open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Olustvere

**Olustvere** () ir lielciems Igaunijas centrālajā daļā, Viljandi apriņķa Ziemeļsakalas pagastā. Atrodas aptuveni 20 kilometrus uz ziemeļiem no Viljandi. Ciems ir plaši pazīstams ar savu izcili saglabāto muižas kompleksu un vēsturiskajām tradīcijām lauksaimniecības izglītībā.

## Vēsture
Olustvere vēstures avotos pirmo reizi minēta 1424. gadā. Apdzīvotā vieta gadsimtiem ilgi bijusi saistīta ar Olustveres muižu (*Ollustfer*), kas piederēja Fersenu dzimtai. Pašreizējā muižas pils celta 20. gadsimta sākumā (ap 1903. gadu) pēc grāfa Nikolaja fon Fersena pasūtījuma jūgendstila un angļu neorenesanses ietekmēs.

Kopš 1914. gada Olustvere ir bijusi cieši saistīta ar lauksaimniecības izglītību, kad šeit no Veru tika pārcelta zemnieku skola.

## Izglītība un kultūra
Olustvere ir viens no svarīgākajiem profesionālās izglītības centriem Igaunijas lauku reģionos. Šeit atrodas Olustveres Pakalpojumu un lauku saimniecības skola (*Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskool*). Muižas kompleksā ar vairāk nekā 20 saglabātām ēkām izvietotas amatnieku darbnīcas (keramikas, stikla pūšanas, vilnas apstrādes). Olustveres muižas parks ir viens no sugām bagātākajiem un ainaviskākajiem parkiem Igaunijā.

Ciemā darbojas arī bibliotēka un vietējais kultūras centrs. Muižas kompleksā regulāri notiek starptautiskas aršanas sacensības un amatnieku gadatirgi.

## Saimniecība
Lielākā daļa saimnieciskās darbības ir saistīta ar izglītības nozari, tūrismu un lauksaimniecību. Olustverē darbojas arī pārtikas pārstrādes uzņēmumi, kas cieši sadarbojas ar vietējo profesionālo skolu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Olustveres muižas oficiālā vietne (igauniski)
Alatskivi

**Alatskivi** () ir lielciems Igaunijas austrumu daļā, Tartu apriņķa Peipsiēres pagasta administratīvais centrs. Atrodas Alatskivi upes krastos 3 km no Peipusa ezera krasta un 39 km no apriņķa centra Tartu. Līdz 2017. gada administratīvajai reformai Alatskivi bija Alatskivi pagasta administratīvais centrs.

## Vēsture
Alatskivi vēsturiskajos avotos pirmo reizi minēta 1601. gadā. Apdzīvotā vieta attīstījusies ap Alatskivi muižu (*Allatzkiwwi*). Pašreizējā muižas pils celta no 1880. līdz 1885. gadam pēc barona Arvīda fon Nolkena pasūtījuma. Viņš pili projektēja pats, iedvesmojoties no britu karaliskās rezidences Balmorālas pilī Skotijā, kā rezultātā tapa viena no spilgtākajām neogotikas stila celtnēm Baltijā.

Ciems ir cieši saistīts ar igauņu dzejnieku Juhanu Līvu (1864–1913), kurš dzimis netālajā Ripsi ciemā un kura piemiņai Alatskivi izveidots muzejs.

## Apskates objekti
Alatskivi ir populārs tūrisma galamērķis, pateicoties vairākiem nozīmīgiem objektiem:
* Alatskivi pils: izcils neogotikas arhitektūras piemineklis ar asimetrisku plānojumu, torņiem un bagātīgu interjeru. Tajā pašlaik atrodas muzejs, restorāns un viesnīca.
* Alatskivi muižas parks un dabas taka: parks ap pili ir viens no plašākajiem Tartu apriņķī.
* Juhana Līva muzejs: veltīts dzejnieka dzīvei un jaunradei.
* Alatskivi ezers: mākslīgi izveidota ūdenskrātuve Alatskivi upes ielejā, kas papildina pils ansambļa ainavu.
* Kalevipoega gulta (*Kalevipoja säng*): sens pilskalns, kas saistīts ar igauņu tautas eposa varoni.

## Saimniecība un infrastruktūra
Mūsdienās Alatskivi ir nozīmīgs pakalpojumu centrs Peipusa ezera piekrastes reģionā. Šeit atrodas Alatskivi vidusskola, bibliotēka, kultūras nams, veselības centrs, kā arī vairāki amatniecības uzņēmumi un tūrisma servisa punkti.

Ciems atrodas tā sauktajā "Sīpolu ceļā" (*Sibulatee*) — tūrisma maršrutā, kas iepazīstina ar muižnieku, igauņu zemnieku un krievu vecticībnieku kultūru mijiedarbību.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Alatskivi pils oficiālā vietne (igauniski)
Kolga

**Kolga** () ir lielciems Igaunijas ziemeļos, Harju apriņķa Kūsalu pagastā. Atrodas Lahemā nacionālā parka teritorijā Kolgas upes krastos  no galvaspilsētas Tallinas. Ciems vēsturiski veidojies ap Kolgas muižu, kas savulaik bija viens no lielākajiem un ietekmīgākajiem muižu centriem visā Igaunijas teritorijā.

## Vēsture
Kolga pirmo reizi minēta 1241. gadā Dāņu zemes grāmatā. Viduslaikos šeit atradās Cisterciešu ordeņa klostera īpašumi (Roma klostera filiāle Gotlandē). 1581. gadā Zviedrijas karalis muižu (*Kolk, Kolck*) dāvināja slavenajam karavadonim Pontusam de la Gardi. Vēlāk muiža nonāca Stenboku dzimtas īpašumā, kuras rokās tā palika līdz pat 1940. gadam un kurai tā tika simboliski atdota pēc Igaunijas neatkarības atjaunošanas.

Pašreizējā muižas pils ieguva savu klasicisma izskatu 1820. gados, kad iepriekšējā baroka ēka tika vērienīgi pārbūvēta.

## Apskates objekti un kultūra
Lielciems atrodas dabas un vēstures pieminekļu ieskautā vietā:
* Kolgas muižas ansamblis: iespaidīgs klasicisma stila ēku komplekss, kas ietver gan galveno ēku, gan daudzas saimniecības ēkas (stalli, spirta brūzi u.c.).
* Kolgas muzejs: atrodas muižas kompleksā un iepazīstina ar reģiona vēsturi un vietējo kultūras mantojumu.
* Lahemā nacionālais parks: Kolga ir nozīmīgs punkts tūristiem, kas apmeklē parku, piedāvājot piekļuvi dažādām dabas takām un piekrastes ainavām.

## Saimniecība un infrastruktūra
Mūsdienās Kolga pilda vietējā pakalpojumu centra funkcijas Kūsalu pagasta ziemeļu daļā. Šeit atrodas Kolgas skola, bērnudārzs, bibliotēka, sporta halle, viesu nams un restorāns (muižas kompleksā), veikals.

Galvenās saimnieciskās nozares ir tūrisms, mežsaimniecība un lauksaimniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kūsalu pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Roela

**Roela** () ir lielciems Igaunijas ziemeļos, Rietumviru apriņķa Vinni pagastā. Atrodas Līvas upītes krastos aptuveni 25 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Rakveres.

## Vēsture
Roela vēstures avotos pirmo reizi minēta 1241. gadā Dāņu zemes grāmatā kā *Rotoel*. Apdzīvotā vieta attīstījusies ap Roelas muižu (*Ruil*). No 1840. gada muiža piederēja fon Vrangeļu dzimtai. Šeit savas mūža pēdējās desmitgades pavadīja slavenais krievu admirālis un Arktikas pētnieks Ferdinands fon Vrangelis, kurš arī apglabāts netālajā Viru-Jāgupi kapsētā.

Padomju laikā Roela bija vietējā sovhoza centrs, kas veicināja ciema izaugsmi un infrastruktūras izveidi.

