open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Franklins Rūzvelts

**Franklins Delano Rūzvelts** (; dzimis , miris ) bija ASV trīsdesmit otrais prezidents. Viņš bija viens no 20. gadsimta ievērojamākajiem politiķiem. Rūzvelta prezidentūras laikā bija gan vispasaules ekonomiskā krīze (Lielā depresija), gan Otrais pasaules karš. Rūzvelts ir vienīgais ASV prezidents, kas ievēlēts uz vairāk nekā diviem termiņiem. Viņš šajā amatā bija četrus termiņus (1933—1945), kas izskaidrojams ar jau minētajiem ārkārtējiem saimnieciskajiem un politiskajiem apstākļiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1882. gadā vienā no senākajām un ietekmīgākajām Ņujorkas ģimenēm, kam ir holandiešu izcelsme. Bērnībā baudīja aristokrātisku audzināšanu un elitārus dzīves apstākļus. Mācījās Hārvarda Universitātē, kuru absolvēja trīs gados ierasto četru vietā. Pirms ievēlēšanas prezidenta amatā bija Ņujorkas štata senators (1911—1913), kara flotes sekretāra palīgs (1913—1920), Ņujorkas štata gubernators (1929—1932).
Lai gan Rūzvelts kopš 1921. gada bija paralizēts poliomielīta dēļ, viņš tomēr iekļuva katra amerikāņa mājā ar radioraidījumiem "Pie kamīna". 

1930. gadu Lielās depresijas laikā Rūzvelts, lai pārvarētu ekonomisko krīzi, izveidoja sabiedrisko darbu programmu "Jaunais kurss", kas nodrošināja atvieglojumus bezdarbniekiem, ekonomikas izveseļošanos, kā arī ekonomisko un banku sistēmu reformēšanu, izmantojot dažādas aģentūras, kā, piemēram, *[[Works Project Administration]]* (WPA, "Darba projektu administrācija"), *[[National Recovery Administration]]* (NRA, "Nacionālā Progresa pārvalde") un *[[Agricultural Adjustment Administration]]* (AAA, "Lauksaimniecības pārbūves administrācija"). Lai gan līdz Otrajam pasaules karam ekonomikas atlabšana netika pabeigta, tomēr dažas no programmām viņš paspēja ieviest, piemēram, Federālo depozītu apdrošināšanas korporāciju (FDIC), *[[Tennessee Valley Authority]]* (TVA) un ASV Vērtspapīru un biržu uzraudzības komisiju (SEC), kurām turpmāk bija lietderīga nozīme nacionālajā komercdarbībā.
Viņš bija arī viens no antihitleriskās koalīcijas vadītājiem Otrā pasaules kara laikā, kas Jaltas konferencē 1945. gada februārī piekāpās Josifam Staļinam Baltijas jautājumā.

Miris 1945. gada aprīlī, neilgi pēc atgriešanās no Jaltas konferences.

Главы Объединённых наций в дни Тегеранской конференции.jpg|Kopā ar Staļinu un Čērčilu Teherānas konferencē (1943)
Joseph Stalin, Franklin D. Roosevelt.jpg|Kopā ar Staļinu Jaltas konferencē (1945)


## Četru brīvību runa (1941)
1941. gada 6. janvārī prezidents Franklins Delano Rūzvelts uzstājās ar tradicionālo gadskārtējo prezidenta uzrunu ASV Kongresam. Cita starpā prezidents sacīja: 

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites
Frenklins Pīrss

**Frenklins Pīrss** (; dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu četrpadsmitais prezidents, pārstāvēja Demokrātisko partiju. Prezidenta amatā bija no  līdz . Viņš uzskatīja abolicionisma kustību kā būtisku draudu valsts pastāvēšanai. Viņš atsvešināja pretverdzības grupas, atbalstot un parakstot Kanzasas—Nebraskas likumu un īstenojot aizbēgušo vergu likumu; viņam neizdevās novērst konfliktu starp ziemeļiem un dienvidiem, radot dienvidu atšķelšanos un augsni Amerikas pilsoņu karam.

Politikas zinātnieki Frenklinu Pīrsu ir atzinuši par vienu no sliktākajiem ASV prezidentiem.

## Biogrāfija
Frenklins Pīrss ir dzimis  Hilsboro, Ņūhempšīras štatā. Viņa tēvs Bendžamins Pīrss bija leitnants ASV Neatkarības karā. 12 gadu vecumā beidza mācīties vispārējās skolās un sāka mācīties privātskolās. 15 gadu vecumā iestājās Bovdoinas koledžā, kur labi padevās publiskā runa. Pabeidzis koledžu, Frenklins Pīrss uzsāka mācības Northemptonas tieslietu skolā.

1827. gadā Konkordē, Ņūhempšīras štatā, uzsāka jurista praksi. 1837. gadā Pīrss tika ievēlēts ASV Senātā kā senators no Ņūhempšīras. 1842. gadā viņš atkāpās no amata un atkal strādāja par juristu. Piedalījās ASV—Meksikas karā (1846–1848) ģenerāļa Vinfīlda Skota pakļautībā. 1852. gadā kandidēja ASV prezidenta vēlēšanās, tajās pārliecinoši uzvarot pār Vigu partijas kandidātu Vinfīldu Skotu.

Frenklins Pīrss nomira 64 gadu vecumā, , no aknu cirozes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grovers Klīvlends

**Stīvens Grovers Klīvlends** (; dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu valstsvīrs, kas bija divdesmit otrais un divdesmit ceturtais ASV prezidents, attiecīgi, no 1885. līdz 1889. gadam un no 1893. līdz 1897. gadam. Pirms prezidentūras bija Bufalo pilsētas mērs un Ņujorkas štata gubernators. Klīvlends ir pirmais ASV prezidents, kas vadījis Amerikas Savienotās Valstis divus termiņus ar pārtraukumu starp tiem un tādēļ, kopā ar Donaldu Trampu, parasti tiek iekļauts divas reizes Amerikas prezidentu uzskaitījumā. Kopumā Klīvlends trīs reizes ASV prezidenta vēlēšanās guva vislielāko tautas atbalstu, bet, skatoties pēc elektoru balsīm, 1888. gada vēlēšanās viņš tika atzīts par zaudētāju Bendžaminam Herisonam. Grovers Klīvlends ir viens no diviem demokrātu prezidentiem laika posmā no 1861. līdz 1933. gadam, kad republikāņi dominēja ASV prezidenta krēslā.

Klīvlenda atbalstītāji viņu slavēja par godīgumu, neatkarību, godprātību un uzticēšanos klasiskā liberālisma principiem. Kā Burboņu demokrātu līderis viņš pretojās imperiālismam, nodokļiem, subsīdijām un inflācijas politikai, bet kā reformators strādāja pret korupciju, patronāžu un bosismu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Abrahams Linkolns

**Abrahams Linkolns** jeb **Eibrahams Linkons** (; dzimis , miris , saukts arī par „Krietno Eibu”) bija ASV sešpadsmitais prezidents. Amatā no 1861. gada 4. marta līdz 1865. gada 15. aprīlim, kad gāja bojā atentātā pret viņu. Iestājās pret verdzību kā ekonomiski un morāliski ļaunu iestādījumu. Linkolnu uzskata par vienu no izcilākajiem ASV prezidentiem. Viņa Getisburgas uzrunu 1863. gadā uzskata par vispārējo demokrātisko ideālu manifestāciju.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1809. gadā Kentuki pavalstī zemkopja ģimenē, kas pārcēlās uz Indiānas, tad uz Ilinoisas pavalstīm pēc to pievienošanās ASV. Studēja tieslietas un 1834. gadā kļuva par Ilinoisas ģenerālās asamblejas deputātu no vigu partijas. 1837. gadā ieguva advokāta tiesības, 1846. gadā viņu ievēlēja par ASV Kongresa deputātu. 1854. gadā viņš vadīja kustību pret verdzības izplatīšanos Kanzasas un Nebraskas teritorijās. 

