open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ģula Neikoms

**Ģula (Jūliuss) Neikoms** (; , dzimis , miris ) bija vācu izcelsmes Ungārijas šaha problēmists. Matemātikas profesors.

## Šaha kompozīcija
1956. gadā Neikoms bija viens no FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgās komisijas (PCCC) organizatoriem un pirmais tās prezidents (1956—1957). No 1956. gada starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā.

No 1906. gada publicējis apmēram 750 dažādu žanru šaha kompozīcijas. Sevišķu vērību veltījis divvilčiem—blokiem un palīgmatiem.

## Šaha uzdevuma piemērs

**Atrisinājums**
: Divvilcis—bloks: uz visiem melno gājieniem balto matojošie gājieni sagatavoti. Baltiem nav nogaidoša gājiena, tāpēc risinājumā divos variantos notiek matu maiņa.
: Iluzoriskā spēle:
: 1. ... Kd5 2. Dc4#
: 1. ... d5 2. Dc5#
: 1. ... d2 2. Dxd2#
: Risinājums:
: **1.Dh6!** (gājiena spaids)
: 1. ... Kd5 2. Dxd6#
: 1. ... d5 2. Db6#
: 1. ... d2 2. Dxd2#

## Atsauces

## Ārējās saites
* Neikoma šaha kompozīcijas PDB vietnē.
Karaseva

**Karaseva**, arī **Karaši**, ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 11 km no pagasta centra Šķeltovas un 242 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P62, otrpus Karpa ezeram, tā dienvidu krastā.

1897. gadā katoļu ciemā bija 9 sētas ar 63 cilvēkiem.
## Atsauces
Kastjuki

**Kastjuki** ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 4,5 km no pagasta centra Šķeltovas un 269 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no autoceļa V676.

1897. gadā katoļu ciemā bija 7 sētas ar 37 cilvēkiem.
## Atsauces
Kazuliški

**Kazuliški**, arī **Ploņi**, ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 10 km no pagasta centra Šķeltovas un 244 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P62.

1897. gadā katoļu ciemā bija 6 sētas ar 38 cilvēkiem.
## Atsauces
Nenads Petrovičs

**Nenads Petrovičs** (; dzimis , miris ) bija Dienvidslāvijas šaha problēmists. Inženieris celtnieks.
 
## Šaha kompozīcija
1956. gada viņš ieguva starptautiskā tiesneša, bet 1975. gadā — starptautiskā lielmeistara titulu šaha kompozīcijā. 1971.—1974. gadā viņš bija FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgās komisijas (PCCC) prezidents.

Petrovičs bija žurnāla "Problem" (1951—1981) un almanaha "FIDE Album" galvenais redaktors.

No 1924. gada publicējis vairāk nekā 1000 dažādu žanru šaha kompozīcijas, no tām apmēram 250 ieguvušas atzinības, tai skaitā 150 pirmās godalgas. Petrovičs bija autoritāte uzdevumu-tasku, stratēģisku trīsvilču un daudzvilču sastādīšanā.

## Šaha uzdevuma piemērs

**Atrisinājums**
: **1. ♕a6+!** 
: **1. ... ♔b4 2. ♕d3 ~ 3. ♔c6 ~ 4. ♕b5#** 
: **1. ... ♔xa6 2. ♔c6 ~ 3. b4 ~ 4. b5#**

## Bibliogrāfija
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* N. Petroviča šaha kompozīcijas PDB vietnē.
Džūlija Vanga

**Džūlija Vanga** (dzimusi  Firstenbergā, Brandenburgas zemē Vācijā) ir stiliste un modele no Latvijas, kļuva populāra kā gaišreģe pēc uzvaras krievu televīzijas TNT kanāla mistikas raidījuma "Ekstrasensu cīņas" 15. sezonā (2015).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Julie Vang biogrāfija no julievang.ru (krieviski)
Herolds Loids

**Herolds Kleitons Loids** (; , miris ) bija amerikāņu aktieris, komiķis, kinorežisors, kinoproducents, scenārists. Viens no populārākajiem un ietekmīgākajiem mēmā kino komiķiem (kopā ar Čārliju Čaplinu un Basteru Kītonu).

Mācījies Sandjego dramatiskajā mākslas skolā. Sākumā darbojies teātrī, taču vēlāk pievērsies kino. Gandrīz 200 filmu (arī skaņu filmu) autors. Sākumā ievērojams bija "Vientuļā Lūka" tēls, taču 20. gadsimta 20. gados populārs bija tēls, kurā viņš nēsāja brilles. Loids pats izpildīja trikus savās filmās. 1923. gada filma *[[Safety Last!]]* un 1925. gada filma *The Freshman* ir vienas no veiksmīgākajām mēmā kino filmām. 20. gadsimta 60. gados izdevis kinoantoloģiju ar savām ievērojamākajām lomām.

1952. gadā saņēmis Kinoakadēmijas goda balvu.

## Ārējās saites
Stils

**Stils** ( — ‘irbulis rakstīšanai’, vēlāk ‘runas veids, izklāsts’) ir apzīmējums dažādiem valodas, rakstības, mākslas, sporta un dzīvesveida izpausmes veidiem, ko pēta zinātnes nozare stilistika. Estētikas  jomā stils kā tehnisks termins aptver zināmu saskaņotu veidojuma īpašību kopību izteiksmes formā. Ne vien radoša personība, bet arī atdarinātājs un izpildītājs savam darbam uzspiež īpatnības zīmogu.

Stila jēdzienu tagadējā nozīmē plašāk sāka lietot 18. gadsimtā kā estētiska vērtējuma apzīmējumu, piemēram, Vinkelmans (1764) sengrieķu literatūras attīstībā atšķīra arhaiskā, augstā, daiļā un pagrimuma stila posmus. Vēlāk pēc izteiksmes rakstura dažādos vēstures laikmetos ar šo vārdu apzīmēja antīko, viduslaiku, renesanses, gotisko, romāņu, bizantisko, klasisko, ampīra, baroka, moderno un postmoderno stilu.

Pēc izteiksmes satura atšķir bībeles, kancelejas (*stilus curiae*), avīžu, komerciālu, zinātnisku, prozaisku, dzejisku, lietišķu, dramatisku, lirisku, episku, humoristisku, satīrisku, komisku, traģisku, ironisku, vulgāru u.c. stilu.

## Atsauces
ExoMars Trace Gas Orbiter

***ExoMars Trace Gas Orbiter*** (***TGO***), zināms arī kā ***ExoMars 2016***, ir Eiropas Kosmosa aģentūras (*ESA*) starpplanētu zonde. Tā paredzēta Marsa atmosfēras pētīšanai un nolaižamā aparāta *[[Schiaparelli]]* nogādāšanai uz planētu. Zonde palaista 2016. gada martā; oktobrī tā iegāja Marsa orbītā. *TGO* un *Schiaparelli* ir pirmais programmas *[[ExoMars]]* posms. Projekts tapis sadarbībā ar Krievijas valsts korporāciju *[[Roskosmos]]* un citu valstu zinātniskajām organizācijām.