## Saimniecība un infrastruktūra
Mūsdienās Roela ir nozīmīgs vietējais pakalpojumu centrs. Šeit atrodas Roelas pamatskola, bērnudārzs, kultūras nams, bibliotēka, vietējais veikals un aptieka.

Ciema apbūvi veido gan vēsturiskās muižas ēkas, gan padomju periodā celtas daudzdzīvokļu mājas un privātmājas. Nozīmīgu vietu ieņem mežsaimniecība, jo Roela atrodas plašu mežu masīvu ieskautā apvidū.

## Apskates objekti
* Roelas muižas ansamblis: lai gan galvenā ēka pēc ugunsgrēka 1941. gadā ir tikai daļēji saglabājusies, muižas parks un saimniecības ēkas ir nozīmīgs arhitektūras piemineklis.
* Roelas "Kadiķu kalns": populāra atpūtas vieta ar dabas takām.
* Pieminekļi un piemiņas zīmes, kas saistītas ar fon Vrangeļu dzimtu un vietējo vēsturi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vinnu pagasta oficiālā vietne (igauniski)
ABC TV

**ABC TV**, agrāk pazīstams kā **ABC1**, ir Austrālijas sabiedriskās televīzijas kanāls. Tas pieder un to pārvalda *[[Australian Broadcasting Corporation]]* (ABC), un ir *[[ABC Television]]* vadošais kanāls. ABC TV kanāla un ABC galvenās mītne atrodas Ultimo, Sidnejas priekšpilsētā.

Kanāls uzsāka pārraidi 1956. gada 5. novembrī ar nosaukumu ***ABC National Television Service***, sākotnēji Sidnejā, pēc tam Melburnā, un turpmākajos gados citas pārraides stacijas tika izveidotas štatu galvaspilsētās un reģionos. Kanālu 1960. un 1970. gados dēvēja arī par ***ABC National Television*** vai ***ABC Television***. Kanālu 2008. gada 8. februārī pārdēvēja par **ABC1**, bet 2014. gada 20. jūlijā to pārdēvēja par ABC TV.

ABC 2025. gadā bija trešais populārākais televīzijas kanāls Austrālijā, aiz *[[Seven Network]]* un *[[Nine Network]]*, bet apsteidzot *[[Network 10]]* un SBS TV.

## Programma
Saskaņā ar likumiem, ABC ir jāpilda noteiktas pārraižu saistības. Lai gan raidsabiedrības galvenā uzmanība ir pievērsta ziņām un aktuālajiem notikumiem, ABC TV piedāvā arī dokumentālās filmas un izglītojošas programmas, drāmas, komēdijas un varietē šovus, kā arī sporta pārraides. Atšķirībā no Austrālijas komerctelevīzijām, tā nesadarbojas ar lielāko ASV filmu un televīzijas studiju starptautiskajām filiālēm, bet gan pārraida dažus raidījumus no dažādām kompānijām, galvenokārt no Lielbritānijas, Kanādas, Rietumeiropas un Āzijas kompānijām, kā arī no dažām ASV kompānijām.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Apaļgliemeņu virsdzimta

**Apaļgliemeņu virsdzimta** () ir gliemeņu klases taksons. Šīs virsdzimtas izveidošana tiek piedēvēta franču ģeologam Žerāram Polam Dešē, kurš 1855. gadā izveidoja "*Sphaeriina*" taksonu. Šīs virsdzimtas pārstāvji ir sastopami arī Latvijas iekšējos ūdeņos. Ģeohronoloģiski apaļgliemeņu virsdzimtas pārstāvji ir zināmi no juras perioda līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaulas ir ar vienādiem vākiem, gludas vai koncentriski ornamentētas, dažādā pakāpē asimetriskas. Slēdzene apgādāta ar kardinālajiem zobiem (viens līdz divi katrā čaulas vākā), reizēm nepilnīgi attīstītiem, kā arī ar priekšējiem un aizmugurējiem sānu zobiem. Adduktoru muskuļu nospiedumi uz čaulas iekšējās virsmas ir gandrīz vienādi. Vāku saite ir ārēja, opistodetiska, izvietota uz nimfas vai iegremdēta. Mantijas līnija ir vesela. Apaļgliemeņu virsdzimtas pārstāvji ir iekšējo ūdeņu sestonofāgi.

## Sistemātika
Apaļgliemeņu virsdzimtas sistemātika:
* virsdzimta: ***Sphaerioidea*** Deshayes, 1855 (1820)
:* dzimta: *[[Kijidae]]* C.M. Kolesnikov, 1977 †
:* dzimta: *[[Limnocyrenidae]]* C.M. Kolesnikov, 1977 †
:* dzimta: *[[Neomiodontidae]]* R. Casey, 1955 †
:* dzimta: *[[Sibireconchidae]]* C.M. Kolesnikov, 1977 †
:* dzimta: *[[Sphaeriidae (gliemenes)|Sphaeriidae]]* Deshayes, 1855 (1820)

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Moste

**Moste** (, ) ir lielciems Igaunijas dienvidaustrumos, Pelvas apriņķa Pelvas pagastā. Atrodas pie Mostes ezera Tartu—Repinas autoceļa malā 227 km no galvaspilsētas Tallinas. Līdz 2017. gadam Moste bija Mostes pagasta administratīvais centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos Moste pirmo reizi minēta 1561. gadā kā poļu muiža. Pašreizējais Mostes muižas (*Moisekatz*) komplekss tika vērienīgi izbūvēts 20. gadsimta sākumā (no 1900. līdz 1910. gadam), kad tā piederēja fon Nolkenu dzimtai. Muižas pils celta historisma stilā ar spēcīgu jūgendstila ietekmi. Mostes muiža ir unikāla ar to, ka gandrīz visas tās saimniecības ēkas (vairāk nekā 20) ir saglabājušās līdz mūsdienām un ir celtas vienotā stilā, izmantojot laukakmeņus un sarkanos ķieģeļus.

## Amatniecība un kultūra
Mūsdienās Moste ir pazīstama kā amatniecības un mākslas centrs. Daudzās vēsturiskajās muižas ēkās ir izveidotas jaunas funkcijas:
* Mostes Folkloras nams (bijusī muižas klēts): šeit notiek koncerti un pasākumi, tostarp ikgadējais tautas mūzikas apstrāžu festivāls "Mooste Elohelü".
* *Linakoda*: muižas viesu nams un linu apstrādes centrs.
* Restaurācijas skola: šeit notiek apmācības par vēsturisku ēku atjaunošanu.
* Fototūrisma centrs: izvietots muižas spirta brūzī.
* Vilnas fabrika un citas amatnieku darbnīcas.

Mostes pils ēkā pašlaik darbojas Mostes pamatskola.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mostes muižas oficiālā vietne (igauniski)
Apaļgliemeņu dzimta

**Apaļgliemeņu dzimta** () ir gliemeņu klases taksons. Šīs dzimtas izveidošana tiek piedēvēta franču ģeologam Žerāram Polam Dešē, kurš 1855. gadā izveidoja "*Sphaeriina*" taksonu. Šīs dzimtas pārstāvji ir sastopami arī Latvijas iekšējos ūdeņos. Ģeohronoloģiski apaļgliemeņu dzimtas pārstāvji ir zināmi no juras perioda līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaulas ir sīkas līdz mikroskopiskas, ovālas, kvadrātveidīgas vai gandrīz trīsstūrveidīgas. Čaulu tekstūra ir plāna vai necaurspīdīga, dažas formas izskatās porainas. Ārējā virsma ir gluda vai koncentriski ornamentēta. Čaulas vāku saite ir daļēji vai pilnīgi iegremdēta (retos gadījumos arēja). Slēdzene ir izlocīta, šaura, ar priekšējiem un aizmugurējiem sānu zobiem abos čaulas vākos. Kardinālie zobi ir sīki, ne vairāk par diviem. Labā vāka zobi ir taisni vai apgriezta "V" burta formas veidā. Kreisā vāka zobi ir pilnībā pārdalīti.