1860. gadā Linkolns kļuva par Republikāniskās partijas izvirzīto ASV prezidenta kandidātu. Gadu vēlāk viņu ievēlēja par ASV prezidentu. Pirms viņa prezidentūras sākuma 1861. gada 4. februārī no Savienotajām Valstīm vergturu pavalstis nodibināja Amerikas Valstu Konfederāciju, kas bija iemesls ASV pilsoņu kara sākumam. 1862. gada martā prezidents Linkolns sūtīja vēstuli kādam senatoram, baiļodamies, ka Delavēra, Kentuki, Misūri un Mērilenda, kas robežojās ar atkritušajiem dienvidu štatiem, pievienosies ienaidniekiem. Četros štatos bija gandrīz pusmiljons jeb 432 622 vergi, par kuriem Linkolns piedāvāja ap 173 miljonus dolāru apmaiņā pret verdzības atcelšanu divdesmit gadu laikā, tomēr šis priekšlikums neguva atbalstu.
1862. gada septembrī prezidents Linkolns pasludināja verdzības atcelšanu atkritušajās pavalstīs, 1863. gadā publicēja emancipācijas proklamāciju un 1865. gadā ieviesa ASV Konstitūcijas Trīspadsmito labojumu.

Piecas dienas pēc faktiskajām ASV pilsoņu kara beigām Linkolnu 1865. gada 15. aprīlī nogalināja atentātā. 

### Atentāts

1865. gada 14. aprīlī ASV prezidents Eibrahams Linkolns kopā ar sievu Mēriju apmeklēja Vašingtonas Forda teātri. Izrādes laikā prezidenta ložā, kur atradās Linkolns, ienāca kāds Vašingtonā pazīstams aktieris — 26 gadus vecais Džons Vilkss Būts. Viņš no neliela attāluma ar pistoli iešāva Linkolnam galvā. Viens no Linkolna pavadoņiem — majors Retbuns centās aizturēt Būtu, tomēr tas viņu ievainoja ar dunča dūrienu. Būts izlēca no ložas uz skatuves un iesaucās "Sic semper tyrannis!" — "Tā notiek ar tirāniem!", kā esot teicis Bruts pēc Cēzara nogalināšanas. Pēc astoņām stundām komā Linkolns nākamās dienas rītā nomira.

## Skatīt arī

* Linkolns (filma)

## Atsauces

## Ārējās saites
Angelikskābe

**Angelikskābe** (*cis*-2-metil-2-butēnskābe, α-metilizokrotonskābe, *cis*-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām *cis* karbonskābēm. Angelikskābe ir bezkrāsaini prizmatiski (monoklīni) kristāli ar kodīgu smaku. Angelikskābei ir *trans* struktūrizomērs — tiglīnskābe.

## Atrašanās dabā
Atrodama daudzos čemurziežu dzimtas augos, piemēram, dižzirdzeņu (*Angelica archangelica*) saknēs. No tā cēlies vielas nosaukums. Angelikskābe atrasta arī dažu skrejvaboļu aizsargsekrētā.

## Īpašības
Karsējot vai apstrādājot ar sērskābi, angelikskābe pārgrupējas par tiglīnskābi.

## Izmantošana
Lieto medicīnā kā nomierinošu līdzekli.
Tiglīnskābe

**Tiglīnskābe** (*trans*-2-metil-2-butēnskābe, cevadīnskābe, sabadilīnskābe, α-metilkrotonskābe, *trans*-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām *trans* karbonskābēm. Tiglīnskābe ir bezkrāsaini kristāli ar saldenu, pikantu aromātu. Tiglīnskābei ir *cis* struktūrizomērs - angelikskābe. Tiglīnskābei ir kairinoša iedarbība uz ādu, acīm un elpošanas ceļiem.

## Vēsture
1819. gadā Peletjē (*Pelletier*) un Kavento(*Caventou*) no Meksikas auga *Schoenocaulon officinalis* (sabadillas) sēklām ieguva nezināmu gaistošu kristālisku skābi, ko nosauca par sabadilīnskābi. 1865. gadā Franklands(*Frankland*) un Dupa (*Duppa*) aprakstīja metilkrotonskābi, kas izrādījās identiska sabadilīnskābei. 1870. gadā Geiters (*Geuther*) un Frolihs (*Fröhlich*) ieguva šādu pašu skābi no krotoneļļas un nosauca pēc to saturošā Indijas auga *Croton tiglicum* sugas nosaukuma (no šī paša auga ģints cēlies krotonskābes nosaukums).

## Atrašanās dabā
Atrodama krotoneļļā, kā arī dažu vaboļu aizsargsekrētā.
Džimijs Kārters

**Džeimss Ērls Kārters, jaunākais** (; dzimis , miris ), plašāk pazīstams kā **Džimijs Kārters** (*Jimmy Carter*), bija amerikāņu politiķis, kurš bija trīsdesmit devītais ASV prezidents (1977–1981). Ideālistam Kārteram prezidenta amatā neveicās, taču 2002. gadā viņš saņēma Nobela miera prēmiju par pūliņiem cilvēktiesību, miera un demokrātijas uzturēšanā pasaulē. Kārters ir vienīgais ASV prezidents, kas saņēmis Nobela prēmiju laikā, kad neatradās prezidenta amatā. Viņa prezidentūru sagrāva neveiksmīgais mēģinājums atbrīvot ķīlniekus ASV vēstniecībā Teherānā. Prasmīgs galdnieks, izgatavojis visas mēbeles savās mājās. Pirms kļūšanas par prezidentu Džimijs Kārters vienu termiņu bija Džordžijas gubernators (1971–1975).

Par prezidentu Džimijs Kārters tika ievēlēts 1976. gada 2. novembrī notikušajās 48. ASV prezidenta vēlēšanās. Tajās viņš ar 57 elektoru balsu pārsvaru pārspēja tā brīža ASV prezidentu Džeraldu Fordu. Džimijs Kārters ieguva 297 elektoru balsis no 28 štatiem un Kolumbijas apgabala. Par viceprezidentu kļuva Volters Mondeils. 1980. gada ASV prezidenta vēlēšanas Džimijam Kārteram nebija tik veiksmīgas. Sākumā viņš sīvā konkurencē ar Masačūsetsas gubernatoru Tedu Kenediju kļuva par Demokrātiskās partijas kandidātu, bet vēlēšanās ieguva tikai 49 elektoru balsis, piekāpjoties Ronaldam Reiganam, kas saņēma 489 balsis.

Džimijs Kārters ir vienīgais ASV prezidents, kas sasniedza 100 gadu vecumu. Miris  pēc ilgas cīņas ar vēzi.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Džimija Kārtera biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā
Džeimss Bjūkenens (politiķis)

**Džeimss Bjūkenens, juniors** (, ; dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu jurists un politiķis, no 1857. līdz 1861. gadam bija piecpadsmitais ASV prezidents. Viņš pārstāvēja Demokrātisko partiju. No 1845. līdz 1849. gadam bija ASV valsts sekretārs. Lai gan spējīgs diplomāts un ASV federālās vienotības atbalstītājs, viņš nespēja novērst Amerikas pilsoņu karu starp verdzības piekritējiem un pretiniekiem. Džeimss Bjūkenens bija vienīgais ASV prezidents, kas nekad nav bijis precējies.

## Dzīvesgājums
Dzimis  skotu prezbiterāņu Džeimsa Bjūkenena un viņa sievas Elizabetes Spīras ģimenē. Viņa vecāki 1783. gadā pārcēlās uz dzīvi Amerikas Savienotajās Valstīs no Īrijas ziemeļiem. 1809. gadā absolvēja Dikinsona koledžu un sāka mācīties jurisprudenci Lenčesterā, Pensilvānijas štatā. 1812. gadā izveidoja veiksmīgu juristu praksi. Viņa oratora prasmes, kas tika iegūtas mācoties jurisprudenci, vēlāk ļāva veiksmīgi iesaistīties politikā. Bija ASV Pārstāvju palātas loceklis (1821–1831). No 1831. līdz 1833. gadam bija ASV vēstnieks Krievijā. No 1834. līdz 1845. gadam Džeimss Bjūkenens bija ASV senators, pārstāvot Pensilvānijas štatu. ASV vēstnieks Apvienotajā Karalistē (1853–1856).

