open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Staburaga pagasts

**Staburaga pagasts** ir viena no Aizkraukles novada administratīvajām teritorijām tā austrumos Daugavas kreisajā krastā, kas savu nosaukumu ieguvusi no 1966. gadā appludinātās Staburaga klints Daugavas kreisajā krastā. 

Robežojas ar sava novada Klintaines, Sunākstes un Seces pagastiem un Jēkabpils novada Sēlpils pagastu. Pagasta centrs atrodas Staburagā. 

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Daugava, Pikstere, Stalānupīte.

## Vēsture
Mūsdienu Staburaga pagasta teritorijā vēsturiski atradās Vīgantes muiža (*Gut Staben*, Staburags).

1945. gadā Sēlpils pagasta teritorijā izveidoja Staburaga ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jaunjelgavas novadā. 2021. gadā Jaunjelgavas novadu iekļāva Aizkraukles novadā.

### Pieminekļi
* nr. 5.: komponista P. Barisona dzimtās mājas "Skudras" (1904)
* nr. 129.: Bebru senkapi II (Franču kapi) pie bijušajiem Bebriem
* nr. 130.: Bebru senkapi (Apaļais kalniņš) un Zīmogakmens - kulta vieta pie bijušajiem Bebriem, uz ziemeļaustrumiem no Dangām
* nr. 131.: Dangu Kapu kalns - senkapi pie Dangām
* nr. 132.: Lejasķuzānu senkapi (Franču kapenes) pie Dangām
* nr. 133.: Lejasdopeļu senkapi pie Dopeļu kapsētas,
* nr. 134.: Grūbeles (Grūbļa) kalns (pilskalns) - pie Gauzāniem

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Apdzīvotās vietas: Robežkrogs, **[[Staburags (ciems)|Staburags]]**, Muktiņi, Zvilnas, Ūbeļi.

### Ievērojamas personības
* Pēteris Barisons (1904—1947), komponists un diriģents

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Attēlu galerija

Attēls:vigantes parka kapnes.JPG|Kāpnes uz veco estrādi. Vīgantes parks
Attēls:Daugavas krasts vigantes parka.JPG|Daugavas krasts Vīgantes parkā
Attēls:Daugava vigante.JPG|Daugava
Attēls:jauna estrade.JPG|Vīgantes parka jaunā estrāde
Attēls:vigantes parks.JPG|Vīgantes parks
Attēls:vigante info.JPG|Informācijas stends
Attēls:kapnes uz staburagu.JPG|Kāpnes uz Staburaga klinti
Attēls:vigantes skola.JPG|Vīgantes skola
Attēls:dieva auss.JPG|Akmens "Dieva auss"



## Atsauces

## Ārējās saites
* Grūbeles pilskalns
Deformācija

**Deformācija** (no  — izkropļošana) ir ķermeņa formas vai izmēru maiņa ārēju spēku iedarbībā. Izšķir šāda veida deformācijas: tilpuma deformācija, stiepe un spiede, liece, vērpe un bīde. Piemēram, stāvot uz dēļa laipas, tā no svara ieliecas. Arī liecot lineālu, stiepjot gumijas auklu un spiežot plastilīna gabaliņu, notiek šo priekšmetu deformēšanās.

Deformācijas iedala divās lielās grupās — elastīgās un plastiskās deformācijās.

## Elastīga deformācija
Elastīga deformācija ir deformācijas veids, kad ķermenis pēc kāda cita ķermeņa vai spēka iedarbības beigām atgūst savu sākotnējo formu. Piemēram, plastmasas lineāls, kas tiek nedaudz saliekts. Beidzot liekt, lineāls atkal iztaisnojas un iegūst savu sākotnējo izskatu. Gandrīz visi cieti ķermeņi ir elastīgi deformējami pie minimāla spēka pielietošanas.

## Plastiska deformācija
Plastiska jeb neatgriezeniskā deformācija notiek tad, kad ķermenis pēc iedarbības beigām neieņem sākotnējo formu. Piemēram, mīcot plastilīnu, tas neatgūst sākotnējo formu. Ievērojami izstiepjot atsperi, tā vairs neatgriežas sākuma stāvoklī. 
Attēls:Вид деформации сжатиеДеформация Сжатие.png|Spiede
Attēls:Вид деформации растяжениеДеформация Растяжение.png|Stiepe
Attēls:Вид деформации сдвигДеформация Сгиб.png|Bīde
Attēls:ДВид деформации кручениеДВид деформации кручениееформация Кручение.png|Vērpe
Attēls:Вид деформации изгибДеформация Изгиб.png|Liece


## Skatīt arī
* Huka likums
Sunākstes pagasts

**Sunākstes pagasts** ir viena no Aizkraukles novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar sava novada Seces un Staburaga pagastiem, kā arī ar Jēkabpils novada Sēlpils un Viesītes pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Lauce, Pikstere, Sunīte, Viesīte.

Ūdenstilpes: Šķinu purva dīķis, Mazsunākstes ezers.

## Vēsture
thumb|250px|Sunākstes pagasta nams 1890. gadā. Uz kāpnēm sēž pagasta vecākais Juris Orle (1844-1912).
Sunākstes pagasta teritorijā zināmi divi senču pilskalni: Grubeles kalns (34 m augsts) pie Gausānu mājām un Zilais kalns (20 m augsts) pie Piksteres. 
Līdz Latvijas 1920. gada agrārajai reformai tagadējā Sunākstes pagasta teritorijā atradās Lielsunākstes (*Groβ-Sonnaxt*), Mazsunākstes (*Klein-Sonnaxt*) un Piksteres (*Pixstern*) muižas, kā arī Pēterbušas pusmuiža.
Lielsunākstes muiža (556 ha) tika sadalīta 48, Mazsunākstes muiža (540 ha) - 31, un Piksteres muiža (394 ha) - 41, Sunākstes mācītājmuiža (597 ha) - 31 jaunsaimniecībās.

1935. gadā Jēkabpils apriņķa Sunākstes pagasta platība bija 136,3 km² un tajā dzīvoja 1965 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Sunākstes un Zilkalnes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Sunākstes ciems** ietilpis Jēkabpils (1949-1967) un Aizkraukles (Stučkas) (pēc 1967. gada) rajonos. 1954. gadā Sunākstes ciemam pievienoja likvidēto Zilkalnes ciemu.

1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Sunākstes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jaunjelgavas novadā, bet pēc 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas tas nonāca Aizkraukles novadā.

thumb|250px|Sunākstes skola
### Pieminekļi
Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi:
* nr. 135.: Ciršu senkapi pie Ciršiem
* nr. 136.: Mazlāču senkapi pie Mazlāčiem
* nr. 137.: Zilais kalns (pilskalns) - pie Rožkalniem

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Sunākste]]** (pagasta centrs), Lielsunākste, Mazsunākste, Pikslauki, Zilkalne.

### Ievērojamas personības
* Gothards Frīdrihs Stenders (1714—1796), saukts par „Veco Stenderu" - luterāņu teologs un apgaismotājs, Sēlpils un Sunākstes draudžu mācītājs, latviešu laicīgās rakstniecības aizsācējs (mūsdienās Sunākstes Evaņģēliski luteriskā baznīca, kurā darbojās Vecais Stenders, atrodas Viesītes pagasta teritorijā).

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Sunākstes pamatskola 
* Piksteres Zilais kalns
Vietalvas pagasts

thumb|260px|Vietalvas baznīca

**Vietalvas pagasts** ir viena no Aizkraukles novada (agrāk Pļaviņu novada) administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Aiviekstes, Klintaines, Bebru un Iršu pagastiem un Madonas novada Sausnējas, Vestienas, Bērzaunes un Kalsnavas pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Labonīte, Naskāne, Pelve, Šubraka, Veseta.

