open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
12 pērtiķi

**12 pērtiķi** () ir 1995. gada ASV neonuāra zinātniskās fantastikas filma. Filmas režisors ir Terijs Giljams, kurš filmas ideju aizguvis no Krisa Markera 1962. gada filmas *[[La Jetée]]*. Galvenās lomas atveido Brūss Viliss, Medelīne Stova, Breds Pits, Kristofers Plamers un Deivids Morse. Tiklīdz *[[Universal Studious]]* ieguva tiesības ekranizēt *La Jetée* pilnmetrāžas versiju, tā studija nolīga Deividu un Dženetu Piplus sarakstīt scenāriju filmai.

Piesaistot par filmas režisoru Giljamu, studija *Universal* filmai piešķīra 29,5 ASV dolāru lielu budžetu. Filmēšanas process ilga no 1995. gada februāra līdz tā paša gada maijam. Lielākoties filmēts tika Filadelfijā un Baltimorā, kur arī risinās filmas darbība.

Filma ieguva pozitīvas kritiķu atsauksmes un pasaules ieņēmumi sastādīja 168 miljonus ASV dolāru. Breds Pits par lomu šajā filmā tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais otrā plāna lomas aktieris, kā arī saņēma savu pirmo Zelta globusa balvu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Filmas profils IFDB.lv
Viļņas Universitāte

**Viļņas Universitāte** () ir lielākā un vecākā Lietuvas universitāte, tā ir arī vecākā universitāte Baltijas valstīs. Tajā studē vairāk nekā 20 000 studentu, starp tiem 838 doktoranti.

## Vēsture
1570. gadā pēc bīskapa Valeriāna Protašēviča uzaicinājuma Viļņā ieradās jezuīti, atklāja Jēzus biedrības Akadēmiju un Universitāti (*Almae Academia et Universitas Vilnensis Societatis Jesu*) un ar Polijas karaļa un Lietuvas lielkņaza Sigismunda Augusta palīdzību izveidoja bibliotēku. 
1579. gadā Polijas-Lietuvas kopvalsts valdnieks Stefans Batorijs piešķīra akadēmijai universitātes tiesības. 16. gadsimtā universitāte gan pieaicināja ārvalstu zinātniekus, gan paplašināja bibliotēku. 1585. gadā universitātē jezuīti iespieda katoļu katehismu latviešu valodā. Tomēr 17. gadsimta otrajā pusē un 18. gadsimtā universitāte panīka. 
Pēc Polijas dalīšanas un Lietuvas inkorporācijas Krievijas Impērijā 19. gadsimta sākumā tā kļuva par laicīgu universitāti un bija viena no lielākajām universitātēm Eiropā. Pēc Novembra sacelšanās apspiešanas Krievijas ķeizars Nikolajs I 1832. gadā pavēlēja universitāti slēgt.

1919. gadā Viļņas Universitāti atjaunoja kā Stefana Batorija Universitāti ar apmācību poliski, un pēc Viļņas apgabala atdalīšanas Lietuvas pagaidu galvaspilsētā Kauņā nodibināja Lietuvas Universitāti (no 1930. gada Vītauta Dižā Universitāte) ar apmācību lietuviešu valodā. 1939. gadā pēc Viļņas iekļaušanas Lietuvā Stefana Batorija Universitāti pārveidoja par Viļņas Universitāti ar lietuviešu kā mācību valodu.

## Struktūrvienības
Universitātē pašlaik ir 12 fakultātes:
* Dabaszinātņu fakultāte;
* Ekonomikas fakultāte;
* Filoloģijas fakultāte;
* Filozofijas fakultāte;
* Fizikas fakultāte;
* Juridiskā fakultāte;
* Kauņas Humanitāro zinātņu fakultāte;
* Komunikāciju fakultāte;
* Ķīmijas fakultāte;
* Matemātikas un datorzinātņu fakultāte;
* Medicīnas fakultāte;
* Vēstures fakultāte.

## Projekti
Viļņas Universitāte piedalījusies Lietuvas pirmā pavadoņa *[[LituanicaSAT-1]]* izgatavošanā, kurš palaists kosmosā 2014. gada janvārī.

## Slaveni pasniedzēji un absolventi
* Adams Ježijs Čartoriskis (*Adam Jerzy Czartoryski*, 1770 – 1861) - valsts darbinieks
* Simons Daukants (*Simonas Daukantas*, 1793 - 1864) - vēsturnieks
* Georgs Forsters (*Georg Forster*, 1754 – 1794) - dabas pētnieks, ceļotājs
* Juzefs Kraševskis (*Józef Ignacy Kraszewski*, 1812 – 1887) - rakstnieks
* Ādams Mickēvičs (*Adam Mickiewicz*, 1798 – 1855) — dzejnieks, rakstnieks
* Česlavs Milošs (*Czesław Miłosz*, 1911 – 2004) — rakstnieks, Nobela prēmijas literatūrā laureāts
* Gitans Nausēda (*Gitanas Nausėda*, 1964) - Lietuvas prezidents
* Pjotrs Skarga (*Piotr Skarga*, 1536 – 1612) - jezuīts
* Juliušs Slovackis (*Juliusz Słowacki*, 1809 – 1849) - dzejnieks un dramaturgs
* Tomass Venclova (*Tomas Venclova*, 1937) — dzejnieks, filologs, padomju disidents

## Atsauces

## Ārējās saites
* Viļņas Universitātes mājaslapa 
* timeshighereducation.com
2Pacalypse Now

**2Pacalypse Now** ir amerikāņu repera Tupaka Šakura debijas albums. Tas tika izdots 1991. gada novembrī. Šis albums tiek uzskatīts par visu laiku politiskāko Tupaka albumu. Albumā viņš repo par sociālām problēmām kā policijas brutalitāti, jauniešu būšanu stāvoklī un narkotiku izmantošanu. Albums iekļuva Billboard 200 pirktāko albumu topa 34. vietā. No albuma tika izdoti trīs singli - Brenda's Got a Baby, Trapped un If My Homie Calls. Dziesmu "Brenda's Got a Baby" piemin ļoti daudzās dziesmās. Kā piemēram The Game to piemin dziesmā Hate It, Or Love It. Dziesma I Dont Give a Fuck ir iekļauta spēles Grand Theft Auto: San Andreas skaņas celiņā. Mājaslapa All Music Guide iedeva albumam trīs ar pusi zvaigznītes no piecām.

## Dziesmu saraksts

## Albuma topu pozīcijas

## Singlu topu pozīcijas

## Ārējās saites
* All Music Guide apskats
Decimālā skaitīšanas sistēma

**Decimālā skaitīšanas sistēma** - pozicionāla skaitļu pieraksta sistēma ar bāzi 10. Tajā lieto desmit simbolus; tie ir cipari 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 un 9.

## Vēsture
Jau senajā Grieķijā un senajā Romā lietoja sistēmu ar bāzi 10, bet tā kā tajā trūka cipara 0, rēķināšana bija ļoti sarežģīta.

Decimālo skaitīšanas sistēmu, kurā cipars 0 bija iekļauts, izveidoja pirms apmēram 1500 gadiem Indijā. Musulmaņu kultūras uzplaukuma laikā arābu zinātnieki to pārņēma un pārveidoja ciparus, lai tie būtu piemērotāki arābu rakstībai. Viduslaikos (12. gadsimtā) šie cipari sāka izplatīties arī Eiropā, kur atkal veica dažas pārmaiņas rakstībā. Mūsdienās decimālo skaitīšanas sistēmu lieto gandrīz visā pasaulē.

## Skatīt arī
* Bāze (aritmētika)
* Binārā skaitīšanas sistēma
Venēcijas kinofestivāls

**Venēcijas kinofestivāls** () ir pasaules vecākais kinofestivāls. Festivāls katru gadu notiek augusta beigās, septembra sākumā Lido salā, Venēcijā, Itālijā. Kinofestivāls ir daļa no Venēcijas biennāles, kuru 1895. gadā izveidoja pilsētas dome.