1856. gadā Bjūkenenu ievēlēja par ASV prezidentu no Demokrātu partijas. Viņš centās saglabāt mieru starp ziemeļu un dienvidu štatiem, taču viņa centieni vēl vairāk sašķēla abas puses. Kad dienvidu štati pasludināja atdalīšanos, Bjūkenens pasludināja, ka tā nelikumīga, taču arī mēģinājumu apturēt atdalīšanos ar militāriem līdzekļiem viņš uzskatīja par nelikumīgu. Bjūkenans nespēja pārvaldīt krīzi pirms Amerikas pilsoņu kara, vēsturnieki viņu uzskata par vienu no sliktākajiem ASV prezidentiem.

### Personīgā dzīve
1819. gadā viņš saderinājās ar Annu Kolmenu, bet saderināšanos atcēla. Drīz pēc tam Kolmena nomira, iespējams, veica pašnāvību. Tiek pieļauts, ka Džeimss Bjūkenens bija homoseksuāls. Kad Džeimss Bjūkenens kļuva par ASV prezidentu, viņš savai māsasmeitai Herrietai Leinai uzticēja pirmās lēdijas pienākumus. 

## Audiovizuālās norādes
* The Home & Grave of the WORST (???) American President | History Traveler Episode 281 

## Atsauces

## Ārējās saites
C18H34O2

Summārajai formulai **C<sub>18</sub>H<sub>34</sub>O<sub>2</sub>** atbilst vairāki savienojumi:
* oleīnskābe — vienvērtīgā nepiesātinātā karbonskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)7СООН (*cis*-izomērs)
* elaidīnskābe — vienvērtīgā nepiesātinātā karbonskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)7СООН (*trans*-izomērs)
Oleīnskābe

**Oleīnskābe** (*cis*-9-oktadecēnskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)7СООН) pieder pie nepiesātinātajām *omega-9* taukskābēm. Oleīnskābe ir bezkrāsains viskozs šķidrums, kas gaisā pamazām oksidējas un kļūst brūngans. Oleīnskābei ir *trans* struktūrizomērs — elaidīnskābe. Oleīnskābes sāļus sauc par **oleātiem** ( — 'eļļa').

## Atrašanās dabā
Glicerīda veidā atrodama daudzos augu un dzīvnieku taukos. Piemēram, olīveļļas sastāvā ir 55—80% oleīnskābes. Sevišķi daudz oleīnskābes ir viegli kūstošos taukos.

Oleīnskābe veidojas, sākot sadalīties mirušām bitēm. Dzīvās bites, to sajūtot, instinktīvi aizvāc beigto biti no stropa. Ja dzīvai bitei uzpilina nedaudz oleīnskābes, tā, neskatoties uz pretošanos, arī tiek izmesta no stropa.

## Iegūšana
Tīru oleīnskābi iegūst, pārziepojot ar sārmu oleīnskābes glicerīdu saturošus taukus. Iegūto taukskābju maisījumu pārvērš svina sāļos, kurus šķīdina ēterī (svina oleāts, atšķirībā no piesātināto taukskābju svina sāļiem, ir ēterī šķīstošs).

## Īpašības
Reducējot oleīnskābes karboksilgrupu, iegūst oleilspirtu. Savukārt, reducējot dubultsaiti, var iegūt stearīnskābi. Oksidējot (ozonējot) oleīnskābe sadalās par pelargonskābi un azelaīnskābi. Pievienojot ūdeni oleīnskābes dubultsaitei, iegūst oksistearīnskābi.

## Izmantošana
Oleīnskābi un tās esterus lieto kā plastifikatorus laku un krāsu rūpniecībā. Lieto arī ziepju ražošanā. Oleīnskābi izmanto kā dzesējošu šķidrumu, apstrādājot cietus metālus un sakausējumus.
Elaidīnskābe

**Elaidīnskābe** (*trans*-9-oktadecēnskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)7СООН) pieder pie nepiesātinātajām *trans*-taukskābēm. Elaidīnskābe ir bezkrāsaini viegli kūstoši plāksnīšveida kristāli. Elaidīnskābei ir *cis* struktūrizomērs — oleīnskābe. Elaidīnskābes sāļus sauc par **elaidātiem** ( — 'eļļa').

## Atrašanās dabā
Atrodama hidrogenētos augu taukos (margarīnā) kā galvenā *trans*-taukskābe. Ļoti nelielā daudzumā atrodama kazas vai govs piena taukos (ap 0,1% no visām taukskābēm).

## Iegūšana
Var iegūt no oleīnskābes, karsējot to kopā ar nātrija bisulfītu.
Impērijas gals

**"Impērijas gals"** ir dokumentāla Jura Podnieka dokumentālā filma, kurā tiek aplūkots Padomju Savienības sabrukums.

## Ārējās saites
* Filmas.lv profils
*Filma Kino muzeja mājaslapā
Erukskābe

**Erukskābe** (*cis*-13-dokozēnskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)11СООН) pieder pie nepiesātinātajām *omega-9* taukskābēm. Erukskābe ir bezkrāsaini adatveida kristāli. Erukskābei ir *trans* struktūrizomērs — brasidīnskābe.

## Atrašanās dabā
Erukskābe lielos daudzumos sastopama augu (galvenokārt krustziežu dzimtas augu) eļļās, piemēram, rapšu vai sinepju eļļā. Erukskābe izdalīta no krustziežu dzimtas augu — pazvērīšu sēklām, no tā cēlies erukskābes nosaukums ( — 'pazvērīte'). Erukskābi satur arī zivju tauki.

## Īpašības
Oksidējot ar slāpekļskābi, erukskābe sadalās par pelargonskābi un brasilskābi. Slāpekļpaskābes iedarbībā pārgrupējas par brasidīnskābi.

## Izmantošana
Var izmantot kā videi nekaitīgu (biosairstošu) minerāleļļu. Kosmētikā izmanto kā ādas mīkstinātāju. Lieto retas saslimšanas — adrenoleikodistrofijas — ārstēšanai.
Brasidīnskābe

**Brasidīnskābe** (*trans*-13-dokozēnskābe, izoerukskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)11СООН) pieder pie nepiesātinātajām *trans* taukskābēm. Brasidīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela. Brasidīnskābei ir *cis* struktūrizomērs - erukskābe. Brasidīnskābes nosaukums cēlies no latīņu vārda *brassica* - kāposts.
Nervonskābe

**Nervonskābe** (selaholskābe, *cis*-15-tetrakozēnskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)13СООН) pieder pie nepiesātinātajām *omega-9* taukskābēm. Nervonskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

## Atrašanās dabā
Ietilpst smadzeņu cerebrozīdu (sfingolipīdu) sastāvā. Nervonskābe atrodama arī *Buxus chinensis* eļļā (jojobas jeb žožobas eļļā). Kaņepju eļļa satur 0,2% nervonskābes.
C22H42O2

Summārajai formulai **C<sub>22</sub>H<sub>42</sub>O<sub>2</sub>** atbilst vairāki savienojumi:
* erukskābe — vienvērtīgā nepiesātinātā karbonskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)11СООН (*cis*-izomērs)
* brasidīnskābe — vienvērtīgā nepiesātinātā karbonskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)11СООН (*trans*-izomērs)
Sorbīnskābe

**Sorbīnskābe** (*trans*-*trans*-,2,4-heksadiēnskābe, pīlādžskābe, СН3−СН=СН−СН=CH−СООН) pieder pie nepiesātinātajām karbonskābēm ar divām divkāršajām saitēm molekulā. Sorbīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela (adatveida kristāli). Sorbīnskābes sāļus sauc par **sorbātiem**.

## Vēsture
Sorbīnskābi izdalījis vācu ķīmiķis Hofmans no pīlādžogu sulas. No tā cēlies vielas nosaukums ( — 'pīlādzis'). Pīlādžogas nemēdz sapelēt sorbīnskābes konservējošo īpašību dēļ.

## Atrašanās dabā
Atrodama pīlādžu ogās un citur kā dabīgs konservants.

## Izmantošana
Pārtikas rūpniecībā plaši lieto kā konservantu (**E200**). Sorbīnskābei nav indīgas vai kancerogēnas iedarbības uz cilvēka organismu, tai ir labvēlīga iedarbība uz imūnsistēmu (tomēr dažiem cilvēkiem var izraisīt alerģiju). Kā konservantus lieto arī nātrija sorbātu (**E201**), kālija sorbātu (**E202**) un kalcija sorbātu (**E203**).
Ģerānijskābe

**Ģerānijskābe** (3,7-dimetil-2,6-oktadiēnskābe, (СН3)2C=СН−СН2−СН2−C(СН3)=CH−СООН) pieder pie nepiesātinātajām karbonskābēm ar sazarotu ķēdi un divām divkāršajām saitēm molekulā. Ģerānijskābe ir eļļains šķidrums.

