open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Upmaļi (Kaplavas pagasts)

**Upmale** (arī **Upmaļi**) ir ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā, pašvaldības grants ceļu Upmale — Dvorišči, Upmale — Dvorišči — Imanti un Upmale — Rožupole malā. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

Ciemā darbojas viens uzņēmums, kas nodarbojas ar lauku tūrismu — viesu nams "Upmaļi".
Garām ciemam tā dienvidu un austrumu pusē plūst Viļeikas upe, aptuveni 700 metri uz ziemeļiem  atrodas Daugava, kas ir robežupe ar Krāslavas pagastu. 0,5 km no Viļeikas ietekas Daugavā pie bijušajām Kobilas dzirnavām atrodas darbojoša  SIA „WEST ENERGO" Upmaļu HES uz ūdenskrātuves — uzpludinājuma jeb Upamaļu dzirnavezera. 1,2 km uz rietumiem no ciema atrodas Dvoriščes ciems.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Dvorišči

**Dvorišči** ( arī **Dvorišče**) ir ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā, valsts vietējā autoceļa (V633) Krāslava— Varnaviči—Robeždaugava malā. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

Ciemā darbojas zemnieku saimniecība "Pabērziņi".
Garām ciemam tā dienvidu pusē plūst Viļeikas upe, kas vietām veido robežu ar Baltkrieviju. 1,2 km uz austrumiem no ciema atrodas Upmales ciems, aptuveni 4 km uz rietumiem ir Upmalieši, bet aptuveni 6 km uz ziemeļiem ir novada centrs Krāslava.  
Sabiedriskais transports kursē pa ceļu V633 maršrutā Krāslava - Varnaviči — Krāslava. Ciema teritoriju šķērso arī pašvaldības ceļi Upmale — Dvorišči, Upmale — Dvorišči — Imanti. 200 metrus uz dienvidaustrumiem no Dvoriščiem atrodas valsts nozīmes dabas piemineklis — dižkoks, Sproģu priede.

Te atrodas Valsts robežsardzes Daugavpils pārvaldes Kaplavas nodaļa.

## Atsauces
Gaiseļi

**Gaiseļi** ir ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā, valsts vietējā autoceļa (V633) Krāslava—Varnaviči—Robeždaugava malā. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

Blakus ciemam atrodas Gaiseļu kalns. 1,6 km uz dienvidiem no ciema atrodas Dvorišču ciems, bet aptuveni 4,6 km uz ziemeļiem ir novada centrs Krāslava.
Sabiedriskais transports kursē pa ceļu V633 maršrutā Krāslava—Varnaviči—Krāslava.

## Atsauces
Gandeļi

**Gandeļi** ir ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā, vairāk uz ziemeļiem. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

Blakus ciemam austrumu pusē atrodas Daugava. 0,6 km uz rietumiem no ciema atrodas valsts vietējais autoceļš (V633) Krāslava— Varnaviči—Robeždaugava, pa kuru kursē sabiedriskais transports autobusu maršrutā Krāslava - Varnaviči — Krāslava. Aptuveni 1,6 km uz ziemeļiem no Gandeļiem atrodas novada centrs Krāslava, bet 2 km uz dienvidiem ciems Dvorišči.
Ciemā darbojas uzņēmums, kas nodarbojas ar lauku tūrismu — zemnieku saimniecība ar viesu namu "Arkādija".

## Atsauces
Elefanta

**Elefanta** (, ) ir ar ledājiem klāta kalnaina sala Dienvidšetlendas salu arhipelāgā Antarktikā. Izvietojusies arhipelāga ziemeļaustrumos Piloto Pardo salu grupā un ir arhipelāga trešā lielākā sala. Izstiepta austrumu—rietumu virzienā, ziemeļu krastu apskalo Dreika šaurums, dienvidu — Vedela jūra. Prinča Čārlza šaurums salu atdala no austrumos esošās Klerensas salas, Lopera šaurums dienvidos — no Gibsa salas. Sala kalnaina, augstākā virsotne ir  augsta klints Pardo grēdā (pēc citiem datiem —  augstais Pendregona kalns salas dienvidrietumos).

Salas dienvidu piekrastē 1988. gadā ierīkots brazīliešu polārpētnieku patvērums *Emílio Goeldi*. Otrs patvērums *Engenheiro Wiltgen* (1985-1998) demontēts.

## Vēsture
Salu 1820. gada februārī atklāja un aptuveni nokartēja Edvarda Brensfīlda ekspedīcija. Tagadējo nosaukumu salai piešķīra britu roņu mednieks Roberts Fildess *(Robert Fildes)* pēc tur mītošās jūrasziloņu kolonijas ( vai *sea elephant*; sākotnēji — *Sea Elephant Island*). 1821. gada februārī salu atkārtoti atklāja krievu ekspedīcija Fabiāna fon Belinshauzena vadībā un nosauca par **Mordvinova salu** () par godu admirālim Semjonam Mordvinovam.

1916. gadā ziemā salā četrus ar pusi mēnešus pavadīja Ernesta Šekltona avarējušā kuģa *Endurance* 22 vīru komanda, kamēr pats Šekltons ar pieciem vīriem atvērtā glābšanas laivā veica 800 jūdzes garu ceļu līdz Dienviddžordžijas salai. Avarējušos augusta beigās izglāba čīliešu tvaikonis *Yelcho* kapteiņa Luisa Pardo vadībā, kam salas ziemeļu piekrastē jūrnieku apmetnes vietā uzstādīts piemineklis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Shackleton, Sir Ernest (1874-1922) Trans-Antarctica Expedition 1914-1917
Raivis Zīmelis

**Raivis Zīmelis** (dzimis  Madonā) ir bijušais latviešu biatlonists.

Biatlonā trenēties sācis 1987. gadā. Piedalījies  Turīnā, kur izcīnījis 46. vietu iedzīšanā un 49. vietu sprintā, kā arī Latvijas stafetes izlases sastāvā 16. vietu stafetē. Piedalījies vairākos Pasaules čempionātos, augstākais sasniegums individuālajās distancēs — 2000. gadā Holmenkollenā izcīnītā 37. vieta sprintā.

Bija iekļauts Latvijas sastāvā arī , bet nestartēja apendicīta problēmu un operācijas dēļ.

Pēc 2006. gada Olimpiskajām spēlēm beidzis biatlonista karjeru. Amatieru līmenī nodarbojas ar kalnu riteņbraukšanu, distanču slēpošanu, pārstāvot *MySport* veikala komandu. Strādājis par distanču slēpošanas treneri Siguldas sporta skolā.

2015. gadā kļuvis par Latvijas čempionu kalnu riteņbraukšanā (XCM).

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

### Statistika Pasaules kausā

## Atsauces

## Ārējās saites
Rita Ora

**Rita Sahatčiu Ora** (, dzimusi 1990. gada 26. novembrī) ir albāņu izcelsmes britu dziedātāja, komponiste un aktrise. 2012. gadā Rita Ora publicēja savu pirmo albumu, *Ora*, kas Apvienotajā Karalistē ieguva pirmo vietu. Tajā tika iekļauti trīs viņas singli: *[[Hot Right Now]]*, *[[How We Do (Party)]]* un *[[R.I.P.]]*, kas padarīja Ritu Oru par dziedātāju ar visvairāk singliem, kuri ieguvuši pirmo vietu *UK Singles Chart* 2012. gadā. Orai ir mecosoprāna vokālais diapazons.