## Festivāla vēsture
Festivālu 1932. gadā dibināja Džuzepe Volpi di Misurata, Lučāno de Feo un Antonio Maraini. Volpi, bagāts uzņēmējs un dedzīgs fašists, kurš bija Benito Musolīni finanšu ministrs, tajā pašā gadā tika iecelts par Venēcijas biennāles prezidentu. Maraini bija festivāla ģenerālsekretārs, bet de Feo vadīja tā izpildkomiteju. 1932. gada 6. augustā festivālu atklāja ar ASV filmas *[[Dr. Jekyll and Mr. Hyde (1931. gada filma)|Dr. Jekyll and Mr. Hyde]]* (1931) seansu viesnīcas *Excelsior Palace* terasē. Festivālā, kas noslēdzās 21. augustā, piedalījās pavisam deviņas valstis.

1940. gadi festivālam bija sarežģīts laiks. 1940. gadā festivālu pārdēvēja par Itālijas-Vācijas kinofestivālu (*Manifestazione Cinematografica Italo-Germanica*). 1941. gadā tajā demonstrēja nacistu propagandas filmu *[[Heimkehr]]*, kas ieguva Itālijas Tautas kultūras ministrijas balvu. 1942. gadā festivālu apturēja kara dēļ. Pēc kara 1946. gadā festivāls atsākās un tas atguva savu nozīmi kino jomā.

1968. gada sociālie un politiskie nemieri spēcīgi ietekmēja Venēcijas biennāli. No 1969. līdz 1979. gadam festivālā nepiešķīra balvas, bet 1973., 1977. un 1978. gadā festivālu nerīkoja. Festivāla galvenā balva "Zelta lauva" atgriezās tikai 1980. gadā.

## Festivāla balvas
Festivāla galvenie apbalvojumi ir Zelta lauva (), ko piešķir labākajai filmai (no apmēram 21 filmām, ko demonstrē festivāla konkursā). Otrai labākai filmai piešķir Lielo žūrijas balvu. Trešajai labākai filmai piešķir Speciālo žūrijas balvu.

Labākajam režisoram piešķir balvu Sudraba lauva (). Labākajam scenārija autoram piešķir balvu Zelta *osella* (monēta). Labākajam aktierim un labākajai aktrisei piešķir balvu Volpi kauss ().

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa /
Amerikāņu elks

**Amerikāņu elks** () ir televīzijas kanālā *[[Fox Broadcasting Company|Fox]]* pārraidīts televīzijas šovs, kas izveidots, pamatojoties uz populāru britu šovu *[[Pop Idol]]*. Tajā dalībnieki sacenšas par labākā izpildītāja—iesācēja nosaukumu ASV.

## Amerikāņu elka datorspēles

* *[[American Idol (datorspēle)|American Idol]]* — *[[PlayStation 2]]*, dators, *[[Game Boy Advance]]*, mobilais tālrunis
* *[[Karaoke Revolution|Karaoke Revolution Presents American Idol]]* — *PlayStation 2*
* *[[Karaoke Revolution|Karaoke Revolution Presents American Idol Encore]]* — *PlayStation 2*, *PlayStation 3*, *[[Wii]]*, *Xbox 360*
* *[[Karoake Revolution|Karaoke Revolution Presents American Idol Encore 2]]* — *PlayStation 3*, Wii, *Xbox 360*

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Eduards Morgans Forsters

**Edvards Morgans Forsters** (, bieži saīsināts kā **E. M. Forsters** (; dzimis , miris ) bija angļu romānu un stāstu rakstnieks, esejists un libretists. Vispazīstamākie ir Forstera 20. gadsimta sākumā sarakstītie seši romāni, no kuriem viens ir publicēts tikai 1971. gadā, jo aplūko homoseksualitātes tēmu (arī pats Forsters bija gejs, kas gan nebija plaši zināms viņa dzīves laikā).

Dzimis Londonā, mācījās Kembridžas Universitātē, kur iesaistījās Kembridžas apustuļu darbībā. Vēlāk kopā ar māti ceļoja pa pasauli (apmeklēja Ēģipti, Vāciju, Indiju). Pēc 1924. gada, kad iznāca Forstera romāns "Ceļojums uz Indiju", Forsters vairs romānus nepublicēja.

## Eduarda Morgana Forstera romāni

* *Where Angels Fear to Tread* ("Kur eņģeļi baidās spert kāju", 1905., izdots latviski 1982. gadā)
* *The Longest Journey* (1907.)
* *[[A Room with a View]]* ("Istaba ar skatu", 1908., režisors Džeimss Aivorijs 1985. gadā pēc romāna motīviem uzņēma tāda paša nosaukuma filmu, kura ieguva trīs Oskarus)
* *[[Howards End]]* ("Hovardsenda", 1910., režisors Džeimss Aivorijs 1992. gadā pēc romāna motīviem uzņēma tāda paša nosaukuma filmu ar Emmu Tompsoni galvenajā lomā, kura ieguva trīs Oskarus)
* *A Passage to India* ("Ceļojums uz Indiju", 1924., režisors Deivids Līns 1984. gadā pēc romāna motīviem uzņēma tāda paša nosaukuma filmu, kura ieguva divus Oskarus)

## Ārējās saites

* Forsteram veltīta mājaslapa 
* Forsteram veltīta mājaslapa 
* Forstera darbi ''Project Gutenberg'' 
* skanēti Forstera darbi
Duglass Adamss

**Duglass Noēls Adamss** (; dzimis , miris ) bija angļu rakstnieks, radio dramaturgs un mūziķis. Pazīstams kā radiolugas, vēlāk piecu grāmatu cikla, seriāla, komiksa, datorspēles un filmas "Galaktikas ceļvedis stopētājiem" (*The Hitchhiker's Guide to the Galaxy*) autors. Šajā sērijā ir arī vairāki teātra uzvedumi ar dažādiem adaptētiem scenārijiem. Pēc viņa neskaidrā autogrāfa daži fani viņu pazina kā *Bop Ad*.

Duglass Adamss ir sarakstījis trīs zinātniskās fantastikas stāstus (vai arī piedalījies to rakstīšanā), kurus vēlāk izmantoja televīzijas seriāla "*[[Doctor Who]]*" kārtējo sēriju veidošanā, kā arī bijis šī seriāla septiņpadsmitās sezonas scenāriju rediģētājs.

Duglass Adamss ir absolvējis Kembridžas Universitāti. Draugi un fani viņu pazina kā aktīvu dabas aizsardzības entuziastu, atklātu ateistu un moderno tehnoloģiju cienītāju. Adamss nomira ar infarktu 49 gadu vecumā un ir apglabāts Haigeitas kapsētā.

## Adamsa grāmatas, kuras iznākušas latviešu valodā
Latviešu valodā ir iznākušas četras no piecām "triloģijas" grāmatām (izdevniecība AGB, tulk. Ieva Zālīte).

* "Galaktikas ceļvedis stopētājiem", 2005.; (*The Hitchhiker's Guide to the Galaxy*, 1979.) 
* "Restorāns Visuma galā", 2006.; (*The Restaurant at the End of the Universe*, 1980.)
* "Dzīve, Visums un viss pārējais", 2007.; (*Life, the Universe and Everything*, 1982.)
* "Atā, un paldies par zivīm!", 2008.; (*So Long, and Thanks for All the Fish*, 1984.)

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Duglasa Adamsa oficiālā mājaslapa
Kompsognats

**Kompsognati** () bija vieni no mazākajiem plēsīgajiem dinozauriem. Tie bija tītara lielumā un dzīvoja aptuveni pirms 150 miljoniem gadu vēlajā juras periodā mūsdienu Eiropas teritorijā.

thumb|230px|left|Kompsognata salīdzinājums ar cilvēku.
Arnolds Šēnbergs

**Arnolds Francis Valters Šēnbergs** (, , dzimis  Vīnē, Austrijā, miris  Losandželosā, ASV) bija ebreju izcelsmes austriešu / amerikāņu komponists, diriģents, mūzikas zinātnieks un gleznotājs daiļkrāsotājs, muzikāla ekspresionisma virziena pārstāvis, atonālās mūzikas un 12 skaņu (pustoņu) kompozīcijas tehnikas izveidotājs (pazīstama arī kā "dodekafonija" jeb "seriālā tehnika"). Šēnbergs bija viens no īpaši ietekmīgiem 20. gadsimta Rietumu mūzikas darbiniekiem.