## Atrašanās dabā
Sastopama dabā kā dažu organismu feromons.

## Iegūšana
Var iegūt, oksidējot atbilstošo aldehīdu — citrālu.
Izkapts

thumb|Izkapts.
**Izkapts** ir darbarīks augu zaļās masas, labības u.c. lauksaimniecības kultūraugu pļaušanai. Garkāta un īskāta (vienrokas) izkapts sastāv no slaidi izliekta asmens, kas ar pēdu piestiprināts pie koka kāta. Izkaptis pieskaitāmas visvecākajiem lauksaimniecības darbarīkiem. Latvijas teritorijā tās tika lietotas jau kopš 10. gs. Pieaugot lauksaimniecības mehanizācijai, izkapts izmantošana ievērojami samazinājusies. Tās vēl lieto tur, kur nevar izmantot mašīnas — grāvju, meža zāļu, krūmu u. tml. izpļaušanai.

## Izkapts piemērošana

Izkapts kāta izmēriem jāatbilst pļāvēja augumam. Izkapts kāta garums jāņem pļāvēja auguma garumā, kam «uzlaiž» dūres tiesu. Attālums no izkapts pēdas līdz pirmajam rokturim ir 10 dūres vai arī līdz bļodas kaula stūrim. Atstarpi starp rokturiem ņem 4 dūru, attēlā rādītā «klēpja» vai arī krūšu platumā. Izkapts garumu atkarībā no pļāvēja spēka un lieluma un mēra ar dūrēm (norma 5—9 dūres). Tikpat sīkas ir normas par izkapts iesiešanu, līdzsvarošanu un apakšējā roktura nolaišanu vai pacelšanu atkarībā no pļaušanas apstākļiem.

400px|right|thumb|Izkapts piemērošana.

## Ārējās saites
Karmena Miranda

**Karmena Miranda** (*Carmen Miranda*, dzimusi **Marija du Karmu Miranda da Kunja** (*Maria do Carmo Miranda da Cunha*)  Marku de Kanavazišā, Portugālē, mirusi  Beverlihilsā, ASV) bija portugāļu izcelsmes Brazīlijas sambas dziedātāja un kinoaktrise. Vislielākos panākumus guvusi ASV 20. gadsimta četrdesmitajos gados.

Dzimusi Portugālē, bet gandrīz tūlīt pēc Karmenas piedzimšanas ģimene emigrēja uz Brazīliju. 20. gadsimta divdesmito gadu beigās Karmena kļuva par ievērojamu Brazīlijas sambas dziedātāju. 1939. gadā kopā ar grupu ieradās ASV, kur kļuva par slavenību. 1945. gadā Karmena Miranda bija visaugstāk apmaksātā ASV sieviete (viņas ieņēmumi togad bija 200 000 $). No 1940. līdz 1953. gadam piedalījusies 14 Holivudas filmās. Viņas "firmas zīme" bija īpatnējas, bieži no augļiem veidotas cepures.

Mirusi no infarkta Beverlihilsā, bet apglabāta Riodežaneiro. Viņas bērēs Brazīlijā piedalījās pusmiljons cilvēku.

## Ārējās saites
* Karmenas Mirandas mājaslapa  /
Vintertūra

**Vintertūra** (, ) ir Cīrihes kantona pilsēta Šveicē, uz ziemeļaustrumiem no Cīrihes.

Pilsēta radusies XII gadsimtā. Mūsdienās viegli sasniedzama no Cīrihes. Vintertūrai ir svarīga nozīme ekonomikas un tehnikas vēsturē. Pilsētā atrodas kompānija Sulzer, kurā XIX gadsimta beigās strādāja Rūdolfs Dīzelis. Šeit radusies arī viena no mūsdienu lielākajām bankām — UBS AG un liela apdrošināšanas kompānija *[[Winterthur Group]]*.

Pilsētā atrodas *Zürcher Hochschule Winterthur* — lielākā Šveices tehniskā augstskola.

## Cilvēki

Vintertūrā dzimuši:
* Johans Georgs Zulcers (1720—1779), filozofs
* Makss Bills (*Max Bill*, 1908—1994), arhitekts
* Emīls Bruners (*Emil Brunner*, 1889—1966), teologs
* Rihards Ernsts (*Richard R. Ernst*, 1933), ķīmiķis
* Jonass Furers (*Jonas Furrer*, 1805—1861), politiķis
* Heinrihs Vēlflins (*Heinrich Wölfflin*, 1864—1945), mākslas kritiķis
* Niklauss Virts (*Niklaus Wirth*, 1934—2024), datorzinātnieks

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūzvelts

**Rūzvelts** () (sieviešu dzimtē Rūzvelta) var būt:

* Rūzvelts (burātājs) (*Roosevelt*) — franču burātājs;
* Andrē Rūzvelts (*André Roosevelt*; 1879—1962) — amerikāņu filmu veidotājs un kūrortviesnīcas vadītājs;
* Teodors Rūzvelts (*Theodore Roosevelt*; 1858—1919) — 26. ASV prezidents;
* Franklins Rūzvelts (*Franklin Roosevelt*; 1882—1945) — 32. ASV prezidents.

## Skatīt arī
* Rūzvelta sala
* Rūzvelta
Linolskābe

**Linolskābe** (*cis,cis*-9,12-oktadekadiēnskābe, CH3(CH2)4CH=CHCH2CH=CH(CH2)7COOH) pieder pie nepiesātinātajām karbonskābēm ar divām divkāršajām saitēm molekulā (*omega-6* taukskābe). Tīra linolskābe ir bezkrāsains, eļļains šķidrums, parasti gan linolskābe ir iedzeltena, jo gaisā viegli oksidējas.

## Atrašanās dabā
Linolskābei ir liela bioķīmiska nozīme kā svarīgai neaizstājamajai taukskābei (taukskābei, kas obligāti jāuzņem ar barību). Linolskābe nepieciešama prostaglandīnu biosintēzei; tā ietilpst šūnu membrānu lipīdu sastāvā. Linolskābi glicerīdu un fosfatīdu veidā (līdz 40—60%) satur daudzas augu eļļas un dzīvnieku tauki (saulespuķu, kokvilnas, sojas, kaņepju, linu eļļas). No linu eļļas cēlies linolskābes nosaukums ( — 'lini'). Linolskābi satur arī vaļu un storu tauki, kā arī olas dzeltenuma lecitīns.

## Īpašības
Reducējot linolskābi ar jodūdeņražskābi un fosforu, iegūst stearīnskābi. Gaisā linolskābe ātri oksidējas un sabiezē.

## Izmantošana
Lieto ziepju, emulgatoru, ātri žūstošu eļļu ražošanā. Izmanto arī kosmētikā, jo linolskābe labvēlīgi iedarbojas uz ādu.
C18H32O2

Summārajai formulai **C<sub>18</sub>H<sub>32</sub>O<sub>2</sub>** atbilst vairāki savienojumi:
* linolskābe — vienvērtīgā nepiesātinātā karbonskābe ar divām divkāršajām saitēm, CH3(CH2)4=CHCH2CH=CH(CH2)7COOH
* stearolskābe — vienvērtīgā nepiesātinātā karbonskābe ar trīskāršo saiti, CH3(CH2)7C≡C(CH2)7-COOH
* tarirīnskābe — vienvērtīgā nepiesātinātā karbonskābe ar trīskāršo saiti, CH3(CH2)10C≡C(CH2)4-COOH
Perfokarte

**Perfokarte** ( - urbt cauri) ir novecojis informācijas nesējs, paredzēts automātiskajām informācijas apstrādes sistēmām. Perfokartes izgatavoja no kartona un informācija tajās tika kodēta ar caurumiņu esamību vai neesamību noteiktās kartes vietās.
thumb|350px|Perfokarte
 
## Ārējās saites
* Skaitļošanas tehnikas attīstības vēsture - Hollerita analītiski skaitļojošā mašīna (latviešu val.)
Bendžamins Herisons

**Bendžamins Herisons** (; dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu politiķis un valstsvīrs, divdesmit trešais ASV prezidents, no  līdz . Bendžamins Herisons, pārstāvot republikāņus, 1888. gadā uzvarēja prezidenta vēlēšanās, sakaujot demokrātu izvirzīto kandidātu, iepriekšējo prezidentu Groveru Klīvlendu. 1890. gadā Bendžamins Herisons parakstīja Šērmena pretmonopola likumu, kas ir pirmais tiesību akts pret uzņēmējdarbības apvienošanu, ierobežojot tirdzniecību. Viņš ir pirmais un pagaidām vienīgais ASV prezidents no Indiānas štata. Viņa prezidentūras laikā valsts budžets pirmo reizi sasniedza vienu miljardu dolāru.