## Diskogrāfija

### Singli
Gulbenes novada vidusskola

**Gulbenes novada vidusskola** ir Gulbenes skola, kas realizē pamatizglītības otrā posma (7. – 9. klase) programmu, vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programmu un vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programmu. Gulbenes novada vidusskolu izveidoja 2020. gadā, apvienojot Gulbenes novada valsts ģimnāziju ar Gulbenes 2. vidusskolu Līkā ielā 21.

Skolas ēka ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Skolai blakus atrodas Gulbenes pilsētas sporta centrs, kurā notiek sporta stundas,  dažādas sporta aktivitātes un skolas pasākumi.

## Skolas nosaukumu maiņa
* 1926. - Vecgulbenes trīsgadīgā arodskola ar tirdzniecības un mehānikas nodaļām
* 1928. - Gulbenes Valsts komerc- un arodskola
* 1940. - Gulbenes ekonomiskais tehnikums
* 1941. - Gulbenes Valsts komerc- un arodskola
* 1944. - Gulbenes nepilnā vidusskola
* 1974. - Gulbenes 1. vidusskola
* 1995. - Gulbenes ģimnāzija 
* 2008. - Gulbenes novada valsts ģimnāzija
* 2020. - Gulbenes novada vidusskola

## Vēsture
thumb|250px|Gulbenes komercskolas jaunā ēka (1928)
1926. gadā bijušajā Vecgulbenes muižas kroga ēkā atvēra trīsgadīgo arodskolu ar tirdzniecības un mehānikas nodaļām. 1927. gadā svinīgos apstākļos tika likts pamatakmens jaunajai skolas ēkai Emzes parka malā. Ēkas projektu izstrādāja arhitekts Indriķis Blankenburgs neoklasicisma arhitektūras stilā.
1928. gada rudenī jaunajā ēkā nodibināja Gulbenes Valsts komerc- un arodskolu. Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā skolu pārdēvēja par ekonomisko tehnikumu, 1941. gadā tā atguva savu nosaukumu, bet jau 1944. gadā skola tika likvidēta. 

1944. gada 17. oktobrī Gulbenes komercskolas telpās darbu sāka Gulbenes nepilnā vidusskola. 1960. gados blakus vecajai ēkai uzcēla Gulbenes 2. astoņgadīgās skolas ēku, bet vidusskolā uzsāka mācības arī krievu valodā. No 1974. gada skolu pārdēvēja par Gulbenes 1. vidusskolu, kas strādāja divās ēkās. 

2008. gada 27. novembrī skolai piešķīra Valsts ģimnāzijas statusu, 2020. gada 30. jūnijā izveidoja Gulbenes novada vidusskolu.

## Skolas vadītāji
* Jānis Rupais (1926.–1944.)
* Elmārs Kavacs (1944.-1946.)
* Kārlis Biezais (1946.-1948.)
* Velta Turina (1948.-1953.)
* Dzidra Sirmā (v.i.) (1953)
* Dzidra Brīdaka (Smilgina) (1953.-1955.)
* Gaida Čaupjonoka (1955.-1961.)
* Velta Radiņa (1961.-1962.) 
* Jānis Taube
* Gatis Mezītis
* Lidija Ķeķere

## Atsauces
Upmalieši

**Upmalieši** ir ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā, pie pagasta dienvidu robežas. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

Ciemam tā dienvidu pusē garām plūst Viļeikas upe, kas veido robežu ar Baltkrieviju. Aptuveni vienu km uz austrumiem atrodas Melnupītes ieteka Viļeikā, bet 0,5 km uz ziemeļiem no Upmaliešiem  ir valsts reģionālais autoceļš (P69) Skrudaliena— Kaplava—Krāslava, pa kuru kursē sabiedriskā transporta autobusu maršruts Krāslava — Lielborne — Krāslava. Attālums līdz novada centram Krāslavai, kas no ciema atrodas ziemeļaustrumos, 7 km.

## Atsauces
Stirbļi (Kaplavas pagasts)

**Stirbļi** ir ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā,  valsts reģionālā autoceļa (P69) Skrudaliena— Kaplava—Krāslava austrumu malā. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

Aptuveni 1 km uz ziemeļrietumiem atrodas Saulkrastu ciems, 4 km uz ziemeļaustrumiem novada centrs Krāslava. 2 km no Sirbļu ciema austrumu pusē  izvietojies valsts nozīmes ģeoloģiskais un ģeomorfoloģiskais dabas piemineklis "Sproģu gravas", kuras atrodas pie Daugavas, blakus vietai, kur upē ir Dvoriščes sēklis. Sabiedrisko transportu nodrošina autobusu maršruts Krāslava — Lielborne — Krāslava. 

## Atsauces
Zimaši

**Zimaši** ir ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos,  pašvaldības ceļa Rožupole — Rusteiki malā. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

Ciemu ieskauj no austrumiem Vecbutānu grāvis, kas ieplūst Zimašu ezerā, tālāk Daugavā un no rietumu puses Salaka grāvis,kas arī ieplūst Daugavā. Blakus ciemam izvietojies Zimašu kalns.
2,2 km uz dienvidrietumiem atrodas Rožupoles ciems, 1,5 km uz austrumiem Rusteiki. Attālums līdz novada centram Krāslavai 29 km.

## Atsauces
Saulkrasti (Kaplavas pagasts)

**Saulkrasti** (agrāk **Ksaverina**) ir ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā, starp Daugavu austrumu pusē un  valsts reģionālā autoceļa (P69) Skrudaliena— Kaplava—Krāslava rietumu pusē. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

Aptuveni 1 km uz dienvidaustrumiem atrodas Stirbļu ciems, 4 km uz ziemeļaustrumiem novada centrs Krāslava. Uz ziemeļiem no ciema pie Priedaines mežniecības atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis — Priedaines viduslaiku kapsēta jeb Franču kapi. Sabiedrisko transportu nodrošina autobusu maršruts Krāslava — Lielborne — Krāslava. Ciema teritorijā darbojas uzņēmums Priedaines mežniecība.

## Atsauces
Jans Lukasevičs

**Jans Lukasevičs** (, dzimis , miris ) bija Ukrainā dzimis poļu matemātiķis, loģiķis un filozofs. Devis būtisku ieguldījumu matemātiskās loģikas un analītikās filozofijas attīstībā. Viens no Ļvivas-Varšavas loģiskās skolas redzamākajiem pārstāvjiem.

## Dzīvesgājums

Dzimis Ļvivā, Austroungārijā, poļu izcelsmes austriešu armijas kapteiņa ģimenē. Studēja filozofiju un matemātiku Ļvivas Universitātē, kur bija Kazimeža Tvardovska skolnieks. Papildinājies Berlīnē un Luvēnā. Līdz 1915. gadam strādāja par pasniedzēju Ļvivas Universitātē, vēlāk pārgāja uz jaunatvērto Varšavas Universitāti. No 1919. līdz 1920. gadam bija izglītības ministrs Polijas valdībā. Pasniedza Varšavas Universitātē līdz 1939. gadam, kad vācu okupācijas iestādes universitāti slēdza. Kara laikā darbojās poļu pagrīdes mācību iestādēs. 1944. gada vasarā, cerēdams izceļot uz Šveici, pārcēlās uz Vāciju. Pēc kara emigrēja uz Īriju, kur arī miris.
2034. gads

**2034. gads** () būs parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies svētdienā.

## Paredzētie notikumi
* 28. septembrī būs Mēness aptumsums.
* Šveicē tiks slēgta pēdējā atomelektrostacija.
* Alberto Fuhimori, bijušajam Peru prezidentam, būs tiesības atstāt ieslodzījumu.
* Iana Fleminga darbi ASV nonāks brīvajā lietošanā.
* Northern Link (MTR) tranzīta līnijas Hongkongā projekta beigas.
* Ročesteras pilsētas, Ņujorkas štatā 200 gadu jubileja un plāno pabeigt savu ceturto visaptverošo plānu ar nosaukumu "Ročestera 2034".
* Saūda Arābijā notiks 2034. gada FIFA Pasaules kauss.
* Soltleiksitijā, Jūtas štatā, ASV notiks 2034. gada ziemas olimpiskās spēles.
* Uz Saturna pavadoņa Titāna nolaidīsies *[[Dragonfly]]*.

