open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
X-cilvēki: sākums. Vilknadzis

**"X-cilvēki: sākums. Vilknadzis"** () ir 2009. gada amerikāņu supervaroņu filma, kuras režisors ir Gevins Hūds. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tēlu ar tādu pašu nosaukumu. Filmai ir divi turpinājumi: 2013. gada filma "Vilknadzis" un 2017. gada filma "Logans".

Galvenās lomas filmā atveido Hjū Džekmens, Līevs Šreibers, Raiens Renoldss, Linna Kolinsa un Denijs Hjūstons. Filmas pirmizrāde notika  Sidnejā.

Filmā tiek parādīta Vilknadža bērnība, tikšanās ar Viljamu Straikeru, kā arī Vilknadža pavadītais laiks komandā X.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vilknadzis (filma)

**"Vilknadzis"** () ir 2015. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Džeimss Mengolds. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma *[[Marvel Comics]]* tēlu. Tas ir turpinājums 2009. gada filmai "X-cilvēki: sākums. Vilknadzis". 2017. gadā iznāca turpinājums "Logans".

Galvenās lomas filmā atveido Hjū Džekmens, Famke Jansena, Hirojuki Sanada un Vils Jans Lī. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Filmā Vilknadzim, kuram atņemtas viņa dziedniecības spējas, jācīnās pret nāvējošu samuraju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pīle Hovards

**"Pīle Hovards"** () ir 1986. gada amerikāņu  filma, kuras režisors ir Vilards Haiks. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* komiksiem ar tādu pašu nosaukumu.

Galvenās lomas filmā atveido Čips Zīns, Lea Tompsone, Džefrijs Džonss un Tims Robinss. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā cilvēciska pīle nokļūst uz Zemes, kur tai jāpārtrauc citplanētiešu uzbrukums planētai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rudā Sonja

**"Rudā Sonja"** () ir 1985. gada ASV fantāzijas filma, kuras režisors ir Ričards Fleišers. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma *[[Marvel Comics]]* tēlu. Galvenās lomas filmā atveido Arnolds Švarcenegers, Bridžita Nīlsena, Sandala Bergmane un Pols Smits. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā Sonja, ruda kareive, dodas ceļā, lai atriebtos ļaunai karalienei, kuras karavīri nogalināja Sonjas ģimeni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Logans (filma)

**"Logans"** () ir 2017. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Džeimss Mengolds. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma *[[Marvel Comics]]* tēlu. Šis ir turpinājums 2009. gada filmai "X-cilvēki: sākums. Vilknadzis" un 2013. gada filmai "Vilknadzis".

Galvenās lomas filmā atveido Hjū Džekmens, Patriks Stjuarts, Boids Holbruks, Stīvens Meršants, Ričards E. Grants un Dafne Kīna. Filmas pirmizrāde notika  Berlīnē.

Filmā novecojušais Vilknadzis un slimais Profesors X aizstāv jaunu mutantu Lauru no vajātājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
X-cilvēki 2

**"X-cilvēki 2"** () ir 2003. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Braiens Singers. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma *[[Marvel Comics]]* komiksiem. Filma ir turpinājums 2000. gada filmai "X-cilvēki". 2006. gadā iznāca turpinājums "X-cilvēki: Pēdējā sadursme".

Galvenās lomas filmā atveido Hjū Džekmens, Patriks Stjuarts, Halle Berija, Ians Makellens, Famke Jansena un Džeimss Mārsdens. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Filmā X-cilvēkiem jāaptur Viljams Straikers, kurš uzbrūk profesora X skolai, lai izveidotu savu profesora datora versiju un iznīcinātu uz Zemes esošos mutantus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Salve (grupa)

**"Salve"** ir bijusī latviešu instrumentālās rokmūzikas grupa, kas radās Jelgavā 1978. gadā uz estrādes ansambļa "Salve" bāzes. To izveidoja Egils Pētersons un Uģis Prauliņš. Grupa izpildīja eksperimentālu, instrumentālu mūziku, apvienojot dažādus mūzikas stilus — ārtroku, džezroku un *[[Indīroks|indie]]*. Grupa pastāvēja līdz 1987. gadam un bija vairākkārtēja "Liepājas Dzintara" laureāte. Laika gaitā grupas sastāvs ir mainījies: tajā ir spēlējuši arī Juris Kulakovs, Normunds Šnē, Valts Pūce, Māra Birziņa, Guntars Račs, Andris Alviķis u. c.

## Vēsture
Par grupas pirmsākumiem var uzskatīt 1977. gada, kad iepazinās un sāka muzicēt kopā Egils Pētersons un Uģis Prauliņš. Koncerti notika toreizējā RTU studentu klubā — Anglikāņu baznīcā. Pēc tam radās izdevība pārcelties uz Jelgavu un uz toreizējā estrādes ansambļa bāzes "Salve" izveidot savu kolektīvu, kurš darbojās Egila Pētersona vadībā no 1978. līdz 1987. gadam. 1978. gadā "Salve" piedalījās Republikas estrādes kolektīvu skatē, kas notika Daugavpilī, un izcīnīja 1. vieta instrumentālo ansambļu grupā. Sastāvā bija U. Prauliņš — sintezators, klavieres, E. Pētersons — ģitāra, Andris Bumbieris — basa ģitāra, Aleksandrs Akimovs — sitamie instrumenti. Grupa spēlēja 40 minūšu garu kompozīciju no holandiešu grupas *[[Focus]]* “Anonymous”, kura sastāvēja no pašu izveidotām improvizācijām.

1979. gadā mūzikas festivālā "Liepājas Dzintars" izcīnīta 2. vieta instrumentālo ansambļu grupā kopā ar ansambli „Inversija”. Grupai pievienojās Normunds Šnē (oboja), Uģa Prauliņa vietu ieņem Arnolds Jass. Programmā bija ap 35 minūšu garš E. Pētersona instrumentāls skaņdarbs „Liepājas Vasara”. 1979. gadā rudenī grupa aizvadīja koncertu sēriju Sibīrijā, Burjatijas republikā vietējiem iedzīvotājiem, kā arī padomju laika celtniecības lielprojekta BAM celtniekiem kopā ar „Rīgas Pantomīmu”

1980. gadā "Liepājas Dzintars" iegūta 1. vieta instrumentālo ansambļu grupā un saņemta īpaša balva par skaņdarbu „Baltā Tēma”. Sastāvā vairs nav Arnolda Jasas, viņa vietu ieņem Juris Kulakovs, kurš piekrita spēlēt grupā pusgadu, kamēr viņam nebija savas grupas. Joprojām muzicēja arī Normunds Šnē (oboja). Programmā bija E. Pētersona skaņdarbi

1981. gadā "Liepājas Dzintars" spēlēja jauns sastāvs: E. Pētersons — ģitāra, Valts Pūce — taustiņinstrumenti, Aleksandrs Akimovs — sitamie instrumenti, Edmunds Pumpurs — basa ģitāra, Māra Birziņa — vijole. Programmā iekļauti E. Pētersona un V. Pūces skaņdarbi. Tika iegūta 1.vieta instrumentālo ansambļu grupā. Turpmāk koncerti šajā sastāvā notika līdz 1985. gadam

1985. gadā grupā atgriezās Uģis Prauliņš, vienlaikus pievienojās arī Andris Alviķis (basa ģitāra) un Guntars Račs (sitamie instrumenti). Notika koncerti, tika veikta daži ieraksti radio studijā. Grupa beidza savu darbību 1987. gadā.
Jad Vašem

thumb|Jad Vašem
***Jad Vašem*** () ir Izraēlas oficiālais memoriāls, kas atrodas Jeruzalemē un veltīts holokausta upuru piemiņai. Tajā tiek godināti mirušie ebreji, kas cīnījušies pret nacistiem, kā arī tie, kas palīdzēja ebrejiem slēpties. *Jad Vašem* ietilpst arī muzejs un institūts. Memoriāls izveidots 1953. gadā.