## Uzbūve
Kosmisko aparātu izgatavoja *[[Thales Alenia Space]]*. Korpusa izmēri ir 3,5 × 2 × 2 m. *TGO* starta masa ir 3732 kg, kopā ar *Schiaparelli* — 4332 kg. Sakarus ar Zemi nodrošina 2,2 m diametra X joslas paraboliskā antena. *TGO* ar ultraaugstfrekvences aparatūru *Electra* nodrošinās radiosignālu retranslāciju no aparātiem uz Marsa virmas.

*TGO* zinātniskās aparatūras masa ir 115 kg. Uzstādīti četri instrumentu komplekti:
* *ACS* (*Atmospheric Chemistry Suite*), trīs infrasarkanie spektrometri, ar kuriem var noteikt atmosfēras ķīmisko sastāvu un struktūru (izstrādāts Krievijā)
* *CaSSIS* (*Colour and Stereo Surface Imaging System*), augstas izšķirtspējas kamera (4,5 m uz pikseli); tas ir trīs spoguļu teleskops ar fokusa attālumu 880 mm un apertūru 135 mm (izstrādāts Šveicē un Itālijā)
* *FREND* (*Fine Resolution Epithermal Neutron Detector*), neitronu detektors, kurš var noteikt ūdeņradi Marsa virsmā līdz 1 m dziļumam (izstrādāts Krievijā)
* *NOMAD* (*Nadir and Occultation for MArs Discovery*), divi infrasarkanie un viens ultravioletais spektrometrs, kuri spēj ar lielu precizitāti noteikt atmosfēras komponentus (izstrādāts Apvienotajā Karalistē, ASV, Beļģijā, Itālijā, Kanādā un Spānijā)

## Lidojuma gaita
*ExoMars Trace Gas Orbiter* palaists  12:31:42 UTC ar nesējraķeti *[[Proton-M/Briz-M]]* no Baikonuras kosmodroma 200. laukuma 39. palaišanas iekārtas. Zonde no dzinējbloka *Briz-M* atdalīta 20:13 UTC.

2016. gada 16. oktobrī *Schiaparelli* atvienojās no *ExoMars TGO*.
19. oktobrī *TGO* iegāja Marsa orbītā. *Schiaparelli* veica nolaišanos uz Marsa virsmas, bet īsi pirms nosēšanās pārtrūka sakari ar to.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ExoMars ESA
* TGO (ExoMars 2016) / EDM (Schiaparelli) Gunter Dirk Krebs
Cīruļu iela (Jūrmala)

**Cīruļu iela** ir iela Jūrmalā, Vaivaru, Asaru un Slokas apkaimēs. Cīruļu iela sākas krustojumā ar Valtera prospektu un beidzas krustojumā ar Atbalss ielu. Kopējais ielas garums ir 3290 metri, tā ir klāta ar grants un asfalta segumu (asfaltētais posms ir no Lapsu ielas līdz Atbalss ielai). Cīruļu ielā satiksmes kustība norit vienā vai divās joslās (divas joslas ir posmā no Lapsu ielas līdz Eduarda Veidenbauma ielai). Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Cīruļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Valtera prospekts (T veida krustojums)
* Mirdzas iela
* Olgas iela 
* Daugavas iela (T veida krustojums)
* Viņķu iela 
* Īves iela (T veida krustojums)
* Caunu iela (T veida krustojums)
* Lapsu iela 
* Eduarda Veidenbauma iela
* Upeņu iela (T veida krustojums)
* Zvirbuļu iela (T veida krustojums)
* Irbju iela (Y veida krustojums)
* Atbalss iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
Agrāk pa Cīruļu ielu kursēja 5. autobuss.

## Skatīt arī
* Vaivari
* Asari
* Sloka
Glazunova

**Glazunova** var būt:

* Glazunova - skrajciems Balvu novada Susāju pagastā
* Glazunova - skrajciems Balvu novada Žīguru pagastā
Garstērdele (Susāju pagasts)

**Garstērdele** (arī **Garstierdele**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 16 km no pagasta centra Viļakas un 231,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P35 (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)).

1897. gadā viensētā bija 8 cilvēki.
## Atsauces
Geinova

**Geinova** (arī **Geiņova**, **Geiņava**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 4,5 km no pagasta centra Viļakas un 250,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie uz ziemeļaustrumiem no Viļakas, nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 19 cilvēkiem.
## Atsauces
Glazunova (Susāju pagasts)

**Glazunova** (arī **Glazunava**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 11,6 km no pagasta centra Viļakas un 258 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no Vjadas upes un autoceļa V473 (Žīguri–Silaciems–Katleši). Uz austrumiem no ciema atrodas Žīguru pagasta ciems ar šādu pašu nosaukumu Glazunova.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 47 cilvēkiem.
## Atsauces
Gruzdova

**Gruzdova** (arī **Gruzdava**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 11,1 km no pagasta centra Viļakas un 251,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Tepenīcas ezera ziemeļu krastā.

1897. gadā viensētā bija 10 cilvēki.
## Atsauces
Gurinova

**Gurinova** (arī **Gūrunova**, **Gūrinava**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 3 km no pagasta centra Viļakas un 246,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz ziemeļrietumiem no pagasta centra Viļakas, nomaļus no valsts autoceļiem, Meirupītes krastā.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 73 cilvēkiem.

## Atsauces
Jans Hanneliuss

**Jans Hanneliuss** (, dzimis , miris ) bija Somijas šaha problēmists.
 
## Šaha kompozīcija
1957. gada viņš ieguva starptautiskā tiesneša, bet 1977. gadā — starptautiskā meistara titulu šaha kompozīcijā. 1974.—1986. gadā viņš bija FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgās komisijas (PCCC) prezidents.

No 1932. gada publicējis vairāk par 1000 šaha uzdevumus, galvenokārt divvilčus un trīsvilčus, kā arī pasaku šaha uzdevumus. Hanneliuss ir autors šaha kompozīcijas tēmai, kas nosaukta viņa vārdā. FIDE albumos publicēti 47 viņa uzdevumi.

## Šaha uzdevuma piemērs

**Atrisinājums**
: Mēģinājumi:
: 1. Zc4 draud 2. Ze3#, atspēko 2. ... Lb6!
: 1. Zxd3 draud 2. Zf4#, atspēko 2. ... Lc7!
: 1. Zxf3 draud 2. Zh4#, Atspēko 2. ... Ld8!
: Maldinājumi:
: 1. e3? Zc5! 
: 1. exf3? Zd8! 
: 1. exd3? Zd6! 
:Risinājums:
: **1.e4!** draud 2.Tb1 ~ 3.Df1# 
: 1. ... Zc5 2.Zc4 ~ 3.Se3# 
: 1. ... Zd6 2.Zxd3 ~ 3.Sf4# 
: 1. ... Zd8 2.Zxf3 ~ 3.Sh4#
: Uzdevumā realizēta Albino tēma — balto bandinieks, atrodoties savā mājas pozīcijā (e2), uzdevuma atrisinājuma fāzēs (maldinājumos un risinājumā) spēlē četros dažādos veidos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* J. Hanneliusa šaha kompozīcijas PDB vietnē.
Hideki Jukava

**Hideki Jukava** (, dzimis , miris ) bija japāņu fiziķis teorētiķis, pirmais Nobela prēmijas laureāts no Japānas. 1949. gadā ieguva Nobela prēmiju fizikā par mezonu paredzēšanu, balstoties uz teorētiskiem kodolspēku pētījumiem.

