open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Melnā Pantera (filma)

**"Melnā Pantera"** () ir 2018. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Raiens Kūglers. Šī ir *[[Marvel Cinematic Universe]]* astoņpadsmitā daļa.

Galvenās lomas filmā atveido Čedviks Bouzmens, Letiša Raita, Maikls B. Džordans, Lupita Ņono un Martins Frīmens. Filmas pirmizrāde notika  *[[Dolby teātris|*Dolby* teātrī]]*, Holivudā.

Filma tika nominēta septiņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tajā skaitā nominācijā "Labākā filma", kļūstot par pirmo supervaroņu filmu vēsturē, kas nominēta šajā Kinoakadēmijas balvas nominācijā. "Melnā Pantera" ieguva trīs Amerikas Kinoakadēmijas balvas: "Labākie kostīmi", "Labākā oriģinālmūzika" un "Labākais mākslinieka darbs", kļūstot par pirmo *[[Marvel Cinematic Universe]]* filmu, kas ieguvusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu. Šī ir 13. visu laiku ienesīgākā filma.

Šajā filmā paslēptas valsts Vakandas karalim jāstājas pretī savam sāncensim, kurš vēlas visā pasaulē uzsākt karu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Marks Licinijs Krass

**Marks Licinijs Krass** (; dzimis ap 115. gadu p.m.ē., miris 53. gada p.m.ē. 6. maijā) bija romiešu ģenerālis un politiķis. Krasam bija nozīmīga loma Romas Republikas pārejā uz Romas impēriju. Lūcija Kornēlija Sullas piekritējs.

Cēlies no senas plebeju dzimtas Licinijiem, kas piederēja pie senatoru aristokrātijas. Pats Krass iedzīvojās lielā bagātībā, bija sava laika bagātākais romietis. 71. gadā p.m.ē. apspieda Spartaka sacelšanos. 59. gadā p.m.ē. kopā ar Jūliju Cēzaru un Gneju Pompeju izveidoja neoficiālu savienību (triumvirātu), kas faktiski pārvaldīja valsti līdz 53. gadam p.m.ē. 54. gadā p.m.ē. kļuva par Sīrijas provinces pārvaldnieku. Kritis cīņā ar partiešiem.

## Ārējās saites

*
Medņi (Rugāju pagasts)

**Medņi** ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 6 km no pagasta centra Rugājiem un 188 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P47.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Mieriņi

**Mieriņi** ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 13 km no pagasta centra Rugājiem un 170 km no Rīgas.

1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 31 cilvēku.
## Atsauces
Melnlīdumi

**Melnlīdumi** jeb **Melnielīdumi** () ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 7 km no pagasta centra Rugājiem un 189 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P47.

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 51 cilvēku.
## Atsauces
Nagļi (Rugāju pagasts)

**Nagļi** ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 10 km no pagasta centra Rugājiem un 174 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Bolupes krastā.

## Atsauces
Kā es braucu Ziemeļmeitas lūkoties

**"Kā es braucu Ziemeļmeitas lūkoties"** ir 1980. gadā izdota Latvijas animācijas filma. Filmas režisore ir Roze Stiebra. Filma ir veidota kā Kārļa Skalbes 1904. gadā rakstītas tāda paša nosaukuma pasakas ekranizācija.

## Sižets
Jauns varonis dodas jūrā, nezināmas tāles meklējumos, un viņa mazo laiviņu svaida bangas un vēji. Pie Ziemeļzemes vārtiem viņš nobīstas no ledus milžiem un nolemj braukt ar līkumu, no otras puses, taču tā vietā caur biezu miglu nokļūst kuģu kapsētā. Viņš pamet savu kuģi un izglābjas "Miera un Pieticības malā" jeb "Trekno Cūku zemē", kur viņu sagaida Labsirdīgais, teikdams "Dzīve te būs laba. Skaties, kādi te visi apvēlušies. Es viņiem visiem esmu palīdzējis. Es mīlu jaunus cilvēkus, man patīk, ka viņi tiek uz priekšu."
Tomēr pretēji šīs zemes iedzīvotājiem, jaunieša skumjas un ilgas pēc kaut kā vairāk tikai pieaug...

## Atsauces
Švarcenieku muiža

**Švarcenieku muiža** (), arī **Švarcu muiža** (), agrāk **Mazcenas muiža** (*Klein-Zenhof*) ir Pierīgas muižas ēka Mazcenu alejā 4 Jaunmārupē. Šobrīd ēkā darbojas Mārupes pašvaldības dienas centrs bērniem un jauniešiem "Švarcenieki".

## Vēsture
Ēka celta 1826. gadā kā Rīgas patriciešu Švarcu ģimenes vasaras mītne Piņķu draudzes novadā, kas tika izmantota medību un atpūtas mērķiem. 
Pēc dzimtbūšanas atcelšanas 19. gadsimta vidū Švarcu muižas zemes sāka dalīt gruntsgabalos. 
20. gadsimta sākumā Švarci muižu pārdeva, kopš 1910. gada muižā atradās Mazcenas pamatskola. Bermontiādes laikā 1919. gadā pie Švarcenieku muižas notika 9. Rēzeknes pulka kaujas pret bermontiešu pulkveža Pesecka vadīto nodaļu. Otrā pasaules kara laikā muiža kalpoja kā kara hospitālis, bet 1971. gadā tajā iekārtoja bibliotēku. No sākotnējā interjera ir saglabājušās kāpnes uz otro stāvu.
Saimniecības ēkas vairs nav saglabājušās. Par agrāko parku liecina tikai varenas egles un dīķītis.
thumb|left|Švarcenieku muiža tagad
2016. gada 15. janvārī Švarcenieku muižas ēku pēc Mārupes pašvaldības lūguma iekļāva valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā.

## Apraksts
Muižas kungu māja ir vienstāva koka konstrukcijas celtne ar stāvu divslīpju jumtu, kura gali daļēji nošļaupti. Abās gala fasādēs ir piebūves – ceļa pusē vēsturiska, otrā galā šķūnis. Galvenās fasādes centrā atrodas lievenis ar divslīpju jumtu un galvenā ieeja. Saglabātas vēsturiskās detaļas – stūru rusti, slēģi, daļa logu, logailu apmales, durvju vērtnes.

## Atsauces
InSight

***InSight*** ir ASV Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācijas (*NASA*) nolaižamais aparāts, kas paredzēts Marsa iekšējās struktūras pētīšanai. Tas tika palaists 2018. gada 5. maijā un uz Marsa virsmas nolaidās 2018. gada 26. novembrī.

Kosmisko aparātu izgatavoja *[[Lockheed Martin Space Systems]]*. Tam tika izmantotas tehnoloģijas no *[[Phoenix (kosmiskais aparāts)|Phoenix]]* Marsa nolaižamā aparāta.

Sākotnēji *InSight* bija paredzēts palaist 2016. gada martā. 2015. gada decembrī vakuuma testā tika atklāta sūce instrumentā *SEIS*; starts tika pārplānots uz 2018. gada maiju.

## Lidojuma gaita
*InSight* tika palaists  11:04 UTC ar nesējraķeti *[[Atlas V/401]]* (lidojums *AV-078*) no Vandenberga Gaisa spēku bāzes starta laukuma *SLC-3E*. Kopā ar to palaisti arī kosmiskie aparāti *[[MarCO A]]* un *[[MarCO B]]*, kas paredzēti kā retranslatori *InSight* nolaišanās laikā; tie uz Marsu lidoja autonomi.

2018. gada 26. novembrī aptuveni 19:54 UTC *InSight* nolaižamais aparāts nolaidās uz Marsa virsmas kalnienē *Elysium Planitia*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* InSight NASA vietne
Rīgas 61. vidusskola

**Rīgas 61. vidusskola** bija skola Pārslas ielā 14, Āgenskalnā, netālu no Paula Stradiņa Klīniskās universitātes slimnīcas.