## Atsauces
Marks Hermons

**Tomass Marks Hermons** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Viņa tēvs Toms Hermons ir spēlējis amerikāņu futbolu universitātes laikā, saņēmis Heismana balvu (tā tiek piešķirta gada labākajam amerikāņu futbola spēlētājām koledžu futbolā), viņa māte Elīze Noksa ir bijusi māksliniece un aktrise. Pats Marks arī universitātē spēlēja amerikāņu futbolu, bija saspēles vadītājs, spēlējis UCLA "Bruins". Aktiera karjeru televīzijā sācis 1973. gadā ar lomu vienā no seriāla *Ozzie's Girls* sērijām. Vēlāk piedalījās vairāku seriālu vienas sērijas filmēšanā, 1977. gadā debitēja filmā *[[Eleanor and Franklin: The White House Years]]*, tāpat bijis galveno lomu atveidotājs vairākos seriālos. Kopš 2003. gada filmējas seriālā "" (*NCIS*). Vairākkārt ticis nominēts ''People's Choice'' balvai, Ekrāna aktieru ģildes balvai un Zelta globusa balvai.

## Ārējās saites
Bangas

**Bangas** ir ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos pie Latvijas—Baltkrievijas robežas. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

Ciema ziemeļu pusē tam piekļaujas pašvaldības ceļš Matuliški — Latvijas Republikas/Baltkrievijas robeža, no kura uz ziemeļiem ir atzars Bangas — Grantiņi 2, kas savieno ar  valsts reģionālo autoceļu (P69) Skrudaliena— Kaplava—Krāslava, pa kuru tiek nodrošināts sabiedriskais transports autobusu maršrutā Krāslava — Lielborne — Krāslava. Uz rietumiem no Bangām tām garām plūst Viļeika, bet ciema dienvidu pusē atrodas Latvijas robeža ar Baltkrieviju. Tuvākie ciemi ir 3.1&nbsp;km attālumā uz rietumiem Matuliški un Upmalieši ziemeļaustrumos, 5,8&nbsp;km no Bangām. Attālums līdz novada centram Krāslavai 11,4&nbsp;km. Ciemā atrodas zemnieku saimniecība "Bangas." 

## Atsauces
Matulišķi

**Matulišķi** (arī **Matuliški**) ir ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļas dienvidos pie Baltkrievijas robežas. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

Ciems veidojies ap vēsturisko Matulišķu muižu (*Gut Matuliszki*).

Ciems atrodas pašvaldības ceļu Matuliški — Vecborne un Matuliški — Latvijas Republikas/Baltkrievijas robeža krustojumā. Pirmais savieno ar valsts reģionālo autoceļu (P69) Skrudaliena— Kaplava—Krāslava, pa kuru tiek nodrošināts sabiedriskais transports autobusu maršrutā Krāslava — Lielborne — Krāslava. Savukārt pēdējais ved uz dienvidiem, kur pēc 1 km šķērso Latvijas robežu ar Baltkrieviju un pēc 2,5 km nonāk Pļusu ciemā.

Tuvākais ciems ir Bangas 3,1 km uz austrumiem. Attālums līdz novada centram Krāslavai 12,9 km. Uz ziemeļaustrumiem no ciema atrodas Putramišķu kapsēta.

## Atsauces
2027. gads

**2027. gads** () būs parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies piektdienā.

## Paredzētie notikumi
### Janvāris
* 1. janvāris — Par Eiropas Savienības prezidējošo valsti kļūs Lietuva, nomainot Īriju.

### Februāris
* 6. februāris — gredzenveida Saules aptumsums, kas vislabāk būs novērojams Dienvidamerikā.

### Aprīlis - Maijs

* 18. aprīlis — Notiks 2027. gada Somijas parlamenta vēlēšanas
* 15. maijs – 15. augusts — Belgradā, Serbijā notiks Expo 2027.

### Jūnijs
* 24. jūnijs – 25. jūlijs — Brazīlijā Notiks 2027. gada FIFA sieviešu Pasaules kausa izcīņa.

### Jūlijs
* 1. jūlijs — Par Eiropas Savienības prezidējošo valsti kļūs Grieķija, nomainot Lietuvu.
* 16. jūlijs – 1. augusts – Limā, Peru notiks 2027. gada Panamerikas spēles.

### Augusts
* 2. augusts — Pilns saules aptumsums, kas vislabāk būs novērojams Ziemeļāfrikā.
* 7. augusts — Zemei garām 388 960 km attālumā palidos asteroīds (137108) 1999 AN10.
* 27. augusts – 12. septembris — Katarā notiks 2027. gada FIBA Pasaules kauss basketbolā.

### Oktobris
* No 1. oktobra līdz 13. novembrim — Austrālijā notiks 2027. gada Pasaules kauss regbijā.

### Novembris
* 7. novembris — Notiks nākamās Polijas parlamenta vēlēšanas.

### Decembris
* 22. decembris — Notiks nākamās Itālijas vispārējās vēlēšanas.

### Nezināms datums
* Centrāljapānas dzelzceļa kompānija uzsāks *Maglev* (magnētiskās levitācijas) līnijas ekspluatāciju starp Tokiju un Nagoju.
* Dienvidāfrikā, Zimbabvē un Namībijā notiks 2027. gada Pasaules kauss kriketā.
* Autonomais Bugenvilas autonomais reģions Papua-Jaungvinejā iegūs neatkarību saskaņā ar vienošanos, kas noslēgta 2021. gadā.
* Notiks Pasaules jaunatnes diena, par kurām pāvests Francisks paziņoja noslēguma misē Lisabonā WYD 2023 laikā Portugālē, kura notiks Dienvidkorejā.
* Rijādā notiks pirmās Olimpiskās e-sporta spēles.
* Tiks atvērts *[[Wynn Al Marjan Island]]* kūrorts, kas kļūs par pirmo kazino kūrortu Tuvajos Austrumos.

## Atsauces
2028. gads

**2028. gads** () būs garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies sestdienā.

## Paredzētie notikumi

### Janvāris
* 1. janvāris — Par Eiropas Savienības prezidējošo valsti kļūs Itālija, nomainot Grieķiju.
* 26. janvāris — gredzenveida Saules aptumsums, kas vislabāk būs novērojams Dienvidamerikā un Eiropas dienvidrietumos.

### Jūnijs
* 26. jūnijs — Zemei garām 248 000 km attālumā palidos asteroīds (153814) 2001 WN5.
* Jūnijs — Decembris — Tiks pabeigts Džidas tornis. Tas pārspēs Burj Khalifa un kļūs par jaunu augstāko ēku pasaulē.