## Biogrāfija
Bendžamins Herisons ir dzimis Nortbendā, Ohaio štatā, . 1854. gadā, 21 gada vecumā, viņš pārcēlās uz Indianapolisu, Indiānas štatu, kur uzsāka jurista karjeru. Šeit viņš arī kļuva par ievērojamu valsts nozīmes politiķi. Amerikas pilsoņu kara laikā Herisons bija Kamberlendas armijas 21. korpusa brigādes ģenerālis. Pēc kara neveiksmīgi centās iekļūt Indiānas štata valdībā, bet 1880. gadā viņš tika ievēlēts par štata pārstāvi ASV Senātā.

Bendžamins Herisons ir ASV devītā prezidenta Viljama Herisona mazdēls. Viņš stājās amatā 100 gadus pēc Džordža Vašingtona.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vladislavs Tretjaks

**Vladislavs Tretjaks** (, dzimis  Orudjevo, Krievijas PFSR, PSRS) ir bijušais krievu hokejists, spēlējis vārtsarga pozīcijā, bijis PSRS izlases dalībnieks. Pašlaik (2025) viņš ir Krievijas Hokeja federācijas prezidents.

Viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem vārtsargiem hokeja vēsturē. Viņš tika iekļauts IIHF simboliskajā gadsimta izlasē.

Viņa mazdēls Maksims Tretjaks arī ir hokeja vārtsargs.

## Karjera
Visu profesionāļa karjeru (1968—1984) aizvadījis PSRS līgas klubā Maskavas CSKA. Tā sastāvā kļuva par trīspadsmitkārtēju PSRS čempionu. Atzīts par 1974., 1975., 1976., 1981. un 1983. gada līgas vērtīgāko spēlētāju. 1981., 1982. un 1983. gadā saņēma arī Čehoslovākijas zelta hokeja nūju, ko pasniedz katra gada labākajam spēlētājam Eiropā. IIHF viņu atzina par gada labāko vārtsargu 1974., 1979. un 1983. gadā.

1983. gada NHL draftā viņu Monreālas "Canadiens" izraudzījās ar kopējo 138. kārtas numuru. PSRS politika neļāva viņam doties spēlēt ārpus PSRS.

1978. gadā viņš tika apbalvots ar Leņina ordeni. Tāpat V. Tretjaks ir pirmais spēlētājs, kurš ir uzņemts Hokeja slavas zālē un nav dzimis un trenējies Ziemeļamerikā.

### PSRS izlase
PSRS izlases sastāvā piedalījies 13 Pasaules čempionātos (1970—1983), 4 olimpiskajās spēlēs, kā arī 1976. un 1981. Kanādas kausa izcīņā. Par Pasaules čempionu viņš kļuvis 10 reizes, 2 reizes izcīnījis sudraba medaļu, bet vienreiz arī bronzas medaļu. Viņš ir arī trīskārtējais olimpiskais čempions (1972, 1976, 1984), 1980. gada olimpiskajās spēlēs viņš izcīnīja sudraba medaļu. 1981. gadā viņš izcīnīja zelta medaļu arī Kanādas kausa izcīņā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Legends of Hockey'' profils
Viljams Makinlijs

**Viljams Makinlijs**, agrāk arī **Viljams Mekinli**  (; dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu divdesmit piektais prezidents no 1897. līdz 1901. gadam.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1843. gadā, Amerikas pilsoņu kara laikā Makinlijs kā ierindnieks dienēja ziemeļnieku armijā, būdams vienīgais no ASV prezidentiem, kurš kara laikā bija ierindnieks. Kara beigās Makinlijs bija kļuvis par majoru. Pēc kara apmetās uz dzīvi Kentonā, Ohaio štatā, kur strādāja par juristu un apprecējās ar Idu Sekstoni. 1876. gadā Makinliju ievēlēja ASV Pārstāvju palātā un viņš kļuva par Republikāniskās partijas ekspertu aizsargtarifa jautājumos. No 1892. līdz 1896. gadam bija Ohaio štata gubernators. 1896. gadā kļuva par Republikāniskās partijas kandidātu ASV prezidenta vēlēšanās, kurās Makinlijs uzvarēja Demokrātiskās partijas kandidātu Viljamu Dženingsu Braianu. 

Viņa prezidentūras laikā 1898. gadā ASV uzvarēja karā ar Spāniju, iegūstot kontroli pār Kubu, Puertoriko, Guamu un Filipīnām, kā arī anektēja Havajas un Samoa, paaugstināja aizsargtarifus, ekonomika palika pie zelta standarta.

1900. gada ASV prezidenta vēlēšanās Makinlijs atkārtoti pieveica savu oponentu Braianu. Pusgadu pēc otrās prezidentūras sākuma , pret viņu tika izdarīts atentāts — anarhists Leons Franks Čolgošs sašāva viņu. Makinlijs nomira astoņas dienas vēlāk.

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites
Uliss Grānts

**Uliss S. Grānts** (; dzimis **Haiarams Uliss Grānts** (*Hiram Ulysses Grant*) , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu astoņpadsmitais prezidents, no 1869. līdz 1877. gadam, kā arī ASV Armijas komandējošais ģenerālis, kareivis un rakstnieks. Amerikas pilsoņu karā, Abrahama Linkolna prezidentūras laikā, vadīja ziemeļnieku armiju uzvarā pār dienvidnieku Amerikas Valstu Konfederāciju. Spējīgs ģenerālis, toties esot bijis naivs un pasīvs politiķis. Prezidentūras laikā vadīja republikāņu centienus likvidēt dienvidu konfederātu verdzības, rasisma un nacionālisma jautājumus. Nonākot finanšu grūtībās, viņam nācās pārdot savus kara laika zobenus. Smēķējis pa 20 cigāriem dienā un miris no rīkles vēža.

## Piemiņa
*1897. gadā Ņujorkā tika atklāts Grānta mauzolejs.
*Viņa vārdā nosauktas piecas pilsētas Amerikas Savienotajās Valstīs. Pilsēta Kanzasā ir nosaukta Grānta vārdā. Viņa vārdā nosaukts arī viens no lielākajiem kokiem pasaulē - milzu sekvoja (Sequoiadendron giganteum) *"Ģenerālis Grānts"*.
*Grānta portrets uz 50 dolāru banknotes ir redzams kopš 1913. gada (ieskaitot 1990., 1996., 2004., 2006., 2013. gada sēriju).

## Skatīt arī
* Amerikas pilsoņu karš

## Atsauces

## Ārējās saites
SV Austria Salzburg

***SV Austria Salzburg*** ir Austrijas futbola klubs no Zalcburgas.


Image:Seek10.jpg|Seekirchen 1b - Austria2006
Image:Unk38.jpg|TSV Unken - Austria2007
Image:Sdorf01.jpg|Austria - Schleedorf2007
Džeimss Gārfīlds

**Džeimss Ābrams Gārfīlds** (; dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu divdesmitais prezidents, pārstāvēja Republikānisko partiju. Prezidenta amatā bija no  līdz . Četrus mēnešus pēc prezidentūras sākuma viņu sašāva Šarls Gito, kurš iepriekš nesekmīgi centās panākt savu iecelšanu par ASV konsulu Parīzē. Gārfīlds nomira divus mēnešus vēlāk no infekcijas, kas radās ievainojumu dēļ.

