**1999. gada [[FIFA Pasaules kauss sievietēm]]** bija trešais FIFA Pasaules kauss sievietēm. Tas norisinājās ASV, laika posmā no 19. jūnija līdz 10. jūlijam. Par Pasaules kausa uzvarētāju kļuva ASV izlase, kas finālā uzvarēja Ķīnas izlasi.

Pasaules kausa finālturnīrā piedalījās 16 valstsvienības.

## Grupu turnīrs
### A grupa

|- style="background:#cfc;"
| style="text-align:left;"|
| 3 || 3 || 0 || 0 || 13 || 1 || +12 || **9**
|- style="background:#cfc;"
| style="text-align:left;"|
| 3 || 2 || 0 || 1 || 5 || 8 || −3 || **6**
|-
| style="text-align:left;"|
| 3 || 1 || 0 || 2 || 4 || 6 || −2 || **3**
|-
| style="text-align:left;"|
| 3 || 0 || 0 || 3 || 1 || 8 || −7 || **0**
|}

### B grupa

|- style="background:#cfc;"
| style="text-align:left;"|
| 3 || 2 || 1 || 0 || 12 || 4 || +8 || **7**
|- style="background:#cfc;"
| style="text-align:left;"|
| 3 || 1 || 2 || 0 || 10 || 4 || +6 || **5**
|-
| style="text-align:left;"|
| 3 || 1 || 1 || 1 || 3 || 3 || 0 || **4**
|-
| style="text-align:left;"|
| 3 || 0 || 0 || 3 || 1 || 15 || −14 || **0**
|}

### C grupa

|- style="background:#cfc;"
| style="text-align:left;"|
| 3 || 3 || 0 || 0 || 13 || 2 || +11 || **9**
|- style="background:#cfc;"
| style="text-align:left;"|
| 3 || 2 || 0 || 1 || 10 || 3 || +7 || **6**
|-
| style="text-align:left;"|
| 3 || 0 || 1 || 2 || 3 || 12 || −9 || **1**
|-
| style="text-align:left;"|
| 3 || 0 || 1 || 2 || 1 || 10 || −9 || **1**
|}

### D grupa

|- style="background:#cfc;"
| style="text-align:left;"|
| 3 || 3 || 0 || 0 || 12 || 2 || +10 || **9**
|- style="background:#cfc;"
| style="text-align:left;"|
| 3 || 2 || 0 || 1 || 6 || 3 || +3 || **6**
|-
| style="text-align:left;"|
| 3 || 0 || 1 || 2 || 3 || 7 || −4 || **1**
|-
| style="text-align:left;"|
| 3 || 0 || 1 || 2 || 1 || 10 || −9 || **1**
|}

## Izslēgšanas spēles

## Ārējās saites
* FIFA mājaslapa
Ebija Vambaha

**Mērija Abigeila "Ebija" Vambaha** (; dzimusi ) ir profesionāla amerikāņu futboliste, spēlē uzbrucējas pozīcijā, ASV sieviešu futbola izlases dalībniece. Pašlaik (2014) pārstāv ASV *National Women's Soccer League* līgas klubu *Western New York Flash*.

Spēlējusi NCAA, kur pārstāvēja Floridas Universitātes sieviešu futbola komandu "Gators". Pēc tam spēlējusi Vašingtonas "Freedom", *[[magicJack]]* un *[[Western New York Flash]]* klubā. *magicJack* klubā bija spēlējošā trenere.

ASV izlasē spēlē kopš 2001. gada. Tās sastāvā ir aizvadījusi 221 spēli, kurā guvusi 167 vārtus. Vambaha ir visu laiku rezultatīvākā ASV izlases spēlētāja, kā arī ir visvairāk vārtus guvusī spēlētāja starptautiskās spēlēs gan starp sievietēm, gan vīriešiem.

ASV izlases sastāvā spēlējusi divās olimpiskajās spēlēs (, ), abās reizēs tika izcīnīta zelta medaļa, kā arī trijos FIFA Pasaules kausa finālturnīros (, , ), pirmajās divās reizēs tika izcīnīta 3. vietā, trešajā — sasniegts fināls. Viņa ir viena no visu laiku rezultatīvākajām spēlētājām FIFA Pasaules kausa finālturnīrā.

2012. gadā tika atzīta par FIFA Gada futbolisti. 2011. gadā *[[Associated Press]]* Vambahu atzina par labāko 2011. gada sportisti.

## Ārējās saites
Papuasi

thumb|Papuass
**Papuasi** (, cēlies no  — ‘sprogains’) ir cilšu grupa, kas dzīvo Jaungvinejā, kā arī citās Melanēzijas salās un runā papuasu valodās. Tiek pieskaitīti pie Melanēzijas rases. Viņu galvenā nodarbošanās ir zemkopība, kas tomēr ir primitīva, piekrastē — arī zvejniecība.

Mūsdienās ar terminu "papuasi" visbiežāk apzīmē pamatiedzīvotājus Jaungvinejas iekšzemē (īpaši Papua Jaungvinejas un Indonēzijas Rietumjaungvinejas reģionos), kuri bieži joprojām dzīvo pašpietiekamās, tradicionālās kopienās, izmantojot medību, zvejas un lopkopības metodes.

## Ģenētiskā un antropoloģiskā izcelsme
Papuasi pieder pie Melanēzijas rases tipa, kas izveidojies kā sena austrumu cilvēku (Australoīdās rases) zara atzars. Viņu senči, saskaņā ar mūsdienu ģenētiskajiem un arheoloģiskajiem pētījumiem, iespējams, ieradās Jaungvinejas reģionā pirms 40 000 līdz 50 000 gadiem, migrējot no Āfrikas caur Dienvidaustrumāziju.

Viens no papuasu senču atzariem, saukts par papuasu ģenētisko substrātu, saglabā daudzas īpašības, kas liecina par ļoti senu nošķiršanos no citām cilvēku populācijām. Tāpat konstatēts arī deņisoviešu DNS pēdas papuasu genomā, kas norāda uz senām krustojuma epizodēm ar citiem cilvēkveidīgajiem.