## Biogrāfija
Dzimis 1907. gadā Tokijā kā Hideki Ogava, uzaudzis Kioto. 1929. gadā ieguvis zinātnisko grādu Kioto Imperiālajā universitātē. Nodarbojās ar teorētisko fiziku, īpaši ar elementārdaļiņu teoriju. 1932. gadā pēc apprecēšanās ar Sumi Jukavu nomainīja uzvārdu no Ogavas uz Jukavu. 1933. gadā 26 gadu vecumā kļuva par asistējošo profesoru Osakas Imperiālajā universitātē.

1935. gadā Jukava publicēja savu mezonu teoriju, kurā izskaidroja mijiedarbību starp protoniem un neitroniem. Viņa teorija ietekmēja elementārdaļiņu pētījumu attīstību. 1940. gadā Jukava kļuva par Kioto Imperiālās universitātes profesoru, bet 1949. gadā — par Kolumbijas Universitātes profesoru.

1949. gadā Jukava saņēma Nobela prēmiju fizikā. Viņš bija teorētiski paredzējis π mezonu esamību, un tos 1947. gadā atklāja zinātnieku grupa Sesila Pauela vadībā.

1953. gadā Jukava kļuva par pirmo Jukavas teorētisko pētījumu institūta direktoru. Institūts darbojās pie Kioto universitātes. Jukava to vadīja līdz pat 1970. gadam.

1955. gadā Jukava pievienojās desmit vadošu zinātnieku un intelektuāļu grupai, parakstot Rasela—Einšteina manifestu, kas aicināja uzsākt kodolatbruņošanos.

1970. gadā Jukava pensionējās no darba Kioto universitātē. 1981. gadā 74 gadu vecumā viņš mira no pneimonijas un sirds mazspējas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Hideki Jukavas biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā 
* YUKAWA STORY 1954. gada īsfilma
Irikava

**Irikava** (arī **Irikova**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 20,8 km no pagasta centra Viļakas un 241,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā viensētā bija 18 cilvēki.
## Atsauces
Ilziņa

**Ilziņa** ir upe Balvu novadā. 

Izteka - uz rietumiem no Ilziņiem. Tek austrumu virzienā. Ietek Ilziņu ezerā no rietumiem.

## Atsauces
Ilziņi (Susāju pagasts)

**Ilziņi** (arī **Iļziņi**, latgaliski: **Iļzini**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 1,7 km no pagasta centra Viļakas un 247,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz dienvidiem no Viļakas, nomaļus no valsts autoceļiem, pie Ilziņas upes. Ilziņu ezera austrumu krastā atrodas Medņevas pagasta ciems Ilziņi.

1897. gadā ciemā bija 7 sētas ar 149 cilvēkiem.

## Atsauces
Karigova

**Karigova** ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 9,6 km no pagasta centra Viļakas un 256 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz dienvidiem no Žīguriem, nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā viensētā bija 14 cilvēki.
## Atsauces
Keiši (Susāju pagasts)

**Keiši** ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 0,9 km no pagasta centra Viļakas un 245,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies Viļakas rietumu pievārtē, pie autoceļa P35 (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)).

1897. gadā ciemā bija 8 sētas ar 232 cilvēkiem.

## Atsauces
Klāni (Susāju pagasts)

**Klāni** (arī **Kloni**, latgaliešu: **Kluoni**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 8,4 km no pagasta centra Viļakas un 248,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P42 (Viļaka—Zaiceva—Krievijas robeža (Pededze)).

1897. gadā viensētā bija 10 cilvēki.

## Atsauces
Kalna Kudiņi

**Kalna Kudiņi**, arī **Kalna Kūdeņi** (), ir ciems Krāslavas novada Šķeltovas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 9 km no pagasta centra Šķeltovas un 247 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V641.

1897. gadā katoļu ciemā bija 14 sētas ar 101 cilvēkiem.
## Atsauces
Uri Аvners

**Uri Avners** (dzimis , miris ) bija Izraēlas šahists un problēmists.

Pēc profesijas bija psihologs.

## Šaha kompozīcija
Pirmo šaha uzdevumu sastādījis 12 gadu vecumā. Pēc pieciem gadiem viņš pārtrauca uzdevumu sastādīšanu un atgriezās pie šaha kompozīcijas tikai pēc divdesmit gadiem. Viņš sastādīja dažādu veidu šaha problēmas, bet bija speciālists pašmatu un pasaku šaha žanrā. Viņš uzvarēja četras reizes pasaules šaha kompozīcijas turnīrā (World Chess Composition Tournament - WCCT), trīs reizes pašmatu un vienreiz pasaku šaha uzdevumu žanrā. Izcīnīja sudraba medaļu Otrajā pasaules čempionātā (2004-2006) pašmatu grupā.

Divdesmit piecus gadus viņš bija redaktors un galvenais redaktors  Izraēlas žurnālam *"Variantim"* un organizēja trīs FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgās komisijas (PCCC) konferencēs: Batjamā (1983),  Telavivā (1996), Netanjā (1999).

2009. gadā viņš ieguva lielmeistara titulu šaha kompozīcijā. No 2006. līdz 2010. gadam viņš bija PCCC prezidents.

Uri Avners bija arī spēcīgs spēlētājs pie galdiņa, uzvarot vairākos lielos turnīros Izraēlā. Viņš ir autors vai līdzautors vairākām grāmatām par šaha kompozīciju.

## Šaha uzdevuma piemērs

**Atrisinājums**
: 1. ♕c8! ~ 2. ♕xc5+ ♔xc5 3. ♖c8+ ♔d4 4. ♘c6+ ♔c5 5. ♘b4+ ♔d4 6. ♘c2+ ♖xc2#
: 1. ... ♘f6 2. ♗e5+ ♔xe5 3. ♖xg5+ ♔d4 4. ♘f5+ ♔e5 5. ♘xg3+ ♔d4 6. ♘e2+ ♖xe2#  
: 1. ... ♗xe7 2.♖xd5+ ♔xd5 3.♕f5+ ♔d4 4.♗e5+ ♔d5 5.♗xg3+ ♔d4 6.♗f2+ ♖xf2# 

## Atsauces

## Ārējās saites
* U. Avnera šaha partijas vietnē Chessgames.com.
* U. Avnera šaha kompozīcijas PDB vietnē.
Kravaļi (Susāju pagasts)

**Kravaļi** ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 2,1 km no pagasta centra Viļakas un 245,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz rietumiem no Viļakas, nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Kulpene

**Kulpene** (arī **Kuļpine**, **Kulpine**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 12 km no pagasta centra Viļakas un 241 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Kulpenes ezera austrumu krastā.

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 19 cilvēkiem.
## Atsauces
Kulpenes ezers

**Kulpenes ezers** (arī **Kuļpines ezers**, **Kulpines ezers**, **Kulpīnes ezers** ir ezers Balvu novada Susāju pagasta centrālajā daļā.

Ietek 2 grāvji, viens no tiem no Lukašu ezera, iztek strauts uz Vjadas upi. Dibens — dūņains, dūņu slānis - 1 līdz 2,5 metri biezs. Krasti - zemi, austrumu pusē - lēzeni. Ūdens krāsa - brūnūdens.