## Biogrāfija
Džeimss Gārfīlds dzimis  Ohaio štatā Oranžtaunšipā (*Orange township*), mūsdienu Mūrlendhilsā. Viņa tēvs Ābrams Gārfīlds bija cīkstonis, kurš nomira 1834. gadā, kad Džeimss Gārfīlds vēl bija pavisam mazs. Skolā Gārfīldam padevās mācības, it īpaši latīņu valoda un sengrieķu valoda. No 1851. līdz 1854. gadam mācījās Rietumu Rezervju Eklektikas institūtā (*Western Reserve Eclectic Institute*, mūsdienās Hiramas koledža), bet pēc tam iestājās Viljamsa koledžā. Pēc studijām atgriezās Eklektikas institūtā kā pasniedzējs un administrators. Savā brīvajā laikā viņš publiski uzstājās, atbalstot Republikāņu partiju un verdzības atcelšanu. 1858. gadā apprecējās ar Lukrēciju Rūdolfu (*Lucretia Rudolph*), savu bijušo skolnieci. Viņiem bija septiņi bērni.

Džeimss Gārfīlds politikā iesaistījās 1857. gadā. 1859. gadā uzsāka studijas tiesību zinātnēs. No 1859. līdz 1861. gadam bija Ohaio senāta biedrs. No 1861. līdz 1863. gadam piedalījās Amerikas pilsoņu karā, kur Savienības armijā bija ģenerālmajors. Deviņus termiņus, no 1863. līdz 1880. gadam, bija ASV Pārstāvju palātas biedrs no Ohaio štata 19. apgabala. Tika ievēlēts arī ASV Senātā, bet neilgi pēc tam par ASV prezidentu, tāpēc Senātā nav strādājis.

## Atsauces

## Ārējās saites
Raterfords Heizs

**Raterfords Birčards Heizs**, arī **Radefeds Bēčeds Heizs**  (; dzimis , miris ) bija Amerikas Saviento Valstu deviņpadsmitais prezidents, pārstāvēja Republikānisko partiju. Prezidenta amatā bija no  līdz . Veiksmīgi vadīja valsts atdzimšanu un iedibināja saimniecisku stabilitāti pēc Amerikas pilsoņu kara. Cīnījās pret valdības ierēdņu korupciju.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Delavērā, Ohaio štatā. 1842. gadā absolvēja Kenjonas koledžu, bet 1845. gadā — Hārvarda juristu skolu. 1849. gadā atvēra jurista praksi Sinsinati, Ohaio.  apprecējās ar Lūsiju Vebu. 1858. gadā kļuva par Sinsinati pilsētas advokātu. 1861. gadā Amerikas pilsoņu kara laikā pievienojās Savienības armijai. 1864. gadā tika ievēlēts ASV Pārstāvju palātā. 1867. gadā ievēlēts par Ohaio štata gubernatoru, šajā amatā sāka strādāt . 1872. kandidēja uz ASV Kongresu, bet netika ievēlēts. 1875. gadā atkārtoti tika ievēlēts par Ohaio štata gubernatoru.

1876. gadā Raterfords Heizs kā Republikāniskās partijas kandidāts startēja ASV prezidenta vēlēšanās, kurās ar viena elektora balss pārsvaru (185:184) pieveica Demokrātiskās partijas kandidātu Semjuelu Dž. Tildenu. 1877. gada aprīlī federālā valdība atsauca karaspēku no Dienvidkarolīnas un Luiziānas, kas bija daļa no 1877. gada kompromisa. Tā paša gada jūnijā prezidents Heizs parakstīja rīkojumu, kas liedza federālajiem darbiniekiem piedalīties politiskās kampaņās. 1878. gadā Raterfords Heizs atlaida Česteru Arturu no Ņujorkas ostas vadītāja amata. 1879. gadā ASV dolārs atguva savu vērtību, kuru bija zaudējis Amerikas pilsoņu kara laikā. 1880. gadā Raterfords Heizs iedibināja tradīciju Lieldienās ripināt olas Baltā nama mauriņā, bet vēlāk, šajā pašā gadā, devās uz ASV Rietumkrastu, kļūstot par pirmo prezidentu, kas to izdarījis, būdams šajā amatā. 1880. gada beigās Raterfords Heizs neiesaistījās cīņā par ASV prezidenta pārvēlēšanu, kā to bija solījis jau 1876. gadā, apgalvojot, ka prezidenta amatā vēlas nostrādāt tikai vienu termiņu. Par jauno prezidentu ievēlēja viņa partijas biedru Džeimsu Gārfīldu.

Miris , 70 gadu vecumā no miokarda infarkta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eleostearīnskābe

**Eleostearīnskābe** (*trans,trans,cis*-9,11,13-oktadekatriēnskābe, α-eleostearīnskābe, konjugētā linolēnskābe, CH3(CH2)3CH=CHCH=CHCH=CH(CH2)7COOH) pieder pie nepiesātinātajām karbonskābēm ar trim konjugētām divkāršajām saitēm molekulā. Eleostearīnskābe ir kristāliska viela.

## Atrašanās dabā
Sevišķi daudz eleostearīnskābes satur tungas koku (*Aleurites*) eļļa (66 - 82%).

## Īpašības
Hidrogenējot iegūst stearīnskābi. Ozonējot rodas baldriānskābe un azelaīnskābe. Apstarojot ar UV gaismu, α-eleostearīnskābe pārgrupējas par *trans*-izomēru jeb β-eleostearīnskābi ar augstāku kušanas temperatūru (67&nbsp;°C). Eleostearīnskābe pieder pie ātri žūstošām taukskābēm.
C18H30O2

Summārajai formulai **C<sub>18</sub>H<sub>30</sub>O<sub>2</sub>** atbilst vairāki savienojumi:
* eleostearīnskābe — vienvērtīgā nepiesātinātā konjugētā karbonskābe, CH3(CH2)3CH=CHCH=CHCH=CH(CH2)7COOH
* *alfa*-linolēnskābe — vienvērtīgā nepiesātinātā neaizstājamā *omega-3* taukskābe, CH3CH2CH=CHCH2CH=CHCH2CH=CH(CH2)7COOH
* *gamma*-linolēnskābe — vienvērtīgā nepiesātinātā *omega-6* taukskābe
Vašingtons

**Vašingtons** var būt:

* Bukers Vašingtons — ASV afroamerikāņu līderis 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā;
* Denzels Vašingtons — amerikāņu aktieris, scenārists, režisors un producents;
* Džons Deivids Vašingtons (*John David Washington*; dzimis 1984) — ASV aktieris un bijušais amerikāņu futbolists;
* Džordžs Vašingtons — amerikāņu militārais un politiskais līderis, no 1789. līdz 1797. gadam bija ASV prezidents;
* P. Dž. Vašingtons — ASV basketbolists (dzimis 1998. gadā).

## Skatīt arī
* Vašingtona (nozīmju atdalīšana)
Adamss

**Adamss** (sieviešu dzimtē **Adamsa**) ir angļu/skotu izcelsmes uzvārds.

;Vīrieši:
* Ansels Adamss (*Ansel Adams*; 1902—1984) — ASV fotogrāfs;
* Braians Adamss (*Bryan Adams*; 1959) — Kanādas dziedātājs;
* Čārlzs Adamss (*Charles Addams*; 1912—1988) — ASV karikatūrists;
* Čē Adamss (*Ché Adams*; 1996) — Anglijas futbolists;
* Dons Adamss (*Don Adams*; 1923—2005) — ASV kinoaktieris;
* Duglass Adamss (*Douglas Adams*; 1952—2001) — britu rakstnieks;
* Džons Adamss (*John Adams*; 1735—1826) — ASV politiķis, 2. ASV prezidents;
* Džons Adamss (*John Adams*; 1819—1892) — britu astronoms;
* Džons Kvinsijs Adamss (*John Quincy Adams*; 1767—1848) — ASV politiķis, 6. ASV prezidents;
* Ēriks Adamss (*Eric Adams*; 1960) — ASV politiķis;
* Maikls Adamss (*Michael Adams*; 1971) — britu šahists
* Semjuels Adamss (*Samuel Adams*; 1722—1803) — ASV gubernators;
* Stīvens Adamss (*Steven Adams*; 199) — Jaunzēlandes basketbolists
* Tailers Adamss (*Tyler Adams*; 1999) — ASV futbolists;
* Tonijs Adamss (*Tony Adams*; 1966) — Anglijas futbolists un treneris.