2021. gada 18. februārī Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departaments atbalstīja Rīgas 61. vidusskolas un Rīgas 53. vidusskolas apvienošanu un Rīgas Arkādijas vidusskolas izveidi.

## Izglītības programmas
Līdz reformai skolā īstenoja pirmsskolas izglītības mazākumtautību programmu (01011121), pamatizglītības mazākumtautību programmu (21011121), vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena mazākumtautību programmu (31013021).

## Vēsture
Skola dibināta 1969. gadā, to vadīja direktores Ludmila Maļčonoka (1969-1973), Elvīna Šepotkovska (1973-1993), Dora Dragiļeva (1993-1997) un Eleonora Guseva (1997-2021). Skolas dibināšanas laikā tajā mācījās 1403 skolēni un tos mācīja 63 skolotāji.

## Ievērojami skolas absolventi
* Olga Pīrāgs, džeza dziedātāja
* Aleksandrs Matvejevs, RTU docētājs 
* Andrejs Matvejevs, RTU docētājs 
* Andrejs Voroncovs, žurnālists 
* Aleksandrs Andrjukovs, Pasaules kausa ieguvējs un Eiropas čempions automodelismā 
* Žanna Daškova, fotomodele

## Atsauces
Daugavpils Tehnoloģiju vidusskola-licejs

**Daugavpils Tehnoloģiju vidusskola-[[licejs]]** ir vispārizglītojošā mācību iestāde, kas atrodas Tautas ielā 59, Daugavpilī. Dibināta 1920. gadā kā **Daugavpils Krievu jauktā reālģimnāzija**, turpmākajā pastāvēšanas gaitā nosaukums ir vairākas reizes mainījies, pašreizējais nosaukums tai ir kopš 2020. gada.

Draudzīgā aicinājuma fonda skolu reitingā pēc rezultātiem centralizētajos eksāmenos Daugavpils Krievu vidusskola-licejs kopš 2009. gada saņēma godalgotas vietas ģimnāziju un pilsētu vidusskolu grupās.
2016. gadā un 2017. gadā licejs pēc skolēnu gūtajiem rezultātiem centralizētajos eksāmenos kopvērtējumā pilsētu vidusskolu grupā saņēma galveno balvu "Lielo pūci".

## Izglītības programmas (2018)
* Pamatizglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (21013121)
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma
* Vispārējās vidējās izglītības profesionāli orientētā virziena (virziens — bizness) programma

## Nosaukuma vēsture
* 1920: Daugavpils Krievu jauktā reālģimnāzija
* 1921: Daugavpils Valsts Krievu vidusskola
* 1929: Daugavpils Valsts Krievu ģimnāzija
* 1935: kopā ar poļu un baltkrievu ģimnāzijām apvienota Daugavpils II Valsts ģimnāzijā
* 1941: Daugavpils Valsts Krievu ģimnāzija
* 1944: Daugavpils 1. Krievu vidusskola
* 1945: Daugavpils 2. vidusskola
* 1993: Daugavpils Krievu ģimnāzija
* 2002: Daugavpils Krievu vidusskola-licejs
* 2020: Daugavpils Tehnoloģiju vidusskola-licejs

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Aleksandrs Bojarskis

**Aleksandrs Bojarskis** (dzimis  Ļeņingradā, miris  Bulgārijā) bija Latvijas krievu aktieris. Lielāko savas aktiera karjeras laiku strādājis Latvijā, Rīgas Krievu teātrī.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1938. gada 10. jūlijā Ļeņingradā. Viņa vecāki bija aktieri Sergejs Bojarskis un Elga Bojarska, dzimusi Krustiņsone.
NKVD "Latviešu operācijas" laikā 1938. gadā viņa māti Elgu un vecomāti Emīliju Krustiņsoni arestēja un izsūtīja uz Vologdas apgabala Šangajevas sādžu.
Aleksandra jaunākais pusbrālis bija krievu aktieris Mihails Bojarskis, abiem bija viens tēvs, bet dažādas mātes.

No 1947. gada Aleksandrs Bojarskis kopā ar māti Elgu dzīvoja Sočos, vēlāk pārcēlās pie vecāsmātes Emīlijas Krustiņsones uz Latviju. 1956. gadā pabeidza mācības vidusskolā Jelgavā un pārcēlās pie tēva uz Ļeņingradu, kur studēja A. Ostrovska vārdā nosauktajā Ļeņingradas teātra institūtā. Pēc teātra institūta absolvēšanas 1961. gadā strādāja par aktieri Ļeņingradas padomes vārdā nosauktajā teātrī un Puškina vārdā nosauktajā teātrī.
1964. gadā atgriezās Latvijā, strādāja Rīgas Krievu teātrī.

Miris 1980. gada 8. septembrī, 42 gadu vecumā, pēc viesizrādēm peldoties Bulgārijas kūrortā Zelta Smiltis (*Златни пясъци*) un noslīkstot sirdslēkmes dēļ. Apbedīts Rīgas Meža kapos.

## Filmogrāfija
Filmējās filmās "Laikmetu griežos", "Oļegs un Aina", "Šauj manā vietā", "Cielaviņas armija atkal cīnās" un "Peterss".

## Atsauces

## Ārējās saites
* Aleksandrs Bojarskis filmas.lv
*
Irina Tomsone

**Irina Tomsone** (dzimusi  Salacgrīvā) ir latviešu aktrise.

No 1968. līdz 1994. gadam strādājusi Latvijas Nacionālajā teātrī. Tāpat strādājusi arī Valmieras teātrī un Liepājas teātrī.

Filmējusies vairākās filmās, tai skaitā "Vilkaču mantiniece", "Džimlai rūdi rallallā", "Valsis mūža garumā", "Saulessvece", "Salavecīša personiskā dzīve", "Agrā rūsa", "Vīrietis labākajos gados", "Dāvana vientuļai sievietei", "Šahs briljantu karalienei" un "Gaisma tuneļa galā".

## Atsauces
Širvana

**Širvana** () ir pilsēta Azerbaidžānā.  pilsētā dzīvoja 81 200 iedzīvotāji.

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Alfons Kalpaks

**Alfons Kalpaks** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1927. gadā Rīgā. Mācījās vidusskolā, Otrā pasaules kara laikā 16 gadu vecumā mobilizēts vācu armijā un kritis Sarkanās armijas gūstā, ieslodzīts gulaga nometnē Intā, Komi APSR.

Pēc atbrīvošanas atgriezās Rīgā un iestājās Dailes teātra otrajā studijā, kuru beidza 1949. gadā un kļuva par Dailes teātra aktieri.

Filmējās vairākās filmās, tai skaitā "Laikmetu griežos", "Robina Huda bultas", "Uzbrukums slepenpolicijai", "Dāvana vientuļai sievietei", "Pie bagātās kundzes" un "Kad lietus un vēji sitas logā".

## Atsauces
Arsens Beglarjans

**Arsens Beglarjans** () ir Armēnijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, pārstāv Armēnijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Beglarjans pārstāv Armēnijas Premjerlīgas komandu Van. 

## Ārējās saites
Emma Ezeriņa

**Emma Ezeriņa** (dzimusi  Rīgā, mirusi  Rīgā) bija latviešu aktrise.

No 1925. līdz 1938. gadam bijusi Jelgavas teātra aktrise. 1938. gadā kļuvusi par Latvijas Nacionālā teātra aktrisi. Karjeras laikā tikusi nosaukta par Latvijas PSR Nopelniem bagāto skatuves mākslinieci. Filmējusies filmā "Pieviltie".

