Vairogkājgliemji

**Vairogkājgliemji** (*Caudofoveata*) ir gliemju tipa (*Mollusca*) dzīvnieku klase ar apmēram 60 sugām. Dzīvo irdenos jūras nogulumos, kur ieņem selektīvu detritofāgu vai plēsēju ekoloģisko nišu. Šo klasi 1956. gadā izveidoja vācu zoologs Cēzars Rūdolfs Betgers.

## Apraksts
Vairogkājgliemjiem ir cilindrisks, zem 3 cm (izņēmuma gadījumos līdz 14 cm) garš ķermenis un, atšķirībā no gliemju lielākās daļas, viņiem nav kājas. Epitēlijs kopā ar zem tiem esošajiem muskuļu slāņiem (parasti trijiem) veido ādas-muskuļu maisu, kurš, saraujoties, stumj moluska ķermeni grunts dziļumā. Gandrīz visu ķermeni nosedzošā mantija izdala glikoproteīdu kutikulu, kur noenkurojas garas kalcīta spīkulas. Ķermeņa priekšējā galā esošā mutes atvere ir apskauta ar mantijas kroku — orālo vairogu. Tas tiek izmantots rakšanai un vienlaicīgi kalpo kā maņu orgāns. Mantijas dobums ir zvanveidīgs, ķermeņa aizmugurējā galā, un miera stāvoklī izvietojas uz jūras dibena nogulumu virsmas. Tajā atveras aizmugurējā zarna, kā arī dzimum- un izvadorgānu izvadi. Tur pat izvietjas porainu žaunu pāris, kas spēj izstumties uz āru un pilnībā ievilkties atpakaļ. Žaunas atrodas pastāvīgā ritmiskā kustībā. Katra žauna nes ne vairāk kā 30 skropstainas lamellas. Gar mantijas dobuma malu stiepjas garas spīkulas, kas nosedz žaunas.

Nervu sistēmu veido divi pāri nervu stiegru, kas priekšējā trešdaļā ir savienotas ar komisurām, bet to aizmugurējie gali ir sasaistīti ar vienīgo suprarektālo komisuru. Virs priekšējās zarnas atrodas galvas ganglijs, kas sastāv no divām saplūdušām daļām. Citus orgānus inervē sīki gangliji, konkrēti, priekšējās zarnas rajonā un mantijas dobumā. Rīkli aptver divas bukkālās komisūras. Jūtīgās šūnas ir uz orālā vairoga, kā arī īpašā jūtīgā orgānā mantijas dobuma muguras pusē. 

Gremošanas sistēmu raksturo vienkārša uzbūve. Priekšējā zarnā atveras daži dziedzeru pāri. Radulu veido tikai viena šķērseniska zobu rinda. No īsās viduszarnas atiet liela nepāra maisveidīga akna. Šūnas tās sienās izdala gremošanas fermentus, kā arī veic barības uzsūkšanu. Iespējams, tieši akna pilda galvenā gremošanas orgāna funkciju. Aizmugurējā zarna pāriet anālajā atverē mantijas dobuma ventrālajā pusē.

Asinsrites sistēma nav noslēgta. Sirds sastāv no viena kambara un viena priekškambara. Hemolimfa pa aortu nonāk galvas rajonā, kur izplūst pa spraugām gavenokārt vēdera pusē, nonāk līdz žaunām un no turienes atgriežas sirdī. Izvadorgāni nav zināmi, iespējams, ekskrēcija notiek perikardā, no kurienes šķidrums ar metabolisma galaproduktiem tiek izvadīti pa celomoduktiem (gonoduktiem).

Ziņas par ontoģenēzi ir fragmentāras. Ir zināms, ka vairogkājgliemji ir šķirtdzimuma dzīvnieki. Uz muguras puses atrodas nepāra gonāda, no kurienes gametas pa speciāliem skropstainiem kanāliem pāriet perikardā, bet tālāk pa gonoduktiem tiek ievadītas mantijas dobumā. Apaugļošana ir ārēja, gametas tiek izmestas ūdenī. Kāpuru muguras pusē aragonīta spīkulas izvietojas metamēri.

Vairogkājgliemji apdzīvo jūras detrīta augšējo slāni no sublitorāles līdz apmēram 2200 m dziļumam. Dūņās izvietojas slīpi, ar galvu uz leju, kur ar radulu savāc savu barību: detrītu, kramaļģes, foraminīferas u.c.

## Sistemātika
Vairogkājgliemju klasē ir viena kārta ar trim dzimtām:
* klase: ***Caudofoveata*** C. R. Boettger, 1956
:* kārta: *[[Chaetodermatida]]* Simroth, 1893
::* dzimta: *[[Chaetodermatidae]]* Théel, 1875
:::* ģints: *[[Chaetoderma]]* Lovén, 1844
:::* ģints: *[[Falcidens]]* Salvini-Plawen, 1968
:::* ģints: *[[Furcillidens]]* Scheltema, 1998
::* dzimta: *[[Limifossoridae]]* Salvini-Plawen, 1970
:::* ģints: *[[Limifossor]]* Heath, 1904
:::* ģints: *[[Metachaetoderma]]* Thiele, 1913
:::* ģints: *[[Psilodens]]* Salvini-Plawen, 1977
:::* ģints: *[[Scutopus]]* Salvini-Plawen, 1968
::* dzimta: *[[Prochaetodermatidae]]* Salvini-Plawen, 1972
:::* ģints: *[[Chevroderma]]* Scheltema, 1985
:::* ģints: *[[Claviderma]]* Scheltema & D. L. Ivanov, 2000
:::* ģints: *[[Dacryomica]]* D. L. Ivanov & Scheltema, 2004
:::* ģints: *[[Lonchoderma]]* Salvini-Plawen, 1992
:::* ģints: *[[Niteomica]]* D. L. Ivanov, 1996
:::* ģints: *[[Prochaetoderma]]* Thiele, 1902
:::* ģints: *[[Spathoderma]]* Scheltema, 1985

## Atsauces