## Valodu daudzveidība
Papuasu kultūras izcelsmi sarežģī arī ļoti liela valodu daudzveidība. Salā pastāv vairāk nekā 800 dažādu valodu, kas pieder pie t.s. papuasu valodu grupām — nevis vienas valodu saimes, bet daudzu dažādu, savstarpēji nesaistītu saimju kopuma. Tas padara Jaungvineju par vienu no valodnieciski visdaudzveidīgākajiem reģioniem pasaulē.

## Attiecības ar austroneziešiem
Aptuveni pirms 3–4 tūkstošiem gadu Jaungvinejas piekrastēs sāka ierasties austroneziešu tautas, kas ietekmēja daļu piekrastes papuasu kultūru, īpaši valodu un saimniecības ziņā. Tomēr iekšzemes augstienēs dzīvojošās papuasu grupas lielākoties saglabāja savu seno dzīvesveidu, valodas un ģenētisko identitāti.

## Atsauces
1991. gada FIFA Pasaules kauss sievietēm

**1991. gada [[FIFA Pasaules kauss sievietēm]]** bija pirmais FIFA Pasaules kauss sievietēm. Tas norisinājās Ķīnā, laika posmā no 16. līdz 30. novembrim. Par Pasaules kausa uzvarētāju kļuva ASV izlase, kas finālā uzvarēja Norvēģijas izlasi.

Pasaules kausa finālturnīrā piedalījās 12 valstsvienības.

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

### C grupa

## Izslēgšanas spēles

## Ārējās saites
* FIFA mājaslapa
2015. gada FIFA Pasaules kauss sievietēm

**2015. gada [[FIFA Pasaules kauss sievietēm]]** bija septītais FIFA Pasaules kauss sievietēm. Tas norisināsies Kanādā, laika posmā no 6. jūnija līdz 5. jūlijam. Šī bija pirmā reize, kad FIFA Pasaules kausa sievietēm finālturnīrā piedalās 24 izlases.

Kanāda par finālturnīra norises vietu tika izraudzīta 2011. gada martā. Finālturnīra spēles tiks aizvadītas sešās pilsētās: Monreālā, Edmontonā, Vankūverā, Vinipegā, Otavā un Monktonā.

Par čempionēm trešo reizi turnīra vēsturē kļuva ASV izlase.

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### Trešo vietu ieņēmušās komandas

## Izslēgšanas spēles

## Ārējās saites
* FIFA mājaslapa
Tomass Vermālens

**Tomass Vermālens** (; dzimis ) ir bijušais Beļģijas futbolists.

Belģijas izlases sastāvā ir piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā. Ir piedalījies arī 2008. gada olimpiskajās spēlēs, kur Beļģijas futbola izlase ieguva ceturto vietu.

## Sasniegumi
**Ajax**

* Eredivisie: 2003–04
* KNVB kauss: 2005–06, 2006–07
* Johan Cruijff Schaal: 2006, 2007

**Arsenal**

* FA kauss: 2013–14

**Barcelona**

* Spānijas La Liga: 2014–15, 2015–16, 2017–18, 2018–19
* Copa del Rey: 2015–16, 2017–18
* UEFA Čempionu līga: 2014–15
* UEFA Superkauss: 2015
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2015

**Vissel Kobe**

* Imperatora kauss: 2019
* Japānas Superkauss: 2020

## Atsauces

## Ārējās saites
Tims Kehils

**Timotijs Filiga Kehils** (; dzimis ) ir bijušais Austrālijas futbolists.

Austrālijas izlases sastāvā ir piedalījies trijos FIFA Pasaules kausos (2006., 2010. un 2014.). Viņš bija arī Austrālijas izlases sastāvā 2004. gada Olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Austrālija**

* Āzijas kauss futbolā: 2015
* Okeānijas Nāciju kauss: 2004

**Individuālie sasniegumi**

* Okeānijas gada labākais futbolists: 2004
* ''Everton'' sezonas labākais spēlētājs: 2004–05
* *Everton* labākais vārtu guvējs: 2004–05
* Austrālijas gada labākais futbolists: 2008–09

## Atsauces

## Ārējās saites
Kehils

**Kehils** var būt:
* Gērijs Kehils (*Gary Cahill*) — Anglijas futbolists (dzimis 1985. gadā);
* Tims Kehils (*Tim Cahill*) — Austrālijas futbolists (dzimis 1979. gadā).
Pēteris Rūtiņš

**Pēteris Rūtiņš** (dzimis , miris 1978. gadā) bija Latvijas politiķis. Bijis 4. Saeimas deputāts, Latvijas Komunistiskās partijas biedrs.

Pēteris Rūtiņš piedzima . Ieguvis draudzes skolas izglītību, strādājis par mašīnistu.

1931. gadā nav ticis ievēlēts 4. Saeimā no Strādnieku un zemnieku partijas (Latvijas Komunistiskās partijas) saraksta, bet 1932. gadā kļuva par deputātu pēc tam, kad no amata atkāpās viņa partijas biedrs.

## Atsauces
Daniels van Beitens

**Daniels van Beitens** (; dzimis ) ir bijušais Beļģijas futbolists.

Savu karjeru sācis kā uzbrucējs *[[R. Charleroi S.C.|Charleroi]]* komandā. Vēlāk kā centra aizsargs spēlējis Eiropas spēcīgāko līgu komandās Marseļas "''Olympique''", *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]*, *[[Hamburger SV]]* un Minhenes "''Bayern''".

Beļģijas izlases sastāvā ir spēlējis 2002. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bens Fosters (futbolists)

**Bens Entonijs Fosters** (; dzimis ) ir bijušais Anglijas futbolists, spēlējis vārtsarga pozīcijā.

2014. gadā tika iekļauts Anglijas izlases sastāvā FIFA Pasaules kausam.