#### Ūdenstilpes
Alvīšezers, Vabulītis.

## Vēsture
1935. gadā Madonas apriņķa Vietalvas pagasta platība bija 81 km² un tajā dzīvoja 1256 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Salas un Vietalvas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Vietalvas ciems** ietilpis Pļaviņu (1949-1959), Krustpils (1959-1962), Jēkabpils (1962-1967) un Stučkas (vēlāk Aizkraukles) (pēc 1967. gada) rajonos. Vietalvas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Salas ciemu, 1960. gadā — likvidēto Odzienas ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Vietalvas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Pļaviņu novadā. 2021. gadā, kā vienu no Pļaviņu novada administratīvajām teritorijām, iekļauta Aizkraukles novadā.

## Iedzīvotāji
1935. gadā Vietalvas pagastā bija 1256 iedzīvotāji, t.sk. 95,5% latviešu, 1,4% krievu, 1,2% vāciešu, 1% poļu, ebreju; Odzienas pagastā - 1513 iedzīvotāji, t. sk. 97% latviešu, 1,1% krievu, vāciešu, poļu, ebreju. 

1941. gada deportācijas laikā tika izsūtīti 26 vietalvieši un odzienieši, 1949.gadā. - 132. 

1989. gadā Vietalvā bija 289 iedzīvotāji, Odzienā -- 139, Alūnēnos -- 49, Norās – 41, Bitēs -- 34, Benckalnos -- 26 iedzīvotāji.

2015. gadā pagastā dzīvoja 813 iedzīvotāji, par 100 mazāk, nekā 2010. gadā.
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Vietalva]]** (pagasta centrs), Odziena, Alūnēni, Benckalni, Bites, Jaunāmuiža, Kaivēni.

## Saimniecība
### Transports
Pagastu šķērso 1. šķiras asfaltēts autoceļš Pļaviņas – Ērgļi (P78), 2. šķiras autoceļi Koknese  – Odziena  – Vietalva – Indrāni (V916), Vietalva  – Sausnēja  – Irši (V917), Alunēni  – Bites  – Salānieši (V923), Alunēni  – Irši (V942), Pļaviņas  – Jaunāmuiža (V944). Ceļi un tilti pār Kujas upi pie Aizkujas un pār Vesetu pie Vietalvas izbūvēja 1970. gados.

Trīs reizes darbdienās kursē autobuss Pļaviņas-Vietalva-Pļaviņas.

## Skatīt arī
* Vietalvas-Odzienas pagasts
*Odzienas muiža
*Odzienas muižas alus 

## Atsauces
Ilzenes pagasts

**Ilzenes pagasts** ir viena no Alūksnes novada teritoriālajām vienībām tā dienvidrietumos. Robežojas ar sava novada Alsviķu un Zeltiņu pagastiem, Smiltenes novada Trapenes pagastu un Gulbenes novada Lejasciema pagastu. Pagasta centrs atrodas Jaunzemos. Vēsturiskais pagasta centrs ir Čonkas. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Dzirnavupīte, Iežupe, Melnupe, Pātraža.

#### Ezeri
Lielsloku ezers

## Vēsture
1905. gada revolūcijas laikā notika kaujas pie Lielsloku mājām un pie Melnupes tilta. 
Pēc 1920. gada agrāras reformas Ilzenes muižu (*Ilsen*) sadalīja 82 vienībās 1840,54 ha platībā, no kurām 14 bija rentes mājas, bet Ādama muižu (*Schwarzbeckshof*) sadalīja 45 vienībās 699,13 ha platībā, no kurām 4 bija rentes mājas.
  
1935. gadā Valkas apriņķa Ilzenes pagasta platība bija 148,3 km² un tajā dzīvoja 2338 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Čonkas un Ilzenes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Čonkas ciemu pievienoja Ilzenes ciemam. 1990. gadā ciems reorganizēts par pagastu. 2009. gadā pagasts kā administratīvā teritorija iekļauts Alūksnes novadā.

### Pieminekļi
* nr. 174.: Mežsloku senkapi pie Mežslokām
* nr. 2769.-2771.: Ilzenes muižas apbūve (18. gs. s. - 20. gs. 1.p.) - kungu māja, pumpja māja

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Čonkas, Ilzene, **[[Jaunzemi (Ilzenes pagasts)|Jaunzemi]]**, Paiķēni, Mežslokas, Ezerslokas.

### Ievērojamas personības
* Edvīns Andersons (1929—1996) — latviešu mākslinieks;

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Jaunalūksnes pagasts

**Jaunalūksnes pagasts** ir viena no Alūksnes novada administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā, Alūksnes ezera un Pededzes krastos. Robežojas ar sava novada Alūksnes pilsētu un Ziemeru, Mārkalnes, Pededzes, Liepnas, Mālupes, Malienas, Annas un Alsviķu pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Akaviņa, Alūksne, Ievedne, Jērupīte, Jurenska, Lielā Sarkanīte, Pededze, Sarkanīte, Skolas upīte, Šķiņķupīte, Vidupīte.

#### Ezeri
Alūksnes ezers, Dūņenieks, Siseņu ezers.

## Vēsture
Pēc 1920. gada agrārās reformas Bejas muižu 2714 ha platībā sadalīja 138 vienībās. Kolberģa muižu 1166 ha platībā sadalīja 32 vienībās. Vīsikuma muižu 1129 ha platībā sadalīja 63 vienībās.
Pagasta iedzīvotāji piederēja Alūksnes evaņģēliski luteriskajai draudzei.
1935. gadā Valkas apriņķa **Bejas pagasta** (līdz 1925. gadam **Kolberģa pagasts**) platība bija 139,2 km² un tajā dzīvoja 2344 iedzīvotāji. 

1945. gadā pagastā izveidoja Bejas un Vētraines ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Bejas ciems** ietilpis Alūksnes apriņķī (1946-1949) un Alūksnes (1949-1962; pēc 1967. gada) un Gulbenes (1962-1967) rajonos. Bejas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Vētraines ciemu, 1958. gadā padomju saimniecības «Alūksne» teritoriju pievienoja Mārkalnes ciemam. 1971. gadā Bejas ciemu pārdēvēja par **Jaunalūksnes ciemu** un tam pievienoja Alūksnes lauku teritorijas un Mārkalnes ciema padomju saimniecības «Alūksne» teritoriju. 1977. gadā daļu ciema teritorijas pievienoja Alūksnes pilsētai. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Jaunalūksnes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Alūksnes novadā.

### Pieminekļi
* Nr. 175.: Garjuru senkapi (Kapu kalns) Garjuros
* Nr. 2773.-2775.: Kolberģa muižas apbūve (18./19. gs.) - šķūnis, klēts
* Nr. 2777.: Lāzberģa muižas kungu māja (1821., 1860.)				
* Nr. 176.: Nametkalns (pilskalns) pie bijušās Lāsberģa muižas un Pļavmalām					
* Nr. 177.: Raudziņkalns (senkapi) starp Jaunsproģiem, Zemgaļiem un Smilgām						
* Nr. 178.: Siseņu (Garasīmu) pilskalns, starp Siseņiem un Garasīmiem					
* Nr. 179.: Smiķu senkapi starp Smiķiem un Lenkavu

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Kolberģis]]** (pagasta centrs), Beja, Garasimi, Garjuri, Lāčudārzs, Ploskums, Tereški, Visikums.

