Jēkabpils novads

**Jēkabpils novads** ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienoti Jēkabpils pilsēta, Jēkabpils novads, Aknīstes novads, Krustpils novads, Salas novads un Viesītes novads. Novada centrs atrodas Jēkabpils valstspilsētā. Robežojas rietumos ar Aizkraukles novadu, ziemeļos ar Madonas novadu, austrumos ar Līvānu un Preiļu novadiem, dienvidos ar Augšdaugavas novadu un Lietuvas Panevēžas apriņķi.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Jēkabpils rajona teritoriju.

## Teritoriālais iedalījums
Jēkabpils novads sastāv no 3 pilsētām un 22 pagastiem: Aknīstes pagasts, Aknīstes pilsēta, Asares pagasts, Atašienes pagasts, Ābeļu pagasts, Dignājas pagasts, Dunavas pagasts, Elkšņu pagasts, Gārsenes pagasts, Jēkabpils valstspilsēta, Kalna pagasts, Krustpils pagasts, Kūku pagasts, Leimaņu pagasts, Mežāres pagasts, Rites pagasts, Rubenes pagasts, Salas pagasts, Saukas pagasts, Sēlpils pagasts, Variešu pagasts, Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta, Vīpes pagasts un Zasas pagasts.

### Latgales vēsturiskajā zemē
Latgalē ietilpst novada daļa Daugavas labajā krastā: Atašienes pagasts, Jēkabpils valstspilsēta (daļēji), Krustpils pagasts, Kūku pagasts, Mežāres pagasts, Variešu pagasts, Vīpes pagasts.

### Sēlijas vēsturiskajā zemē
Sēlijā ietilpst novada daļa Daugavas kreisajā krastā: Aknīstes pagasts, Aknīstes pilsēta, Asares pagasts, Ābeļu pagasts, Dignājas pagasts, Dunavas pagasts, Elkšņu pagasts, Gārsenes pagasts, Jēkabpils valstspilsēta (daļēji), Kalna pagasts, Leimaņu pagasts, Salas pagasts, Saukas pagasts, Sēlpils pagasts, Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta, Zasas pagasts.

## Daba
Novada austrumdaļā atrodas Vidusdaugavas zemiene, dienvidaustrumos Aknīstes pacēlums, rietumos Sēlijas valnis (Ormaņkalns 167 m, Taborkalns 139 m). Augsnes — velēnu, podzolētās un purvu. Meži 1982. gadā aizņēma ap 40% no teritorijas. Derīgie izrakteņi — grants (Elkšņi, Spārniņi), māls (Auzāni, Skanstenieki), dolomīts (Birži, Brodi), kūdra (Baraukas, Nomaļu, Stridas purvi).

Vidējā temperatūra: -6 — -6,5 ° C janvārī, + 17 — 17,5 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 600—650 mm gadā.

### Upes
* Daugavas baseina: Daugava, Odze, Ziemeļsusēja, Nereta, Aiviekste (robežupe).
* Lielupes baseina: Dienvidsusēja, Viesīte.

### Ūdenstilpes
74 ezeri, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Saukas ezers 7,7 km², Viesītes ezers 2,3 km². Ziemeļrietumos Pļaviņu ūdenskrātuves daļa.

## Vēsture
Novada teritorija apdzīvota kopš 9. gadu tūkstoša p.m.ē. 1. gadu tūkstotī p.m.ē, nocietinātas apmetnes bija Asotē, Dignājā, Sēlpilī. Mūsu ēras sākumā novadu apdzīvoja latgaļi un sēļi, cauri tam gāja svarīgais Daugavas ūdensceļš un vietējie tirdzniecības ceļi. Līdz 13. gadsimtam mūsdienu novada teritorija aptuveni atradās sēļu Kalves un Sēlenes zemēs. 13. gadsimtā Sēlpils un Asote kļuva par krustnešu uzbrukumu mērķiem jau pirmajās desmitgadēs. 1250. gados Sēlijas daļa bija pakļauta.  Livonijas ordeņa valsts laikā novads atradās Sēlpils fogtejas un Daugavpils komturejas teritorijā, daļēji - Rīgas arhibīskapijas Letu gala Krustpils draudzes novadā. 

Pēc Livonijas sabrukuma 1560. gados Daugavas kreisā krasta zemes ieguva Kurzemes un Zemgales hercogiste, labais krasts nonāca Polijas pārvaldē, tā ziemeļdaļa kopš 1620. gadiem piederēja Zviedrijai.  Kurzemes un Zemgales hercogistes laikā tagadējā novada teritorija atradās daļēji Sēlpils, daļēji Daugavpils draudzes novada teritorijā, kā arī Inflantijas vaivadijas Daugavpils traktā (Krustpils). 18. gadsimtā novada teritorija pārgāja Krievijas Impērijas kontrolē - Daugavpils traktu pārdēvēja par Daugavpils apriņķi. 1819. gadā Sēlpils virspilskunga tiesas teritorijā izveidoja Jaunjelgavas apriņķi. 

Latvijas Neatkarības kara laikā novada teritoriju Latvijas armija atbrīvoja 1919. gadā. 1924. gadā Latvijas Republikas Jaunjelgavas apriņķis tika pārdēvēts par Jēkabpils apriņķi. Pēc Latvijas okupācijas 1941. gada 18. martā Daugavpils apriņķa Krustpils un Gostiņu pilsētas un četri pagasti tika pievienoti Jēkabpils apriņķim. 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas rezultātā tas pārveidots par Jēkabpils rajonu. 1990. gadā tika atjaunoti pagasti. 2009. gadā pēc rajonu likvidācijas izveidots pirmais Jēkabpils novads, bet Jēkabpils ieguva republikas pilsētas statusu ar savu pašvaldību. 2021. gadā Jēkabpils novadu reorganizēja, tam pievienojot Aknīstes novadu, Krustpils novadu, Salas novadu un Viesītes novadu.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas

### Nacionālais sastāvs

## Pašvaldība

## Saimniecība

### Transports

Stacija.jpg|Krustpils dzelzceļa stacija
P73 Akniste1.JPG|Autoceļš P73 pie Aknīstes.

Jēkabpils novadu šķērso vairāki dažādas nozīmes autoceļi. Novada teritoriju šķērso  (Rīga—Daugavpils—Krāslava—Baltkrievijas robeža (Pāternieki)). Jēkabpils pilsētā sākas arī  (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)). Tāpat, novadu šķērso vairāki reģionālās nozīmes autoceļi —  (Krāslava—Preiļi—Madona (Madonas apvedceļš)),  (Ilūkste (Virsaiši)—Bebrene—Birži),  (Vecumnieki—Nereta—Subate),  (Siliņi—Aknīste),  (Jēkabpils—Lietuvas robeža (Nereta)) un  (Aizkraukle—Jēkabpils). 

Novadu teritoriju šķērso arī divas dzelzceļa līnijas: Rīga—Daugavpils, uz kuras Jēkabpils novada teritorijā atrodas divas stacijas (Krustpils un Trepe), un līnija Krustpils—Rēzekne II, uz kuras atrodas četras dzelzceļa stacijas — Krustpils, Kūkas, Mežāre un Atašiene. Abās dzelzceļa līnijās kursē tikai dīzeļvilcieni.

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī