open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Akmene (Durbes pieteka)

**Akmene**, arī **Akmenes upīte**, **Akmensupe**, **Mazupe**, augštecē arī **Vicupīte**, **Viče**, **Vičupe**, **Vīcupe**, **Vīčupe**)  ir upe Kurzemes rietumos, Durbes labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā. Sākas mežainā apvidū Vecpils pagastā uz ziemeļiem no Lekšiem, plūst ziemeļrietumu virzienā pa Bandavas pauguraini un Apriķu līdzenumu. Durbes upes krastos atrodas Dunalka un Cīrava. Satekot kopā ar Tebru veido Sakas upi. Lielākās pietekas ir Melnupīte un Ašvalks (abas kreisās). Atsevišķos periodos Akmene var pilnībā izsīkt, atsedzot upes akmeņaino gultni. Upi šķērso autoceļš P112. Ietek Durbē pie Akmenes Cīravas pagastā. Akmenes labajā krastā netālu no ietekas Durbē atrodas akmenes svītas stratotipiskais atsegums. Šī famenas svīta nosaukta Akmenes upes vārdā. Akmenes vārdā nosaukti arī tādi devona pleckāji, kā *[[Cyrtospirifer lebedianicus|Cyrtospirifer lebedianicus var. akmenensis]]* un *[[Camarotoechia akmenica|"Camarotoechia" akmenica]]*.

## Atsauces
Ekstrasensu cīņas

**"Ekstrasensu cīņas"** () ir Krievijas mistikas televīzijas raidījums, ko kopš  Krievijā pārraida TNT kanāls.

Raidījuma vadītājs kopš 7. sezonas ir Marats Bašarovs (pirms tam Mihails Porečenkovs). Raidījuma piedalījušies gaišreģi no daudzām pasaules valstīm, tostarp arī Džūlija Vanga no Latvijas, kas uzvarēja raidījuma 15. sezonā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Raidījuma oficiālā lapa TV kanāla TNT mājaslapā
Skūgširkogordena

**Skūgširkogordena**, **Stokholmas Meža kapi** ( — ‘meža kapsēta’) ir kapsēta Stokholmā, Zviedrijā. Tās arhitektūrā vērojama pāreja no ziemeļu klasicisma uz funkcionālismu. Arhitekti: Gunnars Asplunds un Sīgurds Leverencs.

Darbs pie kapsētas tika sākts 1917. gadā. Tā tika atklāta 1920. gadā, tomēr darbs pie tās noslēdzās 1940. gadā. Kapsēta tika uzcelta vietā, kur iepriekš bija veci grants karjeri, kas apauguši ar priedēm.

Te atrodas piecas kapellas, trīs no tām apvienotas krematorijā. Paši kapi sakārtoti blokos priežu mežā. Ir piemiņas birzs, monumentāls kalns. Skūgširkogordenā apglabāta Grēta Garbo, Eivinds Junsons, kapsētas arhitekts Asplunds, Maliks Bendžellols, Ivars Lo-Johansons, Lennarts Skūglunds. Apglabāti arī daudzi pēckara trimdas latvieši.

Ar 100 tūkstošiem kapavietu šī ir lielākā kapsēta valstī, pēc platības — otra lielākā. 1994. gadā tā iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Panorāma

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Šarls X

**Šarls X** (, dzimis , miris ) bija Burbonu dinastijas Francijas karalis un titulārs Navarras karalis laikā no 1824. līdz 1830. gadam, Luija XVI un Luija XVIII jaunākais brālis. Šarls X piedzima Versaļas pilī kā Artuā grāfs 1757. gada 9. oktobrī, sava vectēva Luija XV valdīšanas laikā. 9 gadu vecumā kļuvis par bāreni. 1773. gadā precējies ar Savojas Mariju Terēzi, laulībā dzima 4 bērni, no kuriem divi dēli izdzīvoja.

Politiskos procesos Šarls pirmoreiz iesaistījās 1786. gadā, kad viņš nosprieda, ka Francija ir bankrotējusi. Viņš aicināja atcelt aristokrātijas finansiālās privilēģijas, lai atvieglotu valsts finanšu situāciju, taču kategoriski bija pret jebkādām citām sociālām reformām. Viņa iebildumi pret sociālām reformām turpinājās arī pēc Ģenerālštatu sasaukšanas, Šarlam pretojoties to prasībai pēc paplašinātām zemāko šķiru tiesībām iesaistīties valsts politiskajā dzīvē.

Pēc Franču revolūcijas sākuma 1789. gadā Šarls kopā ar baronu de Breteilu, sazvērējās, lai gāztu liberālo finanšu ministru Žaku Nekēru no amata, taču tas tikai izprovocēja tautas protestus un noveda pie Bastīlijas ieņemšanas. Dažas dienas vēlāk viņš ar ģimeni bēga no valsts. Sākotnēji aizbēdzis uz Savoju, hercogisti, no kuras cēlusies viņa sieva, Šarls turpmākos 25 gadus pavadīja trimdā vairākās Eiropas valstīs. Sieva nomira trimdā.

1791. gadā Francijas Nacionālā Asambleja, ņemot vērā Šarla politiskos uzskatus, par karaļa reģentu Luija XVI priekšlaicīgas nāves gadījumā Šarla vietā izvēlējās karaļa tālāku radinieku, Provensas grāfu. Viņa prombūtnes laikā 1792. gadā visi emigranti, arī Šarls, tika pasludināti par nodevējiem, un viņa tituli tika atcelti, īpašumi tika konfiscēti.

1814. gadā atgriezās Francijā kā karaļa Luija XVIII brālis un troņmantinieks, jo Luijam XVIII nebija bērnu. 1824. gada 16. septembrī nomira Luijs XVIII, un Artuā grāfs kļuva par karali Šarlu X. Kronēšana notika 1825. gada 29. maijā. 1830. gada jūlijā Francijā sākās Jūlija revolūcija, un karalis 2. augustā atteicās no troņa, ar ģimeni atkal dodoties trimdā. Gāztais karalis nomira 1836. gada 9. oktobrī Austrijā.

## Ārējās saites
Tīreļu purvs

**Tīreļu purvs**, arī **Akmiņkroga purvs**, **Akmeņkroga purvs**, **Sīļu purvs**, **Akmeņkroga-Sila purvs**, ir augstais purvs Jēkabpils novada Zasas un Rubenes pagastos. Izvietojies novada dienvidrietumos uz rietumiem no autoceļa P72. Notece galvenokārt uz Radžupi ziemeļrietumos un Bērzi dienvidaustrumos.

Purva lielākajā daļā 1977. gadā izveidots dabas liegums 1203 ha platībā kā nozīmīga augsto purvu aizsardzības teritorija. Purvu aptver purvains priežu mežs. Konstatēti pārejas purvu fragmenti. Purva pussalu pie Sīļiem klāj skujkoku un jauktu koku meži. Potenciāli laba vilku aizsardzības teritorija. Teritorijā sastopamas tādas putnu sugas kā rubenis, mežirbe, dzērve, dzeltenais tārtiņš, vidējais dzenis, trīspirkstu dzenis, melnā dzilna. Natura 2000 teritorija.

## Atsauces
Jirgens fon Hēns

**Jirgens Arists Bernhards Viktors fon Hēns** (*Jürgen Arist Bernhard Viktor von Hehn*, 1912—1983) bija vācbaltiešu vēsturnieks. *[[Waffen-SS]]* dalībnieks, VFR izlūkdienesta aģents.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1912. gada 6. jūnijā Rīgā Ādolfa fon Hēna un Valērijas (Vallijas), dzimušas von Brimmeres, ģimenē. Studēja vēsturi Tartu universitātē (1930—1931), turpināja Kēnigsbergas universitātē (1932—1935), kur 1935. gadā aizstāvēja doktora disertāciju "Latviešu literārā biedrība un latvietība".