*Jad Vašem* ir otrais apmeklētākais tūrisma objekts valstī pēc Raudu mūra. Ik gadu to apmeklē ap 1 miljonu cilvēku.

## Attēlu galerija

Jerusalem-Yad VaShem-06-Halle der Erinnerung-2010-gje.jpg
Jerusalem-Yad VaShem-12-Halle der Erinnerung innen-2010-gje.jpg
Jerusalem-Yad VaShem-18-Kindergedenkstaette-2010-gje.jpg
Jerusalem-Yad VaShem-24-Janusz Korczak-2010-gje.jpg
Jerusalem-Yad VaShem-26-Tal der Gemeinden-2010-gje.jpg
Jerusalem-Yad VaShem-38-Tal der Gemeinden-Tschechien-2010-gje.jpg


## Ārējās saites
* Jad Vašem mājaslapa
Koku iela (Rīga)

**Koku iela** ir Rīgas iela Torņakalna apkaimē Pārdaugavā. Kopējais ielas garums ir 350 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām. Iela sākas krustojumā ar Vienības gatvi un beidzas krustojumā ar Bauskas ielu. Koku iela ir klāta ar asfalta segumu un bruģi, pa ielu nekursē sabiedriskais transports.

## Vēsture
Koku iela laika gaitā nav mainījusi savu nosaukumu. Pirmo reizi Rīgas kartogrāfiskajā materiālā minēta 1880/1883. gadā.

## Ielu savienojumi
Koku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vienības gatve
* Āpšu iela
* Daudzeses iela
* Bauskas iela

## Skatīt arī
* Zemgales priekšpilsēta
* Torņakalns

## Atsauces

## Ārējās saites
* Torņakalna ielas Citariga.lv
Remo Freilers

**Remo Freilers** (; dzimis ) ir Šveices futbolists, pussargs, Šveices futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Itālijas A sērijas kluba ''Bologna'' sastāvā.

## Sasniegumi
**Bologna**

* Itālijas kauss: 2024—25

## Ārējās saites
Mario Gavranovičs

**Mario Gavranovičs** (; dzimis ) ir Bosnijas horvātu izcelsmes bijušais Šveices futbolists, uzbrucējs, Šveices futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Schalke 04**

* DFB Pokal: 2010–11

**Zürich**

* Šveices kauss: 2013–14, 2015–16

**Rijeka**

* Horvātijas Pirmā līga: 2016–17
* Horvātijas kauss: 2016–17

**DInamo Zagreb**

* Horvātijas Pirmā līga: 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2020–21
* Horvātijas kauss: 2017–18, 2020–21
* Horvātijas Superkauss: 2019

## Ārējās saites
Luiss Murjels

**Luiss Murjels** (; dzimis ) ir Kolumbijas futbolists, uzbrucējs, bijušais Kolumbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2026. gada spēlē Kolumbijas kluba *[[Atlético Junior]]* sastāvā.
## Ārējās saites
Hoans Mohika

**Hoans Mohika** (; dzimis ) ir Kolumbijas futbolists, aizsargs, Kolumbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē ''La Liga'' klubā *[[RCD Mallorca|Mallorca]]*.

## Ārējās saites
Rīgas estrādes orķestris

**Rīgas estrādes orķestris** (REO) bija Latvijas Valsts filharmonijas estrādes mūzikas orķestris, kas pastāvēja no 1957. līdz 1976. gadam. To vadīja Ringolds Ore (1957—1959), Aleksandrs Kublinskis (1959—1960), Egīls Švarcs (1960—1964), Raimonds Pauls (1964—1971), Aivars Krūmiņš (1971—1976).

## Vēsture
Orķestri izveidoja 1957. gadā komponista Ringolda Ores vadībā. Tā sastāvā iekļāva 1956. gadā dibināto Latvijas Radio sekstetu, kurā spēlēja pianists Raimonds Pauls, saksofonists un klarnetists Gunārs Kušķis, kontrabasists Egīls Švarcs, vibrofonists Eduards Ābelskalns, bundzinieks Haralds Brando un ģitārists Georgs Slaveckis (*Славецкий*).  
REO spēlēja gan pavadījumu vokālistiem, gan arī džeza manierē komponētus Ringholda Ores, Raimonda Paula oriģinālskaņdarbus un ārzemju mūzikas apdares. Sākotnējā orķetra sastāvā spēlēja arī trompetists Boriss Kogans, trombonists Aldis Āmoliņš, vijolnieks Alnis Zaķis, trompetists Arvīds Brēmanis un citi mūziķi.

1958. gadā no REO aizgāja Raimonds Pauls, pianista vietu ieņēma akordeonists Ermens Bāliņš. 1959. gadā Ringoldu Ori atcēla no orķetra vadīšanas, par REO vadītāju kļuva Aleksandrs Kublinskis, tad Egīls Švarcs. Orķestrim pievienojās saksofonists Aleksandrs Piščikovs (*Пищиков*) un saksofonists Vitālijs Dolgovs (*Долгов*).
Vokālisti bija Aino Bāliņa, Valentīna Butāne, Larisa Mondrusa, Zdzislavs Romanovskis un citi.

1964. gadā REO vadību pārņēma Raimonds Pauls, to pameta Aino Bāliņa, kas pievienojās Maskavas Oļega Lundstrēma orķestrim, bet A. Pisčikovs un V. Dolgovs  Edija Roznera orķestrim. Viņu vietu ieņēma saksofonists Raimonds Raubiško, saksofonists un flautists Ivars Birkāns, trompetists Aivars Krūmiņš. 
Vokālisti bija Nora Bumbiere, Viktors Lapčenoks, Margarita Vilcāne, Ojārs Grinbergs. REO šajā laikā izpildīja galvenokārt Raimonda Paula dziesmas.
1971. gadā Raimonds Pauls pameta REO un izveidoja savu grupu "Modo", Rīgas estrādes orķestri likvidēja 1976. gadā.

## Atsauces
X-cilvēki: Pirmā klase

**"X-cilvēki: Pirmā klase"** () ir 2011. gada supervaroņu filma, kuras režisors ir Metjū Vons. Filma balstīta uz *[[Marvel Comics]]* komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir pirmā filma "X-cilvēku" triloģijā, kas veidota kā prīkvels iepriekšējām "X-cilvēku" filmām. 2014. gadā iznāca filmas turpinājums "X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas".

Galvenās lomas filmā atveido Dženifere Lorensa, Maikls Fasbenders, Džeimss Makevojs, Dženuarija Džonsa, Nikolass Holts, Elena Peidža,  Džeisons Flemings un Rouza Bairna. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā.

Filmā tiek parādīta Profesora X un Magneto iepazīšanās, viņu turpmākās attiecības, kā arī X-cilvēku un Mutantu brālības izveidošana.