Makrofīti - niedres, grīšļi, kosas, kalmes, papardes, cūkauši, ūdensrozes, glīvenes, ežgalvītes. Ezerā dzīvo līdakas, asari, raudas, karūsas, līņi.

## Atsauces
Kravaļi

**Kravaļi** var būt:

* Kravaļi - skrajciems Ludzas novada Isnaudas pagastā
* Kravaļi - skrajciems Rēzeknes novada Ilzeskalna pagastā
* Kravaļi - skrajciems Rēzeknes novada Stoļerovas pagastā
* Kravaļi - skrajciems Balvu novada Susāju pagastā
Lukašu ezers

**Lukašu ezers** (arī **Lubaša ezers**, **Lukači ezers**, **Lukaža ezers**, **Lukažu ezers**, **Kluča ezers** ir ezers Balvu novada Susāju pagasta centrālajā daļā.

Iztek grāvis uz Kulpenes ezeru.

Abi ezera nosaukumi - Lukažu ezers un Kluča ezers esot cēlušies no tā, ka Nastrovas pusē savulaik noslīcis večuks vārdā Lukažs, bet Irikavas pusē - vecītis vārdā Klucis, tāpēc Nastrovas pusē ezeru sauc Lukaža vārdā, bet Irikavas pusē - Kluča vārdā.

## Atsauces
Mežarija

**Mežarija** var būt:

*Mežarija — apdzīvota vieta Alūksnes novada Liepnas pagastā;
*Mežarija — apdzīvota vieta Balvu novada Bērzkalnes pagastā;
*Mežarija — apdzīvota vieta Balvu novada Susāju pagastā.

## Skatīt arī

*Mežārija
*Mežarejas
*Mežarijas
Mežarija (Susāju pagasts)

**Mežarija** ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 7,2 km no pagasta centra Viļakas un 242,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no Bušmas upes iztekas.

## Atsauces
Mucukalns

**Mucukalns** (arī **Mucukolns**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 8 km no pagasta centra Viļakas un 238,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P35 (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)).

## Atsauces
Nastrovas ezers

**Nastrovas ezers**  ir caurteces ezers Balvu novada Susāju pagasta centrālajā daļā.

Ietek Vjada, kā arī Egļavas strauts, iztek Vjada uz Tepenīcas ezeru. Dibens — dūņains, dažkārt siekstas, dūņu slānis - 1 līdz 2,5 metri biezs. Krasti - zemi, dienvidu pusē - slīpi. Ūdens krāsa - brūnūdens.

Makrofīti - grīšļi, kosas, niedres, meldri, bultenes, ežgalvītes, glīvenes, ūdensrozes.

Ezerā dzīvo līdakas, asari, raudas, ķīši, plauži, zuši, karūsas, līņi, ruduļi, vēdzeles. Ezera austrumu krastā atrodas autoceļš P42 (Viļaka—Zaiceva—Krievijas robeža (Pededze)). Ezera dienvidaustrumos - atpūtas bāze.

## Atsauces
Peisi

**Peisi** ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 6,6 km no pagasta centra Viļakas un 246,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P42 (Viļaka—Zaiceva—Krievijas robeža (Pededze)), Nastrovas ezera austrumu krastā.

1897. gadā bija 2 sētas ar 74 cilvēkiem.
## Atsauces
Meirupīte

**Meirupīte** ir upe Balvu novadā.

Izteka - uz ziemeļiem no Susājiem. Tek ziemeļaustrumu, vēlāk austrumu virzienā. Ietek Viļakas ezerā no ziemeļiem. Dažkārt Meirupīti uzskata par Kiras pieteku, pieskaitot tai arī Vēžupīti, kas savieno Viļakas ezeru ar Kiras upi.

Apdzīvotas vietas upes krastos: Gurinova, Meirova. Upi šķērso valsts autoceļi: P42 (Viļaka—Zaiceva—Krievijas robeža (Pededze)), V455 (Viļaka–Žīguri–Liepna).

## Atsauces
Meirova

**Meirova** (arī **Meirava**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 2,5 km no pagasta centra Viļakas un 249 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz ziemeļiem no Viļakas, Meirupītes krastā.

1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 171 cilvēkiem.
## Atsauces
Plešova

**Plešova** var būt:

* Plešova - skrajciems Balvu novada Lazdulejas pagastā
* Plešova - skrajciems Balvu novada Susāju pagastā
* Plešova - skrajciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā
Plešova (Susāju pagasts)

**Plešova** (arī **Plešava**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 8 km no pagasta centra Viļakas un 254,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies, uz dienvidiem no Žīguriem, pie autoceļa V455 (Viļaka–Žīguri–Liepna), Vjadas upes krastā.

## Atsauces
Pokšova

**Pokšova** (arī **Pokšava**, latgaliešu: **Puokšova**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 4,5 km no pagasta centra Viļakas un 243,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 2 sēta ar 73 cilvēkiem, ka ar viensētā ar 31 cilvēku

## Atsauces
Posacki

**Posacki** (arī **Posackie**, latgaliešu: **Posackī**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 3,8 km no pagasta centra Viļakas un 247,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 120 cilvēkiem.
## Atsauces
Rūbežupe

**Rūbežupe** var būt:

*Rūbežupe - Bolupes labā krasta pieteka
*Rūbežupe - Vārnienes labā krasta pieteka

## Skatīt arī
*Rūbeža upe - Zilupes pieteka
Rūbežupe (Vārnienes pieteka)

**Rūbežupe** (arī **Robežupe**) ir Vārnienes labā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - uz austrumiem no Moziņķiem. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Vārnienē lejpus Vējavas. Lielākā pieteka - Sūcene.

Apdzīvotas vietas upes krastos: Vistusala, Brieževa, Vējava. Upi šķērso valsts autoceļš P35 (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)).

## Atsauces
Sosnīcas

**Sosnīcas** var būt:

* Sosnīcas - skrajciems Balvu novada Susāju pagastā
* Sosnīcas - skrajciems Balvu novada Žīguru pagastā
Sosnīcas (Susāju pagasts)

**Sosnīcas** (arī **Sasnīcas**, **Sasnica**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 12,2 km no pagasta centra Viļakas un 258,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V473 (Žīguri–Silaciems–Katleši), Vjadas upes krastā. Uz ziemeļiem no ciema atrodas Žīguru pagasta ciems ar tādu pašu nosaukumu - Sosnīcas.

## Atsauces
Jānis Kārkliņš (tautsaimnieks)

**Jānis Kārkliņš** (1877—1955) bija latviešu tautsaimnieks un skolotājs. Latvijas Universitātes profesors. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Dzīves gājums
Dzimis 1877. gada 21. septembrī Rembates pagasta lauksaimnieka Indriķa Kārkliņa un Mades (dzim. Krastiņas) ģimenē. Mācījies Lielvārdes draudzes skolā, pēc tam kā eksterns beidzis Jelgavas reālskolu. 1907. gadā pabeidzis Rīgas Politehniskā institūta Tirdzniecības fakultāti. Strādājis par skolotāju Suntažos, no 1908. līdz 1909. gadam - Jēkabpils tirdzniecības skolā, no 1909. līdz 1917. gadam - Jēkabpils tirdzniecības skolas pārzinis.
Pirmā pasaules kara laikā no 1916. līdz 1918. gadam Viskrievijas bēgļu palīdzības komitejas komerczinātņu kursu vadītājs.