Pēc atgriešanās dzimtenē un dienesta Latvijas armijā Hēns strādāja Vācu tautas kopas kultūras valdes (*Kulturamt der Deutschen Volksgemeinschaft*) kultūras arhīvā (1936—1937), pēc tam Herdera institūtā.
1939. gada rudenī vācbaltiešu repatriācijas laikā pārcēlās uz Polijas kampaņas laikā okupēto daļu, kur vietējās pārvaldes uzdevumā nodarbojās ar poļu iedzīvotāju pamesto grāmatu šķirošanu. 1940. gada novembrī viņu iecēla par latviešu preses izvērtētāju Berlīnes *Publikationsstelle Berlin-Dahlem*. Pēc Vērmahta iebrukuma Latvijā 1941. gada jūlijā viņš Vācijas ārlietu ministrijas Ģeogrāfiskā institūta uzdevumā nodarbojās ar karšu vākšanu arhīvos, bibliotēkās un muzejos. Vēlāk viņš pildīja līdzīgus uzdevumus Ļeņingradā, Kijivā un citur.

Pēc Otrā pasaules kara beigām dzīvoja VFR, darbojās Baltijas Vēstures komisijā (*Baltisches Historisches Kommission*) kā latviešu izdevumu eksperts, uzturēja ciešu kontaktu ar latviešu trimdas pārstāvjiem un sadarbojās ar VFR izlūkdienestu (*Bundesnachrichtendienst*).

No 1958. gada strādāja par ierēdni Hamburgā, bija Johana Gotfrīda Herdera Pētniecības padomes (*Johann Gottfried Herder-Forschungsrat*) loceklis (1979—1983).

Miris 1983. gada 13. februārī Hamburgā.

## Darbi
* *Die lettisch-literärische Gesellschaft und das Lettentum.* Königsberg 1938. (Dissertation)
* *Die baltische Frage zur Zeit Alexanders III. in Äusserungen der deutschen Öffentlichkeit.* Marburg 1953.
* *Lettland zwischen Demokratie und Diktatur: Zur Geschichte d. lettländischen Staatsstreichs vom 15. Mai 1934.* München 1957.
* *Von den baltischen Provinzen zu den baltischen Staaten: Beitr. z. Entstehungsgeschichte d. Republiken Estland u. Lettland 1917—1918.* Marburg 1971 (Hrsg.)
* *Die Umsiedlung der baltischen Deutschen — das letzte Kapitel baltischdeutscher Geschichte.* Johann-Gottfried-Herder-Institut, Marburg 1982, .
* *Reval und die baltischen Länder : Festschr. für Hellmuth Weiss zum 80. Geburtstag.* (Hrsg.): Jürgen von Hehn, Csaba János Kenéz, Marburg 1980.

## Atsauces
Akmenīca

**Akmenīca** var būt:
* Akmenīca — apdzīvota vieta Grāveru pagastā
* Akmenīca — Strustas ezera pieteka
* Akmineicas cits nosaukums
Akmeņkalnu Velnapēdas akmens

**Akmeņkalnu Velnapēdas akmens** (arī **Akmeņkalnu Dižakmens**, **Akmeņkalnu Velnapēda**) ir dižakmens Talsu novada Dundagas pagastā uz robežas ar Ventspils novada Puzes pagastu. Izvietojies uz meža stigas pagasta rietumu izvirzījumā  no Akmeņkalnu mājām. Dižakmens ir gaišpelēks ortogneiss ar koši melnām dzīslām. No akmens atšķelti 2 lieli atlūžņi un daudz sīkāku šķembu. Akmens virsmu rotā vairākas garas plaisas, kuru dēļ akmens ieguvis savu nosaukumu — šī iedobe atgādinot velna pēdas. Kopš 1925. gada valsts aizsardzībā, kopš 2000. gada dabas piemineklis — ģeoloģisks veidojums.

## Atsauces
Juglas iela (Rīga)

**Juglas iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Juglas, Mežciema un Dreiliņu apkaimēs. Juglas iela sākas T veida krustojumā ar Brīvības gatvi un beidzas apļveida krustojumā ar Kaivas, Augusta Deglava un Lubānas ielu (autoceļš P4). Kopējais ielas garums ir 5688 metri.

## Vēsture
Juglas iela izveidojās Rīgas patrimoniālajā apgabalā kā ceļš no Pēterburgas šosejas līdz Strazdumuižai. Ielas statusu ieguva 1903. gadā, tolaik tās nosaukums bija **Strazdumuižas iela** (). 1938. gadā iela ieguva tagadējo nosaukumu.

1940. gadā iela beidzās krustojumā ar Murjāņu ielu, kur tolaik bija Rīgas robeža. Paplašinot Rīgas teritoriju, 1974. gadā ielu pagarināja līdz krustojumam ar Biķernieku ielu. 2009. gadā izbūvēja ielas pagarinājumu līdz Dreiliņu rotācijas aplim.

## Ielu savienojumi
Juglas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības gatve
* Ciemupes iela
* Pāles iela
* Juglas krastmala / Braila iela
* Kvēles iela
* Braila iela
* Strazdumuižas iela
* Krēgermuižas iela
* Murjāņu iela
* Malienas iela
* Ūdeļu iela
* Mežapurva iela
* Vecā Biķernieku iela (savienojums tikai gājējiem)
* Biķernieku iela (rotācijas aplis)
* Dzelzavas iela
* Robežu iela (Ropažu novads)
* Kaivas iela / Augusta Deglava iela / Lubānas iela  (rotācijas aplis).

## Sabiedriskais transports
Pa ielu kursē 6., 15., 21., 29., 31. un 33. maršruta autobusi, kā arī 34. maršruta trolejbusi un vairāki starppilsētu autobusu maršruti.

## Attēlu galerija

Attēls:Juglas iela pie Strazdumuižas vidusskolas.jpg|
Attēls:Juglas iela 3.JPG|


## Skatīt arī
* Jugla
* Mežciems
* Dreiliņi
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Hanija

**Hanija **(, ) ir otra lielākā pilsēta Krētā, Hanijas reģionālās vienības administratīvais centrs. Tā atrodas salas ziemeļkrastā, apmēram 70 km attālumā uz rietumiem no Retimno un 145 km uz rietumiem no Iraklijas, kā arī 40 km attālumā no salas rietumu krasta līnijas.

Hanijas pilsētu var iedalīt divās daļās: vecpilsēta un modernā pilsēta, kas ir lielāka. Vecpilsēta atrodas pie vecās ostas, ap kuru ir izstrādāta visa pilsētas teritorija. Agrāk ap to ir bijis venēciešu nocietinājums, kas būvēts 1538. gadā, no kura austrumu un rietumu daļas ir saglabājušās. Dienvidos vespilsētu turpina modernā pilsēta, bet ziemeļos tās fiziskā robeža ir jūra.

## Vecpilsēta
Neraugoties uz to, ka pilsētu smagi bombardēja Otrā pasaules kara laikā, Hanijas vecpilsēta tiek uzskatīta par skaistāko pilsētu rajonu Krētā, it īpaši irstošā Venēciešu osta. Vecpilsētas robežas ir gandrīz iznīcinātās vecās Venēciešu sienas. Centrālā vecpilsētas daļa Kastelli ir apdzīvota kopš neolīta laikmeta.

## Modernā pilsēta
Modernā pilsētas daļa ir tā, kurā lielākā daļa iedzīvotāju dzīvo un strādā. Tā ir mazāk tradicionāla nekā vecpilsēta, taču tajā arī ir šarmantas vietas ar vēstures garšu. Vecākais rajons modernajā pilsētā ir Nea Hora (nozīmē "Jauna Valsts"). Tam ir gleznaina apkārtne, ar šaurām ieliņām, kas ved uz mazo zvejnieku ostu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kremerata Baltica

***Kremerata Baltica*** ir kamerorķestris, kurā spēlē jauni mūziķi no Baltijas valstīm: Igaunijas, Latvijas un Lietuvas. To 1997. gadā dibināja latviešu vijolnieks Gidons Krēmers. Viņš ir arī orķestra mākslinieciskais vadītājs.