## Atsauces

## Ārējās saites
X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas

**"X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas"** () ir 2014. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Braiens Singers. Filma balstīta uz *[[Marvel Comics]]* komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "X-cilvēki: Pirmā klase". 2016. gadā iznāca filmas turpinājums "X-cilvēki: Apokalipse".

Galvenās lomas filmā atveido Dženifere Lorensa, Maikls Fasbenders, Džeimss Makevojs, Patriks Stjuarts,  Hjū Džekmens, Anna Pakvina, Halle Berija, Elena Peidža, un Evans Pīterss. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā.

Filmā Vilknadzis ceļo atpakaļ laikā uz 1973. gadu, lai izmainītu nākotni un novērstu notikumu, kura rezultātā cilvēki un mutanti iet bojā.

## Atsauces

## Ārējās saites
X-cilvēki: Pēdējā sadursme

**"X-cilvēki: Pēdējā sadursme"** () ir 2006. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Brets Ratners. Filma balstīta uz *[[Marvel Comics]]* komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2003. gada filmai "X-cilvēki 2".

Galvenās lomas filmā atveido Hjū Džekmens, Patriks Stjuarts, Halle Berija, Ians Makellens, Famke Jansena, Anna Pakvina, Kelsija Gramere un Džeimss Mārsdens. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Filmā starp mutantiem un cilvēkiem rodas nesaskaņas "mutantu zāļu" dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jasmīnu iela (Jūrmala)

**Jasmīnu iela** ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. Jasmīnu iela sākas krustojumā ar Brīvības prospektu un beidzas krustojumā ar Stendes ielu. Kopējais ielas garums ir 580 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Jasmīnu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Jasmīnu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības prospekts (T veida krustojums)
* Jelgavas iela
* Kuldīgas iela
* Rēzeknes pulka iela
* Rīgas iela
* Stendes iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Bulduri
Jaunā iela (Jūrmala)

**Jaunā iela** ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Jaunā iela sākas krustojumā ar Jūras ielu un beidzas krustojumā ar Varkaļu ielu. Kopējais ielas garums ir 1625 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Jaunajā ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Jaunā iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jūras iela (T veida krustojums)
* Jomas iela
* Lienes iela
* Brīvības prospekts (T veida krustojums)
* Rīgas iela
* Straumes iela
* Kalnciema iela
* Ormaņu iela
* Jāņa iela (T veida krustojums)
* Plūdu iela
* Varkaļu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Majori
X-cilvēki: Apokalipse

**"X-cilvēki: Apokalipse"** () ir 2016. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Braiens Singers. Filma balstīta uz *[[Marvel Comics]]* komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2014. gada filmai "X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas", savukārt 2019. gadā filmai iznāca turpinājums "X-cilvēki: Tumšais Fēnikss".

Galvenās lomas filmā atveido Dženifere Lorensa, Maikls Fasbenders, Džeimss Makevojs, Oskars Aizeks, Nikolass Holts, Rouza Bairna, Tajs Šeridans, Evans Pīterss, Sofija Tērnere un Kodijs Smits-Makfī. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Filmā X-cilvēki cenšas apturēt mutantu "Apokalipse", kurš ir pamodies 1983. gadā un plāno iznīcināt civilizāciju un pārņemt pasauli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jaunatnes iela (Jūrmala)

**Jaunatnes iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Jaunatnes iela sākas krustojumā ar Jūrmalas ielu un beidzas krustojumā ar Jāņa Sudrabkalna ielu. Kopējais ielas garums ir 180 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Jaunatnes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Jaunatnes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jūrmalas iela (T veida krustojums)
* Kaugurciema iela
* Jāņa Sudrabkalna iela (T veida krustojums)
Jaunķemeru ceļš

**Jaunķemeru ceļš** ir iela Jūrmalā, kas savieno Ķemeru un Jaunķemeru apkaimes. Jaunķemeru ceļš sākas pie pludmales un beidzas savienojumā ar Tūristu ielu. Kopējais ielas garums ir 4490 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Jaunķemeru ceļā satiksmes kustība norit divās joslās.

## Ielu savienojumi
Jaunķemeru ceļš ir savienots ar šādām ielām:
* Kolkas iela
* Mežciema iela (T veida krustojums)
* Stigas iela (T veida krustojums)
* Tūristu iela (ielas turpinājums)

## Satiksme
Pa Jaunķemeru ceļu kursē 5. un 6. autobusu maršruti.

## Skatīt arī
* Jaunķemeri
Jaņa Rozentāla iela (Jūrmala)

**Jaņa Rozentāla iela** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Jaņa Rozentāla iela sākas krustojumā ar Robežu ielu un beidzas pie Jūrmalas pilsētas robežas. Kopējais ielas garums ir 950 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Jaņa Rozentāla ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Jaņa Rozentāla iela ir savienota ar šādām ielām:
* Robežu iela (T veida krustojums)
* Tirgus iela
* Pētera Pāvila iela (T veida krustojums)
* Brocēnu iela
* Vilhelma Purvīša iela

## Skatīt arī
* Ķemeri
Jēkaba iela (Jūrmala)

**Jēkaba iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Jēkaba iela sākas krustojumā ar Puķu ielu un beidzas kāpu rajonā. Kopējais ielas garums ir 100 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Jēkaba ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Skatīt arī
* Melluži
Jēkabpils iela (Jūrmala)

**Jēkabpils iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Jēkabpils iela sākas krustojumā ar Dzirnavu ielu un beidzas krustojumā ar Ventspils šoseju. Kopējais ielas garums ir 525 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Jēkabpils ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Jēkabpils iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ventspils šoseja (T veida krustojums)
* Daugavpils iela
* Kārsas iela
* Leona Paegles iela
* Mazā Dzirnavu iela (T veida krustojums)
* Dzirnavu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
Jelgavas iela (Jūrmala)

**Jelgavas iela** ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. Jelgavas iela sākas krustojumā ar Dārzkopības ielu un beidzas krustojumā ar Vienības prospektu. Kopējais ielas garums ir 380 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Jelgavas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Jelgavas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jaunjelgavas iela (ielas turpinājums)
* Dārzkopības iela
* Muižas iela
* Jasmīnu iela
* Vienības prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Bulduri
Juglas iela (Jūrmala)

**Juglas iela** ir iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Juglas iela sākas krustojumā ar Dubultu prospektu un beidzas pie kāpu meža. Kopējais ielas garums ir 205 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Juglas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Skatīt arī
* Dubulti
Jūras iela (Jūrmala)

**Jūras iela** ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Jūras iela sākas krustojumā ar Ērgļu ielu un beidzas krustojumā ar Turaidas ielu. Kopējais ielas garums ir 1290 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Jūras ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Jūras iela ir vienvirziena iela, pa to var braukt virzienā no Turaidas ielas uz Ērgļu ielu. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Jūras ielā atrodas *Baltic Beach Hotel*, tenisa klubs "Jūra", kā arī vairākas viesnīcas.