## Atsauces
Benita Ozoliņa

**Benita Ozoliņa** (dzimusi , mirusi 1984. gada 15. septembrī) bija latviešu aktrise.

Bijusi Dailes teātra aktrise. Nosaukta par Latvijas PSR Nopelniem bagāto skatuves mākslinieci.

Filmējusies filmās "Motociklu vasara", "Kārkli pelēkie zied", "Svešiniece ciemā" un 1957. gada filmā "Zvejnieka dēls".

## Atsauces
Elza Barūne

**Elza Muraška-Barūne** (dzimusi Sofija Barūne,  Jelgavā, mirusi  Rīgā) bija latviešu aktrise.

Pēc ģimnāzijas beigšanas sākusi skatuves gaitas 1927. gadā Jelgavas Latviešu teātrī kā koriste. Aktiermākslas prasmi apguvusi darba procesā pie režisoriem Jāņa Kļavas, Žaņa Kopštāla un Jurija Jurovska. No trīsdesmito gadu beigām bija viena no ievērojamākām Jelgavas teātra aktrisēm. Pēc Jelgavas Drāmas teātra slēgšanas 1953. gadā pāriet uz Valmieras Drāmas teātri, kurā nostrādā līdz 1968. gadam.

1955. gadā nosaukta par Latvijas PSR Nopelniem bagāto skatuves mākslinieci, bet 1969. gadā - par Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieci. 1971. gadā saņēmusi Bertas Rūmnieces balvu.

Filmējusies filmās "Laikmetu griežos", "Kārkli pelēkie zied" (1961), "Nauris" (1957) un "Uz jauno krastu" (1955).

Bijusi precējusies ar aktieri Pēteri Murašku.

Apbedīta 1974. gada 13. decembrī Jelgavas Zanderu kapos.

## Atsauces
2018. gada NHL drafts

**2018. gada NHL drafts** bija 56. NHL drafts, kurš norisinājās 2018. gada 22. jūnijā Dalasā, ASV. Kopā tika draftēti 217 spēlētāji septiņās kārtās.

## 1. kārta

## 2. kārta

## 3. kārta

## 4. kārta

## 5. kārta
Ringolds Ore

**Ringolds Ore** (1931—1968) bija latviešu komponists, diriģents un mūzikas pedagogs, Rīgas estrādes orķestra (REO) pirmais diriģents (1957—1959).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1931. gada 13. janvārī Jelgavā. Mācījās Jelgavas mūzikas vidusskolā (1946—1949) un Jāzepa Mediņa Rīgas Mūzikas vidusskolas kompozīcijas un teorijas klasē (1949—1952). Studēja Latvijas Valsts konservatorijas profesora Jāņa Ivanova kompozīcijas klasē (1952—1957), viņa diplomdarbs bija programmatiskā simfoniskā poēma "Tīreļa noslēpums".

1957. gadā R. Ori iecēla par jaundibinātā Rīgas Estrādes orķestra (REO) vadītāju un diriģentu, vēlāk par Rīgas skaņuplašu fabrikas "Melodija" māksliniecisko vadītāju (1959—1961) un Latvijas radio skaņu režisoru. No 1962. gada viņš bija mūzikas teorijas pasniedzējs Latvijas Valsts konservatorijā. 1966. gadā kļuva par Televīzijas un radio vieglās un estrādes mūzikas orķestra vadītāju un diriģentu.

Miris no sirdstriekas 1968. gada 7. jūnijā Rīgā.

## Darbi
Estrādes dziesmas un instrumentālas miniatūras "Pavasarīgs motīvs", "Studentu ugunskura dziesma", "Puķu pārdevējas dziesmiņa", "Zilās naktis" u. c.
* sonāte čellam un klavierēm (1955)
* kantāte "Uz saulaino tāli" (pēc Plūdoņa, 1956)
* simfoniskā poēma "Tīreļa noslēpums" (diplomdarbs pēc Plūdoņa balādes, 1957)
* viencēliena balets "Varavīksne" (T. Vītiņas librets un horeogrāfija, 1963)
* "Suitu dejas" simfoniskajam orķestrim (nepabeigtas, 1965) 
* "Latviešu rapsodija" (nepabeigta, 1965)

* mūzika P. Merimē lugai "Sieviete — debess un elle"
* mūzika G. Priedes lugai "Pa valzivju ceļu"
* Mūzika kinofilmai "Hipokrāta zvērests" (1965)
* Mūzika kinofilmai "Kapteiņa Enriko pulkstenis" (1967)

## Literatūra
* Grāvītis O. Maza atmiņu skice par draugu. Mūzikas saule Nr. 3., 2001. gada marts — 22. , 23. lpp.
* Grāvītis O. Pie drauga kapa... [Ringolda Ores piemiņai]. Latviešu mūzika, Nr. 7. Rīga: 1969, 194. —196. lpp.
* Kārkliņš L. Simfoniskā mūzika Latvijā. Rīga: Liesma, 1990.— 172.lpp.

## Atsauces

## Ārējās saites
Emīlija Bērziņa

**Emīlija Bērziņa** (dzimusi  Liepājā, mirusi  Rīgā) bija latviešu aktrise.

Absolvējusi Viļa Olava komercskolu. Studējusi baltu filoloģiju Latvijas Universitātē. No 1924. līdz 1927. gadam apmeklējusi Latvju dramatiskos kursus. 1928. gadā beigusi teātra kursus pie Ernesta Feldmaņa. 1933. gadā apmeklējusi Siguldā notiekošos vasaras kursus pie Mihaila Čehova.

1933. gadā kļuvusi par Dailes teātra aktrisi. Spēlējusi arī Liepājas teātrī, Latvijas Nacionālajā teātrī un Daugavpils teātrī. 1935. gadā piedalījusies Latvijā pirmajās leļļu teātra izrādēs.

1958. gadā nosaukta par Latvijas PSR Nopelniem bagāto skatuves mākslinieci.

## Atsauces
Mudīte Šneidere

**Mudīte Šneidere** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise un rakstniece.

1955. gadā absolvējusi Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti un kļuvusi par Dailes teātra aktrisi. Teātrī nostrādājusi līdz 1995. gadam un pievērsusies rakstniecībai. Sarakstījusi grāmatas par sevi, Ēvaldu Valteru, Eduardu Smiļģi, Antru Liedskalniņu.

Attēlojusi lomu filmā "Salna pavasarī" (1955), kā arī piedalījusies epizodiskās lomās vairākās citās filmās, tai skaitā filmā "Kārkli pelēkie zied" (1961), "Šīs bīstamās balkona durvis" (1976).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mudīte Šneidere filmas.lv
*
Medžnuns Vahidovs

**Medžnuns Vahidovs** (; dzimis , miris ) bija azerbaidžāņu pedagogs, rakstnieks—dramaturgs un šaha problēmists.

## Biogrāfija
1969. gadā beidzis Azerbaidžānas Valsts naftas akadēmijas Naftas mehānikas fakultāti. Pēc beigšanas palicis šeit arī strādāt. Izstrādājis zinātnisko darbu un aizstāvējis tehnisko zinātņu kandidāta disertāciju. 

Paralēli zinātniskajam un pedagoģiskam darbam rakstījis humoristiskus rakstus un scenārijus. Populārākais no tiem — televīzijas uzvedums *"Yarimstat"*.

2009. gada 30. aprīlī nošauts akadēmijas telpās notikušajā slaktiņā.

## Šaha kompozīcija
Sastādījis vairāk nekā 200 dažādu žanru šaha kompozīcijas, daudzas ieguvušas atzinības konkursos. Ilgu laiku bijis Azerbaidžānas šaha kompozīcijas komisijas priekšsēdētājs. Vairāku šaha kompozīcijai veltītu grāmatu autors.