### Jūlijs
* 1. jūlijs — Par Eiropas Savienības prezidējošo valsti kļūs Latvija, nomainot Itāliju.
* 5. jūlijs — 25. jūlijs — Tiks palaista NASA *Dragonfly* misija, lai izpētītu Saturna pavadoni Titānu.
* 14.  jūlijs — Losandželosā, ASV, Kalifornijā notiks 2028. gada vasaras olimpiskās spēles.
* 22. jūlijs — pilns Saules aptumsums, kas vislabāk būs novērojams Austrālijā.

### Augusts
* 15.—27. augusts — Losandželosā, Kalifornijā, ASV notiks 2028. gada vasaras paralimpiskās spēles.

### Oktobris
* 26. oktobris — Zemei garām 930 000 km attālumā palidos asteroīds (35396) 1997 XF11. Sākotnēji zinātniekiem bija bažas, jo pastāvēja maza varbūtība, ka asteroīds varētu ietriekties Zemē, tomēr dati, kas tika iegūti 1990. gadā, noraidīja šādu varbūtību.

### Novembris
* 7. novembris — ASV norisināsies 61. ASV prezidenta vēlēšanas.

### Nezināms datums
* Anglijā, Īrijā, Ziemeļīrijā, Skotijā un Velsā tiks rīkots Euro 2028 turnīrs.
* *[[Colossal Biosciences]]* šajā gadā ir mērķis radīt pirmo vilnas mamutu paaudzi un 4000 gadus pēc sugas izmiršanas tos reintroducēt Arktikā (Aļaskā, Jukonā un Pleistocēna parkā) daļējā nebrīvē.
* Beigsies nomas līgums Moldauhafenas ostas zemesgabalam Hamburgā, Vācijā ar Čehijas Republiku.
* Austrālijā un Jaunzēlandē notiks 2028. gada ICC vīriešu T20 pasaules kauss.

## Atsauces
2035. gads

**2035. gads** () būs parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies pirmdienā.

## Paredzētie notikumi

* 8. janvārī Objekts 2002 AY1 nelielā attālumā palidos garām Zemei.
* Būs pieejamas pilnībā funkcionējošas mākslīgās acis. 
* Apvienotajā Karalistē notiks 2035. gada FIFA sieviešu pasaules kauss.
* ITER notiks pirmā kodolsintēze.
* Pasaules iedzīvotāju skaits, ap šo laiku, sasniegs 9 miljardus.
* Tiks pabeigts Pakistan Vision 2035 projekts.
* Visos Volgas lejasdaļas, Rietumsibīrijas dienvidu un daļas Tālo Austrumu reģionos lauksaimniecībai būs jūtams ūdens resursu trūkums.

## Atsauces
2036. gads

**2036. gads** () būs garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies otrdienā.

## Paredzētie notikumi
* 4. novembris — ASV notiks 63. ASV prezidenta vēlēšanas.
* METI ziņojums sasniegs zvaigzni Hip 4872.
* Zemei tuvosies asteroīds *[[99942 Apophis]]*. 2013. gadā tika noskaidrots, ka tas netuvosies Zemei tuvāk par 14 milijoniem jūdžu 
* Beigsies Amerikas Savienoto Valstu militārpersonu nomas līgums Djego Garsijas salā, kas ir daļa no Britu Indijas okeāna teritorijas, ja tas netiks atjaunots.

## Atsauces
2038. gads

**2038. gads** () būs parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies piektdienā.

## Paredzētie notikumi
* 2 gredzenveida Saules aptumsumi.
* 19. janvārī — datoru sistēmās var notikt kārtējā laika skaitīšanas problēma.
* Lieldienas, iespējams, būs visvēlākajā datumā to vēsturē.
* 26. decembrī — pilns Saules aptumsums Austrālijā un Jaunzēlandē.
* Notiks 2038. gada FIFA Pasaules kauss.
2039. gads

**2039. gads** () būs parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies sestdienā.

## Paredzētie notikumi
* 21. jūnijs - Gredzenveida Saules aptumsums.
* 2. septembris - Beigsies Apvienotās Karalistes vienošanās par iznīcinātāju bāzēm uz 99 gadiem ar ASV.
* 7. novembris - Merkura tranzīts.
* Sāksies Otrā pasaules kara simtgades piemiņas pasākumi un tie turpināsies līdz 2045. gadam.
* Tiek prognozēts, ka ASV iedzīvotāju skaits sasniegs 400 000 000.

## Atsauces
Teņki

**Teņki** (arī **Ceņķi**, **Ceņki**) ir ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļas dienvidos,  valsts vietējā autoceļa (V633) Krāslava—Varnaviči—Robeždaugava malā. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

Ciema dienvidos un rietumos ir Latvijas un Baltkrievijas robeža. 4,6 km uz austrumiem atrodas Rožupole, 2 m uz ziemeļrietumiem ir Dvorišči, Attālums līdz novada centram Krāslavai 8 km. Sabiedrisko transportu nodrošina autobusu maršruts Krāslava — Varnaviči — Krāslava  pa ceļu V633.

## Atsauces
Gaspari (Kaplavas pagasts)

**Gaspari** ir ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā, valsts vietējā autoceļa (V633) Krāslava—Varnaviči—Robeždaugava malā. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

Uz rietumiem no ciema izvietojies Varnaviču ezers, uz dienvidiem no tā — Krivoje ezers. Tuvākais ciems Varnaviči atrodas 1,6 km uz ziemeļrietumiem. Par vietas seno apdzīvotību liecina Varnaviču senkapi — valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis, kas atrodas starp Gaspariem un Varnavičiem. Attālums līdz novada centram Krāslavai ir 17,6 km. Tālāk uz austrumiem, Robežupes ietekas vietā Daugavā atrodas vietējas nozīmes dabas piemineklis — Robeždaugavas dižakmens. Sabiedrisko transportu nodrošina autobusu satiksme no Varnavičiem maršrutā Krāslava—Varnaviči— Krāslava pa ceļu V633.

## Atsauces
2032. gads

**2032. gads** () būs garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies ceturtdienā.

## Paredzētie notikumi

### Janvāris — Jūlijs
* 15. janvāris — 1. februāris — Francijā un Vācijā notiks 2032. gada Eiropas vīriešu handbola čempionāts.
* Jūnijs – Jūlijs - Turcija un Itālija kopīgi rīkos UEFA Euro 2032.
* 23. jūlijs – 8. augusts – Brisbenā, Kvīnslendā, Austrālijā notiks 2032. gada vasaras olimpiskās spēles.

### Novembris un Decembris

* 2. novembris – Notiks 62. ASV prezidenta vēlēšanas. Uzvarētājs tiks inaugurēts 2033. gada 20. janvārī.
* 13. novembris – Merkura tranzīts (pāriešana Saules diskam, skatoties no Zemes).
* 1. decembris – 19. decembris – Vācijā, Dānijā un Polijā notiks 2032. gada Eiropas sieviešu handbola čempionāts.
* 22. decembris – Zemei garām palidos asteroīds 2024 YR4, kura trieciena vērtējums pēc Turīnas skalas bija 3 no 2025. gada 27. janvāra līdz 2025. gada 20. februārim.

### Nezināms datums
* Ir parezēts palaist Korea Lunar Lander and Rover Mēness nolaišanās moduli, kas pašlaik tiek izstrādāts Dienvidkorejā.
* Ir plānots palaist LiteBIRD, nelielu kosmosa observatoriju, kuras mērķis ir pētīt kosmisko mikroviļņu fonu.
* Prognozēta objekta J002E3, kas patiesībā ir izlietota nesējraķetes Saturn V sastāvdaļa (trešā pakāpe), atgriešanās Zemes orbītā. Ar šo pakāpi kosmosa kuģis Apollo 12 (otrā Mēness ekspedīcija) tika ievadīts trajektorijā uz Mēnesi.
* Satiksmei tiks atvērts Mesīnas šauruma tilts starp Sicīliju un Kalabriju.