;Sievietes:
* Džeina Adamsa (*Jane Addams*; 1860—1935) — ASV sociālā darbiniece;
* Eimija Adamsa (*Amy Adams*; 1974) — ASV aktrise un dziedātāja;
* Valērija Adamsa (*Valerie Adams*; 1984) — Jaunzēlandes vieglatlēte;
* Ieva Adamss (1975) — Latvijas mediju darbiniece un žurnāliste.

## Citi
* Adamsa ezers (*Adams Lake*) — ezers Kanādā
* Adamsa rags (*Cape Adams*) — zemesrags Antarktīdā
Džefersons

**Džefersons** (, no personvārda Džefrijs (*Jeffrey*); sieviešu dzimtē Džefersone) ir angļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Els Džefersons (*Al Jefferson*; 1985) — amerikāņu basketbolists;
* Harijs Džefersons (*Harry Jefferson*; 1849—1918) — britu burātājs;
* Tomass Džefersons (*Thomas Jefferson*; 1743—1826) — 3. ASV prezidents.

## Skatīt arī
* Džefersons (futbolists)
Medisons

**Medisons** var būt:

* Džeimss Medisons (*James Madison*, 1751—1836) — ASV prezidents;
* Džeimss Medisons (*James Madison*, 1996) — angļu futbolists;

* medisons — stafetes sacensības treka riteņbraukšanā.
Karību jūras pirāti (filmu cikls)

right|200px|thumb|Filmu DVD komplekts
**Karību jūras pirāti** () ir *[[Walt Disney Pictures]]* piedzīvojumu filmu cikls, kuras filmas režisēja Gors Verbinskis un Robs Māršals, producējis Džerijs Brukhaimers. Scenārija autori — Teds Eliots un Terijs Rosio. Idejas pamatā ir populāra Disnejlendas atrakcija "Karību jūras pirāti".

Cikla pirmā filma "Karību jūras pirāti: Melnās pērles lāsts" uz ekrāniem parādījās 2003. gada 9. jūlijā. Pēc izciliem komerciāliem panākumiem *Walt Disney Pictures* paziņoja, ka tiek turpināts darbs pie vēl divām filmām. 2006. gadā notika "Karību jūras pirāti: Miroņa lāde" pirmizrāde un 2007. gadā tai sekoja "Karību jūras pirāti: Pasaules malā". Ceturtā filma bija "Karību jūras pirāti: Svešajos krastos". Pēdējā filma "Karību jūras pirāti: Salazara atriebība" ir piektā no šī cikla filmām, kas izdota 2017. gadā.

Visās "Karību jūras pirātu" filmās filmējušies pieprasīti Holivudas aktieri, piemēram, Džonijs Deps galvenā varoņa lomā — pirātu kapteinis Džeks Sperovs, kā arī Kīra Naitlija, Orlando Blūms, Džefrijs Rašs.

## Anotācija

# Kad Elizabeti Svonu (Kīra Naitlija) nolaupa ļaunais Kapteinis Barbossa (Džefrijs Rašs) viņas draugs Vils Tērners (Orlando Blūms) apvienojas ar mazliet dīvaino pirātu Džeku Sperovu (Džonijs Deps), lai glābtu meiteni. Drīz vien viņi atklāj, ka pirātiem ir noslēpums un Svonas jaunkundzes nolaupīšana ir kas vairāk. Izrādās, pirāti vēlas izmantot Elizabeti, lai tiktu vaļā no lāsta...
# Simpātiskais blēdis kapteinis Džeks Sperovs ir atpakaļ, lai samaksātu asinsparādu — viņš ir dvēseli parādā leģendārajam Deivijam Džonsam, rēgainajam okeāna dzelmes valdniekam! Šoreiz neatvairāmais Vils Tērners un skaistule Elizabete Svona nonāk biedējošu neveiksmju lērumā, ko izraisījuši Džeka centieni atbrīvoties no mūžīgā grēka, iegūstot teiksmām apvīto Miroņa lādi!
# Jūras pirātu ēra tuvojas savam nobeigumam, taču līdz tam brīdim pasaule piedzīvos vēl vienu grandiozu avantūru, kurā piedalīsies jau labi zināmie varoņi. Lai iegūtu maģisko karti, ar kuras palīdzību ir iespējams atrast Deivija Džonsa matu šķipsnu un tādā veidā izglābt Džeku Sperovu, Vils Tērners dodas uz austrumiem. Džeks tiek izglābts, taču vai uz ilgu laiku? Deivijs Džonss, lords Katlers Bekets, dēmoniskais aziātu pirāts Sjao Fengs un komandors Džeimss Norintons apvienojas ar vienu mērķi — sagūstīt Džeku Sperovu, kapteini Barbosu un pirātus visā pasaulē. Saprotot, ka uzveikt tādus pretiniekus nebūs viegli, Džeks un viņa draugi dodas uz kādu vietu, kura nav atzīmēta nevienā kartē — uz bojā gājušo kuģu salu. Tā atrodas kaut kur pašā pasaules malā…

## Filmas

## Ārējās saites
*  
* BOM profils
Tailers

* Alberts Tailers (*Albert Tyler*; 1872—1945) — amerikānu vieglatlēts, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs vieglatlētikā 1896. gada olimpiskajās spēlēs;
* Džons Tailers (*John Tyler*; 1790—1862) — ASV 10. prezidents (1841—1845), viceprezidents un senators.
Teilors

**Teilors** () ir populārs angļu uzvārds. Teilors var būt:

; Vīrieši
* Alans Džons Persivals Teilors (*Alan John Percivale Taylor*; 1906—1990) — angļu vēsturnieks;
* Andželo Teilors (*Angelo Taylor*; 1978) — amerikāņu vieglatlēts;
* Bruks Teilors (*Brook Taylor*; 1685—1731) — angļu matemātiķis;
* Čārlzs Teilors (*Charles Taylor*; 1948) — Libērijas politiķis, bijušais valsts prezidents;
* Čārlzs Teilors (*Charles Taylor*; 1931) — Kanādas filosofs;
* Denijs Teilors (*Danny Taylor*; 1986) — Kanādas hokejists;
* Džesijs Teilors (*Jesse Taylor*; 1843—1923) — britu redaktors, šahists, šaha problēmists un literāts;
* Džons Hovards Teilors (*John Howard Taylor*; 1861—1925) — britu burātājs un brokeris;
* Entonijs Teilors (*Anthony Taylor*; 1978) — angļu futbola tiesnesis;
* Frederiks Teilors (*Frederick Taylor*; 1856—1915) — amerikāņu vadībzinātnieks;
* Kenets Teilors (*Kenneth Taylor*; 2002) — nīderlandiešu futbolists;

* Māršals Teilors (*Marshall Taylor*; 1878—1932) — amerikāņu riteņbraucējs;
* Nīls Teilors (*Neil Taylor*; 1989) — velsiešu futbolists;
* Rodžers Teilors (*Roger Meddows-Taylor*; 1949) — angļu mūziķis, bundzinieks;
* Zekerijs Teilors (*Zachary Taylor*; 1784—1850) — ASV politiķis, 12. ASV prezidents.

## Skatīt arī
* *[[Taylor]]*
* Teilore
Džeksons

**Džeksons** ( — 'Džeka dēls') ir izplatīts angļu un skotu cilmes uzvārds (sieviešu dzimtē Džeksone). Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Džošua Džeksons (*Joshua Jackson*), kanādiešu-amerikāņu aktieris (dzimis 1978);
* Endrū Džeksons (*Andrew Jackson*), ASV politiķis, 7. ASV prezidents (1767—1845);
* Fils Džeksons (*Phil Jackson*), ASV basketbolists, treneris (dzimis 1945);
* Kērtiss Džeksons, plašāk zināms kā *[[50 Cent]]*, ASV reperis (dzimis 1975);
* Kolins Džeksons (*Colin Ray Jackson*), Apvienotās Karalistes barjerskrējējs (dzimis 1967);
* Maikls Džeksons (*Michael Jackson*), ASV mūziķis (1958—2009);
* Nikolass Džeksons (*Nicolas Jackson*), Senegālas futbolists (dzimis 2001);
* O'Šea Džeksons, plašāk zināms kā *[[Ice Cube]]*, ASV mūziķis (dzimis 1969);
* Redžijs Džeksons (*Reggie Jackson*), ASV basketbolists (dzimis 1990);
* Stīvens Džeksons (*Stephen Jackson*), ASV basketbolists (dzimis 1978).
Monro