### Uzdevuma piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. Lh4! ~ 2. Da3# 
: 1... Db4 2. Da7# 
: 1... De5 2. Ta1# 
: 1... e5 2. Lxd8# 
: 1... Ze5 2. Lxe1#

## Bibliogrāfija
*  
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Medžnuna Vahidova šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Rinkules muiža

**Rinkules muiža** () bija Kurzemes muiža, kas atradās mūsdienu Talsu novada Rinkules ciemā.

Tāpat kā Lielvirbu un Mazvirbu muižas, Rinkules muiža piederējusi baronu Štrombergu dzimtai. Kungu māja nodegusi 1939. gadā, bet vairākas citas ēkas saglabājušās.

Rinkules muižā dzimis vācu ģeogrāfs Arveds fon Šulcs (*Arved von Schultz*, 1883—1967).

## Ārējās saites
* Līgas Landsbergas blogs par muižām
Viljams Kārlsons

**Viljams Kārlsons** (; dzimis ) ir zviedru hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2026) Kārlsons spēlē NHL kluba Vegasas "Golden Knights" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Juniora vecumā Kārlsons spēlēja HC Arlanda un VIK Västerås HK komandu sistēmās. 2010.—11. gada sezonā debitēja VIK Västerås HK pieaugušo komandā Allsvenskan līgā. Nākamajā sezonā ar 45 punktiem bija komandas otrs rezultatīvākais spēlētājs. 2012.—13. gada sezonu aizvadīja Zviedrijas hokeja līgas kluba HV 71 sastāvā, sezonas noslēgumā tiekot atzīts par līgas labāko debitantu.

2014.—15. gada sezonā uzbrucējs debitēja NHL kluba Anahaimas "Ducks" sastāvā, taču jau novembrī tika nosūtīts uz AHL. 2015. gada martā hokejists tika aizmainīts uz Kolumbusas "Blue Jackets". Tās rindās Kārlsonam 2015.—16. gada sezonā izdevās nostiprināties, taču ar īpašu rezultativitāti viņš neizcēlās. 2017. gada vasarā līgas paplašināšanās draftā Kārlsonu izvēlējās jaunizveidotā Vegasas "Golden Knights" komanda. Nākamajā sezonā ar 78 punktiem Kārlsons bija komandas rezultatīvākais spēlētājs, kopā ar "Golden Knights" sasniedzot Stenlija kausa finālsēriju.

## Ārējās saites
Jevgēņijs Paškēvičs

**Jevgēņijs Paškēvičs** (dzimis  Daugavpilī) ir latviešu režisors.

1963. gadā pārcēlās uz Rīgu, kur viņa tēvs strādāja Rīgas Krievu drāmas teātrī. No 1973. līdz 1978. gadam Vissavienības Valsts Kinematogrāfijas institūtā studēja kinorežiju.

1969. gadā sāka strādāt Rīgas Kinostudijā par režisora asistentu. 1973. gadā kļuva par spēlfilmu un dokumentālo filmu režisoru un scenāristu. 2000. gadā izveidoja filmu studiju "Nida Filma".

## Filmas
Veidojis vairākas filmas, tai skaitā "Bezdelīgas skrējiens", "Noveles pa telefonu", "Infanti", "Cilvēka dienas", kā arī "Golfa straume zem ledus kalna", kas 2012. gadā ieguva Lielā Kristapa balvu nominācijā "Labākā pilnmetrāžas spēlfilma", kā arī tika izvirzīta kā Latvijas kandidāte Amerikas Kinoakadēmijas balvai "Labākā filma svešvalodā". Paškēvičs par šo filmu saņēma Lielā Kristapa balvu kā labākais spēlfilmas režisors. 2020. gadā uzņēma filmu "Ko zina klusā Gerda", kas tika nominēta deviņām Lielā Kristapa balvām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jevgeņijs Paškēvičs filmas.lv
Laluvjēra

**Laluvjēra** (, , ) ir pilsēta Beļģijā, Valonijā, Eno provincē.  pilsētā dzīvoja 80 719 iedzīvotāji. 

## Cilvēki
Laluvjērā dzimuši:

* Edens Azārs (1991) — futbolists
* Torgans Azārs (1993) — futbolists

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Ostende

**Ostende** (, , ) ir pilsēta Beļģijā, Flandrijā, Rietumflandrijas provincē.  pilsētā dzīvoja 70 994 iedzīvotāji. Ostende atrodas Ziemeļjūras krastā. Pilsētā ir bāzēts Beļģijas futbola Pro līgas klubs KV Oostende.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Halks (filma)

**"Halks"** () ir 2003. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Ans Lī. Filma balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. Galvenās lomas filmā atveido Ēriks Bana, Dženifere Konelija, Sems Eliots, Džoss Lūkass un Niks Nolte.

Filmas galvenais varonis ir Brūss Baners, kurš pēc negadījuma laboratorijā saistībā ar gamma starojumu ir spējīgs pārvērsties zaļā briesmonī Halkā katru reizi, kad ir dusmīgs. Filmā parādīta Halka izcelsme laikā, kad viņu vajā ASV militārie spēki un Brūss Baners nonāk konfliktā ar savu tēvu.

Filmas pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
Vīri melnā 3

**"Vīri melnā 3"** () ir 2012. gada amerikāņu zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Berijs Sonenfelds. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksiem. Filma ir turpinājums 1997. gada filmai "Vīri Melnā" un 2002. gada filmai "Vīri melnā II".

Galvenās lomas filmā atveido Vills Smits, Tomijs Lī Džonss, Alise Īva, Emma Tompsone, Džošs Brolins un Nikola Šercingere. Filmas pirmizrāde notika  Berlīnē.

Filmā sens Aģenta K ienaidnieks izbēg no cietuma ar mērķi atgriezties laikā un nogalināt jaunāku Aģenta K versiju, lai nežēlīga citplanētiešu rase varētu uzbrukt Zemei. Tas liek atgriezties laikā Aģentam J, lai viņš spētu izglābt gan Aģentu K, gan pasauli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vīri melnā II

**"Vīri melnā II"** () ir 2002. gada amerikāņu zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Berijs Sonenfelds. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksiem. Filma ir turpinājums 1997. gada filmai "Vīri melnā". 2012. gadā filmai tika izdots turpinājums Vīri melnā 3.

Galvenās lomas filmā atveido Vills Smits, Tomijs Lī Džonss, Lara Flinna Boila un Rips Torns. Filmas pirmizrāde notika .

Aģentam J nepieciešama palīdzība, lai izmeklētu citplanētieša slepkavību. Tāpēc viņam nepieciešams atrast Aģentu K un atjaunot viņam atmiņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Romualds Grīnblats

**Romualds Grīnblats** (dzimis , miris ) bija Latvijas ebreju cilmes komponists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1930. gadā Kaļiņinā, Krievijas PFSR ārsta Samuila Grinblata un viņa sievas Sāras, dzimušas Buncis, ģimenē. Pēc Otrā pasaules kara mācījās Ļeņingradas konservatorijas mūzikas skolas kompozīcijas klasē pie S. Volfenzona, vēlāk pie O. Jevlahova (1946—1950).
1950. gadā pārcēlās uz dzīvi Latvijā un iestājās Latvijas Valsts konservatorijas Ādolfa Skultes kompozīcijas klasē. Pēc studiju beigšanas 1955. gadā sāka strādāt Latvijas Radio par skaņu režisoru. Sacerēja mūziku baletam "Rigonda" (1959), mūziku teātra izrādēm "Tils Pūcesspieģelis", "Pāvilielas zēni" un "Pīters Pens" u.c., kā arī filmai "Kārkli pelēkie zied". 