## Atsauces
Rožupole

**Rožupole** ir ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta austrumos,  pašvaldības ceļu Upmale — Rožupole — Rusteiki un Rožupole — Krāslavas/Varnaviču ceļa atzarojuma krustojumā. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

Blakus ciemam izvietojies Rožupoles Kalna dzirnavezers, tam līdzās agrāk bijis arī Rožupoles Lejas dzirnavezers. Ciemam garām rietumpusē plūst Bruņinieku upe, mazliet uz dienvidaustrumiem ir Saučenku ezers. Tuvākie ciemi ir Zimaši, 2,2 km uz ziemeļaustrumiem un Upmale, 3,7 km uz ziemeļrietumiem. Attālums līdz pagasta centram Krāslavai 12,1 km.

## Atsauces
Māliņi

**Māliņi** ir ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā, starp Stirbļiem un ceļu Imanti 1 — Upmalieši.  Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

3,7 km uz ziemeļiem atrodas Stirbļu ciems, 800 metrus uz rietumiem no ciema ir  valsts reģionālais autoceļš (P69) Skrudaliena — Kaplava — Krāslava, kas nodrošina sabiedrisko transportu autobusu maršrutā  Krāslava — Lielborne — Krāslava. Attālums līdz novada centram Krāslavai 5,2 km.

## Atsauces
Krisa Everte

**Kristīne Marija "Krisa" Everte** (; dzimusi ) ir bijusī amerikāņu tenisiste, bijusi pasaules ranga līdere.

Kopumā karjeras laikā sportiste izcīnīja uzvaru 157 vienspēļu turnīros. Guvusi uzvaru 18 *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* vienspēļu un trijos dubultspēļu turnīros; sasniegusi finālu 34 turnīru finālos, kas ir profesionālā tenisa rekords gan starp sievietēm, gan vīriešiem. Vismaz pusfinālu sasniegusi 52 *Grand Slam* vienspēļu turnīros no 56 turnīriem, kuros spēlēja, 34 no tām sasniedza pēc kārtas no 1971. gada ASV atklātā čempionāta līdz 1983. gada Francijas atklātajam čempionātam. Viņa ir visvairāk *Grand Slam* titulus izcīnījusī tenisiste ASV un Francijā (kopš atklātās ēras sākuma). Evertes uzvaru procents vienspēlēs (90,05%) ir profesionālā tenisa rekords.

Kopš 2001. gada ir *TENNIS magazine* žurnāla izdevēja.

## Vietas Grand Slam turnīros

## Atsauces

## Ārējās saites
Rusteiki

**Rusteiki** ir daļēji izzudis ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos, blakus pašvaldības ceļam Varnaviči — Rusteiki. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

Uz austrumiem no ciema plūst Šaltupe, uz dienvidaustrumiem izvietojies Dubinkas ezers. Tuvākais ciems ir Varnaviči, kas atrodas 2 km uz dienvidiem, no tā pa valsts vietējo autoceļu (V633) Krāslava— Varnaviči—Robeždaugava tiek nodrošināts sabiedriskais transports autobusu maršrutā Krāslava — Varnaviči — Krāslava. Attālums līdz novada centram Krāslavai 18 km.
 
Uz dienvidaustrumiem no ciema atrodas arheoloģijas pieminekļi — vietējas nozīmes Podvinku baznīcas kalns ar viduslaiku kapsētu un baznīcas vietu, kā arī valsts nozīmes Podvinku senkapi, kas liecina par senu apdzīvotību šajā apvidū.

## Atsauces
Novoseļci

**Novoseļci** ir daļēji izzudis ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos, blakus pašvaldības ceļam Varnaviči—Novoseļci. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

Ziemeļaustrumos no ciema izvietojies Kaudzīšu ezers, no kura iztek Varnaviču strauts, kas ietek Daugavā, bet rietumos un ziemeļos ir Daugavas loks. Tuvākie ciemi ir Varnaviči (2,2 km uz rietumiem), Rusteiki (3,6 km uz ziemeļrietumiem), Gaspari (3,6 km uz dienvidiem). Attālums līdz novada centram Krāslavai 18,2 km.

No Varnavičiem pa valsts vietējo autoceļu (V633) Krāslava—Varnaviči—Robeždaugava tiek nodrošināts sabiedriskais transports autobusu maršrutā Krāslava—Varnaviči—Krāslava.
 
Uz ziemeļrietumiem no ciema atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Daugaviešu senkapi, kas liecina par senu apdzīvotību šajā apvidū.

## Atsauces
Putremiški

**Putremiški** (arī **Putramiški**) ir izzudis ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

Ciems bijis pašvaldības ceļa Matulišku — Vecborne/Krāslavas ceļa atzarojuma rietumu pusē. Tuvākais ciems Matuliški atrodas aptuveni 2&nbsp;km uz dienvidrietumiem. Putremiškos atrodas Putramišku luterāņu un katoļu  kapsēta, kurā Latvijas poļu biedrība 1997. gadā uzstādīja krustus, pieminot poļu karavīrus — novadniekus, kuri krita kaujās par Latvijas atbrīvošanu 1919. un 1920. gadā.

## Atsauces
Boltriški

**Boltriški** ir izzudis ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū un Daugavas loku dabas parkā.

Ciems bijis valsts reģionālā autoceļa (P69) Skrudaliena— Kaplava—Krāslava ziemeļu pusē, pie pašvaldības ceļa Grantiņi 2 — Zelemeņi. Tuvākais ciems, pagasta centrs Kaplava atrodas 2,5 km uz rietumiem no Boltriškiem. Izzudušajā ciemā atrodas Bultrišķu vecticībnieku kapsēta.

## Atsauces
Smetani

**Smetani** (agrāk arī **Starki**) ir izzudis ciems Krāslavas novada Kaplavas pagastā. Ietilpst īpaši aizsargājamajā dabas teritorijā Augšdaugavas aizsargājamo ainavu apvidū.

Bijušā ciema malā atrodas Smetanu grava.

## Atsauces
Hjētils Andrē Omots

**Hjētils Andrē Omots** (; dzimis ) ir bijušais norvēģu kalnu slēpotājs, viens no titulētākajiem sportistiem kalnu slēpošanas vēsturē.

Piedalījies piecās ziemas olimpiskajās spēlēs (, , , , ). Kopumā izcīnījis astoņas medaļas, no kurām četras ir zelta, veiksmīgākās Olimpiskās spēles viņam bija 2002. gadā Soltleiksitijā, kad kļuva par čempionu supergigantā un kombinācijā. Viņš ir visvairāk medaļas Olimpiskajās spēlēs izcīnījušais kalnu slēpotājs, tāpat Omots ir gan jaunākais, gan vecākais zelta medaļas ieguvējs kalnu slēpošanā. Ar panākumiem startējis Pasaules čempionātā, kur ir uzvarējis piecas reizes (trīs reizes kombinācijā), kā arī izcīnījis četras sudraba un trīs bronzas medaļas. Pasaules kausa kopvērtējumā ir izcīnījis vienu uzvaru (1993.—1994. gada sezona), vēl ir izcīnījis uzvaru slaloma, milzu slaloma, supergiganta un kombinācijas kopvērtējumos (kombinācijā pat piecās sezonās).

## Statistika Pasaules kausā

## Ārējās saites
Varieši

**Varieši** ir ciems Jēkabpils novada Variešu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienvidu daļā, valsts vietējā autoceļa (V841) Madona — Ļaudona —Jēkabpils malās.

Ciema robežas noteiktas pa sauszemes līnijām vai zemes īpašuma robežām, teritoriju nosakot pēc iespējas kompaktu. Variešu ciema kopplatība ir 63,7 ha, no kuriem 34,4 ha ir lauksaimniecībā izmantojamā zeme. 42.7% no zemes kopplatības pieder fiziskām personām, 7% juridiskām personām, bet 44% pašvaldībai. Plānojumā sabiedriskā, administratīvā un individuālā apbūve izvietota ciema centrā, daudzdzīvokļu māju apbūve rietumu, bet ciema austrumu daļā atrodas mehāniskais sektors — mehāniskās darbnīcas un kaltes ēka, kā arī dažas privātmājas. Galvenokārt ciema apbūvi veido padomju varas gados kolhoza "Cīņa" uzbūvētās ēkas — daudzdzīvokļu mājas un Līvānu māju apbūves kvartāls. 

Variešos atrodas pagasta padome, Variešu sākumskola, pagasta kultūras nams, doktorāts un ģimenes ārsta prakse, pagasta novadpētniecības muzejs, veikals.

Ciema dienvidos garām plūst Babraunīca.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta bija zināma kā Ungurmuižas zemju teritorija jau 13. gadsimta sākumā, lai gan pirmie cilvēki šo apvidu apdzīvojuši jau 8500. gadus pirms mūsu ēras, par ko liecina atrastie akmens darba rīki. 19. gadsimta vidū Varieši iekļāvās Ungurmuižas pagasta Ungurmuižas novadā, taču tajā galvenokārt bija tikai viensētas. Padomju varas gados, 1945.,1946. gadā Varieši kļuva par Variešu ciema sastāvdaļu, 1970. gados apvienojot Variešu, Antūžu un Medņu ciemu, izveidoja Cīņas ciemu kolhoza "Cīņa" vārdā ar tā centru Cīņu Variešu vietā. Šajā laikā notika Variešu strauja attīstība. 1990. gadā pagasts un ciems atguva Variešu nosaukumu.

1897. gadā luterāņu ciemā (ar Piņņi ciemu)  bija 17 sētas ar 106 cilvēkiem.

## Atsauces
Klerensas sala

**Klerensas sala** (, ) ir ar ledājiem klāta kalnaina sala Dienvidšetlendas salu arhipelāgā Antarktikā. Izvietojusies arhipelāga ziemeļaustrumos Piloto Pardo salu grupā un ir arhipelāga vistālāk austrumos izvietotā sala. Izstiepta ziemeļu—dienvidu virzienā. Prinča Čārlza šaurums salu atdala no rietumos esošās Elefantas salas. Sala kalnaina, augstākā virsotne ir  augstais Ērvinga kalns salas dienvidos.

## Vēsture
Salu 1820. gada 4. februārī atklāja un aptuveni nokartēja Edvarda Brensfīlda ekspedīcija. Brensfīlds izkāpa krastā Boulsa ragā salas dienvidu galā un nosauca salu par godu Princim Viljamam, Klerensas hercogam, vēlākajam Apvienotās Karalistes karalim Viljamam IV. 1821. gada februārī salu atkārtoti atklāja krievu ekspedīcija Fabiāna fon Belinshauzena vadībā un nosauca par **Šiškova salu** () par godu viceadmirālim Aleksandram Šiškovam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ērvinga kalns

**Ērvinga kalns** () ir kalns Dienvidšetlendas salās Antarktikā, Klerensas salas un Piloto Pardo salu augstākā virsotne. Izvietojies salas dienvidu galā. Bijis zināms salu piekrastē kuģojušajiem roņu medniekiem jau no 1820. gadiem un saukts par **Boulsa kalnu** *(Mount Bowles)* pēc netālā Boulsa raga. 1974. gadā, lai izvairītos no nosaukumu dublēšanās (cits Boulsa kalns atrodas Livingstona salā), kalns pārdēvēts par godu britu admirālim, flotes hidrogrāfam (1960-1966) seram Edmundam Džordžam Ērvingam *(Edmund George Irving)*.

Kalnā pirmoreiz uzkāpa Britu Apvienoto dienestu alpīnistu komanda Malkolma Barlija *(Malcolm Burley)* vadībā 1970. gada 6. decembrī.

## Atsauces
Daugavpils trakts

thumb|250px|Daugavpils (''Düneburgh'') kā Inflantijas vaivadijas galvaspilsētas karte (1655).
**Daugavpils trakts** () jeb **Daugavpils stārastija** bija administratīva vienība Inflantijas vaivadijas (1629-1772) sastāvā ar centru Daugavpils (tolaik Dineburgas) pilsētā.  

## Vēsture
Daugavpils stārastija izveidota Cēsu vaivadijas sastāvā pēc Livonijas kara beigām.
1620. gadā jezuīti uzcēla pirmo Daugavpils katoļu baznīcu.    
1656. gadā Otrā Ziemeļu kara laikā Krievijas cars Aleksejs Mihailovičs ieņēma Daugavpils traktu un pārdēvēja Daugavpili par Borisogļebsku, kurā lika celt pareizticīgo baznīcu. 

1667. gadā pēc Andrusovas pamiera noslēgšanas krievi okupēto Latgales daļu atdeva atpakaļ Polijai-Lietuvai. 1671.-1673. gadā jezuīti atjaunoja baznīcu Daugavpils cietokšņa teritorijā. 
1677. gadā Dinaburga kļuva par Inflantijas vaivadijas administratīvo centru, Inflantijas seimiku sanākšanas vietu un Latgales-Piltenes bīskapu rezidenci. Pēc Lielā Ziemeļu kara 1710. gada mēra epidēmijā izmira gandrīz viss Dinaburgas garnizons.
1737. gadā jezuītu ordenis cietokšņa teritorijā uzcēla jaunu mūra baznīcu baroka stilā. 

Pēc pievienošanas Krievijas impērijai to pārdēvēja par Daugavpils apriņķi (, ).

## Atsauces
Lielais Klusā okeāna atkritumu plankums

[upright=1.2|thumb|[Laisānas albatross|Laisānas albatrosa mazuļa atliekas ar plastikāta atkritumiem gremošanas sistēmā Midvejā]]
**Lielais Klusā okeāna atkritumu plankums** () ir antropogēnas izcelsmes atkritumu virpulis Klusā okeāna ziemeļu daļā starp 135°—155° rietumu garuma un 35°—42° ziemeļu platuma grādiem.

Šis piesārņojuma izplatības areāls ir izveidojies Klusā okeāna straumju cirkulācijas rezultātā, tām vienuviet sakoncentrējot plastikāta un citus antropogēnas izcelsmes atkritumus no visas okeāna ziemeļu daļas, tostarp ASV un Japānas piekrastes. Klusajā okeānā ir vairāki šādi "plankumi", taču Lielais Klusā okeāna atkritumu plankums ir pats lielākais un stabilākais. Lai arī precīzs izmērs nav zināms, dažādos avotos tas tiek vērtēts no  līdz pat 15 miljoniem km² (attiecīgi 0,4—8% visas okeāna teritorijas). Iespējams, ka plankums sastāv no divām atsevišķām daļām. Dažādo vērtējumu iemesls ir izpētes grūtības un vērtēšanas kritēriju atšķirības, jo virpuļa perifērijā piesārņojuma koncentrācija ir daudz mazāka kā centrā. Tiek uzskatīts, ka atkritumu plankums satur vairāk kā miljonu tonnu atkritumu.