Latvijas Tautas padomes loceklis (1918—1920). Pēc tam Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas Vispārīgā departamenta direktors. No 1919. gada Latvijas Universitātē, tās Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātes Tautsaimniecības nodaļas dibinātājs, docents, dekāns. 1936. gadā ieguvis ekonomikas doktora grādu, ievēlēts par profesoru. Kuģniecības sabiedrības "Katvaldis" direktors (1930—1940). Latvijas Tautsaimniecības biedrības priekšsēdētājs, Latvijas Akciju bankas valdes priekšsēdētājs, Tautsaimniecības kameras loceklis (1935—1940)

1944. gadā devies bēgļu gaitās uz Vāciju, tur organizējis un vadījis Baltijas Univesitātes Tautsaimniecības fakultāti Hamburgā un studiju centru Pinebergā (1946—1948). 1949. gadā izceļojis uz ASV. Dzīvojis un miris 1955. gada 22. jūnijā Olbani, 2004. gadā pārapbedīts Rīgas Meža kapos.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis — 3. šķira (1933)
* II šķiras Atzinības krusts Nr. 16. (1939.g. 25. septembrī)

## Atsauces
Uzbrukums Rīgai

**Uzbrukums Rīgai** var būt:

* Uzbrukums Rīgai (1204) — neveiksmīgs lietuviešu un līvu karaspēka mēģinājums ieņemt Rīgu Livonijas krusta karu laikā
* Rīgas aplenkums (1210) — neveiksmīgs kuršu karaspēka mēģinājums ieņemt Rīgu Livonijas krusta karu laikā
* Uzbrukums Rīgai (1287) — zemgaļu karaspēka mēģinājums ieņemt Rīgu Livonijas krusta karu laikā
* Rīgas aplenkums (1491) — Livonijas ordenis aplenca un ieņēma Rīgas pilsētu 
* Rīgas aplenkums (1601) — neveiksmīgs zviedru karaspēka mēģinājums ieņemt Rīgu Poļu-zviedru kara laikā no 1601. gada jūnija līdz 20. septembrim 
* Uzbrukums Rīgai (1617) — atkārtots neveiksmīgs zviedru mēģinājums ieņemt Rīgu 1617. gada jūlijā 
* Rīgas aplenkums (1656) — pirmais nesekmīgais Krievijas caristes mēģinājums iekarot Rīgas pilsētu un pakļaut Daugavas ūdensceļu Otrā Ziemeļu kara laikā
* Uzbrukums Rīgai (1700) — neveiksmīgs Saksijas karaspēka mēģinājums ieņemt Rīgu Lielā Ziemeļu kara sākumā pirms Spilves kaujas
* Rīgas aplenkums 1709-1710 — Krievijas caristes karaspēks ieņēma Rīgu pēc 8 mēnešu aplenkuma Lielā Ziemeļu kara laikā
* Rīgas operācija — Vācijas impērijas karaspēks ieņēma Rīgu 1917. gada 3. septembrī Pirmā pasaules kara laikā
* Uzbrukums Rīgai (1919) — Niedras valdībai pakļautais karaspēks ieņēma Rīgu 1919. gada 22. maijā Latvijas brīvības cīņu laikā
* Uzbrukums Rīgai (1941) — Trešā reiha karaspēks (Vērmahts) ieņēma Rīgu 1941. gada 1. jūlijā Otrā pasaules kara laikā
* Uzbrukums Rīgai (1944) — PSRS karaspēks (Sarkanā armija) ieņēma Rīgu 1944. gada 13. oktobrī Otrā pasaules kara laikā

## Skatīt arī
* Bermontiāde — Bermontam padotā Rietumkrievijas armija uzbruka Latvijas Republikas valdības iestādēm Rīgā un to aizstāvjiem 1919. gada oktobrī
* Barikāžu laiks — PSRS iekšlietu karaspēka specvienība (Rīgas OMON) uzbruka Latvijas Republikas valdības iestādēm Rīgā un to aizstāvjiem 1991. gada janvārī
* Augusta pučs — PSRS karaspēks ieņēma Rīgu 1991. gada augustā
Skudrcilvēks (filma)

**"Skudrcilvēks"** () ir 2015. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Peitons Rīds. Filma balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. "Skudrcilvēks" ir *[[Marvel Cinematic Universe]]* 12. filma.

Filma ir par Skotu Lengu, kam ir kostīms, kas spēj samazināt viņu un palielināt spēku. Viņš palīdz doktoram Henkam Pimam novērst draudus pasaulei. Galvenās lomas filmā attēlo Pols Rads, Evandželīna Lilī, Korijs Stols, Bobijs Kenaveils, Maikls Penja, Džūdija Grīra un Maikls Daglass.

Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā. 2018. gada 6. jūlijā izdots filmas turpinājums "Skudrcilvēks un Lapsene".

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Kārkliņš

**Jānis Kārkliņš** var būt:
* Jānis Kārkliņš (1891—1975) — latviešu dzejnieks, žurnālists un literatūrkritiķis;
* Jānis Kārkliņš (1877—1955) — latviešu tautsaimnieks un skolotājs;
* Jānis Kārkliņš (1962) — latviešu animācijas režisors un mākslinieks.
Vladimirs Bukovskis (1867—1937)

**Vladimirs Bukovskis** (dzimis , miris ) bija Latvijas jurists. Latvijas Senāta senators (1934—1937). Latvijas Universitātes profesors (1932).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1867. gada 6. (18.) augustā Carskoje Selo poļu izcelsmes muižnieka Josifa Antona Kazimira Bukovska un Karolīnas Kvjatkovskas ģimenē. Studēja tieslietas Pēterburgas Universitātē. 
1902. gadā kļuva par Jelgavas, 1906. gadā par Rīgas apgabaltiesas tiesnesi. 1903. gadā apprecējās ar Almu Luīzi Grīnervaldi, ģimenē piedzima četri dēli, jaunākais Ļevs Bukovskis, vēlākais tēlnieks. 
Pirmā pasaules kara laikā kopā ar ģimeni pārcēlās uz Petrogradu, bet 1919. gada februārī atgriezās Latvijā.

1921. gadā sāka pasniegt Latvijas Universitātes Civiltiesāšanas kārtības katedrā lasīja civilprocesa kursu, sākumā būdams docents, bet kopš 1925. gada – vecākais štata docents. 1931. gada 28. maijā V. Bukovskis Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību fakultātes atklātā sēdē aizstāvēja disertāciju “Testamenta spēku apstrīdošo prasību juridiskā konstrukcija”. 
1932. gada 19. novembrī V. Bukovski ievēlēja par Latvijas Universitātes profesoru.
Viņš vadīja Latvijas jaunā Civilkodeksa izstrādāšanas komisiju, no 1933. gada bijis arī Civillikuma izstrādāšanas komisijas vadītājs.

1930. gadā apbalvots ar trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

## Atsauces
Sils (Susāju pagasts)

**Sils** (latgaliešu: **Syls**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 12,2 km no pagasta centra Viļakas un 258,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Vjadas upes krastā.

## Atsauces
Skockova

**Skockova** ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 4,6 km no pagasta centra Viļakas un 246,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no Meirupītes.