## Ielu savienojumi
[thumb|left|[Turaidas iela (Jūrmala)|Turaidas un Jūras ielu krustojums]]
Jūras iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ērgļu iela (T veida krustojums)
* Kaiju iela (T veida krustojums)
* Undīnes iela
* Vanagu iela
* Ātrā iela (T veida krustojums)
* Omnibusa iela (T veida krustojums)
* Tirgoņu iela
* Smilšu iela (T veida krustojums)
* Pilsoņu iela
* Teātra iela (T veida krustojums)
* Jaunā iela (T veida krustojums)
* Konkordijas iela (T veida krustojums)
* Jāņa Pliekšāna iela (T veida krustojums)
* Viktorijas iela
* Turaidas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Majori
Jurģu iela (Jūrmala)

**Jurģu iela** ir iela Jūrmalā, Kauguru apkaimē. Jurģu iela sākas krustojumā ar Lāčplēša ielu un beidzas krustojumā ar Skolas ielu. Kopējais ielas garums ir 885 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Jurģu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Jurģu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Skolas iela (T veida krustojums)
* Raiņa iela
* Tallinas iela
* Tērbatas iela (T veida krustojums)
* Lauku iela (T veida krustojums)
* Lāčplēša iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Kauguri
Jūrkalnes iela (Jūrmala)

**Jūrkalnes iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Jūrkalnes iela sākas krustojumā ar Ventspils šoseju un beidzas krustojumā ar Eduarda Veidenbauma ielu. Kopējais ielas garums ir 1210 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Jūrkalnes ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Jūrkalnes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ventspils šoseja (T veida krustojums)
* Akāciju iela (T veida krustojums)
* Atbalss iela (T veida krustojums)
* Kraukļukalna iela (T veida krustojums)
* Cidoniju iela (T veida krustojums)
* Zaļā iela (T veida krustojums)
* Upeņu iela (T veida krustojums)
* Eduarda Veidenbauma iela (T veida krustojums)

## Satiksme
Pa Jūrkalnes ielu kursē 3. autobuss.

## Skatīt arī
* Sloka
Pēterupes iela (Rīga)

**Pēterupes iela** ir Rīgas iela, Ziemeļu rajona Mežaparka apkaimē. Sākas pie Kokneses prospekta un beidzas pie Annas Sakses un Hamburgas ielu krustojuma. Nosaukta par godu 42 kilometrus garajai Pēterupei, kas pie Saulkrastiem ietek Rīgas līcī.

## Vēsture
Pirmo reizi Rīgas ielu sarakstos sastopama 1911. gadā ar nosaukumu Tilzītes iela. Pirmā pasaules kara laikā no 1915. līdz 1917. gadam ielas nosaukums bija Baikāla iela, pēc Rīgas operācijas un Vācijas armijas ienākšanas Rīgā 1917. gadā tā atguva nosaukumu Tilzītes iela. 1923. gadā iela ieguva savu tagadējo nosaukumu Pēterupes iela, kas laika gaitā vairs nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Pēterupes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kokneses prospekts
* Stokholmas iela
* Lībekas iela
* Hamburgas iela
* Annas Sakses iela

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Mežaparks

## Ārējās saites
* Mežaparka ielas Citariga.lv
Turaidas iela (Jūrmala)

**Turaidas iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru un Majoru apkaimēs. Turaidas iela sākas pludmales rajonā un beidzas pie Lielupes pļavām. Kopējais ielas garums ir 1885 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Turaidas ielā satiksmes kustība norit divās joslās, bet piejūras posms paredzēts tikai gājējiem.

Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Ielas ziemeļu daļā atrodas vairākas kafejnīcas, veikali un restorāni.

## Ielu savienojumi
Turaidas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jūras iela (T veida krustojums)
* Dzintaru prospekts (T veida krustojums)
* Ikšķiles iela (T veida krustojums)
* Aizkraukles iela (T veida krustojums)
* Jomas iela (T veida krustojums)
* Rembates iela (T veida krustojums)
* Lienes iela / Mežaparka prospekts
* Brīvības prospekts
* Pētera iela (T veida krustojums)
* Rīgas iela
* Staru iela (T veida krustojums)
* Blāzmas iela (T veida krustojums)
* Varavīksnes iela (T veida krustojums)
* Ķemeru iela (T veida krustojums)
* Kalnciema iela (T veida krustojums)
* Ormaņu iela (T veida krustojums)
* Emīlijas iela (T veida krustojums)
* Plūdu iela (T veida krustojums)
* Pļavu iela (T veida krustojums)
* Palienes iela (T veida krustojums)
* Varkaļu iela (T veida krustojums)

## Satiksme
Pa Turaidas ielu kursē 3. autobuss. Agrāk pa ielu kursēja 8. autobuss.

## Skatīt arī
* Dzintari
* Majori
Viktorijas iela (Jūrmala)

**Viktorijas iela** ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Viktorijas iela sākas no pludmales un beidzas krustojumā ar Plūdu ielu. Kopējais ielas garums ir 1805 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Viktorijas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Viktorijas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jūras iela
* Jomas iela
* Lienes iela
* Brīvības prospekts
* Rīgas iela
* Kalnciema iela
* Ormaņu iela
* Plūdu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Majori
Dzērveņu iela (Jūrmala)

**Dzērveņu iela** ir iela Jūrmalā, Valteru apkaimē. Dzērveņu iela sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Valtera prospektu. Kopējais ielas garums ir 120 metri. Dzērveņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Melluži
Gordons Benkss

**Gordons Benkss** (; dzimis , miris ) bija angļu futbolists, spēlējis vārtsarga pozīcijā.

15 gadus spēlējis Anglijas futbola līgā, kopā aizvadījis 628 spēles. Lielāko daļu karjeras pārstāvējis *[[Leicester City F.C.]]* un *[[Stoke City F.C.]]*, abu komandu sastāvā pa reizei uzvarējis Anglijas Līgas kausā. Tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem vārtsargiem — IFFHS viņu nosauca par 2. labāko vārtsargu 20. gadsimtā pēc Ļeva Jašina. Sešas reizes atzīts par FIFA gada labāko vārtsargu. Anglijas futbola izlases sastāvā kļuvis par pasaules čempionu . gadā.

2004. gadā Pelē viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jūrmalas iela (Jūrmala)

**Jūrmalas iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Jūrmalas iela sākas krustojumā ar Telšu ielu un beidzas pie kāpu meža. Kopējais ielas garums ir 265 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Jūrmalas ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Kaugurciems
Jūrnieku iela (Jūrmala)

**Jūrnieku iela** ir iela Jūrmalā, Lielupes un Buļļuciema apkaimē. Jūrnieku iela sākas krustojumā ar Vikingu ielu un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Kopējais ielas garums ir 1035 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Jūrnieku ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Jūrnieku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vikingu iela (T veida krustojums)
* Kuģu iela
* 32. līnija (T veida krustojums)
* 35. līnija (T veida krustojums)
* Bulduru prospekts (T veida krustojums)

## Satiksme
Pa Jūrkalnes ielu kursē 1. mikroautobuss.

## Skatīt arī
* Lielupe
* Buļļuciems
Ķiršu iela (Jūrmala)

**Ķiršu iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Ķiršu iela sākas krustojumā ar Talsu šoseju un beidzas krustojumā ar Kaugurciema ielu. Kopējais ielas garums ir 350 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Ķiršu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Skatīt arī
* Kaugurciems
Ķīšu iela (Jūrmala)

**Ķīšu iela** ir iela Jūrmalā, Krastciema apkaimē. Ķīšu iela sākas krustojumā ar Mežmalas ielu un beidzas pie Lielupes. Kopējais ielas garums ir 345 metri. Ķīšu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Ķīšu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mežmalas iela (T veida krustojums)
* Grīvas iela
* Kriķu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Krastciems
Emīla Dārziņa iela (Rīga)

**Emīla Dārziņa iela ** ir Rīgas iela, Ziemeļu rajona Mežaparka apkaimē. Emīla Dārziņa iela sākas krustojumā ar Velmes ielu un beidzas krustojumā ar  Ezermalas ielu. Emīla Dārziņa iela Rīgas ielu sarakstos ir kopš 1932. gada, ielas nosaukums laika gaitā nav mainījies. Nosaukta par godu komponistam Emīlam Dārziņam.