## Sistemātika
Apaļgliemeņu virsdzimtas sistemātika:
* dzimta: ***Sphaeriidae*** Deshayes, 1855 (1820)
:* apakšdzimta: *[[Euperinae]]* Heard, 1965
::* ģints: *[[Byssanodonta]]* A. d'Orbigny, 1846
::* ģints: *[[Eupera]]* Bourguignat, 1854
::* ģints: *[[Megasphaerioides]]* Komatsu, J.-H. Chen & Q.-F. Wang, 2003 †
::* ģints: *[[Protosphaerium]]* Hocknull, 2000 †
::* ģints: *[[Sphaericoncha]]* C.M. Kolesnikov, 1980 †

:* apakšdzimta: *[[Sphaeriinae]]* Deshayes, 1855 (1820)
::* ģints: *[[Conventus]]* Pirogov & Starobogatov, 1974
::* ģints: *[[Euglesa]]* Jenyns, 1832
::* ģints: *[[Hindupisidium]]* Vinarski & Bespalaya, 2023
::* ģints: *[[Odhneripisidium]]* Kuiper, 1962
::* ģints: *[[Pisidium]]* C. Pfeiffer, 1821
::* ģints: *[[Sphaerium]]* Scopoli, 1777

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Palamuze

**Palamuze** () ir lielciems Igaunijas austrumu daļā, Jegevas apriņķa Jegevas pagastā. Atrodas Ammes upes krastos 18 km no apriņķa centra Jegevas. Līdz 2017. gada administratīvajai reformai Palamuze bija Palamuzes pagasta centrs. Ciems ir valsts nozīmes kultūrvēsturiskais piemineklis.

## Vēsture
Palamuze ir viena no senākajām apdzīvotajām vietām Igaunijā, kas rakstiskajos avotos minēta jau 1234. gadā. Tās attīstība vēsturiski bijusi saistīta ar Palamuzes draudzes novadu un baznīcu.

Ciema slavu nodrošināja rakstnieks Oskars Lutss, kurš šeit mācījās draudzes skolā. Viņa kulta romāns "Pavasaris" un tā ekranizācija norisinās Paunverē, kas ir Palamuzes literārais prototips. Daudzi ciema iedzīvotāji un ēkas kalpoja par pamatu grāmatas varoņiem (Arno, Tēle, Tootss).

## Kultūra un apskates objekti
Palamuze ir iecienīts tūrisma galamērķis, kurā saglabāta 19. gadsimta beigu atmosfēra:
* Palamuzes Sv. Bartolomeja baznīca: viena no vecākajām mūra baznīcām Igaunijā (sākotnēji celta 13. gadsimtā), kas vairākkārt pārbūvēta.
* Oskara Lutsa Palamuzes draudzes skolas muzejs: atrodas vēsturiskajā skolas ēkā (celta 1873. gadā). Muzejs ļauj apmeklētājiem iepazīt tā laika skolas dzīvi, kas aprakstīta rakstnieka darbos.
* Palamuzes brīvdabas estrāde: Vieta, kur notiek dažādi kultūras pasākumi un gadatirgi.
* Lielais Paunveres izstāžu gadatirgus (*Suur Paunvere Väljanäitus*): ikseptembra pasākums, kas piesaista desmitiem tūkstošu apmeklētāju no visas Igaunijas.

## Saimniecība un infrastruktūra
Lielciems pilda vietējā pakalpojumu centra funkcijas. Šeit atrodas Oskara Lutsa Palamuzes ģimnāzija, bibliotēka, kultūras nams, aptieka, ģimenes ārsta prakse, kā arī vairāki veikali un tūrisma informācijas punkts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Palamuzes muzeja oficiālā vietne (igauniski)
Vīzes ozols

**Vīzes ozols** bija liels ozols Jelgavas apkārtnē, kura atrašanās vieta saistīta ar vēsturisko toponīmu *Wiese*, kas fiksēts 19. gadsimta kartogrāfiskajos materiālos. Ozols dokumentēts 20. gadsimta sākuma fotogrāfijā un minēts 17. gadsimta ceļojuma rokrakstā.

## Atrašanās vieta
Vīzes ozola atrašanās vieta identificējama Jelgavas apkārtnē Zemgalē, koordinātēs 56.714354, 23.636635. Teritorija atbilst vietai, kur 1884. gada kartē *Special-Karte von Mittel-Europa* atzīmēts toponīms *Wiese'.

== Vēsturiskie avoti ==
17. gadsimta rokrakstā *Almanach om resor i de baltiska länderna. Resebeskrivningar* (1660), kas glabājas Zviedrijas Nacionālajā arhīvā, minēta vieta *Wiesen* pie ceļu satikšanās, kur ceļotājs apraksta vecu ozolu un vietējās paražas. Rokrakstā *Almanach om resor i de baltiska länderna. Resebeskrivningar* (1660) minēts: <blockquote>
... genom Wiesen, ther vägarne mötas. Der stannade jag under en gammal fallen ek ...
</blockquote>

== Fotogrāfiska dokumentācija ==
Ozols dokumentēts 1920. gada fotogrāfijā ar nosaukumu *Vīzes ozols'', kas glabājas Ģ. Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzeja krājumā. Fotogrāfija reģistrēta ar inventāra numuru JELM-FOTO-XIII-1920/15.

## Vietējā tradīcija
Saskaņā ar mutvārdu tradīciju, ozols atradies pie ceļu krustpunkta un kalpojis kā ainavisks orientieris. Leģendās minēta paraža koka stumbrā iedzīt monētas kā simbolisku zīmi vai lūgumu par veiksmīgu ceļu.

## Atsauces
2034. gada ziemas olimpiskās spēles

**2034. gada ziemas olimpiskās spēles** (), oficiāli zināmas kā **XXVII ziemas olimpiskās spēles**, pazīstamas kā **Jūta 2034** (*Utah 2034*), būs 27. ziemas olimpiskās spēles, kas no 2034. gada 10. līdz 26. februārim notiks ASV Jūtas štatā.

Starptautiskā Olimpiskā komiteja (SOK) 2023. gada 29. novembrī par galveno kandidāti izvēlējās Soltleiksitiju. Kandidatūra tika apstiprināta 2024. gada 24. jūlijā SOK 142. sesijā Parīzē. 2025. gada novembrī spēļu zīmols tika mainīts uz *Utah 2034*, lai labāk atspoguļotu apkārtējos reģionus, kuros arī notiks sacensības. Šīs būs piektās ziemas olimpiskās spēles un kopumā desmitās olimpiskās spēles, kas notiek ASV. Tā kā pilsētā jau notika 2002. gada ziemas olimpiskās spēles]], Soltleiksitija pievienosies Sanktmoricai, Leikplesidai, Insbrukai un Kortīnai d'Ampeco kā piektā pilsēta, kas rīkojusi vairāk nekā vienas ziemas olimpiskās spēles. Šīs būs arī pirmās olimpiskās spēles ASV, kuru zīmolā izmantots štata, nevis pilsētas nosaukums.

## Rīkotājpilsētas izvēle
Saskaņā ar jauno rīkotāju izvēles procesu, ko nosaka "Olimpiskā programma 2020", SOK uztur pastāvīgu dialogu ar ieinteresētajām pusēm. Atšķirībā no iepriekšējās kārtības, tagad spēļu rīkošanu var uzņemties vairāki reģioni vai valstis kopā, nevis tikai viena pilsēta.

2024. gada 24. jūlijā SOK sesijā Parīzē Soltleiksitija tika oficiāli ievēlēta par 2034. gada spēļu saimnieci, saņemot 83 balsis "par".