1971. gadā atgriezās Ļeņingradā.
Miris 1995. gadā Pēterburgā.

## Apbalvojumi
* Latvijas PSR Valsts prēmija (1960) 
* 3. prēmija PSRS jauno komponistu skatē Maskavā (1962)

## Darbi
* "Rigonda" (balets pēc V. Lāča romāna "Pazudusī dzimtene" motīviem, 1959); 
* "Rīga" (balets pēc V. Rūjas sonetu motīvien, 1965); 
* "Bārddziņa meita" (kamerorpera pēc H. K. Andersena pasakas motīviem, 1972).

### Mūzika izrādēm
Lasīja Bebre (G. Priede, 1964); Leģenda par Pūcespieģeli; Viens gads (J. Germans un B. Rests, 1959), Ceļā (V. Rozovs, 1961), Mūs kaut kur gaida (A. Arbuzovs, 1962); Ēna (E. Švarcs, 1964); Pepija Garzeķe (A. Lingrēna, 1970); Zaļais putniņš (K. Goci, 1970), Teātra jaunība (A. Gladkovs, 1971), Lietus gāza kā no spaiņa (M. Šatrovs, 1971);  Pāvilielas zēni (F. Molnārs); Pīters Pens  (Dž. Barijs, 1976); Merci jeb Šipova piedzīvojumi (B. Okudžava, 1977); Sofijas nolaupīšana (V. Belševica, 1980);  
Žanna d’Arka (A. Upīts, 1962);  Noziegums Granādā (Ž. Grīva, 1963); Tur laikā aiz durvīm (V. Borherts, 1967); 
Šakāļi  (A. Jakobsons, 1953); Kolēģi (V. Aksjonovs, J. Stabovojs, 1961); Mūs kaut kur gaida ( A. Arbuzovs, 1963); Devītais pravietis (J. Jurandots, 1968);  De Moljēra kunga dzīve (M. Bulgakovs, 1970), Sava sala (R. Kaugvers, 1971); Spēlmanis (F. Dostojevskis, 1987), u.c.

### Mūzika kinofilmām
* Mana Rīga (dokumentālā, 1960);
* Pieviltie (1961);
* Kārkli pelēkie zied (1961);
* Uz trases (1963);
* Viņš dzīvo (1963);
* Divi (1965);
* Noktirne (1966);
* 24-25 neatgriežas (1968),
* Šūpoles (1970),
* Pieskāriens (1973).

### Orķestra darbi
* 6 simfonijas (1. mi minorā 1955, 2. fa minorā 1957, 3.  Do mažorā 1964, 4. Sinfonia-concerto 1967, 5. 1983; 6, Intervāli 1990); 
* Jaunatnes uvertīra (1958); 
* Pionieru svīta; Koncerts klavierēm ar orķestri (1963); 
* Balāde, horeogrāfiska poēma (1966); 
* Poēma par Daugavu (1966) 
* Koncerts flautai un kamerorķestrim (1970). 

### Instrumentālā kamermūzika
* Sonāte klavierēm; 
* Iespaidi (skaņdarbu cikls klavierēm 1958);
* Pilsoņu kara varoņu piemiņai (poēma čellam un klavierēm); 
* Stīgu kvartets (1950); 
* Klavieru kvintets (1952).

### Citi skaņdarbi
* Darba dziesma (kantāte baritonam, korim un orķestrim) 
* Četras romances (Bliks, Ščipačovs, Ļermontovs, Puškins); 
* Pasaules dzejnieki cīņā par mieru (dziesmu cikls 1953).

## Atsauces
Elza Preisa

**Elza Preisa** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu montāžas režisore.

Neilgi pirms Otrā pasaules kara iestājusies Latvijas Universitātes Filoloģijas un vēstures fakultātē. Kara dēļ studijas nepabeidza. Kara laikā sāka strādāt studijā Rīgas Filma par arhivāri. Pēc tam, kad Rīgas Filma evakuējās Rīgā ienākušās padomju armijas dēļ, darbu turpināja Rīgas mākslas filmu studijā, kā arī kinohronikas studijā.

1945. gadā sākusi strādāt par kinohroniku režisora asistenti montāžas darbā. Strādājusi pie vairākām latviešu filmām, tai skaitā "Pēc vētras", "Šķēps un roze", "Kapteinis Nulle", "Kapteiņa Enriko pulkstenis" un "Pie bagātās kundzes". Aktīvas darba gaitas beigusi 1975. gadā ar darbu pie filmas "Melnā vēža spīlēs".

## Atsauces
Vīri melnā (filma)

**"Vīri melnā"** () ir 1997. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Berijs Sonenfelds. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksiem. Filmai ir divi turpinājumi: 2002. gada filma "Vīri melnā II" un 2012. gadā filma "Vīri melnā 3", kā arī atsevišķa sērijas filma "Vīri melnā: Globālie draudi" (2019).

Galvenās lomas filmā atveido Vills Smits, Tomijs Lī Džonss, Linda Fiorentino un Rips Torns. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas galvenie varoņi ir divi slepenas organizācijas "Vīri melnā" aģenti, kuru uzdevums ir apzināt citu planētu dzīvības formas, kas dzīvo uz Zemes, un paslēpt tās no parastajiem cilvēkiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kick-Ass 2: Jaunie supervaroņi 2

**"Kick-Ass 2: Jaunie supervaroņi 2"** () ir 2013. gada amerikāņu supervaroņu filma, kuras režisors ir Džefs Vadlovs. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu.

Galvenās lomas filmā atveido Ārons Teilors-Džonsons, Hloja Greisa Moreca, Džims Kerijs un Donalds Feisons. Filmas pirmizrāde notika  Apvienotajā Karalistē.

Pēc notikumiem pirmajā filmā, arī citi cilvēki vēlas kļūt par maskētiem varoņiem. Tomēr pastāv arī ļaundaru grupa, kura vēlas atriebties un nogalināt Deivu Lizevski.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dedpūls (filma)

**"Dedpūls"** () ir 2016. gada amerikāņu supervaroņu filma, kuras režisors ir Tims Millers. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. Filmai 2018. gadā iznāca turpinājums "Dedpūls 2".

Galvenās lomas filmā atveido Raiens Renoldss, Morēna Bakarina, Eds Skreins, T.J. Millers un Džīna Karano. Filmas pirmizrāde notika  Parīzē.

Filmā Veids Vilsons saņem eksperimentālu ārstēšanu no vēža. Tā rezultātā viņš iegūst mutantiem līdzīgas spējas, kā arī rētainu izskatu. Pieņemot Dedpūla identitāti, Vilsons cenšas atrast vīru, kurš ir atbildīgs par viņa jauno izskatu un spējām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dedpūls 2

**"Dedpūls 2"** () ir 2018. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Deivids Lītčs. Filma balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. Filma ir turpinājums 2016. gada filmai "Dedpūls".

Galvenās lomas filmā atveido Raiens Renoldss, Morēna Bakarina, Džošs Brolins, T.J. Millers un Brianna Hildebranda. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Filmā Dedpūls izveido komandu *X-FORCE*, lai aizsargātu kādu jaunu mutantu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fantastiskais četrinieks un Sudraba sērfotājs

**"Fantastiskais četrinieks un Sudraba sērfotājs"** () ir 2007. gada amerikāņu supervaroņu filma, kuras režisors ir Tims Storijs. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* komiksiem. Filma ir turpinājums 2005. gada filmai "Fantastiskais četrinieks".

Galvenās lomas filmā atveido Kriss Evanss, Džesika Alba, Joans Grifids, Kerija Vašingtone, Džulians Makmans un Maikls Čiklis. Filmas pasaules pirmizrāde notika  Londonā.