## Ielu savienojumi
Emīla Dārziņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Velmes iela
* Viļa Olava iela
* Ezermalas iela

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Mežaparks

## Ārējās saites
* Mežaparka ielas Citariga.lv
Sūnu iela (Rīga)

**Sūnu iela** ir Rīgas iela Torņakalna apkaimē Pārdaugavā. Kopējais ielas garums ir 110 metri un tajā ir viena braukšanas josla. Pirmo reizi Rīgas kartogrāfiskajā materiālā ir sastopama 1880/1883. Laika gaitā nav mainījusi nosaukumu. Sūnu iela ir klāta ar asfalta segumu un bruģi. Sākas krustojumā ar Āpšu ielu un beidzas krustojumā ar Daudzeses un Neretas ielām.

## Skatīt arī
* Zemgales priekšpilsēta
* Torņakalns

## Ārējās saites
* Torņakalna ielas Citariga.lv
Kalmju iela (Jūrmala)

**Kalmju iela** ir iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Kalmju iela sākas krustojumā ar Zigfrīda Meierovica prospektu un beidzas pie dzelzceļa. Kopējais ielas garums ir 55 metri. Kalmju ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Skatīt arī
* Dubulti
Kalnciema iela (Jūrmala)

**Kalnciema iela** ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Kalnciema iela sākas savienojumā ar Teātra ielu un beidzas krustojumā ar Turaidas ielu. Kopējais ielas garums ir 430 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Kalnciema ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Kalnciema iela ir savienota ar šādām ielām:
* Teātra iela (L veida krustojums)
* Jaunā iela
* Konkordijas iela
* Jāņa Pliekšāna iela
* Viktorijas iela
* Turaidas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Majori
Ķemeru iela (Jūrmala)

**Ķemeru iela** ir iela Jūrmalā, kas savieno Dzintaru un Bulduru apkaimes. Ķemeru iela sadalās divos posmos. Pirmais posms sākas krustojumā ar Turaidas ielas un beidzas meža rajonā. Otrais posms sākas krustojumā ar Emīlijas ielu un beidzas krustojumā ar Viestura ielu. Kopējais ielas garums ir 2275 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ķemeru ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Ķemeru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Turaidas iela (T veida krustojums)
* Pētera iela (T veida krustojums)
* Saules iela (T veida krustojums)
* Zvaigžņu iela (T veida krustojums)
* Emīlijas iela (T veida krustojums)
* Ošu iela (T veida krustojums)
* Augusta iela (T veida krustojums)
* Promenādes iela
* Sudraba iela (T veida krustojums)
* Studentu iela (T veida krustojums)
* Tērauda iela (T veida krustojums)
* Avotu iela (T veida krustojums)
* Pavasara iela (T veida krustojums)
* Purvu iela (T veida krustojums)
* Ceru iela
* Ausmas iela (T veida krustojums)
* Miera iela (T veida krustojums)
* Apiņu iela (T veida krustojums)
* Viestura iela (T veida krustojums)
* Krišjāņa Barona iela (ielas turpinājums)

## Satiksme
Pa Ķemeru ielu kursē 3. autobuss. Pirms tam pa Ķemeru ielu kursēja 8. autobuss

## Skatīt arī
* Dzintari
* Bulduri
Omīds Alīshāhs

thumb|205x205px
**Omīds Alīshāhs** (; dzimis ) ir Irānas futbolists, pussargs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2013. gada spēlē Irānas Pro Līgas kluba Teherānas „Persepolis” sastāvā.

## Ārējās saites
Kalsnavas iela (Jūrmala)

**Kalsnavas iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Kalsnavas iela sākas krustojumā ar Edinburgas prospektu un beidzas strupceļā. Kopējais ielas garums ir 170 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Kalsnavas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Kalsnavas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Edinburgas prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dzintari
Ieva Iltnere

**Ieva Iltnere** (dzimusi 1957. gada 19. aprīlī Rīgā) ir latviešu gleznotāja un mākslas pedagoģe, pašlaik Latvijas Mākslas akadēmijas asociētā profesore.

## Biogrāfija
I. Iltnere dzimusi gleznotāja Edgara un tekstilmākslinieces Ērikas Iltneru ģimenē. Arī viņas jaunākās māsas dvīnes Zane un Daile ir gleznotājas. I. Iltnere mākslinieka izglītību ieguvusi Rīgas Lietišķās mākslas vidusskolā (absolvēta 1976. gadā) un Latvijas Mākslas akadēmijā, kur 1982. gadā iegūts mākslas maģistra grāds glezniecībā.

Izstādēs sākusi piedalīties 1977. gadā. Kopš tā laika piedalījusies grupu izstādēs Latvijā, Zviedrijā, Vācijā, Nīderlandē, Krievijā, Dānija, Lielbritānijā u.c. Personālizstādes notikušas ne tikai Latvijā, bet arī Krievijā. Gleznotājas darbi atrodas Latvijas Nacionālā mākslas muzeja, Latvijas Mākslinieku savienības muzeja, Zimmerli mākslas muzeja Ratgersas universitātē (*Zimmerli Art Museum at Rutgers University*; Ņūbransvika, Ņūdžersija, ASV), Ludviga muzeja (Āhene, Vācija) un Tretjakova galerijas (Maskava, Krievija) kolekcijā.

Pedagoģes karjeru sākusi 1982. gadā Rīgas Lietišķās mākslas vidusskolā, kur strādājusi par glezniecības skolotāju. Kopš 1999. gada pasniedz Latvijas Mākslas akadēmijā.

I. Iltneres vīrs Jānis Mitrēvics un dēls Miks Mitrēvics arī ir mākslinieki. Tuvāko cilvēku lokā vienīgi jaunākais dēls Dāvids Mitrēvics  tiešā veidā nenodarbojas ar mākslu, bet ir kopā Jāni Mitrēvicu ir ekspozīciju dizaina uzņēmuma "Dd Studio" līdzīpašnieki.

## Atsauces
Edgars Zveja

**Edgars Zveja** (dzimis , miris ) bija latviešu dziedātājs (baritons).

## Biogrāfija
Dzimis 1924. gada 19. februārī Liepājā ostas strādnieka ģimenē. Mācījās Liepājas mūzikas skolā, pēc Otrā pasaules kara beigām sāka dziedāt Liepājas Muzikāli dramatiskajā teātrī (1945—1950).
1950. gadā kļuva par Rīgas Operetes teātra solistu, līdztekus bija arī iecienīts estrādes dziedātājs. Attēlojis arī lomas vairākās filmās — "Ceļa zīmes" (1968), "Klāvs — Mārtiņa dēls" (1970), "Uzbrukums slepenpolicijai" (1974), "Aiz stikla durvīm" (1978), "Cīrulīši" (1980), "Lietus blūzs" (1982).