## Sasniegumi
**Mancchester City**

* Anglijas Līgas kauss: 2008–09, 2009–10

**Birmingham City**

* Anglijas Līgas kauss: 2010–11

**Individuālie sasniegumi**

* Watford sezonas labākais spēlētājs: 2006–07
* Birmingham City sezonas labākais spēlētājs: 2010–11

## Atsauces

## Ārējās saites
Injacio Abate

**Injacio Abate** (; dzimis ) ir bijušais Itālijas futbolists. Viņš bija labās malas aizsargs.

Itālijas izlases sastāvā ir spēlējis 2014. gada FIFA Pasaules kausā un 2012. gada Eiropas čempionātā. Ir piedalījies arī 2008. gada olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Milan**

* Itālijas Serie A: 2010—11
* Supercoppa Italiana: 2011, 2016

## Ārējās saites
Desti

***Desti Inc.*** ir ASV uzņēmums, kas nodarbojas ar ceļojumu plānošanas programmatūras izstrādi. Dibināts 2011. gadā, atdaloties no *[[SRI International]]*. Kopš 2014. gada maija *[[Nokia]]* apakšvienības *[[HERE (Nokia)|HERE]]* sastāvā.

*Desti* izveidojis viedu ceļojumu plānotāju, izmantojot *SRI* izstrādāto mākslīgā intelekta projektu *[[CALO]]*. Ceļojumu plānotājs ļauj lietotājiem atrast tieši to, ko viņš meklē: apmešanās vietas, pasākumus, ēdināšanas vietas u.c. Mākslīgais intelekts izsijā tūkstošiem vietu un atrod vislabāko sakritību pēc lietotāja dabiskā valodā dialogā ievadīta pieprasījuma. Atšķirībā no tradicionālajām meklētājprogrammām, kuras indeksē atslēgas vārdus, *Desti* analizē lietotāja uzdotā jautājuma kontekstu, mēģinot to saprast, uzdodot arī papildjautājumus, lai konkretizētu meklējamo mērķi.

## Vēsture
*Desti  Inc.* dibināts 2011. gada 18. novembrī, atdaloties no bezpeļņas pētnieciskā institūta *[[SRI International]]*.
Uzņēmums ieguva invstīcijas no *[[Horizons Ventures]]* un *[[Carmel Ventures]]*.

2012. gada novembrī izlaista ceļojumu plānotāja bēta versija.

2014. gada 30 maijā *Desti* iegādājās Somijas uzņēmums *[[Nokia]]*, lai iekļautu tā programmatūru kartogrāfijas platformā *[[HERE (Nokia)|HERE]]*. *Desti* programmatūra tika izņemta no *Apple* *[[iTunes Store]]* interneta veikala.

*Medio* tika integrēts *HERE*, un izbeidza darbību kā patstāvīgs uzņēmums. 
2015. gadā *HERE* pārdots Vācijas autobūves konsorcijam, kurā ietilpa *[[Audi (auto)|Audi AG]]*, *[[BMW|BMW AG]]* un *[[Daimler (uzņēmums)|Daimler AG]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Desti vietne
Kristīne Lilija

**Kristīne Marī Lilija Hevija** (; dzimusi ) ir bijusī amerikāņu futboliste, spēlējusi uzbrucējas un pussardzes pozīcijā.

Spēlējusi NCAA, kur pārstāvēja Ziemeļkarolīnas Čelelhilā universitātes futbola komandu "Tar Heels". Visos dalības gados viņas pārstāvētā "Tar Heels" uzvarēja čempionātā. 1991. gadā ieguva Hermana balvu kā labākā koledžu futbola spēlētāja.

Karjeras laikā spēlējusi Zviedrijā un ASV. ASV izlasi sākusi pārstāvēt, vēl mācoties vidusskolā. Lilija tās sastāvā aizvadījusi 352 spēles, kurās guvusi 130 vārtus. Viņa ir visvairāk starptautiskās spēles aizvadījusī futboliste pasaulē. Ar izlasi izcīnījusi divas olimpisko spēļu zelta medaļas (, ), tāpat . gadā tika izcīnīts sudrabs. Piedalījusies pirmajos piecos FIFA Pasaules kausa finālturnīros (, , , , ). 1999. gadā tika izcīnīta uzvara, savukārt 2003. un 2007. gadā — izcīnīta bronza. 1993., 2005. un 2006. gadā atzīta par ASV gada labāko futbolisti. No 2004. līdz 2008. gadam bija valstvienības kapteine. Karjeru izlasē beidza 2010. gadā.

## Ārējās saites
*
1092. gads

**1092**. () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 
## Dzimuši
* Savojas Adele (*Adélaide de Maurienne*) - Francijas karaliene (mirusi 1154.)

## Miruši
* 14. janvāris — Vratislavs II (*Vratislav II.*), Bohēmijas karalis (dzimis 1033. gadā)
* Konrāds I (*Konrád I. Brněnský*) - Bohēmijas kņazs (dzimis 1035.)
1089. gads

**1089**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Kumānus Transilvānijā sakāva Ungārijas karalis Lāslo I.
* Bari bez rezultātiem notika Bari konsils, lai pārvarētu Lielo shizmu.
## Dzimuši
* 
## Miruši
*
1091. gads

**1091**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Seldžuku sultāns piedāvāja Gazālī vadīt teoloģijas skolu Bagdādē.
* Skotu iebrukums Ziemeļanglijā.
* Pēc Horvātijas karaļa Stepana II nāves Ungārijas karalis Lāslo I Ārpāds pieteica pretenzijas uz Horvātijas karalistes troni un iebruka tajā.

## Dzimuši
* 

## Miruši
*
1090. gads

**1090**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* normaņi pakļauj Maltas salas.
## Dzimuši
* Bernārs no Klervo (*Bernardus Claraevallensis*), katoļu svētais un teologs (miris 1153.)
* Rostislavs Gļebovičs (*Расціслаў Глебавіч*) - viens no Minskas kņaza Gļeba Vseslaviča dēliem no Polockas Rurikoviču dinastijas (miris 1161.)
* Volodars Gļebovičs (*Валадар Глебавіч*) - viens no Minskas kņaza Gļeba Vseslaviča dēliem no Polockas Rurikoviču dinastijas (miris 1167.)