Orķestris ik gadu sniedz ap 60 koncertus. Tiek koncertēts gan Baltijas valstīs, gan arī citur Eiropā, Āzijā un Amerikā — dažādos mūzikas festivālos un, piemēram, BBC Promenādes koncertos. Ir koncertēts kopā ar ievērojamiem diriģentiem un solistiem. Saņemti vairāki apbalvojumi, tai skaitā *[[Grammy]]* balva 2002. gadā par ierakstu *After Mozart*, Lielā mūzikas balva (1999, 2004).

## Ieraksti

* *Vasks: Distant Light / Voices*
* *Tango Ballet*
* *Eight Seasons*
* *Silencio*
* *After Mozart*
* *Tracing Astor*
* *George Enescu*
* *Happy Birthday*
* *Russian Seasons*
* *Kremerland*
* *G. Pelecis: Revelation*
* *In l'istesso tempo*
* *String Quartet in G Major*
* *Lollipops/Georgs Pelecis*
* *Shostakovich*
* *Gustav Mahler/Dmitri Shostakovich*
* *Mozart: The Complete Violin Concertos*
* *Mozart: Piano Concertos 20 & 27*
* *Hymns and Prayers*
* *De Profundis*
* *Transfigurations*
* *The Art of Instrumentation: Homage to Glenn Gould*
* *Mieczysław Weinberg*
* *New Seasons*

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Rezņiks

**Rezņiks** (,  - ‘miesnieks’) ir slāvu cilmes uzvārds. Tas var būt arī ebreju uzvārds (רזניק), kas aizgūts no slāvu valodas. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Boriss Rezņiks (1947—2025) — Latvijas komponists;
* Jurijs Rezņiks (*Юрий Резник*; 1959) — Krievijas filozofs, sociologs un kulturologs.

## Atsauces
Pauls Saladins Leonharts

**Pauls Saladins Leonharts** (; , Poznaņa — , Kēnigsberga) bija Vācijas šahists.

## Biogrāfija
20. gadsimta sākumā bijis viens no spēcīgākajiem Vācijas šahistiem. 1907. gadā uzvarējis 4. Ziemeļu šaha kongresā Kopenhāgenā, apsteidzot Kārli Šlehteru un Gēzu Maroci. Tajā pašā gadā izcīnījis 3. vietu Karlsbādes turnīrā (uzvarēja Akiba Rubinšteins un Gēza Maroci). Nospēlējis arī vairākus mačus. 1906. gadā minimāli piekāpies Rūdolfam Špīlmanam ar 6½:8½ (+4, =5, -6), bet 1911. gadā sagrāvis rīdzinieku Āronu Nimcoviču ar 4½:½ (+4, =1, -0). Vēlākajos gados panākumi turnīros kļuvuši pieticīgāki. Pēc Pirmā pasaules kara pārcēlies uz dzīvi Kēnigsbergā, kur miris no sirdstriekas kādas šaha partijas laikā.

Devis nozīmīgu ieguldījumu atklātņu teorijas attīstībā. 1913. gadā publicējis monogrāfiju par spāņu atklātni - *Zur Spanische Partie*. Leonhardta vārdā ir nosaukts viens no Ponciāni atklātnes variantiem - 1. e4 e5 2. Zf3 Zc6 3. c3 d5 4. Da4 Zf6 5. Zxe5.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ernsts Grīnfelds

**Ernsts Grīnfelds** (; , Vīne — , Vīne) bija Austrijas starptautiskais lielmeistars šahā (1950).

## Biogrāfija
Piedzimis nabadzīgā ģimenē. Piecu gadu vecumā cietis avārijā, un viņam tikusi amputēta kreisā kāja. Vēlāk iemācījies spēlēt šahu, kuram pilnībā veltījis savu mūžu. Vīnes šaha klubā ātri izvirzījies kā viens no labākajiem spēlētājiem. Laika posmā starp Pirmo un Otro pasaules karu bijis labākais Austrijas šahists. 1921. gadā šaha turnīrā Budapeštā bijis otrais aiz Aleksandra Aļehina. 1923. gadā Frankfurtē pie Mainas uzvarējis Vācijas atklātajā šaha čempionātā. 1926. gadā Berlīnes šaha turnīrā dalījis 3. vietu (aiz Jefima Bogoļubova un Akiba Rubinšteina). Pasaules šaha olimpiādēs četras reizes bijis Austrijas šaha izlases līderis (1927, 1931-1935). 1950. gadā FIDE Grīnfeldam piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Bijis pazīstams kā viens šaha hipermodernisma skolas pamatlicējiem, kuri centās apstrīdēt klasiskās šaha teorijas nostādnes. Publicējis daudzas analīzes par šaha atklātņu teoriju. Grīnfelda vārdā ir nosaukta viena no populārākajām mūsdienu atklātnēm - Grīnfelda aizsardzība: 1. d4 Zf6 2. c4 g6 3. Zc3 d5, kurā melnie apzināti ļauj baltajiem izveidot spēcīgu bandinieku centru, lai vēlāk to izmantotu par sava uzbrukuma objekta. Grīnfelds bieži izmantoja šo aizsardzību, gūstot tajā iespaidīgas uzvaras, tajā skaitā arī pret nākamo Pasaules čempionu šahā Aleksandru Aļehinu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ouena aizsardzība

**Ouena aizsardzība** ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: **1. e2-e4 b7-b6**.

To klasificē pie pusatklātām atklātnēm ar Šaha atklātņu enciklopēdijas kodu B00.

## Vēsture
Ouena aizsardzībai vārda devējs bija britu garīdznieks un spēcīgs amatieru šahists Džons Ouens (1827—1901), kurš 19. gadsimta vidū veiksmīgi izmantoja gājienu 1. ... b7-b6 daudzās partijās. Ievērojamākā no tām bija uzvara par tā laika spēcīgāko šahistu Polu Morfiju. Atklātni spēlējuši vairāki citi 19. gadsimta spēcīgākie šahisti: Džozefs Blekbērns, Johanness Cukertorts, Lūiss Paulsens un citi. Liels šīs atklātnes atbalstītājs 20. gadsimta otrajā pusē bija britu lielmeistars Entonijs Mailss, kurš starp 1971. gadu un viņa pāragro nāvi 2001. gadā spēlēja ap 60 turnīra partijas ar šo uzbūvi. No pašreizējiem šaha profesionāļiem Ouena aizsardzību izmanto Francijas lielmeistars Kristiāns Bauers, kurš pazīstams ar savu noslieci uz netradicionālām atklātnēm.

## Stratēģiskā ideja
Ouena aizsardzībā melnie cenšas izdarīt spiedienu pret bandinieku e4. Daudzos variantos svarīga loma ir tematiskam uzrāvienam f7-f5.

## Galvenie varianti
* **2. d2-d4**
** **2...Lc8-b7 3. Lf1-d3**
*** **3...Zg8-f6**
*** **3...e7-e6**

## Greko mats

Ir saglabājusies 1619. gadā spēlēta partija, kurā itāļu šahists Džoakīno Greko savu pretinieku, kas Ouena aizsardzībā pielaiž vairākas kļūdas, mato jau 8. gājienā. Šo matu vēlāk šaha literatūrā sāka dēvēt par Greko matu.
: **Greko — nezināms**
: 1. e2-e4 b7-b6
: 2. d2-d4 Lc8-b7
: 3. Lf1-d3 f7-f5?
: 4. e4xf5 Lb7xg2
: 5. Dd1-h5+ g7-g6
: 6. f5xg6 Zg8-f6?? (Labāk 6. ... Lf8-g7, lai gan arī tad baltie saglabā lielu pārsvaru.
: 7. g6xh7+! Zf6xh5
: 8. Ld3-g6# (Skat. diagrammu).