Miris 1986. gada 24. oktobrī Rīgā, apbedīts Raiņa kapos.

## Apbalvojumi
* Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks (1961).
* Ordenis "Goda Zīme".

## Ārējās saites
* Edgars Zveja filmas.lv
Raimonds Raubiško

**Raimonds Raubiško** (1939—2000) bija latviešu džeza komponists un saksofonists, spēlējis visdažādākajos sastāvos - sākot no trio līdz bigbendam.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1939. gada 28. maijā Rīgā. Mācījās septiņgadīgās bērnu mūzikas skolas klavieru nodaļā, vēlāk Jāzepa Mediņa mūzikas vidusskolā. Studēja Jāzepa Vītola Latvijas Valsts konservatorijas klarnetes klasē pie profesora Medņa, ko beidza 1963. gadā. 

Spēlēja Rīgas Internacionālajā jūrnieku klubā un Rīgas Elektromehāniskās rūpnīcas džeza orķestrī (1961-1966), vēlāk Latvijas Filharmonijas Rīgas estrādes orķestrī (1965-1974) un Latvijas TV un radio estrādes un vieglās mūzikas orķestrī.

Kopš 1977. gada vadīja džeza kvartetu "2R + 2B", tad džeza trio kopā ar Ivaru Galenieku (kontrabass) un Māri Briežkalnu (sitaminstrumenti), kas 1984. gadā ierakstīja skaņuplati "Senās Ēģiptes gleznas" ar Raimonda Raubiško kompozīcijām, un *Jazztet*.

Miris 2000. gada 27. septembrī.

## Pagodinājumi
Raimonds Raubiško 1982. un 1983. gadā tika atzīts par labāko PSRS tenora saksofonistu. 
Viņa vārds iekļauts žurnāla *Downbeat* džeza enciklopēdijā.

## Atsauces
1956. gada Pasaules čempionāts šahā sievietēm

**1956. gada Pasaules sieviešu šaha čempionāts** sastāvēja no vairākiem posmiem — zonālie turnīri, pretendentu turnīrs, mačturnīrs par pasaules čempiones nosaukumu. Mačturnīrā uzvarēja Olga Rubcova un kļuva par ceturto pasaules čempioni.

## 1955. gada pretendentu turnīrs
Pretendentu turnīrs notika 1955. gada oktobrī Maskavā. Uzvarēja Olga Rubcova, par puspunktu apsteidzot savu tuvāko konkurenti Larisu Volperti. 

## 1956. gada mačturnīrs par pasaules čempiones titulu
Mačturnīrs par pasaules čempiones nosaukumu notika no 1956. gada 21. augusta līdz 25. septembrim Maskavā. Galvenais tiesnesis bija F. Andersons (Zviedrija). Mačturnīrā spēlēja trīs dalībnieces: pasaules čempione J. Bikova, 1955. gada pretendentu turnīra uzvarētāja O. Rubcova un pasaules eksčempione L. Rudenko. Turnīra gaitā cīņa par pirmo vietu notika starp Bikovu un Rubcovu. Pirms pēdējās kārtas Bikovai bija puspunkts vairāk par Rubcovu, taču šajā kārtā viņa bija brīva. Rubcova uzvarēja pēdējās kārtas partiju pret Rudenko un, apsteidzot Bikovu par puspunktu, kļuva par ceturto pasaules čempioni.

:

## Atsauces
Augusta Dombrovska iela

**Augusta Dombrovska iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajona, Vecmīlgrāvī. Augusta Dombrovska iela sākas krustojumā ar Gāles ielu un beidzas krustojumā ar Mērnieku ielu. Nosaukta  latviešu rūpnieka un mecenāta Augusta Nikolaja Dombrovska vārdā.

## Vēsture
Augusta Dombrovska iela pirmo reizi rakstītajos avotos minēta 1934. Sākotnēji tās nosaukums bija Vecmīlgrāvja 4. līnija. 1954. gadā iela pārsaukta par Kuģniecības ielu. Savu tagadējo nosaukumu ieguva 1988. gadā.

## Ielu savienojumi
Augusta Dombrovska iela ir savienota ar šādām ielām:
* Gāles iela
* Rūpnīcas iela
* Anitas iela
* Emmas iela
* Melīdas iela
* Edžiņa gatve
* Natālijas iela
* Vanadziņa gatve
* Skuju iela
* Martas Rinkas iela
* Kāvu iela
* Sniega iela
* Kreimeņu iela
* Baltāsbaznīcas iela
* Ledus iela
* Tauvas iela
* Mērnieku iela

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Vecmīlgrāvis

## Ārējās saites
* Vecmīlgrāvja ielas Citariga.lv
Mildas iela (Rīga)

**Mildas iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajona, Vecmīlgrāvī. Mildas iela sākas krustojumā ar Vecmīlgrāvja 1. līniju un beidzas krustojumā ar bezvārda ceļu, ar kuru savienota ar Anitas ielu.

## Vēsture
Iekļaujot šo ielu Rīgas pilsētā, 1924. gadā tās nosaukums bija Frīdriha iela. Sākot ar 1925. gadu iela ieguva savu tagadējo nosaukumu — Mildas iela, kas laika gaitā vairāk nav ticis mainīts.

## Ielu savienojumi
Mildas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vecmīlgrāvja 1. līnija
* Anitas iela

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Vecmīlgrāvis

## Ārējās saites
* Vecmīlgrāvja ielas Citariga.lv
Edgars Iltners

**Edgars Iltners** (dzimis 1925. gada 5. martā Dzērves pagastā, miris 1983. gada 9. februārī Rīgā) bija latviešu mākslinieks un mākslas pedagogs, viens no ievērojamākajiem 20. gadsimta 2. puses Latvijas gleznotājiem. Gleznojis tā sauktajā „skarbajā stilā” un sociālajā reālismā, kuru centies modernizēt. Bijis Latvijas Mākslas akadēmijas rektors.

## Biogrāfija
E. Iltners dzimis 1925. gada 3. martā Dzērves pagasta "Būriņos" (tagad Cīravas pagasts, Dienvidkurzemes novads) lielsaimnieku ģimenē. Mācījies Dzērves pamatskolā, Liepājas 1. vidusskolā  (1941—1944), Liepājas pedagoģiskajā skolā (1945—1946), Liepājas Mākslas vidusskolā (1946—1948), Jaņa Rozentāla Rīgas Mākslas vidusskolā (1948—1949). No 1949. līdz 1956. gadam studējis Latvijas Mākslas akadēmijas Glezniecības nodaļā, kuru absolvējis ar diplomdarbu "Airētājas" (vadītājs Oto Skulme).
Precējies ar tekstilmākslinieci Ēriku Iltneri (dzimusi Kunstberga). Abu laulībā dzimušās meitas Ieva, dvīnes Zane un Daile arī ir gleznotājas.

Miris 1983. gada 9. februārī Rīgā. Apbedīts 1. Meža kapos.

## Mākslinieciskā darbība
E. Iltners izstādēs piedalījies no 1955. gada. No 1968. līdz 1982. gadam bija Latvijas Mākslinieku savienības valdes priekšsēdis un vienlaikus PSRS Mākslinieku savienības valdes sekretārs. 1975. gadā PSRS Mākslas akadēmijas korespondentājloceklis. Rakstījis presē par mākslu un sabiedrības dzīvi.

Savu daiļradi E. Iltners iesāka kā "skarbā stila" pārstāvis glezniecībā, savu stilu pakāpeniski attīstot. Centies modernizēt sociālo reālismu, pastāvīgi tiecies pēc formas un satura jauninājumiem, tā pārsteidzot laikabiedrus ar negaidītiem individuālā rokraksta pavērsieniem 60. un 70. gados un citādību 80. gadu sākumā.
## Pedagoģiskā darbība
No 1956. līdz 1961. gadam E. Iltners bija skolotājs J. Rozentāla Rīgas Mākslas vidusskolā. No 1960. gada pasniedza Latvijas Mākslas akadēmijā, kur 1973. gadā kļuva par profesoru. No 1974. līdz 1976. gadam — rektors, Stājglezniecības darbnīcas vadītājs.
## Apbalvojumi
E. Iltners 1965. gadā saņēma Latvijas PSR Valsts prēmiju, 1973. gadā un 1977. gadā — attiecīgi titulu Latvijas PSR Tautas mākslinieks un PSRS Tautas mākslinieks.
## Piemiņa
Pēc mākslinieka nāves 1985. gadā Liepājā notika viņa piemiņai veltīta izstāde. 1988. gadā pēc Mākslinieku savienības Liepājas organizācijas ierosinājuma dibināta E. Iltnera prēmija figurālajā glezniecībā.
## Literatūra
* Rasma Lāce. *Edgars Iltners*. Rīga: Liesma, 1992
* Aija Brasliņa (sastādītāja). *Edgars Iltners*. Rīga: Neputns, 2007.
## Atsauces
Blāvie ķauķi

**Blāvie ķauķi** (*Iduna*) ir viena no kāpelētājķauķu dzimtas (*Acrocephalidae*) ģintīm, kas apvieno 6 sugas. Ligzdo Eiropā, Āzijas rietumos (līdz Centrālāzijai) un Āfrikā. Palearktikas sugas ir gājputni, ziemo Āfrikā, Tuvajos Austrumos un Indijā. Tropu populācijas ir nometnieki.

## Sistemātikas izmaiņas
[thumb|left|200px|[Āfrikas dzeltenais ķauķis (*Iduna natalensis*)]]
Saskaņā ar jaunākajiem ģenētiskajiem atklājumiem ķauķu sistemātikā ir veiktas izmaiņas un ir izveidota blāvo ķauķu ģints. Nesenā pagātnē lielāko daļu šīs grupas sugu (četras) klasificēja koku ķauķu (*Hippolais*) ģintī. Blāvo ķauķu ģintij pievienotas (2009. gadā) arī divas košas dzelteno ķauķu sugas no Āfrikas — Āfrikas dzeltenais ķauķis (*Iduna natalensis*) un kalnu dzeltenais ķauķis (*Iduna similis*).

## Latvijā
Latvijā sastopama viena blāvo ķauķu ģints suga — klusais ķauķis (*Iduna caligata*).

## Kopīgās īpašības
Blāvie ķauķi ir vidēja auguma ķauķi. Salīdzinot ar tuvu radniecīgajiem kāpelētājķauķiem, blāvie ķauķi atšķiras ar taisnstūrveida astes galu un platāku knābja pamatni. Apspalvojums lielākajai daļai sugu pelēcīgi brūns, neuzkrītošs. Divas sugas košas, ar dzelteniem vēderiem.

Līdzīgi kā koku ķauķu ģints sugas, arī blāvie ķauķi asociējas ar kokiem. Mājo atklātos mežos, izvairoties no bieziem brikšņiem. Barojas ar kukaiņiem, nelielos daudzumos ar ogām un sēklām.

## Sistemātika
[thumb|240px|[Klusais ķauķis (*Iduna caligata*)]]
***Blāvo ķauķu ģints** (*Iduna*)
**Āfrikas dzeltenais ķauķis (*Iduna natalensis*)
**Berberu ķauķis (*Iduna opaca*)
**Blāvais ķauķis (*Iduna pallida*)
**Kalnu dzeltenais ķauķis (*Iduna similis*)
**Klusais ķauķis (*Iduna caligata*)
**Tamarisku ķauķis (*Iduna rama*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Putni dabā
*iNaturalist: Genus Iduna
*EOL: Tree warbler
Kronvalda iela (Jūrmala)

**Kronvalda iela** ir iela Jūrmalā, Pumpuru apkaimē. Kronvalda iela sākas krustojumā ar Dubultu prospektu un beidzas pie Pumpuru dzelzceļa stacijas. Kopējais ielas garums ir 455 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Kronvalda ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ievērojami objekti
* Nr. 8 — Pumpuru vidusskola
* Nr. 17 — Pumpuru dzelzceļa stacija

## Ielu savienojumi
Kronvalda iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dubultu prospekts (T veida krustojums)
* Strēlnieku prospekts
* Poruka prospekts
Kaugurciema iela

**Kaugurciema iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Kaugurciema iela sākas krustojumā ar Telšu ielu un beidzas strupceļā pie Kauguru pludmales (starp Prīmulu un Vijolīšu ielu). Kopējais ielas garums ir ap 1910 metri, tā lielākoties ir klāta ar asfalta un grants segumu, nelielā posmā starp Mencu un Vēžu ielu — bez seguma. Kaugurciema ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Kaugurciema ielā atrodas Sarkano strēlnieku piemineklis.

## Ielu savienojumi
Kaugurciema iela ir savienota ar šādām ielām:
* Telšu iela (T veida krustojums)
* Jaunatnes iela
* Jāņa Sudrabkalna iela
* Brikšķu iela
* Ganību iela (T veida krustojums)
* Tauvu iela (T veida krustojums)
* Sēkļu iela (T veida krustojums)
* Palu iela (T veida krustojums)
* Rumbas iela (T veida krustojums)
* Putu iela (T veida krustojums)
* Kapteiņa Zolta iela
* Vēžu iela
* Ķiršu iela (T veida krustojums)
* Glūdas iela
* Dzelmes iela (T veida krustojums)
* Zvārtas iela
* Draudzības iela (T veida krustojums)
* Murdu iela (T veida krustojums)
* Mencu iela (T veida krustojums)
* Brekšu iela
* Vijolīšu iela (T veida krustojums; dabā nepastāv)

## Skatīt arī
* Kaugurciems
Kauņas iela (Jūrmala)

**Kauņas iela** ir iela Jūrmalā, Kauguru apkaimē. Kauņas iela sākas krustojumā ar Lāčplēša ielu un beidzas krustojumā ar Raiņa ielu. Kopējais ielas garums ir 760 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Kauņas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Kauņas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lāčplēša iela (T veida krustojums)
* Lauku iela
* Tallinas iela
* Raiņa iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Kauguri
Klints iela (Jūrmala)

**Klints iela** ir iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Klints iela sākas krustojumā ar Slokas ielu un beidzas pie Lielupes. Kopējais ielas garums ir 130 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Klints ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Dubulti
Kleistes iela

**Kleistes iela** ir iela Jūrmalā, Vārnukroga apkaimē. Kleistes iela sākas krustojumā ar Baltās kāpas ielu un beidzas krustojumā ar Vārnukroga ceļu. Kopējais ielas garums ir 700 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Kleistes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Vārnukrogs
* Kleistu iela
Koku ķauķi

**Koku ķauķi** (*Hippolais*) ir viena no kāpelētājķauķu dzimtas (*Acrocephalidae*) ģintīm, kas apvieno 4 sugas. Ligzdo Eiropā, Āzijas rietumos (līdz Centrālāzijai) un Ziemeļāfrikā. Visas sugas ir gājputni, ziemo Āfrikā.