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 46 cilvēkiem.
## Atsauces
Robežupe

**Robežupe** var būt:

* Robežupe — Daugavas pieteka
* Robežupe — Vilaunes pieteka
* Rūbežupes cits nosaukums
* Sventājas cits nosaukums

## Skatīt arī
* Rūbeža upe
Sola (Susāju pagasts)

**Sola** ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 10,1 km no pagasta centra Viļakas un 256,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciema bija 3 setas ar 95 cilvēkiem.
## Atsauces
Bolderājas luterāņu baznīca

**Bolderājas luterāņu baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams Lielajā ielā 45, Rīgā. Baznīcā darbojas Bolderājas luterāņu draudze.

Baznīca celta no koka neogotikas stilā no 1873. līdz 1875. gadam. Viena no retajām koka baznīcām Latvijā, kas saglabājušās līdz mūsdienām. Ērģeles izgatavotas Hermaņa firmā Liepājā. Ēka remontēta 1926. un 1939. gadā. 1973. gadā tā cieta ugunsgrēkā, atjaunošana tika sākta desmitgades beigās.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Stūrīši (Susāju pagasts)

**Stūrīši** (agrāk **Perdunova**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 6,3 km no pagasta centra Viļakas un 252,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 78 cilvēkiem.
## Atsauces
Stompaki

**Stompaki** ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 11 km no pagasta centra Viļakas un 235,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P35 (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)), pie Vjadas iztekas no Stompaku purva. Purvs ir daļa no dabas lieguma "Stompaku purvi".

## Vēsture
Latvijas Nacionālo partizānu apvienības karotāji Pētera Supes vadībā 1945. gada janvārī uz vairākām Stompaku purva saliņām izveidoja vienu no lielākajām nacionālo partizānu nometnēm Baltijā. 1945. gada 2. martā purvā notika Stompaku kauja – vērienīgākā kauja nacionālās bruņotās pretošanās kustības vēsturē, kurā PSRS Iekšlietu Tautas komisariāta karaspēks centās aplenkt nometni, taču partizāniem nākamajā rītā izdevās no aplenkuma izlauzties. Uz nometnes vietu ved taka marķēta koka laipu taka, nometnes vietā uzstādīts piemiņas akmens, krusts un informatīvie stendi.

Ciemā Balvu—Viļakas šosejas malā 2011. gadā uzstādīts piemiņas akmens 28 kritušajiem nacionālajiem partizāniem.

## Atsauces
Bolderājas baznīca

**Bolderājas baznīca** var būt:

* Bolderājas katoļu baznīca;
* Bolderājas luterāņu baznīca;
* Bolderājas pareizticīgo baznīca.
Sūcene

**Sūcene** ir Rūbežupes kreisā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - no Stompaku purva. Tek rietumu virzienā. Ietek Rūbežupē pie Brieževas. Upi šķērso valsts autoceļs P35 (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)).

## Atsauces
Svilpova

**Svilpova** (arī **Sviļpova**, **Sviļpava**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 3,5 km no pagasta centra Viļakas un 243,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļu P35 (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)) un P42 (Viļaka—Zaiceva—Krievijas robeža (Pededze)) krustojuma.

Ciemā atrodas Susāju pagasta kultūrvēstures muzejs "Vēršukalns".

1897. gadā ciemā 4 sētas ar 104 cilvēkiem.

## Atsauces
Šalgunova

**Šalgunova** var būt:

* Šalgunova - skrajciems Balvu novadsa Susāju pagastā
* Šalgunova - skrajciems Balvu novada Žīguru pagastā
Daugavgrīvas Baltā luterāņu baznīca

**Daugavgrīvas Baltā baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams Baltāsbaznīcas ielā 50, Rīgā, mūsdienu Ziemeļblāzmas apkaimē. Baznīcā darbojas Daugavgrīvas luterāņu draudze. Vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
[thumb|left|250px|Jaunā Daugavgrīvas baznīca 1797. gadā (no [Broces kolekcijas).]]
Iepriekš Daugavgrīvas draudzes novada par Skanstes baznīcu sauktā koka baznīca atradusies tagadējā Vecdaugavā (pastāvējusi no 1640. līdz 1710. gadam, kad nojaukta kara nocietinājumu vajadzībām, no jauna uzbūvēta 1725. gadā), bet mācītājmuiža (pastorāts) Kalngalē. Draudzē baznīca bijusi arī pirms 1640. gada, bet par to zināmi tikai dažu mācītāju vārdi un 1627. gada kartē tā attēlota Rīnūžos pie "Pautiņu" mājām. 1766. gadā tā bijusi sliktā stāvoklī un par mazu esošajai draudzei, tādēļ 1775. gadā tika uzdots uzcelt jaunu, tuvāk Rīnūžu centram.

Pašreizējā baznīca celta no 1786. līdz 1788. gadam. Baznīcu cēla tuvu Daugavas krastam, tādēļ ap to salika laukakmeņus pret izskalošanu. Halles tipa mūra baznīcai ir viens joms, tai ir apjomā izvirzīts trīslīmeņu tornis ar barokālu jumta smaili. 18. gadsimta stilam pieder arī ovālie lodziņu virs ieeju portāliem un augstie sīkrūšainie fasāžu logi. Draudzes telpas luktas balsta koka dubultkolonnas, uz luktām ved sānu kāpnes ar 18. gadsimtā grieztajām margām. Altāris veidots klasicisma stilā, altārgleznu "Kristus un Pēteris uz jūras" ap 1882. gadu gleznojis Rīgas mākslinieks Sigismunds. Pie altāra novietota marmora plāksne ar 1914.-1920. gadā kritušo draudzes locekļu vārdiem. 1799. gadā Mangaļu un Bolderājas zvejnieki uzdāvinājuši nelielas ērģeles par 200 dālderiem, 1859. gadā iebūvētas *K. F. Huhn in Sissegall* ērģeles. Logos ir divas 20. gadsimta sākuma kultūrnozīmīgas vitrāžas. 1898. gadā izgatavots baznīcas zvans. Netālu atrodas arī 1896. gadā celtā mācītājmāja. Nav saglabājusies draudzes skolas ēka.

Baltā baznīca ir vienīgā baznīca, kur tornī ir iebūvēta bākuguns. Baznīca turpināja darboties arī padomju laikā daļēji tāpēc, ka savulaik tur bijis kristīts un iesvētīts rakstnieks Vilis Lācis, kurš LPSR laikā bija augsta līmeņa funkcionārs un aizstāvēja baznīcu pret ēkas izpostīšanu vai nodošanu saimnieciskām vajadzībām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Cita Rīga
Šalgunova (Susāju pagasts)

**Šalgunova** ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 9,2 km no pagasta centra Viļakas un 255,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz dienvidaustrumos no Žīguriem pie autoceļa V455 (Viļaka–Žīguri–Liepna), Vjadas upes krastā. Uz ziemeļiem no ciema atrodas Žīguru pagasta ciems ar tādu pašu nosaukumu - Šalgunova.