Lielākā daļa plastikāta atkritumu saules (fotodegradācijas) un viļņošanās ietekmē ir sadalījušies maza izmēra fragmentos, kas ar cilvēka aci nav redzami. To koncentrācija atkritumu plankuma augšējos ūdens slāņos ievērojami pārsniedz zooplanktona koncentrāciju, pie tam vizuāli atgādina to, līdz ar to kļūst par daudzu jūras organismu barību. Lielāki jūras dzīvnieki, arī putni, īpaši albatrosi, aprij arī nesadalījušos lielāka izmēra atkritumus. Abos gadījumos plastikāta uzņemšana visbiežāk izraisa organisma saindēšanos un nāvi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hipatija hronika

**Hipatija hronika** jeb arī **Ipatija hronika** (; ; ) ir baznīcslāvu valodā pārrakstīts vairāku senāku Kijivas Krievzemes hroniku apkopojums. Tas ir otrs vecākais senkrievu hroniku apkopojums pēc t.s. Laurentija hronikas.

## Tapšana un atrašana
Vienu no hronikas norakstiem, kas glabājās Krievijas Zinātņu akadēmijas bibliotēkā Pēterburgā, 1809. gadā izpētīja krievu vēsturnieks Nikolajs Karamzins. Viņš to nosauca par Hipatija hroniku, atbilstoši Kostromas klostera nosaukumam, kur tas agrāk bija glabājies. Vēsturnieki uzskata, ka hronika uzrakstīta uz papīra, kas izgatavots pirms 1428. gada, kaut arī zināms, ka otrs šīs hronikas noraksts jeb t.s. Hļebņikova noraksts (*Хлебниковский список*) tapis Polijas-Lietuvas kopvalsts izveides laikā pēc 1550. gada Kijivas Pečoru klosterī. Saglabājušies arī t.s. Pogodina noraksts (*Погодинский список*, ap 1620), t.s. Jarocka noraksts (*Список Яроцкого*, ap 1651), t.s. Jermolaja noraksts (*Ермолаевский список*, ap 1710), t.s. Krakovas noraksts no Pogodina noraksta (ap 1795).

## Saturs
Hipatija hronika patiesībā ir triju senāku Kijivas Krievzemes hroniku norakstu apkopojums:
* Pagājušo gadu vēsture (baznīcslāvu: *Повѣсть времяньныхъ лѣтъ*) jeb Nestora hronika — senkrievu hronika par notikumiem Krievzemē un apkārtējās valstīs no 852. līdz 1117. gadam;
* Kijivas hronika () — par notikumiem starp 1118. un 1198. gadiem, īpaši par Rurika dinastijas kņazu cīņām par Kijivas lielkņaza troni 1146. — 1152. gadā;
* Galīcijas-Volīnijas hronika () — par notikumiem starp 1201. un 1292. gadiem, īpaši par Galīcijas-Volīnijas kņazu savstarpējām cīņām un pretenzijām uz Krievzemes lielkņaza (jeb "Krievzemes karaļa") troni 1201. un 1253. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oriģinālais teksts ar piezīmēm
Laurentija hronika

[thumb|right|250px|Laurentija hronikas fragments [baznīcslāvu valoda|baznīcslāvu valodā.]]
**Laurentija hronika** () jeb t.s. **Suzdaļas hronika** ir ap 1377. gadu baznīcslāvu valodā pārrakstīts vairāku senāku Kijivas Krievzemes hroniku apkopojums. Tas ir vecākais senkrievu hroniku apkopojums, kas satur Pagājušo gadu vēsturi un sekojošos notikumus līdz Zelta Ordas vietvalža lielkņaza Aleksandra Ņevska dēla  Andreja nāvei 1304. gadā.    

## Tapšana un atrašana
Uz pergamenta rakstīto tekstu rakstījuši divi mūki, no kuriem viens sevi nosaucis par Laurentiju, piebilstot, ka darbu veicis no 1377. gada 14. janvāra līdz 20. martam Vladimiras-Suzdaļas kņaza Dmitrija Konstantinoviča (*Дмитрий Константинович*, valdīja 1356—1383) uzdevumā. Uzskata, ka mūks Laurentijs ir pārrakstījis bojā gājušo Tveras kņazam Mihailam 1305. gadā rakstīto hroniku, izmainot vēstījumu par hana Batija iebrukumu 1238. gadā. 

1792. gadā norakstu iegādājās grāfs Aleksejs Musins-Puškins, kas to 1792. gadā uzdāvināja Krievijas Zinātņu akadēmijas bibliotēkai Pēterburgā.

## Saturs
Laurentija hronika patiesībā ir trīs senāku hroniku norakstu apkopojums:
* Pagājušo gadu vēsture (baznīcslāvu: *Повѣсть времяньныхъ лѣтъ*) jeb Nestora hronika - senkrievu hronika par notikumiem Krievzemē un apkārtējās valstīs no 852. līdz 1110. gadam;
* Hronika par Kijivas lielkņaza troni karojošajiem Rurika dinastijas kņaziem no 1110. līdz 1161. gadam;
* Hronika par Vladimiras-Suzdaļas kņazu un Tveras kņazu cīņām par varu (1164—1304) un kļūšanu par Zelta Ordas vietvalžiem Krievzemē pēc 1238. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Old Church Slavonic text similar to original in pdf format 
*''The Complete Collection of Russian Manuscripts''
Ardēnu klasikas

**Ardēnu klasikas** ir trīs riteņbraukšanas klasikas, kuras notiek aprīļa vidū Ardēnos (Beļģijā) un Limburgā (Nīderlandē). Šīs sacensības ir *[[Amstel Gold Race]]*, *[[La Flèche Wallonne]]* un Ljēža—Bastoņa—Ljēža. Sacensības raksturo paugurainie maršruti un tajās bieži vien cīņa par uzvaru piedalās līdzīgs dalībnieku sastāvs, jo sacensības notiek neilgā laika periodā. Pēdējos gados tās notiek astoņu dienu periodā.

Vienīgie trīskāršie uzvarētāji sezonas laikā ir Davide Rebellins 2004. gadā un Filips Žilbērs 2011. gadā. Citi braucēji, kuri uzvarējuši visās sacensībās, bet ne vienā gadā ir Tadejs Pogačars, Danilo Di Luka, Mikēle Bartoli, Edijs Merkss un Bernārs Ino.

Oficiāli nepastāv kopvērtējums, kurš apvienotu visas trīs sacensības, lai arī pagātnē ir bijusi šāda klasifikācija divām valoņu sacensībām.

Pēdējos gados šīs trīs pauguru klasikas notiek aprīļa otrajā pusē un seko līdzīgai sacensību grupai, bruģa klasikām.
Mediķu iela (Rēzekne)

**Mediķu iela** ir iela ar asfalta un grants segumu Rēzeknes Centra rajonā.
Tai ir krustojums ar Nikodema Rancāna ielu un "T" veida krustojumi ar 18. novembra ielu un Pulkveža Brieža ielu.

Ielas kreisajā pusē (virzienā no dienvidiem) atrodas Rēzeknes slimnīca.

Starpkaru periodā ielas nosaukums bija Mazpulku iela, bet PSRS laikā tā ieguva Mediķu ielas nosaukumu.