[thumb|left|Stīgu kvartets No. 2, 4. kustība, izpilda [https://web.archive.org/web/20181119202624/https://www.carmelquartet.com/ Carmel Quartet] ar soprānu ''Rona Israel-Kolatt''](https://lv.wikipedia.org/wiki/Att%C4%93ls:Schoenberg_Quartet_No._2_4th_movement.OGG)

## Ārējās saites

* Arnolds Šēnbergs ''AllMusic'' 
* Arnolds Šēnbergs ''IMSLP''
Šonī

**Šonī** () ir pilsēta Oklahomā, ASV. 2010. gadā tās iedzīvotāju skaits sasniedza 29 857.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krīta-terciāra masveida izmiršana

[thumb|Daudzi zinātnieki uzskata, ka liels asteroīds (mākslinieka zīmējumā) pirms aptuveni 66 miljoniem gadu bijis galvenais iemesls lielas [dinozaurs|dinozauru daļas izmiršanai]]

**Krīta-terciāra masveida izmiršana** () bija liela masveida izmiršana pirms 65,5 miljoniem gadu uz krīta perioda un terciāra robežas, kurā izmira ne tikai liela dinozauru daļa, bet arī daudzas citas dzīvnieku un augu sugas un grupas. Bez šīs ir bijušas arī citas masveida izmiršanas.

Izmiruši ir ne visi dinozauri; izdzīvojušie šodien sastopami kā putni.

## Skatīt arī
* Čiksulubas krāteris
* Dinozaurs
* Krīta periods
* Masveida izmiršana

## Ārējās saites

## Atsauces un piezīmes
Euante (pavadonis)

**Euante**, arī **Jupiters XXXIII** ir Jupitera pavadonis. To  atklāja Havaju Universitātes zinātnieku komanda, kuru vadīja Skots Šepards (*Scott S. Sheppard*). Pēc atklāšanas tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2001 J 7. Vārds Euante pavadonim tika piešķirts 2003. gadā. Euante (*Ευάνθη*) ir tēls grieķu mitoloģijā, grāciju māte.

Euante ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir tikai apmēram 3 km. Pavadonis ir piederīgs Anankes grupai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Helike (pavadonis)

**Helike** jeb **Jupiters XLV** ir Jupitera pavadonis. To  atklāja Havaju Universitātes zinātnieku komanda, kuru vadīja Skots Šepards (Scott S. Sheppard). Pēc atklāšanas tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2003 J 6. Vārds Helike pavadonim tika piešķirts 2005. gadā. Helike ir tēls grieķu mitoloģijā, viena no nimfām.

Helike ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir tikai apmēram 4 km. Pavadonis ir piederīgs Anankes grupai.

## Atsauces
Pantera

**Pantera** var būt:

* Pantera - vācu tanks.
* panteras - kaķu dzimtas ģints,
* melnā pantera,
* ''Pantera'' (grupa).

* Pantera Āzijā un Āfrikā ir leopards.
* Pantera Ziemeļamerikā ir puma.
* Pantera Dienvidamerikā un Centrālamerikā ir jaguārs.

## Skatīt arī

* Rozā pantera
Džeimss

**Džeimsa** (; sieviešu dzimtē **[[Džeimsa]]**) var būt:

## Vīriešu personvārds
* Džeimss Brauns (*James Brown*; 1933―2006) ― amerikāņu mūziķis;
* Džeimss Džoiss (*James Joyce*; 1882―1941) ― īru rakstnieks;
* Džeimss Kuks (*James Cook*; 1728―1779) ― britu jūrasbraucējs;
* Džeimss I Stjuarts (*James I Stuart*, 1566―1625) ― Anglijas un Īrijas karalis (1603―1625); zināms arī kā *Džeimss VI* (*James VI*) ― Skotijas karalis (1567―1625)
* Džeimss II Stjuarts (*James II Stuart*, 1633―1701) ― Anglijas un Īrijas karalis (1685―1688); zināms arī kā *Džeimss VII* (*James VII*) ― Skotijas karalis (1685―1688)

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Deivids Džeimss (*David James*; 1970) ―Anglijas futbolists un treneris;
* Denjels Džeimss (*Daniel James*; 1997) ― Velsas futbolists;
* Henrijs Džeimss (*Henry James*; 1843—1916) ― amerikāņu rakstnieks;
* Lebrons Džeimss (*LeBron Raymone James*; 1984) ― amerikāņu basketbolists;
* Rīss Džeimss (*Reece James*; 1999) ― angļu futbolists;
* Teo Džeimss (*Theo James*; 1984) — angļu aktieris;
* Viljams Džeimss (*William James*; 1842—1910) ― amerikāņu filozofs un psihologs.

## Skatīt arī
* Džeimsa sala ― bijusī Kurzemes hercogistes kolonija;
* *[[James (grupa)|James]]* ― angļu mūzikas grupa.
Bērzezers

**Bērzezers** var būt:
* Bērzezers — apdzīvota vieta Valkas pagastā
* Bērzezers — ūdenstilpe Šēderes pagastā
* Bērzu ezera Asares pagastā cits nosaukums
* Bērzu ezera Ērģemes pagastā cits nosaukums
* Bēržezera cits nosaukums
S/2003 J 16

**S/2003 J 16** ir Jupitera pavadonis. To  atklāja zinātnieku komanda, kuru vadīja Brets Gledmens (Brett J. Gladman). Pašreiz tam ir tikai pagaidu apzīmējums.

S/2003 J 16 ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir tikai apmēram 2 km. Pavadonis ir piederīgs Anankes grupai.

## Atsauces
Filofrosine

**Filofrosine**, iepriekš zināms arī kā **Jupiters LVIII** un **S/2003 J 15**, ir neliels Jupitera pavadonis. To  atklāja zinātnieku komanda, kuru vadīja Skots Šepards (*Scott S. Sheppard*).

Filofrosine ir neliels pavadonis, diametrs tikai apmēram 2 km. Pavadonis ir piederīgs Pāsifajas grupai.

Nosaukumu *Jupiters LVIII*, Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim piešķīra tikai , pēc precīzas orbītas noteikšanas.

2019. gadā pavadonis nosaukts par Filofrosini (*Φιλοφροσύνη*), sengrieķu draudzīguma un laipnības gara, Hēfaista un Aglajas meitas un Zeva mazmeitas vārdā. Nosaukums izvēlēts konkursā, kas notika vietnē *[[Twitter]]*, un to ierosināja lietotāji.

## Atsauces
Hiršs

**Hiršs** ( — 'briedis'; sieviešu dzimtē **Hirša**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Alekss Hiršs (*Alex Hirsch*; 1985) — amerikāņu animators, scenārists, producents un balss aktieris;
* Džads Hiršs (*Judd Hirsch*; 1935) — amerikāņu aktieris;
* Emīls Hiršs (*Emil Hirsch*; 1985) — amerikāņu televīzijas un filmu aktieris;
* Horhe Hiršs (*Jorge Hirsch*; 1953) — argentīniešu izcelmes ASV fiziķis;
* Juris Hiršs (1965) — latviešu aktieris;
* Konstantīns Hiršs, vēlāk Konstantīns Gaigals (1875—1923) — latviešu advokāts un žurnālists;
* Roberts Hiršs (1895—1972) — latviešu uzņēmējs, Latvijas Universitātes mecenāts.
Amaltejas grupa

**Amaltejas grupu** veido četri Jupitera pavadoņi, kuri riņķo vistuvāk planētai. Grupas pavadoņi ir cieši saistīti ar Jupitera gredzeniem. Šie pavadoņi gan rada, gan piesaista sev gredzenu materiālu. Grupas pavadoņu orbītu lielās pusasis ir robežās no  — .

Amaltejas grupa:
* Mētida,
* Adrāsteja,
* Amalteja,
* Tēbe.