## Miruši
*
1087. gads

**1087**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Anglijas karalis Viljams II Rudais konfiscēja daļu Edgara Etlinga īpašumu, savukārt tas, atgriezies no kariem Apenīnu pussalā, deva vasalitātes zvērestu Normandijas hercogam Robertam Kurthosam, iesaistoties tā karā pret Anglijas karali.
## Dzimuši
* 
## Miruši
* 9. septembris — Viljams I Iekarotājs (*William the Conqueror*), Anglijas karalis (dzimis 1027.)
* nezināms datums — Šalamons (*Salamon*), Ungārijas karalis (dzimis 1053.)
Medio Systems

***Medio Systems, Inc.*** ir ASV uzņēmums, kas nodarbojas ar reāllaika pareģojošās analīzes pakalpojumiem un programmatūras izstrādāšanu. Dibināts 2004. gadā. Galvenais birojs atrodas Sietlā. Kopš 2014. gada tas ir *[[Nokia]]* īpašumā.

*Medio* programmatūra ir bāzēta uz mākoņskaitļošanas ietvaru *[[Apache Hadoop]]*, un analizē liela apjoma datus mobilajiem lietotājiem. Tiek piedāvāta iepriekš eksistējošo datu vēsturiskā un pareģojošā analīze.

## Vēsture
*Medio Systems* dibināts 2004. gadā, lai izstrādātu meklētājprogrammatūru mobilajām ierīcēm.
2007. gadā tika piedāvāts mobilās meklēšanas pakalpojums, ļaujot lietotājiem atrast zvanu toņus, grafiskos datus un no interneta iegūstamu informāciju.

2009. gadā, kad *Medio* darbinieku skaits bija pieaudzis līdz 100, *[[Google]]* palaida savu meklētājprogrammu mobilajām ierīcēm. Nespējot konkurēt ar meklēšanas gigantu, *Medio* pārfokusējās uz pareģojošo analīzi un zinātnisko datu nodrošināšanu, izmantojot pašu izstrādāto meklētājprogrammatūru. Darbinieku skaits tika samazināts līdz 60.

2014. gada 12. jūnijā  paziņots, ka Somijas uzņēmums *[[Nokia]]* savai kartogrāfijas platformai *[[HERE (Nokia)|HERE]]* iegādāsies *Medio Systems*, lai veidotu kontekstuālās kartes un lokācijas pakalpojumus, kas mainās atkarībā no situācijas un nodrošina augsti personalizētu informāciju. *Medio Systems* īpašnieki tajā laikā bija investīciju uzņēmumi *[[Accel Partners]]*, *Trilogy Equity Partners*, *Frazier Technology Ventures* un *Mohr Davidow Ventures*. Darījums pabeigts 2. jūlijā.

*Medio* tika integrēts *HERE*, un izbeidza darbību kā patstāvīgs uzņēmums. 
2015. gadā *HERE* pārdots Vācijas autobūves konsorcijam, kurā ietilpa *[[Audi (auto)|Audi AG]]*, *[[BMW|BMW AG]]* un *[[Daimler (uzņēmums)|Daimler AG]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Medio vietne
1085. gads

**1085**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* Piešķirtas pilsētas tiesības Zviedrijas pilsētai Helsingborja.
* Leonas armija iekaro Toledo un Gvadalaharu.
* Madridi ieņēma Kastīlijas karalis Alfonso III un pārveidoja pilsētas mošeju par katoļu baznīcu.
## Dzimuši
* Ibn Badža (*بن باجة, Ibn Bajjah*) - arābu filozofs un ārsts (miris 1138.)
* Boļeslavs III Greizmutis (* Bolesław III Krzywousty*) - Pjastu dinastijas Polijas lielkņazs (miris 1138.)
* Dāvids I (*David I*) - Skotijas karalis (miris 1153.)

## Miruši
* 17. jūlijs — Roberts Guiskārs (*Roberto il Guiscardo*), Apūlijas grāfs (dzimis 1015. gadā)
1084. gads

**1084**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Grenobles apkārtnē radās kartūziešu ordenis.
* Alfonso VI palīdz atgriezties tronī apvērsumā ghāztajam Toledo emīram al-Kadiram.
## Dzimuši
* 
## Miruši
*
1082. gads

**1082**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* 
* 
## Dzimuši
* Huidzuns - Ķīnas imperators (miris 1135.)
## Miruši
* Boļeslavs II Drosmīgais (*Bolesław II Śmiały*) - Pjastu dinastijas Polijas kņazs un Polijas karalis (dzimis 1042.)
1081. gads

**1081**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Aleksijs I nodibina Komnēnu dinastiju
## Dzimuši
* Luijs VI Resnais (*Louis VI Le Gros, l’Eveillé ou le Batailleur*) - franku ķēniņš, Filipa I un Holandes Bertas dēls (miris 1137.)
## Miruši
* Ādams no Brēmenes (*Adamus Bremensis*) - viens no ievērojamākajiem viduslaiku Vācijas hronistiem, Brēmenes baznīcas kanoniķis (dzimis 1050.)
Abels Ganss

**Abels Ganss** (; dzimis **Abels Eižēns Aleksandrs Pertons** () , miris ) bija franču kinorežisors, scenārists un filmu producents. Kopā ar Deividu Grifitu un Sergeju Eizenšteinu viņš bija viens no mūsdienu kinematogrāfisko tehniku pamatlicējiem un nozīmīgākajiem pionieriem kino vēsturē.

Gansa vispazīstamākie darbi ir mēmās filmas "Es apsūdzu" (*J'accuse*, 1919), "Ritenis" (*La Roue*, 1923) un "Napoleons" (1927). Vēlāk uzņēmis arī skaņu filmas, starp kurām pazīstamākās ir *Austerlitz* (1960), *Cyrano and d'Artagnan* (1964) un *Bonaparte et la révolution* (1971).