## Skatīt arī
* Centra rajons
* Rēzeknes ielas
Kogiste (stacija)

thumb|250px
**Kogiste** () bija dzelzceļa pieturas punkts Igaunijā, Raplas apriņķa Kehtnas pagastā, dzelzceļa iecirknī Lelle—Pērnava. Kogiste atrodas 61,1 km attālumā no Pērnavas pasažieru stacijas, 8,4 km attālumā no Lelles mezgla stacijas un 80,3 km attālumā no Baltijas stacijas Tallinā. Līdz 2018. gada beigām Kogistes dzelzceļa pieturas punkts apkalpoja vietējo pasažieru vilcienu satiksmi, tajā pieturēja visi Tallinas un Pērnavas virzienā kursējošie starppilsētu pasažieru dīzeļvilcieni (2013. gadā 2 vilcienu sastāvu pāri dienā). 

## Stacijas ēka
Kogistes dzelzceļa stacija atklāta 1925. gadā. Stacijas ēka pabeigta vienu gadu vēlāk — 1926. gadā. Pēc Leona Johansona tipveida projekta veidotā celtne ir vienstāva koka ēka ar stāvu divslīpes jumtu un mezonīna izbūvēm sliežu ceļa un pagalma pusē. Ēkas stilistikais tēls veidots atsaucoties uz Lielvidzemes muižu arhitektūru. Identiska dzelzceļa stacija 1927. gadā tika uzbūvēta arī Totsi dzelzceļa stacijā.

Mūsdienās Kogistes stacijas ēka pārveidota par dzīvojamo māju. Līdz ar stacijas pārveidi par pieturas punktu demontēts arī otrais sliežu ceļš.

Kopš 2018. gada 8. decembra pasažieru vilcieni posmā Pērnava—Lelle vairs nekursē un Kogistes pietura netiek izmantota.

## Skatīt arī
* Igaunijas pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (dienvidu virziens)

## Atsauces
Boulsa rags

**Boulsa rags** () ir zemesrags Klerensas salas dienvidos Antarktīdā, salas galējais dienvidu punkts. Zemesragu 1820. gada 4. februārī atklāja Edvards Brensfīlds ar brigu *Williams* un nosauca par godu kapteinim (vēlāk — admirālis) Viljamam Boulsam *(William Bowles)*, Britu eskadras komandierim Dienvidamerikā.

Boulsa rags atzīts par putniem nozīmīgu vietu, jo zemesragā un tā tiešā tuvumā ligzdo vairāk kā 112 tūkstoši pāru zodasiksnas pingvīnu *(Pygoscelis antarcticus)*.

## Atsauces
Džims Beluši

**Džeimss Ādams Beluši** (; dzimis  Čikāgā), vairāk pazīstams kā **Džims Beluši** (), ir amerikāņu aktieris, mūziķis, dziedātājs un komiķis.

Vislabāk viņš ir pazīstams ar lomu komēdijseriālā "Džima dēļ" (2001—2009). Attēlojis lomas vairāk nekā 150 filmās un TV seriālos, tai skaitā filmās ''Thief'' (1981), "Salvadora" (1986), "Sarkanā tveice" (1988), *[[K-9]]* (1989), "Sprogainīte Sjū" (1991), "Aste luncina suni" (1997), "Rēgu rakstnieks" (2010), "Tvinpīka" (TV seriāls, 2017), "Brīnumu rats" (2017).

Džeimss Beluši ir aktiera un komiķa Džona Beluši (1949—1982) jaunākais brālis.

Aktierim ir albāņu izcelsme, viņš ir ticīgs pareizticīgais.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Peremišļanu rajons

**Peremišļanu rajons** () ir Ļvivas apgabala administratīvā iedalījuma vienība Ukrainā. Robežojas ar Ļvivas apgabala Židačivas, Mikolajivas, Pustomitu un Zoločivas rajoniem, kā arī Ternopiļas apgabala Berežanu rajonu un Ivanofrankivskas apgabala Rohatinas rajonu.

Peremišļanu rajona Dobrjaniču ciemā dzimis psihoanalītiķis Vilhelms Reihs (*Wilhelm Reich*, 1897—1957).

## Ārējās saites
Grieķijas futbola Superlīga

**Grieķijas Superlīga** ir Grieķijas augstākā futbola līga. Tajā spēlē 14 komandas. Visvairāk titulu (48) ir ieguvis klubs Pirejas "Olympiacos", kas ir arī pāšreizējā čempionvienība.

2 sezonas šajā līgā klubā *[[FK Ergotelis]]* aizvadīja Māris Verpakovskis.

## Klubi 2022.—2023. gada sezonā
Pieneņu Vīns (grupa)

**Pieneņu Vīns** jeb ***Dandelion Wine*** ir Latvijas mūzikas grupa, kas muzicē džeza, džezpopa, fanka un disko stilos. Grupa izveidota 2005. gada februārī. Grupas nosaukums aizgūts no Reja Bredberija romāna "Pieneņu vīns".

Grupas pastāvēšanas laikā tajā ir piedalījušies daudzi mūziķi, taču pašlaik no sākumsastāva palikusi tikai soliste Evilena Protektore.

Grupa regulāri piedalās dažādos projektos, festivālos un konkursos. Starp grupas sasniegumiem ir uzvara 2007. gada "MicRec Open4" un 2008. gada konkursā "Tu Esi Pamanīts". Grupas ieņēma 3. vietu konkursa "Eirodziesma 2011" superfinālā, kā arī dziesma *You Are* tika izvirzīta 2011. gada Latvijas Mūzikas ierakstu Gada Balvas nominācijā "Labākā debija". 2013. gadā grupa piedalījās konkursā "Dziesma 2013" ar divām dažādu stilu dziesmām, abas no kurām iekļuva pusfinālā, viena – finālā.

Grupa veiksmīgi sadarbojusies un veidojusi kopprojektus ar *Serge Junior Robinson*, Ingu Bērziņu, *[[Platz Für Tanz]]*, *[[Danceradio]]*, *Tommaso Troncon*, *Fil Straughan*, Nelliju Furtado.

2013. gadā grupa izlaida pirmo lielāko digitālo projektu valstī ar nosaukumu Stop360, uzfilmējot savam singlam STOP pirmo 360 grādu panorāmas mūzikas video. 2014. gadā grupa piedalījās pirmajā Starptautiskajā Džeza dienā Latvijā, uzstājoties vienā no galvenām skatuvēm.

2016. gadā grupa izlaida savu pirmo albumu ar nosaukumu «Roads Taken», kas sastāv no 14 kompozīcijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* Grupas profils portālā ''Draugiem.lv''
* Raksts par grupas debijas albuma prezentāciju portālā ''TVNET''
Bibrka

**Bibrka** () ir pilsēta Ukrainas rietumos, Ļvivas apgabala Ļvivas rajonā pie Rietumu Bugas.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1211. gadā. Ietilpa Žečpospolitā. Pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā pilsēta iekļāvās Austrijas impērijā.

Pēc Pirmā pasaules kara Bibrka tika iekļauta jaunizveidotajā Polijas valstī. Sākoties Otrajam pasaules karam, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, Bibrku ieņēma PSRS karaspēks. Pēc Vācijas uzbrukuma PSRS Bibrku ieņēma vācu karaspēks un iekļāva Ģenerālgubernatūras sastāvā. Holokaustā tika iznīcināti pilsētas ebreju iedzīvotāji.

Pēc Otrā pasaules kara lielākā daļa atlikušie poļu iedzīvotāji pārcēlās vai tika padzīti uz dzīvi Polijā, sevišķi uz tās rietumu apgabaliem, no kuriem savukārt tika padzīti vācieši. Līdz 1991. gadam Bibrka atradās Ukrainas PSR sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites