Argentīna

**Argentīna** (), oficiāli **Argentīnas Republika** (*República Argentina*), ir valsts Dienvidamerikas dienvidos. Argentīna ir otra lielākā valsts kontinentā aiz Brazīlijas un astotā lielākā pasaulē. Pēc iedzīvotāju skaita Argentīna ir trešā lielākā valsts Dienvidamerikā aiz Brazīlijas un Kolumbijas. Tā kā Argentīna ziemeļu-dienvidu virzienā stiepjas 3700 km garumā, tad valstī ir vairākas klimata un veģetācijas zonas. Valstī var iedalīt četros nozīmīgos reģionos: Grančako, Pampā, Patagonijā un Andu kalnos. Valsts nosaukums cēlies no latīņu vārda *argentum*, kas nozīmē "sudrabs". Šāds nosaukums ir tāpēc, ka konkistadori ticēja, ka šeit varēs atrast šo dārgmetālu. Līdz neatkarības iegūšanai 1816. gadā Argentīna bija daļa no Spānijas Impērijas.

Argentīna atrodas starp Andu kalnu grēdu rietumos un Atlantijas okeānu austrumos. Ziemeļos tā robežojas ar Paragvaju un Bolīviju, ziemeļaustrumos&nbsp;— ar Brazīliju un Urugvaju, rietumos&nbsp;— ar Čīli. Tās dienvidos ir Dreika šaurums un Ugunszeme. Argentīna pretendē arī uz Folklenda Salām, Dienviddžordžiju un Dienvidsendviču Salām, kā arī uz Argentīnas Antarktīdu.

Lielākā daļa Argentīnas iedzīvotāju ir eiropiešu, galvenokārt spāņu pēcteči. Pietiekami ievērojamā skaitā Argentīnā dzīvo arī metisi, indiāņi un arābi. Valsts valoda ir spāņu valoda. Dominējošā reliģija ir kristietība, konkrēti, Romas Katoļu baznīca, kas saņem arī atbalstu no valdības. Plaši izplatīts ir arī protestantisma novirziens. No citām reliģijām visvairāk ir islāma un jūdaisma sekotāji.

Lai gan valsts oficiālais nosaukums ir *República Argentina*, tiesību aktos tiek izmantots nosaukums *Nación Argentina* (Argentīnas Nācija).

## Vēsture
[thumb|200px|left|''[Cueva de las Manos* - alu zīmējumi, kuru ir zīmēti pirms 11 300 gadiem]]
Ļoti maz ir zināms par [[Amerikas pamatiedzīvotāji]]em, kas dzīvoja Argentīnā, pirms to kolonizēja eiropieši. Tiek uzskatīts, ka pirmie cilvēki Argentīnas teritorijā apmetās uz dzīvi aptuveni pirms 17 tūkstošiem gadu. Viņi šajā zemē ienāca no [[Ziemeļamerika]]s. Līdz eiropiešu kolonizācijai Argentīnā bija vairāk nekā divpadsmit [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņu]] kultūras. Pirmais eiropietis, kurš 1516. gadā sasniedza Argentīnas krastus, bija spāņu jūrnieks [[Huans Diass de Soliss]] (*Juan Díaz de Solís*). 1526. gadā Spānijas karaļa uzdevumā Argentīnas piekrasti uzsāka pētīt [[Sebastians Kabots]] (*Sebastian Cabot*). 1580. gadā tika dibināta [[Buenosairesa]], un Argentīna kļuva par [[Spānija]]s koloniju. 1776. gadā Argentīnas teritorijā tika dibināta [[Laplatas vicekaraliste]].

No 1806. līdz 1807. gadam vicekaralisti okupēja [[briti]].  Buenosairesā tika gāzta Spānijas vicekaraļa [[Fernando VII]] vara un nodibināta provinces valdība.  Argentīna pasludināja savu neatkarību no Spānijas. Starp centrālistu un federālistu grupām bija konflikts un tikai 1853. gadā tika izveidota kopīga [[Argentīnas konstitūcija]].

[[1890. gadi|1890. gados]] sākās masveida emigrantu plūsma no [[Eiropa]]s uz Argentīnu. 1880. gadā prezidents [[Hulio Roka]] (*Julio Roca*) uzsāka "Tuksneša iekarošanu" (*Conquista del desierto*) - [[Patagonija]]s zemju okupēšanu. 20. gadsimta sākumā ārvalstu investīcijas un augstā imigrācija ievērojami palielināja eksporta apgrozījumu, kā arī valsts ienākumus. Šajā laikā [[iekšzemes kopprodukts]] uz vienu iedzīvotāju bija lielāks nekā, piemēram, [[Francija|Francijā]] vai [[Vācija|Vācijā]]. Ekonomiskā augšupeja turpinājās līdz [[1930. gadu Lielā krīze|1930. gadu Lielajai krīzei]]. Pēc tam sākās ilgstošs ekonomiskās un politiskās nestabilitātes periods.