## Atsauces

## Ārējās saites
* Partijas, kurās spēlēta Ouena aizsardzība
* Marcin Maciaga, ''Flexible System of Defensive Play for Black — 1...b6'' Elastīga aizsardzības sistēma melnajiem — 1. ... b6.
2015.—2016. gada NBA sezona

**2015.—2016. gada [[Nacionālā basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] sezona** bija 70. NBA sezona.

Par NBA čempioniem pirmo reizi kluba vēsturē kļuva Klīvlendas "Cavaliers", kas ar 4—3 finālsērijā uzvarēja Goldensteitas "Warriors". Par finālsērijas vērtīgāko spēlētāju tika atzīts "Cavaliers" spēlētājs Lebrons Džeimss. Stefens Karijs ("Warriors") bija sezonas rezultatīvākais un sezonas vērtīgākais spēlētājs.

2015. gada NBA drafts notika  *Barclays Center* Bruklinā, Ņujorkā. Ar pirmo numuru Minesotas "Timberwolves" izraudzījās Karlu Entoniju Taunsu. 65. NBA Visu zvaigžņu spēle notika *[[Air Canada Centre]]* arēnā Toronto, Kanādā, .

Šajā sezonā Ņujorkas "Knicks" sastāvā NBA debitēja Latvijas basketbolists Kristaps Porziņģis.

## Regulārā sezona

### Pēc divīzijas

;Austrumu konference

;Rietumu konference

### Pēc konferences

**Piezīmes**
* **z** — Ieguva mājas spēļu priekšrocības visām izslēgšanas spēlēm.
* **c** — Ieguva mājas spēļu priekšrocības konferences izslēgšanas spēlēm.
* **y** — Ieguva divīzijas titulu.
* **x** — Iekļuva izslēgšanas spēlēs.

## Izslēgšanas spēles

## Apbalvojumi

### Sezonas apbalvojumi
* Sezonas MVP: Stefens Karijs (Goldensteitas "Warriors")
* Aizsardzības spēlētājs: Kavai Leonards (Sanantonio "Spurs")
* Debitants: Karls Entonijs Taunss, (Minesotas "Timberwolves")
* Rezervists (sestais spēlētājs): Džemals Krofords (Losandželosas "Clippers")
* Progresējušākais: S. Dž. Makolums (Portlendas "Trail Blazers")
* Treneris: Stīvs Kerrs (Goldensteitas "Warriors")
* Ģenerālmenedžeris: R. S. Bafords (Sanantonio "Spurs")
* *[[NBA Sportsmanship Award|Sportsmanship Award]]*: Maiks Konlijs (Memfisas "Grizzlies")
* *[[J. Walter Kennedy Citizenship Award]]*: Veins Elingtons (Bruklinas "Nets")
* Komandas biedrs:

* **[[All-NBA Team|Simboliskā pirmā izlase]]**:

* **Simboliskā otrā izlase**:

* **Simboliskā trešā izlase**:

* **[[NBA All-Defensive Team|Simboliskā aizsardzības pirmā izlase]]**:

* **Simboliskā aizsardzības otrā izlase**:

* **[[NBA simboliskā debitantu izlase|Simboliskā debitantu pirmā izlase]]**:

* **Simboliskā debitantu otrā izlase**:

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā NBA mājaslapa
Ernests Kārlis Falkbērs

**Ernests Kārlis Falkbērs** (; , Brunne — , Vīne) bija Austrijas šahists.

## Biogrāfija
Jaunībā Vīnē studējis tieslietas, pēc tam strādājis par žurnālistu dažādos preses izdevumos. No 1848. līdz 1852. gadam dzīvojis Vācijā, kur spēlējis ar Ādolfu Andersenu un Žanu Difrenu, tad atgriezies Vīnē un 1855. gadā nodibinājis pirmo Austrijas šaha žurnālu *Wiener Schachzeitung*. Pāris mēnešus vēlāk pārcēlies uz Londonu, kur nodzīvojis līdz 1864. gadam. Bijis angļu šaha žurnāla *The Chess Player's Magazine* redaktors. Šeit piedalījies vairākos mačos, kā arī savā vienīgajā turnīrā 1858. gadā Birmingemā, kur palicis 2. vietā. Vēlāk atgriezies Vīnē, un no 1877. gada līdz sava mūža beigām bijis Vīnes žurnāla *Neue Illustrirte Zeitung* šaha nodaļas redaktors.

Falkbēra vārdā ir nosaukta šaha atklātne - Falkbēra kontrgambīts: 1.e4 e5 2.f4 d5.

## Atsauces

## Ārējās saites
Suri

**Suri** var būt:
* Radžīvs Suri (*Rajeev Suri*; dzimis 1967. gadā), indiešu uzņēmējs
* Reto Suri (*Reto Suri*; dzimis 1989. gadā), Šveices hokejists
Osteoartrīts

**Osteoartrīts**, arī **osteoartroze** ir locītavu slimības veids. Izraisa locītavu virsmu skrimšļu bojājumus.

Biežākie simptomi ir locītavu sāpes un stīvums. Sākumā tie var parādīties pēc fiziskām aktivitātēm, tomēr ar laiku simptomi var būt pastāvīgi. Vēl var būt locītavu pietūkums, ierobežota kustības spēja; gadījumos, kad tiek ietekmēta mugura, var būt roku un kāju vājums vai nejutīgums. Visbiežāk slimība skar pirkstu galu, īkšķa pamatnes, kakla, muguras, ceļgalu un gurnu locītavas. Biežāk tiek skartas locītavas vienā ķermeņa pusē, nekā tās pašas otrā pusē. Problēmas parasti rodas gadu gaitā. Atšķirībā no citu veidu artrītiem, osteoartrīts parasti skar vienīgi locītavas.

Pie slimības cēloņiem pieder locītavu iepriekšējas traumas, patoloģiska locītavu vai ekstremitāšu attīstība, iedzimtie faktori. Lielāks risks saslimt ar to ir cilvēkiem, kam ir liekais svars, kājas ir dažāda garuma. Slimību diagnosticē pēc pazīmēm un simptomiem, slimības esamības pierādīšanai vai izslēgšanai vēl tiek izmantoti dažādi medicīniskie izmeklējumi. Atšķirībā no reimatiskā artrīta, osteoartrīta gadījumā locītavas parasti nekļūst sarkanas un nekarst.

Slimību ārstē ar fiziskām aktivitātēm, stresa samazināšanu uz locītavām, atbalsta grupām, pretsāpju zālēm. Locītavu stresu var samazināt ar atpūtu, spieķa lietošanu un speciālu lenču palīdzību. Cilvēkiem ar lieko svaru var palīdzēt svara zaudēšana. Ja nepalīdz pretsāpju zāles, piemēram, paracetamols, var izmantot nesteroīdos pretiekaisuma līdzekļus, piemēram, naproksēnu, taču šīm zālēm var būt lielākas blakusparādības. Ja tiek lietoti opioīdi, tos parasti iesaka izmantot vienīgi īsu termiņu, lai nerastos atkarība. Ja sāpes, neraugoties uz ārstēšanu, traucē uzturēt normālu dzīvi, var veikt locītavu protezēšanas operāciju. Mākslīgās locītavas gan darbojas vienīgi ierobežotu laiku.

Osteoartrīts ir izplatītākais artrīta veids, 2010. gadā ceļu un gūžu slimības skāra 3,8% pasaules iedzīvotāju. Starp šiem cilvēkiem slimība skārusi 10% vīriešu un 18% sieviešu vecumā virs 60 gadiem. Vecumā līdz 45 gadiem tas biežāk skar vīriešus, vecumā virs 45 gadiem — sievietes. Cilvēku novecošanās dēļ tas kļūst izplatītāks starp abiem dzimumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Radžīvs Suri

**Radžīvs Suri** (*Rajeev Suri*, ; dzimis ) ir Indijā dzimis inženieris un uzņēmējs. Kopš 2021. gada viņš ir *[[Inmarsat]]* izpilddirektors. No 2014. līdz 2020. gadam Suri bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* izpilddirektors.