Sudraba sērfotājs nonāk uz Zemes, lai sagatavotu to iznīcināšanai. Fantastiskajam četriniekam ir jāatšķetina Sudraba sērfotāja noslēpums, kā arī jāaptur Doktors fon Dūms, kurš ir augšāmcēlies no mirušajiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fantastiskais četrinieks (filma)

**"Fantastiskais četrinieks"** () ir 2005. gada amerikāņu supervaroņu filma, kuras režisors ir Tims Storijs. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksiem. 2007. gadā filmai iznāca turpinājums "Fantastiskais četrinieks un Sudraba sērfotājs".

Galvenās lomas filmā atveido Kriss Evanss, Džesika Alba, Joans Grifids, Kerija Vašingtone, Džulians Makmans un Maikls Čiklis. Filmas pasaules pirmizrāde notika .

Filma ir par četru astronautu grupu, kura iegūst superspējas pēc kosmiskā starojuma iedarbības. Viņiem jauniegūtās spējas jāizmanto, lai stātos pretī savam ienaidniekam Doktoram fon Dūmam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas 64. vidusskola

**Rīgas 64. vidusskola** ir skola Purvciemā, kurā mācības notiek no 1. līdz 12. klasei. Tā atrodas Ūnijas ielā 93, bet sākumskolas klases atrodas Burtnieku ielā 34.

## Izglītības programmas
1.—9. klasēs realizē licencētu Vispārējo pamatizglītības programmu (kods 2101 11 11), bet 10.—12. klasēs realizē licencētu Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programmu (kods 3101 10 11).

## Vēsture
Skola dibināta 1971. gadā. 1973. gadā tajā atvēra klasi ar teātra novirzienu. 2010. gadā skola ieguva Draudzīgā aicinājuma balvu par sasniegumiem mācību olimpiādēs. To vadījuši direktori Egons Mauriņš (1971—1978), Edgars Krūmiņš (1978—1987), Dace Lāce (1987—2016), Ernests Sviklis (2017 - 2022), Edgars Zīverts (kopš 2023).

### Ievērojami audzēkņi
* Ivars Auziņš (1969), aktieris
* Andris Biedriņš (1986), basketbolists
* Uga Dumpis (1967), ārsts infektologs, LU profesors
* Ieva Florence-Vīksne (1992), aktrise
* Māris Gulbis (1971), jurists un politiķis
* Mārtiņš Gailītis (1982), mūziķis
* Rihards Jakovels (1988), aktieris
* Ināra Kolmane (1961), režisore un producente
* Normunds Naumanis (1962—2014), teātra un kino kritiķis
* Armands Reinfelds (1965—2021), aktieris
* Ligita Skujiņa (1958), aktrise
* Gvido Straube (1959), vēsturnieks
* Ivars Vanags (1966), aktieris

## Atsauces
Jānis Kļaviņš (dabas pētnieks)

**Jānis Kļaviņš** (dzimis 1974. gada 10. janvārī Rīgā) ir TV un radio raidījumu veidotājs un dabas pētnieks. 1992.gadā pabeidzis Natālijas Draudziņas ģimnāziju, mācījies Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmijā.

No bērnības nodarbojies ar motokrosu. 20 gadus garajā sporta karjeras laikā bijis daudzkārtējs Latvijas, kā arī PSRS junioru čempions. 2006. gadā Jānis Kļaviņš kopā ar Andi Pikānu veica 5 mēnešus garu motociklu ekspedīciju no Latvijas uz Austrāliju.

Jānis Kļaviņš bija viens no kanoe laivu ekspedīcijas pa Jukonas upi dalībniekiem. Par 3200 km garo upes ekspedīciju izveidota dokumentālā filma un seriāls “Lejup pa Jukonas upi”, kas 2002. gadā ieguva LTV gada labākā seriāla balvu.

Jānis Kļaviņš ir TV raidījumu “Uz meža takas” un “Piedzīvojums dabā” vadītājs. Kopā ar Māri Olti Radio SWH viņš vada raidījumu “Zaļais stūris”. Latvijas Republikas Zemessardzē bijis 1990. gadu sākumā, tad atjaunojies, zvērestu dodot 2017. gadā.

## Atsauces
Fjodors Kudrjašovs

**Fjodors Kudrjašovs** (dzimis ) ir Krievijas bijušais futbolists, aizsargs, Krievijas futbola izlases dalībnieks.

## Ārējās saites
Maksi Gomess

**Maksi Gomess** (; dzimis ) ir Urugvajas futbolists, uzbrucējs, Urugvajas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Gomess spēlē Urugvajas Pirmās divīzijas komandā *[[Defensor Sporting]]*.

## Ārējās saites
Djego Laksalts

**Djego Laksalts** (; dzimis ) ir Urugvajas futbolists, pussargs, Urugvajas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Krievijas Premjerlīgas komandā Maskavas "Dinamo".

## Sasniegumi
**Celtic**

* Skotijas kauss: 2019—20

## Ārējās saites
Fantastiskais četrinieks (2015. gada filma)

**"Fantastiskais četrinieks"** () ir 2015. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Džošs Tranks. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. Šī filma ir rīmeiks 2005. gada filmai ar tādu pašu nosaukumu. Galvenās lomas filmā atveido Mailss Tellers, Keita Mara, Maikls B. Džordans, Džeimijs Bels, Tobijs Kebels un Tims Bleiks Nelsons. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Giljermo Varela

**Giljermo Varela** (; dzimis ) ir Urugvajas futbolists, aizsargs, Urugvajas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Brazīlijas čempionāta A sērijas komandā *[[Flamengo]]*.

## Sasniegumi
**Peñarol**

* Urugvajas Pirmā divīzija: 2017, 2018
* Supercopa Uruguaya: 2018

**København**

* Dānijas Superlīga: 2018—19
**Flamengo**

* Copa Libertadores: 2022

**Urugvaja**
* 2024. gada Copa America: 3. vieta

## Atsauces

## Ārējās saites
Henriks Dalsgords

**Henriks Dalsgords** (; dzimis ) ir Dānijas futbolists, aizsargs, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Dānijas Superlīgas kluba *[[Aarhus Gymnastikforening|AGF]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**AaB**

* Dānijas Superlīga: 2013—14
* Dānijas kauss: 2013—14

**Zulte Waregem**

* Beļģijas kauss: 2016—17
**Midtjylland**

* Dānijas Superlīga: 2023—24
* Dānijas kauss: 2021—22

## Ārējās saites
Daniels Arzani

**Daniels Arzani** (; dzimis ) ir Austrālijas futbolists, uzbrucējs, Austrālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Austrālijas kluba Melbourne Victory sastāvā.

Austrālijas futbola izlasi pārstāvējis 2018. gada FIFA Pasaules kausā un 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Rēgu bruņinieks (filma)

**"Rēgu bruņinieks"** () ir 2007. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Marks Stīvens Džonsons. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. 2012. gadā filmai izdots turpinājums "Rēgu Bruņinieks: Atriebes Gars".

Galvenās lomas filmā atveido Nikolass Keidžs, Eva Mendesa, Rakels Alesi, Artūrs Eindžels, Vess Bentlijs, Pīters Fonda un Sems Eliots. Filmas pasaules pirmizrāde notika  Ukrainā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rēgu Bruņinieks: Atriebes Gars

**"Rēgu bruņinieks: Atriebes Gars"** () ir 2012. gada amerikāņu supervaroņu filma, kuras režisori ir Braiens Teilors un Marks Neveldine. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tēlu ar tādu paša nosaukumu. Filma ir turpinājums 2007. gada filmai "Rēgu bruņinieks".

Galvenās lomas filmā atveido Nikolass Keidžs, Idriss Elba, Kristofers Lamberts, Violante Plasido un Džonijs Vitvorts. Filmas pasaules pirmizrāde notika  Teksasā.