### Ievērojamas personības
* Jūlijs Kupčs (1882—1962), latviešu luterāņu mācītājs un politiķis;

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Alūksnes novads. Jaunalūksnes pagasta pārvalde
Liepnas pagasts

**Liepnas pagasts** ir viena no Alūksnes novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar sava novada Mālupes, Jaunalūksnes un Pededzes pagastiem, Balvu novada Vīksnas un Žīguru pagastiem, kā arī Krievijas Pleskavas apgabala Pečoru un Palkinas rajoniem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Bērzupīte, Liepna, Medņusala, Pērdeja, Saidupe, Vārupka, Voroža.

#### Ezeri
Liepnicas ezers, Lielais Jūdiņu ezers, Mazais Jūdiņu ezers, Rutku ezers, Apses ezers.

## Vēsture
Liepnas pagasts izveidots 1919. gadā no Ludzas apriņķa Viļakas pagasta Liepnas, Franciskopoles (Francipoles), Katlešu un Kūdupes muižu teritorijām. 

Pēc 1920. gada agrārās reformas Liepnas muižu 1674 ha platībā sadalīja 157 vienībās, Franciskopoles muižu 1695 ha platībā sadalīja 97 vienībās, Katlešu muižu 1529 ha platībā sadalīja 90 vienībās. Kūdupes—Liepājas muižu 239 ha platībā sadalīja 11 vienībās, Kūdupes—Ozolu muižu 774 ha platībā sadalīja 77 vienībās, bet Kūdupes centru 426 ha platībā sadalīja 37 vienībās. Pagasta iedzīvotāji piederēja pie Liepnas, Kupravas un Kūdupes katoļu draudzēm, kā arī pie Liepnas pareizticīgo un Liepnas luterāņu draudzēm. 1925. gadā pagastu iekļāva jaunizveidotajā Jaunlatgales apriņķī. 1935. gadā Jaunlatgales apriņķa Liepnas pagasta platība bija 324,45 km² un tajā dzīvoja 4768 iedzīvotāji. 1938. gadā Jaunlatgales apriņķi pārdēvēja par Abrenes apriņķi. 

1944. gada 23. augustā padomju okupācijas varasiestādes anektēja Abrenes pilsētu kopā ar sešiem apriņķa pagastiem: Purvmalas, Linavas, Kacēnu, Upmales, Gauru un Augšpils pagastu, iekļaujot tos Krievijas PFSR sastāvā. 1945. gadā pagastā izveidoja Bērziņu, Doktu, Kupravas, Liepnas un Surikovas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 

**Liepnas ciems** ietilpa Viļakas apriņķī (1945. gada oktobrī pārdēvētais Abrenes apriņķis) un Abrenes (1949—1959), Alūksnes (1959—1962; pēc 1967. gada) un Balvu (1962—1967) rajonos. 1951. gadā Liepnas ciemam pievienoja likvidētos Bērziņu un Surikovas ciemus, 1954. gadā — likvidēto Doktu ciemu. 1959. gadā pievienoja likvidētā Kupravas ciema kolhoza «Pobeda» teritoriju, kuru gan 1960. gadā pievienoja Nikolajevas ciemam. 

1990. gadā ciemu reorganizēja par Alūksnes rajona pagastu. 2009. gadā Liepnas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Alūksnes novadā.

## Kultūras mantojums

### Kultūras pieminekļi
* Nr. 193.: Kudinavas senkapi Kudinavā pie Podniekiem
* Nr. 194.: Franciskopoles senkapi (Vecie kapi)	pie Franciskopoles
* Nr. 195.: Purnavas senkapi (Kara kapi, Franču kapi) Purnavā pie Asariem
* Nr. 2793.: Liepnas (Zendiku) kapliča (1785— 1800)
* Nr. 2794.: Liepnas muižas brūzis Liepnā (19./20. gs.)
* Nr. 2795., 2944.—2946.: Liepnas luterāņu baznīca (1935—1937) — altāris, kancele, soli 
* Nr. 2796.: Liepnas pareizticīgo baznīca (19. gs. 2. p.)

## Iedzīvotāji

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Liepna]]** (pagasta centrs), Adamova, Aizgārša, Aizupe, Bērzupe, Briežudārzs, Demšas, Doktas, Gornasti, Kalvene, Kruti, Kudinava, Mežarija, Polsas, Prēduļeva, Purnava, Saides, Sils, Sprinduļi, Strauti, Surikava.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Peijenne

**Peijenne** (arī **Peijennes ezers**; ) ir pēc platības otrs lielākais ezers Somijā. Garākais ezers Somijā. No ezera dienvidu virzienā iztek Kimijoki upe, kas ietek Somu līcī. Daudz salu ar kopējo platību ap 225 km²

No Peijennes ezera uz Helsinkiem izbūvēts pazemes ūdensvads (Peijennes ūdens tunelis), kas apgādā galvaspilsētu ar tīro ezera ūdeni. Ezera ūdens apmaiņas periods ir 2,9 gadi. Aizsalst no decembra līdz maijam. Ezera centrālā daļa Tehinselke (*Tehinselkä*) aizsalst tikai ap Ziemassvētkiem. Iecienīta atpūtas vieta. Ap ezeru atrodas daudz (>6500) vasarnīcu.

Mūsdienās ezera ūdens ir ļoti tīrs, taču vēl 1970. gadu vidū ezeru spēcīgi piesārņoja notekūdeņi no pilsētām un rūpnīcām.

## Ārējās saites

## Skatīt arī
* Eiropas lielākie ezeri
Kalncempju pagasts

**Kalncempju pagasts** ir viena no Alūksnes novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar sava novada Zeltiņu, Alsviķu un Annas pagastiem, kā arī Gulbenes novada Stāmerienas un Beļavas pagastiem.

## Daba

### Hidrogrāfija
#### Upes
Medņupe, Paparze, Britene.

#### Ezeri
Sprīvuļu ezers (uz robežas).

## Vēsture
No 1868. gada pastāvēja Valkas apriņķa **Kalnamuižas pagasts**, izveidots uz Kalnamuižas (*Kalnemois*) zemes.
Pagasta iedzīvotāji piederēja Zeltiņu evaņģēliski luteriskajai draudzei.
Pēc 1920. gada agrārās reformas Kalnamuižu 2330,95 ha platībā sadalīja 132 vienībās.
Līdz 1925. gadam tas saucās **Kalnciema pagasts**. 1935. gadā Kalncempju pagasta platība bija 86,7 km² un tajā dzīvoja 1953 iedzīvotāji.

1945. gadā pagastā izveidoja Kalncempju un Kalnienas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Kalncempju ciems** ietilpis Alūksnes apriņķī (1946—1949) un Apes (1949—1956), Alūksnes (1956-1962; pēc 1967. gada) un Gulbenes (1962—1967) rajonos. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Kalncempju pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Alūksnes novadā.

### Pieminekļi
* Nr. 185.: Nāzupju pilskalns Nāzupjos pie Pilskalniem 
* Nr. 186.: Malacu senkapi (Upuru vieta) pie Malaciem 
* Nr. 187.: Melderpuļķu senkapi pie Melderpuļķiem 
* Nr. 188.: Okānu senkapi (Akmeņkalns, Kapu kalns) pie Okāniem 
* Nr. 189.: Pūzupu senkapi pie Pūzupiem 
* Nr. 190.: Uranažu senkapi pie Uranažiem 
* Nr. 191.: Sprīvuļu senkapi starp Sprīvuļiem un Kapukrogiem 
* Nr. 192.: Žagatu senkapi Žagatās
* Nr. 2791.: Ates (Otes) ūdensdzirnavas Atē (1795)
* Nr. 2792.: Otes muižas klēts Atē (18. gs. b.)

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Kalncempji]]** (pagasta centrs), Pūzupi, Žagatas.