Radžīvs Suri piedzima 1967. gadā Ņūdeli. Viņa tēvs Jašpals (*Yashpal*) bija dzimis Pendžābā, bet 1958. gadā vecāki pārcēlās no Indijas uz Kuveitu, kur tēvs nodarbojās ar automašīnu importa biznesu. Līdz 1985. gadam arī Radžīvs dzīvoja Kuveitā.

Manipalas tehnoloģiju institūtā Suri ieguva bakalaura grādu elektronikā un sakaru inženierijā.
1989. gadā Radžīvs Suri sāka strādāt uzņēmumā *Calcom Electronics*. Vēlāk strādāja *ICL* Indijā, kā arī *Churchgate Group* Nigērijā.

1995. gadā Suri sāka darbu *[[Nokia]]*. Līdz 2007. gada martam viņš strādāja *Nokia* un *[[Siemens]]* kopuzņēmuma *[[Nokia Networks|Nokia Siemens Networks]]* dažādos biznesa attīstības, mārketinga, pārdošanas, stratēģijas amatos Indijā, Somijā, Apvienotajā Karalistē un Singapūrā.
Viņš palīdzēja palielināt *Nokia Siemens Networks* ieņēmumu daļu no trešdaļas līdz pusei, salīdzinot ar visu uzņēmumu.
Suri pārliecināja uzņēmumu izveidot jaunu pakalpojumu centru Indijā.
No 2007. gada aprīļa viņš vadīja Āzijas un Klusā okeāna operācijas. 2007. gada novembrī viņu iecēla par pakalpojumu daļas vadītāju.

2009. gada novembrī Radžīvs Suri *Nokia Siemens Networks* (*NSN*) izpilddirektora amatā nomainīja Saimonu Beresfordu-Vailiju. Suri vadības laikā *NSN* tika restrukturizēts, atlaižot aptuveni 17 000 darbinieku un turpmāk koncentrējoties uz strauji augošo mobilo platjoslas tīklu iekārtām.
2013. gadā *Nokia* kļūstot par *Nokia Siemens Networks* vienīgo īpašnieku.

2014. gadā *Nokia* pārdeva mobilo ierīču biznesu *[[Microsoft]]*, tādējādi *NSN* kļuva par galveno *Nokia* biznesa vienību.
2014. gada 29. aprīlī Radžīvs Suri tika apstiprināts par *Nokia* izpilddirektoru Risto Sīlasmā vietā, kurš šajā amatā bija uz laiku.
2020. gada 2. martā *Nokia* paziņoja, ka Suri atkāpsies no *Nokia* izpilddirektora amata, 1. septembrī viņu aizstās *[[Fortum]]* izpilddirektors Peka Lundmarks. 2020. gada 24. jūnijā tika ziņots, ka Lundmarks pārņems grožus mēnesi agrāk par plānoto datumu, 1. augustā.

2021. gada 24. februārī Radžīvs Suri kļuva par Apvienotajā Karalistē reģistrētā pavadoņu telesakaru uzņēmuma *[[Inmarsat]]* izpilddirektoru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Radžīva Suri blogs ''Nokia''
* Rajeev Suri CEO CV Nokia
Laucienes pansionāts

**Laucienes pansionāts**, saukts arī **Pansionāts**, ir Laucienes ciema daļa Talsu novada Laucienes pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa V1401 (Stende — Lauciene — Mērsrags)  no pagasta centra Laucienes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušo mācītājmuižu, kur 1990. gadā atklāts pansionāts, kurā tiek sniegti ilgstošas sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumi pilngadīgām personām.

## Atsauces
Jevišovice

**Jevišovice** () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Znojmo apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1268. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.
Ozolciema iela

**Ozolciema iela** ir viena no ielām Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalna apkaimē. Tā sākas pie Vienības gatves krustojuma un beidzas pļavās Kazdangas, Misas un Tīruma ielu rajonā. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām. Kopējais ielas garums ir 3378 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu, posms no krustojuma ar Līvciema ielu ir bez seguma. 

Latvijas PSR laikos ielas nosaukums bija **Celtnieku iela**.

## Transports
Pa ielu kursē vairāki Rīgas sabiedriskā transporta maršruti:
* 4. maršruta trolejbusi, kā arī 44., 46., 56. un 60. maršruta autobusi kursē ielas posmā no krustojuma ar Valdeķu ielu līdz krustojumam ar Līvciema ielu;
*  27. maršruta trolejbusi kursē ielas posmā no krustojuma ar Vienības gatvi līdz krustojumam ar Līvciema ielu.

2022. gadā no krustojuma ar Valdeķu ielu izveidoja veloceļu Centrs—Ziepniekkalns.

## Celtnes
* Ozolciema ielā 18 atrodas pati garākā dzīvojamā māja Baltijas valstīs.

## Ielu savienojumi
Ozolciema iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vienības gatve (T veida krustojums)
* Mežkalna iela (T veida krustojums)
* Īslīces iela (T veida krustojums)
* Valdeķu iela
* Līvciema iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Ziepniekkalns
* Zemgales priekšpilsēta

## Atsauces
Kļaviņš

**Kļaviņš** (sieviešu dzimtē Kļaviņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „kļava” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Askolds Kļaviņš (1966) — uzņēmējs un politiķis;
* Dzintars Kļaviņš (1928—2007) — pianists, mūzikas zinātnieks un pedagogs;
* Edgars Kļaviņš (1993) — hokejists;
* Igors Kļaviņš (1993) — politiķis;
* Jānis Kļaviņš:
** Jānis Kļaviņš (1974) ― TV un radio raidījumu veidotājs un dabas pētnieks;
** Jānis Kļaviņš (1933—2008) ― šahists;
* Juris Kļaviņš (1944) — diriģents, pedagogs;
* Kaspars Kļaviņš (1968) — vēsturnieks, literatūrzinātnieks, orientālists;
* Krišjānis Kļaviņš (1984) — sporta funkcionārs;
* Māris Kļaviņš (1956) — vides zinātnieks, ķīmiķis un augstskolas pasniedzējs;
* Miķelis Kļaviņš (1907—1973) — inženieris mežkopis;
* Roberts Kļaviņš (1885—1941) — virsnieks, Latvijas brīvības cīņu dalībnieks.
Gaiļezera iela

**Gaiļezera iela** ir Rīgas iela Vidzemes priekšpilsētas Mežciema apkaimē. Gaiļezera iela sākas krustojumā ar Sergeja Eizenšteina ielu un beidzas krustojumā ar Hipokrāta ielu. Ielas kopējais garums ir 581 metrs, un tā sastāv no divām braukšanas joslām.

## Ielu savienojumi
thumb|250px
Gaiļezera iela ir savienota ar šādām ielām:
* Sergeja Eizenšteina iela
* Līduma iela
* Hipokrāta iela

## Sabiedriskais transports
* 15. maršruta autobusi kursē visas ielas posmā no Sergeja Eizenšteina ielas krustojuma līdz Hipokrāta ielas krustojumam.

## Skatīt arī
* Mežciems
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
GSM-EFR

***GSM-EFR*** jeb ***Enhanced Full Rate*** jeb ***GSM 06.60*** ir runas kodēšanas standarts, kas izstrādāts, lai uzlabotu sliktas kvalitātes *[[GSM]]* *Full Rate* kodeku. Darbojoties ar ātrumu 12,2 kbit/s, tas nodrošina labu kvalitāti bez blakustrokšņiem un fona trokšņiem.

*Enhanced Full Rate* algoritmus izstrādāja Somijas uzņēmums *[[Nokia]]* un Serbrūkas universitāte Kanādā.
1995. gadā Eiropas telesakaru standartu institūts *[[ETSI]]* apstiprināja *Enhanced Full Rate* par *GSM* un ciparsignālu procesoru (*DCS*) rūpniecisko kodeka standartu. Tas ir definēts *ETSI ETS 300 726* (*GSM 06.60*). *Enhanced Full Rate* tika arī izvēlēts par standartu ASV sistēmai *GSM 1900*. 

*EFR* iztveršanas ātrums ir 8000 nolases sekundē, kas nodrošina kodēto bitu straumi 12,2 kbit/s. Šī kodēšanas shēma nosaukta par *Algebraic Code Excited Linear Prediction Coder* (*ACELP*).
*EFR* algoritma veiktie aprēķini ir sarežģīti, kas mobilajām ierīcēm var palielināt elektroenerģijas patēriņu par 5 %, salīdzinot ar "veco" *FR*.

## Ārējās saites
* GSM Enhanced Full Rate (EFR) Codec VOCAL Technologies
Martins Severins Froms

**Martins Severins Froms** (; , Nakskova — , Kopenhāgena) bija Dānijas šahists.

## Biogrāfija
Piedzimis nelielā Dānijas pilsētā Nakskovā, kur beidzis vietējo skolu. 1864. gadā kā brīvprātīgais piedalījies Dānijas karā ar Prūsiju. Pēc kara strādājis Dānijas statistikas pārvaldē Kopenhāgenā. 1890. gadā kļuvis par cietumu iestāžu inspektoru. 1891. gadā saņēmis Dānijas otru augstāko apbalvojumu - Dannebrogas ordeni (*Dannebrogordenen*). Miris no vēža, apglabāts Kopenhāgenas Vestres kapsētā (*Vestre Kirkegård*).

Bijis pazīstams kā spēcīgs šahists. 1862. gadā uzvarējis Kopenhāgenas šaha turnīrā, kurā piedalījušies tā laika labākie Dānijas šahisti. 1865. gadā ievēlēts par Kopenhāgenas šaha asociācijas (*Københavns Skakforening*) prezidentu un daudzus gadus ieņēmis šo amatu Dānijas mūsdienās senākajā šaha klubā. 1867. gadā piedalījies Parīzes šaha turnīrā, kur palicis dalītajā 12.-13. vietā.

Devis nozīmīgu ieguldījumu šaha atklātņu teorijā. Bijis viens no pirmajiem Ziemeļu gambīta (1. e4 e5 2. d4 exd4 3. c3) pētniekiem, kālab šo atklātni nereti dēvē arī par dāņu gambītu. Froma vārdā ir nosaukts gambīts Bērda atklātnē: 1.f4 e5.

## Atsauces

## Ārējās saites
Malienas iela (Rīga)

**Malienas iela** ir Rīgas iela Vidzemes priekšpilsētas Mežciema un Juglas apkaimēs. Malienas iela sākas T veida krustojumā ar Sergeja Eizenšteina un Šmerļa ielu un beidzas krustojumā ar Juglas ielu. Ielas kopējais garums ir 1818 metri, un tā sastāv no divām braukšanas joslām.

## Ielas raksturojums
Malienas iela sākas Mežciemā, T veida krustojumā ar S. Eizenšteina un Šmerļa ielu, un virzās galvenokārt austrumu virzienā uz Juglas pusi. Ielas sākumā pāra numuru pusē ir mežs, nepāra numuru pusē atrodas vairākas 602. sērijas dzīvojamās mājas, savrupmājas, kā arī sociālās aprūpes centrs "Mežciems" (adrese — Malienas iela 3A). Pēc krustojuma ar Līduma ielu nepāra numuru puses apbūvi veido arī 464A sērijas piecstāvu daudzdzīvokļu mājas.

Pie krustojuma ar Celmu ielu atrodas pamesta veikala ēka. Sākot ar Malienas un Palsas ielu krustojumu pāra numuru pusi sāk veidot savrupmāju apbūve. Pēc krustojuma ar Hipokrāta ielu nepāra puse nav apbūvēta, vienīgi pie krustojuma ar Juglas ielu atrodas slēgtās Ezerkrastu pamatskolas ēka. Pāra numuru pusē, pēc krustojuma ar Veldres ielu, apbūvi pārsvarā veido piecstāvu mājas (mikrorajons *Jugla-3*), kurām pa vidu ir Velnezers.

Iela beidzas krustojumā ar Juglas ielu.

### Sabiedriskais transports
Pa ielu kursē vairāki Rīgas sabiedriskā transporta maršruti:
* 15. maršruta autobusi kursē visas ielas garumā;
* 21. maršruta autobusi kursē ielas posmā no krustojuma ar Šmerļa ielu līdz krustojumam ar Hipokrāta ielu;
* 29. un 33. maršruta autobusi kursē ielas posmā no krustojuma ar Hipokrāta ielu līdz krustojumam ar Juglas ielu.

## Ielu savienojumi
Malienas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Šmerļa iela (T veida krustojums)
* Sergeja Eizenšteina iela (T veida krustojums)
* Druvienas iela (T veida krustojums)
* Līduma iela (T veida krustojums)
* Palsas iela (T veida krustojums)
* Celmu iela (T veida krustojums)
* Hipokrāta iela
* Dambjapurva iela
* Kvēles iela (T veida krustojums)
* Veldres iela (T veida krustojums)
* Juglas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Mežciems
* Jugla
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Aleksandrs Ābrams

**Aleksandrs Ābrams** (dzimis , miršanas dati nav zināmi) bija Latvijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks.

Rīgas Futbolklubs komandas sastāvā trīs reizes (1924, 1925, 1926) kļuva par Latvijas čempionu. Vēl spēlējis Rīgas "Amatieris", Rīgas "Vilki" klubā.

Latvijas izlases sastāvā aizvadījis astoņas spēles, 1924. gadā pret Igaunijas un Lietuvas izlasi guvis divus vārtus.

## Ārējās saites
Celmu iela (Rīga)

**Celmu iela** ir Rīgas iela Vidzemes priekšpilsētas Mežciema apkaimē. Tā sākas pie Malienas ielas un noslēdzas pie Mežciema ielas krustojuma. Ielas kopējais garums ir 239 metri un tā sastāv no divām braukšanas joslām.

## Ielu savienojumi
Celmu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mežciema iela
* Malienas iela

## Skatīt arī
* Mežciems
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Vaidavas iela (Rīga)

**Vaidavas iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Purvciema apkaimē. Vaidavas iela sākas krustojumā ar Ūnijas ielu un beidzas krustojumā ar Dzelzavas ielu. Vaidavas ielas kopējais garums ir 551 metrs. Tā sastāv no 3 braukšanas joslām; transporta kustība ir vienvirziena (no Dzelzavas ielas). Sabiedriskajam transportam iela ir divvirzienu.

## Vēsture
thumb|250px|Vaidavas iela
Pirmo reizi Rīgas ielu sarakstos Vaidavas iela sastopama 1935. gadā ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Vaidavas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dzelzavas iela
* Ūnijas iela

## Sabiedriskais transports
* 13., 16., 17., 18., 23. un 35. maršruta trolejbusi kursē visas ielas posmā no Dzelzavas ielas krustojuma līdz Ūnijas un Ieriķu ielas krustojumam.
* 48., 49. un 58. maršruta autobusi kursē visas ielas posmā no Dzelzavas ielas krustojuma līdz Ūnijas un Ieriķu ielas krustojumam.
* 58. autobusu maršrutam Vaidavas ielā atrodas galapunkts "Vaidavas iela", sauktais arī "Purvciems".

## Skatīt arī
* Purvciems
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Riepnieku iela

**Riepnieku iela** (vācu val.: *Reeperstrasse, Reepergasse)* ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Latgales apkaimē. Riepnieku iela sākas krustojumā ar Vilhelma Purvīša ielu un beidzas krustojumā ar Dzirnavu ielu. Riepnieku ielas kopējais garums ir 202 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām.

## Vēsture
Pirmo reizi rakstītajos avotos tika minēta 1754. gadā ar nosaukumu **Mazā Riepnieku iela**  (vācu val.: K*leine Reeperstrasse*). 1885. gadā tā tika pārdevēta par Riepnieka ielu, jo vairs nebija vajadzības nošķirt to no Lielās Riepnieku ielas (vācu val.: *Grosse Reeperstrasse*), kas tika pievienota Dzirnavu ielai.

Riepnieku ielas nosaukums sākotnēji cēlies no ziemeļvācu izcelsmes vārda "reeper", ar ko apzīmēja virvju, kaņepju tauvu vai tērauda stiepļu izgatavotājus. Tauvu vīšana ir viena no vecākajām Rīgas ražošanas nozarēm. Tā notika uz īpašas iekārtas, kas bija uzstādīta gar Lielo Riepnieku ielu.

## Ielu savienojumi
Riepnieku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vilhelma Purvīša iela (T-veida krustojums)
* Kārļa Mīlenbaha iela
* Dzirnavu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Latgales priekšpilsēta
* Latgales apkaime

## Atsauces
Ulbrokas iela

**Ulbrokas iela** ir iela Rīgā, Vidzemes un Latgales priekšpilsētas, Pļavnieku un Dreiliņu apkaimēs. Iela sākas krustojumā ar Brāļu Kaudzīšu ielu un beidzas krustojumā ar Biķernieku ielu turpinoties tālāk kā Sergeja Eizenšteina iela. Ielas garums ir 2622 metri.

## Vēsture
Iela izveidota 1978. gadā ar nosaukumu **[[Kārlis Pētersons (revolucionārs)|Kārļa Pētersona]] iela**, 1988. gadā nosaukumu mainīja uz **[[Fricis Roziņš|Friča Roziņa]] ielu**, bet 1991. gadā iela ieguva tagadējo nosaukumu, kas kopš tiem laikiem vairs netika mainīts.

Sākotnēji gāja tikai Pļavnieku robežās. 2000. gadu sākumā tika uzbūvēts ielas pagarinājums līdz krustojumam ar Biķernieku ielu Dreiliņos.

## Ielu savienojumi
Ulbrokas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brāļu Kaudzīšu iela
* Dravnieku iela
* Salnas iela
* Augusta Deglava iela
* Dzelzavas iela
* Biķernieku iela

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta 
* Latgales priekšpilsēta
* Pļavnieki
* Dreiliņi

## Atsauces
Ādolfs Šerfs

**Ādolfs Šerfs** (; dzimis , miris ) bija austriešu sociāldemokrātu politiķis. No 1945. līdz 1957. gadam bija Austrijas vicekanclers, bet no 1957. gada līdz savai nāvei - Austrijas 6. prezidents.

Dzimis nabadzīgu strādnieku ģimenē. 1914. gadā ieguva doktora grādu Vīnes Universitātē. Kā brīvprātīgais piedalījās Pirmajā pasaules karā. Pēc kara iesaistījās sociāldemokrātiskajā kustībā. Pēc austrofašistu nākšanas pie varas 1934. gadā bija spiests pamest politiku un darbojās kā jurists. Arestēts 1934., 1938. un 1944. gadā. Pēc Otrā pasaules kara izvirzījās par vienu no Austrijas sociāldemokrātu līderiem. Viens no austriešiem, kas piedalījās sarunās par Austrijas Valsts līguma noslēgšanu 1955. gadā, izbeidzot Sabiedroto Austrijas okupāciju.

## Ārējās saites
Pļavas

**Pļavas** ir ciems Talsu novada Laucienes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā Pļavupes un Pļavu ezera krastā autoceļu V1401 un V1410 krustojumā  no pagasta centra Laucienes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ceļu krustojumā pie Pļavu dzirnavām un bijušā Valdgales—Mērsraga šaursliežu dzelzceļa stacijas. Izaugusi padomju gados kā Pļavu ciema padomes (1945—1975) centrs, iekļaujot arī kādreizējo **Nariņciemu**. 

Pļavās atrodas Nariņciema baptistu draudzes dievnams.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Karību reģiona valstu un atkarīgo teritoriju uzskaitījums pēc iedzīvotāju skaita

**Karību reģiona valstu uzskaitījums pēc iedzīvotāju skaita** ir uzskaitījums, kurā ir uzskaitītas visas valstis, kas atrodas Karību reģionā un ir sakārtots pēc katras valsts vai teritorijas iedzīvotāju skaita. Iedzīvotāju skaits ir norādīts, ņemot vērā pēdējo iedzīvotāju skaitīšanu datus.  Sarakstā ir iekļautas gan valstu, gan atkarīgo teritoriju, gan aizjūras departamentu iedzīvotāju skaits. 

Kopumā Karību reģionā atrodas 28 valstis vai atkarīgas teritorijas un tajās kopā dzīvo 42,49 miljoni iedzīvotāju. Lielākā valsts Karību reģionā pēc iedzīvotāju skaita ir Kuba ar 11,25 miljoniem iedzīvotājiem, bet mazākā ir Montserrata ar 5 000 iedzīvotāju.

## Uzskaitījums
Gunāra Astras iela (Rīga)

**Gunāra Astras iela** atrodas Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Purvciema apkaimē. Nosaukta latviešu tautas brīvības un cilvēktiesību cīnītāja Gunāra Astras vārdā.

G. Astras iela sākas no krustojuma ar Lielvārdes ielu un beidzas krustojumā ar Augusta Deglava ielu; tās pagarinājums ir Dārzciema iela. Gunāra Astras ielas garums ir 1757 metri.

## Vēsture
Iela izveidota 1974. gadā ar nosaukumu Arvīda Rozes iela. Tagadējais nosaukums piešķirts 1996. gadā.

## Ielu savienojumi
Gunāra Astras iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lielvārdes iela
* Andromedas gatve
* Džohara Dudajeva gatve
* Dzelzavas iela
* Pūces iela
* Kurmju iela
* Augusta Deglava iela

## Sabiedriskais transports
Pa ielu kursē 31. maršruta autobusi, kā arī vairāki starppilsētu autobusu maršruti.

## Skatīt arī
* Purvciems
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Fridriķa iela

**Fridriķa iela** ir Rīgas iela, Latgales priekšpilsētā, Latgales apkaimē. Fridriķa iela sākas pie Latgales ielas krustojuma un noslēdzas krustojumā ar Grēdu ielu. Ielas garums ir 337 metri, iela klāta ar asfalta segumu. Fridriķa ielas nepāra pusē atrodas dzīvojamā apbūve, kā arī neliels parks Kojusalas dārzs, kas ir viens no vecākajiem Rīgas dārziem. Savukārt pretējo ielas pusi pilnībā aizņem 3. tramvaju depo teritorija.

## Vēsture
Fridriķa iela ir viena no tām Rīgas ielām, kas savu nosaukumu nav mainījusi laika gaitā. Pirmo reizi ielas nosaukums tika minēts 1877. gada Rīgas adrešu grāmatās.

## Ielu savienojumi
Fridriķa iela krustojas ar:
* Latgales ielu (T veida krustojums);
* Kojusalas iela (T veida krustojums);
* Grēdu ielu (T veida krustojums).

## Ievērojami objekti
* Fridriķa ielā 2 atrodas 3. tramvaju depo.

## Skatīt arī
* Latgales apkaime

## Atsauces
Hermanis Rozentāls

**Hermanis Rozentāls** (, dzimis , miris ) bija Jaunjelgavā dzimis ebreju izcelsmes rakstnieks, tulkotājs, ebreju sabiedrisks darbinieks un bibliotekārs.

Dzimis Jaunjelgavā, skolā gājis Bauskā un Jelgavā. Mācības pabeidza 1859. gadā. No 1869. gada darbojās tipogrāfijā Kremenčukā, 1870. gadā publicēja dzejoļu krājumu *Gedichte*. Sanitārā dienesta sastāvā piedalījās Krievu-turku karā. Līdz 1881. gadam darbojās tipogrāfijā Kijivā, piedalīdamies avīzes "Zarja" organizēšanā.

1881. gadā emigrēja uz ASV, lai dibinātu ebreju lauksaimniecības kolonijas Luiziānā un Dienviddakotā. Vēlāk nodarbojās ar grāmatu tirdzniecību, līdz 1888. gadā tika nozīmēts par *Edison General Electric Company* (tagad General Electric) galveno statistiķi. 1892. gadā kompānijas uzdevumā devās uz Tālajiem Austrumiem. Atgriežoties iesaistījās Ņujorkas politiskajā dzīvē. 1897. gadā kļuva par Amerikas Cionistu federācijas Ņujorkas nodaļas viceprezidentu. No 1898. līdz 1917. gadam ieņēma Nujorkas Publiskās bibliotēkas slāvistikas nodaļas vadītāja amatu.

## Ārējās saites
*Hermaņa Rozentāla īsa Kurzemes ebreju vēsture
Žaks Mizess

**Žaks Mizess** (; , Leipciga — , Londona) bija Vācijas un Lielbritānijas starptautiskais lielmeistars šahā (1950).

## Biogrāfija
Piedzimis Vācijā, kur arī sācis savas šaha gaitas. Septiņpadsmit gadu vecumā uzvarējis Berlīnes šaha čempionātā. 1889. gadā ieņēmis 3. vietu Breslavas šaha turnīrā. 1895. gadā piedalījies pirmajā turnīrā ārpus Vācijas - Hastingsas šaha festivālā Anglijā. 1906. gadā bijis trešais Stokholmas šaha turnīrā. 1907. gadā uzvarējis spēcīgā turnīrā Vīnē. Bijis arī pazīstams kā šaha sacensību organizators. 1911. gadā bijis Sansebastjanas šaha turnīra rīkotāju skaitā. Turnīrs atklāja plašākai šaha pasaulei ģeniālo kubieti Hosē Raulu Kapablanku. 1938. gadā savas ebreju izcelsmes dēļ bija spiests pamest Vāciju, kurā pie varas bija nākuši nacisti. Apmeties Londonā un pēc Otrā pasaules kara ieguvis Lielbritānijas pavalstniecību. 1950. gadā FIDE viņam piešķirusi starptautiskā lielmeistara nosaukumu (GM), bet 1951. gadā - starptautiskā arbitra nosaukumu.

Mizess ir devis lielu ieguldījumu šaha atklātņu teorijā. 19. gadsimta sākumā bieži lietojis skandināvu aizsardzību, sekmējot tās attīstību. Viņa vārdā ir nosaukta reta atklātne, kura sākās ar 1. d3. Tāpat ir Mizesa variants Vīnes atklātnē - 1. e4 e5 2. Zc3 Zf6 (vai 2... Zc6) 3. g3. Šāda laidņa attīstība karaļa flangā bija agrīns šaha hipermodernisma paraugs. Arī skotu atklātnē ir viņa vārdā nosaukts variants - 1. e4 e5 2. Zf3 Zc6 3. d4 exd4 4. Zxd4 Zf6 6. Zxc6, kuru Mizess pirmo reizi lietojis Hastingsas turnīrā 1895. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ž. Mizesa šaha kompozīcijas vietnē PDB-Server
Lībagi

**Lībagi** ir ciems Latvijā, Talsu novada Lībagu pagastā. Kaut arī pagasts nosaukts ciema vārdā, pagasta centrs atrodas Mundigciemā. Lībagu ciems atrodas autoceļu A10 (Rīga—Ventspils) un V1401 (Stende—Lauciene—Mērsrags) krustojumā. Ciems veidojies ap Lībagu muižu (*Gut Lipsthusen*).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Kārlis Robačs

**Kārlis Robačs** (; , Klāgenfurte — , Klāgenfurte) bija Austrijas starptautiskais lielmeistars šahā (1961).

## Biogrāfija
Ar šahu sācis nodarboties studiju gados Grācā, kur bijis biežs viesis vietējā šaha klubā. Ātri izvirzījies labāko Austrijas šahistu skaitā. 1960. gadā uzvarējis Austrijas šaha čempionātā. 1957. gadā FIDE viņam piešķirusi starptautiskā meistara nosaukumu (IM), bet 1961. gadā - starptautiskā lielmeistara nosaukumu (GM). Pārstāvējis Austrijas izlasi dažādos komandu čempionātos. Vienpadsmit reizes (1954-1956, 1960-1962, 1972-1980, 1992-1994) piedalījies Pasaules šaha olimpiādēs, no tām desmit reizes bijis savas komandas līderis. Lielāko panākumu guvis 1960. gadā, kad izcīnījis individuālo zelta medaļu pie 1. galdiņa, apsteidzot toreizējo Pasaules šaha čempionu Mihailu Tālu un nākamo Pasaules šaha čempionu Robertu Fišeru. Austrijas izlases sastāvā 1961. gadā uzvarējis Klāras Benediktas kausā. 1977. gadā izcīnījis zeltu gan komandu, gan individuālajā vērtējumā Viduseiropas šaha komandu kausā. 1992. gadā bijis Austrijas izlases līderis Eiropas komandu šaha čempionātā.

Devis nozīmīgu ieguldījumu šaha atklātņu teorijā - bijis viens no modernās aizsardzības pamatlicējiem. Šo atklātni bieži dēvē arī par Robača aizsardzību.

Pēc izglītības bijis botāniķis un visu mūžu nodarbojies ar orhideju šķirņu selekciju. Aprakstījis 21 jaunu orhideju taksonu. Par izciliem sasniegumiem botānikā saņēmis Austrijas federālā prezidenta apbalvojumu.

Miris pēc ilgstošas cīņas ar kuņģa un rīkles vēzi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Buļļu iela (Rīga)

**Buļļu iela** ir Rīgas iela Kurzemes rajonā, Dzirciema, Iļģuciema un Kleistu apkaimēs. Iela sākas krustojumā ar Daugavgrīvas ielu un Pulka ielu pie Dzegužkalna, turpinās 2883 metru garumā līdz, šķērsojot vairākas citas lielas ielas un dzelzceļa līniju, beidzas Kleistu mežā pie Lāčupes kapiem. Buļļu iela sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu.

## Vēsture
Buļļu iela ir izveidojusies no sena tirdzniecības ceļa. Jau 15. gadsimta beigās Buļļu ceļa galā pie Lielupes minēta Buļļu muižas pārceltuve, kas bija ļoti nozīmīgs posms ceļā uz Kurzemi. Kā iela pirmo reizi Rīgas adrešu grāmatās tā minēta 1868/1869. gadā ar nosaukumu **Buļļu muižas iela** (). 1923. gadā tā tika pārsaukta par Buļļu ielu, 1963. gadā tās nosaukums tika mainīts uz **Valentīnas Tereškovas ielu**, kas saglabājās līdz pat 1990. gadam, kad iela tika pārsaukta par Buļļu ielu.

## Ielu savienojumi
Buļļu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Daugavgrīvas iela
* Pulka iela
* Dzegužu iela
* Grodņas iela (T veida krustojums)
* Saldus iela
* Dagmāras iela
* Lilijas iela (T veida krustojums)
* Dzirciema iela
* Vecā Buļļu iela (T veida krustojums)
* Garā iela (T veida krustojums)
* Spilves iela
* Saulgožu iela
* Mazā Buļļu iela (T veida krustojums)
* Sniķeres iela (T veida krustojums)
* Virbu iela (T veida krustojums)
* Kleistu iela
* Baltegļu iela (T veida krustojums)

## Sabiedriskais transports
* 13. maršruta autobusi kursē posmā no Daugavgrīvas ielas krustojuma līdz Dzirciema ielas krustojumam.
* 38. maršruta autobusi kursē posmā no Dzirciema ielas krustojuma līdz Spilves ielas krustojumam.
* 39. maršruta autobusi kursē posmā no Dzirciema ielas krustojuma līdz Baltegļu ielas kurstojumam.
* Atsevišķi 56. autobusu maršruta reisi, iebraucot Lāčupes kapos, kursē pa ielu posmā no krustojumā ar Kleistu ielu līdz krustojumam ar Baltegļu ielu.

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Iļģuciems

## Atsauces