Mētida un Adrāsteja Jupiteru apriņķo ātrāk nekā vienā Jupitera dienā. Vēl vienīgi Foboss (Marsa pavadonis) ir zināms kā pavadonis, kurš savu planētu apriņķo ātrāk kā vienā planētas dienā.

## Ārējās saites
Zobu ammi

**Zobu ammi**, arī **burkāna visnaga** () ir līdz 1 m augsts, viengadīgs vai divgadīgs čemurziežu dzimtas lakstaugs. Tās stumbrs stāvs, zarains. Lapas vairākkārt plūksnaini dalītas, sīkās diegveida plūksnās. Lapu kāts ar maksti. Ziedi sīki, balti, ar nepatīkamu smaku, sakopoti saliktos čemuros zaru galā. Auglis sēkleņu skaldauglis. Zied jūnijā - augustā, augļi ienākas augustā, septembrī. Auga dzimtene ir Vidusjūras apgabals.
Džoto

**Džoto** var būt:
* Džoto - 13.-14. gadsimta itāliešu mākslinieks no Florences;
* Giotto (kosmiskais aparāts).
Semītu pirmvaloda

**Semītu pirmvaloda** ir hipotētiska semītu valodu saimes pirmvaloda. Agrīnākie semītu valodu iezīmju apliecinājumi datējami ap 23. gadsimtu p.m.ē. akadiešu valodā. Iespējami semītu valodas lietotāju agrīnie pieraksti pirmkanaaniešu alfabētā datējami ap 1800. gadu p.m.ē. Semītu pirmvaloda varētu būt lietota no apmēram 4. gadu tūkstoša p.m.ē., apmēram vienlaicīgi ar indoeiropiešu pirmvalodu.

Par semītu pirmdzimteni pieņemts uzskatīt Tuvos Austrumus un precīzāk Arābijas pussalu. Austrumu un rietumu semītu atzari izplatījās Mezopotāmijā un Levantē bronzas laikmetā, bet dienvidsemīti migrēja uz Āfriku vēl pirms 8. gadsimta p.m.ē. pār tagadējo Bābelmandeba šaurumu.

Pēc citiem scenārijiem pirmsemītu pirmdzimtene atrodas tagadējās Etiopijas teritorijā..

## Atsauces

## Ārējās saites
* Pirmsemītu valoda un kultūra
Parastais anīss

**Parastais anīss** () ir 30—80 cm augsts čemurziežu dzimtas lakstaugs. Stumbrs stāvs, augšdaļā zarains. Lapas stumbra lejasdaļā uz gara kāta, veselas, ieapaļi nierveida ar zobainu vai daivainu malu, stumbra vidusdaļā trīsdaļīgas, bet augšdaļā sēdošas, divkārt plūksnaini dalītas lineārās daļās; augšlapas trīsdaļīgas. Ziedi balti, sīki, sakopoti saliktos 7—15 staru čemuros. Zied jūnijā, jūlijā. Auglis 2—3 mm garš olveida skaldauglis.

Parastā anīsa augļu ēteriskā eļļa nelielās devās darbojas kā atkrēpošanas, spazmolītisks un pretiekaisuma līdzeklis.

## Ārējās saites
Lopesa

**Lopesa** (), no personvārda Lope; vīriešu dzimtē Lopess) ir izplatīts spāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Dženifere Lopesa (*Jennifer Lynn Lopez*; 1969) — ASV aktrise;
* Janjeta Marrero Lopesa (*Yaniet Marrero López*; 1983) — Kubas šaha lielmeistare.
Vudss

**Vudss** () var būt:

* Džeimss Vudss — amerikāņu aktieris;
* Taigers Vudss — amerikāņu golferis.

## Skatīt arī
* Vuds
Nacionālistu kustības partija

**Nacionālistu kustības partija**, arī **Nacionālistu rīcības partija** (, *MHP*), ir Turcijas ultranacionālistiska un konservatīva partija.  Turcijas nacionālās asamblejas vēlēšanās partija ieguva 14,3% no kopējā balsu skaita un 71 deputāta vietu (no 550). Iepriekšējās vēlēšanās  partija neieguva nevienu deputāta vietu, jo spēja savākt tikai 8,3% no kopējā balsu skaita.

[left|200px|thumb|Partijas birojs [Īgdira|Īgdirā]]
Neskatoties uz to, ka kreisā spārna deputāti un kurdu separātistu grupējumi *MHP* uzskata par ļoti nacionālistisku partiju, tādi partijas vadītāji kā Devlets Bahčeli un Mehmets Šandirs ir uzsvēruši nepieciešamību aizstāvēt unitāras valsts un turku identitātes ideju, uzņemoties rūpes par visiem Turcijas iedzīvotājiem, laikā, kad izskan idejas par federālas valsts veidošanas nepieciešamību. Partijai ir pastāvīgs atbalsts Anatolijas centrālās daļas iedzīvotāju vidū un tās ideoloģija balstās uz Mustafa Kemala Ataturka turku nacionālisma idejām, kas cenšas izskaust Osmaņu impērijas laikā piekopto cilšu, sektu un etnisko kopienu veidošanos.

## Atsauces

## Skatīt arī

* Turcija
* Turcijas politiskās partijas
Priekšējā cingulārā garoza

thumb|300px|Priekšējās cingulārā garozas atrašanās vieta smadzenēs
**Priekšējā cingulārā garoza** () ir smadzeņu centrs valrieksta lielumā, kurš atrodas pieres daivas krokā un dēļ tā cilvēks spēj apmuļkot smadzenes un nodrošināt izdzīvošanu ekstremālos apstākļos. Zinātnieki spriež, ka tieši šeit atrodas cilvēka gribasspēks. Šāds centrs ir visiem zīdītājiem, bet vienīgi cilvēkveidīgajiem pērtiķiem tajā atrodas īpašas vārpstveida nervu šūnas.

Šis smadzeņu centrs ļauj cilvēkam mainīt sirds ritmu, asinsriti un elpošanas biežumu, kā arī sasildīt nosalušu ķermeni.

## Atsauces un piezīmes
Skiners

**Skiners** var būt:

* Beress Frederiks Skiners;
* Džefs Skiners;
* Seimūrs Skiners;
* Stjuarts Skiners.
Novāks

**Novāks** ( — 'jaunienācējs'; sieviešu dzimtē Novākova (*Nováková*)) ir čehu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Filips Novāks (*Filip Novák*; 1982) — čehu hokejists;
* Vītezslavs Novāks (*Vítězslav Novák*; 1870—1949) — čehu komponists.
Torpedo

**Torpedo** var būt:
* Ņižņijnovgorodas "Torpedo", Krievijas hokeja komanda;
* Tucker torpedo, Prestona Takera izgudrotā automašīna.

## Skatīt arī
* torpēda
Beagle

**Beagle** var būt:
* Bīgls, suņu šķirne
* HMS Beagle, kuģis, ar kuru Čārlzs Darvins devās ekspedīcijā apkārt zemeslodei 
* Beagle 2, Apvienotās Karalistes Marsa nolaižamais aparāts
Nišantaši

**Nišantaši** (turku: *Nişantaşı*) ir Stambulas Šišli rajona (Turcija) mikrorajons, kurā ietilpst sekojoši kvartāli: Tešvikije (*Teşvikiye*), Osmanbeja (*Osmanbey*), Mačka (*Maçka*) un Pengalti (*Pangaltı*). Šajā mikrorajonā atrodas vairāku pasaulē slavenu zīmolu veikali un dažādi pilsētā slaveni bāri, kafejnīcas un nakts klubi. Mikrorajonā ietilpst arī Stambulā dārgākā (pēc īres cenas) iepirkšanās iela - Abdi Ipekči iela, kas stiepjas no Mačkas un Tešvikijes kvartāliem līdz Nišantaši centram.

## Vēsture

Nišantaši mikrorajons izveidojās 19. gadsimta beigās sultāna Abdulhamīda II laikā. Sultāns ar diviem obeliskiem iezīmēja mikrorajona robežas un pasūtīja Tešvikijes policijas iecirkņa ēkas un Tešvikijes mošejas celtniecību. Ar šīm ēkām sultāns vēlējās iedrošināt iedzīvotājus pārcelties uz šo mikrorajonu un tādēļ viens no kvartāliem saucas *Teşvikiye*, iedrošināšana, savukārt *Nişantaşı* turku valodā nozīmē mērķa akmens. Pirms tam šajā apvidū bija osmaņu armijas mācību lauks, kurā bija uzstādīti vairāki mazi akmens stabi un plāksnes kā mērķi šaušanai. Daži no šiem akmeņiem joprojām atrodami dažādās mikrorajona vietās.

## Mūsdienas

Nišantaši mikrorajons ir slavens ar tā jūgendstila ēkām un te atrodami labākie turku kultūras un mākslas pieminekļi. Rajonā dzīvo populārais Nobela miera prēmijas laureāts turku novelists Orhans Pamuks. Šeit dažādās vietās bieži var sastapt dažādus Turcijā populārus cilvēkus, jo te atrodas veikali tādiem slaveniem zīmoliem kā "Gucci", "Louis Vuitton", "Hugo Boss", "Escada", "Kenzo", "Max Mara" u.c. Rajona iedzīvotāji pārsvarā ir ļoti turīgi un te ir trešais lielākais ārvalstnieku iedzīvotāju īpatsvars pēc Taksima un Džihangiras.

Nišantaši rajons ir pārpildīts ar cilvēkiem sestdienu vakaros, kad visi uz šejieni brauc apmeklēt slavenos bārus un kafejnīcas. Svētdienās rajonā ir mazāks cilvēku pieplūdums un tad te sastopami pārsvarā mikrorajona vietējie iedzīvotāji.

## Skatīt arī

* Bejolu rajons
* Abdi Ipekči iela
Ņikuļins

**Ņikuļins** (, no personvārda Ņikuļa *(Никула)*; sieviešu dzimtē **Ņikuļina** (*Нику́лина*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Igors Ņikuļins (*Игорь Никулин*;1960—2021) — krievu vieglatlēts;
* Iļja Ņikuļins (*Илья Никулин*; 1982) — krievu hokejists;
* Jurijs Ņikuļins (*Юрий Никулин*; 1921—1997) — krievu-padomju aktieris un slavens klauns.
Pētersons

**Pētersons** ("Pētera dēls", no personvārda Pēteris; sieviešu dzimtē Pētersone) ir bieži izplatīts latviešu uzvārds. Līdzīgas cilmes uzvārdi sastopami arī ģermāņu valodās:  (Pītersons),  (Pētersens),  (Petešons) un  (Petešens). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aigars Pētersons (1959) — latviešu ārsts un politiķis, RSU rektors;
* Aleksandrs Pētersons (politiķis) (1926—2006) — latviešu pedagogs un politiķis;
* Aleksandrs Pētersons (handbolists) (1980) — latviešu izcelsmes Islandes handbolists;
* Andrejs Pētersons (1933—1973) — latviešu šahists;
* Armands Pētersons (1990) — latviešu futbolists;
* Arnis Pētersons (1994) — latviešu riteņbraucējs;
* Arvīds Pētersons (1913—1985) — latviešu bendija un hokeja spēlētājs;
* Augustīns Pētersons (1873—1955) — pirmais Latvijas pareizticīgo baznīcas Rīgas un visas Latvijas metropolīts;
* Dāvids Pētersons (1998) — latviešu teātra aktieris;
* Ēriks Pētersons (1909—1987) — latviešu futbolists un hokejists;
* Ingus Pētersons (1959) — latviešu dziedātājs;
* Ivars Pētersons (1968) — latviešu dziedātājs, ģitārists un dziesmu autors;
* Jānis Pētersons (1889—1938) — latviešu strēlnieks, padomju militārais un milicijas darbinieks;
* Jūlijs Pētersons (1880—1945) — latviešu rakstnieks;
* Kārlis Pētersons (1828—1881) — latviešu matemātiķis;
* Kārlis Pētersons (1836—1908) — latviešu gleznotājs;
* Kārlis Pētersons (1852—1919) — latviešu uzņēmējs un izgudrotājs;
* Kārlis Pētersons (1877—1926) — latviešu revolucionārs;
* Kārlis Pētersons (1900—nezināms) — latviešu cīkstonis;
* Konrāds Pētersons (1888—1981) — latviešu inženieris, 1905. gada revolūcijas dalībnieks;
* Kristaps Pētersons (1982) — latviešu komponists;
* Laimons Pētersons (1919—2006) — latviešu kuģu mehāniķis, nacionālās pretestības kustības dalībnieks;
* Mārtiņš Pētersons (1975) — latviešu mūziķis;
* Pēteris Pētersons (1923—1998) — latviešu teātra režisors un dramaturgs;
* Roberts Pētersons (1995) — latviešu mūziķis;
* Rūdolfs Pētersons (1897—1937) — latviešu strēlnieks, Maskavas Kremļa komandants;
* Tālivaldis Pētersons (1923) — latviešu basketbolists, treneris un funkcionārs.

## Skatīt arī
* Pētersone
* Petersons
* Pītersons
* Pētersens
* Petešons
* Petešens
Stambulas pazemes funikulers

**Stambulas pazemes funikulers**, jeb **Tünel** ir pazemes trosu dzelzceļš (funikulers) Stambulā Turcijā. Pilsētā darbojas divas funikuleru līnijas, katra ar divām stacijām: *Karaköy-Tünel Meydanı* un *Kabataş-Taksim*. Pirmā līnija ir aptuveni 573 metrus gara un tā ir pasaulē otrs vecākais pazemes dzelzceļš pēc Londonas metro.

*Tünel* pirmā līnija tika atklāta , starp diviem seniem Stambulas rajoniem: Peru un Galatu. Ar funikulera palīdzību var viegli uzbraukt stāvajā Galatas kalnā no Bosfora piekrastes, un tā kā liela daļa Galatā dzīvojošo strādāja kalna pakājē, šis funikulers lieliski atviegloja viņu nokļūšanu uz darbu un mājās.

Mūsdienās Galatu un Peru sauc par Karakēju un Bejolu. Tādēļ arī kalna pakājē esošo *Tünel* pieturu sauc par Karakēju, bet augšējo - *Tünel* laukums (turku: *Tünel Meydanı*), kas atrodas Brīvības ielas (*İstiklal caddesi*) zemākajā galā. Brauciens no vienas pieturas uz otru ilgst apmēram 1,5 minūtes un galā funikulera vagons gaida 2 minūtes, kurās jāpaspēj izkāpt un iekāpt. Vienlaicīgi pa tuneli brauc divi funikulera vagoni, kas savā starpā savienoti un lejā braucošais ar savu svaru velk otru vagonu augšā. Braukšanas ātrums ir aptuveni 25 km/h un tuneļa vidū ir īpašs paplašināts posms, kurā abi vagoni apmainās un turpina ceļu.

*Tünel* pakalpojumus mūsdienās izmanto neliels pasažieru skaits, bet tas ir iekļauts kopējā Stambulas transporta sistēmā un te ir derīga vienotā elektroniskā biļete (turku: *akbil*).

## Vēsture
Sākotnējā ideja par *Tünel* celtniecību radās 1867. gadā franču inženierim Anrī Gavānam. Pēc diviem gadiem,  viņš saņēma Osmaņu impērijas sultāna Abdulaziza atļauju sākt funikulera celtniecību. Guvis ārvalstu finansiālu atbalstu, Gavands sāka celtniecību  un pabeidza decembrī. *Tünel* oficiāli tika atklāts .

Sākotnēji funikuleru darbināja ar zirgiem, bet elektriskos dzinējus tajā ierīkoja 1910. gadā. 1939. gadā funikuleru nacionalizēja un pievienoja jaunajam "İETT" (turku: *İstanbul Elektrik Tramvay ve Tünel*) transporta uzņēmumam. 1971. gadā *Tünel* tika modernizēts un atjaunots un vecos koka vagonus nomainīja ar metāla vagoniem.

## Saites
* Oficiālā İETT vietne

## Attēli


Image:Tünel Istanbul.jpg|Vecā funikuliera stacija "Tünel Meydanı" līnijas augšā.
Image:Tünel Araçlı.jpg|Vecā funikuliera stacija "Karaköy" līnijas apakšā.
Image:Tünel.jpg|Vecā funikuliera tunelis.
Image:FünikülerSetüstüGirişi.jpg|Ieeja jaunā funikulera apakšējā stacijā un tunelī uz metro un zemās grīdas tramvaju.
Image:FünikülerTaksimİst.JPG|Jaunā funikulera stacija "Taksim" Taksima laukumā.
Image:Kabataş funicular station Setüstü entrance.jpg|Jaunā funikulera stacijas "Kabataş" izeja uz zemās grīdas tramvaja un metro pieturām.
Image:FünikülerMakara.JPG|Jaunā funikulera trosu rats, kas pasažieriem redzams stacijā caur stikla sienu.
Image:Füniküler araçiçi 1.jpg|Jaunā funikulera vagona salons.
Galata

[thumb|200px|[Galatas tornis tika uzcelts 1348. gadā dženoviešu citadeles pakalna virsotnē]]
**Galata** (turku: *Galata*, agrākais nosaukums: *Pera*) ir mikrorajons Bejolu rajonā, Stambulā (Turcija). Mikrorajons atrodas Zelta raga līča ziemeļu puses krastā un līcis to šķir no vēsturiskā Konstantinopoles centra. Pār Zelta ragu ir uzcelti vairāki tilti, tai skaitā Galatas tilts. Galata bija Dženovas republikas kolonija (1273-1453) un slaveno Galatas torni dženovieši uzcēla 1348. gadā visaugstākajā citadeles uzkalna vietā.

Par nosaukuma "Galata" izcelsmi pastāv vairākas hipotēzes. Saskaņā ar itāļu uzskatu, nosaukums cēlies no vārda *Calata* (nogāze), jo kolonija atradās uz kalna nogāzes līča piekrastē. Savukārt grieķi uzskata, ka nosaukums cēlies no vārda *Galaktos* (piens), jo šajā vietā agrāk dzīvojuši daudzi gani, vai no vārda *Galat* (ķeltu-), jo šajā vietā dzīvojusi ķeltu galatiešu cilts.

Agrāk pilsētu sauca *Pera* un šis nosaukums bija cēlies no grieķu nosaukuma *Peran en Sykais* (vīģu vieta otrā pusē). Vēlāk Galata kļuva ievērojama ar tajā uzcelto Galatas torni, no kura tika nostiepta pāri Zelta raga līcim liela dzelzs ķēde, kas tika pacelta gadījumos, kad vajadzēja nosprostot ieeju līcī svešiem kuģiem. Ceturtā krusta gājiena laikā (1204) šo torni nopostīja un vēlāk dženovieši uzbūvēja jauno *Christea Turris* (Kristus tornis), kas saglabājies līdz mūsdienām. Pēc Konstantinopoles iekarošanas, pilsēta nonāca Osmaņu impērijas varā un te tika uzceltas vairākas impērijas administratīvās ēkas, tai skaitā Osmaņu impērijas banka.

Mūsdienās Galata ir Bejolu rajona sastāvā un tās oficiālais nosaukums ir Karakēja (turku: *Karaköy*).

Galatas nosaukums 1905. gadā tika iedots slavenajam Turcijas sporta klubam Stambulas "Galatasaray", jo klubs tika dibināts Galatas rajonā esošajā Galatasarajas licejā (turku: Galatasaray Lisesi), kas agrāk bija prestižā Sultānu skola (osmaņu turku: *Mekteb-i Sultani*).
All Eyez On Me

***All Eyez On Me*** ir ceturtais amerikāņu repera 2Pac studijas albums un pēdējais, kas izdots viņa dzīves laikā. 1996. gada 13. februārī Death Row un Interscope Records izdotajā albumā piedalās Dr. Dre, Snoop Dogg, Redman, Method Man, Nate Dogg, Kurupt, Daz Dillinger, E-40, K-Ci & JoJo, Outlawz un citi.

Albumā ir iekļauti Shakur iestudējumi kopā ar dažādiem producentiem, tostarp DJ Quik, Johnny "J", Dr. Dre, DJ Bobcat, Dat Nigga Daz, DJ Pooh, DeVante Swing un citi. Tas bija vienīgais Death Row/Interscope laidiens, kas tika izplatīts ar PolyGram starpniecību Amerikas Savienotajās Valstīs.

Gangsteru repa albums, 2Pac repo par viņa pieredzi, dzīvojot nabadzībā un greznībā; kritiķi īpaši atzīmē, ka 2Pac lielā mērā atšķiras no *[[2Pacalypse Now]]* (1991) un *[[Strictly 4 My N.I.G.G.A.Z.|Strictly 4 My N.I.G.G.A.Z...]]* (1993) sociālās un politiskās apziņas. Albumā iekļauti Billboard Hot 100 pirmajā vietā esošie singli "How Do U Want It" (ar K-Ci un JoJo) un "California Love" (ar Dr. Dre, kurā piedalās Rodžers Troutmens) un hiphopa balāde "I Aint Mad at Cha", kopā ar Snoop Dogg kopdarbu "2 Of Amerikaz Most Wanted" kā reklāmas singlu. Tajā kopumā bija četri singli, lielākā daļa no Šakura albumiem. Turklāt *All Eyez On Me* iegāja vēsturē kā pirmais dubultā pilna garuma hiphopa solo studijas albums, kas tika izdots masveida patēriņam visā pasaulē.

*All Eyez On Me* bija otrais 2Pac albums, kas ierindojies pirmajā vietā gan Billboard 200, gan Top R&B/Hip-Hop albumu topos, pirmajā nedēļā pārdodot 566 000 kopiju. Septiņus mēnešus vēlāk 2Pac tika nāvējoši ievainots apšaudē ar automašīnu. Albums pēc nāves ieguva 1997. gada Soul Train mūzikas balvu kā Gada repa albums, kā arī tika pēc nāves nominēts kategorijā Labākais repa albums 39. Grammy balvu pasniegšanas ceremonijā 1997. gadā. Šakurs 1997. gada *[[Amerikas Mūzikas balva|American Music Awards]]* ieguva balvu kategorijā labākais repa/hiphopa mākslinieks.

Pēc izlaišanas, *All Eyez On Me* saņēma tūlītēju kritiķu atzinību, un kritiķi to ir ierindojuši kā vienu no labākajiem hiphopa albumiem, kā arī vienu no visu laiku izcilākajiem albumiem. Amerikas Ierakstu industrijas asociācija (RIAA) 2014. gadā to sertificēja kā Dimantu, piegādājot vairāk nekā 5 miljonus kopiju (katrs dubultā albuma disks tika skaitīts kā atsevišķa sertifikācijas vienība), un 2020. gadā tas tika ierindots 436. vietā. Rolling Stone atjauninātais visu laiku 500 labāko albumu saraksts.
Fermi Gamma-ray Space Telescope

**Fermi Gamma-ray Space Telescope** (sākotnējais nosaukums **Gamma-ray Large Area Space Telescope** jeb **GLAST**) ir NASA gamma staru orbitālā observatorija. Tā tika palaista  ar nesējraķeti Delta 2. Kosmiskais aparāts apgadāts ar diviem zinātniskajiem instrumentiem. *Large Area Telescope* (*LAT*) paredzēts kā gamma staru detektors, kurš var uztvert fotonus ar enerģiju no 30 miljoniem līdz 300 miljardiem elektronvoltu (30 MeV — 300 GeV) ar skata laukumu aptuveni 20 % no debess. Cits instruments *GLAST Burst Monitor* (*GBM*) sastāv no 14 scintilācijas instrumentiem, un ar to var novērot gamma staru uzliesmojumus. Tā skata lauks aptver visu debesi, un apakšējā uztveršanas robeža ir 10 keV.

 NASA teleskopu pārdēvēja itāliešu fiziķa Enriko Fermi (*Enrico Fermi*, 1901.—1954.) vārdā, kurš atklāja, kādā veidā kosmiskās daļiņas spēj paātrināties lielos ātrumos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Fermi mājaslapa
HTTP referer

**HTTP referer** (no  "cilvēks, kas aizsūta citu") ir HTTP protokola prasījuma galvenes lauks, kuru klienta programma sūta serverim, un tas ļauj noteikt resursa adresi (parasti URL, vispārējā gadījumā URI), no kuras ir iegūta pieprasījuma adrese. Ja kādā tīmekļa lappusē ir atvērta hipersaite, tad, pārbaudot šīs jaunās lapas pieprasījuma *referer* vērtību, var uzzināt, no kuras lapas tā ir atvērta. Ja lapas adrese tiek nodota no avota, kuram pašam nav sava URI (piemēram, ievadīta no tastatūras, *referer* netiks nosūtīts.

*Referer* vērtību tīmekļa serveri bieži iežurnalē, lai analizētu lietotāju apmeklētību: no kurām lapām tie ir ienākuši noteiktā adresē. Tā kā šī informācija var pārkāpt privātumu, dažas pārlūkprogrammas ļauj lietotājam atslēgt *referer* datu sūtīšanu. Daži proxy serveri un ugunsmūri arī var filtrēt *referer* informāciju, lai novērstu ne publisku tīmekļa lapu adrešu uzzināšanu. Tas savukārt var radīt problēmas, jo daži serveri var bloķēt daļu savu lapu pārlūkprogrammām, kas nesūta pareizu *referer* informāciju, lai novērstu neatļautu attēlu izmantošanu citās lappuses.

## Ārējās saites
* : Hypertext Transfer Protocol — HTTP/1.1
* IRI — Internationalized Resource Identifiers
Ananke (pavadonis)

**Ananke**, arī **Jupiters XII** ir Jupitera pavadonis. To  atklāja amerikāņu astronoms *Seth Barnes Nicholson* ar 100 collu teleskopu Vilsona kalna observatorijā. 1975. gadā pavadonis tika nosaukts par Ananki.
Grieķu mitoloģijā Ananke bija nenovēršamības un nepieciešamības dieviete. Līdz tam pavadoni sauca par Jupiteru XII. No 1955. līdz 1975. gadam dažreiz tika lietots nosaukums Adrasteja. Pagaidām vārds Adrasteja pieder citam Jupitera pavadonim.

Anankes vārdā ir nosaukta grupa pavadoņu (Anankes grupa) ar līdzīgām orbītām.
Pavadoņa orbīta ir mainīga, pakļauta spēcīgām perturbācijām. Norādītie parametri noteikti 2000. gada janvārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jokaste (pavadonis)

**Jokaste** jeb **Jupiters XXIV** ir Jupitera pavadonis. To  atklāja Havaju Universitātes zinātnieku komanda, kuru vadīja Skots Šepards (Scott S. Sheppard). Pēc atklāšanas tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2000 J 3. Vārds Jokaste pavadonim tika piešķirts 2002. gada oktobrī. Iokaste ir tēls grieķu mitoloģijā, Edipa māte.

Jokaste ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir tikai apmēram 5 km. Pavadonis ir piederīgs Anankes grupai. Pavadonis izskatās pelēks, līdzīgs C tipa asteroīdiem.

## Atsauces
Ešlija Tisdeila

**Ešlija Mišela Tisdeila** (; dzimusi  Dīlā, ASV) ir amerikāņu aktrise un dziedātāja. Savas aktrises karjeras sākumā Tisdeilai bija dažas mazas lomas populāros seriālos.

Viņa ieguva lielu popularitāti, piedaloties "Vidusskolas mūzikla" filmās, kur viņa attēloja bagātnieci Šarpeju. Solokarjeru uzsākusi 2006. gadā.

## Ārējās saites

*
Kalētu pagasts

**Kalētu pagasts** ir viena no Dienvidkurzemes novada administratīvajām teritorijām, Lietuvas pierobežā. Robežojas ar sava novada Virgas, Gramzdas, Dunikas un Bārtas pagastiem, kā arī Lietuvas Klaipēdas apriņķa Skodas rajona Skodas seņūniju. 

## Vēsture
thumb|left|160px|1761. gada robežakmens pie Kalētu un Krūtes muižu robežas.
[right|200px|thumb|[Kalētu kapi]]

Mūsdienu Kalētu pagasta teritorijā vēsturiski atradās Dižkalētu muiža (*Gut Kalleten*, Kalēti), Mazkrūtes muiža (*Gut Klein-Kruhten*).

1935. gadā Liepājas apriņķa Kalētu pagasta platība bija 75,9 km² un tajā dzīvoja 1880 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Kalētu un Ozolu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Kalētu ciems** ietilpa Priekules (1949—1959) un Liepājas (1959—2009) rajonos. 1954. gadā Kalētu ciemam pievienoja likvidēto Ozolu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Kalētu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Priekules novadā. 2021. gadā Priekules novadu iekļāva Dienvidkurzemes novadā.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
[right|200px|thumb|[Ruņa]]
Bārta, Vārtāja, Ruņa, Apše, Āžu upe, Birztala un Vidvide.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
[right|200px|thumb|[Meiri]]
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Kalēti]]** (pagasta centrs), Ozoli, Meiri, Upesmuiža.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra
[right|200px|thumb|[Kalētu pamatskola]]

## Atsauces
Vecpils pagasts

**Vecpils pagasts** ir viena no Dienvidkurzemes novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Dunalkas, Durbes, Aizputes, Kalvenes un Bunkas pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Upes pagasta teritorijā ir Lāņupe un Dubļupe.

#### Ezeri
Ūdenstilpe — Tīpors.

## Vēsture
Mūsdienu Vecpils pagasta teritorijā vēsturiski atradās Dižilmājas muiža (*Gut Groß-Ilmajen*, Dižilmāja), Dižlāņu muiža (*Gut Groß-Lahnen*, Vecpils), Dižstroķu muiža (*Gut Groß-Strohken*, Dižstroķi), Mazilmājas muiža (*Gut Klein-Ilmajen*, Mazilmāja), Mazlāņu muiža (*Gut Klein-Lahnen*, Mazlāņi), Vecpils muiža (*Gut Altenburg*).

Vecpils pagasts izveidots ap 1890. gadu, kad apvienoti Vecpils, Lāņu, Stroķu, Lekšu un Ilmājas muižu pagasti. 1935. gadā pagasta platība bija 97,3 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Vecpils un Stroķu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Vecpils ciemam pievienoja Stroķu ciemu. 1958. gadā Vecpils ciemam pievienoja daļu Aizputes ciema, bet daļu Vecpils ciema iekļāva Aizputes ciemā. 1968. gadā daļu pagasta teritorijas pievienoja Kalvenes ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Vecpils pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Durbes novadā. 2021. gadā Durbes novadu iekļāva jaunajā Dienvidkurzemes novadā.

### Kultūras pieminekļi
* Vecpils katoļu baznīca
*Ilmājas luterāņu baznīca
*Vecpils pilskalns
* Ilmājas senkapi
*Dižlāņu Elkas kalns - kulta vieta
* Dižilmājas senkapi

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Vecpils (Vecpils pagasts)|Vecpils]]** (Dižlāņi) (pagasta centrs), Mazlāņi, Mazstroķi, Dižstroķi, Lekši, Dižilmāja, Mazilmāja.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vecpils pilskalns
RTU Liepāja

**[[Rīgas Tehniskā universitāte|RTU]] Liepāja** (līdz 2024. gada 29. februārim **Liepājas Universitāte**) ir jaunākā Latvijas universitāte. Universitātes statusu ieguvusi 2008. gada 12. jūnijā, kad Saeima pieņēma likumu "Par Liepājas Universitātes Satversmi". Tā ir arī vienīgā universitāte Kurzemē. 

Kopumā augstskolā šobrīd tiek piedāvātas 47 studiju programmas. Augstskolā ir 101 vēlēti akadēmiskā personāla locekļi, no tiem 53 ir ar doktora grādu.

## Nosaukumi
Augstskolas iepriekšējais nosaukums bija **Liepājas Pedagoģijas akadēmija**, bet no izveidošanas 1954. gadā līdz 1993. gadam – **Liepājas Pedagoģiskais institūts**.