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 118 cilvēkiem.
## Atsauces
Tutinova

**Tutinova** var būt:

* Tutinova - skrajciems Balvu novada Baltinavas pagastā
* Tutinova - skrajciems Balvu novada Susāju pagastā
* Tutinova - skrajciems Balvu novada Kubulu pagastā

* Tutinova - Kouras upes pieteka
Bolderājas katoļu baznīca

**Bolderājas Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca** ir Romas Katoļu baznīcas dievnams Gobas ielā 17, Rīgā. Vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

Celtniecība tika sākta 1908. gadā pēc arhitekta Edgara Frīzendorfa projekta. Tai ir viens joms, rietumu pusē atrodas četrstāvu tornis. Ēka celta no dzeltenajiem ķieģeļiem. Draudzes telpu un altāra apsīdu sedz divslīpju jumts. 1919. gadā ēkai nodarīti nelieli bojājumi, apšaudē cietis tornis un fasādes daļas. 1944. gadā, Otrā pasaules kara laikā, apšaudē cietis tornis un sienas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Tutinova (Susāju pagasts)

**Tutinova** (arī **Tutinava**, **Tutynova**, **Tutunava**) ir ciems Viļakas novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 3,3 km no pagasta centra Viļakas un 249,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz ziemēliem no Viļakas, pie autoceļa V455 (Viļaka–Žīguri–Liepna), Tutinovas upes krastā, uz dienvidrietumiem no Tutinovas purva.

1897. gadā ciemā bija 1 sēta ar 47 cilvēkiem.
## Atsauces
Tutinava

**Tutinava** var būt:

* Tutinava - skrajciems Balvu novada Kubulu pagastā
* Balvu novada Susāju pagasta Tutinovas skrajciema cits nosaukums
* Tutinovas upes cits nosaukums
Arno Demārs

**Arno Demārs** (; dzimis ) ir bijušais Francijas šosejas riteņbraucējs. Karjeras laikā uzvarējis 97 profesionālās sacensībās, kas ir ceturtais labākais Francijas sportistu sasniegums aiz Bernāra Ino, Žaka Anketila un Lorāna Žalabēra

## Karjera
2011. gadā Demārs uzvarēja Pasaules čempionātā U-23 grupas braucienā.

2012. gada augustā Demārs uzvarēja savās pirmajās UCI Pasaules tūres sacensībās, kad *[[Vattenfall Cyclassics]]* sprinta finišā pārspēja Andrē Greipelu un Džakomo Nicolo. 2016. gadā viņš izcīnīja savu lielāko uzvaru, esot nepārspēts Milāna—Sanremo finišā.

Trīs reizes (2014, 2017, 2020) uzvarējis Francijas čempionātā grupas braucienā.

2020. gada Giro d'Italia Demārs uzvarēja četros sacensību posmos.

Karjeru noslēdza 2025. gada sezonas beigās Parīze—Tūra sacensībās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tutinova (upe)

**Tutinova** (, arī **Tutinava**) ir Kouras kreisā krasta pieteka Balvu novadā.

Izteka — Čabatrovas apkaimē. Tek austrumu virzienā. Ietek Kourā augšpus Borisovas. Upi šķērso valsts autoceļi V455 (Viļaka—Žīguri—Liepna) un V457 (Viļaka—Borisova—Bubņi). Apdzīvotās vietas upes krastos: Čabatrova, Tutinova, Birznieki.

## Atsauces
Vonagova

**Vonagova** (arī **Vonagava**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 6,5 km no pagasta centra Viļakas un 241,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa P35, Bušmas upes krastā.

1897. gadā viensētā bija 10 cilvēki.
## Atsauces
Žīgurova (Susāju pagasts)

**Žīgurova** (arī **Žeigurova**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 11,5 km no pagasta un novada centra Viļakas un 257,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V473 (Žīguri–Silaciems–Katleši) un Vjadas upes. Uz rietumiem no ciema atrodas Žīguru pagasta ciems ar līdzīgu nosaukumu - Žeigurova.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas 57 cilvēkiem.
## Atsauces
Patība

thumbnail|right|Patības šķautnes
**Patība** ir cilvēka kā subjekta parādību pieredze attiecībā uz uztveri, jūtām un domām. Tā kā pieredzēšana nevar notikt bez pieredzētāja, fenomenoloģijā šī pieredze tiek uztverta kā patības pieredze. Tāpēc patība ir "tūlītēji dota", būtiska un neatņemama parādību pieredzēšanas fakta šķautne. Dažos citos filozofijas novirzienos patību uzskata kā prasību pēc atgriezeniskas uztveres par sevi kā individuālu personu, šādā redzējumā patība nozīmē apziņas objektu. Patību pēta filozofi un psihologi, kā arī tā ir būtiska daudzām pasaules reliģijām.

## Patības psiholoģija
Patības psiholoģija pēta gan izziņas, nodomu vai jūtu pārstāvniecību indivīda identitātē, gan indivīda pieredzi kā priekšmetu. Pats agrākais patības formulējums mūsdienu psiholoģijā radās, definējot atšķirību starp patību "Es" – subjektīvais zinātājs, un patību "Mani" – zināmais objekts. Pašreizējie uzskati psiholoģijā patību pozicionē kā neatņemamu cilvēku motivācijas, izziņas, emociju un sociālās identitātes sastāvdaļu. Patības pieredzi var mēģināt pamatot ar norisēm neironos, kas noslēdzas ar izziņas rezultātu un kas dod ieskatu elementos, no kuriem sastāv mūsdienu identitātes sarežģītās un daudzvietīgās patības.

Patībai ir vairākas šķautnes, kas ir neatņemamas tās sastāvdaļas – pašapzināšanās, pašcieņa, pašzināšana un pašuztvere. Visas patības sastāvdaļas cilvēkiem dod iespēju pamainīt, nomainīt, pievienot un pārveidot savus izpausmes aspektus, lai gūtu labvēlību sabiedrībā. “Iespējams, ka labākais patības izcelsmes novērtējums ir tas, ka patība parādās kā saskarsmes punkts starp iekšējām bioloģiskām norisēm cilvēka organismā un sociokulturālo tīklu, kuram pieder šī persona.”

## Patības dimensijas
**Pašapzināšanās** vai pašizpratne ir pašanalīzes spēja. Tā ir spēja sevi uztvert kā no apkārtējās vides un citām personām atsevišķu indivīdu. Pašanalīze ir paša apzināto domu un sajūtu izpēte. Socioloģijā un psiholoģijā **pašcieņa** atspoguļo cilvēka vispārējo, subjektīvo un emocionālo vērtīguma pašnovērtējumu. Tas ir spriedums par sevi, kā arī attieksme pret savu patību. Pašcieņa ietver uzskatus (piemēram, "Es esmu prasmīgs", "Es esmu vērtīgs") un emocionālas konstrukcijas (piemēram, triumfs, izmisums, lepnums vai kauns).**Pašzināšana** ir termins, ko izmanto psiholoģijā, lai apzīmētu informāciju, uz kuru balstās indivīds, lai atbildētu uz jautājumu "Kam es līdzinos?”. Citiem vārdiem sakot, zināšanas vai izpratne par savām paša spējām, raksturu, sajūtām un motivāciju.

Cilvēka **paškoncepcija** ir pārliecību kopums par sevi, kas ietver tādas parādības kā akadēmiskie sasniegumi, dzimumu lomas, seksualitāte un rasu identitāte. Kopumā, paškoncepcija atbild uz jautājumu "Kas es esmu?”. Paškoncepciju veido pašshēmu kopums.