### Struktūra
2023. gadā Kalncempju pagastā bija Latvijā vislielākais sieviešu skaits uz 100 vīriešiem — 138.

## Saimniecība

### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Pielinens

**Pielinens** (arī **Pielisjervi**; , *Pielisjärvi*) ir pēc platības ceturtais lielākais ezers Somijā. Atrodas Ziemeļkarēlijas reģionā. Ainavisks ezers ar augstiem pauguriem uz salām un piekrastē, no kuriem paveras krāšņi skati uz ar salām bagāto ezeru. Ūdens apmaiņas periods ir 1,9 gadi. Aizsalis no novembra beigām līdz maija vidum.

Ezera rietumu krastā atrodas Koli nacionālais parks. Kādreiz ezerā dzīvoja īpaša lašu pasuga, bet tā ir izmirusi.

## Skatīt arī
* Eiropas lielākie ezeri

## Ārējās saites
Orivesi (ezers)

**Orivesi** () ir liels ezers Somijā, viens no Saimā ezera galvenajiem baseiniem. Viena no ezera daļām — Pāselke — ir sens meteorīta krāteris.
Orivesi

**Orivesi** ir Somijā sastopams vietvārds:

* Orivesi (pilsēta), pilsēta Rietumsomijas provincē
* Orivesi (pašvaldība), pašvaldība Rietumsomijas provincē
* Orivesi (ezers) - liels ezers Somijas austrumos, Pohjoiskarjalas (Ziemeļkarēlijas) provincē
MI

**MI** var būt
* Mākslīgais intelekts,
* Militārā izlūkošana (*Military Intelligence*), piem., MI5, MI6, MI8, MI9,
* Mičiganas štata ASV saīsinājums,
* romiešu skaitlis 1001.

## Skatīt arī
* mi
Inari ezers

**Inari ezers** (arī **Inari**, **Anarjavri**; , , , ) ir pēc platības trešais lielākais ezers Somijā. Atrodas Lapzemes ziemeļu daļā, aiz polārā loka, ap 1100 km ziemeļos no Helsinkiem. Aizsalst no novembra līdz jūnija sākumam. Ezera līmeni regulē Kaitakoski hidroelektrostacija, kas atrodas Krievijas teritorijā. No ezera iztek Pātsjoki upe — Norvēģijas un Krievijas robežupe, kas ietek Barenca jūrā. Ūdens apmaiņas periods ir 3,4 gadi.

Ezerā ir vairāk nekā 3000 salu, kas vietām ezeru padara līdzīgu milzu labirintam. Labāk pazīstamās ir Hautūmāsāri (*Hautuumaasaari* — ‘Kapsētas sala’) un Ukonkivi — vēsturiska vietējo iedzīvotāju svētvieta. Pie ezera atrodas Inari — sāmu apdzīvota pilsēta ar sāmu kultūras un vēstures muzeju.

## Skatīt arī
* Eiropas lielākie ezeri

## Ārējās saites
Oulujervi

**Oulujervi** (arī **Oulu ezers**; , ) ir pēc platības piektais lielākais ezers Somijā, atrodas valsts vidusdaļā. No ezera uz Botnijas līci iztek Oulujoki upe. Netālu no ezera dienvidaustrumu krasta — Kainū provinces administratīvais centrs Kajāni pilsēta.

Seklais ezers vasarā ātri iesilst. Tajā atrodas Somijā lielākā ezera sala — Manamansalo ar platību , kas vasarās piesaista daudz peldviesu. Aizsalst no novembra beigām līdz maija sākumam.

## Skatīt arī
* Eiropas lielākie ezeri

## Ārējās saites
Mi

**mi** var būt
* Mākslīgais intelekts,
* Mi - PSRS/Krievijas helikopteru marka
* mi (nots) - nots mūzikā,
* mi - jūdze, garuma mērvienība angļu valodā runājošajās valstīs.

## Skatīt arī
* MI
AI

**AI** var būt
* saīsinājums no  - mākslīgais intelekts,
* Angiljas ISO 3166-1 kods.

## Skatīt arī
* Amnesty International
Tornetresks

**Tornetresks** (, *Torne träsk*, , ) ir 330 km2 liels ezers Lapzemē, Zviedrijas teritorijā aiz polārā loka.

*Träsk* klasiskajā zviedru valodā nozīmē "purvs", taču valsts ziemeļdaļā šis termins bieži apzīmē ezeru. Pēc platības septītais lielākais ezers Zviedrijā, otrs dziļākais. No ezera uz Botnijas līci iztek Tornelvenas upe. Dienvidrietumos no ezera atrodas Ābisku nacionālais parks un UNESCO Pasaules mantojuma piemineklis — Laponija. Ezeru tektoniskā ieplakā veidojis ledājs. Ledus ezeru klāj no decembra līdz jūnijam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krievu formālisms

**Krievu formālisms** bija ļoti ietekmīgs literatūras teorijas virziens Krievijā 1910.—1920. gados. Tā pazīstamākie pārstāvji ir Viktors Šklovskis, Jurijs Tiņanovs, Boriss Eihenbaums, Romans Jakobsons, ar šo kustību var saistīt arī Vladimiru Propu. Krievu formālisms spēcīgi ietekmējis strukturālisma izveidošanos un attīstību. Līdz 1930. gadu sākumam formālisms bija dominējošais virziens krievu literatūras teorijā un kritikā, taču 1930. gados tas kļuva nepieņemams PSRS valdošajai ideoloģijai.

## Vēsture
Krievu formālisma pamatvirzienus veidoja 1916. gadā Sanktpēterburgā dibinātā grupa *[[OPOJAZ]]* (*Общество изучения Поэтического Языка* — 'dzejas valodas izpētes biedrība') un tā sauktais Maskavas lingvistiskais pulciņš (*Московский лингвистический кружок*), kas izveidojās 1915. gadā. Krievu formālisms nebija vienota teorija un kritikas skola — atsevišķu tā pārstāvju un abu minēto virzienu uzskati bija daudzveidīgi un atšķirīgi. Formālisti pievērsās ne tikai literatūrzinātnei, bet arī valodniecībai un folkloristikai.

Formālisti uzskatīja, ka literatūrzinātnes, literatūras pētniecības metodēm jābūt zinātniski pamatotām un precīzām, un pamatā viņi pievērsās literatūras formālajai pusei, lielākoties ignorējot tās saturu kā subjektīvu un individuālu. Liela uzmanība tika pievērsta jautājumam: kas kādu tekstu padara par literāru tekstu (*литературность*)?

Krievu formālisti devuši lielu ieguldījumu dzejas un stāstījuma teoriju attīstībā, kā arī spēcīgi ietekmējuši strukturālistus.

## Ārējās saites
Udjaure

**Udjaure** () ir ezers Zviedrijā, Norbotenes lēnē, Lapzemē. Ujaure vidējais no Šelleftelvenas lielajiem caurplūdes ezeriem. Starp Udjauri un ziemeļos esošo Hūrnavanu atrodas Arjeplūgas pilsēta. Kopā ar dienvidos esošo Stūravanu veido hidroenerģētisko ūdenskrātuvi ar regulētu ūdens līmeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hūrnāvans

**Hūrnāvans** () ir ezers Zviedrijā, Norbotenes lēnē, Lapzemē, Skandināvijas kalnos. Pēc platības astotais lielākais Zviedrijas ezers, dziļākais Zviedrijā.

Ezerā ap 400 salas, uz daudzām salām unikāla fauna un flora. Dienvidos ezers saskaras ar citu lielu ezeru — Udjauru. Tā kā šajā Lapzemes reģionā ezerus cilvēka darbība ir maz ietekmējusi, ir veikti vairāki vērtīgi Hūrnāvana un Udjaura ezera salu ekosistēmu pētījumi, no kuriem viens publicēts arī žurnālā *[[Nature (žurnāls)|Nature]]*. Hornavana un citu apkārtējo ezeru ūdens ir dzerams.