1981. gadā Ganss saņēmis *[[BAFTA Fellowship]]* balvu par mūža ieguldījumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
1080. gads

**1080**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* Plocka kļūst par Polijas galvaspilsētu.
* Dibināta Krievijas pilsēta Staroduba.
## Dzimuši
* 
## Miruši
*
1079. gads

**1079**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Dibināta Vācijas pilsēta Zīgene.
## Dzimuši
* Pjērs Abelārs (*Petrus Abaelardus*) - viduslaiku sholastiķis, teologs un loģiķis (miris 1142.)
## Miruši
* 11. aprīlis — Ščepanovas Staņislavs (*Stanisław ze Szczepanowa*), katoļu svētais (dzimis 1030.)
Sidnijs Polaks

**Sidnijs Ērvins Polaks** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu kinorežisors, producents un aktieris.

Polaks karjeras laikā uzņēma vairāk nekā 20 filmas un 10 televīzijas šovus, tēloja vairāk nekā 30 filmās vai šovos, kā arī bija vairāk nekā 40 filmu producents. Ir uzņēmis tādas filmas kā *[[Jeremiah Johnson]]* (1972), "Tādi mēs bijām" (1973), "Trīs dienas Kondora dzīvē" (1975) un *[[Absence of Malice]]* (1981). Par filmu "Prom no Āfrikas" (1985) saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais režisors. Amerikas Kinoakadēmijas balvai tika nominēts arī par filmām "Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?" (1969) un "Sirdspuķīte" (1982). Pēc tam uzņēmis tādas filmas kā *[[Havana (filma)|Havana]]* (1990), "Firma" (1993), *[[Sabrina]]* (1995), "Tulks" (2005).

## Filmogrāfija

* *[[The Slender Thread]]* (1965)
* *[[This Property Is Condemned]]* (1966)
* *[[The Scalphunters]]* (1968)
* *[[Castle Keep]]* (1969)
* "Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?" (*They Shoot Horses, Don't They?	*, 1969)
* *[[Jeremiah Johnson]]* (1972)
* "Tādi mēs bijām" (*The Way We Were*, 1973)
* *[[The Yakuza]]* (1974)
* "Trīs dienas Kondora dzīvē" (*Three Days of the Condor*, 1975)
* *[[Bobby Deerfield]]* (1977)
* *[[The Electric Horseman]]* (1979)
* *[[Absence of Malice]]* (1981)
* "Sirdspuķīte" (*Tootsie*, 1982)
* "Prom no Āfrikas" (*Out of Africa*, 1985)
* "Havana" (*Havana*, 1990)
* "Firma" (*The Firm*, 1993)
* "Sabrina" (*Sabrina*, 1995)
* "Meli" (*Random Hearts*, 1999)
* "Tulks" (*The Interpreter*, 2005)
* *[[Sketches of Frank Gehry]]* (2006)

## Ārējās saites
Fēlikss Šics

**Fēlikss Šics** (; dzimis ) ir bijušais vācu hokejists, centra uzbrucējs, Vācijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2020) Šics spēlē Vācijas 2. hokeja līgas kluba *[[EV Landshut]]* rindās.

## Spēlētāja karjera
Hokejista karjeru Šics sāka Vācijā, taču no 2005. līdz 2007. gadam spēlēja QMJHL. 2007.—08. gada sezonā uzsāka profesionālo karjeru, spēlējot Vācijas hokeja līgas vienībā HK Ingolštate. Nākamās divas sezonas Šics aizvadīja Amerikas hokeja līgas vienībā Portlendas "Pirates", taču tad atgriezās Ingolštatē.

2011.—12. gada sezonas ievadā uzbrucējs pārcēlās uz Ķelnes "Haie" vienību. "Haie" sastāvā Šics uzreiz kļuva par vienu no komandas vadošajiem spēlētājiem. 2012.—13. gada sezonu viņš noslēdza kā otrs rezultatīvākais "Haie" spēlētājs aiz aizsarga Andreasa Holmkvista. 2013. gada jūlijā Šics noslēdza viena gada līgumu ar jaunizveidoto KHL vienību Vladivostokas "Admiral", nākamo sezonu noslēdzot līgas rezultatīvāko hokejistu divdesmitniekā.

2014.—15. gada sezonu Šics uzsāka Vācijas hokeja līgas klubā Minhenes "Red Bull", taču jau drīz atgriezās "Admiral" sastāvā. Pēc 15 Vladivostokas kluba rindās aizvadītām spēlēm hokejists tika aizmainīts uz Omskas "Avangard" vienību. Vasarā pievienojās Rīgas "Dinamo" rindām, taču vien pēc 11 "Dinamo" sastāvā aizvadītām spēlēm oktobra ievadā pārcēlās uz Ņižņijnovgorodas "Torpedo".

Vācijas hokeja izlases sastāvā spēlējis septiņos Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Latvijas futbola izlases labāko vārtu guvēju vēsture

Šis ir saraksts ar visiem futbolistiem, kas kādā brīdī ir bijuši visu laiku labākie Latvijas futbola izlases vārtu guvēji.
Saimons Sebags Montefjore

**Saimons Džonatans Sebags Montefjore** (; dzimis ) ir britu vēsturnieks, žurnālists un rakstnieks.

Guvis starptautisku ievērību ar savām populāri vēsturiskajām grāmatām, kas tulkotas 40 valodās. Par grāmatu "Staļins: sarkanā cara galms" (*Stalin: The Court of the Red Tsar*, 2003) saņēmis balvu *British Book Awards* (nominācijā *The History Book of the Year*, 2004. gadā), bet par grāmatu *[[Young Stalin]]* (2007) — britu literatūras balvu *Costa Book Awards* (nominācijā *Biography Award*, 2007. gadā).

Vairākas Sebaga Montefjores grāmatas kļuvušas par bestselleriem, tai skaitā, "Kņazs Potjomkins, Ķeizarienes Katrīnas Otrās mīla" (*Catherine the Great and Potemkin*, 2000) un "" (*Jerusalem: The Biography*, 2011).

## Biogrāfija
Sebags Montefjore dzimis Londonā ārsta Stīvena Ērika Sebaga Montefjores un literātes Filisas Eiprilas (dzim. Džaffe) ģimenē. Viņa tēvs pieder pie bagātas sefardi ebreju ģimenes, kuras pārstāvji bijuši diplomāti un baņķieri. Tēva vecvecmāte bija plaši pazīstamā sabiedriskā darbinieka un Rotšildu ģimenes banku biznesa partnera Mozus Montefjores māsa. Māte cēlusies no Lietuvas ebreju ģimenes, kas 20. gadsimta sākumā bija spiesta emigrēt no Krievijas Impērijas.

Sebags Montefjore studējis vēsturi Kembridžas Universitātes Gonvela un Kīja koledžā, ieguvis doktora grādu (Ph.D). Precējies ar rakstnieci Santu Montefjori, kas pieņēma jūdaismu.