## Atsauces
Melleņu iela (Jūrmala)

**Melleņu iela** ir maza iebraucamā iela Jūrmalā, Valteru apkaimē. Melleņu iela sākas krustojumā ar Valtera prospektu. Kopējais ielas garums ir 117 metri, un tai nav seguma. Melleņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Melleņu iela ir savienota ar šādu ielu:
* Valtera prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Asari
Vēdenieši

**Vēdenieši** (arī **Viedenīši**, **Viedeņči**, **Viedeskolns**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 7,9 km no pagasta centra Viļakas un 254,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Vjadas upes krastā. 

Vēdeniešos atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis — Vedeniešu viduslaiku kapsēta.

1897. gadā ciemā bija 13 sētas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Džons Raiss

**Džons Raiss** (, dzimis ) ir angļu šaha problēmists, starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.

## Šaha kompozīcija
No 2002.—2006. gadam D. Raiss bija FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgās komisijas (PCCC) prezidents. No 1960. gadā viņš strādā britu šaha žurnālā *British Chess Magazine*. 1980. gadā viņš kļuvis par Britu šaha savienības prezidentu. No 1999. gada ir laikraksta *The Problemist* līdzstrādnieks.
Viņš ir starptautiskais meistars šaha kompozīcijā (1969) un kopš 1972. gada Starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā.

No 1950. gada viņš ir sastādījis apmēram 1000 šaha kompozīcijas, galvenokārt divvilčus.
 
## Šaha uzdevuma piemērs

**Atrisinājums**
: Maldinājums:
: 1. Zc3? (spaids) 
: 1. ... Kh5 2. Le2# 
: 1. ... Kh3 2. Lf1# 
: 1. ... Kxf5 2. Ld3# 
: 1. ... Kf3 2.Ld5# 
: atspēko 1...d5!
: Risinājums:
: **1. Bd5!** (spaids)
: 1. ... Kh5 2. Zxf6#
: 1. ... Kh3 2. Zf2#
: 1. ... Kxf5 2. Zxd6#
: 1. ... Kf3 2. Zc3#
: Matu maiņa starp maldinājumu un risinājumu. Melno karaļa gājienu kompleksu šaha kompozīcijā sauc par "zvaigznīti".

## Bibliogrāfija
* Michael Lipton, Robin Matthews & John M. Rice: *Chess Problems: Introduction to an Art*. Faber & Faber. London 1963 
* John Rice: *Chess Wizardry: The New ABC of Chess Problems.* Batsford. London 1996.  

## Atsauces

## Ārējās saites
* D. Raisa šaha kompozīcijas vietnē PDB
* John Rice, foto un biografija vietnē PCCC.
Susāji

**Susāji** (arī **Susaji**) ir ciems Balvu novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 4,6 km no pagasta centra Viļakas un 241,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P35 (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)), netālu no Meirupītes iztekas.

1897. gadā ciemā bija 4 sētas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Vilhelms Šillings

**Vilhelms Šillings** () bija Livonijas ordeņa brālis 16. gadsimtā un pēdējais Sēlpils fogts 1547. līdz 1559. gadam.

Šillinga ģimene cēlusies no Jilihas apkaimes Ziemeļreinā-Vestfālenē. Pats Vilhelms varētu būt dzimis Neisas apkaimē. Ordenī no 1532. gada. 1541. gadā kļuva par Cēsu pils pārvaldnieku (*Hauskomtur*). No 1547. gada Sēlpils fogts. 1559. gadā nodeva pili Polijas karaļa Sigismunda II Augusta rīcībā.

## Avoti
* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 777* (576).
Zēlova

**Zēlova** () ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Markas-Oderlandes apriņķa centrs.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1252. gadā. Otrā pasaules kara beigu posmā no 1945. gada 16. aprīļa līdz 2. maijam Zēlovas apkaimē notika viena no lielākajām kara nobeiguma fāzes kaujām - Zēlovas augstienes kauja (*Зеловско-Берлинская операция/Schlacht um die Seelower Höhen*). Kauju rezultātā pilsēta tika spēcīgi nopostīta. Pēc Otrā pasaules kara Zēlova atradās VDR sastāvā. 

## Cilvēki
Zēlovā jaunības dienas pavadījusi vācu politiķe Manuela Švēziga (*Manuela Schwesig*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Ančipova

**Ančipova** ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 8,6 km no pagasta centra Rekovas, 23,1 km no Viļakas un 254,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie pašas valsts robežas ar Krieviju, nomaļus no valsts autoceļiem, robežupes Kūkovas krastā.

1897. gadā ciemā bija 4 sētas ar 84 cilvēkiem.
## Atsauces
Ančipovas ezers

**Ančipovas ezers** ir ezers Balvu novada Šķilbēnu pagasta austrumos pie Latvijas valsts robežas ar Krieviju un Kūkovas upes. Uz ziemeļiem no ezera atrodas Ančipovas ciems.

## Atsauces
Sojuz TMA-20M

***Sojuz TMA-20M*** () bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā palaists 2016. gada martā; uz zemes atgriezās septembrī.
 
## Apkalpe
Kuģa *Sojuz TMA-20M* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublieru apkalpe:
* Sergejs Rižikovs, komandieris, *[[Roskosmos]]* 
* Andrejs Borisenko, lidojuma inženieris, *[[Roskosmos]]* 
* Šeins Kimbro, lidojuma inženieris, NASA, 

## Lidojuma gaita
*Sojuz TMA-20M* tika palaists  21:26:38 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG]]* no Baikonuras kosmodroma 31. starta laukuma 6. palaišanas iekārtas.
Saslēgšanās ar staciju notika 19. martā 03:09 UTC (aptuveni 6 stundas pēc starta) pie *[[Poisk (SKS)|Poisk]]* moduļa.

No stacijas *Sojuz TMA-20M* atvienojās  21:51 UTC. Zemi nolaižamais aparāts sasniedza 7. septembrī 01:14 UTC, Kazahstānā. Lidojuma ilgums — 172 diennaktis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Sojuz TMA-20M'' lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Manuela Švēziga

**Manuela Švēziga** (, dzimusi ) ir vācu politiķe no Vācijas Sociāldemokrātiskās partijas (SPD).

No 2013. līdz 2017. gadam bija Vācijas ģimenes, senioru, sieviešu un jaunatnes lietu ministre Angelas Merkeles trešajā kabinetā, būdama gados jaunākā ministre. No 2017. ir Mēklenburga-Priekšpomerānijas federālās zemes valdības vadītāja.

SPD biedre no 2003. gada. Pirms tam politikā darbojusies Mēklenburgā-Priekšpomerānijā. Politikā cīnījusies pret bērnu pornogrāfiju, par sieviešu pārstāvniecību uzņēmumu vadībā. Bijusi atbildētāja tiesas procesā pret galēji labējo Vācijas Nacionāldemokrātisko partiju.

## Ārējās saites
Antonovka (Šķilbēnu pagasts)

**Antonovka** (arī **Antonova**) ir ciems Balvu novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 3 km no pagasta centra Rekovas, 21,7 km no Viļakas un 247,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V459 (Plešova–Čilipīne–Kudrova).

## Atsauces