### Konflikts starp WADA un USADA
SOK pieprasīja, lai Jūtas puse piekrīt punktam, kas ļauj lauzt spēļu rīkošanas līgumu, ja netiek pilnībā ievērota Pasaules Antidopinga aģentūras (WADA) autoritāte. Tas saistīts ar ASV Tieslietu departamenta sākto izmeklēšanu par WADA rīcību saistībā ar iespējamo dopinga piesegšanu Ķīnas peldētāju vidū. SOK prezidents Tomass Bahs vēlāk kliedēja bažas, norādot, ka maz ticams, ka pilsētai tiešām tiktu atņemtas tiesības rīkot spēles.

## Attīstība un sagatavošanās darbi
Pēc 2002. gada spēlēm Jūtas štatā palika spēcīgs mantojums — lielākā daļa infrastruktūras un sporta bāzu ir darba kārtībā un regulāri uzņem starptautiskas sacensības. ASV Olimpiskā un paralimpiskā komiteja izvēlējās Soltleiksitiju par savu prioritāro kandidāti tieši esošās infrastruktūras dēļ.

Ziņojumā norādīts, ka spēļu rīkošana varētu izmaksāt aptuveni 3,9 miljardus ASV dolāru.

## Mārketings
Sākotnēji spēles tika prezentētas kā *Salt Lake City—Utah 2034*. 2025. gada 24. novembrī tika prezentēts jauns logotips un nosaukums — *Utah 2034*. Organizatori skaidroja, ka tas darīts, lai spēlēs justos iesaistīts viss Jūtas štats, ne tikai tā galvaspilsēta. Lai gan Soltleiksitijas mēre Erina Mendenhola atzina, ka pilsētas vārda izņemšana no zīmola ir nedaudz sāpīga, viņa uzsvēra, ka pilsēta joprojām paliek oficiālā spēļu mājvieta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
Directo

***Directo*** ir starptautiska ERP (*enterprise resource planning*) sistēma jeb biznesa vadības programmatūras risinājums, kas izstrādāts, lai automatizētu un efektivizētu uzņēmumu darbību.

## Funkcijas
*Directo* dod:

* Integrētu vidi: dati starp pārdošanu, noliktavu un grāmatvedību plūst automātiski, nodrošinot vienotu informācijas apriti visā uzņēmumā.
* Mākoņtehnoloģijas: piekļuve programmatūrai tiek nodrošināta caur interneta pārlūku.
* Plaša integrācija: nodrošināta savietojamība ar bankām, e-komercijas platformām, loģistikas sistēmām un citiem ārējiem risinājumiem.

## Vēsture
*Directo OÜ* ir Igaunijā dibināts uzņēmums, kas kopš 2000. gada izstrādā un attīsta *Directo* ERP sistēmu. Tas ir viens no pirmajiem uzņēmuma vadības programmatūras nodrošinātājiem reģionā, kas izmanto SaaS (programmatūra kā pakalpojums) modeli. Pašlaik *Directo* apkalpo vairāk nekā 75 000 lietotāju no 6000 uzņēmumiem 85 valstīs.

Uzņēmums *Directo SIA* Latvijā darbojas kopš 2007. gada, nodrošinot sistēmas pielāgotību LR likumdošanai.

## Struktūra un pārstāvniecības

### Pārstāvniecības
* Igaunijā: kopš 2000. gada — *Directo OÜ* (centrālais birojs un izstrādes centrs).
* Lietuvā: kopš 2005. gada — *Directo UAB*.
* Latvijā: kopš 2007. gada — *Directo SIA* (reģistrēts 2007. gada 1. novembrī)
* Somijā: kopš 2009. gada — *Directo Oy*.
* Polijā: kopš 2024. gada — *Directo Sp. z o.o.*

### Globālā darbība
Sistēmu lieto uzņēmumi 85 valstīs.

## ERP sistēmas funkcionalitāte
Directo apvieno vairākus biznesa vadības moduļus, tostarp finanšu grāmatvedību, piegādes ķēdes pārvaldību, klientu attiecību pārvaldību (CRM), projektu vadību un personāla uzskaiti.

*Directo* moduļi ir: finanšu grāmatvedība, pārdošanas vadība un CRM, noliktava un loģistika, piegādes ķēdes pārvaldība, ražošana, projektu vadība, personāla vadība un algas.

## Sertifikācija un drošība
* ISO/IEC 27001:2022 — starptautisks informācijas drošības pārvaldības sertifikāts.
* GDPR — pilnīga atbilstība Vispārīgajai datu aizsardzības regulai.
* Datu integritāte — šifrēta datu pārraide un autorizēta piekļuve caur interneta pārlūku.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Directo Igaunija oficiālā mājaslapa
* Directo Latvija oficiālā mājaslapa
2026. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[2026. gada ziemas olimpiskās spēles|2026. gada ziemas olimpisko spēļu]] medaļnieki**. Tās bija **XXV ziemas olimpiskās spēles** un notika Milānā un Kortīnā d'Ampeco, Itālijā, no 2026. gada 6. līdz 22. februārim. Medaļas tika pasniegtas 116 disciplīnās 16 sporta veidos.

## [[Attēls:Speed skating pictogram.svg|30px]] Ātrslidošana

## [[Attēls:Biathlon pictogram.svg|30px]] Biatlons

## [[Attēls:Bobsleigh pictogram.svg|30px]] Bobslejs

## [[Attēls:Figure skating pictogram.svg|30px]] Daiļslidošana

## [[Attēls:Cross country skiing pictogram.svg|30px]] Distanču slēpošana

## [[Attēls:Freestyle skiing pictogram.svg|30px]] Frīstaila slēpošana

## [[Attēls:Ice hockey pictogram.svg|30px]] Hokejs

## [[Attēls:Alpine skiing pictogram.svg|30px]] Kalnu slēpošana

## [[Attēls:Luge pictogram.svg|30px]] Kamaniņu braukšana

## [[Attēls:Curling pictogram.svg|30px]] Kērlings

## [[Attēls:Skeleton pictogram.svg|30px]] Skeletons

## [[Attēls:Ski mountaineering pictogram.svg|30px]] Slēpošanas alpīnisms

## [[Attēls:Snowboarding pictogram.svg|30px]] Snovbords

## [[Attēls:Short track speed skating pictogram.svg|30px]] Šorttreks

## [[Attēls:Ski jumping pictogram.svg|30px]] Tramplīnlēkšana

## [[Attēls:Nordic combined pictogram.svg|30px]] Ziemeļu divcīņa

## Skatīt arī
* 2026. gada ziemas olimpiskās spēles
* 2026. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

## Atsauces

## Ārējās saites
* Rezultāti un medaļnieki, *Olympic.org*
Robs Jetens

**Robs Arnolduss Adrianuss Jetens** (, dzimis ) ir nīderlandiešu politiķis. Kopš 2026. gada februāra Jetens ir Nīderlandes premjerministrs. Kopš 2023. gada augusta viņš ir arī partijas "Demokrāti 66" (D66) līderis. Iepriekš viņš darbojās ceturtajā Marka Rites kabinetā kā klimata un enerģētikas politikas ministrs (2022—2024), kā arī 2024. gadā bija Nīderlandes premjerministra vietnieks.

Jetens savu politisko karjeru sāka kā D66 politikas padomnieks un jaunatnes organizācijas "Jaunie demokrāti" priekšsēdētājs, kā arī bija Neimegenas pašvaldības domes deputāts no 2010. gada līdz 2017. gadam. 2017. gada vēlēšanās viņš tika ievēlēts Nīderlandes Pārstāvju palātā, bet 2018. gadā kļuva par D66 līdz šim jaunāko parlamenta frakcijas vadītāju. Jetens kļuva par partijas vadītāju pirms 2023. gada vēlēšanām, kurās D66 zaudēja mandātus un nonāca opozīcijā.

2025. gada vēlēšanās viņa vadībā D66 guva līdz šim labāko rezultātu partijas vēsturē, tai kļūstot par vienu no divām lielākajām partijām parlamentā. Valdības veidošana ilga četrus mēnešus, līdz 2026. gada februārī Jetens stājās premjerministra amatā, kļūstot par jaunāko, kā arī pirmo atklāti homoseksuālo premjerministru Nīderlandes vēsturē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tautas partija brīvībai un demokrātijai

**Tautas partija brīvībai un demokrātijai** (; saīsināti — **VVD**) ir centriski labēja konservatīvi liberāla politiskā partija Nīderlandē. VVD iestājas par individuālo brīvību, privāto uzņēmējdarbību, ekonomisko liberālismu un pragmatisku pārvaldību.

Dibināta 1948. gadā, VVD ir attīstījusies par ietekmīgu spēku Nīderlandes politikā, aizstāvot uz tirgu orientētu ekonomiku, fiskālo disciplīnu un personisko autonomiju. Partija apvieno klasiskā liberālisma principus — piemēram, brīvo uzņēmējdarbību un ierobežotu valdības iejaukšanos — ar sociāli progresīvām nostādnēm, pozicionējot sevi kā mūsdienīgu liberālu kustību Eiropas kontekstā.

VVD ir bijusi nozīmīga loma Nīderlandes politikas veidošanā, īpaši nodokļu, uzņēmējdarbības un Eiropas integrācijas jomās. Tā ir vadījusi vairākas koalīcijas valdības. No 2010. gada līdz 2024. gadam Nīderlandes premjerministrs bija VVD politiķis Marks Rite. Rites vadībā VVD palīdzēja Nīderlandei atkopties pēc globālās finanšu krīzes, īstenoja strukturālās reformas un risināja diskusijas par imigrāciju, klimata pārmaiņām un starptautisko drošību. Partija saglabā proeiropeisku nostāju, vienlaikus uzsverot nacionālās intereses un atbildīgu budžeta politiku.

Kopš 2023. gada partijas līdere ir Dilana Ješilgeza, bijusī tieslietu un drošības ministre.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Demokrāti 66

**Demokrāti 66** (; saīsināti — **D66**) ir centriska līdz centriski kreisa sociālliberāla un progresīva politiskā partija Nīderlandē. Tā ir Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības dalībniece. Partiju vada Robs Jetens, kurš par partijas līderi tika ievēlēts 2023. gada 12. augustā.

Partijas nosaukums atsaucas uz 1966. gadu jeb tās dibināšanas gadu. Sākotnēji tās galvenais mērķis bija Nīderlandes politiskās sistēmas demokratizācija, taču laika gaitā tā attīstīja plašāku sociāli liberālu ideoloģiju. D66 ir īpaši populāra augstāko izglītību ieguvušu iedzīvotāju vidū, un tās vēlētāji galvenokārt koncentrējas lielākajās pilsētās un pašvaldībās ar virs vidējā līmeņa turīgu iedzīvotāju īpatsvaru. Partija nodrošina salīdzinoši lielu skaitu mēru, kuri Nīderlandē tiek iecelti amatā, nevis ievēlēti. Partija ir bijusi valdībā periodos no 1973. līdz 1977. gadam, no 1981. līdz 1982. gadam, no 1994. līdz 2002. gadam, no 2003. līdz 2006. gadam un no 2017. līdz 2024. gadam. Pašlaik tai ir 26 vietas Pārstāvju palātā, kas padara D66 par lielāko parlamenta partiju. Partijas vadītāju Robs Jetens kopš 2026. gada februāra ir Nīderlandes premjerministrs.

## Ārējās saites

*
Brīvības partija

**Brīvības partija** (; saīsināti — **PVV**) ir galēji labēja populistiska politiskā partija Nīderlandē. Partijas dibinātājs, līderis un vienīgais oficiāli reģistrētais biedrs ir Gērts Vilderss. PVV galvenie politiskie jautājumi ir migrācija un islāma kritika. Partija ir ierosinājusi aizliegt Korānu un slēgt visas mošejas Nīderlandē. PVV ir eiroskeptiska un līdz 2024. gadam atbalstīja izstāšanos no Eiropas Savienības.

Partija tika dibināta 2006. gadā kā Vildersa viena cilvēka politiskās grupas pēctece Nīderlandes Pārstāvju palātā, un 2006. gada vispārējās vēlēšanās tā ieguva deviņas vietas. 2010. gada vēlēšanās PVV ieguva 24 vietas, kļūstot par trešo lielāko partiju parlamentā. Tajā laikā PVV piekrita sniegt parlamentāro atbalstu mazākuma pirmajam Marka Rites kabinetam. 2012. gada aprīlī PVV atsauca savu atbalstu domstarpību dēļ par budžeta samazinājumiem. Sekojošajās 2012. gada vēlēšanās partija zaudēja deviņas vietas.

Pēc vēlēšanām PVV atradās opozīcijā līdz 2023. gadam. 2023. gada vispārējās vēlēšanās partija ieguva 37 vietas un kļuva par lielāko partiju Pārstāvju palātā. Pēc vēlēšanām tā pirmo reizi piedalījās valdībā kā Dika Shofa kabineta dalībniece. 2025. gadā partija izstājās no koalīcijas un sekojošajās vēlēšanās zaudēja 11 vietas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Tori

**Tori** () ir lielciems Igaunijas rietumu daļā, Pērnavas apriņķa Tori pagastā. Atrodas Pernu upes krastos aptuveni 25 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Pērnavas. Līdz 2017. gada administratīvajai reformai Tori bija iepriekšējā Tori pagasta administratīvais centrs.

## Vēsture
Tori rakstiskajos avotos pirmo reizi minēta 1528. gadā. Apdzīvotā vieta attīstījusies ap Tori muižu (*Torgel*). 1856. gadā muižas kompleksā tika nodibināta Tori zirgaudzētava, kas kļuva par pamatu Tori zirgu šķirnes izveidei — vienam no Igaunijas nacionālajiem simboliem.

Lielciems smagi cieta Otrajā pasaules karā, kad 1944. gadā tika nodedzināta vēsturiskā baznīca un daļa apbūves.

## Apskates objekti
Tori ir pazīstama ar vairākiem objektiem:
* Tori zirgaudzētava — senākā zirgaudzētava Igaunijā, kas joprojām darbojas. Tās vēsturiskais sarkano ķieģeļu un laukakmeņu ēku ansamblis ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.
* Tori "Elle" (*Tori põrgu*) — Devona smilšakmens atsegums Pernu upes kreisajā krastā, kurā atrodas alas. Tā ir viena no dziļākajām un pazīstamākajām alu sistēmām Igaunijā, kas saistīta ar daudzām teikām.
* Tori Svētā Jura baznīca — celta 19. gadsimta vidū, kas tika atjaunota 1990. gados un tagad kalpo kā Igaunijas karavīru piemiņas baznīca.
* Tori muzejs iepazīstina ar pagasta vēsturi, zirgaudzēšanas tradīcijām un vietējo sadzīvi.

## Saimniecība un infrastruktūra
Lielākā daļa saimnieciskās darbības ir saistīta ar tūrismu, zirgaudzēšanu un lauksaimniecību. Ciemā atrodas Tori pamatskola, bibliotēka un sociālais centrs, kā arī vairāki veikali un tūrisma servisa punkti.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tori pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Roiju

**Roiju** () ir lielciems Igaunijas dienvidaustrumu daļā, Tartu apriņķa Kastres pagastā. Atrodas Meras upes krastos aptuveni 12 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Tartu pilsētas.

## Vēsture
Atšķirībā no daudziem citiem Igaunijas lielciemiem, Roiju savu pašreizējo statusu un apbūves raksturu ieguva salīdzinoši nesen. Tā straujā attīstība sākās 20. gadsimta otrajā pusē, kad šeit tika izveidota Hāslavas padomju saimniecība. 1977. gadā Roiju oficiāli tika piešķirts lielciema statuss. Padomju gados šeit tika uzceltas vairākas daudzdzīvokļu mājas un administratīvās ēkas, kas joprojām veido ciema kodolu.

## Saimniecība un infrastruktūra
Roiju pilda Kastres pagasta pakalpojumu centra funkcijas. Ciemā atrodas Sillaotsas skola (atrodas tiešā lielciema tuvumā), Roiju bibliotēka, bērnudārzs, ģimenes ārsta prakse un aptieka, vairāki veikali un vietējie uzņēmumi.

Apdzīvotā vieta ir iecienīta kā dzīvesvieta Tartu pilsētā strādājošajiem, pateicoties labajai transporta infrastruktūrai un dabas tuvumam. Cauri lielciemam plūst Meras upe, uz kuras ir izveidots Roiju ūdenskrātuves dīķis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kastres pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Damsel

***Damsel*** var būt:

* *[[Damsel (2018. gada filma)|Damsel]]* — 2018. gada ASV kinokomēdija;
* *[[Damsel (2024. gada filma)|Damsel]]* — 2024. gada ASV fantāzijas filma.
Nenosaukts

**"Nenosaukts"** ir latviešu pankroka grupas PND otrais studijas albums, kas izdots 2022. gada maijā.

Albums izdots pēc aptuveni 14 gadu pārtraukuma kopš grupas debijas albuma "Kas tas ir – PND?" (2008). Albums iezīmē grupas atgriešanos ierakstu formātā. Albums ierakstīts Vecrīgas klubā "Depo" 2019. gada oktobrī, līdzdarbojoties skaņu meistaram Gatim Zaķim. 15 albumā iekļauto dziesmu ieraksts veikts, spēlējot vienlaicīgi "dzīvajā" klubā "Depo", tā piedodot albumam īpašu skanējumu. Albums apkopo gan jaunas, gan iepriekš nepublicētas dziesmas, gan arī kompozīcijas no grupas agrīnā darbības perioda, kuras iepriekš nebija iekļautas pirmajā albumā. Tādējādi ieraksts aptver vairākus PND radošās darbības posmus un atspoguļo grupas stilistisko attīstību. Albumā iekļauti skaņdarbi, kas raksturīgi PND pankroka skanējumam ar rokenrola un jaunā viļņa ietekmēm. Tematiski dziesmas skar ironiju, sadzīviskas situācijas un sociālas tēmas. Albumā iekļautas arī vairs nepastāvošo Saldus grupas *[[Warps]]*, Kauguru panku kultūras celmlaužu "Znaki" un lietuviešu *[[Toro Bravo]]* dziesmu kaverversijas.

## Atsauces
Darba partija (Nīderlande)

**Darba partija** (; saīsināti — **PvdA**) ir sociāldemokrātiska politiskā partija Nīderlandē.

Partija tika dibināta 1946. gadā, apvienojoties Sociāldemokrātiskajai strādnieku partijai, Brīvdomātāju demokrātiskajai līgai un Kristīgi demokrātiskajai savienībai. No Darba partijas nākušie Nīderlandes premjerministri ir bijuši Vilems Dress (1948—1958), Jops den Uils (1973—1977) un Vims Koks (1994—2002). No 2012. līdz 2017. gadam PvdA bija otrā lielākā partija parlamentā un koalīcijas partneris otrajā Marka Rites kabinetā.

Eiropas Parlamentā tā ietilpst Sociālistu un demokrātu progresīvajā aliansē.

## Ārējās saites

*
Dmitrijs Prigovs

**Dmitrijs Prigovs** (; dzimis 1940. gada 5. novembrī, miris 2007. gada 16. jūlijā) bija krievu dzejnieks un mākslinieks, viens no Maskavas konceptuālisma skolas pamatlicējiem.

## Biogrāfija
Prigovs, dzimis Maskavā, Krievijas PFSR, sāka rakstīt dzeju pusaudža gados. Maskavā ieguvis tēlnieka izglītību, vēlāk strādāja par arhitektu, kā arī projektēja skulptūras pašvaldību parkiem.

Kopā ar Ļevu Rubinšteinu, Vsevolodu Ņekrasovu un Timuru Kibirovu tiek uzskatīts par vienu no galvenajiem Maskavas konceptuālisma dzejas skolas pārstāvjiem.

Savas dzīves laikā sarakstījis teju 36 000 dzejoļu. Lielāko daļu padomju laika viņa dzeja tika izplatīta pagrīdē, samizdata formā, jo komunistiskā vara nepieļāva šādas dzejas publicēšanu.

1986. gadā ielas performances dēļ VDK arestēja Prigovu un nosūtīja viņu uz piespiedu ārstēšanos psihiatriskā klīnikā, no kuras atbrīvots tikai pēc citu kultūras darbinieku protestiem.

No 1987. gada tika oficiāli publicēts un izstādīja savus darbus.

Dmitrijs Prigovs nomira no sirdslēkmes 2007. gadā, 66 gadu vecumā. Īsi pirms nāves bija plānojis pasākumu, kurā viņš sēdētu skapī un lasītu dzeju, bet skapis ar Prigovu tajā tiktu nests pa kāpnēm 22 stāvus augstajā Maskavas Valsts universitātē.

## Latviešu valodā

* Dmitrijs Prigovs. *Manas dzīves laikā* [dzejas izlase]. No krievu valodas atdzejojis Ilmārs Šlāpins. Rīga: Neputns, 2021.

## Atsauces

## Ārējās saites
Keru

**Keru** () ir lielciems Igaunijas centrālajā daļā, Jervas apriņķa Tiri pagastā. Atrodas Keru upes krastos 31 km no apriņķa centra Paides un 85 km no galvaspilsētas Tallinas. Līdz 2017. gada administratīvajai reformai Keru bija Raplas apriņķa Keru pagasta administratīvais centrs, taču reformas gaitā pagasts tika pievienots Tiri pagastam un iekļauts Jervas apriņķī.

## Vēsture
Vēstures avotos Keru pirmo reizi minēta 1435. gadā. Apdzīvotā vieta attīstījusies ap Keru muižu (*Kerro*). Muižas kungu māja celta 19. gadsimta otrajā pusē historisma stilā un piederēja fon Dītrihu dzimtai.

Ciema izaugsmi 19. gadsimta beigās veicināja dzelzceļa līnijas Tallina—Viljandi izbūve. Keru kļuva par nozīmīgu transporta un tirdzniecības punktu, ap Keru dzelzceļa staciju izveidojoties mūsdienu ciema apbūvei.

## Apskates objekti
* Keru muižas ansamblis — galvenā ēka, kurā ilgstoši darbojās skola, un tai piegulošais parks.
* Keru baznīca — viena no nedaudzajām saglabājušajām koka baznīcām Igaunijā, celta 1860. gadā.
* Ratiņu muzejs (*Käru kärumuuseum*) — unikāls muzejs, kas veltīts bērnu ratiņu vēsturei un dažāda veida ratiem.

## Saimniecība un infrastruktūra
Keru pilda vietējā pakalpojumu centra funkcijas. Šeit atrodas Keru pamatskola, bibliotēka, kopienas centrs, ģimenes ārsta punkts un aptieka, kā arī vairāki vietējie uzņēmumi, kas nodarbojas ar kokapstrādi un lauksaimniecību.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tiri pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Kacpers Tomasjaks

**Kacpers Tomasjaks** (; dzimis  Belsko-Bjalā) ir Polijas tramplīnlēcējs, divu sudraba un vienas bronzas medaļas ieguvējs .

## Karjera
2023. gada Pasaules čempionātā junioriem Vistlerā ieguva sudraba medaļu komandu sacensībās, bet individuālajās sacensībās uz parastā tramplīna ieņēma 4. vietu. 2023. gada martā 16 gadu vecumā izcīnīja pirmo uzvaru FIS kausā. Viņš piedalījās 2024. gada ziemas jaunatnes olimpiskajās spēles, kur ieņēma septīto vietu individuālajās sacensībās un piekto vietu jaukto komandu sacensībās. 

2025. gadā uzvarēja Kontinentālā vasaras kausa kopvērtējumā.  Lillehammerē debitēja Pasaules kausā. Tā paša gada 7. decembrī Vislā pirmo reizi karjerā iekļuva Pasaules kausa posma labāko desmitniekā, ieņemot piekto vietu. Savā pirmajā Četru tramplīnu turnejā ieņēma 12. vietu. 2026. gada janvārī *Super team* formāta komandu sacensībās Zakopanē kopā ar Davidu Kubacki izcīnīja trešo vietu.

Viņš tika iekļauts Polijas izlases sastāvā dalībai . Savā pirmajā olimpiādē izcīnija sudrabu sacensībās uz parastā tramplīna, bronzu uz lielā tramplīna un vēl vienu sudraba godalgu komandu sacensībās kopā ar Pavelu Vonseku. Viņš kļuva par pirmo poļu tramplīnlēcēju, kas izcīnījis trīs medaļas vienās olimpiskajās spēlēs.

## Rezultāti
### Olimpiskās spēles

## Atsauces

## Ārējās saites
Rosna-Alliku

**Rosna-Alliku** () ir lielciems Igaunijas centrālajā daļā, Jervas apriņķa Paides pilsētas pašvaldības sastāvā. Atrodas pie Pandiveres augstienē Allikjerva, no kura sākas Pernu upe. Līdz 2017. gada administratīvajai reformai Rosna-Alliku bija Rosnas-Alliku pagasta administratīvais centrs.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta vēstures avotos pirmo reizi minēta 1564. gadā. Tās nosaukums cēlies no muižas īpašnieku Rozenu uzvārda un igauņu vārda *allikas* (avots). Rosnas-Alliku muiža (*Kaltenbrunn*) vēsturiski bijusi viena no greznākajām reģionā. Pašreizējā muižas pils celta 1780. gadā klasicisma stilā pēc arhitekta Johana Šulca projekta.

Padomju periodā lielciems attīstījās kā vietējā sovhoza centrs, kas noteica mūsdienu apbūves raksturu.

## Daba un apskates objekti
Rosna-Alliku ir nozīmīga ar savu dabas vidi:
* Rosnas-Alliku avoti — šeit atrodas avotu grupa, kas veido Pernu upes izteku. Avotu ūdens ir bagāts ar minerālvielām un vēsturiski izmantots zivkopībā.
* Muižas ansamblis — izcili saglabājusies pils ar bagātīgu interjera apdari un muižas parks.
* Aukstie avoti (*Külmaallikad*) — dabas aizsardzības objekts lielciema teritorijā.

## Saimniecība un infrastruktūra
Mūsdienās lielciems pilda lokāla pakalpojumu centra funkcijas. Šeit atrodas Rosnas-Alliku pamatskola (izvietota muižas pilī), bibliotēka, tautas nams, bērnudārzs, kā arī vairāki pārtikas pārstrādes un metālapstrādes uzņēmumi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Paides pilsētas pašvaldības vietne (igauniski)
Konstantīns II

thumb|Konstantīna I vai Konstantīna II statuja Romā.
[thumb|[Romas impērijas sadalīšana starp Konstantīna I dēliem (337).]]
**Konstantīns II** (; 316–340) bija Romas imperators no Konstantīna dinastijas, kurš valdīja no 337. līdz 340. gadam. Viņš bija imperatora Konstantīna Lielā vecākais dēls un pēc tēva nāves pārņēma varu kā viens no trim valdniekiem kopā ar brāļiem Konstantiju II un Konstantu. 

## Dzīvesɡājums
317. gadā viņa tēvs pasludināja Konstantīnu II par cēzaru, 328. gadā viņš pārņēma impērijas rietumu daļu (Galliju), kur dzīvoja Trīrā (*Augusta Treverorum*). Pēc tēva nāves 337. gadā Konstantīnu II pasludināja par augustu un viņš kopā ar saviem brāļiem sadalīja impēriju trīs daļās.
Konstantīna impērijas daļā ietilpa Gallija, Britānija, Spānija un Mauretānija, Konstants valdīja Itālijā, Āfrikā, Mēzijā un Pannonijā, bet Konstantijs II Trāķijā, Ēģiptē un Āzijas provincēs.

340. gadā Konstantīns II uzsāka karu pret Konstantu un iebruka Itālijā, bet krita kaujā netālu no Akvilejas. Konstants ieguva savā īpašumā visu impērijas rietumu daļu. 
## Ārējās saites
Apaļgliemenes

**Apaļgliemenes** () ir kosmopolītiska gliemeņu klases ģints. Šo ģinti 1777. gadā izveidoja itāļu dabaspētnieks Džovanni Antonio Skopoli. Ģints tipiskā suga ir parastā apaļgliemene *Sphaerium corneum* (Linnaeus, 1758). Latvijas iekšējos ūdeņos ir zināmas 6 apaļgliemeņu sugas. Ģeohronoloģiski apaļgliemeņu ģints pārstāvji ir zināmi no juras vai krīta perioda līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaulas ir ovālas, kvadrātveidīgas vai noapaļoti trīsstūrveidīgas, gandrīz simetriskas, ar vāji izvirzītām galotnēm. Uz čaulas ārējās virsmas ir koncentrisks augšanas ornamentējums. Apaļgliemenēm ir divi sifoni. Tās ir dzīvdzemdētājas. Olas attīstās īpašos marsūpijos, kas veidojas uz iekšējām žaunām. Rezultātā no mātītēm iznāk jau noformējušās jaunās apaļgliemenes. Viens metiens nepārsniedz desmit īpatņus. Barojas ar detrītu. 

## Sistemātika
Apaļgliemeņu ģintī ir daudz izmirušu un mūsdienu sugu. Latvijā ir konstatētas šādas sugas:
* ģints: ***Sphaerium*** Scopoli, 1777
:* suga: *[[Sphaerium corneum]]* (Linnaeus, 1758) - parastā apaļgliemene
:* suga: *[[Sphaerium lacustre]]* (O.F. Müller, 1774) - cekulainā pundurgliemene
:* suga: *[[Sphaerium nucleus]]* (Studer, 1820) - matētā apaļgliemene
:* suga: *[[Sphaerium ovale]]* (A. Férussac, 1807) - ovālā apaļgliemene
:* suga: *[[Sphaerium rivicola]]* (Lamarck, 1818) - platā apaļgliemene
:* suga: *[[Sphaerium solidum]]* (Normand, 1844) - rievainā apaļgliemene

## Atsauces
Capitalia

**Capitalia** (pilns juridiskais nosaukums: **SE Capitalia**) ir Latvijas alternatīvās finansēšanas uzņēmums, kura galvenā mītne atrodas Rīgā, Latvijā. Dibināts 2007. gadā, uzņēmums specializējas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) finansēšanā Baltijas reģionā, piedāvājot biznesa aizdevumus, faktoringu, riska parāda finansēšanu un investīciju kolektīvās finansēšanas pakalpojumus.

## Vēsture
Capitalia tika dibināta 2007. gadā kā uzņēmumu konsultāciju un finansēšanas pakalpojumu sniedzējs Latvijā un plašākā Baltijas reģionā. 2017. gadā uzņēmums izveidoja tiešsaistes investīciju kolektīvās finansēšanas platformu, kļūstot par vienu no pirmajiem šāda veida pakalpojumu sniedzējiem Baltijas valstīs.

2019. gadā Capitalia noslēdza līgumu ar Eiropas Investīciju fondu (EIF) par 10 miljonu eiro finansējuma programmu mazajiem uzņēmumiem Latvijā, Lietuvā un Igaunijā.

2023. gada 1. novembrī Latvijas Bankas Uzraudzības komiteja piešķīra Capitalia atļauju sniegt kolektīvās finansēšanas pakalpojumus saskaņā ar ES Regulu 2020/1503, padarot to par otro uzņēmumu Latvijā, kas saņēmis šādu atļauju vienotā Eiropas kolektīvās finansēšanas regulējuma ietvaros. Atļauja ļauj uzņēmumam sniegt kolektīvās finansēšanas pakalpojumus pārrobežu veidā visā Eiropas Savienībā.

Capitalia kļuva par pirmo alternatīvo finansētāju Latvijā, kas saņēmis tiesības izsniegt uzņēmumu aizdevumus ar ALTUM galvojumiem, padarot finansējumu pieejamāku mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

## Darbība
Capitalia darbojas Latvijā, Lietuvā, Igaunijā un Somijā. 2026. gada sākumā uzņēmums ir finansējis vairāk nekā 5 000 uzņēmumu, kopējam finansējuma apjomam pārsniedzot 100 miljonus eiro.

### Produkti un pakalpojumi
Uzņēmumiem Capitalia piedāvā:
* Tilta, starpposma un projektu aizdevumus
* Biznesa aizdevumus
* Nekustamā īpašuma attīstības aizdevumus
* Riska parāda finansēšanu augošiem jaunuzņēmumiem
* Korporatīvo finanšu konsultācijas, tostarp uzņēmumu pārdošanu, biznesa vērtēšanu un privātā kapitāla piesaisti

Investoriem Capitalia piedāvā:
* Uzņēmumu kreditēšanu caur regulētu kolektīvās finansēšanas platformu

Uzņēmums pārvalda arī **Capitalia Fund Management AIFP, SIA**, kas reģistrēts Latvijas Bankā kā alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieks.

### Kolektīvās finansēšanas platforma
Kolektīvās finansēšanas platforma, kas darbojās kopš 2017. gada, līdz 2023. gada beigām bija starpniece vairāk nekā 65 miljonu eiro finansējuma piesaistē vairāk nekā 900 uzņēmumiem Latvijā, Lietuvā un Igaunijā. Kopš platformas izveides vidējā gada atdeve investoriem pārsniedz 12%.

## Regulējums
Capitalia uzrauga Latvijas Banka. Uzņēmumam ir:
* Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēja (ECSP) licence saskaņā ar ES Regulu 2020/1503, piešķirta 2023. gada novembrī
* Reģistrācija kā alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekam

Kolektīvās finansēšanas maksājumu pakalpojumus nodrošina sadarbībā ar Lemonway, Eiropas maksājumu iestādi, kas akreditēta Francijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
* Latvijas Bankas paziņojums par atļaujas izsniegšanu
Eksi

**Eksi** () ir lielciems Igaunijas austrumu daļā, Tartu apriņķa Tartu pagastā. Atrodas Sādjerva ezera dienvidu krastā 18 km no apriņķa centra Tartu.

## Vēsture
Eksi vēstures avotos pirmo reizi minēta 1443. gadā kā *Ekes* draudze. Apdzīvotā vieta vēsturiski attīstījusies kā Eksi draudzes novada centrs. Eksi baznīca, kas pašreizējo izskatu ieguva 19. gadsimta beigās, ir viens no galvenajiem vēsturiskajiem objektiem. Līdz 1977. gadam ciema nosaukums bija **Peltsamā** (*Põltsamaa*), kas vēstures avotos pirmoreiz minēts 1582. gadā kā *Pelsoma, Pelczen*. Padomju laikā Eksi bija kolhoza *Avangard* centrs. Lielciema statusu Eksi ieguva 2010. gadā.

Eksi ir saistīta ar igauņu nacionālās atmodas darbiniekiem, piemēram, šeit par mācītāju strādājis Oto Vilhelms Mazings, kurš ieviesa burtu "õ" igauņu alfabētā.

## Apskates objekti
Eksi ir kļuvusi par populāru tūrisma galamērķi, pateicoties šādiem objektiem:
* Ledus laikmeta centrs (*Jääaja Keskus*) — unikāls vides izglītības un izklaides centrs, kas iepazīstina ar ledus laikmeta vēsturi, tā ietekmi uz Igaunijas dabu un klimata pārmaiņām.
* Eksi Svētā Andreja baznīca — akmens baznīca, kuras vēsture sniedzas līdz viduslaikiem, bet pašreizējā neogotikas stila pārbūve veikta 1889. gadā.
* Sādjervs — viens no desmit dziļākajiem ezeriem Igaunijā, kas piedāvā plašas atpūtas iespējas.
* Eksi muižas parks pie vēsturiskās Eksi muižas (*Ecks*).

## Saimniecība un infrastruktūra
Lielciems pilda nozīmīgu pakalpojumu un tūrisma centra lomu pagasta ziemeļu daļā. Šeit atrodas bibliotēka, jahtu piestātne pie Sādjerva ezera, kā arī vairākas tūrisma mītnes un ēdināšanas uzņēmumi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ledus laikmeta centra oficiālā vietne (igauniski)
Zirnīšgliemenes

**Zirnīšgliemenes** () ir kosmopolītiska gliemeņu klases ģints. Šo ģinti 1821. gadā izveidoja vācu malakologs  Kārlis Pfeifers. Ģints tipiskā suga ir trīsstūrainā zirnīšgliemene *Pisidium amnicum* (O.F. Müller, 1774). Ģints nosaukums *Pisidium* ir atvasināts no latīņu vārda *Pisum* - zirnis. Latvijas iekšējos ūdeņos ir zināmas 2 zirnīšgliemeņu sugas. Daudzas Latvijas sugas, kas agrāk bija pieskaitītas šai ģintij, pašlaik ir pārceltas uz *[[Euglesa]]* ģinti. Ģeohronoloģiski zirnīšgliemeņu ģints pārstāvji ir zināmi no krīta perioda līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaulas ir sīkas, apaļas vai noapaļoti trīsstūrveidīgas, gludas, mēreni nesimetriskas, ar vāji izvirzītām galotnēm. Tās priekšējā daļa ir garāka par aizmugurējo daļu. Slēdzenei ir divi kardinālie zobi kreisajā vākā un viens zobs labajā vākā. Sānu zobi ir divi labajā vākā un viens kreisajā vākā. Zirnīšgliemenēm ir viens sifons. Kāja ir gara un šaura.

## Sistemātika
Zirnīšgliemeņu ģintī ir daudz izmirušu un mūsdienu sugu. Latvijā ir konstatētas šādas sugas:
* ģints: ***Pisidium*** C. Pfeiffer, 1821
:* suga: *[[Pisidium amnicum]]* (O.F. Müller, 1774) - trīsstūrainā zirnīšgliemene jeb ovālā sīkgliemene
:* suga: *[[Pisidium dorbignyi]]* Clessin, 1877 - skaistā sīkgliemene

## Atsauces
Are

**Are** () ir lielciems Igaunijas rietumu daļā, Pērnavas apriņķa Tori pagastā. Atrodas Saugas upes krastā pie Ares un Kaldas upīšu ietekām 16 km no apriņķa centra Pērnavas. Līdz 2017. gada administratīvajai reformai Are bija Ares pagasta administratīvais centrs.

## Vēsture
Vēstures avotos Are pirmo reizi minēta 1523. gadā. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Ares muižu (*Arrohof*). Muižas galvenā ēka tika iznīcināta Otrā pasaules kara laikā, taču ir saglabājies muižas parks, kas pašlaik ir vietējas nozīmes dabas aizsardzības objekts. Padomju periodā Are attīstījās kā padomju saimniecības *Pärivere* centrs, kura laikā tika uzbūvēta lielākā daļa mūsdienu daudzdzīvokļu māju un administratīvo ēku.

## Saimniecība un infrastruktūra
Lielciems pilda vietējā pakalpojumu centra funkcijas Tori pagasta ziemeļrietumu daļā. Šeit atrodas Ares pamatskola, bibliotēka, kultūras nams, jauniešu centrs, kā arī veikals un pārtikas uzņēmumi.

Ares apkārtnē dominē lauksaimnieciskā ražošana un mežsaimniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tori pagasta oficiālā vietne (igauniski)