Ezerā dzīvo piecu sugu vietējās sīgas: *[[Coregonus pallasii]]*, *[[Coreganus megalops]]*, *[[Coreganus maxillaris]]*, *[[Coregoni nilssoni]]* un *[[Coreganus widegreni]]*. 1940. gados aklimatizēta sestā suga — *[[Coreganus maraena]]*. Ezerā populāra sīgu un foreļu zveja.

## Atsauces

## Ārējās saites
Stūršens

**Stūršens** ( — ‘Lielais ezers’) piektais lielākais ezers Zviedrijā, Jemtlandes lēnē. Pie ezera atrodas lēnes centrs Estešundas pilsēta. Ezerā liela sala — Frēsēne (*Frösön*).

## Nostāsti par ezera dzīvnieku
Klīst nostāsti par lielu (10—15 m), noslēpumainu dzīvnieku šajā ezerā — Storšeojuretu (*Storsjöodjuret*, *Storsie*), kas esot līdzīgs milzu čūskai ar kupriem, pelēcīgu ādu, citi liecinieki stāsta par milzu krokodilam līdzīgu zvēru. Pirmie rakstītie avoti to piemin 1635. gadā. Liecības par to, vai šim dzīvniekam ir ekstremitātes, atšķiras — citi redzējuši milzu spuras, citi — kājas. Dzīvnieks naktī mēdzot iznākt no ezera un baroties apkārtējos laukos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mēlarens

**Mēlarens** () ir liels trešais lielākais ezers Zviedrijā. Pa vairākiem kanāliem un Norstrēmas upi ezera ūdens iztek uz netālo Baltijas jūru. Ezera krastos atrodas senā Zviedrijas galvaspilsēta Sigtuna un tagadējā galvaspilsēta Stokholma. Ezerā daudz salu, lielākā — Selaēna (91 km²). Ūdens apmaiņas periods ir 2,3 gadi.

Ezera krastā atrodas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļauti pieminekļi — Birkas senpilsētas atliekas un Hovgardena. Sēlaēnas salā no aptuveni 1040. gada atrodas Mervalas rūnu akmens, uz kura iekaltajā rūnu rakstā pieminēts Kolkasrags (*Tumisnis*) un Zemgale (*Simkala*).

Saskaņā ar skandināvu mitoloģiju Mēlarenu radīja dieviete Gefjuna, kas pārvietoja ezera gultnes zemi uz Dāniju, radot Zēlandes salu.

## Ārējās saites

* Pilis ap Mēlarenu 

## Skatīt arī
* Eiropas lielākie ezeri
Jelmarens

**Jelmarens** () ir pēc platības ceturtais lielākais ezers Zviedrijā. Atrodas dienvidrietumos no Mēlarena. Izteka Eskilstunaona savieno ar Mēlarenu. Ar Stokholmu savieno Jelmares kanāls. Ūdens apmaiņas periods — 3,3 gadi.

1880. gados ezera līmenis tika pazemināts par 1,9 m, samazinot tā platību par 190 km².

Jelmarens ir sekls, ar barības vielām bagāts ezers. Maksimālais dziļums ir 22 m un vidējais dziļums ir 6.1 m. Ezers tek no Eskilstunaona upes  līdz Mēlarena ezeram. Jelmarena lielākā sala ir Vinūna. Lielākās pietekas ir Svartana un Kvismares kanāls. Lielākā pilsēta ezera rietumu krastā ir Erebrū.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bolmens

**Bolmens** () ir liels ezers Zviedrijas dienvidu daļā, Smolandē. Pēc platības desmitais lielākais ezers Zviedrijā. Ezers apgādā ar dzeramo ūdeni pilsētas dienvidos pa  garu tuneli, kas tika izbūvēts 1970.—1980. gados.

24 sugu zivis. Ezerā atrodas liela sala — Bolmse — vēsturiska vietējo iedzīvotāju sanāksmju vieta. Dienvidu piekrastē Piksborgas pils.
Veterns

**Veterns** () ir pēc platības otrs lielākais ezers Zviedrijā, piektais lielākais ezers Eiropā. Iegarenas formas ezers Zviedrijas dienvidu—centrālajā daļā. Kaut arī ezera nosaukums zviedriski līdzinās vārdam *vatten* — ‘ūdens’, tā etimoloģija ir neskaidra un visdrīzāk nav saistīta ar vārdu "ūdens".

Ezera līmenis tiek regulēts kopš 1930. gadiem. No ezera iztek Mūtālas upe, kas tālāk kļūst par regulētu kanālu un ietek Baltijas jūrā. Ezera ziemeļu daļā atrodas ainavisks līcis ar zemiem krastiem — Alsens. Ap 62% no baseina klāj mežs un purvi, ap 26,7% — lauksaimniecības zeme. Ūdens apmaiņas periods ir 55,9 gadi.

Ezera ūdens ir ļoti dzidrs un tīrs un tiek izmantots kā dzeramais ūdens. Kaut arī pirms nokļūšanas ūdensvadā tas tiek nedaudz attīrīts, ezera ūdens ir droši dzerams. 31 sugas zivs. Ezerā populāra zveja. Piekraste vietām ļoti ainaviska (Ombergs).

Vairākās Baltijas jūras attīstības stadijās (Baltijas ledus ezers, Joldijas jūra, Ancilus ezers) pēc ledus laikmeta Veterns ir bijis daļa no Baltijas jūras baseina. Par atsevišķu ezeru Veterns kļuva aptuveni pirms 8000 gadiem.

## Ārējās saites

* Zveja Veternā - informatīva lapa, angliski un zviedriski

## Skatīt arī
* Eiropas lielākie ezeri
Vēnerns

**Vēnerns** () ir pēc platības lielākais ezers Zviedrijā un trešais lielākais ezers Eiropā.

## Pārskats
Ezers radies pēc ledus laikmeta, kad Zemes garozai atbrīvojoties no ledāja svara, notika tās pacelšanās, paceļoti līdzi no jūras atdalītus ūdens baseinus, tai skaitā Vēnernu. Tas izskaidro to, ka Vēnernā dzīvo tādi organismi, kas parasti sastopami jūrā. Ūdens apmaiņas periods ir 9 gadi. Ziemā neaizsalst.

left|thumb|200px|Vēnerna piekraste.
Ezeram izdala divas lielas daļas: rietumu daļu sauc par Dālbušeni (*Dalbosjön*), bet austrumu — Vermlandšeni (*Värmlandsjön*). Centrālajā daļā atrodas Jūres arhipelāgs — šeit nodibināts Jūres nacionālais parks. Dienvidaustrumu piekrastē atrodas Kinnekulles pakalni (līdz 270 m virs ezera līmeņa), no kuriem paveras skaists skats uz ezeru.

Vides stāvoklis ezerā ir samērā labs, tomēr vērojams mērens piesārņojums ar barības vielām, kas veicina aļģu savairošanos un ūdens caurspīdīguma pakāpenisku zušanu. Tai pat laikā, uzlabojoties notekūdeņu attīrīšanai ezerā atjaunojas agrākā sugu daudzveidība. 34 sugu zivis — zivju sugām bagātākais ezers Zviedrijā. Ezerā notiek zveja, sporta zveja. Ezerā dzīvo divas saldūdens lašu populācijas — pēcleduslaikmeta relikts, kas no pārējiem — jūras lašiem — nošķirtas jau 9000 gadus. Lielākie laši pārsniedz  svaru. Diemžēl dabiska lašu atjaunošanās tikpat kā nenotiek.

## Ārējās saites

* Vēnerna ezera mājaslapa 
* Ceļvedis pa Vēnernu

## Skatīt arī
* Pasaules lielāko ezeru saraksts
* Eiropas lielākie ezeri
Austrālijas hokeja izlase

**Austrālijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Austrāliju starptautiskajās hokeja spēlēs. Austrālijas hokeja izlasei ilgstoši piederēja pasaules rekords - 1987. gadā tā ar 58-0 sagrāva Jaunzēlandes izlasi, kas bija lielākais gūto vārtu skaits izlašu spēlēs. 2007. gadā 2. divīzijas B grupā Austrālijas izlase piekāpās vienīgi Dienvidkorejas hokeja izlasei, bet 2008. gadā izlase spēlējot 2. divīzijā izcīnīja 1.vietu un nākamgad spēlēja 1.divīzijā, kas Austrālijas hokeja izlasei ir nebijis panākums. 1. divīzijā Austrālija spēlēja arī 2012. gadā, bet no tās izkrita.
2023. gadā tā bija iedalīta IIHF Pasaules čempionāta IIA divīzijā.

Šobrīd tā atrodas 34. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta hokejā 2. divīzijas A grupā.
## Atsauces
Viktors Šklovskis

**Viktors Šklovskis** (*Ви́ктор Бори́сович Шкло́вский*; dzimis  (pēc vecā stila 12. janvārī), miris ) bija krievu rakstnieks, literatūrzinātnieks, literatūras kritiķis, viens no ievērojamākajiem krievu formālisma pārstāvjiem.

## Dzīvesgājums

Dzimis 1893. gadā Sanktpēterburgā ebreju izcelsmes skolotāja Borisa Šklovska ģimenē. Lai arī bērnībā daudz lasījis, tika izslēgts no skolas sliktu sekmju dēļ. Pēc tam gan pabeidza ģimnāziju un iestājās Pēterburgas universitātes filoloģijas fakultātē.

1916. gadā viņš kļuva par vienu no Poētiskās valodas teorijas pētniecības biedrības jeb *[[OPOJAZ]]* (*Общества изучения теории поэтического языка*) dibinātājiem. Šajā laikā Šklovskis dienēja Krievijas impērijas armijā, piedalījies Pirmajā pasaules karā, kur tika ievainots un saņēma Svētā Jura ordeni. Pēc tam viņš neilgu laiku dienēja arī Sarkanajā armijā, līdz caur Somiju emigrēja uz Vāciju.

1923. gadā Šklovskis atgriezās Padomju Krievijā un apmetās uz dzīvi Maskavā, kur uzturēja draudzīgas attiecības ar krievu futūristiem. 1920. gados Šklovskis bija viens no spilgtākajiem formālisma teorētiķiem, taču līdz ar 1930. gadiem, kad pret formālismu sāka aktīvi vērsties padomju vara, Šklovskis, pakļaujoties ideoloģiskajam spiedienam, savā zinātniskajā darbībā ieviesa sociāli vēsturiskas metodes.

## Zinātniskā darbība

Šklovskis ieviesa jēdzienu "atsvešināšana" (krievu valodā *остранение*, angļu valodā *defamiliarization*, arī *estrangement*), kas gan nebūtu jaucams ar jēdzienu "atsvešināšanās". Ar atsvešināšanu Šklovskis saprata literāru tehniku, kas lasītājam parāda ierasto pasauli kā neparastu, nepazīstamu. Atsvešināšana panākama ar dažādu māksliniecisko izteiksmes līdzekļu, retorisko figūru u.tml. lietojumu, un tieši atsvešināšanu Šklovskis uzskatīja lielā mērā par mākslas pamatpaņēmienu, mākslinieciskā (estētiskā) pārdzīvojuma pamatu.

Šklovskis deva lielu ieguldījumu arī naratoloģijas attīstībā.

## Ārējās saites
Siljans

**Siljans** () ir liels ezers Zviedrijā, Dālarnas lēnē, pēc platības sestais lielākais ezers Zviedrijā. Kopā ar savienotajiem, mazākajiem ezeriem (Orsašens u.c.) platība sasniedz 354 km².

Siljana baseinā ap 20% platības aizņem purvi un ap 70% platības — mežs. No ezera iztek Esterdālelvena, kas drīz sasniedz Dālelvenas upi, kas savukārt ietek Botnijas līcī.

Ezers atrodas ap 365 miljonus gadu sena meteorīta krātera Siljansringena (*Siljansringen*) dienvidrietumu perifērijā. Šī krātera diametrs ir ap 50 km. Meklējot dabas gāzes atradnes, meteorīta sašķeltajā granīta masīvā ziemeļos no ezera ir izveidoti divi dziļurbumi, kas sasniedz 6,7 km un 6,5 km dziļumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fēmunnens

**Fēmunnens** () ir pēc platības trešais lielākais ezers Norvēģijā, otrs lielākais dabiskais ezers. Atrodas Hēdmarkas filkē, ziemeļu gals atrodas Trendelāgas filkē. Ezers tektoniskas izcelsmes, krasti stāvi. Notece pa Trīsilelvu uz Vēnerna ezeru.

Ezera austrumu krastā atrodas Fēmunsmarkas nacionālais parks.

## Atsauces

## Ārējās saites
Resvatne

**Resvatne** (, ) ir liels, daļēji uzpludināts ezers Norvēģijā, Nūrlannes filkē. Tagadējā ezera platība ir 219 km², kas padara to par otru lielāko Norvēģijas ezeru. Pirms dambja uzcelšanas un līmeņa pacelšanas par 9 metriem 1957. gadā ezers bija 190 km² liels — trešais lielākais valstī.

Ezera krastā akmens laikmeta apmetnes atliekas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mjēsa

**Mjēsa** () ir Norvēģijas lielākais ezers. Atrodas valsts dienvidos, ap 100 km ziemeļos no Oslo.

Ezera piekraste samērā blīvi apdzīvota, ap 30% no krasta līnijas ir ar apbūvi. Ezera krastos atrodas auglīga zeme. Uz iztekošās Vormas upes uzceltie dambji ezera līmeni pacēluši par 3,6 m. Pēdējo 200 gadu laikā ezerā 20 reizes notikuši plūdi, reizēm paceļot ezera līmeni pat par 7 metriem un applūdinot Hāmaras pilsētu. Ūdens apmaiņas periods ir 6 gadi. Aizsalst no decembra līdz martam.

Ezerā viens tvaikonis (*Skibladner*), taču regulāra satiksme nenotiek. Gar austrumu krastu iet galvenā dzelzceļa līnija starp Oslo un Tronheimu.

## Skatīt arī
* Pasaulē dziļākie ezeri

## Atsauces

## Ārējās saites
Beļģijas hokeja izlase

**Beļģijas hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Beļģiju starptautiskajās hokeja spēlēs. Tā ir 1913. gada Eiropas čempione, 1927. gada 2. vietas ieguvēja, kā arī 1910. un 1911. gada bronzas medaļas ieguvēja.
2023. gadā tā bija iedalīta IIHF Pasaules čempionāta IIB divīzijā.

Šobrīd tā atrodas 35. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta hokejā 2. divīzijas A grupā.
## Atsauces
Malienas pagasts

**Malienas pagasts** ir viena no Alūksnes novada administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā. Robežojas ar sava novada Annas, Jaunalūksnes, Jaunannas un Mālupes pagastiem. 

## Daba
Malienas pagasts atrodas Alūksnes augstienes Malienas paugurainē. Augstākā vieta pagastā atrodas ziemeļu daļā — 203,3 m vjl.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Pededze, Dambīte, Ievedne un Svarīte

#### Purvi
Maira purvs

## Vēsture
Pēc 1920. gada agrārās reformas Mālupes muižu 1131 ha platībā sadalīja 88 vienībās, bijušajā kungu mājā iekārtoja pagasta valdi. Ērmaņu muižu 314 ha platībā sadalīja 145 vienībās.

1945. gadā Valkas apriņķa Mālupes pagastā izveidoja Malienas ciema padomi. **Malienas ciems** ietilpis Alūksnes apriņķī (1946-1949) un Alūksnes (1949-1962; pēc 1967. gada) un Gulbenes (1962-1967) rajonos. Malienas ciemam 1961. gadā pievienoja likvidētā Alūksnes ciema kolhoza «Maliena» teritoriju. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Malienas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Alūksnes novadā.

### Pieminekļi
* Nr. 196.: Luņķu senkapi Luņķos pie Balodīšiem	
* Nr. 197.: Kopmaņu senkapi (Kapu kalniņš) pie Kopmaņiem un Žīguriem	
* Nr. 198.: Naglu senkapi pie Naglām, Pērkoniem un Dārzniekiem
* Nr. 2797.: Ērmaņu muižas kungu māja Ērmaņos (19. gs. 2.c.)
* Nr. 2798.: Malienas pagastskola Malienā (19. gs. v.)

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Brenci|Brenci (Maliena)]]** (pagasta centrs), Kaķi, Naglas, Sebežnieki, Pūriņi, Proņkas.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Mālupes pagasts

**Mālupes pagasts** ir viena no Alūksnes novada administratīvajām teritorijām tā dienvidu daļā. Robežojas ar sava novada Jaunannas, Malienas, Jaunalūksnes un Liepnas pagastiem, kā arī Balvu novada Vīksnas un Kubulu pagastiem. 

## Daba
Atrodas Austrumlatvijas zemienes Adzeles pacēlumā. Augstākā vieta atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā (149,3 m vjl).

### Hidrogrāfija
#### Upes
Pededze, Igrīve, Mālupe, Vērtupīte, Sita

#### Ezeri
Grundu ezers (48,9 ha)

#### Purvi
daļa no Silguldas purva (kopplatība - 851 ha), Ķikšu purvs (lielākā daļa), Lielais purvs (daļa), Grundu purvs

## Vēsture
Pēc 1920. gada agrārās reformas Mālupes muižu 1131 ha platībā sadalīja 88 vienībās, bijušajā kungu mājā iekārtoja pagasta valdi. Ērmaņu muižu 314 ha platībā sadalīja 145 vienībās.
1935. gadā Valkas apriņķa Mālupes pagasta platība bija 174,53 km² un tajā dzīvoja 2481 iedzīvotājs. 

1945. gadā pagastā izveidoja Malienas un Mālupes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Mālupes ciems** ietilpis Alūksnes apriņķī (1946-1949) un Alūksnes (1949-1962; pēc 1967. gada) un Gulbenes (1962-1967) rajonos. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Mālupes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Alūksnes novadā.

## Iedzīvotāji

### Novadnieki
* Alvils Buholcs (1880-1972), inženieris, ģeodēzists un izgudrotājs
* Aleksandrs Pelēcis (1920-1995), dzejnieks

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Pieminekļi
* Nr. 199.: Beterevas senkapi Beterevā	
* Nr. 200.: Tarvu senkapi pie Tarvām	
* Nr. 201.: Upeskrastu senkapi pie Upeskrastiem	
* Nr. 2799.: Saiešanas nams Brencos (1900)
* Nr. 2800.-2803.: Mālupes muižas apbūve (19./20. gs.) - kungu māja, klēts, ūdensdzirnavas 
* Nr. 2804.: Sofijkalna pusmuižas klēts	(19. gs. 2.c.)

## Iedzīvotāji
### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Mālupe (ciems)|Mālupe]]** (pagasta centrs), Alodzene, Sofikalns.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Virešu pagasts

**Virešu pagasts** ir viena no Smiltenes novada administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos, Gaujas abos krastos. Robežojas ar sava novada Palsmanes, Grundzāles, Variņu, Gaujienas un Trapenes pagastiem, kā arī Gulbenes novada Lejasciema pagastu.

## Daba
* Vizlas ūdenskritumi
* Gaujas slēgums
* Vizlas dabas taka
* Žākļu dižakmens
* Virešu mežābele
* Jaunžagatu krauja
* Lejasbindu krauja
* Randātu klintis un Tilderu krauja
* Vizlas lejteces atsegumi
* Vidagas dolomīta atsegumi
* Žagatu klints

### Hidrogrāfija
#### Upes
Gauja, Vecpalsa, Ceizelīte, Vizla, Robežupīte, Vidaga, Mieļupīte, Tirziņa, Ilgupīte, Niedrupe, Egļupe, Silupīte

## Vēsture
1945. gadā Valkas apriņķa Gaujienas pagastā izveidoja Vidagas ciema padomi. Apes rajona **Vidagas ciemu** 1954. gadā likvidēja, tā teritorijā izveidoja **Virešu ciemu**. Virešu ciems ietilpis Smiltenes (1956—1959), Alūksnes (1959—1962), Valkas (1962—1967) un atkal Alūksnes rajonā. Virešu ciemam 1981. gadā pievienoja daļu Grundzāles ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Virešu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Apes novadā. 2021. gadā Apes novadu iekļāva Smiltenes novadā.

### Pieminekļi
* Šķiņķu senkapi (Zviedru kapi)
* Vidagas senkapi
* Staldu pilskalns
* Zemnieku sētu grupa (Līvu ciems) — Līvēs (19./20. gs.)

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Vireši]]** (pagasta centrs), Sikšņi, Vidaga.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

Former school in Vidaga 02.jpg|Vidagas skola
Former school in Vidaga 01.jpg|Vidagas skola



## Attēli

Vidagas dzirnavas rudenī - Guntars Mednis - Panoramio.jpg|Vidagas dzirnavas rudenī
Vidagas centrs.jpg|Skats uz Vidagas centru
Virešu pagastnams 2002-09-13.jpg|Virešu pagastnams
Vizlas arkveida akmens tilts.Arched stone bridge - Guntars Mednis - Panoramio.jpg|Vizlas arkveida akmens tilts
Lejasbindu krauja, 24.10.2015.jpg|Lejasbindu krauja


## Atsauces

## Saites
* Randatu klintis
* Vizlas ūdenskritumi
Trapenes pagasts

**Trapenes pagasts** ir viena no Smiltenes novada administratīvajām teritorijām tā vidienē, Igaunijas pierobežā. Robežojas ar sava novada Virešu, Gaujienas un Apes pagastiem, Gulbenes novada Lejasciema pagastu, Alūksnes novada Alsviķu un Ilzenes pagastiem, kā arī Igaunijas Veru apriņķa  Hānjamās pagastu (agrāk Menistes pagastu).

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Baltiņupe, Bebrupīte, Blīgzna, Cēsaka, Dzērve, Ķīšupīte, Melnupe.

#### Ezeri
Garais ezers, Lukstu ezers, Sētas ezers.

## Vēsture
1902. gadā **Bormaņu pagastu** (*Treppenhof*) pievienoja Gaujienas pagastam, bet 1923. gadā agrārreformas laikā to izveidoja no jauna. 1925. gadā Valkas apriņķa Bormaņu pagastu pārdēvēja par **Trapenes pagastu**. 1935. gadā tā platība bija 111,5 km² un tajā dzīvoja 1394 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Mežu un Trapenes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Trapenes ciems** ietilpis Alūksnes apriņķī (1946-1949), Apes (1949-1956), Alūksnes (1956-1962), Valkas (1962-1967) rajonos un pēc 1967. gada atkal Alūksnes rajonā. 1954. gadā Trapenes ciemam pievienoja likvidēto Mežu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Trapenes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Apes novadā. 2021. gadā Apes novadu iekļāva Smiltenes novadā.