## Vēsture
Liepājas Universitāte ir izveidota 1954. gadā uz Skolotāju institūta bāzes kā Liepājas Pedagoģiskais institūts. Līdz 1990. gadu sākumam augstskola sagatavoja galvenokārt sākumskolas skolotājus, bērnudārzu pedagogus, matemātikas, latviešu valodas un literatūras skolotājus visai Latvijai.

1990. gadā Liepājas Pedagoģiskais institūts uzsāka pāreju no viena profila augstskolas uz reģionālu vairākprofilu augstskolu un paralēli skolotāju izglītošanas studiju programmām tika izveidots plašs nepedagoģisko studiju programmu spektrs.

Līdz 2015. gadam Liepājas Universitātes rektors bija Jānis Rimšāns, 2016. gadā par rektori kļuva Dace Markus.

### Liepājas Universitātes attīstības posmi
* Liepājas Pedagoģiskais institūts (LPI;  — )
* Liepājas Valsts pedagoģiskais institūts (Liepājas VPI;  — )
* Viļa Lāča Liepājas Valsts pedagoģiskais institūts ( — 1990. gada februāris)
* Liepājas Pedagoģiskais institūts (LPI; 1990. gada februāris — )
* Liepājas Pedagoģiskā augstskola (LPA;  — )
* Liepājas Pedagoģijas akadēmija (LPA;  — )
* Liepājas Universitāte (LiepU; kopš )

## Struktūrvienības
Studiju darbu Liepājas Universitātē organizē četras fakultātes un viena nodaļa:
* Dabas un inženierzinātņu fakultāte
* Humanitāro un mākslas zinātņu fakultāte
* Pedagoģijas un sociālā darba fakultāte
* Vadības un sociālo zinātņu fakultāte
* Mūžizglītības nodaļa

## Apvienošana
2021. gada septembrī Ministru Kabinets pieņēma lēmumu, ka Liepājas Universitātei jāpievienojas kādai no četrām zinātņu universitātēm (Latvijas Lauksaimniecības universitātei, Latvijas Universitātei, Rīgas Stradiņa universitātei vai Rīgas Tehniskajai universitātei). Savukārt Liepājas Universitātes padome 2022. gada jūlijā piedāvāja līdz 2025. gadam izveidot jaunu Kurzemes Universitāti kopā ar Ventspils Augstskolu, partnerībā piesaistot Latvijas Universitāti, Rīgas Tehnisko universitāti un Rīgas Stradiņa universitāti.
2023. gada 8. augustā Latvijas valdība apstiprināja Liepājas Universitātes pievienošanu Rīgas Tehniskajai universitātei.

## Atsauces

## Ārējās saites
* RTU Liepāja mājaslapa
Pauls Kalniņš (politiķis)

**Pauls Kalniņš** (dzimis  Vilces pagastā, miris  Lustenavā, Austrijā) bija latviešu ārsts un politiķis (LSDSP), ilggadējs Saeimas priekšsēdētājs. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem. Latvijas Valsts prezidenta vietas izpildītājs (1944—1945).

## Dzīvesgājums
Pauls Kalniņš dzimis  (citos avotos — ) Vilces pagasta "Mazpečuļos" kā lauksaimnieka dēls.
Pēc vietējās pagastskolas beigšanas mācījās Liepājas ģimnāzijā, kur iepazinies ar tādiem vēlākiem valstsvīriem kā Miķelis Valters un Jānis Jansons-Brauns. Ģimnāziju beidzis 1892. gadā, devies studēt dabaszinības Maskavas Universitātē, bet vēlāk pārgājis uz Tērbatas Universitāti, kur studējis medicīnu, 1898. gadā iegūstot ārsta diplomu.

Pīpkalonijas biedrs, 1897. gadā arestēts kopā ar citiem Jaunās strāvas dalībniekiem un izsūtīts no Latvijas līdz 1901. gadam. Izsūtījumu pavadīja Žagarē. Pēc atgriešanās Latvijā bijis ievērojams sociāldemokrātu darbinieks, 1905. gada revolūcijas dalībnieks, "Cīņas" redakcijas līdzstrādnieks. Pieslējies sociāldemokrātijas neboļševistiskajam virzienam. Bijis LSDSP CK priekšsēdētājs (1918—1924), Tautas padomes, Satversmes sapulces un visu pirmās brīvvalsts Saeimu deputāts, 1., 2., 3. un 4. Saeimas priekšsēdētājs. Kalniņš kandidēja 1930. un 1933. gada Latvijas prezidenta vēlēšanās. Abās reizēs viņš zaudēja Albertam Kviesim. Pēc K. Ulmaņa apvērsuma 4 mēnešus pavadījis ieslodzījumā. Saskaņā ar Latvijas Republikas Satversmi kā pēdējais Saeimas priekšsēdētājs bija Valsts prezidenta pienākumu izpildītājs līdz savai nāvei. Šī un citu iemeslu dēļ vācu okupācijas laikā P. Kalniņš bija viens no Latvijas Centrālās padomes dibinātājiem.

Latvijas Centrālās padomes 1944. gada 8. septembra sēdē Pauls Kalniņš parakstīja deklarāciju par Latvijas valsts atjaunošanu: “Latvijas tauta pārņēmusi suverēno varu no svešas varas atbrīvotā Latvijas valsts teritorijā un atjaunojusi Latvijas Republiku kā suverēnu valsti. Uz Latvijas Republikas Satversmes pamata (52.pants) uz mani kā pēdējās likumīgi ievēlētās un līdz šim laikam tiesiski pilnvarotās Saeimas priekšsēdētāju pārgājusi Valsts Prezidenta vietas izpildīšana. Ar šo dienu es stājos pie Valsts Prezidenta vietas izpildīšanas līdz jauna Valsts Prezidenta ievēlēšanai Satversmē paredzētā kārtībā. [..]"

1944. gadā devies emigrācijā. Miris  Becavas ciemā pie Lustenavas, Sabiedroto okupētajā Austrijā.

Paula Kalniņa sieva Klāra Kalniņa un dēls Bruno Kalniņš arī bija ievērojami sociāldemokrātu darbinieki.

## Literatūra
* Valstsvīri un demokrati. Biogrāfiskas studijas. Šilde Ādolfs. Grāmatu Draugs, Bruklina, 1985; pārpublicēta e-grāmatā: Eraksti, 2007 ()

## Atsauces

## Ārējās saites
* Likumdevēju vēsture, I. Pujāte, raksts Saeimas mājaslapā, pārskatīts 
* Pauls Kalniņš kā Valsts prezidenta vietas izpildītājs 1944–1945
Literārā valoda

**Literārā valoda**, **standartvaloda**, **standarta valoda**, arī **[[rakstu valoda]]**, ir normēts valodas stils, kurš tipiski tiek lietots oficiālai (ne sadzīviskai) saziņai, tostarp rakstveidā. Dažādās valodās ir dažāda atšķirību pakāpe starp literāro valodu un sarunvalodu. Gadījumos, kad atšķirības ir ievērojamas, attiecīgajā valodā novēro diglosiju — vairākus valodas nozarojumus, nevis tikai stilu atšķirību.

Literāro valodu lieto oficiālās situācijās, kur to prasa saprotamība un pieklājība - piemēram, valsts pārvaldē, uzņēmējdarbībā, sarakstē starp personām, kas nav tuvu pazīstamas. Arī prozas un citu veidu daiļdarbu pamatteksts bieži top literārā valodā. Dažos kontekstos tiek lietoti senatnīgi literārās valodas paveidi – piemēram, baznīcas valoda (svētajos rakstos, liturģijās). 

Vispārlietojamās literārās valodas normas apkopo zinātnieki un valodas praktiķi un apstiprina attiecīgas iestādes (ja valstī tādas ir). Laika gaitā normas tiek mainītas un papildinātas, kā arī skaidrotas. Lielu pārmaiņu piemērs ir pareizrakstības reforma.

## Skatīt arī
* Klasiskā valoda
* Valsts valoda
* Liturģiskā valoda
* Sarunvaloda

## Ārējās saites