Līdz 1916. gadam valdībā dominēja [[konservatīvisms|konservatīvie]] spēki. Pēc tam pie varas nāca to lielākie pretinieki - [[radikālisms|radikāļi]]. 1930. gadā pēc apvērsuma pret prezidentu [[Ipolito Jrigojens|Ipolito Jrigojenu]] (*Hipólito Yrigoyen'') pie varas atgriezās konservatīvie spēki.

1982. gadā Argentīna iesaistījās Folklendu karā ar Apvienoto Karalisti un bezcerīgi zaudēja.

2003. gadā par Argentīnas prezidentu kļuva Nestors Kirhners. Viņa prezidentūras laikā atguvās un nostabilizējās valsts tautsaimniecība. Četrus gadus vēlāk, 2007. gadā, par Argentīnas prezidentu pirmo reizi kļuva sieviete - Nestora Kirhnera sieva Kristina Fernandesa de Kiršnere.

## Ģeogrāfija
thumbnail|200px|Salta
[thumbnail|200px|Argentīnas augstākā virsotne - [Akonkagva]]
Argentīnas platība ir 2 766 890 km². Līdz ar to tā ir otra lielāka Dienvidamerikas valsts. Ziemeļu-dienvidu virzienā Argentīna ir 3694 km gara, savukārt austrumu-rietumu virzienā platākajā vietā ir 1423 km. Austrumos Argentīnu apskalo Atlantijas okeāns, savukārt sauszemes robeža ir ar piecām valstīm: rietumos robežojas ar Čīli, ziemeļos ar Bolīviju un Paragvaju, bet ziemeļaustrumos ar Brazīliju un Urugvaju.

Gar Argentīnas rietumu robežu stiepjas Andi - garākā kalnu grēda pasaulē.

### Klimats
Klimats Argentīnā ir ļoti dažāds, jo tās teritorija ziemeļu — dienvidu virzienā stiepjas 3700 km garumā. Pašos valsts ziemeļos ir kontinentāls tropisks klimats, bet Grančako valda subtropisks klimats. Lielākajā Argentīnas daļā klimats ir mērens, virzienā uz dienvidiem tas kļūst aukstāks. Arī nokrišņu sadalījums pa teritoriju ir ļoti nevienmērīgs. Argentīnas galvaspilsēta Buenosairesa saņem aptuveni 950 mm nokrišņu gadā. Uz dienvidiem un rietumiem nokrišņu kļūst mazāk un mainās augājs — aug tādi augi, kuri spēj pārciest sausumu. Argentīnas Andos pūš sausi vēji — sondo. Pavasarī tie ir karsti un putekļaini. Ziemā — ledaini auksti.

## Administratīvais iedalījums

## Demogrāfija
2025. gadā Argentīnā dzīvoja aptuveni 46,7 miljons iedzīvotāju. Apdzīvotības blīvums ir 14,5 cilvēki uz km². Aptuveni 87% no iedzīvotājiem dzīvo pilsētās, kurās ir vismaz 2000 iedzīvotāju. 11,5 miljoni iedzīvotāju (29%) dzīvo Buenosairesas aglomerācijā. Šeit apdzīvotības blīvums ir 2989 cilvēki uz km². Aptuveni 60% valsts iedzīvotāju dzīvo Buenosairesas (ieskaitot arī galvaspilsētu), Kordovas un Santafē provincēs. Atlikušā valsts daļa ir ļoti reti apdzīvota. Šajā daļā vidējais apdzīvotības blīvums ir 7,4 cilvēki uz km².

Valstī ir neliela trimdas latviešu kopiena, darbojas latviešu luterāņu draudze, kas ietilpst LELBA sastāvā. Draudzes īpašumā Urlingamā, netālu no Buenosairesas, līdz 2017. gada decembrim notika kā dievkalpojumi, tā laicīgi sarīkojumi. Latvieši Argentīnā labākas dzīves meklējumos sāka ierasties jau XX gadsimta sākumā, dibināja tur savas organizācijas. 1940. gadā latviešu skaits Argentīnā sasniedzis jau 500. Pēc Otrā pasaules kara uz dzīvi Argentīnā apmetās vēl vismaz 650 līdz 700 latviešu, kas dzimteni bija pametuši, bēgot no PSRS okupācijas varas. Argentīnā tika izdots žurnāls "Latvija" (1937.-1961.), kas pēckara gados kļuva par Dienvidamerikas latviešu nozīmīgāko sabiedriski politisko periodisko izdevumu.

## Kultūra
Pazīstamākie argentīnieši ir rakstnieki Horhe Luiss Borhess un Hulio Kortasars, politiķi Eva Perona, Huans Perons, Če Gevara, futbolisti Djego Maradona, Lionels Mesi, Alfredo di Stefano un Gabriels Batistuta, Formula 1 pilots Huans Manuels Fanhio, Romas pāvests Francisks.

Argentīna ir tango dzimtene.

## Skatīt arī
* Argentīnas pilsētu uzskaitījums
* ISO 3166-2:AR

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Argentina  CIA - The World Factbook 
* Before They Pass Away: Argentina + Ecuador