Rudais gārnis

**Rudais gārnis** (*Ardea purpurea*) ir liela auguma gārņu dzimtas (*Ardeidae*) putns, kas pieder gārņu ģintij (*Ardea*). Tas ligzdo Eiropas centrālajā daļā un dienvidos, Āfrikā un Āzijas dienvidos un dienvidaustrumos. Eiropas Palearktikas putni ir gājputni un ziemo Āfrikā uz dienvidiem no Sahāras, nepārsniedzot ekvatoru, daži Vidusjūras piekrastē, Tuvajos Austrumos, kā arī Pakistānā. Āzijas izplatības areāla ziemeļu populācijas migrē nedaudz uz dienvidiem. Rudajam gārnim izšķir 4 pasugas. 

Ik pa laikam rudais gārnis ieklīst reģionos uz ziemeļiem no sava izplatības areāla. Lai arī tas ir vairākas reizes novērots Zviedrijā, Somijā, Igaunijā un Lietuvā, tomēr Latvijā rudais gārnis līdz šim nav novērots. 

## Izskats
thumb|220px|left|Rudais gārnis ar mazuli ligzdā
Rudais gārnis ir liels, slaids putns. Tā ķermeņa garums ir 78—90 cm, stāvot tā augstums ir 70—94 cm, spārnu plētums 120—150 cm. Neskatoties uz savu lielo augumu, tas ir samērā viegls un sver 0,5—1,35 kg. Rudajam gārnim ir kastaņbrūna galvas virsa, kakla aizmugures daļa, bet vaigi un kakla apakšdaļa gaiši brūni, turklāt kaklam katrā sānā ir melna, šaura garensvītra. Uz gaišajām krūtīm un kakla lejasdaļas izceļas tumši lāsumi. Tā pleci un spārnu virspuses ir pelēkas, bet vēders un spārnu iekšpuses kastaņbrūnas. Rudajam gārnim ir slaids, ruds knābis, kas riesta laikā kļūst košāks. Knābja virspuse ir tumši brūna. Salīdzinot ar citiem gārņiem, tā knābis ir proporcionāli garāks. Arī pirksti tam ir garāki kā citām gārņu sugām un tas bez grūtībām spēj staigāt pa lielām ūdensaugu lapām. Acis rudajam gārnim ir dzeltenas ar melnu maliņu. Lai arī ārēji abi dzimumi izskatās vienādi, mātītes ir nedaudz vieglākas. Jaunie putni ir pelēcīgāki, ne tik koši, tiem uz kakla nav arī melnās garensvītras.

## Uzvedība un barība
thumb|240px|Rudais gārnis riesta laikā kļūst košāks
thumb|240px|Rudais gārnis lidojumā
Rudais gārnis mājo purvainās vietās aizaugušu ūdenstilpju krastos, bet tie var būt arī rīsa lauki. Tas ligzdo, sākot ar ielejām jūras līmenī un beidzot ar kalniem līdz 1800 metriem virs jūras līmeņa. Āfrikas un Āzijas dienvidos dzīvojošās populācijas ir nometnieki. Eiropas un Āzijas izplatības areāla ziemeļu teritoriju gājputni migrē dienas laikā, veidojot nelielus barus, lai gan Turcijas populācijas veido lielus barus (350—400 putni).

Rudais gārnis baroties dodas vakara stundās, iestājoties krēslai. Tas barojas ar zivīm, abiniekiem, kukaiņiem, zirnekļiem, vēžveidīgajiem, moluskiem, maziem putniņiem, zīdītājiem, čūskām un ķirzakām. Medī, slēpjoties starp ūdensaugiem un gaidot, līdz upuris pienāk tam pietiekami tuvu klāt.

## Ligzdošana
Rudais gārnis ligzdo kolonijās, kurās parasti nav vairāk kā 50 pāri, lai gan ir novērotas kolonijas, kurās ir apmēram 1000 pāri. Tas bieži ligzdo arī kaimiņos citām gārņu sugām, piemēram, zivju gārnim. Dējumā ir 2—8 olas, inkubācijas periods ilgst 25—27 dienas. Jaunie putni izlido apmēram 45—50 dienu vecumā.

## Sistemātika
Rudajam gārnim izšķir 4 pasugas:
**Ardea purpurea purpurea* — nominālpasuga sastopama no Eiropas dienvidrietumiem līdz Irānai, kā arī Āfrikas ziemeļos un uz dienvidiem no Sahāras;
**Ardea purpurea bournei* — sastopams Zaļā Raga salās;
**Ardea purpurea madagascariensis* — sastopams Madagaskarā; 
**Ardea purpurea manilensis* — sastopamas dienvidu un austrumu Āzijā, sākot ar Himalaju dienvidiem, tā izplatības areāls stiepjas cauri Indijai, Šrilankai līdz Krievijas dienvidaustrumiem, Ķīnas austrumiem, Indonēzijai un Filipīnām.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Ardea purpurea 
*IBC: Purple Heron (Ardea purpurea) 
*[Avibase: Purple or Cape Verde Heron (Ardea purpurea or bournei, Linnaeus, 1766)