Džonijs Bleizs, kurš slēpjas Austrumeiropā, tiek uzaicināts apstādināt pašu nelabo, kurš cenšas pieņemt cilvēka izskatu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elektra (filma)

**"Elektra"** () ir 2005. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Robs Boumans. Filma balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu.

Galvenās lomas filmā atveido Dženifere Gārnere, Vils Jans Lī, Terenss Stemps un Gorans Višņičs. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā kaujiniece Elektra gandrīz piedzīvo nāvi, kļūst par izsaukuma slepkavu un mēģina aizsargāt vientuļo tēvu un viņa meitu no pārdabisku slepkavu grupas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Asmens (filma)

**"Asmens"** () ir 1998. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Stīvens Noringtons. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. Filmai ir divi turpinājumi: 2002. gada filma "Asmens II" un 2004. gada filma "".

Galvenās lomas filmā atveido Veslijs Snaipss, Stīvens Dorfs, Kriss Kristofersons, Donals Lags, Udo Kīrs un Kevins Patriks Vols. Filmas pasaules pirmizrāde notika .

Filma ir par Asmeni, cilvēku ar vampīra spējām, kurš aizsargā citus cilvēkus no vampīriem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Asmens II

**"Asmens II"** () ir 2002. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Stīvens Noringtons. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. Filma ir turpinājums 1998. gada filmai "Asmens". Filmai 2004. gadā iznāca turpinājums "".

Galvenās lomas filmā atveido Veslijs Snaipss, Rons Pērlmans, Kriss Kristofersons, Leonora Varela, Normans Rīduss un Lūks Goss. Filmas pasaules pirmizrāde notika .

Filmā Asmeni sagaida cīņa ar spēcīgiem vampīriem — mutantiem, kuri vēlas iznīcināt gan visus vampīrus, gan visus cilvēkus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Asmens: Trīsvienība

**"Asmens: Trīsvienība"** () ir 2004. gada amerikāņu supervaroņu filma, kuras režisors ir Stīvens Noringtons. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. Filmai ir turpinājums 1998. gada filmai "Asmens" un 2002. gada filmai "Asmens II".

Galvenās lomas filmā atveido Veslijs Snaipss, Dominiks Pursels, Kriss Kristofersons, Džesika Bīla, Raiens Renoldss un Kalums Kīts Renī. Filmas pasaules pirmizrāde notika .

Filmā Asmenim, kuru meklē FIB, jāapvienojas ar slepenu grupu, lai stātos pretī Drakulam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zirnekļcilvēks (1977. gada filma)

**"Zirnekļcilvēks"** () ir 1977. gada amerikāņu supervaroņu filma, kuras režisors ir E. V. Švakhamers. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksiem.

Galvenās lomas filmā atveido Nikolass Hamonds, Deivids Vaits, Maikls Pataki un Liza Eilbakere. Filmas pirmizrāde notika .

Filma ir par fotogrāfu Pīteru Pārkeru, kurš iegūst superspējas pēc tam, kad viņu sakož radioaktīvs zirneklis. Pārkeram jāizmanto jauniegūtās spējas, lai apturētu ļaundari Guru.

## Atsauces

## Ārējās saites
Olga Pīrāgs

**Olga Pīrāgs** (1956) ir Latvijas dziedātāja un vokālā pedagoģe. Latvijas TV un radio estrādes un vieglās mūzikas orķestra soliste (1979—1985), daudzu vokālistu konkursu un starptautisko džeza festivālu laureāte.

## Dzīvesgājums
Dzimusi  Rīgā. Mācījās Pāvula Jurjāna mūzikas skolā un Rīgas 61. vidusskolā, kuru pabeidza 1973. gadā. Studēja Daugavpils Pedagoģiskā institūta Mūzikas pedagoģijas nodaļā (1973—1977). Līdztekus studijām viņa dziedāja Daugavpils Celtniecības tresta ansamblī „DIAS”, vēlāk Daugavpils rajona kultūras nama vokāli instrumentālajā ansamblī.

Strādāja par pedagogu Rīgas kultūras nama „Vecrīga” vokālajā studijā (1978—1979), vēlāk bija Latvijas TV un radio estrādes un vieglās mūzikas orķestra soliste Raimonda Paula, Aļņa Zaķa un Gunāra Rozenberga vadībā (1979—1985), kā arī sadarbojās ar Krievijas estrādes orķestriem Jurija Silantjeva, Aleksandra Mihailova, Anatolija Badhena, Vladimira Vasiļevska un Anatolija Krolla vadībā.

No 1987. līdz 1990. gadam Olga Pīrāgs bija Čitas apgabala filharmonijas soliste, pēc atgriešanās dzimtenē darbojās Rīgas Muzikālajā kamerteātrī (1990—1991). 1992. gadā viņa sāka pasniegt vokāla un džeza meistarklases. Kopš 2000. gada strādāja Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolā par pedagoģi.

## Diskogrāfija
* „Спасибо, музыка, тебе” (1984), 
* „Пусть будет так!” (1999), 
* „Искренность души” (1999), 
* „Имена на все времена” (2008).

## Atsauces
Pārgalvis (filma)

**"Pārgalvis"** () ir 2003. gada amerikāņu supervaroņu filma, kuras režisors ir Marks Stīvens Džonsons. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu.

Galvenās lomas filmā atveido Bens Afleks, Dženifere Gārnere, Kolins Ferels, Maikls Klārks Dankans un Džons Favro. Filmas pirmizrāde notika .

Mets Mērdoks toksisko atkritumu ietekmes rezultātā ir zaudējis redzi, tomēr citas viņa sajūtas ir uzlabojušās. Mērdoks savas jaunās spējas izmanto, lai cīnītos ar noziedzību Ņujorkas ielās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Soģis (2004. gada filma)

**"Soģis"** () ir 2004. gada ASV supervaroņu asa sižeta filma, kuras režisors ir Džonatans Henslijs. Filma balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksiem.

Galvenās lomas filmā atveido Džons Travolta, Tomass Džeins, Vills Patons un Rojs Šaiders. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā slepens FIB pārstāvis Frenks Kāsls kļūst par slepkavu, lai atriebtos korumpētam biznesmenim, kurš ir atbildīgs par Kāsla ģimenes noslepkavošanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Soģis (1989. gada filma)

**"Soģis"** () ir 1989. gada ASV supervaroņu asa sižeta filma, kuras režisors ir Marks Goldblats. Filma balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksiem.

Galvenās lomas filmā atveido Dolfs Lundgrēns, Luiss Gosets jaunākais un Jeruns Krabē. Filmas pirmizrāde notika  Rietumvācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Soģis: Kara zona

**"Soģis: Kara zona"** () ir 2004. gada ASV supervaroņu asa sižeta filma, kuras režisore ir Leksi Aleksandra. Filma balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksiem.

Galvenās lomas filmā atveido Rejs Stīvensons, Džūlija Bensa, Dominiks Vests, Dags Hatčisons un Veins Naits. Filmas pirmizrāde notika .

## Atsauces

## Ārējās saites
Kingsman: Slepenais dienests

**"''Kingsman'': Slepenais dienests"** () ir 2015. gada ASV un Apvienotās Karalistes asa sižeta filma, kuras režisors ir Metjū Vons. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* komiksiem *Kingsman*. 2017. gadā filmai iznāca turpinājums "".

Galvenās lomas filmā atveido Kolins Fērts, Semjuels Džeksons, Marks Strongs, Maikls Keins un Tarons Edžertons. Filmas pirmizrāde notika  Teksasā.