## Nozīmīgākie darbi
Sebags Montefjore aktīvi darbojies arī kā žurnālists un kara korespondents. 20. gadsimta 90. gados viņš pieredzēja karadarbību Kalnu Karabahā, Gruzijā, Čečenijā.

Jau no agras jaunības Sebags Montefjore interesējās par vēsturiskām personībām. Intervijā laikrakstam *Der Tagesspiegel* viņs saka, ka par Staļinu ieinteresējies jau astoņu gadu vecumā. Vēlāk, kļuvis par vēsturnieku, viņš sarakstīja divas grāmatas par Staļinu — "Staļins: sarkanā cara galms" (*Stalin: The Court of the Red Tsar*, 2003) un *[[Young Stalin]]* (2007). Viņam bija iespēja izmantot VDK arhīvu materiālus Gruzijā un Krievijā. Pirms šiem darbiem viņš jau bija guvis ievērību ar savu iepriekšējo grāmatu "Kņazs Potjomkins, Ķeizarienes Katrīnas Otrās mīla" (*Catherine the Great and Potemkin*, 2000). Kad ASV prezidents Džordžs V. Bušs devās vizītē uz Krieviju, viņš bija šo grāmatu paņēmis līdzi. Kad Vladimirs Putins par to dzirdēja, viņš arī ieinteresējās par šo grāmatu. Tādējādi Sebagam Montefjorem radās atbalsts viņa vēlmei pētīt VDK arhīvus. Tomēr vēlāk, kad iznāca grāmatas par Staļinu, šis atbalsts zuda, un turpmāk viņš vairs netika pielaists pie VDK arhīviem.

2011. gadā iznāca Sebaga Montefjores grāmata "" (*Jerusalem: The Biography*), kurā aprakstīta Jeruzalemes vēsture un tās valdnieki, sākot no Karaļa Dāvida pirms 3000 gadiem līdz pat mūsdienām. Pēc šīs grāmatas veidots BBC TV seriāls *Jerusalem: The Making of a Holy City* (3 daļās), kurā par vēsturiskajiem notikumiem stāsta Sebags Montefjore. Kā vēsturnieks viņš piedalījies arī vairāku citu TV seriālu tapšanā.

Sebags Montefjore sarakstījis grāmatu par Krievijas valdnieku Romanovu dinastijas vēsturi *[[The Romanovs 1613–1918]]* (2016).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa
Filips VI

**Filips VI Valuā** (; dzimis 1293. gadā, miris ) bija Francijas karalis no 1328. līdz 1350. gadam. Pirmais Valuā dinastijas Francijas karalis.

Tā kā iepriekšējais Francijas karalis Šarls IV nomira bez vīriešu kārtas mantiniekiem, Filipam VI izcēlās Francijas troņa mantošanas strīds ar Anglijas karali Edvardu III, kas izvērtās par Simtgadu kara sākumu. Kara pirmajā posmā Francija cieta smagas sakāves, vispirms uz jūras - Sleisas kaujā 1340. gada 24. jūnijā, bet vēlāk - Kresī kaujā 1346. gada 26. augustā. Vienlaicīgi valstī plosījās Melnā nāve, kas vēl vairāk novājināja Franciju. No ieguvumiem minams, ka 1349. gadā Filips VI iegādājās Dofinē reģionu.

## Ārējās saites
Mārtiņš Kleins

**Mārtiņš Oskars Kleins** (dzimis , miris ) bija latviešu kinooperators.

1966. gadā beidzis mācības Vissavienības Valsts Kinematogrāfijas institūta Kinooperatoru fakultātē Maskavā. Jau 1958. gadā sāka strādāt Rīgas kinostudijā par kombinēto uzņēmumu operatora asistentu, kinostudijā strādājis līdz 1990. gadam. Debitējis 1966. gadā kā līdzoperators filmai "Sūtņu sazvērestība". Bijis 21 mākslas filmas operators. Strādājis pie tādām filmām kā "Purva bridējs" (1966), "Pie bagātās kundzes" (1969), "Vella kalpi" (1970), "Nāves ēnā" (1971), "Pūt, vējiņi!" (1973), "Sprīdītis" (1985), "Maija un Paija" (1990). Tāpat uzņēmis vairākas dokumentālās filmas un kinohronikas sižetus. 1990. gadā sāka strādāt filmu studijā "Trīs".

1969. gadā kļuvis par Latvijas Kinematogrāfistu savienības biedru, 1978. gadā saņēmis Latvijas PSR Nopelniem bagātā mākslas darbinieka goda nosaukumu.

2003. gadā saņēmis V šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

Mārtiņa Kleina brāļadēls bija fotomākslinieks Valts Kleins.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mārtiņš Oskars Kleins filmas.lv
Vašingtona universitāte Sentluisā

**Vašingtona universitāte Sentluisā** () ir uz pētniecību orientēta privāta universitāte. Tā atrodas Sentluisā, Misūri štatā, un tiek uzskatīta par vienu no prestižākajām ASV universitātēm. Izdevuma U.S. News & World Report reitingā Vašingtona universitāte ir atzīta par 14. labāko universitāti ASV, savukārt pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā tā ierindota 32.vietā.

Vašingtona universitāte dibināta 1853. gadā un nosaukta pirmā ASV prezidenta Džordža Vašingtona vārdā. Pašlaik tajā studē ap 14 000 studentu no visiem 50 ASV štatiem un vairāk nekā 100 pasaules valstīm. Ar universitāti saistīti cilvēki (studenti, pētnieki u.c.) ir saņēmuši 23 Nobela prēmijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa (angliski)
Josta

thumbnail|235px|Ādas siksna
**Josta** ir elastīga sloksne no ādas vai auduma, kuru parasti valkā ap vidukli, lai nekristu nost bikses vai cits apģērba gabals. To lieto arī kā aksesuāru. Ja jostai vienā galā ir sprādze vai āķis, tad to nereti sauc par **siksnu**. Siksnas pilda ne tikai jostas pamatfunkcijas, bet kalpo arī kā apģērba daļa, pie kuras liek darbarīkus, lai strādājot tie būtu pa rokai, vai ieročus.

Josta ir spēka, modrības un godīguma simbols. Folklorā jostām tiek piešķirts pārdabisks spēks.
Siksna

**Siksna** var būt:

* josta;
* Edgars Siksna — latviešu hokejists;
* Žoržs Siksna — latviešu mūziķis.
1078. gads

**1078**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Rakstiskajos avotos pirmoreiz minētas Ukrainas pilsētas Novhoroda-Siverska un Ņižina.
## Dzimuši
* Aleksandrs I - Skotijas karalis (miris 1124.)
## Miruši
* Izjaslavs Jaroslavičs - Novgorodas kņazs, Kijivas lielkņazs
*iespējams - Mihails Psells (Μιχαήλ Ψελλός) - bizantiešu vēsturnieks (dzimis 1017.)
Ņūporta

**Ņūporta** () jeb **Kasneviza** (, ) ir lielpilsēta Apvienotajā Karalistē, Velsas dienvidaustrumos, Ņūportas grāfistes boro lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Bristoles līča krastā pie Askas upes ietekas  uz austrumiem no Velsas galvaspilsētas Kārdifas un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir trešā lielākā pilsēta Velsā. Ņūporta ir bijusi nozīmīga osta kopš viduslaikiem, kad normaņi šeit uzbūvēja pili.

## Vēsture
Askas upes grīva bijusi apdzīvota jau kopš bronzas laikmeta. Mūsu ēras 75. gadā Romas impērija šeit uzbūvēja Iskas Augustas (*Isca Augusta*) cietoksni (mūsdienās – Kērleona), kas bija apdzīvots vismaz līdz 380. gadam.

11. gadsimta beigās normaņi lejpus Kērleonas uzbūvēja pirmo Ņūportas cietoksni, pie kura izauga pilsēta, kas savu pirmo hartu ieguva 1314. gadā. No 16. gadsimta Ņūporta attīstījās kā ostas pilsēta un amatniecības centrs – šeit bija attīstīta ādas miecēšana, ziepju gatavošana un cietes ražošana.

Pilsēta strauji attīstījās rūpnieciskās revolūcijas laikā, kad caur Ņūportas ostu izveda Dienvidvelsā iegūtās akmeņogles un dzelzsrūdu un Ņūporta izauga par vienu no lielākajām Velsas pilsētām. 1891. gadā Ņūportai piešķirts grāfistes boro statuss. Pilsētas attīstība turpinājās līdz Lielajai depresijai, kad tā apstājās, neskatoties un diversificēto ekonomiku – Ņūportā bija attīstīta ne tikai osta, bet arī dažādas rūpniecības nozares. Pilsētas attīstība atjaunojās pēc otrā pasaules kara un 2002. gadā sakarā ar karalienes Elizabetes II valdīšanas zelta jubileju tā ieguva lielpilsētas statusu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Wikimedia nodaļu uzskaitījums

**''Wikimedia'' nodaļas** ir nacionālas vai reģionālas bezpeļņas organizācijas, kas ir izveidotas, lai atbalstītu *[[Wikimedia Foundation]]* projektu, kā Vikipēdija, intereses vietējā mērogā. Nodaļas ir juridiski neatkarīgas no *Wikimedia Foundation* organizācijas. Pēc oficiālas atzīšanas ar fondu tās saista nodaļu vienošanās līgums. Nodaļām nav nekādas kontroles pār fonda tīmekļa vietnēm. Šīs organizācijas rīko reģionālās konferences, informatīvus un globālus pasākumus, kā *[[Wikimania]]*. 2015. gada janvārī bija 41 atzīta *Wikimedia* nodaļa.

Latvijā šobrīd nav savas *Wikimedia* nodaļas, pastāv tikai lietotāju grupa.

## Atsauces
Latvijas futbola rekordi

## Izlase

## Čempionāts

Ieskaitē ņemti Latvijas čempionāts (1921-1926), Latvijas futbola Virslīga (1927-1944, 1992-mūsdienas), kā arī LPSR čempionāta A klase (1945-1991).

### Tituli
* **Visvairāk izcīnīti tituli:** 15, Skonto FC (1991-2004, 2010)
* **Visvairāk izcīnīti tituli pēc kārtas:** 14, Skonto FC (1991-2004)

## Kauss

### Fināls
* **Visvairāk izcīnīti tituli:** 8, Skonto FC (1992, 1995, 1997, 1998, 2000, 2001, 2002, 2011-12)
* **Visvairāk izcīnīti tituli pēc kārtas:** 3
** FK ASK Rīga (1950, 1951, 1952)
** FK Celtnieks Rīga (1984, 1985, 1986)
** Skonto FC (2000, 2001, 2002)
** FK Ventspils (2003, 2004, 2005)
* **Visvairāk finālspēles:** 15, Skonto FC (1991, 1992, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2006, 2011-12, 2013-14)
* **Lielākā uzvara:** 7 vārtu starpība, 1959. gadā, ASK - Sloka 7-0
* **Visvairāk gūto vārtu:** 8, 1951. gadā, AVN - Sarkanais Metalurgs 6-2
Latvijas futbola Virslīgas rekordi

Šajā lapā uzskaitīti dažādi Latvijas futbola Virslīgas rekordi (1927-1944, 1992-mūsdienas).

## Spēlētāju rekordi
Visvairāk spēļu Virslīgā aizvadījis pussargs Valērijs Afanasjevs.

### Visvairāk spēļu

Atjaunināts: 2025. gada 30. decembrī.

### Visvairāk vārtu

Atjaunināts: 2025. gada 30. decembrī.

### Spēlētāju vecums
* Vecākais spēlētājs: Jānis Mednis (FK Torpedo), 46 gadi (1992. gada 3. septembra spēlē pret FK Pārdaugava).
* Jaunākais spēlētājs: Valērijs Šabala (FK Daugava Rīga), 15 gadi, 3 dienas (2009. gada 15. oktobrī spēlē pret FK Ventspils).