### Pieminekļi
* Naugrubu senkapi	
* Naugrubu Tinābele (kulta vieta)	
* Repju senkapi  
* Bormaņu muižas (Trapenes) apbūve (18. gs. b.-20. gs. s.) - kungu māja (18. gs. b.-19. gs. b.), stallis (19. gs. b.), parks (19. gs.)
* Līzespasta krogs - Līzespastā (19. gs. 1.p.)
* Līzespasta zirgu pasta stacija - Līzespastā (19. gs. 1.p.)
* Divas dzīvojamās ēkas un „Mikužu” saiešanas nams Mikužos (19. gs. 2.p.)

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Trapene]]** (pagasta centrs), Ādams, Indriķi, Krampji, Līzespasts, Rūpnieki.

### Ievērojamas personības
* Ojārs Vācietis (1933–1983) – dzejnieks
* Elīna Zālīte (1898–1955) – latviešu rakstniece, dzejniece, dramaturģe un tulkotāja

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Inbox.lv ledus halle

**Inbox.lv ledus halle** ir ledus halle netālu no Piņķiem, Latvijā. Tajā ir aptuveni 1000 sēdvietu.

Līdz 2008. gada 15. martam halle tika saukta par Siemens ledus halli.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Halles mājaslapa
Balvu pagasts

**Balvu pagasts** ir viena no Balvu novada administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar sava novada Balvu pilsētu, Kubulu, Bērzkalnes un Rugāju pagastiem.

## Daba
### Reljefa formas
Cepures kalns.

### Hidrogrāfija
#### Ūdensteces
Dūrupe, Kārnīte, Teterupe, Vārniene, Žaugupe.

#### Purvi
Naudišovas pūrs.

## Vēsture
Vēsturiski pagasta teritorija bija daļa no Ludzas trakta. Pēc 1920. gada agrārās reformas Ludzas apriņķa Balvu pagastā esošā Balvu muiža sadalīta 1306 vienībās ar kopplatību 14 602 ha. 1922. gadā no Balvu pagasta atdalīja Rugāju pagastu, kuru 1924. gadā iekļāva jaunizveidotajā Jaunlatgales apriņķī. 1935. gadā Jaunlatgales apriņķa (no 1938. gada – Abrenes apriņķa) Balvu pagasta platība bija 445,6 km² un tajā dzīvoja  iedzīvotāji. 

1945. gadā pēc Viļakas apriņķa izveides pagastā izveidoja Balvu, Celmeņu, Dekšņu, Kubuļu, Ploskenas, Silamalas un Vistusalas ciema padomes, bet pagastu un apriņķus 1949. gadā likvidēja. Jaunā Balvu rajona **Balvu ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidētos Silamalas un Medņu ciemus, bet kolhoza «Strana Sovetov» teritoriju pievienoja Ploskenas ciemam. 1961. gadā Balvu ciemam pievienoja Kubuļu un Ploskenas ciemu padomju saimniecības «Balvi» teritoriju. 1966. gadā daļu padomju saimniecības «Balvi» teritorijas pievienoja Kubuļu ciemam. 1977. gadā pievienoja daļu Rugāju ciema teritorijas, bet daļu Rugāju un Ploskenas ciemu teritorijas pievienoja Balvu ciemam. 

1990. gadā ciemu reorganizēja par Balvu rajona pagastu. 2009. gadā Balvu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Balvu novadā.

### Pieminekļi
* Nr. 240.: Lācupes viduslaiku kapsēta (Kara kapi) - Lācupē pie Biseniekiem,	
* Nr. 241.: Cepures kalns (kulta vieta) - Pilskalna kapos,	
* Nr. 242.: Pilskalns - Pilskalnos pie Sarkaņiem.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Naudaskalns]]** (pagasta centrs), Āžudambis, Centramuiža, Dūrupe, Dzeņulauza, Kārklinieki, Lācupe, Lāčugabali, Lemešava, Mēķi, Ozolsala, Pilskalns, Plītinava, Reči, Silamala, Vaņki, Verpuļeva.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Akajaure

**Akajaure** (), arī **Ahkājavre** () ir ūdenskrātuve Zviedrijas ziemeļu daļā, Norbotenas lēnē. Austrumu daļa atrodas Stūrašēfalleta nacionālajā parkā.

Ūdenskrātuve izveidota uz Lūlelvenas upes pēc hidroelektrostacijas celtniecības 1913. līdz 1923. gadam, iekļaujot pirms tam pastāvējušus piecus mazākus ezeri,us. Platība variē no 94 līdz 260 km².
Briežuciema pagasts

**Briežuciema pagasts** ir viena no Balvu novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Tilžas un Lazdulejas, Šķilbēnu un Baltinavas pagastu.

## Daba
### Reljefa formas
Aizupes kalns, Augstasila kalni, Aussolas kalns, Mistra kalns, Murmanu kalns, Oncika kalns, Soļakolns

### Hidrogrāfija
#### Ūdensteces
Asarovas riucs, Griušļova, Krākupe, Supenka

#### Ūdenstilpes
#### Purvi
Blauzgovas pūrs, Lutanānu pūrs

## Vēsture
1945. gadā Abrenes apriņķa Baltinavas pagastā nodibināja **Kvašņevas ciemu**. Kvašņevas ciema padome ietilpusi Viļakas apriņķī (1945-1949), Abrenes (1949-1959), Kārsavas (1959-1962) un Balvu (pēc 1962. g.) rajonos. Kvašņevas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Bukstu ciemu, 1960. gadā padomju saimniecības «Baltinava» teritoriju pievienoja Baltinavas ciemam. 1968. gadā Kvašņevas ciemu pārdēvēja par **Briežuciema ciemu**. 1971. gadā Briežuciema ciemam pievienoja Lazdulejas ciema padomju saimniecības «Briežuciems» teritoriju. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Briežuciema pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Balvu novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Briežuciems]]** (pagasta centrs), Abriņas, Augstasils, Ausala, Bēliņi, Brieksīne, Cērpene, Dambergi, Dukuļeva, Kroni, Ostrolīdumi, Pūšļeva, Stouberova, Štikunova.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Krišjāņu pagasts

**Krišjāņu pagasts** ir viena no Balvu novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar sava novada Bērzpils un Tilžas pagastiem, Ludzas novada Salnavas pagastu un Rēzeknes novada Nautrēnu un Gaigalavas pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Dūkšupe, Iča, Ķeiba, Mežupe, Nūvozine, Siļtine, Tilža, Vakša.

## Vēsture
1945. gadā Abrenes apriņķa Tilžas pagastā izveidoja Krišjāņu ciema padomi. **Krišjāņu ciems** ietilpis Viļakas apriņķī (1945-1949), Kārsavas (1949-1962) un Balvu (pēc 1962. g.) rajonos. 1954. gadā Krišjāņu ciemam pievienoja likvidēto Krampiņu ciemu, 1955. gadā kolhoza «Plēsums» teritoriju pievienoja Beļavas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Krišjāņu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Balvu novadā.

### Pieminekļi
* Nr. 260.: Krišjāņu senkapi (Kara kapi) - Krišjāņu centrā
* Nr. 2852.: Krišjāņu krogs ar saimniecības ēku	- Krišjāņos (19. gadsimta beigas)
* Nr. 2853.: Putrānu kapu kapliča - Putrānu kapos (19. gadsimta beigas).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Krišjāņi]]** (pagasta centrs), Krampiņas, Mežupe, Naglīši, Putrāni, Purviņas, Runcene, Vakšenieki, Vītoli, Zeltupe, Žogi.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Skatīt arī
* Krišjāņu baznīca