Filmā spiegu organizācija piesaista Geriju Anvinu, lai cīnītos ar globāliem draudiem no tehnoloģiju ģēnija Ričmonda Valentaina.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kingsman: Zelta aplis

**"Kingsman: Zelta aplis"** () ir 2017. gada amerikāņu-Lielbritānija filma, kuras režisors ir Metjū Vons. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* komiksiem *"Kingsman"*. Filma ir turpinājums 2015. gada filmai "".

Galvenās lomas filmā atveido Kolins Fērts, Čenings Teitums, Marks Strongs, Halle Berija un Tarons Edžertons. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Filmā *"Kingsman"* dalībniekiem jāsadarbojas ar kolēģiem no ASV, lai apturētu Popiju Adamsu un viņas narkotiku karteli "Zelta aplis", kuri tur gūstā visu pasauli.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sdrohgirs

thumb|Sdrohgirs izvirduma laikā
**Sdrohgirs** () ir geizers, kas atrodas Islandes dienvidrietumos, ģeotermālajā rajonā netālu no Kvīdas upes. Tas ir viens no slavenākajiem geizeriem valstī, izvirdums notiek ik pēc katrām 6—10 minūtēm (parasti augstums ir 15—20 m, taču dažkārt var sasniegt 40 m). Pirmoreiz tika minēts 1789. gadā.

Sdrohgirs un tā apkārtne ir populārs tūrisma objekts šeit notiekošo geizera izvirdumu regularitātes dēļ.
Diāna Pīrāgs

**Diāna Pīrāgs** (1984) ir Latvijas dziedātāja.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1984. gadā 29. novembrī Rīgā Latvijas TV un radio estrādes orķestra solistes Olgas Pīrāgs ģimenē, bērnībā dzīvoja arī Sibīrijā, kur viņas māte tolaik bija Čitas filharmonijas soliste. Mācījās Pāvula Jurjāna mūzikas skolā flautas specialitātē, kuru pabeidza 2000. gadā. 
Studēja Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolā, kuru pabeidza 2006. gadā.

## Atsauces
Gunārs Rozenbergs

**Gunārs Rozenbergs** (dzimis , miris ) bija latviešu mūziķis, trompetists, komponists, dziesmu aranžētājs un diriģents.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Rīgā. Mācījās Rīgas 6. vidusskolā, Emīla Dārziņa mūzikas skolas un Jāzepa Mediņa Rīgas Mūzikas vidusskolas sitamo instrumentu klasē. Pēc iesaukšanas Padomju armijā 1965. gadā spēlēja trompeti karavīru estrādes ansamblī "Zvaigznīte", vēlāk Latvijas Televīzijas un radio estrādes orķestrī.
1980. gadā sāka studijas Latvijas Valsts Konservatorijas trompetes klasē. Sacerēja instrumentālu mūziku un džeziskas ievirzes dziesmas, darbojās džeza kvartetā *2R+2B*. 1982. gadā Rozenbergs kļuva par Radio un TV estrādes orķestra diriģentu un amatā palika desmit gadus, no kuriem pēdējos strādāja galvenā diriģenta statusā.

2000. gadā viņš alkoholisma dēļ bija spiests pārdot savu Rīgas četristabu dzīvokli Mežciemā, kādu laiku īrēja dzīvokli Jaunciemā, bet 2004. gada vasarā sāka dzīvot savā automašīnā netālu no Mežciema tirgus.

Uz laiku Rozenbergam tomēr izdevās atbrīvoties no alkoholisma. Viņš kļuva par *Mirage Jazz Orchestra* māksliniecisko vadītāju. 2008. gada beigās nāca klajā viņa albums *My favourite things* ar pēdējo gadu kompozīcijām un aranžējumiem.

Miris , apbedīts Ķekavas vecajos kapos.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
2008. gadā Gunārs Rozenbergs saņēma Latvijas mūzikas ierakstu Balvu par mūža ieguldījumu.

## Atsauces
Latvijas Televīzijas un radio estrādes orķestris

**Latvijas Televīzijas un radio estrādes orķestris** jeb **Latvijas Radio bigbends** bija Latvijas estrādes un vieglās mūzikas orķestris, kas pastāvēja no 1966. līdz 1995. gadam.

## Vēsture
Orķestri 1966. gadā dibināja agrākais Rīgas estrādes orķestra (REO) mākslinieciskais vadītājs un galvenais diriģents Ringolds Ore, kas to izveidoja par aktīvu koncertkolektīvu arī ar džeza repertuāru. 

Pēc Ringolda Ores nāves 1968. gadā orķestra vadību pārņēma Alnis Zaķis, kas pats komponēja, spēlēja vijoli, saksofonu un klarneti. Kopš 1978. gada orķestrī bija štata dziedātāji Žoržs Siksna, Nora Bumbiere, Olga Pīrāgs, Aija Kukule, Rita Trence, Viktors Lapčenoks un Andris Daņiļenko. Kad tika likvidēta stīgu grupa, orķestri sāka dēvēt par radio bigbendu. 1982. gadā par orķestra diriģentu, 1991. gadā par vadītāju kļuva Gunārs Rozenbergs.  

Latvijas Radio vieglās mūzikas orķestris tika likvidēts 1995. gada decembrī. Kopš 2012. gada Radio bigbenda sastāvs sapulcējas uz atsevišķiem projektiem.

## Atsauces
Kapteinis Amerika (1990. gada filma)

**"Kapteinis Amerika"** () ir 1990. gada amerikāņu supervaroņu filma, kuras režisors ir Alberts Piuns. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. Galvenās lomas filmā atveido Mets Salingers, Ronijs Kokss un Neds Bītijs. Filmas pirmizrāde notika . Filmā Kapteinis Amerika tiek atbrīvots no ledus, kurā viņš bija sasaldēts vairākas desmitgades, lai cīnītos ar Sarkano Galvaskausu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Purva briesmonis

**"Purva briesmonis"** () ir 2005. gada amerikāņu  filma, kuras režisors ir Brets Leonards. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* komiksiem ar tādu pašu nosaukumu.

Galvenās lomas filmā atveido Metjū Le Nevezs, Reičela Teilore, Džeks Tompsons un Rawiri Parpatene. Filmas pirmizrāde notika  Singapūrā.

Filmā Darkvotersas vietējais šerifs saskaras ar Seminolas leģendu: purva briesmoni, kura pieskāriens izraisa apdegumus tiem, kuri izjūt bailes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Fantastiskais četrinieks (1994. gada filma)

**"Fantastiskais četrinieks"** () ir 1994. gada amerikāņu supervaroņu filma, kura tā arī netika izdota plašākai sabiedrībai. Filmas režisors ir Olijs Sasone. Filma ir balstīta uz *[[Marvel Comics]]* tāda paša nosaukuma komiksiem.

Galvenās lomas filmā atveido Alekss Haids-Vaits, Džejs Andervuds, Rebeka Stāba, Maikls Beilijs Smits un Džozefs Kulps.

## Atsauces

## Ārējās saites
Filips Bradaričs

**Filips Bradaričs** (; dzimis ) ir Horvātijas bijušais futbolists, pussargs, Horvātijas futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**HNK Rijeka**

* Horvātijas Pirmā līga: 2016—17
* Horvātijas kauss: 2016—17

## Ārējās saites
Duje Čaleta-Cars

**Duje Čaleta-Cars** (; dzimis ) ir Horvātijas futbolists, aizsargs, Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada spēlē Spānijas *[[La Liga]]* kluba Sansevastjanas "''Real Sociedad''" sastāvā, kas viņu īrē no Lionas "''Olympique''".

## Sasniegumi
**Red Bull Salzburg**

* Austrijas Bundeslīga: 2014—15, 2015—16, 2016—17, 2017—18
* Austrijas kauss: 2014—15, 2015—16, 2016—17

## Ārējās saites