## Sistemātikas izmaiņas
[thumb|left|220px|[Olīvu ķauķis (*Hippolais olivetorum*)]]
Saskaņā ar jaunākajiem ģenētiskajiem atklājumiem ķauķu sistemātikā ir veiktas izmaiņas un no koku ķauķu ģints ir nodalīta jauna ģints — blāvie ķauķi (*Iduna*), kurā mūsdienās ir vairāk sugu nekā koku ķauķu ģintī.

## Latvijā
Latvijā sastopama viena koku ķauķu ģints suga — iedzeltenais ķauķis (*Hippolais icterina*).

## Kopīgās īpašības
[thumb|250px|[Iedzeltenais ķauķis (*Hippolais icterina*)]]
Koku ķauķi ir vidēja auguma ķauķi. Salīdzinot ar tuvu radniecīgajiem kāpelētājķauķiem, koku ķauķi atšķiras ar taisnstūrveida astes galu un platāku knābja pamatni. Apspalvojums pelēcīgi brūns, neuzkrītošs, atkarībā no sugas pavēdere var būt gaiši dzeltena. 

Koku ķauķi asociējas ar kokiem. Tie mājo atklātos mežos, izvairoties no bieziem brikšņiem. Barojas ar kukaiņiem, nelielos daudzumos ar ogām un sēklām.

## Sistemātika
***Koku ķauķu ģints** (*Hippolais*)
**Daudzbalsu ķauķis (*Hippolais polyglotta*)
**Iedzeltenais ķauķis (*Hippolais icterina*)
**Olīvu ķauķis (*Hippolais olivetorum*)
**Pelēkais ķauķis (*Hippolais languida*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Putni dabā
*Bird Guides: Hippolais 
*EOL: Tree warbler
Kārļa Vatsona iela

**Kārļa Vatsona iela** ir Rīgas iela, Ziemeļu rajona Mežaparka apkaimē. Kārļa Vatsona iela sākas krustojumā ar Kokneses prospektu un beidzas krustojumā ar Stokholmas ielu. Nosaukta par godu vācbaltiešu luterāņu mācītājam Kārlim Frīdriham Vatsonam.

## Vēsture
Kārļa Vatsona iela pirmo reizi Rīgas ielu sarakstā ir minēta 1911. gadā ar nosaukumu **Elbingas iela**. Laika posmā no 1915. līdz 1917. gadam ielas nosaukums tika mainīts uz **Eltonas ielu**, bet jau 1917. gadā tā atguva savu pirmo nosaukumu Elbingas iela. 1923. gadā iela ieguva Vatsona ielas vārdu, bet 1950. gadā tā tika pārsaukta par **Arāja-Bērces ielu**, 1987. gadā — **Augusta Arāja Bērces iela** (Augusta Arāja-Bērces vārdā). Savu tagadējo nosaukumu iela ieguva 1990. gadā.

## Ielu savienojumi
Kārļa Vatsona iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kokneses prospekts
* Klaipēdas iela
* Stokholmas iela

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Mežaparks

## Ārējās saites
* Mežaparka ielas Citariga.lv
Klusā iela (Jūrmala)

**Klusā iela** ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. Klusā iela sākas krustojumā ar Vendu ielu un beidzas pie Lielupes kapiem. Kopējais ielas garums ir 120 metri. Klusajā ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Iela nav apbūvēta.

## Skatīt arī
* Lielupe
Atlantijas iela (Rīga)

**Atlantijas iela** ir iela Rīgas apkaimēs Vecmīlgrāvī un Vecdaugavā. Atlantijas iela sākas krustojumā ar Baltāsbaznīcas ielu un beidzas krustojumā ar Vecāķu prospektu. Pirmo reizi rakstītajos avotos minēta 1948. gadā ar nosaukumu **Kapsētas iela**. Savu tagadējo nosaukumu Atlantijas iela ieguva 1961. gadā.

## Ielu savienojumi
Atlantijas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Baltāsbaznīcas iela
* Mērnieku iela
* Tauvas iela
* Birztalu iela
* Laivinieku iela
* Vecdaugavas iela
* Ruduļu iela
* Lietus iela
* Krusas iela
* Viesuļu iela
* Plekstes iela
* Ķīļu iela
* Vecāķu prospekts

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Vecmīlgrāvis
* Vecdaugava

## Ārējās saites
* Vecmīlgrāvja ielas Citariga.lv
Aivars Krūmiņš

**Aivars Krūmiņš** (dzimis , miris ) bija latviešu komponists un trompetists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1941. gada 9. septembrī. Mācījās Jāzepa Mediņa mūzikas vidusskolas trompetes klasē. Studēja Jāzepa Vītola Latvijas Valsts konservatorijas trompetes klasē, līdztekus spēlēja Ivara Vīgnera džeza kvintetā un Raimonda Paula džeza kvartetā. Pēc studiju beigām 1967. gadā sāka strādāt Latvijas Filharmonijas Rīgas estrādes orķestrī, pēc Raimonda Paula aiziešanas no REO Aivars Krūmiņš kļuva par tā muzikālo un māksliniecisko vadītāju. Spēlēja arī Latvijas Nacionālajā simfoniskajā orķestrī.

1974. gadā kļuva par pūtēju orķestra "Rīga" trompešu grupas koncertmeistaru. Līdz 1978. gadam studēja Latvijas Valsts konservatorijas kompozīcijas nodaļā, ko nepabeidza. Strādāja par trompetes spēles skolotāju Pāvula Jurjāna Mūzikas skolā un Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolā.

## Apbalvojumi
* Atzinības krusts, 4. šķira (2016)

## Atsauces
Emmas iela

**Emmas iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajona, Vecmīlgrāvī. Emmas iela sākas krustojumā ar Meldru ielu un beidzas krustojumā ar Vecāķu prospektu. Pirmoreiz Rīgas ielu sarakstā minēta kopš 1924. gada. Nosaukums laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Emmas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Meldru iela
* Vecmīlgrāvja iela
* Vecmīlgrāvja 1. līnija
* Augusta Dombrovska iela
* Vecmīlgrāvja 5. līnija
* Vecmīlgrāvja 6. līnija
* Rūpnīcas iela
* Gāles iela
* Vecāķu prospekts

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Vecmīlgrāvis

## Ārējās saites
* Vecmīlgrāvja ielas Citariga.lv
Krišjāņa Valdemāra iela (Jūrmala)

**Krišjāņa Valdemāra iela** ir iela Jūrmalā, Jaundubultu apkaimē. Krišjāņa Valdemāra iela sākas krustojumā ar Friča Brīvzemnieka ielu un beidzas krustojumā ar Abavas ielu. Kopējais ielas garums ir 440 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Krišjāņa Valdemāra ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. 

## Ielu savienojumi
Krišjāņa Valdemāra iela ir savienota ar šādām ielām:
* Friča Brīvzemnieka iela (T veida krustojums)
* Lielupes iela
* Abavas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Jaundubulti