**Monro** var būt:
* Monro — Latvijas mūzikas grupa;
* Džeimss Monro (*James Monroe*; 1758—1831), piektais ASV prezidents;
* Maika Monro (*Maika Monroe*; dzimusi 1993. gadā), amerikāņu aktrise;
* Merilina Monro (*Marilyn Monroe*; 1926—1962), amerikāņu kinoaktrise.
Fords

**Fords** ( — brasls) ir uzvārds (siev. dz. **Forda**). Personas ar šādu uzvārdu var būt:
* Džeralds Fords (*Gerald Ford*; 1913—2006) — 38. ASV prezidents;
* Džons Fords (*John Ford*; 1894—1973) — īru/amerikāņu kinorežisors;
* Frenks Fords (*Frank Forde*; 1890—1983) — Austrālijas politiķis;
* Glenns Fords (*Glenn Ford*; 1916—2006) — Kanādas aktieris;
* Harisons Fords (*Harrison Ford*; 1942) — ASV aktieris;
* Henrijs Fords (*Henry Ford*; 1863—1947) — ASV uzņēmējs;
* Kevins Fords (*Kevin Ford*; 1960) — ASV kosmonauts;

## Skatīt arī
* *[[Ford Motor Company]]*
Detroitas "Pistons"

**Detroitas "Pistons"** () ir profesionāls ASV basketbola klubs, kas ir bāzēts Oborhilā, Mičiganas štatā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās basketbola asociācijas Austrumu konferences Centrālajā divīzijā. Tas tika dibināts 1941. gadā ar nosaukumu **Fortveinas "Pistons"** un kopš 1948. gada spēlē NBA.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Pistons" ir 3 reizes uzvarējis NBA un 2 reizes triumfēja NBL līgā. Mājas spēles komanda aizvada *[[Little Caesars Arena]]* arēnā.
## Komandas vēsture
### 2020—pašlaik: Krīzes turpinājums; vēsturiskā zaudējumu sērija
2020. gada jūnijā Pistons komanda nolīga Troju Vīveru par jauno ģenerālmenedžeri. 2020.–21. gada sezonu "Pistons" pabeidza ar otro sliktāko bilanci līgā, 20:52, otro sezonu pēc kārtas izlaižot izslēgšanas spēles. 20 uzvaras bija arī viens no sliktākajiem, un tajā laikā bija otrs mazākais uzvaru skaits kluba vēsturē. 2021. gada NBA draftā Pistons ar pirmo kopējo izvēli izvēlējās Keidu Kaningemu. 2021.–2022. gada sezonu Pistons pabeidza ar rezultātu 23:59, izslēgšanas spēlēs izlaižot trešo sezonu pēc kārtas.

2022.–23. sezonu "Pistons" pabeidza ar sliktāko kopējo rekordu NBA un otro sliktāko uzvaru zaudējumu attiecību komandas vēsturē ar 17–65. Tā bija viņu pirmā 60 zaudējumu sezona kopš 1993.–1994. gada sezonas. Pēc sezonas pēdējās spēles 2023. gada 9. aprīlī Dveins Keisijs atkāpās no galvenā trenera amata, lai pievienotos komandas galvenajam birojam. 2023. gada 2. jūnijā Montijs Viljamss tika nolīgts "Pistons" komandā par jauno galveno treneri. 2023. gada 28. decembrī Detroitas "Pistons" sasniedza visvairāk pēc kārtas piedzīvoto zaudējumu rekordu NBA vēsturē un atkārtoja Filadelfijas "76ers" 28 spēļu antirekordu no 2014./15. un 2015./16. g. sezonām, kad pagarinājumā 28. spēli pēc kārtas zaudēja Bostonas "Celtics". Šo antirekordu izdevās lauzt 31. decembrī gūstot uzvaru pret Toronto "Raptors" ar rezultātu (129:127).

## Sasniegumi
### NBA
* **[[NBA čempioni|Čempioni]]**: 3
** , , 

* **Konferences čempioni**: 7
** Rietumu konference: , 
** Austrumu konference: , , , , 

* **Divīzijas čempioni**: 9
** , , , , , , , , 

### NBL
* **Čempioni**: 2
** 1944, 1945

* **Konferences čempioni**: 0
* **Divīzijas čempioni**: 4
** 1943, 1944, 1945, 1946

## Komandas sastāvs

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Basketball-Reference profils  
* Kluba vēsture 
* Sports E-cyclopedia
Linkolns

**Linkolns** var būt:

* Abrahams Linkolns —  ASV sešpadsmitais prezidents,
* Endrū Linkolns —  angļu aktieris,
* Linkolns — 2012. gada ASV mākslas filma
I'm Going Slightly Mad

**I'm Going Slightly Mad** (*Es kļūstu mazliet traks*) ir otrā dziesma no grupas Queen albuma *[[Innuendo]]*. Tā tika radīta 1991. gada beigās un ir viena no zināmākajām grupas dziesmām.
Pīters Miglinīks

**Pīters Miglinīks** (dzimis , miris ) bija latgaliešu dziesminieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1850. gadā Zaļmuižas (tagad Nautrēnu pagastā) muižas pārvaldnieka ģimenē. Mācījās Rēzeknes apriņķa skolā. Bija rakstveža palīgs, vēlāk Viļakas un Makašānu pagasta rakstvedis.

1874. gadā Zaļmuižas īpašnieks Nikolajs Paulins-Rozenšilds pieprasīja no zemniekiem parakstīt aktus par atteikšanos no servitūta tiesībām, kas izsauca zemnieku nemierus. Pīters Miglinīks kļuva par zemnieku aizstāvi un uzsāka vairākas prāvas pret Zaļmuižas muižkungu.
Viņš guberņas tiesas prāvā pret Ludzas apriņķa muižniecības priekšnieku Modestu Paulinu-Rozenšildu guva uzvaru.
Tomēr pēc tam viņu apcietināja un uz 11 mēnešiem ieslodzīja cietumā, kur Miglinīks smagi saslima. Miris 1883. gadā 33 gadu vecumā. Apbedīts Nautrēnu pagasta Desetnīku kapos. Kapa pieminekļa autors — B. Buļs.

## Darbi
Sacerējis dzejoļus un dziesmas, to saturs — tautas posts, neapmierinātība ar dzīves kārtību, taisnības un brīvības ilgas. Sacerējumi izpildījušies mutvārdos, rokrakstos, dziesmas tikušas dziedātas un bijušas ļoti populāras. Daudzi darbi gājuši zudumā, citi 1920. un 1930. gados publicēti Latgales presē.

### Dzejas rindu piemēri
Aleksandrs Kerčs (nozīmju atdalīšana)

**Aleksandrs Kerčs** var būt:
* Aleksandrs Kerčs vecākais — profesionāls hokejists
* Aleksandrs Kerčs jaunākais - profesionāls hokejists, Aleksandra Kerča vecākā dēls
Akords

[thumb|right|200px|[Do (nots)|Do mažora trijskanis uz klavierēm.]]

[thumb|right|200px|[Do (nots)|Do mažora trijskanis uz ģitāras.]]

**Akords** (, ,  ) ir triju vai vairāku skaņu kopskaņa.

Viduslaiku Eiropā mūzika pamatā balstījās uz intervāliem — kvartām, kvintām un oktāvām. 15. un 16. gadsimtā arvien populārāki kļuva mažora un minora trijskaņi. Četru skaņu salikumus jeb septakordus sāka plašāk lietot 17. gadsimtā. Līdz pat mūsdienām Eiropas mūzika pamatā balstās uz trijskaņiem un septakordiem. Izņēmumi ir modernais džezs (it īpaši kopš 1960. gadiem), kur plaši tiek lietoti akordi, kas sastāv no vismaz piecām notīm, kā arī atonālā modernā klasiskā mūzika, kuras akordi ir vēl sarežģītāki.

Katram akordam ir vairākas raksturīgas pazīmes:
* dažādo nošu skaits akordā (piemēram, trijskanis — 3 notis, septakords — 4 notis);
* mūzikas intervāli, ko tas satur (piemēram, sekundas, tercas, kvartas, kvintas);
* "akorda kvalitāte" (piemēram, ja tas ir trijskanis, tas var būt mažora trijskanis vai minora trijskanis);
* akorda pamattoņa pakāpe.