### Vārti
* Vecākais vārtu guvējs: Vladimirs Serbins (DAG), 43 gadi, 4 dienas (1993. gada 1. oktobrī spēlē pret Olimpija Liepāja).
* Jaunākais vārtu guvējs: Jānis Grīnbergs (Skonto FC), 15 gadi, 3 mēneši un 13 dienas (2014. gada 10. jūnijā spēlē pret FC Daugava).
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: 36, Viktors Dobrecovs (FK Liepājas Metalurgs, 2003)
* Visvairāk gūto vārtu spēlē: 7, Staņislavs Dubrovins (Dinaburg FC) (2001. gada 17. jūnijā spēlē pret Stalkers/Zemessardze)
* Visvairāk hat-trick: 20, Mihails Miholaps
* Ātrākie gūtie vārti: 17. sekunde, Ģirts Karlsons (SK Liepājas Metalurgs) (2008. gada 9. novembrī spēlē pret FK Ventspils)
* Ātrākie gūtie vārti sezonas atklāšanas spēlē: 26. sekunde, Jevgeņijs Landirevs (FK Ventspils) (2003. gada 12. aprīlī spēlē pret FK Rīga)

### Sērijas
* Visvairāk spēļu pēc kārtas ar gūtajiem vārtiem: Vladislavs Gutkovskis (Skonto FC), 9 spēles (no 2014. gada 6. maija līdz 22. jūnijam)
* Garākā sērija bez ielaistiem vārtiem: Roberts Ozols (Riga FC), 11 spēles jeb 1051 minūte (no 2018. gada 27. maija līdz 15. septembrim)

## Klubu rekordi

### Tituli
* **Visvairāk izcīnīti tituli:** 14, Skonto FC (1992-2004, 2010)
* **Visvairāk izcīnīti tituli pēc kārtas:** 13, Skonto FC (1992—2004)

### Vārti

* Visvairāk gūto vārtu sezonā: 103, RFS (2024. gada sezonā)
* Uzvara ar lielāko rezultātu: 15:2, Skonto (1998. gada 4. oktobrī spēlē pret Valmieras FK)

## Treneru rekordi

* Visvairāk Virslīgas tituli: 12, Aleksandrs Starkovs (Skonto) — 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2010

## Atsauces
1077. gads

**1077**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* Pabeigta Zalcburgas cietokšņa celtniecība.
## Dzimuši
* 
## Miruši
* 25. aprīlis — Gēza I (*I. Géza*), Ungārijas karalis (dzimis 1040.)
1072. gads

**1072**. () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* Alfonso IV kā otrs vecākais no mantiniekiem mantoja Kastīlijas un Leonas troni.
* Polijas karš pret Bohēmiju.
* Viljama I armija iebruka Skotijā un sakāva Malkolmu III karaspēku, piespiežot to parakstīt miera līgumu un piekāpties prasībai pārstāt atbalstīt Veseksu dinastijas restaurācijas mēģinājumus.
## Dzimuši
* 
## Miruši
* Pēteris Damiāni (*Petrus de Honestis*) - benediktiešu mūks, filozofs, teologs, Baznīcas reformators, svētais (dzimis 1006.)
1069. gads

**1069**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 
## Dzimuši
* datums nezināms - Hākons Magnusons (*Hákon Magnússon*), Norvēģijas karalis (miris 1104.)
* datums nezināms - Pedro I (*Pedro I*), Aragonas un Navarras karalis (miris 1104.)

## Miruši
*
1070. gads

**1070**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Sākta Tronheimas katedrāles celtniecība, kas ilga līdz pat 1300. gadam
## Dzimuši
* Ibn Badža (*بن باجة, Ibn Bajjah*) - arābu filozofs un ārsts (miris 1138.)
* Svētais Izidors Arājs (*San Isidro Labrador*) - katoļu svētais (miris 1130.)
* Rostislavs Vseslavičs (*Расціслаў Всесла́вич*) - viens no Polockas kņaza Vseslava Bračislaviča jaunākajiem dēliem no Polockas Rurikoviču dinastijas (miris 1130.)
* Hugo de Peins (*Hugues de Payns*), Templiešu ordeņa dibinātājs (miris 1136.)

## Miruši
*
1068. gads

**1068**. () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
* 
## Dzimuši
* Pedro I - Aragonas un Navarras karalis (miris 1104.)
* Henrijs I Izglītotais (*Henry I Baeuclerc*) - Normandijas hercogs un pēdējais Anglijas karalis no Normandiešu dinastijas (miris 1135.)

## Miruši
*
1076. gads

**1076**. () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* Pabeigta Hamburgas-Brēmenes arhibīskapijas vēstures grāmatas rakstīšana.
* Navarru Karalisti iekaro Aragonas Karaliste.
* Izmiru ieņēma turki, Čakabeja vadībā.
## Dzimuši
* Mstislavs Vladimirovičs Lielais - Kijivas lielkņazs (miris 1132.)
## Miruši
*
1067. gads

**1067**. () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* Pirmoreiz rakstos pieminēta Baltkrievijas galvaspilsēta Minska kā kaujas vieta starp diviem senkrievu kņaziem.
## Dzimuši
* 
## Miruši
* Konstantīns X Duka - Bizantijas imperators (dzimis 1006. gadā)
Masejo

**Masejo** (, ) ir pilsēta Brazīlijā, Alagoasas štata administratīvais centrs. 2013. gadā pilsētā dzīvoja 997 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir 17. lielākā pilsēta Brazīlijā. Masejo atrodas Atlantijas okeāna krastā. Pilsētā 1961. gadā dibināta Alagoasas Federālā universitāte.

Masejo ir dibināta 1815. gadā. 1839. gadā tā kļuva par Alagoasas štata administratīvo centru. 2002. gadā Masejo bija Amerikas kultūras galvaspilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Novāra

**Novāra** (, ) ir pilsēta Itālijas ziemeļrietumos, Pjemontā. Tā ir Novāras provinces administratīvais centrs. 2013. gadā Novārā dzīvoja 105 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir otra lielākā pilsēta Pjemontā aiz Turīnas.

Pilsētu dibināja senie romieši. Tās nosaukums bija *Novaria*. 386. gadā Magnuss Maksims pilsētu nopostīja, bet Romas imperators Teodosijs I to atjaunoja.

Novārā bāzējas Itālijas B sērijas futbola klubs *[[Novara Calcio]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites